open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Magnuss fon Šepings

**Magnuss Frīdrihs fon Šepings** (, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu muižnieks un politiķis. Bornsmides, Lambārtes (1833 – 1834) un Greizdarbes muižas īpašnieks, Krievijas Impērijas slepenpadomnieks.

Dzimis Bornsmindes muižas īpašnieka, pēdējā Kurzemes landtāga landmaršala Dītriha Ernsta fon Šepinga ģimenē. Krievijas militārajā dienestā no 1799. gada līdz 1804. gada, kad atvaļinājās pulkveža dienesta pakāpē. Vēlāk pildīja galma kambarsulaiņa. No 1815. gada pildīja Asignāciju bankas padomes locekļa un vekseļu kantora direktora pienākumus.

## Ārējās saites
*Magnuss Frīdrihs fon Šepings BBLD
Krākas avoti

**Krākas avoti**, arī **Svētes Dreimaņu avoti**, ir Latvijas dabas piemineklis — avotu grupa, kas atrodas Madonas novada Mārcienas pagastā, uz austrumiem no Mārcienas, Svētes ezera rietumu krastā. Tā kā avoti atrodas Krustkalnu dabas rezervāta teritorijā, tos drīkst apmeklēt tikai Dabas aizsardzības pārvaldes darbinieka pavadībā.

Dabas piemineklis ir spēcīgu, krītošu avotu josla, kas izveidojusies paugurvaļņa nogāzes lejasdaļā. Galvenā avota caurplūde (debits) ir 20—25 l/s. Avoti atrodas 3—5 metrus virs ezera līmeņa, spēcīgāko avotu strauti veido sazarotas, oļainas deltas.

## Ārējās saites
* Krākas (Svētes Dreimaņu) avoti
* 
*
Pikadilli laukums

**Pikadilli laukums** () ir laukums centrālajā Londonā, Vestminsteras Vestendas rajonā. Tas ir viens no dzīvākajiem Londonas laukumiem un viens no tās simboliem.

Laukums tika izveidots 1819. gadā, savienojot Rīdžentstrītu ar Pikadilli ielu. Mūsdienās laukumā savienojas 6 ielas, bez Rīdžentstrītas un Pikadilli arī Šaftsberija avēnija, Heimārketa, Koventristrīta un Glāshaustrīta. Laukums ir tuvu Vestendas galvenajiem Vestendas iepirkšanās un izklaides centriem un pats kļuvis par vienu no Londonas tūrisma objektiem. Sevišķi pazīstama ir ar reklāmām noklātā ēka laukuma ziemeļu pusē, kā arī laukumā esošā Šaftsberija memoriālā strūklaka ar skulptūru, kas attēlo sengrieķu dievu Anterosu, kas londoniešu vidū gan zināms kā Erots. Alfreda Džilberta veidotā skulptūra radīta 1893. gadā un ir pirmā pasaulē, kas veidota no alumīnija. Ap laukumu atrodas vairākas ievērojamas celtnes, to starpā Londonas paviljons (*London Pavilion*) un *Criterion* teātris. Britu teiciens *it's like Piccadilly Circus* ("te ir kā Pikadilli laukumā") apzīmē pārpildītas vietas vai pasākumus.

## Ārējās saites
*
*
Soho

**Soho** () ir Londonas rajons Vestminsteras Vestendā. Līdz 1854. gada holēras epidēmijai Soho bija aristokrātu rajons, bet kopš 19. gadsimta vidus tas kļuva par vienu no Londonas slavenākajiem izklaides, naktsdzīves un modes rajoniem.

Lielāko daļu no 20. gadsimta Soho rajons bija arī Londonas seksa industrijas centrs, kā arī britu kino rūpniecības centrs. Tomēr, sākot no 20. gadsimta astoņdesmitajiem gadiem, notika rajona ģentrifikācija un tagad tā lielā mērā ir dārgu restorānu un modes veikalu vieta. Soho Oldkomptonstrīta ir viena no Londonas zināmākajiem geju ciematiem. Uz dienvidiem no Soho atrodas Londonas Čainatauna. Uz rietumiem no Soho atrodas greznais Meifēras rajons.


Soho_(1877979497).jpg
Carnaby_Street_London_-_September_2006.jpg
Soho_scenes_1.jpg
Hanks_Guitar_Shop,_27_Denmark_Street_WC2_-_2015-03-10_14.55.33_(by_Garry_Knight).jpg
Denmark_Street_in_2010,_by_Martin_Addison,_geograph.org.uk_1957933.jpg
England-1968_09.jpg|Kārnabīstrīta 1968. gadā


## Ārējās saites
Šordiča

**Šordiča** () ir Londonas rajons pilsētas austrumu daļā, Hekni boro uz ziemeļiem no Tauerhemletsas.

16. gadsimtā rajons izveidojās par teātru centru. Šeit tika uzbūvēta pirmā pastāvīgā teātra ēka Lielbrītānijā (*The Theatre*) un šeit bija apmeties Viljams Šekspīrs. Vēlāk rajons bija pazīstams kā strādnieku dzīvesvieta, līdz apmēram no 1996. gada notika rajona džetrifikācija un tagad tas asociējas ar radošajām industrijām un daudzām kafejnīcām, bāriem un naktsklubiem.


Guardiancoffee-boxpark.jpg
SouthShoreditch.JPG
Shoreditch, Boundary Passage - geograph.org.uk - 1692305.jpg
Shoreditch Town Hall 3.jpg


## Ārējās saites
*
*
Aleksandrs Bugajevs

**Aleksandrs Bugajevs** (; 1937—2009) bija Latvijas krievu dekoratīvās mākslas mākslinieks un interjerists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1937. gada 25. martā Voroņežā Sarkanās armijas virsnieka un aktrises ģimenē. Viņa tēvs 1941. gadā gāja bojā Otrajā pasaules karā, Aleksandrs nosūtīja mācīties uz Čkalovas (tagad Orenburga) Suvorova karaskolu, tad Odesas karaskolu.
Pēc 1956. gada Ungārijas revolūcijas apspiešanas Bugajevs dienēja Ungārijā, 1960. gadā viņš piedalījās savā pirmajā mākslas izstādē Budapeštā.
1964. gadā Bugajevs pārcēlās uz dzīvi Latvijā, kur demobilizējās un studēja Latvijas Mākslas akadēmijas interjēra nodaļā (1965—1969). Piedalījās PSRS interjēra diplomdarbu izstādē Tallinā (1969). Strādāja par rūpnieciskā dizaina mākslinieku Rīgas militārajā rūpnīcā "Komutators", vēlāk lietišķās mākslas fabrikā "Māksla". Uzņemts Latvijas Mākslinieku savienībā (1973), piedalījās Rīgas Dizaina izstādēs (1973, 1975).
1978. gadā viņa un līdzautoru projekts "Zvaigznes" uzvarēja Uzvaras parka pieminekļa konkursā. 1986. gadā piedalījās arī PSRS Kultūras Ministrijas konkursā Maskavas Uzvaras piemineklim Poklonnaja kalnā (*Поклонная гора*).
Miris 2009. gada 20. novembrī, apglabāts Jaunciema kapos, pārapbedīts Garnizona kapos Rīgā.

## Darbi
* atpūtas telpas Vnukovas lidostā, Dušanbes un Ļeņinabadas lidostās, 
* divu restorānu interjeri Sočos,
* Piemineklis Padomju Latvijas un Rīgas atbrīvotājiem no vācu fašistiskajiem iebrucējiem, 79 metrus garā obeliska autors (1985). Līdzautori: tēlnieks Ļevs Bukovskis, arhitekti E. Vecumnieks, E. Bāliņš, inženieri G. Beitiņš, H. Lācis.

## Atsauces
Vokshola

**Vokshola** () ir Londonas rajons pilsētas dienvidu daļā, Lambetā.

No 17. gadsimta vidus līdz 19. gadsimta vidum rajonā atradās Voksholas dārzi (*Vauxhall Gardens*), kas bija viens no Londonas izklaides centriem. Vēlāk rajons bija ar jauktu rūpniecības un strādnieku dzīvojamo ēku apbūvi. 21. gadsimtā līdz ar blakus esošajiem Batersī un Nainelmsas rajoniem tika veikta ievērojama rajona pārbūve. Rajons devis nosaukumu uzņēmumam *[[Vauxhall Motors]]*.

Voksholas dārzu pastāvēšanas laikā vairākās valodās jēdziens "vokshola" kļuva par sugasvārdu jēdzienam "izklaides parks". Tā kā Krievijas impērijas pirmās dzelceļa līnijas galastacija Pavlovskā atradās pie šāda izlaides parka, krievu valodā ieviesās vārds *вокзал*, kas apzīmē lielu dzelceļa staciju.


SIS_building_(26327425611).jpg|Britu slepenā dienesta SIS ēka
Vauxhall_City_Farm_Entrance.jpg|Voksholas pilsētas dārzs
St_Georges_Wharf_Tower_2013-09-26.jpg
Royal_Vauxhall_Tavern,_Vauxhall,_SE11_(2866697236).jpg


## Ārējās saites
*
*
Timi Zajcs

**Timi Zajcs** (; dzimis  Ļubļanā) ir Slovēnijas tramplīnlēcējs. 2022. gada ziemas olimpisko spēļu zelta un sudraba medaļu ieguvējs Slovēnijas komandas sastāvā, 2023. gada pasaules čempions sacensībās uz lielā tramplīna un komandu sacensībās.

## Karjera
Pasaules kausā debitējis 2017. gada novembrī, izcīnījis divas individuālās uzvaras Pasaules kausa posmos. 2022. gada Pasaules čempionātā lidojumos ar slēpēm Vikersundā, Norvēģijā izcīnīja zelta medaļu komandu sacensībās un sudrabu individuāli. 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā T. Zajcs ieguva medaļas abās komandu sacensībās: zelta medaļu Slovēnijas jauktajā komandā un sudraba medaļu vīriešu komandas sastāvā.

2023. gada Pasaules čempionātā Planīcā kļuva par čempionu lēcienos no lielā tramplīna. Izcīnīja zelta medaļu arī komandu sacensībās un bronzu jaukto komandu sacensībās. 2025. gada Pasaules čempionātā Tronheimā ieguva vēl vienu zeltu komandu sacensībās.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāti

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Ārējās saites
Kosmos-496

***Космос-496*** (*Космос-496*) bija PSRS *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* sērijas kosmosa kuģis. Tas orbītā tika palaists  bez apkalpes, lai izmēģinātu modificētās versijas *7K-T* sistēmas.

Šis bija pirmais kosmosa kuģa *7K-T* lidojums. Pēc *[[Sojuz-11]]* katastrofas, kad priekšlaicīgas dehermetizācijas dēļ gāja bojā tā trīs kosmonautu apkalpe, tika veikta kosmosa kuģa *7KT-OK* modifikācija. Kosmonautiem turpmāk bija obligāti jāvelk skafandri, tādēļ apkalpes skaitu samazināja līdz trīs. Lai samazinātu kopējo masu, tika noņemtas saules baterijas, uzskatot, ka akumulatoru enerģija ir pietiekama divu dienu lidojumam līdz stacijai, jo autonomi lidojumi vairs nebija plānoti.

## Lidojuma gaita
*Космос-496* tika palaists  07:20 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.

2. jūlijā kosmosa kuģis tika novadīts no orbītas, un tā nolaižamais aparāts 13:54 *UTC* nosēdās Kazahijas PSR.

*Космос-496* izmēģinājumi izrādījās nepietiekami, tādēļ 1973. gada jūnijā tika palaists vēl viens bezpilota kuģis *[[Kosmos-573]]*, pirms atsākās pilotējamie lidojumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Soyuz 10, 11 (7KT-OK) Gunter Dirk Krebs
* Soviet Space Programs, 1976-80: Manned space programs and space life sciences
Žuliu Baptista

**Žuliu Sezars Klemente Baptista** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga vai uzbrucēja pozīcijā.

Savu karjeru sācis savas dzimtās pilsētas komandā ''São Paulo''. 2003. gadā pievienojies Spānijas komandai ''Sevilla'', kur viņš spēlēja uzbrucēja pozīcijā un divu sezonu laikā guva 50 vārtus. Sava snieguma dēļ viņš pievienojās *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]*. 2006—07. gada sezonu pavadījis īrē Anglijas Premjerlīgas komandā ''Arsenal''. 2008. gadā pārcēlies uz Itālijas komandu *[[AS Roma]]*. Vēlāk spēlējis arī ''Málaga'', *[[Cruzeiro]]*, ''Orlando City'' un *[[CFR Cluj]]*.

Brazīlijas futbola izlasi pārstāvējis no 2001. līdz 2010. gadam. Uzvarējis 2004. un 2007. gada *[[Copa América]]*. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**São Paulo**

* Campeonato Paulista: 2000

**Real Madrid**

* La Liga: 2007—08

**Cruzeiro**

* Brazīlijas A sērija: 2013, 2014
* Campeonato Mineiro: 2014

**Brazīlija**

* Copa América: 2004, 2007
* FIFA Konfederāciju kauss: 2005, 2009

## Ārējās saites
Nilmars

**Nilmars Onoratu da Silva** (, dzimis ) ir Brazīlijas bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Ar Brazīlijas komandām ''Internacional'' un *[[Corinthians]]* izcīnījis vairākus titulus. Spēlējis arī Francijas komandā ''Lyon'' un Spānijas komandā ''Villarreal''. Savas karjeras noslēgumā spēlējis Katarā un AAE.

Brazīlijas futbola izlasi pārstāvējis no 2003. līdz 2011. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Internacional**

* Campeonato Gaúcho: 2003, 2004, 2008, 2009, 2015
* Copa Sudamericana: 2008

**Lyon**

* Ligue 1: 2004—05
* Trophée des Champions: 2005

**Corinthians**

* Brazīlijas A sērija: 2005

**Al-Rayyan**

* Kataras Emīra kauss: 2013
* Kataras Superkauss: 2012

**Brazīlija**

* FIFA Konfederāciju kauss: 2009

## Ārējās saites
Stērlingas pils

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q756268"
}


**Stērlingas pils** () ir viduslaiku pils Skotijas centrālajā daļā, Stērlingas pilsētā. Tā ir viena no lielākajām un svarīgākajām Skotijas pilīm un atvērta apmeklētājiem.

No trim pusēm to norobežo klinšu kraujas. Kaut arī pils rakstos zināma no 12. gadsimta sākuma, lielākā daļa saglabājušos celtņu ir no 15. līdz 17. gadsimtam. Līdz Skotijas Karalistes pievienošanai Lielbritānijai pils bija viena no svarīgākājām Skotijas karaļu rezidencēm. Šeit kronēti vairāki Skotijas karaļi, to starpā Marija Stjuarte 1542. gadā, vairāki šeit dzimuši un/vai miruši. Pils piedzīvojusi vismaz astoņus aplenkumus.
## Skatīt arī
* Warwolf
## Ārējās saites
Orlovača ala

**Orlovača ala** ir otra garākā ala Bosnijā un Hercegovinā un garākā ala Serbu Republikā. Tā atrodas pie Orlovača kalna, 10 kilometrus uz rietumiem no Pales un 15 kilometrus uz austrumiem no Sarajevas. Vietējie iedzīvotāji to pazīst kā Savina alu.

## Apraksts
Ieeja atrodas milzīgā klintī virs Sumbulovaca ciema, 1056 metru augstumā virs jūras līmeņa. Pirmais alas plāns tika sastādīts 1975. gadā, vēlāk tika atklāta un iztīrīta alas otrā ieeja, kas bija aizbērta ar akmeņiem. Kopējais dziļums ir aptuveni 560 metri, kopējais apsekoto eju garums ir aptuveni 2500 metri.
Alā ir četri līmeņi, zemākajā tek Sinjeves upe. Alā izveidojušies daudzi saķepinātie veidojumi: stalaktīti, stalagmīti u.c. Alas dobuma mikroklimats ir stabils: visu gadu temperatūra ir 8,8 °C, un mitrums pārsniedz 90%.

Alā tika atrasti lāča kauli, un tiek lēsts, ka to vecums ir 16 000 gadi. Šie kauli glabājas alas muzejā. Alas apkārtnē tika veikti arī arheoloģiskie izrakumi un atrastas cirvja atliekas un keramikas lauskas. Alā dzīvo arī sikspārņi.

Kopš 2011. gada ala ir dabas piemineklis, pieminekļa platība ir 27,1 hektārs. Kopš 1980. gada daļa alu eju tika aprīkotas un atvērtas tūristiem, bet kopš 1992. gada karadarbības dēļ apmeklējumi bija pārtraukti. Tūristiem ala atkal atvērta kopš 2002. gada.

## Galerija

Pećinski ukrasi Orlovače.jpg
Scena iz pećine Orlovača.jpg
Unutrašnjost pećine Orlovača.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
Čatsvortas pils

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1068289"
}


**Čatsvortas pils** () ir 16. gadsimta pils Anglijas centrālajā daļā, Dārbišīrā, Derventas upes ielejā. Tā ir Devonšīras hercogu rezidence un kopš 1549. gada pieder Kavendišu ģimenei.

Greznajā pilī atrodas bagātīga gleznu, mēbeļu, skulptūru un grāmatu kolekcija. No 2011. līdz 2012. gadam pili restaurēja £14 miljonu vērtībā. Pils nereti tiek izmantota filmu izņemšanai, tai skaitā šeit uzņemtas tādas filmas kā "Lepnums un aizspriedumi", "Hercogiene" un "Vilkatis". Pils atvērta apmeklētājiem.


Birdseye_view_of_Chatsworth_in_1699.jpg|1699. gada pils plāns
Chatsworth_House,_Dining_room.jpg|Ēdamzāle
Chatsworth_Cascade.jpg|Ūdens kaskāde
Chatsworth_bedroom.jpg|Guļamistaba
Chatsworth_House_library.JPG|Bibliotēka
Sculpture_Gallery.jpg|Skulptūru galerija


## Ārējās saites
*
Vollesa piemineklis

**Vollesa piemineklis** () ir 19. gadsimta vidū uzbūvēts 67 metrus augsts smilšakmens tornis, kas atrodas Skotijas vidienē. Piemineklis veltīts Skotijas nacionālajam līderim Viljamam Vollesam un paceļas pār Stērlingas pilsētu. Piemineklis ir atvērts publikai un tajā iespējams uzkāpt, pārvarot 246 pakāpienus. Leģenda vēsta, ka tieši no paugura, kurā uzcelts tornis, Viljams Volless deva pavēli uzbrukumam 1297. gada kaujā pie Stērlingas tilta.

## Ārējās saites
*
Duda (futbolists)

**Seržiu Paulu Barboza Valente** (; dzimis ), pazīstams kā **Duda** (*Duda*), ir bijušais Portugāles futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Portugāles futbola izlases dalībnieks.

Visu savu profesionālo karjeru pavadījis Spānijā, kur spēlējis no 1999. līdz 2017. gadam. Galvenokārt, pārstāvējis ''Málaga'' un ''Sevilla'' komandas, kopumā *[[La Liga]]* aizvadot 343 mačus un gūstot 35 vārtus.

Portugāles futbola izlases sastāvā piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Málaga**

* UEFA Intertoto kauss: 2002

**Sevilla**

* Spānijas Karaļa kauss: 2006–07
* Spānijas Superkauss: 2007
* UEFA kauss: 2006–07

## Ārējās saites
Dannijs Alvešs

**Daniels Migels Alvešs Gomešs** (, dzimis ), pazīstams kā **Dannijs Alvešs** (*Danny Alves*), ir bijušais Portugāles futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Portugāles futbola izlases dalībnieks.

Dannijs Alvešs ir dzimis Venecuēlas galvaspilsētā Karakasā, bet viņa vecāki ir portugāļi. 15 gadu vecumā pārcēlies uz Madeiru.

Savu karjeras lielāko daļu pavadījis Krievijā, kur, no 2005. līdz 2017. gadam, pārstāvējis ''Dynamo Moscow'' un ''Zenit Saint Petersburg'' komandas. Ar *Zenit* komandu izcīnījis trīs Krievijas Premjerlīgas čempionu titulus.

Portugāles futbola izlasi pārstāvējis no 2008. līdz 2016. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Sporting**

* Supertaça Cândido de Oliveira: 2002

**Zenit**

* Krievijas Premjerlīga: 2010, 2011–12, 2014–15
* Krievijas kauss: 2009–10, 2015–16
* Krievijas Superkauss: 2011
* UEFA Superkauss: 2008

**Slavia Prague**

* Čehijas kauss: 2017–18

## Ārējās saites
Glenko

**Glenko** () ir 2017. gadā izveidota aizsargājama dabas teritorija Skotijas rietumos. Tā ir ainaviski iespaidīga teritorija, kurā atrodas vulkāniskas izcelsmes glens (starpkalnu ieplaka). Glenko ir populārs maršruts tūristu vidū. 1692. gadā šeit notika Glenko slaktiņš.

## Galerija

Bidean_nam_Bian_-_Flickr_-_Graham_Grinner_Lewis.jpg
130707_Glen_Coe_from_east_C.jpg
2018 07 17 Schottland (38).jpg
130707_Creise.jpg


## Ārējās saites

*
Sneifels

**Sneifels** (, ) ir augstākais kalns Menas Salā. Sneifela virsotnē atrodas dzelzceļa līnijas galapunkts, kafejnīca un komunkācijas torņi. Ir teiciens, ka skaidrā laikā no Sneifela var redzēt 6 karaļvalstis — Menu, Skotiju, Angliju, Īriju, Velsu un Debesis.

## Ārējās saites
Čagosu arhipelāgs

**Čagosu arhipelāgs** () ir septiņu nelielu koraļļu atolu arhipelāgs Indijas okeānā uz dienvidiem no Maldivām. Administratīvi ietilpst Indijas Okeāna Britu teritorijā.

## Ģeogrāfija
Arhipelāgs izvietojies vulkāniskās Čagosu—Lakadivu grēdas dienvidu galā ap 500 uz dienvidiem no Maldivām. Veidojas no vairākiem koraļļu atoliem, kuru kopējā platība, ieskaitot lagūnas, ir ap . Arhipelāga salu sauszemes platība ir 56 km², no kuras lielākā daļa (33 km²) ir arhipelāga lielākā sala Djego Garsija tāda paša nosaukuma atolā. Pārējie arhipelāga virsūdens atoli ir Perosbanjosas, Zālamana salas, Nelsona sala, Tribrazersas, Īglailendas, Deindžera un Egmonta salas. Vēl arhipelāgā ietilpst vairāki rifi, sēkļi un zemūdens atoli. Atola sauszemi klāj tropu augājs.

## Vēsture
Līdz 16. gadsimtam salas lielākoties nebija zināmas, lai arī tās periodiski apmeklēja zvejnieki no ziemeļos esošajām Maldivām. No eiropiešiem pirmais arhipelāgu atklāja portugāļu jūrasbraucējs Pedru di Maskareņjašs 1512.—1513. gada ekspedīcijā. Portugāļi nodēvēja tās *Bassas de Chagas*'— ‘Brūču salas’ (pēc Jēzus krustā sišanā gūtajām piecām svētajām brūcēm). Portugāle salas ignorēja to nenozīmības dēļ un savā impērijā neiekļāva.

Pirmie pretenzijas uz arhipelāgu izvirzīja Francija pēc Reinjonas salas kolonizēšanas un 1770. gados salās ierīkoja kokospalmu plantācijas.

1786. gadā pretenzijas uz arhipelāgu izvirzīja Lielbritānija, bet ieguva to tikai 1814. gadā pēc Napoleona sakāves. Administratīvi arhipelāgs tika pakļauts Maurīcijai. 19. gadsimta sākumā salās jau bija izveidojušās stabilas franču kreolu valodā runājošas kolonijas, kuru iedzīvotāji bija cēlušies no bijušajiem vergiem.

1965. gadā Apvienotā Karaliste nopirka Čagosu arhipelāgu no tobrīd pašpārvaldi ieguvušās Maurīcijas par 3 miljoniem mārciņu un nodibināja Indijas Okeāna Britu teritoriju. Djego Garsijas atolā tika ierīkota ASV un Apvienotās Karalistes jūras spēku un aviācijas bāze, kokospalmu plantācijas salās tika slēgtas, bet vietējie iedzīvotāji 1967.—1973. gados tika izvesti uz Maurīciju un Seišelām.

Pēc Maurīcijas neatkarības iegūšanas 1968. gadā tā apstrīdēja Čagosu arhipelāga suverenitāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
24 Kanal

***24 Kanal*** () ir pirmais Ukrainas diennakts informatīvi analītiskais televīzijas kanāls. Kanāls ir televīzijas un radio uzņēmuma *Люкс* daļa, kas ir mediju konglomerāts Ukrainā, kura kontrolpakete pieder Katerinai Kit-Sadovai (Ļvivas mēra Andrija Sadovija sieva). Raidījumi aptver politiku, ekonomiku, sportu un slavenību dzīvi. Telekanāls nepārtraukti raida kopš 2006. gada.

## Reitingi
*24 Kanal* tika atklāts 2006. gada 1. martā. Tā vidējā dienas skatītāju daļa Ukrainā ir 1,1%, bet *Nielsen* vidējais rādītājs ir 0,17%.

## Programma
Ziņu reportāžas tiek pārraidītas katru dienu katru stundu no rīta un ik pēc divām stundām pēcpusdienā un vakarā. Brīvdienās ziņu reportāžas tiek pārraidītas ik pēc divām stundām no pulksten 9:00 līdz 22:00 (UTC+2).

## Internetā un mobilajās ierīcēs
2008. gada oktobrī televīzijas kanāls atklāja ziņu un informācijas vietni ***24tv.ua***. Tās galvenā redaktore ir Olha Konseviča. Vietne regulāri ir starp divdesmit visvairāk apmeklētajām vietnēm Ukrainā un starp pieciem visvairāk apmeklētajām ziņu portāliem Ukrainā.

Kanālam ir arī oficiāla lietotne, kas pieejama *[[Android]]* un *[[iOS]]* ierīcēs.

## Satelīttelevīzijas parametri
* Satelīts — Amos 3
* Pozīcija — 4.0°W
* Frekvence — 11175 MHz
* Polarizācija — horizontāla (H)
* SR — 30000
* Kodēšana — FTA
* FEC — 3/4

* Satelīts — Astra 4A
* Pozīcija — 4.9°E
* Frekvence — 11766 MHz
* Polarizācija — horizontāla (H)
* SR — 30000
* Kodēšana — FTA
* FEC — 2/3

## Atsauces
Rubens Amorims

**Rubens Filipi Markešs Amorims** (, dzimis ) ir Portugāles futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Portugāles futbola izlases dalībnieks. No 2024. gada novembra līdz 2026. janvārim Amorims bija Anglijas Premjerlīgas kluba *[[Manchester United FC|Manchester United]]* galvenais treneris.

Savu spēlētāja karjeras lielāko daļu pavadījis ''Belenenses'' un ''Benfica'' komandās. Ar *Benfica* komandu izcīnījis kopumā 10 trofejas, tai skaitā trīs Portugāles Premjerlīgas titulus.

Portugāles futbola izlases sastāvā piedalījies 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Savu trenera karjeru sācis ''Casa Pia''. 2019. gada septembrī viņš tika apstiprināts par ''Braga'' rezerves komandas treneri, bet jau tā paša gada novembrī par galvenās komandas treneri. 2020. gada martā viņš kļuva par ''Sporting'' galveno treneri, komandai par to samaksājot 10 miljonus eiro. Tādējādi šī kļuva par trešo visu laiku dārgāko trenera pāreju. Ar *Sporting* divas reizes uzvarēja Portugāles Premjerlīgā (2021, 2024). 2024. gada novembrī kļuva par Anglijas Premjerlīgas kluba *[[Manchester United FC|Manchester United]]* galveno treneri. Viņa vadībā komanda sasniedza 2024.—2025. gada UEFA Eiropas līgas finālu. 2026. gada janvārī Amorims tika atbrīvots no amata.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2009–10, 2013–14, 2014–15
* Portugāles kauss futbolā: 2013–14
* Taça da Liga: 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2013–14, 2014–15
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2014

**Braga**

* Taça da Liga: 2012–13

### Trenera karjera
**Braga**

* Taça da Liga: 2019–20

**Sporting CP**

* Portugāles Premjerlīga: 2020–21, 2023–24
* Taça da Liga: 2020–21, 2021–22
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2021

**Manchester United**
* UEFA Eiropas līgas finālists: 2024–25

## Atsauces

## Ārējās saites
Ūdenstilpe

**Ūdenstilpe** ir dabīgs vai mākslīgs zemes virsas pazeminājums, kurā ir uzkrājies ūdens. Ir beznoteku ūdenstilpes vai ūdenstilpes ar vāju noteci. Ūdenstilpes veidojas, ja ezerdobē ūdens pietece pārsniedz zudumus, kas rodas filtrācijas un iztvaikošanas procesā. Parasti pie ūdenstilpēm pieskaita ezerus, dīķus un ūdenskrātuves, bet plašākā nozīmē pieskaita arī jūras un okeānus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Holarktika

**Holarktika** (no  — ‘viss’ un *ἄρκτος* — ‘ziemeļi’) ir bioģeogrāfisks apgabals Zemes Ziemeļu puslodē uz ziemeļiem no Ziemeļu tropu loka. Zooģeogrāfiskajā rajonēšanā dalās divos lielos reģionos — Palearktika, kas aptver Eirāzijas ziemeļu daļu un Āfrikas ziemeļus, un Nearktika, kas aptver Ziemeļamerikas ziemeļu daļu. Holarktikas dienvidu robeža parasti tiek vilkta pa Meksikas ziemeļiem Ziemeļamerikā, Sahāras ziemeļu robežu Āfrikā, Arābijas pussalas ziemeļiem, Himalajiem un Ķīnas dienvidiem Eirāzijā, iekļaujot Japānas salas. Dienvidos Holarktikai piekļaujas Netropikas rietumu puslodē un Paletropikas austrumu puslodē bioģeogrāfiskie apgabali.

## Atsauces

## Ārējās saites
Heinrihs Gustavs fon Patkuls

**Heinrihs Gustavs fon Patkuls** (, dzimis , miris 1778. gadā) bija Rozulā dzimis vācbaltiešu muižnieks un politiķis. Vidzemes landmaršals no 1742. līdz 1747. gadam, šajā amatā 1742. gadā parakstīja Livonijas bruņniecības matrikulu. No 1750. līdz 1765. gadam bija landrāts.  Atbalstīja brāļu draudzes nama celtniecību Straupes draudzes novadā.  

## Ārējās saites
*Heinrihs Gustavs fon Patkuls BBLD
Davids Svaso

**Oskars Davids Svaso Velaskvess** (, dzimis ) ir Hondurasas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Hondurasas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeras lielāko daļu pavadījis Itālijā, kur spēlējis ''Cagliari'', *[[Internazionale]]*, ''Genoa'' un *[[Catania FC|Catania]]* komandās.

Hondurasas futbola izlasi pārstāvējis no 1999. līdz 2012. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Olimpia**

* Liga Nacional: 1998–99
* Supercopa de Honduras: 1996–97
* Copa de Honduras: 1998

**Internazionale**

* Itālijas A sērija: 2007–08, 2009–10
* Supercoppa Italiana: 2010
* Coppa Italia: 2009–10
* UEFA Čempionu līga: 2009–10

**Benfica**

* Taça da Liga: 2008–09

## Ārējās saites
Larisa Ceriča

**Larisa Ceriča** (; dzimusi ) ir bosniešu džudiste, Eiropas un Pasaules čempionātu medaļniece.

## Biogrāfija
2019. gada Eiropas spēlēs Ceriča izcīnīja sudraba medaļu, kas bija pirmā Eiropas spēļu medaļa viņas valstij. Viņa arī izcīnīja zelta medaļu Pasaules džudo junioru čempionātā 2009. gadā, kas Bosnijai un Hercegovinai joprojām ir vienīgais pasaules tituls jebkurā olimpiskajā sporta veidā.

Ceriča piedalījās 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, abas reizes zaudējot sacensību otrajā kārtā. 2020. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanā viņa bija karognesēja kopā ar vieglatlētu Amelu Tuku.

Viņai ir guvusi uzvaras pār olimpiskajām medaļniecēm Emīliju Andeolu (zelts), Irinu Kindzersku (bronza), Jui Sunu (bronza), Kanae Jamabi (bronza) un Lūciju Polavderi (bronza).

Ceriča ir starp piecām dalībniecēm ar visvairāk Eiropas džudo čempionātu medaļām kategorijā +78 kg (4 medaļas) kopš tā ieviešanas 1998. gadā, atpaliekot no Karīnas Braiantas (8 medaļas), Tea Donguzašvili (8 medaļas), Lūcijas Polavderes (7 medaļas) un Anē-Sofijas Mondjē (5 medaļas).

2018. gadā +78 kg kategorijā senioriem viņa sasniedza Pasaules ranga 1. vietu.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Bosnijas un Hercegovinas Gada sportiste (7 reizes): 2009, 2010, 2013, 2014, 2017, 2018, 2019
* Bosnijas un Hercegovinas Olimpiskās komitejas Gada sportiste (4 reizes): 2012, 2014, 2017, 2018 
* Sarajevas sestā aprīļa balva

## Atsauces

## Ārējās saites

* Profils Starptautiskās džudo federācijas mājas lapā.
Dižā aslape

**Dižā aslape** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Amerikā, Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Latvijā Dižā aslape ir sastopama reti un nevienmērīgi: pārsvarā Rīgas līča un jūras piekrastē valsts ziemeļrietumu daļā, uz kaļķaina pamata zāļu purvos, skrajos, mitros mežos un gar ezeriem.

Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

## Apraksts
Dižā aslape ir daudzgadīgs, 0,8—1,8 m garš lakstaugs. Tam ir ložņājošs saknenis un stāvs, stīvs, vienkāršs, cilindrisks un dobs stublājs. Visam augam ir zaļganpelēka nokrāsa. Lapu ir daudz — uz stublāja līdz pat ziedkopai. Lapas ir trīsšķautņainas, lineāras, garumā līdz 120 cm, platumā līdz 1—2 cm, tās ir plakanas, gar malu un uz ķīļveidīgās vidusdzīslas dzeloņaini zobainas. Ziedi ir izvietoti 10—60 cm garā, pārtraukti saliktā skarā stublāja galā. Katrā vārpiņā ziedi pa 2—3; šīs vārpiņas veido galviņveida pušķus, kas veido otrās pakāpes skaras. Katrā galviņveida pušķī visbiežāk ir 7—10 vārpiņas. Pie katras otrās pakāpes skaras pamata ir gara seglapa, kas līdzīga stublāja lapai, tikai īsāka un šaurāka. Auglis ir brūns, 0,3 cm garš spīdīgs riekstiņš. Zied jūlijā, augustā.

## Pasugas
Dižajai aslapei tiek nodalītas šādas pasugas:

* *C. m. californicum* (S.Watson) *-* sastopama Kalifornijā, Arizonā, Ņūmeksikā, Nevadā, Jūtā, Teksasā, Sonorā, Koahuilā;
* *C. m. intermedium <small>Kük.</small> -* sastopama Austrālijā, Jaunkaledonijā;
* *C. m. jamaicense <small>(Crantz) Kük</small>. -* sastopama Latīņamerikā no Meksikas līdz Argentīnai; Rietumindija; ASV dienvidaustrumos no Teksasas līdz Delavērai; naturalizēts tropiskajā Āfrikā un daudzās okeāna salās, tostarp Kanāriju salās, Madagaskarā, Jaungvinejā, Havaju salās;
* *C. m. mariscus -* sastopama Eiropā, Ziemeļāzijā un Ziemeļāfrikā — no Īrijas un Marokas līdz Japānai, tai skaitā Vācijā, Itālijā, Francijā, Skandināvijā, Baltijas valstīs, Polijā, Balkānos, Ukrainā, Krievijā, Sibīrijā, Saūda Arābijā, Irānā, Himalajos, Kazahstānā, Ķīnā, Korejā.

## Atsauces
Omskas grīslis

**Omskas grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga, kurai raksturīgas  0,3-0,5 cm platas lapas, apakšpusē ar īsām, ieapaļām kārpiņām un pūslītis bez dzīslojuma.

Suga var tikt aplūkota kā augstā grīšļa pasuga.

## Atsauces
Abora

**Abora** (arī **Abota**) ir Abaines labā krasta pieteka Madonas novada Indrānu pagastā.

Tek rietumu virzienā. Ietek Abainē netālu no tās ieteces Aiviekstē. Pie ieteces Abainē — valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Aboras apmetne.

## Atsauces
Abra (upe)

**Abra** (arī **Abrupīte**, **Penguru grāvis**)  ir Spīgas kreisā krasta pieteka Cēsu novada Mārsnēnu pagastā.

Iztek no Kaķu mārciņiem Bajāros. Tek dienvidu virzienā, lejtecē pagriežas uz rietumiem. Ietek Spīgā lejpus Penguru pļavām.

## Atsauces
1984. gada Eiropas čempionāta futbolā dalībvalstu sastāvi

Šajā lapā uzskaitīti '''1984. gada Eiropas čempionāta futbolā''' **oficiāli apstiprinātie izlašu sastāvi.**

## 1. grupa

### 
Treneris:  Gajs Tiss

### 
Treneris:  Zeps Pionteks

### 
Treneris:  Tudors Veselinovičs

### 
Treneris:  Mišels Idalgo

## 2. grupa

### 
Treneris:  Fernandu Kabrita

### 
Treneris:  Mirča Lučesku

### 
Treneris:  Migels Munjoss

### 
Treneris:  Jups Dervals
Tūbainais grīslis

**Tūbainais grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga, kura ir sastopama Eirāzijā — no Centrālās Eiropas līdz Mongolijai. Baltijas reģionā ļoti lokāla, lai gan piemērotos biotopos bieža suga areāla ziemeļu nomalē — sastopama galvenokārt Ēlandē, Gotlandē un Igaunijas rietumos, ieskaitot salas. Latvijā kopš 2018. gada konstatēts dabiskās, mazietekmētās pļavās Rīgas un Jūrmalas apkaimē.

## Apraksts
Tūbainais grīslis ir daudzgadīgs, 15—40 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir īss knābītis.

Augam ir ložņājošs saknenis un augs veido skraju ceru. Lapas ir pelēkzaļas, 0,2—0,3 cm platas, to gals ir nosmailots, īsākas nekā raupjais un apmatotais stublājs. Pie lapu pamata ir sarkanbrūnas makstis. Ziedkopā stublāja galā ir vīrišķo ziedu vārpiņa, zem tās ir nedaudz atstatus dažas olveidīgas vai īsi cilindriskas, stāvas sievišķo ziedu vārpiņas. Apakšējā vārpiņa ar īsu (garumā līdz 1 cm) kātiņu. Apakšējās sievišķās vārpiņas seglapa manāmi garāka nekā vārpiņa (bet īsāka nekā ziedkopa). Augšējo sievišķo vārpiņu seglapas parasti ir īsākas nekā attiecīgā vārpiņa. Augļa pūslītis ir plati otrādi olveidīgs, īsi kātveidīgi sašaurināts apakšdaļā, tūbaini apmatots, sākumā zaļš, gatavības laikā rūsgans, knābītis tikko jaušams, galā ar seklu jomu. Pūslīša segplēksne ir olveidīga, gals nosmailots, īsāka nekā pūslītis, brūna, vidū ar zaļganu joslu. Zied maija beigās, jūnija sākumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Abrupe (Grūžupes pieteka)

**Abrupe** ir Grūžupes labā satektupe Cēsu novada Jaunpiebalgas pagastā. Izteka pie Pakalniešu mājām. Tek ziemeļrietumu virzienā. Pie Lukstu Skrāgiem, satekot ar Vīksnupi, izveido Grūžupi. Upi šķērso valsts autoceļš P33 (Ērgļi—Jaunpiebalga—Saliņkrogs).

## Atsauces
Brūnais dižmeldrs

**Brūnais dižmeldrs** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā, dažviet Āzijā un Āfrikā. Ziemeļeiropa atrodas ārpus izplatības vienlaidu areāla, tādēļ suga Latvijas teritorijā sastopama reti un nevienmērīgi, atradnes aug ūdenstilpju palienes joslā, izžūstošās ieplakās pļavās, nosusinātos dīķos.

Brūnais dižmeldrs ir ierakstīts Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

## Apraksts
Brūnais dižmeldrs ir viengadīgs, 5—30 cm garš lakstaugs.

Augam ir viens vai vairāki nezaroti, gludi un trīsšķautņaini stublāji. Lapas ir zaļas, šauri lineāras, īsākas nekā stublājs. Vārpiņas ir plakanas, 0,4—1,2 cm platas, nevienādas un sakopotas galviņās. Savukārt galviņas dažādgaruma kātiņos veido blīvu pušķi. Pie ziedkopas pamata ir 3 garas seglapas, kas atgādina stublāja lapas un pārsniedz ziedkopu. Segplēksnes ir melni tumšbrūnas, divās rindās uz vārpiņas ass. Putekšņlapas un drīksnas pa 3 (dažreiz putekšņlapas 2). Augļa riekstiņš ir dzeltenīgi brūns, trīsšķautņains, īsāks nekā 1 mm. Zied jūlijā, augustā.

## Atsauces


## Ārējās saites
Plūksnainais epipremns

**Plūksnainais epipremns** () ir augu suga kallu dzimtā. Savvaļā tā ir sastopama Zālamana salās mitros tropu mežos. Plūksnainais epipremns bieži tiek audzēts arī kā telpaugs.

## Apraksts
Plūksnainais epipremns ir mūžzaļš, daudzgadīgs liānveida, kāpelējošs lakstaugs ar tumši zaļām lapām, kuras ir veselas, kad augs nav nobriedis, bet kļūst plūksnainas, augam nobriestot. Šī iemesla dēļ nobriedušus īpatņus var sajaukt ar kādu monsteras sugu. Augs sasniedz vairāku metru garumu. Starp lapu mezgliem attīstās gaisa saknes, kuras sasniedzot augsni vai, piemēram, koka stumbru, tajā iesakņojas. Sakne gara un spēcīga. Telpās reti zied.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džordža Meisona Universitāte

**Džordža Meisona universitāte** () ir ASV 1949. gadā dibināta publiska pētniecības universitāte, kuras galvenā pilsētiņa atrodas Feirfaksā, Virdžīnijas štatā. Bez šīs vietas Džordža Meisona universitātes pilsētiņas atrodas arī Ārlingtonā, Frontrojālā un Prinsviljamsā Virdžīnijas štatā, kā arī Dienvidkorejas pilsētā Inčeonā.

Universitāte nodibinājās 1949. gadā, kad tika atdalīta no Virdžīnijas Universitātes. Universitāte nosaukta ASV plantatora un politiķa Džordža Meisona (1725—1792) vārdā.

Universitātes bijušo un esošo studentu un pasniedzēju vidū ir uzņēmēja Anuše Ansari (*Anousheh Ansari*, 1966), ekonomists Džeimss Bjūkenens (1919—2013), politologs Frānsiss Fukujama (1952), uzņēmējs Čārlzs Kohs (*Charles Koch*, 1935), sociologs Seimūrs Martins Lipsets (*Seymour Martin Lipset*, 1922—2006), politiķis Terijs Makolifs (*Terry McAuliffe*, 1957), politikas konsultants Karls Rovs (*Karl Rove*, 1950), ekonomists Gordons Talloks (*Gordon Tullock*, 1922—2014), aktrise Rea Sīhorna (*Rhea Seehorn*, 1972), ekonomists Vernons Smits (*Vernon L. Smith*, 1927).

## Ārējās saites

*
Korejas Universitāte

**Korejas Universitāte** () ir 1905. gadā dibināta privāta pētniecības universitāte Dienvidkorejā, kuras galvenā pilsētiņa atrodas valsts galvaspilsētā Seulā.

Universitāte dibināta kā Bosunas koledža (*Bosung College*), 1922. gadā tā kļuva par Bosunas profesionālo koledžu, bet 1945. gadā ieguva mūsdienu nosaukumu. Korejas Universitāte vēsturiski ir pirmā, kas ieviesa valstī apmācību vairākās disciplīnās, piemēram, tieslietās, ekonomikā un žurnālistikā. Konkurss uz iestāšanos universitātē ir visai augsts, piemēram, 2010. gadā tajā spēja iestāties 6% no gribētājiem.

Universitātes bijušo un esošo studentu un pasniedzēju vidū ir aktrise Čona Dejina (*Jeon Do-yeon*, 1973), politiķis Čons Segins (*Chung Sye-kyun*, 1950), politiķis Ho Džons (*Heo Jeong*, 1896—1988), futbolists Hons Mjonbo (1969), politiķis I Mjonbaks (1945), daiļslidotāja Kima Jona (1990), mūziķis un aktieris Oks Tekjons (*Ok Taec-yeon*, 1988).

## Ārējās saites

*
Seulas Nacionālā universitāte

**Seulas Nacionālā universitāte (SNU)** () ir 1946. gadā dibināta nacionālā universitāte Dienvidkorejā, kuras galvenā pilsētiņa atrodas valsts galvaspilsētā Seulā. Universitātes pilsētiņas atrodas trīs vietās — divas no tām ir Seulā, bet viena — Phjončhanā.

Universitāte dibināta uz pēc Otrā pasaules kara slēgtās japāņu Keidzjo Impēriskās universitātes bāzes. Tās bijušo un esošo studentu un pasniedzēju vidū ir Dienvidkorejas premjerministrs Čons Unčans (*Chung Un-chan*, 1947), premjerministrs Čons Vonsings (1928—2020), premjerministrs Go Kuns (*Goh Kun*, 1938), Dienvidkorejas prezidents Hans Sinsu (*Han Seung-soo*, 1936), Jons Sukjols (*Yoon Suk-yeol*, 1960), aktrise Kima Tehi (*Kim Tae-hee*, 1980), prezidents Kims Jonsams (*Kim Young-sam*, 1927—2015), premjerministrs Li Nakjons (*Lee Nak-yon*, 1952), mūzikas producents Li Sumans (*Lee Soo-man*, 1952), ANO ģenerālsekretārs Pans Kimuns (1944).

## Ārējās saites

*
Zelta epipremns

**Zelta epipremns** () ir augu suga kallu dzimtā. Savvaļā tā ir sastopama Zālamana salās mitros tropu mežos, kā arī bieži tiek audzēts kā telpaugs.

## Apraksts
Zelta epipremns ir mūžzaļš, daudzgadīgs liānveida, kāpelējošs lakstaugs ar zaļām lapām, kurās (atkarībā no šķirnes) var būt zeltaini-dzelteni vai balti plankumi un svītras. Kamēr augs vēl nav nobriedis, lapas ir veselas, augam nobriestot, tās var kļūt plūksnainas. Starp lapu mezgliem attīstās gaisa saknes, kuras augs izmanto, lai rāptos augšup pa koka stumbriem vai ložņātu pa zemi. Augs sasniedz vairāku metru garumu. 
left|thumb|Zelta epipremns (šķirne "Marble queen") kā telpaugs
Telpās reti zied. Indīgs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ukraina 24

***Ukraina 24*** () bija Ukrainas informatīvi analītisks TV kanāls, kas piederēja oligarha Rinata Ahmetova uzņēmumam *[[Media Group Ukraine]]*.

Kanāls, Krievijas atkārtotā iebrukuma Ukrainā 2022. gadā laikā, bija pieejams arī Latvijas televīzijas operātoru klāstā. Kanāls beidza savu pārraidi 2022. gada 22. jūlijā pulksten 10 no rīta.

## Vēsture
2019. gada 7. novembrī Nacionālā televīzijas un radio apraides padome vienojās par televīzijas kanāla ***Eskulap TV***, kas ietilpst oligarham Rinatam Ahmetovam piederošajā koncernā *Media Group Ukraine*, pārdēvēšanu par ***Ukraina 24***. 2019. gada 2. decembrī televīzijas kanāls *Ukraina 24*, kas izveidots, mainot zīmolu *Eskulap TV*, sāka testa apraidi. 2019. gada 16. decembrī kanāls sāka raidīt visu diennakti visā Ukrainā, operatoru kabeļtīklos, *[[Xtra TV]]* satelīta platformā un *[[Oll.tv]]* OTT platformā. Tika uzsākta tiešraižu un ik stundas ziņu izlaidumu pārraides. 2020. gada janvārī kanāls saņēma satelīta licenci raidīšanai atklātā, nešifrētā formā.

2020. gada janvārī prokrieviskā televīzijas kanāla *[[NASH]]* raidījumu vadītājs Tihrans Martirosjans pārnāca uz *Ukraina 24*, un nākamajā mēnesī par televīzijas kanāla politiskās līnijas izveidi kļuva atbildīgs Vasiļs Holovanovs, kurš iepriekš strādāja kanālā *[[NewsOne]]*. 2020. gada augustā kļuva zināms, ka televīzijas raidījumu vadītāja Natālija Vlaščenko no televīzijas kanāla *[[ZIK]]* vadīs savus raidījumus *Народ проти* un *HARD з Влащенко* telekanālā *Ukraina 24*.

2020. gada 18. jūnijā Nacionālā televīzijas un radio apraides padome atkārtoti izsniedza kanāla *Ukraina 24* licenci sakarā ar juridiskās personas nosaukuma maiņu.

2020. gada novembra beigās televīzijas kanālā tika atklāta jauna studija ar 360 grādu tehnoloģiju.

2022. gada jūlijā uzņēmums SCM nolēma atteikties no mediju biznesa un nodot *Media Group Ukraine* televīzijas kanālu licences apraidei par labu valstij. Ukrainas Vienoto ziņu telemaratons tika pārraidīts ēterā, un kanālu vietnēs publicēts Rinata Ahmetova paziņojums par mediju grupas aktīviem.

Bijušie *Ukraina 24* darbinieki oktobrī izveidoja jaunu kanālu *[[My-Ukraina]]*, bet digitālajā televīzijā tas sāka pārraidi 2022. gada 7. novembrī.

## Atsauces
2021.—2022. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona

**2021.—2022. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona** bija 91. *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]*, Spānijas augstākās futbola līgas, sezona. Tā sākās . Sezona noslēgsies .

 četras kārtas pirms čempionāta beigām Madrides "Real" nodrošināja uzvaru līgā. Tas bija 35. Spānijas čempiontituls kluba vēsturē.

## Komandas
Pēc iepriekšējās sezonas rezultātiem uz *La Liga* tika paaugstināti klubi *[[RCD Mallorca|Mallorca]]*, *[[RCD Espanyol|Espanyol]]* un *[[Rayo Vallecano]]*, bet to atstāja *[[SD Huesca]]*, *[[Real Valladolid]]* un *[[SD Eibar|Eibar]]*.

### Stadioni

### Treneri un kapteiņi

## Turnīra tabula

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Krievijas Federācijas federālas nozīmes pilsētas

[300px|thumbnail|Federālās nozīmes pilsētas [Krievijas Federācijas kartē.]]
**Krievijas Federācijas federālas nozīmes pilsētas** ir Krievijas Federācijas administratīvā iedalījuma veids.

## Federālās nozīmes pilsētas (pēc 2014)

† — Sevastopole *de iure* ir Ukrainas sastāvdaļa, ko 2014. gadā anektēja Krievija.

## Atsauces
Krievijas Federācijas autonomie apvidi

[300px|thumbnail|Autonomie apvidi [Krievijas Federācijas kartē]]
**Krievijas Federācijas autonomie apvidi** ir Krievijas Federācijas administratīvā iedalījuma veids.

## Likvidētie autonomie apvidi

* Komi-Permiešu autonomais apvidus (1925—2005). 2005. gadā to apvienoja ar Permas apgabalu, izveidojot Permas novadu
* Korjaku autonomais apvidus (1930—2005). 2007. gadā to apvienoja ar Kamčatkas apgabalu, izveidojot Kamčatkas novadu
* Taimiras Dolganu-Ņencu autonomais apvidus (1930—2007). 2007. gadā to pievienoja Krasnojarskas novadam
* Evenku autonomais apvidus (1930—2007). 2007. gadā to pievienoja Krasnojarskas novadam
* Ustjordinskas Burjatu autonomais apvidus (1937—2008). 2008. gadā to pievienoja Irkutskas apgabalam
* Agas Burjatu autonomais apvidus (1937—2005). 2007. gadā to apvienoja ar Čitas apgabalu, izveidojot Aizbaikāla novadu

## Atsauces
2021.—2022. gada Francijas futbola 1. līgas sezona

**2021.—2022. gada Francijas futbola 1. līgas sezona** bija 84. Francijas futbola čempionāta spēcīgākās līgas (*[[Francijas futbola 1. līga|Ligue 1]]*) sezona. Tā sākās , bet noslēdzās .

 pēc neizšķirta 1:1 pret *[[RC Lens]]* uzvaru līgā nodrošināja Parīzes "Saint-Germain" futbolisti, izcīnot 10. Francijas čempionu titulu kluba vēsturē.

## Komandas
Pēc iepriekšējās sezonas rezultātiem līgu atstāja *[[Nîmes Olympique|Nîmes]]* un *[[Dijon FCO|Dijon]]*, bet uz *Ligue 1* tika paaugstināti klubi *[[Troyes AC]]* un *[[Clermont Foot 63|Clermont]]*.

### Stadioni

### Treneri un kapteiņi

## Turnīra tabula

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Vitālijs Kims

**Vitālijs Kims** (; dzimis  Mikolajivā, Ukrainā) ir korejiešu izcelsmes ukraiņu uzņēmējs, ekonomists, blogeris un politiķis. Kopš 2020. gada 25. novembra ir Mikolajivas apgabala gubernators.

## Dzīvesgājums
Vitālijs Kims dzimis 1981. gada 13. martā Mikolaijvā. Viņa tēvs Oleksandrs Kims ir korejietis, kā arī cienīts basketbola treneris un bija Padomju Savienības jauniešu izlases spēlētājs.

Kims ir absolvējis Mikolajivas 2. ģimnāziju un Admirāļa Makarova Nacionālo kuģu būves universitāti Mikolajivā ar grādu uzņēmumu ekonomikā.

1998. gadā viņš sāka nodarboties ar uzņēmējdarbību. Viņš bija izklaides kompleksa *[[Ushuaja]]* vadošais partneris.

2003. gadā viņš strādāja uzņēmumā *[[Ukrpromresurs]]*, kas nodarbojās ar valsts sektora auditu. No 2005. līdz 2011. gadam viņš vadīja vairākus uzņēmumus Mikolajivā, nodarbojās ar starptautiskajām investīcijām. No 2015. līdz 2016. gadam viņš vadīja Ukrainas Agrārās politikas ministrijas analītisko nodaļu. Viņš ir arī attīstības uzņēmumu grupas dibinātājs, kas nodarbojas ar dzīvojamo kompleksu "Orange", "Concert" un "Uyutny" celtniecību.

### Politiskā darbība

2019. gadā V. Kims bija partijas "Tautas kalps" Mikolajivas nodaļas brīvprātīgais prezidenta un parlamenta vēlēšanās. 2020. gada pašvaldību vēlēšanās viņš bija Mikolajivas pilsētas domes deputāta kandidāts no partijas "Tautas kalps" ar otro numuru, vienlaikus paliekot bezpartejisks. Kims bija arī partijas vēlēšanu štāba vadītājs un aģitēja pilsētu un reģionu domju vēlēšanās.

2020. gada 25. novembrī Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis iecēla Kimu par Mikolajivas apgabala gubernatoru.

2022. gadā Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā Kima kā Mikolajivas apgabala gubernatora amats padarīja viņu publiski ievērojamu, jo Mikolajivas aizstāvji atvairīja neveiksmīgos Krievijas bruņoto spēku uzbrukumus. Rietumu avoti, piemēram, *[[The Economist]]*, uzskata Kimu par harizmātisku līderi, jo viņš katru dienu veic apgabala pašreizējās situācijas video vēstījumus, tādēļ Kims ir iemantojis sociālo tīklu slavu un kļuvis par populāru personību visā Ukrainā, pateicoties viņa asprātībai un par Krievijas armijas apsmiešanu.

## Privātā dzīve
Viņš ir precējies ar Jūliju Kimu un audzina trīs bērnus. Viņiem ir divas meitas un dēls.

Papildus savai dzimtajai ukraiņu valodai, Kims runā krievu un angļu valodā, kā arī nedaudz franču un korejiešu valodā, pēdējo dēļ savas etniskās izcelsmes.

### Covid-19
2020. gada 9. decembrī Kims paziņoja, ka viņa sieva un viņš pats ir saslimuši ar COVID-19 un abi ir devušies pašizolācijā.

## Apbalvojumi

* Bohdana Hmeļnicka ordenis (III pakāpe) (apbalvots 2022. gada 6. martā) — *par nozīmīgu personīgo ieguldījumu Ukrainas valsts suverenitātes un teritoriālās integritātes aizsardzībā, izrādīto drosmi un pašaizliedzīgu rīcību, organizējot apdzīvoto vietu aizsardzību no Krievijas okupantu karaspēka.*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālais Facebook konts
* Oficiālais Telegram konts
* Oficiālais Twitter konts
* Oficiālais YouTube konts
* Oficiālais Instagram konts
2021.—2022. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezona

**2021.—2022. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezona** bija 30. Premjerlīgas sezona. Tā sākās . Sezona noslēdzās .

Par čempioniem kļuva *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]* futbolisti, izcīnot astoto Anglijas čempiontitulu un sesto reizi uzvarot Premjerlīgā.

## Komandas
Pēc iepriekšējās sezonas rezultātiem uz Premjerlīgu tika paaugstināti klubi *[[Watford FC|Watford]]*, *[[Norwich City F.C.|Norwich City]]* un *[[Brentford FC|Brentford]]*, bet Premjerlīgu atstāja *[[Fulham F.C.|Fulham]]*, *[[West Bromwich Albion F.C.|West Bromwich Albion]]* un *[[Sheffield United F.C.|Sheffield United]]*.

### Stadioni

### Treneri un kapteiņi

## Turnīra tabula

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Fernandu Meira

**Fernandu Žuzē da Silva Freitašs Meira** (, dzimis ) ir bijušais Portugāles futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Portugāles futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis ''Vitória'' komandā, vēlāk spēlējis arī ''Benfica''. 2002. gadā pievienojies Vācijas Bundeslīgas komandai *[[VfB Stuttgart]]*, kur pavadījis septiņas sezonas. 2007. gadā kļuvis par Bundeslīgas čempionu. Vēlāk spēlējis Turcijas komandā ''Galatasaray'', Krievijas komandā ''Zenit Saint Petersburg'' un Spānijas komandā ''Zaragoza''.

Portugāles futbola izlasi pārstāvējis no 2000. līdz 2008. gadam. Piedalījies 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, 2006. gada FIFA Pasaules kausā un 2008. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**VfB Stuttgart**

* Vācijas Bundeslīga: 2006–07
* UEFA Intertoto kauss: 2002

**Galatasaray**

* Turcijas Superkauss: 2008

**Zenit**

* Krievijas Premjerlīga: 2010
* Krievijas kauss: 2009–10
* Krievijas Superkauss: 2011

## Ārējās saites
Patriks Millers

**Patriks Millers** (, dzimis ) ir bijušais Šveices futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Šveices futbola izlases dalībnieks.

Lielu daļu savas karjeras pavadījis Francijas komandā ''Lyon'', kuras rindās sešas reizes kļuvis par 1. līgas čempionu.

Šveices futbola izlasi pārstāvējis no 1998. līdz 2008. gadam. Piedalījies 2004. un 2008. gada Eiropas čempionātā, kā arī 2006. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Lyon**

* 1. līga: 2001-02, 2002-03, 2003-04, 2005-06, 2006-07, 2007-08
* Francijas kauss: 2007-08
* Coupe de la Ligue: 2000-01
* Trophée des Champions: 2002, 2003, 2006, 2007

## Ārējās saites