open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
MADARA Cosmetics

**AS ''MADARA Cosmetics*** ir [[Latvija]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar kosmētikas līdzekļu ražošanu un tirdzniecību. Uzņēmums ir reģistrēts 2006. gada 28. jūlijā.

Uzņēmuma akcijas kopš 2017. gada 10. novembra tiek kotētas [[First North Baltijas akciju saraksts|*First North Baltic* akciju sarakstā]] biržā *Nasdaq Riga* (biržas kods *'MDARA**, ISIN **LV0000101624**).

Lielākie akcionāri (2025. gada 19. februārī, virs 5%) ir Uldis Iltners (23,86%), SIA ''Lote'' (23,70%), SIA ''Transmeri'' (22,87%), Liene Drāzniece (6,76%) un Zane Tamane (6,19%).
== Vēsture ==
Uzņēmums ar nosaukumu **SIA *Skin Laboratory*** tika dibināts 2006. gada 28. jūlijā. 2008. gada 25. martā to pārdēvēja par **SIA *MADARA Cosmetics**'.

2017. gada 11. janvārī uzņēmumu reorganizēja par akciju sabiedrību ar mērķi sākt [[sākotnējais publiskais piedāvājums|sākotnējo publisko piedāvājumu]]. *Madara Cosmetics* akciju publiskais piedāvājums tika uzsākts 16. oktobrī, un tas beidzās 3. novembrī. 2017. gada 10. novembrī sāka *MADARA Cosmetics* akciju kotēšanu *Nasdaq Riga* biržā, akcijas iekļaujot *First North Baltic* sarakstā.
2018. gada decembrī Somijas uzņēmums *Oy Transmeri Group Ab* palielināja dalību *MADARA Cosmetics* līdz 23 %, iegādājoties akcijas no [[Aigars Kesenfelds|Kesenfeldu]] ģimenes uzņēmuma SIA *Sustainable Investments* (17,09 %).

2024. gada 30. aprīlī *MADARA Cosmetics* uzņēmumam *Oy Transmeri Ab* par 4 miljoniem eiro pārdeva kosmētikas zīmolu *MOSSA*, kas galvenokārt orientēts uz masu tirgus segmentu.
2024. gada 1. jūlijā *Madara Cosmetics* vienojās 1,19 miljoniem eiro pārdot *Selfnamed.com* platformas uzturētāju SIA *Cosmetics Nord* (agrākie nosaukumi *MADARA International*, *MADARA Foods*) uzņēmuma vadības komandai, ko pārstāvēja SIA *SLFNMD*.
2024. gada 19. decembrī *Madara Cosmetics* dibināja meitas uzņēmumu SIA *Brand Lab Cosmetics* ar nolūku izmēģināt un ieviest dažādas e-komercijas vidē bāzētus inovatīvu produktu koncepcijas.

== Uzņēmuma struktūra ==
Grupas mātes uzņēmumam AS *MADARA Cosmetics* ir meitas uzņēmumi:
* SIA *Madara Retail*
* SIA *Brand Lab Cosmetics*
* *Madara Cosmetics GmbH* (Vācija)

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==
* [https://www.madaracosmetics.com/lv *MADARA Cosmetics'' vietne]
Kamils Gliks

**Kamils Jaceks Gliks** (; dzimis ) ir Polijas futbolists, centra aizsargs. Kopš 2023. gada Gliks pārstāv Polijas ''Ekstraklasa'' klubu Krakovas "Cracovia".

## Sasniegumi
**Monaco**

* Francijas 1. līga: 2016—17

## Ārējās saites
Sergejs Fedorčuks

**Sergejs Fedorčuks** (; dzimis  Vinnicā) ir Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (2002).

## Biogrāfija
Četras reizes uzvarējis Ukrainas jauniešu šaha čempionātos: 1997. gadā U16 vecuma grupā, 1998. gadā U20 vecuma grupā, 1999. gadā U18 vecuma grupā, 2000. gadā U20 vecuma grupā. 1995. gadā Verdenā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā. 2002. gadā dalījis otro vietu Ukrainas šaha čempionāta finālā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā divas reizes dalījis pirmo vietu Francijas šaha festivālā *Cappelle-la-Grande Open* (2008, 2013), uzvarējis Nantē (2009), bijis pirmais Parīzes pilsētas atklātajos šaha čempionātos (2009, 2012), dalījis pirmo vietu Dāvida Bronšteina memoriālā Minskā (2014). 2014. gadā Jūrmalā uzvarējis Vladimira Petrova memoriālā ātrajā šahā.

Pārstāvējis Ukrainas komandu Eiropas komandu šaha čempionātā 2013. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2000. gadā Fedorčukam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2002. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Frīdrihs Šefels

**Frīdrihs Šefels** (, 1865—1913) bija vācbaltiešu arhitekts un tehniķis, viens no ievērojamākajiem 19. gadsimta beigu Rīgas arhitektiem, būvfirmas „Šēls un Šefels” līdzīpašnieks. Šefels pamatā darbojās jūgendstilā, projektējis aptuveni 35 dzīvojamās un sabiedriskās ēkas.
F. Šefela projektiem raksturīgi asimetriski fasāžu risinājumi, plānojuma struktūras racionalitāte un to atbilstība ēkas funkcionālajam risinājumam.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1862. vai 1865. gadā Liepājā. Mācījās Ekernfērdes būvniecības skolā (*Baugewerkschule Eckernförde*) Šlēzvigas hercogistē.
Šefela būvtiesības apstiprināja 1899. gadā Sanktpēterburgā, Iekšlietu ministrijas tehniskajā komitejā. 1899. gadā par Šefela kompanjonu kļuva Heinrihs Šēls un viņi kopīgi izveidoja būvfirmu “Šēls un Šefels” (*Scheel&Scheffel*), kas bija starp jūgendstila pionieriem Rīgā. 1904. gadā viņš uzsāka patstāvīgu būvpraksi Rīgā. 

Birojā projektētās ēkas nebija stilistiski vienādas, tajā tika projektētas arī ēkas, kas stilistiski atbilst historismam – viena no tādām ir 1899. gadā projektētā bijušās elektrotehniskās sabiedrības ”Union“ fabrikas galvenā montāžas halle Brīvības ielā ar Zeva figūru centrā, vēlāk - VEF galvenās ēkas.
Miris no sirdstriekas 1913. gadā, braucot uz Lībeku, viņa atraitne Luīze ar bērniem palika dzīvot Liepājā.


Valsts Elektrotehniska Fabrika.JPG|Frīdriha Šefela un Heinriha Šēla projektētie Krievijas Elektrotehniskās sabiedrības "Unions" korpusi (1899)
Рига (Латвия) Старый город Дом на Купеческой улице (возле ресторана "Лидо") - panoramio.jpg|Tirgoņu iela 4 (1900)
Riga, Alberta 1 (2) M7934 2014-03-12.jpg|Alberta iela 1 (1901)
Immeuble art nouveau (Riga) (7570540284).jpg|Smilšu iela 8 (1902)
Italian Embassy in Riga.jpg|Teātra iela 9 (1903—1904)
Blaumana iela 12a.jpg|Blaumaņa iela 12а (1908)
Building in Riga 4.JPG| Meistaru iela 10 (1909)
Baznīcas iela 5 Riga.jpg|Baznīcas iela 5 
Riga, Vilandes 17 (2) 2014-03-13.jpg|Vīlandes iela 17, Rīga. (1909)


## Literatūra
* Jānis Krastiņš. Vācu arhitekti Latvijā : Vācu kultūra Latvijā, , 2013

## Atsauces
Šveices prezidents

**Šveices prezidents** jeb **Šveices Konfederācijas prezidents** (, , , ) ir prezidējošais loceklis no septiņu locekļu sastāvošās Šveices Nacionālās padomes — Šveices izpildvaras. Prezidentu uz vienu gadu ievēl Federālā padome. Konfederācijas prezidentam ir jāvada Federālās padomes sēdes un jāpilda valsts reprezentatīvie pienākumi. *[[Primus inter pares]]*, prezidentam ir vara pār pārējiem sešiem ministriem, kā arī jāturpina vadīt sevis pārstāvētā ministrija. Tradicionāli prezidenta pienākumu pildīšana mainās starp padomes locekļiem pēc vecuma un iepriekšējā gada viceprezidents nākamajā gadā kļūst par prezidentu.

Kā pirmais starp līdzīgiem, Nacionālās padomes loceklis, kas ieņem konfederācijas prezidenta amatu netiek uzskatīts par valsts galvu. Drīzāk, visa Nacionālā padome kopā tiek uzskatīta par valsts vadītāju.

Konstitūcijas noteikumi, kas attiecas uz federālās valdības un federālās pārvaldes organizāciju, ir izklāstīti Šveices konstitūcijas trešās nodaļas pirmajā sadaļā, no 174. līdz 179. pantam. 176. pants īpaši attiecas uz prezidentūru.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Rīgas Valda Zālīša sākumskola

**Rīgas Valda Zālīša sākumskola** ir agrākā skolas pārziņa un rakstnieka Valda Zālīša vārdā nosaukta Rīgas sākumskola, kas atrodas Kalpaka bulvārī 8.

## Izglītības programma
Skola īsteno pamatizglītības 1. posma (1.—6. klasei) programmu.

## Vēsture
Par skolas pirmsākumu uzskata 1353. gadā dibināto Svētā Pētera skolu, vēlāko Maurīcija skolu, kas līdz 1884. gadam atradās īrētās telpās. 1885. gada 15. janvārī tika iesvētīta un atklāta **Rīgas pilsētas savienotā elementārskola**, apvienojot tajā 6 Iekšrīgas pirmmācības skolas, tai skaitā Maurīcija skolu.

Skolā strādāja dzejnieks Vilis Plūdons (no 1901), skolas pārzinis bija rakstnieks Voldemārs Zālītis (Valdis, 1902—1927). 1921. gadā ēkā atradās Rīgas Valsts Parauga pamatskola, 1924. gadā skolu pārdēvēja par **Rīgas pilsētas 1. pamatskolu**, kas sarunvalodā saukta par "Zālīša skolu". 1926. gadā skolā darbu uzsāka skolēnu koru vadītājs Jānis Milzarājs un komponists Jānis Norvelis. Skolā mācījās Kārlis Padegs, Žermēna Heine-Vāgnere, Velta Līne, Baiba Indriksone, Ausma Kantāne, Jāzeps Lindbergs.

Pēc Otrā pasaules kara 1951. gadā skolu likvidēja un tās ēkā iekārtoja Rīgas 35. vidusskolu ar krievu mācību valodu.
1993. gadā tika atjaunota **Rīgas Valda Zālīša pamatskola**, kas 2012. gadā tika pārdēvēta par Rīgas Valda Zālīša sākumskolu. 2013. gadā skola atzīmēja 660 gadu jubileju un skolas atjaunošanas 20 gadu jubileju.

## Skolas ēka
thumb|200px|left|Rīgas Pilsētas elementārskola (pirms 1914).
1884.—1885. gadā pēc Rīgas pilsētas arhitekta Šmēlinga projekta uzcēla tagadējo skolas ēku ar 12 klašu telpām, no kurām katra bija aprēķināta 60 skolēniem, plašu aulu ar galerijām, dzīvokļiem skolas pārzinim un citiem skolotājiem, kā arī mazākām telpām skolotāju istabām, kancelejai u.c.
Skolas fasādē alegoriski attēlota Rīgas pilsēta (sieviete, kuras galvu rotā kronis) ar puisēnu un meiteni, uz sievietes apģērba var ieraudzīt Rīgas ģerboni.

## Atsauces
Tomāšs Orals

**Tomāšs Orals** (; dzimis  Olomoucā) ir Čehijas starptautiskais lielmeistars šahā (1999).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt piecu gadu vecumā. 1991. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā. 1995. gadā bijis piektais Pasaules jauniešu šaha čempionātā U20 vecuma grupā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Litomišlā (1995), Šaļā (1995), Hengelo (Nīderlande, 1996), Prjevidzā (1997), Komārno (1997), Budapeštā (1998), Olomoucā (1998), Hosē Raula Kapablankas memoriālā Varadero (Kuba, 2000), Madridē (2006).

Pārstāvējis Čehijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 4 reizes (1998-2004);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1999-2001). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1999) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1994. gadā Oralam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1999. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pavels Šimāčeks

**Pavels Šimāčeks** (; dzimis ) ir Čehijas starptautiskais lielmeistars šahā (2018).

## Biogrāfija
1993. gadā izcīnījis sudraba medaļu Čehijas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā, bet 1998. gadā atkārtojis šo panākumu U20 vecuma grupā. Vairākkārt pārstāvējis Čehiju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kur lielāko panākumu guvis 1995. gadā, kad Verdenā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā.
2009. gadā Dečīnā uzvarējis Čehijas šaha čempionātā, bet gadu vēlāk šajā turnīrā ieguvis bronzas medaļu.

Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Olomoucā (1998, 2003), Klatovā (Čehija, 1999), Pakšā (Ungārija, 2004), Impērijā (Itālija, 2005), Ždjārā pie Sāzavas (2008), Brno (2009), Prjevidzā (2009).

Par panākumiem turnīros FIDE 2002. gadā Šimāčekam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2018. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cjindao aplenkums

thumb|right|Cjindao kolonijas pastkarte, 1914
**Cjindao aplenkums** (; ;  ) bija vienīgā lielā Pirmā pasaules kara kauja Āzijā un Klusajā okeānā.

Novājinātā Ķīnas Cjinu dinastijas impērija 1898. gadā iznomāja Šaņdunas pussalas Cjindao teritoriju Vācijas impērijai uz 99 gadiem. Vācija šeit uzbūvēja Eiropas stila pilsētu, kā arī karaflotes ostu, kuru aizsargāja ap 4700 vācu kareivju. Osta kalpoja par galveno bāzi vācu karaflotes Klusā okeāna eskadrai, kas kontrolēja daudzās salu kolonijas. 

1914. gada 15. augustā ar Britu impēriju sabiedrotā Japānas Impērija izvirzīja ultimātu Vācijai, pieprasot vācu karakuģu atvilkšanu no Japānas un Ķīnas ūdeņiem, kā arī Cjindao nodošanu Japānai. Karam sākoties, vācu skvadrons admirāļa fon Špē vadībā pameta ostu, iesaistoties jūras kaujās ar britiem, līdz to iznīcināja kaujā pie Folklenda salām 1914. gada 8. decembrī.

23. augustā Japāna pieteica karu Vācijai, un 27. augustā japāņu kuģi sāka ostas blokādi. Uz Cjindao devās Japānas 18. divīzijas 23 000 kareivju ar 142 lielgabaliem, kurus papildināja 1500 britu kareivji. 2. septembrī japāņi sāka Cjindao apšaudi. 7. novembrī vācu garnizons kapitulēja. Kauju gaitā 194 vācieši krita un ap 400 guva ievainojumus, japāņi zaudēja 507 kritušos un 1282 ievainotos, kamēr briti zaudēja 12 kritušos un 53 ievainotos. Sagūstītos vācu kareivjus nosūtīja uz japāņu nometnēm, un Vācijā tie atgriezās 1920. gadā, bet vācu civiliedzīvotājiem kolonijā ļāva turpināt dzīvi un darbu. 

Japāna kontrolēja ostu līdz 1922. gadam, kad to nodeva Ķīnas Republikas pakļautībā. Japāņu vēlme saglabāt kontroli Ķīnā un Šaņdunas provincē, bija viens no Otrā Ķīnas-Japānas kara iemesliem. 

## Galerija

Eastern Shantung and Tsingtau, 1914.jpg|Vācu un britu kolonijas Šaņdunas provincē
Kiauchau, 1914.jpg|Kauju zona
Bundesarchiv Bild 134-C1315, Tsingtau, Seesoldaten in Deckung.jpg|Vācijas jūras kājnieki ierakumos
Siege of Tsingtao, soldiers of IJA 18th division took over german trench Kopie.jpg|Japāņu kareivji
Bundesarchiv Bild 146-1982-018-02A, China, Tsingtau, Friedhof.jpg|Kritušo apglabāšana
Bundesarchiv Bild 146-1982-018-03A, China, Massengrab deutscher Soldaten.jpg|Vācu kareivju brāļu kapi
Bundesarchiv Bild 146-1980-106-38, China, Tsingtau, Improv. Unterstand.jpg|Vācu kolonistes pie barikādēm
Bundesarchiv Bild 146-1981-045-10, China, Tsingtau, Splitterwirkung Haubitze.jpg|Apšaudes nodarītie postījumi
Bundesarchiv Bild 102-16333, Tsingtau, Festung, Zerstörungen.jpg|Sašautā vācu lielgabala pozīcija
青岛战役日英联军军官合影.jpg|Japāņu, britu un britu Indijas karaspēka virsnieki. 


## Atsauces

## Ārējās saites

* German Colonial Uniforms
Dušans Tadičs

**Dušans Tadičs** (; dzimis; ) ir Serbijas futbolists, pussargs, pārstējis Serbijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada pārstāv AAE Pro līgas klubu *[[Al Wahda FC|Al Wahda]]*.

## Sasniegumi
**Ajax**

* Eredivisie: 2018—19, 2020—21, 2021—22
* KNVB beker: 2018—19, 2020—21
* Johan Cruijff Schaal: 2019

**Individuālie sasniegumi**

* Serbijas gada futbolists: 2016, 2019
* Eredivisie labākais vārtu guvējs: 2018—19

## Ārējās saites
Rui Patrisiu

**Rui Pedru duš Santušs Patrisiu** (; dzimis ) ir Portugāles futbolists, vārtsargs, Portugāles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Patrisiu pārstāv Itālijas A sērijas komandu Bergamo "Atalanta".

2016. gada Eiropas čempionātā ar Portugāles izlasi izcīnīja zelta medaļas.

## Sasniegumi
**Sporting**

* Portugāles kauss futbolā: 2006—07, 2007—08, 2014—15
* Taça da Liga: 2017—18
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2007, 2008, 2015

**AS Roma**

* UEFA Eiropas līga finālists: 2022—23
* UEFA Eiropas konferenču līga: 2021—22

**Portugāle**

* Eiropas čempionāts futbolā: 2016
* UEFA Nāciju līga: 2018—19

**Individuālie sasniegumi**

* *[[Sporting CP]]* gada labākais futbolists: 2011, 2012

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaspars Bārbals

**Kaspars Bārbals** (dzimis  Rīgā) ir latviešu mūziķis un skaņu inženieris, studijas „Lauska” vadītājs. Kopš 2003. gada spēlē mūsdienu tautas mūzikas grupā Auļi, bet no 2004. līdz 2012. gadam bija arī tautas mūzikas instrumentālists folkmetāla grupā *[[Skyforger]]*.

200px|right|thumb|Izdevuma „Dūdu spēles pašmācība” vāks
2008. gadā ar Valsts Kultūrkapitāla fonda un Latviešu fonda atbalstu kultūras menedžmenta centrs „Lauska” izdeva Kaspara Bārbala izdevumu „Dūdu spēles pašmācība”, kurā ietilpa mācību grāmata un vingrinājumu paraugu disks.

## Diskogrāfija
### ''Skyforger''
* Zobena Dziesma (2003; kā viesmūziķis)
* Kurbads (2010)

### Auļi
* Sendzirdēju (2005)
* Auļos... (2007)
* Etnotranss (2010)
* Dižducis (2014)
* Gadalokos (2016)
* Lai māsiņa rotājās! (2016, ar Tautumeitām)
* Senču balsis (2019)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Signa Prola (2017. gada 13. septembris). „Auļi” un „Skyforger” foršākie pasaulē. Saruna ar dūdinieku Kasparu Bārbalu. Mājas Viesis. Latvijas Avīze. Skatīts: 2018. gada 4. janvārī.
* „Auļu” Kaspars Bārbals iesaka latviešu tautas mūzikas albumus. *ParMuziku.lv*. 2016. gada 1. jūlijs. Skatīts: 2018. gada 4. janvārī.
* Aija Kaukule (2016. gada 2. jūnijs). Dūdu un bungu pavēlnieks Kaspars Bārbals. Nedēļa Kabatā. Latvijas Avīze. Skatīts: 2018. gada 4. janvārī.
* Kaspars Zaviļevskis (2012. gada 16. marts). Dūdu vīrs, kurš dala enerģiju starp „Auļiem” un „Skyforger”. tvnet.lv. Skatīts: 2018. gada 4. janvārī.
Andrejs Istrecesku

**Andrejs Istrecesku** (; dzimis ) ir Rumānijas starptautiskais lielmeistars šahā (1994), no 2011. līdz 2017. gadam pārstāvēja Franciju.

## Biogrāfija
1991. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. Rumānijas šaha čempionātos izcīnījis piecas medaļas: zelta (1992), divas sudraba (1994, 1996) un divas bronzas (1990, 1999). 1997. gadā piedalījies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā uzvarējis Aleksandru Čerņinu, bet 2. kārtā zaudējis Andrejam Sokolovam. 2004. gadā Antaljā ierindojies 4. vietā Eiropas individuālajā šaha čempionātā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Bukarestē (1994, 2000, 2001), Belgradā (1994), Hanijā (2000), Korintā (2001), Sotronā (Francija, 2001, 2003), Veikanzē (Nīderlande, 2002), Nantē (2003), Endrā un Luārā (2003, 2004), Nansī (2005), Daicizau *Neckar Open* (Vācija, 2012), Djepā (Francija, 2013), Dubaijā (2015).

Pārstāvējis Rumānijas un Francijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1992-1998, 2002, 2006-2008);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 5 reizes (1992, 1999, 2005, 2009-2011);
* Balkānu valstu komandu šaha čempionātā piedalījies 1992. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu, bet individuālajā - sudraba medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1992. gadā Istrecesku piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1994. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Presnels Kimpembe

**Presnels Kimpembe** (; dzimis ) ir Francijas futbolists, aizsargs. Kopš 2025. gada Kimpembe pārstāv Kataras Zvaigžņu līgas klubu *[[Qatar SC|Qatar]]*.

## Sasniegumi
**Paris Saint-Germain**

* Francijas Ligue 1: 2015—16, 2017—18, 2018—19, 2019—20, 2021—22, 2022—23, 2024—25
* Coupe de France: 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2019—20
* Coupe de la Ligue: 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2019—20
* Trophée des Champions: 2016, 2017, 2020, 2022, 2023
* UEFA Čempionu līga: 2024—2025 
* UEFA Superkauss: 2025

**Francija**

* FIFA Pasaules kauss: 2018

## Atsauces

## Ārējās saites
Hariss Seferovičs

**Hariss Seferovičs** (*Haris Seferović*; dzimis ) ir bosniešu izcelsmes Šveices futbolists, pārstāv Šveices futbola izlasi. Kopš 2025. gada Seferovičs spēlē AAE Pro līgas komandā *[[Al-Nasr SC|Al-Nasr]]*.

Šveices futbola izlasi ir pārstāvējis 2014. gada FIFA Pasaules kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Banfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2018—19
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2017, 2019

**Individuālie sasniegumi**

* Portugāles Premjerlīgas labākais vārtu guvējs: 2018—19
* Šveices gada futbolists: 2019

## Ārējās saites
Vedrans Čorluka

**Vedrans Čorluka** (; dzimis ) ir Horvātijas futbola treneris un bijušais futbolists un Horvātijas futbola izlases pārstāvis. Kopš 2021. gada viņš ir Zlatko Daliča palīgs Horvātijas futbola izlasē. Nacionālajā izlasē aizvadījis vairāk nekā 100 spēles, 2018. gada augustā paziņoja par karjers beigām izlasē.

Horvātijas futbola izlasi ir pārstāvējis 2008., 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā, kā arī 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 2005–06, 2006–07
* Horvātijas kauss: 2006–07
* Horvātijas Superkauss: 2006

**Lokomotiv Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2017–18
* Krievijas kauss: 2014–15, 2016–17, 2018–19, 2020–21
* Krievijas Superkauss: 2019

## Ārējās saites
Fiona Zībere

**Fiona Zībere** (; dzimusi ) ir Vācijas starptautiskā meistare šahā (2017).

## Biogrāfija
2015. gadā uzvarējusi starptautiskajā jauniešu šaha turnīrā *Jugendmasters 2015*. Vairākkārt piedalījusies Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 2016. gadā Prāgā, kad uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U16 vecuma grupā. Pārstāvējusi Vācijas komandu Pasaules jauniešu šaha olimpiādēs U16 vecuma grupā, kurā piedalījusies 2 reizes (2014, 2016), un individuālajā vērtējumā izcīnījusi bronzas medaļu (2014).

2024. gada augustā uzvarējusi Vācijas sieviešu šaha čempionātā. 2025. gada maijā izcīnījusi 5. vietu Vācijas sieviešu šaha čempionātā.

Vācijas šaha bundeslīgā pārstāv Magdeburgas šaha klubu *SG Aufbau Elbe Magdebourg*.

Par panākumiem turnīros FIDE 2017. gadā Zīberai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Masaji

**Masaji** ir viena no nilotu etniskajām grupām Āfrikas austrumos. Tie galvenokārt dzīvo savannā, Kenijas dienvidos un Tanzānijas ziemeļos. Masaju kopskaits tiek lēsts ap 1,6–1,7 miljoniem. Gandrīz visi masaji runā masaju valodā, kas ir Nīlas–Sahāras saimes valoda, kā arī lieto Kenijas un Tranzānijas oficiālās valodas — angļu valodu un svahili. Masaji piekopj daļēju klejotāju dzīvesstilu, viņi galvenokārt ir lopkopji.

## Ārējās saites
Mandžūru valoda

**Mandžūru valoda** (10px, *manju gisun*) ir viena no tungusu valodām. Tā ir apdraudēta valoda. 2007. gadā tā bija dzimtā valoda 20 cilvēkiem, bet kā otro valodu to prot vairāki tūkstoši mandžūru. Mūsdienās lielākā daļa mandžūru runā mandarīnu valodā. Savulaik mandžūru valoda bija viena no Cjinu dinastijas oficiālajām valodām. Valodā ir daudz aizguvumu no mongoļu un ķīniešu valodas.
Edvards Berneiss

**Edvards Luiss Džeimss Berneiss** (; dzimis , miris ) bija viens no sabiedrisko attiecību jomas pamatlicējiem, viņa nekrologā dēvēts arī kā „sabiedrisko attiecību tēvs”. Viena no E. Berneisa zināmākajām kampaņām ir 1929. gada centieni veicināt sieviešu smēķēšanu, pozicionējot cigaretes kā feministu kustības „Brīvības lāpas” (). Viņš ir vairāku grāmatu autors, tajā skaitā "Sabiedriskās domas kristalizācija" () un "Propaganda", kas ir vienas no pirmajām grāmatām sabiedrisko attiecību jomā.

## Ģimene un izglītība
E. Berneiss piedzima 1891. gadā ebreju ģimenē kā viens no pieciem bērniem vecākiem Elī Berneisam un Annai Freidai Berneisai. 1892. gadā ģimene pārvācās no Vīnes uz Amerikas Savienotajām valstīm. ASV Berneiss dzīvoja Ņujorkā, kur mācījās *DeWitt Clinton* vidusskolā. 1912. gadā viņš absolvēja Kornela Universitātes lauksaimniecības programmu, taču pirmo karjeras soli izvēlējās spert žurnālistikā.

1922. gadā E. Berneiss apprecēja Dorisu Fleišmani (*Doris Fleischman*), laulība ilga līdz 1980. gadam, kad Dorisa nomira. Ģimenē piedzima divas meitas — Dorisa Berneisa Helda un Anna Berneisa.

E. Berneisa tēvocis ir psihoanalīzes pamatlicējs Zigmunds Freids, kura teorijas Berneiss lietoja sabiedrisko attiecību praksē, ne tikai pārliecinot sievietes smēķēt, bet arī liekot amerikāņiem noticēt, ka veselīgas brokastis iekļauj bekonu.

## Atsauces
Rīgas Centra humanitārā vidusskola

**Rīgas Centra humanitārā vidusskola** ir Rīgas vidusskola, kas atrodas Krišjāņa Barona ielā 97a. Skola īsteno dažādas vispārizglītojošā virziena izglītības programmas gan pamatskolā, gan vidusskolā.

## Vēsture
Par Centra humanitārās vidusskolas pirmsākumu uzskata vienklasīgo Pilsētas latviešu meiteņu elementārskolu, ko 1885. gadā pilsētas valde atvēra tagadējā Krišjāņa Barona ielā 46. Kad skolas telpas kļuva par mazu, 1914. gadā šī skola - skolotājas un skolnieces - pārcēlās uz jaunuzcelto skolas ēku Bruņinieku ielā 24a.  Jauno skolu nosauca par Pilsētas Savienoto elementārskolu. Šajā skolā mācījās no 1. - 3. klasei, bija 12 klašu komplekti, pavisam 627 skolēni, 13 pedagogi. Mācību valoda bija krievu valoda. 1917. gada 15. oktobrī skolu atvēra ar latviešu mācību valodu. Zēnus un meitenes vēl joprojām mācīja atsevišķi. 1923. gadā visām Rīgas pamatskolām piešķīra numurus, tāpēc Pilsētas Savienoto elementārskolu pārsauca par **Rīgas 8. pamatskolu**, kurai 1937. gadā piešķīra Rīgas Maija 8. pamatskolas vārdu. Skola kļuva sešgadīga ar divām pirmsskolas klasēm, bija 14 klases, 544 skolēni, 20 skolotāji.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā Sarkanarmijas (Bruņinieku) ielā 24a tika nodibināta Rīgas pilsētas 28. nepilnā vidusskola. 
Vācu okupācijas laikā atjaunoja Rīgas pilsētas 8. pamatskolu, kas darbojās ēkās Ģertrūdes ielā 32 un Jorka (Bruņinieku) ielā 24/26 (1941-1942), vēlāk to nosauca par Rīgas pilsētas 8. tautskolu ēkās Ādolfa Hitlera (Brīvības) ielā 48 un Jorka ielā 24/26 (1942-1943), tad ēkās Jorka ielā 10 un Jorka ielā 24/26 (1943-1944). 
Pēc tam, kad Sarkanā armija atkal ieņēma Rīgu, 1945. gadā skolu pārdēvēja par Rīgas pilsētas 8. (septiņgadīgo) pamatskolu, bet 1955. gadā par Rīgas 50. vidusskolu, kurā 1962. gadā ieviesa padziļinātu angļu valodas apmācību.

1971. gadā skola pārcēlās uz jaunuzcelto ēku Krišjāņa Barona ielā 97a. 1990. gada 15. oktobrī skola ieguva Centra humanitārās ģimāzijas vārdu. 2001. gada 26. aprīlī skola tika pārdēvēta par Rīgas Centra humanitāro vidusskolu.

## Mācību programmas
* pamatizglītības humanitārā un sociālā virzienā specializētā programma (angļu valodas)
* vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma (valodas)
* vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma (ekonomika un politika)
* vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma

## Atsauces
Jinglaka Čīnnāvata

**Jinglaka Čīnnāvata** (, *Yinglak Chinnawat*, , dzimusi ), pazīstama arī kā **Pū** (ปู,  — ‘Krabis’), ir Taizemes politiķe un uzņēmēja. No 2011. līdz 2014. gadam viņa bija Taizemes premjerministre, pirmā sieviete šajā amatā.

2013. gada beigās sākās masu protesti pret viņas vadīto valdību.  Taizemes konstitucionālā tiesa viņu atvaļināja no premjerministres amata. 2014. gadā militārā apvērsuma laikā Čīnnāvata tika arestēta. Vēlāk notiesāta par korupciju ar cietumsodu, taču ir pametusi valsti.
SpaceX CRS-13

***SpaceX CRS-13*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju NASA *[[Commercial Resupply Services]]* (*CRS*) programmā. *CRS-13* orbītā palaists 2017. gada decembrī; nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 2018. gada janvārī.

Šī bija otrā reize, kad izmantots agrāk kosmosā lidojis *Dragon* nolaižamais aparāts (*[[SpaceX CRS-6|CRS-6]]*). Raķetes pirmā pakāpe jau bija lidojusi *[[SpaceX CRS-11|CRS-11]]* misijā; un tā atkal veiksmīgi atgriezās uz zemes.

## Derīgā krava
*Dragon* kopējā kravas masa augšupceļā bija 2205 kg.
Hermētiskais nodalījums bija piepildīts ar 1569 kg kravas (kopā ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā atradās: zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (711 kg), mantas un pārtika apkalpei (490 kg), stacijas rezerves daļas un aprīkojums amerikāņu segmentam (189 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (165 kg), datoru piederumi (5 kg).

Nehermētiskajā kravas sekcijā (645 kg) bija divi zinātniskie instrumenti. *Total and Spectral Solar Irradiance Sensor* (*TSIS*) paredzēts Saules starojuma un Saules spektrālā starojuma mērīšanai. *Space Debris Sensor* (*SDS*) ir kalibrēts kosmisko lūžņu triecienu sensors.

## Lidojuma gaita
*Dragon* tika palaists  15:36:09 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Full Thrust]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*.

Pēc otrās pakāpes atdalīšanās raķetes pirmā pakāpe nosēdināta Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas *Landing Zone 1* laukumā.

Kravas kuģis SKS sasniedza 17. decembrī. 10:57 UTC to satvēra ar stacijas manipulatoru *[[Canadarm2]]*, ko vadīja Marks Vande Hei. Kosmosa kuģis tika pārvietots uz *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduļa apakšējo pieslēgvietu; pilnībā pieslēgts 13:26 UTC.

29. un 30. decembrī ar manipulatoru *Canadarm-2* no *Dragon* nehermētiskās kravas sekcijas izņemta *TSIS* iekārta. Tā pārvietota uz *[[ExPRESS Logistics Carrier|ELC-3]]* platformas 5. vietu.

2018. gada 13. janvārī *Dragon* ar *Canadarm2* palīdzību tika atvienots no *Harmony* moduļa. Atvienošanas operācijas tika vadītas no Kanādas kosmosa aģentūras vadības centra Kvebekā. Brīvā lidojumā kravas kuģis palaists 09:58 UTC. *Dragon* 14:43 UTC iedarbināja dzinējus un veica noiešanu no orbītas. 15:37 UTC nolaižamais aparāts nolaidās Klusajā okeānā 625 km uz rietumiem no Lejaskalifornijas. Lidojuma ilgums 29 diennaktis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SpaceX CRS-13 Mission OVERVIEW  NASA
Valdis Dišlers

**Valdis Dišlers** (1922—2011) bija latviešu gleznotājs, mākslas pedagogs, Latvijas Mākslas akadēmijas profesors (1973), rektors (1976—1986). Latvijas Kultūrkapitāla fonda mūža stipendiāts (1999).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1922. gada 13. aprīlī Rīgā grāmatveža Roberta Dišlera ģimenē. Mācījās Rīgas 16. pamatskolā (1929—1936), Rīgas Valsts tehnikuma Mehānikas nodaļā (1936—1943). Studēja Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļā, ko beidza 1950. gadā ar diplomdarbu "Ķeguma spēkstacijas atjaunošana" un Ļeņingradas Glezniecības, tēlniecības un arhitektūras institūta aspirantūrā (1953). Līdztekus strādāja kombinātā "Māksla" (1946—1953). 

No 1953. gada bija Latvijas Mākslas akadēmijas docētājs, Zīmēšanas katedras vadītājs, rektors (1976—1986). Latvijas Mākslinieku savienības biedrs kopš 1957. gada. Kopš 1957. gada vasaras pavadīja savā Ikšķiles mājā Miera ielā. Miris 2011. gada 31. decembrī.

## Darbi
Gleznoja dekoratīvas un monumentālas figuratīvas kompozīcijas un portretus. Darbi eksponēti daudzās vietēja un starptautiska mēroga izstādēs sākot ar 1950. gadu. Izstrādāja zīmētmācīšanas metodikas materiālus, publicēja rakstus par mākslu.  
 
## Atsauces

## Ārējās saites
* radioraidījums par Valdi Dišleru
Nebīls Fekīrs

**Nebīls Fekīrs** (, ; dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē uzbrucēja vai uzbrūkošā pussarga pozīcijā, pārstāvējis Francijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Fekīrs spēlē AAE Pro līgas komandā *[[Al Jazira Club|Al Jazira]]*.

## Sasniegumi
**Real Betis**

* Spānijas Karaļa kauss: 2021—22

**Francija**

* FIFA Pasaules kauss: 2018

**Individuālie sasniegumi**

* Ligue 1 sezonas labākais jaunais spēlētājs: 2014—15

## Ārējās saites
Valerians Gaprindašvili

**Valerians Gaprindašvili** (; dzimis ) ir Gruzijas starptautiskais lielmeistars šahā (2001).

## Biogrāfija
Divas reizes pēc kārtas uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātos U12 vecuma grupā (1993, 1994). 1995. gadā uzvarējis Pasaules jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā. 2002. gadā kļuvis par Gruzijas jauniešu šaha čempionāta sudraba medaļas ieguvēju U20 vecuma grupā. 2005. gadā uzvarējis Gruzijas šaha čempionātā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis Oldenburgā (2002), Adanā (2006) un bijis otrais Kodžaeli (2002), Baku (2005), Stambulā (2006), Reštā un Urmijā (Irānā, 2007).

Pārstāvējis Gruzijas komandu Eiropas komandu šaha čempionātā 1992. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1998. gadā Gaprindašvili piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2001. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizstājamība

Ekonomikā **aizstājamība** (, ) ir preces īpašība, ka tās individuālās vienības ir savstarpēji aizstājamas. Piemēram, viens kilograms tīra zelta ir tikpat vērtīgs kā jebkurš cits kilograms tīra zelta. Kā citus piemērus var minēt uzņēmumu akcijas, parādzīmes, citus cēlmetālus un valūtas.

## Atsauces
Mihails Mčedišvili

**Mihails Mčedišvili** (; dzimis ) ir Gruzijas starptautiskais lielmeistars šahā (2002).

## Biogrāfija
No 1993. līdz 1999. gadam pārstāvējis Gruziju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros labāko panākumu guvis 1997. gadā Tallinā, kad uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā. Divas reizes pēc kārtas uzvarējis Gruzijas šaha čempionātos (2001, 2002).

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Adanā (2006), Sankristovalā de la Lagunā (2007), Hilversumā (Nīderlande, 2008), Lerosā (Grieķija, 2009), Kolombo (2009), Kesonsitijā (2009), Taškentā (2012).

Pārstāvējis Gruzijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (2002, 2008-2016);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 9 reizes (1999-2005, 2009-2017). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (2003) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2005. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2002. gadā Mčedišvili piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Giorgijs Margvelašvili (šahists)

**Giorgijs Margvelašvili** (; dzimis  Tbilisi) ir Gruzijas starptautiskais lielmeistars šahā (2010).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Gruziju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros labāko panākumu guvis 2004. gadā, kad uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā. Divas reizes bijis Gruzijas komandas sastāvā Pasaules jauniešu U16 šaha olimpiādēs (2003, 2006), kurās 2006. gadā izcīnījis sudraba medaļu komandu vērtējumā un bronzas medaļu individuālajā vērtējumā. 2007. gadā uzvarējis Gruzijas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā. 2008. gadā Tbilisi izcīnījis sudraba medaļu Gruzijas šaha čempionātā. 2009. gadā uzvarējis Gruzijas jauniešu šaha čempionātā U20 vecuma grupā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā dalījis pirmo vietu Tbilisi (2004), bijis otrais Sevanā (Armēnija, 2005), Stambulā (2007), Kingstonā (2010).

Par panākumiem turnīros FIDE 2006. gadā Margvelašvili piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2010. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Markuss Berjs

**Markuss Berjs** (; dzimis ) ir bijušais Zviedrijas futbolists.

Berjs karjeru sāka Zviedrijas klubā Gēteborgas IFK. 2007. gadā pārcēlās uz *[[Eredivisie]]* klubu *[[FC Groningen]]*. Vēlāk Berjs pievienojās *[[Hamburger SV]]*, kur guva tikai 3 vārtus. 2013. gadā Berjs pievienojās Grieķijas futbola Superlīgas klubam Atēnu "Panathinaikos". No 2017. gada līdz 2019. gadam spēlēja *[[Al Ain FC]]*. Kopš 2019. gada spēlē *[[FK Krasnodar]]*.

Zviedrijas futbola izlasē spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**IFK Göteborg**

* Allsvenskan: 2007

**Panathinaikos**

* Grieķijas kauss: 2013–14

**Al Ain FC**

* AAE Pro līga: 2017–18
* AAE Prezidenta kauss: 2017–18

**Individuālie sasniegumi**

* Allsvenskan labākais vārtu guvējs: 2007
* Grieķijas Superlīgas labākais vārtu guvējs: 2016–17
* AAE Pro līgas labākais vārtu guvējs: 2017–18

## Atssauces

## Ārējās saites
Rīgas Jāņa Poruka vidusskola

**Rīgas Jāņa Poruka vidusskola** bija Jāņa Poruka vārdā nosaukta Rīgas vidusskola, kas atradās Gaujas ielā 23. Skola īstenoja vispārizglītojošā virziena izglītības programmu.

## Vēsture
[thumb|left|250px|Pletenberga ielas elementārskolas ēka ar Čiekurkalna ūdenstorni un vācu  [cepelīns (gaisa kuģis)|cepelīnu (ap 1930. gadu)]]
Par skolas pirmsākumu uzskata Šreienbušas Pletenberga ielas elementārskolu, kuras ēka celta 1911. gadā Pletenberga ielā pēc pilsētas arhitekta Reinholda Šmēlinga projekta ar četrām klasēm, zāli un diviem kabinetiem.
1924. gadā Čiekurkalnu iekļāva Rīgas teritorijā un Pletenberga ielas elementārskolu Ķīšezera ielā 19 pārdēvēja par **Rīgas 18. pamatskolu**.

1928. gadā notika skolas piebūves telpu atklāšana.

1936. gadā skolai piešķīra rakstnieka Jāņa Poruka vārdu.
Pēc Latvijas okupācijas Otrā pasaules kara laikā 1941. gadā skolas ēku izmantoja vācu karaspēka vajadzībām, skolai piešķirot telpas Ugunsdzēsēju namā, vēlāk privātmājā Čiekurkalna 3. šķērslīnijā. 1944. gadā Rīgas pilsētas 18. pamatskola atguva savas vecās telpas, 1951. gadā to pārdēvēja par **Rīgas 8. vidusskolu**.

2001. gadā skola atguva Jāņa Poruka vārdu. Latvijas skolu reformas gaitā 2009. gadā tai pievienoja Mežaparka sākumskolu Lībekas ielā 27 (šobrīd – Rīgas 45. vidusskolas Mežaparka filiāle).

Ņemot vērā skolēnu dzīvesvietu izvietojumu un obligāto centralizēto eksāmenu (OCE) indeksu Čiekurkalna un Sarkandaugavas apkaimju skolās, 2017. gadā tika ierosināts Jāņa Poruka vidusskolai (OCE indekss 49%) piesaistīt būtisku daļu no reorganizējamo 45. (OCE indekss 42,6%) un 28. vidusskolu vidusskolēniem, pretējā gadījumā tā jāreorganizē par sākumskolu.

2021. gada 18. februārī Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments atbalstīja Rīgas Jāņa Poruka vidusskolas pievienošanu Rīgas 45. vidusskolai.

2021. gada 1. septembrī Rīgas Jāņa Poruka vidusskola tika pārdēvēta par Rīgas 45. vidusskolas Čiekurkalna filiāli.

## Atsauces
Davits Benidze

**Davits Benidze** (; dzimis ) ir Gruzijas starptautiskais lielmeistars šahā (2013).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Gruziju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros izcīnījis četras medaļas: zelta (2005. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā), sudraba (2001. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā) un divas bronzas (2004. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā un 2009. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā). 2006. gadā bijis Gruzijas komandas sastāvā Pasaules jauniešu U16 šaha olimpiādē, kurā izcīnījis sudraba medaļu komandu vērtējumā un bronzas medaļu individuālajā vērtējumā. 2010. gadā Cīrihē izcīnījis bronzas medaļu Pasaules studentu čempionātā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Georgi Tringova memoriālā Plovdivā (2012), Kahramanmarašā (Turcija, 2013), Hatajā (2013), Bitlisā (Turcija, 2013).

Par panākumiem turnīros FIDE 2008. gadā Benidzem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2013. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Inija Trinkūniene

**Inija Trinkūniene** (, dzimusi 1951. gada 25. oktobrī Ķelmē) ir lietuviešu etnoloģe, folkloriste, kultūras socioloģe, psiholoģe, folkloras kopas *[[Kūlgrinda (folkloras kopa)|Kūlgrinda]]* vadītāja un kopš 2015. gada arī seno baltu ticības kopas „Romuva” garīgā vadītāja — krīve.

## Dzīvesgājums

1969. gadā beigusi Ķelmes vidusskolu, bet 1974. gadā — Viļņas Universitātes Filozofijas fakultāti, iegūstot maģistra grādu psiholoģijā. No 1974. gada kā socioloģe strādāja Lietuvas Kultūras pētījumu institūtā. 1990. gadā ar savu vīru Jonu Trinkūnu izveidoja lietuviešu folkloras kopu *[[Kūlgrinda (folkloras kopa)|Kūlgrinda]]*. 2015. gadā pēc vīra nāves pārņēma no viņa senās baltu ticības kopas „Romuva” garīgās vadītājas — krīves — amatu.

Savā zinātniskajā karjerā nodarbojusies ar etniskās kultūras izplatības un izpausmju pētīšanu. Izdevusi vairāk nekā 60 zinātniskos rakstus un piedalījusies konferencēs Lietuvā un ārpus tā. No 2004. līdz 2013. gadam Trinkūniene bija arī Lietuvas Republikas Seima Etniskās kultūras padomes speciāliste.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Inija Trinkūniene: „Jons kā Pradžpatis — tas, no kura viss radās” (1/4) . *Virtuali edukacinė biblioteka*. 2012. gada 26. oktobris. Skatīts: 2018. gada 5. janvārī.
*Inija Trinkūniene: „Izvēlēties no pusmiljons dziesmām” (2/4) . *Virtuali edukacinė biblioteka*. 2012. gada 26. oktobris. Skatīts: 2018. gada 5. janvārī.
*Inija Trinkūniene: „Sutartines ved mūs pie Dieva” (3/4) . *Virtuali edukacinė biblioteka*. 2012. gada 26. oktobris. Skatīts: 2018. gada 5. janvārī.
*Inija Trinkūnienė: „Mazā zemes stūrītī — tūkstotis svētvietu” (4/4) . *Virtuali edukacinė biblioteka*. 2012. gada 26. oktobris. Skatīts: 2018. gada 5. janvārī.
Seims

**Seims** var būt:

* Lietuvas Republikas Seims (*Lietuvos Respublikos Seimas*)
* Polijas Republikas Seims (*Sejm Rzeczypospolitej Polskiej*)
* Polijas Karalistes Seims (*Sejm Królestwa Polskiego*)
* Polijas-Lietuvas kopvalsts Seims (*Sejm walny*)

## Skatīt arī
* Saeima
* Seimelis
Autoceļš M9 (Krievija)

thumb|300px|M9 Krievijas federālo autoceļu kartē (2017)
**Autoceļš M9 "Baltija"** (*Автодорога М-9 «Балтия»*) ir Krievijas Federācijas federālais autoceļš, kas aiz Latvijas-Krievijas robežas savienojas ar autoceļu A12 un ir daļa no Eiropas autoceļu maršruta E22. Trases Maskava— Latvijas robeža garums ir aptuveni 610 km. No Maskavas līdz Volokolamskai ir uzbūvēta ap 100 km gara divjoslu šoseja, ko dēvē par "Jaunrīgas šoseju" (*Новорижское шоссе*).


Автодорога М-9 «Балтия» (июль 2017) (020.jpg|Autoceļa M9 krustojums ar Maskavas apvedceļu
Istrinsky District, Moscow Oblast, Russia - panoramio (17).jpg|Autoceļš M9 Maskavas apgabalā
Istrinsky District, Moscow Oblast, Russia - panoramio (13).jpg|Ceļmalas plakāts
Volokolamsk, Moscow Oblast, Russia - panoramio (15).jpg|Pie Volokolamskas
М9 июнь 2009.JPG|Pie Rževas
Przejscie graniczne Buraczki.jpg|Terehovas robežkontroles punkts
Jaņa Rozentāla Mākslas skola

**Jaņa Rozentāla Mākslas skola**, sarunvalodā saukta par **rozentāļiem**, ir specializēta Rīgas mākslas skola, kas atrodas Latvijas Republikas Kultūras ministrijas pārziņā un ir viena no Profesionālās izglītības kompetences centra "Nacionālā Mākslu vidusskola" struktūrvienībām Slokas ielā 52A un 52B Pārdaugavā.

Skolā var apgūt akadēmiskos mākslas priekšmetus — zīmēšanu, gleznošanu un kompozīciju, kā arī grafiku un veidošanu, foto dizainu un multimediju dizainu. Skola nodrošina iespēju apgūt arī humanitāros priekšmetus (latviešu valodu, vēsturi, mākslas un kultūras vēsturi) un eksaktos priekšmetus (matemātiku, dabas zinības, biznesa pamatus un informātiku).

## Vēsture
Skolas pirmsākumi meklējami 1896. gadā, kad tika dibināta Rīgas Latviešu daiļkrāsotāju palīdzības un veicināšanas biedrības zīmēšanas un daiļkrāsošanas vakara skola.
1928. gadā to pārdēvēja par Latvijas daiļkrāsotāju amatniecības veicināšanas un palīdzības biedrības aroda skolu.

1944. gada 3. decembrī pie Mākslas akadēmijas nodibināja Rīgas mākslas vidusskolu apdāvinātiem bērniem.

1946. gadā skolai piešķīra Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskolas nosaukumu un tā atradās Latvijas Mākslas akadēmijas paspārnē. 1998. gadā to pārdēvēja par Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas koledžu, bet 1999. gadā pārcēla uz ēku Hāmaņa ielā Pārdaugavā, kur līdz 1939. gadam atradās Rīgas pilsētas 7. vācu pamatskola, vēlāk Rīgas 35. astoņgadīgā skola.

2002. gadā tā atguva vidusskolas nosaukumu. Kopš 2016. gada tā ir Profesionālās izglītības kompetences centra "Nacionālā Mākslu vidusskola" struktūrvienība.

## Izglītības programmas
* Mākslas izglītības programma. Kvalifikācija — ilustrators, audzēkņi specializējas gleznošanā, veidošanā vai grafikā.
* Vizuālās saziņas līdzekļu mākslas izglītības programma. Kvalifikācija — multimediju dizaina speciālists, audzēkņi specializējas animācijā, datorgrafikā, interneta lapu dizainā, trīsdimensiju digitālajā modelēšanā un video dizainā.
* Vizuālās saziņas līdzekļu mākslas izglītības programma. Kvalifikācija — foto dizaina speciālists, audzēkņi specializējas foto dizainā.
* Vizuāli plastiskā māksla (profesionālās ievirzes izglītības programma 5.—9. klases skolēniem).

## Atsauces
Samvels Ter-Sahakjans

**Samvels Ter-Sahakjans** (; dzimis  Vanadzorā) ir Armēnijas starptautiskais lielmeistars šahā (2009).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Armēniju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros izcīnījis astoņas medaļas: trīs zelta (2003. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā, 2009. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā, 2011. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā), četras sudraba (2004. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā, 2008. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā, 2010. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā, 2010. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā) un bronzas (2005. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā). Pārstāvējis Armēnijas komandu Pasaules jauniešu U16 šaha olimpiādēs (2008, 2009), kurās 2009. gadā izcīnījis bronzas medaļu komandu vērtējumā.

2008. gadā Armēnijas šaha čempionātā kļuvis par bronzas medaļas ieguvēju. 2011. gadā šajā turnīrā bijis otrais, bet gadu vēlāk ierindojies trešajā vietā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Erevānā (2007), Karena Asrjana memoriālā Džermukā (2009), Maskavas šaha festivāla turnīrā *Moscow-Open 2015 F* (2015).

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 37. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 15. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Armēnijas komandu Pasaules šaha olimpiādē un 2022. gadā izcīnījis sudraba medaļu komandu vērtējumā. 2023. gadā Budvā Armēnijas izlases sastāvā izcīnījis 3. vietu Eiropas komandu šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2009. gadā Ter-Sahakjanam piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maksi Pereira

**Viktorio Maksimiljāno Pereira Paess** (; dzimis ) ir bijušais Urugvajas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Urugvajas futbola izlases dalībnieks.

Urugvajas futbola izlasē ir spēlējis 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausos.

## Sasniegumi
**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2009–10, 2013–14, 2014–15
* Portugāles kauss futbolā: 2013–14
* Taça da Liga: 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2013–14, 2014–15
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2014

**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2017–18
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2018

**Urugvaja**

* Copa América: 2011

## Ārējās saites
Zavens Andriasjans

**Zavens Andriasjans** (; dzimis  Erevānā) ir Armēnijas starptautiskais lielmeistars šahā (2006).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt piecu gadu vecumā. Septiņu gadu vecumā uzvarējis Armēnijas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā. Atkārtojis šo panākumu vēl 1998. un 1999. gadā, turklāt abos turnīros uzvarot visus savus pretiniekus. Vēlākajos gados turpinājis krāt uzvaras Armēnijas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. Četrpadsmit gadu vecumā pēdējo reizi uzvarējis Armēnijas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā, bet pēc tam pārtraucis piedalīties šajos turnīros.

2005. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā, turklāt tajā pašā gadā uzvarējis arī šīs grupas jauniešu Eiropas ātrā šaha čempionātā, kā arī bijis pirmais Maskavas starptautiskā šaha festivāla *Aeroflot Open* B turnīrā. 2006. gadā izcīnījis sudraba medaļu Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā un uzvarējis Pasaules jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā.

2010. gada novembrī uzvarējis Krievijas kausa izcīņā šahā, finālā pieveicot Artjomu Timofejevu. 2012. gadā bijis otrais Armēnijas šaha čempionātā aiz Hranta Melkumjana. 2012. gada decembrī dalījis pirmo vietu Groningenas starptautiskajā šaha festivālā. 2016. gadā uzvarējis Armēnijas šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2005. gadā Andriasjanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2006. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mikijs Rurks

**Filips Andrē "Mikijs" Rurks jaunākais** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, scenārists un bijušais bokseris, kurš galvenokārt filmējies pirmā plāna lomās drāmās un asa sižeta filmās.

1980. gados Rurks spēlēja galveno lomu komēdijdrāmā *[[Diner (filma)|Diner]]* (1982), drāmā "Izaicinājums" (*Rumble Fish*, 1983), melnajā kriminālkomēdijā *[[The Pope of Greenwich Village]]* (1984), erotiskajā drāmā "9½ nedēļas" (*9½ Weeks*, 1986) un saņēma kritiķu atzinību par tēlojumu biogrāfiskā filmā "Dzērājs" (*Barfly*, 1987) pēc Čārlza Bukovska scenārija un šausmu mistērijā "Eņģeļa sirds" (1987).

1991. gadā Rurks, kurš jaunībā bija trenējies boksā, pameta aktiera darbu un uz laiku kļuva par profesionālu bokseri. Pēc boksera karjeras beigām 1994. gadā Rurks atsāka aktiera nodarbi un filmējās otrā plāna lomās vairākās filmās, ieskaitot drāmas "Lietusvīrs" (1997), komēdijdrāmā *[[Buffalo '66]]* (1998), trillerī "Noķert Kārteru" (*Get Carter*, 2000), mistērijā "Solījums" (*The Pledge*, 2001), komēdijdrāmā "Deva" (*Spun*, 2002), asa sižeta filmā "Reiz Meksikā" (2003) un asa sižeta spriedzes filmā "Rūdīts ugunī" (2004), spēlējot korumpēta advokāta lomu.

2005. gadā Rurks atgriezās Holivudas aprindās vienā no galvenajām lomām asa sižeta *neo-noir* spriedzes filmā "Grēku pilsēta", saņemot Čikāgas kinokritiķu asociācijas, Īrijas kino un televīzijas un Tiešsaistes filmu kritiķu biedrības balvu. 2008. gada filmā "Cīkstonis" Rurks tēloja cīkstoni, kura labākie gadi jau sen aiz muguras, par ko saņēma 2009. gada Zelta globusa balvu, BAFTA kino balvu un nomināciju Amerikas Kinoakadēmijas balvai.
Pēc tam Rurks piedalījies vairākās komerciāli veiksmīgās filmās, ieskaitot 2010. gada filmas "Dzelzs vīrs 2" un "Neiznīcināmie" un 2011. gada filmā "Nemirstīgie".

## Atsauces

## Ārējās saites