open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jātnieki 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **sportisti, [[jātnieki]], kuri startēja  [[Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|jāšanas sacensībās]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Parīzē. Šīs sacensības notika 1900. gadā no 29. maija līdz 2 jūnijam. Tajā startēja **58 sportisti** (56 vīrieši un 2 sievietes) no **8 valstīm**. Sportisti startēja 5 dažādās disciplīnās, no kurām trīs disciplīnas atzīst Starptautiskā Olimpiskā komiteja.

Jāšana olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēta pirmo reizi, līdz ar to visi sportisti olimpiskajās spēlēs startēja pirmoreiz.

Daļa no sportistiem, kas startēja kādā no trim "olimpiskajām" disciplīnām nav zināmi, taču iespējams, ka kādi no "ne-olimpisko" disciplīnu pārstāvjiem bija pārstāvēti šajās disciplīnās. Taču tas šobrīd oficiāli nav apstiprināts.

## Sportisti
*Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

## Pārstāvētās valstis un sportistu skaits

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Equestrian 1900". Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .
*
Svētiņi (Lielvārdes pagasts)

**Svētiņi** ir ciems Ogres novada Lielvārdes pagastā. Atrodas pie Lielvārdes pilsētas ziemeļaustrumu robežas. Svētiņus no Lielvārdes pilsētas atdala Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils. Attālums no novada centra Ogres — 20 km, no pagasta centra Lielvārdes — 3 km, no Rīgas — 56 km. 
Ciema teritorijā atrodas Lielvārdes Svētā Nikolaja pareizticīgo baznīca.

## Atsauces
Ernests Vītiņš

**Ernests Vītiņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu stikla mākslinieks, kas pārsvarā veido monumentālus (liela izmēra) mākslas darbus, ko galvenokārt rada stikla krāvuma tehnikā. Šo tehniku viņš pēta un attīsta kopš 2010. gada. Šajā laikā viņš ir attīstījis stikla krāvuma tehniku tā, ka viņa radītie mākslas objekti nepieciešamības gadījumā var ilgstoši atrasties arī ārā — mainīgos klimatiskajos apstākļos. 

## Apbalvojumi un nominācijas

* 2020 — “Kilograms Kultūras 2019” laureāts Vizuālās Mākslas kategorijā ar personālizstādi “STIKLA LABIRINTĀ”, Rīgas mākslas telpā. Kuratores: Katriona Luīze Rožlapa un Luīze Lismane, projekta vadītāja Linda Vītiņa.
* 2020 — Eksperta izvirzīts kandidāts 2021. gada “Purvīša balvas” nominācijai.
* 2017 — “LDS Balva Dizainā 2017” finālists — Latvijas Universitātes Dabaszinātņu Akadēmiskajam Centram (LUDAC) veidoto triju stikla solu kompozīciju.
* 2016, 2014 — Nominēts ikgadējam LMA apbalvojumam par nozīmīgu ieguldījumu Latvijas mākslas kultūras stiprināšanā gan vietējā, gan starptautiskā mērogā, vecuma grupā līdz 35 gadiem.
* 2011 — Jauno uzņēmēju balvas “Atspēriens” ieguvējs par “Glasstone” stikla krāvuma pieminekļu un skulpturālu memoriālu konceptu

## Atsauces
Vitima

**Vitima** (, ) ir Sibīrijas upe Krievijas Federācijā, Ļenas labā krasta pieteka. Sākas Burjatijas austrumos Vitimas plakankalnē, saplūstot Vitimkanas un Činas upēm. Tek cauri Aizbaikāla novadam un Irkutskas apgabalam un ietek Ļenā Jakutijas teritorijā. Lielākā apdzīvotā vieta Vitimas krastos ir Bodaibo pilsēta.
Augštecē upi šķērso Baikāla-Amūras maģistrāle.

## Atsauces

## Ārējās saites
Annas (Lielvārdes pagasts)

**Annas** ir ciems Ogres novada Lielvārdes pagastā. Atrodas Lielvārdes pagasta ziemeļos. Attālums no novada centra Ogres — 24,5 km, no pagasta centra Lielvārdes — 7 km, no Rīgas — 60,5 km. 
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Annasmuižas (*Annenhof*) pusmuižas centru.

## Atsauces
Senči

**Senči** ir ciems Ogres novada Lielvārdes pagastā. Atrodas Lielvārdes pagasta austrumos. Attālums no novada centra Ogres — 25 km, no pagasta centra Lielvārdes — 7 km, no Rīgas — 61 km.  Izveidojusies padomju laikos ap buļļu apsēklošanas staciju.

## Atsauces
Glaudītāji

**Glaudītāji** ir ciems Ogres novada Lielvārdes pagastā. Atrodas Lielvārdes pagasta vidienē. Attālums no novada centra Ogres — 23 km, no pagasta centra Lielvārdes — 5 km, no Rīgas — 59 km. 

## Atsauces
Timsēni

**Timsēni** ir ciems Ogres novada Jumpravas pagastā. Izvietojies pie autoceļa V974  uz ziemeļiem no pagasta centra Jumpravas,  no novada centra Ogres un  no Rīgas.

## Atsauces
Everti

**Everti** ir ciems Lēdmanes pagastā, Ogres novadā. Atrodas 34 km no novada centra Ogres, 6 km no pagasta centra Lēdmanes 68 km attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Silamuiža (Madlienas pagasts)

**Silamuiža** ir ciems Madlienas pagastā, Ogres novadā. Atrodas 46 km no novada centra Ogres, 5 km no pagasta centra Madlienas, 81 km attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Druviņas

**Druviņas** ir vasarnīcu ciems Ogresgala pagastā, Ogres novadā. Atrodas 2 km uz ziemeļiem no Ķeguma pilsētas, 12 km no novada centra Ogres, 21 km no pagasta centra Ogresgala un 48 km attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Oļokma

**Oļokma** (, ) ir upe Krievijā, Ļenas labā krasta pieteka Sibīrijā. Upe sākas no Murojas skrausta Aizbaikāla novadā, tek ziemeļaustrumu—ziemeļu virzienā cauri Amūras apgabalam un Jakutijai, ietek Ļenā pie Oļokminskas. Augštecē upi šķērso Baikāla-Amūras maģistrāle.

## Atsauces

## Ārējās saites
Silavas (Ogresgala pagasts)

**Silavas** ir ciems Ogresgala pagastā, Ogres novadā. Atrodas 8 km no novada centra Ogres, 18 km no pagasta centra Ogresgala un 44 km attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Urdziņa

**Urdziņa**, arī **Urdziņas** ir vasarnīcu ciems Ogresgala pagastā, Ogres novadā. Atrodas 5 km no novada centra Ogres, 15 km no pagasta centra Ogresgala un 41 km attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Futbols 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vīriešu turnīrs

**2008. gada vasaras olimpisko spēļu vīriešu futbola turnīra** rezultāti. Turnīrā, kas risinājās no 10. līdz 23. augustam, piedalījās 16 komandas. Turnīra laikā tika gūti 73 vārti. Visvairāk — 4 - guva itāļu futbolists Džuzepe Rosi. Zelta medaļas izcīnīja Argentīnas komanda.

## Medaļu ieguvēji

## Priekšsacīkstes

16 vīriešu futbola izlases ir sadalītas 4 apakšgrupās — grupu uzvarētāji un otro vietu ieguvēji turpinās cīņu par medaļām "play-off" turnīrā.

### A grupa

----

----

----

----

----

### B grupa

----

----

----

----

----

### C grupa

----

----

----

----

----

### D grupa

----

----

----

----

----

### Izslēgšanas turnīrs

#### Ceturtdaļfināli

----

----

----

#### Pusfināli

----

#### Spēle par 3. vietu

#### Fināls

### Vārtu guvēji

*Turnīrā gūti *'73*' vārti*

 Slobodans Rajkovičs  iesita bumbu savos vārtos.
Bēvulēni

**Bēvulēni** ir ciems Ogres novada Taurupes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā pie autoceļa V314. Attālums no novada centra Ogres — 59 km, no pagasta centra Taurupes — 10 km, no Rīgas — 84 km. 

## Atsauces
1628. gads Latvijā

thumb|315px|Polijas-Lietuvas un Zviedrijas cīņas par dominanci (1585–1629)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1628]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Turpinājās poļu-zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem. 
## Valdnieki
* Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
* Kurzemes un Zemgales hercogisti pārvaldīja hercogs Frīdrihs Ketlers.

## Notikumi
### Nezināms laiks vai visa gada laikā

* Zviedru karspēks Gustava Horna vadībā sakāva poļus un lietuviešus pie Cēsīm un Limbažiem.
* Naukšēnu muiža nonāca Zviedrijas valdījumā.
* Dobeles pilī tika noturēts Kurzemes landtāgs.
* 

## Kultūra
## Zinātne
## Dzimuši
## Miruši
Lakstene

**Lakstene** ir ciems Ogres novada Taurupes pagastā. Izvietojusies pie autoceļa P4. Attālums no novada centra Ogres — 54 km, no pagasta centra Taurupes — 5 km, no Rīgas — 79 km. 

## Atsauces
Līdakas (Tomes pagasts)

**Līdakas** ir ciems Ogres novada Tomes pagastā. Attālums no novada centra Ogres — 19 km, no pagasta centra Tomes — 2 km, no Rīgas — 47 km.

## Atsauces
Matāutu

**Matāutu** (, ) ir Francijas aizjūras komūnas Volisas un Futunas administratīvais centrs. Izvietojusies komūnas lielākās salas Uveas austrumu krastā Hahakes distriktā un ir vienlaicīgi arī Uveas karalistes un Hahakes distrikta centrs. Matāutu atrodas komūnas administratīvās iestādes, kā arī lielākā daļa finanšu un komunikācijas uzņēmumu. Nozīmīga osta. 5 km uz ziemeļiem atrodas Hihifo starptautiskā lidosta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zemnieku saeima

**"Zemnieku saeima"** ir ražojošu lauksaimnieku lobija organizācija, kas dibināta 1999. gadā. Biedrības pamatdarbs ir Latvijas lauksaimnieku interešu pārstāvniecība, iesaiste likumdošanas veidošanas procesos valsts un Eiropas Savienības (ES) līmenī.

Biedrības valdes priekšsēdētājs ir Juris Lazdiņš, valdē ir 9 locekļi, to ievēl reizi divos gados.

## Atsauces
Breidsa

**Breidsa** ( vai *Brades Estate*, ) ir pilsēta Apvienotās Karalistes aizjūras teritorijā Montserratā, tās pagaidu galvaspilsēta. Izvietojusies salas ziemeļrietumu daļā  Karību jūras krastā. Kopš 1998. gada Montserratas pagaidu galvaspilsēta, kurai līdzās pie Litlbeja līča tiek būvēta jaunā oficiālā galvaspilsēta.

Breidsā atrodas administratīvās iestādes, banka, pasts, bibliotēka, aptieka, skola, vairāki veikali, kā arī transporta un tūrisma firmu ofisi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Filipsburga

**Filipsburga** () ir Nīderlandes Karalistes autonomās valsts Sintmārtenas galvaspilsēta. Izvietojusies Sintmārtenas salas dienvidu krastā pie Karību jūras uz šauras strēles starp jūru un sālsezeru. Pilsētu 1763. gadā dibināja skotu kapteinis Nīderlandes dienestā Džons Filipss, kura vārdā tā nosaukta. Pilsēta ir ievērojams tūrisma un tirdzniecības centrs, kā arī nozīmīga osta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gustavija

**Gustavija** () ir Francijas aizjūras komūnas Senbartelmī galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies Senbartelmī salas dienvidrietumu krastā pie Karību jūras. 

Pilsētu 1763. gadā dibināja franču ieceļotāji. 1784. gadā Zviedrijas  nopirka salu un nosauca pilsētu par godu karalim Gustavam III. 1878. gadā Francija salu atpirka. Pilsēta ir ievērojams tūrisma un tirdzniecības centrs, kā arī nozīmīga osta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Helēna Jagudina

**Helēna Felzenbahere** ir Latvijas Televīzijas seriāla "Neprāta cena", kā arī TV3 Latvija seriāla "UgunsGrēks" varonis. Viņu atveido aktrise Zane Daudziņa.

## Biogrāfija
Vadima meita, precējusies ar Donātu, ir meita Anna (Aņa). Par Edgara nogalināšanu piecus gadus sēdēja cietumā. Bija modeļu skolas un skaistumkopšanas salona īpašniece, līdz salons sadega ugunsgrēkā. 3 gadus dzīvoja Turcijā ar citu vīrieti. Atgriezās atpakaļ, lai salabtu ar Donātu. Ir sava tēva mīlule. 16. sezonā uzzina, ka Donāts viņu krāpj un nolemj šķirties. Kafejnīcā satiek Jāni un izveido attiecības.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Biržas nams

**Biržas nams** bija ēka Liepājā, kas atradās Biržas laukumā 14-15 (tagadējā Kārļa Zāles laukumā). Biržas nams bija viena no respektablākajām celtnēm gan saimnieciskās, gan sabiedriskās nozīmības dēļ — tā apkalpoja kravu tranzīta operācijas caur Liepājas ostu un pa Liepājas—Romnu dzelzceļu. Jau 1890. gadā tajā apkalpoja 40 aģentūras, 20 komisiju kantorus, 4 mākleru un notāru kantorus, kā arī eksporta ekspedīcijas. 1926. gadā Liepājas birža ieguva jaunus statūtus, kuros noteica, ka Biržas komiteja ir oficiāla likumā paredzēta iestāde tirdzniecības interešu aizstāvībai. Par biržas sabiedrības biedriem varēja kļūt tirdzniecības un kuģniecības uzņēmumi, kredītiestādes, apdrošināšanas biedrības, kooperatīvās sabiedrības un ekspedīciju kantori, kuri izpirkuši 1., 2. vai 3.kategorijas tirdzniecības zīmes.

## Vēsture
Ēka celta laikā no 1885. līdz 1887.gadam pēc Paula Maksa Berči projekta. Ēkai bija tikai divi stāvi, bet tā izcēlās ar greznajiem dekoriem, un drīz vien kļuva par vienu no Liepājas pilsētas simboliem. Biržas nams pieskaitāms Berči itāļu renesanses celtnēm, bet tam bija arī ievērojama līdzība Drēzdenes biržas namam, kurš vairāk sekoja vācu stilam. Ap 1909. gadu tika izstrādāts projekts, kas paredzēja divu spārnu piebūvi Biržas namam, jo ap to laiku sāka aptrūkties telpas daudzajiem ēkā esošajiem uzņēmumiem un iestādēm, bet Pirmā pasaules kara dēļ šis projekts tālāk par skicēm un metu netika. Pirmā pasaules kara laikā ēkā īslaicīgi ierīkoja bēģļu patversmi, bet jau 1915. gadā ēka tika pārvērsta par vācu karaspēka kazarmām. Pēc kara ēkā atgriezās aģentūras, un kantori un pēc ēkas fasādes atjaunošanas tajā sāka rīkot balles. 1940. gadā, pēc Latvijas okupācijas, ēku pārņēma padomju vara, un tā kļuva par mītni, gan PSRS Iekšlietu Tautas komisariātam (NKVD), gan vairākām komitejām.

1941. gada 27. jūnija rītā, kad vācu karaspēks bija vairs tikai dažus metrus no Biržas ēkas, NKVD vai strādnieku gvardes biedri pirms atkāpšanās Biržas nama pirmo stāvu aizdedzināja, un naktī uz 28. jūniju jau daļēji izdegušo ēku pilnībā izdedzināja vācu artilērijas apšaude, kas pāri atstāja tikai ēkas lielos mūrus. Jaunizveidotā pagaidu pilsētas valde ēku atzina par atjaunojamu, tāpēc atšķirībā no blakus ēkām tās mūrus nenojauca. Pēc padomju varas atgriešanās 1945. gadā ēku tomēr izlēma neatjaunot, un līdz 1946. gada pavasarim tās mūrus pilnībā nojauca.


Attēls:Plānotā Biržas Nama spārna mets(1909-1913).png|Biržas Nama spārna mets
Attēls:Biržas Nams(1910).jpg|Biržas Nams 1910. gadā
Attēls:Izdegušais Biržas Nams(1941-1944).jpg|Izdegušais Biržas Nams (1941—1944)
Čulima

**Čulima** (, ) ir upe Sibīrijā, Obas labā krasta pieteka. Sākas Hakasijas ziemeļos, satekot Belijijusas un Čornijijusas upēm, plūst līkumojot ziemeļrietumu virzienā pa Rietumsibīrijas līdzenumu. Pašas Čulimas garums ir 1799 km, bet kopā ar garāko satekupi Belijijusu — 2023 km. Upes nosaukums cēlies no tās krastos dzīvojošās tjurku tautas čulimiem (*чуйым*).

## Vēsture
Kad 1582. gada maijā atamana Jermaka vadītie kazaki iebruka Sibīrijas hanistē, daļa Sibīrijas tatāru patvērās savas valsts austrumu daļā Čulimas upes baseinā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Botoma

**Botoma** () ir ciems Nīderlandes Karalistes speciālajā aizjūras municipalitātē Sabā, tās administratīvais centrs. Izvietojusies salas dienvidrietumos ap 700 m no Karību jūras krasta, kur atrodas salas vienīgā piestātne. Apdzīvoto vietu 1632. gadā dibināja kuģa katastrofā cietuši angļu jūrnieki. 1640. gadā pastāvīgu apmetni salā izveidoja holandiešu kolonisti no kaimiņos esošās Sintēstatiusas salas. Salu pastāvīgi apdraudēja pirāti, kā arī pretenzijas no britu pārvaldībā esošās Jamaikas un pilnīgā Nīderlandes kontrolē sala nonāca tikai 1816. gadā.

Botomā atrodas administratīvās iestādes, slimnīca, trīs baznīcas, bibliotēka un Sabas Universitātes medicīnas skola.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krālendeika

**Krālendeika** () ir pilsēta Nīderlandes Karalistes speciālajā aizjūras municipalitātē Bonairē, tās administratīvais centrs. Izvietojusies salas dienvidrietumos Karību jūras krastā. Dibināta 1639. gadā kā cietoksnis, tagadējais nosaukums kopš 1830. gada. Ievērojams tūrisma centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oranjestade (Sintēstatiusa)

**Oranjestade** () ir pilsēta Nīderlandes Karalistes speciālajā aizjūras municipalitātē Sintēstatiusā, tās administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Aizņem salas vidieni un dienvidrietumu krastu pie Karību jūras. Pirmie kolonisti salā ieradās starp 1625. un 1629. gadu. Pilsētā ir administratīvās iestādes, skolas, slimnīca, bibliotēka u.c.  Ievērojams tūrisma un transporta centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Milda Upīte

**Milda Upīte** ir Latvijas Televīzijas seriāla "Neprāta cena", kā arī TV3 Latvija seriāla "UgunsGrēks" galvenais tēls. Viņu tēlo latviešu aktrise Ilze Vazdika.

## Biogrāfija
Viesnīcas galvenā pavāre, Leona krustmāte, Zentas nelaiķa vīra māte, bijusī skolotāja. Kopā ar Nikolaju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Arnolds Laksa

**Arnolds Laksa** (dzimis 1963. gada 29. jūnijā) ir latviešu uzņēmējs, baņķieris un politiķis, bijis 8. Saeimas deputāts, ievēlēts no Latvijas Pirmās partijas.

## Dzīvesgājums
A. Laksa mācījās Salaspils 1. vidusskolā. Studēja Automatizācijas un kompleksās mehanizācijas specialitātē Rīgas Politehniskajā institūtā, tomēr studijas nepabeidza un nodibināja ražošanas kooperatīvu, kuru vadīja līdz 1991. gadam.

Vēlāk A. Laksa pabeidza studijas Latvijas Universitātes Vadības un ekonomikas fakultātē, bija biznesa konsultāciju uzņēmuma "ACS" vadītājs, Lainbankas padomes priekšsēdētājs, tad Rīgas Apvienotās Baltijas bankas prezidents.

1995. gadā A. Laksa iestājās partijā LNNK.

No 1997. līdz 2001. gadam A. Laksa bija Latvijas Krājbankas prezidents, pēc atlaišanas no amata — SIA "Kapitāla virsotne" rīkotājdirektors.

2002. gadā A. Laksa piedalījās Latvijas Pirmās partijas dibināšanā un 8. Saeimas vēlēšanās viņu ievēlēja par Saeimas deputātu. Saeimā viņš darbojās kā LPP frakcijas priekšsēdētāja vietnieks.
 
2003. gadā A. Laksa iesniedza ģenerālprokuroram Jānim Maizītim Ventspils pilsētas domes priekšsēdētāju Aivaru Lembergu kompromitējošus dokumentus un tā paša gada decembrī nolika Saeimas deputāta mandātu, paziņojot, ka pamet politiku.

Pēc aiziešanas no politikas turpināja nodarboties ar uzņēmējdarbību, iegādājās 25% Rīgas ostas uzņēmuma "Rīgas Universālais termināls" kapitāla daļu, kuras 2013. gadā pārdeva japāņu investoriem no *Mitsui Group*. 2018. gadā A. Laksa bijušās Esena muižas teritorijā ierīkoja brīvdabas atpūtas teritoriju "Esena Pārdaugavas dārzi" 64 hektāru platībā.

## Civilprasība par goda un cieņas aizskaršanu
2003. gada 28. jūlijā Saeimas deputāts Arnolds Laksa Rīgas apgabaltiesā iesniedza prasības pieteikumu par godu un cieņu aizskarošu ziņu atsaukšanu un kompensācijas piedziņu, kā atbildētājus nosakot SIA “Mediju nams” (prasot 100 000 latu atlīdzību) un Ģirtu Rungaini (10 000 latu atlīdzību).
Prasības iesniedzējs uzskaitīja 29 nepatiesas ziņas no publikācijām “Neatkarīgajā Rīta Avīzē” laika posmā no 2002. gada augusta līdz 2003. gada aprīlim par A. Laksas saistību ar VDK, ar mafiju un specdienestiem, par saistību ar apšaubāmiem darījumiem, apgalvojumi par prettiesiskām darbībām Latvijas Krājbankā naudas pārskaitīšanai par reklāmas izdevumiem, par atbalstu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, par A.Laksas kā amatpersonas nelikumīgi realizētu ietekmi uz Privatizācijas aģentūru.

## Atsauces
Valērijs Zosts

[thumb|250px|Valērija Zosta šaržs par sevi žurnālā "[Atpūta (žurnāls)|Atpūta"]]

**Valērijs Zosts** (1901—1960) bija pianists, Latvijas Valsts konservatorijas profesors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1901. gada 8. augustā Pēterburgā jurista ģimenē. Mācījās Petrogradas klasiskajā ģimnāzijā.
Pēc Oktobra revolūcijas 1918. gada pavasarī Valērijs kopā ar māsu Viktorinu un guvernanti Emmu Jēgeri devās uz Latviju, kur viņi apmetās pie Emmas radiniekiem Billēs.

1920. gadā V. Zosts kā eksterns pabeidza ģimnāziju, strādāja kuģu kompānijas kantorī, līdztekus mācījās privātā klavieru studijā, 1924. gadā pats sāka strādāt par klavierskolotāju, 1929. gadā Latvijas konservatorijā eksterni nokārtoja eksāmenu klavierspēlē un ieguva brīvmākslinieka statusu. Viņš izveidoja savu klavieru studiju, uzstājās Rīgas koncertzālēs un Rīgas Radiofonā (1933—1936). Viņa šaržus publicēja žurnāli "Svari", "Atpūta" un citi.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada rudenī V. Zosts sāka strādāt par docentu Latvijas Konservatorijas klavieru katedrā, 1945. gadā viņu iecēla par speciālās klavieru fakultātes dekānu, pēc tam par speciālās klavieru katedras vadītāju, 1954. gadā par profesoru. Līdztekus viņš no 1945. gadam viņš mācīja arī E. Dārziņa speciālajā mūzikas vidusskolā un J. Mediņa mūzikas skolā.
V. Zosta skolnieki E. Dārziņa speciālajā mūzikas vidusskolā bija Līvija Kalniņa (1952), Oļģerts Cintiņš (1953), Aleksandrs Kublinskis (1954); Gunta Dukāte-Čerņavska (1955), Nora Novika (1959).
V. Zosta studenti Latvijas Valsts konservatorijā bija Ludmila Pudovska (1948), Elga Īgenberga (1949), Nikolajs Fedorovskis (1950), Ieva Arāja (1955), Oļģerts Cintiņš, Māris Švinka (1960), Rimma Bulle (1953), Natālija Šrēdere (1947), Jautrīte Putniņa, Sergejs Muradovs (1952), Nora Novika (1964), Silvija Heine (1961), Ella Strazdiņa (1961), Kira Lavrinoviča (1961) u. c.

Miris Rīgā 1960. gada 30. septembrī.

## Pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks

## Literatūra
* Valērijs Zosts. B Briede, A Darkevics, O Grāvītis, N Grīnfelds, u.c. Rīga: Liesma, 1971. — 272 lpp.

## Atsauces
Keta

**Keta** (, ) ir upe Krievijā, Obas labā krasta pieteka. Upe sākas Obas—Jeņisejas ūdensšķirtnē Krasnojaskas novada dienviddaļā, plūst ziemeļrietumu—rietumu virzienā pa Rietumsibīrijas līdzenumu. Ietek Obā ar divām attekām — viena Toguras Keta lejpus Kolpaševas un Kopilovas Keta pie Narimas. Upes nosaukums cēlies no ketu tautas pašnosaukuma.

19. gadsimta beigās tika izbūvēts kuģojams Obas—Jeņisejas kanāls, kas savienoja Ketas pieteku Lomovataju ar Jeņisejas pieteku Kasu; kanāls tika pamests 20. gadsimta pirmajā pusē līdz ar Transsibīrijas dzelzceļa attīstību.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
Pilsēta cilvēkiem

**"Pilsēta cilvēkiem"** ir 2016. gadā izveidota bezpeļņas apvienība, kas nodarbojas ar pilsētplānošanu un vides uzlabošanu Rīgā un citās Latvijas pilsētās.

Apvienības "Pilsēta cilvēkiem" galvenie mērķi ir veicināt cilvēkiem un transportlīdzekļiem kvalitatīvas infrastruktūras izbūvi, samazināt avārijās bojāgājušo un cietušo skaitu, kā arī nodrošināt kopējo iedzīvotāju veselības veicināšanu.

## Atsauces
Airēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

300px|thumb|Skats no airēšanas sacensībām olimpiskajās spēlēs.
**[[Akadēmiskā airēšana|Airēšana]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 20 oficiālajiem olimpiskajiem sporta veidiem. Šī bija pirmā reize, kad olimpisko spēļu programmā bija iekļauta airēšana. Sacensības tika aizvadītas 1900. gada 25. un 26. augustā Francijas galvaspilsētā Parīzē, Sēnas upē, starp Kurbevuē un Aņēras tiltiem. Sacensībās startēja 108 sportisti no 7 pārstāvētajām valstīm. Sportistiem bija iespēja startēt 4 dažādās disciplīnās. Sacensību trases garums bija 1750 metri.

Stūrmaņa četrinieku disciplīnā tika aizvadīti divi fināli, kuri abi tiek atzīti par "olimpiskajiem fināliem", līdz ar to abu finālu uzvarētāji ir iekļauti olimpisko spēļu medaļnieku datubāzē. Līdz ar to kopumā airēšanā tika pasniegti pieci medaļu komplekti. Visvairāk medaļu izcīnīja mājinieki, Francijas sportisti — 6 medaļas. Olimpiskās medaļas izcīnīja kopumā 7 valstu pārstāvji.

Airēšanas sacensības bija plānots aizvadīt jau pirmajās olimpiskajās spēlēs 1896. gadā Atēnās, taču slikto laikapstākļu dēļ tās tomēr tika atceltas.

## Sacensību kalendārs
 — Sacensības;  — fināls (medaļu izcīņa)

## Medaļu ieguvēji
### Medaļnieki

### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums starp valstīm

*  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā zelta medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā bronzas medaļas valstij šajā sporta veidā

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs airēšanas sacensībās startēja 108 sportisti (visi vīrieši) no 7 valstīm. Visas valstis šajā sporta veidā bija pārstāvētas pirmo reizi.

*Iekavās uzrādīts sportistu skaits no valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* **

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* Airēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Airēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Airēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Rowing 1900".  Accessed 26 February 2006. Available electronically at http://users.skynet.be/hermandw/olymp/row1900.html 
*
Senpjēra

**Senpjēra** () ir pilsēta Francijas aizjūras kopienā Senpjērā un Mikelonā, tās administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies Senpjēras salas austrumu krastā pie dabīgas ostas un kopā ar apkārtējām saliņām veido atsevišķu komūnu. Dibināta 17. gadsimta otrajā pusē un nodēvēta pēc salas, kas savukārt nosaukta par godu zvejnieku aizgādnim Svētajam Pēterim. Senpjērā atrodas kopienas administratīvās iestādes, skolas, slimnīca, sporta laukumi, muzeji, bibliotēka, pasts u.c. Dienvidos no pilsētas atrodas Senpjēras lidosta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaha (Obas pieteka)

**Vaha** (, seļkupu valodā: *Ваӄ*) ir upe Sibīrijā, kas plūst cauri Rietumsibīrijas līdzenumam un ietek Obas upē pie Ņižņevartovskas. Tās lejtecē atrodas naftas ieguves vietas.
 

## Ārējās saites
1630. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija.
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629–1795).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1630]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
* Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Frīdrihs Ketlers.
* Zviedru Vidzemi pārvaldīja Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs.

## Notikumi

### Nezināms laiks vai visa gada laikā

* Rīgas tirdzniecībai tika atļauts lietot sudraba šiliņus, un līdz ar to atjaunojās Rīgas naudas kaltuves darbība. 
* Vidzemē un Rīgas apriņķī tika veikta revīzija.
* Sākās Cēsu Svētā Jāņa baznīcas atjaunošanas darbi.
* Tika atjaunota Jelgavas pilsētas skolas ēka.
* Tika uzcelta Lipaiķu evaņģēliski luteriskā baznīca.
* Zviedrijas feldmaršals un Vidzemes ģenerālgubernatora pienākumu izpildītājs Gustavs Horns norīkoja Frīdrihu Mēniju par Daugavgrīvas, Carnikavas, Ādažu, Baltezera un Ropažu draudžu mācītāju.
* Landrāts Aleksandrs fon Essens no karaļa Gustava Ādolfa nopirka Naukšēnu muižu.
* Gustavs Ādolfs dāvināja majoram Laijsam (Levisam) Pantenes muižu, bet Nurmu muižu piešķīra majoram Viljamam Lovisam no Menaras.
* Tika apstiprinātas Rīgas Grāmatsējēju cunftes šrāgas.

### Maijs
* 6. maijs — Uksenšerna rakstīja Juhanam Šitem par lielajām nenokārtotajām šķūtīm, un ka pienākums uzturēt šķūšu lietotājus ir zemes lielākais posts, un galvenais iemesls, kādēļ zeme nevar atspirgt un nostāties uz kājām. Ne tik vien viņa, kanclera, ienākumi no tā mazinoties, bet arī karaļa un kroņa staciņš un ienākumi. Uksenšerna ierosināja ierobežot brīvpasu izsniegšanu, sevišķi tiem, kas ceļo pašu lietās, un aizrādīja, ka tagad pamiera laikā tas (ceļošana) būs viegli realizējams.

## Kultūra
* Pīters Snaijerss pabeidza vēsturisko gleznu "Salaspils kauja".

## Zinātne
*

## Dzimuši
* 14. augusts — Klāss Okesons Tots, zviedru diplomāts, valstsvīrs un feldmaršals, Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators. (miris 1674.)
* — Jans Koss,  Žečpospolitas valsts darbinieks, Inflantijas kastelāns. (miris 1702.)

## Miruši
* 20. aprīlis — Ādams Šrafers, zviedru karavīrs un valsts darbinieks. Rīgas vietvaldis. (dzimis ap 1570.)

## Attēlu galerija

Attēls:Pieter Snayers - Battle of Kircholm, 1605.jpg|P. Snaijersa glezna "Salaspils kauja".
Millera krustceles

**"Millera krustceles"** () ir 1990. gada *[[neo-noir]]* kriminālfilma. Filmas veidotāji ir Džoels un Ītans Koeni. Filmā galvenās lomas atveido Gabriels Bairns, Mārša Geja Hārdena, Džons Turturo, Džons Polito, Dž. E. Frīmens un Alberts Finijs.

Filma ir par divām karojošām gangsteru bandām un īru gangstera labo roku Tomu Reiganu (Bairns), kurš sakūda abas puses vienu pret otru. Filmas darbība norisinās ASV, Prohibīcijas periodā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Profesija: reportieris

**"Profesija: reportieris"** (, ) ir 1975. gada Itālijas, Spānijas un Francijas kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir Mikelandželo Antonioni. Filmā galvenās lomas atveido Džeks Nikolsons un Marija Šneidere.

Filma ir par žurnālistu (Nikolsons), kurš, strādājot pie dokumentālās filmas Čadā, pieņem miruša biznesmeņa identitāti, nenojaušot, ka viņš uzdodas par ieroču tirgotāju.

"Profesija: reportieris" ir pēdējā filma no Antonioni trīs filmu darījuma ar producentu Karlo Ponti un *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]*, pēc "Fotopalielinājums" (1966) un "Zabriskipoints" (*Zabriskie Point*, 1970).

## Ārējās saites
Laža

**Laža** ir Tebras labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novada Lažas un Kazdangas pagastos. Sākas pie Aploku dīķa 1,5 km uz DA no Mazbojām, tek ziemeļrietumu-ziemeļu virzienā, ietek Tebrā pie Štakeldangas. Uz upes daudzi zivsaimniecības dīķi un aizsprosti, Aizputē Lažas ūdenskrātuve (20 ha).

Upi augštecē šķērso vietējais ceļš V1200 Tebra-Kazdanga-Cildi, vidustecē pašvaldību ceļi Bojas-Kalēji, Bojas-Tebras, Aizputē ceļš P117 Skrunda-Aizpute, lejtecē ceļš P112 Kuldīga-Liepāja. Lielākās apdzīvotās vietas upes krastos ir Mazbojas, Bojas, Tebras, Aizpute un Štakeldanga.

## Atsauces
Gosforda parks

**"Gosforda parks"** () ir 2001. gada Apvienotās Karalistes mistērijas filma, kuras režisors ir Roberts Oltmens. Filmā galvenās lomas atveido Arilīna Etkinsa, Bobs Balabans, Alans Beitss, Čārlzs Denss, Stīvens Frajs, Maikls Gembons, Ričards Grānts, Dereks Džakobi, Kellija Makdonalda, Helēna Mirena, Džeremijs Nortems, Klaivs Ouens, Raiens Filipe, Megija Smita, Kristīna Skota Tomasa un Emilija Votsone.

Filmas darbība norisinās 1932. gadā. Sers Viljams Makordls un lēdija Silvija ielūdz savus bagātos radus un draugus uz viesībām un medībām lielā muižā. Kad pēc vakariņām notiek slepkavība, ikviens no varoņiem kļūst par aizdomās turamo.

"Gosforda parka" pirmizrāde notika . Tā bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 87,8 miljonus ASV dolārus, padarot to par otro ienesīgāko Oltmena filmu pēc "Lazaretes" (*MASH*, 1970). Filma bija kritiķu augstu novērtēta, tā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labāko oriģinālscenāriju. Kopumā filma tika nominēta septiņām Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā labākā filma, labākais režisors un labākā aktrise otrā plāna lomā gan Mirenai, gan Smitai. "Gosforda parks" tika nominēts arī deviņām BAFTA kino balvām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Airēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vieninieki vīriešiem

**Vieninieki vīriešiem (M1x) airēšanā** bija viena no četrām olimpiskajām disciplīnām airēšanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības tika aizvadītas 1900. gada 25. augustā (kvalifikācijas kārtas) un 26. augustā (pusfināli un fināls). To norises vieta bija Sēnas upe Parīzē, starp Kurbevuē un Aņēras tiltiem. Sacensībās startēja 12 sportisti no 3 valstīm.

Zelta medaļu šajās sacensībās izcīnīja Francijas sportists Hermanis Barelē, sudraba medaļu ieguva Francijas sportists Andrē Godēns. Savukārt bronzas medaļu ieguva Lielbritānijas sportists Sentdžordžs Ešs.

## Sacensību formāts
Sacensībās tika aizvadītas trīs kārtas: kvalifikācijas kārta, pusfināls un fināls. Ceturdaļfināls sastāvēja no trim braucieniem, kur atrā startēja pa trim sportistiem. Divi labākie sportisti katra ceturdaļfināla kvalificējās pusfinālam. Pusfinālu veidoja divi braucieni, kur katrā startēja pa četriem sportistiem. No katra pusfināla divi labākie sportisti kvalificējās fināla braucienam. Finālā startēja četri, labākie, sportisti.

Sacensību distances garums bija 1750 metri, nevis 2000 metri, kas jau tolaik kļuva par standartu airēšanas sacensībās.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
 — Kvalifikācija nākamajai kārtai;  — Kvalifikācija nākamajai kārtai pēc protesta iesniegšanas.
### Kvalifikācijas kārta

; 1. kvalifikācija

; 2. kvalifikācija

; 3. kvalifikācija

; 4. kvalifikācija

### Pusfināls

; 1. pusfināls

; 2. pusfināls

### Fināls

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Vieninieku disciplīnā startēja 12 sportisti no 3 valstīm. Visas valstis šajā disciplīnā bija pārstāvētas pirmo reizi.

* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Airēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vieninieki vīriešiem (Sports Reference) 
* Airēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vieninieki vīriešiem (''Olympedia'') 
* Airēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vieninieki vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Rowing 1900".  Accessed 26 February 2006. Available electronically at  .
*
Trē Jangs

**Reifords Trē Jangs** (; dzimis  Labokā, Teksasas štatā) ir amerikāņu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Vašingtonas "Wizards", bet visu līdšinējo līdzšinējo profesionālā basketbola karjeru aizvadījis Atlantas "Hawks". 2020. gadā T. Jangs pirmo reizi izpelnījās godu piedalīties NBA Visu Zvaigžņu spēlē, kopā tajā piedalījies četras reizes.

## Karjera
Pēc vienas sezonas augstskolu basketbolā Oklahomas Universitātē viņš pieteicās NBA draftam. 2018. gada NBA draftā izraudzīts ar 5. numuru, spēlētāju izvēlējās Dalasas "Mavericks", bet uzreiz drafta dienā viņš (kopā ar nākamās sezonas pirmās kārtas drafta izvēli) tika aizmainīts uz Atlantas "Hawks" pret 3. drafta izvēli — slovēni Luku Dončiču, kurš vēlāk kļuva par sezonas labāko debitantu. 2018.—2019. gada sezonā debitēja NBA un sezonas noslēgumā tika iekļauts NBA debitantu simboliskajā izlasē.

Karjeras rezultatīvāko spēli aizvadījis 2020. gada 20. februārī, gūstot 50 punktus uzvarā pār Maiami "Heat" (129—124). 2022. gada 3. janvārī T. Jangs šo rezultativitātes sasniegumu pārspēja, gūstot 56 punktus un 14 rezultatīvas piespēles zaudētā spēlē pret Portlendas "Trail Blazers" (131—136).

2020. gadā T. Jangs pirmo reizi izpelnījās godu piedalīties NBA Visu Zvaigžņu spēlē.

2026. gada janvārī "Hawks" aizmainīja T. Jangu uz Vašingtonas "Wizards" pret K. Dž. Makolumu un Koriju Kispertu.

T. Jangs ir spēlējis ASV U-18 izlasē, tās sastāvā kļūstot par Amerikas čempionu 2016. gadā, kad čempionāts notika Čīlē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tobola

**Tobola** () jeb **Tobila** () ir Sibīrijas upe, Irtišas kreisā krasta pieteka Kazahstānā un Krievijas Federācijā (Tjumeņas un Kurgānas apgabalā). Tobolas garums ir 1591 km, upes izteka atrodas Kazahstānas teritorijā un tā plūst uz ziemeļaustrumiem. Lielākās pilsētas upes krastos ir Kostanaja, Kurgāna un Toboļska. Uzskata, ka upes nosaukums cēlies no tjurku valodu vārda "vīgriezes".

File:Kurgan, Kurgan Oblast, Russia - panoramio (1).jpg|Tobola Kurgānas pilsētā 


## Atsauces

## Ārējās saites

*
Operācija "Provide Hope"

**"''Provide Hope''"** (no angļu valodas — 'ieviest cerību') bija ASV Gaisa spēku 1992. gadā sākta humanās palīdzības operācija, kuras gaitā Neatkarīgo Valstu Sadraudzības (NVS) dalībvalstīm (bijušās Padomju Savienības republikas, izņemot Baltijas valstis) tika piegādāta pārtika un zāles. Operācijas mērķis bija atbalstīt bijušās PSRS valstis to pārejā uz demokrātiju un tirgus ekonomiku.

Par operācijas uzsākšanu 1992. gada 23. janvārī paziņoja ASV valsts sekretārs Džeimss Beikers, tā tika sākta tā paša gada februārī. ASV Kongress piešķīra 100 miljonus ASV dolāru palīdzības sniegšanai NVS valstīm. Sākumā piegādēm tika izmantotas ASV Gaisa spēku lidmašīnas (C-5, C-130, C-141), vēlāk (operācija norisinājās vairākās fāzēs) — arī ASV Aizsardzības departamenta nolīgtās civilo lidsabiedrību lidmašīnas, kā arī kravas kuģi un sauszemes transportlīdzekļi. Daļu šīs humānās palīdzības veidoja pārpalikumi no Persijas līča kara krājumiem. Palīdzība tika piegādāta NVS valstu galvaspilsētās, kā arī reģionālajās pilsētās.

Humānās palīdzības sadali pašās NVS valstīs koordinēja Aizsardzības draudu mazināšanas aģentūras, Starptautiskās attīstības aģentūras, Lauksaimniecības departamenta darbinieki. "*Provide Hope*" iesaistījās ne tikai ASV, bet arī Vācija, Apvienotā Karaliste, Japāna.

1997. gada jūnijā operācijas ietvaros tika veikta 500. piegāde.

## Atsauces
Ava Max

**Amanda Ava Koci** (; dzimusi  Milvoki, Viskonsinas štats, ASV), plašāk pazīstama kā ***Ava Max***, ir albāņu izcelsmes amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore.

Dziedātāja ir dzimusi ASV, taču abi viņas vecāki ir no Albānijas, kuru pameta 1991. gadā. Plašāku atpazīstamību ieguva 2018. gada augustā pēc singla *"[[Sweet but Psycho]]"* izdošanas, kas ieņēma pirmo vietu 22 pasaules valstīs un sasniedza 10. pozīciju ''Billboard Hot 100''.

2020. gada septembrī *Ava Max* izdeva debijas studijas albumu *[[Heaven & Hell]]*, kas guva pozitīvu kritiķu vērtējumu.

## Diskogrāfija

* *[[Heaven & Hell]]* (2020)
Sāra Hildebranta

**Sāra Hildebranta** (; dzimusi ) ir amerikāņu brīvā stila cīkstone,  čempione un 2020. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēja.

## Biogrāfija
2013. gadā viņa uzvarēja Panamerikas čempionātā un ieguva čempiones titulu. 2015., 2018., 2019., 2021., 2022. un 2022. gadā viņa spēja šo panākumu atkārtot.

2018. gada pasaules čempionātā Budapeštā viņa finālā zaudēja japānietei Harunai Okuno un izcīnīja sudraba medaļu svara kategorijā līdz 53 kg.

2021. gada pasaules čempionātā, kas norisinājās Norvēģijas galvaspilsētā Oslo, amerikāņu sportiste atkal izcīnīja sudraba medaļu. Šoreiz finālā viņa piekāpās citai japāņu cīkstonei Reminai Josimoto.

2021. gada 6.—7. augustā Hildebranta, piedaloties 2020. gada vasaras olimpisko spēļu sieviešu brīvās cīņas turnīra, pusfinālā zaudēja ķīniešu cīkstonei Suņai Janaņai, bet gandarījuma cīņā pieveica ukrainieti Oksanu Livaču un ieguva bronzas medaļu. 2022. un 2023. gada pasaules čempionātos izcīnīja bronzas medaļas.

 Parīzē izcīnija zelta medaļu, finālā pieveicot kubieti Jusneilisu Gusmanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Betija Vaita

**Betija Marione Vaita Ludena** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise un komiķe, kura plašāk kļuva pazīstama ar lomām vairākos komēdijas seriālos un filmās. Savas karjeras laikā Vaita ir saņēmusi astoņas Emmy balvas, trīs Amerikas Komēdijas balvas, trīs Ekrāna aktieru ģildes balvas un vienu Grammy balvu.

Vaitas karjera izklaides jomā ilga vairāk nekā deviņas dekādes, pirmoreiz parādoties radio programmā *Empire Builders*, 1930. gadā astoņu gadu vecumā. Vairākus gadus vēlāk Vaita no radio izklaides programmām pārgāja uz televīziju. Vaita ir vadījusi vairākus ASV spēļu šovus. Betija Vaita ir pazīstama ar Rozas Nīlundas lomu komēdijseriālā *The Golden Girls*. Vaitai ir veltīta zvaigzne Holivudas Slavas alejā un 1985. gadā viņa tika iekļauta ASV televīzijas slavas zālē.

 viņa nomira miegā, astoņpadsmit dienas pirms savas simtās dzimšanas dienas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Harijs Rīds

**Harijs Meisons Rīds** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu politiķis, bijušais ASV senators, pārstāvēja Demokrātisko partiju. Trīsdesmit gadus Rīds bija ASV Senators, pārstāvot Nevadas štatu. No 2005. gada līdz 2017. gadam Rīds bija ASV Senāta Demokrātiskās partijas līderis. No 2007. gada līdz 2015. gadam viņš bija ASV Senāta vairākuma līderis.

Savu politisko karjeru Rīds sāka 1968. gadā, esot ievēlētam Nevadas štata pārstāvju palātā. 1970. gada Nevadas gubernatora vēlēšanās Rīds bija kandidāts Nevadas štata vicegubernatoram. Vēlēšanās Rīds un gubernatora amata kandidāts Maiks Okalahans uzvarēja un tādējādi Rīds bija Nevadas štata vicegubernators no 1971. gada līdz 1975. gadam. 1983. gadā Rīds tika ievēlēts ASV Pārstāvju palātā, pārstāvot Nevadas 1. kongresa apgabalu.

1986. gadā viņš tika ievēlēts ASV Senātā. 2005. gadā ASV Senāta Demokrāti Rīdu ievēlēja par viņu līderi. 2016. gadā Rīds nekandidēja uz vēl vienu termiņu un tādējādi pameta ASV Senātu. ASV Senāta Demokrātiskās partijas līdera amatu no Rīda pārņēma senators no Ņujorkas štata — Čaks Šumers.

 82 gadu vecumā nomira no aizkuņģa vēža.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vasjugana

**Vasjugana** (, ) ir upe Sibīrijā, Obas kreisā krasta pieteka, kas plūst cauri Rietumsibīrijas līdzenumam. Tās nosaukums cēlies no hantu valodas un nozīmē "šaurā upe". Augštecē Vasjuganas purvi.

## Vēsture
1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā Jaunās Vasjuganas (*Новый Васюган*) ciemā nometināja apmēram 1500 izsūtīto no Igaunijas, Latvijas un Bukovinas, no kuriem apmēram puse gāja bojā. Kapsētā atrodams krusts bojā gājušajiem igauņiem ar uzrakstu *Memento* ("Atceries!").
2023. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss

**2023. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss** (; ) bija 21. ikgadējais Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss. Konkurss, norisinājās Francijā, Nicā pēc Lissandro uzvaras ar dziesmu *[[Oh maman!]]* 2022. gada konkursā Erevānā Armēnijā. Konkurss notika 26. novembrī. Šī bija otrā reize, kad to rīkoja Francija (iepriekšējā reize — 2021. gadā).

Par uzvarētāju kļuva Francijas pārstāve Zoja Klaužūra ar dziesmu *[[Cœur]]*.

## Dalībvalstis
Dalību konkursam apstiprināja 16 valstis. 

## Skatīt arī
* Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss
* 2023. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

## Atsauces
Konda (upe)

**Konda** () ir upe Sibīrijā, Irtišas kreisā krasta pieteka, plūst cauri Krievijas Federācijas Hantu-Mansu autonomajam apvidum — Jugrai. Tās garums ir 1097 km.

## Ģeogrāfija
Upe sākas purvainā apvidū Ļulimvora augstienē, plūst pa Kondas zemieni. Upes baseinā purvu īpatsvars sasniedz 70%, bet 5% aizņem ezeri. Upes ieleja zema, pārpurvota, daudz atteku un mazu ezeriņu. Apaugusi ar jaukto mežu. Upes gultne ļoti līkumota, tās platums no  augštecē līdz  lejtecē. Straumes ātrums no  līdz  straujtecēs. Pie ietekas Irtišā veido līdz  garu un  platu ezeru Kondas Soru.

## Vēsture
Pēc tam, kad Krievijas cars Ivans IV sagrāva Sibīrijas hanisti, viņš savam titulam pirms nāves 1584. gadā pievienoja arī "Jugras lielkņaza, Obdoras, Kondas kņaza un visas Sibīrijas zemes un Ziemeļu puses pavēlnieka" (*великiй князь Югорскiй, князь Обдорскiй, Кондинскiй и всея Сибирскiе земли и Сђверныя страны повелитель*) nosaukumu, bet pēc hana Kučuma un viņa dēla hana Ali uzveikšanas 1607. gadā Boriss Godunovs un viņa pēcteči sāka lietot Sibīrijas cara (*Царь Сибирскiй*) titulu. Kondijas kņazu ģerboni iekļāva Krievijas Impērijas ģerbonī.

Pēdējo Kondijas valdnieku Agaju () krievi pakļāva 1594. gadā. Kondijas karavadonis (murza) Četirko 1609. gadā sāka sacelšanos, ko apspieda krievu Pelimas vaivads Isļeņevs (*Петр Исленев*). Pēc 1618. gada notika Kondijas iedzīvotāju kristīšana, bet saglabājās spēcīga šamanisma ietekme.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karstens Varholms

**Karstens Varholms** (; dzimis ) ir Norvēģijas vieglatlēts, startē 400 m barjerskriešanas sacensībās, kā arī garā sprinta distancēs. Viņš ir pašreizējais pasaules rekordists ar rezultātu 45,94 sekundes, kas tika sasniegts, uzvarot 2020. gada olimpiskajās spēlēs, kas notika Tokijā 2021. gadā. K. Varholms ir arī trīskārtējais Pasaules čempions (2017, 2019, 2023) un divkārtējs Eiropas čempions (2018, 2022) 400 m barjerskrējienā.

Pirmo reizi pasaules rekordu 400 m barjerskrējienā K. Varholms laboja savās 2021. gada pirmajās sacensībās 1. jūlijā ''Bislett'' stadionā Oslo, pārspējot Kevina Janga 1992. gada Barselonas olimpiskajās spēlēs uzstādīto rekordu, jauno rekordu noskrienot 46,70 sekundēs. 2020. gada olimpiskajās spēlēs, kas notika Tokijā 2021. gadā, viņam izdevās pārspēt šo paša uzstādīto rekordu par nepieredzēti lielu starpību — 0,76 sekundēm, jauno rekordu noskrienot 45,94 sekundēs.  Parīzē izcīnīja sudraba medaļu.

K. Varholms ir uzvarējis trijos Pasaules čempionātos (2017, 2019, 2023) un trijos Eiropas čempionātos (2018, 2022, 2024), tāpat viņš ir Eiropas čempions telpās 400 m distancē bez šķēršļiem, izcīnījis medaļas 400 m barjerskrējienā, 400 m un daudzcīņā dažādu vecumu Eiropas jaunatnes čempionātos.

## Atsauces

## Ārējās saites
B68 Toftir

***B68 Toftir*** ir Fēru Salu futbola klubs no Toftira. Dibināts 1962. gadā, spēlē Fēru Salu futbola čempionāta Augstākajā līgā

## Sasniegumi
* **Augstākā līga**
** Čempioni (3): 1984, 1985, 1992

* ***1. deild***
** 1.vieta (4): 1980, 2005, 2007, 2013

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa
Sentdžordžs Ešs

**Sentdžordžs Ešs** (; dzimis , miris ) bija britu sporta airētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Viņš bija Temzas airēšanas kluba biedrs un vienīgais Lielbritānijas pārstāvis airēšanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Olimpiskajās spēlēs viņš startēja airēšanas vieninieku sacensībās. Šajās sacensībās viņš ieguva bronzas medaļu.

1898. gadā Ešs mēģināja pārairēt pāri Lamanšam, taču laikapstākļi bija nelabvēlīgi, un pēc apmēram trim jūdzēm laivā sāka smelties ūdens, un viņu izglāba velkonis, kas bija viņam līdzi. Viņš septiņas reizes startēja *[[Diamond Challenge Sculls]]* sacensībās Henlī karaliskajā regatē un 1901. gadā izcīnīja otro vietu, aiz sava tautieša Čārlza Vinsenta Foksa. 1904. gadā viņš izvarēja Vingfīldas pārairu sacensībās, bet 1905. un 1906. gadā kļuva par šo sacensību vicečempionu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sentdžordžs Ešs (Olympics profils) 
* Sentdžordžs Ešs (Olympedia profils) 
* Sentdžordžs Ešs (Sports Reference profils)
Andrē Godēns

**Šarls Andrē Godēns** (; dzimis ; miršanas datums *nav zināms*) bija franču sporta airētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Godēns startēja airēšanas vieninieku sacensībās. Šajās sacensībās viņš izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties fināla kārtā savam tautietim Hermanim Barelē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Andrē Godēns (Olympics profils) 
* Andrē Godēns (Olympedia profils) 
* Andrē Godēns (Sports Reference profils)
Hermanis Barelē

**Hermanis Žozefs Barelē** (; dzimis , miris ) bija franču sporta airētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Barelē startēja airēšanas vieninieku sacensībās. Šajās sacensībās viņš izcīnīja zelta medaļu, kļūstot par pirmo olimpisko čempionu šajā disciplīnā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hermanis Barelē (Olympedia profils) 
* Hermanis Barelē (Sports Reference profils)
Ledus vētra

**Ledus vētra** var būt:

* Ledus vētra (filma) — (*The Ice Storm*) 1997. gada kinofilma;
* Ledus vētra (meteoroloģija) — vētras veids.
Aigunas līgums

[thumb|300px|Krievijas un Ķīnas impēriju robežas (vēlākās PSRS-[Mandžuko robežas) pārmaiņas pēc Aigunas līguma. Krievijas impērija pakļāva brūnā krāsā iezīmēto teritoriju]]

**Aigunas līgums** (,  — *Aìhún Tiáoyuē*) bija starptautisks līgums, ko 1858. gada 28. (16.) maijā Aigunas pilsētā noslēdza starp Krievijas impēriju un Cjinu dinastijas pārvaldīto Ķīnas impēriju.

Līgumā Ķīnas impērija zaudēja Amūras kreisā krasta zemes, kas tai pienācās pēc Ņerčinskas līguma.
1860. gadā Krievija piespieda Ķīnu parakstīt Pekinas līgumu, kurā tā atteicās arī no Usūrijas (tagadējā Piejūras novada).

## Teksts
1. Amūras upes kreisais krasts no Arguņas upes līdz Amūras upes grīvai būs Krievijas valsts īpašums, bet labais krasts līdz Usuri upes ietekai būs Ciņu dinastijas valsts īpašums; no Usuri upes tālāk līdz jūrai līdz robežas noteikšanai starp abām valstīm Amūras kreisā krasta zemes būs Ķīnas un Krievijas valstu kopīpašumā. Pa Amūras, Sungari un Usuri upēm drīkst kuģot vienīgi Ķīnas un Krievijas valstu kuģi. Amūras upes kreisajā krastā dzīvojošie mandžūri uz visiem laikiem paliek Mandžūru valdības pakļautībā, lai krievu iedzīvotāji viņus nesāpina un neapspiež.

2. Abu valstu savstarpējai draudzībai ir atļauta savstarpēja tirdzniecība abu valstu pilsoņiem, kas dzīvo pie Usuri, Amūras un Sungari upēm, un priekšniekiem ir savstarpēji jāaizsargā abu valstu tirgoņi abos krastos.

3. Krievijas valsts pilnvarotais ģenerālgubernators Muravjovs līguma tekstu krievu un mandžūru valodās nodeva Ķīnas valsts pilnvarotajam Amūras virspavēlniekam I-Šanam, bet virspavēlnieks I-Šans tekstu mandžūru un mongoļu valodās nodeva ģenerālgubernatoram Muravjovam. Viss, kas šeit rakstīts, ir jādara zināms abu valstu pierobežas iedzīvotājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pekinas konvencijas

thumb|300px|Krievijas un Ķīnas impēriju robežas (vēlākas PSRS-Mandžūrijas robežas) pārmaiņas pēc Aigunas līguma un Pekinas konvencijām. Krievijas impērija ieguva brūnā un sarkanā krāsā iezīmēto teritoriju.

**Pekinas konvencijas** ( — *Běijīng Tiáoyuē*, , , ) bija starptautisku līgumu kopa, ko 1860. gada 18. oktobrī  Ķīnas impērija bija spiesta parakstīt pēc zaudētajiem Opija kariem. 

Ķīnas impērija apņēmās ratificēt 1858. gada Tiaņdzjiņas līgumu un atvērt ārzemju kuģiem izmantot Ķīnas ostas. Britu impērija ieguva kontroli ne tikai pār Honkongas salu, bet arī pār Kouluņas pussalu.
Līgumu ar Krievijas impēriju parakstīja 14. novembrī, Ķīna piekrita ratificēt Aigunas līgumu un atteicās no Usūrijas (tagadējā Piejūras novada), kurā Krievijas impērija 1869. gadā nodibināja Vladivostokas ostu.

## Atsauces