open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fabio Finočjāro

**Fabio Finočjāro** (; dzimis  Katānijā) ir Itālijas šahists. Pasaules čempionāta korespondencšahā (2009—2013) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (1998).

## Biogrāfija
Šahu sācis spēlēt 15 gadu vecumā savā dzimtajā Sicīlijā. Kopš 1968. gada aktīvi piedalījies korespondencšaha turnīros. 1977. un 1979. gadā divas reizes kļuvis par Itālijas korespondencšaha čempionātu uzvarētāju. 2013. gadā uzvarējis 25. Pasaules čempionātā korespondencšahā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alfrēds Jodls

**Alfrēds Jodls** (,  — ) bija vācu virsnieks, vadījis Vērmahta operatīvo štābu Otrā pasaules kara laikā.

## Dzīvesgājums

Dzimis atvaļināta artilērijas virsnieka ģimenē. Militārā dienesta gaitas sāka 1910. gadā kā kadets 4. Bavārijas artilērijas pulkā. Virsnieka dienesta pakāpē — leitnants, paaugstināts 1912. gadā. Piedalījās Pirmajā pasaules karā kā artilērijas virsnieks, par kaujās izrādīto varonību apbalvots ar Dzelzs krusta abām pakāpēm, kā arī citiem apbalvojumiem.

Pēc kara turpināja dienestu Reihsvērā. 1920. gadā pabeidza štāba virsnieku kursus un paaugstināts par kapteini (1924 — majors, 1935 — pulkvedis, 1939 — ģenerālmajors). 1924. gadā pabeidza studijas Berlīnes Universitātē, līdz 1931. gadam pildīja štāba virsnieka pienākumus Minhenē dislocētajā 7. kājnieku divīzijā. 1932. — 1933. gadā dienestā Kara ministrijā, savukārt 1934. — 1935. gadā nosūtīts komandējumā uz Turcijas armiju. Pēc tam Vērmahta štāba operatīvās vadības priekšnieks. 1938. — 1939. gadā artilērijas priekšnieks Austrijā.

Otrā pasaules kara priekšvakarā, 1939. gada 27. augustā atkārtoti iecelts par Vērmahta operatīvās vadības priekšnieku, paliekot amatā līdz kara beigām. 1940. gada jūlijā, Francijas kampaņas laikā, tika paaugstināts par ģenerālleitnantu, kā arī artilērijas ģenerāli (1944 — ģenerālpulkvedis), apbalvots ar Dzelzs krusta Bruņinieka krustu ar šķēpiem. 1945. gadā kopā ar Kārļa Dēnica valdības locekļiem arestēts Flensburgā. Kā Dēnica pārstāvis parakstījis Trešā reiha bezierunu kapitulācijas aktu.

Jodls tika tiesāts Nirnbergas procesā, kurā viņš tika atzīts par kara noziedznieku, piespriežot nāvessodu pakarot. Spriedums izpildīts 1946. gada 16. oktobrī, Jodla pēdējie vārdi bijuši "Ich grüße Dich, mein ewiges Deutschland" — "Es sveicu tevi, mana mūžīgā Vācija". 1953. gadā, atkārtoti izskatot Jodla lietu, Minhenes tiesa atzina, ka Jodla vaina nav pierādīta. Tomēr sabiedriskā spiediena dēļ minētais nolēmums tika atsaukts.

## Ārējās saites
Janis Varufakis

**Janis Varufakis** (, ; dzimis ) ir Grieķijas ekonomists, bijušais Grieķijas finanšu ministrs. 2015. gada janvāra vēlēšanās viņš tika ievēlēts parlamentā no SYRIZA saraksta un pēc divām dienām, 27. janvārī, ieņēma amatu Alekša Cipra jaunajā valdībā. 2015. gada 6. jūlijā viņš atkāpās no ministra amata pēc tam, kad referendumā tika nobalsots nepieņemt aizdevēju nosacījumus.

Viņš ir politiskās ekonomikas profesors, Varufakim ir arī Austrālijas pilsonība.

Varufakis piedalījās sarunās par pasaules un Eiropas finanšu krīzi, sarakstījis grāmatu *The Global Minotaur* un vairākus akadēmiskus rakstus par ekonomiku un spēļu teoriju, strādā par ekonomikas teorijas profesoru Atēnu Universitātē un par privātkonsultantu uzņēmumā *[[Valve Corporation]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* 2012. gada ''Valve Economics'' blogs , digitālās ekonomikas analīze
* ''Project Syndicate'' raksti , Grieķijas un Eiropas analīze
KFC

**KFC** jeb pilnajā nosaukumā ***Kentucky Fried Chicken*** ir starptautisks ātras ēdināšanas restorānu tīkls, kura galvenais vadības centrs atrodas Lūivilā, Kentuki, ASV. Uzņēmumu 1930. gada 20. martā dibināja Pulkvedis Sanderss. Uzņēmums galvenokārt specializējas ceptas vistas izstrādājumos. KFC pieder *Yum! Brands*, kas ir arī *[[Pizza Hut]]* un *[[Taco Bell]]* restorānu īpašnieks.

KFC bija viens no pirmajiem ātrās ēdināšanas restorānu tīkliem, kas atvēra savus restorānus ārpus ASV. 1987. gadā KFC kļuva par pirmo rietumu pasaules restorānu, kas atvēra savu franšīzi Ķīnā. Pašlaik uzņēmums ir izpleties tādos mērogos, ka Ķīna ir uzņēmuma lielākais noieta tirgus.

Pēc 2013. gada decembra datiem, tas ir otrais lielākais ātrās ēdināšanas restorānu tīkls pasaulē aiz *[[McDonald's]]*. Uzņēmumam ir vairāk kā 18 875 restorānu, 118 pasaules valstīs.

## ''KFC'' Latvijā
 *KFC* atvēra savu pirmo restorānu Latvijā, Rīgā, Audēju ielā 14, restorāna platība ir 400 m2.

2019. gadā Igaunijas uzņēmums *[[Apollo Group]]* no Lietuvas uzņēmuma *Cibus Group* nopirka *KFC* restorānu ķēdes franšīzi Latvijā un Lietuvā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Hama

**Hama** (, **) ir pilsēta Sīrijā. Atrodas valsts rietumos Āsas uses krastā, 213 km uz ziemeļiem no Damaskas un 46 km uz ziemeļiem no Himsas. Ceturtā lielākā pilsēta valstī pēc Halebas, Damaskas un Himsas.

Pazīstama ar tās 17 norijām (10—22 m diametrā), kas tika izmantotas dārzu laistīšanā, dzeramā ūdens nodrošināšanā. 14. gadsimtā tika izgatavotas 32 norijas. Nozīmīgs lauksaimniecības tirgus centrs (kokvilna, graudaugi, augļi, dārzeņi).

Nozīmīga aizvēstures laika apdzīvota vieta. Laika gaitā to pārvaldījušas dažādas tautas un valstis, Sīrijas sastāvā ir kopš Pirmā pasaules kara noslēguma. 1175. gadā pilsēta cieta zemestrīcē. Nozīmīga Sīrijas pilsoņu kara norises vieta 2011., 2012. un 2024. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roskildes katedrāle

**Roskildes katedrāle** () ir luterisma baznīca Roskildē, Dānijā. Šī ir pirmā no ķieģeļiem uzceltā gotiskā baznīca. Uzcelta no 12. līdz 13. gadsimtam. Līdz 20. gadsimtam — vienīgā katedrāle Zēlandē.

Kopš 15. gadsimta šī ir galvenā Dānijas monarhu apglabāšanas vieta, tāpēc laika gaitā tā ir tikusi paplašināta. Ir vairākas kapelas. Baznīcā darbojas viens no vadošajiem zēnu koriem valstī.

Populārs tūrisma objekts, gadā to apmeklē vairāk par 125 tūkstošiem cilvēku. 1995. gadā katedrāle iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites

*
Bruks

**Bruks** var būt:

* ‎Edvards Bruks (*Edward Brooke*; 1919—2015) ― amerikāņu politiķis;
* Pīters Bruks (*Peter Brook*; 1925—2022) ― angļu teātra un kino režisors.

## Skatīt arī
* Brukss
84 (skaitlis)

**84 (astoņdesmit četri)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 83 un 85. Gada astoņdesmit ceturtā diena ir 25. marts (garajā gadā 24. marts).

Romiešu skaitļu sistēmā astoņdesmit četri tiek pierakstīts šādi — LXXXIV, bet binārajā skaitīšanas sistēmā astoņdesmit četri ir 10101002, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1248 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 5416. Astoņdesmit četri ir pāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskā tabulā astoņdesmit četri ir polonija (Po) atomskaitlis. Astoņdesmit četri arī ir ASCII kods "T" simbolam, kā arī starptautisko tālsarunu kodu sarakstā šis kods ir piešķirts Vjetnamai.

## Skatīt arī
* 84. gads
* 84. gads p.m.ē.
Valtaiķu draudzes novads

thumb|250px|Valtaiķu draudzes novads (1859).

**Valtaiķu draudzes novads** () bija administratīva vienība Piltenes apgabalā, pēc 1818. gada Kurzemes guberņas Aizputes pilskunga iecirknī, vēlāk Aizputes apriņķī.

Mūsdienās Valtaiķu draudzes novada teritorija iekļauta Dienvidkurzemes novada Kazdangas pagastā, kā arī Kuldīgas novada Laidu un Rudbāržu pagastos.

## Muižas Valtaiķu draudzes novadā (1841)

## Attēli
thumb|200px|Valtaiķu baznīca.

Rudbāržu muižas kungu māja 1922.jpeg|Rudbāržu muižas (1922)
Kazdangas pils.JPG|Kazdangas muiža
Laidi manor (3).jpg|Laidu muiža
Rudes muiža.jpg|Rudes muiža
Kalnmuiza (Kalnmuižas) manor.jpg|Sieksātes muiža
Tāšu-Padures manor.jpg|Tāšu-Padures muiža
Bojas manor.jpg|Bojas muiža


Ambotsche un Neuhausensche Kirchspiele 1770.jpg|Embūtes (*Ambotsche*) un Valtaiķu (*Neuhausensche*) draudzes novadi 1770. gada kartē
Valtaiķu draudzes novads, Durbes, Embūtes un Grobiņas draudžu novadu ziemeļu daļa 1798.jpg|Valtaiķu draudzes novads, Durbes, Embūtes un Grobiņas draudžu novadu ziemeļu daļa 1798. gada kartē

## Atsauces
Marjans Šemrls

**Marjans Šemrls** (; dzimis ) ir Slovēnijas šahists. Pasaules čempionāta korespondencšahā (2009—2011) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (2007).

## Biogrāfija
Šahu sācis spēlēt 18 gadu vecumā. Piedalījies bijušās Dienvidslāvijas dažādos šaha turnīros. Pēc desmit gadiem atstājis aktīvās šahista gaitas, lai pilnībā veltītu sevi profesionālajai karjerai un ģimenei.

Šahā atgriezās 1996. gadā. 1999. gadā izpildījis FIDE starptautiskā meistara normu un par šo panākumu ieguvis Slovēnijas nacionālā meistara titulu. Korespondencšaha turnīros piedalās kopš 2000. gada. 2003. gadā kļuvis par Slovēnijas korespondencšaha čempionu. 2011. gadā uzvarējis 24. Pasaules čempionātā korespondencšahā. 

Dzīvo nelielā ciematā netālu no Ļubļanas. Pēc profesijas ir datorprogrammu izstrādes projektu vadītājs. Precējies, divu meitu tēvs. Slovēnijas korespondencšaha federācijas padomes viceprezidents.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rons Langevelds

**Rons Langevelds** (; dzimis  Utrehtā) ir Nīderlandes šahists. Pasaules čempionāta korespondencšahā (2010—2014) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (2006).

## Biogrāfija
2002. gadā kļuvis par Nīderlandes korespondencšaha čempionu. 2014. gadā uzvarējis 26. Pasaules čempionātā korespondencšahā. 

Beidzis Erasmus universitāti Roterdamā. Strādā par sistēmu inženieri kompānijā, kas pārdod apdrošināšanas programmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gavieze

**Gavieze ** ir apdzīvota vieta Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Gaviezes pagasta centrs pie autoceļa P106 (Ezere - Embūte - Grobiņa). Ciemā atrodas Gaviezes pamatskola, Gaviezes  pagasta kultūras nams un bibliotēka, kā arī feldšerpunkts.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Gaviezes nosaukums (*Gaveyssen* vai *Geneisen*) pirmo reizi minēts 1253. gada 4. aprīļa līgumā par Piemares zemes dalīšanu, ko noslēdza Kurzemes bīskaps Heinrihs fon Licelburgs un Livonijas ordeņa mestrs. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Gaviezes muižas (*Gut Gaweesen*) centru. 1905. gada revolūcijā muižas ēka tika nodedzināta. 1936. gadā muižas ēku atjaunoja un tajā ierīkoja skolu. Bijušajā muižas stallī ierīkots kultūras nams.

## Atsauces
Gagauzi

**Gagauzi** (gagauzu: *Gagauzlar*) ir tjurku tauta, kas galvenokārt apdzīvo Moldovas Gagauzijas autonomo teritoriālo vienību. Samērā lielas gagauzu kopienas dzīvo arī Ukrainā, Turcijā un Krievijā.

## Izcelsme
Par gagauzu izcelsmi ir pastāvējušas vismaz 20 dažādas teorijas. Pamatā tiek uzskatīts, ka viņi cēlušies no tjurkvalodīgajiem protobulgāriem vai kumāniem. Cita hipotēze gagauzu izcelsmi saista ar turku valodu pārņēmušiem Balkānu bulgāriem.

## Valoda
Gagauzu valoda pieder pie tās pašas tjurku valodu grupas kā azerbaidžāņu valoda, turku valoda un turkmēņu valoda.
Gagauzu valoda ir īpaši tuva Balkānu tjurku dialektiem, kuros runā Grieķijā, ziemeļaustrumu Bulgārijā, kā arī Kumanovas un Bitolas apkārtnē Ziemeļmaķedonijā.

## Nonākšana Besarābijā
Pēc 1806.—1812. gada krievu-turku kara Krievijas Impērija anektēja Moldāvijas austrumu daļu līdz Prutas upei un izveidoja Besarābijas guberņu. Lai nodrošinātu savu kontroli pār jauniegūto teritoriju, īpaši tās dienvidu daļu (Budžaku), no tās tika padzīti vairākus gadsimtus šeit dzīvojušie Nogaju turki, kas tika piespiesti pārcelties uz Krimu, Azovu un Stavropoli. Viņu vietā no 1812. līdz 1846. gadam šeit tika nomitināti tūkstošiem pareizticīgo gagauzu un bulgāru no Osmaņu impērijas pakļautībā esošās Dobrudžas.

## Autonomija

Haotiskajā PSRS sabrukuma periodā gagauzu aktīvisti 1989. gadā nobalsoja par autonomas gagauzu republikas izveidošanu. Baidoties no moldāvu nacionālisma, 1991. martā gagauzi nobalsoja par PSRS saglabāšanu un atbalstīja 1991. gada augusta PSRS valsts apvērsuma mēģinājumu, tādējādi vēl vairāk pasliktinot attiecības ar Moldovas valdību.

1991. gada 19. augustā Gagauzijas Republika pasludināja neatkarību. Politiskajai situācijai nostabilizējoties, 1994. gada 23. decembrī Moldovas parlaments pieņēma lēmumu par autonomijas piešķiršanu gagauziem, kā arī, teorētiskā Moldovas un Rumānijas apvienošanās gadījumā, dot tiem iespēju lemt par atdalīšanos no Moldovas. Tika izveidota Gagauzijas autonomā teritoriālā vienība, kurā oficiālās valodas ir gagauzu, krievu un rumāņu, taču visplašāk lietotā ir krievu valoda.

## Skatīt arī
* Gagauzi Moldovā

## Atsauces

## Ārējās saites
Ulrihs Stefans

**Ulrihs Stefans** (; dzimis ) ir Vācijas šahists. Pasaules čempionāta korespondencšahā (2007—2010) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (2010).

## Biogrāfija
No 1987. gada līdz 2005. gadam piedalījies dažādos Vācijas turnīros, tajā skaitā arī šaha Bundeslīgā. Vēlākos gados nopietni pievērsies korespondencšaham. 2010. gadā uzvarējis 23. Pasaules čempionātā korespondencšahā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Arta Dumpe

**Arta Dumpe** (dzimusi ) ir latviešu tēlniece. Daudzu pieminekļu un kultūras darbinieku portretu autore.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1933. gadā Talsos, bērnībā dzīvoja Remtes pagasta Lejasgrāvniekos. Mācījās Remtes pamatskolā, kas atradās Remtes muižas pilī.  
Otrā pasaules kara laikā viņas tēvu iesauca Latviešu leģionā, Kurzemes cietokšņa Sestās lielkaujas laikā 1945. gada 17. martā leģionāri viņu kopā ar māti un māsu izveda no karadarbības zonas. 1949. gadā sāka mācīties Kuldīgas Daiļamatniecības vidusskolas keramikas nodaļā (1949-1952), kur viņas zīmēšanas skolotājs bija Jēkabs Bīne, tad 1952. gadā turpināja mācības Liepājas Lietišķās Mākslas vidusskolas tēlniecības nodaļā (1952-1954).

Studēja Latvijas Mākslas akadēmijas tēlniecības nodaļā, viņas skolotāji bija tēlnieki Teodors Zaļkalns, Emīls Melderis, Kārlis  Zemdega un Kārlis Jansons, no 1957. gada piedalījās izstādēs. 1960. gadā absolvēja LMA, 1962. gadā uzņemta Latvijas PSR Mākslinieku savienībā. 

1975. gadā uzstādīja viņas pieminekli Tukuma atbrīvotājiem, 1984. gadā Dumpe piedalījās Otrā Pasaules karā kritušo Brāļu kapu ansambļa izveidē Valkā (arhitekti Jānis Dripe, Arno Heinrihsons), Lestenes Brāļu kapu memoriālais ansambļa izveidē 2003. gadā (arhitekts Edvīns Vecumnieks).

## Ģimene
Dzīvesbiedrs Viktors Ivbulis, dēls Uga Dumpis.

## Darbi
thumb|Centrālais tēls Lestenes memoriālā
* Piemineklis Aspazijai Jūrmalā;
* Piemineklis Jānim Čakstem Jelgavā;
* Lestenes Brāļu kapi;
* Diriģentu Cimzes un Zīles pieminekļi Valkā;
* Brāļu kapi Valkā un Balvos;
* Otrā pasaules kara piemineklis Tukumā;
* Pieminekļi 2. Meža kapos A. Slapiņam, G. Zvaigznem, V. Vilciņai un G. Piesim;
* Piemineklis 1. Meža kapos Antai Klintij.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 2005; 
* Piemiņas zīme par piedalīšanos Latvijas neatkarības aizstāvēšanā 1991. gada janvārī – augustā (2000); 
* Latvijas Mākslinieku Savienības medaļa (1989); 
* Latvijas PSR Kultūras ministrijas prēmija (1987); 
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1985).

## Literatūra
* Arta Dumpe. Tēlniecība, Rīga, 1985, sastādītāja un teksta autore Gundega Cēbere; 
* Arta Dumpe, Rīga, 2003, sastādītāja Baiba Guste.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Artas Dumpes profils LRSP lapā
Rosice

**Rosice** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Brno lauku apriņķī uz rietumiem no Brno.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1259. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Vārtāja (ciems)

**Vārtāja ** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Gaviezes pagastā. Izvietojusies pagasta austrumos Vārtājas upes krastā autoceļu P106 un V1207 krustojuma. Pie ciema atrodas Vārtājas pilskalns.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Žanna Friske

**Žanna Friske** (; dzimusi , mirusi ) bija krievu aktrise un dziedātāja.

Kļuva pazīstama ar dalību popgrupā *[[Блестящие]]*, kurā dziedāja no 1997. līdz 2003. gadam, kad grupu pameta, lai veidotu solokarjeru. Grupas sastāvā izdeva sešus studijas albumus. Solokarjera ilga desmit gadus līdz 2013. gadam. 2005. gadā izdeva vienīgo soloalbumu: *Жанна*. Filmējusies tādās filmās kā *Ночной дозор* (2004) un *Дневной дозор* (2006).

2013. gada vidū, drīz pēc dēla piedzimšanas, sāka sūdzēties par galvassāpēm. 2013. gada nogalē pārstāja parādīties sabiedrībā. 2014. gada janvārī parādījās pirmās ziņas par Friskes slimību. Tika ziņots, ka Friskei ir diagnosticēta glioblastoma (smadzeņu audzēja veids). Dziedātājas ārstēšanai tika vākti ziedojumi (kopumā vairāk par 67 miljoniem rubļu). 2014. gadā izgājusi rehabilitāciju Jūrmalā, Latvijā. Dziedātājas stāvoklis pasliktinājās. Friske nomira  40 gadu vecumā.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Latvijas pilsētu un novadu sadraudzības partneru uzskaitījums

Šajā uzskatījumā apkopotas **Latvijas pilsētu un pašvaldību [[sadraudzības pilsēta]]s un pašvaldības**.

## [[Attēls:Ādažu novads COA 2022.svg|20px]] Ādažu novads

## [[Attēls:Aizkraukles novads COA.png|20px]] Aizkraukles novads

## [[Attēls:Aizpute COA.svg|20px]] Aizpute

## [[Attēls:Akniste COA.svg|20px]] Aknīste

## [[Attēls:Aluksne COA.svg|20px]] Alūksne

## [[Attēls:Baldone.png|20px]] Baldone

## [[Attēls:Coat of Arms of Balvi.svg|20px]] Balvi

## [[Attēls:Lv-Bauska city coa.png|20px]] Bauska

## [[Attēls:Cēsu novada ģerbonis.svg|20px]] Cēsu novads

## [[Attēls:Coat of arms of Daugavpils.png|20px]] Daugavpils

## [[Attēls:Dienvidkurzemes novada ģerbonis.svg|20px]] Dienvidkurzemes novads

## [[Attēls:Dobele COA.svg|20px]] Dobele

## [[Attēls:Gulbenes novads COA.svg|20px]] Gulbenes novads

## [[Attēls:Escut Jekabpils.png|20px]] Jēkabpils

## [[Attēls:LVA Jelgava COA.png|20px]] Jelgava

## [[Attēls:Escut Jurmala.png|20px]] Jūrmala

## [[Attēls:Kandava gerb.png|20px]] Kandava

## [[Attēls:Coat of Arms of Krāslava.svg|20px]] Krāslava

## [[Attēls:Escut Kuldiga.png|20px]] Kuldīga

## [[Attēls:WappenLielvarde.png|20px]] Lielvārde

## [[Attēls:Coat of Arms of Liepāja.svg|20px]] Liepāja

## [[Attēls:Ligatne gerb.png|20px]] Līgatne

## [[Attēls:Limbazi gerb.png|20px]] Limbaži

## [[Attēls:Livani gerb.png|20px]] Līvāni

## [[Attēls:Coat of Arms of Lubāna.svg|20px]] Lubāna

## [[Attēls:Escut Ludza.png|20px]] Ludza

## [[Attēls:Coat of Arms of Madona.svg|20px]] Madona

## [[Attēls:Mazsalaca gerb.png|20px]] Mazsalaca

## [[Attēls:Coat of arms of Ogre.svg|20px]] Ogre

## [[Attēls:Olaine.gerb.png|20px]] Olaine

## [[Attēls:Pavilosta gerb.png|20px]] Pāvilosta

## [[Attēls:Coat of Arms of Preiļi.svg|20px]] Preiļi

## [[Attēls:Coat of Arms of Rēzekne.svg|20px]] Rēzekne

## [[Attēls:Coat of Arms of Riga.svg|20px]] Rīga

## [[Attēls:Rujiena gerb.png|20px]] Rūjiena

## [[Attēls:Sabile gerb.png|20px]] Sabile

## [[Attēls:Coat of Arms of Salacgrīvas novads.svg|20px]] Salacgrīvas novads

## [[Attēls:Salaspils gerb.png|20px]] Salaspils

## [[Attēls:Escut Saldus.png|20px]] Saldus

## [[Attēls:Coat of Arms of Saulkrasti.svg|20px]] Saulkrasti

## [[Attēls:Coat of Arms of Sigulda.svg|20px]] Sigulda

## [[Attēls:Coat of Arms of Skrunda.svg|20px]] Skrunda

## [[Attēls:Coat of Arms of Smiltene.svg|20px]] Smiltene

## [[Attēls:Stende gerb.png|20px]] Stende

## [[Attēls:Strenci gerb.png|20px]] Strenči

## [[Attēls:Coat of Arms of Talsi.svg|20px]] Talsi

## [[Attēls:Coat of Arms of Tukums.svg|20px]] Tukums

## [[Attēls:Coat of Arms of Valka.svg|20px]] Valka

## [[Attēls:COA LV Valmiera.svg|20px]] Valmiera

## [[Attēls:Vangazi COA.svg|20px]] Vangaži

## [[Attēls:LVA Ventspils COA.svg|20px]] Ventspils

## [[Attēls:Viesite gerb.png|20px]] Viesīte

## [[Attēls:Coat of Arms of Viļāni.svg|20px]] Viļāni

## Atsauces
Lādikīja

**Lādikīja** (, **'), arī **Latākija''', ir galvenā Sīrijas ostas pilsēta, piektā lielākā pilsēta valstī pēc Halebas, Damaskas, Himsas un Hamas.

## Vēsture
Šī vieta ir apdzīvota kopš 2. tūkstošgades p.m.ē., tomēr modernā pilsēta tika dibināta 4. gadsimtā p.m.ē. Seleikīdu impērijas laikā. Laika gaitā to pārvaldījušas dažādas tautas un valstis. Lielākā daļa klasiskā laikmeta ēku ir iznīcinātas zemestrīcēs, saglabājusies ir romiešu triumfa arka un korintiskās kolonnas.

Pēc Pirmā pasaules kara un Osmaņu impērijas sabrukuma bija autonomās Alavītu valsts (1920–1936) galvaspilsēta Franču Sīrijas un Libānas mandātteritorijas ietvaros. 
Sīrijas sastāvā ir kopš 1944. gada.  Mūsdienās Lādikīja ir arī nozīmīga lauksaimniecības reģiona (tabaka, kokvilna, labība, augļi) centrs.

## Krievijas militārā bāze
25 km uz dienvidaustrumiem no Lādikījas atrodas Hmeimimas gaisa bāze, kuru Sīrijas pilsoņu kara laikā 2015. gadā Asada režīms atļāva izmantot Krievijai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krievijas Federācijas novadi

[300px|thumbnail|[Krievijas novadu karte]]
**[[Krievija|Krievijas Federācija]]** administratīvi tiek dalīta 85 subjektos, no kuriem **9 ir novadi** (). Lielākais novads pēc platības ir Krasnojarskas novads (2 339 700&nbsp;km²), savukārt mazākais — Stavropoles novads (66 160&nbsp;km²). Visapdzīvotākais ir Krasnodaras novads (5 453 329 (2015)), savukārt vismazāk apdzīvotais ir Kamčatkas novads (317 269 (2015)).

## Novadu uzskaitījums

## Atsauces
Jensens

**Jensens** ( — 'Jensa dēls'; sieviešu dzimtē Jensena) ir dāņu cilmes uzvārds, kas sastopams arī Ziemeļvācijā. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anderss Tomass Jensens (*Anders Thomas Jensen*; 1972) — dāņu kinorežisors un scenārists;
* Fredriks Jensens (*Fredrik Jensen*, dzimis 1997) — somu futbolists;
* Hanss Jensens (*Hans Jensen*; 1907—1973) — vācu fiziķis, Nobela prēmijas laureāts fizikā;
* Jespers Jensens (*Jesper Jensen*; dzimis 1991) — dāņu hokejists;
* Johanness Vilhelms Jensens (*Johannes Vilhelm Jensen*; 1873—1950) — dāņu rakstnieks, Nobela prēmijas laureāts literatūrā;
* Karls Jensens (*Carl Jensen*; 1882—1942ī) — dāņu cīkstonis;
* Matīass Jensens (*Mathias Jensen*; dzimis 1996) — dāņu futbolists;
* Niklass Jensens (*Nicklas Jensen*, dzimis 1993) — dāņu hokejists;
* Severīns Jensens (*Severin Jensen*, 1723—pēc 1809) — dāņu izcelsmes arhitekts, Kurzemes un Zemgales hercoga Pētera vadošais būvmeistars;
* Severīns Aleksandrs Jensens (*Severin Alexander Jensen*; 1912—?) — vācbaltiešu izcelsmes baltu filologs;
* Vigo Jensens (*Viggo Jensen*, 1874 — 1930) — dāņu svarcēlājs, sporta šāvējs, vingrotājs un vieglatlēts; vairāku olimpisko medaļu ieguvējs.
Embūtes draudzes novads

**Embūtes draudzes novads** () bija administratīva vienība Piltenes apgabalā, pēc 1818. gada Kurzemes guberņas Aizputes pilskunga iecirknī, vēlāk Aizputes apriņķī un Liepājas apriņķī.

Mūsdienās Embūtes draudzes novada teritorija iekļauta Dienvidkurzemes novada Embūtes, Vaiņodes un Priekules pagastos, Kuldīgas novada Nīkrāces pagastā un Saldus novada Nīgrandes pagastā.

## Izveide
1253. gada vienošanās par Kursas valsts sadali paredzēja, ka Embūtes zeme piekrīt Kurzemes bīskapam.
Līdz 1538. gadam Embūtes draudzes novads (*Amt Amboten*) ietilpa Kursas bīskapijas dienvidu daļā. 
1486. gadā pieminēts, ka Bakūzes muiža piederēja bīskapa vasalim Embūtes Tomam (*Thomas von Amboten*). 1537. gadā Embūti savā īpašumā ieguva Aizputes pilskungs Heikings. 1548. gadā pieminēta Embūtes mācītājmuiža, bet 1553. gadā baznīca.

1560. gadā Dānijas karalis Fridrihs II atpirka Kurzemes bīskapa tiesības uz Embūti par labu savam jaunākajam brālim Magnusam. 1585. gadā Dānija pilnībā atteicās no bijušās Kurzemes bīskapijas teritorijas par labu Polijai-Lietuvai. 1617. gadā Embūte nokļuva Piltenes apgabala sastāvā. 1684. gadā iesvētīta Embūtes mūra baznīca.

## Muižas Embūtes draudzes novadā (1841)

## Attēli
thumb|270px|Embūtes muiža un draudzes novada baznīca (1857).


Embūtes pilsdrupas 1830.jpg|Embūtes muiža (1830)
Diždzeldes muiža Štafenhāgens.jpg|Diždzeldes muiža
Šmaižu muiža pēc 1901.jpg|Šmaižu muiža
Dinsdurbes muiža.jpg|Dinsdurbes muiža (1935)
Bakūzes muiža 3.jpg|Bakūzes muiža (2017)


Ambotsche un Neuhausensche Kirchspiele 1770.jpg|Embūtes (*Ambotsche*) un Valtaiķu (*Neuhausensche*) draudzes novadi 1770. gada kartē
Valtaiķu draudzes novads, Durbes, Embūtes un Grobiņas draudžu novadu ziemeļu daļa 1798.jpg|Valtaiķu draudzes novads, Durbes, Embūtes un Grobiņas draudžu novadu ziemeļu daļa 1798. gada kartē


## Atsauces
Starptautiskie signālkarogi

thumb|Signālkarogu komplekts uz kuģa SS ''Jeremiah O'Brien'' komandtiltiņa

**Starptautisko signālkarogu** sistēma ir karogu signālu sistēma, kurā atsevišķus alfabēta burtus attēlo ar karogiem no viena kuģa otram. Tā ir daļa no Starptautisko signālu kodu (ICS) sistēmas.

## Pārskats
thumb|right|Signālkarogu glabāšanas vieta uz kuģa ''USS North Carolina (BB-55)''
thumb|right|Signālkarogu glabāšanas vieta uz kuģa ''HMNZS Te Kaha - F77''
Pastāv vairākas metodes, kā karogus izmantot signāliem:
* Katrs karogs apzīmē vārdu burtu pa burtam.
* Atsevišķiem karogiem ir īpašas un standarta nozīmes; piemēram, nirēju atbalsta kuģi paceļ "A" karogu, apzīmējot nespēju pārvietoties no esošās vietas, jo zem ūdens strādā nirējs un (svarīgāk) lai brīdinātu citus kuģus ieturēt distanci, lai neapdraudētu nirējus ar savām dzenskrūvēm.
* Viens vai vairāki karogi veido kodētu vārdu, kura nozīmi var atrast kodu grāmatā, kas ir abām pusēm. Piemēram, Popema kods, kas tika izmantots Trafalgaras kaujā.
* jahtu un burulaivu sacensībās karogiem ir cita nozīme; piemēram, P karogu izmanto kā "sagatavošanās" () karogu pirms starta, bet S karogs nozīmē "saīsināta distance" ().

## Burtu karogi (ar ICS nozīmi)

;Piezīmes

## Ciparu karogi

## Aizvietojošie vimpeļi
Aizvietojošie vimpeļi ļauj attēlot ziņojumus, kuros atkārtojas burti, attēlot bez vairāku karogu komplekta.

Četri NATO aizvietojošie vimpeļi ir šādi:

Starptautiskie signālu kodi nosaka tikai pirmos trīs no šiem vimpeļiem. Daži piemēri, kas demonstrē šo vimpeļu pielietojumu:

## Atsauces

## Ārējās saites

* "How Ships Talk With Flags", October 1944, Popular Science
* John Savard's flag page. Dažādu karogu sistēmu kolekcija.
* Brīvā programmatūra karogu apgūšanai
* ''La flag-alfabeto'' - signālkarogi, ko izmanto esperanto valodā - karogos esperanto burtiem ar diakritiskajām zīmēm gaišākā krāsa parastajā karogā tiek aizvietota ar gaišzaļu, ko neizmanto neviens ierastais karogs.
Jaunanna

**Jaunanna**, agrāk arī **Jaunanne**, padomju laikā **Meijeri**, neoficiālais nosaukums **Vārna**, ir ciems Alūksnes novada Jaunannas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta rietumdaļā pie autoceļa P43 vietā, kur Ievedne un Paparze ietek Pededzē 17&nbsp;km no novada centra Alūksnes un 216&nbsp;km no Rīgas. Jaunannā atrodas pagasta pārvalde, mūzikas un mākslas pamatskola, tautas nams, bibliotēka, pasts, vairāki veikali.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta sākusi veidoties pēc 2. pasaules kara kā jaunizveidotās Meijera ciema padomes centrs uz bijušās Jaunannas pusmuižas zemes. 1990. gadā ciems pārdēvēts tagadējā vārdā. Ciemā blīva savrupmāju apbūve, vairākas daudzdzīvokļu mājas un sabiedriskais centrs.

Jaunannas mežmuižas medību pils ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Kalnabeitu ūdenskritums

**Kalnabeitu ūdenskritums**, arī **Kalnabeitu avotu daudzpakāpju ūdenskritums**, ir kaskādes veida ūdenskritums, kas atrodas Siguldas pagastā, Lorupes labajā krastā 1 km augšpus dzelzceļa caurtekai. Kalnabeitu avoti šajā vietā ir izgulsnējuši avotkaļķus, kas radījuši vairākas līdz pat 0,5 m augstas kāples. Avoti iztek no kraujas augšienē izbūvētas betona notekas un tek pa 8—9 m augstu nogāzi, veidojot ūdenskritumu. Vieta atrodas privātīpašumu tuvumā un ir daļēji ierobežota piekļuve, kā arī ūdenskrituma apkārtne tiek piesārņota ar atkritumiem. Šis tiek uzskatīts par vienu no piecdesmit Latvijas augstākajiem ūdenskritumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kalnabeitu avotu daudzpakāpju ūdenskrituma apkārtnes raksturojums 
* Kalnabeitu ūdenskrituma video
Karūzo

**Karūzo** () ir itāļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alekss Karūzo (*Alex Caruso*; dzimis 1994) — amerikāņu basketbolists;
* Deivids Karūzo (*David Caruso*; dzimis 1956) — amerikāņu aktieris un televīzijas producents;
* Enriko Karūzo (*Enrico Caruso*; 1873—1921) — itāliešu operdziedātājs.
Aleksandrs Frīdmans

**Aleksandrs Frīdmans** (; dzimis , miris ) bija krievu fiziķis un matemātiķis, dinamiskā visuma teorijas pamatlicējs.

Dzimis Sanktpēterburgā mūziķa ģimenē. Kā ģimnāzists piedalījās 1905. gada revolūcijā. 1906. gadā iestājās Pēterburgas Universitātē, kur studēja matemātiku. 1910. gadā to absolvēja un turpināja darbu universitātē. Pirmā pasaules kara laikā dienēja aviācijā. No 1916. līdz 1917. gadam darbojās kā pasniedzējs Kijivā. No 1918. līdz 1920. gadam — Permas Universitātes profesors, vēlāk atgriezās Petrogradā, kur no 1922. līdz 1924. gadam radīja savus pazīstamākos darbos kosmoloģijā. Miris 1925. gadā, pēc tam, kad kāzu ceļojumā uz Krimu saslima ar tīfu.

## Ārējās saites
Sarmīte Ķikuste

**Sarmīte Ķikuste** (dzimusi ) ir latviešu ārste un politiķe no partijas "Vienotība" (iepriekš "Jaunais laiks"). Bijusi 8. un 9. Saeimas deputāte.

## Dzīvesgājums
Dzimusi Balvos, mācījās Krāslavas 1. vidusskolā. Studēja Rīgas Medicīnas institūtā, pēc studiju absolvēšanas 1987. gadā un sekojošas internatūras strādāja par ārsti ginekoloģi Daugavpilī. 
No 1993. līdz 1998. gadam bija Daugavpils dzemdību nama galvenā ārste, 1997. gadā kļuva par Daugavpils Latviešu biedrības valdes priekšsēdētāju. 2002. gadā iestājās partijā "Jaunais laiks". Tajā pašā gadā tika ievēlēta 8. Saeimā. 

2003. gadā ieguva sociālo zinātņu bakalaura grādu Daugavpils Universitātē, bet 2009. gadā — pedagoģijas maģistra grādu Latvijas Universitātē.
2006. gadā tika ievēlēta atkārtoti arī 9. Saeimā. Pēc deputāta pilnvaru beigām atgriezās Daugavpilī, kur strādāja pilsētas domē. 2011. gadā aizgāja no darba pašvaldībā, un 2012. gadā kļuva par Daugavpils psihiatriskās slimnīcas valdes priekšsēdētāju. Nesekmīgi kandidēja 10., 11. un 12. Saeimas vēlēšanās.

## Ārējās saites
* Par Sarmīti Ķikusti Daugavpils Centrālās bibliotēkas lapā
Šlapanice

**Šlapanice** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Brno lauku apriņķī uz austrumiem no Brno.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1235. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Kāzirangas nacionālais parks

**Kāzirangas nacionālais parks** (; , *Kazirônga Rastriyô Udyan*) ir nacionālais parks Asamas štatā, Indijā.

Šeit dzīvo divas trešdaļas visas pasaules Indijas degunradžu. Saskaņā ar 2015. gada marta datiem nacionālajā parkā dzīvo 2401 degunradzis. Tāpat nacionālajā parkā ir lielākais tīģeru apdzīvotības blīvums starp aizsargājamajām teritorijām pasaulē, 2006. gadā šis noteikts par tīģeru rezervātu. *[[BirdLife International]]* šo ir noteicis par putniem nozīmīgu vietu. Salīdzinot ar citām aizsargājamajām teritorijām valstī, Kāzirangas nacionālais parks ir sasniedzis labus panākumus dzīvās dabas saglabāšanā.

Parks ir 430 km liels, atrodas Brahmaputras krastā, ainavu veido pļavas, mitrāji, mežaudzes. Dienvidu robeža ir Mīkīru kalni.

1985. gadā nacionālais parks iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
Iļģi (ciems)

**Iļģi**, agrāk **Iļģu muiža**, ir ciems Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā uz austrumiem no Grobiņas. Ciematā atrodas Valsts Sociālās aprūpes centra "Kurzeme" filiāle "Iļģi" personām ar garīgās veselības traucējumiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Ciems izveidojies Ofenbergu dzimtai piederējušās Iļģu muižas (, arī Dēnavas) centrā, kurā no 1920. gadiem darbojās lauksaimniecības skola. 
Otrā pasaules kara beigās agrākās muižas kungu mājā bija vācu armijas lazarete, tā cietusi apšaudē. Pēc kara ēkā iekārtoja Liepājas pilsētas invalīdu namu, vēlāk šeit tika ievietotas personas ar psihiskām slimībām. 1969. gadā pansionātam piebūvēja jaunu korpusu.

Vairākus kilometrus uz ziemeļiem no Iļģiem atradās 1900. gadā atklātās šaursliežu Liepājas—Aizputes dzelzceļa līnijas pieturas punkts "Ilgale", kas slēgts 1964. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Filiāle "Iļģi" 
* Filiāle "Iļģi"
Iļģu muiža

thumb|250px|Lauksaimniecības skola muižas kungu mājā (pirms 1940).
thumb|250px|Valsts sociālās aprūpes centra "Kurzeme" filiāle "Iļģi".
**Iļģu muižas**, arī **Ilģenes muižas** (), kungu māja atrodas Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagasta Iļģu ciemā. 

## Vēsture
Ofenbergu dzimtai piederošā Iļģu dzimtmuižas kunɡu māja celta pēc arhitekta Henrika Markoni (1792-1863) projekta. Pēc 1920. gada zemes reformas ēkā darbojās lauksaimniecības skola. Otrā pasaules kara Kurzemes cietokšņa kauju laikā 1945. ɡadā ēkā iekārtoja vācu armijas lazareti un tā cieta artilērijas apšaudē. Pēc kara muižas pils ēku atjaunoja, bet valsts aizsargājama arhitektūras pieminekļa statusu saglabāja vienīɡi balkona margām.

Latvijas PSR laikā 1948. gadā okupācijas iestādes ēkā ierīkoja Liepājas invalīdu namu, vēlāk to pārveidoja par Liepājas apriņķa veco ļaužu pansionātu cilvēkiem ar psihiskiem traucējumiem. Tagad tajā darbojas valsts sociālās aprūpes centra "Kurzeme" filiāle "Iļģi".

## Atsauces
Lora Jakovļeva

**Lora Jakovļeva** (; dzimusi  Permā, mirusi ) bija Krievijas šahiste. Pasaules čempionāta korespondencšahā (1972—1977) uzvarētāja. ICCF lielmeistare (1997).

## Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt 19 gadu vecumā. Piedalījusies vairākos Krievijas PFSR sieviešu čempionāta finālos.
Tomēr lielākos panākumus guvusi korespondencšahā. Sekmīgi piedalījusies vairākos Pasaules čempionātos korespondencšahā sievietēm:

* 1. Pasaules čempionāts sievietēm (1968–1972) – 3. vieta, 
* 2. Pasaules čempionāts sievietēm (1972–1977) – dalījusi 1.-2. vietu ar Olgu Rubcovu un labāka papildus koeficienta dēļ atzīta par turnīra uzvarētāju,
* 3. Pasaules čempionāts sievietēm (1978–1984) – 3. vieta,
* 4. Pasaules čempionāts sievietēm (1984–1992) – 4. vieta.

PSRS sieviešu korespondencšaha izlases sastāvā uzvarējusi 2. Pasaules sieviešu korespondencšaha olimpiādē (1980–1986).

Jakovļevas spēlei bija raksturīga atjautība uzbrukumā un attapība aizsardzībā.

Pēc profesijas inženiere fiziķe. Divu bērnu māte.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Glazunovs

**Aleksandrs Glazunovs** (; dzimis , miris ) bija krievu komponists, diriģents un mūzikas pedagogs. Beļajeva pulciņa dalībnieks (tajā ietilpa arī Jāzeps Vītols). Sanktpēterburgas konservatorijas direktors no 1907. līdz 1928. gadam. Baleta "Raimonda" (1898. gads) autors. Dmitrija Šostakoviča skolotājs. No 1928. gada darbojās ārpus PSRS.

## Ārējās saites

* Aleksandrs Glazunova profils ''AllMusic'' 
* Aleksandrs Glazunova notis ''IMSLP''
Ludmila Belaveņeca

**Ludmila Belaveņeca** (; dzimusi  Maskavā, mirusi ) bija Krievijas šahiste. Pasaules čempionāta korespondencšahā (1984—1992) uzvarētāja. ICCF lielmeistare (1991). FIDE starptautiskā meistare (WIM, 1975).

## Biogrāfija
Piedzimusi Krievijas šaha meistara Sergeja Belaveņeca (1910—1942) ģimenē. Tēvs kritis Otrajā pasaules karā. 1960.—1970. gados bijusi viena no spēcīgākajām PSRS šahistēm. 1962. gadā uzvarējusi Maskavas šaha čempionātā sievietēm un Maskavas izlases sastāvā izcīnījusi 3. vietu PSRS komandu čempionātā. 1975. gadā uzvarējusi PSRS šaha čempionātā sievietēm. 1976. gadā piedalījusies Pasaules čempiones nosaukuma ciklā (1976—1978), taču starpzonu turnīrā ierindojusies tikai 7. vietā.

Vēlākajos gados sekmīgi spēlējusi korespondencšaha turnīros. 4. Pasaules korespondencšaha čempionātā sievietēm (1984–1992) dalījusi 1.—2. vietu un labāka papildus koeficienta dēļ atzīta par turnīra uzvarētāju. PSRS sieviešu korespondencšaha izlases sastāvā uzvarējusi 1. un 2. Pasaules sieviešu korespondencšaha olimpiādēs (1974—1979, 1980—1986).

Strādāja par šaha treneri Maskavā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Indulis Folkmanis

**Indulis Folkmanis** (dzimis ) ir latviešu tēlnieks. Darbi galvenokārt Daugavpilī un tās apkārtnē.

## Dzīvesgājums
No 1954. līdz 1959. gadam mācījās Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolā. Pēc sadales nosūtīts uz Daugavpili, kur kļuva par pilsētas galveno mākslinieku.

1975. gadā Folkmanim piešķirts Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslinieka nosaukums. Piedalījies Rēzeknes pieminekļa "Vienoti Latvijai" atjaunošanā. 1999. gadā apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni. Folkmaņa darbi atrodas Balvos, Bebrenē, Daugavpilī, Eglainē, Ilūkstē, Krāslavā, Rēzeknē, Salienā.

## Ārējās saites
* Par Induli Folkmani Daugavpils centrālās bibliotēkas lapā
Folkmanis

**Folkmanis** (no *Volkmann* — "tautas vīrs") ir vācu cilmes latviešu uzvārds.

Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Indulis Folkmanis (dzimis 1939. gadā), latviešu tēlnieks;
* Valdis Folkmanis (dzimis 1961. gadā), latviešu ārsts.

## Skatīt arī
* Folkmane
Ļuba Kristola

**Ļuba Kristola** (; ; dzimusi  Ļeņingradā) ir Krievijā dzimusi Izraēlas šahiste. Divkārtēja Pasaules čempionāta korespondencšahā (1978—1984, 1993—1998) uzvarētāja. ICCF lielmeistare (1990). FIDE starptautiskā meistare (WIM, 1990).

## Biogrāfija
1960. un 1962. gadā Ļeņingradas izlases sastāvā uzvarējusi PSRS komandu šaha čempionātā. 1971. gadā uzvarējusi starptautiskā sieviešu šaha turnīrā Hallē. Piedalījusies PSRS sieviešu šaha čempionātu finālos.

1976. gadā repatriējusies uz Izraēlu. Kļuvusi par pieckārtēju Izraēlas šaha čempioni (1978, 1982, 1984, 1988, 1990). Izraēlas izlases sastāvā četras reizes (1976, 1980, 1988, 1990) piedalījusies Pasaules šaha olimpiādē. 1976. gadā palīdzējusi Izraēlas sieviešu izlasei uzvarēt šaha olimpiādē Haifā, izcīnot arī individuālo bronzas medaļu. 1989. gadā dalījusi 1.-2. vietu Pasaules čempiones nosaukuma izcīņas cikla zonālajā turnīrā, taču pēc papildus mača nav iekļuvusi starpzonu turnīrā. Kopš 1992. gada praktiski vairs nepiedalās klātienes šaha turnīros.

Lielākos panākumus guvusi korespondencšahā. Divas reizes uzvarējusi Pasaules čempionātā korespondencšahā sievietēm: 3. čempionātā (1978 — 1984) un 5. čempionātā (1993 — 1998), kurā par 2 punktiem apsteigusi Latvijas šahisti Ingrīdu Priedīti. 4. čempionātā (1984 — 1992) izcīnījusi bronzas medaļu..

Pēc profesijas ir inženiere ķīmiķe.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
Tišnova

**Tišnova** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Brno lauku apriņķī uz ziemeļrietumiem no Brno pie Svratkas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1233. gadā, kad netālu tika nodibināts cisterciešu *Porta coeli* klosteris. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Tūrisms
Pie pilsētas atrodas 1240. gadā dibinātais *Porta coeli* klosteris.

## Cilvēki
1240. gadā *Porta coeli* klosterī mira Bohēmijas karaļa Otokāra I atraitne Ungārijas Konstance (*Konstancie Uherská*, 1180-1240).

## Ārējās saites
*''Porta coeli'' klosteris
Sergejs Jēgers

**Sergejs Jēgers** (dzimis , Jelgavā) ir latviešu dziedātājs, kontrtenors. Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis Jelgavā, bērnību pavadījis Vilces pagastā. Māte gājusi bojā autokatastrofā, Sergeju un trīs viņa brāļus un māsas uzaudzinājusi vecmamma.
Mācījās Rīgas mūzikas internātskolā, studēja J. Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā, kur 2003. gadā ieguva bakalaura grādu, bet 2005. gadā absolvēja maģistratūru Kārļa Zariņa vadībā. Paralēli mācījās arī Bāzeles Senās mūzikas akadēmijā *Schola Cantorum Basiliensis* pie profesora Andreasa Šolla. Strādāja par mūzikas audzinātāju dienas aprūpes centrā *Saule* (1997-1999) un bērnu namā *Vita* (1996-2005). 

Regulāri koncertē kopš 2001. gada.
2003. gadā debitēja uz Latvijas Nacionālās operas skatuves A. Rubinšteina operā *Dēmons*. Piedalījās vēl vairāku citu operu uzvedumos kā arī lielas formas darbu atskaņojumos, kuru vidū G. F. Hendeļa "Mesija", A. Vivaldi "Gloria" u.c.

2005. gadā kā vienīgais kontrtenors ierindojās 25 finālistu vidū un ieguva 6. vietu prestižajā Britu raidsabiedrības BBC konkursā "Pasaules dziedātājs" 2005 Velsā (*Cardiff Singer of the World 2005*). 2006. gadā izdeva savu pirmo soloalbumu *Ave Musica*, bet 2007. gadā kopīgu albumu *Duende* ar saksafonistu Arti Gāgu.
2009. gadā Sergejs Jēgers izdeva trešo albumu "Dziesmiņās remdējos" - latviešu tautas dziesmu apdares Raimonda Tigula aranžijā ko dziedātājs ieskaņoja kopā ar orķestri ''Sinfonietta Rīga'' un diriģentu Māri Sirmo.

Paralēli mūzikas karjerai 2009. gadā kļuva par docētāju Latvijas Mūzikas akadēmijas senās mūzikas klasē un vokālajā nodaļā.
Kopš 2012. gada ir Rotari kluba *Rīdzene* biedrs.

## Apbalvojumi
 saņēma IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni par "Par nopelniem kultūrā, daudzveidīgu radošo ieguldījumu mūzikā".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kontrtenors Sergejs Jēgers
Robežnieki (Grobiņas pagasts)

**Robežnieki** ir vidējciems Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā pie  Grobiņas pilsētas robežas un autoceļa A9 (Rīga-Liepāja). Robežniekos atrodas Grobiņas kultūras centrs "Robežnieki".

2013. gada novembrī apstiprinātā Grobiņas novada teritorijas plānojumā 2014.—2025. gadam bija paredzēts Grobiņas un Robežnieku ciemus iekļaut Grobiņas pilsētas robežās. Tomēr 2018. gada marta ierosinājuma publiskajā apspriedē Robežnieku ciema iedzīvotāji neatbalstīja Grobiņas pilsētas robežas paplašināšanas ieceri.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Viborga (Dānija)

**Viborga** (, ; vēsturiski *Vvibiærgh* — 'svētkalns') ir pilsēta Jitlandes pussalā, Dānijā. Tā ir Vidusjitlandes reģiona pārvaldes centrs.

Viborga ir viena no vecākajām pilsētām valstī — tajā atrodas 8. gadsimta beigu vikingu apmetnes. Viduslaikos Viborgai bija liela stratēģiska nozīme gan politiski, gan reliģiski. Ievērojama ir 1876. gadā celtā Viborgas katedrāle, kas ir viena nozīmīgākajām baznīcām Dānijā. Viborgā atrodas profesionāls vīriešu futbola, handbola un sieviešu handbola klubs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Saša Gitrī

**Aleksandrs Pjērs Žoržs "Saša" Gitrī** (; dzimis , miris ) bija franču bulvāru teātra aktieris, režisors, scenāriju autors un dramaturgs.

Dzimis Sanktpēterburgā, franču aktiera Lisjēna Gitrī ģimenē, kurš tolaik darbojās Mihaila teātrī. Jau no bērnības piedalījās izrādēs. No 1935. gada daudz darbojās kino. Otrā pasaules kara laikā, kad Parīzi okupēja Vācija, Gitrī nepameta pilsētu un turpināja strādāt. Šī nostāja tika pretrunīgi vērtēta daļā franču sabiedrības. Pēc kara Gitrī tika uz īsu laiku arestēts, tomēr atbrīvots no apcietinājuma. 

## Ārējās saites

*
Bazofilie leikocīti

300px|thumb|Bazofilais leikocīts asins iztriepē
**Bazofilie leikocīti**, saukti arī vienkārši par **bazofilajiem**, ir vismazāk sastopamie leikocīti asinīs. To daudzums asinīs ir 0,5—1%. Leikēmijas gadījumā skaits var izteikti palielināties. Bazofilie leikocīti pieder pie granulocītiem jeb leikocītiem, kuros ir specifiskas sev raksturīgas granulas. Bazofilajos atrodas lielas granulas, kas histoloģiskajos preparātos krāsojas bazofili, tādēļ arī radies to nosaukums. Bazofilie leikocīti ir līdzīgi tuklajām šūnām gan pēc uzbūves, gan funkcijas. To funkcija ir cieši saistīta ar histamīna un heparīna izdalīšanu, izraisot imūno reakciju. Bazofilu skaits var paaugstināties pie alerģijām vai inficēšanās ar parazītiem.

## Uzbūve
Bazofilo diametrs 9-11 µm. Tie ir vismazākie no visiem granulocītu tipiem. Kodola forma dažāda — segmentēta ar iežmaugām,“S” veida, “C” veida. Tā kā kodols un granulas ir bazofili, histoloģiskajos preparātos tie nokrāsojas zili violetā krāsā. Citoplazmā kodolu praktiski nevar redzēt, jo lielāko daļu aizņem specifiskās granulas. Līdzīgi kā citiem granulocītiem, organoīdu šīm šūnām ir maz. Šūnas centrā ap centriolām atrodas Goldži komplekss, kur notiek granulu sintēze. Tie ir radniecīgi tuklajām šūnām, varētu teikt, ka bazofili ir tuklo šūnu kustīgā rezerve, jo tuklās šūnas necirkulē, bet atrodas saistaudos.

Bazofilos ir divu veidu granulas — primārās un specifiskās granulas.
# Primārās granulas pēc sastāva ir līdzīgas visiem granulocītiem.
# Specifiskās granulas satur heparīnu, histamīnu, peroksidāzes, eozinofilu un neitrofilu hemotakses faktorus, kas stimulē šo šūnu migrāciju iekaisumā, kā arī citokīnus, kas pastiprina imūnglobulīna E (IgE) sintēzi limfocītos. 
Bazofilu virsma ir nosegta ar imūnglobulīnu E receptoriem, kas saista IgE. IgE ir atbildīgs par alerģiskajām reakcijam. IgE visu laiku ir saistīti pie Ba un tuklo šūnu IgE receptoriem. Ja pie IgE vēl piesaistās antigēns (piemēram, alergēns), tad notiek bazofilo šūnu degranulācija, un to saturs nonāks apkārtējā vidē.

Uz bazofilo leikocītu membrānas ir arī CD40L receptors, kas mijiedarbojas ar B limfocītu receptoru CD40, tādējādi pastiprinot IgE sintēzi limfocītā.

## Atsauces
Glikogēns

thumb|300px|Glikogēna struktūra
**Glikogēns** ir polisaharīds, kas sastāv no glikozes molekulām un atrodas visās sēņu, dzīvnieku un cilvēka šūnās. Cilvēkam glikogēns veidojas un uzkrājas galvenokārt aknu šūnās (hepatocītos) un muskuļos. Glikogēns kalpo kā enerģijas rezerve. Lielākās enerģijas rezerves ir taukaudos esošie tauki, bet glikogēns ir svarīgākais no enerģijas rezervēm izmantotajiem ogļhidrātiem dzīvniekos. Muskuļos esošais glikogēns tiek pārveidots par glikozi un izmantots turpat, savukārt noārdītais glikogēns aknās tiek glikozes veidā transportēts uz jebkuru orgānu ķermenī.

Glikogēns ir analogs cietei, kas ir glikozes polimērs augiem, tādēļ tiek saukts arī par **dzīvnieku cieti**. Tam ir līdzīga struktūra kā amilopektīnam (cietes sastāvdaļai), taču tā molekulas ir vairāk sazarotas un kompaktākas nekā cietei. Glikogēns kalpo kā enerģijas rezerve situācijās, kad strauji nepieciešama enerģija, taču tā ir mazāka nekā, ja tiktu lietoti tauki.

Hepatocītos esošais glikogēns var sastādīt līdz pat 8% no kopējā aknu svara (100—120 g pieaugušajiem) tieši pēc ēdienreizes. Muskuļos glikogēns sastāda tikai 1% no to masas. Glikogēna daudzums, kas tiek uzglabāts ķermenī, ir atkarīgs no fiziskajiem treniņiem, pamata metabolisma un ēšanas paradumiem. Glikogēna sintēzi veicina aizkuņģa dziedzera hormons — insulīns.

## Atsauces
Žaunas

[thumbnail|235px|[Karpa, kurai redzamas žaunas sarkanā krāsā]]
**Žaunas** ir elpošanas orgāni, kas raksturīgi vairumam ūdenī dzīvojošo organismu, kuri elpo ūdenī izšķīdušo skābekli un izdala oglekļa dioksīdu. Daļa žaunu (piemēram, krabjiem) ir pielāgotas arī elpošanai uz sauszemes, ja tās tiek uzturētas pietiekami mitras. Žaunu mikroskopiskā struktūra liecina, ka tām ir liels virsmas laukums. Tas uzlabo gāzu apmaiņu vidē (ūdenī), kur skābeklis ir salīdzinoši mazā daudzumā.

Mugurkaulnieku žaunas attīstās rīkles sienās, blakus žaunu šķēlumiem. Lielākajai daļai dzīvnieku asinsrite žaunās notiek pretēji ūdens plūsmai, lai pastiprinātu gāzu apmaiņu. Kad zivis elpo, tās regulāri ieņem caur muti ūdeni un savelkot abas rīkles puses, dzen ūdeni gar žaunām virzienā uz ārpusi.

## Atsauces

## Ārējās saites