open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eriks Kantonā

**Eriks Kantonā** (; dzimis ) ir aktieris un bijušais franču futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Francijas izlases dalībnieks.

Futbolista karjeras laikā pārstāvējis vairākus Francijas un Anglijas klubus. Lielāko karjeras daļu aizvadīja Anglijas Premjerlīgas klubā *[[Manchester United FC|Manchester United]]*, kur arī noslēdza profesionāļa karjeru. Mančestras kluba sastāvā četras reizes kļuva par Premjerlīgas čempionu, vēl divus Francijas čempiona titulus izcīnīja *[[Marseļas "Olympique"|Marseille]]* sastāvā.

Francijas izlases sastāvā piedalījās 1992. gada Eiropas čempionātā. 2004. gadā bijušais Brazīlijas futbolists Pelē viņu iekļāva savā *[[FIFA 100]]* sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

No 1997. līdz 2004. gadam profesionāli spēlēja pludmales futbolu, bija šī sporta veida nacionālās izlases treneris līdz 2011. gadam.

Pēc futbolista karjeras beigām pievērsies aktiera karjerai. No 1995. līdz 2015. gadam piedalījās vairāk nekā 30 filmās. Spēlēja arī teātrī, attēlodams arī klasiskus tēlus, kā Alfrēda Žarī Ibī karali.

## Sasniegumi
**Marseille**

* Francijas 1. divīzija: 1988–89, 1990–91

**Montpellier**

* Coupe de France: 1989–90

**Leeds United**

* Anglijas Pirmā divīzija: 1991–92
* FA Charity Shield: 1992

**Manchester United**

* Anglijas Premjerlīga: 1992–93, 1993–94, 1995–96, 1996–97
* FA kauss: 1993–94, 1995–96
* FA Charity Shield: 1993, 1994, 1996

**Individuālie sasniegumi**

* FIFA 100

## Atsauces

## Ārējās saites
Galileo IOV FM2

***Galileo IOV FM2*** jeb ***Galileo In-Orbit Validation Flight Model 2*** (no  "Galileo orbitālo pārbaužu otrais lidojuma modelis"), *European GNSS* apzīmējums ***GSAT0102***, ir Eiropas navigācijas sistēmas *[[Galileo (navigācijas sistēma)|Galileo]]* orbitālo pārbaužu fāzes viens no četriem pavadoņiem. *Galileo IOV FM2* palaists 2011. gada oktobrī; izvietots orbitālajā slotā *B06*.

Pavadonim dots arī nosaukums ***Thijs*** par godu bērnu konkursa uzvarētājam Beļģijā Teisam Pārlmanam (*Thijs Paerlman*).

thumb|left|200px|''Galileo'' starts ar ''Sojuz'' nesējraķeti
Pavadonī uzstādīti divi pasīvie ūdeņraža māzera atompulksteņi, divi rubīdija atompulksteņi; pulksteņu pārraudzīšanas un vadības iekārta, navigācijas signāla ģenerators, L-joslas antena navigācijas signāla raidīšanai, C-joslas antena augšupejošā signāla uztveršanai, divas S-joslas antenas telemetrijai un komandām, kā arī antena meklēšanas un glābšanas iekārtai.

*Galileo IOV FM2* tika palaists  10:30:26 UTC no Gviānas kosmiskais centra ar nesējraķeti *[[Sojuz-STB/Fregat-MT]]* (lidojums *VS01*) kopā ar līdzīgu pavadoni *Galileo IOV FM2*. 
Pēc palaišanas pirmās divas nedēļas ik pēc 12 stundām *Galileo IOV FM2* veica manevrus, lai sasniegtu vajadzīgo orbītu.

 tika paziņots, ka pirmie divi *IOV* pavadoņi pabeiguši testēšanas fāzi un tiek sākta orbitālo pārbaužu (*In-Orbit Validation*) fāze.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Galileo In-orbit validation
Rita (filma)

**"Rita"** ir 1957. gadā Rīgas Mākslas un hronikālo filmu studijā Latvijas PSR uzņemta spēlfilma. Filma ir režisores Adas Neretnieces debija. 

## Sižets
Otrā pasaules kara pēdējā vasara kādā Latvijas zvejniekciemā. Desmitgadīgā Rita, riskējot ar dzīvību, kopj un apgādā ar visu nepieciešamo zvejnieku izglābtos 4 karagūstekņus - francūzi, krievu un divus latviešus, kuri paslēpti vācu armijas par noliktavu pārvērstas skolas bēniņos.

## Lomās
* Inese Gulbe — *Rita/Inese*
* Eduards Pāvuls — *Sergejs*
* Valdemārs Zandbergs — *Māris*
* Arnolds Liniņš — *Pjērs*
* Roberts Ligers — *Aivars*
* Harijs Avens — *vectēvs Lūsis*
* Imants Skrastiņš — *Artūrs*
* Lilija Žvīgule — *Marta*
* Jānis Grantiņš — *Ērihs*
* Arnolds Milbrets — *Berts*
* Harijs Misiņš — *Kamerers*
* Velta Līne — *Kamerera sieva*
* M. Lapiņš — *mazais Artūrs*
* I. Lapiņa — *mazā Inese*

## Filmēšanas grupa
Pirotehniķis: Eigino Oškalns

## Apbalvojumi
* 1959 - Balva par režiju Baltijas republiku un Baltkrievijas kinofilmu festivālā Viļņā.
* 1959 - Prēmija Vissavienības kinofestivālā Kijivā.

## Interesanti fakti
* Filmēts Tukumā: Tukuma 3. vidusskola, Lielā, Talsu un Dārza iela.
* Pēc piedalīšanās filmā "Pēc vētras" (1956) šo scenāriju kinodramaturgs Fjodors Knorre speciāli uzrakstīja skolniecei Inesei Gulbei, kas tēlo Ritu.
* 1958. gadā demonstrēta 11. Karlovi Varu starptautiskajā kinofestivālā.
* Filmēšanas laikā tika uzspridzinātas Otrā pasaules kara laikā sagrautās Džūkstes astoņgadīgās skolas drupas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino Muzejs
## Video
*
Šķēps un roze

**"Šķēps un roze"** ir 1959. gada Latvijas PSR drāmas filma. Filmas režisors ir Leonīds Leimanis.

## Sižets
Kopš Otrā pasaules kara laikiem Vecrīgas pazemē palikusi vācu sprāgstvielu noliktava. Kādreizējais bagātnieks, vecais Grēve naidā pret pārmaiņām gatavs uzspridzināt šo bumbu krājumu, lai piepildītu atriebības alkas pret jauno dzīvi, ko personificē celtnieks Jurģis, kas iemīlējies Grēves meitā Daigā.

## Lomās
* Velga Vīlipa — *Daiga Grēve*
* Haralds Ritenbergs — *Jurģis Dābols*
* Luijs Šmits — *Miķelis Grēve*
* Alfrēds Videnieks — *profesors Niklāvs*
* Harijs Avens — *celtnieks*
* Voldemārs Akurāters — *Kuģenieks*
* Hermanis Vazdiks — *celtnieks*
* Jānis Kubilis — *būvdarbu vadītajs*
* Alfons Kalpaks — *celtnieks*
* A.Vāvere — *milicijas kapteinis*
* Kārlis Sebris — *milicis*
* Venta Vecumniece — *pārdevēja*
* Karps Klētnieks
* Uldis Koškins — *SS virsnieks*

## Filmēšanas grupa
* Pirotehniķis: Eigino Oškalns
* Operators: Zigurds Vītols
* Operatora asistents: Miks Zvirbulis

## Interesanti fakti
* Speciāli filmēšanai uzcelts senatnīgs namiņš, filmā saukts par "Grēves māju", kara nopostītās apbūves laukumā starp Rozena, Krāmu, Kaļķu un Mazās Monētu ielām Tirgoņu ielas stūrī, pēc kuras nojaukšanas tur uzbūvēts Politehniskā institūta laboratoriju korpuss. Sagatavojot filmēšanas laukumu vecpilsētā, uzņemšanas grupas strādnieki atklāja izmūrētas dziļas velves un apakšzemes ejas.
* Filmēšanas epizodēm nepieciešamos baložus ar izpildkomitejas atļauju ķēra un gūstīja pilsētā. Garāmgājēji iejaukušies un atbrīvojuši jau sagūstītos putnus. Baložu ķeršana turpinājās milicijas apsardzībā.
* Filmējot ainas pie Centrālā Universālveikala ziņkārīgi garāmgājēji traucējuši filmēšanas gaitu, ignorējuši režisora un citu filmēšanas grupas darbinieku lūgumus netraucēt. Palīdzējusi vienīgi aktiera Kārļa Sebra iejaukšanās, kurš filmēšanas laukumā bijis miliča formas tērpā.
* Filmas sākumā redzamo zemu lidojošo lidmašīnu pilotējis toreizējais Rīgas gaisa ostas priekšnieks Aleksejevs.
* Filmēšana notikusi 1959. gadā no 5. jūnija līdz 15. novembrim.

## Apbalvojumi
* 1960 — Baltijas republiku un Baltkrievijas 2. kinofestivālā Rīgā balva par labāko mākslinieka darbu Laimdonim Grasmanim, par labāko mūziku Indulim Kalniņam, par labāko vīrieša lomu Luijam Šmitam. Speciāli goda diplomi režisoram Leonīdam Leimanim un operatoram Zigurdam Vītolam.

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites

* filmas.lv
Cēloņi un sekas

**"Cēloņi un sekas"** ir 1956. gada Latvijas PSR īsfilma. Filmas režisors ir Varis Krūmiņš, tas ir viņa un operatora Māra Rudzīša diplomdarbs Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūtā. Filma uzņemta Rīgas Mākslas un hronikālo filmu studijā, pēc Andreja Upīša noveles motīviem.

## Sižets

## Lomās
* Alfons Kalpaks — *dzejnieks*
* Luijs Šmits — *kritiķis*
* Kārlis Sebris — *redaktors*
* Alfrēds Jaunušans — *Krustiņš*
* Arnolds Milbrets — *Sausvēders*
* Emīlija Bērziņa — *Sausvēdera kundze*
* Astra Baumane — *Ada*
* Ludvigs Bārs — *ministrs Apmanis*
* Dzidra Ritenberga — *Apmaņa kundze*
* Olga Krūmiņa — *Zēvalda kundze*

## Filmēšanas grupa
* Eigino Oškalns - *pirotehniķis*
## Ārējās saites
* Kino muzejs

### Video
* Youtube
Nogale

**Nogale** ir ciems Talsu novada Ārlavas pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā  no pagasta centra Valdemārpils,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Nogales muižas (*Nogallen*) centra. Līdz 1949. gadam bija Nogales pagasta, līdz 1954. gadam — Nogales ciema centrs. Nogales muižas apbūve un parks ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Slesora glečers

**Slesora glečers** () ir vismaz 120 km garš un 80 km plats šļūdonis Antarktīdā. Sākas no Polārā plato un noplūst uz Filhnera šelfa ledāju starp Terona kalniem ziemeļos un Šekltona grēdu dienvidos. Glečeri 1956. gada 7. februārī atklāja Sadraudzības Transantarktiskā ekspedīcija; aptuveni nokartēts no gaisa 1956.—1957. gados. Nosaukts par godu aviācijas maršalam Džonam Slesoram *(Sir John Cotesworth Slessor)*, ekspedīcijas organizācijas komitejas priekšsēdētājam.

## Atsauces
Ilze (filma)

**"Ilze"** ir 1959. gada Latvijas PSR spēlfilma. Šī ir režisora Rolanda Kalniņa pirmā filma un uzņemta pēc Annas Brodeles romāna "Ar sirdi un asinīm" motīviem.

## Sižets
Latvijas PSR tiek dibināti kolozi. Ilze mīl Rūdolfu kaut arī viņš ir "budža" dēls un par viņu klīst dažādas valodas. Ilze zina, ka Rūdolfs ir aizgājis no tēva un iestājies kolhozā, labi strādājis, kļuvis par brigadieri un vēlas iestāties partijā. Viņš uzstāja, lai sieva stājas komjaunatnē, bet tagad piedāvā tai braukt uz pilsētu mācīties. Pa to laiku nogalināts kolhoza partorgs Rūtiņš. Ilze nejauši noklausās Rūdolfa sarunu ar tēvu un uzzina, ka viņš piedalījies Rūtiņa slepkavībā un plāno uzbrukumu jaunajai partordzei Martai. Ilze steidzas brīdināt Martu un sazvērniekus arestē.

## Lomās
* Margarita Žigunova — *Ilze*
* Eduards Pāvuls — *Rūdolfs*
* Lidija Freimane — *Marta*
* Vilma Liepiņa — *Kristīne*
* Emīlija Bērziņa — *Jēriņiete*
* Jānis Lūsēns — *Deksnis*
* Jūlijs Bebrišs — *Andrejs*
* Karps Klētnieks — *Stemps*
* Gunārs Placēns — *Pēteris*
* Roberts Mustaps — *Rūtiņš*

## Apbalvojumi
* 1960 — Baltijas republiku un Baltkrievijas 2. kinofestivālā Rīgā balva par labāko epizodisko lomu Lidijai Freimanei.

## Interesanti fakti
* Galvenās lomas tēlotāja Margarita Žigunova filmēšanas laikā Cēsīs iepazinās un vēlāk kļuva par baletdejotāja Māra Liepas sievu.
* Filma uzņemta 10 gadus pēc 1949. gada marta deportācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Filmas.lv profils
Anrī III Valuā

**Anrī III** (, ; dzimis , miris ) bija Valuā dinastijas Francijas karalis no 1574. līdz 1589. gadam Francijas reliģisko karu laikā, kā arī, pirms valdīšanas Francijā, Polijas karalis no 1573. līdz 1575. gadam. Pirmais vēlētais Polijas karalis un pēdējais Valuā dinastijas Francijas karalis.

## Dzīvesgājums
Trešais dēls Francijas karaļa Anrī II Valuā un karalienes Katrīnas Mediči ģimenē. 1560. gadā viņam piešķīra Angulēmas un Orleānas hercogu, bet 1566. gadā - Anžū hercoga titulu. Pirms troņa ieņemšanas piedalījās reliģiskajos karos, sakaudams hugenotus 1569. gada 13. martā Žarnakas kaujā un 1569. gada 3. oktobrī Monkontūras kaujā. Piedalījās 1572. gada Bērtuļa nakts slaktiņa plānošanā, bet ne tās norisē.

1573. gada 16. maijā Polijas augstmaņi ievēlēja Anrī III par Polijas karali. Kronēts 1574. gada 21. februārī Krakovā. Tomēr, izdzirdējis par brāļa, Francijas karaļa Šarla IX nāvi, Anrī III pameta Polijas troni un devās atpakaļ uz Franciju. Pēc zināma laika Polijas tronis tika pasludināts par vakantu.

1575. gada 13. februārī Reimsas katedrālē Anrī III tika kronēts par Francijas karali. 1576. gadā Anrī III parakstīja Boljē ediktu, kurš deva zināmas tiesības hugenotiem. Kā atbildi uz to katoļu frakcijas līderis Lotringas hercogs de Gīzs nodibināja Katoļu līgu, kuras spiediena rezultātā Anrī III bija spiests atcelt hugenotu tiesības. Tāpat Katoļu līgas ietekmē Anrī atcēla troņa mantošanas tiesības hugenotu atbalstītajam Navarras karalim Anrī IV. Tomēr 1588. gada 23. decembrī Anrī III noorganizēja Katoļu līgas līdera hercoga de Gīza slepkavību. Vēlāk Anrī III apvienoja spēkus ar Anrī IV un devās uz Katoļu līgas kontrolēto Parīzi. Parīzes pievārtē 1589. gada 2. augustā Anrī III nogalināja dominikāņu mūks Žaks Klemāns.

## Ārējās saites
Svjontņiki Gurni

**Svjontņiki Gurni** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Krakovas. Slavens metālapstrādes amatniecības centrs.
Antons Ābele

**Antons Ābele** (, dzimis ) ir latviešu izcelsmes Zviedrijas sabiedriskais un politiskais darbinieks. 2007. gadā par savu darbību sociālajā jomā atzīts par Stokholmas gada cilvēku. 2010. gada nogalē nokļuvis Zviedrijas parlamentā, kas Ābeli padarīja par jaunāko deputātu Zviedrijas Riksdaga 600 gadu ilgajā vēsturē.

## Biogrāfija

Dzimis Stokholmā. Viņa vecvecāki bija trimdas latvieši, kas Zviedrijā ieradās pēc Otrā pasaules kara beigām.

2007. gadā, kad Ābelem bija 15 gadi, viņa acu priekšā jauniešu ballītes laikā tika nogalināts kāds cits tās apmeklētājs. Nākamajā dienā pēc traģiskā notikuma viņš sociālajā tīklā Facebook izveidoja domubiedru grupu "Pasargājiet mūs no ielu vardarbības". Lai pieminētu bojāgājušo jaunieti, Ābele sarīkoja plašu manifestāciju Stokholmā, kurā pulcējās vairāk kā 10 tūkstoši cilvēku. Par savu ieguldījumu Ābele saņēma Gada stokholmieša nosaukumu un MTV balvu "Free Your Mind".

2010. gadā Ābele startēja Zviedrijas parlamenta vēlēšanās no Moderātu partijas. Lai arī viņš netika ievēlēts, tomēr pēc neilga laika deputāte Anna Jermīri nolika mandātu, jo tika izvēlēta par jauno Stokholmas mēru. Tas ļāva Ābelem ieņemt viņas vietu un kļūt par jaunāko Zviedrijas parlamenta deputātu tā vēsturē. Tajā pašā gadā viņš apmeklēja Latviju, kur viesojās Saeimā.

## Atsauces
Jaunciems (Ārlavas pagasts)

**Jaunciems** ir apdzīvota vieta Talsu novada Ārlavas pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā pie Nogales—Kaltenes ceļa  no pagasta centra Valdemārpils,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Nogales pagasta valdes. No 1949. līdz 1954. gadam Jaunciema ciema padomes centrs.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Atbalss (filma)

**"Atbalss"** ir 1959. gadā Latvijas PSR uzņemta spēlfilma. Filmas režisors ir Varis Krūmiņš un tā uzņemta pēc Jāņa Jaunsudrabiņa triloģijas "Aija" motīviem.

## Sižets

Stāsts par kalpu zēna Jāņa un saimnieku radinieces Aijas attiecībām - jauneklis mīl skaisto un valdzinošo Aiju, bet viņa apprecas ar paveco Galdaru. Jānis dodas projām, bet nepamana mīlošu sirdi turpat līdzās - Ieviņu. Kad Jānis pēc gadiem atgriežas, Galdars jau miris, Aija ar trīs meitām dzīvo no rokas mutē. Viņi saiet kopā, bet attiecības veidojas sarežģītas, jo nav abpusēju jūtu un godīguma.

## Lomās
* Dzidra Ritenberga — *Aija*
* Valdemārs Zandbergs — *Jānis*
* Harijs Avens — *saimnieks*
* Arnolds Milbrets — *Balodis*
* Osvalds Bērziņš — *Aizups*
* Milda Klētniece — *saimniece*
* Ieva Mūrniece — *Ieviņa*
* Amālija Jaunvalka — *Balodiene*
* Ēvalds Mercs — *Galdars*
* Dmitrijs Sviderskis — *Jānis jaunībā*
* Inese Gulbe — *Aijas meita*

## Interesanti fakti
* Filma uzņemta Kandavas apkārtnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kino Muzejs

## Video

* Filmas.lv
Lubezere

**Lubezere** ir ciems Talsu novada Ārlavas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļos Lubezera ziemeļu galā pie Mazupītes iztekas no tā  no pagasta centra Valdemārpils,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Lubezeres muižas (*Lub-Essern*, *Lubbessern*) centra. Izaugusi padomju laikā kā padomju saimniecības «Lubezere» centrālais ciemats. Muižas parks ir aizsargājams dabas piemineklis. Lubezerē atrodas veikals un feldšeru punkts.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pilis.lv Lubezeres muiža
Mišela Trahtenberga

**Mišela Kristīna Trahtenberga** (*Michelle Christine Trachtenberg*; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

Viņa vislabāk pazīstama ar lomām seriālos "Bafija pret vampīriem" (*Buffy the Vampire Slayer*) un "Intrigante". Tāpat piedalījusies tādās filmās kā *[[Harriet the Spy]]* (1996), "Eiropas ceļojums" (2004), "Ledus princese" (2005), "Melnie Ziemassvētki" (2006) un "Atkal 17" (2009). Pirmoreiz televīzijā parādījusies triju gadu vecumā, kad piedalījās reklāmas uzņemšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Noziegums

[thumb|260px|Nesankcionēts [grafiti bieži tiek klasificēts kā vandalisms (viens no nozieguma veidiem)]]

**Noziegums** ir tāda noteikumu un likumu pārkāpšana, par ko valdošā autoritāte var piespriest notiesāšanu.

Kad neformālās attiecības un sankcijas izrādās neefektīvas, lai nodrošinātu kādas valsts vai citas administratīvās teritorijas, vai cilvēku grupas vēlamo sociālo kārtību, valdošā autoritāte ievieš obligātas sociālās kārtības sistēmas (tiesību sistēmas un likumus). To nepildīšana tiek klasificēta kā noziegums un pēc kriminālkodeksa vai citiem valsts noteiktiem oficiāliem kodeksiem iedzīvotājiem, kas veikuši noziegumu, tiek piespriests sods. Pārsvarā pasaulē visbiežākais soda veids par noziegumiem ir arests vai ieslodzījums. Ir iespējami un sastopami arī smagāki soda veidi: mūža ieslodzījums vai nāvessods.

Atbilstoši Latvijas Republikas Krimināllikumam, par noziedzīgu nodarījumu atzīstams ar nodomu (tīši) vai aiz neuzmanības izdarīts kaitīgs nodarījums (darbība vai bezdarbība), kurš paredzēts šajā likumā un par kura izdarīšanu draud kriminālsods. Par noziedzīgu nav atzīstams nodarījums (darbība vai bezdarbība), kam ir šajā likumā paredzēta nodarījuma sastāva pazīmes, bet kas izdarīts apstākļos, kuri izslēdz kriminālatbildību. Atbilstoši personas vai sabiedrības interešu apdraudējuma raksturam un kaitīgumam noziedzīgi nodarījumi iedalāmi kriminālpārkāpumos un noziegumos. Noziegumi iedalāmi šādi: mazāk smagi noziegumi, smagi noziegumi un sevišķi smagi noziegumi.

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Kara noziegumi
* Kibernoziegums
* Pirātisms
Kroņmuiža

**Kroņmuiža** var būt:
* Kroņmuiža — apdzīvota vieta Ārlavas pagastā
* Kroņmuiža — apdzīvota vieta Dzelzavas pagastā
Nelegālā narkotiku tirdzniecība

[thumb|350px|right|Startautiskās narkotiku aprites maršruti ([opiāti — sarkanā krāsā, kokaīns — zaļā krāsā; audzēšanas apgabali: miega magones — bordo krāsā, kokas augs — melnā krāsā)]]
thumb|Galvenās heroīna ražotājvalstis pasaulē (sarkanā krāsā)
thumb|Narkotiku kontrabandas gaisa maršruti, ko uzrauga ASV Dienvidu pavēlniecība
**Nelegālā narkotiku tirdzniecība** ir globāls melnā tirgus paveids, kas nodarbojas ar aizliegtu psihotropo substanču (piemēram, marihuānas, kokaīna, heroīna) audzēšanu, ražošanu, izplatīšanu un pārdošanu. Pie nelegālās narkotiku tirdzniecības pieder arī ierobežotas pieejamības legālo vielu aprite, kas notiek bez vajadzīgām licencēm (piemēram, alkohola, tabakas un recepšu zāļu nelegāla aprite).

Nelegālā narkotiku tirdzniecība radās 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā, kad sāka aizliegt pirmās atkarību izraisošās substances. Pārsvarā tie bija opija aizliegumi, it īpaši Ķīnā pēc opija kariem.

Daudzās valstīs mūsdienās psihotropo vielu kontrabanda ir noziegums, par ko tiek piespriests cietumsods. Vairākās pasaules valstīs par aizliegtu vielu uzglabāšanu tiek piespriests pat nāvessods (piemēram, Ķīnā, Singapūrā un Malaizijā).

## Skatīt arī
* Korupcija

## Atsauces
Magelāna šaurums

**Magelāna šaurums** () ir kuģojams jūras šaurums, kas Dienvidamerikas dienvidos no kontinenta atdala Ugunszemi. Tas ir nozīmīgs jūras ceļš, kas savieno Atlantijas okeānu ar Kluso okeānu. Šaurums nosaukts portugāļu jūrasbraucēja Fernāna Magelāna vārda, kas Spānijas karaļa uzdevumā uzsāka kuģojumu apkārt zemeslodei. Šī ceļojuma laikā 1520. gada novembrī viņa vadītā flote izbrauca cauri Magelāna šaurumam. Magelāns šaurumu nosauca par Visu Svēto šaurumu (*Estrecho de Todos los Santos*). Kopš 1843. gada 23. maija Magelāna šaurums atrodas Čīles pārvaldībā.

## Galerija

File:NaoVictoria.JPG
File:Commerson's_dolphins_(Cephalorhynchus_commersonii)_in_the_Strait_of_Magellan.jpg
File:US_Navy_040621-N-6536T-066_The_Nimitz-class_aircraft_carrier_USS_Ronald_Reagan_(CVN_76)_cruises_through_the_Straits_of_Magellan.jpg
File:Ferry_magallanes.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
Viviens Fukss

**Viviens Ernests Fukss** (*Sir Vivian Ernest Fuchs*, dzimis , miris ) bija britu ģeologs un polārpētnieks, Karaliskās biedrības prezidents (1982-1984), pirmais cilvēks, kas šķērsojis kontinentālo Antarktīdu.

## Biogrāfija
Dzimis Vaitas salā vācu imigranta un anglietes ģimenē. Studējis Kembridžā, apguvis ģeoloģiju. Fuksa pirmā ekspedīcija bija 1929. gadā uz Grenlandi kopā ar viņa pasniedzēju Džeimsu Vordiju. Pēc universitātes absolvēšanas 1930. gadā Fukss Kembridžas Universitātes ekspedīcijas sastāvā devās uz Āfriku, kur pētīja Austrumāfrikas ezerus un to ietekmi uz klimata izmaiņām. Vēlāk piedalījies vēl vairākās ekspedīcijās uz Austrumāfriku.

1938. gadā iestājies brīvprātīgajā Teritoriālajā armijā. No 1942. līdz 1943. gadam dienējis Zelta Krastā, vēlāk Londonā 2. armijas štābā un vēlāk okupācijas spēkos Vācijā, Šlēsvigā-Holšteinā. 1946. gadā atvaļinājies no armijas majora pakāpē.

1947. gadā iestājās darbā Folklendu Salu Teritoriju dienestā par ģeologu. 1957.—1958. gadā Fukss noorganizēja Britu Sadraudzības Transantarktisko ekspedīciju, kas bija pirmā Antarktīdas šķērsošana pa cietzemi. Ekspedīcija devās ceļā no Šekltonas bāzes Vedela jūras piekrastē un šķērsojot Dienvidpolu, sasniedza Rosa salu Rosa jūras piekrastē. Ekspedīcijas otrās daļas maršrutu sagatavoja un pagaidu bāzes ierīkoja jaunzēlandiešu ekspedīcija Edmunda Hilarija vadībā.

Pēc atgriešanās no ekspedīcijas karaliene Elizabete II Fuksam piešķīra bruņinieka titulu. Fukss kopā ar Hilariju sarakstīja grāmatu «Antarktīdas šķērsošana» *(The Crossing of Antarctica)*.

No 1958. līdz 1973. gadam Fukss bija Folklenda Salu Teritorijas dienesta (kopš 1962. gada — Britu Antarktiskais dienests) vadītājs. 1974. gadā Fukss tika uzņemts Karaliskajā biedrībā un no 1982. līdz 1984. gadam bija tās priekšsēdētājs. Miris 1999. gadā Kembridžā.

1973. gadā tika nodibināta Fuksa medaļa par «izcilu uzticību Britu Antarktikas dienesta interesēm», kas ik gadu tiek pasniegta 1—2 cilvēkiem par to ieguldījumu Britu Antarktiskajā dienestā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bulduri (stacija)

**Bulduri** ir dzelzceļa pieturas punkts Jūrmalā, līnijā Torņakalns—Tukums II. Bulduros pietur visi Tukuma virziena elektrovilcieni. Pretim stacijas ēkai otrpus sliedēm atrodas nestrādājoša strūklaka ar koka skulptūru (divi zēni ar zivi).

2015. gada 13.jūlijā uzsākta stacijas modernizācija. 2015. gada 19. novembrī jaunās, paaugstinātās platformas sāka izmantot pasažieri (pagaidu ekspluatācijā).
Stacijā darbojas biļešu kase.

Stacijas ēka ir vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Bulduru stacija () atvērta reizē ar Tukuma dzelzceļa atklāšanu 1877. gadā kā pilnvērtīga dzelzceļa stacija. 1919. gadā pārdēvēta par Bulduriem. Otrā pasaules kara laikā koka stacijas ēka nopostīta, 1947. gadā, pēc arhitekta Voldemāra Ozoliņā projekta, uzcelta jauna mūra ēka.

Attēls:Bulduru stacija pirms 1914.jpg|Bulduru stacijas ēka (pirms 1914)
Attēls:Bulduru stacija pirms 1940.jpg|Bulduru stacijas ēka (pirms 1940)


## Attēlu galerija

Attēls:Bulduru stacija 8.jpg|Bulduru stacijas ēka 2017. gadā
File:Sliežu ceļi Bulduros.jpg|Sliežu ceļi Tukuma virzienā
File:Sliežu ceļi Bulduros (2).jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
Attēls:Bulduru stacija 9.jpg|Bulduru stacijas kopskats no Dubultu puses
Attēls:Bulduru stacija 7.JPG|Strūklaka pie Bulduru stacijas
Attēls:Bulduru stacija 10.jpg|Bijušā Rīgas virziena perona atrašanās vieta
Attēls:Bulduru stacija 11.jpg|Pienāk vilciens no Rīgas


### Bulduru stacija pirms rekonstrukcijas

Attēls:Bulduru stacija 5.JPG|Bulduru stacijas peroni
Attēls:Bulduru stacija 6.JPG|Bulduru stacijas ēka
Attēls:Bulduru stacija 8.JPG|Bulduru stacijas ēka
Attēls:Bulduru stacija 9.JPG|Bulduru stacijas ēka un perons


## Atsauces

## Ārējās saites

* Bulduru stacija Latvijas Dzelzceļa *Youtube* vietnē
1207. gads

**1207. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Anglijas pilsētai Liverpūlei tika piešķirtas pilsētas tiesības.
* Tika uzsākta Siguldas ordeņa pils celtniecība.
* Livonijas bīskaps Alberts saņēma savu valsti lēņos no Svētās Romas impērijas ķeizara.
* Pirmo reizi rakstiskajos avotos minēta Tālava.

## Dzimuši
* 30. septembris — Rūmī, persiešu dzejnieks (miris 1273. gadā)
* 7. jūlijs — Ungārijas Elizabete (*Heilige Elisabeth von Thüringen*), katoļu svētā (mirusi 1231. gadā)
* 1. oktobris — Henrijs III Plantagenets, Anglijas karalis (miris 1272. gadā)
* *iespējams*
** Batuhans, Čingishana mazdēls, viens no Zelta ordas izveidotājiem (miris 1255. gadā)

## Miruši
* *datums nezināms*
** Kalojans, Bulgārijas cars
Pārvaldes centrs

**Pārvaldes** jeb **administratīvais centrs** (no  — 'pārvalde') ir valsts galvaspilsēta vai pilsēta, kurā ir koncentrēta valsts pārvalde ar politiskajiem spēkiem:
* Militārās kontroles štābs
* Pašvaldību centrs
* Monarha rezidence
* Parlamenta centrs
Laukmuiža

**Laukmuiža** var būt:
* Laukmuiža — apdzīvota vieta Ārlavas pagastā
* Laukmuiža — apdzīvota vieta Dundagas pagastā
* Laukmuiža — apdzīvota vieta Gramzdas pagastā
* Laukmuiža — apdzīvota vieta Rudbāržu pagastā
* Laukmuiža — apdzīvota vieta Šķēdes pagastā
* Laukmuiža — apdzīvota vieta Vānes pagastā
* Laukmuiža — apdzīvota vieta Zaļenieku pagastā
* Laukmuiža — apdzīvota vieta Zemītes pagastā
Feldhof

***Feldhof*** var būt šādu apdzīvoto vietu vai bijušo muižu vāciskais nosaukus:
* Laukmuiža Ārlavas pagastā
* Laukmuiža Dundagas pagastā
* Veclauki Jaunpils pagastā
* Laukmuiža Zemītes pagastā
Filistrs

**Filistrs** () ir no vācu valodas cēlies termins, ko mūsdienās galvenokārt izmanto studentu korporācijas.
thumb|200px|Kādas vācu korporācijas filistri 	
Georga Milberga gleznā ''O alte Burschenherrlichkeit'' (1900)

## Izcelsme
Šī vārda izcelsme vācu valodā tiek skaidrota ar seno tautu filistiešiem — Palestīnas pamatiedzīvotājiem.
17. gadsimtā Eiropā par filistriem studenti mēdza dēvēt universitātes pilsētas pamatiedzīvotājus.

Sākot ar 1781. gadu šajā vārdā sāka saukt universitāti pabeigušus studentus.
Visu 19. un vēl 20.gadsimta sākumā šis vārds, Eiropas izglītotajās aprindās, tika izmantots aprobežotu mietpilsoņu apzīmēšanai.

## Filistri studentu korporācijās
19. gadsimtā šo terminu pārņēma arī studentu korporācijas savu veco, studijas beigušo, biedru apzīmēšanai.
Parasti tiek lietots saīsināti — fil!.
Filistri ir pilntiesīgi korporācijas biedri, kas ir pavadījuši korporācijā noteiktu semestru skaitu, veiksmīgi beiguši studijas un tās atsākt vairs neplāno.

Filistri vairs aktīvi nepiedalās konventa dzīvē, bet parasti rūpējās par korporācijas īpašumu apsaimniekošanu un visādā veidā atbalsta konventu, tostarp arī finansiāli.

Daudzās korporācijās filistri ir apvienojušies Filistru biedrībās.

## Goda filistri
Atsevišķās korporācijās ir statuss "goda filistrs", tas tiek piešķirts kā atzinība par īpašiem nopelniem ar pašas personas piekrišanu. Goda filistriem korporācijas sadzīvē ir līdzvērtīgas tiesības ar pārējiem filistriem. Visbiežāk tās ir sabiedrībā pazīstamas personas, kurām ir personīgi kontakti ar kādiem korporācijas biedriem.

## Atsauces
Leons XIII

**Pāvests Leons XIII** (; dzimis **Vinčenco Džoakīno Rafaēls Luidži Peči** () , miris ) bija Romas pāvests, Romas Katoļu baznīcas un Vatikāna galva. Šajā amatā viņš bija no  līdz .

Viņš bija visu laiku vecākais pāvests (mira 93 gadu vecumā) un viņam bija trešais ilgākais pāvesta valdīšanas laiks (25 gadi, 5 mēneši un 1 diena — 9281 diena), ilgāk par Romas pāvestiem ir bijuši vienīgi Jānis Pāvils II un Pijs IX. Viņa laikā tika izveidota Vatikāna īpašumu pārvalde.

## Ārējās saites
Kroņmuiža (Ārlavas pagasts)

**Kroņmuiža** ir ciems Talsu novada Ārlavas pagastā. Tas izvietojies pagasta vidusdaļā Sasmakas ezera austrumu krastā pie Valdemārpils—Vandzenes autoceļa  no pagasta centra Valdemārpils,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Kroņmuižas (*Kronhof*) pusmuižas centru. 2 km uz dienvidiem no Kroņmuižas Priedniekos atrodas Valdemārpils meža muzejs un J. Metuzāla dendroloģiskie stādījumi.

## Atsauces
Endorfīni

**Endorfīni** ("endogēnie morfīni") ir opioīdu peptīdi, kas darbojas kā neiromediatori. Tie izstrādājas neironos sporta un citu fizisku aktivitāšu laikā, satraukumā, sāpēs, asu ēdienu ēšanā, mīlestībā un orgasmā. Līdzīgi kā citas opioīdu grupas narkotiskās vielas, piemēram, morfīns, endorfīnu nonākšana smadzenēs rada analgēziju, labsajūtu, arī eiforiju un nomierinošu efektu.

Endorfīnus pārsvarā saista ar fiziskām aktivitātēm. Pastiprināts endorfīnu daudzums rodas sportojot: peldot, skrienot, braucot ar velosipēdu. Tāpēc dažkārt depresīviem cilvēkiem vai cilvēkiem, kas cieš un ārstējas no tabakas vai alkohola atkarībām, iesaka nodarboties katru dienu ar sportu vismaz 30 minūtes, lai būtiski palielinātu endorfīnu izdalīšanos.

Interesanta ir endorfīnu loma labsajūtas radīšanā sāpju, briesmu un stresa apstākļos. Kad nervu impulsi sasniedz muguras smadzenes, endorfīni novērš to, ka nervu šūnas izdala vēl vairāk sāpju signālu. Tūlīt pēc ievainojuma endorfīni ļauj dzīvniekiem izjust pastiprinātu varu un kontroli, kas stimulē izturību aktivitātēs (piemēram, cīņā ar citu dzīvnieku) ilgā laika posmā.
Endorfīnu izdales radītā labsajūta tiek bieži saistīta arī ar tādām cilvēku veiktām populārām aktivitātēm kā paškaitējumu, sadomazohismu, pārgalvību un piedalīšanos ekstrēmos sporta veidos.

Daži pārtikas produkti, piemēram, šokolāde un čili pipari, arī var izraisīt endorfīnu sekrēciju. Jo asāks čili, jo vairāk endorfīna izdalās. Pēc šokolādes apēšanas ķermenī izdalās endorfīni - tas izskaidro daudzu cilvēku tieksmi pēc šokolādes stresa situācijās, kā arī nomierinošās sajūtas, ko daudzi saista ar šo produktu.

## Atsauces
Aktīvā ogle

thumb|right|240px|Aktīvā ogle
**Aktīvā ogle** jeb **aktivētā ogle** () ir oglekļa veids, kas izveidots īpaši porains, lai iegūtu lielu virsmas laukumu, ko izmanto adsorbcijai vai ķīmiskajām reakcijām. 1 gramam aktīvās ogles atkarībā no iegūšanas tehnoloģijas virsmas laukums ir 500—1500 m2. Izmanto medicīnā un rūpniecībā, lai attīrītu, atdalītu un izdalītu dažādas vielas.
Dairis Adamaitis

**Dairis Adamaitis** (dzimis  Dobelē) ir latviešu airētājs.

Izglītību ieguvis Auces vidusskolā un Murjāņu sporta ģimnāzijas Jūrmalas filiālē. Ar airēšanu sācis nodarboties 15 gadu vecumā, kad uzsācis mācībās 9. klasē. Pirms tam trenējies rokasbumbā. Kopā ar Lauri Šīri divas reizes ir kļuvis par pasaules čempionu U-23 vecuma grupā pārairu divnieku klasē (2010, 2011). Savukārt 2007. gadā viņš izcīnīja bronzas medaļu Pasaules junioru čempionātā pārairu četrinieka klasē. Kopā ar L. Šīri pretendēja uz Latvijas Gada balvu sportā 2010 nominācijā "labākā Latvijas ekipāža vai komanda".

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
Pumas

**Pumas**, **pumu ģints** (*Puma*) ir viena no kaķu dzimtas (*Felidae*) ģintīm, kas pieder kaķu apakšdzimtai (*Felinae*). Pumu ģintī mūsdienās ir 2 sugas.

Pumu ģints sugu savvaļas izplatības areāls ir Ziemeļamerika un Dienvidamerika. Abas sugas ir sastopamas gan zemienēs, gan kalnainos apvidos. Tās mājo kalnu mežos, zemieņu tropu mežos, sausajos krūmājos un purvos.

## Izskats un īpašības
Abu pumu sugu kažoki ir vienkrāsaini - smilšu brūni vai rudi brūni. Proporcionāli tie ir slaidi plēsēji, ar muskuļotiem augumiem. Tēviņi lielāki nekā mātītes. Puma (*Puma concolor*) ir krietni lielāka nekā ūdrkaķis (*Puma yagouaroundi*). Turklāt puma ir ceturtais lielākais kaķveidīgais plēsējs pasaulē. Liels tēviņš var būt 2,75 metrus garš, ieskaitot asti, augstums skaustā 90 cm, svars 103 kg. Toties lielākais ūdrkaķa tēviņš ir apmēram 1,28 m garš, ieskaitot asti, augstums skaustā apmēram 30&nbsp;cm, svars 9,1&nbsp;kg.

## Klasifikācija
* **Pumu ģints** (*Puma*)
** Puma (*Puma concolor*)
** Ūdrkaķis (*Puma yagouaroundi*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* ADW: Puma
Omānas līcis

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q79948"
}

**Omānas līcis** (, *Ḫalīdj ʾUmān*, , *Daryā-ye Ommān*) ir līcis (patiesībā — jūras šaurums), kas savieno Arābijas jūru ar Hormuza šaurumu un tālāk ar Persijas līci. Omānā līci sauc arī par Omānas jūru. Ziemeļos tas apskalo Irānas un Pakistānas krastus, rietumos un dienvidos — Apvienoto Arābu Emirātu un Omānas krastus. Lielākās pilsētas Omānas līča krastos ir Maskata, Sība, Suhāra (visas trīs atrodas Omānā), Fudžeira (AAE) un Čāhbahāra (Irānā).

## Ekoloģija
2018. gadā zinātnieki apstiprināja, ka Omānas līcī atrodas viena no pasaules lielākajām jūras mirušajām zonām, kurā okeānā ir maz vai vispār nav skābekļa un jūras dzīvnieki nevar eksistēt. Mirušā zona aptver gandrīz visu 165 000 kvadrātkilometru plašo Omānas līci un ir līdzvērtīga ASV Floridas štata platībai. Cēlonis ir okeāna sasilšanas un mēslošanas līdzekļu izraisītā slāpekļa un fosfora noteces palielināšanās kombinācija.

## Ārējās saites
Vidzemes superintendents

thumb|270px|Pirmais Vidzemes superintendents Hermanis Samsons.
**Vidzemes superintendenti** () bija Zviedru Vidzemes un Vidzemes guberņas luterāņu baznīcas augstākās administratīvās varas nesēji un konsistorijas viceprezidenti. Pirmo Vidzemes superintendentu 1622. gadā iecēla Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs.

Pēc Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas (LELB) dibināšanas 1922. gadā Vidzemes ģenerālsuperintendentu funkcijas pārņēma LELB bīskapi, kopš 1932. gada Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi.

## Vidzemes superintendenti
* 1622–1643: Hermanis Samsons 
* 1643–1648: Andreass Virginiuss  
* 1648–1649: Johaness Laurentijs Stalenuss (*Johann Lorenzsohn Stalen*)
* 1650–1656: Zaharija Klingiuss
* 1650–1656: Andreass Virginiuss 
* 1656–1660: Valters Aferdunks (Averdunck)
* 1660–1664: Johaness Geceliuss
* 1665–1675: Georgs Preuss
* 1674–1675: Johaness Fišers (Dienvidvidzemē)

## Vidzemes ģenerālsuperintendenti
* 1675–1700: Johaness Fišers
* 1700–1701: Jakobs Langs
* 1701–1706: Nikolajs Bergiuss
* 1707–1710: Gabriels Skragge
* 1711–1736: Heinrihs Bruinings
* 1736–1744: Jakobs Benjamins Fišers
* 1745–1770: Jakobs Andreass Cimmermans
* 1771–1777: Jēkabs Lange
* 1777–1779: Kristiāns Ādolfs Dingelštedts
* 1779–1798: Kristiāns Dāvids Lencs
* 1799–1803: Johans Dankvarts
* 1803–1827: Kārlis Gotlobs Zontāgs
* 1828–1833: Kārlis Ernests fon Bergs
* 1834–1855: Gustavs Reinholds fon Klots 
* 1855–1864: Kārlis Ferdinands Maksimiliāns Antons Valters
* 1864–1865: Pauls Gustavs Karlbloms
* 1865–1881: Arnolds Frīdrihs Kristiani
* 1881–1888: Heinrihs Otto Reinholds Girgensons
* 1889–1900: Frīdrihs Augusts Vilhelms Holmanis
* 1901–1906: Gustavs Aksels Konrāds Ērns
* 1907–1919: Teofīls Gētgens
* 1916–1919: Pēteris Haralds Pēlhavs

## Atsauces
Piere

**Piere** ir sejas augšējā daļa virs uzacīm līdz matiem, savukārt no sāniem to ierobežo deniņi.

Romas katoļu baznīca un dažām citām kristiešu konfesijām Pelnu dienā ticīgajiem uz pieres ar pelniem uzvelk krustu, kas simbolizē grēcīgumu. Savukārt hinduistu sievietes uz pieres nēsā sarkanu punktiņu (*bindi*). Dažām tautām pieres aizskaršana ir sava veida sasveicināšanās, būtībā tā aizstāj rokas spiedienu.
VesselSat1

**VesselSat1** ir pirmais Luksemburgā būvētais pavadonis. Tas paredzēts kuģu automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) signālu uztveršanai un pārraidīšanai uz zemes stacijām. Mikropavadoni pēc ORBCOMM pasūtījuma izgatavojis LuxSpace.
Kosmiskais aparāts palaists 2011. gadā.

2010. gadā *ORBCOMM* pasūtīja OHB meitas uzņēmumam LuxSpace divus pavadoņus ar AIS iespējām 2008. gadā kļūmju dēļ zaudēto sešu *Orbcomm Quick Launch* sakaru pavadoņu vietā, kuros bija paredzēts izmantot arī AIS sistēmu.

Pavadonī izmantotais AIS uztvērējs pirms tam tika izmēģināts kosmosā no nesējraķetes PSLV neatdalāma konteinera Rubin 9 sastāvā kā *Rubin-9.1* jeb *AIS-Pathfinder 2*.

*VesselSat1* ir apgādāts ar diviem AIS uztvērējiem un katram ir dipola antena, kas sastāv no diviem 1,7 m izvēršamiem elementiem. 

Pavadoņa orbīta izvēlēta tāda, lai tas darbotos ekvatora apkārtnē, kur ir nozīmīga kuģu aktivitāte un kritiski vajadzīga kuģu kustības pārraudzība.

## Lidojuma gaita
*VesselSat1* tika palaists  05:31 UTC ar nesējraķeti PSLV-C18 no Satiša Dhavana kosmosa centra. Tas bija sekundārā krava galvenajai derīgajai kravai meteoroloģiskajam pavadonim Megha-Tropiques un kopā ar to tika palaisti vēl divi nanopavadoņi: SRMSAT, Jugnu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20120113125451/http://www.luxspace.lu/index.php/News/items/the-first-luxembourg-built-satellite-vesselsat1-launched-successfully.html
* http://space.skyrocket.de/doc_sdat/vesselsat-1.htm
* http://www.menafn.com/qn_news_story.asp?StoryId=%7B808b9054-f409-47cc-9834-c2c8abc9b749%7D
Oskars Šindlers

**Oskars Šindlers** (, dzimis , miris ) bija Morāvijā dzimis vācu uzņēmējs, kurš holokausta laikā izglāba no nāves vairāk nekā 1100 ebrejus, nodarbinādams tos savās rūpnīcās Krakovā un Brnenecā Morāvijā.

Dzimis 1908. gadā Sudetu vāciešu ģimenē. Pirms kara vairākkārt neveiksmīgi centās sākt uzņēmējdarbību. 1935. gadā iestājās no Čehoslovākijas separātiskajā Sudetu vācu partijā. 1938. gada jūlijā kā spiegs ieslodzīts Čehoslovākijas cietumā, bet pēc Minhenes vienošanās atbrīvots. 1939. gadā Šindlers iestājās NSDAP.

Pēc Vācijas iebrukuma Polijā ieguva īpašumā pamestu emaljas rūpnīcu Krakovā. Rūpnīcā Šindlers sāka nodarbināt ebreju strādniekus. Iespējams, iesākumā Šindlers tos nodarbināja ekonomisku apsvērumu dēļ (tiem varēja maksāt zemākas algas). Tomēr vēlāk, redzēdams vācu varas iestāžu politiku, Šindlers, izmantojot pazīšanos SS struktūrās, "pieņēma darbā" ebrejus bez ekonomiska pamatojuma, arī bērnus. Kad fronte tuvojās Krakovai, Šindleram izdevās evakuēt darbiniekus uz Brnenecas rūpnīcu Morāvijā. Kad viņam izdevās uzzināt, ka ebreju strādnieki būs jānodod varas iestādēm, ja tie tieši nepiedalās kara rūpniecībā, Šindleram izdevās noorganizēt rūpnīcā kara tehnikas ražošanu.

Pēc kara Šindlers Vācijā atkal vairākkārt neveiksmīgi centās uzsākt uzņēmējdarbību. Miris 1974. gadā trūcīgos apstākļos. Apglabāts Jeruzalemē.

Pēc Šindlera dzīves motīviem uzņemta 1993. gadā septiņas Amerikas Kinoakadēmijas balvas saņēmusī Stīvena Spīlberga filma "Šindlera saraksts".

## Ārējās saites

* Šindlera rūpnīca Krakovā mūsdienās , 
* Šindlera saraksts — izglābtie cilvēki 
* Oskars Šindlers — Yad Vashem
Mets Bazbijs

**Aleksandrs Metjū "Mets" Bazbijs** (; dzimis , miris ) bija skotu futbolists un treneris. Visvairāk pazīstams ar Mančestras "United" trenēšanu laika posmā no 1945. līdz 1969. gadam un 1970.–1971. sezonas otrajā pusē. Viņa kā trenera rekordu ilguma ziņā vadot Mančestras "United" pārspējis ir tikai Alekss Fergusons.

Pirms kļuva par treneri, Bazbijs spēlēja Mančestras "City" un Liverpool FC sastāvos. "City" sastāvā spēlēja divos FA kausa finālos, vienā no tiem uzvarot. Futbolista karjeru beidzis Otrā pasaules kara dēļ. Pēc tam Bazbijs pieņēma darbu par trenera palīgu Liverpool klubā, bet viņi nevēlējās dot viņam vadību pār komandu, kā viņš vēlējās un viņš pieņēma brīvo trenera vietu Mančestras "United" sistēmā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Manchester City**

* FA kauss: 1933–34

### Trenera karjera
**Manchester United**

* Anglijas futbola Pirmā divīzija: 1951–52, 1955–56, 1956–57, 1964–65, 1966–67
* FA kauss: 1947–48, 1962–63
* FA Charity Shield: 1952, 1956, 1957, 1965 (dalīts), 1967 (dalīts)
* Eiropas kauss: 1967–68

## Ārējās saites
Kultūras antropoloģija

**Kultūras antropoloģija** ir antropoloģijas novirziens, kas pievērš uzmanību kultūru dažādībai cilvēku vidū, vācot datus par globāliem ekonomiskiem un politiskiem procesiem vietējo kultūru ikdienā. Antropologi izmanto dažādas metodes, piemēram, līdzdalības novērojumu, intervijas un anketēšanu. Viņu pētījums bieži tiek saukts par lauka darbu, jo tā pamatā ir tas, ka antropologs pavada noteiktu, ilgstošu laika periodu savā pētījuma vietā. 

## Atsauces
Vizuālā antropoloģija

**Vizuālā antropoloģija** ir kultūras antropoloģijas apakšnozare, kas nodarbojas ar etnogrāfisko attēlu, filmu un, kopš 1990. gadu vidus, jauno mediju studijām un radīšanu. lai gan vizuālajai antropoloģijai ir cieša saistība ar citu, līdzīgu nozari — etnogrāfisko kino —, tā pievēršas vairāk jebkādam vizuālam attēlojumam, arī performancēm, muzejiem, mākslai, arī plašsaziņas līdzekļu izstrādei un uztverei. Lietas, kam pievēršas vizuālā antropoloģija, ir, piemēram, tetovējumi, skulptūras, gleznojumi dažādās kultūrās.
Etnogrāfiskā filma

**Etnogrāfiskā filma** ir dokumentālā filma, kas ir saistīta ar etnoloģijas metodēm. Tā radās 1960. gados kā vizuālās antropoloģijas pētniecības paveids, filmējot cilvēku grupas dažādās sabiedrībās. Ir divi etnogrāfiskās filmas veidi: tāda etnogrāfiskā filma, ko ir veidojuši etnogrāfi sava profesionālā darba ietvaros, un tāda filma, kas ir citu cilvēku izveidota, bet kas tiek lietota, lai pētītu kādu kultūru. Vizuālās antropoloģijas programmās māca cilvēkus, lai veidotu pirmā veida filmas, bet Holivudas filmas, neantropologu uzņemtas dokumentālās filmas un pat mājās uzņemti *[[YouTube]]* videoklipi pieder pie otra veida etnogrāfiskām filmām.
Etnoloģija

**Etnoloģija** ir antropoloģijas novirziens, kas salīdzina un analizē cilvēces un dažādu cilvēku grupu izcelsmi, izplatību, tehnoloģijas, reliģiju, valodu un sociālās struktūras. Atšķirībā no etnogrāfijas, kurā cilvēku grupas tiek pētītas tiešā kontaktā ar to kultūru, etnoloģija savukārt nodarbojas ar etnogrāfu iegūto datu apkopošanu, ar kā palīdzību izdara secinājumus par kopīgām vai atšķirīgām dažādu kultūru iezīmēm.

## Ārējās saites
VesselSat2

**VesselSat2** ir Luksemburgas mikropavadonis, kas paredzēts kuģu automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) signālu uztveršanai un pārraidīšanai uz zemes stacijām. Pavadoni pēc ORBCOMM pasūtījuma izgatavojis LuxSpace.
Kosmiskais aparāts palaists 2011. gadā.

2010. gadā *ORBCOMM* pasūtīja OHB meitas uzņēmumam LuxSpace divus pavadoņus ar AIS iespējām 2008. gadā kļūmju dēļ zaudēto sešu *Orbcomm Quick Launch* sakaru pavadoņu vietā, kuros bija paredzēts izmantot arī AIS sistēmu. Pirmais no tiem, VesselSat1 tika palaists 2011. gadā.

*VesselSat2* ir apgādāts ar diviem AIS uztvērējiem un katram ir dipola antena, kas sastāv no diviem 1,7 m izvēršamiem elementiem. 

Atšķirībā no *VesselSat1*, kura orbīta ir ekvatora plaknē, *VesselSat2* tika ievadīts polārā orbītā, kas nosedz visu zemeslodi.

## Lidojuma gaita
*VesselSat1* tika palaists  03:17 UTC ar nesējraķeti Chang Zheng 4B no Taijuaņas pavadoņu palaišanas centra Ķīnas vidienē. Tas bija sekundārā krava galvenajai derīgajai kravai Zemes novērošanas pavadonim Ziyuan 3.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20120305154633/http://www.luxspace.lu/index.php/News/items/the-second-luxembourg-built-satellite-vesselsat2-launched-successfully.html
* http://space.skyrocket.de/doc_sdat/vesselsat-1.htm
* ORBCOMM ANNOUNCES SUCCESSFUL LAUNCH OF VESSELSAT2  ORBCOMM, 2012-01-02
Novi Sončas apriņķis

**Novi Sončas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Mazpolijas vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Mazpolijas vojevodistes Novi Targas, Limanovas, Bžesko, Tarnovas un Gorlices apriņķiem, kā arī Slovākiju, bet Novi Sončas pilsēta ir anklāvs apriņķa teritorijā.

## Apskates objekti
*Povrožnikas baznīca (*Cerkiew św. Jakuba w Powroźniku*)
*Ščavņikas baznīca (*Cerkiew św. Dymitra w Szczawniku*)

## Galerija

Powroźnik,_cerkiew_św._Jakuba_(HB8).jpg|Povrožnikas baznīca
618404_cerkiew_Jakuba_Młodszego_Powroźnik_17_KOWANA.JPG|Povrožnikas baznīca
Szczawnik,_cerkiew_św._Dymitra_(HB4).jpg|Ščavņikas baznīca
Gribova

**Gribova** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz austrumiem no Novi Sončas, Zemajos Beskidos.
Latvija 2012. gada ziemas Jaunatnes olimpiskajās spēlēs

**Latvija [[2012. gada Ziemas Jaunatnes Olimpiskās spēles|2012. gada Ziemas Jaunatnes Olimpiskajās spēlēs]]** piedalījās ar 16 sportistu lielu delegāciju. Latvijas pārstāvji startēja 7 dažādos sporta veidos. Latvijas karogu atklāšanas ceremonijā nesa kamaniņu braucēja Ulla Zirne. Latvijas sportisti izcīnīja trīs medaļas. Zeltu izcīnīja Augusts Valdis Vasiļonoks, sudrabu — Riks Kristens Rozītis un bronzu — Ulla Zirne.

## Medaļu ieguvēji

## Latvijas sportisti
;Biatlons

* Gunita Gaile
* Jānis Slavēns
* Linards Zēmelis

;Bobslejs

* Elvis Kamšs
* Oskars Ķibermanis

;Distanču slēpošana

* Zane Eglīte
* Arnis Pētersons

;Hokejs

* Augusts Valdis Vasiļonoks

;Kalnu slēpošana

* Agnese Āboltiņa
* Miks Edgars Zvejnieks

;Kamaniņu sports

* Rihards Lozbers
* Imants Marcinkēvičs
* Kristens Putins
* Riks Kristens Rozītis
* Ulla Zirne

;Skeletons

* Dāvis Dreimanis

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas izlases sastāvs
Riks Kristens Rozītis

**Riks Kristens Rozītis** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu kamaniņu braucējs un treneris.

Ar kamaniņu braukšanu nodarbojās kopš 10 gadu vecuma, pirmā trenere Ingrīda Amantova. Veiksmīgi aizvadījis jaunieša karjeru. 2010.—2011. gada sezonā R. K. Rozītis bija Pasaules kausa izcīņas uzvarētājs kopvērtējumā jauniešiem. 2011.—2012. gada sezonā startēja Pasaules kausā junioriem. Piedalījās 2012. gada ziemas jaunatnes olimpiskajās spēlēs, kur vieninieku sacensībās izcīnīja sudraba medaļu. Tāpat startēja arī stafetē, kur izcīnīja 6. vietu.

Sešas reizes piedalījies Pasaules čempionātā un piecas reizes — Eiropas čempionātā. Augstākā vieta, ko izcīnījis Pasaules čempionātā, ir 8. vieta sprintā 2017. gada Pasaules čempionātā.

Braucēja karjeru noslēdzis 2022. gadā. Pēc tam strādā par treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
Oļegs Andrejevs

**Oļegs Andrejevs** var būt:
* Oļegs Andrejevs (mūziķis) — Latvijas mūziķis;
* Oļegs Andrejevs (sportists) — Latvijas distanču slēpotājs.
Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi

[thumb|270px|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps [Jānis Vanags (arhibīskaps)|Jānis Vanags.]]
**Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas (LELB) konsistorijas vadītājs, kam piemīt augstākā garīgā un administratīva atbildība Rīgas arhidiecēzē un Daugavpils un Liepājas diecēzēs. Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapa baznīca ir Rīgas Doms.

## Vēsture
[thumb|270px|Pirmā LELB bīskapa [Kārlis Irbe (bīskaps)|Kārļa Irbes iesvētīšana 1922. gada 16. jūlijā]]
Zviedru Vidzemes un Vidzemes guberņas teritorijā evaņģēliski luteriskās baznīcas augstākie vadītāji bija Vidzemes ģenerālsuperintendenti, bet Kurzemes un Zemgales hercogistes, vēlāk Kurzemes guberņas teritorijā Kurzemes ģenerālsuperintendenti.
Pēc Latvijas Republikas nodibināšanas evaņģēliski luteriskajai baznīcai piederēja 194 latviešu draudzes un 20 vācbaltiešu draudzes. 1922. gadā zviedru bīskaps Nātans Sēderblums (*Söderblom*) iesvētīja mācītāju Kārli Irbi par Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas bīskapu, bet agrākais Vidzemes ģenerālsuperintendents Pēteris Haralds Pēlhavs (*Pölchau*) kļuva par vācbaltiešu draudžu bīskapu.

1932. gadā LELB draudzes izšķīrās par vienotu vadību un par pirmo LELB arhibīskapu tika ievēlēts Teodors Grīnbergs.
Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā arhibīskaps Teodors Grīnbergs bija spiests pamest Latviju un turpināt vadīt LELB ārpus Latvijas. Pēc Latvijas okupācijas un iekļaušanas PSRS sastāvā 1946. gadā tika apcietināts un deportēts arhibīskapa vietas izpildītājs Kārlis Irbe. 1948. gadā trimdā esošo arhibīskapu T. Grīnbergu atcēla no amata un LELB sinode par arhibīskapu ievēlēja Gustavu Tūru (1890—1973). 1968. gadā par arhibīskapu tika ievēlēts Pēteris Kleperis, bet viņš pēkšņi nomira neilgi pēc ievēlēšanas. Līdzīgs liktenis piemeklēja pēc viņa ievēlēto Albertu Freiju.

1969. gadā zviedru bīskaps Svens Danells par LELB arhibīskapu iesvētīja Jāni Matuli. Latvijas neatkarības atjaunošanas periodā LELB arhibīskaps bija Kārlis Gailītis, kas 1992. gadā mira autokatastrofā.

## LELB arhibīskapu uzskaitījums
* Teodors Grīnbergs (1932—1962)
* Gustavs Turss (1948—1968)
* Pēteris Kleperis (1968)
* Alberts Freijs (1968)
* Jānis Matulis (1969—1983)
* Ēriks Mesters (1986—1989)
* Kārlis Gailītis (1989—1992)
* Jānis Vanags (1993—2025)
* Rinalds Grants (kopš 2025. gada)

Teodors grinbergs.jpg|Teodors Grīnbergs
Gustavs Turss.jpg|Gustavs Turss
Ēriks Mesters.jpg|Ēriks Mesters
Kārlis Gailītis.jpg|Kārlis Gailītis
Jānis Vanags 2015.jpg|Jānis Vanags 


## Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas ārpus Latvijas arhibīskapu uzskaitījums
* Teodors Grīnbergs (1944—1962)
* Kārlis Kundziņš (1962—1966)
* Arnolds Lūsis (1966—1993)
* Elmārs Ernsts Rozītis (1994—2015)
* Lauma Zušēvica (2015–2024)
* Kārlis Žols (kopš 2024. gada)

Teodors grinbergs.jpg|Teodors Grīnbergs
Kārlis Kundziņš (1883-1967).jpg|Kārlis Kundziņš 
Arnolds Lūsis pēc 1967.jpg|Arnolds Lūsis



## Atsauces
Emilija Brontē

**Emilija Džeina Brontē** (*Emily Jane Brontë*; dzimusi , mirusi ) bija angļu rakstniece.

Vienīgais viņas sarakstītais romāns "Kalnu aukas" (*Wuthering Heights*) mūsdienās tiek uzskatīts par angļu literatūras klasiku. Darbs tika sarakstīts starp 1845. gada decembri un 1846. gada jūliju. Romāns tika publicēts 1847. gada decembrī. Darbu viņa parakstījusi ar pseidonīmu **Eliss Bells** (*Ellis Bell*). Viņas māsas Šarlote un Anna arī bija pazīstamas rakstnieces.

## Ārējās saites
* Biogrāfija