open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gauja (Carnikavas pagasts)

**Gauja** ir ciems Ādažu novada Carnikavas pagastā, Gaujas labajā krastā,  no pagasta centra Carnikavā (pa autoceļu),  no novada centra Ādažiem un  no Rīgas centra. Dažkārt apvienots ar Siguļiem un saukts par **Pārgauju**. Ar pagasta centru ciemu savieno gājēju un velosipēdistu tilts pāri Gaujai, kā arī dzelzceļa tilts.

Ciems veidojies kā vasarnīcu koloniju konglomerāts pie Rīgas—Skultes dzelzceļa (stacija Gauja), kas sastāv no vairākām kolonijām: Kāpas un Saule starp dzelzceļu un Gauju, Zvejnieks starp dzelzceļu un Dzirnezeru un Dzirnezera noteci Dzirnupi. Ciema rietumu daļā gar Gaujas upi atrodas arī vairākas senas viensētas ("Kaķi", "Nikasdēli" u.c.), kuru pirmsākumi datējami ar 17. un 18. gadsimtu. Iedzīvotāju skaits mainīgs, vasarā var palielināties vairākas reizes. 

Gaujas ciema ziemeļu daļā (Kāpās) daudzām ielām ir ar zinātni, sevišķi ķīmiju, saistīti nosaukumi (Valdena iela, Metāna iela, Kriptona iela u.c.), jo padomju laikā šeit tika piešķirti zemesgabali akadēmisko iestāžu darbiniekiem.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Pārgauja

**Pārgauja** var būt:
* Pārgauja — Valmieras pilsētas daļa
* Gaujas ciema Carnikavas pagastā cits nosaukums

## Skatīt arī
* Pārgaujas novads
Daugmale (stacija)

**Daugmale** ir pieturas punkts Rīgā, līnijā Rīga—Krustpils, Šķirotavas stacijas teritorijā. Daugmalē pietur visi Aizkraukles virziena elektrovilcieni un viens no maršruta Krustpils—Rīga dīzeļvilcienu reisiem. No Daugmales pieturas apmēram 400 m garš gājēju tiltiņš ved pāri Šķirotavas un lokomotīvju depo sliežu ceļiem uz Krustpils ielu. Blakus Daugmalei atrodas Šķirotavas stacijas C parks (tranzīta parks).

## Vēsture
Pieturas punkts ierīkots 20. gadsimta 30. gados Šķirotavas lokomotīvju depo strādnieku vajadzībām un sākumā tā arī saukts — par Depo. Vēlāk pārdēvēts par C parku, bet no 1974. gada pieturas nosaukums ir Daugmale.

No 2009. gada 1. augusta biļešu kase slēgta.

## Attēlu galerija

File:Daugmales stacija 2021.jpg|Daugmales pieturas punkta ēka (2021)
Attēls:Daugmales stacija.JPG|Daugmales pieturas punkta ēka 2010. gadā
File:Sliežu ceļi Daugmalē.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Daugmalē 2.jpg|Sliežu ceļi Krustpils virzienā
Attēls:Vilcieni Skjirotavas stacijaa.jpg|Šķirotavas C parks iepretim Daugmales pieturai
Attēls:Daugmale 1.JPG|Daugmales gājēju tiltiņš
Attēls:Daugmale 2.JPG|Daugmales sliežu ceļi un perons


## Atsauces

## Ārējās saites
* Rīgas—Daugavpils līnijas vēsture
Palavana

**Palavana** (*Palawan*) ir sala Filipīnu arhipelāgā, piektā lielākā pēc platības un desmitā apdzīvotākā sala valstī. Administratīvi ietilpst Mimaropas reģionā, kur tiek dalīta starp Palavanas provinci un Puertoprinsesas neatkarīgo pilsētu, administratīvi provinces daļa sīkāk dalās 12 municipalitātēs. Apdzīvo galvenokārt tagali, kā arī kujononi un karaji, bet ap 18 % no iedzīvotāju skaita ir aborigēnās Palavanas tautas — tagbanvi, palavano, bataki, molbogi u.c. Lielākā pilsēta ir Puertoprinsesa.

## Ģeogrāfija
Izvietojusies arhipelāga dienvidrietumos starp Sulu jūru austrumos un Dienvidķīnas jūru rietumos. Balabakas šaurumi dienvidos salu šķir no Balabakas un Kalimantānas, Linapakanas šaurums ziemeļos — no Kalamjanas salām, bet Kujo Rietumu šaurums ziemeļaustrumos — no Kujo salām. Krasti stipri roboti, daudz līču un pussalu, piekrastē daudz mazāku saliņu. Sala vulkāniskas izcelsmes, kalnaina, augstākā virsotne ir Mantalingahans  vjl salas dienviddaļā. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

Salā izveidotas vairākas aizsargājamās dabas teritorijas: Puertoprinsesas pazemes upes nacionālais parks, Malampajas šauruma aizsargājamā ainava un Elnido dabas liegums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vecstropi (Naujenes pagasts)

**Vecstropi** (; ) ir ciems Augšdaugavas novada Naujenes pagastā, pagasta lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojušies pie Daugavpils austrumu robežas pie autoceļa A13 (E262)  no pagasta centra Naujenes, 8 km no novada domes Daugavpilī un 235 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā viens no Daugavpils piepilsētas ciematiem. Ciemā ir 9 daudzdzīvokļu piecstāvu mājas ar centralizēto ūdens un siltumapgādi. Vecstropos atrodas sociālais centrs, SIA “Naujenes pakalpojumu serviss” ražošanas iecirknis, Daugavpils pilsētas un Augšdaugavas novada Valsts policijas Naujenes iecirknis, Latvijas pasta nodaļa, ģimenes ārsta privātprakse, Naujenes sporta klubs, Valsts veterinārā pārtikas pārvalde, aptieka. Ciemā darbojas 13 uzņēmumi, kuri nodrošina vairāk nekā 400 darba vietas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vecstropi

**Vecstropi** var būt:
* Vecstropi — Daugavpils pilsētas daļa
* Vecstropi — apdzīvota vieta Naujenes pagastā
Naujene

**Naujene** (arī **Naujine**) ir ciems Augšdaugavas novada Naujenes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta vidienē netālu no valsts un Eiropas nozīmes autoceļa A13 (E262), ar kuru Naujeni savieno vietējais nozīmes autoceļi V686 un V687, un pie Daugavpils—Indras dzelzceļa. Ciems atrodas  no novada domes Daugavpilī un  no Rīgas.

Vēstures avotos Naujene pirmoreiz minēta 12. gadsimtā kā **Novene**. Ciems izaudzis pēckara gados kā viens no padomju saimniecības «Naujene» ciematiem. Naujenē ir 6 daudzdzīvokļu trīsstāvu mājas ar centralizēto ūdens un siltumapgādi. Naujenes ciemā atrodas Naujenes pagasta pārvalde, novadpētniecības muzejs, tūrisma informācijas birojs, sociālā dienesta pakalpojumu sniegšanas vieta, Naujenes tautas bibliotēka un publiskā interneta pieejas vieta, SIA “Naujenes pakalpojumu serviss” pakalpojumu sniegšanas iecirknis un Latvijas Pasta nodaļa. Apmēram divus kilometrus uz austrumiem no ciema centra atrodas Naujenes dzelzceļa stacija.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Mihails Bakuņins

**Mihails Bakuņins** (; dzimis  (pēc vecā stila 18. maijā), miris ) bija krievu revolucionārs, anarhisma klasiķis. Panslāvists.

Dzimis desmit bērnu muižnieku ģimenē. Piecpadsmit gadu vecumā iestājās junkeru skolā Sanktpēterburgā, tomēr mācības pameta. Apmetās Maskavā, kur iekļāvās publicista Nikolaja Stankeviča pulciņā. Ieinteresējās par vācu filozofiju. Šeit iepazinās ar Beļinski, Katkovu, Granovski, Hercenu, Ogarjovu.

No 1840. gada Bakuņins dzīvoja ārzemēs, sākumā Berlīnē, bet no 1842. gada — Drēzdenē. Vēlāk Bakuņins apmetās Cīrihē, kur darbojās radikāli noskaņotu intelektuāļu aprindās. No 1844. līdz 1847. gadam uzturējās Parīzē, kur tikās ar Žoržu Sandu, Prudonu un Marksu. Deportēts no Parīzes saistībā ar publisku runu pret Krievijas politiku Polijā. 1848. gada jūnijā ieradās Prāgā un piedalījās Slāvu kongresā, kas kļuva par 1848. gada Prāgas sacelšanās katalizatoru, kurā piedalījās arī Bakuņins. Pēc Prāgas sacelšanās sakāves pārcēlās uz Drēzdeni, kur 1849. gadā atkal bija sacelšanās dalībnieks pret varas iestādēm. Arestēts un izsūtīts uz Krieviju.

Ieslodzīts Petropavlovskas (1851—1854), vēlāk Šliselburgas (1854—1857) cietoksnī. Pēc 7 gadiem ieslodzījumā tika izsūtīts uz Sibīriju. Vispirms apmetās Tomskā, kur apprecējās, bet vēlāk tika pārcelts uz Irkutsku.

1861. gada rudenī no Sibīrijas caur Japānu un ASV bēga uz Londonu, kur Hercens pieņēma viņu par līdzstrādnieku avīzē "Zvans" (*Колокол*). Izvērsa aktīvu darbību anarhistisku organizāciju radīšanā. No 1864. līdz 1868. gadam dzīvoja Itālijā (Florencē un Neapolē), kur dibināja pret valsts varu vērstas organizācijas. 1864. gada septembrī Londonā tika nodibināta Pirmā internacionāle, un Bakuņins kļuva par vienu no galvenajiem Marksa ideoloģiskajiem pretiniekiem šajā organizācijā. 1869. gadā iznāca Bakuņina tulkotais Komunistiskās partijas manifests krieviski. 1872. gadā Pirmās internacionāles kongresā Hāgā ar nelielu balsu pārsvaru Bakuņins tika izslēgts no organizācijas. Līdz ar Bakuņinu no Internacionāles izstājās daudzas romāņu (dienvidu) organizācijas. Mūža nogalē apmetās Lugāno. Miris Šveicē 1876. gadā.

## Ārējās saites

* Mihaila Bakuņina raksti ''The Anarchist Library''
Jurijs Ņikuļins

**Jurijs Ņikuļins** (; dzimis  Demidovā (Krievijas SFPR), miris  Maskavā) bija padomju/krievu aktieris un cirka mākslinieks, PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1973). Vairākās filmās skan arī viņa izpildītās dziesmas.

## Biogrāfija
Jurijs Ņikuļins dzimis  Demidovas pilsētā (tagad Smoļenskas apgabalā), vietējā teātra aktieru Vladimira Ņikuļina un viņa sievas Lidijas, dzimušas Germanovas, ģimenē. Viņa māte bija dzimusi 1902. gadā Līvānos, kur pavadīja pirmos 4 dzīves gadus. 1925. gadā Ņikuļinu ģimene pārcēlās dzīvot uz Maskavu. Šeit jauno Ņikuļinu 1939. gadā iesauca dienēt Sarkanajā armijā, un kā zenītartilērists viņš piedalījās gan padomju-somu, gan Otrajā pasaules karā. Demobilizēts 1946. gadā vecākā seržanta dienesta pakāpē. Skatuves ceļu Ņikuļins uzsāka 1944. gadā Valmierā, darbojoties karavīru pašdarbībā. Uzstājās arī Valmieras teātrī.

Pēc demobilizācijas Ņikuļins mēģināja iestāties Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūtā (*ВГИК*) un vairāku teātru studijās, taču tika atraidīts *aktierspēju trūkuma* dēļ. Beigu beigās viņš tika uzņemts Maskavas cirka klaunu studijā, pēc kuras beigšanas kļuva par tolaik slavenā klauna Karandaša asistentu.
1950. gadā Ņikuļins kopā ar otru Karandaša asistentu Mihailu Šuidinu aizgāja no Karandaša un sāka uzstāties pārī ar savu programmu, izveidojot populāru klaunu duetu. Kā klauns Jurijs Ņikuļins uzstājās līdz pat 1981. gadam.

Ņikuļins kino debitēja vēlu - 36 gadu vecumā, kad filmējās epizodiskā pirotehniķa lomā filmā "Meitene ar ģitāru", bet slavens kļuva ar komiskajām lomām režisora Leonīda Gaidaja filmās "Suns Barboss un neparastais kross", "Kandžas tecinātāji" (1961), "Operācija "i" un citi Šurika piedzīvojumi" (1965) un "Kaukāza gūstekne jeb jaunie Šurika piedzīvojumi" (1967). Šajās filmās viņš demonstrē savas komiķa dotības, atveidojot Stulbeni arhetipiskajā trijotnē Stulbenis-Gļēvulis-Rūdītais, kopā ar aktieriem Georgiju Vicinu un Jevgeņiju Morgunovu. Ņikuļins atveidojis galveno lomu vienā no slavenākajām Gaidaja filmām "Briljantu roka" (1968). Jurijam Ņikuļinam ir arī vairākas nozīmīgas dramatiskas lomas ("Muhtar, šurp!", "Divdesmit dienu bez kara", "Kad koki bija lieli", "Andrejs Rubļovs").

Pēc klauna karjeras beigām Ņikuļins kļuva par Maskavas cirka (Ziedu bulvārī) galveno režisoru, bet no 1982. gada līdz savai nāvei bija tā direktors. Šobrīd cirks nosaukts Ņikuļina vārdā, bet tā direktors ir viņa dēls Maksims.

Jurijs Ņikuļins mira  pēc nesekmīgas sirds operācijas. Apglabāts Maskavas Novodevičjes kapsētā.

## Filmogrāfija (nepilna)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija tvnet.lv 
* J.Ņikuļina biogrāfija peoples.ru
Vāze (Latgales keramika)

**Vāze** ir viens no Latgales keramikas trauku tipiem, kam ir kā saimnieciska tā arī dekoratīvā nozīme. Tā ir paredzēta griezto ziedu ievietošanai.

Latgales vāzes sāka darināt 20. gadsimta sākumā, Silajāņu podniecības centrā. Agrīnās vāzes tika atvasinātas no saimniecības trauku formām ar mazām atkāpēm no noteiktā kanona, izskata ziņā līdzīgas tradicionālajiem saimniecības traukiem, bet ar jaunu uzdevumu — vietu, kur ievietot un uzglabāt grieztos ziedus. Tās varēja atgādināt mazliet slaidinātu piena podu vai medaunieku ar mazliet jaušamiem pārveidojumiem vai arī mazu izmēru ļaciņu ar augšup pastieptu kakliņu un malu platāku pavērsumu. Laikam ritot, ir veidojies jauns saturs, saglabājot vecos mākslinieciskās formas līdzekļus. Vāžu dekorēšanai nav ierobežojumu ornamentu un to tehnikas izvēlē, vāpēta tiek gan vāzes iekšpuse, gan ārpuse.
 
## Izmantotā literatūra
* Jānis Pujāts. Latgales keramika. Rēzekne: Latgales kultūras centra izdevniecība, 2002. 240 lpp.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Trauku formas
Kadaga

**Kadaga** (agrāk **Ādaži-2**) ir ciems Ādažu novada Ādažu pagastā. Izvietojies Gaujas labajā krastā  no novada un pagasta centra Ādažiem un  no Rīgas centra.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā Padomju armijas kara pilsētiņa pie Ādažu poligona. Mūsdienās sastāv no vairākiem ciematiem:
* Kadagas centrs ar Nacionālo bruņoto spēku mācību centru un daudzdzīvokļu māju apbūvi,
* Saulespļava — projektējamais ciemats starp Utupurvu un Krūmiņupi,
* Ķurzuļi — projektējamais ciemats pie Gaujas attekas rietumos no Kadagas centra,
* Cits Mežaparks — projektējamais ciemats pie Upmalu ceļa,
* Upmalas — vasarnīcu ciems starp Kadagas ezeru un Gauju.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Ratko Mladičs

**Ratko Mladičs** (, dzimis ) ir bijušais serbu virsnieks, viens no vadošajiem komandieriem Dienvidslāvijas karu laikā, kara noziedznieks.

No 1965. līdz 1991. gadam dienēja DSFR karaspēkā. Pēc Dienvidslāvijas sabrukuma Mladičs piedalījās Horvātijas pilsoņu karā un vēlāk Bosnijas karā (1992—95), kur viņam bija uzticēts komandēt serbu karaspēku Bosnijā. 1995. gada vidū Hāgas tribunāls izvirzīja Mladičam vairākas apsūdzības par genocīdu un noziegumiem pret cilvēci, starp kurām tika uzsvērta viņa saistība ar Sarajevas aplenkumu, kurā gāja bojā ap 10 tūkstošiem pilsētas iedzīvotāju, un Srebrenicas slaktiņu. Lai arī saskaņā ar Deitonas vienošanos atbildīgie par kara noziegumiem bija jāizdod Hāgas tribunālam, tomēr Mladičs un citi apsūdzētie netika izdoti. No 1996. gada bēguļoja no tiesībsargājošām iestādēm. Serbija izsludināja atlīdzību par viņa notveršanu. Turklāt Eiropas Savienība uzsvēra, ka Mladičs ir jāizdod Hāgas tribunālam, ja Serbija vēlas uzsākt sarunas par tās iestāšanos savienībā. 2011. gada 26. maijā viņu aizturēja Serbijas ziemeļdaļā.  Hāgas tribunāls piesprieda Mladičam mūža ieslodzījumu atzīstot viņu par vainīgu genocīdā un kara noziegumos Bosnijas kara laikā.

## Atsauces
Haralls Sverdrups

**Haralls Ulriks Sverdrups** (; dzimis  Songndālē, miris  Oslo) bija norvēģu okeanogrāfs, meteorologs un polārpētnieks. Pēc universitātes absolvēšanas 1914. gadā strādājis Leipcigas ģeofizikas institūtā un par meteorologu Bergenā. No 1918. līdz 1925. gadam vadījis zinātniski pētnieciskās programmas Roalda Amundsena ekspedīcijās ar kuģi *Maud*. Kopš 1926. gada ģeofizikas profesors Bergenas universitātē. 1931. gadā kopā ar Džordžu Vilkinsu piedalījās neveiksmīgajā arktiskajā ekspedīcijā ar zemūdeni *Nautilus*. No 1936. līdz 1948. gada vadījis Skripsa Okeanogrāfijas institūtu Kalifornijā. No 1948. gada līdz mūža beigām vadīja Norvēģijas polāro institūtu.

Sverdrupa vārdā nosaukta okeāna straumju ūdens patēriņa mērvienība sverdrups (1Sv=106 m3/s), kā arī Sverdrupa kalni Karalienes Modas Zemē un Sverdrupas polārstacija Svalbārā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikolajs Žerdevs

**Nikolajs Žerdevs** (; dzimis 1984. gada 5. novembrī) ir bijušais ukraiņu izcelsmes Krievijas hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2019) Žerdevs spēlē Krievijas Augstākās līgas komandā HK Tambova.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Žerdeva uzsāka Elektrostaļas "Elemash" rindās, 2000. gadā debitējot Krievijas Augstākajā līgā. 2002. gadā Nikolajs pievienojās Krievijas Superlīgas kluba Maskavas CSKA rindām. Pēc sezonas beigām viņu ar kopējo 4. numuru 2003. gada NHL draftā izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets" vienība. Lai gan 2003.—04. sezonu Žerdevs uzsāka CSKA rindās, sezonas gaitā viņš pievienojaš "Blue Jackets" vienībai, savā NHL debijas sezonā atzīmējoties ar 34 punktiem 57 spēlēs. 2004.—05. sezonas NHL lokauta laikā Nikolajs atgriezās CSKA rindās, taču vēlāk turpināja spēlēt Kolumbusā. 2008. gada vasarā Žerdevs tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers" vienību, taču pēc 2008.—09. sezonas beigām Žerdevs pievienojās KHL kluba Mitišču "Atlant" rindām.

2010. gada vasarā Žerdevs noslēdza viena gadu līgumu ar Filadelfijas "Flyers", taču spēlētāja atgriešanās NHL nebija pārlieku veiksmīga, un jau nākamajā vasarā Žerdevs atgriezās "Atlant" rindās. 2013. gada janvārī uzbrucējs pārcēlās uz Kazaņas "Ak Bars" vienību, taču vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Prāgas "Lev". Vēl pirms sezonas sākuma no komandas rindām viņš disciplīnas pārkāpumu dēļ tika atlaists, pievienojoties Maskavas "Spartak", bet nedaudz vēlāk arī Čerepovecas "Severstal" rindām.

2014. gada jūlijā pievienojās Maskavas "Dinamo" sastāvam.

Krievijas izlases rindās spēlējis 2009. gada Pasaules čempionātā, kopā ar komandu izcīnot tajā zelta medaļas. Spēlējis arī 2003. gada Pasaules junioru čempionātā, kā arī 2002. gada Pasaules U-18 čempionātā, 2002. gadā izcīnot sudraba, bet 2003. gadā - zelta medaļas.

## Ārējās saites
Plīvurpūces

**Plīvurpūces**, **plīvurpūču ģints** (*Tyto*) ir pūčveidīgo (*Strigiformes*) putnu ģints, kas pieder plīvurpūču dzimtai (*Tytonidae*). Plīvurpūču ģintī ir 17 mūsdienās dzīvojošas sugas, no kurām visbiežāk sastopamā ir parastā plīvurpūce (*Tyto alba*). Andamanu plīvurpūce (*Tyto deroepstorffi*) nesenā pagātnē tika klasificēta kā viena no parastās plīvurpūces pasugām. 

Plīvurpūces ir sastopamas visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Latvijā reizēm var novērot parasto plīvurpūci, kas ieklejo no Eiropas dienvidrietumiem.

## Izskats un īpašības
Plīvurpūcēm mugura ir tumšāka nekā vēders. Visbiežāk tās ir oranžīgi brūnas, turklāt gaišais vēders ir tādā pašā krāsā kā mugura, tikai gaišāks. Plīvurpūcēm ir raksturīgs sirdsveida sejas disks, kā arī tām nav ausu pušķi vai kā citādi izceltas ausis, kas raksturīgs daudzām citām pūcēm. Plīvurpūces ir lielākas nekā brūnās plīvurpūces, kas ir otra plīvurpūču dzimtas ģints. Salīdzinot ar citiem pūčveidīgajiem putniem, plīvurpūces ir izplatījušās daudz plašāk un veiksmīgāk, un tās ir spējušas ne tikai iedzīvoties gandrīz visos kontinentos, bet arī sasniegt dažādas salas okeānos.

## Sistemātika
**Plīvurpūču ģints** (*Tyto*)
* Amerikas plīvurpūce (*Tyto furcata*)
* Andamanu plīvurpūce (*Tyto deroepstorffi*)
* Austrālijas plīvurpūce (*Tyto novaehollandiae*)
* Austrumu plīvurpūce (*Tyto javanica*)
* Dienvidu plīvurpūce (*Tyto longimembris*)
* Lielā pelēkā plīvurpūce (*Tyto tenebricosa*)
* Madagaskaras plīvurpūce (*Tyto soumagnei*)
* Manusas plīvurpūce (*Tyto manusi*)
* Mazā pelēkā plīvurpūce (*Tyto multipunctata*)
* Minahasu plīvurpūce (*Tyto inexspectata*)
* Moluku plīvurpūce (*Tyto sororcula*)
* Pelēksejas plīvurpūce (*Tyto glaucops*)
* Plīvurpūce (*Tyto alba*)
* Savannas plīvurpūce (*Tyto capensis*)
* Sulavesi plīvurpūce (*Tyto rosenbergii*)
* Taliabu plīvurpūce (*Tyto nigrobrunnea*)
* Zeltainā plīvurpūce (*Tyto aurantia*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Genus: Tyto
* Plīvurpūču parādīšanās signalizē par klimata izmaiņām
Upmalas

**Upmalas** (arī **Niči**, **Upmaļi**) ir ciems Siguldas novada Mālpils pagastā. Izvietojies pie Dūņupes ietekas Sudā abpus autoceļam P8  no pagasta centra Mālpils,  no novada centra Siguldas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados pie «Niču» mājām kā padomju saimniecības «Mālpils» cūkkopības kompleksa ciemats.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Sverdrups

**Sverdrups** *(Sverdrup)* var būt:

* Haralls Sverdrups — norvēģu okeanogrāfs un meteorologs;
* Oto Sverdrups — norvēģu polārpētnieks;
* sverdrups — okeāna straumju ūdens patēriņa mērvienība.

## Skatīt arī
* Sverdrupa
* Sverdrupa kalni
Īzaks Bābels

**Īzaks Bābels** (, dzimis , miris ) bija Odesā dzimis ebreju izcelsmes krievu rakstnieks un dramaturgs. Pazīstamākie darbi — 1926. gada stāstu krājums "Jātnieku armija" par Semjona Budjonnija jātnieku armiju un 1931. gadā izdotie "Odesas stāsti" par Odesas ebreju bandītu dzīvi.

## Dzīvesgājums
Dzimis Odesas ebreju ģimenē. Studēja Kijivā, vēlāk devās uz Pēterburgu, kur studēja psihoneiroloģiskajā institūtā. 1916. gadā iepazinās ar Maksimu Gorkiju. 1916. gadā Bābels publicēja savus pirmos stāstus Gorkija izdevumā *Летописи*. Par šiem stāstiem viņam izvirzīja apsūdzību par pornogrāfiju, kā arī vēl pēc diviem Krievijas Impērijas likumu pantiem — "zaimošana un mēģinājums gāzt esošo sistēmu".

Pēc Oktobra revolūcijas strādāja valsts iestādēs. 1920. gadā tika nosūtīts kā kara korespondents uz Pirmo jātnieku armiju, kas kļuva par pamatu stāstu krājumam "Jātnieku armija" (1926). Bābels stāstos attēloja Sarkanās armijas ikdienu, arī vardarbību un nežēlību. Šāds attēlojums saniknoja Pirmās jātnieku armijas komandieri Semjonu Budjonniju, bet Gorkijs Bābelu aizstāvēja.

1939. gada 15. maijā Bābelu arestēja NKVD, aresta laikā tika konfiscēti viņa darbi. Viņu spīdzināja, apsūdzēja "pretpadomju teroristiskā darbībā" un spiegošanā Francijas labā. Viņu piespieda liecināt, ka pretpadomju sarunās esot piedalījušies Eizenšteins, Katajevs, Mihoelss, Ērenburgs un citi. Tiesā Bābels pateica, ka ticis spīdzināts, ka ne viņš, ne citi liecībā minētie nav neko noziegušies pret padomju varu. Tomēr 1940. gada 27. janvārī viņu nošāva. Apglabāts  Donas kapsētas NKVD masu kapos Maskavā. 1954. gadā viņa atraitne griezās pie ģenerālprokurora ar lūgumu pārskatīt lietu. Viņa domāja, ka vīrs izcieš sodu nometnē un pat nezināja, ka piespriestais sods "desmit gadi bez tiesībām sarakstīties" nozīmē nāves sodu, pie tam viņa katru gadu par vīru bija saņēmusi izziņas no varas iestādēm. 1954. gadā lietu pārskatīja un Bābelu pēc nāves reabilitēja. Viņa darbus atsāka publicēt 1957. gadā, izdodot darbu izlasi *Избранное*.
thumb|220px|Pēdējais foto pēc aresta 1939. gada maijā

## Literārā darbība
Kopumā Bābels sarakstīja apmēram 80 stāstus, apvienotus stāstu krājumos, kā arī divas lugās un piecus scenārijus.
* Rakstu krājums *Дневник* (1918, par darbu čekā un Izglītības tautas komisariātā)
* Apskatu sērija *На поле чести* (1920)
* Jātnieku armijas dienasgrāmata *Конармейский дневник 1920 года* (1920)
* Stāstu krājums "Jātnieku armija" (1926, atkārtoti izdots 1933)
* Stāstu krājums "Odesas stāsti" (1931)
* Luga *Закат* (1928)
* Luga *Мария* (1935)
* Nepabeigts romāns *Великая Криница*, publicēta pirmā nodaļa *Гапа Гужва*
* Stāsta fragments *Еврейка* (1968) 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Freidin's Isaac Babel Page 
* Īzaka Bābela darbi
Mirante do Vale

thumb|200px|Mirante do Vale
**Mirante do Vale** (nereti saukts arī par **Edifício Mirante do Vale**) ir debesskrāpis Brazīlijas lielākajā pilsētā  Sanpaulu. 170 metrus augstā ēka tika atklāta 1960. gadā un ir augstākā celtne Sanpaulu. Debesskrāpis bija augstākā celtne Brazīlijā līdz 2014. gadam, kad to apsteidza debesskrāpis "Millennium Palace" Balneariu-Kamboriu, Santakatarinas pavalstī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Timurs Rodrigezs

**Timurs Kerimovs** (; dzimis  Penzā), vairāk pazīstams kā **Timurs Rodrigezs** () ir krievu dziedātājs, televīzijas un radio raidījumu vadītājs, televīzijas projektu ''КВН'', Comedy Club dalībnieks. Kopš 2010 Timurs kļuva atpazīstams ka dziedātājs.

## Biogrāfija
Timurs piedzima  Penzā, azerbaidžāņa Mihaila Kerimova un ebrejietes Zlatas Ļevinas ģimenē. Penzā Timurs vienlaicīgi apmeklējis septiņus ārpusklases nodarbību pulciņus: vieglatlētiku, kori, adīšanu un citus, pārsvarā, lai būtu starp meitenēm. 2001. gadā beidza Penzas Valsts pedagoģisko universitāti, svešvalodu fakultāti, iegūstot franču un angļu valodu skolotāja specialitāti.

### Ģimene
Sieva Anna,  viņiem piedzima dēls.

## Televīzija
Bijušais ''КВН'' komandas "*Валеон Дассон*" (Penza) dalībnieks, strādāja pa dīdžeju radio "*Хит FM*". Savu darbību televīzijā uzsāka kā dalībnieks konkursā "*Стань [[Vīdžejs|VJ]]*" televīzijas kanālā MTV Russia, kurā viņš ieguva pirmo vietu.

2008. gadā piedalījās šovā "Ledus laikmets 2" () pārī ar Albenu Denkovu.

Bijis viens no vadītājiem vairākiem starptautisko jauno izpildītāju konkursiem "Jaunais Vilnis".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa  
*
Hāmids Karzajs

**Hāmids Karzajs** (, *Ḥāmid Karzay*; dzimis ) ir Afganistānas politiķis, pirmais demokrātiski ievēlētais Afganistānas prezidents.

## Dzīvesgājums

Dzimis puštunu ciltī, kas piederēja pie karaliskās dinastijas, no kuras nāca ievērojami valsts darbinieki. Pēc vidusskolas pabeigšanas turpat Kabulā iestājies augstskolā, kuru 1976. gadā pabeidzis, iegūstot bakalaura grādu politoloģijā. No 1976. līdz 1982. gadam turpinājis studijas universitātē Indijā, iegūstot maģistra grādu politoloģijā. 1985. gadā apmeklējis arī Parīzi, kur studējis žurnālistiku.

Kopš 1979. gada, kad padomju karaspēks iebruka Afganistānā un sākās Afganistānas karš, Karzaja ģimene dzīvoja trimdā Pakistānā. Šeit Hāmids sāka sadarboties ar afgāņu modžahediem, kas cīnījās pret padomju karaspēku. Kustībā viņš nodarbojās ar ārpolitikas jautājumiem, kas viņam vēlāk ļāva ieņemt vadošus amatus pēckara valdības ārlietu ministrijā (1992—94). Turklāt Karzajam tika piedāvāts vēstnieka ANO amats, tomēr viņš atteicās, jo neatbalstīja tobrīd uz politiskās skatuves uznākušo Taliban kustību.

1996. gadā, kad Taliban jau kontrolēja lielāko daļu Afganistānas, Karzajs atkal devās trimdā uz Pakistānu, kur pievienojās pret Taliban noskaņotajiem spēkiem. Šajā periodā viņš vairākkārt apmeklēja ASV, kur tikās ar vadošajiem amerikāņu politiķiem.

1999. gadā tika nogalināts Karzaja tēvs. Rezultātā Hāmids kļuva par lielas puštunu cilts vadītāju un izveidoja pret talibiem vērstu kustību. 2001. gadā aktīvi piedalījies karadarbībā pret talibiem pie Kandahāras, bet tā paša gada beigās ANO konferencē Bonnā tika iecelts par Afganistānas pagaidu valdības vadītāju. Nākamā gada vasarā par valsts vadītāju Karzaju atzina arī Afganistānas vecāko padome. 2004. gada 9. oktobrī viņam izdevās uzvarēt pirmajās demokrātiskajās vēlēšanās Afganistānas vēsturē, iegūstot prezidenta krēslu ar 55,4% vēlētāju balsu. Atkārtoti šajā amatā viņu ievēlēja arī 2009. gada vēlēšanās.

Karzajs pārvalda vairākas valodas — puštu, dari, urdu, angļu un franču. Kā hobijs tiek minēta zirgu jāšana un filozofijas apgūšana. Lielāko ietekmi pēc paša Karzaja vārdiem uz viņu atstājis indiešu filozofs un politiķis Mohandāss Karamčands Gandijs. Precējies, ģimenē aug dēls.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jurijs Antonovs

**Jurijs Antonovs** (; dzimis  Taškentā) ir padomju un krievu komponists un estrādes dziedātājs, Nopelniem bagātais Krievijas Federācijas mākslas darbinieks, Krievijas tautas mākslinieks (1997).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
*
1405. gads

**1405. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 8. jūnijs — pēc Anglijas karaļa Henrija IV Lankastera pavēles nāvessods tika izpildīts Jorkas arhibīskapam Ričardam le Skroupam (*Richard le Scrope*) un Norfolkas ērlam Tomasam Moubrejam (*Thomas Mowbray*).
* 11. jūlijs — ķīniešu flote Džena He vadībā pirmo reizi devās izpētīt pasauli.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 6. marts — Huans II Trastamara, Kastīlijas karalis (miris 1454.)
* 18. oktobris — Pijs II, Romas pāvests (miris 1464.)

## Miruši
* 18. februāris — Tamerlans (تیمور), Samarkandas emīrs, viens no lielākajiem iekarotājiem cilvēces vēsturē (dzimis 1336.)
* 29. maijs — Filips de Mezjērs (*Philippe de Mézières*), Francijas karaļa Šarla V Valuā padomdevējs (dzimis ap 1327.)
Čaka Hāna

**Čaka Hāna** (), īstajā vārdā **Iveta Marija Stīvensa** (; dzimusi  Čikāgā) ir amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore.

## Biogrāfija
Čaka Hāna piedzima  Čikāgā, Ilinoisā, ASV. Kā dziedātāja viņa debitēja jau 1965. gadā, bez īpašiem panākumiem dziedot kopā ar dažādiem Čikāgas klubu mūziķiem, kā arī strādāja vietējā teātrī "Afro-Arts".

1972. gadā viņa pievienojās grupai "Ask Rufus", kas bija izveidojusies no grupas "American Breed" bijušajiem dalībniekiem, kur aizstāja vokālisti Poletu Makviljamsu. Ar jauno vokālisti grupa savu nosaukumu saīsināja līdz "Rufus" un aizsāka veiksmīgu karjeru.

Ar laiku Čaka Hāna visvairāk sāka izcelties no grupas "Rufus" sastāva un tādēļ 1978. gadā nolēma uzsākt solo karjeru (kopdarbam ar grupu "Rufus" viņa atgriezās 1979., 1981. un 1989. gados). Viņas singls "I’m Every Woman" iekaroja amerikāņu R&B topu virsotnes, bet sekojošie ieraksti "*What Cha 'Gonna Do For Me*" (1981) un "*Got To Be There*" tikai nostiprināja viņas pozīcija amerikāņu mūzikas tirgū. 1984. gada singls "*I Feel For You*" ieņēma otro vietu kopēja Amerikas hitu topā un bija līderpozīcijās arī britu topos. Tāda paša nosaukuma albums ieguva "platīna" statusu un ļāva Čakai Hānai iegūt ''Grammy'' kategorijā "Labākā R&B dziedātāja". Čaka Hāna turpināja savu solistes darbību, piedaloties citu mūziķu ierakstos: Stīvijs Vonders ("*Higher Love*"), Deivids Bovijs ("*Underground*"), Kvinsijs Džonss un Rejs Čārlzs ("*I’ll, Be Good To You*"). 1985. gadā viņa atgriezās britu *Тор 20* ar dziesmām "*This Is My Night*" un "*Eye To Eye*", bet pēc četriem gadiem dziesmas "*I’m Every Woman*" remikss iekļuva britu *Тор 10*.

## Diskogrāfija
* 1978 — "Chaka"
* 1980 — "Naughty"
* 1981 — "What Cha Gonna Do For Me"
* 1982 — "Chaka Khan"
* 1984 — "I Feel For You"
* 1986 — "Destiny"
* 1988 — "C.K."
* 1989 — "Life Is A Dance - The Remix Project"
* 1992 — "Woman I Am"
* 1995 — "Dare You To Love Me" (netika izdots)
* 1996 — "Epiphamy - The Best Of Chaka Khan. Volume 1."
* 1998 — "Come 2 My House"
* 2004 — "ClassiKhan"
* 2007 — "Funk This"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Chaka Khan Foundation
Jēvers

**Jevers** var attiekties uz:
* Džons Jēvers — norvēģu polārpētnieks un rakstnieks
* Īvars Jēvers — norvēģu izcelsmes ASV kvantu fiziķis
WASP-18b

**WASP-18b** ir citplanēta, kas riņķo ap zvaigzni WASP-18, kas atrodas 99,3 pc attālumā no Zemes Fēniksa zvaigznājā. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0204 AU (3 050 000 km) un gads uz tās ilgst tikai 23 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-18b, tad uz tās būtu 2288&nbsp;°C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.

Planēta sver 10,425 reižu vairāk par Jupiteru un tās rādiuss ir 1,165 reizes lielāks nekā Jupiteram. Lielā masa un rādiuss ir pierādījums, ka tā ir Jupitera tipa planēta.

Planētu atklāja 2009. gada 27.augustā.
WASP-18

**WASP-18** ir 9. zvaigžņlieluma zvaigzne, kas atrodas apmēram 99,3 pc attālumā no Zemes Fēniksa zvaigznājā. Novērojumi liecina, ka zvaigznei ir vismaz viena planēta.

Zvaigznes masa ir 1,28 MSUN, un tās rādiuss ir 1,234 RSUN. Zvaigzne ir nedaudz karstāka (temperatūra 6351 K jeb 6078&nbsp;°C) par Sauli, tāpēc zvaigzne izstaro gaismu, kura pēc spektrālā sastāva ir nedaudz zilāka par Saules gaismu.
300 px|thumb|''WASP-18'' gaismas spektrālais sastāvs.
Līza Stensfīlda

**Līza Džeina Stensfīlda** (; dzimusi  Lielā Mančestrā) ir britu dziedātāja un dziesmu autore.

## Biogrāfija
Līza Stensfīlda piedzima  Lielā Mančestrā, Apvienotajā Karalistē. 1982. gadā Līza pirmo reizi piedalījās televīzijas *[[Granada Television|Granada TV]]* raidījumā *The Head of Light Entertainment*, kur uzvarēja konkursā, nodziedot grupas *[[Human League]]* dziesmu *The Things That Dreams Are Made Of*. Pēc konkursa viņa noslēdza līgumu ar ierakstu kompāniju *[[Polydor Records]]*.

Pēc dažu veiksmīgu singlu izdošanas pusaudzes vecumā, viņa kļuva par vienu no bērnu televīzijas šova *Razzamatazz* vadītājām. 1983. gadā Līza filmējās bērnu seriālā *The Krankies Klub*.

Dziedātāja pasaules atpazīstamību ieguva ar dziesmu no 1989. gada albuma *Affection* - *All Around the World*, kas sasniedza trešo vietu ASV topā *[[Billboard Hot 100]]* un pirmo *[[UK Singles Chart]]*. Albums *Affection* ieguva "platīna" diska statusu. 1992. gadā Līza Stensfīlda saņēma *[[Brit Awards|BRIT Award]]* nominācijā "Labākā britu dziedātāja".

### Ģimene
Dziedātāja ir precējusies ar angļu mūziķi Jenu Devani.

## Diskogrāfija

### Albumi
* 1989 — *Affection"*
* 1991 — *Real Love*
* 1993 — *So Natural*
* 1997 — *Lisa Stansfield*
* 1999 — *Swing*
* 2001 — *Face Up*
* 2004 — *The Moment*

### Izlases
* 2003 — *Biography — The Greatest Hits*
* 2003 — *The Complete Collection*

## Ārējās saites
* 
* 

*
Glacioloģija

[thumb|250px|[Amerikas Savienotās Valstis|ASV glacioloģisko pētījumu polārstacija Kempreivena uz Grenlandes ledus vairoga]]
**Glacioloģija** (no  — ‘ledus’ un  — ‘vārds, mācība’) ir zinātne par dabīgo ledu visās tā izpausmēs Zemes virsū, atmosfērā, hidrosfērā un litosfērā. Glacioloģijas izpētes vienots dabas objekts ir glaciosfēra un to veidojošās nivāli glaciālās sistēmas. Radusies 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā kā kalnu ledāju pētniecība. Glacioloģija ir starpdisciplīnu zinātne, kas cieši sadarbojas ar citām dabaszinātņu nozarēm: ģeoloģiju, ģeogrāfiju, hidroloģiju, meteoroloģiju, bioloģiju, ekoloģiju u.c.

Pati glacioloģija iedalās vairākās nozarēs, kas pēta ledājus, sniegu, lavīnas, ūdenstilpju un ūdensteču ledu, kā arī paleoglacioloģija. Mijiedarbībā ar citām zinātņu nozarēm veidojas citi glacioloģijas novirzieni: glacioklimatoloģija, glaciohidroloģija, strukturālā glacioloģija, dinamiskā glacioloģija, izotopu un ģeoķīmiskā glacioloģija, kvartārā glacioloģija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gaisma (stacija)

**Gaisma** ir dzelzceļa pieturas punkts Rīgā, līnijā Rīga—Krustpils. Gaismā pietur Aizkraukles virziena elektrovilcieni (daži rīta reisi uz Aizkraukli un Lielvārdi nepietur). Pieturas punktā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Pieturas punkts ierīkots 1961. gadā, tā sākotnējais nosaukums bija E parks, bet 1970. gadā tas pārdēvēts par Gaismu.

## Attēlu galerija

Attēls:Gaismas stacija.JPG|Gaismas pieturas nojume 2011. gadā
Attēls:Gaisma (stacija).jpg|Gaismas pieturas nojume 2013. gadā
File:Sliežu ceļi Gaismā 4.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Gaismā 3.jpg|Sliežu ceļi Krustpils virzienā
File:ER2-1310 Gaismas pieturā.jpg|Elektrovilciens ER2-1310 Gaismas pieturā
File:ER2-1342R Gaismas pieturā.jpg|Elektrovilciens ER2-1342R Gaismas pieturā


## Atsauces

## Ārējās saites
* Rīgas—Daugavpils līnijas vēsture
Džons Jēvers

**Džons Šelderups Jēvers** (; dzimis  Tromsē, miris  Oslo) bija norvēģu polārpētnieks un rakstnieks.

Pēc skolas beigšanas no 1921. līdz 1922. gadam strādājis par redaktora palīgu laikrakstā *Tromsø Stiftstidende*, vēlāk par galveno redaktoru *Vesteraalens Avis* (1922-1928) un *Tromsø Stiftstidende* (1928-1929). No 1929. līdz 1934. gadam nodarbojies ar zvēru ķeršanu ziemeļaustrumu Grenlandē. 1935. gadā iestājies darbā par sekretāru Norvēģijas Svalbāras un Arktikas pētījumu institūcijā (vēlākajā Norvēģijas Polārais institūts). 2. pasaules kara laikā strādājis par sekretāru Norvēģijas izsūtījuma valdībā Londonā, kā arī dienējis Norvēģijas Karaliskajos gaisa spēkos Kanādā (1941-1944). 1947. gadā atgriezies darbā Norvēģijas Polārajā institūtā. No 1949. līdz 1952. gadam vadīja ziemošanas partijas Modheimas polārstacijā Karalienes Modas Zemē.

Literāro darbību sācis 1921. gadā, strādājot laikrakstā, ar grāmatu *Illgjæringsmann*, kas iztulkota vāciski 1923. gadā. Jēvera pazīstamākā grāmata, *Maudheim. To år i Antarktis* (1952), tulkota astoņās valodās. Pēc 1955. gada izdevis vairākas grāmatas, kurās, lielākoties autobiogrāfiskā stilā, aprakstot trapera dzīve Grenladē, Arktiku, kā arī bērnības atmiņas.

Apbalvots ar vairākām medaļām, Jēvera vārdā nosaukta Jēvera kalni Antarktīdā.

## Atsauces
Giæver

**Giæver** var attiekties uz:
* Džons Jēvers — norvēģu polārpētnieks un rakstnieks
* Īvars Jēvers — norvēģu izcelsmes ASV kvantu fiziķis
* Jēvera kalni
Izklaide

[thumbnail|235px|Mīms izklaidē cilvēkus [Parīze|Parīzē]]
**Izklaide** jeb **izklaidēšanās** ir jebkura veida darbība, kas tiek veikta, lai sev uzlabotu garastāvokli, aizpildītu brīvo laiku vai izklaidētu citus cilvēkus. Bieži vien izklaide ir saistīta ar atpūtu un/vai sportu, kā arī ar cilvēka vaļaspriekiem. Izklaidēšanās parasti izraisa pozitīvas emocijas, lai gan dažas izklaides, piemēram, šausmu filmas, var izraisīt arī bailes.

## Ārējās saites
Barošanas bloks (dators)

thumb|Datora barošanas bloks ar noņemtu vāku
thumb|Datora barošanas vienkāršotā shēma
**Barošanas bloks** jeb **barošanas avots** nodrošina datoru un tā komponentes ar līdzstrāvu. Tas pārveido patērētāja kontaktligzdās pieejamo maiņstrāvu zema sprieguma līdzstrāvā, kuru izmanto datora komponentes.

Lielāka daļa moderno stacionāro datoru barošanas bloki tiek veidot pēc ATX standarta specifikācijas. Tajā ir iekļauti formas faktori un voltāžu tolerances parametri. Kamēr ATX standarta barošanas bloks ir pieslēgts elektrotīklam, tas pastāvīgi nodrošina 5 voltu gaidīšanas režīma strāvu, kas nepieciešama, lai nodrošināta datora gaidīšanas režīma funkcijas un ar strāvu apgādātu atsevišķas perifērijas ierīces. ATX barošanas bloku ieslēgšanu un izslēgšanu koordinē signāls no datora mātesplates. Barošanas bloki mātesplatei sūta signālus, lai norādītu, ka līdzstrāvas voltāžas atbilst specifikācijai. Šī komunikācija ir nepieciešama, lai datorus varētu droši ieslēgties. Jaunākā ATX specifikāciju standarta versija ir 2,31 un tā ir pieņemta 2008. gadā.

## Atsauces
Pētniecība

[thumbnail|235px|Zinātnieki parasti pētījumus veic [laboratorija|laboratorijās]]
**Pētniecība** jeb **pētīšana** ir abstrakts jēdziens, kuru var definēt kā zināšanu meklēšanu vai jebkādu sistemātisku izmeklēšanu, izmantojot zinātniskas metodes, lai konstatētu jaunus faktus, atrisinātu kādu problēmu, pierādītu jaunas idejas vai attīstītu jaunas teorijas. Šāda procesa gala rezultātu sauc par **pētījumu**. Fundamentālie pētījumi balstās uz atklāšanu un izskaidrošanu. Savukārt lietišķie pētījumi tiek veikti, lai atrastu veidu, kur izmantot jauniegūtās zināšanas.

Pētniecībā parasti izšķir zinātnisko pētniecību, māksliniecisko pētniecību un vēsturisko pētniecību.
Anatols Franss

**Anatols Franss** (, ), īstajā vārdā **Fransuā Anatols Tibo** (*François-Anatole Thibault*, ), dzimis , miris ) bija franču dzejnieks, žurnālists un romānu rakstnieks. 1921. gadā par literārajiem sasniegumiem saņēma Nobela prēmiju literatūrā. 1896. gadā viņš tika ievēlēts Franču akadēmijā (*Académie française*).

Anatols Franss bija grāmatnīcas pārdevēja dēls, tādēļ bērnībā daudz laika pavadīja, lasot grāmatas.

## Ārējās saites

*
Rudbārži

**Rudbārži** ir ciems Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē pie autoceļa A9  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Rudbāržos atrodas pagasta pārvalde, Oskara Kalpaka Rudbāržu pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, veselības aprūpes punkts, luterāņu baznīca.

## Vēsture
Rudbārži vēstures avotos pirmoreiz minēti 16. gadsimtā, kad tie izlēņoti Gosu dzimtai. Apdzīvotā vieta izveidojusies uz Rudbāržu muižas (*Rudbahren*) zemes. 19. gadsimta otrajā pusē Rudbāržos darbojās baroneses T. fon Firksas ķieģeļnīca.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Rudbārži (nozīmju atdalīšana)

**Rudbārži** var attiekties uz:
* Rudbārži — apdzīvota vieta Rudbāržu pagastā
* Rudbārži — apdzīvota vieta Variņu pagastā
* Rudbārži — pieturas punkts dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja

## Skatīt arī
* Rudbāržu stacija
Utilitārisms

**Utilitārisms** ir ētikas teorija, kuras pamatā ir doma, ka pareizais cilvēka rīcības veids ir tas, kas dod vislielāko ietekmi visas sabiedrības kopējās labklājības un laimes veicināšanā. Tas ir konsekvenciālisma novirziens, kas savukārt paredz, ka rīcība ir vērtējama pēc tās sekām. Šis jēdziens ir piemērots sociālās labklājības ekonomikai, taisnīguma jautājumiem, globālās nabadzības krīzei, dzīvnieku audzēšanas pārtikai ētikā un to, cik svarīgi ir izvairīties no eksistenciāliem riskiem cilvēcei.

Par svarīgākajām personām, kas ir pārstāvējuši un veicinājuši utilitārismu, tiek uzskatīti britu filozofi Džeremijs Bentams un Džons Stjuarts Mills. Mūsdienās utilitārismu popularizējis Pīters Singers. Utilitārisma atbalstītāji nav savstarpēji piekrituši par vairākiem jautājumiem, piemēram, vai darbības ir jāizvēlas, pamatojoties uz to iespējamajiem rezultātiem, vai arī aģentiem ir jāievēro noteikumi, kas palielina lietderību - noteikumu utilitārisms.  Pastāv arī domstarpības par to, vai ir jāpalielina kopējā lietderība vai vidējā lietderība.
Klements I

**Svētais Klements I** (), arī **Klements no Romas** (*Clemens Romanus*, dzimis ap 50. gadu, miris 97., 99. vai 101. gadā), bija ceturtais Romas bīskaps no 88. līdz 97. gadam vai no 92. līdz 101. gadam, un līdz ar to katolisma tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem.

## Ārējās saites
RKB Arma

**RKB Arma** ir bijušais Latvijas futbola klubs no Rīgas, kas pastāvēja no 1994. līdz 2003. gadam.

Kluba nosaukumu vēsture:
* 1994 — FK Rīga LSPA
* 1995 — AVV-LSPA
* 1996 — AVV
* 1997 — Ranto-AVV
* 1998 — Ranto-Miks
* 1999 — LBB-Mido
* 2000—2003 — RKB Arma

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/1993 till:01/07/2003
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:1994
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)  
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData= 
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/1993 till:01/07/1994  shift:(0,-4) text:9
  from:01/07/1994 till:01/07/1995  shift:(0,-4) text:5
  from:01/07/1995 till:01/07/1996  shift:(0,-4) text:5
  from:01/07/1996 till:01/07/1997  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/1997 till:01/07/1998  shift:(0,-4) text:8
  from:01/07/1998 till:01/07/1999  shift:(0,-4) text:2
  from:01/07/1999 till:01/07/2000  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2000 till:01/07/2001  shift:(0,-4) text:2
  from:01/07/2001 till:01/07/2002  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/2002 till:01/07/2003  shift:(0,-4) text:8

  from:01/07/1993 till:01/07/1997  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"
  from:01/07/1997 till:01/07/1998  color:bl1  shift:(0,13)  text: "Virslīga"
  from:01/07/1998 till:01/07/2002  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"
  from:01/07/2002 till:01/07/2003  color:bl1  shift:(0,13)  text: "Virslīga"


## Ārējās saites
* FK RKB-Arma Rīga — Weltfussballarchiv 
* LU/Daugava uzvar skandalozā spēlē
Stradi (Stradu pagasts)

**Stradi** ir ciems Gulbenes novada Stradu pagastā. Izvietojušies pagasta vidusdaļā Krustalīces krastos pie autoceļa P36  no pagasta pārvaldes un  km no novada domes Gulbenē un  no Rīgas.

Stradi ir vēsturisks ciems (agrāk **Pāmeri**, **Pomeri**, **Paliena**), kas devis vārdu pagastam. Veidojies kā Kirova vārdā nosauktā kolhoza administratīvais un tehnisko pakalpojumu centrs.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Tīraine

**Tīraine** ir ciems Mārupes novada Mārupes pagastā. Tīraine izvietojusies pagasta austrumos pie Rīgas robežas, līdzās Rīgas—Jelgavas dzelzceļa līnijai (stacija Tīraine) un autoceļam A8  no novada domes Mārupē un  no Rīgas centra.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Tīraine atrodas uz agrākās Rīgas patrimonālā apgabala Tīriņu muižas () zemes. 
Tagadējā apdzīvotā vieta veidojusies 20. gadsimta vidū kā Tīraines kūdras fabrikas ciemats. Raksturīgas daudzdzīvokļu mājas, biroju ēkas vecās Jelgavas šosejas tuvumā, kas mūsdienās saplūst ar Mārupes pilsētu. Tīrainē atrodas Mārupes pamatskola, sporta komplekss, dienas centrs «Tīraine» un ir A/s «Mārupes komunālie pakalpojumi» klientu pieņemšanas punkts.

## Atsauces
Prometejs

[right|240px|thumb|Prometejs ([Rubenss, 1612)]]
**Prometejs** () sengrieķu mitoloģijā bija viens no titāniem, kas pazīstams ar to, ka dāvājis cilvēkiem uguni, par ko vēlāk sodīts.

Saskaņā ar sengrieķu uzskatu Prometejs Olimpijā nozadzis dieviem uguni, kuru nonesis uz zemes un dāvājis cilvēkiem. Turklāt viņš iemācījis cilvēkiem zemkopību, kuģubūvi, amatus, lasīšanu un rakstīšanu. Tā rezultātā tika iedragāta ticība dievu varenībai. Mīts stāsta, ka viņa brālēns, dievu valdnieks Zevs par sodu ir iekalis ķēdēs Prometeju Kaukāza kalnos. Katru dienu atlido ērglis un plosa viņa aknas, bet pa nakti tās ataug. Vēlāk Prometeju atbrīvoja sengrieķu mītiskais varonis Hērakls. Tēls plaši attēlots literatūrā, mākslā, mūzikā. Pārnestā nozīmē "Prometeja uguns" tiek saprasta kā tieksme pēc ideāliem, talants un apdāvinātība. Populārs simbols sociālismā un komunismā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Peltes

**Peltes** (agrāk **Lorupe**) ir Siguldas pilsētas daļa, līdz 2020. gada 12. septembrim — ciems un pagasta centrs Siguldas novada Siguldas pagastā. Izvietojusies Siguldas dienvidrietumos gar autoceļu A2 (E77)  no novada domes Siguldā un  no Rīgas.

Apkaimes nosaukums radies no mājām "Peltes". "Peltes" kā apdzīvotā vieta izveidojusies pēc 2. pasaules kara kā padomju saimniecības «Lorupe» un vēlāk Latvijas Lopkopības un veterinārijas zinātniskās pētniecības institūta ciemats (ZPS). Peltēs atrodas Siguldas pagasta pārvalde, PII «Saulīte», kultūras nams, doktorāts, aptieka, kā arī Latvijas Lauksaimniecības universitātes Biotehnoloģijas un veterinārmedicīnas zinātniskais institūts «Sigra».

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Latvijas Riteņbraukšanas federācija

**Latvijas Riteņbraukšanas federācija** ir vadošā organizācija, kas atbildīga par riteņbraukšanas sporta notikumiem Latvijā. Latvijā tai ir sabiedriska labuma organizācijas statuss.

Tā dibināta 1993. gada 15. jūlijā ar mērķi turpināt 1886. gadā dibinātā "Rīgas riteņbraucēju kluba" (*Rigaer Velocipedisten — Club*) un vēlākās Latvijas Riteņbraucēju savienības darbību.

Tās mērķis ir attīstīt Latvijā riteņbraukšanu kā sporta veidu, vadot un koordinējot riteņbraukšanas sporta organizācijas un veicinot tajās mācību — treniņu darbu, atbalstot un organizējot riteņbraukšanas sacensības Latvijā un izlašu komandu piedalīšanos Olimpiskajās spēlēs, Pasaules un Eiropas čempionātos un citās starptautiskajās sacensībās, kā arī pārstāvot Latvijas riteņbraukšanu Starptautiskajā  Riteņbraukšanas savienībā (UCI) un Eiropas Riteņbraukšanas savienībā (UEC).

Kopš 2013. gada federācija pasniedz balvu Gada labākajam riteņbraucējam.

## Prezidenti
* Kristaps Kegi (1934—2004)
* Kaspars Ozers (2004—2007)
* Ģirts Rorbaks (2007—2012)
* Igo Japiņš (2012—2020)
* Sandis Āķis (2020—pašlaik)

## Padome
* Edgars Dupats
* Ivo Čerbakovs
* Normunds Malnačs
* Uldis Ālītis
* Linards Veide
* Mārtiņš Ķenģis

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Šķieneri

**Šķieneri** ir ciems Gulbenes novada Stradu pagastā. Izvietojušies pagasta rietumos  no pagasta pārvaldes un  km no novada domes Gulbenē un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies kā bijušā valsts uzņēmuma «Lauktehnika» ciemats. Šķieneros darbojas vairāki lieli uzņēmumi, ir pieejami visi komunālie pakalpojumi. Šeit darbojās Stāķu pasta nodaļa.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Tangerine Dream

***Tangerine Dream*** ir elektroniskās mūzikas grupa, ko 1967. gadā izveidoja Edgars Frēze. *Tangerine Dream* sastāvs vairāku gadu laikā ir vairākkārt mainījies, bet Frēze ir palicis vienīgais pastāvīgais grupas dalībnieks. Grupas sastāvā ir darbojies arī Klauss Šulce. Grupas darbības veiksmīgākajā posmā (1970. gadu vidū) tās sastāvā spēlēja Frēze, Kristofers Franks un Peters Baumanis.

*Tangerine Dream* sākotnējie ieraksti (*Pink Years*) tika piedēvēti tajā laikā jaunajam krautroka žanram, bet vēlākie ieraksti (*The Virgin Years*) — ''new age'' mūzikas virzienam. Grupa četrdesmit gadu laikā ir izdevusi vairāk nekā 100 studijas albumu.

Pēc Frēzes nāves 2015. gadā grupa savu darbību pārtrauca.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Musa

**Musa** var būt:

* Musa (valdnieks) — Partas valdnieks;
* Ahmeds Musa (*Ahmed Musa*; dzimis 1992) — Nigērijas futbolists;
* Džanans Musa (*Džanan Musa*; dzimis 1999) — Bosnijas un Hercegovinas basketbolists;
* banānaugu zinātniskais nosaukums.

## Skatīt arī
* Mūsa
* Muša
Ērihs Lūdendorfs

**Ērihs Frīdrihs Vilhelms Lūdendorfs** (; dzimis , miris ) bija vācu ģenerālis Pirmā pasaules kara laikā un labējais politiķis Veimāras Republikas laikā.

## Dzīvesgājums
Dzimis atvaļināta prūšu virsnieka gimenē Kruševņas ciemā netālu no Svažendzas (*Schwersenz*) tagadējā Polijā. 
Pirmā pasaules kara laikā vadīja vācu karaspēka uzvaras Ljēžas kaujā 1914. gada augustā, Tannenbergas kaujā tā paša gada augusta beigās un Pirmajā Mazūru ezeru kaujā septembrī. No 1916. gada bija ģenerālštāba priekšnieks. No 1916. gada kopā ar Paulu fon Hindenburgu faktiski vadīja vācu karaspēka ģenerālštābu. 1918. gada oktobrī atkāpās no amata.

Pēc kara Lūdendorfs kļuva par redzamu vācu nacionālistu līderi. Piedalījās neveiksmīgajā Kapa pučā 1920. gadā un Alus pučā 1923. gadā. 1925. gadā piedalījās Vācijas prezidenta vēlēšanās. No 1924. līdz 1928. gadam bija Reihstaga deputāts no Vācu tautas brīvības partijas (*Deutschvölkische Freiheitspartei*). Viens no idejas, ka iemesls Vācijas zaudējumam karā ir "dūriens mugurā" (*Dolchstoß von hinten*), propagandētājiem. Jēdziena "totālais karš" (*Totaler Krieg*) ieviesējs.

## Ārējās saites

* Par Ludendorfu firstworldwar.com