open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Augšiela

**Augšiela** var būt:

* Augšiela — iela Rīgā;
* Augšiela — iela Garkalnes pagasta Bukultos.
* *Augšiela* — Telts ielas Daugavpilī nosaukums līdz 1930. gadiem.

## Skatīt arī
* Augstā iela
Atvasinājums (fikcija)

**Atvasinājums** () ir kāda grāmata, televīzijas seriāls, filma vai datorspēle, kas ir cieši saistīta ar kādu jau iepriekš radītu darbu, bet atšķirībā no turpinājuma un atkārtota ekranizējuma, tā saturs norisinās neatkarīgi no oriģināldarba. Atvasinājumiem raksturīga pievēršanās kādam elementam oriģināldarbā, kas tur nebija centrēts. Atvasināti darbi parasti notiek tajā pašā fantāziju pasaulē, kur oriģināldarbs un iespējami tie paši tēli.

## Skatīt arī
* Atvasināts darbs
Ielas kanjons

[300px|thumb|Ielas kanjons 42. ielā [Manhatana|Manhatanā]]
**Ielas kanjons** (), arī **pilsētas kanjons**, ir vieta pilsētā, kur ielas malās atrodas vairākas augstceltnes vai debesskrāpji, kas rada kanjonam līdzīgus apstākļus šajā vietā. Bieži šādi veidojas vietās, kur kāda iela atdala kvartālus vai vairāku lielu ēku kompleksus. Šādas vietas ir, piemēram, *[[Magnificent Mile]]* iela Čikāgā, "Varoņu kanjons" Manhatanā un Honkongas centrālajā un Kouluņas apkārtnē. Šādiem kanjoniem ir ietekme uz vietējo mikroklimatu — temperatūru, vēju, gaisa kvalitāti, kā arī GPS un radio uztveramību. Tāpat kā dabas radītiem kanjoniem, ielu kanjonus iedala vairākos veidos, kā, piemēram, simetriskie un asimetriskie kanjoni, kuros celtnes ielu malās ir vai nav aptuveni viena augstuma, īsie, vidēji garie un garie kanjoni, kuru veids ir atkarīgs no ielas daļas garuma, kur abās malās ir augstceltnes, kā arī to iedala regulāros, avēnijas un dziļajos pēc kanjona augstuma un platuma attiecības.

## Atsauces
Dainis Krieviņš

**Dainis Krieviņš** (1967) ir latviešu ārsts angioķirurgs, Latvijas Universitātes (LU) profesors. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2022). 

## Dzīves gājums
Dzimis 1967. gada 28. jūnijā Cēsīs. Mācījās Cēsu 1. vidusskolā (1975–1986), studēja Latvijas Medicīnas akadēmijas (AML) Ārstniecības fakultātē (1986–1993). Pēc studiju beigām bija rezidentūrā ķirurģijā (1993–1995) un asinsvadu ķirurģijā (1995–1998) Latvijas Medicīnas akadēmijas P. Stradiņa klīniskajā slimnīcā. Papildinājās Sandjego (1995) un 
Stenforda Universitātes Medicīnas skolā ASV (1996-1997, 1997-2000). 1998. gadā aizstāvēja promocijas darbu "Aortas stentu-protēžu eksperimentālais modelis" un ieguva *Dr.med.* grādu.

No 1998. gada strādā par angioķirurgu Paula Stradiņa klīniskajā universitātes slimnīcā (PSKUS). Līdztekus ir PSKUS Mācību un zinātnes direktors (2006) un LU Medicīnas fakultātes privātdocents (2003), asociētais profesors (2005), profesors (2011).

## Atsauces
Viesturs Boka

**Viesturs Boka** (dzimis 1948. gada 16. septembrī Rīgā) ir latviešu ārsts ķirurgs, pasniedzējs un politiķis. Bijis 6. Saeimas un vairāku Rīgas domes sasaukumu deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1948. gada 16. septembrī Rīgā. Pēc Rīgas 49. vidusskolas beigšanas (1966), studēja Rīgas Medicīnas institūta (RMI) Ārstniecības fakultātē (1966—1972). Pēc studiju beigām bija klīniskajā ordinatūrā RMI Fakultātes ķirurģijas katedrā. Papildinājās kvalifikācijas kursos krūšu dobuma ķirurģijā Maskavas Centrālajā ārstu kvalifikācijas celšanas institūtā (1978), ķirurģijā un pedagoģijā 1. Maskavas medicīnas institūtā (1979) un sejas-žokļu ķirurģijā Ļeņingradas kara medicīnas akadēmijā (1982). 1981. gada aizstāvēja medicīnas zinātņu kandidāta grādu.

RMI Fakultātes ķirurģijas katedras asistents (1976—1985), docents (1985—1992), Ārstniecības fakultātes prodekāns (1989—1992), dekāns (1992). Papildinājās Ziemeļvalstu Sabiedrības veselības skolā Gēteborgā nacionālās veselības stratēģijas izstrādes jautājumos (1992) un Māstrihtas Universitātē problēmiskās medicīnas izglītības organizācijā un metodikā (1994).

Latvijas Medicīnas akadēmijas slimnīcas "Linezers" ķirurģijas bloka vadītājs (1992—2005) un no 1999. gada šīs slimnīcas direktors un Valdes priekšsēdētājs. Latvijas Ārstu biedrības prezidents (1999—2006), viceprezidents (2006—2010). Rīgas Stradiņa Universitātes asociētais profesors (2001), profesors (2005). Rīgas Austrumu klīniskās universitātes slimnīcas valdes priekšsēdētājs (2005—2015), Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors (2011).

2007. gadā RSEBAA ieguva arī maģistra grādu uzņēmējdarbības vadībā.

## Politiskā darbība
Bijis vairāku Rīgas domes sasaukumu deputāts. Pirmo reizi ievēlēts 1994. gada pašvaldību vēlēšanās no partijas "Saimnieks". Kandidējis arī 1997. gada vēlēšanās, sākotnēji neievēlēts, bet 1998. gadā kļuvis par domes deputātu. 2001. gada pašvaldību vēlēšanās atkal ievēlēts Rīgas domē, šoreiz no partijas "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta.

1995. gadā V. Boka kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās no Demokrātiskās partija "Saimnieks", un, lai gan sākotnēji netika ievēlēts 6. Saeimā, bet 1997. gadā kļuva par Saeimas deputātu mirušā Ivara Ķezebera vietā (amatā līdz 1998. gadam). Nesekmīgi kandidējis vēl arī 7. Saeimas vēlēšanās (no tās pašas partijas) un 8. Saeimas vēlēšanās (no partijas "Latgales Gaisma").

2000. gadā iestājies partijā "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK", no kuras izstājies 2002. gadā, iestājoties jaunā partijā "Latgales Gaisma". 2003. gadā, būdams neatkarīgs deputāts Rīgas domē, iesaistījies LSDSP Rīgas domes frakcijā.

## Apbalvojumi
* MK Atzinības raksts (2005)
* Triju Zvaigžņu ordenis (2008)
* Aizsardzības ministra Goda zīme (2010)
* Barikāžu piemiņas zīme (2012)
* LĀB I pakāpes goda zīme " Tempus Hominis" (2013)

## Atsauces
Lazdiņš

**Lazdiņš** (sieviešu dzimtē Lazdiņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „lazda” pamazināmās formas vai vietvārda Lazdiņi vai Lazdiņas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Artis Lazdiņš (1986) — futbolists;
* Auseklis Lazdiņš (1936) — inženieris-elektriķis, Latvijas Republikas Enerģētikas ministrs;
* Ēriks Lazdiņš (1914—1997) — mākslinieks un šaha problēmists;
* Harijs Lazdiņš (1910—1988) — futbolists;
* Jānis Lazdiņš (1875—1953) — mūziķis un diplomāts;
* Kārlis Lazdiņš (1893—?) — ierēdnis, Tautas padomes loceklis;
* Viktors Lazdiņš (1881—1941) — advokāts, Tautas padomes loceklis;
* Voldemārs Lazdiņš (1887—1916) — skolotājs un zoologs.

## Skatīt arī
* Lazda
Andris Rubins

**Andris Rubins** (dzimis 1947. gada 19. novembrī Siguldā) ir latviešu ārsts dermatovenerologs, Latvijas Universitātes (LU) profesors. Aktīvi darbojies politikā, bijis 6. Saeimas deputāts (1995—1998).

## Dzīves gājums
Studēja Rīgas Medicīnas institūta (RMI) Ārstniecības fakultātē (1968—1974). Pēc internatūras (1974—1975) strādāja par dermatovenerologu Ādas un venērisko slimību dispanserā (1976—1981). 1981. gadā Maskavā aizstāvēja medicīnas zinātņu kandidāta grādu, 1988. gadā medicīnas zinātņu doktora grādu ar disertāciju "Psoriāzes imunopatoģenēze un imunoterapija".

RMI Dermatoveneroloģijas katedras asistents (1982—1984), docents (1984—1988), profesors (1988—2010), Latvijas Medicīnas akadēmijas, tad Rīgas Stradiņa universitātes (RSU) Dermatoveneroloģijas katedras vadītājs (1991—2010).

Pēc konflikta ar RSU vadību 2010. gadā pārgāja strādāt Latvijas Universitātē, ir Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors (2011).

Ārsts ir arī A. Rubina dēls Silvestrs Rubins, kurš tāpat aktīvi darbojies politikā.

## Politiskā darbība
Rubins 1992. gadā pievienojās partijai "Tēvzemei un Brīvībai", taču 1994. gadā no tās izstājās, kad nesaņēma atbalstu kandidēšanai uz vadošu amatu Rīgas Medicīnas institūtā. 1995. gadā A. Rubins kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās no Tautas kustības "Latvijai" (Zīgerista partijas) un tika ievēlēts par 6. Saeimas deputātu (1995—1998). Pēc izstāšanās no Tautas kustības "Latvijai" darbojās Tautas kopā "Brīvība". No 1998. gada Latvijas Atdzimšanas partijas dibinātājs un no 2001. gada tās priekšsēdētājs. Pēc tam vairākkārt nesekmīgi kandidējis Saeimas, Rīgas domes, Siguldas domes un Eiropas Parlamenta vēlēšanās. 12. Saeimas vēlēšanās kandidēja no Latvijas Reģionu apvienības saraksta.

13. Saeimas vēlēšanās nesekmīgi kandidēja no jaunizveidotās partiju apvienības "Latviešu Nacionālisti". Šo pašu sarakstu pārstāvēja 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, netika ievēlēts.

2021. un 2025. gada pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Siguldas novada domē no Latvijas Atdzimšanas partijas, taču netika ievēlēts.

## Atsauces
Simons Daukants

**Simons Daukants** (, ; dzimis , miris ) bija lietuviešu vēsturnieks, rakstnieks un folklorists, pirmās lietuviski sarakstītās lietuviešu vēstures autors. Strādājis Rīgā, kādu laiku dzīvoja Jaunsvirlaukā.

Dzimis mežsarga ģimenē 3 kilometrus no Latvijas (tolaik Kurzemes hercogistes) robežas. No 1814. līdz 1816. gadam mācījās ģimnāzijā Viļņā. Studēja Viļņas un Tartu universitātēs. No 1825. līdz 1834. gadam strādāja Rīgas ģenerālgubernatora Kārļa Magnusa fon der Pālena kancelejā. No 1835. līdz 1851. gadam strādāja Krievijas Senāta Lietuvas metrikā. 1851. gadā devās pensijā. Kādu laiku dzīvoja Varņos, vēlāk pie mecenāta, ārsta Pētera Smugleviča Jaunsvirlaukā, bet dzīves pēdējos gadus dzīvoja Papilē, kur mūsdienās iekārtots Daukanta muzejs.

Jau kā students sarakstīja sacerējumu "Seno lietuvju un žemaišu darbi" (*Darbai senųjų lietuvių ir žemaičių*). 1838. gadā tika sarakstīta "Žemaišu vēsture" (*Istorija žemaitiška*). Tāpat Pēterburgas dzīves periodā sarakstīja "Seno lietuviešu, augštaišu un žemaišu paražas" (*Būdas senovės lietuvių, kalnėnų ir žemaičių*). Rakstīja arī par saimnieciskiem jautājumiem un tulkoja antīkos autorus.

Daukanta vārdā nosaukts Viļņas laukums, kur atrodas Lietuvas prezidenta pils. Daukants bija attēlots uz 100 litu naudas zīmes.

## Ārējās saites
Polijas Karalistes konstitūcija (1815)

**Polijas Karalistes konstitūcija (1815)** pasludināta Polijas Karalistē 1815. gadā un bija spēkā līdz 1832. gada Organisko Statūtu izsludināšanai. Sekojot Vīnes kongresa lēmumiem, atjaunotajai Polijas Karalistei Krievijas imperators Aleksandrs I piešķīra vienu no liberālākajām konstitūcijām tā laika Eiropā. Taču jau dažus gadus vēlāk Krievijas administrācija sāka pārkāpt konstitūcijas normas un pēc 1830.-31. gada poļu sacelšanās apspiešanas tās darbība tika izbeigta. 

Konstitūcija paredzēja runas, preses un reliģijas brīvību. Atjaunojot poļu šļahtiču tiesības, tā samazināja ebreju un zemnieku tiesības. Lai arī Sejms bija jāsasauc ik pēc diviem gadiem, realitātē to sasauca aizvien retāk - 1818., 1820., 1826., un 1830. gadā. Pēdējās divas reizes tas vairs nenotika publiski.

## Saturs
Konstitūcijai bija 165 paragrāfi septiņās nodaļās. Galvenie punkti bija šādi:
*Karaliste ir konstitucionāla monarhija reālūnijā ar Krievijas Impēriju. Krievijas imperators ir Polijas karalis. Ārpolitiku nosaka Krievija, taču Karalistei ir savs parlaments, armija, pārvalde un tiesu sistēma. 
*Karalim ir tiesības sasaukt un atlaist parlamentu, iecelt augstākos administrācijas ierēdņus, viņš vienīgais var ierosināt vai atcelt likumus.
*Vicekaralis (Namestņiks) ir karaļa pārstāvis, vada Valsts Padomi un Administrācijas Padomi, nominē kandidātus administrācijai. 
*Administrācijas Padomi veido pieci ministri, kurus ieceļ karalis vai vicekaralis, tā veic izpildvaras un administrācijas vadības pienākumus, sagatavo lēmumus iesniegšanai Valsts Padomē.
*Valsts Padomi veido ministri, padomnieki, valsts sekretāri un citi karaļa nominēti pārstāvji, kas sagatavo likumus apstiprināšanai, izmanto tiesas pilnvaras, sodot administrācijas darbiniekus, saņem apskatus un sagatavo atskaites karalim.
*Parlamentu veido karalis, augšpalātu Senāts, apakšpalātu Sejms. 128 deputāti tika izvēlēti uz sešiem gadiem, 1/3 no tiem mainot ik pēc 2 gadiem.
Penkule

**Penkule** ir ciems Dobeles novada Penkules pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienviddaļā Auces un Ālaves starpupē autoceļu P96 un V1128 krustojumā  no novada centra Dobeles un  no Rīgas. Penkulē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, dienas centrs «Tevi gaida», feldšerpunkts, pasts, veikals, luterāņu baznīca. Uz dienvidiem no ciema atrodas Penkules lidlauks. Sena apdzīvota vieta, kas kā *Wanpen* vēstures avotos pirmoreiz minēta 1272. gadā Spārnenes novada sadalīšanas protokolā. Mūsdienu apdzīvotā vieta attīstījusies ap bijušās Penkules muižas *(Pankelhof)* centru un Penkules kroņa pagasta valdi. Penkules luterāņu baznīca ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.


Attēls:Penkules pagasta kultūras nams.jpg|Penkules pagasta kultūras nams
Attēls:Penkules baznīcas tornis.jpg|Penkules baznīcas tornis



## Atsauces
Ziedugravas

**Ziedugravas** var būt:
* Naudītes agrākais nosaukums
* Ziedugravas — mazciems Aizkraukles novada Skrīveru pagastā
Zebrene

**Zebrene** ir ciems Dobeles novada Zebrenes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā Bērzes krastā pie autoceļa P104  no novada centra Dobeles un  no Rīgas. Zebrenē atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Reņģes muižas *(Rengenhof)* centru un līdz 1920. gadu beigām dēvēta par **Reņģi**. Izaugusi pēckara gados kā ciema padomes (līdz 1975. gadam un no 1990. gada) un padomju saimniecības «Zebrene» centrālais ciemats.

Reņģes muižā dzimis Pēterburgas Zinātņu Akadēmijas prezidents, no 1740. gada Krievijas sūtnis Dānijā, Hamburgā, Brēmenē un Lībekā Johans Albrehts fon Korfs (*Johann Albrecht von Korff*, 1697—1766).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Reņģe (nozīmju atdalīšana)

**Reņģe** var būt:
* reņģe — Atlantijas siļķes pasuga
* Reņģe — apdzīvota vieta Rubas pagastā
* Reņģe — dzelzceļa stacija
* Reņģe — upe, Tērvetes pieteka
* Zebrenes agrākais nosaukums
Kanādas provinces un teritorijas

**Kanādas provinces un teritorijas** ir pirmā līmeņa Kanādas administratīvais iedalījums. Šajā līmenī ir 10 provinces un 3 teritorijas, kas visas kopā veido pasaules otru lielāko valsti. Galvenā atšķirība starp Kanādas provincēm un teritorijām ir šāda: provinces saņem tiešas pilnvaras no monarhijas, kamēr teritoriju pilnvaras izdod Kanādas federālā valdība. Līdz ar to provincēm ir lielākas politiskās pilnvaras.

Kanādas provinces un teritorijas administratīvi sīkāk dalās 3642 Kanādas pašvaldībās, kas ir Kanādas otrā līmeņa administratīvais iedalījums

## Iedalījuma vēsturiskā attīstība
Ontārio, Kvebeka, Ņūbransvika un Jaunskotija ir tās provinces, kas  izveidoja federāciju un pakāpeniski ieguva suverenitāti no Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes. Nākamo sešu gadu laikā tām pievienojās Manitoba, Britu Kolumbija un Prinča Edvarda Sala. 

Hudzona līča kompānija līdz 1870. gadam pārvaldīja lielas platības Kanādas rietumos, līdz tā šīs zemes nodeva Kanādas valdībai. Mūsdienās tā ir daļa no Ziemeļrietumu Teritorijām.  Ziemeļrietumu teritoriju daļa dienvidos no 60° paralēles kļuva par Albertas un Saskačevanas provincēm. 1869. gadā vēlēšanās tika izlemts, ka Ņūfaundlenda joprojām būs britu teritorija, jo vietējie iedzīvotāji baidījās no pārmērīgas Kanādas dominances. 

1907. gadā Ņūfaundlenda un Labradora ieguva domīnijas statusu. 1948. gada referendumā ar nelielu pārsvaru tika izlemts, ka Ņūfaundlenda un Labradora būs Kanādas sastāvā, 1949. gadā tās kļuva par Kanādas desmito provinci.

## Iedalījums
### Provinces

### Teritorijas

## Atsauces

## Ārējās saites
Anni Frida Lingstade

**Princese Anni Frida Sinnija Reisa no Plauenes** (; dzimusi **Lingstade**;  Bjērkosenē, Norvēģijā), plaši zināma kā **Frīda Lingstade** un **Frīda**, ir norvēģu izcelsmes zviedru dziedātāja. Mūziķes māte bija norvēģiete, bet tēvs vācietis. Frīda uzauga Zviedrijā, kā arī bija viena no popgrupas ABBA dalībniecēm. Pēc grupas darbības beigšanas viņa turpināja savu solo karjeru un 1982. un 1984. gadā izdeva albumu angļu valodā (*[[Something's Going On]]*, *[[Shine]]*), kā arī 1996. gadā zviedru valodā (*[[Djupa andetag]]*). Mūsdienās māksliniece iesaistās dabas aizsardzības popularizēšanā un piedalās kā viesmāksliniece citu mūziķu albumos.

1963. gadā Anni Frida apprecējās ar mūziķi Ragnāru Fredikšonu, laulības laikā piedzima divi bērni, bet pāris izšķīrās 1970. gadā. Neilgi pēc laulības beigām māksliniece iepazinās ar Benni Andešonu un pāris gadus vēlāk, piebiedrojoties Bjērnam Ulveusam un Angnētai Feltskūgai, tika dibināta grupa ABBA. Pāris apprecējās 1978. gadā, bet izšķīrās trīs gadus vēlāk. 1992. gadā Frīda salaulājās ar vācu princi Heinrihu Reisu no Plauenes, bet princis mira no limfomas 1999. gadā. Pašlaik Frīda dzīvo Cermatā, Šveicē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā ABBA mājaslapa
* Anni Fridas Lingstades biogrāfija
Daina Andersone

**Daina Andersone** (1948) ir latviešu ārste reimatoloģe, Latvijas Universitātes (LU) profesore.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1948. gada 26. jūnijā Rīgā. Studēja Rīgas Medicīnas institūtā (RMI) līdz 1972. gadam. Bija RMI klīniskajā ordinatūrā (1977-1980), 1981. gadā Lietuvas Eksperimentālās un klīniskās medicīnas institūtā Viļņā aizstāvēja medicīnas zinātņu kandidāta disertāciju "Lizosomālo fermentu aktivitātes noteikšanas asins plazmā un limfocītos klīniski diagnostiskā nozīme pacientiem ar infekciozi alerģisku miokardītu".

Strādāja par asistenti (1980-1983), tad par docenti (1983-1998) RMI Iekšķīgo slimību katedrā. Papildinājās Hanoveras Medicīnas Augstskolā (1993) un Kārļa Frīdriha Nirnbergas Universitātē (1995). 
1995. gadā Latvijas Medicīnas akadēmijā (AML) aizstāvēja disertāciju habilitētā medicīnas doktora grāda iegūšanai "Jauni aspekti jautājumā par reaktīvā artrīta etiopatoģenēzi", bija AML P. Stradiņa klīniskās slimnīcas Reimatoloģijas centra vadītāja (1993-1999).
	 	 
Pēc konflikta ar AML vadību 1999. gadā pārgāja strādāt par reimatologu Rīgas Pilsētas 1. klīniskajā slimnīcā, vēlāk atgriezās Paula Stradiņa klīniskajā universitātes slimnīcā kā Reimatoloģijas centra vadītāja, bija LU Medicīnas fakultātes Internās medicīnas katedras asociētā profesore, tad profesore (2013). Latvijas Reimatologu asociācijas prezidente.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Godīga spēle medicīnā. Reimatoloģe Daina Andersone  L. Lūse doctus.lv. 2009. gada jūnijā
Vējava

**Vējava** var būt:
* Vējava — apdzīvota vieta Bērzkalnes pagastā
* Vējava — apdzīvota vieta Jumurdas pagastā
Vējava (Jumurdas pagasts)

**Vējava** (agrāk — **Laģēni**) ir ciems Madonas novada Jumurdas pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā autoceļu V839 un V846 krustojumā  no pagasta centra Jumurdas,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta veidojusies netālu no bijušās Vējavas muižas *(Fehgen)* centra ceļu krustojumā pie Vējavas pagasta valdes un krogus. Ciemā piecas Līvānu mājas un bijušais kolhoza kantoris.

## Atsauces
Alfrēds Jānis Sīpols

**Alfrēds Jānis Sīpols** (1950) ir latviešu ārsts neiroendokrinologs, Latvijas Universitātes (LU) profesors.

## Dzīves gājums
Dzimis 1950. gada 14. augustā Belinghemā, Vašingtonas štatā ASV latviešu bēgļu ģimenē. Studēja Oregonas Valsts Universitātes (*Oregon State University*) Bioķīmijas un biofizikas departamentā (1977-1982), ko beidza ar bakalaura grādu (B.S.) bioķīmijā un biofizikā. 
Doktorantūras studijas Vašingtonas Universitātē (*University of Washington*), PhD kandidāts (Ph.C.) medicīnas fizioloģijā un psiholoģijā (1987). Līdztekus studēja arī Vašingtonas Universitātes Medicīnas departamentā, 1991. gadā vienlaicīgi ieguva Medicīnas doktora (M.D.) un Filozofijas doktora (Ph.D.) grādu medicīnas fizioloģijā un psiholoģijā.

Bija rezidentūrā Vašingtonas Universitātes Medicīnas departamentā un Sietlas Veterānu pārvaldes medicīnas centrā endokrinoloģijā un metabolismā (1991-1994). No 1988. gada bija Sietlas Humanitāro zinātņu universitātes (*Seattle Pacific University*) docents (1988-1994), tad profesors medicīniskā psiholoģijā un no 1995. gada Vašingtonas Universitātes vecākais pētnieks neiroendokrinoloģijā.

1994. gadā pārcēlās uz dzīvi Latvijā, bet turpināja zinātniskos pētījumus ASV. No 1999. gada strādā par vadošo pētnieku Latvijas Eksperimentālās un klīniskās medicīnas institūtā, bija tā direktors (2001-2004). LU Medicīnas fakultātes asociētais profesors (2001), profesors (2013).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas “kurpēs” jūtos ērti. Jānis Sīpols un pētījumi par ēstgribas mazināšanu  Inta Brikere, la.lv 2012. gada 30. maijā 
*  Latvija Var! Tukšā vietā nekas nerodas... Jana Gavare, db.lv, 2008. gada 9. maijā
* Viena kāja te, otra – tur Līga Ribkinska, Doctus, 2006. gada augustā
Sidrabiņi

**Sidrabiņi**, agrāk — **Ozoli**, ir ciems Madonas novada Sausnējas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā autoceļu V885 un V917 krustojumā  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Sidrabiņos atrodas pagasta pārvalde, bērnudārzs, pasts, ambulance, veikals un ģimenes atbalsta centrs «Zīļuks».

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojās Ozolu muižas *(Ohselshof)* centrā, pēdējais Ozolu muižas pārvaldnieks bija piebaldzēns Sudrabs, pēc kura arī ciems sākts dēvēt par Sidrabiņiem. Latvijas PSR laikā bija ciema padomes un kolhoza «Liepkalne» ciemats.

## Atsauces
Sausnēja

**Sausnēja** ir ciems Madonas novada Sausnējas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā autoceļu P78 un V917 krustojumā  no pagasta centra Sidrabiņiem,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Sausnējā atrodas Jāņa Zālīša Sausnējas pamatskola, bibliotēka, ambulance, vairāki veikali un rakstnieka Valda muzejs «Līdumi». Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Sausnējas muižas *(Saussen)* centru un veco Sausnējas pagastnamu.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Sausnējas muižas dzīvojamā ēka celta ap 1858. gadu, nodedzināta 1905. gada revolūcijas laikā, pēc tam atjaunota. Sausnējas muiža () ar Namniekkalna pusmuižu pēc 1920. gada zemes reformas sadalīta 57 vienībās 2480 ha kopplatībā. Muižas kungu mājā no 1929. gada atradās pamatskola, citās ēkās nespējnieku patversme.
Daudzas ēkas, tai skaitā muižas kungu māja un Sausnējas pareizticīgo baznīca ir sagrautas Sarkanā armijas uzbrukumā  Otrā pasaules kara laikā 1944. gada rudenī, kad fronte vairākas nedēļas turējās Sausnējas apkaimē.

Sausnējas muiža 1918.jpg|Sausnējas muiža (1918)


## Atsauces
Denī Papēns

**Denī Papēns** (; dzimis , miris ) bija franču matemātiķis, fiziķis un izgudrotājs. Atpazīstamību iemantojis ar savu izgudrojumu — tvaika katlu, kas bija tvaika dzinēja un ātrvārāmā katla priekštecis.

## Biogrāfija
Papēns piedzima 1647. gadā Francijas pilsētā Bluā, Luāras un Šēras departamentā, Francijā. Pabeidzis jezuītu skolu, Papēns iestājās Anžē Universitātē, kur viņš studēja medicīnu un ieguva doktora grādu. Par ārstu Papēns tā arī nekļuva, jo iepazinās ar holandiešu fiziķi Kristiānu Heigensu, kura ietekmē Papēns sāka apgūt fiziku un mehāniku. 1673. gadā Parīzē, strādājot kopā ar Heigensu un Gotfrīdu Leibnicu, viņš sāka interesēties par vakuuma izmantošanu dzinējspēka radīšanai.

## Pirmā Londonas vizīte
left|thumb|Denī Papēna tvaika katls (1679)

Pirmo reizi Papēns viesojās Londonā 1675. gadā, kad laika posmā no 1676. līdz 1679. gadam, strādāja kopā ar Robertu Boilu, publicējot savu darbi atskaiti rakstā *Continuation of New Experiments* (1680). Šajā laika posmā Papēns izgudroja tvaika katlu, ātrvārāmā katla paveidu ar drošības vārstu.

## Vācija
thumb|100px|Pirmais tvaika dzinēja virzulis (1690)

Būdams hugenots, Papēns saskārās ar būtiskiem ierobežojumiem, kurus pret protestantiem vērsa Luijs XIV, tajā skaitā arī ar Nantes edikta atcelšanu 1685. gadā. 1687. gadā viņš pārcēlās uz Vāciju, kur dzīvoja kopā ar citiem hugenotu trimdiniekiem no Francijas.

1689. gadā, Papēns ierosināja ar sūkņa vai plēšu palīdzību uzturēt spiedienu un padot gaisu ūdenslīdēja kupolā, inženieris Džons Smitons realizēja šo ideju 1789. gadā.

1690. gadā Marburgā, pētot gaisa spiediena mehānisko spēku savā tvaika katlā, Papēns uzbūvēja pirmo tvaika dzinēja virzuļa modeli.

Turpmākos piecpadsmit gadus Papēns turpināja strādāt pie tvaika dzinēju uzbūves. 1695. gadā viņš pārcēlās no Marburgas uz Kaseli. 1705. gadā viņš kopā ar Gotfrīdu Leibnicu izveidoja otro tvaika dzinēja modeli, kas bija balstīts uz Tomasa Seiverija atklājumiem, un šis modelis jau izmantoja tvaika nevis gaisa spiedienu. Dzinēja uzbūvi publicēja 1707. gadā.

Dzīvojot Kaselē un Hesē, 1704. gadā, viņš uzkonstruēja kuģi, ko piedzina viņa izveidotais tvaika dzinējs, kas bija savienots ar airiem. Šādi viņš kļuva par pirmo cilvēku, kas uzkonstruējis kuģi ar tvaika dzinēju, kā arī pirmo jebkāda tipa transportlīdzekli ar tvaika dzinēju. Vēlāk viņš atlēja pirmo pasaulē tvaika dzinēja cilindru dzelzs lietuvē Vekerhāgenē, mūsdienās šī vieta zināma kā Reinhārdšāgene—Vekerhāgene.

## Atgriešanās Londonā
Papēns atgriezās Londonā 1707. gadā, atstājot savu sievu Vācijā. Daži no viņa darbiem tika izstādīti Karaliskai sabiedrībai laika posmā no 1707. līdz 1712. gadam, bet tā arī neieguva atzinību un novērtējumu, ko Papēns uztvēra ar lielu sarūgtinājumu. Papēna idejas un 1690. gadā izveidotā gaisa tvaika dzinēja aprakstus izmantoja Tomass Ņukomens savā konstrukcijā 1712. gadā, kas tiek uzskatīts par Papēna nāves gadu.

Pēdējās izdzīvojušās liecības par Papēna atrašanās vietu nāk no vēstules, ko viņš rakstīja 1712. gada 23. septembrī. Uz to laiku viņš bija trūcīgs, un tiek uzskatīts, ka viņš nomira tajā pašā gadā un tika apbedīts nemarķētā ubagu kapā.

## Atsauces
Jumurda

**Jumurda** ir ciems Madonas novada Jumurdas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā Jumurdas ezera krastā pie autoceļa P33 31 km no novada centra Madonas un  no Rīgas. Jumurdā atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, feldšerpunkts, pasts, veikals un viesnīca «Jumurdas muiža», kā arī vairāki uzņēmumi. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Jumurdas muižas *(Jummerdehn)* centru un pagasta valdi; pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Padomju zeme» centrālais ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Jurijs Markovs

**Jurijs Markovs** (1949) ir Latvijas krievu izcelsmes histologs un embriologs, Latvijas Universitātes (LU) profesors. 

## Dzīves gājums
Dzimis 1948. gada 23. oktobrī. Studēja Rīgas Medicīnas institūtā (RMI) (1967-1973). Aspirantūrā Maskavas 2.medicīnas institūtā (1974-1978), kur 1978. gadā aizstāvēja medicīnas zinātņu doktora disertāciju "Morfoloģiskās pārmaiņas aknu šūnās aknu perfūzijas un prezervācijas laikā". 
Strādāja par asistentu, vēlāk docentu Rīgas Medicīnas institūtā, pēc tam Latvijas Medicīnas akadēmijā (1973-1998). Papildinājās Ļeņingradas Pediatriskajā medicīnas institūtā (1983, 1987). 1993. gadā ieguva habilitētā medicīnas zinātņu doktora grādu par disertāciju "Cinka homeostāzes histoķīmiskie aspekti". 

1998. gadā pārgāja strādāt Latvijas Universitātē, bija LU Medicīnas fakultātes Anatomijas katedras asociētais profesors (1999–2008), profesors (2008).

## Atsauces
Kita (nozīmju atdalīšana)

**Kita** var būt

* Erta Kita — amerikāņu aktrise, dziedātāja, kabarē zvaigzne, dejotāja;
* Tetjana Kita (*Тетяна Кіт*; 1994) — ukraiņu cīkstone;
* Kita — vairāku Japānas pilsētu administratīvais rajons, kas nozīmē “ziemeļi”;
* Kita — pilsēta Mali.
Velke Pavlovice

**Velke Pavlovice** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Bržeclavas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1252. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Ekonomika
Pilsētas apkaimē attīstīta vīnkopība.
Virga

**Virga** ir ciems Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Virgas pagastā autoceļu P106 (Ezere — Embūte — Grobiņa) un V1210 (Priekule — Paplaka — Virga) krustojumā. Kaut arī ciems atrodas pagastā, kas nosaukts Virgas vārdā, pagasta centrs atrodas Paplakā. Virgā atrodas Virgas pamatskola un bibliotēka.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
1575. gadā Virgas muiža kā lēnis piešķirts Livonijas ordeņa vasaļa Konrāda Noldes dzimtai. 1583. gadā apstiprināts dzimtas zīmogs un ģerbonis, kas tagad redzams Virgas muižas zāles durvīs.

Ziemeļu kara laikā 1701. gada ziemā Virgā atradās Zviedrijas karaļa Kārļa XII karaspēka nometne. 1875. gadā pagastā tika nodibināta latviešu skola, kas kopš 1935. gada atradās muižas ēkā. Līdz 1937. gadam Virgā darbojās arī vācu pamatskola. 1892. gadā pirmoreiz minētas Virgas holandiešu tipa vējdzirnavas, kas Liepājas — Priekules — Ezeres autoceļa malā darbojās līdz 1937. gadam.
2001. gada vasarā Virgā tika atklāta piemiņas zīme "Kārļa zābaks".

## Atsauces
Alķīmiķis

**Alķīmiķis** var būt:

* cilvēks, kas nodarbojas ar alķīmiju;
* "Alķīmiķis" — 1988. gadā uzrakstīta Paulu Koelju grāmata.
Šāndors Petēfi

**Šāndors Petēfi** (; dzimis kā **Aleksandrs Petrovičs** , miris visticamāk ) bija serbu/slovāku izcelsmes ungāru nacionālais dzejnieks, 1848. gada revolūcijas dalībnieks Ungārijā.

Dzimis serbu tirgotāja ģimenē. Kad Šāndoram bija gads, ģimene pārcēlās uz Kiškunfēleģhāzu, kuru Petēfi vēlāk uzskatīja par savu dzimto pilsētu. Pamācījies Banska Štjavnicas ģimnāzijā, Šāndors Petēfi strādāja dažādus darbus. 1842. gadā tika publicēts pirmais Petēfi dzejolis.

Nobriestot revolūcijai Ungārijā, 1848. gada 15. martā Šāndors Petēfi bija to cilvēku vidū, kuri pūļa priekšgalā pārņēma varu Peštā un Budā. Tajā pat dienā Petēfi publiski nolasīja savu "Nacionālo dziesmu" (*Nemzeti dal*), kas kļuva par ungāru nacionālās atmodas simbolu. Vēlāk Petēfi iestājās ungāru kaujas vienībās. Visticamāk (viņa ķermenis netika atrasts) kritis cīņā pret Krievijas Impērijas okupācijas spēkiem Transilvānijā Šegešvāras kaujas laikā.

## Ārējās saites
Konstantīns Kalnbērzs

**Konstantīns Kalnbērzs** (1950) ir latviešu ārsts plastiskais ķirurgs un ortopēds, Latvijas Universitātes (LU) profesors.

## Dzīves gājums
Dzimis  1950. gada 4. jūlijā Rīgā medicīnas zinātnieku Viktora Kalnbērza un Ritas Kukaines ģimenē. Pēc Rīgas 49. vidusskolas beigšanas studēja Rīgas Medicīnas institūta (RMI) Ārstniecības fakultātē (1968–1974). 

Pēc klīniskās ordinatūras bērnu ortopēdijā bija Latvijas Traumatoloģijas un ortopēdijas zinātniskās pētniecības institūta zinātniskais līdzstrādnieks.  
1978. gadā Maskavā aizstāvēja medicīnas zinātņu kandidāta grādu ar disertāciju "Kompresijas - distrakcijas osteosintēze ar V. Kalnbērza aparātu slimniekiem ar apakšstilba kaulu lūzumiem un pseidartrozēm", 1988. gadā Ļeņingradas Kara Medicīnas Akadēmijā medicīnas zinātņu doktora grādu ar disertāciju "Vaļēju lūzumu un to seku kompleksā ārstēšana". 

Papildinājās Sv. Gerana slimnīcā Stokholmā (*Sankt Görans sjukhus*, 1986), Jeila Universitātes klīnikā pie prof. K. Keggi (1989), Vīnē pie prof. K. Cveimillera (K. Zweymüller, 1996) un AO/ASIF pamatkursā Davosā (1999). Vadīja Locītavu ķirurģijas centru Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīcā, tur nodibinājis arī savu privātklīniku.  
 
Latvijas Medicīnas akadēmijas  profesors (1993), vēlāk pārgāja strādāt Latvijas Universitātē, ir LU Medicīnas fakultātes profesors (2013).

## Atsauces
Gemini 2

***Gemini 2*** bija NASA pilotējamās programmas *[[Gemini (kosmiskais projekts)|Gemini]]* kosmosa kuģa *Gemini* otrais lidojums. Tas tika veikts nepilotējamā režīmā subortitālā trajektorijā, lai izmēģinātu karstuma vairogu. Kosmosa kuģis palaists 1965. gada 19. janvārī.

## Lidojuma gaita
*Gemini 2* tika palaists  14:03:59.861 UTC ar nesējraķeti *[[Titan II GLV]]* (sērijas numurs *62-12557*, lidojums *GT-2*) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-19*.

Lielākais augstums tika sasniegts 171,1 km. Nolaižamais aparāts nolaidās Atlantijas okeānā 3422 km attālumā no Kanaveralas zemesraga. Lidojums ilga 18 minūtes 16 sekundes.

## Ārējās saites

* NASA Gemini 2 press kit December 4. 1964
* On The Shoulders of Titans: A History of Project Gemini  NASA
Kostarikas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Kostarikas novietojums]]
**[[Kostarika]]s administratīvo iedalījumu** veido **7 provinces** (spāņu: *provincias*), kas izveidotas saskaņā ar Kostarikas konstitūciju. Visas 7 provinces sīkāk iedalās **81 kantonā** (spāņu: *cantones*) un **463 distriktos** (spāņu: *districtos*). 

Pēc platības lielākā province ir Puantarenasas province (410 929 km²), savukārt vismazākā – Sanhosē province (4 966 km²). Pēc iedzīvotāju skaita visvairāk iedzīvotāju ir Sanhosē province (1 404 242 iedzīvotāji), bet vismazāk — Puantarenasas province (11 266 iedzīvotāji). 

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Provinces

## Atsauces
Ubangi

**Ubangi** (, ) ir upe centrālajā Āfrikā, Kongo labā krasta pieteka. Sākas uz Centrālāfrikas Republikas un Kongo Demokrātiskās Republikas robežas, satekot Velei un Mbomu. Tek 370 km rietumu virzienā; pirms Bangi pagriežas uz dienvidiem un veido jau Kongo Republikas un Kongo Demokrātiskās Republikas robežu. Ietek Kongo pie Mbandakas. Kopējais garums ir 1120 km, kopā ar garāko satekupi Veli — 2272 km. Lielākās pietekas ir Koto un Lobaje (labās). Upes baseinu lielākoties aizņem ekvatoriālie lietus meži. Lielākā pilsēta krastos ir Centrālāfrikas Republikas galvaspilsēta Bangi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Surinamas administratīvais iedalījums

[thumbnail|[Surinamas novietojums]]
**[[Surinama]]s administratīvo iedalījumu** veido **10 distrikti**. Katru apgabalu pārvalda apgabala komisāra prezidents. Visi 10 apgabali sīkāt tiek iedalīti **62 apakšapgabalos**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

## Apgabali

## Atsauces
Gambīts

**Gambīts** ir kopīgs nosaukums šaha atklātnēm, kurās viena no pusēm upurē vienu vai vairākus bandiniekus, bet dažreiz arī vieglo figūru. Gambīta mērķi ir apsteigt pretinieku attīstībā, iegūt pozicionālas priekšrocības vai izveidot uzbrukumu pretinieka karalim. Ja upuri pieņem, izveidojas **pieņemtais gambīts** (atklātņu nosaukumos vārdu „pieņemtais“ parasti izlaiž), ja upuri atraida — **atraidītais gambīts**. Ja gambīta atraidīšana notiek, piedāvājot pretupuri, tad šādu atklātni sauc par **kontrgambītu**.

## Vēsture
Pirmais terminu „gambīts“ lietoja Ruī Lopess tā nosaucot atklātni: 1. e2-e4 e7-e5 2. Zg1-f3 f7-f6 3. Zf3xe5. Gambītu lietošana bija ļoti populāra 16.—17. gadsimtā itāļu skolas uzplaukuma laikā. Tās spilgtākie pārstāvji bija Ādolfs Andersens, Johanness Cukertorts un citi. Sevišķi nopelni gambītu attīstībā bija Polam Morfijam, kas praksē pierādīja gambītu efektivitāti. Attīstoties pozicionālās spēles principiem un aizsardzības tehnikai 20. gadsimta sākumā gambītu popularitāte kritās. Par galveno metodi cīņa ar gambītiem kļuva laicīga upurētā materiāla atgriešana ar mērķi pārņemt iniciatīvu vai vienkāršot pozīciju. 20. gadsimta 30. gados pateicoties Aleksandra Aļehina spēlei gambīti no jauna sāka iekarot popularitāti, bet jau uz citiem mūsdienīgiem principiem: par upurēto materiālu iegūt būtiskas pozicionālas priekšrocības, kas sarežģītā abpusējā cīņā kompensē materiālo zaudējumu.

## Daži populārākie gambīti
* Aļehina-Šatāra uzbrukums 1. e2-e4 e7-e6 2. d2-d4 d7-d5 3. Zb1-c3 Zg8-f6 4. Lc1-g5 Lf8-e7 5. e4-e5 Zf6-d7 6. h2-h4
* Blūmenfelda gambīts 1. d2-d4 Zg8-f6 2. c2-c4 e7-e6 3. Zg1-f3 c7-c5 4. d4-d5 b7-b5
* Budapeštas gambīts 1. d2-d4 zg8-f6 2. c2-c4 e7-e5 3. d4xe5 Zf6-g4
* Dāmas gambīts 1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4
* Albina kontrgambīts 2. ... e7-e5
* Evansa gambīts 1.e2-e4 e7-e5 2.Zg1-f3 Zb8-c6 3.Lf1-c4 Lf8-c5 4.b2-b4
* Froma gambīts 1. f2-f4 e7-e5
* Gēringa gambīts 1. e2-e4 e7-e5 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. d2-d4 e5xd4 4. c2-c3
* Itāliešu gambīts 1. e2-e4 e7-e5 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Lf1-c4 Lf8-c5 4. d2-d4
* Janīša gambīts 1. e2-e4 e7-e5 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Lf1-b5 f7-f5
* Karaļa gambīts 1. e2-e4 e7-e5 2. f2-f4
* Latviešu gambīts 1. e2-e4 e7-e5 2. Sg1-f3 f7-f5
* Maršala uzbrukums 1. e2-e4 e7-e5 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Lf1-b5 a7-a6 4. Lb5-a4 Zg8-f6 5. 0-0 Lf8-e7 6. Tf1-e1 b7-b5 7. La4-b3 0-0 8. c2-c3 d7-d5
* Morra gambīts 1. e2-e4 c7-c5 2. d2-d4 c5xd4 3. c2-c3
* Ziemeļu gambīts 1. e2-e4 e7-e5 2. d2-d4 e5xd4 3. c2-c3 d4xc3 4. Lf1-c4
* Skotu gambīts 1. e2-e4 e7-e5 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. d2-d4 e5xd4 4. Lf1-c4
* Stauntona gambīts 1. d2-d4 f7-f5 2. e2-e4
* Trakslera kontrgambīts 1. e2-e4 e7-e5 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Lf1-c4 Zg8-f6 4. Zf3-g5 Lf8-c5
* Benko gambīts 1. d2-d4 Zg8-f6 2. c2-c4 c7-c5 3. d4-d5 b7-b5

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gambītu enciklopēdija
Gilberts Gotfrīds

**Gilberts Džeremijs Gotfrīds** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu estrādes komiķis un aktieris. Plašu publicitāti ieguva pēc papagaiļa Jago tēla ierunāšanas Volta Disneja animācijas filmā "Aladins" (1992). Viņš bija zināms arī ar lomām tādās filmās kā *[[Problem Child]]* (1990), *[[Problem Child 2]]* (1991), *[[Look Who's Talking Too]]* (1990), un *[[The Adventures of Ford Fairlane]]* (1990). Gotfrīds dzimis nereliģiozu ebreju ģimenē.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Gotfrīds

**Gotfrīds** () var būt:

* Gotfrīds (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Gotfrīds fon Roge (*Gottfridus*), Livonijas ordeņa mestrs
* Gotfrīds Leibnics (*Gottfried Leibniz*, 1646—1716), vācu matemātiķis un filozofs
* Gotfrīds Ansabergs (1871—1955), latviešu dzejnieks
* Gotfrīds Mīlbergs (1887—1942), Latvijas Republikas iekšlietu ministrs

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Gilberts Gotfrīds (*Gilbert Gottfried*, 1955—2022), amerikāņu komiķis un aktieris
Autoceļš V2

|}
|}

**V2** autoceļš **Rāmava–Katlakalns** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu A7 pie Rāmavas ar autoceļu V1. Autoceļš ir  garš, klāts ar asfaltbetona segumu un atrodas Ķekavas novada Ķekavas pagastā.

Autoceļa V1 tiešā tuvumā atrodas Rudzu muiža.

## Atsauces
Žņaudzējčūsku apakšdzimta

**Žņaudzējčūsku apakšdzimta** (*Boinae*) ir viena no žņaudzējčūsku dzimtas (*Boidae*) apakšdzimtām, kas apvieno 29 mūsdienās dzīvojošas čūsku sugas un kas tiek iedalītas 5 ģintīs. Šai apakšdzimtā pieder arī visu laiku lielākā čūska, kāda jebkad dzīvojusi uz zemes — milzu žņaudzējčūska (*Titanoboa cerrejonensis*), kas dzīvoja pirms 60—58 miljoniem gadu.

## Sistemātika
* **Žņaudzējčūsku apakšdzimta** (*Boinae*)
** Anakondas (*Eunectes*)
*** Anakonda (*Eunectes murinus*)
*** Bolīvijas anakonda (*Eunectes beniensis*)
*** Paragvajas anakonda (*Eunectes notaeus*)
*** Plankumainā anakonda *(Eunectes deschauenseei*)
** Gludlūpu žņaudzējčūskas (*Chilabothrus*)
*** Abako žņaudzējčūska (*Chilabothrus exsul*)
*** Espanjolas žņaudzējčūska (*Chilabothrus striatus*)
*** Forda žņaudzējčūska (*Chilabothrus fordii*)
*** Haiti koku žņaudzējčūska (*Chilabothrus gracilis*)
*** Haiti žņaudzējčūska (*Chilabothrus strigilatus*)
*** Jamaikas gludlūpu žņaudzējčūska (*Chilabothrus subflavus*)
*** Kubas žņaudzējčūska (*Chilabothrus angulifer*)
*** Monas gludlūpu žņaudzējčūska (*Chilabothrus monensis*)
*** Puertoriko gludlūpu žņaudzējčūska (*Chilabothrus inornatus*)
*** Tērksu žņaudzējčūska (*Chilabothrus chrysogaster*)
** Koku žņaudzējčūskas (*Corallus*)
*** Augšamazones koku žņaudzējčūska (*Corallus batesii*)
*** Blomberga koku žņaudzējčūska (*Corallus blombergi*)
*** Dārza žņaudzējčūska (*Corallus hortulanus*)
*** Gredzenotā koku žņaudzējčūska (*Corallus annulatus*)
*** Grenadīnu koku žņaudzējčūska (*Corallus grenadensis*)
*** Kropāna koku žņaudzējčūska (*Corallus cropanii*)
*** Kuka koku žņaudzējčūska (*Corallus cookii*)
*** Rušenberga koku žņaudzējčūska (*Corallus ruschenbergerii*)
*** Smaragda koku žņaudzējčūska (*Corallus caninus*)
** Varavīksnes žņaudzējčūskas (*Epicrates*)
*** Argentīnas varavīksnes žņaudzējčūska (*Epicrates alvarezi*)
*** Kātingas varavīksnes žņaudzējčūska (*Epicrates assisi*)
*** Kolumbijas varavīksnes žņaudzējčūskas (*Epicrates maurus*)
*** Paragvajas varavīksnes žņaudzējčūska (*Epicrates crassus*)
*** Varavīksnes žņaudzējčūska (*Epicrates cenchria*)
** Žņaudzējčūskas (*Boa*)
*** Parastā žņaudzējčūska (*Boa constrictor*)

Aizvēsturiskās žņaudzējčūsku ģintis:
* †*[[Bavarioboa]]*
* †*[[Boavus]]*
* †*[[Tallahattaophis]]*
* †*[[Titanoboa]]*

## Atsauces
Anakondas

**Anakondas** (*Eunectes*) ir viena no žņaudzējčūsku dzimtas (*Boidae*) ģintīm, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas čūsku sugas. Tās mājo Dienvidamerikas tropu joslā un mitinās ūdenī. Šai grupai pieder viena no pasaules lielākajām čūskām - anakonda (*Eunectes murinus*).

Ģints nosaukums atvasināts no grieķu valodas un latviski nozīmē "labs peldētājs".

## Dzīves veids un barošanās
Visām anakondām raksturīgs ūdens dzīves veids, labpratāk apmetas stāvošos, aizaugušos un ne pārāk dziļos ūdeņos. Lietus sezonā anakondas var novērot arī krasta alās, īpaši bieži krastā novērojamas grūsnas mātītes. Tās medī ūdenī dzīvojošus vai daļēji dzīvojošus dzīvniekus, piemēram, zivis, ūdensputnus, kaimanus, kapibaras un tapirus. Reizēm tās uzbrūk sauszemes dzīvniekiem, kas atnākuši pie ūdenstilpes padzerties, piemēram, kazām.

## Sistemātika
***Anakondu ģints** (*Eunectes*)
**Anakonda (*Eunectes murinus*)
**Bolīvijas anakonda (*Eunectes beniensis*)
**†Kolumbijas anakonda (*Eunectes stirtoni*)
**Paragvajas anakonda (*Eunectes notaeus*)
**Plankumainā anakonda *(Eunectes deschauenseei*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*ITIS: Eunectes  Wagler, 1830
Beļava

**Beļava**, agrāk arī **Beļava I**, ir ciems Gulbenes novada Beļavas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa V410  no novada centra Gulbenes un  no Rīgas. Beļavā atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, bibliotēka, bērnudārzs «Zvaniņš», feldšeru-vecmāšu punkts, pasts, frizētava, veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie vēsturiskās Beļavas pagasta valdes un vecās Kantora skolas 4,5 km uz dienvidiem no bijušās Beļavas muižas (tagad — Pilskalns). Izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Pilskalns» ciemats.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Šidzjadžuana

**Šidzjadžuana** (, , ) ir prefektūras līmeņa pilsēta Ķīnā. Tā ir Hebei provinces administratīvais centrs. Pilsēta atrodas aptuveni 260 km uz dienvidrietumiem no Ķīnas galvaspilsētas Pekinas. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 10,2 miljoni iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikaragvas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Nikaragvas novietojums]]
**[[Nikaragva]]s administratīvo iedalījumu** veido **15 departamenti** un **2 autonomie reģioni**. Departamenti ir veidoti pēc Spānijas parauga. Departamenti un autonomie reģioni sīkāk iedalās **153 municipalitātēs**. Pēc platības lielākā Nikaragvas iedalījuma vienība ir Ziemeļu Karību Krasta autonomais reģions (32 159 km²), bet mazākā Masajas departaments (590 km²). Visvairāk iedzīvotāju dzīvo Managvas departamentā (1 460 000 iedzīvotāji), bet vismazāk — Riosanhuanas departamentā (95 596 iedzīvotāji).

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Departamenti

### Autonomie reģioni

## Atsauces
Pilskalns (Beļavas pagasts)

**Pilskalns**, agrāk arī **Beļava II**, **Kārtene**, **Pilsskola**, ir ciems Gulbenes novada Beļavas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Sīļupes krastos autoceļu V410 un V417 krustojumā  no pagasta centra Beļavas,  no novada centra Gulbenes un  no Rīgas. Pilskalnā atrodas K. Valdemāra Beļavas pamatskola, brīvdabas estrāde, veikals. 

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Beļavas muižas *(Kortenhof)* centra, izaugusi kā kolhoza «Pilskalns» centrālais ciemats. Netālu atrodas Kārtenes pilskalns. Beļavas muižas apbūve un parks ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.
Vēsturiski Kārtenes pilskalnā atradās viens no Strūves ģeodēziskā loka punktiem.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Širrens

**Širrens** var būt:

* Kārlis Širrens (*Carl Schirren*; 1826—1910) — vācbaltiešu vēsturnieks un publicists;
* Kārlis Širrens (*Carl Schirren*; 1796—1848) — vācbaltiešu luterāņu mācītājs.
Ozolkalns

**Ozolkalns** var būt:
* Ozolkalns — apdzīvota vieta Beļavas pagastā
* Ozolkalns — apdzīvota vieta Mētrienas pagastā
* Zamečkas cits nosaukums
Krievu aizsardzība

**Krievu aizsardzība (krievu partija)**  ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. e2-e4 e7-e5 2. Zg1-f3 Zg8-f6**.
Tā pieder pie atklātām atklātnēm un tai ir piešķirti Šaha atklātņu enciklopēdijas kodi no C42 līdz C43.
 
## Vēsture
Atklātne pazīstama kopš 17. gadsimta. Sākotnēji, zemāk aprakstītās atklātnes kļūdas dēļ,  atklātne tika uzskatīta par nekorektu. Tikai 1830. gados A. Petrovs atrada, ka uz 3. Zxe5 pareizi jāspēlē 3. ... d6. 
Aktīvu dalību atklātnes izstrādē ņēma arī cits krievu šahists K. Janišs, kas 1842. gadā žurnālā *[[Le Palamède]]* publicēja plašu atklātnes analīzi. Atzīstot krievu meistaru nopelnus atklātnes izstrādē tā ieguva nosaukumu **krievu aizsardzība**. Plaši tiek lietots arī tās otrs nosaukums **Petrova aizsardzība**.

## Stratēģiskā ideja
Atklātnes stratēģiskā ideja ir tūlītējs pretuzbrukums bandiniekam **e4** ar domu pārņemt iniciatīvu. Precīzi spēlējot baltajiem parasti izdodas saglabāt atklātnes priekšrocības. Šī atklātne ir daudzu spēcīgu lielmeistaru atklātņu repertuārā. 

## Galvenie varianti
### Šteinica sistēma
* **3. d2-d4** 
** **3. ... e5xd4 4. e4-e5 Zf6-e4 5. Dd1xd4 d7-d5 6. e5xd6 Ze4xd6**
** **3. ... Zf6xe4**
### Galvenais variants
* **3. Zf3:e5 d7-d6 4. Ze5-f3** (**4. Ze5:f7?!** — см. Kohrena gambīts) **4. ...Zf6:e4 5. d2-d4 d6-d5 6.Lf1-d3 Lf8-e7 7. 0-0 Zb8-c6 8. Tf1-e1** vai **8. c2-c4**
** **5. Dd1-e2 Dd8-e7 6. d2-d3 Ze4-f6 7. Lc1-g5 De7:e2+ 8. Lf1:e2 Lf8-e7 9. Zb1-c3 c7-c6 10. 0-0 Zb8-a6**.

## Atklātnes kļūda

Krievu aizsardzībā iesācēji bieži pieļauj kļūdu, kas ātri noved pie partijas zaudējuma: **1. e2-e4 e7-e5<br />2. Zg1-f3 Zg8-f6<br /> 3. Zf3xe4 Zf6xe4?** Pirmā kļūda! (pareizi **3. ... d6** un tikai pēc 4. Ze5-f3 Zf6xe4.**4. Dd1-e2! Ze4-f6??** Otra izšķirošā kļūda. Pēc 4. ... d7-d6 zaudēts tiktu tikai bandinieks.**5. Ze5-c6+!** ar dāmas ieguvumu (skat. diagrammu). 

## Atsauces
Vana Tallinn

***Vana Tallinn*** ir uz ruma bāzes veidots liķieris, kura receptūra izstrādāta 20. gadsimta sešdesmitajos gados. Liķieri ražo Tallinā bāzētajā uzņēmumā *[[Liviko]]*. Klasiskais *Vana Tallinn* liķieris ir ar 40%, 45% vai 50% etilspirta daudzumu. Pudele tradicionāli veidota Tallinas vecpilsētas torņa formā.

Liķieris visvairāk izplatīts Baltijas valstīs, Krievijā, Somijā, Ukrainā.

## Paveidi

Pamatveidi:
* *Vana Tallinn 40%*
* *Vana Tallinn 45%*
* *Vana Tallinn 50%*

Sastopami arī:
* *Vana Tallinn Winter Spice* (35%)
* *Vana Tallinn Heritage Edition* (40%)
* *Vana Tallinn Cream* (16%)
* *Vana Tallinn Chocolate Cream* (16%)
* *Vana Tallinn Coffee Cream* (16%)
* *Vana Tallinn Ice Cream* (16%)
* citi paveidi

## Ārējās saites

*
Ozolkalns (Beļavas pagasts)

**Ozolkalns**, agrāk — **Blome**, ir ciems Gulbenes novada Beļavas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos pie autoceļa P27  no pagasta centra Beļavas,  no novada centra Gulbenes un  no Rīgas. Ozolkalnā atrodas kultūras un sporta centrs «Zīļuks», feldšeru-vecmāšu punkts, frizētava, veikals. Agrāk šeit atradies pasts.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Blomes muižas *(Blumenhof)* centra, izaugusi kā Ozolkalna ciema padomes (līdz 1973. gadam) un kolhoza «Gulbene» centrālaisciemats. Blomes muižas apbūve un parks ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

Līdz 2012. gada septembrim Ozolkalnā darbojās pamatskola, taču zemā skolēnu skaita dēļ tā tika slēgta.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces