open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vilhelms Kaņeps

**Vilhelms Kaņeps** (dzimis 1923. gada 13. janvārī Vitebskā; miris 1993. gada 5. martā Rīgā) bija latviešu ārsts un veselības aprūpes organizators, ilggadējs Latvijas PSR Veselības aizsardzības ministrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1923. gada 13. janvārī Vitebskā. Otrā pasaules kara laikā bija Novosibirskas komjaunatnes komitejas instruktors.
1949. gadā beidza studijas Latvijas Valsts universitātes Medicīnas fakultātē. Strādāja Kuldīgas rajona izpildkomitejā par veselības aizsardzības nodaļas vadītāju un tiesu medicīnas ekspertu (1949—1952), tad Valsts kontroles ministrijā par vecāko kontrolieri veselības aizsardzības jautājumos (1952—1957). 1955. gadā viņu uzņēma PSKP.
 
No 1957. gada V. Kaņeps vadīja Latvijas dzelzceļa veselības aizsardzības un sanitāro dienestu. 1959. gadā kļuva par Veselības aizsardzības ministra 1. vietnieku, bet 1962. gadā par Latvijas PSR Veselības aizsardzības ministru un šo amatu ieņēma līdz 1989. gadam.

1966. gadā viņš aizstāvēja medicīnas zinātņu kandidāta disertāciju par medicīnas attīstību "Piebaltijas novadā" 19. gadsimtā (). 1970. gadā V. Kaņeps aizstāvēja medicīnas zinātņu doktora disertāciju par sociālo higiēnu un veselības aizsardzības organizāciju un 1980. gadā kļuva par paša izveidotās RMI Sociālās higiēnas un veselības aizsardzības organizācijas katedras vadītāju.

Atmodas kustības laikā Vilhelms Kaņeps kā viens no Latvijas PSR Augstākās Padomes deputātiem 1988. gadā atbalstīja Valodu likuma pieņemšanu.

1989. gadā viņš atkāpās no ministra amata, amatā stājās viņa vietnieks Edvīns Platkājis.

Miris 1993. gada 5. martā Rīgā.

## Apbalvojumi
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1972)
* Paula Stradiņa balva (1983)

## Ģimene
Bija precējies ar Arvīda Pelšes meitu Birutu.

## Atsauces
Daniils Medvedevs

**Daniils Medvedevs** (; dzimis  Maskavā, Krievijā) ir profesionāls krievu tenisists.  Augstākā vieta ATP vienspēļu rangā ir  sasniegtā 1. vieta.

Medvedevs pirmo uzvaru *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīrā izcīnīja 2021. gada ASV atklātajā čempionātā tenisā, kurā trīs setu cīņā (6-4, 6-4, 6-4) pieveica ranga pirmo numuru Novaku Džokoviču, tādējādi liedzot Džokovičam iegūt kalendārā gada *Grand Slam*. Fināls sasniegts arī 2019. un 2023. gada ASV atklātajā čempionātā tenisā un 2021. un 2022. gada Austrālijas atklātajā čempionātā.

## Vietas Grand Slam turnīros

|}

*NB*: Krievijas sportistiem tika aizliegts piedalīties Vimbldonas turnīrā pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
Konstantīns Hiršs

**Konstantīns Hiršs**, no 1921. gada **Konstantīns Gaigals** (1875—1923) bija latviešu advokāts un žurnālists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1875. gada 15. novembrī Vecpiebalgas pagastā. Mācījās Vecpiebalgas draudzes skolā, Rīgas Nikolaja ģimnāzijā (1889—1895), Rīgas Aleksandra ģimnāzijā (1895—1899).

Studēja Maskavas Universitātes juridiskajā fakultātē (1899—1903), bija studentu korporācijas *[[Fraternitas Moscoviensis]]* seniors.
1904. gadā sāka strādāt par Jelgavas advokāta Jāņa Čakstes palīgu. 1905. gadā viņš sāka izdot laikrakstu „Spēks”, bet cenzūra laikrakstu apturēja. Pēc 1905. gada revolūcijas Hiršam 1908. gadā piesprieda 1,5 gadu cietumsodu. No 1910. gada viņš bija „Dzimtenes Vēstneša” līdzstrādnieks, no 1912. gada zvērināts advokāts Rīgā.

Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā devās bēgļu gaitās uz Tērbatu, pēc tam uz Pēterpili, kur darbojās Latviešu bēgļu apgādāšanas centrālkomitejā.

Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām Hiršs bija Rīgas apgabaltiesas loceklis, priekšsēdētāja biedrs (1919—1921), no 1921. gada Tiesu palātas loceklis.

Miris no smadzeņu insulta 1923. gada 17. martā Rīgā, apbedīts Meža kapos.

## Darbi
* Marksa uzskati par vēsturi un tautības ideja. Rīga, 1907.

## Atsauces
Struktūrdaļa

[thumb|250px|Benziloksigrupējums (apvilkts ar oranžu līniju) kā [benzilacetāts|benzilacetāta molekulas struktūrdaļas piemērs. Benzilacetāta molekulā var bez tam  izdalīt estera funkcionālo grupu (sarkanā krāsā) un acetilgrupu (apvilkta ar tumšzaļu līniju). Benzilacetāta molekulu iespējams iedalīt arī citos veidos]]
**Struktūrdaļa** ir organiskās ķīmijas termins, ar ko apzīmē molekulas fragmentu, kas bieži sastopams citās molekulās, un kam tādēļ ir savs nosaukums. Parasti, atšķirībā no funkcionālās grupas, tā ir samērā liela raksturīga organiskās molekulas daļa. Struktūrdaļa var sastāvēt no citām, mazākām struktūrdaļām vai funkcionālajām grupām.

Molekulu fragmentus, kas atzarojas no ogļūdeņraža molekulas pamatķēdes, sauc par aizvietotājiem jeb sānķēdēm. Sānķēdes var tikt aizvietotas ar cita veida sānķēdēm.

## Molekulas aktīvā struktūrdaļa
Farmakoloģijā par molekulas aktīvo struktūrdaļu sauc to molekulas daļu, kas nosaka zāļvielas fizioloģisko vai farmakoloģisko iedarbību. Molekulas neaktīvās daļas var būt, piemēram, esteru skābes vai spirta fragmenti, sāļu katjoni vai anjoni, arī tādi nekovalenti atvasinājumi kā noteiktas aktīvās struktūrdaļas helāti, klatrāti, kompleksie savienojumi. 
Šādi savienojumi paši par sevi var būt neaktīvi — tā saucamie "zāļu priekšteči" (*prodrugs*), un tikai tad, kad aktīvā struktūrdaļa atdalās no priekšteča molekulas brīvā veidā, preparāts kļūst aktīvs.

## Skatīt arī
* Funkcionālā grupa
* Aizvietotājs
* Sānķēde

## Atsauces
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā dalībvalstu sastāvi

Šajā lapā uzskaitīti **[[2008. gada Eiropas čempionāts futbolā|2008. gada Eiropas čempionāta futbolā]] oficiāli apstiprinātie izlašu sastāvi**. Sastāvi ar 23 futbolistiem (no kuriem 3 ir vārtsargi) tika iesniegti līdz 2008. gada 28. maijam. Dzimšanas dati korekti uz 7. jūniju — dienu, kad sākas čempionāts.

## A grupa

### 
Treneris:  Karels Brikners

### 
Treneris:  Luišs Felipe Skolari

### 
Treneris:  Jakobs Kūns

### 
Treneris:  Fatihs Terims

## B grupa

### 
Treneris:  Jozefs Hikersbergers

### 
Treneris:  Slavens Biličs

### 
Treneris:  Leo Bēnhakers

### 
Treneris:  Joahims Lēvs

## C grupa

### 
Treneris:  Raimons Domeneks

### 
Treneris:  Roberto Donadoni

### 
Treneris:  Marko van Bastens

### 
Treneris:  Viktors Picurke

## D grupa

### 
Treneris:  Oto Rehāgels

### 
Treneris:  Gīss Hidinks

### 
Treneris:  Luiss Aragoness

### 
Treneris:  Lāšs Lāgerbeks
Pols Robinsons

**Pols Viljams Robinsons** (, dzimis ) ir angļu bijušais futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijušais Anglijas futbola izlases dalībnieks. Spēlējis Anglijas Premjerlīgas un Anglijas futbola līgas komandās ''Leeds United'', ''Tottenham Hotspur'', *[[Blackburn Rovers]]* un ''Burnley''.

## Karjera
16 gadu vecumā pievienojies ''Leeds United'' komandai. Kopumā *Leeds United* sastāvā Robinsons aizvadīja 119 spēles, no kurām 95 bija līgas spēles, un guva vienus vārtus Anglijas Līgas kausa spēlē. 2003. gadā, līdzjutēju vērtējumā, atzīts par *Leeds United* gada labāko spēlētāju. 2004. gadā pēc *Leeds United* izkrišanas uz Anglijas čempionātu, Robinsons pievienojās ''Tottenham Hotspur''. Kopumā *Tottenham Hotspur* sastāvā aizvadījis 175 spēles, no kurām 137 bija Premjerlīgā, un gūstot vienus vārtus. 2008. gadā ieguvis Anglijas Līgas kausu. 2008. gadā Robinsons pārcēlās uz *[[Blackburn Rovers]]*. 2011. gadā *Blackburn Rovers* kluba līdzjutēji izvēlējās Robinsonu kā gada labāko spēlētāju. 2016. gadā Robinsons pievienojās ''Burnley''.  Robinsons aizvadīja savu pirmo Premjerlīgas spēli kopš 2012. gada. 2017. gada jūlijā paziņojis par karjeras beigām.

Anglijas futbola izlases sastāvā debitējis 2003. gadā, spēlē pret Austriju. Piedalījies 2004. gada Eiropas čempionātā un 2006. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Tottenham Hotspur**

* Anglijas Līgas kauss: 2007—08

**Individuālie sasniegumi**

* ''Leeds United'' gada labākais spēlētājs: 2002—03
* *[[Blackburn Rovers]]* gada labākais spēlētājs: 2010—11

## Atsauces

## Ārējās saites
Deivids Džeimss

**Deivids Bendžamins Džeimss** (; dzimis ) ir Anglijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis vārtsarga pozīcijā. Strādā arī kā futbola eksperts *[[BT Sport]]*.

Džeimss ir ceturtajā vietā pēc visvairāk nospēlētajām spēlēm Anglijas Premjerlīgā. Kopā Premjerlīgā aizvadījis 572 spēles. Bijis līderis Premjerlīgā par visvairāk sausajām spēlēm (196), līdz viņu apsteidza Petrs Čehs.

## Karjera
Savu karjeru sācis ''Watford'' komandā. Vēlāk spēlējis jau Anglijas Premjerlīgas komandās ''Liverpool'', ''Aston Villa'', ''West Ham United'', ''Manchester City'' un ''Portsmouth''. 1995. gadā ar *Liverpool* izcīnījis Anglijas Līgas kausu, bet 2008. gadā ar *Portsmouth* FA kausu. 2010. gadā Džeimss 39 gadu vecumā kļuva par vecāko vārtsargu, kas ir spēlējis FA kausa finālā. Vēlāk spēlējis zemāku līgu komandās ''Bristol City'' un ''Bournemouth''. 2013. gadā Džeimss pievienojās Islandes komandai ÍBV Vestmannaeyjar, kur viņš oficiāli noslēdza karjeru. 2013. gada oktobrī Džeimss kļuva par treneri ''Luton Town'' komandā, bet 2014. gadā viņš kļuva par spēlējošo treneri Indijas komandā ''Kerala Blasters''.

2018. gadā Džeimss atgriezās *Kerala Blasters* komandā, šoreiz jau kā galvenais treneris.

Anglijas futbola izlases sastāvā piedalījies 53 spēlēs no 1997. līdz 2010. gadam. Bijis komandas pamatvārtsargs 2004. gada Eiropas čempionātā un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Liverpool**

* Anglijas Līgas kauss: 1994—95

**Portsmouth**

* FA kauss: 2007—08

## Atsauces

## Ārējās saites
Virdžīnija Veida

**Sāra Virdžīnija Veida** (; dzimusi ) ir bijusī britu profesionālā tenisiste, pēc tam sporta komentētāja. trīskārtējā ''Grand Slam'' turnīru uzvarētāja sieviešu vienspēlēs un četrkārtēja dubultspēlēs. WTA balvas ieguvēja kategorijā "Gada spēlētāja" (1977). Kopš 1989. gada iekļauta Starptautiskajā tenisa slavas zālē. 1986. gadā apbalvota ar Britu impērijas virsnieka ordeni.

## Statistika

### Grand Slam fināli
#### Vienspēles: 3 (3 tituli)

#### Sieviešu dubultspēles: 10 (4 tituli, 6 fināli)

### WTA Fināli

#### Sieviešu dubultspēles: 2 (1 tituls, 1 fināls)

### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

#### Vienspēles

|}

#### Sieviešu dubultspēles

|}
Piezīme: 1977. gadā Austrālijas atklātais čempionāts notika divreiz — janvārī un decembrī.

## Apbalvojumi
* Britu impērijas ordeņa kavalieris (1969)
* Britu impērijas ordeņa virsnieks (1986)
* Sāras Palfrijas Dancigas balva (1987)
* Starptautiskā tenisa slavas zāle (1989)

## Atsauces

## Ārējās saites
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā dalībvalstu sastāvi

Šajā lapa uzskaitīti **[[2004. gada Eiropas čempionāts futbolā|2004. gada Eiropas čempionāta futbolā]] oficiāli apstiprinātie izlašu sastāvi**. Sastāvi ar 23 futbolistiem (no kuriem 3 ir vārtsargi) tika iesniegti līdz 2004. gada 2. jūnijam. Dzimšanas dati korekti uz 12. jūniju — dienu, kad sākas čempionāts.

## A grupa

### 
Treneris:  Oto Rehāgels

### 
Treneris:  Georgijs Jarcevs

### 
Treneris:  Luišs Felipe Skolari

### 
Treneris:  Injaki Saess

## B grupa

### 
Treneris:  Svens Jērans Ēriksons

### 
Treneris:  Žaks Santini

### 
Treneris:  Oto Baričs

### 
Treneris:  Jakobs Kūns

## C grupa

### 
Treneris:  Plamens Markovs

### 
Treneris:  Mortens Olsens

### 
Treneris:  Džovanni Trapatoni

### 
Treneri:  Lāšs Lāgerbeks un Tomijs Sēderbergs

## D grupa

### 
Treneris:  Karels Brikners

### 
Treneris:  Aleksandrs Starkovs

### 
Treneris:  Diks Advokāts

### 
Treneris:  Rūdijs Fellers
Svens Jērans Ēriksons

**Svens Jērans Ēriksons** (, dzimis , miris ) bija zviedru futbolists un futbola treneris.

Visu savu spēlētāja karjeru pavadījis Zviedrijā, spēlējot labās malas aizsarga pozīcijā. Savus lielākos panākumus Ēriksons guva kā treneris, kad laika posmā no 1977. gada līdz 2001. gadam, viņš izcīnīja 18 trofejas ar dažādiem klubiem Zviedrijā, Portugālē un Itālijā. Viņš kļuva par pirmo treneri, kas ir izcīnījis līgas trofeju un kausu vienā sezonā, trīs dažādās valstīs. Eiropas līmenī, Ēriksons ir ieguvis UEFA kausu, Eiropas kausu ieguvēju kausu, kā arī sasniedzis finālu Eiropas kausā.

Vēlāk Ēriksons trenējis Anglijas, Meksikas, Kotdivuāras un Filipīnu nacionālās izlases. Tāpat trenējis klubus Anglijā un Ķīnā.

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**Degerfors IF**

* Division 3 Västra Svealand: 1978

**IFK Göteborg**

* Allsvenskan: 1982
* Svenska Cupen: 1978–79, 1981–82
* UEFA kauss: 1981–82

**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 1982–83, 1983–84, 1990–91
* Portugāles kauss futbolā: 1982–83
* Supertaça Cândido de Oliveira: 1989

**Roma**

* Coppa Italia: 1985–86

**Sampdoria**

* Coppa Italia: 1985–86

**Lazio**

* Itālijas Serie A: 1999–2000
* Coppa Italia: 1997–98, 1999–2000
* Supercoppa Italiana: 1998, 2000
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1998–99
* UEFA Superkauss: 1999

**Individuālie sasniegumi**

* Itālijas Serie A labākais treneris: 1999–2000

## Atsauces

## Ārējās saites
Markuss Ālbeks

**Markuss Kristians Ālbeks** (, dzimis ) ir zviedru futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijušais Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Zviedrijas, Dānijas, Itālijas, Nīderlandes, Anglijas un Vācijas komandas. Zviedrijas futbola izlases sastāvā aizvadījis 74 spēles un guvis 30 vārtus, laika posmā no 1999. līdz 2008. gadam. Izlasi pārstāvējis trīs Eiropas čempionātos (2000, 2004, 2008) un divos FIFA Pasaules kausos (2002 un 2006).

No 2009. gada līdz 2016. gadam bijis Zviedrijas futbola izlases trenera asistents.

## Sasniegumi
**København**

* Dānijas Superlīga: 2005–06, 2006–07

**Örgryte IS**

* Svenska Cupen: 2000

## Ārējās saites
Kāpa (2021. gada filma)

**"Kāpa"** () ir 2021. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Denī Vilnēvs. Filmā galvenās lomas attēlo Timotejs Šalamē, Rebeka Fērgusone, Oskars Aizeks, Džošs Brolins, Stellans Skašgords, Deivs Batista, Stīvens Makinlijs Hendersons, Zendaja, Čangs Čens, Šerona Dankana Brūstere, Šārlota Remplinga, Džeisons Momoa un Havjers Bardems. Filma ir balstīta uz 1965. gada Frenka Herberta tāda paša nosaukuma romānu.

Šī ir "Kāpas" trešā adaptācija pēc Deivida Linča 1984. gada filmas, kas saņēma negatīvu kritiku un bija komerciāla neveiksme, un Džona Harisona 2000. gada miniseriāla. Pēc *[[Paramount Pictures]]* neveiksmīga mēģinājuma izveidot jaunu romāna adaptāciju, *[[Legendary Entertainment]]* 2016. gadā pārpirka filmu un televīzijas tiesības uz romānu. 2017. gada februārī Vilnēvs parakstīja sadarbības līgumu par filmas režisēšanu. Vienošanās ar režisoru paredzēja, ka ražošanas līgumi tiks noslēgti tikai par pirmo filmu, un tikai tad, ja pirmā filma būs finansiāli veiksmīga, tiks uzsākts darbs pie filmas turpinājuma. Filmēšana notika no 2019. gada marta līdz jūlijam Budapeštā, Jordānijā, Norvēģijā un Abū Dabī.

Sākotnēji bija paredzēts, ka filma iznāks 2020. gada beigās, taču to aizkavēja COVID-19 pandēmija. Filmas pirmizrāde notika  78. Venēcijas kinofestivālā. Latvijā filmas pirmizrāde notika , savukārt ASV kinoteātros un *[[HBO Max]]* filma bija pieejama no . Kritiķi kopumā filmu novērtēja atzinīgi tās vizuālā attēla, vēriena un ambīciju dēļ, un visā pasaulē filmas ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru ar ražošanas budžetu  ASV dolāru. Nacionālā kinofilmu pārraudzīšanas padome to izvēlējās kā vienu no 10 labākajām 2021. gada filmām, kā arī Amerikas Kinoinstitūts to iekļāva savā ikgadējā desmit labāko filmu sarakstā. Filma saņēmusi daudzas balvas un nominācijas, tā saņēma desmit nominācijas 94. Kinoakadēmijas balvai, tostarp kategorijās "Labākā filma" un "Labākais adaptētais scenārijs", un ieguva visvairāk balvas (sešas): "Labākā skaņa", "Labākā oriģinālmūzika", "Labākā montāža", "Labākais mākslinieka darbs", "Labākie vizuālie efekti" un "Labākais operatora darbs".

Filmas turpinājuma "Kāpa: Otrā daļa" pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Espreso

**Espreso** (; ) ir itāļu izcelsmes kafijas pagatavošanas metode, kurā neliels daudzums gandrīz verdoša ūdens (apmēram 90 °C) tiek izspiests caur smalki maltām kafijas pupiņām ar 9—10 bāru (900—1000 kPa) spiedienu. Espreso kafiju var pagatavot no visdažādākajām kafijas pupiņām un dažādām grauzdēšanas pakāpēm. Espreso ir izplatītākais kafijas pagatavošanas veids Dienvideiropā, jo īpaši Itālijā, Spānijā, Portugālē, Šveicē, Dienvidu Francijā un Bulgārijā.

Espreso parasti ir biezāks par kafiju, kas pagatavota ar citām metodēm, un tam piemīt silta medus viskozitāte. Tas ir saistīts ar lielāku suspendēto un izšķīdušo cietvielu koncentrāciju un virsū esošo *crema* (putas ar krēmīgu konsistenci). Pagatavošanas spiediena rezultātā tipiskā espreso tasītē aromāti un ķīmiskās vielas ir ļoti koncentrētas. Trīs izkliedētās fāzes padara espreso unikālu. Pirmā izkliedētā fāze ir eļļas pilienu emulsija. Otrajā fāzē tiek suspendētās cietās vielas, bet trešā ir gāzes burbuļu vai putu slāņa veidošanās. Ļoti mazu eļļas pilienu izkliede mutē tiek uztverta kā krēmīga. Šī espreso īpašība veido dzēriena pamatgaršu. Eļļas pilieni saglabā vairākus aromātiskos savienojumus, kas tiek zaudēti gaisā citās kafijas formās. Tas saglabā espreso kafijas aromātu. Espreso ir arī pamats dažādiem kafijas dzērieniem, ieskaitot *[[caffè latte]]*, kapučīno, *[[caffè macchiato]]*, *[[caffè mocha]]*, *[[flat white]]* un *[[caffè Americano]]*.

Espreso satur vairāk kofeīna uz tilpuma vienību nekā lielākajā daļā kafijas dzērienu, taču, tā kā parastais porcijas lielums ir daudz mazāks, kopējais kofeīna saturs ir mazāks nekā krūzē parastas pagatavotas kafijas. Faktiskais kofeīna saturs jebkurā kafijas dzērienā atšķiras atkarībā no izmēra, pupiņu izcelsmes, grauzdēšanas metodes un citiem faktoriem, taču tipiskā 1 unces (28 gramu) espreso porcija parasti satur 65 miligramus kofeīna, bet tipiskā filtrētās kafijas porcijā parasti ir 150 līdz 200 mg.

## Atsauces
Roberto Ajala

**Roberto Fabjans Ajala** (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlējis centra aizsarga pozīcijā, bijušais Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Visspilgtāk spēlējis Argentīnas komandā ''River Plate'', Itālijas komandās ''Napoli'' un *[[AC Milan]]*, kā arī Spānijas komandās ''Valencia'' un *[[Real Zaragoza]]*.

Argentīnas futbola izlases sastāvā aizvadījis 116 spēles un guvis 7 vārtus. 63 mačus bijis arī izlases kapteinis. Ajala spēlējis trīs FIFA Pasaules kausos (1998, 2002 un 2006). Aizvadīto spēļu ziņā Argentīnas izlasē, Ajala ir ceturtajā vietā, atpaliekot no Havjera Maskerano, Havjera Dzaneti un Lionela Mesi.

## Sasniegumi
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1994

**Milan**

* Itālijas Serie A: 1998–99

**Valencia**

* La Liga: 2001–02, 2003–04
* UEFA kauss: 2003–04

**Argentīna**

* Olimpiskās spēles zelta medaļa: 2004

## Ārējās saites
Estebans Kambjaso

**Estebans Matiass Kambjaso Deleau** (; dzimis ) ir Argentīnas bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijušais Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā, Kambjaso izcīnīja 21 trofeju. Lielāko daļu trofeju Kambjaso izcīnīja ar *[[Milānas "Internazionale"|Inter Milan]]* komandu, kur viņš spēlēja no 2004. līdz 2014. gadam. Ar *Inter Milan* komandu uzvarējis arī 2009.—2010. gada UEFA Čempionu līgas sezonā.

Argentīnas futbola izlasi pārstāvējis 52 spēlēs, no 2000. līdz 2011. gadam. Piedalījies 2006. gada FIFA Pasaules kausā un divos *[[Copa América]]* turnīros.

## Sasniegumi
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2002

**Real Madrid**

* La Liga: 2002—03
* Spānijas Superkauss: 2003
* UEFA Superkauss: 2002
* Starpkontinentālais kauss: 2002

**Internazionale**

* Itālijas Serie A: 2005—06, 2006—07, 2007—08, 2008—09, 2009—10
* Coppa Italia: 2004—05, 2005—06, 2009—10, 2010—11
* Supercoppa Italiana: 2005, 2006, 2008, 2010
* UEFA Čempionu līga: 2009—10
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2010

**Olympiacos**

* Grieķijas Superlīga: 2015—16, 2016—17

**Individuālie sasniegumi**

* ''Leicester City'' sezonas labākais spēlētājs: 2014—15

## Ārējās saites
Alekša iela

**Alekša iela** ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Sarkandaugavas apkaimē. Alekša iela sākas krustojumā ar Sīmaņa ielu un beidzas krustojumā ar Tilta ielu. Tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Ielas kopējais garums ir 250 metri. Alekša ielā ir vairākstāvu dzīvojamā apbūve, saglabājusies blīva vēsturiskā Sarkandaugavas apbūve.

Iela veidojusies kā **Aleksandra ielas** daļa. 1885. gada Aleksandra ielas posmu nosauca par Alekša ielu, iespējams, Krievijas cara Alekseja Mihailoviča vārdā. Iela saukta arī par **Alekseja ielu**.

## Ielu savienojumi
Alekša iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sīmaņa iela (T veida krustojums)
* Āžu iela (T veida krustojums)
* Tilta iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sarkandaugava

## Atsauces
Sapopana

**Sapopana** (, ) ir pilsēta Meksikas centrālajā daļā, Halisko štatā. Pilsēta ir Gvadalaharas piepilsēta. 2020. gadā Sapopanā dzīvoja 1,48 miljoni iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arturs Boka

**Etjēns Arturs Boka** (, dzimis ) ir bijušais Kotdivuāras futbolists, spēlēja kreisās malas aizsarga pozīcijā, bijušais Kotdivuāras futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Beļģijas klubu ''Beveren'', Francijas klubu ''Strasbourg'', Vācijas klubu *[[VfB Stuttgart]]*, Spānijas klubu ''Málaga'' un Šveices klubu *[[FC Sion]]*. Vislielākos panākumus izcīnījis ar *VfB Stuttgart* komandu, ar kuru viņš ieguva Vācijas Bundeslīgas titulu.

Kotdivuāras futbola izlases sastāvā debitējis 2004. gadā. Pārstāvējis izlasi 2006, 2010 un 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī piecos Āfrikas Nāciju kausa finālturnīros.

## Sasniegumi
**Strasbourg**

* Coupe de la Ligue: 2004–05

**Stuttgart**

* Vācijas Bundeslīga: 2006–07

## Ārējās saites
Emanuels Ebve

**Emanuels Ebve** (; dzimis ) ir bijušais Kotdivuāras futbolists, spēlēja labās malas aizsarga pozīcijā, bijušais Kotdivuāras futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sāka Kotdivuāras komandā *[[ASEC Mimosas]]*, vēlāk pārcēlies uz Eiropu, lai spēlētu Beļģijas komandā ''Beveren''. Savu karjeras lielāko daļu aizvadījis Anglijas Premjerlīgas komandā ''Arsenal'', kur viņš spēlēja no 2004. līdz 2011. gadam. Kopumā *Arsenal* sastāvā nospēlējis 214 spēles, ieskaitot 2006. gada UEFA Čempionu līgas finālu. Vēlāk viņš pievienojās Turcijas klubam Stambulas "''Galatasaray''", kur viņš izcīnīja kopumā piecas trofejas.

Kotdivuāras futbola izlases sastāvā debitējis 2004. gadā. Piedalījies piecos *[[Copa América]]* finālturnīros, kā arī 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2011–12, 2012–13, 2014–15
* Turcijas kauss: 2013–14
* Turcijas Superkauss: 2012, 2013, 2015

## Ārējās saites
Jans Venegors of Heselinks

**Jans Venegors of Heselinks** (, dzimis ) ir bijušais Nīderlandes futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijušais Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru iesācis Nīderlandes klubā *[[FC Twente]]*. Kopā ar *Twente* komandu viņš izcīnīja vienu Nīderlandes kausu. 2001. gadā Venegors of Heselinks pievienojās citam Nīderlandes klubam *[[PSV Eindhoven]]*. Ar *PSV* komandu viņš izcīnīja trīs *[[Eredivisie]]* titulus un divus Nīderlandes kausus. Vēlāk spēlējis ''Celtic'', ''Hull City'' un ''Rapid Wien''. Savu karjeru noslēdzis *PSV*.

Nīderlandes futbola izlasi pārstāvējis 2006. gada FIFA Pasaules kausā un 2008. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Twente**

* KNVB beker: 2000–01

**PSV**

* Eredivisie: 2002–03, 2004–05, 2005–06
* KNVB beker: 2004–05, 2011–12

**Cetic**

* Skotijas Premjerlīga: 2006–07, 2007–08
* Skotijas kauss: 2006–07
* Skotijas Līgas kauss: 2008–09

## Ārējās saites
Roudsa

**Roudsa** var būt:

* Džesa Roudsa (*Jessa Rhodes*; 1993) — amerikāņu pornoaktrise;
* Lana Roudsa (*Lana Rhoades*; 1996) — amerikāņu raidierakstu vadītāja, blogere un bijusī pornoaktrise.
Norms Makdonalds

**Norms Makdonalds** (, dzimis , miris ) bija kanādiešu komiķis, rakstnieks un aktieris.

Savas karjeras sākumā Makdonalds rakstīja sižetus televīzijas komēdijas seriālam *Roseanne*. Piecus gadus bijis šova *[[Saturday Night Live]]* (SNL) dalībnieks. Šajā laikā viņš viesojās arī tādos šovos kā *The Drew Carey Show* un *NewsRadio*. Pēc aiziešanas no SNL viņš tēloja galveno lomu 1998. gada filmā *[[Dirty Work]]*. No 1999. līdz 2001. gadam viņš veidoja savu TV komēdijas seriālu *The Norm Show*.

2013. gadā Makdonalds uzsāka video raidierakstu *Norm Macdonald Live*, kurā viņš intervēja komiķus un citas slavenības. 2018. gadā viņš izlaida *[[Netflix]]* platformā sarunu šovu *Norm Macdonald Has a Show*. Savas karjeras laikā Makdonalds piedalījies daudzās filmās un bija viesis tādos sarunu šovos kā *Conan*, *Late Night with David Letterman* un *The Howard Stern Show*. Viņš strādājis arī kā balss aktieris, tai skaitā, animācijas šovā *Mike Tyson Mysteries*.

## Ārējās saites
Mirela Demireva

**Mirela Demireva** (; dzimusi ) ir profesionāla bulgāru vieglatlēte, startē augstlēkšanas sacensībās. Izcīnījusi sudraba medaļu 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Izcīnījusi arī sudraba medaļu 2016. gada Eiropas čempionātā vieglatlētikā un 2018. gada Eiropas čempionātā vieglatlētikā.

2016. gadā Demireva tika atzīta par Bulgārijas gada sportisti.

## Ārējās saites
Huans Romans Rikelme

**Huans Romans Rikelme** (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā, bijušais Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) Rikelme ir Argentīnas kluba *[[Boca Juniors]]* viceprezidents.

## Karjera
Savus spožākos karjeras posmus pavadījis Argentīnas komandā *[[Boca Juniors]]*, kur viņš arī savu karjeru sāka. Kopā ar *Boca Juniors* komandu viņš izcīnīja 10 trofejas, ieskaitot trīs *[[Copa Libertadores]]* un vienu Starpkontinentālo kausu, kurā tika pieveikta *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]*. 2002. gadā Rikelme pievienojās *[[La Liga]]* klubam *[[FC Barcelona]]*, tomēr viņa nesaskaņu dēļ ar komandas galveno treneri Luiju van Gālu, viņa laiks klubā bija īss. 2003. gadā ticis izīrēts citam Spānijas klubam ''Villarreal'', bet 2005. gadā Rikelme jau pilntiesīgi pievienojās klubam. 2007. gadā viņš atgriezās *Boca Juniors*. Savu karjeru beidzis 2014. gadā.

Ar Argentīnas futbola izlasi RIkelme bija veiksmīgs dažādos jauniešu turnīros, uzvarot 1997. gada Dienvidamerikas U20 čempionātā un 1997. gada FIFA Pasaules čempionātā jauniešiem. 1997. gadā debitējis pieaugušo izlasē. Piedalījies 2006. gada FIFA Pasaules kausā, divos *[[Copa América]]* finālturnīros, kā arī bijis izlases kapteinis 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kurā Argentīna ieguva zelta medaļas.

Rikelme ir ticis četras reizes atzīts par Argentīnas gada futbolistu un 2001. gadā atzīts par Dienvidamerikas gada futbolistu. 2006. un 2007. gadā ticis nominēts FIFA Gada futbolista balvai, bet 2005. un 2007. gadā Zelta bumbas balvai.

## Sasniegumi
**Boca Juniors**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1998, 1999, 2000, 2008, 2011
* Copa Argentina: 2011–12
* Copa Libertadores: 2000, 2001, 2007
* Starpkontinentālais kauss: 2000
* Recopa Sudamericana: 2008

**Villarreal**

* UEFA Intertoto kauss: 2003, 2004

**Argentinos Juniors**

* Primera B Nacional: 2014

**Argentīna**

* Olimpiskās spēles zelta medaļa: 2008

**Individuālie sasniegumi**

* Argentīnas gada futbolists: 2000, 2001, 2008, 2011
* Copa Libertadores MVP: 2001, 2007
* Dienvidamerikas gada futbolists: 2001

## Atsauces

## Ārējās saites
Edvīns Platkājis

**Edvīns Platkājis** (dzimis  Rūjienā) ir latviešu ārsts un politiķis, bijušais Latvijas Veselības aizsardzības ministrs (1989—1991).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1938. gadā Rūjienā. 1967. gadā absolvēja studijas Rīgas Medicīnas institūta (RMI) Ārstniecības fakultāti, strādāja par bērnu ķirurgu. Kopš 1972. gada bijis docētājs RMI, 1976. gadā aizstāvēja medicīnas zinātņu kandidāta disertāciju "Bronhektātiskās ķirurģiskās ārstēšanas vēlīnie rezultāti bērnu slimībās".

Kopš 1975. gada darbojies LPSR Veselības ministrijā. Bijis Latvijas PSR Veselības aizsardzības ministrijas galvenais pediatrs (1975—1979), Veselības aizsardzības ministra Vilhelma Kaņepa vietnieks (1979—1989). No 1989. līdz 1990. gadam bija Latvijas PSR Veselības aizsardzības ministrs.

1990. gadā E. Platkājis kļuva par pirmo Latvijas Republikas Veselības aizsardzības ministru Ivara Godmaņa vadītajā Ministru padomē, bet 1991. gadā Ministru padomes reorganizācijas rezultātā viņš amatu atstāja.

Vēlāk E. Platkājis bija klīniskās slimnīcas "Gaiļezers" galvenais ārsts (1992—2001), vēlāk tās direktors.

Iesaistījies arī aktīvā politiskā darbībā. 1993. gadā E. Platkājis nesekmīgi kandidēja 5. Saeimas vēlēšanās no "Republikas platformas" saraksta. Tāpat ievēlēšanai pietiekošu vēlētāju atbalstu nesaņēma 2001. gada Rīgas domes vēlēšanās, kandidējot no Latvijas Demokrātiskās partijas, un 8. Saeimas vēlēšanās 2002. gadā, kandidējot no politiskās apvienības "Centrs" saraksta.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira (1999)
* Paula Stradiņa balva (2007)

## Darbi
* Zelta skalpelis. Profesora Aleksandra Bieziņa dzīve un darbs (līdzautors, 1980),
* Ārsts un celtnieks Jānis Prombergs. Atmiņu un dokumentu grāmata (līdzautors, 2002),
* Ārsta virsvalkā, ar karavīra stāju. Profesora Jāņa Slaidiņa piemiņas grāmata (līdzautors, 2007).

## Atsauces
Mateja Kežmans

**Mateja Kežmans** (, dzimis ) ir bijušais Serbijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijušais Serbijas un Melnkalnes futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis vairākos Serbijas klubos, visspilgtāk spēlējot ''Partizan'' komandā. 2000. gadā pārcēlies uz *[[Eredivisie]]* klubu *[[PSV Eindhoven]]*. Savā debijas sezonā Kežmans kļuva par līgas labāko vārtu guvēju un palīdzēja *PSV* komandai izcīnīt līgas čempionu titulu. 2004—05. gada sezonu pavadījis Anglijas Premjerlīgas komandā ''Chelsea''. Vēlāk spēlējis ''Atletico Madrid'', ''Fenerbahçe'', *[[Paris Saint-Germain]]*, ''Zenit Saint Petersburg'', ''South China'' un *[[FC BATE]]*.

Dienvidslāvijas/Serbijas un Melnkalnes futbola izlasi Kežmans ir pārstāvējis 2000. gada Eiropas čempionātā un 2006. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par sporta aģentu.

## Sasniegumi
**Partizan**

* Dienvidslāvijas čempionāts: 1998—99

**PSV**

* Eredivisie: 2000—01, 2002—03
* Johan Cruijff Schaal: 2000, 2001, 2003

**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2004—05
* Anglijas Līgas kauss: 2004—05

**Fenerbahçe**

* Turcijas Superlīga: 2006—07
* Turcijas Superkauss: 2007

**Paris Saint-Germain**

* Coupe de France: 2009—10

**South China**

* Honkongas FA kauss: 2010—11

**BATE Borisov**

* Baltkrievijas Augstākā līga: 2011

**Individuālie sasniegumi**

* Dienvidslāvijas čempionāta labākais vārtu guvējs: 1999—2000
* *Eredivisie* labākais vārtu guvējs: 2000—01, 2002—03, 2003—04
* Nīderlandes gada futbolists: 2002—03

## Ārējās saites
Tiagu Brazs

**Tiagu Brazs** (; dzimis ) ir Brazīlijas vieglatlēts, startē kārtslēkšanas sacensībās. Izcīnījis zelta medaļu 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs ar rezultātu 6,03 m, kas ir pašreizējais olimpiskais rekords kārtslēkšanā, kā arī bronzas medaļu 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

2023. gada jūlijā T. Braza dopinga tests bija pozitīvs, un viņš uz laiku tika atstādināts no sacensībām. 2024. gada 28. maijā viņam piesprieda 16 mēnešu diskvalifikāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aranča Sančesa-Vikario

**Aranča Sančesa-Vikario** (; dzimusi ) ir bijusī spāņu tenisiste, bijusī pasaules pirmā rakete vienspēlēs un dubultspēlēs. 14 Grand Slam turnīru uzvarētāja (4 no tiem vienspēlēs), pieckārtējā Federācijas kausa ieguvēja Spānijas izlases sastāvā. Kopš 2007. gada Starptautiskās tenisa slavas zāles locekle.

## Statistika
### Grand Slam vienspēļu finālu rezultāti

#### Uzvaras (4)

#### Zaudējumi (8)

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* ESPY balva Labākā tenisiste (1994)
* Sporta nopelnu Karaliskā ordeņa zelta medaļa (Spānija)
* Sporta nopelnu Karaliskā ordeņa lielais krusts (Spānija)
* Astūrijas princeses sporta balva (1998) 
* Katalonijas Gada sportiste (1998)

## Atsauces

## Ārējās saites
Olimpiskie rekordi vieglatlētikā

right|thumb|Rekordi tiek fiksēti visās olimpisko spēļu disciplīnās spēļu laikā kopš 1896. gada.
**Olimpiskie rekordi vieglatlētikā** ir vieglatlētikas rekordi, kuri uzstādīti vasaras olimpisko spēļu laikā un kurus apstiprina Starptautiskā Olimpiskā komiteja. Senākais olimpiskais rekords ir tāllēkšanā vīriešiem, kas nav pārspēts kopš 1968. gada vasaras olimpiskajām spēlēm.

## Vīrieši

## Sievietes

## Jaukti

## Atsauces

## Ārējās saites
2002. gada FIFA Pasaules kausa komandu sastāvi

Rakstā uzskaitīti visu 2002. gada FIFA Pasaules kausa dalībvalstu **komandu sastāvi**. Gala sastāvi komandām bija jāpaziņo līdz 2002. gada 31. maijam.

## A grupa

### 
Treneris:  Mortens Olsens

### 
Treneris:  Rožē Lemērs

### 
Treneris:  Bruno Metsu

### 
Treneris:  Viktors Pua

## B grupa

### 
Treneris:  Džomo Sono

### 
Treneris:  Čezāre Maldīni

### 
Treneris:  Srečko Katanecs

### 
Treneris:  Hosē Antonio Kamačo

## C grupa

### 
Treneris:  Luišs Felipe Skolari

### 
Treneris:  Alehandre Gimaraiss

### 
Treneris:  Bora Milutinovičs

### 
Treneris:  Šenols Ginešs

## D grupa

### 
Treneris:  Brūss Arena

### 
Treneris:  Gīss Hidinks

### 
Treneris:  Ježijs Engels

### 
Treneris:  Antoniu Oliveira

## E grupa

### 
Treneris:  Miks Makārtijs

### 
Treneris:  Vinfrīds Šāfers

### 
Treneris:  Nāsers al-Džavhārs

### 
Treneris:  Rūdijs Fellers

## F grupa

### 
Treneris:  Svens Jērans Ēriksons

### 
Treneris:  Marselo Bjelsa

### 
Treneris:  Festuss Onigbinge

### 
Treneri:  Lāšs Lāgerbeks un Tomijs Sēderbergs

## G grupa

### 
Treneris:  Ernans Dario Gomess

### 
Treneris:  Mirko Jozičs

### 
Treneris:  Džovanni Trapatoni

### 
Treneris:  Havjers Agire

## H grupa

### 
Treneris:  Robērs Vasežē

### 
Treneris:  Filips Trusjē

### 
Treneris:  Oļegs Romancevs

### 
Treneris:  Amārs Suajā

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  
* 2002. gada FIFA Pasaules kauss — komandu sastāvi
Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās

**Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās** ir vieglatlētikas sacensības, ko organizē Eiropas Vieglatlētikas asociācija. No 1966. līdz 1970. gadam čempionāts bija zināms, kā *European Indoor Games*. Kopš 1990. gada sacensības notiek ik pēc diviem gadiem. Pēc 2002. gada čempionāta turnīra norises laiks tika pārcelts uz nepāra gadiem, nākamais turnīrs norisinājās 2005. gadā.

Čempionāts katru gadu norisinās citā Eiropas pilsētā. 

## Ārējās saites

*Oficiālā tīmekļa vietne
*European Indoor Championships (Men) on GBR Athletics (1966&ndash;2005)
*European Indoor Championships (Women) on GBR Athletics (1966&ndash;2005)
Inspiration4

***Inspiration4*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* kosmosa kuģa *[[Crew Dragon]]* lidojums.
Tas orbītā tika palaists 2021. gada 16. septembrī. Šis bija pirmais orbitālais lidojums, kurā visi kosmosa kuģa apkalpes dalībnieki bija neprofesionāli kosmonauti. Nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 18. septembrī, autonomā lidojumā pavadot nepilnas trīs dienas.

*Inspiration4* tika izmantots kosmosa kuģa nolaižamais aparāts *C207* jeb *Resilience*, kas 2020. gadā lidoja misijā *[[SpaceX Crew-1|Crew-1]]*. Tā saslēgšanās mezgls kapsulas augšdaļā tika nomainīts pret vienlaidu kupolveida stikla logu.
Nesējraķetei izmantota pirmā pakāpe (sērijas numurs *B1062*), kas jau bija divas reizes lidojusi.

## Misija un apkalpe
Uzņēmuma *[[Shift4 Payments]]* dibinātājs Džēreds Aizekmens bija nolēmis izmantot lidojumu kosmosā, lai savāktu ziedojumus 100 miljonu ASV dolāru apmērā Sv. Jūdas bērnu pētniecības slimnīcai Memfisā bērnu vēža izpētei. Viņš pilnībā apmaksāja lidojumu. Viena no apkalpes vietām tika izlozēta loterijā starp ziedotājiem slimnīcai. Otru vietu piešķīra tam, kurš nodrošināja projekta reklāmu sociālajos tīklos. Trešā vieta tika nodrošināta kādam no slimnīcas darbiniekiem.

Džēreds Aizekmens bija pieredzējis pilots, un bija apguvis militārās lidmašīnas. Viņš uzņēmās *Inspiration4* komandiera pienākumus.

Par slimnīcas pārstāvi tika izraudzīta ārsta palīdze Heili Arseno, kurai bērnībā konstatēja kaulu vēzi, bet viņa izārstējās, lai gan zaudēja kājas daļu.

Slimnīcas rīkotajā izlozē uzvarēja kāda neuzrādīta persona, kura atdeva savu vietu draugam, atvaļinātam ASV Gaisa Spēku tehniķim Kristoferam Sembroski, kurš arī bija viens no izlozes  dalībniekiem.

*Shift4 Payments* lidojumam izvēlējās uzņēmēju Šānu Proktori, kura uzvarēja konkursā (līdzīgu *Shark Tank*) par labāko biznesa ideju, ko izmantotu *Shift4* komercijas risinājumus. Proktore bija arī ģeoloģijas profesore, zinātnes popularizētāja.

*Inspiration4* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

## Lidojuma gaita
*Inspiration4* tika palaists  00:02:56 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*.
Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nolaidās uz peldošas platformas *Just Read The Instructions* Atlantijas okeānā.
Kosmosa kuģis tika ievadīts orbītā ar apogeju 585 km un orbītas slīpumu 51,6°.

18. septembrī 22:11 *UTC* *Crew Dragon* atdalīja nehermētisko kravas nodalījumu. 22:16 *UTC* tika sākts bremzēšanas manevrs. Aptuveni 22:53 *UTC* kuģis iegāja atmosfēras blīvajos slāņos. 23:06:49 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Atlantijas okeānā, Kanaveralas zemesraga tuvumā. Lidojuma ilgums bija 2 dienas 23 stundas 3 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Inspiration4
* ''SpaceX''
* Crew Dragon Gunter Dirk Krebs
Normunds Zemvaldis

**Normunds Zemvaldis** (dzimis 1958. gada 13. martā Rīgā) ir latviešu ārsts un politiķis, bijušais Veselības valsts ministrs (1993—1994), tad Veselības aizsardzības valsts ministrs (1994—1995).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1958. gada 13. martā Rīgā Ilgvara Zemvalža un viņa sievas Validas, dzimušas Moricas, ģimenē.

Studēja Rīgas Medicīnas institūta (RMI) Ārstniecības fakultātē (1976—1982), strādāja Rīgas 4. slimnīcā (1982—1983), tad 11. poliklīnikā (1983—1984), Republikas Onkoloģijas centrā (1984—1986), Rīgas 4. slimnīcā (1986—1992), līdztekus Latvijas Ārstu biedrības viceprezidents (1990—1991).

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas N. Zemvaldis bija Rīgas tautas deputātu padomes deputāts (1990—1993), Latvijas Republikas Labklājības ministrijas departamenta direktora vietnieks (1992—1993), tad Veselības valsts ministrs (1993—1994), tad Veselības aizsardzības valsts ministrs (1994—1995).

Vēlāk N. Zemvaldis strādāja par kompānijas *Sanofi Pasteur* vadītāju Centrālāzijā.

## Atsauces
Dejans Stankovičs

**Dejans Stankovičs** (, dzimis ) ir Serbijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijušais Serbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Stankovičs ir Krievijas Premjerlīgas kluba *[[FC Spartak Moscow|Spartak Moscow]]* galvenais treneris.

## Karjera
Savu karjeru iesācis Dienvidslāvijas komandā Belgradas "Crvena Zvezda". Kopā ar komandu viņš izcīnīja vienu Dienvidslāvijas čempionāta titulu un trīs Dienvidslāvijas kausus. 1998. gadā Stankovičš pārcēlās uz Itālijas komandu ''Lazio''. 1999—2000. gada sezonā ar *Lazio* izcīnījis Itālijas ''Serie A'' titulu. Vēl palīdzējis komandai iegūt divreiz *[[Coppa Italia]]*, divreiz Itālijas Superkausu un vienreiz UEFA Kausu ieguvēju kausu, un UEFA Superkausu. Savas karjeras veiksmīgāko posmu pavadījis *[[Milānas "Internazionale"|Inter Milan]]*, kur viņš spēlēja no 2004. gada līdz 2013. gadam. Kopumā tika izcīnīti pieci Itālijas čempionu tituli, četri Itālijas kausi, kā arī uzvarēts 2009.—2010. gada UEFA Čempionu līgas sezonā.

Bijis Serbijas futbola izlases kapteinis no 2007. līdz 2011. gadam. Spēlējis 1998., 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā. Vienīgais spēlētājs, kas ir spēlējis FIFA Pasaules kausā pārstāvot trīs dažādu valstu izlases — Dienvidslāviju, Serbiju un Melnkalni un Serbiju.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri. 2014.—2015. gada sezonā strādāja kā trenera asistents Itālijas klubā *[[Udinese Calcio|Udinese]]*. 2019. gada 21. decembrī kļuva par Belgradas "Crvena Zvezda" galveno treneri. Viņa vadībā komanda trīs reizes uzvarēja Serbijas Superlīgā un divreiz izcīnīja Serbijas kausu.  Stankovičs atkāpās no *Crvena Zvezda* galvenā trenera amata pēc tam, kad komanda 2022.—2023. gada UEFA Čempionu līgas kvalifikācijā zaudēja Haifas "Maccabi".  tika apstiprināts par Itālijas A sērijas kluba *[[UC Sampdoria|Sampdoria]]* galveno treneri.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Crvena Zvezda**

* Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1994—95
* Dienvidslāvijas kauss: 1994—95, 1995—96, 1996—97

**Lazio**

* Itālijas Serie A: 1999—2000
* Coppa Italia: 1999—2000, 2003—04
* Supercoppa Italiana: 1998, 2000
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1998—99
* UEFA Superkauss: 1999

**Inter Milan**

* Itālijas Serie A: 2005—06, 2006—07, 2007—08, 2008—09, 2009—10
* Coppa Italia: 2004—05, 2005—06, 2009—10, 2010—11
* Supercoppa Italiana: 2005, 2006, 2008, 2010
* UEFA Čempionu līga: 2009—10
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2010

**Individuālie sasniegumi**

* Serbijas gada futbolists: 2006, 2010

### Trenera karjera
**Crvena Zvezda**

* Serbijas Superlīga: 2019—20, 2020—21, 2021—22
* Serbijas kauss: 2020—21, 2021—22

## Atsauces

## Ārējās saites
Operācija Rolling Thunder

**Operācija ''Rolling Thunder*** (), bija [[ASV prezidents|ASV prezidenta]] [[Lindons Džonsons|Lindona Džonsona]] un aizsardzības sekretāra [[Roberts Maknamara|Roberta Maknamaras]] sadarbībā ar [[Dienvidvjetnama|Dienvidvjetnamu]] rīkota militāra operācija, kuras laikā tika sistemātiski bombardēta [[Ziemeļvjetnama]]s teritorija.

Operācija *Rolling Thunder* ilga no 1965. gada 2. marta līdz 1968. gada 31. oktobrim un bija ilgākā [[bombardēšana]]s kampaņa kopš [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām. Stratēģisko bombardēšanas uzlidojumu laikā tika izmēģināti jauni [[ASV Gaisa spēki|ASV Gaisa spēku]] ieroči un lidmašīnas (jo īpaši šeit pirmo reizi kaujas nolūkos izmantoja lidmašīnas *F-4* un *F-111''). Bombardēšanu raksturoja civiliedzīvotāju un nemilitārās civilās infrastruktūras iznīcināšana, kā arī sējumu iznīcināšana rīsu laukos, lai izraisītu badu.

## Ārējās saites
Rikārdu

**Rikārdu Alešandre Martinšs Suarišs Pereira** (, dzimis ) ir bijušais Portugāles futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijušais Portugāles futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis savas dzimtās pilsētas klubā ''Montijo''. Vēlāk pārstāvējis ''Boavista'' un *[[Sporting CP]]*, kur arī pavadījis savu lielāko karjeras daļu. Ar *Boavista* komandu Rikārdu vienreiz kļuva par Portugāles Premjerlīgas čempioniem uz vienreiz ieguva Portugāles kausu. Vēlāk spēlējis arī Spānijas komandā *[[Real Betis]]* un Anglijas komandā ''Leicester City''. Savu karjeru noslēdza Portugāles komandās ''Vitória'' un ''Olhanense''.

Ar Portugāles futbola izlasi Rikārdu nospēlēja 79 spēles. Piedalījies 2002. un 2006. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2004. un 2008. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Boavista**

* PortugālesPremjerlīga: 2000—01
* Portugāles kauss futbolā: 1996—97
* Supertaça Cândido de Oliveira: 1997

**Sporting CP**

* Taça de Portugal: 2006—07

## Ārējās saites
Tomāšs Galāseks

**Tomāšs Galāseks** (; dzimis ) ir Čehijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijušais Čehijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Čehijas komandā ''Banik Ostrava''. 1996. gadā pārcēlies uz Nīderlandes klubu ''Willem II''. Savus vislielākos panākumus guvis Nīderlandes komandā ''Ajax'', ar ko viņš izcīnīja divus *[[Eredivisie]]* titulus un divus Nīderlandes kausus. Vēlāk spēlējis Vācijas komandās *[[1. FC Nürnberg]]*, *[[Borussia Monchengladbach]]* un *[[FSV Erlangen-Bruck]]*.

Čehijas futbola izlasi pārstāvējis 2006. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2004. un 2008. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Ajax**

* Eredivisie: 2001—02, 2003—04
* Nīderlandes kauss: 2001—02, 2005—06
* Nīderlandes Superkauss: 2002, 2005

## Ārējās saites
Kas notiek Latvijā?

**"Kas notiek Latvijā?"** ir LTV1 pārraidīts diskusiju raidījums, kuru vada žurnālists Jānis Domburs. To pārraidīja no 2001. gada marta līdz 2011. gada jūnijam, bet 2021. gada novembrī Latvijas Televīzija atsāka veidot raidījumu kopā ar J. Domburu. Tā pārraidīšanas laiks ir trešdienās, plkst. 21.15 tiešraidē, bet, atbilstoši aktualitātēm, tiks pārraidīti arī speciālizlaidumi portālā Lsm.lv.

Atjaunotajā raidījumā tiek diskutēts par aktuāliem notikumiem, notiek ilglaicīgu, sabiedrībai nozīmīgu politisko, sociālekonomisko, tiesisko, kultūras un citu jomu procesu analīze kā Latvijas, tā starptautiskā kontekstā.

Kopš tā laika, kad raidījums ēterā bija desmit gadus, tas kļuvis par populārāko un tradīcijām bagātāko diskusiju raidījumu Latvijā, iztirzājot dažādas tajā laikā aktuālās tēmas un nozīmīgos notikumus. Diskusijās piedalījās Latvijas politiķi, valsts amatpersonas, akadēmiskās vides lietpratēji, nevalstisko organizāciju pārstāvji, uzņēmēji, kultūras un sporta jomas personības, un citi.

## Iepriekšējie logo

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raidījuma mājaslapa (2001—2011)
* Raidījuma mājaslapa (2021—*pašlaik*)
Mērija Pīrsa

**Mērija Pīrsa** (; dzimusi ) ir bijusī franču tenisiste. Četru *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīru uzvarētāja (divreiz — vienspēlēs, pa vienai reizei — sieviešu dubultspēlēs un jauktajās dubultspēlēs); piecu *Grand Slam* turnīru fināliste (četras reizes vienspēlēs, vienu reizi dubultspēlēs); 28 WTA turnīru uzvarētāja (18 — vienspēles); trīs olimpisko spēļu dalībniece un divkārtēja Federācijas kausa ieguvēja (1997, 2003) Francijas izlases sastāvā. Starptautiskās tenisa slavas zāles locekle kopš 2019. gada.

## Statistika
### Grand Slam vienspēļu finālu rezultāti
#### Uzvaras (2)

#### Zaudējumi (4)

### Grand Slam dubultspēļu finālu rezultāti
#### Uzvaras (1)

#### Zaudējumi (1)

### Grand Slam jaukto dubultspēļu finālu rezultāti
#### Uzvaras (1)

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Nacionālā nopelnu ordeņa virsnieks (2008)
* Starptautiskā tenisa slavas zāle (2019)
 
## Atsauces

## Ārējās saites
Stīvens Apia

**Stīvens Apia** (, dzimis ) ir bijušais Ganas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijušais Ganas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras lielāko daļu spēlējis vairākos Itālijas klubus. Ar ''Parma'' komandu izcīnījis *[[Coppa Italia]]*. ''Fenerbahçe'' komandas sastāvā kļuvis par Turcijas čempionu.

Ganas futbola izlasi pārstāvējis 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Ārējās saites
Samuels Kufūrs

**Samuels Osei Kufūrs** (, dzimis ) ir bijušais Ganas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijušais Ganas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru iesācis Vācijas Bundeslīgas komandā ''Bayern Munich'', kur arī pavadījis savas karjeras lielāko daļu. Kopumā *Bayern Munich* sastāvā Kufūrs nospēlēja gandrīz 250 mačus un izcīnīja 14 trofejas, ieskaitot sešus Bundeslīgas titulus un vienu UEFA Čempionu līgas kausu.

Ganas futbola izlases sastāvā Kufūrs piedalījās 2006. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī piecos Āfrikas Nāciju kausa finālturnīros.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1996–97, 1998–99, 1999–2000, 2000–01, 2002–03, 2004–05
* DFB Pokal: 1997–98, 1999–2000, 2002–03, 2004–05
* DFB Ligapokal: 2000, 2004
* UEFA Čempionu līga: 2000–01
* Starpkontinentālais kauss: 2001

## Ārējās saites
Savo Miloševičs

**Savo Miloševičs** (, dzimis ) ir Serbijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijušais Dienvidslāvijas un Serbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Miloševičs ir Irānas Pirmās divīzijas komandas *[[F.C. Nassaji Mazandaran|Nassaji Mazandaran]]*.

## Karjera
Savu karjeru iesāka Dienvidslāvijas komandā *[[FK Partizan]]*. 1995. gadā pārcēlies uz Anglijas Premjerlīgas komandu ''Aston Villa''. Vēlāk savu lielāko daļu karjeras pavadījis Spānijā, kur viņš *[[La Liga]]* turnīrā 241 spēlē guva 91 vārtus *[[Real Zaragoza]]*, ''Espanyol'', ''Celta Vigo'' un ''Osasuna''.

Starptautiskajā līmenī, Miloševičs pārstāvēja Dienvidslāvijas (vēlāk Serbijas un Melnkalnes) un Serbijas futbola izlasi. Piedalījies 1998. un 2006. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2000. gada Eiropas čempionātā, kur viņš kļuva par dalīti turnīra rezultatīvāko spēlētāju.

No 2011. gada līdz 2012. gadam strādājis kā Melnkalnes futbola izlases trenera asistents. Vēlāk bijis ''Partizan'' galvenais treneris. Ar *Partizan* komandu izcīnījis Serbijas kausu. 2021. gada jūnijā kļuva par Slovēnijas Pirmā līgas kluba Ļubļanas "Olimpija" galveno treneri, bet nostrādāja klubā mazāk nekā četrus mēnešus un tā paša gada oktobrī amatu atstāja.  Miloševičs tika apstiprināts par Bosnijas un Hercegovinas izlases galveno treneri.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Partizan**

* Serbijas un Melnkalnes Pirmā līga: 1992—93, 1993—94
* Dienvidslāvijas kauss: 1993—94

**Aston Villa**

* Anglijas Līgas kauss: 1995—96

**Rubin Kazan**

* Krievijas Premjerlīga: 2008

**Individuālie sasniegumi**

* Eiropas čempionāta labākais vārtu guvējs: 2000

### Trenera karjera
**Partizan**

* Serbijas kauss: 2018—19

## Ārējās saites