open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lučāno Spalleti

**Lučāno Spalleti** (; dzimis ) ir itāliešu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis Itālijas zemāko līgu klubus, spēlējis pussarga pozīcijā. Trenējis dažādus Itālijas klubus, strādājis arī Krievijā ar Sanktpēterburgas "Zenit". No 2023. līdz 2025. gadam bija Itālijas izlases galvenais treneris. Kopš 2025. gada oktobra ir Itālijas A sērijas kluba Turīnas "Juventus" galvenais treneris.

## Trenera karjera
Trenera karjeru sāka *[[Empoli FC|Empoli]]* 1995. gadā, palīdzot klubam no Itālijas C1 sērijas aizkļūt līdz pat A sērijai. 1998.—1999. gada sezonā bija Dženovas "Sampdoria" galvenais treneris. Karjeras turpinājumā vadīja klubus *[[S.S.C. Venezia|Venezia]]*, *[[Udinese Calcio|Udinese]]* un *[[A.C. Ancona|Ancona]]*.

2002. gadā atgriezās *Udinese*. 2004.—2005. gada sezonā sasniedza 4. vietu A sērijā, nodrošinot *Udinese* iekļūšanu UEFA Čempionu līgas kvalifikācijā. 2005. gadā kļuva par *[[AS Roma]]* galveno treneri. Spalleti vadībā *Roma* divreiz ieguva Itālijas kausu (2007. un 2008. gadā). 2006. un 2007. gadā Spalleti tika atzīts par A sērijas labāko treneri.

2009. gadā uzsāka darbu ar Krievijas Premjerlīgas klubu Sanktpēterburgas "Zenit". 2010. un 2011.—2012. gada sezonās kļuva par Krievijas čempionu, 2010. gadā ar *Zenit* izcīnīja arī Krievijas kausu. 2014. gada martā pēc dažām neveiksmīgām sezonām tika atbrīvots no amata.

2016. gada janvārī atkal atgriezās kā *AS Roma* galvenais treneris. Pēc 2016.—2017. gada sezonas, kurā tika izcīnīta 2. vieta A sērijā, pēc abpusējas vienošanās Spalleti klubu atstāja. 2017. gada jūnijā kļuva par Milānas "Internazionale" galveno treneri, parakstot līgumu uz diviem gadiem. 2018. gada augustā pagarināja līgumu ar *Inter* līdz 2021. gadam. Tomēr pēc 2018.—2019. gada sezonas, kurā klubs ierindojas 4. vietā, tika atbrīvots no amata.

2021. gada 29. maijā kļuva par *[[SSC Napoli|Napoli]]* galveno treneri, stājoties amatā Džennāro Gatuzo vietā. 2022.—2023. gada sezonā ar *Napoli* uzvarēja A sērijā. Pēc sezonas tomēr atstāja galvenā trenera amatu klubā. 2023. gada augustā Itālijas Futbola federācija iecēla Spalleti par Itālijas izlases galveno treneri. 2025. gada jūnijā tika atbrīvots no amata. Lēmumu federācija pieņēma pēc 0:3 zaudējuma Norvēģijai 2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijā.

 Spalleti tika apstiprināts par Turīnas "Juventus" galveno treneri, parakstot līgumu līdz šīs sezonas beigām.

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**Roma**

* Coppa Italia: 2006–07, 2007–08
* Supercoppa Italiana: 2007

**Zenit**

* Krievijas Premjerlīga: 2010, 2011–12
* Krievijas kauss: 2009–10
* Krievijas Superkauss: 2011

**Napoli**

*Itālijas Serie A: 2022—2023

**Individuālie sasniegumi**

* Itālijas Serie A gada labākais treneris: 2005–06, 2006–07

## Atsauces

## Ārējās saites
Iedzīvotāju ienākuma nodoklis Latvijā

**Iedzīvotāju ienākuma nodoklis (IIN)** ir nodoklis, ar ko apliek fiziskas personas gūtos ienākumus.

IIN sastāv no:
* algas nodokļa, ko par darbinieka gūtajiem ienākumiem aprēķina un maksā darba devējs 
* nodokļa par ienākumiem no saimnieciskās darbības, ja tie nav uzņēmuma ienākuma nodokļa objekts 
* nodokļa par ienākumu no kapitāla, tajā skaitā nodokļa no kapitāla pieauguma
* patentmaksas par atsevišķu veidu saimniecisko darbību 
* sezonas laukstrādnieku ienākuma nodokļa.

Iedzīvotāju ienākuma maksātāji ir fiziskas personas:

* iekšzemes nodokļu maksātāji (rezidenti) un taksācijas periodā (kalendārajā gadā) ir guvuši ienākumus Latvijas Republikā un/vai ārvalstīs;
* ārvalstu nodokļu maksātāji (nerezidenti) un taksācijas periodā ir guvuši ienākumus Latvijas Republikā;
* individuālo uzņēmumu, arī zemnieku un zvejnieku saimniecību īpašnieki, kas taksācijas periodā (kalendārajā gadā) ir guvuši ienākumus, kuri nav aplikti ar uzņēmumu ienākuma nodokli;
* mikrouzņēmuma īpašnieki atbilstoši Mikrouzņēmumu nodokļa likumam.

2025.gada 1.janvārī Latvijā stājās spēkā reformētā iedzīvotāju nodokļa grozījumi:

* Iedzīvotāju ienākuma nodokļa (IIN) likme ir 25,5%, ja gada ienākuma daļa nepārsniedz 105 300 eiro (ienākumam līdz 8775 eiro mēnesī);
* Iedzīvotāju ienākuma nodokļa (IIN) likme ir 33%, ja gada ienākuma daļa pārsniedz 105 300 eiro (ienākumam, kas pārsniedz 8775 eiro mēnesī);
* Ienākumiem virs 200 000 eiro gadā noteikta papildu likme 3% apmērā. Tiks aprēķināta pēc gada ienākumu deklarācijas iesniegšanas ienākuma pārsniegumam virs 200 000 eiro.

## Atsauces
Klintaine

**Klintaine** ir ciems Aizkraukles novada Klintaines pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Stukmaņiem, 28 km no novada centra Aizkraukles un 100 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A6.

## Atsauces
Simeone

**Simeone** ir spāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Djego Simeone (*Diego Simeone*; 1970) — Argentīnas futbolists un treneris;
* Džovanni Simeone (*Giovanni Simeone*; 1995) — Argentīnas futbolists.
Masimiljāno Allegri

**Masimiljāno Allegri** (; dzimis  Livorno, Itālijā) ir itāliešu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis dažādus Itālijas klubus, spēlējis pussarga pozīcijā.

## Karjera
Futbolista karjeru sācis komandā *Cuoiopelli*. Vēlāk pārstāvējis dzimtās pilsētas klubu *[[A.S. Livorno Calcio|Livorno]]*. A sērijā debitējis 1988.—1989. gada sezonā *[[Pisa Calcio|Pisa]]* sastāvā. 1989. gadā atgriezās *Livorno*. Vēlāk pārstāvēja klubus *[[A.C. Pavia|Pavia]]*, *[[Pescara Calcio|Pescara]]*, *[[Cagliari Calcio|Cagliari]]*, *[[Perugia Calcio|Perugia]]*,  *[[Calcio Padova|Padova]]*, *[[S.S.C. Napoli|Napoli]]* un *[[A.C. Pistoiese|Pistoiese]]*.
 
Trenera karjeru sāka 2004. gadā Itālijas C2 sērijas komandā *Aglianese*, kurā bija aizvadījis futbolista karjeras pēdējos gadus. 2007. gada augustā kļuva par *[[U.S. Sassuolo Calcio|Sassuolo]]* galveno treneri. Klubs tobrīd spēlēja C1 sērijā un Allegri vadībā 2007.—2008. gada sezonā uzvarēja līgā, izcīnot ceļazīmi un B sēriju.

2008. gada maijā tika panākta vienošanās, ka Allegri kļūs par Itālijas A sērijas kluba *[[Cagliari Calcio|Cagliari]]* galveno treneri. Šajā amatā nostrādāja līdz 2010. gada aprīlim.

2010. gada jūnijā kļuva par *[[AC Milan]]* galveno treneri. Jau savā pirmajā sezonā (2010.—2011.) aizveda komandu līdz Itālijas čempionu titulam. Nākamajās sezonās tika izcīnīta 2. un 3. vieta. 2014. gada janvārī pēc neveiksmīgi aizvadītas pussezonas tika atbrīvots no amata.

 tika apstiprināts par Turīnas "Juventus" galveno treneri. Allegri vadībā *Juventus* izcīnīja Itālijas čempiontitulus 2014.—2015., 2015.—2016., 2016.—2017., 2017.—2018. un 2018.—2019. gada sezonās. Allegri divreiz aizveda komandu līdz UEFA Čempionu līgas finālam (2015. un 2017. gadā). Pēc 2018.—2019. gada sezonas atstāja *Juventus* galvenā trenera amatu.

2021. gada maijā atgriezās *Juventus* galvenā trenera amatā. 2024. gadā uzvarēja Itālijas kausa izcīņā, kļūstot par pirmo treneri, kurš piecas reizes ieguvis Itālijas kausu. Kausa finālspēlē pret Bergamo "Atalanta", ko *Juventus* uzvarēja ar 1:0, Allegri tika izraidīts. Pēc spēles tika ziņots, ka viņš dusmīgi uzbruka tiesnešiem, draudēja žurnālistam un pēcspēles svinību laikā māja ar roku sporta direktoram Kristiano Džuntoli, lai tas nepievienojas svinībām. Pēc divām dienām viņš tika atlaists, lielā mērā šī incidenta dēļ.

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**Sassuolo**

* Itālijas Serie C: 2007—08

**Milan**

* Itālijas Serie A: 2010—11
* Supercoppa Italiana: 2011

**Juventus**

* Itālijas Serie A: 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2018—19
* Coppa Italia: 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2023—24
* Supercoppa Italiana: 2015, 2018

**Individuālie sasniegumi**

* Itālijas Serie A gada labākais treneris: 2011, 2015, 2016, 2018

## Atsauces

## Ārējās saites
Vinčenco Montella

**Vinčenco Montella** (, ; dzimis ) ir itāliešu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks. Klubu līmenī lielākos panākumus guvis *[[AS Roma]]* sastāvā, kļūstot par Itālijas čempionu. Kopš 2023. gada septembra ir Turcijas izlases galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Futbolista karjeru sāka 1990. gadā *[[Empoli F.C.|Empoli]]* kluba rindās Itālijas C1 sērijā. 1995. gadā pievienojās *[[Genoa C.F.C.|Genoa]]*, kas tolaik spēlēja B sērijā. Gadu vēlāk pārgāja uz A sērijas klubu *[[Dženovas "Sampdoria"|Sampdoria]]*. A sērijā debitēja  pret *[[A.C. Perugia Calcio|Perugia]]*. 1999. gadā pārgāja uz *[[AS Roma]]*. 2000.—2001. gada sezonā šī kluba sastāvā kļuva par Itālijas čempionu. Karjeras noslēgumā tika izīrēts Anglijas klubam *[[Fulham F.C.|Fulham]]* un Dženovas "Sampdoria".

Itālijas futbola izlasē debitēja  2000. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Velsu. Piedalījies 2000. gada Eiropas čempionāta un 2002. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīros. Kopumā izlases rindās aizvadījis 20 spēles un guvis trīs vārtus.

## Trenera karjera
Trenera karjeru sācis 2009. gadā kā *[[AS Roma]]* U-15 jauniešu komandas treneris. 2011. gada 21. februārī pēc Klaudio Ranjēri atkāpšanās iecelts par pirmās komandas galvenā trenera vietas izpildītāju līdz sezonas beigām. Jau savā pirmajā spēlē izcīnījis uzvaru pār *[[Bologna F.C. 1909|Bologna]]* ar 1-0. Sezonas beigās komanda ierindojās 6. vietā un jauns līgums netika piedāvāts.

2011. gada 9. jūnijā tika iecelts par *[[Calcio Catania|Catania]]* galveno treneri, parakstot ar klubu divu gadu līgumu. Sezonas beigās pēc abpusējas vienošanās amatu atstāja. 2012. gada 11. jūnijā parakstīja divu gadu līgumu (vēlāk pagarinot līdz 2017. gadam) ar Florences klubu *[[ACF Fiorentina]]*.  

2015. gada 15. novembrī kļuva par Dženovas "Sampdoria" galveno treneri, klubā nostrādāja līdz sezonas beigām. 2016. gada jūnijā parakstīja divu gadu līgumu ar *[[AC Milan]]*. 2017. gada maijā pagarināja līgumu līdz 2019. gadam. Tomēr pēc neveiksmīga sezonas sākuma 2017. gada 27. novembrī tika atbrīvots no amata.

 tika apstiprināts par Spānijas *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]* kluba *[[Sevilla FC|Sevilla]]* galveno treneri. 2018. gada aprīlī pēc vairākām neveiksmīgām spēlēm atbrīvots no amata.

2019. gada aprīlī vēlreiz kļuva par *Fiorentina* galveno treneri. Tā paša gada decembrī pēc zaudējuma ar 1:4 pret *[[AS Roma]]* amatu bija spiests atstāt. No 2021. gada septembra līdz 2023. gada jūnijam vadīja Turcijas Superlīgas klubu *[[Adana Demirspor]]*. Pirmajā sezonā ieņēma devīto vietu, bet otrajā sezonā izcīnīja ceturto vietu Superlīgā, kas ir kluba visu laiku labākais sasniegums, un kvalificējās Eiropas konferences līgai. Tomēr sezonas beigās pēc abpusējas vienošanās Montella klubu atstāja.

 Montella tika apstiprināts par Turcijas izlases galveno treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Olga Lejaskalne

**Olga Lejaskalne** (dzimusi  Rīgā, mirusi  Rīgā) bija latviešu aktrise.

No 1920. līdz 1923. gadam mācījusies Ernesta Kārkliņa dramatiskajos kursos. Bijusi Dailes teātra, Nacionālā teātra un Valmieras teātra aktrise. 1954. gadā nosaukta par Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieci.

Filmējusies vairākās filmās, tai skaitā "Pilsēta zem liepām", "Pie bagātās kundzes", "Salna pavasarī", "Pēc vētras" un "Lielais dzintars".

## Atsauces
Gubaniški

**Gubaniški** ir ciems Preiļu novada Pelēču pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Pelēčiem, 18 km no novada centra Preiļiem un 185 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Gubaikas upes ezera krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 77 cilvēkiem.
## Atsauces
Livmaņi

**Livmaņi** ir ciems Preiļu novada Pelēču pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Pelēčiem, 20 km no novada centra Preiļiem un 187 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 18 sētas ar 99 cilvēkiem.
## Atsauces
Lilija Žvīgule

**Lilija Žvīgule** (dzimusi  Rīgā, mirusi  Rīgā) bija latviešu aktrise.

1921. gadā kļuvusi par Dailes teātra aktrisi, kur strādājusi līdz 1981. gadam. 1956. gadā nosaukta par Latvijas PSR Tautas mākslinieci.

Filmējusies filmās "Laikmetu griežos", "Pie bagātās kundzes", "Pērkona negaiss", "Diena bez vakara" un "Rita".

## Atsauces
Maskeviciški

**Maskeviciški** ir ciems Preiļu novada Pelēču pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 4 km no pagasta centra Pelēčiem, 16 km no novada centra Preiļiem un 186 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu muižā bija 20 cilvēki.
## Atsauces
Par to zēnu, kas sit skārda bungas

**"Par to zēnu, kas sit skārda bungas"** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" 11. studijas albums latviešu valodā.

## Dziesmu saraksts
# "Par to zēnu, kas sit skārda bungas" — 3:40
# "Ogles" — 4:05
# "Pašu dārgāko" — 3:36
# "Tevis dēļ" — 3:34
# "Kas būs - būs" — 3:40
# "Šokolādes saldējums" — 3:54
# "Paralēles" — 4:18
# *Как Я искал тебя* — 4:05
# "Draugam" — 0:31
# "Bezgalīgs stāsts" — 3:32
# "Pirmais latvietis uz mēness" — 3:54

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Rošmoni

**Rošmoni** ir ciems Preiļu novada Pelēču pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 1 km no pagasta centra Pelēčiem, 15 km no novada centra Preiļiem un 183 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P58.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 44 cilvēkiem.
## Atsauces
Feldgofa

**Feldgofa** ir ciems Preiļu novada Aizkalnes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Aizkalnes, 15 km no novada centra Preiļiem un 185 km no Rīgas. Feldgofā atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis - Feldhofas senkapi un apmetne 

1897. gadā katoļu pusmuižā bija 3 sētas ar 26 cilvēkiem.
## Atsauces
Gāgas

**Gāgas** ir ciems Preiļu novada Aizkalnes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 3 km no pagasta centra Aizkalnes, 12 km no novada centra Preiļiem un 186 km no Rīgas. Gāgās atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis - Gāgu senkapi 

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 69 cilvēkiem.
## Atsauces
Moskvina

**Moskvina** ir ciems Preiļu novada Preiļu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 2 km no pagasta centra Līčiem, 4 km no novada centra Preiļiem un 172 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P63.

Ciemā atrodas Moskvinas vecticībnieku lūgšanu nams.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 13 sētas ar 225 cilvēkiem.

## Atsauces
Tamburīns

thumbnail|235px|Tamburīns
**Tamburīns** (no  — 'mazās bungas') ir sitamais mūzikas instruments, kuru veido koka vai plastmasas apaļš rāmis ar iestiprinātiem zvārgulīšiem un šis rāmis pārvilkts ar ādu. Tamburīna izcelsme meklējama Dienvideiropā. Mūsdienās tamburīns raksturīgs vairāku tautu mūzikām, piemēram, Austrumeiropas tautām, Indijas tautām, persiešiem. Arābu pasaulē ļoti līdzīgs mūzikas instruments tiek saukts par riku (, *riq*).
Jāņmaizītes koks

**Jāņmaizītes koks** vai **pāksteņa ceratonija** (*Ceratonia siliqua*) ir mūžzaļa tauriņziežu dzimtas augu suga. Dažreiz šis augs tiek saukts par **kerobu** vai **karobu** (, *kharrūb*). Jāņmaizītes koka dabiskais izplatības areāls ir Vidusjūras reģions. Tas tiek kultivēts ēdamo pupiņu dēļ. Samaltu pupiņu masu var izmantot kā kakao pulvera aizstājēju. Termins ‘karāts’, masas mērvienība, ir cēlusies no šī auga pupiņu nosaukuma arābu vārda *kīrāt*.

2017. gada augustā tika ziņots, ka jāņmaizītes koks pirmo reizi uzziedējis LU Botāniskā dārza eksperimentālajā siltumnīcā.

## Atsauces
Luiss Fonsi

**Luis Fonsi** () ir puertorikāņu dziedātājs, mūzikas autors un aktieris. 

Visplašāk pazīstams ar savu 2017. gada singlu *[[Despacito]]*, kurš ieguva 4 latīņu *Grammy Balvas*. Dziesmu pēc trim mēnešiem remiksēja Džastins Bībers.

## Diskogrāfija
**Studijas albumi**

* *Comenzaré (1998)*
* *Eterno (2000)*
* *Amor Secreto (2002)*
* *Fight the Feeling (2002)*
* *Abrazar la vida (2003)*
* *Paso a Paso (2005)*
* *Palabras del Silencio (2008)*
* *Tierra Firme (2011)*
* *8 (2014)*
Frenčs Montāna

Frenčs Montāna ir marokāņu izcelsmes reperis, kurš savu bērnību pavadījis Ņujorkā, ASV. 

2007. gadā izveidoja savu pirmo miksteipu. Savu debijas studijas albumu *[[Excuse My French]]* viņš izdeva 2013. gada 21. maijā. 2017. gada jūlijā viņš izlaida savu otro studijas albumu *[[Jungle Rules]],* kurš sasniedza trešo vietu *Billboard 200*. Albuma populārākais singls, (kopā ar *Swae Lee*) *[[Unforgettable]]* sasniedza top 10 iekš *U.S. Billboard Hot 100*.

## Diskogrāfija
**Studijas albumi**
* *[[Excuse My French]]* (2013)
* *[[Jungle Rules]]* (2017)
Karaļa Prūsija

thumb|200px|Kulmas zemes, vēlāk Karaļa Prūsijas karogs (1466)
[thumb|200px|Prūsijas hercogistes (pelēkā krāsā) un Karaļa Prūsijas teritorija ar trīs Polijas vaivadijām: Kulmas zemes (sārta), Marienburgas (zaļa) un Pomerānijas (zila), kā arī [Varmijas bīskapija|Varmijas bīskapiju (dzeltena, *Fürstbistum Ermland*)]]

**Karaļa Prūsija** (, ) jeb **Rietumprūsija** () bija autonoma Polijas karaļvalsts (no 1466), vēlāk Polijas-Lietuvas kopvalsts (no 1569) daļa seno prūšu (agrāko Kulmas, Pamedes un Varmijas zemju) un Pomerānijas teritorijā līdz Polijas dalīšanai 1772. gadā, kad tā kļuva par Prūsijas Karalistes daļu.

Mūsdienās tā pilnībā ietilpst Polijas sastāvā, bet ir sadalīta starp Kujāvijas-Pomožes, Pomožes un Varmijas-Mazūrijas vojevodistēm.

## Vēsture
Pēc Vācu ordeņa sakāves Grunvaldes kaujā un Trīspadsmitgadu karā 1466. gadā daļa no agrākās Vācu ordeņa valsts pakļāvās Polijas karalim Kazimiram IV Jagaiļa dēlam kā "Karaļa Prūsija" ar personālūnijas statusu, bet atlikusī daļa 1525. gadā pārtapa par vasaļvalsti Prūsijas hercogisti (zīmīgi, ka pēc 1561. gada Viļņas ūnijas noslēgšanas dibinātā Kurzemes un Zemgales hercogiste tiesību ziņā tika pielīdzināta Prūsijas hercogistei, bet pārējā Livonijas ordeņa valsts un bīskapiju teritorija tika nodēvēta par Pārdaugavas Livonijas hercogisti, kas atradās personālūnijā ar Lietuvu un tās nākamajiem valdniekiem).

## Sastāvdaļas
* Varmijas bīskapija (, , ), galvaspilsēta Heilsberga; 
* Kulmas vaivadija (, , ), galvaspilsēta Kulma;
* Marienburgas vaivadija (, , ), galvaspilsēta Marienburga; 
* Pomerānijas vaivadija (, , ), galvaspilsēta Šēneka (*Schöneck*).

Vaivadijas bija sadalītas distriktos (, ).

## Ārējās saites
* ''Detaillierte Karte beider Teile Preußens um 1635'' (''Preußen königlichen Anteils'' und ''Herzogtum Preußen'')
Srebrenica

**Srebrenica** (, ) ir pilsēta Bosnijā un Hercegovinā, Serbu Republikā. 2013. gadā Srebenicā dzīvoja 15,2 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsētā galvenā saimniecības nozare ir sāls ieguve.

Bosnijas kara laikā 1995. gada jūlijā notika Srebrenicas slaktiņš, kura laikā tika nogalināti 8000 bosniešu musulmaņu vīrieši un zēni un no pilsētas padzīti aptuveni 20 tūkstoši cilvēku. Pirms slaktiņa pilsētā dzīvoja 37 tūkstoši iedzīvotāju.

Burtiskā tulkojumā ‘Srebrenica’ nozīmē "sudraba raktuves".

## Ārējās saites
Jūras balss

**Jūras balss** ir Raimonda Paula estrādes dziesmu albums, kas iznāca 1974. gadā.

Albumā apkopotas dziesmas ar Jāņa Petera tekstiem, tās iedziedājuši galvenokārt Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks. Oriģinālās skaņuplates pirmo pusi aizņem dziesmas, kas ierakstītas ar Latvijas radio estrādes orķestri Aļņa Zaķa vadībā, bet otrajā pusē spēlē instrumentāls ansamblis R. Paula vadībā. Dziesmas "Divpadsmit asaras" un "Līgotāji" sākotnēji rakstīti ciklam "Vecās Rīgas vitrāžas" Rīgas estrādes orķestra 1971. gada programmai. 

Gandrīz visas šī albuma dziesmas, izņemot "Rigoleto motīvu" un "Līgotājus", 1974. gadā izdotas arī mazajās skaņuplatēs:
* **Estrādes dziesmas ar Jāņa Petera vārdiem** - "Rudacīte", "Cielava", "Lūgums", "Vārds".
* **Ai-dundur-dundur-dun-dun-dun** - "Vīzija", "Ai-dundur-dundur-dun-dun-dun", "Balāde par skaudību".
* **Jūras balss** - "Jūras balss", "Ziņģe", "Divpadsmit asaras", "Dzied suitu sievas Alsungā".
* "Rudacīte" un "Ai dundur dundur dun dun dun" iekļautas arī skaņuplatē ar dziesmām no kinofilmas **[[Dāvana vientuļai sievietei]]**.

## Dziesmu saraksts
# Jūras balss
# Vīzija	
# Vārds (Veltījums Sergejam Jeseņinam)	
# Cielava	
# Balāde par skaudību	
# Rigoleto motīvs
# Rudacīte	
# Divpadsmit asaras	
# Līgotāji
# Dzied suitu sievas Alsungā	
# Ziņģe
# Lūgums	
# Ai-dundur-dundur-dun-dun-dun

Solisti: Viktors Lapčenoks (1, 3, 4, 6, 7, 10, 11, 13), Nora Bumbiere (2, 5, 7, 8, 10-13), Margarita Vilcāne (9).

Mākslinieciskais vadītājs — Aleksandrs Grīva, skaņu ieraksta inženieris — Oļģerts Liepiņš.

## Citi izdevumi
* Drīz pēc albuma iznākšanas tas tiek pārizdots Zviedrijā, trimdas latviešu izdevniecībā "Latvian Music". Šim izdevumam ir atšķirīgs dizains, albuma nosaukums atveidots kā "Jūŗas balss", kā arī mainīts dziesmu saraksts: nav iekļauta dziesma "Rigoleto motīvs", savukārt beigās pievienota dziesma "Teic, kur zeme tā" no tāda paša nosaukuma skaņuplates (1971).

* 2003. gadā albums tiek pārizdots CD formātā izdevniecībā "Mikrofona ieraksti" ar oriģinālajam albumam identisku dziesmu secību.

## Atsauces
Čāla Bijikakčaja

**Čāla Bijikakčaja** (; dzimusi ) ir turku tenisiste.

## Sporta karjera
Bijikakčaja spēlē galvenokārt ITF sieviešu turnīru ķēdē. Viņa ir iekļuvusi 22 ITF turnīru finālos un astoņos no tiem uzvarējusi. Dubultspēlēs viņa jau ir spēlējusi 25 finālos un ieguvusi 14 uzvarētājas titulus. Turklāt 2009. un 2013. gadā viņa kļuva par Vidusjūras spēļu tenisa sacensību uzvarētāju.

2010. gadā Bijikakčaja bija pirmā Turcijas tenisiste, kas, piedaloties 2010. gadā ASV atklātā čempionāta kvalifikācijas sacensībās, pretendēja uz iekļūšanu Grand Slam turnīrā. 2016. gada 24. aprīlī Stambulā turnīra finālā viņa uzvarēja Danku Koviniču (3:6, 6:2, 6:3) un kļuva par pirmo turku spēlētāju, kas uzvarējusi WTA turnīrā un ieguvusi 82. vietu pasaules reitingā. Jūlijā viņa reitingā pacēlās līdz 67. pozīcijai, kad pēc 21 neveiksmīga mēģinājuma kvalificēties Grad Slam turnīram beidzot iekļuva Francijas atklātajā čempionātā un tur pirmajā riņķi guva uzvaru. Pēc tam viņa kvalificējās vēl četriem nākamajiem Grad Slam turnīriem, divos no tiem iekļūstot arī otrajā kārtā.

No 2004. gada viņa regulāri pārstāvējusi Turciju Federācijas kausa sacensībās. Šajās sacensībās viņas lielākais panākums ir 2018. gadā Tallinā izcīnītā uzvara pret reitinga 6. pozīcijā esošo Latvijas komandas spēlētāju Aļonu Ostapenko.

Pārstāvējusi Turciju 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur pirmajā kārtā zaudējusi krievu tenisistei Jekaterinai Makarovai.

## Vietas Grand Slam turnīros

|}

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Augusts Brocis

**Augusts Brocis** (dzimis  Viļķenē, miris  Tērvetē) bija latviešu dzejnieks.

## Dzīvesgājums
Augusts Brocis dzimis Viļķenes pagasta "Bročos". Mācījies Āsteres 1. pakāpes pamatskolā, beidzis Pāles pagastskolu un Limbažu ģimnāziju. 30. gadu 2. pusē strādājis par ierēdni Sabiedrisko lietu ministrijā. Rakstnieku un mākslinieku biedrības "Zaļā vārna" biedrs. Laikraksta "Zemgale" līdzstrādnieks (1941—42). Izdarījis pašnāvību. Apbedīts Viļķenes pagasta Katrīnas kapos. thumb|Augusta Broča apbedījuma vieta Viļķenes pagasta Katrīnas kapos|none

Pirmā Augusta Broča publikācija — dzejolis "Stāsts vakarā" laikrakstā "Taisnība" 1930. gada 13. novembrī. Dzejoļu krājumiem "Sirdis" (1931), "Mani ceļi" (1934), "Vēja kokle" (1937), "Putni un zvaigznes" (1942) raksturīga romantiska smeldze un sirsnīgs sentiments. Poēma "Divdesmit gadi" (1938), kas veltīta Latvijas valsts jubilejai, un dzejoļu krājums "Dziesmas tēvuzemei" (1939) rakstīti 30. gadu nogalei raksturīgā pozitīvisma garā. Augusta Broča vienīgajā romānā "Meža cilvēki" (1943) ar autobiogrāfisku ievirzi attēloti 1940. un 1941. gada padomju okupācijas laika pārdzīvojumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20171114130136/http://www.vilkene.lv/par/novadnieki/params/category/0/item/284899/
* https://web.archive.org/web/20130914013633/http://nekropole.info/lv/Augusts-Brocis
Budžeta deficīts

**Budžeta deficīts** rodas, ja izdevumi pārsniedz ieņēmumus. Termins parasti tiek izmantots, lai norādītu uz valdības izdevumiem, nevis uz darījumiem vai individuāliem izdevumiem. Atsaucoties uz uzkrāto valsts budžeta deficītu, deficīts veido valsts parādu. Gadījumos, kad tiek konstatēts budžeta deficīts, kārtējie izdevumi, parasti, tiek samazināti.
Logic

***Logic*** ir amerikāņu dziedātājs, reperis, dziesmu autors un ierakstu producents.

Par mūziku sācis interesēties pusaudža gados, 2009. gadā izdeva pirmo miksteipu *Psychological* un *Young, Broke & Infamous* (2010). Viņš pievienojās *Visionary Music Group*, izdodot četrus miksteipus nākamajos gados.

Viņa ceturtais miksteips, *Young Sinatra: Welcome to Forever* (2013), tas ļāva viņam saglabāt ierakstu līgumu ar *Def Jam Recordings*. 2014. gada oktobrī viņš izdeva savu pirmo studijas albumu *Under Pressure*, kurš *ASV Billboard 200* sasniedza ceturto vietu un tika atzīts Amerikas Ierakstu industrijas asociācijā, ar vairāk nekā 171 000 pārdotām kopijām. Viņa otrais studijas albums *[[The Incredible True Story]]* tika izdots 2015. gada novembrī un arī saņēma uzslavas no kritiķiem. Piektais miksteips *Bobby Tarantino* tika izdots 2016. gadā.

*Logic* trešais studijas albums *[[Everybody]]* (2017) bija pirmais viņa albums, kas sasniedza *ASV Billboard 200* virsotni. Tika pārdotas vairāk nekā 247 000 albuma kopijas. Albums radīja pirmo *Logic* internacionālo dziesmu, kas debitēja top 10. Dziesmas nosaukums bija 1-800-273-8255 un tā sasniedza trešo vietu *Billboard Hot 100*. 2018. gada martā, *Logic* izdeva savu sesto mikstepu *Bobby Tarantino II*, kas bija turpinājums 2016. gada miksteipam. Albums sasniedza pirmo vietu *ASV Billboard 200*, ar pirmajā nedēļā vairāk nekā 119 000 pārdotām kopijām.

## Diskogrāfija
**Studijas albumi**

* *Under Pressure (2014)*
* *The Incredible True Story (2015)*
* *Everybody (2017)*

## ''Sasniegumi un nominācijas''
Sļudjanka

**Sļudjanka** () ir pilsēta Krievijas Federācijā, Sibīrijā, Irkutskas apgabala dienvidos pie Baikāla ezera. Sļudjankas rajona centrs. Cauri pilsētai iet autoceļš R258. Attālums līdz apgabala centram Irkutskai — 110 km. Atrodas Austrumsibīrijā, Baikāla ezera pašā rietumu galā, ezeram piegulošās Hamardabana kalnu grēdas priekškalnēs.

## Vēsture
Pirmā nocietinātā apmetne netālu no mūsdienu Sļudjankas izveidota 1647. gadā Kultukā 11 km attālumā. Tikai 1802. gadā šeit parādījās nozīmīgāka apdzīvotā vieta, saistīta ar Apkārtbaikāla traktu. 1899. gadā, uzsākot Apkārtbaikāla dzelzceļa būvniecību, tika izveidots Sļudjankas dzelzceļnieku ciemats (no 1928. gada strādnieku ciemats, no 1936. gada — pilsēta).

Sļudjanka ir nozīmīgs Transsibīrijas dzelzceļa līnijas mezgls, no kura sākas arī vēsturiskā Apkārtbaikāla dzelzceļa līnija. Apgabala nozīmes tūrisma centrs. Mūsdienās apkārtnē iegūst kaļķakmeni un marmoru, bet vēsturiski bijis nozīmīgs lazurīta un flogopīta vizlas ieguves centrs, no kā arī cēlies pilsētas nosaukums ( — vizla).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas mājaslapa
Asīte

**Asīte** ir ciems Dienvidkurzemes novada Priekules pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 9 km no pagasta centra Priekules, 9 km no Priekules un 155 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P106.

## Atsauces
7 Steps of Fresh Air

***7 Steps of Fresh Air*** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" 10. studijas albuma "7 soļi svaiga gaisa" versija angļu valodā. Albumam ir divas versijas — starptautiskā un Krievijas tirgum paredzētā.

## Dziesmu saraksts
### Starptautiskā versija
# *When the lights go out* — 4:11
# *Snow falls in reverse* — 3:14
# *Dangers of boredom* — 3:36
# *Stay young and beautiful* — 3:31
# *Wish you'd still be here* — 5:13
# "Ziemu apēst" — 3:49
# *Out of your mind she's got you going* — 3:52
# *There is no length in these moments* — 3:19
# *Waiting* — 4:35
# "Meklēt vienam otru" — 4:40

### Krievijas versija
# *When the lights go out* — 4:11
# *Snow falls in reverse* — 3:14
# *Непокой* — 3:36
# *Stay young and beautiful* — 3:31
# *Wish you'd still be here* — 5:13
# *Пропуск* — 3:49
# *Out of your mind she's got you going* — 3:52
# *Эпоха* — 3:19
# *Waiting* — 4:35
# "Meklēt vienam otru" — 4:40

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Hercegovina

**Hercegovina** (, ) ir ģeogrāfisks un vēsturisks reģions Bosnijas un Hercegovinas dienvidos, kas veido 20% no visas valsts (pārējo valsti veido Bosnija), bet nav oficiāla administratīvā iedalījuma vienība.

Hercegovinas lielākā pilsēta ir Mostara. Aptuvena Hercegovinas platība ir 12 tūkstoši km2. Iedzīvotāju skaits sasniedz 435 tūkstošus cilvēku. Mazliet vairāk nekā puse iedzīvotāju ir horvāti.

## Vēsture
Hercegovinas nosaukums cēlies no bosniešu vaivada Stepana Vukčiča titula, kurš sevi pasludināja par "Humas un Piejūras hercogu"  un 1448. gadā pasludināja neatkarību no Bosnijas kā Svētās Savas hercogistes () valdnieks.

1463. gadā to pakļāva Osmaņu impērija, 1470. gadā izveidojot "Hercoga zemi" jeb sandžaku (), kas pastāvēja līdz 1833. gadam. Sadalot Bosnijas ejāletu, 1864. gadā izveidoja Hercegovinas vilājetu, kura centrs bija Mostara.

1878. gadā pēc Krievu—turku kara province atradās Austroungārijas pārvaldībā, izveidojot Hercegovinas okupēto teritoriju. 1908. gadā tā tika oficiāli anektēta, izraisot Bosnijas krīzi.

Pēc Pirmā pasaules kara Hercegovina bija Serbu, horvātu un slovēņu karalistes (Mostaras apgabals), no 1929. gada Dienvidslāvijas Karalistes (Zetas banats), no 1941. gada Horvātijas Neatkarīgās valsts, no 1945. gada Dienvidslāvijas Demokrātiskās Federācijas Bosnijas un Hercegovinas Sociālistiskās Republikas, no 1992. gada Bosnijas un Hercegovinas valsts sastāvā. 1993. gada sākumā sākās bruņots konflikts starp bosniešu un Horcegbosnijas Horvātu Republikas spēkiem. Kopš 1994. gada Hercegovina ir sadalīta starp Bosnijas un Hercegovinas Federāciju (Rietumhercegovinas kantons un Hercegovinas-Neretvas kantons) un Serbu Republiku (Trebiņes kopiena).


Hercegovački sandžak.png|Hercegovinas sandžaka karte (ap 1660)
Herzegovina1991.png|Hercegovinas etniskais sadalījums pirms Bosnijas kara (1991) 


## Atsauces

## Ārējās saites

* Culture of Lower Herzegovina
* Poskok (Vipera) – Herzegovinian portal
* Vinska Cesta
Leukādijas

**Leukādijas** ir ciems Cēsu novada Priekuļu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Priekuļiem, 9 km no novada centra Cēsīm un 89 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P20.

## Saites
* „Leukādijas“. Dzejnieka Eduarda Treimaņa-Zvārguļa dzimtās mājas (2010) vietnē zudusilatvija.lv

## Atsauces
Leons Gorecka

**Leons Gorecka** (; dzimis ) ir Vācijas futbolists, pussargs, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada spēlē Vācijas Bundeslīgas kluba Minhenes "Bayern" sastāvā.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2018—19, 2019—20, 2020—21, 2021—22, 2022—23, 2024—25
* DFB Pokal: 2018—19, 2019—20
* DFL Supercup: 2018, 2020, 2021
* UEFA Čempionu līga: 2019—20
* UEFA Superkauss: 2020
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2020

**Vācija**

* FIFA Konfederāciju kauss: 2017
## Atsauces

## Ārējās saites
Kailija Dženere

**Kailija Dženere** ir amerikāņu televīzijas personība, modele, uzņēmēja un interneta zvaigzne. Kopš 2007. gada piedalījusies realitātes šovā *Keeping Up with the Kardashians* (viņa ir Kimas Kardašjanas pusmāsa).

2012. gadā sadarbojoties ar apģērbu brendu *PacSun* un kopā ar māsu Kendallu izveidoja apģērbu liniju *Kendall & Kylie*. 2015. gadā viņa izveidoja pati savu kosmētikas līniju *Kylie Cosmetics* un tās aplikācija sasniedza pirmo vietu *iTunes* *[[App Store]]*.

2014. un 2015. gadā *[[Time]]* žurnāls Dženeru māsas ierindoja starp vienām no ietekmīgākajām pusaudzēm pasaulē. 2018. gadā Kailija sasniedza 100 miljonus sekotāju sociālajā tīklā *[[Instagram]]*, tādējādi viņa ir viena no top 10 visvairāk sekotājiem profiliem šajā tīklā. 2017. gadā Dženere tika ierindota ''Forbes'' 100 slavenību sarakstā, kļūstot par jaunāko personu, kas tur iekļuvusi. 2017. gada 6. augustā Dženere sāka pati savas realitātes šova sērijas *[[Life of Kylie]]*.

## Atsauces
Apes ielu uzskaitījums

**Apes pilsētas ielu uzskaitījums** iekļautas Apes 35 ielas.

## Ielu uzskaitījums

* Aptiekas iela
* Avotu iela
* Bērzu iela
* Brīvības iela
* Cepļa iela
* Darba iela
* Dārza iela
* Dzirnavu iela
* Elīnas Zālītes iela
* Ganību iela
* Jāņa iela
* Jaunā iela
* Kalna iela
* Klusā iela
* Krasta iela
* Lauku iela
* Loku iela
* Meža iela
* Oškalna iela
* Paleju iela
* Parka iela
* Pasta iela
* Priežu iela
* Rīgas iela
* Robežu iela
* Rūpniecības iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Stacijas iela
* Tilta iela
* Tirgus iela
* Upes iela
* Vaidavas iela
* Valkas iela
* Ziedu iela

## Skatīt arī
* Ape

## Atsauces
Dzenītis

**Dzenītis** (sieviešu dzimtē Dzenīte) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „dzenis” pamazināmās formas.  Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andris Dzenītis (1978. gada 23. janvārī) — komponists, pedagogs un mūzikas publicists;
* Jānis Dzenītis (1929—2001) — jurists un padomju valsts un partijas darbinieks;
* Kārlis Dzenītis-Zeniņš (1892—1979) — virsnieks.

## Skatīt rī
* Dzenis
* Zivju dzenītis
Eiropas lapegle

**Eiropas lapegle** (*Larix decidua*) ir priežu dzimtas suga. Lapegle galvenokārt sastopama Eiropas kalnainajos apvidos — Karpatos, Alpos, Pirenejos. Suga ir sastopama arī citos Eiropas reģionos. Latvijā lapegle ir ieviesta suga. To galvenokārt izmanto apstādījumos, parkos. Izšķir divas Eiropas lapegles pasugas — Alpu lapegle (*Larix decidua* subsp. *decidua*) un Polijas lapegle (*Larix decidua* subsp. *polonica*).
Lietuvas apriņķi

**Apriņķis** (, daudzskaitlī *apskritys*) ir Lietuvas pirmā līmeņa administratīvais iedalījums. Lietuvā ir 10 apriņķi. Visu apriņķu nosaukumi ir sasaistīti ar to administratīvajiem centriem. Sīkāk apriņķi dalās 60 pašvaldībās. Šāds iedalījums tika izveidots 1994. gadā un mazliet izmainīts 2000. gadā. Pirms 1994. gadā Lietuva līdzīgi kā citās Padomju Savienības republikās dalījās rajonos ().

## Apriņķu uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Araksa

**Araksa** (, , ) ir Kūras upe pieteka, kas plūst pa Turciju, Armēniju, Irānu un Azerbaidžānu. Upes baseins atrodas Mazajā Kaukāzā, tās garums ir 1072 km. Lielākās pilsētas upes krastos ir Pārsābāda, Sabirabada, Saatli un Džulfa.

## Ārējās saites
Filips Zubčičs

**Filips Zubčičs** (; dzimis  Zagrebā) ir horvātu kalnu slēpotājs.

Pasaules kausa sacensībās startē kopš 2012. gada. Piedalījies četrās ziemas olimpiskajās spēles (, , , ). Savā olimpiskajā debijā 2014. gadā Sočos nefinišēja milzu slalomā. Pārstāvēja Horvātiju arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhjanā, kur viņa iegūtā 12. vieta kombinācijā bija augstākais sasniegums Horvātijai 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 2022. gadā Pekinā sasniedza savu labāko rezultātu, ieņemot 10. vietu milzu slalomā. 2026. gada spēlēs startēja milzu slalomā un slalomā un ieņēma attiecīgi 14. un 13. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vārme (zeme)

thumbnail|right|Vārme (''Ermland'') starp pārējām prūšu zemēm
thumbnail|right|Sadalītā Vārmes zeme pēc iekļaušanas Vācu ordeņa valsts sastāvā.
**Vārme** (, ) jeb **Varmija** bija senprūšu zeme tagadējās Varmijas-Mazūrijas vojevodistes un Kaļiņingradas apgabala Bagrationovskas rajona teritorijā.
Atradās Pasarges (tagad Paslenkas) upes baseinā un robežojās ar Baltijas jūru ziemeļos, Bārtas, Notangas zemēm austrumos, Pagudes zemi rietumos.

## Vēsture
Prūsijas krusta kara sākumā Vācu ordenis līdz 1242. gadam ieņēma Vārmi un citas prūšu zemes. Šīs zemes vārda izcelsmi saista ar prūšu valodas vārdiem *wormyan, warmun* (sarkans). 1249. gadā tā latīniski nodēvēta par *Warmia*, bet 1262. gadā vāciski par *Wormeland*.

Lielās prūšu sacelšanās laikā 1260. gadā vārmieši par savu vadoni ievēlēja Glappi. 1266. gadā Brandenburgas markgrāfistes valdnieki uzcēla pili kaimiņos esošajā Notangas zemē un nosauca to par Brandenburgu. Tomēr jau tūlīt pēc hercogu došanās mājup pili ieņēma un iznīcināja Glappes vadītie vārmieši.

Pēc Vārmes pakļaušanas un kristianizēšanas tika izveidota Varmijas bīskapija, kas bija viena no četrām Prūsijas diecēzēm Rīgas arhibīskapijas sastāvā. 1299. gadā pirmo reizi minēts tās vāciskotais nosaukums *Ermelandt*, vēlāk *Ermland*.

Līdz 1466. gadam Varmijas bīskapija bija Vācu ordeņa valsts sastāvā, bet pēc Trīspadsmitgadu kara poļu Karaļa Prūsijas sastāvā. Astronoms Nikolajs Koperniks darbojās Varmijas bīskapijas kapitulā Heilsbergā, bet Polijas-Vācu ordeņa karā (1519-1521) kā bīskapijas bruņoto spēku virspavēlnieks vadīja Varmijas bīskapijas pilsētu aizstāvēšanu. 1772. gadā, pēc Polijas Pirmās dalīšanas, Varmija iekļāvās Prūsijas Karalistē. Kopš 1946. gada Polijas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alekss Oksleids-Čemberleins

**Alekss Oksleids-Čemberleins** (; dzimis ) ir Anglijas futbolists, pussargs, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada spēlē Skotijas Premjerlīgas komandā Glāzgovas "Celtic".

## Sasniegumi
**Arsenal**

* FA kauss: 2013—14, 2014—15, 2016—17
* FA Community Shield: 2014, 2015, 2017

**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2019—20
* Anglijas Līgas kauss: 2021-22
* UEFA Čempionu līga: 2018—19
* UEFA Superkauss: 2019
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2019
**Beşiktaş**

* Turcijas kauss: 2023—24
* Turcijas Superkauss: 2024

## Ārējās saites

## Atsauces
Auces ielu uzskaitījums

**Auces pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļauta Auces 41 iela.

## Ielu uzskaitījums

* 1. maija iela
* Alkšņu iela
* Amatnieku iela
* Annas Brigaderes iela
* Aspazijas laukums
* Ausmas iela
* Baznīcas iela
* Bēnes iela
* Bērzu iela
* Brīvības iela
* Dārza iela
* Dzirnavu iela
* Ernesta Dinsberga iela
* Ganību iela
* Jāņa Zālīša iela
* Jaunā iela
* Jelgavas iela
* Jura Mātera iela
* Kalna iela
* Kaļķu iela
* Kapsētas iela
* Ķiršu iela
* Lauku iela
* Lejas iela
* Liepu iela
* Miera iela
* Oskara Kalpaka iela
* Parka iela
* Pils iela
* Pļavas iela
* Puškina iela
* Raiņa iela
* Rūpniecības iela
* Skolas iela
* Sporta iela
* Stacijas iela
* Tehnikas iela
* Tilta iela
* Varoņu iela
* Vītiņu iela
* Zemgales iela

## Skatīt arī
* Auce

## Atsauces
Svetlana Išmuratova

**Svetlana Išmuratova** (; dzimusi ) ir bijusī tatāru-baškīru izcelsmes Krievijas biatloniste, divkārtēja olimpiskā čempione, Krievijas Nopelniem bagātā sporta meistare.

## Biogrāfija
thumb|left|200px|Svetlana Išmuratova baškīru nacionālā tērpā.
Mīlestību uz slēpošanu Išmuratovai ieaudzina viņas tēvs. 1990. gados viņa kļuva par vienu no valsts labākām slēpotājām. 1996. gadā iekļuva eksperimentālā biatlona komandā, kas tika komplektēta no slēpotājām. No 1998. gada kļuva par valsts biatlona izlases dalībnieci.

2006. gada olimpiskajās spēles Turīnā Išmuratova ieguva zelta medaļas 15 km individuālā distancē un 4x6 km sieviešu stafetē. Viņas aktīvā ir arī Soltleiksitijā  izcīnītā 2002. gada olimpisko spēļu bronzas medaļa 4x7,5 km sieviešu stafetē.

Pieckārtēja pasaules čempione — stafetē (2001, 2003, 2005), jauktajā stafetē (2005) un komandu braucienā (1998). Divu sudraba medaļu (2003. gadā masu startā un 2004. gadā stafetē) un vienas bronzas medaļas (2003. gadā iedzīšanā) ieguvēja. Divkārtēja pasaules čempione vasaras biatlonā (1999).

Labākais rezultāts Pasaules kausā — sestā vieta 2000. un 2006. gadā.

1996. gadā startēja arī vienā no etapiem pasaules kausa izcīņā distanču slēpošanā.

2007. gada 2. decembrī S. Išmuratova tika ievēlēta par Krievijas Federācijas Valsts domes piektā sasaukuma (2008—2011) deputāti no partijas "Vienotā Krievija".

1999. gadā beigusi Urālu Valsts fiziskās kultūras un sporta akadēmiju. Viņa ir Krievijas Federācijas bruņoto spēku apakšpulkvede. Ar Aizsardzības ministra pavēli 2016. gada februārī iecelta par futbola kluba CSKA priekšnieka vietnieci.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Apbalvojumi
* Ordenis "Goda zīme" (2007. gada 22. februārī) — par lielu ieguldījumu fiziskās kultūras un sporta attīstībā un augstiem sasniegumiem sportā.
* Ordeņa "Par nopelniem tēvijas labā" II pakāpes medaļa (2003. gada 5. maijā) — par lielu ieguldījumu fiziskās kultūras un sporta attīstībā un augstiem sasniegumiem sportā 2002. gada olimpiskajās spēlēs Soltleiksitijā.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

* Svetlanas Išmuratovas biogrāfija
Gjumri

**Gjumri** (, arī *Giumri*, ) ir pilsēta Armēnijas ziemeļrietumos, Širakas marzes administratīvais centrs. Tā atrodas aptuveni 120 kilometru attālumā no valsts galvaspilsētas Erevānas, netālu no Turcijas robežas. 

2015. gadā Gjumri bija aptuveni 119 tūkstoši iedzīvotāju, padarot to par otro lielāko pilsētu valstī pēc Erevānas.

## Vēsture
Gjumri ir viena no vecākajām apdzīvotajām vietām Armēnijā. Pilsēta tika pirmo reizi pieminēta rakstos 5. gadsimtā kā Kumayri. 19. gadsimtā pēc tam, kad reģions tika pievienots Krievijas Impērijai, pilsēta tika pārdēvēta par **Aleksandropoli** (*Александрополь*), par godu cara Aleksandra II sievai.

Padomju laikā pilsēta tika pārdēvēta par **Ļeņinakanu** (*Ленинакан*) par godu Ļeņinam, un kļuva par nozīmīgu rūpniecības, izglītības un kultūras centru Padomju Armēnijā.

1998. gada 7. decembrī Gjumri tika smagi izpostīta vienā no postošākajām zemestrīcēm Armēnijas vēsturē. 1988. gada Spitakas zemestrīce (ar epicentru pie Spitakas) izraisīja lielus postījumus un prasīja tūkstošiem cilvēku dzīvību. Gjumri bija viena no vissmagāk cietušajām pilsētām – tika iznīcināti tūkstošiem ēku, un bojā gāja vairāki desmiti tūkstošu cilvēku. Pēc zemestrīces pilsētas iedzīvotāju skaits būtiski samazinājās, no vairāk nekā 200 tūkstošiem līdz ap 120 tūkstošiem.

1999. gados pilsētai tika atgriezts tās vēsturiskais nosaukums – Gjumri.

## Ekonomika un kultūra
Gjumri ir ievērojams kultūras centrs, slavena ar savu arhitektūru, teātriem un mākslas dzīvi. Pilsētā atrodas vairākas augstskolas, tostarp Gjumri Valsts pedagoģiskā institūta filiāle, kā arī vēstures un mākslas muzeji. Tradicionāli Gjumri ir bijis slavens ar amatniecību, īpaši ar metālapstrādi un keramikas izstrādājumiem.

Pēc neatkarības atjaunošanas un zemestrīces atjaunošanas darbi ir notikuši lēni, taču pilsēta pakāpeniski atdzimst. Gjumri mūsdienās kļūst par pievilcīgu galamērķi tūristiem, kas interesējas par vēsturi, kultūru un padomju laika arhitektūru.

## Transports
Gjumri ir svarīgs dzelzceļa mezgls, kas savieno to ar Erevānu un citām Armēnijas pilsētām. Pilsētai ir arī savs lidlauks – Širakas lidosta, kas piedāvā gan iekšzemes, gan starptautiskos reisus.

## Ārējās saites
Urartu

thumbnail|235px|Urartu valsts no 9. līdz 6. gadsimtam p.m.ē.
**Urartu** (, Ararata valsts), arī **Vanas valsts**, bija valsts Armēnijas kalnienē no 9. līdz 6. gadsimtam p.m.ē. Tās galvaspilsēta bija Tušpa, kas atradās Vanas ezera krastā. 

8. gadsimtā pirms mūsu ēras urartiešu valdnieks Menua uzbūvēja 70 kilometrus garu kanālu, kas nodrošināja saldūdens piegādi Tušpai un tās apkārtējām teritorijām. Šis kanāls bija izcils inženiertehnisks sasniegums, jo tika izbūvēts sarežģītā kalnainā reljefā, saglabājot precīzu slīpumu nepārtrauktai ūdens plūsmai. Tas ne tikai apgādāja pilsētu ar dzeramo ūdeni, bet arī ļāva attīstīt apūdeņošanas sistēmas. Daļa šī kanāla saglabājās un tika izmantota vēl daudzus gadsimtus. 

7. gadsimtā p.m.ē. urartiešus pastāvīgi apdraudēja asīrieši. Īpaši nozīmīgas bija sadursmes ar Jaunasīrijas valsts valdniekiem, piemēram, Tiglatpalasaru III un Sargonu II, kuru karagājieni vairākkārt iebruka Urartu teritorijā, postot pilsētas, cietokšņus un lauksaimniecības infrastruktūru. Šie uzbrukumi būtiski vājināja Urartu ekonomisko un militāro potenciālu, iznīcinot apūdeņošanas sistēmas un samazinot iedzīvotāju skaitu. Pastāvīgais spiediens no Asīrijas, kā arī nepieciešamība uzturēt aizsardzības karus noveda pie valsts resursu izsīkuma un veicināja Urartu pakāpenisku pagrimumu. Jau 6. gadsimtā p.m.ē. Urartu valsts pagrima un izzuda. No Urartu valsts izcilāko valdnieku Sarduri I, Išpuini, Menua, Argišti I valdīšanas laika joprojām ir saglabājušās dažas celtnes.

Urartu valsts reliģija bija politeistiska un veidoja sarežģītu ticējumu sistēmu ar skaidri strukturētu dievību hierarhiju. Augstākais dievs bija Haldi, kurš tika uzskatīts par kara, valdnieka varas un valsts aizbildni, un viņam tika veltīti nozīmīgākie tempļi un rituāli. Urartu panteonā svarīgu vietu ieņēma arī Teišeba (pērkona un negaisa dievs) un Šivini (saules dievs), kas personificēja dabas un kosmiskos spēkus. Reliģija bija cieši saistīta ar valsts ideoloģiju: valdnieks tika uzskatīts par dievu pārstāvi zemes virsū un bija galvenais kultisko ceremoniju veicējs. Reliģiskā prakse ietvēra upurēšanu, tempļu būvniecību un ķīļraksta uzrakstu veidošanu, kuros tika fiksēti gan reliģiski, gan politiski notikumi. 

## Etimoloģija
Urartu nosaukuma etimoloģija saistīta ar asīriešu avotos lietoto apzīmējumu *Uruatri* vai *Urartu*, kas attiecās uz kalnainu reģionu uz ziemeļiem no Asīrijas. Šis nosaukums, visticamāk, apzīmēja nevis vienotu valsti sākotnēji, bet gan vairākas ciltis vai politiskus veidojumus Armēnijas kalnienē, kas vēlāk apvienojās centralizētā valstī. Paši urartieši savu valsti dēvēja par *Biainili*, kas tiek uzskatīts par vietējo nosaukumu un, iespējams, saistīts ar Vanas ezera reģionu. Vēlākajā tradīcijā Urartu teritorija tika identificēta ar Bībeles Ararata zemi, no kā cēlies arī nosaukums “Ararata valsts”. 

## Ārējās saites
Kartvelu valodas

**Kartvelu valodas**, agrāk **Dienvidkaukāza valodas**, ir valodu saime, kas izplatīta Kaukāzā, galvenokārt Gruzijā. Kartvelu valodām nav kopīgu iezīmju ar citām valodu saimēm, tāpēc tā ir izdalīta kā atsevišķa saime. Kartvelu valodas lieto aptuveni 5,2 miljoni cilvēku. Lielākā valoda no tām ir gruzīnu valoda (3,7 miljoni pratēju). Šajā saimē vēl ietilpst svanu valoda, lazu valoda un megreļu valoda. Visās valodās izmanto gruzīnu alfabētu, lai gan lazu valodā izmanto arī latīņu alfabētu.

## Ārējās saites
2018. gada La Flèche Wallonne

**2018. gada ''La Flèche Wallonne*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 18. aprīlī. Tā bija 82. reize, kad notika *La Flèche Wallonne* sacensības un tās bija 17. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensībās uzvarēja [[Žiljēns Alafilips]], kurš izrāvienu veica trešajā un pēdējā kāpumā *Mur de Huy*, pēdējos 100 metros apsteidzot atrāvienā bijušo [[Jelle Vanenderts|Jelli Vanendertu]]. [[Alehandro Valverde]], kurš bija uzvarējis pēdējās četrās *La Flèche Wallonne* sacensībās, veica vēlu izrāvienu un gandrīz noķēra Alafilipu, bet Alafilips spēja veikt vēl vienu izrāvienu pēdējos metros, palielināt pārsvaru pār Valverdi un gūt uzvaru. Tā bija lielākā uzvara līdzšinējā Alafilipa karjerā un viņš kļuva par pirmo šajās sacensībās uzvarējušo francūzi kopš [[Lorāns Žalabērs|Lorāna Žalabēra]] [[1997. gada La Flèche Wallonne|1997]]. gadā.

== Komandas ==
Tā kā *La Flèche Wallonne* bija [[2018. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam'' komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas septiņas UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 25 komandu pelotonu.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
13. Saeima

**13. Saeima** bija Latvijas Republikas parlamenta 13. sasaukums, kas savu darbību uzsāka 2018. gada 6. novembrī.

2018. gada 6. novembrī no partijas "Saskaņa" frakcijas izstājās Jūlija Stepaņenko, savukārt 2019. gada 6. februārī no partijas "KPV LV" frakcijas tika izslēgts Aldis Gobzems. 29. maijā no "KPV LV" izstājās arī Linda Liepiņa. 30. maijā viņai sekoja Karina Sprūde, bet 5. jūnijā par izstāšanos no "Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"-"Tēvzemei un brīvībai"/LNNK" frakcijas paziņoja Inguna Rībena. 2020. gada 15. septembrī no partijas "Saskaņa" frakcijas tika izslēgts Vjačeslavs Dombrovskis un Ļubova Švecova, savukārt 16. oktobrī par deputātes mandāta nolikšanu paziņoja Linda Liepiņa.
2021. gada maijā, pēc frakcijas balsojuma atsaukt ekonomikas ministru J.Vitenbergu no amata, "KPV LV" frakciju pameta vēl 4 deputāti, samazinot tās lielumu uz 5 pārstāvjiem.

## Vēlēšanas

13. Saeimas vēlēšanas notika 2018. gada 6. oktobrī, vēlēšanās kandidēja 16 saraksti un tajās nobalsoja 845 113 vēlētāji jeb 54,59% balsstiesīgo pilsoņu.

## Saeimas partijas un partiju apvienības termiņa sākumā
5% barjeru pārvarēja un 13. Saeimā iekļuva pārstāvji no 7 vēlēšanu sarakstiem:
* "Saskaņa" — 23 deputāti (19,80% balsu);
* "KPV LV" — 16 deputāti (14,25% balsu);
* "Jaunā konservatīvā partija" — 16 deputāti (13,59% balsu);
* "Attīstībai/Par!" — 13 deputāti (12,05% balsu);
* "Nacionālā apvienība" — 13 deputāti (11,02% balsu);
* "Zaļo un Zemnieku savienība" — 11 deputāti (9,92% balsu);
* "Jaunā Vienotība" — 8 deputāti (6,70% balsu).

Tāpat kā 9. Saeimā, 5% barjeru pārvarēja septiņi vēlēšanu saraksti. Tā ir trešā Saeima pēc kārtas, kurā visvairāk deputātu mandātu pieder partijai Saskaņa. Tāpat pēc vairāku gadu ilgstošām diskusijām un nepieciešamajiem likuma grozījumiem tā bija pirmā Saeima Latvijas valsts vēsturē, kas Valsts prezidentu 2019. gadā ievēlēja atklātā balsojumā.

## Saeimas partijas un partiju apvienības termiņa beigās
thumb|13. Saeimas frakcijas 2022. gada oktobrī
13.Saeimas frakciju sastāvs 01.10.2022:

## Skatīt arī
* 13. Saeimas vēlēšanas
* 14. Saeima
* 14. Saeimas vēlēšanas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Republikas Saeimas mājaslapa
Mārtiņš Meiers

**Mārtiņš Meiers** var būt:

* Mārtiņš Meiers — latviešu aktieris (dzimis 1985);
* Mārtiņš Meiers — latviešu basketbolists (dzimis 1991).