Nord Stream

[300px|thumb|Gāzes cauruļvada "Nord Stream-1" gaita [Baltijas jūras dzelmē.]]

**Gāzes cauruļvads ''Nord Stream*** jeb *'"Ziemeļu straume"*' (, ) ir 1220 kilometru garš zemūdens cauruļvads, kas pa [[Baltijas jūra]]s dibenu savieno [[Viborga]]s ostu Krievijā ar [[Greifsvalde]]s ostu Vācijā. To apkalpo uzņēmums *Nord Stream AG*, kurš pieder Krievijas uzņēmumam *Gazprom* (51 %), Vācijas *Wintershall* (15,5 %) un *E.ON Ruhrgas* (15,5 %), Nīderlandes *Gasunie* (9 %) un Francijas *GDF Suez* (9 %). 
Zemūdens cauruļvads šķērso [[Krievija]]s, [[Somija]]s, [[Zviedrija]]s, [[Dānija]]s un [[Vācija]]s teritoriālos ūdeņos, apejot [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] un [[Polija]]s teritoriju. 

Līdz cauruļvada darbības apturēšanai un sekojošajai uzspridzināšanai 2022. gadā caur *Nord Stream-1* pārsūknēja dabasgāzi no [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomā apvidus]] un [[Barenca jūra]]s atradnēm Krievijas Federācijas ziemeļos. *Nord Stream-2* atklāšanu politisku iemeslu dēļ atcēla.

== Būvniecība ==
2005. gadā Krievijas prezidents [[Vladimirs Putins]] un Vācijas kanclers [[Gerhards Šrēders]] parakstīja vienošanos par zemūdens gāzes vada *Nord Stream* izbūvi, kas izmaksāja 7,4 miljardus eiro. Gāzes pārsūknēšanu pa cauruļvadu sāka 2011. gada 6. septembrī

== Apturēšana ==

[[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukuma laikā Ukrainā]] 31. augustā *Gazprom* apturēja cauruļvada kompresoru stacijas gāzes sūknēšanas bloku. Tomēr tas neizraisīja gāzes cenu celšanos, jo [[Eiropas Savienība]]s valstīm izdevās savlaicīgi piepildīt gāzes krātuves par 80% un palielināt gāzes piegādes no ASV, Azerbaidžānas, Alžīrijas un citām valstīm. 

26. septembrī 2:03 pie *Nord Stream 2* uz dienvidaustrumiem no [[Bornholma]]s salas un 19:03 pie *Nord Stream* uz ziemeļaustrumiem no salas notika zemūdens sprādzieni, kas radīja trīs dabasgāzes noplūdes vietas abos cauruļvados.
Rietumu eksperti par galveno aizdomās turamo uzskatīja Krieviju, kas ne reizi vien bija apliecinājusi gatavību izmantot gāzes piegāžu apturēšanu kā šantāžas instrumentu pret Eiropas Savienības valstīm. Savukārt Krievijas puse apgalvoja, ka diversiju sarīkoja ASV, lai nodrošinātu sev lielāku peļņu no sašķidrinātās gāzes pārdošanas Eiropai.

12. oktobrī Krievijas prezidents Vladimirs Putins pavēstīja, ka Krievija esot gatava piegādāt Eiropai noslēgtajos līgumos paredzēto dabasgāzes apjomu, ja vien Eiropas Savienības valstis būs gatavas to ņemt pretī. Pēc Putina vārdiem piegādes ir iespējams atjaunot ar noteikumu, ka Eiropa un Krievija panāks kopīgu vienošanos par gāzes piegādēm pa neskarto atzaru, jo viens cauruļvads joprojām esot darba kārtībā.

== Izmeklēšana ==
[[Attēls:June 2020 Baltic Fleet submarine rescue exercise - Kashtan-class SS-750 launching AS-26 DSRV.jpg|thumb|*SS-750* ar *AS-26*]]
Sprādzienu iemeslu pie trim no četriem gāzes vada *Nord Stream* atzariem sāka izmeklēt Vācijas, Dānijas un Zviedrijas izmeklētāji. Iespējamo vainīgo sarakstā bija gan Krievija, gan Ukraina vai grupējums, kas atbalsta Ukrainu. Vairāku Ziemeļvalstu mediju kopīgajā izmeklēšanā atklājās, ka četras dienas pirms sprādzieniem Dānijas patruļkuģis uzņēmis fotogrāfijas ar Krievijas kuģiem. Ziemeļvalstu izlūkdienestu pārstāvji bija pārliecināti, ka Krievijas spiegošanas aktivitāšu galvenais nolūks ir sagatavoties sabotāžas operācijām, ko varētu izvērst potenciāla militārā konflikta gadījumā.
Dānijas bruņotie spēki apstiprināja, ka viņu rīcībā ir vairāk nekā 20 foto kadru, kas apliecina, ka 2022. gada 22. septembrī Bornholmas salas tuvumā atradies Krievijas *SS-750* kuģis un uz tā bija *AS-26 Priz* tipa minizemūdene.

2024. gada jūnijā Vācijas prokuratūra izdeva orderi kāda aizdomās turamā Ukrainas pilsoņa aizturēšanai Polijā, taču viņš aizbēdzis uz Ukrainu.
15. augustā Ukraina paziņoja, ka apgalvojumi par tās iesaisti gāzesvadu spridzināšanā ir meli. Savukārt Polijas valdība noliedza bijušā Vācijas ārējā izlūkdienesta [[BND]] vadītāja Augusta Hanninga vācu laikrakstā *"Die Welt"* publicētās intervijas izteikumus, ka Polija esot sadarbojusies ar Ukrainu *Nord Stream* cauruļvadu spridzināšanā. Hannings bija BND vadītājs [[Gerhards Šrēders|Gerharda Šrēdera]] valdības laikā, kurš pēc kanclera amata atstāšanas sadarbojās un ieņēma vadošus amatus ne tikai a/s *Nord Stream*, bet arī Krievijas valsts kompānijās *Rosneft* un *Gazprom''.. Polijas vicepremjers pauda uzskatu, ka caur vācu politiķu vārdiem rezonējot krievu dezinformācija.

2025. gada 27. augustā kļuva zināms, ka pēc Vācijas izmeklētāju uzskata spridzinātāju grupā bijuši septiņi Ukrainas pilsoņi – četri ūdenslīdēji, spridzināšanas speciālists, kuģa kapteinis un grupas vadītājs.

## Atsauces