open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1142. gads

**1142. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Zviedri nogalināja 150 Novgorodas tirgotāju un karavīru Somijas dienviddaļā, kas bija sākums ilgstošai karadarbībai starp Zviedriju un Novgorodas zemi Somijā un Karēlijā.
* Heinrihs Lauva kļuva par Saksijas hercogu.
* normaņi uzbruka Tripolei, bet to iekarot neizdevās.

## Dzimuši

## Miruši
* 21. aprīlis — Pjērs Abelārs, viduslaiku sholastiķis, teologs (dzimis 1079. gadā)
Pols Verlēns

**Pols Marija Verlēns** (*Paul-Marie Verlaine*, dzimis , miris ) bija franču dzejnieks, viens no nozīmīgākajiem simbolisma pārstāvjiem.

## Biogrāfija
P. Verlēns debitēja literatūrā 1869. gadā ar krājumu "Labā dziesma". Viņa dzejai raksturīga īpaša muzikalitāte un vieglums.
thumb|center|

## Darbi latviešu valodā
* *Dzeja*. Rīga: Vaga, 1994.
* *Vienkāršas freskas* [dzejas izlase]. Rīga: Omnia mea, 2005.
* *Mani cietumi* [proza un dzeja]. Rīga: Daugava, 2014.
Skvoveli

**Skvoveli** (), oficiāli — **Olimpikveli** (), ir komūna  Kalifornijas štata Plasera apgabalā, ASV. Šeit atrodas *Palisades Tahoe* slēpošanas kūrorts (agrāk – Skvoveli kūrorts). . gadā te notika ziemas olimpiskās spēles. Šī ir mazākā apdzīvotā vieta pasaulē, kas organizējusi Olimpiskās spēles.

Sākotnēji apdzīvoto vietu nodēvēja par Skvoveli, taču kopš olimpiskajām spēlēm aizvien biežāk oficiāli tiek lietots nosaukums Olimpikveli, tā kā vārdu *squaw* (skvo) vietējā vašo (*Washoe*) cilts uzskata par aizskarošu etnisko palamu attiecībā uz Amerikas pamatiedzīvotāju sievietēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tieslietas

[thumbnail|200px|Sengrieķu taisnības dievietes [Temīdas skulptūra]]
**Tieslietas**, arī **tiesību sistēma**, ir tiesu iestāžu sistēma, to darbību kopums. Tās nodrošina sabiedrisko kārtību, nosaka ētikas normas. Lai to panāktu, ir nepieciešami likumi. Ar tieslietām mēdz apzīmēt arī tiesību zinātni.

Tieslietas veido trīs sastāvdaļas: tiesību norma, tiesību institūts un tiesību nozare.

## Tiesību zinātne

Zinātnes nozari, kas pētī tieslietas, sabiedrības politisko sistēmu un valsts tiesiskās formas, sauc par tiesību zinātni, arī par jurisprudenci. Tiesību zinātne ir viena no sociālajām zinātnēm. Šajā zinātnē apskata tiesības kā sociālu parādību, ar kuru palīdzību tiek regulēta sabiedrības dzīve visdažādākajās dzīves jomās. Tiesību zinātne lielākā vai mazākā mērā mijiedarbojas ar citām zinātnēm, visizteiktāk ar politoloģiju un ekonomiku. Tajā pašā laikā liela ietekme uz tiesību zinātni ir filozofijai, jo tiek izmantoti tādi filozofiski jēdzieni kā taisnīgums, patiesība, morāle, griba un tā tālāk.

Tiesību zinātne sīkāk tiek dalīta trīs atsevišķās nozaru grupās:
* teorētiskā jeb vēsturiskā profila tiesību zinātnēs (tiesību teorija, tiesību vēsture),
* nozaru tiesību zinātnēs (konstitucionālās tiesības, civiltiesības un tā tālāk),
* speciālajās tiesību zinātnēs (kriminālistika, tiesu medicīna, tiesu psihiatrija).

## Tiesību norma
Tieslietu pamatelements ir tiesību normas. Tās ir arī vienas no svarīgākajām sociālajām normām. Tiesību normas ir vispārpieņemti noteikumi, kurus nosaka un nodrošina valsts. Uz to pamata tiek veidotas juridiskās tiesības un pienākumi.

## Tiesību institūts
Tiesību institūts ir vairākas tiesību normas, kas nosaka noteiktu sabiedrisko attiecību veidu. Piemēram, darba līgumu institūts regulē tiesību normas darba līgumu noslēgšanā.

## Tiesību nozares
Tiesību nozares ir dažādas. Tās veido tiesību normas un institūta kopums. Daļējs tiesību nozaru saraksts ir šāds:
* civiltiesības,
* krimināltiesības,
* konstitucionālās tiesības,
* administratīvās tiesības,
* komerctiesības,
* darba tiesības,
* procesuālās tiesības.

## Tieslietu ministrijas
Daudzās valstīs par tieslietām atbild tieslietu ministrija. Tās uzdevums ir izstrādāt un īstenot valstī tieslietu nozares politiku. Kopš 1918. gada arī Latvijā pastāv Tieslietu ministrija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Kasai (nozīmju atdalīšana)

**Kasai** var būt:
* Kasai — upe Āfrikā;
* Kasai — province Kongo Demokrātiskajā Republikā;
* Kasai — pašpasludināta valsts bijušās Beļģu Kongo teritorijā;
* Noriaki Kasai — japāņu tramplīnlēcējs.
Igija Azalija

**Ametista Amēlija Kellija** (; dzimusi  Sidnejā), pazīstama ar skatuves vārdu **Igija Azalija** (*Iggy Azalea*), ir austrāliešu hiphopa dziedātāja, dziesmu autore un modele. Azalija saņēmusi divas Amerikas Mūzikas balvas, trīs ''Billboard'' mūzikas balvas, MTV video mūzikas balvu, ''People's Choice'' balvu, četras ''Teen Choice'' balvas, kā arī četras ''Grammy'' balvas' nominācijas. Azalija ir populāra video vietnēs, viņas *[[YouTube]]* kanāla saturam ir 3,4 miljardi skatījumu, un 15 viņas mūzikas videoklipi saņēmuši vairāk nekā 100 miljonus skatījumu vietnē *[[Vevo]]*.

## Diskogrāfija
* *[[The New Classic]]* (2014)
* *[[In My Defense]] (2019)
* *The End of an Era'' (2021)

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Daglass Fērbenkss

**Daglass Fērbenkss** (; dzimis **Daglass Eltons Tomass Ulmens** (*Douglas Elton Thomas Ullman*) , miris ) bija amerikāņu aktieris, scenārists, režisors un producents.

Karjeras sākumā darbojies teātrī. Pazīstams ar lomām tādās mēmajās filmās kā "Bagdādes zaglis" (1924), "Robins Huds" (*Robin Hood*; 1922) un "Zorro zīme" (*The Mark of Zorro*; 1920). Fērbenksa pēdējā loma bija 1934. gada filmā *[[The Private Life of Don Juan]]*.

1919. gada janvārī Fērbenkss kopā ar Čārliju Čaplinu, Mēriju Pikfordu un Deividu Vorku Grifitu nodibināja paši savu filmu izplatīšanas uzņēmumu *[[United Artists]]*. 1920. gadā apprecējās ar M. Pikfordu. Fērbenkss tika saukts par "Holivudas karali", šis tituls vēlāk pārgāja pie Klārka Geibla.

Bija Kino mākslas un zinātnes akadēmijas dibinātāju vidū, bijis pirmais tās prezidents (1927—1929). Fērbenkss kopā ar Viljamu deMillu vadīja pirmo Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremoniju.

## Ārējās saites
Ugra

Ugra var būt:
* Ugras upe, Kreunas pieteka 
* Hantimansijskas "Jugra" — KHL hokeja klubs
* Arena Ugra — Hantimansijskas hokeja halle
Mērija Pikforda

**Mērija Pikforda** (; dzimusi **Gledisa Mērija Smita** (*Gladys Marie Smith*) , mirusi ) bija Holivudas aktrise, kas radījusi sievietes — "pelnrušķītes" tēlu.

## Dzīvesgājums
[thumb|200px|left|Filmas "Indijas meita" plakāts ar Mēriju Pikfordu galvenajā lomā [Rīgas kinoteātrī *Moulin Rouge* (Civis).]]
Dzimusi 1892. gadā Kanādā. 1919. gada janvārī Pikforda kopā ar Čārliju Čaplinu, Daglasu Fērbenksu un Deividu Vorku Grifitu nodibināja paši savu filmu izplatīšanas uzņēmumu *[[United Artists]]*. Bija Kino mākslas un zinātnes akadēmijas dibinātāju vidū.

Pazīstama ar lomām tādās filmās kā "Koķete" (*Coquette*; 1929), *[[The Poor Little Rich Girl]]* (1917), *[[Daddy-Long-Legs]]* (1919), *[[Stella Maris]]* (1918). Par lomu filmā "Koķete" saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise galvenajā lomā.

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts ierindoja Pikfordu 24. vietā izcilāko sieviešu kino zvaigžņu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Toboļska

**Toboļska** () ir sena pilsēta Tjumeņas apgabalā Krievijas Federācijā. Atrodas pie Tobolas upes ietekas Irtišā.
Vēsturiskās Sibīrijas hanistes galvaspilsētas (no 1495) Iškaras (Kašlikas, Sibiras) pēctece. 18. gadsimtā Sibīrijas gubernatora mītnes vieta, dēvēta par Sibīrijas galvaspilsētu.

## Vēsture
Sibīrijas hans Ibaks (Saīds Ibrahims) 1495. gadā krita kaujā pret karavadoņa Taibugas pēcnācēju Mahmetu (Mamuku), kas arī pretendēja uz Sibīrijas valdnieku troni. Viņš pārcēla valsts galvaspilsētu uz Iškaru un noslēdza savienību ar Maskavas lielkņazu.

1582. gada maijā Jermaka vadītie kazaki iebruka Sibīrijā un 80 strūgās uzbruka Čingituras (Tjumeņas) pilsētai. 8. novembrī pēc uzvaras kaujā pār hanu Kučumu pie Čuvašu raga Tobolas un Irtišas upju satecē kazaki ieņēma arī Sibiras pilsētu. 1583. gadā krievi pakļāva vietējos iedzīvotājus vogulus (mansus) un ostjakus (hantus) Pelimas, Tavdas un Kondas baseinā. Krievijas cars nekavējoties papildināja savu titulu ar Ugras lielkņaza, Kondas un Obdoras kņaza nosaukumiem. Hana Kučuma dēls Ali 1584. gadā atguva Iškaru, tomēr atteicās no cīņas ar Taibugas dzimtai piederīgo Seidaku.

1586. gadā krievi atgriezās Sibīrijā un no jauna uzcēla Tjumeņas cietoksni, kas kļuva par bāzi visai Sibīrijas iekarošanai. Drīz pie lielajām upēm uzcēla Toboļskas kremli, Taras, Berjozovas un Obdorskas cietokšņus. 1621. gadā Toboļska kļuva par Krievijas pareizticīgo baznīcas Sibīrijas bīskapijas centru, bet 1708. gadā par Sibīrijas guberņas centru.

### Sibīrijas galvaspilsēta (18. gs.)

Attēls:Capital of Siberia.jpg|Toboļska kā Sibīrijas gubernatora rezidences pilsēta
Attēls:Subdivisions of Russia in 1708 (ru).svg|Krievijas caristes guberņas pēc Pētera I administratīvās reformas 
Toboļskas vietniecība 1796.jpg|Toboļskas vietniecība pēc Katrīnas II reformas (1796) 


### 1910. gada fotogrāfijas
1910. gadā krievu fotogrāfs Sergejs Prokudins-Gorskis Krievijas impērijas ķeizara Nikolaja II uzdevumā devās uz Urāliem un pa Kamas-Tobolas ūdensceļu nokļuva līdz Toboļskai. Šim nolūkam viņam piešķīra ar fotolaboratoriju aprīkotu upju tvaikoni.

Gorskii 04664u.jpg|
Gorskii 04665u.jpg|
Gorskii 04666u.jpg|
Gorskii 04668u.jpg|
Gorskii 04669u.jpg|
Gorskii 21721u.jpg|
Grave of Filofey (Leshinsky).jpg|
Prokudin-Gorskii-31.jpg|
Tyumen Prokudin-Gorsky 1912.jpg|


## Atsauces

## Ārējās saites
Klodeta Kolbēra

**Klodeta Kolbēra** (; dzimusi **Emilija "Lili" Šašona** () , mirusi ) bija Francijā dzimusi amerikāņu aktrise.

Karjeru sākusi Brodvejā 1920. gados, pēc tam pievērsusies karjerai kino. Tās laikā Kolbēra filmējās vairāk nekā 60 filmās. Saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise par lomu filmā "Tas notika kādā naktī" (1934), vēl tikusi nominēta tai par lomām filmās *[[Private Worlds]]* (1935) un *[[Since You Went Away]]* (1944). 1950. gadu vidū noslēdza karjeru kino un pievērsās darbam televīzijā un teātrī, tika nominēta ''Tony'' balvai, 1960. gadu vidū beidza aktrises karjeru, tomēr 1970. gados atsāka to. Par lomu seriālā *[[The Two Mrs. Grenvilles]]* (1987) saņēma Zelta globusa balvu.

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts izcilāko ekrāna leģendu sarakstā AFI 100 gadi... 100 zvaigznes ierindoja Kolbēru 12. vietā izcilāko sieviešu kārtas zvaigžņu sarakstā.

## Pazīstamākās filmas
* *[[The Smiling Lieutenant]]* (1931, režisors Ernsts Lubičs)
* "Tas notika kādā naktī" (*It Happened One Night*, 1934, režisors Frenks Kapra)
* "Kleopatra" (*Cleopatra*, 1934, režisors Sesils Demills)
* *[[Imitation of Life]]* (1934, režisors Džons M. Stāls)
* *[[Tovarich]]* (1937, režisors Anatols Litvaks)
* *[[Bluebeard's Eighth Wife]]* (1938, režisors Ernsts Lubičs)
* *[[Midnight]]* (1939, režisors Mičels Leisens)
* *[[Drums Along the Mohawk]]* (1939, režisors Džons Fords)
* *[[The Palm Beach Story]]* (1942, režisors Prestons Stērdžiss)
* *[[Since You Went Away]]* (1944, režisors Džons Kormvels)

## Atsauces

## Ārējās saites
Meja Vesta

**Mērija Džeina "Meja" Vesta** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise, dziedātāja, dramaturģe un scenāriste.

Karjeru sākusi kā vodeviļas aktrise, pēc tam pievērsusies darbībai teātrī, pēc tam Holivudā tēloja galvenokārt komēdijās, rakstīja scenārijus filmām.

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts ierindoja Vestu 15. vietā izcilāko sieviešu kārtas zvaigžņu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Liliana Giša

**Liliana Daiena Giša** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise, režisore un rakstniece. Tikusi saukta par "amerikāņu kino pirmo lēdiju". Viņas māsa Dorotija arī bija aktrise.

Viņas aktrises karjera ilgusi 75 gadus no 1912. līdz 1987. gadam. Vairākās filmās sadarbojusies ar režisoru Deividu Vorku Grifitu, tai skaitā vienā no mēmā kino ienesīgākajām filmām — "Nācijas dzimšana" (1915). Filmējusies arī skaņas filmās *[[Duel in the Sun]]* (1946) un "Mednieka nakts" (1955). No 1950. gadu sākuma līdz 1980. gadiem darbojusies televīzijā. Karjeru noslēgusi ar lomu 1987. gada filmā *[[The Whales of August]]*. Saņēmusi Kinoakadēmijas goda balvu.

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts ierindoja Gišu 17. vietā izcilāko sieviešu kārtas zvaigžņu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Konda

thumb|200px|Kondas kņazu ģerbonis.
thumb|200px|Krievijas iekarotās Kondas (''Condora'') un Sibīrijas (''Sibier'') zemes 1589. gada kartē. 
**Konda** jeb **Kondijas kņaziste** () bija mansu apdzīvotās teritorijas nosaukums Kondas upes baseinā 16. gadsimtā, sākumā Pelimas valsts sastāvdaļa. Galvenā apdzīvotā vieta bija Kartauža (*Картауж, Кондинский городок*), bet nodevas jeb *jasaks* Krievijas cariem tika maksātas Toboļskā. Tagad Hantu-Mansu autonomā apvidus-Jugras daļa Irtišas un Obas kreisajā krastā.

## Vēsture
[thumb|center|500px|Kondora 1645. gada [Joams Blaus|Joama Blaua Krievijas caristes kartē. Iezīmēta kā teritorija Urālu kalnos, uz rietumiem no Verhoturjes Turas upes augštecē.]]
Pēc tam, kad Krievijas cars Ivans IV sagrāva Sibīrijas hanisti, viņš savam titulam pirms nāves 1584. gadā pievienoja arī "Jugras lielkņaza, Obdoras, Kondas kņaza un visas Sibīrijas zemes un Ziemeļu puses pavēlnieka" (*великiй князь Югорскiй, князь Обдорскiй, Кондинскiй и всея Сибирскiе земли и Сђверныя страны повелитель*) nosaukumu, bet pēc hana Kučuma un viņa dēla hana Ali uzveikšanas 1607. gadā Boriss Godunovs un viņa pēcteči sāka lietot Sibīrijas cara (*Царь Сибирскiй*) titulu. Kondijas kņazu ģerboni iekļāva Krievijas Impērijas ģerbonī.

Pēdējo Kondijas valdnieku Agaju () krievi pakļāva 1594. gadā. Kondijas karavadonis (murza) Četirko 1609. gadā sāka sacelšanos, ko apspieda krievu Pelimas vaivads Isļeņevs (*Петр Исленев*). Pēc 1618. gada notika Kondijas iedzīvotāju kristīšana, bet saglabājās spēcīga šamanisma ietekme.

Sibīrija un Krievija 1562.JPG|Kondija (kartē *CONDORA*) pie Ziemeļu jūras (*Mare Septentrionale*) E. Dženkinsona 1562. gada kartē
Attēls:Obdora, Jugra un Kondija 16. gadsimtā.jpg|Obdorija, Jugrija un Kondija 16. gadsimtā 


## Atsauces

## Literatūra
* Бахрушин С.В. Остяцкие и вогульские княжества в XVI—XVII веках. 1935
Lorēna Bekola

**Lorēna Bekola** (; dzimusi **Betija Džoana Pīrska** (*Betty Joan Perske*) , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

Kino debitējusi ar lomu 1944. gada filmā "Kam ir un kam nav", kur tēlojusi kopā ar Hamfriju Bogartu, ar kuru gadu vēlāk viņa apprecējās. Turpinājumā tēlojusi *[[film noir]]* filmās ar Bogartu "Dziļais miegs" (1946), "Tumšā pāreja" (1947) un "Kīlargo" (1948), tāpat komēdijās, tai skaitā "Kā apprecēt miljonāru" (*How to Marry a Millionaire*, 1953) ar Merilinu Monro un "Modes dizainere" (*Designing Woman*, 1957) ar Gregoriju Peku. Par lomu filmā "Spogulim ir divas sejas" (*The Mirror Has Two Faces*; 1996) tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai un saņēma Zelta globusa balvu. Saņēmusi Kinoakadēmijas goda balvu. Citas pazīstamākās lomas ir filmās "Spožās lapas" (*Bright Leaf*, 1950), "Jauns vīrietis ar tauri" (*Young Man with a Horn*, 1950), "Asins aleja" (*Blood Alley*, 1955), "Rakstīts vējā" (*Written on the Wind*, 1956), "Ziemeļrietumu robeža" (*North West Frontier*, 1959), ''Harper'' (1966), "Slepkavība Austrumu ekspresī" (1974), "Šāvējs" (*The* *Shootist*, 1976), "Tikšanās ar nāvi" (*Appointment with Death*, 1988), "Mizerija" (1990), "Gatavs valkāšanai" (*Prêt-à-Porter*, 1994), "Dogvila" (2003), "Piedzimšana" (*Birth*, 2004), "Manderleja" (*Manderlay*, 2005) un "Pavadonis" (*The* *Walker*, 2007).

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts ierindoja Bekolu 20. vietā izcilāko sieviešu kārtas zvaigžņu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bārbara Stenvika

**Bārbara Stenvika** (; dzimusi **Rūbija Ketrina Stīvensa** (*Ruby Catherine Stevens*) , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

Karjeru sākusi teātrī 1920. gados, pēc tam 38 gadu laikā filmējusies 85 Holivudas filmās, tad pievērsusies darbam televīzijā. Filmējusies tādās filmās kā "Dubultā apdrošināšana" (1944), *[[The Big Valley]]* (1965), *[[The Lady Eve]]* (1941), "Satikt Džonu Do" (*Meet John Doe*, 1941). Nominēta četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, ieguvusi trīs *[[Emmy balva|Emmy]]* un Zelta globusa balvas. Stenvika saņēmusi vairākas balvas par mūža ieguldījumu, tai skaitā 1981. gada Kinoakadēmijas goda balvu. 1944. gadā bijusi augstāk apmaksātā sieviete ASV. Aktrisei ir sava zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts ierindoja Stenviku 11. vietā izcilāko sieviešu kārtas zvaigžņu sarakstā.

## Pazīstamākās filmas
* *[[Night Nurse (filma)|Night Nurse]]* (1931, režisors Viljams Velmans)
* *[[Baby Face]]* (1933, režisors Alfreds E. Grīns)
* *[[The Bitter Tea of General Yen]]* (1933, režisors Frenks Kapra)
* *[[Stella Dallas]]* (1937, režisors Kings Vidors)
* *[[Remember the Night]]* (1940, režisors Mičels Leisens)
* "Ugunīgā" (*Ball of Fire*, 1941, režisors Hauards Hokss)
* "Satikt Džonu Do" (*Meet John Doe*, 1941, režisors Frenks Kapra)
* *[[The Lady Eve]]* (1941, režisors Prestons Stērdžiss)
* "Dubultā apdrošināšana" (*Double Indemnity*, 1944, režisors Billijs Vailders)
* *[[The Strange Love of Martha Ivers]]* (1946, režisors Luiss Mailstouns)
* *[[Sorry, Wrong Number]]* (1948, režisors Anatols Litvaks)
* "Sadursme naktī" (*Clash by Night*, 1952, režisors Frics Langs)
* *[[There's Always Tomorrow]]* (1956, režisors Daglass Sērks)
* *[[Forty Guns]]* (1957, režisors Semjuels Fulers)
* *[[Walk on the Wild Side]]* (1962, režisors Edvards Dmitriks)

## Atsauces

## Ārējās saites
Bērts Lankasters

**Bērtons Stīvens "Bērts" Lankasters** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Sākumā bijis cirka akrobāts, pēc tam strādājis dažādus darbus. Kino debitējis ar lomu 1946. gada filmā *[[The Killers]]*. Sākumā tēlojis dažādus ar primitīvu fizisku spēku apveltītus cilvēkus, tomēr vēlāk veidojis sarežģītākus varoņus. Ticis četras reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai, ieguvis to par lomu 1960. gada filmā "Elmers Gentrijs" (*Elmer Gantry*). Vēl ir pazīstams ar lomām tādās filmās kā "No šejienes līdz bezgalībai" (1953), *[[Sweet Smell of Success]]* (1957), *[[Atlantic City (filma)|Atlantic City]]* (1980), "Lidosta" (*Airport*; 1970), "Nirnbergas prāva" (*Judgment at Nuremberg*; 1961), "Alkatrasas gūsteknis" (*Birdman of Alcatraz*; 1962).

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts ierindoja Lankasteru 19. vietā izcilāko vīriešu kārtas zvaigžņu sarakstā.

## Pazīstamākās filmas

* "Slepkavas" (*The Killers*, 1946, režisors Roberts Siodmaks)
* *[[Brute Force]]* (1947, režisors Žils Dasēns)
* *[[Sorry, Wrong Number]]* (1948, režisors Anatols Litvaks)
* *[[Criss Cross]]* (1949, režisors Roberts Siodmaks)
* "No šejienes līdz bezgalībai" (*From Here to Eternity*, 1953, režisors Freds Cinnemans)
* *[[Vera Cruz]]* (1954, režisors Roberts Oldričs)
* *[[Sweet Smell of Success]]* (1957, režisors Aleksandrs Makkendriks)
* *[[Gunfight at the O.K. Corral]]* (1957, režisors Džons Stērdžiss)
* *[[Separate Tables]]* (1958, režisors Delberts Manns)
* *[[The Unforgiven]]* (1960, režisors Džons Hjūstons)
* "Elmers Gentrijs" (*Elmer Gantry*, 1960, režisors Ričards Brukss)
* "Nirnbergas prāva" (*Judgment at Nuremberg*, 1961, režisors Stenlijs Kreimers)
* *[[Birdman of Alcatraz]]* (1962, režisors Džons Frankenheimers)
* "Gepards" (*Il Gattopardo*, 1963, režisors Lukīno Viskonti)
* *[[A Child Is Waiting]]* (1963, režisors Džons Kasavetiss)
* *[[Seven Days in May]]* (1964, režisors Džons Frankenheimers)
* *[[The Train]]* (1965, režisors Džons Frankenheimers)
* *[[The Professionals]]* (1966, režisors Ričards Brukss)
* *[[The Swimmer]]* (1968, režisors Frenks Perijs)
* "Lidosta" (*Airport*, 1970, režisors Džordžs Sītons)
* "Ģimenes portrets interjerā" (*Gruppo di famiglia in un interno*, 1974, režisors Lukīno Viskonti)
* "1900" (*1900*, 1976, režisors Bernardo Bertoluči)
* *[[Atlantic City (filma)|Atlantic City]]* (1980, režisors Luijs Mals)
* *[[Local Hero]]* (1983, režisors Bills Forsaits)
* "Brīnumu lauks" (*Field of Dreams*, 1989, režisors Fils Oldens Robinsons)

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiva Gārdnere

**Eiva Lavīnija Gārdnere** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

1941. gadā Gārdnere parakstīja līgumu ar *[[MGM Studios]]*. Viņai bija nelielas lomas vairākās filmās, līdz viņas tēlojumu pamanīja filmā *[[The Killers (filma)|The Killers]]*. Gārdnere kļuva par vienu no vadošajām Holivudas aktrisēm. Par lomu 1953. gada filmā *[[Mogambo]]* aktrisi nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

Filmējusies tādās filmās kā *[[The Hucksters]]* (1947), *[[Show Boat]]* (1951), *[[The Snows of Kilimanjaro]]* (1952), *[[The Barefoot Contessa]]* (1954), "Bovani stacija" (*Bhowani Junction*, 1956), *[[On the Beach]]* (1959), *[[Seven Days in May]]* (1964), *[[The Night of the Iguana]]* (1964), *[[The Life and Times of Judge Roy Bean]]* (1972), *[[Earthquake]]* (1974) un *[[The Cassandra Crossing]]* (1976).

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts ierindoja Gārdneri 25. vietā izcilāko sieviešu kārtas zvaigžņu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberts Mičums

**Roberts Čārlzs Dērmans Mičums** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris, autors, komponists un dziedātājs.

Pazīstams ar lomām tādās filmās kā *[[Out of the Past]]* (1947), "Mednieka nakts" (1955), "Baiļu rags" (1962), *[[Ryan's Daughter]]* (1970), "Baiļu rags" (1991). Par lomu 1945. gada kara filmā *[[The Story of G.I. Joe]]* tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais otrā plāna aktieris. Kļuva pazīstams ar lomām *[[film noir]]* žanra filmās.

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts ierindoja Mičumu 23. vietā izcilāko vīriešu kārtas zvaigžņu sarakstā.

## Pazīstamākās filmas
* *[[Pursued]]* (1947, režisors Rauls Volšs)
* *[[Crossfire]]* (1947, režisors Edvards Dmitriks)
* *[[Out of the Past]]* (1947, režisors Žaks Turnērs)
* *[[The Big Steal]]* (1949, režisors Dons Sīgels)
* *[[The Lusty Men]]* (1952, režisors Nikolass Rejs)
* *[[Angel Face]]* (1953, režisors Oto Prēmingers)
* *[[River of No Return]]* (1954, režisors Oto Prēmingers)
* "Mednieka nakts" (*The Night of the Hunter*, 1955, režisors Čārlzs Lotons)
* *[[Heaven Knows, Mr. Allison]]* (1957, režisors Džons Hjūstons)
* "Visgarākā diena" (*The Longest Day*, 1962, režisori Kens Anakins, Endrū Martons un Bernhards Viki)
* "Baiļu rags" (*Cape Fear*, 1962, režisors Dž. Lī Tompsons)
* *[[What a Way to Go!]]* (1964, režisors Dž. Lī Tompsons)
* *[[El Dorado (filma)|El Dorado]]* (1966, režisors Hauards Hokss)
* *[[Secret Ceremony]]* (1968, režisors Džozefs Lousijs)
* *[[Ryan's Daughter]]* (1970, režisors Deivids Līns)
* *[[The Friends of Eddie Coyle]]* (1973, režisors Pīters Jeitss)
* *[[The Yakuza]]* (1974, režisors Sidnijs Polaks)
* *[[Farewell, My Lovely]]* (1975, režisors Diks Ričardss)
* "Pēdējais magnāts" (*The Last Tycoon*, 1976, režisors Elija Kazans)
* "Ziemassvētki" (*Scrooged*, 1988, režisors Ričards Doners)
* "Baiļu rags" (*Cape Fear*, 1991, režisors Mārtins Skorsēze)
* "Mironis" (*Dead Man*, 1995, režisors Džims Džārmušs)

## Atsauces

## Ārējās saites
Edvards Robinsons

**Edvards Goldenbergs Robinsons** (; dzimis **Emanuels Goldenbergs** (); , miris ) bija Rumānijas ebreju ģimenē dzimis amerikāņu aktieris.

Viņš bija populārs Holivudas "zelta laikmeta" aktieris, pazīstams ar gangstera lomām, piemēram, filmās *[[Little Caesar]]* un "Kīlargo". Tāpat tēlojis tādās filmās kā "Dubultā apdrošināšana", "Desmit baušļi" un "Zaļais soilents". Saņēmis Kinoakadēmijas goda balvu.

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts ierindoja Robinsonu 24. vietā izcilāko vīriešu kārtas zvaigžņu sarakstā.

## Pazīstamākās filmas

* *[[Little Caesar]]* (1931, režisors Mervins Lerojs)
* "Dubultā apdrošināšana" (*Double Indemnity*, 1944, režisors Billijs Vailders)
* "Sieviete logā" (*Woman in the Window*, 1944, režisors Frics Langs)
* "Sārtā iela" (*Scarlet Street*, 1945, režisors Frics Langs)
* "Svešinieks" (*The Stranger*, 1946, režisors Orsons Velss)
* "Kīlargo" (*Key Largo*, 1948, režisors Džons Hjūstons)
* "Desmit baušļi" (*The Ten Commandments*, 1956, režisors Sesils Demills)
* *[[The Cincinnati Kid]]* (1965, režisors Normans Džuisons)
* "Zaļais soilents" (*Soylent Green*, 1973, režisors Ričards Flaišers)

## Atsauces

## Ārējās saites
AFI 100 gadi... 100 zvaigznes

**AFI 100 gadi... 100 zvaigznes** () ir 50 izcilāko ekrāna leģendu ASV kinovēsturē saraksts, kas tapis veidojot Amerikas Kinoinstitūta 100 gadu jubilejas sarakstu. Sarakstu atklāja CBS televīzijas kanāla pārraidē, ko vadīja Šērlija Templa, . Kopā tika izvirzītas 500 nominācijas, pa 250 no katra dzimuma.

Par visu laiku izcilākajiem aktieriem tika atzīti Hamfrijs Bogarts un Ketrina Hepbērna.

## Saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* AFI 100 gadi... 100 zvaigznes
Rekursija

[thumb|250px|[Kakao paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
**Rekursija** ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie attēli, kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar lingvistiku un beidzot ar loģiku. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir matemātikā un datorzinātnē, kurās tā veido funkciju definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

## Formālas rekursijas definīcijas
Matemātikā un datorzinātnē objektu vai metožu klasei ir rekursīvs raksturs, ja tos var definēt, izmantojot divas īpašības:

# Ir vienkāršs bāzes gadījums (vai gadījumi)
# Ir likumu kopa, kas reducē visus citus gadījumus uz bāzes gadījumu.

Piemēram, zemāk parādīta rekursīva definīcija personas priekštečiem:
* Kāda vecāki ir viņa priekšteči (*bāzes gadījums*).
* Priekšteči kāda priekštečiem ir arī kāda priekšteči (*rekursijas solis*).

Fibonači skaitļi ir klasisks rekursijas piemērs:

\text{Fib}(0)=0\text{ (1. bāzes gadījums),}

\text{Fib}(1)=1\text{ (2. bāzes gadījums),}

\text{Visiem naturāliem }n>1,~\text{ Fib}(n):=\text{Fib}(n-1) + \text{Fib}(n-2).

Daudzas matemātiskas aksiomas ir balstītas uz rekursīviem soļiem. Piemēram, naturālo skaitļu formāla definīcija ar Peano aksiomām var tikt aprakstīta kā: *1 ir naturāls skaitlis, un katram naturālajam skaitlim ir pēctecis, kurš ir arī naturāls skaitlis.* Ar šo bāzes gadījumu un rekursīvo likumu var ģenerēt visu naturālo skaitļu kopu.
Kerola Lombarda

**Kerola Lombarda** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

## Kinoaktrises karjera
Pazīstama ar lomām ekscentriskajās komēdijās 1930. gados. Filmējusies tādās filmās kā *[[My Man Godfrey]]* (1936), *[[Nothing Sacred]]* (1937), *[[Made for Each Other]]* (1939), *[[To Be or Not to Be]]* (1942). Par lomu filmā *My Man Godfrey* tika nomināta Amerikas Kinoakadēmijas balbai kā labākā aktrise. 1930. gadu beigās bija augstāk apmaksātā aktrise Holivudā ar 500 tūkstošiem ASV dolāru lieliem ieņēmumiem (šī summa vairākas reizes pārsniedza ASV prezidenta atalgojumu).

Jau ilgi pēc nāves, 1960. gadā Lombardai piešķīra zvaigzni Holivudas Slavas alejā. 1999. gadā Amerikas Kinoinstitūta sarakstā AFI 100 gadi... 100 zvaigznes Lombarda tika ierindota 23. vietā starp visu laiku izcilākajām sieviešu kārtas zvaigznēm.

## Personīgā dzīve
1931. gadā Lombarda apprecējās ar aktieri Viljamu Pauelu, bet 1933. gadā izšķīras. 1939. gadā pēc viņa apprecējās ar aktieri Klārku Geiblu. Abi viens otrā bija atraduši savu īsto mīlestību, bet 1942. gada 16. janvārī Lombarda gāja bojā aviokatastrofā. Viņa bija devusies līdzekļu vākšanas braucienā uz savu dzimto Indiānas štatu, savācot 2 miljonu dolārus par kara laika obligācijām. Viņu braucienā pavadīja viņas māte un MGM studijas pārstāvis Oto Vinklers. Lombarda gribēja atpakaļceļā doties ar lidmašīnu, lai ātrāk atgrieztos mājās, bet viņas māte un Vinklers baidījās lidot un gribēja braukt ar vilcienu. Lombarda piedāvāja pieņemt lēmumu, metot monētu, un liktenīgā izvēle krita uz atgriešanos ar lidmašīnu. Lidmašīna ietriecās kalnā un visi 22 pasažieri un apkalpes locekļi gāja bojā.

## Atsauces

## Ārējās saites
An-225

***An-225 Mrija*** ( — ‘sapnis’) bija transporta reaktīvā lidmašīna, kura izstrādāta PSRS 1980. gados Antonova konstruktoru birojā. To darbināja seši turboventilatora dzinēji, un tā bija garākā un smagākā (maksimālā pacelšanās masa 640 t) lidmašīna, kas jebkad uzbūvēta. Tai ir lielākais spārnu plētums no mūsdienās aktīvajām lidmašīnām. Izgatavots tikai viens *An-225* eksemplārs (sērijas numurs *UR-82060*), un to izmantoja Ukrainas operators. Lidmašīna tika iznīcināta Krievijas iebrukuma laikā 2022. gada februārī, Krievijas gaisa spēkiem uzbrūkot Hostomeļas lidlaukam.
[thumb|right|220px|''An-225'' ar kosmoplānu ''[Buran*]]

Lidmašīna var veikt dažādus kravu pārvadājumus:
* plaša veida (palielināta izmēra, smaguma un garuma) kravas ar kopējo masu līdz 250 t;
* iekškontinentālus beznosēšanās lidojumus ar kravas masu no 180 līdz 200 t;
* starpkontinentālus lidojumus ar kravas masu līdz 150 t;
* lielgabarīta kravu pārvadājumi lidmašīnas ārpusē ar masu līdz 200 t.

== Izveides vēsture ==
*An-225* tika izstrādāts no 1984. līdz 1988. gadam padomju kosmisko transportsistēmu vajadzībām. Tuvākais mērķis bija [[Kosmoplāns|kosmoplānu]] *Buran* un [[nesējraķete]]s *Energija* sastāvdaļu transportēšana uz [[kosmodroms|kosmodromu]]. Tālākais mērķis bija lidmašīnu izmantot kā pirmo pakāpi kosmiskā gaisa starta sistēmā, tādēļ *An-225* tika paredzēta celtspēja līdz 250 t.

Lidmašīna tika izstrādāta uz *An-124'' bāzes. Galvenās izmaiņas:
* pagarināta fizelāža,
* garāki spārni ar diviem papildu dzinējiem (pavisam seši),
* astes daļa izveidota ar diviem ķīļiem, lai ārējās kravas gaisa plūsma neietekmētu gaisa kuģa vadītspēju,
* likvidēta aizmugurējā kravas lūka,
* šasijas riteņu skaita palielināšana.

## Atsauces

## Ārējās saites

* AN-225 oficiālā vietne
Kalamitas līcis

**Kalamitas līcis** (, , ) ir Melnās jūras līcis Krimas pussalas rietumos. Izvietojies starp Eipatorijas ragu ziemeļos un Lukulla ragu dienvidos. Līča platums ap  un tas iestiepjas sauszemē  garumā. Ziemeļdaļā krasti zemi, smilšaini, dienviddaļā — augsti, mālaini. Krastos atrodas Eipatorijas pilsēta līča ziemeļos. Nosaukums cēlies no senās Kalamitas pilsētas vārda, kas kādreiz atradās tagadējās Inkermanas pilsētas vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Korda

**Sers Aleksandrs Korda** (; dzimis **Šāndors Lāslo Kellners** () , miris ) bija Ungārijas ebreju izcelsmes angļu kinorežisors un producents.

Ir režisors tādām filmām kā "Henrija VIII privātā dzīve" (*The Private Life of Henry VIII.*, 1933) un "Lēdija Hamiltone" (*That Hamilton Woman*, 1941). Producējis *[[film noir]]* klasiku "Trešais cilvēks" (1949).

Dzimis Ungārijā. Kino darbojies kopš 1914. gada. Līdz 1919. gada strādājis Ungārijā, pēc tam Vīnē, Berlīnē, Londonā, Parīzē. No 1926. līdz 1930. gadam darbojies Holivudā. 1932. gadā Bakingemšīrā, Lielbritānijā, nodibināja kinokompāniju *[[London Films]]* un ieguva īpašumā *[[British Lion Films]]*.

Bija precējies trīs reizes, otrajā laulībā no 1939. līdz 1945. gadam ar aktrisi Merli Oberonu. Kinematogrāfā darbojās arī Aleksandra brāļi Zoltans un Vensents.

## Ārējās saites
Obdorija

[thumb|180px|Vēsturiskais Obdorijas kņazu ģerbonis ar [lapsa|lapsu Krievijas caru ģerbonī (fragments).]]
thumb|200px|Tagadējais Salehardas ģerbonis.
**Obdorija** () jeb **Obdoras kņaziste** () bija hantu apdzīvotās teritorijas nosaukums Obas upes lejtecē. Galvenā apdzīvotā vieta bija Pulnovata (hantu *Пуӆңават*) tagadējās Salehardas vietā. Līdz 16. gadsimtam atkarīga no Sibīrijas hanistes, vēlāk no Krievijas caristes un Krievijas Impērijas. Tagad Krievijas Federācijas Jamalas Ņencu autonomā apvidus daļa.

## Vēsture

Līdz 15. gadsimtam Obas lejtecē pāri Urāliem regulāri ieradās Novgorodas tirgotāji, kas uzpirka kažokādas un valzirgu ilkņus. Zināmās tirgošanās vietas bija Voikara (*Войкар*), Urkara (*Уркар*) un Kamennija (*Каменный*).

Sibīrijas hanistes iekarošanas laikā 1595. gadā kazaki nodibināja Obdoras jeb "Pieobas" cietoksni (*Обдорский острог*) Obas labajā krastā. Krievijas cari savam titulam pievienoja arī "Obdoras kņaza un visas Ziemeļu puses pavēlnieka" (*князь Обдорскiй и всея Сђверныя страны повелитель*) nosaukumu. Obdorijas ģerboni iekļāva Krievijas Impērijas ģerbonī.

Pēc 1618. gada notika Obdorijas iedzīvotāju kristīšana, bet saglabājās spēcīgā šamanisma ietekme. Obdoras valdnieku dzimta Taišini (*Обдорские князья Тайшины*) saglabāja nominālo varu līdz pat 19. gadsimta beigām.

[thumb|center|500px|Obdora 1645. gada [Joams Blaus|Joama Blaua Krievijas caristes kartē]]

Sibīrija un Krievija 1562.JPG|Obdora Sibīrijas ziemeļos E. Dženkinsona 1562. gada kartē
Obdora, Jugra un Kondija 16. gadsimtā.jpg|Krievijas caristes Obdorija, Jugrija un Kondija (1880. gada vēstures atlasa karte)

## Atsauces

## Literatūra
* Бахрушин С.В. Остяцкие и вогульские княжества в XVI—XVII веках. 1935
Avila

**Avila** (, ) ir pilsēta Spānijā, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Pilsēta ir Avilas provinces administratīvais centrs. Tās platība ir 231,9 kvadrātkilometri, 2013. gada beigās pilsētā dzīvoja 59,3 tūkstoši iedzīvotāju.

1985. gadā Avilas vecpilsēta tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma objektu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jugrija

[thumb|220px|Jugras zemes ģerbonis, ko lietoja [Krievijas Impērijas ģerbonis|Krievijas caru ģerbonī]]
**Jugra** jeb **Jugrija** () bija ugru valodās runājošo hantu un mansu apdzīvota teritorija Obas un Irtišas upju baseinā. Līdz 16. gadsimtam atkarīga no Sibīrijas hanistes, vēlāk no Krievijas caristes un Krievijas Impērijas. Tagad Krievijas Federācijas Hantu-Mansu autonomā apvidus-Jugras daļa.

Pēc tam, kad Krievijas cars Ivans IV sagrāva Sibīrijas hana valsti, viņš savam titulam pirms nāves 1584. gadā pievienoja arī "Jugras lielkņaza, Obdoras, Kondas kņaza un visas Sibīrijas zemes un Ziemeļu puses pavēlnieka" (*великiй князь Югорскiй, князь Обдорскiй, Кондинскiй и всея Сибирскiе земли и Сђверныя страны повелитель*) nosaukumu.

## Teritorija
[thumb|center|500px|Jugorija 1645. gada [Joams Blaus|Joama Blaua kartē. Ar sarkanu līniju iezīmēta Krievijas caristes robeža, kas tolaik veda gar Obas un Tobolas upēm.]]
Jugra izvietojās Rietumsibīrijas līdzenumā uz austrumiem no Urālu kalniem tagadējās Krievijas Federācijas Sibīrijas daļas (Hantu-Mansu autonomais apvidus — Jugra, Tjumeņas apgabals) teritorijā.

## Vēsture

Krievijas cars Ivans IV lika tirgotājiem Stroganoviem nolīgt kazakus iebrukumam Sibīrijā. 1582. gada maijā Jermaka vadītie kazaki iebruka Sibīrijā un 80 strūgās uzbruka Čingituras (Tjumeņas) pilsētai. 8. novembrī pēc uzvaras kaujā pie Čuvašu raga Tobolas un Irtišas upju satecē kazaki ieņēma arī Kašlikas (Sibiras) pilsētu. 1583. gadā krievi pakļāva vietējos iedzīvotājus vogulus (mansus) un ostjakus (hantus) Pelimas, Tavdas un Kondas baseinā.

1586. gadā krievi atgriezās Sibīrijā un pie lielajām upēm uzcēla Toboļskas, Taras, Berjozovas un Obdorskas cietokšņus. Pēc 1618. gada notika Jugras iedzīvotāju kristīšana, bet saglabājās spēcīgā šamanisma ietekme.

Attēls:Herberstein-Moscovia-NE.png|Jugras zeme (kartē *IVHRA ungaroru origo - ungāru dzimtene*) un Tjumeņas pilsēta (*Tumen*) 1549. gada kartē (Sigismunds fon Herberšteins)
Sibīrija un Krievija 1562.JPG|Jugrija (kartē *IOVGHORIA*) Sibīrijas ziemeļos E. Dženkinsona 1562. gada kartē
Attēls:IstSib008 1.jpg|thumb|Atamans Jermaks pieņem dāvanas no pakļautajiem voguliem (mansiem). Zīmējums tapis pēc 1697. gada
Attēls:Obdora, Jugra un Kondija 16. gadsimtā.jpg|Obdorija, Jugrija un Kondija 16. gadsimtā 


## Atsauces
Oļegs Piganovičs

**Oļegs Piganovičs** (; dzimis ) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2014) Piganovičs spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Čeļabinskas "Traktor" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām Krievijas Pirmajā līgā aizvadītām sezonām profesionāļa karjeru Piganovičs sāka 2005.—06. gada sezonā Krievijas Augstākās līgas kluba HK Dimitrova sastāvā. Sezonas gaitā gan hokejists pārcēlās uz Voskresenskas "Khimik" vienību, tās sastāvā aizvadot arī 2006.—07. gada sezonu.

2007.—08. gada sezonu aizsargs sāka Krievijas Superlīgas kluba Čeļabinskas "Traktor" sastāvā. Pēc sezonas beigām Piganovičs ieguva līgas labākā debitanta balvu. Tās rindās aizvadīja trīs sezonas, 2010. gada maijā noslēdzot līgumu ar Maskavas "Spartak". 2011.—12. gada sezonu uzsāka kā "Spartak" kapteinis, taču sezonas gaitā tika aizmainīts uz Habarovskas "Amur" rindām.

2012.—13. gada sezonas vidū no "Amur" rindām tika aizmainīts uz Omskas "Avangard", savukārt 2013. gada maijā Piganovičs noslēdza līgumu ar Doneckas "Donbass". Gadu vēlāk, "Donbass" paziņojot par dalības KHL pārtraukšanu, Piganovičs atgriezās Čeļabinskas "Traktor" rindās.

## Ārējās saites
Emils Garipovs

**Emils Garipovs** (; dzimis ) ir tatāru tautības Krievijas hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2019) spēlē KHL vienības Omskas "Avangard" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Debiju Kazaņas "Ak Bars" sastāvā Garipovs piedzīvoja jau 2007.—08. gada sezonā, tās rindās aizvadot vienu spēli. No 2006. līdz 2009. gadam jaunais vārtsargs pamatā spēlēja "Ak Bars" otrajā sastāvā Krievijas Pirmajā līgā, taču 2008.—09. gada sezonā sāka spēlēt arī Krievijas Augstākās līgas kluba Aļmetjevskas "Neftyanik" sastāvā. "Neftyanik" rindās Garipovs spēlēja līdz pat 2010.—11. gada sezonas izskaņai.

2011.—12. gada sezonā Garipovs aizvadīja 14 spēles KHL, būdams "Ak Bars" otrais vārtsargs aiz Petri Vehanena. Nākamajās divās sezonās komandas pamatvārtsargs bija Konstantīns Baruļins, savukārt Garipovs, aizvadot 20 spēles, 2013.—14. gada sezonu noslēdza ar visas līgas labāko atvairīto metienu īpatsvaru un vismazāk vidēji spēlē ielaistajiem vārtiem. 2018. gadā kopā ar "Ak Bars" izcīnīja Gagarina kausu.

2019. gada decembrī tika aizmainīts uz Omskas "Avangard".

## Ārējās saites
Eipatorija

**Eipatorija** (, ) vai **Kezleva** ( — ‘avots’) ir kūrortpilsēta Ukrainā, Krimas pussalas rietumos Melnās jūras krastā pie Kalamitas līča. Piejūras klimata, dūņu dziedniecības un balneoloģiskais kūrorts. Administratīvi Krimas Autonomās Republikas republikas nozīmes pilsēta, kurai pakļauti trīs pilsētciemati — Zaozerne, Mirnija un Novoozerne. 

## Vēsture
Pirmo pilsētu **Kerkinitīdu** () senie grieķi tagadējās Eipatorijas vietā dibināja 5. gadsimtā pirms mūsu ēras. Pilsēta pastāvēja līdz mūsu ēras 2. gadsimtam, kad to iekaroja un iznīcināja skiti. Pēc 1475. gada tagadējās pilsētas vietā Osmaņu impērija uzbūvēja Kezlevas cietoksni, pie kura izauga pilsēta. Pēc Krievu—turku kara 1774. gadā Kezleva ar pārējo Krimu nonāca Krievijas protektorātā. 1784. gadā pilsētu pārdēvēja par godu senajam Pontas valdniekam Mitridatam IV Eipatoram. Kopš 19. gadsimta beigām strauji attīstījās kā kūrorts.
Krimas aneksijas laikā 2014. gada martā to okupēja Krievijas bruņotie spēki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kerča

**Kerča** (, , ) ir ostas pilsēta Ukrainā, Krimas pussalas austrumos. Izvietojusies Kerčas pussalas austrumu galā pie Kerčas šauruma starp Melno un Azovas jūru. Krimas Autonomās Republikas republikas nozīmes pilsēta. 

## Vēsture
Pirmo pilsētu **Pantikapaju** () senie grieķi tagadējās Kerčas vietā dibināja 530. gadā pirms mūsu ēras un līdz 370. gadiem tā bija Bosforas valsts galvaspilsēta. 6. gadsimtā tā nonāca Bizantijas impērijas varā un tika pārdēvēta par **Bosforu**. Vēlākos gadsimtos pilsēta nonāca Hazāru kaganāta (kā **Karša** vai **Čarča**) un Tmutarakaņas (kā **Krčeva**) varā. 1318. gadā pilsēta iekļāvās dženoviešu kolonijā un tika dēvēta par **Vospero**, bet 1475. gadā nonāca Osmaņu impērijas varā un panīka. Pēc Krievu-turku kara 1774. gadā Kerča nonāca Krievijas Impērijas varā kā Taurijas guberņas daļa. Otrā pasaules kara laikā, frontes līnijai četras reizes šķērsojot pilsētu, tajā notika sīvas kaujas. 1973. gadā tai piešķīra varoņpilsētas nosaukumu.

Krimas aneksijas laikā 2014. gada martā to okupēja Krievijas bruņotie spēki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Frānsiss Goltons

**Sers Frānsiss Goltons** (; dzimis , miris ) bija angļu zinātnieks - antropologs, eigēniķis, ģeogrāfs, statistiķis, meteorologs.

Studējis Kembridžas Universitāte. Jaunības dienās daudz ceļoja pa pasauli. Dzīves laikā par dažādām tēmām uzrakstījis vairāk nekā 340 rakstus un grāmatas. Ietekmējies no radinieka Čārlza Darvina darba "Sugu izcelšanās", piemēroja to cilvēka spēju un īpašību pētniecībā. 1883. gadā radīja eigēnikas jēdzienu. Psihometrijas pamatlicējs. Pētniecībā izmantoja anketēšanas paņēmienu. Radīja regresijas jēdzienu. Normālā sadalījuma demonstrācijai radīja t.s. Goltona kasti. Pētījis cilvēka pirkstu nospiedumus. 1861. gadā radīja pirmo meteoroloģisko karti.

## Darbi
**Hereditary Genius* (1869)
**Inquiries into Human Faculty and Its Development* (1883)

## Ārējās saites
Viļakas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|Viļakas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Viļakas novads|Viļakas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Viļakas novads sastāv no Kupravas, Medņevas, Susāju, Šķilbēnu, Vecumu, Žīguru pagastiem un Viļakas pilsētas. Pēc LĢIA datiem Viļakas novada teritorijā atrodas 175 ciemi (163 ciemi pašlaik pastāv, bet 12 ciemi ir daļēju izzuduši).

* **Kupravas pagastā** atrodas 2 ciemi.
* **Medņevas pagastā** atrodas 26 ciemi (25 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).
* **Susāju pagastā** atrodas 45 ciemi (43 ciemi pašlaik pastāv, bet 2 ciemi ir daļēji izzuduši).
* **Šķilbēnu pagastā** atrodas 62 ciemi (56 ciemi pašlaik pastāv, bet 6 ciemi ir daļēji izzuduši).
* **Vecumu pagastā** atrodas 29 ciemi (28 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).
* **Žīguru pagastā** atrodas 10 ciemi (8 ciemi pašlaik pastāv, bet 2 ciemi ir daļēji izzuduši).

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.

## Kupravas pagasts
Kupravas pagasta centrs atrodas **[[Kuprava|Kupravā]]**. Kupravas pagastā atrodas 2 ciemi, no tiem 1 lielciems un 1 skrajciems.

## Medņevas pagasts
Medņevas pagasta centrs atrodas **[[Semenova|Semenovā]]**. Medņevas pagastā atrodas 27 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 26 skrajciemi.

## Susāju pagasts
Susāju pagasta centrs atrodas **[[Viļaka]]s** pilsētā, kas ir arī novada centrs. Susāju pagastā atrodas 44 ciemi, no tiem 1 mazciems un 43 skrajciemi.

## Šķilbēnu pagasts
Šķilbēnu pagasta centrs atrodas **[[Rekova|Rekovā]]**. Šķilbēnu pagastā atrodas 62 ciemi, no tiem 3 vidējciemi, 5 mazciemi un 54 skrajciemi.

## Vecumu pagasts
Vecumu pagasta centrs atrodas **[[Borisova (Vecumu pagasts)|Borisovā]]**. Vecumu pagastā atrodas 29 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 27 skrajciemi.

## Žīguru pagasts
Žīguru pagasta centrs atrodas **[[Žīguri|Žīguros]]**. Žīguru pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 1 lielciems un 9 skrajciemi.

## Atsauces
Ainažu jūrskola

**Ainažu jūrskola** bija pirmā jaunā tipa (Valdemāra) jūrskola Latvijas teritorijā. Dibināta Ainažos 1864. gada 23. novembrī pēc Krišjāņa Valdemāra iniciatīvas. Par pirmo skolas priekšnieku kļuva Kristiāns Dāls.

## Vēsture
Jūrskola dibināta Ainažos Jura Veides mājā. Naudu skolas dibināšanai ziedoja turīgākie Ainažu apkārtnes zemnieki. Oficiālu jūrskolas statusu ieguvusi 1867. gadā. Jūrskola sākotnēji bija I kategorijas jūrskola ar vienu sagatavošanas un speciālo klasi. 1870. gadā kļuvusi par II kategorijas jūrskolu, bet 1880. gadā par III (augstākās) kategorijas. Kopš 1902. gada sešklasīga. Kopš 1875. gada audzēkņi eksāmenus kārtoja Pērnavas eksaminācijas komisijā. 34 darbības gados (līdz 1898) jūrskolā bija mācījies 2261 skolnieks. Eksāmenus bija nokārtojuši 220 tālbraucēju kapteiņi, 371 tālbraucēju stūrmanis un 150 tuvbraucēju kapteiņi.

Sākoties Pirmajam pasaules karam jūrskolu evakuēja uz Hersonas guberņu, kur tā darbojās līdz 1917. gadam. Daļu skolas inventāra apraka pagalmā un malkas šķūnī. Mācības Ainažu jūrskolā atsākās 1918. gadā skolotāju Jūlija Erharda un Eduarda Dūņa vadībā, izmantojot nedaudzos mācību līdzekļus, kas vēl bija saglabājušies pēc skolas evakuēšanas. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas 1918. gadā jūrskola atsāka savu darbību Ainažos, tomēr Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā  mācības pārtrauca pēc igauņu karaspēka ienākšanas Ainažos.

## Jūrskolas ēka
Jūrskola dibināta J. Veidem piederošā namā Ainažos. 1870. gadā tika uzcelta speciāla jūrskolas ēka, bet 1902. gadā, Jāņa Veides dāvinātajā zemes gabalā, tika uzcelta jauna divstāvu skolas ēka. Abas jūrskolas ēkas nodega Otrā pasaules kara laikā.
1960. gados jūrskolas ēka atjaunota un 1969. gadā tajā atklāts Ainažu jūrskolas muzejs.

## Ievērojami skolotāji un absolventi
### Skolotāji
* Kristiāns Dāls (1839–1904), skolotājs un skolas pārzinis 1864.–1893. gadā, mācīja krievu, vācu, angļu valodu, ģeometriju, trigonometriju, navigāciju, astronomiju, kuģu mehānikas kursa daļu, jūras korespondenci, grāmatvedību u.c. 
* Nikolajs Raudseps (1848—1920), Ainažu jūrskolas absolvents, vēlāk skolotājs un skolas pārzinis 1893.–1915. gadā, mācīja algebru, ģeogrāfiju, astronomiju, jūras karšu uzbūvi un izmantošanu, Krievijas un starptautiskās tiesības, kuģu vadīšanu u.c.
* Jegors Raudseps (1862–1928), Ainažu jūrskolas absolvents, jūrskolotājs no 1898. līdz 1907. gadam 
* Georgs Kasks (1869–1937), skolotājs
* Jūlijs Erhards(1855–1944), Ainažu jūrskolas absolvents, kapteinis, skolotājs un skolas atjaunotājs 1918.–1919. gadā
* Eduards Dūnis (1873–1935), skolotājs 1918.–1919. gadā
* Rūdolfs Valters (1874–?), skolotājs

### Kapteiņi
* Tālbraucēju kapteiņi un kuģu īpašnieki Jānis Veide un Mārtiņš Veide
* Tālbraucēju kapteiņi Jānis Sakne un Kārlis Purmalis
* Tālbraucēju kapteinis un kuģubūvētājs Oto Daniels Veide
* Tālbraucēju kapteinis Miķelis Veide
* Tālbraucēju kapteiņi Miķelis Šnore un Pēteris Šnore

## Literatūra
* *Latvijas Jūrniecības vēsture*, Rīga, 1998.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Ventspils novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|Ventspils novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Ventspils novads|Ventspils novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Ventspils novads sastāv no Ances, Jūrkalnes, Piltenes, Popes, Puzes, Tārgales, Ugāles, Usmas, Užavas, Vārves, Ziru, Zlēku pagastiem un Piltenes pilsētas. Pēc LĢIA datiem Ventspils novada teritorijā atrodas 111 ciemi (110 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).

* **Ances pagastā** atrodas 11 ciemi (10 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).
* **Jūrkalnes pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Piltenes pagastā** atrodas 9 ciemi.
* **Popes pagastā** atrodas 6 ciemi.
* **Puzes pagastā** atrodas 15 ciemi.
* **Tārgales pagastā** atrodas 26 ciemi.
* **Ugāles pagastā** atrodas 11 ciemi.
* **Usmas pagastā** atrodas 7 ciemi.
* **Užavas pagastā** atrodas 6 ciemi.
* **Vārves pagastā** atrodas 10 ciemi.
* **Ziru pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Zlēku pagastā** atrodas 8 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Ances pagasts
Ances pagasta centrs atrodas **[[Ance (ciems)|Ancē]]**. Ances pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 4 mazciemi un 5 skrajciemi.

## Jūrkalnes pagasts
Jūrkalnes pagasta centrs atrodas **[[Jūrkalne|Jūrkalnē]]**. Jūrkalnes pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 2 skrajciemi.

## Piltenes pagasts
Piltenes pagasta centrs atrodas **[[Piltene]]s** pilsētā. Piltenes pagastā atrodas 9 ciemi, 1 vidējciems, 2 mazciemi un 6 skrajciemi.

## Popes pagasts
Popes pagasta centrs atrodas **[[Pope|Popē]]**. Popes pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi, 2 mazciemi un 1 skrajciems.

## Puzes pagasts
Puzes pagasta centrs atrodas **[[Blāzma (Puzes pagasts)|Blāzmā]]**. Puzes pagastā atrodas 15 ciemi, no tiem 3 vidējciemi, 6 mazciemi un 6 skrajciemi.

## Tārgales pagasts
Tārgales pagasta centrs atrodas **[[Tārgale|Tārgalē]]**. Tārgales pagastā atrodas 26 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi, 9 mazciemi un 14 skrajciemi.

## Ugāles pagasts
Ugāles pagasta centrs atrodas **[[Ugāle|Ugālē]]**. Ugāles pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 mazciems un 8 skrajciemi.

## Usmas pagasts
Usmas pagasta centrs atrodas **[[Usma|Usmā]]**. Ugāles pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 5 mazciemi un 1 skrajciems.

## Užavas pagasts
Užavas pagasta centrs atrodas **[[Užava|Užavā]]**. Užavas pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 5 skrajciemi.

## Vārves pagasts
Vārves pagasta centrs atrodas **[[Ventava (Vārves pagasts)|Ventavā]]**. Vārves pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 3 vidējciemi, 4 mazciemi un 3 skrajciemi.

## Ziru pagasts
Ziru pagasta centrs atrodas **[[Ziras|Zirās]]**. Ziru pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 1 mazciems un 3 skrajciemi.

## Zlēku pagasts
Zlēku pagasta centrs atrodas **[[Zlēkas|Zlēkās]]**. Zlēku pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 4 mazciemi un 3 skrajciemi.

## Atsauces