open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Teodors Bjarnasons

**Teodors Elmars Bjarnasons** (, dzimis ) ir Islandes futbolists, pussargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Islandes kluba Knattspyrnufélag Reykjavíkur sastāvā.

## Ārējās saites
Anaisa Beskona

**Anaisa Beskona** (; dzimusi ) ir franču bijusī biatloniste, 2018. gada olimpisko spēļu čempione jauktajā stafetē un bronzas medaļniece iedzīšanā un stafetē sievietēm, 2016. gada pasaules čempione jauktajā stafetē.

## Karjera
Pasaules kausā debitējusi  sprinta sacensībās Holmenkollenē. Līdz šim vienīgo individuālo uzvaru izcīnījusi 2014. gada janvārī PK posmā Antholcā.

Pasaules čempionātos piedalās kopš 2011. gada. Pārsvarā guvusi panākumus stafetēs, ieskaitot jaukto stafeti, tajās izcīnījusi sešas medaļas. 2016. gadā kļuva par pasaules čempioni stafetē. Tajā pašā gadā guva arī lielāko individuālo panākumu pasaules čempionātos, izcīnot sudraba medaļu 15 km distancē.

Olimpiskajā debijā 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos divreiz ieguva 5. vietu — sprintā un 15 km distancē. Savās otrajās olimpiskajās spēlēs 2018. gadā Phjončhanā kļuva par bronzas medaļas ieguvēju iedzīšanā un kopā ar Marī Dorēnu-Abēru, Simonu Destjē un Martēnu Furkadu uzvarēja jauktajā stafetē. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja bronzas medaļu jauktajā pāru (1+1) stafetē kopā ar Emiljēnu Žaklēnu.

Pēc 2021.—2022. gada sezonas noslēdza biatlonistes karjeru.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazā Līkupe

**Mazā Līkupe** (arī **Grābānu strauts**) ir Līkupes kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidaustrumos. Tek dienvidu virzienā, mazapdzīvotā, mežainā apvidū. Lielākā pieteka - Celmu strauts. Ietek Līkupē pie Laugaļu kapiem.

## Atsauces
Matužēnu strauts

**Matužēnu strauts** (arī **Jaunzvārdes strauts**, **Matužēnu upīte**) ir Grīvu strauta kreisā krasta pieteka Saldus novada austrumos. Izteka pie Kalnpļavnieku mājām. Tek dienvidrietumu virzienā, caurtekot Gludaiņu dīķi. Lielākā pieteka - Vatstrauts.

## Atsauces
Mazā Zaņa

**Mazā Zaņa** (arī **Zaņas strauts**, augštecē **Zirnāju grāvis**, **Zirnāju strauts**, vidustecē **Pīses upīte**, lejtecē **Ellesdīķa strauts**) ir Zaņas labā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos. Izteka uz ziemeļrietumiem no Pūteļkalna. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā. Lielākā pieteka - Briežu strauts. Mazo Zaņu šķērso valsts autoceļi V1169 (Pampāļi–Lukas) un P106 (Ezere–Embūte–Grobiņa). Tās krastos atrodas Zaņas muiža.

## Atsauces
Medupīte (Loša pieteka)

**Medupīte** ir Loša kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos uz ziemeļiem no Kalniem. Tek austrumu virzienā, ietek Losī lejpus Kalnavišķu dīķim.

## Atsauces
Meldzirupīte

**Meldzirupīte** ir Krimeldes labā krasta pieteka Saldus novada ziemeļu daļā. Tek dienvidu virzienā, ietek Krimeldē (Lašupes dzirnavu dīķī) uz ziemeļiem no Lašupes.

## Atsauces
Mellupe (Avīknes pieteka)

**Mellupe** (arī **Melnupe**, **Melnupīte**) ir Avīknes labā krasta pieteka Saldus un Dobeles novados. Izteka uz ziemeļaustrumiem no Jaunauces. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Avīknē lejpus Galātiem. Mellupi augštecē šķērso valsts autoceļš P96 (Pūri–Auce–Grīvaiši), vidustecē — dzelzceļa līnija Glūda—Reņģe, bet lejtecē — autoceļš V1116 (Auce–Vadakste).

## Atsauces
Mālkalna strauts

**Mālkalna strauts** ir Līkupes kreisā krasta pieteka Saldus novada austrumos. Tek dienvidu virzienā mežainā apvidū.

## Atsauces
Mežupe (Vadakstes pieteka)

**Mežupe** (arī **Mežupīte**, **Miežupe**; ) ir Vadakstes kreisā krasta pieteka Lietuvā un Saldus novada galējos dienvidaustrumos. Augštecē tek pa Lietuvas teritoriju. Lejtecē veido Latvijas un Lietuvas robežu. Lielākā pieteka - Vaidupe. 

## Atsauces
Mežupīte

**Mežupīte** var būt:

*Mežupīte - Mazupes pieteka
*Bebrupītes nosaukums vidustecē
*Mežupes cits nosaukums
*Mežupes cits nosaukums
Olafurs Ingi Skūlasons

**Olafurs Ingi Skūlasons** (; dzimis ) ir bijušais Islandes futbolists, pussargs un Islandes futbola izlases dalībnieks.

Islandes futbola izlases sastāvā spēlējis 2018. gada FIFA Pasaules kausā.

## Ārējās saites
Arnors Smārasons

**Arnors Smārasons** (dzimis ) ir Islandes futbolists, pussargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē *[[Úrvalsdeild]]* kluba ''Íþróttabandalag Akraness'' sastāvā.

## Sasniegumi
**Heerenveen**

* KNVB beker: 2009

**Esbjerg fB**

* Dānijas 1. divīzija: 2011—12
* Dānijas kauss: 2012—13

## Ārējās saites
Hose Himeness

**Hose Marija Himeness de Vargass** (; dzimis ) ir Urugvajas futbolists, aizsargs, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2013. gada spēlē La Liga kluba Madrides "Atletico" sastāvā.

## Sasniegumi
**Atlético Madrid**

* La Liga: 2013—14, 2020—21
* Spānijas Superkauss: 2014
* UEFA Eiropas līga: 2017—18
* UEFA Superkauss: 2018

**Urugvaja**
*2024. gada Copa América: 3. vieta

## Atsauces

## Ārējās saites
Mellupīte (Zaņas pieteka)

**Mellupīte** (arī **Melnupe**, **Melnupīte**) ir Zaņas kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidos. Izteka uz dienvidiem no Kūdrām. Augštecē met loku no dienvidiem uz ziemeļrietumiem, turpinot tecējumu uz rietumiem-ziemeļrietumiem līdz ietecei Zaņā. Lielākā pieteka - Straumīte. Mellupīti šķērso valsts autoceļi P107 (Skrunda–Ezere), V1164 (Kursīši–Zaņa) un V1166 (Kareļi–Franči). Tās krastos atrodas Rīteļi, Silaiņi.

## Atsauces
Kristjans Rodrigess

**Kristjans Rodrigess** (; dzimis ) ir bijušais Urugvajas futbolists, pussargs, Urugvajas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Peñarol**

* Urugvajas Pirmā divīzija: 2003, 2017, 2018
* Supercopa Uruguaya: 2018

**Paris Saint-Germain**

* Coupe de France: 2005–06

**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2008–09, 2010–11, 2011–12
* Portugāles kauss futbolā: 2008–09, 2009–10, 2010–11
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2010
* UEFA Eiropas līga: 2010–11

**Atlético Madrid**

* Spānijas La Liga: 2013–14
* Copa del Rey: 2012–13
* Spānijas Superkauss: 2014
* UEFA Superkauss: 2012

**Urugvaja**

* Copa América: 2011

## Ārējās saites
Trejasmens

**Trejasmens** ir 2000. gadā Ropažos izveidota tradicionālās tautas mūzikas kopa. Līdz šim Trejasmens ir izdevis 5 studijas albumus.

## Vēsture

2009. gadā izdevniecība „Lauska” laida klajā kopas debijas albumu „Trejasmens”, kurā iekļautas latviešu un līvu tautasdziesmu apdares un dalībnieku pašsacerētas dziesmas par Meteni, Miesmeti, Jāņiem, kā arī karavīru dziesmas un mitoloģiskas dziesmas. Ierakstā piedalās arī dalībnieki no tautas mūzikas kopām „Pērkonītis”, „Skandinieki”, „Vilki”, „Vilkači” un „Livonieši”. 

2016. gada 11. novembrī kopa publicēja kara dziesmas „Mīļi lūdzu sav' māsiņu” un „Aiz tiem augstiem kalniem” no topošā albuma. 2016. gada 29. novembrī izdevniecība „Lauska” izdeva kopas Ropažu novada kultūrvēsturei un folklorai veltītu dubultalbumu „No ropažnieku dzīves”. Albuma pirmajā diskā iekļautas Ropažu novada tautasdziesmas, bet otrajā — dzejoļu, nostāstu, teiku un hroniku fragmentu lasījumi. Izdevumā iekļauta arī grāmatiņa ar Ropažu vēstures izklāstu un vēsturiskiem attēliem. Tā atvēršana un atvēršanas koncerts notika 2016. gada 2. decembrī Ropažu Kultūras un izglītības centrā.

## Dalībnieki
*Andrejs Planders — balss, bungas, dūdas, stabule, vargāns
*Viesturs Āboltiņš — balss, bungas, stabule, basģitāra
*Emīls Zonne — balss, stabule, mandolīna, akordeons
*Eduards Plankājs — balss, bungas, vargāns 
*Pēteris Lukaševičs — balss, kokles
*Juris Bariss — balss
*Uģis Urtāns — balss
*Līga Slišāne — balss

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grupas Draugiem.lv lapa 
* Iveta Medene (2017. gada 26. februāris). Latviešu tautas mūzikas kopas „Trejasmens” jaunākie mūzikas ieraksti. *Laikarata riti*. Latvijas Radio 1. Lsm.lv. Skatīts: 2018. gada 13. februārī.
Mežupīte (Mazupes pieteka)

**Mežupīte** (arī **Mežupe**, **Miežupe**, augštecē **Purkājas upīte**) ir Mazupes kreisā krasta pieteka Saldus novadā. Izteka no Stūru purva. Tek ziemeļrietumu virzienā mazapdzīvotā, mežainā apvidū. Lielākās pietekas - Akmeņstrauts, Svētaiņu upe, Timrēnu strauts.

## Atsauces
Miglasstrauts

**Miglasstrauts** ir Ventas labā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Ventā starp Nīgrandi un Lukām.

## Atsauces
Miķeļstrauts

**Miķeļstrauts** (arī **Miķeļa strauts**) ir Druves kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidaustrumos, uz ziemeļiem no Ozolmuižas. Iztek no Lapezera. Tek dienvidrietumu virzienā mežainā apvidū.

## Atsauces
Misiņgrāvis

**Misiņgrāvis** ir Rāvas kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidos. Iztek no Baložu purva. Tek dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Sustu strauts. Misiņgrāvi šķērso valsts autoceļš V1164 (Kursīši–Zaņa).

## Atsauces
Kapitālsabiedrība

**Kapitālsabiedrība** ir komercsabiedrība ar juridiskas personas tiesībām, kuras pamatkapitālu veido īpašnieku (dalībnieku vai akcionāru) ieguldītais kapitāls. Kapitālsabiedrība par savām saistībām atbild ar tām piederošo mantu. Kapitālsabiedrība neatbild par dalībnieka/akcionāra saistībām, kā arī kapitālsabiedrības dalībnieki/akcionāri neatbild par kapitālsabiedrību saistībām.

Izšķir divu veidu kapitālsabiedrības:

* Sabiedrības ar ierobežotu atbildību (SIA);
* Akciju sabiedrības (AS);

Par dalībniekiem sauc SIA vai AS daļu īpašniekus, bet par akcionāriem sauc tikai AS īpašniekus. SIA ir slēgta sabiedrība, kuras daļas nav publiskā apgrozībā. AS var būt gan slēgta, gan atklāta sabiedrība, kuras daļas jeb akcijas ir vai nav pubilskā apgrozībā.

## Atsauces
Gunnars Hofs
Biznesa Ekonomika
SIA Jāņa Rozes apgāds 2002
Nabagupe

**Nabagupe** ir Vēršādas labā krasta pieteka Saldus novadā, uz ziemeļiem no Saldus. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Ietek Vēršādā augšpus Emburgas. Nabagupi šķērso valsts autoceļi V1430 (Vāne–Saldus), A9 (Rīga (Skulte)–Liepāja) un V1152 (Bērzi–Brocēnu stacija).

## Atsauces
Bonava Latvija

**SIA Bonava Latvija** ir nekustamo īpašumu attīstītājs, kura mātes uzņēmums ir zviedru Bonava AB — vadošais Ziemeļeiropas dzīvojamo māju attīstītājs. Uzņēmuma Bonava darbības pamatbūtība ietverta tā nosaukumā — zviedru vārds "Bo" nozīmē “dzīvošana” un "Nav" — "uzmanības centrā".

## Vēsture
### Bonava AB
Bonava Latvija mātes uzņēmuma Bonava AB darbības pirmsākumi meklējami Zviedrijas būvkompānijā NCC AB, kas 1997. gadā pārņēma būvuzņēmumu SIAB. 2009. gadā tika izveidots atsevišķs uzņēmums „NCC Housing”, kura pamatdarbība bija dzīvojamo māju attīstīšana. Tagad uzņēmums zināms kā Bonava — tajā pašlaik strādā 2300 darbinieku Zviedrijā, Vācijā, Somijā, Dānijā, Norvēģijā, Sanktpēterburgā, Igaunijā un Latvijā. Kopš 2016. gada Bonava akcijas tiek kotētas Nasdaq biržā Stokholmā. 2019. gada uzņēmuma pārdošanas rezultāti sasnieguši 15,5 miljardus SEK.

### Bonava Latvija
Uzņēmums Latvijā darbojas kopš 2000. gada, darbību uzsākot kā NCC grupas uzņēmums ar nosaukumu SIA „NCC Konstrukcija”. Sākotnēji uzņēmuma pamatdarbība bija dzīvojamo un sabiedrisko ēku būvniecība, vēlāk pozicionējoties kā dzīvojamo māju projektu attīstītājam un būvniekam. 2009. gadā tiek izveidots neatkarīgs NCC grupas atzars „NCC Housing”, pārņemot dzīvojamo māju attīstību.

2016. gadā SIA "NCC Housing" mainīja savu nosaukumu un pārtapa par Bonava Latvija, pārņemot uzņēmuma aizsāktās korporatīvās vērtības un misiju ar jaunu veidolu. Pašlaik uzņēmumu vada Maikls Bjorklunds, Bonava reģiona vadītājs Baltijas valstīs un Sanktpēterburgā. Savukārt Bonava Latvija valdes priekšsēdētājs ir Mareks Kļaviņš.

Pēc 2017. gadā Latvijā reģistrēto un pārdoto dzīvokļu skaita jaunuzceltās ēkās Bonava Latvija kļuva par lielāko mājokļu attīstītāju. Šajā gadā nekustamo īpašumu attīstībā uzņēmums veica investīcijas 11 miljonu EUR apmērā, savukārt nākamajos gados mājokļu attīstīšanā plānoja investēt vairāk nekā 60 miljonus EUR.

## Apbalvojumi
SIA „NCC Konstrukcija” attīstītie daudzdzīvokļu nami „Lauras” Upeņu ielā, Purvciemā tika labi novērtēti 2007. gadā rīkotajā jauno projektu konkursā, kur tika iegūta uzvara vairākās nominācijās, tostarp "Labākā māja", "Labākais mājas projekts Rīgas mikrorajonos" un "Pārdomātākais projekts".

Projekts „NCC Mājas Biķernieku ielā 160” Mežciemā kļuva par laureātu konkursā „Energoefektīvākā ēka Latvijā 2011” kā energoefektīvākā daudzdzīvokļu ēka Latvijā. Projekts pilnībā tika pabeigts 2015. gadā, un šajā mājoklī dzīvoja aptuveni 1000 iemītnieku.

2018. gadā konkursā „Latvijas Būvniecības Gada balvā 2017” Bonava Latvija daudzdzīvokļu projekts Bultu ielā 2 ieguva 2. vietu kategorijā „Jaunbūve — dzīvojamā ēka”.

## Projekti

## Atsauces
Hipstokrātija

**Hipstokrātija** ir 2013. gada beigās Rīgā izveidots Latvijas sintpopa duets, kuru veido producents Kristaps Zirnis un daudzinstrumentālists Mārtiņš Strautiņš. Līdz šim duets ir izdevis vienu studijas albumu un trīs mazalbumus.

## Vēsture

2014. gada vasarā Hipstokrātija digitāli izdeva 6 skaņdarbu garu debijas mazalbumu „Brīnumzeme”, bet 2014. gada beigās, atzīmējot dueta pastāvēšanas pirmo gadadienu, digitāli laida klajā vēl vienu mazalbumu — „XII”, kurā ietilpa 3 skaņdarbi. 2014. gada 5. decembrī klubā *[[Nabaklab]]* notika dueta pirmā publiskā uzstāšanās.

2015. gadā *[[Melo Records]]* izdeva dueta 10 skaņdarbu garu pilnmetrāžas albumu „Te nav Amerika”. Albuma atvēršanas koncerts notika 2015. gada 23. maijā klubā *[[Nabaklab]]*. Pēc tam duets devās koncertturnejā pa Latviju. 2015. gada 20. novembrī duets digitāli izdeva savu trešo četru skaņdarbu garo mazalbumu „Zemes izšķirtspējas sapņi”.

## Diskogrāfija
*Brīnumzeme (2014; mazalbums)
*XII (2014; mazalbums)
*Te nav Amerika (2015)
*Zemas izšķirtspējas sapņi (2015; mazalbums)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Dueta ''Facebook'' lapa
*Dueta ''Twitter'' profils
*Dueta ''BandCamp'' lapa
*Roberts Buivids (2015. gada 7. jūnijs). HIPSTOKRĀTIJA: Te nav Amerika!. *Atveriet, te dziesma!*. Latvijas Radio 1. Lsm.lv. Skatīts: 2018. gada 13. februārī.
* Evita Bandere (2014. gada 28. novembris). Hipstokrātija: Beidzot taču jākāpj uz skatuves!. skaties.lv. Skatīts: 2018. gada 13. februārī.
Naglīši

**Naglīši** ir ciems Balvu novada Krišjāņu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Krišjāņiem, 48 km no novada centra Balviem un 245 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V493 (Ruskulova–Bērzpils), Ičas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 111 cilvēki.

## Atsauces
Putrāni (Krišjāņu pagasts)

**Putrāni** ir ciems Balvu novada Krišjāņu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Krišjāņiem, 47 km no novada centra Balviem un 246 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V493 (Ruskulova–Bērzpils). Putrānu kapu kapliča ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Atsauces
LIBOR

**LIBOR** jeb **Londonas starpbanku tirgus likme** (angļu: *London Interbank Offered Rate*) ir procentu likme, ar kādu bankas aizņemas līdzekļus Londonas starpbanku tirgū. To katru dienu nosaka, ņemot vērā vismaz astoņu banku procentu likmes. LIBOR likmes tiek pārvaldītas starpkontinentālajā biržā vai ICE. To aprēķina no piecām valūtām ar septiņiem dažādiem termiņiem, sākot no vienas diennakts līdz gadam. Piecas valūtas, par kurām aprēķina LIBOR, ir Šveices franks, eiro, sterliņu mārciņa, Japānas jena un ASV dolārs. Britu Baņķieru asociācijas noteiktais LIBOR indekss ir pasaulē visplašāk izmantotais īstermiņa procentu likmju indekss. 
 
No bankām saņemamās likmes ir sakārtotas dilstošā secībā. Augšējās un apakšējās kvartiles nav iekļautas, lai novērstu novirzes. Tad aprēķina atlikušo datu vidējo aritmētisko vērtību, lai iegūtu LIBOR likmi. Process tiek atkārtots katrai no 5 valūtām un 7 termiņiem, tādējādi iegūstot 35 atsauces likmes. Visbiežāk tiek izmantotas 3 mēnešu LIBOR atsauces likmes.

## Definīcija
LIBOR jeb Londonas starpbanku piedāvājuma likme ir globālā atsauces likme nenodrošinātajiem īstermiņa aizņēmumiem starpbanku tirgū. Tas darbojas kā īstermiņa procentu likmju kritērijs. To izmanto procentu likmju mijmaiņas darījumu, valūtas maiņas darījumu, kā arī hipotēku cenu noteikšanai. Tas ir finanšu sistēmas veselības rādītājs un sniedz priekšstatu par gaidāmo centrālo banku politikas likmju trajektoriju.

Banka, kura vēlas aizņemties līdzekļus vai pieņemt noguldījumus no citas bankas, noteiks procentu likmi (Libid) no Londonas starpbankas, bet Londonas starpbanku vidējā likme (Limean) ir vidējā summa no abām. Libor ir galvenais standarta līmenis, kas atspoguļo to, cik daudz izmaksās vienai bankai, aizņemoties no otras. 

## Atsauces
Alvaro Gonsaless

**Alvaro Rafaels Gonsaless Luengo** (; dzimis ) ir bijušais Urugvajas futbolists, pussargs, Urugvajas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Boca Juniors**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2008

**Lazio**

* Coppa Italia: 2012–13

## Ārējās saites
Vērtspapīrs

**Vērtspapīrs** ir privāttiesību dokuments, kas apliecina tā īpašnieka saistības un izsaka mantiskās tiesības. Parasti vērtspapīrs apliecina kapitāla ieguldīšanu vai naudas aizdošanu un līdz ar to tiesības uz regulāriem ieņēmumiem dividenžu vai procentu veidā. Vērtspapīrs var tikt pirkts un pārdots (kļūt par publiskās apgrozības objektu), nemainoties tajā izteikto tiesību daudzumam. Ir dažādi vērtspapīru veidi: akcija, obligācija, vekselis, privatizācijas sertifikāts, akreditīvs, kravaszīme, ķīlas zīme u. c.

## Ārējas saites
Likums par vērtspapīriem

## Atsauces
Kaspars Zemītis

thumb|Kaspars Zemītis
**Kaspars Zemītis** (dzimis  Cēsīs) ir latviešu ģitārists, komponists, pedagogs un aranžētājs.

## Biogrāfija
Kaspars Zemītis dzimis Cēsīs, beidzis Cēsu Bērnu Mūzikas skolas klarnetes klasi. Līdz 1992. gadam mācījies Priekuļu Lauksaimniecības tehnikumā. Vēlāk iestājies Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā, taču sapratis, ka tas viņu neinteresē. Tālāk turpinājis studijas mūzikas jomā Cēsu mūzikas vidusskolā un Jāzepa Mediņa Rīgas Mūzikas vidusskolā saksofona klasē. Kad Latvijas Mūzikas akadēmijā tika atvērta ģitārspēles nodaļa profesora Juliusa Kurauska vadībā, Kaspars tajā nekavējoties iestājās un turpināja akadēmiskās studijas klasiskās ģitāras jomā, iegūstot bakalaura un maģistra grādus (pirmais ģitārspēles maģistrs Latvijā).

Šobrīd Kaspars strādā Latvijas Mūzikas akadēmijā kā lektors un pasniedz jaunajiem studentiem klasisko ģitārspēli. Tāpat strādā arī kā ģitārspēles pasniedzējs Jāzepa Mediņa Rīgas Mūzikas vidusskolā. Pēc JVLMA maģistrantūras beigšanas uzsācis aktīvu solo koncertdarbību.

## Muzikālā darbība
Spēlējis grupā "Time After Time" kopā ar Kārli Lāci, Gintu Pabērzu, Denisu Paškeviču, Ingaru Viļumu un Mārtiņu Lindi. Regulāri muzicē kopā ar Latvijā zināmiem un iemīļotiem dziedātājiem Intaru Busuli un Abonementa Orķestri, Daumantu Kalniņu,  Renāru Kauperu, Elzu Rozentāli,  kā arī aktīvi piedālās dažādos projektos sadarbībā ar Latvijas Radio kori,  Latvijas Valsts Akadēmisko kori Latvija, Liepājas Simfonisko orķestri, Jelgavas kamerorķestri un citiem kolektīviem.

Pirmais Kaspara Zemīša nozīmīgākais solokoncerts notika 2013. gada 30. aprīlī Doma baznīcā ar koncertprogrammu "Eklektika".

Kopā ar citiem mūziķiem izdevis albumus "Nākamā pietura", "TAT Live". Ieguvis Mūzikas ierakstu gada balvu "Zelta Mikrofons" kategorijā "Instrumentālās vai starpžanru mūzikas albums".

Nodibinājis akustisko ģitāristu trio (AG3) kopā ar Mārci Auziņu un Aivaru Hermani.

2016. gada 27. oktobrī tiek izdota viņa grāmata "Sešas stīgas. Ģitārspēles pamati".

2016. gada 30. martā izdeva savu pirmo solo albumu "Mana lūgšana".

2017. gada 31. janvārī Kaspars izdeva savu otro solo albumu "Vētra klusumā".

2022. gada 14. februārī klajā nāk solo albums “Motīvs balsij un ģitārai”.

Kopš 2008. gada kopā ar savu sievu Andu Zemīti, ģitāristu Mārci Auziņu, vokālo pedagoģi Karīnu Tropu un uzņēmēju Māri Saukānu organizē ģitāristu nometni "Sešas stīgas". Šīs nometnes notiek vasarā, Īvandes muižā, Kuldīgas novadā.

## Privātā dzīve
Kaspars Zemītis ir precējies ar Andu Zemīti, audzina trīs dēlus. Vecākais dēls Kārlis spēlē grupā "Pirmais kurss". Mārtiņš Matīss muzicē grupā "Sudden Lights", apgūst sitaminstrumentu spēli Jāzepa Vītola Mūzikas akadēmijā. Jaunākais dēls Jēkabs Roberts mācās Rīgas Doma kora skolā. Visa Kaspara Zemīša ģimene ir saistīta ar mūziku. Pēdējos gados ģimene muzicē visi kopā kā apvienība ZeBand.

## Atsauces

## Ārējās saites
http://www.kasparszemitis.lv/
Ilga Tomase

**Ilga Tomase** ir latviešu aktrise.

Ir bijusi Jaunatnes teātra aktrise. Kino debitējusi ar lomu filmā "Zem apgāztā mēness". Pēc tam filmējusies arī tādās filmās kā "Latvieši?!", "Ilgais ceļš kāpās", "Īsa pamācība mīlēšanā", "Salavecīša personiskā dzīve", "Dīvainā mēnessgaisma", "Parāds mīlestībā", "Svešais" un "Mērnieku laiki".

## Atsauces
Antonija Lutere

**Antonija Lutere** (dzimusi  Ludzā) ir latviešu aktrise un māksliniece.

1974. gadā absolvējusi Latvijas Mākslas akadēmiju. Jau studiju laikā iekļāvusies mākslinieciskajā dzīvē un sākusi piedalīties dažādās izstādēs. Kopš 1978. gada ir Latvijas Mākslinieku savienības locekle.

Ir piedalījusies vairākās filmās, tai skaitā "Zem apgāztā mēness", "Ceplis" un "Tauriņdeja".

## Atsauces
Nikolass Lodeiro

**Nikolass Lodeiro** (dzimis ) ir Urugvajas futbolists, pussargs, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē ASV augstākās futbola līgas kluba *[[Houston Dynamo]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Nacional**

* Urugvajas Pirmā divīzija: 2008—09

**Ajax**

* Eredivisie: 2010—11, 2011—12
* KNVB beker: 2009—10

**Boca Juniors**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2015
* Copa Argentina: 2014—15

**Seattle Sounders**

* MLS kauss: 2016, 2019
* CONCACAF Čempionu līga: 2022

**Urugvaja**

* Copa América: 2011

## Ārējās saites
Starptautiskās finanses

**Starptautiskās finanses** ir finanšu ekonomikas atzars, kas apskata monetārās un makroekonomiskās attiecības starp divām vai vairākām valstīm. Starptautiskās finanses aplūko globālās finanšu sistēmas, starptautisko monetāro sistēmu, maksājumu bilances, valūtas tirgus un ārvalstu tiešo investīciju dinamiku un to, kā šīs tēmas ir saistītas ar starptautisko tirdzniecību.
Starptautiskās finanses apskata arī finanšu pārvaldības jautājumus. Investoriem un starptautiskām korporācijām jānovērtē un jāpārvalda tādi starptautiski riski kā politiskais un ārvalstu valūtas, ieskaitot riskus, kas rodas, valūtas kursam strauji mainoties pēc darījumu noslēgšanas vai ja mainās kompānijas kapitāla vērtība dēļ valūtas kursa izmaiņām.

Daži no starptautisko finanšu galvenajiem jēdzieniem starptautiskajā finanšu jomā ir Mandela-Fleminga modelis, optimālās valūtas zonas teorija, pirktspējas paritāte, procentu likmju paritāte un Fišera efekts. Ja starptautiskās tirdzniecības pētniecībā galvenokārt tiek izmantoti mikroekonomikas jēdzieni, tad starptautisko finanšu pētniecībā galvenokārt izmanto makroekonomikas jēdzienus.

Trīs galvenie koncepti, kas veido atšķirības starp starptautiskajām finansēm un iekšzemes finansēm, ir:
# starptautiskā tirdzniecība un politiskie riski;
# tirgus nepilnības;
# plašāki iespēju komplekti.

Šīs galvenie starptautisko finanšu koncepti lielā mērā izriet no tā, ka suverēnajām valstīm ir tiesības un pilnvaras izdot valūtas, formulēt savu ekonomikas politiku, uzlikt nodokļus un regulēt cilvēku, preču un kapitāla kustību pāri savām robežām.

## Atsauces
Ilga Vītola

**Ilga Vītola** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

Rakstījusi dzejoļus un rakstus avīzei "Neatkarīgā Rīta Avīze", kā arī Rīgas Kinostudijā strādājusi ļoti dažādus darbus. Kādu laiku strādājusi radio un avīzēs.

Filmējusies arī vairākās filmās, tai skaitā "Duplets", "Cilpā", "Aizaugušā grāvī viegli krist", "Carmen Horrendum", "Īsa pamācība mīlēšanā", "Atcerēties vai aizmirst", "Nepabeigtās vakariņas" un "Teātris".

## Atsauces
Voldemārs Lobiņš

**Voldemārs Lobiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

1963. gadā kļuvis par Jaunatnes teātra aktieri.

Filmējies vairākās latviešu filmās, tai skaitā "Likteņdzirnas", "Drosme nogalināt", "Aizaugušā grāvī viegli krist", "Trīs dienas pārdomām", "Nepabeigtās vakariņas", "Dāvanas pa telefonu", "Mans draugs — nenopietns cilvēks", "Uzticamais draugs Sančo", "Vārnu ielas republika", "Pie bagātās kundzes" un "Mērnieku laiki".

Miris 2021. gada 20. oktobrī.

## Atsauces
Aloizs Johandls

**Aloizs Johandls** (; dzimis , miris ) bija austriešu šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Aloizs Johandls, dzimis Vīnē, bija viens no redzamākiem Austrijas šaha problēmistiem. Spēlēt šahu iemācījies septiņu gadu vecumā. Divpadsmit gadu vēlāk publicējis savu pirmo uzdevumu. Lai gan vairums viņa uzdevumu ir loģiskās skolas daudzvilči, viņš sastādīja arī palīgmatus, pašmatus, pasaku šaha uzdevumus un arī dažas etīdes. 1966. gadā viņam tika piešķirts starptautiskā tiesneša un 1971. gadā starptautiskā meistara tituls šaha kompozīcijā. Viņa problēmista karjerā bija desmit gadu pārtraukums no 1977. līdz 1987. gadam.

Johandls miris 2004. gadā atvaļinājuma laikā Osiahas ezerā no sirdslēkmes.

## Šaha kompozīcija
Johandls sastādījis vairāk nekā 500 šaha kompozīcijas.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums**
: Uz melno zirdziņu gājieniem mats jau sagatavots: 1. ... ♘a~  2. Zc2#; 1. ... Zh~ 2. Z4f5#, bet baltajiem nav nogaidoša gājiena.  
: 1. ♗b4! (gājiena spaids)
: 1. ... ♔×d4 2. ♔f4 (gājiena spaids)
: 2. ... ♘a~ 3.♘b5# 
: 2. ... ♘h~ 3.♘f5# 

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aloiza Johandla šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Aloiza Johandla profils mājaslapā ''Chess Composers'' 
*
3. autobusu maršruts (Jūrmala)

**3. autobusu maršruts** ir autobusu maršruts, kurā pasažieru pārvadājumi tiek nodrošināti no Bulduru stacijas (Muižas ielas), caur Dzintariem, Valteriem un Sloku līdz Kauguriem (Ganību ielai).

Maršruta kopējais garums ir 57,9 km. Virziena **Bulduru stacija** — **Kauguri** kopējais garums ir 29,2 km, bet virziena **Kauguri** — **Bulduru stacija** kopējais garums ir 28,7 km.

Darbdienās pa 3. autobusu maršrutu kursē 4 autobusi, bet brīvdienās — 3 autobusi.

No 2018. gada 12. februāra tika mainīta maršruta numerācija. Iepriekš šo maršrutu dēvēja par 8. maršrutu.

## Maršruts
**[[Muižas iela (Jūrmala)|Muižas iela]]** — **[[Ganību iela (Jūrmala)|Ganību iela]]** autobusi kursē pa šādām ielām: Muižas iela, Brīvības prospekts, Vienības prospekts, Rīgas iela, Miera iela, Rīgas iela, Promenādes iela, Ķemeru iela, Emīlijas iela, Pētera iela, Ķemeru iela, Turaidas iela, Palienes iela, Jāņa Pliekšāna iela, Rīgas iela, Miera iela, Dzintaru pārvads, Meža prospekts, Lienes iela, Jomas iela, Zigfrīda Meierovica prospekts, Dubultu prospekts, Strēlnieku prospekts, Slokas iela, Piekrastes iela, Mežmalas iela, Jūrkalnes iela, Ventspils šoseja, Satiksmes iela, Skolas iela, Nometņu iela, Mazā Nometņu iela, Talsu šoseja.

**[[Ganību iela (Jūrmala)|Ganību iela]]** — **[[Muižas iela (Jūrmala)|Muižas iela]]** autobusi kursē pa šādām ielām: Talsu šoseja, Skolas iela, Satiksmes iela, Ventspils šoseja, Jūrkalnes iela, Mežmalas iela, Piekrastes iela, Slokas iela, Strēlnieku prospekts, Dubultu prospekts, Zigfrīda Meierovica prospekts, Jomas iela, Lienes iela, Meža prospekts, Dzintaru pārvads, Rīgas iela, Jāņa Pliekšāna iela, Palienes iela, Turaidas iela, Emīlijas iela, Ķemeru iela, Promenādes iela, Rīgas iela, Viestura iela, Vienības prospekts, Jelgavas iela, Muižas iela.

Atsevišķi reisi darba dienās tiek izpildīti iebraucot līdz Slokas baznīcai.

## Pieturvietas
3. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 103 pieturas. Maršrutā **[[Bulduri (stacija)|Bulduru stacija]]** — **[[Kauguri (Jūrmala)|Kauguri]]** ir 50 pieturas, bet maršrutā **[[Kauguri (Jūrmala)|Kauguri]]** — **[[Bulduri (stacija)|Bulduru stacija]]**  ir 53 pieturas.

### Agrākie pieturu nosaukumi
*Kauguru vidusskola (agrāk - Raiņa iela)
*Zīmuļu parks (agrāk - fabrika "Saiva", fabrika "Jūrmala")
*Jūrmalas Valsts ģimnāzija (agrāk - Kauņas iela)
*JVĢ sākumskola (agrāk - Slokas pamatskola)
*Sloka (agrāk - Slokas autoosta)
*Zāļu iela (agrāk - Dārziņi)
*SIVA koledža (agrāk - RRC)
*Jūrmalas siltums (agrāk - Kokzāģētava)
*Jaundubultu kapi (agrāk - AS "Jūrmalas celtnieks")
*Aspazijas muzejs (agrāk - pansionāts "Pribaltika")
*Smilšu iela (agrāk - Majoru tirgus)
*Ošu iela (agrāk - Autobusu parks)
*Jūrmalas slimnīca (agrāk - Kuldīgas iela)

## Skatīt arī
* Jūrmala 
* Autobusu satiksme Jūrmalā

## Ārējās saites
* satiksme.jurmala.lv

## Atsuces
Dividende

**Dividende** ir uzņēmuma (akciju sabiedrības) tīrās peļņas daļa, kuru saņem akcionārs. Ja akcijas netiek pārdotas, tad dividendes ir vienīgais reālais ienākums no akcijām. To, cik lielas būs dividendes, t.i., cik daudz naudas tiks izmaksāts dividendēs, izlemj akcionāru sapulcē. 

## Dividendes akciju sabiedrībā Latvijā
Ja persona Latvijā par sertifikātiem ir ieguvusi (privatizējusi) kāda uzņēmuma akcijas, bet neko ar tām nav darījusi un tās joprojām nav *dereģistrētas*, tad dividendes, kas ir maksātas par šīm akcijām, glabājas Latvijas Centrālajā depozitārijā. Tās varēs saņemt tikai tad, kad tiks atvērts vērtspapīru konts bankā vai brokeru sabiedrībā un veikta akciju *dereģistrācija*. Ja persona ir atvērusi vērtspapīru kontu bankā vai brokeru sabiedrībā un veikusi akciju *dereģistrāciju*, tad dividendes naudas kontā tiks ieskaitītas automātiski. Latvijas Centrālais depozitārijs dividendes par *dereģistrētajām* akcijām pārskaita vienu reizi nedēļā – katru pirmdienu.

Lēmumu par dividenžu izmaksu pieņem uzņēmuma akcionāri, saskaņā ar uzņēmuma attīstības stratēģiju un ņemot vērā uzņēmuma iepriekšējā gadā gūto peļņu. Ja dividendes netiek izmaksātas, uzņēmuma peļņa tiek atstāta nesadalīta un tiek novirzīta uzņēmuma attīstībai vai iepriekšējo gadu zaudējumu segšanai.

Datumu, kurā tiks aprēķinātas, kā arī datumu, kurā tiks izmaksātas dividendes, nolemj akcionāru sapulcē. Dividenžu izmaksas datumā nauda tiek pārskaitīta uz akcionāra bankas kontu vai Sākotnējo reģistru. Dividenžu izmaksa notiek ar Latvijas Centrālā depozitārija starpniecību.

Informācija par izmaksātajām un plānotajām dividendēm ir atrodama Nasdaq Baltic mājas lapā , kurā ir sniegta informācija tikai par tām izmaksām akcionāriem, kuras ir apstiprinājuši Nasdaq Baltijas biržās tirgoto akciju emitenti.

Informācija, kas tiek ietverta akcionāru sapulces lēmumā par dividenžu izmaksu:
* *Dividendes lielums uz vienu akciju.* Akcionāram ir svarīgi zināt, cik daudz naudas par katru akciju viņš saņems, nevis, piemēram, faktu, ka dividenžu izmaksai kopā paredzēti 10 000 eiro vai 50% no sabiedrības peļņas.
* *Dividenžu aprēķina datums* — diena, kuras sākumā tiek fiksēts to akcionāru saraksts, kuriem ir tiesības saņemt dividendes. Akcionāram nav obligāti jāpiedalās akcionāru sapulcē, lai saņemtu dividendes, ir būtiski, lai dividenžu aprēķina datumā akcionāra finanšu instrumentu kontā būtu akcijas, par kurām viņš vēlas saņemt dividendes.
* *Dividenžu maksājuma datums* — datums, kurā sabiedrība ieskaita visu dividendēs izmaksājamo naudas summu Latvijas Centrālā depozitārija norādītā naudas kontā, no kura tālāk tiek veikta dividenžu sadale akcionāriem.

## Atsauces
Kristjans Stvani

**Kristjans Stvani** (; dzimis ) ir Urugvajas futbolists, uzbrucējs, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada spēlē La Liga kluba *[[Girona FC]]* sastāvā.

Urugvajas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Poliju. Pirmos vārtus izlases labā guva  FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Kolumbiju. Pārstāvējis izlasi 2014. un 2018. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīros.

## Sasniegumi
**Danubio**

* Urugvajas Pirmā divīzija: 2004

## Ārējās saites
Aimens Matlūtī

**Aimens Matlūti** (; dzimis ) ir bijušais Tunisijas futbolists, vārtsargs, Tunisijas futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Naša

**Naša** (arī **Našupīte**) ir Cieceres kreisā krasta pieteka Saldus novadā. Iztek no Gāgu purva. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Ciecerē lejpus Lašupes. Našu šķērso valsts autoceļi A9 (Rīga (Skulte)–Liepāja) un V1146 (Lutriņi–Lašupe–Zirņi).

## Atsauces
Monopsons

**Monopsons**, ko dažkārt sauc par **pircēja monopolu**, ir monopolam līdzīgs tirgus stāvoklis. Monopsonijā viens liels pircējs, nevis pārdevējs kontrolē lielu tirgus daļu un samazina cenas. Monopsons notiek tad, kad vienam uzņēmumam ir tirgus spēks, izmantojot ražošanas faktorus. Uzņēmums ir vienīgais vairāku pārdevēju pircējs un samazina pārdevēja produktu vai pakalpojumu cenu atkarībā no tā daudzuma, kādu tas pieprasa.

Monopsonijās ir daudz dažādu formu, kuras visbiežāk rodas, ja **viens darba devējs kontrolē visu darba tirgu**. Ja tas notiek, pārdevēji, šajā gadījumā potenciālie darbinieki, konkurē par dažām pieejamām darbavietām, pieņemot zemākas algas, kas samazina darbinieku izmaksas uzņēmumam.

Tehnoloģiju nozare ir šāda veida monopsonijas piemērs. Tirgū ir tikai daži lieli tehnoloģiju uzņēmumi, kuros ir nepieciešami inženieri, tādi lieli spēlētāji kā *Cisco* un *Oracle* ir apsūdzēti slepenās vienošanās un izvēlas nekonkurēt savā starpā, ņemot vērā algas, ko viņi piedāvā tehniskām pozīcijām. Tas novērš algu, lai lielākie tehnoloģiju uzņēmumi realizētu zemākas ekspluatācijas izmaksas un lielāku peļņu. Šis piemērs parāda, kā uzņēmumu grupa var darboties kā monopsons.

Kā vēl viens monopsonijas piemērs var būt lielu uzņēmumu piegādātāji. Ja automašīnu ražotāji apvienosies vienā konglomerātā, iegūtajai uzņēmējdarbības vienībai būtu ievērojama jauda pār saviem piegādātājiem. Visi riepu un gumijas izstrādājumu izgatavošanas uzņēmumi konkurēs viens ar otru, lai iegūtu auto ražotāja biznesu. Arī konkurenti savstarpēji konkurētu ar plastmasas, tērauda un citu metālu ražotājiem, lai nodrošinātu lielākās konglomerācijas labākās cenas. Šis piemērs parāda, ka monopsonija, kas līdzīga monopolam, var nelabvēlīgi ietekmēt ekonomiku. Tomēr patērētāji var gūt labumu, ja monopsons iet pa saviem ietaupījumiem, samazinot savas produkcijas cenas, nevis gūstot papildu peļņu.

## Atsauces
Andis Mizišs

**Andis Mizišs** (dzimis  Bauskā) ir latviešu režisors.

1988. gadā beidzis Rīgas 47. vidusskolu. Trīs gadus mācījies Lidijas Stiebras aktiermeistarības studijā. 1997. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju kino un televīzijas režisora specialitātē.

Studiju laikā sācis strādāt par režisoru LTV raidījumā "Skabarga"; tāpat veidojis raidījumus "Baudīt dzīvi", "Datoru pavēlnieks", "Vides fakti", kā arī TV šovus "Ferma" un "Lauku sēta". Pēc akadēmijas absolvēšanas pievērsies dokumentālajam kino, par kura veidošanu saņēmis vairākas balvas un nominācijas.

Veidojis vairākas filmas, tai skaitā "Latvia Natura 2000", "Jumta likums", "Ar domu par zāli", "Mežs putniem", "Jaguāra kakts", "Vienkārši pops", "Rīgas meži. Vēsture un mūsdienas", "Elza un Artūrs" un "Medības". Kā aktieris piedalījies filmās "Cilpā" un "Mazās kaislības".

## Atsauces
Gints Grūbe

**Gints Grūbe** (dzimis  Cēsīs) ir latviešu žurnālists, režisors un kinoproducents, studijas *[[Mistrus Media]]* dibinātājs.

## Biogrāfija
Ieguvis maģistra grādu politikas zinātnē. Studējis filozofiju un vēsturi Latvijas Universitātē, Bonnā un Berlīnē. 2019. gadā studējis producēšanu Londonas filmu un televīzijas skolas programmā *Inside Pictures*.

Radošo darbību 90. gados sācis īpašos preses izdevumos — Latvijas Tautas frontes avīzē "Atmoda", nedēļrakstā "Nakts", pētnieciskās žurnālistikas birojā NIP, regulāri publicējies žurnālā "Rīgas Laiks".

12 gadus strādājis producentu kompānijā "Labvakar", septiņus gadus veidojis un vadījis TV raidījumu "Vakara intervija", izveidojis vairāk nekā 300 intervijas programmas ar Latvijas un pasaules kultūras un politikas personībām, kas vairākkārtīgi saņēmis Radio un televīzijas balvu kā "Labākais televīzijas raidījums".

Lasījis lekcijas politikas zinātnē Latvijas Universitātē un televīzijas žurnālistikā Kultūras akadēmijā, strādājis Valsts prezidenta stratēģiskās analīzes komisijā, Nacionālajā elektronisko mediju padomē, Rīgas kā Eiropas kultūras galvaspilsētas mākslinieciskajā padomē, vadījis Filmu padomi, kopš 2017. gada ir Eiropas Kino akadēmijas biedrs.

Režisējis piecas dokumentālās filmas, Dāvja Sīmaņa filmā *[[Escaping Riga]]* (2014) atveidojis filozofu Jesaju Berlinu.

2019. gadā bijis režisors un producents dokumentālajai filmai "Spiegs, kurš mans tēvs" par aukstā kara dubultaģentu Imantu Lešinski, kas pirmizrādi piedzīvoja Lielbritānijā Starptautiskajā Šefīldas dokumentālo filmu festivālā. Kā kopproducents strādājis pie lietuviešu režisora Šarunas Bartas filmas "Mijkrēslis", kas iekļauta 2020. gada Starptautiskā Kannu kino festivāla oficiālajā programmā un ungāru režisora Deneša Naģa filmas "Dabiskā gaismā", kas 2021. gadā bija iekļauta Berlīnes Starptautiskā Kino festivāla konkursa programmā.

2020. gadā un 2021. gadā kā producents un dokumentālās filmas režisors strādā pie daudzsēriju filmas "Emīlija. Latvijas preses karaliene" par Emīliju Benjamiņu.

## Filmas

* "Kokaru dziesmusvētki" (2008, režisors un scenārija autors)
* "1x1" (2009, režisors un scenārija autors)
* "Pa-saules skaņa" (2010, producents, režisors un scenārija autors)
* "Vairāk nekā dzīve" (2013, režisors un scenārija autors)
* "Pāri ceļiem un upei" (2014, producents)
* *[[Escaping Riga]]* (2014, producents un aktieris)
* "Mans tēvs baņķieris" (2015, producents)
* "Ģenerālplāns" (2016, producents)
* *[[Lustrum]]* (2018, režisors un scenārija autors)
* "Tēvs Nakts" (2018, producents)
* "Turpinājums" (2018, producents)
* "Marijas klusums" (2024, producents)
* *[[Nord Express (filma)|Nord Express]]* (2024, producents)

## Atsauces

## Ārējās saites
Gatis Šmits

**Gatis Šmits** (dzimis ) ir latviešu režisors.

1996. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju un ieguvis bakalaura grādu teātra režijā. Ir studējis Ņujorkas Universitātes Tiša skolā, kur ieguvis maģistra grādu kinorežijā.

Kopš 1997. gada ir iestudējis izrādes Dailes teātrī, Nacionālajā operā, Nacionālajā teātrī un Jaunajā Rīgas teātrī. Ir strādājis arī pie vairākām filmām, tai skaitā "Seržanta Lapiņa atgriešanās", "1906", "Mammu, es tevi mīlu", "Vogelfrei" un "Aģents iemīlas".

Ieguvis Lielā Kristapa balvu kā labākais spēlfilmas režisors par filmu "Aģents iemīlas" (2004). Par filmu "Vogelfrei" (2007) saņēmis balvu labākais scenārists kā kā viens no scenāristiem, kā arī balvu par labāko pilnmetrāžas spēlfilmu kā viens no režisoriem. Bijis viens no producentiem filmai "Mammu, es tevi mīlu" (2013), kas arī ieguva balvu par labāko pilnmetrāžas spēlfilmu.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gatis Šmits izrades.lv
Siāms Ben Jusefs

**Siāms Ben Jusefs** (; dzimis ) ir Tunisijas futbolists, aizsargs, Tunisijas futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Izlaides starpība

**Izlaides starpība** ir starpība starp faktisko ekonomikas izlaidi un ekonomikas maksimālo iespējamo izlaidi, izteikta procentos no
iekšzemes kopprodukta (IKP). Valsts ražošanas jaudas starpība var būt **pozitīva** vai **negatīva**. Negatīvā izlaides starpība norāda, ka faktiskā ekonomiskā izlaide ir zemāka par visas ražošanas jaudas izlaidi valstī, bet pozitīva izlaide norāda ekonomiku, kas pārspēj cerības, jo tā faktiskā jauda ir augstāka par atzīto maksimālo jaudu. Negatīvā izlaides starpība ir reta.

Izlaides starpība ir plaisa, kas pastāv starp ilgtermiņa kopējo piedāvājuma līkni (LRAS līkni) un reālo īstermiņa izlaides līdzsvara līmeni (reālais IKP). Tie var būt pozitīvi, ja līdzsvars ir lielāks par valūtu LRAS vai negatīvs, ja tas ir mazāks par LRAS.

Ražošanas starpība, gan pozitīva, gan negatīva, ir nelabvēlīgs ekonomikas rādītājs, vismaz attiecībā uz efektivitāti. **Pozitīva** izlaides starpība liecina par lielu pieprasījumu pēc precēm un pakalpojumiem ekonomikā, ko var uzskatīt par labvēlīgu ekonomikai. Tomēr pārmērīgi liela pieprasījuma ietekme ir tāda, ka uzņēmumiem un darbiniekiem ir jāstrādā ārpus maksimālā efektivitātes līmeņa, lai apmierinātu pieprasījumu. Pozitīva izlaides starpība parasti veicina inflāciju ekonomikā, jo reizē ar pieaugošo pieprasījumu palielinās gan darbaspēka izmaksas, gan preču cenas.
Alternatīvi **negatīvā** produkcijas izlaide norāda uz preču un pakalpojumu pieprasījuma trūkumu ekonomikā un var novest pie tā, ka uzņēmumi un darbinieki darbojas zem to maksimālā efektivitātes līmeņa. Negatīvā izlaides starpība liecina par lēnu ekonomiku un liecina par IKP pieauguma tempa kritumu un iespējamo lejupslīdi, jo algas un preču cenas parasti kritās, kad vispārējais ekonomikas pieprasījums ir zems. Izlaides starpība ir sarežģīta metrika precīzai aprēķināšanai, jo ir grūti novērtēt ekonomikas optimālo darbības efektivitātes līmeni.

## Atsauces
Ali Maalūls

**Ali Maalūls** (dzimis ) ir Tunisijas futbolists, aizsargs, Tunisijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2016. gada spēlē Ēģiptes Premjerlīgas kluba Kairas „Al Ahly” sastāvā.

## Ārējās saites
Agnese Bule

**Agnese Bule** (dzimusi ) ir latviešu māksliniece.

Sociālā un mākslas projekta "Latviešu sapnis" autore. Biedrības "RAD-DAR" valdes priekšsēdētāja. Latvijas Dizaineru savienības biedre no 2019. gada. Latviešu Mākslinieku savienības biedre no 1999. gada. 01.05.2018.- 30.12.2021. Jūrmalas Muzeja filiāles Bulduru Izstāžu nama vadītāja.  No 02.04.2012. - 30.04.2018. Jūrmalas Kultūras centra filiāles "Mākslinieku nams" vadītāja.  No 2012.-2022. gadam organizē izstādes gan Jūrmalas, gan citu pilsētu māksliniekiem. Izstāžu "JĀ/NEatkarība", "Gada Nedarbs", "Marināde" konceptu autore. 2015. gadā ieguvusi Jūrmalas Gada balvu kultūrā "Par izciliem sasniegumiem Latvijas un starptautiskajos konkursos".

## Atsauces
Hamza Matlūtī

**Hamza Matlūtī** (; dzimis ) ir Tunisijas futbolists, aizsargs, Tunisijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Ēģiptes komandā ''Zamalek''.

## Ārējās saites
Dāvis Sīmanis jaunākais

**Dāvis Sīmanis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu režisors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1980. gadā kinooperatora Dāvja Sīmaņa ģimenē.
1998. gadā viņš absolvēja Rīgas 2. vidusskolu. 2003. gadā absolvēja bakalaura studijas Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē, 2005. gadā Vēstures un filozofijas fakultātē ieguva maģistra grādu.

17 gadu vecumā sāka strādāt studijā "Kaupo Filma", kur apguvis operatora un montāžas režisora profesijas. Strādājis par operatora asistentu pie vairākiem operatoriem, tai skaitā sava tēva Dāvja Sīmaņa. 2006. gadā Sīmanis uzsāka kinorežisora darbu ar dokumentālo filmu "Versija. LNO. Uzņēmis vairākas dokumentālās filmas, bet vēlāk uzņēmis arī spēlfilmas — "Pelnu sanatorija" (2016), "Tēvs Nakts" (2018), "Gads pirms kara" (2021). Savām filmām bijis arī scenārija autors. Sīmanis bijis viens no daudzsēriju spēlfilmas "Emīlija. Latvijas preses karaliene" (2021) režisoriem.

Dāvja Sīmaņa filmas "Marijas klusums" pirmizrāde notika 74. Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls.

## Apbalvojumi
2018. gadā par filmu "Tēvs Nakts" saņēma Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākais spēlfilmas režisors". Par filmas "Gads pirms kara" scenāriju 2021. gadā saņēma Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākais scenārists" (kopā ar Tabitu Rudzāti un Uldi Tīronu).

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Ināra Kolmane

**Ināra Kolmane** (dzimusi **Ināra Miļevska**  Rīgā) ir latviešu režisore un producente.

## Biogrāfija
I. Kolmane 1979. gadā beigusi Rīgas 64. vidusskolu. 1982. gadā absolvējusi Rīgas Kultūras un izglītības darbinieku tehnikumu. 1994. gadā absolvējusi Sanktpēterburgas Teātra, mūzikas un kino institūta TV režijas fakultāti.

Bijusi redaktore un producente Rīgas Videocentrā. Producējusi vairākas filmas laika posmā no 1988. līdz 1991. gadam. 1991. gadā kopā ar vairākiem citiem Rīgas Videocentra darbiniekiem dibinājusi filmu studiju Deviņi. Producējusi vairākas Lailas Pakalniņas veidotas filmas. 

2018. gada Lielā Kristapa balvu pasniegšanā viņas režisētā filma "Bille" tika atzīta par "Labāko pilnmetrāžas spēlfilmu".

2023. gadā uz ekrāniem iznāca Ināras Kolmanes filma "Mātes piens" pēc Noras Ikstenas romāna motīviem, kuras filmēšana tika uzsākta 2020. gadā.

I. Kolmanes vīrs ir rakstnieks Arvis Kolmanis, kurš ir bijis arī viņas režisēto filmu scenārists. Viņai ir divi dēli Nauris un Rihards, kuru spēlētā mūzika izmantota I. Kolmanes filmās. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Filmas.lv profils
Dzintra Geka-Vaska

**Dzintra Geka-Vaska** (dzimusi **Dzintra Geka**  Rīgā) ir latviešu režisore un politiķe. Šobrīd ir Rīgas domes deputāte, pārstāvot partiju "Vienotība" un apvienību "Jaunā Vienotība".

## Dzīvesgājums
Dzintras Gekas tēvs bija politieslodzītais, kurš garus gadus pavadīja Gulaga nometnēs. 1965. gadā beigusi Mežciema astoņgadīgo skolu. 1969. gadā absolvējusi Rīgas Kultūras un izglītības darbinieku tehnikumu. 1970. gadā sākusi strādāt par montāžisti Rīgas Kinostudijā. 1979. gadā absolvējusi Ļeņingradas Teātra, mūzikas un kinematogrāfijas institūtu televīzijas režisora specialitātē.

1980. gadā kļuvusi par režisora asistenti Latvijas Televīzijā. 1982. gadā Maskavā beigusi televīzijas dokumentālo filmu režijas kvalifikācijas celšanas kursus. 1988. gadā kļuvusi par Latvijas Televīzijas režisori.

Bijusi režisore vairākām filmām, tai skaitā "Kurts Fridrihsons", "Meklējot Tisē", "Dieva putniņi", "Kur palika tēvi?", "Sargāt savu tēvuzemi", "Dziedot dzimu", "Sibīrijas bērni", "Sibīrijas dienasgrāmatas", "Reiz bija Sibīrija" un "Lisments, kurš pārvērta Roju", "Katra diena simtgadē. Gadalaiki".

Dz. Gekas-Vaskas kartīte ar segvārdu "Velta" ir atrasta VDK kartotēkā datēta ar 1990. gadu, taču 2017. gadā Latvijas Republikas prokuratūra sniedza atzinumu, ka režisore nav sasarbojusies ar VDK.

Politikā darbojas partijā "Vienotība". 2020. gada un 2025. gada Rīgas domes vēlēšanās tika ievēlēta Rīgas domē no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta.

Dz. Geka-Vaska ir precējusies ar komponistu Pēteri Vasku.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dzintra Geka-Vaska filmas.lv
Anna Viduleja

**Anna Viduleja** (dzimusi ) ir latviešu režisore.

Pusaudzes gados filmējusies īsfilmā "Mans draugs Sokrātiņš", kā arī strādājusi kinoforumā "Arsenāls". Studējusi Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē, Latvijas Kultūras akadēmijā un Eiropas Kino koledžā Dānijā. Absolvējusi Nacionālo TV un kino skolu Lielbritānijā.

Ir režisējusi vairākas īsfilmas, mūzikas klipus un reklāmas. Ir viena no četriem spēlfilmas *[[Vogelfrei]]* (2007) režisoriem un scenārija autoriem. Šī filma saņēma Lielā Kristapa balvu kā labākā pilnmetrāžas spēlfilma, kā arī scenāristi saņēma balvu "Labākais scenārists". 2018. gadā Viduleja režisēja filmu *[[Homo novus (filma)|Homo novus]]*. Šai filmai viņa ir arī scenārija autore.

Viduleja ir studijas *[[Film Angels Studio]]* līdzdibinātāja, kā arī pasniedzēja augstskolā RISEBA.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ruģeļi

**Ruģeļi** ir Daugavpils apkaime pilsētas austrumu daļā, Daugavas labajā krastā. Ziemeļos robežojas ar Vecstropiem, rietumos — ar Čerepovu un Gajoku. Platības ziņā tā ir otrā lielākā apkaime pilsētā (aiz Jaunajiem Stropiem).

## Nosaukuma cilme
Ruģeļu nosaukums, iespējams, radies no lietuviešu vārda "rugeliai" ar nozīmi "rudzīši".

Citos avotos parādās vietvārds "Rudeļi", kas norāda uz skaņas "d" palatalizāciju uz "ģ" šajā nosaukumā.

## Vēsture

Ruģeļi radušies 18.—19. gadsimtā pie Beineroviču muižas. 
 
thumb|Ruģeļi 1882. gada kartē
thumb|Ruģeļi 1913. gada kartē
thumb|Ruģeļi 1936. gada kartē
thumb|Ruģeļi 1980. gada kartē

19. gadsimta otrajā pusē Ruģeļos tika ierīkotas 25. kājnieku divīzijas vasaras nometnes. Šīs nometnes ir devušas nosaukumu ceļam, kas veda no Daugavpils centra caur Gajoku un Čerepovu uz Ruģeļiem. Mūsdienās tā ir Nometņu iela.

;1882. gads
1882. gada kartē redzams, ka Ruģeļos bija samērā liels ciemats, baznīca, trīs kapelas, vairākas ielas un vairāki kvartāli. Meža starp Ruģeļiem un mūsdienu Dundura ielu nemaz vēl nebija. Ruģeļu apbūves lielākā daļa bija starp Meļņičkas upīti, Nometņu ielu un Apšu ielu, mūsdienās no tā vairs nekā nav. Vēlāko laiku piecstāvu mājas ir uzbūvētas kādreiz purvainā vietā uz ziemeļiem no agrākās apbūves.

;1913. gads
1913. gada kartē Ruģeļu apbūve lielākoties bija tāda pat, kā agrāk. Pēc Pirmā pasaules kara Ruģeļu iedzīvotāju skaits bija krasi samazinājies, tāpēc vēlākajās kartēs Ruģeļi izskatās pavisam citādi.

;1936. gads
1936. gada kartē ir pazudusi lielākā daļa no Ruģeļu apbūves. Vairs nav baznīcas, kapelu, nometņu. Toties jau ir iezīmēts lidlauks un divas pārceltuves pār Daugavu.

;1971. gads
Sniedzot interviju laikrakstam "*Dzimtenes balss*", LSPR Augstākās padomes deputāta kandidāts un Daugavpils mērs Vladislavs Auzāns teicis, ka "daugavpilieši atpūtas dienas var pavadīt savās vasarnīcās Stropos, Ruģelos, Križos". Tātad noprotams, ka jau tobrīd bija izveidojusies mūsdienās Ruģeļiem raksturīgā vasarnīcu apbūve.

;1978. gads
Tika uzsākta hidroelektrostacijas celtnieku ciemata būvēšana.

;1980. gads
1980. gada kartē kādreizējās apbūves vietā iezīmēts hipodroms. Šī karte ir pēdējā pirms HES celtniecības uzsākšanas. Kaut arī HES netika uzbūvēta, Ruģeļi ir pilnībā zaudējuši savu kādreizējo veidolu.

;1981. gads
Apdzīvoto vietu "Ruģeļi" pievienoja Daugavpils pilsētai.

## Atsauces