open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ekspress-80

***Ekspress-80*** (*Экспресс-80*) ir Krievijas uzņēmuma *[[Kosmičeskaja svjaz']]* sakaru pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2020. gada jūlijā. Pavadonis nodrošina sakaru pakalpojumus Krievijas teritorijā.

Pavadonis tika izgatavots Krievijas uzņēmumā *[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy]]* (*ISS*) uz platformas *[[Ekspress-1000NM]]* bāzes. Tas ir apgādāts ar diviem elektroreaktīvajiem dzinējiem *SPD-100V* , ar kuriem pavadonis tiek nogādāts ģeostacionārajā orbītā.
Sakaru aparatūru piegādāja Francijā reģistrēts uzņēmums *[[Thales Alenia Space]]*.
Tam uzstādīti 16 C joslas, 20 Ku joslas un 2 L joslas raidītāji.
Pavadoņa darbības laiks plānots 15 gadi.

## Lidojuma gaita
*Ekspress-80* palaists  21:25:19 *[[UTC]]*ar nesējraķeti *[[Proton-M / Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas kopā ar pavadoni *[[Ekspress-103]]*. 152 dienu laikā pavadonis sasniegs ģeostacionāro orbītu.

9. septembrī tika publicēta informācija, ka ceļā uz ģeostacionāro orbītu *Ekspress-80* ir guvis bojājumu, visticamāk, tajā ietriecoties kosmiskajai atlūzai.

Ģeostacionārajā orbītā pavadoni tika novietots punktā 80° austrumu garuma, kur līdz 2019. gadam atradās *[[Ekspress-AM22]]* (palaists 2003. gadā). 2021. gadā no 6. janvāra līdz 25. janvārim notika derīgās kravas testēšana. 15. martā tika sākta tā ekspluatācija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Запуск космических аппаратов «Экспресс-80» и «Экспресс-103» ФГУП «Космическая связь»
* Ekspress 80 Gunter Dirk Krebs
Rīgas dome (1989—1994)

**1989. gadā ievēlētā [[Rīgas dome]]** bija 1989. gada Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes (TDP) vēlēšanās ievēlētā Rīgas pilsētas pašpārvaldes augstākā iestāde, kas darbojās līdz 1994. gada Rīgas domes vēlēšanām. 
Vēlēšanās Rīgas TDP tika ievēlēti 120 deputāti, no kuriem sākotnēji 77 bija Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) biedri, bet 52 stādījās priekšā kā Latvijas Tautas frontes (LTF) atbalstītāji, bet vēlāk izveidojās LTF frakcija ar 61 deputātu un LKP frakcija ar 59 deputātiem. PSRS sabrukuma laikā izveidojās arī 11 deputātu Interfrontes frakcija, 7 deputātu Latvijas Nacionālās neatkarības kustības frakcija, kā arī demokrātisko iniciatīvu frakcija, sociāldemokrātu un strādnieku tiesību aizstāvju, vides aizsargātāju un citas mazākas frakcijas.

Rīgas pilsētas TDP vadībā  norisinājās pāreja no sociālistiskās plānošanas uz tirgus ekonomiku, uzsākta pilsētas uzņēmumu privatizācija, veikta pilsētas īpašumu apzināšana.

No 1990. līdz 1992. gadam Rīgas pilsētas TDP izpildkomitejas priekšsēdētājs bija Andrejs Inkulis, savukārt Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes priekšsēdētājs bija no LTF saraksta ievēlētais Andris Teikmanis, kurš vēlāk kļuva par pirmo Rīgas domes priekšsēdētāju (1992—1994).

## Atsauces
Daniels Martiness

**Daniels Felipe Martiness Poveda** (; dzimis ) ir profesionāls Kolumbijas šosejas riteņbraucējs, pārstāv UCI WorldTeam komandu **.

## Karjera

### ''Colombia'' (2015)
Savās pirmajās Pasaules tūres sacensībās, *[[2015. gada Volta a Catalunya|Volta a Catalunya]]*, Martiness izstājās. 2015. gada *[[Tour of Turkey]]* viņš finišēja 84. vietā.

### ''Southeast—Venezuela'' (2016—2017)
2016. gadā viņš startēja savā pirmajā Lielajā tūrē, *[[2016. gada Giro d'Italia|Giro d'Italia]]*. Martiness finišēja 57. vietā *[[2016. gada Il Lombardia|Il Lombardia]]*. 2017. gadā viņš atkal startēja *[[2017. gada Giro d'Italia|Giro d'Italia]]*, bet no sacensībām izstājās. Sezonas beigās viņš ieņēma 4. vietu *[[2017. gada Presidential Tour of Turkey|Presidential Tour of Turkey]]* daudzdienu sacensībās.

### ''EF Education First—Drapac'' (2018—2020)
Martiness sezonu uzsāka ar Kolumbijas čempionātu, kur individuālajā braucienā ieņēma otro vietu aiz Egana Bernala. Turpinājumā viņš ieņēma 5. vietu jaunās sacensībās Kolumbijā, *[[Colombia Oro y Paz]]*. Viņa pirmais finišs pirmajā desmitniekā bija 7. vieta 2018. gada ''Volta a Catalunya'' kopvērtējumā.

Martiness pirmo reizi startēja Beļģijas klasikās, finišējot 44. vietā *[[2018. gada La Flèche Wallonne|La Fléche Wallonne]]* un 61. vietā 2018. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža. Pēc tam viņš startēja *[[2018. gada Tour de Romandie|Tour de Romandie]]*, ko noslēdza 12. vietā. 2018. gada jūlijā viņu iekļāva komandā startam 2018. gada ''Tour de France''. 2019. gada augustā viņu pieteica startam 2019. gada ''Vuelta a España''.

2020. gadu Martiness iesāka ar atkārtotu uzvaru Kolumbijas čempionātā individuālajā braucienā, bet pēc COVID-19 pandēmijas radītā pārtraukuma viņš uzvarēja savās pirmajās Pasaules tūres sacensībās, *[[2020. gada Critérium du Dauphiné|Critérium du Dauphiné]].* Martiness uzvarēja 2020. gada ''Tour de France'' 13. posmā, gūstot savu pirmo Lielo tūru posma uzvaru.

### ''Ineos Grenadiers'' (2021—pašlaik)
2020. gada septembrī tika paziņots, ka pēc sezonas beigām Martiness pievienosies *[[Ineos Grenadiers]]* komandai.

## Atsauces

## Ārējās saites
2020. gada Tour de France komandas un dalībnieki

Šis ir 2020. gada ''Tour de France'' komandu un dalībieku uzskaitījums.

## Komandas
Tā kā *Tour de France* bija UCI Pasaules tūres sacensības, visas 19 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas, un dalība tām bija obligāta. Vēl viena komanda, **, saņēma automātisku ielūgumu kā iepriekšējās sezonas labākā UCI Profesionālās kontinentālās tūres komanda. Tūres organizatori, *[[Amaury Sport Organisation]]* (ASO), papildus uzaicināja divas UCI Profesionālās kontinentālās komandas, kas tika nosauktas 2020. gada 7. janvārī.

## Dalībnieki

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pertinakss

**Pūblijs Helvijs Pertinakss** (, dzimis , miris ) bija Romas imperators vienpadsmit nedēļas 193. gadā, tā sauktajā Piecu imperatoru gadā, kad pēc viņa par imperatoriem pasludināja Pertinaksu, Didiju Jūliānu, Peskēniju Nigeru, Klodiju Albīnu un Septimiju Severu. 

Vienu dienu pirms Pertinaks kļuva par Romas imperatoru, , pretoriāņi bija nogalinājuši iepriekšējo imperatoru Kommodu. Pertinaksu nogalināja , kad pretoriāņi sadumpojās par to, ka viņiem nav izmaksāta visa summa, kas bija apsolīta. Pertinakss it kā jau esot spējis nomierināt sadumpojušos pretoriāņus, kad kāds no tiem viņam krūtīs ietrieca šķēpu. Pēc Pertinaksa nāves pretoriāņi imperatora troni izsludināja vairāksolīšanā. Par jauno Romas imperatoru kļuva Didijs Jūliāns.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Latvijas vēstnieks Beļģijā

thumb|300px|Latvijas vēstniecības ēka Briselē (2020).
**Latvijas Republikas vēstnieks Beļģijas Karalistē** ir Latvijas Republikas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks, kurš pilda oficiālā pārstāvja amatu Beļģijā. Vēstniecība atrodas *122 rue du Commerce* Briselē.

## Vēsture
1921. gada 26. janvārī Beļģijas Karaliste atzina Latvijas Republiku. Sākotnēji Latvijas sūtnis rezidēja Parīzē, kopš 1924. gada Latviju Briselē pārstāvēja ģenerālkonsuls Jānis Lazdiņš, 1927. gadā izveidoja Latvijas sūtniecību Beļģijā.
1940. gada vasarā Latvijas sūtnis Miķelis Valters pēc Beļģijas okupācijas beidza savu darbību, bet Latvijas sūtniecības ēku Vācijas okupācijas vara nodeva savai tālaika sabiedrotajai Padomju Savienībai. 
Otrā pasaules kara beigās 1945. gada 27. janvārī Miķelis Valters kā Latvijas sūtnis Beļģijā kopā ar sūtņiem Jūliju Feldmani un Vili Šūmani nosūtīja telegrammu britu premjeram Vinstonam Čērčilam, kurā izteica protestu pret Latvijas okupāciju un aneksiju.

Beļģija neatzina padomju okupācijas laika Latvijas PSR valsts varas un pārvaldes iestādes par likumīgām. Abu valstu diplomātiskās attiecības atjaunoja 1991. gada 5. septembrī. 1994. gadā atklāja Latvijas vēstniecību Beļģijā.

## Sūtņu un vēstnieku uzskaitījums

* Oļģerds Grosvalds (1921—1924), no 1921. gada maija līdz 1924. gada augustam Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Francijā, Beļģijā un Nīderlandē (1921—1924) ar rezidenci Parīzē.
* Jānis Lazdiņš (1924—1938), no 1924. gada jūlija — Latvijas ģenerālkonsuls Briselē, no 1927. gada — *chargé d'affaires*, no 1929. gada — Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Beļģijā un Luksemburgā. 
* Miķelis Valters (1938—1968), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Beļģijā un Luksemburgā. Pēc Beļģijas okupācijas 1940. gada maijā pārcēlās uz dzīvi Šveicē, saglabājot Latvijas sūtņa amatu līdz mūža beigām 1968. gadā.

* Juris Kanels (1993—1997), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Beļģijā, Luksemburgā un Nīderlandē, Latvijas vēstnieks Eiropas Savienībā un NATO ar rezidenci Vergota skvērā 6 (*Square Vergote 6*) Briselē, no 1995. gada Moljēra avēnijā 158 (*Avenue Moliere 158*) Briselē
* Imants Lieģis (1997—2000), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Beļģijā, Luksemburgā un Nīderlandē, Latvijas vēstnieks NATO.
* Aivars Groza (2000—2005), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Beļģijā un Luksemburgā
* Raimonds Jansons (2006—2011), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Beļģijā un Luksemburgā ar rezidenci Des Arts avēnijā 23 (*Avenue des Arts 23*) Briselē
* Lelde Līce-Līcīte (2011—2016), Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece Beļģijā  un Luksemburgā
* Ilze Rūse (2016—2019), Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece Nīderlandē, Beļģijā un Luksemburgā ar rezidenci Hāgā
* Andris Razāns (2019—2023), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Beļģijā un Luksemburgā
* Aiga Liepiņa (2023—), Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece Beļģijā un Luksemburgā

## Atsauces
Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — dubultspēles

**Dubultspēles** bija viena no trim kroketa disciplīnām 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Buloņas meža teritorijā, Parīzē 1900. gada 22. jūlijā.

Par šo disciplīnu nekas plaši nav zināms. Ir zināmi divi startējušie Francijas sportisti, kuriem tika piešķirta zelta medaļa: Gastons Omuats un Žoržs Žoēns.

## Medaļu ieguvēji

## Pārstāvētās valstis un sportisti

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs kroketa sacensībās startēja 2 sportisti (1 komanda) no 1 valsts.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — dubultspēles (''Sports Reference'') 
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — dubultspēles (''Olympedia'') 
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — dubultspēles (''Olympics'') 
*
Kroketa spēlētāji 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **sportisti, kroketa spēlētāji, kuri startēja [[krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|kroketa sacensībās]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Parīzē. Krokets notika no 1900. gada 28. jūnija līdz 11. jūlijam. Tajās varētu būt startējuši **10 sportisti** no vienas valsts — Francijas. No šiem 10 sportistiem 7 bija vīrieši un 3 sievietes.

Sportistiem bija iespēja šajās olimpiskajās spēlēs startēt trijās kroketa disciplīnās.

## Sportisti

## Pārstāvētās valstis un sportistu skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
*
2048. gads

**2048. gads** () būs garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies trešdienā.

## Gaidāmie notikumi

* 14. janvāris - Tiks pārskatīts Antarktīdas līguma vides aizsardzības protokols.
* 29. februāris - Būs rets pilnmēness garā gada papilddienā, šāds notikums notiek vienu reizi gadsimtā.

## Atsauces
2020. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**2020. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Imolā, Itālijā, no 24. līdz 27. septembrim. Tas bija 93. Pasaules čempionāts un otrā reize pēc 1968. gada, kad tas noticis Imolā.

Sacensības notika tikai elites kategorijās vīriešiem un sievietēm. Ceļošanas ierobežojumu radīto nevienlīdzīgo iespēju dēļ junioru un U23 kategorijā 2020. gadā čempionāti nenotika un iepriekšējā gada uzvarētāji saglabāja tiesības valkāt Pasaules čempiona kreklu. U23 braucēji bija tiesīgi startēt elites kategorijā.

Sacensības sākotnēji bija paredzētas Šveicē, Martinjī, netālu no Starptautiskās Riteņbraukšanas savienības galvenās mītnes Eiglē, taču tika atceltas COVID-19 pandēmijas ierobežojumu dēļ, kas neļāva vienkopus pulcēties vairāk nekā 1000 personām.

## Sacensību grafiks
Visi laiki norādīti pēc vietējā, Centrāleiropas vasaras laika jeb UTC+02:00.

## Sacensību kopsavilkums

### Elites grupu sacensības

## Latvijas sportistu dalība
Latvijas Riteņbraukšanas federācija startam čempionātā pieteica 5 braucējus:

## Medaļu kopvērtējums

## Piezīmes

## Atsauces

### Avoti

* 

## Ārējās saites
Ātrs un bez žēlastības 9

**"Ātrs un bez žēlastības 9"** () ir 2021. gada ASV spriedzes filma. Filmas režisors, producents un scenārija līdzautors ir Džastins Lins, scenārija autors ir Denjels Keisijs. Šī ir filmu cikla devītā daļa un desmitā pilnmetrāžas filma, kas izlaista šajā ciklā. Filma ir tiešs turpinājums iepriekšējai cikla daļai "Ātrs un bez žēlastības 8". Filmā lomas atveido Vins Dīzels, Džons Sina, Mišela Rodrigesa, Tairīss Gibsons, *[[Ludacris]]*, Džordana Brūstere, Natālija Emanuela, Sons Kans, Maikls Rukers, Helēna Mirena, Kurts Rasels un Šarlīze Terona. Filmā Dominiks Toreto un viņa komanda sastopas ar Dominika brāli Džeikobu.

Izstrāde pie filmu cikla devītās un desmitās daļas sākās jau 2014. gadā. 2017. gada oktobrī Linu apstiprināja režisora amatā. Šī ir pirmā cikla filma kopš filmas "Ātrs un bez žēlastības 6" (2013), kuras režisors ir Lins, un pirmā kopš filmas "Ātrs un bez žēlastības 3" (2006), kuras scenāriju nav sarakstījis Kriss Morgans. Pamataktieru sastāvam 2019. gada jūnijā pievienojās Sina. Filmēšana sākās tajā pašā mēnesī un ilga līdz novembrim. Filmēšana norisinājās Londonā, Losandželosā, Tbilisi un Taizemē.

Filmas sākotnējā pasaules pirmizrāde bija paredzēta , bet to atlika vairākas reizes. Pirmajā reizē to atlika saistībā ar filmas "Ātrs un bez žēlastības: Hobss un Šovs" (2019) pirmizrādi, vēlāk ar ieplānoto filmas "Nav laiks mirt" (2021) pirmizrādi, kā arī COVID-19 pandēmija atlika filmas pirmizrādi. Filmas pasaules pirmizrāde norisinājās  Dienvidkorejā, bet ASV kinoteātros to sāka demonstrēt tikai tā paša gada 25. jūnijā. Latvijā filmas pirmizrāde norisinājās . Filma saņēmusi dažādus kritiķu vērtējumus, kas slavē kaskadieru trikus un režiju, bet kritizē filmas scenāriju un nedabīgu pārspīlējumu spriedzes ainās. Pasaules kases ieņēmumi filmai pārsniedz  ASV dolāru, padarot to par 2021. gada piekto ienesīgāko filmu.

Izstrādē atrodas divi filmas turpinājumi. Filmas turpinājuma pirmizrāde paredzēta .

## Atsauces

## Ārējās saites
Viterbo

**Viterbo** (, ) ir pilsēta Itālijas centrālajā daļā, Lacio reģionā, Viterbo provinces administratīvais centrs. Atrodas Simini kalnu pakājē, uz ziemeļrietumiem no Romas. 2018. gadā Viterbo dzīvoja 67,8 tūkstoši iedzīvotāju.

Viterbo 310. gadā p.m.ē. dibināja romieši ar nosaukumu “Herkulesa forts” (), bet pēc tam kā “Villa Erbija” (*Vicus Erbia*). Pirms tam šeit atradās etrusku apmetne. 787. gadā Viterbo pils nonāca Romas pāvesta īpašumā. 1164. gadā Viterbo oficiāli ieguva pilsētas statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3

**"Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3"** () ir 2020. gada ASV animācijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Tims Hills. Galvenās lomas ierunājuši Toms Kenijs, Akvafina, Klensijs Brauns, Rodžers Bampass, Bills Feigerbākijs, Mr. Lorenss, Džila Talija, Kerolina Lorensa, Mets Berijs un Redžijs Votss. Filmas pirmizrāde notika  Kanāda. Tā ir turpinājums 2015. gada animācijas filmai "Sūklis Bobs Kvadrātbiksis".

## Atsauces

## Ārējās saites
Podžo di Sanremo

thumb|Podžo di Sanremo **Pogdžo di Sanremo** () ir kalns Itālijas Ligūrijas reģionā, netālu no Sanremo. 

## Milāna—Sanremo
Kalns galvenokārt pazīstams saistībā ar riteņbraukšanu, jo tas ir pēdējais kāpums klasiskajās Milāna–Sanremo sacensībās. Kāpums ir 4 kilometrus garš ar vidējo slīpumu 3,7%. Bieži vien tā ir izšķirošo sprintu vieta uzvarai. No Podžo augšas līdz finišam ir 7 kilometri un trase virzās uz leju, ātri un līkumoti nolaižoties uz Sanremo centru, kur sacensības tradicionāli finišē *Via Roma*, pilsētas slavenajā iepirkšanās ielā. Pēdējos gados sacensību pēdējā posmā reti ir bijusi liela braucēju grupa. Daudzi sprinteri kāpumos spēj turēties galvenajā grupā, un tāpēc sacensības visbiežāk beidzas grupas sprintā. Tomēr Podžo atrašanās vieta tuvu finišam bieži nozīmējusi, ka braucēju pozīcija tā virsotnē ir izšķiroša, lai uzvarētu sacensībās. Neskatoties uz sacensību līdzeno reljefu un garo finiša taisni, sprinteru komandas ik pa laikam tiek pārspētas ar braucēju apņēmīgu atrāvienu pēdējos kāpumos. 2012. gadā Vinčenco Nibali un Fabians Kančellāra Podžo kāpumā atrāvās no pārējiem braucējiem, bet viņiem sekoja un finišā uzvarēja Saimons Gerenss. 

## Atsauces
Gārfīlds (filma)

**"Gārfīlds"** () ir 2004. gada ASV datoranimācijas spēlfilma, komēdija, kuras režisors ir Pīters Hjūits, iedvesmojoties no Džima Deivisa tāda paša nosaukuma komiksiem. Tajā galvenās lomas atveido Brekins Meiers (Džons Ārbakls), Dženifere Lava Hjūita (daktere Liza Vilsone), savukārt Gārfīldu ieskaņojis Bills Marijs. Gārfīlds tika izveidots ar datoranimācijas palīdzību, lai gan visi pārējie dzīvnieki bija īsti. Filmu producēja *Davis Entertainment Company* un izplatīja *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]*. Tā tika izlaista Amerikas Savienotajās Valstīs , Latvijā — . Kaut arī filma saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes, tā bija finansiāli veiksmīga, nopelnot vairāk nekā  ASV dolāru ar 50 miljonu budžetu. Filmas turpinājums "Gārfīlds 2" iznāca .

## Atsauces

## Ārējās saites
Gārfīlds 2

**"Gārfīlds 2"** () ir 2006. gada Apvienotās Karalistes un ASV datoranimācijas spēlfilma, komēdija, kuras režisors ir Tims Hills, scenārija autori ir Džoels Koens un Aleks Sokolovs. Filma ir 2004. gada filmas "Gārfīlds" turpinājums. Filmā galvenās lomas atveido Brekins Meiers un Dženifere Lava Hjūita, atkārtoti atveidojot Džona Ārbakla un dakteres Lizas Vilsones lomas, bet Bills Marijs atkal ieskaņojis Gārfīldu. Aktieru sastāvam pievienojušies Billijs Konolijs, Īans Eberkrombijs, Rodžers Rīss, Lūsija Deivisa un Olivers Mūrheds, bet Tims Karijs, Bobs Hoskinss, Rīss Ivanss, Vinnijs Džonss, Džo Paskvāls, Ričards Grānts, Džeina Līvsa un Rosko Lī Brauns ieskaņojuši dzīvnieku varoņu balsis. Filmā Gārfīlds, Odijs, Liza un Džons dodas uz Apvienoto Karalisti, kur princis ir kaķis, kas izskatās tieši tāds kā Gārfīlds, pēc viņa saimnieka nāves valda pār pili. Viņa valdīšanu apdraud ļaunais aristokrāts, kas plāno pili pārveidot par daudzdzīvokļu mājām un atbrīvoties no prinča.

Filmas pirmizrāde Amerikas Savienotajās Valstīs bija , un tāpat kā tā filmas iepriekšējā daļa, tā saņēma pārsvarā negatīvas kritiķu atsauksmes. Latvijā filmas pirmizrāde bija . Video spēli "Gārfīlds 2" izstrādāja *The Game Factory*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Īstais Gārfīlds

**"Īstais Gārfīlds"** () ir 2007. gada ASV animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Mark A.Z. Dippé. Filma balstīta animācijas seriālā "Gārfīlds". Galvenās lomas ierunājuši Frenks Velkers, Gregs Bergers, Odrija Vasiļevskis, Gregs Ērglis, Volijs Vingerts, Džeisons Marsdens, Dženifera Dārgais, Pats Fralejs, Nīls Ross, Stīvens Stantons un Freds Tatasiors.

## Ārējās saites
Tenis Ulmanis

**Tenis Ulmanis** (dzimis 1869. gada 13. aprīlī, miris 1955. gada 17. jūnijā) bija latviešu skolotājs, grāmattirgotājs un izdevējs. Tautas padomes loceklis.

Dzimis 1869. gada 13. aprīlī Vidzemē, Valmieras apriņķa Burtnieku pagasta Rūtes muižas «Kumpju» mājās. Mācījies Rencēnu pagasta Lutera skoliņā, vēlāk no 1886. līdz 1890. g. Baltijas skolotāju seminārā Kuldīgā. 1890.-1892. g. strādājis par skolotāju Ēveles draudzes skolā, Matīšu draudzes skolā (1892—1893), Ēveles pagasta Pāvulēnu skolā (1893—1896), tad Valmierā: vietējā luterāņu baznīcas un Valmieras pilsētas pirmmācības skolās (1896—1908). Darbojies Valmieras Latviešu biedrībā. Bija Vidzemes Pagaidu zemes padomes loceklis (1917), Latviešu strēlnieku bataljonu organizācijas komitejā, Latvijas Tautas padomē. Sarakstījis un izdevis ābeces «Atslēga» un «Vieglā ābece». 1944. gadā emigrējis uz Vāciju, 1949. gadā izceļojis uz Kanādu, kur 1955. gadā 86 gadu vecumā miris.

## Atsauces
Mošķīši (filmu cikls)

thumb|150px
**"Mošķīši"** () ir pilnmetrāžas animācijas filmu cikls. Animācijas filmu ideja pieder *[[Pixar]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[Walt Disney Pictures]]*.

## Filmas
* "Mošķīši"
* "Mošķīšu universitāte"

## Seriāli
* *[[Monsters at Work]]*

## Ārējās saites
*
1KUNS-PF

***1KUNS-PF*** (***1st Kenyan University NanoSatellite-Precursor Flight***) bija Kenijas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. To izstrādāja Nairobi Universitāte sadarbībā ar Sapienca Romas Universitāti, lai pārbaudītu tehnoloģijas, kas tiks izmantotas Kenijas un Itālijas kopīgajā Zemes tālizpētes pavadonī *[[IKUNS]]*. Kosmiskais aparāts orbītā tika palaists 2018. gada aprīlī ar kravas kuģi *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* lidojumā *[[SpaceX CRS-14]]* uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). 2018. gada maijā to no stacijas palaida brīvā lidojumā.

Pavadonis veidots *[[CubeSat]]* 1U standartā ar izmēriem 10 * 10 * 11,4 cm un masu aptuveni 1 kg.
Pavadonim bija kamera, ar kuru varēja uzņemt Zemes virsmas attēlus.

*1KUNS-PF* projekts tika realizets ar *KiboCUBE* programmas atbalstu. *KiboCUBE* ir Apvienoto Nāciju Ārējā kosmosa lietu biroja (*UNOOSA*) un Japānas Aerokosmiskās aģentūras *[[JAXA]]* sadarbības programma, kas piedāvā palaist *[[CubeSat]]* pavadoņus no SKS *Kibo* moduļa.

## Lidojuma gaita
*1KUNS-PF* tika palaists  20:30 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Full Thrust]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Tas atradās kravas kuģa *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* *[[SpaceX CRS-14]]* hermētiskajā kravas telpā. Kravas kuģis Starptautisko kosmosa staciju sasniedza 4. aprīlī.

11. maijā *1KUNS-PF* tika palaists brīvā lidojumā no *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa; operāciju veica Japānas kosmonauts Norišige Kanai.

2020. gada 11. jūnijā *1KUNS-PF* nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Projekta vietne  1KUNS-PF Team - University of Nairobi & Sapienza - University of Rome
* “1KUNS-PF: 1st Kenyan University NanoSatellite-Precursor Flight”  Nairobi Universitātes Arhitektūras un inženierijas koledža
* 1KUNS-PF Gunter Dirk Krebs
* 1KUNS-PF AMSAT-UK Radio Amateur Satellites
Lego Betmens. Filma

**"Lego Betmens. Filma"** () ir 2017. gada ASV datoranimācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Kriss Makkejs. Filma balstīta animācijas filmu cikla "LEGO filma". Galvenās lomas ierunājuši Vills Arnets, Zaks Galifjanakis, Maikls Sera, Rosario Dosone, Reifs Fainss.

## Sižets
Brūsam Veinam ir jātiek galā ar parastajiem aizdomās turamajiem, kad viņi plāno valdīt Gotemas pilsētā, vienlaikus atklājot, ka viņš nejauši ir adoptējis pusaudžu bāreni, kurš vēlas kļūt par viņa palīgu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lego Ninjago filma

**"Lego Ninjago filma"** () ir 2017. gada ASV animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Čārlijs Bīns, Pols Fišers, Bobs Logans. Filma ir daļa no animācijas filmu cikla "LEGO filma". Galvenās lomas ierunājuši Deivs Franko, Maikls Peņja, Kumails Nandžiani, Ebija Džeikobsone, Zaks Vudss, Freds Armisens, Džekijs Čans, Džastins Terū, Olīvija Manna.

## Atsauces

## Ārējās saites
LEGO filma (franšīze)

thumb|150px
**"LEGO filma"** () ir pilnmetrāžas animācijas franšīze. Animācijas filmu ideja pieder *[[Warner Bros. Pictures Animation]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[Warner Bros. Pictures]]*.

## Filmas
* "LEGO filma"
* "Lego Betmens. Filma"
* "Lego Ninjago filma"
* "LEGO filma 2"

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Ādams Butuls

thumb|300px|Ādams Butuls.
**Ādams Butuls** (1860—1938) bija latviešu ārsts un sabiedriskais darbinieks. Latvijas Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1860. gada 5. decembrī Valtenberģu pagastā amatnieka ģimenē. Trīs gadu vecumā pazaudējis tēvu, viņš ar māti pārcēlās uz dzīvi Ilģuciemā. Mācījās Rīgas Aleksandra ģimnāzijā, gadu studēja Freiburgas Universitātē, vēlāk studēja medicīnu Maskavas Universitātē. Studiju laikā Valdemāra un Brīvzemnieka ietekmē no 1881. gada publicēja rakstus par kuģniecību, izglītību un veselības aizsardzības laikrakstos "Mājas Viesis" un "Baltijas Vēstnesis".

1885. gadā sāka strādāt par ārstu Āgenskalnā Rīgā, līdztekus kopā ar P. Bisnieku izdeva laikrakstu "Dienas Lapa" (1886—1889), bija kuģniecības biedrības "Austra" priekšnieks, Rīgas Latviešu biedrības (RLB) Derīgu grāmatu nodaļas priekšnieka vietnieks (1886—1888) un priekšnieks (1892—1896).

1889. gadā Butuls sarīkoja pirmo latviešu etnogrāfisko ekspedīciju pa Vidzemes un Kurzemes guberņām, vācot materiālus RLB muzejam. 1890. gados apceļoja Eiropu, lai iepazītos ar medicīnas sasniegumiem.

Pēc K. Valdemāra nāves 1891. gadā Butuls nodibināja un vadīja K. Valdemāra piemiņas komiteju, pārveda viņa pīšļus no Krievijas un uzcēla pieminekli Rīgas Lielajos kapos.
1908. gadā viņš kļuva par Latvijas izglītības biedrības priekšnieku, Mežaparkā ierīkoja „Saulesdārzu” bērniem.

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1915. gada augustā darbojās Latviešu strēlnieku bataljonu organizācijas komitejas brīvprātīgo pieņemšanas komisijā. Viņa vadītā Latviešu izglītības biedrība 1915. gadā Krievijas Impērijas valdībai iesniedza lūgumu dibināt vispārējās vidējās izglītības iestādes ar latviešu mācību valodu, 1916. gada janvārī šāda atļauta tika saņemta.
Vēlāk no 1915. līdz 1918. gadam bija Baltijas bēgļu komitejas sanitārās nodaļas vadītājs, dibināja kara slimnīcas, lazaretes un bēgļu apgādāšanas punktus.
Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada pavasarī Butuls bija viens no Latvijas Neatkarības partijas dibinātajiem, Latvijas Tautas padomes loceklis 1918. gadā.

Butuls piedalījās arī Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes organizēšanā 1919. gada augustā, no 1932. gada bija Lībiešu draugu biedrības priekšsēdis.
Miris 1938. gada 14. decembrī Rīgā, apbedīts Meža kapos.

## Pagodinājumi
* Latvijas Universitātes goda doktors (*dr. med. h. c.*, 1937)
* Triju Zvaigžņu ordenis 3. šķira (1926)
* Latviešu izglītības biedrības goda biedrs
* Latviešu ārstu biedrības goda biedrs

## Literatūra
* Ansabergs F. Dr. med. Ādams Butuls†. Izglītības Ministrijas Mēnešraksts, 1939, 1. nr., 74.—75. lpp.
* Eglītis V. Dr. Ādama Butuļa piemiņai. Studentu Dzīve, 1939, 78. nr., 10. lpp.

## Atsauces
Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus

**"Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus"** () ir 2009. gada ASV animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Fills Lords un Kristofers Millers. Filma veidota pēc Džūdijas un Rona Baretu tāda paša nosaukuma 1978. gada bērnu grāmatas motīviem. Galvenās lomas ierunājuši Bills Heiders, Anna Ferisa, Džeimss Kāns, Endijs Sambergs, Brūss Kempbels, Mr. T, Bobs Dž. Tompsons, Bendžamins Brets, Nīls Patriks Heriss, Els Rokers, Lorēna Greiema un Vills Fortajs. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā. 2013. gadā filmai izdeva turpinājumu "Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2".

## Atsauces

## Ārējās saites
Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2

**"Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2"** () ir 2013. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Kodijs Kemerons un Kriss Pērns. Galvenās lomas ierunājuši Bills Heiders, Anna Ferisa, Džeimss Kāns, Vills Fortajs, Endijs Sambergs, Bendžamins Brets, Nīls Patriks Heriss, Terijs Krūzs un Kristena Šāla. Filmas pirmizrāde notika  ASV. Filma ir tiešs turpinājums 2009. gada filmai "Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus".

## Atsauces

## Ārējās saites
Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus (filmu cikls)

thumb|150px
**"Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus"** () ir pilnmetrāžas animācijas filmu cikls. Animācijas filmu ideja pieder *[[Sony Pictures Animation]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[Columbia Pictures]]*.

Balstoties uz filmu ciklu, ir uzņemts arī animācijas seriāls ar tādu pašu nosaukumu.

## Filmas
* "Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus"
* "Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2"

## Ārējās saites
*
Žoržs Žoēns

**Žoržs Žoēns** (; dzimis , miris ) bija franču kroketa spēlētājs, vairāku olimpisko medaļu ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Žoēns 1900. gada olimpiskajās spēlēs startēja divās kroketa disciplīnās, kurās abās izcīnīja olimpiskās medaļas. Zelta medaļu viņš izcīnīja dubultspēlēs, kur startēja kopā ar Gastonu Omuatu. Sudraba medaļa tika iegūta vienspēlēs ar vienu bumbu, kur viņš fināla mačā piekāpās Gastonam Omuatam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žoržs Žoēns (SOK profils) 
* Žoržs Žoēns (Olympedia.org) 
* Žoržs Žoēns (Sports Reference profils)
FK Pohronie

***FK Pohronie*** ir Slovākijas futbola klubs no Žaras pie Hronas. Dibināts 2012. gadā, pašlaik spēlē Slovākijas Superlīgā.  

## Sasniegumi
* **2. Liga** (1993–šobrïd)
**  *Uzvarētāji (1):* 2018–19
* **3. Liga - Central** (1993–šobrïd)
**  *Uzvarētāji (1):* 2012–13

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
FK Senica

***FK Senica*** ir Slovākijas futbola klubs no Senicas. Dibināts 1921. gadā, pašlaik spēlē Slovākijas Superlīgā.  

## Sasniegumi
* **[[Slovākijas futbola Superlīga|Slovākijas Superlīga]]** (1993–šobrïd)
**  *Otrā vieta (2):* 2010–11, 2012–13

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Gastons Omuats

**Gastons Ašils Luijs Omuats** (; dzimis , miris ) bija franču kroketa spēlētājs, divu olimpisko zelta medaļu ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Omuats 1900. gada olimpiskajās spēlēs startēja divās kroketa disciplīnās, kurās abās izcīnīja zelta medaļas. Vienu no šīm zelta medaļām viņš izcīnīja vienspēlēs ar vienu bumbu, kur fināla mačā pārstēja savu tautieti Žoržu Žoēnu. Savukārt otru zelta medaļu viņš izcīnīja dubultspēlēs, kur startēja kopā ar Žoržu Žoēnu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gastons Omuats (SOK profils) 
* Gastons Omuats (Olympedia.org) 
* Gastons Omuats (Sports Reference profils)
FC ViOn Zlaté Moravce

***Football Club Viliam Ondrejka Zlaté Moravce*** ir Slovākijas futbola klubs no Zlate Moravces. Dibināts 1995. gadā, pašlaik spēlē Slovākijas Superlīgā.  

## Sasniegumi
* **2. Liga** (1993–šobrïd)
**  *Uzvarētāji (2):* 2006–07, 2009–10

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
MFK Zemplín Michalovce

***MFK Zemplín Michalovce a.s.*** ir Slovākijas futbola klubs no Mihalovces. Dibināts 1912. gadā, pašlaik spēlē Slovākijas Superlīgā.  

## Sasniegumi
* **2. līga** (1993–šobrïd)
**  *Uzvarētāji (1):* 2014–15
**  *Otrā vieta (1):* 2013–14

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
2020.—2021. gada KHL sezona

**2020.—2021. gada KHL sezona** ir trīspadsmitā Kontinentālās hokeja līgas sezona, kas sākās . Regulārajā sezonā piedalījās 23 komandas, kas iedalītas 4 divīzjās. Tāpat kā iepriekšējās sezonās starp komandām, kas piedalījās turnīrā, bija arī Rīgas "Dinamo".

## Komandas
2020.—2021. gada KHL sezonā piedalās 23 komandas, no tām:
* 18 Krievijas komandas
* 1 Baltkrievijas komanda
* 1 Kazahstānas komanda
* 1 Latvijas komanda
* 1 Somijas komanda
* 1 Ķīnas komanda

Komandas sadalītas 2 konferencēs: Rietumu konference un Austrumu konference. Rietumu konference sadalīta Harlamova divīzijā un Černišova divīzijā. Austrumu konference sadalīta Bobrova divīzijā un Tarasova divīzijā.

Attiecīgi šajā sezonā komandas sadalītas šādi:

## Rezultāti

### Regulārā sezona

#### Konferenču rezultāti

### Labākie spēlētāji

#### Rezultatīvākie spēlētāji

#### Labākie vārtsargi

### Izslēgšanas kārta

## Atsauces

## Ārējās saites
* Līgas oficiālā mājaslapa
Kristaps Veilands-Šulcs

**Kristaps Veilands-Šulcs** (; dzimis , miris ) bija latviešu profesionāls cīkstonis un treneris.

## Biogrāfija
Kristaps Veilands dzimis Dobeles apriņķa Auru pagasta (tagad Krimūnu pagasts) "Grāveros", zemnieka ģimenē. 1889. gadā pēc skolas beigšanas sāka strādāt par kalēja mācekli, bet vēlāk bija dzelzceļa apgaitnieks.

1902. gadā pirmo reizi piedalījās apriņķa svarcelšanas sacensībās, kurās ieguva 1. vietu, sudraba medaļu un piecu rubļu prēmiju. 1904. gadā pārcēlās uz Rīgu un sāka strādāt "Brāļu Kleinu" mehāniskajās darbnīcās. Iestājās 2. Rīgas atlētu klubā un sāka trenēties. 1905. gadā par piedalīšanos streikā viņu atlaida no darba. Lai nodrošinātu iztiku, sācis cilāt smagumus cirkā.

1908. gadā Veilands sāka nodarboties ar profesionālo sportu. Piedalījās grieķu-romiešu cīņas sacensībās. 21 gada vecumā cīņas sporta sacensībās Rīgā ieguva pirmo medaļu.

1908. gadā 23 gadus vecais Veilands pirmo reizi piedalījās sacensībās Vācijā, kur uzvārda un vācu valodas prasmes dēļ tika uzskatīts par vietējo. Uzvarēja sacensībās Ķelnē un Minhenē, Hamburgā kļuvis par Vācijas čempionu grieķu-romiešu cīņā. Čempionāta norises laikā Minhenē tā organizators Georgs Lūrihs "piešķīra" Veilandam pseidonīmu "Šulcs", kas vēlāk kļuva par viņa uzvārda sastāvdaļu. Septiņas reizes uzvarējis starptautiskos turnīros, tai skaitā 1917. gadā uzvarēja "Brīvās Krievijas čempionātā".

1912. un 1913. gadā kļuva par "Misteru Eiropu" starptautiskos bodibildinga jeb atlētu konkursos.

Viņš ir cīnījies ar tādiem Krievijas čempioniem kā Ivans Piddubnijs, Ivans Zaikins, Ivans Ļebedevs, un tos pat pārspējis, lai gan svara ziņā vienmēr bija par 20—30 kg vieglāks.

No 1919. līdz 1922. gadam strādāja kā instruktors Viņņicas pilsētas Podoļskas speciālo uzdevumu pulkā. 1922. un 1923. gadā bija bezdarbnieks. 1923. gada 1. Vispasaules cīņas sporta čempionātā ieņēma pirmo vietu un saņēmis balvu — 3000 rubļus. Pēc tam sāka piedalīties cirka izrādēs. 30. gadu sākumā devā uz Urāliem, kur kļuva vispirms par Serovas pilsētas (tolaik Nadeždinska) cirka direktoru, vēlāk — par rūpnīcas "Uralmaš" kluba direktoru. No 1940. līdz 1945. gadam bija Sverdlovskas cirka direktors.

Otrā pasaules kara gados nodeva savas medaļas un citas balvas "PSRS Aizsardzības fondam", lai no pārdošanā iegūtajiem līdzekļiem uzbūvētu tanku «За Родину», par ko saņēma telegrammu ar personīgu pateicību no Staļina. Jekaterinburgas muzejā saglabājusies vēl otra Veilanda-Šulca čempiona josta, kura izrotāta ar dārgakmeņiem un zelta nozīmēm no citām uzvarām, kas gūtas pirms Pirmā pasaules kara.

Visus pēckara gadus kā treneris strādāja Sverdlovskas dzelzceļa sporta klubā "Lokomotīve". Nodzīvoja garu mūžu, sasniedzot 101 gadu vecumu. Miris Sverdlovskā. Apbedīts Širokorečenskas kapsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
2050. gadi

**2050. gadi** ir 21. gadsimta 6. desmitgade, kas sāksies  un beigsies .

## Gaidāmie notikumi
* 2050. gads - pēc solījuma 2008. gada jūlijā G7 valstis plāno samazināt siltumnīcas efekta gāzu emisijas uz pusi, salīdzinot ar 2008. gadu.
* 2051. gada aprīlī viens no METI ziņojumiem Kosmiskais zvans 1, kas 1999. gadā tika nosūtīts no 70-metru Eipatorijas planetārā radara, sasniegs zvaigzni Gliese 777.
* 2054. gada 7. novembrī beidzas starptautiskās spīdveja korporācijas nomas līgums ar Deitonas pludmales sacīkšu un atpūtas objektu rajonu.
* 2057. gadā būs ļoti reta divu pilnu Saules aptumsumu iespējamība viena kalendārā gada laikā (5. janvāris un 26. decembris). Pēdējā šāda reize bija 1889. gadā. Nākamreiz tā būs 23. gadsimtā (2252. gads). Aptumsumus paredzēja Freds Espenaks no NASA.
* 2059. gada janvārī METI ziņojums *[[Teen Age Message]]*, kas tika sūtīts no Eipatorijas planetārā radara, sasniegs zvaigznes HD 126053 un HD 193664.

## Atsauces
Lanterne rouge

***Lanterne rouge*** (no franču valodas — 'sarkanais lukturis') ir neformāls apzīmējums kopvērtējuma pēdējā vietā finišējušam dalībniekam *[[Tour de France]]* riteņbraukšanas sacensībās. Apzīmējuma izcelsme tiek saistīta ar sarkanu lukturi, ko pakarināja pie pasažieru vilciena pēdējā vagona vai preču vilciena bremžu vagona, lai palīdzētu dzelzceļa satiksmes organizēšanā.

*[[Tour de France]]* braucējs, kurš finišē pēdējais, nevis izstājas kādā no posmiem, saņem *lanterne rouge* titulu. Tas sniedz zināmu popularitāti, tāpēc braucēji mēdz cīnīties par šo pozīciju, nevis samierinās ar vienu no pēdējām vietām, kas tādu publicitāti nesniedz. Šos braucēju mēdz aicināt arī uz dažādiem apmaksātiem publicitātes pasākumiem kā pēc tūres kritērija paraugsacensībām, kas kādreiz bieži vien nodrošināja lielākus ienākumu nekā pati dalība tūrē.

1979. gada ''Tour de France'' Gerhards Šēnbahers un Filips Tesnjē bija pēdējās divās pozīcijās kopvērtējumā, mazāk nekā minūtes attālumā. Tesnjē jau bija finišējis pēdējais 1978. gada tūrē, tāpēc bija pazīstams ar *lanterne rouge* publicitāti. 21. posmā, kas bija individuālais brauciens, Tesnjē tāpēc brauca lēnām. Posma uzvarētājam, Bernāram Ino, 48,8 km prasīja 1 stundu, 8 minūtes un 53 sekundes. Šēnbahers distanci pieveica 1 stundā, 21 minūtē un 52 sekundēs, bet Tesnjē — 1 stunda, 23 minūtes un 32 sekundes; abiem lēnāk nekā visiem citiem braucējiem. Tesnjē laiks bija vairāk par 20% lēnāks nekā Ino, kas nozīmēja, ka viņš bija finišējis ārpus laika limita un tika atskaitīts no sacensībām.

Tūres organizatoriem nepatika *lanterne rouge* pievērstā uzmanība un 1980. gada tūrē tika ieviests noteikums, kas padarīja grūtāku finišēšanu pēdējam: no 14. līdz 20. posmam kopvērtējuma pēdējais dalībnieks tika izslēgts no sacensībām. Tomēr Šēnbaheram joprojām izdevās finišēt pēdējam. Pirms tūres viņa sponsors bija apsolījis prēmiju, ja Šēnbahers finišētu pēdējais. Pēc pēdējā sacensību posma viņa komandas līderis Patriks Lefevrs pateica, ka Šēnbahers prēmiju nedabūs un pēc asas diskusijas Šēnbahers tika atlaists.

## Skatīt arī
* *[[Maglia nera]]*

## Atsauces
Alvis Jaunzems

**Alvis Jaunzems** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, spēlē labās malas aizsarga pozīcijā, Latvijas futbola izlases spēlētājs. Kopš 2025. gada augusta pārstāv Polijas *[[Ekstraklasa]]* futbola klubu Lechia Gdańsk.

## Karjera
Futbolista karjeru sācis FK Staiceles Bebri, spēlēja šīs komandas sastāvā Latvijas 1. līgā. Pirms 2017. gada sezonas pievienojās Valmieras FK, kura sastāvā kļuva par 1. līgas uzvarētāju. Virslīgā debitēja  spēlē pret FK Spartaks. 2022. gada sezonā Valmieras kluba sastāvā kļuva par Virslīgas čempionu. 2023. gada augustā pārgāja uz Polijas klubu Melecas "Stal".

Spēlējis Latvijas U-19 un U-21 izlasēs. Latvijas izlasē debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Andoras izlasi, nākot uz maiņu 81. minūtē.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions (1): 2022

## Atsauces

## Ārējās saites
Batsú-CS1

***Batsú-CS1*** (***Proyecto Irazú***) ir Kostarikas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. Kosmiskais aparāts orbītā tika palaists 2018. gada aprīlī ar kravas kuģi *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* lidojumā *[[SpaceX CRS-14]]* uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). 2018. gada maijā to no stacijas palaida brīvā lidojumā.

*Irazú* projektu īstenoja Centrālamerikas Aeronautikas un kosmosa asociācija (*ACAE*) un Kostarikas Tehnoloģiju institūts (*TEC*). Sadarbību sniedza Japānas Kjusju tehnoloģiju institūts.

Pavadonis veidots *[[CubeSat]]* 1U standartā ar izmēriem 10 * 10 * 10 cm un masu aptuveni 1 kg.

## Lidojuma gaita
*Batsú-CS1* tika palaists  20:30 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Full Thrust]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Tas atradās kravas kuģa *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* *[[SpaceX CRS-14]]* hermētiskajā kravas telpā. Kravas kuģis Starptautisko kosmosa staciju sasniedza 4. aprīlī.

11. maijā *Batsú-CS1* tika palaists brīvā lidojumā no *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa; operāciju veica Japānas kosmonauts Norišige Kanai.

2020. gada 4. martā *Batsú-CS1* nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Proyecto Irazú Academia Centroamericana de Aeronáutica y del Espacio
* Proyecto Irazú  Tecnológico de Costa Rica, Costa Rica
* Irazú (Batsú-CS 1) Gunter Dirk Krebs
* IRAZU Orbītas parametri, n2yo.com
Kretjēns Veideliks

**Kretjēns Veideliks** (; dzimis , miris ) bija franču kroketa spēlētājs, vairāku olimpisko medaļu ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Žoēns 1900. gada olimpiskajās spēlēs startēja divās kroketa disciplīnās, kurās abās izcīnīja olimpiskās medaļas. Zelta medaļu viņš izcīnīja vienspēlēs ar divām bumbām, bet vienspēlēs ar vienu bumbu viņš izcīnīja bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kretjēns Veideliks (SOK profils) 
* Kretjēns Veideliks (Olympedia.org) 
* Kretjēns Veideliks (Sports Reference profils)
Moriss Viņero

**Moriss Marija Žozefs Viņero** (; dzimis , miris ) bija franču kroketa spēlētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Viņero 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja kroketā. Vienspēlēs ar divām bumbām viņš ieguva sudraba medaļu piekāpjoties tikai Kretjēnam Veidelikam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Moriss Viņero (SOK profils) 
* Moriss Viņero (Olympedia.org) 
* Moriss Viņero (Sports Reference profils)
Viljams Rovans Hamiltons

**Viljams Rovans Hamiltons** (, dzimis , miris ) bija Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes matemātiķis un astronoms. Viņš ir vairāku fundamentālu atklājumu autors matemātikā (vektoru analīzes pamati, kvanternioni, variāciju aprēķināšana, komplekso skaitļu pamatojums). Viņš ir vismazākās darbības principa (Hamiltona principa) autors.

## Ārējās saites

* 
*
Lūznavas ielu uzskaitījums

**Lūznavas ciema ielu uzskaitījums** iekļauj sevī 6 ielas, kuras atrodas Rēzeknes novada Lūznavas pagasta Lūznavā.

## Ielu uzskaitījums
* Bērzu aleja
* Egļu iela
* Jaunatnes iela
* Parka iela
* Pils iela
* Rāznas iela

## Skatīt arī
* Lūznava

## Atsauces
Veczosnas ielu uzskaitījums

**Veczosnas ciema ielu uzskaitījums** iekļauj sevī 3 ielas, kuras atrodas Rēzeknes novada Lūznavas pagasta Veczosnā.

## Ielu uzskaitījums
* Liepu iela
* Mediķu iela
* Sauču kalna iela

## Skatīt arī
* Veczosna

## Atsauces
Zosnas ielu uzskaitījums

**Zosnas ciema ielu uzskaitījums** iekļauj sevī 5 ielas, kuras atrodas Rēzeknes novada Lūznavas pagasta Zosnā.

## Ielu uzskaitījums
* Baznīcas iela
* Dārzu iela
* Ezera iela
* Liepu iela
* Parka iela

## Skatīt arī
* Zosna

## Atsauces
Baras hercogiste

**Baras grāfiste**, vēlāk **Baras hercogiste**, bija Svētās Romas impērijas grāfiste, ietverot *pays de Barrios* (viduslaiku Francijas teritoriālais iedalījums aptuveni līdzvērtīgs apriņķim), tās centrs bija *[[Bar-le-Duc]]* pilsēta. No 11. gadsimta tajā valdīja Monbeljāru dzimta. Daļa grāfistes, tā sauktais *Barrois mouvant*, kļuva par Francijas Karalistes lēņu muižu 1301. gadā, un 1354. gadā Baras grāfiste tika paaugstināta par hercogisti. *Barrois non-mouvant* palika Svētās Romas impērijas sastāvā. No 1480. gada tā apvienojās ar Lotringas hercogisti.

Gan Bara, gan Lotringa 1735. gadā nonāca Francijas ietekmē, kura Baru nodeva gāztajam Polijas karalim Staņislavam Leščinskim. Saskaņā ar Vīnes līgumu (1738) pēc Staņislava nāves hercogiste nokļuva Francijas karaļa valdījumos, kas notika 1766. gadā.

## Grāfiste (1033—1354)
Baras grāfiste radās Baras pierobežas cietoksnī, ko Augšlotringas hercogs Frīdrihs I ap 960. gadu uzcēla Ornas upes krastā. Sākotnēji cietoksnis bija vērsts pret Šampaņas grāfu iebrukumiem Frīdriha alodiālajās zemēs. Frīdrihs arī konfiscēja dažas zemes no tuvējās Svētā Mišela abatijas un izvietoja tajās savus bruņiniekus. Sākotnējie *Barrois* (Bari) bija maisījums no hercoga alodiālajām zemēm un konfiscētajām baznīcu zemēm, kas tika piešķirtas bruņiniekiem. Pēc hercoga Frīdriha III nāves 1033. gadā šīs zemes pārgāja viņa māsai Sofijai (mirusi 1093), kura bija pirmā, kas saistīja komitālo titulu ar Baru, nosaucot sevi kā "Baras grāfieni".

## Piezīmes

## Avoti

*
Vilks aitas ādā

**"Vilks aitas ādā"** () ir 2016. gada Krievijas animācijas filma, kuras režisors autors ir Andrejs Galats un Maksims Volkovs. Filmas pirmizrāde notika 2016. gada 28. aprīlī.

Filma stāsta par pelēko vilku, kas nejauši pārvēršas par aitu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Multāna

**Multāna** (, ) ir pilsēta Pakistānas centrālajā daļā, Pendžābas provincē, pie Čenābas upes. 2017. gadā Multānā dzīvoja 1,87 miljoni iedzīvotāju, līdz ar to tā ir septītā lielākā pilsēta Pakistānā. Saskaņā ar hindu leģendām, Multāna bija Trigartas valsts galvaspilsēta. Pilsētas nosaukums ir cēlies no sanskrita vārda *mūlasthāna*, kas nozīmē ‘saules templis’. Vēsturiski Multāna regulāri bijusi dažādu karu un kauju norises vieta; tiek uzskatīts ka līdz Multānai bija ticis arī Aleksandrs Lielais.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karels Volaids

**Karels Volaids** (; dzimis ) ir igauņu futbola treneris un bijušais futbolists. No 2019. gada jūlija līdz 2020. gada beigām bija Igaunijas futbola izlases galvenais treneris.

Spēlējis pussarga pozīcijā, pārstāvējis vairākus Igaunijas klubus, tostarp spēlējis *[[Paide Linnameeskond|Paide]]* komandā Igaunijas Meistarlīgā.  

Trenera karjeru sācis paralēli spēlēšanai jau 2000. gadu sākumā. Trenējis dažādu vecumu Igaunijas jauniešu izlases. No 2006. līdz 2008. gadam bija trenera asistents futbola klubā *[[FC Flora|Flora]]*. 2010. gadā neilgu laiku bijis *[[Nõmme Kalju FC|Nõmme Kalju]]* galvenais treneris. Strādājis arī Somijā kā TPS trenera asistents. 2019. gada jūlijā Igaunijas Futbola asociācija apstiprināja Volaidu Igaunijas izlases galvenā trenera amatā. Sākotnēji līgums tika noslēgts līdz 2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas cikla beigām, bet 2019. gada decembrī tika pagarināts līdz 2020. gada beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaspers Hjulmands

**Kaspers Hjulmands** (; dzimis  Olborgā, Dānijā) ir dāņu futbola treneris un bijušais futbolists. No 2020. līdz 2024. gadam bija Dānijas futbola izlases galvenais treneris. Kopš 2025. gada septembra — Vācijas Bundeslīgas kluba Leverkūzenes "Bayer" galvenais treneris.

Spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis klubus *[[Randers Sportsklub Freja|Randers Freja]]*, *[[Herlev IF]]* un *[[Boldklubben 1893]]* Dānijas zemākajās līgās, spēlējis aizsarga pozīcijā.

## Trenera karjera
Trenera karjeru sāka klubā *[[Lyngby Boldklub|Lyngby]]*. Sākumā bija jauniešu komandas treneris, vēlāk vadīja dublieru komandu, kā arī bija trenera asistents kluba pirmajā komandā. 2006. gadā kļuva par komandas galveno treneri. 2006.—2007. gada sezonā uzvarēja Dānijas 1. divīzijā, iekļūstot Superlīgā. 2008. gadā sāka strādāt klubā *[[FC Nordsjælland|Nordsjælland]]* kā trenera asistents. 2011. gadā tika apstiprināts par komandas galveno treneri. Jau savā pirmajā sezonā (2011—12) šajā amatā uzvarēja Superlīgā, izcīnot Dānijas čempiontitulu. Nākamajā sezonā ieguva 2. vietu Superlīgā. 

2014. gadā tika iecelts par Vācijas Bundeslīgas kluba *[[1. FSV Mainz 05|Mainz 05]]* galveno treneri. Tomēr Vācijas klubā nenostrādāja pilnu sezonu un pēc neveiksmju sērijas, kad komanda bija noslīdējusi uz 14. vietu,  tika atbrīvots no amata. 2016. gada sākumā atgriezās *Nordsjælland*. 2016.—2017. gada sezonā ar šo klubu ieguva 5. vietu Superlīgā, bet nākamajā sezonā izcīnīja 3. vietu. 2019. gadā martā pēc abpusējas vienošanās atstāja kluba galvenā trenera amatu.

2019. gada jūnijā tika paziņots, ka Hjulmands nomainīs Ogi Hāreidi Dānijas futbola izlases galvenā trenera amatā, kad pēc 2020. gada Eiropas čempionāta beigsies Hāreides līgums. Eiropas čempionāta finālturnīrs tika pārcelts COVID-19 pandēmijas dēļ, un Hjulmands oficiāli stājās izlases galvenā trenera amatā 2020. gada 1. augustā. Eiropas čempionāta finālturnīrā Hjulmanda vadībā izlase sasniedza pusfinālu, kurā papildlaikā piekāpās Anglijai. 2022. gada FIFA Pasaules kausā Dānijas izlase nespēja izkļūt no grupas, nospēlējot neizšķirti ar Tunisiju un zaudējot Francijai un Austrālijai. 2024. gada Eiropas čempionātā Hjulmanda vadītā Dānijas izlase ieguva otro vietu grupā, bet astotdaļfinālā piekāpās turnīra mājiniecei Vācijai. Neilgi pēc Eiropas čempionāta finālturnīra  Hjulmands paziņoja par atkāpšanos no galvenā trenera amata.

 kļuva par Vācijas Bundeslīgas kluba Leverkūzenes "Bayer" galveno treneri.

## Sasniegumi
; Lyngby
* Dānijas 1. divīzijas uzvarētājs: 2006–07
; Nordsjælland
* Dānijas Superlīgas čempions: 2011–12
; Dānijas izlase
* Eiropas čempionāta pusfināls: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
Hjulmands

**Hjulmands** (; sieviešu dzimtē **Hjulmanda**) ir dāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Kaspers Hjulmands (*Kasper Hjulmand*; 1972) — dāņu futbolists un treneris;
* Mortens Hjulmands (*Morten Hjulmand*; 1999) — dāņu futbolists.