2025. gada laikapstākļi Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[2025. gads Latvijā|2025. gada]] laikapstākļi [[Latvija|Latvijā]].** Vidējā gaisa temperatūra Latvijā 2025. gadā bija +8,0 °C, kas ir 1,2 °C virs klimatiskās standarta normas (1991.–2020. gads), rezultātā tas bija 13. gads pēc kārtas, kas ir siltāks par klimatisko standarta normu, un ierindojās 4. vietā starp siltākajiem gadiem novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada). Vissiltākais 2025. gads bija Rīgā, kur vidējā gaisa temperatūra bija +9,1 °C, bet visvēsākais gads bija Alūksnē: +7,0 °C. Teritoriāli vidējās gaisa temperatūras novirzes no normas 2025. gadā bija no +0,8 °C Dienvidkurzemē līdz +1,5 °C Ziemeļvidzemē. Deviņi 2025. gada mēneši bija siltāki par normu, maijs, jūnijs un augusts bija aukstāki par normu. Visos mēnešos, izņemot februāri un oktobri, sasniegts vismaz viens diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords. Minimālās gaisa temperatūras rekordi sasniegti aprīlī, maijā, jūnijā un augustā – kopā 9 stacijas nozīmes diennakts rekordi. Savukārt kopā gada laikā stacijās sasniegti 396 diennakts, 39 dekādes un 16 mēneša maksimālās gaisa temperatūras rekordi, un tajos iekļauti arī Latvijas nozīmes rekordi – 26 diennakts, 3 dekādes un viens Latvijas mēneša rekords (+28,4 °C Skrīveros 18. aprīlī). Marts un janvāris kļuva attiecīgi par 2. un 3. siltākajiem, septembris bija 4. siltākais, savukārt decembris bija 5. siltākais novērojumu vēsturē. Savukārt maijs, lai gan visā novērojumu vēsturē bija 24. vietā, bija vēsākais kopš 1999. gada un vēsākais šajā gadsimtā. Gaisa temperatūras amplitūda Latvijā 2025. gadā bija 52,1 °C. Daugavpilī 20. februārī tika novērota gada zemākā gaisa temperatūra –19,7 °C. Savukārt gada augstākā gaisa temperatūra (+32,4 °C) tika reģistrēta 3. jūlijā Mērsragā un Rīgā, kas ir arī jauns šī datuma Latvijas maksimālās gaisa temperatūras rekords. 

Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā 2025. gadā bija 707,2 mm, kas ir 3% virs gada normas (685,6 mm). Vismitrākais gads bija Madonā ar kopējo nokrišņu daudzumu 893,7 mm, kas ir 28% virs stacijas gada normas. Vismazāk nokrišņu bija Jelgavā – 508,5 mm jeb 22% zem stacijas gada normas. Lai gan gads kopumā Latvijā bija mazliet mitrāks par normu, mitro mēnešu īpatsvars bija mazāks. Janvāris kļuva par 3. mitrāko novērojumu vēsturē ar kopējo nokrišņu daudzumu 79,4 mm (57% virs normas), bet februāris un marts bija sausāki. Aprīlī, maijā, jūnijā un jūlijā Latvijā nokrišņi bija biežāka parādība, it īpaši maijā, kad kopējais nokrišņu daudzums Latvijā sasniedza 84,7 mm jeb 68% virs normas, tādējādi kļūstot par 6. mitrāko maiju novērojumu vēsturē. Pārējie mēneši pēc jūlija bija sausāki par normu. 

2025. gadā kopumā 26 dienās kādā no novērojumu stacijām maksimālās vēja brāzmas sasniedza vētras spēku (vismaz 20,8 m/s), no kurām 13 dienās brāzmu ātrums sasniedza stipras vētras spēku (vismaz 24,5 m/s), bet trijās no tām brāzmas pārsniedza 28,5 m/s, kas pēc Boforta skalas apzīmē ļoti stipras vētras spēku. Vislielākais dienu skaits ar vētras stipruma brāzmām pagājušajā gadā bija janvārī – 7 dienas, bet trijos gada mēnešos šādu dienu nebija. Visstiprākās vēja brāzmas (29,1 m/s) reģistrētas 12. oktobrī Daugavgrīvā un 30. decembrī Ventspilī, otras stiprākās vēja brāzmas (28,5 m/s) – 1. janvārī Liepājas ostā. Gada pirmajā dienā reģistrēts arī visstiprākais diennakts vidējais vēja ātrums stacijas ietvaros turpat Liepājas ostā – 15,7 m/s. Savukārt visstiprākais diennakts Latvijas vidējais vēja ātrums fiksēts gada beigās – 7,5 m/s 28. decembrī.

## Gada raksturojums pa gadalaikiem
**2024./2025. gada ziema**, vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +0,2 °C, kas ir 2,6 °C virs gadalaika normas (1991.–2020. gads), tādējādi kļūstot par 5. siltāko ziemu novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada), dalot šo vietu ar 1988./1989. gada ziemu. Zemākā gaisa temperatūra šoziem (−19,7 °C) tika novērota 20. februārī Daugavpilī, bet augstākā gaisa temperatūra bija +9,7 °C, kas 20. decembrī reģistrēta Daugavgrīvā. Ziemas sākumā vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija virs normas, taču drīzumā tā pazeminājās un līdz decembra vidum lielākoties bija zem normas. Tomēr otrajā decembra pusē vidējā gaisa temperatūra paaugstinājās, rezultātā decembris ar vidējo gaisa temperatūru +1,7 °C bija 2,8 °C siltāks par normu un kopā ar 1932. gada decembri dala 8. siltākā titulu. Janvārī siltie laika apstākļi turpinājās. Gandrīz visu mēnesi vidējā gaisa temperatūra bija ne tikai augstāka par normu, bet arī pozitīva. Mēneša beigas bija īpaši siltas, nedēļu pēc kārtas katru dienu tika sasniegts kāds maksimālās gaisa temperatūras rekords. Janvāra vidējā gaisa temperatūra bija +1,7 °C (4,7 °C virs mēneša normas), un tas kļuva par 3. siltāko janvāri novērojumu vēsturē. Februārī vidējā gaisa temperatūra pazeminājās, mēneša vidū piedzīvojām gandrīz divu nedēļu ilgu periodu aukstāku par normu. Tomēr neskatoties uz to, februāris ar vidējo gaisa temperatūru −2,9 °C joprojām bija 0,2 °C siltāks par normu. Tas bija arī pirmais mēnesis kopš 2023. gada maija, kurā netika sasniegts neviens maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopā ziemā tika pārspēti 120 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, no kuriem 10 bija Latvijas diennakts rekordi, 15 stacijas dekādes un 2 Latvijas dekādes rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums ziemā Latvijā bija 148,2 mm, kas ir 3% virs gadalaika normas (144,6 mm). Vismazāk nokrišņu bija Jelgavā (64,3 mm), kas ir 49% zem normas, bet nokrišņiem bagātākais rudens bija Pāvilostā, kur kopējais nokrišņu daudzums bija 292,6 mm (66% virs normas). Vismazāk nokrišņu bija Jelgavā (64,3 mm), kas ir 49% zem normas, bet nokrišņiem bagātākā ziema bija Pāvilostā, kur kopējais nokrišņu daudzums bija 292,6 mm (66% virs normas). Decembris ar nokrišņu daudzumu 51,0 mm bija 5% sausāks par normu un februāris ar 17,2 mm bija 57% sausāks par normu. Savukārt janvārī kopējais nokrišņu daudzums bija 79,4 mm, kas ir 57% virs normas, tādējādi janvāris kļuva par 3. mitrāko novērojumu vēsturē. Decembrī vietām Kurzemes centrālajos un dienvidu reģionos izveidojās neliela, īslaicīga sniega sega. Vēlāk mēnesī atkal Latgalē un Vidzemē novērota sniega sega, visbiezākā diennakts vidējā sniega sega bija Zosēnos – 11 cm. Janvāra sākumā sniega sega visās novērojumu stacijās izveidojās atkārtoti, daudzās no tām noturoties līdz mēneša vidum. Visbiezākā diennakts vidējā sniega sega novērota Rūjienā 12. janvārī – 20 cm. Sākoties februārim, sniega sega izveidojās gandrīz visās novērojumu stacijās Vidzemē un Latgalē, bet citviet – piekrastē un centrālajos reģionos – tā izveidojās februāra vidū. Vairākās novērojumu stacijās sniega sega saglabājusies līdz marta sākumam. Visos ziemas mēnešos sniega sega vidēji Latvijā bija plānāka nekā normas periodā. Vidējais vēja ātrums Latvijā 2024./2025. gada ziemā bija 3,7 m/s, kas ir 0,2 m/s virs gadalaika normas. Decembra vidējais vēja ātrums (4,2 m/s) bija 0,6 m/s lielāks par normu, un janvāris un februāris ar vidējo vēja ātrumu 3,9 un 2,8 m/s bija attiecīgi 0,3 un 0,1 m/s vējaināki par normu. Šoziem maksimālās vēja brāzmas sasniedza vētras spēku (vismaz 20,8 m/s) 13 atsevišķās dienās. Visstiprākās vēja brāzmas (28,5 m/s) tika reģistrētas 16. decembrī Ventspilī un 1. janvārī Liepājas ostā.

**2025. gada pavasaris**, vidējã gaisa temperatūra Latvijã bija +6,9 °C, kas ir 1,0 °C virs gadalaika normas (1991.–2020. gads), tādējādi kļūstot par 10. siltāko pavasari novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada), dalot šo vietu ar 2018. gada pavasari. Zemākā gaisa temperatūra šopavasar (−10,4 °C) tika novērota 17. martā Alūksnē, bet augstākā gaisa temperatūra bija +28,4 °C, kas 18. aprīlī reģistrēta Skrīveros, kas ir arī jauns Latvijas aprīļa maksimālās temperatūras mēneša rekords. Gandrīz visu martu Latvijā vidējā gaisa temperatūra bija virs normas, izņemot dažas dienas mēneša vidū. Turpinoties divarpus nedēļu garam karstuma vilnim, kurš iesākās februāra beigās, marta pirmā puse bija īpaši silta. Gandrīz nedēļu pēc kārtas tika sasniegti gan staciju, gan Latvijas nozīmes diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Siltajiem laika apstākļiem turpinoties arī marta otrajā pusē, rezultātā marts ar vidējo gaisa temperatūru +3,8 °C bija 3,6 °C siltāks par normu un kļuva par 2. siltāko martu novērojumu vēsturē. Aprīļa sākumā turpinājās pavasarīgais siltums, taču jau pēc pāris dienām gaisa temperatūra pazeminājās un piedzīvojām nedēļu ilgu vēsuma periodu. Mēneša vidū gaisa temperatūra strauji paaugstinājās, pīķi sasniedzot 18. aprīlī. Uzstādīts jauns Latvijas aprīļa mēneša maksimālās gaisa temperatūras rekords (+28,4 °C Skrīveros), un arī visās pārējās novērojumu stacijās reģistrēti diennakts, dekādes vai mēneša rekordi. Latvijas vidējā gaisa temperatūra 18. aprīlī bija 17,9 °C, kas ir 11,8 °C virs šī datuma normas. Neskatoties uz vēsuma periodiem un pat reģistrēto minimālās gaisa temperatūras rekordu mēneša beigās, aprīlis ar vidējo gaisa temperatūru +7,4 °C bija 1,3 °C siltāks par mēneša normu un kļuva par 5. siltāko novērojumu vēsturē, dalot šo vietu ar 1950., 1990. un 2023. gadu aprīļiem. Maijs visā valstī bija vēss. Gandrīz visu mēnesi vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija zem normas, atsevišķās dienās pat ap 5 °C zem normas. Maija pirmajā pusē vidējā gaisa temperatūra bija pat zemāka nekā siltuma periodos martā un aprīlī, turklāt Rucavas novērojumu stacijā reģistrēts nedēļu ilgs aukstuma vilnis, kā arī dažās stacijās minimālās gaisa temperatūras rekordi. Vidējā gaisa temperatūra Latvijā maijā bija +9,4 °C, kas ir 2,0 °C zem mēneša normas, tātad maijs kļuva par pirmo mēnesi kopš 2024. gada janvāra, kurš ir vēsāks par normu, kā arī par vēsāko maiju šajā gadsimtā. Kopā pavasarī tika pārspēti 172 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, no tiem 23 ir dekādes un 16 – mēneša staciju rekordi. Sasniegtajos rekordos iekļauti arī Latvijas nozīmes rekordi – 11 diennakts, viens dekādes un viens Latvijas mēneša rekords. Diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi – pirmie kopš 2024. gada maija – sasniegti aprīļa beigās un maijā, kopā pieci. Kopējais nokrišņu daudzums pavasarī Latvijā bija 147,5 mm, kas ir 20% virs gadalaika normas (123,1 mm). Vismazāk nokrišņu bija Vičakos (54,5 mm), kas ir 53% zem stacijas sezonas normas, bet nokrišņiem bagātākais pavasaris bija Madonā, kur kopējais nokrišņu daudzums bija 280,9 mm (105% virs normas). Marts ar nokrišņu daudzumu 24,0 mm bija vienīgais pavasara mēnesis, kas bija sausāks par normu (35% zem normas). Aprīlī nokrišņu daudzums Latvijā sasniedza 39,2 mm, kas ir 9% virs normas, savukārt maijs bija mitrākais pavasara mēnesis ar kopējo nokrišņu daudzumu 84,7 mm (68% virs normas), kā arī 6. mitrākais maijs novērojumu vēsturē. Lai gan martā un aprīļa pirmajā pusē vietām novēroti nokrišņi, vidēji valstī šis periods bija sausāks par normu, daļēji arī salīdzinoši sausā februāra dēļ. Aprīļa 2. dekādes beigās novēroti intensīvi nokrišņi, it īpaši centrālajos rajonos (Lielpečos 19. aprīlī nolija 76,3 mm), un arī pēc tam aprīlī un maija pirmajā pusē ik pa laikam novērots lietus. Maija vidū teju visā Latvijā reģistrēts ilgstošs lietus, visvairāk nolija Madonā, Kalnciemā un Rīgā. Kamēr Kurzemē, Vidzemes rietumos un valsts centrālajos reģionos pēc tam līdz maija beigām nokrišņu daudzums bija salīdzinoši mazs, Latgalē, Sēlijā un Austrumvidzemē lietus nemitējās, rezultātā šajos reģionos maijs bija ļoti mitrs. Madonā, kur nolija vairāk nekā 3 maija normas, šis bija mitrākais maijs novērojumu vēsturē. Šajā pavasarī sniegs nebija bieža parādība – martā vidējās sniega segas biezums Latvijā nesasniedza 1 cm, savukārt pārējos mēnešos tas bija 0 cm. Marta pirmajās dienās dažās novērojumu stacijās valsts austrumos bija saglabājusies sniega sega līdz pat 8 cm bieza, taču tā drīz nokusa. Īslaicīga sniega sega valsts austrumos izveidojās arī marta vidū un aprīļa sākumā, taču visur tā vienas vai divu dienu laikā nokusa. Snigšana bez sniega segas izveidošanās novērota vēl maijā, daudzās stacijās maija vidū – 16. maijā Dobelē, Gulbenē, Madonā, Mērsragā, Rēzeknē, Rīgā, Skultē un Zosēnos, 15. un 14. maijā Pāvilostā un Dagdā. Vidējais vēja ātrums Latvijā 2025. gada pavasarī bija 3,4 m/s, kas ir 0,3 m/s virs gadalaika normas. Martā un aprīlī vidējais vēja ātrums bija 3,5 m/s, kas ir attiecīgi 0,2 m/s un 0,4 m/s virs mēnešu normām. Maijs ar vidējo vēja ātrumu 3,1 m/s arī bija 0,3 m/s vējaināks par normu. Šopavasar maksimālās vēja brāzmas sasniedza vētras spēku (vismaz 20,8 m/s) 7 atsevišķās dienās. Visstiprākās vēja brāzmas (26,1 m/s) šopavasar reģistrētas 9. aprīlī Liepājas ostā.

**2025. gada vasara**, vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +16,4 °C, kas ir 0,3 °C zem gadalaika normas, tādējādi kļūstot par pirmo gadalaiku kopš 2022. gada pavasara, kas ir aukstāks par normu, kā arī par vēsāko vasaru kopš 2017. gada. Zemākā gaisa temperatūra šovasar (+2,4 °C) tika novērota 21. augustā Zosēnos, bet augstākā gaisa temperatūra bija +32,4 °C, kas 3. jūlijā reģistrēta gan Mērsragā, gan Rīgā. Jūnija pirmajā pusē mijās periodi ar vidējo gaisa temperatūru virs un zem normas, savukārt visu mēneša otro pusi vidējā gaisa temperatūra valstī bija zem normas, rezultātā jūnijs ar vidējo gaisa temperatūru +14,5 °C bija 0,7 °C aukstāks par normu. Jūlija sākumā gaisa temperatūra strauji paaugstinājās, sasniedzot maksimumu 3. jūlijā, kad 23 novērojumu stacijās tika uzstādīti diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, kā arī šī datuma Latvijas rekords Mērsragā un Rīgā (+32,4 °C), pie tam šī bija vienīgā diena šajā vasarā, kad gaisa temperatūra kādā no stacijām sasniedza +30,0 °C. Turpmākajās dienās jūlija 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra svārstījās, dažas dienas esot vairākus grādus zem normas, taču 2. un 3. dekādē gaisa temperatūra paaugstinājās un atlikušo jūlija mēnesi bija stabili virs normas, Ainažos pat reģistrēts nedēļu ilgs karstuma vilnis, un naktī uz 20. jūliju Mērsragā novērota tropiskā nakts. Jūlija vidējā gaisa temperatūra bija +18,9 °C, kas ir 1,1 °C virs normas. Augustā laika apstākļi bija lielākoties vēsāki par normu, lai gan atsevišķas dienas bija siltas. Mēneša 3. dekāde bija īpaši vēsa – vidējā gaisa temperatūra vairākās dienās bija pat zem +12,0 °C, kas ir aptuveni 4,0 °C zem normas šīm dienām. Lai gan augusta pašās beigās gaisa temperatūra paaugstinājās, augusts ar vidējo gaisa temperatūru +15,9 °C bija 1,0 °C vēsāks par normu un kļuva par vēsāko šajā gadsimtā (kopā ar 2012. gadu). Kopumā vasarā tika pārspēti 25 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, to skaitā 1 Latvijas diennakts rekords, un 4 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi, kā arī 1 atkārtots stacijas rekords. 2025. gada vasara ar kopējo nokrišņu daudzumu 272,6 mm bija 22% mitrāka par normu (222,6 mm), kļūstot par mitrāko vasaru kopš 2016. gada. Tikai atsevišķās novērojumu stacijās vasara bija sausāka par normu. Pāvilostā bija vismazāk nokrišņu – 184,3 mm, kas ir 4% zem stacijas normas, bet, salīdzinot ar normu, vissausākā vasara bija Jelgavā un Kolkā, kur kopējais nokrišņu daudzumus sasniedza 209,5 mm un 200,8 mm, kas ir 7% zem abu staciju normām. Tomēr lielākajā daļā Latvijas šī vasara bija mitrāka nekā ierasts, it īpaši valsts austrumu daļā. Gulbenē vasara bija vismitrākā ar kopējo nokrišņu daudzumu 414,0 mm jeb 88% virs stacijas gadalaika normas. Jūnijs un jūlijs abi bija mitrāki par normu. Jūnijā kopējais nokrišņu daudzums Latvijā sasniedza 91,1 mm, kas ir 30% virs normas, bet jūlijā – 107,0 mm, kas ir 41% virs normas. Augusts ar nokrišņu daudzumu 73,9 mm bija vienīgais vasaras mēnesis, kas bija sausāks par normu (4% zem normas), kaut gan tikai mazliet. Jūnija sākums visā Latvijā bija ļoti mitrs, daudzās novērojumu stacijās 1. dekādē nokrišņu daudzums bija divreiz vai pat trīsreiz lielāks par dekādes normu, un vidēji dekāde bija 123% mitrāka par normu. Jūnija 2. un 3. dekādē lielākajā daļā valsts nokrišņu bija mazāk, taču valsts austrumu daļā, it īpaši Vidzemes austrumos un Latgalē, nokrišņi bija bieža parādība. Jūlija pirmās divas dienas aizritēja bez nokrišņiem visā valstī, un arī 3. un 4. jūlijā nozīmīgi nokrišņi (vismaz 1 mm) novēroti tikai atsevišķās stacijās. Taču pēc tam mitrie laika apstākļi atgriezās, visvairāk nokrišņu novērots Vidzemes austrumos un Latgalē. Madonā 9.–11. jūlijā kopā nolija 85,4 mm, kas jau pārsniedz stacijas mēneša normu 67,4 mm. Taču arī citviet Latvijā jūlijā novērotas dienas ar intensīviem nokrišņiem – Kalnciemā 16. jūlijā (51,1 mm), Liepājā 20. jūlijā (39,3 mm), Stendē 23. jūlijā (39,1 mm). Jūlija beigās un augusta sākumā daudz nokrišņu novērots Kurzemes vidū un Zemgalē – it īpaši 30. jūlijā, kad nokrišņu daudzums Dobelē, Kuldīgā un Stendē pārsniedza 30,0 mm, turklāt Saldū diennakts laikā nolija 52,9 mm. Arī nakts uz 1. augustu bija lietaina, Rīgā nokrišņu daudzumam sasniedzot 41,7 mm, bet 4. augustā Gulbenē divu stundu laikā nolija 49,4 mm. Augusta vidū nokrišņi lielākajā daļā valsts mitējās, savukārt augusta beigās lietaini laika apstākļi atgriezās Kurzemē un Rīgas apkārtnē. Vienas diennakts laikā visvairāk šajā periodā nolija Rīgā 26. augustā, kad kopējais nokrišņu daudzums sasniedza 52,3 mm. Daļā novērojumu staciju, galvenokārt Kurzemē, Zemgalē un Rīgas reģionā, vasarā sausuma un mitruma rādītājs (SPI) bija virs 0,00, taču normas robežās. Vidzemē un arī Latgalē vairākās stacijās vasara bija mēreni mitra, bet Daugavpilī un Madonā tā bija ļoti mitra un Gulbenē pat ekstremāli mitra. Vidējais vēja ātrums vasarā bija 3,0 m/s, kas ir 0,4 m/s virs gadalaika normas. Jūnijs bija visvējainākais ar vidējo vēja ātrumu 3,7 m/s (1,0 m/s virs normas), savukārt jūlijs un augusts ar vidējo vēja ātrumu 2,6 un 2,9 m/s bija attiecīgi 0,1 un 0,4 m/s vējaināki par normu. Kopumā vasarā bija 3 dienas, kad vēja ātrums brāzmās sasniedza vētras spēku (vismaz 20,8 m/s), bet vasaras visstiprākās vēja brāzmas reģistrētas Ventspilī 24. augustā – 22,9 m/s.

**2025. gada rudens**, vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +8,5 °C, kas ir 1,4 °C virs gadalaika normas. Tas bija 8. siltākais rudens novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada). Zemākā gaisa temperatūra šoruden (−8,1 °C) tika novērota 26. novembrī Ainažos, bet augstākā gaisa temperatūra bija +28,2 °C, kas 6. septembrī reģistrēta Rūjienā. Rudens iesākās ar salīdzinoši siltu septembri, tā vidējā gaisa temperatūra bija +14,7 °C jeb 2,4 °C virs normas. Lai gan šis septembris nebija tik silts kā 2023. vai 2024. gada septembri, tas tāpat ierindojās 4. vietā novērojumu vēsturē. Vidējā gaisa temperatūra strauji pazeminājās septembra pēdējā nedēļā, rezultātā mēneša 3. dekāde bija mazliet vēsāka par normu. Oktobrī laika apstākļi bija mainīgi, mijoties periodiem siltākiem un aukstākiem par normu. Mēneša 3. dekādē gaisa temperatūra paaugstinājās, tai esot 2,4 °C siltākai par normu. Rezultātā oktobris ar vidējo gaisa temperatūru +7,4 °C bija 0,6 °C siltāks par normu. Siltuma periods, kas iesākās oktobra beigās, turpinājās novembra sākumā, diennakts vidējai gaisa temperatūrai Latvijā katru dienu esot vairākus grādus virs normas un sasniedzot vairākus diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordus. Novembra otrajā pusē gaisa temperatūra pazeminājās un lielākoties bija zem normas. Neskatoties uz to, novembrī Latvijas vidējā gaisa temperatūra bija +3,4 °C jeb 1,2 °C virs mēneša normas. Kopumā rudenī tika pārspēti 44 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, no kuriem 3 bija Latvijas diennakts rekordi un 1 stacijas dekādes rekords. Kopējais nokrišņu daudzums rudenī Latvijā bija 146,7 mm, kas ir 25% zem gadalaika normas (195,3 mm). Vismazāk nokrišņu bija Zīlānos (81,8 mm), kas ir 55% zem stacijas normas, bet nokrišņiem bagātākais rudens bija Rucavā, kur kopējais nokrišņu daudzums bija 297,2 mm (14% virs normas). Visi rudens mēneši bija sausāki par normu. Septembris ar nokrišņu daudzumu 44,7 mm bija 27% sausāks par normu, oktobris bija 10% sausāks par normu, sasniedzot 67,6 mm. Savukārt novembris bija salīdzinoši vissausākais ar kopējo nokrišņu daudzumu 34,4 mm jeb 42% zem normas. Rudens sākums visā Latvijā bija salīdzinoši sauss (72% zem normas), dažās novērojumu stacijās nokrišņu daudzumam septembra 1. dekādē nesasniedzot pat 0,1 mm. Septembra vidus bija nokrišņiem bagātāks (66% virs normas), it īpaši Kurzemē un Ziemeļvidzemē, bet mēneša beigās nokrišņu daudzums gandrīz visās stacijās bija ievērojami zem normas. Oktobra 1. un 2. dekādē salīdzinoši sausie laikapstākļi turpinājās, kaut dažviet nokrišņu daudzums pārsniedza normu – Baltijas jūras piekrastē 1. dekādē, centrālajos reģionos un Gulbenes, Alūksnes apvidū 2. dekādē. Oktobra 3. dekādē nokrišņi bija bieži novērota parādība visās stacijās. Īpaši lietains bija 25. oktobris, kad vairākās novērojumu stacijās reģistrēti nokrišņi virs 10,0 mm un 20,0 mm, visvairāk diennakts laikā nolija Bauskā un Rīgā – 30,9 un 38,2 mm. Lai gan atsevišķās novērojumu stacijās Latgalē, Baltijas jūras un Rīgas līča piekrastē reģistrētas dienas ar stipriem vai ļoti stipriem nokrišņiem, novembrī vidēji Latvijā nokrišņu daudzums bija salīdzinoši neliels un visas novembra dekādes bija sausākas par normu. Šoruden snigšana pirmo reizi novērota 12. oktobrī Vidzemes ziemeļaustrumos – Alūksnē, Gulbenē, Rūjienā, Zosēnos –, kā arī Bauskā. Jāpiebilst, ka jau 24. septembrī, lai gan tikai pāris minūtes, bet Rīgas un Daugavgrīvas novērojumu stacijās novērots slapjš sniegs. Pirmā sniega sega izveidojās 16.–18. novembrī Vidzemē un Latgalē. Visbiezākā sniega sega 9 cm bija Rūjienā 19. novembrī, taču tā pāris dienu laikā nokusa. Novembra pēdējā nedēļā daudzviet atkārtoti izveidojās neliela sniega sega, līdz mēneša beigām tā noturējās Vidzemes, Alūksnes, Latgales augstienēs. Vidējā sniega sega novembrī Latvijā bija 0,3 cm, kas ir mazāk nekā šī mēneša norma (1 cm). Vidējais vēja ātrums Latvijā 2025. gada rudenī bija 3,1 m/s, kas ir 0,1 m/s virs gadalaika normas. Septembrī un oktobrī vidējais vēja ātrums bija 3,0 m/s, kas ir attiecīgi 0,3 m/s virs un 0,1 m/s zem mēnešu normām. Novembris ar vidējo vēja ātrumu 3,2 m/s bija par 0,2 m/s mazāk vējaināks nekā klimatiskā norma. Šoruden maksimālās vēja brāzmas sasniedza vētras spēku (vismaz 20,8 m/s) 5 atsevišķās dienās. Visstiprākās vēja brāzmas (29,1 m/s) šoruden reģistrētas 12. oktobrī Daugavgrīvā.

## Gada raksturojums pa mēnešiem

Ar vidējo gaisa temperatūru +1,7 °C **2025. gada janvāris** bija par 4,7 °C virs mēneša normas, un kļuva par 3. siltāko janvāri novērojumu vēsturē. Mēneša minimālā gaisa temperatūra −13,5 °C tika novērota 13. janvārī Ainažos, bet maksimālā gaisa temperatūra +9,2 °C tika novērota 28. janvārī Rucavā un 31. janvārī Daugavpilī. Gandrīz visu janvāri diennakts vidējā gaisa temperatūra bija augstāka par normu. Janvāra pēdējā dekāde bija īpaši silta, vidējai gaisa temperatūrai esot vairākus grādus siltākai par normu un nedēļu pēc kārtas katru dienu pārsniedzot maksimālās gaisa temperatūras rekordus. Kopā janvārī sasniegti 98 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi un atkārtoti 11 rekordi, kā arī sasniegti 9 Latvijas diennakts, 15 staciju dekādes, 2 Latvijas dekādes rekordi (+9,2 °C 28. janvārī Rucavā un 31. janvārī Daugavpilī). Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā janvārī bija 79,4 mm, kas ir 57% virs mēneša normas (50,5 mm), kļūstot arī par 3. mitrāko janvāri novērojumu vēsturē. Visvairāk nokrišņu (150,5 mm) bija Pāvilostā, bet vismazāk Jelgavā – 31,4 mm. Vidēji Latvijā janvārī bija 15,6 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Liepājā – 21 diennaktis, bet vismazāk Jelgavā un Rēzeknē – 10 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā janvārī bija 92% – no 88% Rīgā līdz 95% Priekuļos. Visstiprākās vēja brāzmas (28,5 m/s) tika novērotas 1. janvārī Liepājā. Janvāra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija −0,2 °C, kas ir 2,5 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −11,9 °C tika novērota 5. janvārī Stendē, bet maksimālā gaisa temperatūra +7,5 °C tika novērota 1. janvārī Liepājā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā janvāra 1. dekādē bija 46,5 mm, kas ir 151% virs dekādes normas (18,5 mm). Visvairāk nokrišņu (96,5 mm) bija Pāvilostā, bet vismazāk Jelgavā – 14,6 mm. Vidēji Latvijā janvāra 1. dekādē bija 6,9 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Kuldīgā, Liepājā, Mērsragā, Pāvilostā, Stendē un Zīlānos – 9 diennaktis, bet vismazāk Skultē – 4 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā janvāra 1. dekādē bija 89% – no 83% Ventspilī līdz 93% Alūksnē, Priekuļos, Saldū un Stendē. Visstiprākās vēja brāzmas (28,5 m/s) tika novērotas 1. janvārī Liepājā. Janvāra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +1,8 °C, kas ir 4,0 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −13,5 °C tika novērota 13. janvārī Ainažos, bet maksimālā gaisa temperatūra +8,0 °C tika novērota 18. janvārī Mērsragā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā janvāra 2. dekādē bija 9,1 mm, kas ir 39% zem dekādes normas (14,9 mm). Visvairāk nokrišņu (18,2 mm) bija Siguldā, bet vismazāk Piedrujā – 1,8 mm. Vidēji Latvijā janvāra 2. dekādē bija 2,4 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Siguldā – 5 diennaktis, bet Piedrujā šādu diennakšu nebija. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā janvāra 2. dekādē bija 92% – no 89% Rīgā un Ventspilī līdz 97% Priekuļos. Visstiprākās vēja brāzmas (21,2 m/s) tika novērotas 12. janvārī Ventspilī. Janvāra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +3,3 °C, kas ir 7,2 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −2,9 °C tika novērota 21. janvārī Alūksnē, bet maksimālā gaisa temperatūra +9,2 °C tika novērota 28. janvārī Rucavā un 31. janvārī Daugavpilī. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā janvāra 3. dekādē bija 24,1 mm, kas ir 41% virs dekādes normas (17,1 mm). Visvairāk nokrišņu (43,6 mm) bija Pāvilostā, bet vismazāk Daugavpilī – 6,4 mm. Vidēji Latvijā janvāra 3. dekādē bija 6,4 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Liepājā un Saldū – 9 diennaktis, bet vismazāk Daugavpilī un Rēzeknē – 3 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā janvāra 3. dekādē bija 93% – no 88% Daugavpilī līdz 96% Saldū un Stendē. Visstiprākās vēja brāzmas (17,8 m/s) tika novērotas 25. janvārī Liepājā.

Ar vidējo gaisa temperatūru –2,9 °C **2025. gada februāris** bija par 0,2 °C virs mēneša normas. Mēneša minimālā gaisa temperatūra −19,7 °C tika novērota 20. februārī Daugavpilī, bet maksimālā gaisa temperatūra +8,3 °C tika novērota 25. februārī Stendē. Februāra sākumā vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija virs normas, taču mēneša vidū tā pazeminājās un 2. dekādē tā bija zem normas. Tuvojoties mēneša beigām, vidējā gaisa temperatūra atkal paaugstinājās. Mēneša laikā netika reģistrēti ne maksimālās, ne minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februārī bija 16,9 mm, kas ir 58% zem mēneša normas (40,3 mm). Visvairāk nokrišņu (30,5 mm) bija Vičakos, bet vismazāk Priekuļos – 8,0 mm. Vidēji Latvijā februārī bija 6,1 diennakts ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Kalnciemā, Liepājā, Pāvilostā un Rīgā – 10 diennaktis, bet vismazāk Alūksnē – 2 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā februārī bija 83% – no 79% Rīgā līdz 87% Stendē. Visstiprākās vēja brāzmas (16,5 m/s) tika novērotas 21. februārī Liepājā. Februāra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija −1,6 °C, kas ir 2,2 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −13,6 °C tika novērota 10. februārī Priekuļos, bet maksimālā gaisa temperatūra +6,8 °C tika novērota 6. februārī Rucavā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februāra 1. dekādē bija 7,5 mm, kas ir 46% zem dekādes normas (13,9 mm). Visvairāk nokrišņu (17,0 mm) bija Lielpečos, bet vismazāk Saldū – 0,6 mm. Vidēji Latvijā februāra 1. dekādē bija 2,6 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Kalnciemā un Lielpečos – 5 diennaktis, bet Jelgavā, Kolkā un Saldū šādu diennakšu nebija. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā februāra 1. dekādē bija 87% – no 84% Pāvilostā, Rīgā un Ventspilī līdz 92% Saldū un Stendē. Visstiprākās vēja brāzmas (14,5 m/s) tika novērotas 8. februārī Kolkā. Februāra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija −6,1 °C, kas ir 3,0 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −19,7 °C tika novērota 20. februārī Daugavpilī, bet maksimālā gaisa temperatūra +3,6 °C tika novērota 20. februārī Kolkā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februāra 2. dekādē bija 6,0 mm, kas ir 60% zem dekādes normas (15,1 mm). Visvairāk nokrišņu (18,3 mm) bija Kalnciemā, bet vismazāk Rēzeknē – 1,3 mm. Vidēji Latvijā februāra 2. dekādē bija 2,1 diennakts ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Kalnciemā, Kolkā, Liepājā un Rīgā – 4 diennaktis, bet Rēzeknē, Rucavā un Sīļos šādu diennakšu nebija. Februāra 2. dekādē sniega sega novērota visās novērojumu stacijās, Kurzemes piekrastē tai esot plānākai un īslaicīgākai, savukārt valsts centrālajos rajonos un īpaši austrumos – biezākai. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā februāra 2. dekādē bija 84% – no 77% Ventspilī līdz 90% Alūksnē. Visstiprākās vēja brāzmas (14,9 m/s) tika novērotas 15. februārī Liepājā. Februāra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija −0,3 °C, kas ir 2,2 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −17,1 °C tika novērota 21. februārī Dagdā, bet maksimālā gaisa temperatūra +8,3 °C tika novērota 25. februārī Stendē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februāra 3. dekādē bija 3,3 mm, kas ir 71% zem dekādes normas (11,3 mm). Visvairāk nokrišņu (7,5 mm) bija Ventspilī, bet vismazāk Priekuļos – 0,2 mm. Vidēji Latvijā februāra 3. dekādē bija 1,4 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Kolkā, Liepājā un Pāvilostā – 3 diennaktis, bet Ainažos, Alūksnē, Lielpečos, Priekuļos, Rūjienā, Siguldā un Skultē šādu diennakšu nebija. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā februāra 3. dekādē bija 74% – no 62% Rēzeknē līdz 83% Kolkā. Visstiprākās vēja brāzmas (16,5 m/s) tika novērotas 21. februārī Liepājā.

Ar vidējo gaisa temperatūru +3,8 °C **2025. gada marts** bija par 3,6 °C virs mēneša normas, kļūstot par 2. siltāko martu novērojumu vēsturē. Siltāks ir tikai 2007. gada marts ar vidējo gaisa temperatūru +4,4 °C. Mēneša minimālā gaisa temperatūra −10,4 °C tika novērota 17. martā Alūksnē, bet maksimālā gaisa temperatūra +17,4 °C tika novērota 10. martā Liepājā. Lielāko daļu marta vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija virs normas, ar izņēmumu mēneša vidū, kad dažas dienas tā pazeminājās zem normas. Marta pirmajā pusē bija īpaši silts – 6 dienas pēc kārtas tika sasniegti diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, tostarp Latvijas nozīmes rekordi. Kopā martā sasniegti 99 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, tostarp 15 staciju dekādes rekordi, kā arī 7 Latvijas diennakts un 1 dekādes rekords (+17,4 °C 10. martā Liepājā). Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā martā bija 24,0 mm, kas ir 35% zem mēneša normas (36,9 mm). Visvairāk nokrišņu (48,7 mm) bija Zīlānos, bet vismazāk Mērsragā – 8,5 mm. Vidēji Latvijā martā bija 5,8 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Alūksnē – 10 diennaktis, bet vismazāk Mērsragā – 2 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā martā bija 79% – no 73% Rīgā līdz 83% Liepājā. Visstiprākās vēja brāzmas (24,6 m/s) tika novērotas 6. martā Kolkā. Marta 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +4,5 °C, kas ir 5,7 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −5,4 °C tika novērota 9. martā Ainažos, bet maksimālā gaisa temperatūra +17,4 °C tika novērota 10. martā Liepājā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā marta 1. dekādē bija 5,6 mm, kas ir 57% zem dekādes normas (12,9 mm). Visvairāk nokrišņu (17,7 mm) bija Alūksnē, bet vismazāk Vičakos – 0,2 mm. Vidēji Latvijā marta 1. dekādē bija 1,6 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Alūksnē – 4 diennaktis, bet Vičakos šādu diennakšu nebija. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā marta 1. dekādē bija 83% – no 76% Rīgā līdz 86% Liepājā un Ventspilī. Visstiprākās vēja brāzmas (24,6 m/s) tika novērotas 6. martā Kolkā. Marta 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +1,6 °C, kas ir 1,4 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −10,4 °C tika novērota 17. martā Alūksnē, bet maksimālā gaisa temperatūra +14,9 °C tika novērota 11. martā Daugavpilī. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā marta 2. dekādē bija 11,9 mm, kas ir 6% zem dekādes normas (12,6 mm). Visvairāk nokrišņu (33,2 mm) bija Zīlānos, bet vismazāk Rucavā – 3,5 mm. Vidēji Latvijā marta 2. dekādē bija 2,6 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Alūksnē, Daugavpilī, Rīgā, Siguldā, Sīļos, Skrīveros un Zīlānos – 4 diennaktis, bet vismazāk Kolkā, Kuldīgā, Liepājā, Mērsragā un Vičakos – 1 diennakts. Dekādes vidū novērojumu stacijās Vidzemē un Latgalē novērots sniegs un izveidojās neliela sniega sega (līdz 2 cm), taču tā bija īslaicīga. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā marta 2. dekādē bija 81% – no 76% Rīgā līdz 85% Alūksnē. Visstiprākās vēja brāzmas (21,6 m/s) tika novērotas 16. martā Ventspilī. Marta 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +5,2 °C, kas ir 3,7 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −6,4 °C tika novērota 23. martā Madonā, bet maksimālā gaisa temperatūra +16,9 °C tika novērota 29. martā Mērsragā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā marta 3. dekādē bija 6,4 mm, kas ir 44% zem dekādes normas (11,5 mm). Visvairāk nokrišņu (16,5 mm) bija Dagdā, bet vismazāk Mērsragā, kur dekādes nokrišņu daudzums nesasniedza 0,1 mm. Vidēji Latvijā marta 3. dekādē bija 1,6 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Pāvilostā, Ventspilī – 4 diennaktis, bet Dobelē, Mērsragā, Priekuļos, Rūjienā šādu diennakšu nebija. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā marta 3. dekādē bija 75% – no 67% Rīgā līdz 85% Kolkā. Visstiprākās vēja brāzmas (17,3 m/s) tika novērotas 25. martā Ventspilī.

Ar vidējo gaisa temperatūru +7,4 °C **2025. gada aprīlis** bija par 1,3 °C virs mēneša normas, kļūstot par 5. siltāko aprīli novērojumu vēsturē un dalot šo vietu ar 1950., 1990. un 2023. gadu aprīļiem. Mēneša minimālā gaisa temperatūra −7,9 °C tika novērota 9. aprīlī Daugavpilī, bet maksimālā gaisa temperatūra +28,4 °C tika novērota 18. aprīlī Skrīveros, kas ir arī jauns Latvijas aprīļa mēneša rekords. Aprīlī piedzīvojām gan siltuma, gan aukstuma periodus. Mēneša sākumā vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija virs normas, taču tad tā pazeminājās un apmēram nedēļu bija aukstāka par normu. Mēneša vidū valstī ienāca siltākas gaisa masas un gaisa temperatūra strauji paaugstinājās, gandrīz nedēļu pēc kārtas katru dienu pārsniedzot vismaz vienu maksimālās gaisa temperatūras rekordu. Visvairāk rekordu tika pārsniegts 18. aprīlī, kad visās 25 novērojumu stacijās reģistrēti diennakts rekordi un lielākajā daļā staciju arī dekādes un mēneša rekordi. Maksimālā gaisa temperatūra 18. aprīlī sasniedza +28,4 °C Skrīveros, kas kļuva par jaunu Latvijas aprīļa mēneša rekordu (līdz šim tas piederēja 2000. gada 24. aprīlim, kad Rīgā novēroti +27,9 °C). Pēc lielā siltuma gaisa temperatūra mēneša beigās pazeminājās zem normas, 28. aprīlī pārsniedzot arī vienu minimālās gaisa temperatūras rekordu (−3,9 °C Madonā) – tas ir pirmais minimālās gaisa temperatūras rekords Latvijā kopš 2024. gada maija. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā aprīlī bija 39,2 mm, kas ir 9% virs mēneša normas (35,8 mm). Visvairāk nokrišņu (110,0 mm) bija Lielpečos, bet vismazāk Liepājā – 8,6 mm. Vidēji Latvijā aprīlī bija 6,9 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Zosēnos – 13 diennaktis, bet vismazāk Liepājā – 1 diennakts. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā aprīlī bija 73% – no 66% Dagdā, Daugavpilī un Rēzeknē līdz 80% Ventspilī. Visstiprākās vēja brāzmas (26,1 m/s) tika novērotas 9. aprīlī Liepājā. Aprīļa 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +3,6 °C, kas ir 0,3 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −7,9 °C tika novērota 9. aprīlī Daugavpilī, bet maksimālā gaisa temperatūra +19,7 °C tika novērota 3. aprīlī Jelgavā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā aprīļa 1. dekādē bija 5,3 mm, kas ir 62% zem dekādes normas (13,9 mm). Visvairāk nokrišņu (17,1 mm) bija Piedrujā, bet vismazāk Rucavā – 0,9 mm. Vidēji Latvijā aprīļa 1. dekādē bija 1,4 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Siguldā – 3 diennaktis, bet Kuldīgā, Liepājā, Rucavā un Vičakos šādu diennakšu nebija. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā aprīļa 1. dekādē bija 66% – no 59% Madonā līdz 74% Ventspilī. Visstiprākās vēja brāzmas (26,1 m/s) tika novērotas 9. aprīlī Liepājā. Aprīļa 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +10,9 °C, kas ir 5,2 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra –6,6 °C tika novērota 12. aprīlī Alūksnē, bet maksimālā gaisa temperatūra +28,4 °C tika novērota 18. aprīlī Skrīveros. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā aprīļa 2. dekādē bija 20,5 mm, kas ir 68% virs dekādes normas (12,2 mm). Visvairāk nokrišņu (90,5 mm) bija Lielpečos, bet vismazāk Pāvilostā – 0,7 mm. Vidēji Latvijā aprīļa 2. dekādē bija 2,8 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Skrīveros – 7 diennaktis, bet Liepājā un Pāvilostā šādu diennakšu nebija. Aprīļa 2. dekādes sākumā sniega sega visās novērojumu stacijās nokusa un, pat ja sniga, vairāk pastāvīga sniega sega neizveidojās. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā aprīļa 2. dekādē bija 76% – no 67% Rēzeknē līdz 84% Kolkā. Visstiprākās vēja brāzmas (20,4 m/s) tika novērotas 12. aprīlī Ventspilī. Aprīļa 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +7,8 °C, kas ir 0,9 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −4,5 °C tika novērota 27. aprīlī Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +25,2 °C tika novērota 22. aprīlī Daugavpilī. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā aprīļa 3. dekādē bija 13,3 mm, kas ir 37% virs dekādes normas (9,7 mm). Visvairāk nokrišņu (24,4 mm) bija Alūksnē, bet vismazāk Ventspilī – 1,5 mm. Vidēji Latvijā aprīļa 3. dekādē bija 2,7 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Priekuļos – 7 diennaktis, bet vismazāk Dagdā, Daugavpilī, Liepājā, Mērsragā, Pāvilostā, Piedrujā, Rucavā, Ventspilī un Vičakos – 1 diennakts. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā aprīļa 3. dekādē bija 76% – no 67% Daugavpilī līdz 83% Skultē. Visstiprākās vēja brāzmas (25,3 m/s) tika novērotas 26. aprīlī Rēzeknē.

Ar vidējo gaisa temperatūru +9,4 °C **2025. gada maijs** bija par 2,0 °C zem mēneša normas, kļūstot par pirmo mēnesi kopš 2024. gada janvāra, kurš ir vēsāks par normu, kā arī par vēsāko maiju šajā gadsimtā. Mēneša minimālā gaisa temperatūra −4,8 °C tika novērota 9. maijā Daugavpilī, bet maksimālā gaisa temperatūra +23,0 °C tika novērota 28. maijā Rucavā. Gandrīz visu mēnesi vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija zem normas, maija pirmajā pusē atsevišķās dienās pat ap 5 °C zem normas. Rucavā reģistrēts nedēļu ilgs aukstuma vilnis, dažās stacijās minimālās gaisa temperatūras rekordi, kā arī viens maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā maijā bija 84,7 mm, kas ir 68% virs mēneša normas (50,4 mm), rezultātā šis bija 6. mitrākais maijs novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada). Visvairāk nokrišņu (194,3 mm) bija Madonā, bet vismazāk Kolkā – 24,8 mm. Vidēji Latvijā maijā bija 10,8 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Gulbenē, Madonā un Zīlānos – 18 diennaktis, bet vismazāk Pāvilostā un Ventspilī – 4 diennaktis. Sausuma un mitruma rādītājs Latvijā maijā lielākajā daļā staciju bija normas robežās. Divās stacijās – Kolkā un Vičakos – maijs bija mēreni un ļoti sauss, savukārt daudzās stacijās Vidzemē un Latgalē maijs bija mēreni mitrs, Daugavpilī un Madonā attiecīgi ļoti un pat ekstremāli mitrs. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā maijā bija 75% – no 68% Rīgā līdz 78% Dagdā. Visstiprākās vēja brāzmas (19,2 m/s) tika novērotas 1. maijā Rīgā. Maija 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +6,4 °C, kas ir 3,5 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −4,8 °C tika novērota 9. maijā Daugavpilī, bet maksimālā gaisa temperatūra +20,9 °C tika novērota 2. maijā Kolkā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā maija 1. dekādē bija 11,3 mm, kas ir 18% zem dekādes normas (13,7 mm). Visvairāk nokrišņu (22,4 mm) bija Priekuļos, bet vismazāk Mērsragā un Vičakos – 2,6 mm. Vidēji Latvijā maija 1. dekādē bija 3 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Gulbenē un Zīlānos – 6 diennaktis, bet vismazāk Kalnciemā, Kuldīgā, Liepājā, Mērsragā, Pāvilostā, Saldū, Skultē un Ventspilī – 1 diennakts. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā maija 1. dekādē bija 71% – no 65% Rīgā līdz 74% Skultē. Visstiprākās vēja brāzmas (19,2 m/s) tika novērotas 1. maijā Rīgā. Maija 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +8,7 °C, kas ir 2,6 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −2,2 °C tika novērota 13. maijā Rucavā, bet maksimālā gaisa temperatūra +22,3 °C tika novērota 20. maijā Jelgavā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā maija 2. dekādē bija 49,5 mm, kas ir 158% virs dekādes normas (19,2 mm). Visvairāk nokrišņu (90,6 mm) bija Madonā, bet vismazāk Alūksnē – 18,2 mm. Vidēji Latvijā maija 2. dekādē bija 4,8 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Dagdā, Dobelē, Jelgavā, Kalnciemā, Lielpečos, Madonā, Piedrujā, Rīgā, Rucavā, Saldū, Skrīveros un Zosēnos – 6 diennaktis, bet vismazāk Ainažos, Alūksnē, Kolkā, Kuldīgā, Pāvilostā, Rūjienā, Ventspilī un Vičakos – 3 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā maija 2. dekādē bija 78% – no 68% Rūjienā līdz 84% Pāvilostā. Visstiprākās vēja brāzmas (18,3 m/s) tika novērotas 14. maijā Liepājā. Maija 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +12,8 °C, kas ir 0,1 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +0,6 °C tika novērota 24. maijā Rucavā, bet maksimālā gaisa temperatūra +23,0 °C tika novērota 28. maijā Rucavā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā maija 3. dekādē bija 24,5 mm, kas ir 39% virs dekādes normas (17,6 mm). Visvairāk nokrišņu (87,9 mm) bija Madonā, bet vismazāk Pāvilostā – 0,1 mm. Vidēji Latvijā maija 3. dekādē bija 3,2 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Alūksnē – 8 diennaktis, bet Liepājā, Pāvilostā, Ventspilī un Vičakos šādu diennakšu nebija. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā maija 3. dekādē bija 76% – no 64% Rīgā līdz 85% Dagdā. Visstiprākās vēja brāzmas (16,3 m/s) tika novērotas 22. maijā Ventspilī.

Ar vidējo gaisa temperatūru +14,5 °C **2025. gada jūnijs** bija par 0,7 °C zem mēneša normas. Mēneša minimālā gaisa temperatūra +2,8 °C tika novērota 1. jūnijā Mērsragā, bet maksimālā gaisa temperatūra +27,1 °C tika novērota 16. jūnijā Dobelē un Mērsragā. Jūnija pirmajā pusē mijās periodi ar vidējo gaisa temperatūru virs un zem normas, un sasniegti arī vienīgie jūnija diennakts temperatūras rekordi – viens maksimālās un viens minimālās. Savukārt mēneša otrajā vidējā gaisa temperatūra valstī bija zem normas, tai paaugstinoties tikai pēdējā mēneša dienā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūnijā bija 91,1 mm, kas ir 30% virs mēneša normas (70,1 mm). Visvairāk nokrišņu (146,5 mm) bija Madonā, bet vismazāk Pāvilostā – 42,9 mm. Vidēji Latvijā jūnijā bija 13,9 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Gulbenē – 18 diennaktis, bet vismazāk Pāvilostā – 8 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā jūnijā bija 79% – no 75% Rīgā līdz 84% Liepājā. Visstiprākās vēja brāzmas (21,8 m/s) tika novērotas 24. jūnijā Liepājā. Jūnija 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +14,6 °C, kas ir 0,1 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +2,8 °C tika novērota 1. jūnijā Mērsragā, bet maksimālā gaisa temperatūra +24,3 °C tika novērota 6. jūnijā Daugavpilī. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūnija 1. dekādē bija 34,6 mm, kas ir 123% virs dekādes normas (15,5 mm). Visvairāk nokrišņu (63,0 mm) bija Alūksnē, bet vismazāk Ventspilī – 17,6 mm. Vidēji Latvijā jūnija 1. dekādē bija 5,1 diennakts ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Alūksnē, Rucavā un Rūjienā – 7 diennaktis, bet vismazāk Vičakos – 2 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā jūnija 1. dekādē bija 79% – no 72% Rīgā līdz 85% Liepājā. Visstiprākās vēja brāzmas (19,6 m/s) tika novērotas 9. jūnijā Ainažos. Jūnija 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +14,5 °C, kas ir 0,6 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +4,9 °C tika novērota 14. jūnijā Stendē un 15. jūnijā Rucavā, bet maksimālā gaisa temperatūra +27,1 °C tika novērota 16. jūnijā Dobelē un Mērsragā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūnija 2. dekādē bija 34,9 mm, kas ir 24% virs dekādes normas (28,1 mm). Visvairāk nokrišņu (64,2 mm) bija Daugavpilī, bet vismazāk Kuldīgā – 12,3 mm. Vidēji Latvijā jūnija 2. dekādē bija 5,1 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Ainažos, Bauskā, Dagdā, Daugavpilī, Kalnciemā, Lielpečos, Rīgā un Sīļos – 7 diennaktis, bet vismazāk Alūksnē, Kolkā, Kuldīgā, Pāvilostā un Saldū – 3 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā jūnija 2. dekādē bija 78% – no 74% Alūksnē, Madonā un Rūjienā līdz 84% Ventspilī. Visstiprākās vēja brāzmas (18,9 m/s) tika novērotas 12. jūnijā Ventspilī. Jūnija 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +14,5 °C, kas ir 1,3 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +2,9 °C tika novērota 23. jūnijā Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +23,7 °C tika novērota 26. jūnijā Dobelē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūnija 3. dekādē bija 23,0 mm, kas ir 13% zem dekādes normas (26,5 mm). Visvairāk nokrišņu (42,5 mm) bija Madonā, bet vismazāk Pāvilostā – 7,2 mm. Vidēji Latvijā jūnija 3. dekādē bija 3,8 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Dagdā, Gulbenē, Piedrujā un Siguldā – 6 diennaktis, bet vismazāk Bauskā, Dobelē, Jelgavā, Liepājā un Pāvilostā – 2 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā jūnija 3. dekādē bija 80% – no 74% Daugavpilī līdz 85% Liepājā. Visstiprākās vēja brāzmas (21,8 m/s) tika novērotas 24. jūnijā Liepājā.

Ar vidējo gaisa temperatūru +18,9 °C **2025. gada jūlijs** bija par 1,1 °C virs mēneša normas. Mēneša minimālā gaisa temperatūra +5,8 °C tika novērota 5. jūlijā Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +32,4 °C tika novērota 3. jūlijā Mērsragā un Rīgā. Jūlija sākumā vidējā gaisa temperatūra strauji paaugstinājās, 3. jūlijā uzstādot diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordus 23 novērojumu stacijās, kā arī jaunu šī datuma Latvijas rekordu Mērsragā un Rīgā. Pēc tam vidējā gaisa temperatūra bija mainīga, taču, sākoties ar jūlija 2. dekādi, tā bija stabili augstāka par normu un Ainažos reģistrēts nedēļu ilgs karstuma vilnis. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūlijā bija 107,0 mm, kas ir 41% virs mēneša normas (75,7 mm). Visvairāk nokrišņu (183,7 mm) bija Daugavpilī, bet vismazāk Ventspilī – 55,2 mm. Vidēji Latvijā jūlijā bija 13 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Zīlānos – 19 diennaktis, bet vismazāk Mērsragā – 7 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā jūlijā bija 83% – no 78% Rīgā līdz 86% Ainažos. Visstiprākās vēja brāzmas (20,0 m/s) tika novērotas 17. jūlijā Rēzeknē. Jūlija 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +17,0 °C, kas ir 0,1 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +6,2 °C tika novērota 5. jūlijā Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +32,4 °C tika novērota 3. jūlijā Mērsragā un Rīgā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūlija 1. dekādē bija 25,6 mm, kas ir 12% virs dekādes normas (22,8 mm). Visvairāk nokrišņu (73,8 mm) bija Zīlānos, bet vismazāk Kuldīgā – 5,3 mm. Vidēji Latvijā jūlija 1. dekādē bija 3,9 dienas ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Alūksnē, Priekuļos un Zīlānos – 6 diennaktis, bet vismazāk Dobelē, Kolkā, Kuldīgā, Mērsragā un Stendē – 2 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā jūlija 1. dekādē bija 79% – no 74% Rīgā līdz 85% Ainažos. Visstiprākās vēja brāzmas (18,8 m/s) tika novērotas 3. jūlijā Ventspilī. Jūlija 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +19,7 °C, kas ir 1,9 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +9,4 °C tika novērota 14. jūlijā Mērsragā, bet maksimālā gaisa temperatūra +29,6 °C tika novērota 11. jūlijā Skultē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūlija 2. dekādē bija 35,1 mm, kas ir 40% virs dekādes normas (25,1 mm). Visvairāk nokrišņu (92,1 mm) bija Kalnciemā, bet vismazāk Stendē – 2,2 mm. Vidēji Latvijā jūlija 2. dekādē bija 3,9 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Daugavpilī un Rucavā – 7 diennaktis, bet vismazāk Stendē – 1 diennakts. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā jūlija 2. dekādē bija 83% – no 77% Rīgā līdz 88% Kolkā. Visstiprākās vēja brāzmas (20,0 m/s) tika novērotas 17. jūlijā Rēzeknē. Jūlija 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +20,0 °C, kas ir 1,5 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +11,4 °C tika novērota 31. jūlijā Rucavā, bet maksimālā gaisa temperatūra +29,1 °C tika novērota 22. jūlijā Liepājā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūlija 3. dekādē bija 46,2 mm, kas ir 67% virs dekādes normas (27,7 mm). Visvairāk nokrišņu (102,1 mm) bija Stendē, bet vismazāk Zosēnos – 12,4 mm. Vidēji Latvijā jūlija 3. dekādē bija 5,1 diennakts ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Gulbenē – 8 diennaktis, bet vismazāk Mērsragā, Siguldā, Ventspilī un Zosēnos – 3 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā jūlija 3. dekādē bija 87% – no 82% Rīgā līdz 89% Ainažos, Dagdā, Kolkā, Mērsragā un Stendē. Visstiprākās vēja brāzmas (19,0 m/s) tika novērotas 30. jūlijā Ainažos.

Ar vidējo gaisa temperatūru +15,9 °C **2025. gada augusts** bija par 1,0 °C zem mēneša normas, kopā ar 2012. gadu kļūstot par vēsāko augustu šajā gadsimtā. Mēneša minimālā gaisa temperatūra +2,4 °C tika novērota 21. augustā Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +29,5 °C tika novērota 3. augustā Bauskā. Vidējā gaisa temperatūra augustā bija lielākoties zem normas, kaut ik pa laikam tā paaugstinājās virs normas. Mēneša laikā sasniegti 3 minimālās gaisa temperatūras rekordi, kā arī 1 maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā augustā bija 73,9 mm, kas ir 4% zem mēneša normas (76,8 mm). Visvairāk nokrišņu (136,7 mm) bija Rīgā, bet vismazāk Dobelē – 25,5 mm. Vidēji Latvijā augustā bija 12,1 diennakts ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Lielpečos – 16 diennaktis, bet vismazāk Ainažos – 8 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā augustā bija 81% – no 77% Bauskā un Rīgā līdz 84% Kolkā. Visstiprākās vēja brāzmas (22,9 m/s) tika novērotas 24. augustā Ventspilī.                 Augusta 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +17,5 °C, kas ir 0,7 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +7,2 °C tika novērota 9. augustā Madonā un Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +29,5 °C tika novērota 3. augustā Bauskā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā augusta 1. dekādē bija 24,0 mm, kas ir 11% virs dekādes normas (21,7 mm). Visvairāk nokrišņu (70,1 mm) bija Gulbenē, bet vismazāk Ainažos – 4,9 mm. Vidēji Latvijā augusta 1. dekādē bija 3,8 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Madonā – 7 diennaktis, bet vismazāk Skultē – 1 diennakts. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā augusta 1. dekādē bija 82% – no 77% Rīgā līdz 86% Kolkā. Visstiprākās vēja brāzmas (17,5 m/s) tika novērotas 5. augustā Ventspilī. Augusta 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +16,6 °C, kas ir 0,3 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +6,4 °C tika novērota 20. augustā Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +28,2 °C tika novērota 15. augustā Dobelē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā augusta 2. dekādē bija 17,0 mm, kas ir 35% zem dekādes normas (26,3 mm). Visvairāk nokrišņu (49,1 mm) bija Siguldā, bet vismazāk Ventspilī – 3,4 mm. Vidēji Latvijā augusta 2. dekādē bija 3,1 diennakts ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Alūksnē un Lielpečos – 6 diennaktis, bet vismazāk Ainažos, Rucavā un Ventspilī – 1 diennakts. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā augusta 2. dekādē bija 77% – no 72% Dobelē un Rīgā līdz 82% Alūksnē. Visstiprākās vēja brāzmas (20,1 m/s) tika novērotas 16. augustā un 17. augustā Ventspilī. Augusta 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +13,8 °C, kas ir 1,9 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +2,4 °C tika novērota 21. augustā Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +27,9 °C tika novērota 29. augustā Bauskā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā augusta 3. dekādē bija 32,3 mm, kas ir 13% virs dekādes normas (28,7 mm). Visvairāk nokrišņu (75,2 mm) bija Rīgā, bet vismazāk Sīļos – 8,6 mm. Vidēji Latvijā augusta 3. dekādē bija 5,2 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Kolkā, Rucavā, Skultē, Ventspilī un Vičakos – 7 diennaktis, bet vismazāk Madonā un Piedrujā – 3 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā augusta 3. dekādē bija 83% – no 80% Bauskā un Daugavpilī līdz 88% Priekuļos un Stendē. Visstiprākās vēja brāzmas (22,9 m/s) tika novērotas 24. augustā Ventspilī.

Ar vidējo gaisa temperatūru +14,7 °C **2025. gada septembris** bija par 2,4 °C virs mēneša normas. Tas kļuva par 4. siltāko septembri novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada). Mēneša minimālā gaisa temperatūra −1,8 °C tika novērota 29. septembrī Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +28,2 °C tika novērota 6. septembrī Rūjienā. Vidējā gaisa temperatūra Latvijā septembrī bija lielākoties virs normas, tika sasniegti arī vairāki diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Pēdējā mēneša nedēļā vidējā gaisa temperatūra pazeminājās, tā bija vēsāka par normu. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā septembrī bija 44,7 mm, kas ir 27% zem mēneša normas (60,9 mm). Visvairāk nokrišņu (99,7 mm) bija Rucavā, bet vismazāk Dagdā – 13,6 mm. Vidēji Latvijā septembrī bija 7,6 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Ventspilī un Vičakos – 12 diennaktis, bet vismazāk Dagdā un Piedrujā  – 2 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā septembrī bija 82% – no 78% Rīgā līdz 85% Kolkā. Visstiprākās vēja brāzmas (25,1 m/s) tika novērotas 16. septembrī Liepājā. Septembra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +18,0 °C, kas ir 4,0 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +6,9 °C tika novērota 3. septembrī Madonā, bet maksimālā gaisa temperatūra +28,2 °C tika novērota 6. septembrī Rūjienā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā septembra 1. dekādē bija 6,3 mm, kas ir 72% zem dekādes normas (22,6 mm). Visvairāk nokrišņu (21,1 mm) bija Bauskā, bet vismazāk Dagdā un Kolkā, kur dekādes nokrišņu daudzums nesasniedza 0,1 mm. Vidēji Latvijā septembra 1. dekādē bija 1,2 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Liepājā – 3 diennaktis, bet Dagdā, Kolkā, Piedrujā, Priekuļos, Siguldā, Stendē un Zīlānos šādu diennakšu nebija. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā septembra 1. dekādē bija 83% – no 78% Rīgā līdz 91% Kolkā. Visstiprākās vēja brāzmas (15,8 m/s) tika novērotas 7. septembrī Daugavgrīvā. Septembra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +15,7 °C, kas ir 3,6 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +7,3 °C tika novērota 20. septembrī Daugavpilī, bet maksimālā gaisa temperatūra +25,1 °C tika novērota 11. septembrī Bauskā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā septembra 2. dekādē bija 34,0 mm, kas ir 66% virs dekādes normas (20,5 mm). Visvairāk nokrišņu (81,1 mm) bija Rucavā, bet vismazāk Rēzeknē – 11,1 mm. Vidēji Latvijā septembra 2. dekādē bija 5,4 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Kuldīgā, Saldū, Stendē un Ventspilī – 8 diennaktis, bet vismazāk Alūksnē, Dagdā un Piedrujā – 2 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā septembra 2. dekādē bija 84% – no 80% Rīgā līdz 88% Kolkā. Visstiprākās vēja brāzmas (25,1 m/s) tika novērotas 16. septembrī Liepājā. Septembra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +10,5 °C, kas ir 0,3 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −1,8 °C tika novērota 29. septembrī Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +26,4 °C tika novērota 21. septembrī Bauskā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā septembra 3. dekādē bija 4,4 mm, kas ir 75% zem dekādes normas (17,8 mm). Visvairāk nokrišņu (27,6 mm) bija Skultē, bet vismazāk Gulbenē un Madonā, kur dekādes nokrišņu daudzums nesasniedza 0,1 mm. Vidēji Latvijā septembra 3. dekādē bija 0,9  diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Mērsragā, Siguldā un Vičakos – 3 diennaktis, bet Alūksnē, Bauskā, Dagdā, Daugavpilī, Dobelē, Gulbenē, Liepājā, Madonā, Piedrujā, Rēzeknē, Rucavā, Saldū, Sīļos, Zīlānos un Zosēnos šādu diennakšu nebija. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā septembra 3. dekādē bija 80% – no 75% Kolkā un Ventspilī līdz 83% Daugavpilī. Visstiprākās vēja brāzmas (18,0 m/s) tika novērotas 21. septembrī Ventspilī.

Ar vidējo gaisa temperatūru +7,4 °C **2025. gada oktobris** bija par 0,6 °C virs mēneša normas. Mēneša minimālā gaisa temperatūra −6,5 °C tika novērota 20. oktobrī un 21. oktobrī Daugavpilī, bet maksimālā gaisa temperatūra +16,7 °C tika novērota 7. oktobrī Jelgavā un Stendē. Vidējā gaisa temperatūra oktobrī pārsvarā variēja tuvu normas vērtībām, atsevišķām dienām esot siltākām, bet citām – vēsākām nekā diennakts norma. Tikai divas dienas oktobra sākumā vairāk izcēlās ar vēsumu, salīdzinot ar normu, bet trīs dienas oktobra beigās – ar siltumu. Visa mēneša laikā netika uzstādīts neviens jauns minimālās vai maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā oktobrī bija 67,6 mm, kas ir 9% zem mēneša normas (74,8 mm). Visvairāk nokrišņu (127,4 mm) bija Rucavā, bet vismazāk Priekuļos – 39,4 mm. Vidēji Latvijā oktobrī bija 13,1  diennakts ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Vičakos – 21 diennaktis, bet vismazāk Zosēnos  – 8 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā oktobrī bija 88% – no 83% Ventspilī līdz 91% Alūksnē. Visstiprākās vēja brāzmas (29,1 m/s) tika novērotas 12. oktobrī Daugavgrīvā. Oktobra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +8,5 °C, kas ir 0,4 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −1,8 °C tika novērota 2. oktobrī Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +16,7 °C tika novērota 7. oktobrī Jelgavā un Stendē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā oktobra 1. dekādē bija 14,2 mm, kas ir 42% zem dekādes normas (24,6 mm). Visvairāk nokrišņu (45,4 mm) bija Liepājā, bet vismazāk Zosēnos – 3,8 mm. Vidēji Latvijā oktobra 1. dekādē bija 3,0  diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Liepājā, Pāvilostā, Rucavā, Ventspilī un Vičakos – 5 diennaktis, bet vismazāk Daugavpilī – 1 diennakts. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā oktobra 1. dekādē bija 86% – no 82% Rīgā līdz 89% Daugavpilī. Visstiprākās vēja brāzmas (18,6 m/s) tika novērotas 4. oktobrī Kolkā. Oktobra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +6,4 °C, kas ir 0,3 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −6,5 °C tika novērota 20. oktobrī Daugavpilī, bet maksimālā gaisa temperatūra +16,5 °C tika novērota 11. oktobrī Jelgavā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā oktobra 2. dekādē bija 16,7 mm, kas ir 30% zem dekādes normas (23,9 mm). Visvairāk nokrišņu (35,6 mm) bija Rīgā, bet vismazāk Kolkā – 8,4 mm. Vidēji Latvijā oktobra 2. dekādē bija 3,7  diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Vičakos – 7 diennaktis, bet vismazāk Ainažos, Daugavpilī, Gulbenē, Madonā, Priekuļos, Siguldā, Skrīveros un Zosēnos – 2 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā oktobra 2. dekādē bija 85% – no 76% Ventspilī līdz 90% Alūksnē. Visstiprākās vēja brāzmas (29,1 m/s) tika novērotas 12. oktobrī Daugavgrīvā. Oktobra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +7,3 °C, kas ir 2,4 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −6,5 °C tika novērota 21. oktobrī Daugavpilī, bet maksimālā gaisa temperatūra +13,6 °C tika novērota 24. oktobrī Jelgavā un Rīgā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā oktobra 3. dekādē bija 36,7 mm, kas ir 40% virs dekādes normas (26,3 mm). Visvairāk nokrišņu (70,1 mm) bija Rucavā, bet vismazāk Stendē – 17,4 mm. Vidēji Latvijā oktobra 3. dekādē bija 6,5  diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Dagdā, Pāvilostā, Rucavā un Vičakos – 9 diennaktis, bet vismazāk Mērsragā, Stendē un Zosēnos – 4 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā oktobra 3. dekādē bija 91% – no 88% Liepājā, Pāvilostā, Rucavā un Ventspilī līdz 94% Alūksnē. Visstiprākās vēja brāzmas (16,9 m/s) tika novērotas 26. oktobrī Liepājā.

Ar vidējo gaisa temperatūru +3,4 °C **2025. gada novembris** bija par 1,2 °C virs mēneša normas. Mēneša minimālā gaisa temperatūra −8,1 °C tika novērota 26. novembrī Ainažos, bet maksimālā gaisa temperatūra +15,4 °C tika novērota 7. novembrī Mērsragā. Latvijas vidējā gaisa temperatūra novembra pirmajā pusē bija dažus grādus virs normas, vairākās dienās sasniegti diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, to skaitā nacionālas nozīmes diennakts rekordi. Mēneša otrā puse bija aukstāka, lielākoties Latvijas vidējā gaisa temperatūra bija zem normas. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā novembrī bija 34,4 mm, kas ir 42% zem mēneša normas (59,6 mm). Visvairāk nokrišņu (91,0 mm) bija Ventspilī, bet vismazāk Dobelē – 10,7 mm. Vidēji Latvijā novembrī bija 8,1  diennakts ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Ainažos – 17 diennaktis, bet vismazāk Zīlānos – 2 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā novembrī bija 91% – no 88% Kolkā, Liepājā, Pāvilostā, Rīgā un Ventspilī līdz 94% Alūksnē. Visstiprākās vēja brāzmas (22,8 m/s) tika novērotas 28. novembrī Ventspilī. Novembra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +7,7 °C, kas ir 4,0 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +1,8 °C tika novērota 8. novembrī Zīlānos, bet maksimālā gaisa temperatūra +15,4 °C tika novērota 7. novembrī Mērsragā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā novembra 1. dekādē bija 10,6 mm, kas ir 51% zem dekādes normas (21,6 mm). Visvairāk nokrišņu (25,9 mm) bija Sīļos, bet vismazāk Kuldīgā un Saldū – 2,9 mm. Vidēji Latvijā novembra 1. dekādē bija 2,5  diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Ainažos – 6 diennaktis, bet vismazāk Kalnciemā, Kuldīgā, Madonā, Mērsragā, Piedrujā, Rīgā, Saldū, Skrīveros un Zīlānos – 1 diennakts. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā novembra 1. dekādē bija 94% – no 91% Rīgā līdz 97% Alūksnē. Visstiprākās vēja brāzmas (15,8 m/s) tika novērotas 4. novembrī Ventspilī. Novembra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +2,9 °C, kas ir 0,4 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −6,2 °C tika novērota 16. novembrī Daugavpilī, bet maksimālā gaisa temperatūra +12,9 °C tika novērota 14. novembrī Rīgā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā novembra 2. dekādē bija 13,5 mm, kas ir 35% zem dekādes normas (20,8 mm). Visvairāk nokrišņu (49,2 mm) bija Vičakos, bet vismazāk Bauskā – 3,3 mm. Vidēji Latvijā novembra 2. dekādē bija 3,1 diennakts ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Ainažos un Vičakos – 7 diennaktis, bet Zīlānos šādu diennakšu nebija. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā novembra 2. dekādē bija 88% – no 83% Ainažos, Liepājā un Pāvilostā līdz 92% Alūksnē un Stendē. Visstiprākās vēja brāzmas (21,4 m/s) tika novērotas 14. novembrī Ventspilī. Novembra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija −0,4 °C, kas ir 0,9 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −8,1 °C tika novērota 26. novembrī Ainažos, bet maksimālā gaisa temperatūra +7,3 °C tika novērota 21. novembrī Liepājā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā novembra 3. dekādē bija 10,3 mm, kas ir 40% zem dekādes normas (17,2 mm). Visvairāk nokrišņu (30,5 mm) bija Ventspilī, bet vismazāk Dobelē – 3,6 mm. Vidēji Latvijā novembra 3. dekādē bija 2,5  diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Siguldā un Vičakos – 5 diennaktis, bet vismazāk Bauskā, Dobelē, Jelgavā, Rēzeknē, Rūjienā, Skrīveros un Zīlānos – 1 diennakts. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā novembra 3. dekādē bija 91% – no 86% Kolkā un Liepājā līdz 94% Alūksnē un Rēzeknē. Visstiprākās vēja brāzmas (22,8 m/s) tika novērotas 28. novembrī Ventspilī.

Ar vidējo gaisa temperatūru +2,1 °C **2025. gada decembris** bija 3,2 °C virs mēneša normas, kļūstot par 5. siltāko decembri novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada) un dalot šo vietu ar 2011. gada decembri. Mēneša minimālā gaisa temperatūra −17,5 °C tika novērota 31. decembrī Stendē, bet maksimālā gaisa temperatūra +9,9 °C tika novērota 10. decembrī Rīgā. Vidējā gaisa temperatūra decembrī bija lielākoties virs normas. Mēneša 1. dekādes beigas bija vairākus grādus siltākas par normu, 10. un 11. decembrī sasniedzot jaunus Latvijas diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordus. Rekordi sasniegti visās novērojumu stacijās 10. decembrī, savukārt 11. decembrī rekords nav reģistrēts tikai Skultes novērojumu stacijā. Šis decembris bija viens no sausākajiem šajā gadsimtā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā decembrī bija 39,1 mm, kas ir 27% zem mēneša normas (53,7 mm). Visvairāk nokrišņu (67,3 mm) bija Siguldā, bet vismazāk Zīlānos – 20,3 mm. Vidēji Latvijā decembrī bija 12,1  diennakts ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Alūksnē, Dagdā, Rēzeknē, Saldū un Zosēnos – 15 diennaktis, bet vismazāk Pāvilostā, Rīgā un Zīlānos – 9 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā decembrī bija 90% – no 85% Kolkā līdz 95% Alūksnē. Visstiprākās vēja brāzmas (29,1 m/s) tika novērotas 30. decembrī Ventspilī. Decembra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +3,4 °C, kas ir 3,6 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −1,8 °C tika novērota 2. decembrī Alūksnē, bet maksimālā gaisa temperatūra +9,9 °C tika novērota 10. decembrī Rīgā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā decembra 1. dekādē bija 12,6 mm, kas ir 26% zem dekādes normas (17,0 mm). Visvairāk nokrišņu (25,8 mm) bija Siguldā, bet vismazāk Daugavpilī – 5,2 mm. Vidēji Latvijā decembra 1. dekādē bija 4,1  diennakts ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Madonā un Zosēnos – 6 diennaktis, bet vismazāk Bauskā, Daugavpilī un Jelgavā – 2 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā decembra 1. dekādē bija 95% – no 93% Kolkā līdz 99% Alūksnē. Visstiprākās vēja brāzmas (18,2 m/s) tika novērotas 8. decembrī Ventspilī. Decembra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +3,0 °C, kas ir 4,0 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −7,7 °C tika novērota 13. decembrī Alūksnē, bet maksimālā gaisa temperatūra +9,4 °C tika novērota 11. decembrī Daugavpilī. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā decembra 2. dekādē bija 16,2 mm, kas ir 4% zem dekādes normas (16,9 mm). Visvairāk nokrišņu (30,5 mm) bija Ainažos, bet vismazāk Daugavpilī – 9,4 mm. Vidēji Latvijā decembra 2. dekādē bija 4,7  diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Saldū un Stendē – 6 diennaktis, bet vismazāk Pāvilostā – 3 diennaktis. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā decembra 2. dekādē bija 93% – no 89% Kolkā līdz 96% Alūksnē. Visstiprākās vēja brāzmas (18,4 m/s) tika novērotas 14. decembrī Liepājā. Decembra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija 0,0 °C, kas ir 1,9 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −17,5 °C tika novērota 31. decembrī Stendē, bet maksimālā gaisa temperatūra +7,9 °C tika novērota 21. decembrī Liepājā un Pāvilostā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā decembra 3. dekādē bija 10,7 mm, kas ir 46% zem dekādes normas (19,8 mm). Visvairāk nokrišņu (23,3 mm) bija Kalnciemā, bet vismazāk Zīlānos – 3,1 mm. Vidēji Latvijā decembra 3. dekādē bija 3,4  diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Rēzeknē – 7 diennaktis, bet vismazāk Zīlānos – 1 diennakts. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā decembra 3. dekādē bija 82% – no 75% Kolkā un Mērsragā līdz 90% Alūksnē. Visstiprākās vēja brāzmas (29,1 m/s) tika novērotas 30. decembrī Ventspilī.

## Gada notikumi
### Janvāris
* 2. janvāris:
** Ciklona darbības ietekmē nakts daudzviet bija vējaina un slapja, vietām Kurzemē pamatīgi lija, bet uz rīta pusi lietus pārgāja sniegā. Naktī tika reģistrētas stipras vēja brāzmas — Liepājā vējš pastiprinājās līdz 28,5 m/s, Ventspilī līdz 25,4 m/s, Saldū līdz 24,3 m/s. Ilgstošo nokrišņu dēļ kāpa ūdens līmenis upēs, tādēļ Kurzemē bija spēkā dzeltenās pakāpes brīdinājums, bet Durbē pat oranžās pakāpes brīdinājums, kur vairākās vietās upe izgāja no krastiem.
** Četrās novērojumu stacijās naktī tika uzstādīti jauni maksimālās gaisa temperatūras rekordi — Dagdā (+5,3 °C), Rēzeknē (+5,6 °C), Madonā (+5,9 °C) un Gulbenē (+5,9 °C). Vēl trijās novērojumu stacijās tika atkārtoti siltuma rekordi — Zosēnos (+5,6 °C), Ainažos (+6,0 °C) un Rūjienā (+6,2 °C).
* 3. janvāris — pāri Kurzemei virzījās nokrišņu zona, atnesot sniegputeni, vietām stipru, sniega segas biezums Mērsraga pusē pārsniedza 10 cm. Liepājā sniegputeni pavadīja zibens, bet pilsētas piekrastē DR vējš brāzmās sasniedza 24,6 m/s.
* 4. janvāris — virs Latvijas atradās aktīvs ciklons, šķērsojot valsti, nakts laikā daudzviet sniga un puteņoja. Stiprākās vēja brāzmas tika reģistrētas Daugavgrīvā (26,7 m/s) un Ventspilī (27,2 m/s), Rīgas centrā — 22,5 m/s, arī citviet piekrastē vējš brāzmās pārsniedza 20 m/s. No rīta teju visu valsts teritoriju klāja sniegs, biezākā sniega sega tika fiksēta Kalnciemā (13 cm), Liepājā, Jelgavā un Rīgā vidēji bija ap 9–10 cm sniega.
* 7. janvāris — naktī Latviju no rietumiem šķērsoja ar ciklonu saistīta siltā atmosfēras fronte, nesot sākumā sniegu, vēlāk sasalstošu lietu, veidojot pamatīgu apledojumu. Agri no rīta gaisa temperatūra Kurzemes piekrastē paaugstinājās līdz +6 grādiem, tikmēr Alūksnē vēl bija –2 grādu sals. Valsti sedza 1–8 cm bieza sniega kārta, kas ar siltāku gaisu sāka mazināties.
* 10. janvāris — valsts teritorijai pāri virzījās plaša nokrišņu zona, daudzviet Kurzemē un Vidzemes ziemeļos naktī un no rīta stipri sniga, citviet bija slapjdraņķis un lietus. No jauna izveidojās sniega sega, biezākais sniegs no rīta bija Liepājā — 11 cm, Kuldīgā, Pāvilostā un Stendē ap 8–10 cm sniega.
* 12. janvāris — pēc nakts snigšanas, rītā sniega segas biezums Rūjienā svastījās ap 20 cm, ap 10–15 cm bieza sniega kārta izveidojās Stendē, Saldū un Mērsragā, kā arī vietām Vidzemē, citur bija 1–9 cm sniega.
[alt=Pali kūstoša sniega dēļ, Rūjiena, 2025. gada 17. janvāris |thumb|170px|[Pali kūstoša sniega dēļ, Rūjiena, 2025. gada 17. janvāris ]]
* 18. janvāris — agrā pēcpusdienā Mērsragā tika sasniegts nacionālais diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords, **+8,0 °C**. Līdzīga gaisa temperatūra tika reģistrēta 2007. gadā Rucavā. Vēl viens siltuma rekords tika pārspēts Madonā, kur termometra stabiņš paaugstinājās līdz +6,1 °C.
* 22. janvāris — ziemeļaustrumu novados naktī tika novērots neliels sasalstošs lietus, veidojās apledojums. No rīta gaiss iesila līdz 0, +4 grādiem, daudzviet valstī dūmaka pasliktināja redzamību. Sniega visā valstī nebija nemaz.
* 25. janvāris — vakarā piecās novērojumu stacijās tika uzstādīti jauni maksimālās gaisa temperatūras rekordi, augstākā gaisa temperatūra bija Rucavā (+7,2 °C). Jauni siltuma rekordi tika pārspēti arī Stendē (+6,7 °C), Liepājā (+6,6 °C), Skultē (+5,8 °C) un Ainažos (+5,4 °C). Vēl divās novērojumu stacijās (Skrīveros un Saldū) tika atkārtoti 25.01. siltuma rekordi.
* 26. janvāris — daudzās novērojumu stacijās naktī tika pārspēti maksimālās gaisa temperatūras rekordi, kopumā tika laboti 16 vietējas nozīmes diennakts, 1 dekādes, kā arī visas valsts 26. janvāra siltuma rekords. Visaugstāk termometra stabiņš paaugstinājās uzreiz četrās novērojumu stacijās – Bauskā, Dobelē, Mērsragā un Rīgā, **+7,3 °C**. Iepriekšējais nacionālais siltuma rekords (+7,2 °C) tika reģistrēts 1990. gadā Rucavā un 2008. gadā Mērsragā. Jelgavā gaiss iesila līdz +7,0 °C, atkārtojot 1999. gada rekordu. Pa dienu virzoties nokrišņu zonai, daudzviet lija, brīžiem ilgstoši.
* 27.—31. janvāris — periods ar neparasti ļoti siltu laiku janvāra beigās, šajā laika posmā tika pārspēti 70 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, kā arī 27. janvāra (**+8,1 °C** Liepājā), 28. janvāra (**+9,2 °C** Rucavā), 29. janvāra (**+8,1 °C** Rīgā) un 31. janvāra (**+9,2 °C** Daugavpilī) Latvijas diennakts siltuma rekordi, divas reizes tika pārspēts arī mēneša 3. dekādes rekords.
[alt=Ļoti siltā laika dēļ uzziedēja sniegpulkstenītes Rīgā, 2025. gada 28. janvāris|thumb|180px|Ļoti siltā laika dēļ uzziedēja [sniegpulkstenītes Rīgā, 2025. gada 28. janvāris]]
* 29. janvāris — teju visā Latvijā, izņemot Liepājas novērojumu staciju, tika pārspēti maksimālās gaisa temperatūras rekordi, vairākās novērojumu stacijās – arī dekādes rekordi. Termometra stabiņš tikpat kā visā valstī sasniedza +6, +8 grādus, Rīga bija vissiltākā vieta ar **+8,1 °C**, kas ir jauns 29. janvāra nacionālais siltuma rekords. Iepriekšējais 29.01. Latvijas rekords tika reģistrēts 1992. gadā Mērsragā (+8,0 grādi), bet Rīgā iepriekšējais rekords bija 1989. gadā, kad bija +6,6 grādi. Galvaspilsētā tika atkārtots arī mēneša 3. dekādes rekords.
* 31. janvāris — Daugavpilī tika uzstādīts jauns diennakts nacionālais temperatūras maksimums, **+9,2 °C**. Jauni siltuma rekordi tika pārspēti vēl 12 novērojumu stacijās un vienā – atkārtots rekords.

### Februāris
* 3. februāris — sniega un apledojuma dēļ rīta stundās gandrīz visā Latvijā tika apgrūtināti braukšanas apstākļi pa valsts galvenajiem un reģionālajiem autoceļiem. Daudzviet palaikam sniga, izveidojās neliela sniega sega, visvairāk sniega bija Dagdā, kur zemi klāja līdz 6 cm bieza sniega sega, citviet 0–5 cm, Rīgā sniega kārtas biezums nesasniedza pat 1 cm.
* 6. februāris — bija novērojami laikapstākļu kontrasti: Kurzemes piekrastē uzspīdēja saule un gaiss iesila līdz +6 grādiem, bet valsts austrumu rajonos valdīja neliels sals un zemi klāja sniegs, Dagdas novērojumu stacijā līdz 7 cm.
* 7. februāris:
** Rīgā diennakts vidējai gaisa temperatūrai noslīdot līdz –0,4 grādiem, sākās meteoroloģiskā ziema. Tā iestājās, ja piecas dienas pēc kārtas diennakts vidējā gaisa temperatūra ir zemāka par nulli. Rīgas centrā, kā arī dažviet citviet valstī – galvenokārt Kurzemes piekrastē – šis kritērijs šajā ziemā vēl nebija sasniegts, tādēļ turpinājās meteoroloģiskais rudens.
** Atmosfēras spiediens jūras līmenī Alūksnē no rīta sasniedza 1052,9hPa jeb 789,7mm Hg, kas ir augstākais gaisa spiediens Latvijā kopš 2015. gada marta un 3. augstākais atmosfēras spiediens Latvijā meteoroloģisko novērojumu vēsturē. Vēl augstāks atmosfēras spiediens tika fiksēts 2008. gada 4. janvārī: 1054,6 hPa (791,0 mm Hg), kā arī 1946. gada 12. decembrī: 1057,1 hPa (792,8 mm Hg).
* 10. februāris — sākās ziemas aukstākais posms, visā valstī naktī gaisa temperatūra bija negatīva, viszemāk termometra stabiņš noslīdēja Priekuļos (–13,6 °C). Zem –10 grādu atzīmes gaisa temperatūra pazeminājās Gulbenē (–10,1 °C), Skultē (–10,2 °C), Alūksnē (–11,0 °C), Rūjienā (–11,5 °C) un Zosēnos (–12,9 °C). Rīgā no rīta gaiss atdzisa līdz –7,5 °C. Rietumu un centrālajos rajonos valdīja kailsals, valsts austrumos bija 1–5 cm neliela sniega sega.
[alt=ledus vižņu ceļš Carnikavas pusē 12. februārī|thumb|180px|Ledus vižņu ceļš [Carnikava|Carnikavas pusē 12. februārī]]
* 13. februāris — visur valsts teritorijā termometra stabiņš naktī noslīdēja zem –6 grādiem, Rūjienā un Ainažos gaiss atdzisa līdz –6,7 °C, pārējā Latvijā bija –9, –13 grādi. Lielākais sals valdīja Madonā (–13,1 °C) un Daugavpilī (–13,2 °C). Galvaspilsētā uz rīta pusi gaisa temperatūra pazeminājās līdz –8,7 °C, Daugavgrīvā precīzi līdz –9 grādiem.
* 15. februāris — ik pa brīdim gubumākoņi no Rīgas līča, dažviet Kurzemē un Zemgales rietumos atnesa lokālu snigšanu, kas gan būtisku sniega segas pieaugšanu nenesa. Tikmēr Stendē naktī, zem skaidrām debesīm, termometra stabiņš pazeminājās līdz –16,4 °C.
* 17. februāris — līča efekta ietekmē nakts gaitā daudzviet Latvijas teritorijā gubumākoņi atnesa snigšanu, rezultātā vietām sniega segas biezums pieauga par 5–7 cm, citviet izveidojās jauna sniega kārta; biezākā sniega sega tika fiksēta Kalnciemā — 19 cm, Rīgas centrā bija ap 10 cm bieza sniega sega, bet pilsētas ziemeļos Daugavgrīvā — 13 cm. Citviet valstī sniega kārtas biezums bija lielākoties ap 1–9 cm. Savukārt nakts sākumā, zem skaidrām debesīm, Daugavpilī un Dagdā gaiss atdzisa līdz –18,5 °C.
* 20. februāris — Liepājas un Ventspils ostā minimālā gaisa temperatūra agra rīta stundās bija +1 grāds (Liepājas lidostā termometra stabiņš noslīdēja 15 grādus zemāk nekā ostā — līdz –14 grādiem), bet Madonā termometra stabiņš pazeminājās līdz –18,9 °C un līdz –19,7 °C Daugavpilī.
* 24. februāris — valdot skaidram laikam naktī Daugavpilī gaiss atdzisa līdz –15,4 °C, bet dienā, spīdot saulei, Mērsragā termometra stabiņš paaugstinājās līdz +6 grādiem. Sniega sega saglabājās lielā valsts daļā.
* 28. februāris — nakts otrajā pusē un no rīta daudzviet pasliktinājās redzamība, jo izveidojās bieza migla, atbilstoši LVĢMC datiem mazākā redzamība piecos no rīta bija 110 metri Bauskā, 160 metri Skrīveros un 350 metri Zosēnos. Tāpat vairākās vietās, īpaši galvaspilsētā, bija slikta gaisa kvalitāte.

### Marts
* 3. marts — dažviet piekrastē vējš brāzmās pastiprinājās līdz 15–17 m/s, sniega segas tikpat kā visā valstī nebija, izņemot Alūksni un Dagdu, kur no rīta vēl klāja attiecīgi 6 cm un 7 cm sniega kārta.
* 6. marts:
** Latvijā tika piedzīvota saulaina, vējaina un ļoti silta diena, pirmo reizi 2025. gadā gaisa temperatūra valsts teritorijā pārsniedza +10 grādu atzīmi un vienlaicīgi arī +15 grādu atzīmi. Visās novērojumu stacijās, izņemot piekrastes rajonus, tika uzstādīti jauni maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Vissiltāk bija Daugavpilī, **+15,5 °C**, kas ir jauns nacionālais siltuma rekords un tika atkārtots arī valsts marta 1. dekādes siltuma rekords. Līdzīgi ļoti silts laiks bija 2014. gadā 10. martā Dobelē.
** Rīgā tika uzstādīts jauns diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords, **+14,3 °C**. Iepriekšējais rekords tika reģistrēts 1961. gadā, kad bija +12,3 grādi.
* 7. marts — uzspīdot saulei, daudzviet (15 novērojumu stacijās) tika pārspēts, bet Pāvilostas novērojumu stacijā atkārtots, maksimālās gaisa temperatūras rekords. Dobelē termometra stabiņam paaugstinoties līdz **+14,1 °C**, tika uzstādīts jauns nacionālais 7. marta siltuma rekords. Iepriekšējais rekords  tika reģistrēts 1920. gadā Rīgā, kad bija +12,0 grādi. Vēsākais laiks valdīja piekrastē un vietām Vidzemē, kur bija vairāk mākoņu.
* 8. marts — trešo dienu pēc kārtas Latvijas teritorijā gaisa temperatūra paaugstinājās līdz atzīmei, kas attiecīgajā datumā tika reģistrēta pirmo reizi novērojumu vēsturē. Augstākā gaisa temperatūra tika fiksēta Daugavpilī un Bauskā, kur gaiss iesila līdz **+14,7 °C**, kas ir jauns Latvijas 8. marta siltuma rekords. Iepriekšējais 8. marta siltuma rekords Latvijā bija +14,1 grāds 2015. gadā Kolkā. Vietējas nozīmes siltuma rekordi tika pārspēti 15 novērojumu stacijās, Bauskā tika labots arī marta pirmās dekādes rekords. Rīgas centrā gaiss iesila līdz +13,1 °C, kas par 0,3 °C mazāk nekā 2015. gada 8. martā. Kurzemes un Vidzemes rietumos termometra stabiņš sasniedza +6, +9 grādus.
[alt=Salna zāles virskārtā Priekuļos, 9. marta rītā|thumb|170px|Salna zāles virskārtā [Priekuļi|Priekuļos, 9. marta rītā]]
* 10. marts — siltākā marta 1. dekādes diena meteoroloģisko novērojumu vēsturē, Liepājā gaiss iesila līdz pat **+17,4 °C**, kas ir jauns diennakts nacionālais siltuma rekords. Pirmo reizi, kopš Latvijā veic laikapstākļu novērojumus, gaisa temperatūra tik agri pavasarī sasniedza +17 grādu atzīmi. Iepriekš agrākais datums, kad Latvijā bija +17 grādu siltums, bija 1990. gada 18. martā. Kopumā gaisa temperatūrai paaugstinoties līdz +11, +16 grādiem, 12 novērojumu stacijās tika pārspēti 10.03. siltuma rekordi. Rīgā gaiss iesila līdz +15,0 °C, līdz diennakts un dekādes rekordam pietrūka 0,2 grādi (1961. gadā bija +15,2 grādi). Kolkā un Mērsragā bija ievērojami vēsāks, kur bija attiecīgi +5,3 °C un +7,6 °C.
* 11. marts — desmit novērojumu stacijās, pārsvarā valsts austrumos, tika uzstādīti jauni maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Daugavpilī gaisam iesilstot līdz **+14,9 °C**, tika uzstādīts jauns 11.03. nacionālais siltuma rekords. Valsts dienvidos, Vidzemes dienvidaustrumos un Latgalē termometra stabiņš sasniedza +10, +13 grādus, tikmēr citur gaisa temperatūra saglabājās zem +10 grādiem, izteikti vēsāks bija piekrastē un Kurzemes ziemeļrietumu daļā, kur gaiss neiesila vairāk par +3, +5 grādiem.
* 14. marts — nokrišņiem šķērsojot valsts teritoriju, daudzviet naktī lija un sniga, izveidojās neliela sniega kārta. Biezākā sniega kārta no rīta bija Alūksnē — 5 cm. Lielākais nokrišņu daudzums tika fiksēts Zīlānos, kur līdz 14.03. tika sasniegta marta mēneša norma.
* 17. marts — mēneša aukstākā nakts Latvijā, teju visur termometra stabiņš noslīdēja zem nulles, zemākā gaisa temperatūra tika fiksēta Zosēnos (–9,5 °C) un Alūksnē (–10,4 °C). Visā Latgalē, lielā daļā Vidzemes un Zemgales bija –5, –7 grādi, tikai Daugavgrīvas pusē gaiss atdzisa līdz –0,7 °C.
* 21. marts — gandrīz visā valsts teritorijā valdīja saulains laiks, vienīgi daļā Kurzemes un Vidzemes ziemeļos debesis bija aizklājuši mākoņi, tādēļ jūtami lielāki gaisa temperatūras kontrasti: ap četriem pēcpusdienā Stendē gaiss iesila vien līdz +2,5 °C, tikmēr spīdot saulei Daugavpilī termometra stabiņš paaugstinājās līdz +12 grādiem.
* 25. marts — siltās frontes ietekmē vietām valsts ziemeļu rajonos tika novērojamas asperitas jeb ''undulatus asperatus''. Šie mākoņi visbiežāk veidojas pērkona negaisa mākoņu nomalēs, turbulentā atmosfēras slānī, bet pietiekami bieži redzami arī uz atmosfēras frontēm.
* 28. marts — Kolkā tika uzstādīts jauns diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords, +14,4 °C.
* 29. marts — visā Latvijā bija skaidras debesis un spoži spīdeja saule, tika aizvadīta ļoti silta diena, piecās novērojumu stacijās tika uzstādīti jauni maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Augstākā gaisa temperatūra novērota Mērsragā, kur termometra stabiņš paaugstinājās līdz +16,9 °C. Pie siltuma rekordiem tika arī Dobele (+15,9 °C), Pāvilosta (+16,0 °C), Rucava (+15,9 °C), Stende (+15,5 °C), vēl Saldus novērojumu stacijā tika atkārtots 2007. gada rekords, +15,3 °C.
### Aprīlis
* 3. aprīlis — gaiss iesila līdz +15, +19 grādiem teju visā valstī, izņemot Ventspils, Liepājas un Ainažu novērojumu stacijas, kur bija +9, +11 grādi. Augstākā gaisa temperatūra tika reģistrēta Jelgavā (+19,7 °C) un līdz sezonas pirmajiem +20 grādiem pietrūka 0,3 °C. Dobelē termometra stabiņš paaugstinājās līdz +19,5 °C, Mērsragā un Rīgā līdz +19,4 °C, Bauskā līdz +19,0 °C.
* 5. aprīlis — no ziemeļiem rītā valsti šķērsoja zema spiediena ieplaka, ar kuru saistītas nokrišņu zonas atnesa snigšanu. Vietām Vidzemē un Kurzemē sniga stipri, Cēsu un Madonas novadā sniega segas biezums dažviet pārsniedza 10 cm. Pārējā valstī bija vien balta zeme (daži cm sniega) vai sniega nebija nemaz. Dažviet arī puteņoja, jo pūta brāzmains ziemeļu-ziemeļaustrumu vējš, brāzmās sasniedzot 15—19 m/s.
[|thumb|250px|Sniegputenis [Tukuma novads|Tukuma novada Pūrē 5. aprīlī]]
* 7. aprīlis — agri no rīta vairākās vietās gaisa temperatūra noslīdēja –5 grādiem, vietām Cēsu pusē sasniedzot pat –10 grādus, bet aukstuma rekordi netika pārspēti.
* 10. aprīlis — brāzmainiem vējiem pūšot no ziemeļiem, ziemeļrietumiem, daudzviet naktī vēja brāzmas pārsniedza 15 m/s, stiprākās vēja brāzmas diennakts laikā tika novērotas Ventspilī — 24,9 m/s un Liepājā (ostā) — 26,1 m/s. Rīgas centrā un Daugavgrīvā iepriekšējas dienas vakarā vēja brāzmas bija 20—22 m/s, nakts laikā maksimālās vēja brāzmas bija attiecīgi 17,3 m/s un 20,4 m/s. Tāpat naktī lokāli arī sniga, vairāk snidzis dienvidos no Rīgas līča — Tukuma, Dobeles un Jelgavas novadā, arī Jūrmalā un Mārupes novadā, bet būtiska sniega kārta neveidojās.
* 14. aprīlis — Mērsragā pēcpusdienā gaiss iesila līdz +21,4 °C, tika uzstādīts jauns maksimālās gaisa temperatūras rekords, un pirmo reizi 2025. gadā termometra stabiņš Latvijā sasniedza +20 grādu atzīmi. Tāpat pirmo reizi pavasarī tika reģistrētas lokālas pērkona lietusgāzes, Jelgavas novadā izveidojās atsevišķi gubu-lietus mākoņi, kuros tika fiksētas arī dažas zibens izlādes.
* 15. aprīlis — sauss un saulains laiks valdīja visā Latvijas teritorijā un daudzviet termometra stabiņš paaugstinājās līdz +20 grādiem. Sešās novērojumu stacijās — Skultē (+19,6 °C), Ventspilī (+20,9 °C), Liepājā (+22,1 °C), Pāvilostā (**+22,2 °C**), Rucavā (+21,5 °C) un Daugavpilī (+21,6 °C) tika uzstādīti jauni maksimālās gaisa temperatūras rekordi, tostarp Pāvilostā arī nacionālais siltuma rekords. Vēsāks bija līča piekrastē. Kolkā vējam pūšot no ūdens, gaiss iesila vien līdz +10 grādiem. Izteikts jūras brīzes efekts bija vērojams Ventspilī, kur pūšot austrumu vējam, gaiss sākotnēji iesila līdz +16 grādiem, tad, vējam iegriežoties no ziemeļu puses, tas strauji atdzisa līdz +8 grādiem, bet vakarā, kad vējš atkal pūta no sauszemes, gaisa temperatūra paaugstinājās līdz +21 grādam.
[alt=Silta, pavasarīga diena Kuldīgā, 2025. gada 15. aprīlis|thumb|180px|Silta, pavasarīga diena [Kuldīga|Kuldīgā, 2025. gada 15. aprīlis]]
* 17. aprīlis — temperatūras kontrastiem pilna diena: Kurzemes un Vidzemes ziemeļos gaiss iesila līdz +12, +14 grādiem, tikmēr valsts dienvidos termometra stabiņš pārsniedza +20 grādus. 12 novērojumu stacijās tika laboti maksimālās gaisa temperatūras rekordi, 7 no tām dekādes rekords, un Daugavpilī (**+25,7 °C**) Latvijas dienas un dekādes rekords.
* 18. aprīlis:
** Skrīveros gaisa temperatūra paaugstinājās līdz **+28,4 °C** — **tika pārspēts visas Latvijas aprīļa absolūtais siltuma rekords**, līdz šim tik augsta gaisa temperatūra Latvijā, aprīlī vēl nekad nebija reģistrēta. Iepriekšējais rekords piederēja Rīgai, kur 2000. gada 24. aprīlī gaiss sakarsa līdz +27,9 °C. Pilnīgi visās LVĢMC novērojumu stacijās pārspēti arī vietējas nozīmes 18. aprīļa diennakts un arī teju visi (izņemot Liepāju) aprīļa 2. dekādes, kā arī 16 vietējas nozīmes mēneša maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Šāds karstums tik agri pavasarī tika fiksēts pirmo reizi vēsturē.
** Rīgā gaisa temperatūra sasniedza **+28,0 °C**, tika uzstādīts jauns diennakts, dekādes un mēneša maksimālās gaisa temperatūras rekords. Iepriekšējais mēneša rekords tika fiksēts 2000. gada 24. aprīlī, kad bija +27,9 °C, un iepriekšējais 18. aprīļa maksimālās gaisa temperatūras rekords arī tika fiksēts 2000. gadā (+21,4 grādi).
* 19. aprīlis:
** Lielā Latvijas daļā gaiss iesila līdz +22, +27 grādiem, gandrīz visā valstī (izņemot Mērsragu, Liepāju, Ventspili un Rucavu) tika uzstādīti jauni maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Augstākā gaisa temperatūra tika fiksēta Madonā — **+27,7 °C**, kas ir jauns nacionālais 19. aprīļa karstuma rekords. Dienas gaitā veidojās arī gubu-lietus mākoņi, daudzviet, arī Rīgā, atnesot pērkona negaisu ar intensīvu lietu un aktīvu zibeņošanu. Visvairāk nolija Lielpečos (76,3 mm) un Stendē (46,5 mm), vietām nokrišņu daudzums pat pārsniedza divkāršu mēneša normu. Kopumā Latvijas teritorijā tika reģistrētas teju 9000 zibens izlādes, sasniedzot iespaidīgu rādītāju priekš aprīļa.
** Rīgā gaisa temperatūra sasniedza **+24,5 °C**, tika uzstādīts jauns galvaspilsētas maksimālās gaisa temperatūras rekords. Iepriekšējais rekords tika fiksēts 1948. gadā, kad bija +22,5 grādi.
* 21. aprīlis — kamēr Pāvilostā dienā nebija siltāks par +7,5 °C, tikmēr Daugavpilī un Dagdā tika uzstādīti jauni maksimālās gaisa temperatūras rekordi: Daugavpilī — +23,6 °C, bet Dagdā — +22,1 °C.
* 22. aprīlis — Dagdā tika pārspēts maksimālās gaisa temperatūras rekords, gaiss iesila līdz +24,5 °C. Daugavpilī termometra stabiņam paaugstinoties līdz +25,2 °C, tika atkārtots 1996. gada rekords. Vakarpusē, pārsvarā Vidzemē, mēreni stipri lija un ducināja pērkons, spēcīgākie negaisi atradās Lietuvas pusē. Rīgā tika fiksēts pērkona negaiss, kas bija jau otrais četru dienu laikā.
* 27. aprīlis — daudzviet naktī termometra stabiņš noslīdēja zem nulles un tika novērota salna, zemākā gaisa temperatūra tika reģistrēta Rucavā (–4,0 °C), Alūksnē (–4,2 °C) un Zosēnos (–4,5 °C). Citviet bija –1, –3 grādi, bet virs nulles gaisa temperatūra saglābajās Kurzemes rietumu daļā, kā arī Rīgā un tās apkārtnē.
* 28. aprīlis — no rīta Madonā gaisa temperatūra noslīdēja līdz –3,9 °C un tika pārspēts minimālās gaisa temperatūras rekords. Šīs bija pirmais gada minimālās gaisa temperatūras rekords Latvijā un pirmais kopš 2024. gada maija.
### Maijs

Vēsākais maijs 21. gadsimtā. Vidēji gaisa temperatūra valstī sasniedza +9,4 °C. Lielākā novirze no normas bija Bauskā (–2,8 °C).

* 2. maijs — nakts laikā dažviet Vidzemē un Latgalē gaiss atdzisa līdz –2 grādiem, savukārt diena bija silta, Kolkā termometra stabiņš paaugstinājās līdz +20,9 °C un tika uzstādīts jauns maksimālās gaisa temperatūras rekords.
* 6. maijs — zāles virskārtā naktī un agrā rītā tika novērota salna, jo, pārsvarā valsts austrumos termometra stabiņš noslīdēja zem nulles. Zemākā gaisa temperatūra tika fiksēta Madonā (–2,1 °C) un Daugavpilī (–2,5 °C). Dienā no ziemeļrietumiem virzījās nokrišņu zona, daudzviet lija.
* 8. maijs — rīta stundās vietām Cēsu un Siguldas pusē sniga, vēlāk Bauskas un Jēkabpils apkārtnē arī tika reģistrēts slapjš sniegs, sniega graudi un krusa tika fiksēta arī dažviet citos reģionos. Savukārt Rucavā naktī tika pārspēts 8. maija minimālās gaisa temperatūras rekords, termometra stabiņam pazeminoties līdz –2,4 °C.
* 9. maijs — divās novērojumu stacijās naktī tika uzstādīti jauni minimālās gaisa temperatūras rekordi, zemākā gaisa temperatūra tika reģistrēta Daugavpilī, –4,8 °C. Aukstuma rekords tika labots arī Skrīveros, kur gaiss atdzisa līdz –2,2 °C. Kurzemē mākoņu dēļ nakts bija siltāka nekā iepriekš bija prognozēts — gaisa temperatūra nenoslīdēja zem –3 grādiem un vietām saglabājās virs nulles. Minimālā gaisa temperatūra Rīgā bija no –4 grādiem lidostā līdz +3 grādiem pilsētas centrā un +5 grādiem jūras tuvumā.
* 12. maijs — pirmo reizi kopš 2023. gada Latvijā valdīja laiks, kas bija atbilstošs aukstuma vilnim. Par aukstuma vilni LVĢMC sauc laikposmu, kad vismaz sešas dienas pēc kārtas diennakts minimālā gaisa temperatūra ir zem klimatiskās references perioda 10. procentiles. Pēdējais aukstuma vilnis, kas atbilst minētajai definīcijai, Latvijā bija 2023. gada decembra 1. dekādē. Sākot ar 5. maiju, katru nakti kaut vienā novērojumu stacijā minimālā gaisa temperatūra bijusi zem klimatiskās references perioda desmitās procentiles. Rucavā 12. maijs kļuva par sesto secīgo auksto diennakti, līdz ar to šajā novērojumu stacijā tika reģistrēts aukstuma vilnis — pirmais aukstuma vilnis Latvijā pēdējo 17 mēnešu laikā.
* 15. maijs — ciklona centram priekšpusdienā atrodoties Latgales austrumos, bet vakarā nonākot Zemgalē, daudzviet valsts teritorijā ilgstoši, brīžiem arī stipri lija. Rīgas centra meteostacijā nokrišņu daudzums sasniedza 23,3 mm.
[alt=Saules halo virs Ogres 17. maijā|thumb|180px|Saules [halo virs Ogres 17. maijā]]
* 16. maijs — divu dienu laikā (līdz plkst. 12:00) Rīgas centrā kopējais nokrišņu daudzums sasniedza 41 mm jeb 86% no mēneša normas. Vidzemes dienvidu daļā un Rīgas apkārtnē no rīta lietum pievienojies pat slapjš sniegs, vēlāk sniga arī Limbažu novadā, Salacgrīvā, bet pašos Limbažos stiprāka snigšana epizode noslēdzās arī ar nelielu sniega kārtiņu. Līdz ar to 16. maijs ir viens no vēlākajiem datumiem pavasarī, kurā Latvijā tika novērots sniegs uz zemes. Saskaņā ar Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra (LVĢMC) datiem vēlākais zināmais datums pavasarī, kad Latvijā tika fiksēts sniegs uz zemes, ir 29. maijs 1953. gadā Kazdangā. Sniega segas biezums toreiz sasniedza 5 cm.
* 18. maijs — plašā Latvijas teritorijā bija lietains laiks, daudzviet ilgstoši lija, valsts dienvidu daļā — arī stipri. Rīgā dienas nokrišņu daudzums sasniedza 22,2 mm, kopš mēneša sākuma galvaspilsētā nolija 87,6 mm jeb 184% no mēneša normas. Lietavu dēļ upēs ievērojami paaugstinājās ūdens līmenis.
* 23. maijs — centrālos un austrumu rajonus naktī un no rīta šķērsoja atmosfēras fronte ar nokrišņu zonu, nesot ilgstošu lietu. Galvaspilsētā kopš iepriekšējas dienas vakara nokrišņu daudzums pārsniedza 10 mm. Tikmēr LVĢMC izplatīja brīdinājumu par ūdens līmeņa celšanos Lielupes un Daugavas baseina upēs biežo un ilgstošo nokrišņu dēļ.
* 24. maijs — diennakts nokrišņu daudzums Skrīveru novērojumu stacijā sasniedza 35,5 mm.
* 29. maijs — lietus zonai atkal šķērsojot valsts teritoriju, Latvijas austrumu daļā dažviet mēreni stipri lija. Diennakts nokrišņu daudzums Madonā sasniedza 21,9 mm, bet mēneša nokrišņu daudzums sasniedza 170,6 mm, līdz ar to šis kļuva par mitrāko maiju kopš 1945. gada. Iepriekšējais maija rekords piederēja 2021. gadam, kad Madonā bija 156,5 mm nokrišņu.
* 30. maijs — Latgalē, Sēlijā un Vidzemes centrālajā un austrumu daļā naktī un no rīta tika reģistrētas pērkona lietusgāzes. Lielākais diennakts nokrišņu daudzums tika fiksēts Daugavpilī — 38 mm, Alūksnē nolija 28,2 mm, Rēzeknē 26,4 mm, Zosēnos 21,5 mm, Gulbenē, Jēkabpilī un Madonā nolija 15–18 mm. Kopš mēneša sākuma Madonā nokrišņu daudzums sasniedza 194 mm, lietavu dēļ Madonas novadā tika izskaloti ceļi, applūduši lauki un dārzi. Savukārt Līvānu novada pašvaldība plūdu draudu mazināšanai lūgusi vietējās mazās hidroelektrostacijas (HES) īpašnieku atvērt Dubnas upes slūžas līdz zemākajam ūdens līmenim ūdenskrātuvē.

### Jūnijs
* 2. jūnijs — no rīta un priekšpusdienā virzoties zema spiediena ieplakai ar atmosfēras fronti, valsts teritorijā lija, vietām stipri, nokrišņu daudzums daudzviet pārsniedza 10 mm. Intensīvo maija nokrišņu dēļ austrumu rajonos aizvien bija spēkā dzeltenais brīdinājums par augsto ūdens līmeni, un plūdu risks saglabājās.
* 5. jūnijs — pāri Latvijai virzījās gubu-lietus mākoņi, naktī zema spiediena ieplakas dēļ daudzviet lija, dienas laikā, pārsvarā valsts austrumu daļā tika reģistrētas pērkona lietusgāzes, viena neliela lietusgāze ar pērkonu šķērsoja arī Rīgas apkārtni. Lielākais nokrišņu daudzums tika fiksēts Daugavpilī — 23,7 mm, Bauskā, Dagdā un Rēzeknē tas sasniedza 17–19 mm. Ūdens līmenis upēs galvenokārt nedaudz svārstījās, straujāks kāpums tika novērots valsts ziemeļaustrumu upēs Vaidavā un Vecpalsā.
[alt=Undulatus asperatus mākoņi Rīgā, 2025. gada 6. jūnijs|thumb|180px|''Undulatus asperatus'' [mākoņi Rīgā 6. jūnijā]]
* 7. jūnijs — lielāko valsts daļu periodiski šķērsoja lietus mākoņi, dažkārt nesot īslaicīgas, bet stiprās lietusgāzes. Gulbenē, Alūksnē un Skrīveros nokrišņu daudzums sasniedza 12–13 mm, citviet nokrišņu bija mazāk.
* 9. jūnijs — kārtējam ciklonam sasniedzot Latvijas teritoriju, valdīja lietains un diezgan vējains laiks, dažviet nokrišņi bija ilgstoši un stipri, īpaši valsts ziemeļu daļā. Pēcpusdienā spēkā pieņēmas rietumu, dievidrietumu vējš, pārsniedzot 10–15 m/s, stiprākās vēja brāzmas tika fiksētas Ainažos — līdz 20 m/s. Diennakts nokrišņu daudzums Rūjienā, Ainažos un Madonā sasniedza attiecīgi 36,0 mm, 24,1 mm un 21,7 mm.
* 12. jūnijs — intensīviem nokrišņiem turpinoties, daļā upju turpinājās vai atsākās ūdens līmeņa kāpums, daudzviet Latgalē un Vidzemē saglabājās applūdušas teritorijas. Diennakts laikā daudzviet — galvenokārt Latgalē un Vidzemē — nokrišņu daudzums sasniedzis 10–18 mm, tomēr lielākais lietus daudzums tika reģistrēts Mērsragā, kur nolija 20 mm. Pūta arī brāzmains ziemeļrietumu, rietumu vējš līdz 13–15 m/s, piekrastē līdz 18–19 m/s.
* 15. jūnijs — Liepājā agrā rītā tika uzstādīts jauns minimālās gaisa temperatūras rekords, +5,7 °C. Dienā, spīdot saulei, Latgalē un valsts centrālajos rajonos gaiss iesila līdz +23, +24 grādiem.
* 16. jūnijs — siltākā diena pēdējo divu mēneša laikā, pirmo reizi kalendārajā vasarā daudzviet termometra stabiņš pārsniedza +25 grādus, augstākā gaisa temperatūra bija Mērsragā un Dobelē, kur tā sasniedza +27,1 °C, turklāt Mērsragā tika uzstādīts vietējas nozīmes 16. jūnija siltuma rekords. Rīgā bija precīzi +27 grādi, bet galvaspilsētā karstākais 16. jūnijs bija 1947. gadā, kad temperatūra paaugstinājās līdz +29,8 grādiem.
* 19. jūnijs — virs Latvijas veidojās gubu-lietus mākoņi, kas dienas laikā daudzviet nesa lokāli stipras lietusgāzes, pērkona negaisu, krasas vēja brāzmas un krusu, spēcīgākā un lielākā krusa bija Tukuma pusē. Dienas lielākais nokrišņu daudzums tika reģistrēts Dobelē, kur nolija 28,7 mm, Madonas novērojumu stacijā nokrišņu daudzums sasniedza 17,6 mm. Rucavā un Liepājas ostā tika fiksētas vēja brāzmas līdz 18 m/s.
* 20. jūnijs — no ziemeļiem valstij pāri virzījās nokrišņu zona, daudzviet, lielākoties Vidzemē, naktī ilgstoši un brīžiem arī stipri lija. Līdz plkst. 09.00 visvairāk nolija Priekuļos un Siguldā, kur nokrišņu daudzums sasniedza attiecīgi 24,0 mm un 20,6 mm. Rūjienā, Ainažos, Lielpēčos un Skrīveros nolija 15–16 mm, citviet līdz 10 mm, bet Kurzemi nokrišņi neskāra.
* 24. jūnijs — brīžiem lija, vietām stipri, visvairāk nokrišņu bija Jāņu rītā un priekšpusdienā valsts ziemeļos un austrumos. Kopējais nokrišņu daudzums Gulbenē un Madonā sasniedza 24–29 mm, citur 16–20 mm. Citviet valstī nolija līdz 10–13 mm.
* 29. jūnijs — lai gan laiks bija pārsvarā saulains, tikai atsevišķos rajonos nedaudz lija, visā valstī pūta rietumu, ziemeļrietumu vējš, brāzmās daudzviet sasniedzot 12–17 m/s, jūras konvekcijas dēļ stiprākās vēja brāzmas tika novērotas valsts austrumu daļā, līdz pat 20–21 m/s. Līdz plkst. 20.00 Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests saņēma vairāk nekā 140 izsaukumus, kur bija nepieciešams likvidēt vēja radītos postījumus, pārsvarā visos gadījumos koki nolūzuši uz ceļa braucamās daļas, bloķējot satiksmi. Visvairāk izsaukumu bija Vidzemē — 53, pārsvarā Gulbenes un Madonas novados, kā arī Latgalē — vairāk nekā 40. Pierīgā tika saņemti 17 izsaukumi, Zemgalē — 9, bet Kurzemē — 4.
* 30. jūnijs — atrodoties anticiklonam rietumos un ciklonam uz austrumiem no Latvijas, turpināja pūst brāzmains vējš. Rīgā ziemeļrietumu vēja brāzmas dienas vidū un pēcpusdienā sasniedza 20 m/s, vietām nesot vieglus postījumus.

### Jūlijs
* 2. jūlijs — uz neilgu laiku iestājās skaidrs un ļoti silts, pat karsts laiks, daudzviet gaisa temperatūra sasniedza +25, +28 grādus, visaugstāk termometra stabiņš paaugstinājās Skrīveros, kur gaiss iesila līdz +28,6 °C. Ap +27, +28 grādiem gaisa temperatūra svārstījās arī Dobeles, Jelgavas, Bauskas un Rīgas apkārtnē.
* 3. jūlijs:
** Visās novērojumu stacijās, izņemot Ainažus un Rūjienu, tika pārspēti maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Termometra stabiņš paaugstinājās līdz +28, +32 grādiem, augstākā gaisa temperatūra tika reģistrēta Mērsragā un Rīgā, **+32,4 °C**, līdz ar to tika sasniegts jauns 3. jūlija nacionālais karstuma rekords, šī bija pirmā un vienīgā reize 2025. gada vasarā, kad gaisa temperatūra pārsniedza +30 grādus. Vakarpusē pāri Latvijai virzījās aukstā atmosfēras fronte, tā ietekmē pastiprinājās vējš, kļuva būtiski vēsāks un vietām uzlija, stiprāks lietus ar pērkona negaisu un krusu šķērsoja Vidzemi.
** Galvaspilsētā gaiss sakarsa līdz **+32,4 °C**, tika pārspēts 105 gadus sens karstuma rekords. Iepriekšējā augstākā gaisa temperatūra, kas tika reģistrēta jūlija trešajā dienā, bija +29,9 grādi 1920. gadā.
* 7. jūlijs — Daugavā ūdens temperatūra no rīta sasniedza +15, +21 grādu, Latgales upēs +16, +20 grādus, Vidzemes upēs ūdens bija vēsāks, ap +14, +18 grādiem, Zemgales upēs +17, +21 grādi un Kurzemes upēs +14, +20 grādi, bet ezeros un ūdenskrātuvēs +15, +21 grāds. Atsevišķās upēs un upju posmos ūdens bija vēsāks.
* 9. jūlijs — vakarpusē Latvijas austrumu daļai pāri virzījās nokrišņu zona ar ilgstošu un vietām stipru lietu, nokrišņi turpinājās arī vēlāk naktī. Zīlānos kopējais nokrišņu daudzums sasniedza 45,6 mm, bet Zosēnu novērojumu stacijā — ieskaitot arī nakts nokrišņus, nolija puse no mēneša normas.
* 11. jūlijs:
** Naktī no dienvidiem Latviju šķērsoja nokrišņu zona ar stiprām lietusgāzēm un pērkona negaisu, vietām tika novērota arī krusa. Intensīvāki nokrišņi tika reģistrēti valsts austrumos. Līdz plkst. 09.00 visvairāk nolija Madonā, kur nokrišņu daudzums sasniedza 26,7 mm, Sīļos nolija 23,8 mm, bet Daugavpilī — 19,4 mm. Divās novērojumu stacijās (Madonā un Zīlānos) līdz šīm jau tika pārsniegta mēneša nokrišņu norma. Augšdaugavas novadā lietavu dēļ applūdis un slēgts ceļš Ambeļi-Višķi.
** Virs valsts centrālajiem un austrumu rajoniem pēcpusdienā un vakarā veidojās negaisa mākoņi, īpaši Vidzemē un Latgalē, atnesot lietusgāzes, krasas vēja brāzmas un lielgraudu krusu. Lielākā krusa tika fiksēta Smiltenes novadā, kur krusas graudu izmērs pēc neoficiāliem datiem sasniedza 11,5 cm, kas ir jauns Latvijas rekords. Lielie krusas graudi Smiltenes pusē pat ieplēsuši kādas mašīnas vējstiklu, taču krusa tika novērota arī Gulbenes un Kārsavas novadā. Negaiss radīja arī elektroapgādes traucējumus, ap plkst. 20.00 elektroapgāde tika traucēta ap 1500 klientiem Balvu, Valmieras un Madonas novados. Savukārt Rīgā tieši kādas dzīvojamās ēkas priekšā iespēris zibens, atstājot pusi iedzīvotāju bez elektrības. Kopumā lielākais dienas nokrišņu daudzums un stiprākās vēja brāzmas tika fiksētas Alūksnes novērojumu stacijā, attiecīgi 22 mm lietus un 17 m/s.
* 13. jūlijs — ziemeļaustrumu novados tika reģistrēti negaisi un stipras lietusgāzes, kas virzījās uz ziemeļrietumiem uz Igauniju. Dažu stundu laikā Rūjienā nokrišņu daudzums sasniedza 26,2 mm, bet Alūksnē 22,5 mm.
[alt=|thumb|160px|Zibens iespēris [Rīgas televīzijas tornis|Rīgas televīzijas tornī 17. jūlijā]]
* 15.—16. jūlijs — abās dienās virs valsts teritorijas aktīvi veidojās gubu-lietus mākoņi, daudzviet visos reģionos tika novērotas lokālas pērkona lietusgāzes, dažviet negaisa laikā nokrišņi bija īpaši intensīvi. 15.07. lietus un negaisa mākoņi visvairāk pārstaigāja Kurzemes dienvidrietumu daļu un Vidzemi, līdz plkst. 17.00 Rucavā negaisā nolija 35,1 mm, bet Siguldā 19,9 mm. Jau nākamajā naktī un dienā (16.07.) tikpat kā lielākajā Latvijas daļā īslaicīgi lija un dārdēja pērkons, naktī visvairāk nolija Jelgavā (īsā laikā 25,2 mm), dienā līdzīgā lietusgāžu ietekmē stundas nokrišņu daudzums Kalnciemā sasniedza 34,9 mm, Daugavgrīvā 15,8 mm, Skultē 10,5 mm.
* 17. jūlijs — Rīgu, kā arī Latgales un Zemgales dienvidu daļu, mazākā mērā citas vietas, pēcpusdienā šķērsoja pērkona negaiss ar lokāli stipru lietu. Stiprais lietus Rīgā applūdīnāja dažas ielas, piemēram, tika applūdināta Latgales iela pie 125. nama, kur uz laiku tika apturēta tramvaju satiksme. Tāpat negaisa laikā zibens iespēra Rīgas radio un televīzijas tornī.
* 20. jūlijs — Mērsragā naktī termometra stabiņš noslīdēja vien līdz +20,5 °C, līdz ar to šī bija pirmā tropiskā nakts Latvijas teritorijā 2025. gada vasaras sezonā. Šī bija arī vienīgā vieta valstī, kur gaisa temperatūra nenoslīdēja zem +20 grādiem, citviet gaiss atdzisa līdz +15, +19 grādiem. Minimālā gaisa temperatūra gan Rīgas centrā, gan arī Daugavgrīvā sasniedza +19,5 °C.
* 23. jūlijs — tā kā virs Latvijas veidojās mazkustīgie gubu-lietus mākoņi, daudzviet stipri lija un ducināja pērkons, īsā laikā nesot lielu nokrišņu daudzumu. Kuldīgā un Pāvilostā stundas laikā nolija attiecīgi 19,9 mm un 15,9 mm, daudz lija arī Jelgavā, kur vienā stundā nolija 57 mm, tur applūda zemākajās vietās esošās ielas (tikmēr Jelgavas meteostacija Staļģenē nefiksēja nokrišņus). Pēc plkst. 16.00 stipro lietavu zona šķērsoja arī daļu Rīgas, dažās galvaspilsētas vietās lokāli applūda ielas, tikmēr, piemēram, pilsētas centrā nelija nemaz, bet Daugavgrīvā nolija ap 10 mm lietus.
* 24. jūlijs — lielākais nokrišņu daudzums diennakts laikā bija Pāvilostā (22,8 mm), Kuldīgā (28,8 mm), Skrīveros (32,1 mm), Stendē (39,1 mm) un Daugavpilī (42,1 mm). Naktī Vidzemē un Latgalē turpinājās stipri nokrišņi, uz rīta pusi tie skāra Rīgu un tās apkārtni, dienas otrajā pusē spēcīgākās lietusgāzes ar zibeņošanu šķērsoja Vidzemes ziemeļu un ziemeļaustrumu daļu. Pilsētās intensīvo nokrišņu dēļ veidojās lokāli plūdi, piemēram, Valmierā un Daugavpilī.
[alt=Negaiss pie Baltinavas, 2025. gada 24. jūlijā|thumb|180px|Negaiss pie [Baltinava|Baltinavas, 2025. gada 24. jūlijā]]
* 27. jūlijs — pievakarē Rīgā un valsts austrumos spēkā bija dzeltenais (vēlāk galvaspilsētā arī oranžais) brīdinājums par pērkona negaisu ar lokāli ļoti stiprām lietusgāzēm. Pēc plkst. 17.00 lietusgāžu mākoņi šķērsoja valsts centrālo daļu, visvairāk nolija Rīgas apkārtnē un Ogres novadā, nokrišņu daudzums Rīgas centrā sasniedza 13 mm, Lielpečos 16,3 mm.
* 29. jūlijs — dažviet, tostarp arī Rīgā, tika reģistrēta šīs vasaras pirmā un vienlaicīgi arī pēdējā tropiskā nakts, kad gaiss nebija vēsāks par +20 grādiem, bet kopumā šī bija otrā tāda nakts valsts mērogā. Minimālā gaisa temperatūra Rīgas centrā sasniedza +20,8 °C. Tropiskā nakts tika fiksēta arī Mērsragā, Skultē un Ainažos.
* 30. jūlijs — rietumu un centrālajos rajonos pāri virzījās plaša nokrišņu zona, atnesot ilgstošu, brīžiem stipru lietu. Intensīvākie nokrišņi skāra Saldus apkārtni, kur līdz plkst. 20.00 nokrišņu daudzums pilsētas novērojumu stacijā sasniedza 52,2 mm. Daudz nolija arī Dobelē, kur nokrišņu daudzums sasniedza 44,6 mm, un Kuldīgā — 33,3 mm. Citviet Kurzemē un Zemgalē nolija ap 15–25 mm, pārējā Latvijā nokrišņu bija maz, Vidzemi šķērsoja lokālas lietusgāzes ar pērkonu, bet tās neskāra nevienu no novērojumu stacijām.

### Augusts

Līdzās 2012. gadam, šī gada augusts bija vēsākais 21. gadsimtā, ar vidējo gaisa temperatūru valstī +15,9 °C. Lielākā novirze no normas bija Rīgā (–1,4 °C).

* 1. augusts — valsts vidienē naktī un no rīta daudzviet intensīvi lija, vislielākais nokrišņu daudzums tika reģistrēts Skrīveros, kur līdz rītam nolija ap 35 mm, un Rīgā, kur līdz plkst. 14.00 nokrišņu daudzums sasniedza 41,7 mm jeb 53% no mēneša normas. Šī bija gada otrā lietainākā diennakts galvaspilsētā. Intensīvo nokrišņu dēļ applūda vairāki Rīgas dārzi un parki, kā arī Latvijas Nacionālā mākslas muzeja tehniskās telpas.
[alt=Iespaidīgs negaisa mākonis virs Liepājas, 2025. gada 3. augustā|thumb|140px|Iespaidīgs negaisa mākonis virs [Liepāja|Liepājas, 2025. gada 3. augustā]]
* 4. augusts — gubu-lietus mākoņiem veidojoties un virzoties no dienvidiem uz ziemeļiem, lija un dārdēja pērkons, atsevišķos rajonos tika reģistrētas īpaši stipras lietusgāzes un krasas vēja brāzmas. Lokāls, bet ļoti spēcīgs lietus šķērsoja Gulbeni, kur mazliet vairāk nekā stundas laikā nolija 49 mm, kas ir 70% no visas mēneša normas. Tikmēr Valmieras novada Mazsalacā īsi pēc plkst. 16.00 negaiss atnesa arī krusu, dažu krusas graudu izmērs bija aptuveni 2 cm.
* 6. augusts — atmosfēras frontes aizmugurē veidojās gubumākoņi, kas daudzviet periodiski nesa īslaicīgu, brīžiem mēreni stipru lietu ar brāzmainu vēju, dažviet arī ar pērkona negaisu. Jūrmalā negaisa laikā bira arī krusa, spēcīgākās vēja brāzmas (līdz 17 m/s) tika fiksētas piekrastes reģionos.
* 7. augusts — septiņu dienu laikā Gulbenes novērojumu stacijā nokrišņu daudzums (no 1. augusta) sasniedza 65,8 mm, kas ir teju visa mēneša norma (70,6 mm). Arī vairākās citās valsts novērojumu stacijās attiecīgajā laika posmā tika sasniegta puse no mēneša nokrišņu normas. Joprojām, īpaši valsts austrumos, ūdens līmenis upju baseinos bija liels, vide pārmitra, palienes un zemākās vietas applūdušas.
* 9. augusts — vēsākais rīts pēdējā mēneša laikā, Zosēnos un Madonā rīta agrumā gaiss atdzisa līdz +7 grādiem, tikmēr spīdot saulei, Jelgavas, Dobeles un Bauskas apkārtnē termometra stabiņš pēcpusdienā paaugstinājās līdz +26 grādiem.
* 14. augusts — viena no retajām dienām šajā vasaras sezonā, kad visā valstī laiks bija sauss un saulains, un nokrišņi nekur netika reģistrēti. Gaisa temperatūra svastījās no +7 grādiem agrā rītā Madonā un Zosēnos līdz nepilniem +27 grādiem Dobeles pusē.
* 16. augusts — aukstā atmosfēras fronte naktī virzījās pāri Latvijai, daudzviet tika novērots pērkona negaiss ar mēreni stipru lietu, dažviet Vidzemē lokāli bija arī stipras lietusgāzes. Spēcīgākais negaiss plosījās posmā starp Jelgavu un Jūrmalu, kā arī gar Rīgas dienvidiem, kur tika reģistrēta diezgan intensīva zibeņošana.
* 17. augusts — pastiprinoties ziemeļu, ziemeļrietumu vējam valstij pāri virzījās gubu-lietus mākoņi, stiprākie nokrišņi šķērsoja Latvijas teritoriju tuvāk rītam un priekšpusdienā. Līdz plkst. 13.00 nokrišņu daudzums Priekuļos (kopš 16.08) sasniedza 38,8 mm, Siguldā līdz tām laikam nolija 34,5 mm. Savukārt stiprākais vējš tika novērots jūras piekrastē — Ventspilī vēja brāzmām sasniedzot pat 20 m/s.
* 20. augusts — lielā daļā valsts iestājās meteoroloģiskais rudens — periods ar piecãm secīgām diennaktīm ar vidējo gaisa temperatūru zem +15 grādiem.
* 21. augusts — dzestrākā šis vasaras nakts, atsevišķos rajonos Vidzemē, piemēram, Gulbenes novadā, kā arī citās vietās Vidzemes ziemeļos, tika fiksēta pirmā rudens salna. Zemākā gaisa temperatūra tika reģistrēta Zosēnos, kur gaiss atdzisa līdz +2,4 °C, un Stendē (+2,9 °C). Teju visur termometra stabiņš bija zem +10 grādu atzīmes, izņemot Rīgas centru (+10,3 °C) un Daugavgrīvu (+11,4 °C).
* 26. augusts: 
** Nakts otrajā pusē, no rīta un priekšpusdienā līdz ar ziemeļrietumu vēju pāri Rīgas līcim plūstošais, vēsais gaiss aktivizēja līča efektu — virs siltajiem ūdeņiem aktīvi veidojās gubu mākoņi, kas pa vējam, vienā joslā, ilgstoši skāra nelielu teritoriju, kā rezultātā Rīgā un tās apkārtnē, ar nelieliem pārtraukumiem plosījās pērkona negaisi ar ļoti intensīvam lietusgāzēm un krusu. No pusnakts līdz plkst. 11.00 galvaspilsētā nolija 45 mm, bet, ieskaitot iepriekšējo vakaru, kad negaisi sākās, 54 mm lietus (visa mēneša klimatiskā norma ir 77,9 mm), līdz ar to šī kļuva par lietaināko 2025. gada dienu Rīgā. Savukārt kāda privāta meteostacija Sarkandaugavā reģistrēja pat 85 mm nokrišņu. Lietusgāzes Rīgā applūda ielas, tostarp Duntes iela, Madonas iela, Gaigalas iela, Ganību dambja un Bukultu ielas krustojums, kā arī citās vietas. 
** Diennakts kopējais nokrišņu daudzums Rīgas centra meteostacijā (kopš 25.08 vakara) sasniedza 61,2 mm.
* 30. augusts — kamēr gar valsts rietumu un centrālajiem rajoniem virzījās atmosfēras fronte, nesot mākoņainu un vēsāku laiku ar nelielu lietu, tikmēr dienvidaustrumu pusē laikapstākļus ietekmēja anticiklona ziemeļrietumu daļa, kur valdīja krietni saulaināks un siltāks laiks, Daugavpils un Dagdas apkārtnē pēcpusdienā gaiss iesila līdz +26, +27 grādiem.

### Septembris
* 1. septembris — galvenokārt valsts dienvidos no rīta sabiezēja migla, redzamība tajā nepārsniedza 100–200 metrus. Balstoties uz LVĢMC datiem, mazākā redzamība piecos rītā bija 110–170 metri Skrīveru, Rucavas un Zīlānu novērojumu stacijā.
* 6. septembris:
** Ļoti silts un saulains laiks lielākajā Latvijas daļā, gaisa temperatūra sasniedza +23, +27 grādus, siltākais laiks valdīja Gulbenē (+27,0 °C) un Rūjienā (+28,2 °C), kur tika uzstādīti jauni maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Siltā un mitrā gaisā dažviet veidojās gubu-lietus mākoņi, priekšpusdienā lielākoties Zemgalē, vakarā Jūrmalas un Tukuma apkārtnē lokāli lija un dārdēja pērkons, vairāk nolija Bauskā, kur dažu stundu laikā nokrišņu daudzums sasniedza 14,5 mm.
** Atsevišķās Rīgas peldvietās ūdens temperatūra paaaugstinājās līdz +19, +20 grādiem. Siltākais ūdens bija Bābelīša ezerā, kur tas bija +20 grādu silts, un Daugavā pie Ķīpsalas +19 grādu silts. Ķīšezerā un Lucavsalas peldvietā ūdens temperatūra sasniedza +18 grādus, Vakarbuļļu peldvietā +17 grādus, bet Vecāķu peldvietā un Daugavā pie Rumbulas +16 grādus.
* 7. septembris — Alūksnē un Gulbenē, gaisa temperatūrai paaugstinoties attiecīgi līdz +25,6 °C un +26,7 °C, tika pārspēti siltuma rekordi. Tikmēr agrā rītā no dienvidiem pāri valsts centrālajiem rajoniem pārstaigāja pērkona lietusgāzes, Rīgā, Kalnciemā, Jelgavā un Dobelē nolija 10–12 mm lietus, Daugavgrīvā nokrišņu daudzums sasniedza 23 mm.
* 8. septembris — Ventspilī, vējam pūšot no dienvidaustrumiem, termometra stabiņš paaugstinājās līdz +28,0 °C, līdz ar to tika uzstādīts maksimālās gaisa temperatūras rekords. Pietruka tikai 0,1 grāds, lai atkārtot nacionālo siltuma rekordu, kas tika uzstādīts 2024. gadā Liepājā. Vēl viens siltuma rekords tika pārspēts Ainažos (+25,8 °C).
* 12. septembris — pār Latviju stiepās atmosfēras fronte, kas sākumā nesa plašu nokrišņu zonu ar mēreni stipru lietu, vēlāk arī atsevišķus lietus mākoņus, dažviet, pārsvarā Kurzemes piekrastes reģionos tika reģistrēts arī pērkona negaiss. Vislielākais nokrišņu daudzums tika fiksēts Ventspilī (14 mm) un Kolkā (27 mm). Ventspils ielās stiprā lietus laikā veidojās lielās peļķes, apgrūtinot transporta satiksmi.
* 15. septembris — mēneša pirmajā pusē Rucavā nokrišņu daudzums sasniedza 83 mm, kas atbilst visa septembra nokrišņu normai, turpretī citā valsts daļā — Dagdā nolija tikai 1 mm.
* 16. septembris — pusdienlaikā Ventspils novada Užavā lokālu lietusgāžu laikā tika novērots pērkona negaiss ar diezgan intensīvu krusu. Lietus mākoņi pārvietojās pāri visiem valsts reģioniem, vakarā tāda gubumākoņu ietekmē Liepājas ostā tika fiksētas vēja pastiprināšanās līdz pat 25 m/s.
[alt=Ventas rumba 2025. gada 18. septembrī|thumb|180px|[Ventas rumba 2025. gada 18. septembrī]]
* 21. septembris — pēdējā vasarīgi siltā diena šajā gadā, gaisa temperatūra daudzviet sasniedza +21, +25 grādus, Bauskas novērojumu stacijā pat +26,4 °C. Dagdā (+24,2 °C) un Dobelē (+25,8 °C) tika uzstādīti jauni 21.09. siltuma rekordi, Dobelē arī trešās dekādes rekords. Citviet rekordu nebija, jo vairumā maksimālās gaisa temperatūras rekordi, arī galvaspilsētā, tika sasniegti 2018. gada 21. septembrī.
* 24. septembris — aukstākais rīts kopš maija, lielākajā valsts daļā termometra stabiņš noslīdēja līdz +1, +5 grādiem, siltāks bija piekrastē, Madonā gaiss atdzisa līdz +0,9 °C. Sākot ar rītu, vēsam gaisam plūstot pār relatīvi silto Baltijas jūru, veidojās līča efekta nokrišņu mākoņi, un valsts vidienē, Rīgas līča piekrastes dienvidos un Vidzemes rietumos, palaikam lija, tostarp stipri. Rīgā tika reģistrēts pērkona negaiss un krusa, visvairāk nolija Skultes un galvaspilsētas apkārtnē.
* 25. septembris — noskaidrojoties debesīm, Latvijas austrumos gaisa temperatūra rīta stundās noslīdēja līdz 0, +2 grādiem, viszemāk termometra stabiņš pazeminājās Daugavpilī (–0,2 °C), Rēzeknē (–0,2 °C) un Alūksnē (–0,5 °C), līdz ar to pirmo reizi 2025. gada rudens sezonā gaisa temperatūra noslīdēja zem nulles.
* 26. septembris — iestājoties spēcīgam anticiklonam, Latvijā bija augstākais spiediens kopš februāra, valdīja lielākoties saulains un sauss laiks. No rīta Daugavpils novērojumu stacijā termometra stabiņš noslīdēja līdz –0,3 °C, citviet gaisa temperatūra dominēja virs nulles.
* 29. septembris — debesis bija skaidras, naktī gaisa temperatūra daudzviet pazeminājās līdz +1, +4 grādiem, valsts austrumos līdz 0, –2 grādiem. Zemākā temperatūra novērojumu tīklā tika reģistrēta Zosēnos, –1,8 °C. Siltāks bija Rīgas līča rietumu piekrastē, ap +7, +9 grādiem, bet dienā gaiss iesila vien līdz +9, +13 grādiem.
### Oktobris
* 4. oktobris — ciklona priekšpusē rietumu un centrālajos rajonos nedaudz pastiprinājās vējš, brāzmās līdz 10–15 m/s, Kolkā vakarā tika reģistrētas vēja brāzmas līdz 19 m/s. Vēlā vakarā no dienvidrietumiem valstij sāka tuvoties nokrišņu zona.
* 6. oktobris — laikapstākļus ietekmēja izzūdošs ciklons, tā centrs no Baltijas jūras dienvidiem virzījās uz Polijas vidieni. Gan naktī, gan arī dienu iepriekš, daudzviet, īpaši Kurzemē, lija, brīžiem mēreni stipri, nokrišņi vietām bija arī ilgstoši. Liepājā nokrišņu daudzums sasniedza 31 mm jeb 37% no visa mēneša normas.
* 12. oktobris:
** Latviju no ziemeļrietumiem šķērsoja neliels, bet aktīvs ciklons, uz tā aukstās atmosfēras frontes veidojās intensīva konvektīvā aktivitāte, daudzviet, ik pa laikam, tika reģistrētas īslaicīgas lietusgāzes ar krusu un spēcīgām vēja brāzmām. Stiprākie nokrišņi skāra Gulbeni, kur nokrišņu daudzums pārsniedza 20 mm, bet lielākās vēja brāzmas tika fiksētas galvaspilsētā, priekšpusdienā Rīgas centrā vējš brāzmās pastiprinājās līdz 26 m/s, Daugavgrīvā pat līdz 29 m/s. Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests līdz vēlai pēcpusdienai saņēma 97 izsaukumus, kas saistīti ar spēcīgā vēja radītiem postījumiem. Lielākoties izsaukumi tika saistīti ar nolūzušu koku sazāģēšanu un novākšanu no ceļu braucamajām daļām, kur tie bija bloķējuši satiksmi. Lielākā daļa izsaukumu tika reģistrēta Rīgā, Jūrmalā, kā arī Ropažu, Mārupes, Ķekavas un Ogres novados.
** Ap plkst. 13.20 Balvu novada Šķilbēnu pagastā tika novērots slapjš sniegs, šīs bija pirmās sniegpārslas 2025./2026. gada sezonā. Aculiecinieki ziņoja par pirmo slapjo sniegu arī Viļakas pusē, no novērojumu stacijām tās tika fiksēts arī Gulbenes, Rūjienas, Zosēnu un Alūksnes novērojumu stacijās.
[alt=Zelta rudens Uzvaras parkā, 12. oktobris |thumb|180px|Zelta rudens [Uzvaras parks|Uzvaras parkā, 12. oktobris]]
* 13. oktobris — zaudējot savu spēku, tomēr ciklons turpināja ietekmēt laiku valsts teritorijā, aizvien pūta stiprs ziemeļu, ziemeļrietumu vējš, vēja brāzmas piekrastes rajonos sasniedza 20 m/s, rītā Ventspilī 23 m/s. Palaikam lija, reizēm stipri, visvairāk lietus mākoņu bija valsts vidienē, kur darbojās arī līča efekts.
* 15. oktobris — Rīgā visu nakti lija, ar pārtraukumiem nokrišņi turpinājās arī dienas pirmajā pusē, brīžiem lietus bija mēreni stiprs. Kopā nokrišņu daudzums galvaspilsētas centrā sasniedza 11,7 mm, diezgan līdzīgi nolija arī Daugavgrīvā (11,6 mm).
* 19. oktobris — termometra stabiņš Latvijas lielākajā daļā naktī noslīdēja zem nulles, virs tās saglabājās tikai vietām Kurzemes piekrastē, posmā no Dobeles līdz Rīgai, kā arī Krievijas pierobežā Latgales pusē. Zemākā gaisa temperatūra tika fiksēta Madonā (–5,1 °C) un Zosēnos (–5,7 °C), aukstuma rekordi netika pārspēti, jo citos gados bija vēl aukstāks. Citviet gaiss atdzīsa līdz 0, –2 grādiem, savukārt Ventspilī nebija vēsāks par +2,8 °C.
* 20. oktobris — nakts rietumu un centrālajos rajonos bija diezgan mākoņaina, termometra stabiņš svarstījās ap +1, +4 grādiem, bet valsts austrumos, debesīm skaidrojoties, valdīja sals, gaiss atdzīsa līdz –2, –5 grādiem. Savukārt Daugavpilī ap saullēktu gaisa temperatūra pazeminājās līdz –6,5 °C, kļustot par aukstāko oktobra rītu un aukstāko līdz šīm rudenī. Līdzīga temperatūra tika reģistrēta arī nākamājā rītā, 21. oktobrī.
* 24. oktobris — īslaicīgi kļuva siltāks, daudzviet gaiss iesila līdz +11, +14 grādiem, tomēr laiks bija apmācies un teritoriju no dienvidiem sāka šķērsot lietus mākoņi, vairāk tie virzījās pāri Kurzemei.
* 25. oktobris — uz rīta pusi Latvijas teritoriju no dienvidaustrumiem sasniedza plaša nokrišņu zona, rīta un dienas stundās Kurzemē un valsts vidienē, vēlāk arī austrumu rajonos nesot ilgstošu un brīžiem stipru lietu. Stiprākie nokrišņi skāra Rīgas reģionu, Zemgali un Vidzemes dienvidrietumu daļu. Nokrišņu daudzums Jelgavā, Bauskā, Skrīveros sasniedza 25–30 mm, Rīgā 38 mm, kas ir puse no mēneša normas, citviet nolija pāravarā 10–20 mm, mazāk nokrišņu bija vietām valsts ziemeļos un atsevišķās piekrastes rajonos. Rīgā pēc ilgstošām lietavām uz kādu laiku applūda vairākās ielas, viena no tām bija Šarlotes iela. Lietavas sāka mazināties tikai vēlā vakarā, austrumos vēl lija arī pēc pusnakts.
[thumb|250px|Rudens diena [Bauskas novads|Bauskas novada Valles pagastā 29. oktobrī]]
* 27. oktobris — pēc lietavām Latvijas upēs paaugstinājās ūdens līmenis, vietām valsts rietumu un centrālajā daļā tas kāpa par vairāk nekā metru. Lielupē augšpus Jelgavas ūdens līmenis cēlās par aptuveni metru, Mūsā pie Bauskas tas kāpa par 1,1 metru, arī Lielupes baseina upēs Bērzē, Misā un Svētē ūdens līmenis paaugstinājās par aptuveni metru. Ogres upes augštecē ūdens līmenis kāpa par metru, bet upes lejtecē ūdens līmenis cēlās par 40–80 centimetriem. Mazajā Juglā ūdens līmenis paaugstinājās par pusmetru, Lielajā Juglā — par vairāk nekā metru. Citās Vidzemes upēs, kā arī Latgales upēs ūdens līmeņa kāpums bijis mazāks. Kurzemes upēs ūdens līmenis daudzviet arī cēlās par aptuveni metru.
* 31. oktobris — virs valsts atradās ciklona centrs, tādēļ visur sedza bieza mākoņu sega un palaikam arī lija, spēcīgākais lietus tika novērots pirms pusnakts (30. oktobra vakarā) valsts vidienē, pārsvarā Rīgas reģionā.
### Novembris
* 3. novembris — no rīta valsts austrumu novados lija, savukārt citviet izveidojās bieza migla, atbilstoši LVĢMC datiem mazākā redzamība ap 5.00 rītā bija 120–210 metri Dobelē, Liepājā, Rucavā, Rūjienā un Saldū. Visā valstī gaisa temperatūra sasniedza +7, +9 grādus.
* 6. novembris — tikpat kā visā Latvijas teritorijā gaisa temperatūra paaugstinājās līdz +9, +12 grādiem, savukārt Pāvilostā un Kolkā gaiss iesila līdz pat +13 grādiem, attiecīgi līdz +13,2 °C un +13,6 °C. Šajās divās novērojumu stacijās tika uzstādīti jauni maksimālās gaisa temperatūras rekordi, un tie bija pirmie siltuma rekordi kopš septembra. Maksimālā gaisa temperatūra Rīgā sasniedza +11,6 °C.
* 7. novembris:
** Mākoņu daudzumam samazinoties un uzspīdot saulei, valsts lielākajā daļā gaiss iesila līdz +10, +14 grādiem, bet Mērsragā termometra stabiņš paaugstinājās līdz **+15,4 °C**, un tā ir augstākā gaisa temperatūra, kāda 7. novembrī Latvijā bijusi, kopš veic laikapstākļu novērojumus. Šis ir arī viens no vēlākajiem datumiem rudenī, kad Latvijā fiksēts +15 grādu siltums. Vēsturē zināmi tikai vēl daži gadījumi, kad tik vēlu novembrī bija +15 grādi: visvēlākais datums ir 12. novembris, kad 2022. gadā Mērsragā un 1944. gadā Skrīveros bija +15 grādus silts. Kopumā 11 novērojumu stacijās tika uzstādīti jauni maksimālās gaisa temperatūras rekordi — Dagdā, Dobelē, Kolkā, Madonā, Mērsragā, Rīgā, Saldū, Skrīveros, Skultē, Stendē un Zīlānos.
** Rīgā tika uzstādīts jauns šīs dienas absolūtais gaisa temperatūras maksimums, **+13,6 °C**. Iepriekšējais rekords tika reģistrēts 1934. gadā (+13,0 grādi) un līdz šīm tās bija visas valsts mēroga rekords.
* 13.—14. novembris — Latviju uz īsu brīdi ar brāzmainiem rietumu, dienvidrietumu vējiem ieplūda siltas gaisa masas, līdz ar to gan 13.11., gan 14.11. tika uzstādīti jauni maksimālās gaisa temperatūras rekordi. 13. novembra dienas vidū Kolkā, vēlāk vēlā vakarā vēl septiņās  novērojumu stacijās tika uzstādīti siltuma rekordi, tostarp arī visas Latvijas siltuma rekords — īsi pirms pusnakts Mērsragā gaiss iesila līdz **+12,4 °C**. Pēc pusnakts gaisa temperatūra vēl turpināja paaugstināties un nakts vidū Rīgā termometra stabiņš sasniedza **+12,9 °C**, uzstādot jaunu 14.11. valsts siltuma rekordu. Maksimālās gaisa temperatūras rekordi sasniegti arī Bauskā, Dagdā, Daugavpilī, Dobelē, Gulbenē, Kolkā, Liepājā, Madonā, Pāvilostā, Rēzeknē, Rucavā, Stendē, Saldū un Ventspilī. Pūta stiprs vējš, naktī Liepājas un Ventspils ostā vēja brāzmas sasniedza 21 m/s. Bet jau no rīta ar ziemeļrietumu, ziemeļu vēju sāka ieplūst vēsāks gaiss.
* 15. novembris — dažadās valsts vietās nakts un rīta gaitā uzsniga pirmais sniegs, izveidojot plānu sniega kārtiņu, nesasniedzot pat 1 cm. Vidzemē un Kurzemē vietām uz ceļiem izveidojās apledojums, kas apgrūtināja braukšanu pa galvenajiem autoceļiem. Aizvien saglābajās brāzmains vējš, piekrastē tika fiksētas vēja brāzmas līdz 15–18 cm, Ventspils pusē līdz 20 m/s. Vakarpusē daudzviet piesala, Daugavpilī tuvoties naktij, termometra stabiņš noslīdēja līdz nepilniem –6 grādiem.
[thumb|250px|Plāna sniega sega [Alūksnes novads|Alūksnes novada Mārkalnē 17. novembra rītā]]
* 19. novembris — līdzīgi kā iepriekšējās dienās, daudzviet palaikam sniga, stiprākos nokrišņus atnesa no jūras nākoši mākoņi Kurzemē un Vidzemē. Dažviet Vidzemē uzsniga vairāk nekā 10 cm sniega, dziļākais sniegs valsts novērojumu stacijās agri no rīta bija Rūjienā, kur izveidojās līdz 12 cm bieza sniega sega. Līdz 4–5 cm sniega bija Zosēnu, Siguldas un Irbenes pusē, dienas laikā tikpat daudz sniega uzsniga arī Alūksnē. Pirmā neliela sniega kārtiņa nakts otrajā pusē izveidojās arī Rīgā, kas saglābajās vien dažas stundas; vēlāk slapjš sniegs mijās ar lietu.
* 23. novembris: 
** Kamēr daļā jūras piekrastes gaisa temperatūra naktī nebija zemāka par +4, +5 grādiem, dažviet valsts dienvidaustrumos, debesīm noskaidrojoties, termometra stabiņš noslīdēja līdz –7 grādiem. Zemākā temperatūra tika reģistrēta Daugavpils novērojumu stacijā, kur gaiss atdzīsa līdz –7,3 °C, kā arī Dagdas novērojumu stacijā, –6,8 °C. Lielā valsts daļā kaut nedaudz, bet termometra stabiņš pazeminājās zem nulles, Rīgā minimālā gaisa temperatūra nakts laikā bija –0,8 °C.
** Kopumā valstī, jo īpaši valsts austrumos, šī bija pirmā secīgā diena no piecām ar diennakts vidējo gaisa temperatūru zem nulles — iestājās meteoroloģiskā ziema. Alūksnē tās sākās jau 15. novembrī.
* 27. novembris — naktī pāri Latvijai virzījās ar dienvidu ciklonu saistīta plaša nokrišņu zona, valsts austrumu un centrālajos rajonos nesot sniegu, slapju sniegu, vietām stipru, kas Latgalē pārgāja sasalstošā lietū jeb atkalā, radot apledojumu uz ceļiem. Rītā lielāko teritorijas daļu, izņemot Kurzemi, klāja neliela sniega sega, biezākā sniega kārta izveidojās Alūksnes un Zosēnu novērojumu stacijās — līdz 8 cm.
* 29. novembris — priekšpusdienā valsts vidienē, vēlāk arī Vidzemē, lija lietus, bet gaisa temperatūra bija negatīva, līdz ar to iestājās atkala. Atsevišķos reģionos atkala izraisīja ļoti stipru apledojuma uzkrāšanos, dažviet uz koku zariem un citām virsmām ledus slānis bija vairāk nekā centimetra biezumā. Aculiecinieki ziņoja par iespaidīgu atkalu Cēsu novada Zaubes pusē, kā arī citviet Vidzemē. Vidzemes reģionā bija spēkā oranžās pakāpes brīdinājums.

### Decembris
* 4. decembris — vienlaidu sniega kārta tikpāt kā visā valsts teritorijā nokusa, valdīja dūmakains un miglains laiks, gaisa temperatūra sasniedza +1, +4 grādus, Daugavpils apkārtnē gaiss iesila līdz +5 grādiem.
* 9.—11. decembris — trīs dienās Latvijā tika laboti 56 maksimālās gaisa temperatūras rekordi, tai skaitā 10. un 11. decembra nacionālais rekords. 09.12. augstākā gaisa temperatūra bija +9,4 °C Bauskā un septiņās novērojumu stacijās tika uzstādīti jauni maksimālās gaisa temperatūras rekordi. 10.12. termometra stabiņš visaugstāk — līdz **+9,9 °C** — paaugstinājās vēlā vakarā Rīgā, par grādu pārspējot iepriekšējo 10. decembra Latvijas rekordu, kas tika reģistrēts 1964. gadā Kolkā. Vietējais 10. decembra siltuma rekords tika labots visās 25 novērojumu stacijās. 11.12. augstākā gaisa temperatūra valstī bija **+9,4 °C** Daugavpilī. Iepriekšējais 11. decembra nacionālais siltuma rekords bija +8,6 grādi 1944. gadā Jelgavā. Šī datuma vietējais temperatūras rekords naktī tika pārspēts visās novērojumu stacijās, izņemot Skulti.
* 13. decembris — aizvadītā nakts bija vēsa, visā valsts teritorijā gaisa temperatūra noslīdēja zem nulles, viszemāk tā pazeminājās Zīlānos un Zosēnos (–7,2 °C), Daugavpilī (–7,4 °C) un Alūksnē (–7,7 °C). Citviet valdīja neliels sals, 0, –5 grādu robežās, kas saglabajās arī dienas laikā.
* 14. decembris — lielāko daļu Latvijas nakts gaitā piemeklēja snigšana, uz rīta pusi daudzviet zemi klāja 1–4 cm bieza sniega kārta, vairāk sniega bija Zemgalē un Rīgas apkārtnē, vēlā vakarā Alūksni klāja 5 cm biezs sniegs. Turpretī Kurzemē jau uz rīta pusi gaiss iesila līdz +7 grādiem, līdz vakaram atkusnis iestājās arī valsts centrālajos rajonos, vēlāk naktī arī austrumos.
* 18. decembris — Saldus, Alūksnes un Balvu apkārtnē apledojuma dēļ no rīta tika appgrūtināta braukšana pa galvenajiem un reģionālajiem autoceļiem. Gaisa temperatūra agrā rītā bija no –0,2 grādiem Rēzeknē līdz +7,3 grādiem Ventspilī. Teritorijas lielākajā daļā ilgstoši saglabājās dūmaka un migla, mazākā redzamība piecos rītā novērojumu stacijās bija 170 metri Saldū, 230 metri Rēzeknē, 260 metri Jelgavā un 290 metri Dagdā.
* 20. decembris — Pāvilostā tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras maksimums, +8,0 °C.
* 23. decembris — zem skaidrām debesīm, visā Latvijā termometra stabiņš naktī un no rīta noslīdēja zem –3 grādiem, zemākā gaisa temperatūra tika reģistrēta Alūksnē (–10,0 °C), Zosēnos (–10,1 °C), Dagdā (–10,4 °C) un Rēzeknē (–10,6 °C). Līdz ar to pirmo reizi ziemas sezonā gaiss atdzisa līdz –10 grādiem un tas bija lielākais sals Latvijas teritorijā kopš pavasara. Diena lielā daļā valsts bija saulaina, īpaši siltāks nekļuva, un šī bija saulainākā un aukstākā diena šajā menesī.
* 24. decembris — līdzīgi kā iepriekšējā naktī, visā valstī gaisa temperatūra pazeminājās zem nulles un viszemāk tā noslīdēja Rēzeknē, Dagdā un Daugavpilī, attiecīgi līdz –11,0 °C, –12,4 °C, –12,7 °C. Citviet gaiss atdzisa līdz –4, –9 grādiem, siltāks bija Kurzemes ziemeļos pie jūras un Rīgas līča Kurzemes piekrastē, posmā no Kolkas līdz Daugavgrīvai, kur bija –2, –3 grādu neliels sals.
* 28. decembris — piekrastes rajonos, kā arī vietām valsts rietumu un centrālajā daļā nakts un rīta stundās pūta ļoti brāzmains vējš, kas sasniedza vētras spēku. Stiprākās vēja brāzmas tika novērotas Liepājā (pie ostas) — 28,4 m/s, Ventspilī — 27,6 m/s, Daugavgrīvā — 25,9 m/s, bet Rīgas centrā — 25,3 m/s. Vējš radīja mērenus postījumus, visvairāk izsaukumus un postījumus saņema Rīgas apkārtne, tostarp spēcīgais vējš Rīgā daļēji norāva Mākslas akadēmijas jumtu. Nakts vidū bez elektrības īslaicīgi palika ap 20 000 mājsaimniecību. Tikmēr Latvijas austrumu rajonos daudzviet nakts laikā uzsniga daži centimetri sniega.
* 30. decembris — no rīta daudzviet Kurzemē stipri sniga un puteņoja, pie jūras plosījās sniega vētra, bet Liepājas pusē snigšanu pavadīja zibeņošana un pērkona dārdi. Spēcīgākās vēja brāzmas (līdz 29 m/s) tika reģistrētas naktī Ventspils ostā. Saskaņā ar Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra (LVĢMC) datiem valsts lielāko daļu klāja 1–6 cm sniega, puteņa dēļ vietām Kurzemē sniega segas biezums svastījās ap 10–15 cm.

## Gada pārskati
### Gaisa temperatūra
Gaisa temperatūras absolūtais mēneša minimums, maksimums (°C) un vidējā temperatūra pa dekādēm.

Dati no LVĢMC klimatiskās informācijas pārskatiem.

### Gaisa temperatūras Rīgā

Dienas zemākā gaisa temperatūra un nakts augstākā gaisa temperatūra Rīgā. Dati no Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra meteoroloģiskās novērojumu stacijas "Rīga—Universitāte".

Zemākā gaisa temperatūra dienā:
* –6,5 °C — 11. februāris
* –6,2 °C — 10. februāris
* –5,4 °C — 16. februāris
* –4,9 °C — 23. decembris
* –3,5 °C — 15. februāris

Augstākā gaisa temperatūra naktī:
* +20,8 °C — 29. jūlijs
* +19,8 °C — 19. jūlijs
* +19,7 °C — 26., 27. jūlijs
* +19,5 °C — 20. jūlijs
* +19,1 °C — 22. jūlijs

## Skatīt arī
* Latvijas klimats
* Rīgas klimats
* 2025. gads Latvijā

## Piezīmes un atsauces

### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites