open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
FK Smiltene/BJSS

**FK Smiltene/BJSS** ir Latvijas futbola klubs no Smiltenes, kas pašlaik spēlē Latvijas čempionāta 1. līgā. Klubs dibināts 2000. gadā kā Smiltenes futbola klubs "Abuls". 2010. gadā tika mainīts nosaukums uz FK Smiltene. Mājas spēles aizvada Tepera stadionā.

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:750 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/1999 till:01/07/2018
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2000 
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:bl3  value:rgb(0.9,0.5,0.5)  
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData= 
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/1999 till:01/07/2000  shift:(0,-4) text:6
  from:01/07/2000 till:01/07/2001  shift:(0,-4) text:5
  from:01/07/2001 till:01/07/2002  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/2002 till:01/07/2003  shift:(0,-4) text:5
  from:01/07/2003 till:01/07/2004  shift:(0,-4) text:2
  from:01/07/2004 till:01/07/2005  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/2005 till:01/07/2006  shift:(0,-4) text:16
  from:01/07/2006 till:01/07/2007  shift:(0,-4) text:15
  from:01/07/2007 till:01/07/2008  shift:(0,-4) text:15
  from:01/07/2008 till:01/07/2009  shift:(0,-4) text:11
  from:01/07/2009 till:01/07/2010  shift:(0,-4) text:6
  from:01/07/2010 till:01/07/2011  shift:(0,-4) text:3
  from:01/07/2011 till:01/07/2012  shift:(0,-4) text:5
  from:01/07/2012 till:01/07/2013  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/2013 till:01/07/2014  shift:(0,-4) text:14
  from:01/07/2014 till:01/07/2015  shift:(0,-4) text:15
  from:01/07/2015 till:01/07/2016  shift:(0,-4) text:7
  from:01/07/2016 till:01/07/2017  shift:(0,-4) text:8
  from:01/07/2017 till:01/07/2018  shift:(0,-4) text:7

  from:01/07/1999 till:01/07/2005  color:bl3  shift:(0,13)  text: "2. līga (Vidzeme)"
  from:01/07/2005 till:01/07/2008  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"
  from:01/07/2008 till:01/07/2013  color:bl3  shift:(0,13)  text: "2. līga (Vidzeme)"
  from:01/07/2013 till:01/07/2018  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"


## Latvijas kausa izcīņā
* 2007 - 2. kārta (→ 3. kārta → astotdaļfināls)
* 2006 - 3. kārta (→ astotdaļfināls)
* 2021 - 3. kārta (→ astotdaļfināls)

## Komandas sastāvs
:*.*

## Komandas personāls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
* Kluba oficiālais konts vietnē "Twitter"
* Latvijas Futbola federācija
FK Alberts

**FK Alberts** ir Latvijas futbola klubs, kurš tika dibināts 2001. gadā, apvienojoties apmēram 20 domubiedriem. Klubu nosauca pirmskara Latvijas futbola izlases kapteiņa Alberta Šeibeļa vārdā.
Klubs kopš dibināšanas startē Latvijas čempionāta otrās līgas Vidzemes zonā, kur savu lielāko panākumu svinēja 2008. gadā, izcīnot čempionu titulu.

Sākumā FK Alberts bija visai ambiciozi plāni — laikposmā no 2003. līdz 2007. gadam klubam bija visai izvērsta darbība, iekļaujot gan Latvijas čempionāta pirmās līgas, gan otrās līgas, gan arī virkni dažāda vecuma jauniešu komandu. Tad arī klubs iekārtojās bijušajā Audas stadionā Vecmīlgrāvī, kas tika pārdēvēts par Alberta Šeibeļa stadionu. Taču kopš 2016. gada FK Alberts savas mājas spēles aizvada Salaspilī. 2016. gadā FK "Alberts" Vidzemes čempionātā izcīnīja trešo vietu.

2008. gadā uz kluba jauniešu piramīdas pamata izveidojās Jura Docenko futbola skola "Alberts".

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/2003 till:01/07/2016
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2004 
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:bl3  value:rgb(0.9,0.5,0.5)
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData= 
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/2003 till:01/07/2004  shift:(0,-4) text:13 (9*)
  from:01/07/2004 till:01/07/2005  shift:(0,-4) text:13 (8*)
  from:01/07/2005 till:01/07/2006  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2006 till:01/07/2007  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2007 till:01/07/2008  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/2008 till:01/07/2009  shift:(0,-4) text:9
  from:01/07/2009 till:01/07/2010  shift:(0,-4) text:9
  from:01/07/2010 till:01/07/2011  shift:(0,-4) text:5
  from:01/07/2011 till:01/07/2012  shift:(0,-4) text:7
  from:01/07/2012 till:01/07/2013  shift:(0,-4) text:7
  from:01/07/2013 till:01/07/2014  shift:(0,-4) text:6
  from:01/07/2014 till:01/07/2015  shift:(0,-4) text:?
  From:01/07/2015 till:01/07/2016  shift:(0,-4) text:3

  from:01/07/2003 till:01/07/2005  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"
  from:01/07/2005 till:01/07/2007  color:bl3  shift:(0,13)  text: "Vidzeme"
  from:01/07/2007 till:01/07/2008  color:bl3  shift:(0,13)  text: "Vidzeme"
  from:01/07/2008 till:01/07/2010  color:bl3  shift:(0,13)  text: "Vidzeme"
  from:01/07/2010 till:01/07/2011  color:bl3  shift:(0,13)  text: "Vidzeme"
  from:01/07/2011 till:01/07/2012  color:bl3  shift:(0,13)  text: "Vidzeme"
  from:01/07/2012 till:01/07/2014  color:bl3  shift:(0,13)  text: "Vidzeme"
  from:01/07/2015 till:01/07/2016  color:bl3  shift:(0,13)  text: "Vidzeme"

***** Neskaitot Virslīgas klubu otrās komandas, kuras 1. līgas čempionātā startēja ārpus konkurences.

## Sasniegumi Latvijas kausa izcīņā
* 2009/10 - 1. kārta
* 2008 - 1. kārta
* 2007 - *nepiedalījās*
* 2006 - 3. kārta
* 2005 - 3. kārta (→ 1/8 fināls)
* 2004 - 1/16 fināls
* 2003 - 1/64 fināls (→ 1/32 fināls)

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
* Latvijas Futbola federācija
Igaunijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Igaunijas novietojums]]
**[[Igaunija]]s administratīvo iedalījumu** veido 15 apriņķi (). Šāds iedalījums pastāv kopš 1990. gada, kad Igaunija atguva neatkarību no Padomju Savienības. Apriņķi sīkāk iedalās 78 pašvaldībās: 10 pilsētas (*linn*), 5 pilsētu pašvaldības ar iekļautu lauku teritoriju un 63 pagasti (*vald*).

2017. gadā pabeidza Igaunijas otrā līmeņa administratīvā iedalījuma reformu, kas samazināja pašvaldību skaitu un līdz ar to palielināja iedzīvotāju skaitu tajās. Pirms tam bija 33 pilsētu un 183 pagastu pašvaldības. No tām 169 pašvaldībās bija mazāk par 5 tūkstošiem iedzīvotāju. Pēc reformas tikai 15 pašvaldībās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 5 tūkstošiem.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

Igaunijā ir 15 apriņķi. Katra apriņķa pārvaldi (*maavalitsus*) vada persona, kuras amata nosaukums igauņu valodā ir *maavanem* (pārvaldnieks). Šajā amatā persona tiek ievēlēta uz pieciem gadiem, kā arī tā pārstāv apriņķi Igaunijas valdībā.

Igaunijas apriņķi ir šādi:

## Otrā līmeņa administratīvais iedalījums
Administratīvi sīkāk apriņķi dalās pilsētās (*linn*) un pagastos (*vald*). Kopā ir 10 pilsētas, 5 pilsētu pašvaldības ar iekļautu lauku teritoriju un 63 pagasti. Kopā Igaunijā ir 47 pilsētas, bet otrā līmeņa administratīvā iedalījuma vienības statuss ir tikai 15 pilsētām. Pārējās 32 tā sauktās «pagasta pilsētas» ietilpst kāda pagasta sastāvā.

## Atsauces
Harju apriņķis

**Harju apriņķis** ( jeb *Harjumaa*) ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Apriņķis atrodas valsts ziemeļos. Austrumos tas robežojas ar Rietumviru apriņķi, dienvidos ar Jervas un Raplas apriņķiem, bet dienvidaustrumos - ar Lēnes apriņķi. Ziemeļos to apskalo Somu līcis. Harju apriņķis ir apdzīvotākais Igaunijas apriņķis, tajā dzīvo vairāk kā 1/3 valsts iedzīvotāju. Apriņķa administratīvais centrs ir Igaunijas galvaspilsēta Tallina.

## Administratīvais iedalījums
Pēc 2017. gada teritoriālās reformas apriņķī ir 16 pašvaldībās - Anijas pagasts, Harku pagasts, Jēlehtmes pagasts, Keilas pilsēta, Kīli pagasts, Kozes pagasts, Kūsalu pagasts, Loksa, Mārdu, Raes pagasts, Rāziku pagasts, Rietumharju pagasts, Saku pagasts, Saues pagasts, Tallina un Vīmsi pagasts.

### Pilsētas
* Keila
* Kehra
* Loksa
* Mārdu
* Paldiski
* Saue
* Tallina

## Apskates vietas
 
*Arukilas muiža (*Aruküla mõis*)
*Harku muiža (*Harku mõis*)
*Jegalas ūdenskritums (*Jägala juga*)
*Keilas ūdenskritums (*Keila juga*)
*Kolgas muiža (*Kolga mõis*)
*Orkjerves dabas rezervāts (*Orkjärve looduskaitseala*)
*Padizes klosteris (*Padise klooster*)
*Pehja-Kervemā dabas rezervāts (*Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala*)
*Tuhalas raganu aka (*Tuhala nõiakaev*)

## Attēlu galerija


Arukyla Mois.jpg|Arukilas muiža
Harku_mõisa_peahoone.jpg|Harku muiža
Jägala_juga.jpg|Jegalas ūdenskritums
Keilajuga.jpg|Keilas ūdenskritums
Kolga_mõis.JPG|Kolgas muiža
Laanemaa_järv_Orkjärve_looduskaitsealal.jpg|Orkjerves dabas rezervāts
Padise_kloostri_varemed_vallikraaviga,_13.-16.saj_(1).jpg|Padizes klosteris
Tuhala Witches Well1-21-03-2013.jpg|Tuhalas raganu aka
Kiviloo mõisa peahoone.jpg|
Laitse mõisa peahoone2, 19.saj.jpg|
Kose kirik suvi 2012.jpg|


## Vēsture

Mūsdienu Harju apriņķis aizņem tikai nelielu daļu senās Harijas zemes, bet tā teritoriju veido galvenokārt senā Rēveles zeme.
1346. gadā Dāņu Igaunijas Harijas un Virijas provinces pārdeva Livonijas ordenim par 10 000 markām. Livonijas ordenis jauniegūtajās zemēs izveidoja Rēveles komtureju.

Lielā Ziemeļu kara laikā okupētās Zviedru Igaunijas sastāvā 1719. gadā izveidoja Harijas distriktu (*Гарриенский дистрикт*). 
Pēc Rēveles vietniecības izveides 1783. gadā tajā ietilpa Rēveles apriņķis (*Revalsche Kreis*).
Pēc vietniecības likvidācijas 1796. gadā tas nokļuva Igaunijas guberņas sastāvā (*Kreis Reval*).
Pēc Igaunijas neatkarības iegūšanas to pārveidoja par Harju apriņķi.


Igaunijas hercogistes Harijas un Jervas apriņķi 1730.jpg|Igaunijas hercogistes Harijas un Jervas apriņķi (1730)


## Ārējās saites

* Harju apriņķa pārvalde (igauņu valodā)
Hījumā apriņķis

**Hījumā apriņķis** ( jeb *Hiiumaa*) ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Tas sastāv no Hījumā salas un vairākām citām mazākām salām. Austrumos to no Lēnes apriņķa šķir Hari šaurums, bet dienvidos no Sāres apriņķa — Soelas šaurums. Hījumā apriņķi apskalo Baltijas jūra. Hījumā apriņķis ir mazākais Igaunijas apriņķis gan platības, gan iedzīvotāju skaita ziņā. Apriņķa administratīvais centrs ir Kerdla. Pēc 2017. gada teritoriālās reformas Hījumā apriņķī ir tikai viens pagasts — Hījumā pagasts.

## Pilsētas
* Kerdla

## Ārējās saites

* Hījumā portāls
* Hījumā apriņķa pārvalde
Jegevas apriņķis

**Jegevas apriņķis** () ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Apriņķis atrodas valsts austrumos, ziemeļos tas robežojas ar Austrumviru un Rietumviru apriņķiem, bet dienvidos - ar Tartu un Viljandi apriņķiem. Austrumos Jegevas apriņķi apskalo Peipusa ezers. Jegevas apriņķa administratīvais centrs ir Jegeva.

Apriņķī daļēji atrodas Endlas dabas rezervāts.

## Pilsētas
* Jegeva
* Mustvē
* Peltsamā

## Vēsture

1223.-1224. gada igauņu sacelšanās laikā Vaigas zemi mēģināja pakļaut savai varai Tērbatas kņazs Vjačko, bet pēc uzvaras Tērbatas kaujā tās teritoriju pēc 1224. gada 23. jūlija līguma uz pusēm sadalīja Igaunijas bīskaps Hermanis fon Bukshēvdens (ieguva austrumu daļu) un Zobenbrāļu ordenis (ieguva rietumu daļu līdz ar Normegundi un Mehu). Igaunijas bīskapiju vēlāk pārdēvēja par Tērbatas bīskapiju.

Vironijas fogtejas pēc 1422.JPG|Livonijas ordeņa Mehu (*Vgt. Moche*) un Vironijas fogtejas (pēc 1422). †C – cisterciešu, †Fr – franciskāņu klostera zemes, Ka. – saimniecības muiža (*Kammeramt*), Pa. – palīgmuiža (*Pflegeramt*)
Igaunijas hercogistes Vaigas zemes daļa 1730.jpg|Igaunijas hercogistes Vaigas zemes (*Kikelandia*) apriņķis (1730)


## Administratīvais iedalījums

Pēc 2017. gada teritoriālās reformas apriņķī ir 3 pašvaldības - Jegevas pagasts, Mustvē pagasts un Peltsamā pagasts. 

## Galerija

Kuremaa mõisa peahoone.jpg|
Kuremaa mõisa tuuleveski.jpg|
Torma kirik3.jpg|
Kaiu järv 26-05-2012.JPG|


## Ārējās saites

* Jegevas apriņķis
Jervas apriņķis

**Jervas apriņķis** () ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Apriņķis atrodas valsts centrālajā daļā, dienvidos tas robežojas ar Jegevas, Viljandi un Pērnavas apriņķiem, rietumos ar Raplas un Harju apriņķiem, savukārt austrumos - ar Rietumviru apriņķi. Jervas apgabals atrodas Vidusigaunijas morēnu līdzenumā. Tā administratīvais centrs ir Paide.

Apriņķī daļēji atrodas Endlas dabas rezervāts.

## Pilsētas
* Paide
* Tiri

## Vēsture

Pēc kristīšanas 1217. gadā Jervas zemi sadalīja Livonijas bīskaps un Zobenbrāļu ordenis, vēlāk tā bija Livonijas ordeņa valsts daļa, pēc Livonijas kara to iekļāva Zviedru Igaunijas, vēlāk krievu Igaunijas guberņas sastāvā.


Vironijas fogtejas pēc 1422.JPG|Livonijas ordeņa Vironijas fogtejas (pēc 1422). †C – cisterciešu, †Fr – franciskāņu klostera zemes, Ka. – saimniecības muiža (*Kammeramt*), Pa. – palīgmuiža (*Pflegeramt*)
Igaunijas hercogistes Harijas un Jervas apriņķi 1730.jpg|Igaunijas hercogistes Harijas un Jervas apriņķi (1730)


## Administratīvais iedalījums

Pēc 2017. gada teritoriālās reformas apriņķī ir 3 pašvaldības - Jervas pagasts, Paides pilsētas pašvaldība un Tiri pagasts. 

## Galerija

Seidla mõisa tuuleveski1.jpg|
Esna allikajärv.jpg|
Albu mõisa sild 2012.jpg|
Ervita mõisa peahoone.jpg|
Järva-Peetri kirik2.jpg|
Laupa mõisa peahoone 2012.jpg|


## Atsauces

## Ārējās saites

* Jervas apriņķis
Pelvas apriņķis

**Pelvas apriņķis** () ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Apriņķis atrodas valsts dienvidaustrumos, tas robežojas ar Tartu apriņķi ziemeļos, Valgas apriņķi rietumos, Veru apriņķi dienvidos un Krieviju austrumos. Austrumos to apskalo Pleskavas ezers. Pelvas apriņķis ir viens no mazākajiem Igaunijas apriņķiem, tā administratīvais centrs ir Pelva.

## Pilsētas
* Pelva
* Repina

## Vēsture


Livonijas hercogistes Oldenpejas jeb Tērbatas apriņķis 1730.jpg|Livonijas hercogistes Oldenpejas (jeb Tērbatas) apriņķis (1730)
(Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel - entworfen nach geometrischen Vermessungen, den neusten astronomischen LOC 75572471-6.jpg|Tērbatas apriņķa karte (Mellīns, 1798)


## Administratīvais iedalījums

Pēc 2017. gada teritoriālās reformas apriņķī ir 3 pašvaldības - Kanepi pagasts, Pelvas pagasts un Repinas pagasts.

## Ārējās saites

* Pelvas apriņķis
Lēnes apriņķis

**Lēnes apriņķis** ( — ‘Rietumu apriņķis’) ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Apriņķis atrodas valsts ziemeļrietumos, austrumos tas robežojas ar Harju, Raplas un Pērnavas apriņķiem, bet rietumos to apskalo Baltijas jūra. Lēnes apriņķis atrodas Rietumigaunijas zemienē, tā administratīvais centrs ir Hāpsalu.

## Pilsētas
* Hāpsalu
* Lihula

## Vēsture

Latīņu tekstos Ridalas un Sontaganas zemes apzīmētas kā "Terra Maritima", atbilstoši tam vācieši Ridalu un Sontaganu dēvēja par Vīku (*Wiek*) jeb "Piejūras zemi". Agrāk šis vietvārds lietots arī latviešu valodā Igaunijas rietumdaļas apzīmēšanai.

Igaunijas hercogistes Vīkas apriņķis 1730.jpg|Igaunijas hercogistes Vīkas apriņķis (1730)


## Administratīvais iedalījums

Pēc 2017. gada teritoriālās reformas apriņķī ir 3 pašvaldības - Hāpsalu pilsētas pašvaldība, Lēnes-Nigulas pagasts un Vormsi pagasts. 


Haapsalu raudteejaama ooteplatvorm.jpg|Hāpsalu stacija
Koluvere linnus september 2014.jpg|Koluvere
Rälby tuulik.jpg|Relbi, Vormsi
Peraküla ranna telkimisala.jpg|Perakila

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
*Grāfs Fabiāns Gothards fon Šteinheils (1762–1831) bija vācbaltiešu izcelsmes krievu infantērijas ģenerālis (no 1819. gada).

## Ārējās saites

* Lēnes apriņķa portāls
* Lēnes apriņķa pārvalde
Bakhilīds

**Bakhilīds** (*Βακχυλίδης*, dzimis ap 505.g. p.m.ē., miris 450.g. p.m.ē.) bija sengrieķu dzejnieks, pazīstams ar epinīkijiem (dziesmām par godu sporta spēļu uzvarētājiem).

## Dzīve
Bakhilīds dzimis Lulīdā Keosas salā. Viņa tēva vārds, iespējams, bijis Meidons, bet viņa māte bija dzejnieka Simonīda māsa. Vissenākais viņa darbs var tikt datēts ar 481.-479.g. p.m.ē. Bakhilīds varētu būt aptuveni piecdesmit gadus jaunāks par Simonīdu un piecpadsmit gadus jaunāks par Pindaru.

Kādu laiku Bakhilīds - tāpat kā Simonīds un Pindars - uzturējies Sirakūzās Hierona I galmā, kur sacerējis epinīkiju par godu Hierona uzvarai olimpiskajās spēlēs. Iespējams, ka Hieronam labāk patikuši Bakhilīda, nevis Pindara darbi, lai gan vēlākajos laikmetos Pindara darbi ieguvuši daudz lielāku slavu un atzinību. Liekas, starp Pindaru un Bakhilīdu pastāvējusi asa konkurence. 468.g. Hierons pat pasūtīja dziesmu tieši Bakhilīdam.

## Literatūra
* *Afrodīte mirdzošā tornī... Sengrieķu dzeja.* — Rīga: Zinātne, 1994. 

## Ārējās saites
Hiponakts

**Hiponakts** (*Ίππώυαξ*, dzīvojis ap 6. gadsimta vidu p.m.ē.) bija sengrieķu dzejnieks. Hiponakts dzimis Efesā Mazāzijā, bet 540.g. p.m.ē. tirāns Efesas Atenagors viņu no turienes izraidījis. Hiponakts devies uz citu Mazāzijas pilsētu - Klazomenām, kur pavadījis atlikušo dzīvi lielā nabadzībā.

Hiponakts tiek uzskatīts par holijamba (jeb t.s. "klibā jamba") ieviesēju. Hiponakts rakstījis joniešu dialektā, laiku pa laikam lietodams arī līdiešu un frīģiešu valodas vārdus. Viņa darbiem raksturīga ironija un parodija.

## Literatūra
* *Afrodīte mirdzošā tornī... Sengrieķu dzeja.* — Rīga: Zinātne, 1994. 

## Ārējās saites
Pērnavas apriņķis

**Pērnavas apriņķis** () ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Apriņķis atrodas valsts dienvidrietumos, ziemeļos tas robežojas ar Lēnes un Raplas apriņķi, austrumos ar Jervas un Vīlandes apriņķi, dienvidos ar Latviju, bet rietumos to apskalo Baltijas jūra un Pērnavas līcis. Pērnavas apriņķis ir platības ziņā lielākais no visiem Igaunijas apriņķiem, tā administratīvais centrs ir Pērnava.

## Pilsētas
* Kilingi-Nemme
* Lihula
* Pērnava
* Sindi

## Administratīvais iedalījums
Pēc 2017. gada teritoriālās reformas apriņķī ir 7 pašvaldības — Hēdemēstes pagasts, Kihnu pagasts, Lēnerannas pagasts, Pehja-Pernumā pagasts, Pērnavas pilsētas pašvaldība, Sārdes pagasts un Tori pagasts.

## Vēsture
Pērnavas apriņķi (distriktu) izveidoja 1566. gadā Pārdaugavas Livonijas hercogistes teritorijā. Pēc Livonijas kara 1582. gadā apriņķa vietā tika izveidots Pērnavas prezidiāts, kuru 1598. gadā pārdēvēja par Pērnavas vaivadiju. 
Pērnavas apriņķi atjaunoja pēc Altmarkas pamiera (1629) Zviedru Vidzemes sastāvā. 

Pēc 1783. gada Pērnavas apriņķī (*Pernausche Kreis; Перновский уезд*) ietilpa apriņķa pilsēta Pērnava (*Pernau*) un 13 draudžu novadi (*kihelkond*): Audru (*Audern*), Vändra (*Fennern*), Häädemeeste (*Gudmannsbach*), Halliste (*Hallist*), Pärnu-Jaagupi (*St. Jacobi*), Karksi (*Karkus*), Mihkli (*St. Michaelis*), Pärnu (*Pernau-St. Elisabeth*), Saarde (*Saara*), Tõstamaa (*Testama*), Tori (*Torgel*).

Livonijas hercogistes Pērnavas apriņķis 1730.jpg|Livonijas hercogistes Pērnavas apriņķis (*Estonia propria*) (1730)
(Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel - entworfen nach geometrischen Vermessungen, den neusten astronomischen LOC 75572471-8.jpg|Pērnavas apriņķa karte (Mellīns, 1798)



## Ārējās saites

* Pērnavas apriņķis
* Pērnava
Ibiks

**Ibiks** (, dzīvojis 6.gs. otrajā pusē p.m.ē.) bija sengrieķu dzejnieks.
Ibiks dzimis Rēgijā (mūsdienu Itālijā), taču dzīvojis klejotāja dzīvi un ilgu laiku uzturējies Samas tirāna Polikrāta galmā. Ibika darbi senatnē bijuši apvienoti septiņās grāmatās; viņš rakstījis mitoloģiska, bet galvenokārt erotiska rakstura darbus.

Saskaņā ar leģendu, Ibiku nāvīgi ievainojuši laupītāji. Mirstot viņš ieraudzījis virs sevis lidojam dzērves un licis tām atriebties par savu nāvi. Slepkavas pēc tam, skatoties teātra izrādi Korintā, ieraudzījuši dzērves, un viens no tiem iesaucies: "Lūk, Ibika dzērves!", tādējādi nododams sevi un savus biedrus.

## Literatūra
* *Afrodīte mirdzošā tornī... Sengrieķu dzeja.* — Rīga: Zinātne, 1994. 

## Ārējās saites
Raplas apriņķis

**Raplas apriņķis** () ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Apriņķis atrodas valsts rietumu daļā un robežojas ar Lēnes apriņķi rietumos, Harju apriņķi ziemeļos, Jervas apriņķi austrumos un Pērnavas apriņķi dienvidos. Raplas apriņķis atrodas Ziemeļigaunijas līdzenumā, tā administratīvais centrs ir Rapla.

## Pilsētas
* Rapla

## Vēsture
Skatīt Harija un Varbolas pilskalns.

Igaunijas hercogistes Harijas un Jervas apriņķi 1730.jpg|Igaunijas hercogistes Harijas un Jervas apriņķi (1730)


## Administratīvais iedalījums

Pēc 2017. gada teritoriālās reformas apriņķī ir 4 pašvaldības - Kehtnas pagasts, Kohilas pagasts, Merjamā pagasts un Raplas pagasts. 

## Ievērojamas personības
* Ādams Johans fon Krūzenšterns (vācu: Adam Johann von Krusenstern; 1770–1846) jeb *Ivans Krūzenšterns* (krievu: Иван Фёдорович Крузенштерн) bija Igaunijā dzimis vācbaltiešu izcelsmes krievu admirālis. No 1803. līdz 1806. gadam viņš ar kuģiem "Nadežda" un "Ņeva" vadīja ekspedīciju apkārt zemeslodei.

## Galerija

Valtu mõisa -Puraviku- tuuleveski.jpg|
Kohila vesiveski2.jpg|
Hageri kirik 2012.jpg|
Sutlema mõisa väravatorn 02-08-2012.jpg|
Kohila mõisa peahoone.jpg|
Lohu mõisa peahoone (1).jpg|


## Ārējās saites

* Raplas apriņķa pārvalde 
* Raplas apriņķa pārvalde
Rietumviru apriņķis

**Rietumviru apriņķis** () ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Apriņķis atrodas valsts ziemeļos, tas robežojas ar Harju un Jervas apriņķiem rietumos, Jegevas apriņķi dienvidos, Austrumviru apriņķi austrumos, bet ziemeļos to apskalo Somu līcis. Rietumviru apriņķa administratīvais centrs ir Rakvere.

Apriņķī daļēji atrodas Endlas dabas rezervāts.

## Pilsētas
* Kunda
* Rakvere
* Tamsalu
* Tapa

## Vēsture

1238. gadā Zobenbrāļu ordenis atteicās no Viruzemes par labu Dānijai, kuras igauņu vasalis Dītrihs Kīvels sāka celt mūra cietoksni Narvas pilskalnā.
1268. gadā Rakveres kaujā apvienotais Livonijas un Dāņu Igaunijas karaspēks apturēja Novgorodas zemes rīkotā krievu kņazu karaspēka iebrukumu Dāņu Igaunijā.
1346. gadā Livonijas ordenis nopirka Viruzemi līdz ar citām Ziemeļigaunijas zemēm no Dānijas karaļa Valdemāra IV. Livonijas ordenis jauniegūtajās zemēs izveidoja Rakveres, Tolses, Narvas un Vasknarvas fogtejas.
Pēc Livonijas kara Viruzeme nokļuva Zviedru Igaunijas sastāvā, tolaik ta bija sadalīta Viruzemes un Alentakas apriņķos.
Pēc Lielā Ziemeļu kara Viruzeme bija Krievijas Impērijas pakļautībā. No 1918. gada tā ir Igaunijas Republikas sastāvdaļa.

Vironijas fogtejas pēc 1422.JPG|Livonijas ordeņa Vironijas fogtejas (pēc 1422). †C – cisterciešu, †Fr – franciskāņu klostera zemes, Ka. – saimniecības muiža (*Kammeramt*), Pa. – palīgmuiža (*Pflegeramt*)
Igaunijas hercogistes Virijas un Alentakas apriņķi 1730.jpg|Igaunijas hercogistes Virijas un Alentakas apriņķi (1730)


## Iedzīvotāji
Atšķirībā no blakus esošā Austrumviru apriņķa, Rietumviru apriņķī pārsvarā dzīvo igauņi, bet ir arī ievērojama krievvalodīgo un ukraiņu valodā runājošo minoritāte. Igauņi veido 84,85 % iedzīvotāju, krievi — 8,32 % un ukraiņi — 4 %.

Iedzīvotāju skaits:  

## Administratīvais iedalījums

Pēc 2017. gada teritoriālās reformas apriņķī ir 8 pašvaldības - Haljalas pagasts, Kadrinas pagasts, Rakveres pagasts, Rakvere, Tapas pagasts, Veikemārjas pagasts, Vinni pagasts un Viru-Nigulas pagasts.

## Galerija

Sagadi mõisa peahoone pargipoolne külg.jpg|
Malla mõisa peahoone 2012.jpg|
Vihula mõisa tuuleveski.jpg|
Neeruti Tagajärv.jpg|


## Ārējās saites

* Rietumviru apriņķis
Sāremā apriņķis

**Sāremā apriņķis** (), arī **Sāres apriņķis** un **Sāmsalas apriņķis**, ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Tas sastāv no Igaunijas lielākās salas Sāmsalas, Muhu, Roņu salas un citām mazākām salām. Ziemeļos to no Hījumā apriņķa šķir Soelas šaurums, austrumos no Lēnes apriņķa Sūrveina šaurums, bet dienvidos no Latvijas — Irbes šaurums. Dienvidaustrumos to apskalo Rīgas līcis, bet rietumos — Baltijas jūra. Sāres apriņķa administratīvais centrs ir Kuresāre.

## Pilsētas
* Kuresāre

## Administratīvais iedalījums
Pēc 2017. gada teritoriālās reformas apriņķī ir 3 pašvaldības — Muhu pagasts, Ruhnu pagasts un Sāremā pagasts.

## Vēsture
[thumb|270px|Sāmsalas apriņķa karte ([Ludvigs Augusts Mellīns|Mellīns, 1798).]]
Samsalas apriņķi (*Arenburgische Kreis; Эзельский (Аренсбургский) уезд*) jeb Sāmsalas provinci izveidoja līdz ar Rīgas guberņas dibināšanu 1726. gadā. Par jaunā apriņķa centru izvēlējās seno Sāmsalas-Vīkas bīskapijas galvaspilsētu Ārensburgu.

Apriņķī ietilpa 16 draudžu novadi (*kihelkond*).

## Ārējās saites

* Sāres apriņķa pārvalde
Ēzops

**Ēzops** (*Αἴσωπος*, dzīvojis, iespējams, 6.gs. p.m.ē.) bija sengrieķu fabulists, viņš tradicionāli tiek uzskatīts par fabulas žanra aizsācēju. Saskaņā ar leģendu Ēzops bijis vergs, tomēr nekādu drošu ziņu par Ēzopa dzīvi nav. Jau antīkajā pasaulē par viņa iespējamo dzimšanas vietu izvirzīta Trāķija, Ēģipte, Atēnas, Etiopija, Sama un citas vietas. Ēzopu savos darbos minējuši Aristofans, Platons, Ksenofonts un Aristotelis. Apvienojot šajos darbos sniegto informāciju, jāsecina, ka Ēzops, iespējams, piederējis kādam Ksantam, kas dzīvojis Samas salā; Ēzops ticis atbrīvots un pēc tam dzīvojis Līdijas valdnieka Krēza galmā, kur ticies ar Solonu. Peisistrata valdīšanas laikā viņš varbūt viesojies Atēnās. Kā rakstījis grieķu vēsturnieks Hērodots, Ēzops nogalināts Delfos, lai gan viņa nāves iemesls nav nosaukts.

Ēzopa fabulām ir izteikti didaktisks un moralizējošs raksturs, tās ir vienkāršas un lakoniskas.

## Atsauces

## Literatūra
* Ābrams Feldhūns (tulk.). *Ēzopa fabulas.* — Rīga: Daugava, 2004. 
* *Sengrieķu literatūras antoloģija.* — Rīga: Zvaigzne, 1990. 

## Ārējās saites
Alkmāns

**Alkmāns** (*Ἀλκμάν*, dzīvojis 7.gs. otrajā pusē p.m.ē.) bija sengrieķu kora lirikas dzejnieks. Alkmāns rakstījis partenijus (dziesmas meiteņu koriem), dzīru dziesmas, himnas dieviem, arī paiānus.

Alkmāns dzīvojis Spartā, bet par viņa dzimšanas vietu tiek uzskatīta Līdijas galvaspilsēta Sardas, lai gan drošu ziņu par viņa izcelsmi nav. Iespējams, ka Alkmāns nokļuvis Spartā kā vergs, kas vēlāk atbrīvots savu dzejas prasmju dēļ.

## Literatūra
* *Afrodīte mirdzošā tornī... Sengrieķu dzeja.* — Rīga: Zinātne, 1994. 

## Ārējās saites
Tartu apriņķis

**Tartu apriņķis** (), arī **Tērbatas apriņķis**, ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Apriņķis atrodas valsts austrumu daļā, ziemeļos tas robežojas ar Jegevas apriņķi, rietumos ar Viljandi apriņķi, bet dienvidos ar Valgas un Pelvas apriņķiem. Austrumos Tartu apriņķi apskalo Peipusa ezers. Tartu apriņķa administratīvais centrs ir Tartu, kas ir otra lielākā Igaunijas pilsēta.

## Pilsētas
* Elva
* Kallaste
* Tartu

## Administratīvais iedalījums

Pēc 2017. gada teritoriālās reformas apriņķī ir 8 pašvaldības - Elvas pagasts, Kambjas pagasts, Kastres pagasts, Lūnjas pagasts, Neo pagasts, Peipsiēres pagasts, Tartu pagasts un Tartu pilsētas pašvaldība. 


Alatskivi mõisa peahoone.jpg|
Saadjärve mõisa peahoone.jpg|
Tammistu mõisa peahoone.jpg|
Elva raudteejaama peahoone.jpg|


## Vēsture

Tērbatas apriņķi (prezidiātu) izveidoja pēc Livonijas kara beigām 1582. gadā, kuru 1598. gadā pārdēvēja par Tērbatas vaivadiju. 
Tērbatas (arī Oldenpejas) apriņķi atjaunoja pēc Altmarkas pamiera (1629) Zviedru Vidzemes sastāvā. 

Pēc 1783. gada Tērbatas apriņķī (*Dörptsche Kreis; Юрьевский (Дерптский) уезд*) ietilpa apriņķa pilsēta Tērbata (*Dorpat*) un 16 draudžu novadi (*kihelkond*): Palamuse (*Bartholomäi*), Tartu (*Dorpat*), Äksi (*Ecks*), Kambja (*Kamby*), Puhja (*Kawelecht*), Kodavere (*Kotfer*), Laiuse (*Lais*), Maarja—Magdaleena (*Marien-Magdalenen*) , Nõo (*Nüggen*), Otepē (*Odempäh*/*Otepää*), Rannu (*Randen*), Rõngu (*Ringen*), Kursi (*Talkhof*), Sangaste (*Theal-Fölk, Sagnitz*), Torma (*Torma*), Võnnu (*Wenden*).

### Senās kartes

Livonijas hercogistes Oldenpejas jeb Tērbatas apriņķis 1730.jpg|Livonijas hercogistes Oldenpejas (jeb Tērbatas) apriņķis (1730)
(Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel - entworfen nach geometrischen Vermessungen, den neusten astronomischen LOC 75572471-6.jpg|Tērbatas apriņķa karte (Mellīns, 1798)


## Ārējās saites

* Tartu apriņķis
* Tartu
Nairobi

**Nairobi** (*Nairobi*) ir Kenijas galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Atrodas valsts dienviddaļā 1661 metru virs jūras līmeņa pie Nairobi upes. Tā ir lielākā Austrumāfrikas pilsēta un svarīgs Āfrikas politiskais un finansiālais centrs. Tās nosaukums cēlies no masaju valodas frāzes *Enkare Nairobi* – "vēso ūdeņu vieta", kas ir atsauce uz Nairobi upi, kas plūst cauri pilsētai.

Nairobi ir ANO Vides programmas (*United Nations Environment Programme, UNEP*) un ANO Iedzīvotāju apmetņu programmas (*United Nations Human Settlements Programme, UN—HABITAT*) galveno mītņu vieta. Pilsētā atrodas Nairobi fondu birža — viena no lielākajām Āfrikā.

Ap pilsētu atrodas vairāki graustu rajoni, viens no tiem — Kibera ir lielākais visā Āfrikā, tajā dzīvo no 0,5 līdz 1 miljonam cilvēku. Nairobi noziedzības līmeņa dēļ tiek uzskatīta par vienu no bīstamākajām pilsētām pasaulē.

Tā dibināta 1899. gadā, kad pašreizējās pilsētas vietā briti ierīkoja dzelzceļa depo. 1905. gadā Nairobi kļuva par Britu Austrumāfrikas kolonijas administratīvo centru. 1954. gadā tā ieguva pilsētas tiesības. 1963. gadā Nairobi kļuva par neatkarīgās Kenijas galvaspilsētu. 1998. gada 7. augustā Nairobi tika uzspridzināta ASV vēstniecība. Gāja bojā 224 cilvēki un apmēram 4000 tika ievainoti. Tiek uzskatīts, ka teroraktu realizēja Al-Qaida.

No 1917. līdz 1931. gadam Nairobi un tās apkārtnē dzīvoja Karena Bliksena, šo dzīves gadu ietekmē tapis viņas darbs No Āfrikas dziļumiem (*Out of Africa*).

## Cilvēki
Nairobi dzimuši:

* Ričards Dokinss (*Richard Dawkins*, 1941) — zoologs
* Ričards Līkijs (*Richard Leakey*, 1944) — paleontologs
* Katerina Ndereba (*Catherine Ndereba*, 1972) — maratoniste
* Rodžers Vitekers (*Roger Whittaker*, 1936) — mūziķis
* Kriss Frūms (*Chris Froome*, 1985) — riteņbraucējs

## Atsauces

## Ārējās saites
Zenit-3SL

**Zenit-3SL** ir Ukrainas Zenit saimes nesējraķete. Tā sastāv no trim pakāpēm. Raķeti izmanto uzņēmums Sea Launch.

Tiek palaista no peldošās platformas Odyssey Klusajā okeānā uz ekvatora.

## Avārijas
* 
*  (daļēja)
*  — uzsprāga īsi pēc pacelšanās no peldošās platformas, sabojājot platformu
*  (ar Intelsat 27) — nepilnas minūtes laikā pēc starta pirmās pakāpes dzinējs RD-171 negaidīti izslēdzās.
Regīna Spektore

thumb|Regina Spektor (2006)

**Regīna Spektore** (, ; dzimusi , Maskavā) ir amerikāņu dziedātāja un pianiste.

Regīna Spektore dzimusi Maskavā 1980. gada 18. februārī muzikālā ebreju ģimenē. Viņas māte bija mūzikas pasniedzēja Maskavas Valsts konservatorijā, bet tēvs bija fotogrāfs, kurš amatieru līmenī prata spēlēt vijoli. 1989. gadā, pārkārtošanās laikā, ģimenei atļāva izceļot. Sākotnēji Regīna nokļuva Austrijā, pēc tam Itālijā, bet visbeidzot Ņujorkā, ASV, kur apmetās Bronksā.

Ņujorkā viņa apmeklēja Manhatanas mūzikas skolu, taču iedvesmu rakstīt dziesmas viņa guva pusaudžu gados ekskursijas laikā Izraēlā, kur viņas vienaudži veltīja Regīnas dziedātājas talantam atzinīgus vārdus. Mūziku studēja Pērčeisas koledžā (*Purchase College*), kuru viņa absolvēja 2001. gadā. Ievērību viņa ieguva uzstājoties dažādos priekšnesumos Ņujorkas pilsētā.

## Diskogrāfija
Regīna Spektore bija producents saviem pirmajiem diviem albumiem, taču lielāku popularitāti ieguva albumi *Soviet Kitsch* un Begin to Hope", kuriem ir raksturīga augstāka profesionalitāte.

### Albumi
* 2001 — *11:11*
* 2002 — *Songs*
* 2004 — *Soviet Kitsch*
* 2006 — *Begin to Hope*
* 2009 — *Far*
* 2012 — *What We Saw from the Cheap Seats*
* 2016 — *Remember Us to Life*
* 2022 — *Home, Before and After*

### Singli
* 2003 — *Reptilia b/w Modern Girls & Old Fashion Men by The Strokes*
* 2004 — *Your Honor / The Flowers*
* 2005 — *Live at Bull Moose EP*
* 2005 — *Carbon Monoxide*
* 2006 — *Us*
* 2006 — *On the Radio*
* 2006 — *Fidelity*
* 2007 — *Live in California 2006 EP*

## Ārējās saites
Femtosekunde

**Femtosekunde** (*fs*) ir laika mērvienība, kura vienāda ar 10−15 sekundēm. 100 femtosekundēs gaisma veic ceļu, kas aptuveni vienāda ar cilvēka mata diametru.
Osaka

**Osaka** (, *Ōsaka-shi*, ) ir viena no lielākajām pilsētām Japānā un Osakas prefektūras administratīvais centrs. Tā atrodas Honsju salas dienviddaļā, Kansai reģionā, pie Osakas līča. Ar vairāk nekā 2,7 miljoniem iedzīvotāju (2023. gada dati) tā ir trešā lielākā pilsēta Japānā pēc Tokijas un Jokohamas. Kopā ar Kobi un Kioto veido vienotu aglomerāciju. Osaka ir viens no valsts svarīgākajiem saimniecības, tirdzniecības un kultūras centriem, un kulināro tradīciju dēļ tā tiek dēvēta par “Japānas virtuvi”.

Osaka ir nozīmīgs transporta mezgls ar labi attīstītu sabiedriskā transporta tīklu, kas ietver metro, dzelzceļa un autobusu savienojumus, kā arī Kansai starptautisko lidostu un Osakas starptautisko lidostu. Osaka ir pazīstama arī ar savām vēsturiskajām vietām, piemēram, Osakas pili, kā arī mūsdienīgām atrakcijām, piemēram, *[[Universal Studios Japan]]* izklaides parku.

Osaka ir nozīmīgs Japānas finanšu centrs, un tā tiek atzīta par vienu no multikulturālākajām un kosmopolītiskākajām pilsētām Japānā. Pilsētā atrodas Osakas birža, kā arī tādu starptautisku elektronikas korporāciju kā *[[Panasonic]]* un ''Sharp Corporation'' galvenās mītnes. Osaka ir starptautisks pētniecības un attīstības centrs, un tajā atrodas vairākas lielas universitātes, īpaši Osakas Universitāte, Osakas Metropolitēna Universitāte un Kansai Universitāte.

## Vēsture
Senais Osakas nosaukums ir Naniva (難波, 浪華 vai 浪花/*Naniwa*). 683. gadā Nanivu nodibināja imperators Tennu. Pilsēta kalpoja par vienu no galvenajām ostām tirdzniecībā ar Ķīnu. Tomēr līdz XV gadsimta beigām tā iznīka.

1496. gadā Džodo Šinšu mūki uz vecās pils mūriem uzcēla klosteri. 1570. gadā to aplenca tā laika varenākais daimjo Oda Nobunaga un, pēc desmit gadiem, 1580. gadā to ieņēma. Vēlāk klostera vietā Tojotomi Hidejosi uzcēla Osakas pili, kas bija mūsdienu Osakas sākums.

Edo periodā (1603—1867) Osaka izveidojās par Japānas galveno tirdzniecības un komercijas centru ar plaukstošu kultūras dzīvi (bunraki, kabuki).

Pilsēta pašreizējās robežas tika nodibināta 1956. gadā. 1970. gadā Osakā notika EXPO.

## Saimniecība
Osaka ir Japānas vēsturiskais galvenais tirdzniecības un komercijas centrs un arī mūsdienās saglabā savas pozīcijas, kaut arī vairākas lielas kompānijas ir pārcēlušās uz Tokiju.

## Cilvēki
Osakā dzimuši:

* Rina Aiuči (愛内里菜, *Aiuchi Rina*, 1980) — mūziķe
* Tadao Ando (安藤忠雄, *Andō Tadao*, 1941) — arhitekts
* Leo Esaki (江崎 玲於奈, *Esaki Reona*, 1925) — fiziķis
* Jukiči Fukuzava (福澤 諭吉, *Fukuzawa Yukichi*, 1835—1901) — rakstnieks un publicists
* Rijoko Ikeda (池田 理代子, *Ikeda Riyoko*, 1947) — mangas māksliniece
* Tomiko Itoka (糸岡 富子, *Itooka Tomiko*, 1908—2024) — Japānas vecākā persona (no 2023. gada 12. decembra) un pasaulē vecākā persona (no 2024. gada 19. augusta)
* Jasunari Kavabata (川端 康成, *Kawabata Yasunari*, 1899—1972) — rakstnieks
* Minmi (*Minmi*, 1975) — mūziķe
* Ai Otsuka (大塚愛, *Ōtsuka Ai*, 1982) — mūziķe
* Jū Vatase (渡瀬悠宇, *Watase Yū*, 1970) — mangas māksliniece

## Atsauces

## Ārējās saites
Veru apriņķis

**Veru apriņķis** (), arī **Veravas apriņķis**, ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Apriņķis robežojas ar Pelvas apriņķi ziemeļos, Valgas apriņķi rietumos, Latviju dienvidos un Krieviju austrumos. Veru apriņķī atrodas Hānjas augstiene, kā arī Igaunijas augstākā virsotne Lielais Munameģis. Apriņķa administratīvais centrs ir Veru.

## Valoda
Viens no svarīgākajiem Veru apriņķa simboliem un identitātes stiprinātājiem ir veru valoda jeb Dienvidigaunijas dialekts, kas pretendē uz reģionālās valodas statusu. Veru apriņķa valoda tiek lietota kā literatūrā, tā arī dzejā, tiek izdots laikraksts *"Uma Leht"*.

## Administratīvais iedalījums
Pēc 2017. gada teritoriālās reformas apriņķī ir 5 pašvaldības - Antslas pagasts, Reuges pagasts, Setomā pagasts, Veru un Veru pagasts.

### Pilsētas
* Antsla
* Veru

Rõuge Maarja kirik 2013 09.jpg|Reuge
Sõmerpalu mõisa peahoone.jpg|Semerpalu
Tamme-Lauri Tamm suvel.jpg|Urvaste
Vastseliina piiskopilinnuse kirdetorn.jpg|Vanavastselīna
Võru Suurkannataja Ekaterina kirik 2013.JPG|Veru


## Vēsture
Verovas apriņķi (*Werrosche Kreis; Верроский уезд*) izveidoja līdz ar Rīgas vietniecības dibināšanu 1783. gadā.
Par jaunā apriņķa centru izvēlējās Rīgas ģenerālgubernatoram G. Braunam piederošās Veravas muižas miestu pie senās Kirumpejas pils, kuram 1784. gada 21. augustā piešķīra pilsētas tiesības.

Apriņķī ietilpa astoņi draudžu novadi (*kihelkond*): Urvastes (Antslas) draudzes novads (*Urbs, Anzen*), Kanepi draudzes novads (*Cannapäh*), Karulas draudzes novads (*Carolen*), Harglas draudzes novads (*Harjel*), Vastselīnas (Krustapils) draudzes novads (*Neuhausen*), Pelvas draudzes novads (*Pölwe*), Repinas draudzes novads (*Rappin*) un Reuges draudzes novads (*Rauge*).

Livonijas hercogistes Oldenpejas jeb Tērbatas apriņķis 1730.jpg|Livonijas hercogistes Oldenpejas (jeb Tērbatas) apriņķa sastāvā (1730)
Atlas von Liefland 5.tif|Veravas apriņķa karte (Mellīns, 1798)
Verovas apriņķa karte J. Roze 1921.jpg|Verovas apriņķa karte ar latviskajiem vietvārdiem (J. Roze, 1921)


## Ārējās saites

* Veru apriņķis
* Veru apriņķa pārvalde
Viljandi apriņķis

**Viljandi apriņķis** (), arī **Vīlandes apriņķis**, ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Apriņķis atrodas valsts dienvidos, tas robežojas ar Pērnavas apriņķi rietumos, Jervas un Jegevas apriņķiem ziemeļos, Tartu apriņķi austrumos, kā arī ar Valgas apriņķi un Latviju dienvidos. Vīlandes apriņķa administratīvais centrs ir Viljandi.

## Pilsētas
* Abja-Paluoja
* Karksi-Nuija
* Meizakila
* Sūrejāni
* Vehma
* Viljandi

## Administratīvais iedalījums
Pēc 2017. gada teritoriālās reformas apriņķī ir 4 pašvaldības - Mulgi pagasts, Ziemeļsakalas pagasts, Viljandi un Viljandi pagasts.

## Vēsture

Viljandi apriņķi (*Fellinsche Kreis; Феллинский уезд*) izveidoja līdz ar Rīgas vietniecības dibināšanu 1783. gadā.
Par jaunā apriņķa centru izvēlējās seno Livonijas ordeņa mestru rezidenci Vīlandi, kurai 1783. gadā atjaunoja pilsētas tiesības.

Apriņķi ietilpa astoņi draudžu novadi (*kihelkond*): Vīlandes—Kepo (*Fellin-Köppo*)  draudzes novads, Helmetas draudzes novads (*Helmet*), Lieljāņu (*Groß St. Johannis*) draudzes novads, Mazjāņu (*Klein St. Johannis*) draudzes novads (*Harjel*), Peltsamā (*Oberpahlen*) draudzes novads, Paistu (*Paistel*) draudzes novads, Pilistvere (*Pillistfer*) draudzes novads un Tarvastu draudzes novads (*Tarwast*).

Livonijas hercogistes Pērnavas apriņķis 1730.jpg|Livonijas hercogistes Pērnavas apriņķa (*Estonia propria*) sastāvā (1730)
(Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel - entworfen nach geometrischen Vermessungen, den neusten astronomischen LOC 75572471-7.jpg|Vīlandes apriņķa karte (Mellīns, 1798)



## Ārējās saites

* Viljandi apriņķis 
* Viljandi apriņķa pārvalde
WZ-1224

**"WZ-1224"** — Ķīniešu eksperimentālais tanks.
Tanks WZ-1224 bija ķīniešu inženieru izstrādājumu rezultāts - 2. paaudzes tanks, kuram bija jāaizstāj novecojušie Tips 59.
Tanka konstrukcijā tika pielietoti tam laikiem visjaunākie konstruktīvie lēmumi: sarežģītās formas metinās tornis, jaudīgs dzinējs, lielgabala automātiskais ielādēšanas mehānisms, 120 mm gludstobra lielgabals utt. Ķīnieši savu tanku lielgabalu izstrādāšanu uzsāka jau sen , bet tikai, ar no Izraēlas saņemtām tehnoloģijām, izdevās sakārtot sērijveida lielgabalu ražošanu, nevis eksperimentālu paraugu izgatavošanu (taisnība gan uz tankiem šie lielgabali tā arī nav nonākuši, ķīnieši izvēlējās padomju 125 mm lielgabalu 2A46). Uguns vadības sistēma ietvēra sevī ballistisku aprēķinātāju un kombinētos tēmēkļus tēmētājam un komandierim ar infrasarkano kanālu. 
Apkalpe sastāv no vadītāja (sēž no priekšpuses pa kreisi), komandiera (pa labi tornī) un tēmētāja mehāniķa (pa kreisi tornī). 120 mm lielgabals ir stabilizēts divās plaknēs, tā stobrs ir bez apvalka un ar ķīniešu izstrādātu ežektoru. Torņa aizmugures nišā, kas ir norobežota no apkalpes nodaļas ar bruņusienu, tika uzstādīta mehanizētā lādiņu novietne priekš 17 unitāriem šāviņiem. Bet darbs pie ielādēšanas automāta tā arī beidzās ar neko — radīt savu ierīci ķīniešiem neizdevās. Papildu šāviņi tika izvietoti iekšpus kaujas nodaļas. Ložmetēji uz tanka nebija uzstādīti, kaut arī pirms komandiera lūkas bija paredzēts "turelis", ko aizguva no tanka Tips 59, tāpat kā torņu lūkas. Aprīkojumā ietilpa ugunsgrēka dzēšanas sistēmas un aizsardzības sistēma no masu iznīcināšanas līdzekļiem (MII).
Maybach MB8V331TC41 gaisadzeses 8-cilindru dīzeļdzinējs ar jaudu 950...1000 z.s., ražots KTR pēc vācu licences. Bija informācija, ka šie dzinēji tiek izmantoti arī uz kravas automobiļiem un uz mazgabarīta kuģiem, bet tankam šis dzinēja bija stipri par smags. 
Tanka bruņojums ir diferencēts un sastāv no monolītām bruņu plāksnēm, kas ir uzstādītas zem racionāla slīpuma leņķiem. Turklāt vēl bija mēģinājumi pastiprināt aizsardzību uzliekot papildu bruņas tanka priekšpusē.
Pēc vispusīgiem izmēģinājumiem neveiksmīgs tika atzīts viss: tornis un ielādēšanas automāts, un dzinējs. Tādēļ jauni darbi šajā virzienā tika turpināti ar "lietā" torņa izmantošanu, kas izvērsās kārtējā eksperimentālā tanka radīšanā — WZ-1226.

## Modifikācijas
* Nav
Atitlans (ezers)

**Atitlans** () ir ezers Gvatemalā, 144 km no Gvatemalas pilsētas. Dziļākais ezers Centrālamerikā.

## Ģeoloģiskā vēsture
Atitlans ir krāterezers, kas aizpilda vulkāna kalderu, kas izveidojusies pirms  gadiem notikušā izvirdumā, kas tiek dēvēts par Losčokojosas izvirdumu. Šī izvirduma rezultātā atmosfērā nokļuva ap  pelnu, kas nosēdās plašā teritorijā no Floridas līdz Ekvadorai. Pelnu slānis kalpo par stratigrāfisko marķieri Klusajā okeānā un Atlantijas okeānā. Kalderas dziļums sasniedz 600 metrus.

Pēc Losčokojosas izvirduma vulkānisms turpinājās un kalderā izveidojās trīs vulkāni. Atitlans atrodas kalderas ziemeļu malā, bet Sanpedro un Tolimans — kalderas iekšpusē. Sanpedro vulkāns visdrīzāk ir vecākais — tā pēdējais izvirdums noticis pirms aptuveni  gadiem. Pēc šī izvirduma sāka veidoties Tolimans un, iespējams, ir aktīvs joprojām, kaut gan vēsturiskajā laikā tā izvirdums nav noticis. Atitlana vulkāns izveidojies pēdējo  gadu laikā un ir aktīvs joprojām; pēdējais izvirdums notika 1853. gadā.

1976. gada 4. februārī Gvatemalā notika spēcīga zemestrīce, kuras rezultātā gāja bojā vairāk kā  cilvēku un ezera gultnē izveidojās plaisa, kuras dēļ ezera līmenis mēneša laikā kritās par 2 metriem un pēdējo 10 gadu laikā — par 20 metriem.

## Vēsture un saimniecība
thumb|left|200px|Atitlans ar Sanpedro vulkānu priekšplānā
Ezera apkaime ir izcili ainaviska. 1955. gadā ap to tika nodibināts nacionālais parks. Tā kā ezers pasaules tūrisma industrijai nebija pazīstams, tika nolemts ezerā ieviest jaunas zivju sugas, kas pazīstamas Amerikas sporta zvejas cienītājiem. Ezerā tika ieviesti Ziemeļamerikā pazīstamie melnie asari (*Micropterus*), kas izmainījuši ezera ekosistēmu, iznīcinot divas trešdaļas vietējo zivju sugu.

Ezera apkaimes ciematos dzīvo maiji, kas šeit joprojām valkā tradicionālos apģērbus. Santjago Atitlanas ciematā maiji pielūdz Maksimonu — savdabīgu elku kultu, kas radīts, apvienojot seno maiju ticējumus, katoļticību un konkistadoru leģendas.

Ap ezeru atrodas kalni un maiju apdzīvotas vietas, kā arī kafijas, kaučuka, cukurniedru, tējas, banānu plantācijas.

Ezera ziemeļu krastā atrodas Panahačelas pilsētiņa, kas ir tūrisma industrijas centrs jau kopš 1960. gadiem, kad šeit masveidā ieradās hipiji. Vēlākais pilsoņu karš šo skaisto vietu padarīja mazāk populāru, taču kopš 1996. gada tūristi atgriežas.

Gvatemalas pilsoņu kara laikā Atitlana krastā valdības karaspēks centās iznīcināt maiju apmetnes, vairāk kā 300 cilvēku pazuda bez vēsts.

2005. gada oktobrī viesuļvētra "Stens" ezera piekrastē izraisīja plašus postījumus. Liels zemes nogruvums apraka Panabajas ciematu, bojā gāja ap 1400 ciemata iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Isabals

**Isabals** (), saukts arī par **Dulses līci** (*Golfo Dulce*), ir lielākais ezers Gvatemalā. No ezera uz netālo Karību jūras Hondurasas līci iztek Riodulses upe.

Ezers ir kriptodepresija, jo tā gultne atrodas dziļāk par jūras līmeni. Riodulses basienā, tai skaitā Isabala krastos nav rūpniecības, ūdens ir tīrs un daba maz pārveidota. Ezera piekrasti klāj daudzveidīgs tropiskais mežs, kurā ir simtiem augu un dzīvnieku sugu. Bagāts ar zivīm. Ezerā un Riodulses lejtecē dzīvo arī ļoti retais ūdens zīdītājdzīvnieks *[[Trichechus manatus]]* (jūras govs); Isabals ir vienīgā vieta, kur šis dzīvnieks dzīvo saldūdenī.

## Ārējās saites

* Pārskata karte
* Telpiska ezera apkaimes reljefa karte
* Ezera apkaimes tūrisma objektu apraksts angļu valodā
* Isabala un Rio Dulce jūras govs apraksts
Enrikiljo ezers

**Enrikiljo ezers** () ir lielākais ezers Dominikānas Republikā, sālsezers.

Enrikiljo ezers ir viens no retajiem pasaules sālsezeriem, kurā dzīvo krokodili. Ezers atrodas lūzuma zonā, kas stiepjas  no Portoprensas Haiti līdz Neibas līcim Dominikānas dienvidu piekrastē. Šī lūzuma zona radās pirms aptuveni 1 miljona gadu un agrāk atradās zem jūras līmeņa. Tagad šīs ielejas gultne vairākās vietās ir zem jūras līmeņa, tajā vēl saglabājušies vairāki sālsezeri.

Enrikiljo ezera krasts atrodas 44 metrus zem jūras līmeņa. Ezera līmenis lielā iztvaikojuma dēļ ir mainīgs. Šeit bieži notiek zemestrīces.

Ezerā 3 salas: Barbarita, Islita un Kabritosu sala. Pēdējā ir vislielākā — uz tās atrodas 1974. gadā izveidots nacionālais parks, kas slavens ar krokodiliem (*[[Crocodylus acutus]]*) un flamingo. Kad ezera līmenis krītas, salas savieno smilšu sēres. Uz salas dzīvo endēma ķirzaka *Cyclura cornuta*.

Ezera krastos atrodas unikāli sausie tropiskie meži.

Ezera ūdens ir ļoti silts — ; ūdens ir divkārt sāļāks, nekā Karību jūras ūdens, kā arī tas satur sēru.

## Ārējās saites
* Ezera bioloģisko vērtību apraksts
Somatra ezers

**Somatra ezers** ( — ‘iesāļais dīķis’) ir beznoteces sālsezers, lielākais ezers Haiti, atrodas valsts dienvidaustrumos pie Dominikānas robežas  uz austrumiem no galvaspilsētas Portoprensas.

Ezerā dzīvo ap 100 sugu putni, flamingo, Amerikas krokodils. Ezers ir ainavisks, koši zils, ap to aug krūmāji un kaktusi. Ezerā dzīvo 48 sugu zivis, tai skaitā endēmas.

Tāpat kā netālais Enrikiljo ezers Dominikānā, Somatra ezers atrodas lūzuma zonā; tas ir sālsezers, kas atrodas agrākā jūras šauruma zonā.

## Atsauces
Lapajervi

**Lapajervi** () ir krāterezers Somijas rietumos, Rietumsomijas lēnē.

Ezers izveidojies  platā meteorīta krāterī. Krāteris radies aptuveni pirms 77,85 miljoniem gadu, augšējā krītā. Par to, ka šeit varētu atrasties sens meteorīta krāteris, sāka runāt un rakstīt 1960. gados.

Ezerā 56 salas, lielākā no tām ir Kerne.

## Ārējās saites
* Ezera un meteorīta krātera mājaslapa
Tradicionālā kultūra

**Tradicionālā kultūra** ir kultūra, kas balstīta uz tradīcijām atšķirībā, piemēram, no industriālā laikmeta (kas balstīts uz ražošanu un patērēšanu) kultūras formām - modernisma, postmodernisma.

Tradicionālā kultūra Latvijā ir veidojusies agrārajā (zemkopja, amatnieka, zvejnieka, lopkopja) saimniecībā līdz industriālās saimniekošanas sākumiem un rūpniecības laikmetam. Tā ietver dabas vērojumus laika apstākļu paredzēšanai, auglības rituālu izpildi dažādos svētkos un ikdienā, kā arī sociālās struktūras nodrošināšanas izdarības — iniciācijas rituālus, vēstītājfolkloras pārmantošanu, izklaides un darba principus. Sākoties industriālajam laikmetam (būtībā pēc dzimtbūšanas atcelšanas - 1818. gadā Kurzemē, 1819. gadā Vidzemē un 1861. gadā Latgalē), daudzi no šiem elementiem ir zaudējuši savu nozīmi, taču ilgi saglabājas tautas atmiņā. Tie tiek nodoti tālāk no paaudzes paaudzē un piedalās arī industriālās sabiedrības kultūras tapšanā.

Folklorisma kontekstā par tradicionālo kultūru bieži vien sauc arī tradicionālās kultūras elementu interpretācijas pasākumu kopumu.

„Tradicionālā kultūra - kultūras prakses, kuras kāda sociāla grupa uzskata par nepieciešamām pārmantot no pagātnes, nododot tās no paaudzes uz paaudzi (pat, ja tās ir salīdzinoši nesen radušās) un kurām šī grupa piešķir noteiktu statusu.„

(Citāts no UNESCO starpvaldību ekspertu sanāksmes izveidotas terminu vārdnīcas. www.km.gov.lv/UI/imagebinary.asp?imageid=2576}
Nesijervi

**Nesijervi** () ir ezers Somijas dienvidu daļā, lielākais ezers Tamperes apkaimē.

Ezers ir daļa no iegarenu ezeru ķēdes. Tamperē atrodas 2 km garās Tammerkoski krāces, kas savieno Nesijervi un Pihejervi ezerus – ūdens plūst no Nesijervi. Pēdējā laikā ezera ūdens kvalitāte ir uzlabojusies, jo koksnes pārstrādes rūpniecība samazinājusi notekūdeņu noplūdes. Ezerā pieejami izpriecu izbraucieni. Bagāts ar zivīm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Puruvesi

**Puruvesi** () ir ezers Somijas austrumos, Austrumsomijas lēnē.

Ezera ūdens ir ļoti tīrs. Ir dati, ka šis ir 7. tīrākais ezers pasaulē. Mierīgās un saulainās dienās var redzēt 6—10 metrus dziļi. Daļa no Saimā ezeru sistēmas. Fosfora saturs ūdenī ir 4 mikrogrami uz litru.

## Ārējās saites
*