open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vējdzirnavas

[200px|right|thumb|19. gadsimta vidū celtās [Āraišu vējdzirnavas]]
**Vējdzirnavas** ir dzirnavas, kuras veic darbu, izmantojot vēja enerģiju. Vējdzirnavās visbiežāk tiek malti graudi vai sūknēts ūdens.

## Darbības mehānisms
Vēja dzītais rats sastāv no ass un vairākiem uz visām pusēm ejošiem, precīzi sabalansētiem spārniem jeb burām. Ja vējš pūš uz spārniem, rats sāk griezties un līdz ar to griež vārpstu. Šo griezes spēku ar zobratu palīdzību no vārpstas novada uz darbu veicošo mehānisma daļām.

## Vēsture
Vējdzirnavas plaši sāka izplatīties 12. gadsimtā. Vienas no pirmajām bija tā sauktās vācu dzirnavas jeb *staba dzirnavas*, ko veidoja vertikāls stabs un tā augšdaļā bija nostiprināta kustīga rata vārpsta, kas vēja ratu allaž pagrieza pret vēju. Pavisam citādi veidotas bija tā sauktās dāņu dzirnavas, arī *holandiešu dzirnavas*. Tām vēja rata vārpsta bija nekustīgi piestiprināta pie torņa, kas griezās ap savu asi. Vācu dzirnavu jauda bija no diviem līdz astoņiem zirgspēkiem, bet dāņu tipa dzirnavām — no sešiem līdz četrpadsmit zirgspēkiem. Taču puse no jaudas bija jāpatērē pašu dzirnavu pagriešanai, tāpēc tie bija visai neefektīvi mehānismi un plašu izplatību neguva, līdz 18. gadsimtā izgudroja tvaika dzinēju. Izņēmums bija Nīderlande, kur jau tad bija ap 8000 vējdzirnavu.

Latvijā pirmās vējdzirnavas fiksētas 14. gadsimtā Rīgas apkārtnē. No 17. gadsimta Latvijā sāka būvēt arī holandiešu tipa vējdzirnavas. Līdz 19. gadsimta vidum vējdzirnavas Latvijā būvēja galvenokārt pilsētās un muižās. 19. gadsimta otrajā pusē tās sāka būvēt arī zemnieki. 19./20. gadsimta mijā visā Latvijā bija vairāk kā 600 vējdzirnavu, no tām vairāk nekā 500 bija holandiešu tipa.
20. gadsimtā līdz ar elektrodzinēju un dīzeļdzinēju izplatīšanos vējdzirnavu nozīme strauji mazinājās, tomēr jaunas vējdzirnavas tika celtas vēl 20. gadsimta 30. gados. Atsevišķas vējdzirnavas tika regulāri ekspluatētas līdz pat 20. gadsimta 60. gadiem. Šodien Latvijā ir saglabājies salīdzinoši nedaudz vējdzirnavu (galvenokārt mūra konstrukcijas) un tikai dažas no tām joprojām ir darba kārtībā.

## Atsauces
Zīle (nozīmju atdalīšana)

**Zīle** var būt:
* zīle — ozolu un dižskābaržu auglis;
* Zīle — personvārds;
* Zīle — uzvārds.

## Skatīt arī
* Zīlīte
16 (skaitlis)

**16** (**sešpadsmit**) ir kārtas skaitlis, kas atrodas starp 15 un 17.

* 16 - sēra atomnumurs
* 16 - četri kvadrātā
* 16 = 24
* 16 - heksadecimālās skaitīšanas sistēmas bāze

**Pieraksts citās skaitīšanas sistēmās**
* Binārajā: 10000
* Oktālajā: 20
* Duodecimālajā: 14
* Heksadecimālajā: 10
* Pieraksts ar Romiešu cipariem: **XVI**

## Skaitlis 16 citās jomās
* Maksimālais savienības republiku skaits, kas vienlaikus bija PSRS sastāvā (1940—1956)
* ASCII — ierīču kontroles simbols `DLE` (data link escape)
* Viens puds ir vienāds ar 16,380496 kilogramiem
* Katram šaha spēlētājam uzsākot spēli ir 16 šaha figūras
* 16 milimetru kinolente

## Skatīt arī
* Heksadecimālā skaitīšanas sistēma
17 (skaitlis)

**17** (**septiņpadsmit**) ir pirmskaitlis, kurš atrodas starp skaitļiem 16 un 18.

* 17 - hlora atomnumurs
* 17 - septītais pirmskaitlis
* 17 = pirmo četru pirmskaitļu summa
* 17 ir Fermā pirmskaitlis

**Pieraksts citās skaitīšanas sistēmās**
* Binārajā: 10001
* Oktālajā: 21
* Duodecimālajā: 15
* Heksadecimālajā: 11
* Pieraksts ar Romiešu cipariem: **XVII**

## Citās jomās

* Itālijā skaitlis 17 tiek uzskatīts par nelaimīgu. Bailes no šī skaitļa zināmas jau no Senās Romas laikiem. Uz daudziem mirušo romiešu kapiem bija rakstīts VIXI, kas nozīmēja "es biju dzīvojis". Tas tika interpretēts arī kā romiešu skaitlis (XVII) jeb VI = 6, XI = 11, tātad VIXI = 6 + 11 = 17.
* Haiku zilbju skaits (5+7+5)
* ASCII — ierīču kontroles simbols `DC1` (device control 1)
* Daudzās Boeing un Airbus marku pasažieru lidmašīnās nav sēdekļu rinda nr. 17
18 (skaitlis)

**18** (**astoņpadsmit**) ir naturāls skaitlis, kas atrodas starp 17 un 19.

* 18 - argona atomnumurs
* 18 - vienīgais skaitlis, kas vienāds ar tā ciparu divkāršotu summu.

**Pieraksts citās skaitīšanas sistēmās**
* Binārajā: 10010
* Oktālajā: 22
* Duodecimālajā: 16
* Heksadecimālajā: 12
* Pieraksts ar Romiešu cipariem: **XVIII**

## Mūzikā
* Moby albuma un dziesmas nosaukums.

## Citās jomās
* ASCII — ierīču kontroles simbols `DC2` (device control 2)
* Lielākajā daļa pasaules valstu 18 gadu vecumā cilvēks kļūst pilngadīgs;
* 18+ — apzīmējums, ko izmanto, lai atzīmētu materiālus (filmas, televīzijas raidījumus, datorspēles, u.c.), kuros ir vardarbības vai atklātas erotikas saturs.
19 (skaitlis)

**19** (**deviņpadsmit**) ir pirmskaitlis, kurš atrodas starp 18 un 20.

* 19 - kālija atomnumurs
* 19 - astotais pirmskaitlis

**Pieraksts citās skaitīšanas sistēmās**
* Binārajā: 10011
* Oktālajā: 23
* Duodecimālajā: 17
* Heksadecimālajā: 13
* Pieraksts ar Romiešu cipariem: **XIX**

## Citās jomās
* ASCII — ierīču kontroles simbols `DC3` (device control 3)
* 19 — svētais skaitlis Islāmā, kas vairākas reizes minēts Korānā
* 19 — skaitlis, kam Bahāismā ir īpaša nozīme. Piemēram: Bahai kalendārā gads sastāv no 19 mēnešiem pa 19 dienām katrā.
20 (skaitlis)

**20** (**divdesmit**) ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp 19 un 21.

* 20 - kalcija atomnumurs
* 20 - dodekaedra virsotņu skaits

**Pieraksts citās skaitīšanas sistēmās**
* Binārajā: 10100
* Oktālajā: 24
* Duodecimālajā: 18
* Heksadecimālajā: 14
* Pieraksts ar Romiešu cipariem: **XX**
Karikatūra

[thumbnail|175px|[Čārlijs Čaplins|Čārlija Čaplina karikatūra.]]
**Karikatūra** (, no *caricare* — 'pārspīlēt') ir satīrisks vai humoristisks zīmējums vai attēls, kurā komiskais efekts tiek panākts ar pārspīlējumu, neparedzētu salīdzinājumu vai pielīdzinājumu. Dažas karikatūras liek tās vērotājam smieties vai arī pārdomāt notiekošo.

Mūsdienās teju vai katrā laikrakstā un žurnālā ir atrodamas karikatūras. Par mūsdienu karikatūru tēvu uzskata angļu mākslinieku Viljamu Hogārtu (1697—1764). Arī pirms viņa bija mākslinieki, kas savos zīmējumos centās izsmiet vispārpieņemto paradumu un uzvedības manieru aplamību. Taču Hogārtu atšķirībā no citiem interesēja arī cilvēka daba, cilvēku raksturi un viņu savstarpējās attiecības. Hogārts savos zīmējumos izsmēja sadzīviskās situācijas un problēmas, piemēram, žūpošanu, bērnu nepaklausību, dažādus noziegumus un pat neizdevušās vēlēšanas. Hogārta darbu turpināja cits angļu mākslinieks — Tomass Roulendsons. Viņa karikatūras tika publicētas lielā skaitā un izplatītas visā Anglijā. Savos darbos Roulendsons pārspīlēja cilvēku trūkumus, parādot viņus neveiklās situācijās un liekot viņiem smieties pašiem par sevi.

19. gadsimta sākumā Eiropas žurnālos parādījās karikatūras, kurās tika pausta attieksme pret sabiedrībā notiekošo. Tas bija politisko karikatūru sākums. Viens no ievērojamākajiem karikatūristiem bija francūzis Onorē Domjē (1808—1879). Savos darbos viņš parādīja cilvēkus, kuriem dota vara un atmaskoja valdības pērkamību. Viņu pat uz sešiem mēnešiem ielika cietumā, jo bija atļāvies pasmieties par karali.

## Latvijas karikatūristi
Sergejs Civinskis, Ēriks Ošs, Gunārs Bērziņš, Roberts Cinkuss, Uģis Mežavilks, Gatis Šļūka.

## Atsauces
Bruklinas "Nets"

**Bruklinas "Nets"** () ir profesionāls ASV basketbola klubs, kas ir bāzēts Bruklinā, Ņujorkā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās basketbola asociācijas Austrumu konferences Atlantijas divīzijā. Tas ir dibināts 1967. gadā un kopš 1976. gada spēlē NBA.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Nets" nav izcīnījis nevienu NBA čempiontitulu, taču klubs triumfēja 1974. un 1976. gada ABA čempionātā. Mājas spēles komanda aizvada *[[Barclays Center]]* arēnā.

Pirms 2012.—2013. gada sezonas klubs bija bāzēts Ņuarkā, Ņūdžersijas štatā, un tā nosaukums bija **Ņūdžersijas "Nets"**.

## Vēsture
Klubs dibināts 1967. gadā, sākotnēji tas nepiedalījās NBA čempionātā, bet gan spēlēja ABA (Amerikas Basketbola asociācija). Vienības pirmais nosaukums bija **Ņūdžersijas "Americans"**. Otrajā pastāvēšanas sezonā nosaukums tika mainīts uz **Ņujorkas "Nets"**. 1974. un 1976. gadā "Nets" ar leģendāro Džūljusu Īrvingu sastāvā kļuva par ABA čempioniem.

Pēc pēdējā ABA čempiontitula iegūšanas "Nets" pārcēlās uz NBA. Mainot līgas, īpašnieki nolēma mainīt arī komandas atrašanās vietu un pārcēlās no Ņujorkas atpakaļ uz Ņūdžersijas štatu. NBA čempiontitulu Ņūdžersijas "Nets" nav izcīnījusi, taču ir četrreiz bijusi Atlantijas divīzijas čempione (2002, 2003, 2004, 2006).

Komandas lielākais īpašnieks ir Kanādass miljardieris Džozefs Cai un viņa iesaistīšanās klubā padarījusi "Nets" par vienu no ambiciozākajām un bagātākajām līgas komandām. 2010.-2011. gada NBA sezonā tā spēlēja jaunā arēnā *Prudential Center* Ņuarkā, bet pēc tam pārcēlās uz Ņujorku, kurā jau spēlēja 1970. gados. 2012. gadā tika pabeigta komandas jaunā mājvieta Bruklinā, no 2012.—2013. gada sezonas klubs spēlē tajā un tika pārsaukta par **Bruklinas "Nets"**.

No 2018. gada līdz 2021. gadam komandu pārstāvēja Latvijas basketbolists Rodions Kurucs.

## Sasniegumi

### NBA
* **[[NBA čempioni|Čempioni]]**: 0
* **Konferences čempioni**: 2
** , 

* **Divīzijas čempioni**: 4
** , , , 

### ABA
* **Čempioni**: 2
** 1974, 1976
* **Konferences čempioni**: 0
* **Divīzijas čempioni**: 1
** 1974

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Basketball-Reference.com profils
Gaudeamus igitur

thumb|right|400px|19. gs. vācu pastkarte, studenti "Gaudeamus igitur" citāts un dziesmas pirmo rindu nošu akordi
***Gaudeamus Igitur*** (no latīņu *gavilēsim, līksmosimies*), agrīnajā nosaukumā *"De Brevitate Vitae"* (no latīņu *Dzīves neizbēgamais īsums*), ir daudzās valstīs izplatīta akadēmiska svinību dziesma latīņu valodā.

## Vēsture

Senākās ziņas par studentu himnu *Gaudeamus Igitur* ir jau kopš 13. - 14. gadsimta. Boloņas, Heidelbergas un Parīzes universitātēs *Gaudeamus* bija izslavēta galda (t.s. alus dzeršanas) dziesma 1287. gadā.
Vairākus gadsimtus dziesmas teksts tika nodots mutvārdos, tādēļ tam radās daudz variāciju. Pirmo reizi drukātā veidā *Gaudeamus Igitur* parādījās .

Slavenās studentu himnas melodiju Johanness Brāmss izmantojis savā *Akadēmiskajā uvertīrā* (Akademische Festouvertüre, 1880).

## Saturs un izpildījums
Lai gan *Gaudeamus Igitur *visbiežāk tiek izpildīts formāla rakstura pasākumos, tās teksts, turpretī, vēsta par studentu dzīves priekiem un slavina studentiskās vērtības, tomēr ieturot ironiskas piebildes, ka visi reiz kādreiz mirsim, tādēļ *"gavilēsim vēl aizvien, kamēr jauni mēs!"*. *Gaudeamus Igitur* tiek dziedāts latīniski, tomēr septītajā pantā ir vāciskas izcelsmes vārds *antiburschius*, kas nozīmē *ienaidnieks* jeb *studentu ienaidnieks*. Šis pants dziesmai pievienojies klāt vācisko studentu korporāciju tradīciju ietekmē, citās valstīs to parasti nedzied (izpilda četrus līdz sešus pantus).
Tradicionālā, akadēmiskā *Gaudeamus Igitur* versija ir  Kristiana Vilhelma Kindlēbena pierakstīta, un tai ir vairāk nekā desmit panti.
Latvijā *Gaudeamus Igitur* dzied augstāko izglītības iestāžu un dažādu studentu organziāciju, svinīgajos pasākumos, un parasti izpilda pirmos četrus pantus.
Studentu un studenšu korporācijās dzied pirmos septiņus pantus, parasti svinīgu pasākumu sākumā vai tos oficiāli noslēdzot pusnaktī.
* Dziedot tiek atkārtotas katra panta pirmās divas un pēdējā rindiņa.
* Pantu *"Vivat omnes virgines"* studenti dzied klusāk, studentes nedzied vispār.
* Pēdējo pantu *"Pereat tristitia"* dzied ļoti ātri.

Latviski dziesmas tekstu atdzejojis Kārlis Straubergs (Fraternitas Livonica biedrs), .
thumb|right|650px|''Gaudeamus igitur'' pirmais pants

## Ārējās saites
* Gaudeamus igitur mp3 – Gaudeamus septiņi panti mp3.
* Brāmsa opus 80 mp3 – Operete Studentu Princis mp3

## Atsauces
Vilda 2 komēta

**Vilda 2 komēta** (oficiālais apzīmējums **81P/Wild**) ir periodiskā komēta. Komēta nosaukta šveiciešu astronoma Paula Vilda vārdā. 1978. gadā viņš atklāja komētu, strādājot Cimmervaldes observatorijā.

Tiek uzskatīts, ka lielāko daļu no sava 4,5 miljardus gadu ilgā mūža, komēta riņķoja daudz tālākā orbītā. 1974. gada septembrī komēta mazāk kā miljons km attālumā palidoja garām Jupiteram. Planētas spēcīgā gravitācija izmainīja komētas orbītu, ievirzot to Saules sistēmas iekšienē. Komētas apriņķošanas periods samazinājās no 40 gadiem uz 6,17 gadiem, perihēlijs samazinājās no 4,9 AU līdz 1,49 AU. 
## Komētas kodola parametri
* Izmēri 5.5×4.0×3.3 km
* Blīvums 0,6 g/cm3
* Masa 2,3 x 1013kg

## Komētas izpēte
1999. gada 7. februārī izplatījumā tika nosūtīta starpplanētu zonde Stardust. Tās uzdevums bija pārlidot komētu, uzņemot komētas attēlus un ievākt putekļu paraugus no komētas astes. Putekļu paraugi pēc tam tika nogādāti atpakaļ uz Zemi, kur pašreiz tiek pētīti.

Stardust kopumā uzņēma 72 komētas kodola attēlus. Tos izpētot, bija redzamas vismaz 10 gāzes strūklas, kuras nāca no kodola dzīlēm.
## Atsauces

## Ārējās saites

* JPL Small-Body Database Browser
* Stardust mājas lapa
Baltā krāsa

**Baltā krāsa** jeb vienkārši **balts** ir ahromatiskā krāsa līdzās melnajai un pelēkajai. Cilvēka acī baltās gaismas sajūta rodas, ja tiek stimulētas visu triju veidu acu vālītes vienādi — gan īsos, gan vidējos, gan garos gaismas viļņus uztverošās. Balti izskatās tie priekšmeti, kas maksimāli atstaro visu viļņu garumu redzamo gaismu, kas krīt uz tiem. Atstarošanai jābūt difūzai (spoguļvirsmas neizskatās baltas). Saules gaisma, kā arī gaismas avoti, kas izstaro visu redzamo spektru, cilvēka acij rada baltās gaismas sajūtu. Dabā balts ir sniegs, piens, mākoņi, kaļķakmens, kokvilna un tā tālāk.

Sarkanzaļzilajā krāsu modelī (RGB) balto krāsu pieraksta šādi: #FFFFFF. Saskaņā ar aditīvo krāsu modeli (RGB) balto krāsu var iegūt, sajaucot spektrāli tīru sarkano, zaļo un zilo krāsu. Tā tiek iegūta baltā krāsa krāsainajos kineskopos un LCD monitoros.

## Kultūrā
Daudzās Eiropas kultūrās balts ir tīrības un nevainības simbols, pretstats melnajai krāsai, sliktuma un ļaunuma krāsai, bet dažām Austrumāzijas kultūrām balts ir sēru krāsa.

* Baltā krāsa, saskaņā ar pētījumiem Eiropā un Ziemeļamerikā, tiek saistīta ar labestību, godīgumu, tīrību, sākumu, atjaunošanos, neitralitāti un pilnību.

* Baltai krāsai ir liela nozīme daudzās reliģijās. Dažām Austrumāzijas kultūrām baltā krāsa ir sēru krāsa — ja kāds ir nomiris, tad piederīgie ģērbjas baltā.

* Senajiem latviešiem baltā krāsa bija viena no sēru krāsām.

Senajā Ēģiptē priesteri valkāja baltu apģērbu kā tīrības simbolu. Senajā Romā baltas krāsas apģērbs (toga) bija pilsonības apliecinājums un parādīja līdz ar to statusu. Arī mūsdienās mediķi valkā baltu apģērbu, līgavas izvēlas baltas kleitas un tamlīdzīgi.

Baltā krāsa ir daudzu valstu nacionālajos simbolos (karogos un ģerboņos), bet tai mēdz būt atšķirīga nozīme.

## Toņi

## Atsauces

## Ārējās saites
Ņūdeli

**Ņūdeli** (, , , ) ir Indijas galvaspilsēta, viens no Deli metropoles rajoniem. Šeit atrodas Indijas valdības rezidence.

## Vēsture
Līdz 1911. gada decembrim Indijas galvaspilsēta britu valdīšanas laikā bija Kalkuta. Tomēr kopš 19. gadsimta beigām tā bija kļuvusi par nacionālistu kustības centru, kas noveda pie Bengālijas sadalīšanas, ko veica vicekrogs lords Kerzons. Tas izraisīja masveida politiskus un reliģiskus nemierus, tostarp britu ierēdņu politiskas slepkavības Kalkutā. Sabiedrības antikoloniāli noskaņojums izraisīja pilnīgu britu preču boikotu, kas piespieda koloniālo valdību atkal apvienot Bengāliju un nekavējoties pārcelt galvaspilsētu uz Ņūdeli.

Vecā Deli bija vairāku senās Indijas impēriju un Deli sultanāta politiskais centrs, jo īpaši Mogulu impērijas centrs no 1649. līdz 1857. gadam. 19. gadsimta sākumā britu administrācijai tika iesniegts priekšlikums pārcelt Britu Indijas galvaspilsētu no Kalkutas austrumu piekrastē uz Deli. 1894. gadā Britu Indijas valdība uzskatīja, ka no loģistikas viedokļa būtu vieglāk pārvaldīt Indiju no Deli, kas atrodas Indijas ziemeļu centrā. 1894. gadā saskaņā ar Zemes iegūšanas likumu tika iegādāta zeme jaunās Deli pilsētas celtniecībai.

Ņūdeli pamatakmeni 1911. gadā ielika Džordžs V Vindzors. To projektēja britu arhitekti Edvīns Lutjenss un Herberts Beikers. Jauno galvaspilsētu atklāja 1931. gada 13. februārī vicekaraļa un ģenerālgubernatora Irvina vadībā.

Pēc Indijas neatkarības iegūšanas 1947. gadā Ņūdeli tika piešķirta ierobežota autonomija, un to pārvaldīja Indijas valdības iecelts galvenais komisārs. 1966. gadā Deli tika pārveidota par savienības teritoriju, un galu galā galveno komisāru aizstāja gubernators-leitnants. Ar 1991. gada Konstitūcijas (96. grozījums) likumu Deli savienības teritoriju oficiāli nosauca par Deli nacionālo galvaspilsētas teritoriju. 1991. gadā tika ieviesta sistēma, saskaņā ar kuru ievēlētajai valdībai tika piešķirtas plašas pilnvaras, izņemot likumu un kārtību, kas palika centrālās valdības ziņā. Likumdošana faktiski stājās spēkā 1993. gadā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Elektronvolts

**Elektronvolts** (saīsināti **eV**) ir enerģijas ārpussistēmas mērvienība, kas plaši tiek lietota atomfizikā, kvantu fizikā un citās fizikas nozarēs. Ja starp diviem punktiem elektriskais potenciāls ir 1 volts, tad, lai pārnestu elektronu no viena punkta uz otru starp tiem esošajā elektrostatiskajā laukā, nepieciešama 1 eV liela enerģija.

Tā kā lādiņa *q* pārnešanai nepieciešamais darbs ir vienāds ar *qU*, kur *U* - potenciālu starpība, bet elektrona lādiņš ir −1,602 176 487(40)×10−19 C, tad 

: **1eV = 1,602 176 487(40)×10<sup>−19</sup> [[džouls|J]] = 1,602 176 487(40)×10<sup>−12</sup> [[ergs|erg]]**.

Elektronvoltos mēdz izteikt arī elementārdaļiņu masu, izmantojot Einšteina vienādojumu *Е=mc<sup>2</sup>*. 1 eV/c2=1,782 661 758(44)·10−36 kg un, otrādi, 1 kg=5,609 589 12(14)·1035 eV/c2. 1 atommasas vienība atbilst 931,4 MeV/c2. Izsakot masu elektronvoltos, dalītāju c2 dažkārt neraksta.

Temperatūras mērvienībās 1 eV atbilst 11 604,505(20) kelviniem. Ideālai vienatomu gāzei parastā temperatūrā (300K) katrai brīvības pakāpei atbilst 0,013 eV liela enerģija. Tā kā gāzes atomiem ir 3 brīvības pakāpes, katra atoma kopējā enerģija ir 3 reizes lielāka (sk. arī Bolcmaņa konstante).

## Elektronvolta molārais ekvivalents
Ķīmijā bieži tiek izmantots **elektronvolta molārais ekvivalents**, kas vienāds ar 1 eV reizinājumu ar Avogadro skaitli. Skaitliski tas atbilst 96 485,3383(83) J jeb Faradeja konstantei. Ja viens mols elektronu tiek pārnests starp punktiem ar potenciālu starpību 1 V, tad tas iegūst vai zaudē elektronvolta molārajam ekvivalentam atbilstošu enerģiju.

## Daudzkārtņi
Kodolfizikā un elementārdaļiņu fizikā parasti izmanto elektronvolta daudzkārtņus - **kiloelektronvoltu** (1 keV=103 eV), **megaelektronvoltu** (1 MeV=106 eV), **gigaelektronvoltu** (1 GeV=109 eV), 
**teraelektronvoltu** (1 TeV=1012 eV). 

## Dažu enerģiju vērtības elektronvoltos
Siekalu dziedzeri

thumb|250px|Cilvēka siekalu dziedzeri:<br />1 — pieauss;<br />2 — zemžokļa;<br />3 — zemmēles
**Siekalu dziedzeri** ir ārējās sekrēcijas dziedzeri mutes dobumā, kuri ražo siekalas. Mutes dobumā atveras triju lielo siekalu dziedzeru pāru izvadkanāli — pieauss, zemžokļa un zemmēles. Bez tam mutes dobumā ir apmēram 600 mazo siekalu dziedzeru.

Pieauss dziedzeris izdala šķidru olbaltumvielas saturošu sekrētu, tādēļ to sauc par olbaltumvielu dziedzeri. Šis ir pats lielākais siekalu dziedzeris.

Zemmēles siekalu dziedzeris izdala siekalas kā pārējie siekalu dziedzeri. Siekalas satur apmēram 99% ūdens un to uzdevums ir uzsākt ogļhidrātu gremošanu, mitrināt mutes dobumu un aizsargāt zobus no bojāšanās. Katru dienu cilvēka mutē siekalu dziedzeri saražo apmēram litrs šā sekrēta. Cilvēka dzīves laikā tiek saražots apmēram 30 000 litru, kas ir līdzvērtīgs tilpums apmēram 40 parastu vannu tilpumam. Siekalu dziedzeri ir pastāvīgi aktīvi funkcionējoši orgāni (izņemot miega laikā).

## Siekalu dziedzeru funkcijas
* Galvenā siekalu dziedzeru funkcija ir **eksokrīnā** — siekalu izdalīšana.
* **Endokrīnā funkcija** — hormoniem līdzīgu vielu izdalīšana.
* **Filtrācijas funkcija** — asins plazmas komponentu izdalīšana no kapilāriem siekalu sastāvā.
* **Ekskretorā funkcija** — vielmaiņas atkritumvielu izdalīšana.

## Siekalu dziedzeru slimības
Pazīstamākā siekalu dziedzeru slimība ir epidēmiskais parotīts jeb cūciņa. Dažkārt sastopams arī siekalu dziedzeru iekaisums jeb sialadenīts, kā arī siekalakmeņu slimība. Siekalu dziedzeros var veidoties cistas un audzēji (kā labdabīgi, tā ļaundabīgi).

## Atsauces
Mēle (nozīmju atdalīšana)

**Mēle** var būt:

* Mēle - dzīvnieku iekšējais orgāns;
* Mēle - sinonīms vārdam valoda (novecojis);
* Mēle - ledāja mēle (glacioloģisks termins);
* Mēle - modeļu pastaigu vieta;
* ‎Čārlzs Mēle (*Charles Moehle*; 1859—1898) — ASV šahists;
* ‎Joakims Mēle (*Joakim Mæhle*; 1997) — dāņu futbolists.

## Skatīt arī
* Mēlīte (ieroča sastāvdaļa)
Freimane

**Freimane** ( — 'brīvcilvēks'; vīriešu dzimtē Freimanis) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Inta Freimane (1933—1917) — baltu filoloģe un LU profesore;
* Lidija Freimane (1920—1992) — aktrise;
* Minna Freimane (1853 (1847)—?) — literāte, publiciste un ceļotāja;
* Valentīna Freimane (1922—2018) — teātra un kino zinātniece.

## Atsauces
West Ham United FC

***West Ham United F.C.*** ir angļu futbola klubs no Aptonparkas, Londonas.  Dibināts 1895. gadā kā *Thames Ironworks*. Pašlaik spēlē Anglijas Premjerlīgā. Kopš 2016. gada mājas spēles aizvada Londonas olimpiskajā stadionā.

## Komandas sastāvs
*Atjaunots .*

## Sasniegumi
* **Anglijas futbola 2. līmenis** (1893.—1992. **Otrā divīzija**; 1992.—2004. **Pirmā divīzija**; tagad — ***[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]***)
** Čempioni (2): 1957–58, 1980–81
** Vicečempioni (3): 1922–23, 1990–91, 1992–93
* **[[FA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 1963–64, 1974–75, 1979–80 
** Finālisti (2): 1922–23, 2005–06
* **[[Anglijas Līgas kauss]]**
** Finālisti (2): 1965–66, 1980–81
* ***[[FA Community Shield]]*** (līdz 2001. gadam — *Charity Shield*)
** Kausa ieguvēji (1): 1964
***[[UEFA Eiropas konferences līga]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2022–23
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1964–65
** Finālisti (1): 1975–76 
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 1999

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā kluba vietne
Džimijs Veilss

**Džimijs Donals Veilss** (*Jimmy Donal Wales*, , dzimis ), zināms arī kā **Džimbo** (*Jimbo*), ir amerikāņu interneta uzņēmējs, *[[wiki]]* koncepcijas ideologs un Vikipēdijas dibinātājs. Viņš ir iesaistījies arī *[[Nupedia]]* dibināšanā, kas ir Vikipēdijas priekštece un pastāvēja no 2000. līdz 2003. gadam.

## Biogrāfija
Džimijs Veilss dzimis  Hantsvilā, Alabamas štatā. Viņa tēvs ir Džimijs Veilss, bet māte — Dorisa Anna Veilsa (dzimusi Dadlija). 1986. gadā Džimijs Veilss absolvēja Oburnas Universitāti (*Auburn University*), kur ieguva bakalaura grādu finansēs. Pēc tam uzsāka doktora studijas Alabamas Universitātē (*University of Alabama*), bet pēc tam turpināja tās Indiānas Universitātē Blūmingtonā (*Indiana University Bloomington*). Doktora grāds netika iegūts.

No 1994. līdz 2000. gadam Veilss strādāja Čikāgā. Šajā laikā viņš uzkrāja naudu, kas ļāva uzsākt uzņēmējdarbību un dibināja interneta uzņēmumu *[[Nupedia]]*, kas bija Vikipēdijas priekštece. Projektu *Nupedia* varēja papildināt tikai par konkrētām lietām zinoši cilvēki, tādēļ projekta darbība bija lēna. 2001. gada 15. janvārī kopā ar Leriju Sendžeru darbībā palaida Vikipēdiju, kas balstījās uz *[[wiki]]* programmatūru. Atšķirībā no *Nupedia*, Vikipēdiju varēja papildināt ikviens un tā strauji ieguva popularitāti. 2003. gadā Džimijs Veilss dibināja bezpeļņas organizāciju *[[Wikimedia Foundation]]*, kuras uzdevums ir vadīt un koordinēt arī citus uz *wiki* balstītos projektus, piemēram, Vikivārdnīcu un *[[Wikinews]]*. 2004. gada oktobrī kopā ar Andželu Bīzliju (*Angela Beesley*) dibināja uzņēmumu *[[Wikia, Inc.]]*

## Personīgā dzīve
Džimijs Veilss ir precējies trīs reizes. 20 gadu vecumā viņš apprecējās ar Pamelu Grīnu (*Pamela Green*). 1993. gadā izšķīrās. Nākamās laulības tika noslēgtas 1997. gadā ar Kristīnu Roanu (*Christine Rohan*), ģimenē piedzima meita. 1998. gadā pārcēlās uz dzīvi Sandjego, bet 2002. gadā — uz Sentpītersbērgu.

2012. gada oktobrī Džimijs Veilss apprecējās trešo reizi — ar Keitu Gērviju (*Kate Garvey*), un sāka dzīvot Apvienotās Karalistes galvaspilsētā Londonā. Viņu ģimenē piedzima vēl divas meitas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Katalauna

thumb|235px|Skats uz Katalaunu.
**Katalauna** (*Catalão*) ir neliela pilsēta un pašvaldība Gojasas štata dienvidos, Brazīlijā. 2007. g. Katalaunā dzīvoja 75 623 iedzīvotāji. Municipalitātes platība ir 3 777,652 km².

Pilsētas svētki notiek katru gadu 20. augustā.

## Ārējās saites
Tomāts

**Ēdamais tomāts** (*Solanum lycopersicum*) ir nakteņu dzimtas viengadīgs vai daudzgadīgs augs. Ikdienā ar vārdu «tomāts» biežāk saprot šī auga augli. Bioloģiski tā auglis ir oga, bet ikdienā tas tiek saukts par dārzeni. Tas parasti ir sarkans, bet atsevišķām šķirnēm auglis var būt arī citās krāsās — violets, oranžs, dzeltens, balts, sarkans ar tumši zaļu svītrojumu utt. Pirms nogatavošanās auglis parasti ir zaļš. Izmēri var mainīties no apmēram  diametrā līdz pat tik lielam kā ābols. Parasti tomāti ir apaļi, taču tie var būt arī iegareni vai rievoti.

Tomātus dažreiz dēvē arī par **pomidoriem** kas burtiskā tulkojumā no itāļu valodas nozīmē «zelta āboli».

## Izmantošana
Tomātus izmanto pārtikā, it īpaši itāļu virtuvē. No tiem var pagatavot arī tomātu zupu, tomātu mērci, kečupu un citus produktus. Vēl tomātus izmanto salātos un marinē. Tomātus izmanto arī ārstniecībā.

Tomātu sastāvā ir dažādi mikroelementi, C vitamīns, karotīns un dabīgais antioksidants likopēns.

## Izcelsme
Tomātu izcelsmes vieta ir Dienvidamerika. Tos pēc Lielajiem ģeogrāfiskajiem atklājumiem Eiropā ieveda spāņu konkistadori. Mūsdienās tos audzē visā pasaulē. 2009. gadā vislielākā tomātu raža tika ievākta Ķīnā (45,37 miljoni tonnu). Nākamās lielākās valstis pēc novākto tomātu daudzuma bija Amerikas Savienotās Valstis (14,14 miljoni), Indija (11,14 miljoni), Turcija (10,75 miljoni), Ēģipte (10 miljoni) un Itālija (6,88 miljoni tonnu).

## Skatīt arī
* Gurķis

## Atsauces

## Ārējās saites
Gotfrīds Leibnics

**Gotfrīds Vilhelms Leibnics** (; dzimis  Leipcigā, miris  Hannoverē) bija vācu matemātiķis un filozofs, kā arī jurists. Savus darbus viņš galvenokārt rakstījis latīniski un franciski.

No 1672. līdz 1676. g. uzturējās Maincā un Parīzē, kur studēja filozofiju un tiesību zinātni, bet pēc tam iestājās Braunšveigas - Līneburgas hercogu dienestā. Leibnics mēģināja atrast kompromisu starp protestantismu un katolicismu.

Viņš bija izglītots jurisprudencē un filozofijā. Spilgts racionālisma pārstāvis. Džona Loka tēzi: "Intelektā nav nekā tāda, kas agrāk nebūtu bijis sajūtās," Leibnics papildināja ar frāzi: "Izņemot pašu intelektu." Atsevišķos jautājumos bija vācu klasiskās filozofijas priekštecis. Aizstāvēja iedzimto ideju teoriju.
Formulējis šādus esamības principus: 
# Jebkurai iedomātai vai iespējamai esamībai jābūt nepretrunīgai; 
# Loģiskais attiecībās ar esošo ir primārais; 
# Ir pietiekams pamats, kādēļ pastāv tieši šī, nevis jebkura iespējamā pasaule, ka norisinās tieši tas, kas notiek, nevis kaut kas cits; 
# Pietiekams šīs pasaules eksistences pamats ir tās optimalitāte.
 
Uzskatīja, ka pastāv gan ar prātu tveramā pasaule, gan jutekliskā realitāte. Leibnics izvirzīja ideju, ka pasauli veido bezgalīgs psihiski aktīvu substanču skaits. Tās viņš nosauca par monādēm. Pasauli, kurā mēs dzīvojam, Leibnics uzskatīja par pašu labāko no visām iespējamām. Ievērības cienīgi ir viņa nopelni matemātiskās loģikas pamatojumos. Devis lielu ieguldījumu matemātikas (bija viens no diferenciālrēķinu radītājiem) un fizikas attīstībā (paredzēja enerģijas nezūdamības likumu). Nodarbojies ar ģeoloģiju, bioloģiju, vēsturi, lingvistiku, bijis vairāku tehnisku izgudrojumu autors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hearts of Iron

***Hearts of Iron*** (***HoI***) (latviski: ***Dzelzs sirdis***) ir kompāniju Paradox Interactive un Strategy First lielstratēģijas datorspēle, kuras darbība risinās laika posmā no 1936. līdz 1948. gadam.
Spēlētājs var kontrolēt jebkuru nāciju, kas pastāvēja šajā laika posmā un piedalīties Otrā pasaules kara notikumos.
2002. gadā spēle tika izlaista Windows operētājsistēmai, Macintosh versiju sagatavoja kompānija Virtual Programming. Spēles galvenais programmētājs ir Johans Anderssons (Johan Andersson).
Spēles turpinājumā Hearts of Iron II tika ieviestas vairākas izmaiņas spēles vadībā un tehnoloģiju kokā. Par trešā turpinājuma - Hearts of Iron III - izstrādes procesu tika paziņots 2008. gada 20. augustā, tā tika izlaista 2009. gada 7. augustā, tās turpinājumu Hearts of Iron IV izlaida 2016. gada 6. jūnijā. 

## Spēles process
thumb|left|Hearts of Iron ekrānuzņēmums
*Hearts of Iron* ir veidots Paradox, izmantojot veiksmīgās spēles *[[Europa Universalis]]* dzinēju, bet ieviešot vairākas izmaiņas: 
* Ļoti detalizēti tehnoloģiju koki, kas sadalīti 14 nozarēs (kājnieki / artilērija / rūpniecība / bruņu transports / flote / utt.). Katrā no tām ir liels skaits izstrādājamo tehnoloģiju, kas dod iespēju pilnveidot un izstrādāt spēles vienības. 
* Ekonomiskā modeļa pamatā ir 4 resursu veidi: ogles, tērauds, gumija un nafta, no šiem resursiem ir atkarīga spēlētāja rūpniecība un armijas vienības.
* Ir iespējams izvēlēties militāros un politiskos līderus.
* Plašs militāro vienību klāsts, no koloniju zemessardzes līdz starpkontinentālajām ballistiskajām raķetēm.
* Laikapstākļu modelis, kas ietekmē kaujas vienību pārvietošanos un kaujas spējas, kā arī apgādes līnijas.

Spēles procesa mērķis ir saglabāt valsti pārmaiņās, kas notiek pirms Otrā pasaules kara vai tā laikā. Spēlētājs var būt par liecinieku vai līdzdarboties notikumos, kas atšķiras no īstās vēstures. *Hearts of Iron* tiek uzskatīta par alternatīvās vēstures spēli.

Spēlē ir trīs galvenās valstu alianses; Sabiedrotie, Ass valstis un Kominterne, kurām spēlētājs var pievienoties vai palikt malā. Spēle beidzas, kad ir palikusi tikai viena alianse, taču šādi gadījumi ir reti. Ir arī cits beigu scenārijs, kurā spēle beidzas 1947. gada 30. decembrī un uzvar tā alianse, kas savākusi lielāko *uzvaras punktu* skaitu. Uzvaras punkti ir noteikts punktu skaits, kas spēlē ir piešķirts stratēģiski nozīmīgām pilsētām un reģioniem.

## Strīdi
Spēle tika aizliegta Ķīnā jo tajā Tibeta, Siņdzjana un Mandžūrija tika attēlotas kā neatkarīgas valstis, bet Taivāna atradās Japānas pakļautībā.
*Paradox Interactive* paziņoja, ka spēle ir vēsturiski precīza un atspoguļo pārmaiņu periodu Ķīnas vēsturē un parāda piepūli, ko Ķīnas komunistiskā partija veltīja, lai uzvarētu Ķīnas pilsoņu karā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hearts of Iron 2 at Paradox
* DMP (Design Mod Projekt), an international Mod and Game Community of hearts of Iron
* DMP Community Board
Paceles cīpsla

**Paceles cīpsla** ir cilvēka augšstilba aizmugurējās daļas muskuļu grupa, kas sastāv no trim muskuļiem.
Dadzis

**Dadzis** var būt:

* dadži — kurvjziežu (asteru) dzimtai piederīga augu ģints;
* Dadzis — satīrisks žurnāls Latvijā, iznāk kopš 1957. gada.
Staburadze

**Staburadze** var būt:
* Staburags
* Staburadze (zīmols) - Orkla Confectionery & Snacks piederošs Latvijas konditorejas izstrādājumu zīmols
* Staburadze (studenšu korporācija)
* Tēls eposā un rokoperā "Lāčplēsis"
1954. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1954. gads|1954. gada]] notikumi [[Latvija]]s** teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

## Notikumi
### Februāris
* 9.—11. februāris — notika Latvijas Komunistiskās (boļševiku) partijas (LK(b)P) 13. kongress.

### Aprīlis
* 4. aprīlis — pulksten vienos nakti padomju reaktīvā kara lidmašīna, kas bija tikko pacēlusies no Liepājas lidostas, nogāzās Vecliepājas dzīvojamo māju kvartālā starp Bērzu, K. Ukstiņa, E. Veidenbauma un Ganību ielām. Viena māja tika pilnībā sagrauta, trīs aizdegās, vēl vienai ap 200 metrus tālāk ar atrauto lidmašīnas spārnu tika nošķelts stūris. Pēc Dzimtsarakstu nodaļas arhīva datiem toreiz bojā gāja seši liepājnieki, arī divi bērni, kā arī lidmašīnas pilots.
* 28. aprīlis — Spilves aerodromā tika atklāta Rīgas jaunās lidostas ēka.

### Jūnijs
* 30. jūnijs — Latvijas pašos dienvidrietumos, neilgi pēc pusdienlaika, bija iespējams novērots pilns Saules aptumsums. Tas pilnībā bija redzams uz dienvidiem no Liepājas, tādās apdzīvotās vietās kā Nīca un Rucava.

### Novembris
* 6. novembris — sāka raidīt Latvijas Televīzija. Pabeidza iekārtot jauno televīzijas kompleksu Pārdaugavā, Āgenskalnā un darbu uzsāka pirmais televīzijas raidītājs.

### Nezināms datums
* Rīgā tika atklāta Mežaparka Lielā estrāde.
* Rīgā notika Baltijas lauksaimnieku kongress, kurā Ņikita Hruščovs paziņoja, ka vienīgā iespēja, kā paglābt valsti no lopbarības trūkuma ir Kukurūzas audzēšana.
* Rīgas Pasta kantori pārdēvēja par Rīgas pastu, kura pakļautībā atradās 39 sakaru nodaļas.
* Tika pieņemts lēmums par Oktobra tilta (tagad Akmens tilts) būvniecību Rīgā.

## Dzimuši
* 6. janvāris — Aleksandrs Demčenko, kino režisors un operators (miris 2020. gadā)
* 12. janvāris — Aija Zariņa, gleznotāja (mirusi 2025. gadā)
* 13. marts. — Inese Galante, operdziedātāja
* 3. jūnijs — Ināra Aperāne, šķēpa metēja, trenere
* 13. jūnijs — Vilis Krištopans, politiķis
* 15. jūnijs — Aivars Stranga, vēsturnieks
* 26. jūlijs — Pēteris Gaudiņš, aktieris
* 27. jūlijs — Guntis Skrastiņš, aktieris (miris 2021. gadā)
* 3. augusts — Guntis Veits, mūziķis
* 19. augusts — Daina Taimiņa, matemātiķe
* 19. septembris — Kārina Pētersone, politiķe
* 9. novembris — Edvīns Zariņš, mūziķis (miris 2022. gadā)
* 13. decembris — Mārtiņš Vilsons, aktieris

## Miruši
* 10. aprīlis — Augusts Ķešāns, ķīmiķis (dzimis 1881. gadā)
* 18. septembris — Kārlis Dišlers, jurists (dzimis 1878. gadā)
* 24. septembris — Gustavs Šķilters, tēlnieks un pasniedzējs (dzimis 1874. gadā)
* 5. decembris — Jānis Kurelis, Latvijas armijas ģenerālis, Kureļa grupas komandieris (dzimis 1882. gadā)
* 20. decembris — Emilis Melngailis, komponists (dzimis 1874. gadā)
* nezināms datums — Jēkabs Legzdiņš, jūrasbraucējs (dzimis 1893. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Attēlu galerija

Attēls:Riga spilve.jpg|Rīgas Centrālās lidostas ēka Spilvē


## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces
1979. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1979. gads|1979. gada]] notikumi [[Latvija]]s** teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

## Notikumi
### Marts
* 22. marts — pie Liepājas lidostas, ietriecoties Rīgas—Liepājas dzelzceļa uzbērumā, avarēja reaktīvā kravas lidmašīna Tu-134. Bojā gāja četri no pieciem apkalpes locekļiem, dzīvs palika tikai bortmehāniķis. Galvenais katastrofas cēlonis bija pasažieru transportam paredzētās lidmašīnas neatbilstība kravu pārvadāšanai.

### Maijs
* 18. maijs — kara lidmašīna nogāzās Daugavā pie Ķengaraga. Žurnālisti un aculiecinieki tajā laikā nebija aviācijā zinoši, padomju vara centās avārijas slēpt, tāpēc konkrēti šo aviokatastrofu apstākļi paliek slepeni.

### Nezināms datums
* Tika pabeigti Ventspils ostas celtniecības darbi.
* Sākās Latvijas Televīzijas augstceltnes un Zaķusalas televīzijas torņa (televīzijas un radio kompleksa) celtniecība Rīgā, Zaķusalā.
* Rīgā ekspluatācijā tika nodota 26 (pašlaik 27) stāvus augstās viesnīcu augstceltnes "Latvija" ēka (celtniecība tika pabeigta 1976. gadā).
* Ekspluatācijā tika nodota Rīgas pilsētas 7. klīniskās (Gaiļezera) slimnīcas 1. kārta.

## Kultūra
### Mākslas filmas
* "Nakts bez putniem" (režisors Gunārs Cilinskis)
* "Atklātā pasaule" (režisors Aleksandrs Leimanis)
* "Trīs minūšu lidojums" (režisore Dzidra Ritenberga)
* "Agrā rūsa" (režisors Gunārs Cilinskis)
* "Nepabeigtās vakariņas" (režisors Jānis Streičs)
* "Tās dullās Paulīnes dēļ" (režisore Vija Beinerte)

## Dzimuši
* 1. janvāris — Arvīds Reķis, hokejists
* 3. janvāris — Raitis Ivanāns, hokejists
* 6. janvāris — Juris Laizāns, futbolists
* 4. marts — Ivo Lakučs, riteņbraucējs, treneris
* 22. marts — Staņislavs Olijars, vieglatlēts
* 12. aprīlis — Madars Lasmanis, politiķis
* 17. aprīlis — Aleksandrs Andrejevs, hokejists
* 6. maijs — Edgars Krūmiņš, mūziķis
* 15. maijs — Romāns Bezzubovs, Latvijas futbolists un futbola aģents (miris 2021. gadā)
* 11. jūlijs — Lauris Reiniks, dziedātājs
* 15. jūlijs — Edgars Jaunups, politiķis
* 21. jūlijs — Ozols (Ģirts Rozentāls), mūziķis
* 26. jūlijs — Linda Leen (Linda Lezdiņa), dziedātāja
* 28. jūlijs:
** Kārlis Vērdiņš, dzejnieks
** Uģis Viļums, basketbolists
* 20. septembris — Jolanta Dukure, soļotāja
* 26. septembris — Edijs Bošs, žurnālists
* 15. oktobris — Māris Verpakovskis, futbolists
* 27. novembris — Deniss Kačanovs, futbolists
* 29. decembris — Gatis Olešinskis, ģitārists

## Miruši
* 17. maijs — Kārlis Dzenītis-Zeniņš, virsnieks (dzimis 1892. gadā)
* 8. augusts. — Detlavs Brantkalns, padomju armijas ģenerālis (dzimis 1898. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Attēlu galerija

Attēls:TEC-2 2007.jpg|Rīgas TEC-2


## Atsauces
Grīnvalds

**Grīnvalds** (, no *Grün* — 'zaļš' un *Wald* — 'mežs'; sieviešu dzimtē **Grīnvalde**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ausma Grīnvalde (1930) — literatūrzinātniece;
* Guntars Grīnvalds (1973) — jurists, politiķis, bijušais Latvijas tieslietu ministrs;
* Nauris Grīnvalds (1990) — hokejists;
* Valdis Grīnvalds (1913—1996) — robežsargs un trimdas latviešu sabiedriskais darbinieks.
Kemerova

**Kemerova** () ir pilsēta Sibīrijas dienvidos, Kemerovas apgabala administratīvais centrs. Pilsētā dzīvo apmēram pusmiljons iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pastende

**Pastende** ir ciems Talsu novada Ģibuļu pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Stendes upes krastā 5 km no novada centra Talsiem un 117 km no Rigas. Pastendē atrodas pamatskola, bērnudārzs, bibliotēka, kultūras nams, veikals. Pagasta centrs no 1980. gada.

## Vēsture
[thumb|200px|left|[Pastendes muiža 19. gadsimta vidū (Štafenhāgens).]]
Rakstītos avotos Pastendes nosaukums (*Postenden*) pirmo reizi minēts 1288. gadā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Pastendes muižas centru. Pēc 1920. gada zemes reforma muiža nonāca Latvijas valsts īpašumā. No 1938. gada janvāra līdz 1941. gada maijam Pastendes muižā bija dislocētas Latvijas armijas 2. Ventspils kājnieku pulka daļas. Otrā pasaules kara laikā no 1941. gada jūlija līdz novembrim nacistiskās Vācijas okupācijas varas iestādes iekārtoja muižā koncentrācijas nometni, kur turēja ap 200 ieslodzīto. No 1944. gada oktobra līdz 1945. gada 8. maijam Pastendes muižā un Pastendes pamatskolā atradās Vērmahta kara lazarete. Kopš 1945. gada muižas ēkā atrodas Pastendes pamatskola. Līdz 1945. gadam Pastende bija atsevišķa Pastendes pagasta lielākā apdzīvotā vieta.

Cīruļu kapsētā (6,5 km no Pastendes centra) atrodas lielā latviešu tautas pasaku un teiku krājēja Anša Lerha-Puškaiša (1859-1903) vecāku un dzimtas piederīgo kapu vieta.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Infrastruktūra

Kultūras nams atklāts 1979. gada 28. decembrī kā kolhoza «Draudzība» kultūras nams (pirmā direktore Inese Vecmane). Tajā darbojas 7 (visu paaudžu) deju kolektīvi. Regulāri notiek ekspozīciju maiņa izstāžu zālē, kā arī tikšanās ar māksliniekiem.

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
* Kārlis Draviņš (1901-1991), valodnieks.
* Intars Busulis (1978), dziedātājs.

## Skatīt arī
* Pastendes pagasts

## Atsauces

## Literatūra
* Žanis Rihards Miķelšteins Jaunības zemē — Pastendē. - Ģibuļu pagasta padome: Talsi, 2003. - 316 lpp.
*Hahn, Edmund von, Pastendes mahju ihpaschneekeem: Jelgava 1886. http://dlibra.bmino.pl/dlibra/docmetadata?id=299335682&from=pubstats

## Ārējās saites

* Pastende uz kartes
* Pastendes bibliotēka
* Pastendes muižas vēsture
* Postendes muiža - Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca
Tempela 1 komēta

**Tempela 1 komēta** (oficiālais apzīmējums **9P/Tempel**) ir periodiskā komēta. Komēta nosaukta vācu astronoma Ernsta Tempela vārdā, kurš atklāja komētu 1867. gadā.

Komēta nav spilgta. Līdz šim tās zvaigžņlielums nav bijis novērots lielāks par 11. Ar neapbruņotu aci tā nav redzama.

Tempela 1 komēta ir pazīstama ar to, ka tā bija mērķis Deep Impact misijai, kuras laikā komētā tika ietriekts impaktors, lai varētu izpētīt komētas kodola uzbūvi.

## Komētas kodola parametri
* Izmēri 7,6×4,9 km
* Blīvums 0,62 g/cm3
* Masa 7,2 x 1013 līdz 7,9 x 1013 kg

## Atklāšana
Ernsts Tempels komētu atklāja 1867. gada 3. aprīlī, strādājot Marseļā. Atklāšanas laikā komētas apriņķošanas periods bija 5,68 gadi. Komētas orbīta gāja cieši garām Jupiteram, kura gravitācija būtiski izmainīja komētas orbītu. 1881. gadā komēta palidoja garām Jupiteram tikai 0,55 AU attālumā. Tā rezultātā komētas apriņķošanas periods palielinājās līdz 6,5 gadiem. 1898. un 1905. gadā astronomi gribēja komētu nofotografēt, bet nevarēja to atrast. Toreiz tika pieņemts, ka komēta ir izirusi.

## Jaunatklāšana
Tempela 1 komēta no jauna tika atklāta 1960. gados. Britu astronoms Braiens Māsdens (*Brian Geoffrey Marsden*) veica precīzus komētas orbītas aprēķinus, paredzot arī Jupitera ietekmi. Aprēķini atbilda jau novērotajām komētām 9P/1967 L1 un 1966 VII. Māsdens atklāja, ka komētas pietuvošanās Jupiteram 1941. gadā (0,41 AU) un 1953. gadā (0,77 AU), samazināja komētas apriņķošanas periodu un perihēlija attālumu līdz lielumiem, kuri bija mazāki par pirmās atklāšanas laikā novērotajiem. Šīs pietuvošanās komētu ievirzīja tās pašreizējā orbītā.

[thumb|350px|Tempela 1 komētas virsmas izmaiņas [Deep Impact 2005. gadā uzņemtajā attēlā (augšā pa labi) un Stardust-NExT 2011. gada 14. februārī (apakšā pa labi). Zinātnieki uzskata ka klintis, kas apzīmētas ar dzeltenām līnijām, ir dažviet erodējušas par 20 — 30 m. Dzeltenā taisnstūrī redzamas ieplakas, kas savienojušās šajā laikā. Šīs erozijas izraisījušas gaistošu vielu iztvaikošana no komētas.]]

## ''Deep Impact'' misija
2005. gada 4. jūlijā komētā tika ietriekts Deep Impact starpplanētu zondes impaktors. Tas notika vienu dienu pirms komētas perihēlija. Zonde sadursmi fotografēja. Arī no Zemes notika sadursmes novērošana. Observatorijās tika novērots, ka pēc sadursmes komēta kļuva nedaudz spilgtāka.

Sadursmes brīdī uz komētas tika radīts apmēram 200 m plats un 30 — 50 m dziļš krāteris. Pēc trieciena radušajos putekļos, Deep Impact spektrometrs atklāja silikātus, karbonātus, mālu minerālus, metālu sulfīdus, amorfo oglekli un policikliskos aromātiskos ogļūdeņražus.

2011. gada 15. februārī komētu pārlidoja Stardust starpplanētu zonde NExT misijā. Zondes uzdevums bija nofotografēt radīto triecienkrāteri, jo *Deep Impact*, jo triecienā radušies putekļi traucēja iegūt labus attēlus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Small-Body Database Browser
* Deep Impact
Pseidointelektuāls

**Pseidointelektuāls** ( — šķietams, viltus, neīsts un *intellectus* intelekts — spriestspēja, domāšana) ir personu noniecinošs jēdziens, kas lietots, lai raksturotu kādu, kas uzskata sevi par intelektuālu un pielieto iegūtās un arī neiegūtās šķietamās zināšanas sociālās attiecībās, ar mērķi uzdoties par kompetentu, gudru, pieredzējušu cilvēku un iegūt sev attiecīgu statusu un apkārtējo cieņu.

## Skaidrojums
* 'Pseidointelektuālisms' ir sociāla parādība, kad pseidointelektuālis pielieto intelektuālismu, inteliģenci kā ārišķīgu stilu nevis kā praktisku būtību. 'Pseidointelektuāli' raksturo kā cilvēku, kurš baidās tikt nosaukts par neinteliģentu, nezinošu, uzskata par nepieciešamu uzsvērt savu inteliģenci, piederību intelektuālai sabiedrībai.
* 'Pseidointelektuālim' vienkāršu un tiešu izteikumu vietā raksturīgs plašs specifisku, profesionālu jēdzienu, terminu, svešvārdu, citātu pielietojums ārpus konteksta, spēja izteikties, apelēt un manipulēt ar vārdiem, lai ar nelielu zināšanu daudzumu radītu šķietami profesionālu, kompetentu iespaidu par sevi, zināmā mērā tā pārspīlēta indukcijas metodes (no konkrētā uz vispārīgo) pielietošana, uztverotot atsevišķus faktus un neiedziļinoties lietu būtībā, tomēr izdarot visparīgus secinājumus un apgalvojumus.
* Apzīmējums 'pseidointelektuāls' ir subjektīvs novērtējums, jo pastāv ļoti atšķirīgi viedokļi par to, kas ir intelektuāls un cik lielā mērā, tādēļ var rasties domstarpības šajā jautājumā. Bieži 'pseidointelektuāls' lieto, lai raksturotu kādu, kas kritizē profesionāļus, pašam pietiekami nepārzinot doto jomu.
* 'Pseidointelektuāls' visbiežāk ir lietots negatīvā nozīmē, iedalot cilvēkus intelektuālos un pseidointelektuālos, lai gan arī pats iedalīšanas process būtībā var tikt klasificēts kā pseidointelektuāls. Tomēr pseidointelektuāls nav pretstats vārdam intelektuāls, bet gan drīzāk blakus forma, jo pretstats būtu neintelektuāls — tāds, kam vispār nav spriestspēju un intereses par zināšanām.
* Pseidointelektuālismam pēc formas ir attāla līdzība ar sofisma moderno definīciju (tīša loģiska kļūda — nepareizs, maldinošs pierādījums vai slēdziens, kas formāli liekas pareizs).

## Izcelsme

## Atsauces dažādu autoru darbos

## Ārējās saites
Sofija Lilienfelde

**Sofija Lilienfelde** baronese (; dzimusi kņaziene Odojevska (*Одоевская*) 1724. gadā — mirusi pēc 1762. gada) bija pirmā galma dāma Krievijas Impērijas reģentei Ivana VI mātei Annai. 1743. g. Lopuhinas afērā piespriests nāvessods nocērtot galvu par neziņošanu. Pēc imperatores Elizabetes pavēles apžēlota kā grūtniece — pēc dzemdībām nopērta ar pletni un izsūtīta uz Sibīriju, Tomsku.

## Atsauces
Baltijas Tautu komeršs

**Baltijas Tautu komeršs (B!T!K!)** ir svinīgs ikgadējs pasākums, kurā piedalās studentu un studenšu korporācijas no Latvijas, Igaunijas, Polijas un Vācijas. Tradīciju - rīkot Baltijas Tautu komeršu, kurā piedalās burši no korporācijām, kuru mājvieta pirms kara bija Baltijā, aizsāka vācbaltiešu studentu korporācijas 20. gadsimta 60. gados Vācijā. Sākotnēji tautu komerši pulcēja vācbaltu un emigrācijā dzīvojošus latviešu un igauņu korporantus, bet, sākot ar 1990. gadiem, tajos iesaistījās arī Latvijā un Igaunijā dzīvojoši burši. Pirmais komeršs Baltijā notika , Tartu. Pašlaik B!T!K! tiek organizēts pēc ikgadējas rotācijas principa Vācijā, Latvijā, Igaunijā un Polijā.

## Programma
Komerša pasākumu tradicionālā programma parasti ilgst 3 dienas un ietver:
* Svētku balli
* Dievkalpojumu
* Svinīgo gājienu
* Svinīgo aktu
* Komeršu
* Studenšu korporāciju vakaru
* Noslēguma pasākumu

## Vēsture
Baltijas Tautu komerša aizsākumi ir 19. gadsimtā, kad notika aktīva korporāciju studentu darbība tā laika augstākajās izglītības iestādēs. Līdz ar vācbaltu repatriāciju Otrā pasaules kara laikā, uz Vāciju devās arī to organizācijas - studentu korporācijas. Otrajam pasaules karam sekojošā padomju okupācija uz gandrīz 50 gadiem pārtrauca Latvijas un Igaunijas korporāciju oficiālo un aktīvo darbību. Baltvācu korporācijas, pārcēlušās uz dzīvi Vācijā, līdz pat šodienai turpina savas tradīcijas trijās pilsētās - Hamburgā, Getingenē un Minhenē.

Baltijas Tautu komeršs kā tradīcija mūsdienu formā tika aizsākts  Heidelbergā Baltijas Filistru biedrības (B!Ph!V!) iniciatīvu (dibināta ). 
Kopš 1994. gada, kad B!T!K! notika Tartu, pasākums norit katru gadu savā valstī - Igaunijā, Latvijā un Vācijā. Arī Lacuaniai ir ticis tas gods organizēt B!T!K! , kad tā bija Prezidiju Konventa prezidējošā korporācija. Pēdējos gados Vācijas, Igaunijas un Latvijas korporācijām ir pievienojušās arī Polijas korporācijas, kuru saknes meklējamas Baltijā.

Uz B!T!K! vai atsevišķiem pasākumiem tiek uzaicināti arī Polijas korporanti no tām koporācijām, kas ir dibinātas Latvijā vai Igaunijā, kā arī viesi no citām akadēmiskām organizācijām, tādējādi paplašinot sākotnējo Vācijas-Baltijas korporāciju loku ar citu valstu un organizāciju pārstāvjiem.

## Atsauces
Zālītis

**Zālītis** (sieviešu dzimtē Zālīte) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Frīdis Zālītis (1887–1944), vēstures skolotājs, vēsturnieks;
* Ilvars Zālītis (1959—2019) — mūziķis, basģitārists un skaņu režisors;
* Jānis Zālītis (1874—1919) — politiķis, Krievijas Valsts domes deputāts, viens no latviešu strēlnieku bataljonu organizētājiem;
* Jānis Zālītis (1933—2007) — ārsts;
* Jānis Zālītis (1884—1943) — komponists un mūzikas kritiķis;
* Jānis Zālītis (1897—1941) — virsnieks, diplomāts;
* Kaspars Zālītis (dzimis 1982) — cilvēktiesību aktīvists;
* Reinis Zālītis (1943—2005) — futbolists.