open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nierzas ezers

**Nierzas ezers** (arī **Nirzas ezers**, **Nirza ezers**) ir ezers Ludzas novada Nirzas pagastā. 1933. gadā ūdens līmenis pazemināts par 2 metriem. Konstatētas 7 sugu zivis. Eitrofs, regulāri novēro ūdens ziedēšanu. Krastā atrodas viesu nams, atpūtas bāze.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv
*Ieraksts LĢIA vietvārdu datubāzē
Lielais Ludzas ezers

**Lielais Ludzas ezers** () ir ezers Ludzas novada Zvirgzdenes pagastā. Krastos Ludzas pilsēta un Isnaudas pagasts.

1927.—1930. gados padziļināta iztekošā Ludzas upe, izbūvētas slūžas, kas tagad regulē ūdeni Felicianovas HES vajadzībām. 1960. gadā Ludzas upe regulēta. Gultne smilšaina, dūņaina, krasti pārsvarā zemi. Konstatētas 8 zivju sugas. Pietekas — Pilda, Istalsna. Pie Ludzas ietek arī Kreiču poldera kanāls un apvadkanāls. Ar kanāliem savienots ar Diunokļa un Mazo Ludzas ezeru. Krasta līnijas garums — 21,7 km.

Ezera krastā atrodas akmens laikmeta un agrā bronzas laikmeta iedzīvotāju Kreiču apmetne (3. g.tk. vidus p.m.ē. — 2. g.tk. vidus p.m.ē.) un Ķīšu pilskalns. Ainavisks skats no Ludzas pilsdrupām.

Ezerā ir 5 salas ar kopplatību 0,05 ha.

## Atsauces

## Ārējās saites

* www.ezeri.lv
Kallimahs

**Kallimahs** (*Καλλίμαχος*) var būt:
* sengrieķu dzejnieks;
* sengrieķu tēlnieks;
* sengrieķu karavadonis.
Turku

**Turku** () jeb **Obu** () ir pilsēta Somijas dienvidrietumos pie Auras upes ietekas Baltijas jūrā, viens no svarīgākajiem zviedru minoritātes centriem Somijā. Turku ostu dēvē par "Somijas vārtiem uz Rietumiem".

## Vēsture
Viduslaikos Turku, ko tolaik zviedriski dēvēja par Obu, bija Īstās Somijas () galvenā pilsēta un bīskapa rezidences vieta. 1556.–1563. gadā Turku pilī valdīja Somijas hercogs Juhans, bet kopš 1664. gada tā bija Turku un Pori lēnes centrs un zviedru ģenerālgubernatora rezidences vieta. 1640. gadā pilsētā nodibināja universitāti. Krievu—zviedru kara laikā (1742—1743) Turku rezidēja Krievijas impērijas ieceltais Somijas ģenerālgubernators Johans Baltazars fon Kampenhauzens.

Pēc Somijas kara no 1809. līdz 1812. gadam Turku bija Somijas lielhercogistes galvaspilsēta, pēc tam ķeizars Aleksandrs I galvaspilsētu pārcēla uz Helsinkiem.

## Cilvēki
* Johans Gadolins (*Johan Gadolin*, 1760—1852), ķīmiķis
* Mauno Koivisto (*Mauno Koivisto*, 1923—2017), politiķis
* Saku Koivu (*Saku Koivu*, 1974), hokejists
* Sampa Lajunens (*Samppa Lajunen*, 1979), divcīņnieks
* Antero Nītimeki (*Antero Niittymäki*, 1980), hokejists
* Pāvo Nurmi (*Paavo Nurmi*, 1897—1973), vieglatlēts
* Jarno Sārinens (*Jarno Saarinen*, 1945—1973), motobraucējs

## Sports

### Futbols
* FC International Turku (futbola klubs).
* Turun Palloseura (TPS) (futbola klubs).
* „Veritas“ stadions (ietilpība: 9372)

### Hokejs
* TPS (hokeja komanda).

## Atsauces
Eirāzija

thumb|250px|right|Eirāzija

**Eirāzija** ir uz Zemes lielākā sauszemes teritorija, kas apvieno Eiropu un Āziju. Visbiežāk Eirāziju uzskata par kontinentu, tai pat laikā dēvējot Eiropu un Āziju par pasaules daļām. Eirāzijas platība ir ap 55 miljoniem km² (36,2% Zemes sauszemes platības), tajā dzīvo ap 4,6 miljardi cilvēku (72,5% Zemes iedzīvotāju). Pirmais Eirāzijai apkārt apbrauca Ādolfs Ēriks Nordenšelds 1878.—1879. gadā. Nosaukumu "Eirāzija" pirmais lietojis austrāliešu ģeologs Eduards Ziss (1883).

## Termina "kontinents" lietojums
Nereti Eirāziju uzskata par superkontinentu, kas apvieno divas pasaules daļas — Eiropu un Āziju. Eirāziju pat apvieno arī ar Āfriku, jo arī Āfrika ir saistīta ar Eirāziju pie Suecas.

Uzskats par Eiropu kā atsevišķu kontinentu balstās uz eirocentrisko pasaules uzskatu antīkajā periodā un vēlākajos gadsimtos. ASV un Rietumeiropas skolās pārsvarā māca, ka Eiropa un Āzija ir divi atsevišķi kontinenti, kamēr, piemēram, Japānā un Austrumeiropā - ka Eirāzija ir viens kontinents ar divām daļām — Eiropu un Āziju.

Eirāzijas sadalījums divos kontinentos — Eiropā un Āzijā — nav pamatots no fiziskās ģeogrāfijas viedokļa, jo abus kontinentus atšķirībā no pārējiem pasaules kontinentiem saista plašas sauszemes masas.

right|thumb|250px|Uzskatu vēsture par Eiropas un Āzijas robežu

## Robeža starp Eiropu un Āziju
Mūsdienās robežu starp Eiropu un Āziju visbiežāk velk pa Urālu centrālo asi, pa Urālas upi, pa Kaspijas jūru, Maničas ieplaku, Melno jūru, Bosforu, Marmora jūru un visbeidzot — Dardaneļu šaurumu. Kipra nav Eiropas pusē. Robežas ceļš Kaspijas un Melnajā jūrā tiek brīvi interpretēts. Maničas ieplakas vietā bieži lieto arī Kaukāza kalnu ūdensšķirtni.

## Citi pielietojumi
Džordža Orvela darbā "1984" termins "Eirāzija" apzīmē plašu politisko apvienību, kas neiekļauj Britu salas un Austrumāziju.

## Ārējās saites
Subkontinents

right|250px|thumb|Indijas plātne saskaras ar Eirāzijas, Āfrikas un Arābijas plātnēm. Tā atbilst Indijas subkontinentam.
**Subkontinents** ir liela daļa no kontinenta. Nepastāv universāla vienošanās par šī termina lietošanu, taču parasti subkontinentu no pārējā kontinenta nošķir, piemēram, kalnu grēda vai tektonisko plātņu robeža. Subkontinentus izdala arī pēc nozīmīgām kultūras atšķirībām. Visbiežāk teminu "subkontinents" lieto attiecībā uz Indijas subkontinentu, kas šai nozīmei lieliski atbilst gan no ģeoloģijas, gan arī no kultūras viedokļa.

## Subkontinents ģeoloģijā un ģeogrāfijā
Plātņu tektonikā mazāka kontinentālā plātne, kas savienota ar lielu kontinentālu plātni ir subkontinents. Šādi var nodalīt, piemēram, Indijas subkontinentu, jo tas atrodas uz Indijas plātnes vai arī Arābijas subkontinentu, jo tas sauvkārt atrodas uz Arābijas plātnes.

Ģeogrāfiski Eiropu bieži dēvē par Eirāzijas subkontinentu, tā nodalās arī kultūras jomā. Austrāliju nereti dēvē par subkontinentu tās salīdzinoši mazākā izmēra dēļ. Arī pasaules lielāko salu Grenlandi paretam sauc par subkoninentu.

Ziemeļamerika un Dienvidamerika paretam tiek uzskatīti par Amerikas kontinenta diviem subkontinentiem, jo tās savieno tikai šaurs zemesšaurums.

## Subkontinents kultūrā
Termins "Indijas subkontinents" tiek lietots arī kultūras un politikas nozīmē. Šajā reģionā ir daudzu valodu, atsevišķu kultūru un dažādas dabas ainavas, taču tam ir vienojošas pazīmes, kas to atšķir no pārējās pasaules. Nereti kontinenta apakšreģions, piemēram, Vidējie Austrumi vai Tuvie Austrumi arī tiek dēvēts par subkontinentu.

## Ārējās saites
Čikāgas "Blackhawks"

**Čikāgas "Blackhawks"** () ir profesionāls ASV hokeja klubs, kas bāzēts Čikāgā, Ilinoisas štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Rietumu konferences Centrālajā divīzijā. Tas tika dibināts 1926. gadā kā **Čikāgas "Black Hawks"** un kopš dibināšanas brīža spēlē NHL.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Blackhawks" ir sešas reizes uzvarējis NHL, četras reizes kļuvis par konferences uzvarētāju un 14 reizes — par divīzijas čempionu. Mājas spēles komanda aizvada *[[United Center]]* hallē.

## Sasniegumi
* **[[Stenlija kauss]]**: 6
** 1933–34, 1937–38, 1960–61, 2009–10, 2012-13, 2014-15
* **Konferences čempioni**: 4
** 1991–92, 2009–10, 2012-13, 2014-15
* **Divīzijas čempioni**: 16
** 1969–70, 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1975–76, 1977–78, 1978–79, 1979–80, 1982–83, 1985–86, 1989–90, 1990–91, 1992–93, 2009–10, 2012-13, 2016-17

## Spēlētāji
Komandā savulaik spēlējuši tādi spēlētāji kā Stens Mikita, Fils Espozito, Bobijs Halls, Deniss Savārs, Braiens Smoļinskis, Glenns Hols, Tuomo Rūtu un Tonijs Espozito, kā arī vārtsargs Dominiks Hašeks.

### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2022. gada 9. oktobrī.*

#### Vārtsargi
* 32  Alekss Staloks
*34  Petrs Mrāzeks

#### Aizsargi
* 4  Sets Džonss (Kapteiņa palīgs)
* 5  Konors Mērfijs (Kapteiņa palīgs)
* 6  Džeiks Makeibs
* 22  Ņikita Zaicevs
* 72  Alekss Vlasiks
*82  Keilebs Džonss

#### Uzbrucēji
* 8  Raiens Donato
* 11  Teilors Radišs
* 14  Boriss Katčuks
* 16  Džudžars Haira
* 17  Niks Foliņo (Kapteinis)
* 19  Džonatans Teivss 
*23  Filips Kuraševs
*27  Lūkass Reihels
*52  Rīss Džonsons
*58  Makenzijs Entvistls
* 86  Teuvo Tereveinens
* 89  Andreass Atanasiu
* 90  Tailers Džonsons
* 91  Entonijs Boviljē
* 95  Iļja Mihejevs
* 98  Konors Bedārds

## Komandas spēlētāju rekordi sezonā
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Bobijs Halls, 58 (1968.-69.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Deniss Savārs, 87 (1981.-82. & 1987.-88.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Deniss Savārs, 131 (1987.-88.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Maiks Peluso, 408 (1991.-92.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, no aizsargiem: Dāgs Vilsons, 85 (1981.-82.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, no debitantiem: Stīvs Lārmers, 90 (1982.-83.)
* Visvairāk trāpīto soda sitienu sezonā: Tonijs Espozito, 15 (1969.-70.)

## Komandas iepriekšējie logo

Attēls:Chicagoblackhawkslogo30s.gif|Kluba logo no 1926. līdz 1935. gadam
Attēls:Chicagoblackhawkslogo40s.gif|Kluba logo no 1938. līdz 1955. gadam


## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Hockey-Reference profils
Fils Espozito

**Filips Entonijs Espozito** (; dzimis  Saulstemarijā, Kanādā) ir bijušais kanādiešu hokejists, spēlējis centra uzbrucēja pozīcijā, bijis Kanādas izlases dalībnieks. Viņš tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem NHL spēlējušiem hokejistiem.

18 sezonas ilgo karjeru aizvadījis trijos klubos: Čikāgas "Black Hawks", Bostonas "Bruins" un Ņujorkas "Rangers". 1984. gadā viņš tika uzņemts Hokeja slavas zālē.

Viņa jaunākais brālis Tonijs Espozito arī bija profesionāls hokejists.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 1977. gada Pasaules čempionātā un 1976. gada Kanādas kausā. Savas profesionālās karjeras laikā hokejists saņēmis daudzus apbalvojumus un titulus.

## Ārējās saites

* ''Legends of Hockey'' profils
Indijas subkontinents

thumb|250px|Indijas subkontinents.
[thumb|250px|[Valodu saimes Indijas subkontinentā]]
**Indijas subkontinents** ir daļa no Āzijas kontinenta, kas aizņem Indijas tektonisko plātni. Indijas subkontinents lielākoties aizņem Indostānas pussalu un teritoriju ziemeļos no tās. Reģionu nodala tāpēc, ka tas ģeoloģiski, ģeogrāfiski un kultūras ziņā atšķiras no pārējās Āzijas.

## Valstis
Indijas subkontinentā ietilpst šādas valstis:
* 
* 
* 
* 
* 
*   (dažreiz izņemot Beludžistānu) 
* 
Dažreiz subkontinentā tiek iekļauta arī Mjanma, jo tā ilgstoši bija iekļauta Britu Indijas sastāvā, tās vēsture un kultūra daudzējādā ziņā saistīta ar Indiju.

## Ģeogrāfija
Subkontinentu apskalo Bengālijas līcis, Indijas okeāns un Arābijas jūra. Ziemeļos no pārējās Āzijas to nodala pasaulē augstākās kalnu grēdas - Himalaji un Karakorums.

Indijas subkontinenta platība ir aptuveni 4 480 000 km².

Ģeogrāfiski Indijas subkontinentu tālāk iedala šādos reģionos:
* Himalaji
* Indas - Gangas līdzenums
* Indostānas pussala
* Indijas okeāna valstis
Svens Fišers

**Svens Fišers** (; dzimis  Šmalkaldenā, Vācijā) ir bijušais vācu biatlonists. Piedalījies četrās Olimpiskajās spēlēs (1994, 1998, 2002, 2006), tajās izcīnīja 4 zelta medaļas, no kurām 3 viņš izcīnīja stafetē. Viņš ir uzvarējis divreiz Pasaules kausa kopvērtējumā (1996.—1997., 1998.—1999.). 2007. gadā paziņoja par karjeras beigām.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites

* IBU profils 
* Sports-Reference profils
Fomins & Kleins

**Fomins & Kleins** ir latviešu rokgrupa no Liepājas, ko 2002. gadā izveidoja dziedātājs Ivo Fomins un ģitārists Tomass Kleins.

Jau 1980. gados Fomins un Kleins kopā muzicēja grupās Saldās sejas un Neptūns, taču grupas izjuka, un abu mūziķu ceļi atkal krustojās 2002. gada sākumā. 2002. gadā Latvijas radiostacijās parādījās viņu dziesmas "Sniegs" un "Solījums", kurai arī tika uzņemts videoklips. Visplašāko ievērību duets izpelnījās 2003. gada februārī, kad Latvijas Eirovīzijas nacionālajā atlasē ar dziesmu "Muzikants" ieņēma 2. vietu, piekāpjoties vienīgi grupai F.L.Y. Gada sākumā tika izdots dueta debijas albums Muzikants, kas kļuva par vienu no visa gada pārdotākajiem albumiem Latvijā. Albums arī tika nominēts 2003. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai kā labākais roka albums. Vēl no šī albuma radiostaciju topos nonāca dziesmas "Kur esi tu" un "Tālu prom".

2004. gada sākumā Fomins & Kleins atkal piedalījās Latvijas nacionālajā atlasē un šoreiz uzvarēja ar "Dziesmu par laimi". 2004. gada 15. maijā Stambulā duets startēja Eirovīzijas dziesmu konkursā, kļūstot par pirmajiem Latvijas pārstāvjiem, kas Eirovīzijas dziesmu konkursā dzied latviešu valodā. "Dziesma par laimi" gan neizkļuva no pusfināla, tajā ierindojoties 17. vietā. "Dziesma par laimi" tika izdota arī CD formātā, kurā tika iekļautas dziesmas versijas latviešu, igauņu, lietuviešu, poļu, krievu, ukraiņu, somu, nīderlandiešu un baltkrievu valodā.

2004. gadā klajā nāca otrais Fomina & Kleina albums "Dzimis Latvijā", kura populārākās dziesmas, neskaitot Eirovīzijas hitu, bija "Man vairs nav vienalga", "Aizejošās dienas" un tituldziesma "Dzimis Latvijā", kuras videoklipā piedalījās aktieris Eduards Pāvuls. Klips tika nominēts 2004. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai kā labākais mūzikas video klips, bet īpašu uzmanību tas ieguva 2006. gadā pēc Eduarda Pāvula nāves. 2005. gadā radiostacijās labus panākumus guva dziesma "Uz neatgriešanos", taču tā arī bija pēdējā dueta dziesma. Ivo Fomins nolēma pievērsties solo karjerai, savukārt Tomass Kleins ar domubiedriem izveidoja grupu Cacao.

## Diskogrāfija

Attēls:Muzikants.jpg|**1. ''[[Muzikants (albums)|Muzikants]]***<br />2003. gada 20. janvāris<br />
Attēls:DzimisLatvija.jpg|<center>*'2. *[[Dzimis Latvijā]]*'''2004. gada 23. februāris
Franks Ulrihs

**Franks Ulrihs** (; dzimis  Trusetālē, Vācijā) ir bijušais vācu biatlonists, kurš pārstāvēja Austrumvāciju. Tagad viņš ir Vācijas biatlona izlases treneris. 4 reizes viņš ir uzvarējis pasaules kausa kopvērtējumā, to viņš izdarīja 1977/78, 1979/80, 1980/81 un 1981/82 gada sezonās. Pasaules čempionātos viņš kopā ir izcīnījis 9 zelta medaļas. Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (1976, 1980, 1984). 1976. gadā viņš izcīnīja 1 bronzas medaļu, 1980. gadā 1 zelta un 2 sudraba medaļas. Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem biatlonistiem.

## Ārējās saites

* Sports-Reference profils
Ūle Einars Bjērndalens

**Ūle Einars Bjērndalens** (; dzimis  Drammenā, Norvēģijā) ir bijušais norvēģu biatlonists, kas startējis arī augstākā līmeņa distanču slēpošanas sacensībās. Ū. E. Bjērndalens Pasaules kausa izcīņas posmos piedalījās 25 sezonas (1992—2018), ir piedalījies olimpiskajās spēlēs no 1994. gada Lillehammeres līdz 2014. gada Sočiem.

Ū. E. Bjērndalens ir visu laiku medaļām bagātākais biatlonists — viņš ir izcīnījis 8 olimpisko spēļu un 20 pasaules čempionāta zelta medaļas. 4 no savām olimpiskajām zelta medaļām viņš izcīnīja savās sekmīgākajās olimpiskajās spēlēs 2002. gadā Soltleiksitijā. Viņš ir medaļām bagātākais sportists ziemas olimpisko spēļu vēsturē (kopā 13 medaļas). Uzvarējis vairāk nekā 90 Pasaules kausa posmos un kļuvis par pirmo biatlonistu, kas uzvarējis Pasaules kausa posmā distanču slēpošanā. Pasaules kausa kopvērtējumā Ū. E. Bjērndalens ir uzvarējis sešas reizes.

## Karjera
Bērnībā Ū. E. Bjērndalens nodarbojies ar dažādiem sporta veidiem, līdz vecākā brāļa Dāga iespaidā pievērsies biatlonam. Viņa vecākais brālis Dāgs Bjērndalens arī ir bijis profesionāls biatlonists, kas pārstāvējis Norvēģijas izlasi un izcīnījis medaļu olimpiskajās spēlēs.

1992. gadā izcīnīja pirmo medaļu Pasaules junioru čempionātā. Nākamajā gadā debitēja Pasaules kausa izcīņā un gadu vēlāk pirmo reizi iekļuva trijniekā.

Izcīnot zelta medaļu stafetē un sudraba medaļu 20 km distancē savās piektajās olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā, Ū. E. Bjērndalens kļuva par otro medaļām bagātāko sportistu ziemas olimpisko spēļu vēsturē. Uzvarot jau pirmajā distancē — sprintā — 2014. gada Olimpiskajās spēlēs Sočos viņš ar iegūtām 12 olimpisko spēļu medaļām ar savu tautieti distanču slēpotāju Bjērnu Dēli dalīja pirmo vietu pēc medaļu skaita ziemas olimpiskajās spēlēs. Pēc uzvaras jauktajā stafetē ar Norvēģijas komandu viņš apsteidza B. Dēli medaļu skaita ziņā.

## Privātā dzīve
2006. gadā Ū. E. Bjērndalens apprecējās ar bijušo Itālijas biatlonisti Natalī Santēru-Bjērndalenu (savas profesionālās karjeras pēdējā sezonā viņa pārstāvēja Beļģiju). 2012. gadā tika paziņots par laulības šķiršanu. 2016. gadā apprecējies ar baltkrievu biatlonisti Darju Domračevu.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* Olimpiskās kustības profils
Austrālija un Okeānija

**Austrālija un Okeānija** ir pasaules daļa, bieži arī ģeopolitisks reģions, kas sastāv no Austrālijas kontinenta un Okeānijas — ļoti liela skaita salu Klusajā okeānā. Austrālijas un Okeānijas robežas definē dažādi, taču parasti tiek iekļauta Austrālija, Jaunzēlande, Jaungvineja, Polinēzija, Melanēzija un Mikronēzija. Bieži vien Austrāliju un Okeāniju uzskata arī par kontinentu (šāds apgalvojums veidojās, lasot tekstu angļu valodā, kurā netiek izdalīts tāds jēdziens kā ‘pasaules daļa’).

Terminu 1831. gadā ieviesa franču pētnieks Žils Dimons d'Irvils.

## Iedalījums
Austrāliju un Okeāniju tradicionāli iedala šādi:
* Austrālāzija
* Melanēzija
* Mikronēzija (reģions)
* Polinēzija

Austrālija un Okeānija pārsvarā sastāv no mazām salu nācijām. Vienīgā uz kontinenta izvietotā valsts ir Austrālija.

## Termina variācijas
* Dažreiz Austrāliju neiekļauj Okeānijā. Šāda pieeja ir kļūdaina, jo to Okeānijas daļu, kas nav Austrālija, pareizāk būtu saukt par Klusā okeāna salām.
* Havaju salas parasti iekļauj Okeānijā, kaut arī tās ir attālu no pārējām Klusā okeāna salām. Havaju salas fiziski un kulturāli ir tuvākas pārējām Klusā okeāna salām nevis Amerikai.
* Pa retam terminu paplašina, iekļaujot pat ļoti attālas Klusā okeāna salas, piemēram Aleutu salas.

## Austrālijā un Okeānijā iekļautās valstis un teritorijas

## Atsauces

## Ārējās saites
Ābols

thumbnail|200px|Dažādu šķirņu āboli
thumb
**Āboli** ir sulīgi daudzsēklu augļi, kurus ievāc no ābelēm, īpaši no dārza ābeles. Veidojas no zieda ar apakšēju sēklotni, kas apaug ar kausveida ziedgultni un citām zieda daļām. Nogatavojoties diferencējas. Ābols veidojas no auglenīcas. Ābolā ir daudz ūdens, tāpēc tas pieskaitāms pie vienkāršiem sulīgiem augļiem. Daudzos ābolos ir vērtīgas barības vielas, tos izmanto uzturā. Tie satur vairāk nekā 50 vitamīnu, minerālvielu, aminoskābju un augļskābju.

Par āboliem sauc arī citu ābolaugu augļus, lai gan biežāk tiem tiek lietots apzīmējums "ogas".

Āboli ir augļi, kas jau kopš vissenākajiem laikiem ir ne tikai kā pārtikas produkts, bet arī kā mīlestības un skaistuma simbols. Kristietībā ābols ir attēlots kā aizliegtais auglis, kuru Ieva ēda un deva arī Ādamam (tomēr Bībelē nav minēts, kas tas bija par augli).

## Ābolu šķirnes
Selekcionāri ir izveidojuši vairāk nekā 6500 ābolu šķirnes, no kurām aptuveni 50 ir ekonomiski nozīmīgas. Ābolu šķirnes tiek grupētas vasaras ābolos, rudens ābolos un ziemas ābolos.

## Produkti no āboliem
No āboliem tiek iegūti dažādi produkti, piemēram, ābolu sula un sidrs. Tiek izmantoti arī kulinārijā, lai, piemēram, pagatavotu ābolu pīrāgus, kosmētikas gatavošanā, telpu dekorēšanā, dziedniecībā un citās sfērās.

## Ābolu raža
2010. gadā visvairāk ābolu tika novākts Ķīnā. Ķīnā tika novākti aptuveni 33,3 miljoni tonnu ābolu, kas ir aptuveni 35% no kopējās ābolu ražas pasaulē. Nākamās lielākās valstis pēc novākto ābolu daudzuma ir Amerikas Savienotās Valstis (4,2 miljoni tonnu), Turcija (2,6 miljoni), Itālija (2,2 miljoni), Indija (2,2 miljoni) un Polija (1,9 miljoni).

Āboli uzsūc smaržas un garšas no apkārtējās vides, tāpēc tie pēc ražas novākšanas ir jāglabā atsevišķi no citām kultūrām, lai tie saglabātu smaržas un garšas īpašības.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  Ābolu vēsture
Abuls

**Abuls** (arī **Abula**, **Abulīte**) ir Vidzemes upe, Gaujas kreisā pieteka (ietek 6 km augšpus Valmieras) Latvijā. Sākas Mežoles paugurainē Vidzemes augstienes ziemeļrietumos 162 m virs jūras līmeņa, tek pa Sedas līdzenumu un Trikātas pacēlumu. Kritums 129 m, augštecē un vidustecē vietām līdz pat 10 m/km. Baseinā atrodas Mārsnēnu, Miegupes, Biksējas, Kačoru u.c. lieli purvi. Viena no nedaudzajām Latvijas upēm, kuras nosaukums ir vīriešu dzimtē.

Raudteesild üle Abulsi jõe - Railway bridge over the Abuls River (12810067443).jpg|Dzelzceļa tilts pār Abulu (1890)
Abuls pie Brutuļiem 2021.gada martā.jpg|Abuls pie Brutuļiem 2021. gada martā

## Pietekas
### Kreisā krasta
* Dranda (13 km), 
* Nigra (22 km), 
* Lisa.

### Labā krasta
* Nārvelis (10 km).

## Apdzīvotās vietas Abula krastos
* Smiltene, 
*Brutuļi, 
*Silva,
* Trikāta, 
* Brenguļi.

## Zivis
Upē mīt līdakas, plauži, ālanti, sīgas, līņi, foreles.

## Atsauces
Abjada rags

**Abjada rags** (, *Ra's al-Abyad*) ir zemesrags Vidusjūras krastā, Tunisijā. Agrāk to uzskatīja par Āfrikas galējo ziemeļu punktu, bet faktiski galējais ziemeļu punkts ir Bensekas rags.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mikronēzija (valsts)

**Mikronēzijas Federatīvās Valstis** (), parasti sauktas par **Mikronēziju**, ir federatīva valsts Klusā okeāna austrumos. Valsts aizņem lielāko daļu no Karolīnu salu arhipelāga, kā arī uz dienvidiem esošo Kapinamarani atolu. Lielākā daļa valsts iedzīvotāju ir mikronēzieši un polinēzieši. Tās galvaspilsēta ir Kolonja, valdības rezidence — Palikira. Kolonjā ir koncentrētas valsts galvenās ēkas, tādas kā banka, pasts, centrālā slimnīca, skola u.c. Valstij kaimiņos ir Palau uz rietumiem, Papua-Jaungvineja uz dienvidiem, Māršala salas uz ziemeļaustrumiem, Nauru uz austrumiem, Guama uz ziemeļiem. Valstī ir divas bankas, kuru filiāles sastopamas katras pavalsts galvaspilsētā. Kādreiz valsti pārraudzīja ASV, bet tā noformēja konstitucionālu valdību 1979. gada 10. maijā, kļūstot par suverēnu valsti. Te ir sastopamas daudzas valodas. Biežāk lietotā un oficiālā valoda ir angļu, bet ir vēl citas: ponpejiešu, voleaiešu, japiešu, kosraeāņu, čukiešu, pingelapiešu, ngatiešu, satavaliešu, puluvatiešu, mortlokiešu, mokiliešu, kapingamarangiešu, ulitiešu un nukuoro. Mikronēzijā ir arī rakstnieki. Emelihters Kīlengs bija pirmais mikronēziešu rakstnieks.

## Federatīvais iedalījums
Federāciju sastādošās pavalstis ir:

## Ārējās saites

* Digital Atlas of Micronesia
Volisa un Futuna

**Volisa un Futuna** (; uveiešu un futuniešu: *ʻUvea mo Futuna*) ir Francijas aizjūras komūna Polinēzijā Klusā okeāna centrālajā daļā starp Fidži un Samoa. Volisā un Futunā ietilpst Volisa salas (Uvea), kur mīt gandrīz 3/4 no kopējā iedzīvotāju skaita un Hornas salas (Futunas salas), kurās ietilpst Futuna un neapdzīvotā Alofi sala.

Volisa un Futuna ir vienīgā Francijas teritorija, kurā ir saglabājusies tradicionālā vietējo monarhu vara un trīs tradicionālās karalistes (Uvea, Alo un Sinave) veido pirmās pakāpes administratīvo iedalījumu.

## Ārējās saites
Korredžo

**Korredžo**, pilnā vārdā **Antonio Allegri da Korredžo** (, dzimis 1489. gada augustā Korredžo, miris  turpat) bija renesanses laika itāliešu gleznotājs, Parmas skolas pārstāvis. Pavārdu ieguvis no dzimtās pilsētas, kas atrodas Emīlijā. Korredžo ietekmējies no Manteņas, Lorenco Kostas, Leonardo da Vinčī, Rafaēla un Mikelandželo darbiem. No Korredžo būtiski ietekmējušies daudzi baroka un rokoko mākslinieki.

Korredžo dzimis Korredžo tirgotāja ģimenē. Pēc ceļojuma uz Mantuju 1506. gadā viņš atgriezās Korredžo, kur palika līdz 1510. gadam; tiek uzskatīts, ka šajā periodā Korredžo uzgleznojis gleznu "Svētā Elizabete un Jānis pielūdz Jēzu", kurā redzama Kostas un Manteņas ietekme. Apmēram 1514. gadā viņš pabeidza trīs tondo Mantujas Svētā Andreja baznīcai un vēlreiz atgriezās Korredžo, kur radīja Madonnas altārgleznu Svētā Franciska klosterim.

Korredžo pamatā darbojies Parmā, kur ieradies aptuveni 1516. gadā. Pirmais nozīmīgais pasūtījums Parmā viņam bija Sv. Paula klostera priekšnieces istabas apgleznošana. 1520. gadā Korredžo apgleznoja Sv. Jāņa baznīcas, bet 1526. gadā — arī Parmas katedrāles kupolu. Pirmajā attēlota Kristus, bet otrā Marijas debesbraukšana. Kupolu apgleznošanā Korredžo lietojis neparastu tehniku, kuru izmantojis arī Manteņa — debesu ainas attēlotas perspektīvā no apakšas. Korredžo gleznojis arī jutekliskus mitoloģiskas tematikas darbus (piemēram, "Jupiters un Jo", "Danaja").

Par Korredžo dzīvi zināms maz, jo dzīves laikā viņš nebaudīja lielu popularitāti. Uzskata, ka viņš bijis diezgan izglītots. XVII un XVIII gadsimtā Korredžo tika vērtēts pat augstāk par Rafaēlu.

## Galerija

Correggio_028c.jpg|*Jupiters un Jo" (1531-1632)
The Holy Family with Saint Jerome (1517-19); Antonio Allegri Correggio.JPG|*Svētā ģimene ar Sv. Hieronīmu*. (1517-19.g.)
Vénus et l'Amour découverts par un satyre, Corrège (Louvre INV 42) 02.jpg|*Venēra Kupidons un satīrs* (1524-27.g.)
Antonio Allegri, called Correggio - The Abduction of Ganymede - Google Art Project.jpg|*Ganimēda nolaupīšana'' (1520-1540.g.)


## Ārējās saites
Leonardo

**Leonardo** var būt:
* Leonardo da Vinči (*Leonardo da Vinci*), itāliešu mākslinieks, zinātnieks, izgudrotājs (1452. — 1519.)
* Leonardo (*Permanent Multipurpose Module*), Starptautiskās kosmosa stacijas modulis
Fatālisms

**Fatālisms** (no  — 'liktenīgs') — filozofisks uzskats, kas pauž pārliecību, ka visi notikumi pasaulē ir neizbēgami un iepriekš noteikti. Tas nozīmē, ka cilvēkiem nav iespējas mainīt savu dzīves gaitu, jo viss, kas notiek, ir iepriekš nolemts, piemēram, likteņa, dievišķa spēka vai universālu dabas likumu dēļ. Fatālisms raksturīgs reliģijai un dažām ideāliskajām strāvām, taču tas vienlaikus ir arī pretrunīgs, jo rada jautājumus par brīvo gribu, atbildību un cilvēka rīcības nozīmīgumu.

## Fatālisma vēsturiskās saknes
Fatālisms ir bijis klātesošs dažādās filozofijas un reliģijas tradīcijās:

* Antīkā Grieķija: Grieķu mitoloģijā liktenes dievietes jeb Moiras bija atbildīgas par cilvēka dzīves pavedienu un tā garumu. Pat dievi nevarēja iejaukties viņu lēmumos. Stoicisma filozofija, kas radās 3. gadsimtā pirms mūsu ēras, piedāvāja determinisma un fatālisma elementus. Stoiķi uzskatīja, ka visa pasaule ir pakļauta dabas likumiem un cilvēka prāts var vienīgi pielāgoties šiem likumiem, pieņemot tos ar stoisku mieru.
* Indijas filozofija: Karmas doktrīna, kas nosaka, ka cilvēka dzīves notikumi ir atkarīgi no viņa pagātnes rīcības, bieži tiek interpretēta fatālisma garā.
* Kristietība un islāms: Abās reliģijās pastāv ideja par dievišķu plānu, kas nosaka cilvēka likteni, taču vienlaikus tiek saglabāts uzsvars uz cilvēka atbildību un brīvo gribu.

## Skatīt arī
* Determinisms
* Kalvinisms
* Liktenis
Laspalmasa de Grankanārija

**Laspalmasa de Grankanārija** () ir pilsēta Spānijai piederošajās Kanāriju salās, Grankanārijas salas ziemeļaustrumos.

Pilsēta ir svarīga jūras osta un populārs kūrorts. Ostas rakstura dēļ pilsētas iedzīvotāju sastāvs ir visai kosmopolītisks. Amerikāņu klimatologs Vaitmors apgalvojis, ka pilsētas karstais tuksneša klimats ir patīkamākais pasaulē. Pazīstams ir Laspalmasas tradicionālais karnevāls.

Pilsētu 1478. gada 24. jūnijā dibinājis spānis Huans Rehons (*Juan Rejón*), pārvarot vietējo iedzīvotāju - guanču pretošanos. 1492. gadā šeit piestāja Kristofors Kolumbs, dodoties savā pirmajā ceļojumā uz Ameriku.

## Cilvēki
Laspalmasā dzimuši:

* Havjers Bardems (*Javier Bardem*, dzimis 1969. gadā) - aktieris
* Alfredo Krauss (*Alfredo Kraus*, 1927-1999) - operdziedātājs
* Huans Negrins (*Juan Negrín*, 1887-1956) - politiķis
* Benito Peress Galdoss (*Benito Pérez Galdós*, 1843-1920) - rakstnieks

## Atsauces

## Ārējās saites
Muzikants (albums)

**"Muzikants"** ir 2003. gada 20. janvārī izdotais dueta Fomins & Kleins debijas albums. Visu dziesmu autori ir Tomass Kleins un Guntars Račs. Pazīstamākā šī albuma dziesma ir tituldziesma "Muzikants", kas 2003. gadā piedalījās Latvijas nacionālajā Eirovīzijas atlasē, kurā ieguva 2. vietu. Latvijas radiostaciju apritēs nonāca albuma dziesmas "Sniegs", "Solījums", "Tālu prom" un "Kur esi tu". Dziesmām "Solījums" un "Tālu prom" uzņemti arī videoklipi. Dziesmā "Ātrāk, augstāk, tālāk" piedalījās arī hip hop grupa Device. Albums tika nominēts 2003. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai kā labākais roka albums.

## Dziesmu saraksts
# "Solījums (Man ir labi)" (teksts Guntars Račs/mūzika Tomass Kleins) - 3:36
# "Tālu prom (kur vēl nav bijis neviens)" (Račs/Kleins) - 3:39
# "Muzikants" (Račs/Kleins) - 2:29
# "Mana mīļā" (Račs/Kleins) - 3:44
# "Ātrāk, augstāk, tālāk" (piedaloties Device) (Račs/Kleins) - 3:37
# "Rudens" (Račs/Kleins) - 4:23
# "Mums kauna nav" (Račs/Kleins) - 3:44
# "Vārdi, vārdi, vārdi" (Račs/Kleins) - 3:57
# "Kur esi tu?" (Račs/Kleins) - 4:12
# "Lēni, lēni" (Račs/Kleins) - 4:04
# "Sniegs" (Račs/Kleins) - 4:01

## Izpildītāji
* Ivo Fomins - balss
* Tomass Kleins - ģitāra, taustiņinstrumenti, balss
* Egils Mežs - basģitāra
* Valērijs Iņutins - bungas
* Dainis Virga - bungas (dziesmā "Kur esi tu")
* Jānis Strazds - taustiņinstrumenti
* grupa Device (dziesmā "Ātrāk, augstāk, tālāk")
Dzimis Latvijā

**"Dzimis Latvijā"** ir Liepājas dueta Fomins & Kleins 2004. gada 23. februārī izdotais otrais albums, kas sekoja iepriekšējam albumam "Muzikants". Albuma vadošā dziesma "Dziesma par laimi" pārstāvēja Latviju 2004. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Stambulā, taču neizkļuva no pusfināla. Latvijas radiostaciju apritēs nonāca albuma dziesmas "Dzimis Latvijā", "Aizejošās dienas", "Man vairs nav vienalga" un "Visām lietām dzīvē savs laiks". Albuma tituldziesmai "Dzimis Latvijā" uzņemts arī videoklips ar aktiera Eduarda Pāvula piedalīšanos, kas tika nominēts 2004. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai kā labākais mūzikas video klips. Albumā ir iekļautas 11 dziesmas, visu autori ir Guntars Račs un Tomass Kleins.

## Dziesmu saraksts
# "Otrās dienas rīts" (teksts Guntars Račs/mūzika Tomass Kleins) - 4:03
# "Kas notiek?" (Račs/Kleins) - 3:54
# "Nekas" (Račs/Kleins) - 4:10
# "Dziesma par laimi" (Račs/Kleins) - 2:57
# "Dzimis Latvijā" (Račs/Kleins) - 4:53
# "Man vairs nav vienalga" (Račs/Kleins) - 3:37
# "Ja man būtu" (Račs/Kleins) - 3:04
# "Aizejošās dienas" (Račs/Kleins) - 3:37
# "Visām lietām dzīvē savs laiks" (Račs/Kleins) - 2:55
# "Tava sirds" (Račs/Kleins) - 3:45
# "Ar dievu, brāl'" (Račs/Kleins) - 3:20

## Izpildītāji
* Ivo Fomins - balss
* Tomass Kleins - ģitāra, taustiņinstrumenti, balss
* Egils Mežs - basģitāra
* Valērijs Iņutins - bungas
* Jānis Lūsēns jr. - taustiņinstrumenti
Riko Gross

**Riko Gross** (; dzimis  Šlemā, Vācijā) ir bijušais vācu biatlonists.

Savas karjeras laikā piedalījās 5 Olimpiskajās spēlēs (1992, 1994, 1998, 2002, 2006). 1992., 1994., 1998. un 2006. gada Olimpiskajās spēlēs viņš izcīnīja zelta medaļu stafetē, piedaloties Vācijas izlases sastāvā. 1992. un 1994. gada Olimpiskajās spēlēs viņš izcīnīja arī sudraba medaļu 10 kilometru sprintā, 2002. gada Olimpiskajās spēlēs viņš izcīnīja sudrabu stafetē un bronzu 12,5 kilometru iedzīšanā.

Pasaules čempionātā viņš ir izcīnījis vairākas medaļas. 10 kilometru sprintā viņš izcīnīja bronzu 1995. gadā, bet sudrabu 2003. un 2004. gadā. 1999., 2003. un 2004. gadā viņš izcīnīja zelta medaļu iedzīšanā. 20 kilometru distancē viņš uzvarēja 1997. gadā, izcīnīja sudrabu 1999. gadā, bet 2003. un 2005. gadā viņš izcīnīja bronzas medaļu.

Pasaules kausā 1997.—1998. gada sezonas kopvērtējumā viņš izcīnīja 2. vietu.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
*
Ivo Fomins

**Ivo Fomins** (dzimis  Liepājā) ir latviešu rokmūziķis. Jau kopš 1980. gadiem darbojies vairākās Liepājas rokgrupās, taču kopš 2006. gada uzsācis solo karjeru. Viņa brālis Rodrigo Fomins arī ir Latvijā plaši pazīstams dziedātājs.

Muzikālo karjeru Ivo Fomins iesāka 1980. gados, kad pusaudža vecumā kopā ar Tomasu Kleinu, Zigfrīdu Muktupāvelu un Guntaru Raču izveidoja grupu Saldās sejas. Grupa nepastāvēja ilgu laiku, 18 gadu vecumā Fomins pievienojās grupai Neptūns. 1987. gadā Ivo un viņa brālis Rodrigo iesaistījās projektā Liepājas brāļi.
1989. gadā viņš ieguva trešo vietu Jauno dziedātāju konkursā „Jūrmala”, 1990. un 1994. gadā rokfestivālā "Liepājas Dzintars" tika atzīts par labāko vokālistu. 1990. gadu pirmajā pusē Ivo Fomins spēlēja rokgrupās Libau un The Cucumbers, bet 1998. gadā kļuva par Fēliksa Ķiģeļa grupas Melnā Princese vadošo solistu.

2002. gadā Ivo kopā ar rokgrupas "Līvi" ģitāristu Tomasu Kleinu izveidoja duetu Fomins & Kleins. 2003. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālajā atlasē viņi ar dziesmu "Muzikants" ieņēma 2. vietu, savukārt 2004. gadā ar "Dziesmu par laimi" Latvijas atlasē uzvarēja un piedalījās lielajā Eirovīzijas konkursā, kurā gan neizkļuva no pusfināla. Duets kopā izdeva divus albumus: "Muzikants" (2003) un "Dzimis Latvijā" (2004).

2006. gadā beidzās sadarbība ar Kleinu, un Ivo Fomins uzsāka savu solokarjeru. Vasarā Latvijas radiostaciju apritēs nonāca viņa pirmā solo dziesma "Viņa raud", vēlāk tai sekoja dziesmas "Es vēlos būt līdzās" un "Pārāk daudz". 2006. gada novembrī tika izdots Ivo Fomina debijas solo albums "Palikt vienam". Kopumā ir izdevis četrus soloalbumus. 2015. gada novembrī izdod albumu Nekas jau nebeidzas.

## Diskogrāfija
;Solokarjera
* "Palikt vienam" (2006)
* "Labākās dziesmas" (2008)
* "Mamma Man Pagājušajos Ziemassvētkos Uzdāvināja Ģitāru Un Es Sākumā Nezināju, Ko Ar To Iesākt, Bet Tad Iemācījos Pāris Labus Un Gruntīgus Hārdroka Akordus Un Tagad Jūs Varat Paklausīties, Kas No Tā Visa Sanācis…" (2008)
* "Pulss" (2011)
* "Nekas jau nebeidzas" (2015)
* " Cilvēks" (2021)
Magic System

***Magic System*** ir mūzikas grupa no Kotdivuāras, kas tika dibināta 1996. gadā. Grupa savu mūziku pieskaita zuglū stilam, kas ir Kotdivuāras deju mūzikas virziens, līdzīgs zuka stilam. Āfrikā vien ir pārdots vairāk nekā pusotrs miljons grupas *Magic System* disku, pierādot, ka "Magic System" ir viena no vispopulārākajām Āfrikas mūsdienu mūzikas grupām.

## Grupas vēsture
Grupa sākotnēji izveidojās kā vokālais ansamblis, kas sniedza priekšnesumus kāzās, futbola mačos utml. Eiropā šie mūziķi kļuva pazīstami ar singlu "On n'sait jamais" 2002. gadā, ko grupa izpilda kopā ar franču dziedātāju Leslie, kā arī ar singlu *Premier Gaou* 2003. gadā, kas sevišķi populāri kļuva Francijā, Beļģijā, Nīderlandē, kā arī Itālijā. 2025. gada jūnijā grupa *Magic System* izdeva dziesmu "Vida Loca" pēc prombūtnes kopš 2021. gada.

## Diskogrāfija
* *Papitou* (1997)
* *Premier Gaou* (1999)
* *Poisson d'Avril* (2001)
* *Un gaou à Paris* (2003) — atkārtots *Poisson d'Avril* izdevums
* *Petit Pompier* (2005)
* *Cessa Kie La Verite* (2005)
* *Ki Dit Mié* (2007)
* *Toutè Kalé* (2011)
* *D'Abidjan à Paris* (2012)

## Singli
* *Premier gaou*
* *Un gaou à Oran*
* *Bouger Bouger*
* *C cho ça brûle*
* *Ki Dit Mié*
* *On va s'amize* kopā ar Amine
* *Zouglou Dance*
* *Joie de vivre*
* *Même pas fatigué !!! kopā ar Khaled*
* *Ambiance à l'Africaine*
* *Chérie Coco*
* *La danse des magiciens*
* *Tango Tango*

## Atsauces

## Ārējās saites
Zuks

**Zuks** (*Zouk*) ir mūzikas un deju stils, kas radies 1980. gados Martinikā un Gvadelupā. Zuka mūziku ir viedojusi arī franču, angļu un afrikāņu ietekme. 
Antiļu salu kreoliskajā valodā vārds "zouk" nozīmē "svinības". 1960. gados vārds "zouk" tika lietots, lai apzīmētu pārsteiguma (negaidītus) svētkus vai pasākumu. Bieži tas tika lietots arī kā darbības vārds ("zouker"), kas izpaudās kā iešana svinēt pie draugiem.

## Zuka versijas
* *Zouk Love* - lēnās zuka dziesmas
* *Afro-Zouk* - Āfrikā (Kaboverdē, Kotdivuārā u.c.) izplatīts zuka paveids

## Pazīstamākie mūziķi un grupas
* *Kassav*
* Žoselīna Labilla (*Jocelyne Labylle*)
* Žoselīna Beroāra (*Jocelyne Béroard*)
* *Zouk Machine*
Lozanna

**Lozanna** () ir pilsēta Šveices rietumos Ženēvas ezera ziemeļu krastā, valsts frančvalodīgajā daļā. Vo kantona centrs. Starptautiskās Olimpiskās komitejas mītnes vieta. Pilsēta atrodas vīna audzēšanas rajonā. Pilsēta pazīstama kā Morisa Bežāra baleta trupas atrašanās vieta.

## Vēsture

Par pilsētas dibinātājiem tiek uzskatīti romieši, kuri uzcēla militāro nometni sauktu *Lousanna*, tomēr jau agrāk šeit atradusies ķeltu apmetne. Viduslaikos to pārvaldīja Savojas hercogi un Lozannas bīskaps. No 1536. līdz 1798. gadam pilsēta bija Bernes īpašumā. 1803. gadā Lozanna kļuva par Vo kantona galvaspilsētu un iestājās Šveices konfederācijā. 20. gadsimta vidū pilsētā ieplūda daudzi itāliešu imigranti.

## Cilvēki
Lozannā dzimuši:

* Johans Ludvigs Burkhards (*Johann Ludwig Burckhardt*, 1784—1817) — ceļotājs;
* Žans Paskāls Delamurāzs (*Jean-Pascal Delamuraz*, 1936—1998) — politiķis;
* Šarls Ditvā (*Charles Dutoit*, 1936) — diriģents;
* Aleho Karpentjers (*Alejo Carpentier*, 1904—1980) — rakstnieks;
* Benžamēns Konstāns (*Benjamin Constant*, 1767—1830) — rakstnieks;
* Šarls Ferdināns Ramī (*Charles Ferdinand Ramuz*, 1878—1947) — rakstnieks;
* Ubola Ratana (ทูลกระหม่อมหญิง อุบลรัตน์ฯ/*Ubol Ratana*, 1951) — princese;
* Stefāns Šapuizā (*Stéphane Chapuisat*, 1969) — futbolists.
* Stens Vavrinka (*Stan Wawrinka*, 1985) — tenisists

## Skatīt arī
* Olimpiskais muzejs

## Atsauces

## Ārējās saites
Gistavs Kurbē

thumb|250px|Gistavs Kurbē (Nadara fotogrāfija)
**Gistavs Kurbē** (, dzimis 1819. gada 10. jūnijā, miris 1877. gada 31. decembrī) bija franču mākslinieks, viens no nozīmīgākajiem reālisma pārstāvjiem (virziena nosaukums radies no kādas Kurbē gleznas nosaukuma). Reālisms īpaši raksturīgs Kurbē 1840. un 1850. gadu darbiem; vēlāk viņš nereti gleznoja ainavas un klusās dabas, kā arī erotiska rakstura gleznas. Starp nozīmīgākajiem Kurbē darbiem jāmin "Mākslinieka darbnīca" (1855), "Bēres Ornānā" (1849), "Miegs" (1866), "Pasaules sākums" (1866).

## Dzīve
Kurbē piedzima Ornānā pārtikuša zemkopja ģimenē. Apmeklējis Karalisko koledžu un Bezansonas mākslas skolu, viņš 1841. gadā devās uz Parīzi studēt jurisprudenci. Parīzē viņš tomēr izlēma kļūt par gleznotāju, un viņa ģimene viņu atbalstīja gan morāli, gan finansiāli. Gleznot Kurbē iemācījās, kopējot Djego Velaskesa, Hosē de Riveras, Rembranta un Fransa Halsa darbus, kā arī gleznojot no dabas. Pirmajos Kurbē darbos parādās literāra tematika (Igo un Sandas ietekmē) Pēc vairākiem noraidījumiem 1844. gadā Parīzes Salonā tika izstādīts viņa pašportrets "Kurbē ar melnu suni" (*Courbet au chien noir*, 1842).

1849. gadā Kurbē devās uz Ornānu, kur radīja divus no saviem pazīstamākajiem darbiem — "Akmeņu skaldītāji" un "Bēres Ornānā" (*Un Enterrement à Ornans*, 1849), kas guva lielus panākumus 1850. gada Salona izstādē. 1854. gadā Kurbē radīja gleznu "Mākslinieka darbnīca" (*L'Atelier du peintre*, 1855). Gleznu noraidīja 1855. gada Vispasaules izstādes žūrija, un Kurbē nolēma savus darbus izstādīt atsevišķā paviljonā netālu no izstādes norises vietas; viņa izstāde gan neguva atsaucību, un par to pozitīvi izteicās tikai Ežēns Delakruā.

[thumb|300px|left|"[Miegs (Kurbē)|Miegs" (1866)]]
Ieguvis zināmu atpazīstamību, Kurbē kļuva arī sociāli aktīvs un atteicās no Goda Leģiona krusta. Neilgi pēc Kurbē ievēlēšanas par mākslinieku savienības prezidentu sākās franču-vācu karš; 1871. gadā tika nodibināta Parīzes Komūna, lai cīnītos pret vāciešiem un rojālistiem (Versaļas armiju). Kurbē pienākums bija rūpēties par muzejiem un organizēt Salona izstādi. Kurbē aizsargāja tādus vēsturiskus pieminekļus kā Fontenblo pili, taču 2. maijā atkāpās no amata, jo nespēja pieņemt Komūnas politiku. 28. maijā Komūnu sakāva Versaļas armija, un 7. jūnijā Kurbē tika arestēts, jo viņu uzskatīja par vainīgu Napoleona armiju slavinošas kolonnas iznīcināšanā Vandomas pilī. Kurbē tika apcietināts uz sešiem mēnešiem, un viņam piesprieda 500 franku soda naudu. Cietumā Kurbē smagi saslima un pēc soda izciešanas devās uz Ornānu. Vēlāk Kurbē piesprieda kolonnas atjaunošanas izdevumu apmaksu: tika konfiscēts viss viņa īpašums un darbi, turklāt Kurbē bija jāmaksā vēl aptuveni 300 000 franku. Nespēdams samaksāt, Kurbē aizbēga uz Šveici, kur 58 gadu vecumā nomira no aknu slimības, ko saasināja alkohola lietošana.

## Daži Gistava Kurbē darbi


Image:Gustave Courbet - A Burial at Ornans - Google Art Project 2.jpg|"Bēres Ornānā" (1849)
Image:L'Origine du monde.jpeg|"Pasaules sākums" (1866)
Image:Gustave Courbet - Jo, la belle Irlandaise (MET-Museum).jpg|"Skaistā īriete"
Image:Courbet LAtelier du peintre.jpg|"Mākslinieka darbnīca"
Kijivas "Dinamo"

**Kijivas "Dinamo"** () ir profesionāls futbola klubs no Ukrainas galvaspilsētas Kijivas.
Dibināts 1927. gadā, spēlē Ukrainas Premjerlīgā. Mājas spēles aizvada Kijivas Olimpiskajā stadionā, kurā ir 70&nbsp;050 vietas. Kijivas "Dinamo" futbolisti ir 16 reizes izcīnījuši Ukrainas čempionu titulu, 13 reizes kļuvuši par Ukrainas kausa ieguvējiem, kā arī deviņas reizes uzvarējuši Ukrainas superkausa izcīņā. Klubs ir guvis arī labus panākumus UEFA klubu sacensībās, divas reizes (1975. un 1986. gadā) uzvarot UEFA Kausu ieguvēju kausā un 1975. gadā izcīnot arī UEFA Superkausu.

## Vēsture
Klubs dibināts 1927. gadā kā amatieru komanda.

## Sasniegumi
* **[[Ukrainas futbola Premjerlīga|Ukrainas Premjerlīga]]**
** Čempioni (17): 1992–93, 1993–94, 1994–95, 1995–96, 1996–97, 1997–98, 1998–99, 1999–2000, 2000–01, 2002–03, 2003–04, 2006–07, 2008–09, 2014–15, 2015–16, 2020–21, 2024–25
** Vicečempioni (12): 1992, 2001–02, 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
* **[[Ukrainas kauss futbolā|Ukrainas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (13): 1992–93, 1995–96, 1997–98, 1998–99, 1999–2000, 2002–03, 2004–05, 2005–06, 2006–07, 2013–14, 2014–15, 2019–20, 2020–21
** Finālisti (5): 2001–02, 2007–08, 2010–11, 2016–17, 2017–18
* **Ukrainas superkauss**
** Kausa ieguvēji (9): 2004, 2006, 2007, 2009, 2011, 2016, 2018, 2019, 2020
** Finālisti (5): 2005, 2008, 2014, 2015, 2017
* **[[PSRS čempionāts futbolā|PSRS čempionāts]]**
** Čempioni (13): 1961, 1966, 1967, 1968, 1971, 1974, 1975, 1977, 1980, 1981, 1985, 1986, 1990
** Vicečempioni (11): 1936, 1952, 1960, 1965, 1969, 1972, 1973, 1976, 1978, 1982, 1988
* **[[PSRS kauss futbolā|PSRS kauss]]**
** Kausa ieguvēji (9): 1954, 1964, 1966, 1974, 1978, 1982, 1985, 1987, 1990
** Finālisti (1): 1973
* **PSRS superkauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1980, 1985, 1986
** Finālisti (1): 1977
* **[[UEFA Čempionu Līga|Eiropas Čempionvienību kauss / UEFA Čempionu Līga]]**
** Pusfinālisti (3): 1976–77, 1986–87, 1998–99
** Ceturtdaļfinālisti (6): 1972–73, 1975–76, 1981–82, 1982–83, 1991–92, 1997–98
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Uzvarētāji (2): 1974–75, 1985–86
** Ceturtdaļfinālisti (2): 1965–66, 1990–91
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Uzvarētāji (1): 1975
** Finālisti (1): 1987

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Bvake

**Bvake** (*Bouaké*, *Bwake*) ir pilsēta Kotdivuāras centrālajā daļā, otrā lielākā valsts pilsēta. Tā ir kokvilnas rūpniecības centrs. Pilsēta sāka strauji attīstīties no 1970. gadiem. Bvake ir baulu tautas centrs.

Šobrīd (2014) pilsētā izvietoti franču un ANO miera uzturēšanas spēki, kuri kontrolē pamiera ievērošanu starp naidīgajiem grupējumiem pēc Kotdivuāras pilsoņu kara. Pilsēta ir vienas karojošās puses - Jauno spēku (*Forces nouvelles*) galvenais centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kreoliskās valodas

**Kreoliskās valodas** ir valodas, kuras ir radušās vairāku dažādu valodu mijiedarbībā, tām sajaucoties un izveidojot atšķirīgu jaunu valodu. Daudzi vārdi no iepriekšējām valodām tiek pārņemti, tomēr veidojas atšķirīga izruna un gramatika.

Kreolistika jeb kreoloģija ir kreolisko valodu pētniecība, un kā tāda tā ir valodniecības apakšnozare. Personu, kas nodarbojas ar šo pētniecību, sauc par kreolistu.

## Atsauces
Latvijas Mūzikas ierakstu gada labākā deju mūzikas, hip hop vai r'n'b dziesma

**Latvijas Mūzikas ierakstu gada labākā deju mūzikas, hip hop vai r'n'b dziesma** bija viena no nominācijām Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvas ceremonijā, ko pasniedz par labāko deju mūzikas, hiphopa vai ritmblūza dziesmu aizvadītajā gadā Latvijā. Balvu pirmoreiz pasniedza 2006. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvas ceremonijā. Līdz tam pastāvēja atsevišķas nominācijas: labākā deju mūzikas dziesmas un labākā hip hop dziesma.
Pēdējoreiz balvu pasniedza 2007. gada ceremonijā, tad to nomainīja jauna kategorija — Latvijas Mūzikas ierakstu gada labākā dziesma.

## Balvas ieguvēji

## Skatīt arī
* Latvijas Mūzikas ierakstu gada balva
* Latvijas Mūzikas ierakstu gada labākais deju mūzikas, hip hop vai r'n'b albums
* Latvijas Mūzikas ierakstu gada labākā deju mūzikas dziesma
* Latvijas Mūzikas ierakstu gada labākā hip hop dziesma
Modēna

**Modēna** () ir pilsēta Itālijas ziemeļos, Emīlijas-Romanjas reģionā. Modēnas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas starp Sekjas un Panaro upēm, kuras ir Po upes pietekas. 10 kilometrus uz dienvidiem no pilsētas robežas atrodas Apenīnu kalni.

Modēna ir pazīstama kā Itālijas autorūpniecības centrs, kurā atrodas vai ir atradušās Ferrari, Lamborghini, Maserati un Pagani auto ražotnes.  Visu šo zīmolu, izņemot Lamborghini, galvenās mītnes vietas atrodas Modēnā vai tās pievārtē. Ferrari 360 Modena ir nosaukts par godu Enco Ferrāri dzimtajai pilsētai Modēnai. Modēna ir pazīstama arī kā balzāmetiķa rašanās vieta.

## Cilvēki
Modēnā dzimuši:
* Lučāno Pavaroti (*Luciano Pavarotti*), tenors (1935 — 2007)
* Enco Ferrāri (*Enzo Ferrari*), *Scuderia Ferrari* Formula 1 komandas dibinātājs (1898 — 1988)
* Stefāno Modēna (*Stefano Modena*), itāļu autosportists (1963)

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Mūzikas ierakstu gada labākais deju mūzikas, hip hop vai r'n'b albums

**Latvijas Mūzikas ierakstu gada labākais deju mūzikas, hip hop vai r'n'b albums** bija viena no nominācijām Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvas ceremonijā, ko vienu vienīgu reizi 2007. gadā pasniedza par labāko deju mūzikas, hip hop vai R'n'b albumu aizvadītajā gadā Latvijā. Balva pirmoreiz tika pasniegta 2006. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvas ceremonijā. Līdz tam pastāvēja atsevišķas nominācijas: labākais deju mūzikas albums un labākais hip hop albums. 2007. gadā balva šajā nominācijā netika pasniegta, jo bija pieteicies nepietiekams pretendentu skaits. 2008. gadā labākajam deju mūzikas albumam atkal tika izveidota atsevišķa nominācija, bet žanros hip hop un r'n'b nomināciju nebija. 2009. gadā nomināciju skaitā atgriezās labākā hip hop albuma nominācija.

## Balvas ieguvēji

## Skatīt arī
* Latvijas Mūzikas ierakstu gada balva
* Latvijas Mūzikas ierakstu gada labākā deju mūzikas, hip hop vai r'n'b dziesma
* Latvijas Mūzikas ierakstu gada labākais deju mūzikas albums
* Latvijas Mūzikas ierakstu gada labākais hip hop albums
Krespi

* **[[Daniēle Krespi]]** (1590-1630), itāliešu baroka gleznotājs
* **[[Džovanni Batista Krespi]]** (1557-1632), itāliešu gleznotājs, tēlnieks un arhitekts
* **[[Džuzepe Marija Krespi]]** (1665-1747), itāliešu baroka gleznotājs
* **[[Huans Krespi]]** (1721—1782), spāņu misionārs
Maltas mehānisms

right|Ārējais maltas mehānisms
**Maltas mehānismus** lieto dzenošā locekļa nepārtrauktas rotācijas kustības pārveidošanai dzenamā locekļa pārtrauktā kustībā. Uz dzenošā locekļa nostiprināts pirksts secīgi ieiet posma spraugā. Pirksts atrodas spraugas sākumā. Loceklim rotējot pulksteņa rādītāja kustības virzienā, pirksts ieiet spraugā, tuvojas krusta rotācijas asij, bet pēc tam sāk attālināties no ass un iziet no spraugas. Kamēr pirksts pārvietojas spraugā, krusts pagriežas, bet, pirkstam izejot no spraugas, krusts apstājas. Pirksts, turpinot rotēt, pēc kāda laika ieiet krusta nākamajā spraugā un krusta kustība atkārtojas. Ja krustam ir četras spraugas, tad, pirkstam veicot vienu pilnu apgriezienu, krusts pagriežas par ceturto daļu apgrieziena. Lai krusts apstāšanās laikā patvarīgi nepagrieztos, virsmu starp tā spraugām izveido ieliektu , bet dzenošā diska virsmu izliektu.

Maltas mehānismus izgatavo ar trim, četrām, piecām, sešām un astoņām krusta rievām, kas atbilst 1/3, 1/6 un 1/8 dzenamā locekļa pagriezienam, dzenošajam veicot vienu pilnu apgriezienu. Rievu izvietojums var nebūt simetrisks. Iespējami iekšējie un ārējie Maltas mehānismi. Iespējami Maltas mehānismi ar vairākiem dzenamajiem locekļiem. Maltas mehānismu nosaukums ir radies no tā, ka dzenamais loceklis pēc formas atgādina Maltas krustu.
250px|thumb|right|Iekšējais Maltas mehānisms