open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jugliņa

**Jugliņa** (arī **Zīlniekurga**, **Ucenurga**, retumis — **Pukstiņurga**) ir neliela Mazās Juglas kreisā krasta pieteka Suntažu pagastā. Upīte sākas Suntažu pagastā, autoceļa P8 (Suntaži&nbsp;— Ķegums) tuvumā, savienojoties meliorācijas novadgrāvjiem un noteksistēmām. Netālu no šīs vietas pie Smiltnieku mājām uz Jugliņas izveidots aizsprosts un līdz Irbītēm ir uzpludināts dīķis. Ieteka Mazajā Juglā atrodas Juglas ciemā apmēram  augšup pa upi no Rīga — Ērgļu autoceļa tilta, iepretim Bebru saliņai. Padomju varas gados upīte vairākas reizes meliorēta, taisnota, daudzviet atgādina novadgrāvi. Ceļa posmā Suntaži&nbsp;— Jugla tā trīs reizes (pie Jučiem, Veczīlniekiem un Pukstiņiem) pa caurtekām šķērso P4 jeb Rīgas&nbsp;— Ērgļu autoceļu.

## Galerija

Attēls:Jugliņas ieteka Mazajā Juglā.JPG|thumb|Jugliņas ieteka Mazajā Juglā
Attēls:Jugliņas( Zīlniekurgas) ieteka Mazajā Juglā pavasarī.JPG|thumb|Jugliņas( Zīlniekurgas) ieteka Mazajā Juglā pavasarī
Attēls:Jugliņa ziemā pie Juglas.JPG|thumb|Jugliņa (Zīlniekurga) ziemā pie Juglas ciema
Attēls:Laipa uz takas pār Jugliņu ceļā uz daudzdzīvokļu māju "Vampām".JPG|thumb|Laipa pār Jugliņu ceļā uz Vampām
Attēls:Jugliņa atkusnī.JPG|thumb|Jugliņa atkusnī ceļā uz Vampām
Attēls:Jugliņa pirms trešās autoceļa P4 šķērsošanas.JPG|thumb|Jugliņa pirms trešās autoceļa P4 šķērsošanas
Attēls:Jugliņa pēc trešās autoceļa P4 šķērsošanas.JPG|thumb|Jugliņa pēc trešās autoceļa P4 šķērsošanas
Attēls:Jugliņa pie Zīlniekiem otreiz šķērsojot P4 autoceļu.JPG|thumb|Jugliņa pie Zīlniekiem otrreiz šķērsojot P4 autoceļu
Attēls:Jugliņa pirmo reizi šķērso autoceļu P4 pie Jučiem.JPG|thumb|Jugliņa pirmo reizi šķērso autoceļu P4 pie Jučiem
Attēls:Bebru aizdambējumi pie Kraukļiem.JPG|thumb|Bebru aizdambējumi pie Kraukļiem
Attēls:Jugliņa pie Uceniem.JPG|thumb|Jugliņa pie Uceniem
Attēls:Minislūžas un ūdens dambis.JPG|thumb|Minislūžas un ūdens dambis
Attēls:Uzpludinātie Irbīšu dīķi.JPG|thumb|Uzpludinātie Irbīšu dīķi
Attēls:Zemes strēle sadala dīķus.JPG|thumb|Zemes strēle sadala dīķus
Attēls:Irbīšu mājas.JPG|thumb|Irbīšu mājas
Attēls:Mežacūku voljers.JPG|thumb|Mežacūku voljers
Attēls:Jugliņa pēc P8 Suntaži- Ķegums autoceļa.JPG|thumb|Jugliņa pēc P8 Suntaži- Ķegums autoceļa
Attēls:Uzpludinātais ūdens pēc P8 ceļa šķērsošanas.JPG|thumb|Uzpludinātais ūdens pēc P8 ceļa šķērsošanas
Attēls:Jugliņa pirms P8 Suntaži- Ķegums autoceļa.JPG|thumb|Jugliņas augštece pirms P8 Suntaži- Ķegums autoceļa
Attēls:Pēc 50 m Jugliņa šķērso autoceļu Ķegums-Suntaži- Sigulda.JPG|thumb|Pēc 50 m Jugliņa šķērso autoceļu Ķegums-Suntaži-Sigulda



## Atsauces

## Ārējās saites
* Suntažu pagasta teritoriālais plānojums 1.d.
Buck's Fizz

thumb|300px|Galds ar ''Buck's Fizz'' glāzēm kāzās
***Buck's Fizz*** ir kokteilis, kas sastāv no divām daļām šampanieša un vienas daļas kādas atdzesētas apelsīnu sulas. Tradicionāli to pasniedz augstā šampanieša glāzē kāzās, un tas ir populārs Ziemassvētku brokastu dzēriens Lielbritānijā. Līdzīgs dzēriens ir mimoza, bet tajā šampanietis un sula ir vienādā daudzumā.

Dzēriens ir nosaukts Londonas *[[Buck's Club]]* vārdā, kur to 1921. gadā pirmo reizi pasniedza bārmenis Makgerijs. Kokteili veidoja, sajaucot divas reizes lielāku daudzumu šamapanieša nekā apelsīnu sulas. Dažās vecākās receptēs arī ir minēts, ka pievieno grenadīna sīrupu kā papildu sastāvdaļu, bet *[[International Bartenders Association]]* receptē tas netiek minēts. Tiek uzskatīts, ka oriģinālā *Buck's Club* recepte iekļauj arī citas sastāvdaļas, kas bija zināmas tikai kluba bārmeņiem.

Četrus gadus vēlāk Parīzē, viesnīcā *[[Hôtel Ritz Paris]]*, Frenks Meijers izgudroja Mimozas kokteili, kas satur tās pašas sastāvdaļas kā *Buck's Fizz*.

1981. gadā dzēriena nosaukumu pārņēma Lielbritānijas popgrupa *[[Bucks Fizz]]*, kas uzvarēja 1981. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā.

## Skatīt arī
* Mimoza (kokteilis)

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivans Mstislavskis

**Ivans Mstislavskis** (; dzimšanas gads nezināms, miris 1586. gadā) bija Krievijas caristes valsts un militārs darbinieks, kņazs, bajārs un vojevoda, cara Ivana IV tuvs līdzgaitnieks. Piedalījies Livonijas karā Latvijas teritorijā. 1559. gadā kā pirmais vojevoda piedalījās iebrukumā Livonijā, kur guva divus ievainojumus. 1560. gadā kopā ar Pjotru Šuiski ieņēma Alūksni un Viljandus. 1573. gadā Simeona Bekbulatoviča vadībā piedalījās krieviem neveiksmīgajā kaujā pret zviedriem pie Lodes pils, kur guva ievainojumu. 1578. gadā neveiksmīgi aplenca Cēsis.

Pēc Fjodora I nākšanas pie varas krita nežēlastībā un tika aizsūtīts uz Kirila-Beloozera klosteri, kur miris.

## Ārējās saites

*Столп царства. Князь Иван Фёдорович Мстиславский
2016. gada Vuelta a España

**2016. gada ''[[Vuelta a España]]*** sākās  un noslēdzās 11. septembrī. Šī bija 71. reize, kad notika šīs šosejas riteņbraukšanas sacensības.

Sacesnības sastāvēja no 21 posma, sākoties ar [[Komandu brauciens ar atsevišķu startu|komandu braucienu]]. Kopumā sacensībās tika iekļauti 10 finiši pret kalnu. Sacensības noslēdzās [[Madride|Madridē]]. Sacensību kopvērtējumā uzvarēja ** pārstāvis [[Nairo Kintana]].

** komandas sastāvā sacensībās startēja Latvijas čempions grupas un individuālajā braucienā [[Gatis Smukulis]], kurš kopvērtējumā ierindojās 83. vietā, bet atsevišķos posmos izcīnīja 8. un 9. vietu.

== Komandas ==
Visas 18 *UCI ProTeam'' komandas tika automātiski ielūgtas un tām bija obligāti jāpiedalās sacensībās; papildus tika ielūgtas vēl četras komandas.

## Distance un posmi

## Klasifikāciju līderi

## Ārējās saites
*
Jānis Porziņģis

**Jānis Porziņģis** (dzimis  Liepājā) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja vieglā uzbrucēja pozīcijā, pārstāvējis Latvijas basketbola izlasi. Spēlējis 15 dažādās komandās vairākās Eiropas līgās savā 14 gadu karjerā. Pēc spēlētāja karjeras beigām — aģents.

Pēdējo profesionālā basketbola spēli aizvadīja 2013. gadā Horvātijas klubā *[[GKK Šibenik]]*, bet oficiāli beidza karjeru 2015. gadā, kad kļuva par aģentu savam jaunākajam brālim Kristapam Porziņģim, kurš debitēja Nacionālajā basketbola asociācijā. Basketbolu spēlējis arī brāļu tēvs Tālis Porziņģis, kurš divās sezonās (1992—1993) pārstāvēja Latvijas Basketbola līgas (LBL) komandu "Liepājas Metalurgs".

Darbojas kā basketbola aģents kopīgā aģentūrā ar Valmieras basketbola aģentu Mārtiņu Bērziņu, viņu klientu vidū ir daudzi no Latvijas labākajiem basketbolistiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Līpori

**Līpori** (arī **Liepari**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 6 km no pagasta centra Benislavas un 227,3 km no Rīgas.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Balvu rajonā.

1897. gadā ciemā bija 34 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vilhelms Klumbergs

**Vilhelms Klumbergs** (, 1886-1942) bija vācbaltiešu tautsaimnieks un pedagogs.
Herdera institūta direktors (1927—1939).

## Dzīvesgājums
Dzimis Rīgā 1886. gada 17. jūlijā tirgotāja Jēkaba Heinriha Klumberga un viņa sievas Katrīnas, dzimušas Valdmanes, ģimenē.
Mācījās N. Mironova komercskolā Rīgā, studēja komerczinības Rīgas Politehniskajā institūtā (1906—1910). Uzsāka darbu Maskavā kā privātskolotājs (1910—1911), studēja ekonomiku Cīrihē (1911—1912), tad strādaja par virsskolotāju Samāras komercskolā (1912—1917).
Pirmā pasaules kara beigās 1917. gadā atgriezās Rīgā, kur vācu okupācijas laikā strādāja par Rīgas reālskolas (*Oberrealschule*) virsskolotāju (1917—1918) un transporta politikas docētāju Baltijas Tehniskajā augstskolā (1918).

Pēc Latvijas Republikas nodibināšanas bija Rīgas Vācu vidusskolas virsskolotājs (1919—1927). Herdera biedrības līdzdibinātājs (1920) un otrais priekšsēdis (1920—1939). Herdera institūta docents (1921—1927), Vācbaltiešu skolotāju apvienības (*Deutschbaltische Lehrerverband*) uzticības padomes priekšsēdis (1921—1923).
Rīgas Herdera institūta profesors un direktors (1927—1939).

Pēc aizceļošanas uz Vāciju profesors Kēnigsbergas universitātē.
Miris Berlīnē 1942. gada 20. decembrī.

## Darbi
* *Die Kolonisation Rußlands in Sibirien*, Zürich 1914. (disertācija)
* *Die Kontinentalsperre in ihrer Auswirkung auf Riga*, Riga 1926.
* *Ein Beitrag zur Kulturpolitik im Nordostraum - ein Rückblick 1919-1939,* Königsberg 1939.

## Atsauces
Tikaiņi

**Tikaiņi** () ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 13,1 km no pagasta centra Rugājiem un 230,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V464 (Pokrata—Lazdukalns). Tikaiņos atrodas bibliotēka.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Balvu rajonā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Giljermo del Toro

**Giljermo del Toro Gomess** (; dzimis ) ir meksikāņu kinorežisors, scenārists, kinoproducents un rakstnieks. Savā kino karjerā del Toro ir filmējis gan tumšā fentezī filmas spāņu valodā, tādas kā gotiskās šausmu filmas *[[El espinazo del diablo]]* (2001) un "Pāna labirints" (*El laberinto del fauno*, 2006), gan vairākas vidusmēra amerikāņu kino asa sižeta filmas, piemēram, vampīru supervaroņu asa sižeta filmu "Asmens II" (2002), pārdabisko supervaroņu filmu "Ellespuika" (2004) un tās turpinājumu "Ellespuika II: Zelta armija" (2008) un zinātniskās fantastikas filmu "Pacific Rim: Uzbrukums Zemei" (*Pacific Rim*, 2013). Lielākos panākumus guvis ar filmu "Ūdens forma" (2017), kurā varonis bija amfībijas veida radījums. Filma saņēma četras Amerikas Kinoakadēmijas balvas. Giljermo del Toro no tām saņēma divas balvas — kā producents par labāko filmu (kopā ar J. Mailsu Deilu) un kā labākais režisors. Viņa nākamā filma "Murgu aleja" (2021) ir veidota psiholoģiskā trillera žanrā. Trešo Amerikas Kinoakadēmijas balvu viņš saņēma, kā viens no producentiem par animācijas filmu "Pinokio", kas ieguva balvu kategorijā "Labākā animācijas filma". Nākamā del Toro režisētā filma "Frankenšteins", kuru viņš raksturoja, kā savu sapņu projektu, iznāca 2025. gadā.

Papildus filmu režisēšanai del Toro aktīvi iesaistās arī filmu producēšanā, viņa producēto filmu skaitā ir daudzas atzinību ieguvušas un populāras filmas: *[[The Orphanage]]* (2007), *[[Julia's Eyes]]* (2010), "Biutiful" (2010), *[[Kung Fu Panda 2]]* (2011), "Runcis zābakos" (2011) un "Mamma" (*Mama*, 2013). Pīters Džeksons viņu sākotnēji izvēlējās par režisoru "Hobita" triloģijai, bet del Toro projektu pameta producēšanas nesaskaņu dēļ, tomēr viņa vārdu iekļāva titros kā scenārija līdzautoru par vairākām nozīmīgām izmaiņām sākotnējā scenārijā.

Giljermo del Toro darbos ir apvienoti pasaku un šausmu literatūras motīvi. Viņa mūža aizraušanās ir briesmoņi, kuriem del Toro savos darbos piešķir milzīgu nozīmi un spēku. Tāpat del Toro bieži savās filmās izmanto kukaiņu un reliģiskos veidolus, katoļticības tēmas, pazemes valstību un pulksteņu darbības elementus. Pēc iespējas mazāk izmanto ar datoru veidotus specefektus un filmas veido dzeltenīgos toņos.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Lučķini

**Lučķini** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 32 km no novada centra Preiļiem, 3,5 km no pagasta centra Aglonas un 237 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies tieši pie autoceļa P60.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā ciemā bija 7 sētas ar 36 cilvēkiem.
## Atsauces
Aerofāgija

**Aerofāgija** ir nozīmīga gaisa daudzuma norīšana ēšanas laikā, kam seko šī gaisa atgrūšana, ko izraisa palielināts spiediens kuņģī. To pavada skaļas, dažkārt mainīga toņa atraugas. Bērniem ar psihopatoloģijai līdzīgu sindromu atraugas pavada arī dzīvnieku balss skaņām līdzīgs izkliedziens.

## Atsauces
Ruminācija

**Ruminācija** ir atkārtotas (3 mēnešu laikā vai ilgāk) periodiskas vēdera preses muskulatūras, diafragmas un mēles saraušanās lēkmes, ko pavada kuņģa satura atrīšana mutes dobumā ar atkārtotu košļāšanu un norīšanu. Raksturīgs sākums 3—8 mēnešu vecumā. Barošanas rakstura izmaiņas, barošana caur knupi vai gastrostomu neizmaina stāvokli. Diskomforta sajūtu bērnam nav.

## Atsauces
Merkišbuholca

**Merkišbuholca** (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Dāmes-Šprēvaldes apriņķī pie Dāmes plūdu kanāla (*Dahme-Umflutkanal*) ietekas Dāmes upē, apmēram 50 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Berlīnes. Ar 740 iedzīvotājiem 2014. gadā tā ir Brandenburgas mazākā pilsēta.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1301. gadā. Līdz 1937. gada vasarai pilsētas nosaukums bija Vendišbuholca (). Otrā pasaules kara beigās Merkišbuholca tika smagi nopostīta Halbes kaujas laikā 1945. gada aprīlī. Pēc Otrā pasaules kara pilsēta atradas VDR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apšukalni

**Apšukalni** ir ciems Olaines novada Olaines pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā Apšukalna kanāla krastā pie autoceļa V7  no pagasta centra Jaunolaines,  no novada centra Olaines un  no Rīgas.

## Atsauces
Spīķi

**Spīķi** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 27 km no novada centra Preiļiem, 8 km no novada centra Aglonas un 241 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 13 cilvēkiem.
## Atsauces
Bohēmijas Rūdolfs I

**Bohēmijas Rūdolfs I** (, ; dzimis ap 1281. gadu, miris ) bija Austrijas un Štīrijas hercogs no 1298. gada, kopā ar tēvu Albrehtu I (kā **Rūdolfs III**) un Bohēmijas karalis no 1306. gada un titulārais Polijas karalis. Pirmais Hābsburgs Bohēmijas tronī.

1300. gadā apprecējās ar Francijas karaļa meitu Francijas Blanku, tomēr abi pāra bērni nomira mazi, bet 1305. gadā nomira arī Blanka. Pēc pēdējā Pršemisla Vāclava III nāves, Rūdolfs centās iegūt Bohēmijas troni. 1306. gadā viņš ieņēma Prāgu, padzenot citu troņa pretendentu - Karintijas Heinrihu. Tomēr Bohēmijā Rūdolfam I radās spēcīga opozīcija. 1307. gadā Rūdolfs mira karadarbības laikā pret nemierniekiem, bet par Bohēmijas karali atkal kļuva Karintijas Heinrihs.

## Ārējās saites
Lapsas (nozīmju atdalīšana)

**Lapsas** var būt:
* lapsas — suņu dzimtas plēsēji

* apdzīvota vieta:
** Lapsas — apdzīvota vieta Babītes pagastā
** Lapsas — apdzīvota vieta Olaines pagastā
** Lapsas — apdzīvota vieta Šēderes pagastā
** Lapsas — apdzīvota vieta Zemītes pagastā

## Skatīt arī
* Lapsa
Rājumi

**Rājumi**, agrāk — **Rājumu pļavas**, ir ciems Olaines novada Olaines pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā pie autoceļa V12  no pagasta centra Jaunolaines,  no novada centra Olaines un  no Rīgas centra Ežupes krastos. Ciemā ietilpst vasarnīcu kooperatīvi Bērziņi, Ielieči un Tulpe.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Uzvaras Līdums

**Uzvaras Līdums** ir ciems Olaines novada Olaines pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā pie autoceļa V1088  no pagasta centra Jaunolaines,  no novada centra Olaines un  no Rīgas centra.

## Vēsture
thumb|250px|left|Uzvaras Līdums (1937)
Uzvaras Līdumu izveidoja 1936. gadā toreizējā Jelgavas apriņķa Pēternieku pagastā, nosusinot purvu 250 ha platībā un ierīkojot 16 paraugsaimniecības, kuras īpašumā ar zemkopības ministra norādījumu saņēma Latvijas armijas Brīvības cīņu veterāni - izvēloties no 100 ģimenēm, kas pieteicās pretendentu atlasei.  

Katram jaunsaimniekam valsts piešķīra 13–14 hektārus lielu zemi, 50 000 ķieģeļu un 254 kubikmetrus grants, kā arī nodrošināja mājas projektu, pēc kura ēka jāuzceļ sešu gadu laikā. 70 vīri ar rokām izraka novadgrāvjus, pa kuriem purva ūdeni novadīja uz Misas upi. Galvenais kanāls bija 3,5 metrus dziļš un 11 metrus plats. Uzvaras Līduma atklāšanas svētki notika 1936. gada 23. septembrī, piedaloties prezidentam Kārlim Ulmanim.

## Atsauces
Beļauski

**Beļauski** ir ciems Balvu novada Bērzpils pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā uz austrumiem no pagasta centra Bērzpils, 38,2 km no novada centra Balviem un 231,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V489 (Tilža - Bērzpils) Paukles upes krastos.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Balvu rajonā.
1897. gadā ciemā bija 53 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Sliežu ceļš

thumb|250px|Sliežu ceļš ar dzelzsbetona gulšņiem
**Sliežu ceļš** ir inženierbūvju komplekss vilcienu kustības nodrošināšanai ar noteiktu ātrumu. No tā stāvokļa atkarīga vilcienu kustības nepārtrauktība. Sliežu ceļu veido virsbūve un apakšbūve.

Uz virsbūvi attiecina sliedes, garsliedes, dažādus sliežu stiprinājumus, sliežu paliktņus, starplikas, kabas, kokskrūves, spiedskavas, bultskrūves, ieliktņus, uzliktņus, dažādas pretaizdzīšanas ierīces, gulšņus, brusas, dzelzsbetona plātnes un rāmjus vai citu zemsliežu pamatni, balasta kārtu, smilts spilvenu un pārmiju pārvedu un sliežu ceļu krustojumu komplektus, izlīdzinošās iekārtas jeb sliežu garuma kompensatorus (tiltu temperatūras laidumu garumizmaiņu kompensācijai), pārbrauktuvju, gājēju pāreju un lopu pārdzīšanas vietu klāja konstrukciju, šķirošanas uzkalnu lēninātāju ierīces, bremžu kurpju nosviedējus u.c.

Uz apakšbūvi attiecina zemes klātni ar visām tās ierīcībām (ūdens novades teknes, drenas, ģeotekstila izstrādājumus u.c.).

Mākslīgās inženierbūves ir tilti, regulējošās būves, tuneļi, estakādes, ceļu pārvadi, viadukti, caurtekas, atbalstsienas, zemtekas, galerijas, grumšļu pārvadi u.c.

Sliežu ceļš uzņem vilcienu slodzes. To ietekmē arī dabas parādības, kā vētras, ūdens, mitrums, sniegs un gaisa temperatūras svārstības. Sliežu ceļā notiek tādas dabiskas parādības kā koka gulšņu un brusu pūšana; dzelzsbetona gulšņu un citu izstrādājumu plaisāšana sasalšanas un atkušanas daudzkārtēju ciklu rezultātā, ūdenim iekļūstot virsmas porās un spraudziņās un periodiski sasalstot un izplešoties; dzelzs izstrādājumu rūsēšana; garsliežu temperatūras spriegumu izraisīts sliežu metāla nogurums daudzkārtējas uzkaršanas un atdzišanas ciklu rezultātā.

Sliežu ceļa remontam un uzturēšanai publiskās infrastruktūras pārvaldītājs nodrošina darbu kompleksu, kurā ietilpst iekšējo struktūrvienību un apakšstruktūrvienību ražošanas komplekss, kā arī salīgtu ārpakalpojumu uzņēmumu komplekss ar nepieciešamajām mašīnām, mehānismiem, instrumentiem un ierīcēm šo darbu nodrošināšanai. Privātas infrastruktūras īpašnieki ar nelielu ceļu izvērsi sliežu ceļa remontu parasti uztic ārpakalpojumā, jo šo darbu veikšanai personālam ir nepieciešama speciāla izglītība vai arī viņus ir speciāli jāapmāca darbam attiecīgā profesijā tiesību aktos noteiktā kārtībā, izsniedzot viņiem kvalifikāciju apliecinošus dokumentus — dzelzceļa speciālista apliecības.
Lenga

**Lenga** var būt:

* Džesika Lenga (*Jessica Lange*; 1949) — amerikāņu aktrise;
* Ketrīna Kellija Lenga (*Katherine Kelly Lang*; 1961) — amerikāņu aktrise un modele.

## Skatīt arī
* Langa
Kārlis Bērenss

**Kārlis Gotfrīds Bērenss** (, 1725—1789) bija Rīgas tirgotājs un filantrops, Melngalvju brālības loceklis (1751), Lielās ģildes vecākais (1767). Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem Johanu Kristofu un Reinholdu veidoja Rīgas brīmūrnieku "Zobena ložas" ("*Zum Schwerdt*") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Bērensu aprindas".

## Dzīvesgājums
Kārlis Bērenss dzimis 1725. gadā bagāta Rīgas tirgotāja Arenda Bērensa (1687—1747) un Johannas Sofijas, dzimušas Būmgardas (*Boomgard*), ģimenē.
Pēc Rīgas Domskolas beigšanas viņš pavadīja tēvu tirgošanās braucienos uz Krievijas impēriju un Poliju—Lietuvu. Pēc tēva nāves kopā ar vecāko brāli Arendu mantoja tēva tirdzniecības uzņēmumu.
1751. gadā uzņemts Melngalvju brālībā, kopš 1767. gada Lielās ģildes vecākais.
Viņa ārpilsētas muižiņā *Schoongezicht* ("Skaistais skats") tagadējā Daugavgrīvas ielā 25 (vēlāk dēvētā par Heija muižiņu) mitinājās filozofi Johans Georgs Hāmanis (1753—1759) un Johans Gotfrīds Herders (1764—1769).

Miris 1789. gada 15. martā Rīgā.

## Raksti par K. Bērensu
thumb|250px|Grāmata par Bērensu dzimtas vēsturi (1812).
* Reinhold Berens. *Geschichte der seit hundert und funzig Jahren in Riga einheimischen Familie Berens aus Rostock*. Riga 1812.

## Ārējās saites
* Grāmata par Bērensu dzimtu
Pāvils Laizāns

**Pāvils Laizāns** (;  — ) bija latviešu jurists un politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Latgales Kristīgo zemnieku savienības pārstāvis. Politiķa Antona Laizāna brālis.

## Biogrāfija
Pāvils Laizāns piedzima  Sakstagala pagastā. Divu gadu vecumā kļuva par bāreni. Mācības uzsāka 11 gadu vecumā skolā Pēterburgā. Vēlāk iestājās Pēterburgas Universitātē, kur sākotnēji studēja dabaszinības. Vēlāk pārgāja jurisprudences programmā un augstskolu pabeidza. Piedalījās Pirmajā pasaules karā.

Laizāns bija 1917. gada Latgales kongresa prezidija loceklis, Rēzeknes zemstes valdes loceklis. No 1918. līdz 1920. gadam bija Latvijas Republikas pagaidu parlamenta — Tautas padomes — loceklis, pārstāvēja latgaliešu frakciju. 1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē no Latgales Kristīgo zemnieku savienības saraksta. 1921. gadā kopā ar Pēteri Zadvinski izstājās no frakcijas un izveidoja Latgaliešu bezpartijisko grupu. Amatā bija līdz 1922. gadam. 
 
No 1923. līdz 1925. gadam Laizāns bija Latgales apgabaltiesas loceklis. No 1925. līdz 1933. gadam strādāja par notāru Daugavpilī.

Nodarbojās ar publicistiku, tulkoja darbus ar pseidonīmiem Lopsu Jākubs un P. Smylgs. Bija laikraksta «Jaunas Zinias» redaktors, Daugavpils Latviešu biedrības valdes loceklis, Franča Trasuna piemiņas fonda priekšsēdētājs un Daugavpils dramatiskā teātra valdes priekšsēdētājs.

Miris pēc kuņģa slimības Rīgas 1. slimnīcā . Apbedīts Daugavpils kapos.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis — 4. šķira Nr. 239 (1927)
* Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordenis — 4. šķira.

## Atsauces
Valdis Kroģis

**Valdis Kroģis** (dzimis , miris ) bija latviešu dokumentālā kino operators.

Dzimis Rīgā. No 1951. gada strādāja par operatora asistentu Rīgas Kinostudijā. 1963. gadā pabeidza Maskavas Valsts Vissavienības Kinematogrāfijas institūtu un kļuva par kinostudijas operatoru. Daudzu kinožurnālu "Sporta apskats", "Padomju Latvija" un "Māksla" sižetu operators. Viens no galvenajiem Ulda Brauna doumentālās filmas "235 000 000" operatoriem. Sadarbojies arī ar Ansi Epneru. Kā aktieris piedalījās spēlfilmās "Vīru spēles brīvā dabā" un "Sēklis". Traģiski gājis bojā 1994. gadā.

## Ārējās saites
*
Kubuli

**Kubuli** (vēsturiski **Balvu stacija**) ir ciems Balvu novada Kubulu pagastā, tā centrs. Tā oficiālajās robežās iekļauta arī Kurna, Fabrika un Druvenieki. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,5 km no novada centra Balviem un 215,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)) un V456 (Vīksna—Gobusala) krustojuma, Kurnas upes krastos.

Ciems veidojies ap pašlaik slēgtās dzelzceļa līnijas Ieriķi—Abrene Balvu staciju. Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Balvu rajonā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Džons Krasinskis

**Džons Bērks Krasinskis** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un filmu veidotājs. Plašāk zināms kā Džima Halperta lomas atveidotājs NBC seriālā "Ofiss" (2005—2013), kur viņš bija arī atsevišķu sēriju producents un režisors. 2018. gadā viņš režisēja, sarakstīja scenāriju un atveidoja lomu šausmu filmā "Klusā pasaule", par ko *[[Time]]* viņu nosauca par vienu no 100 ietekmīgākajiem cilvēkiem pasaulē. 2020. gadā izdota viņa veidotais filmas turpinājums "Klusā pasaule 2".

Teātra mākslas izglītību Brauna Universitātē ieguvušais Krasinskis filmējies tādās filmās kā "Svētā tēva svētība" (*License to Wed*, 2007), "Mīlestība bez noteikumiem" (*Leatherheads*, 2008), *[[Away We Go]]* (2009), "Viss ir sarežģīti" (*It's Complicated*, 2009), "Aizņemos līgavaini" (*Something Borrowed*, 2011), "Apsolītā zeme" (*Promised Land*, 2012), *[[Aloha]]* (2015) un "13 stundas: Bengazi slepenie kareivji" (2016). Viņš režisējis un filmējies komēdijdrāmas *[[Brief Interviews with Hideous Men]]* (2009) un *[[The Hollars]]* (2016). No 2018. līdz 2023. gadam viņš atveidoja titulvaroni *[[Amazon Prime Video]]* trillera seriālā "Džeks Raiens", kam viņš bija arī izpildproducents.

Krasinskis ieskaņojis balss lomas animācijas un dokumentālajās filmās, tostarp animācijas filmā "Mošķīšu universitāte" (2013). 2013. gadā viņš nodibināja producentu kompāniju *Sunday Night Productions*. Par realitātes šova *[[Lip Sync Battle]]* (2015—2019) līdzveidošanu viņš trīs reizes nominēts ''Primetime Emmy'' balvai.

2010. gadā apprecējās ar aktrisi Emiliju Blantu, ar kuru viņam ir divas meitas.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Elbas-Elsteres apriņķis

**Elbas-Elsteres apriņķis** () ir apriņķis Vācijā, Brandenburgas federālajā zemē.

Apriņķis robežojas ar Brandenburgas Teltovas-Flēmingas, Dāmes-Šprēvaldes un Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķiem, Saksijas Meisenes un Ziemeļsaksijas apriņķiem, kā arī Saksijas-Anhaltes Vitenbergas apriņķi.

Elbas-Elsteres apriņķis iedalās 11 pilsētās un 6 kopienās. Pilsētas ir Bādlībenverda, Doberluga-Kirhaina, Elsterverda, Falkenberga/Elstere, Finstervalde, Hercberga (Elstere), Ībigava-Vārenbrika, Mīlberga/Elbe, Šēnevalde un Zonnevalde, bet kopienas — Rēderlande bez sīkāka iedalījuma un Elsterlande, Kleine Elstere (Nīderlauzica), Plesa, Šlībene, Šrādenlande ar sīkāku iedalījumu.
Celmene (Kubulu pagasts)

**Celmene** ( agrak ari *Оболиново*) ir ciems Balvu novada Kubulu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 3,2 km no pagasta centra Kurnas, 4,4 km no novada centra Balviem un 218,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies Balvu ezera ziemeļrietumu krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Balvu rajonā.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Antons Laizāns

**Antons Laizāns** (;  — ) bija latviešu jurists un politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Latgales Zemnieku partijas pārstāvis. Politiķa Pāvila Laizāna brālis.

## Biogrāfija
Antons Laizāns piedzima  Sakstagala pagastā. Studējis jurisprudenci Pēterburgas Universitātē.

Nodarbojās ar publicistiku ar pseidonīmiem Mateiss Olutēņš un Zīmels, rakstīja prozu un feļetonus, nodarbojās ar tulkošanu. No 1912. līdz 1914. gadam bija laikraksta «Drywa» līdzstrādnieks. No 1917. līdz 1920. gadam Laizāns bija Latgales Pagaidu zemes padomes loceklis. Tautas padomes loceklis, pārstāvēja latgaliešu frakciju. 1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē no Latgales Zemnieku partijas saraksta. Amatā bija līdz 1922. gadam. Pēc tam Laizāns bija advokāts Rēzeknē. No 1941. līdz 1945. gadam Rīgā strādāja par juristu.

Miris Rīgā .

## Atsauces
Amerikas brieži

**Amerikas brieži** (*Odocoileus*) ir viena no briežu dzimtas (*Cervidae*) ģintīm, kas pieder pārnadžu kārtai. Amerikas briežu ģintī ir 2 sugas, un abas savvaļā sastopamas Amerikā. Turklāt abas sugas izplatītas Ziemeļamerikā, bet Dienvidamerikā mājo tikai baltastes briedis (*Odocoileus virginianus*). 

## Evolūcija
[thumb|left|240px|Amerikas briežiem raksturīgi lieli, žuburoti ragi, attēlā [melnastes briedis (*Odocoileus hemionus*)]]
Amerikas briežu ģints evolūcijas gaitā ir viena no vecākajām briežu dzimtā. Tā atdalījās no kopīgā priekšteča pirms apmēram miljons gadiem. Ģints veidojusies Ziemeļamerikas rietumos un miljons gadu laikā izplatījusies austrumu un dienvidu virzienā.

## Kopīgās īpašības
Amerikas briežiem ir raksturīgs pelēkbrūns vai brūns kažoks un lielas ausis, kuras melnastes briedim ir īpaši lielas. Tie ir vidēji lieli brieži ar slaidām un garām kājām. To ragi ir lieli un žuburaini, salīdzinoši vieni no lielākajiem stirnu apakšdzimtai (*Capreolinae*) piederošo sugu ragiem. Bet salīdzinot abas sugas, žuburaināki un iespaidīgāki tie ir melnastes briedim (*Odocoileus hemionus*).

Mazuļus mātes ar pienu zīda apmēram 2 mēnešus. Dzimumbriedumu jaunie brieži parasti sasniedz 18 mēnešu vecumā. Dzīves ilgums abām sugām savvaļā ir apmēram 8—10 gadi, bet nebrīvē var sasniegt 20 gadus.

## Sistemātika
* **Amerikas briežu ģints** (*Odocoileus*)
** Baltastes briedis (*Odocoileus virginianus*)
** Melnastes briedis (*Odocoileus hemionus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Mule deer and white-tailed deer pictures and facts
Maksimiliāns II Jozefs

**Maksimiliāns II Jozefs** (; dzimis , miris ) bija Bavārijas karalis no 1848. gada līdz savai nāvei 1864. gadā.

Maksimiliāns II bija Bavārijas karaļa Ludviga I dēls. Ieguva troni 1848. gada revolūcijas rezultātā, kad tēvs atteicās no troņa. Maksimiliānam II izdevās stabilizēt stāvokli valstī. Viņš centās mazināt Prūsijas ietekmi valstī, veidoja Minheni par kultūras un zinātnes centru. Pēc Maksimiliāna nāves abi tā dēli — Ludvigs II un Oto — tika atzīti par garīgi nespējīgiem vadīt valsti.

## Ārējās saites
Druvenieki

**Druvenieki** var būt:

*Druvenieki - skrajciems Balvu novada Kubulu pagastā
*Druvenieki - mazciems Madonas novada Ošupes pagastā
Indriķis Zvejnieks

**Indriķis Zvejnieks** (, dzimis , miris ) bija latviešu revolucionārs un Padomju Krievijas 1. Inzas revolucionārās divīzijas komisārs.

Dzimis mežstrādnieka ģimenē. Iesaitījās revolucionārajā kustībā, mācoties reālskolā Cēsīs. Lielinieku partijas biedrs no 1916. gada. Pēc Februāra revolūcijas — Cēsu pilsētas strādnieku deputātu padomes biedrs. No 1917. gada augusta darbojās Maskavā, latviešu komunistu organizācijās un presē. Pēc Čehoslovāku korpusa sacelšanās sākuma kā brīvprātīgais devies uz fronti. Tika iecelts par divīzijas komisāru. 1919. gada aprīlī kritis cīņās pret Deņikina karaspēku. Apglabāts Maskavā pie Kremļa sienas. 1987. gadā Sverdlovskas kinostudijā tika uzņemta Zvejniekam veltīta spēlfilma *Подданные революции*.
Trakais Makss: Skarbais ceļš

**"Trakais Makss: Skarbais ceļš"** () ir 2015. gada asa sižeta filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Džordžs Millers. Ceturtā daļa "Trakā Maksa" filmu sērijā.

Filmas darbība notiek nākotnē tuksnesī, Trakais Makss kopā ar braucējiem cīnās pret kulta līderi un viņa armiju. Galvenās lomas tajā attēlo Toms Hārdijs, Šarlīze Terona, Hjū Keiss-Bairns, Nikolass Holts, Rozija Hantingtona-Vitlija, Railija Kio, Zoja Kravica, Ebija Lī un Kortnija Ītone. Hārdijs nomainīja Melu Gibsonu galvenajā lomā.

Filmas pirmizrāde notika . Ar vairāk nekā 375 miljonus ASV dolāru lieliem ieņēmumiem tā kļuva par sērijas ienesīgāko filmu. Vairāki kritiķi to nosauca par 2015. gada labāko filmu, kā arī par vienu no visu laiku labākajām asa sižeta filmām. Saņēmusi vairākus apbalvojumus. Tā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai desmit nominācijās, balva tika saņemta sešās nominācijās (lielākais uzvaru skaits ceremonijā). 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Trakais Makss: Skarbais ceļš" ierindojās 19. vietā.

Nākamā filma filmu sērijā ("") izdota 2024. gada maijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Paris School of Business

***Paris School of Business*** (agrāk *ESG Management School*) ir Eiropas uzņēmējdarbības augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas Parīzē un Rennā. *PSB* dibināta 1974. gadā.

Skolas programmas ir trīskārši akreditētas — atbilstoši starptautiskajiem AMBA, IACBE un CGE standartiem. Skolas absolventu vidū ir tādi ievērojami uzņēmēji un politiķi kā *Publicis Events* izpilddirektors Franck Louvrier un Vianney (Dziedātājs).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Sīrša Ronana

**Sīrša Ūna Ronana** (, ; dzimusi ) jeb **Sērša Ūna Rounana** (, ) ir īru izcelsmes amerikāņu aktrise.

Ievērību guvusi ar lomu 2007. gada filmā "Piedošana". Par lomu tajā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai, BAFTA kino balvai un Zelta globusa balvai. Vairākus apbalvojumus saņēmusi par lomu Pītera Džeksona drāmā "Dārgie pīšļi" (2009). Ronana kopumā četras reizes tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Par galveno lomu 2015. gada filmā "Bruklina", kā arī par lomām filmās "Lady Bird: Laiks lidot" (2017) un "Mazās sievietes" (2019) tikusi nominēta vairākām balvām, tai skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Par filmu "Lady Bird: Laiks lidot" saņēmusi Zelta globusa balvu.

Aktrise ir pazīstama arī ar lomām tādās filmās kā "Es nebūšu tava mīļotā" (2007), *[[Death Defying Acts]]* (2008), "Gaismas pilsēta" (2008), "Atpakaļceļš" (2010), "Hanna" (2011), "Klejotāja" (*2013*), *[[How I Live Now]]* (2013), "Viesnīca "Diženā Budapešta"" (2014) un "Skat, kā viņi bēg" (2022). 2016. gadā debitējusi Brodvejā ar lomu Artura Millera lugas *The Crucible* (par Salemas prāvu) iestudējumā.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Alīsia Vikandere

**Alīsia Amanda Vikandere** (, ; dzimusi ) ir zviedru aktrise un dejotāja.

Beigusi Zviedrijas Karalisko baleta skolu. Karjeru sākusi teātrī un zviedru īsfilmās un televīzijas seriālos, arī Zviedrijā populārajā seriālā *Andra Avenyn* (2008—2010).

Kino debitējusi 2010. gadā ar lomu filmā *Till det som är vackert*, par šo lomu saņēma augstāko apbalvojumu Zviedrijas kinoindustrijā — Zelta skarabeja balvu kā labākā aktrise. Starptautisko ievērību guvusi 2012. gadā ar lomu filmās "Anna Kareņina", "Karaliskā dēka", 2013. gadā filmējās filmā "Piektā vara".

2015. gadā iznāca piecas filmas, kurās piedalījusies Vikandere: *[[Ex Machina]]*, "Es esmu Ingrīda" (*Jag är Ingrid,* dokumentālā filma), "Vīrs no U.N.C.L.E.", "Šefs Ādams Džons" un "Dāņu meitene". Par lomu *Ex Machina* Vikandere tika nominēta Zelta globusa balvai un BAFTA kino balvai, par Gerdas Vegeneres attēlošanu "Dāņu meitenē" tikusi nominēta vairākām balvām, saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise otrā plāna lomā.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Reinholds Bērenss

**Reinholds Bērenss** (, 1745-1823) bija Rīgas ārsts, botāniķis un uzņēmējs. Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem Johanu Kristofu un Kārli veidoja Rīgas brīmūrnieku "Zobena ložas" ("*Zum Schwerdt*") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Berensu aprindas".

## Dzīvesgājums
Reinholds Bērenss dzimis kā jaunākais bērns 1745. gadā bagāta Rīgas tirgotāja Arenda Bērensa (1687-1747) un Johannas Sofijas, dzimušas Būmgardas (*Boomgard*), ģimenē. 
Mācījās Rīgas licejā (1756-1761) un Domskolā (1761-1764), pēc tam studēja medicīnu Berlīnes *Collegium medico-chirurgicum* (1766-1768) un Getingenes universitātē (1768-1770), kur aizstāvēja *Dr. med.* grādu.   
1771. gadā saņēma praktizēšanas atļauju Krievijas impērijā, strādāja sava brāļa Ādama Heinriha Bērensa fabrikā Maskavā, tad par ārstu Omskas Sibīrijas pulkā (1773-1780), iecelts par galma padomnieku. 1774. gadā viņu ievēlēja par Berlīnes Dabas draugu biedrības goda locekli. Pirmās Maskavas cukurfabrikas dibinātājs (1780-1784).

Pēc atgriešanās Rīgā kopš 1784. gada līdztekus ārsta darbam savāca ievērojamu botānisko un mineraloģisko kolekciju. Nodarbojās arī ar rakstniecību, sarakstīja savas dzimtas vēsturi (1812).     
 
Miris 1823. gada 8. oktobrī Rīgā.

## Darbi
thumb|250px|Grāmata par Bērensu dzimtas vēsturi (1812).
* Reinhold Berens. *Geschichte der seit hundert und funzig Jahren in Riga einheimischen Familie Berens aus Rostock*. Riga 1812.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grāmata par Bērensu dzimtu
Bādlībenverda

**Bādlībenverda** () ir kūrortpilsēta Vācijā, Brandenburgā, Elbas-Elsteres apriņķī pie Švarce Elsteres upes, apmēram 57 kilometrus uz ziemeļrietumiem no Drēzdenes un 28 kilometrus uz austrumiem no Torgavas.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1231. gadā. Pilsēta veidojusies ap pili. Līdz 1815. gadam Bādlībenverda atradās Saksijas sastāvā, bet pēc Vīnes kongresa - Prūsijā. Kā kūrorts attīstījusies no 1905. gada. Pēc Otrā pasaules kara pilsēta atradās VDR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Egļuciems

**Egļuciems** var būt:

*Egļuciems — apdzīvota vieta Babītes pagastā
*Egļuciems — apdzīvota vieta Lazdulejas pagastā
Ludvigs I

**Ludvigs I** (; dzimis , miris ) bija Bavārijas karalis no 1825. līdz 1848. gadam.

Ludvigs I bija pirmā Bavārijas karaļa Maksimiliāna I Jozefa dēls. Jau pirms valdīšanas sākuma, mācoties universitātēs Landshutā un Getingenē, aizrāvās ar mākslu un literatūru. 1810. gada oktobrī apprecējās ar Saksijas-Hildburghauzenes hercoga meitu Terēzi. Kāzu svinības kļuva par tradicionāliem bavāriešu svētkiem, kas mūsdienās pazīstami kā "Oktoberfest".

Pēc tēva nāves kļūdams par karali, izvērsa plašu antīka stila kultūras celtņu būvniecību un izdeva ievērojamus līdzekļus mākslas darbu iepirkšanai. Pārcēla universitāti no Landshutas uz Minheni. 

Iesākumā režīms Bavārijā bija liberālāks nekā tēva laikā, tomēr valdīšanas otrajā pusē Ludvigs I kļuva konservatīvāks, cita starpā atbalstot katolismu, iepretim luterticībai.

Ārpolitikā bija naidīgi noskaņots pret Napoleonu, tomēr no 1806. gada piedalījās karos kā Napoleona sabiedrotais. 1813. gadā pieslējās Sestajai koalīcijai pret Napoleonu. Ludvigs I bija spiests atteikties no troņa 1848. gada revolūciju rezultātā. Miris 1868. gadā, jau pēc dēla Maksimiliāna II Jozefa nāves, kad Bavārijas karalis bija Ludvigs II.

## Ārējās saites
Rolands Balodis-Ūdris

**Rolands Balodis-Ūdris** (dzimis **Ūdris** ), saukts arī par **Ūdrīti**, ir latviešu dziedātājs un ģitārists, grupas *[[The Hobos]]* solists.

## Biogrāfija
1993. gadā Ūdris iestājās Latvijas Universitātes Svešvalodu fakultātes Orientālistikas katedras Sinoloģijas nodaļā, studēja četrus gadus. Vēlāk iestājās maģistratūrā, taču studijas nepabeidza. Pēc tam Ūdris vairākus gadus pavadīja ceļojot, dzīvoja Ķīnā un Honkongā, tad pārcēlās pie mātes Ņujorkā ASV, pēc tam nonāca Indijā. 1998. gadā piedalījās rokoperas «Lāčplēsis» atjaunotajā uzvedumā, grupas «Jumprava» sastāvā aizvietojot filmas «Baiga vasara» uzņemšanā aizņemto Aigaru Graubu.

1999. gada janvārī ar koncertu Rīgas krogā «Ai, karamba» sākās Ūdra grupas *[[The Hobos|The Studio Hobos]]* darbība. Aprīlī grupa iesildīja «Prāta Vētru» koncertā Rīgas Muzikālajā teātrī. Tajā pašā gadā grupa nomainīja nosaukumu uz *The Hobos*, tās 1999. gada decembrī izdotais debijas albums *[[Numbvision]]* ieguva Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvu kā 1999. gada labākais popa un roka albums. Arī nākamie divi albumi — *[[Perfect Solution]]* (2001) un *[[Flashback Mornings]]* (2002) — tika atzīti par gada labākajiem rokmūzikā. Paralēli mūzikas veidošanai Ūdris bija LNT raidījuma «Vichy dzīvespriecīgais ceļojums» un TV3 rīta raidījuma «Hakizaka» vadītājs.  Ūdris pārdozēja heroīnu un tika nogādāts Paula Stradiņa klīniskajā universitātes slimnīcā. Kopš tā laika viņam ir daļēji paralizēta labā pēda. 2004. gadā tika izdots līdz šim pēdējais *The Hobos* albums *[[Radio Jah Jah]]*.

Kopā ar *The Hobos* ģitāristu Egonu Kronbergu 2005. gadā Ūdris dibināja folkmūzikas grupu «U.K.», novembrī izdodot albumu «K.U.». Vēlāk uzsāka grupu «Maš Maš». 2009. gada februārī sāka satikties ar aktrisi un mūziķi Ilonu Balodi, viņi uzsāka projektu «Ūdris & Balode».  viņi apprecējās; abi nomainīja uzvārdu uz Balodis-Ūdris. Tā paša gada  laulībā piedzima dēls Bārts. No iepriekšējām attiecībām Balodim-Ūdrim ir divas meitas: Madlēna (1999) un Una (2004).

 Balodi-Ūdri Rīgā notrieca automašīna, viņš smagā stāvoklī tika nogādāts Rīgas Austrumu klīniskajā universitātes slimnīcā. Mūziķa ārstēšanai un rehabilitācijai tika ziedoti līdzekļi. Marta beigās parādījās informācija, ka Ūdrītis lēni atgūstas no smagajām traumām un veselības problēmām. Tomēr 2025. gadā viņš joprojām atradās stabilā, bet smagā stāvoklī ratiņkrēslā un bez spējas runāt.

## Atsauces

## Literatūra
*
Bri Lārsone

**Braianna Sidonija Desolnersa** (; dzimusi ), pazīstama kā **Bri Lārsone** (*Brie Larson*), ir amerikāņu aktrise un dziedātāja.

Tēlot sākusi jau bērnībā. Filmējusies seriālos *[[Raising Dad]]*, "Taras piecas personības" (*United States of Tara*) un *[[Community]]*, kā arī tādās filmās kā *[[Right on Track]]*, "Cik man gadu?!", "Skots Pilgrims pret pasauli", "Džampstrīta 21". Atveidojusi Kerolas Denversas lomu 2019. gada *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmās "Kapteine Mārvela" un "Atriebēji: Noslēgums". 2005. gadā izdevusi studijas albumu *Finally Out of P.E.*

2013. gadā saņēmusi kritiķu atzinību par tēlojumu filmā *[[Short Term 12]]*. Par lomu 2015. gada filmā "Istaba" ir saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu, Zelta globusa balvu, BAFTA kino balvu kā labākā aktrise, kā arī vairākus citus apbalvojumus un nominācijas.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites

*
Braians Krenstons

**Braians Lī Krenstons** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, scenārists, režisors un producents.

Pazīstams ar Voltera Vaita lomu (galvenā loma) seriālā "Pārkāpt robežu", Hola lomu seriālā *[[Malcolm in the Middle]]* un Tima Vetlija lomu seriālā *[[Seinfeld (seriāls)|Seinfeld]]*.

Par Voltera Vaita attēlošanu četras reizes saņēmis ''Primetime Emmy'' balvu kā labākais aktieris drāmas seriālā. Iegūstot balvu trīs reizes pēc kārtas, atkārtojis Billa Kosbija panākumu. Pēc kļūšanas par vienu no seriāla producentiem divas reizes saņēmis balvu par pašu seriālu. Vēl ir saņēmis Zelta globusa balvu par Vaita attēlošanu. Par lomu seriālā *Malcolm in the Middle* tika trīs reizes nominēts *Primetime Emmy* balvai. 2014. gadā saņēmis ''Tony'' balvu par ASV prezidenta Lindona Džonsona tēlojumu *All the Way* lugā. Par Daltona Trambo lomu 2015. gada filmā "Trambo" ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris.

Krenstons ir tēlojis arī tādās filmās kā "Glābjot ierindnieku Raienu" (1998), "Mis Saulstariņš" (2006), "Draivs" (2011), "Atcerēties visu" (2012), "Argo" (2012), "Godzilla" (2014) un "Pilnīgi nesaderīgi" (*The Upside*, 2017). Režisējis vairāku seriālu sērijas un ieskaņoja balss lomas animācijas filmās "Madagaskara 3" (2012), "Kung Fu Panda 3" (2016) un "Suņu sala" (2018).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites

*
Gadsimta likme

**"Gadsimta likme"** () ir 2015. gada ASV biogrāfiskā komēdijdrāmas filma. Filmas režisors un scenārija līdzautors ir Ādams Makejs. Filma balstīta uz 2010. gadā izdoto Maikla Luisa tāda paša nosaukuma grāmatu par 2007.—2010. gada globālo finanšu krīzi. Galvenās lomas atveido Kristians Beils, Stīvs Karels, Raiens Goslings un Breds Pits. Filmas pirmizrāde notika .

Filma tika izvirzīta 88. Kinoakadēmijas balvai piecās nominācijās un vienā no tām (Labākais adaptētais scenārijs) arī tika atzīta par labāko filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Jānis Skrastiņš

**Jānis Skrastiņš** var būt:

* Jānis Skrastiņš (1970) — latviešu ugunsdzēsējs un politiķis;
* Jānis Skrastiņš (1949—2021) — latviešu prokurors;
* Jānis Skrastiņš (1955) — latviešu bobslejists.
Jānis Skrastiņš (prokurors)

**Jānis Skrastiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu jurists. Pirmais Latvijas Republikas Prokuratūras ģenerālprokurors pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas no 1990. līdz 2000. gadam. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1949. gadā Cēsīs. Mācījās Cēsu vidusskolā, studēja Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, kopš 1979. gada strādāja par Latvijas PSR prokuratūras sevišķi svarīgu lietu izmeklētāju. 1989. gadā kļuva par LPSR ģenerālprokurora vietnieku. Pēc Latvijas PSR Augstākās Padomes 1990. gada 15. februāra "Deklarācijas jautājumā par Latvijas valstisko neatkarību" Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija priekšsēdētājs Anatolijs Gorbunovs Skrastiņu iekļāva komisijā pasākumu sagatavošanai Latvijas ekonomiskās un politiskās neatkarības atjaunošanai.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Latvijas Republikas Augstākā padome J. Skrastiņu iecēla par ģenerālprokuroru, uzdodot viņam izveidot Latvijas Republikas prokuratūru un nodrošināt tās darbību atbilstoši likuma prasībām. Līdztekus Latvijas Republikas prokuratūrai līdz 1991. gada Augusta pučam turpināja darboties arī PSRS Prokuratūrai pakļautā Latvijas PSR prokuratūra, kuru vadīja Valentīns Daukšis. 

Ģenerālprokurora zvērestu Skrastiņš nodeva 1994. gada 10. oktobrī. 1995. gada 21. septembrī Saeima apstiprināja Jāni Skrastiņu uz otru ģenerālprokurora pilnvaru termiņu. 2000. gada janvārī iesniedza atlūgumu. 

Vēlāk viņš bija AS “Parekss banka” padomes loceklis, apdrošināšanas kompānijas AS “Parekss apdrošināšana” padomes priekšsēdētājs, AS “Parex banka” valdes loceklis.

## Atsauces
Doberluga-Kirhaina

**Doberluga-Kirhaina** (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Elbas-Elsteres apriņķī pie Kleine Elsteres upes.

## Vēsture
Vēsturiski pilsēta veidojusies no divām daļām - Kirhainas (rakstos no 937. gada) un Dobrilugkas (rakstos no 1005. gada). 1165. gadā pie pilsētas tika nodibināts Dobrilugkas klosteris. 1431. gadā Dobrilugku nopostīja husīti, bet 1637. un 1643. gadā zviedri nopostīja Kirhainu. 1848. gada abas pilsētas formāli apvienoja. 1937. gadā Dobrilugku pārdēvēja par Doberlugu. Otrā pasaules kara beigās 1945. gada 23. aprīlī pilsētu ieņēma Sarkanā armija. Pēc Otrā pasaules kara tā atradās VDR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Felicianova

**Felicianova** var būt:

*Felicianova - vidējciems Ludzas novada Ciblas pagastā
*Felicianova - skrajciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā
Štarks

**Štarks** ( — 'stiprais'; sieviešu dzimtē **Štarka**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Johans Augusts fon Štarks (*Johann August Starck*, 1741—1816) — teologs, valodnieks, *[[Academia Petrina]]* filosofijas profesors (1777—1781);
* Johanness Štarks (*Johannes Stark*, 1874—1957) — fiziķis, Nobela prēmijas laureāts;
* Niklass Štarks (*Niklas Stark*, dzimis 1995) — vācu futbolists.

## Skatīt arī
* Stārks
Herbords Kārlis Frīdrihs Bīnemans fon Bīnenštamms

[thumb|280px|Kurzemes guberņas jeb agrāko Kurzemes un Zemgales hercogvalstu un [Piltenes apgabals|Piltenes apgabala ģeogrāfijas un statistikas apraksts (1841) ar grāfa S. Stroganova ģerboni.]]
**Herbords Kārlis Frīdrihs Bīnemans fon Bīnenštamms** (, 1778—1840) bija vācbaltu muižnieks, žurnālists un ģeogrāfs. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1778. gada 26. augustā Liepājā muižnieka un justīcijas padomnieka Pētera Bīnemaņa un viņa sievas Sofijas Margaretas, dzimušas Jakobsas, ģimenē. 1794. gadā viņa tēvs ieguva mantojamu titulu Bīnemans fon Bīnenštamms (*Bienemann von Bienenstamm*).
 
Mācījās Berlīnes Pelēkā klostera ģimnāzijā (*Gymnasium zum Grauen Kloster*, 1793—1797). Uzsāka studijas Getingenes Universitātē (1797—1798), bet tad atgriezās tēva mājās un 1802.—1816. gadā saimniekoja Plepju muižā pie Priekules (*Pleppen*), 1819.—1826. gadā Dzimtmisas (*Mißhof*) un Ibenetes (*Hübbenetshof*) muižās Zemgalē. 

Kopš 1824. gada H. K. F. Bīnemans fon Bīnenštamms dzīvoja Rīgā, kur izdeva laikrakstu *Die Nicht-politische Zeitung für Deutsch-Russland* (1826—1827, 1830—1832) un *[[Rigaische Stadtblätter]]* (1828—1830). Vienlaikus viņš sacerēja Baltijas provinču ģeogrāfijas aprakstu, ko izdeva Rīgā 1826. gadā.
Kurzemes guberņas ģeogrāfijas un statistikas aprakstu izdeva pēc viņa nāves Jelgavā un Leipcigā.

Miris 1840. gada 26. aprīlī Rīgā.

## Darbi
* *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: Deubner, 1826 
* *Kleine Schul-Geographie von Ehst-, Liv- und Kurland*, 1826
* *Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland, oder der ehemaligen Herzogthümer Kurland und Semgallen mit dem Stifte Pilten. Durchgesehen von E. A. Pfingsten. Nebst den colorirten Plännen der Städte Mitau, Libau und Windau und einer colorirten Karte von Kurland*. Mitau und Leipzig: G. A. Reyher, 1841

## Atsauces
Pēteris Zadvinskis

**Pēteris Zadvinskis** ( — ) bija latviešu politiķis un sabiedriskais darbinieks. Bija Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Latgales Kristīgo zemnieku savienības pārstāvis.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Ružinas pagastā.

Zadvinskis bija Rēzeknes apriņķa valdes priekšsēdētājs, kā arī Latgales obligātās ēku apdrošināšanas savienības priekšsēdētājs. Tautas padomes loceklis. 1920. gadā ievēlēts par Latvijas Satversmes sapulces deputātu no Latgales Kristīgo zemnieku savienības saraksta. 1921. gadā kopā ar Pāvilu Laizānu izstājās no frakcijas un izveidoja Latgaliešu bezpartijisko grupu. Amatā bija līdz 1922. gadam. Bija Rēzeknes Tautas pils biedrības valdes loceklis.
 
1949. gada martā izsūtīts uz Krieviju. Pēc vairākiem gadiem atgriezās Latvijā, dzīvoja Mērsragā.

Miris Rīgā . Apbedīts Ulbrokas kapos.

### Ģimene
Bijis precēts ar Sholastiku Zadvinsku (1895—1977), laulībā dzimuši četri bērni: Amerikas Latviešu katoļu apvienības (ALKA) prezidents Pēteris Zadvinskis (vēlāk Daugavietis), Romāns Zadvinskis, kulināre un pavārgrāmātu autore Antoņina jeb Ņina Masiļūne un ārsts Zigfrīds Zadvinskis.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis — 4. šķira Nr.436 (1928. g.)

## Atsauces
Felicianova (Ciblas pagasts)

**Felicianova** ir ciems Ludzas novada Ciblas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 13,0 km no novada centra Ludzas, 2,5 km no pagasta centra Ciblas un 280,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V511 (Mežavepri–Tridņa), Ludzas upes krastos.

Ciems veidojies ap Felicianovas muižu. Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Ludzas rajonā.

1897. gadā muižā bija 3 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces