Konstantīns Neimanis

**Konstantīns Neimanis** (,  — ) bija latviešu izcelsmes padomju karavadonis, kara rūpniecības darbinieks, Lielā terora upuris.

## Dzīvesgājums

### Pirmais pasaules karš
Piedzimis kalpotāju ģimenē. Kopš 1914. gada beigām strādāja par rakstvedi Jelgavas apriņķa karaklausības iestādē (*воинское присутствие*). 1916. gadā pabeidzis mācības ģimnāzijā Rīgā un maijā iesaukts Krievijas Impērijas armijā, latviešu strēlnieku rezerves bataljonā, piedalījās Pirmajā pasaules karā 36. kājnieku divīzijas 143. Dorogobužas kājnieku pulkā. 1917. gada aprīlī iestājies KSDS(b)P, tā paša gada oktobrī pabeidzis apmācību Rietumu frontes praporščiku skolā Pleskavā. Pārcelts uz latviešu strēlnieku rezerves pulku.

### Krievijas pilsoņu karš
1917. gada novembrī — 1918. gada janvārī strādāja guberņas izpildkomitejā un kara revolucionārā tribunāla izmeklēšanas komisijā Tērbatā (Jurjevā). 1918. gadā no janvāra līdz maijam — 12. armijas Iskosola izmeklēšanas komisijas loceklis Ribinskā, pēc tam — Maskavas Butirku milicijas rajona pārzinis. 1918. gada jūlijā piedalījās pret boļševikiem vērstās Jaroslavļas sacelšanās apspiešanā: 12. jūlijā nosūtīts uz Jaroslavļu, lai vadītu apspiešanā iesaistīto Sarkanās armijas spēku štābu.

1918. gada 16. augustā nosūtīts uz kaujās pie Kazaņas iesaistīto 5. armijas Kreisā krasta karaspēka grupu, kur kopš 22. augusta bija Latdivīzijas 3. brigādes komandieris. Kopš 3. novembra — 27. strēlnieku divīzijas 1. brigādes komandieris, šī brigāde piedalījās Belebejas, Ufas, Čeļabinskas operācijās.

1919. gadā Petropavlovskas operācijā K. Neimaņa vadīta vienība aizkļuva līdz aplenktajai 35. strēlnieku divīzijai, 20. septembrī K. Neimanis uzņēmās šīs divīzijas komandēšanu un pēc tam vadīja tās izlaušanos no aplenkuma un Petropavlovskas ieņemšanu. 1920. gada 17. martā iecelts par 35. strēlnieku divīzijas priekšnieku un kara komisāru.

1920. gada pavasarī Tālo Austrumu Republikā: 21.—26. aprīlī — Aizbaikāla, no 26. aprīļa līdz 10. maijam — Irkutskas strēlnieku divīzijas priekšnieks. Pēc tam līdz 1921. gada 19. augustam atkal bija 35. strēlnieku divīzijas priekšnieks. 1921. gadā jūnijā—augustā Mongolijas operācijā komandēja ekspedīcijas korpusu Mongolijā.

### Starpkaru laiks
1921. gadā ieskaitīts Sarkanarmijas Kara akadēmijā, kuru pabeidzis 1923. gadā. No 1924. līdz 1927. gadam: 5. Vitebskas strēlnieku divīzijas priekšnieks, 4. strēlnieku korpusa komandieris (Vitebska), 17. strēlnieku korpusa komandieris (Vinnica). 1928. gadā pabeidzis Augstākā priekšniecības sastāva pilveidošanas kursus Frunzes Kara akadēmijā, pēc kuriem iecelts par vecāko pasniedzēju šajā akadēmijā.

Kopš 1930. gada janvāra atradās PSRS Revolucionārās kara padomes rezervē, piekomandēts PSRS Tautas saimniecības augstākajai padomei, kur kopš janvāra bija Galvenās kara rūpniecības pārvaldes priekšnieka palīgs, kopš aprīļa — Vissavienības ieroču ražošanas apvienības priekšnieka palīgs. Kopš 1932. gada oktobra — PSRS Smagās rūpniecības tautas komisariāta Speciālās mašīnbūves (bruņutehnikas) tresta pārvaldnieks. 1934. gada jūlijā ieskaitīts Sarkanās armijas rezervē ar komandējumu Smagās rūpniecības tautas komisariātā. Kopš 1936. gada decembra bija PSRS Aizsardzības rūpniecības tautas komisariāta 8. galvenās pārvaldes (tanku ražošana) priekšnieks.

### Represijas
NKVD "Latviešu operācijas" laikā 1937. gada 21. jūlijā arestēts. Apsūdzēts kaitniecībā un dalībā pretpadomju militāri fašistiskā sazvērestībā. 5. novembrī PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija piesprieda K. Neimanim augstāko soda mēru, viņš nošauts tajā pašā dienā. Apglabāts Maskavas Donas kapos. 1955. gada 29. oktobrī PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija K. Neimani reabilitēja.

## Atsauces