open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
51. gads

**51. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Klaudijs un Vespasiāns kļūst par augstākajām vēlētajām valsts amatpersonām Romas republikā jeb konsuliem.

## Dzimuši
* Tits Flāvijs Domiciāns (*Titus Flavius Domitianus*), Romas imperators (miris 96.)
53. gads

**53. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Nerons apprecas ar Klaudiju Oktaviānu.
* Dibināta Lielbritānijas pilsēta Kārdifa.

## Dzimuši
* Marks Ulpijs Nerva Trajāns (*Marcus Ulpius Nerva Traianus*), Romas imperators (miris 117.)
57. gads

**57. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Romas imperators Nerons kļūst arī par augstāko vēlējamo valsts amatpersonu Romas republikā jeb konsulu.
58. gads

**58. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Romas imperators Nerons un Otons sastrīdas sievietes dēļ.
* Pēc strīda ar Neronu, Otons pārceļas uz Luzitāniju un kļūst par Luzitānijas gubernatoru.
Podskočeva

**Podskočeva**, arī **Padskoči**, ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 10 km no pagasta centra Šķeltovas un 243 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie otrpus Karpa ezeram pie autoceļa P62.

1897. gadā katoļu ciemā bija 10 sētas ar 57 cilvēkiem.
## Atsauces
67. gads

**67. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturdienā.

## Notikumi
* Nerons aizbrauc uz Grieķiju, kur viņš piedalās Olimpiskajās spēlēs un citos pasākumos.
* Sardīnija kļūst par Romas provinci.
63. gads

**63. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Senās Romas pilsēta Pompeja, kas atrodas Vezuvas vulkāna pakājē piedzīvo stipru zemestrīci. Zemestrīce sagrauj un sabojā daudzas pilsētas mājas. Daudzas no tām netiek atjaunotas līdz pat pilsētas bojāejai.
* Tits Flāvijs Vespasiāns kļūst par Āfrikas valdnieku.
80. gads

**80. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Kopā ar citām ēkām nodeg vēsturiskais Romas Panteons.
* Vairāk kā 30 000 cilvēku no Āzijas emigrē uz rietumiem. Vēlāk Eiropā viņi ir zināmi kā huņņi.
* Grieķu zinātnieks Hērons izgudro pirmo līdzīgas uzbūves tvaika dzinēju.
Plimuta (Montserrata)

**Plimuta** () ir pamesta pilsēta Apvienotās Karalistes aizjūras teritorijā Montserratā, tās bijusī galvaspilsēta. Izvietojusies salas dienvidrietumu daļā  Karību jūras krastā, netālu no Sufriēra vulkāna. Kopš 1997. gada Montserratas pagaidu galvaspilsēta ir Breidsa salas ziemeļrietumos.

1997. gadā, notiekot Sufriēra vulkāna izvirdumam austrumos no Plimutas, galvaspilsēta tika pilnībā nopostīta. Pēc 1995. gada datiem pilsētā dzīvoja ap 4000 iedzīvotājiem, kuri pirms vulkāna izvirduma tika evakuēti uz citām salas pilsētām. Mūsdienās pilsēta netiek apdzīvota; tā atrodas zem vairāku metru dziļiem vulkānisko pelnu un sastingušas lavas slāņiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
59. gads

**59. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Romas imperators Nerons cenšas nogalina savu māti Agripīnu Jaunāko. No sākuma viņam tas neizdodas, bet vēlāk liek to darīt atkārtoti un viņam tas izdodas. Viņš liek, lai slepkavību pasludina kā pašnāvību.

## Miruši
* Agripīna Jaunākā (*Agrippina minor*), Romas impērijas imperatora Klaudija sieva, imperatora Tiberija adoptētā meita, imperatora Kaligulas māsa un imperatora Nerona māte (dzimusi 15.)
Pildigi

**Pildigi**, arī **Piļdigi**, ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Šķeltovas un 267 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V676.

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas ar 59 cilvēkiem.
## Atsauces
Dursupe (upe)

**Dursupe**, vidustecē arī **Boles upe**, **Jeidas upe**, **Kažupe**, lejtecē arī **Skujupe**, **Spilva**, ir Engures ezera pieteka Talsu un Tukuma novados, 8 km garumā ir novadu robeža. Sākas Laucienes pagasta dienvidaustrumos pie Ezerkalniem, augštecē plūst pa labi iekultivēto Vanemas pauguraini. Vidustecē un lejtecē plūst pa mežaino Engures līdzenumu, ietek Engures ezerā uz dienvidiem no Grebja pussalas. Lielākās pietekas ir Oksle (14 km), Sviķu strauts (5 km; labās), Raudziņu grāvis, Mazdursupe (8 km; kreisās). Apdzīvotās vietas krastos ir Dursupe un Jaunpļavas. Dursupē pie bijušās muižas izveidots dzirnavezers; dzirnavas hronikās minētas jau 1571. gadā. Pie Jaunpļavām upē ir vienīgais hidroloģiskais postenis Engures ezera baseinā.

## Atsauces
Skujupe

**Skujupe** var būt:

* Dursupes cits nosaukums;
* Skujupītes cits nosaukums;
* Skujas upes cits nosaukums.
Spilva

**Spilva** var būt:
* "Spilva" — pārtikas uzņēmuma *[[Orkla Foods Latvija]]* zīmols
* Dursupes nosaukums lejtecē

## Skatīt arī
* Spilve
Kokbērntauna

**Kokbērntauna** () ir Britu aizjūras teritorijas Tērksas un Kaikosas galvaspilsēta. Atrodas Tērksu salu lielākajā salā Grandtērkā, aizņem gandrīz visu salu. Tā ir Tērksu un Kaikosu otrā lielākā pilsēta aiz Providensialesas. Pēc 2012. gada datiem pilsētā dzīvo 3700 iedzīvotāji.

Kokbērntaunā atrodas Tērksu un Kaikosu galvenās valsts institūcijas un valdība. Pilsēta ir dibināta 1681. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šarlote Amālija

**Šarlote Amālija** () ir ASV Virdžīnu galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Izvietojusies Sentomasas salas dienvidrietumu daļā, Karību jūras krastā. Pēc 2020. gada datiem pilsētā dzīvo  iedzīvotājs. Aktīvās tūrisma sezonas laikā iedzīvotāju skaits var pat dubultoties.

Šarlotes Amālijas ekonomika galvenokārt balstās uz tūrismu, kā arī rotaslietu, rokdarbu un ruma ražošanu. Pilsēta ir populārs tūrisma galamērķis. Pilsētas osta ir viena no noslogotākajām ostām Karību reģionā. Katru gadu pilsētā piestāj ap 1,5 miljoniem pasažieru, bet rekords tika sasniegts 2004. gadā, kad tajā piestāja četri miljoni kruīza kuģu pasažieru. Tas ir pats populārākais kruīza kuģu galamērķis Karību jūrā un katru dienu tajā piestāj ap pieciem kruīza kuģiem.

Pilsētā atrodas rietumu puslodes vecākā luterāņu baznīca. Pilsētā atrodas Blackbeardas pils, kas ir iekļauta Nacionālajā vēstures pieminekļu sarakstā. Osta ir nosaukta par godu Dānijas un Norvēģijas karalienei un karaļa Kristiāna V sievai Šarlotei Amālijai. Tā ir dibināta 1666. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Girls' Generation

***Girls' Generation*** (, *Seo Nyeo Si De*), arī zināma kā **SNSD**, ir Dienvidkorejas meiteņu mūzikas grupa, kuru izveidoja *[[SM Entertainment]]*. Grupa sastāv no astoņām dalībniecēm: Taeyeo, Sooyoung, Tiffany, Seohyun, Sunny, Hyoyeon, Yuri un Yoona. Grupas devītā dalībniece Jessica pameta grupu 2014. gadā. Grupa tiek uzskatīta par vienu no visatpazīstamākajām sava laika Dienvidkorejas meiteņu un K-POP grupām un tiek dēvēta par "Nācijas meiteņu grupu".

## Vēsture
Grupa debitēja 2007. gada 5. augustā ar singlu *Into the New World* (다시 만난 세계) no sava pirmā studijas albuma *Girls' Generation*. 2009. gadā grupa kļuva vēl populārāka ar dziesmu *Gee*, kura 9 nedēļas pēc kārtas bija KBS (*[[Korean Broadcasting System]]*) mūzikas televīzijas programmas *Music Bank* topā, pie tam Dienvidkorejas tiešsaistes mūzikas veikals *Melon* dziesmu nosauca par 21. gadsimta pirmās desmitgades vispopulārāko dziesmu. Laika posmā no 2009. līdz 2010. gadam grupas popularitāte Āzijā auga, pateicoties singliem *Tell Me Your Wish (Genie)*, *Hoot*, *Oh!* un *Run Devil Run*. Grupas otrais studijas albums *Oh!* (2010) ieguva Zelta diska balvu kategorijā "Gada labākais albums".

2010. gada vidū grupa parakstīja līgumu ar *[[EMI|EMI Records Japan]]*, lai uzsāktu darbību Japānas mūzikas industrijā. 2011. gada 13. jūnijā grupa debitēja Japānā ar albumu *Girls' Generation*, kurš iekļuva un tika līdz 1. vietai *Oricon Weekly Chart* topā 2011. gada 13. jūnijā un kļuva par pirmo Dienvidkorejas meiteņu grupas albumu, kurš ieguva RIAJ (*Recording Industry Association of Japan*) "Miljona" sertifikātu.

Grupa atgriezās Dienvidkorejas mūzikas industrijā 2011. gada 19. oktobrī ar albumu *The Boys*, kuru pārdeva vairāk nekā  kopijās Dienvidkorejā, kļūstot par labāk pārdoto albumu *Gaon Chart* vēsturē, kopš tas izveidots 2010. gadā. Grupa ar šo albumu debitēja Amerikas Savienotajās Valstīs, parakstot līgumu ar *Interscope Records*. 2013. gada 1. janvārī *Girls' Generation* izdeva ceturto albumu korejiešu valodā ar nosaukumu *I Got a Boy*. Rietumu valstu mediji pievērsa lielāku uzmanību albuma tituldziesmai, jo tā ieguva *[[YouTube]]* mūzikas balvu kategorijā "Gada video".

2015. gada 19. augustā grupa izdeva savu piekto albumu (jeb astoto, ieskaitot japāņu valodā izdotos) *Lion Heart*, kurš bija pirmais albums bez Jessica, kura grupu un ierakstu kompāniju pameta iepriekšējā gada 30. septembrī. 2017. gada 4. augustā, par godu grupas debijas desmitajai gadadienai, grupa izdeva savu sesto albumu korejiešu valodā *Holiday Night*.

No 2017. gada līdz 2022. gadam grupa uz nenoteiktu laiku pārtrauca darbību un dalībnieces pievērsās savām individuālajām solo karjerām. 2017. gada oktobrī Tiffany, Sooyoung un Seohyun pameta *SM Entertainment*, tomēr nepameta grupu.

2022. gada 8. augustā grupa izlaida savu pirmo albumu piecu gadu laikā *Forever 1*, par godu grupas debijas piecpadsmitajai gadadienai.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Maurīcijas krīnija

**Maurīcijas krīnija** (*Crinum mauritianum*) ir amariļļu dzimtas suga, kas endēma Maurīcijai. Krīniju ģintī ietilpst aptuveni 105 sugas, un tā apvieno ļoti krāšņa un neparasta izskata tropu-subtropu apgabalu lilijveidīgos.

## Nosaukums
[thumb|left|Maurīcijas krīnija [Pamplemuses botāniskais dārzs|Pamplemuses botāniskajā dārzā]]
Ģints nosaukums *Crinum* atvasināts no grieķu vārda *krinon* ("baltā lilija").

## Izplatība
Lai arī suga plaši izplatīta Maurīcijas dārzos, dabā tā ir ļoti reta. Krīniju kādu laiku uzskatīja par izmirušu, līdz 1973. gadā kalnainā apvidū no jauna atklāja vairākus stādus.

## Apraksts
Lapas garas, veselas, ar gludu malu, novietotas blīvās piezemes rozetēs, tāpēc augam iztrūkst iegarens stublājs. Dzīsla paralēla lapas aprisei un stiepjas no tās pamatnes līdz galam.

Zieds balts, ar 6 vainaglapām. Putekšņlapas garas, izvirzītas ārpus vainaglapām, ceriņkrāsas kātu un apputeksnēšanās laikā ar dzeltenu putekšnīcu.

## Atsauces
Meteor-M № 2

***Meteor-M № 2*** (*Метеор-М № 2*) ir Krievijas *Meteor-M* sērijas meteoroloģiskais pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2014. gada jūlijā.

Pavadonis tika izgatavots uzņēmumā *[[NPP VNIIEM]]* pēc *[[Krievijas Federālā kosmiskā aģentūra|Roskosmos]]* un *[[Krievijas Hidrometeoroloģijas un apkārtējās vides monitoringa federālais dienests|Rosgidromet]]* pasūtījuma.

*Meteor-M № 2* tika palaists  14:58 *UTC* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b / Fregat-M]]* no Baikonuras kosmodroma starta laukuma 31/6. Ar to kopā startēja arī mikropavadoņi *[[Vernov]]*, *[[Ukube-1]]*, *[[SkySat-2]]*, *[[TechDemoSat-1]]*, *[[AISSat-2]]*, *[[DX-1]]*. *Meteor-M* ievadīts solārsinhronā orbītā.

2015. gada 8. aprīlī *Meteor-M № 2* tika nodots ekspluatācijā.

2019. gada 26. jūlijā tika publicēta ziņa, ka *Meteor-M № 2* nedarbojas divi sekundāri instrumenti: mikroviļņu radiometrs *MTVZA-GJa* atmosfēras temperatūras un mitruma mērīšanai un radiolokācijas komplekss *Severjanin-M*. Savukārt galvenais instruments multispektrālā skenējošā iekārta *MSU-GS*, kā arī infrasarkanais Furjē spektrometrs darbojas normāli.
2019. gada 3. augustā pavadonim sabojājās orientācijas sistēma. Vēlāk tā darbība tika atjaunota.

2021. gada 29. aprīlī *Meteor-M № 2* sabojājās orientācijas sistēma. 4. maijā tika paziņots, ka pavadonis atkal darbojas normāli.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Космический аппарат "Метеор-М" №2  ФГБУ "НИЦ "Планета"
* Космический аппарат «Метеор-М» №2 (№2-1, №2-2)  NPP VNIIEM
* Meteor-M 1, 2 Gunter Dirk Krebs
Henriks Kasparjans

**Henriks Kasparjans** (, ; dzimis , miris ) bija armēņu šahists un etīdists.

## Dzīves gājums
Dzimis celtnieka ģimenē. 1917. gadā sācis mācīties Tiflisas (tagad Tbilisi) reālskolā. Šahu spēlēt iemācījies no vecākā brāļa 13 gadu vecumā. Pēc skolas beigšanas studējis Tiflisas Politehniskā institūtā (1926-1931). To beidzot, ieguvis būvinženiera specialitāti. Šai specialitātē viņš strādājis visu pirmskara posmu, sākumā Tiflisā, bet no 1936. gada — Erevānā. Pēc Vācijas iebrukuma Padomju Savienībā viņu 1941. gada jūlija sākumā iesauca armijā. No militārā dienesta demobilizēts 1945. gada novembrī. Par piedalīšanos karā viņš apbalvots ar vairākām medaļām. Pēc kara viņa turpmākā mūža daļa galvenokārt bija saistīta ar šahu, gan piedaloties turnīros, gan vadot šaha apmācību Erevānā un Tbilisi. 1970. gadā viņš pensionējās. Miris 1995. gada 27. decembrī Erevānā.

Kasparjans bija precējies divas reizes. Pirmā laulībā (1937-1947) bērnu nebija. Otrā laulība devusi viņam dēlu, šaha problēmistu Sergeju Kasparjanu un meitu.

## Sasniegumi šahā
1936. gadā, uzvarot kvalifikācijas mačā pret V. Čehoveru, ieguvis PSRS sporta meistara titulu. Bijis trīskārtīgs Tiflisas čempions, desmitkārtīgs Armēnijas čempions. 1935. gadā kļuvis par Aizkaukāza čempionāta uzvarētāju. Bijis četru PSRS čempionātu dalībnieks.

## Sasniegumi šaha kompozīcija
Pirmo etīdi publicējis 1928. gadā. Kopš tā laika sastādījis ap 545 korektu etīžu, apmēram 300 no tām saņēmušas atzinības, tai skaitā vairāk nekā 70 pirmās godalgas. Viņš 13 reizes piedalījies PSRS čempionātos un sešas reizes uzvarējis etīžu grupā. 1956. gadā viņam piešķirts PSRS Nopelniem bagātā  sporta meistara nosaukums.

1956. gadā FIDE viņam piešķīra starptautiskā tiesneša kategoriju, 1960. gadā starptautiskā meistara un 1972. gadā lielmeistara titulu šaha kompozīcijā.

Kasparjans ir ieguvis 175,83 FIDE albumu punktus.

## Šaha etīdes

### Etīdes Nr. 1 risinājums
: **1. Lg5! b3**
: **2. Td2+ Ka1**
: **3. f7**
: Kļūda būtu 3. Le3? b2+ 4. Txb2 Txf6 5. Ld4 Tf1+ 6. Kc2 a3! 7. Tb1+ Ka2 8. Dxf1 pats.
: **3. ... Txg5!**
: Ja 3. ... a3, tad 4. Td1 Td6 5. f8D b2+ 6. Kc2+ Txd1 7. Dxa3#
: **4. f8D Tg1+**
: **5. Td1 Tg2!**
: **6. Da3+ Ta2**
: **7. Td2!! Txa3**
: Ja 7. ... b2, tad 8. Dxb2+ Txb2 9. Txb2 a3 10. Tb1+! Ka2 11. Tb8 Ka1 12. Kc2 a2 13. Kb3 Kb1 14. Ka3+ Ka1 15. Th8 un 16. Лh1+ ar uzvaru.
: **8. Tb2! Ta2**
: **9. Tb1#**

### Etīdes Nr. 2 risinājums
: **1. Te6! Lc7+** 
: **2. Kh4 Lc4** 
: **3. Txc5 Ld8+** 
: **4. Kg3 Tg1+** 
: **5. Kf3! Tf1+** 
: **6. Kg3 Lxe6** 
: **7. Th5+ Kg1** 
: **8. Th1+ Kxh1 pats.**
: Šī etīde redzama uz 2010. gadā izdotās H. Kasparjana simtgadei veltītās pastmarkas.

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
 
## Atsauces

## Papildu literatūra

## Ārējās saites
* H. Kasparjana šaha kompozīcijas PDB vietnē
* Grandmaster Games Database (Lielmeistaru partiju datubāze) – Henrihs Kasparjans
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
Latvijas futbola izlase 2016. gadā

**[[Latvijas futbola izlase]] [[2016. gads|2016]]. gadā** uzsāka 2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēles, kā arī aizvadīja vairākas pārbaudes spēles un piedalījās Baltijas kausa izcīņā.

Sezonu Latvijas izlase uzsāka 25. martā, kad pārbaudes spēlē Slovākijas pilsētā Trnavā tikās ar Slovākijas futbola izlasi un nospēlēja neizšķirti 0-0. 29. martā pārbaudes spēlē Gibraltārā Latvijas izlase tikās ar Gibraltāra izlasi, kuru pieveica ar 5—0, trešo reizi izlases pastāvēšanas vēsturē pieveicot kādu komandu ar 5 vārtu pārsvaru.

Septembrī ar spēli pret Andoru Latvija uzsāka 2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas turnīru. Šajā mačā Latvija uzvarēja 1:0.
7. oktobrī Rīgā Latvijas izlase spēlēja ar Fēru Salu izlasei un zaudēja ar 0:2, bet 10. oktobrī ar tādu pašu rezultātu zaudēja Ungārijas izlasei. Gada pēdējā spēlē Latvijas izlase zaudēja Portugāles izlasei ar 1:4.

## FIFA rangs

## Spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas nacionālā futbola izlase 2016. gadā
Eduards Pitseps

**Eduards Pitseps** (;  — ) bija Igaunijas cīkstonis un mēmā kino aktieris. Viņš piedalījās ., . un . gada Olimpisko spēļu grieķu-romiešu cīņas sacensībās un 1924. gadā izcīnīja zelta medaļu vieglākajā svara kategorijā, kļūstot par pirmo Igaunijas olimpisko čempionu cīņas sportā. 1928. gadā viņš bija sestais grieķu-romiešu cīņā un devītais brīvajā cīņā.

Pitseps ar cīņu sāka nodarboties Pirmā pasaules kara laikā un 1917. gadā izcīnīja trešo vietu Krievijas čempionātā. Savās pirmajās starptautiskajās sacensībās, 1920. gada Olimpiskajās spēlēs, viņš zaudēja pusfināla cīņā nākamajam sudraba medaļas ieguvējam Heiki Kehkenenam. Nākamajā gadā viņš bija ceturtais Pasaules čempionātā, bet 1922. gadā ieguva sudraba medaļu. 1933. gadā viņš beidza dalību sacensībās un 1936. gada Olimpiskās spēles apmeklēja kā Latvijas cīņas izlases galvenais treneris. Otrā pasaules kara laikā viņš pārcēlās uz Somiju un turpināja tur strādāt ar cīkstoņiem. Kopš 1977. gada Veru, Igaunijā, notiek Pitsepa vārdā nosauktās ikgadējas starptautiskas cīņas sacensības.

Pitseps pārvaldīja astoņas valodas. Savos cīkstoņa gados viņš tēloja mēmā kino filmās un tika iesaukts par "Igaunijas Čaplinu". 1924. gadā viņš tēloja galveno lomu filmā *Õnnelik korterikriisi lahendus*, tās režisors bija Konstantins Merska, bet 1925. gadā — filmā *Tšeka komissar Miroštšenko*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Eduards Pitseps Igaunijas kino arhīva vietnē
Pitseps

**Pitseps** ( — 'mucinieks'; sieviešu dzimtē Pitsepa) ir igauņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Eduards Pitseps (*Eduard Pütsep*; 1898—1960) — igauņu cīkstonis un mēmā kino aktieris;
* Erki Pitseps (*Erki Pütsep*; 1976) — igauņu riteņbraucējs.
Prusaki (Šķeltovas pagasts)

**Prusaki** ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 7 km no pagasta centra Šķeltovas un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V641.

1897. gadā katoļu ciemā bija 18 sētas ar 129 cilvēkiem.
## Atsauces
Pūces iela (Jūrmala)

**Pūces iela** ir  maza iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Pūces ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Pūces iela ir savienota ar šādu ielu:
* Alfrēda Amtmaņa-Briedīša iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
Putāni

**Putāni** var būt:
* Putāni — apdzīvota vieta Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā;
* Putāni — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Ambeļu pagastā;
* Putāni — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Naujenes pagastā;
* Putāni — apdzīvota vieta Krāslavas novada Šķeltovas pagastā;
* Putāni — apdzīvota vieta Krāslavas novada Bērziņu pagastā;
* Putāni — apdzīvota vieta Krāslavas novada Skaistas pagastā;
* Putāni — apdzīvota vieta Preiļu novada Pelēču pagastā;
* Putāni — bijusī apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Tabores pagastā.
* Putāni — dzelzceļa stacija līnijā Daugavpils—Indra.
Raķupes ieleja

**Raķupes ieleja** ir dabas liegums Ziemeļkurzemē, administratīvi ietilpst Talsu novada Dundagas un Valdgales pagastos un Ventspils novada Ances un Puzes pagastos. Izveidots 1987. gadā kā kompleksais dabas liegums Raķupes vidustecē un lejtecē, paplašināts 2004. gadā. Nozīmīga boreālo mežu, avotu un daudzu ES Biotopu direktīvas pļavu biotopu aizsardzības vieta (minerālvielām bagāti avoti un avotu purvi, sausas pļavas kaļķainās augsnēs, sugām bagātas atmatu pļavas, borelie meži, eitrofas augsto lakstaugu audzes, palieņu pļavas). Teritorijā konstatēts viens no lielākajiem griežu ligzdošanas blīvumiem Kurzemē, sastopams Eiropā apdraudētais lapkoku praulgrauzis. Galvenās lieguma vērtības ir nepārveidota upes ieleja ar palieņu pļavām, lielu dimensiju ozolu grupām un lielu dimensiju kritalām. Liegums ir iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā, kā arī tajā atrodas starptautiskā putniem nozīmīgā vieta "Raķupe un Pāce" (*Rakupe and Pace*).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raķupe un Pāce, BirdLife International
Albpetrol

***Albpetrol sh.a*** ir Albānijas enerģētikas uzņēmums. Tas nodarbojas ar degvielas ražošanu un tirdzniecību. Uzņēmuma īpašnieks ir Albānijas valsts, tas atrodas Enerģētikas un rūpniecības ministrijas pakļautībā. Galvenais birojs atrodas Patosā. Dibināts 1993. gadā.

## Vēsture
Naftas ieguves vēsture Albānijā sākās 1918. gadā, kad itāliešu ģeologa Leo Madalena  pie Drašovicas (*Vlorë*) veiktajā pirmajā uzbumā tika atklāts neliels naftas daudzums. Drīz naftas ieguvi sāka vairāki ārvalstu uzņēmumi, piemēram *[[Anglo-Persian Oil Company]]*, *[[Standard Oil]]*.

Pēc Otrā pasaules kara naftas ieguve tika nacionalizēta. Līdz 1990. gadam *Albpetrol* bija viens no lielākajiem Albānijas uzņēmumiem.

1993. gada 20. martā *Albpetrol* tika reorganizēts kā komercsabiedrība ar 100 % valsts kapitālu.

1990. gados Albānijas naftas tirgus tika liberalizēts, un valstī ienāca ārvalstu naftas uzņēmumi. Tiem koncesijā tika nodoti naftas lauki; uzraudzība tika uzticēta *Albpetrol*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Albpetrol
Lielbritānijas Anna

**Lielbritānijas Anna** (, , ; dzimusi , mirusi ) bija Lielbritānijas karaļa Džordža II meita un pirmā mantojamā Nīderlandes stadhoudera Villema IV sieva. Dzimusi Hannoverē, kad tēvs vēl nebija kļuvis par Lielbritānijas karali. Pēc vīra Villema nāves no 1751. līdz savai nāvei 1759. gadā bija Nīderlandes reģente dēla Villema V mazgadības dēļ.

## Ārējās saites
Kristofs fon Zīburgs cum Bušs

**Kristofs fon Zīburgs cum Bušs** () bija Livonijas ordeņa brālis 16. gadsimtā un pēdējais Kandavas fogts.

Dzimis diezgan ietekmīgā Vestfālenes ģimenē, Hāgenes pilsētas apkaimē. Kristofa brālēni, brāļi Georgs, Jaspers un Eberhards von Zīburgi cu Višlingeni arī darbojās Livonijas ordenī. No 1551. līdz 1556. gadam, iespējams, bija Cēsu pils pārvaldnieks (*Hauskomtur*). No 1557. līdz 1560. gadam - Kandavas fogts. Kritis Ērģemes kaujā.

## Avoti
* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 869* (646–647).
Progress MS-02

***Progress MS-02*** (***Прогресс МС-02***; SKS apzīmējums ***ISS-63P***) bija Krievijas *[[Progress-MS]]* sērijas automātisks kravas kosmosa kuģis. Paredzēts kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā palaists 2016. gada martā un darbojās līdz oktobrim.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija . Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela (), skābeklis (), gaiss (), ūdens (). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam ) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces.

## Lidojuma gaita
*Progress MS-02* tika palaists  16:23:57 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Baikonuras kosmodroma.

Saslēgšanās ar staciju automātiskā režīmā notika 2. aprīlī 17:58 UTC pie *[[Zvezda (SKS)|Zvezda]]* moduļa.

2016. gada 14. oktobrī 09:37 UTC *Progress MS-02* atvienojās no stacijas. Aptuveni 12:50 UTC sākts bremzēšanas manevrs, pēc kura kravas kuģis nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā. Nesadegušās daļas aptuveni 13:39 UTC iekrita Klusajā okeānā.

## Stacijas orbītas paaugstināšanas manevri

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress MS-02 lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Jans Rusineks

**Jans Rusineks** (, dzimis ) ir poļu matemātiķis un šaha etīdists, lielmeistars (1992) un starptautiskais tiesnesis (1959) šaha kompozīcijā.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1969. gada, publicējis vairāk nekā 185 etīdes, ieguvis 40 pirmās godalgas. FIDE albumos ieguvis 91,5  punktus. Bijis poļu šaha žurnāla *Szachy* redaktors no 1971. gada līdz 1990. gadam, pēc tam vada analoģisku žurnālu *Szachista*.

## Šaha etīde

Šī ir viena Rusineka visvairāk pazīstamākām etīdēm, fantastiska pēc ieceres un virtuoza pēc idejas noformējuma.
: **1. a7!** (1. b7? Zb5, un mats nākamajā gājienā. 1. Kb7? Ld5+ ar ātru matu) **La6+**
: **2. b7 Ze4**
: **3. g8Z+! Ke8**
: **4. Zf6+! Zеxf6**
: **5. a8L!!** (vienīgais veids aizsargāties pret 5. ... Zd5 ar neglābjamu matu) 
: **5. ... Ze5!**
: **6. Kb8 Zc6+**
: **7. Kc8 Lf1**
: **8. b8T!!** (neglābj 8. b8Z? Ze7+ 9. Kb7 Lg2+)
: **8. ... La6+**
: **9. Tb7 Ze4** pats.
: Viegla konstrukcija, trīs pārvēršanās dažādās vājās figūrās un pats ar saistītu figūru padara šo etīdi unikālu.

## Bibliogrāfija
* Mały słownik kompozycji szachowej. RSW «Praza-Książka-Ruch» Młodzieżowa Agencja Wydawnicza, Warszawa, 1986.
* *Władysław Rosolak, Jan Rusinek.* Najpięknniejsze polskie miniatury. RSW «Praza-Książka-Ruch» Młodzieżowa Agencja Wydawnicza, Warszawa, 1986.
* Siła «slabych» promocji. RSW «Praza-Książka-Ruch» Młodzieżowa Agencja Wydawnicza, Warszawa, 1987.
* Wspólne idee. Kompozycja — gra praktyczna. RSW «Praza-Książka-Ruch» Młodzieżowa Agencja Wydawnicza, Warszawa, 1987.
* *Jan Rusinek, Piotr Ruszczyński*. 64 Polish Chess Compositions. 1989.
* Sto kompozycji szachowych. Wydawnictwo Literackie i Medyczne Aula Medycyna, Podkowa Leśna, 1991. .

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rusineka šaha kompozīcijas vietnē PDB.
Brizgova

**Brizgova** (arī **Brizgava**) ir ciems Balvu novada Žīguru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 3,2 km no pagasta centra Žīguriem un 259,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 29 cilvēkiem.
## Atsauces
Bukova (Markas Šveice)

**Bukova (Markas Šveice)** () ir kūrostpilsēta Vācijā, Brandenburgā, Markas-Oderlandes apriņķī Markas Šveices dabas parka (*Naturpark Märkische Schweiz*) teritorijā.

## Vēsture
Pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1253. gadā. 1432. gadā to nopostīja husīti. Pilsētas tiesības no 1465. gada. Līdz ar dzelzceļa izbūvi 1865. gadā pilsēta kļuva par atpūtas vietu berlīniešiem. Pēc kara pilsēta iekļāvās VDR sastāvā.

## Cilvēki
No 1952. gada Bukovā bija Bertolta Brehta un Heļenas Veigeles vasarnīca.

## Atsauces

## Ārējās saites
Černova (Žīguru pagasts)

**Černova** (arī **Cirnova**, **Cirnava**) ir ciems Balvu novada Žīguru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 8,2 km no pagasta centra Žīguriem un 260,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V473 (Žīguri–Silaciems–Katleši).

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 125 cilvēkiem.
## Atsauces
Glazunova (Žīguru pagasts)

**Glazunova** ir ciems Balvu novada Žīguru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 6,2 km no pagasta centra Žīguriem un 258,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem. Uz ziemeļrietumiem no ciema atrodas Susāju pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu - Glazunova.

## Atsauces
Stiklu purvi

**Stiklu purvi** ir dabas liegums Ziemeļkurzemē. Izvietojies Kursas zemienes Ugāles līdzenumā, administratīvi ietilpst Talsu novada Valdgales pagastā un Ventspils novada Puzes pagastā. Izveidots 1987. gadā Stiklu purvu kompleksā, kas ir lielākais Rietumlatvijā un aizņem bijušā Baltijas ledus ezera seklūdens zonas pazeminājumu. Iekļauj Vasenieku purvu, Vanagu purvu, Pumpuru purvu, Zvaguļpurvu, Bērzpurvu un Lūžniekpurvu. Stiklu purvi ir viena no nedaudzām dižās aslapes atradnēm ārpus piejūras. Divas no trīs daudzstublāju pameldra atradnēm un viena no trīs iesarkanā sfagna atradnēm Latvijā. Īpaši nozīmīga teritorija gan ligzdojošiem, gan migrējošiem putniem. Liegums ir iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā. Tā ir starptauriskā putniem nozīmīgā vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* DABAS LIEGUMA Stiklu purvi DABAS AIZSARDZĪBAS PLĀNS 
* Stikli, BirdLife International
Gruzdovka

**Gruzdovka** (arī **Gruzdauka**, **Gruzdavka**) ir Liepnas labā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - mežā, Žīguru pagasta centrālajā daļā. Tek caur meža masīviem ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Liepnā lejpus Katlešiem. 

Netālu no ieteces Liepnā upi šķērso valsts autoceļs V473 (Žīguri–Silaciems–Katleši). Upes krastos nav ievērojamu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Neatkarīgā Albānija

**Neatkarīgā Albānija** ir apzīmējums, kas attiecas uz Albāniju laika posmā no tā neatkarības pasludināšanas no Osmaņu impērijas līdz tās pilnai starptautiskai atzīšanai. 1912. gada 28. novembrī Vļorā (tobrīd Osmaņu impērijā, mūsdienās Albānijā) tika deklarēta parlamentāra valsts. Tajā pašā dienā tika izveidota asambleja, bet pirmā Albānijas valdība un senāts tika izveidota 1912. gada 4. decembrī.

1913. gada Londonas miera konferencē Albānijas delegācija iesniedza memorandu, pieprasot neatkarīgās Albānijas starptautisku atzīšanu. Konferences sākumā tika nolemts, ka Albānijas reģions paliks Osmaņu protektorātā, bet ar autonomu pārvaldi. Tika noraidīti delegācijas atzīšanas pieprasījumi, kas balstījās uz albāņu etniskajām tiesībām. 1913. gada 30. maijā tika parakstīts līgums, sadalot lielu daļu no teritorijām, uz ko pretendēja Albānijas valsts starp Serbiju, Grieķiju un Melnkalni, atstājot neatkarīgu tikai teritoriju centrālajā reģionā, kas tika atstāta lielvaru protektorātā. Sešu lielvaru vēstnieki tikās vēlreiz 1913. gada 29. jūlijā un nolēma izveidot jaunu valsti Albānijas principalitāti kā konstitucionālu monarhiju. Visbeidzot, ar augustā parakstīto Bukarestes līgumu jaunā valsts tika izveidota, atstājot 30–40% no etnisko albāņu populācijas ārpus tās robežām.

## Nosaukums
Albānijas neatkarības deklarācijā lietotais nosaukums bija *Shqipëria*. To apzīmē arī kā "neatkarīgo Albāniju" (), "Albānijas valsti" () vai "neatkarīgo Albānijas valsti" ().

## Atsauces
Ethema Beja mošeja

**Ethema Beja mošeja** () ir 18. gadsimtā celta mošeja, kas atrodas Albānijas galvaspilsētas Tirānas centrā. Komunisma režīma laikā Albānijā šī mošeja bija slēgta, to bez valdības atļaujas atkārtoti atvēra 1991. gadā. Mošejas ārsienu freskās ir attēloti vairāki islāma mākslā redzami reti motīvi - koki, ūdenskritumi un tilti.

Ekskursijas mošejā notiek katru dienu, bet ne lūgšanu laikā. Pirms ieiešanas mošejā obligāti ir jānovelk apavi.

## Vēsture
Mošejas celtniecība tika uzsākta 1791. vai 1794. gadā Molla Bejas valdīšanas laikā un pabeigta 1819. vai 1821. gadā viņa dēla Ethema Beja laikā. 

1991. gada 18. janvārī, neskatoties uz komunistiskās varas iestāžu pretestību, 10 000 cilvēku no jauna apmeklēja mošeju un tajā pacēla karogu. Šis notikums tiek uzskatīts par sākumpunktu Albānijas komunisma sabrukumam. Šis pasākums bija arī pavērsiena punkts reliģiskās brīvības atdzimšanai Albānijā.

## Galerija

Image:Ethem Bey mosque in Tirana.jpg| Mošejas iekšpuse
Image:Bundesarchiv Bild 101I-049-1605-30A, Tirana, Raupenschlepper Ost mit Anhänger.jpg| Mošeja 1943. gadā
Image:Et'hem Bey Mosque Tirana 1.JPG| Mošeja mūsdienās


## Atsauces
Jaunkantoris

**Jaunkantoris** ir ciems Balvu novada Žīguru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos 7 km no pagasta centra Žīguriem un 248 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Bolupes (šajā posmā saucas Pērdeja) krastos, uz rietumiem no Zodānu purva.

## Atsauces
Narica

**Narica** ir Bolupes kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - mežā, uz dienvidaustrumoem no Zodānu purva. Tek caur meža masīviem dienvidrietumu virzienā. Ietek Bolupē augšpus Kupravas, turpat kur Melnārūča upe. 

Upi nešķērso valsts autoceļi. Upes krastos nav ievērojamu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Buenosairesas parks

**Buenosairesas parks** (; *Buenos Ayresi aygi*) ir publiskais parks Erevānā, Ajapņakas distriktā. Parks atrodas Halabjanas-Margarjanas ielu krustojuma ziemeļaustrumu stūrī, netālu no Armēnijas Republikas Medicīnas centra, Hrazdanas upes kreisajā krastā. 

Pamestais parks pie Armēnijas Republikas Medicīnas centra tika atjaunots 2012. gada vasarā un nosaukts Argentīnas galvaspilsētas Buenosairesas vārdā, kas ir Erevānas sadraudzības pilsēta kopš 2000. gada. Parka kopējā platība ir aptuveni 2 hektāri un tas oficiāli tika atklāts 2012. gada 30. oktobrī. Parkam ir pus-apļveidīgs centrālais baseins ar strūklakām un platība ūdens virsmai ir 3000 m³. Parks ir paredzēts arī nelieliem sporta pasākumiem.

## Atsauces
Vārpu iela (Jūrmala)

**Vārpu iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Vārpu iela sākas kāpu rajonā pie pludmales un beidzas krustojumā ar Asaru prospektu. Kopējais ielas garums ir 440 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ielas posms no Kāpu ielas līdz pludmalei ir paredzēts tikai gājējiem, tur ielai seguma nav. Vārpu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Vārpu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kāpu iela
* Asaru prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari
Ludmila Turiščeva

**Ludmila Turiščeva** (; dzimusi ) ir bijusī padomju vingrotāja. Viena no panākumiem bagātākajām vingrotājām Olimpiskajās spēlēs.

Trīs reizes piedalījusies Olimpiskajās spēlēs (, , ). 1968. gadā Mehiko PSRS komandas sastāvā izcīnīja uzvaru komandu sacensībās. Pēc četriem gadiem Minhenē izcīnījusi uzvaru komandu sacensībās un individuālajā daudzcīņā, kā arī sudraba medaļu brīvajās kustībās un bronzas medaļu atbalsta lēcienā. 1976. gadā Monreālā izcīnījusi zelta (komandu sacensības), divas sudraba (atbalsta lēciens, brīvās kustības) un vienu bronzas medaļu (daudzcīņa). Pasaules čempionātā izcīnījusi septiņas zelta medaļas, četras 1974. gadā — Varnā, trīs — 1970. gadā Ļubļabā. Ar panākumiem startējusi arī Eiropas čempionātā, Pasaules kausā.

Turiščeva ir viena no trim vingrotājām, kas uzvarējušas daudzcīņā visās nozīmīgākajās sacensībās: Olimpiskajās spēlēs, Pasaules čempionātā, Pasaules kausā un Eiropas čempionātā. Viņa ir viena no divām sportistēm, kas vienā Pasaules čempionātā izcīnījušas četras zelta medaļas.

1998. gadā tika uzņemta Starptautiskajā vingrošanas slavas zālē.

Precējusies ar vieglatlētu Valēriju Borzovu.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Vārpu iela

**Vārpu iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Vārpu iela — iela Daugavpilī.
** Vārpu iela — iela Jēkabpils novada Jēkabpilī.
** Vārpu iela — iela Jelgavā.
** Vārpu iela — iela Jūrmalā.
** Vārpu iela — iela Rīgā.

* iela novadu pilsētās:
** Vārpu iela — iela Ādažos.
** Vārpu iela — iela Ikšķilē.
** Vārpu iela — iela Koknesē.
** Vārpu iela — iela Mārupē.
** Vārpu iela — iela Tukumā.
** Vārpu iela — iela Viļakā.

* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Vārpu iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā.
** Vārpu iela — iela Cieceres pagasta Emburgā.
** Vārpu iela — iela Ēdoles pagasta Ēdolē.
** Vārpu iela — iela Garkalnes pagasta Berģos.
** Vārpu iela — iela Krimuldas pagasta Raganā.
** Vārpu iela — iela Ķekavas pagasta Odukalnā.
** Vārpu iela — iela Ropažu pagasta Kākciemā.

## Skatīt arī
* Vārpas iela
Urānija (Vīne)

**Urānija** ir valsts izglītības institūts un observatorija Austrijas galvaspilsētā Vīnē.

Observatorijas ēka ir būvēta jūgendstilā, ar skatu uz Vīnes upi, un tās arhitekts ir Makss Fabiani (Oto Vāgnera skolnieks). Observatorija tika atvērta 1910. gadā, to atklāja Francis Jozefs I kā izglītojošo un publisko observatoriju. Observatorija nosaukta par godu astronomijas mūzai — Urānijai.

Otrā pasaules kara laikā Urānija tika stipri bojāta, observatorija pilnīgi iznīcināta. 1957. gadā notika tās rekonstrukcija un tā tika atkal atvērta. Observatorijas novērošanas iespējas gadu gaitā ir tikušas uzlabotas, atjaunojot tehniskās ierīces.

Šodrīb Urānijā ir arī semināru telpas, kur notiek plaša mēroga nodarbības un lekcijas, kinoteātris, kur ikgadēji norisinās Vīnes filmu un leļļu teātra festivāls, ko izveidoja aktieris Hanss Krauss. Observatorijā ir ierīkots arī restorāns.

## Galerija

File:GuentherZ 2013-06-14 0294 Wien01 Aspernbruecke Urania Schiff Schloegen.JPG
File:Urania Vienna June 2006 292.jpg
File:Wien_01_Urania_04.jpg
File:Urania Vienna June 2006 295.jpg
File:Urania, Vienna.jpg
File:Wien Urania 5936.JPG


## Ārējās saites

* Wiener Urania 
* Urania Observatory
Teimurs Radžabovs

**Teimurs Radžabovs** (; dzimis ) ir azerbaidžāņu šahists, lielmeistars.

## Biogrāfija
Teimurs Radžabovs dzimis Azerbaidžānas galvaspilsētā Baku 1987. gada 12. martā. Viņa māte Leila Radžabova ir angļu valodas skolotāja. Viņa tēvs Boriss Šeiņins inženieris—naftinieks. Šahu iemācījies spēlēt četru gadu vecumā. Divpadsmit gadu vecumā viņš uzvarēja Eiropas jauniešu šaha čempionātā 18 gadu vecuma grupā. Pēc diviem gadiem (2001) 14 gadu un 14 dienu vecumā viņš kļuva par otru jaunāko lielmeistaru FIDE vēsturē. 2002. gada janvārī, 14 gadu vecumā, viņš iekļuva FIDE labāko šahistu reitinga pirmajā simtniekā, ieņemot 93. vietu.

Pirmos panākumus šaha elites līmenī Radžabovs sasniedza 2003. gadā, kad *Wijk aan Zee* viņš apspēlēja Ruslanu Ponomarjovu, Linaresā uzvarēja Gariju Kasparovu un Dortmundē Višvanatanu Anandu, kļūstot par pirmo šahistu, kas viena gada laikā, spēlējot ar melnajām figūrām, uzvarējis trīs agrākos pasaules čempionus.

2004. gadā Pasaules čempionātā Tripolē Radžabovs tika līdz pusfinālam, kur zaudēja Maiklam Adamsam.

2005. gadā viņš uzvarēja spēcīgā turnīrā Spānijas pilsētā Dosermanasā un ieguva otro vietu Eiropas čempionātā Varšavā.

2006.gada februārī dalīja otro vietu Linaresas superturnīrā. Šai turnīrā viņš pieveica FIDE pasaules čempionu Veselinu Topalovu.

2008. gada janvārī Odesā viņš uzvarēja Pasaules kausa izcīņā ātrajā šahā (ACP Rapid Cup), finālmačā pieveicot Aleksandru Gričuku.

2011. gadā maijā viņš dalīja otro vietu Astrahaņas turnīrā, nodrošinot otro *FIDE Grand Prix* 2008—2010. gadu ciklā. Nākamā mēnesī Baznā Radžabovs dalīja otro vietu ar Borisu Gelfandu. Pēc tam finišēja otrā vietā Pasaules čempionātā ātrspēlē.

2012. gadā Maskavā 7. Tāla memoriālā dalīja otro vietu ar Fabiāno Karuānu.

2013. gadā Londonā viņš spēlēja pretendentu turnīrā.

2017. gada Eiropas komandu šaha čempionātā Krētā izcīnījis zelta medaļu komandu vērtējumā un sudraba medaļu individuālā vērtējumā.

2018. gadā Batumi parstāvējis Azerbaidžānu 43. šaha olimpiādē un izcīnījis individuālo bronzas medaļu.

2019. gada oktobrī Hantimansijskā uzvarējis FIDE Pasaules kausa izcīņā pēc izslēgšanas sistēmas un nodrošinājis sev vietu 2020. gada FIDE pretendentu turnīrā, kurā vēlāk atteicies startēt.

2021. gada jūnijā Bukarestē dalījis 5.-6. vietu *Grand Chess Tour* 1. posma turnīrā.

2022. gada jūlijā Madridē izcīnījis 3. vietu Pasaules šaha čempionāta pretendentu turnīrā.

2025. gada februārī ierindojies 4. vietā Azerbaidžānas šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas.

## FIDE reitinga grafiks

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltijas valstu lielākās pilsētas

**Baltijas valstu lielākās pilsētas** ir uzskaitījums, kurā ir uzskaitītas visas lielākās Baltijas valstu pilsētas pēc iedzīvotāju skaita. Sarakstā ir iekļautas tās pilsētas, kurās iedzīvotāju skaits pārsniedz 20 000 iedzīvotājus. No visām trīsdesmit pilsētām piecpadsmit ir Lietuvas pilsētas, desmit ir Latvijas pilsētas, bet piecas ir Igaunijas pilsētas.

## Lielākās pilsētas
Čertovka

250px|thumbnail|Viens no diviem dzirnavu riteņiem
**Čertovka** (, Velna kanāls), zināma arī kā **Mazā Prāgas Venēcija**, ir nekuģojams ūdens kanāls Čehijas galvaspilsētā Prāgā. Kanāls atdala Mazo Kvartālu no Kampas salas, Prāgā 1. Čertovkas kanāls ūdeni iegūst no Vltavas upes aiz Kārļa tilta un gandrīz pēc 725 m atkal pievienojas Vltavas upei. Uz kanāla atrodas divas viduslaiku dzirnavas un divi koka dzirnavu riteņi, no kuriem vienu var redzēt no Kārļa tilta. Kanāls, iespējams, tika izveidots 12. gadsimtā un to veidojuši Maltas Bruņinieku ordeņa brāļi. Pār kanālu ir vairāki tilti.

## Galerija

Attēls:Čertovka summer 2012.JPG
Attēls:Kampa 10-2022 (20).jpg
Attēls:Prague 07-2016 Certovka.jpg
Attēls:Praha - Frozen canal - February 2005.jpg
Attēls:Kampa sníh 2010 3.jpg
Attēls:Kampa 10-2022 (2).jpg
Attēls:Kampa6.jpg
Attēls:Čertovka e isola di Kampa.jpg


## Atsauces
Rustems Hemitovs

**Rustems Hemitovs** (*Рөстəм Хəмитов*; dzimis ) ir Baškortostānas vadītājs no 2010. līdz 2018. gadam. Par dzimto viņš uzskata baškīru valodu; ir islāmticīgais.

## Biogrāfija
Rustems Hemitovs dzimis  Kemerovas apgabalā. Tēvs un māte bija Baškīrijas tatāri.

1977. gadā Rustems Hemitovs pabeidza Baumana Maskavas augstāko tehnisko skolu specialitātē "Lidaparātu dzinēji". Pēc tam strādāja par meistaru Ufas motorbūves rūpnīcā.
1978. gadā sāka strādāt Ufas aviācijas institūtā.
1988. gadā Hemitovs kļuva par Vissavienības maģistrālo cauruļvadu būves zinātniski pētnieciskā institūta Austrumu filiāles zinātniskās ražošanas nodaļas vadītāju.

1990. gadā viņš tika ievēlēts par Baškīrijas APSR Augstākās Padomes deputātu; bija ekoloģijas un dabas resursu racionālas izmantošanas komisijas priekšsēdētājs.
1993. gadā Hemitovs kļuva par Baškortostānas Republikas Lietišķās ekoloģijas un dabas izmantošanas institūta direktoru.
1994. gadā Rustems Hemitovs kļuva par Baškortostānas Republikas Vides aizsardzības, dabas izmantošanas, ārkārtas situāciju brīdināšanas un seku novēršanas ministru.

1999. gadā Rustems Hemitovs iecelts par Krievijas Ārkārtas situāciju ministrijas ārkārtas situāciju brīdināšanas un likvidācijas departamenta vadītājs.
No 2000. gada viņš bija Krievijas prezidenta pilnvarots pārstāvis.
2003. gadā Hemitovs kļuva par Lielo nodokļu maksātāju starpreģionālās komisijas priekšsēdētāju.
2004. gadā viņš kļuva par Ūdens resursu federālās aģentūras vadītāju.

2010. gada 15. jūlijā atkāpās Baškortostānas pirmais prezidents Murtaza Rehimovs, un Rustems Hemitovs tika iecelts par republikas prezidenta pienākumu pagaidu izpildītāju. 19. jūlijā Baškortostānas parlaments Hemitovu apstiprināja par Baškortostānas prezidentu.

2014. gada 14. septembrī Baškortostānas prezidenta vēlēšanās Rustems Hemitovs tika ievēlēts uz atkārtotu termiņu. 2014. gada 25. decembrī Baškortostānas parlaments pieņēma lēmumu prezidenta amatu pārdēvēt par "Baškortostānas vadītāju". Ieņema šo amatu līdz 2018. gada 11. oktobrim.

## Ārējās saites

* Рустэм Хамитов Глава Республики Башкортостан
Cara Atbrīvotāja piemineklis

**[[Cars|Cara]] Atbrīvotāja piemineklis** (, *Pametnik na Tsar Osvoboditel*) ir piemineklis Bulgārijas galvaspilsētas Sofijas centrā. Piemineklis uzcelts par godu Krievijas imperatoram Aleksandram II, kurš vadīja Bulgārijas atbrīvošanu no Osmaņu impērijas pakļautības Krievu—turku karā 1877. — 1878. gadā.

Neoklasicisma pieminekļa autors ir itāļu skulptors Arnaldo Džoki, kurš uzvarēja konkursā, kurā piedalījās 31 mākslinieks no 12 valstīm. Konkurss notika 19. gadsimta beigās. Bulgāru arhitekts Nikola Lazarovs piedalījās pieminekļa arhitektūras dizaina izveidē. Pieminekļa pamatakmens tika ielikts 1901. gada 23. aprīlī, Svētā Georga dienā ar Bulgārijas kņaza Ferdinanda I klātbūtni, savukārt pats piemineklis tika pabeigts 1903. gada 15. septembrī.

Ferdinands I ar saviem dēliem Borisu un Kirilu piedalījās arī pieminekļa inaugurācijas ceremonijā 1907. gada 30. augustā. Šajā ceremonijā piedalījās arī Krievijas lielhercogs Vladimirs Aleksandrovičs kopā ar savu sievu un dēlu, kā arī citas svarīgas personas.

Piemineklis ir veidots no pulēta melnā granīta, kas iegūts no Vitošas. Piemineklis sastāv no pjedestāla, vidējās daļas ar skaitļiem un masveida neorenesanses karnīzes ar Krievijas caru uz zirga pieminekli. Bronzas vainags, kas atrodas pieminekļa pakājē ir veltīts Rumānijas karavīru piemiņai, kuri krituši kara laikā.

Galvenā bronzas bareljefa vidusdaļā attēlota Krievijas un Bulgārijas karavīru grupa ar uzvaras dievietes veidolu, kura augstu pacēlusi zobenu. Bareljefa portretos var redzēt lielkņazu Nikolaju Nikolajeviču, grāfu Nikolaju Ignatjevu un ģenerāļus Josifu Gurko un Mihailu Skobeļevu un ieskaujošās grupas. Citos bareljefos ir redzamas ainas no Stara Zagoras kaujas, Sanstefano līguma parakstīšana un Nacionālās Satversmes asamblejas atklāšanas ceremonija, kā arī Petko Slavejkova, Stojana Zaimova, Stefana Srambolova un citu ievērojamu tā perioda personu portreti.

## Galerija

File:20140614 Sofia 039.jpg|
File:1-Sofia-parliament-square-ifb.JPG|Aizmugurē redzama Bulgārijas nacionālā asambleja un Aleksandra Ņevska katedrāle
File:Tsar Osvobotitel E1.jpg|
Psiholoģiskā manipulācija

**Psiholoģiskā manipulācija** ir sociālās ietekmes veids (vai sociālpsiholoģiska parādība), kura mērķis ir mainīt citu cilvēku attieksmi, izmantojot slēptu un maldinošu taktiku.

Indivīda vai grupas psihoemocionālais stāvoklis ir vienīgais precīzais indikators, kas parāda un ļauj prognozēt interesējošā objekta spējas un iespējas pieņemt lēmumus un veikt konkrētas rīcības šobrīd un nākotnē.

**Psiholoģiskā spiegošana** ir attīstoša pašpilnveides spēja saskatīt un saprast to, ko nepamana un noignorē apkārtējie. Tā ir pieeja ar kuras starpniecību kļūst vieglāk un vienkāršāk nonākt līdz izvirzītajam mērķim, nezaudējot laiku un citus resursus. Precizitāte un objektivitāte ir viena no psiholoģiskās spiegošanas priekšrocībām.Tā ekspluatē indivīda psiholoģisko briedumu un apzinātību. Tā nav saistīta ar suģestiju vai jebkāda cita veida ietekmēšanu un psihes pārkodēšanu. Tāpat tai nav saistības ar mistiku, ezotēriku vai psihiatriju. Tā ir autonoma joma, kura sekmē antimanipulāciju kā atbildes reakciju uz manipulāciju. Ar centrālo ideju par to, ka mākslīgas inovācijas rada pārpratumus un vietu jaunām manipulācijām.

## Atsauces
Alejas iela (Liepāja)

**Alejas iela** ir iela Liepājā, Vecliepājas apkaimē. Alejas iela sākas krustojumā ar Peldu iela un beidzas krustojumā ar Robežu iela. Kopējais ielas garums ir 850 metri un to visā garumā klāj asfaltbetona segums. Alejas ielā kustība norit pa divām joslām. Ielā ir galvenokārt ir savrupmāju un daudzdzīvokļu māju apbūve.

Alejas ielā 16 atrodas Liepājas Jāņa Čakstes vidusskola, bet Alejas ielā 18 atrodas Liepājas Mūzikas, mākslas un dizaina vidusskola. Alejas ielā atrodas arī Jāņa Čakstes laukums, kas ir veltīts Latvijas valsts pirmajam prezidentam Jānim Čakstem.

## Ielu savienojumi
Alejas iela ir savienota ar šādām ielām:

* Peldu iela (T veida krustojums)
* Rožu iela
* Jēkaba Janševska iela (T veida krustojums)
* Jūrmalas iela
* Antas Klints iela
* Dārtas iela
* Arnolda iela
* Robežu iela (T veida krustojums)
Jāņa Čakstes laukums

**Jāņa Čakstes laukums** ir laukums Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Laukums rietumos robežojas ar Alejas ielu, ziemeļos ar Rožu ielu, austrumos ar Krišjāņa Valdemāra ielu, bet dienvidos ar Jēkaba Janševska ielu. Jāņa Čakstes laukuma kopējā platība ir 1,36 ha. Laukums atrodas 11 metrus virs jūras līmeņa un tas ir augstākais punkts Liepājā.

Laukums ir izveidots par godu Latvijas valsts pirmajam prezidentam Jānim Čakstem. Laukumā ir izvietotas piemiņas zīmes Jānim Čakstem, liela un izgaismota strūklaka, kā arī bērnu rotaļa laukums šūpolēm un slīdkalniņu. Laukuma malā pie Rožu ielas ir izvietota arī taktilā karte.
Laukuma malās divās ēkās izvietojas Liepājas Jāņa Čakstes vidusskola.

## Vēsture
thumb|270px|Jāņa Čakstes laukums Liepājā (pēc 1920).
Laukums atrodas bijušā Jaunciema robežās, kas pastāvēja līdz 18. gadsimta vidum. Tā agrākos laikos bija smilšaina vieta, kur vēl ap 1870. gadu atradusies augsta jūras kāpa, saukta arī par Kārļa kalnu. Laukumu izveidoja kā karavīru parādes un apmācības laukumu, kurā 1914. gadā ierīkoja zālienu un atpūtas soliņus, bet ap 1920. gadu sāka ierīkot apstādījumus. 1925. gadā, kad Liepāja svinēja savu 300 jubileju, tā laika Latvijas augstākās amatpersonas katrā laukuma stūrī iestādīja vienu liepu. Laukumā iestādītas Jāņa Čakstes, pilsētas galvas Ēvalda Rimbenieka un ārlietu ministra Zigfrīda Annas Meierovica liepas. Šajā gadā tas ieguva Jāņa Čakstes vārdu, bet iepriekš tika saukts par Alejas laukumu. Vēlākajos gados laukumā iekārtoja jaunus apstādījumus, uzsvaru liekot uz plašiem zālieniem un puķu dobēm.

Otrā pasaules kara laikā pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 20. augustā to pārdēvēja par Pionieru laukumu.
1978. gadā laukumā uzstādīja pieminekli Imantam Sudmalim un to nosedza ar betona plāksnēm. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas pieminekli 1995. gadā demontēja un pārvietoja uz Liepājas muzeja pagalmu.

1999. gadā arhitekts Andris Kokins izstrādāja Čakstes laukuma rekonstrukcijas plānu. 2000. gada jūnijā laukumā norisinājās mākslas pasākums *Liepājas māsas*, kurā piedalījās mākslinieki no Liepājas un tās sadraudzības pilsētām. Pasākuma laikā tika radītas septiņas skulptūras, kuras izvietoja Čakstes laukumā. 2013. gada 20. decembrī atklāja atjaunoto Jāņa Čakstes laukumu ar sākotnējo celiņu un apstādījumu tīklu. Laukumā izveidota pulcēšanās vieta aptuveni 2000 cilvēkiem, strūklaka un pirmā Latvijas prezidenta Jāņa Čakstes piemiņas zīme.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Jāņa Čakstes bulvāris
* Jāņa Čakstes iela
* Jāņa Čakstes gatve
* Jāņa Čakstes prospekts
Pritikova

**Pritikova** (arī **Pritikava**) ir ciems Balvu novada Žīguru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 6,8 km no pagasta centra Žīguriem un 259,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Vjadas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 78 cilvēkiem.
## Atsauces
Sosnīcas (Žīguru pagasts)

**Sosnīcas** (arī **Sasnīcas**) ir ciems Balvu novada Žīguru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 6,4 km no pagasta centra Žīguriem un 259 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V473 (Žīguri–Silaciems–Katleši). Uz dienvidiem no ciema atrodas Susāju pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu - Sosnīcas.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 109 cilvēkiem.
## Atsauces