open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ūlavs V

**Ūlavs V** (; dzimis , miris ) bija Norvēģijas karalis no sava tēva karaļa Hokona VII nāves 1957. gadā līdz savai nāvei 1991. gadā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Lielbritānijā, Norfolkā, kā Aleksandrs Edvards Kristiāns Frederiks (*Alexander Edward Christian Frederik*) Dānijas prinča Kārļa (nākamā Norvēģijas karaļa Hokona VII) un Lielbritānijas karaļa Eduarda VII meitas Modas ģimenē. Tā kā 1905. gadā Ūlava tēvs kļuva par neatkarīgās Norvēģijas karali, Ūlavs tika stingri audzināts par Norvēģijas patriotu.

1928. gadā vasaras olimpiskajās spēlēs Amsterdamā Ūlavs ieguva zelta medaļu burāšanā. Arī tālākajā dzīves laikā Ūlavs bija burāšanas sporta cienītājs. 1929. gadā Ūlavs apprecējās ar Zviedrijas princesi Martu. Otrā pasaules kara laiku Ūlavs kopā ar tēvu, atšķirībā no sievas un bērniem, kuri uzturējās Vašingtonā, pavadīja Lielbritānijā pie trimdas valdības. Tā kā Ūlavs V bija apguvis militāru izglītību, viņa militārās zināšanas lieti noderēja un 1944. gadā Ūlavs kļuva par Norvēģijas militāro spēku virspavēlnieku. 1954. gadā, pirms Ūlavs kļuva par karali, nomira viņa sieva Marta.

1957. gadā Ūlavs V kļuva par karali. Savas pieticības un vienkāršības dēļ viņš ieguva milzu popularitāti. Ūlavs V vienmēr pats centās vadīt savu automašīnu un, kaut arī karalim bija atļauts pilsētā izmantot sabiedriskā transporta joslas, viņš vienmēr kopā ar pārējiem iekļāvās vispārējā satiksmē. Visu savu 33 gadu valdīšanas laiku Ūlavs tika cienīts kā monarhs, viņš kļuva pazīstams kā “Tautas karalis”. Kad 1991. gadā karalis nomira, pie viņa pils ļaudis aizdedza desmitiem tūkstošu sveču. Tas turpinājās vairākas dienas, ļaudis nāca, lai aizdedzinātu sveces un atstātu ziedus, godinot karali. Ūlavs tika apbedīts Oslo Akershusas pils karaliskajā mauzolejā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kitaro

**Masanori Takahaši** (高橋正則), pazīstamāks kā **Kitarō** (喜多郎), (dzimis 1953. gada 4. februārī) ir Grammy balvu ieguvušais japāņu mūziķis, komponists un multiinstrumentālists.

## Ārējās saites
* Kitaro oficiālā mājaslapa 
* Kitaro oficiālā mājaslapa 
* Kitaro Mūzika 
* Domo Music Group - Kitaro ierakstu kompānija 
* Kitaro MySpace vietnē 
* Kitaro tviterī
Šovs

**Šovs** var būt:

* priekšnesums;
* televīzijas raidījums;
* Šovs — vīriešu dzimtes uzvārds.
Senā Persija

**Persijas impērija** ( (*Iran-e bozorg*),  (*Iranzamin*)) ir apzīmējums persiešu lielvalstij un civilizācijai senajos laikos Centrālāzijā laika posmā no 6. gadsimta p.m.ē. līdz 7. gadsimtam mūsu ērā.

## Ahemenīdu impērija

250px|thumb|right|Ahemenīdu impērija ap 500. gadu p.m.ē.
Ahemenīdu impērija, dažreiz zināma kā Pirmā persiešu impērija, bija valsts, kuru aptuveni 550. gadā p.m.ē. izveidoja Kīrs Lielais, un kura pastāvēja līdz 336. gadam p.m.ē., kad to iekaroja Maķedonijas Aleksandrs Lielais. Ahemenīdu impērija tika izveidota, balstoties uz Mīdijas konfederācijas pārvaldītajām teritorijām. Impērijas uzplaukuma laikā Ahemenīdu kontrolē atradās Senā Ēģipte, Auglīgais pusmēness, Mazāzija (Līdija), daļa no Senās Grieķijas un citas teritorijas.

## Maķedonijas impērija
Persijas varenība tomēr nebija ilgstoša. Tā zaudēja grieķiem Persiešu karus, kuru rezultātā Persijas varenība sāka arvien vairāk izplēnēt. Nāvējošu triecienu Persijas impērijai deva Maķedonijas Aleksandra karaspēks, vairākkārt sagraujot persiešu spēkus no 334. līdz 331. gadam p.m.ē. Maķedonieši pielietoja inovatīvu militāro stratēģiju, kas deva lielas priekšrocības pār citu valstu spēkiem.

## Seleikīdu impērija

Neskatoties uz šīm un daudzām vēlākām militārām neveiksmēm, kas mijās arī ar veiksmēm, Persija ilgi pārdzīvoja Maķedoniju. Pēc Maķedonijas Aleksandra negaidītās nāves starp viņa ģenerāļiem sekoja ilgstoša ķīvēšanās par Persijas troni. To beidzot ieguva Seleiks I Nikators, kas atjaunoja Persijas impērijas robežas līdz Indai, pakļāva Babiloniju un Sīriju, kā arī visu Mazāziju. Seleikīdu dinastija, kas bija arī faktiskie Maķedonijas valdnieki, pārvaldīja impēriju līdz pat 2. gadsimtam p.m.ē.

## Partas un Sasanīdu impērijas

Pēc Seleikīdu dinastijas norieta izveidojās Partas lielvalsts (150. gads p.m.ē — 224. gads) un Sasanīdu impērija (224—650), kuru 7. gadsimtā iekaroja arābi.

## Skatīt arī
* Abāsīdu kalifāts

## Ārējās saites

* Īsa Persijas vēsture no Ahamenīdu laika līdz Pirmajam pasaules karam
Kioto

**Kioto** (, *Kyōto-shi*) ir ar valdības rīkojumu noteikta pilsēta Japānas dienvidrietumos, Kansai reģionā, Kioto prefektūras administratīvais centrs un lielākā prefektūras pilsēta. Kioto atrodas Honsju salas dienvidrietumos, 364 kilometru attālumā no Tokijas un 55 kilometru attālumā no Osakas. Pilsētas kopējā platība ir 827,83 km², un tā sīkāk iedalās 11 apkaimēs. Pēc 2020. gada datiem Kioto dzīvoja 1,46 miljoni iedzīvotāju, tādējādi tā ir devītā lielākā pilsēta Japānā. Kioto ir daļa no Kioto metropoles, kas izvietojusies Kioto prefektūras dienvidos, Sigas prefektūras rietumos un daļā no Osakas prefektūras. Metropolē iedzīvotāju skaits sasniedz 3,79 miljonus.

No 794. līdz līdz 1868. gadam Kioto bija Japānas galvaspilsēta. Tajā laikā Japānas imperatori dzīvoja šajā pilsētā. Pēc Meidzi restaurācijas galvaspilsēta tika pārcelta no Kioto uz Tokiju. Tā joprojām tiek saukta par Japānas otro galvaspilsētu. Mūsdienās Kioto ir viena no Japānas tradicionālās kultūras pilsētām. 1994. gadā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā tika iekļauti Senās Kioto vēsturiskie pieminekļi (budistu tempļi, sintoisma svētvietas). Pilsēta saukta arī par “Tūkstoš tempļu pilsētu”, jo pilsētas teritorijā atrodas daudz un dažādu tempļu. Kioto ir arī nozīmīga Japānas rūpniecības un tehnoloģiju pilsēta. Pilsētā atrodas videospēļu izstrādātāju *[[Nintendo]]* galvenā mītne. Kioto ir vairākas universitātes. Viena no tām ir Kioto Universitāte, kas ir otra vecākā universitāte Japānā.

## Ģeogrāfija
[thumbnail|upright=0.9|left|Kioto atrašanās vieta [Kioto prefektūra|Kioto prefektūrā iekrāsota tumši rozā krāsā]]
Kioto ir pilsēta Japānas dienvidrietumos, Kansai reģionā. Tā atrodas Kioto prefektūras centrālās daļas austrumos, Honsju salas dienvidrietumos, 364 kilometru attālumā no Japānas galvaspilsētas Tokijas un 55 kilometru attālumā no Japānas trešās lielākās pilsētas Osakas. Pilsētas platība ir 827,83 km². Lielākoties apdzīvota ir pilsētas dienvidu daļa, kas ir no trim pusēm ar kalniem ieskauta zemiene, savukārt ziemeļu daļa ir kalnaina un ar mežiem klāta.

Kioto austrumos robežojas ar Sigas prefektūru, bet dienvidrietumos ar Osakas prefektūru. Kioto prefektūras ietvaros Kioto robežojas ar Kameoku rietumos, ar Nantanu rietumos un ziemeļrietumos, ar Udži dienvidaustrumos, ar Muko, Nagaokakiju, Javatu, Ojamadzaki un Kumijamu dienvidos. 

### Klimats
Kioto atrodas subtropu joslā. Pēc Kepena klimata klasifikācijas Kioto valda mitrais subtropu klimats (Cfa). Vidējais nokrišņu daudzums gadā ir 1523 mm; sausākie mēneši gadā ir decembris, janvāris un februāris (vidējais nokrišņu daudzums ir 59 mm mēnesī), savukārt mitrākie mēneši ir jūnijs un jūlijs (vidēji 212 mm mēnesī). Septembrī un oktobrī Kioto sākās taifūnu sezona. Vidējā gada gaisa temperatūra ir +16,2 °C. Vēsākais mēnesis ir janvāris (vidēji +4,8 °C), bet siltākais ir augusts (+28,5 °C). 

## Atsauces

## Ārējās saites
Unity Arena

***Unity Arena*** (iepriekš **Fornebu arēna** un **Telenor arēna**) ir daudzfunkcionāla arēna Norvēģijā. Šeit notika 2010. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss. Stadionā notiek Norvēģijas premjerlīgas futbolā spēles. Arēna atklāta , tās ietilpība ir  sēdvietas futbola spēļu laikā un  sēdvietas koncertu laikā.

## Ārējās saites

*  /
Sanhosē (Kostarika)

**Sanhosē** () ir Kostarikas lielākā pilsēta un galvaspilsēta. Sanhosē ir dibināta 1738. gadā un 1823. gadā kļuva par valsts galvaspilsētu. Tā ir viena no jaunākajām galvaspilsētām Latīņamerikā. 2006. gadā Sanhosē dzīvoja 346 799 iedzīvotāji, bet tās aglomerācijā dzīvoja 1,6 miljoni iedzīvotāju, kas ir aptuveni viena trešdaļa no visas valsts iedzīvotājiem.

Sanhosē vidējais augstums virs jūras līmeņa ir 1161 m. Klimata apstākļi visu gadu ir aptuveni vienādi. Vidējā temperatūra ir 23 °C un nokrišņu daudzums mēnesī 150 mm.

## Ārējās saites
Stambulas "Galatasaray" (sieviešu basketbola klubs)

**Galatasaray** ir sieviešu basketbola klubs no *Galatasaray S.K.* kluba, kas ir Stambulas sporta klubs. Klubs ir dibināts 1986. gadā, savas mājas spēles aizvada Abdi Ipekçi arēnā, kuras ietilpība ir 3500 sēdvietas. Klubs 2009./2010. gada sezonā spēlē Turcijas līgā un Eirolīga. 2009. gadā klubs izcīnīja savu pirmo starptautisko kausu, Galatasaray uzvarēja Eiropas kausa izcīņā. Vēl klubs pirms 2009./2010. gada sezonas piedalījās Superkausa izcīņā kopā ar Krievijas klubu Maskavas apgabala "Spartak". Finālā Galatasaray zaudēja ar 59:92.

## Sasniegumi
### Starptautiskie
* FIBA Eiropas kauss
:Uzvarētāji (1): 2008-2009
:*Final Four* dalībnieki (1): 2007-2008

* Eirolīga
:*Final Four* dalībnieki (1): 1998-1999

* Superkauss
:Finālisti (1): 2009

### Turcijas sacensības
* Turcijas līga
:Uzvarētāji (11): 1987-1988, 1989-1990, 1990-1991, 1991-1992, 1992-1993, 1993-1994, 1994-1995, 1995-1996, 1996-1997, 1997-1998, 1999-2000
:Finālisti (1): 2007-2008

* Turcijas kauss
:Uzvarētāji (6): 1992-1993, 1993-1994, 1994-1995, 1995-1996, 1996-1997, 1997-1998
:Finālisti (4): 1998-1999, 1999-2000, 2000-2001, 2008-2009

* Prezidenta kauss
:Uzvarētāji (7): 1992-1993, 1993-1994, 1994-1995, 1995-1996, 1996-1997, 1997-1998, 2007-2008

* Turcijas 2. līga
:Uzvarētāji (1): 2005-2006

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa   
* Turcijas sieviešu basketbola līga
Urāna heksafluorīds

**Urāna heksafluorīds** (UF6) ir sešvērtīgā urāna un fluorūdeņražskābes sāls. UF6 ir gaistoši, pelēcīgi ortorombiski kristāli, kas sildot sublimējas — tieši pāriet gāzes fāzē. Šķīst hloroformā, bromā, nitrobenzolā; ar ūdeni strauji reaģē.

## Iegūšana
Iegūst, iedarbojoties ar fluorējošiem aģentiem (parasti tīru fluoru; rūpniecībā lieto arī ūdeņraža un fluora liesmu) uz urāna savienojumiem, piemēram, urāna tetrafluorīdu UF4 vai dažādiem urāna oksīdiem. Attīra rektificējot.

## Īpašības
Reaģē ar ūdeni un sildot arī ar organiskiem šķīdinātājiem. Urāna heksafluorīds ir viens no stabilākajiem sešvērtīgo aktinīdu atvasinājumiem.

## Izmantošana
Urāna heksafluorīdu izmanto atomenerģētikā kā urāna bagātināšanas starpproduktu. To pārvērš gāzveida formā un ievieto centrifūgās, kas griežas ar virsskaņas ātrumu, tādējādi sadalot atkarībā no izotopu 235U un 238U sastāva. Izmanto arī gāzu difūzijas metodi. Attīrīto urāna izotopu var izmantot kā kodoldegvielu gan civilajās kodolspēkstacijās, gan atomieročos.

## Atsauces
Demija Lovāto

**Demetrija Devonna Lovāto** (, ; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un dziesmu autore. Pazīstama ar Mičijas Toresas () lomu *[[Camp Rock]]* filmu sērijā un Sonijas Monro () lomu filmā *[[Dodiet Sonijai iespēju]]* (). Filmējusies arī "Radīti skatuvei" 5. sezonā kā Denija (*Dani*).

## Bērnība
Lovāto ir dzimusi Dalasā, Teksasā. Viņai ir viena vecākā māsa un jaunāka pusmāsa. Viņas māte bija Dalasas Kovboju karsējmeitene un kantrimūzikas dziedātāja. 1994. gadā pēc laulības šķiršanas Lovāto tēvs pārcēlās uz Ņūmeksiku. Lovāto senči cēlušies no Meksikas, Itālijas un Īrijas.

## Karjera
Lovāto aktrises karjera sākās 6 gadu vecumā, bērnu televīzijas seriālā Barney&Friends. 2006. gadā Lovāto kā viešņa piedalījās "Izlaušanās" () sērijas *First Down* uzņemšanā, tēlojot Denjelu Kērtinu.

2008. gadā Lovāto piedalījās filmā *[[Camp Rock]]*. Viņas attēloto varoni sauca Mičija Toresa, četrpadsmit gadīga meitene, kas vēlas kļūt par dziedātāju. Filmas pirmizrāde notika 2008. gada 20. jūnijā. Lovāto arī ierakstīja trīs dziesmas Camp Rock skaņuceliņam.

Paralēli aktiermākslai, Lovāto darbojas arī mūzikas jomā.  viņa izdeva debijas albumu *[[Don’t Forget]]*. Albums debitēja 2. vietā *[[Billboard 200]]* topā un pirmajā pārdošanas nedēļā tika pārdotas vairāk nekā 89 000 albuma kopijas.  Lovāto izdeva otro studijas albumu *[[Here We Go Again]]*. Albums debitēja 1. vietā *Billboard 200* topā un pirmajā pārdošanas nedēļā tika pārdotas vairāk nekā 108 000 albuma kopijas.  mūziķe izdeva trešo studijas albumu *[[Unbroken]]*. 2013. gadā viņa izdeva savu 4. albumu ar nosaukumu "Demi". Šis albums debitēja Billboard 200 topa 3. vietā, un pirmajā nedēļā tika pārdotas 110 000 albuma kopijas.

2021. gadā sāka raidierakstu "4D with Demi Lovato".

## Diskogrāfija
* *[[Don’t Forget]]* (2008)
* *[[Here We Go Again]]* (2009)
* *[[Unbroken]]* (2011)
* *[[Demi (albums)|Demi]]* (2013)
* *[[Confident]]* (2015)
* *[[Tell me you love me]]* (2017)
* *Dancing with the Devil... the Art of Starting Over* (2021)
* *Holy Fvck*(2022)

### Singli

## Koncerturnejas
* 2008: *[[Burnin’ Up Tour]]*
* 2009: *[[Demi Lovato Summer Tour 2009]]*
* 2009: *[[Demi Lovato Fall Tour 2009]]*
* 2022: *Holy Fvck tour*

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

* 
*
Eiropas Raidorganizāciju apvienība

**Eiropas Raidorganizāciju apvienība (ERA)**, labāk pazīstama ar akronīmu **EBU** () vai **UER** (), ir starptautiska Eiropas nacionālo valstu raidorganizāciju apvienība. EBU biedru sarakstā 123 pārraidītāji (77 raidorganizācijas) no 56 valstīm. Organizācijas biedru sarakstā ir nacionālās nekomerciālās radio un televīzijas raidorganizācijas. No Latvijas biedru sarakstā ir Latvijas Televīzija un Latvijas Radio. EBU organizē Eirovīzijas dziesmu konkursu. Organizācija dibināta , tās galvenā mītne atrodas Ženēvā, Šveicē.

## Biedri
Šeit ir atzīmēti visas 77 raidorganizācijas no 56 valstīm
400x350px|thumbnail|right|EBU dalībvalstis

## Bijušie biedri

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Ventas rumba

**Ventas rumba** ir platākais ūdenskritums Eiropā. Atrodas uz Ventas Kuldīgā. Rumbas platums ir atkarīgs no ūdens daudzuma, vidēji tas ir 100—110 m, palu laikā sasniedz pat 270 m, augstums — 1,6—2,2 m. Pārgāzi veido līkloču līnija. Ventas rumba ir dabas piemineklis un ietilpst Ventas ielejas dabas liegumā.

## Folklorā

### Ventas rumbas rašanās nostāsts
thumb|Vimbu lekšana Ventas rumbā

### Teika

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivota

**Ivota** () — pilsētciemats Krievijā, Brjanskas apgabala ziemeļos, Djatkovas rajonā. Tajā dzīvo 6,4 tūkstoši iedzīvotāju (lielākā pēc Djatkovas apdzīvotā vieta rajonā). Tā atrodas 15 km uz ziemeļrietumiem no Djatkovas, Ivotokas upes krastos, kur ierīkots dīķis.

## Vēsture

Ivota ir pazīstama no 17. gadsimta, sākumā kā ciems. 1805. gadā šeit tika uzbūvēta stikla fabrika, kas darbojas arī mūsdienās. Ap 1900. gadu Ivotā tika dibināta vienīgā pedagoģiskā skola Brjanskas apriņķa laukos. 1905.-1914. gados uzcelta liela baznīca, kas pašlaik tiek remontēta.

## Iedzīvotāju skaits

## Piezīmes un atsauces
Katafalks

thumb|Katafalks
**Katafalks** ir izvadīšanas transporta līdzeklis zārku pārvadāšanai no, piemēram, baznīcas uz kapsētu, līdzīgām apbedīšanas vietām, vai uz krematoriju. Citkārt to dēvē arī par **sēru auto**.
Mirušās personas ķermeņa transportēšana ir viena no sarežģītākajām un vienlaikus svarīgākajām apbedīšanas procesa sastāvdaļām. Tieši tādēļ to gandrīz vienmēr nodrošina apbedīšanas nozares speciālisti, kas šo darbu veic ar sertificēta katafalka palīdzību. Šādu pakalpojumu izmantošana nodrošina visu normatīvo prasību ievērošanu.

Lai gan mūsdienās zārka pārvietošanai visbiežāk tiek izmantoti motorizēti transporta līdzekļi, atsevišķās valstīs tiek izmantotas arī senākas transporta metodes.
Tāpat dažādās pasaules valstīs tiek izmantoti atšķirīga veida motorizētie katafalki, kas lielākoties ir saistāms ar dažādām apbedīšanas tradīcijām.

Motorizēto katafalku izmantošana aizsākās 20. gadsimta pirmās desmitgades beigās.

## Atsauces
Stara

**Stara** () ir pilsētciemats Krievijā, Brjanskas apgabala ziemeļos, Djatkovas rajona sastāvā. Tajā dzīvo ap 5 tūkstoši iedzīvotāju. Tas atrodas 15 km uz rietumiem no Djatkovas, Ivotokas upes krastos, kur ierīkots dīķis.

Stara ir pazīstama no 17. gadsimta, sākumā kā ciems. 1797. gadā šeit tika izbūvēta *"Čerņatinas"* stikla fabrika, kas darbojas arī mūsdienās. 

## Iedzīvotāju skaits

## Piezīmes un atsauces
Ļubohna

**Ļubohna** () — pilsētciemats Krievijā, Brjanskas apgabala ziemeļos, Djatkovas rajona sastāvā. Tajā dzīvo 5,6 tūkstoši iedzīvotāju. Tas atrodas 12 km uz dienvidiem no Djatkovas, Bolvas upes labajā krastā. Šeit atrodas dzelzceļa stacija starp Brjansku un Djatkovu.

## Vēsture

Ļubohna ir pazīstama no 1626. gada. 1755. gadā šeit bija izbūvēta čugunа lietuve; 19. gadsimtā — dažādi citi uzņēmumi (cukura fabrika, kokzāģētava, auklu fabrika, alus darītava u.c.). Čugunа lietuve vēlāk bija rekonstruēta un darbojas arī mūsdienās. 1861. gadā Ļubohna kļuva par pagasta ciemu; no 1939. gadā tā ir pilsētciemats.

## Iedzīvotāju skaits

## Piezīmes un atsauces
Nordkins

**Nordkins** vai **Kinnarudens** (, ) ir kontinentālās Norvēģijas un arī kontinentālās Eiropas tālākais ziemeļu punkts. Tas atrodas Barenca jūras krastā Trumses un Finmarkas filkē, Nordkina pussalā, apmēram 23 km no Mēhamnas ciema.

Nedaudz tālāk uz ziemeļiem no Nordkina atrodas Nordkaps — cits Eiropas tālākais ziemeļu punkts, taču, tā kā tas atrodas Māgerejas salā, to nevar uzskatīt par Eiropas kontinenta tālāko ziemeļu punktu.

Nordkina zemesrags atrodas 2106,6 km attālumā no Ziemeļpola.

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://www.visitnordkyn.com
* Tourist info from Gamvik municipality about hiking
* Map over hiking trail
* Boat tours to the Cape Nordkinn
* Nordic Safari AS, Mehamn
Zigurds Lanka

**Zigurds Lanka** (dzimis  Baldonē) ir Latvijas šahists, lielmeistars. Ir pazīstams arī kā šaha teorētiķis un šaha treneris.

Šahu sācis spēlēt 6 gadu vecumā. Pirmais treneris - Baldones šaha pedagogs Zigurds Pigits. Meistarkandidāta nosaukumu ieguvis 1974. gadā, PSRS sporta meistara - 1978. gadā. Par starptautisko lielmeistaru kļuvis 1992. gadā. Bijis visdažādāko Latvijas izlašu treneris, trenējis arī pazīstamāko mūsdienu Latvijas šahistu Alekseju Širovu.

Pēc izglītības žurnālists, beidzis arī Maskavas Augstāko treneru skolu.

## Nozīmīgākās sacensības

* 1993. gads - 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2020. gads - 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.

## Ārējās saites
Džango Reinhards

**Žans "Džango" Reinhards** (dzimis , miris ) bija džeza ģitārists. Viens no pirmajiem plašāku atzinību guvušajiem Eiropas džeza mūziķiem, kā arī viens no džeza ģitārspēles pamatlicējiem. Kopā ar vijolnieku Stefanu Grapelli viņš nodibināja ansabli Quintette du Hot Club de France. Džango populārākie gabali, tādi kā "Minor Swing", "Tears", "Belleville", "Djangology", "Swing '42" un "Nuages" (tulkojumā no franču valodas - "mākoņi"), mūsdienās ir kļuvuši par džeza standartiem.

## Ārējās saites
Mārupe (nozīmju atdalīšana)

**Mārupe** var būt:
* Mārupe - pilsēta Mārupes novadā
* Mārupe - Rīgas pilsētas daļa
* Mārupītes cits nosaukums
Bitoša

**Bitoša** () — pilsētciemats Krievijā, Brjanskas apgabala ziemeļos, Djatkovas rajona sastāvā. Tajā dzīvo 4,4 tūkstoši iedzīvotāju. Tas atrodas 30 km uz ziemeļrietumiem no Djatkovas, Bitoškas upes krastos, kur ierīkots liels dīķis.

## Vēsture

Bitoša ir pazīstama no 1626. gada. 18. gadsimta vidū šeit bija izbūvētas divas čugunа lietuves, un 1912. g. — stikla fabrika, kas darbojas arī mūsdienās. 1861. gadā Bitoša kļuva par pagasta ciemu; no 1929. gadā tā ir pilsētciemats.

## Iedzīvotāju skaits

## Piezīmes un atsauces
Normunds Miezis

**Normunds Miezis** (dzimis ) ir Latvijas šahists, lielmeistars. 

Starptautiskais lielmeistars kopš 1997. gada. Ir ilggadīgs Latvijas izlases šahā dalībnieks, kurš vienpadsmit reizes piedalījies šaha olimpiādēs (1998-2014, 2022-2024).

## Nozīmīgākās sacensības

* 1991. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2006. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 104. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.
* 2023. gada jūlijā Viljandi izcīnījis 2. vietu Ilmara Rauda memoriālā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mednis (nozīmju atdalīšana)

**Mednis** var būt:
* Mednis — vistveidīgo kārtas putns;
* Mednis — uzvārds.

## Skatīt arī
* Medņi
Navļa

**Navļa** () ir pilsētciemats Krievijā, Brjanskas apgabala austrumos, Navļas rajona administratīvais centrs. Tajā dzīvo 14,2 tūkstoši iedzīvotāju (vislielākais pilsētciemats Brjanskas apgabalā). Pilsētciemats atrodas Navļas upes labajā krastā, apmēram 50 km uz dienvidiem no Brjanskas.

Ciemats dibināts ap 1895. gadu kā stacija Brjanskas—Ļgovas dzelzceļā; tās nosaukums ir no upes. 1904. gadā tika izbūvēta līnija Navļa—Hutor-Mihailovskija, un kopš tā laika Navļa kļuva nozīmīgs dzelzceļa mezgls. Šodien Navļas uzņēmumu vairākums ir saistīts ar dzelzceļu; arī ir kokapstrādes, pārtikas un citi uzņēmumi.

Otrā pasaules kara gados Navļas rajons kļuva par svarīgu partizānu centru.

## Iedzīvotāju skaits

## Piezīmes un atsauces
Lokota

**Lokota** () ir pilsētciemats Krievijā, Brjanskas apgabala dienvidaustrumos, Brasovas rajona administratīvais centrs. Tajā dzīvo 12 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsētciemats atrodas netālu no Nerusas upes, apmēram 90 km uz dienvidiem no Brjanskas.

Lokota pirmoreiz minēta 17. gadsimta 1. pusē, un līdz 20. gadsimta sākumam tā bija viensēta. Tās īpašnieki bija bagātie muižnieki Apraksini, kas ap 1797. uzcēla šeit lielu pili ar parku. No 1871. gada, Lokotas īpašnieki bija lielkņazi Romanovi, kas dibināja Lokotā zirgu audzētavu (darbojas mūsdienās).

1897. gadā pie Lokotas tika dibināta stacija *Brasova* (Brjanskas—Ļgovas dzelzceļā). Kopš 1931. gada Lokota ir Brasovas rajona centrs, kopš 1938. tas ir pilsētciemats.

Otrā pasaules kara gados, vācu okupācijas laikā, Lokota bija pasludināta par Lokotas republikas galvaspilsētu.

## Iedzīvotāju skaits

## Piezīmes un atsauces
Eskimosi

**Eskimosi** (, , ) ir etnonīms, ar ko apzīmē tuvu radniecīgas tautas, kas apdzīvo Arktikas reģionu Ziemeļamerikā un Krievijas ziemeļaustrumos. Divas galvenās eskimosu tautu grupas ir inuiti (grenlandieši, Kanādas inuiti, inuvialuiti, nunatukavuti un Aļaskas iņupiati) un jupiki (Aļaskas alutīki un jupiki  un Sentlorensas salas un Čukču pussalas juiti). Dažkārt pie eskimosiem pieskaita arī pēc valodas radniecīgos aleutus un rietumu literatūrā arī čukčus un citas Krievijas ziemeļaustrumu tautas.

## Etnonīms
Tiek uzskatīts, ka vārds «eskimosi» Eiropas valodās ienācis no krī valodas *askamiciw* vai *askipiw* — ‘jēlas gaļas ēdāji’. Pēc cita skaidrojuma nosaukums cēlies no algonkinu *ayas̆kimew* — ‘sniega kurpju valkātāji’. Pirmoreiz rakstu avotos kā franču *Esquimaux* 1795. gadā publicētajā Semjuela Hīrna grāmatā *A Journey from Prince of Wales's Fort in Hudson's Bay to the Northern Ocean in the Years 1769, 1770, 1771, 1772*. 

Grenlandē, Kanādā un ASV termins «eskimosi» tiek uzskatīts par nicinošu un to ir tendence aizstāt ar etnonīmu «inuiti». Dažkārt ar terminu «inuiti» tiek apzīmētas visas eskimosu tautas, ieskaitot arī par inuitiem sevi neuzskatošos jupikus un juitus. Krievijā termins «eskimosi» ir oficiāls apzīmējums Sibīrijas eskimosiem — juitiem.

## Antropoloģija
Antropoloģiski pieder pie mongoloīdās rases arktiskā atzara.

## Dzīvesveids
Eskimosu tautas apdzīvo galvenokārt Arktikas piekrastes apgabalus un to tradicionālā nodarbošanās ir jūras dzīvnieku medības un zveja. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Valmieras pagasts

**Valmieras pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Valmieras pilsētu un Burtnieku, Rencēnu, Jērcēnu, Trikātas, Brenguļu un Kauguru pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Andrupe, Badupīte, Lielupe, Mellupe, Varīte.

#### Ezeri
Āžkalna ezers, Ezeris.
### Dabas objekti
* Rietekļa paeglis ir dižākais parastais kadiķis Latvijā.

## Vēsture
Valmieras pagasts izveidots 1894. gadā, apvienojot Valmieras apriņķa Valmiermuižas un Valmieras mācītāja muižas pagastus. 1906. gadā daļa teritorijas (Oliņu novads) tika pievienots Trikātas pagastam. 1935. gadā Valmieras pagasta platība bija 144,4 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Valmieras un Ausekļa ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1958. gadā Valmieras rajona Valmieras ciemam pievienoja daļu Ausekļa ciema. 1967. gadā daļu Valmieras ciema teritorijas pievienoja Rencēnu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Valmieras pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva reorganizētajā Burtnieku novadā. 2021. gadā Burtnieku novadu iekļāva Valmieras novadā.

### Pieminekļi
* Sīmanēnu Svētozols - kulta vieta, smagi cietis vētrā 2019. gadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Valmiermuiža]]** (pagasta centrs), Rūpnieki, Jeri, Pilāti, Sipi.

### Ievērojamas personības
* Anna Ābele (1881—1975),  latviešu valodniece. Latviešu eksperimentālās fonētikas pamatlicēja.
* Pēteris Ābele (1893—1986), latviešu ginekologs, Latvijas Universitātes docents. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Das Schwarze Korps

***Das Schwarze Korps*** (no vācu valodas — 'Melnais korpuss') bija *[[Schutzstaffel]]* (SS) oficiālais laikraksts.

Šis laikraksts iznāca katras nedēļas trešdienā un tika izplatīts SS biedriem par velti. Laikraksts bija naidīgs pret daudzām grupām un bieži tika publicēti raksti, kas nosodīja katoļu baznīcu, ebrejus, komunismu, brīvmūrniecību un citus. Katram SS biedram bija vēlams lasīt šo laikrakstu. Par *Das Schwarze Korps* izdošanu atbildēja Makss Āmanns. Laikraksta drukāšana notika Franca Ehera izdevniecībā. Galvenais redaktors bija SS štandartenfīrers Gunters d'Alkens (). Pirmais numurs iznāca 1935. gada 6. martā 70 000 eksemplāru tirāžā. Tā paša gada novembrī tā tirāža sasniedza jau 200 tūkstošus eksemplārus, bet 1944. gadā — 750 tūkstošus. *Das Schwarze Korps* pēdējais numurs iznāca 1945. gada 29. martā.

## Ārējās saites
* Karikatūras no ''Das Schwarze Korps''  .

## Atsauces
Vecates pagasts

**Vecates pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām, Burtnieka ezera ziemeļu krastā. Robežojas ar sava novada Burtnieku, Jeru, Matīšu, Skaņkalnes, Mazsalacas un Sēļu pagastiem, kā arī Limbažu novada Braslavas pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Mellupīte, Mugurupe, Pēkšenupīte, Rozas upe, Rūja, Seda, Vecupīte.

#### Ezeri
Ķiruma ezers, Rebeles ezers, Žērbeles ezers.

## Vēsture
1935. gadā Vecates pagasta platība bija 42,6 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Vecates ciema padomi, ko gan 1947. gadā likvidēja, bet atjaunoja 1949. gadā līdz ar pagasta likvidēšanu. 1954. gadā Vecates ciemam pievienoja daļu Ziemeļu ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2006. gadā Vecates pagasts apvienojās ar Matīšu pagastu, izveidojot Burtnieku novadu. 2021. gadā Burtnieku novadu iekļāva Valmieras novadā.

Tagadējā Vecates pagasta teritorijā atradušās vairākas muižas. Salacas kreisajā krastā pie iztekas no Burtnieka ezera kopš 16. gadsimta atrodas Vecates muiža (*Alt-Ottenhof*). Muižas dzīvojamā ēka bija saglabājusies līdz 20. gadsimta 60. gadiem; tajā bijis iekārtots klubs. Pašreiz muižas vietā palikuši tikai pagrabi un drupas, bet ir sakopts parks.

Par Košķeles muižu (*Ostrominsky* jeb *Osthof*) pirmās ziņas ir no 1585. gada. 1930. gados tajā ierīkota valsts zirgaudzētava, bet padomju laikā muiža bija saimniecības “Austrumi” centrs; muižas ēkā tika izvietota skola, klubs, bibliotēka. Pašreiz privatizētās muižas ēkas ir pussabrukušas, bez jumtiem, guļbūves klēts aizvesta. Mājas Košķelē gar ceļa abām malām būvējuši vācu karagūstekņi, tajās apmetās galvenokārt viesstrādnieki no Ukrainas. Muižas saimniecības ēkas tika paplašinātas un pārbūvētas, nerēķinoties ar vēsturiskās apbūves estētiskajām vērtībām. Guļbaļķu klēts tika izmantota kā ķimikāliju noliktava, bet gateris tika iebūvēts pašā parka vidū. Izzūdot šīs vietas funkcijai — lauksaimnieciskajai lielražošanai — strauji samazinājies iedzīvotāju skaits, likvidēta bibliotēka, veikals, bērnudārzs, muižas ēkas izdemolētas. Lielākā daļa no atlikušajām apdzīvotajām mājām ir nolaistas, nesakoptas.

Valdeķu pils, kas celta 1896. gadā kā Ķošķeles muižas īpašnieka barona Vulfa vasaras rezidence, bijusi ļoti grezna, ekstravaganta celtne ar plašām stiklotām lodžijām, erkeriem, skārda jumtu un smailiem tornīšiem — vienīgā tāda apjoma un apdares koka pils Latvijā. Padomju laikā pilī iekārtota sarīkojumu zāle un lopkopēju dzīvokļi. Pamazām pils nokurināta malkā, līdz 2000. gadā galīgi sagrauta.

### Pieminekļi
* Kaulēnkalna apmetne
* Riņņukalna apmetne un Upurakmens - kulta vieta
* Zvejnieku apmetne I, II un senkapi
* Dārziņu senkapi
* Tūteres ozola vieta - kulta vieta 

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Vecate]]** (pagasta centrs), Košķele, Rūdekas, Rimeikas.
### Ievērojamas personības
* Kārlis Morics Lejiņš (1858—1920), latviešu ārsts, pirmais Latviešu ārstu biedrības priekšsēdētājs (1902—1903).

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Völkischer Beobachter

***Völkischer Beobachter*** () bija Nacionālsociālistiskās vācu strādnieku partijas oficiālais laikraksts no 1920. līdz 1945. gadam. Sākotnēji tas iznāca reizi nedēļa, bet kopš 1923. gada 8. februāra katru dienu. Divdesmit piecus gadus šis laikraksts bija Nacionālsociālistiskā Vācu Strādnieku Partijas oficiālā viedokļa paudējs.

*[[Nacionālsociālisms|Nacionālsociālistiskās]] kustības kaujas orgāns par Lielvāciju* () radās no nacionālistiska piepilsētas laikraksta *Minhenes Apskatnieks* (), kas bija pārgājis Thule biedrības īpašumā pēc tam, kad tās iepriekšējais izdevējs, Francs Zers, 1918. gada 22. jūnijā nomira. Rūdolfs fon Zebotendorfs par 5000 impērijas markām iegādājās laikraksta izdošanas licenci no Franca Zera atraitnes Ketas Birbaumeras. 1918. gada jūlijā Zebotendorfs pārņēma avīzes vadīšanu savās rokās. Sākotnēji avīze tika izdota ar veco nosaukumu, bet ar apakšnosaukumu *Sporta avīze*.

1918. gada augustā avīze ieguva nosaukumu *Völkischer Beobachter*. Thule biedrībai piederēja visas tiesības uz *Völkischer Beobachter* līdz 1921. gada 16. novembrim, kad ar Minhenes reģistrācijas tiesas lēmumu visas tiesības tika nodotas Ādolfam Hitleram. 1921. gadā Hitlers par 100 000 markām skaidrā izpirka *Völkischer Beobachter* no sava ordeņa maģistra Zebotendorfa. Dītrihs Ekarts kopš 1920. gada bija pirmais šī laikraksta galvenais redaktors. Viņa pēctecis šajā amatā bija Vilhelms Veiss. Sākotnēji laikraksta tirāža sastādīja apmēram 8 000 eksemplāru, bet līdz 1923. gadam tas pieauga jau līdz 25 000 eksemplāriem. Par iemeslu tam acīmredzot kalpoja Rūras reģiona okupācija. Šajā gadā par *Völkischer Beobachter* redaktoru kļuva Alfrēds Rozenbergs. Pēc NSVSP aizlieguma 1923. gada 9. novembrī, kas sekoja pēc neveiksmīgā Alus puča, avīzes darbība uz laiku tika apturēta.

1925. gadā, kad februārī tika atjaunota Nacionālsociālistiskās Vācu Strādnieku Partijas darbība, arī avīze atsāka savu darbību. Pirmo reizi *Völkischer Beobachter* iznāca kā Berlīnes laikraksts 1929. gada 1. janvārī. Tobrīd avīzes tirāža auga ļoti strauji, jo arvien vairāk pieauga pašas NSVSP popularitāte. 1931. gadā tirāža sasniedza jau 120 000 eksemplārus, bet 1944. gadā jau 1,7 miljonus.

Dažas dienas pirms Trešā reiha kapitulācijas, 1945. gada aprīļa beigās, *Völkischer Beobachter* izbeidza savu pastāvēšanu.

## Ārējās saites
* Der Völkische Beobachter 
* Völkischer Beobachter vēsture
Divkauja

[thumb|250px|[Ežēns Delakruā|Ežēna Delakruā 1824. gada glezna „Bruņinieku divkauja”]]
**Divkauja** jeb **duelis** (no , kas savukārt no  — 'kauja divatā') ir sadursme starp diviem cilvēkiem, kuras dalībnieki cīnās par savu godu, lai atriebtos, atbildei uz apvainojumu vai citu nodomu vadīti. Mūsdienās šis termins tiek attiecināts arī uz gaisa kauju starp diviem iznīcinātāju pilotiem. Divkaujās abiem cilvēkiem ir vienāds apbruņojums.
European Hit Radio Top 100 (2009)

[thumb|200px|[Lady Gaga singla "Poker Face" vāka noformējums. Singls pirmo vietu ieņēma 8 nedēļas.]]

Šis ir European Hit Radio 2009. gada noslēguma Top 100. Tops tika atskaņots radiostacijā European Hit Radio piektdien, 2010. gada 1. janvārī plkst. 14:00 ar atkārtojumu svētdien, 2010. gada 3. janvārī plkst. 11:00. Topu vadīja raidījuma vadītājs Roberts Lejasmeijers.

## Top 100 sastādīšanas princips
European Hit Radio Top 100 tiek sastādīts pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas, ik nedēļu, tiek apkopoti Top 40. Topa veidošanas procesā piedalās visas dziesmas, kas kaut reizi ir pabijušas Top 40 sarakstā. No visām vidēji 250 līdz 280 gada laikā Top 40 iekļuvušajām dziesmām, tiek noteiktas populārākās 100.

Katrai dziesmai, kas kaut reizi ir iekļuvusi Top 40, tiek piešķirts punktu skaits, atkarībā no dziesmas atrašanās vietas topā. Piemēram, ja dziesma iknedēļas Top 40 ieņem 1. vietu, tad dziesmai tiek pieskaitīts 1 punkts, ja dziesma ieņem 12. vietu, tad 12 punkti, ja 37. vietu, tad 37 punkti un tā tālāk. Nedēļās, kurās dziesma nav iekļuvusi Top 40 populārāko dziesmu sarakstā, dziesmai tiek pieskaitīts 41 punkts. Veidojot Top 100, visi punkti tiek skaitīti kopā un augstāko vietu iegūst dziesma ar vismazāko punktu skaitu. Ja vairākām dziesmām ir vienāds punktu skaits, tad augstākā vietā nonāk tā dziesma, kurai ir bijusi augstākā vieta Top 40, tad nākamā augstākā vieta un tā tālāk.

## Top 100 dziesmu saraksts

[thumb|200px|[David Guetta un Akon singla "Sexy Bitch" vāka noformējums. Singls pirmo vietu ieņēma 11 nedēļas.]]

### Piezīmes
**N** — nedēļas Top 40, **Av** — augstākā vieta Top 40, **NAv** — nedēļas augstākajā vietā

## Skatīt arī
* European Hit Radio
* European Hit Radio Top 40
* European Hit Radio Top 40 Nr. 1 (2009)

## Ārējās saites
Sinovīts

**Sinovīts** (no  - locītavas šķidrums) ir locītavas somiņas sinoviālas membrānas iekaisums. 

Locītavas somiņas sinoviālā membrāna ir plāna, tā izdala sinoviju (sinoviālo šķidrumu), kas samitrina locītavu virsmas un tādēļ kopā ar skrimsli samazina berzi.

Iekaisuma rezultātā notiek sinoviālā šķidruma uzkrāšanās locītavas dobumā, kas rada locītavas pietūkumu un sāpes, īpaši kustību laikā. Šāda locītava taustot ir karsta.

## Izraisītāji
Sinovīts var rasties dažādu slimību gadījumos:
* trauma
* osteoartrīts
* infekcijas (virālas, bakteriālas, tuberkuloze)
* autoimūnas slimības (piemēram, reimatoīdais artrīts, sistēmas sarkanā vilkēde, spondilartropātija u.c.)
* podagra, pseidopodagra
* hemofilija u.c.

## Pazīmes
Sinovīta rezultātā locītava kļūst pietūkusi, sāpīga, karsta. Ja cēlonis ir bakteriāla infekcija, tad locītava var būt arī apsārtusi. Novēro kustību ierobežojumus bojātajās locītavās.

## Izmeklēšana
Lai noteiktu sinovīta izraisītāju, var būt nepieciešama locītavas šķidruma izmeklēšana (īpaši podagras, pseidopodagras, bakteriālas infekcijas gadījumā).

Var būt noderīga arī locītavu ultrasonogrāfija un/vai magnētiskā rezonanse.

## Ārstēšana
Sinovīta simptomus var ārstēt ar pretiekaisuma zālēm, piemēram, nesteroīdajiem pretiekaisuma līdzekļiem (NSPL). Simptomus var atvieglot arī aukstuma aplikācijas.

Specifiska ārstēšana ir atkarīga no sinovīta pamatcēloņa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Synovitis 
* The Cause of Knee Pain: Step-By-Step
Zvidzeme.lv

**zvidzeme.lv** bija Vidzemes novadu interneta portāls, kas lasītājiem sniedza ieskatu par dzīvi, Valkas, Valmieras, Cēsu, Alūksnes un citos Vidzemes novados. Portālā bija pieejamas vairākas sadaļas - kultūras dzīve,izglītības ziņas, sporta ziņas, ekomomikas procesi, novadu jaunumi, video faili u.c.

Portāla satura vadības sistēmu nodrošināja atvērtā koda CMS Wordpress. Portāls zvidzeme.lv tika izveidots 2009. gada 1. jūnijā.

## Ārējās saites
* Vidzemes novadu portāls
Krieg

***Krieg*** ir vācu industriālā roka grupas KMFDM remiksu albums, kas sastāv no remiksētām grupas 2009. gada albuma Blitz dziesmu versijām. Albums tika izdots .

## Dziesmu saraksts

## Ārējās saites

* KMFDM oficiālā mājaslapa
LaFee

**Kristīna Kleina** labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu **LaFee** (, dzimusi  Āhenē, Vācijā) ir vācu dziedātāja, dziesmu autore, savus ierakstus pasaulē pārdevusi vairāk nekā 1 miljonos kopiju.

## Diskogrāfija
### Albumi

### Dziesmu izlases

### Singli

### DVD
* : *Secret LIVE* (zelts Vācijā)
* : *LaFee erst recht*
* : *Wer bin ich – Ein ungeschminktes Märchen*

### Mūzikas video

## Atsauces

## Ārējās saites

 
* LaFee oficiālā mājaslapa 
* EMI profils 
* Musicbrainz profils
Kālija sulfīds

**Kālija sulfīds**, K2S ir kālija un sēra binārais savienojums, ko var uzskatīt arī par sērūdeņražskābes sāli. Tā ir cieta viela, kas reaģē ar ūdeni, veidojot sērūdeņradi. 

Kālija sulfīdu var iegūt, kālijam reaģējot ar sēru, vēl kālija sulfīds veidojas, degot melnajam pulverim. Cietajām daļiņām, kas veidojas sadegšanas rezultātā, reaģējot ar ūdeni, veidojas sērūdeņradis ar nepatīkamu smaku. Degot sastāviem ar nepietiekamu oglekļa saturu, veidojas vairāk kālija sulfīda.

## Skatīt arī
* Sēra aknas
Durbes pagasts

**Durbes pagasts** ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām tā vidienē Durbes ezera austrumu krastā. Robežojas ar sava novada Tadaiķu, Dunalkas, Vecpils, Bunkas pagastiem un Durbes pilsētu. Pagasta centrs ir Durbes pilsēta, kas atrodas ārpus pagasta robežām. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Kalējupīte, Lāņupe, Plūģupīte, Rasūte, Trumpe.

#### Ezeri
Durbes ezers

## Vēsture
Mūsdienu Durbes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Ligutes muiža (*Gut Ligutten*, Līguti), Padones muiža (*Gut Padohnen*).

1935. gadā Durbes pagasta platība bija 64,8 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Durbes un Padones ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Durbes ciemam pievienoja Padones ciemu, bet 1956. gadā Durbes ciemu reorganizēja par **Durbes pilsētas lauku teritoriju**. 2000. gadā Durbes pilsēta ar lauku teritoriju apvienojās ar Tadaiķu pagastu, izveidojot Durbes novadu. 2009. gada administratīvi teritoriālajā reformā Durbes lauku teritorija tika izdalīta par atsevišķu administratīvo teritoriju novada sastāvā, bet 2010. gada sākumā pārdēvēta par Durbes pagastu. 2021. gadā Durbes novadu iekļāva Dienvidkurzemes novadā.

### Pieminekļi
* Šilderu Elkas kalns - nocietināta senvieta
* Dižprāmu un Dīru senkapi

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
ar Durbes pilsētu, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Līguti, Prāmciems, Krupmuiža, Padones skola.

### Ievērojamas personības
* Jēkabs Alksnis (1870—1957), ķirurgs, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors (1924–1944), Rīgas pilsētas 2. slimnīcas direktors (1930-1931), aktīvs sabiedrisks darbinieks. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.
* Oto Kārkliņš (1884–1939/1942), latviešu marksists un revolucionārs. Vidzemes Zemes padomes valdes priekšsēdis (1917), Latvijas strādnieku, kareivju un bezzemnieku deputātu padomes izpildkomitejas (Iskolata) pirmais priekšēdis (1917), LSPR Komisāru padomes priekšsēdētāja biedrs (1919).

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Adhēzija

thumb|235px|Rasas pilieni turas uz lapām adhēzijas dēļ
**Adhēzija** ( — ‘pielipšana’) ir starpmolekulāra saistība starp kontaktā esošām dažādu cietu vai šķidru vielu virsmām. Adhēzija nosaka ķermeņu salipšanu un tā rodas vielu molekulu mijiedarbības rezultātā — van der Vālsa spēka, polārās mijiedarbības, savstarpējas difūzijas, dažkārt arī ķīmisko saišu veidošanās dēļ. Dažkārt adhēzija var izrādīties spēcīgāka nekā kohēzija (saistība viendabīga ķermeņa iekšienē) — tādos gadījumos, atraujot adhezīvi saistītās (salīmētās) virsmas, tiek sarauts mazāk izturīgais ķermenis, nevis salipšanas vieta.

## Skatīt arī
* Kohēzija
* Līme

## Ārējās saites
Kopa (nozīmju atdalīšana)

Ar vārdu **kopa** saprot dažādu atsevišķu objektu apvienojumu vienā veselumā:
* matemātikā kopas un to īpašības pēta kopu teorija,
* astronomijā ar jēdzienu **kopa** saprot zvaigžņu kopu,
* folkloristikā - folkloras ansambli, t.i., dziesmu vai deju kopu.

Bez tam **kopa** var būt:
* no aprites izgājis grieķu alfabēta burts — kopa,
* Raimons Kopa — franču futbolists.
Apologize (dziesma)

"**Apologize**" ir grupas OneRepublic solista Raiena Tedera sarakstīta dziesma, kura tika iekļauta viņu 2007. gada debijas albumā "Dreaming Out Loud". Pēc grupas MySpace lapas teiktā, ideja dziesma radusies pēc vairākām neveiksmīgām attiecībām. Dziesmai piederēja rekords kā visvairāk atskaņota dziesma Ziemeļamerikas Top 40, atskaņojot dziesmu 10,331 reizi nedēļā. Tomēr vēlāk Leona Lūisa uzstādīja jaunu rekordu ar savu singlu "Bleeding Love", kuru sarakstīt palīdzēja pats Raiens Teders.

Dziesma bija ļoti veiksmīga visā pasaulē, sasniedzot pirmo vietu sešpadsmit valstīs, kā Austrālija, Austrija, Vācija, Itālija, Jaunzēlande, Zviedrija, Ēģipte, Turcija un Nīderlande. Dziesma pat uzturējās Billboard Pop 100 topa pirmajā astoņas nedēļas pēc kārtas. Dziesmas sasniedza ASV un Apvienotās Karalistes top trīs, un turējās Kanādas topa pirmajā trīspadsmit nedēļās. "Apologize" ieguva 50. vietu Billboard topa visu laiku labāko dziesmu top 100, kas ticis sastādīs no singlu topa, no 1958. gada augusta līdz 2008. gada jūlijam. Dziesma pavadīja 25 nedēļas pēc kārtas ASV top desmit, pirmo reizi kopš 1999. gada, kad to izdarīja Santana ar singlu "Smooth", kad top desmit uzturējās 30 nedēļas. Līdz šim brīdim dziesma ir pārdota vairāk, kā 4,270,000 digitālās kopijās ASV. Tā tika nosaukta par desmitgades desmito labāko dziesmu, Billboard Hot 100 Songs of the Decade topā.

## Remiksētā versija

2007. gadā tika izdota singla "Apologize" remiksēta versija, kuru producēja Gregs Vells un Timbaland. Remiksēta versija tika iekļauta Timbaland, otrajā studijas albumā Timbaland Presents Shock Value. Remiksētajā versijā Timbaland pievienoja bungu skaņas, jaunus vokālus un R&B stila pantu, kuru viņš veidoja ar auto-tune palīdzību.

"Apologize" remikss kļuva ļoti populārs, kļūstot par Shock Value trešo neoficiālo singlu. Tas sasniedza diezgan lielu atskaņošanas daudzumu ASV, padarot oriģinālo versiju vēl veiksmīgāku ASV topos. Remiksētā "Apologize" versija arī iekļuva ASV R&B Topa 87. vietā, un vēlāk pakapās uz 60. pozīciju. Dziesma ir iekļauta OneRepublic debijas albumā, kā papildu dziesma. Interneta mūzikas veikalā iTunes, "Apologize" ir kļuvis par Timbaland populārāko singlu līdz šim brīdim, un ir sasniedzis 30. vietu jebkad visvairāk lejuplādēto dziesmu topā. Tas ir kļuvis par visvairāk pārdoto singlu dekāde, aiz sevis atstājot "Bleeding Love".

## Dziesmu saraksts
### CD singls
# "Apologize (Remix)" (Radio edit)
# "Apologize (Remix)" (Album version)
# "Give It to Me" (Laugh at 'Em Remix)

### Eirops CD singls
# "Apologize (Remix)" (Radio edit)
# "Apologize" (Album version)
# "The Way I Are" (OneRepublic remix) 
# "Apologize (Remix)" (Video)

### Apvienotās Karalistes CD singls
# "Apologize (Remix)" (Album version)
# "Give It to Me" (Laugh at 'Em Remix) (Radio edit)

### Australijas CD singls
# "Apologize" (Timbaland presents OneRepublic) - 3:06
# "Apologize" (OneRepublic Version) - 3:27

## Izdošanas vēsture

## Topu pozīcijas

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
*
Maarja

**Maarja** var būt:

* Mārja-Līsa Ilusa — 1980. gadā dzimusi igauņu mūziķe
* Mārja Kivi — 1986. gadā dzimusi igauņu mūziķe
Tadaiķu pagasts

**Tadaiķu pagasts** ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Durbes pilsētu un Dunalkas, Durbes, Bunkas, Gaviezes, Grobiņas un Medzes pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes

* Kazupe (upe)
* Durbe (upe)
* Aistere (upe)

#### Ezeri
Durbes ezers

## Vēsture
Mūsdienu Tadaiķu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Aizteres muiža (*Gut Aistern*, Aisteres muiža), Altovītes muiža (*Gut Altowit*), Lieģu muiža (*Gut Leegen*), Vārves muiža (*Gut Warwen*, Vārve).

1935. gadā Tadaiķu pagasta platība 60,7 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Tadaiķu un Vārtājas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Tadaiķu ciemam pievienoja Vārtājas ciemu, 1968. gadā - daļu Tāšu ciema. 1977. gadā daļu Tadaiķu ciema teritorijas ar Tadaiķiem atdeva Bunkas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2000. gadā Tadaiķu pagasts apvienojās ar Durbes pilsētu un tās lauku teritoriju, izveidojot Durbes novadu. Pēc 2009. gada administratīvās reformas pagasts tika izdalīts atsevišķā administratīvā teritorijā novada sastāvā. 2021. gadā Durbes novadu iekļāva jaunajā Dienvidkurzemes novadā.

Cauri pagastam veda 1900. gadā atklātā šaursliežu Liepājas—Aizputes dzelzceļa līnija ar stacijām "Durbe" (vēlāk "Lieģi") un "Aistere", kas slēgta 1964. gadā.

### Pieminekļi
* Brenču senkapi

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Lieģi]]** (pagasta centrs; vēsturiskais pagasta centrs Tadaiķi atrodas Bunkas pagastā), Vārve, Šukteri, Aistere, Aisteres muiža.

### Ievērojamas personības
* Indra Briķe (1957) — aktrise.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Release (Timbaland dziesma)

***Release*** ir amerikāņu repera un producenta *[[Timbaland]]* dziesma. Tajā piedalās arī Džastins Timberleiks, un tā ir no *Timbaland* 2007. gada albuma *[[Timbaland Presents Shock Value]]*.

Kaut arī dziesma nekad netika izdota kā singls, tā ciparu lejupielāžu dēļ tomēr iekļuva *[[Billboard]] Hot 100* topa 91. vietā. Pirms piektā singla izdošanas *Timbaland* savā mājaslapā izveidoja aptauju, lai fani balso kuru dziesmu izdot kā piekto singlu. Aptaujā piedalījās četras dziesmas - *Release*, *[[Scream (Timbaland dziesma)|Scream]]*, *Miscommunication* un *One and Only*. Dziesma no vairāk nekā 5000 balsīm ieguva tikai 21%.

Dziesma ir iekļauta videospēles *[[Madden NFL 08]]* skaņas celiņā.

*Release* tika digitāli izdots Portugālē.

## Vietas topos

## Piezīmes un atsauces
Audi

[thumb|300px|Cilvēka [Vairogdziedzeris|vairogdziedzera audi (1 — folikula, 2 — epitēlijs, 3 — endotēlijs.]]
**Audi** ir šūnu un starpšūnu vielas kopums ar kopīgu izcelsmi, līdzīgu uzbūvi, kuras organismā veic vienādas funkcijas. Audus iedala specializētajos audos (augiem: segaudi, balstaudi, vadaudi un citi) un veidotājaudos (augiem: meristēmas). Audi ir sastopami tikai daudzšūnu eikariotos. Dzīvo organismu audu uzbūvi pētī histoloģija. Dažādi mijiedarbojošos audu kopumi veido orgānus.

Cilvēka un dzīvnieku organismos esošie audi

* Epitēlijaudi
* Saistaudi
** Šķidrie audi
*** Asinis
*** Limfa
** Irdenie audi
*** Skrimšļaudi
*** Taukaudi
** Cietie audi
*** Kaulaudi
** Blīvie audi
* Nervu audi
* Muskuļaudi

Augu organismu audu veidi:
* Veidotājaudi jeb meristēmas
** Galotnes meristēma
** Iestarpinātā meristēma
** Sānu meristēma
* Specializētie audi
** Segaudi
** Pamataudi jeb parenhīma
*** Asimilētājaudi
*** Uzkrājējaudi
*** Vēdinātājaudi jeb aerenhīma
** Balstaudi jeb mehāniskie audi
*** Kolenhīma
*** Sklerenhīma
** Vadaudi
*** Traheīdas
*** Elpvadi
*** Sietstobri
*** Pavadītājšūnas

## Ārējās saites

* Audu un orgānu vispārīgs raksturojums
Jersika

**Jersika** var būt:
* Jersika — viduslaiku feodāls valstisks veidojums Latgalē;
* Jersikas pilskalns, pilskalns Jersikas pagastā;
* Jersika — apdzīvota vieta Līvānu novada Jersikas pagastā;
* Jersika — dzelzceļa stacija līnijā Krustpils—Daugavpils.

## Skatīt arī
* Jersikas sala
* Jersikas pagasts
* Jersikas iela
* Jersikas miera līgums
* Jersikas evaņģēlijs