open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gordejevkas rajons

**Gordejevkas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala rietumos. Tas robežojas ar Krasnaja Goras rajonu rietumos, Novozibkovas un Kļincu rajoniem dienvidos, Suražas rajonu austrumos un ar Baltkrievijas Mogiļevas apgabalu ziemeļos.

Rajona administratīvais centrs ir Gordejevka. Galvenā upe ir Ipute.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Gordejevkas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.—1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

1963.—1985. gados Gordejevkas rajons bija pagaidām likvidēts (sadalīts starp Kļincu un Krasnaja Goras rajoniem).

Kopš Čornobiļas AES katastrofas (1986) radiācijas fons rajonā ir ievērojami palielināts.

## Administratīvais iedalījums

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Gordejevkas rajonā ir 7 lauku pašvaldības:
* Gļinovskas lauku pašvaldība;
* Gordejevskas lauku pašvaldība;
* Mirninskas lauku pašvaldība;
* Petrovobudskas lauku pašvaldība;
* Rudņevorobjovskas lauku pašvaldība;
* Tvorišinskas lauku pašvaldība;
* Unošejevskas lauku pašvaldība.

Rajona 66 apdzīvotajās vietās dzīvo 11 750 cilvēki, no tiem aptuveni 56% ir darbspējas vecumā.

Gorodejevka atrodas 35 kilometru attālumā no tuvākās dzelzceļa stacijas Kļincu pilsētā.
Kļimovas rajons

**Kļimovas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala dienvidrietumos. Tas robežojas ar Gomeļas apgabalu (Baltkrievija) dienvidrietumos un Čerņihivas apgabalu (Ukraina) dienvidos, kā arī ar Zlinkas rajonu rietumos, Novozibkovas rajonu ziemeļrietumos, Kļincu rajonu ziemeļos un Starodubas rajonu austrumos.

Rajona administratīvais centrs ir Kļimova. Galvenā upe ir Snova (pie robežas ar Ukrainu).

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Kļimovas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

1944.—1956. gados no Kļimovas rajona bija atdalīts patstāvīgs Čuroviču rajons.

Kopš Čornobiļas AES katastrofas (1986) radiācijas fons rajonā ir ievērojami palielināts.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Kļimovas rajonā ir 1 pilsētas pašvaldība un 14 lauku pašvaldības.

## Ārējās saites
Kļincu rajons

** Kļincu rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala rietumos. Tas robežojas ar Gordejevkas rajonu ziemeļrietumos, Suražas rajonu ziemeļaustrumos, Uņečas rajonu austrumos, Starodubas rajonu dienvidaustrumos, Kļimovas rajonu dienvidos un Novozibkovas rajonu dienvidrietumos.

Rajona administratīvais centrs ir Kļinci (neiekļaujoties to sastāvā). Galvenās upes ir Ipute (rajona ziemeļrietumos) un tās kreisā pieteka Uņeča. Ievērojamu daļu rajona platības aizņem meži.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Kļincu rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Kopš Čornobiļas AES katastrofas (1986) radiācijas fons rajonā ir ievērojami palielināts.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Kļincu rajonā ir 9 lauku pašvaldības.

----
Komariču rajons

**Komariču rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala dienvidaustrumos. Tas robežojas ar Orlas un Kurskas apgabaliem austrumos, ar Brasovas rajonu ziemeļos, Suzemkas rajonu rietumos un
Sevskas rajonu dienvidos.

Rajona administratīvais centrs ir Komariči. Galvenās upes ir Nerusa (rajona ziemeļu robežā) un tās kreisa pieteka Usoža.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Komariču rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Otrā pasaules kara gados, vācu okupācijas laikā, rajons bija Lokotas pašvaldības apvidus sastāvā.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Komariču rajonā ir 1 pilsētas pašvaldība un 7 lauku pašvaldības.

----
Kļetņas rajons

**Kļetņas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala ziemeļrietumos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabalu (Baltkrievija) un ar Smoļenskas apgabalu ziemeļrietumos, ar Dubrovkas rajonu ziemeļos, Žukovkas un Žirjatinas rajoniem austrumos, ar Počepas rajonu dienvidos, Mgļinas rajonu dienvidrietumos un Suražas rajonu rietumos.

Rajona administratīvais centrs ir Kļetņa. Galvenās upes ir Ipute (rajona rietumos), tās kreisā pieteka Nadva un vairākas Nadvas pietekas. Apmēram 80% no rajona platības aizņem meži.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Kļetņas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Otrā pasaules kara gados Kļetņas rajons kļuva par svarīgu partizānu centru, kur mežos rīkojušās 6 partizānu brigādes.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma Kļetņas rajonā ir 1 pilsētas pašvaldība un 5 lauku pašvaldības.

## Atsauces
Mgļinas rajons

**Mgļinas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala centrālajā daļā. Tas robežojas ar Suražas rajonu rietumos, Kļetņas rajonu ziemeļaustrumos, Počepas rajonu dienvidaustrumos un Uņečas rajonu dienvidos.

Rajona administratīvais centrs ir Mgļina. Galvenās upes ir Ipute (rajona ziemeļrietumos) un tās kreisa pieteka Voronusa.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Mgļinas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Mgļinas rajonā ir 1 pilsētas pašvaldība un 12 lauku pašvaldību.

----
Krasnaja Goras rajons

**Krasnaja Goras rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala ziemeļrietumos. Tas robežojas ar Mogiļevas un Gomeļas apgabaliem (Baltkrievija) ziemeļos un rietumos, kā arī Gordejevkas rajonu austrumos un Novozibkovas rajonu dienvidos.

Rajona administratīvais centrs ir Krasnaja Gora. Galvenā upe ir Besede. Ievērojama daļa no rajona platības aizņemta ar mežiem.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Krasnaja Goras rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Kopš Čornobiļas AES katastrofas (1986) radiācijas fons rajonā ir ievērojami palielināts.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Krasnaja Goras rajonā ir 1 pilsētas pašvaldība un 6 lauku pašvaldības.

----
Karačevas rajons

**Karačevas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala austrumos. Tas robežojas ar Kalugas apgabalu ziemeļos, ar Orlas apgabalu austrumos, ar Brjanskas rajonu ziemeļrietumos un Navļas rajonu dienvidrietumos.

Rajona administratīvais centrs ir Karačeva. Galvenā upe ir Sņežeta.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Karačevas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Karačevas rajonā ir 1 pilsētas pašvaldība un 7 lauku pašvaldības.

----
Navļas rajons

**Navļas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala austrumos. Tas robežojas ar Karačevas rajonu ziemeļaustrumos, Brjanskas rajonu ziemeļos, Vigoņiču un Trubčevskas rajoniem rietumos, Suzemkas un Brasovas rajoniem dienvidos un Orlas apgabalu austrumos.

Navļas rajons ir vislielākais apgabals pēc platības. Tās administratīvais centrs ir Navļa. Rajona galvenās upes ir Desna (rajona rietumu robežā) un tās kreisās pietekas — Navļa un Revna. Apmēram 80% no rajona platības aizņem meži.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Navļas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Otrā pasaules kara gados, vācu okupācijas laikā, rajons bija Lokotas pašvaldības apvidus sastāvā.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Navļas rajonā ir 2 pilsētas pašvaldības un 11 lauku pašvaldību.

----
Pogaras rajons

**Pogaras rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala dienvidos. Tas robežojas ar Starodubas rajonu rietumos, Počepas rajonu ziemeļos, Trubčevskas rajonu austrumos kā arī Čerņihivas un Sumu apgabaliem (Ukraina) dienvidos.

Rajona administratīvais centrs ir Pogara. Galvenā upe ir Sudoste.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Pogaras rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Pogaras rajonā ir 1 pilsētas pašvaldība un 14 lauku pašvaldību.

----
Rogņedinas rajons

**Rogņedinas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala ziemeļos. Tas robežojas ar Dubrovkas rajonu dienvidrietumos, Žukovkas rajonu dienvidos, Djatkovas rajonu austrumos, kā arī Smoļenskas un Kalugas apgabaliem ziemeļos.

Rajona administratīvais centrs ir Rogņedina. Galvenās upes ir Desna un tās pietekas — Snopota un Gabja. Ievērojama daļa no rajona platības aizņemta ar mežiem.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Rogņedinas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

No 1963. līdz 1972. gadam Rogņedinas rajons bija pagaidām likvidēts (pievienots Dubrovkas rajonam).

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Rogņedinas rajonā ir 1 pilsētas pašvaldība un 5 lauku pašvaldības.

----
Starodubas rajons

**Starodubas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala dienvidos. Tas robežojas ar Kļimovas un Kļincu rajoniem rietumos,
Uņečas rajonu ziemeļos, Pogaras rajonu austrumos un Čerņihivas apgabalu (Ukraina) dienvidos.

Rajona administratīvais centrs ir Staroduba (neiekļaujoties to sastāvā).

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Starodubas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Starodubas rajonā ir 10 lauku pašvaldību.

----
Suražas rajons

**Suražas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala ziemeļrietumos. Tas robežojas ar Gordejevkas rajonu rietumos, Kļincu rajonu dienvidrietumos, Uņečas rajonu dienvidos, Mgļinas rajonu austrumos, Kļetņas rajonu ziemeļaustrumos un ar Mogiļevas apgabalu (Baltkrievija) ziemeļos.

Rajona administratīvais centrs ir Suraža. Galvenā upe ir Ipute.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Suražas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Suražas rajonā ir 1 pilsētas pašvaldība un 7 lauku pašvaldības.

----
Suzemkas rajons

**Suzemkas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala dienvidaustrumos. Tas robežojas ar Trubčevskas rajonu rietumos, Navļas rajonu ziemeļos, Brasovas un Komariču rajoniem austrumos, Sevskas rajonu dienvidaustrumos un ar Sumu apgabalu (Ukraina) dienvidrietumos.

Rajona administratīvais centrs ir Suzemka. Galvenās upes ir Nerusa un tās kreisā pieteka Seva. Rajona ziemeļrietumu daļu aizņem meži, tur atrodas valsts rezervāts «Brjanskas mežs».

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Suzemkas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Otrā pasaules kara gados, vācu okupācijas laikā, rajons bija Lokotas pašvaldības apvidus sastāvā.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma Suzemkas rajonā ir 2 pilsētas pašvaldības un 5 lauku pašvaldības.

----
Novozibkovas rajons

**Novozibkovas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala rietumos. Tas robežojas ar Krasnaja Goras un Gordejevkas rajoniem ziemeļos, Kļincu rajonu ziemeļaustrumos, Kļimovas rajonu dienvidaustrumos, Zlinkas rajonu dienvidos un ar Gomeļas apgabalu (Baltkrievija) rietumos.

Rajona administratīvais centrs ir Novozibkova (neiekļaujoties to sastāvā). Galvenā upe ir Ipute.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Novozibkovas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Kopš Čornobiļas AES katastrofas (1986) radiācijas fons rajonā ir ievērojami palielināts.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Novozibkovas rajonā ir 8 lauku pašvaldības.

----
Počepas rajons

**Počepas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala centrālajā daļā. Tas robežojas ar Kļetņas un Žirjatinas rajoniem ziemeļos, Vigoņiču rajonu ziemeļaustrumos, Trubčevskas rajonu dienvidaustrumos, Pogaras rajonu dienvidos, Uņečas rajonu rietumos un Mgļinas rajonu ziemeļrietumos.

Rajona administratīvais centrs ir Počepa. Galvenā upe ir Sudoste.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Počepas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Počepas rajonā ir 2 pilsētas pašvaldības un 17 lauku pašvaldību.

## Ievērības cienīgās vietas
* Krasnijroga — vēsturisks ciems, kurā atrodas rakstnieka Alekseja Tolstoja muzejs.

----
Bērzaines pagasts

**Bērzaines pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos, Briedes krastos. Robežojas ar sava novada Dikļu, Zilākalna, Kocēnu, Burtnieku un Matīšu pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
Brenguļupīte, Briede, Ežupīte, Kauliņupīte, Meļļu grāvis, Pinte, Rūņu grāvis, Zilūžu grāvis

#### Ūdenstilpes
Baļļas dzirnavezers, Briedes vecupe, Saules ezers, Zilūža ezers

### Dabas aizsardzība
Gandrīz visa Bērzaines pagasta teritorija ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

## Vēsture
1935. gadā Valmieras apriņķa **Jaunburtnieku pagasta** platība bija 44,2 km² un tajā dzīvoja 733 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Jaunburtnieku un Bērzaines ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1950. gadā Valmieras rajona Bērzaines ciemam pievienoja Jaunburtnieku ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Valmieras (tagad Kocēnu) novadā. 2021. gadā Kocēnu novadā iekļāva Valmieras novadā.

### Kultūras pieminekļi
*Daviņu Lielais akmens
*Daviņu Noriešu kalniņš
*Jaunburtnieku kapsētas senkapi ar krustakmeni
*Purvmaļu senkapi
*Sauliešu senkapi

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Bērzaine (Bērzaines pagasts)|Bērzaine]]** (267 iedz.; pagasta centrs), Vākšēni (35) un Jaunburtnieku skola (30).

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bērzaines pagasts Kocēnu novada mājas lapā
Uņečas rajons

**Uņečas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala centrālajā daļā. Tas robežojas ar Kļincu rajonu rietumos, Suražas rajonu ziemeļrietumos, Mgļinas rajonu ziemeļos, Počepas rajonu austrumos un Starodubas rajonu dienvidos.

Rajona administratīvais centrs ir Uņeča un galvenā upe ir Uņeča. Apmēram puse no rajona platības aizņemta ar mežiem.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Uņečas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Uņečas rajonā ir 1 pilsētas pašvaldība un 8 lauku pašvaldības.

----
Vigoņiču rajons

**Vigoņiču rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala centrālajā daļā. Tas robežojas ar Žirjatinas rajonu ziemeļrietumos, Brjanskas rajonu ziemeļaustrumos, Navļas rajonu dienvidaustrumos, Trubčevskas rajonu dienvidos un Počepas rajonu dienvidrietumos.

Rajona administratīvais centrs ir Vigoņiči. Galvenā upe ir Desna. Ievērojama daļa no rajona platības aizņemta ar mežiem.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Vigoņiču rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

1932.-1939. un 1963.-1977. gados Vigoņiču rajons bija pagaidām likvidēts (sadalīts starp Brjanskas, Trubčevskas un Počepas rajoniem).

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Vigoņiču rajonā ir 1 pilsētas pašvaldība un 9 lauku pašvaldības.

thumb|left|300px|Parks Kokinā, Vigoņiču rajonā.

## Ievērības cienīgās vietas
* Kokina — vēsturiskais ciems, kur atrodas Brjanskas Valsts lauksaimniecības akadēmija.

----
Zlinkas rajons

**Zlinkas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala dienvidrietumos. Tas robežojas ar Kļimovas rajonu dienvidaustrumos, Novozibkovas rajonu ziemeļaustrumos un Gomeļas apgabalu (Baltkrievija) rietumos.

Rajona administratīvais centrs ir Zlinka. Galvenā upe ir Ipute (rajona ziemeļu robežā).

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Zlinkas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Zlinkas rajons ir vismazākais apgabalā pēc platības.

No 1963. līdz 1972. gadam Zlinkas rajons bija pagaidām likvidēts (pievienots Novozibkovas rajonam).

Kopš Čornobiļas AES katastrofas (1986) radiācijas fons rajonā ir ievērojami palielināts.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Zlinkas rajonā ir 2 pilsētas pašvaldības un 4 lauku pašvaldības.

----
Žirjatinas rajons

**Žirjatinas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala centrālajā daļā. Tas robežojas ar Kļetņas rajonu rietumos, Žukovkas rajonu ziemeļos, Brjanskas un Vigoņiču rajoniem austrumos, Počepas rajonu dienvidos.

Rajona administratīvais centrs ir Žirjatina. Galvenā upe ir Sudoste.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Žirjatinas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

1957.-1985. gados Žirjatinas rajons bija pagaidām likvidēts (sadalīts starp Brjanskas, Žukovkas un Počepas rajoniem).

Šodien Žirjatinas rajons ir vismazākais apgabalā pēc iedzīvotāju skaita. Tās sastāvā ir tikai 3 lauku pašvaldības.

----
Žukovkas rajons

**Žukovkas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Krievijā, Brjanskas apgabala ziemeļos. Tas robežojas ar Dubrovkas rajonu rietumos, Rogņedinas rajonu ziemeļos, Kļetņas rajonu dienvidrietumos, Žirjatinas rajonu dienvidos, Brjanskas rajonu dienvidaustrumos un Djatkovas rajonu ziemeļaustrumos.

Rajona administratīvais centrs ir Žukovka. Galvenās upes ir Desna un tās kreisa pieteka Vetma. Apmēram puse no rajona platības aizņemta ar mežiem.

Rajons tika izveidots 1929. gadā. Līdz 1937. gadam Žukovkas rajons bija Rietumu apgabalā, 1937.-1944. gados — Orlas apgabalā, kopš 1944. — Brjanskas apgabalā.

Pēc mūsdienu teritoriālā iedalījuma, Žukovkas rajonā ir 1 pilsētas pašvaldība un 9 lauku pašvaldības.

## Ievērības cienīgās vietas
* Ovstuga — vēsturiskais ciems ar Fjodora Tjutčeva sētu un muzeju.
* Vščiža — sena Krievzemes pilsēta, līdz 1238 g. — kņazistes galvaspilsēta (tagad ciems).

----
Bertāns

**Bertāns** (sieviešu dzimtē Bertāne) ir latgaliešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Dainis Bertāns (1965) — latviešu basketbolists un treneris;
* Dairis Bertāns (1989) — latviešu basketbolists;
* Dāvis Bertāns (1992) — latviešu basketbolists.
Lesters Pīrsons

**Lesters Boulss "Maiks" Pīrsons** (; dzimis , miris ) bija Kanādas politiķis no Kanādas Liberālās partijas un Kanādas 14. premjerministrs no 1963. gada aprīļa līdz 1968. gada aprīlim.

1957. gadā Lesteram Pīrsonam tika piešķirta Nobela miera prēmija par ieguldījumu organizējot ANO iesaistīšanos Suecas krīzes noregulēšanā. Pīrsona valdību laikā Kanādā tika ieviesta medicīniskā aprdrošināšana, studentu kredīti, pensiju plāni, Kanādas ordenis un pašreizējais Kanādas karogs. 1963. gadā tika nodibināta komisija bilingvisma un bikulturālisms, kas rekomendēja oficiālā līmenī paplašināt franču valodas tiesības Kanādā. Šīs izmaiņas valstī, kā arī Pīrsona darbība starptautiskajā politikā, ļauj uzskatīt Pīrsonu par vienu no ietekmīgākajiem kanādiešiem XX gadsimtā.

Līdz 2010. gadam Pīrsona vārdā tika dēvēta Teda Lindsija balva, kuru pasniedz katras sezonas NHL labākajam spēlētājam, pēc līgas spēlētāju asociācijas balsojuma. Tas bija NHL apbalvojums, kas nosaukts kāda politiķa vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Lestera Pīrsona biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Renē Magrits

**Renē Fransuā Gislēns Magrits** (; dzimis , miris ) bija Beļģijas sirreālisma gleznotājs. Viņš kļuva pazīstams ar vairākiem asprātīgiem un ieinteresējošiem darbiem. Magrita radītās mākslas mērķis bija radīt apmulsumu viņa radīto darbu vērotājos par šo vērotāju pašu iepriekš izveidotajiem, šķietami likumsakarīgiem realitātes uztveres priekšnosacījumiem, piespiežot vērotājus būt pārāk jūtīgiem pret apkārtējās vides parādībām.

## Slavenākie darbi
* Sarežģītais krustojums (1926)
* Attēlu nodevība (1928-29)
* Brīvības sākumpunktā (1937)
* Cilvēka bērns (1964)

## Ārējās saites

* ''Foundation Magritte''
* Renē Magrita muzejs Briselē
* ''Artcyclopedia'' profils
Dragon (kosmosa kuģis)

[right|thumb|200px|''Dragon'' makets 2007. gada ''[X Prize Cup*]]
***Dragon*** (no  "[[pūķis]]") ir bezpilota [[kosmosa kuģis]], ko izstrādājis un izgatavojis [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] privātais uzņēmums *SpaceX*. Tā sākotnējais variants paredzēts [[derīgā krava|kravu]] nogādāšanai [[orbitālā stacija|orbitālajā stacijā]] un atpakaļ uz zemi. Pašlaik (2018) notiek darbs pie pilotējamās versijas izstrādes. *Dragon* ir izstrādāts pēc [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] līguma, lai transportētu kravas uz [[Starptautiskā kosmosa stacija|Starptautisko kosmosa staciju]] *Commercial Orbital Transportation Services* programmā.

== Skatīt arī ==
* *Dragon Spacecraft Qualification Unit*
* *Dragon C1*
* *Dragon C2*
* *SpaceX CRS-1''
Tukuma Ernesta Birznieka-Upīša 1. pamatskola

**Tukuma Ernesta Birznieka-Upīša 1. pamatskola** ir viena no pamatizglītības iestādēm Tukumā. Šobrīd skolā mācās vairāk nekā 400 bērnu gadā, tajā darbojas vairāki pulciņi. Skola sadraudzējas ar Bēkes skolu Šēselē (*Scheeßel*), Vācijā, mācoties vācu valodu, skolēni var piedalīties projektā.

## Vēsture
thumb|left|Tukuma ģimnāzija (ap 1930).
1806. gada 30. maijā dibināta Tukuma apriņķa zēnu skola (), kurai blakus darbojās arī zēnu elementārskola. Līdz Pirmā pasaules kara sākumam tika uzceltas vairākas jaunas mūra ēkas un skola ieguva krietni plašākas telpas, pirms kara sākuma šajās ēkās sāka darboties arī Tukuma augstākā tautskola. Kara laikā skolas ēkās neilgi tika izmitinātas Vācijas Impērijas karaspēka vienības, kas gan drīz vien nodeva telpas Tukuma vācu vidusskolai.

Pēc Pirmā pasaules kara skolā mācības atkal notika latviešu valodā. 1920. gados tika veikti vērienīgi būvniecības darbi Tukuma vidusskolas paplašināšanai. No 1926. gada blakus vidusskolai izveidojas arī Tukuma valsts komercskola (no 1935. gada Tukuma Zigfrīda Meierovica valsts komercskola). No 1928. gada Tukuma vidusskola pārtapa par Tukuma ģimnāziju un vēlāk par valsts ģimnāziju.

Pēc Otrā pasaules kara skola atkal kļuva par Tukuma vidusskolu, bet vēlāk par pamatskolu. 1961. gadā tā tika nosaukta rakstnieka Ernesta Birznieka-Upīša vārdā, kurš savulaik mācījies šai skolā.

2006. gada 28. oktobrī skola svinēja savu divsimtgadi, jubilejas pasākumos piedalījās Latvijas Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga.

## Ievērojami skolēni
Skolā mācījušies valodnieks Kārlis Mīlenbahs, gleznotāji Ansis Artums, Emīls Braunbergs, Artūrs Lapiņš un Kārlis Neilis, aktieri Žanis Katlaps un Jānis Zenne, rakstnieki Jānis Plaudis un Arvis Grods, dramaturgs Harijs Gulbis, dzejnieki Imants Ziedonis un Jānis Baltvilks, literāts Krišjānis Bērziņš, politiķis Zigfrīds Anna Meierovics, diplomāts un medicīnas zinātņu doktors Georgs Andrejevs, profesore Līna Birziņa, vēstures zinātņu habilitētais doktors Ojārs Niedre, lauksaimniecības zinātņu doktors Visvaldis Pirksts, akadēmiķis Eduards Liepiņš, lidotājs Romāns Lagzdiņš un citi pazīstami cilvēki.

## Atsauces
Rubene

**Rubene** ir apdzīvota vieta Valmieras novada Kocēnu pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidos pie autoceļa A3 Lielā Anša krastā. Apdzīvotā vieta izveidojusies pēs 2. pasaules kara, kad Rubene bija Kocēnu ciema un kolhoza «Kopsolis» centrs. Ciemā atrodas Rubenes pamatskola, bērnudārza filiāle, pasta nodaļa.

## Vēsture
13. gadsimta sākumā Rubenē atradās pirmā latviešu kristīgā baznīca, kas pieminēta Indriķa hronikā sakarā ar Imeras zemes kristīšanu 1208. gadā. Rubenes draudzē () par priesteri no 1208. gada līdz pat savai nāvei kalpoja hronists Latviešu Indriķis.

Rubenes baznīca sākotnēji bijusi koka ēka, tagadējo izskatu ieguvusi 1739. gadā. Rubenes baznīcas grīdas atjaunošanas laikā 2000. gadā tika atrastas senas kapenes, kas ir visticamākā Latviešu Indriķa apglabāšanas vieta.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Vitriols

thumb|250px|Vara vitriola kristāli
**Vitriols** ir dažu divvērtīgo metālu sulfātu kristālhidrātu sens nosaukums, kas radies no krāsošanai izmantojama auga krāsu mēles (*Isatis tinctoria*) latīniskā nosaukuma *vitrum* . No tā cēlies arī koncentrētas sērskābes vecais nosaukums "vitrioleļļa" jeb "vitriola eļļa". Pazīstamākie vitrioli ir vara vitriols un dzelzs vitriols. Pie vitrioliem pieskaita arī svina sulfātu, kas neveido kristālhidrātus.

## Vitriolu uzskaitījums
* vanādija vitriols (VSO4·7H2O);
* dzelzs vitriols (FeSO4·7H2O);
* kobalta vitriols ­(CoSO4·7H2O);
* vara vitriols ­(CuSO4·5H2O);
* niķeļa vitriols ­(NiSO4·7H2O);
* svina vitriols (PbSO4);
* hroma vitriols (CrSO4·7H2O);
* cinka vitriols (ZnSO4·7H2O);
* mangāna vitriols ­(MnSO4·5H2O).

## Izmantošana
Vitriolus lieto medicīnā, rūpniecībā un lauksaimniecībā.

## Atsauces
Galīcija

**Galīcija** (, , , ) ir vēsturisks novads Austrumeiropā, kura kādreizējās teritorijās šobrīd atrodas Ukrainas Ivanofrankivskas apgabals, Ļvivas apgabals, Ternopiļas apgabals un Polijas Piekarpatu vojevodiste, kā arī lielākā daļa Mazpolijas vojevodistes.

19. gadsimtā un 20. gadsimtā Galīcijā bija spēcīgas nacionālās kustības.

## Vēsture

No 1140. līdz 1199. gadam Galīcijā pastāvēja Kijivas Krievzemē ietilpstošā Galīcijas kņazistē ar galvaspilsētu Galičā. 1199. gadā Galīcijas kņazisti apvienojot ar Volīnijas kņazisti, tika izveidota Galīcijas-Volīnijas kņaziste, kas 13. gadsimta otrajā pusē kļuva par karalisti. 1392. gadā Galīcijas-Volīnijas teritoriju savā starpā sadalīja Polijas un Lietuvas valdnieki.

Pēc Pirmās Polijas dalīšanas (1772) Galīcijas teritorija nokļuva Hābsburgu monarhijas sastāvā esošās Galīcijas un Lodomērijas Karalistes, vēlāk Austrijas Impērijas un Austroungārijas sastāvā. Pēc Pirmās pasaules kara Galīcija tika iekļauta Polijā. 1939. gadā, pēc Polijas okupācijas, ko veica PSRS un Trešais reihs, Galīcijā kopā ar citiem tuvējiem rajoniem tika pievienota PSRS un ietilpa Ukrainas PSR sastāvā. Kara laikā Galīcijā notika savstarpējas cīņas starp ukraiņu un poļu nacionālistiem, kas izvērtās poļu civiliedzīvotāju iznīcināšanā no ukraiņu nacionālistu puses. Pēc Otrā pasaules kara beigām notika poļu izceļošana un izvešana no Ukrainas PSR uz Poliju un ukraiņu pārvietošanās no Polijas uz Ukrainu, bet vēlāk — Polijas drošības iestāžu rīkotās operācijas "Visla" ietvaros, gandrīz visi ukraiņi no Polijas sastāvā esošās Galīcijas daļas tika izsūtīti uz citiem Polijas apgabaliem.


Attēls:Ukraine-Halychyna.png|Galīcijas vēsturiskās teritorijas mūsdienu Ukrainas kartē
Attēls:Kingdom of Galicia Volhynia Rus' Ukraine 1245 1349.jpg|Galīcijas-Volīnijas karaļvalsts teritorija (1245-1349)


## Ārējās saites

* Galīcijas vēsturei veltīta mājaslapa
Vaidavas pagasts

**Vaidavas pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos Gaujas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Kocēnu pagastu un Cēsu novada Stalbes, Raiskuma un Liepas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Brīnumupīte, Danka

**Ezeri:** Anuļu ezers, Briežu ezers, Dzelves ezers, Lielais Bauzis, Rābuta ezers, Vaidavas ezers

## Vēsture
Vaidavas pagasts izveidots 1894. gadā, apvienojot Vaidavas, Veļķu, Podzēnu un Briežu muižu pagastus. 1935. gadā pagasta platība bija 60,6 km² un tajā dzīvoja 983 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Vaidavas un Podzēnu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Vaidavas ciemam pievienoja Podzēnu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vaidavas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kocēnu novadā. 2021. gadā Kocēnu novadu iekļāva Valmieras novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Vaidava (Vaidavas pagasts)|Vaidava]]** (pagasta centrs), Podzēni, Vaidavas muiža, Gaidēni, Caiči, Buliņi, Pricēni.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
FC Nikers

**Futbola centrs "Nikers"** ir Latvijas futbola klubs no Kuldīgas. Klubs pamatā spēlē Latvijas telpu futbola un florbola čempionātos, agrāk – arī klasiskajā futbolā. Līdz 2012. gadam komanda startēja ar nosaukumu **Kuldīgas NSS**, no 2013. līdz 2015. gada — **Kuldīgas NSS/FK Nikers**, bet kopš 2016. gada tās nosaukums ir vienkārši **FC Nikers**. 

## Vēsture
FC Nikers ir izveidojies uz iepriekšējā Kuldīgas futbola kluba Kuldīgas NSS bāzes, kas savukārt bija veidojies kā pēctecis klubiem FK Vulkāns un FK Venta. 2010. gadā Zigmunds Dvarons pievērsās jautājumam, ko jaunajiem Kuldīgas futbolistiem darīt pēc sporta skolas absolvēšanas, jo arī viņa dēls Niklāvs Dvarons spēlēja futbolu. Kopā ar citiem vecākiem tika izveidota biedrība "Es par futbolu". Uz šīs biedrības pamata 2013. gadā tika dibināts FC Nikers. Līdz 2015. gadam futbola klubs Latvijas futbola 2. līgā startēja ar nosaukumu Kuldīgas NSS/FK Nikers, bet kopš 2016. gada futbola kluba nosaukums ir FC Nikers.

2018. gadā par kluba galveno treneri tika piesaistīts Jānis Skābardis. Šajā gadā klubs aizvadīja pēdējo sezonu, spēlējot klasisko futbolu Latvijas futbola 2. līgas Kurzemes/Zemgales zonā. Pēc tam klubs lielāku uzmanību sāka veltīt telpu futbolam. 2023. gadā FC Nikers ieguva Optibet Latvijas Virslīgas bronzas medaļas.

Vairāki no Nikers spēlētājiem ir spēlējuši Kuldīgas šī brīža klasiskā futbola pārstāvju – kluba Kuldīgas FS/Goldingen United – rindās, kurš kopš 2024. gada spēlē 3. līgas Rietumu zonā.

## Iepriekšējie kluba logo


FK Kuldīga.png|Iepriekšējais logo
FC Nikers logo.png|Pašreizējais logo


## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne 
* Facebook lapa
* Latvijas Futbola federācija
Zilākalna pagasts

**Zilākalna pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļu daļā Briedes krastos. Robežojas ar sava novada Dikļu, Bērzaines un Kocēnu pagastiem.

## Daba
Zilākalna pagasta platību aizņem 1840,9 ha meži un krūmāji, 222 ha purvi un 120,1 ha lauksaimniecībā izmantojamās teritorijas.

### Hidrogrāfija
**Ūdensteces:** Briede, Mazbriede, Paktene

**Meži:** Pužas mežs, Andriņu mežs

**Ūdenstilpes:** Zilākalna grantskarjera ūdenskrātuve

**Purvi:** Zažēnu purvs
## Vēsture

20. gadsimta 50. gados Briedes palienē Zažēnu purva kūdras pārstrādei tika uzcelts kūdras fabrikas «Zilaiskalns» ciemats. Ciematam 1961. gadā piešķīra pilsētciemata tiesības un tam tika pievienota Mujānu ciema padomju saimniecības «Tožas» teritoriju, izveidojot **Zilākalna lauku teritoriju**. 1963. gadā Zilākalna pilsētciematam ar lauku teritoriju pievienoja daļu likvidētā Mujānu ciema, bet 1975. gadā daļu teritorijas pievienoja Kocēnu ciemam. 1990. gadā Zilākalna pilsētciematu ar lauku teritoriju reorganizēja par pagastu, atņemot pilsētciemata tiesības. 2009. gadā Zilākalna pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kocēnu novadā. 2021. gadā Kocēnu novadu iekļāva Valmieras novadā.

## Iedzīvotāji

### Apdzīvotās vietas
*Pagastā ir divas apdzīvotas vietas - Zilaiskalns ciema centrs, Kalnķeņži
### Ievērojamas personības
* Zilākalna Marta īstajā vārdā Marta Rācene (1908—1992), tautas dziedniece un medmāsa
* Aivars Irbe (1943—pašlaik), daiļdārznieks, selekcionārs, Latvijas dārzkopju Puķu draugu saieta organizētājs un Turaidas muzejrezervāta Kultūrvides nodaļas vadītājs
## Saimniecība
* Z/S "Zažēni" 4 km attālumā no Zilākalna virzienā uz Dikļiem nodarbojās ar sporta zirgu audzēšanu
* SIA "Klasmann-Deilmann Latvia" Zažēnu purvā nodarbojās ar kūdras pārstrādi un eksportu
* SIA "SILVIKO" ir kokapstrādes uzņēmums 
## Satiksme
**Ceļi:** šoseja V 166 Valmiera - Dikļi - Augstroze (2,5 km garumā), grantceļš Zilaiskalns - P 11 šoseja (6 km garumā)

**Sabiedriskais transports:** nodrošina SIA "VTU" Valmierā ar maršrutu Nr.6663, 5425, 6689.

## Izglītība un kultūra
* J. Neikena Dikļu pamatskolas pirmsskolas izglītības grupas Zilākalnā
* Zilākalna kultūras nams
* Zilākalna pagasta bibliotēka 
* Zilākalna kultūrvēstures un apmeklētāju centrs 

## Atsauces
Tomass Greiss

**Tomass Greiss** (; dzimis ) ir Vācijas hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2020) Greiss spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Detroitas "Red Wings" rindās.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Greiss uzsāka 2003.—04. gada sezonā, kad debitēja Vācijas hokeja līgas kluba Ķelnes "Haie" rindās. Nākamajā sezonā kluba sastāvā viņš aizvadīja astoņas spēles, taču 2005.—06. gada sezonā dalīja spēles laiku uz pusēm ar Oliveru Jonasu.

2006. gada vasarā Greiss pārcēlās uz Ziemeļameriku, 2006.—07. gada sezonu aizvadot Amerikas hokeja līgas kluba Vorčesteras "Sharks" sastāvā. 2007.—08. gada sezonā hokejists aizvadīja savas pirmās trīs spēles arī NHL kluba Sanhosē "Sharks" rindās.

2009.—10. gada sezonā Greiss bija "Sharks" otrais vārtsargs aiz Jevgeņija Nabokova, taču 2010.—11. gada sezonā "Sharks" Greisu nosūtīja uz Zviedrijas Elitsērijas kluba Brynäs IF, kuras sastāvā hokejists aizvadīja visu sezonu. 2011.—12. gada sezonā Greiss bija komandas otrais vārtsargs aiz Anti Niemi muguras.

2013. gada jūlija sākumā Greiss noslēdza viena gada līgumu ar Fīniksas "Coyotes", taču gadu vēlāk pievienojās Pitsburgas "Penguins" rindām. 2015. gada 1. jūlijā noslēdza divu gadu līgumu ar Ņujorkas "Islanders". "Islanders" rindās Greiss spēlēja līdz 2020. gadam, kad pārcēlās uz Detroitas "Red Wings".

Vācijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2006. un 2010. gada olimpiskajās spēlēs un 2017. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Zilaiskalns

**Zilaiskalns** ir lielciems un Valmieras novada Zilākalna pagasta centrs. Veidojies Mujānu ciema teritorijā kā kūdras fabrikas «Zilaiskalns» strādnieku ciemats 20. gadsimta 50. gadu beigās. Nosaukts pēc 700 m uz austrumiem esošā paugura Zilākalna, kas tagad atrodas kaimiņu Kocēnu pagastā. 1961. gadā piešķirts pilsētciemata statuss.

Ar kūdras ieguvi līdzās esošajā Zažēnu purvā nodarbojas SIA «Klasmann-Deilmann Latvia». Ciemā atrodas J. Neikena pamatskola, kultūras nams, feldšeru punkts, aptieka, bibliotēka, pasts, ārējais futbola laukums, autoserviss, senioru nams, tūristu centrs un pārtikas veikali. Netālu esošā zemnieku saimniecība «Zažēni» nodarbojas ar sporta zirgu audzēšanu, bet blakus atrodas SIA «Silviko» kokapstrādes uzņēmums.

Zilākalna «Zažēnos» dzīvojusi leģendāra tautas dziedniece Zilākalna Marta (īstajā vārdā Marta Rācene). Savukārt Zilākalna «Kalnķeņžos» dzimis selekcionārs Aivars Irbe.

Netālu no Zilākalna atrodas bijusī šaursliežu dzelzceļa stacija. Pa bijušo šaursliežu dzelzceļa līnijas Ainaži—Valmiera (85 km) šobrīd ir ierīkots zaļo ceļu maršruts.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Attēlu galerija

Attēls:Zilākalna kultūrvēstures un apmeklētāju centrs.jpg|Zilākalna kultūrvēstures un apmeklētāju centrs
Attēls:Zilaiskalns no mežu uzraudzības torņa.JPG|Zilākalna ciems, skatoties no mežu uzraudzības torņa
Attēls:Zilākalna pagastnams 2002-06-01.jpg|Zilākalna pagastnams 2002. gadā
Attēls:Zilaiskalns 1960.jpg|Zilaiskalns 1960. gados
Attēls:Zilakalna-stacija.jpg|Bijusī Zilākalna šaursliežu dzelzceļa stacija (2023. gadā)


## Atsauces

## Ārējās saites
* Kocēni.lv: Zilākalna kultūrvēstures un apmeklētāju centrs 
* Industrial Heritage.travel: Zilaiskalns Water Tower
Zilaiskalns (nozīmju atdalīšana)

**Zilaiskalns** var būt:
* Zilaiskalns – apdzīvota vieta Valmieras novada, Kocēnu pagastā
* Zilaiskalns – paugurs ar senu kulta vietu Kocēnu pagastā
* Zilaiskalns – dabas liegums Kocēnu pagastā
* Zilaiskalns – ciems Kaives pagastā

## Skatīt arī
* Zilākalna pagasts
* Šlīteres Zilie kalni
* Ogres Zilie kalni (dabas parks)
Mozambikas Atbrīvošanas fronte

thumb|250px|Mozambikas Atbrīvošanas frontes karogs
**Mozambikas Atbrīvošanas fronte** jeb **FRELIMO** ( ir Mozambikas politiskā partija.

Organizācija izveidota Dāresalāmā (Tanzānija) 1962. gadā, kuras darbība tika vērsta uz Mozambikas atbrīvošanu no Portugāles koloniālās atkarības. Pēc desmit gadiem Mozambikas neatkarības cīņu, 1974. gadā, FRELIMO izdevās pakļaut sev trešo daļu valsts teritorijas. Tomēr par frontes panākumu pamatu bija 1974. gadā notikusī Neļķu revolūcija, kuras rezultātā Portugālē tika gāzta pie varas esošā valdība. Jaunā valdība atteicās no koloniālās politikas, un pēc pārrunām Lusakā, 1974. gada septembrī, starp FRELIMO vadību un Portugāli, tika noslēgta vienošanās par Mozambikas neatkarības iegūšanu.

Pēc Mozambikas neatkarības iegūšanas, fronte kļuva par vienīgo politisko partiju valstī. Tika izveidota vienpartejiska sistēma. FRELIMO opozīciju atbalstīja DĀR un Rodēzija, ar kuru palīdzību tika izveidota pretošanās fronte RENAMO.

FRELIMO veiksmīgi pielāgojas parlamentārās demokrātijas reālijām un uzvar vēlēšanās, joprojām paliekot par vadošo partiju valstī.

FRELIMO līderis un neatkarīgās Mozambikas pirmais prezidents bija afrikāņu politiķis Samora Mašels (1975. - 1986.).

## Atsauces
Torps

**Torps** var būt:
* Džims Torps (*Jim Thorpe*; 1888—1953) — amerikāņu sportists;
* Jans Torps (*Ian Thorpe*; 1982) — austrāliešu peldētājs.
Portugāļu valodas valstu sadraudzība

thumb|350px|right|CPLP biedri pasaules kartē (2005)

**Portugāļu valodas valstu sadraudzība** () ir starptautiska organizācija, kas izveidota 1996. gada 17. jūlijā, un apvieno valstis, kurās portugāļu valoda ir oficiālā valsts valoda. Tā ir Portugāle un tās bijušās kolonijas - Angola, Brazīlija, Gvineja-Bisava, Kaboverde, Mozambika, Santome un Prinsipi. 2002. gadā pēc neatkarības atzīšanas sadraudzībai pievienojās Austrumtimora. Vēl organizācijā kā novērotāji ir iekļautas Ekvatoriālā Gvineja, Maurīcija un Makao.

Ieinteresētību par asociētā biedra stāvokli izrāda arī Ukraina, Horvātija un Venecuēla.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* Portugāļu valodas valstu sadraudzības mājaslapa
No Doubt

***No Doubt*** ir amerikāņu rokgrupa no Anahaimas Kalifornijas štatā. Tā tika izveidota 1986. gadā, bet savu pirmo albumu grupa izdeva tikai 1992. gadā. No Doubt pasaules slavu izpelnījās 1995. gadā ar albumu *[[Tragic Kingdom]]*, kas tika pārdots 18 miljonos kopiju visā pasaulē, bet albumā iekļautā dziesma *[[Don't Speak]]* kļuva par pasaules mēroga hitu. 2000. gada No Doubt albums *[[Return of Saturn]]* jau izpelnījās mazāku ievērību, taču 2001. gada albums *[[Rock Steady]]*, kurā grupa pievērsās arī regejam un *[[dancehall]]* mūzikai, ieguva lielu kritiķu atzinību.

Grupa 2004. gadā uz laiku savu darbību pārtrauca, jo grupas vokāliste Gvena Stefani izlēma uzsākt solokarjeru. 2008. gadā Stefani atgriezās No Doubt sastāvā, un grupa atsāka uzstāties koncertturnejās, tāpat arī notika darbs pie jaunā albuma ierakstīšanas, kas tika izdots 2012. gada septembrī.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi:
* *[[No Doubt (albums)|No Doubt]]* (1992)
* *[[The Beacon Street Collection]]* (1994)
* *[[Tragic Kingdom]]* (1995)
* *[[Return of Saturn]]* (1999)
* *[[Rock Steady]]* (2001)
* *[[Push and Shove]]* (2012)

;Citi albumi:
* *[[The Singles 1992-2003]]* (2003)
* *[[Everything in Time]]* (2004)

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa 
* Oficiālais YouTube kanāls
Dragon Spacecraft Qualification Unit

***Dragon Spacecraft Qualification Unit*** jeb ***DSQU*** (no  "*Dragon* kosmosa kuģa kvalifikācijas vienība") bija ASV privāta uzņēmuma *[[SpaceX]]* kosmosa kravas kuģa *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* makets, kas kalpoja par derīgo kravu pirmajam nesējraķetes *[[Falcon 9 v1.0|Falcon 9]]* izmēģinājumu lidojumam. 

Galvenais lidojuma uzdevums bija raķetes izmēģinājums. Tā kā citas *SpaceX* nesējraķetes *[[Falcon 1]]* pirmie lidojumi beidzās ar neveiksmi, tad tagad pirmajā *Falcon 9* lidojumā netika sūtīts īsts kosmosa kuģis, bet gan aparāts, ar kuru uz zemes tika izmēģinātas *Dragon* sistēmas. Tajā nebija dzinējsistēmu, tādēļ tas bija vieglāks, bet līdz ar to nevarēja veikt manevrus. Ar to bija paredzēts novērtēt kosmosa kuģa aerodinamisko stāvokli un raķetes darbību. 

thumb|left|150px|''Falcon 9'' starts ar ''DSQU''
2009. gada septembrī *Dragon Spacecraft Qualification Unit* tika paziņots kā derīgā krava pirmajam nesējraķetes *Falcon 9* lidojumam. tajā laika starts bija paredzēts 2009. gada novembrī. Vēlāk to pārcēla uz 2010. gada februāri, tad uz martu. Tad starts bija paredzēts 12. aprīli, bet vēlāk atkal vairākkārt pārcēla.

*Falcon 9* tika palaista  18:45 UTC no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta kompleksa *Space Launch Complex 40*. Šis bija pirmais starts no pārbūvētā *SLC-40* kopš 2005. gada aprīļa.

Pēc ieiešanas orbītā *DSQU* palika savienots ar raķetes otro pakāpi.

 aptuveni 00:50 UTC *Dragon* makets ar *Falcon 9* otro pakāpi iegāja atmosfērā un sadega.

## Atsauces
Mercury-Redstone 4

***Mercury-Redstone 4*** bija otrā ASV pilotējamā kosmiskā misija. Kosmosa kuģis **Liberty Bell 7** ar astronautu Virdžilu Grisomu tika palaists ar nesējraķeti *[[Mercury-Redstone (nesējraķete)|Mercury-Redstone]]* . Lidojums notika pa suborbitālu trajektoriju, sasniedzot 190 km augstumu un ilga mazāk nekā 16 minūtes.

Atšķirībā no iepriekšējiem *Mercury* kosmosa kuģiem, *Liberty Bell 7* parastā izejas lūka bija izveidota "eksplozīvā" veidā. Lūkas stiprināšanas 70 bultskrūves bija izveidotas ar izurbtiem vidiem, kuros tika ievietota sprāgstviela. Tā ļāva astronautam atstāt kapsulu ļoti ātri. Agrāko divu mazu sānu logu vietā izbūvēts lielāks taisnstūra logs. Kosmosa kuģa rokvadība tika papildināta ar kursa stabilizēšanas sistēmu.

*Mercury-Redstone 4* noritēja tāpat kā *[[Mercury-Redstone 3]]*. Pēc nolaišanās okeānā negaidīti atsprāga lūka un ūdens sāka ieplūst kapsulā. Grisomam izdevās izkļūt ārā, kur viņu savāca helikopters. *Liberty Bell 7* neizdevās izglābt, un tas nogrima 5 km dziļumā.

1999. gada 20. jūlijā Kērta Ņūporta komanda ar Discovery Channel un *Oceaneering International, Inc* finansējumu izcēla *Mercury-Redstone 4* kapsulu. Tagad tā ir eksponēta *Kansas Cosmosphere and Space Center*.

## Apkalpe
* Virdžils Grisoms

### Dubliera apkalpe
* Džons Glens

## Ārējās saites

* This New Ocean: A History of Project Mercury — NASA SP-4201  
* NASA MR-4 News Conference July 22, 1961, Cocoa Beach, FL 
* Results Of The Second U.S. Manned Suborbital Spaceflight July 21, 1961 (NASA) 
* Liberty Bell 7 Recovery Evaluation and Nondestructive Testing — NASA — December 1999 (PDF format) 
* NASA Mercury MR4 press kit — July 13, 1961
Žozē Ramušs-Orta

**Žozē Ramušs-Orta** (; dzimis ) ir Austrumtimoras politiķis un bijušais valsts prezidents laikā no 2007. līdz 2012. gadam (otrais prezidents kopš neatkarības iegūšanas no Indonēzijas 2002. gadā).

Žozē Ramušs-Orta ir viens no Neatkarīgās Austrumtimoras Revolucionārās frontes (*Frente Revolucionária de Timor-Leste Independente* vai *FReTiLIn*) dibinātājiem un līderiem. Fronte cīnījās par neatkarību vispirms no Portugāles, vēlāk no Indonēzijas, bet mūsdienās tā ir valdošā partija Austrumtimorā. No 1975. līdz 1999. gadam, kad valsti okupēja Indonēzija, Žozē Ramušs-Orta bija *FReTiLIn* runasvīrs. Kaut arī cieši sadarbojies ar Fronti, kopš 1988. gada viņš nav tās biedrs.

1996. gadā viņš kopā ar katoļu bīskapu Karlušu Belu ieguva Nobela miera prēmiju par Austrumtimoras konflikta risināšanu miermīlīgā ceļā.

Pēc neatkarības iegūšanas 2002. gadā, Ramušs-Orta kļuva par valsts pirmo ārlietu ministru. Viņš veica ārlietu ministra pienākumus līdz 2006. gada Austrumtimoras krīzei, kad sākās konflikts starp dažādām Austrumtimoras bruņoto spēku frakcijām un valstī tika ievests ārvalstu (Austrālijas, Malaizijas, Jaunzēlandes, Portugāles un ANO) karaspēks.

2006. gada 26 jūnijā Austrumtimoras prezidents Šanana Gušmau iecēla Ramušu-Ortu par premjerministru demisionējošā Mari Alkatiri vietā. 2007. gadā Žozē Ramušs-Orta kļuva par prezidentu, uzvarot vēlēšanās.

2008. gada 11. februārī Žozē Ramušs-Orta tika nopietni ievainots atentāta mēģinājumā, ko veica dumpīgas armijas daļas (neveiksmīgi tika mēģināts nogalināt arī premjerministru). Žozē Ramušs-Orta tika nogādāts slimnīcā Dārvinā, Austrālijā un valstī atgriezās 2008. gada 17. aprīlī.

Pēc prezidenta amata atstāšanas 2012. gadā Ramušs-Orta 2013. gada 2. janvārī tika iecelts par ANO īpašo pārstāvi un ANO Miera veidošanas biroja Gvinejā-Bisavā (UNIOGBIS) vadītāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Žozē Ramuša-Ortas biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Eduards Hiļs

**Eduards Hiļs** (; dzimis , miris ) bija krievu estrādes baritons un Krievijas PFSR Tautas mākslinieks.

Pēc dziedātāja karjeras beigām Hiļs plašākā sabiedrībā neparādījās. 2010. gadā par interneta mīmu "Trololo" kļuva *[[YouTube]]* video ar 1976. gada vokalīzes ierakstu dziesmai "Esmu priecīgs beidzot doties mājup" (*Я очень рад, ведь я, наконец, возвращаюсь домой*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne 
* Эдуард Хиль (peoples.ru) 
* Intervija ar Hiļu
* Krievijas TV ziņojumi par "trololo" ar nesenu interviju 
* Pētījums par mēmes popularitāti un parodijām
* Mister Trololo Edward Hil Komsomoļskaja Pravda
Grieķijas basketbola līga

**A1 Ethniki** () ir galvenais vīriešu basketbola klubu turnīrs Grieķijā, kurā tiek noteikts valsts spēcīgākais klubs. Turnīrs notiek kopš 1927. gada, pašreizējie Grieķijas čempioni ir Pirejas "Olympiacos" basketbolisti.
## Uzvarētāji
Čempionāta uzvarētāji no pirmās sezonas 1927. gadā

 
* 1927–28:  Iraklis 
* 1928–29:  Panellinios 
* 1929–30:  Aris 
* 1930–34: Nenotika
* 1934–35:  Iraklis 
* 1935–36:  Near East
* 1936–37: Athens University 
* 1937–38: Nenotika
* 1938–39:  Panellinios 
* 1939–40:  Panellinios 
* 1940–45: Nenotika sakarā ar Otro pasaules karu
* 1945–46:  Panathinaikos 
* 1946–47:  Panathinaikos 
* 1947–48: Nenotika
* 1948–49:  Olympiacos 
* 1949–50:  Panathinaikos
* 1950–51:  Panathinaikos 
* 1951–52: Nenotika
* 1952–53:  Panellinios 
* 1953–54:  Panathinaikos 
* 1954–55:  Panellinios 
* 1955–56: Nenotika
* 1956–57:  Panellinios 
* 1957–58:  AEK 
* 1958–59:  PAOK 
* 1959–60:  Olympiacos 
* 1960–61:  Panathinaikos 
* 1961–62:  Panathinaikos 
* 1962–63:  AEK 
* 1963–64:  AEK 
* 1964–65:  AEK 

* 1965–66:  AEK 
* 1966–67:  Panathinaikos 
* 1967–68:  AEK
* 1968–69:  Panathinaikos 
* 1969–70:  AEK 
* 1970–71:  Panathinaikos 
* 1971–72:  Panathinaikos 
* 1972–73:  Panathinaikos 
* 1973–74:  Panathinaikos 
* 1974–75:  Panathinaikos 
* 1975–76:  Olympiacos 
* 1976–77:  Panathinaikos 
* 1977–78:  Olympiacos 
* 1978–79:  Aris 
* 1979–80:  Panathinaikos 
* 1980–81:  Panathinaikos 
* 1981–82:  Panathinaikos 
* 1982–83:  Aris 
* 1983–84:  Panathinaikos 
* 1984–85:  Aris 
* 1985–86:  Aris 
* 1986–87:  Aris 
* 1987–88:  Aris 
* 1988–89:  Aris 
* 1989–90:  Aris 
* 1990–91:  Aris 
* 1991–92:  PAOK 
* 1992–93:  Olympiacos 
* 1993–94:  Olympiacos 
* 1994–95:  Olympiacos 
* 1995–96:  Olympiacos 

* 1996–97:  Olympiacos 
* 1997–98:  Panathinaikos 
* 1998–99:  Panathinaikos 
* 1999–00:  Panathinaikos 
* 2000–01:  Panathinaikos 
* 2001–02:  AEK
* 2002–03:  Panathinaikos 
* 2003–04:  Panathinaikos 
* 2004–05:  Panathinaikos 
* 2005–06:  Panathinaikos 
* 2006–07:  Panathinaikos 
* 2007–08:  Panathinaikos 
* 2008–09:  Panathinaikos 
* 2009–10:  Panathinaikos 
* 2010–11:  Panathinaikos 
* 2011–12:  Olympiacos
* 2012–13:  Panathinaikos 
* 2013–14:  Panathinaikos 
* 2014–15:  Olympiacos
* 2015–16:  Olympiacos
* 2016–17:  Panathinaikos 
* 2017–18:  Panathinaikos 
* 2018–19:  Panathinaikos 
* 2019–20:  Panathinaikos
* 2020–21:  Panathinaikos 
* 2021–22:  Olympiacos
* 2022–23:  Olympiacos
* 2023–24:  Panathinaikos 
* 2024–25:  Olympiacos

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Eirolīgas profils