open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Active Server Pages

***Active Server Pages*** jeb ***ASP*** (no angļu valodas — 'aktīvās servera lapas') ir *[[Microsoft]]* dinamiski ģenerējamu HTML lapu servera puses skripta dzinis un programmēšanas vide. Sākotnēji izlaists 1998. gadā kā *[[Internet Information Services]]* pievienojums operētājsistēmas *[[Windows NT 4.0]]* papildpakā *Option Pack*, tas vēlāk kļuva par *Windows Server* brīvi iekļaujamu komponentu. ASP pēdējā versija 3.0 iznāca 2000. gadā; tās pēctecis ir ASP.NET. No ASP.NET skatu punkta ASP sauc par klasisko ASP (*Classic ASP*).

ASP piedāvā septiņus iebūvētus objektus: *Application*, *ASPError*, *Request*, *ObjectContext*, *Response*, *Server* un *Session*. Tie ir ASP pamats un ir paredzēti datu nosūtīšanai klientam, informācijas iegūšanai no klientam pārlūkprogrammas, datu apmaiņāi ar serveri, datu kešošanai un kļūdu apstrādei. ASP izmanto Active Scripting dzini, kas atbalsta Component Object Model (COM). Var pieslēgt ārējus COM komponentus.

Var izmantot dažādas skriptu valodas, kuras atbalsta konkrētā servera dzinis. Populārākā (tā ir pēc noklusējuma) valoda ir *[[VBScript]]*. Iespējams vienā lapā vienlaicīgi izmantot vairākas valodas, attiecīgā bloka sākumā norādot, kura valoda tiek lietota.

ASP lapu faila paplašinājums ir *.asp*, lai gan, attiecīgi nokonfigurējot serveri, var izmantot arī ierastos *.htm* vai *.html*.

Programmējot, ASP kods tiek ielikt HLML lapā starp  atzīmēm. Piemēram:
 
 
 
 
 

ASP tehnoloģija ir pieejama arī ne *Microsoft Windows* platformās, piemēram, produkti *Halcyon InstantASP* (*iASP*) and *Chili!Soft ASP* (vēlāk *Sun Java System Active Server Pages*), taču tie nav guvuši lielu popularitāti.

## Ārējās saites
* ASP Microsoft MSDN mājaslapā 
* ASP skriptu piemēri un gatavi skripti.
BASIC

**Beisiks** jeb ***BASIC*** (saīsinājums no  - "Iesācēja universālais simboliskais programmu kods") ir augsta līmeņa programmēšanas valodu saime. Sākotnēji radīta kā viegli lietojama programmēšanas valoda, tā 20.gs. 70. un 80. gados kļuva plaši izplatīta mājas lietotāju vidū un šo popularitāti saglabājusi līdz pat šai dienai.

## Vēsture
Beisiku 1963. gadā izstrādāja Dārtmutas universitātes profesori Džons Kemenijs (1926—1993) un Tomass Kurcs (1928—). Astoņi principi, kas tika ņemti vērā beisika veidošanā, bija:

# Lai valoda būtu vienkārša, iesācējam viegli lietojama
# Vispārīgiem uzdevumiem lietojama valoda
# Pietiekami sarežģītu iespēju nodrošināšana lietpratējiem, tai pašā laikā vienkārša iesācējiem
# Interaktivitāte
# Skaidri saprotami kļūdu paziņojumi
# Spēja ātri darbināt mazas programmas
# Nepieprasīt no lietotāja obligāti pārzināt datortehniku
# Nelikt lietotājam iedziļināties OS

## Piemēri

Sveika, pasaule:

```gwbasic
10 PRINT "Hello, world!"
 20 END
```


Vienkārša programma, kas prot nolasīt un izmantot lietotāja ievadīto informāciju:

```gwbasic
10 INPUT "Tavs vārds: "; U$
  20 PRINT "Sveiki, "; U$
  25 REM
  30 INPUT "Cik zvaigznītes tu vēlies redzēt? "; N
  35 S$ = ""
  40 FOR I = 1 TO N
  50 S$ = S$ + "*"
  55 NEXT I
  60 PRINT S$
  65 REM
  70 INPUT "Vai vēlies vēl? "; A$
  80 IF LEN(A$) = 0 THEN GOTO 70
  90 A$ = LEFT$(A$, 1)
 100 IF (A$ = "Y") OR (A$ = "y") THEN GOTO 30
 110 PRINT "Uz redzēšanos, ";
 120 FOR I = 1 TO 200
 130 PRINT U$; " ";
 140 NEXT I
 150 PRINT
```


## Atsauces
Hungaroringa

**Hungaroringa** ir Formula 1 sacīkšu trase, kas atrodas Ungārijā netālu no Budapeštas. Tajā norisinās Ungārijas GP izcīņa. Tajā 1986. gadā tika sarīkots pirmās Formula 1 Grand Prix sacīkstes aiz t.s. "dzelzs priekškara".

Trasi vislabāk raksturo šādi vārdi: karsta, sausa, putekļaina. Vienīgo reizi šeit lietus lija 2006. gadā. Trase parasti ir netīra un putekļaina, jo tiek reti izmantota un atrodas smilšainā ielejā netālu no Budapeštas, kas savukārt nozīmē, ka tajā nosēžas daudz pilsētas putekļu un netīrumu.

Parasti trases, kas tiek izmantotas reti, sacīkšu nedēļas nogales laikā kļūst ātrākas, jo tiek "piebrauktas" ar gumiju, taču šeit tā parasti nenotiek, jo trase ļoti ātri atkal kļūst netīra. Šī ir viena no trasēm, kur braucēji, kas kvalifikācijas sacensībās trasē dodas vieni no pēdējiem, var iegūt jūtamas priekšrocības pār pārējiem.

Sacīkšu laikā apdzīšanas manevri notiek reti, kam par iemeslu ir trases nelielais platums, daudzie līkumi un fakts, ka novirzīšanās no ideālās trajektorijas nozīmē iebraukšanu lēnā un putekļainā trases daļā. Daudziem cilvēkiem Ungārijas GP tāpēc asociējas ar neinteresantām, akadēmiskām sacīkstēm. Hungaroringa daudzu uztverē līdzinās Monako trasei tās daudzo šauro līkumu dēļ. 2003. gadā starta-finiša taisne tika pagarināta par apmēram 200 metriem un samazināts arī pirmā līkuma rādiuss, lai piedāvātu labākas apdzīšanas iespējas. Šis mēģinājums padarīt sacīkstes interesantākas gan tiek uzskatīts par neveiksmīgu.

## Skatīt arī
* F1 trašu saraksts

## Ārējās saites

*
Ignacijs Moscickis

**Ignacijs Moscickis** (; dzimis , miris ) bija poļu ķīmiķis, valstsvīrs. Polijas prezidents (1926-1939).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1863. gada sacelšanās dalībnieka ģimenē. Pēc skolas beigšanas Varšavā iestājās Rīgas Politehnikumā, kur apguva ķīmiju. Darbojās studentu korporācijā *[[Welecja]]*. Iesaistījās pagrīdes politiskajā organizācijā *[[Proletariat]]*. Izstrādāja diplomdarbu organiskās ķīmijas profesora Kārļa Bišofa vadībā, bet nepaguva to aizstāvēt, jo atklājās Moscicka saistība ar atentāta gatavošanu pret ģenerālgubernatoru un Moscickim nācās 1892. gadā bēgt uz Londonu.
Kopš 1896. gada bija asistents Fribūras universitātē (*Albert-Ludwigs-Universität*) Šveicē, kur patentēja slāpekļskābes iegūšanas tehnoloģiju.

Pēc neatkarīgās Polijas Republikas nodibināšanās no 1920. līdz 1926. gadam pasniedza Ļvivas Politehnikumā, no 1925. gada bija Politehnikuma rektors. Tarnovā dibinājis lielu ķīmisko rūpnīcu (*Państwowa Fabryka Związków Azotowych*), šis pilsētas rajons Moscickim par godu nosaukts par Moscici (*Mościce*).
Pēc Maija apvērsuma Nacionālā asambleja par prezidentu ievēlēja Pilsudski, bet viņš atteicās no šī amata, bet rekomendēja Moscicki.

Pēc Pilsudska nāves Moscickis bija Sanācijas režīma mērenā spārna pārstāvis, pretstatā maršalam Ridzam-Smiglijam. Moscickis ieņēma Polijas prezidenta amatu līdz pat vācu Polijas kampaņas sākumam 1939. gada septembrī.
Kad arī PSRS uzbruka Polijai, Moscickis bija spiests bēgt uz Rumāniju, kur 1939. gada 25. septembrī uzticēja prezidenta pilnvaras Polijas sūtnim Romā ģenerālim Boleslavam Veņavam-Dlugoševskim.

1939. gada decembrī apmetās Šveicē, kur nodzīvoja visus Otrā pasaules kara gadus un mira 1946. gadā. 
1993. gadā Moscicka pīšļi tika pārvesti uz Varšavu.

## Apbalvojumi

* Triju Zvaigžņu ordenis, 1. šķira ar ķēdi (17.11.1928.)

## Ārējās saites
Pola Rikāra trase

**Pola Rikāra trase** () atrodas Lekasteljē, Francijā, netālu no Marseļas. Tā tika uzbūvēta 1969. gadā un to finansēja uzņēmējs Pols Rikārs. Tolaik trase tika uzskatīta par vienu no modernākajām un drošākajām autosporta būvēm pasaulē. 

1970. un 1980. gados šī trase "izaudzināja" tā laika labākos franču autobraucējus, un tajā regulāri notika Francijas GP izcīņa. 1986. gadā treniņu laikā avarēja un gāja bojā Formula 1 braucējs Elio de Andželiss, un, lai izvairītos no līdzīgu avāriju atkārtošanās, trase tika pārbūvēta. Pārbūves laikā "Mistral" taisne tika saīsināta un tika likvidēti asie līkumi, kur notika avārija. Deviņdesmitajos gados trases popularitāte kritās, un tajā sacentās vienīgi Francijas čempionāta dalībnieki un motobraucēji. Pēc Pola Rikāra nāves trasi 1999. gadā iegādājās Bērnijs Eklstons. Tagad trase ir pārveidota par augsta līmeņa treniņu un testu kompleksu.

2016. gada decembrī oficiāli tika paziņots, ka, sākot ar 2018. gadu, Pola Rikāra trasē atkārtoti tiks rīkota Francijas ''Grand Prix'' izcīņa.

## Atsauces
Sailor Moon

***Sailor Moon*** (, *Daiļā cīnītāja Sailor Mūna*) ir 1992. gada anime, manga un datorspēļu franšīze ko izveidoja japāņu māksliniece Naoko Takeuči. 2014. gadā animei iznāca turpinājums *[[Sailor Moon Crystal]]*.

## Ārējās saites

*  

* 
*
Kosveidīgie

**Kosveidīgie** augi () ir paparžaugu (*Pteridophyta*) apakšnodalījums, kas iedalās četrās klasēs, no kurām līdz mūsdienām ir saglabājusies tikai viena. Kosveidīgos raksturo sporofīta monopodiālā zarošanās un sānzaru mieturveida sakārtojums. Arī lapas sakārtotas mieturos. Stumbram un zariem krasi izteikti posmi un mezgli. Lapas reducētas no vidēja izmēra līdz sīkām, tām ir tikai viena dzīsla. Sporangiji atrodas uz sporofila — pārveidota sānzara. Kosveidīgie ir kā vienādsporu, tā arī dažādsporu augi. Kokveidīgie pārstāvji ir pilnīgi izmiruši, mūsdienās saglabājušies tikai lakstaugi.

## Klasifikācija
**Nodalījums** 
* klase †
* klase † (Sfenofiļi)
* klase †
* klase 
(†) — izmirušu augu grupa.
Kosas

**Kosu klasi** () pārstāv viena kārta (*Equisetales*), viena dzimta (*Equisetaceae*) un viena ģints (*Equisetum*). Pasaulē pazīstamas 16 sugas un 19 hibrīdsugas, no kurām Latvijā aug 10 sugas un 3 hibrīdsugas. Daudzas kosu sugas ir kosmopolītiskas, kas izplatītas lielās platībās Eirāzijā, Amerikā un Āfrikā, kā arī daudzās salās.

Kosas ir daudzgadīgi lakstaugi. Augsnē kosas attīsta sakneņus, no kuriem atzarojas daudz sīku sakņu. Sakneņi pārziemo, dažām kosu sugām (ziemzaļām) ziemo arī stublājs. Atsevišķām kosu sugām veidojas arī bumbuļi kā rezerves barības vielu krātuves. Stublāji stāvi, ar dobiem posmiem, galvenokārt zaroti. Lapas pa 3—30, sakārtotas mieturos, saaugot veido zobainas makstis ap stublāju mezgliem. Sporas attīstās sporofītu sastatos (vārpās) stublāju galos. Kosām raksturīga paaudžu maiņa. Vairojas ar sporām un veģetatīvi ar sakneņiem.

Mitros, mālainos tīrumos aug tīruma kosa, mežmalās un pļavās — pļavas kosa, purvainās vietās — purva kosa, mežos — meža kosa, bet ūdeņos — upes kosa. Tīrumos augošās kosas ir nezāles. Ja tās ir pļavu zelmenī, siens kļūst mazvērtīgs. Atsevišķas kosu sugas (purva kosa, upes kosa) mājdzīvniekiem pat indīgas. Ar kosām krāso dziju, pulē koku, tīra traukus u.c. Virszemes dzinumi pa lielākai daļai cieti, asi, jo stublāja epidermā daudz silīcija dioksīda. Kosās ir kalcijs (līdz 10%), kālijs, akonītskābe (ekvisetskābe), askorbīnskābe (0,15%), karotīns (5&nbsp;mg %), sveķi, miecvielas, skābeņskābe, ābolskābe, rūgtvielas u. c. Tautas medicīnā kosas lieto iekšējās asiņošanas apturēšanai, locītavu reimatisma, astmas, artēriju sklerozes, plaušu un kaulu tuberkulozes, urīnpūšļa un nieru iekaisuma ārstēšanā u.c. Lielā kosa un meldru kosa ir iekļauti Latvijas aizsargājamo augu sarakstā.

## Klasifikācija

* 
** 
*** ģints 
**** 
**** 
**** 
**** 
**** 
**** 
**** 
**** 
**** 
**** 
**** 
**** 
**** 
**** 
**** 
**** 
### Hibrīdi
* 
*  E. sylvaticum x telmateia
*  E. arvense x telmateia
*  E. fluviatile x palustre
*  E.ssp. affine x laevigatum
*  E. palustre x telmateia
*  E. arvense x variegatum
*  E. arvense x fluviatile
*  E. ramosissimum x variegatum
*  E. pratense x sylvaticum
*  E. arvense x pratense
*  E. hyemale x ramosissimum
*  E. ramossissimum x variegatum
*  E. laevigatum x variegatum
*  E. arvense x palustre
*  E. giganteum x myriochaetum
*  E. hyemale x variegatum
*  E. arvense x diffusum
*  E. fluviatile x telmateia

## Ārējās saites

* Kosu dzimta Latvijā 
* Upes kosas ekoloģija
Norvēģijas pilsētu uzskaitījums

[200px|thumbnail|[Norvēģijas novietojums Eiropā.]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas visas **[[Norvēģija]]s pilsētas**. Pašlaik Norvēģijā ir **104 pilsētas** (64 senās pilsētas un 40 "jaunās" pilsētas, kurām 1996. gadā karalis piešķīra šādas tiesības). Svalbārā (Norvēģijas teritorija Arktikā) ir **1** pilsēta.

Norvēģijā pilsētas tiek apzīmētas ar vārdu *by*. Agrāk pilsētas tika iedalītas 2 kategorijās: tirdzniecības pilsētas (*kjøpstad*) un ostas pilsētas (ladested), katrai kategorijai bija īpašas tiesības. Īpašās tirdzniecības pilsētu tiesības likvidēja 1857. gadā un šo klasifikāciju pilnībā atcēla 1952. gadā, aizstājot ar vienkāršo klasifikāciju - *by*.

1965. gada 1. janvārī pārvaldību pārcēla no atsevišķām pilsētām uz atbilstošajām pašvaldībām. Norvēģijas pašvaldības tiek klasificētas kā *bykommune* (pilsētu pašvaldības) vai *herredskommune* (lauku pašvaldības).

Līdz 1996. gadam pilsētas statuss tika piešķirts ar Pašvaldību un reģionālās attīstības ministrija lēmumu, savukārt pašlaik katrai pašvaldības domei pašai jālem un valstij oficiāli jāapstiprina. Kopš 1997. gada pašvaldībā jābūt vismaz 5000 iedzīvotājiem, lai tā pretendētu uz pilsētas statusu. Pastāv arī atsevišķi izņēmumi.

Norvēģijas lielākā pilsēta ir, galvaspilsēta, Oslo.

## Pilsētu sadalījums pa filkēm un teritorijām

## Uzskaitījums

## Karte
### Norvēģija

### Svalbāra

## Galerija

## Atsauces
Platīns

**Platīns** ir ķīmiskais elements ar simbolu **Pt** un atomskaitli 78. Platīns ir blīvs, kaļams, elastīgs un korozijas izturīgs pelēkbalts pārejas metāls. Platīns dabā galvenokārt ir sastopams brīvā veidā, lai gan Zemes garozā tas ir reti sastopams metāls. Platīns ir dārgs metāls, aptuveni 2 līdz 3 reizes dārgāks par zeltu. Ļoti daudziem ķīmiskiem procesiem platīnu lieto par katalizatoru.

Elementa nosaukums ir radies no spāņu vārda *platina*, kas nozīmē "mazais sudrabs" jeb "sudrabiņš".

Mūzikas albumam, kad tam pārdots viens miljons eksemplāru, tiek piešķirts "platīna" statuss. Augstāks ir tikai "multiplatīna" un "dimanta albuma" statuss.

## Raksturojums
### Īpašības
Platīns tīrā veidā ir pelēkbalts, mirdzošs, elastīgs un kaļams metāls. Platīns ir elastīgāks nekā zelts, sudrabs un varš, tomēr mazāk pakļaujas kalšanai nekā zelts. Tas neoksidējas, kā arī ir korozijas izturīgs, ja uz to iedarbojas halogēni, cianīdi, sērs un kodīgie sārmi. Platīns ir nešķīstošs sālsskābē un slāpekļskābē, bet šķīst karstā karaļūdenī, veidojot heksahlorplatīnskābi (H2PtCl6).
:Pt + 4 HNO3 + 6 HCl → H2PtCl6 + 4 NO2 + 4 H2O

Temperatūrā, kas ir lielāka par 400 °C, platīns tomēr reaģē ar halogēniem, fosforu, sēru, oglekli, silīciju un selēnu.

Platīns ļoti lēni nodilst un apsūbē, tāpēc to mēdz izmantot juvelierizstrādājumu veidošanā.

Savienojumos platīna oksidēšanas pakāpes galvenokārt ir +2 un +4, retāk +1, +3, +5 un +6.

### Izotopi
Platīnam ir seši dabā atrodami izotopi. Visizplatītākie ir platīns-195 (33,78% no visa platīna daudzuma), platīns-194 (32,86%) un platīns-196 (25,21%). Atlikušie trīs izotopi ir platīns-198 (7,36%), platīns-192 (0,782%) un platīns-190 (0,012%). Platīns-190 ir vienīgais, kas ir radioaktīvs. Tā pussabrukšanas periods ir 6,5 gadi.

### Sastopamība
Platīna daudzums Zemes garozā ir vidēji 5 μg/kg. Tādēļ tas ir viens no reti sastopamajiem elementiem. Tas bieži atrodas niķeļa un vara rūdās, lai gan ir atrodams arī tīrā veidā, galvenokārt, Dienvidāfrikā, kur iegūst aptuveni 77% no visas pasaules platīna. Otrajā vietā pēc iegūtā platīna daudzuma ir Krievija (13%). 2010. gadā ieguva 192 tonnas platīna.

## Atklāšana
Vecajā pasaulē platīns nebija zināms metāls līdz pat 16. gadsimtam, lai gan Andu civilizācijas (inki un čibči) to pazina kopš neatminamiem laikiem. Pirmie eiropieši, kas saskārās ar platīnu, bija spāņu konkistadori.

1735. gadā Spānijas karalis izdeva dekrētu, kurā aizliedza platīnu vest uz Eiropu, jo viltotāji to lietoja naudas viltošanā. 1748. gadā spāņu matemātiķis un jūrasbraucējs Antonio de Ulloa kļuva par pirmo cilvēku, kas sāka pētīt šo metālu. 1803. gadā platīns pirmo reizi tika iegūts tīrā veidā no rūdas. 1835. gadā tika pierādīts, ka platīns ir jauns ķīmiskais elements.

2007. gadā Gerhards Ertls saņēma Nobela prēmiju ķīmijā par cieto virsmu ķīmisko procesu pētījumiem. Šajos pētījumos viņš pētīja arī platīnu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sistēma

250px|thumb|Saules sistēma
**Sistēma** ()  ir metožu, elementu vai komponentu kopums, kas savstarpējā mijiedarbībā pilda noteiktas funkcijas un/vai sasniedz noteiktus mērķus. Sistēmas sastāvdaļas var būt dažādi objekti, procesi vai idejas, un tās var būt savstarpēji saistītas, lai kopīgi veidotu vienotu veselumu. Sistēmas var būt gan materiālas (reālas), piemēram, mehāniskas ierīces vai ekosistēmas, gan nemateriālas (abstraktas), piemēram, matemātiskas teorijas vai uzņēmuma vadības struktūras. 

Sistēmas var būt ļoti vienkāršas, sastāvot no dažiem elementiem, vai arī ļoti sarežģītas, ar daudzām daļām un savstarpējām attiecībām. Tām bieži ir hierarhiska struktūra, kur lielākas sistēmas ietver mazākas apakšsistēmas, kas savukārt var sastāvēt no vēl mazākām vienībām. Piemēram, cilvēka ķermenis var tikt uzskatīts par sistēmu, kas ietver dažādas apakšsistēmas, piemēram, nervu sistēmu, asinsrites sistēmu un gremošanas sistēmu. Katras no šīm apakšsistēmām veic savas specifiskas funkcijas, bet tās visas kopā darbojas saskaņoti, lai nodrošinātu organisma dzīvošanu un veselību.

Sistēmas tiek pētītas dažādās zinātnes nozarēs, piemēram, sistēmu teorijā, kas pēta sistēmu vispārējos principus un īpašības, kā arī to, kā sistēmas veidojas, attīstās un mijiedarbojas ar citām sistēmām. Izpratne par sistēmu darbību ir būtiska, lai izstrādātu efektīvas stratēģijas to pārvaldīšanai, optimizācijai un kontrolei, neatkarīgi no tā, vai runa ir par tehnoloģiskām, dabas vai sociālām sistēmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jēdziena 'sistēma' skaidrojums Skaidrojošā vārdnīca Tērzaurs 
* Jēdziena 'sistēma' skaidrojums Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīca Letonika 
* Jēdziena 'system' skaidrojums reference.com 
* Jēdziena 'system' skaidrojums techtarget.com 
*  Jēdziena 'system' skaidrojums dictionary.cambridge.org
Ārējie spēki

**Ārējie spēki** ir spēki, ar kādiem ārpus sistēmas esošie ķermeņi darbojas uz sistēmas ķermeņiem. Ārējiem spēkiem pretējie spēki ir iekšējie spēki.
Par ārējiem spēkiem sauc spēkus, ar kuriem uz dotās spēku sistēmas punktiem iedarbojas citas sistēmas ķermeņi. 

Ārēji spēki mēdz būt:
* Zemes pievilkšanas spēks
* gaisa pretestība

## Skatīt arī

* Ampēra spēks
* Arhimēda spēks
* Atgrūšanās spēks
* Berzes spēks
* Elastības spēks
* Gravitācijas spēks
* Iekšējie spēki
* Kulona spēks
* Lorenca spēks
* Mijiedarbības spēks
* Molekulārie spēki
* Pievilkšanās spēks
* Pretestības spēks
* Reakcijas spēks
* Sastiepuma spēks
* Smaguma spēks
* Svars
* Trieciena spēks
* Vilcējspēks
Andi

**Andi** () jeb **Andu Kordiljeri** () ir Kordiljeru kalnu sistēmas dienvidu daļa, kas atrodas Dienvidamerikas rietumos un ziemeļos. Kalnu sistēmas garums ir  km, bet vidējais platums aptuveni 200 km. Centrālajā daļā (Peru un Bolīvijas teritorijā) platums pārsniedz 800 km. Kalnu sistēma atdala šauru Klusā okeāna piekrastes daļu no pārējā Dienvidamerikas kontinenta. Andos atrodas augstākā kalnu virsotne Rietumu puslodē. Tā ir Akonkagva (6960 m), kas atrodas Argentīnā, netālu no Čīles robežas. Kalnu sistēma vijas cauri septiņām valstīm: Argentīnai, Bolīvijai, Čīlei, Ekvadorai, Kolumbijai, Peru un Venecuēlai.

## Ģeoloģija
Andu sarežģītā kroku kalnu sistēma izveidojusies alpīnajā krokojumā, kad Naskas plātne sadūrās ar Dienvidamerikas plātni. Tektoniskie procesi, kas sākušies krīta periodā pirms aptuveni 138 miljoniem gadu, turpinās arī kvartārā, galvenokārt rietumu daļā; par to liecina vulkānisms un stiprās zemestrīces.

## Ģeogrāfija
[thumbnail|250px|Cono de Arita, Salta ([Argentīna).]]
Karību Andos ir vasarzaļie tropiskie meži un krūmāji, Čīles un Argentīnas Andos — sausie mūžzaļie meži un krūmāji, bet uz dienvidiem no 38. dienvidu paralēles — mitrie mūžzaļie un jauktie meži. Hinīnkoku, kokaīnkrūmu, kartupeļu un citu saimnieciski derīgu augu dzimtene. Lielākie nacionālie parki ir Navelvapi, Losglasjeresas un Lanina parks.

Čīles ziemeļos Andu kalnu pakājē atrodas pasaulē sausākais tuksnesis — Atakamas tuksnesis, savukārt vēl mazliet uz ziemeļiem, Peru, atrodas pasaulē augstākais virs jūras līmeņa komerciāli kuģojamais ezers — Titikakas ezers.

## Fauna
Andu kalnos dzīvo daudz un dažādi dzīvnieki. Ir arī tādi dzīvnieki, kas dzīvo tikai šajā reģionā, piemēram, alpakas, lamas, vikunjas, šinšillas un Andu kondors.

## Augstākās Andu kalnu virsotnes
thumbnail|250px|Akonkagva

## Atsauces
Nīderlandes pilsētu uzskaitījums

[200px|thumbnail|[Nīderlandes novietojums Eiropā]]
Uzskaitījumā apkoptas **[[Nīderlande]]s pilsētas**.

Nīderlandes galvaspilsētā Amsterdamā, Roterdamā un Hāgā iedzīvotāju skaits ir vairāk nekā pusmiljons. 25 Nīderlandes pilsētās iedzīvotāju skaits ir 500 000 — 100 000 iedzīvotāju. 39 pilsētās iedzīvotāju skaits ir 100 000 — 50 000 iedzīvotāju. 101 pilsētā iedzīvotāju skaits ir 50 000 — 25 000 iedzīvotāju. Savukārt pārējās pilsētās iedzīvotāju skaits ir zem 25 000 iedzīvotājiem.

## Pilsētu sadalījums pa provincēm

## Uzskaitījums

## Karte

## Galerija

## Atsauces
Periods

**Periods** ir mazākais laika intervāls, pēc kura ķermeņa kustība pilnībā atkārtojas. Fizikā periodu parasti apzīmē ar latīņu burtu T un mērvienība tam ir sekunde.

Perioda apgriezto lielumu sauc par frekvenci.
To izsaka formula T=t/n, kur n ir svārstību skaits.

## Ārējās saites
Frekvence

thumb|right|300px|Dažādas frekvences skaņas — apakšā attēlotajai skaņai ir visaugstākā frekvence, bet augšējai — viszemākā frekvence
**Frekvence** jeb **biežums** ir svārstību skaits laika vienībā, piemēram, svārstību skaits sekundē.

Ja viena svārstība notiek laikā T, tad svārstību skaitu vienā sekundē aprēķina pēc formulas: \nu = \frac{1}{T}.

Starptautiskajā mērvienību sistēmā (SI) svārstību frekvence ir vienāda ar vienu vienību, ja sekundē notiek viena svārstība. Šo vienību par godu vācu fiziķim Heinriham Rudolfam Hercam sauc par hercu (Hz).

Frekvence ir apgriezts lielums periodam.

## Skatīt arī
* Cikliskā frekvence
* Svārstības
* Periods

## Ārējās saites
Amplitūda

250px|right
**Amplitūda** ( — ‘plašums’) ir maksimālā absolūtā vērtība y0, ko harmoniskajās svārstībās sasniedz kāds fizikāls lielums "s" (ķermeņa novirze no līdzsvara stāvokļa, ātrums, paātrinājums, strāva), mainoties laikā "t". Viena svārstību perioda laikā attiecīgais fizikālais lielums šo maksimālo vērtību sasniedz divas reizes. Ideālas svārstību sistēmas gadījumā svārstību amplitūda ir konstanta.

## Skatīt arī
* Amplitūda (statistika)

## Ārējās saites
Cikliskā frekvence

**Cikliskā** jeb **leņķiskā frekvence** ir svārstību skaits nevis sekundē, bet gan 2\pi sekundēs. Rotācijas kustībā cikliskā frekvence ir analoģiska leņķiskajam ātrumam un izsaka leņķi, par kuru rotējošā punkta rādiuss pagriežas laika vienībā. Fizikā parasti ciklisko frekvenci apzīmē ar grieķu burtu \omega  un tā mērvienība SI ir radiāni sekundē.
**Kur:**
* \omega — cikliskā frekvence
* \Delta\phi — leņķis
* \Delta t — laiks
* T — perioda laiks
* f — frekvence


\omega = \dfrac{\Delta\phi}{\Delta t} vai

\omega = \dfrac{2\pi}{T}, vai

\omega = 2\pi{f} \ 


## Skatīt arī
* Frekvence
* Periods
* Leņķiskais ātrums
* Svārstības

## Atsauces

## Ārējās saites
Koma

**Koma** ir dziļš, ilgstošs bezsamaņas stāvoklis, kurā cilvēks nevar tikt pamodināts, ir reakcijas trūkums un normāli nereaģē uz sāpīgiem stimuliem un ārējiem kairinājumiem, gaismu vai skaņu, viņam nav normāla nomodas-miega cikla un viņš neuzsāk brīvprātīgas darbības. Personām komā var būt elpošanas un asinsrites traucējumi un refleksu izzušana. Komas pacientiem ir pilnīga nomoda neesamība un viņi nespēj apzināti just, runāt vai kustēties. Komas var rasties dabisku iemeslu dēļ vai var būt medicīniski izraisītas.

Klīniski komu var definēt kā nespēju konsekventi izpildīt viena soļa komandu. To var definēt arī kā rezultātu ≤ 8 Glāzgovas komas skalā (GCS), kas ilgst ≥ 6 stundas. Lai pacients saglabātu samaņu, ir jāsaglabā modrības un apziņas sastāvdaļas. Nomoda apraksta apziņas kvantitatīvo pakāpi, savukārt apziņa attiecas uz smadzeņu garozas mediēto funkciju kvalitatīvajiem aspektiem, tostarp kognitīvām spējām, piemēram, uzmanību, sensoro uztveri, izteikto atmiņu, valodu, uzdevumu izpildi, laika un telpisko orientāciju un realitātes spriedumu. No neiroloģiskā viedokļa apziņu uztur smadzeņu garozas aktivizēšana — pelēkā viela, kas veido smadzeņu ārējo slāni — un retikulārā aktivējošā sistēma (RAS), struktūra, kas atrodas smadzeņu stumbrā.

## Ārējās saites

* Koma

## Atsauces
Resursu aprakstīšanas ietvars

**Resursu aprakstīšanas ietvars** () ir metadatu modeļa specifikāciju kopa, kas parasti izpaužas kā XML lietojums (RDF/XML), taču ir arī citi pieraksta veidi (N3, Turtle, N-Triples). RDF specifikāciju kopu uztur Globālā tīmekļa konsorcijs.

RDF metadatu modelis ir balstīts uz ideju, ka tiek izteikti apgalvojumi par resursiem formā "subjekts-predikāts-objekts". Subjekts ir resurss, "lieta", kas tiek aprakstīta. Predikāts ir aprakstāmais resursa aspekts. Objekts ir konkrētajā aspektā ar subjektu saistītais resurss vai vērtība.

Resursu aprakstīšanas mehānisms ir Globālā tīmekļa konsorcija Semantiskā tīmekļa iniciatīvas pamatā. Tas ļautu automatizētai programmatūrai saglabāt, apmainīties un izmantot metadatus par Globālajā tīmeklī atrodamajiem resursiem, kas savukārt ļautu lietotājiem izmantot tos ar lielāku efektivitāti un noteiktību.

## Lietojumi
* RDF Site Summary — viens no RSS paveidiem, kas tiek izmantots tīmekļa sindikācijai.
* FOAF — apraksta informāciju par cilvēkiem, to interesēm un attiecībām starp tiem.
* DOAC — apraksta CV informāciju.
* DOAP — apraksta programmatūras projektus; iesaistīto cilvēku aprakstam izmanto FOAF.
* SIOC — apraksta tiešsaistes komūnas un dažādas Interneta diskusiju vietnes, piemēram, tīmekļa žurnālus un tiešsaistes forumus.
* MusicBrainz — publicē informāciju par mūzikas albumiem.
* Creative Commons — izmanto RDF lai iekļautu licencēšanas informāciju tīmekļa lappusēs un MP3 failos.
* Mozilla — izmanto RDF dažādu pārlūkprogrammas uzstādījumu glabāšanai.

## Skatīt arī
* Semantiskais tīmeklis

## Ārējās saites
* Globālā tīmekļa konsorcija RDF mājaslapa
Beļģijas pilsētu uzskaitījums

[250px|thumbnail|[Beļģijas novietojums Eiropā]]
Šajā uzskatījumā apkopotas visas **[[Beļģija]]s pilsētas**. Pašlaik Beļģijā ir **133 pilsētas**.

## Vēsture
Viduslaikos, pilsētas privilēģijas tika piešķirtas apkārtējiem ciemiem. Tās lielākoties piešķīra muižniecības pāstāvji nostiprinot savu varu pār reģionu, viņi dāvāja pilsētas tiesības rīkojot gadatirgus, iekasējot nodevas vai būvējot aizsardzības vaļņus un sienas. Pēc Francijas okupācijas, šīs privilēģijas tika atceltas un aizstātas ar goda tutulu pilsētā, (holandiešu: *stad*, franču: *ville*). Pēc šī notikuma ļoti daudzas apdzīvotās vietas zaudēja pilsētas titulu.

Apvienotās Nīderlandes Karalistes laikā (1815—1830) atsevišķas pilsētas atguva savu titulu. 1825.g. 30. maijā ar karaļa dekrētu tika publicēts oficiālais pilsētu saraksts. Pēc Beļģijas neatkarības iegūšanas (1831.g.) šis saraksts tika mainīts. 1977.g. pēc Beļģijas pašvaldību apvienošanas, atsevišķām apdzīvotajām vietām bija tiesības pretendēt uz pilsētas tiesībām, balstoties uz vēsturiskajiem faktiem. 1982. — 1999.g. 44 pilsētas ieguva savu statusu.

## Pilsētu sadalījums provincēm

## Uzskaitījums

## Karte

## Galerija

## Atsauces
Ra

Saules dievs Ra|thumb

**Ra** ir saules dievs, viens no galvenajiem dieviem Senās Ēģiptes mitoloģijā.

Parasti viņš tiek attēlots kā vīrietis ar piekūna galvu un saules disku. Senās Ēģiptes pilsēta Heliopole bija pirmais reliģiskais centrs, kur Ra tika pielūgts. 3. gadu tūkstotī pirms mūsu ēras Ra kults izplatījās visā Senajā Ēģiptē.
Faraoni Senajā Ēģiptē tika saukti arī par Ra dēliem, un viņiem bija jārūpējas par upurējumiem, lai Saule vienmēr uzlektu no jauna. Ra pieder 14 dvēseles, un viņa svētais dzīvnieks ir piekūns.

Jaunās valsts periodā par Ēģiptes galvaspilsētu kļuva Tēbas. Tēbu priesteri, cīnīdamies ar sāncenšiem Heliopolē par noteicošo vārdu valstī, nolēma kā galveno ēģiptiešu reliģijā izvirzīt savu dievu Amonu. Tēbu priesteri īstenoja savas ieceres un turpmāk Amonu identificēja ar Ra un sauca par Amonu-Ra. Viņam piedēvēja arī Heliopoles dieva īpašības. Faraons Amenhoteps IV gan pēc dažiem gadiem nolēma, ka par patieso dievu uzskatāms Heliopoles Ra. Šādi ar Heliopoles priesteru palīdzību viņš spēja salauzt Tēbu priesteru un viņu aristokrātisko sabiedroto varu. Vēlāk gan arī Ra kults piekāpās jaunai Amenhotepa IV iegribai, jo par vienīgo visuma dievu kļuva Atons jeb "saules disks". Ra ir saplūdis arī ar citiem saules dieviem Atumu (Ra — Atums) un Horu (Ra — Harahuti).

## Mīti par Ra
* Kāds ēģiptiešu mīts vēsta, ka Ra parādījās pasaulē, kad tajā mita tikai ļaunie gari, un bija pilnīga tumsa. Un tad Ra ir radījis cilvēkus un visas dzīvās būtnes, un augus. Katru vakaru Ra kļūstot par veci un no rīta par jaunekli. Ļaunais pūķis Apops vakaros dzen Sauli (Ra) uz rietu un pēc tam apēd, bet katru dienu Ra atkal atdzimst.
* Kāds līdzīgs mīts vēsta par Ra dēla Šū — Onurisa cīņu ar milzīgo krokodilu Magu, kurš mēģina apgāzt saules dieva laivu un aprīt pašu Sauli. Savukārt mīts "Cilvēku iznīcināšana" vēstī, ka laikā, kad Ra bija kļuvis vecs, cilvēki sadomājuši kaut ko ļaunu. Ra esot sasaucis dievu sanāksmi, kurā ticis nolemts iznīcināt cilvēci. Dievietei Hatorai, kurai tika dots šis uzdevums, visus cilvēkus iznīcināt neizdevās. Tas apliecina, ka dievu visvarenība nedrīkst un nevar būt patvaļīga.
* Ēģiptieši domāja, ka pa dienu Ra laivā ceļo pa Debesu Nīlu, pa nakti pa pazemes Nīlu, kur Ra bija kaķa izskatā. Katru reizi viņam uzbrūk čūska, un katru reizi tā tiek nogalināta. Bet, ja tā nogalinātu Ra, saule nekad vairs neatspīdētu, un pasaules gals būtu klāt.

## Ārējās saites
Senie laiki

[thumb|Senās Grieķijas dzejnieks [Homērs.]]
**Senie laiki** ir laika posms cilvēces vēsturē starp aizvēsturi un viduslaiku sākumu Eiropā (ap 3000 gadu p.m.ē. līdz 500 gadam m.ē.). Citās pasaules daļās seno laiku posma laika robežas var atšķirties, piemēram, Ķīnas vēsturē par seno laiku posma beigām dažreiz uzskata Cjiņu dinastijas sākumu, Indijas vēsturē Čolas dinastijas sākumu, bet Amerikā — Amerikas kolonizēšanas sākumu.

Vēstures rakstības posma ilgums ir apmēram 5—5,5 tūkstoši gadu, sākot ar ķīļu rakstu šumeriem. Termins "klasiskie senie laiki" jeb antīkie laiki parasti tiek attiecināts uz grieķu un romiešu vēsturi, kas sākas ar pirmo olimpiādi (776. gadā p.m.ē.). Šis datums arī gandrīz sakrīt ar tradicionālo Romas dibināšanas datumu (753. gadā p.m.ē.). Par seno laiku beigām Eiropā parasti tiek uzskatīts Rietumromas impērijas krišanas gads (476), bet dažreiz arī imperatora Justiniāna I nāves gads (565), islāma rašanās (622) vai imperatora Kārļa Lielā valdīšanas laiks.

Seno laiku vecākās civilizācijas:
* Senā Divupe (ap 5300. — 637. m.ē.)
* Indas ielejas civilizācija (ap 3300. – 1700. p.m.ē.) 
* Senā Ēģipte (ap 3150. — 31. p.m.ē.) 
* Egejas civilizācija (ap 3000. — 1200. p.m.ē.) 
* Maiju civilizācija (ap 2000. p.m.ē. — 900. m.ē.) 
* Senā Ķīna (ap 1500. p.m.ē. — 1644. m.ē.)

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
Bulgakovs

**Bulgakovs** (, no personvārda Bulgaks (*Булга́к*); sieviešu dzimtē Bulgakova *(Булга́кова)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Mihails Bulgakovs (*Михаил Афанасьевич Булгаков*; 1891—1940) — krievu rakstnieks;
*Sergejs Bulgakovs (*Сергей Николаевич Булгаков*; 1871—1944) — krievu filozofs.
Ludviks Zamenhofs

**Ludviks Lazažs Zamenhofs** (, , , dzimis , miris ) bija ebreju acu ārsts un poliglots, bet vislabāk zināms kā mākslīgās valodas esperanto radītājs. Viņš ir dzimis Krievijas Impērijā, mūsdienu Polijas teritorijā, tāpēc tiek saistīts ar abām valstīm.

## Dzīvesgājums
Zamenhofs piedzima Belostokā, ebreju ģimenē. Viņa tēvs Marks (dzimis Motls) Zamenhofs bija skolotājs un sabiedriskais darbinieks. 1858. gadā apprecējās ar ebrejieti Rozāliju. 1859. gadā piedzima viņu pirmais bērns Ludviks Lāzars, vēlāk piedzima vēl 10 bērni. Ģimenē runāja krievu valodā un jidišā. Bērnībā Zamenhofs apguva arī poļu un vācu valodu. Vērodams dzimtās Belostokas trīs lielāko kopienu — poļu, krievu un ebreju — savstarpējos konfliktus, jau agrīnā jaunībā Zamenhofs nonāca pie atziņas, ka mākslīga valoda, kura nebūtu dzimtā nevienam no runātājiem, varētu palīdzēt atrisināt savstarpējos konfliktus.

Mācoties ģimnāzijā Varšavā Zamenhofs apguva arī angļu, franču, latīņu un sengrieķu valodu. 1878. gadā (19 gadu vecumā) radās pirmie "universālās valodas" (*Lingwe uniwersala*) modeļi. 1885. gadā Zāmenhofs pabeidza studijas universitātē un sāka strādāt par acu ārstu Varšavā.

1887. gadā Zamenhofs publicēja darbu — *Lingvo internacia. Antaŭparolo kaj plena lernolibro* un parakstīja to kā *Doktoro Esperanto*, kas kļuva par jaunās valodas nosaukumu. Atlikušo mūžu strādāja par ārstu, paralēli tulkodams pasaules literatūru esperanto valodā. Laika posmā no 1907. līdz 1917. gadam astoņas reizes nominēts Nobela miera prēmijai, bet šo apbalvojumu nav ieguvis.

Miris 1917. gadā Varšavā, apglabāts Varšavas ebreju kapos. Zamenhofam un viņa sievai Klarai Zamenhofai (1863—1924) bija trīs bērni. Visa ģimene iesaistījās esperanto kustībā. Zāmenhofu dēls Adams Zamenhofs (1888—1940) un meitas Zofja Zamenhofa (1889—1942) un Lidja Zamenhofa (1904—1942), vēlāk visi gāja bojā holokaustā. Izglābās tikai mazdēls (Adama Zāmenhofa dēls), slēpjoties zem izdomāta vārda Kšištofs Zaleskijs, ko vēlāk daļēji saglabāja — Luijs Kristofs Zaleski-Zamenhofs (1925—2019). Mazdēls kļuva par inženieri, iesaistījās esperanto kustībā un nodzīvoja līdz 94 gadu vecumam. Mazdēla meita Margareta Zaleskija-Zamenhofa arī ir kļuvusi par aktīvu esperantisti.

## Piemiņa
Kopš 1920. gadiem Ludviga Zamenhofa dzimšanas dienā 15. decembrī tiek atzīmēta Zamenhofa diena jeb Esperanto diena. 

Japāņu Oomoto reliģija godina Zamenhofu kā dievību, uzskatot, ka: "Zamenhofa gars pat tagad turpina darboties kā eņģeļu valstības misionārs; tāpēc viņa gars tika dievināts Senrei-ša svētnīcā". 

Zamenhofa vārdā nosaukta mazā planēta, kā arī ielas, parki, tilti un laukumi daudzās pasaules pilsētās, piemēram, Ludvika Zamenhofa laukums Ščecinā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Iron Maiden

***Iron Maiden*** () ir 1975. gadā basģitārista Stīva Harisa dibinātā britu smagā metāla grupa no Londonas. Viena no visu laiku veiksmīgākajām grupām šajā žanrā, kas visā pasaulē ir pārdevusi vairāk nekā 100 miljonus ierakstu. Līdz šim grupa ir izlaidusi četrpadsmit studijas albumus, piecas labāko dziesmu izlases, deviņus koncertierakstus. 53. ''Grammy'' balvu pasniegšanā, otrā dziesma no albuma *[[The Final Frontier]]* "El Dorado", saņēma ''Grammy'' balvu kā labākais metāla izpildījums.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* *Iron Maiden* (1980)
* *Killers* (1981)
* *The Number of the Beast* (1982)
* *Piece of Mind* (1983)
* *Powerslave* (1984)
* *Somewhere in Time* (1986)
* *Seventh Son of a Seventh Son* (1988)
* *No Prayer for the Dying* (1990)
* *Fear of the Dark* (1992)
* *The X Factor* (1995)
* *Virtual XI* (1998)
* *Brave New World* (2000)
* *Dance of Death* (2003)
* *A Matter of Life and Death* (2006)
* *The Final Frontier* (2010)
* *The Book of Souls* (2015)
**Senjutsu* (2021)

### Koncertieraksti
* *Maiden Japan* (1981)
* *Beast Over Hammersmith* (1983)
* *Live After Death* (1985)
* *A Real Live One* (1993)
* *A Real Dead One* (1993)
* *Live at Donington* (1993)
* *Rock In Rio* (2002)
* *Death on the Road* (2005)
* *Flight 666: the Original Soundtrack* (2009)
* *En Vivo!* (2012)
* *Maiden England '88* (2013)
* *The Book of Souls: Live Chapter* (2017)
* *Nights of the Dead, Legacy of the Beast: Live in Mexico City* (2020)

### Izlases
* *Best of the Beast* (1996)
* *Ed Hunter* (1999)
* *Edward the Great* (2002)
* *The Essential Iron Maiden* (2005)
* *Somewhere Back in Time - Best of: 1980 - 1989* (2008)
* *From Fear to Eternity The Best of 1990 – 2010* (2011)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Oficiālais ziņojumu dēlis 
* Phantom Of The opera - Viss par ''Iron Maiden''
Marts

**Marts** (, par godu Senās Romas kara dievam Marsam) ir gada trešais mēnesis. Martā ir 31 diena. Marts ir pirmais pavasara mēnesis. Martā ir pavasara ekvinokcija, kad diena izlīdzinās ar nakti un tās ir vienāda garuma. Marta pēdējā svētdienā notiek pāreja uz vasaras laiku (pulksteņi tiek pagriezti vienu stundu uz priekšu). Latviešu mēneša senais nosaukums ir **sērsnu** vai **baložu mēnesis**, savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir *karvelinis* vai *balandinis mėnuo* bet mūsdienās — *kovas*.

## Svētki

### Starptautiskie
* 1. marts — Vispasaules kaķu diena
* 8. marts — Starptautiskā sieviešu diena
* 14. marts — Pī diena (konstantes pī) diena (neoficāli)
* 20. marts — Starptautiskā laimes diena
* 21. marts — Pasaules dzejas diena
* 27. marts — Starptautiskā teātra diena

### Latviešu svētki
* 17. marts — Ģertrūdes diena
* 21. marts — Benedikta diena
* 25. marts — Māras diena

## Atceres dienas
* 2. marts — Nacionālo partizānu bruņotās pretošanās atceres diena
* 17. marts — Nacionālās pretošanās kustības piemiņas diena
* 25. marts — Komunistiskā genocīda upuru piemiņas diena

## Marta vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā martā pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

## Skatīt arī
* Marta klimats Latvijā

## Atsauces

## Ārējās saites
Aprīlis

**Aprīlis** () pēc Gregora kalendāra ir gada ceturtais mēnesis. Aprīlis ir viens no četriem mēnešiem, kurā ir 30 dienas. Latviešu mēneša senais nosaukums ir **sulu mēnesis**, savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir *sultekis* vai *Velyku mėnuo* bet mūsdienās — *balandis*.

## Svētki

### Starptautiskie
* 1. aprīlis — Joku diena
* 22. aprīlis — Zemes diena

## Atceres dienas
* 27. aprīlis — Latgales kongresa diena

## Aprīļa vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā aprīlī pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

## Skatīt arī
* Aprīļa klimats Latvijā

## Atsauces
Maijs

[250px|thumb|right|[Ansis Cīrulis|Anša Cīruļa 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Sējas jeb lapu mēnesis”]]
**Maijs** (, par godu Senās Romas dievietei Maijai) ir gada piektais mēnesis un viens no septiņiem mēnešiem, kuram ir 31 diena. Latviešu mēneša senais nosaukums ir **lapu** vai **sējas mēnesis**, savukārt lietuviešu senais nosaukums ir *ziedu mėnuo*, bet mūsdienās — *gegužė*. Maijs ir pēdējais pavasara mēnesis. Tie cilvēki, kuri ir dzimuši līdz 20. maijam, pēc horoskopa ir vērši, bet pēc šī datuma dzimušie ir dvīņi.

## Svētki
### Starptautiskie
* 1. maijs — Darba svētki
* 15. maijs — Ģimenes diena
* 17. maijs — Elektrosakaru diena
* 18. maijs — Muzeju diena
* 21. maijs — Kosmosa diena
* 31. maijs — Diena bez tabakas

### Latvijā
* 1. maijs — LR Satversmes sapulces sasaukšanas diena
* 4. maijs — LR Neatkarības deklarācijas pasludināšanas diena
* 9. maijs — Eiropas diena
* Maija otrā svētdiena — Mātes diena

### Citu valstu svētki
* 25. maijs — Āfrikas atbrīvošanas diena
* 26. maijs — Kijivas pilsētas diena

## Atceres dienas
* 8. maijs — Nacisma sagrāves un Otrā pasaules kara upuru piemiņas diena

## Maija vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā maijā pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

## Skatīt arī
* Maija klimats Latvijā
## Atsauces
Augusts

[250px|thumb|right|[Ansis Cīrulis|Anša Cīruļa 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Rudzu jeb suņu mēnesis”]]
**Augusts** () ir gada astotais mēnesis, un viens no septiņiem mēnešiem, kuram ir 31 diena. Sākotnēji seno romiešu kalendārā mēnesis tika saukts par *Sextilis* (sestais), un bija gada sestais mēnesis. Ap 700. gadu p.m.ē. kalendārs tika papildināts ar janvāri un februāri, un *Sextilis* kļuva par astoto mēnesi. 8. gadā p.m.ē. mēnesis tika pārdēvēts par godu pirmajam Romas imperatoram Augustam. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir **suņu**, **rudzu** vai **sēju mēnesis**, savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir *rugpiūtis* vai *dėgesis*, bet mūsdienās — *rugpiūtis*. Augusts Latvijā ir pēdējais vasaras mēnesis, bet Īrijā pirmais rudens mēnesis.

## Svētki
### Starptautiskie
* 13. augusts — Kreiļu diena

### Latvijā
* 21. augusts — Konstitucionālā likuma "Par LR valstisko statusu" pieņemšanas un LR faktiskās neatkarības atjaunošanas diena

## Atceres dienas
* 11. augusts — Latvijas brīvības cīnītāju piemiņas diena

## Augusta vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā augustā pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

## Skatīt arī
* Augusta klimats Latvijā
## Atsauces
Septembris

**Septembris** ( — no  — 'septiņi') ir gada devītais mēnesis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir **silu**, **veselo** vai **Miķeļa mēnesis**, savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir *šilinis* vai *rudens mėnuo*, bet mūsdienās — *rugsėjis*.  Septembris ir pirmais rudens mēnesis. Septembrī ir rudens ekvinokcija, kad diena izlīdzinās ar nakti un tās ir vienāda garuma. Latvijā septembris ir pirmais skolas mēnesis.

## Svētki
### Starptautiskie
* Pēdējā septembra nedēļā — Jūras diena
*15. septembris — Starptautiskā demokrātijas diena
*23. septembris — Zīmju valodu diena
* Ceturtā svētdiena — Nedzirdīgo diena
*30. septembris — Tulka diena

### Latvijā
* 1. septembris — Zinību diena
* Otrā svētdiena — Tēva diena
* 22. septembris — Baltu vienības diena
*29. septembris — Miķeļi

### Citu valstu svētki
* 16. septembris — Meksikas neatkarības diena
* Trešā sestdiena — Izgudrotāja un racionalizatora diena Ukrainā

## Septembra vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā septembrī pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

## Skatīt arī
* Septembra klimats Latvijā

## Atsauces
Jūlijs

[250px|thumb|right|[Ansis Cīrulis|Anša Cīruļa 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Siena jeb liepu mēnesis”]]
**Jūlijs** () ir gada septītais mēnesis. Jūlijā ir 31 diena. Mēnesis ir nosaukts Jūlija Cēzara vārdā, jo viņš šajā mēnesī ir dzimis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir **liepu** vai **siena mēnesis**, savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir *liepinis* vai *šienavimo mėnuo*, bet mūsdienās — *liepa*.

## Svētki
### Starptautiskie
* 1. jūlijs — Arhitektūras diena
* 2. jūlijs — Sporta žurnālista diena
* 20. jūlijs — Šaha diena
* Pēdējā jūlija piektdiena — IT administratora diena
* 31. jūlijs — Afrikāņu sievietes diena

### Latvijā
* 12. jūlijs — Jūras svētku diena

## Atceres dienas
* 4. jūlijs — Ebreju tautas genocīda upuru piemiņas diena

## Jūlija vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā jūlijā pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

## Atsauces

## Skatīt arī
* Jūlija klimats Latvijā
Decembris

**Decembris** () pēc Gregora kalendāra ir gada divpadsmitais mēnesis. Decembrī ir 31 diena. Decembris ir ziemas pirmais un gada pēdējais mēnesis. Decembrī ir ziemas saulgrieži, kad diena ir visīsākā un nakts visgarākā.

Vārds *decembris* nāk no latīņu valodas vārda *decem* (desmit), jo līdz pat 8. gadsimtam p.m.ē. decembris romiešu kalendārā bija desmitais mēnesis. Latviešu mēneša senais nosaukums ir **vilku mēnesis**, savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir *sausis* vai *Kalėdų mėnuo*, bet mūsdienās — *gruodis*.

Astroloģijā, decembris sākas, kad Saule ieiet Strēlnieka zvaigznājā, un beidzas, kad tā ieiet Mežāža zvaigznājā.

## Svētki
### Starptautiskie
* 1. decembris — AIDS diena
* 10. decembris — Cilvēktiesību diena
* 24. decembris — Ziemassvētku vakars
* 25. decembris — Pirmie Ziemassvētki
* 26. decembris — Otrie Ziemassvētki
* 31. decembris — Vecgada diena

## Atceres dienas
* decembra pirmā svētdiena — Pret latviešu tautu vērstā totalitārā komunistiskā režīma genocīda upuru piemiņas diena

## Decembra vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā decembrī pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

## Skatīt arī
* Decembra klimats Latvijā
## Atsauces
Februāris

**Februāris** (, no  — *tīrīt*, par godu seno romiešu attīrīšanās rituālam *Februa*) ir gada otrais mēnesis. Februāris ir gada īsākais mēnesis, un parasti tajā ir 28 dienas, bet garajā gadā 29 dienas. Februāris ir ziemas pēdējais mēnesis.

## Nosaukums
Latīņu nosaukums saistīts ar Luperkālijām , kas norisinājās senajā Romā katru gadu 15. februārī. Latviešu mēneša senais nosaukums ir **sveču mēnesis**, savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir *ragutis* vai *kovinis mėnuo*, bet mūsdienās — *vasaris*.

## Svētki
### Starptautiskie
* 4. februāris — Starptautiskā vēža diena
* 14. februāris — Svētā Valentīna diena
* 21. februāris — Starptautiskā dzimtās valodas diena

### Citu valstu svētki
* 2. februāris — Murkšķa diena ASV un Kanādā
* 15. februāris — Karoga diena Kanādā
* 16. februāris — Lietuvas Republikas neatkarības diena
* 23. februāris — Tēvijas sarga diena Krievijā
* 24. februāris — Igaunijas Republikas neatkarības diena
* 27. februāris — Dominikānas neatkarības diena

## Februāra vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā februārī pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

## Skatīt arī
* Februāra klimats Latvijā

## Atsauces
Oktobris

[thumb|[Halovīns|Halovīna ķirbji]]
**Oktobris** () ir gada desmitais mēnesis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir **veļu**, **zemliku** vai **rudens mēnesis**, savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir *lapkritis* vai *spalinis mėnuo*, bet mūsdienās — *spalis*. Tas ir viens no 7 mēnešiem, kas ir 31 dienu garš, astroloģijā sākas ar Sauli Svaru zīmē, beidzas ar Sauli Skorpiona zīmē.

Līdz pat 8. gadsimtam p.m.ē. oktobris romiešiem tas bija astotais (*octem* — 'astoņi') mēnesis.

Oktobra pēdējā svētdienā Latvijā un daudzās citās valstīs notiek pāreja atpakaļ uz ziemas laiku (apmēram trijos no rīta pulksteņi tiek pagriezti vienu stundu uz priekšu).

## Svētki
### Starptautiskie
* 1. oktobris — Vecāka gadu gājuma ļaužu diena
* 1. oktobris — Mūzikas diena
* mēneša pirmā svētdiena — Skolotāju diena
*Pirmā pirmdiena — Pasaules arhitektūras diena
*Pirmā pirmdiena — Pasaules biotopu diena
* Pirmā pirmdiena — Ārsta diena
* 24. oktobris — ANO diena

### Citu valstu svētki
* 31. oktobris — Visu svēto diena (Halovīns)

## Atceres dienas
* 15. oktobris — Valsts valodas diena

## Oktobra vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā oktobrī pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

## Skatīt arī
* Oktobra klimats Latvijā
* Oktobra ciems

## Atsauces
Novembris

**Novembris** (no  — 'deviņi') ir gada vienpadsmitais mēnesis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir **salnas** vai **Mārtiņu mēnesis**, savukārt lietuviešu senais nosaukums ir *graudinis mėnuo*, bet mūsdienās — *lapkritis*. Astroloģijā sākas ar Sauli Skorpiona zīmē, beidzas ar Sauli Strēlnieka zīmē.

Katoļi 1. novembrī atzīmē Visu svēto dienu (t.i., to svēto, kam nav piešķirta sava svinamā diena). Mārtiņi 10. novembrī (katoļiem 11.) ir aptuveni vidus starp rudens un ziemas saulgriežiem. Tika uzskatīti par ziemas sākumu.
Senāk Latvijā 25. novembrī (katoļiem 26.) tika atzīmētas Katrīnas, bet 30. — Andreji. Katrīnas dažās vietās uzskatīja par veļu laika beigām. Mūsdienu Latvijā tiek atzīmēts 11. novembris — Lāčplēša diena un 18. novembris — Latvijas Republikas proklamēšanas diena.

## Svētki

### Starptautiskie
* Otrā sestdiena — Lauksaimnieku diena
* 10. novembris — Kvalitātes diena
* 17. novembris — Studentu diena
* 19. novembris — Vīriešu diena
* Trešā ceturtdiena — Pasaules filozofijas diena

### Latvijā
* 11. novembris — Lāčplēša diena
* 18. novembris — Latvijas Republikas proklamēšanas diena

### Citu valstu svētki
* 1. novembris — katoļiem Visu svēto diena
* Ceturtā ceturtdiena — Pateicības diena ASV
## Novembra vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā novembrī pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

## Skatīt arī
* Novembra klimats Latvijā

## Atsauces
Francijas pilsētu uzskaitījums

[200px|thumbnail|[Francijas novietojums Eiropā]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas visas **[[Francija]]s pilsētas**, kurās iedzīvotāju skaits 2010. gadā bija lielāks par 20 000 iedzīvotājiem. Uzskaitījumā iekļautas arī aizjūras teritorijas pilsētas. Saskaņā ar oficiālajiem 2010. gada Francijas Tautas skaitīšanas datiem šādas apdzīvotās vietas ar iedzīvotāju skaitu virs 20 000 bija **442**.

Francijas galvaspilsēta Parīze ir vienīgā valsts pilsēta ar iedzīvotāju skaitu virs 1 000 000.

Francijā sīkākā administratīvā vienība ir komūna (franču:*commune*), kas reizē ir gan pilsēta, gan pašvaldība. Kopumā Francijā 2009. gada 1. janvārī bija **36 569 komūnas** kontinetālajā Francijā un **212 komūnas** Francijas aizjūras teritorijās.

## Pilsētu sadalījums pa adminstratīvajām vienībām

### Reģioni

### Aizjūras teritorijas

## Uzskaitījums

## Karte

## Galerija

## Atsauces
Spānijas pilsētu uzskaitījums

[thumb|[Spānijas novietojums Eiropā]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas **[[Spānija]]s pilsētas**, kurās iedzīvotāju skaits 2014. gadā bija vairāk kā  iedzīvotāji. Kopā tādas bija **398 pilsētas**. Saskaņā ar oficiālajiem datiem 2014. gadā bija 62 pilsētas ar iedzīvotāju skaitu virs 100 000. Galvaspilsētā Madridē un Barselonā ir vairāk nekā  iedzīvotāju.

Spānijā kā sīkākā administratīvā iedalījuma vienība ir municipalitāte, kas bieži vien sakrīt arī ar attiecīgo apdzīvoto vietu. 2014. gadā Spānijā bija **8122 municipalitātes**.

## Pilsētu sadalījums pa autonomajiem apgabaliem

## Uzskaitījums

## Karte

### Spānija

### Kanāriju salas

## Galerija

## Atsauces