open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anatols Dinbergs

**Anatols Dinbergs** (1911—1993) bija Latvijas diplomāts. Latvijas Republikas pilnvarotais lietvedis un sūtniecības vadītājs ASV un  Latvijas Republikas diplomātiskā un konsulārā dienesta vadītājs (1970—1991).

## Dzīvesgājums
Dzimis Rīgā  inženiera Alfrēda Dinberga ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā ar vecākiem bēgļu gaitās Vitebskā.  

Studēja Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinību fakultātēs (beidza 1937. gadā), Rīgas Finanšu institūtā (beidza 1931. gadā). Bija latviešu studentu korporācijas Fraternitas Lettica biedrs.
Līdztekus no 1932. gada darbojās Ārlietu ministrijā, sākumā bija praktikants (1932), ārštata darbvedis Latvijas goda konsulātā Lodzā (1933-1934), korespondents Rietumu nodaļā un Juridiskajā nodaļā (1934-1935).
No 1937. gada jūnija sekretāra palīgs Latvijas konsulātā Ņujorkā, no septembra - atašejs.

Pēc Latvijas okupācijas ar sūtņa Vašingtonā A. Bīlmaņa lēmumu 1940. gada septembrī iecelts par vicekonsulu, konsula pienākumu izpildītāju. Pēc Ņujorkas konsulāta likvidēšanas 1941. gada janvārī pārcelts par atašeju sūtniecībā Vašingtonā, bija pagaidu pilnvarotais lietvedis (1948-1949), no 1949. gada jūnija vēstniecības 1. sekretārs.
Līdztekus darbam vēstniecībā papildinājās politiskajās zinātnēs Džordžtaunas universitātē Vašingtonā (1943—1946), kur 1953. gadā ieguva doktora grādu politoloģijā par disertāciju *The Incorporation of Latvia into the Soviet Union in 1940-41* (Latvijas inkorporācija Padomju Savienībā 1940-1941). No 1954. gada novembra sūtniecības padomnieks. 

1970. - 1991. gadā bija Latvijas pilnvarotais lietvedis un sūtniecības vadītājs ASV un visa Latvijas Republikas diplomātiskā un konsulārā dienesta vadītājs rietumu pasaulē. Iecēla Latvijas pārstāvjus Anglijā, Austrālijā, Francijā, Kanādā un Vācijā. 

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. - 1992. gadā bija Latvijas vēstnieks ASV, 1991. gadā Latvijas pastāvīgais pārstāvis un vēstnieks ANO. 

Miris  Vašingtonā.

## Apbalvojumi
1993. gadā apbalvots ar Latvijas Republikas Ministru padomes Goda rakstu.

## Atsauces
Kārlis Barons (daiļdārznieks)

**Kārlis Barons** ( Drustu pagastā —  Rīgā) bija daiļdārznieks un ainavu arhitekts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1912. gadā Drustu pagasta "Lejasmindaugos".  

Pēc Rīgas 8. pamatskolas pabeigšanas iestājās divgadīgajā Bulduru dārzkopības skolā, kur mācīja Rīgas Dārzu direktors dārzu arhitekts Andrejs Zeidaks.   

1933. gadā beidza vidusskolu, strādāja Rīgas dārzu pārvaldē par jaunāko zīmētāju. Bija Valdeķu muižas parka rekonstrukcijas dabu vadītājs.  

Tālāk strādāja Rīgas Dārzu direktora projektu birojā, kur Andreja Zeidaka vadībā projektēja Ziedoņdārza, Maskavas dārza, Uzvaras parka, Kronvalda parka, Esplanādes vidusdaļas, kā arī citu Latvijas dārzu, parku un skvēru apstādījumus. 

Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā sāka strādāt Rīgas dārzu un parku trestā. 1967. gadā kļuva par galveno speciālistu projektēšanas institūtā "Komunālprojekts", kas tajā laikā bija vadošie apstādījumu projektētāji.

Publicēja rakstus par dārzu arhitektūru un mākslu.

Miris 1996. gadā Rīgā. Tika apglabāts Raiņa kapos.  

## Darbi
* Dārzu māksla (1960)
* Apstādījumi laukos (līdzautors, 1969) 

Piedalījās Kronvalda parka, Ziedoņdārza, Esplanādes, Latgales dārza un Uzvaras laukuma projektēšanā. Projektēja komplekso labiekārtojumu Rīgas kvartāliem, apstādījumus Daugavmalā, Uzvaras parkā, Filharmonijas skvērā, parkus Cēsīs, Kuldīgā, Smiltenē, Uļjanovskā.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais agronoms (1972)
* PSRS Darba Sarkanā Karoga ordenis
* Andreja Zeidaka prēmija.

## Atsauces
Barons (nozīmju atdalīšana)

**Barons** var būt:

* augstmaņa tituls barons
* Barons (uzvārds)

* basketbola klubs:
** BK Barons/LMT
** LU/Barons/Rīdzene
Korše

**Korše** () — pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz dienvidrietumiem no Kentšinas. Līdz 1945. gadam Koršene (*Korschen*) Vācijas (Austrumprūsijas) sastāvā.

Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Korše iekļāvās Polijā, bet vācu iedzīvotāji no pilsētas tika padzīti.
Quantum Leap

***Quantum Leap*** ir ASV zinātniskās fantastikas televīzijas seriāls, ko radījis Donalds Belisario. Seriāla piecas sezonas pārraidīja NBC no 1989. līdz 1993. gadam. Tas stāsta par doktoru Semu Beketu (Skots Bakula), fiziķi, kurš pārvietojas laiktelpā un iemiesojas citu cilvēku ķermeņos. To darot, Sems mēģina novērst kļūdas, kas pieļautas pagātnē.

## Ārējās saites
*
Rapallo līgums (1922)

**Rapallo līgums** tika noslēgts  starp Veimāras Republiku un Padomju Krieviju.

## Apstākļi, kas noveda pie līguma noslēgšanas

20. gadu pirmajā pusē, pārvarējuši ilūzijas par drīzu pasaules komunistisku revolūciju, padomju līderi sāka pievērst lielāku uzmanību diplomātisko attiecību noregulēšanai ar lielvalstīm. Pirmie soļi attiecību uzlabošanā tika sperti 1921. gadā, kad parakstīja tirdzniecības līgumus ar Lielbritāniju un Vāciju. Pagriezienu šajā politikā iezīmēja 1922.g. aprīļa Dženovas konference.

1922. gada aprīlī darbu sāka Dženovas konference, kurā Lielbritānija, Francija u.c. valstis apsprieda ekonomiskās attiecības ar Padomju Krieviju, pieprasot, lai tā atzīst pirmskara valdības parādus (ar saviem procentiem) un atdod ārzemniekiem nacionalizētos īpašumus. Padomju valdība principā neatteicās atmaksāt parādus, taču prasīja no Rietumvalstīm diplomātisku atzīšanu un palīdzību Krievijas ekonomikas atjaunošanā, kā arī atlīdzināt Pilsoņu kara laikā nodarītos zaudējumus, kuri, pēc padomju puses aprēķiniem, pat divas reizes pārsniedza cara valdības parāda summu.

## Līguma noslēgšana un tā ietekme uz starptautiskajām attiecībām

Kad sarunas šajā jautājumā nonāca strupceļā, padomju un vācu pārstāvji Rapallo pilsētiņā Dženovas tuvumā parakstīja vienošanos par diplomātisko un tirdzniecisko attiecību nodibināšanu un atteikšanos no savstarpējām pretenzijām par veciem parādiem. Abas puses slepeni vienojās, ka Krievija palīdzēs atjaunot un modernizēt Versaļas līguma rezultātā stipri samazinātos Vācijas bruņotos spēkus, bet Vācija savukārt līguma rezultātā nodrošinās militārās un ekonomiskās koncesijas, atzīs Krievijas valdību. Ar šo soli abas valstis pārvarēja diplomātisko izolāciju un vienlaikus apliecināja savas revizionistiskās tieksmes attiecībā uz pēckara pasaules starptautisko kārtību. Šī krievu — vācu draudzība turpinājās līdz Hitlera atnākšanai 1933. gadā. Piemēram, 1928. gadā aptuveni trešo daļu no PSRS ārējās tirdzniecības apjoma veidoja preču apmaiņa ar Vāciju.
Sarkanais punduris (seriāls)

**Sarkanais punduris** () ir Lielbritānijas zinātniskās fantastikas seriāls, kuru rādīja BBC2 no 1988. gada līdz 1999. gadam.

## Ārējās saites
Latvijas enciklopēdija

**Latvijas enciklopēdija** ir piecu sējumu enciklopēdija, kas ietver ar Latviju saistītus rakstus, tajā tiek apskatīti arī vispārīgi temati, kuros uzsvars tiek likts uz Latviju. Tā izdota no 2002. līdz 2009. gadam Rīgā, V. Belokoņa izdevniecībā.

Pēc enciklopēdijas "Latvijas Daba" (izdota no 1994. gada līdz 1998. gadam), šī ir otrā vērienīgā Latvijai veltītā enciklopēdija, kas Latvijā izdota pēc neatkarības atjaunošanas. Enciklopēdijā apkopotas tēmas par Latvijas dabu (vairums šķirkļu pārpublicēti no enciklopēdijas "Latvijas Daba" sējumiem), ekonomiku, iedzīvotājiem, vēsturi, zinātni, kultūru, reliģiju, sportu un citām tēmām. Oriģinālrakstus veidojis plašs autoru kolektīvs. Galvenais redaktors pirmajiem trīs sējumiem bija Heinrihs Jubels, pēc tam Sigita Hirša.

Kopumā Latvijas enciklopēdijas piecos sējumos ir 24 292 raksti, no kuriem 7992 ir biogrāfijas, tāpat ir 111 kartes, 210 tabulas un 7421 attēls.

## Atsauces
Reina (nozīmju atdalīšana)

**Reina** var būt:

;Ģeogrāfija
* Reina — upe Eiropā;
* Reina Austrumprūsijā (*Rhein in Ostpreußen*) — pilsēta Austrumprūsijā (no 1945. gada Polijas pilsēta Rina);

;Cilvēki
* Hosē Manuels Reina (*José Manuel Reina*; 1982) — Spānijas futbolists, vārtsargs;
* Romi Reina (*Romi Rain*; 1988) — amerikāņu pornoaktrise;
* Reina (priekšvārds)
Pūt, vējiņi (dziesma)

thumb|300px|Dziesmas „Pūt, vējiņi” sākuma notis
**Pūt vējiņi** (lībiski *Pūgõ tūļ* — 'pūt, vēj') ir sena lībiešu kāzu dziesma, kas folklorizējusies un tiek uzskatīta par latviešu tautasdziesmu. Tiek uzskatīts, ka tā radusies pie Daugavas līviem Vidzemē. Dziesmas vārdos tiek stāstīts par lībiešu puisi, kas ar laivu devies pie mīļotās uz Kurzemi, vēlēdamies viņu precēt.
Dziesma labi pazīstama arī Igaunijā.

## Vēsture
Dziesmu (pirmo pantu) pirmoreiz publicējis Rūjienas mācītājs Gustavs fon Bergmanis 1807. gadā. Dziesmas melodiju pirmoreiz publicējis Jānis Cimze 1872. gadā. Mūsdienās vispazīstamākā ir Andreja Jurjāna 1884. gadā veiktā dziesmas apdare četrbalsīgam *a capella* jauktajam korim. Tā kļuva populāra Piekto Vispārējo Dziesmu svētku laikā — 1910. gada 20. jūnijā, kad apvienotais jauktais kopkoris paša komponista virsvadībā sniedza šīs dziesmas pirmatskaņojumu. „Pūt, vējiņi” tika dziedāti visos tālākajos kordziedātāju un dziesmu mīļotāju saietos (6., 8., 10. — 13., 16., 20., 23., 24. Vispārējos Dziesmu svētkos un simtos dziesmu dienu) gan Latvijā, gan arī trimdas latviešu kopkoru koncertos Amerikā, Austrālijā un Eiropā. Tāpat kā pēckara okupētajā Latvijā, arī ārzemēs šis tautas svētkos atskaņotais kanons daudzviet un daudzkārt klausītājiem un dziedātājiem bijis it kā Latvijas Valsts himnas simbols.

1989. gadā Kanādas latviešu komponists Imants Ramiņš pēc Vankūveras kamerkora diriģenta lūguma sacerēja jaunu „Pūt, vējiņi!” apdari turnejai uz Baltijas valstīm. Pēc Ramiņa atmiņām, „kad kanādiešu koris Rīgā sāka to dziedāt, publika cēlās kājās, bet koristi brīnījās, nesaprazdami, kāpēc.”

2018. gadā "Pūt, vējiņi" ieguva 20. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Dziesmas teksts lībiski un latviski

## Ārējās saites
* „Pūt, vējiņi” Latvijas, Austrālijas un Itālijas koru dažādos izpildījumos

## Atsauces
Mikolajki

**Mikolajki** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz austrumiem no Mrongovo pie Šņardvi ezera. Līdz 1945. gadam **Nikolaikene** (*Nikolaiken*) Vācijas (Austrumprūsijas) sastāvā.

1929. gadā netālu no Mikolajkiem, Zelbongenē (*Selbongen*), tagad Zelvongi (*Zełwągi*), tika nodibināts pirmais mormoņu lūgšanu nams Eiropā.

Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Nikolaikene iekļāvās Polijā, bet vācu iedzīvotāji no pilsētas tika padzīti.

Mūsdienās populārs (arī Latvijas atpūtnieku vidū) tūrisma centrs, ko sevišķi lielā skaitā apmeklē viesi no Krievijas Kaļiņingradas apgabala. Tūristus piesaista romantiskā pilsētiņa, gleznainais Šņardvi ezers, kā arī akvaparks.

## Ārējās saites
* www.e-mikolajki.pl
Tolkmicko

**Tolkmicko** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz ziemeļaustrumiem no Elblongas Vislas lagūnas krastā. Līdz 1945. gadam **Tolkemita** (*Tolkemit*) Vācijas (Austrumprūsijas) sastāvā.

Pilsēta radusies prūšu nocietinājuma vietā. Netālu no pilsētas — Kadinos (, līdz 1945. gadam *Cadinen* jeb *Kadinen*) atradās vācu Hoencollernu karaļu un imperatoru rezidence.

Pēc 2. pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Tolkmicko iekļāva Polijā, bet vācu iedzīvotāji no pilsētas tika padzīti.

Tolkmicko bija 16. gadsimta hronista Simona Grūnava dzīvesvieta.

## Ārējās saites
Kvarca rezonators

thumb|100px|Kvarca rezonatora apzīmējums shēmās
**Kvarca rezonators** ir ierīce, kas paredzēta precīzas un noturīgas frekvences maiņstrāvas stabilizēšanai. Iekārtu, kurā frekvences stabilizēšanai tiek izmantots kvarca rezonators, sauc par **kvarca ģeneratoru**. Kvarca rezonatoru elektroniķu žargonā bieži dēvē vienkārši par **kvarcu**. Dažādi kvarca rezonatori spēj darboties frekvencēs no dažiem kHz līdz simtiem MHz.

## Uzbūve
Kvarca rezonators sastāv no precīzi noslīpēta kvarca kristāla, kas ievietots stikla, metāliskā vai plastmasas aizsargapvalkā (no tā var arī būt izsūknēts gaiss) un kam pievienoti izvadi. Precīzijas kvarca ģeneratoros izmantojamie rezonatori tiek ievietoti termostatā. Dažreiz kā termostata korpusu izmanto Djuāra trauku.

## Darbības princips
Kvarca rezonatora darbība pamatojas uz kvarca kristāla pjezoelektriskajām īpašībām. Pieliekot kvarca plāksnītei spriegumu, tas izsauc plāksnītes deformāciju. Savukārt deformācija rada lādiņu parādīšanos uz plāksnītes virsmām (pjezoelektriskais efekts). Rezultātā plāksnītes mehāniskās svārstības izraisa elektriskā lādiņa svārstības un otrādi. Šīm svārstībām ir noteikta pašfrekvence (sk. svārstību kontūrs).


Attēls:100khz 1968 stikls.jpg|100 kHz kvarca rezonators pirkstlampas tipa korpusā.
Attēls:14,9895KHz.JPG|14,9895 kHz rezonators stikla balonā.
Attēls:Metaalisks kvarca rezonators.JPG|4,166666 MHz kvarca rezonators metāliskā korpusā.
Attēls:Berill-2 kvarcu bloks.JPG|Pārslēdzami kvarca rezonatori 1970. gadā PSRS ražotā īsviļņu radiouztvērējā "Berill-2" (Берилл-2).


## Skatīt arī
* Svārstību kontūrs

## Ārējās saites
Henrijs (nozīmju atdalīšana)

**Henrijs** var būt:

* Henrijs (personvārds)
* Henrijs — elektriskās induktivitātes mērvienība
* "Henrijs V" (*Henry V*) — 1989. gada Apvienotās Karalistes vēsturiska drāmas filma

## Cilvēks ar šādu vārdu
* Henrijs II Plantagenets (*Henry II Plantagenet, the Curtmantle*, 1133—1189) — Anglijas karalis
* Henrijs III Plantagenets (*Henry the Young King*, 1155—1183) — Anglijas karalis
* Henrijs III Plantagenets (*Henry II Plantagenet*, 1207—1272) — Anglijas karalis
* Henrijs IV Lankasters (*Henry IV, of Bolingbroke*, 1367—1413) — Anglijas karalis
* Henrijs V Lankasters (*Henry V of Lancaster*, 1387—1422) — Anglijas karalis
* Henrijs VI Lankasters (*Henry VI of Lancaster*, 1421—1471) — Anglijas karalis
* Henrijs VII Tjudors (*Henry VII Tudor*, 1457—1509) — Anglijas karalis
* Henrijs VIII Tjudors (*Henry VIII Tudor*, 1491—1547) — Anglijas karalis

## Cilvēks ar šādu uzvārdu
* Džozefs Henrijs (*Joseph Henry*, 1797—1878) — ASV fiziķis
* Viljams Henrijs (*William Henry*, dzimis kā Juzefs Navrockis, 1859—1928) — poļu izcelsmes Lielbritāniju pārstāvošs peldētājs un ūdenspolo spēlētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs.

## Skatīt arī
* Anrī
Tribine.lv

**Tribine.lv** bija jaunumu portāls latviešu valodā, kura saturu vatēja veidot jebkurš lietotājs. Tas bija Latvijā pirmais pilsoniskās žurnālistikas projekts, kur medija saturu veidoja tā lietotāji. Portāls ar saukli — „Mazā cilvēku ziņa aģentūra” — uzstādīja ambīciju pēc iespējas pilnīgāk realizēt preses brīvības ideju. Tribīne bija neatkarīgs medijs un tas neaizstāv neviena politiska vai ekonomiska grupējuma intereses.

Tribine.lv lietotāji portālā varēja ievietot savus rakstus, foto un video, kā arī komentēt un vērtēt rakstus, foto un video. Reģistrētie tribine.lv lietotāji ar savu rīcību — materiālu, publicēšanu, vērtēšanu un komentēšanu — vāca "karmas punktus", kas norādīja viņa stāvokli tribine.lv. 

Rakstu autoriem, foto un video ievietotājiem bija jāievēro "tautas žurnālista goda kodekss", kas noteica uzvedības un ētikas normas portālā tribine.lv. 

Tribine.lv lietotāji ievietoja oriģinālus rakstus, bildes un video, nevis saites uz citviet internetā ievietotu materiālu, atšķiroties  no digg.com un tā kloniem. 

Tribine.lv darbību aizsāka 2007. gada aprīlī.

Šobrīd tribine.lv ir iekļāvies spoki.lv vietnē un kā sākotnēji iecerētais projekts vairs nepastāv.

## Ārējās saites
* Portāls tribine.lv
Fadejevs

**Fadejevs** (, no personvārda Fadejs (*Фаддей*); sieviešu dzimtē **Fadejeva** (*Фаде́ева*)) ir izplatīts krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Aigars Fadejevs (1975—2024) — latviešu soļotājs;
* Aleksandrs Fadejevs (*Александр Александрович Фадеев*, 1901—1956) — krievu rakstnieks, viens no PSRS Rakstnieku savienības dibinātājiem, tās priekšsēdētājs (1946—1954);
* Aleksandrs Fadejevs (1988) — latviešu hokejists;
* Maksims Fadejevs (1968) — krievu komponists un muzikālais producents.
Vītoliņš

**Vītoliņš** (sieviešu dzimtē Vītoliņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „vītols” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alvis Vītoliņš (1946—1997) — šahists;
* Fricis Vītoliņš (1894—1918) — žurnālists;
* Harijs Vītoliņš:
** Harijs Vītoliņš (1915—1984) — hokejists, treneris;
** Harijs Vītoliņš (1941—1997) — hokejists, treneris;
** Harijs Vītoliņš (1968) — hokejists, treneris;
* Jānis Vītoliņš:
** Jānis Vītoliņš (1937—2000) — aktieris un režisors;
** Jānis Vītoliņš (1886—1956) — komponists;
** Jānis Vītoliņš (1954) — politiķis.
Dinbergs

**Dinbergs** (; sieviešu dzimte **Dinberga**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Alfrēds Dinbergs (1878—1941) — Latvijas sabiedrisks darbinieks un politiķis;
*Anatols Dinbergs (1911—1993) — Latvijas diplomāts.
Estētika

[thumb|[Dāvids (Mikelandželo)]]

**Estētika** (no  *(aisthētikos)* — '(sa)jūtošs') ir filozofijas nozare, kurā aplūko jautājumus par skaistumu, mākslu un daiļradi. Tā pētī mākslas attieksmi pret īstenību, mākslas attīstības likumus, tās saturu un formu, mākslas sabiedriskās funkcijas u.c.

Par estētikas pamatlicēju uzskatāms Aleksandrs Baumgartens. Estētiku kā disciplīnu viņš izveidoja, par pamatu ņemot retoriku. 1750. gadā tiek izdots viņa darbs ar nosaukumu "Estētika", bet 1758. gadā darba otrais sējums. Pieminēšanas vērta ir arī latviešu filozofe Milda Paleviča, kura pētījusi estētikas problēmas.

## Atsauces
Nīcgales Lielais akmens

**Nīcgales Lielais (Baltais) akmens** ir dižakmens, kas atrodas Augšdaugavas novada Nīcgales pagastā, Neicgaļa mežā, 6 km uz austrumiem no Nīcgales dzelzceļa stacijas. Latvijas lielākais dižakmens. 

## Raksturojums
Rapakivi granīta laukakmens apkārtmērs ir 31,1 m, platums — 10,4 m, garums — 10,5 m un augstums — 3,5 m. Aptuvenais virszemes tilpums ir 170 m³. Tas ir noapaļojies, laika gaitā ieplaisājis akmens ar lielu robu virspusē un sānos iekaltiem 3 pakāpieni, ko 1937. vai 1938. gadā pēc vietējā mežziņa A. Jostsona pasūtījuma iekalis kāds mežstrādnieks.

## Vēsture

Ģeologi uzskata, ka Nīcgales Lielais dižakmenis pirms aptuveni 15 tūkstošiem gadu atdalījies no Dienvidrietumu Somijas klintāja, un uz Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumu to pirms 13—14 tūkstošiem gadu atnesis šļūdonis.

Par akmeni pirmo reizi rakstījis Zelmārs Lancmanis 1924. gadā „Latvijas Vēstneša” 11. numurā:

Dabas pieminekļu pētnieks Guntis Eniņš gan norāda, ka pēdējais ir apgalvojums bez nekādiem pierādījumiem.

Kopš 2001. gada Nīcgales Lielajam akmenim ir aizsargājama dabas pieminekļa, kopš 1997. gada — aizsargājama arheoloģiska pieminekļa statuss. Aizsargājamā teritorija ir 0,01 ha.

## Nostāsts
1976. gada 21. augustā laikraksts «Cīņa» publicēja J. Vingra nostāstu:
 "Manam vectēvam ar sirmo akmeni saistījās ne viens vien piedzīvojums. Viņš zināja stāstīt, ka milzis uziets lielo mežu biezoknī ap 1812. gadu, Napoleona kara laikā. Toreiz to bijis grūti sameklēt, jo meži tad vēl nebija iestaigāti, nebija ceļu. Pirmie pie lielā akmens meklējuši patvērumu zemnieki, kurus ķēra un nodeva cara dienestā uz 25 gadiem. Meža dziļumā bijusi droša slēpšanās vieta, bēgulotāji tur pavadījuši apmēram mēnesi. Pēc tam droši varējuši iet mājās un strādāt savu darbu līdz nākamajam rudenim, jo ķeršanas laiks parasti gadā ildzis vienu mēnesi. Ja kādam izlaimējies paslēpties trīs gadus no vietas, tad viņš vispār bijis brīvs no dienesta, tāds toreiz bijis kungu likums. Manam vectēvam iznācis pie lielā akmens pavadīt veselus deviņus rudeņus, jo kungam viņš bijis kā dadzis acī, tas katrā ziņā gribējis viņu dabūt rokā un nodot ķeizaram. Mans vectēvs nemīlējis muižas kungam ne rokas, ne stērbeles bučot, bieži uzstājies kā pirmais pretī netaisnībām un pierunājis arī citus, lai turas visi pret muižu kopā, tad kungs nekā nevarēšot padarīt. Pēc vectēva stāstiem šis lielais akmens bijis pazīstams plašai sabiedrībai. Deviņus gadus pa mēnesim pie tā nodzīvodams, viņš tur sastapis daudz vīru no tālas apkārtnes un vairākām muižām. Laiku īsinādami, viņi arī parakņājušies apkārt akmenim un atraduši tur gan dažādas monētas ar uzrakstiem svešvalodās, gan akmens cirvīti. Vīri sprieduši, ka arī senākos laikos lielajam akmenim nav trūcis draugu, kas pie tā meklējuši patvērumu."

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nīcgales Lielais (Baltais) akmens — Vietas.lv
Lapsa

**Lapsa** ir plēsīgs dažādu suņu dzimtas ģinšu pārstāvis, kuram raksturīgs smails purns un kupla aste. Par lapsām sauc visas lapsu cilts (*Vulpini*) sugas, kā arī atsevišķas sugas no suņu cilts (*Canini*) un suņu dzimtas pamatcilts (*Basal Caninae*). Lapsas no lapsu cilts (*Vulpini*), lai izceltu piederību šai ciltij, bieži sauc par īstajām lapsām.

## Sistemātika
Šajā sistemātikā apkopotas ģintis, kuru sugu dzīvniekus mēdz saukt par lapsām. Suņu cilts sugas bieži sauc gan par lapsām, gan vilkiem, gan suņiem. Šajā uzskaitījumā ir arī dažādu sugu zorro, kas burtiskā tulkojumā no spāņu valodas nozīmē ‘lapsa’. Suņu cilts lapsas ir sastopamas tikai Dienvidamerikā, savukārt lielausu lapsas sastopamas tikai Āfrikā, bet pelēkās lapsas — Ziemeļamerikā.

* **[[lapsas|lapsu cilts]]** (*Vulpini*)
** ģints 
*** 
*** 
*** 
***  
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
* dažas **[[suņu cilts]]** (*Canini*) ģintis
** ģints †
*** †
** ģints 
*** 
** ģints 
*** 
** ģints 
***  (arī krabjēdāju lapsa)
** ģints  (arī Dienvidamerikas lapsas)
*** Brazīlijas zorro (*Lycalopex vetulus*)
*** Darvina zorro (*Lycalopex fulvipes*)
*** Kolpeo lapsa (*Lycalopex culpaeus*) 
*** pampu lapsa (*Lycalopex gymnocercus*)
*** pelēkais zorro (*Lycalopex griseus*) 
*** Sečuras zorro (*Lycalopex sechurae*)
* **suņu dzimtas pamatcilts** (*Basal Caninae*)
** ģints 
*** 
** ģints 
*** Kosumelas lapsa (*Urocyon sp*)
*** pelēkā lapsa (*Urocyon cinereoargenteus*) 
*** salu lapsa (*Urocyon littoralis*)
*** †*[[Urocyon progressus]]*

## Lapsu medības
Lapsu medības 16. gadsimtā ļoti populāras kļuva Anglijas Karalistē. Mūsdienās tās Anglijā un Velsā ir aizliegtas, toties ar lapsu medībām var nodarboties joprojām Skotijā un Īrijā.

Latvijā lapsu medības ir atļautas.

## Lapsas masu kultūrā, kinofilmās un literatūrā
[thumbnail|upright=0.8|Deviņastu lapsa [kicune, kura uzbrūk princim Hanzoku (japāņu mitoloģija)]]
Lapsa daudzu tautu kultūrās, it īpaši Eiropas un Āzijas tautu kultūrās, simbolizē viltīgu dzīvnieku vai arī dzīvnieku, kuram ir maģiskas spējas, dažreiz pat spējot pārvērsties par citām būtnēm. Lapsas ir arī tēli ar ļaunprātību. Šajās formās lapsa nereti tiek attēlota arī masu kultūrā, kinofilmās un literatūrā.

Lapsa latviešu folklorā ir viltības, kā arī gudrības iesmiesojums. Lapsa ir bieži sastopams tēls tautas pasakās.

Senajā Romā lapsas uzskatīja par dēmonu pavadonēm. Ģermāņiem lapsa ir dieva Lokija simbols. Austrumāzijā lapsa ir erotikas un pavedināšanas simbols. Japāņu mitoloģijā ir divu veidu lapsas — kicune (labais gars) un kjubi (ļaunais gars).

## Atsauces

## Ārējās saites
Lācis

**Lācis** var būt:

* dzīvnieks no:
** Lāču dzimtas (*Ursidae*, viena no plēsēju kārtas dzimtām);
** Lāču ģints (*Ursus*, viena no lāču dzimtas ģintīm);

* "Lācis" — Jozefa Haidna simfonija;

* zvaigznāji:
** Lielais Lācis;
** Mazais Lācis;

* iesauka:
** Albrehts Lācis (*Albrecht der Bär*; ap 1100—1170) — vācu augstmanis, grāfs Brandenburgas markgrāfistes dibinātājs;

* latviešu uzvārds:
** Lācis (uzvārds)
Adrianopoles līgums

thumb|275px|Maskavas triumfa vārti Sanktpēterburgā (1836-1838) par godu Krievijas Impērijas uzvarai pār Osmaņu impēriju Krievu-turku karā (1828-1829).
thumb|275px|Krievijas Impērijas teritoriālie ieguvumi pēc Turkmenčajas miera līguma (dzeltneni svītroti) un Adrianopoles miera līguma (zaļi svītroti). 
**Adrianopoles miera līgums** (arī **Edirnes līgums**) tika noslēgts Krievu-turku kara (1828-1829) beigās Adrianopolē (tag. Edirne, Turcija) 1829. gada 4. septembrī starp Krievijas Impēriju un Osmaņu impēriju. Līgumu parakstīja no Krievijas puses grāfs Aleksejs Orlovs un no osmaņu puses Abduls Kadirs bejs. Ar līgumu Osmaņu impērija Krievijas Impērijai atdeva pieeju Donavas iztekai un Ahalcihes un Ahalkalakas cietokšņus (tag. Gruzijā). Sultāns ar līgumu atzina Krievijas tiesības uz Gruzijas teritoriju (ieskaitot Imeretiju, Mingrēliju un Guriju), Erevānas hanisti un Nahičevānas hanisti, kuras pirms gada Krievijai Persija bija cedējusi Turkmenčajas līgumā. Ar līgumu visiem Krievijas tirdzniecības kuģiem tika atvērts Dardaneļu jūras šaurums, bet pilnīgai jūras šauruma atvēršanai tika noslēgts Unkjar-Iskelesi līgums, ar kuru tika atrisināti visi neskaidrie jautājumi. Ar līgumu sultāns rakstiski nostiprināja Serbijas kņazistei iepriekš apsolīto autonomiju, apņēmās piešķirt autonomiju Grieķijas Karalistei un atļāva okupēt Moldāviju un Valahiju, kamēr Osmaņu impērija nesamaksā noteiktās kontribūcijas.

## Saites
* Grieķu neatkarības karš

## Ārējās saites
Ronis

**[[Roņi|Ronis]]** ir jūras zīdītājdzīvnieks, airkājis.

Vēl ar vārdu **Ronis** vai **Roņi** var tikt apzīmēts:
* Ronis — uzvārds;
* Ronis — Latvijas Bruņoto spēku zemūdene (1927—1941);
* Roņi — ciems Smiltenes novada Bilskas pagastā;
* Roņi — mazciems Vecpiebalgas novada Inešu pagastā.

## Skatīt arī
* Ziemas peldēšana — cilvēkus, kas ziemā peldas brīvā dabā, reizēm dēvē par "roņiem".
Bēnes ezers

**Bēnes ezers** (arī **Bēnes dzirnavezers**) ir līkumota mākslīga ūdenskrātuve Dobeles novada Bēnes pagastā. Uzstādināts 19. gadsimtā, uzpludinot Auces upi Bēnes dzirnavām. Dzirnavezerā izveidots aizsprosts ar  platu un  augstu pārgāzi. Krasti slīpi, vietām stāvi, dibens mālains, dūņains. Mīt līdaka, asaris, rauda, līnis, plaudis, karūsa, zutis. Ir peldvieta.

## Atsauces
Kosmiskais skafandrs

[thumb|right|200px|[Extravehicular Mobility Unit skafandrs]]
**Kosmiskais skafandrs** ir skafandrs, kas paredzēts cilvēka darbībai kosmiskajā vidē. Tos izmanto iziešanā atklātā kosmosā ārpus kosmosa kuģa bezsvara stāvoklī vai uz Mēness virsmas. Vienkāršākus skafandrus izmanto kosmosa kuģa iekšienē kritisku operāciju (starts, nolaišanās) laikā. Atkarībā no veicamajiem darbiem un tehniskajām iespējām skafandri var būt pilnībā vai daļēji autonomi.

## Kosmisko skafandru modeļi
right|thumb|150px|SK-1 skafandrs
### PSRS / Krievijas skafandri
* SK-1, Vostok kosmosa kuģos;
* Berkut, pirmajai iziešanai kosmosā, ko veica Aleksejs Ļeonovs (Voshod-2);
* Krečet, izstrādāts padomju projektam iziešanai uz Mēness virsmas, neizmantots;
* Jastreb, iziešanai kosmosā, uz *Krečet* bāzes (Sojuz-4/Sojuz-5);
* Orlan, iziešanai kosmosā, modifikāciju *Orlan-M* izmanto mūsdienās Starptautiskajā kosmosa stacijā;
* Sokol, kosmosa kuģī Sojuz, izmanto mūsdienās;
* Striž, izstrādāts padomju kosmoplānu pilotiem, neizmantots.
right|thumb|150px|Navy Mark IV skafandrs
### ASV skafandri
* Navy Mark V, augstu lidojumu vakuuma skafandrs, izmantots arī Mercury projektā;
* Gemini skafandrs, izmantots Gemini projektā;
* MOL *MH-7* skafandrs, projekta atcelšanas dēļ neizmantots;
* A7L, Apollo un Skaylab projektam, ieiešanai kosmosā un uz Mēness virsmas;
* Advanced Crew Escape Suit Space Shuttle apkalpei, izmanto mūsdienās;
* Extravehicular Mobility Unit *Space Shuttle* un Starptautiskā kosmosa stacijā iziešanai kosmosā, izmanto mūsdienās;

### Ķīnas skafandri
Ķīnas kosmosa kuģos Šeņžou-5 un Šeņžou-6 izmantots krievu skafandrs Sokol ar nelielām izmaiņām.

## Ārējās saites
* Kosmiskie skafandri 
* И.П.АБРАМОВ, В.И.СВЕРЩЕК Kosmiskie skafandri un dzīvības uzturēšanas sistēmas
Balvu ezers

**Balvu ezers** (arī **Bolvu azars**) atrodas Balvu novada Kubulu pagastā un Balvu pilsētā. Caurteces režīma ezers, kam cauri tek Balupe, kas iztekot no ezera tiek regulēta. Ezera platība ir 167,9 hektāri un maksimālais dziļums ir 3,9 metri.

## Zoofīti
Ezerā sastopamās zivis ir līdaka, rauda, asaris, karūsa, līnis, zandarts, sapals, ķīsis, rudulis, plaudis un zutis. Ezerā sastopami arī gulbji.

## Makrofīti
Ezerā sastopami meldri, niedres, kosas, kalmes, parīss, pameldri, ežgalvītes, platlapu vilkvālītes, grīšļi, sīkās lēpes, ūdensrozes, lēpes, spirodellas, raglapes, glīvenes (skaujošās, spožās, ķemmveida), daudzlapes, elodejas, elši.

## Tūrisma objekti
Blakus Balvu ezeram atrodas Balvu muiža. Ezerā ir arī publiska peldvieta.

## Atsauces
Medicīna un māksla

**'Medicīna un Māksla**' ir grupas NSRD 1985. gada magnētisko lenšu albums. Visu dziesmu autori ir paši NSRD, albums ierakstīts Pārdaugavā, Jūrmalā un Bānūžos no 1981 - 85. gadam kopā ar draugiem. Uz albuma ir norāde, ka "Kabinets jādejo kā tūdaliņ tāgadiņ". Dziesmu *Ciku caku caurā tumba* ir izpildījuši tādi mākslinieki kā Roberts Gobziņš un Inokentijs Mārpls (iekļauta albumā Ķeras pie Sirds), bet dziesmu *Čau, Poliklīnika!* bieži savos koncertos izpilda KGDJ. 2023. gadā albumu restaurēja ansamblis NSR un to izpildija koncertos jaunos aranžējumos. Tāpat kā citos NSRD albumos, arī šajā ir dziesmas ar sirreāliem tekstiem un varoņiem. Dziesma *Viņš guļ, viņš ēd, viņš pīpē* ir par Hardiju Lediņu pašu, bet dziesmā *Sestdienas pievakare* parādās NSRD dziesmās nereti pieminētais varonis Jūlijs. Tiek izmantoti daudz netradicionāli "instrumenti" (piem. dziesmā *Fridrihsons*).

## Dziesmas
# Labrīt putra!
# Cepure
# Slimnīca
# Fridrihsons
# Kādā rītā
# Sestdienas pievakare
# Ciku caku caurā tumba
# Kabinets
# Augu nakti
# Čau, poliklīnika!
# Viņš guļ, viņš ēd, viņš pīpē
MUS

**MUS** var nozīmēt:

**Mus**
* Peļu latīniskais nosaukums
* Mušas zvaigznāja abreviatūra

**MUS**
* Maurīcijas ISO 3166-1 kods
Pele (nozīmju atdalīšana)

**Pele** var būt:

* peles — grauzēju kārtas dzīvnieki;
* datorpele — kursora pozicionēšanas ierīce;
* Abedi Pele — Ganas futbolists.

## Skatīt arī
* Pelē
Milzu zvaigzne

**Milzu zvaigzne** jeb **milzis** ir zvaigzne ar lielāku diametru vai starjaudu, salīdzinot ar līdzīgas virsmas temperatūras galvenās secības zvaigznēm Hercšprunga-Rasela diagrammā. Parasti tās rādiuss ir no 10 līdz 100 Saules rādiusu un starjauda 10 līdz 1000 reižu lielāka nekā Saulei. Sevišķi lielas milzu zvaigznes sauc par pārmilžiem un hipermilžiem.

Milzu zvaigznes iedala sarkanajos milžos un dzeltenajos milžos.

Milži ir vidējas masas zvaigznes savas evolūcijas beigu stadijā, kad praktiski beigušās kodolreakcijas, kas izraisa ūdeņraža pārtapšanu hēlijā. Šāda zvaigzne pamet galveno secību Hercšprunga-Rasela diagrammā. Gāzes spiediens zvaigznes iekšienē izraisa zvaigznes izplešanos. Gāzei izplešoties, tā atdziest. Izveidojas izmēra ziņā milzīga zvaigzne ar salīdzinoši zemu temperatūru. Jo temperatūra zemāka, jo zvaigznes krāsa ir sarkanāka. Milzu zvaigznes ar īpaši zemu temperatūru redzamo gaismu tikpat kā neizstaro un tās sauc par infrasarkanajiem milžiem.

## Ārējās saites
Sāmu valodas

**Sāmu valodas** ir somugru saimes makrovaloda, kurā runā sāmu tauta Eiropas ziemeļos. Dažkārt (un kļūdaini) šīs valodas tiek uzskatītas par vienu valodu.

Lielākā sāmu valoda ir ziemeļsāmu valoda.

Saami algkeel.png|Sāmu valodu migrācija 
Sami languages large 2.png|Vēsturiskais sāmu valodu izplatības areāls. Tumšākā tonī atzīmētas pašvaldības, kurās sāmu valoda ir oficiālā
Celsijs (nozīmju atdalīšana)

**Celsijs** var būt:
* Celsija grāds — temperatūras mērvienība.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Anderss Celsijs (*Anders Celsius*; 1701―1744) — zviedru zinātnieks.
Timošenko

**Timošenko** (, no personvārda Timošs (*Тимош*)), ir ukraiņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jūlija Timošenko (*Юлія Тимошенко*; 1960) — ukraiņu politiķe un bijusī Ukrainas premjerministre;
* Semjons Timošenko (*Семён Тимошенко*; 1895—1970) — Padomju Savienības armijas komandieris un maršals.
Zilonis

**Zilonis** var būt:
* Ziloņi — zīdītāju suga
* Dziloņa ezera cits nosaukums
* «Zilonis» — mākslas filma *(Elephant)*
Induktivitāte

**Induktivitāte** (no  — 'ierosināšana') raksturo elektriskās ķēdes daļas magnētiskās īpašības un ir uzskatāma par materiālu ķermeņu (strāvas vadītāju) vai to sistēmu spēju uzkrāt magnētisko enerģiju. Tā nosaka elektriskās strāvas un tās radītā magnētiskā lauka iedarbību ar ārējiem magnētiskajiem laukiem.

Strāva **I**, kas plūst elektriskā ķēdē, rada magnētisko lauku. Tā magnētiskā plūsma **Φ** ir tieši proporcionāla strāvai:

: **Φ = LI**

Par induktivitāti (stingri ņemot, pašindukcijas koeficientu) sauc proporcionalitātes koeficientu **L**. Šis koeficients ir atkarīgs no vadītajā kurā plūst strāva, izmēriem un ģeometriskās formas, kā arī apkārtējās vides magnētiskās caurlaidības.

SI sistēmā induktivitāti mēra henrijos. Mērvienība nosaukta par godu Džozefam Henrijam.

Induktivitāti apzīmē ar simbolu **L** par godu Pēterburgas akadēmiķim, Tērbatas Universitātes absolventam Emīlam Lencam. Pašu terminu *induktivitāte* pirmais ieteica Olivers Hevisaids 1886. gada februārī.

Elektriskās ķēdes daļas, kurām nepieciešama ievērojama induktivitāte, izveido stieples tinumu veidā un sauc par induktivitātes spolēm.

## Skatīt arī
* Henrijs
* Induktivitātes spole
* Svārstību kontūrs
Mobb Deep

thumb|upright=1.2|''Mobb Deep'' 2013. gadā

***Mobb Deep*** ir reperu duets — *[[Prodigy (reperis)|Prodigy]]* un *[[Havoc (mūziķis)|Havoc]]*. Viņi ir visvairāk pazīstami ar savu albumu *[[The Infamous]]* un klasisko singlu *[[Shook Ones Pt. 2]]*. Tagad viņi ir noslēguši līgumu ar *[[G-Unit Records]]*. Grupa nav sasniegusi lielus komerciālus panākumus, bet 1995. gada albums *The Infamous* ir ierindojams vienā līmenī ar citiem klasiskiem austrumu krasta albumiem.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* *[[Juvenile Hell]]* (1993)
* *[[The Infamous]]* (1995)
* *[[Hell on Earth]]* (1996)
* *[[Murda Muzik]]* (1999)
* *[[Infamy]]* (2001)
* *[[Amerikaz Nightmare]]* (2004)
* *[[Blood Money]]* (2006)

### Citi albumi
* *[[Free Agents: The Murda Mix Tape]]* (2003)
* *[[The Infamous Archives]]* (2007)

## Ārējās saites
* ''Mobb Deep'' fanu mājaslapa
Iziešana kosmosā

[thumb|right|[Sīvens Robinsons manipulatora galā misijā STS-114]]
**Iziešana kosmosā** ir kosmonauta darbība kosmosā ārpus kosmosa kuģa vai dehermetizētā telpā kosmiskā aparāta iekšienē.

ASV lietotais termins *EVA* ( "ārpuskuģa aktivitāte") ir plašāks par PSRS/Krievijā izmantoto ( "iziešana atklātā kosmosā"), jo tas neaprobežojas tikai ar cilvēka darbību kosmosā Zemes orbītā, bet arī ar aktivitātēm uz Mēness virsmas ārpus nolaižamā aparāta, un nākotnē — uz citas planētas virsmas. Dažreiz nepieciešamas kosmonautu darbības skafandros kosmosa kuģa vai kosmiskās stacijas iekšienē (vai daļēji iekšienē) dehermetizētā telpā.

Vēsturiski, sakarā ar pirmo kosmosa kuģu atšķirīgām konstrukcijām, amerikāņi un krievi dažādi nosaka ja pārējais viņa ķermenis palika kabīnē. Mūsdienās amerikāņi par iziešanas sākumu uzskata skafandra pārslēgšanu uz autonomo elektrobarošanu, bet beigas — gaisa ieplūšanas sākumu slūžu kamerā.

Iziešana kosmosā tiek veikta, kosmonautam esot skafandrā. Agrākajiem skafandriem gaisu piegādāja no komosa kuģa pa cauruli. Vēlāk gaisa rezerves tika ņemtas līdzi, un no kuģa pa kabeli nodrošināja tikai elektroenerģiju. Mūsdienās skafandri ir pilnībā autonomi. Drošības apsvērumu dēļ ar kosmosa kuģi kosmonautu saista tikai drošības trose vai tiek izmantota īpaša manevrēšanas iekārta, ar kuras palīdzību var atgriezties slūžu kamerā.

## Svarīgākie notikumi
* Pirmo iziešanu kosmosā veica PSRS kosmonauts Aleksejs Ļeonovs  no kosmosa kuģa Voshod-2.
* Pirmo ASV iziešanu izpildīja Edvards Vaits  no Gemini 4.
* Pirmo iziešanu uz Mēness virsmas veica Nīls Ārmstrongs un Edvīns Oldrins  no Apollo 11 nolaižamā aparāta *Eagle*.
* Pirmo iziešanu, kad kosmonauts nav saistīts ar trosi, realizēja Brūss Makkendless  no kosmoplāna Challenger misijā STS-41-B.

## Ārējās saites
Komats

**Komats** (**,**) ir pieturzīme. Pēc izskata tas ir līdzīgs apostrofam, bet atšķiras ar to, ka tiek novietots teksta rindas apakšdaļā. Komatu lieto daudzās nozīmēs, galvenokārt teikuma struktūras izcelšanai rakstu valodā. Latviešu valodas rakstos tā ir visbiežāk lietotā pieturzīme.

## Vēsture
Komatu līdz ar citām pirmajām pieturzīmēm ieviesis sengrieķu domātājs un gramatiķis Aristofans no Bizantijas aptuveni 200 gadus pirms mūsu ēras. Latviešu valodā komata lietošana ienāca līdz ar vācu valodas rakstības tradīciju pārņemšanu.

## Lietojums latviešu valodā
Literārajā latviešu valodā ar komatu atdala:
* vienlīdzīgus teikuma locekļus;
* atkārtotus vārdus;
* izsauksmes vārdus;
* piebildi, ja tā atrodas aiz stāstījuma teikumā izteiktās tiešās runas vai starp tiešās runas vārdiem;
* paskaidrojošās vārdu grupas;
* savrupinātus teikuma locekļus un vārdu grupas, arī divdabja teicienus un divdabjus, no kuriem atkarīgs palīgteikums;
* uzrunas konstrukcijas;
* iespraustus vārdus un vārdu grupas;
* apgalvojuma partikulu "jā" un nolieguma partikulu "nē";
* salikta bezsaikļa teikuma daļas;
* salikta teikuma daļas, ja tās saista saiklis vai kāds cits saistītājvārds.

Šiem likumiem ir divi izņēmumi, kuru gadījumos nav jāliek komats saikļu "un" un "vai" priekšā:
* ja saiklis saista divus vienlīdzīgus palīgteikumus;
* ja saiklis saista divas salikta teikuma neatkarīgas daļas, kam ir kopīgs kāds vārds vai palīgteikums.

Savrupinājumus, paskaidrojošās vārdu grupas, uzrunas konstrukcijas, iespraudumus, iestarpinājumus un izsauksmes vārdus, ja tie atrodas starp teikuma vārdiem, atdala ar komatiem no abām pusēm.

## Komata likšana saikļu priekšā
Saikļa **un** priekšā komatu

Komatu saikļa **vai** priekšā

Komatu saikļa **ka** priekšā

Komatu **kā** priekšā

Komatu saikļa **tāpēc ka** priekšā

Komatu **it kā** priekšā

Komatu saikļa **tāpat kā** priekšā

Komatu **tā kā** priekšā

Komatu saikļa **tā ka** priekšā

## Citi lietojumi
Komatu lieto arī skaitļu pierakstā skaitļa veselās daļas un decimāldaļas atdalīšanai.

Komats tiek plaši izmantots daudzās programmēšanas valodās kā atdalītājs dažādos uzskaitījumos un citur.

## Atsauces
Interpunkcija

Terminam **interpunkcija** ir divas nozīmes:
* pieturzīmju lietošana — pareizrakstības sastāvdaļa, kas palīdz lasītājam iespējami pilnīgāk uztvert uzrakstītā teksta saturu, norādot gan uz teksta gramatisko dalījumu, gan nozīmes niansēm,
* visu pieturzīmju kopums.

Latviešu valodā tiek lietotas šādas pieturzīmes: punkts, komats, semikols, kols, daudzpunkte, izsaukuma zīme, jautājuma zīme, domuzīme, iekavas, pēdiņas, vienpēdiņas, apostrofs, defise, pusiekava un divpunkte.

Punkts .

Punktu liek:
* vienkārša stāstījuma teikuma beigās;
* salikta teikuma beigās, ja virsteikums vai pēdējā neatkarīgā teikuma daļa atbilst stāstījuma teikumam;
* mazāk kategoriska rosinājuma teikuma beigās, ja tajā ir darbības vārda pavēles izteiksmes forma;
* aiz vārdiem vai teikuma daļām, ko stilistiskos nolūkos atdala  no pārējā teikuma;
* iekavās aiz citāta autora

Punktu neliek: 
* aiz virsrakstiem iespiestā tekstā
* grāmatu titullapās aiz grāmatas nosaukuma, izdošanas vietas, gada
* adresē;
* aiz uzrakstiem dažādās iestādēs
* vēstulēs un lietišķajos rakstos aiz paraksta

Jautājuma zīme ?

Jautājuma zīmi liek:
* vienkārša jautājuma teikuma beigās;
* salikta teikuma beigās, ja virsteikumā vai pēdējā teikumā daļā ir izteikts jautājums;
* aiz virsrakstiem, nosaukumiem, reklāmu tekstiem, ja tiem ir jautājuma nozīme

Izsaukuma zīme ! 

Izsaukuma zīmi liek: 
* izsaukuma teikuma beigās;
* vēlējuma teikuma beigās
* rosinājuma teikuma beigās

Daudzpunkte ...

Daudzpunkti liek:
* īpatnēju, emocionālu izskaņu teikuma nobeigumā;
* nepabeigtu domu, teikumu beigās

Divpunkte ..
Divpunkti liek, lai parādītu vārdu vai teikumu izlaidumu citātos.

## Atsauces
Alu

**Alu** () ir lielciems Igaunijas centrālajā daļā, Raplas apriņķa Raplas pagastā, aptuveni 3 kilometrus uz ziemeļrietumiem no apriņķa centra Raplas. Ciems veidojies ap vēsturisko Alu muižas centru un mūsdienās kalpo kā nozīmīga Raplas piepilsētas dzīvojamā zona un izglītības centrs.

## Vēsture
Alu rakstiskajos avotos pirmo reizi minēta 1241. gadā Dānijas zemes grāmatā kā *Alafæ*. Alu muiža (*Allo*) dibināta 1456. gadā. Vēsturiski muiža piederējusi tādām pazīstamām muižnieku dzimtām kā Tīzenhauzeni, Vrangeļi un Lilienfeldi.

Pašreizējā muižas pils celta 19. gadsimta 60. gados pēc arhitekta Frīdriha Modija projekta. Tā ir viena no spilgtākajām neogotikas stila muižu arhitektūras pērlēm Igaunijā, kas vizuāli atgādina viduslaiku pili ar tornīšiem un robotiem mūriem.

## Izglītība un valsts aizsardzība
Alu lielciemam ir īpaša nozīme Igaunijas valsts aizsardzības sistēmā, šeit atrodas *Kaitseliit* skola, kas kopš 1999. gada darbojas Alu muižas pilī, un kurā tiek apmācīti Igaunijas Zemessardzes biedri un vadītāji. Ciemā darbojas arī pamatskola un bērnudārzs.

## Kultūra un daba
* Alu muižas parks: viens no plašākajiem un sugām bagātākajiem muižu parkiem Raplas apriņķī (platība ap 11 ha). Parkā atrodas dīķu sistēma un dendroloģiski vērtīgi stādījumi.
* Alu tautas nams un bibliotēka: vietējās kultūras dzīves centri.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Raplas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Elektronmikroskops

right|thumb|Viens no veco modeļu elektronmikroskopiem.

**Elektronmikroskops** ir mikroskopa veids, kurā tiek izmantoti elektroni, lai apgaismotu paraugu un izveidotu tā palielinātu attēlu. Elektronmikroskopiem ir daudz lielāka izšķirtspēja nekā gaismas mikroskopiem un var iegūt daudz lielākus palielinājumus. Daži elektronmikroskopi spēj palielināt parauga attēlu līdz pat 2 miljonu reizēm, kamēr labākie gaismas mikroskopi palielina attēlu aptuveni tikai 2000 reižu. Abi mikroskopa veidi veido attēlu, izmantojot elektromagnētisko starojumu, un attēla izšķirtspēja un palielinājums ir atkarīgs no elektromagnētiskā starojuma viļņu garuma, bet augstāka izšķirtspēja ir elektronmikroskopiem, jo elektronu viļņu garums ir daudz mazāks nekā gaismas viļņu garums.

Elektronmikroskopos ir elektrostatiskas un elektromagnētiskas lēcas, kuras kontrolē elektronu staru fokusu un veido attēlu. Gaismas mikroskopos šim nolūkam izmanto parastās lēcas. Bet pēc darbības principa abi mikroskopi ir ļoti līdzīgi.

## Elektronmikroskopu iedalījums
Elektronmikroskopus iedala caurejošā starojuma elektronmikroskopos (TEM), kas pēc darbības principa ir analogi gaismas mikroskopiem, un skenējošajos elektronmikroskopos (SEM), kam nav analogu gaismas mikroskopu. Visu veidu elektronmikroskopu darbībai ir nepieciešams vakuums.

Vēsturiski pirmie izveidotie elektronmikroskopi bija TEM. Ar TEM ir iespējams saniegt ļoti augstas izšķirtspējas, bieži vien var saskatīt atsevišķus atomus. Šeit ir ļoti sarežģīta paraugu sagatavošana, tiem ir jābūt vienmērīgi plāniem (dažu desmitu nanometru biezumā).

SEM izveidoja vēlāk un ar tiem nevar sasniegt tik augstu izšķirtspēju kā ar TEM (parasti elektronu stara diametrs ir līdz 5nm, kas nosaka izšķirtspēju). Šeit datus par paraugu iegūst tam skenējot pāri elektronu staru (līdzīgā veidā kā kineskopā staru skenē pāri ekrānam) un mērot atstaroto elektronu strāvu. SEM lielākoties ir lētāki par TEM un te ir mazākas prasības paraugu sagatavošanai. SEM ir arī lielāks asuma dziļums kā optiskajiem mikroskopiem pie tādiem pašiem palielinājumiem. Šeit paraugiem ir tikai jāvada elektrību, ko parasti nodrošina paraugam uzputinot plānu elektrību vadošu kārtiņu.

## Skatīt arī
* Mikroskops

## Ārējās saites
Ragbi

**Ragbi** (; ) ir pilsēta Anglijas vidienē, Vorikšīras grāfistes Ragbi distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grafistes austrumos Eivonas upes krastos  no grāfistes centra Vorikas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Pilsēta atpazīstama pēc 1823. gadā tās zēnu skolā izgudrots «Ragbi futbola» paveida, vai plašāk zināma kā regbija. Saskaņā ar leģendu, skolnieks Vebs Eliss skolas futbola spēles laikā paņēma bumbu rokās un skrēja ar to, tādējādi izveidojot «regbija» spēles stilu. Lai gan šis stāsts ir stingri iesakņojies sporta folklorā, to neatbalsta pirmavoti, un lielākā daļa regbija vēsturnieku to atzīst par mītu.

## Vēsture
Nelielo apmetni tagadējās pilsētas vietā ap 560. gadu ieņēma anglosakši; tā tika minēta 1086. gada Pastardienas grāmatā kā *Rocheberie*. Nosaukums tiek saistīts ar ķeltu *droche-brig* — ‘mežonīgā kalna virsotne’, vai senangļu valodas *Hrocaberg* — ‘Hrokas pakalna nocietinājums’. 13. gadsimtā pilsētas nosaukumu rakstīja *Rokeby*', bet mūsdiena nosaukuma formu lieto no 18. gadsimta.

1140. gadā pirmoreiz minēta Svētā Andreja baznīca, bet no 1221. gada Ragbi ir patstāvīgs pagasts. 1255. gadā Ragbi ieguva tirgus tiesības un līdz 19. gadsimtam pastāvēja kā neliela maznozīmīga tirdzniecības pilsētiņa. 1801. gadā pilsētā bija 278 mājas un 1487 iedzīvotāji. Pilsēta sāka strauji augt 19. gadsimta vidū līdz ar dzelzceļa tīkla attīstību. No 1838. līdz 1899. gadam caur Ragbi izbūvēja septiņas dzelzceļa līnijas, kas pilsētu padarīju par nozīmīgu transporta mezglu; tās iedzīvotāju skaits pieauga līdz 17 tūkstošiem 1901. gadā un katrs piektais pilsētas iedzīvotājs tolaik bija nodarbināts dzelzceļa nozarē. Pilsētā attīstījās dažādas rūpniecības nozares; ražoja cementu, korzetes, vēlāk arī rūpnieciskās mašīnas un elektrotehniku. 20. gadsimta otrajā pusē dzelzceļa industrija (vairākas līnijas slēgtas) un rūpniecība panīka, bet pilsēta attīstījās kā loģistikas centrs.

Ragbi tiek uzskatīta par reaktīvo dzinēju dzimteni. 1937. gada aprīlī Frenks Vitls *Thomson-Houston* (BTH) rūpnīcā uzbūvēja un izmēģināja pasaulē pirmo reaktīvo dzinēja prototipu, un 1936.–1941. gadā Braunsoverholā pilsētas nomalē projektēja un izstrādāja agrīnos dzinēja prototipus.

1947. gadā, strādājot *Thomson-Houston* (BTH) rūpnīcā Ragbi, ungāru izcelsmes izgudrotājs Deniss Gabors izgudroja hologrāfiju, par ko viņš 1971. gadā saņēma Nobela prēmiju fizikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Regbijs (nozīmju atdalīšana)

**Regbijs** var būt:

* regbijs — sporta veidu grupa;
** regbijs-15 — regbija paveids, kur laukumā spēlē 15 spēlētāji;
** regbijs-13 — regbija paveids, kur laukumā spēlē 13 spēlētāji;
** regbijs-7 — regbija paveids, kur laukumā spēlē 7 spēlētāji;
* Ragbi — pilsēta Anglijā, kurā radies regbijs.
British Thomson-Houston

**British Thomson-Houston** (**BTH**) bija britu inženierijas un smagās rūpniecības kompānija, kura atradās Ragbi, Vorikšīras grāfistē, Anglijā. Šī kompānija galvenokārt nodarbojās ar elektrisko sistēmu un tvaika turbīnu ražošanu. 1928. gadā tā apvienojās ar "Metropolitan-Vickers" un izveidoja akciju sabiedrību ar nosaukumu "Associated Electrical Industries (AEI)". 1960. gadā AEI apvienojās ar "The General Electric Company plc (GEC)" un mūsdienās šī kompānija ir pazīstama kā "Telent".

Strādājot kompānijā *British Thomson-Houston*, 1947. gadā Deniss Gabors izgudroja hologrāfiju, par ko viņš 1971. gadā saņēma Nobela prēmiju fizikā.

## Atsauces
Zirgu dzimta

**Zirgu dzimta** (*Equidae*) ir nepārnadžu kārtas (*Perissodactyla*) dzimta, kas apvieno mūsdienu zirgus, ēzeļus un zebras. To tuvākie radinieki ir degunradži un tapiri. Zirgu dzimtas dzīvnieki barojas ar zāli un krūmiem, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no plēsējiem. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo ģimenēs un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami barību un ūdeni, vai arī lai paglābtos no kukaiņiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jurijs Denisjuks

right|thumb|Jurijs Denisjuks tur rokās hologrammu, kurā attēlots viņš pats.

**Jurijs Denisjuks** () (dzimis 1927. gada 27. jūlijā Sočos, miris 2006. gada 14. maijā Sanktpēterburgā) bija padomju fiziķis, kurš pirmais izgatavoja hologrammu. Šis hologrammas tika nosauktas par "Denisjuka hologrammām".

## Ārējās saites
* Jurijs Denisjuks un hologrāfija 
* Jurija Denisjuka virtuālais muzejs
Mičiganas Universitāte

**Mičiganas Universitāte** () ir publiska izpētes universitāte ASV. Univeristāte dibināta 1817. gadā, 20 gadus pirms Mičiganas štata nodibināšanas, Detroitā. 1837. gadā tā pārcēlās uz Enārboru, kur tā atrodas arī mūsdienās.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa