Ziemupe

**Ziemupe** ir ciems Dienvidkurzemes novada Vērgales pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā Ziemupes krastā  no pagasta centra Vērgales,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas. Ziemupē atrodas tautas nams, pasts, veikals, viesu nams un autobusa pietura. 

Ziemupes luterāņu baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture

Pirmo reizi minēta 1422. gadā kā *Zembeekte*, atradās Piltenes apgabala Sakas draudzes novadā. 1791. gada kartē Ziemupe apzīmēta kā *Seemuppen*.
Septiņgadu kara laikā 1758. gada 7. oktobrī spēcīgas vētras laikā iepretim Ziemupei nogrima Krievijas impērijas burukuģis "Maskava" ar 66 lielgabaliem un 600 jūrnieku apkalpi. Lai arī jūrniekiem izdevās nokļūt krastā, no aukstuma un bada gāja bojā 98 jūrnieki. 1913.–1914. gadā ūdenslīdēji no vraka izcēla 5 lielgabalus, bet 1936. gadā vēl 25 lielgabalus. 2010. gadā Liepājas krievu kopiena Ziemupē uzstādīja pareizticīgo krustu bojāgājušo jūrnieku piemiņai.

Līdz 1949. gadam Ziemupes pagasta centrs, līdz 1954. gadam — Ziemupes ciema centrs.
Latvijas PSR laikā ciemā izvietoja robežsargu vienību, 1970. gadu sākumā PSRS Bruņoto spēku pretgaisa aizsardzības 158. Zenītraķešu brigādes komandpunktu (90450 – 6) ar S-300 raķešu palaišanas kompleksu.

Ciemā uzņemta 2006. gada Lailas Pakalniņas dokumentālā īsfilma "Teodors". 
Attēls:Ziemupes pludmale.jpg|Ziemupes pludmale rudenī
Attēls:Ziemupes luterāņu baznīca.jpg|Skats uz Ziemupes luterāņu baznīcas ieeju
Attēls:Ziemupes luterāņu baznīcas sakristeja.jpg|Ziemupes luterāņu baznīcas sakristejas ieeja
Attēls:Brīvdienu māja Ziemupē.jpg|Brīvdienu māja Ziemupē, kuras apdarē izmantotie koka materiāli gadu gaitā reaģē ar jūras mitrumu un vējiem, radot unikālu tēlu


### Lielgabalu izcelšana no karakuģa vraka
[thumb|330px|Lielgabalu izcelšana no burukuģa vraka Ziemupē (laikraksts "[Jaunākās Ziņas" 1936. gada 22. maijā).]]

1936. gada 22. maijā laikraksts "Jaunākās Ziņas" vēstīja, ka Liepājas jūras aizsargu komandieris N. Hausmanis kopā ar vairākiem jūras aizsargu virsniekiem, ostas valdes vecāko tehniķi-spridzinātāju Čeči un
ūdenslīdēju Alksni ar ostas valdes ledlauzi "Zibens" un liellaivu devās uz Ziemupes jūrmalas "kuģu kapsētu", kurā esot gan zviedru karakuģi, gan hercoga Jēkaba karakuģi, gan arī Krievijas karakuģi. "Zibens" noenkurojās apmēram 100 metrus no krasta un ūdenslīdējs Alksnis signalizēja, ka atradis uz sāniem guļoša koka karakuģa vraku ar daudz lielgabaliem. Ar tērauda trosi un drīzi kā pirmo izcēla 4 m garu un 3 tonnas smagu čuguna lielgabalu. Līdz vakaram no jūras paspēja izcelt pavisam 25 dažāda lieluma lielgabalus, no 2 līdz 6 m garus. Uz lielgabaliem nebija ne gada skaitļa, ne burtu. Izcēla arī kādu karteču ar koka dibenu. No nogrimušā koka karakuģa vraka ar lielām pūlēm izdevās izcelt arī 6 m. garu un 4 tonnas smagu "admirāļa" enkuru. Vrakā ūdenslīdējs atradis arī kādas lādes vara vāka daļu, domājams, ka karakuģa kases vāku. Ūdenslīdējs meklējis naudas kasi, bet to neatradis. Ūdenslīdējs stāstīja, ka kuģa vrakā guļot tūkstošiem ložu un arī jūras dibens esot ar tām kā nosēts.

## Ziemupes baznīca
Ziemupes evaņģēliski luteriskā baznīca sākotnēji bijusi koka baznīca, tās altāris izgatavots 1684. gadā, kas ir viens no agrākajiem dekoratīvās skulptūras paraugiem ar barokam raksturīgām iezīmēm. 1748. gadā Ziemupes un Apriķu muižas īpašnieks Kristofs Frīdrihs fon der Ostenzakens lika uzcelt mūra baznīcu. Baznīcā atrodas 1920. gados J. Bokuma firmas būvēts harmonijs.

## Dabas liegums
Uz ziemeļiem no ciema atrodas Ziemupes dabas liegums. Lai apturētu kāpu virzīšanos uz priekšu, gar jūru ir gandrīz kilometru garš akmeņu uzbērums.
Ziemupē atrodami vairāki dižkoki — liepas (apkārtmērs 6,12 un 3,73 m) un osis (apkārtmērs 3,52 m).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces