open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kreigs Berube

**Kreigs Berube** (, dzimis ) ir Kanādas hokeja treneris un bijušais hokejists, spēlējis kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Berube ir NHL kluba Toronto "Maple Leafs" galvenais treneris.

Kā spēlētājs Berube pavadīja 17 gadus tādās NHL komandās kā Filadelfijas "Flyers", Toronto "Maple Leafs", Kalgari "Flames", Vašingtonas "Capitals" un Ņujorkas "Islanders".

Savu trenera karjeru Berube uzsāka Filadelfijas "Flyers", no sākuma kā asistents, vēlāk kā galvenais treneris. 2018. gada novembrī Berube tika apstiprināts kā Sentluisas "Blues" galvenais treneris. 2018. gada pašā izskaņā komanda atradās pēdējā vietā visā līgā. Pēc Jaunā gada spēle Sentluisas komandai uzlabojās, tika sasniegts arī jauns komandas rekords – 11 uzvaras pēc kārtas. Komanda sezonas beigās ierindojās trešajā vietā Centrālajā divīzijā. Tika sasniegts arī Stenlija kausa fināls, kurā Sentluisa septiņās spēlēs pārspēja Bostonas "Bruins" un ieguva Stenlija kausu.

2023. gada 12. decembrī pēc četru zaudējumu sērijas, ko noslēdza zaudējums Detroitas Red Wings ar rezultātu 6:4, Berube tika atlaists no "Blues" galvenā trenera amata.

Pēc 2023.–2024. gada sezonas Berube tika nolīgts par Toronto Maple Leafs galveno treneri no 2024. gada 17. maija, stājoties atlaistā trenera Šeldona Kīfa vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kleitons Kellers

**Kleitons Kellers** (; dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2026) Kellers pārstāv NHL Jūtas "Mammoth" un pilda arī komandas kapteiņa funkcijas.

2016. gada NHL drafā Kleitonu ar kopējo septīto numuru izvēlējās Arizonas "Coyotes".

Neilgi pēc 2023.–2024. gada regulārās sezonas beigām "Coyotes" komandas darbība tika apturēta, un tās hokeja resursi pēc tam tika nodoti jaunajam Jūtas "Mammoth"; tā rezultātā Kellers kļuva par Jūtas komandas spēlētāju.  2024. gada 4. oktobrī Kellers tika nosaukts par pirmo kapteini jaunās komandas vēsturē.

ASV jauniešu hokeja izlases sastāvā Kellers 2017. gada Pasaules junioru čempionātā izcīnīja zelta medaļas. Pieaugušo izlasi pārstāvējis 2017. un 2019. gada Pasaules čempionātā, un 2025. gada Pasaules čempionātā kur ar izlasi izcīnīja zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jalla dumosa

***Jalla dumosa*** ir vairogblakšu suga.

## Izplatība
*Jalla dumosa* apdzīvo mežus Eiropā un Sibīrijā, Vidusāzijā un Tuvajos Austrumos. Tā ir ļoti sporādiska suga, tas nozīmē, ka sastopama nejauši. Šī suga ir ļoti reta un ir atzīmēta arī dažās reģionālās Sarkanajās grāmatās, piemēram, Samaras apgabala Sarkanajā grāmatā.

## Ekoloģija
*Jalla dumosa* ir sastopama tikai mežos un mežmalās. Turas uz krūmiem vai uz zāles, kā arī meža zemsegā vai uz tās. Barojas ar dažādiem kukaiņiem, tajā skaitā vaboļu un zvīņspārņu kāpuriem. Starp barības kukaiņiem ir arī kaitīgas sugas, tāpēc *Arma custos* tiek uzskatīta par vērtīgu plēsīgu vairogblakšu sugu. Pieaugušos īpatņus var sastapt pavasarī, bieži jau no aprīļa sākuma. Ziemo pieaugušie īpatņi nelielās grupās. Pēc ziemošanas sāk un meklēt barību. Olas dēj no maija sākuma. Nākamā pieaugušo īpatņu paaudze parādās jūlija sākumā.

## Aizsargājamais statuss
Dažos reģionos šī suga ir aizsargājama un ierakstīta Sarkanajā grāmatā. Tā, piemēram, Krievijā šī suga ir atzīmēta Samaras apgabala Sarkanajā grāmatā III aizsardzības statusā kā retā suga. Iemesls, kāpēc sugas populācija ir tik zema, ir mežmalu un lauku biotopu degradācija, kas saistīta ar neregulētu rekreāciju, lopu ganībām, apstrādi ar ķīmiskām indēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Māra Laizāne

**Māra Laizāne** (dzimusi 1989. gada 11. martā) ir latviešu antropoloģe un uzņēmēja.

## Biogrāfija
Mācījusies Jelgavas 4. vidusskolā, pēc tam beigusi Mārupes vidusskolu (tagad Mārupes Valsts ģimnāzija).

Skolas laikā filmējusies seriālos Cerību iela 21 (2007) un Svešā dzīve (2006), attēlojot pusaudzi Evu.

Strādājusi kā pētījumu koordinatore, pētniece un konsultante dažādos pētījumos — "Mazākumtautību skolu skolēnu identitāte un piederība Latvijai" (2015), "Tautas ataudzi ietekmējošo faktoru izpēte" (2013), *Renovation impact on climate change and energy efficiency habits of residents* (2016) un citos.

2018. gadā bijusi 13. Saeimas deputātes Ineses Voikas palīdze.

No 2019. gada līdz 2021. gadam strādājusi par organizācijas Kustība Par! izpilddirektori.

2021. gadā kopā ar psiholoģi Ilzi Vardanjanu izveidojusi psiholoģijas centru "Tiek".

Ieguvusi bakalaura un maģistra grādus Latvijas Universitātē Sociālajā un kultūras antropoloģijā, šobrīd studē Rīgas Biznesa skolā maģistrantūrā uzņēmējdarbību un vadību (MBA).

Latvijas Antropologu biedrības biedre no 2011. gada. Centra "MARTA" biedre no 2018. gada.

## Politiskā darbība
2017. gadā kopā ar domubiedriem dibināja sociāli liberālo partiju Kustība Par!.

2019.-2021. strādājusi par Kustība Par! izpilddirektori.

## Ārējās saites

* Profils Kustība Par! lapā 
* Twitter profils

## Atsauces
Ņūgreindža

**Ņūgreindža** (, ) ir aizvēsturisks arheoloģijas piemineklis Īrijas austrumos, Mītas grāfistē pie Boinas upes, kādus 8 kilometrus uz rietumiem no Drohedas. Piemineklis radīts apmēram 32. gadsimtā pirms mūsu ēras, tātad tas ir vecāks par Stonhedžu vai Heopsa piramīdu. 1993. gadā piemineklis līdz ar citām Brūnaboinas kompleksa vietām iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Ņūgreindža ir gaiteņu kapeņu (*passage grave*) stila celtne apmēram 75 metri diametrā. Pieminekļa telpās atrasti cilvēku kauli un priekšmeti, kas varētu būt ziedojumi. Par celtnes funkciju vēsturnieku domas dalās. Akmeņi, kas izmantoti Ņūgreindžas celtniecībai, nākuši no dažādām, tostarp 50 kilometrus attālām, vietām.

Uz akmeņiem izveidotas dažādas zīmes un ornamenti. Celtnes ieeja orientēta tā, lai katra gada ziemas saulgriežos saule pa īpaši izveidotu logu iespīdētu centrālajā telpā un apgaismotu akmenī izveidoto trīskāršo spirāli. Lai mūsdienās uz vietas novērotu šo parādību, nepieciešams uzvarēt loterijā, kurā piedalās daudzi tūkstoši gribētāju.

Celtnes aktīva lietošana izbeidzās ap 20. gadsimtu pirms mūsu ēras. Viduslaikos komplekss bija zināms kā dievietes Danu cilts dievu mājvieta. Ņūgreindžu atkal atklāja 1699. gadā. No 1962. līdz 1975. gadam tika veikti arheoloģiskie izrakumi un tika veikta pretrunīgi vērtēta daļēja atjaunošana.

## Attēlu galerija

Newgrange,_Meath.jpg|Ieeja
Passage_leading_towards_chamber_of_Newgrange_passage_tomb_in_Ireland.jpg|Eja Ņūgreindžas iekšpusē
Triskele_pattern_on_orthostat_C10_at_Newgrange.jpg|Trīskāršā spirāle
Corbelled_ceiling_of_Newgrange_passage_tomb.jpg|Galvenās telpas griestu konstrukcija


## Ārējās saites

*
Maserati

***Maserati***  ir Itālijas 1904. gadā Boloņā dibināta luksus automašīnu ražošanas firma. Mūsdienās tās galvenā mītne atrodas Modēnā. Kompānijas simbols ir trijžuburis, ko uzņēmuma dibinātāji brāļi Mazerati ņēmuši no Boloņas centrālā laukuma Neptūna strūklakas. No 2021. gada *Maserati* pieder Amsterdamā bāzētajam *[[Stellantis]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Picromerus bidens

***Picromerus bidens*** ir plēsīga vairogblakšu suga. Plaši izplatīta Palearktikā un ir introducēta Ziemeļamerikā.

## Izplatība
*Picromerus bidens* ir plaši izplatīta Palearktikas reģionā no Īrijas līdz Ziemeļāfrikai uz austrumiem līdz Sibīrijas un Ķīnas. Latvijā tā ir bieži sastopama.

### Introdukcija
Ziemeļamerikā pirmo reizi konstatēta ASV Meinas štatā 1932. gadā. Iespējas šī suga nejauši ir ievesta jaunajās zemēs ar stādu audzētavas vai citiem kultūraugiem. Tagad *Picromerus bidens* Ziemeļamerikā ir sastopama Kanādā (Kvebekā, Ņūbransvikā, Jaunskotijā, Ņūhempšīrā, Prinča Edvarda salā un Rodailendā), daudzos ASV štatos un Meksikas ziemeļos. Ziemeļamerikā šī suga visvairāk apdzīvo noēnotus un mitrus mežus, taču var sastapties arī mežmalās, pļavās un dārzos.

## Apraksts
*Picromera bidens* ir diezgan liela vairogblakts, kura sasniedz 13-15 mm garumā, un sver 80-160 mg. Raksturojas ar divām asām malā uz krūšu kurvja (). Pieaugušie ir brūnā krāsā ar bronzas spīdumu. Pieaugušiem ir novērojams dzimumdimorfisms.

## Ekoloģija
*Picromerus bidens* ir plēsīga daudzēdāju suga, kas medī kukaiņu kāpurus, bet dažreiz uzbrūk arī kūniņām un pieaudušiem īpatņiem. Visbiežāk barojas ar vabolēm, zvīņspārņiem un plēvspārņiem. Daži no potenciāliem upuriem ir lauksaimniecības vai meža kaitēkļi. Nereti ar lielu upuri barojas vairāki īpatņi. Kodot kukaini, vairogblakts ielaiž upura ķermenī līzes enzīmus, no kā šī mirst. Nimfas raksturojas ar aktīvāku barības meklēšanu, nekā pieaugušie. Pieaugušie *Picromerus bidens* spēj lidot, bet reti izmanto šo iespēju un ļoti ilgi pavada laiku viena vietā rāpojot.

## Dzīves cikls
Ziemo *Picromerus bidens* olas stadijā. Nimfas rodas no olām pavasarī, maijā. Nimfas barojas intensīvi sasniedzot otru attīstības stadiju. Pilna nimfu attīstīšana līdz pieaugušam īpatnim ilgst no 30 līdz 60 dienām. Dienvidu reģionos pirmie pieaugušie parādās jau jūnija sākumā, taču lielāka areāla daļā tie rodas jūlija vidū. Jauni pieaugušie intensīvi meklē barību, bet ne pārojas. Pārošanas periods sākas ne ātrāk augusta sākumu. Skot ar septembri mātītes dēj olas uz sausām lapām, zariem vai augļu palikumiem, kas paliek diapauzē. Abas dzimtas blaktis mirst aptuveni mēnesi pēc olu dēšanas perioda sākuma. Vēlākais laiks, kad bija atzīmēts dzīva mātīte bija oktobra sākums.

Ir zināmas arī aktīvas pieaugušo īpatņu atradnes pavasarī, kas liecina, ka daži pieaugušie *Picromerus bidens* var ziemot arī nobriestā formā. Šādi novērojumi stāv pretrunā ar tradicionāli pieņemto šīs sugas pieņemto sezonālu ciklu. Varbūt, ka daži īpatņi nav reproduktīvi aktīvi, jo pārojušies pavasarī vai vasarā un dējušas olas. *Larochelle* 1989. gadā domā, ka tie divi sezonāli cikli var būt dabā un nobriedušo īpatņu ziemošanas varbūtība ir retāka un sekundāra.

## Loma lauksaimniecībā
Daži autori atzīmējuši ekonomisku svarīgumu *Picromerus bidens* vairogblaktīm, ka vērtīgu daudzu kaitēkļu plēsēju. Turpmāk daži pētījumi, kurus veikuši *Mahdian* un līdzautori, izvirzījuši domu par iespēju izmantot šo sugu kaitēkļu bioloģiskā kontrolē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Henriks Dimša

**Henriks Dimša** (, 1856—1918)  bija Latvijas poļu izcelsmes ārsts un sabiedriskais darbinieks, Krievijas Impērijas Valsts Domes II sasaukuma deputāts no Vitebskas guberņas.

## Dzīvesgājums
thumb|left|200px|1903. gadā H. Dimšas celtā Rušonas muižas kungu māja.
Dzimis 1856. gadā Rušonas muižas īpašnieka Kleofasa Dimšas un viņa sievas Terēzes ģimenē. 
Studēja Varšavas Universitātes Medicīnas fakultātē, studiju laikā 1884. gadā 
apprecējās ar Mariju Beļsku, 1886. gadā ieguva ārsta grādu.
Strādāja par ārstu Viļņā (1887-1894), iestājās Viļņas medicīnas biedrībā (1887). Ap 1890. gadu otrreiz apprecējās ar Mariju Žoladžu (*Żołądź*), ģimenē piedzima divi bērni.
Vēlāk saimniekoja Rušonas muižā un bija brīvi praktizējošs Daugavpils apriņķa ārsts.

1907. gada 7. februārī Dimšu ievēlēja par Krievijas Impērijas Valsts Domes deputātu, bija Poļu frakcijas (*Польского коло*) vai Rietumu nomaļu frakcijas vadībā. Pēc Valsts domes atlaišanas atgriezās no Pēterpils savā lauku īpašumā. 1917. gadā neveiksmīgi kandidēja Krievijas Satversmes sapulces vēlēšanās.

Miris 1918. gada septembrī, Rušonas muižu mantoja viņa sieva Marija Dimša (1860-1938).
Viņa vecākais brālis bija inženieris Jevgēnijs Dimša (1853–1918), kurš no 1896. gada saimniekoja Kurzemes guberņas Ilzes muižā.

## Atsauces
Arma custos

***Arma custos*** ir vairogblakšu suga. Plaši izplatīta suga Palearktikā.

## Izplatība
*Arma custos* ir satopama no Eiropas līdz Sibīrijai un Centrālajai Āzijai, kā arī Ķīnā un Japānā. Eiropā sastopama gandrīz visur, ieskaitot arī Latviju.

## Ekoloģija
Pieaugušos *Arma custos* var sastapt no aprīļa līdz jūlija beigām. Tie pārsvarā atrodas uz lapkokiem, kā piemēram, uz lazdas, gobām, bumbierēm, kastaņiem un ozoliem, tā arī uz skujkokiem, tādiem kā kadiķi. Barojas ar dažādu kukaiņu kāpuriem, tai skaitā vaboles, zvīņspārņi un plēvspārņi, vai ar kukaiņiem, kam mīksts ķermenis, piemēram, no blakšu kārtas.

## Nozīme lauksaimniecībā
*Arma custos* vairogblakts ir svarīgs lauksaimniecības kukainis, kas barojas ar lielu spektru lauksaimnieciskiem un meža kaitēkļiem. To izmanto kā bioloģisko ieroci daudzu kaitēkļu skaita mazināšanai.

## Atsauces
Dabas aizsardzības pārvalde

**Dabas aizsardzības pārvalde** (saīsināti **DAP**) ir Latvijas Republikas iestāde, kas atrodas Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas pakļautībā. Tā nodarbojas ar dabas aizsardzības politikas realizēšanu, veicot Latvijas īpaši aizsargājamo dabas teritoriju (ĪADT) apsaimniekošanu un pārvaldīšanu, tostarp Natura 2000 teritoriju pārraudzību.

Iestādes galvenā mītne atrodas Siguldā.

## Vēsture
Dabas aizsardzības pārvalde izveidota  ar Ministru Kabineta rīkojumu Nr.204 „Par Dabas aizsardzības pārvaldes izveidošanu”. Par tās pirmo direktoru kļuva Rolands Auziņš, tolaik tajā strādāja 14 darbinieku. 

No 2009. gada iestāde paplašināja darbību un kļuva par ĪADT pārraudzītāju. DAP pārņēma pirms tam atsevišķo ĪADT administrāciju funkcijas, bet pašas administrācijas kļuva par DAP struktūrvienībām. Darbinieku skaits pieauga līdz 135.

## Struktūra
2018. gadā notika DAP restrukturizācija. To patlaban veido 2 departamenti, 4 nodaļas un 4 reģionālās administrācijas (Kurzemes, Latgales, Pierīgas un Vidzemes).

## Vadība

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Antons Kazričs

**Antons Kazričs** (1862—1917) bija latviešu kara inženieris, Krievijas Impērijas flotes ģenerālmajors (1916). Krievijas Impērijas Valsts domes deputāta Eduarda Kazriča vecākais brālis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1862. gada 14. janvārī Sakstagala pagasta Kazradžu māju saimnieka Andreja Eisaka, pēc uzvārda maiņas Kazradža (Kazriča), ģimenē. Viņa vectēvs Jānis cēlies no Kantinieku sādžas Sakstagala pagastā, kopā ar dēlu iepirka no valsts mājas ar 125 ha lauku zemes uz izmaksu.

Mācījās Pēterburgas 1. ģimnāzijā (1872—1877), tad Kronštates jūras inženieru skolā (1877—1881). Strādāja par būvinženieri Odesas ostā (1881—1882), tad Mikolajivas un Sevastopoles ostās. Pēc citiem datiem Kronštates jūras inženieru skolu absolvēja 1886. gadā kā jaunākais inženiermehāniķis, dienēja kā jūras inženieris Baltijas jūras flotē, no 1889. gadā Melnās jūras flotē. Pēc tam tika norīkots krasta dienestā, apgādāja kuģus ar degvielu un smērvielām.

Kazričs bija vecākais inženiermehāniķis (1892), 1909. gadā viņu paaugstināja par 1. ranga kapteini inženiermehāniķi (līdzvērtīga pulkveža dienesta pakāpei) vēlāk bija Sevastopoles mīnu skolas pasniedzējs, 1916. gada 6. decembrī paaugstināts ģenerāļmajora pakāpē.

Miris no tīfa 1917. gada 17. janvārī Sevastopolē. Pēc citiem datiem no triekas.

## Apbalvojumi
* Sv. Staņislava ordenis, II, III šķira,
* Sv. Annas ordenis, III šķira,
* Sv. Vladimira ordenis, IV šķira.

## Atsauces
Jānis Voris

**Jānis Voris** (dzimis ) ir latviešu hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2025) Voris pārstāv Lielbritānijas hokeja līgas komandu  Fife Flyers. Spēlējis dažādu vecumu Latvijas jauniešu izlasēs.

Jauniešu gados spēlējis SK Rīga. Vēlāk spēlējis MHL komandā HK Rīga. 2018. gadā Voris pārcēlās uz Ziemeļameriku, bet gadu vēlāk atgriezās HK Rīga komandā.  Voris Rīgas "Dinamo" sastāvā debitēja KHL, zaudējumā pret Helsinku "Jokerit". Savu pirmo pilno spēli KHL Voris aizvadīja , kurā viņš vārtus nezaudēja un palīdzēja komandai ar 1–0 uzvarēt Astanas "Baris". Nākamo sezonu Voris iesāka Dānijas hokeja līgas komandā Redovres "Mighty Bulls", kur nospēlēja 11 spēles, līdz atgriezās Rīgas "Dinamo".

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Eliteprospects'' profils
Džeisijs Lipons

**Džeisijs Lipons** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēle labās malas uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Lipons pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Štraubingas "Tigers".

2013. gada NHL draftā Liponu ar 91. numuru trešajā kārtā izvēlējās Vinipegas "Jets". Savas karjeras sākumā spēlējis Rietumu hokeja līgas komandā Kemlūpsas "Blazers". Savu NHL debiju Lipons piedzīvoja , kopā NHL aizvadot 9 spēles. Vēlāk vairākas sezonas pavadījis AHL komandās Sentdžonsas "IceCaps" un Manitobas "Moose". 2020. gadā Lipons pievienojās KHL komandai Rīgas "Dinamo".

Lipons ir spēlējis Kanādas jauniešu hokeja izlases sastāvā 2013. gada Pasaules junioru čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Centrālkurzemes depresija

**Centrālkurzemes depresija** jeb **Viduskurzemes depresija** ir tektoniska struktūra Baltijas sineklīzē. Tas ir pamatklintāja virsmas pazeminājums, kas atrodas Latvijas rietumu daļā un kas atdala Rietumkurzemes izcilni no Austrumkurzemes kāples. Depresiju norobežo rietumos Durbes un Usmas lūzumi, dienvidos Liepājas-Saldus lūzums, ziemeļos Talsu lūzums. Tā ieguļ dziļumā no 1300 metriem z.j.l. ziemeļos līdz 1500 metriem z.j.l. dienvidos. Depresijas ziemeļu daļā atrodas Rendas ieliece, bet dienvidos Skrundas ieliece. Depresija ar abām ieliecēm skaidri iezīmējas Kaledonijas kompleksa virsmā, kur augšējā ordovika slāņi mainās no 900 metriem ziemeļos līdz 1100 metriem dienvidos. Savukārt, Hercīnā kompleksa virsmā iezīmējas tikai depresijas dienviddaļa, kur to veidojošie Pērnavas svītas slāņi atrodas no 500 līdz 550 metriem z.j.l.

## Atsauces
Rhacognathus punctatus

***Rhacognathus punctatus*** ir plēsīga vairogblakšu suga. Sastopama visā Eiropā, tai skaitā arī Latvijā.

## Apraksts
Pieauguša *Rhacognathus punctatus* ķermeņa garums ir 7—9 mm. Krāsa ir tumši brūna vai bronzas ar metālisku spīdumu, no apakšas ķermenis ir nespilgti oranžā vai sarkanīgā krāsā. Uz katras kājas ir bālas, oranžas vai sarkanas krāsa posms. Bieži uz pronotuma redzama viduslīnija.

## Ekoloģija
*Rhacognathus punctatus* ir plēsīga suga un barojas tikai ar vabolēm no lapgraužu dzimtas. Pieaugušie īpatņi un nimfas barojas ar dažādām lapgraužu sugām, kas barojas uz ievām, piemēram, *[[Lochmaea suturalis]]*, *[[Lochmaea caprea]]*, *[[Phratora vulgatissima]]*, *[[Galerucella lineola]]* un *[[Plagiodera versicolora]]*. Taču dažreiz var ķert lapgraužus citur, piemēram, ir atzīmēts, ka *Rhacognathus punctatus* ir ķēris *[[Phaedon cochleariae]]* kāpuru uz krustziediem un *[[Hydrothassa marginella]]* uz gundegas. Pieaugušie īpatņi ir novērojami visu gadu, izņemot ziemu.

## Atsauces
Tonijs Sunds

**Tonijs Sunds** (; dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Sunds pārstāv Somijas hokeja līgas komandu Helsinku HIFK.

Savu profesionālo karjeru Sunds sāka Vāsas "Sport" komandā Somijas hokeja līgā. Vēlāk spēlējis arī Turku TPS, Šveices līgas komandā HC Davos un Zviedrijas hokeja līgas komandā Rögle BK. 2020. gadā Sunds pievienojās KHL komandai Rīgas "Dinamo".

Pārstāvējis Somijas hokeja izlasi vairākās pārbaudes spēlēs un turnīros. Pasaules čempionāta sudraba medaļas ieguvējs ar Somijas izlasi 2021. gadā, kad čempionāts notika Latvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Švanenbergs

**Jānis Švanenbergs** (dzimis ) ir latviešu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Švanenbergs pārstāv Francijas hokeja līgas komandu Gothiques d'Amiens.

Savus jauniešu gadus Švanenbergs pavadīja Venta 2000 komandā. Kopš 2017. gada spēlē MHL komandā HK Rīga. 2020. gadā debitēja Rīgas "Dinamo" sastāvā KHL.

Latvijas hokeja izlases sastāvā debitēja 2021. gada 20. aprīļa pārbaudes spēlē pret Slovākiju.

## Ārējās saites

* ''Eliteprospects'' profils
Medaine

**Medaine** (arī **Medainīte**)  ir Misas kreisā krasta pieteka Ķekavas, Olaines un Jelgavas novadā.

Izteka - ziemeļaustrumiem no Mellupiem. Tek rietumu virzienā. Ietek Misā starp Pēterniekiem un Dalbi. Upi šķērso valsts autoceļš V28 (Blukas – Emburga).

## Atsauces
Taisons Džosts

**Taisons Džosts** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Džosts pārstāv NHL komandu Kolorādo "Avalanche".

2016. gada NHL draftā Džostu ar kopējo 10. numuru izvēlējās Kolorādo "Avalanche".

Kanādas hokeja izlases sastāvā Džosts ir piedalījies 2018. un 2019. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Logans Brauns

**Logans Brauns** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada Brauns pārstāv AHL komandu Ontārio "Reign".

2016. gada NHL draftā Braunu ar kopējo 11. numuru izvēlējās Otavas "Senators". Vairākas sezonas spēlējis Otavas fārmklubā Belevilas "Senators". Pārstāvējis arī Sentluisas "Blues".

ASV jauniešu hokeja izlases sastāvā Brauns piedalījās 2018. gada Pasaules junioru čempionātā.

## Ārējās saites
Dienvidlatvijas kāple

**Dienvidlatvijas kāple** ir tektoniska struktūra Baltijas sineklīzē Latvijas dienvidrietumu malā. Ziemeļos to norobežo Liepājas-Rīgas-Pleskavas lūzumzona. Kristāliskā pamatklintāja virsma Dienvidlatvijas kāplē pazeminās no 1300 metriem z.j.l. pie Jelgavas uz dienvidrietumiem līdz 1900 metriem z.j.l. pie Papes. Kāples robežās atrodas Bernātu un Priekules pacēlumi, kā arī Bārtas ieliece, kuru augstumi mainās vairāk, kā 200 metrus. Bez to šeit ir sastopami arī vairāki lokāli pacēlumi. Dienvidlatvijas kāple ar tās struktūrelementiem iezīmējas gan Kaledonijas, gan Hercīnajā stuktūrkompleksā.

## Atsauces
Jegors Šarangovičs

**Jegors Šarangovičs** (, dzimis ) ir baltkrievu hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2025) Šarangovičs pārstāv NHL komandu Kalgari "Flames".

2018. gada NHL draftā Šarangoviču ar 141. numuru 5. kārtā izvēlējās Ņūdžersijas "Devils". Karjeras sākumā Šarangovičs spēlēja KHL komandā Minskas "Dinamo". 2018. gadā viņš pārcēlās uz AHL komandu Bingemtonas "Devils". NHL Šarangovičs debitēja 2021. gada janvārī, un pirmos vārtus guva 16.janvārī, spēlē pret Bostonas "Bruins", tie bija uzvaras vārti papildlaikā, Devils uzvarēja ar rezultātu 2-1.

Beidzoties sākuma līmeņa līgumam ar "Devils", Šarangovičs kā ierobežoti brīvais aģents kopā ar 2023. gada drafta trešās kārtas izvēli tika aizmainīts uz Kalgari Flames, apmaiņā pret Taileru Tofoli 2023. gada 27. jūnijā. Nākamajā dienā, 28. jūnijā, viņš nekavējoties parakstīja līgumu uz diviem gadiem par 6,2 miljoniem ASV dolāru ar "Flames".

Baltkrievijas hokeja izlases sastāvā Šarangovičs ir spēlējis 2017. un 2018. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Baltijas vairoga dienvidu nogāze

**Baltijas vairoga dienvidu nogāze** ir tektoniska struktūra (pārejas zona) starp Baltijas vairogu ziemeļos un Latvijas ielieci un Baltijas sineklīzi dienvidos. Nogāze aptver Baltijas jūras ziemeļdaļu, Somu jūras līča dienviddaļu, Igauniju (izņemot tās dienvidrietumu daļu), Pleskavas un Ļeņingradas apgabalus Krievijā, kā arī Vidzemes ziemeļu malu (Valmieras-Lokno izcilni). Kristāliskā pamatklintāja, Kaledonijas un Hercīnā kompleksa iežu virsma nogāzē lēzeni pazeminās dienvidu virzienā. Valmieras-Lokno izcilnī pamatklintāja virsma atrodas 250-600 metrus z.j.l. Izciļņa Kaledonijas kompleksa velves daļā kembrija, ordovika un silūra nogulumi ir plānāki, bet vietām silūra un ordovika nogulumi pat vispār pazūd. Šajā rajonā pamatklintāja iežos Latvijā ir konstatētas vairākas dzelzsrūdas iegulas.

## Atsauces
Nolietojums

**Nolietojums** jeb **amortizācija** ir ilgtermiņa nemateriālo ieguldījumu un pamatlīdzekļu sākotnējās vērtības samazināšanos laika gaitā lietošanas vai novecošanas. Grāmatvedībā nolietojumu aprēķina tādiem pamatlīdzekļiem kā, piemēram, ēkas, transports, ražošanas iekārtas, aprīkojums, ko izmanto saimnieciskajā darbībā. Taču zemei amortizācija netiek rēķināta, jo tai nav ierobežots lietošanas laiks. Nolietojums tiek aprēķināts ik gadu uzņēmuma bilancēs, un tas nosaka uzņēmuma kapitālu. Pamatlīdzekļa aprēķināto nolietojuma summu pakāpeniski iekļauj ražošanas izmaksās tik ilgi, cik ilgi paredzēts izmantot šo pamatlīdzekli.

## Nolietojuma aprēķināšana
Lai aprēķinātu nolietojumu, var tikt izmantotas šādas metodes:
# Lineārā metode — izmantojot šo metodi, pieņem, ka aktīvu vērtība visu lietderīgās lietošanas laiku samazināsies vienmērīgi. Tādēļ nepieciešams zināt pamatlīdzekļa lietderīgās lietošanas laiku un to nosaka uzņēmuma vadītājs, ņemot vērā dažādus faktorus, kas ietekmē pamatlīdzekļa lietošanas periodu. Gada nolietojumu iegūst aktīvu sākotnējo vērtību dalot ar paredzētajiem lietošanas gadiem.
# Degresīvā metode — izmantojot šo metodi, pieņem, ka pamatlīdzekļa izmantošanas sākumā tā nolietojums ir lielāks nekā vēlāk, kas nozīmē, ka pirmajā lietošanas gadā nolietojums būs vislielākais, bet pēdējā tas būs viszemākais.

## Atsauces
Džeiks Bīns

**Džeiks Bīns** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2023) Bīns pārstāv NHL komandu Kolumbusas "Blue Jackets".

2016. gada NHL draftā Bīnu ar kopējo 13. numuru izvēlējās Karolīnas "Hurricanes". 2019. gadā ar Šarlotas "Checkers" komandu izcīnīja Kaldera kausu.

Kanādas jauniešu hokeja izlases sastāvā Bīns ir spēlējis 2017. gada Pasaules junioru čempionātā, kurā tika izcīnīta otrā vieta, kā arī 2018. gadā, kad Kanāda ieguva pirmo vietu.

## Ārējās saites
Lūks Kanins

**Lūks Kanins** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada Kanins pārstāv NHL komandu Floridas "Panthers".

2016. gada NHL draftā Kaninu ar kopējo 15. numuru izvēlējās Minesotas "Wild". Kanins *Wild* komandā nospēlēja trīs sezonas. 2020. gadā viņš tika aizmainīts uz Našvilas "Predators".

ASV hokeja izlases sastāvā Kanins ir spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā. Kā komandas kapteinis, Kanins palīdzēja ASV jauniešu hokeja izlasei 2017. gada Pasaules junioru čempionātā izcīnīt zelta medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaledonijas krokojums

thumb|300px|right|Klasiskie kaledonīdi.
**Kaledonijas krokojums** (*Caledonia* — Skotijas latīniskais nosaukums) ir tektoģenēzes ēra, laikā no kembrija līdz devonam, kad notika Zemes garozas krokošanās, kalnu (kaledonīdu) veidošanās, un granitizācijas cikls. Terminu 1887. gadā ieviesa franču ģeologs M. Bertrāns. Kaledonīdu raksturīgas īpatnības ir slāņu nesaderība silūra vai devona pamatnē, biezu kontinentālo sarkanīgu nogulumu uzkrāšanās (Britu devona senais sarkanais smilšakmens (*Old Red Sandstone*) un tā analogi, piemēram, Baltijas devona sarkanie smilšakmeņi).

## Kaledonīdi
Klasiskie kaledonīdi ir Lielbritānijas, Skandināvijas un Austrumgrenlandes tektoniskās struktūras. Tipiski kaledonīdi izplatīti Centrālajā Kazahstānā un Ziemeļtjanšanā, dienvidaustrumu Ķīnā un Austrālijas austrumos. Svarīga nozīme Kaledonijas krokojumam ir Kordiljeru attīstībā, īpaši Dienvidamerikā, arī Ziemeļu Apalačos, Vidustjanšanā un citās vietās.

## Krokojuma fāzes
Vissenākās attīstības fāzes attiecas uz kembrija vidu un beigām (Salairas jeb Sardas fāze, kuru daži autori attiecina uz Baikāla krokojumu vai pat izdala kā atsevišķu krokojuma ciklu). Galvenās fāzes ietver ordovika beigas līdz silūra sākumam (Takonas) un silūra beigas līdz devona sākumam (vēlā Kaledonijas (Ēri) fāze), bet nobeidzas vidusdevonā (Orkadas jeb Svalbāras fāze).

### Baltijā
Kaledonijas krokojuma sākumā intensīvu tektonisko kustību rezultātā Baltijas rietumu daļā radās plaša iegrimuma zona (Baltijas monoklināle). Vēlāk tā pārveidojās par reģiona galveno struktūru (Baltijas sineklīzi), kuras attīstība turpinājās vairākos posmos. Vidējā un vēlajā kembrijā Latvijas austrumu daļa sāka celties, kā rezultāta izveidojās Valmieras-Lokno izcilnis, kā arī ziemeļaustrumu virziena konsedimentācijas lūzumi, kuru amplitūda kembrijā sasniedza 20-30 metrus, bet vēlajā silūrā un agrajā devonā palielinājās līdz 100 metriem. Ar lūzumzonām ir saistītas lokālās struktūras, kuru iedīgļi bija radušies jau Baikāla tektoģenēzes posmā.

## Derīgie izrakteņi
Ar Kaledonijas tektoģenēzi ir saistītas dzelzs rūdu, titāna, zelta un daļēji arī molibdēna atradnes. Serpentinizētos peridotītu un gabbro masīvos ir zināmas azbesta, talka, magnezīta atradnes, kā arī sīki hroma, platīna, titanomagnetītu, niķeļa un vara tīrradņu atradumi. Ar Salairas platogranītiem ir saistītas hidrosilikātu dzelzs rūdu atradnes. Ar Takonas granodiorītiem sasitītas hidrotermālās zelta atradnes. Ēri leikokratu granītu intrūzijas pavadīja pegmatītu, albītu, greizenu un kvarca dzīslu veidošanos ar volframītu un molibdenītu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeikobs Čikruns

**Džeikobs Čikruns** (, dzimis ) ir ASV dzimis Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2023) Čikruns pārstāv NHL komandu Otavas "Senators".

2016. gada NHL draftā Čikrunu ar kopējo 16. numuru izvēlējās Arizonas "Coyotes". Savas karjeras sākumā Čikruns spēlēja Ontārio hokeja līgā. NHL viņš spēlē kopš 2016. gada.

2023. gada 1. martā "Coyotes" aizmainīja Čikrunu uz Otavas Senators apmaiņā pret vairākām drafta izvēlēm.

## Ārējās saites

## Atsauces
Dante Fabro

**Dante Fabro** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Fabro pārstāv NHL komandu Našvilas "Predators".

2016. gada NHL draftā Fabro ar kopējo 17. numuru izvēlējās Našvilas "Predators". Savas karjeras sākumā Fabro spēlēja Bostonas Universitātes NCAA komandā. NHL Fabro debitēja .

Kanādas hokeja izlases sastāvā Fabro spēlēja 2019. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Žuliens Gotjē

**Žuliens Gotjē** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2023) Gotjē pārstāv NHL komandu Otavas "Senators".

2016. gada NHL draftā Gotjē ar kopējo 21. numuru izvēlējās Karolīnas "Hurricanes". Gotjē 2019. gadā ar Šarlotas "Checkers" komandu izcīnīja Kaldera kausu. 2020. gada februārī tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers".

## Atsauces

## Ārējās saites
Oristāno

**Oristāno** (, ) jeb **Araistanisa** () ir pilsēta Itālijā, Sardīnijas salas rietumos. Tā ir Oristāno provinces administratīvais centrs. 2018. gadā Oristāno dzīvoja 31,7 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Talsu izcilnis

**Talsu izcilnis** ir tektoniska struktūra Dundagas monoklinālē, Kurzemes pussalas ziemeļos. Tas ir izstiepts ziemeļaustrumu virzienā ar lēzenu ziemeļu spārnu un stāvu dienvidu spārnu, kuru šķērso lūzums. Izcilnis ir 50 kilometrus garš un 6-8 kilometrus plats. Pamatklintāja virsma izciļņa velves daļā ir 1000 metrus z.j.l. Nogulumiežu Kaledonijas kompleksa augšējā ordovika balsthorizontā izcilnis iezīmējas kā Talsu valnis. 

## Atsauces
Eduārs Meboms

**Eduārs Dezirē Meboms** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija franču riteņbraucējs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja treka riteņbraukšanas sprinta braucienā. Šajā disciplīnā viņš startēja priekšsacīkšu kārtas braucienā, kur nebija starp trim labākajiem sportistiem, kas kvalificējās nākamajai kārtai, un turpmāko cīņu neturpināja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eduārs Meboms (SOK profils) 
* Eduārs Meboms (''Olympedia'' profils) 
* Eduārs Meboms (''Sports Reference'' profils)
Terjē

**Terjē** ( var būt:
* Martēns Terjē (*Martin Terrier*) — franču futbolists;
* Moriss Terjē (*Maurice Terrier*) — franču riteņbraucējs, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks;
* Terjē (vingrotājs) (*Terrier*) — franču vingrotājs, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.
Valmieras-Lokno izcilnis

**Valmieras-Lokno izcilnis** ir tektoniska struktūra, kas krasi norobežo Baltijas vairoga dienvidu nogāzi no Latvijas sedlienes, un atrodas Latvijas ziemeļu daļā, Igaunijas dienvidaustrumos, kā arī Pleskavas apgabalā, Krievijā. Izciļņa garums rietumu-austrumu virzienā ir apmēram 200 kilometri, bet platums 20-30 kilometri. Relatīvais augstums uz pamatklintāja virsmas ir apmēram 100 metri. Izcilnis iekļauj sevī Valmieras, Trikātas, Ministes un Lokno lokālos pacēlumus, kuru absolūtais augstums ir 270-300 metri z.j.l., bet relatīvais augstums sasniedz ap 50 metriem. Dienvidu malā Valmieras-Lokno izcilnis piekļaujas Liepājas-Saldus-Rīgas-Apes-Pleskavas lūzumzonai, bet ziemeļos lēzeni pazeminās vairāk par 400 metriem z.j.l. Kaledonijas kompleksa nogulumos šeit atrodas Valmieras-Lokno pacēlums, kuru šķeļ Valmieras lūzums. Pilnīgākais nogulumiežu segas griezums atrodas izciļņa ziemeļrietumu daļā, sasniedzot 300 metru biezumu. Savukārt, velves daļā tas būtiski samazinās, jo tur nav ordovika un silūra nogulumu. Arī Hercīnā kompleksa Pērnavas svītas virsmā izcilnis izceļas kā 100 metrus augsts valnis. Tas liecina, ka Valmieras-Lokno izciļņa attīstība ir bijusi ilgstoša, un tektoniskā aktivitāte izciļņa robežās ir saglabājusies vismaz līdz devona beigām.

## Atsauces
Tektoniskais valnis

**Tektoniskais valnis** ir gara, lēzena antiklināla platformas struktūrforma. Tās garums var sasniegt vairākus desmitus vai pat simtus kilometru, bet platums parasti nepārsniedz dažus desmitus kilometru. Relatīvais augstums visbiežāk ir vairāki simti metru. Virs šāda vaļņa bieži vien atrodas vairāki, parasti virknē izvietoti pacēlumi. Tektoniskie vaļņi bieži ir saistīti ar tektonisko lūzumu līnijām, un ir novietojušies paralēli tām. Parasti šie vaļņi ir veidojušies vairāku ģeoloģisko periodu garumā. Latvijā tipisks tektoniskais valnis ir Valmieras-Lokno izcilnis.

## Atsauces
Liepājas-Saldus-Rīgas-Apes-Pleskavas lūzumzona

**Liepājas-Saldus-Rīgas-Apes-Pleskavas lūzumzona** ir liela tektonisko lūzumu zona kristāliskajā pamatklintājā, kā arī Kaledonijas un Hercīnā kompleksa nogulumos. Tās garums ir virs 500 kilometriem. Šī lūzumzona Latvijas teritorijā iekļauj sevī Liepājas-Saldus, Dobeles-Babītes, Olaines-Inčukalna, Slokas-Cēsu, Smiltenes-Apes, Valmieras un Burtnieku lūzumus. Lūzumu amplitūda ir no 100 līdz 650 metriem. Visai zonai ir raksturīgs ziemeļu spārna pacēlums. Ar to saistītas daudzas antiklinālas, lokālas struktūras, kā arī dažas lielākas struktūras (piemēram, Inčukalna izcilnis).

## Atsauces
Ints Čače

**Ints Čače** (dzimis  Zlēku pagastā, miris ) bija skolotājs un viens no pirmajiem esperanto valodas popularizētājiem Latvijā. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1895. gada 5. maijā (pēc vecā stila - 23. aprīlī) Zlēku pagasta "Stepanos" zemnieku Andreja un Grietas Čaču ģimenē. 
Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā devās bēgļu gaitās uz Krieviju, bija skolotājs Petrogradas neredzīgo institūtā un Petrogradas esperanto biedrības sekretārs.

1922. gadā atgriezās Latvijā un strādāja par skolotāju neredzīgajiem. 1922. gadā izdota viņa pirmā esperanto mācību grāmata latviešu valodā. No 1923. gada darbojās Rīgas esperanto biedrībā un bija šīs biedrības priekšsēdētājs. 

Miris 1986. gada 19. martā Jūrmalā.

## Darbi
* Esperanto: gramatiko kaj krestomatio. Rīgā: Eldono de l'aŭtoro, 1926.
* Jānis Rainis; Ints Čače; Tālivalds Indra. Amo estas pli forta ol morto, tragedio de "Turaidas maija" en kvin aktoj.	Riga: Latva esperanto-societo, 1933.

## Atsauces
Kristāliskais pamatklintājs

**Kristāliskais pamatklintājs** ir platformas kristāliskā pamatne zem nogulumiežu segas, veidota no dislocētiem magmatiskiem un metamorfiem iežiem. Šo iežu kompleksi veidojušies attiecīgās teritorijas ģeosinklinālās attīstības stadijā, kas noslēdzās ar krokojuma, reģionālā metamorfisma un granitizācijas procesiem. Pēc platformu konsolidēšanās to pamatklintājs īsāku vai garāku laikposmu bija pakļauts denudācijai, līdz uz to virsmas sāka uzkrāties nogulumieži. Platformu daļas, kur nav nogulumiežu segas, un pamatklintāju veidojošie ieži atrodas zemes virspusē, sauc par vairogiem. Pamatklintāja pārsedzošo nogulumiežu segas biezums  platformās parasti ir daži kilometri. Vēlākās tektoniskās kustības pamatklintājā ir izpaudušās lūzumu un lokālu vertikālo kustību veidā.

## Veidošanās
Uz kristāliskā pamatklintāja veidošanās procesu aktīvi iedarbojās Zemes mantija. Par pamatklintāja pamatni kalpo katarhaja protogaroza, kas veidojusies Zemes garozas pirmsplatformu attīstības stadijā, un ir globāli izplatīta pa visu Zemi. Savā augšdaļā tā ir veidota no tonalīt-diorītiem. Uz protogarozas izveidojies kristāliskais pamatklintājs sastāda Zemes garozas kontinentālā tipa "granītu" slāni. To sastāvā caurmērā ir granītgneisi, kas veido kupolveida struktūras, kurās ir sastopami metamorfizēti vulkāniskie ieži, pārsvarā bāziski un noturīgi pret granitizācijas procesiem.

Seno platformu pamatklintājs formējās pirmskembrijā, pārsvarā agrajā pirmskembrijā (pirms 1,7 mljrd. gadiem). Metamorfajās amfibolīta un granulīta fācijās pamatklintāja ieži ir metamrfizēti un stipri granitizēti. Seismisko garenviļņu ātrums tajos ir 6,0 km/s un vairāk. Jauno platformu pamatklintājs ir vāji metamorfizēts, ne augstāk par zaļo slānekļu fāciju, un atšķiras no nogulumiežu segas pamatā ar savu intensīvo dislocētību (tāpēc bieži vien tiek saukts par "krokoto pamatklintaju"). Seismisko garenviļņu ātrums tajos ir 5,5-6,0 km/s. Pamatklintājs tiek saukts arī par "konsolidēto garozu". Tā biezums sasniedz 30-40 km. Pamatklintāja iežos ir sastopamas dzelzs rūdu iegulas, niķeļa, vara, rūdas, zelts, keramiskās izejvielas u.c. derīgie izrakteņi.

## Latvijas pamatklintājs
Latvija atrodas Austrumeiropas platformas ziemeļrietumu malā. Uz pamatklintāja Latvijas rietumos un centrālajā daļā atrodas Baltijas sineklīze, austrumu daļā Latvijas ieliece, kas dienvidaustrumu malā pāriet Baltkrievijas antiklīzē. Latvijas ziemeļaustrumu daļu aizņem Baltijas vairoga dienvidu nogāze, kur Valmieras-Lokno izciļņa rajonā pamatklintājs atrodas tikai 340-350 metru dziļumā. Tālāk dienvidrietumu virzienā pamatklintaja virsma pazeminās, un Latvijas vidienē atrodas apmēram 1000 metru dziļumā, bet dienvidrietumu stūrī pat 1923 metru dziļumā.

Latvijas vidusdaļā un austrumos pamatklintāju veido pamatā stipri metamorfizēti arhaja kristāliskie slānekļi, gneisi, granītgneisi un migmatīti. Kurzemē pamatklintāju veido gigantisks agrā proterozoja anortozītu un rapakivi granītu plutons.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leons Mesonāvs

**Žans Leons Mesonāvs** (; dzimis , miris ) bija franču riteņbraucējs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja treka riteņbraukšanas sprinta braucienā. Priekšsacīkšu kārtas braucienā viņš ieguva pirmo vietu, arī ceturdaļfināla braucienā viņš ieguva pirmo vietu, bet pusfināla braucienā ieguva trešo vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Leons Mesonāvs (''Olympedia'' profils) 
* Leons Mesonāvs (''Sports Reference'' profils)
Semani

**Semani** () ir 85 kilometrus (kopā ar Devoli — 281 kilometrus) gara upe Albānijas centrālajā daļā. 

Izveidojas, satekot Devoli un Osumi upēm pie Kučovas pilsētas. Līdzenuma upe. Metot meandrus, tek rietumu virzienā. Ietek Adrijas jūrā. Upes ūdeņi tiek izmantoti apūdeņošanai. Uz ziemeļiem no upes ieteces jūrā atrodas Divjakes-Karavastras nacionālais parks.

## Ārējās saites
Dow Chemical Company

***Dow Chemical Company***  ir ASV Mičiganas štatā bāzēts globāls ķīmiskās rūpniecības uzņēmums. Tas ir viens no lielākajiem ķīmiskās rūpniecības uzņēmumiem pasaulē, dažkārt saukts par "ķīmisko kompāniju ķīmisko kompāniju", jo daudzi uzņēmuma produkti ir izejvielas citām ķīmiskajām kompānijām. Uzņēmumu 1897. gadā dibinājis ķīmiķis Herberts Henrijs Dovs. Kopš 2019. gada uzņēmums pieder publiskajai kompānijai *[[Dow Inc.]]*.

## Ārējās saites

*
Viduslatvijas monoklināle

**Viduslatvijas monoklināle** ir tektoniska struktūra Baltijas sineklīzes ziemeļaustrumu daļā, kas iezīmējas pamatklintāja virsmā un Kaledonijas kompleksa nogulumos. Monoklināle atrodas uz dienvidiem no Rīgas līča starp Liepājas-Saldus-Rīgas-Apes-Pleskavas lūzumzonu, Ērgļu izcilni un Dienvidlatvijas kāpli. Pamatklintāja virsma ir ar slīpumu dienvidrietumu virzienā un atrodas 850-1300 metrus z.j.l. Kaledonijas kompleksu veidojošo ordovika  un dažviet arī apakšsilūra nogulumu virsma atrodas 500-1000 metru z.j.l. Monoklināli vietām  šķeļ lūzumi, kuru amplitūda ir līdz 100 metriem. Viduslatvijas monoklinālē iekļaujas atsevišķi lokālie pacēlumi, kā arī agrāk nodalītās Jelgavas ielieces ziemeļaustrumu daļa. Hercīnā struktūrkompleksa Lietuvas-Latvijas ieliecē Viduslatvijas monoklināle kā patstāvīga struktūra netiek nodalīta.

## Atsauces
Tingenes forts

**Tingenes forts** (, , ), saukts arī **Trīs ozolzīles** (, , ) ir 18. gadsimta nocietinājums Luksemburgas galvaspilsētā Luksemburgā.

Nosaukums radies no trīs torņu smailēm, kas veidoti ozolzīles formā. Tingenes forts ir lielāku aizsardzības būvju atliekas, jo lielākā daļa no Luksemburgas aizsardzības būvēm tika nojaukta pēc 1867. gada Londonas līguma noteikumiem, ko noslēdza pēc Austrijas—Prūsijas kara un Luksemburgas krīzes. Nocietinājumi restaurēti 20. gadsimta deviņdesmitajos gados līdz ar mūsdienu mākslas muzeja *[[Mudam]]* izveidi. 2012. gadā Tingenes fortā atklāja Trīs ozolzīļu muzeju (*Musée Dräi Eechelen*), kas veltīts Luksemburgas vēsturei no 1443. līdz 1903. gadam.

## Ārējās saites

*
Kominoto

**Kominoto** (, ) ir sala Maltas arhipelāgā, apmēram 100 metrus uz rietumiem no Komino salas. Starp salām atrodas t.s. Zilā lagūna, kas ir populāra tūristu vidū. Tajā ir smilšainas pludmales, bet lagūnas dzidrais ūdens un faunas bagātība rada lieliskus apstākļus niršanai un snorkelēšanai.

## Ārējās saites
Inčukalna izcilnis

**Inčukalna izcilnis** ir tektoniska struktūra Baltijas sineklīzē, Siguldas novada Inčukalna ciema apvidū. Tas ir labi izteikts Kaledonijas un Hercīnā kompleksa nogulumos austrumu-rietumu virzienā orientēts, 80 km garš un 10-12 km plats  pamatklintāja izcilnis, kas atrodas tieši blakus Olaines-Inčukalna lūzumam. Izciļņa velves daļā pamatklintāja virsma atrodas 650-750 metrus z.j.l. Tajā ir vairāki lokāli pacēlumi. Lielākais no tiem ir Inčukalna lokālais pacēlums ar amplitūdu ap 80 metriem un platību ap 30 km². Kaledonijas kompleksā Inčukalna izcilnim atbilst Inčukalna valnis. Ordovika virsma atrodas 400-550 metrus z.j.l. Arī valnī ir vairākas lokālas struktūras, kas skaidri iezīmējas hercīnā kompleksa Pērnavas svītas virsmā, kas atrodas 300 metrus z.j.l. Kembrija smilšakmeņos Inčukalna izciļņa teritorijā ir ierīkota Inčukalna gāzes krātuve.

## Atsauces
Kapitāla pieauguma nodoklis Latvijā

**Kapitāla pieauguma nodoklis** jeb **Ienākuma nodoklis no kapitāla pieauguma** ir nodoklis, kuru maksā fiziskas personas un to Latvijā reglamentē likums “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli” 11.9 pants.

## Ienākuma no kapitāla noteikšana
Kapitāla pieaugumu nosaka, no **kapitāla aktīva** atsavināšanas cenas atņemot iegādes vērtību un kapitāla aktīvā veikto ieguldījumu vērtību kapitāla aktīva turēšanas laikā.
Kapitāla pieaugumu no virtuālās **valūtas** nosaka, no kapitāla aktīva atsavināšanas cenas atņemot sākotnējo iegādes vērtību.
Kapitāla aktīvi ir:
* nekustamais īpašums (ieskaitot nekustamā īpašuma iegūšanas tiesības);
* akcijas, kapitāla daļas, pajas, ieguldījumi personālsabiedrībā un citi Finanšu instrumentu tirgus likumā minētie finanšu instrumenti;
* ieguldījumu fondu apliecības un citi pārvedami vērtspapīri, kas apliecina līdzdalību ieguldījumu fondos vai tiem pielīdzināmos kopējo ieguldījumu uzņēmumos;
* parāda instrumenti (parādzīmes, noguldījumu sertifikāti, komercsabiedrību emitēti īstermiņa parāda instrumenti) un citi naudas instrumenti, kas tiek tirgoti naudas tirgos;
* uzņēmums Komerclikuma izpratnē;
* intelektuālā īpašuma objekti;
* ieguldījumu zelts un citi dārgmetāli, darījumu objekti valūtas tirdzniecības biržā vai preču biržā;
* virtuālā valūta;
* Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likuma izpratnē.
Iedzīvotāju ienākuma nodokļa likme ienākumam no kapitāla pieauguma ir 20 %.
Par iedzīvotāju ienākuma nodokļa no ienākumiem no kapitāla pieauguma aprēķināšanu un maksāšanu valstij ir atbildīgs ienākuma saņēmējs.

## Atsauces
Zicrona caerulea

***Zicrona caerulea*** ir plēsīga vairogblakšu suga. Sastopama Latvijā.

## Apraksts
*Zicrona caerulea* ir vidēja izmēra vairogblakts, kuras ķermeņa garums sasniedz 5—10 mm. Ķermenis ir violeti zils, dažreiz zaļš. Ūsas melnas. No augšpuses ķermenis klāts ar maziem punktiem. Spārnu membrāna ir tumša.

## Ekoloģija
Pieaugušie īpatņi un nimfas ir plēsīgi un barojas ar vaboļu un zvīņspārņu kāpuriem. Visbiežāk uzbrūk *[[Altica]]* ģints lapgraužiem.

*Zicrona caerulea* visbiežāk atrodas uz neliela izmēra augiem. Apdzīvo virsājus, mitrus zālājus un mežmalas. Gadā parasti attīstās viena paaudze. Pieaugušas blaktis var sastapt jūlijā.

## Atsauces
Saldus pacēlums

**Saldus pacēlums** ir tektoniska struktūra Baltijas sineklīzē. Tas ir vaļņveidīgs pacēlums kristāliskā pamatklintāja virsmā un nogulumu segas apakšdaļā Saldus-Slokas pielūzumu struktūru zonas rietumu daļā. Pacēlums atrodas starp Kalveni un Blīdeni, un ir ap 90 kilometriem garš un 10-15 kilometrus plats. Tam ir sarežģīta uzbūve. Pamatklintāja virsma pacēluma velves daļā ir no 1050 līdz 1300 metriem z.j.l. Dienvidu malā pacēlumu norobežo Saldus lūzums ar amplitūdu 90-600 metriem. Saldus pacēlumā ietilpst Kalvenes, Nīkrāces, Austrumnīkrāces, Lūku, Dūku, Zauru, Blīdenes un Ziemeļblīdenes lokālie pacēlumi. Lielākais no tiem ir Nīkrāces lokālais pacēlums ar amplitūdu 100 m. Pārējie svārstās no 30 līdz 50 metriem lielu amplitūdu un 20-60 km² lielu platību. Kristāliskais pamatklintājs šajos lokālajos pacēlumos atrodas 1000-1500 metru z.j.l. dziļumā.

## Atsauces
1960. gada ASV prezidenta vēlēšanas

**1960. gada ASV prezidenta vēlēšanas** bija 44. ASV prezidenta vēlēšanas, kas notika . Izvēle bija starp senatoru Džonu Kenediju un senatoru Ričardu Niksonu.

## Kandidātu izvirzīšana

## Rezultāti
Vēlēšanās ar niecīgu vēlētāju balsu pārsvaru uzvarēja Džons Kenedijs un Lindons B. Džonsons, saņemot 303 elektoru balsis, Ričards Niksons un Henrijs Kebots Lodžs saņēma 219 elektoru balsis.

## Atsauces
Antonio Restelli

**Antonio Restelli** (; dzimis 1877. gada jūnijā, miris 1945. gada martā) bija itāļu riteņbraucējs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja treka riteņbraukšanas sprinta braucienā. Priekšsacīkšu kārtas braucienā viņš ieguva pirmo vietu, arī ceturdaļfināla braucienā viņš ieguva pirmo vietu. bet pusfināla braucienā ieguva otro vietu, fināla kārtai nekvalificējoties.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Antonio Restelli (SOK profils) 
* Antonio Restelli (''Olympedia'' profils) 
* Antonio Restelli (''Sports Reference'' profils)
Aizņemtais kapitāls

**Aizņemtais kapitāls** ir uzņēmuma saimniecisko līdzekļu (aktīvu) finansēšanas avots, kas veidojas, piesaistot citu personu naudas līdzekļus aizņēmumu un dažādu saistību veidā, vai arī uzņēmums papildus nepieciešamo kapitālu iegūst, to aizņemoties, proti, papildu kapitālu var veidot uz aizņemtā kapitāla rēķina. Izvēloties aizņemto kapitālu uzņēmuma kopējā kapitāla palielināšanai un uzņēmējdarbības paplašināšanai, uzņēmums izvēlas palielināt savus finanšu riskus un atkarību no ārējiem kreditoriem, bet paralēli tam tas var paaugstināt pašu kapitāla rentabilitāti jeb ROE (), kas uzņēmuma īpašniekiem varētu nozīmēt lielāku atdevi uz ieguldīto pašu kapitālu. Lai novērtētu aizņemtā kapitāla izmantošanas efektivitāti, izmanto tā saucamo finanšu sviras efektu. Par finanšu sviru sauc pašu un aizņemtā kapitāla attiecību kopējā uzņēmuma kapitālā. Palielinot aizņemtā kapitāla īpatsvaru kopējā kapitālā, var gan palielināt pašu kapitāla rentabilitāti, gan panākt arī pretēju efektu — palielinot aizņemto kapitālu, var samazināt ROE rādītāju gadījumos, ja uzņēmums nevar gūt pietiekami lielu peļņu, vai, ja uzņēmuma darbība kļūst nerentabla (ja uzņēmums sāk strādāt ar zaudējumiem).

Aizņemtais kapitāls ir uzņēmuma kopējā kapitāla sastāvdaļa, kas pieder citām juridiskām vai fiziskajām personām, kuras šo kapitālu uzņēmumam ir atļāvušas izmantot noteiktu laiku pret noteiktu atlīdzību kredīta procentu veidā. Aizņemtais kapitāls pēc savas būtības ir uzņēmuma parādi vai saistības, kas grāmatvedības bilancē tiek atspoguļotas pasīvu pusē. Aizņemtā kapitāla izmantošana paaugstina uzņēmuma finansiālā riska pakāpi, jo pastāv zināmi draudi, kas saimniecisku neveiksmju gadījumos uzņēmums par saviem parādiem nespētu norēķināties. Aizņemto kapitālu var klasificēt pēc veidiem, izmantošanas ilguma un citām pazīmēm.

## Klasifikācija
Galvenās iezīmes aizņemtā kapitāla veidu sadalījumā ir:
* termiņš — ilgtermiņa (vairāk nekā 1 gads); īstermiņa (mazāk nekā 1 gads)
* mērķis — apgrozāmo līdzekļu papildināšana; ieguldījumi pamatlīdzekļos; līdzekļu papildināšana;
* naudas izmaksas avoti — ārējie (bankas, līzings); vietējais (aizdevējs)
* forma — skaidra nauda; prece
* Piesaistes metodes — Banku aizdevumi; aizdevumi no citiem uzņēmumiem; līzings; Franšīze; faktorings
* nodrošinājuma forma — ar ķīlu; bez ķīlas
Ar ievērojamu aizņemto līdzekļu pārsniegumu virs pašu līdzekļiem ir lielāks bankrota risks. Tajā pašā laikā riskantākā aizņemšanās politika ir arī visrentablākā.

## Atsauces
Eocanthecona furcellata

***Eocanthecona furcellata*** ir plēsīga vairogblakšu suga.

## Apraksts
Pieauguša blakts ķermeņa garums ir 15—16 mm. Ķermeņa krāsa ir pelēcīgi dzeltena ar tumšiem bronzas krāsas punktiem.

## Ekoloģija
*Eocanthecona furcellata* ir plēsīga vairogblakts, kas barojas ar zvīņspārņu kāpuriem. No sākuma nimfas jaunākās attīstības stadijās ir augēdāji, un barojas ar augu sulu. Turpmāk vecākās nimfas kļūst plēsīgas un meklē kukaiņu kāpurus. Nimfas un pieaugušas blaktis ķer kāpurus no aizmugures. Sastapt šo vairogblakti var uz dažādiem augiem.

## Atsauces