Auguste Juliāna fon Mendgena

**Auguste Juliāna fon Mendgena** (, ) (dzimusi , mirusi  Krimuldas novada Jērkules muižā, apglabāta Carnikavas kapos) bija vācbaltiešu muižniece, Krievijas Impērijas valdnieces, reģentes Annas Leopoldovnas vistuvākā draudzene, favorīte un mīļākā, Svētās Romas impērijas valstsgrāfa, Livonijas landmaršala, īstenā valsts padomnieka Ernsta Reinholda fon Mengdena māsa.
 
Auguste Juliāna bija mazgadīgā ķeizara Ivana VI auklīte, kura aktīvi plānoja un veica Krievijas Impērijas reģenta Kurzemes hercoga Ernsta Johana Bīrona gāšanu.

## Dzīvesgājums
Dzimusi Livonijas landmaršala Magnusa Gustava fon Mengdena (1663. gada 24. janvārī - 1726. gada 25. janvārī, Carnikavā) un viņa sievas Dorotejas Sofijas fon Rozenas (1690-1773) ģimenē, vecāki apprecējās Straupē 1707. gada 23. oktobrī. Mūža pirmo pusi Auguste Juliāna pavadīja Carnikavā.

Auguste Juliāna kļuva par jaunās princeses Annas Leopoldovnas galma dāmu vēl ķeizarienes Annas Joanovnas laikā. Viņa tikpat kā ne uz brīdi neatstāja Annu, ne vien ēda, pat naktī gulēja kopā ar viņu; Finčs norāda, ka  Annas mīlestība uz Augusti bija "kā viskaislīgākā mīlestība vīrietim uz sievieti". Anna Joanovna pat uzdeva speciālai komisijai pārbaudīja viņas ķermeni, konstatējot, ka "viņa ir meitene, bez mazākajām vīrieša pazīmēm". Kad Elizabete Petrovna apvērsuma laikā 1741. gadā pamodināja Annu Leopoldovnu, viņa atradās gultā kopā ar Augusti. Auguste Juliāna bija Saksijas sūtņa Krievijā Morica Karla grāfa Lināra (1702—1768) saderināta līgava. Anna Leopoldovna uzdāvināja Augustei Ziemas pils Skļajeva namu, Pils krastmalā 30, Sanktpēterburgā, kas iepriekš piederēja Ernesta Johana Bīrona brālim Gustavam; namu īpaši Augustei pārbūvēja šveiciešu baroka arhitekts Domeniko Trezīni.

[thumb|325px|left|Skļajeva nams (pa kreisi) pie [Ziemas pils.]]
Pēc ķeizarienes Elizabetes Petrovnas nākšanas pie varas, apvērsumā gāžot Annu Leopoldovnu un Ivanu VI, Auguste Juliāna fon Mendgena sekoja Annai un viņas vīram, Braunšveigas hercogam izsūtījumā uz Daugavgrīvas cietoksni, ieslodzījumu Rīgas pilī un vēlāk uz Oranienburgu (Ranenburgu, mūsdienu Čapliginu). 1745. gadā martā Elizabete draudēja Annai Leopoldovnai ar Augustes Juliānas spīdzināšanu, ja netiks izpausta kroņa briljantu atrašanās vieta. 1762. gadā pēc Katrīnas II atļaujas Auguste Juliāna atgriezās Vidzemē, dzīvoja Carnikavā pie brāļa, grāfa Ernsta Reinholda fon Mengdena.

Mirusi 1787. gadā Carnikavā.

## Māsas
Augustes māsa Anna Doroteja (dzimusi 1716. gada 12. oktobrī, mirusi 1760. gada 29. februārī Vologdā, apglabāta Carnikavā 1763. gada 30. decembrī) 1739. gada 3. martā apprecēja feldmaršala Burharda Minniha dēlu Ernstu Johanu fon Minnihu, kurš bija Krievijas Impērijas oberhofmeistars un pārraudzīja galma štatus un finanses; šajā laulībā dzima grāfiene grāfiene Anna Ulrika (1741—1811), kura vēlāk apprecēja "Vidzemes pusķēniņu", slepenpadomnieku, Medicīnas kolēģijas ģenerāldirektoru Oto Hermani fon Fītinghofu-Šēlu. Kad ķeizariene Elizabete vērsās pret ģenerālmaršalu un izsūtīja viņu uz Vologdu, viņam līdzi devās arī Annas Ulrikas vecāki. Bet mazo Annu tikai pusgadu vecu pieņēma un uzaudzināja viņas otrā vecmāmiņa, Augustes Juliānas māte baronese Mengdena, kas tobrīd dzīvoja Krimuldas Jērkules muižā.  Viens no Augustes Juliānas brālēniem Kārlis Ludvigs fon Mengdens (1706—1760) Annas Leopoldovnas laikā bija Krievijas Kamerkolēģijas prezidents, Komerckolēģijas prezidents, Elizabetes Petrovnas laikā izsūtījumā miris.

Cita Augustes Juliānas māsa Marija Aurora fon Mengdena (1722-?) apprecēja grāfu Lestoku (1692—1767), kurš 1741. gada apvērsuma rezultātā iecēla tronī Krievijas Impērijas ķeizarieni Elizabeti Petrovnu, kas paglāba dzimtu no represijām par tuvību ar Annu Leopoldovnu, kā arī ļāva brālim Ernstam Reinholdam veidot karjeru un kļūt par ķeizarienes Elizabetes virskambarkungu — amatu, ko savulaik ieņēma Bīrons.

## Atsauces