open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jūras slimība

**Jūras slimība** (kinetoze) ir stāvoklis ko izraisa acu un vestibulārās sistēmas uztvertās kustības nesakritība. Par tās cēloni visbiežāk uzskata kļūdainu organisma aizsargreakciju - smadzenes uz nesakritību starp no maņu orgāniem saņemtajiem signāliem reaģē kā uz saindēšanās radītām halucinācijām un mēģina atrīvoties no iespējamiem toksīniem. Jūras slimības raksturīgākie simptomi ir nelabums, vemšana, reibonis un nogurums. Jūras slimību var izjust ne tikai atrodoties uz kuģa, bet arī automašīnā, autobusā, vilcienā, lidmašīnā un jebkurā citā transportlīdzeklī. Tāpat jūras slimību var radīt filmas un datorspēles, kā arī centrifūgas vai citas ierīces, kurās cilvēka ķermenis strauji griežas un lidojumi bezsvara stāvoklī. 

Jūras slimības simptomu novēršana:
* No rīta nevajag dzert daudz šķidruma
* Visu ceļojuma laiku ēdienam, ko ēd ceļotājs, jābūt viegli sagremojamam
* Vajadzētu pielāgoties kuģa svārstībām.

Kolīdz kuģis nonāk ostā vai iepeld upē, jūras slimība lielākajai daļai cilvēku vai nu pavisam beidzas, vai krietni pavājinās. Tomēr daudziem cilvēkiem uz sauszemes vēl ilgu laiku var turpināties galvas reibonis.

## Ārējās saites
Mazsalacas novads

**Mazsalacas novads** bija 2009. gada teritoriālajā reformā izveidots novads Vidzemes ziemeļu daļā,  Novada centrs atradās Mazsalacā. 2021. gadā Mazsalacas novads tika pievienots Valmieras novadam.

## Daba

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums
Novadā bija apvienotas bijušā Valmieras rajona pašvaldības: Mazsalacas pilsēta ar lauku teritoriju (kopš 2010. gada janvāra sadalīta divās teritoriālās vienībās — Mazsalacas pilsētā un Mazsalacas pagastā), Ramatas, Sēļu un Skaņkalnes pagasts.
### Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

### Novada domes priekšsēdētāji
* 2009—2013: Gunārs Zunda (Vēlētāju apvienība)
* 2013—pašlaik: Harijs Rokpelnis (Vēlētāju apvienība)

## Tautsaimniecība

## Izglītība

* Mazsalacas vidusskola

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Ādams Alksnis (1864—1897), mākslinieks
* Ādams Butuls (1860—1938), ārsts
* Konstantīns Pēkšēns (1859—1928), arhitekts
* Gustavs Ērenpreiss (1891—1956), uzņēmējs

## Ievērojamas vietas

* Skaņaiskalns
* Mazsalacas meteorīts

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Nīcas novads

**Nīcas novads** bija 2009. gada teritoriālajā reformā izveidots novads Kurzemes dienvidrietumu daļā. Novada centrs bija Nīca. Robežojās ar Liepāju, Grobiņas novadu un Rucavas novadu.

2021. gadā Nīcas novadu pievienoja jaunajam Dienvidkurzemes novadam.
## Daba

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums
Novadā apvienojās Liepājas rajona Nīcas pagasts un Otaņķu pagasts.

### Apdzīvotās vietas

Novada lielākie ciemi bija Grīnvalti, Pērkone, Bernāti, Klampju ciems, Jūrmalciems, Nīca, Kalnišķi, Rude un Otaņķi.

## Iedzīvotāji
### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība
 
## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Dmitrijs fon Felkerzāms  (, 1846-1905) - Krievijas kontradmirālis 
* Bernhards Ķuņķis (1877-1971) - diriģents, kormeistars un čellists 
* Austra Pumpure (1928-2017) - mūziķe.

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Auči

**Auči** ir ciems Zemgalē, Jelgavas novada Salgales pagastā.  Apdzīvotā vieta atrodas Lielupes krastā, aptuveni 18 km no Jelgavas. 

Ciemā atrodas Latvijas Valsts pirmā prezidenta Jāņa Čakstes dzimtas mājas „Auči".

## Vēsture
Jāņa Čakstes tēvs 19. gadsimta beigās nopirka zemnieku saimniecību Aučos. 1918. gada 11. novembrī J. Čakste no bēgļu gaitām Krievijā atgriezās savās tēva mājās, kur saņēma ziņu, ka 17. novembra Tautas padomes sēdē viņš ievēlēts par tās priekšsēdētāju. 

Lielupes krastā esošo Čakstu dzimtas māju pārbūvēja 1930. gados. 1995. gadā prezidenta J. Čakstes vecākais mazdēls Jānis Konstantīns Čakste atguva dzimtas īpašumu. 1999. gadā atjaunotajā ēkā iekārtoja Ģ. Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzeja ekspozīciju.

## Atsauces
Hipotēze

**Hipotēze** ( — 'pamats, pieņēmums') ir pieņēmums, kurā uz vairāku faktu pamata secināta kāda objekta, sakarības vai parādības cēloņa esamība, turklāt šis secinājums nav uzskatāms par neapstrīdamu. Par hipotētisku dēvē arī attiecīgo slēdzienu. Nepieciešamība pēc hipotēzes zinātnē rodas tad, kad nav noskaidrots sakars parādību starpā, to cēlonis, kaut arī ir zināms pietiekams daudzums iepriekšējo un līdztekus parādību, kad pēc dažiem pašreizējiem raksturojumiem ir jāatjauno pagātnes aina vai arī uz pagātnes un tagadnes faktu pamata jāizdara secinājums par parādības attīstību nākotnē.

Hipotēzes izvirzīšana uz noteiktu faktu pamata ir tikai pirmais solis. Pati hipotēze tās varbūtīgā rakstura dēļ ir jāpārbauda un jāpierāda. Kad hipotēze ir pārbaudīta, tā kļūst par zinātnisku teoriju, vai arī tiek pārveidota vai atmesta, ja pārbaude dod negatīvu rezultātu.

Hipotēzi izvirzot un pārbaudot, jāievēro virkne pamatnoteikumu:
* hipotēzei jāsaskan vai vismaz jābūt savienojamai ar visiem faktiem, kurus tā izmanto;
* no vairākām pretrunīgām hipotēzēm, kas izvirzītas noteiktas faktu virknes izskaidrošanai, priekšroka jādod tai hipotēzei, kura vienveidīgi izskaidro vislielāko faktu apjomu (lai izskaidrotu atsevišķus šīs sērijas faktus, var izvirzīt t.s. darba hipotēzi);
* lai izskaidrotu savstarpēji saistītu faktu virkni, jāizvirza pēc iespējas mazāk dažādu hipotēžu un to sakaram jābūt pēc iespējas ciešākam;
* izvirzot hipotēzi, jāņem vērā tās secinājumu varbūtīgais raksturs;
* hipotēzes, kuras ir pretrunā viena otrai, nevar būt reizē patiesas, izņemot gadījumus, kad tās skaidro viena un tā paša objekta dažādas puses vai sakarus.

## Atsauces
Mafija

Ar vārdu **mafija** mūsdienās apzīmē jebkāda veida kriminālu grupējumu, kam ir izveidojusies sava iekšēja sabiedrības struktūra un likumi. Par mafiju sākotnēji sauca atsevišķas kriminālās aprindas Sicīlijā 19. gadsimta beigās, bet pēc vairākiem dienviditāliešu emigrācijas viļņiem mafijas darbība izplatījās arī ASV, Kanādā un Austrālijā.
## Starptautiskie mafijas sindikāti
* Albāņu mafija
* Amerikāņu mafija
* Itāļu mafija
* Serbu mafija
* Krievu mafija
### Itālija
thumbnail|Itālijas galvenie mafijas sindikāti
Citas Itālijas noziedzīgās organizācijas ietver:
* *Banda della Magliana* un *Mafia Capitale*, Lacio reģionā
* *Basilischi* Bazilikatas reģionā
* *Camorra* Kampānijas reģionā
* *Cosa Nostra* Sicīlijā
* *Mala del Brenta* Veneto reģionā
* **''<nowiki/>'<nowiki/>**Ndrangheta* [[Kalabrija]]s reģionā, plaši uzskatīta par bagātāko un spēcīgāko mafijas sindikātu pasaulē 
* *Sacra Corona Unita* [[Apūlija]]s reģionā
* *Società foggiana* Sacra Corona Unita atvasinājums
* *Stidda'' Sicīlija un Malta

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiropas Konvencija par spīdzināšanas novēršanu

**Eiropas konvencija par spīdzināšanas, antihumānas un personu pazemojošas izturēšanās vai soda novēršanu**, parakstīta 1987. g. un spēkā stājusies 1989. g., ir Eiropas Padomes konvencija. Tās dalībnieces ir visas 47 EP dalībvalstis. Konvencijai ir divi 1993. g. pieņemtie un 2002. g. spēkā stājušies protokoli. 

Uzraudzību pār konvencijas izpildi veic Komiteja spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai, kuras locekļu skaits atbilst dalībvalstu skaitam. Komiteja veic brīvības atņemšanas vietu apmeklējumus un sniedz savus ziņojumus attiecīgajām dalībvalstīm. Ja dalībvalsts nepiekrīt ziņojuma publiskošanai, tas paliek konfidenciāls. Ja valsts nesadarbojas vai atsakās uzlabot situāciju saskaņā ar Komitejas rekomendācijām pēc tam, kad valstij bija iespēja darīt zināmu tās viedokli, Komiteja ar divu trešdaļu balsu vairākumu var nolemt izdarīt publisku paziņojumu attiecīgajā jautājumā.

## Konvencijas struktūra

* Preambula
* I nodaļa — dalībvalstu pienākums sadarboties ar Komiteju;
* II nodaļa — Komitejas uzbūve un procedūras noteikšana;
* III nodaļa — Komitejas vizītes, ziņojumi un paziņojumi;
* IV nodaļa — Konvencijas sakars ar citām tiesību normām;
* V nodaļa — dalība Konvencijā;
* Pielikums — Komitejas locekļu privilēģijas un imunitāte.

## Ārējās saites
* Konvencija
** 1. protokols
** 2. protokols
* Komiteja spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai
** Komitejas materiāli latviešu valodā
Roxette

**Roxette** bija zviedru popmūzikas duets — mūziķu Marijas Fredriksones (1958-2019) un Pēra Gesles (1959) apvienība. Duets vispasaules popularitāti ieguva 1980. gadu otrajā pusē pēc 1988. gada singla "The Look" nonākšanas ASV hitparādes pirmajā vietā un šīs kompozīcijas panākumiem dažādu valstu topos. Vislielāko popularitāti duets baudīja no 1980. gadu beigām līdz 1990. gadu vidum, kura laikā tika izdoti tādi atpazīstami, ASV pirmo vietu sasniegušie singli kā "The Look", "Listen to Your Heart", "It Must Have Been Love" un "Joyride", bet nākamie divi singli "Dangerous" un "Fading Like a Flower" sasniedza Billboard Hot 100 otro topa pakāpienu.

Fredriskone 2019. gada 9. decembrī aizgāja no dzīves, neuzveikusi cīņu ar vēzi. Gesle turpina solokarjeru.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 1986: Pearls Of Passion
* 1988: Look Sharp!
* 1991: Joyride
* 1994: Crash! Boom! Bang!
* 1999: Have A Nice Day
* 2001: Room Service
* 2011: Charm School
*2016: Good Karma

### Citi albumi
* 1987: Dance Passion
* 1992: Tourism
* 2012: Travelling

### Labāko dziesmu albumi
* 1995: Rarities
* 1995: Don't Bore Us, Get to the Chorus!
* 1996: Baladas En Español
* 2002: The Ballad Hits
* 2003: The Pop Hits
* 2006: A Collection of Roxette Hits: Their 20 Greatest Songs!
* 2006: The Rox Box/Roxette 86-06

## Singli
### 1980. gadi

### 1990. gadi

### 2000. gadi

### 2010. gadi

**Piezīmes:**
* 1 Singls tika pārizdots tikai Apvienotajā Karalistē un Īrijā.
* 2 "The Look '95" tika izdots tikai Apvienotajā Karalistē un Francijā.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Roxette oficiālā mājas lapa
Ūdens caurspīdīgums

**Ūdens caurspīdīgums** - lielums, kurš nosaka cieto vielu daļiņu daudzumu ūdenī. To nosaka pēc tā, cik lielā dziļumā ūdenī vairs nav redzams plakans, balts disks 30 cm diametrā (Seki disks). To nolaiž ūdenī tādā dziļumā, kamēr tas vairs nav pamanāms, un šis dziļums arī ir ūdens caurspīdīgums. Piemēram, ja disks atrodas 3 metru dziļumā un vairs nav redzams, tad šāda ūdens caurspīdīgums ir 3 m. Šāda metode pirmoreiz tika pielietota ASV 1804. gadā. Mūsdienās eksistē arī vairākas elektroierīces, ar kurām var izmērīt ūdens caurspīdīgumu. Ūdens caurspīdīgums tiek noteikts, zinot tā spēju absorbēt un izkliedēt gaismu un arī no tā, kādā leņķī spīd Saule attiecībā pret ūdens virsu. Ja ūdens ir ļoti dzidrs, tam ir intensīva zilā krāsa, kāda ir raksturīga atklātajam okeānam. Liela mazo daļiņu skaita gadījumā, kuras stipri izkliedē gaismu, ūdenim ir zilganzaļa vai zaļa krāsa, kura raksturīga galvenokārt jūru un okeānu piekrastēm, nevis atklātai jūrai. Upju grīvās ūdenim ir dzeltenīga vai brūna nokrāsa. Vislielākais ūdens caurspīdīgums ir novērots Vedela jūrā 1986. gadā un tas bija 79 metri. Liels ūdens caurspīdīgums bija Sargasu jūrā - 66 m, bet tas bija tikai pirms tam, kad jūra vēl nebija piesārņota ar naftas produktiem. Ūdens caurspīdīgums Indijas okeānā ir 40-50 m, Klusajā okeānā 59 m. Kopumā okeānos ūdens caurspīdīgums samazinās virzienā no ekvatora uz poliem, tomēr arī polārajos rajonos ūdens var būt ļoti dzidrs. Teorētiski destilētā ūdens caurspīdīgums ir 80 metri un lielāks tas nevar būt.
Armīns fon Gerkāns

**Armīns fon Gerkāns** (, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes arheologs, kas pētījis Senās Romas celtnes Itālijā, Sīrijā, Irākā, Ēģiptē un Grieķijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1884. gada 30. septembrī Sēlijas miestiņā Subatē latviešu izcelsmes pedagoga Nikolaja fon Gerkāna (1856—1931) un viņa sievas Emmas, dzimušas Ašenkampfas, ģimenē.
Viņa vectēvs Jānis Gerkāns (1811—1875) bija dzimis Dignājā, trīs reizes precējies ar vācbaltiešu sievām un kā augsts ierēdnis iekļuvis muižnieku kārtā, sācis lietot uzvārdu "fon Gerkāns".
Mācījās Rīgas pilsētas ģimnāzijā, pēc tam studēja arhitektūru Rīgas Politehniskajā institūtā un Drēzdenes Tehniskajā universitātē. 1907. gadā viņš RPI ieguva inženiera grādu.
No 1908. līdz 1914. gadam viņš piedalījās arheoloģiskajos izrakumos sengrieķu pilsētās Grieķijas un Turcijas teritorijā. Pirmā Pasaules kara laikā dienēja krievu Kaukāza armijas dzelzceļa bataljonā. 1919. gadā iestājās Baltijas landesvērā un piedalījās Latvijas brīvības cīņās.

Pēc landesvēra sakāves Cēsu kaujās 1919. gada augustā Gerkāns pārcēlās uz Berlīni, pieņēma Vācijas pilsonību un strādāja Berlīnes muzejos. 1921. gadā ieguva inženierzinātņu doktora (*Dr.-Ing.*) grādu. Pēc filozofijas doktora grāda iegūšanas Greifsvaldes Universitātē 1922. gadā viņš 1923. gadā strādāja Āhenes Tehniskajā universitātē kā senās arhitektūras privātlektors. 1924. viņš kļuva par Vācu Arheoloģijas institūta Romā otro direktoru, bet 1938. gadā par pirmo direktoru. Šajā laikā viņš veica Senās Romas laikmeta tempļu izpēti Bālbekā (*Baalbek*), Palmirā, Mezopotāmijas *Dura Europos*, Grieķijas Olimpijas un Epidauras tempļos. Otrā Pasaules kara laikā viņš Sabiedroto uzbrukuma dēļ spiests pamest Romu un 1943. gada aprīlī pārņēma Greifsvaldes Universitātes Lībekas filiāles direktora amatu.

Pēc kara beigām 1946. gadā viņš ieguva senās arhitektūras pasniedzēja amatu Getingenes Universitātē, 1948. gadā Bonnas Universitātē, kur līdz 1954. gadam strādāja par senās arhitektūras viesprofesoru. 1954. gadā viņš saņēma Vācijas Federatīvās Republikas Nopelnu ordeņa Lielo krustu. No 1959. līdz 1965. gadam Gerkāns dzīvoja Ķelnē, pēc tam Hamburgā. Miris 1969. gada 22. decembrī Garštedtē pie Pinebergas.

## Darbi
thumb|A. Gerkāna ''Griechische Städteanlagen'' ("Grieķu pilsētu iekārtojums", 1924)
* *Das Theater in Priene*, 1921
* *Griechische Städteanlagen*, 1924
* Die gegenwärtige Lage der Archäologischen Bauforschung in Deutschland (1924)
* *Der spätantike Bilderschmuck am Konstantinsbogen* (kopā ar H.P. L'Orange), 1939
* *Von antiker Architektur und Topographie. Gesammelte Aufsätze*, Stuttgart 1959
* *Das Theater von Epidauros* (kopā ar W. Müller-Wiener), 1961

## Atsauces

## Ārējās saites
* Atsauce ''Dictionary of Art Historians''
* Bibliogrāfija
.mn

**.mn** ir Mongolijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). Šo domēna vārdu administrē Datacom.
Domēna vārds sastāv no līdzskaņiem, kuri ir pirmajā valsts nosaukuma zilbē.

Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus. Tomēr ir iespējams reģistrēt arī trešā līmeņa domēnus ar šādiem otrā līmeņa domēniem:

* **.edu.mn** - mācību iestādēm
* **.gov.mn** - valsts pārvaldes struktūrām 
* **.org.mn** - organizācijām

Šo domēnu mēdz izmantot ASV Minesotas štatā, kā šī štata saīsinājumu. Šajā štatā šis domēna vārds kļūst arvien populārāks. Domēns tiek arī izmantots tādiem "gudriem" domēna vārdiem kā vita.mn (kā vitamīns).

## Ārējās saites
* IANA .mn whois informācija 
* Senate.mn - Minesotas senāts
Peļķe

right|thumb|240px|Peļķe uz lauku ceļa
right|thumb|240px|Peļķe mežā 
**Peļķe** ir neliels šķidruma (parasti ūdens) uzkrājums uz Zemes virsas vai arī uz ceļiem, trotuāriem, lieliem priekšmetiem, u.c. Lielākajā daļā gadījumu peļķes veidojas, lietus laikā sakrājoties ūdenim, kurš uzreiz nevar iesūkties zemē, vai kūstot sniegam. Ūdens peļķē saglabājas tikmēr, kamēr tas iesūcas zemē vai iztvaiko. Tomēr ir arī peļķes, kuras ir pastāvīgas un atrodas ielejās, kur nav noteces. Peļķes izmēri var būt ļoti dažādi - no dažiem centimetriem līdz desmitiem metru diametrā. 

Peļķes uz ielām un ceļiem rada grūtības gājēju un transporta kustībai, tāpēc ceļu būves kompānijas cenšas pēc iespējas izlīdzināt visus nelīdzenumus asfaltā vai noasfaltēt ceļu. Arī zālājos pacēlumus un pazeminājumus cilvēki cenšas izlīdzināt, tomēr mazi bērni peļķēs labprāt spēlējas un izklaidējas.

Peļķe ir pati mazākā ūdenskrātuve, tā ir mazāka par ezeru un mākslīgu ūdenskrātuvi. Peļķēm ir liela nozīme dzīvniekiem, kuri tās var izmantot kā peldvietu, var dzert ūdeni. Kukaiņiem peļķes ir patīkamas lielā mitruma dēļ, tur ir vēsāks un ir ūdens. Daži putni peļķes slapjo mālu izmanto savas ligzdas vīšanai. Daudzi dzīvnieki, piemēram, mežacūkas, dzer ūdeni no peļķes, ja tuvumā nav ne upju, ne ezeru.

## Ārējās saites
.mm

**.mm** ir Mjanmas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).Tas tika piešķirts 1997. gadā. Pirms 1989. gada Birmas ISO 3166-1 kods bija BU, bet domēns .bu nav ticis piešķirts.

## Ārējās saites
* IANA .mm whois informācija 
* nic.mm Domēna vārdu reģistrators (nepieejams)
Mūžīgais sasalums

right|thumb|250px|Mūžīgā sasaluma zona kartē iekrāsota violetā krāsā
**Mūžīgais sasalums** ir sauszemes daļa, kurā vairāku gadu laikā neizkūst un saglabājas ledus. Augsnes temperatūra daudzu gadu laikā nepaceļas virs 0&nbsp;°C. Mūžīgā sasaluma joslā gruntsūdeņi ir ledus veidā, bet paša sasaluma dziļums var sasniegt 1000 metrus. Mūžīgā sasaluma josla uz Zemes aizņem 35 miljonus km2. Tā atrodas galvenokārt Ziemeļamerikas ziemeļos (Aļaskā, Kanādā), Eiropas un Āzijas ziemeļos un Ziemeļu Ledus okeāna salās. Mūžīgā sasaluma procesus pēta ģeokrioloģija.

Mūžīgā sasaluma josla aizņem vismaz 1/4 no visas sauszemes platības. Vienīgais kontinents, kur nevienā vietā nav šīs zonas, ir Austrālija. Latvijā šīs zonas nav, bet, piemēram, Krievijā tā aizņem 65% no valsts teritorijas. Vislielākais mūžīgā sasaluma slāņa dziļums konstatēts Viļujas upes augštecē Jakutijā. Tur 1982. gadā tika izmērīts 1370 m biezs mūžīgā sasaluma slānis.

Mūžīgā sasaluma esamība jāņem vērā, ceļot mājas. Tā, piemēram, mājas ziemeļos tiek celtas ar īpašu tehnoloģiju, t.i. paneļu mājas uzbūvēto kasti atstāj uz dažiem gadiem, lai tā tur kārtīgi "ieguļas". Ja augsne zem mājas kļūst šķidra un māja sāk grimt, paneļus nojauc un ceļ citā vietā.

## Ārējās saites
Okeāna straume

right|thumb|250px|1943. gada jūras straumju karte
**Okeāna straume** ir pastāvīga vai periodiska ūdens plūsma atklātajā okeānā vai jūrā. Izšķir pastāvīgas, nepastāvīgas un nepareizas straumes, ūdens virsas un zemūdens straumes, siltās un aukstās straumes.

Vēja straumju virzienu nosaka valdošo vēju virziens. Tās vienmēr ir ūdens virsējo slāņu straumes. Spēcīgākās no tām ir Ziemeļu un Dienvidu pasātu straumes un Rietumvēju straume. Ja nebūtu šo vēju, nebūtu arī straumju.

## Ārējās saites
Papīra lapas formāts

**Papīra lapas formāts** ir standarta taisnstūrveida papīra lapas izmērs. Pasaulē visizplatītākais ir A4 standarts, kur papīra lapas izmēri ir 210x297 mm.

## ISO 216
ISO 216 starptautiskais papīra lapas standarts nozīmē to, ka lielākā lapas izmēra laukums ir 1 m2. Šo standartu pieņēma visas valstis, izņemot ASV un Kanādu. Meksikā un Filipīnās, neskatoties uz standarta pieņemšanu, joprojām populārs ir amerikāņu formāts "Letter".

Visiem papīra formātiem ir viena un tā pati malu garuma attiecība un tā ir aptuveni vienāda ar skaitļa 2 kvadrātsakni, jeb 1:1,4142, t.i. garākā mala ir apmēram 1,4 reizes garāka par īsāko.

### A sērija
thumb|250px|<center>ISO A formātu sērija</center>
Pats lielākais papīra lapas formāts ir A0 ar papīra lapas laukumu 1 m2. Garākā mala šāda formāta lapai ir 1,189 m gara, jeb divnieka ceturtās pakāpes sakne (kvadrātsakne no skaitļa divi kvadrātsaknes), bet īsākā mala ir šī paša lieluma apgrieztais lielums, jeb apmēram 0,841 m, turklāt abu šo malu reizinājums dod 1 metru.

A1 izmērs tiek iegūts, pārgriežot A0 formāta lapu uz pusēm paralēli īsākajai malai, tādā veidā malu garuma attiecība saglabājas. Pārgriežot uz pusēm A1 lapu, iegūst A2 formāta lapu utt.

### B sērija
thumb|250px|<center>ISO B formātu sērija</center>
Bez A formātu sērijas pastāv arī mazāk pazīstama B formātu sērija. B formātu sērijas lapu laukums ir vidējais starp analogiem A formātu laukumiem. Piemēram, B1 formāta lapas laukums atrodas starp A0 un A1 laukumiem un ir 0,71 m2 (\sqrt{2}^{-1}). Tādēļ B0 formāta lapas izmērs ir 1000 x 1414 mm. Šo papīru parasti neizmanto birojos, bet B0 formāts labi noder plakātiem, B5 izmanto grāmatām. Vēl šos formātus izmanto aploksnēm un pasēm.

### C sērija
thumb|250px|<center>ISO C formātu sērija</center>
C sēriju izmanto tikai aploksnēm un tā atbilst ISO 269 standartam. C lapas laukums ir vienāds ar vidējo A un B laukumu ar to pašu numuru. Piemēram, C4 laukums ir vidējais starp A4 un B4 lapu laukumiem, turklāt C4 ir lielāks par A4, bet mazāks par B4. Labums no tā visa ir tāds, ka A4 formāta lapu var ērti ielikt C4 formāta aploksnē, bet C4 aploksni var ielikt B4 aploksnē.

Kļūdas, kuras ir pieļaujamas standartos:
* ±1,5 mm — ja lapas izmērs ir līdz 150 mm
* ±2 mm — ja lapas izmērs ir 150 - 600 mm
* ±3 mm — ja lapas izmērs pārsniedz 600 mm

## Ziemeļamerikas standarts
thumb|250px|<center>ANSI papīra formāti</center>

Visbiežāk tiek izmantoti "Letter", "Legal" un "Tabloid" formāti. "Letter" formāta papīra lapas izmērs ir 216x279 mm. Šāds papīra lapas standarts ir ASV, Kanādā, Filipīnās, Meksikā un to izmanto arī dažās Dienvidamerikas valstīs.
Kuhu põgenevad hinged

***Kuhu põgenevad hinged*** (*Kurp dvēseles bēg*) ir 2007. gada igauņu drāmas filma par kļūšanu par pieaugušiem cilvēkiem un par mīlestību starp divām pusaudzēm. Filmā atklājas slepenās filmas varoņu bailes un vajadzības, kas parādās, kad cilvēks beidzot ir pilnībā pieaudzis un kad sāk parādīties atbildība par pašu padarīto. Greizsirdība, vientulība un uzmanības nepieciešamība ir cilvēku dabas nozīmīgas sastāvdaļas, taču filmas varoņi mācās kontrolēt šīs emocijas. Filmas režisors ir Rainers Sarnets, filma uzņemta pēc igauņu autora Aidi Vallika grāmatas "*Mis sinuga juhtus, Ann?*". Filmas tituldziesmu "Saatus naerdes homse toob" izpilda viena no filmas galvenajām varonēm, grupas Vanilla Ninja vokāliste Lenna Kūrmā.

## Sižets
Annai (Ragne Vēnsalu), vienīgajam bērnam ģimenē, nu būs jāsadzīvo ar jaunāko brālīti un viņa apzinās, ka vairs nebūs uzmanības centrā un nesaņems visu vecāku mīlestību. Vientulība viņu pārņem un iespaidojoties no dusmu uzliesmojuma viņa lūdz Sātanu, lai viņas brālītis nomirst. Kad brālim patiešām paliek slikti un viņš saslimst ar sirds slimību, Anna jūtas līdzvainīga un sāk meklēt risinājumu. Drīz pēc tam uz Annas klasi pāriet savāda meitene - Maija (Lenna Kūrmā). Neskatoties uz viņu abu dažādo raksturu un dabu, abas galvenās varones spēj saprasties, lai gan sākumā tas nākas ar grūtībām.

## Filmas aktieri

## Tehniskais personāls
* Anneli Ahvens - Producents
* Aleksandrs Vīzers - Producents
* Janeks Murds - Mūzikas autors
* Maits Mēkivi - Operators
* Haralds Aue - Montāža
* Tambets Tasuja - Montāža
* Rēts Aus - Kostīmu mākslinieks
* Anu Konze - Stilists

## Ārējās saites
* Filmas oficiālā mājaslapa
Latvijas Gada balva sportā 2006

thumb|Latvijas Gada balva sportā 2006
**[[Latvijas Gada balva sportā|Latvijas Gada balvas sportā]] 2006** ceremonija notika Dailes teātrī . Balvas tika pasniegta 14 nominācijās.

## Laureāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Gada balva sportā 2006 uzvarētāji
* Šovakar: "Latvijas Gada balva sportā 2006"! 
* Gada sporta skolotājs 2006
* Latvijas Gada balva sportā 2006: zināmi visi pretendenti
Tukuma bruņotā sacelšanās

thumb|Tukuma Viesīgās biedrības nams, kur atradās revolucionāru štābs <small>(trešā ēka no kreisās puses)</small>
**Tukuma bruņotā sacelšanās** notika 1905. gada no 13. — 15. decembrim (pēc vecā stila no 30. novembra līdz 2. decembrim) pēc LSDSP Tukuma komitejas aicinājuma.

No apkārtnes pilsētā ieradās ap 3 tūkstoši laukstrādnieku un zemnieku. Aptuveni 300 — 400 revolucionāru bija apbruņoti ar šaujamieročiem, pārējie — ar dakšām, izkaptīm, vālēm. Atbilstoši sacelšanās plānam tika ieņemtas kaujas pozīcijas pilsētas centra namos un ielenkta dragūnu vienība, kas bija patvērusies viesnīcā, pārtraukta satiksme un sakari, ierīkoti stiepļu aizsprosti ielās, kā arī izveidotas izlūkošanas, sakaru un medicīniskās palīdzības grupas. 14. decembra (pēc vecā stila 1. decembrī) rītā pēc sīvās kaujas ar karaspēka vienībām varu ieguva revolucionāri. Tomēr sasniegto neizdevās noturēt. Tās pašas dienas vakarā Tukumā ieradās karaspēka papilddaļas, pilsēta tika ielenkta un apšaudīta ar lielgabaliem. 15. decembra pēcpusdienā karaspēks ienāca Tukumā. Vēl pirms tam sacelšanās komiteja bija devusi rīkojumu apkārtnes ļaudīm pilsētu atstāt.

Sacelšanās laikā Tukumā gāja bojā ap 120 cilvēku (56 no tiem kaujās ar karaspēku).

## Ārējās saites

* Agris Dzenis 1905. gada cīņu tumšā puse Tukumā un ne tikai
1998. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona

**Latvijas futbola 1. līgas 1998. gada sezona** bija 7. Pirmās līgas sezona. Pirmajā līgā piedalījās 8 komandas, kas aizvadīja triju riņķu turnīru.  Par 1. līgas čempioniem kļuva PFK.

## Turnīra tabula

**Sp** = Aizvadītās spēles; **U** = Uzvaras; **N** = Neizšķirti; **Z** = Zaudējumi; **+** = Gūtie vārti; **-** = Zaudētie vārti; **V** = Vārtu starpība; **Pkt** = Punkti  ***** "Ofriss" par finansiālu saistību nepildīšanu atskaitīti 6 punkti.

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Priekules novads

**Priekules novads** bija pašvaldība Kurzemes dienvidos, kuru 2021. gadā iekļāva Dienvidkurzemes novadā.

## Daba

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums
Liepājas rajona Priekules pilsēta un pieci pagasti: Bunkas pagasts, Virgas pagasts, Gramzdas pagasts, Kalētu pagasts un Priekules pagasts.

### Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
Priekules novadā dzimuši:
*Matīss Burģis (1989) - galda tenisists
*Ēriks Ešenvalds (1977) - komponists
*Andžs Flaksis (1991) - riteņbraucējs
*Fricis Gulbis (1891—1956) - fiziķis
*Jānis Ģībietis (1869—1940) - politiķis
*Māris Jučers (1987) - hokejists
*Nikolajs Frīdrihs Korfs (*Nikolaus Friedrich von Korff/Николай Андреевич Корф*, 1710—1766) - krievu ģenerālis
*Atis Kronvalds (1837—1875) - jaunlatvietis
*Ādolfs Kuršinskis (1882—1933) - valsts darbinieks
*Jēkabs Nākums (1972) - biatlonists
*Jānis Peters (1939) - dzejnieks
*Konstantīns Rērihs (*Константин Фёдорович Рерих*, 1837—1900) - Nikolaja Rēriha tēvs
*Ēvalds Rimbenieks (1888—1943) - valsts darbinieks
*Fricis Roziņš (1870—1919) - marksists
*Ojārs Spārītis (1955) - mākslas zinātnieks
*Jūliuss fon Zēfelds (*Julius von Seefeld*, 1802—1878) - vācbaltiešu ierēdnis

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Priekuļu novads

**Priekuļu novads** bija pašvaldība Vidzemes centrālajā daļā, Gaujas kreisajā krastā, kurā 2009. gadā tika apvienoti četri bijušā Cēsu rajona pagasti - Priekuļu, Liepas, Mārsnēnu un Veselavas. Robežojās ar Cēsu, Pārgaujas, Kocēnu, Beverīnas, Smiltenes, Raunas un Vecpiebalgas novadiem. Novada centrs bija Priekuļi. 2021. gadā Priekuļu novadu pievienoja jaunajam Cēsu novadam.

## Daba

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums

* Liepas pagasts
* Mārsnēnu pagasts
* Priekuļu pagasts
* Veselavas pagasts

### Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

Augstākā pašvaldības institūcija bija Priekuļu novada dome. To vadīja no domes deputātu vidus izraudzīts Priekuļu novada domes priekšsēdētājs.

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Eduards Veidenbaums (1867-1892), dzejnieks un tulkotājs,
* Edvards Treimanis–Zvārgulis (1866-1950), dzejnieks, Krievijas Impērijas Otrās Valsts domes deputāts (1907),
* Dāvids Rudzītis (1881-1939), pirmais Valsts kancelejas direktors,
* Jānis Zālītis (1897—1941), Latvijas Bruņoto spēku virsnieks un diplomāts.

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Raunas novads

**Raunas novads** bija 2009. gada teritoriālajā reformā izveidota pašvaldība Vidzemē,  Robežojās ar Priekuļu, Smiltenes, Gulbenes, Jaunpiebalgas un Vecpiebalgas novadiem. Novada centrs bija Rauna.

2021. gadā Raunas novadu pievienoja Smiltenes novadam.

## Daba

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums
Novadā bija apvienoti bijušā Cēsu rajona Raunas un Drustu pagasti.

### Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija
Raunā atrodas luterāņu baznīca un katoļu draudzes nams, Drustos — luterāņu baznīca.

## Ievērojami novadnieki
* Jānis Cimze (1814—1881), pedagogs, tautas dziesmu vācējs.
* Jūlijs Auškāps (1884—1942), ķīmijas tehnologs, profesors, Latvijas Republikas Izglītības ministrs.
* Kārlis Krēsliņš (1860—1929), farmaceits, mecenāts.
* Pēteris Šmits (1869—1938), latviešu orientālists sinologs, valodnieks un etnogrāfs.

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kalendārs

**Kalendārs** ir lielu laika posmu skaitīšanas sistēma, kura balstīta galvenokārt uz Saules (Saules kalendārs) un Mēness (Mēness kalendārs) kustību debesīs. Pastāv kalendāri, kuru pamatā ir arī citu objektu kustība, piemēram, Senās Ēģiptes kalendārā gads ir laika posms, kurš paiet starp diviem Sīriusa lēktiem. Tomēr šādi kalendāri ir samērā reti.

Vārds *kalendārs* ir radies no romiešu vārda *kalendae*, kā sauca katra mēneša pirmo dienu.

## Skatīt arī
* Gada dienu uzskaitījums
Bisektrise

thumb|500px|Bisektrises konstruēšana

**Bisektrise** (no  — 'divi' un *sectio* — 'nogriešana') ir stars, kas sākas leņķa virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo punktu kopa, kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

Plaknē uzzīmētam leņķim bisektrisi var viegli konstruēt, izmantojot cirkuli un lineālu.

## Leņķa bisektrise
Leņķa bisektrise ir stars, kas novilkts no leņķa virsotnes un sadala leņķi divās vienādās daļās. Leņķa bisektrisi var uzzīmēt, izmantojot transportieri.

Leņķa bisektrisei piemīt šādas īpašības:
* Katram leņķim var novilkt tikai vienu bisektrisi.
* Izstieptu leņķi tā bisektrise sadala divos taisnos leņķos, bet pilnu leņķi — divos izstieptos leņķos.
* No dotā stara vienā pusplaknē var atlikt tikai vienu prasītā lieluma leņķi. Ja no stara abās pusplaknēs atliek viena un tā paša lieluma leņķus, tad šo leņķu summa ir leņķis, kura bisektrise ir dots stars.

## Trijstūra bisektrise

Trijstūra bisektrise ir trijstūra leņķa bisektrises nogrieznis, kas atrodas trijstūra iekšpusē.

Trijstūra bisektrisei piemīt šādas īpašības:

* Visas trīs jebkura trijstūra bisektrises krustojas vienā punktā, tas sakrīt ar trijstūrī ievilktās riņķa līnijas centru.
* Trijstūra bisektrise dala pretējo malu tādā attiecībā, kāda ir abu tai pieguļošo malu attiecība.
* Ja divas trijstūra bisektrises ir vienāda garuma, tad trijstūris ir vienādsānu.

## Skatīt arī

* Leņķis
* Leņķa trisekcija
* Mediāna
* Trijstūra augstums
* Vidusperpendikuls

## Atsauces
Strauta zilspāre

**Strauta zilspāre** jeb **strautu zilspāre** (*Calopteryx virgo*), tiek saukta arī par **strauta krāšņspārni**, ir viena no divām Latvijā sastopamajām zilspārēm (*Calopteryx*). Tā ir bieži sastopama zilspāre arī visā Eiropā. Strauta zilspāre vislabprātāk mājo pie ātri plūstošiem un tīriem ūdeņiem.

## Morfoloģija
[thumb|left|220px|Strauta zilspāres tēviņam ir viszilākie spārni no visām [zilspāres|zilspārēm]]
thumb|left|220px|Strauta zilspāru pārošanās ritenis
Strauta zilspāre ir samērā liela auguma spāre. Tās ķermeņa kopējais garums ir 45—49 mm, spārnu plētums tēviņiem ir 58 mm, mātītēm – 63 mm. Kāpura garums apmēram 30–35 mm. Spārni ir plati, nelielai burai līdzīgi, un tiem nav citām spārēm raksturīgās pterostigmas. Strauta zilspārei ir labi attīstītas fasetacis, kas kā visām vienādspārnu spārēm novietotas ar plašu atstarpi.

### Tēviņš
Strauta zilspāres tēviņam ir koši, metāliski zili spārni. Tā spārni ir viscaur aptumšoti. Tāpēc to var viegli atšķirt no upju zilspāres, kurai spārni ir aptumšoti tikai vidusdaļā — pamats un spārna gals ir caurspīdīgi. Tikko izšķīlies indivīds ir ar gaišāk ziliem vai pat brūnganiem spārniem. Strauta spāres ķermenis un acis ir metāliski zilas vai zilizaļas. Astes gals ir sarkanbrūns.

### Mātīte
Mātītei ir tumši brūni, vizuļojoši spārni, kuriem pašos galos ir neliels, balts lāsumiņš, ko sauc par pseidopterostigmu. Bet ķermenis ir metāliski zaļš vai brūngans, ar bronzas krāsas astes galu. Strauta zilspāres mātīti ir grūti atšķirt no upju zilspāres mātītes. Salīdzinoši pirmajai spārni ir platāki un brūnāki.

## Dzīves veids
Tēviņi parasti ir teritoriāli. Tie uzturas uz kāda auga vai koka zara ūdens tuvumā un novēro apkārtni. Garām lidojošos kukaiņus tie cenšas padzīt vai nomedīt. Pēc kukaiņa dzenāšanas tēviņš atgriežas savā "postenī". Strauta zilspārēm var būt tēviņi, kuriem nav teritoriāls dzīves veids. Tie ir klejotāji un reizēm aizklejo samērā tālu prom no ūdens. Klejotājtēviņi ir mazāka auguma un to pārošanās rezultāti ir zemāki nekā teritoriālajiem tēviņiem. Mātītes toties ūdeni apmeklē tikai, lai atrastu pāri vai lai izdētu olas. Strauta zilspāres mūžs, salīdzinot ar citām spārēm, ir samērā garš. Tēviņš vidēji dzīvo 6-19 dienas, bet garākais datētais mūžs ir bijis 40 dienas.

Mātīte uz zemūdens augiem vai peldlapu ūdensaugiem izdēj līdz 300 olām. Iecienīts augs ir parastā ūdensgundega (*Ranunculus aquatilis*). Kāpuri izšķiļas pēc 14 dienām. Kāpurs uzturas ūdenī, slēpdamies starp ūdensaugu saknēm vai lapām, nedaudz ilgāk kā 2 gadus. Tie ziemu pārlaiž, ierakušies dūņās vai dubļos. Visi īpatņi — gan pieaugušas spāres, gan kāpuri — ir plēsīgi un medī citus kukaiņus.
 
## Atsauces

## Ārējās saites

* Spāru daudzveidība
* Selective predation on wing morphology in sympatric damselflies
* Linking wing morphology to flight performance in damselflies
Trijstūra augstums

right|thumb|230px|Trijstūra augstumi.
**Trijstūra augstums** ir nogrieznis, kas savieno trijstūra virsotni ar pretējo malu vai tās pagarinājumu un ar to veido taisnu leņķi.

Atkarībā no trijstūra veida, augstums var atrasties trijstūra iekšpusē (šaurleņķu trijstūrim), sakrist ar trijstūra malu (taisnleņķa trijstūrim) vai atrasties ārpus trijstūra (platleņķa trijstūrim). Visi trīs trijstūra augstumi krustojas vienā punktā, ko sauc par trijstūra **ortocentru**.

## Formulas

### Jebkuram trijstūrim

Ja trijstūra laukums ir *S* un vienas tā malas garums ir *a*, tad pret šo malu novilkta augstuma garums ir
: h_a = \frac{2S}{a}. 
Ja *a*, *b* un *c* ir trijstūra malu garumi, tad pret šīm malām novilkto augstumu garumiem ir spēkā šādas attiecības:
: h_a : h_b : h_c = \frac{1}{a} : \frac{1}{b} : \frac{1}{c} = bc : ac : ab. 

### Vienādsānu trijstūrim

Ja vienādsānu trijstūra pamata garums ir *c*, bet sānu malas garums ir *a*, tad no Pitagora teorēmas *h**c*2&nbsp;+&nbsp;(*c*/2)2&nbsp;=&nbsp;*a*2 izriet, ka pret pamatu novilkta augstuma garums ir
: h_c = \frac{1}{2} \sqrt{4 a^2 - c^2}. 
[thumb|[Viviani teorēma-  m + n + l = h , kur  h  ir trijstūra augstums]]

### Regulāram trijstūrim

Ja trijstūris ir regulārs un visu tā malu garumi ir vienādi ar *a*, tad jebkura augstuma garums ir 

 h = \frac{a \sqrt{3}}{2}. 

Regulāram trijstūrim izpildās arī Viviani teorēma- no patvaļīga punkta  P  iekšā trijstūrī, summa attālumiem līdz malām ir vienāda ar trijstūra augstumu.

### Taisnleņķa trijstūrim

Taisnleņķa trijstūrī augstums *h*, kas novilkts no taisnā leņķa virsotnes pret hipotenūzu *c*, sadala trijstūri divos tam līdzīgos trijstūros. Ja šis augstums hipotenūzu sadala nogriežņos garumā *n* un *m* (kur nogrieznis *n* atrodas tuvāk malai *a*, bet *m* — tuvāk malai *b*), tad *c*/*a*&nbsp;=&nbsp;*a*/*n* un *c*/*b*&nbsp;=&nbsp;*b*/*m*. Šīs attiecības var pārrakstīt arī kā *a*2&nbsp;=&nbsp;*cn* un *b*2&nbsp;=&nbsp;*cm*. Ievietojot tās Pitagora teorēmā *a*2&nbsp;+&nbsp;*b*2&nbsp;=&nbsp;(*n*&nbsp;+&nbsp;*m*)2, iegūst
: h^2 = nm. \,
Tā kā taisnleņķa trijstūra laukumu var aprēķināt gan kā *S*&nbsp;=&nbsp;*hc*/2, gan kā *S*&nbsp;=&nbsp;*ab*/2, tad
: h = ab/c. \,

## Skatīt arī

* Bisektrise
* Mediāna
* Vidusperpendikuls
* Eilera taisne

## Ārējās saites

* Eric W. Weisstein, Altitude, MathWorld.
Spānijas ģerbonis

**Spānijas ģerbonis** ir viens no Spānijas nacionālajiem simboliem. Apstiprināts 1981. gadā, aizvietojot ģerboņa pagaidu versiju, kas savukārt nomainīja frankistu režīma ģerboni. Ģerboņa vairogā attēloti visu Spānijas valsti veidojošo seno karalistu ģerboņi, kā arī kronis - monarhijas simbols un Herkulesa stabi - ģeogrāfiskā novietojuma simbolisks attēlojums. Valsts ģerbonis attēlots arī Spānijas karogā.

## Ģerboņa daļas
Pāvilostas novads

**Pāvilostas novads** bija 2009. gada administratīvi teritoriālajā reformā izveidots novads Kurzemes rietumu daļā, kurā apvienoja bijušā Liepājas rajona pašvaldības Sakas novadu (ar Pāvilostas pilsētu) un Vērgales pagastu. Novada centrs bija Pāvilosta. Robežojās ar Ventspils, Alsungas, Kuldīgas, Aizputes, Durbes un Grobiņas novadiem.

2021. gadā Pāvilostas novadu iekļāva jaunajā Dienvidkurzemes novadā.

## Daba

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums

### Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Frīdrihs Korfs (1773—1823), Krievijas Impērijas armijas ģenerālleitnants
*Johans Lēberehts Eginks (1784-1867), gleznotājs
*Alfrēds Valdmanis (1908-1970), politiķis
*Lidija Doroņina-Lasmane (1925), disidente
*Andrejs Dandzbergs (1941-1996), uzņēmējs un politiķis

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Mediāna (ģeometrija)

right|thumb|220px|Trijstūra mediānas

**Mediāna** ir nogrieznis trijstūra iekšpusē, kas trijstūra virsotni savieno ar pretējās malas viduspunktu. Tā sadala trijstūri divās daļās ar vienādiem laukumiem. Mediāna sadala leņķi vienādās daļās *tikai tad*, ja leņķa sānu malas ir vienāda garuma (tādā gadījumā mediāna sakrīt ar bisektrisi un trijstūris ir vienādsānu).

Visas trīs trijstūra mediānas krustojas vienā punktā, kas sakrīt ar trijstūra masas centru. Masas centrs mediānas dala attiecībā 2:1, skaitot no virsotnes. Mediānas trijstūri sadala sešos vienlielos trijstūros.

Trijstūra garākajai malai atbilst īsākā mediāna.

Garums taisnleņķa trijstūra mediānai, kas novilkta no taisnā leņķa virsotnes, ir vienāds ar pusi no hipotenūzas garuma.

## Skatīt arī

* Bisektrise
* Trijstūra augstums
* Vidusperpendikuls
* Masas centrs
Blood Red Shoes

***Blood Red Shoes*** ir 2005. gadā izveidota britu rokgrupa. Tā pašlaik ir divi dalībnieki Lora Mērija Kārtere (balss, ģitāra) un Stīvens Greiems Ansels' (balss, bungas).

## Diskogrāfija
* "I'll Be Your Eyes", EP, V2 Records 2007
* "Box Of Secrets", CD Universal Records, 14-04-2008
* "Fire Like This", CD V2 Records, 01-03-2010

## Piezīmes un atsauces
* ''Blood Red Shoes'' *[[allmusic.com]]* 

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa
Priekuļi

**Priekuļi** ir lielciems Cēsu novada Priekuļu pagastā. Pagasta centrs 7 km uz austrumiem no novada centra Cēsīm. Ar Cēsīm Priekuļus savieno autoceļš P30, ar 16 km attālo Raunu — autoceļš P28. Priekuļu tuvumā tek Vaives upe.

Priekuļos atrodas Priekuļu pagastu apvienības (bijušā Priekuļu novada pagastu) administrācija, Priekuļu pamatskola, Vidzemes Tehnoloģiju un Dizaina tehnikums (bij. Priekuļu tehnikums), Agroresursu un ekonomikas institūta Priekuļu pētniecības centrs, kultūras nams, bērnudārzs, viesnīca "Hotel Tigra", hostelis, aptieka.

## Vēsture

Priekuļu muiža () pirmo reizi pieminēta muižu redukcijas sakarā Zviedru Vidzemes laikā 1652. gadā.

1909. gadā Rīgas Lauksaimniecības centrālbiedrība no Priekuļu muižas rentnieka Kārļa Punšeļa atpirka rentes tiesības uz Priekuļu muižas 500 desetīnām zemes.
1910. gada 20. septembrī muižas kungu mājā mācības uzsāka pirmie 43 ziemas kursu klausītāji. 1911. gada 23. janvārī Zemkopības departaments deva atļauju zemākās lauksaimniecības skolas atvēršanai ar trīsgadīgu apmācības laiku, par pirmo skolas direktoru apstiprināja agronomu Edgaru Zemeli. 1913. gada 16. augustā atvēra jaunu skolas ēku. Izveidoja laukaugu selekcijas un izmēģinājumu staciju, mašīnu izmēģināšanas staciju un meteoroloģisko novērojumu staciju. Pirmā pasaules kara laikā lauksaimniecības skolu pārdēvēja par Priekuļu lauksaimniecības institūtu. 1919. gada rudenī to pārveidoja par lauksaimniecības vidusskolu ar četru gadu mācību laiku.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Skulte (Skultes pagasts)

**Skulte** ir apdzīvota vieta Limbažu novada Skultes pagastā. Izvietojusies Aģes upes krastā pie autoceļa A1 2,5 km no Rīgas līča piekrastes, 3 km no pagasta centra Mandegām, 37 km no novada centra Limbažiem un 53 km no Rīgas.
Skultē ir pirmsskolas izglītības iestāde, pasta nodaļa, luterāņu baznīca, kapsēta. Austrumos no ciema atrodas Rīgas—Skultes dzelzceļa līnijas galastacija (Skultes stacija).
Tradicionāls un populārs ir ikgadējais maija pēdējā sestdienā rīkotais aktiera Edgara Liepiņa atceres pasākums «Tiksimies kādreiz maijā!»

## Vēsture
Skulte ir sena apdzīvota vieta pie lielceļa, kas veda no Rīgas uz Igauniju. Senais novada nosaukums Ademinde cēlies no lībiešu vārda *adia* — ‘mala’ un vācu *Münde* — ‘grīva’; ‘pie Aģes grīvas’. 
Skulte par lielāku apdzīvoto vietu izveidojusies 1930. gados pēc apbūves gabalu iedalīšanas bijušās Skultes muižas (*Adiamünde*) teritorijā. 1933. gadā Skultei tika piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss.
Latvijas PSR laikā starp dzelzceļu un pagasta robežu abpus Aģes upei izveidojās vairākas vasarnīcu un mazdārziņu kolonijas (ciemi), kas vēlāk administratīvi iekļauti Skultes ciema teritorijā. Vasarnīcu ciemi: VEF-Skulte, Universitāte, Kaija, Diāna, Mežvīns, Alfa, Nākotne, Saule, Koklītes.

## Kapliča
Skultes kapu kapliča ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Cilvēki
* Leokādija fon Freitāga-Loringhofena (1842–1912), privātas proģimnāzijas vadītāja
* Vesels fon Freitāgs-Loringhofens (*Wessel Freiherr Freytag von Loringhoven*, 1899–1944) — vācu pretestības kustības loceklis, piedalījās atentāta rīkošanā pret Ādolfu Hitleru 1944. gada 20. jūlijā. Dzimis Lielbornes muižā, bērnību un jaunības gadus pavadīja Skultes muižā.
* Imants Skrastiņš (1941—2019), latviešu aktieris, dziedātājs un radio teātra režisors.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Riebiņu novads

**Riebiņu novads** bija 2004. gada teritoriālajā reformā izveidots novads Latgales rietumu daļā, kurā apvienojās seši Preiļu rajona pagasti. 2009. gadā pēc rajonu likvidācijas Riebiņu novads kļuva par patstāvīgu pirmā līmeņa administratīvo vienību. 2021. gadā Riebiņu novadu pievienoja Preiļu novadam.

## Daba

## Vēsture
Riebiņu novada ģerboni un karogu Heraldikas komisija apstiprināja .

## Teritoriālais iedalījums

* Galēnu pagasts
* Riebiņu pagasts
* Rušonas pagasts
* Silajāņu pagasts
* Sīļukalna pagasts
* Stabulnieku pagasts

### Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

Galvenā likumdevēja funkcijas piederēja Riebiņu novada domei, kuru vadīja Riebiņu novada pašvaldības vadītājs.

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Staņislavs Kerbedzis (1810—1899), inženieris, tiltu būves speciālists
* Eugēnija Kerbedža (1855—1946), poļu mecenāte, Riebiņu muižas un Lūznavas muižas īpašniece
* Jānis Volonts (1882—1943), Latvijas politiķis, Daugavpils pilsētas galva (1923—1937) un Latvijas tautas labklājības ministrs (1938—1940)
* Jānis Ivanovs (1906—1983), latviešu komponists
* Francis Zagorskis (1929—1986), vēsturnieks un arheologs

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
1997. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona

**Latvijas futbola 1. līgas 1997. gada sezona** bija 6. Pirmās līgas sezona. Pirmajā līgā piedalījās 14 komandas, kas aizvadīja divu riņķu turnīru.  Par 1. līgas čempioniem kļuva Ranto-AVV.

## Turnīra tabula

**Sp** = Aizvadītās spēles; **U** = Uzvaras; **N** = Neizšķirti; **Z** = Zaudējumi; **+** = Gūtie vārti; **-** = Zaudētie vārti; **V** = Vārtu starpība; **Pkt** = Punkti  ***** Virslīgas klubu otrās komandas 1. līgas čempionātā startēja ārpus konkurences.

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Dunams

[thumb|250px|Metriskā dunama (tumši brūns), Kipras dunama (gaiši brūns), Irākas dunama (oranžs), [akrs|akra (zaļš), hektāra (dzeltens) proporcionālais salīdzinājums.]]
**Dunams** (arī **denims**, **dunums**, **donums**, **dūnems**) ir bijušās Osmaņu impērijas zemēs lietota ārpus-SI sistēmas laukuma mērvienība, kuras vērtība ir atšķirīga dažādās valstīs. Tā tiek definēta kā "40 standarta soļi garumā un platumā."

Mērvienības nosaukums turku valodā *dönüm* cēlies no osmaņu turku ضنمق / *dönmek* (apgriezt), kas savukārt ir kalks no bizantiešu stremmas (platība, ko iespējams apart/apgriezt dienas laikā).

## Versijas

* **Metriskais dunams** (Izraēla, Jordānija, Libāna, Turcija) vienlīdzīgs 1000 m². Līdz 1928. gadam dunams bija līdzvērtīgs 919,3 m².
* Ziemeļkiprā dunams (donums) līdzvērtīgs 1338 m² (14 400 kvadrātpēdām).
* Irākā dunams (dūnems no ) līdzvērtīgs 2500 m².
* Dažādu vērtību dunami tiek lietoti arī Lībijā, Sīrijā un bijušās Dienvidslāvijas valstīs.

## Konvertācija
Viens metriskais dunams līdzvērtīgs:
* 1000 m²
* 0.1 hektārs
* 10 āri
* 0.247105381 akri (aptuveni)
* 1,195.99005 kvadrātjardi (aptuveni)
* 10,763.9104 kvadrātpēdas (aptuveni)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Bieži lietojamas mērvienības
* Mērvienību vārdnīca
* Turcijas denimu varianti
* ANO rokasgrāmata
Denims

**Denims** () var būt:

* rupjš kokvilnas audums, no kura parasti izgatavo džinsu bikses;
* dunams — bijušās Osmaņu impērijas zemēs lietota ārpus-SI sistēmas laukuma mērvienība.
Latvijas Gada balva sportā 2007

thumb|Latvijas Gada balva sportā 2007
**[[Latvijas Gada balva sportā|Latvijas Gada balvas sportā]] 2007** ceremonija notika Arēnā ''Rīga'' . Balvas tika pasniegtas 14 nominācijās.

## Laureāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Šodien paziņo "Latvijas Gada balva sportā 2007" uzvarētājus, easyget.lv
* Četrpadsmit Latvijas virsotnes, sporto.lv
* Latvijas Gada balvas sportā LAUREĀTI, olimpiade.lv
Latvijas Gada balva sportā 2008

thumb|Latvijas Gada balva sportā 2008
**[[Latvijas Gada balva sportā|Latvijas Gada balvas sportā]] 2008** ceremonija notika Dailes teātrī . Balvas tika pasniegtas 13 nominācijās.

## Laureāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Gada balvas sportā sadalītas, apollo.lv
* Zināmi Latvijas Gada balva sportā 2008 pretendenti, diena.lv
* Zināmi nominanti Gada balvai sportā
* Gada notikums Latvijas sportā - Rīgas "Dinamo" atdzimšana
Kalks

**Kalks** (no  — 'kopēt') ir vārds vai vārdu savienojums, kura morfoloģiskā vai semantiskā struktūra veidota pēc konkrēta citas valodas parauga, parasti, burtiski pārtulkojot citvalodas vārda vai teiciena sastāvdaļas. Piemēram, pēc angļu valodas vārda *skyscraper* parauga veidoti vācu valodas *Wolkenkratzer* un latviešu valodas *debesskrāpis*.

Izšķir vairāku veidu kalkus:
* Leksiskais kalks ir vārds, kuru iegūst morfēmu līmenī tulkojot citvalodas vārdus vai salikteņus un piešķirot tiem devējvalodas nozīmi: *driver* — dzinis, *hydrogenium* — ūdeņradis. Atsevišķos gadījumos kalkēta var tikt tikai salikteņa daļa: *workaholic* — darbaholiķis.
* Semantiskais kalks ir polisēmisku vārdu semantisks variants (vārda nozīme), kas aizgūta pēc citas valodas nozīmes parauga: pēc krievu valodas *подчеркнуть * parauga vārda "pasvītrot" nozīme *izcelt, uzsvērt*.
* Frazeoloģiskais kalks ir parādība, kad pēc citas valodas parauga tiek veidotas vārdkopas, burtiski tulkojot katru vārdu atsevišķi: *целый ряд* — vesela rinda, *выйти из строя* — iziet no ierindas.
* Sintaktiskais kalks ir parādība, kad teikumu konstrukcija iegūst citai valodai raksturīgu teikuma uzbūvi.

## Atsauces
Austrumeiropa (nozīmju atdalīšana)

**Austrumeiropa** var būt:

* Austrumeiropa — reģions Eiropā
* Austrumeiropa (A-Eiropa) — Latviešu mūzikas grupa