open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fantāzija 2000

**Fantāzija 2000** () ir 1999. gada muzikāla animācijas filma, kuras režisori ir Dons Hāns, Piksots Hants, Hendels Butojs, Ēriks Goldbergs, Džeimss Algars, Frānsiss Glebass un Pols un Getass Brizi. Filma ir turpinājums 1940. gada animācijas filmai "Fantāzija".

Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Stīvs Mārtins, Kvinsijs Džonss, Izaks Pērlmans, Bete Midlere un Džeimss Ērls Džonss. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

Filma sastāv no 7 daļām: *Symphony No. 5*, *Pines of Rome*, *Rhapsody in Blue*, *Piano Concerto No. 2*, *The Carnival of the Animals, Finale*, *Pomp and Circumstance* un *The Firebird*, kas balstītas uz tāda paša vai līdzīga nosaukuma klasiskās mūzikas skaņdarbiem. Orķestri diriģēja Džeimss Levains.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šeki

**Šeki** () ir pilsēta Azerbaidžānas ziemeļos, Šeki rajona administratīvais centrs. Atrodas Lielā Kaukāza dienvidu nogāzē, 380 km no Azerbaidžānas galvaspilsētas Baku. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 68,4 tūkstoši iedzīvotāju. No 1846. līdz 1968. gadam pilsētas nosaukums bija **Nuha** (*Nuxa*).

## Ārējās saites
Evalds Āvs

**Evalds Āvs** (, dzimis , miris ) bija igauņu komponists un koru diriģents, pirmās igauņu nacionālās operas "Vikingi" (*Vikerlased*, 1928) autors.

1926. gadā beidzis Tallinas konservatoriju būdams Artūra Kapa māceklis. 1928. gadā viņš sakomponēja pirmo nozīmīgu igauņu operu *Vikerlased*. No 1926. līdz 1937. gadam bija precējies ar operdziedātāju Idu Lo-Talvari (*Ida Loo-Talvari*), viņiem bija dēls Juhans. 1938. viņš gadā bija Dziesmu svētku virsdiriģents. 

Īsi pirms nāves saslima ar saaukstēšanos. Miris 1939. gada 21. martā.

## Ārējās saites
Fahds Saūds

**Fahds bin Abdulazīzs al Saūds** (, *Fahd ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd*, dzimis , miris ) bija Saūda Arābijas karalis no 1982. gada līdz savai nāvei 2005. gada augustā. Par karali viņš kļuva pēc sava pusbrāļa Hālida Saūda nāves. Fahda valdīšanas laikā, 1992. gadā, tika pieņemts Saūda Arābijas pamatlikums. 1995. gadā Fahds pārcieta insultu, pēc kura viņš nespēja vairs pilnīgi pildīt valdnieka funkcijas, tāpēc faktiski jau sāka valdīt viņa pēctecis un pusbrālis Abdulla Saūds.

## Ārējās saites
Meža susuri

**Meža susuri, meža susuru ģints** (*Dryomys*) ir viena no susuru dzimtas (*Gliridae*) vāverveidīgo grauzēju ģintīm, kas apvieno 3 susuru sugas. Visplašākais izplatības areāls ir meža susurim (*Dryomys nitedula*), kas sastopams gan Eiropā, gan Āzijā. Abas pārējās sugas ir endēmas salīdzinoši nelielās teritorijās: Beludžistānas meža susuris (*Dryomys niethammeri*) — Pakistānā nelielā Beludžistānas teritorijā un Turcijas meža susuris (*Dryomys laniger*) — Turcijas dienvidos. Meža susuru tuvākie radinieki, iespējams, ir dārza susuri.

## Latvijā
Latvijā sastopama viena meža susuru ģints suga — meža susuris (*Dryomys nitedula*). Latvija ir meža susura izplatības areāla ziemeļu robeža, tāpēc pie mums sastopams ļoti reti (visretāk sastopamais susuris). Vienīgā mūsu valsts ģeogrāfiskā vieta, par kuru droši zināms, ka šī suga tur mājo, ir Ilgu dabas liegums, kas robežojas ar Silenes dabas parku un atrodas Baltkrievijas pierobežā Skrudalienas pagastā.

## Kopīgās īpašības
Meža susuri ir neliela auguma vāverveidīgie grauzēji ar pūkainu asti. Tie vizuāli atgādina gan vāveri, gan peli. Visas sugas ir apmēram vienādas. Ķermeņa garums (bez astes) 7—13 cm, astes garums 6—11 cm, svars 18—49 g. Ķermeņa apmatojums ļoti mīksts, pūkains un vidēji garš. Mugurpusē pelēks vai pelēkbrūns, pavēdere balta.

## Dzīves vide un uzvedība
Meža susuri ir ekoloģiski plastiskas sugas. Tās sastopamas gan krūmājos, gan biezos pamežos. To dzīvotnes ir ļoti atšķirīgas. Tie var būt lapkoku un skujkoku meži, mežmalas, lauces, augļudārzi un krūmāji līdzenumos, paugurainēs un piekalnēs. Meža susuri mājo arī tuksnešainos apvidos, stepē un augstu kalnos, kur aug daži krūmi vai to nav vispār. Eiropas daļā meža susuri galvenokārt dzīvo mežos.

Ziemas periodā meža susuri koku dobumos vai pazemes alās guļ ziemas miegu. Aktīvi nakts laikā. Galvenokārt uzturas kokos un krūmos. Meža susuri ir visēdāji un barojas ar augļiem, sēklām, riekstiem, bezmugurkaulniekiem, putnu olām un maziem mugurkaulniekiem (piemēram, putnu mazuļiem).

## Sistemātika
**Meža susuru ģints** (*Dryomys*)
*Beludžistānas meža susuris (*Dryomys niethammeri*)
*Meža susuris (*Dryomys nitedula*)
*Turcijas meža susuris (*Dryomys laniger*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Susurpētnieku vasara
*iNaturalist: Forest Dormice Genus Dryomys
*EOL: Dormice And Hazel Mice
Epa Mē

**Epa Mē** (; dzimusi ) ir igauņu brīvā stila cīkstone, džudiste, sumo un pludmales cīkstone.

## Biogrāfija
Epa Mē ar cīņas sportu sāka nodarboties 1998. gadā. Pirmais treneris bija viņas tēvs. Kopš 2010. gada viņu trenē Arvi Āviks. Pārstāv sporta klubu "Sakura".

Džudo viņa ir 2008. gada Igaunijas čempione. 2009. gadā viņa ieguva sudraba medaļu džudo čempionātā un zelta medaļu džudo junioru čempionātā. Bez tam 2007.-2013. gadā viņa trīs reizes kļuva par Igaunijas brīvās cīņas čempioni, trīs reizes — sumo un vienreiz pludmales cīņas čempioni.

2007. gada kadetu Eiropas cīņas sporta čempionāta sudraba medaļas ieguvēja. 2009. gada brīvās cīņas pasaules junioru čempionāta bronzas medaļniece. Tajā pašā gadā viņa ieguva bronzas medaļu junioru un sudraba medaļu kadetu Eiropas čempionātā. 2015. gada Eiropas U-23 cīņas sporta čempionāta sudraba medaļas ieguvēja.

2014. gadā izcīnīja Igaunijai pirmo un vienīgo pasaules čempionāta zeltu pludmales cīņā, un 2015. gadā kļuva par pirmo un vienīgo igauņu sportisti, kas spējusi izcīnīt medaļu (bronzas) Pasaules cīņas sporta čempionātā.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* 2015. gada Igaunijas Labākās sportistes balva.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Epas Mē sporta rezultāti.
Samsoni-Himmelšernas

thumb|250px|Samsonu-Himmelšernu dzimtas ģerbonis (no "Baltisches Wappenbuch").

**Samsoni-Himmelšernas** () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas bija ieceļojusi Livonijā 16. gadsimtā un 1752. gadā ierakstīta Vidzemes bruņniecības  matrikulā, 1809. gadā Igaunijas, bet 1840. gadā Sāmsalas un Kurzemes bruņniecības matrikulā. Vēlāk dzimta izplatījās arī Krievijā, ASV un Francijā.

## Vēsture

Dzimtas aizsācējs bija Nīderlandes virsnieks Nīmans Samsons (*Naeman Samson*), kurš pēc Nīderlandes Neatkarības kara sākuma bija spiests pamest dzimteni un 1568. gadā kļuva Rīgas brīvpilsētas sardzes kapteini.
Viņa dēls Hermanis Samsons () Polijas-Zviedrijas kara laikā 1616. gadā kļuva par Pētera baznīcas luterāņu virsmācītāju. 1621. gadā Samsons teica apsveikšanas sprediķi Zviedrijas karalim Gustavam II Ādolfam, kurš 1622. gadā Hermani Samsonu iecēla par Vidzemes superintendentu. 1631. gadā viņš kļuva par jaundibinātās Rīgas Akadēmiskās ģimnāzijas rektoru un teoloģijas profesoru. Bet 1633. gadā pēc Virskonsistorijas nodibināšanas kļuva par tās viceprezidentu. Hermaņa Samsona darbība bija pienācīgi novērtēta un 1640. gadā viņš tika iecelts dižciltīgo kārtā ar vārdu Samsons no Himmelšernas.

Pēc Vidzemes pievienošanas Krievijas impērijai daudzi Samsonu dzimtas locekļi kļuva par ierēdņiem un muižniekiem. No 1819. gada dzimtai piederīgie lietoja uzvārdu *Samson von Himmelstjerna*. No zināmākajiem dzimtas pārstāvjiem minami jurists, tiesību zinātnieks, tulkotājs, dzejnieks, Vidzemes landrāts, Baltijas vietējo likumu izstrādātājs Reinholds Samsons fon Himmelšerna (1778-1858), ģenerālleitnants Klaudijs Samsons fon Himmelšerna (1800-1881), Tērbatas universitātes rektors Hermanis Samsons fon Himmelšerna (1809-1868), Baltiešu konstitucionālās partijas priekšsēdētājs, Baltvācu Nacionālās komitejas (*Baltisch-Deutsches Nationalausschuss*) priešsēdētājs Frīdrihs Samsons fon Himmelšerna (*Friedrich Samson von Himmelstjerna*, 1872–1958), Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, L.K.O. kavalieris Felikss Samsons fon Himmelšerna (1885-1967).

Latvijas teritorijā dzimtas valdījumā bija Vestienas muiža (*Festen*) u.c. muižas.

## Atsauces
Mergava

**Mergava** var būt:

* Mārgava — Užavas pieteka Kuldīgas novadā
* Mērgava — Riežupes pieteka Kuldīgas novadā
Reģvalks

**Reģvalks** ir Kauliņas upes labā krasta pieteka Kuldīgas novada Alsungas pagastā.

Izteka no dīķa Reģos. Tek dienvidu virzienā. Ietek Kauliņas upē lejpus Almāles. Reģvalku šķērso valsts autoceļš P119 (Kuldīga—Alsunga—Jūrkalne).

## Atsauces
Stirnupe

**Stirnupe** (augštecē - **Stirna**; vidustecē - **Lankarājupe**)  ir Užavas labā krasta pieteka Kuldīgas novadā.

Izteka - no Zvirgzdu ezera dienvidrietumiem. Tek rietumu virzienā, pie Dūru kapiem pagriežoties uz dienvidiem. Ietek Užavā pie Buikām. Stirnupi šķērso valsts autoceļi (pa straumi lejup) - V1289 (Ķikuri–Alsunga), V1264 (Adze–Gudenieki–Ēdole) un V1263 (Adze–Alsunga). Augštecē tās krastos atrodas Gudenieku muiža.

## Atsauces
Baklava

[thumbnail|235px|Pistāciju baklava no [Gaziantepas, Turcijā]]
**Baklava** () jeb **pahlava** ir Tuvo Austrumu un Kaukāza konditorejas izstrādājums – kārtainās mīklas saldums ar sasmalcinātiem riekstiem, cukuru un sviestu, cepts un mērcēts medū. Par baklavas izcelsmes vietu tiek uzskatīta Osmaņu impērija. Mūsdienās baklava ir ļoti izplatīts saldais ēdiens Turcijā, Azerbaidžānā un Armēnijā. Katrai tautai baklavas pagatavošanas tradīcijas atšķiras.
Armēnija 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Armēnija]]** piedalījās ** [[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Riodežaneiro, Brazīlijā. Armēnijai šīs bija 6. vasaras olimpiskās spēles. 

Armēnijas olimpiskās komandas sastāvā kopumā ietilpa 32 sportisti (24 vīrieši un 8 sievietes), kuri startēja astoņos dažādos sporta veidos. Armēnijas karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā nesa peldētājs Vahans Mhitarjans. Šī bija otra lielākā sportistu delegācija kopš 1996. gada Atlantas spēlēm, kad arī piedalījās 32 sportisti.

Armēnija 2016. gada Riodežaneiro spēlēs ieguva 4 olimpiskās medaļas (1 zelta un 3 sudraba medaļas), kas bija augstākais sasniegums kopš 1996. gada. Divas medaļas tika izcīnītas cīņas sportā un 2 medaļas svarcelšanā. Zelta medaļu Armēnijai izcīnīja cīņas sporta pārstāvis Artūrs Aleksanjans, savukārt sudraba medaļas izcīnīja svarcēlāji Simons Martirosjans un Gors Minasjans un cīņas sporta pārstāvis Migrans Arutjunjans.

Armēnijas karognesējs 2016. gada Riodežanero spēļu atklāšanas ceremonijā bija svarcēlājs Vahans Mhitarjans, savukārt noslēguma ceremonijā karogu nesa cīkstonis Artūrs Aleksanjans.

## Medaļnieki
[200px|thumb|left|[Artūrs Aleksanjans bija vienīgais Armēnijas sportists, kurš 2016. gada Riodežaneiro spēlēs izcīnīja zelta medaļu]]
* * Skatīt arī: [[2016. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2016. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

### Sadalījums sporta veidiem

## Atsauces
Mazreģvalks

**Mazreģvalks**  ir Kauliņas upes kreisā krasta pieteka Kuldīgas novada Alsungas pagastā.

Izteka uz ziemeļiem no Zvirgzdu ezera. Tek ziemeļrietumu virzienā. Caurtek Trušu dīķim un Mazreģu dīķim. Ietek Kauliņas upē kā Alsungas dzirnavezera pieteka Alsungas teritorijā.

## Atsauces
Mārgava

**Mārgava** (arī **Margava**, **Margova**, **Mergava**)  ir Užavas labā krasta pieteka Kuldīgas novada Alsungas pagastā.

Izteka - no Dēlenes ezera. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Caurtek Kapteiņu dīķim, Poparāju dīķim. Ietek Užavā uz dienvidrietumiem no Dienvidstacijas. Mārgavu šķērso valsts autoceļi (pa straumi lejup) - V1289 (Ķikuri–Alsunga), V1263 (Adze–Alsunga) un V1262 (pievedceļš Stirnas stacijai).

## Atsauces
Argolida

right|350 px|thumb|Argolidas vēsturiskais apgabals
**Argolida** () ir Grieķijas vēsturiskais apgabals, kas atrodas Peloponēsas pussalas austrumu daļā. Rietumos Argolida robežojās ar Arkādiju, ziemeļos ar Korintiju, dienvidrietumos ar Kinuriju, bet vēlāk ar Lakoniju. Ziemeļaustrumos to apskalo Saroniks, bet dienvidos Argolidas līcis. Mūsdienās Argolida ir iekļauta Peloponēsas perifērijas Argolīdas nomē ar administratīvo centru Naupliju, bet Argolidas austrumu gals Atikas perifērijas Pirejas nomē.

## Ģeogrāfija
Argolidas teritoriju veido plaša ieleja, kur atrodas Argosa, Mikēnas un Tirinta, kā arī dziļi Egejas jūrā iestiepusies Aktes pussala. Pussalas ziemeļaustrumos atrodas Saroniks, kura piekrastē izvietojas Troizēnas un Epidauras pilsētas. Pussalas dienvidrietumos Argolidas līcis, kura dziļumā — Nauplijas pilsēta, un nelielā attālumā no tās atrodas Argosa. Argolīdas dienvidos ir tās galvenais sāncensis — Sparta, no kuras tā ir atdalīta ar nelielu apgabalu — Kinuriju, kas ir pastāvīgu strīdu objekts attiecībās ar Spartu. Argolidas rietumos atrodas Peloponēsas centrālā daļa — Arkādija. Apgabala centrs bija Argosas pilsēta.

## Vēsture
right|250 px|thumb|Lauvu vārti Mikēnās
Pirmās apmetnes šajā reģionā pastāvēja jau neolīta periodā. Bronzas laikmetā šīs bija visblīvāk apdzīvotais un attīstītākais Grieķijas apgabals. Šeit atradās Mikēnas un Tirinta. Jau Mikēnu periodā par Argolidas galveno pilsētu kļuva Argosa, kas saskaņā ar leģendu tika nosaukta mitoloģiska varoņa, Zeva un Niobes dēla, Argosa vārdā. Ar šīm pilsētām ir saistīti leģendārie Homēra eposa varoņi. Agamemnons valdīja Mikēnās. Homēram un dažiem vēlāka laika sengrieķu autoriem Argosa nozīmēja visu Grieķiju un visu Peloponēsu, bet par "argosiešiem" tika saukti ne tikai Argosas iedzīvotāji, bet arī grieķi kopumā.

Doriešu ienākšana iznīcināja šīs pilsētas, un jau vēsturiskajā periodā tās stāvēja drupās. No tā laika par apgabala centru kļuva Argosa. Uz ziemeļiem no Argolidas atradās Korinta un Sikiona.

Argosa savu lielāko politisko varenību ieguva tirāna Fedona laikā (7. gadsimts pr.Kr.), un daudzu gadsimtu garumā sacentās ar Spartu par ietekmi reģionā. No 229. gada pr.Kr. tā iegāja Ahajas savienībā, un 147. gadā pr.Kr. nopietni pretojās romiešiem, taču gala rezultātā tika iekļauta Romas sastāvā.

267. un 395. gadā to izpostīja goti. Bizantijas periodā pieauga Nauplijas loma, kas kļuva par vienu no svarīgākajam Grieķijas ostām. Venēciešu valdīšanas laikā šeit tika uzcelts cietoksnis (1711—1714), kas ir saglabājies līdz mūsu dienām.

## Atsauces
Horezmšahu dinastija

**Horezmšahu dinastija** (, *Khwārazmshāhiyān*) bija dinastija un vēlāk impērija, kuru Centrālāzijā izveidoja Horezmas šahi. Dinastijas ziedu laikos tā pārvaldīja plašas teritorijas ne tikai Centrālāzijā, bet arī mūsdienu Irānas teritorijā. Horezmšahu impērija pastāvēja no 1077. līdz 1231. gadam, kad to pakļāva Mongoļu impērija.
Dinozaurs (filma)

**Dinozaurs** () ir 2000. gada ASV animācijas piedzīvojumu filma, kuras režisori ir Ralfs Zondags un Ēriks Leitons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši D. B. Svīnijs, Alfre Vūdarda, Haidena Panetjēra, Makss Kasella, Osijs Deiviss un Semjuels E. Raits. Filmas pirmizrāde notika .

Aladars ir iguanodons, kuru pēc viņa vecāku nāves uzaudzināja lemuri. Pēc tam, kad meteoru lietus iznīcina Aladara ģimenes māju, Aladars kopā ar savu ģimeni dodas ceļojumā uz jaunajām mājām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Reiz prērijā

**Reiz prērijā** () ir 2004. gada animācijas komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir Vills Finns un Džons Senfords. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Rozanna Barra, Dženifere Tillija, Džūdija Denča, Kuba Gudings jaunākais, Rendijs Kveids un Stīvs Bušemi. Filmas pirmizrāde notika .

Animācijas filmas galvenās varones ir trīs govis Megija, Misis Keloveja un Greisa, kurām ir jānotver noziedznieks Alameda Slims, lai par iegūto atlīdzību izglābtu savu fermu no slēgšanas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazais Cālis

**Mazais Cālis** () ir 2005. gada zinātniskās fantastikas animācijas filma, kuras režisors ir Marks Dindals. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Zaks Brafs, Džoana Kjūsaka, Dens Molina, Stīvs Zāns, Gerijs Māršals, Eimija Sedarisa, Marks Voltons un Dons Knotss. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

## Sižets
Mazais Cālis saceļ viltus trauksmi savā pilsētā, kā rezultātā viņam neviens vairs netic. Gadu vēlāk Mazajam Cālim uz galvas uzkrīt kāda dīvaina ierīce, kas atdalījusies no kosmosa kuģa. Kad Cālis pilsētā cenšas sacelt trauksmi, kuģī esošie citplanētieši aizbēg, uz Zemes atstājot kādu mazu citplanētieti. Tā kā Mazajam Cālim vairs neviens netic, viņam jāsaņem spēki un mazais, uz Zemes palikušais citplanētietis jānogādā atpakaļ uz kuģa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Iepazīstieties, Robinsoni!

**Iepazīstieties, Robinsoni!** () ir 2007. gada zinātniskās fantastikas animācijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Stīvens Andersons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Džordans Fraijs, Veslijs Singermans, Hārlands Viljamss, Toms Kenijs, Stīvs Andersons, Andžela Baseta, Ādams Vests un Lorija Metkalfa. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē.

Luiss ir 12 gadus vecs bārenis, kurš ir izcils izgudrotājs. Kādu dienu Luiss satiek noslēpumainu svešinieku Vilburu Robinsonu, kurš Luisu ar laika mašīnas palīdzību pārceļ nākotnē. Tur Luisam un Vilburam jāapvienojas, lai atrastu noslēpumainu ļaundari, kurš nozaga vienu no Luisa izgudrojumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hearthstone

***Hearthstone*** (agrāk ***Hearthstone: Heroes of Warcraft***) ir digitālā kāršu datorspēle, ko izstrādājis un izdevis *[[Blizzard Entertainment]]*. Spēle balstās uz Warcraft sērijas pasauli, lietojot daudzus kopīgus elementus un varoņus. Microsoft Windows un macOS versijas tika izlaistas 2014. gada martā, vēlāk tajā pašā gadā tika izlaistas iOS un Android versijas. Spēlētāji no dažādām platformām daudzspēlētāju režīmā var spēlēt viens pret otru.

Divi spēlētāji spēlē viens pret otru ar iepriekš sagatavotu 30 kāršu kavu, kā arī izvēlētu varoni. Spēlētāji lieto ierobežotus resursus (mana kristālus), lai savā gājienā izspēlētu kārtis, kas var būt vai nu *minjoni*, kas tiek novietoti uz spēles galda, vai arī kārtis, kas veic noteiktu darbību. Mērķis ir iznīcināt pretinieka varoni. Uzvarot spēles un izpildot spēles uzdevumus, spēlētāji iegūst zeltu, kas var tikt izmantots, piemēram, lai pirktu kāršu pakas. Kāršu pakas var tikt pirktas arī par reālo naudu. Spēlē ir vairāki režīmi, piemēram, *play mode*, kur spēlētāji var spēlēt ar kavām, ko viņi izveidojuši no kārtīm, kas viņiem pieder, vai arēna, kur spēlētāji draftē 30 kāršu kavu, katru kārti izvēloties no trim piedāvātajām kārtīm. Spēlē regulāri tiek pievienoti paplašinājumi, kas pievieno gan jaunas kārtis, gan citu spēles saturu.

Šī datorspēle ir arī populārs e-sports, tiek organizēti daudzi turnīri ar naudas balvām.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Frīdrihs Samsons fon Himmelšerna

thumb|160px|Frīdrihs Samsons fon Himmelšerna studiju gados
**Frīdrihs Oto Eduards Samsons fon Himmelšerna** (, 1872—1958) bija vācbaltiešu muižnieks un politiķis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1872. gada 7. novembrī mūsdienu Igaunijā: Reuges muižā () Vidzemes guberņas Veravas apriņķī tās īpašnieka Klaudija Samsona fon Himmelšernas un viņa sievas Emīlijas Annas Elizabetes, dzimušas fon Melleres, ģimenē.

Mācījās Tērbatas Kolmaņa privātskolā (*Kollmannsche Schule*, 1881-1890), tad studēja tieslietas Tērbatas Universitātē (1890—1894), aizstāvēja *Cand. jur.* disertāciju. Dienēja Tveras 1. dragūnu pulkā.
Pēc 1905. gada revolūcijas viņš bija Baltiešu konstitucionālās partijas priekšsēdētājs (1905—1908).

Pirmā pasaules kara beigās 1918. gada novembrī viņš bija viens no minoritāšu pārstāvjiem Baltijas hercogistes Reģentu padomē.
1919. gadā Baltiešu-vācu Nacionālās komitejas (*Baltisch-Deutsches Nationalausschuss*) priekšsēdētājs. Pēc Aprīļa puča viņš bija viens no Latvijas Pagaidu valdības Iekšlietu ministra kandidātiem Oskara Borkovska Ministru kabinetā.
Pēc 1920. gada Igaunijas zemes reformas Samsonam fon Himmelšernam atņēma Rauges muižas zemes īpašumus un viņš izbrauca uz Vāciju.
Miris 1958. gada 28. februārī Dertingenē, VFR.

## Atsauces
Vestienas muiža

[thumb|200px|Vestienas skats 19. gadsimta vidū ([Štafenhāgens).]]

**Vestienas muiža** () bija muiža Vestienas pagasta teritorijā.

## Vēsture
Kad 1452. gadā Vestienas, Tolkas un Devēnas muižas nonāca Ērgļu pils īpašnieka Engelberta Tīzenhauzena pārvaldījumā, pieminēta Heinriha Tolka muiža pie apcietinājuma (). Zviedru Vidzemes laikā senais nocietinājums tika pārbūvēts par skansti, ko ietvēra ar ūdeni pildītu aizsarggrāvju sistēma. Zviedrijas ķēniņš Gustavs II Ādolfs 1638. gadā muižu dāvāja Vidzemes superintendentam Hermanim Samsonam, kas to 1664. gadā iemainīja landrātam Gustavam Klotam. Pēc 1728. gada muižu ieguva kapteinis Haralds Vilhelms Īgelštrēms.  
Vestienas muižas pirmā apbūve Vestienas draudzes novadā veidojusies 18. gadsimta vidū, kad tā piederējusi Īgelštrēmiem. 1787. gadā to nopirka majors Kārlis fon Štādens.  19. gadsimta vidū tā piederēja Brimmeriem, līdz 1909. gadam Vērmaņiem, kas to pārbūvēja pēc dedzināšanas 1905. gada revolūcijas laikā.

Pēc 1920. gada zemes reformas kungu mājā ierīkoja lauksaimniecības skolu, Latvijas PSR laikā lauksaimniecības mehanizācijas skolu. 1960. gadā uz bijušo muižas kungu māju pārcēla Vestienas septiņgadīgo skolu, līdz 1982. gadam ēkā atradās arī padomju saimniecības "Vestiena" kantoris. 1994. gadā skolu pārdēvēja par Vestienas pamatskolu. Pamatskolu nepietiekama skolēnu skaita dēļ slēdza 2022. gadā.

Vestienas muiža redzama Voldemāra Pūces filmā "Mērnieku laiki" (1968) un Vara Braslas filmā "Mērnieku laiki" (1991).

## Apraksts
Kungu māja celta pretī iebraucamam ceļam uz kādreizējās munīcijas noliktavas pagrabiem. Parādes pagalmu ietver grāvji, aiz kuriem iebraucamā ceļa abās pusēs būvēts stallis un klēts ar lieveņa arkādi. 
Domājams, tās zelminī atradās akmenī kaltais fon Igelstrēmu dzimtas ģerbonis, kuru pēc īpašnieku maiņas noņēma un iebūvēja jaunuzceltās kalpu mājas zelminī. 19. gadsimta pirmajā pusē kungu mājai galos piebūvēja jaunus divstāvīgus korpusus un lieveni, kā rezultātā ēka ieguva vēlā klasicisma stilu. Parks veidots 19. gadsimta vidū kā romantisks ainavu parks ar lapeni un suņa kapakmeni ezera krastā.

## Atsauces
Tiemene

**Tiemene** ir Užavas kreisā krasta pieteka Kuldīgas novada Alsungas pagastā.

Faktiski grāvis. Tek paralēli Užavas tecējumam, apmēram 0,5 kilometra attālumā apvidū, kur abas upes ir regulētas. Lielākā pieteka — Vīriņvalks. Ietek Užavā augšpus Vankas ieteces.

## Atsauces
Vīriņvalks

**Vīriņvalks**  ir neliela Tiemenes kreisā krasta pieteka Kuldīgas novada Alsungas pagastā, uz ziemeļrietumiem no Balandes. Lielāko tiesu tek meža masīvā.

## Atsauces
Aleksandrs Georgijevs

**Aleksandrs Georgijevs** (, dzimis  Rusē) ir bulgāru izcelsmes Krievijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Georgijevs pārstāv NHL komandu Sanhosē "Sharks". Spēlējis arī NHL komandā Kolorādo "Avalanche", AHL komandā Hartfordas "Wolf Pack" un Somijas hokeja līgas komandā Turku TPS.

Pēc 18 spēlēm, kurā viņš savāca 8 uzvaras, 2024. gada 9. decembrī klubs Kolorādo "Avalanche" Georgijevu kopā ar kolēģi krievu uzbrucēju Nikolaju Kovaļenko, un 2025. gada nosacīto piektās kārtas drafta izvēli un otrās kārtas izvēli 2026. gada NHL draftā aizmainīja uz Sanhosē "Sharks" komandu apmaiņā pret kanādiešu vārtsargu Makenziju Blekvudu, un uzbrucēju Dživani Smitu un piektās kārtas izvēli 2027. gada NHL draftā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Austrija 1924. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Austrija]]** piedalījās 1924. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kas notika Francijas pilsētā Šamonī. Šīs bija pirmās ziemas olimpiskās spēles.

Austriju šajās spēlēs pārstāvēja 4 sportisti (2 vīrieši un 2 sievietes). Visi sportisti piedalījās daiļslidošanā. 1924. gada Šamonī spēlēs Austrija izcīnīja 3 olimpiskās medaļas (divas zelta un viena sudraba medaļa). Zelta medaļas izcīnīja Herma Šabo, kā arī Helēne Engelmane un Alfrēds Begers, savukārt sudraba medaļu Villijs Bekls. Līdz ar to pilnīgi visi Austrijas sportisti, kas piedalījās Šamonī spēlēs, izcīnīja olimpiskās medaļas.

## Medaļnieki

* * Skatīt arī: [[1924. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[1924. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

### Sadalījums sporta veidiem

## Atsauces
Almāles muiža

**Almāles muiža** () bija Kurzemes muiža, kas atradās mūsdienu Kuldīgas novada Alsungas pagasta Almāles ciemā, vēsturiskajā Suitu novadā.

Almāles muiža pirmoreiz minēta ap 1355./1362. gadu. 1704. gadā, pēc Edgara Dunsdorfa datiem, muiža kopā ar Reģu muižu, piederēja Šlipenbahu dzimtai. Ēkas celtas ap 1880. gadu. Līdz pat agrārreformai muiža bija privātā īpašumā. Pēc agrārreformas, arī Latvijas PSR laikos, tā kalpoja mežniecības vajadzībām.

## Atsauces
Jespers Fasts

**Jespers Fasts** (, dzimis ) ir zviedru hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Fasts pārstāv NHL komandu Karolīnas "Hurricanes". 

## Spēlētāja karjera
Fasts ir spēlējis arī Zviedrijas hokeja līgas klubā HV71 un AHL klubā Hartfordas "Wolf Pack". No 2013. līdz 2020. gadam pārstāvēja Ņujorkas "Rangers".

## Ārējās saites
Visuotinė lietuvių enciklopedija

***Visuotinė lietuvių enciklopedija*** (**'VLE**') ir vispārēja enciklopēdija lietuviešu valodā. Enciklopēdijas izdevējs ir Zinātnes un enciklopēdiju izdošanas centrs (*Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras*). VLE redakcija sāka darbu 2001. gadā. Patlaban izdoti 26 sējumi, kuru ap 20 000 lappusēs ir vairāk nekā 100 000 šķirkļu. Enciklopēdijas elektronisko versiju atvēra 2017. gada 5. jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Diļļu pļavas (dabas liegums)

**Diļļu pļavas** ir dabas liegums Kuldīgas novada Alsungas pagastā. Tiek aizsargāts Baltijas ledus ezera senkrasta pakājē dabas faktoru un cilvēka saimnieciskās darbības rezultātā izveidojies Kurzemei raksturīgs zālāju tips, kas daudzviet meliorācijas rezultātā izzudis. Sastopami dabiskie zālāji ar zilgano molīniju un stāvo vilkakūlu, kā arī kaļķaini zāļu purvi un kadiķu audzes zālājos un virsājos.

## Attēlu galerija

Attēls:Diļļu-Pļavas 004.jpg
Attēls:Diļļu-Pļavas 005.jpg
Attēls:Diļļu-Pļavas 007.jpg
Attēls:Diļļu-Pļavas 008.jpg


## Ārējās saites
*Dabas aizsardzības pārvalde
2019. gada Basku Zemes tūre

**2019. gada Basku Zemes tūre** bija šosejas riteņbraukšanas daudzdienu sacensības, kas notika no 8. līdz 13. aprīlim. Tā bija 59. reize, kad notika *[[Basku Zemes tūre]]s* sacensības un tās bija 15. sacensības 2019. gada UCI Pasaules tūres kalendārā.

## Komandas

## Maršruts

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

### Papildu klasifikācijas

#### Kalnu klasifikācija

#### Sprinta klasifikācija

#### Jauno braucēju klasifikācija

#### Komandu klasifikācija

## Starta saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Ermitažas

**Ermitažas** ir Lietuvas sabiedrības *[[Vilniaus prekyba]]* uzņēmumu grupa, kas pārvalda būvniecības un mājokļu labiekārtošanas mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības veikalu tīklu. 2017. gadā tā apvienoja 10 *Ermitažas* veikalus.

2004. gadā Viļņā tika atvērts pirmais veikals. 2018. gadā uzņēmumu grupa apvienojās ar Igaunijas būvniecības un mājokļu labiekārtošanas veikalu tīklu *Bauhof*.

## Atsauces
Bobslejs 1976. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Bobslejs]] [[1976. gada ziemas olimpiskās spēles|1976. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** norisinājās Insbrukas olimpiskajā bobsleja, kamaniņu un skeletona trasē, kas atrodas Īglsā, netālu no Insbrukas. Olimpiskās sacensības notika no 6. līdz 14. februārim.

Šajā sporta veidā medaļas tika sadalītas divās disciplīnās vīriešiem — divniekos un četriniekos. 

Kopā šajā sporta veidā piedalījās 92 sportisti no 13 valstīm. Ar medaļām bagātākie bija Austrumvācijas sportisti, kuri vienīgie izcīnīja divas zelta medaļas. Savukārt Šveice un Rietumvācija katra šajā sporta veidā izcīnīja pa vienai sudraba un bronzas medaļai.

## Medaļas
### Medaļnieki

### Medaļu tabula

## Dalības
### Pārstāvētās valstis
1976. gada ziemas olimpisko spēļu bobsleja sacensībās bija pārstāvētas 13 valstis. Austrumvācijas sportisti pirmo reizi debitēja bobslejā.

*Iekavās norādīts kopējais sportistu skaits no valsts.*

*  (9)
*  (10)
*  (8)
*  (2)
*  (5)
*  (8)
*  (4)
*  (9)
*  (8)
*  (8)
*  (8)
*  (8)
*  (4)

## Atsauces
Mērija Popinsa (filma)

**Mērija Popinsa** () ir 1964. gada muzikāla fantāzijas filma, kas balstīta uz P. L. Traversas tāda paša nosaukuma grāmatu sēriju. Filmas režisors ir Roberts Stīvensons. Galvenos tēlus atveido Džūlija Endrūsa, Diks van Daiks, Deivids Tomlinsons, Hermione Badelija, Glinisa Džonsa un Kārena Dotrisa. Filmas pirmizrāde notika . 2018. gadā filmai iznāca turpinājums "Mērija Popinsa atgriežas"; 54 gadu intervāls starp abām filmām ir viens no lielākajiem intervāliem starp diviem filmu turpinājumiem kino vēsturē.

Filma tika nominēta 13 Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām tā ieguva piecas balvas: "Labākā aktrise galvenajā lomā", "Labākā montāža", "Labākā oriģinālmūzika", "Labākie vizuālie efekti" un "Labākā dziesma".

Filmas sižets notiek 20. gadsimta sākumā. No Benksu ģimenes tikko aizgājusi auklīte, jo bērni Džeina un Maikls atkal no viņas aizbēga. Benksi sāk meklēt jaunu auklīti, un par tādu kļūst maģiskā Mērija Popinsa, kura ģimenē ievieš kārtību un palīdz bērniem satuvināties ar savu tēvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mērija Popinsa atgriežas

**Mērija Popinsa atgriežas** () ir 2018. gada muzikāla fantāzijas filma, kas balstīta uz P. L. Traversas tāda paša nosaukuma grāmatu sēriju. Filmas režisors un viens no producentiem ir Robs Māršals. Galvenos tēlus atveido Emilija Blanta, Lins-Manuels Miranda, Bens Višo, Emīlija Mortimera, Džūlija Voltersa, Diks van Daiks, Andžela Lensberija, Kolins Fērts un Merila Strīpa.

Filmas pirmizrāde notika  ''Dolby'' teātrī. Filma ir turpinājums 1964. gada filmai "Mērija Popinsa"; 54 gadu intervāls starp abām filmām ir viens no lielākajiem intervāliem starp diviem filmu turpinājumiem kino vēsturē.

Filma tika nominēta četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām: "Labākā oriģinālmūzika", "Labākais mākslinieka darbs", "Labākie kostīmi" un "Labākā dziesma".

## Sižets
Ir pagājušas vairākas desmitgades, kopš Mērija Popinsa apciemoja Benksu ģimeni. Nu Maikls un Džeina ir pieauguši un dzīvo savā bērnības mājā kopā ar Maikla trim bērniem Anabelu, Džonu un Džordžiju. Maikls ir paņēmis kredītu no bankas, kurā viņš strādā, tomēr bankas jaunais vadītājs Vilkinss brīdina Maiklu, ka viņam tiks atņemta māja, ja kredīts netiks atmaksāts līdz nedēļas beigām. Mērija Popinsa uzzina par Benksu ģimenes problēmām un atgriežas, lai viņiem palīdzētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Užavas augštece

**Užavas augštece** ir dabas liegums Kuldīgas novada Alsungas pagasta dienvidos. Starptautiskā putniem nozīmīgā vieta.

Tiek aizsargāts mazāk pārveidots Užavas upes palienes posms ar salīdzinoši dabiskām applūstošo pļavu platībām, kas nozīmīgas ligzdojošajām griezēm. Ietver nozīmīgas Eiropas Savienības aizsargājamo biotopu platības, kas klasificēti kā palieņu zālāji un vilkakūlas zālāji, kā arī Latvijā īpaši aizsargājamās zilganās seslērijas pļavas. Pļavās konstatētas arī vairākas citas aizsargājamas putnu sugas, to skaitā melnā klija, pļavu lija un mazais ērglis. Piemērots biotops ormanītim.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde
* Užavas augštece, BirdLife International
Todaižu pilskalns

**Todaižu pilskalns** jeb **Leiškalnu pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Kuldīgas novada Alsungas pagasta austrumos, Pilsezera dienvidrietumu krastā.

Pilskalnu sarakstā to iekļāvis Kārlis fon Lēviss of Menārs. Pēc Ernesta Brastiņa ziņām tas ir lēzens, 15 metrus augsts pakalns, visapkārt apņemts purviem un mitrām pļavām. Pakalna austrumu mala, kas kādreiz esot bijusi ezera krasts, ir stāva, bet pārējās malas ar terases palīdzību padarītas stāvas 4 metru augstumā.

## Foto galerija

Attēls:Todaizu pilskalns5.jpg|alt=|Todaižu pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Todaižu pilskalns
*
Durvju rokturi un slotaskāti

**Durvju rokturi un slotaskāti** () ir 1971. gada muzikāla fantāzijas filma, kas balstīta uz Mērijas Nortones grāmatām *The Magic Bedknob* un *Bonfires and Broomsticks*. Filmas režisors ir Roberts Stīvensons. Galvenos tēlus atveido Andžela Lensberija, Deivids Tomlinsons, Džons Ēriksons, Īens Veigils, Sindija O'Kalahana un Rojs Snārts. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē.

Ragana-mācekle, trīs bērni un cinisks burvis meklē kādas burvestības trūkstošo sastāvdaļu, lai burvestību izmantotu Lielbritānijas aizstāvēšanai Otrā pasaules kara laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pīts un pūķis

**Pīts un pūķis** () ir 1977. gada muzikāla komēdija, kuras režisors ir Dons Čafijs. Galvenos tēlus atveido Helēna Redija, Džims Deils, Mikijs Rūnijs, Reds Batonss, Džefs Konavejs un Šellija Vintersa. Filmas pirmizrāde notika . 2016. gadā filmai iznāca tāda paša nosaukuma rīmeiks.

Filma ieguva divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas: "Labākā dziesma" un "Labākā oriģinālmūzika". Tāpat filma tika nominēta Zelta globusa balvai un četrām Saturna balvām.

Filmas sižets notiek 20. gadsimta sākumā, kad bārenis Pīts ar pūķa Eliota palīdzību aizbēg no ģimenes, kas viņu adoptējusi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nahu—dagestāniešu valodas

**Nahu—dagestāniešu valodas**, arī **Ziemeļaustrumkaukāza valodas**, ir valodu saime, kura izplatīta Kaukāza ziemeļaustrumos, galvenokārt Krievijas Federācijas republikās Dagestānā, Čečenijā un Ingušijā, kā arī Azerbaidžānas ziemeļos. Nahu-dagestāniešu valodām nav kopīgu iezīmju ar citām valodu saimēm, tāpēc tā ir izdalīta kā atsevišķa valodu saime. Agrāk tika izdalīti divi valodu atzari — dagestāniešu valodas (pēc pratēju skaita lielākās ir avāru valoda, laku valoda, lezgīnu valoda un tabasaranu valoda) un nahu valodas (lielākās valodas ir čečenu valoda un ingušu valoda), bet mūsdienās tiek izmantots arī vēl smalkāks dalījums.
Borisa akmeņi

[250px|thumb|Borisa akmens pie Svētās Sofijas katedrāles [Polocka|Polockā Baltkrievijā]]
[250px|thumb|Borisa akmens [Druja|Drujā]]
**Borisa akmeņi** (; ), dēvēti arī par **Dvinas akmeņiem** (), ir septiņi viduslaiku vēstures pieminekļi, kas atrodas Baltkrievijā. Tie ir novietoti Rietumu Dvinas jeb Daugavas krastos posmā starp Polocku un Vjerhņadzvinsku.  Akmeņi, iespējams, atradās savās vietās jau pirms kristietības ienākšanas šajā Baltkrievijas reģionā, bet 12. gadsimtā tajos tika iegravēti reliģiskie teksti un Jēzus Kristus atttēli. Lielākā akmens apkārtmērs ir 17 metri.

## Vēsture
Akmeņus 16. gadsimtā aprakstīja Matejs Strijkovskis. Pirmo reizi zinātnisku uzmanību tiem pievērsa Georgs fon Kankrins. Viņš atklāja, ka akmenī pie Oršas upes ir iegravēts šāds uzraksts: "1171. gada 7. martā tika pabeigts šis krusts. Kungs, lūdzu, palīdziet savam kalpam Bazilim, kura otrs vārds ir Rogvolods Borisa dēls".

Pēc tam tika atklāti vairāki citi laukakmeņi ar iegravētu Borisa vārdu. 1930. gados divus no tiem uzspridzināja pēc komunistiskās varas pavēles, jo akmeņi tikuši uzskatīti par reliģiskiem priekšmetiem. Pāri palikušās šķembas tika izmantotas, lai bruģētu ceļu starp Minsku un Maskavu. Vēl viens no Borisa akmeņiem tika iemests upē, kur tas atradās līdz tā atklāšanai 1988. gadā. Kad tika mēģināts to izcelt, akmens sašķēlās trīs daļās. Trīs citi akmeņi tika pārvietoti, lai tiktu izstādīti blakus Svētās Sofijas katedrālei Polockā, Laukakmeņu muzejā Minskā un Kolomenskoje ciematā netālu no Maskavas.

## Apraksts
Abi akmeņu nosaukumi ir nedaudz maldinoši: tikai četri no tiem atrodas gar Daugavas krastiem, un vienā no akmeņiem nav iegravēts Borisa vēstījums. Akmeņu centrālais elements ir milzīgs krusts, ko papildina tradicionālās leģendas par Kristus uzvaru saīsinātie elementi. Ir vispārpieņemts, ka uzrakstos minētais Boriss bija Rogvolods Vseslavičs (kristītais vārds "Boriss"), Vseslava Bračislaviča dēls. Ir diezgan iespējams, ka tādus gravējumus laukakmeņos veica pagānu slāvi ilgi pirms kristietības ienākšanas šajā reģionā.

## Skatīt arī
* Jellingas rūnu akmeņi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raksts par Borisa akmeņiem 
* Fotogrāfijas
Roberts Kočarjans

**Roberts Sedraki Kočarjans** (, dzimis ) ir Armēnijas politiķis, no 1998. līdz 2008. gadam bija Armēnijas prezidents, bet pirms tam, no 1994. līdz 1997. gadam, bija Kalnu Karabahas prezidents.

Roberta Kočarjana prezidentūras laikā 1999. gadā bruņoti cilvēki iebruka Armēnijas parlamentā un nogalināja tā brīža Armēnijas premjerministru Vazgenu Sargsjanu un parlamenta vadītāju Karenu Demirčjanu. Abi bija Kočarjana politiskie pretinieki, tāpēc opozīcijas partijas vainoja viņu šī uzbrukuma organizēšanā. 2018. gadā Kočarjans tika apcietināts par Armēnijas prezidenta 2008. gada vēlēšanu krāpniecību. 2008. gadā pēc vēlēšanu rezultātu pasludināšanas vardarbīgās sadursmēs tika nogalināti 9 protestētāji un viens policists.

## Atsauces
Daniela Ivanova

**Daniela Ivanova** (dzimusi  Dobelē) ir latviešu svarcēlāja, kurai pieder vairāki Latvijas rekordi U17, U20 un pieaugušo vecuma grupās.

## Karjera
Trenēties svarcelšanā sāka Dobelē pie Jurija Andruškeviča, bet vēlāk pārcēlās uz Ventspili, lai trenētos pie Jurija vecākā brāļa Eduarda Andruškeviča. Daniela vairākkārt triumfējusi Latvijas čempionātos dažādās vecuma grupās un arī Latvijas olimpiādē. Meitenei pieder vairāki Latvijas rekordi U17 vecuma grupā. 2018. gadā jaunā svarcēlāja kvalificējās pasaules jaunatnes Olimpiādei, kura notika Argentīnas pilsētā Buenosairesā, taču meitene sacensību dienā neiekļāvās svara kategorijas rāmjos un tika diskvalificēta. 2019. gadā Ivanova debitēja pieaugušo Eiropas čempionātā, ierindojoties 17. vietā.

2022. gadā ieguva sudrabu pasaules junioru čempionātā svarcelšanā.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rezultāti
Reģu muiža

**Reģu muiža** () bija Kurzemes muiža, kas atradās mūsdienu Kuldīgas novada Alsungas pagasta Reģu ciemā, vēsturiskajā suitu novadā.

## Vēsture
Reģi rakstos pirmoreiz minēti ap 1253. gadu. Nostāsts vēsta, ka 1637. gadā maltītes laikā Reģu muižā noindēja katoļticības atjaunotāju Suitu novadā Šverinu.

1704. gadā, pēc Edgara Dunsdorfa datiem, muiža kopā ar Almāles muižu, piederēja Šlipenbahu dzimtai. Vēlāk muiža piederēja Štempeļu dzimtai.
Tagadējā kungu māja celta 1890. gadā, visticamāk, pēc Paula Maksa Berči projekta. Līdz pat agrārreformai tā bija privātā īpašumā. Pēc muižas nonākšanas valsts īpašumā tajā iekārtoja slimnīcu, bet vēlāk — sociālās aprūpes centru "Reģi".

2007. gada 22. februārī sociālās aprūpes centrā "Reģi" notika postošs ugunsgrēks, kurā dzīvību zaudēja 23 no 90 aprūpes centra dzīvojošiem iemītniekiem. Tas kļuva par postošāko ugunsgrēku Latvijas vēsturē. Pēc ugunsgrēka aprūpes centru slēdza un tā iemītniekus pārvietoja uz Gudeniekiem.

2011. gadā nodegušo ēku izsolē iegādājās uzņēmējs Valentīns Kokalis, lai izveidotu šeit viesnīcu.

## Atsauces
2019. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

2019. gada (70.) Eiropas čempionāts cīņas sportā notika no 2019. gada 8. līdz 14. aprīlim Rumānijas galvaspilsētā Bukarestē.

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

### Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 25 punktus, 2. vietu — 20 punktus, 3.—4. vietu — 15 punktus, 5.—6. vietu — 10 punktus, 7. vietu — 8 punktus, 8. vietu — 6 punktus, 9. vietu — 4 punktus, 10. vietu — 2 punktus. 

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Latvijas cīkstoņi
Eiropas čempionātā no Latvijas piedalījās septiņi cīkstoņi:
:brīvajā cīņā vīriešiem — Ivars Samušonoks (86 kg) un Dmitrijs Mihailovs (125 kg);
:grieķu-romiešu cīņā — Aleksandrs Jurkjans (67 kg), Ņikita Masjuks (72 kg) un Jevgeņijs Koļcovs (77 kg);
:brīvajā cīņā sievietēm — Karolīna Tjapko (50 kg) un Anastasija Grigorjeva (68 kg).

Anastasija Grigorjeva izcīnīja bronzas medaļu, pārējie zaudēja jau pirmajā cīņā.

;Grigorjevas ceļš uz bronzas medaļu.


## Atsauces

## Ārējās saites
*Oficiālā mājas lapa.
Tules aviobāze

**Tules aviobāze** () ir ASV karabāze Dānijai piederošās salas Grenlandes ziemeļrietumu piekrastē. Atrodas 1207 kilometrus aiz polārā loka un 1524 kilometrus no Ziemeļpola un ir vistālāk uz ziemeļiem novietotā ASV karabāze. Nosaukta viduslaiku teiksmainās zemes Tules vārdā.

Pēc tam, kad Otrā pasaules kara laikā 1940. gada 9. aprīlī Vācija okupēja Dāniju, dāņu sūtnis ASV Henriks Kaufmans noslēdza ar ASV līgumu par to, ka ASV apņemas aizsargāt Grenlandes teritoriju, par ko okupētajā Dānijā tika apsūdzēts valsts nodevībā. ASV izvietoja Grenlandē karabāzes, tostarp nelielu bāzi Tulē. 1949. gadā Dānija iestājās NATO. 20. gadsimta piecdesmito gadu sākumā, izvēršoties Aukstajam karam, Tulē tika izveidota liela karabāze, lai nodrošinātos pret PSRS raķešu vai Gaisa spēku uzbrukumu caur Arktiku. Bāzē, kurā spēja ietilpt līdz 10 000 cilvēku, bāzējās stratēģiskie bumbvedēji ar kodolieročiem, tika izbūvēta radiolokācijas stacija, lai konstatētu ballistisko raķešu uzbrukumu.

## Ārējās saites
Frēdriks Klesons

**Frēdriks Klesons** (, dzimis ) ir zviedru hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2019) Klesons pārstāv NHL komandu Ņujorkas "Rangers". Iepriekš Klesons ir spēlējis Otavas "Senators" un Zviedrijas hokeja līgas klubā Djurgårdens IF.

## Ārējās saites
Gravitācijas ekranēšana

**Gravitācijas ekranēšana** ir termins, kas apzīmē hipotētisku objekta ekranēšanu no gravitācijas lauka iedarbības. Ja tādi procesi būtu iespējami, tie varētu izmainīt objekta svaru. Ekranētā apgabala forma būtu līdzīga gravitācijas ekrāna ēnas formai, piemēram, virs diskveida ekrāna tā būtu koniska. Šāda konusa virsotnes augstums būtu atkarīgs no attāluma starp ekranējošo disku un ekranējamo objektu. Šobrīd (2019) nav eksperimentālu pierādījumu, ka gravitācijas ekranēšanas efekts ir iespējams.

Fizikas teorijā gravitācijas ekranēšana tiek uzskatīta par ekvivalences principa pārkāpumu un tādējādi ir pretrunā gan Ņūtona teorijai, gan vispārējai relativitātes teorijai.

## Attēlojums mākslas darbos
* Kosmisks lidaparāts, kas darbojas pēc gravitācijas ekranēšanas principa, izmantojot fantastisku materiālu keivorītu, aprakstīts Herberta Velsa zinātniskās fantastikas romānā "Pirmie cilvēki uz Mēness".
* Krievu rakstnieka Nikolaja Nosova romānā-pasakā "Nezinītis uz Mēness" aprakstītais "mākslīgais bezsvara stāvoklis" atbilst gravitācijas ekranēšanas principiem. Šī parādība pasakā kļuva par pamatu "bezsvara ierīcei", kurai pateicoties, tika uzbūvēta raķete lidojumam uz Mēnesi.

## Atsauces
Ūda (mūzikas instruments)

**Ūda** (, *ʿūd*,  — ‘koks’, ‘koksne’) ir viduslaiku un mūsdienu arābu pasaules stīgu mūzikas instruments, kas būtībā ir lauta bez ladas. Ūda tiek uzskatīta par lautas priekšteci. Tāpat kā lautai, tai ir bumbierveida korpuss, bet grifs ir salīdzinoši īss. Mūzikas instruments izplatīts Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā un Kaukāzā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Davors Štefaneks

**Davors Štefaneks** (; dzimis ) ir serbu grieķu-romiešu stila cīkstonis, olimpiskais un pasaules čempions.

## Biogrāfija
Dzimis 1985. gadā Suboticā. 2004. gadā viņš ieguva Eiropas čempionāta sudraba medaļu, bet olimpiskajās spēlēs Atēnās bija tikai 18. vietā. 2005. gadā viņš ieguva Vidusjūras spēļu sudraba medaļu un kļuva par pasaules junioru čempionu. 2008. gadā viņš kļuva par Eiropas čempionāta bronzas medaļas ieguvēju, bet Pekinas olimpiskajās spēlēs bija tikai 15. vietā. 2009. gadā viņš ieguva Vidusjūras spēļu zelta medaļu.

2011. gada Vidusjūras spēlēs ieguva zelta medaļu grieķu-romiešu cieņā un sudraba medaļu brīvajā cīņā. 2012. gada Eiropas čempionātā izcīnīja bronzas medaļu. 2014. gadā uzvarēja Vidusjūras spēlēs un kļuva par pasaules čempionu. 2016. gada olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro viņš kļuva arī par olimpisko čempionu.

2017. gadā D. Štefaneks ieguva sudraba medaļu Eiropas čempionātā, 2018. gadā sudraba medaļu pasaules čempionātā.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* 2014. gada Serbijas Labākais sportists.
* Zelta medaļa "Par nopelniem" (2019).

## Atsauces

## Ārējās saites
Vientuļais vīrs

**Vientuļais vīrs** () ir 2009. gada ASV vēsturiska romantiskā drāma, kas balstīta uz Kristofera Išervūda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Toms Fords. Galvenos tēlus atveido Kolins Fērts, Džūliana Mora, Metjū Gūds un Nikolass Holts. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Kolins Fērts par savu darbu filmā tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

Filmas sižets notiek 20. gadsimta 60. gados Losandželosā. Džordžs Falkoners ir homoseksuāls britu universitātes profesors, kurš cenšas aprast ar sava drauga nāvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Amerikāņu psihopāts

**Amerikāņu psihopāts** () ir 2000. gada psiholoģiska šausmu filma, kas balstīta uz Breta Īstona Elisa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore un viena no scenārija autorēm ir Mērija Harona. Galvenos tēlus atveido Kristians Beils, Džēreds Leto, Vilems Defo, Džošs Lūkass, Samanta Matisa, Mets Ross, Bills Seidžs un Kloē Seviņī. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Patriks Beitmens ir bagāts Ņujorkas investīciju bankas vadītājs. Patriks no saviem kolēģiem un draugiem slēpj savu psihopātisko alter ego laikā, kad iegrimst dziļāk un dziļāk savās vardarbīgajās fantāzijās.

2025. gadā režisore intervijā izteicās, ka viņu izbrīnot, cik populārs baņķieru aprindās kļuvis sadistiskā slepkavas Beitmena tēls, lai gan tas veidots, viņus apsmejot un pielīdzinot gejiem viņu izskata dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bosnijas un Hercegovinas Federācija

**Bosnijas un Hercegovinas Federācija** (bosniešu, horvātu un , *Федерација Босне и Херцеговине*) ir viens no diviem politiskajiem veidojumiem, kas veido Bosnijas un Hercegovinas valsti, otrs ir Serbu Republika. Federāciju veido 10 autonomi kantoni ar savu valdību. Tajā galvenokārt dzīvo bosnieši un horvāti. Bosnijas un Hercegovinas Federācijas administratīvais centrs ir Sarajeva.

## Vēsture
1991. gada oktobrī, pēc tam kad Bosnijas un Hercegovinas parlaments bija pieņēmis suverenitātes memorandu, serbu deputāti izveidoja atsevišķu parlamentu. 
1992. gada 29. februārī—1. martā Bosnijā un Hercegovinā notika referendums, kurā piedalījās 64% republikas balsstiesīgo iedzīvotāju (serbi to boikotēja), no kuriem 98% nobalsoja par neatkarību. 3. martā Bosnija un Hercegovina pasludināja neatkarību. 7. aprīlī serbu apdzīvotās Bosnijas un Hercegovinas teritorijas pasludināja izstāšanos no Bosnijas un Hercegovinas.

Tas izraisīja Bosnijas karu, kurā Bosnijas serbus militāri atbalstīja Dienvidslāvijas Federatīvā Republika. 1995. gada augustā konfliktā iesaistījās NATO gaisa spēki, bombardējot Bosnijas serbu armijas pozīcijas, kas piespieda serbus uzsākt miera sarunas. Gada nogalē tika noslēgta Deitonas vienošanās, saskaņā ar kuru Bosnijas un Hercegovinas sastāvā tika izveidotas divas autonomas teritorijas — Bosnijas un Hercegovinas Federācija un Serbu Republika.

## Bosnijas un Hercegovinas Federācijas kantoni

## Atsauces

## Ārējās saites
Karmena (novele)

**Karmena** () ir 1845. gadā izdota Prospēra Merimē novele. Tā sastāv no četrām nodaļām un stāsta par kareivi Donu Hosē, kurš iemīl čigānieti vārdā Karmena un kļūst par noziedznieku. Novele guva popularitāti pateicoties 1875. gada Žorža Bizē operai ar tādu pašu nosaukumu.

Latviešu valodā šo noveli izdeva "Jumava" Jausmas Ābramas tulkojumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ežu iela

**Ežu iela** var būt:

* Ežu iela — iela Jūrmalā;
* Ežu iela — iela Rīgā;
* Ežu iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Ežu iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā;
* Ežu iela — iela Amatas pagasta Ģikšos;
* Ežu iela — iela Ķekavas pagasta Krustkalnos;
* Ežu iela — iela Salacgrīvas pagasta Lāņos.
Annas iela

**Annas iela** var būt:

* Annas iela — iela Rīgā;
* Annas iela — iela Daugavpilī;
* Annas iela — iela Jūrmalā;
* Annas iela — iela Ventspilī;
* Annas iela — iela Alūksnē;
* Annas iela — iela Baložos;
* Annas iela — iela Cēsīs;
* Annas iela — iela Durbē;
* Annas iela — iela Ikšķilē;
* Annas iela — iela Kuldīgā;
* Annas iela — iela Ķekavā;
* Annas iela — iela Tukumā;
* Annas iela — iela Valmierā;
* Annas iela — iela Garkalnes pagasta Baltezerā;
* Annas iela — iela Olaines pagasta Ielejās;
* Annas iela — iela Mākoņkalna pagasta Lipuškos;
* Annas iela — iela Zosēnu pagasta Melnbāržos.

## Skatīt arī
* Mazā Annas iela
* Annas Brigaderes iela
* Annas Sakses iela
Lielceļš (filma)

**Lielceļš** () ir 2002. gada drāmas filma, kuras režisors ir Džeimss Kokss. Galvenos tēlus atveido Džēreds Leto, Džeiks Jillenhols un Selma Blēra. Filmas pirmizrāde notika .

Džeku kādu dienu pieķer gultā ar Lasvegasas gangstera sievu, tāpēc viņam jābēg. Džekam pievienojas viņa labākais draugs Pilots, un abi dodas neaizmirstamā ceļojumā.

## Atsauces

## Ārējās saites