open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sentinel-2A

***Sentinel-2A*** ir Eiropas Kosmosa aģentūras un *[[EUMETSAT]]* Zemes tālizpētes pavadonis. Ar to tiek novērotas lauksaimniecības kultūras, meži, zemes izmantošanas izmaiņas, piekrastes un iekšējie ūdeņi, kartēts lapojuma hlorofila un ūdens saturs u.c. Ietilpst ''Copernicus'' programmā. Orbītā palaists 2015. gada jūnijā.

Kosmisko aparātu izgatavojis uzņēmums *[[Airbus Defence and Space]]* uz platformas *AstroBus-L* bāzes. Tam ir uzstādīts multispektrālais attēlveidotājs *MSI*, kas darbojas 13 spektra joslās. 

## Lidojuma gaita
*Sentinel-2A* tika palaists  01:51:58 UTC ar nesējraķeti Vega no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā.

## Ārējās saites

*  Sentinel-2 ESA 
* Sentinel 2A, 2B, 2C, 2D Gunter's Space page
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Sanmarīno

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Sanmarīno]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Sanmarīno ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts). Sanmarīno Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1991. gada 18. oktobrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Atsauces
Gustavs Lāšons

**Gustavs Ēriks Lāšons** (; dzimis  Jemlā) ir profesionāls Zviedrijas šosejas riteņbraucējs, kas šobrīd pārstāv *[[UCI Continental]]* komandu **', iepriekš pārstāvēja komandu **' (2013.-2014. gada sezonā) un ** (2012. gadā). Lāšons ir spēcīgs individuālā brauciena speciālists, nacionālajā čempionātā uzvarējis septiņas reizes, bet 2008. gada Olimpiskajās spēlēs un 2009. gada Pasaules čempionātā ieguvis sudraba medaļu.

2015. gada martā Lāšons mēģināja uzstādīt jaunu stundas rekordu *Revolution* sacensību ietvaros Mančestras velodromā. Viņam neizdevās pārspēt Roana Denisa rekordu (52,491 km), bet viņa uzstādītie 50,016 km bija jauns Zviedrijas stundas rekords.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cucuri

**Cucuri** var būt:

*Cucuri - skrajciems Ludzas novada Istras pagastā
*Cucuri - skrajciems Ludzas novada Lauderu pagastā
Jaunokra (Kastuļinas pagasts)

**Jaunokra** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 7 km no pagasta centra Priežmales, 34 km no novada centra Krāslavas un 253 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P60 (Dagda—Aglona), Okras ezera krastā. Pie Jaunokras atrodas valsts nozīmes arheoloģijas pieminekļi Jaunokras senkapi un Okras pilskalns.

1897. gadā katoļu muižā bija 29 cilvēki.

## Atsauces
Herberts Zommers

**Herberts Zommers** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris un režisors. Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (no 1949. gada).

No 1917. līdz 1922. gadam - aktieris Valmierā. No 1922. līdz 1940. gadam Dailes teātra aktieris. No 1940. līdz 1944. gadam - aktieris Jelgavā. No 1945. līdz 1983. gadam - aktieris Latvijas PSR Drāmas teātrī (tagad Latvijas Nacionālais teātris). Tēlojis Latvijas PSR un PSRS republiku filmās, parasti epizodēs.

Apglabāts Rīgā, Raiņa kapos.

## Filmogrāfija
*Kaugurieši (1941, grāfs Mengdens)
*Mājup ar uzvaru (1947, oberšturmfīrers Budbergs)
*Rainis (1949, epizode)
*Vētra (1960, epizode)
*"Ģenerālis un Margrietiņas" (Gruzija-fiļm, 1963, ģenerālis Heihlers)
*Kapteinis Nulle (1964, ekspedīcijas priekšnieks)
*"Maskava-Dženova" (Belarusfiļm, 1963, epizode)
*Sūtņu sazvērestība (1965, Deivids Pūls)
*"Karš un miers" (Mosfiļm, 1965-67, Beningsens)
*"Tēvs" (Belarusfiļm, 1971, ģenerālis Ārends)
*"Septiņpadsmit pavasara mirkļi" (Gorkija kinostudija, 1973, mācītājs)
*Melnā vēža spīlēs (1975, epizode)
*"Sonetu vainags" (Belarusfiļm, 1976, epizode)
*Meistars (1976, epizode)
*Nāve zem buras (1976, epizode)
*Teātris (1978, epizode)
*Spāņu variants (1980, Redsdeils)

## Atsauces

## Ārējās saites
Čiučiši

**Čiučiši** var būt:

*Čiučiši - skrajciems Krāslavas novada Šķaunes pagastā
*Čiučiši - skrajciems Ludzas novada Lauderu pagastā
*Čiučiši - skrajciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā
Čiučiši (Lauderu pagasts)

**Čiučiši** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 6,8 km no pagasta centra Lauderiem, 12,2 km no Zilupes un 309,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, Istras upes kreisajā krastā. Upes pretējā krastā atrodas Zaļesjes pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu - Čiučiši.

## Vēsture
thumb|left|Čivču 4-klasīgās pamatskolas ēka (1937).
1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 12 sētas ar 73 cilvēkiem. 1908. gadā privātās telpās nodibināja Istras pagasta Čivču pamatskolu, 1921. gadā to pārveidoja par baltkrievu, bet 1930. gadā – par jaukto tautību pamatskolu. 1921. gadā skolā mācījās 65 skolēni, bet 1931. gadā — 72 skolēni. Skola bija izvietota trīs mājās, kas atradās tālu viena no otras. 1937. gadā Čivču 4-klasīgo jauktu tautību pamatskolu pārdevēja par Krūmiņu jaukto tautību pamatskolu. 

1947. gadā to pārcēla uz vienu ēku Mazo Čivčišu ciemā un pārveidoja par Krūmiņu 7-gadīgo skolu 60-100 skolēniem. Vēlāk to pārcēla uz Sološu pusmuižas ēku, kurai tajā laikā bija viens stāvs 1954. gadā ēkai uzcēla otru stāvu. Skolotāji dzīvoja aɡrākajā muižas kalpu mājā, bet 1967. gadā netālu no baznīcas viņiem uzcēla trīsstāvu māju ar divpadsmit daļēji labiekārtotiem divistabu dzīvokļiem.
Skolēnu skaita samazināšanās dēļ 1954. gadā to pārveidoja par 4-gadīgo skolu, kuru slēdza 1969. gadā.

## Atsauces
Dongi

**Dongi** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 7,5 km no pagasta centra Lauderiem, 18,9 km no Zilupes un 306,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V517 (Pakalni–Lauderi–Ploski).

Dongos atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis - kulta vieta Dongu pēdakmens (Čortov kameņ).

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 3 sētas ar 16 cilvēkiem.

## Atsauces
Rīnova

**Rīnova** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Hāfellandes apriņķī, uz ziemeļrietumiem no Berlīnes pie Rinas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1216. gadā. Pēc Otrā pasaules kara pilsēta atradās VDR sastāvā. 

## Cilvēki
Rīnovā 1893. gadā savu darbnīcu atvēra aviācijas pionieris Oto Lilientāls (*Otto Lilienthal*, 1848-1896), netālu no pilsētas 1896. gada 9. augustā Lilientāls veica savu pēdējo lidojumu, gūdams nāvējošas traumas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Figurka

**Figurka** ir daļēji izzudis ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 2,6 km no pagasta centra Lauderiem, 14 km no Zilupes un 301,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V545 (Lauderi–Vecslabada–Šķaune), Istras upes kreisajā krastā.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 3 sētas ar 21 cilvēku.
## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Singapūrā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Singapūra|Singapūrā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Singapūras ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts). Singapūra Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 2012. gada 19. jūnijā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Atsauces
Hanss Lammerss

**Hanss Heindrihs Lammerss** (, dzimis , miris ) bija vācu jurists un ietekmīgs Trešā reiha valsts darbinieks. 

No 1933. līdz 1945. gadam bija Hitlera reihskancelejas vadītājs. No 1937. gada līdz 1945. gada 25. aprīlim — valdības ministrs bez portfeļa. No 1943. gada — reiha valdības prezidents, vadīja valdības darbu Hitlera prombūtnē. No 1943. gada — SS obergrupenfīrers. Pēc kara 1949. gadā tiesāts vienā no Nirnbergas procesa prāvām un notiesāts uz 20 gadiem ieslodzījumā, kas vēlāk samazināts līdz 10 gadiem. Atbrīvots 1951. gadā.

## Ārējās saites
Gumineicas upīte

**Gumineicas upīte** (arī **Gumenicas strauts**, **Gumeņicas strauts**, **Gumineicas strauts**) ir Istras kreisā krasta pieteka Ludzas novadā.

Sākas Ludzas novada Rundānu pagastā, netālu no robežas ar Lauderu pagastu. Plūst austrumu virzienā, pie Koņovas šķērsojot autoceļu V517 (Pakalni—Lauderi—Ploski). Ietek Istras upē netālu no Pīteriem.

Apdzīvotās vietas upes krastos: Vacumnīki, Koņova, Gumineica, Pīteri.

## Atsauces
Iļjonki

**Iļjonki** ir daļēji izzudis ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 4,4 km no pagasta centra Lauderiem, 9,1 km no Zilupes un 304,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

## Atsauces
Jegorova

**Jegorova** var būt:

* uzvārds sieviešu dzimtē;
* apdzīvota vieta:
** Jegorova — Krāslavas novada Kastuļinas pagastā,
** Jegorova — Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā.
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Gabonā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Gabona|Gabonā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Gambijas ir iekļauta **1 vieta** (jaukts objekts), savukārt 7 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Gabona Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1986. gada 30. decembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Iļjusi

**Iļjusi** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 4,3 km no pagasta centra Lauderiem, 10,9 km no Zilupes un 306,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, Istras upes kreisajā krastā.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 5 sētas ar 44 cilvēkiem.
## Atsauces
Sisplatīnas karš

thumbnail|right|Sisplatīnas province Brazīlijas sastāvā (1822)
thumbnail|right|Galvenie karadarbības virzieni uz zemes un jūras
**Sisplatīnas karš**, arī **Argentīnas — Brazīlijas karš** norisinājās no 1825. gada 10. decembra līdz 1828. gada 27. augustam starp Brazīlijas Impēriju un Laplatas Savienotajām Provincēm. Kara rezultātā Brazīlija zaudēja kontroli pār Sisplatīnas provinci, kurā tika izveidota neatkarīga Urugvaja. Sisplatīnas karš Urugvajā tiek uzskatīts par Neatkarības karu.

Konflikts par šīs teritorijas kontroli aizsākās jau Spānijas Impērijas un Portugāles Impērijas laikā un turpinājās haotiskajā Dienvidamerikas koloniju neatkarības cīņu laikā. 1811. gadā reģionu kontrolējošie spāņu kolonisti sacēlās pret Spānijas varu, taču jau 1814. gadā tie pievienojās kaimiņu provincēm federācijā pret jauno reģiona varas centru Buenosairesā. Izmantojot neskaidro situāciju, 1816. gadā Portugāles Karaliste ieņēma šo teritoriju, 1820. gadā galīgi apspieda vietējo pretestību un oficiāli izveidoja Sisplatīnas provinci. 1822. gadā Brazīlija pasludināja neatkarību no Portugāles un izveidoja Brazīlijas Impēriju.

Buenosairesa, kas bija kļuvusi par Laplatas Savienoto Provinču galvaspilsētu, sāka veicināt nemierus Sisplatīnas provincē. 1825. gadā Sisplatīnas nemiernieku kongress pasludināja provinces neatkarību no Brazīlijas un pievienošanos Laplatas Savienotajām Provincēm. Brazīlija reaģēja, piesakot karu Savienotajām Provincēm. Brazīlijas flote bloķēja Buenosairesu un Montevideo, kas abas atradās pie Laplatas upes. Brazīlijas politiskā un militārā nestabilitāte noveda pie tā, ka imperators Pedru I pats neiesaistījās karaspēka vadībā. Savienoto Provinču karaspēks iegāja Sisplatīnā un Ituzaingo kaujā spēja apturēt brazīļu pretuzbrukumu.

1827. gada 20. februārī notikusī Ituzaingo kauja bija vienīgā lielā abu armiju kauja karā. Pārējo laiku starp abām pusēm norisinājās nelielas sadursmes uz zemes un jūras. Brazīlijas flote veiksmīgi bloķēja Buenosairesu, taču tās armija bija pārāk vāja, lai atgūtu visu Sisplatīnas provinci. Abas karojošajās pusēs bija nogurušas no kara un uzsākās miera sarunas.

Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes un Francijas organizētās miera sarunās abas karojošās puses parakstīja 1828. gada Montevideo līgumu, kas Sisplatīnas provincei piešķīra neatkarību, tajā izveidojot neatkarīgu Urugvaju. Līgums atstāja Brazīlijas kontrolē daļu no strīdīgajām teritorijām, kā arī nodrošināja tai brīvu kuģošanu pa Laplatas upi.

## Literatūra

### Angļu valodā
* 
* 
* 

### Portugāļu valodā
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Ārējās saites
Jegorova (Kastuļinas pagasts)

**Jegorova** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,5 km no pagasta centra Priežmales, 35 km no novada centra Krāslavas un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V569, netālu no Jegorovas ezera.

## Atsauces
Vienība

**Vienība** var būt:

* vienība (lielums) — lielums, ar kuru salīdzina, kvantitatīvi raksturojot kaut ko,
** astronomiskā vienība,
** atommasas vienība;
* vienība (militārisms) — karaspēka grupējums noteikta kaujas vai speciāla uzdevuma veikšanai;
* Vienība (Degoles pagasts) — ciems Tukuma novadā.
Gumineica

**Gumineica** (arī **Gumeņica**) ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 6,7 km no pagasta centra Lauderiem, 18,1 km no Zilupes un 306 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V517 (Pakalni–Lauderi–Ploski), Gumineicas upītes kreisajā krastā.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 4 sētas ar 21 cilvēkiem.
## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Gambijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Gambija|Gambijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli **2 vietas** (abi kultūras objekti), savukārt 2 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Gambija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1987. gada 1. jūlijā. 

## Sarakstā iekļautie objekti
 

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti
} || 2015 || Kultūra || i, iii || 6063
|-
|  || **[[Džandžanbureha|Vēsturiskā Džordžtauna]]** || Centrālā upes daļa || 2015 || Kultūra || iii, vi || 6064
|}

## Atsauces
Izraēls Feigelsons

**Izraēls Feigelsons** (dzimis  Rīgā, miris  Telavivā) bija ebreju izcelsmes Latvijas un Izraēlas dziedātājs, tenors.
## Biogrāfija
Dzimis 1921. gadā Rīgā šokolādes tirgotāja ģimenē. Pirmo dziedāšanas pieredzi ieguvis, uzstājoties skolas operetes uzvedumos. 1940. gadā Feigelsonu ģimene tika deportēta uz Sibīriju. 1947. gadā Izraēls atgriezās Rīgā. No 1949. līdz 1952. gadam mācījās dziedāšanu Latvijas Valsts konservatorijā pie profesora Rūdolfa Bērziņa. No 1952. līdz 1963. gadam izpildījis ap 30 tenora partiju Latvijas PSR Valsts operas un baleta teātrī. No 1963. gada — solists Latvijas filharmonijā. Feigelsons uzstājies kopā ar 36 simfoniskajiem orķestriem un 50 diriģentiem. Repertuārā bija Bēthovena 9. simfonija, Mocarta un Verdi rekviēmi, Pergolēzi *Stabat Mater* un citi skaņdarbi.

1979. gadā Izraēls Feigelsons ar ģimeni emigrēja uz Izraēlu. Viņš turpināja uzstāties solo koncertos, kuros skanēja gan klasiskā, gan ebreju tautas mūzika. Miris 1991. gada 23. augustā Telavivā pēc smagas slimības. Izraēla Feigelsona dēls, Rīgā dzimušais Josifs Feigelsons, ir pazīstams čellists.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Israel Feigelson (1921—1991)
* Izraels Feigelsons dzied Arvīda Žilinski "Aktiera mūžs" YouTube
* TENOR ISRAEL FEIGELSON SINGS VERDI YouTube
Air France-KLM

***Air France-KLM*** ir Francijā reģistrēta pārvaldītājsabiedrība. Dibināta 2004. gadā, apvienojoties Francijas lidsabiedrībai *[[Air France]]* un Nīderlandes KLM. Galvenais birojs atrodas *Tremblay-en-France* pašvaldībā, netālu no Parīzes.

*Air France-KLM* akcijas tiek kotētas *[[Euronext]]* biržā (kods *AF*). Lielākie akcionāri (2015. gada beigās): Francijas valsts (17,6 %), *Donald Smith & Co Inc.* (5,99 %), *Vanguard Selected Value Inv* (2,55 %).

## Vēsture
2003. gada 30. septembrī Francijas lidsabiedrība *[[Air France]]* Nīderlandes lidsabiedrība *[[KLM]]* paziņoja par apvienošanos. Apvienošanās stājās spēkā 2004. gada 5. maijā. Jaunajā mātes uzņēmumā ***Air France-KLM*** 81 % kapitāldaļu ieguva *Air France* akcionāri (44 % Francijas valsts un 37 % privātie investori), pārējo ieguva *KLM* akcionāri. 2004. gada decembrī valsts pārdeva 18,4 % akciju, valsts daļa *Air France-KLM* noslīdēja zem 20 %.

2005. gada oktobrī *Air France Cargo* un *KLM Cargo* apvienoja savas biznesa aktivitātes ar vadību no Nīderlandes.
2009. gadā *Air France—KLM* par 323 miljoniem USD iegādājās 25 % akciju privatizētajā Itālijas lidsabiedrībā *[[Alitalia]]*.

2012. gada janvārī *Air France-KLM* paziņoja par trīs gadu transformācijas plānu, lai atgūtu rentabilitāti. Plānota izmaksu samazināšana, operāciju restrukturizācija, darbinieku atlaišana.
2013. gada decembrī *Air France—KLM* pārdeva meitas uzņēmumu Īrijas lidsabiedrību *[[CityJet]]* Vācijas investoriem pieterošajam *Intro Aviation*.

2023. gada 3. oktobrī tika paziņots, ka *Air France-KLM* kopā ar cietiem investoriem iesaistījies bankrota procesā esošās Skandināvijas lidsabiedrības *[[Scandinavian Airlines]]* (*SAS*) finansējuma piesaistes procesā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Air France-KLM'' vietne
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Jaunzēlandē

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli **3 vietas** (2 — dabas objekti un 1 — jaukts objekts), savukārt 8 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Jaunzēlande Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1986. gada 22. novembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Anna Stafecka

**Anna Stafecka** (dzimusi **Strode** ) ir latviešu valodniece. Darbojas letonikas un dialektoloģijas nozarē.

## Biogrāfija
Dzimusi zemnieku ģimenē. Izglītību ieguvusi Liuzinīku pamatskolā, Nautrēnu vidusskolā. 1977. gadā absolvējusi Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātes Latviešu valodas un literatūras nodaļu. No 1984. līdz 1988. gadam studēja Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Valodas un literatūras institūta aspirantūrā.

1970. gados strādāja Raiņa Literatūras un mākslas vēstures muzeja Jasmuižas filiālē. No 1979. līdz 1991. gadam strādāja LZA Valodas un literatūras institūtā, kopš 1992. gada ir Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūta vadošā pētniece.

2000. gadā saņēmusi Reķēnas balvu.

## Atsauces
Stremki

**Stremki** ir ciems Krāslavas novada Piedrujas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Piedrujas, 26 km no novada centra Krāslavas un 293 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A6 (Rīga—Daugavpils—Krāslava—Baltkrievijas robeža), Daugavas krastā.

1897. gadā ciemā bija 14 sētas ar 96 cilvēkiem.

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Tadžikistānā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli **2 vietas** (1 — kultūras objekts un 1 — dabas objekts), savukārt 16 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļautie objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Buferis (autobūve)

thumb|250x250px|BMW M5 buferis
**Buferis** (no ) jeb sarunvalodā **bamperis** (no ) ir automobiļa priekšējā un aizmugurējā sānu triecienu absorbējoša ierīce.
Ir standarti, kas nosaka bufera uzstādīšanas augstumu un triecienu absorbējošas īpašības.

## Standarti
Starptautiskie drošības noteikumi: Apvienoto Nāciju Organizācija ir izstrādājusi noteikumus, kuri pašlaik pieņemti lielākajā pasaules daļā. Tie nosaka, ka transportlīdzekļa drošības sistēmai jāturpina darboties normāli pēc sadursmes 4 km/h ātrumā.

Amerikas Savienotajās Valstīs no 1973. līdz 1982. gadam izmantoja noteikumus, kuri nodrošināja, ka pēc sadursmes 8 km/h ātrumā auto paliek bez nopietniem bojājumiem. Automobiļu dizaineriem un autobraucējiem tas ļoti nepatika, jo lielā mērā pasliktinājās automašīnu dizains.

## Vēsture
Pirmo reizi priekšējo buferi izmantoja 1898. gadā. 20. gadsimta sākumā automašīnu buferiem bija ļoti vienkārša konstrukcija. 1930. gados, konstrukcija attīstījās un kļuva izturīgāka. 1950. gadā buferus sāka veidot kā auto dizaina elementu, iekļaujot tajā virzienrādītājus un miglas lukturus. No 1960. līdz 1975. gadam automobiļu mode Ziemeļamerikā un Eiropā ļoti atšķīrās. Eiropā buferu dizains bija vienkāršs un tas uzlaboja satiksmes dalībnieku drošību. Bija arī buferu projekti ar gāzes vai šķidro pildījumu, tomēr tos nerealizēja. 1970. gadu otrajā pusē plaši sāka izmantot izturīgos un vieglos alumīnija buferus. No 1976. gada Eiropas autoražotāji arvien biežāk automašīnām uzstādīja plastmasas buferus. ASV populāra bija sporta automašīnu (*muscle cars*) mode, kuriem buferi pildīja tikai dekoratīvās īpašības. 1973. gadā ASV apstiprināja automašīnu drošības standartus.

## Fizika
Līdz 1959. gadam autobūves inženieri uzskatīja, ka šāda stingrība ir izdevīga pasažieru drošībai. Mūsdienu teorijas par transportlīdzekļu triecienizturību norāda pretējā virzienā, proti, uz transportlīdzekļiem, kas saspiežas pakāpeniski. Pilnīgi ciets transportlīdzeklis varētu nodrošināt izcilu bufera aizsardzību transportlīdzekļa sastāvdaļām, taču tas nenodrošinātu pietiekamu drošību pasažieriem.

## Mūsdienas
Mūsdienās buferus izgatavo no stikla šķiedras, termoplastikas vai līdzīgiem materiāliem. Buferiem iekšā atrodas metāla pastiprinātāji. Tiem piemēro arī noteikumus par gājēju aizsardzību (*Pedestrian protection — Unece Vehicle Regulations*). Jau no rūpnīcas buferus aprīko ar drošības spilveniem, kā arī pārsega pacelšanas sistēmu, lai samazinātu sitiena ietekmi.

## Atsauces

## Ārējās saites
EUTELSAT 8 West B

***EUTELSAT 8 West B*** ir Francijā reģistrēta uzņēmuma *[[Eutelsat]]* sakaru pavadonis. Ģeostacionārajā orbītā palaists 2015. gada augustā.
Tas nodrošina sakarus un datu pārraides pakalpojumus Vidējiem Austrumiem, Āfrikai un Dienvidamerikas rietumu daļai.

Pavadonis izgatavots uz *[[Thales Alenia Space]]* platformas *[[Spacebus 4000C3]]* bāzes.
Tas apgādāts ar 40 Ku un 10 C joslas raidītājiem.

*EUTELSAT 8 West B* palaists  20:34 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* kopā ar sakaru pavadoni *[[Intelsat 34]]*.

Ģeostacionāro orbītu *EUTELSAT 8 West B* sasniedza ar saviem dzinējiem. Tas tika novietots punktā 8° rietumu garuma, kur jau atradās *[[EUTELSAT 12 West A|EUTELSAT 8 West A]]* un *[[EUTELSAT 33D|EUTELSAT 8 West C]]*. Pēc tam *EUTELSAT 8 West C* tika pārvietots uz pozīciju 33° austrumu garuma un pārdēvēts par *[[EUTELSAT 33D]]*. Savukārt *EUTELSAT 8 West A* tika pārvietots uz pozīciju 12,5° rietumu garuma un pārdēvēts par *[[EUTELSAT 12 West A]]*.
2015. gada 3. oktobrī paziņots, ka ir sākta *EUTELSAT 8 West B* pilna ekspluatācija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* EUTELSAT 8 West B  Eutelsat 
* EUTELSAT 8 West B launch a success Thales 
* Ariane Flight VA225  ILS 
* Eutelsat 8 West B Gunter Dirk Krebs
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Kongo Demokrātiskajā Republikā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo DR]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli **5 vietas** (visi dabas objekti), savukārt 3 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Visas 5 vietas ir atzītas kā apdraudētie objekti, kuri tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināti. Kongo DR Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1974. gada 23. septembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Istra (upe)

**Istra** (arī **Istrenka**) ir Zilupes kreisā krasta pieteka Ludzas novadā.

Sākas iztekot no Dziļezera Ludzas novada Istras pagastā pie Vecslabadas. Upe tek uz ziemeļiem ar lieliem un maziem līkumiem. Tek pa Latgales augstienes Dagdas un Rāznavas pauguraini, lejtece Zilupes līdzenumā. Baseinā 23 ezeri. Ietek Zilupē lejpus Zilupes pilsētas.

Pietekas: Gumineicas upīte (kreisais krasts), Lauderu upīte (kreisais krasts), Grīva (labais krasts).

Upi šķērso autoceļi V545 (divreiz, Lauderi—Vecslabada—Šķaune), V514 (Duboviki—Lauderi), V517 (Pakalni—Lauderi—Ploski), A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Terehova, P136 (Ludza—Brigi—Zilupe), kā arī dzelzceļa līnija Rēzekne II—Zilupe.

Apdzīvotās vietas upes krastos: Vecslabada, Peličova, Šilki, Pīteri, Lauderu pagasta Čiuciši, Zaļesjes pagasta Čiuciši, Sološi, Strugi, Ziļi, Kamenka, Rakovci, Sviļova, Zaļesjes pagasta Cibuļi, Brigu pagasta Cibuļi.

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Kiribati

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Kiribati]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā no Kiribati ir iekļauta **1 vieta** (dabas objekts). Kiribati Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 2000. gada 12. maijā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Atsauces
Kalna Butkāni

**Kalna Butkāni** () ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 6 km no pagasta centra Priežmales, 37 km no novada centra Krāslavas un 253 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V645. Netālu atrodas nelieli ezeri Lapsiņka un Meiruļa ezers.

1897. gadā katoļu ciemā bija 21 sētas ar 79 cilvēkiem.
## Atsauces
Istra

**Istra** var būt:

* Istra — upe Ludzas novadā, Zilupes kreisā krasta pieteka;
* Istra — mazciems Ludzas novada Istras pagastā;
* Istra — pilsēta Krievijā;
* Istra — pussala Adrijas jūrā.
Kazimirova

**Kazimirova** var būt:

*Kazimirova - skrajciems Krāslavas novada Andrupenes pagastā
*Kazimirova - skrajciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā
*Kazimirova - skrajciems Krāslavas novada Skaistas pagastā
*Kazimirova - skrajciems Ludzas novada Lauderu pagastā
Kazimirova (Lauderu pagasts)

**Kazimirova** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,6 km no pagasta centra Lauderiem, 14 km no Zilupes un 301,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 2 sētas ar 22 cilvēkiem.
## Atsauces
Kirili

**Kirili** (latgaliešu: **Kiryli**) ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Lauderiem, 16,4 km no Zilupes un 304,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V517 (Pakalni–Lauderi–Ploski).

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 14 sētas ar 110 cilvēkiem.
## Atsauces
Koņova

**Koņova** (agrāk **Koņeva**) ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 8,2 km no pagasta centra Lauderiem, 19,6 km no Zilupes un 307,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V517 (Pakalni–Lauderi–Ploski), Gumineicas upītes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 16 sētas ar 121 cilvēku.
## Atsauces
Korņovka

**Korņovka** ir daļēji izzudis ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 2,1 km no pagasta centra Lauderiem, 12,6 km no Zilupes un 300,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, Korņovkas upītes krastā.

## Atsauces
Mazais Lauderu ezers

**Mazais Lauderu ezers** (arī **Lekmiņs**, **Liepnieku ezers**, **Lekmiņa ezers**, **Lekmiņu ezers**, **Ķīšu ezers**) ir pārpurvojies caurteces ezers Ludzas novada Lauderu pagastā. Ietek Korņovkas upīte. Iztek strauts uz Lielo Lauderu ezeru. 

## Atsauces
Maslova (Lauderu pagasts)

**Maslova** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 7 km no pagasta centra Lauderiem, 11,7 km no Zilupes un 309,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, Istras upes labajā krastā.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 10 sētas ar 82 cilvēkiem.

## Atsauces
Navinskie

**Navinskie** (arī **Novinskije**, latgaliski: **Navinskī**) ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 1,5 km no pagasta centra Lauderiem, 12,9 km no Zilupes un 300,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V517 (Pakalni–Lauderi–Ploski).

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 8 sētas ar 64 cilvēkiem.
## Atsauces
Osiņņiki

**Osiņņiki** var būt:

* Osiņņiki — pilsēta Krievijā;
* Osiņņiki — ciems Krāslavas novada Indras pagastā;
* Osiņņiki — ciems Ludzas novada Lauderu pagastā.
Osiņņiki (Lauderu pagasts)

**Osiņņiki** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 13,6 km no pagasta centra Lauderiem, 25 km no Zilupes un 307,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā  ciemā bija 16 sētas ar 69 cilvekiem.
## Atsauces
Paideri

**Paideri** var būt:

*Paideri - mazciems Gulbenes novada Lejasciema pagastā
*Paideri - skrajciems Ludzas novada Pureņu pagastā
*Paideri - skrajciems Ludzas novada Lauderu pagastā
Korņovkas upīte

**Korņovkas upīte** (arī **Kornovka**, **Korņevkas strauts**) ir upe Ludzas novadā.

Sākas Ludzas novada Nirzas pagastā, netālu no Nirzas ezera. Plūst dienvidaustrumu virzienā, šķērsojot autoceļu V541 (Bambāni–Raipole). Ietek Mazajā Lauderu ezerā.

Apdzīvotās vietas upes krastos: Vondi, Korņovka.

## Atsauces
Paraļi

**Paraļi** (latgaliešu: **Parali**) ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā 6,4 km no pagasta centra Lauderiem, 17,8 km no Zilupes un 305,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 16 sētas ar 75 cilvēkim.
## Atsauces
Pīteri

**Pīteri** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,6 km no pagasta centra Lauderiem, 15 km no Zilupes un 302,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, netālu no Gumineicas upītes ietekas Istrā.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 32 sētas ar 168 cilvēkiem.
## Atsauces
Lauderu upīte

**Lauderu upīte** (arī **Lauderu strauts**) ir upe Ludzas novadā, Istras kreisā krasta pieteka.

Iztek no Lauderu ezera pie Lauderiem, upi šķērso autoceļš V517 (Pakalni–Lauderi–Ploski). Plūst dienvidu virzienā, ietekot Istrā.

## Atsauces
Rjabije

**Rjabije** (arī **Rjabie**, latgaliešu: **Rjabī**) ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 13,5 km no pagasta centra Lauderiem, 24,9 km no Zilupes un 312,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 24 sētas ar 155 cilvēkiem.

## Atsauces
Rūdovi

**Rūdovi** (arī **Rudova**, **Rūdova**) ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,9 km no pagasta centra Lauderiem, 16,3 km no Zilupes un 304,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem. Ciema teritorijā atrodas Rudavas kalns.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 33 cilvēkiem.
## Atsauces
Rūdova

**Rūdova** var būt:

*Rūdova - skrajciems Ludzas novada Ņukšu pagastā
*Cits nosaukums Rūdoviem - skrajciemam Ludzas novada Lauderu pagastā
Skredeļi

**Skredeļi** () var būt:
* Skredeļi — apdzīvota vieta Audriņu pagastā;
* Skredeļi — apdzīvota vieta Lauderu pagastā;
* Zvirgzdenes pagasta Rūbežnīku cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Skradeļi
* Skredeļu ezers
* Skredeļu kapi
Skredeļi (Lauderu pagasts)

**Skredeļi** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 3,3 km no pagasta centra Lauderiem, 8,3 km no Zilupes un 304 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V517 (Pakalni–Lauderi–Ploski).

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 12 sētas ar 41 cilvēkiem.
## Atsauces
Karlo Salvioli

**Karlo Salvioli** (; , Venēcija — , Mirano) bija Itālijas šahists.

## Biogrāfija
Pēc profesijas bijis notārs. Guvis lielu ievērību ar saviem darbiem šaha galotņu teorijā. Izdevis grāmatas *Teoria e pratica del giuoco degli scacchi* ("Šaha spēles teorija un prakse"; Venēcija, 1885—1888) un *La partita d’oggi* (4 pirmie sējumi 1927—1930, 5. sējums iznāca pēc Salvioli nāves 1932. gadā). Bijis pazīstams arī kā šaha kompozīciju sastādītājs.

Bijis arī viens no sava laika spēcīgākajiem Itālijas šahistiem. 1881. gadā Milānā uzvarējis 3. Itālijas nacionālajā čempionātā. 1983. gadā Venēcijā organizējis 4. Itālijas nacionālo čempionātu, kurā izcīnījis 3. vietu.

1920. gadā bijis viens no Itālijas šaha federācijas dibinātājiem un kļuvis par federācijas goda prezidentu. Pēc nāves visus savus līdzekļus ziedojis vietējai labdarības organizācijai *Congregazione di Carità*, kas par tiem Mirano uzbūvējusi slimnīcu.

Salvioli vārdā ir nosaukts Venēcijas šaha klubs.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Pļepļi

**Pļepļi** (arī **Plepļi**, latgaliešu: **Plepli**) ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 1,9 km no pagasta centra Lauderiem, 13,4 km no Zilupes un 301,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 32 sētas ar 200 cilvēkiem.
## Atsauces
Paideri (Lauderu pagasts)

**Paideri** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 3,4 km no pagasta centra Lauderiem, 11,7 km no Zilupes un 300,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V514 (Duboviki–Lauderi).

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 12 sētas ar 49 cilvēkiem.
## Atsauces
Smoļskie

**Smoļskie** (arī **Smoļski**, latgaliešu: **Smoļskī**) ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,8 km no pagasta centra Lauderiem, 14,2 km no Zilupes un 302,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 3 sētas ar 17 cilvēkiem.
## Atsauces
Staraja Meļņica

**Staraja Meļņica** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 4 km no pagasta centra Lauderiem, 12,3 km no Zilupes un 300,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V514 (Duboviki–Lauderi).

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 6 sētas ar 42 cilvēkiem.
## Atsauces
Luidži Čenturīni

**Luidži Čenturīni** (; , Dženova — , Dženova) bija Itālijas šahists.

## Biogrāfija
Pēc profesijas bijis jurists. Strādājis Dženovas nodokļu departamentā, vairāk nekā 18 gadus bijis vietējās slimnīcas padomes viceprezidents. Finansiāli atbalstījis pirmos trīs Itālijas nacionālos šaha čempionātus. Atstājis vērtīgu ieguldījumu šaha galotņu teorijā. 1853. gadā Dženovā publicējis brošūru *Giuoco degli Scacchi. Finale di Torre e Cavallo contro Torre*, kurā izanalizējis galotni, kurā tornis un zirdziņš cīnās pret torni. 1865. gadā publicējis arī darbu, kas bijis veltīts šaha atklātņu teorijai, tomēr vēsturē palicis kā šaha galotņu teorētiķis. Sadarbojies ar sava laika šaha izdevumiem. Bijis pazīstams arī kā šaha kompozīciju sastādītājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Esmē Hauards

thumb|Esmē Hauards 1924. gadā
**Esmē Viljams Hauards** (, dzimis , miris ) bija Apvienotās Karalistes diplomāts. Speciālās Baltijas komisijas vadītājs Parīzes Miera konferencē (1919), vēstnieks ASV (1924—1930). Viens no ietekmīgākajiem sava laika britu diplomātiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1863. gada 15. septembrī Greistokas pilī pie Penritas Kamberlendā britu politiķa un parlamenta locekļa Henrija Hauarda ģimenē. Mācījās Herovas skolā (*Harrow School*) pie Londonas. 1885. gadā iestājās Apvienotās Karalistes diplomātiskajā dienestā, darbojās Romā un Berlīnē (1888).
Piedalījās Otrajā Būru karā, pēc tam ģenerālkonsuls Krētā (1903), konsuls Vašingtonā, Vīnē un Budapeštā (1908). Pirmā pasaules kara laikā britu vēstnieks Šveicē, no 1913. gada vēstnieks Zviedrijā.

Parīzes Miera konferencē bija 1919. gada 6. maijā izveidotās speciālās Baltijas komisijas vadītājs. Latvijas pagaidu valdības ārlietu ministram Zigfrīdam Meierovicam viņš pauda uzskatu, ka Latvijas valdībai būs jāsamierinās ar Anglijas valdības jau doto “pagaidu atzīšanu”, jo krievu pretlielinieciskās aprindas “stingri uzstājoties pret Latvijas neatkarību”. E. Hauardsgan neizslēdza iespēju, ka nākotnē situācija varētu manīties un Latvija varētu tikt atzīta ''de iure''.

1919. gada beigās tika nosūtīts par vēstnieku uz Madridi, 1924. gadā uz Vašingtonu. 1930. gadā pensionējās.

Miris 1939. gada 1. augustā.

## Attieksme pret Latvijas valsts dibināšanu
1919. gada 10. jūnijā sanāca Baltijas komisijas sēde, kurā Z. Meierovics nolasīja kārtējo Latvijas memorandu, norādot, ka vairāku lielvalstu pārstāvji ir izteikuši morālu atbalstu Latvijas cīņā par valstisko neatkarību un atzinuši tās Pagaidu valdību ''de facto''. Dokumenta beigās bija izteikta prasība atzīt Latviju kā suverēnu un neatkarīgu valsti. Taču komisijas locekļu attieksme pret šo prasību bija noraidoša, tomēr E. Hauards apstiprināja, ka sabiedrotie arī turpmāk izpildīs dotos solījumus attiecībā uz *de facto* neatkarības atzīšanu.

## Literatūra
* B. J. C. McKercher, *Esme Howard: A Diplomatic Biography*, CUP, 1989, revised ed. 2006
* Esmé Howard, *Theatre of Life, 1863-1905*, London: Hodder and Stoughton, 1935 (autobiogrāfijas 1. daļa)
* Esmé Howard, *Theatre of Life: Life Seen from the Stalls 1903-1936*, London: Hodder and Stoughton, 1936 (autobiogrāfijas 2. daļa)

## Atsauces
Sološi

**Sološi** (latgaliski: **Soluoši**) ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 5,5 km no pagasta centra Lauderiem, 10,9 km no Zilupes un 308,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V514 (Duboviki–Lauderi), Istras upes krastā, uz dienvidrietumiem no Sološu ezera.

## Vēsture
thumb|left|Krūmiņu pamatskolas ēka (1955).
1897. gadā katoļu muižā bija 2 sētas ar 14 cilvēkiem.
1947. gadā Krūmiņu 7-gadīgo skolu no Mazo Čivčišu ciema pārcēla uz bijušo Sološu pusmuižas ēku, kurai tajā laikā bija viens stāvs, 1954. gadā ēkai uzcēla otru stāvu. Skolēnu skaita samazināšanās dēļ 1954. gadā to pārveidoja par 4-gadīgo skolu. Skolotāji dzīvoja aɡrākajā muižas kalpu mājā, bet 1967. gadā netālu no baznīcas viņiem uzcēla trīsstāvu māju ar divpadsmit daļēji labiekārtotiem divistabu dzīvokļiem. Skolu slēdza 1969. gadā.

## Atsauces
Kārlis Kepke

**Kārlis Vilhelms Kepke** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miršanas dati nav zināmi) bija baltvācu riteņbraucējs.

Dzimis Stalbes muižā baltvācu strādnieku Augusta un Kristīnes Kepkes ģimenē. Viņa brālis Augusts Kepke arī bija riteņbraucējs.

Piedalījies  Stokholmā, kur izstājās šosejas riteņbraukšanas 320 km grupas braucienā. 1913. gadā piedalījies treka sacensībās I Viskrievijas sporta spēlēs, kur uzvarējis 5 verstu braucienā un izcīnījis 2. vietu 20 km braucienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Prātnieks

**Jānis Prātnieks** (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija latviešu riteņbraucējs.

Dzimis 1887. gada 29. jūlijā Saukas Ķēķēnos Friča un Annas Prātnieku ģimenē.

Piedalījies  Stokholmā, kur izstājās šosejas riteņbraukšanas 320 km grupas braucienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Edgars Rihters

**Edgars Rihters** (1887. gada 6. jūnijs Rīga — 1931. gada 16. marts Rīga) bija latviešu riteņbraucējs.

Pārstāvējis "Unionu" no Jelgavas. Piedalījies  Stokholmā, kur izstājās šosejas riteņbraukšanas 320 km grupas braucienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fridrihs Bošs

**Fridrihs Roberts Bošs** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu riteņbraucējs.

Dzimis Rīgā, strādnieka Jēkaba Boša un viņa sievas Līzes dzimušas Ādmiņ ģimenē.

Pārstāvējis 2. RBB. Piedalījies  Stokholmā, kur izstājās šosejas riteņbraukšanas 320 km grupas braucienā. 1912. gada Krievijas čempionātā izcīnījis 4. vietu sprintā.

Piedalījies Brīvības cīņās.

Kā funkcionārs pārstāvējis Latvijas riteņbraucējus  Berlīnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārtiņš Mazūrs

**Mārtiņš Mazūrs** (dzimis , miris ) bija latviešu riteņbraucējs. Latvijas rekordists 50 km distancē — 1.21:22 (1936).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1908. gadā Vircavas pagastā. Bija daiļkrāsotājs brīvmākslinieks. Nodarbojās ar daiļslidošanu, motosportu, boksu, airēšanu u.c. sporta veidiem.
Piedalījās  Berlīnē, startēja šosejas riteņbraukšanas 100 km grupas braucienā, vieta un rezultāts nav fiksēts. Strādāja par treneri.

Piecas reizes uzvarēja Zemgales meistarsacīkstēs. Piedalījies atjaunotajā Vienības braucienā, jau būdams vairāk nekā 80 gadus vecs.

Pēc Otrā pasaules kara bija gulaga izsūtījumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jēkabs Bukse

**Jēkabs Bukse** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu riteņbraucējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Launkalnes muižas lopu pārrauga Dāvja Bukses un Marijas dzimušas Kundziņas ģimenē.

Trīs reizes (1907—1909) uzvarēja Baltijas provinču čempionātā 100 verstu braucienā. Piedalījās  Stokholmā, kur izstājās šosejas riteņbraukšanas 320 km grupas braucienā.
1913. gadā izcīnīja 4. vietu starptautiskajās motosacīkstēs Maskava—Sanktpēterburga—Maskava.

Buksem piederēja velosipēdu darbnīca, kurā viņš strādāja par mehāniķi, bija angļu firmas BSA pārstāvis Latvijā.
Pēc Latvijas okupācijas 1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā apcietināts un deportēts uz PSRS, kur 1941. gada 5. novembrī gājis bojā Usoļlaga nometnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Melnkalnē

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Melnkalne|Melnkalnē]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir oficiāli iekļautas **3 vietas** (2 — kultūras objekti un 1 — dabas objekts), savukārt 6 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Melnkalne Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 2006. gada 3. jūnijā.

## Sarakstā iekļautie objekti
 

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Agnese Gustmane

**Agnese Gustmane** (dzimusi **Blumberga** ) ir bijusī Latvijas tenisiste.

Karjeras laikā uzvarējusi 2 vienspēļu ITF turnīros un 8 dubultspēļu ITF turnīros. Labākais sasniegums WTA vienspēļu rangā ir 1991. gada maijā sasniegtā 155. vieta, dubultspēļu rangā — 1990. gada septembrī sasniegtā 133. vieta.

Piedalījusies  Barselonā. Vienspēlēs sasniegusi otro kārtu, dubultspēlēs kopā ar Larisu Neilandi zaudējušas pirmajā kārtā.

1985. gadā PSRS izlases sastāvā ieguvusi Eiropas kausu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vitolds Barkāns

**Vitolds Barkāns** (dzimis ) ir bijušais latviešu airētājs.

Piedalījies  Mehiko, kur bezstūrmaņa četrinieku sacensībās tika ieņemta dalīta 7.—11. vieta.

1967. un 1968. gadā uzvarēja PSRS čempionātā bezstūrmaņa četrinieku sacensībās, 1967. gadā tika izcīnīta uzvara PSRS Tautu spartakiādē. Septiņas reizes uzvarējis Latvijas PSR čempionātā.

Precējies ar vieglatlēti Ingrīdu Verbeli-Barkāni, kas arī startēja Mehiko Olimpiskajās spēlēs. Bijis Latvijas Olimpiešu kluba prezidents.

## Atsauces

## Ārējās saites
Škirpāni

**Škirpāni** var būt:

*Škirpāni - skrajciems Ludzas novada Lauderu pagastā
*Škirpāni - skrajciems Ludzas novada Pildas pagastā
Škirpāni (Lauderu pagasts)

**Škirpāni** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 7,5 km no pagasta centra Lauderiem, 8,5 km no Zilupes un 306 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V539 (Surbeļi–Škirpāni), Sološu ezera austrumu krastā.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 12 sētas ar 61 cilvēku.
## Atsauces
Turovka

**Turovka** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,6 km no pagasta centra Lauderiem, 15 km no Zilupes un 302,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V517 (Pakalni-Lauderi-Ploski).

## Atsauces
Dravnieki (Ģibuļu pagasts)

**Dravnieki** ir apdzīvota vieta Talsu novada Ģibuļu pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā Talsu pilsētas dienvidrietumu pierobežā pie autoceļa V1406 2,5 km no pagasta centra Pastendes, 3,5 km no novada domes Talsos un 124 km no Rīgas.

## Atsauces
Herberts Baumanis

**Herberts Baumanis** (dzimis , miršanas dati nav zināmi) bija Latvijas vieglatlēts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1889. gada 5. janvārī Rīgā tirgotāja Heinriha Baumaņa un viņa sievas Emīlijas, dzimušas Pīkas (*Pieck*), ģimenē. 
Mācījās Rīgas pilsētas klasiskajā ģimnāzijā, Prūsijas karaliskajā ķermeņa kultūras augstskolā.

1909. gadā uzstādīja Krievijas rekordu 800 m distancē (2:14,6 min). 1909. un 1910. gadā izcīnījis 2. vietu Krievijas čempionātā 400 m distancē.
Piedalījās  Stokholmā, savā priekšskrējienā 200 m distancē ieņēma 4. vietu (rezultāts nav fiksēts), bet nākamajai kārtai nekvalificējās.

Baumanis bija viens no futbola, bendija un ātrslidošanas aizsācējiem Latvijā. Piedalījās Latvijas Futbola savienības dibināšanā 1921. gadā.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karelova

**Karelova** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Priežmales, 35 km no novada centra Krāslavas un 253 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V597.

1897. gadā ciemā bija 14 sētas ar 91 cilvēku.

## Atsauces
Imants Draiska

**Imants Draiska** (dzimis , miris ) bija šaha problēmists, Latvijas meistars šaha kompozīcijā.

Pēc profesijas bijis inženieris tehnologs.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
Pirmos sastādītos uzdevumus publicējis 1947. gada beigās, piedaloties laikraksta "Padomju Jaunatne" iesācēju konkursā. Kopš tā laika publicējis apmēram 125 uzdevumus, ieguvis 80 atzinības, 15 pirmās godalgas. Septiņi uzdevumi publicēti FIDE albumos.
Latvijas čempionātu uzvarētājs: 
* 1957. gadā divvilču grupā;
* 1953. un 1957. gadā trīsvilču grupā;
Četrkārtējs PSRS individuālo čempionātu finālists, 1959. gadā sudraba medaļas ieguvējs divvilču grupā. 1961. gadā ieguvis PSRS sporta meistara titulu.

## Šaha uzdevumi

**Uzdevuma Nr. 1  risinājums:**
: 1. Zd7! (draud 2. Dxf5#)
: 1. ... Txd5 2. Dxe2#
: 1. ... Zf4 2. Zxf6#
: 1. ... f4 2. Zc5#
: Pēc balto pirmā gājiena melno karalis pieejami trīs brīvi lauciņi (Kd3, Kxd3, Kf4). Tematiskajos variantos aizsargājoties no drauda melnie vienu brīvo lauciņu bloķē, uz otru ieslēdz balto figūru, bet trešo matojot apdraud matojošā figūra.

## Atsauces

## Ārējās saites
* I. Draiskas šaha kompozīcijas serverī PDB
EUTELSAT 9B

***EUTELSAT 9B*** ir Francijas uzņēmuma *[[Eutelsat]]* sakaru pavadonis. Palaists 2016. gada janvārī ģeostacionārajā orbītā.
Tas nodrošina sakaru un datu pārraides pakalpojumus Eiropai un Tuvajiem Austrumiem. Tas ir optimizēts *[[Direct-to-Home]]* televīzijas pakalpojumiem.

Kosmisko aparātu izgatavoja *[[Airbus Defence and Space]]* uz platformas *[[Eurostar E3000]]* bāzes. Pavadonis apgādāts ar 66 Ku joslas raidītājiem.
Papildus pamatraidītājiem pavadonim uzstādīta aparatūra *EDRS A* datu retranslācijas sistēmai *[[European Data Relay Satellite]]*

*EUTELSAT 9B* palaists  22:20 UTC ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas. Pavadonis no dzinējbloka *Briz-M* atdalīts 9 stundas 12 minūtes pēc starta.

Ģeostacionārajā orbītā tas tika novietots punktā 9° austrumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* EUTELSAT 9B Eutelsat 
* Airbus Defence and Space readies EUTELSAT 9B satellite for launch  Airbus Defence and Space 
* Eutelsat 9B Gunter Dirk Krebs
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Bosnijā un Hercegovinā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir oficiāli iekļautas **3 vietas** (visi kultūras objekti), savukārt 8 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Bosnija un Hercegovina Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1993. gada 12. jūlijā.

## Sarakstā iekļautie objekti
 

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti
 

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Luksemburgā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Luksemburga|Luksemburgā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Luksemburgas ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts). Luksemburga Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1983. gada 28. septembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Atsauces
Anatolijs Tarasovs

**Anatolijs Tarasovs** (; dzimis , miris ) bija krievu hokejists un hokeja treneris.

Tiek uzskatīts par "krievu hokeja tēvu". Padarīja PSRS par "dominantu spēku starptautiskajā hokejā". Kopā ar Arkādiju Černiševu uzstādīja rekordu: viņu vadībā PSRS hokeja izlase deviņus gadus pēc kārtas no 1963. līdz 1971. gadam uzvarēja visos starptautiskajos turnīros, kuros tā piedalījās. Lielāko trenera karjeras daļu trenēja Maskavas CSKA.

Pirmais padomju hokeja pārstāvis, kas uzņemts Hokeja slavas zālē: 1974. gadā uzņemts veidotāju kategorijā. Viena no KHL divīzijām ir nosaukta Tarasova vārdā.

Meita — daiļslidošanas trenere Tatjana Tarasova.

## Ārējās saites

* Hokeja slavas zāles profils