open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Apriķi

**Apriķi** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Lažas pagastā, pagasta centrs. Izvietojušies pagasta ziemeļu daļā pie Alokstes ietekas Tebrā vietējās nozīmes autoceļu V1199 (Aizpute — Pāvilosta) un V1265 (Gudenieki — Apriķi) krustojumā 50 km no novada centra Grobiņas un 190 km no Rīgas.

Ciemā ir pagasta pārvalde ("Tebreniekos"), pamatskola, tautas nams, bibliotēka un luterāņu baznīca, kas tiek uzskatīta par Kurzemes sakrālās mākslas pērli.

## Vēsture
Kursas 1253. gada dalāmajās grāmatās minēta Piemares kuršu zemes teritoriālā vienība Apriķi kā *Apperate*, kas pēc dalīšanas ietilpa ordeņa daļā. Tuvumā esošā Dzintare, minēta kā *Sintere, Zyntere*, ietilpa bīskapa daļā, bet tas netraucēja ordenim 1261. gadā uzbrukt un iznīcināt kuršu pils aizstāvjus par biedinājumu apkārt esošajiem. Līdz 1949. gadam Apriķi bija Apriķu pagasta centrs.

Mūsdienu ciems izveidojies ap Apriķu muižas (*Appriken*) pili, kas pabeigta 1742. gadā Kristofa Frīdriha Ostenzakena laikā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Cilvēki
* Kārlis Gothards Elferfelds (1756-1819) — luterāņu mācītājs
* Vilhelms Grīners (1891-1919) — luterāņu mācītājs
* Neredzīgais Indriķis (1783-1828) — latviešu dzejnieks

## Atsauces
.gd

**.gd** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistībā ar Grenādu. Tas tika izveidots 1992. gadā. Domēna sponsors ir *The National Telecommunications Regulatory Commission* (*NTRC*), bet domēnu reģistrēšanu nodrošina uzņēmums *AdamsNames*.

## Ārējās saites

*  IANA .gd whois information
.fo

**.fo** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistībā ar Fēru Salām. Tas tika izveidots 1993. gadā. Domēna sponsors ir *FO Council*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu.

## Ārējās saites

*  IANA .fo whois information
Asare

**Asare** ir apdzīvota vieta Jēkabpils novada Asares pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta rietumdaļā 55 km no novada centra Jēkabpils, 12 km no tuvākās pilsētas Aknīstes un 160 km no Rīgas. Ciems izveidojies ap bijušo Asares muižas (*Assern*) centru. Ciema rietumu daļā muižas pils drupas ar parku. Asarē atrodas pagasta administrācija, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, luterāņu baznīca.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
1530. gads

**1530. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 24. februāris — Boloņā par Svētā Romas impērijas ķeizaru tika kronēts Kārlis V Hābsburgs. Šī bija pēdējā Svētās Romas ķeizaru kronēšana, kuru veica Romas pāvests.

### Nezināms datums
* Pirmo reizi detalizēti tika aprakstīta sifilisa slimība.

## Dzimuši
* 25. augusts — Ivans IV, Krievijas cars (miris 1584.)
* nezināms datums — Jans Kohanovskis (*Jan Kochanowski*) — poļu dzejnieks (miris 1584.)

## Miruši
* 10. augusts — Konstantins Ostrožskis, Lietuvas kņazistes lielhetmanis (dzimis 1460.)
* 29. novembris — Tomass Volsijs, britu valstsvīrs, kardināls (dzimis 1473.)
* 26. decembris — Bāburs, Mogulu impērijas izveidotājs (dzimis 1483.)
* *datums nezināms*
** Bramantino, itāļu mākslinieks un arhitekts (dzimis 1465.)
Dundagas rajons

**Dundagas rajons** bija Latvijas PSR administratīvi teritoriālā vienība. Izveidota , apvienojot bijušo Ventspils apriņķa Dundagas un Ances un daļu Talsu apriņķa Ārlavas pagasta teritorijas. Rajona centrs bija Dundaga, kam  piešķīra strādnieku ciemata statusu. Rajons no 1952. līdz 1953. gadam ietilpa Liepājas apgabalā. Rajons likvidēts , tā teritoriju iekļaujot Ventspils un Talsu rajonos.

## Ciema padomes
Dundagas rajonā dibināšanas brīdī ietilpa sekojoši ciemi (ciema padomes):

* Ances ciems
* Dundagas ciems
* Ģibzdes ciems
* Īves ciems
* Kaļķu ciems
* Kolkas ciems
* Lielirbes ciems
* Lonastes ciems
* Mazirbenieku ciems
* Nevejas ciems
* Plintiņu ciems
* Rindas ciems
* Vīdales ciems
* Ziedoņa ciems

### Teritoriālās izmaiņas
*  Dundagas ciemā nodibināts Dundagas strādnieku ciemats, to izdalot no ciema teritorijas,
*  likvidēts Rindas ciems, teritorija pievienots Ances ciemam,
*  likvidēti Dundagas (pievienots Ģibzdes ciemam), Lielirbes, Lonastes (pievienoti Ances un Kolkas ciemiem), Mazirbenieku (pievienots Kolkas ciemam) un Plintiņu (pievienots Ziedoņa ciemam) ciemi.

Uz likvidēšanas brīdi rajonā bija sekojošas administratīvi teritoriālās vienības:

* Dundagas pilsētciemats
* Ances ciems
* Ģibzdes ciems
* Īves ciems
* Kaļķu ciems
* Kolkas ciems
* Nevejas ciems
* Vīdales ciems
* Ziedoņa ciems

Rajonu likvidējot, Ances ciemu pievienoja Ventspils rajonam, pārējos — Talsu rajonam.

## Atsauces
Callipogon

***Callipogon*** Audinet-Serville, 1832 — ir koksngraužu dzimtas vaboļu ģints no *Prioninae* apakšdzimtas. Visas, izņemot *Callipogon relictus* Sibīrijas sugu, sastopamas Centrālamerikā un Dienvidamerikā. Ģintī ir aprakstītas 20 sugas no septiņām apakšģintīm.

## Klasifikācija
Ģints sugas:
*: Suga: *[[Callipogon armillatus]]*
* Apakšģints: *Callipogon* Audinet-Serville, 1832
*: Suga: *[[Callipogon barbatus]]* (Fabricius, 1781)
*: Suga: *[[Callipogon beckeri]]* Lameere, 1904
*: Suga: *[[Callipogon lemoinei]]* Reiche, 1840
*: Suga: *[[Callipogon senex]]* Dupont, 1832
* Apakšģints: *Callomegas* Lameere, 1904
*: Suga: *[[Callipogon proletarius]]* Lameere, 1904
*: Suga: *[[Callipogon sericeus]]* (Olivier, 1795)
* Apakšģints: *Dendroblaptus* Chevrolat, 1864
*: Suga: *[[Callipogon barbiflavus]]* Chevrolat, 1864
* Apakšģints: *Eoxenus* Semenov, 1899
*: Suga: *[[Callipogon relictus]]* Semenov, 1899
* Apakšģints: *Orthomegas* Audinet-Serville, 1832
*: Suga: *[[Callipogon cinnamomeus]]* (Linnaeus, 1758)
*: Suga: *[[Callipogon fragosoi]]* Bleuzen, 1993
*: Suga: *[[Callipogon frischeiseni]]* Lackerbeck, 1998
*: Suga: *[[Callipogon haxairei]]* Bleuzen, 1993
*: Suga: *[[Callipogon irroratus]]* Lameere, 1915
*: Suga: *[[Callipogon jaspideus]]* (Buquet, 1844)
*: Suga: *[[Callipogon marechali]]* Bleuzen, 1993
*: Suga: *[[Callipogon monnei]]* Bleuzen, 1993
*: Suga: *[[Callipogon pehlkei]]* Lameere, 1904
*: Suga: *[[Callipogon similis]]* (Gahan, 1894)
* Apakšģints: *Spiloprionus* Aurivillius, 1897
*: Suga: *[[Callipogon sericeomaculatus]]* (Aurivillius, 1897)

## Atsauces un piezīmes
Callipogon barbatus

***Callipogon barbatus*** (Fabricius, 1781) — liela koksngraužu dzimtas vaboļu suga no *Prioninae* apakšdzimtas. Tā ir tipiskā *Callipogon* ģints suga. Sastopama Centrālamerikā, Meksikā, Gvatemalā un Kostarikā. Vaboļu kopējais ķermeņa garums 50-95 mm; mātīte 50-60 mm gara, tēviņš līdz 95 mm garš.

Sinonīmi:
* *Callipogon friedlaenderi* Nonfried, 1892
* *Callipogon hauseri* Nonfried, 1892
* *Cerambyx barbatus* Gmelin, 1790
* *Prionus barbatus* Fabricius, 1781 (Typus)
* *Callipogon barbatum* (Fabricius) Auctorum (nepareizi uzrakstīts)

## Izmaiņa
Ir aprakstīta viena varietāte: *Callipogon barbatus* var. *ornatus* Bates, 1879.

## Atsauces un piezīmes
Jumpravmuižas koncentrācijas nometne

**Jumpravmuižas koncentrācijas nometne** () bija vācu koncentrācijas nometne okupētajā Latvijā, kas 1941.—1943. gadā bija iekārtota bijušajā Mazjumpravas muižā pie Daugavas, netālu no Šķirotavas stacijas. Nometnē bija ieslodzīti Vācijas un Austrijas ebreji.

## Izveidošana
Nometne tika izveidota 1941. gada decembra sākumā. SD ieteica muižu pievērst lauksaimniecībai, izmantojot ebreju darbaspēku. Pēc citiem plāniem, šeit bija paredzēts izveidot pagaidu nometni, kur izvietot Salaspils koncentrācijas nometnes celtniecībai paredzēto darbaspēku. 29. novembrī nometnē ieradās 714 ebreju no Nirnbergas. Decembrī ieradās 3984 reiha ebreju, galvenokārt no Štutgartes, Hamburgas, Lībekas un Vīnes.

## Nometnes uzbūve un apstākļi nometnē
Nometne bija 200 ha liela. Tās teritorijā atradās vairāki lieli šķūņi, kūtis, zirgu staļļi un palīgēkas, kur izvietoja ieslodzītos. Nometni apsargāja Latviešu palīgpolicija, vēlāk iekšējo apsardzi veica nometnē izveidota ebreju policija. Ieslodzītos nodarbināja visdažādākajos darbos — muižas iekārtošanā, akmeņlauztuvēs pie Daugavas un amatnieku darbnīcās, kas atradās muižas apkārtnē. Nometnē atradās 4-4,5 tūkstoši ieslodzīto. Apmēram 800 ieslodzīto gāja bojā 1941.—1942. gada ziemā no bada, aukstuma un slimībām.

## Ieslodzīto tālākie likteņi
1942. gada martā 1600—2000 ebreju no Jumpravmuižas nometnes aizveda uz Biķernieku mežu, kur tie tika nošauti. 1943. gadā dzīvi bija palikuši tikai apmēram 450 ieslodzītie. Ap šo laiku nometne tika likvidēta, taču vēl 1943. gada septembrī Mazjumpravas muižā uzskaitīts dažādos darbos nodarbināts 81 ebrejs.

## Skatīt arī
* Mazjumpravas muiža
* Rumbula

## Atsauces
Concordia Rigensis

***Concordia Rigensis*** ir Rīgā dibināta un šobrīd Hamburgā pastāvoša vācbaltiešu studentu korporācija.
Tās devīzes ir: *Wahr und treu, kuhn und frei* (Patiess un uzticīgs, drošs un brīvs) un *Viribus unitis* (Kopīgiem spēkiem).

## Vēsture
*Concordia Rigensis* dibināta 1869. gadā kā Rīgas Politehnikuma korporācija *Concordia*. 1871. gadā piedalījās Rīgas šaržēto konventa dibināšanā. 1880. gadā no korporācijas izstājās vairāki latviešu studenti, kuri vēlāk piedalās latviešu studentu korporācijas Selonija izveidē. 1891. gadā pieņēma nosaukumu *Concordia Rigensis*.
Pirmā pasaules kara gados, korporācija kopā ar Rīgas politehnikumu evakuējās uz Maskavu.

1920. gadā atsāka darbību Latvijā un tika reģistrēta pie Latvijas Universitātes. Vairākas reizes, protestējot pret dažādiem lēmumiem, uz laiku izstājusies no Latvijas studentu korporāciju Prezidiju Konventa (P!K!). 1930. gadu sākumā kopā ar pārējām baltvācu korporācijām, demonstratīvi izstājās no P!K!, protestējot pret prasību P!K! sēdēs lietot tikai latviešu valodu. 1932. gadā, pēc LU padomes lēmuma, kā korporācija slēgta.
Turpināja pastāvēt kā biedrība, saglabājot korporācijas nosaukumu un iekšējo uzbūvi.
1939. gada novembrī ar sabiedrisko lietu ministra lēmumu slēgta, visiem biedriem izceļojot uz Vāciju.
Pēc izceļošanas lielākā biedru daļa turpināja studijas Pozenes Universitātē. 2. pasaules karā krita 32 biedri.

Ņemot vērā, ka pēdējā konventa sēdē Rīgā 1939.gadā tika pieņemts lēmums par aktīvās darbības pārtraukšanu uz laiku, pēc Otrā pasaules kara *Concordia Rigensis* filistri izlēma atjaunot korporācijas darbību Hamburgā. 1956. gadā tika uzņemti pirmie 5 jaunie biedri (fukši).
Kopš 1989. gada korporācijai pieder savs nams *Tarpenbekstrasse 140* Hamburgā.
200px|thumb|left|''Concordia Rigensis'' konventa nams Hamburgā

## Biedri
*Concordia Rigensis* bija baltvācu studentu korporācija, kas apvienoja vācu izcelsmes studentus. Nevāciešiem iestāšanās korporācijā nozīmēja drošu pārvācošanos.
1929.gadā korporācijā bija 186 biedri. Savukārt 2009.gadā 102 biedri.

*Concordia Rigensis* (tāpat kā pārējās bij. baltvācu korporācijas) atšķiras no citām līdzīgām Vācijas studentu organizācijām, jo pieder pie Baltijas tradīciju korporācijām un kopā ar studentu korporācijām no Latvijas, Igaunijas, un Polijas katru gadu piedalās Baltijas Tautu komeršā (B!T!K!) un uztur ar tām draudzīgas attiecības.

## Izmantotā literatūra
* V.Ščerbinskis, *Uzticīgi Draugam*, Rīga, 2010.

## Ārējās saites
*
Vāsa (polārstacija)

**Vāsa** () ir Zviedrijas vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietota Kraula kalnu ziemeļos pie Basena nunataka Princeses Martas krastā. Kopā ar 200 m attālu esošo Somijas polārstaciju Aboa tiek dažkārt saukta par Nordenšeldas (*Nordenskiöldbasen*) staciju. Vāsa ierīkota 1988./1989. gada sezonā un sastāv no 8 ēkām, kuras var izmitināt 12 cilvēkus. Papildus 18 cilvēkus var izmitināt dzīvojamie moduļi stacijas teritorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Forskningsstationer
Skujkoku ligzdu koksngrauzis

**Skujkoku ligzdu koksngrauzis** ( (Linnaeus, 1758)) ir koksngraužu dzimtas vaboļu suga no *Lepturinae* apakšdzimtas. Ļoti bieži sastopama skujkoku mežos. Oligotipiskā suga, kurā ir piecas ģeogrāfiski atdalītas pasugas un viena variācija tipiskajā pasugā. Kāpuri parasti attīstās nogāztos skujkokos, reizēm arī lapu kokos; attīstās zem koku mizas. Pilns īpatņu attīstības cikls ilgst divus gadus. Vienlaicīgi ar šo koksngraužu kāpuriem vienā kokā var attīstīties arī citu koksngraužu sugu kāpuri, piemēram: *[[Acanthocinus carinulatus]]*, *[[Tetropium gracilicorne]]* un daži citi.

## Izplatība
Šī suga sastopama visā Holarktikas reģionā, tas nozīmē, visā Eirāzijas teritorijā no Atlantijas okeāna līdz Klusā okeāna krastiem un Ziemeļāfrikā; izplatīta arī Ziemeļamerikā. Arī Latvijā šī suga ir bieži sastopama.

Sinonīmi:
* *Allorhagium inquisitor* (Linnaeus) Kolbe, 1884
* *Cerambyx exilis* Gmelin, 1790
* *Cerambyx indagator* (Fabricius) Gmelin, 1790
* *Cerambyx inquisitor* Linnaeus, 1758
* *Cerambyx nubecula* Bergsträsser, 1778
* *Harpium inquisitor* (Linnaeus) Reitter, 1912
* *Leptura inquisitor* (Linnaeus) Latreille, 1804
* *Rhagium indagator* Fabricius, 1787
* *Rhagium investigator* Mulsant, 1839
* *Rhagium minutum* Fabricius, 1787

## Mainība
Pazīstamas piecas pasugas un viena varietāte:
* *Rhagium inquisitor cedri* Raymond & Reid, 1953
* *Rhagium inquisitor fortipes* Reitter, 1898
* *Rhagium inquisitor inquisitor* (Linnaeus, 1758)
:* *Rhagium inquisitor inquisitor* var. *sudeticum* Plavilstshikov, 1916
* *Rhagium inquisitor rugipenne* Reitter, 1898
* *Rhagium inquisitor stshukini* Semenov, 1897

## Atsauces un piezīmes
Kulons

**Kulons** (C) ir elektriskā lādiņa mērvienība. Viens kulons ir tāds elektriskais lādiņš, kas izplūst caur vadītāja šķērsgriezumu vienā sekundē, ja strāvas stiprums vadītājā ir viens ampērs.

:1 C = 1 A·s (ampērsekunde).

:1 C = 1/3600 ampērstundām.

1 C ≈ 3⋅109 CGSE elektrības daudzuma vienības = 0,1 CGSM elektrības daudzuma vienības.

Elektriskais elementārlādiņš (vienāds ar atsevišķa elektrona lādiņu) ir precīzi 1,602 176 634⋅10−19 kuloni, jeb lādiņš -1 C atbilst 6 241 509 074 460 762 607 elektronu kopējam lādiņam.

Mērvienība šādi ir nosaukta par godu fiziķim Šarlam Ogistēnam Kulonam.

## Atsauces

## Ārējās saites
.et

**.et** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistībā ar Etiopiju. Tas tika izveidots 1991. gadā. Domēna sponsors ir *Ethiopian Telecommunications Corporation*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Reģistrēšanas ierobežojumi nav zināmi. Var reģistrēt domēnu trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem. Šie otrā līmeņa domēni ir .com.et, .gov.et, .org.et, .edu.et, .net.et, .biz.et, .name.et un .info.et.

## Ārējās saites

*  IANA .et whois information
Mīka Kiprusofs

**Mīka Sakari Kiprusofs** (, izrunā: ; dzimis  Turku, Somijā) ir bijušais somu hokejists, vārtsargs, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Savas karjeras laikā aizvadījis 12 sezonas NHL, 2006. gadā ieguvis Vezinas balvu, izcīnījis bronzas medaļu 2010. gada Olimpisko spēļu turnīrā.

## Spēlētāja karjera
1995. gada NHL draftā viņu Sanhosē "Sharks" izraudzījās 5. kārtā ar kopējo 116. kārtas numuru. Profesionāļa karjeru uzsāka 1994. gadā Somijas SM-liiga klubā TSP Turku, ar ko 1999. gadā ieguva Somijas čempiona titulu. Vēl Eiropā spēlēja Zviedrijas Elitsērijas klubos AIK un Timrå IK.

1999. gadā viņš sāka spēlēt Ziemeļamerikas līgu klubu sastāvā. Divas sezonas aizvadīja AHL līgas kluba Kentuki "Thoroughblades" sastāvā, tad spēlēja NHL kluba Sanhosē "Sharks" sastāvā. "Sharks" sastāvā aizvadīja 3 sezonas, 2003.—2004. gada sezonā pārejot uz Kalgari "Flames". 2004.—2005. gada NHL lokauta laikā viņš spēlēja Zviedrijas Elitsērijas klubā Timrå IK. "Flames" rindās spēlēja līdz pat 2012.—13. gada sezonas izskaņai. 2013. gada septembrī Kiprusofs paziņoja par spēlētāja karjeras beigšanu.

Somijas izlases sastāvā spēlējis divos Pasaules čempionātos (1999, 2001), 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kā arī divos Pasaules čempionātos junioriem (1995, 1996). 2010. gada Olimpiskajās spēlēs Vankūverā izcīnīja bronzas medaļu, 1999. un 2001. gada Pasaules čempionātos izcīnīja sudraba medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* NHL.com profils 
* Legends of Hockey profils 
* The Internet Hockey Database profils 
* Hockey Goalies profils 
* NHL Finns profils
Zosu apakšdzimta

**Zosu apakšdzimta** (*Anserinae*) ir viena no pīļu dzimtas (*Anatidae*) apakšdzimtām, kas apvieno zosis un gulbjus. Zosu apakšdzimtā ir 25 mūsdienās dzīvojošas sugas, kas sistematizētas 5 ģintīs. Zosu apakšdzimtā ir arī viena izmirusi ģints.

Pastāv arī alternatīva sistematizācija, kurā zosu ģintis tiek izdalītas zosu apakšdzimtā (*Anserinae*), bet gulbju ģintis **gulbju apakšdzimtā** (*Cygninae*). Par divām ģintīm zosu apakšdzimtā sistemātiķiem nav vienprātības, tās ir: Keipbarenas zosis (*Cereopsis*) un aizvēsturiskās Jaunzēlandes zosis (*Cnemiornis*). Abas ģintis iespējams pieder dižpīļu apakšdzimtai (*Tadorninae*), vai arī tās būtu jāizdala jaunā apakšdzimtā. Par zosīm tās nosauktas nosacīti, jo ir samērā liela auguma, bet nepieder īstajām zosīm — zosu ciltij (*Anserini*)

## Sistemātika
** Zosu apakšdzimta (*Anserinae*)
*** Gulbji (*Cygnus*)
**** Mazais gulbis (*Cygnus columbianus*)
**** Melnais gulbis (*Cygnus atratus*)
**** Melnkakla gulbis (*Cygnus melancoryphus*)
**** Paugurknābja gulbis (*Cygnus olor*)
**** Taurētājgulbis (*Cygnus buccinator*)
**** Ziemeļu gulbis (*Cygnus cygnus*)
*** †Jaunzēlandes zosis (*Cnemiornis*)
*** Keipbarenas zosis (*Cereopsis*)
**** Keipbarenas zoss (*Cereopsis novaehollandiae*)
*** Pundurgulbji (*Coscoroba*)
**** Pundurgulbis (*Coscoroba coscoroba*)
*** Zosu cilts (*Anserini*)
**** Melnās zosis (*Branta*)
***** Bafina zoss (*Branta hutchinsii*)
***** Baltvaigu zoss (*Branta leucopsis*)
***** Havaju zoss (*Branta sandvicensis*)
***** Kanādas zoss (*Branta canadensis*)
***** †Maui zoss (*Branta hylobadistes*)
***** Melngalvas zoss (*Branta bernicla*)
***** Sarkankakla zoss (*Branta ruficollis*)
**** Pelēkās zosis (*Anser*)
***** Baltpieres zoss (*Anser albifrons*)
***** Īsknābja zoss (*Anser brachyrhynchus*)
***** Kalnu zoss (*Anser indicus*)
***** Karaliskā zoss (*Anser canagicus*)
***** Lielknābja zoss (*Anser cygnoides*)
***** Mazā zoss (*Anser erythropus*)
***** Meža zoss (*Anser anser*)
***** Rosa zoss (*Anser rossii*)
***** Sējas zoss (*Anser fabalis*)
***** Sniega zoss (*Anser caerulescens*)
***** Tundras sējas zoss (*Anser serrirostris*)

## Atsauces
.gl

**.gl** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistībā ar Grenlandi. Tas tika izveidots 1994. gadā. Domēna sponsors ir *TELE Greenland A/S*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Domēns tikai izmantots ne tikai saistībā ar Grenlandi, bet arī saistībā ar Spānijas autonomo komūnu Galisiju.

## Ārējās saites

*  IANA .gl whois information
1536. gads

**1536. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 2. februāris — spānis Pedro de Mendosa dibināja Buenosairesu.
* 30. aprīlis — Portugālē sāka īstenot inkvizīciju.
* 19. maijs — ar nāvessodu tika sodīta Anglijas karaļa Henrija VIII Tjudora otrā sieva Anna Boleina.
* 30. maijs — Anglijas karalis Henrijs VIII Tjudors apprecējās trešo reizi ar Džeinu Seimūru.

### Nezināms datums
* Velsa tika pievienota Anglijas Karalistei.
* Dānijas parlaments nolēma ieviest valstī luterismu.

## Dzimuši
* 24. februāris — Klements VIII (*Clemens VIII*), Romas pāvests (miris 1605. gadā)
* *datums nezināms*
** Baltazars Rusovs (*Rüssow Balthasar*), Livonijas hronikas autors (miris 1602. gadā)

## Miruši
* 7. janvāris — Aragonas Katrīna (*Catherine of Aragon*), Anglijas karaliene, pirmā Anglijas karaļa Henrija VIII sieva (dzimusi 1485. gadā)
* 15. marts — Pargietis Ibrahims Pašā (*Pargalı İbrahim Paşa*), Osmaņu impērijas valstsvīrs un Suleimana Lieliskā lielvezīrs (dzimis ap 1493. gadu)
* 19. maijs — Anna Boleina (*Anne Boleyn*), Anglijas karaliene, otrā Anglijas karaļa Henrija VIII sieva (dzimusi laika posmā no 1501. līdz 1507. gadam)
* 12. jūlijs — Roterdamas Erasms (*Erasmus Roterodamus*), nīderlandiešu humānists un teologs (dzimis 1466. vai 1469. gadā)
* 14. oktobris — Garsilaso de la Vega (*Garcilaso de la Vega*), spāņu dzejnieks (dzimis ap 1498. gadu)
Raihmans pret Latviju

**Raihmans pret Latviju** jeb **Raihman pret Latviju** ir lieta (iesnieguma Nr. 1621/2007), ko 2010. gadā izlēma ANO Cilvēktiesību komiteja (dokumenta Nr. CCPR/C/100/D/1621/2007).

## Faktiskie apstākļi
1959. gadā dzimušā iesnieguma autora vārds un uzvārds Latvijas PSR dokumentos tika rakstīts kā "Леонид Райхман". 1998. gadā viņš saņēma Latvijas nepilsoņa pasi, kurā viņa vārds bija latviskots kā "Leonīds Raihmans". 2004. gadā viņš vērsās Valsts valodas centrā ar iesniegumu dokumentos atļaut izmantot vārda un uzvārda formu "Leonid Raihman", kas tika noraidīts, tāpat kā viņa vēršanās Latvijas tiesās.

2007. gadā Latvijas Cilvēktiesību komitejas bijušais līdzpriekšsēdētājs Raihmans nodeva iesniegumu ANO Cilvēktiesību komitejai.

## Komitejas viedoklis
2010. gada 28. gada oktobrī komiteja pieņēma viedokli, saskatot Raihmana lietā SPPPT 17. panta (tiesības uz privātas dzīves aizsardzību) pārkāpumu ar šādu motivāciju:

Komiteja neuzskatīja par nepieciešamu vērtēt, vai lietas apstākļi radīja citu SPPPT pantu pārkāpumu (8.4. pkt.). Komiteja norādīja, ka "Dalībvalstij ir pienākums nodrošināt autoram atbilstošu atlīdzinājumu un veikt nepieciešamos pasākumus, lai nepieļautu līdzīgus pārkāpumus nākotnē, tai skaitā veicot izmaiņas attiecīgajos tiesību aktos" (10. pkt.) un izteica vēlmi 180 dienu laikā saņemt informāciju no Latvijas par rīcību viedokļa iedarbināšanai (11. pkt.).

Divi no 15 komitejas locekļiem (K. Telins un R. Rivass Posada), kas piedalījās viedokļa pieņemšanā, izteica atšķirīgas domas un pakta pārkāpumu lietā nesaskatīja.

## Reakcija
LCK pauda cerību, ka tuvākajā laikā Saeima pieņems grozījumus Valsts valodas likumā, lai nodrošinātu iespēju norādīt citu valodu vārda un uzvārda oriģinālformu dokumentos.

Latvijas Republikas Ministru kabineta pārstāve starptautiskajās cilvēktiesību institūcijās Inga Reine pauda viedokli, ka komitejas viedoklis nav saistošs.

L. Raihman(-s) lūdza tiesu pārskatīt viņa lietu sakarā ar ANO CtK apsvērumiem kā jaunatklātiem apstākļiem. Augstākās tiesas Senāts lēma, ka Cilvēktiesību komitejas apsvērumi ir pamats uzsākt administratīvo procesu no jauna iestādē, šajā gadījumā – Valsts valodas centrā. L. Raihman(-s) atkārtoti izgāja tiesvedību, un 2017. gada Augstākā tiesa atteica viņam personvārda atveidi dokumentos bez papildu galotnēm.

2012. gadā Latvijas valdība paziņoja, ka "nesaskata nepieciešamību nekavējošu pasākumu veikšanai nolūkā mainīt pastāvošu nacionālo regulējumu attiecībā uz personvārdu atveidi oficiālajos dokumentos. Tajā pašā laikā Valdība ņems vērā Komitejas viedokli turpmākās diskusijās, kas var rasties nacionālajā līmenī saistībā ar šo jautājumu".

## Atsauces

## Ārējās saites
* ANO CTK viedoklis 
** Viedokļa daļējs tulkojums latviski
Kriss Allens

**Kristofers Nīls "Kriss" Allens** (; dzimis  Džeksonvilā, Ārkanzasas štatā, ASV) ir amerikāņu dziedātājs un dziesmu autors. 2009. gadā svinēja uzvaru ASV TV šova "Amerikāņu elks" astotajā sezonā. Finālā viņš uzvarēja Ādamu Lambertu. Pirms dalības "Amerikāņu elkā" viņš 2007. gadā, nesadarbojoties ar kādu no ierakstu kompānijām, izdeva albumu *Brand New Shoes*.

Pēc uzvaras "Amerikāņu elkā" 2009. gada 17. novembrī viņš izdeva albumu *[[Kris Allen (albums)|Kris Allen]]* sadarbībā ar ierakstu kompāniju *[[Jive Records]]*. *[[Billboard 200]]* albumu topā debijas nedēļā albums ierindojās 11. vietā.

## Diskogrāfija
* 2007: *Brand New Shoes*
* 2009: *[[Kris Allen (albums)|Kris Allen]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Billboard.com profils
WASP-12b

**WASP-12 b** ir citplanēta, kas atklāta citplanētu meklēšanas projekta SuperWASP ietvaros, zvaigznes WASP-12 orbītā. Citplanēta atklāta .

Citplanēta, kas ietilpst karstāko cilvēku atklāto citplanētu vidū, Piena Ceļa galaktikā varētu būt pasaule ar visīsāko mūža ilgumu. Zvaigzne, kuras paspārnē planēta ir piedzimusi, to lēnām aprij. Nolemtajai palikuši vēl aptuveni 10 miljons gadu, pirms zvaigzne to pilnībā iznīcinās.

Planēta WASP-12b atrodas tik tuvu savai zvaigznei, ka tās virsma ir uzkarsēta virs 2000&nbsp;°C un vietām pat līdz 2 500&nbsp;°C un zvaigznes tuvums šai planētai palīdz karstuma ziņā Latviešu vikipēdijas citplanētu uzskaitījumā ieņemt 1.vietu. Tās forma izstiepta tā, ka planēta atgādina regbija bumbu. Atmosfēra ir uzpūtusies un planētas diametrs trīs reizes pārsniedz Jupitera izmērus, lai gan planēta ir tikai par 40% masīvāka nekā Saules sistēmas lielākā planēta.

Planēta riņķo ap zvaigzni, kas saucās WASP-12. Planēta atrodas 871 gaismas gada attālumā Vedēja zvaigznājā. Gads uz WASP-12b ilgst 1,1 Zemes dienu.

Planētas blīvums ir tikai 326 kg/m3, tātad planētas ieži, kas diemžēl ir saspiesta gāze, ir vismaz 3 reizes vieglāki par ūdeni un vismaz 2 reizes par tādiem šķidrumiem, kā benzīns, etanols, metanols u.c. organiskie šķīdinātāji ar mazu blīvumu.

## Skatīt arī
* Karstie jupiteri

## Atsauces
Gārsene

**Gārsene** (arī **Gārsine**) ir ciems Jēkabpils novada Gārsenes pagastā, pagasta centrs. Atrodas Latvijas dienvidos, tikai dažu kilometru attālumā no Lietuvas robežas Dienvidsusējas kreisajā krastā. Attālums līdz novada centram Jēkabpilij — 53 km, līdz tuvākajai pilsētai Aknīstei — 11 km, līdz Rīgai — 161 km. Ciems izveidojies ap Budbergu dzimtai piederējušās Gārsenes muižas (*Garssen*) centru. Gārsenē atrodas pagasta pārvalde, tūrisma informācijas centrs un muzejs (muižas pilī; agrāk šeit arī Gārsenes pamatskola), kultūras nams, bibliotēka, luterāņu baznīca.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Gārsenes muižu 1583. gadā Kurzemes un Zemgales hercogs Gothards izlēņoja savam staļļmeistaram Godhardam Budbergam no Beninghauzenas un tā uz vairākiem gadsimtiem kļuva par Budbergu dzimtmuižu. Gārsenes kapos atrodas Budbergu dzimtas kapenes (kapliča). Tagadējā muižas kungu māja tapusi ap 1856. gadu. 1939. gadā pēc arhitekta Vasiļjeva projekta bijušo muižas ēku pārbūvēja Gārsenes pamatskolas vajadzībām.

Muižas kompleksā ietilpst arī saimniecības ēkas ap parādes pagalmu, klēts un stallis, vārtu stabi, dzirnavas, brūzis ar strādnieku māju un kalpu māja, kā arī plašs meža parks Dienvidusējas krastos, kurā iekārtotas dabas takas.

### Attēlu galerija

Garsenes dzirnavas.JPG|Gārsenes dzirnavas
Garsenes muiza.jpg|Gārsenes muižas kungu māja 20. gs. sākumā


## Atsauces
Zosis

[thumbnail|upright=1.0|[Meža zoss]]
[thumbnail|upright=1.0|[Nīlas zoss]]
[thumbnail|upright=1.0|[Zaļā pundurzoss]]

**Zosis** ir vispārīgs nosaukums noteiktai ūdensputnu grupai, kas galvenokārt pieder pīļu dzimtai (*Anatidae*). Šis jēdziens neapzīmē vienu vienotu sistemātisku taksonu, jo ar vārdu “zosis” ikdienas valodā, sugu nosaukumos un daļēji arī ornitoloģiskajā literatūrā tiek apzīmēti gan taksonomiski radniecīgi, gan tikai ārēji līdzīgi putni. Tādēļ “zosis” uzskatāmas par funkcionālu un morfoloģisku, nevis striktā nozīmē monofilētisku bioloģisku grupu. Šaurākā, taksonomiski precīzā nozīmē ar zosīm parasti saprot tā dēvētās īstās zosis, kas pieder zosu ciltij (*Anserini*) zosu apakšdzimtā (*Anserinae*). Tajā ietilpst pelēkās zosis (*Anser*) un melnās zosis (*Branta*). Tieši šīs sugas visbiežāk kalpo par etalonu zosu raksturojumam zinātniskajā literatūrā.

Vienlaikus ikdienas valodā un sugu nosaukumos par zosīm mēdz dēvēt arī vairākus citus ūdensputnus, kas taksonomiski nepieder zosu ciltij. Piemēram, Nīlas zoss (*Alopochen aegyptiaca*') pieder citai pīļu dzimtas apakšdzimtai (dižpīļu apakšdzimtai), savukārt žagatzoss (*Anseranas semipalmata*) ir atsevišķas dzimtas — žagatzosu dzimtas (*Anseranatidae*) — pārstāvis. Tāpat vēsturiski vai nosacīti par zosīm sauktas arī citas formas, piemēram, pundurzosis (*Nettapus*), kas patiesībā ir nelielas pīles un pieder peldpīļu apakšdzimtai (*Anatinae*), kā arī Keipbarenas zoss (*Cereopsis novaehollandiae*), kuras sistemātiskais novietojums ilgstoši bijis diskusiju objekts. Pie zosīm tradicionāli pieskaitīta arī izmirušo *[[Cnemiornis]]* ģints Jaunzēlandes “zosis”, kas mūsdienās uzskatāmas par specializētām, nelidojošām pīļu dzimtas formām. Līdzīgā veidā nosacīti par zosi tiek dēvēta arī piešspārnu zoss (*Plectropterus gambensis*), kas filogenētiski ir tuvāka dižpīlēm nekā īstajām zosīm. Putniem, kurus parasti dēvē par zosīm, raksturīgs vidējs līdz liels ķermeņa izmērs, salīdzinoši garš kakls, spēcīgs, plats knābis ar labi attīstītām raga plātnītēm (lamellas), kā arī kājas ar peldplēvēm, kas pielāgotas gan peldēšanai, gan pārvietošanai uz sauszemes. Ekoloģiski lielākā daļa zosu ir izteikti augēdāji, barojoties ar zālēm, lapām, grīšļiem, saknēm un kultūraugu graudiem; barošanās laikā tās bieži ganās pļavās, laukos, tundrā un mitrājos.

Daudzām sugām raksturīga sezonāla migrācija, bieži novērojama arī raksturīgā lidošana kāša ierindā, izteikta sociāla uzvedība un ilgstošu pāru saišu veidošana. Ikdienas valodā termins “zosis” plaši attiecas arī uz mājas zosīm, kas ir cilvēka pieradinātas savvaļas zosu formas. Šī jēdziena divējādais lietojums skaidri atspoguļo atšķirību starp bioloģisko sistemātiku un tradicionālo, kultūrā un valodā iesakņojušos dzīvnieku klasifikāciju, kurā ārējā līdzība un lietojuma tradīcija nereti ir svarīgāka par filogenētisko radniecību.

## Ārējās saites
Novell eDirectory

**Novell eDirectory** ir saraksts ar objektiem, kuri ir iekļauti vienotā tīklā. Piemēram, lietotāji, serveri, printeri, printeru uzdevumi utt. Ar šo drošo un ātri darbojošos direktoriju servisu ir iespējams pārvaldīt miljoniem objektu, piemēram, lietotājus, lietotnes, tīkla iekārtas un datus. Ar eDirecotry palīdzību ir iespējams pārvaldīt dažādu operētājsistēmu datorus (Linux un Windows).

eDirectory izmanto **[[LDAP]]** (no  **Lightweight Directory Access Protocol**) jeb **direktoriju vieglpiekļuves protokols** un kā datu bāze tiek izmantota kompānijas Novell izstrādātais atvērta pirmkoda programmatūra FLAIM.

eDirectory ir iespējams uzstādīt uz Linux, Netware, Solaris, AIX, HP-UX un Windows serveru platformām

## Struktūra

Novell eDirectory organizē objektus koka struktūrā. Pašā augšā atrodas koka virsotne ar koka nosaukumu. Koks sastāv no konteineru objektiem.

Vispārējās konteineru klases:
* Galvenais koka konteineris. Tas ir saknes direktorijs un tiek uzstādīts brīdī, kad eDirectory tiek uzstādīts uz servera. Tas satur organizācijas objektus.
* Organizācijas konteineris parasti ir pirmais zem koka objekta.
* Organizācijas vienība.
* Domēnu var izveidot zem koka objekta vai organizācijas, organizācijas vienības, valsts vai lokālajiem objektiem.

Attēls: eDirectory_koks.png

### Objekti

eDirectory koka lapas:

Attēls:eDirectory objekti.jpg

### Pārvaldība

Lai pārvaldītu direktorijus un lietotājus eDirectory, kompānija Novell ir izstrādājusi Novell Identity Manager jeb iManager identitātes pārvaldības programmatūru.

Sistēmas pārvaldībai Novell izstrādājusi maksas datortīkla (serveru, darbstaciju) pārvaldīšanas programmatūru Novell ZENworks

## Skatīt arī
* Active Directory
* Novell Identity Manager
* Novell ZENworks
* LDAP

## Saites
* Novell eDirectory product page
Zemgalija

**Zemgalija** bija 1892. gadā dibināta sociāldemokrātiski orientēto Rīgas Politehniskā institūta studentu biedrība. Ciešās sadarbības ar Jauno Strāvu dēļ, ieguva marksistiski revolucionāras organizācijas reputāciju.

## Vēsture
Dibināta 1892. gadā pie Rīgas politehniskā institūta kā dabaszinātņu pulciņš, vēlāk pieņēma nosaukumu "Zemgalija". 1897. gadā biedrību slēdza, tomēr tā turpināja darbību nelegāli. Biedrība no jauna legalizējās pēc 1905. gada revolūcijas radītajām politiskajām pārmaiņām 1908. gadā ar nosaukumu “Stars”. 
Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā tā turpināja darbību uz Maskavu evakuētajā RPI. 1917. gadā tā darbību izbeidza, bet 1918. gadā tās biedri nolēma pārcelties atpakaļ uz Rīgu.

1920. gada 21. jūlijā biedrību atjaunoja kā Latvijas Augstskolas studentu sabiedrību "Zemgalija" ar mērķi *Apvienot Latvijas Augstskolas studentus marksistus viņu sabiedrisko pasaules uzskatu paplašināšanai pašizglītības ceļā*. 1924. gada 9. aprīlī to pārdēvēja par LU studentu biedrību "Zemgalija". Pēc 1934. gada 15. maija apvērsuma biedrību slēdza. Pastāvot lielam skaitam pilsoniski noskaņotu biedru, apsvēra iespēju to pārveidot par studentu korporāciju, tomēr 1935. gada februārī, pēc statūtu maiņas, Zemgalija darbību atjaunoja biedrības statusā. Biedrībā neoficiāli darbojās komunistisko studentu grupa, pastāvēja pagrīdes *Sarkanās palīdzības* šūna. 1939. gadā īslaicīgi izdeva pagrīdes žurnālu *Darba Students*.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā, Zemgalijai īslaicīgi izdevās panākt jaunās varas atbalstu un daži tās biedri piedalījās Latvijas studentu korporāciju likvidācijā. Tomēr 1940. gada septembrī uzsākta pašas Zemgalijas likvidācijas procesu, kas pilnībā noslēdzās 1941. gada 3. februārī.

### Biedri

Daļa biedrības dibinātāju bija no studentu korporācijas Selonija izstājušies studenti. Biedrībā iestājās galvenokārt kreisi noskaņoti latviešu studenti. Viņu vidū bija daudz 1905. gada revolucionāru, tomēr vienmēr pastāvēja arī biedru grupa ar liberālākiem uzskatiem.
Pēc 1920. gada uzņēma abu dzimumu studentus. 1920.—1930. gados biedrībā darbojās vairākas sabiedrībā pazīstamas personas tostarp literāti: Valdis Grēviņš, Valdis Lukss, Arvīds Grigulis, Austra Skujiņa, Jānis Grots, bijušais satiksmes ministrs Teodors Hermanovskis un profesors Augusts Kirhenšteins.
Autoritārā režīma apstākļos biedrībā darbojās vairāki pagrīdes komunisti.

## Atsauces
Latgales parks

**Latgales parks** (iepriekš **Latgales dārzs** (1936—1945) un **Maskavas dārzs** (1945—2022)) ir parks Rīgā, Latgales apkaimē, kas atrodas Latgales un Balvu ielu stūrī. Parka platība 6,2 ha.

## Vēsture
1937. gadā Rīgas pilsētas valde apstiprināja Andreja Zeidaka projektu atklātā dārza izveidošanai Latgales un Balvu ielu stūrī, bijušās dārzniecības teritorijā. Projektētā dārza platība bija 9,5 ha. Projektā bija paredzēti plaši sauļošanās zālāji, bradājamais baseins un rotaļu laukums bērniem. Kalna ielas pusē bija paredzēts liela strūklaka ar ūdens baseinu 16m diametrā. Balvu ielas malā bija iecerēts izveidot koncertlaukumu ar mūzikas estrādi. Projektā bija izmantoti daudzi regulārā dārza kompozīcijas elementi: koku rindu stādījumi, cirpti dzīvžogi, taisni celiņi, bet parka centrālajā daļā — plaši zālāji, kuru malās, īpaši pie celiņu krustojumiem, izvietotas brīvas koku un krūmu grupas. Pirmie celiņi tika izveidoti gar Balvu un Latgales ielām. 1939. gada pavasarī tika iestādīti 92 dažādi lapu koki un 1578 ziedu krūmi. Pirms Otrā pasaules kara tika ierīkots arī bradājamais baseins.

Otrais pasaules karš Latgales dārza projektu īstenošanu apturēja. Kara laikā daudzi kociņi iznīka, bet lielais zālājs pārvērtās par nolaistu futbola laukumu. Lai situāciju labotu, laukums tika apstādīts ar koku grupām. 1945. gadā, pēc Latvijas okupācijas, Latgales dārzu pārdēvēja par Maskavas dārzu. 1965. gadā Maskavas dārza teritorijā tika uzbūvēta Sporta manēža (arhitekti Viktors Mellenbergs, Edvīns Ābuls, inženieris A. Lisovskis) ar vietām 3500—5000 skatītājiem, kā arī iekārtota autostāvvieta. Apstādījumus ap Sporta manēžu daļēji rekonstruēja, bet manēžas apkārtni labiekārtoja. Tika izmainīts arī dārza ceļu tīkls, tam kļūstot par apzaļumotu teritoriju sabiedriskās ēkas priekšā.

2022. gada 16. maijā pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Rīgas domes Pilsētas attīstības komiteja Maskavas dārzu pārdēvēja sākotnējā nosaukumā par Latgales parku.

## Apstādījumi
Dārza apstādījumos dominē Holandes liepu stādījumi. No tām veidotas platas alejas un koku rindas. Dārzā aug 33 introducētās un 8 vietējās koku un krūmu sugas. Šeit ir arī retāk sastopamās sugas; tādas, kā lielziedu kokveida hortenzija, Kanādas papele "Robusta", Ķīnas papele, skarainā hortenzija, papīra bērzs u.c. No vietējām sugām dominē āra bērzi, oši, ozoli un gobas. No skujkokiem visvairāk ir asās egles, bet stādītas ir arī Kanādas egles, Lebedūra lapegles u.c. Košumkrūmus pārstāv plašs sugu klāsts: spožās un daudzziedu klintenes, kailās un rievainās rozes, Bumalda, Vanhuta un sirmā spireja, parastie un matainie ceriņi, Tatārijas sausserži u.c. sugas. Tāpat ir daudz ziemciešu puķu: pārsvarā Zībolda hostas, daudzlapu lupīna, dzeltenā dienziede, īrisi, milzu pīpenes, sarkanie flokši, kurpītes, austrumu doronika, zeltslotiņa "Nana" u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Maskavas dārzs portālā Cita Rīga
Ozasku

**Ozasku** (, izrunā: ) ir pilsēta un pašvaldība Sanpaulu štata dienvidos, Brazīlijā. 2022. gadā Ozasku dzīvoja  iedzīvotāji. Municipalitātes platība ir 64,935 km².

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberts Petrovickis

**Roberts Petrovickis** (, izrunā: ; dzimis  Košicē, Čehoslovākijā) ir bijušais slovāku hokejists, centra uzbrucējs, Slovākijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 208 spēles Nacionālajā hokeja līgā. Karjeras otro daļu aizvadīja dažādās spēcīgākajās Eiropas līgās, divas sezonas aizvadot arī KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā.

Slovākijas izlases sastāvā piedalījies trijās olimpiskajās spēlēs (1994, 1998, 2002). Tāpat, 2002. gada Pasaules čempionātā izcīnīja zelta medaļu.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru uzsāka 1990. gadā Čehijas Ekstralīgas klubā Trenčīnas "Dukla". Vēl ir spēlējis NHL klubu Hārtfordas "Whalers", Dalasas "Stars", Sentluisas "Blues", Tampabejas "Lightning" un Ņujorkas "Islanders" sastāvos. Tāpat, aizvadījis vairāks sezonas dažādu Eiropas valstu līgās.

2009.—10. gada sezonas otrajā pusē, kā arī 2010.—11. gada KHL sezonas otrajā pusē spēlējis Rīgas "Dinamo" sastāvā.

## Ārējās saites
*
Skrejlapa

[thumb|170px|Tūkstošiem skrejlapu mētājas [Maiami ielās]]

**Skrejlapa** ir neliela izmēra reklāmas lapa bez locījumieim. Sākotnēji, kad vēl neeksistēja mūsdienu plašsaziņas līdzekļi (tādi, kā radio un televīzija), skrejlapas tika izmantotas politiskām aģitācijām. Mūsdienās skrejlapas ir košās krāsās izpildīts reklāmas ziņojums ko izmanto mārketingam dalot tās publiskajās vietās vai sūtot pa pastu mērķauditorijai. Skrejlapas visbiežāk reklamē dažādus pasākumus, izstādes, naktsklubus, preces, pakalpojumus u. tml. Nereti skrejlapas kļūst par sava veida atlaižu kuponu noteiktām precēm vai pakalpojumiem vai bezmaksas caurlaidi noteiktam pasakumam. Skrejlapas tiek izmantotas kā lētāka alternatīva salīdzinoši dārgajām reklāmas izkārtnēm, reklāmām televīzijā vai citos plašsaziņas līdzekļos.
Lai skrejlapas kā reklāmas līdzeklis būtu efektīvas, svarīgi ievērot vairākus principus, piemēram:
* reklamējamās preces/pakalpojuma priekšrocību izcelšana
* pievilcīgs vizuālais noformējums
* pareizās mērķauditorijas atlase utt.

Visbiežāk skrejlapas tiek izpildītas šādos formātos:
* А6 (105 х 148&nbsp;mm)
* А5 (148 х 210&nbsp;mm)
* 1/3 А4 (100 х 210&nbsp;mm)

## Atsauces
Aboa

**Aboa** () ir Somijas vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietojusies Princeses Martas krastā Kraula kalnu ziemeļos pie Basena nunataka. Izveidota 1988. gadā un kopā ar 200 m attālu esošo Zviedrijas Vāsas staciju tiek dēvēta par Nordenšeldas bāzi.

Stacija galvenās ēkas platība ir 250 m² un tā spēj izmitināt 12 pētnieku komandu. Papildus stacijas teritorijā ir vairāki konteineru tipa moduļi (dzīvojamie, saimnieciskie un laboratoriju) kas spēj uzņemt vēl 18 cilvēkus. Enerģiju stacijā nodrošina kā dīzeļģeneratori, tā arī vēja ģeneratoru un saules bateriju sistēma.

## Atsauces
Fraternitas Baltica

***Fraternitas Baltica*** bija pirmā Rīgā dibinātā vācbaltiešu studentu korporācija.

Tās devīzes bija: "Draudzība, priecīgs prāts, tikums, zināšanas — nekad nedrīkst baltiem trūkt" () un *In Treuen fest* (uzticībā stiprs).

## Vēsture
thumb|250px|RPI studentu korporācija ''Fraternitas Baltica'' (1890).
Dibināta 1865. gadā pie Rīgas politehnikuma kā *Fraternitas Polytechnici Baltici*. 1867. gadā kopā ar citiem politehnikuma studentiem izveidoja Vispārējo politehniķu konventu (APC), kas regulēja visu studentu dzīvi RPI.
1869. gadā iekšējo nesaskaņu dēļ, no *Fraternitas Baltica* izstājās vairāki biedri, kas nodibināja korporāciju *[[Concordia Rigensis|Concordia]]*.
1871. gadā piedalījās Rīgas šaržēto konventa dibināšanā (C!C!).

Pirmā pasaules kara gados, RPI evakuējoties uz Maskavu, uz laiku pārtrauca darbību. 1918. gadā *Fraternitas Baltica* atjaunoja darbību Rīgā, pie vācu okupācijas iestāžu izveidotās Baltijas Tehniskās augstskolas. Latvijas brīvības cīņu sākumā, 1918. gada decembrī korporācija pieņēma lēmumu, ka visiem aktīvajiem biedriem jāiestājas vācbaltu militārajās vienībās (Landesvērā).

1920. gadā reģistrēta pie Latvijas Universitātes un uzņemta Latvijas studentu korporāciju Prezidiju Konventā. (P!K!). No tā gan, protestējot pret dažādiem lēmumiem, vairākas reizes īslaicīgi izstājās.
1930. gadu sākumā, kopā ar pārējām baltvācu korporācijām, demonstratīvi izstājās no P!K!, protestējot pret lēmumu turpmāk P!K! sēdēs lietot tikai latviešu valodu.
1932. gadā, ar LU padomes lēmumu, slēgta kā korporācija. Turpināja pastāvēt kā biedrība, saglabājot korporācijas nosaukumu un iekšējo organizāciju.
1938. gadā, samazinoties biedru skaitam un aktivitātei, pieņēma lēmumu par aktīvās darbības pārtraukšanu.
Galīgi likvidējās 1939. gadā, visiem biedriem izceļojot uz Vāciju.

1958. gadā *Fraternitas Baltica* filistru konvents noslēdza draudzības līgumu ar *Concordia Rigensis* — pēdējo vācbaltu korporāciju, kas pēc kara bija apmetusies Hamburgā. *Concordia Rigensis* joprojām pieturas pie *Fraternitas Baltica* tradīcijām un mantojuma. 1959. gadā daži *Fraternitas Baltica* filistri piedalījās *Corps Curonia Goettingensis* dibināšanā, kas savukārt uztur *Curonia Dorpat* un dažu mazāku vācbaltu korporāciju tradīcijas. Seši no viņiem pievienojās *Curonia Goettingensi*s filistru konventam.

### Biedri

19. gadsimta beigās *Fraternitas Baltica* no internacionālas kļuva par vācbaltiešu korporāciju. Vairāki biedri krita Latvijas Neatkarības kara laikā, cīnoties Baltijas landesvērā. Pazīstamākie biedri: arhitekti Heincs Pīrangs, Oskars Bārs, Bernhards Bīlenšteins, Gerhards fon Tīzenhausens, Vācbaltiešu tautas apvienības prezidents Ērihs Mindels, Rīgas pilsētas galva Georgs Armitsteds.

## Izmantotā literatūra
* V.Ščerbinskis, *Uzticīgi Draugam*, Rīga, 2010.

## Ārējās saites
Kolmena

**Kolmena** (*Coleman*) ir sieviešu dzimtes īru un angļu izcelsmes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Dženna Kolmena (*Jenna Coleman*; dzimusi 1986. gadā), angļu aktrise;
* Ketrina Kolmena (*Catherine Coleman*; dzimusi 1960. gadā), ASV astronaute.

## Skatīt arī
* *[[Coleman]]*
* Kolmens
Coleman

***Coleman*** ir īru un angļu izcelsmes uzvārds. Īru uzvārds cēlies no uzvārdiem *Ó'Colmáin*, *Ó'Clumhain* vai *Mac Colmáin*, savukārt angļu uzvārds ir profesijas nosaukums, kas apzīmē ogļu kurinātāju, vai, iespējams, kādas personas vārdā Kols (*Cole*) kalpu.

*Coleman* var būt:

* Kolmena — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Kolmens — uzvārds vīriešu dzimtē.

## Atsauces
Abrenes rajons

**Abrenes rajons** bija Latvijas PSR administratīvi teritoriālā vienība. Izveidota , apvienojot bijušā Viļakas apriņķa Liepnas, Viļakas, Šķilbēnu un daļu Baltinavas pagastu teritorijas. Rajona centrs bija Viļaka. Rajons no 1952. līdz 1953. gadam ietilpa Daugavpils apgabalā. Rajons likvidēts , tā teritoriju iekļaujot Alūksnes, Balvu un Kārsavas rajonos.

## Administratīvi teritoriālais iedalījums
Abrenes rajonā dibināšanas brīdī ietilpa 1 pilsēta un 24 ciema padomes:

### Teritoriālās izmaiņas
*  likvidēti Bērziņu (pievienots Liepnas ciemam), Čebatarovas (pievienots Pļeševas ciemam) un Surikovas (pievienots Liepnas ciemam) ciemi,
*  likvidēti Bukstu (pievienots Kvašņevas ciemam), Doktu (pievienots Liepnas ciemam), Egļevas (pievienots Šķilbēnu ciemam), Kazukalna (pievienots Vecumu ciemam), Koziņu (pievienots Sosnicas ciemam), Krustcelmu (pievienots Kupravas ciemam), Stabļevas (pievienots Demerovas ciemam), Viduču (pievienots Medņevas ciemam), Viļakas (pievienots Susāju ciemam) un Zaļčupes (pievienots Loginas ciemam) ciemi.

Rajonu likvidējot, Alūksnes rajonam pievienoja Liepnas ciemu, Balvu rajonam — Viļakas pilsētu un Demerovas (daļu), Kupravas, Loginas, Medņevas, Pļeševas, Sosnicas, Susāju, Šķilbēnu un Vecumu ciemus, Kārsavas rajonam — Demerovas (daļu) un Kvašņevas ciemus.

Uz likvidēšanas brīdi rajonā bija 1 pilsēta un 11 ciema padomes:
* Viļakas pilsēta
* Demerovas ciems
* Kupravas ciems
* Kvašņevas ciems
* Liepnas ciems
* Loginas ciems
* Medņevas ciems
* Pļeševas ciems
* Sosnicas ciems
* Susāju ciems
* Šķilbēnu ciems
* Vecumu ciems

## Atsauces
Dmitrijs Kondratjevs

**Dmitrijs Kondratjevs** (*Дмитрий Юрьевич Кондратьев*, dzimis ) ir Krievijas bijušais kosmonauts, militārais lidotājs. 

Kondratjeva pirmais kosmiskais lidojums SKS 26. ekspedīcijas sastāvā kā lidojuma inženierim sākās  startējot ar kosmosa kuģī Sojuz TMA-20 (viņš arī *Sojuz* komandieris). 16. maijā viņš kļuva par 27. ekspedīcijas komandieri. Uz zemes atgriezās .

2012. gadā Dmitrijs Kondratjevs atstāja kosmonautu grupu un atvaļinājās no bruņotajiem spēkiem. Pēc tam darbojas komercstruktūrā.

## Ārējās saites

* Biogrāfiskie dati astronaut.ru lapā
Ketrina Kolmena

**Ketrīna Kolmena** (*Catherine Grace "Cady" Coleman*, dzimusi ) ir ASV astronaute, atvaļināta gaisa spēku virsniece.

Kolmenas pirmais kosmiskais lidojums notika 1995. gadā kosmoplāna *[[Columbia (kosmoplāns)|Columbia]]* mikrogravitācijas laboratorijas misijā *[[STS-73]]*, veicot zinātniskos eksperimentus.

Otro lidojumu viņa veica 1999. gadā *Columbia* misijā *[[STS-93]]*, esot misijas speciāliste *[[Chandra X-ray Observatory|Chandra]]* kosmiskā teleskopa izvēršanā.

Kolmenas trešais kosmiskais lidojums SKS 26. ekspedīcijas sastāvā kā lidojuma inženierim sākās  startējot ar kosmosa kuģī *[[Sojuz TMA-20]]*. Uz zemes atgriezās .

2016. gada 1. decembrī Ketrīna Kolmena atstāja NASA.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfiskie dati NASA lapā
.ug

**.ug** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistībā ar Ugandu. Tas tika izveidots 1995. gadā. Domēna sponsors ir *Uganda Online Ltd.*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Reģistrācija ir iespējama otrajā līmenī vai trešajā līmenī zem atsevišķiem otrā līmeņa domēniem, piemēram, .co.ug, .ac.ug, .sc.ug, .go.ug, .ne.ug utt.

## Ārējās saites

*  IANA .ug whois information
1534. gads

**1534. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 10. maijs — Žaks Kartjē uzsāka Ņūfaundlendas izpēti.
* 9. jūnijs — Žaks Kartjē kļuva par pirmo eiropieti, kas sasniedza Sentlorensas upi Kanādā.
* 13. oktobris — Pāvils III kļuva par 220. Romas pāvestu.

### Nezināms datums
* Anglijas karalis Henrijs VIII pasludināja sevi par Anglijas baznīcas galvu, jo viņš bija neapmierināts ar to, ka Romas pāvests neļāva viņam šķirties no Aragonas Katrīnas.

## Dzimuši
* 24. jūnijs — Oda Nobunaga (*織田 信長*), Japānas militārais līderis un daimjo (miris 1582.)
* 1. jūlijs — Frederiks II Oldenburgs, Dānijas—Norvēģijas karalis (miris 1588.)
* *datums nezināms*
** Īzaks Luria, ebreju skolotājs un mistiķis (miris 1572.)

## Miruši
* 5. marts — Korredžo, itāļu gleznotājs (dzimis 1489.)
* 25. septembris — Klements VII (*Clemens VII*), Romas pāvests (dzimis 1478.)
Nordenšelda

**Nordenšelda** (*Nordenskjöld Base*) ir starptautiska vasaras polārstacija Karalienes Modas Zemē, ko veido 200 m viena no otras esošās Somijas stacija Aboa un Zviedrijas stacija Vāsa. Stacija ierīkota 1988.-1989. gada vasaras sezonā kā abu valstu Antarktīdas izpētes programmu kopīgs projekts. Nosaukta par godu zviedru ģeologam, ģeogrāfam un polārpētniekam Oto Nordenšeldam (*Nils Otto Gustaf Nordenskjöld*).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Antarctic and Sub-Antarctic “Weather-Forecasting” Interests
Skujkoku ligzdu koksngrauži

**Skujkoku ligzdu koksngrauži** () ir koksngraužu dzimtas vaboļu ģints no *Lepturinae* apakšdzimtas. Vairākas šī ģints sugas ir sastopamas Eirāzijā, citi — Ziemeļamerikā.

Sinonīmi:
* *Stencorus* Lamarck, 1817 (nepareizi rakstīts)

## Sistemātika
**Rhagium** 
* Apakšģints: *Hagrium* Villiers, 1978 
:* Suga: *[[Rhagium bifasciatum]]* Fabricius, 1775
* Apakšģints: *Megarhagium* Reitter, 1913 
:* Suga: *[[Rhagium caucasicum]]* Reitter, 1889
:* Suga: *[[Rhagium elmalienseSchmid]]*, 1999
:* Suga: *[[Rhagium fasciculatum]]* Faldermann, 1837
:* Suga: *[[Rhagium iranum]]* Heller, 1924
:* Suga: *[[Rhagium mordax]]* (DeGeer, 1775)
:* Suga: *[[Rhagium phrygium]]* Daniel, 1906
:* Suga: *[[Rhagium pygmaeum]]* Ganglbauer, 1881
:* Suga: *[[Rhagium sycophanta]]* (Schrank, 1781)
:* Suga: *[[Rhagium syriacum]]* Pic, 1892
* Apakšģints: *Rhagium* Fabricius, 1775 
:* Suga: *[[Rhagium americanum]]* Podany, 1964
:* Suga: *[[Rhagium canadense]]* Podany, 1964
:* Suga: *[[Rhagium cariniventre]]* Casey, 1913
:* Suga: *[[Rhagium femorale]]* Ohbayashi, 1994
:* Suga: *[[Rhagium heyrovskyi]]* Podaný, 1964
:* Suga: *[[Rhagium inquisitor]]* (Linnaeus, 1758)
:* Suga: *[[Rhagium japonicum]]* Bates, 1884
:* Suga: *[[Rhagium lineatum]]* (Olivier, 1795)
:* Suga: *[[Rhagium mexicanum]]* Casey, 1913
:* Suga: *[[Rhagium montanum]]* Casey, 1913
:* Suga: *[[Rhagium morrisonense]]* Kano, 1933
:* Suga: *[[Rhagium pseudojaponicum]]* Podaný, 1964
:* Suga: *[[Rhagium quadricostatum]]* Podany, 1964
:* Suga: *[[Rhagium quinghaiensis]]* Chen & Chiang, 2000

## Atsauces un piezīmes