open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Roberts Konstantīns Švēde

**Roberts Konstantīns Švēde** (; 1806-1871) bija latviešu cilmes vācbaltiešu gleznotājs portretists. Danpeltes un Viesītes (*Dannenfeld und Weeßiht*) muižu īpašnieks (1852-1865).

## Dzīvesgājums
Cēlies no Vidzemes guberņas zemniekiem. Viņa ap 1755. gadu dzimušais vectēvs Pēteris bijis muižas skroderis, 
Dzimis 1806. gada 6. decembrī Rūjienas draudzes novada pasta darbinieka Gustava Frīdriha Švēdes (1777—1833) un viņa sievas Sofijas Jūlijas, dzimušas Klejas (1783—1834), astoņu bērnu ģimenē Meizakilas muižā (, Muižciemā). 
Bērnību pavadīja Burtniekos un Valmierā, kur viņa tēvs bijis Burtnieku muižas pārvaldnieks, vēlāk Pērnavas apriņķa tiesas notārs. Viņa jaunākais brālis Alberts (1820—1864) kļuva par kara inženieri, bet Leopolds (1823—1882) par ģenerālmajoru un Pēterburgas kuģubūvētavas inspektoru.   

Robertam Švēdem bija tik spilgti izteiktas mākslinieka dotības, ka viņš nonāca Krievijas impērijas galma mākslinieka akadēmiķa Kārļa Nefa (*Carl Timoleon von Neff*, 1804-1876) aizbildniecībā un ieguva popularitāti kā portretu gleznotājs.  

1841. gadā mācīja zīmēt Aleksandra Arnoldi ģimenes locekļiem, kopā ar viņiem devās uz Pjatigorsku Kaukāzā. Zināms, ka tur viņš gleznojis Mihaila Ļermontova portretu pirms divkaujas 1841. gada jūlijā un pēc tam uz nāves gultas. 
1842. gada 3. - 15. septembrī piedalījās mākslinieku gleznu izstādē Melngalvju namā Rīgā. 1847. gadā par Pēterburgas Mākslas akadēmijas prezidenta Leihtenbergas hercoga Maksimiliāna portretu viņam piešķīra brīvmākslinieka portretista nosaukumu (*некласснный художник портретной живописи*). Savukārt par lielkņaza Mihaila portretu viņam piešķīra Pēterburgas Mākslas akadēmijas akadēmiķa titulu. 
  
1852. gadā nezināmu iemeslu dēļ Roberts Konstantīns Švēde pameta impērijas galvaspilsētu Pēterburgu un atgriezās dzimtenē. Viņš nopirka Danpeltes (*Dannenfeld*) un Vīķu muižu, kur Sēlpils un Sunākstes draudzes mācītājs viņu salaulāja ar Elizabeti Julianu Mariju Horsti. Danpeltē dzimuši seši no R. K. Švēdes otrās laulības bērniem.  1865. gadā atgriezās Rīgā.

Miris 1871. gada 28. jūlijā Grēfenfeldē (*Gräfenfeld*) pie Limbažiem. Apglabāts Limbažu kapsētā.

## Piemiņa
Limbažu novadpētniecības muzejā 1996. gada nogalē notika R. K. Švēdes 190. dzimšanas dienas svinības. Limbažu muzejā atrodas 27 viņa gleznotie darbi, tai skaitā arī mākslinieka pašportrets.

## Portreti

R. K. Švēde. Mihaila Ļermontova portrets.jpg|Mihaila Ļermontova portrets (1841)
Лермонтов на смертном одре.jpg|Ļermontovs uz nāves gultas
R. K. Švēde. Nikolaja Lorera portrets 1841.jpg|Nikolaja Lorera portrets (1841)
Portrait of Ekaterina Lazareva.jpg|Jekaterinas Lazarevas portets (1844)
Samsonova by Schwede.jpg|Varvaras Samsonovas portrets (pirms 1852)
R. K. Švēde. Johana Kristofa Kampenhauzena portrets.jpg|Johana Kristofa Kampenhauzena portrets
R. K. Švēde. Sievietes portrets.jpg|Kādas sievietes portrets


## Atsauces
Džons Kelhūns

**Džons Koldvels Kelhūns** (, dzimis , miris ) bija ASV senators no Ziemeļkarolīnas, ASV viceprezidents no 1825. līdz 1832. gadam, prezidentu Džona K. Adamsa un Endrū Džeksona laikā. No 1844. līdz 1845. gadam bija ASV valsts sekretārs prezidenta Džona Tailera vadībā.

Kelhūns pieprasīja štatu tiesību paplašināšanu līdz pat iespējai atcelt federālos likumus, aizstāvēja verdzību, pieprasot parlamenta minoritātes, šajā gadījumā - dienvidu štatu, tiesību ievērošanu. Kelhūna darbība un uzskati ietekmēja Amerikas Valstu Konfederācijas izveidošanos 1861. gadā.

## Ārējās saites
Tirgus pētījumi

**Tirgus pētījumi** ir veiksmīgas uzņēmējdarbības pamatā, sniedzot padziļinātas zināšanas par tirgu, kurā uzņēmums darbojas un piedāvā savus produktus vai pakalpojumus. Bez tirgus pētījuma datiem, kvalitatīva biznesa plāna vai mārketinga stratēģijas izstrādāšana nav iespējama.

Tirgus pētījumiem ir vairāki mērķi – vietējās likumdošanas nosacījumu noskaidrošana, potenciālā tirgus kapacitātes noskaidrošana, uzņēmuma vai produkta tirgus daļas noteikšana un prognoze, konkurentu darbības izpēte, cenu situācijas izpēte, patērētāju uzvedības un viedokļu noskaidrošana. Tirgus pētījumos tiek izmantotas gan kvalitatīvās, gan kvantitatīvās pētījumu metodes. Rezultāti ļauj izprast pieprasījuma un piedāvājuma situāciju, palīdz tirgus segmentēšanā, atklāj patēriņa motivāciju un atklāj jaunākās tendences.

## Ārējās saites
Kristiāns II

**Kristiāns II** (, , Zviedrijā dēvēts arī par **Kristiānu Tirānu** (*Kristian Tyrann*); dzimis , miris ) bija Dānijas un Norvēģijas karalis no 1513. gada līdz 1523. gadam un Zviedrijas karalis no 1520. līdz 1521. gadam.

Kristiāna II valdīšana iezīmējās ar Kalmāras ūnijas sabrukumu, pēc tam, kad Kristiāns II 1520. gada novembrī sarīkoja t.s. Stokholmas asinspirti (*Stockholms blodbad*), masveidā nogalinot Zviedrijas augstmaņus. Sacelšanās rezultātā par Zviedrijas karali kļuva Gustavs I. 1523. gadā Kristiāns tika gāzts no troņa arī Dānijā. Viņš patvērās Nīderlandē, kurā valdīja Kristiāna sievas brālis Kārlis V. 1531. gadā Kristiāns neveiksmīgi centās atgūt troni, tika sagūstīts un atlikušo mūža daļu pavadīja ieslodzījumā.

## Ārējās saites
Kristiāns I

**Kristiāns I** (, ; dzimis 1426. gada februārī, miris ) bija pirmais Oldenburgas dinastijas karalis Dānijas tronī, Dānijas karalis no 1448. līdz 1481. gadam, Norvēģijas karalis no 1450. gada līdz 1481. gadam un Zviedrijas karalis no 1457. līdz 1464. gadam.

Ar mērķi atjaunot Kalmāras ūnijas vienotību ar centru Zviedrijas karalistē, 1448. gada 20. jūnijā par Zviedrijas karali tika ievēlēts Kārlis Knutsons. 1449. gadā viņš kļuva arī par Norvēģijas karali. Tomēr par Dānijas karali 1448. gada septembrī tika ievēlēts Kristiāns I, bet 1450. gadā viņš kļuva arī par Norvēģijas karali. 1457. gadā, pēc sacelšanās pret Kārli Knutsonu, Kristiāns I kļuva arī par Zviedrijas karali. Tomēr 1463. gadā Zviedrija pirmoreiz pameta ūniju. Kristiāns I devās karagājienā pret Zviedriju, tomēr zviedru karaspēks Svena Stūres Vecākā vadībā sakāva dāņus Brunkebergas kaujā 1471. gada 10. oktobrī.

Kristiāna I valdīšanas laikā tika nodibināta Kopenhāgenas Universitāte.

## Ārējās saites
Ūsainais amūrs

**Ūsainais amūrs** (*Squaliobarbus curriculus*) ir karpu dzimtas (*Cyprinidae*) saldūdens zivs, kas ir vienīgā suga **ūsaino amūru ģintī** (*Squaliobarbus*). Tā dabīgais izplatības areāls aptver Āzijas austrumus, sākot ar Honas baseinu Vjetnamas dienvidos, turpinoties pāri Ķīnas austrumiem un beidzot ar Amūras upi Austrumsibīrijā, kā arī tas mājo Korejas pussalā.

Dēļ pārmērīgas zvejniecības ūsaino amūru populācija visā tā izplatības areālā samazinās, Vjetnamā tā tuvojas apdraudētas sugas statusam (par pārējām teritorijām trūkst datu).

## Izskats
Ūsainais amūrs ir vidēji liela saldūdens zivs, tas ir mazāks par saviem tuvākajiem radiniekiem balto amūru un melno amūru. Ūsainais amūrs aug lēnām, un tā garums var sasniegt 40 cm, svars 3,8—4,8 kg. Ķermenis slaids, šķērsgriezumā ieapaļš. Galva samērā liela ar īsu purna daļu, acs varavīksnene augšpusē sarkana. Mute vērsta nedaudz uz leju, tās kaktiņos divi nelieli taustekļi. Mugura tumši sudrabota, sāni gaišāk sudraboti, uz lielajām zvīņām pie pamatnes melns plankumiņš.

## Ekoloģija
Ūsainais amūrs mājo gan nelielās, gan lielās upēs, gan ezeros, uzturoties ūdens slāņa vidusdaļā vai augšdaļā. Tas ir aktīvs naktī un krēslas stundās no rīta un vakarā. Enerģiska zivs, viegli izbiedējama, bieži lec. Ūsainais amūrs ir visēdājs, barojas ar kāpuriem, kukaiņiem, vēžveidīgajiem, desmitkājvēžiem, nelielām zivtiņām, aļģēm, detrītu un ūdensaugiem. Dzimumgatavību sasniedz 1—2 gadu vecumā. Nārsts notiek vasarā, no jūlija līdz septembrim, kad ūdens temperatūra sasniedz maksimālo siltumu. Nārstošanas kvalitāti ietekmē ūdens līmenis. Gaiši zaļie ikri pelaģiski vai puspelaģiski, pēc nēršanas peld pa straumi. Kāpuri galvenokārt barojas ar virpotājiem un airkājvēžiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Подсемейство Ctenopharyngoninae — амуровые
* Голавль усатый в игре
Randati

**Randati** ir ciems Smiltenes novada Virešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 2 km no pagasta centra Virešiem, 31 km no novada centra Smiltenes un 154 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa A2, Gaujas krastā. Netālu no Randatiem atrodas aizsargājamais ģeoloģiskais un ģeomorfoloģiskais dabas piemineklis Randātu klintis.

## Atsauces
Staldes

**Staldes** ir ciems Smiltenes novada Virešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Virešiem, 31 km no novada centra Smiltenes un 153 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V368, Gaujas krastā. Netālu no Staldēm atrodas Staldu pilskalns, kas ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.

## Atsauces
Caurspīdīgās zebrzivtiņas

**Caurspīdīgās zebrzivtiņas, caurspīdīgo zebrzivtiņu ģints** (*Danionella*) ir zebrzivju dzimtas (*Danionidae*) ģints, kas apvieno 4 saldūdens zivju sugas. Tās gandrīz visas savvaļā sastopamas Mjanmā, izņēmums ir Brahmaputras zebrzivtiņa (*Danionella priapus*), kas mājo Rietumbengāles štatā Indijā.

Zinātniskais nosaukums *Danionella* atvasināts no radniecīgās zebrzivju ģints zinātniskā nosaukum *Danio*, to pārveidojot deminutīvā (pamazināmā formā). Toties vārds *Danio* atvasināts no bengāļu valodas un latviski nozīmē "rīsa grauds", "rīsa lauks", "ļoti mazs".

## Kopīgās īpašības
Visas šīs ģints zivis ir ļoti maza auguma un ir vienas no mazākajām saldūdens zivīm pasaulē. Vismazākā ģintī un vienlaicīgi viena no vismazākajām zivīm pasaulē, kā arī viens no vismazākajiem mugurkaulniekiem pasaulē, ir caurspīdīgā zebrzivtiņa (*Danionella translucida*), kuras ķermeņa garums ir 10—11 mm. Lielākā ģintī ir vampīrzivtiņa (*Danionella dracula*), kuras ķermeņa garums var sasniegt 17 mm.

Visām šīs grupas zivīm nav zvīņu, nav taustekļu un nav sānu līnijas, tās visas ir caurspīdīgas un tām visām cauri miesai var redzēt mugurkaulu un iekšējos orgānus. Dažām sugām uz astes stumbra ādas garenvirzienā ir gaišās krāsās, metāliski spīdīgas dekoratīvas svītras.

## Sistemātika
***Caurspīdīgo zebrzivtiņu ģints** (*Danionella*)
**Caurspīdīgā zebrzivtiņa (*Danionella translucida*)
**Brahmaputras zebrzivtiņa (*Danionella priapus*)
**Mjičinas zebrzivtiņa (*Danionella mirifica*)
**Vampīrzivtiņa (*Danionella dracula*)

## Atsauces
Saliņkalns

**Saliņkalns** ir ciems Smiltenes novada Virešu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 11 km no pagasta centra Virešiem, 35 km no tuvākās pilsētas Apes, 38 km no novada centra Smiltenes un 160 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V411, Gaujas krastā.

## Atsauces
Barbju apakšdzimta

**Barbju apakšdzimta** (*Barbinae*) ir viena no karpu dzimtas (*Cyprinidae*) apakšdzimtām, kas apvieno 704 saldūdens zivju sugas un kas tiek iedalītas 29 ģintīs. Lielākā ģints apakšdzimtā ir Āfrikas barbes (*Enteromius*), kas apvieno 212 zivju sugas, bet otra lielākā — dzeltenzivis (*Labeobarbus*) ar 92 sugām. Vairākas ģintis ir monotipiskas, un tajās ir tikai viena suga. Šīs apakšdzimtas zivis mājo Eiropā, Āzijā un Āfrikā.

Līdz ar jaunākajām iespējām ģenētikas zinātnē barbju apakšdzimtas klasifikācija, līdzīgi kā citu dzīvnieku klasifikācijas, piedzīvo biežas izmaiņas — ik pa brīdim kādas ģintis tiek atdalītas, citas pievienotas vai izveidotas jaunas.

## Latvijā
Latvijā, iespējams, sastopama viena barbju apakšdzimtas suga — barbe (*Barbus barbus*). 1937. gadā uz Rīgas tirgu no Liepājas reida ticis atvests viens eksemplārs. Tas vēlāk literatūrā attiecināts uz Bārtas lejteci pie Liepājas. 1960. gadā barbe attiecināta arī uz Daugavas un Ventas baseinu. Lai arī Latvijā neviena savvaļas populācijas pastāvēšana nav zināma, tomēr barbe sastopama vairākās upēs Lietuvā un Baltkrievijā. Areāla robeža mūsdienās ir Nemunas baseins.

## Sistemātika
**Barbju apakšdzimta** (*Barbinae*)

## Atsauces
Oto Blāti

**Oto Tituss Blāti** (; dzimis , miris ) bija ungāru elektrotehnikas inženieris un šaha problēmists.

## Profesionālā darbība
1885. gadā bijis viens no elektriskā transformatora izgudrotājiem. 1889. gadā izgudrojis maiņstrāvas elektriskās enerģijas skaitītāju, kas nosaukts viņa vārdā. Projektējis ģeneratorus, turboģeneratorus, transformatorus un citas elektrostacijām nepieciešamās iekārtas. Ungārijas Zinātņu akadēmijas goda biedrs, Budapeštas un Vīnes augstāko tehnisko skolu goda doktors.

## Šaha kompozīcija
No 1879. gada publicējis vairāk nekā 400 šaha kompozīcijas. Divu daudzgājienu uzdevumu krājumu autors. Pazīstams, kā redzams speciālists uzdevumu — monstru sastādītājs (viens no tiem — "Mats 292 gājienos", diemžēl ar neiespējamu sākuma pozīcīju).

### Uzdevuma piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Dc7 Kf2 2. Df4+ Kg1 3. Dh4 Kf1 4. Df6+ Kg1 5. Df4 h6 6. Dh4 Kf1 7. Df6+ Kg1 8. Df4 h5 9. Dh4 Kf1 10. Df6+ Kg1 11. Df4 a6 12. Dh4 Kf1 13. Df6+ Kg1 14. Df4 a5 15. Dh4 Kf1 16. Df6+ Kg1 17. Df4 a4 18. Dh4 Kf1 19. Df6+ Kg1 20. Df4 a3 21. Dh4 Kf1 22. Df6+ Kg1 23. Df4 h4 24. Dxh4 Kf1 25. Df6+ Kg1 26. Df4 c4 27. Dxc4 Kf2 28. Df4+ Kg1 29.Dxb4 Kf2 30. Df4+ Kg1 31. Df6 Kh2 32. Dh4+ Kg1 33. c4 Kf1 34. Df6+ Kg1 35. c5 Kh2 36. Dh4+ Kg1 37. c6 Kf1 38. Df6+ Kg1 39. c7 Kh2 40. Df2 Kh3 41. c8D+ Kh2 42. Dh8#

## Bibliogrāfija
* Otto T. Bláthy: *Vielzügige Schachaufgaben*. Zweite, vermehrte Auflage, Verlag von Veit & Comp., Leipzig 1890.

## Atsauces

## Ārējās saites

* O. Blāti šaha kompozīcijas vietnē PDB
Buksa

**Buksa** var būt:

* Adams Buksa (*Adam Buksa*; dzimis 1996. gadā), poļu futbolists;
* Natālija Buksa (*Наталія Букса*; dzimusi 1996. gadā), ukraiņu šahiste.

## Skatīt arī
* Bukša
Valters Grimšovs

**Valters Grimšovs**, arī **Valters Grimšavs** (; dzimis , miris ) bija britu šaha problēmists.

Mūsdienās atpazīstams pateicoties viņa vārdā nosauktām, divām šaha kompozīcijas tēmām: Grimšova aizsegšanās un Grimšova tēma.

## Šaha kompozīcija
Publicējis vairāk nekā simts šaha uzdevumus. Apmēram puse no tiem trīsvilči.

### Uzdevumu piemēri

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Tf1! draud 2. f3+ Ke3 3. Zf5 (Zg2)#**
: **1. ... f3 2. Tg1 ~ 3. Tg4#**
: **1. ... exf1D 2. Zf3 Kxf3 3. Td2#** pareizs mats. 
: 2. ... Dg1+(Dg2+) 3. Tg5#
Šis ir viens no pazīstamākajiem Grimšova uzdevumiem. Paradoksāls pirmais gājiens.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Valtera Grimšova šaha kompozīcijas vietnē PDB
* V. Grimšova īsa biogrāfija vietnē Chess Composers
Džozefs Kempbels

**Džozefs Greiems Kempbels** (; , miris ) bija britu šahists un šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
D. Kempbela daiļradi J. Umnovs raksturo šādi: "Uzdevuma ieceres grandiozumā, uzbūves sarežģītībā, risinājuma grūtumā D. Kempbels pārspēja visus savu laikabiedrus. Viņa aktīvā daiļrade turpinājās mazāk par desmit gadiem, bet tā atstāja dziļas pēdas ne tikai angļu, bet arī pasaules šaha kompozīcijā."

Savus pirmos uzdevumus Kempbell publicēja 1854. gadā un viņa aktīvā darbība ilga līdz 1862. gadam, kad viņa paketi diskvalificēja, jo tā saturēja dažus uzdevumus ar defektiem. Pēc šīs neveiksmes viņš publicēja vairs tikai dažus uzdevumus.

### Uzdevuma piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: Viens no grūtākiem un sarežģītākiem Kempbela uzdevumiem ar interesantu galveno variantu:
: **1. Lg6** (Laidnis atsedz vertikāli "d" savai dāmai un vienlaicīgi aizsedz vertikāli "g" melno tornim; draud 2. Zxc4+ Ka4 3.Dd1+) **1. ... Lg4** (aizsargājoties no drauda, melno laidnis pats izslēdz savu torni un atbrīvo balto laidni uzbrukuma turpinājumam) **2. Le8 De7** (novēršot draudu 3. Lb6+ Kxb6 4. Dc6+ Ka5 5. Dc7#) **3. Dxc4 Zc2 4. Da4+ bxa4 5. Zc4#**

## Atsauces

## Ārējās saites
* D. Kempbela šaha kompozīcijas vietnē PDB
* D. Kempbela vēsturikais reitings
*
Natālija Buksa

**Natālija Buksa** (; dzimusi  Ļvivā) ir Ukrainas starptautiskā lielmeistare šahā (2015).

## Biogrāfija
2006. gadā uzvarējusi Ukrainas junioru šaha čempionātā U10 vecuma grupā. 2015. gadā uzvarējusi Ukrainas junioru šaha čempionātā un Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupās. Par šo panākumu FIDE 2015. gadā Buksai piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

2016. gadā Ukrainas sieviešu šaha čempionātā izcīnījusi sudraba medaļu (uzvarējusi Jeļizaveta Malahova). 2017. gadā Teherānā Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas 1. kārtā uzvarējusi Hoangu Thaņu Čangu, bet 2. kārtā zaudējusi Sopiko Guramišvili.

2019. gadā pārstāvējusi Ukrainu Pasaules komandu šaha čempionātā. 2020. gada decembrī Hersonā uzvarējusi Ukrainas sieviešu šaha čempionātā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojusies 39. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

Pārstāvējusi Ukrainas komandu Pasaules šaha olimpiādē un 2022. gadā uzvarējusi komandu vērtējumā.

2024. gada martā izcīnījusi 2. vietu Vācijas atklātajā sieviešu šaha čempionātā Augsburgā. 2024. gada aprīlī Rodā dalījusi 2.-9. vietu Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm, bet pēc papildu rādītājiem ierindojusies 2. vietā.

## Personīgā dzīve
2018. gada novembrī apprecējusies ar Azerbaidžānas šaha lielmeistaru Raufu Memmedovu.

## Atsauces

## Ārējās saites
KHL simboliskā izlase

**KHL simboliskā izlase** godina Kontinentālās hokeja līgas sezonas labākos spēlētājus katrā pozīcijā. Visvairāk, sešas reizes, tajā iekļauti krievu uzbrucēji Aleksandrs Radulovs un Sergejs Mozjakins, bet vienreiz izlasē iekļauts latviešu aizsargs Sandis Ozoliņš.

## Simboliskā izlase
Ludvigs Kvide

**Ludvigs Kvide** (, dzimis , miris ) bija vācu pacifists un politiķis. 1927. gada Nobela miera prēmijas ieguvējs.

Bija sabiedriski aktīvs sākot no Bismarka laikiem līdz pat nacisma uzvarai Vācijā. 1894. gadā publicēja vēsturisku pamfletu "Kaligula", kurā satīriski attēloja Vācijas ķeizaru, par ko trīs mēnešus pavadīja cietumā. No 1914. līdz 1929. gadam bija Vācijas Miera biedrības (*Deutsche Friedensgesellschaft*) vadītājs. Pirmā pasaules kara laikā uzstājās pret citu zemju sagrābšanu. Pēc kara kritizēja Versaļas līgumu, jo uzskatīja to par netaisnīgu Vācijai un cēloni nākamajam karam. Pēc nacistu nākšanas pie varas devās trimdā uz Šveici.

## Ārējās saites
Ferdinands Bisons

**Ferdinands Eduārs Bisons** (, dzimis , miris ) bija franču izglītības darbinieks, pacifists, politiķis un akadēmiķis. 1927. gada Nobela miera prēmijas ieguvējs.

No 1902. līdz 1906. gadam bija Izglītības līgas līderis. 1905. gadā vadīja parlamenta komisiju, kas reorganizēja Francijas skolas sistēmu, realizējot baznīcas atdalīšanu no valsts. Ieviesa franču sekularitātes jeb *[[laïcité]]* principu. No 1914. līdz 1926. gadam bija Francijas Cilvēktiesību līgas (*Ligue des droits de l’homme*) vadītājs. Bijis arī Nacionālās Brīvdomātāju asociācijas vadītājs.

## Ārējās saites
Bisons

**Bisons** var būt:

* Ferdinands Bisons (*Ferdinand Buisson*; 1841 — 1932) — franču izglītības darbinieks, pacifists un politiķis;
* Janniks Bisons (*Yannick Bisson*; 1969) — kanādiešu kino un televīzijas aktieris, režisors un kinoproducents.

## Skatīt arī
* Bizons
Bobrovica

**Bobrovica** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļaustrumu daļā, Čerņihivas apgabala dienvidrietumos Ņižinas rajonā. Līdz 2020. gadam Bobrovicas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1300. gadā. 15. gadsimtā bija Žečpospolitas sastāvā. 1654. gadā iekļāvās Hetmanščinā, kas bija Krievijas autonoms apgabals. 1807. gadā Viktors Kočubejs Bobrovicas pievārtē uzcēla cukurrūpnīcu. 1868. gadā pie apdzīvotās vietas tika izbūvēta dzelzceļa stacija. Pēc Oktobra revolūcijas ietilpa Ukrainas PSR. 1923. gadā Bobrovicai tika piešķirtas pilsētciemata tiesības. Otrā pasaules kara laikā atradās vācu okupācijā. 1958. gadā Bobrovicai tika piešķirtas pilsētas tiesības. No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

## Sadraudzības pilsētas

* Salaspils

## Atsauces

## Ārējās saites
Borznas rajons

**Borznas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala centrālajā daļā. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Sosnicjas rajonu ziemeļos, Koropas rajonu ziemeļaustrumos, Bahmačas rajonu austrumos, Ičņas rajonu dienvidos, Ņižinas rajonu dienvidrietumos, Kulikivkas rajonu rietumos un Menas rajonu ziemeļrietumos.

Rajona teritorijā, kā arī blakusesošā Ņižinas rajona teritorijā 1918. gada 29. janvārī notika Krutu kauja.

## Ārējās saites
*
Borzna

**Borzna** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļaustrumu daļā, Čerņihivas apgabala centrālajā daļā, Ņižinas rajonā. Līdz 2020. gadam Borznas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos zināma no 15. gadsimta Žečpospolitas sastāvā. 1634. gadā tai tika piešķirtas Magdeburgas tiesības. 1654. gadā iekļāvās Hetmanščinā, kas bija Krievijas autonoms apgabals. Pēc Oktobra revolūcijas ietilpa Ukrainas PSR. Otrā pasaules kara laikā no 1941. gada 12. septembra līdz 1943. gada 7. septembrim atradās vācu okupācijā. 1964. gadā Borznai tika piešķirtas pilsētas tiesības. No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čerņihivas rajons

**Čerņihivas rajons** () jeb **Čerņigovas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala rietumos. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Ripku rajonu ziemeļaustrumos, Horodņas rajonu ziemeļos, Menas rajonu austrumos, Kulikivkas rajonu austrumos un Kozelecas rajonu dienvidos, Baltkrieviju rietumos, Slavutičas pilsētu, bet Čerņihivas pilsēta ir rajona teritorijas anklāvs.

Rajona Olišivkas ciematā dzimis politiķis Vitālijs Masols (*Віталій Андрійович Масол*, 1928).

## Ārējās saites
Elīza Fogele

**Elīza Fogele** (, dzimusi kā **Elīza Johanna Kalsinga** ();  Rīga — miršanas gads nav zināms) bija vācbaltiešu izcelsmes Latvijas meistare šahā.

## Biogrāfija
Vācu laikrakstā "Rigasche Stadtblätter" saglabājušās ziņas, ka Elīza Johanna Kalsinga 1895. gada jūlija beigās kristīta Rīgas Doma baznīcā. 1928. gada 19. aprīlī apprecējusies ar vācbaltiešu izcelsmes kantoristu Jāni Fogeli () un pieņēmusi vīra uzvārdu.

1930. gados bijusi viena no Latvijas šahistēm, kas sekmīgi piedalījusies pirmajos Latvijas sieviešu šaha čempionātos un citos, tajā skaitā vīriešu šaha turnīros. 1934. gadā kā *Fogele-Kalsinga* atrodama vācu laikraksta "Rigasche Rundschau" šaha nodaļas šaha uzdevumu risinātāju sarakstos. 1937. gadā dalījusi 1.-2. vietu ar Mildu Lauberti 1. Latvijas sieviešu šaha čempionātā, bet bezcerīgi zaudējusi papildu mačā ar 0:4. Tā laika turnīra apskatos bieži dēvēta par Hamburgas vai Amsterdamas šaha meistari, taču trūkst dokumentālu pierādījumu, kas apliecinātu šo faktu. 1938. gada martā pārstāvējusi strādnieku arodbiedrību 100 galdiņu šaha mačā pret valsts un pašvaldību darbiniekiem, kurā pie 50. galdiņa uzvarējusi Emīliju Šmiti. 1938. gada 2. Latvijas sieviešu šaha čempionātā, nepiedaloties Mildai Laubertei, dalījusi 1.-3. vietu ar Martu Krūmiņu un Emīliju Šmiti. 1939. gadā Ķemeru - Rīgas starptautiskā šaha turnīra laikā pārliecinoši uzvarējusi papildu turnīrā un kļuvusi par Latvijas šaha meistari. 1939. gada februārī piedalījusies Latvijas Darba kameras (LDK) 3. šaha čempionāta B klases 2. grupās vīriešu turnīrā, kurā astoņu dalībnieku konkurencē izcīnījusi 4. vietu, bet pēc tam uzvarējusi LDK sieviešu turnīrā, apsteidzot 2. vietas ieguvēju Emīliju Šmiti. 1939. gada jūnijā Vācu darbinieku savienības komandas sastāvā, kuras līderis bija Georgs Hodakovskis, kļuvusi par LDK komandu turnīra uzvarētāju, turklāt pie sava 7. galdiņa dalījusi pirmo vietu vīriešu konkurencē.

1939. gada decembrī piedalījusies Latvijas Šaha savienības A klases klasifikācijas turnīra 2. grupā, kuru noslēgusi priekšpēdējā vietā (uzvarējis Jānis Krūzkops), nospēlējot 11 partijās tikai 3 neizšķirtus ar Kārli Ozolu, Jāni Frīdi un Martu Krūmiņu. Tas bija pēdējais zināmais Fogeles šaha turnīrs. 1939. gada 15. decembrī viņas vīrs Jānis Fogels sakarā ar vācu tautības Latvijas pilsoņu repatriāciju tika atlaists no Latvijas pavalstniecības. Visticamāk, ka pēc tam Fogelu ģimene 1940. gadā ir pametusi Latviju.

Otrā pasaules kara laikā 1943. gada 30. decembrī pēdējo reizi minēta presē sakarā ar tēva Roberta Kalsinga bēru sludinājumu. Par Fogeles tālāko likteni trūkst informācijas.

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 1937. gads — 2. vieta.
* 1938. gads — 1. vieta.

## Literatūra
* Ģ.Salmiņš, V.Zemītis "Sudraba važiņa no Stokholmas. Milda Lauberte šaha cīņās", Liepāja, LiePA, 2007, .
* Z.Trenko "Latvijas pirmā šacha karaliene", Rīga, autora izdevums, 2011, .

## Atsauces
Lisa (Abula pieteka)

**Lisa** (arī **Lisas upe**) ir Abula kreisā krasta pieteka Cēsu, Smiltenes un Valmieras novados. 

Izteka — uz dienvidiem no Gaiķiem. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Abulā augšpus Trikātas. Lielākās pietekas — Kaivu grāvis, Kaņupīte, Sīkuļu grāvis, Sužupīte, Vaiģupu upīte un Veģupīte. Tā caurtek Kāpiņu dīķim, Rozes dzirnavezeram, Dutkas ezeram, Pannas ezeram un Baznīcas ezeram. Lisu šķērso valsts autoceļi V298 (Cimze—Lisa), V323 (Liepa—Smiltene), P18 (Valmiera—Smiltene) un V196 (Valmiera—Brenguļi—Biksēja), tās krastos atrodas Rozes, Dzirkaļi, Dutka.

## Atsauces
Anastasija Savina

**Anastasija Savina** (; dzimusi  Maskavā) ir Krievijā dzimusi starptautiskā lielmeistare šahā (2010), kas kopš 2022. gada pārstāv Franciju.

## Biogrāfija
Daudzkārtējā Krievijas junioru šaha čempionātu uzvarētāja dažādās vecuma grupā: U14 - 2006. gadā, U18 - 2009. gadā, U20 - 2011. gadā. Pārstāvējusi Krieviju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos, kuros izcīnījusi sudraba (Eiropas junioru čempionāts U10 vecuma grupā 2002. gadā) un bronzas (Pasaules junioru čempionāts U16 vecuma grupā 2008. gadā) medaļas. 

2009. gadā kļuvusi par Maskavas pilsētas sieviešu šaha čempionāta sudraba laureāti. 2012. gadā izcīnījusi 2. vietu starptautiskā sieviešu šaha turnīrā Benidormā (Spānija, uzvarējusi Sopiko Guramišvili). 2013. gadā Universiādē Kazaņā izcīnījusi sudraba medaļu komandu vērtējumā un dalījusi 1.-2. vietu ar Sopiko Guramišvili starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā Linaresā (Spānija). 2014. gadā Lionas starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā ieņēmusi 2. vietu aiz uzvarētājas Deimantes Daulītes.

2017. gadā Teherānā Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas 1. kārtā uzvarējusi Moniku Socko, bet 2. kārtā zaudējusi Šeņai Janai.

Pārstāvējusi Krievijas komandu Pasaules šaha olimpiādē, kurā piedalījusies 2010. gadā.

Kopš 2022. gada šaha turnīros pārstāv Franciju. 2023. gada septembrī Francijas izlases sastāvā izcīnījusi bronzas medaļu Pasaules komandu šaha čempionātā. 2023. gadā Budvā Francijas izlases sastāvā izcīnījusi 3. vietu Eiropas komandu šaha čempionātā. 2025. gada aprīlī Rodā ierindojusies 20. vietā Eiropas individuālajā sieviešu šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2010. gadā Savinai piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu, bet 2007. gadā - starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

## Atsauces

## Ārējās saites
Mutulīte

**Mutulīte** (arī **Biksēja**, **Mitulīte**, augštecē - **Braslupīte**) ir Nigras kreisā krasta pieteka Smiltenes un Valmieras novados. 

Izteka - no Brantu ezera. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Nigrā netālu no tās ieteces Abulā. Lielākā pieteka - Kulbāsu strauts. Tā caurtek Brantu dzirnavezeru un Asuānu. Mutulīti šķērso valsts autoceļi V251 (Branti–Pieniņi–Launkalne), V321 (Priekuļi–Jāņmuiža) un P18 (Valmiera—Smiltene), tās krastos atrodas Branti, Jeberi un Biksēja.

## Atsauces
Branti (Brantu pagasts)

**Branti** ir ciems Smiltenes novada Brantu pagastā. Atrodas pagasta rietumos 10,3 km no pagasta centra Vidzemes, 13,4 km no novada centra Smiltenes un 115,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V234 (Smiltene–Rauna), Mutulītes krastos. Vēsturiski veidojusies ap Brantu muižu (*Gut Horstenhof*).

## Atsauces
Lembis

**Lembis** ir ciems Smiltenes novada Brantu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 1,9 km no pagasta centra Vidzemes, 5 km no novada centra Smiltenes un 124,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V234 (Smiltene–Rauna) un V235 (Lembis–Drusti–Vecpiebalga) krustojuma, Drandas upes krastos.

## Atsauces
Žīguri (Brantu pagasts)

**Žīguri** ir ciems Smiltenes novada Brantu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 13 km no pagasta centra Vidzemes, 15,6 km no novada centra Smiltenes un 118,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V250 (Blome–Strante–Smiltene), pie Kaņupītes iztekas.

## Atsauces
Zvīņas

**Zvīņas** jeb **zvīņojums** ir dažu dzīvo organismu grupu ārējais pārklājums, kas veidots no raga (amniotiem) vai kaula (zivīm) plātnītēm - zvīņām. Lielākā zivju daļa ir klāta ar zvīņām, kaut arī dažām grupām tās ir reducējušās. Zivju zvīņas attīstās ādas slānī un veido tur kaula aizsargkārtu, kurai reizēm ir sarežģīta uzbūve. Zivju zvīņas ādā kombinējas ar gļotu dziedzeriem. Zvīņu izvietojums uz organisma ķermeņa tiek saukts par folidozi.

## Zvīņu formas
Zivīm atkarībā no kaula veidojuma rakstura izšķir piecas zvīņu formas:

* Plakoīdās zvīņas — izvietotas ādas šķiedrainajā slānī un nobeidzas ar nosmailinātu zobiņu, kas vērsts atpakaļ. Zvīņa veidotas no kaula vielas — osteodentīna. Zivs dzīves laikā zvīņas vairākkārt nomainās. Šīs zvīņas sastāv no trim slāņiem: vitrodentīna (ārējais emalijveidīgs slānis), dentīna (organiska viela, kas satur kaļķi) un pulpas.
* Ganoīdās zvīņas — lielas pārkaulotas plātnes. Sastāv no trim slāņiem: augšējā blīvā ganoīna, vidējā slāņa, veidota no kosmīna ar daudziem kanāliņiem un apakšējā kaulveida izopedīna slāņa.
* Kosmoīdās zvīņas — biezas, apaļīgas vai rombiskas formas plātnītes, augšā klātas ar kosmīnu (modificētu dentīnu). Šī forma pēc būtības ir ganoīdo zvīņu variācija.

* Cikloīdās zvīņas — plānas, apaļīgas un puscaurspīdīgas plātnītes ar gludu ārējo malu.
* Ktenoīdās zvīņas — plānas, apaļīgas un puscaurspīdīgas plātnītes ar robotu ārējo malu. Abām pēdējām formām zvīņām saglabājas tikai kaula slānis.

Plakoīdās zvīņas ir raksturīgas skrimšļzivīm, ganoīdās — zemākajām starspurzivīm (skrimšļa un kaula ganoīdzivīm), cikloīdās — īstajām kaulzivīm (siļķveidīgās, karpveidīgās), ktenoīdās - augstākajām kaulzivīm (asarveidīgās), kosmoīdās — daivspurzivīm (latimērija). Vissenākā zvīņu forma ir plakoīdās zvīņas.

Rāpuļu zvīņas ir epteliālas izcelsmes raga veidojumi.
Barbes

**Barbes, barbju ģints** (*Barbus*) ir karpu dzimtas (*Cyprinidae*) ģints, kas apvieno 33 saldūdens zivju sugas. Tās mājo Eiropā un Rietumāzijā, lielākā sugu dažādība sastopama Eiropā. Zinātniskais nosaukums *Barbus* atvasināts no latīņu valodas (*barba*) un latviski nozīmē "bārda".

Līdz ar jaunākajām iespējām ģenētikas zinātnē barbju ģints klasifikācija, līdzīgi kā citu dzīvnieku klasifikācijas, piedzīvo biežas izmaiņas — ik pa brīdim kādas sugas tiek atdalītas, citas pievienotas vai izveidotas jaunas.

## Latvijā
Latvijā, iespējams, sastopama viena barbju ģints suga — barbe (*Barbus barbus*). 1937. gadā uz Rīgas tirgu no Liepājas reida ticis atvests viens eksemplārs. Tas vēlāk literatūrā attiecināts uz Bārtas lejteci pie Liepājas. 1960. gadā barbe attiecināta arī uz Daugavas un Ventas baseinu. Lai arī Latvijā neviena savvaļas populācijas pastāvēšana nav zināma, tomēr barbe sastopama vairākās upēs Lietuvā un Baltkrievijā. Areāla robeža mūsdienās ir Nemunas baseins.

## Kopīgās īpašības
Barbes ir samērā slaidas zivis ar ieapaļu ķermeni. Mute vērsta uz leju. Visām sugām pie mutes vairāki taustekļi. Lai arī barbes makšķerē un izmanto pārtikā, tomēr mātītes un ikri ir indīgi, un daudziem cilvēkiem to ēšana izsauc sliktu dūšu un vemšanu. Mazāka auguma barbes tiek izmantotas kā akvārija zivtiņas, tomēr tās nav tik populāras kā to radinieces Dienvidaustrumāzijas barbes (*Puntius*).

## Sistemātika
**Barbju ģints** (*Barbus*)

## Atsauces
Iļja Sorokins

**Iļja Sorokins** (; dzimis ) ir krievu hokejists, vārtsargs, Krievijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2025) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Ņujorkas "Islanders" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Sorokins sāka 2012.—13. gada sezonā, kad, būdams vien 17 gadus vecs, aizvadīja piecas spēles Kontinentālās hokeja līgas kluba Novokuzņeckas "Metallurg" sastāvā. Nākamajā sezonā Sorokins jau dalīja komandas pirmā vārtsarga lomu ar Ņikitu Ložkinu. 2014. gada decembra nogalē "Metallurg" aizmainīja Sorokinu uz Maskavas CSKA.

2015.—16. gada sezonā Sorokins pildīja CSKA pamatvārtsarga funkcijas, kopā ar komandu sasniedzot Gagarina kausa finālsēriju, kurā CSKA ar 3—4 piekāpās Magņitogorskas "Metallurg". Sorokins tika atzīts par sezonas labāko līgas vārtsargu un tika iekļauts KHL simboliskajā izlasē. 2018.—19. gada sezonā kopā ar CSKA izcīnīja Gagarina kausu un tika atzīts par izslēgšanas kārtas vērtīgāko spēlētāju.

Krievijas hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļas 2016., 2017. un 2019. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
*
Tirdzniecības uzcenojums

Par **tirdzniecības uzcenojumu** sauc starpību starp preces vairumcenu un pārdošanas cenu mazumtirdzniecībā. Tirdzniecības uzcenojumu veido pievienotās vērtības nodoklis un citas papildu izmaksas, kā arī tirgotāja peļņa.

## Atsauces
Vecsniķere

**Vecsniķere** ir ciems Dobeles novada Bēnes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 10 km no pagasta centra Bēnes, 34 km no novada centra Dobeles un 127 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1111, netālu atrodas Svētaines izteka.

## Atsauces
Horodņas rajons

**Horodņas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala ziemeļos. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Snovskas rajonu austrumos, Menas rajonu dienvidrietumos, Čerņihivas rajonu dienvidos un Ripku rajonu rietumos, Baltkrieviju ziemeļrietumos un Krieviju ziemeļaustrumos.

Rajona Kuzniču ciemā dzimis rakstnieks un reliģiskās kustības pamatlicējs Vladimirs Megrē (*Владимир Мегре*, 1950).

## Ārējās saites
Zasumuiža

[thumb|300px|right|Zasumuižas dzirnavu muižiņa 1795. gadā (no [Johans Kristofs Broce|Broces kolekcijas).]]
**Zasumuiža** () bija Rīgas patrimoniālā apgabala muiža, kas atradās tagadējā Zasulauka apkaimē Pārdaugavā.

Līdz mūsdienām saglabājušās dažas klasicisma stila koka muižiņas ēkas Latvijas Universitātes Botāniskā dārza teritorijā Kandavas ielā 2.

## Vēsture
Zviedru Vidzemes laikā 17. gadsimtā kādreizējās Zasumuižas vietā atradās birģermeistara Benkendorfa muiža.
18. gadsimtā Zasumuižas teritorija sniedzās no tagadējās Daugavgrīvas ielas līdz Zasulauka stacijai.
Uzskata, ka senais Zasumuižas centrs atradies tagadējā LU Botāniskā dārza vietā, bet ēkas uz tagadējās Daugavgrīvas un Buļļu ielas stūra bija tā Zasumuižas daļa, ko 1765. gadā iegādājās latviešu uzņēmējs Jānis Šteinhauers. Šteinhauera papīrfabrikas jeb Zasumuižas dzirnavu muižiņas ēkas vēlāk pārveidoja vadmalas ražošanas vajadzībām un 1810. gadā atklāja Zasulauka vadmalas manufaktūru.
Zasumuižas koka apbūve stipri cieta Rīgas priekšpilsētu dedzināšanas akcijā 1812. gada kara laikā. Pēc kara beigām Zasumuižas teritorijā uzcēla jurista K.G. Drēzdena un Volfšmita muižiņas ēkas. 1833. gadā manufaktūras ēkas nopirka Georgs Ādolfs Tīlo un uzņēmumu modernizēja, par dzinējspēku agrāko dzirnavu vietā uzstādot tvaika mašīnu.

20. gadsimta sākumā lielākā daļa Zasumuižas zemes tika sadalīta apbūves gabalos un pārdota. 1919. gadā Rīgas pilsētas administratīvajai teritorijai pievienoja vēl pēdējo Zasulauka teritoriju ārpus toreizējām Rīgas robežām.

## Galerija

BM06114Am.jpg|Zasumuižas dzirnavas 1794. gadā, autors - Johans Kristofs Broce
Zasumuižas un Hāgena muižas apkārtne 1798 Broce.jpg|Zasumuiža (*Sassenhof*) 1798. gada Rīgas priekšpilsētu kartē (Broce). Apvilkta Zasumuižas dzirnavu muižiņas vieta


## Atsauces
Dūņas

thumb|Dūņas ūdenstilpes krastā

**Dūņas** ir smalkgraudains, mīksts, organogēns drupiezis, kas sastāv no minerālo un organisko vielu maisījuma, kas nogulsnējas ūdenstilpju dibenā.

Dūņas ir gitija kuras sastāvā ir 90-95% ūdens. Palielinoties gitijas nogulumu biezumam un blīvumam, samazinās ūdens daudzums, kas tad arī atšķir dūņas no gitijas. Dūņas ir pirmā gitijas nogulumu stadija. Atkarībā no piejaukumiem var izšķirt dažādus gitijas veidus. Latvijā tiek lietoti abi termini saldūdens organogēno nogulumu apzīmējumam — gitija vai sapropelis. Tomēr pastāv nozīmīga atšķirība ko katrs termins nozīmē. Akadēmiskā vidē iesaka lietot gitija, lai apzīmētu ezera organogēnos nogulumus. Sapropelis plašāk tiek lietots okeanogrāfijā, lai apzīmētu organogēnu nogulumu slāņus, kuri uzkrājušies bezskābekļa apstākļos. Latvijā zinātnieki pilnībā nav vienojušies par šo terminu lietošanu, ko varētu skaidrot ar PSRS okupācijas gados iesakņoto terminoloģijas lietojumu.

Dabīgos apstākļos dūņas ir tekošā stāvoklī, bet izžūstot kļūst par cietu vielu. Dūņas satur lielu daļu ļoti smalkas frakcijas (30-50% daļiņas >0,01 mm).

Jūru un kontinentālo ūdenstilpju (ezeru, dīķu) dibenā ir izplatītas dūņas, kas sastāv no smalkgraudainiem erodēto iežu (terigēniem, kaļķainiem, pelītiskiem, aleirītiskiem, aleirītiski-pelītiskiem) produktiem un no mikroskopiska organiskā detrīta, t.i. sīko jūras organismu (diatomejas, radiolārijas, foraminīferas, pteropodi) čauliņām un skeletu paliekām. Vēl ir vulkāniskās dūņas, kas bagātinātas ar vulkāniskajiem pelniem. Dūņas ir saistītu nogulumiežu veidošanās sākumstadija. Vēlāk diaģenēzes procesā dūņas sablīvējas, veidojot cietu iezi.

Reizēm dūņas ir bagātinātas ar organiskām vielām (sapropelis jeb gitija), kuru sadalīšanās var radīt sērūdeņraža piesārņojumu vai pūšanas procesu attīstību (pūstošās dūņas). Organogēnas dūņas tiek izmantotas lauksaimniecībā kā mēslojums vai komposts. Dažus dūņu veidus (ezeru, dīķu, lagūnu) izmanto arī mājdzīvnieku minerālajai piebarošanai, kā arī medicīnā (ārstnieciskās dūņas).

## Ārējās saites
Džeisons Sīgels

**Džeisons Džordans Sīgels** (; dzimis 1980. gada 18. janvārī) ir amerikāņu aktieris, scenārists, producents un autors, vislabāk pazīstams kā Māršala Eriksena lomas atveidotājs CBS komēdijseriālā "Kā es satiku jūsu māti", kā arī ar savu producenta darbu kopā ar Džūdu Apatovu televīzijas seriālā *[[Freaks and Geeks]]* (to atcēla pēc pirmās sezonas) un par kritiski un komerciāli veiksmīgām komēdijām, kurās viņš ir tēlojis galveno lomu, sarakstījis vai producējis.

Sīgels filmējies tādās filmās kā "Pēkšņi stāvoklī" (2007), "Aizmirst Sāru Maršalu" (2008), "Es mīlu tevi, vecīt" (2009), "Nejaukais es" (2010), "Sliktā skolotāja" (2011), "Džefs, kurš dzīvo mājās" (2011), "Mapeti" (2011), "Piecu gadu saderināšanās" (2012), "Mīlestība pieaugušajiem" (2012), "Seksa video" (2014), *[[The Discovery]]* (2017), "Mūsu draugs" (*Our Friend*, 2019). Par dalību 2015. gada filmā *[[The End of the Tour]]*, kurā viņš atveidoja rakstnieku Deividu Fosteru Vollesu, viņu izvirzīja ''Independent Spirit'' balvai nominācijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

## Ārējās saites
Soroka

**Soroka** () ir pilsēta Moldovā pie Dņestras upes aptuveni 160&nbsp;km uz ziemeļiem no Kišiņevas, Sorokas rajona administratīvais centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džošs Rednors

**Džošua Tomass Rednors** (; ) ir amerikāņu aktieris, filmu veidotājs, rakstnieks un mūziķis. Plašāk zināms ar Teda Mosbija lomu ar deviņām ''Emmy'' balvām godalgotajā CBS komēdijseriālā "Kā es satiku jūsu māti". Viņa scenārista un režisora debija ir 2010. gada komēdijdrāmas filma *[[Happythankyoumoreplease]]*, par kuru viņš ieguva Sandensas kinofestivāla Skatītāja balvu un saņēma nomināciju *Grand Jury* balvai.

2012. gadā viņš sarakstīja scenāriju, režisēja un atveidoja galveno lomu savā otrajā spēlfilmā "Humanitārās zinātnes", kuras pirmizrāde notika 2012. gada Sandensas kinofestivālā.  2014. gadā Rednors atveidoja lomu Brodvejas lugā *Disgraced*, ko nominēja Tony balvai kategorijā "Labākā luga". Vēl atveidojis lomu PBS Amerikas pilsoņu kara seriālā *[[Mercy Street]]*, lomu muzikālajā seriālā *[[Rise]]* un lomu seriālā *[[Hunters]]*.

## Ārējās saites
Tomass Mincers

**Tomass Mincers** (, dzimis 1489. gada decembrī, miris ) bija reformācijas laika vācu sludinātājs un teologs, kurš nostājās gan pret Romas Katoļu baznīcu, gan Mārtiņu Luteru, un kļuva par vienu no 16. gadsimta Vācijas Zemnieku kara idejiskajiem vadītājiem.

Darbojies un sludinājis Jīterbogā, Cvikavā, Prāgā, Alštetē, Mīlhauzenē un Nirnbergā. Mīlhauzenē sagūstīts un sodīts ar nāvi. Marksisti (piemēram, Engelss un Kautskis) uzskatīja Minceru par agrīno cīnītāju pret feodālismu un cīnītāju par bezšķiru sabiedrību. Plaši tika godāts VDR.

## Ārējās saites
Ģirts Dzelde

**Ģirts Dzelde** (dzimis ) ir bijušais profesionālais Latvijas tenisists, bijis arī Latvijas Deivisa kausa komandas kapteinis. Savu augstāko vietu vienspēļu ATP rangā (273.) viņš sasniedza 1991. gada 29. jūlijā, bet dubultspēlēs (108.) 1993. gada 4. oktobrī. Dzeldem karjeras laikā neizdevās uzvarēt nevienā ATP līmeņa vienspēļu vai dubultspēļu turnīrā, bet trijos ATP dubultspēļu turnīros viņš iekļuva finālā.

No 1993. līdz 2000. gadam Dzelde piedalījās 17 Deivisa kausa izspēlēs, pārstāvot Latviju, vienspēlēs sasniedzot rezultātu 16–11, bet dubultspēlēs 10–6.

Pēc karjeras beigām strādāja par treneri Vācijā.

## Atsaucas

## Ārējās saites
Frenks Hili

**Frenks Hili** (; dzimis , miris ) bija britu šahists un šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Savu pirmo uzdevumu publicējis 1853. gadā. Jau pēc trīs gadiem viņš kļuva par pirmā starptautiskā konkursa *The Era* (Londona, 1856) 2. godalgas ieguvēju. Nākamos gados sekoja panākumi trijos nacionālajos konkursos, kas bija pieskaņoti Lielbritānijas šaha asociācijas kongresiem. Viņš ieguva pirmo godalgu kongresos Mančestrā (1857), Birmingemā (1858) un otro — Kembridžā (1860). 1961. gadā F. Hili guva savu lielāko panākumu, iegūdams  1. godalgu Lielbritānijas Šaha asociācijas kongresam veltītā starptautiskā konkursā Bristolē un atstājot aiz sevis daudzu starptautisko konkursu laureātu austriešu problēmistu K. Baieru. Kopumā Hili publicējis vairāk nekā 350 šaha uzdevumus, 200 no tiem apkopoti 1866 gadā izdotajā grāmatā.
### Uzdevuma piemērs
Kā piemērs dots populārs Hili uzdevums no paketes, kas tika apbalvota ar 1. godalgu Bristoles kongresā 1861. gadā.

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. ♖h1! (spaids) ♗~ 2. ♕b1 (draud 3.♕b4#) 2...♗b5 3.♕g1# 
Pirmā gājiena vienīgais mērķis — atbrīvot līniju dāmai 3. gājienā. Tāda ideja, līnijas atbrīvošana, ieguva Bristoles tēma nosaukumu.
  

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Frenka Hili šaha kompozīcijas vietnē PDB
* 
* 
*
Tirgvedības plāns

**Tirgvedības plāns** ir viens no tirgzinības elementiem, kas apkopo visus pasākumus, kas noteikta laika un budžeta ietvaros tiks īstenoti uzņēmuma mērķa tirgū, lai sasniegtu produkta vai pakalpojuma tirgus stratēģijā izvirzītos mērķus. Plānā parasti iekļauj stratēģisku nākotnes aktivitāšu pārskatu, kā arī konkrētu produktu kampaņu detalizētu taktiku, laika grafiku un izmaksu izvērsumu.

Tirgvedības plānu var izstrādāt visam uzņēmumam kopumā, īpaši, ja uzņēmums ir neliels vai piedāvā tikai dažus produktus. Taču parasti to rada, koncentrējoties uz tirgus vajadzībām un konkrēta produkta mērķiem tirgū. Plānā tiek aprakstītas konkrētas darbības, kas piešķirtā budžeta ietvaros tiks veiktas noteiktā laika posmā. Tirgvedības plāns identificē tirgus pieprasījumu, kā piedāvātais produkts to apmierinās un kā tiks gūta peļņa. Tas parasti iekļauj tirgus un konkurentu analīzi, produkta iespējas tirgū, kam seko detalizēts veicamo aktivitāšu plāns un budžets.

Tirgvedības plānu veido vairākas daļas – esošās situācijas analīze, mērķi, stratēģija, taktikas, budžets un kontrole, kas dalās divos blokos – pirmajā tiek definēta situācija un mērķi, kamēr otrā piedāvā darbības plānu un izmaksas.

*Situācijas analīzei izmanto jau stratēģijas izstrādes laikā veiktos tirgus pētījumus, tirgvedības segmentācijas datus, konkurentu aktivitāšu apskatus, kā arī tirgu ietekmējošos ārējos faktorus – politiskās tendences, ekonomikas prognozes, likumdošanas izmaiņas, tehnoloģiju attīstību. Bieži tiek izmantots SVID analīzes modelis. Analīze izvērtē uzņēmuma iekšējās spējas pārvarēt esošās problēmas un izmantot tirgus dotās iespējas.
*Mērķi tiek izvirzīti pēc tam, kad tiek ņemti vērā analīzes rezultāti. Tiek noteikts mērķu sasniegšanai atvēlētais laiks un līdzekļi. 
*Stratēģija nosaka galveno darbības virzienu, kas jāīsteno mērķu sasniegšanai. 
*Taktikas izvērš un izskaidro konkrētos soļus un darbības, kas tiks īstenotas, stratēģijas veiksmīgai īstenošanai. Taktikām jāatbild, kā tiks ņemts vērā tirgvedības pasākumu komplekss un 4P. Tiek attīstīts detalizēts laika grafiks taktiku īstenošanai. 
*Budžets uzrāda, cik un kad tiks tērēts, lai nodrošinātu taktiku īstenošanu.
*Pārdošanas un finanšu prognozes nosaka konkrētus rezultātus, kas plānam jāsasniedz. 
*Kontrole tiek veikta regulāri tirgvedības plānošanas un īstenošanas laikā, lai sekotu plāna īstenošanai, novērstu un risinātu radušās problēmas. Lielu problēmu gadījumā, kontroles veicēji var lūgt tirgvedības plāna budžeta un termiņu izmaiņu, kā arī pārtraukt darbības, kas uzrāda negatīvus rezultātus.

## Atsauces
Isāks Lipnickis

**Isāks Lipnickis** (;  Kijiva —  Kijiva) bija Ukrainas šahists.

## Biogrāfija
No 1935. gada bijis Kijivas pionieru pils šaha pulciņa dalībnieks, kur kopā ar Dāvidu Bronšteinu bijis viens no trenera Aleksandra Konstantinopoļska talantīgākajiem audzēkņiem. Sešpadsmit gadu vecumā pirmo reizi piedalījies Ukrainas šaha čempionāta finālā. Pēc skolas beigšanas mācījies Kijivas Valsts universitātē.

Sākoties Otrajam pasaules karam iestājies karaskolā, kuru beidzis kā leitnants. Piedalījies Staļingradas kaujā, vēlāk cīnījies arī citās frontēs. Karu beidzis Berlīnē kā majors. Pirmos pēckara gadus dienējis Vācijas padomju okupācijas zonas pārvaldē.

1947. gadā atgriezies Kijivā, kur strādājis par šaha treneri un šaha kluba direktoru. Divas reizes uzvarējis Ukrainas šaha čempionātos (1949, 1956), bet 1950. gadā izcīnījis šajā turnīrā 2. vietu aiz Jefima Hellera. Tajā pašā 1950. gadā guvis savu lielāko sasniegumu šahā, dalot kopā ar Aleksandru Tolušu un Ļevu Aroņinu 2.-4. vietu PSRS šaha čempionāta finālā, kurā uzvarējis Pauls Keress. PSRS šaha čempionātu finālos piedalījies arī divus nākamos gadus (1951-1952), taču ierindojies tabulas lejusdaļā.

Kopš 1949. gada bijis PSRS šaha žurnālā *Шахматы в СССР* pastāvīgs autors. 1952. gadā kopā ar Borisu Ratneru sarakstījis grāmatu "Ukrainas šahistu labākās partijas" ().

Pāragri miris no leikēmijas. Godinot Lipnicka piemiņu, Ukrainā ir notikuši trīs viņa memoriālie turnīri (1967, 1976, 1980).

## Atsauces

## Ārējās saites
Boriss Ratners

**Boriss Ratners** (; 1909. gads — 1974. gads) bija Ukrainas šahists.

## Biogrāfija
Piecas reizes uzvarējis Kijivas pilsētas šaha čempionātos: 1931., 1933., 1934., 1937. (kopā ar Ābramu Havinu) un 1951. gadā. Vairākkārt piedalījies Ukrainas šaha čempionātos, kuros labākos rezultātus sasniedzis 1944. gadā Kijivā, kad dalījis 3.-5. vietu, un 1949. gadā Odesā, kad dalījis 4.-5. vietu.

1944. gadā PSRS šaha čempionāta pusfinālā Kijivā dalījis 2.-3. vietu ar Aleksandru Koblencu (uzvarējis Vjačeslavs Ragozins) un iekļuvis PSRS šaha čempionāta finālā. 1945. gadā Maskavā PSRS šaha čempionāta finālā palicis 16. vietā (uzvarējis Mihails Botviņņiks).

1952. gadā kopā ar Isāku Lipnicki sarakstījis grāmatu "Ukrainas šahistu labākās partijas" (). Bijis vairāku šaha žurnālu autors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vecmiķeļi

**Vecmiķeļi** ir ciems Dobeles novada Bēnes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Bēnes, 27 km no novada centra Dobeles un 100 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1136, Vecmiķeļu grāvja krastā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces