open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
64 (laikraksts)

**«64»** —  laikraksta *Советский спорт* iknedēļas šaha un dambretes pielikums, tika izdots no 1968. gada 5. jūlija līdz 1979. gada 31. decembrim (kopā iznāca 599 numuri). 1979. gada tirāža bija 100 tūkstoš eksemplāru. 

## Galvenie redaktori
* Tigrans Petrosjans (1968—1977)
* Jakovs Neištadts (1978—1979)

## Saturs
Pielikumā publicēja partijas, materiālus par šaha un dambretes teoriju, informāciju par šaha un dambretes vēsturi,  informāciju par dažādām sacensībām, rakstus par šaha kompozīciju, padomus iesācējiem un citus materiālus. 

Galvenās nodaļas: 
* Mācies pareizi spēlēt () 
* Mums raksta (*Нам пишут*) 
* Uzdevumi un etīdes (*Задачи и этюды*) 
* Gājiens konvertā (*Ход в конверте*) 
* Jūsu kartotēkā (*В вашу картотеку*)
* Pa Padomju zemi (*По стране советской*)
* No valsts uz valsti (*Из страны в страну*)
* Dambrete (*Шашки*)
un citas.

No 1980. gada nedēļas laikraksta "64" vietā sāka iznākt žurnāls *[[64 — Шахматное обозрение]]*. 

## Atsauces
Bērzāji

**Bērzāji** (dažkārt arī **Bērzarāji**) ir vasarnīcu ciems Tukuma novada Smārdes pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā Slocenes labajā krastā  no pagasta centra Smārdes un  no Rīgas.

## Atsauces
Dzegūzes

**Dzegūzes** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Smārdes pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā pie autoceļa V1446  no pagasta centra Smārdes un  no Rīgas, faktiski saplūdusi ar Smārdi.

## Atsauces
Gada augs Latvijā

[thumb|200px|2026. gada augs Latvijā — [lācene (*Rubus chamaemorus*)]]
**Gada augs** ir viens no ikgadējiem Latvijas dabas simboliem, kuru katru gadu izraugās Latvijas Botāniķu biedrība. Augu izvēlas, lai pievērstu sabiedrības uzmanību kādas sugas aizsardzībai un izplatībai. Dažkārt Gada augs var būt pat bieži sastopama suga, par kuru interesanti uzzināt ko vairāk, citreiz tas ir izceļams retums. Gada auga izvēle notiek, balsojot Botāniķu biedrības biedriem.

## Gada augi Latvijā

* 2003. gads — dzeltenā dzegužkurpīte (*Cypripedium calceolus*)
* 2004. gads — bezdelīgactiņa (*Primula farinosa*)
* 2005. gads — meža silpurene (*Pulsatilla patens*)
* 2006. gads — jumstiņu gladiola (*Gladiolus imbricatus*)
* 2007. gads — apaļlapu rasene (*Drosera rotundifolia*)
* 2008. gads — smaržīgā naktsvijole (*Platanthera bifolia*)
* 2009. gads — jūrmalas dedestiņa (*Lathyrus maritimus*)
* 2010. gads — ziemeļu linneja (*Linnaea borealis*)
* 2011. gads — ķekarpaparde (*Botrychium* ģints)
* 2012. gads — meža vizbulis (*Anemone sylvestris*)
* 2013. gads — stāvā vilkakūla (*Nardus stricta*)
* 2014. gads — laksis (*Allium ursinum*)
* 2015. gads — čemuru palēks (*Chimaphila umbellata*)
* 2016. gads — purva atālene (*Parnassia palustris*)
* 2017. gads — dzeltenā salmene (*Helichrysum arenarium*)
* 2018. gads — madaras (*Galium* ģints)
* 2019. gads — mazais zvagulis (*Rhinanthus minor*)
* 2020. gads — Ruiša pūķgalve (*Dracocephalum ruyschiana*)
* 2021. gads — parastā ķimene (*Carum carvi*)
* 2022. gads — Eiropas saulpurene (*Trollius europaeus*)
* 2023. gads — parastā purvpaparde (*Thelypteris palustris*)
* 2024. gads — apdzira (*Huperzia selago*)
* 2025. gads — smiltāja retējs (*Potentilla arenaria*)
* 2026. gads — lācene (*Rubus chamaemorus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://botany.lv/aktualitates/gada-augs/
Lēļu apakšdzimta

**Lēļu apakšdzimta** (*Caprimulginae*) ir viena no trijām lēļu dzimtas (*Caprimulgidae*) apakšdzimtām. Tā apvieno 79 sugas, kas tiek iedalītas 15 ģintīs. Tā ir lielākā no visām apakšdzimtām, apvienojot vairāk nekā pusi no lēļu dzimtas sugām. Sastopamas gandrīz visos kontinenos, izņemot Austrāliju un Antarktīdu. Latvijā mājo viena lēļu apakšdzimtas suga – vakarlēpis (*Caprimulgus europaeus*).

## Kopīgās īpašības
Lēļu apakšdzimtas sugas ir tipiski lēļu dzimtas putni — vidēji lieli ar gariem, smailiem spārniem, īsām, vājām kājām, mazām pēdām un ļoti īsu knābi (tomēr garāku nekā bezūsu lēļu apakšdzimtas  (*Chordeilinae*) lēļiem). Pie knābja pamatnes stingras, sarveidīgas ūsas. Apspalvojums mīksts, kriptisks, atgādina koka mizu vai lapas. Spalvu krāsa atkarībā no sugas pelēka, brūna vai sarkanbrūna.

Ligzdo uz zemes, neveidojot ligzdu, dējumā divas raibas olas. Barojas ar lidojošiem kukaiņiem. Knābi pēj atvērt ļoti plaši, augšējai daļai gals viegli āķveidīgs. Dažas sugas zarā sēž šķērsām tam, bet citas zara garenvirzienā. Lēļu apakšdzimtas putni ir aktīvi krēslā (vakarā un agri no rīta) vai naktī.

## Sistemātika
***Lēļu apakšdzimta** (*Caprimulginae*)
**Amerikas lēlīši (*Phalaenoptilus*)
**Apkakles lēļi (*Gactornis*)
**Brūnie lēļi (*Veles*)
**Dienvidamerikas mazie lēļi (*Setopagis*)
**Garastes lēļi (*Macropsalis*)
**Joslspārnu lēļi (*Systellura*)
**Karību paurakves (*Siphonorhis*)
**Lēļi (*Caprimulgus*)
**Lirastes lēļi (*Uropsalis*)
**Paurakves (*Nyctidromus*)
**Redeļastes lēļi (*Hydropsalis*)
**Skaļie lēļi (*Antrostomus*)
**Sirpjspārnu lēļi (*Eleothreptus*)
**Tropu paurakves (*Nyctiphrynus*)
**Tumsnējie lēļi (*Nyctipolus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Zooģeogrāfija
Kūdra (Smārdes pagasts)

**Kūdra** (agrāk arī **Smārdes Kūdra**) ir apdzīvota vieta Tukuma novada Smārdes pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Mazā tīreļa (Smārdes purva) ziemeļu galā  no pagasta centra Smārdes un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados pie kūdras ieguves un pārstrādes ražotnes.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Ramona Petraviča

**Ramona Petraviča** (dzimusi  Aucē) ir latviešu ķīmiķe, uzņēmēja, finansiste un politiķe. Bijusi Latvijas Republikas labklājības ministre un 13. Saeimas deputāte (ievēlēta no KPV LV saraksta). Šobrīd partijas "Latvija pirmajā vietā" biedre, no kuras saraksta ievēlēta 14. Saeimā.

1992. gadā pabeigusi Rīgas Tehnisko universitāti ar bioloģiski aktīvo savienojumu ķīmisko tehnoloģiju specialitāti. Pirms ievēlēšanas Saeimā bija uzņēmēja, SIA "Monēta" finanšu vadītāja.

## Politiskā darbība
2017. gada Saldus novada domes vēlēšanās kandidēja no KPV LV saraksta un tika ievēlēta novada domē.

Kandidējusi 13. Saeimas vēlēšanās ar otro numuru politiskās partijas KPV LV sarakstā Kurzemes vēlēšanu apgabalā, ievēlēta 13. Saeimā. 2019. gadā R. Petraviča kļuva par Latvijas labklājības ministri Krišjāņa Kariņa valdībā, saglabājot arī Saeimas deputātes mandātu (kā vienīgā no ministriem). 2021. gada janvārī nolika Saeimas deputātes mandātu uz ministres amata pienākumu pildīšanas laiku.

Labklājības ministres amatu zaudēja 2021. gada 3. jūnijā, kad "Par cilvēcīgu Latviju" (agrākā KPV LV) ministri K. Kariņa valdībā tika aizstāti ar citu koalīcijas partiju pārstāvjiem. Drīz pēc tam atjaunoja Saeimas deputātes mandātu. 2022. gada janvārī paziņoja par izstāšanos no partijas, saglabājot Saeimas deputātes amatu un darbojoties frakcijā "Neatkarīgie".

2022. gadā pievienojusies Aināra Šlesera izveidotajai partijai "Latvija pirmajā vietā". 2022. gada rudenī notikušajās Saeimas vēlēšanās R. Petraviča tika ievēlēta 14. Saeimā. Kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, bet netika ievēlēta.

## Atsauces
Anatolijs Papanovs

**Anatolijs Papanovs** (; dzimis , miris ) bija padomju aktieris un komiķis, PSRS Tautas skatuves mākslinieks, PSRS Valsts prēmijas ieguvējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Vjazmā. Viņa tēvs bija armijas virsnieks, bet māte modiste. Pirms Otrā pasaules kara strādāja gultņu fabrikā, brīvajā laikā aizrāvās ar teātri. Kara laikā komandēja artilēristu vienību. 1942. gadā viņš tika ievainots uzbrukuma laikā. Demobilizējies kā 3. grupas invalīds, viņš iestājās teātra fakultātē.

1946. gadā aizbrauca strādāt uz Klaipēdu. 1948. gadā viņš atgriezās Maskavā, pieņemot režisora Andreja Gončarova aicinājumu kļūt par Satīras teātra aktieri. 1960. gados viņam sāka piedāvāt labas lomas kino. Kļuva slavens, sadarbojoties ar Andreju Mironovu, vairākās filmās viņus uzņēma, izmantojot kā savdabīgu duetu.

Filmējies tādās filmās kā "Cilvēks, kurš iet pēc saules" (*Человек идёт за солнцем*, 1961), "Dona Kihota bērni" (*Дети Дон Кихота*, 1965), "Sargies auto!" (1966), "Briljantu roka" (1969), "Fortūnas džentlmeņi" (1971), "Aukstā 53. gada vasara" (1987). Ieskaņojis animācijas filmas un piedalījies teātra izrādēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
2017. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

thumb|250px|Sacensību vieta
**2017. gada [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika no 2017. gada 2. līdz 7. maijam Serbijas pilsētā Novi Sadā. Cīkstoņi sacentās sporta centrā *Vojvodina*.

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 10 punktus, 2. vietu — 9 punktus, 3. vietu — 8 punktus, ... , 10. vietu — 1 punktu. 

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Latvijas cīkstoņi
Eiropas čempionātā no Latvijas piedalījās seši cīkstoņi:
:brīvajā cīņā vīriešiem: Andris Ozoliņš-Ozols (97 kg) — 20. vieta;
:grieķu-romiešu cīņā: Aleksandrs Jurkjans (66 kg) — 7. vieta un Ņikita Masjuks (71 kg) — 25. vietā.
:brīvajā cīņā sievietēm: Karolīna Tjapko (48 kg) — 13. vieta, Anastasija Grigorjeva (60 kg) — 2. vieta un Laura Skujiņa (63 kg) — 5. vieta.

## Atsauces

*EM 2017
Acis veras, aizveras

"**Acis veras, aizveras**" ir latviešu postfolkloras grupas „Iļģi” dziesma no folkrokoperas „Spēlēju, dancoju”. Dziesmas vārdi ir daļa no Raiņa lugas „Spēlēju, dancoju” (1919).

2001. gadā tapušajā folkoperā galvenās lomas dziedāja Gatis Gaujenieks (Tots) un Rūta Muktupāvela (Lelde). Fragments „Acis veras, aizveras” ataino Leldes cīņu par dzīvību, un instrumentācija ieturēta orientāla misticisma stilā. 
2002. gadā folkrokopera „Spēlēju, dancoju” izdota albumā, 2007. gadā ar tās mūziku radīta animācijas filma „Spēlēju, dancoju”.

2005. gadā dziesma atskaņota IX Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku deju iestudējumā ar Agra Daņiļēviča horeogrāfiju un 1000 dejotāju līdzdalību.

2018. gadā "Acis veras, aizveras" ieguva 76. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas koncertieraksts
* Dziesmas vārdi
Dod, Dieviņi

**"Dod, Dieviņi"** ir Raimonda Tigula sacerēts skaņdarbs ar Noras Ikstenas vārdiem.

Tā pirmatskaņojums notika 2008. gada 11. starptautiskā Garīgās mūzikas festivāla koncertā Sv. Pētera baznīcā, to atskaņoja orķestris „Sinfonieta Rīga”, dūdu un bungu grupa „Auļi”, dziedātāji Biruta Ozoliņa, Julgī Stalte, Sergejs Jēgers un koris „Latvija” ar diriģentu Māri Sirmo.

Četrdaļīgā skaņdarba stāsta pamatā ir līvu, kuršu, prūšu un latgaļu teksti, rādot latviešu tautas veidošanos cauri laikiem, tā sākotnējais nosaukums bijis „Pagānu derība”.    
2013. gadā to iekļāva XXV Vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku noslēguma koncerta „Līgo” programmā.

2018. gadā "Dod, Dieviņi" ieguva 78. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Lec, Saulīte!

**"Lec, Saulīte!"** ir Raimonda Tigula sacerēts skaņdarbs ar Rasas Bugavičūtes-Pēces vārdiem.

Tā pirmatskaņojums notika 2014. gada 21. un 22. jūnijā deju uzvedumā „Lec, saulīte!” Mežaparka Lielajā estrādē, lai tā gada Eiropas kultūras galvaspilsētā Rīgā svinētu Vasaras saulgriežus. Deju horeogrāfi bija Jānis Ērglis, Jānis Purviņš, Agris Daņiļevičs, bet tekstus un scenāriju veidoja Rasa Bugavičūte-Pēce. Deju uzvedumā piedalījās arī kori, solisti, „Lec, saulīte!” orķestris un bungu un dūdu grupa „Auļi”.
2018. gadā to iekļāva XXVI Vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku programmā. 

2018. gadā "Lec, Saulīte!" ieguva 80. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Vasaras saulgrieži

250px|thumbnail|Terminatora līnija vasaras saulgriežu laikā
250px|thumb|Atstarotās Saules gaismas intensitāte ziemas un vasaras saulgriežu laikā.
**Vasaras saulgrieži** ir ikgadējs astronomisks notikums, kad Saulei ir vislielākā deklinācija. Vasaras saulgriežu laikā ir visgarākā diena un visīsākā nakts. Vasaras saulgriežus sauc arī par **vasaras saulstāvjiem**  jeb **solstīciju** ( — 'Saule', *sistere* — 'apstāties'), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs horizonta, tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.  

Terminatora līnija saulgriežu laikā pieskaras arktiskajam un antarktiskajam polārajam lokam. Vasaras saulgrieži ziemeļu puslodē ir 20., 21. vai 22. jūnijā un iezīmē astronomiskās vasaras sākumu. 

Saulgriežu laikā daudzas tautas tradicionāli atzīmē saulgriežu svētkus. Latviešiem tas ir Zāļu vakars un Jāņi.

## Ekvinokciju un saulgriežu laiki
Tabulā ir apkopoti ekvinokciju un saulgriežu laiki pēdējos un nākamajos gados. Norādīts UTC, kas atšķiras no Latvijas laika (UTC+2 ziemā, UTC+3 vasarā).

## Atsauces
Viru cietums

**Viru cietums** () ir mūsdienīgs cietuma komplekss Igaunijā, Austrumviru apriņķa Jehvi pilsētā. Uzcelts 2006. gadā. Teritorija aizņem 16 hektārus. Paredzēts 1000 ieslodzīto, 150 iepriekšēji ieslodzīto uzturēšanai. Kompleksā ir arī 150 atvērtā tipa vietas. Drošības nodrošināšanai visi korpusi savienoti ar slēgtām galerijām.

## Ārējās saites
*Viru cietums
2019. gada Parīze—Rubē

**2019. gada Parīze—Rubē** bija šosejas riteņbraukšanas viendienas sacensības, kas notika 14. aprīlī. Tā bija 117. reize, kad notika Parīze—Rubē sacensības un tās bija 16. sacensības 2019. gada UCI Pasaules tūres kalendārā.

Sacensībās uzvarēja Beļģijas sportists Filips Žilbērs (**), kurš sprintā pārspēja Nilsu Politu. Vēl 13 sekundes vēlāk finišēja Žilbēra komandas biedrs Īvs Lampārts.

## Komandas
Tā kā Parīze—Rubē bija UCI Pasaules tūres sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas septiņas UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 25 komandu pelotonu.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Ja tu man esi

**"Ja tu man esi"** ir viena no Zigmara Liepiņa dziesmām ar Andras Manfeldes vārdiem, kuru viņš komponēja muzikālajai drāmai „Adata”. 

Dziesma "Ja tu man esi" skan, atvadoties no izrādes galvenās varones Kristas, to izpildīja  Dons vai Egils Melbārdis un Zane Dombrovska vai Ieva Kerēvica.
2006./2007. gada sezonā muzikālā drāma „Adata” Nacionālajā teātrī tā bija vispieprasītākā izrāde, tā izrādīta 62 reizes un Zigmars Liepiņš saņēma Spēlmaņu nakts balvu kā gada mūzikas autors. 

2018. gadā "Ja tu man esi" ieguva 77. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Purtses pils

**Purtses pils** (, ) ir 16. gadsimtā celta pils Liganuzes pagastā Igaunijā. Pils celta 16. gadsimta vidū, kad gotikas idejas pamazām nomainīja renesanses arhitektūra. Pils celta kā muižas pils. Muiža vēstures gaitā daudzkārt mainījusi īpašniekus. Citu starpā tā bijusi Zviedru Ingrijas gubernatora Henrika Fleminga (*Henrik Fleming*), vēlāk Štakelbergu ģimenes īpašumā. Vēstures gaitā tā bijusi muižas ēka, piena un graudu noliktava, cietums, strādnieku mītne, līdz 1940. gadā tika pamesta. Atjaunota no 1987. līdz 1990. gadam.


Purtse castle - panoramio.jpg|
Purtse vasallilinnus 2019 - 003.jpg|
Purtse vasallilinnus 2.jpg|
Purtse vasallilinnus 3.jpg|
Purtse kindluselamu interjöör 2006.jpg|


## Ārējās saites

*Putses pils Igaunijas kulktūras pieminekļu sarakstā
*Purtses pils
Kalevi-Līva

**Kalevi-Līva** () ir kāpu apvidus Igaunijā, uz rietumiem no Tallinas, mūsdienu Harju aprinķa Jēlehtmes pagastā. Šajā vietā Otrā pasaules kara gados holokaustā no 1942. līdz 1943. gadam tika nogalināti ebreji no Vācijas, Polijas, Čehoslovākijas, kā arī romi un nacisma politiskie pretinieki. Nogalināto skaits tiek lēsts kā vairāk nekā 1500 cilvēku. 

## Ārējās saites
*Kalevi-Līva piemineklis
Kvazimodo ārija

**"Kvazimodo ārija"** ir viena no Zigmara Liepiņa dziesmām ar Kaspara Dimitera vārdiem, kuru viņš 1997. gadā komponēja operai "Parīzes Dievmātes katedrāle". 
Kvazimodo lomu atveidoja Igo un Niks Matvejevs, dziedājumam bija divas versijas - pirmā veltīta katedrāles zvaniem, otrā - Esmeraldai. Opera tika izrādīta 96 reizes. Komponists Zigmars Liepiņš par operu  saņēma Lielo Mūzikas balvu.

2018. gadā "Kvazimodo ārija" ieņēma 81. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Kristiāns Dāls

**Kristiāns Juhans Dāls** (; dzimis , miris ) bija Igaunijas zviedru izcelsmes kapteinis, polārpētnieks un jūrskolu pedagogs, Krievijas Impērijas titulārpadomnieks. Vairāku pētniecisko darbu un jūrskolas mācību grāmatu autors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1839. gadā Tallinā kuģa namdara ģimenē. Mācījās apriņķa skolā un ģimnāzijā. 1857. gadā sāka mācīties Rīgas jūrskolā un 1863. gadā ieguva tālbraucēja kapteiņa tiesības.

Ar Krišjāņa Valdemāra atbalstu 1864. gadā nodibināja Ainažu jūrskolu, bija skolas  priekšnieks un navigācijas priekšmetu skolotājs. 1876. gadā viņš kopā ar savu tuvāko līdzstrādnieku skolotāju Nikolaju Raudsepu (1848–1916) un saviem labākajiem audzēkņiem pa Ziemeļu jūrasceļu veica polāro ekspedīciju līdz Obas upes grīvai un no turienes 2000 km augšup pa upi līdz Toboļskai.
No 1893. līdz 1904. gadam bija Liepājas jūrskolas priekšnieks.

Miris Liepājā, apbedīts Ziemeļu kapos. Liepājas jūrskolu turpināja vadīt viņa dēls Alfrēds Dāls (1876-1926).

## Piemiņa
K. Dāla vārdā ir nosauktas ielas Liepājā un Ainažos. Liepājā bāzējas hidrogrāfijas kuģis "Kristiāns Dāls". 2002. gadā Latvijas pasts izlaida Dālam veltītu pastmarku.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kristāns Dāls
Mūgas osta

**Mūgas osta** () ir lielākā Igaunijas tirdzniecības osta. Atrodas Tallinas ziemeļrietumu pievārtē, Harju apriņķa Mārdu pilsētā, kā arī Jēlehtmes pagasta un Vīmsi pagasta teritorijā. Līdz 1991. gadam bija pazīstama kā Jauntallinas osta (, ). Ekspluatācijā no 1986. gada. Parasti darbojas visu gadu. Ostas maksimālais dziļums ir 18 metri. 3/4 no ostas kravām ir nafta un naftas produkti. Ostā ir 29 piestātnes, maksimālā kuģu tonnāža ir 300x48 metri. Ostā ir 6 lejamkravu termināli, 2 daudzprofila termināli, kā arī konteineru, RO-RO, kokmateriālu, graudu, metālu un ogļu termināli.

## Ārējās saites

*Mūgas osta
Pehja-Kervemā dabas rezervāts

**Pehja-Kervemā dabas rezervāts** () ir dabas rezervāts Igaunijas ziemeļus daļā uz dienvidaustrumiem no Tallinas, Harju apriņķa Anijas un Kūsalu pagastos. Tas aizņem 130,9 kvadrātkilometru lielu platību, ko lielākoties aizņem purvi, meži un tīreļi. Tas ir vēsturiski mazapdzīvots slikto augšņu dēļ. Pēc Otrā pasaules kara šeit tika ierīkots Padomju armijas militārais poligons. 1991. gadā militārā poligona rietumu daļā tika ierīkots Pehja-Kervemā dabas rezervāts, bet austrumu daļā atrodas Igaunijas armijas kara poligons. Dabas rezervātā sastopami vilki, lūši, lāči, ierīkotas pastaigu takas.

## Galerija

Jussi heath in autumn.JPG
Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala. 2.jpg
Panorama near Järvi lakes.jpg


## Ārējās saites
*
Aizputes baptistu baznīca

**Aizputes baptistu baznīca** ir Latvijas Baptistu draudžu savienībā ietilpstošās Aizputes baptistu draudzes baznīca Aizputē.

Baptistu draudze Aizputē nodibinājās 1869. gadā. Draudzes pirmais mācītājs bija viens no Latvijas baptistu konfesijas aizsācējiem Latvijā Ādams Gertners. Pirmā baznīca tika uzcelta 1884. gadā, tomēr 1892. gadā varas iestādes lika to nojaukt. 1893. gadā draudze iegādājās zemes gabalu un uzcēla otro baznīcu. 1937. gada Pūpolsvētdienas vakarā tā gāja bojā ugunsgrēkā. 11 mēnešu laikā tika uzcelta trešā Aizputes baptistu baznīca pēc Aleksandra Šmēlinga projekta, kas tika iesvētīta 1939. gada Ziemassvētkos. Draudze darbību nav pārtraukusi ne karu, ne okupāciju laikā.

Namā baptistu draudzes mācītāja Arvīda Vaska ģimenē bērnību pavadīja komponists Pēteris Vasks.

Aizputes baptistu draudzē jau kopš 1881. gada darbojas koris.

## Ārējās saites

* Aizputes baptistu draudze
Čepkeļu dabas rezervāts

**Čepkeļu dabas rezervāts** () ir dabas rezervāts Lietuvas dienvidos Baltkrievijas pierobežā, Alītas apriņķa Varēnas rajona pašvaldībā. Tas ir 112,12 kvadrātkilometru liels, un to aizņem lielākais purvu masīvs Lietuvā. Rezervāts ir Rāmsaras konvencijas  un *[[Natura 2000]]* teritorija.

## Galerija

Cepkeliu_marsh.jpg|
--gfdl--cepkeliai.JPG|
Čepkeliai Observation Tower, 2016.jpg|


## Ārējās saites
*
Bukones seņūnija

**Bukones seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Jonavas rajona pašvaldībā, tās ziemeļaustrumos. Seņūnija sastāv no 6 seņūnaitijām, tajā ir 31 ciems.

## Apskates vietas
*Bukones baznīca (*Bukonių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia*)

## Attēlu galerija

Bukonys1.jpg|Bukones baznīca
Dzīve kā košums

**"Dzīve kā košums"** ir Mārtiņa Freimaņa dziesma grupas „Tumsa” priekšnesumā.

2004. gadā tā izdota grupas „Tumsa” albumā „1 000 000 itnekā”. „Dzīve kā košums” bija arī nosaukums mūziķa piemiņas koncertam un albumam (2011).

2018. gadā "Dzīve kā košums" ieguva 82. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Liedagā

**"Liedagā"** ir 1968. gadā sacerēta Imanta Kalniņa dziesma ar Jēkaba Rūsiņa vārdiem.

Dziesma radusies laikā, kad Imants Kalniņš strādāja Liepājas Muzikāli dramatiskajā teātrī (1967-1974) un 1969. gadā nodibināja Liepājas rokenrola ansambli 2xBBM.
Viņš dzīvojis vienā mājā ar žurnālistu Jēkabu Rūsiņu, kura dzejolis „Liedagā” iespaidojis dziesmas rakstīšanu tolaik populārajā liriska valša formā. Sākotnēji to izpildīja ansamblis „Santa”, kurā muzicēja brāļi Zakovici un Zigmars Liepiņš. 

1986. gadā TV raidījums "Videoritmi" noorganizēja dziesmas ieskaņojumu un videoklipu populārā singla *We Are the World* stilā, tajā apvienojot tobrīd Liepājas populārākos dziedātājus un mūziķus no grupām „Līvi”, „Credo” un „Remix”. Dziesmu izpildīja Igo, Aivars Brīze, Ingrīda Pavītola, Uldis Marhilēvičs, Ainars Virga, Jānis Grodums, Aivars Hermanis un citi.

2018. gadā "Liedagā" ieguva 84. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
* oriģinālais videoklips
Īstrivera

**Īstrivera** ( — 'austrumu upe') ir sālsūdens plūdmaiņu grīva Ņujorkā, ASV. Tā savieno Augšējās Ņujorkas līci ar Longailendas šaurumu. Īstrivera atdala Kvīnsu uz Longailendas salas no Bronksas Ziemeļamerikas kontinentālajā daļā, kā arī Manhatanu no Kvīnsas un Bruklinas. Atkarībā no plūdmaiņām grīva maina savu plūsmas virzienu. Ūdensceļš ir kuģojams visā garumā (26 km).
Asterikss un Obelikss pret Cēzaru

**Asterikss un Obelikss pret Cēzaru** () ir 1999. gada Francijas, Itālijas un Vācijas kopražojuma kinokomēdija, kuras režisors ir Klods Zidī. Galvenās lomas atveido Žerārs Depardjē, Kristians Klavjē un Roberto Beninji, filmas pirmizrāde notika 1999. gada 3. februārī. 2002. gadā iznāca filmas turpinājums "Asterikss un Obelikss: Misija Kleopatra". Vēlāk tika uzfilmētas vēl 2 filmas: "Asterikss olimpiskajās spēlēs" (2008) un "Asterikss un Obelikss Viņas Majestātes dienestā" (2012).

## Sižets
Romas impērija iekaroja visu Galliju, izņemot nelielu ciematu, kura druīds gatavo burvju eliksīru, kas dod ciemata iedzīvotājiem spēku cīnīties pret romiešiem. Filmā Jūlijs Cēzars veic vairākus mēģinājumus iekarot ciematu.

## Atsauces

## Ārējās saites
FK Sveikata Kybartai

***FK Sveikata*** ir 1919. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Ķībartiem, kurš spēlēja Lietuvas 2 līgā (2018. gadā). *Sveikata* lietuviešu valodā nozīmē "veselība".

Savas mājas spēles aizvada Ķībartu stadionā.

## Vēsture
Šis ir vecākais futbola klubs Lietuvā, dibināts 1919. gadā.

Padomju okupācijas laikā *FK Sveikata* spēlēja elites divīzijā.

Pašlaik nav zināms, kurā līgā spēles kluba komanda. Paredzams, ka atradīsies Pirmajā līga.

## Apģērbu izmaiņas

## Krāsas
* Zila un sarkana.

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta 2. līga|Lietuvas 2. līga]]**
** 2.vieta (2): 2000, 2016

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
* sveikata.lt (Kluba oficiālā vietne)
* lietuvosfutbolas.lt/klubai/sveikata
* futbolinis.lt
* KAFF
* Statistics & Info
Kurzeme (dziesma)

"**Kurzeme**" ir Raimonda Paula dziesma ar Jāņa Petera vārdiem.

Tā pirmoreiz atskaņota Jāņa Petera autorvakarā 1972. gada vasarā klubā “Rītausma” Raimonda Paula jaundibinātās grupas “Studija”, kas drīz vien pārtapa ansamblī “Modo”, izpildījumā. 
Dziesma iekļauta Paula skaņuplatē "Kurzeme" Viktora Lapčenoka izpildījumā.
Albums atkārtoti izdots 2003. gadā, papildināts ar trīs dziesmām no mazās skaņuplates "Manai dzimtenei" (1973).

2018. gadā "Kurzeme" ieguva 86. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Dieva dēls (dziesma)

**"Dieva dēls"** ir latviešu grupas "Līvi" dziesma, kas sacerēta 1999. gadā. Dziesmas mūzikas autors ir Ainars Virga, bet teksta autors Guntars Račs. 

Radusies kā "Līvu" Ziemassvētku singls Jāņa Groduma izpildījumā un iekļauta kompānijas „MicRec” izdotajā albumā “Dziesma 2000”, kurā tika apkopotas sadarbībā ar Radio SWH rīkotā jaundarbu konkursa 10 fināla dziesmas.

2018. gadā "Dieva dēls" ieguva 85. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Bank Norwegian

thumb|300px|right|Valstis, kurās ''Bank Norwegian'' piedāvā pakalpojumus
***Bank Norwegian AS*** ir Norvēģijas interneta banka, kas patērētājiem sniedz aizdevumus, kredītkartes un krājkontus. Uzņēmums dibināts 2007. gada novembrī, un tās galvenā mītne atrodas Norvēģijā, Fornebu pilsētā. Uzņēmumam *[[Norwegian Air Shuttle]]* pieder 20% bankas akciju.

## Ārējās saites

* Bank Norwegian
Aleksandrs Loginovs

**Aleksandrs Loginovs** (; dzimis ) ir Krievijas biatlonists, Krievijas Nopelniem bagātais sporta meistars.

## Karjera
Loginovs guvis panākumus jauniešu un junioru sacensībās. 2013. gadā Obertillahā kļuva par pasaules čempionu junioriem gan sprintā, gan iedzīšanā. Pasaules kausa izcīņā debitēja  Holmenkollenē, sprinta distancē iegūstot 5. vietu. Nākamajā dienā iedzīšanā izcīnīja 3. vietu un pirmo reizi kāpa uz goda pjedestāla PK posmos.

2014. gada novembrī tika atstādināts no sacensībām, jo iepriekš veiktajos dopinga testos tika uzrādīta eritropoetīna (EPO) lietošana. Loginovam tika piespriesta divu gadu diskvalifikācija, un rezultāti, sākot ar 2013. gada 26. novembri, tika anulēti. Diskvalifikācija noslēdzās .

Loginovs ir piedalījies 2014. gada ziemas olimpiskās spēlēs, kur individuālajā distancē ieguva 30. vietu, bet rezultāts tika anulēts sekojošās diskvalifikācijas dēļ.  2017. gada Pasaules čempionātā Hohfilcenē izcīnīja bronzas medaļu jauktajā stafetē. Pirmo uzvaru PK posmos izcīnīja  Oberhofā sprintā. 2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā ieguva sudraba medaļu sprintā un bronzu stafetē. 2018.—2019. gada Pasaules kausa kopvērtējumā ierindojās 2. vietā, piekāpjoties tikai Juhannesam Tīngnēsam Bē.

2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja zelta medaļu sprintā un bronzu iedzīšanā.

Piedalījās , pārstāvot  Krievijas Olimpiskās komitejas komandu, izcīnīja divas bronzas medaļas — jauktajā un vīriešu stafetē.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Par Latviju

**"#Par Latviju"** ir hiphopa izpildītāja Reika dziesma, kuras tekstam izmantota Valda Rūjas dzeja.

Radusies 2016. gadā kā Lāčplēša dienai un Latvijas valsts pasludināšanas 98. gadadienai veltīta patriotiska dziesma un video. Dziesmas piedziedājums ir 1974. gadā dibinātās grupas “Varavīksne” bundzinieka Vitālija Čakša Atmodas kustības laikā komponētās dziesmas “Daugava” motīvs ar Valda Rūjas vārdiem. 

2018. gadā "#Par Latviju" ieguva 87. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi un akordi
Polivinilhlorīds

**Polivinilhlorīds** ((C2H3Cl)n), pazīstams arī kā **PVC**, ir termoplastisks polimērs, vinilhlorīda radikāļpolimerizācijas produkts. Ķīmiski izturīgs, nav degtspējīgs, tīrs polivinilhlorīds ir amorfs un balts. Ļoti ciets ar augstu elastības moduli.

Trešais visvairāk ražotais plastmasas polimērs pēc polietilēna un polipropilēna (ik gadu tiek saražoti 40 miljoni tonnu polivinilhlorīda). Izmanto mašīnbūvē, ķīmijas rūpniecībā un elektrotehnikā — dažādu tvertņu, cauruļu, plēvju u.c. materiālu izgatavošanai.

## Atsauces
Naukšēnu muiža

**Naukšēnu muiža** () ir muiža Naukšēnos, Valmieras novada Naukšēnu pagastā. Muižas pils pašreizējo izskatu ieguvusi 1843. gadā, būvmeistars Frīdrihs Gotlībs Glēzers. Kompleksā ir arī parks, zirgu stallis, klēts, pulksteņtornis. Valsts aizsargājamais kultūras piemineklis.

Pirms Latvijas okupācijas šeit atradās zēnu audzināšanas iestāde, padomju laikā - arodvidusskola (darbojās līdz 1997. gadam). Pašlaik te atrodas sociālās korekcijas izglītības iestāde "Naukšēni". Iepriekš muižas kompleksā atradās arī Naukšēnu Cilvēkmuzejs.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kulvas seņūnija

**Kulvas seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Jonavas rajona pašvaldībā, tās rietumos. Seņūnija sastāv no 7 seņūnaitijām, tajā ir 38 ciemi.

## Apskates vietas
*Andruškoņu atsegums (*Andruškonių atodanga*)
*Kulvas baznīca (*Kulvos Švč. Mergelės Marijos bažnyčia*)
*Kulvas Daunoraviču kapela (*Kulvos Daunoravičių koplyčia*)
*Mikolišķu akmens (*Mykoliškių akmuo*)
*Rimku vecticībnieku baznīca (*Rimkų Dievo Motinos Gimimo sentikių cerkvė*)

## Attēlu galerija

Andruškonių_atodanga.JPG|Andruškoņu atsegums
The_church_of_Kulva001.jpg|Kulvas baznīca
Kulva,_koplytėlė.JPG|Kulvas Daunoraviču kapela
Mykoliškių_akmuo.JPG|Mikolišķu akmens
Rimku_cerkve.jpg|Rimku vecticībnieku baznīca
Ruklas seņūnija

**Ruklas seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Jonavas rajona pašvaldībā, tās dienvidos. Seņūnija sastāv no 6 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemas (Rukla) un 6 ciemi.

## Apskates vietas
*Ruklas baznīca (*Ruklos Šv. Dvasios bažnyčia*)
*Ruklas pilskalns (Ruklos piliakalnis)

## Attēlu galerija

Ruklos_koplyčia.JPG|Ruklas baznīca
Rukla,_piliakalnis.JPG|Ruklas pilskalns
Šilu seņūnija

**Šilu seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Jonavas rajona pašvaldībā, tās dienvidaustrumos. Seņūnija sastāv no 8 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciems (Panoteri) un 52 ciemi.

## Apskates vietas
*Lokeneļu pilskalns (*Lokėnėlių piliakalnis*)
*Paberžes pilskalns (*Paberžės piliakalnis*)
*Panoteru baznīca (*Panoterių Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia*)
*Pilakalņu pilskalns (*Piliakalnių piliakalnis*)
*Vaiņu apse (*Vainių tuopa*)

## Attēlu galerija

Gudžionių_piliakalnis_2.jpg|Lokeneļu pilskalns
Šilai,_Paberžės_piliakalnis.JPG|Paberžes pilskalns
Panoteriai_church.jpg|Panoteru baznīca
Piliakalniu_piliakalnis_is_vakaru_puses.jpg|Pilakalņu pilskalns
Vainių_tuopa.JPG|Vaiņu apse
Šveicarijas seņūnija

**Šveicarijas seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Jonavas rajona pašvaldībā, tās dienvidos. Seņūnija sastāv no 5 seņūnaitijām, tajā ir 33 ciemi un 2 stacijas ciemati. Līdz 2012. gadam seņunijas nosaukums bija Dumšu seņūnija (*Dumsių seniūnija*).
Upninku seņūnija

**Upninku seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Jonavas rajona pašvaldībā, tās austrumos. Seņūnija sastāv no 4 seņūnaitijām, tajā ir 46 ciemi.

## Apskates vietas
*Baltromišķu vecticībnieku baznīca (*Baltromiškės sentikių cerkvė*)
*Napoleona ozols (*Napoleono ąžuolas*)
*Širvintas upes ainavu liegums (*Širvintos kraštovaizdžio draustinis*)
*Šventojes upes ihtioloģiskais liegums (*Šventosios ichtiologinis draustinis*)
*Perelozu pareizticīgo baznīca (*Perelozų Viešpaties Kryžiaus sentikių cerkvė*)
*Upninku baznīca (*Upninkų Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia*)
*Upninku liepas (*Upninkų liepos*)

## Attēlu galerija

Baltromiskes_cerkve.jpg|Baltromišķu vecticībnieku baznīca
Napoleono_ąžuolas.JPG|Napoleona ozols
Sirvinta.jpg|Širvintas upes ainavu liegums
Šventoji_(Upninkai).jpg|Šventojes upe pie Upninkiem
Upninkų_sen.,_Lithuania_-_panoramio_(23).jpg|Perelozu pareizticīgo baznīca
Upninkai_Church.jpg|Upninku baznīca
Upninkų_liepos.JPG|Upninku liepas
Viktorija Modesta

**Viktorija Modesta** (; dzimusi **Viktorija Moskaļova**  Daugavpilī) ir Latvijas izcelsmes Lielbritānijas dziedātāja, dziesmu autore, modele.

Dzimusi Daugavpilī, dzemdību laikā ārstu dēļ tika savainota viņas kāja. Pēc tam Viktorija piedzīvoja 15 operācijas. 12 gadu vecumā ar vecākiem pārvākusies uz dzīvi Londonā, Lielbritānijā, savukārt 20 gadu vecumā, lai novērstu turpmākās veselības problēmas, izlēma amputēt kāju.

Londonā pievērsusies modeles un mūziķes karjerai. Plašu popularitāti ieguvusi ar dziesmu *Prototype* 2014. gadā, dziesmai tika uzņemts arī videoklips, pēc kura Modestas dzīvesstāsts tika publicēts daudzos medijos. Popularizēšanas kampaņas laikā tika saukta par "pasaulē pirmo popzvaigzni ar bionisku ķermeņa daļu". 2012. gadā piedalījās 2012. gada vasaras paraolimpisko spēļu noslēguma ceremonijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Valdis Rūja

**Valdis Rūja**, īstajā vārdā **Valdis Kriķis** (dzimis , miris ) bija latviešu dzejnieks, Rakstnieku Savienības biedrs (1956).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1928. gada 9. janvārī Rūjienā, strādnieka ģimenē. Mācījās Rūjienas vidusskolā, pēc Otrā pasaules kara beigām 1945. gadā laikrakstā "Padomju Jaunatne" publicēja dzejoli "Dziesma mātei". Pēc skolas beigšanas pārcēlās uz Rīgu un 1947. gadā iestājās Dailes teātra dramatiskajā studijā, bija Dailes teātra aktieris (1947-1951).
1951. gadā sāka strādāt par Radiokomitejas redaktoru. 1955. gadā iznāca viņa pirmais dzejoļu krājums "Lāstekas krīt", 1958. gadā "Viršu vainags", 1960. gadā viņš kļuva par žurnāla "Karogs" literāro līdzstrādnieku. 

1962. gadā Valdi Rūju iecēla par Drāmas teātra direktoru, 1965. gadā par Operas un baleta teātra direktoru, 1967. gadā par kultūras nama "Ziemeļblāzma" direktoru. No 1969. līdz 1988. gadam viņš bija izdevniecības "Liesma" redaktors. 

Pēc 2000. gada izdeva memuāru grāmatas "Kas to Rīgu dimdināja?" (2000) un "Ozoli vēl Latvijā" (2001).

Miris 2020. gada 27. septembrī.

## Darbi
Izdotas vairāk nekā 20 Valda Rūjas grāmatas, galvenokārt dzejoļu krājumi. Viņa ienākšana literatūrā Staļina laikā notika laika periodā, kad netika atzīta cilvēka subjektīvo pārdzīvojumu atklāsme un dominēja prasība pēc sociālistiska optimisma. Tādēļ arī Rūjas dzejai tolaik bija patētiski abstrakts raksturs. Īpaša vieta Rūjas daiļradē ir latviešu strēlnieku tēmai.

## Literatūra
* Latviešu rakstniecība biogrāfijās. Rīga: Zinātne, 2003.
* Ūdre D. "Gribu ilgi būt". Karogs, 1974. - 9.
* Osmanis J. Sava laika ierindnieks. Valda Rūjas portreta kontūras. Karogs, 1988. - 1.
* Lija Blūma. Intervija ar Valdi Rūju. "Rasa" - Nr. 2 (2003)

## Apbalvojumi
* Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1988),
* NBS štāba bataljona Goda zīme,
* Rūjienas novada Goda pilsonis (2012)

## Piemiņa
Pie Valda Kriķa tēva celtā nama Rīgas ielā 40 Rūjienā atklāta informācijas plāksne "Šajā mājā 1928. gada 9. janvārī dzimis dzejnieks un aktieris Valdis Rūja."

## Atsauces
Užusaļu seņūnija

**Užusaļu seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Jonavas rajona pašvaldībā, tās dienvidos. Seņūnija sastāv no 7 seņūnaitijām, tajā ir 27 ciemi un 1 stacijas ciemats.

## Apskates vietas
*Daukļūnu akmens (*Daukliūnų akmuo*)
*Gaidelis (*Gaidelis*)
*Turžēnu vecais pasts (*Turžėnų senasis paštas*)
*Užusaļu pareizticīgo baznīca (*Užusalių Šv. Aleksandro Neviškio cerkvė*)

## Attēlu galerija

Daukliūnų_(Meškos)_akmuo.JPG|Daukļūnu akmens
Gaidelis,_akmuo.JPG|Gaidelis
Krėslynai,_Lithuania_-_panoramio.jpg|Turžēnu vecais pasts
Užusalių_cerkvė.JPG|Užusaļu pareizticīgo baznīca
Žeimju seņūnija

**Žeimju seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Jonavas rajona pašvaldībā, tās ziemeļrietumos. Seņūnija sastāv no 5 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemats (Žeimji), 32 ciemi un 1 stacijas ciemats.

## Apskates vietas
*Normaiņu akmens (*Normainių akmuo*)
*Sukileļu kapela (*Sukilėlių koplytėlė*)
*Šilu meža ozols (*Šilo miško ąžuolas*)
*Žeimju baznīca (*Žeimių Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia*)
*Žeimju muiža (*Žeimių dvaras*)

## Attēlu galerija

Normainių_akmuo_3.JPG|Normaiņu akmens
Žeimiai,_koplyčia.JPG|Sukileļu kapela
Šilo_miško_ąžuolas,_Jonavos_raj.JPG|Šilu meža ozols
Zeimiubaznycia.jpg|Žeimju baznīca
Zeimiu_dvaras.jpg|Žeimju muiža
Cīrulīšu bezdibenis

**Cīrulīšu bezdibenis** jeb **Cīrulīšu ala** ir sufozijas ala, kas atrodas Cīrulīšu apkaimē, Cēsīs. Ala atrodas Gaujas Nacionālā parka teritorijā un ir viens no Cīrulīšu dabas taku apskates objektiem.

Ala ir veidojusies smilšakmenī, tā ir 6 m dziļa, augstums aptuveni 7 m, bet platums no 12 līdz 15 m. Latvijas mērogam ala ir unikāla, jo tās ieeju veido aptuveni 6 m dziļa vertikāla šahta, pa kuru ir iespējams nokļūt lielākā telpā. Visticamāk senāk Cīrulīšu bezdibeņa ieeja bijusi citviet, taču tā aizbrukusi un laika gaitā ir iegruvuši alas griesti, izveidojot pašreizējo ieeju. Apkārt alai ir izveidots nožogojums, un atvērums zemē ir aizklāts ar koka režģi, lai cilvēki nespētu iekļūt Cīrulīšu bezdibenī. Vienlaikus režģis nemaina alas kā biotopa mikroklimatu, kā arī bezmugurkaulnieku un sikspārņu sugas spēj alā iekļūt vai no tās izkļūt.

## Atsauces
Asterikss: Dievu zeme

**"Asterikss: Dievu zeme"** () ir 2014. gada Francijas un Beļģijas kopražojuma animācijas filma, kuras režisori ir Aleksandrs Astjērs un Luijs Klišī. Galvenās lomas ieskaņojuši Rodžers Karels, Lorānts Doičs un Lorāns Lafīts, filmas pirmizrāde notika 2014. gada 26. novembrī.

Filmā Cēzars, netālu no neiekarotā gallu ciemata uzbūvē dzīvojamo kompleksu "Dievu zeme", lai beidzot tiktu galā ar nevaldāmajiem galliem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Taksila

**Taksila** (, *Takšašilā*) ir nozīmīga senā pilsēta, kas atrodas mūsdienu Pendžābā, Pakistānā.

Atrodas Indijas subkontinenta un Centrālāzijas kultūru mijiedarbības zonā. Pilsētas vēsture sniedzas ap 1000. gadu p.m.ē. Dažas no drupām datētas ar 6. gadsimtu p.m.ē. (Ahemenīdu impērijas periods). Kad reģionus savienojošie tirdzniecības ceļi zaudēja nozīmīgumu, krita arī Taksilas nozīmīgums, līdz 5. gadsimtā to iznīcināja huņņi.

19. gadsimta vidū Taksilas drupas atklāja britu arheologs Aleksandrs Kaningems. 1980. gadā tā tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 2006. gadā *[[The Guardian]]* Taksilu ierindoja pirmajā vietā Pakistānas tūrisma objektu sarakstā, to ik gadu apmeklēja apmēram 1 miljons cilvēku. 

Dažos sarakstos seno Taksilas augstskolu uzskata par vienu no vecākajām universitātēm pasaulē (vai pati vecākā). Tomēr daži to neuzskata par universitāti mūsdienu izpratnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizputes adventistu baznīca

**Aizputes adventistu baznīca** ir Septītās dienas adventistu baznīca Aizputē.

Septītās dienas adventistu draudze Aizputē tika nodibināta 1916. gada augustā. 1925. gada vasarā ap Aizputi darbojās reliģisko grāmatu izplatītāji – kolportieri Augusts Baķis un Pēteris Krēsliņš. 1936. gada sākumā draudzē bija 42 draudzes locekļi. 1937. gadā tika izdoti noteikumi, ka draudzē jābūt virs 50 draudzes locekļiem, tāpēc tika pieņemts lēmums apvienoties ar mazāko Kuldīgas draudzi. Padomju gados Aizputes draudzes vecākā Eduarda Damberga vārds tika minēts tūrisma ceļvežos, jo ap savu māju Aizputes pievārtē viņš bija uzcēlis malkas pilis, kuras apskatīja tūristi. Draudze 1990. gadā iegādājās bijušo Aizputes pareizticīgo baznīcu un to piemēroja savām vajadzībām.

## Ārējās saites

* Aizputes adventistu draudze
2018. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**2018. gada [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika no 2018. gada 30. aprīļa līdz 6. maijam Krievijas pilsētā Kaspijskā. Cīkstoņi sacentās Ali Alijeva sporta pilī.

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 25 punktus, 2. vietu — 20 punktus, 3.—4. vietu — 15 punktus, 5.—6. vietu — 10 punktus, 7. vietu — 8 punktus, 8. vietu — 6 punktus, 9. vietu — 4 punktus, 10. vietu — 2 punktus.

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Latvijas cīkstoņi
Eiropas čempionātā no Latvijas piedalījās seši cīkstoņi:
:brīvajā cīņā vīriešiem — Alberts Jurčenko (74 kg) un Alans Amirovs (79 kg);
:grieķu-romiešu cīņā — Aleksandrs Jurkjans (67 kg) un Ņikita Masjuks (72 kg);
:brīvajā cīņā sievietēm — Karolīna Tjapko (53 kg) un Laura Skujiņa (68 kg).

## Atsauces

*EM 2018
Asterikss un Obelikss: Misija Kleopatra

**"Asterikss un Obelikss: Misija Kleopatra"** () ir 2002. gada Francijas un Itālijas kopražojuma kinokomēdija, kura balstīta uz 1968. gada animācijas filmas "Asterikss un Kleopatra" motīviem. Filmas režisors ir Alēns Šabā, galvenās lomas atveido Žerārs Depardjē, Kristians Klavjē, Žamels Debūzs, Monika Belluči un Eduārs Bauers. Filmas pirmizrāde notika 2002. gada 30. janvārī. Filmai izdoti divi turpinājumi: "Asterikss olimpiskajās spēlēs" (2008) un "Asterikss un Obelikss Viņas Majestātes dienestā" (2012).

Filmā Asterikss un Obelikss dodas uz Ēģipti, lai palīdzētu Kleopatrai uzveikt Cēzaru derībās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivans Ņeumivakins

**Ivans Ņeumivakins** (; dzimis , miris ) bija krievu-padomju medicīnas darbinieks, daudzu darbu autors, medicīnas zinātņu doktors, Krievijas Nopelniem bagātais izgudrotājs, LPSR Valsts prēmijas laureāts, akadēmiķis un profesors Krievijas Dabaszinātņu akadēmijā.

Tiek uzskatīts par padomju kosmosa medicīnas tēvu. 1980. gados piedalījies nootropā preparāta fenibuta izstrādē un ieviešanā klīniskajā praksē, par ko 1982. gadā saņēmis LPSR Valsts prēmiju. Vēlāk pievērsies alternatīvajai medicīnai un pseidozinātniskām ārstniecības metodēm, piemēram, nopietnu saslimšanu ārstēšanai ar ūdeņraža peroksīdu vai dzeramo sodu.

1951. gadā absolvējis Kirgizstānas Medicīnas institūtu.

Dzīves laikā viņš bija pulkvedis.

Apbalvojumi: KPFSR Nopelniem bagātais izgudrotājs (1979), LPSR Valsts prēmija (1982).

## Skatīt arī
* Fenibuts

## Atsauces
Ahto Valters

**Ahto Valters** (, dzimis , miris ) bija Ainažos dzimis igauņu jūrnieks, kurš no 1938. līdz 1940. gadam pirmais zem neatkarīgās Igaunijas karoga ar jahtu apbrauca apkārt zemeslodei. 

Uzaudzis Kesmu ciemā, mūsdienu Haljalas pagastā. 1930. gadā kopā ar brāli Keu ar jahtu šķērsoja Atlantijas okeānu no Tallinas uz Maiami. No 1930. līdz 1933. gadam to paveica vēl piecas reizes. Trīsdesmitajos gados pārcēlās uz dzīvi ASV, kur nodarbojās jahtu biznesā. No 1938. līdz 1940. gadam ar Igaunijā būvētu jahtu zem Igaunijas karoga apbrauca ar jahtu apkārt pasaulei, sākdams un beigdams ceļojumu Ņujorkā. 2018. gadā igauņu režisors Jāniss Valks (*Jaanis Valk*) uzņēma dokumantālu filmu par Ahto Valteru.

## Ārējās saites
*Ahto Valter – the Estonian who sailed around the world
*Dokumentālā filma par Ahto Valteru
Pirčupe

**Pirčupe** jeb **Pirčupji** () ir ciems Lietuvas dienvidaustrumos, kas 1944. gadā tika nodedzināts kopā ar 119 tā iedzīvotājiem. 

Ciems pazīstams no 16. gadsimta. 1944. gada 3. jūnija rītā 3 kilometrus no ciema padomju partizāni uzbruka vācu militārajai kolonnai, nogalinot 5 karavīrus. Tajā pašā dienā tika izsūtīta soda komanda, kas aplenca ciemu un to nodedzināja, nogalinot 119 iedzīvotājus, to starpā 49 bērnus. 1960. gadā traģēdijas vietā tika uzcelts tēlnieka Ģedimina Jakuboņa veidots piemiņas memoriāls, kas 1963. gadā tika apbalvota ar Ļeņina prēmiju. 1980. gadā pēc traģēdijas motīviem Lietuvas kinostudijā tika uzņemta filma "Fakts" (režisors - Almants Grikevičs, scenārija autors - Vītauts Žalakevičs, lomās - Reģimants Adomaitis, Donats Baņonis, Jozs Budraitis, Aleksandrs Kaidanovskis, kā arī vairāki latviešu aktieri (Arnis Līcītis, Uldis Dumpis, Aivars Siliņš)).

## Ārējās saites

*Seimas commemorates the 70th anniversary of the tragedy in Pirčiupiai Village
Tuhalas raganu aka

**Tuhalas raganu aka** () ir aka, kas atrodas Igaunijā, Harju apriņķa Kozes pagasta Tuhalas ciemā. Aka pazīstama ar to, ka karsta procesu dēļ periodiski pārplūst. Ūdens daudzums, kas šajā periodā iztek no akas, ir līdz 100 litriem minūtē.

## Ārējās saites
Andrāšs Šifs

**Andrāšs Šifs** (, dzimis 1953. gada 21. decembrī) ir Ungārijā dzimis ebreju izcelsmes britu klasiskais pianists. Tiek uzskatīts par vienu no labākajiem L. van Bēthovena mūzikas interpretētājiem, kā arī plaši pazīstams kā V.A. Mocarta, J.S. Baha, F. Šūberta un R. Šūmaņa skaņdarbu izpildītājs.

## Biogrāfija
Dzimis ebreju ģimenē Budapeštā. Sācis nodarboties ar mūziku piecu gadu vecumā.

1974. gadā pabeidza Ferenca Lista Budapeštas mūzikas akadēmiju.

1979. gadā emigrēja no Ungārijas uz Austriju.

Uzstājies ar pasaules labākajiem orķestriem un diriģentiem. Sniedz solokoncertus visā pasaulē un uzstājas kā diriģents. Šifa plašais repertuārs sevī ietver Baha, Bēthovena, Mocarta, Šūberta, Haidna, Skarlati, Bartoka, Šūmaņa, Debisī, Ravēla mūziku.

## Atsauces

## Ārējās saites
2014. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

thumb|250px|Sacensību vieta
**2014. gada [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika no 2014. gada 1. līdz 6. aprīlim Somijas pilsētā Vantā. Cīkstoņi sacentās sporta arēnā *"Trio Areena"*.

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 10 punktus, 2. vietu — 9 punktus, 3. vietu — 8 punktus, ... , 10. vietu — 1 punktu.

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Latvijas cīkstoņi
Eiropas čempionātā no Latvijas piedalījās divpadsmit cīkstoņi:
:brīvajā cīņā vīriešiem — Armands Zvirbulis (86 kg), Imants Lagodskis (97 kg) un Dmitrijs Mihailovs (125 kg);
:grieķu-romiešu cīņā — Kristaps Kalnakārklis (66 kg), Sergejs Mironovs (71 kg), Aleksandrs Višņakovs (75 kg) un Česlavs Beštenis (80 kg);
:brīvajā cīņā sievietēm — Violeta Ponomarjova (48 kg), Karolīna Tjapko (53 kg), Irina Petrova (58 kg), Anastasija Grigorjeva (63 kg) un Laura Skujiņa (75 kg).

Anastasija Grigorjeva kļuva par Eiropas čempioni, Laura Skujiņa izcīnīja bronzas medaļu, pārējie zaudēja savā pirmajā cīņā. Petrova un Mironovs piedalījās arī gandarījuma cīņā, bet abi to zaudēja.

## Atsauces

*EM 2014

## Ārējās saites
* Čempionāta oficiālā mājas lapa
Toms Treibergs

**Toms Treibergs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu dzejnieks, žurnālists, aktieris, teātra un kino kritiķis.

Strādājis Latvijas Televīzijā kā žurnālists un raidījuma "Kultūras ziņas" redaktors. Bijis Latvijas Radio 1 kultūras žurnālists. No 2004. gada darbojas kā aktieris un režisors etīžu teātrī "Nerten". No 2022. gada decembra strādā par kultūras redaktoru ziņu portālā "TVNET". Ir Latvijas Televīzijas un Latvijas Radio gada balvas "Kilograms kultūras" žūrijas loceklis.

## Biogrāfija
Dzimis Rīgā, bet bērnības gadus pavadījis Taurupē, 2004. gadā beidzis Taurupes vidusskolu. Vēlāk atgriezies Rīgā, studējis audiovizuālo kultūru Latvijas Kultūras akadēmijā. 2012. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Teoloģijas fakultāti. 2015. gadā saņēmis Ventspils domes izcilības stipendiju.

### Dzeja
Toma Treiberga pirmā publikācija bija dzejolis "vējš raizējas par mums...", kas 2004. gadā tika publicēts laikrakstā "Latvijas Avīze". Līdz šim Iznākuši trīs Toma Treiberga dzejas krājumi — "Gaismas apstākļi" (2012), "Drudzis" (2015), kurš tika nominēts Literatūras gada balvai un "Biezoknis" (2019). Viņa dzejai raksturīga dabas un pilsētas parādību atspoguļošana, bērnības atmiņas un tai raksturīgā pasaules izjūta, cilvēka pārdzīvojumi.

### Teātris
2004. gadā Toms Treibergs kopā ar rakstnieku Svenu Kuzminu dibināja etīžu teātri "Nerten". T. Treibergs un S. Kuzmins ir gan šī teātra režisori, gan vienīgie aktieri. "Nerten" ir vienīgais šāda profila teātris Latvijā, tas sniedz savas izrādes gan Rīgā, gan dažādās Latvijas pilsētās. Izrādes veidotas no īsiem tematiski un stilistiski atšķirīgiem sižetiem.

### Latvijas Radio
No 2017. gada februāra līdz 2021. gada decembrim Toms Treibergs kopā ar rakstnieku Svenu Kuzminu Latvijas Radio 1 veidoja raidījumu "Cienījamie lasītāji. Etīdes par literatūru". Raidījuma veidotāji tikās ar tulkotājiem, lai uzzinātu vairāk par viņu darba pieredzi, metodēm un mīļākajām grāmatām. No tām tika izvēlēts viens tulkots daiļliteratūras darbs, kuram tika meklēts līdzinieks latviešu literatūras pasaulē. Līdz 2022. gada novembrim bija Latvijas Radio 1 raidījuma "Kultūras Rondo" vecākais redaktors.

## Bibliogrāfija

### Dzeja

* *Gaismas apstākļi*. Rīga: Apgāds Mansards, 2012
* *Drudzis*. Rīga: Apgāds Mansards, 2015
* *Biezoknis*. Rīga: Neputns, 2019

### Atdzejojumi
* Jeļenas Glazovas dzejoļu krājums "Transfēri" (2013. gadā, kopā ar rakstnieku Svenu Kuzminu);
* Sergeja Timofejeva dzejoļu krājums "Replika" (2018. gadā, kopā ar dzejniekiem Andri Akmentiņu un Arvi Vigulu).

### Dzeja citās valodās

* Tankmė (*Biezoknis*, lietuviešu val.). Viļņa: Baziliskas, 2024.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Toma Treiberga Facebook konts
* Teātra "Nerten" Facebook konts
Elizejas pils

**Elizejas pils** () ir Francijas prezidenta oficiālā rezidence. Pils atrodas Parīzē, netālu no Elizejas laukiem.

Uzcelta 1722. gadā Luisam Anrī de La Tūram Dauverņam (*Louis Henri de La Tour d'Auvergne*), kopš 1848. gada izmantota kā Francijas prezidenta rezidence. Mūsdienās Elizejas pils ir arī Francijas ministru padomes sēdes. Svarīgi ārzemju viesi tiek izmitināti tuvējā *Hôtel de Marigny*. Līdz 2010. gadam Bastīlijas dienas vakarā prezidents pils pagalmā organizēja balli.

## Ārējās saites

*