open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gallium3D

[thumb|Illustration of the [Linux graphics stack]]
[thumb|[Direct Rendering Infrastructure|DRI and Gallium3D have different driver models, but both share a lot of code]]
thumb|An possible example matrix when implementing the Gallium3D driver model. Through the introduction of the Gallium3D Tracker Interface and the Gallium3D WinSys Interface, only 18 instead of 36 modules are required. Each WinSys module can work with each Gallium3D device driver module and with each State Tracker module.

***Gallium 3D*** ir nākamā *[[Mesa3D]]* — atvērtā koda brīvprogrammatūras *[[OpenGL]]* īstenojuma — versija.

*Gallium 3D* pamatuzdevums ir pārskatīt *Mesa 3D* arhitektūru, lai nodrošinātu produktīvāku "darba dalīšanu" (piemēram, atmiņas pārvaldību nododot kerneļa nepastarpinātā renderēšanas infrastruktūras (DRI) draiverim) un atbalstītu modernas aparatūras arhitektūru.

*Gallium 3D* nodrošinās apvienotu lietojumprogrammas saskarni darot pieejamas tādas modernas aparatūras standartfunkcijas kā ēnotāju vienības. Tādējādi tādām 3D lietojumprogrammu saskarnēm kā OpenGL (1., 2. un 3. versija), *OpenVG*, GPGPU un iespējams pat *[[Direct3D]]* (ja *[[Wine]]* nodrošinās šādu savienojamību), būs nepieciešama tikai viena vienīga aizmugursistēma (*back-end*), stāvokļu vadības serveris(state tracker), kas arī ir *Gallium 3D* lietojumprogrammas saskarne. Salīdzinājumam *[[Mesa 3D]]* bija nepieciešama atsevišķa aizmugursistēma katrai aparatūras platformai, un citas lietojumprogrammu saskarnes bija nepieciešams pārinterpretēt uz OpenGL, kā rezultātā radās resursu un jaudas virstēriņš.
Piedevām, elastīgā Gallium 3D modulārā struktūra nākotnē ļaus izmantot ZLVM kompilatoru un izveidot moduļus, lai tūlītēji optimizētu ēnotāja kodu.

*Gallium 3D* atmiņas vadību nodrošinās NRP (Nepastarpinātās renderēšanas pārvaldnieks, DRM) kerneļa draiveri, un NRI Nepastarpinātas renderēšanas saskarnes draveris (tagad DRI2) būs vairāk uz grafisko procesoru apstrādes veiktspēju orientēts. Šāds risinājums ļaus atrisināt atmiņas vadības problēmas, kas nebija atrisināmas *Mesa 3D* arhitektūrā.

## Šī brīža statuss

Pirmie īstenotie un jau daļēji funkcionējošie draiveri ir Cell un Intel GMA draiveri. Šobrīd ir sperts arī nozīmīgs solis ATI Radeon karšu darbības nodrošināšanā — tām tiek nodrošināts skeletondraiveris, un nouveau komanda savas tālākās izstrādes orientē uz Gallium 3D, iekļaujot risinājumu arī priekš vecajām Nvidia kartēm, kuru fiksēto funkciju arhitektūrā pietrūka programmējamo ēnotāju iespeja.

## Ārējās saites
* Mesa 3D mājaslapa 
* Gallium 3D uzstādīšana 
* Tungstengraphics mājaslapas Gallium 3D sadaļa 
* Gallium3D funkcionālās diagrammas 
* Gallium 0.1 Freedesktop versiju kontroles resurspunktā 
* Iepazīsimies — Gallium3D! 
* LWN raksts par Gallium 3D 

## Atsauces
Indijas karogs

**Indijas karogs** pašreizējā formā tika pieņemts *[[ad hoc]]* sanāksmē satversmes sapulces laikā . 24 dienas vēlāk, , Indija ieguva neatkarību no britiem. Šādā izskatā karogs kalpoja par Indijas Domīnijas karogu no  līdz , kā arī pēc tam kā Indijas Republikas karogs. Indijā nacionālais karogs tiek saukts par "tirangā" (hindu: तिरंगा ), kas nozīmē "trīskrāsainais".

Indijas karogs ir horizontāls trīskrāsains taisnstūris no deep safrāna, baltā un Indijas zaļā krāsā; ar 24 spieķu riteni, kura centrs ir  tumši zilā krāsā. To pieņēma savā pašreizējā formā Satversmes sapulces sēdē, kas notika 1947. gada 22. jūlijā, laikā, kad tas kļuva par Indijas Domīnijas karogu. Karogs vēlāk tika saglabāts un kļuva par kā ar Indijas Republikas karogu. Indijā, termins "trīskrāsains" (Hindi: तिरंगा, Tirangā) gandrīz vienmēr attiecas uz Indijas valsts karogu. Karogs ir balstīts uz swaraj karogu, Indijas Nacionālā kongresa karoga, kuru projektējis Pingali Venkayya.

Karogam, saskaņā ar likumu, ir jābūt izgatavotam no khadi, īpaši ar rokām vērptas drāniņas vai zīda, kuru padarīja populāru Mohandāss Karamčands Gandijs. Tiesības ražot karogu pieder Khadi Attīstības un Ciematu Industrijas Komisijai, kura piešķīra to reģionālajām grupām. Sākot ar 2009. gadu, Karnataka Khadi Gramodyoga Samyukta Sangha bija vienīgais karoga ražotājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Formula 2 (1953—1984)

[thumb|200px|[Peters Šarmans|Petera Šarmana 1978. gada spēkrats]]
**Formula 2** bija autosporta čempionāts. To 1985. gadā aizvietoja Formula 3000. Šīs sacīkstes bieži vien bija pēdējais solis pirms Formula 1 sacīkšu, kuras uzskata par autosporta virsotni, sasniegšanas. Tās pastāvēja no 1953. līdz 1984. gadam. Sākotnēji vairāki F1 čempionāta posmi tika rīkoti pēc Formula 2 noteikumiem, jo F1 brauca maz pilotu sakarā ar to, ka tas izmaksāja ļoti dārgi.

Formula 2 sacīkstes par Formula 3000 pārveidoja tāpēc, ka Formula 2 kļuva par dārgu čempionātu. Formula 3000 gan šasijas, gan motori bija standartizēti. Arī šis čempionāts piedzīvoja norietu un to 2005. gadā aizvietoja Bērnija Eklstona rīkotais GP2 čempionāts. Sākot ar 2009. gadu tam būs konkurents - atjaunotais Formula 2 kauss, kuru rīkos Starptautiskā Automobiļu Federācija, atbildot uz draudiem par Formula 1 atdalīšanos no Federācijas.

Paralēli starptautiskajam Formula 2 tika rīkoti arī dažādi vietējie čempionāti: Japānā (tagad pazīstams kā Formula Nippon), Austrālijā (Austrālijas F2), Meksikā (Meksikas F2; vairs nepastāv) un Lielbritānijā (uz kādu laiku mainīja nosaukumu no Lielbritānijas F3000 uz Lielbritānijas F2; vairs nepastāv).

## Čempioni

## Ārējās saites
* Formula 2 reģistrs
Meksikas karogs

**Meksikas karogs** sastāv no trim vertikālām joslām. Kreisajā malā ir zaļa, vidū - balta un labajā malā ir sarkana josla. Karoga vidū uz baltās joslas atrodas Meksikas ģerbonis.
Formula 2 (nozīmju atdalīšana)

**Formula 2** var nozīmēt:
* Formula 2 (1953—1984) — bijusī autosacīkšu sērija
* Formula 2 (2009—2012) — bijusī autosacīkšu sērija
* Formula 2 — autosacīkšu sērija (sākot ar 2017. gadu)
Ankaras vilājets

**Ankaras vilājets** (osmaņu turku: *Vilâyeti-i Ankara*) bija Osmaņu impērijas administratīvi teritoriālā vienība (1864—1922) Anatolijas vidienē un tās centrs bija Ankara. Pēc Osmaņu impērijas teritoriālās reformas Ankaras ejālets tika sadalīts sekojošos sandžakos (rajonos):

* Ankaras sandžaks, centrālais rajons. Sandžaka pagasti (*kaza*): Ayaša, Bejpazari, Sivrihisara, Čubukabada (Čubuka), Nalihana, Hajmana, Jabanabada (Kizildžahamama), Mihaličika, Zira (Jenikenta), Bala un Kaledžika.

* Čorumas sandžaks un tā pagasti: Čoruma, Iskilipa, Osmandžika un Sungurlu.

* Kajseri sandžaks un tā pagasti: Kajseri, Develi un Indžesu.

* Kiršehiras sandžaks un tā pagasti: Kiršehira, Keskina, Medžidije (Čičekdāi) un Avanosa.

* Jozgatas sandžaks un tā pagasti: Jozgata, Madena (Akdāmadeni) un Boazlijana.

## Atsauces
Portugāles karogs

**Portugāles karogs** sastāv no divām vertikālām joslām, kuru platuma attiecība ir 2 pret 3. Kreisā josla ir zaļa, labā josla - sarkana. Uz joslu robežas pa vidu atrodas daļa no Portugāles ģerboņa. Par Portugāles nacionālo karogu tas tika atzīts , kaut arī tas tika jau izmantots republikas revolūcijas laikā 1910. gada 5. oktobrī. Tas nomainīja monarhisko karogu, kura pamatkrāsas bija tumši zila un balta.


Attēls:PortugueseFlag1095.svg|1095. - 1143.
Attēls:PortugueseFlag1143.svg|1143. - 1185.
Attēls:PortugueseFlag1185.svg|1185. - 1248.
Attēls:Flag of the Kingdom of Portugal (1248–1385).svg|1248. - 1385.
Attēls:Flag of the Kingdom of Portugal (1385–1485).svg|1385. - 1485.
Attēls:Flag of the Kingdom of Portugal (1485–mid-16th century).svg|1485. - 1495.
Attēls:Flag Portugal (1495).svg|1495. - 1578.
Attēls:Flag Portugal (1578).svg|1578. - 1640.
Attēls:Flag Portugal (1640).svg|1640. - 1667.
Attēls:Flag Portugal (1667).svg|1667. - 1707.
Attēls:Flag Portugal (1707).svg|1707. - 1815.  un 1822. - 1830.
Attēls:Flag of the United Kingdom of Portugal, Brazil, and the Algarves.svg|1815. - 1822.
Attēls:Flag Portugal (1830).svg|1830. - 1911.

## Ārējās saites
* PROJECTOS DE BANDEIRA NACIONAL
* National Flag from the President of Portugal
* Bandeira Nacional by Museum of the Presidency of the Republic 
* Portuguese Naval Flags by Associação Nacional de Cruzeiros
Dijāribekras vilājets

**Dijāribekras vilājets** (osmaņu turku: *Vilâyeti-i Diyâr-ı Bekr*, arābu: ولاية ديار بك) bija Osmaņu impērijas administratīvi teritoriālā vienība (1864—1922) Anatolijas dienvidaustrumos un tās centrs bija Amida (Dijarbakira). Pēc Osmaņu impērijas teritoriālās reformas Dijāribekras vilājets tika sadalīts sekojošos sandžakos (rajonos): Dijāribekra, Harputa, Ergani, Sivereka, Nusajbina, Hisnikejfā, Alčakala, Habura, Sindžara, Mejafarikijna (arī Silvana), Siirda, Čemišgezeka un citi 13 mazāki sandžaki.
Goda medaļa

**Goda medaļa** () ir ASV augstākais militārais ordenis, kuru pasniedz ASV valdība. Tā tiek pasniegta Savienoto Valstu Bruņoto spēku karavīriem par drošsirdību un varonību, kaujas laukā cīnoties pret valsts ienaidniekiem. Bieži vien medaļa tiek pasniegta pēc nāves.

## Apbalvotās personas
Kopš 1863. gada Goda medaļu saņēmušas 3536 militārpersonas, no kurām 618 medaļa pasniegta pēc nāves.
### Goda medaļas kavalieri
* Odijs Mērfijs — par izrādīto varonību Otrajā pasaules karā.
* Heršels V. Viljams (*Hershel Woodrow Williams*) — nāves brīdī (2022. gadā) pēdējais dzīvais Otrā pasaules kara medaļas kavalieris.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Medal of Honor 
* Submarine Force Medal of Honor Recipients. Submarine Force Museum website
* List of Native Americans who have received the Medal of Honor
* History, Legend and Myth: Hollywood and the Medal of Honor (Medal of Honor recipients depicted on film)
* National Medal of Honor Museum of Military History in Chattanooga, Tennessee
* American Valor PBS/WETA.
* Loubat, J. F. and Jacquemart, Jules, Illustrator, ''The Medallic History of the United States of America 1776–1876''.
* U.S. Army Institute of Heraldry: Medal of Honor-Army 
* U.S. Army Institute of Heraldry: Medal of Honor-Navy 
* U.S. Army Institute of Heraldry: Medal of Honor-Air Force
Alfreds Hičkoks

**Alfreds Džozefs Hičkoks** (; dzimis  Londonā, miris  Losandželosā) bija angļu kinorežisors, kinoproducents, scenārists. Strādāja Apvienotajā Karalistē un ASV; pēc veiksmīgas karjeras dzimtajā Apvienotajā Karalistē gan mēmo, gan skaņu filmu veidošanā Hičkoks devās uz ASV. Hičkoks ir kinorežisors, kurš ir cieši saistīts ar žanru "trilleris" (no  — ‘satraukt’) un ar jēdzienu "neziņa" (no  — ‘nenoteiktība’). Hičkoks mācēja meistarīgi radīt savās filmās nemierpilnas nenoteiktības atmosfēru, saspīlētu gaitu, nojautas pēc kaut kā drausmīga. Sešu dekāžu laikā Hičkoks radīja vairāk nekā piecdesmit filmas.

Par TV seriālu *[[Alfred Hitchcock Presents]]* (1955—1962) saņēmis Zelta globusa balvu. Piecas reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais režisors par filmām "Rebeka" (1940), *[[Lifeboat]]* (1944), "Apmātais" (1945), "Logs uz sētu" (1954), "Psiho" (1960), kā arī 1968. gadā saņēmis Ērvinga Tālberga memoriālo balvu. 1971. gadā Hičkoks saņēma BAFTA kino balvu *[[BAFTA Fellowship]]* — kā pirmais, kam piešķirta šī balva par mūža ieguldījumu kinomākslā.

## Filmu uzskaitījums

* *[[No. 13]]* (1922)
* *[[Always Tell Your Wife]]* (1923)
* *[[The Pleasure Garden]]* (1925)
* *[[The Mountain Eagle]]* (1926)
* "Īrnieks" (*The Lodger: A Story of the London Fog*, 1927)
* *[[The Ring (1927. gada filma)|The Ring]]* (1927)
* *[[Downhill (1927. gada filma)|Downhill]]* (1927)
* *[[The Farmer's Wife]]* (1928)
* *[[Easy Virtue (1928 film)|Easy Virtue]]* (1928)
* *[[Champagne]]* (1928)
* *[[The Manxman]]* (1929)
* "Šantāža" (*Blackmail*, 1929)
* *[[Juno and the Paycock]]* (1930)
* *[[Murder!]]* (1930)
* *[[Elstree Calling]]* (1930)
* *[[The Skin Game]]* (1931)
* *[[Mary]]* (1931)
* *[[Rich and Strange]]* (1931)
* *[[Number Seventeen]]* (1932)
* *[[Waltzes from Vienna]]* (1933)
* "Cilvēks, kas zināja pārāk daudz" (1934)
* "39 soļi" (1935)
* "Slepenais aģents" (*Secret Agent*, 1936)
* "Sabotāža" (*Sabotage*, 1936)
* *[[Young and Innocent]]* (1937)
* "Lēdija izzūd" (1938)
* *[[Jamaica Inn]]* (1939)
* "Rebeka" (*Rebecca*, 1940)
* *[[Foreign Correspondent]]* (1940)
* "Misters un misis Smiti" (*Mr. & Mrs. Smith*, 1941)
* "Aizdomas" (1941)
* "Sabotieris" (*Saboteur*, 1942)
* "Šaubu ēna" (1943)
* "Glābšanas laiva" (*Lifeboat*, 1944)
* *[[Aventure Malgache]]* (1944)
* *[[Bon Voyage]]* (1944)
* "Apmātais" (1945)
* "Sliktā slava" (1946)
* *[[The Paradine Case]]* (1947)
* "Virve" (1948)
* "Mežāža zīmē" (1949)
* "Skatuves bailes" (*Stage Fright*, 1950)
* "Svešinieki vilcienā" (1951)
* *[[I Confess]]* (1953)
* *[[Dial M for Murder]]* (1954)
* "Logs uz sētu" (1954)
* "Noķert zagli" (1955)
* *[[The Trouble with Harry]]* (1955)
* "Cilvēks, kas zināja pārāk daudz" (1956)
* "Nepareizais cilvēks" (1956)
* *[[Vertigo]]* (1958)
* "Uz ziemeļiem caur ziemeļrietumiem" (1959)
* "Psiho" (1960)
* "Putni" (1963)
* "Mārnija" (*Marnie*, 1964)
* "Saplēstais aizkars", (*Torn Curtain*, 1966)
* "Topāzs" (*Topaz*, 1969)
* "Neprāts" (1972)
* "Ģimenes lieta" (*Family Plot*, 1976)

## Ārējās saites
Endrū Vailss

**Sers Endrū Džons Vailss** (, dzimis ) ir britu matemātiķis, specializējies skaitļu teorijā. Pasaules slavu ieguvis 1994. gadā pierādot Fermā pēdējo teorēmu. 2016. gadā saņēmis Ābela prēmiju.

Dzimis Kembridžā, teologa ģimenē. Studējis Kembridžas un Oksfordas Universitātēs. Bijis Prinstonas Universitātes profesors, vēlāk kļuvis par Karaliskās biedrības pētniecības profesoru Oksfordas Universitātē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* E.Vailsa Prinstonas universitātes mājaslapa
Ernests Voltons

**Ernests Tomass Sintons Voltons** (; dzimis , miris ) - angļu izcelsmes īru fiziķis. 1951. gada Nobela prēmijas fizikā laureāts par atoma kodola sašķelšanu 1932. gadā, kas radīja priekšnoteikumus atomenerģētikas un kodolieroču izstrādei. Vienīgais Īrijas izcelsmes cilvēks, kurš saņēmis Nobela prēmiju kādā no zinātnēm.

Dzimis metodistu mācītāja ģimenē. Lielu daļu no bērnības pavadīja Olsterā. 1922. gadā sāka studijas Trinitijas koledžā Dublinā. 1926. gadā ieguva bakalaura, bet 1927. gadā - maģistra grādu. 1931. gadā ieguva doktora grādu Kembridžas Universitātē, kur turpināja pētījumus līdz 1934. gadam. Šajā laikā viņam kopā ar Džonu Kokroftu izdevās ar t.s. Kokrofta-Voltona ģeneratoru sašķelt atoma kodolu.

1934. gadā Voltons pārcēlās uz atpakaļ uz Trinitijas koledžu Dublinā, un līdz aiziešanai pensijā 1974. gadā pasniedza fiziku un veica pētījumus. Pēc aiziešanas pensijā apmetās Belfāstā, kur nodzīvoja līdz savai nāvei 1995. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* E. Voltona biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Voltons

**Voltons** var būt:

* Ernests Voltons (*Ernest Walton*), īru fiziķis (1903—1995);
* Lūks Voltons (*Luke Walton*), ASV basketbolists un treneris (dzimis 1980);
* Viljams Voltons (*William Walton*), angļu komponists (1902—1983).
Saržokļaiņi

**Saržokļaiņi** (*Chaetognatha*) — jūras bezmugurkaulnieku tips. Zinātniskais nosaukums no grieķu valodas . χαίτη — mats vai sars, γνάθος — žoklis. Fosilā stāvoklī zināmi jau no kembrija. Notiek diskusijas par saržokļaiņu sistemātisko stāvokli. Viedokļi dalās par to, vai tie ir pirmmutnieki, vai otrmutnieki.

## Morfoloģija

Ķermenis izstiepts, bultveidīgs, puscaurspīdīgs, nesegmentēts; 3&nbsp;mm — 12&nbsp;cm garš. Tiem ir sānu (1-2 pāri) un astes spuras.
Celoms (ķermeņa dobums) sadalīts ar iekšējām šķērseniskām septām galvas, ķermeņa un astes nodalījumos. Uz galvas ir sirpjveida sari (no tā cēlies nosaukums), kas kalpo barības satveršanai. Miera stāvoklī tie ir cieši piekļauti pie galvas. Galvas trešā daļa ir apklāta ar ādas kroku — kapuci, kas pārvietošanās laikā piesedz tvērējsariņus.

### Galvenās īpašības

* Radiāla drumstalošanās;
* Mezoderma attīstas enterocela veidā;
* Blastospora vietā veidojas anālā atvere, definitīvā mute attīstas bez saistības ar blastosporu;
* Tiešā attīstība, bez kāpura stadijas;
* Ektodermālais epitēlijs daudzslāņains, ar sariņiem;
* Skeleta nav;
* Ir celoms, kas dalās trīs nodalījumos;
* Ir virsrīkles nervu ganglijs.

## Ekoloģija

Saržokļaiņi ir brīvi peldoši jūras organismi, kas galvenokārt sastopami okeāna virspusē. Tie pārvietojas izlokot ķermeni pārmaiņus uz augšu un leju. Sānu spuras turklāt paliek nekustīgas un kalpo līdzsvaram, kā arī kustības virziena maiņai. Reizēm saržokļaiņi piestiprinās pie dažādiem ķermeņiem ar ādas gļotu dziedzeru izdalījumiem.

Tie ietilpst planktona sastāvā, skaita ziņā atpaliekot tikai no airkājvēžiem. Saržokļaiņi ir plēsēji, kam ir liela nozīme jūras ekosistēmās. Tie barojas ar sīkiem mikroplanktona augiem un dzīvniekiem (diatomejas, infuzorijas, airkājvēžiem), reizēm arī no lielāka laupījuma — zivju kāpuriem, sīkām medūzām vai citiem saržokļaiņiem. Laupījuma satveršanai izmanto galvas sānos esošos sariņus. Dažas sugas izdala neirotoksīnus. Saržokļaiņiem ir receptori, kas ļauj sajust citu organismu radītās ūdens kustības. Saržokļaiņi savukārt kalpo par barību daudzām zivīm un citiem jūras organismiem.

## Vairošanās

Saržokļaiņi ir hermafrodīti, olnīcas tiem atrodas ķermeņa nodalījumā, bet sēklinieki — astes nodalījumā. Domājams, ka dažas sugas spēj pašapaugļoties. Apaugļošanās ir iekšēja. Apaugļotās olas attīstās mātītes ķermenī, tiek piestiprinātas pie zemūdens augiem, vai arī iznērstas ūdenī.

## Sistemātika

Pasaulē ir zināmas ap 15 mūsdienu ģintīm (115 sugas).

* Tips: **Saržokļaiņi (Chaetognatha)**
*: klase: Archisagittoidea
*:: kārta: nav izdalīta
*:::: dzimta: Amiskwiidae
*: klase: Sagittoidea
*:: kārta: Aphragmophora
*::: apakškārta: Ctinodontina
*:::: dzimta: Bathybelosidae
*:::: dzimta: Pterosagittidae
*:::: dzimta: Sagittidae
*::: apakškārta: Flabellodontina
*:::: dzimta: Krohnittidae
*:: kārta: Phragmophora
*:::: dzimta: Bathyspadellidae
*:::: dzimta: Eukrohniidae
*:::: dzimta: Krohnittellidae
*:::: dzimta: Spadellidae

## Ārējās saites
Čārlzs Vilsons

**Čārlzs Tomsons Rīss Vilsons** (, dzimis , miris ) bija skotu izcelsmes britu fiziķis. Kopā ar Artūru Komptonu 1927. gada ieguva Nobela prēmijas fizikā par Vilsona kameras izstrādi.

## Dzīvesgājums
Dzimis zemnieku ģimenē. Pēc tēva nāves 1873. gadā ģimene pārcēlās uz Mančestru. Studēja bioloģiju Mančestras Universitātē, turpināja studijas Kembridžas Universitātē, apgūstot fiziku un ķīmiju. Padziļināti apguva meteoroloģiju, sevišķi pievēršoties mākoņu veidošanās mehānismiem. Veicot eksperimentus par mākoņu veidošanos Kembridžas Universitātes laboratorijās un pētot jonu un radiācijas ietekmi, izveidoja Vilsona kameru, kura bija viena no pirmajām ierīcēm lādētu daļiņu reģistrācijai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Č. Vilsons Nobela prēmijas mājaslapā
Pēteris Damiāns

right|thumb|200px|Pēteris Damiāns
**Pēteris Damiāns** ( vai * Petrus de Honestis*; arī *Pietro Damiani, Pier Damiani*; ap 1006. gadu—1072. gada 21./22. februāris) bija benediktiešu mūks, filozofs, teologs, eremīts, Baznīcas reformators, svētais.

Aktīvs sava laika Baznīcas iekšējo reformu veicinātājs, rakstos un disputos aktīvi uzstājās pret nolaidību, pret simoniju. Baudīja Sv. Romas impērijas imperatora Henriha III aizgādniecību. Tika ievēlēts par kardinālbīskapu, aktīvi aizstāvēja Baznīcas dominanti pār valsti. Reformēja benediktiešu ordeņa dzīvesveidu, ieviešot striktāku askēzi (t.s. kamaldoliešu kustība).

## Biogrāfija

Dzimis 1006. vai 1007. gadā Ravennā (*Ravenna*) paputējušu muižnieku ģimenē. Agrā bērnībā kļuvis par bāreni. Audzis un skolojies pie vecākā brāļa, kurš bijis arhipriesteris (bīskapa palīgs, vecākais priesteris).

Pēc studijām Ravennā, Faencā un Parmā (*Parma*) 19 gadu vecumā ieguvis tiesības strādāt par skolotāju. Ap 1035. gadu kļuvis par eremītu un apmeties uz dzīvi Fonteavelanā, Apenīnu kalnos.

Ap 1040. gadu bija ieguvis ticības brāļu vidū tādu autoritāti, ka tika ievēlēts par *Tā Kunga svētā krusta* klostera ekonomu, bet ap 1043. gadu par abatu. Būdams t.s. Klinī kustības piekritējs, aktīvi pilnveidoja kopienas dzīvi, pārbūvējot klosteri, dibinot filiāles, izveidoja plašu bibliotēku, īstenoja aktīvu teorētisko darbību, popularizēdams iekšējo reformu nepieciešamību, aktīvi aicināja likvidēt simoniju.

1057. gadā tika iecelts par Ostijas kardinālbīskapu. Aktīvi kā pāvestu sūtnis pildīja diplomātiskas misijas, risinot strīdus un samierinot dažādos ideoloģiskos strāvojumus Baznīcā. Aktīvi iestājās par laicīgo monarhu pakļautību Baznīcai, pret Romas kūrijas patvaļu, izslēdzot no Baznīcas pārāk brīvdomīgus garīdzniekus utt.

Piederēja tam teologu strāvojumam, kuri izskatīja, ka pēc Kristus cilvēcei jebkuras problēmas risināšanai pietiek tikai ar Dievišķo atklāsmi. Postulēja ticības prioritāti pār saprātu: filozofija esot tikai ticības kalpone. Sarakstījis 7 traktātus (ievērojamākais teoloģiski filozofiskais apcerējums *Epist. de Dei omnipotentia*), 53 sprediķus, ap 240 poēzijas sacerējumus (lūgsnas, himnas utt.), aptuveni 180 politiskas vēstules.

Miris 1072. gadā, atgriežoties no diplomātiskas misijas Ravennā, apglabāts Faencas katedrālē.

1828. gadā pāvests Leo XII izsludināja viņu par "Baznīcas doktoru" (*doctor* angl. *Doctor of the Church*) jeb skolotāju, bet kā tā piemiņas diena tika noteikts 23. februāris.

## Literatūra un avoti
thumb|''Vita Beati Romualdi''
* 
* Boswell John. Christianity, Social Tolerance, and Homosexuality. - Chicago, 1980
* Pierre J. Payer. Book of Gomorrah: An Eleventh-Century Treatise against Clerical Homosexual Practices. - Waterloo, Ontario: Wilfrid Laurier University Press, 1962
Wilson

***Wilson*** ir angļu, skotu un ziemeļīru uzvārds, bieži sastopams angliski runājošajās valstīs, ar vairākām izcelsmes teorijām. Vārds atvasināts no *Will* tēvvārda formas, populārs viduslaiku vārds. Viduslaiku vārds *Will* atvasināts no no vairākiem vārdiem, kas satur sennorvēģu vai pirmo ģermāņu valodu vārdu *wil*, kas nozīmē "vēlme". Iespējams, ka visbiežāk sastopamais vārds *[[William]]*, kas satāv no vārdiem *wil* un *helm*, un nozīmē "vēlme" un "ķivere", "aizsardzība". Uzvārds *Wilson* pirmo reizi pierakstīs 1324. gadā Anglijā kā *Willeson* un 1405. gadā Skotijā ka *Wulson*.

Tas ir septītais izplatītākais uzvārds Anglijā, un desmitais izplatītākais uzvārds ASV, kas 2000. gadā piefiksēts  reizes. Uzvārds *Wilson* mūsdienās arī bieži sastopams daudzās citās angliski runājošās valstīs, tādās kā Kanāda, Austrālija, Dienvidāfrika un Jaunzēlande.

*Wilson* ir trešais izplatītākais uzvārds Skotijā. 16. un 17. gadsimtā uzvārda izplatību Olsterā ievērojami palielināja tūkstošiem skotu kolonistu, tādējādi, tas kļuva par izplatītāko uzvārdu Ziemeļīrijā.

*Wilson* var būt arī personvārds.

*Wilson* var būt:

* Vilsone — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Vilsons — uzvārds vīriesu dzimtē.

## Atsauces
Vilsons

**Vilsons** ( — 'Vila dēls') ir angļu un skotu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Čārlzs Vilsons (*Charles Wilson*; 1869—1959), skotu fiziķis;
* Džastins Vilsons (*Justin Wilson*; 1978), angļu autobraucējs;
* Džimijs Vilsons (*Jimmie Wilson*; 1981), amerikāņu dziedātājs un aktieris;
* Edvards Osborns Vilsons (*E. O. Wilson*; 1929—2021), amerikāņu biologs;
* Edvards Vilsons (*Edward Wilson*; 1872—1912), britu dabaszinātnieks un polārpētnieks;
* Ēriks Vilsons (1956), latviešu aktieris;
* Frēnsiss Vilsons (*Francis Wilson*; 1876—?), britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs;
* Harijs Vilsons (*Harry Wilson*; 1997), Velsas futbolists;
* Harolds Vilsons (*Harold Wilson*; 1916—1995), britu politiķis;
* Jānis Vilsons (1884—?), Latvijas politiķis, Satversmes sapulces deputāts;
* Kalums Vilsons (*Callum Wilson*; 1992), angļu futbolists;
* Kolins Vilsons (*Colin Wilson*; 1989), amerikāņu hokejists;
* Lūks Vilsons (*Luke Wilson*; 1971), amerikāņu aktieris;
* Maikls Vilsons (*Michael Wilson*; 1942), amerikāņu-britu scenārists un kinoproducents;
* Mārtiņš Vilsons (1954), latviešu aktieris;
* Ouens Vilsons (*Owen Wilson*; 1968), amerikāņu aktieris;
* Patriks Vilsons (Patrick Wilson; 1973), ASV aktieris, dziedātājs un režisors;
* Rejs Vilsons (*Rayn Wilson*, 1934—2018), angļu futbolists;
* Roberts Antons Vilsons (*Robert Anton Wilson*; 1932—2007), amerikāņu rakstnieks;
* Stīvens Vilsons (*Steven Wilson*; 1967), angļu mūziķis;
* Toms Vilsons (*Tom Wilson*; 1994), kanādiešu hokejists;
* Valters Vilsons (*Walter Wilson*), angļu futbolists un treneris;
* Vudro Vilsons (*Woodrow Wilson*; 1856—1924), ASV prezidents.

## Skatīt arī
* Vilsone
* *[[Wilson]]*
Smits

**Smits** ( — 'kalējs'; sieviešu dzimtē Smita) ir izplatīts angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ādams Smits (*Adam Smith*; 1723—1790) — skotu ekonomists;
* Ādams Smits (*Adam Smith*; 1991) — angļu futbolists;
* Alans Smits (*Alan Smith*; 1980) — Anglijas futbolists un treneris;
* Ariagners Smits (*Ariagner Smith*; 1998) — Nikaragvas futbolists;
* Čads Smits (*Chad Smith*; 1961) — amerikāņu mūziķis;
* Džeremijs Smits (*Jeremy Smith*, 傑瑞米·史密斯; 1989), ASV dzimis Ķīnas hokejists;
* Džozefs Smits (*Joseph Smith*; 1805—1844) — Pēdējo dienu Svētās Jēzus Kristus baznīcas dibinātājs;
* Eliots Smits (*Elliott Smith*; 1969—2003) — amerikāņu mūziķis;
* Harisons Smits (*Harrison Smith*; 1876—1947) — amerikāņu vieglatlēts;
* Išs Smits (*Ish Smith*; 1988) — amerikāņu basketbolists;
* Jans Smits (*Jan Smit*; 1985) — nīderlandiešu dziedātājs;
* Kevins Smits (*Kevin Smith*; 1970) — amerikāņu filmu veidotājs;
* Maikls Vitakers Smits (*Michael Whitaker Smith*; 1957) — amerikāņu kristīgais mūziķis;
* Mets Smits (*Matt Smith*; 1982) — britu aktieris;
* Raiens Smits (*Ryan Smyth*; 1976) — kanādiešu hokejists;
* Railijs Smits (*Reilly Smith*; 1991) — Kanādas hokejists;
* Roberts Smits (*Robert Smith*; 1959) — britu mūziķis;
* Sems Smits (*Sam Smith*; 1992) — britu mūziķis;
* Stīvens Frānsiss Smits (*Stephen Francis Smith*; 1860—1928) — Kanādas un Lielbritānijas šahists;
* Tomijs Smits (*Tommie Smith*; 1944) — amerikāņu vieglatlēts un amerikāņu futbola spēlētājs;
* Tomijs Smits (futbolists) (*Tommy Smith*; 1992) — britu futbolists;
* Valentīns Smits (*Valentine Smith*; 1873—1940) — britu regbists;
* Viljams Smits (*William Smith*; 1769—1839) — angļu ģeologs;
* Vills Smits (*Will Smith*; 1968) — amerikāņu aktieris un mūziķis;
* Zeks Smits (*Zack Smith*; 1988) — Kanādas hokejists.

## Skatīt arī
* Šmits
* Smita sala (*Smith Island*)
Bastians Šveinšteigers

**Bastians Šveinšteigers** (; dzimis  Kolbermorā, Vācijā) ir bijušais vācu futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks. Šveinšteigers ir aizvadījis 13 sezonas Minhenes "Bayern", nospēlējot tieši 500 spēles un gūstot 67 vārtus. Viņa apbalvojumos ietilpst astoņi Bundeslīgas tituli, septiņi Vācijas kausi, UEFA Čempionu līgas tituls un FIFA Pasaules kauss.

Šveinšteigers ir pārstāvējis Vācijas izlasi trijos Pasaules kausos (2006, 2010 un 2014), kā arī četros Eiropas čempionātos (2004, 2008, 2012 un 2016). 2006. gada Pasaules kausā viņš guva divus vārtus spēlē par 3. vietu, nodrošinot savas komandas uzvaru pār Portugāli. 2014. gada 2. septembrī pēc Filipa Lāma aiziešanas no izlases Šveinšteigers tika iecelts par izlases kapteini. Pēc 2016. gada Eiropas čempionāta finālturnīra paziņoja par karjeras beigām izlasē. Pēdējo spēli Vācijas izlasē aizvadīja  pret Somiju. Kopumā izlases rindās piedalījies 121 spēlē un guvis 24 vārtus.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2002—03, 2004—05, 2005—06, 2007—08, 2009—10, 2012—13, 2013—14, 2014—15
* DFB Pokal: 2002—03, 2004—05, 2005—06, 2007—08, 2009—10, 2012—13, 2013—14
* DFB Ligapokal: 2007
* DFL Supercup: 2010
* UEFA Čempionu līga: 2012—13

**Manchester United**

* FA kauss: 2015—16

**Vācija**

* FIFA Pasaules kauss: 2014
*

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kuks

**Kuks** (no  — ‘pavārs’; sieviešu dzimtē Kuka) ir angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Deivids Kuks (*David Cook*; 1982) — amerikāņu dziedātājs;
* Džeimss Kuks (*James Cook*; 1728—1779) — angļu jūrasbraucējs;
* Džozefs Kuks (*Joseph Coo*;, 1860—1947) — Austrālijas politiķis un valstsvīrs;
* Glens Kuks (*Glen Cook*, 1944) — amerikāņu rakstnieks;
* Juhans Kuks (*Juhan Kukk*; 1885—1942) — igauņu ekonomists, politiķis un uzņēmējs, Igaunijas Valsts vecākais;
* Kventins Leo Kuks, pseidonīms *[[Fatboy Slim]]* (1963) — britu dīdžejs, producents un mūziķis;
* Luiss Kuks (1997) — angļu futbolists;
* Sigvards Kuks (*Sigvard Kukk*; 1972) — Igaunijas riteņbraucējs;
* Tims Kuks (*Tim Cook*; 1960) — amerikāņu biznesa vadītājs, filantrops un rūpniecības inženieris;
* Vladimirs Kuks (*Vladimir Kukk*; 1911—1990) — Igaunijas sporta šāvējs.

## Skatīt arī
* Kuka Salas
Pirts ordenis

thumb|200px|Pirts ordeņa nozīmīte.

**Pirts ordenis** () ir britu bruņinieku ordenis, kuru  dibināja Lielbritānijas un Īrijas karalis Džordžs I. Ordeņa nosaukums cēlies no viduslaikiem, kad bruņinieku iecelšanas ceremonijā viena no tradīcijām bija iešana mazgāties (kā attīrīšanās simbols). Bruņiniekus, kuri bija iekļauti šajā ordenī, sauca par *pirts bruņiniekiem* ("Knights of Bath").

## Apbalvotie
* Reinis Bisnieks (1863—1920), Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors
* Juzefs Dovbors-Musņickis (1867—1937), Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors
* Vaira Vīķe-Freiberga (1937), Latvijas Valsts prezidente

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Order of the Bath – Central Chancery of the Orders of Knighthood
* The Order of the Bath – Royal Household website
* Order of the Bath – UK Cabinet Office
* The British honours system – UK Government
Ahimsa

[thumb|Ahimsa sludinātāja, džainista [Mahavira zelta statuja]]
**Ahimsa** () ir būtisks jēdziens Indijā radušajās reliģiski filosofiskajās mācībās, piemēram, budismā, hinduismā un īpaši džainismā, ar ko apzīmē nevardarbīgu izturēšanos pret dzīvajām būtnēm. Tas ir cieši saistīts ar uzskatu, ka jebkāda vardarbība izraisa negatīvas karmiskas sekas. Cilvēki, kas pieņem šo principu, parasti izvēlas veģetāru ēdienu, jo tā pagatavošanā nav nodarīts pāri dzīvniekiem, tie arī nepiedalās dzīvnieku upurēšanas rituālos. Tomēr jautājums par to, uz kādām būtnēm un, cik lielā mērā attiecināt ahimsas principu, ir diskutabls jau tūkstošiem gadu, jo dažādās minēto mācību kustībās un strāvojumos valda atšķirīgi uzskati.

Hinduisma mācībā ahimsas princips ir cieši saistīts ar uzskatu par dvēseļu pārceļošanu — dzīvniekiem tāpat kā cilvēkiem ir dvēseles, kas attīstās, pārceļojot no viena ķermeņa citā. "Ja dzīvnieku nogalina, tad viņa attīstība tiek apturēta. Ja dzīvnieks noteiktajā ķermenī ir nodzīvojis tik un tik gadu un tik un tik dienu, un tiek nogalināts nelaikā, tad viņam šajā dzīvības veidā jāatgriežas vēlreiz, lai pabeigtu dzīvot savas dienas un varētu pacelties uz citu dzīvo būtņu veidu."

Arī džainisma mācībā ahimsas princips saistīts ar atbrīvošanos no atkārtotas pārdzimšanas jeb sansāras rituma. Uz šādu atbrīvošanos ved "grūts ētiskās pilnveidošanās ceļš, kuru veido piecas pakāpes. Pirmā no tām iezīmē vienu no džainisma filosofijas svarīgākajiem principiem — prasību nedarīt pāri nevienai dzīvai radībai."

Mūsdienās dažādos veidos ahimsas principu uzsvēruši, piemēram, Ļevs Tolstojs, Mohandāss Karamčands Gandijs un Mārtins Luters Kings. Viņi aicināja uz nevardarbīgu cīņu par cilvēku tiesībām.

## Skatīt arī
* Pacifisms
* Veģetārisms un reliģija

## Avoti

## Ārējās saites
Ibn Batūta

**Abū Abdallāhs Muhammeds Ibn Abdallāhs al Lavātī at Tandžī Ibn Batūta** (; dzimis , miris 1369. gadā) bija berberu ceļotājs un ceļojošais tirgotājs, apceļojis daudzas pasaules zemes — Ziemeļāfriku un Austrumāfriku, Tuvo Austrumu zemes, Centrālāziju, Indiju, Dienvidrietumāziju, Ķīnu un Dienvideiropu. Pasaules vēsturē iegājis ar to, ka viņa ceļojumi tika plaši un detalizēti aprakstīti, sniedzot informāciju par viduslaiku zemēm nākamajām paaudzēm, bet mūsdienās — vēsturniekiem.

## Ceļojumi
1325. gadā apņēmās izpildīt hadžu — devās svētceļojumā uz Meku. Ibn Batūta gar Ziemeļāfrikas piekrasti aizbrauca līdz Kairai, no kurienes tālāk devās uz Damasku, bet tur pievienojās karavānai uz Meku. Pārtraukumā starp 1326. un 1327. gada hadžu Ibn Batūta devās ceļojumos uz mūsdienu Irānas dienvidiem un Irāku. Pēc gada vai diviem gadiem viņš devās uz mūsdienu Jemenas teritoriju, šķērsoja Adenas līci un nonāca arābu apdzīvotajās vietās Austrumāfrikā. Mekā atgriezās caur Omānas līci un Persijas līci.

Pēc tam Ibn Batūtam radās iecere doties uz Deli sultanātu, mūsdienu Indiju, kur valdīja sultāns Muhammads ibn Tuglaks. Šajā ceļojumā viņš devās metot loku, sākumā uz Mazāziju, kur tālāk ar kuģi šķērsoja Melno jūru, nonākot Krimas pussalā. No Krimas tālāk nonāca Sarajā (mūsdienu Volgogradas apkaimē), Zelta Ordas hanu rezidencē. Pēc tam devās uz Kaukāzu. Šķersojot Hivu, Samarkandu, Horazānu, Afganistānu,  nonāca pie Deli sultanāta robežas.

Ibn Batūta Deli tika silti uzņemts. Tur nodzīvoja astoņus gadus. 1342. gadā viņš devās līdzi karaspēkam pret Juaņu dinastiju, mongoļu pārvaldīto Ķīnu, bet Indijas dienvidos karaspēks nonāca nepatikšanās. Nevēlēdamies atgriezties Deli, Ibn Batūta devās uz Maldīvu salām, kur 18 mēnešus pavadīja kā kadi, musulmaņu tiesnesis. Viņš apmeklēja arī Ceilonu, Indostānas pussalas austrumu piekrasti un Bengāliju. Pēc tam arī Sumatrā un Juaņu dinastijas pārvaldītajā Ķīnā. Uzturēšanās Ķīnā nebija ilga, atgriezās Indijas dienvidos, bet pēc tam atkal devās uz Meku. Visbeidzot Ibn Batūta nolēma atgriezties savā dzimtajā pusē, Marinīdu dinastijas pārvaldītajās zemēs. 1349. gada novembrī sasniedza Fēsas pilsētu. Vēl bija braucieni uz Pireneju pussalu, Granadu. 1352. un 1353. gadā šķērsoja Sahāras tuksnesi, nonākot mūsdienu Nigēras ziemeļos, bet tad atgriezās Fēsā. Fēsā viens no Marinīdu dinastijas sultāna rakstniekiem aprakstīja Ibn Batūtas ceļojumus. Ibn Batūta nomira 1369. gadā (citos avotos 1377. gadā) un tika apbedīts savā dzimtenē, Tanžerā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adanas vilājets

**Adanas vilājets** (osmaņu turku: *Vilâyeti-i Adana*) bija Osmaņu impērijas administratīvi teritoriālā vienība (1864—1922) Anatolijas dienvidos, Vidusjūras krastā un tās centrs bija Adana. Pēc Osmaņu impērijas teritoriālās reformas (*Teşkil-i Vilâyet Nizamnâmesi*) Adanas vilājets tika sadalīts sekojošos sandžakos (rajonos): 

* Adanas sandžaks, kurā ietilpa sekojoši pagasti (kaza): Karaisali un Hamidije (Džejhana).

* Mersinas sandžaks un tā pagasti: Mersina un Tarsusa.

* Džebelibereketas sandžaks un tā pagasti: Džebelibereketa (Jarpuza), Islahije, Pajasa (Dērtjola), Osmanije, Hassa un Bahče.

* Kozanas sandžaks un tā pagasti: Sisa, Karsizīlkadirije (Kadirli), Hačina (Saimbejli) un Feke.

* Ičilas sandžaks un tā pagasti: Ičila (Silifke), Ermeneka, Muta, Gīlnara un Anamura.

## Atsauces
Džeimss Kuks

**Džeimss Kuks** (; dzimis , miris ) bija angļu jūrasbraucējs, pētnieks un kartogrāfs, kurš vadīja trīs ekspedīcijas Klusajā un Dienvidu okeānā laika posmā no 1768. līdz 1779. gadam.

Viņš atklāja Havajas un daudzas citas salas, tāpat viņš pirmais apkuģoja ap Jaunzēlandi. Meklējot Ziemeļu jūrasceļu no Klusā uz Atlantijas okeānu, viņš izpētīja Aļaskas piekrastes daļu. Aļaskā viņa vārdā ir nosaukts līcis, Ankoridžas pilsētā par godu Kukam ir uzstādīts piemineklis.

## Biogrāfija
Džeimss Kuks piedzima Jorkšīrā, Anglijā, 1728. gadā zemnieku ģimenē. Vecāku nabadzības dēļ viņš nevarēja iegūt pienācīgu izglītību. Agrā jaunībā strādājis gan fermā, gan veikalā, Kuks astoņpadsmit gadu vecumā tika pieņemts uz kuģa par jungu. 1755. gadā Kuks iestājās dienēt kara flotē, piedalās karadarbībā. 1757. gadā nokārtoja kuģa kapteiņa pārbaudījumus. 1768. gadā viņš kļuva par kuģa *Endeavour* kapteini.

18. gadsimtā 59% jūrnieku mira dažādu slimību, piemēram, cingas dēļ. Lai samazinātu saslimstību, Kuks uz sava kuģa ieviesa stingru kārtību. Viņš lika ievērot higiēnas likumus, vienmēr bija svaigu augļu krājumi, kas saturēja C vitamīnu.

Savā pirmajā ekspedīcijā 1768. gadā Kuks nogādāja britu ģeogrāfus uz Taiti krastiem, lai tur novērotu Veneras konjunkciju ar Sauli. Kopā ar Kuku ekspedīcijā piedalījās naturālists, botāniķis Jozefs Banks un divi gleznotāji. Tāpat Kuks saņēma pavēli atrast *Terra Australis*.** Pēc tam viņš devās uz Jaunzēlandi. Iezemieši maori pret Kuka ekspedīciju bija naidīgi noskaņoti, un kuģim *Endeavour* uzbruka simtiem kanoe.

1770. gada aprīlī Kuks piestāja Austrālijas austrumu krastā. Viņš atklāja līci, ko nosauca par Botānisko līci, tā piekrastes lielā nezināmu augu sugu skaita dēļ. Šeit izdevās nomedīt ķengurus, kuru ādas un galvaskausi tika nogādāti Eiropā tālākiem pētījumiem. Peldot uz ziemeļiem, kuģis uzsēdās uz rifa, kuru pēc tam nosauca par Lielo Barjerrifu. Pēc bojātā kuģa korpusa remonta Kuks atgriezās Anglijā 1771. gadā.

Otrā Kuka ekspedīcija ilga no 1772. līdz 1775. gadam, ar mērķi atrast *Terra Australis.*

1776. gadā Džeimss Kuks devās savā trešajā ekspedīcijā. 1778. gada 8. janvārī viņš atklāja Sendviča salas (Havaju salas). Havajieši iesākumā uzskatīja viņu par dievu Lono, bet drīz viesos vīlās. Pēc gada Kuks Havajās atgriezās, bet viņa matroži slikti izturējās pret vietējiem. 1779. gada 14. februārī kapteinis Kuks Havaju salās gāja bojā iezemiešu uzbrukumā. Pēc ilgstošām pārrunām un spēka lietošanas, angļi saņēma no havajiešiem Kuka mirstīgās atliekas: skalpu, galvu bez apakšžokļa, gurnu kaulu, apakšdelmu un plaukstas kaulus. 1779. gada 21. februārī Kuka mirstīgās atliekas tika apglabātas Klusā okeāna ūdeņos.

## Džeimsa Kuka trīs ekspedīcijas
Džeimsa Kuka vadībā tika veiktas trīs ekspedīcijas, kas būtiski aizpildīja baltos plankumus pasaules kartē.
thumb|center|600px|Pirmā (sarkanā līnija), otrā (zaļā līnija) un trešā (zilā līnija) Kuka ekspedīcija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kuka biedrība  
* BBC ieraksts
Pushordaiņi

**Pushordaiņi** (*Hemichordata*) ir jūras bentosa bezmugurkaulnieku tips, kas pieder otrmutnieku apakšnodalījumam. Nosaukums no grieķu valodas ἡμι- — puse un χορδή — stiegra jeb horda. Fosilā stāvoklī pushordaiņi (graptolīti) zināmi jau no kembrija.

## Morfoloģija

Pushordaiņi ir mīkstmiesīgi, tārpveidīgi dzīvnieki. Ķermeņa garums variē no dažiem milimetriem līdz par 1,5 metriem. Sākumā tos klasificēja kā hordaiņu apakštipu vai arī kā to tuvus radiniekus, ar kuriem tos vieno hordas orgāns (stomohords), žaunu spraugas un muguras nervu caurule. Tomēr, atšķirībā no hordaiņiem, pushordaiņu ķermenis skaidri dalās trīs nodalījumos: snuķītis (zarnelpotāji) vai galvas plātne (spārnžauņi), apkaklīte un ķermenis.

Stomohords priekšējā ķermeņa daļā ir zarnas izaugums, kas balsta snuķīti. Bez muguras nervu caurulītes ir arī vēdera nervu stiegra. Turklāt no hordaiņiem tie atšķiras ar sirds uzbūvi, nervu sistēmas un citu iekšējo orgānu īpatnībām. Pushordaiņu kāpuru (tornariju) līdzība ar adatādaiņu kāpuriem ļāva uzskatīt pushordaiņus par pārejas posmu starp adatādaiņiem un hordaiņiem.

## Ekoloģija

Visi pushordaiņi dzīvo jūrās. Tie ir dūņēdāji vai arī filtrētāji. Viena pushordaiņu daļa veido kolonijas. Pushordaiņi ir šķirtdzimumu dzīvnieki. Dzimumdziedzeri attīstās to ķermenī. Pushordaiņi ir plaši izplatīti no tropu jūrām līdz pat polārajiem apgabaliem. Tie dzīvo gan seklūdenī, gan okeānu dziļumos līdz pat 5000 m dziļi.

## Sistemātika

Pushordaiņu tipu dala divas klasēs. Kopā ir ap 100 mūsdienu (recento) sugu.

* tips: **Pushordaiņi (Hemichordata)**

*: klase: zarnelpotāji (Enteropneusta)
*::: dzimta: Harrimaniidae
*::: dzimta: Protoglossidae
*::: dzimta: Ptychoderidae
*::: dzimta: Spengelidae

*: klase: spārnžauņi (Pterobranchia)
*:: kārta: Cephalodiscida
*::: dzimta: Atubaridae
*::: dzimta: Cephalodiscidae
*:: kārta: Rhabdopleurida
*::: dzimta: Rhabdopleuridae

## Ārējās saites
Greiems Čepmens

**Greiems Čepmens** (, dzimis , miris ) bija britu komiķis, aktieris un rakstnieks. Viens no komiķu trupas *[[Monty Python]]* dalībniekiem.

Studēja medicīnu Kembridžas Universitātē, kur iesaistījās vietējā teātra trupā *[[Footlights]]*, bet vēlāk, izveidojoties *Monty Python*, iekļāvās tajā. Atveidojis karaļa Artura lomu filmā "Montijs Paitons un Svētais Grāls" un titullomu filmā "Braiena dzīve".

Privātajā dzīvē Čepmens bija atklāts gejs. Kādu laiku viņam bija problēmas ar alkoholismu. Pēc *Monty Python* izjukšanas pārcēlās uz Losandželosu. Mira 1989. gadā no mugurkaula vēža.

## Ārējās saites

* Par G.Čepemenu ''Comedy Zone''
Čepmens

**Čepmens** (sieviešu dzimtē **Čepmena**) var būt:

; Vīrieši:
* Greiems Čepmens (*Graham Chapman*; 1941―1989) — britu komiķis, aktieris un rakstnieks;
* Herberts Čepmens (*Herbert Chapman*; 1878―1934) — Anglijas futbolists un treneris;
* Marks Deivids Čepmens (*Mark David Chapman*; 1955) — Džona Lenona slepkava.

; Sievietes:
* Anna Čepmena (*Анна Чапман*; dzimusi **Anna Kuščenko**; 1982) — krievu spiedze.
Augšzemnieku dialekts

450px|right|thumb|Dialektu izplatība Latvijas teritorijā

**Augšzemnieku dialekts** ir viens no trim latviešu valodas dialektiem. Izplatīts Latgalē, Sēlijā un Austrumvidzemē. Iedalās divās izloksnēs — sēliskajās (ar kāpjoši krītošu intonāciju) un nesēliskajās jeb latgaliskās (ar lauztu intonāciju līdzās triju intonāciju apgabala lauzumam). Abās grupās ir dziļās un nedziļās izloksnes. Ziemeļaustrumu Vidzemē un Latgalē runāto izlokšņu pamatā ir seno latgaļu valoda. Pārējās daļās to ir ietekmējusi senā sēļu cilts valoda.
18. gadsimtā uz šī dialekta Dienvidlatgales izlokšņu pamatā izveidojās latgaliešu rakstu valoda.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dialekti
* Sēļu novada leksika ģeolingvistiskā skatījumā
Marsiešu hronikas

**"Marsiešu hronikas"** () ir 1950. gadā sarakstīts Reja Bredberija zinātniskās fantastikas romāns angļu valodā par Zemes iedzīvotāju centieniem iepazīt dzīvi uz Marsa. Romāns sastāv no 28 atsevišķiem stāstiem (grāmatas latviskajā 1967. gada izdevumā iekļauti 26 no tiem) par to, kā trim ekspedīcijām no planētas Zeme veicas saskarsmē ar Marsa iedzīvotājiem. Romānā aprakstīts laika periods no 1999. līdz 2026. gadam.

Latviešu valodā publicēts turpinājumos žurnālā "Zinātne un Tehnika" 1963. gadā, ar nosaukumu "Marsa hronika". Grāmatā izdots 1967. gadā izdevniecībā "Zinātne" Maijas Andersones un Ineses Veides tulkojumā, sērijā "Fantastikas pasaulē". Atkārtoti izdots 2010. gadā (izdevniecība "Zvaigzne ABC").

## Iekļautie stāsti
* "Raķešu vasara" (*Rocket Summer*)
* "Illa" (*Ylla*) 
* "Vasaras nakts" (*The Summer Night*)
* "Zemes dēli" (*The Earth Men*)
* "Nodokļu maksātājs" (*The Taxpayer*)
* "Trešā ekspedīcija" (*The Third Expedition*)
* "Lai gan mēness spoži degs" (*And the Moon Be Still as Bright*)
* "Ieceļotāji" (*The Settlers*)
* "Zaļais rīts" (*The Green Morning*)
* "Siseņi" (*The Locusts*)
* "Satikšanās naktī" (*Night Meeting*)
* "Krasts" (*The Shore*)
* (nav iekļauts 1967. gada izdevumā) *The Fire Balloons*
* "Intermēdija" (*Interim*)
* "Muzikanti" (*The Musicians*)
* (nav iekļauts 1967. gada izdevumā) *The Wilderness*
* "Augstu augstu gaisā" (*Way in the Middle of the Air*)
* "Pārdēvēšana" (*The Naming of Names*)
* "Ašers II" (*Usher II*)
* "Vecie ļaudis" (*The Old Ones*)
* "Marsietis" (*The Martian*)
* "Ceļojuma piederumi" (*The Luggage Store*)
* "Tukšā sezona" (*The Off Season*)
* "Vērotāji" (*The Watchers*)
* "Pamestās pilsētas" (*The Silent Towns*)
* "Garie vientulības gadi" (*The Long Years*)
* "Līs lietutiņš maigs" (*There Will Come Soft Rains*)
* "Bezgalīgais pikniks" (*The Million-Year Picnic*)

## Skatīt arī
* Laikraksta "Le Monde" 100 gadsimta grāmatas

## Piezīmes

## Atsauces
Bikšu lentes ordenis

thumb|200px|Bikšu lentes ordenis

**Bikšu lentes ordenis** jeb **bikšu lences ordenis** () ir bruņinieku ordenis, kas radies viduslaiku Anglijā, bet mūsdienās tas oficiāli tiek pasniegts jebkurā Britu Sadraudzības valstī. Bikšu lentes ordenis ir augstākais apbalvojums Apvienotajā Karalistē. Ordenis var tikts piešķirts jebkuram no karaliskās ģimenes locekļiem un ne vairāk par divdesmit četriem nekaraliskas izcelsmes locekļiem, kurus personīgi izrauga Velsas princis.

## Ārējās saites
VC

**VC** var būt:
* Viktorijas krusts ''(Victoria Cross)
* Sentvinsentas un Grenadīnu ISO 3166-1 valsts kods
* .vc — Sentvinsentas un Grenadīnu augšējā līmeņa domēns
Homoloģija

**Homoloģija** ( (*homologos*) — 'saistīts') ir pazīmju līdzība, kas attīstījusies, atzarojoties no kopēja senča. Informāciju par homoloģiju sniedz salīdzinošā anatomija, tostarp embrioloģiskie pierādījumi. Mugurkaulnieku priekškājas ir homologas, jo tāpat kā kopējam sencim, tās veido vienādi tā pat sakārtoti kauli.
Riests

[thumb|250px|[Svītrainā zālsžubīte (*Amytornis striatus*) riesta laikā]]
**Riests** ir rāpuļu, putnu, zīdītāju dzimumuzbudinājuma izpausme, kas saistīta ar pārošanos. Riests raksturīgs galvenokārt tēviņiem, dažkārt arī mātītēm. Riests sākas vairākas dienas, reizēm vairākus mēnešus pirms pārošanās. Riesta laikā izpaužas dažādas morfofizioloģiskas izmaiņas, kā sēklinieku un maksts piebriešana, "kāzu tērpa" veidošanās. Riestu regulē dzimumhormoni.

Riesta laikā tiek izpildīts **riesta rituāls**, kura laikā partneri sagatavojas pārošanās procesam. Tas palīdz tēviņam un mātītei sameklēt vienam otru, tā nodrošinot veiksmīgu pārošanos. Mātītes izdarītajā partnera izvēlē liela nozīme ir tieši riesta rituālam. Katrai sugai ir izveidojies savs raksturīgais darbības kompleks — riesta rituāls, ko izpilda riesta laikā. Riesta rituālā ietilpst ķermeņa kustību sērija ar īpašu skaņu izdošanu, smaržu sekrētu izdalīšanu vai dziedāšana. Riesta rituāla mērķis ir stimulēt partneri dzimumaktam, kā arī kāpināt savu dzimumaktivitāti. Riesta rituālam seko dzimumakts.

Riests daudziem dzīvniekiem notiek reizi gadā, citiem vairākas reizes gadā, dažiem zīdītājiem, kam ir ilgs grūsnības un mazuļu zīdīšanas periods — reizi divos gados vai retāk, piemēram, vaļiem.

## Atsauces
Reflekss

**Refleksi** ( - atgriezt atpakaļ) ir automātiskas no gribas neatkarīgas atbildes reakcijas uz ārējās vai organisma iekšējās vides pārmaiņām. Somatiskajā nervu sistēmā ārējie stimuli parasti izraisa reflektorisku darbību. Daži refleksi kā acu mirkšķināšanas reflekss ir saistīti ar galvas smadzeņu darbību.

## Ārējās saites
* Refleksi| Medicīnas termins
Rodrigess

**Rodrigess** ( — 'Rodrigo dēls', no personvārda Rodrigo; sieviešu dzimtē Rodrigesa) ir izplatīts spāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alberto Huniors Rodrigess (*Alberto Junior Rodríguez*; 1984) — Peru futbolists;
* Alekss Rodrigess (*Alex Rodriguez*; 1975) — ASV beisbolists;
* Džejs Rodrigess (*Jay Rodriguez*; 1989) — angļu futbolists;
* Fransisko Havjers Rodrigess (*Francisco Javier Rodríguez*, 1981) — Meksikas futbolists;
* Gido Rodrigess (*Guido Rodríguez*, 1994) ― argentīniešu futbolists;
* Hamess Rodrigess (*James Rodríguez*; 1991) — Kolumbijas futbolists;
* Hoakims Rodrigess (*Joaquim Rodríguez*; 1979) — Spānijas riteņbraucējs;
* Hosē Luiss Rodrigess Sapatero (*José Luis Rodríguez Zapatero*; 1960) — Spānijas politiķis, valsts premjerministrs;
* Ivans Rodrigess (*Iván Rodríguez*; 1971) — Puertoriko beisbolists;
* Karloss Rodrigess (*Carlos Rodríguez*; 1997) — Meksikas futbolists;
* Kristjans Rodrigess (*Cristian Rodríguez*; 1985) — Urugvajas futbolists;
* Maksi Rodrigess (*Maxi Rodríguez*; 1981) — Argentīnas futbolists;
* Makss Rodrigess (*Max Rodrigues*) — franču paukotājs;
* Rikardo Rodrigess (*Ricardo Rodríguez*; 1992) — Šveices futbolists;
* Roberts Rodrigess (*Robert Rodriguez*; 1968) — ASV kinorežisors;
* Roldans Rodrigess (*Roldán Rodríguez*; 1984) — Spānijas autobraucējs;
* Rubens Rodrigess (*Ruben Rodríguez*; 1946—1995) — Filipīnu šahists;
* Serhio Rodrigess (*Sergio Rodríguez*; 1986) — Spānijas basketbolists;
* Sesars Rodrigess (*César Rodríguez*; 1920—1995) — Spānijas futbolists un futbola treneris;
* Žozefs Rodrigess (*Joseph Rodrigues*) — franču paukotājs.

## Skatīt arī
* Rodrigešs
1188 (uzziņu dienests)

**1188** (līdz 2005. gadam 118) ir uzziņu dienests Latvijā, kas izveidots 1996. gada 18. septembrī. Katru dienu Uzziņu dienests 1188 sniedz atbildes uz vairāk nekā 50 tūkstošiem iedzīvotāju zvanu. 1188 informatīvos pakalpojumus klienti saņem ne tikai pa tālruni 1188, bet arī internetā, WAP vidē, izmantojot, ar īsziņu palīdzību, kā arī 1188 tālruņu katalogos. 

Kopš 2006. gada Uzziņu dienests 1188 ir EIDQ (Association for the Directory Information Industry) asociācijas biedrs.

2007. gadā Uzziņu dienests 1188 sāka piedāvāt biznesa uzziņas par 28 pasaules valstīm, kuru skaitā ir gan vairākas ES valstis, gan arī ASV, Austrālija un Krievija.

1188 informatīvos pakalpojumus sniedz Lattelecom meitasuzņēmums SIA Lattelecom BPO.

## Skatīt arī

* 1189 (uzziņu dienests)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
* wap.1188.lv - WAP lapa