open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Autoceļš P106

|}
|}
**P106** autoceļš **Ezere—Embūte—Grobiņa** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu P105 Ezerē caur Nīgrandi un Embūti ar autoceļu A9 Grobiņā. Autoceļa kopējais garums ir 81,2 km un tas maršruta lielākajā daļā klāts ar asfaltbetona segumu, bet 35,8 km posms no Nīgrandes līdz Knīveriem — ar grants segumu. Ceļš šķērso Saldus un Dienvidkurzemes novadus.

## Vēsture
2017. gada februārī tika izsludināts konkurss par posma Ezere-Baltaiskrogs (0,7-14,0km) segas atjaunošanu un tilta pār Zaņu atjaunošanu ar prognozēto līgumcenu 2 726 716 EUR.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Ezere
* Nīgrande
* Grobiņa

## Atsauces
Pers Lāgerkvists

**Pers Fābians Lāgerkvists** (; dzimis , miris ) bija zviedru rakstnieks.

Viņš rakstījis poēmas, lugas, romānus, stāstus un esejas. Viena no centrālajām tēmām viņa darbos bija labā un ļaunā jautājums. P. Lāgerkvists izmantoja reliģiozus motīvus un tēlus no kristīgās tradīcijas savos darbos, taču nesekoja baznīcas doktrīnām. 1951. gadā rakstnieks tika apbalvots ar Nobela prēmiju literatūrā.

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Maķedonija (Grieķija)

**Maķedonija** (, *Makedonía*) ir ģeogrāfisks un vēsturisks apgabals Grieķijā. Ar 34 177 km2 lielu platību tas ir lielākais un ar 2 844 587 iedzīvotājiem arī otrs apdzīvotākais no visiem valsts apgabaliem. Te atrodas lielākā daļa Senās Maķedonijas. Līdz Balkānu kariem tas bija Osmaņu impērijas apgabals, taču netika noteiktas konkrētas robežas.

## Vēsture

Senajos laikos Grieķijas Maķedonija bija Maķedonijas karaļvalsts kodols, kur valdīja Filips II un viņa dēls Aleksandrs Lielais, kurš izveidoja plašu impēriju no Balkāniem līdz Indijai. Pēc Aleksandra nāves reģions tika iekļauts Romas impērijā, vēlāk — Bizantijas sastāvā.

No 14. gs. Maķedonija nonāca Osmaņu impērijas pakļautībā un palika tās sastāvā gandrīz piecus gadsimtus. Šajā laikā reģions piedzīvoja ievērojamas demogrāfiskas, kultūras un reliģiskas pārmaiņas. 19. gs. beigās un 20. gs. sākumā reģionā pastiprinājās nacionālisms un sāncensība starp grieķiem, bulgāriem un serbiem, kas uzskatīja šo teritoriju par daļu no savas etniskās un vēsturiskās identitātes.

Pēc Balkānu kariem (1912–1913) Grieķija ieguva lielu daļu Maķedonijas teritorijas. Pēc Pirmā pasaules kara un grieķu—turku kara (1919–1922) Grieķijas Maķedonijā ieceļoja vairāk nekā pusmiljons grieķu bēgļu no Anatolijas, kas būtiski mainīja reģiona etnisko sastāvu.

Otrā pasaules kara laikā reģionu okupēja Nacistiskā Vācija un Bulgārija, bet pēc kara tas atgriezās Grieķijas sastāvā. Grieķijas pilsoņu kara laikā (1946–1949) Maķedonija bija viens no galvenajiem kauju reģioniem.

20. gs. beigās un 21. gs. sākumā Grieķijas Maķedonija kļuva par diplomātisku uzmanības centru, ņemot vērā strīdu ar Ziemeļmaķedoniju par vārda "Maķedonija" lietošanu. Grieķija uzskatīja šo nosaukumu par daļu no savas kultūras mantojuma, un strīds tika atrisināts tikai Prespas vienošanās rezultātā 2018. gadā.

Mūsdienās Grieķijas Maķedonija ir svarīgs kultūras, ekonomikas un tūrisma centrs ar lielāko pilsētu — Salonikiem — kā reģionālo metropoli.
## Atsauces

## Skatīt arī
* Maķedonija (reģions)
Maķedonija (reģions)

235px|thumbnail|Aptuvena Maķedonijas reģiona teritorija iezīmēta ar raustītu līniju
**Maķedonija** ir ģeogrāfisks un vēsturisks reģions Balkānos. Maķedonijas robežas laika gaitā ir mainījušās. Mūsdienās šo reģionu aizņem Ziemeļmaķedonija, Grieķijas Maķedonijas reģions un atsevišķas teritorijas Bulgārijā, Albānijā, Kosovā un Serbijā. Aptuvenā reģiona platība ir 67 tūkstoši km2 un iedzīvotāju skaits ap 4,8 miljoniem cilvēku.

## Vēsture
Senatnē Maķedonija bija neatkarīga valsts – Maķedonijas karaļvalsts, kas izveidojās 8. gs. p.m.ē. Tā kļuva par vienu no spēcīgākajām valstīm seno Grieķu pasaulē 4. gs. p.m.ē. valdnieka Filipa II vadībā. Viņa dēls Aleksandrs Lielais izveidoja vienu no lielākajām impērijām pasaules vēsturē, paplašinot Maķedonijas ietekmi līdz pat Indijai.

Pēc Aleksandra nāves 323. g. p.m.ē. viņa impērija sadalījās, un Maķedonija kļuva par neatkarīgu hellēnistisku karalisti, līdz 2. gs. p.m.ē. to iekaroja Romas Republika. Vēlāk tā kļuva par Romas un pēc tam par Bizantijas impērijas provinci.

Viduslaikos Maķedonijas teritoriju ieņēma dažādi spēki, tostarp slāvi, bulgāri un bizantieši, bet no 14. gs. tā nonāca Osmaņu impērijas sastāvā, kurā palika gandrīz 500 gadus.

Pēc Balkānu kariem (1912–1913) Osmaņu vara reģionā beidzās, un Maķedonija tika sadalīta starp Serbiju, Grieķiju un Bulgāriju. Šis sadalījums saglabājās arī pēc Pirmā pasaules kara, izraisot etniskas un politiskas spriedzes.

20. gs. otrajā pusē lielākā daļa no Vēsturiskās Maķedonijas, kas atradās Dienvidslāvijas sastāvā, kļuva par Maķedonijas Sociālistisko Republiku. Pēc Dienvidslāvijas sabrukuma 1991. gadā tā pasludināja neatkarību kā Maķedonijas Republika, bet pēc ilgstoša nosaukuma strīda ar Grieķiju 2019. gadā valsts tika oficiāli pārdēvēta par Ziemeļmaķedoniju.

Reģions joprojām ir etniski daudzveidīgs un politiski jūtīgs, jo dažādas valstis un tautas piešķir Maķedonijai atšķirīgu vēsturisku un kultūras nozīmi.

## Ārējās saites
Autoceļš P108

|}
|}
**P108** autoceļš **Ventspils—Kuldīga—Saldus** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno Ventspils centru caur Vārvi ar Kuldīgu, šķērsojot Ventu pa veco ķieģeļu tiltu, un tālāk caur Ošeniekiem ar Saldu. Autoceļa kopējais garums ir 106,1 km un visā tā maršrutā klāts ar asfaltbetona  segumu. Ceļš šķērso Ventspils pilsētu un Ventspils, Kuldīgas un Saldus novadus.

## Vēsture
 tika izsludināts konkurss par autoceļa P108 posmu Elki-Pasilciems (24,3-32,3km), Lielvirši-Ceriņi (39,4-42,4km) un Kalnieši-Kuldīga (44,4-53,6km) melnā seguma periodiskās uzturēšanas darbiem. 

2019. gada jūlijā sākās rekonstrukcijas darbi ceļa posmā no Ventspils līdz pagriezienam uz Zirām (3,93-24,26 km) par līgumcenu 13,8 miljoni eiro, no kuriem 85 % līdzfinansē ERAF. 2020. gadā paredzēts ieklāt divas kārtas asfalta un līdz 31. oktobrim pabeigt darbus.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Ventspils
* Vārve
* Ventava
* Kuldīga
* Novadnieki
* Ēdas
* Ošenieki
* Lutriņi
* Druva
* Saldus

## Atsauces
Robuka (stacija)

**Robuka** () ir dzelzceļa pieturas punkts Igaunijā, Harju apriņķa, Saku pagastā, dzelzceļa iecirknī Tallina—Lelle. Robuka atrodas 26 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas, 45 km attālumā no Lelles dzelzceļa mezgla stacijas un tajā pietur lielākā daļa Tallinas, Raplas, Lelles, Pērnavas, Tiri un Vīlandes virzienā kursējošo starppilsētu pasažieru dīzeļvilcienu, izņemot Vīlandes ekspresi. 

## Skatīt arī
Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (dienvidu virziens)

## Atsauces
Zinātniskā metode

**Zinātniskā metode** ir metode, ar kuru iegūst jaunas zināšanas uz fizisko pierādījumu bāzes vai atrisina kādu ar zinātni saistītu problēmu. Zinātniskās metodes balstās galvenokārt uz novērojumiem un eksperimentiem. Parasti pirms zinātnisku metožu pielietošanas tiek izvirzītas hipotēzes un teorijas, bet pēc tam tiek izdarīti secinājumi un jauni pieņēmumi. Svarīgs zinātnisko metožu aspekts ir objektivitāte, nepieļaujot subjektīvu interpretāciju.

Dažu zinātnisko metožu uzskaitījums:
* eksperiments;
* novērošana;
* pētniecība;
* testēšana.
Kohila (stacija)

**Kohila** () ir dzelzceļa stacija Igaunijā, Raplas apriņķa  Kohilas pagastā, dzelzceļa iecirknī Tallina—Lelle. Kohila atrodas 33 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas, 38 km attālumā no Lelles dzelzceļa mezgla stacijas un tajā pietur visi Tallinas, Raplas, Lelles, Pērnavas, Tiri un Viljandi virzienā kursējošie starppilsētu pasažieru dīzeļvilcieni. 

Kohilas stacijā ir četri sliežu ceļi, no kuriem viens ir Kohilas papīrfabrikas pievedceļš.

## Stacijas ēka
2012. gadā Kohilas stacijā tika uzbūvēts un 2. novembrī nodots ekspluatācijā jauns ceļojumu terminālis, kurā apvienota dzelzceļa stacija un autoosta. Jaunajā ēkā ierīkota plaša pasažieru uzgaidāmā zāle, elektroniskie tablo, biļešu kases.

Oriģinālā, šaursliežu dzelzceļa tīklam projektētā Kohilas dzelzceļa stacijas ēka celta 1901. gadā pēc tipveida dzelzceļa projekta. Tā ir divstāvu koka celtne ar vienstāva piebūvi un divslīpes jumtu. Analogas staciju ēkas šajā peridā tika uzceltas arī Vehmā, Keru un Lellē.

Līdz ar jaunā ceļojuma termināļa atklāšanu vecā stacijas ēka tiks iekonservēta ar mērķi tajā nākotnē ierīkot muzeju.

## Attēlu galerija

Attēls:Kohila raudteejaam (3).JPG|Stacijas kopskats
Attēls:Kohila raudteejaam (2).JPG|Pasažieru uzgaidāmā zāle
Attēls:Kohila raudteejaam (4).JPG|Sliežu ceļi Tallinas virzienā


## Skatīt arī
Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (dienvidu virziens)

## Atsauces
Kankuna

**Kankuna** () ir pilsēta Meksikā, Kintanas Roo štatā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 628 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir lielākā pilsēta štatā, bet tomēr nav tā administratīvais centrs. Kankuna atrodas Jukatanas pussalas ziemeļaustrumos, Karību jūras krastā. Tā ir kūrortpilsēta, kas ir izvietojusies uz L veida salas. Salas garums ir aptuveni 21 km, bet platums tikai 400 m.

Aptuveni 140 km uz rietumiem no Kankunas atrodas Čičenica — pirmskolumba laika pilsēta, ko uzbūvēja maiji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lahti "Pelicans"

**Lahti "Pelicans"** ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Lahti, Somijā, un spēlē SM līgā. Komanda dibināta 1945. gadā.

1999.—2000. gada sezonu "Pelicans" rindās aizvadīja latviešu uzbrucējs Aigars Cipruss, taču 2002.—03. gada sezonā Lahti spēlēja Grigorijs Panteļejevs. 2025.—2026. gada sezonā komandā spēlē latviešu uzbrucējs Oskars Batņa.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Dmitrijs Megalinskis

**Dmitrijs Megalinskis** (; dzimis 1985. gada 15. aprīlī) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2020) Megalinskis spēlē Kazahstānas hokeja līgas vienībā Kokšetavas "Arlan".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Megalinskis uzsāka 2003.—04. gada sezonā, debitējot Krievijas Superlīgas kluba Jaroslavļas "Lokomotiv" sastāvā. Gan 2003.—04., gan 2004.—05. gada sezonā "Lokomotiv" sastāvā Megalinskis gan aizvadīja tika vienu spēli, taču 2005.—06. gada sezonā kluba rindās izgāja laukumā jau 20 spēlēs.

2006.—07. gada sezonu Megalinskis aizvadīja Krievijas Augstākās līgas klubā Voskresenskas "Khimik", taču tad pievienojās Čehovas "Vitjaz" rindām, komandas sastāvā aizvadot nākamās četras sezonas.

2011. gada vasarā Megalinskis pievienojās Novokuzņeckas "Metallurg" sastāvam, tās rindās aizvadot nākamās divas sezonas, savukārt 2013. gada augusta sākumā Megalinskis noslēdza divu gadu līgumu ar Maskavas "Spartak", taču sezonas pirmajā pusē tika aizmainīts uz Jekaterinburgas "Avtomobilist". "Avtomobilist" sastāvā spēlēja līdz pat 2018. gadam.

## Ārējās saites
Anti Niemi

**Anti Niemi** (; dzimis 1983. gada 29. augustā) ir somu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2019) Niemi pārstāv KHL klubu Helsinku "Jokerit".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Niemi uzsāka 2005.—06. gada sezonā, spēlējot SM līgas vienībā Lahti "Pelicans". Jau savā pirmajā sezonā Niemi bija kļuvis par komandas pamatvārtsargu. "Pelicans" sastāvā vārtsargs aizvadīja trīs sezonas.

2008. gada vasarā Niemi noslēdza līgumu ar NHL klubu Čikāgas "Blackhawks", nākamajā sezonā kluba rindās aizvadot trīs spēles, bet atlikušo sezonu daļu pavadot tās AHL fārmklubā Rokfordas "IceHogs". 2009.—10. gada NHL sezonā Niemi bija "Blackhawks" otrais vārtsargs aiz Kristobala Iē, taču, tuvojoties izslēgšanas kārtai, Niemi francūzi izkonkurēja. Izslēgšanas kārtā aizvadot 22 spēles, Niemi kopā ar klubu izcīnīja Stenlija kausu.

2010. gada septembra sākumā Niemi pievienojās Sanhosē "Sharks" rindām, 2011. gada martā pagarinot līgumu uz nākamajiem četriem gadiem. Jau pirmajā sezonā "Sharks" sastāvā Niemi kļuva par tās pamatvārtsargu. 2015. gada vasarā noslēdza trīs gadu līgumu ar Dalasas "Stars". 2017. gada vasarā Niemi līgums tika izpirkts, un viņš pievienojās Pitsburgas "Penguins" rindām. Sezonas gaitā vispirms tika aizmainīts uz Floridas "Panthers", bet vēlāk jau uz Monreālas "Canadiens", kur bija komandas otrais vārtsargs aiz Kerija Praisa.

2019. gada jūnija sākumā noslēdza līgumu ar KHL klubu Helsinku "Jokerit".

Somijas hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļas 2014. gada olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Dubultnieks (filma)

**"Dubultnieks"** ir 1986. gada Latvijas PSR mākslas filma. Filmas režisors ir Rihards Pīks un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Andra Kolberga romāna "Ēna" motīviem.

## Sižets
Negaidītā situācijā satiekas divi cilvēki — Ēriks un Viktors — pirms 25 gadiem mātes pamesti un viens no otra atšķirti pieauguši dvīņu brāļi. Sastopas divas dažādas dzīves uztveres un izpratnes, kā arī dzīves ieradumi, jo Ērika dzīve izveidojusies veiksmīgi, bet Viktors jau pabijis cietumā. Viņos rodas kopības sajūta un viņi nolemj atrast savu īsto māti.

## Lomās
* Andrejs Žagars — *Ēriks*
* Juris Žagars — *Viktors*
* Antra Liedskalniņa — *Ērika māte*
* Maija Apine — *Iveta*
* Lilita Ozoliņa — *Ņina*
* Ausma Kantāne
* Astrīda Kairiša
* Artūrs Dimiters
* Vitauts Tomkus
* Leonīds Grabovskis
* Rūdolfs Allaberts

## Apbalvojumi
* 1986 — "Lielais Kristaps" — labākais aktieris (Juris Žagars)

## Interesanti fakti
* Lai dvīņi būtu līdzīgāki, abiem filmā pielīmēja ūsas. Pēc tam brāļi Žagari vēlreiz tēloja brāļus 1987. gada Igaunijas filmā "Meža gulbji" (*Metsluiged*).
* Kinodebijas Maijai Apinei un Mārim Andersonam (epizodē).
* Epizodē redzams muzikants Eduards Rozenštrauhs.
* Epizodē ar kāršu spēli piedalījās īsts kāršu spēlmanis.
* Filmēts arī Odesā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* "Dubultnieks" vietnē *filmas.lv*
Saulessvece (filma)

**"Saulessvece"** ir 1986. gada Latvijas PSR televīzijas spēlfilma. Filmas režisore ir Lūcija Ločmele. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Vijas Upmales stāstu motīviem.

## Sižets
Galveno varoni, zēnu Juri māte audzina viena lauku ciematā. Jura māte mīl kolhoza šoferi Jāni un viņi vēlas precēties. Gaidāmajām kāzām Juris kā lielu noslēpumu gatavo dāvanu - saulessveci, ko audzē meža klajumā.

## Lomās
* Gatis Rēpelis — *Juris*
* Māris Strēlis — *Māris*
* Ella Oša — *Agija*
* Baiba Bumbiere — *Anna*
* Gunta Grīva — *Jura mamma*
* Juris Bartkevičs — *Jāņonkulis* (ierunājis Gundars Āboliņš)
* Irina Tomsone — *Māra vecmāmiņa*
* Velta Straume — *Agijas mamma*
* Jānis Jarāns — *brigadieris*

## Apbalvojumi
* 1986 - "Lielais Kristaps" - labākā filma.

## Interesanti fakti
* Lauku ciemats filmēts Pienavā Tukuma novadā, bet kolhoza kantoris ir Bornsmindes muiža Bauskas novadā.
* Ar filmas galvenajiem varoņiem badās auns Miķelis, kas dzīvoja un kura vārdā nosaukts atpūtas komplekss "Miķelis" Gailīšu pagastā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video
*
Āda (materiāls)

thumbnail|200px|Izstrādātas ādas apstrādes instrumenti un piederumi
**Āda** ir no dzīvnieku ādas iegūts materiāls, kas tālāk tiek izmantots dažādu **ādas izstrādājumu**, piemēram, apģērba, apavu, somiņu, bumbu un citu priekšmetu, izgatavošanai.

## Dažādu ādu veidu uzskaitījums

* hromāda
* juhtāda
* kažokāda
* lakāda
* pergaments
* safjāns
* šagrēnāda
* ševrets
* ševro
* velūrs
* zamšāda

## Ādas mākslinieciskā apdare

Kā materiāls, āda tiek apdarināta un/vai izrotāta. Agrāk visbiežāk šādiem mērķiem lietota mizu ekstraktā miecēta teļāda, bet mūsdienās ādas sintētiskie aizstājēji. Rotājumam lieto, piemēram, līnijas — iededzinātas, iegrieztas un iespiestas, reljefus veidojumus, laukumu iekrāsošanu vai zeltījumu. Tiek pielietotas arī dažādas tehnikas — klišeju, aplikāciju un ažūra griezuma.

Latvijā ādas rotājumi zināmi kopš mūsu ēras sākuma. Arheologi savos izrakumos atraduši ādas jostas, maciņus, dunču makstis, apavus un citas lietas. To rotāšanai bieži lietoti bronzas apkalumi un plāksnītes. Pēc krustnešu iebrukuma 13. gadsimtā šos darbus pārņēma cunftu amatnieki.

19. gadsimta beigās Latvijā ādu sāka lietot grāmatu iesiešanai. Daudzus metus iesējumiem veidoja lietišķās mākslas meistars E. Tode. 1920. gados V. Zoste sāka mācīt ādu apdari Rīgas Valsts mākslas amatniecības skolā. Vēlāk padomju laikā vairums ādas apdares meistaru strādāja kombinātā "Māksla", daļa arī ādas apstrādes rūpniecībā vai kā pašdarbīgi autori.

## Atsauces

## Ārējās saites
Saulessvece

**Saulessvece** var būt:
* Parastais deviņvīruspēks — ārstniecības augs
* «Saulessvece» — latviešu spēlfilma
Rapla (stacija)

thumb|250px
**Rapla** () ir dzelzceļa stacija Igaunijā, Raplas apriņķa  Raplas pilsētā, dzelzceļa iecirknī Tallina—Lelle. Rapla atrodas 54 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas, 17 km attālumā no Lelles dzelzceļa mezgla stacijas un tajā pietur visi Tallinas, Lelles, Pērnavas, Tiri un Vīlandes virzienā kursējošie starppilsētu pasažieru dīzeļvilcieni, kā arī tā ir starppilsētu dīzeļvilcienu maršruta Tallina—Rapla galapunkts.

## Vēsture
Līdz ar Vīlandes-Tallinas šaursliežu dzelzceļa izbūvi Raplas pilsētā 1900. gadā tika atklāta stacija, kas sākotnēji tika nosaukta par Hermeti.

1931. gadā tika izbūvēts Raplas-Virtsu šaursliežu dzelzceļš, tādējādi Rapla kļuva par šaursliežu dzelzceļa mezgla staciju. Raplas-Virtsu dzelzceļš tika ekpluatēts gandrīz 40 gadu un 1968. gadā tika slēgts, bet ekspluatācijā paliekošie šaursliežu dzelzceļa iecirkņi tika pārbūvēti par 1520 mm dzelzceļa līnijām.

Pirmais platsliežu pasažieru dzelzceļa vilciens no Tallinas uz Raplu devās 1969. gada 16. jūnijā.

## Stacijas ēka
Raplas stacijas ēka celta 1900. gadā. Tā ir iegarenas konfigurācijas vienstāva ķieģeļu mūra celtne ar lēzenu divslīpes jumtu un platformas nojumi ar vienslīpes jumta konstrukciju. Ēkas ziemeļu galā atrodas neliela piebūve, bet ielas fasādē izbūvēts neliels vējtveris.

Sākotnēji nojumes garums pārsniedza stacijas ēka kopgarumu un veidoja deviņus nojumes jomus. 21. gadsimta sākumā stacijas ēkas remonta laikā nojume tika saīsināta gandrīz par pusi - deviņu jomu vietā atstājot piecus.

Raplas stacijā darbojas biļešu kase, pasažieriem ir pieejama uzgaidāmā telpa. Stacija ik dienas apkalpo vidēji 20 starppilsētu pasažieru vilcienu reisus.

## Foto galerija

Attēls:Rapla jaamahoone1.jpg|Raplas stacijas ēka. 2011. gads.
Attēls:Rapla jaamahoone2.jpg|Raplas stacijas ēkas ielas fasāde. 2011. gads.
Attēls:Rapla raudteejaam 2010-05-12.jpg|aplas stacijas ēkas ielas fasāde. 2010. gads.
Attēls:Rapla raudteejaam.JPG|Pasažieri Raplas stacijā. 2011. gads.
Attēls:Rapla station.jpg|Raplas stacija 2009. gada ziemā.
Attēls:Rapla raudteejaama veetorn.jpg|Raplas stacijas ūdenstornis. 2011. gads.


## Skatīt arī
Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (dienvidu virziens)

## Atsauces
Bailes (filma)

**"Bailes"** ir 1986. gadā Latvijas PSR uzņemta mākslas filma. Filmas režisors ir Gunārs Cilinskis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Vladimira Kaijaka romāna ar tādu pašu nosaukumu motīviem.

## Sižets
1945. gada pavasaris, kara pēdējās dienas, zemnieka Pētertāles lauku sētā Kurzemes mežā. Saimnieka Pētertāles meita Alda noslēpusi klētī ievainotu padomju karavīru. Kad vācieši pārmeklē saimniecību, saimnieks ievainoto nogalina, bet meita sajūk prātā.

## Lomās
* Eduards Pāvuls — *Pētertāle*
* Zane Jančevska — *Alda*
* Aigars Vilims — *ievainotais padomju karavīrs*
* Olga Dreģe — *Milda*
* Ivars Brakovskis — *Kārlis*
* Valdemārs Zandbergs — *mežsargs*
* Uldis Dumpis — *Rode*
* Andris Bērziņš — *Vilnis*
* Kārlis Zušmanis — *brigadieris*

## Apbalvojumi
* 1986 —  "Lielais Kristaps" —  labākā aktrise —  Zane Jančevska.
* 1986 —  *Lielais Kristaps" —  labākais aktieris otrā plāna lomā —  Valdemārs Zandbergs.

## Interesanti fakti
* Filmēts Vaidavas pagastā, kur izdevās atrast vēl nenopostītu riju un lauku sētas kompleksu.

## Ārējās saites

* Kino muzejs
## Video
*
2012. gada Abū Dabī Grand Prix

**2012. gada Abū Dabī ''Grand Prix*** (oficiālais nosaukums angļu valodā: ***2012 Formula 1 Etihad Airways Abu Dhabi Grand Prix***) bija [[Formula 1]] pasaules čempionāta . gada sezonas astoņpadsmitais posms, kas norisinājās 4. novembrī [[Abū Dabī (emirāts)|Abū Dabī emirātā]], [[Jasmarinas trase|Jasmarinas trasē]]. Pirmo uzvaru sezonā izcīnīja *Lotus* braucējs [[Kimi Reikenens]].

*Pole position* pārliecinoši izcīnīja *McLaren* pilots [[Luiss Hamiltons]], savukārt viens no diviem galvenajiem čempiona titula pretendentiem, [[Sebastiāns Fetels]] (*Red Bull*), kvalifikācijas trešajā sesijā uzrādīja trešo ātrāko laiku, tomēr pēc sesijas bija spiests apturēt formulu trases malā, tādējādi pārkāpjot [[Starptautiskā Automobiļu federācija|FIA]] noteikumus (degvielas tvertnē nebija pietiekami daudz degvielas, lai FIA varētu veikt pārbaudes). Fetels tika diskvalificēts, tomēr pēc tiesnešu lēmuma drīkstēja startēt no boksiem. *Ferrari* pilots [[Fernando Alonso]], Fetela galvenais konkurents cīņā par čempiona titulu, startēja no sestās pozīcijas.

Sacīkstēs [[Luiss Hamiltons]] bija vadībā līdz 19. aplim, kad bija spiests izstāties tehnisku problēmu dēļ. Vadību pārņēma [[Kimi Reikenens]], kurš to noturēja līdz finišam. Sadursmēm bagātajā sacīkstē divas reizes trasē devās [[drošības mašīna]], kas ļāva [[Sebastiāns Fetels|Sebastiānam Fetelam]] uzlabot pozīciju. Fetelam finišējot trešajam aiz Alonso, viņa pārsvars pār *Ferrari* braucēju saruka līdz 10 punktiem. Pēc šīm sacīkstēm Reikenenam vairs nav iespēju izcīnīt čempiona titulu (atlikušajos divos posmos pieejami 50 punkti).

== Rezultāti ==
=== Kvalifikācija ===

;Piezīmes
: — Sebastians Fetels kvalifikācijas trešajā daļā uzrādīja trešo ātrāko laiku (1:41.073), bet pēc *Renault* inženieru rīkojuma bija spiests apturēt formulu trases malā pirms atgriešanas boksos. No degvielas tvertnes nebija iespējams izgūt FIA pārbaudēm nepieciešamo 1 litru degvielas, līdz ar to par FIA noteikumu pārkāpšanu Fetels tika izslēgts no kvalifikācijas, tomēr tiesneši atļāva viņam sacensībās startēt no boksiem.

=== Sacīkstes ===


=== Kopvērtējums ===


;Braucēju čempionāts


;Konstruktoru čempionāts



* <small>*'Piezīme''': abās punktu ieskaitēs parādītas tikai pirmās piecas pozīcijas.

## Atsauces
Keava (stacija)

**Keava** () ir dzelzceļa pieturas punkts Igaunijā, Raplas apriņķa Kehtnas pagasta Kaevas ciemā, dzelzceļa iecirknī Tallina—Lelle. Keava atrodas 61 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas, 10 km attālumā no Lelles dzelzceļa mezgla stacijas un tajā pietur  Tallinas, Lelles, Pērnavas, Tiri un Vīlandes virzienā kursējošie starppilsētu pasažieru dīzeļvilcieni, izņemot Vīlandes ekspresi. 

## Stacijas ēka
Keavas stacijas ēka celta 1901. gadā pēc tipveida dzelzceļa projekta. Tā ir divstāvu koka celtne ar vienstāva piebūvi un divslīpes jumtu. Analogas staciju ēkas šajā peridā tika uzceltas arī Kohilā, Vehmā, Keru un Lellē.

Keavas stacijas ēkas fasādēs saglabājušies oriģināli fasādes apdares elementi - logaiļu sandriki, aplikatīvas balustrādes atikas daļā, stūru pilastri, dekoratīvs fasāžu apdares dēļu kārtojums.

## Attēlu galerija

Attēls:Keava paetuskoht.jpg|Keavas pasažieru platforma. 2011. gads.
Attēls:Keava jaam.jpg|Pieturas punkta nosaukuma plāksne Keavā. 2007. gads.
Attēls:Keava jaama kivist abihoone.jpg|Keavas preču noliktavas ēka. 2011. gads.


## Skatīt arī
* Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (dienvidu virziens)

## Atsauces
Kroņa numurs

**"Kroņa numurs"** ir 1986. gadā Latvijas PSR Rīgas Kinostudijā uzņemta mākslas filma. Filmas režisors ir Imants Krenbergs.

## Sižets
Desmitgadīgais Čurkstiņš aizraujas ar detektīvliteratūru un fotografēšanu. Viņš arī veic savu pirmo izmeklēšanu, vācot pierādījumus un atmaskojot malu zvejnieku Mellupu.

## Lomās
* Pēteris Žihars — *Čurkstiņš*
* Juris Strenga — *Mellups*
* Inese Saulīte — *Čurkstiņa māte*
* Gunta Virkava — *Olga Mellupa*
* Līga Kliesmete — *Ina*
* Vilnis Margēvičs — *Zigis*
* Jānis Zariņš — *Kārļonkulis*
* Jānis Samauskis — *Purviņonkulis*
* Pēteris Liepiņš — *fizkultūras skolotājs*
* Mikis - *Vatsons (kaķis)*

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video
*
Neretas draudzes novads

thumb|250px|Neretas draudzes novads (''Nerftsche Kirschpiel'') 1770. gada kartē.
thumb|250px|Neretas draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Neretas draudzes novads** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Sēlpils virspilskunga iecirkņa Jaunjelgavas pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Friedrichsstadt*), vēlākā Kurzemes guberņas Jaunjelgavas apriņķa sastāvā. 

Tagad bijušā Neretas draudzes novada teritorija atrodas Aizkraukles novadā. 

## Baznīcas un mācītājmuižas Neretas draudzes novadā (1841)

* Neretas evaņģēliski luteriskā baznīca un mācītājmuiža (pastorāts) ar filiāli Ilzē
* Zalves (Lielzalves) baznīca ar filiālēm Mazzalvē, Daudzevā un Ērberģē, kas ir Aizkraukles draudzes novadā

Nereta ba7.jpg|Neretas luterāņu baznīca
Rites1.JPG|Ilzes luterāņu baznīca


## Muižas Neretas draudzes novadā (1841)

Atsauce


Attēls:Sēlijas daļa no Kurzemes un Zemgales hercogistes kartes (1772).jpg|Neretas draudzes novads ar galvenajiem ceļiem. Aknīste (*Oknist*) attēlota hercogistes daļā (1772)
Jaunjelgavas apriņķa ziemeļrietumu daļa 1865.jpg|Neretas un Sēlpils draudžu novadu ziemeļu daļa gar Daugavu (1865)
Jaunjelgavas apriņķa dienvidrietumu daļa 1865.jpg|Neretas un Sēlpils draudžu novadu dienvidu daļa gar Lietuvas robežu (1865)
Ilzes muiža 1916.jpg|Ilzes muiža (ap 1916)


## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte - Nereta no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Neretas draudzes novada dienviddaļas muižu nosaukumi latviski)
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte - Daudzese, Zalve no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Sēlpils draudzes novada ziemeļdaļas muižu nosaukumi latviski)
Apbraucamais ceļš

**"Apbraucamais ceļš"** ir 1986. gadā Latvijas PSR uzņemta mākslas filma. Filmas režisors ir Ēriks Lācis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets

Sniega vētras laikā cilvēku grupa — pieaugušie un bērni, jaunlaulātie un viņu vecāki — izrādās atgriezti no ārpasaules. Ekstremālā situācija izvirza līderi Raiti Žagaru, kurš uzņemas iniciatīvu un meklē iespēju visiem izglābties.

## Lomās
* Rolands Zagorskis — *Raitis Žagars*
* Tatjana Pope — *Māra*
* Jānis Paukštello — *Lakizo*
* Eduards Pāvuls — *Avens*
* Gunārs Cilinskis — *Anatolijs Ņikitičs*
* Aleksejs Mihailovs — *sirmgalvis*
* Lāsma Kugrēna — *skolotāja*
* Rihards Zihmanis — *līgavainis*

**Epizodēs:**
Velta Straume, Baiba Indriksone, Tālivaldis Āboliņš, Varis Vētra, Milena Poselanova, Kārlis Zušmanis, Gundars Āboliņš u.c.

## Interesanti fakti
* Filmēšana notika Madonas rajonā, kur iespējamas dziļākās ziemas Latvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmas.lv profils

* Kino muzejs
Pori "Ässät"

**Porin "Ässät"** ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Pori, Somijā, un spēlē SM līgā. Komanda dibināta 1967. gadā, 1971. un 1978. gadā izcīnot līgas čempiones titulu.

Laikposmā no 1992. līdz pat 2004. gadam uzreiz septiņas sezonas kluba sastāvā aizvadīja Latvijas uzbrucējs Vjačeslavs Fanduls, no 1989. līdz 1992. gadam Pori spēlēja Aleksejs Froļikovs, bet no 2002. līdz 2005. gadam trīs sezonas kluba sastāvā aizvadīja arī Oļegs Sorokins. 1989.—1990. gada sezonu Pori aizvadīja arī Vladimirs Durdins, bet 1991.—92. gada sezonā klubā spēlēja Andrejs Maticins.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Aizkraukles draudzes novads (Birzgale-Ērberģe)

thumb|250px|Aizkraukles draudzes novads (''Ascheradsche Kirschpiel'') 1770. gada kartē.
thumb|250px|Aizkraukles (Birzgales-Ērberģes) draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).

**Aizkraukles [[draudzes novads]]** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Sēlpils virspilskunga iecirkņa Jaunjelgavas pilskunga iecirknī (*Hauptmannschaft Friedrichsstadt*), vēlāk Kurzemes guberņas Jaunjelgavas apriņķī.

Pēc Livonijas ordeņa likvidēšanas bijusī Aizkraukles komtureja bija sadalīta. Aizkraukles pils atradās Daugavas labajā krastā, bet Kurzemes un Zemgales hercogistes daļā atradās lielākā tās daļa, kas saglabāja vēsturisko nosaukumu. 

Tagad bijušā Aizkraules draudzes novada teritorija atrodas Aizkraukles, nedaudz Ogres un Bauskas novados.

## Baznīcas un mācītājmuižas Aizkraukles draudzes novadā (1841)

* Lindes baznīca un mācītājmuiža (pastorāts) 
* Ērberģes baznīca, kas bija Neretas draudzes novada Zalves (Lielzalves) baznīcas filiāle.

Erberges baznica.JPG|Ērberģes luterāņu baznīca.


## Muižas Aizkraukles draudzes novadā (1841)

Atsauce:


Erberges muiza 2007.JPG|Ērberģes muiža
Attēls:Sēlijas daļa no Kurzemes un Zemgales hercogistes kartes (1772).jpg|Aizkraukles draudzes novads ar galvenajiem ceļiem (1772)
Jaunjelgavas apriņķa ziemeļrietumu daļa 1865.jpg|Aizkraukles draudzes novads starp Lietuvas robežu un Daugavu (1865)


## Atsauces

## Skatīt arī
* Aizkraukles draudzes novads (Daugavas labajā krastā)

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte - Kurmene, Vecmēmele no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Aizkraukles draudzes novada dienviddaļas muižu nosaukumi latviski)
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte - Linde no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Aizkraukles draudzes novada ziemeļdaļas muižu nosaukumi latviski)
Raumas "Lukko"

**Raumas "Lukko"** ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Raumā, Somijā, un spēlē SM līgā. Komanda dibināta 1936. gadā. 1963. un 2021. gadā komanda izcīnījusi Somijas čempiones titulu.

No 1997. līdz 2000. gadam trīs sezonas "Lukko" aizvadīja Leonīds Tambijevs, 1997.—98. un 1998.—99. gada sezonu kluba rindās aizvadījis arī Aigars Cipruss. 1998.—99. gada sezonā Raumā spēlēja Atvars Tribuncovs, bet 2010.—11. gada sezonā 12 spēles aizvadīja Aleksejs Širokovs. Divas sezonas kluba rindās aizvadījis arī Jānis Sprukts.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Lapēnrantas "SaiPa"

**Lapēnrantas "SaiPa"** ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Lapēnrantā, Somijā, un spēlē SM līgā. Komanda dibināta 1948. gadā, tās augstākais sasniegums ir 2024.—25. gada sezonā izcīnītās sudraba medaļas.

No 2011. gada līdz 2013. gadam kluba rindās spēlēja latviešu uzbrucējs Roberts Jekimovs.

1997.—98. un 1998.—99. gada sezonas kluba sastāvā aizvadīja Aleksandrs Macijevskis, 2001.—02. gada sezonā 10 spēles "SaiPa" aizvadīja Igors Bondarevs, bet 2002.—03. gada sezonu komandā aizvadīja Aigars Cipruss. 2025.—26. gada sezonā kluba sastāvā spēlē latviešu vārtsargs Gustavs Dāvis Grigals.
## Sasniegumi
**[[Somijas hokeja līga]]**
*  2. vieta (1): 2024–25

**[[SM-sarja]]**
*  3. vieta (1): 1965–66
## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Beidou G6

***Beidou G6*** ( 北斗G6; zināms arī kā ***Beidou DW 16***) ir Ķīnas navigācijas sistēmas *[[Beidou]]* pavadonis. Tas ģeostacionārajā orbītā palaists 2012. gada oktobrī.

*Beidou G6* tika palaists  15:33:04 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 3C]]* (sērijas numurs *Y10*) no Sjičanas pavadoņu palaišanas centra.
Tas izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 80° austrumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* BD-2 G Gunter Dirk Kreb
Toronto "Marlies"

**Toronto "Marlies"** () ir hokeja komanda, kas ir bāzēta Toronto, Kanādā, un spēlē Amerikas hokeja līgā. Komanda dibināta 2005. gadā, tā ir Toronto "Maple Leafs" fārmklubs.

2011.—12. gada sezonā "Marlies" sasniedza Kaldera kausa finālu, tajā piekāpjoties Norfolkas "Admirals" vienībai.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Lelle (stacija)

thumb|250px
**Lelle** () ir dzelzceļa mezgla stacija Igaunijā, Raplas apriņķa Kehtnas pagasta Lelles ciemā un tajā saslēdzas trīs dzelzceļa iecirkņi: Tallina—Lelle, Lelle—Vīlande un Lelle—Pērnava. Lelles stacija atrodas 70,4 km attālumā no Pērnavas pasažieru stacijas, 71 km attālumā no Baltijas stacijas Tallinā un 78 km attālumā no Vīlandes stacijas. Lelles stacija apkalpo vietējo pasažieru vilcienu satiksmi, kā arī veic dzelzceļa kravu operācijas. Lelles stacijā pietur visi Tallinas, Tiri un Vīlandes virzienā kursējošie starppilsētu pasažieru dīzeļvilcieni, kā arī tā ir starppilsētu pasažieru dīzeļvilcienu maršruta Tallina—Lelle galapunkts. 

Kopš 2018. gada 8. decembra pasažieru vilcieni posmā Lelle—Pērnava vairs nekursē un dīzeļvilcieni Tallina—Pērnava kursē tikai līdz Lellei.

## Stacijas komplekss
Lelles stacijas ēka celta 1901. gadā pēc tipveida dzelzceļa projekta. Tā ir divstāvu koka celtne ar vienstāva piebūvi un divslīpes jumtu. Analogas staciju ēkas šajā peridā tika uzceltas arī Vehmā, Keru, Keavā un Kohilā.

Lelles stacijas ūdenstornis celts 20. gadsimta 20. - 30. gadu mijā. Tā ir astoņstūru mūra celtne, kuras būvapjoms sadalīts nosacītās divās daļās - torņa un rezervuāra daļā. Torņa daļā katra no sienu šķautnēm veidota dekoratīvas nišas veidā, kuru noslēdz pilnaploces arka. 4 no 8 nišām papildina rozetes tipa logs. Ūdenstorni noslēdz lēzens konusveidīgs jumtiņš.

Preču noliktava celta 20. gadsimta 30. gados.

## Attēlu galerija

Attēls:Lelle jaama auruvedurite veevõtu kraan.jpg|Tvaika lokomotīvju ūdensuzpildes krāns Lelles stacijā. 2012. gads.
Attēls:Lelle jaama veetorn.jpg|Lelles stacijas ūdenstornis. 2012. gads.
Attēls:Lelle jaama kaubaait.jpg|Preču noliktavas ēka Lelles stacijā. 2012. gads. 


## Skatīt arī
* Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (dienvidu virziens)

## Atsauces
Kuopio "KalPa"

**Kuopio "KalPa"** ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Kuopio, Somijā, un spēlē SM līgā. Komanda dibināta 1929. gadā. "KalPa" augstākais sasniegums ir 1990.—91. gada sezonā izcīnītās SM līgas sudraba medaļas.

2003.—04. un 2004.—05. gada sezonā "KalPa" kļuva par Somijas otras augstākās līgas Mestis čempioni.

1998.—99. gada sezonā četras spēles komandas sastāvā aizvadīja latviešu uzbrucējs Mareks Jass.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa 
* Eliteprospects.com komandas lapa
Milvoki "Admirals"

**Milvoki "Admirals"** () ir hokeja komanda, kas ir bāzēta Milvoki, ASV, un spēlē Amerikas hokeja līgā. Komanda dibināta 1970. gadā, tas ir Našvilas "Predators" fārmklubs.

2003.—04. gada sezonā komandas izcīnīja līgas čempiones titulu. AHL klubs spēlē vien kopš 2001. gada.

No 1998. līdz 2000. gadam divas sezonas kluba rindās aizvadījis Kārlis Skrastiņš, taču 2002.—03. un 2003.—04. gada sezonas kluba rindās pavadīja Raitis Ivanāns.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Stiprie spirtotie dzērieni

thumb|250px|Dažādi stiprie spirtotie dzērieni.
**Stiprie spirtotie dzērieni** ir spirtotie dzērieni ar salīdzinoši augstu alkohola saturu, kā pamatā ir raudzētas suslas destilāts vai bidestilāts (iegūts ar pārtvaices metodi), vai rektifikāts (iegūts ar rektificēšanas metodi).

Ierasti, stiprie spirtotie dzērieni ir dzērieni, kuru alkohola masas daļa nav mazāka par 20% no gatavās produkcijas apjoma. Šo dzērienu stiprības apakšējā robeža nav stingri noteikta un var atšķirties atkarībā no konkrētas valsts likumdošanas.

Pie stiprajiem spirtotajiem dzērieniem nav attiecināmi alkoholiskie dzērieni, kas iegūti ar raudzēšanas metodēm – alus, vīns, sidrs.

## Ārējās saites
Juris Plāķis

**Juris Plāķis** (1869—1942) bija latviešu skolotājs un valodnieks. Latvijas Republikas izglītības ministrs (1920—1921). Latvijas Universitātes filoloģijas profesors, LU goda doktors. 1941. gadā viņš tika deportēts uz PSRS.

## Dzīvesgājums
[thumb|350px|[Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātes mācību spēki ap 1924. gadu. 1. rindā no kreisās: Aleksandrs Dauge, Kārlis Balodis, Jēkabs Velme, Jēkabs Lautenbahs, Ernests Felsbergs, Pēteris Šmits, Ludis Bērziņš; vidū: Kārlis Straubergs, Augusts Tentelis; 2. rindā no kreisās: Arnolds Spekke, Juris Plāķis, Ernests Blese, Pauls Jurevičs, Maksis Nusbergers, Pauls Dāle, Rūdolfs Jirgens, Pēteris Zālīte, Francis Balodis, Jānis Kauliņš.]]

Dzimis 1869. gada 22. jūnijā Kabiles muižas "Kalvos". Mācījās Kabiles pagasta skolā, tad Kuldīgas apriņķa skolā un Baltijas skolotāju seminārā (1887—1891).

Strādāja par skolotāju Bolderājas Ministrijas skolā (1891—1892), Rīgas Latviešu biedrības meiteņu skolā (1892—1895), Dignājas skolā (1895—1898), Mores pagasta skolā (1898—1902), Rīgas Jonatana biedrības skolā (1902—1905).

Pēc 1905. gada revolūcijas apspiešanas Plāķis bēga uz Sibīriju, kur Irkutskas ģimnāzijā nolika abitūrijas eksāmenu (1908), pēc tam studēja klasisko filoloģiju Kazaņas Universitātē (1908—1912). Strādāja par seno valodu skolotāju Kazaņas 2. valsts ģimnāzijā.

1920. gadā viņš atgriezās Latvijā un tika ievēlēts Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātē par salīdzinošās gramatikas, fonētikas un lietuviešu valodas docentu.

No 1920. gada jūnija līdz 1921. gada aprīlim Juris Plāķis bijis Latvijas Republikas izglītības ministrs.

1921. gadā Juri Plāķi ievēlēja par LU profesoru un atkārtoti par prorektoru (1922—1924, 1925—1927). 1923. gadā Leipcigas universitātē viņš papildinājās fonētikā un sanskritā. 1926. gadā rīkoja ekspedīciju uz Kuršu kāpas Nidas ciemu, lai pētītu kursenieku valodu.

1927.—1929. gadā viņš bija LU Filoloģijas un filozofijas fakultātes dekāns, vairākkārt darbojās LU padomē. No 1929. gada vāca vietvārdus.

Darbojās studentu korporācijā Beveronija, dibinātāja militarizēto biedrību „Tēvijas sargs”, kas funkcionēja kā tilta organizācija pēc Ugunskrusta aizliegšanas 1933. gada aprīlī līdz Pērkonkrusta pārreģistrēšanai maijā. Vadīja antisemitisko semināru Latvijas Universitātē.

Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijas loceklis.

1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā profesoru Plāķi arestēja un izsūtīja uz Molotovas apgabala Usoļlaga Surmogas koncentrācijas nometni, kur viņš mira 1942. gadā 1. augustā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, III šķira (1928)
* 70px Ģedimina ordenis

## Ģimene
Dēls — Ernests Plāķis, latviešu strēlnieks, biedrības *[[Tēvijas sargs]]* dibinātājs kopā ar tēvu, Pērkonkrusta biedrs, vācu okupācijas laikā Rehskomisariāta Ostlandes veselības departamenta darbinieks

Mazmeita — ārste Ciemalda Lūkina, ilggadēja pretalkoholisma biedrības Ziemeļblāzma vadītāja.

## Pazīstamākie darbi
* Leišu valodas rokas grāmata (Valters un Rapa, 1926),
* Latvijas vietu vārdi un latviešu pavārdi. 1.—2.sējumi (1936—1939).

## Atsauces
Jonavas rajona pašvaldība

**Jonavas rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Kauņas apriņķī, vēsturiskajā Augštaitijas novadā. Tā robežojas ar Ķēdaiņu rajona, Ukmerģes rajona, Širvintu rajona, Kaišadores rajona un Kauņas rajona pašvaldībām.

## Seņūnijas

## Apskates vietas
*Bukones baznīca (*Bukonių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia*)
*Skaruļu baznīca (*Skarulių Šv. Onos bažnyčia*)
*Žeimju muiža (*Žeimių dvaras*)

## Attēlu galerija

Bukonys1.jpg|Bukones baznīca
Skaruliu_Sv._Onos_baznycia.jpg|Skaruļu baznīca
Zeimiu_dvaras.jpg|Žeimju muiža


## Ārējās saites
Kaišadores rajona pašvaldība

**Kaišadores rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Kauņas apriņķī, vēsturiskajā Augštaitijas novadā. Tā robežojas ar Jonavas rajona, Širvintu rajona, Elektrēnu, Traķu rajona, Prienu rajona un Kauņas rajona pašvaldībām.

## Seņūnijas

## Apskates vietas
*Aukštadvares reģionālais parks (*Aukštadvario regioninis parkas*)
*Kaišadores katedrāle (*Kaišiadorių Kristaus Atsimainymo katedra*)
*Kauņas ūdenskrātuves reģionālais parks (*Kauno marių regioninis parkas*)
*Krones hidroakumulācijas elektrostacija (*Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė*)

## Attēlu galerija

Spindzius2008.jpg|Aukštadvares reģionālais parks
Kaišiadorių_katedra.JPG|Kaišadores katedrāle
Kauno_mariu_pakrante.jpg|Kauņas ūdenskrātuves reģionālais parks
Kruonis_Pumped_Storage_Plant.Lithuania.jpg|Krones hidroakumulācijas elektrostacija


## Ārējās saites

* 
* Aukštadvares reģionālais parks
* Kauņas ūdenskrātuves reģionālais parks
Autoceļš P109

|}
|}
**P109** autoceļš **Kandava—Saldus** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu P130 Kandavā caur Zemīti, Zanti un Remti ar Saldu. Autoceļa kopējais garums ir 53,2 km, no tiem 46,3 km klāti ar asfaltbetona segumu, bet 6,9 km — ar grants segumu. Ceļš šķērso Tukuma un Saldus novadus.

2024. gada martā Tukuma novadā sākās 45 gadus gaidītā atjaunošana 14 km garam posmam (14,03.–28,64. km) līdz Saldus novada robežai, kā arī krustojumam ar ceļu P121. Darbu veica SIA "Ceļu būvniecības sabiedrība Igate" par līgumcenu 7,572 miljoni eiro, to finansēja no ES Atveseļošanas fonda līdzekļiem. Atjaunošanu plānoja pabeigt 2025. gada oktobrī, taču to pabeidza gadu ātrāk un jauno ceļu ar asfaltbetona segumu atklāja 7. novembrī.
Būvdarbus veica SIA "Ceļu būvniecības sabiedrība Igate" par 7 572 746,73 eiro (ar PVN). Projekta autors ir AS "Ceļuprojekts", būvuzraudzību veica SIA "Būvju profesionālā uzraudzība".

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Kandava
* Valdeķi
* Zemīte
* Zante
* Remte
* Brocēni
* Saldus

## Atsauces
Keru (stacija)

**Keru** () ir dzelzceļa pieturas punkts Igaunijā, Raplas apriņķa Tiri pagasta Keru ciemā, dzelzceļa iecirknī Lelle—Vīlande. Keru atrodas 9 km attālumā no Lelles mezgla stacijas, 17 km attālumā no Tiri, 69 km attālumā no Vīlandes un 80 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas. Keru pieturas punktā apstāšanos veic visi  Tallinas, Tiri un Vīlandes virzienā kursējošie starppilsētu pasažieru dīzeļvilcieni. 

## Stacijas ēka
Keru stacijas ēka celta 1901. gadā pēc tipveida dzelzceļa projekta. Tā ir divstāvu koka celtne ar vienstāva piebūvi un divslīpes jumtu. Analogas staciju ēkas šajā peridā tika uzceltas arī Kohilā, Vehmā, Keavā un Lellē. 1926. gadā Keru stacijas ēka tika pārbūvēta un ir saglabājusies šādā izskatā līdz mūsdienām.

Keru stacijā saglabājusies arī vienstāva dolomītu bloku preču noliktavas ēka ar iekraušanas rampu. Piebraucamais sliežu ceļš ir demontēts.

## Attēlu galerija

Attēls:Käru jaama ootekoht.jpg|Keru stacijas preču noliktava un pasažieru nojume. 2010. gads.
Attēls:Käru vaade Tallinn.jpg|Sliežu ceļš un dzelzceļa pārbrauktuve Tallinas virzienā. 2010. gads.
Attēls:Käru vaade Türi.jpg|Keru stacijas kopskats un sliežu ceļš Tiri virzienā. 2010. gads.


## Skatīt arī
* Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (dienvidu virziens)

## Atsauces
Kolu (stacija)

**Kolu** () ir dzelzceļa pieturas punkts Igaunijā, Jervas apriņķa Tiri pagastā, dzelzceļa iecirknī Lelle—Vīlande. Kolu atrodas 19 km attālumā no Lelles mezgla stacijas, 7 km attālumā no Tiri, 59 km attālumā no Vīlandes un 90 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas. Kolu pieturas punktā apstāšanos veic Tallinas un Tiri virzienā kursējošie starppilsētu pasažieru maršruta Tallina—Tiri dīzeļvilcieni. Tallinas—Vīlandes ekspresis Kolu pieturas punktā apstāšanos neveic. 

## Skatīt arī
* Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (dienvidu virziens)

## Atsauces
Transpirācija

[230px|thumbnail|right|Transpirācijas norise, caur [tomāts|tomāta lapu atvārsnītēm iztvaikojot ūdenim]]

**Transpirācija** (no  ― 'caur' un *spiro* ― 'izelpoju') ir viena no trim lapu funkcijām (pārējās divas ir fotosintēze un elpošana). Tā ir fizioloģiski regulēta iztvaikošana no lapu šūnu virsmas, kas notiek caur atvārsnītēm.

Transpirācijai ir nozīmīga vielu transportēšanas loma, jo tā sekmē ūdens pārvietošanos augos — ūdens uzsūkšanu ar saknēm un pacelšanās pa stumbru lapās. Liela nozīme tam, lai ūdens paceltos lapās ir arī saknes spiediena spēkam.

Ja auga lapas vairāk ūdens transpirē, nekā uzsūc no jauna, tad rodas ūdens trūkums, kura dēļ lapu šūnas zaudē savu spriegumu un augs novīst. Transpirācijas laikā no augiem iztvaiko daudz ūdens. Tā, piemēram, ir aprēķināts, ka pieaudzis kukurūzas augs diennaktī transpirē 0,8 l ūdens, viens kāposts — 1 l, bet bērzs vairāk par 60 l. Ar transpirāciju, iztvaikojot ūdenim, tiek regulēta arī lapu temperatūra.

## Atsauces
Sietstobrs

**Sietstobrs** ir dzīva, prozenhimatiska (gara) šūna. Sietstobrus citu ar citu rindā savieno porainas sietplātnes. Šādas šūnu rindas aizvada organiskās vielas no lapām uz dažādiem auga orgāniem. Sietstobra (vienas šūnas) garums sasniedz 150 - 350 μm, bet diametrs - 20 - 30 μm.

## Atsauces
Aleksandrs Dauge

**Aleksandrs Dauge** (1868—1937) bija latviešu pedagogs un publicists. Latvijas Republikas izglītības ministrs (1921—1923). Latvijas Universitātes filoloģijas profesors, LU goda doktors (1931).

Savos rakstos uzsvēra skolotāja māku bērniem iestāstīt uzdoto vielu samērīgā daudzumā un uztveršanai saprotamā valodā.

## Dzīvesgājums
[thumb|350px|[Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātes mācību spēki ap 1924. gadu. 1. rindā no kreisās: Aleksandrs Dauge, Kārlis Balodis, Jēkabs Velme, Jēkabs Lautenbahs, Ernests Felsbergs, Pēteris Šmits, Ludis Bērziņš;
vidū: Kārlis Straubergs, Augusts Tentelis; 2. rindā no kreisās: Arnolds Spekke, Juris Plāķis, Ernests Blese, Pauls Jurevičs, Maksis Nusbergers, Pauls Dāle, Rūdolfs Jirgens, Pēteris Zālīte, Francis Balodis, Jānis Kauliņš]]

Dzimis 1868. gada 10. augustā Saukas "Kalna krogā" skolotāja Jura Dauges (1835—1908) ģimenē. Viņa jaunākais brālis bija stomatologs un revolucionārs Pauls Dauge (1869—1946). Mācījās pie tēva Saukas pagastskolā, vēlāk Pēterburgas Sv. Annas baznīcas skolā (1882—1886). Palīgskolotājs pie tēva Saukas pagastskolā (1886—1887). Kā eksterns nolika gala eksāmenus Tērbatas guberņas ģimnāzijā (1887) un studēja teoloģiju (1889—1890) un vēsturi (1890—1895) Tartu Universitātē. Piedalījās Tērbatas latviešu studentu literāriski zinātniskajā pulciņā ("Pīpkalonijā"), kur sadraudzējās ar Eduardu Veidenbaumu. 1892. gadā publicēja savus pirmos marksistiskos rakstus par garīgās dzīves atkarību no ekonomiskajiem likumiem.

Pēc universitātes beigšanas strādāja par skolotāju Trefnera ģimnāzijā Tērbatā (1895—1897). 1897. gadā devās uz Poliju, kur strādāja par vācu valodas skolotāju Sedlces ģimnāzijā (1897—1900) un Varšavas 1. ģimnāzijā (1900—1907). Līdztekus bija literatūras un pedagoģijas skolotājs Sieviešu neofiloloģiskajos kursos un vācu valodas un vēstures skolotājs Varšavas Augstākajos komerckursos
1907. gadā pārcēlās uz Krieviju, kur strādāja Maskavas Aleksandra komercskolā (1907—1920), līdztekus lasīja izglītojošas lekcijas dažādos kursos un biedrībās.
 
1920. gadā viņš atgriezās Latvijā un tika ievēlēts Latvijas Universitātē par pedagoģijas docentu un pedagoģijas nodaļas vadītāju.
No 1921. gada 19. jūnija līdz 1923. gada 26. janvārim Aleksandrs Dauge bija Latvijas Republikas izglītības ministrs. No 1927. gada bija žurnāla "Latvijas Jaunatne" redaktors.

1931. gadā A. Daugem piešķīra pedagoģijas goda doktora grādu un ievēlēja par LU profesoru.

Bija studentu korporāciju „Fraternitas Livonica" un "Dzintra" goda filistrs.

Dēls Georgs Dauge (1905—?) bija inženieris un pilsētplānotājs

Miris 1937. gada 11. martā Rīgā, apglabāts Lielajos kapos.

## Pazīstamākie darbi
* "Kultūras ceļi", 1. sējums (1921) un 2. sējums (1925)
* "Mūsu lasāmā grāmata" 6 daļās (1923—1926) — kopā ar Plūdoni
* "Skolas ideja" (1924)
* "Māksla un audzināšana" (1925)
* "Šekspīra rakstu antoloģija" ar ievadu (1925)
* "Audzināšanas ideāls un īstenība" (1928)
* "Manas jaunības zemē" (1928)

## Atsauces
Pēdējā reportāža

**"Pēdējā reportāža"** ir 1986. gada Latvijas PSR divsēriju televīzijas spēlfilma, detektīvfilma. Filmas režisore ir Dzidra Ritenberga. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc vācu rakstnieka Gerta Prokopa romāna "Reportiera nāve" motīviem.

## Sižets
Rietumvācijas preses izdevuma vadība uzdod savam vadošajam reportierim Lobenšteinam sagatavot materiālu par neseno žurnālista Jorgensena slepkavību. Viņš noskaidro, ka slepkavība saistīta ar Jorgensena pēdējo tēmu žurnālistiskajā izmeklēšanā.

## Lomās
* Georgijs Taratorkins — *Lobenšteins*
* Ilona Ozola — *Engelhena*
* Rostislavs Gorjajevs — *Maurahs*
* Arnolds Liniņš — *Naumans*
* Aigars Ceplītis — *Mebiuss*
* Oļģerts Kroders — *Šraudenbahs*
* Artūrs Dimiters — *Vilhelmi*
* Ansis Epners — *Bornigs*
* Regīna Razuma — *Birgita*
* Harijs Gerhards — *Meijers*
* Lāsma Kugrēna — *Mīlensa kundze*
* Ilga Zvanova — *Jorgensena kundze*
* Jurijs Kaleščuks — *Jorgensens*
* Aigars Cilinskis — *Bridigams*
* Valērijs Rudojs — *Dammers*
* Sergejs Judins — *Gormans*
* Leonīds Satanovskis — *Kentons*
* Pēteris Krilovs — *Mīlenss*

## Interesanti fakti
* Lomas vairākiem kinorežisoriem: Rostislavam Gorjajevam, Ansim Epneram, Pēterim Krilovam un Rihardam Pīkam (epizodē). Vienā no lomām arī scenārija autors Jurijs Kaleščuks.

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video
*

*
Autoceļš P110

|}
|}
**P110** autoceļš **Liepāja—Tāši** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu A9 Liepājā ar autoceļu P111 pie Kapsēdes  no Tāšiem. Autoceļa kopējais garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Liepājas pilsētu un Dienvidkurzemes novadu.

## Atsauces