open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ronis (uzvārds)

**Ronis** (sieviešu dzimtē Rone) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Laimdota Rone (1930—2006) — televīzijas diktore;
* Aivis Ronis (1968) — diplomāts un politiķis;
* Indulis Ronis (1943—2016) — vēsturnieks;
* Rūdolfs Ronis (1897—1970) — cīkstonis.
Tirdzniecības centrs

[thumb|[Tirdzniecības centrs "Mols" Rīgā]]
**Tirdzniecības centrs** ir centralizēti vadīts mazumtirdzniecības objekts. Lai gan šis termins bieži tiek attiecināts uz jebkuru plašāku mazumtirdzniecības vietu, precīzāk tirdzniecības centrs tiek definēts kā speciāli projektēts un būvēts mazumtirdzniecības objekts ar kopējo platību vismaz 5000 m<sup>2</sup>, kurā ir vairāk par 10 nomniekiem un viens nomnieks neaizņem vairāk par 70% no nomas platības. Tirdzniecības centri apvieno pārtikas lielveikalus, specializētus veikalus un pakalpojumu uzņēmumus, kuri savā starpā savienoti ar gaiteņiem. Mūsdienās tirdzniecības centros bieži ir atrodami ne tikai veikali, bet arī restorāni, kinoteātri un dažādas citas izklaides iespējas.

Par pirmo moderno tirdzniecības centru Latvijā uzskata tirdzniecības centru "Dole" Rīgā, kas pēc rekonstrukcijas tika atvērts 1997. gadā. Kopš tā brīža Rīgā un citās Latvijas pilsētās sākās plaša tirdzniecības centru būvniecība, kas turpinās arī mūsdienās.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Lielveikals
Šķēle (uzvārds)

**Šķēle** ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andris Šķēle (1958) — uzņēmējs un politiķis;
* Aigars Šķēle (1992) — basketbolists;
* Armands Šķēle (1983) — basketbolists;
* Vladislava Šķēle (1986) — jaunatnes politikas un sociālās jomas eksperte, pasniedzēja, politiķe.
Leja (uzvārds)

**Leja** ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēku ar šo uzvārdu:

* Ainārs Eglons Leja (1931) — modernās pieccīņas sportists un treneris;
* Ansis Leja (1902—?) — pašvaldību darbinieks;
* Jānis Lejiņš-Leja (1897—1982) — agronoms un politiķis;
* Klinta Leja (1994) — aktrise;
* Mārcis Leja (1964) — ārsts, gastroenterologs;
* Mārtiņš Leja (1987) — mūziķis, komponists un producents.
Pils laukums (Rīga)

**Pils laukums** ir laukums pie Rīgas pils Vecrīgā. Laukumu no citām pusēm ietver Latvijas Bankas ēka (celta 1902—1905), bijusī Rīgas Ķeizariskā liceja ēka (Pils laukumā 2, celta 1785—1787), bijusī viesnīcas "Pēterburga" ēka (celta 1788), Rīgas Sāpju Dievmātes baznīca (celta 1784—1785, pārbūvēta 1858—1860) un citas ēkas.

## Vēsture
Laukuma vietā līdz 16. gadsimtam atradās Rīgas pils aizsarggrāvis. Pēc Rīgas citadeles nocietinājumu izveides Zviedru Vidzemes laikā pils priekšā bija Pilsgrāvis, aiz kura atradās Jēkaba laukums. 1783. gadā Rīgas pils rekonstrukcijas laikā grāvis tika aizbērts, izveidojušos laukumu izmantoja kareivju mācībām un militāriem pasākumiem, tāpēc to dēvēja par **Parādes laukumu**. Par godu uzvarai 1812. gada karā 1817. gadā laukuma centrā tika atklāta Uzvaras kolonna. Pēc Valsts prezidenta Jāņa Čakstes nāves 1928. gadā laukumu pārdēvēja viņa vārdā par **Jāņa Čakstes laukumu**.

Pēc Latvijas padomju okupācijas 1941. gadā laukumu pārdēvēja par **Pionieru laukumu,** bet vācu okupācijas laikā atkal par Pils laukumu. 1962. gadā Pionieru laukuma centrā atklāja Pētera Stučkas pieminekli.

1987. gada 20. novembrī atjaunoja Pils laukuma nosaukumu.


Pils laukums 1820. gados.jpg|Pils laukums 1820. gados.
Pils laukums ap 1840. gadu J. Radeckis.jpg|Parādes laukums ar Uzvaras kolonnu (J. Radeckis, ap 1840).
Rīgas pils laukums no Citadeles puses 1860.jpeg|Pils laukums no Rīgas citadeles puses (1860).
Pils laukums pirms 1900. gada.jpg|Pils laukums un ģimnāzijas ēka pirms bankas ēkas uzbūvēšanas (ap 1900).
Uzvaras kolonna Pils laukumā Rīgā 1909.jpg|Uzvaras kolonna (1909)
Pils laukums pirms 1914. gada.jpg|Pils laukums pirms 1914. gada


## Atsauces
Viesnīca "Pēterburga" (Rīga)

**Rīgas viesnīca "Sanktpēterburga"** (, ) pēc 1914. gada viesnīca "Pēterpils" () bija viena no pirmajām Rīgas viesnīcām, kas atradās Pils laukumā Vecrīgā, iepretī Rīgas pilij. Bijušās viesnīcas ēka Pils laukumā 4 ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. 

## Vēsture
[thumb|200px|Pēterburgas viesnīca 1791. gadā ([Broce).]]
thumb|200px|''Hôtel de St. Petersburg'' Rīgā.
Senākā viesnīca pie Rīgas pils uzcelta 1764. gadā Krievijas impērijas ķeizarienes Katrīnas II vizītes laikā Rīgā. 
1789. gadā pārbūvētajā Pēterburgas viesnīcā apmetās krievu rakstnieks un vēsturnieks Nikolajs Karamzins.
Viesnīcu atjaunoja un pārbūvēja 1852. un 1874. gadā.

Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 27. septembrī viesnīcā notika sarunas starp Ziemeļrietumu frontes komandieri ģenerāli Judeniču un Bermonta sūtni Česnokovu (*Чесноков*), kuru laikā viņš atteicās pakļauties Judeničam un piedalīties uzbrukumā Pleskavai. 
Latvijas—Krievijas miera līguma sarunu laikā viesnīcā "Pēterpils" 1920. gada 15. jūlijā apmetās Krievijas delegācija piecu locekļu un 29 ekspertu sastāvā, aizņemot 30 numurus.
Savukārt gatavojoties Rīgas miera līguma sarunām, 1920. gada 13. septembrī viesnīcā apmetās apvienotā Padomju Krievijas un Padomju Ukrainas delegācija 44 cilvēku sastāvā ar Ādolfu Joffi priekšgalā. 

Kad 1939. gada aprīlī Itālija okupēja Albāniju, tās karalis Ahmeds Zogu ar trim meitām un ministru svītu ilgāku laiku uzturējās Pēterburgas viesnīcā Rīgā.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā viesnīcu nacionalizēja un tajā iekārtoja valsts iestādes. 
1979. gadā ēku rekonstruēja pēc arhitekta Ilgoņa Stukmaņa projekta. Mūsdienās tajā atrodas restorāns un uzņēmumu biroji.

## Atsauces
Jārdlija Smita

**Marta Marija Jārdlija Smita** (*Martha Maria Yeardley Smith*, dzimusi  Parīzē, Francijā) ir amerikāņu balss aktrise,  māksliniece un rakstniece. Vislabāk pazīstama ar Līzas Simpsones lomu animācijas seriālā "Simpsoni".

Jārdlija ir dzimusi Parīzē, bet izauga Vašingtonā, ASV. Viņas tēvs Džozefs Smits bija laikraksta *[[The Washington Post]]* galvenais redaktors.

## Ārējās saites
Ļaudonas iela (Rīga)

**Ļaudonas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Dārzciemā. Tā sākas krustojumā ar Dārzciema ielu un beidzas strupceļā. Kopējais ielas garums ir 425 metri.

## Ielu savienojumi
Ļaudonas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dārzciema iela
* Apmetņu iela
* Klāņu iela

## Skatīt arī
* Dārzciems
* Latgales priekšpilsēta
Labraga iela (Rīga)

**Labraga iela** ir Rīgas iela Zemgales priekšpilsētā, Zolitūdes apkaimē. Labraga iela sākas krustojumā ar Zebrenes ielu un beidzas krustojumā ar Gramzdas ielu. Kopējais ielas garums ir 667 metri, tā klāta ar asfalta un grants segumu. Labraga ielā ir savrupmāju apbūve, kā arī vairāki neapbūvēti gruntsgabali.

Iela nosaukta Latvijas rietumu krasta zemesraga un Labraga ciema vārdā.

## Ielu savienojumi
Labraga iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zebrenes iela (T veida krustojums)
* Valtaiķu iela
* Priedaines iela
* Kaltuves iela
* Gramzdas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Zolitūde
Voleru iela

**Voleru iela** ir Rīgas iela Kurzemes rajonā Voleru apkaimē Pārdaugavā. Voleru iela sākas krustojumā ar Daugavgrīvas šoseju. Kopējais ielas garums ir 2052 metri.

## Ielu savienojumi
Voleru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavgrīvas šoseja

Voleru iela pārtop Krēmeru ielā.

## Sabiedriskais transports
Pa Voleru ielu kursē 54. maršruta autobusi.

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Voleri
Sesks (uzvārds)

**Sesk(i)s** (sieviešu dzimtē Seska) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jānis Seskis (1877—1943) — skolotājs un Latvijas diplomāts;
* Mārtiņš Sesks:
:* Mārtiņš Sesks vecākais (1936—2019) — autosportists un piensaimnieks;
:* Mārtiņš Sesks jaunākais (1999) — autosportists;
* Uldis Sesks (1962) — politiķis, Liepājas domes priekšsēdētājs.

## Skatīt arī
* Seskovs
Galleria Riga

alt=|thumb|223x223px|''Galleria Riga'' eskalatori .|left**Tirdzniecības centrs ''Galleria Riga***, parasti vienkārši ***Galleria Riga**'' ir tirdzniecības centrs, kas atrodas Dzirnavu ielā 67. Tā platība ir 41 000 m². Centram ir 8 stāvi.

Uz tirdzniecības centra jumta atrodas āra terase, uz kuras vasaras sezonā atrodas 3 restorāni (ziemā – viens), kā arī skatu platforma, ziemā tur tiek atklāta āra slidotava. 2024. gadā uz jumta tika izveidoti apstādījumi ar vairāk nekā 50 skujkokiem.

Centrā atrodas arī Rimi lielveikals un pazemes autostāvvieta divos līmeņos.

## Skatīt arī
* Centra rajons
* Centrs

## Atsauces

## Ārējās saite
* Oficiālā mājaslapa
Joņs Seiļs

**Joņs Seiļs** (1831—1928), arī **Dzīsmu Joņs** bija pirmais latgaliešu rakstnieks, latgaliešu dziesminieks, rokraksta literatūras pārstāvis. 19. gadsimtā un 20. gadsimta sākumā populāro latgaliešu dziesmu *Lyskas dzīsme* un *Dzisme svōta* autors. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1832. gadā Gaigalavas pagasta Dērvanienes-Seiļu sādžā zemnieka Mateuša Seiļa ģimenē, rakstīt iemācījusi muižniece Helēna Beņislavska uz aizsvīdušas loga rūts, skolotāja — viņa krustmāte Starostīšu Īva no Korkovīšu ciema, Dricānu pagastā.

24 gadus strādājis par Lubāna zivju uzpircēju pie Rēzeknes lieltirgotāja Gepšteina, rakstījis latgaliešiem vēstules Krievijas Impērijas kara dienestā iesauktajiem.

Miris 1928. gada 18. aprīlī Gaigalavas pagasta Dērvanienes-Seiļu sādžā, apbedīts Bikovas kapos.
1939. gadā Stepona Seiļa vadītā ekspedīcija atrada Joņa Seiļa lādē viņa klētī mājās Dērvanienē 1753. gadā iznākušo jezuīta Johanna Lukašēviča evaņģēlija, t. s. «Evangelia toto anno» oriģinālu eksemplāru, kas ir vecākā atrastā latgaliešu grāmata, to Latgales muzejam nodeva literāta dzīvesbiedrene Marianna.

## Ģimene
Sieva Marianna Seile (dzimusi Pavārnīks, Gaigalavas pagasta *Dziļōrūs*), Meikuļa meita, deviņi bērni, no tiem 1934. gadā miruši pieci, tad dzīvi četri — tajā skaitā meitas Anna, Veronika un dēls Antons (Ontūns) Seiļš. 

## Atsauces
Tirdzniecības centrs "Mols"

**Tirdzniecības centrs "Mols"** ir tirdzniecības centrs Rīgā, Latvijā, kas atrodas Krasta ielā 46. Centra platība ir 35 000 m². Tas ir viens no pirmajiem daudzfunkcionālajiem tirdzniecības centriem Latvijā.
thumb|left|200px|Tirdzniecības centrs "Mols" galvenā ieeja

## Vēsture
 pašreizējais tirdzniecības centra attīstītājs *[[Linstow Center Management]]* iegādājās centru, kas tolaik bija izstrādes stadijā. To atklāja  septembrī. Centrā tika atklāts arī Rimi lielveikals.

 centrā tika veikta rekonstrukcija.

 īsā laikā sakritušais sniegs uz centra jumta pietuvojās maksimāli pieļaujamajam svaram, un centrs tika uz vienu dienu slēgts sniega novākšanai.

2023. gada decembrī "Molu" no Signet Bank piederošās *Citra Development* nopirka uzņēmums F 8, kura vadība saistīta arī ar lielveikalu tīklu Mego. F 8 īpašnieks ir Mihails Šuļiks.
## Atsauces

## Ārējās saite
* Oficiālā mājaslapa
Spice

**Spice** var būt:

* Sintētiskā marihuāna (angļu: *Spice*) — psihoaktīvs produkts, kas sastāv no augu un ķīmisku vielu maisījuma un kas tiek lietots, lai iegūtu marihuānas efektu;
* Tirdzniecības komplekss "Spice" — tirdzniecības komplekss, kas atrodas Rīgā un sastāv no diviem tirdzniecības centriem: *Spice* un *Spice Home*:
**Tirdzniecības centrs "Spice" — tirdzniecības centrs, kas atklāts ;
**Tirdzniecības centrs "Spice Home" — tirdzniecības centrs, kas atklāts  ar 40 interjera, mēbeļu un mājas lietu veikaliem;
* ''Spice Girls'' — angļu meiteņu popgrupa, kas tika izveidota  Londonā.
Kazahstānas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti visi **[[Kazahstāna]]s sportisti**, kuri olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši olimpiskās medaļas. No 1994. gada līdz šim Kazahstāna ir ieguvusi 70 olimpiskās medaļas no tām lielāko daļu, 62 medaļas, vasaras olimpiskajās spēlēs un 8 medaļas — ziemas olimpiskajās spēlēs. No sporta veidiem visvairāk medaļas ir iegūts boksā (22 medaļas) un cīņas sportā (15 medaļas). Medaļām bagātākais sportists ir distanču slēpotājs Vladimirs Smirnovs, kurš kopumā ir izcīnījis 7 olimpiskās medaļas, no tām 4 pārstāvot Kazahstānu un 3 medaļas esot Padomju Savienības komandas sastāvā.

9 olimpiskās medaļas Kazahstānai ir atņemtas, galvenokārt saistībā ar dopinga pārkāpumiem.

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

## Medaļnieki vasaras olimpiskajās spēlēs

### [[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016 Riodežaneiro]]

### [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012 Londona]]

### [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008 Pekina]]

### [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004 Atēnas]]

### [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000 Sidneja]]

### [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996 Atlanta]]

## Medaļnieki ziemas olimpiskajās spēlēs

### [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018 Phjončhana]]

### [[2014. gada ziemas olimpiskās spēles|2014 Soči]]

### [[2010. gada ziemas olimpiskās spēles|2010 Vankūvera]]

### [[1998. gada ziemas olimpiskās spēles|1998 Nagano]]

### [[1994. gada ziemas olimpiskās spēles|1994 Lillehammere]]

## Atņemtās olimpiskās medaļas

## Skatīt arī
* Kazahstāna olimpiskajās spēlēs
* Kazahstānas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
Nordeķu parks

250px|thumb|Nordeķu parkā
**Nordeķu parks** ir parks Rīgā pie Nordeķu muižas, Iļģuciema un Dzirciema apkaimēs. Tas izvietojies 3,6 hektāru platībā starp Buļļu, Dagmāras, Lielezeres un Dzirciema ielām.

Nordeķu muižas parka izveide tiek datēta ar 18.—19. gadsimtu miju. Tieši šajā laikā regulāros dārzus sāka nomainīt ainavu dārzi. 19. gadsimtā, Rīgai attīstoties un izplešoties, muižas zemes sadalīja apbūves gabalos, atstājot neapbūvētu tikai teritoriju ap muižas centru, kas arī ir mūsdienu Nordeķu parks. Vēl 19. gadsimta vidū blakus parkam bija augļu un sakņu dārzs, kā arī kokaudzētava.

No svešzemju kokiem te aug Eiropas lapegles un ciedru priedes, Holandes liepas u.c. No krūmu sugām visizplatītākās ir pīlādžu sorbārija un strautu sniegoga. Parka teritorijā aug arī dižkoki — ozols, liepa un melnalksnis. Daļa senāko koku saglabājusies no savvaļas audzes.

Parkā izveidota vasaras kafejnīca, bērnu rotaļu laukums un pīļu dīķis. Pieeju dīķim un muižai bloķē muižas īpašnieka uzstādītais žogs, lai novērstu piegružošanu. 2024. gadā tika pabeigta suņu laukuma projektēšana, plāno arī apgaismojuma izveidošanu. Parkā ir skatuve, tajā tiek organizēti publiski pasākumi, sporta sacensības un izglītojoši mākslas projekti.

Parkam Dagmāras un Buļļu ielas pusē pieguļ privātīpašumā esošs 2 ha liels zālains skvērs, kuru 2021. gadā izlika pārdošanā. Vietējie aktīvisti aicināja Rīgas domi iegādāties to un pievienot parkam, tomēr augstā cena un attiecīgu plānu trūkums lika domei no tā atteikties.

## Skulptūras
2005. gadā parkā notika starptautisks „Tēlniecības desants”. Deviņi mākslinieki no vairākām valstīm radīja deviņas skulptūras, kas izvietotas parka slēgtajā teritorijā pie muižas ēkām. Vislabāk no ārpuses var saskatīt Ojāra Feldberga „Vēju apskauto” akmeni un Paula Jaunzema „Asni”.

## Izraēlas dārzs
2021. gadā pavasarī parka vidusdaļā ar Izraēlas vēstniecības atbalstu izveidoja Izraēlas dārzu, kurā katrs tika aicināts iestādīt savu stādu.

## Attēli

Nordeķi Park (1).jpg|Nordeķu parkā
Israel garden in Nordeķi Park, Riga (2).jpg|Izraēlas dārzs aprīlī
Nordeķi Park (3).jpg|Iežogotā muižas daļa
Nordeķu muižas parks, Rīga 5.JPG|Vasaras kafejnīca
Nordeķu parks no augšas - panoramio.jpg|Priekšplānā - parka skats ziemā no gaisa.


## Atsauces

## Ārējās saites
Krimuldas trošu tilta sagrūšana

**Krimuldas gājēju tilts** bija trošu tilts pār Krimuldas—Siguldas ceļu, bijušā koka tilta vietā. Gājēju tilts bija aptuveni 30 metrus garš, vairāk nekā metru plats. 1984. gada 30. jūlijā tilts sabruka nesējtrošu rūsēšanas dēļ, negadījumā bojā gāja seši cilvēki.

## Būvniecība
Jau pirms 20. gadsimta pāri Krimuldas viduslaiku pils nocietinājuma aizsarggrāvim, pa kuru iet serpentīna ceļš no Gaujas tilta uz Krimuldas sanatoriju, esot bijis koka kājnieku tilts. 1960. gados tika konstatēts, ka pēc kara atjaunotās būves konstrukcijas ir nolietojušās un ir vajadzība pēc tilta rekonstrukcijas. Tika pieaicināti Latvijas Valsts meliorācijas projektēšanas institūta inženieri, kuri piemēroja vietai trošu tilta tipveida projektu. Materiālu trūkuma dēļ netika izmantotas standartā šāda veida projektos paredzētās troses. Plānojumā bija iekļauts tilta galos esošās 25 mm diametra nesējtroses piestiprināt pie enkuriem, kas būtu ierakti aptuveni pusotra metra dziļumā. Jaunais gājēju tilts tika pabeigts 1967. gada 29. jūnijā. Tilts netika pievienots Inčukalna mežrūpniecības saimniecības un vēlāk arī Gaujas nacionālā parka bilancei, tādējādi Krimuldas gājēju tilts nokļuva bezsaimnieka statusā — nebija izsniegti lietošanas kontroles dokumenti.

## Izmantošana
1969. gadā Siguldā tika atklāta gaisa tramvaja trase, kuras galapunkts atradās pie Krimuldas gājēju tilta. Gaujas senlejas popularitātes dēļ tramvajs bieži bija noslogots un no tā ārā kāpjošie cilvēki lielā skaitā izmantoja Krimuldas gājēju tiltu. Tādējādi tilta noslodze bija lielāka, nekā projektētāji bija sākotnēji prognozējuši. Tā kā nebija noteiktas tilta īpašuma tiesības, tad nebija arī skaidrs, kam jāveic tilta drošības pārbaudes. Viens tilta gals atradās Gaujas nacionālā parka, bet otrs — Siguldas pilsētas teritorijā. Tilta kosmētisko labiekārtošanu uzņēmās Gaujas nacionālais parks.

## Sabrukšana
Naktī no 1984. gada 29. uz 30. jūliju Vidzemē bija spēcīgas lietusgāzes, kas izskaloja vienu no 1967. gadā nojauktā koka tilta betona balstiem. Nākamajā dienā pār tiltu gāja 36 eksursantu grupa no vairākiem PSRS reģioniem. Ejot pāri tiltam, tas sabruka un 33 cilvēki nokrita no 5—15 metru augstuma pilskalna aizsarggrāvī. Bija 6 bojā gājušie, vairāki ar smagiem ievainojumiem. Pēc negadījuma LPSR Augstākā tiesa pie kriminālatbildības sauca Gaujas nacionālā parka direktoru un galveno mežzini. Ekspertīzē atklāja, ka galvenais iemesls tilta sabrukšanai bija visu 4 nesējtrošu sarūsēšana. Pēc notikuma tika mainīta šādu tiltu trošu stiprināšanas metode, nepakļaujot tos tik izteiktai korozijai augsnes tuvuma dēļ.

## Ārējās saites
* Kā sagāzās gājēju tilts Krimuldā, laikraksts "Diena",
Loma iela

**Loma iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajona Bolderājā. Kopējais ielas garums ir 71 metrs. Loma iela sākas krustojumā ar Ķemmdziju ielu un beidzas strupceļā.

## Ielu savienojumi
Loma iela ir savienota ar sekojošu ielu:
* Ķemmdziju iela

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Bolderāja
Neredzamais pavediens

**"Neredzamais pavediens"** () ir 2017. gada ASV vēsturiskā drāma. Filmas režisors un scenārija autors ir Pols Tomass Andersons. Filmas sižets ir par 1954. gada Londonas augsto modi. Galvenajā lomā Denjels Dejs-Lūiss — modes dizaineris, kas pieņem darbā jaunu kalponi, ko atveido Vikija Krīpsa, un kas kļūst par viņa mūzu. Šī ir Deja-Lūisa pēdējā loma pirms aktiera karjeras beigām. "Neredzamais pavediens" ir pirmā Andersona filma, kas filmēta ārpus Savienotajām Valstīm, uzsākot filmēšanas procesu 2017. gada janvārī Anglijas pilsētā Litē. Šī ir otrā Andersona sadarbība ar Deju-Lūisu pēc filmas "Plūdīs asinis" (*There Will Be Blood*, 2007) un ceturtā ar komponistu Džoniju Grīnvudu.

Filmas "Neredzamais pavediens" pirmizrāde notika  Ņujorkā, bet pārējos ASV kinoteātros filmu sāka demonstrēt no 25. decembra. Filma saņēma uzslavas un pozitīvas atsauksmes par aktierspēli, scenāriju, režiju un skaņu celiņu. Nacionālā kinokritiķu padome to izvēlējās kā vienu no 2017. gada labākajām filmām. 
 
Filma tika izvirzīta 90. Kinoakadēmijas balvai sešās nominācijās: "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Dejs-Lūiss), "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Leslija Menvila), "Labākā oriģinālmūzika" un "Labākie kostīmi" par ko arī saņēma balvu. Tāpat filma tika izvirzīta 71. BAFTA kino balvai četrās nominācijās, no kurām arī ieguva tikai vienu balvu nominācijā "Labākie kostīmi", kā arī tika izvirzīta 75. Zelta globusa balvai divās nominācijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Liepājas opera

thumb|270px|Liepājas teātra un operas nams pēc 1934. gada.

**Liepājas opera** bija Liepājas operteātris, kas darbojās Teātra ielā 4 Liepājā no 1922. līdz 1934. gadam, vēlāk kā **Liepājas pilsētas drāma un opera** (1934—1941), **Liepājas drāmas, operas un baleta teātris** (1941), **Liepājas operas un drāmas teātris** (1941—1944), **Liepājas Muzikāli dramatiskais teātris** (1945—1950).

## Vēsture
Liepājas opera un Tautas konservatorija dibinātas 1922. gadā, izrādēs spēlēja un dziedāja gan konservatorijas audzēkņi, gan pedagogi. Tautas konservatorijā mācījās mūziķi Lidija Blūmentāle, Miķelis Fišers, Edgars Zveja, Ernests Bertovskis, Arvīds Jansons, Artūrs Priednieks-Kavarra, bet Liepājas operā dziedāja Vilma Briede, Helēna Cinka-Berzinska, Mariss Vētra, Natālija Ūlands un daudzi citi. Liepājas operas direktors bija ārsts Ernests Ekšteins.

1934. gadā Liepājas operu apvienoja ar Liepājas Jauno teātri un izveidoja **Liepājas pilsētas drāmu un operu**. Pēc Latvijas okupācijas 1941. gada februārī Liepājas drāmu un operu pievienoja Liepājas teātrim, izveidojot Liepājas drāmas, operas un baleta teātri. Par tā direktoru iecēla E. Zundmani. Vācu okupācijas laikā Liepājas operas un drāmas teātris 1941. gada 2. septembrī sezonu atklāja ar Verdi "Traviatu", 1942. un 1943. gada sezonas sākās ar Vāgnera "Loengrīnu" un Vēbera "Burvju strēlnieku". 1944. gadā teātra ēka izdega, bet drīz tika atjaunota. 

Pēc Otrā pasaules kara beigām to pārdēvēja par Liepājas Muzikāli dramatisko teātri, to vadīja K. Piesis. 1945. gada 3. augustā Liepājas muzikāli dramatiskajā teātrī notika Ž. Bizē "Karmenas" pirmizrāde. 1947. gada beigās teātris iestudēja E. Rapa operu "Atriebības ugunis", bet 1949./1950. gada sezonā operas vairs netiek iestudētas un no 1950. gada teātris turpināja darboties tikai kā Liepājas valsts dramatiskais teātris.

## Skatīt arī

* Liepājas teātris

## Atsauces
Miķelis Fišers (operdziedātājs)

**Miķelis Fišers** (1915—1984) bija latviešu dziedātājs (līdz 1954. gadam baritons, vēlāk tenors).

## Biogrāfija
Dzimis 1915. gada 6. maijā Nīcas pagasta Kvēpju ciemata "Priedīšos" zvejnieka ģimenē. Mācījās vijoļspēli un dziedāšanu Liepājas Tautas konservatorijā un privāti, īpaši pie Hertas Štrauses. Bija Liepājas operas korists (1941—1944).

Pēc Otrā pasaules kara beigām bija Liepājas Muzikāli dramatiskā teātra solists, galveno baritona lomu izpildītājs (1945—1948).1948. gadā kļuva par Latvijas PSR Operas un baleta teātra solistu, kopš 1954. gada dziedāja tenora lomas. Precējies trīs reizes, viņa pēdējā dzīvesbiedre bija dzejniece Ārija Elksne. Abu kopīgais dēls ir mākslinieks Miķelis Fišers.

Miris 1984. gada 5. augustā Rīgā, apbedīts Baltezera kapos.

## Apbalvojumi
* Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1965)
* ordenis "Goda Zīme"

## Atsauces
Čakste (uzvārds)

**Čakste** ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aivars Čakste (1936) — fotomākslinieks;
* Jānis Čakste (1859—1927) — jurists, politiķis un pirmais Latvijas Valsts prezidents;
* Konstantīns Čakste (1901—1945) — jurists, politiķis un pretestības kustības dalībnieks Otrā Pasaules kara laikā;
* Mintauts Čakste (1893—1962) — jurists, Senāta loceklis un viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem;
* Ringolds Čakste (1898—1967) — ārsts;
* Vilhelms Čakste (1892—1944) — padomju kara jurists.
The Silent Child

***The Silent Child*** ir 2017. gada britu zīmju valodas īsfilma. Filmas režisors ir Kriss Overtons, scenārija autore un galvenās lomas atveidotāja ir Reičela Šentone. Filmā stāstīts par Libiju — kurlu četrgadīgu meiteni, kas dzīvo klusu dzīvi, līdz viņas dzīvē ienāk sociālā darbiniece, ko atveido Šentone, kas māca Lībiju komunicēt ar zīmju valodas palīdzību. Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā īsfilma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Dravnieks (uzvārds)

**Dravnieks** (sieviešu dzimtē Dravniece) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Arvīds Dravnieks (1904—1977) — literatūrzinātnieks,
* Jēkabs Dravnieks (1858—1927) — valodnieks, leksikogrāfs
Ābelīte (uzvārds)

**Ābelīte** ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „ābele” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andris Ābelīte (1973) — latviešu trompetists, dziedātājs un komponists;
* Oļģerts Ābelīte (1909—1972) — latviešu grafiķis.
Avens (uzvārds)

**Avens** (sieviešu dzimtē Avena) ir latviešu cilmes uzvārds, cēlies no izloksnes vārda "avens" (auns).

Šāds uzvārds pirmo reizi minēts 1826. gadā Vidzemes guberņas Vecpiebalgas draudzes novadā (*Awen*), Bērzaunes, Cesvaines, Gaujienas, Jaunpiebalgas, Liezēres, Siguldas draudzes novados (*Awens*), Cesvaines un Ļaudonas draudzes novados (*Awwen*, *Awwens*), kā arī Kurzemes guberņas Neretas draudzes novada Ilzes muižā (*Ilsenberg*, mūsdienās Ilzenbergas ciems Lietuvā). Mūsdienās uzvārds biežāk izplatīts Liezēres, Piebalgas un Ogres apkārtnē Vidzemē, kā arī Viesītē, Zalvē, Neretā un Staburagā Sēlijā.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Harijs Avens (1910—1976) — latviešu aktieris;
* Jānis Avens (1895—1938) — latviešu strēlnieks, vēlāk Čekas izmeklētājs un PSRS izlūkdienesta darbinieks;
* Jānis Avens (1898—?, *pēc 1956*) — latviešu čekists;
* Kārlis Avens (1895—1958) — Latvijas armijas virsnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris;
* Pēteris Avens (1882—1951) — latviešu strēlnieku un Sarkanās armijas virsnieks;
* Pjotrs Avens (*Пётр Авен*; 1955) — latviešu izcelsmes Krievijas uzņēmējs, politiķis un miljardieris;
* Voldemārs Avens (1924—2022ā) — ASV latviešu gleznotājs un dzejnieks;
* Roberts Mūks (1923—2006), īstajā vārdā Roberts Avens — latviešu filozofs un dzejnieks.

## Skatīt arī
* Auns

## Atsauces
Krieviņš (uzvārds)

**Krieviņš** (sieviešu dzimtē Krieviņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ādams Krieviņš (1889—1951) — politiķis un sabiedrisks darbinieks;
* Dainis Krieviņš (1967) — ārsts angioķirurgs un pasniedzējs;
* Edgars Krieviņš (1884—1971) — filologs un diplomāts;
* Eduards Jānis Krieviņš (1889—1976) — jurists un virsnieks;
* Vilnis Krieviņš (1960) — mūziķis.
Eglīte (uzvārds)

**Eglīte** (vīriešu dzimtē Eglītis) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „egle” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Brigita Eglīte (1955) — režisore;
* Elita Eglīte (1958) — politiķe;
* Ināra Eglīte (1948—2020) — dzejniece;
* Maija Eglīte (1954) — aktrise;
* Zane Eglīte (1984) — basketboliste;
* Zigrīda Eglīte (1936) — bioloģe, botāniķe.
Lieliskie 2

**"Lieliskie 2"** () ir 2018. gada ASV datoranimācijas supervaroņu kinokomēdija, kuras scenārija autors un režisors ir Breds Bērds. Filma ir 2004. gada animācijas filmas "Lieliskie" turpinājums. Filmas galvenos tēlus ieskaņojuši Kregs Nelsons, Hollija Hantere, Sāra Vauela, Haks Milners, Semjuels Džeksons, Elizabete Penja un Breds Bērds.

Šī ir 19. visu laiku ienesīgākā filma.

## Sižets
Pēc varoņdarbiem, ko Lieliskie paveica pirmajā filmā, viņiem ir pievērsta paaugstināta uzmanība no žurnālistu puses. Ikdienas rutīna, kurā iestigusi ģimene, aizvien biežāk liek būt neapmierinātiem ar superspējām, ar kurām viņus ir apveltījusi daba. Taču drīz visām ģimenes problēmām būs lemts atkāpties otrā plānā, jo par apdraudējumu Lieliskajiem ir kļuvis jauns ļaundaris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Liepa (uzvārds)

**Liepa** (pamazināmajā formā Liepiņa; sieviešu dzimtē **Liepaite** (*Liepaitė*; ja neprecējusies) vai **Liepiene** (*Liepienė*; ja precējusies)) ir latviešu/lietuviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andris Liepa (*Андрис Лиепа*; 1962) — Krievijas baletdejotājs un režisors;
* Anita Liepa (1928—2022) — latviešu rakstniece;
* Dite Liepa (1964) — latviešu valodniece, pedagoģe un bijusī basketboliste;
* Ilze Liepa (1978) — latviešu aktrise;
* Ilze Liepa (*Ильзе Лиепа*; 1963) — Krievijas balerīna un aktrise;
* Inga Liepa (1978) — latviešu juriste un ierēdne;
* Kristaps Liepa (1998) — latviešu futbolists;
* Lāsma Liepa (1988) — latviešu smaiļotāja, trenere, pārstāv Turciju;
* Laimonis Liepa (1933—1975) — latviešu skolotājs, Rundāles pils muzeja pirmais direktors;
* Māris Liepa (1936—1989) — latviešu baleta mākslinieks un kinoaktieris;
* Mārtiņš Liepa (1978) — latviešu aktieris;
* Paulis Liepa (1978) — latviešu mākslinieks un pasniedzējs;
* Ralfs Liepa (1997) — latviešu teātra režisors.
* Varis Liepa (1940—2015) — latviešu ornitologs.
Liepājas iela (Rīga)

**Liepājas iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Āgenskalna un Bieriņu apkaimēs. Liepājas iela sākas krustojumā ar Mazo Nometņu ielu un beidzas krustojumā ar Dāliju ielu.

Kopējais ielas garums ir 2137 metri, tā ir klāta ar asfalta un bruģa segumu. Liepājas iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Liepājas ielā ir dažāda veida dzīvojamā apbūve, kā arī sabiedriskas celtnes, tostarp Sv. Alberta katoļu baznīca (Liepājas ielā 38) un plašā P. Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas teritorija posmā starp Pilsoņu ielu un Atpūtas ielu pāra numuru pusē (slimnīcas adrese Pilsoņu ielā 13A). Šeit ir arī tirdzniecības centri un degvielas uzpildes stacija.

Liepājas iela šķērso dzelzceļa līniju Rīga—Tukums, kā arī krustojas ar vienu no Pārdaugavas nozīmīgākajām maģistrālajām ielām Kārļa Ulmaņa gatvi.

## Vēsture
thumb|left|Liepājas iela un Alberta baznīca (pirms 1915).
Liepājas iela Rīgas kartogrāfiskajā materiālā pastāv no 19. gadsimta 80. gadiem. Mūsdienu Liepājas ielas garums izveidojās pakāpeniski – 1921. gadā tika pievienota daļa no Lutriņu ielas, bet 1928. gadā ielai tika pievienota Smārdes iela. Iela ir nosaukta Kurzemes lielākās pilsētas Liepājas vārdā.

## Ielu savienojumi
Liepājas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mazā Nometņu iela  (T veida krustojums)
* Cieceres iela 
* Ventspils iela
* Mārupes iela
* Pilsoņu iela (T veida krustojums)
* Zemaišu iela  (T veida krustojums)
* Atpūtas iela (T veida krustojums)
* Krūzes iela (T veida krustojums)
* Lībagu iela (T veida krustojums)
* Kārļa Ulmaņa gatve
* Līdaku iela 
* Raudas iela
* Lutriņu iela
* Lestenes iela (T veida krustojums)
* Mežotnes iela 
* Līves iela
* Dikļu iela
* Dāliju iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Liepājas ielā kursē 7., 8., 25. un 44. maršruta autobusi un 5. maršruta trolejbusi
* 7. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Mārupes ielas līdz Dāliju ielai.
* 8. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Mārupes ielas līdz Krūzes ielai.
* 25. un 63. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Mazās Nometņu ielas līdz Mārupes ielai.
* 44. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Mazās Nometņu ielas līdz Krūzes ielai.
* 5. maršruta trolejbusi kursē nelielā ielas posmā — no Pilsoņu ielas līdz Mārupes ielai. Maršruts kursē tikai vienā virzienā — no Stradiņa slimnīcas uz Daugavas stadionu.

## Skatīt arī
* Āgenskalns
* Bieriņi

## Atsauces
Linga (uzvārds)

**Linga** ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Gvido Linga (1969—2020) — mūziķis;
* Igors Linga (1966) — režisors un producents;
Žubīšu iela (Rīga)

**Žubīšu iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Āgenskalna apkaimē. Žubīšu iela sākas krustojumā ar Eduarda Smiļģa ielu un beidzas krustojumā ar Bišu ielu. Ielas garums ir 130 metri.

Žubīšu ielu ir iespējams atrast jau 1867. gada kartogrāfiskajā materiālā, ar nosaukumu Kalna iela. 1885. gadā tā ieguva nosaukumu Žubītes iela, bet no 1923. gada iela tiek saukta par Žubīšu ielu.

## Ielu savienojumi
Žubīšu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Eduarda Smiļģa iela
* Amālijas iela
* Dobeles iela
* Bišu iela

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Āgenskalns

## Atsauces
Priede (uzvārds)

**Priede** (pamazināmajā formā Priedīte) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ance Priede (1983) — aktrise;
* Anna Priede (1920—2007) — balerīna;
* Dace Priede (1954) — aktrise, režisore un rakstniece;
* Evelīna Priede (2000) — aktrise;
* Gunārs Priede (1928—2000) — dramaturgs;
* Jānis Priede:
** Jānis Priede (ģenerālis) (1874—1969) — ģenerālis, Latvijas brīvības cīņu dalībnieks
** Jānis Priede (aktieris) (1897—1948) — aktieris un režisors
** Jānis Priede (1982) — ekonomists;
* Liene Priede (1990) — basketboliste;
* Nikolajs Priede (1906—1990) — inženieris, Finanšu ministra biedrs Kirhenšteina valdībā.
Vītols (uzvārds)

**Vītols** (sieviešu dzimtē Vītola; pamazināmajā formā Vītoliņš) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ādams Vītols (1879—1942), baznīcas vārdā Aleksandrs — Latvijas Pareizticīgās Baznīcas garīdznieks;
* Aigars Vītols (1976) — basketbolists, politiķis un treneris;
* Alfrēds Jānis Vītols (1889—1970) — ārsts un sabiedriskais darbinieks;
* Alfrēds Vītols (1878—1945) — inženieris un hidrotehniķis;
* Edgars Vītols (1985) — diriģents un mūzikas pedagogs;
* Eduards Vītols (1877—1954) — mākslinieks, scenogrāfs, gleznotājs, pedagogs un grāmatu ilustrators;
* Einārs Vītols (1957) — mūziķis, rokenrola un kantrī dziedātājs;
* Ēriks Vītols (2001) — hokejists;
* Hugo Vītols (1911—1966) — futbolists;
* Jānis Vītols (1884—) — ierēdnis, Tautas padomes loceklis;
* Jānis Alfrēds Vītols (1911—1992) — riteņbraucējs;
* Jāzeps Vītols (1863—1948) — komponists un mūzikas pedagogs;
* Jēkabs Vītols (1877—1961) — matemātiķis un būvinženieris;
* Juris Vītols (2005) — basketbolists;
* Kārlis Vītols (1979) — mākslinieks;
* Mārcis Vītols (1992) — basketbolists;
* Māris Vītols (1972) — politiķis;
* Miķelis Vītols (1873—?) — lauksaimnieks un sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis;
* Rūdolfs Vītols (1892—1942) — vieglatlēts un tehniķis;
* Teodors Vītols (1888—1948) — elektroinženieris, rūpnīcas VEF direktors;
* Vilis Vītols (1879—1973) — tautsaimnieks;
* Vilis Vītols (1934) — būvuzņēmējs, mecenāts un sabiedrisks darbinieks;
* Voldemārs Vītols (1911—1980) — vieglatlēts.
Zeltiņš (uzvārds)

**Zeltiņš** (sieviešu dzimtē Zeltiņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ansis Zeltiņš (1863—1942) — Krievijas impērijas, latviešu strēlnieku un Latvijas armijas virsnieks;
* Kārlis Zeltiņš (1871—1937) — lauksaimnieks, sabiedriskais darbinieks;
* Otto Zeltiņš (1889—1941) — virsnieks, žurnālists un publicists;
* Dāvids Zeltiņš (1867—1943) — aktieris, grāmatizdevējs, sabiedrisks darbinieks;
* Namejs Zeltiņš (dzimis 1935. gadā) — fiziķis;
* Teodors Zeltiņš (1914—1991) — trimdas latviešu rakstnieks, dzejnieks un žurnālists.
Žagars (uzvārds)

**Žagars** (sieviešu dzimtē Žagare) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andrejs Žagars (1958—2019) — aktieris, režisors un uzņēmējs, Nacionālās operas direktors;
* Artūrs Žagars (2000) — basketbolists;
* Ēriks Žagars (1935—2022) — vēsturnieks, pedagogs, vēstures popularizators;
* Juris Žagars (1961) — aktieris, uzņēmējs un politiķis.
Jemijervi

**Jemijervi** () ir municipalitāte (*kunta*) Somijas rietumos, Satakuntas reģionā. Tā atrodas 260 kilometru no valsts galvaspilsētas Helsinkiem. Dibināta kā draudze 1865. gadā, nodalot no Ikāli draudzes.

Dienvidos no Jemijervi ciema atrodas Jemijervi lidlauks, kas ir viens no noslogotākajiem ģenerālās aviācijas lidlaukiem Somijā.
Svētā Jura diena

**Svētā Jura diena** ir kristīgās baznīcas svētki par godu Svētajam Jurim, pirmajam starp imperatora Diokletiāna mocekļiem. Tā tiek svinēta 23. aprīlī un sakrīt ar senajiem latviešu pavasara svētkiem Ūsiņiem.

Svētā Jura dzīve ir apvīta leģendām, bet vēsturiskie fakti par viņu ir ierobežoti. Viņš, iespējams, dzīvoja 3. gadsimtā un kalpoja kā romiešu karavīrs. Pēc leģendas viņš bija kristietis, kurš atteicās atteikties no savas ticības imperatora Diokletiāna valdīšanas laikā (ap 303. gadu), kad kristieši tika vajāti. Par savu ticību viņš tika mocīts un nogalināts, kļūstot par mocekli un iedvesmas avotu kristīgajā pasaulē. Svētā Jura kults izplatījās Bizantijas impērijā, un līdz ar kristietības izplatību, īpaši pēc Krusta kariem tas nonāca arī Rietumeiropā. 

Populārākā leģenda, kas ir kļuvusi par Svētā Jura simbolu, stāsta par viņa cīņu ar pūķi. Saskaņā ar šo stāstu pilsētā bija pūķis, kas prasīja cilvēku dzīvības un turēja ļaudis bailēs. Pūķa nogalināšana simbolizē ļaunuma uzvaru, un Juris kļuva par taisnības un drosmes simbolu. Šajā tradīcijā viņš ir jātnieks, kareivju, ieroču kalēju, pat laupītāju aizbildnis.

Svētais Juris īpaši tiek godināts Anglijā, kur viņa krusts ir iekļauts karogā, kā arī citās valstīs, piemēram, Gruzijā, Portugālē un Spānijā.

## Ārējās saites
*
Mūrnieks (uzvārds)

**Mūrnieks** (sieviešu dzimtē Mūrniece) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jānis Mūrnieks (1947—1984) — operators;
* Krišjānis Mūrnieks (*Христиан Мурниэк*; 1887—1942) — latviešu izcelsmes krievu-padomju jūrnieks;
* Laimdots Mūrnieks (1922—2011) — latviešu gleznotājs;
* Nikolajs Mūrnieks (1904—1977) — aktieris un režisors.
* Roberts Mūrnieks (1952—1991) — viens no 1991. gada janvāra barikāžu laika upuriem.

## Atsauces
Skuja (uzvārds)

**Skuja** (pamazināmajā formā Skujiņš (vīriešu dzimtē) vai Skujiņa (sieviešu dzimtē)) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Andrejs Skuja (1866—1950), ārsts internists;
* Andris Skuja (1944—2002), šaha problēmists;
* Heinrihs Skuja (1892—1972), biologs;
* Imants Skuja (1930—2013), muzikants;
* Jānis Skuja (1886—1983), ārsts fiziologs un atdzejotājs;
* Linards Skuja (1952), fiziķis;
* Nikolajs Skuja (1913—2012), ārsts gastroenterologs;
* Pēteris Skuja (1915—1941), virsnieks;
* Roberts Skuja (1910—1984), šahists;
* Valts Skuja (1997), aktieris.
Baltijas tīģeri

**"Baltijas tīģeri"** ir ekonomistu lietots jēdziens Baltijas valstu ekonomiku straujajai attīstībai pēc liberālu ekonomisko reformu un tirgus ekonomikas principu ieviešanas. To veicināja Baltijas valstu iestāšanās Eiropas Savienībā 2004. gadā. Sākotnēji "tīģerekonomikas" jēdzienu lietoja Tālo Austrumu valstu, vēlāk arī Īrijas ekonomikas lēcienveida attīstības apzīmēšanai.

## Saimniecisko krīžu ietekme uz IKP izmaiņām (no 2007)
Baltijas valstu ekonomisko izaugsmi nobremzēja 2007.—2010. gada globālā finanšu krīze, COVID-19 pandēmija un Krievijas-Ukrainas karš:

## Baltijas valstu nominālais IKP uz iedzīvotāju
Baltijas valstu nominālais IKP strauji pieauga pēc 2007.—2010. gada ekonomiskās krīzes pārvarēšanas:

## Atsauces
Moonbeam City

***Moonbeam City*** ir ASV animācijas seriāls, kura autors ir Skots Gērdners. To rādīja kanālā *[[Comedy Central]]* no  līdz . Kopā tika izveidotas tikai 1 sezona un 10 sērijas. Stāsts bija par nekompetento policistu Dazelu Novaku un viņa apkārtni. Seriāls parodēja 1980. gadu popkultūru. Galvenās lomas ieskaņojuši Robs Lovs, Elizabete Benksa, Keita Mara un Vills Forte.

2015. gada 1. decembrī seriāla 4. sēriju *Quest for Aquatica* nominēja Annie balvai, tomēr tā zaudēja "Simpsonu" sērijai *Halloween of Horror*. *Moonbeam City* ieguva jauktās atsauksmes no skatītāju puses, tomēr kritiķi negatīvi novērtēja tā humoru, kā arī bieži salīdzināja to ar līdzīgās tematikas seriālu *[[Archer]]*.

 *Comedy Central* seriālu atcēla.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ārlavas iela

**Ārlavas iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņos. Iela sākas krustojumā ar Altonavas ielu,  un beidzas krustojumā ar Robežu ielu. Kopējais ielas garums ir 536 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Ielā pārsvarā savrupmāju apbūve.

Iela ir nosaukta Ārlavas — ciema Talsu novada Ārlavas pagastā — vārdā.

## Ielu savienojumi
Ārlavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Altonavas iela 
* Vecsaules iela 
* Tēriņu iela 
* Abavas iela
* Makša iela 
* Robežu iela

## Sabiedriskais transports
Ārlavas ielā kursē 25., 55. un 56. maršruta autobusi. Autobusi kursē posmā no Altonavas ielas līdz Tēriņu ielai. Autobusu maršrutiem Ārlavas ielā pieturu nav.

## Skatīt arī
* Bieriņi
Ēvalda Valtera iela

**Ēvalda Valtera iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Dreiliņos. Ēvalda Valtera iela sākas krustojumā ar Augusta Deglava ielu un beidzas krustojumā ar Biķernieku ielu. Kopējais ielas garums ir 591 metrs, tā ir klāta ar asfalta segumu, daļēji ir bez seguma.

## Vēsture
Nosaukumu jaunizveidotajai ielai piešķira 2004. gada 8. jūnijā, un ielu svinīgi atklāja 2004. gada 6 jūlijā, kad nodeva ekspluatācija pirmo Dreiliņu mikrorajonā esošo daudzdzīvokļu māju. Atklāšanas ceremonijā piedalījās tā laika Rīgas mērs Gundars Bojārs un Ēvalda Valtera atraitne Vera Gribača. Kopš atklāšanas ielas nosaukums netika mainīts.

## Ielu savienojumi
Ēvalda Valtera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Augusta Deglava iela (T veida krustojums);
* Dzilnas iela (T veida krustojums);
* Dzelzavas iela (T veida krustojums);
* Aronas iela (T veida krustojums);
* Biķernieku iela (T veida krustojums).

## Sabiedriskais transports
Pa ielu posmā no krustojuma ar Dzelzavas ielu līdz krustojumam ar Augusta Deglava ielu kursē 6. maršruta autobusi. Līdz 2021. gada 20. septembrim Ē. Valtera ielā atradās autobusu galapunkts "Dreiliņi", bet kopš maršruta pagarināšanas līdz Biķeriem maršruts kursē pa ielu tikai Abrenes ielas virzienā.

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Dreiliņi
* Miķeļa Valtera iela

## Atsauces
Trojs Sivāns

**Trojs Sivāns Melets** (; dzimis ) ir Dienvidāfrikā dzimis austrāliešu dziedātājs, dziesmu autors, aktieris un jūtūbers.

Pēc popularitātes iegūšanas kā dziedātājs *[[YouTube]]* platformā un kā Austrālijas talantu šovu dalībnieks, 2013. gadā Sivāns parakstīja līgumu ar mūzikas ierakstu kompāniju *[[EMI]] Australia*, kas 2014. gadā izdeva viņa trešo EP ierakstu *[[TRXYE]]* (iepriekšējie EP ieraksti bija *[[Dare to Dream]]* (2007) un *[[June Haverly]]* (2012)). 2015. gadā tika izdots ceturtais Sivāna EP ieraksts *[[Wild (EP ieraksts)|Wild]]*, kā arī pirmais studijas albums *[[Blue Neighbourhood]]*. 2018. gada 31. septembrī iznāca dziedātāja otrais studijas albums *[[Bloom (mūzikas albums)|Bloom]]*.

Kā aktieris Sivāns vislabāk pazīstams, piedaloties X-cilvēku franšīzes filmā "X-cilvēki: sākums. Vilknadzis", tēlojot filmas galveno varoni Vilknadzi bērnībā, kā arī atveidojot galveno varoni filmu triloģijā *[[Spud]]*. Piedalījies arī filmā *[[Boy Erased]]* (2018). Par dziesmu *Revelation* šajā filmā Sivāns (kopā ar vēl diviem dziesmas autoriem) tika nominēts Zelta globusa balvai kategorijā "Labākā oriģināldziesma filmai".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Albānijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Albānija]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Albānija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1972. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 2006. gada.

## Vasaras olimpiskās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Albānija olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Pastēte

[thumb|250px|[Zosu aknu pastētes (*pâté de foie gra*) šķēles ar dzērveņu mērci un baziliku]]

**Pastēte** (no ) ir aukstais ēdiens, ko gatavo no ceptas, sautētas, viendabīgi samaltas un uzputotas gaļas, zivju, to izstrādājumu un/vai citu sastāvdaļu masas, kam pievienotas taukvielas un dažādas garšvielas.

Visslavenākā ir franču zosu aknu pastēte jeb fuagrā (), kuru sastāvā atbilstoši Francijas likumiem jābūt vismaz 50% sīki sakapātu pīļu vai zosu aknu. Tās parasti gatavo karsējot uz lēnas uguns un pievienojot trifeles un cūku aknas, garšvielas, konjaku, liķieri vai madeiru. Pēc tam pastēti atdzesē, 48 stundas iztur un visbiežāk kā uzkodu ēd plānās šķēlītes ar dakšiņu.

## Atsauces
Mazā Stacijas iela (Rīga)

**Mazā Stacijas iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Dzirciema apkaimē, vēsturiskajā Iļģuciemā. Mazā Stacijas iela sākas krustojumā ar Dzirciema ielu un beidzas krustojumā ar Tapešu ielu. Kopējais ielas garums ir 393 metri un tā klāta ar asfalta segumu. Mazajā Stacijas ielā ir dažāda veida dzīvojamā apbūve, kā arī tirdzniecības centrs (Dzirciema ielā 51), taču ir arī vairāki neapbūvēti gruntsgabali.

## Vēsture
Iela izveidota 1882. gadā ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā vairāk nav mainījies. Iela ir nosaukta pēc mūsdienās nepastāvoša  pieturas punkta "Nordeķi", kas atradās uz dzelzceļa līnijas Zasulauks — Bolderāja (tāpat kā mūsdienās gandrīz izzudusī Stacijas iela). 1929. gadā pieturas punkts tika pārdēvēts par "Dzegužkalnu", bet 1959. gadā likvidēts.

## Ielu savienojumi
Mazā Stacijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dzirciema iela (T veida krustojums)
* Stacijas iela (T veida krustojums)
* Tapešu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzirciems
* Iļģuciems

## Atsauces
Niedru iela (Rīga)

**Niedru iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona Trīsciema apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Jaunciema gatvi un beidzas strupceļā. Ielai nav seguma, tās garums ir 192 metri. Apbūvi veido individuālā dzīvojamā apbūve.

## Ielu savienojumi
Niedru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jaunciema gatve

## Skatīt arī
* Trīsciems
* Ziemeļu rajons
Miķelis Fišers

**Miķelis Fišers** var būt:
* Miķelis Fišers (1915—1984) — latviešu operdziedātājs;
* Miķelis Fišers (dz. 1970) — latviešu mākslinieks un scenogrāfs.
Jaunciema 8. šķērslīnija

**Jaunciema 8. šķērslīnija** ir viena no Ziemeļu rajona Jaunciema šķērslīnijām Rīgā. Ielas kopējais garums ir 595 metri. Tā sākas pie Jaunciema gatves 3 un beidzas strupceļā pie Jaunciema kapiem.

## Ielu savienojumi
Jaunciema 8. šķērslīnija ir savienota ar šādām ielām:
* Jaunciema gatve;
* Jaunciema 6. līnija.

## Sabiedriskais transports
Pa Jaunciema 8. šķērslīniju kursē 11. un 29. maršruta autobusi, kas iebrauc Jaunciema kapos.

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Jaunciems
Kameņecas dzirnavas

**Kameņecas dzirnavas** ir 1833. gadā celtas ūdensdzirnavas, kas atrodas Preiļu novada Jaunaglonas ciemā uz Tartaka upes. 

Dzirnavas savulaik ietilpa Kameņecas muižas kompleksā. 1922. gada 31. decembra Jaungada naktī tās nodega. 1930. gadā monsinjors Aloizs Broks šeit uzsāka celt elektrostaciju, lai apgaismotu muižā iekārtotā klostera un ģimnāzijas ēkas.

1947. gadā spēcīgu lietusgāžu izraisīto plūdu rezultātā aizsprosts tika sagrauts. Aizvars tika izrauts un noplūda gandrīz viss dzirnavezers. Dzirnavas tika atjaunotas. Vispirms paplašināja un padziļināja pievadkanālu, pa kuru Rušona ezera ūdeņiem vajadzēja plūst uz stacijas turbīnu. 1948. gada 28. oktobrī tika izmēģināta turbīna, bet 1948. gada 5. novembrī HES tika oficiāli atklāta. Tā līdz 1960. gadam deva strāvu Aglonas un Jaunaglonas apkārtnei. Vēlāk HES iekārtas demontēja, jo bija uzcelta Salenieku HES.

## Ārējās saites
* Dzirnavas youtube.com sižetā
Arturs Borucs

**Arturs Borucs** (dzimis ) ir bijušais Polijas futbolists, vārtsargs.

2001.—2002. gada sezonā kopā ar *[[Varšavas "Legia"|Legia]]* izcīnijis Polijas Ekstraklases titulu un Polijas kausu. 2006., 2007., 2008. gadā izcīnīja Skotijas Premjerlīgas titulu, 2006. un 2009. izcīnīja Skotijas līgas kausu un 2007. gadā izcīnīja Skotijas kausu. 2014.—2015. gada sezonā kļuva par Anglijas 1. līgas čempionu.

## Sasniegumi
**Varšavas "Legia"**

* Ekstraklasa: 2001–02, 2020–21

**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2005–06, 2006–07, 2007–08
* Skotijas kauss: 2006–07
* Skotijas Līgas kauss: 2005–06, 2008–09

**Bournemouth**

* Anglijas čempionāts: 2014–15

## Ārējās saites
Kazimirs Dmohovskis

**Kazimirs Rohs Dmohovskis** (, ; dzimis , miris ) bija katoļu garīdznieks. Kā Mogiļevas arhibīskaps bija visu Krievijas Impērijas katoļu galva no 1848. līdz 1851. gadam. Mācījies Krāslavas garīgajā seminārā.

Ordinēts 1803. gadā Viļņā. Bijis Viļņas bīskapu Joana Dembovska un Jeronīma Stroinovska kapelāns, bīskapa kancelejas sekretārs, Kurzemes un Viļņas kanoniķis. No 1821. līdz 1823. gadam - Sanktpēterburgas Romas katoļu garīgās kolēģijas sekretārs, no 1839. gada - loceklis, no 1842. gada - tās vadītājs. Pēc tam, kad 1847. gadā Krievijas Impērija ar Svēto Krēslu noslēdza konkordātu, 1848. gadā Dmohovskis tika iecelts par Mogiļevas arhibīskapu, kura funkcijas veica līdz savai nāvei 1851. gadā. Apglabāts Sanktpēterburgā.

## Ārējās saites
*Dmohovska biogrāfija pravenc.ru
Zendaja

**Zendaja Marī Stormera Kolmena** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise un dziedātāja. Viņa karjeru sāka kā bērnu modele un fona dejotāja citiem dziedātājiem. Atpazīstamību ieguva ar lomu *[[Disney Channel]]* situāciju komēdijā *[[Shake It Up]]* (2010—2013). Filmējusies 2017. gada kinofilmā "Zirnekļcilvēks: Atgriešanās mājās" un muzikālajā drāmā "Izklaides karalis". Filmējusies 2019. gada HBO seriālā *Euphoria*, kur attēloja Rū Benetu.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Jemijervi lidlauks

**Jemijervi lidlauks** (; ICAO:&nbsp;**EFJM**) ir lidlauks Somijā, viens no noslogotākajiem vispārējās aviācijas lidlaukiem valstī. Izvietojies valsts rietumdaļā, 7 km uz dienvidiem no Jemijervi municipalitātes centra. Lidlaukam ir divi skrejceļi.

## Vēsture
Lidlauks izbūvēts 1935. gadā planierisma vajadzībām skarā ar šī sporta veida popularitātes pieaugumu Eiropā. 1940. gadā Jemijervi lidlaukā bija paredzētas rīkot olimpisko spēļu sacensības planierismā.

2. pasaules kara laikā lidlaukā notika militārās un radioelektronikas apmācības. Kopš 1970. gadu beigām Jemijervi tiek rīkotas valstī lielākās aviācijas sporta sacensības.

2018. gadā Jemijervi lidlaukā norisinājās FAI Sacīkšu dronu pasaules kausa (*FAI Drone Racing World Cup*) posms, kurā uzvaru izcīnīja Latvijas pilots Tomass Pētersons.

## Atsauces