open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lagriinae

***Lagriinae*** ir melnuļu dzimtas apakšdzimta. Izplatīta pa visu pasauli. Kāpuri barojas un attīstās pūstošā veģetācijā, stumbros un zem mizas.

## Klasifikācija
* cilts: *[[Adeliini]]* Hope, 1840
* cilts: *[[Belopini]]* Reitter, 1917
* cilts: *[[Chaerodini]]* Doyen, Matthews & Lawrence, 1990
* cilts: *[[Cossyphini]]* Latreille, 1802
* cilts: *[[Goniaderini]]* Lacordaire, 1859
* cilts: *[[Laenini]]* Seidlitz, 1896
* cilts: *[[Lagriini]]* Latreille, 1825 (1820)
:* apakšcilts: *Lagriina* Latreille, 1825 (1820)
:* apakšcilts: *Statirina* Blanchard, 1845
* cilts: *[[Lupropini]]* Ardoin, 1958
* cilts: *[[Pycnocerini]]* Lacordaire, 1859

## Atsauces

## Ārējās saites

* Subfamily Lagriinae - Long-jointed Beetles. BugGuide
WTA rangs

**WTA rangs** ir reitinga sistēma, kuru 1975. gada novembrī ieviesa Sieviešu tenisa asociācija ().

WTA rangs balstās uz 52 nedēļu sistēmu, kurā spēlētājas krāj punktus, piedaloties dažāda līmeņa turnīros. Spēlētājas vieta rangā tiek noteikta pēc punktu daudzuma, ko iegūst no maksimums 16 turnīriem vienspēlēs un 11 turnīriem dubultspēlēs. Piešķirtais punktu daudzums ir atkarīgs no pārvarēto kārtu daudzuma turnīra gaitā.

Lai spēlētāja parādītos reitingā, ir jāiegūst punkti vismaz 3 turnīros vai jāiegūst 10 punkti vienspēlēs vai dubultspēlēs vismaz vienā turnīrā.

+H  — turnīrs nodrošina spēlētāju izmitināšanu

## Skatīt arī
* WTA ranga pirmo numuru saraksts
* Sieviešu tenisa asociācija
* ATP rangs
Mikolass Jozefs

**Mikolass Jozefs** (; dzimis  Prāgā, Čehijā) ir čehu dziedātājs, dziesmu autors un bijušais modelis. Mikolass piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, pārstāvot Čehiju, pēc uzvaras interneta nocionālajā atlasē ar dziesmu *[[Lie to Me (dziesma)|Lie to Me]]*. Savā pusfinālā viņš ieguva 3. vietu, kas viņam ļāva kvalificēties finālam, kurā dziedātājs ieguva 6. vietu, kas ir valsts visu laiku labākais rezultāts.

## Atsauces
36. līnija (Jūrmala)

**36. līnija** ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 36. līnija sākas krustojumā ar Bulduru prospektu un beidzas kāpu rajonā. Kopējais ielas garums ir 400 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu. 36. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Iela iet caur mežu un tajā nav vērojama apbūve.

Nosaukums 36. līnijai piešķirts 2001. gada 8. jūnijā.

Ielas beigās atrodams tās vārdā nosaukts restorāns "36. līnija".

## Atsauces
Hercoga Jēkaba iela

**Hercoga Jēkaba iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Hercoga Jēkaba iela sākas krustojumā ar Leona Paegles ielu un beidzas krustojumā ar Ventspils šoseju. Kopējais ielas garums ir 370 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Hercoga Jēkaba ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Hercoga Jēkaba iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ventspils šoseja (T veida krustojums)
* Tobago iela
* Kārsas iela (T veida krustojums)
* Leona Paegles iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Jēkabs Ketlers
* Sloka
* Hercoga Jēkaba laukums
Anastasija Dzjanisava

**Anastasija Dzjanisava** (; dzimusi , Minskā) ir Baltkrievijas orientieriste, pirmā Pasaules čempionāta medaļniece no Baltkrievijas.

2016. gada Pasaues čempionātā Zviedrijā A. Dzjanisava ieņēma trešo vietu sprintā aiz Majas Almas un Judītes Vīderes, kļūstot par pirmo Baltkrievijas orientieristi, kas nokļuvusi uz Pasaules čempionāta pjedestāla.

A. Dzjanisava vairākkārt piedalījusies sacensībās Latvijā. 2014. un 2015. gadā uzvarējusi abās nozīmīgākajās pavasara divdienu sacensībās Latvijā "Kurzemes pavasaris" un "Rīgas kausi".

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''WorldofO'' profils
ATP rangs

**ATP rangs** ir reitinga sistēma, kuru 1973. gadā ieviesa Tenisa profesionāļu asociācija ().

Punktu skaits rangā izsaka spēlētāja atrašanās pozīciju rangā gan vienspēlēs, gan dubultspēlēs, kas līdz ar to nosaka dalību vai *izsētā spēlētāja* statusu turnīrā.

*(Masters 1000) Iegūtais kvalifikācijas punktu skaits mainās uz 16, ja pamatturnīra dalībnieku skaits ir vairāk nekā 56.
*(500 Series) Iegūtais kvalifikācijas punktu skaits mainās uz 10, ja pamatturnīra dalībnieku skaits ir vairāk nekā 32.
*(250 Series) Iegūtais kvalifikācijas punktu skaits mainās uz 5, ja pamatturnīra dalībnieku skaits ir vairāk nekā 32

+H  — turnīrs nodrošina spēlētāju izmitināšanu

## Skatīt arī
* ATP ranga pirmo numuru saraksts
* Tenisa profesionāļu asociācija
* WTA rangs
Latvijas Zemes banka

**Akciju sabiedrība «Latvijas Zemes banka»**, bija Latvijas banka. Dibināta 1989. gadā, 1998. gadā tika pievienota «Hansabankai».

## Vēsture
Banka tika dibināta 1989. gada septembrī kā Latvijas Lauksaimnieku savienības Agrokooperatīvā komercbanka.  Par bankas valdes priekšsēdētāju kļuva Andris Ruselis, kurš banku vadīja visu tās darbības laiku.

1996. gadā «Latvijas Zemes banka» apsvēra apvienošanos ar privatizējamo «Unibanku». Tobrīd tai piederēja 11,4% «Unibankas» akciju, turklāt, abām bankām bija tie paši ārzemju akcionāri — Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) un Zviedrijas valdības investīciju fonds *Swedfund*. Jūlijā «Latvijas Zemes banka» iesniedza lūgumu Latvijas Privatizācijas aģentūrai ļaut bankām apvienoties, taču darījums tomēr nenotika.

«Latvijas Zemes bankas» stratēģiskais investors bankas darbības pēdējos mēnešos bija Igaunijas *Hoiupank*. Kad *[[Swedbank|Hansapank]]* iegādājās *Hoiupank*, tika pieņemts lēmums Igaunijā pievienot *Hoiupank* tās jaunajiem īpašniekiem *Hansapank*, bet Latvijā — pievienot «Latvijas Zemes banku» *Hansapank* Latvijas filiālei («Hansabanka»). Apvienošanās notika .

## Atsauces
Zemes banka

**Zemes banka** var būt:

*Latvijas Zemes banka, komercbanka Latvijā no 1989. līdz 1998. gadam;
*Valsts zemes banka, komercbanka Latvijā no 1922. līdz 1944. gadam.
Priežu bērni

**"Priežu bērni"** ir 2005. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Ilze Kunga.

## Sižets
Dažādu apstākļu dēļ divi seni draugi pēc vairāku gadu neredzēšanās ir spiesti satikties. Abu draugu pagātnē ir palicis kāds konflikts, kurš nav atrisināts. Vai šīs tikšanās rezultātā tiks panākts izlīgums?

## Lomās
* Tālivaldis Lasmanis
* Dainis Porgants
* Indra Roga
* Leons Leščinskis

## Atsauces
Inuīti

**Inuīti** ir Arktikā (Grenlandē, Kanādā un Aļaskā) dzīvojošu cilvēku grupa, šī reģiona pirmiedzīvotāji.

Kopumā pasaulē dzīvo ap 150,6 tūkstošiem inuītu, no kuriem lielākā daļa — Kanādā (65 tūkstoši) un Grenlandē (51 tūkstotis). Uzturā pārsvarā lieto zivis, vaļus, airkājus, polārlāčus un citus reģionā dzīvojošus dzīvniekus, kā arī dažādas graudzāles, saknes, ogas, jūras aļģes (kas kurā reģionā ir izaudzējamas).

Eiropieši inuītu un dažu Aļaskas pirmiedzīvotāju apzīmēšanai agrāk lietoja eskimosu nosaukumu, kas pašlaik daļā Kanādas un Grenlandē tiek uzskatīts par apvainojumu. Eskimosi arī neapzīmē visas inuītu tautas. Leona Aglukaka (*Leona Aglukkaq*) 2008. gadā kļuva par Kanādas veselības ministri, kļūstot par pirmo inuītu pārstāvi, kas ieņēmusi ministres amatu.

## Atsauces

## Ārējās saites
1. līnija (Jūrmala)

**1. līnija** ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. 1. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Edinburgas prospektu. Kopējais ielas garums ir 410 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

1. līnijas un Edinburgas prospekta krustojumā atrodas Jūrmalas pilsētas būvvalde.

## Ielu savienojumi
1. līnija ir savienota ar šādām ielām:
* Bulduru prospekts
* Vidus prospekts (T veida krustojums)
* Meža prospekts
* Edinburgas prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Bulduri
Gešrībenšteins

**Gešrībenšteins** () jeb **Īrotkē** () ir kalns, kas atrodas uz robežas starp Austriju un Ungāriju. Tas ir augstākais punkts Kēšegas kalnos, Ungārijas rietumdaļā un arī Burgenlandē Austrijā. Saskaņā ar Austrijas datiem tā augstums ir 884 m, bet Ungārijas avoti lielākoties min 883 m augstumu. Augstākais punkts Austrijas robežas pusē ir 879 metri virs Adrijas jūras augsts. Kalna vārdā ir nodēvēts apkārt esošais Gešrībenšteina—Īrotkē dabas parks.

Kalna bijušie nosaukumi ungāriski bija **Feņēheģs** un **Sālkē**. Tā pašreizējais nosaukums (Gešrībenšteins vāciski un Īrotkē ungāriski) nozīmē "aprakstītais akmens", kas visticamāk ir radies no Batjāņi un Esterhāzi dzimtas novietotajiem robežakmeņiem kalna apkārtnē. Kalna virsotnē, kas atrodas tieši uz abu valstu robežas, 1913. gadā tika uzbūvēts skatu tornis.

Kopš 2007. gada decembra Austrijas—Ungārijas robežu var šķērsot bez formalitātēm, jo Ungārija ir pievienojusies Šengenas zonai.

Tuvākās pilsētas Austrijas pusē ir Rehnica un Lokenhausa, Ungārijas pusē tuvākais ciems ir Velema un pilsēta Kēšega.

## Attēlu galerija

Irottko-kilato-2.jpg|Robežakmens skatu tornī. Akmens kreisā puse ir Austrijā (apzīmē ar "Ö" no Austrijas nosaukuma "*Österreich*"), tā labā puse ir Ungārijā (apzīmēts ar "M" no Ungārijas nosaukuma "*Magyarország*", attēlā nav redzams)
Aussicht vom Geschriebenstein.JPG|Skats no kalna
Osztrák-magyar határ.jpg|Kalna turpinājums Ungārijas pusē
Naturpark sign, Lockenhaus.jpg|Dabas parka zīme
Geschriebenstein A-H Grenze.JPG|1913. gadā būvētais skatu tornis
Lockenhaus Panorama.jpg|Netālu esošās Lokenhausas panorāmas skats


## Atsauces

## Ārējās saites
9. līnija (Jūrmala)

**9. līnija** ir iela Jūrmalā, Bulduru un Lielupes apkaimēs. 9. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 230 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 9. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Visā garumā 9. līnija iezīmē robežu starp Bulduru un Lielupes apkaimēm.

## Ielu savienojumi
9. līnija ir savienota ar šādām ielām:
* Bulduru prospekts
* Vidus prospekts 
* Meža prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Bulduri
* Lielupe
10. līnija (Jūrmala)

**10. līnija** ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 10. līnija sadalās divos posmos. Pirmais posms sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Otrais posms sākas krustojumā ar Meža prospektu un beidzas meža rajonā. Kopējais ielas garums ir 135 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 10. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
10. līnija ir savienota ar šādām ielām:
* Bulduru prospekts (T veida krustojums)
* Meža prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Lielupe
1905. gada iela (Jūrmala)

**1905. gada iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. 1905. gada iela sākas krustojumā ar Skrundas ielu un beidzas krustojumā ar Litenes ielu. Kopējais ielas garums ir 430 metri, tā ir klāta ar grants segumu. 1905. gada ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
1905. gada iela ir savienota ar šādām ielām:
* Skrundas iela (T veida krustojums)
* Laidzes iela
* Litenes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Somzīlīšu dzimta

**Somzīlīšu dzimta** (*Remizidae*) ir viena no dziedātājputnu (*Passeri*) dzimtām, kas pieder zvirbuļveidīgo kārtai (*Passeriformes*). Tajā ir 11 sugas, kas sistematizētas 3 ģintīs. 

Sastopamas Eirāzijā, Āfrikā un Ziemeļamerikā. Lielākā no visām trijām ģintīm ir Āfrikas somzīlīšu ģints (*Anthoscopus*), kas apvieno 6 sugas. Toties dzeltengalvas zīlīšu ģints (*Auriparus*) ir monotipiska (tikai viena suga).

## Latvijā
[thumb|left|240px|[Somzīlīte (*Remiz pendulinus*) Latvijā ir diezgan parasta ligzdotāja]]
Latvijā sastopama viena somzīlīšu dzimtas suga — somzīlīte (*Remiz pendulinus*), kas piemērotās vietās, gar dažādiem ūdenstilpēm ar aizaugošiem krastiem, ir diezgan parasta ligzdotāja.

## Izskats
Somzīlīšu dzimtas sugas ir maza auguma putni, līdzīgi zīlītēm. Ķermeņa garums, atkarībā no sugas, ir 7,5—11 cm, svars 4,6—12,5 g. Lielākā dzimtā ir somzīlīte. Knābis smalks, gals ass kā adata. Spārni īsi un noapaļoti, aste īsa. Apspalvojums gaiši pelēks, balts vai dzeltens. Dažām sugām ir melnas, kastaņbrūnas, koši dzeltenas vai sarkanas detaļas.

## Uzvedība
[thumb|200px|[Somzīlītes ligzda, attēls uzņemts Polijā]]
[thumb|200px|[Pelēkā somzīlīte (*Anthoscopus caroli*)]]
Eirāzijas ziemeļu reģiona somzīlīšu sugas ir gājputni, tomēr lielākā daļa sugu ir nometnieki. Somzīlītes galvenokārt uzturas atklātās ainavās ar kokiem un krūmiem, sastopamas gan tuksnešos, gan purvos, gan lietusmežos. Tās ir sabiedriskas un veido nelielus barus.

Somzīlītes, līdzīgi kā zīlītes, ir ļoti aktīvas un enerģiskas, izveicīgas un akrobātiskas, spējot karāties koku zaros ar galvu uz leju. Barojas galvenokārt ar kukaiņiem. To samērā garais un smalkais knābis piemērots, lai aizsniegtu kukaiņus pat vissmalkākajās spraudziņās un mizu rieviņās. Lielākus kukaiņus pietur ar pirkstiem, kamēr ar knābi to saplosa gabalos. Barojas arī ar nektāru, sēklām un augļiem. 

Dzimtas nosaukums — somzīlītes — norāda uz šo zīlīšu īpatnējo ligzdas veidu, kas atgādina bumbierveida somu. Ligzda tiek vīta no zirnekļu tīkliem, dzīvnieku vilnas un mīkstiem augiem, konstrukciju papildus nostiprinot ar koka zariem vai auga stublājiem, kurā ligzda tiek būvēta. Āfrikas somzīlīšu ligzdas ir īpaši sarežģītas — virs īstās ligzdas ieejas ir arī viltus ieejas uz viltus kambariem. Turklāt īstā ieeja tiek paslēpta zem klapes, kas, putnam ielienot ligzdā, pati aizveras. 

## Sistemātika
**Somzīlīšu dzimta** (*Remizidae*)
*Āfrikas somzīlītes (*Anthoscopus*)
**Dzeltenā somzīlīte (*Anthoscopus parvulus*)
**Kāpzemes somzīlīte (*Anthoscopus minutus*)
**Mežu somzīlīte (*Anthoscopus flavifrons*)
**Pelēkā somzīlīte (*Anthoscopus caroli*) 
**Peļukrāsas somzīlīte (*Anthoscopus musculus*)
**Sennāras somzīlīte (*Anthoscopus punctifrons*)
*Dzeltengalvas zīlītes (*Auriparus*)
**Dzeltengalvas zīlīte (*Auriparus flaviceps*)
*Somzīlītes (*Remiz*)
**Ķīnas somzīlīte (*Remiz consobrinus*)
**Melngalvas somzīlīte (*Remiz macronyx*)
**Somzīlīte (*Remiz pendulinus*)
**Vainaga somzīlīte (*Remiz coronatus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*Bird Guides: Penduline tits
*Britannica: Remizidae
*EOL: Remizidae
Juris Palcmanis

[thumb|270px|LPNP valde: sēž no kreisās puses [Kristaps Bahmanis|K. Bahmanis (sekretārs), J. Rubulis (pr. biedrs), V. Zāmuēls (priekšsēdētājs), J. Palcmanis (pr. biedrs), K. Pauļuks (pr. biedrs), stāv no kreisās V. Siliņš, O. Nonācs, K. Skalbe, J. Akuraters, E. Laursons]]
**Juris (Georgs) Aleksandrs Palcmanis** (1895—1918) bija latviešu publicists un politiķis.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Umurgas pagastā lauksaimnieka Pētera Palcmaņa ģimenē. Mācījās Umurgas-Sāruma ministrijas skolā, tad Limbažu apriņķa skolā un vidusskolā Rīgā. Pirmā pasaules kara laikā viņu mobilizēja latviešu strēlnieku pulkā.
Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada vasarā darbojās Latviešu nacionāldemokrātu partijā, publicējās laikrakstos "Jaunā Dienas Lapa", "Rīts" un "Dzimtenes Atbalss" Maskavā.

1917. gada novembrī Juri Palcmani no Latvju kareivju nacionālās savienības (LKNS) Latviešu pagaidu nacionālās padomes pirmajā sesijā Valkā ievēlēja par valdes priekšsēža biedru.
Latviešu pagaidu nacionālās padomes otrajā sesijā Pēterpilī 1918. gada 28.-31. (15.—18.) janvārī viņu pārvēlēja LPNP valdes sastāvā par priekšsēdētāja biedru, bija laikraksta "Vārds" redaktors.
Neilgi pirms Vācu armijas iebrukuma 1918. gada februārī lielinieki viņu apcietināja un kopā ar 170 ķīlniekiem aizveda uz Krieviju. Miris mocekļa nāvē septembrī.

## Literatūra
* K. Upītis. Latvijas neatkarības doma bēgļu laikos (1939)

## Atsauces
Eduards fon Delingshauzens

**Eduards Jūliuss Aleksandrs fon Delingshauzens** (, 1863—1939) bija vācbaltiešu politiķis, Baltijas Apvienotās Zemes padomes priekšsēdētājs (1918).

## Dzīvesgājums
[thumb|left|200px|[Vidzemes, Igaunijas, Sāmsalas un Rīgas Apvienotā Zemes padome|Vidzemes, Igaunijas, Sāmsalas un Rīgas Apvienotās Zemes padomes delegācija Berlīnē (1918). Sēž: E. Delingshauzens (vidū), H. Štriks, K. Breverns, A. Rehenkampfs, T. Hāns. Stāv: V. Bulmerinks, A. Krastkalns, E. Dehio, P. Tarasks, J. Valdmanis, G. Nurms, Otass.]]

Dzimis 1863. gada 31. (19.) martā Tallinā muižnieka barona Nikolaja fon Delingshauzena (1827—1896) un viņa sievas Adīnes, dzimušas fon Veisas (*Weiss*, 1837—1912), ģimenē. Mācījās Tallinas Domskolā (1876—1880), studēja fiziku Tērbatas Universitātē (1880—1884). 1885. gadā dienēja Jelizavetgradas huzāru pulkā Grobiņā, pēc tam turpināja studijas Berlīnē un Minhenē (1885—1886). No 1887. gada nodarbojās ar lauksaimniecību Rietumviru apriņķī, no 1895. gada bija Katentakas muižas (, ) un Saustes (*Sauß*) muižas īpašnieks.
 
Līdztekus bija Viruzemes skolu revidents, apriņķa deputāts (1899—1902), Igaunijas bruņniecības vadītājs (1902—1918). Krievijas impērijas Valsts Padomes () loceklis (1907—1912), īstenais valsts padomnieks (1911).
Vācu okupācijas laikā 1918. gadā bija Igaunijas Zemes sapulces (*Estländischer Landesversammlung*) priekšsēdētājs, vadīja Igaunijas un Vidzemes pārstāvju delegāciju pie Vācijas impērijas ķeizara Vilhelma II Berlīnē un Spā.
1918. gada 12. aprīlī viņu ievēlēja par Vidzemes, Igaunijas, Sāmsalas un Rīgas Apvienotās Zemes padomes priekšsēdētāju Rīgā.
Latvijas un Igaunijas brīvības cīņu laikā viņš devās bēgļu gaitās uz Kēnigsbergu, vēlāk uz Hanoveri, Jēnu un Potsdamu, līdz mūža beigām pildīja Igaunijas dižciltīgo ģimeņu apvienību (1919—1939) un Vācbaltiešu apvienību (*Baltenverband*, no 1928).

Miris 1939. gada 9. jūlijā Potsdamā.

## Atmiņas
* Im Dienste der Heimat. Erinnerungen des Freiherrn Eduard von Dellinghausen ehem. Ritterschaftshauptmanns von Estland. Stuttgart: 1930.

## Literatūra
* Carola L. Gottzmann, Petra Hörner: *Lexikon der deutschsprachigen Literatur des Baltikums und St. Petersburgs.* Berlin 2007, S. 355-356

## Ārējās saites
* *[https://web.archive.org/web/20160305041606/http://www.bbl-digital.de/eintrag/Dellingshausen-Eduard-Julius-Alexander-Frh.-v.-1863-1939/ Dellingshausen, Eduard Julius Alexander Frh. v.]* im Baltischen Biographischen Lexikon digital
Karls fon Breverns

**Karls fon Breverns** (, 1880—1943) bija vācbaltiešu politiķis, Jēgalas muižas (, ) īpašnieks. Baltijas Apvienotās Zemes padomes valdes loceklis (1918). 

## Dzīvesgājums
[thumb|left|200px|[Vidzemes, Igaunijas, Sāmsalas un Rīgas Apvienotā Zemes padome|Vidzemes, Igaunijas, Sāmsalas un Rīgas Apvienotās Zemes padomes prezidijs (1918). Sēž: E. Delingshauzens (vidū), H. Štriks, K. Breverns, A. Rehenkampfs, T. Hāns. Stāv: V. Bulmerinks, A. Krastkalns, E. Dehio, P. Tarasks, J. Valdmanis, G. Nurms, Otass.]]
Dzimis 1880. gada 24. septembrī Viru apriņķa Altenhofas muižā () tās īpašnieka Jūliusa fon Breverna un viņa sievas Annas, dzimušas fon Ikšķilas-Gildenbrandas (*Uexküll-Güldenband*), ģimenē. Studēja Pēterburgas Ķeizariskajā tieslietu skolā, pēc kuras beigšanas 1903. gadā dienēja lebgvardes ulānu pulkā. 1904. gadā strādāja Viļņas gubernatora K. Pālena kancelejā, 1905. gadā bija Ļidas apriņķa zemstes priekšnieks, 1905. gada revolūcijas laikā bija Tallinas apriņķa zemnieku lietu komisārs (1905-1906), vēlāk šī apriņķa muižniecības delegāts un muižniecības priekšstāvis (1910—1918). Līdztekus bija Krievijas impērijas Valsts Domes deputāts no Igaunijas guberņas (1912-1917).  

Vācu okupācijas laikā 1918. gada 12. aprīlī viņu ievēlēja par Vidzemes, Igaunijas, Sāmsalas un Rīgas Apvienotās Zemes padomes valdes locekli Rīgā. 
Latvijas un Igaunijas brīvības cīņu laikā viņš devās bēgļu gaitās uz Berlīni. 

Miris 1943. gada 7. decembrī Štefansdorfas ciemā (*Stephansdorf*, tagad *Szczepanów*) Sroda Slonskas apriņķī Lejassilēzijā.

## Literatūra
* Carola L. Gottzmann, Petra Hörner: *Lexikon der deutschsprachigen Literatur des Baltikums und St. Petersburgs.* Berlin 2007, S. 355-356

## Ārējās saites
*
Pavls Mutesidis

**Pavls Mutesidis** (; dzimis , miris ) bija grieķu šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Moutecidis dzimis 1930. gadā nelielajā Dramas pilsētā Grieķijas ziemeļos. Beidzis Saloniku Aristoteļa universitāti, iegūstot celtniecības inženiera specialitāti. Šajā specialitātē arī strādājis līdz aiziešanai pensijā. Viņš ir precējies un viņam ir trīs meitas. Viņa otrais vaļasprieks pēc šaha ir pārgājieni kalnos.

## Šaha kompozīcija
Šahu gājienus iemācījies 10 gadu vecumā. Ar šaha kompozīciju iepazinies apmēram 19 gadu vecumā grieķu problēmista Spirosa Bikosa rediģētajā laikraksta slejā. Sācis sastādīt 1953. gadā, sākumā tikai tiešā mata uzdevumus. Vēlāk iepatikušies arī pašmati un palīgmati.

Sastādījis apmēram 3000 šaha uzdevumus un 1984. gadā ieguvis starptautiskā meistara titulu šaha kompozīcijā. FIDE albumos atlasīti daudz viņa uzdevumi un viņš ieguvis 54,33 albuma punktus.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.♕b3!
: 1. ... ♘c2 2.♕e3+ ♘×e3#
: 1. ... ♘×b3 2.♗d4+ ♘×d4#
: 1. ... ♖×b3 2.♘d3+ ♖×d3#
: 1. ... ♖c2 2.♕c3+ ♖×c3#

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pavlosa Moutecidis šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Pavlosa Moutecidis profils mājaslapā ''Chess Composers''
Sojuz-3

***Sojuz-3*** (*Союз-3*) bija PSRS *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* sērijas  kosmosa kuģis. Tas orbītā tika palaists . Kosmosa kuģis pietuvojās bezpilota kuģim *[[Sojuz-2]]*, bet saslēgties ar to neizdevās kosmonauta kļūdas dēļ.

Tas bija PSRS pirmais pilotētais lidojums pēc *[[Sojuz-1]]* katastrofas 1967. gada aprīlī.
Pirmo reizi publiski tika publicēta nesējraķete ar *Sojuz-3* starta laukumā, tā bija pirmā reize, kad ārpasaule ieraudzīja *[[R-7 (raķete)|R-7]]* saimes raķeti.

## Apkalpe
Kuģa *Sojuz-3* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Vladimirs Šatalovs

Rezerves apkalpe:
* Boriss Volinovs

## Lidojuma uzdevumi
Galvenais lidojuma uzdevums bija modificēta saslēgšanās mezgla izmēģināšana. Sākotnēji bija paredzēta tuvošanās un saslēgšanās ar bezpilota pasīvo kuģi *[[Sojuz-2]]* automātiskā režīmā. Automātiskās saslēgšanās operācijas jau bija veiksmīgi veiktas vairākos bezpilota kuģu lidojumos. Pilotējamā kuģī bija arī saslēgšanās rokas vadības sistēma, kas bija rezerves variants, ja sabojājusies automātiskā sistēma. Gaisa spēku vadība tomēr uzstāja, lai šajā reizē tuvošanos vadītu kosmonauts.

## Lidojuma gaita
 tika palaists bezpilota pasīvais kuģis *Sojuz-2*

*Sojuz-3* tika palaists  08:34:18 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* no Baikonuras kosmodroma 31. starta laukuma 6. palaišanas iekārtas. *Sojuz-3*  tika ievadīts orbītā netālu no *Sojuz-2*, kas bija palaists 25. oktobrī. Pirmajā apriņķojumā automātika satuvināja kuģus no  līdz 200 metriem. Tad Beregovojs pārņēma vadību manuāli. Tuvošanās notika Zemes ēnā, un kosmonauts kuģi orientēja pēc *Sojuz-2* gaismas signāliem. Viņš kļūdījās signālu interpretācijā, un abi kuģi bija pavērsti 180 grādu viens pret otru, tas ir, "ar kājām gaisā". Orientācijas sistēmas antenas kuģu sānos tagad tās bija pretējās pusēs. Tuvojoties, automātiski tika uzturēta orientācija pēc antenām, bet Beregovojs redzēja, ka *Sojuz-2* saslēgšanās mezgls novirzās sāņus. Neiedomājoties, ka tas notiek orientācijas kļūdas dēl, viņš vairākas reizes atvirzīja *Sojuz-3* atpakaļ un no jauna tuvojās, bet  *Sojuz-2* katru reizi novirzījās sāņus.
Kad kosmosa kuģi izgāja no ēnas, tika secināts, ka orientācijas dzinēju degvielas krājumi bija gandrīz iztērēti. Tika nolemts neturpināt saslēgšanās mēģinājumus.

Nākamās divas dienas *Sojuz-3* turpināja lidojumu orbītā, Beregovojam veicot topogrāfiskus un meteoroloģiskus novērojumus. Tika veikts arī televīzijas seanss. 
30. oktobrī *Sojuz-3* atgriezās uz zemes. 07:25:03 UTC nolaižamais aparāts nolaidās Kazahstānā, uz ziemeļiem no Karaghandi.

## Sekas
Lai nepieļautu problēmas, kas skāra *Sojuz-3*, tika nolemts:
* kosmosa kuģu saslēgšanos veikt tikai orbītas apgaismotajā daļā;
* plānot saslēgšanos otrajā apriņķojumā (vēlāk tika pieņemta prakse saslēgšanos veikt otrajā vai trešajā diennaktī pēc starta).

Beregovojam šis bija pirmais un pēdējais lidojums kosmosā.

## Ārējās saites
* Телевизионное обеспечение первых космических тренажеров В. А. Ефимов 
* «СОЮЗ» К. П. Феоктистов, Траектория жизни: Между вчера и завтра
* Soyuz-3: Just a small mistake Anatoly Zak, 2015-11-02
Somzīlītes

**Somzīlītes, somzīlīšu ģints** (*Remiz*) ir viena no somzīlīšu dzimtas (*Remizidae*) ģintīm, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas. Izplatītas Eiropā un Āzijā. Lielākā sugu dažādība mājo Āzijā.

## Latvijā
[thumb|left|240px|[Ķīnas somzīlīte (*Remiz consobrinus*)]]
Latvijā sastopama viena somzīlīšu ģints suga — somzīlīte (*Remiz pendulinus*), kas piemērotās vietās, gar dažādiem ūdenstilpēm ar aizaugošiem krastiem, ir diezgan parasta ligzdotāja.

## Kopīgās īpašības
Somzīlīšu ģints sugas ir maza auguma putni, līdzīgi zīlītēm. Tās visas ir apmēram vienādi lielas: ķermeņa garums apmēram 9—12 cm, svars 7,5—12,5 g. Knābis smalks, gals ass kā adata. Spārni īsi un noapaļoti, aste īsa. Apspalvojums gaiši pelēkbrūns līdz kastaņbrūns. Šīs grupas somzīlītēm raksturīga tumša sejas maska, kas var būt gan melna, gan tumši brūna. Toties melngalvas somzīlītei (*Remiz macronyx*) melna ir visa galva.

Ģints nosaukums — somzīlītes — norāda uz šo zīlīšu īpatnējo ligzdas veidu, kas atgādina bumbierveida somu. Ligzda tiek vīta no zirnekļu tīkliem, dzīvnieku vilnas un mīkstiem augiem, konstrukciju papildus nostiprinot ar koka zariem vai auga stublājiem, kurā ligzda tiek būvēta.

## Sistemātika
[thumb|240px|[Vainaga somzīlīte (*Remiz coronatus*)]]
***Somzīlīšu ģints** (*Remiz*)
**Ķīnas somzīlīte (*Remiz consobrinus*)
**Melngalvas somzīlīte (*Remiz macronyx*)
**Somzīlīte (*Remiz pendulinus*)
**Vainaga somzīlīte (*Remiz coronatus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*Bird Guides: Remiz
Kazahstāna olimpiskajās spēlēs

**[[Kazahstāna]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** pirmo reizi piedalījās 1994. gada ziemas olimpiskās spēlēs Lillehammerē. 1996. gadā Kazahstāna pirmo reizi piedalījās arī vasaras olimpiskajās spēlēs. Kopš tā laika Kazahstāna ir pārstāvēta visās olimpiskajās spēlēs, kas notikušas.

## Vēsture
No 1952. līdz 1988. gadam Kazahstānas sportisti olimpiskajās spēlēs piedalījās Padomju Savienības sastāvā. Pēc neatkarības iegūšanas 1992. gada ziemas un vasaras olimpiskajās spēlēs tā startēja Apvienotās komandas sastāvā.

Kazahstānas sportisti olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši 79 olimpiskās medaļas, no tām lielāko daļu — 71 medaļu — vasaras olimpiskajās spēlēs un, 8 medaļas — ziemas olimpiskajās spēlēs. No sporta veidiem visvairāk medaļu ir iegūts boksā (22 medaļas) un cīņas sportā (15 medaļas). Medaļām bagātākais sportists ir distanču slēpotājs Vladimirs Smirnovs, kurš kopumā ir izcīnījis 7 olimpiskās medaļas, no tām 4, pārstāvot Kazahstānu un 3 medaļas, esot Padomju Savienības komandas sastāvā.

Kazahstānas sportistiem ir arī vairākas atņemtās olimpiskās medaļas, kopumā 9 medaļas.

## Sportisti

### Sportistu skaits vasaras olimpiskajās spēlēs

### Sportistu skaits ziemas olimpiskajās spēlēs

### Sportistu sadalījums pa vasaras olimpisko spēļu sporta veidiem

### Sportistu sadalījums pa ziemas olimpisko spēļu sporta veidiem

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

### Medaļu sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļnieku uzskaitījums
* *Skatīt arī: *'Kazahstānas olimpisko medaļnieku uzskaitījums***



Kazahstānas sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ieguvuši vismaz trīs olimpiskās medaļas.





== Karognesēji ==
* ''Skatīt: '''[[Kazahstānas karognesēji olimpiskajās spēlēs]]***

## Skatīt arī
* Kazahstāna paraolimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*
Krasimirs Gandevs

**Krasimirs Gandevs** (; dzimis ) ir bulgāru šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Gandevs dzimis 1946. gada 21. martā Stara Zagora. Viņa vecāki pārcēlās tur dzīvot pēc Sofijas bombardēšanas 1944. gada 10. janvārī. Pēc divpadsmit gadiem viņi atgriezās galvaspilsētā. 1965.gadā Gandevs absolvēja elitāru tehnisko skolu Sofijā ​​un 1974.gadā pabeidza ekonomikas augstskolu. Daudzus gadus viņš strādāja par finanšu inspektoru, ekspertu, vecāko ekspertu, vecāko finanšu inspektoru, nodaļas vadītāju un revidentu Bulgārijas Nacionālajā bankā.

## Šaha kompozīcija
Spēlēt šahu viņu iemācīja tēvs, kad viņam bija tikai trīsarpus gadi, bet vēlāk, kad viņš bija 15 gadus vecs, arī bridžu, kurā viņš sasniedza ļoti augstu līmeni.

Šaha kompozīcijā Gandevs pirmos soļus spēra  1966. gadā, kad Sofijā viņš satikās ar bulgāru problēmistu Petko Petkovu, un šī aktīva sadarbība un kontakti, kurus viņš uzturēja ar citiem slavenajiem bulgāru problēmistiem un arī ārzemju žurnālu redaktoriem, sekmēja viņa ātro izaugsmi šajā mākslā. Viņa sastādītiem uzdevumiem bija panākumi, tos labprāt publicēja Rietumvācijas žurnāli, piemēram, *"Schach Echo"*, *"Feenschach"* un *"[[Die Schwalbe]]"*. 

Viņa problēmista stilam raksturīga ir ideju oriģinalitāti un perfektu forma. Viņam patīk, izmantot pasaku šaha variantu "Circe" un viņa mīļākā tēma ir *"[[Allumwandlung]]"*.

1988. gadā viņam tika piešķīrts starptautiskā meistara tituls. FIDE albumos publicēti daudzi viņa uzdevumi un albumos iegūto punktu skaits tuvojas lielmeistara normai — 59,33.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. f1Z Kg2 2. Zxd2 Tb1 3. Zc4 Tb5#
: 1. f1T Kg2 2. Tc1 Th1 3. Zc4 Th5#
: 1. f1D Ze6 2. Da1 Tc1 3. De5 Zc7#
: 1. f1L Zc6 2. Lh3 Tc1 3. Le6 e4#
: Uzdevumam ir varianti ar visām četrām iespējamām bandinieka pārvēršanām (tēma *Allumwandlung*).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krasimira Gandeva šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Krasimira Gandeva profils mājaslapā ''Chess Composers''
Ceriņu iela (Rīga)

**Ceriņu iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Imantā. Ceriņu iela sākas krustojumā ar Kurzemes prospektu un beidzas krustojumā ar Lazdu ielu. Kopējais ielas garums ir 590 metri, un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Ielā pārsvarā savrupmāju apbūve, arī mazdārziņi un neapbūvēti gruntsgabali.

## Ielu savienojumi
Ceriņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kurzemes prospekts (T veida krustojums)
* Vērgales iela (T veida krustojums)
* Dunalkas iela (T veida krustojums)
* Lazdu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
17. līnija (Jūrmala)

**17. līnija** ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 17. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 17. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
17. līnija ir savienota ar šādām ielām:
* Bulduru prospekts (T veda krustojums)
* Ernesta Birznieka-Upīša iela

## Skatīt arī
* Lielupe
Atila Korāņi

**Atila Korāņi** (; dzimis , miris ) bija ungāru šaha problēmists.

Pēc profesijas Korāņi bija arhitekts. Dzīvoja Budapeštā.

## Šaha kompozīcija
Publicējis 66 dažāda žanra šaha kompozīcijas. Piedalījies 57 konkursos, kuros ieguvis 52 atzinības, tai skaitā 39 godalgas, no tām 18 pirmās.

FIDE albumos viņš ieguvis 41,67 punktus. 1988. gadā viņam tika piešķirts starptautiskā tiesneša un 1984. gadā starptautiskā meistara tituls šaha kompozīcijā.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Ze4 Tgxe4 2. Lxb4 Tc4+ 3. Lc5 Txc5+ 4. Kb7 Tb5+ 5.
Ka7 Ta5+ 6. Kb6 Ta8 7. Kc7 (gājiena spaids) 7. ... Tf8 8. g7 1-0

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Atilas Korāņi šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Atilas Korāņi profils mājaslapā ''Chess Composers''
32. līnija (Jūrmala)

**32. līnija** ir L veida iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē, kas savieno Jūrnieku ielu un Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 70 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 32. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Lielupe
Van Daiks

**Van Daiks** var būt:

* Pols van Daiks (*Paul van Dyk*; dzimis 1971. gadā) — vācu dīdžejs un deju mūzikas producents;
* V. S. Van Daiks (*W. S. Van Dyke*; 1889—1943) — amerikāņu kinorežisors un scenārists.

## Skatīt arī
* Van Deiks
Severnaja Zemļa

**Severnaja Zemļa** ( — 'ziemeļu zeme') ir neapdzīvots arhipelāgs Ziemeļu Ledus okeānā, Krievijas Federācijas galējos ziemeļos. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā. Rietumos arhipelāga krastus apskalo Karas jūra, austrumos — Laptevu jūra. Dienvidos Viļkicka šaurums to atdala no Taimiras pussalas. Atklāts ekspedīcijā 1913. gadā, 1930.—1932. gadā arhipelāga tika izpētīts plašāk. Severnaja Zemļa ir vienīgais 20. gadsimtā atklātais ievērojamais Zemes arhipelāgs.

## Ģeogrāfija
Arhipelāgs izstiepts ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā 500 km garumā. To veido 4 galvenās salas (Oktobra Revolūcijas sala, Komsomoļeca, Boļševika, Pioņera), kā arī vairākas nelielas salas un salu grupas (Šmita sala, Malijtaimira, Sedova arhipelāgs, Samoiloviča sala, Sarkanās Flotes salas, Starokadomska sala u.c.).

## Vēsture
thumb|left|200px|Nikolaja II Zeme un Carēviča Alekseja sala 1915. gada kartē
Arhipelāgu 1913. gada 3. septembrī atklāja Krievijas hidrogrāfiskā ekspedīcija Borisa Viļkicka vadībā. Ekspedīcija atklāja tagadējās Malijtaimiras, Boļševikas, Oktobra Revolūcijas, Komsomoļecas un Starokadomska salas. Nākamajā gadā pēc atklāšanas ar 1914. gada 23. janvāra Jūras ministra pavēli salas nosauca par **[[Nikolajs II Romanovs|Nikolaja II]] Zemi** (*Земля Императора Николая II*) un Carēviča Alekseja salu (*Остров Цесаревича Алексея*).

Pēc Oktobra revolūcijas Krievijas PFSR Centrālās Izpildkomitejas prezidijs ar 1926. gada 11. janvāra rīkojumu "Nikolaja II Zemi" pārdēvēja par "Ziemeļu Zemi" (*Северная Земля*), "Carēviča Alekseja salu" par Mazo Taimiru, bet visu arhipelāgu par **Taimiras arhipelāgu**. No 1931. līdz 1933. gadam padomju polārpētnieki Nikolajs Urvancevs un Georgijs Ušakovs atklāja visas arhipelāgu veidojošās salas, kuras nosauca par Pioniera (*Пионер*), Komjaunieša (*Комсомолец*), Boļševika (*Большевик*), Oktobra revolūcijas (*Октябрьской Революции*) un Šmita (*Шмидта*) salām.

2006. gadā Taimiras (Dolganu-Ņencu) autonomā apvidus Dome pieņēma lēmumu atjaunot arhipelāgam 1919. gadā nogalinātās Krievijas cara ģimenes vārdus, proti, Ziemeļu Zemei atgriezt Nikolaja II zemes nosaukumu, Mazajai Taimiras salai Carēviča Alekseja salas nosaukumu, bet Oktobra revolūcijas salu pārdēvēt par Svētās Aleksandras salu, Boļševika salu par Svētās Olgas salu, Komjaunieša salu par Svētās Marijas salu, Pioniera salu par Svētās Tatjanas salu, bet Domašnija salu par Svētās Anastasijas salu. Tomēr pēc Taimiras autonomā apvidus pievienošanas Krasnojarskas novadam 2007. gadā tā vadība šo ierosmi neatbalstīja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ОТКРЫТИЕ ВЕКА (к 100-летию открытия Северной Земли) 
* Северная Земля — последнее Великое Географическое Открытие
* [Северная Земля (ледниковая система)](https://water-rf.ru/%D0%92%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%8B/1657/%D0%A1%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%8F_%D0%97%D0%B5%D0%BC%D0%BB%D1%8F_(%D0%BB%D0%B5%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%8F_%D1%81%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0))
* Северная Земля 15 — 17 августа 2007
* АРКТИЧЕСКИЕ МИРАЖИ ИЛИ МЕТАМОРФОЗЫ ТОПОНИМИКИ
* ВОКРУГ СВЕТА. Архипелаг под псевдонимом
Dzimte (gramatika)

thumb|350px|Dzimšu skaits dažādās pasaules valodās
**Dzimte** ir gramatiskā lokāmo vārdšķiru kategorija, kas nosaka vārdu un formu sadalījumu klasēs, kas tradicionāli saistītas ar dzimumiem vai to neesamību. Sadalījums dzimtēs ir raksturīgs semītu un indoeiropiešu valodām.

Daļā no indoeiropiešu saimes valodām, piemēram, armēņu, un daļēji arī angļu valodā, dalījums dzimtēs vairs nepastāv. Parasti valodās, kurās ir dzimtes kategorija, ikviens lietvārds ir vai nu vīriešu, vai sieviešu dzimtes. Taču ir valodas, kurās lietvārds var būt ne tikai vīriešu vai sieviešu, bet arī nekatras dzimtes. Lietvārdu, kas apzīmē personu, dzimte visbiežāk ir atkarīga no personas dzimuma. Citu lietvārdu dzimte nav predefinēta.

Dzimti parasti norāda celma īpašības vai galotnes, bet dažās valodās (piemēram, franču, vācu) — artikuli. Īpašības vārdu, divdabju un citu vārdšķiru, kas teikumā parasti saskaņojas ar lietvārdu, dzimte ir mainīga un ir atkarīga no lietvārda (piemēram, "silts ūdens" (vīr.dz.), "silta diena" (siev.dz.), "šodien ir silts/silti" (nek.dz., jo nav lietvārda, ar ko saskaņoties)).

Latviešu valodā daļai īpašības vārdu (piemēram, "lillā"), kārtas skaitļa vārdam ("(visu)pirms", tagad apstākļa vārdam), pamata skaitļa vārdam "(vis)viens", divdabjiem ("gaidāms / protams / domājams" u.c.), daļai no attieksmes vietniekvārdiem ir arī no lietvārda neatkarīga forma, tradicionāli saukta par nekatru dzimti, jo šī forma ir no tās cēlusies. Baltu pirmvalodā, no kuras cēlusies arī latviešu valoda, nekatra dzimte bija arī lietvārdiem. Mūsdienās vairumam senāko nekatras dzimtes lietvārdu ir vīriešu dzimtes galotne, sal.: , . Bez nekatras dzimtes var izšķirt arī t.s. kopējo dzimti, pie kuras pieskaitāmi vārdi, kuriem ir nemainīga forma neatkarīgi no dzimuma, piemēram,  u.c. Nereti pie kopējās dzimtes pieskaita vīriešu dzimumam atbilstošus vārdus ar sieviešu dzimtes galotnēm, piemēram, , kā arī sieviešu un vīriešu uzvārdus ar galotnēm *-a, -e, -us*, piem., *Liepa, Zvaigzne, Didžus* u.c.

Sākotnēji indoeiropiešu pirmvalodā ir bijušas tikai dzīvu un nedzīvu būtņu (priekšmetu) dzimtes. Pirmajai piederēja dzīvi, kustošies organismi, bet otrajai — visi pārējie objekti. Vēlāk, dzīvo būtņu dzimte sadalījās vīriešu un sieviešu dzimtē, bet nedzīvo objektu dzimte deva pamatu nekatrai dzimtei (). Šī dzimte pamatā tiek piešķirta lietvārdiem, kam ir abstrakta, pirmatnēja nozīme (sal. , ,  — 'debess'). Atsevišķās valodās dzīvo un nedzīvo būtņu dzimtes ir sadalījušās vīriešu dzīvajā un vīriešu nedzīvajā dzimtē (sal.  'vīrs',  'mašīna').

## Atsauces
Aleksandrs fon Rādens

**Aleksandrs fon Rādens** (, 1859—1920) bija vācbaltiešu politiķis un ģenealogs, Kurzemes Zemes padomes priekšsēdētājs (1918).

## Dzīvesgājums
thumb|left|270px|Rādeniem piederošās Meijas muižas (''Maihof'') kungu māja 1910. gadā.
Dzimis barona Ernsta fon Rādena un viņa sievas Magdalēnas ģimenē. 
Mācījās Halles pilsētas ģimnāzijā (1869-1875), pabeidza Liepājas Nikolaja ģimnāziju (1876). 
Studēja tieslietas Tērbatas Universitātē (1877-1881). Strādāja Aizputes virspilskunga tiesā par protokolistu (1881-1884), bija Jaunjelgavas apriņķa tiesnesis (1884-1886).
No 1886. gada darbojās Kurzemes Kredītbiedrības vadībā. No 1890. gada Kurzemes bruņniecības ģenealoģijas komisijas loceklis, no 1898. gada Kurzemes literatūras un mākslas biedrības ģenealoģijas sekcijas priekšēdis.
No 1896. gada bija Meiju muižas () īpašnieks pie Jelgavas. 
 
1905. gada revolūcijas laikā bija Kurzemes guberņas padomes loceklis (1905-1907), vairākkārt vadīja Kurzemes bruņniecības konferences.
Pēc Pirmā pasaules kara sākuma izsūtīts un Sibīriju (1914-1917), pēc atgriešanās bija Kurzemes landtāga deputāts (1917-1919). Kurzemes Zemes padomes priekšsēdētājs (1918).

Miris 1920. gada 5. novembrī Jelgavā.

## Atsauces
Nejautā

**Nejautā** bija latviešu sintīpopa grupa, kura pastāvēja no 1989. gada līdz 1993. gadam.

## Vēsture
"Nejautā" veidoja četri skolasbiedri: vokālists Jānis Vanags, ģitārists Renarts Braufmanis, taustiņinstrumentālists Jānis Brunovskis un bundzinieks un taustiņinstrumentālists Normunds Bērziņš. Viņu darbība sākās ar koncertu skolā un turpinājās ar aktīvu koncertdarbību. Viņi spēlēja sintīpopu, ko iedvesmojusi galvenokārt grupa "Depeche Mode".

1990. gadā grupa saņēma "Raimonda" balvu kā gada labākie debitanti latviešu popmūzikā. 1991. gadā grupa izcīnīja 2. vietu festivālā "Liepājas dzintars".
1991. gadā dziesma "Ceļš" "Mikrofona" rokaptaujā ieguva 10. vietu, 1992. gadā dziesma "Everything is Coming Down" ierindojās 17. vietā, savukārt dziesma "Igaunijā sniegs" 1993. gadā nokļuva 23. vietā un "Pūš milzīgi vēji" - 33. vietā.

1993. gadā izdots grupas vienīgais albums "Princess", ko "Mikrofona ieraksti" izdeva kasetes formātā. Drīz pēc tam grupas darbība apsīka. J. Brunovskis spēlēja grupā "Zig Zag", R. Braufmanis darbojies grupās "F. Art" un "Inokentijs Mārpls", bet J. Vanags neilgu laiku darbojās Aigara Grāvera projektā "7. fāze" un grandžroka grupā "Gelousy".

2017. gadā grupa apvienojās dalībai grupas "Jumprava" jubilejas koncertā.

## Diskogrāfija
* *Princess*. Mikrofona ieraksti, 1993.

## Atsauces
Valērijs Kopils

**Valērijs Kopils** (; dzimis ) ir ukraiņu, pirms tam padomju šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Kopils dzimis 1957 gadā Piejūras novadā, kur viņa vecvecāki nokļuvuši atsaucieties Staļina programmai apgūt Sibīrijas un Tālo Austrumu zemes. Pēc kontrakta beigām viņa vecāki 1969. gadā atgriezušies Ukrainā, Poltavas apgabala Koteļevas rajona Biļskā, viņā mātes dzimtajā ciemā.

Kopils beidzis Poltavas Elektrotehnisko tehnikumu. Pēc dienesta armijā strādājis rūpnīcā "Elektromotors" vispirms par virpotāju, vēlāk jau par ceha priekšnieka vietnieku. 1991. gadā aktīvi piedalījies privatizācijā un kļuvis par uzņēmēju. 

## Šaha kompozīcija
Pirmo uzdevumu publicējis 1981. gadā. Kopumā ir publicētas apmēram 1600 šaha kompozīcijas, no kurām vairāk nekā 320 apbalvotas starptautiskos konkursos, no tām 120 ar pirmo godalgu. Starp viņa kompozīcijām dominē divvilči, pašmati un palīgmati. 

Ukrainas lielmeistars, starptautiskais meistars šaha kompozīciju risināšanā (2000) un sastādīšanā (2014). Ukrainas nacionālās komandas sastāvā, viņš kļuvis par pasaules vicečempionu šaha kompozīciju sastādīšanā. 1998. gadā ieguvis 2. vietu pasaules individuālajā čempionātā šaha kompozīciju risināšanā un Ukrainas komandā kļuvis par bronzas medaļas ieguvēju. Eiropas čempions Ukrainas komandas sastāvā 7. Eiropas komandas čempionātā 2011. gadā. Un trešajā vietā 9. Eiropas komandas čempionātā 2013. gadā. Daudzkārtīgs Ukrainas čempions šaha kompozīciju risināšanā.

Kopš 2010. gada viņš vada Ukrainas šaha kompozīcijas komisiju. Savācis un izdevis brošūru par divdesmit pieciem Ukrainas čempionātiem šaha kompozīciju risināšanā.

Kopš 2011. gada starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā.
Kopš 2020. gada starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: I) 1.Zd6 Tc3 2.Kxe5 Txf3#
: II) 1.Zd5 Tc2 2.Kxe4 Tc4#
: III) 1.Lb7 Tc4 2.Ld5 exd5#
: IV) 1.Te3 Tf1 2.Lg3+ fxg3#

## Atsauces

## Ārējās saites
* Valērija Kopila šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Khonkēna

**Khonkēna** () ir pilsēta Taizemes ziemeļos, Khonkēnas provincess galvaspilsēta un ceturtā lielākā pilsēta valstī. Tā ir viena no četrām lielākajām Isanas pilsētām valsts ziemeļaustrumos.

Khonkēnas pilsētas pašvaldība darbojas kā provinces valdības centrs un atrodas 450 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Bangkokas. Pilsētā atrodas tās vārdā nosaukta universitāte.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Āraišu iela (Jūrmala)

**Āraišu iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Āraišu iela sākas kāpu rajonā un beidzas meža rajonā. Iela krustojas ar Dzintaru prospektu. Kopējais ielas garums ir 155 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Āraišu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Dzintari
Ātrā iela

**Ātrā iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Ātrā iela sākas krustojumā ar Jomas ielu un beidzas krustojumā ar Jūras ielu. Kopējais ielas garums ir 260 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ātrajā ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Majori
Aiztiļte

**Aiztilte** ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 7,2 km no pagasta centra Benislavas un 232,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Piestiņa upes ezera krastā.

1897. gadā ciemā bija 9 sētas ar 67 cilvēkiem.
## Atsauces
Aizupe (Lazdukalna pagasts)

**Aizupe** ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 7,5 km no pagasta centra Benislavas un 215,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz ziemeļaustrumiem no Kapūnes ezera.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 20 cilvēkiem.
## Atsauces
Bankova

**Bankova** ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumos 16,2 km no pagasta centra Benislavas, 28,6 km no novada centra Balviem un 238,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V488 (Rugāji–Ranguči) un V463 (Pāliņi–Gailīši) krustojuma, Ķeibas upes krastos.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 4 cilvēkiem.
## Atsauces
Ciertums

**Ciertums** jeb **Cirtums** ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5,6 km no pagasta centra Benislavas un 228,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V463 (Pāliņi–Gailīši) un V481 (Rūbāni–Primenes) krustojuma, Piestiņas upes krastā.

## Atsauces
Avotu iela (Jūrmala)

**Avotu iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Avotu iela sadalās divos posmos. Pirmais posms sākas krustojumā ar Ķemeru ielu un beidzas krustojumā ar Miera ielu. Pirmais posms savā sākuma vietā veido V veida krustojumu ar Tērauda ielu. Otrais posms sākas krustojumā ar Miera ielu 35 metrus pa kreisi no pirmā posma un beidzas meža rajonā. Kopējais ielas garums ir 500 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu.

Avotu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Avotu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ķemeru iela
* Tērauda iela (V veida krustojums)
* Pavasara iela (T veida krustojums)
* Purvu iela (T veida krustojums)
* Ceru iela (T veida krustojums)
* Lapu iela (T veida krustojums)
* Miera iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzintari
Inesa Kraveca

**Inesa Kraveca** (; dzimusi ) ir bijusī ukraiņu vieglatlēte. Startējusi tāllēkšanā un trīssoļlēkšanā. I. Kraveca bija pasaules rekordiste trīssoļlēkšanā no 1995. līdz 2021. gadam (Tokijas olimpiskajās spēlēs viņas rekordu pārspēja Julimara Rohasa).

Trīs reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (, , ). 1992. gadā Barselonā (pārstāvot Apvienoto komandu) izcīnīja sudraba medaļu tāllēkšanā, pēc četriem gadiem Atlantā (kā Ukrainas pārstāve) kļuva par čempioni trīssoļlēkšanā. Vēl I. Kraveca šajā disciplīnā ir bijusi pasaules čempione stadionā (1995) un telpās (1993).

## Ārējās saites
Arveds fon Hāns

**Arveds fon Hāns** (*Arved Baron von Hahn*, 1872-1948) bija vācbaltiešu muižnieks, Baltijas hercogistes Reģentu padomes loceklis

## Dzīvesgājums
Dzimis 1872. gada 19. oktobrī Cēres muižā Cēres pagastā tās īpašnieka Paula fon Hāna un viņa sievas Johannas, dzimušas Arnimas, ģimenē. Mācījās Kudīgas ģimnāzijā, studēja tieslietas Bonnas Universitātē, pievienojās studentu korporācijai *Corps Borussia*. Pēc atgriešanās dzimtenē bija Ilūkstes apriņķa komisārs.

Vācu okupācijas laikā 1918. gadā bija Kurzemes Zemes padomes loceklis, vēlāk no 9. līdz 28. novembrim Baltijas Reģentu padomes loceklis.

Latvijas brīvības cīņu laikā viņš pārcēlās uz dzīvi Berlīnē, Otrā pasaules kara beigās uz Moilandes pili (*Schloss Moyland*) pie Klēves.

Miris 1948. gada 11. martā Moilandes pilī.

## Atsauces
Spīķeru promenāde

thumb|right|250px|Spīķeru promenāde 2017. gada vasarā
**Spīķeru promenāde** atrodas Daugavas labajā krastā posmā no Dzelzceļa līdz Salu tiltam. Tā tika atklāta 2013. gada 1. augustā, pēc tam kad bija noslēgušies Lastādijas, Krasta un Vilhelma Purvīša ielas kvartāla degradētās teritorijas revitalizācijas darbi.

Lai sakārtotu šo teritoriju, projekta gaitā nojauktas trīs ēkas, 43 nolietotās garāžas, nomainīti 6,5 km elektrības kabeļu, uzstādīti 94 apgaismojuma balsti, nomainīts ūdensvads 1,2 km garumā, lietus kanalizācijas sistēma 2,3 km garumā. Veicot labiekārtošanas darbus, tika veidots bērnu rotaļlaukums, uzstādīti 75 soliņi un sols gar tuneļa atbalsta sienu 93 m garumā, uzstādīti 52 puķu podi. Objekta teritorijā iestādīti vairāki simti koku, krūmu un ziedu stādu. Pie kāpnēm un piestātnēm krastmalā, kā arī pie gājēju tuneļa izbūvētas nobrauktuves cilvēkiem ar kustību traucējumiem. Gar Daugavas krastu izbūvēts veloceliņš.

Projektam piesaistīts finansējums no Eiropas Reģionālā attīstības fonda (ERAF) 2,55 miljonu latu apjomā, Rīgas domes līdzfinansējums 2,75 miljonu latu apjomā un pilsētas infrastruktūras fonda līdzekļi 120 000 latu apjomā. Darbus būvobjektā veica uzņēmumu apvienība "Merks – Saldus ceļinieks".

## Skatīt arī
* Ķengaraga promenāde
* Mūkusalas ielas krasta promenāde
* Veloceliņš Centrs—Dārziņi

## Atsauces
Abavas iela (Jūrmala)

**Abavas iela** ir iela Jūrmalā, Jaundubultu apkaimē. Abavas iela sākas krustojumā ar Dubultu prospektu un beidzas netālu no Jaundubultu stacijas. Kopējais ielas garums ir 580 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Abavas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Abavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dubultu prospekts (T veida krustojums)
* Strēlnieku prospekts
*Poruka prospekts
* Krišjāņa Valdemāra iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Jaundubulti