Toma evaņģēlijs

thumb|Naghammādī ''Codex II, folio 32'', Toma evaņģēlijas sākuma lapa
thumb|Toma evaņģēlijas pēdējā lappuse
thumb|Oksirrinhas Toma evaņģēlijas papirusa lapa ''Papyrus Oxyrhynchus 1''
**Toma evaņģēlijs** ir strīdīgs nekanonisks kristiešu evaņģēlijs, kas atrasts 1945. gadā Naghammādī Ēģiptē. Pētnieki apgalvo, ka agrīnais gnosticiskais manuskripts ir ievērojama liecība par pirmām kristiešu kopienām, par mutvārdu tradīcijām un par Jēzus teicieniem, kas nav sastopamas kanoniskajos Bībeles evaņģēlijos.
Spriests, ka raksts noslēpts, jo uzzināts par Aleksandrijas bīskapa Atanasija 367. gada vēstuli, kurā kristiešiem noteikts stingrs kanons laikos, kad katoļu "baznīctēvi" vērsās pret gnosticismu, ķecerību un helēnistu filozofu skolām.

## Raksturojums
Toma evaņģēlijs atrasts tā sauktajā Naghammādī bibliotēkā, starp 52 dažādiem pārsvarā gnostiskiem rakstiem, kur arī esot atrasts izraksts no Platona "Valsts" un vairāki Bībeles apokrifi, kuros pieminēts Jēzus apustulis Svētais Filips. Koptu valodā rakstītais Toma evaņģēlijs, kas mūsdienās apzīmēts *Codex II,* satur "114 Jēzus logionus" (pētnieku sanumurētos teicienus). Spriests, ka tikai apmēram puse teicienu iekļauti kanoniskā Jaunā Derībā un ka pats Toma evaņģēlijs bijis Sīrijas gnostiķu radīts. Kad koptu rakstu atrada Naghammādī, pētnieki drīz secināja, ka trīs atsevišķi grieķu papirusa fragmenti no Oksirrinhas arī pieder pie Toma evaņģēlija.

### Piektais evaņģēlijs
Tā sauktais piektais evaņģēlijs nebija biogrāfisks, bet sastāvēja no Jēzus teicieniem (*logoi*) un līdzībām, kas vairākiem pētniekiem ir arguments, ka tas ir senāks par kanoniskajiem rakstiem. Toma evaņģēlija ievadā rakstīts: "Šie ir apslēptie vārdi, ko sacīja dzīvais Jēzus un ko pierakstīja Dvīnis, Jūda, Toms." Teologiem joprojām ir dažādi viedokļi par pieminēto personu vai personām Dvīnis, Jūda, Toms. Toma ievads šķiet salīdzināms ar vismaz diviem Jāņa un Lūka evaņģēliju pantiem: "To viņa mācekļi sākumā nesaprata, bet, kad Jēzus tika pagodināts, tie atcerējās, ka tas par viņu bija rakstīts un tie viņam to bija darījuši" (Jn12:16) un: "Viņi no tā neko nesaprata — sacītais viņiem palika apslēpts, un viņi nespēja teikto izprast" (Lk18:34).

### Senas atsauces
Šķiet vecākās atsauces uz Toma evaņģēliju ir trešā gadsimta Svētā Hipolīta un Aleksandrijas Origena rakstos. Cēzarejas Eisebijs, bīskaps kurš piedalījās Nīkajas koncilā, iekļāva Toma rakstus "viltoto un ķeceru izdomāto" grāmatu sarakstā. Ceturtā un piektā gadsimtā vairāki "baznīctēvi" arī rakstījuši, ka maniheisti ciena Toma evaņģēliju. Svētais Jeruzalemes Kīrs divas reizes pieminējis Toma evaņģēliju savā ietekmīgajā katehismā. Piektā gadsimta ķecerīgo grāmatu sarakstā *Decretum Gelasianum* pieminēts "evaņģēlijs, ko maniheisma sekotāji lieto un Toms esot sakopojis."

## Datēšana un Jāņa un Toma evaņģēliju salīdzinājums
Par Toma evaņģēlija uzrakstīšanas laiku pētniekiem ir domstarpības. Dažiem evaņģēlijs veicinājis kanonisko evaņģēliju radīšanu, citiem tas esot 2. gadsimta gnostiķu sacerējums. Salīdzinot Jāņa un Toma evaņģēliju, vairāki pētnieki saskata dialektiku un secina, ka vēlāk pierakstītā Jāņa evaņģēlija esot konkurējošs skatījums par vairākiem strīdīgiem jēdzieniem kā, piemēram, dievišķā gaisma, pestīšana, Dieva valstība, Jēzus krustā sišana un augšāmcelšanās.

Pētīts, ka Tomam Jēzus augšāmcelšanās nebija vēsturisks notikums, bet garīgs sasniegums un Jāņa nicinošais stāsts par "Neticīgo Tomu" bija replika par Toma versiju, (jo Toma un Jāņa viedokļi par dvēseli un miesu daudz neatšķīrās). Jāņa evaņģēlijā Toms fiziski pieskaras augšāmcēlušajam Jēzum. Reliģijas pētniece Eleina Peidželsa šo versiju interpretē kā Jāņa dialektiku kurā Toms "piespiests atzīt Jēzus dzīvo miesu" tāpēc ka, viņasprāt "Toma evaņģēlijam bija tik nopietna piekrišana, ka Jāņa evaņģēlijam bija ar to 'jāsapinās', lai atspēkotu."
[thumb|left|350px|"Neticīgais Toms" [Jāņa evaņģēlijs|Jāņa evaņģēlijā: Kad Jēzus atnāca, Toms, saukts Dvīnis, viens no tiem divpadsmit, nebija ar viņiem. Citi mācekļi viņam sacīja: "Mēs redzējām Kungu!" Bet viņš tiem atbildēja: "Kamēr es neredzēšu naglu brūces viņa rokās, kamēr nelikšu savu pirkstu viņa naglu brūcēs un kamēr nelikšu savu roku viņa sānos, es neticēšu!" Pēc astoņām dienām mācekļi atkal bija tur kopā, un Toms bija ar viņiem. Durvis bija aizslēgtas, bet Jēzus nāca un, nostājies viņu vidū, sacīja: "Miers jums!" Pēc tam viņš sacīja Tomam: "Stiep šurp savu pirkstu un lūko manas rokas un stiep savu roku un liec manos sānos, un neesi vairs neticīgs, bet esi ticīgs!" Toms viņam atbildēja: "Mans Kungs un mans Dievs!" Jēzus viņam sacīja: "Tu tici tādēļ, ka tu mani redzēji; laimīgi tie, kas nav redzējuši, bet tic." (Jn20 20-24) (Karavadžo glezna, 1601. gadā.)]]

Toma 12. teiciens apstiprina domstarpības par kopienas vadības pēctecību: Mācekļi sacīja Jēzum, "Mēs zinām, ka tu mūs pametīsi. Kurš vadīs mūs? " Jēzus sacīja viņiem: "Lai arī no kurienes jūs nāktu, jūs noiesiet pie Jēkaba, Taisnā, kura dēļ ir radīta zeme un debess." Šķiet novēršanās no Jēkaba un no Pētera sakrīt ar kanonā Pāvila rakstiem par agrīno Jeruzalemes baznīcu. (Pāvila vēstule galatiešiem 2:1—14) Tāpat, neskaidrība vairākos svētos rakstos par dažādiem Jēkabiem, Jēkabu Taisnīgo, Jēkabu-Jēzus brāli utt. esot vairākiem pētniekiem pazīme, ka Toma evaņģēlija esot pirmā gadsimta darbs. Arī 13. teiciens atspoguļo Jēzus mācekļu neizpratni par Jēzus sūtību un identitāti, kas kanonā vairs netiek apspriests.

### Toma evaņģēlija ticējumi
Pirmajiem kristiešiem teikts, ka Dieva valstība ir jau klāt un Jēzus drīz atgriezīsies (bez apokalipses), "Tēva valstība gan izplešas zemes virsū, bet cilvēki to neredz." (113. teiciens.) Jēzus aprakstīts kā garīgs skolotājs, kurš uzsver tiešu, nepastarpinātu praksi:

Toma evaņģēlijā pestīšana esot personiska garīga prakse:

Kanoniskajos evaņģēlijos Jēzum lūdz skaidrot līdzības un norādīt, kā lūgties, bet Toma evaņģēlijā rakstītais par to ievērojami atšķiras:

## Kultūras vēsture
Agrīno evaņģēliju skaits "mērāms vairākos desmitos" un pētniekiem zināms, ka "nekanoniskie Toma raksti" visos laikos lietoti kādās kristiešu kopienās. Prinstonas Universitātes profesores Eleinas Peidželsas (*Elaine Pagels)* grāmatā *Beyond Belief* rakstīts par Toma evaņģēlija mistiskiem strāvojumiem, kas atkārtojoties Jākoba Bēmes, Terēzes no Avilas, Krusta Jāņa (Svētais Jānis no Krusta) un citu mistiķu dzīvēs un rakstos.

1956. gadā publicētas *Codex II* fotokopijas un trīs gadus vēlāk izdeva pirmo tulkojumu (angļu valodā). 2014. gadā Toma evaņģēlijs tulkots latviski. Oriģinālais manuskripts nonācis Kairas Koptu muzejā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Satori" raksts, Guntars Rēboks: Alternatīvās kristietības 
* Latvijas Bībeles biedrība: Toma evaņģēlijas atvēršana
* ''Gospel of Thomas Collection at The Gnosis Archive''
* ''Gospel of Thomas Collection Commentary and Essays by Hugh McGregor Ross''
* ''Coptic—English Interlinear Translation of the Gospel of Thomas''