open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mārupe

**Mārupe** ir Pierīgas pilsēta Latvijā, Mārupes novada administratīvais centrs. Mārupe atrodas pie Rīgas dienvidu robežas. 2025. gada sākumā Mārupē bija 19 427 iedzīvotāji.

## Vēsture
thumb|left|Mārupes pagasta un Bieriņu apkaimes teritorija 1937. gada Rīgas pilsētas plānā
Mārupe izveidojusies uz Bieriņu muižas zemes un sāka attīstīties pēc 1920. gada agrārās reformas. Nosaukta caur to tekošās Mārupītes vārdā. Pirms Otrā pasaules kara Mārupes pagasts bija mazākais, bet visblīvāk apdzīvotais Rīgas apriņķī.

2022. gada 1. jūlijā Mārupei piešķīra pilsētas tiesības.

## Infrastruktūra

Mārupē atrodas novada administratīvais centrs — Mārupes novada dome, kā arī novada kultūras nams, Mārupes Valsts ģimnāzija un divi bērnudārzi — "Lienīte" un "Zeltrīti". 2017. gada janvārī tika atklāta Mārupes ledus halle.

Pilsētai raksturīga blīva individuālo māju apbūve, jaunie ciemati (Mārasciems, Sēļi), uz robežas ar Tīraines ciemu — daudzdzīvokļu namu apbūve (Vecozolu nami ap Zeltrītu ielu, Spulgu nami ap Zemturu un Mazo Spulgu ielu). Par atpazīstamības objektu kļuvis vietējais ūdenstornis.

## Ģeogrāfija

Atrodas Viduslatvijas zemienes Rīgavas līdzenumā. Cauri pilsētai tek Mārupīte, ar ko arī saistāma pilsētas nosaukuma izcelšanās. Vidējā gaisa temperatūra janvārī ir −5 °C, jūlijā — +17 °C. Nokrišņu daudzums 700 mm gadā, bezsala perioda vidējais ilgums ap 150 dienām.

Mārupes pilsēta ļoti cieši saistīta ar Rīgu un faktiski ir saplūdusi ar to, tāpat kā ar kaimiņu ciematu Tīraini. Cauri Mārupei ved autoceļš Rīga-Jaunmārupe (P132), 2 km uz austrumiem — Tīraines stacija uz Rīgas—Jelgavas dzelzceļa.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Kopā ar Bieriņiem un Kūdras rūpnīcu

## Saimniecība
Lielākie Mārupē reģistrētie uzņēmumi pēc apgrozījuma 2020. gadā bija autopārvadātāju firma "Kreiss", auto detaļu tirgotājs "*Inter Cars Latvija*", datoru vairumtirgotājs "*Also Latvia*", elektrisko iekārtu un datoru vairumtirgotājs "*MoonCom*".

## Attēli

Mārupe, Konrāda square (2).jpg|Konrāda skvērs
Mārupe, near Zeltrītu street (houses N10, 4, 2, 8).jpg|Tiltiņš Vecozolu namu kvartālā
Mārupe, pond at Zeltrītu street.jpg|Dīķis Vecozolu namu kvartālā
Mārupe school bus stop.jpg|Ģimnāzijas autobusu pietura
Mārupe, houses at Mazā Spulgu and Mazā Zemturu streets.jpg|Ēkas Spulgu namu kvartālā
Mārupe, Mārupīte near border with Riga.jpg|Mārupīte starp Rožleju un Laimdotas ielām


## Atsauces

## Ārējās saites
* Mārupes pašvaldības vietne
Jelča-Laskovice

**Jelča-Laskovice** () ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē pie Odras upes.

Pilsēta izveidota 1987. gadā apvienojot divas apdzīvotas vietas - Jelču () un Laskovici ().

Līdz 1945. gadam apdzīvotās vietas ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti. Otrā pasaules kara laikā pilsētā atradās *[[Krupp]]* kompānijas rūpnīca, kurā izgatavoja haubices.

Jelča no 1952.gada bija pazīstama ar to, ka šeit atradās autobusu *[[Jelcz]]* rūpnīca. To ražošana pārtraukta 2008. gadā. Pilsētā no 1996. līdz 1998.gadam ražoja arī automašīnas *[[Mercedes-Benz Vito]]*. Pašlaik rūpnīcā tiek izgatavota tehnika militārām vajadzībām.
Hojnova

**Hojnova** (, vēsturiski arī Hainava ()) ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz dienvidrietumiem no Legņicas.

Rakstos Hojnova pirmoreiz minēta 1272. gadā. 1333. gadā ieguva pilsētas tiesības.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.

## Cilvēki

Hojnovā (Hainavā) dzimuši:

* Horsts Mālers (*Horst Mahler*, 1936 - ) - vācu jurists, radikālis
* Georgs Mihaeliss (*Georg Michaelis*, 1857 - 1936) - vācu politiķis
* Johans Vilhelms Riters (*Johann Wilhelm Ritter*, 1776 - 1810) - vācu fiziķis un ķīmiķis
Legņicas apriņķis

**Legņicas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lejassilēzijas vojevodistē. Robežojas ar Lejassilēzijas vojevodistes Polkovices, Lubinas, Volovas, Srodas, Javoras, Zlotorijas un Boleslavecas apriņķiem, bet Legņica ir anklāvs apriņķa teritorijā.

## Apskates objekti

* Legņicke Poles bazilika (*Bazylika św. Jadwigi w Legnickim Polu*)

## Attēlu galerija

Legnickie_Pole_church.jpg|Legņicke Poles bazilika
Bžegdolni

**Bžegdolni** (, vēsturiski arī Dīernfurte ()) ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz ziemeļrietumiem no Vroclavas pie Odras upes. Pilsētā atrodas liela kompānijas *[[Rokita]]* ķīmiskā rūpnīca.

Otrā pasaules kara gados Bžegdolnos atradās vācu ķīmiskā rūpnīca, kurā ražoja kaujas gāzi tabūnu.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, kad, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.
Volovas apriņķis

**Volovas apriņķis** () ir apriņķis Polijas Lejassilēzijas vojevodistē. Robežojas ar Lejassilēzijas vojevodistes Guras, Tšebņicas, Srodas, Legņicas un Lubinas apriņķiem.

## Apskates objekti

* Lubjonžas klosteris (*Opactwo Cystersów w Lubiążu*)

## Attēlu galerija

2011_04300669-674_HDRNr_-_Lubiąż_-_klasztor_cystersów_widok_ogólny.jpg|Lubjonžas klosteris
2011_04300592_594_596_598_600_Nr_-_Lubiąż_-_klasztor_cystersów_sala_panoramicznie.jpg|Lubjonžas klostera interjers
Fürstensaal_Leubus_Empore.jpg|Lubjonžas klostera interjers
2011_04300448_49_50_51_Nr_-_Lubiąż_-_klasztor_cystersów_-_refektarz.jpg|Lubjonžas klostera interjers


## Ārējās saites
*Lubjonžas klostera fonds
Guras apriņķis

**Guras apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lejassilēzijas vojevodistē. Robežojas ar Lubušas vojevodistes Vshovas apriņķi, Lielpolijas vojevodistes Lešno un Ravičas apriņķiem, kā arī Lejassilēzijas vojevodistes Tšebņicas, Volovas, Lubinas un Glogovas apriņķiem.
Leona Lūisa

**Leona Luīze Lūisa** (; dzimusi , Londonā, Lielbritānijā) ir angļu dziedātāja.

2006. gadā viņa kļuva par Lielbritānijas talantu konkursa "X Faktors" 3. sezonas uzvarētāju, kas palīdzēja viņai kļūt populārai savā valstī. Viņas uzreiz pēc uzvaras konkursā izdotais singls "A Moment Like This" sasniedza 1. vietu Lielbritānijas singlu topā. 2007. gada novembrī izdotais Lūisas debijas albums "Spirit" kļuva par visātrāk pārdoto debijas albumu Lielbritānijas un Īrijas mūzikas vēsturē. Tā singls "Bleeding Love" kļuva par 2007. gada Lielbritānijas pārdotāko singlu. Dziesma sasniedza pirmo vietu Lielbritānijā, ASV, Īrijā, Vācijā, Austrālijā, Itālijā, Nīderlandē, Latvijā, Apvienotajā pasaules topā, kā arī vairākās citās valstīs.

## Diskogrāfija
* *[[Spirit (albums)|Spirit]]* (2007)
* *[[Echo (alubms)|Echo]]* (2009)

## Singli

### 2000. gadi

### 2010. gadi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Varjagi

[thumbnail|235px|[Nikolajs Rērihs|Nikolaja Rēriha glezna “Aizjūras viesi”, ar varjagu kuģotājiem]]
**Varjagi** (, , senaustrumslāvu: *варяже*, *варязи*) bija sengrieķu un senkrievu valodā dots nosaukums skandināvu vikingiem, kuri kopš 8. gadsimta kuģoja pa Daugavu, Dņepru, Volgu un Donu, lai no Baltijas jūras nokļūtu Melnajā jūrā vai Kaspijas jūrā, izveidojot tirdzniecības ceļu no varjagiem uz grieķiem. Varjagi bija Kijivas Krievzemes valstiskuma veidotāji (no 9. līdz 12. gadsimtam), bet vēlāk kā kara algotņi dienēja Austrumromas impērijā (no 11. līdz 13. gadsimtam).

## Atsauces

## Ārējās saites
Reinhards Slenska

**Reinhards Slenska** (, dzimis ) ir vācu luterāņu mācītājs, teologs un akadēmisks darbinieks. Dzimis Kaselē, mācītāja ģimenē. Studējis Marburgā, Tībingenē, Heidelbergā un Parīzē pie ievērojamiem teologiem - Rūdolfa Bultmaņa, Gerharda Ebelinga, Pētera Brunnera un Edmunda Šlinka. Akadēmiskā darbība Heidelbergā, Bernē un Erlangenē saistīta ar dogmatisko/sistemātisko teoloģiju un ētiku. Ordinēts 1959. gadā. Līdz emeritūrai pildījis Erlangenes Universitātes teoloģijas fakultātes dekāna pienākumus.

1996. gadā uzaicināts kalpot Latvijas evaņģēliski luteriskajā baznīcā par teoloģiskās augstskolas - Lutera akadēmijas - rektoru un mācībspēku. Pildījis rektora pienākumus līdz 2005. gada vasarai. Lekciju temati: Dogmatika/sistemātika, Romiešu vēstules eksegēze, Mārtiņa Lutera dzīve un darbi, Ētika, Filozofijas ievads teologiem. Bijis biežs viesmācītājs daudzās Latvijas draudzēs, piedalījies zinātniskās konferencēs un vadījis dažādas izglītojošas un akadēmiskas diskusijas. Arvien uztur ciešu saikni ar Latvijas evaņģēliski luterisko baznīcu.

Daudzu grāmatu un rakstu autors.

Pašlaik uzturas Erlangenē (Vācijā). Precējies ar Gīzelu Slensku.

## Atsauces
* Slenska Reinhards. Baznīcas teoloģiskā atbildība, Pamati, Kritēriji, Robežas [Kirchliche Entscheidung in theologischer Verantwortung, Grundlagen. Kriterien. Grenzen.]. — Rīga: Luterisma mantojuma fonds, 2003. — p.352
* Slenska Reinhards. Jēzus Kalna sprediķis [Die Bergpredigt Jesu]. — Rīga: Luterisma mantojuma fonds, 2000. — p.140
Kuzņecova porcelāna un fajansa fabrika

**Kuzņecova porcelāna un fajansa fabrika** bija porcelāna un fajansa trauku fabrika, kas atradās Latgales ielā 257 Rīgā. 

Pēc 2010. gada ražošana fabrikas teritorijā bija pilnīgi pārtraukta, 2013.-2014. gadā visas rūpnīcas ēkas tika nojauktas.

## Vēsture
[thumb|270px|left|[Dreiliņi (Rīga)|Dreiliņi un Kuzņecova porcelāna fabrika Rīgas kartē (ap 1930).]]
Kuzņecova porcelāna un fajansa fabrika Rīgā tika dibināta 1841. gadā kā *S. T. Kuzņecova rūpnīca* (), bet par oficiālo uzņēmuma dibināšanas datumu Krievijā uzskatīja 1812. gadu, kad vecticībnieki Kuzņecovi Gžeļā (*Гжель*) pie Maskavas nodibināja savu pirmo uzņēmumu. Rīgas fabrikā ražoja pusfajansa, bet no 1851. gada arī porcelāna izstrādājumus. 1864. gadā pēc Sidora Kuzņecova nāves uzņēmuma vadību pārņēma viņa dēls Matvejs Kuzņecovs. 1872. gadā Matvejs Kuzņecovs nomainīja sabiedrības nosaukumu uz *M. S. Kuzņecova sabiedrība*. Izejvielas Rīgas fabrikai nāca no Krievijas Impērijas iekšējām guberņām, kā arī no Vācijas, Holandes, Francijas, Skandināvijas, ogles — no Anglijas. Daļa gatavās produkcijas tika pārdota vietējā tirgū un citās Krievijas Impērijas guberņās, pārējā produkcija tika eksportēta uz Angliju, Holandi un citām valstīm.

1887. gadā Matvejs Kuzņecovs vēlreiz mainīja sava uzņēmuma nosaukumu, nodibinot "M. S.Kuzņecova sabiedrības porcelāna un fajansa fabriku". No 1889. gada fabrika piederēja M. S. Kuzņecova sabiedrībai (*Товарищество производства фарфоровых и фаянсовых изделий М. С. Кузнецова*), kurai piederēja arī lielas rūpnīcas Duļevā (*Дулево*), Novgorodā un Verbilkos (*Вербилки*).  1887. gadā Matvejs vēlreiz mainīja uzņēmuma nosaukumu, nodibinot M. S. Kuzņecova sabiedrības porcelāna un fajansa fabriku. 1908. gadā fabrikā tika izgatavoti vairāk kā 22,3 miljoni keramikas izstrādājumu, no tiem 11,4 miljoni bija porcelāna, 3,7 miljoni fajansa un 7,1 miljons pusfajansa trauku. 1913. gadā Rīgas fabrikā strādāja 2650 cilvēki.

thumb|200px|Kuzņecova fabrikas 125 gadu jubilejas zīmogs.
Pirmā pasaules kara frontei tuvojoties Rīgai 1915. gadā fabrikas iekārtas 140 vagonos evakuēja uz Krieviju. Pēc kara 1920. gados ražošana fabrikā atjaunojās, no 1922. gada tā piederēja akciju sabiedrībai "M. S. Kuzņecovs". 1932. gadā daļu akciju Kuzņecovi pārdeva Mārtiņam Kalniņam un ievēlēja viņu par akciju sabiedrības M. S.Kuzņecovs valdes priekšsēdētāju. 1935. gadu akciju sabiedrība beidza ar 10 tūkstošu latu peļņu. 1935. gadā Latvijas sūtnis Briselē uzdāvināja Beļģijas karalim Kuzņecovu fabrikā izgatavoto (pēc Romana Sutas skicēm) kafijas servīzi.

1940. gadā fabrika tika nacionalizēta un pārdēvēta par Rīgas keramikas fabriku, 1963. gadā tika iekļauta Rīgas porcelāna un fajansa rūpnīcā. 1968. gadā to pārdēvēja par Rīgas porcelāna rūpnīcu.

1991. gadā to sadalīja Latvijas un Šveices kopuzņēmumā *Latvpotik* un a/s *Rīgas porcelāns*. Vēlāk rūpnīcā saimniekoja a/s "Latelektrokeramika" (likvidēta 2010. gadā).

No 2013. līdz 2014. gadam visas rūpnīcas ēkas, izņemot skursteņus, tika pilnībā nojauktas, lai to vietā uzbūvētu tirdzniecības un izpriecu centru "Akropole".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kuzņecovi un rūpnīca
2008.—2009. gada LHL sezona

**Latvijas hokeja līga 2008-09** bija 18. Latvijas hokeja līgas sezona pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas.

Sezonā līgas regulārajā sezonā nespēlēja četri iepriekšējās sezonas klubi: HK Rīga 2000, HK Liepājas Metalurgs, ASK/Ogre un DHK Latgale. Klubi spēlēja Baltkrievijas Ekstralīgā, un līgai pievienojās vienīgi tās izslēgšanas kārtā.

## Komandas
### Regulārajā sezonā
*  SK LSPA/Rīga
*  SC Energija
*  Rīgas "Concept"
*  HS Rīgas "Prizma/Hanza"
*  HK Liepājas Metalurgs-2
*  DHK Latgale-2
*  HK Ozolnieki/Monarhs
*  SK Rīga 18

### Tikai izslēgšanas spēlēs
*  HK Rīga 2000
*  HK Liepājas Metalurgs
*  ASK/Ogre
*  DHK Latgale

## Regulārā sezona
### Turnīra tabula

### Rezultatīvākie spēlētāji
[thumb|right|220px|Par sezonas rezultatīvāko spēlētāju kļuva [Guntis Pujāts]]

### Labākie vārtsargi

## Izslēgšanas kārta

## Apbalvojumi
LHF mediju simboliskā izlase:
* Dmitrijs Žabotinskis (HK Liepājas Metalurgs)
* Vents Feldmanis (HK Liepājas Metalurgs)
* Edgars Adamovičs (ASK/Ogre)
* Aleksandrs Kerčs (ASK/Ogre) 
* Andrejs Ignatovičs (ASK/Ogre)
* Edijs Brahmanis (HK Liepājas Metalurgs)

## Atsauces
Stereotips

[thumb|300px|right|18. gadsimta nīderlandiešu pasaules tautu [gravīra, kurā Āzijas, Amerikas un Āfrikas iedzīvotāji stereotipiski attēloti kā puskaili mežoņi, pretstatā smalki ģērbtajiem angļiem, nīderlandiešiem, vāciešiem un frančiem]]
**Stereotips** ir vispārējs, vienkāršots priekšstats par kādu sabiedrības grupu. Bieži vien tas ir negatīvs un saistās ar aizspriedumiem un diskrimināciju. Stereotipi ir ļoti noturīgi, un pārmaiņas tajos notiek tikai ilgākā laika posmā.

Par stereotipiem jeb stereotipiskiem priekšstatiem socioloģijā sauc noturīgus, pārspīlētus un neobjektīvus priekšstatus par kādu cilvēku tipu, grupu vai sabiedrību. Tā pamatā ir aizspriedumi, nevis fakti. Stereotipi nostiprinās cilvēka atmiņā un pretojas pārmaiņām vai faktiem, kuri pierāda pretējo. Pastāv uzskats, ka stereotipu veidošanās atspoguļo kādu varas struktūru, kur sabiedrībā dažādas grupas, izmantodamas marķēšanu (birku pielikšanu).

## Sociālie stereotipi
Sociālie stereotipi ir vecāku un sabiedrības iemācītās uztveres shēmas, relatīvi stabili un parasti vienkāršoti priekšstati par sociālajiem objektiem — cilvēkiem, grupām, notikumiem. Stereotipi ir ļoti daudzveidīgi. Izplatītākie no tiem ir dzimuma, rasu, etniskie un vecuma stereotipi.

## Dzimuma stereotipi
Dzimuma stereotipi ir uzskati par sievietei un vīrietim piemītošām īpašībām, kas balstīti uz aizspriedumiem, nekritiskiem pieņēmumiem un neobjektīvu vērtējumu. Tieši dzimumstereotipi ļoti bieži veido dzimumdiskriminācijas pamatu, liedzot viena vai otra dzimuma pārstāvim izvēlēties noteiktu nodarbinātības veidu vai uzvedību. Dzimuma stereotipi norāda, kādam ir jābūt vīrietim, kādai sievietei. Ja cilvēki neatbilst šiem tradicionālajiem stereotipiem, pret viņiem var tikt izrādīta negatīva attieksme. Bieži vien vīriešiem tiek piedēvēta uzņēmība, sāncensība, pašpārliecinātība, patstāvība, arī neatkarība un agresivitāte. Pastāv stereotips, ka sievietēm ir daudz tuvākas attiecības ar saviem bērniem. Savukārt sievietēm tiek piedēvēts maigums, iejūtīgums, izpalīdzība, gādīgums un pazemīgums. Sievietēs dominē īpašības, kas saistītas ar gādīgumu, jo evolūcijas gaitā viņām galvenais ir bijušas rūpes par bērniem. Bet vīriešos dominē īpašības, kas saistītas ar agresivitāti, jo evolūcijas gaitā viņiem galvenās bijušas cīņas un medības. Lielākoties dzimuma stereotipi ir neprecīzi. Ja cilvēki neatbilst tradicionālajiem stereotipiem, bieži pret viņiem tiek izrādīta negatīva attieksme.

## Vecuma stereotipi
Vecuma stereotipi lielākoties ir negatīvi, bet, neraugoties uz to, vispārinājumi, kas attiecas uz cilvēka vecumu, var būt daļēji patiesi. Gados vecāki cilvēki tiek uzskatīti par slimiem, lēnīgiem, aizmāršīgiem, skopiem, vientuļiem. Pastāv stereotips, ka pusaudži velkā ādas jakas, klausās rokmūziku un skatās šausmu filmas.

## Atsauces
Aizspriedums

Par **aizspriedumu** sauc pārsteidzīgu, novecojušu vai citādi nepietiekami pamatotu spriedumu. Nereti par aizspriedumiem dēvē kādu sociālu grupu negatīvu vērtējumu, kas balstīts uz vispārinājumu. Aizspriedumi bieži vien ir stereotipu pamatā, nevis otrādi, tie parasti izpaužas diskriminācijā pret kādu grupu vai atsevišķiem tai piederīgajiem vērstā uzvedībā. Aizspriedumi var būt saistīti arī ar cilvēku dzimumu. Aizspriedumus nosaka cilvēku sociāli ekonomiskais statuss, sociāli ekonomiskā situācija un sabiedrībā valdošā ideoloģija. Atbrīvošanās no aizspriedumiem ir ļoti grūta, to saknes bieži vien ir meklējamas jau agrā bērnībā, tos uztur un nostiprina cilvēka informācijas uztveres un apstrādes atsevišķi mehānismi, reizēm arī rakstītas vai nerakstītas sabiedrībā pieņemtās normas. Individuāli kontakti var mazināt aizspriedumus pret kādu vai pat novest pie pilnīgas to izskaušanas. Aizspriedumus var ietekmēt ne tikai tiešie kontakti, bet arī to vai citu grupu atspoguļojums masu informācijas līdzekļos, kinofilmās, literatūrā.

## Skatīt arī
* Patiesumjausma
* Stereotips

## Atsauces
Semeri bāka

**Semeri bāka** () atrodas Igaunijas rietumdaļā uz Semeri pussalas. Bāka darbojas kopš 1941. gada.

## Raksturojums
Bākas augstums ir 21 m. Bāku veido astoņšķautņu betona tornis ar galeriju, bez laternas. Tornis ir baltā krāsā. Gaismas elements atrodas 23 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta (0,6 s deg, 5,4 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 9 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu, diennakts tumšajā laikā.

## Ārējās saites
* Estonian Maritime Navigation
Rukirahu bāka

**Rukirahu bāka** (igauniski — *Rukkirahu tuletorn*) atrodas Igaunijā uz Rukirahu saliņas. Saliņa ir uz dienvidiem no Vormsi salas. Bāka ir aizmugurējā vaduguns vadlīnijā ar Hobulaidas signāluguni.

## Vēsture
Bāka uz Rukirahu saliņas atrodas jau kopš 1860. gada. Ir zināms, ka no 1895. gada šeit atradās koka tornis. Pašreizējā bāka uzcelta 1940. gadā.

## Raksturojums
Bākas augstums ir 16 m. Bāku veido apaļš, cilindrisks betona tornis ar galeriju un laternu. Tornis ir baltā krāsā. Gaismas elements atrodas 18 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta un sarkana, atkarībā no virziena (0,3 s deg, 0,9 s pārtraukums, 0,3 s deg, 4,5 s pārtraukums). Gaismas signāli redzami 5 - 6 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu, diennakts tumšajā laikā.

## Ārējās saites
* Estonian Maritime Navigation
Paralepas bāka (priekšējā vaduguns)

**Paralepas bāka (priekšējā vaduguns)** () atrodas Igaunijā uz austrumiem no Hāpsalas. Bāka ir priekšējā vaduguns vadlīnijai uz Hāpsalas ostu.

## Vēsture
Bāka šajā vietā atrodas jau kopš 1916. gada. Pašreizējās bākas tornis uzcelts 1934. gadā.

## Raksturojums
Bākas augstums ir 16 m. Bāku veido apaļš. cilindrisks betona tornis ar galeriju un laternu. Tornis ir baltā krāsā. Gaismas elements atrodas 15 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta (0,5 s deg, 0,5 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 9 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu, diennakts tumšajā laikā.

## Skatīt arī
* Paralepas bāka (aizmugurējā vaduguns)

## Ārējās saites
* Estonian Maritime Navigation
Volova

**Volova** (, vēsturiski arī **Volava** ()) ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz dienvidrietumiem no Vroclavas.

Netālajā Lubjonžā (*Lubiąż*) atrodas milzīgs 12. gadsimtā celt sākts un labi saglabājies cisterciešu klostera komplekss (*Opactwo cystersów w Lubiążu*), kas pēc Eskoriala ir otra lielākā kristiešu celtne pasaulē. Gadsimtiem tas bijis Lejassilēzijas garīgais centrs un Silēzijas kņazu atdusas vieta.

No 1439. līdz 1680. gadam — hercogistes centrs. Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, līdz, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.

1962. gada 19. augustā Volovas bankā notika lielākā bankas laupīšana Polijas vēsturē, kurā tika nozagti 12,5 miljoni zloti jeb, mūsdienu cenās, gandrīz 3 miljoni latu.
Pols van Daiks

**Pols van Daiks** vai **Pauls van Daiks** (*Paul van Dyk*), īstajā vārdā **Matiass Pauls** (; dzimis 1971. gada 16. decembrī Eizenhitenštatē, Brandenburgas zemē, Vācijas Demokrātiskajā Republikā), ir vācu dīdžejs un deju mūzikas producents.

## Diskogrāfija
### Albumi
* 1994: "45 RPM"
* 1996: "Seven Ways"
* 2000: "Out There and Back"
* 2003: "Reflections"
* 2007: "In Between"
* 2008: "Hands On In Between"

### Singli
* 1998: "For An Angel"
* 1999: "Another Way"
* 2000: "Tell Me Why (The Riddle)"
* 2000: "We Are Alive"
* 2003: "Nothing But You"
* 2003: "Time Of Our Lives"
* 2004: "Crush"
* 2007: "White Lies"
* 2008: "Let Go"
* 2009: "For An Angel 2009"

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa
* Profils mājas lapā discogs.com
Pārtikas tehnoloģija

[300px|thumb|[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte]]
**Pārtikas tehnoloģija** ir pārtikas zinātnes nozare, kas atbild par pārtikas ražošanas un apstrādes tehnoloģiskajām norisēm, kā arī tajās iegūto pārtikas produktu sastāvu un kvalitāti.

## Vēsture

Par pirmo sasniegumu pārtikas tehnoloģijā var uzskatīt Nikolā Apēra 1810. gadā izstrādāto konservēšanas metodi. Tobrīd gan to tā nesauca un Apērs īsti neizprata metodes darbības principus, tomēr konservēšanai ir bijusi milzīga ietekme uz pārtikas saglabāšanas tehnoloģiju.

Luija Pastēra pētījumi par vīna bojāšanos un 1864. gada apraksts, kā izvairīties no šī dzēriena sabojāšanās, bija pirmie centieni rast zinātnisku skaidrojumu ar pārtikas tehnoloģiju saistītai problēmai. Līdztekus pētījumiem par vīna bojāšanos, Pastērs pētīja arī alkohola, etiķa, vīnu un alu ražošanu, kā arī piena rūgšanu. Viņš izstrādāja arī pasterizēšanu — pārtikas produktu (sākotnēji piena) karsēšanu, kurā tiek inaktivēti tajos esoši fermenti un iznīcināti pārtiku bojājošie un patogēnie mikroorganismi, tā aizkavējot produkta bojāšanos un paildzinot derīguma termiņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Eksperti: Pārtikas tehnoloģijas nozarei ir zems prestižs. Zemgales Ziņas, 2012. gada 5. jūnijs. Skatīts: 2016. gada 19. aprīlī.
Moderators (internets)

**Moderators** (no  — 'pārvaldnieks') ir interneta resursu (tērzētavu, forumu vai datorspēļu) lietotājs ar papildu privilēģijām. Viņiem mēdz būt vairāk privilēģiju nekā parastajiem lietotājiem, bet mazāk nekā administratoriem. Moderatora pienākumos parasti ietilpst uzraudzīt, vai lietotāji ievēro noteikumus.
Ante Gotovina

**Ante Gotovina** (; dzimis , Pašmanas salā, Horvātijā) ir atvaļināts Horvātijas armijas ģenerālleitnants (*general pukovnik*), tika apsūdzēts kā kara noziedznieks.

## Biogrāfija

Savu karavīra karjeru Gotovina sāka jau 18 gadu vecumā, iestājoties franču leģionā. Dienējot leģionā, ieguva Francijas pilsonību.

Kā algotnis Dienvidamerikā ticis arestēts un ieslodzīts cietumā.

1990. gadā Gotovina atgriezās Horvātijā. Franču leģionāra pieredze ļāva īstenot strauju militāro karjeru.

1995. gadā Gotovina ieguva ģenerāļa pakāpi, vadīja kaujas operācijas pret serbu zemessargiem Krajinas apgabalā (operācija "Viesuļvētra"), nepieļaujot apgabala neiekļaušanos jaunizveidotajā Horvātijā.

2001. gadā ANO Starptautiskais kriminālnoziegumu tribunāls ģenerālim Gotovinam izvirzīja apsūdzību tiešu līdzdalību 150 serbu civiliedzīvotāju noslepkavošanā un 150 000-200 000 serbu deportācijā no Horvātijas Krajinas teritorijas. ASV izsludināja 5 miljonu ASV dolāru prēmiju par Gotovinas notveršanu. 2005. gada 8. decembrī pēc Starptautiskā tribunāla prasības Gotovina tika apcietināts Kanāriju salās, bet pēc ilgstoša tiesas procesa tika attaisnots.

Horvātijā Gotovina daļā sabiedrības vēl joprojām tiek uzskatīts par nacionālo varoni. Pēc A.Gotovinas apcietināšanas Horvātijā izcēlās plaši masu protesti, kuros piedalījās desmitiem tūkstoši iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* http://aigarsprusis.blogspot.com/2008/01/gotovina-horvtu-varonis-un-mazliet-par.html
* http://www.theguardian.com/world/2012/nov/16/croatia-war-crime-analysis
* Antes Gotovinas apsūdzības raksts
Dzeltenais vizbulis

**Dzeltenais vizbulis** (*Anemone ranunculoides*) ir daudzgadīgs gundegu dzimtas lakstaugs. 

## Apraksts
Stublājs neliels, 7 — 20 cm, stāvs, izklaidus apmatots. Saknenis ir ložņājošs, brūngans. Apakšējās lapas ir staraini šķeltas. Augšlapas ir novietotas tuvu ziedam, sakārtotas mieturī. Zieds dzeltens. Zieda lielums 2 — 3 cm. Apziednī parasti ir 5 lapas. Zied aprīļa beigās, maijā. 

## Izplatība
Aug kontinentālās Eiropas mežainos apvidos, retāk sastopams Vidusjūras reģionā. Latvijā bieži visā valstī.

## Biotopi
Sastopams auglīgās vietās jauktos un lapu koku mežos, skrajos krūmājos un upju krastu gravās. Izplatīts kā dekoratīvs augs akmensdārzos.
 

## Ārējās saites
* Vizbuļu noteicējs
Akils Dzavata

**Akils Dzavata** (*Achille Zavatta*;  — ) bija franču klauns, mākslinieks un cirka operators. Viņa dēls Frederiko Zavatta bija cirka direktors, kurā Ašils strādāja. Kopš trīs gadu vecuma Ašilam, kā arī viņa brāļiem Mišelam un Rolfam, tika mācīti cirka triki. Brāļi kopā saukti par "Zavattu Trio". Klauns kļuvis slavens ar savām pantonīmas iemaņām.
## Ārējās saites

* Achille Zavatta en clown
Rumēlija

right|thumb|300px|Rumēlijas karte (1801).

**Rumēlija** () kopš 15. gadsimta ir apzīmējums bijušās Osmaņu impērijas teritorijai Eiropā, kas agrāk piederēja Bizantijas impērijai (Balkānu dienvidu reģions un mūsdienu Grieķija). Vārds cēlies no turku *Rûm* — ‘romiešu’ un *El* — ‘zeme’. Tieši tulkojot tā ir «Romiešu zeme» un šādi tika apzīmēta agrāk varenā Bizantija. 11. un 12. gadsimtā tā tika saukta arī Anatolija, līdz to pilnībā atkaroja Bizantijai.

Rumēlijā bija iekļauti: Edirnes vilājets, Selanikas vilājets, Manastiras vilājets, Janjas vilājets, Skutari vilājets, Kosovas vilājets, Albānija, Bulgārijas dienvidu daļa un Konstantinopoles vilājeta Eiropas daļa. Tās galvaspilsēta bija Bitola.

Mūsdienu turku valodā vārda Rumēlija nozīmi pārņēmis vārds Trāķija (turku: *Trakya*), ar ko apzīmē Turcijas daļu Eiropā (Edirnes ils, Kirklareli ils, Tekirdāgas ils un Stambulas ila Eiropas daļa), bet pats vārds tiek lietots ar vēsturisku nozīmi.

## Pārvalde
Pirmais Rumēlijas beju bejs (turku: *Beylerbey*) bija Šahins Skolotājs pašā, sultāna Murada I skolotājs. Par savu administratīvo centru viņš izvēlējās Filibi (mūsdienu Plovdiva, turku: *Filibe*, bulgāru: Пловдив, grieķu: Φιλιππούπολις [Filippoupolis]). 1382. gadā administratīvo centru pārcēla uz Sofiju.

Osmaņu impērijas laika Rumēlijas beju beji:

* Šahabetins pašā (*Şahabettin Pasha*, 1436);
* Mehmeds Sokollu pašā (*Sokollu Mehmet Paşa, Mehmed-paša Sokolović*, 1551-1555);
* Pertevs pašā (*Pertev Paşa*, 1555-?);
* Jēgens pašā (*Yeğen Paşa*, 17. gadsimts);
* Ali pašā (*Ali Paşa*, 1741-1822);
* Oderētāja Dēls pašā (*Yorgancıoğlu Paşa*, 1905).

## Atsauces

## Ārējās saites
Bedtime Stories

***Bedtime Stories*** ir ASV mūziķes Madonnas sestais studijas albums, kuru ierakstu kompānija *Maverick Records* izdeva 1994. gada 25. oktobrī. 1995. gadā šis albums tika nominēts ''Grammy'' balvai nominācijā labākais *Pop/Vocal* albums. Visā pasaulē ir pārdoti aptuveni 7 miljoni šī albuma kopiju.

## Dziesmu saraksts

## Singli

## Skatīt arī

* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa
Baltais vizbulis

**Baltais vizbulis** (; , ) ir daudzgadīgs gundegu dzimtas lakstaugs.

Augums neliels 10 — 20 cm. Saknenis ložņājošs. Sakneņa krāsa no iedzeltena līdz tumši brūnam. Stublājs stāvs, parasti kails vai klāts ar sīkiem matiņiem. Apakšējā lapa ir vai nu staraini šķelta, vai tās nav vispār. Augšējās lapas ir trīs, uz 1-2 cm gariem kātiem, sakārtotas mieturī stublāja augšdaļā. Parasti ir viens balts zieds stublāja augšdaļā. Zieda lielums 1 — 2 cm. Zied pavasarī pirms lapkoku saplaukšanas (no aprīļa līdz jūnijam).

Latvijā ir izplatīts visā teritorijā. Aug mežos, skrajos krūmājos un gravu nogāzēs. Izmanto arī kā dekoratīvu augu apstādījumos. Augs ir indīgs. Satur anemonolu, kuram sadaloties rodas anemonīns.
 

## Ārējās saites
* Vizbuļu noteicējs
Stšelina

**Stšelina** (, vēsturiski arī **Štrēlena** ()), ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz dienvidiem no Vroclavas.

No 1385. līdz 1602. gadam — hercogistes centrs. Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.

Vācu ārsta, Nobela prēmijas laureāta Paula Ērliha (*Paul Ehrlich*, 1854—1915) dzimtā pilsēta. Viena no astoņām Polijas pilsētām, kurā saglabājušies vēsturiskā 16. gadsimtā radusies protestantu baznīca (*Kościół Ewangelicko-Reformowany w RP*).
Stšelinas apriņķis

**Stšelinas apriņķis** () ir apriņķis Polijas Lejassilēzijas vojevodistē. Robežojas ar Lejassilēzijas vojevodistes Zombkovices, Dzeržoņovas, Vroclavas un Olavas apriņķiem, kā arī Opoles vojevodistes Bžegas un Nisas apriņķiem.
Sēretika bāka

**Sēretika bāka** () atrodas Igaunijā Sāmsalas dienvidu krastā uz Sēretika zemesraga.

## Vēsture
Bāka šajā vietā atrodas kopš 1954. gada.

## Raksturojums
Bākas augstums ir 15 m. Bāku veido četrstūrains betona tornis ar galeriju, bez laternas. Tornis ir baltā krāsā. Gaismas elements atrodas 19 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta (0,5 s deg, 1,5 s pārtraukums, 0,5 s deg, 1,5 s pārtraukums, 0,5 s deg, 10,5 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 6 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu, diennakts tumšajā laikā.

## Ārējās saites
* Estonian Maritime Navigation
Meža vizbulis

**Meža vizbulis**, **Daugavas vizbulis** jeb **Daugavas anemone** () ir daudzgadīgs gundegu dzimtas lakstaugs. Tas ir lielākais no Latvijā sastopamajiem vizbuļiem.

## Raksturojums

Augums neliels 15—20 cm. Saknenis ir spēcīgi attīstīts, brūngani melns, novietots vertikāli vai slīpi. Stumbrs stāvs, biezi noklāts ar sīkiem matiņiem. Apakšējās lapas ir staraini dalītas. Lapu abas puses klātas ar matiņiem. Augšlapas ir ar dalītām plātnēm. Parasti ir viens balts zieds stublāja augšdaļā, retāk divi ziedi. Zieda lielums 4—6 cm. Apziednī parasti ir 5 lapas. Zied maijā, jūnijā. Dažreiz uzzied otrreiz rudenī.

Latvijā ir izplatīts reti, sastopams valsts centrālajā un austrumu daļā. Aug saulainās nogāzēs, skrajos skujkoku mežos, krūmājos. Apstādījumos stāda kā krāšņumaugu.

Augs ir aizsargājams. Iekļauts Latvijas Sarkanajā grāmatā. Latvijas Botāniķu biedrība meža vizbuli izvēlējās par 2012. gada augu.

## Atsauces

 
## Ārējās saites
Ali

**Ali** var būt:

* Maheršala Ali (*Mahershala Ali*; 1974) — amerikāņu aktieris;
* Muhameds Ali (*Muhammad Ali*; 1942―2016) — amerikāņu bokseris;
* Muhameds Ali Reda (*Mohamed Aly*; 1975) — ēģiptiešu bokseris.
Latvijas futbola izlase 1922. gadā

**[[Latvijas futbola izlase]] [[1922]]. gadā** aizvadīja 1 spēli. Šis gads kļuva par Latvijas futbola izlases debijas gadu, jo tika nospēlēta pirmā spēle izlases vēsturē. Pirmajā spēlē Latvijas izlase spēlēja neizšķirti ar Igaunijas futbola izlasi. Pirmos vārtus Latvijas izlases vēsturē guva Edvīns Bārda.

## Statistika

## Spēles

30px|Latvija Latvija: Hermanis Saltups; Harijs Šmits, Kārlis Ašmanis, Kārlis Bone, Česlavs Stančiks, Aleksandrs Roga, Mārtiņš Zemītis, Aleksandrs Kerno, Edvīns Bārda, Teodors Plade, Arvīds Bārda.

## Spēlētāji

## Atsauces
Latvijas futbola izlase 1923. gadā

**[[Latvijas futbola izlase]] [[1923]]. gadā** aizvadīja 1 spēli. Šis gads kļuva par otro, kad Latvijas izlase aizvada starptautiskas spēles. Tāpat kā iepriekšējā sezonā, arī šajā gadā vienīgā spēle bija pret Igaunijas izlasi.

## Statistika

## Spēles

30px|Latvija Latvija: Ādolfs Greble; Kārlis Ašmanis, Kurts Plade, Česlavs Stančiks, Kārlis Bone, Pauls Sokolovs, Alfrēds Plade, Voldemārs Plade, Edvīns Bārda, Arvīds Bārda, Rūdolfs Bārda.

## Spēlētāji

## Atsauces
Kodīgā gundega

**Kodīgā gundega** (*Ranunculus acris*) ir daudzgadīgs gundegu dzimtas lakstaugs.

## Apraksts
Auga garums no 20 līdz 80 cm, bet var arī sasniegt vienu metru vai vairāk un ir atkarīgs no augšanas vietas. Saknenis īss, ar daudzām bārkšsaknēm. Stublājs stāvs, zarains, kails vai ar īsiem piekļautiem matiņiem, pie pamatnes dobs. Stublāja augšdaļa maz aplapota.

Lapojumu veido galvenokārt piezemes lapas, kā arī lapas stublāja apakšdaļā. Apakšējās lapas ar kātiem, piecplūksnainas. Augšlapas sēdošas, staraini dalītas vai šķeltas.

Ziedi pa vienam garu ziedkātu galā. Vainaglapas zeltaini dzeltenas, to garums ap 1 cm. Kauslapas vairāk vai mazāk pieliekušās pie vainaglapām. Zieda kāts gluds. Zied no maija līdz oktobrim. Augļi — riekstiņi, līdz 0,3 cm gari.

## Izplatība
Plaši izplatīta un parasta suga Britu salās, lielākajā ziemeļu un centrālās Eiropas daļā, Austrālijā, Jaunzēlandē, daļā Ziemeļamerikas un Āzijas. Latvijā sastopama visā valsts teritorijā.

## Biotopi
No atsevišķiem eksemplāriem līdz monodominantām grupām sastopama dažādās pļavās, sausos mežos, krūmājos, kā arī nezālienēs.

## Izmantošana
Labs nektāraugs. Ir indīgs, jo satur protoanemonīnu. Var saindēties ar svaigi plūktiem augiem. Izžāvēts augs nav indīgs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas futbola izlase 1924. gadā

**[[Latvijas futbola izlase]] [[1924]]. gadā** aizvadīja 5 spēles, izcīnot 2 uzvaras un 3 reizes zaudējot. Šajā gadā Latvijas izlase pirmo un pagaidām vienīgo reizi piedalījās Olimpiskajās spēlēs. Vienīgajā Latvijas izlases spēlē 1924. gada Parīzes Olimpiskajās spēlēs Latvijas komanda zaudēja spēļu rīkotājvalstij Francijai ar rezultātu 0-7. Pirmoreiz vēsturē Latvijas izlase aizvadīja spēles arī ar Turcijas, Somijas un Lietuvas izlasēm.

## Statistika
thumb|Latvijas izlase 1924. gada olimiskajās spēlēs Parīzē

## Spēles

30px|Latvija Latvija: Arvīds Jurgens; Kārlis Ašmanis, Aleksandrs Roga, Česlavs Stančiks, Kārlis Bone, Pauls Sokolovs, Arkādijs Pavlovs, Voldemārs Plade, Edvīns Bārda, Arvīds Bārda, Rūdolfs Bārda.

----

30px|Latvija Latvija: Arvīds Jurgens; Kārlis Ašmanis, Vladimirs Svistuņenko, Česlavs Stančiks, Kārlis Bone, Pauls Sokolovs, Arkādijs Pavlovs, Voldemārs Plade, Edvīns Bārda, Arvīds Bārda, Aleksandrs Ābrams.

----

30px|Latvija Latvija: Ādolfs Greble; Kārlis Ašmanis, Vladimirs Svistuņenko, Rūdolfs Bārda, Česlavs Stančiks, Pauls Sokolovs, Arkādijs Pavlovs, Voldemārs Plade, Edvīns Bārda, Arvīds Bārda, Aleksandrs Ābrams.

----

30px|Latvija Latvija: Arvīds Jurgens; Kārlis Ašmanis, Vladimirs Svistuņenko, Voldemārs Roze, Rūdolfs Bārda, Pauls Sokolovs, Arkādijs Pavlovs, Voldemārs Plade, Česlavs Stančiks, Arvīds Bārda, Aleksandrs Ābrams.

----

30px|Latvija Latvija: Arvīds Jurgens; Kārlis Ašmanis, Vladimirs Svistuņenko, Česlavs Stančiks, Rūdolfs Bārda, Voldemārs Viņķis, Arkādijs Pavlovs, Voldemārs Plade, Edvīns Bārda, Arvīds Bārda, Aleksandrs Ābrams.

## Spēlētāji

## Atsauces
Zilā vizbulīte

**Zilā vizbulīte** (*Hepatica nobilis*) ir daudzgadīgs gundegu dzimtas lakstaugs.

## Raksturojums
thumb
Augums neliels 5 — 20 cm. Saknenis ir īss, tumši brūns, zvīņains. Stumbru ir daudz, tie ir klāti sīkiem matiņiem, brūni vai iesarkani. Lapas daudz, ar kātu, ziemzaļas, ādainas. Lapas plātne trīsdaivaina. Lapas platums 3 — 6 cm, garums 4 — 8 cm. Lapas apakšpuse violeta. Jaunākās lapas klātas ar matiņiem, vecākās kailas. Ir trīs augšlapas, kuras atrodas pie zieda pamatnes un atgādina kauslapas. Ziedi ir pa vienam, lielums līdz 2 cm. Apziednī ir 6 - 10 lapas, parasti zili violetas. Zied no marta beigām līdz maijam.

## Izplatība
Aug Ziemeļu puslodes mērenā klimata joslā. Latvijā ir izplatīts visā valsts teritorijā. Aug saulainās nogāzēs, lapkoku mežos, krūmājos.

## Izmantošana
Plaši izplatīts, kā dekoratīvais augs akmensdārzos. Ir izveidotas formas ar sārtiem un pildītiem ziediem. Viduslaikos tika lietots aknu slimību ārstēšanai. Mūsdienu homeopāti lieto izsitumu, bronhītu un podagras ārstēšanai.

## Atsauces
Kiribatiešu valoda

**Kiribatiešu valoda** (*Taetae ni kiribati*) ir austronēziešu saimes valoda, kurā runā Kiribati arhipelāgu iedzīvotāji Mikronēzijā. Kopējais runātāju skaits ir ap 105 tūkstošiem, no kuriem 98 000 dzīvo Kiribati. Pārējie ir Nui (Tuvalu), Rabi (Fidži), Mili (Māršala Salas) un vairāku citu salu un atolu iedzīvotāji, kuri dažādos laikos un dažādu iemeslu dēļ tikuši pārvietoti no pārapdzīvotajām Gilberta salām, kā arī emigrantu kopienas Jaunzēlandē un Havajās.

Atšķirībā no citām Okeānijas valodām, kiribatiešu valoda ir tālu no izmiršanas. Lielākā daļa valodas pratēju to lieto ikdienā un tikai ap 30% ir divvalodīgi angļu valodā (otrā oficiālā Kiribati valoda).

## Ārējās saites
* Angļu-kiribatiešu un kiribatiešu-angļu tulkotājs ar >50 000 vādiem
* ''Ethnologue'' par kiribatiešu valodu
Tīruma gundega

**Tīruma gundega** (*Ranunculus arvensis*) ir viengadīgs gundegu dzimtas lakstaugs.

## Raksturojums
Auga garums 15 — 50 cm. Stublājs stāvs, kails, vienmērīgi aplapots visā garumā. Stublāja augšdaļa zarojas. Apakšējās lapas ar kātiem, trīsstaraini šķeltas iegarenās plūksnās. Augšlapas ar īsu kātu, plūksnas šauri lancetiskas vai lineāras. Ziedi ir pa vienam. Ziedi zaļgandzelteni, lielums 0,6 — 1,2 cm. Zied no maija vidus līdz jūlijam. Auglis — riekstiņu kopauglis ar 4 — 8, ap 0,8 cm gariem dzeloņaini smailiem riekstiņiem.

## Izplatība
Sugas dabiskais areāls aptver Eiropas rietumu un dienvidu daļu, arī Britu salas. Ieviesta Ziemeļamerikā un Austrālijā, dažviet arī Āzijā.
 
Latvijā ļoti rets ievazāts augs, tā kā Latvija atrodas uz ziemeļaustrumiem no sugas areāla.

## Atsauces
Sīpoliņu gundega

**Sīpoliņu gundega** (*Ranunculus bulbosus*) ir daudzgadīgs Gundegu dzimtas lakstaugs.

## Raksturojums
Augums neliels 10 — 25 cm. Sakne gumveida vai sīpolam līdzīgs gums ar bārkšsaknēm. Stumbrs stāvs, biezi apmatots. Lapas ir staraini dalītas, apmatotas. Lapu garums 3 — 6 cm, platums 3 — 5 cm. Ziedi dzelteni, lielums 0,7 — 2 cm. Kauslapas atliekušās, īsākas nekā vainaglapas. Zied no maija līdz jūlijam. Auglis — riekstiņu kopauglis, klāts ar īsiem matiņiem. Riekstiņa knābītis taisns.

## Izplatība
Suga izplatīta Eiropas rietumu, centrālajā un dienvidu daļā. Latvijā izplatīts nevienmērīgi. Biežāk sastopams Kurzemē, retāk Viduslatvijā, Ziemeļvidzemē un Daugavas ielejā. Pārējā valsts teritorijā neaug. Aug sausās pļavās, kāpās, sausās mežmalās.
150px|left|Sīpoliņu gundegas zieds
Kašūbijas gundega

**Kašūbijas gundega** arī **Kasūbijas gundega** (*Ranunculus cassubicus*) ir daudzgadīgs gundegu dzimtas lakstaugs.

## Raksturojums
Augums vidēji liels 30 — 60 cm. Stumbrs stāvs, augšpusē zarojas. Apakšējās lapas ir garos kātos, nierveidīgas. Apakšējo lapu garums 4 — 8 cm, platums 12 — 15 cm. Parasti 1 vai 2 apakšējās lapas. Augšējās lapas sēdošas, staraini dalītas. Ziedi zeltaini dzelteni, lielums ap 2 cm. Kauss klāts ar matiņiem. Zied aprīlī, maijā. Auglis — riekstiņu kopauglis, apmatots. Riekstiņa knābītis līks.

## Izplatība
Eiropā sastopama centrālajā un austrumu daļā. 
Latvijā sastopama visā teritorijā. Aug lapkoku un jauktos mežos, krūmājos, upju krastu gravās.
150px|left|Kašūbijas gundega
Ararats

**Ararats** (), arī **Agridags** (&nbsp;— ‘Sāpes kalns’) vai **Masiss** () ir augstākais reljefa punkts Turcijā un sasniedz 5165 m virs jūras līmeņa. Tam ir divas virsotnes: **Lielais Ararats** (5165 metri) un **Mazais Ararats** (3896 metri). Lielākā kalna daļa (65%) atrodas Īgdiras ilā, bet pārējā daļa (35%) un augstākais punkts&nbsp;— Āgri ilā. 16 km uz austrumiem no kalna ir Turcijas robeža ar Irānu un 32 km uz ziemeļiem&nbsp;— ar Armēniju. Kalns savulaik bija attēlots Armēnijas PSR ģerbonī.

## Pirmā uzkāpšana
[thumb|right|250px|Skats uz Ararata kalnu no [Īgdiras]]
Pēc Krievijas impērijas uzvaras krievu—turku karā tās valdība nosūtīja Tērbatas Universitātes fizikas profesoru Frīdrihu Parotu pētnieciskā ekspedīcijā uz iekaroto Armēnijas daļu. 1829. gada 9. oktobrī (27. septembrī pēc vecā stila) viņš kopā ar Armēņu baznīcas pilnvaroto pavadoni Hačaturu Abovjanu sasniedza Lielā Ararata kalna virsotni, kur uzstādīja koka krustu, bet 8. novembrī — Mazā Ararata virsotni.

## Ārējās saites

* NASA Earth Observatory 
* Globālā vulkānu programma, lapa par Araratu .
Rāvas gundega

**Rāvas gundega** (*Ranunculus flammula*) ir daudzgadīgs gundegu dzimtas lakstaugs.

## Raksturojums
Augums neliels līdz vidējs 10 — 50 cm. Stumbrs pacilās vai gulošs. Mezglu vietās sakņojas. Apakšējās lapas eliptiskas, garā kātā. Augstāk lapas lancetiskas vai lineāri lancetiskas. Lapu garums 3 — 7 cm, platums 0,3 — 1,5 cm. Ziedi ir pa vienam. Ziedi dzelteni, lielums 1 — 1,5 cm. Vainaglapas apmēram divreiz garākas par kauslapām. Zied no jūnija līdz septembrim. Augļi — riekstiņi, kaili.

## Izplatība
150px|left|Rāvas gundega 
Suga sastopama Eiropā (izņemot ziemeļdaļu), Ziemeļamerikā un Rietumāzijā. 
Latvijā ir izplatīts visā valsts teritorijā. Aug pārmitrās pļavās, aizaugušos grāvjos, mitrās un atklātās vietās mežos.

## Ārējās saites
Tšebņica

**Tšebņica** (, vēsturiski arī Trebnica ()) ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz ziemeļiem no Vroclavas.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, kad, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.

Pilsēta izveidojusies ap 1202. gadā slavenu, kņaza Henrika I dibināto cisterciešu klosteri. Pilsētā apglabāta Henrika I sieva Sv. Silēzijas Hedviga. Francijas karalienes Marijas Leščiņskas (*Maria Leszczyńska*, 1703 - 1768) dzimtā pilsēta.
## Ārējās saites
* Jewish Community in Trzebnica on Virtual Shtetl
Zeltainā gundega

**Zeltainā gundega** (*Ranunculus auricomus*) ir daudzgadīgs Gundegu dzimtas lakstaugs.

## Raksturojums
Augums vidējs 15 — 50 cm. Saknenis ar bieziem bārkšsakņu pušķiem. Stumbrs stāvs, kails vai klāts retiem matiņiem. Uz stumbra ir 1 vai 2 ziedi. Apakšējās lapas ar gariem kātiem, nierveida vai sirdsveida, ar ieapaļi robainu malu. Augšlapas sēdošas, dziļi šķeltas vai dalītas. Ziedi zeltaini dzelteni, lielums 1,2 — 2,2 cm. Ziedkāti gludi, ar pieguļošiem matiņiem. Zied maijā, jūnijā. Augļi — riekstiņu kopauglis, klāts ar īsiem matiņiem. Riekstiņa knābītis līks.

## Izplatība
Suga izplatīta visā Eiropā. 
Latvijā sastopams bieži, visā teritorijā. Aug mitrās, purvainās pļavās, mežmalās.
Latvijas futbola izlase 1925. gadā

**[[Latvijas futbola izlase]] [[1925]]. gadā** aizvadīja 3 spēles, no kurām divās spēlēja neizšķirti, bet vienreiz zaudēja. Visas trīs spēles bija draudzības spēles: pret Somiju, Igauniju un Lietuvu. Par Latvijas izlases galveno treneri 1925. gadā strādāja angļu treneris Vilsons.

## Statistika

## Spēles

30px|Latvija Latvija: Arvīds Jurgens; Voldemārs Grāvelis, Vladimirs Svistuņenko, Harijs Fogelis, Česlavs Stančiks, Pauls Sokolovs, Arkādijs Pavlovs, Arnolds Tauriņš, Alberts Šeibelis, Arturs Timpers, Aleksandrs Ābrams.

----

30px|Latvija Latvija: Arvīds Jurgens; Voldemārs Grāvelis, Aleksandrs Roga, Česlavs Stančiks, Rūdolfs Bārda, Pauls Sokolovs, Arkādijs Pavlovs, Arnolds Tauriņš, Edvīns Bārda, Arturs Timpers, Aleksandrs Ābrams.

----

30px|Latvija Latvija: Arvīds Jurgens; Voldemārs Grāvelis, Vladimirs Svistuņenko, Česlavs Stančiks, Rūdolfs Bārda, Pauls Sokolovs, Arkādijs Pavlovs, Arnolds Tauriņš, Edvīns Bārda, Arturs Timpers, Aleksandrs Ābrams.

## Spēlētāji

## Atsauces
Miliča

**Miliča** (, vēsturiski arī ) ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē. Pilsētas pievārtē apmēram 100 zivju dīķu (*Stawy Milickie*), kuri mūsdienās ir putnu rezervāts.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.
Eitekebija

**Eitekebija**, agrāk **Novokazaļinska** (, ) ir pilsēta Kizilordas apgabalā Kazahstānā. Pilsēta atrodas 12 kilometrus uz ziemeļiem no Kazali (Kazaļinskas). Tajā ir ap 34 000 iedzīvotāju.

Pilsētā darbojas dzelzceļa transporta uzņēmumi, eļļas, zivju un ķieģeļu rūpnīca.

## Atsauces

## Ārējās saites
Miličas apriņķis

**Miličas apriņķis** () ir apriņķis Polijas Lejassilēzijas vojevodistē. Robežojas ar Lejassilēzijas vojevodistes Olesņicas un Tšebņicas apriņķiem, kā arī Lielpolijas vojevodistes Ravičas, Krotošinas un Ostrovas apriņķiem.
Kovari

**Kovari** (, vēsturiski arī **Šmīdeberga** ()) ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Jeleņa Guras, Sudetu Karkonošes kalnos. Radona terapijas centrs. Kopš 12. gadsimta — dzelzs ieguves centrs. Pilsētas pievārtē — urāna raktuves.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.
Jeleņa Guras apriņķis

**Jeleņa Guras apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lejassilēzijas vojevodistē. Robežojas ar Lejassilēzijas vojevodistes Jeleņa Guras pilsētu, Lvuvekas, Zlotorijas, Javoras un Kamenna Guras apriņķiem, kā arī Čehiju.

## Apskates objekti

* Jeleņa Guras ielejas Kultūras parks (saukta arī Muižu piļu un parku ieleja) (*Park Kulturowy Kotliny Jeleniogórskiej*)
* Vangas baznīca (*Świątynia Wang*)

## Attēlu galerija

Vang_stave_church_back_side.jpg|Vangas baznīca
Palauiešu valoda

**Palauiešu valoda** ir viena no divām Palau oficiālajām valodām (otra ir angļu valoda). Valoda pieder pie austronēziešu saimes un tajā runā lielākā daļa Palau iedzīvotāju, kā arī ievērojama diaspora Guamā.
Tšebņicas apriņķis

**Tšebņicas apriņķis** () ir apriņķis Polijas Lejassilēzijas vojevodistē. Robežojas ar Lejassilēzijas vojevodistes Miličas, Olesņicas, Vroclavas, Vroclavas pilsētu, Srodas, Volovas un Guras apriņķiem, kā arī Lielpolijas vojevodistes Ravičas apriņķi.

## Apskates objekti

* Tšebņicas bazilika un sanktuārijs (*Bazylika i sanktuarium św. Jadwigi w Trzebnicy*)

## Attēlu galerija

Sanktuarium_trzebnica.jpg|Tšebņicas bazilika un sanktuārijs


## Ārējās saites
*Tšebņicas bazilika un sanktuārijs
Sicova

**Sicova** (, vēsturiski arī Grosvartenberga () vai līdz 1888. gadam Poļu Vartenberga ()) ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz ziemeļaustrumiem no Olesņicas.

## Vēsture
Pilsētā saglabājušās viduslaiku aizsardzības mūru paliekas. 1734. gadā Vartenbergas pili iegādājās Krievijas impērijas ķeizarienes Annas galminieks Ernsts Johans Bīrons, kuram tā piederēja arī pēc kara par Austrijas mantojumu, kad pilsētu  1742. gadā pakļāva Prūsija. 1772. gadā pili mantoja hercoga jaunākais dēls Kārlis Ernsts Bīrons, kura pēcnācējus padzina no pilsētas 1945. gadā līdz ar pārējiem vācu iedzīvotājiem, kad, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsētu piešķīra Polijai. Mūsdienās Kurzemes titulārais hercogs, 1940. gadā dzimušais Ernsts Johans Bīrons ir Sicovas goda pilsonis.
Seru bāka (aizmugurējā vaduguns)

**Seru bāka (aizmugurējā vaduguns)** (igauniski — *Sõru ülemine tuletorn*) atrodas Igaunijā Hījumā salas dienvidu krastā. Bāka ir Seru vadlīnijas aizmugurējā vaduguns. Atrodas 490 m no priekšējās vaduguns.

## Vēsture
Bāka šajā vietā atrodas kopš 1934. gada.

## Raksturojums
Bākas augstums ir 16 m. Bāku veido apaļš, cilindrisks betona tornis ar galeriju un laternu. Torņa apakšējā daļa ir balta, augšējā daļa, galerija un laterna sarkana. Gaismas elements atrodas 18 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta, sarkana un zaļa, atkarībā no virziena. (2 s deg, 2 s pārtraukums). Baltās gaismas signāls redzams 6 jūras jūdžu attālumā, sarkanais un zaļais signāls 3 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu, diennakts tumšajā laikā.
## Skatīt arī
Seru bāka (priekšējā vaduguns)
## Ārējās saites
* Estonian Maritime Navigation