Elite

[thumb| Politiska karikatūra no 1884. gada oktobra, kurā redzami bagāti [Plutokrātija|plutokrāti, kas mielojas pie galda, kamēr nabadzīga ģimene lūdz tiem ēdienu]]
Politikas un socioloģiskajā teorijā **elite** (no , kas savukārt no  — 'izvēlēties, sakārtot') ir neliela ietekmīgu cilvēku grupa, kurai sabiedrībā ir nesamērīgi daudz bagātības, privilēģiju, politiskās varas vai prasmju. Kembridžas vārdnīcas definīcijā "elite" ir "tie cilvēki vai organizācijas, kuras tiek uzskatītas par labākajām vai spēcīgākajām salīdzinājumā ar citām līdzīga tipa personām".

Amerikāņu sociologs Čārlzs Raits Milss ir rakstījis, ka varas elites pārstāvji atzīst citu biedru savstarpēju paaugstinātu stāvokli sabiedrībā. "Parasti viņi" pieņem viens otru, saprot viens otru, apprecas, mēdz strādāt un domāt ja ne kopā, tad vismaz līdzīgi." "Tā ir labi regulēta eksistence, kur izglītībai ir izšķiroša loma. Jauneklīgi augstākās klases pārstāvji apmeklē ievērojamas *sagatavošanas* skolas, kas ne tikai paver durvis tādām elites universitātēm kā Hārvarda, Kolumbija, Dartmutas koledža, Jeila un Prinstona, bet arī universitāšu ļoti ekskluzīvajiem klubiem. Šīs dalības savukārt paver ceļu uz ievērojamiem sociālajiem klubiem, kas atrodas visās lielākajās pilsētās un kalpo par vietu svarīgiem biznesa kontaktiem".

## Globālā politika un hegemonija
Mills noteica, ka pastāv varas elites "iekšējais kodols", kurā iesaistīti indivīdi, kas spēj pāriet no vienas institucionālās varas vietas uz otru. Tāpēc viņiem ir plašs zināšanu un interešu loks daudzās ietekmīgās organizācijās, un viņi, kā Mills raksturo, ir "profesionāli starpnieki ekonomiskiem, politiskiem un militāriem jautājumiem". Nerimstoša kapitālisma paplašināšanās un ekonomiskās un militārās varas globalizācija saista varas elites līderus sarežģītās attiecībās ar nacionālām valstīm, kas rada pasaules mēroga klašu šķelšanos. Sociologs Manuels Kastels *rakstā “The Rise of the Network Society”* raksta, ka mūsdienu globalizācija nenozīmē, ka “viss pasaules ekonomikā ir globāls”. Tātad globālajai ekonomikai raksturīga būtiska sociālā nevienlīdzība attiecībā uz "integrācijas līmeni, konkurences potenciālu un ekonomiskās izaugsmes ieguvumu daļu". Kastels min sava veida "dubultu kustību", kur, no vienas puses, "vērtīgi teritoriju un cilvēku segmenti" kļūst "saistīti ar globālajiem vērtību veidošanas un bagātības piesavināšanās tīkliem", bet, no otras puses, "viss un visi", kas nav novērtēti izveidotajos tīklos, tiek "izslēgts ... un galu galā izmests". Globālā kapitālisma plašā ietekme galu galā ietekmē visus planētas iedzīvotājus, jo ekonomikas visā pasaulē ir atkarīgas no globālā finanšu tirgus, tehnoloģiju, tirdzniecības un darbaspēka darbības.

## Atsauces

## Turpmākai lasīšanai
* 
* Heinrich Best, Ronald Gebauer & Axel Salheiser (Eds.): ''Political and Functional Elites in Post-Socialist Transformation: Central and East Europe since 1989/90''. Historical Social Research 37 (2), Special Issue, 2012.
* Jan Pakulski, Heinrich Best, Verona Christmas-Best & Ursula Hoffmann-Lange (Eds.): ''Elite Foundations of Social Theory and Politics''. Historical Social Research 37 (1), Special Issue, 2012.
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Ārējās saites
* G. William Domhoff's online supplement to his book Who Rules America 
* Domhoff interview — September 2004, Public Eye.Org — Domhoff on the American Ruling Class as opposed to conspiracy theories.
* NY Books G. William Domhoff: "IS THERE A RULING CLASS?" In response to What Rules America? (May 1, 1975)