open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmija

**Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmija** (iepriekš **Rēzeknes Augstskola**, no 2025. gada 1. aprīļa **RTU Rēzekne**) ir valsts dibināta Latvijas augstskola. Tajā tiek piedāvātas akadēmiskās studiju programmas filoloģijā, vēsturē, pedagoģijā un vadības zinātnē, kā arī dažādas profesionālās studiju programmas pedagoģijā, inženierzinātnēs, juridiskajā zinātnē un vadības zinātnē. 

## Struktūrvienības
Akadēmijai ir 3 fakultātes:
* Ekonomikas un pārvaldības fakultāte;
* Izglītības, valodu un dizaina fakultāte;
* Inženieru fakultāte.

## Vēsture
thumb|250px|1927. gadā celtā Rēzeknes Pedagoģiskā institūta ēka
1925. gadā izveidoja Rēzeknes Valsts skolotāju institūtu, kas darbojās uz 1922. gadā izveidotās pedagoģiskās vidusskolas bāzes. Rēzeknes Valsts skolotāju institūtā bija piecgadīgs, no 1932. gada sešgadīgs apmācības kurss. 1941. gada janvārī Rēzeknes Valsts Skolotāju institūtu (direktors Alfrēds Skroderis) pārveidoja par Rēzeknes Valsts Pedagoģisko institūtu, noorganizējot trīs fakultātes: fizikas – matemātikas un vēstures, kā arī krievu valodas un literatūras.
To likvidēja 1944. gadā pēc tam, kad Rēzekni Otrā pasaules kara laikā ieņēma Sarkanā armija. 1947. gadā sāka darboties Rēzeknes Pedagoģiskā skola, ko 1956. gadā pārveidoja par Rēzeknes internātskolu, bet 1987. gadā par Rēzeknes Pedagoģisko skolu. 

1990. gada 1. septembrī Rēzeknes pedagoģiskās skolas telpās Atbrīvošanas alejā 115 studijas ekonomikas un filoloģijas studiju virzienos uzsāka pirmie Latvijas Universitātes Latgales filiāles 100 studenti. 1991. gadā tās ēkā atjaunoja Rēzeknes Skolotāju institūta darbību, bet LU Latgales filiāle ieguva studiju telpas Atbrīvošanas alejā 90. 

1992. gada 28. augustā 1. pasaules latgaliešu kongress pieņēma rezolūciju par Rēzeknes Augstskolas dibināšanu. Pamatojoties uz Latvijas Republikas Ministru Padomes 1993. gada 12. aprīļa lēmumu Nr. 180 "Par Rēzeknes Augstskolas dibināšanu", 1993. gada 1. jūlijā uz Latvijas Universitātes un Rīgas Tehniskās universitātes Rēzeknes filiāļu bāzes izveidoja Rēzeknes Augstskolu. 1994. gada 23. augustā Ministru kabinets pieņēma lēmumu Nr. 117 "Par Rēzeknes augstskolas Satversmi".
1995. gadā Rēzeknes Skolotāju institūtu pārveidoja par Rēzeknes Augstskolas Pedagoģijas fakultāti.
2. pasaules latgaliešu saieta laikā 2002. gadā pie Rēzeknes Augstskolas ēkas atklāja pieminekli Latgales Atmodas kustības darbiniekam Nikodemam Rancānam, bijušajam Rēzeknes Valsts Skolotāju institūta direktoram (1929—1933).

2016. gadā Rēzeknes Augstskolu pārdēvēja par Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmiju.
2023. gada 23. maijā Latvijas valdība apstiprināja Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmijas pievienošanu RTU.
2025. gada 1. aprīlī Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmiju iekļāva Rīgas Tehniskajā universitātē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmijas mājaslapa
* Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmijas Satversme
Džons Klīzs

**Džons Marvuds Klīzs** (; dzimis ) ir britu komiķis, aktieris, filmu producents un rakstnieks. Viens no plaši pazīstamās komiķu trupas *[[Monty Python]]* dalībniekiem.

Par scenāriju filmai "Zivtiņa vārdā Vanda" (1988) nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai (kopā ar līdzautoru Čārlzu Krihtonu). Par galveno lomu šajā filmā Klīzs ieguvis BAFTA kino balvu, kā arī nomināciju Zelta globusa balvai. Par lomu TV seriālā *[[Fawlty Towers]]* (1975—1979) ieguvis BAFTA televīzijas balvu.

Attēlojis lomas tādās filmās kā "Braiena dzīve" (1979), "Laika bandīti" (1981), "Montijs Paitons un dzīves jēga" (1983), "Ar pasauli nepietiek" (*The World Is Not Enough*, 1999), "Harijs Poters un Filozofu akmens" (2001), "Mirsti citu dienu" (2002), "Diena, kad apstājās Zeme" (2008), "Rozā pantera 2" (2009).

## Ārējās saites

* Par Dž.Klīzu ''Comedy Zone''
Tunguskas fenomens

**Tunguskas fenomens** jeb **Tunguskas meteorīts** bija milzīga eksplozija, kas notika  07:14 pēc vietējā laika (00:14 UTC) neapdzīvotā taigā Podkamennaja Tunguskas upes tuvumā Krasnojarskas novadā, Krievijā. Vairāk nekā 2000&nbsp;km² platībā tika izgāzti koki, ko visticamāk radīja meteorīta sprādziens 5–10 kilometru augstumā virs zemes.

## Hipotēzes
Ir daudz dažādu hipotēžu par sprādziena iemeslu, bet vairums zinātnieku fenomenu saista ar kosmiska objekta (iespējams, liela meteoroīda vai komētas) sprādzienu 5 — 10 km augstumā atmosfērā. Eksplozijas jauda tiek vērtēta aptuveni 10 — 40 megatonnas, kas ir līdzīga vidējas ūdeņraža bumbas enerģijai.

Pirms sprādziena, aptuveni septiņos no rīta virs Austrumsibīrijas virzienā no dienvidaustrumiem uz ziemeļrietumiem tika novērots bolīda lidojums. Tas bija spožs, un bija dzirdamas pērkona dārdiem līdzīgas skaņas. Pēc eksplozijas Zemes garozas svārstības tika uztvertas daudzviet uz zemeslodes. Vairākas dienas pēc sprādziena gandrīz visā ziemeļu puslodē tika novērotas neparastas atmosfēras parādības. 

Sprādziena spēks nogāza aptuveni 80 miljonus koku vairāk nekā 2100 kvadrātkilometru plašā teritorijā. Aprēķināts, ka, ja meteorīta sadursme ar Zemi būtu notikusi četras stundas un 47 minūtes vēlāk, tas būtu izpostījis Sanktpēterburgu.

## Skatīt arī
* Čeļabinskas meteorīts

## Atsauces

## Ārējās saites

* http://web.snauka.ru/en/issues/2013/12/30018
* http://arxiv.org/abs/1304.8070
* https://web.archive.org/web/20080407110721/http://www.aero.org/conferences/planetarydefense/2007papers/P4-1--Zlobin_Paper.pdf
* https://web.archive.org/web/20131208035606/http://www.azorcord.orc.ru/index.htm
Allozaurs

**Allozauri** (*Allosaurus*) ir teropodu apakškārtas ģints. Šīs ģints dinozauri dzīvoja pirms 155-145 miljoniem gadiem vēlā Juras laikmeta periodā. 1877. gadā Otniēls Čārlzs Māršs bija pirmais, kurš aprakstīja šīs ģints fosilijas.

230px|left|thumb|Allozauru salīdzinājums ar cilvēku
Zaļā mušmire

**Zaļā mušmire** () ir indīga bazīdijsēņu nodalījuma sēņu suga. Tā ir tikai viena no daudzajām mušmiru ģints sugām.

## Izskats un izplatība
Zaļā mušmire ir plaši izplatīta visā Eiropā un tā aug lapu koku mežos. Dažreiz tā arī aug tai neierastās vietās, piemēram, pie ozoliem, kastaņkokiem un priedēm. Samērā daudz atrodama Latvijas rietumu daļā. Sēnes augļķermenis (t.i., sēne) nogatavojas vasarā un rudenī. Šīs sēnes cepurīte ir zaļganā krāsā, kātiņš tai ir balts, ap kuru ir sēņu plātnīte. Cepurīte zaļa, parasti bez zvīņām, forma kā panteru mušmirei. Izaug līdz 10 cm plata, sausā laikā ar zīdainu spīdumu, mitrā laikā mazliet lipīga. Kātiņš balts, apakšgalā paresnināts, bez dobuma, ietverts baltā makstī, kurai zaļa iekšpuse; garāks par cepurītes diametru. Gredzens plats, balts, ar vāji zaļganu nokrāsu, nokarājies. Zem gredzena kātiņš, apsarmots vai ar sīkām pārslām. Lapiņas baltas, ar zaļganu nokrāsu. Mīkstums balts, zem miziņas zaļgans, ar saldenu smaržu.

## Indīgums
Zaļā mušmire tiek uzskatīta par Latvijas indīgāko sēni, tā ir viena no indīgākajām sēnēm pasaulē. Lielākā daļa cilvēku, kas ir miruši no saindēšanās ar sēnēm, ir miruši tieši no zaļās mušmires apēšanas. Sēnes galvenā toksiskā viela ir alfa-amanitīns, kurš izraisa neatgriezeniskus aknu un nieru bojājumus, kas ļoti bieži beidzas ar nāvi. Zaļā mušmire satur arī citas indīgas vielas — amanitīnus un falloidīnus.

Zaļās mušmires indīgās vielas ir ļoti izturīgas un saglabājas arī pēc sēnes žāvēšanas, saldēšanas un vārīšanas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Varonis (hidrogrāfijas kuģis)

thumb|''Varonis'' patruļkuģu mācību laikā Rīgas jūras līcī 2005.gadā
**Varonis**, arī **LVNS Varonis** (borta numurs A90), pirms tam Nīderlandē *HNLMS Buyskes* ir hidrogrāfijas kuģis, pielāgots štāba un apgādes kuģa vajadzībām. Jūras spēku Patruļkuģu eskadras flagkuģis. 2006. gadā uz “Varoņa” uzstādīts naftas savākšanas aprīkojums.

Kuģa krustmāte Ilona Ekmane.

## Kuģa komandieri
* Artūrs Gražulis 2016-
* A. Apeins 2011-2016
* K. Sīpols 2010-2011
* Rimus Jeļinsks 2006 -2010
* Artis Tirzmalis 2004.-2006

## Tehniskie dati
thumb|Kuģa emblēma
* Garums: 59,50 m
* Platums: 11,126 m
* Iegrime izkrautam: 3,8 m
* Ūdensizspaids piekrautam: 1037 tonnas
* Ātrums: 13,5 mezgli
* Būvēts: 1973
* Jauda: 1400 zs
* Apkalpe: 32
* Gultasvietas: 43
* Pieraksta osta: Rīga.

## Uzdevumi
Veic Jūras spēku Patruļkuģu eskadras un Krasta apsardzes dienesta palīgkuģa funkcijas. “Varonis” piedalījās kuģu "Golden Sky" un "Mona Lisa" glābšanas darbos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* HNLMS Buyskes
* Latvijas Jūras spēku mājas lapa
Pedele (upe)

**Pedele** () ir Mazās Emajegi kreisā pieteka Igaunijā un Latvijā. Iztek no nelielā Kadastiku ezera Valgas apriņķī Hummuli paugurmasīva rietumdaļā. Pēc dažu kilometru tecējuma pa Igaunijas teritoriju Pedele kļūst par robežupi 2,57&nbsp;km garumā. Latvijas teritorijā Valkas novadā upe tek pa Ērģemes pauguraini seklā ielejā. Lielā daļā upes tecējuma gultne regulēta, uzņem ūdeņus no meliorācijas sistēmām. Augšpus Valkas ir dzirnavezers Zāģezers. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Pedele, Valka, Valga.

## Pietekas

## Atsauces
Osi

**Osi** var būt:

* oss — ģeoloģiska struktūra;
* OSI — Latvijas Organiskās sintēzes institūts;
* OSI modelis — datoru tīklu un komunikāciju protokolu dizaina modelis.

## Skatīt arī
* oši
Lēda (pavadonis)

**Lēda** ir neliels Jupitera pavadonis. To  atklāja Čārlzs Kovals (Charles T. Kowal), pārlūkojot attēlus, kurus ieguva ar 122 cm Šmita teleskopu Palomara kalna observatorijā.

Kovals pavadoni nosauca par Lēdu. Lēda bija Spartas valdnieka Tindareja sieva, kuru Zevs bija savaldzinājis gulbja izskatā. Viņa dzemdēja olu, no kuras radās Helēna.  Starptautiskā Astronomiskā apvienība apstiprināja Kovala doto nosaukumu.

Lēda ietilpst Himalijas grupā. Uzrādītie orbītas parametri ir noteikti 2000. gada janvārī. Tie ik brīdi mainās perturbāciju ietekmē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Himalija (pavadonis)

**Himalija** ir Jupitera pavadonis. To Lika observatorijā  atklāja Čārlzs Dillons Perins (Charles Dillon Perrine). Himalija sengrieķu mitoloģijā bija nimfa, kura Zevam dzemdēja trīs dēlus. Vārds Himalija pavadonim tika oficiāli piešķirts tikai 1974. gadā. No 1955. līdz 1975. gadam pavadoni dažreiz dēvēja par Hestiju. Hestija grieķu mitoloģijā bija uguns dieve, pavarda sargātāja.

Himalija ir savas grupas lielākais pavadonis. Tā trajektorija nepārtraukti mainās perturbāciju ietekmē.

2000. gada novembrī Cassini orbitālais aparāts pa ceļam uz Saturnu uzņēma vairākus Himalijas attēlus. Tuvāko attēlu uzņēma no 4,4 miljonu km attāluma. Lai gan Himalija attēlos bija redzama tikai dažu pikseļu lielumā, tas ļāva secināt, ka tās forma ir līdzīga iepriekš paredzētajai.

2007. gada februārī un martā starpplanētu zonde New Horizons pa ceļam uz Plutonu arī uzņēma vairākus attēlus ar Himaliju. Arī šeit pavadonis bija tikai dažu pikseļu lielumā, jo tuvākais attēls tika uzņemts no 8 miljonu km attāluma.
## Atsauces
Strītbols

[thumb|275px|Strītbola spēlētāji [Venēcijas pludmales basketbola laukumā, Kalifornija ASV.]]
**Strītbols** (no  — 'iela' un *ball* — 'bumba') jeb **ielu basketbols** ir basketbola ielas versija, kas tiek spēlēta divreiz mazākā laukumā nekā basketbols. Laukumā atrodas 3 spēlētāji. Lai mestu grozā, obligāti ir jāaiziet aiz 3 punktu līnijas. Punktus skaita tā: iekšā (pirms 3 punktu līnijas) ir 1 punkts, no 3 punktu līnijas ir 2 punkti. Spēle beidzas tad, kad viena komanda ir ieguvusi 21 vai vairāk punktus. Spēles noteikumi ir ļoti līdzīgi basketbola noteikumiem, taču atļauj daudz lielāku kontaktu.

## Vēsture
Šīs spēles dzimtene ir Amerika. Eiropā, arī Latvijā, to ieviesa firma Adidas. Parasti strītbola turnīri notiek plaši zināmās vietās, piemēram, Parīzē strītbola grozi tiek uzstādīti Elizejas laukos. Līdz 1993. gadam vislielākais dalībnieku skaits — 260 komandas — piedalījās Berlīnes turnīrā. Taču 1993. gadā 29 Rīgā sarīkotais pirmais ielu basketbola turnīrs sapulcēja līdz šim nepārspētu dalībnieku rekordskaitli — uz 20 laukumiem spēlēja 650 komandas. 

## Strītbola galvenie noteikumi

thumb|250px|Strītbols
1. Uz laukuma spēlē 6 dalībnieki, trīs no katras komandas (katrā komandā var būt pieteikti 4 spēlētāji).
2. Spēles tiesnesis pirms spēles izlozē komandu, kura sāks spēli.
3. Tiesnesis spēles gaitā neiejaucas, izņemot konfliktsituācijās, kurās viņam pieder noteicošais vārds.
4. Spēle notiek līdz 21 punktiem vai 8 minūtēm atkarībā no tā, kas sasniegts pirmais.
5. Neizšķirta gadījumā uzvar komanda, kura, spēli sākot, bijusi aizsardzībā.
6. Spēle sākās no laukuma vidus atzīmes.
7. Trīs sekunžu zonas nav.
8. Minūšu pārtraukumi netiek doti.
9. Spēlētāju maiņa notiek spēles gaitā.
10. Pēc iemesta groza bumba pāriet otras komandas rīcībā.
11. Strīdus bumba visos spēles gadījumos tiek atdota komandai, kura atrodas aizsardzībā.
12. Pēc noteikumu pārkāpuma bumba spēlē tiek ievadīta no galalīnijas vai sāna līnijas.
13. Ja bumbu iegūst komanda, kas atrodas aizsardzībā, tā jāizspēlē laukā no soda laukuma.
14. Par katru iemesto grozu komanda saņem 1 punktu, izņemot gadījumu, ja metiens tiek izpildīts no 6,25 metru atzīmes — tad komandai tiek piešķirti 2 punkti.
15. Pēc visiem pēdējiem soda metieniem notiek cīņa par bumbu. Uzbrūkošā komanda drīkst atlecošo bumbu mest grozā, bet komandai, kas atrodas aizsardzībā, tā vispirms jāizspēlē ārpus soda laukuma.
16. Ar nolūku izdarītie pārkāpumi tiek sodīti ar 2 soda metieniem, bet, ja izpelnās personīgo piezīmi, tad pretinieku komanda izpilda vienu soda metienu.
17. Visus pārkāpumus nosaka paši spēlētāji — komanda, kas attiecīgajā brīdī ir uzbrucēja lomā. Bet, ja pārkāpums tiek novērtēts nepareizi, iejaucas tiesnesis un uzbrūkošā komanda saņem sodu — komanda, kas atrodas aizsardzībā, izpilda 2 soda metienus.

Strītbolu spēlē uz viena groza un spēlētāju vecumam nav ierobežojumu.

## Ārējās saites

* Strītbola video, triki 
* Anglijas strītbola mājaslapa 
* Strītbola leģendas
Parastā miltene

**Parastā miltene** () - mūžzaļš, 30 - 130 cm augsts ēriku dzimtas puskrūms. Diezgan bieži sastopams priežu silos, smilšainos, sausos mežos, izcirtumos, kāpās. Stumbrs ložņājošs, pieplacis zemei, stipri zarains. Zari pacili, miza tumšbrūna, sākumā pūkaina. Lapas pamīšus, vienkāršas, otrādi olveidīgas, 1 - 2,5 cm garas, 0,4 - 1 cm platas, ādainas, virspusē tumši zaļas, apakšpusē gaišākas, grumbainas. Zied maijā un jūnijā. Ziedi sakārtoti pa 2 - 10 nokarenos galotnes ķekaros. Ziedu kāti īsāki par ziediem, pie pamata ar 3 pieziedlapām. Pieziedlapas pūkainas, nevienādas, viena gandrīz tikpat gara kā zieda kāts, divas pārējās īsākas. Kauslapas 5, plati olveidīgas, noapaļotas, gar malām, īsi skropstainas. Vainaglapas 5, saaugušas, vainags balts ar rožainu apmali, 0,5 - 0,6 cm garš. Putekšņlapas 10, uz pusi īsākas par vainagu, putekšnīcas tumši sarkanas. Auglis - olveidīgs, sarkans, miltains kaulenis ar 5 sēklām. Ārstniecības augs. Lapas satur glikozīdus arbutīnu un metilarbutīnu un to skaldproduktus - hidrohinonu un metilhidrohinonu. Šīm sastāvdaļām ir diurētiskas un antiseptiskas īpašības, tāpēc lapas lieto akūtu urīnvadu un urīnpūšļa slimību ārstēšanai. Lapās ir arī līdz 35% miecvielu, tāpēc lapas var izmantot ādu miecēšanai.
Podagras gārsa

**Podagras gārsa** () — daudzgadīgs 50—100 cm augsts čemurziežu dzimtas lakstaugs. Ļoti bieži sastopams mežos, krūmājos, dārzos. Stumbrs stāvs, dobs, kails vai ar ļoti īsiem matiņiem, mazliet rievains, augšdaļā nedaudz zarains. Lapas pamīšus, vienkāršas. Apakšējās lapas ar 20—40 cm gariem kātiem, plati trīsstūrainas, 10—20 cm garas un apmēram tikpat platas, virspusē kailas, tikai uz dzīslām raupjas, apakšpusē sevišķi uz dzīslām un uz lapas ass daudz matiņu, lapas plātne divkārt trīsstaraina — pirmās pakāpes plūksnas savukārt šķeļas parasti trīs daļās; otrās pakāpes plūksnas iegareni olveidīgas, smailas, 4—12 cm garas, 1,5—7 cm platas, mala zāģzobaina, kātiņi īsi. Augšējās lapas daudz mazākas, trīsstūrainas, ar īsiem kātiem vai sēdošas, pie pamata ar maksti. Zied no maija līdz augustam. Ziedkopa — salikts čemurs stumbra galotnē ar 15—25 īsiem stariem, kas blīvi segti raupjiem matiņiem. Ziedi divdzimumu. Čemuri zaru žāklēs, stumbra sānos daudz mazāki un parasti neauglīgi, ar vīrišķiem ziediem. Vīkala un vīkaliņa nav, reti ir vīkals ar 1—3 lapiņām. Kauslapas 5, saaugušas, kausa zobiņi nemanāmi. Vainaglapas 5, brīvas, baltas, galotnē ar dziļu jomu, ieliekušās. Auglis iegarens, līdz 0,4 cm garš, mazliet no sāniem plakans, gaiši brūns, ar gaišākām ribām. Tautas medicīnā lieto pret hipovitaminozēm, kuņģa un zarnu trakta, nieru un urīnpūšļa slimību ārstēšanai, ārīgi lieto pret locītavu sāpēm, it īpaši podagru.
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (−2. diena)

, **divas dienas pirms [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekinas olimpisko spēļu]]** oficiālās atklāšanas sākās futbola priekšsacīkstes.

*Sacīkšu sākumu laiki doti pēc Latvijas laika*

## Futbols

Spēles aizvadīja sieviešu komandas.

----

----

----

----

----

## Skatīt arī
* 2008. gada vasaras olimpiskās spēles
* 2008. gada vasaras olimpisko spēļu kalendārs
Parastā zirgkastaņa

**Parastā zirgkastaņa** jeb **zirgkastanis** () ir dekoratīvs zirgkastaņu dzimtas koks ar piramidālu vainagu. Pumpuri ļoti lipīgi, līdz 2,5 cm gari. Lapas pretējas, staraini saliktas, ar 5—9 lapiņām. Ziedi balti, ar sarkaniem vai dzelteniem plankumiem, sakopoti stāvās skarās vai ķekaros. Auglis dzeloņaina pogaļa ar 1 vai 2 sēklām. Zied maijā. Sēklas nogatavojas septembrī, oktobrī. Sēklu sastāvā ir kumarīnglikozīdi — eskulīns, fraksīns, saponīni escīns, flavonoīdi, eļļa, miecvielas, ciete, fitosterīni, B1, C un K vitamīns. Lapās ir karotinoīdi, flavonoīdi un citas vielas, bet ziedu sastāvā ir flavonglikozīdi — kvercitrīns, izokvercitrīns, rutīns, karotinoīdi u.c. Mizā ir eskulīns, fraksīns, saponīns escīns, miecvielas, flavonoīdi u.c.

## Ārstniecībā
Zirgkastaņas sēklu ekstraktam ir venotoniskas īpašības, tas tiek izmantots kā pārtikas piedeva/bezrecepšu medikaments vēnu atteces traucējumu gadījumā.

Kādā pētījumā iekšķīga zirgkastaņas sēklu ekstrakta lietošana (50 mg divreiz dienā) deva tādus pašus rezultātus kā 2. klases kompresijas zeķes. Salīdzinot subjektu smagāk skarto apakšējo locekļu tilpumu, rezultāti bijuši: zirgkastaņas ekstrakts — tilpums samazinājies par 43,9 ml; kompresijas terapija — tilpums samazinājies par 46,7 ml; placebo — tilpums palielinājies par 9,8 ml. Secināts, ka kompresijas zeķes un zirgkastaņas ekstrakts ir vienlīdz iedarbīgs alternatīvas vai papildu terapijas veids.

## Atsauces
Smaržīgais sausserdis

**Smaržīgais sausserdis** jeb **kaprifoliju vīteņsausserdis** () ir vasarzaļš 4—5 m augsts kaprifoliju dzimtas krūms. Audzē kā krāšņumaugu. Stumbrs vijīgs. Zari kaili, brūngani dzelteni, dobi. Pumpuri gari, smaili. Lapas pretējas, vienkāršas, veselas, plati ovālas, plati eliptiskas 4—10 cm garas, 2,5—6 cm platas, virspuse tumši zaļa, apakšpuse zilgana, abas puses kailas (jaunas ar matiņiem), gals strups, reti īsi smails, mala gluda, kāts īss. Uz ziedošajiem zariem 2 vai 3 augšējo lapu pāri pie pamata saauguši. Pieziedlapas 2, mazas, ieapaļas vai arī pieziedlapu nav. Zied no maija līdz jūlijam. Ziedi zigomorfi, divdzimumu, parasti pa 6 mieturos, augšējo saaugušo lapu žāklēs, ļoti smaržīgi. Kauslapas 5, kauss daudz īsāks par vainagu. Vainaglapas 5, ārpusē baltas, rožainas vai aveņkrāsā, iekšpusē dzeltenīgas, 3—5 cm garas, vainaga stobriņš 2—3 cm garš, vainaga apmale izteikti divlūpaina, 1,5—2 cm gara, augšlūpa stāva, četrdaļīga, apakšlūpa vesela, atliekusies. Putekšņlapas 5, izkaras tālu no vainaga stobriņa. Auglis — koraļļsarkana oga. Tautas medicīnā izmanto augļus, lapas, stumbrus un ziedus, jo tiem piemīt urīndzenoša, antiseptiska, sāpes remdinoša iedarbība.

## Ārējās saites
B12 vitamīns

thumb|200px|Ciānkobalamīna struktūrformula
**B<sub>12</sub> vitamīns** jeb **ciānkobalamīns** ir ūdenī šķīstošs vitamīns. Tas piedalās asins veidošanā, aminoskābju un nukleīnskābju maiņā, stimulē aknu un nervu sistēmas darbību. B12 vitamīnu dabā sintezē baktērijas, zilaļģes, savukārt cilvēka organismā zarnu mikroflora. Tā kā organisms pats sev nevar saražot pietiekamu vitamīna daudzumu, tas jāuzņem arī ar uzturu. B12 vitamīna formula ir C63H88CoN14O14P.

B12 ir pieskaitāms pie ūdenī šķīstošajiem vitamīniem. Tā uzsūkšanās notiek tievās zarnas lejasdaļā un parasti uzsūcas tikai 1% uzņemtā vitamīna. Visvairāk B12 uzkrājas aknās: tajās ir apmēram 40% no visa B12 vitamīna organismā, bet atlikušais daudzums - muskuļos un citos orgānos. Aknās tas var uzkrāties tik daudz, lai pietiktu 1 vai 2 gadiem.

## B<sub>12</sub> vitamīna deficīts

B12 vitamīna trūkuma izpausme ir perniciozā anēmija — mazasinība, kuras izpausme ir palielināti, nenobrieduši, ar dzelzi pārbagāti eritrocīti.

Parasti B12 vitamīna trūkuma cēlonis ir nevis tā nepietiekamība uzturā, bet gan īpaša mukoproteīda ("iekšējā faktora") trūkums kuņģa sulā. Šī iemesla dēļ uzņemtais B12 vitamīns neuzsūcas. B12 vitamīna deficīts mukoproteīda trūkuma dēļ visbiežāk ir tiem, kuriem ir atrofisks gastrīts, vai kuri pārcietuši kuņģa operāciju.

Sarežģījumi ar B12 uzņemšanu var būt vegāniem, jeb stingrajiem veģetāriešiem, kuri nelieto pilnīgi nekādus dzīvnieku izcelsmes produktus. Vegāni šī vitamīna papildus uzņemšanai lieto arī bagātinātu sojas pienu, brokastu pārslas un citus produktus.

Iespējams, ka daļu B12 vitamīna organisms uzņem no zarnās esošās mikrofloras.

Dienā esot ieteicams uzņemt 3 µg B12 vitamīna. Tiek uzskatīts, ka grūtniecēm un zīdītājām nepieciešami 3,5 µg dienā. Amerikāņu zinātnieku ieteiktā deva ir 2 µg B12 vitamīna dienā.

## Literatūra
* Zigurds Zariņš, Lolita Neimane "Uztura mācība", Apgāds "RASA ABC", 1999.

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20100406055950/http://www.vegetarisms.lv/vitamini-vegetara-uztura/

## Atsauces
Teniss 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles sievietēm

**Sieviešu vienspēles** bija viena no **2008. gada vasaras olimpisko spēļu tenisa** programmas disciplīnām. Spēles norisinājās no 10. līdz 17. augustam uz cietā seguma.

Par olimpisko čempioni kļuva ar 5. numuru izliktā Jeļena Dementjeva, kas finālā 3 setu cīņā pārspēja tautieti Dinaru Safinu. Bronzas medaļu izcīnīja arī Krievijas tenisiste Vera Zvonarjova.

## Izsētās spēlētājas

## Turnīrs

### Fināli

### 1. sekcija

### 2. sekcija

### 3. sekcija

### 4. sekcija
Teniss 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles vīriešiem

**Vīriešu vienspēles** bija viena no **2008. gada vasaras olimpisko spēļu tenisa** programas disciplīnām. Par olimpisko čempionu kļuva ar otro numuru izliktais spānis Rafaels Nadals, kurš finālā pārspēja 2004. gada olimpisko spēļu bronzas medaļas laureātu, čīlieti Fernando Gonsalesu. Bronzas medaļu izcīnīja serbs Novaks Džokovičs.

Sacensībās piedalījās arī latvietis Ernests Gulbis, kurš jau pirmajā kārtā piekāpās ar ceturto numuru izsētajam krievam Nikolajam Davidenko.

## Izsētie spēlētāji

## Turnīrs

### Fināli

### 1. sekcija

### 2. sekcija

### 3. sekcija

### 4. sekcija
Teniss 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — dubultspēles vīriešiem

**Vīriešu dubultspēles** bija viena no **2008. gada vasaras olimpisko spēļu tenisa** programmas disciplīnām. Zelta medaļu izcīnīja šveiciešu duets Rodžers Federers un Staņislass Vavrinka, finālā pārspējot zviedrus Simonu Aspelinu un Tomasu Johansonu. Bronzas medaļu izcīnīja ar pirmo numuru izliktie amerikāņi Bobs un Maiks Braieni.

## Izsētie spēlētāji

## Turnīrs
### Fināli

### 1. sekcija

### 2. sekcija
Kondors

**Kondors** ir apzīmējums divām putnu sugām, kuras abas pieder pie Amerikas grifu dzimtas, bet katra savai ģintij.

Kondors var būt:
* Andu kondors
* Kalifornijas kondors
Teniss 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — dubultspēles sievietēm

**Sieviešu dubultspēles** bija viena no **2008. gada vasaras olimpisko spēļu tenisa** programmas disciplīnām. Spēles norisinājās no 10. līdz 17. augustam uz cietā seguma.

Zelta medaļu izcīnīja ASV duets Serīna Viljamsa un Venusa Viljamsa, finālā pārspējot Spānijas duetu Anabellu Medinu Garigesu un Virginiju Ruano Paskvalu. Bronzas medaļu ieguva Ķīnas duets Ži Jaņa un Dzje Džena.

## Izsētie spēlētāji

## Turnīrs
### Fināli

### 1. sekcija

### 2. sekcija
Laurie

***Laurie*** var būt:

* Hjū Lorijs (*Hugh Laurie*; dzimis 1959. gadā) — angļu aktieris, komiķis, rakstnieks un dziedātājs,
* Paipera Lorija (*Piper Laurie*; dzimusi 1932. gadā) — amerikāņu aktrise.
Hjū Lorijs

**Džeimss Hjū Kelams Lorijs** (, dzimis ) ir angļu aktieris, komiķis, rakstnieks un dziedātājs. Pirmo atpazīstamību ieguva XX gadsimta astoņdesmitajos gados ar lomu BBC situāciju komēdijā "Melnā čūska". Vēlāk bija britu humora dueta "Fraijs un Lorijs" (*Fry and Laurie*) sastāvā. Pazīstams kā medicīnas drāmas seriāla "Doktors Hauss" (2004—2012) galvenās lomas tēlotājs. Par šo lomu saņēmis divas Zelta globusa balvas un divas Ekrāna aktieru ģildes balvas. Trešo Zelta globusa balvu saņēmis par lomu seriālā "Nakts menedžeris". 

2011. gada Ginesa rekordu grāmatā nosaukts par visvairāk skatītāko vīriešu lomas tēlotāju televīzijā. Kļuvis arī par vienu no vislabāk apmaksātiem aktieriem televīzijā, saņemot par katru sēriju līdz pat 250 000 mārciņu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Par Loriju ''Comedy Zone''
Arheopterikss

**Arheopteriksi** () ir vieni ir no pirmajiem un primitīvākajiem putniem, tādēļ tos dēvē arī par **pirmputniem**. Putna nosaukums ir cēlies no grieķu valodas vārdiem "archaios" (ἀρχαῖος), kas nozīmē "antīks", "sens" un no "pteryx" (πτέρυξ), kas nozīmē "spalva", "spārns". Arheopteriksi dzīvoja vēlajā juras periodā apmēram pirms 155-150 miljoniem gadu.

Arheopteriksu ilgu laiku uzskatīja par pirmo putnu. Fosilās atliekas liecina, ka tam bija spārni un spalvas, tomēr skeleta kauli neatšķiras no citu mazo teropodu, piemēram, velosireptora kauliem. Arheopteriksa galva bija līdzīga putna galvai. Tai bija šaurs, zobains knābis, lieli acu dobumi un galvaskausa smadzeņu daļa. Dinozauru vieglajiem kauliem bija dobums tāpat kā putnu kauliem. Sarežģītas uzbūves spalvas uz spārniem un astes bija līdzīgas mūsdienu lidojošo putnu spalvām. Spārnus veidoja priekškājas ar pagarinātiem pirkstu kauliem. Aste bija gara kā rāpuļiem. Arheopterikss dzīvoja pie seklas jūras un, iespējams, medīja kukaiņus un mazas zivis.

thumb|left|230px|Arheopteriksu salīdzinājums ar cilvēku.
Ņižņijnovgorodas "Torpedo"

**Ņižņijnovgorodas "Torpedo"** () ir hokeja komanda, kas bāzēta Ņižņijnovogorodā, Krievijā.

Tāpat kā citas bijušās Krievijas Superlīgas komandas, arī "Torpedo", sākot ar 2008.—2009. gada sezonu, spēlē Kontinentālajā hokeja līgā.

Vēsturiski komandas augstākais sasniegums ir izcīnītās sudraba medaļas 1960.—1961. gada PSRS hokeja līgas sezonā.

## Vēsture
Komanda dibināta tika jau tālajā 1946. gada 26. decembrī, sākot ar 1947.—1948. gada sezonu spēlējot PSRS hokeja līgas otrajā grupā. Sākot ar 1952. gadu "Torpedo" spēlēja PSRS hokeja līgas augstākajā divīzijā. Piecdesmito gadu nogalē klubs kļuva par vienu no spēcīgākajām līgas komandām. Visbeidzot, 1960.—1961. gada sezonā klubs izcīnīja līgas sudraba medaļas, kā arī sasniedza PSRS kausa finālu.

Lai gan komanda turpināja būt viena no līgas spēcīgākajām komandām, pēc 1961. gada sasniegumiem PSRS hokeja līgas medaļas klubs tā arī nekad vairs neizcīnija, 1982. un 1985. gadā sezonu noslēdzot ceturtajā pozīcijā.

1998. gadā "Torpedo" izkrita no Krievijas Superlīgas. Tiesa, jau nākamā sezonā klubs izcīnīja uzvaru Krievijas Augstākajā līgā un atgriezās Superlīgā. Nākamo reizi no Superlīgas klubs izkrita 2002. gadā, taču no 2004. līdz 2007. gadam vairākas sezonas arī nespēja atgriezties līgā.

2008. gadā komanda uzsāka spēlēt jaunizveidotajā Kontinentālajā hokeja līgā, kurā gan pirmajās četrās sezonās izslēgšanas spēlēs iekļūt spēja vien divreiz.

## Spēlētāji
### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2020. gada 25. septembrī.*

#### Vārtsargi
* 31  Ņikita Serebrjakovs
* 50  Bogdans Doņenko
* 90  Andrejs Tihomirovs

#### Aizsargi
* 6  Kriss Vaidmens
* 8  Ņikita Bobrjašovs
* 13  Semjons Ručkins
* 15  Georgijs Mišarins
* 45  Artjoms Aļajevs
* 57  Breidijs Ostins
* 74  Mihails Orlovs
* 96  Marks Marins

#### Uzbrucēji
* 12  Antons Šenfelds
* 14  Aleksejs Drobins
* 18  Mihails Varnakovs
* 25  Džastins Kloss
* 27  Sergejs Gončaruks
* 37  Džordans Švarcs
* 51  Endijs Miele
* 53  Daņiils Vojevodins
* 58  Daņiils Iļjins
* 72  Deniss Orlovičs-Grudkovs
* 79  Andrejs Ņikonovs
* 83  Kirils Urakovs
* 86  Vadims Pereskokovs
* 88  Damirs Žafjarovs
* 93  Andrejs Belēvičs
* 95  Deniss Počivalovs
* 98  Daņiils Verjajevs

## Visu KHL sezonu rezultāti

## Līderi
### Komandas KHL rezultatīvākie spēlētāji

### Kluba spēlētāju rekordi
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Pavels Brendls, 35 (2008.—09., KHL rekords)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Peters Podhradskis, 31 (2008.—09.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Pavels Brendls (2008.—09.) un Mets Elisons (2010.—11.), 50
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Vladimirs Galuzins, 95 (2015.—16.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Peters Podhradskis, 37 (2008.—09.)

## Komandas iepriekšējie logo

Attēls:Torpedo1.png|Kluba logo no 1946. līdz 1976. gadam
Attēls:Torpedo2.png|Kluba logo no 1977. līdz 1979. gadam
Attēls:Torpedo3.png|Kluba logo no 1981. līdz 1984. gadam
Attēls:Torpedo4.png|Kluba logo no 1984. līdz 1994. gadam
Attēls:Torpedo5.png|Kluba logo no 1994. līdz 2003. gadam
Attēls:Torpedo Nizhny Novgorod Logo.svg|Kluba logo no 2003. līdz 2019. gadam


## Ārējās saites
*Kluba oficiālā mājaslapa
Mika Noronens

**Mika Noronens** (dzimis 1979. gada 17. jūnijā, Tamperē, Somijā) ir bijušais somu hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā piecas sezonas aizvadījis Nacionālās hokeja līgas klubos Bufalo "Sabres" un Vankūveras "Canucks", kopumā līgā aizvadot 75 spēles. Karjeras lielāko daļu aizvadījis SM līgā, vairākas reizes izcīnot līgas sudraba un bronzas medaļas.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Noronens uzsāka jau 1995. gadā, kad spēlēja SM līgas klubā Tamperes "Tappara". Tajā viņš spēlēja līdz pat 1999. gadam, kad pievienojās AHL klubam Ročesteras "Americans". No 2000. līdz 2004. gadam viņš spēlēja NHL klubā, kurš viņu draftēja - Bufalo "Sabres". NHL lokauta laikā Mika atgriezās Somijā un spēlēja Hēmenlinas "HPK" rindās, bet 2005.-06. sezonu uzsākas "Sabres" rindās. Sezonas vidū viņš tika aizmainīts uz Vankūveras "Canucks", bet tā kā tur viņam bija atvēlēta vien otrā vārtsarga loma aiz Roberta Luongo, tad pēc 2005.-06. sezonas viņš izlēma doties uz "Ak Bars".

2007. gadā, spēlējot "Ak Bars" rindās, Noronens izcīnīja Eiropas čempionu, kā arī Kontinentālo kausu. 2008.-09. sezonu Noronens uzsāka Ņižņijnovgorodas "Torpedo" rindās, taču sezonas gaitā pārcēlās uz Zviedrijas Elitsēriju. No 2009. līdz 2016. gadam Noronens spēlēja galvenokārt dažādos SM līgas klubos, līdz noslēdza spēlētāja karjeru.

Somijas hokeja izlases rindās Noronens spēlējis 2004. gada Pasaules čempionātā. Juniora vecumā piedalījies divos Eiropas čempionātos junioriem, kā arī trijos Pasaules čempionātos junioriem.

## Ārējās saites
Ians Makellens

**Sers Ians Marejs Makellens** (; dzimis ) ir angļu teātra un kino aktieris. Plaši pazīstams kā Gendalfa lomas tēlotājs "Gredzenu pavēlnieka" triloģijas filmās un Magneto lomas tēlotājs "X-cilvēki" triloģijā. Teātrī viņš galvenokārt zināms kā lomu atveidotājs Šekspīra lugās.

''Tony'' balvas ieguvējs 1981. gadā. 1996. gadā par lomu filmā "Ričards III" (1995) ieguvis Eiropas Kino balvu kā Eiropas gada aktieris. Par lomu filmā *Rasputin* (1996) ieguvis Zelta globusa balvu "Labākais aktiera sniegums otrā plāna lomā seriālos, minisērijās vai televīzijai paredzētajās filmās". Divreiz nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai — par galveno lomu filmā *Gods and Monsters* (1998) un par otrā plāna lomu filmā "Gredzenu pavēlnieks: Gredzena brālība" (2001).

Aktieris ir vairākkārtējs Zelta globusa, Ekrāna aktieru ģildes, Lielbritānijas neatkarīgo filmu balvu ieguvējs, septiņu Lorensa Olivjē balvu ieguvējs, vairākkārtējs BAFTA nominants.

1988. gadā atzinis, ka ir gejs. Viens no ietekmīgās britu LGBT tiesību organizācijas *Stonewall* dibinātājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Emma Tompsone

**Emma Tompsone** (; dzimusi  Padingtonā, Londonā, Anglijā) aktieru Ērika Tompsona un mātes Filidas Lo ģimenē un ir angļu aktrise, komiķe, scenāriste un autore.

Tompsone bija apveltīta ar jautru, gudru, radošu ģimenes atmosfēru, un viņa bija populāra un veiksmīga studente. Viņa mācījās Kembridžas Universitātē, studējot angļu literatūru un bija daļa no universitātes *[[Footlights]]* drāmas jeb amatierteātra kluba, kurā pirmo reizi satikās slavenās grupas *[[Monty Python]]* locekļi.

Tompsone universitāti absolvēja 1980. gadā un uzsāka savu izklaides industrijas karjeru sākot ar BBC radio izklaides raidījumiem un komēdiju šoviem.

Divkārtēja Amerikas Kinoakadēmijas balvas balvas ieguvēja — 1992. gadā kā labākā aktrise par Mārgaretas lomu Džeimsa Aivorija filmā "Hovardsenda" pēc Eduarda Morgana Forstera romāna motīviem un 1996. gadā kā scenārija autore Ana Lī filmā "Prāts un jūtīgums" pēc Džeinas Ostinas romāna motīviem.

Vēl trīsreiz nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai, kā arī trīs BAFTA kino balvu, vienas ''Emmy'' balvas un divu Zelta globusa balvu ieguvēja.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Latvijas futbola izlase 2008. gadā

**[[Latvijas futbola izlase]] [[2008. gads|2008]]. gadā** aizvadīja desmit spēles, no kurām piecās ir izcīnījusi uzvaras, divās spēlējusi neizšķirti, bet trīs reizes piedzīvojusi zaudējumus.

2008. gada sezonu Latvijas izlase uzsāka februārī, kad draudzības spēlē Tbilisi ar 3—1 uzvarēja Gruzijas izlasi. Marta beigās Latvijas izlase aizvadīja nākamo draudzības spēli. Tajā izbraukumā ar rezultātu 3—0 tika pārspēta Andoras valstsvienība.

No  līdz  Rīgā un Jūrmalā risinājās tradicionālais Baltijas kausa izcīņas turnīrs, kas tika sarīkots pirmoreiz pēdējo 3 gadu laikā. Pirmajā spēlē Latvijas izlase ar rezultātu 1—0 pārspēja igauņus, savukārt divas dienas vēlāk izšķirošajā spēlē par 1. vietu uzvarēja Lietuvu ar 2—1. 2008. gada sezonas sākums ar 4 izcīnītajām uzvarām 4 spēlēs ir pagaidām rezultātu ziņā visu laiku veiksmīgākais Latvijas izlases sezonas starts.  izbraukumā Latvija aizvadīja draudzības spēli ar Rumānijas izlasi, kurā piedzīvoja pirmo zaudējumu sezonā, piekāpjoties laukuma saimniekiem ar rezultātu 0—1.

Septembrī Latvijas izlase uzsāka dalību 2010. gada Pasaules kausa kvalifikācijas turnīrā. Tajā Latvija ir ielozēta UEFA zonas 2. grupā, kur sacentīsies ar Grieķijas, Izraēlas, Šveices, Moldovas un Luksemburgas izlasēm. 2008. gada rudenī Latvijas izlase aizvadīja 4 no savām 10 paredzētajām kvalifikācijas grupu turnīra spēlēm - izbraukumā ar Moldovu un Šveici, kā arī savā laukumā ar Grieķiju un Izraēlu.

Pirmajā kvalifikācijas cikla spēlē  izbraukumā Tiraspolē pret Moldovas valstsvienību Latvijas izlase, pirmajā puslaikā gūstot 2 bezatbildes vārtus, visā spēlē pārspējot pretiniekus ar rezultātu 2—1. Četras dienas vēlāk savā laukumā Latvijas izlase tikās ar Grieķiju, kurai piekāpās ar 0—2. Oktobrī Latvija piedzīvoja savu otro zaudējumu kvalifikācijas ciklā, izbraukumā ar 0—2 zaudējot Šveicei, savukārt nākamajā spēlē savā laukumā spēlēja neizšķirti 1—1 ar Izraēlu.

Sezonu Latvijas izlase noslēdza novembrī, kad draudzības spēlē Tallinā spēlēja neizšķirti 1—1 pret igauņiem.

## Statistika

## FIFA rangs

## Spēles

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Spēlētāji

:*Apzīmējumi*:

## Izlases vadība
* Aleksandrs Starkovs - galvenais treneris
* Igors Kļosovs - treneris
* Jurijs Ševļakovs - treneris
* Aleksandrs Kulakovs - vārtsargu treneris
* Genādijs Karavajevs - ģenerālmenedžeris
* Dags Čuda - ārsts

## Atsauces
Konstantīns Koļcovs

**Konstantīns Koļcovs** (, ; dzimis , miris ) bija baltkrievu hokejists, kurš spēlēja malējā uzbrucēja pozīcijā.

2008. gada jūnijā Koļcovs ieguva arī Krievijas pilsonību.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru viņš uzsāka 1998.-99. sezonā, kad spēlēja Baltkrievijas Ekstralīgas klubā Minskas "Junost". Tiesa, pēc pāris tajā aizvadītām spēlēm, viņš nonāca Krievijas Superlīgas klubā Čerepovecas "Severstal", kurā aizvadīja atlikušo sezonas daļu. Uzreiz pēc sezonas, viņu, ar kopējo 18. numuru, NHL draftā izvēlējās Pitsburgas "Penguins". 1999.-00. sezonā Koļcovs spēlēja Novokuzņeckas "Metallurg", bet 2000.-01. sezonā - Kazaņas "Ak Bars". Tajā viņš uzsāka arī 2001.-02. sezonu, bet sezonas vidū tika aizmainīts uz Maskavas "Spartak" vienību.

2002.-03. sezonā viņš beidzot nonāca NHL, aizvadot divas spēles "Penguins" rindās. Pārējo sezonas daļu viņš spēlēja AHL klubā Skrentonas "Penguins". Nākamā bija viņa pirmā pilnā sezona "Penguins" rindās. NHL lokauta laikā Koļcovs paspēja uzspēlēt uzreiz divos klubos - Baltkrievijas Ekstralīgas Minskas "Dinamo", kā arī Maskavas "Spartak", bet pēc lokauta atgriezās NHL, kur aizvadīja 60 spēles "Penguins" rindās.

2006. gada viņš uzsāka spēlēt Krievijas klubā Ufas "Salavat Julajev". 2008. gadā Koļcovs izcīnīja Krievijas čempiona titulu, bet 2010.—11. sezonā kopā ar komandu izcīnīja arī Gagarina kausu.

2012. gada vasarā Koļcovs pievienojās Mitišču "Atlant" rindām. Divus gadu vēlāk Koļcovs kļuva par komandas kapteini.

Baltkrievijas hokeja izlases rindās Koļcovs spēlējis 1999. gada Pasaules čempionātā U-18 jauniešiem, divos Pasaules čempionātos junioriem, divos olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīros, 2002. un 2010. gada olimpiskajās spēlēs, kā arī deviņos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (12. diena)

Divpadsmitajā Pekinas olimpisko spēļu dienā sacensības norisināsies 18 sporta veidos un tiks sadalīti 11 medaļu komplekti.

## Basketbols

Spēles aizvadīs vīriešu komandas

----

----

----

## Beisbols

## Bokss

*Sacīkstes sākas 14:00*

* Svara kategorija no 48 līdz 51 kg - ceturtdaļfināls
* Svara kategorija no 69 līdz 75 kg - ceturtdaļfināls

## Burāšana

*Sacīkstes sākas 7:10*

* Vindsērfings *RS:X* klase - vīriešiem un sievietēm
* Burulaiva ar ķīli *Star* klase - vīriešiem
* Katamarāni *Tornado* klase - kopsacīkstes vīriešiem un sievietēm

## Cīņas sports

*Sacīkstes sākas 4:30*

* Brīvā cīņa 
** Vīriešiem - svara kategorija līdz 66 kg - priekšsacīkstes 
** Vīriešiem - svara kategorija līdz 74 kg - priekšsacīkstes 

*Sacīkstes sākas 11:00*

* Brīvā cīņa 
** Vīriešiem - svara kategorija līdz 66 kg - pēdējās cerības cīņās, **fināls** 
** Vīriešiem - svara kategorija līdz 74 kg - pēdējās cerības cīņās, **fināls** 

## Daiļlēkšana

*Sacīkstes sākas 14:00*

* 10 metru torņa lēcieni sievietēm - priekšsacīkstes

## Galda teniss

*Sacīkstes sākas 5:00*

* Vīriešu vienspēles - 2. kārta
* Sieviešu vienspēles - 2. kārta, 3. kārta

*Sacīkstes sākas 13:00*

* Vīriešu vienspēles - 2. kārta
* Sieviešu vienspēles - 3. kārta

## Kanoe airēšana

*Sacīkstes sākas 10:30 pēc Latvijas laika*

* K1 vīrieši 1000m - pusfināls
* C1 vīrieši 1000m - pusfināls
* K2 vīrieši 1000m - pusfināls
* C2 vīrieši 1000m - pusfināls
* K4 vīrieši 1000m - pusfināls
* K4 sievietes 500m - pusfināls

## Lauka hokejs

Sieviešu komandas aizvadīs pusfināla spēles

----

----

## Peldēšana

*Sacīkstes sākas 4:00*

* 10 kilometru maratondistance - sievietēm - **fināls**

## Riteņbraukšana

*Sacīkstes sākas 4:00*

* BMX sacīkstes - vīriešiem un sievietēm

## Rokasbumba

Spēles aizvadīs vīriešu komandas

----

----

----

## Sinhronā peldēšana

*Sacīkstes sākas 10:00*

* Pāru sacīkšu brīvā programma - **fināls**

## Softbols

----

Bronzas medaļas fināls

## Tekvondo

*Sacīkstes sākas 4:00*

* Vīriešiem svara kategorijā līdz 58 kg - priekšsacīkstes
* Sievietēm svara kategorijā līdz 49 kg - priekšsacīkstes

*Sacīkstes sākas 10:00*

* Vīriešiem svara kategorijā līdz 58 kg - pusfināli, **fināls**
* Sievietēm svara kategorijā līdz 49 kg - pusfināli, **fināls**

## Ūdenspolo

Vīriešu komandas aizvadīs ceturtdaļfinālu spēles

----

## Vieglatlētika

*Sacīkstes sākas 13:00*

* Vīriešiem - 800 metru skrējiens - 1. kārta
* Vīriešiem - 5000 metru skrējiens - 1. kārta
* Vīriešiem - kārtslēkšana - priekšsacīkstes
* Vīriešiem - 110 metru barjerskrējiens - pusfināls
* Vīriešiem - 200 metru skrējiens - **fināls**
* Sievietēm - 200 metru skrējiens - pusfināls
* Sievietēm - 400 metru barjerskrējiens - **fināls**
* Sievietēm - vesera mešana -**fināls**

## Volejbols

Vīriešu komandas aizvadīs ceturtdaļfinālu spēles

----

----

----

### Pludmales volejbols

*Sacīkstes sāksies 4:00*

* Vīriešu komandas - pusfināli

## Skatīt arī
2008. gada vasaras olimpiskās spēles
2008. gada vasaras olimpisko spēļu kalendārs
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (14. diena)

Četrpadsmitajā Pekinas olimpisko spēļu dienā sacensības norisināsies 17 sporta veidos un tiks sadalīti 20 medaļu komplekti.

## Basketbols

Spēles aizvadīs vīriešu komandas

----

## Beisbols

Pusfināli

----

## Bokss

*Sacīkstes sākas 8:30*

* Svara kategorija no 48 līdz 51 kg - pusfināls
* Svara kategorija no 54 līdz 57 kg - pusfināls 
* Svara kategorija no 60 līdz 64 kg - pusfināls
* Svara kategorija no 69 līdz 75 kg - pusfināls
* Svara kategorija no 81 līdz 91 kg - pusfināls

*Sacīkstes sākas 14:00*

* Svara kategorija līdz 48 kg - pusfināls
* Svara kategorija no 51 līdz 54 kg - pusfināls 
* Svara kategorija no 57 līdz 60 kg - pusfināls
* Svara kategorija no 64 līdz 69 kg - pusfināls
* Svara kategorija no 75 līdz 81 kg - pusfināls
* Svara kategorija no 91 kg - pusfināls

## Daiļlēkšana

*Sacīkstes sākas 14:00*

* 10 metru torņa lēcieni vīriešiem - priekšsacīkstes

## Futbols

Spēli aizvadīs vīriešu komandas

## Galda teniss

*Sacīkstes sākas 5:00 un 14:30*

* Sieviešu vienspēles - pusfināli, **fināls**

*Sacīkstes sākas 8:30*

* Vīriešu vienspēles - ceturtdaļfināli

## Kanoe airēšana

*Sacīkstes sākas 10:30*

* K-1 vīrieši 1000m - **fināls**

* C-1 vīrieši 1000m - **fināls**

* K-2 vīrieši 1000m - **fināls**

* C-2 vīrieši 1000m - **fināls**

* K-4 vīrieši 1000m - **fināls**

* K-4 sievietes 500m - **fināls**

## Lauka hokejs

Finālspēli aizvadīs sieviešu komandas

## Modernā pieccīņa

*Sacīkstes sākas 3:30*

* Sievietes - **fināls**

## Riteņbraukšana

*Sacīkstes sākas 10:00*

* Kalnu velosipēdu sacīkstes - sievietēm

## Rokasbumba

Spēles aizvadīja vīriešu komandas

----

----

## Sinhronā peldēšana

*Sacīkstes sākas 10:00*

* Komandu sacīkšu tehniskā programma

## Tekvondo

*Sacīkstes sākas 4:00*

* Vīriešiem svara kategorijā līdz 80 kg - priekšsacīkstes 
* Sievietēm svara kategorijā līdz 67 kg - priekšsacīkstes 

*Sacīkstes sākas 10:00*

* Vīriešiem svara kategorijā līdz 80 kg - pusfināli, **fināls**
* Sievietēm svara kategorijā līdz 67 kg - pusfināli, **fināls**

## Ūdenspolo

Pusfinālus aizvadīs vīriešu komandas

----

## Vieglatlētika

*Sacīkstes sākas 2:30*

* Vīriešiem - 50 kilometri soļošana - **fināls**
* Vīriešiem - desmitcīņa - diska mešana, kārtslēkšana, 110 metru barjerskrējiens

*Sacīkstes sākas 14:00*

* Vīriešiem - desmitcīņa - šķēpmešana
* Vīriešiem - kārtslēkšana - **fināls**
* Vīriešiem - 4 x 400 metru stafete - 1. kārta
* Vīriešiem - 4 x 100 metru stafete - **fināls**
* Sievietēm - tāllēkšana - **fināls**
* Sievietēm - 4 x 400 metru stafete - 1. kārta
* Sievietēm - 5000 metru skrējiens - **fināls**
* Sievietēm - 4 x 100 metru stafete - **fināls**

## Vingrošana

*Sacīkstes sākas 14:30*

* Ritmiskā vingrošana 
** Individuālās sacīkstes sievietēm - priekšsacīkstes
** Komandu sacīkstes sievietēm - priekšsacīkstes

## Volejbols

Vīriešu komandas aizvadīs pusfināla spēles

----

### Pludmales volejbols

*Sacīkstes sāksies 4:00*

* Vīriešu komandas - **fināls**

## Skatīt arī
2008. gada vasaras olimpiskās spēles
2008. gada vasaras olimpisko spēļu kalendārs
HK Liepājas Metalurgs-2

**HK Liepājas Metalurgs-2** bija Latvijas hokeja līgas komanda, kuras bāze atradās Liepājā, Latvijā. Tas bija cita Latvijas kluba — HK Liepājas Metalurga fārmklubs. 2013. gadā sakarā ar uzņēmuma Liepājas Metalurgs finanšu problēmām, klubs beidza pastāvēt.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
Elara (pavadonis)

**Elara** ir Jupitera pavadonis. To Lika observatorijā  atklāja Čārlzs Dillons Perins (Charles Dillon Perrine). Elara sengrieķu mitoloģijā bija milža Titija māte. Vārds Elara pavadonim oficiāli tika piešķirts tikai 1975. gadā. No 1955. — 1975. gadam pavadoni dažreiz dēvēja par Hēru. Hēra grieķu mitoloģijā bija Zeva māsa un sieva.

Elara ir Himalijas grupas pavadonis. Tā trajektorija nepārtraukti mainās perturbāciju ietekmē.
## Atsauces

## Ārējās saites
Georgijs Pujacs

**Georgijs Pujacs** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas hokejists, aizsargs, Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2023) Pujacs spēlē Latvijas čempionāta komandā Rīgas "Prizma".

## Karjera
right|thumb|220px|G.Pujacs ar Latvijas čempionāta kausu 2021. gadā
Profesionālā spēlētāja karjeru G. Pujacs uzsāka 1996. gadā HK Rīgas "Pārdaugava" rindās. Nākamo sezonu viņš aizvadīja HK Rīgas rindās, bet 1999.—2000. gada sezonā spēlēja Ziemeļamerikā. Pēc vienas tur aizvadītas sezonas viņš atgriezās Latvijā, pievienojoties Rīgas "Vilki" vienībai, bet pēc sešām aizvadītām spēlēm hokejists pārcēlās uz citu Latvijas hokeja līgas klubu — HK Liepājas Metalurgs. Metalurga rindās G. Pujacs spēlēja līdz pat 2003.—2004. gada sezonas vidum, kad pievienojās Zviedrijas otras spēcīgākās līgas — Allsvenskan — klubam Örebro HK. 2004.—2005. gada sezonā G. Pujacs vēlreiz centās apliecināt sevi Ziemeļamerikā, sezonu aizvadot UHL klubā Elmīras "Jackals". 2005.—2006. gada sezonā viņš spēlēja HK Rīga 2000, bet 2006.—2007. gada sezonā — Krievijas Superlīgas klubā Mitišču "Khimik". 2007.—2008. gada sezonu G. Pujacs uzsāka Baltkrievijas Ekstralīgas klubā Minskas "Dinamo" un pēc 19 aizvadītām spēlēm pievienojās "Lada" vienībai.

Pēc tam G. Pujacs spēlēja Krievijas komandā Toljati "Lada", kuras rindās aizvadīja daļu 2008.—2009. gada KHL sezonas. 2008.—2009. gada sezonu viņš noslēdza Rīgas "Dinamo" sastāvā, taču kopš 2009.—2010. gada sezonas pārstāv Novosibirskas "Sibirj" klubu.

2011.—12. gada sezonā, īsi pirms transfēru loga aizvēršanas, Pujacs pievienojās Omskas "Avangard" vienībai, noslēdzot ar komandu līgumu uz nākamajām divām sezonām. 2011.—2012. gada sezonā viņš kluba sastāvā tika līdz Gagarina kausa finālam, kurā zaudēja bijušā Latvijas izlases trenera Oļega Znaroka vadītajam OHK Dinamo.

2013. gada vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Rīgas "Dinamo". Gadu vēlāk, par karjeras beigām paziņojot Sandim Ozoliņam, Pujacs kļuva par komandas jauno kapteini. Novembrī kapteiņa funkcijas pārņēma Marcels Hosa, taču  līgums ar abiem hokejistiem tika lauzts. Pāris dienas vēlāk Pujacs noslēdza līgumu ar Ņižņekamskas "Ņeftehimik". "Ņeftekhimik" rindās spēlēja līdz 2015. gada 12. oktobrim, kad klubs līgumu ar hokejistu lauza. 2016. gada janvārī Pujacs noslēdza līgumu ar Slovākijas hokeja klubu Banskas Bistrica.

2021. gadā Pujacs Rīgas "Olimp" sastāvā ceturto reizi karjerā kļuva par  Latvijas čempionu.

### Latvijas izlase
Latvijas hokeja izlases rindās G. Pujacs spēlējis 1999. gada Eiropas čempionātā junioriem, 2000. gada Pasaules čempionātā junioriem, kā arī 2006. un 2010. gada Olimpiskajās spēlēs, sešos Pasaules čempionātos (2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011).

## Atsauces

## Ārējās saites
Dia

**Dia**, arī **Jupiters LIII** ir neliels Jupitera pavadonis. To  atklāja Havaju Universitātes zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (*Scott S. Sheppard*). Pēc atklāšanas pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums **S/2000 J 11**.

Pavadoni izdevās novērot visai īsu laiku (apmēram mēnesi), līdz tas astronomiem pazuda. Tika izvirzīta versija, ka pavadonis ir ietriecies Himalijā un izšķīdis gabalos, radot gredzenu ap Jupiteru. 
2012. gadā pavadoni atklāja no jauna astronomi S. Šepards, M.Brozoviča un R.Jakobsons, pārskatot 2010. un 2011. gadā Laskampanas observatorijā, Čīlē uzņemtos attēlus.

2015. gada martā Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra vārdu *Dia* (). Dia ir tēls grieķu mitoloģijā, Īksiona sieva.

Dia ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir tikai apmēram 4 km. Tas pieder Himalijas grupai.

## Atsauces