Aleksanders Stubs

**Kajs Jorans Aleksanders Stubs** (*Cai-Göran Alexander Stubb*, dzimis ) ir Somijas politiķis. Bijis Somijas premjerministrs, ārlietu ministrs, Eiropas lietu un ārējās tirdzniecības ministrs un finanšu ministrs, Nacionālās koalīcijas partijas (*Kokoomus*) priekšsēdētājs. Bijis Eiropas koledžas profesors. 2024. gada Somijas prezidenta vēlēšanās viņu ievēlēja par Somijas prezidentu.

Stubam ir liberāla nostāja ekonomikas jautājumos. Viņš ir stingri proeiropeiski noskaņots un aicinājis Somiju iestāties NATO.

## Biogrāfija
Aleksanders Stubs dzimis Helsinkos divvalodu ģimenē, kurā māte bija somiete, bet tēva dzimtā valoda bija zviedru. Viņa tēvs Jorans Stubs bijis profesionāls hokejists un bija Somijas hokeja savienības direktors no 1976. līdz 1983. gadam, bet no 1984. gada — NHL Eiropas biroja vadītājs.

1986. gadā Aleksanders Stubs pabeidza Meilendas vidusskolu Deitonbīčā ASV. 1988. gadā viņš absolvēja Lerkana ģimnāziju Helsinkos. Pēc obligātā militārā dienesta 1989. gadā Stubs par labiem panākumiem golfā saņēma stipendiju Furmana Universitātē Dienvidkarolīnā. Sākumā viņš izvēlējās biznesa specialitāti, bet vēlāk pārgāja uz politoloģiju, un 1993. gadā ieguva bakalaura grādu.
1994. gadā Stubs Sorbonnā studēja franču valodu un civilizāciju. 1995. gadā viņš Eiropas koledžā Beļģijā ieguva maģistra grādu Eiropas lietās.
Stubs bija pētnieks Somijas ārlietu ministrijā (no 1995. līdz 1997. gadam) un Somijas Zinātņu akadēmijā (no 1997. līdz 1999. gadam).
1999. gadā Stubs Londonas Ekonomikas skolā ieguva doktora grādu filozofijā un starptautiskajā politikā.

No 1999. līdz 2001. gadam Stubs darbojās kā īpašais pētnieks Eiropas Savienībā (ES) Briselē pārstāvot Somiju. Bija Somijas valdības delegācijas loceklis Nicas līguma sagatavošanā. 2000. gadā viņš kļuva par profesoru Eiropas koledžā.
2001. gadā Aleksanders Stubs kļuva par Eiropas Komisijas prezidenta Romāno Prodi padomnieku un Eiropas Konvencijas īpašās grupas locekli
2003. gadā viņš atgriezās Somijas pārstāvniecībā ES kā īpašais eksperts un starpvaldību pārrunu loceklis Eiropas Konstitūcijas sagatavošanai.
2004. gadā Stubs tika ievēlēts Eiropas Parlamentā no Somijas Nacionālās koalīcijas partijas un darbojās Eiropas Tautas partijas grupā.

2008. gada 4. aprīlī Aleksanders Stubs kļuva par Somijas ārlietu ministru, nomainot skandālā iesaistīto Ilku Kanervu. Stuba vietu Eiroparlamentā ieņēma bijusī vides ministre Sirpa Pietikeinena.

2011. gadā Stubs tika ievēlēts Somijas parlamentā Eduskuntā, kurā Nacionālās koalīcijas partija ieguva vairākumu. Jirki Katainena valdībā Stubs ieguva Eiropas lietu un ārējās tirdzniecības ministra amatu.

2014. gada aprīlī Jirki Katainens paziņoja, ka pēc jauna partijas priekšsēdētāja ievēlēšanas viņš atstās premjerministra amatu. 14. jūnijā par Nacionālās koalīcijas partijas priekšsēdētāju ievēlēts Stubs. Pēc tam, kad Katainens atkāpās no amata, 24. jūnijā par Somijas premjerministru kļuva Aleksanders Stubs.

2015. gada parlamenta vēlēšanās uzvarēja Centra partija. 2015. gada 29. maijā par premjerministru kļuva Centra partijas vadītājs Juha Sipile, un Aleksanders Stubs kļuva par finanšu ministru. Valsts ekonomiskās lejupslīdes ietekmē Stubs sāka zaudēt atbalstu partijas vidū. 2016. gada 11. jūnijā Nacionālās koalīcijas partijas priekšsēdētāja vēlēšanās uzvarēja Peteri Orpo, kurš paziņoja, ka gatavs kļūt par finanšu ministru. 22. jūnijā Peteri Orpo nomainīja Aleksanderu Stubu finanšu ministra amatā.

2017. gada 15. jūnijā Stubs kļuva par Eiropas Investīciju bankas viceprezidentu. Lai pildītu šo amatu, 30. jūlijā viņš atstāja parlamentu.
2017. gadā Aleksanders Stubs kļuva par Somijas Krīžu pārvaldības iniciatīvas vadītāju. Tā ir nevalstiska organizācija, kas darbojas, lai novērstu un risinātu konfliktus.

2020. gada janvārī, kad beidzās Stuba pilnvaru termiņš Eiropas Investīciju bankā, viņš tika izvēlēts par Eiropas Universitātes institūta Florencē (Itālijā) Transnacionālās pārvaldības skolas direktoru un profesoru. Šajā amatā viņš sāka strādāt 2020. gada 1. maijā.

2023. gada 14. augustā Nacionālās koalīcijas partijas valde nolēma oficiāli lūgt Stubu kļūt par Somijas prezidenta amata kandidātu, un 16. augustā viņš paziņoja, ka piekrīt kandidatūrai prezidenta vēlēšanās. 2024. gada 28. janvārī prezidenta vēlēšanu pirmajā kārtā Aleksanders Stubs un neatkarīgais kandidāts Peka Hāvisto ieguva visvairāk balsu. Otrajā vēlēšanu kārtā 11. februārī Stubs uzvarēja ar 51,6 % balsu.
Amatā viņš stājās 1. martā.

## Personīgā dzīve
### Ģimene
Stubs ir precējies ar Suzanni Innesu-Stubu, britu-somu juristi, ar kuru viņš iepazinās Eiropas koledžā Brigē. Viņiem ir divi bērni (dzimuši 2001. un 2004. gadā). Viņa ir pirmā ārvalstu izcelsmes persona, kas kļuvusi par Somijas pirmo lēdiju.

Stubs dzīvo Espo, Vestendas apkaimē.

### Sporta entuziasms
thumb|Aleksandrs Stubs Frankfurtē 2009. gadā

Kā aizrautīgs amatieris Stubs regulāri piedalās maratonos un triatlonos un ir finišējis Ironman triatlonā.

Dalību 2012. gada Frankfurtes Ironman "Iron Birds Finland" sastāvā viņš izmantoja, lai atbalstītu leikēmijas izpēti. 2013. gada *Ironman Sweden* sacensībās Kalmarā Stuba finiša laiks bija 9:55'47. 2014. gada Berlīnes maratonā viņš uzrādīja savu labāko maratona laiku 3:11:24.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Aleksandera Stuba mājaslapa
* Aleksanders Stubs *Kokoomus* mājaslapā
* Aleksanders Stubs Eiropas Parlamenta mājaslapā

|-

|-

|-

|-

|-

|-