open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1528. gads

**1528. gads** (MDXXVIII) ir garais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās trešdienā.

## Notikumi
* 12. janvāris — Gustavs I tika kronēts par Zviedrijas karali
* 6. novembris — spāņu konkistadors Alvars Nunezs Kabeza de Vaka kļuva par pirmo, kas izkāpa mūsdienu Teksasas krastos

### Datums nezināms
* Melnkalne ieguva autonomiju Osmaņu impērijā
* maiji padzina spāņu konkistadorus no Jukatanas
* Spānija ieguva tiešu kontroli pār Akapulko
* Anglijā uzliesmoja neskaidras izcelsmes slimības jeb t. s. "angļu sviedru" (*Sweating sickness* vai *English sweat*) epidēmija

## Dzimuši
* 8. jūlijs Emanuels Filiberts, Savojas grāfs (miris 1580.)
* 16. novembris Joanna III, Navarras karaliene (mirusi 1572.)

: *datums nezināms*
* Federiko Baroči, itāļu gleznotājs (miris 1612.)

## Miruši
* 1. aprīlis — Fransisko de Peņalosa, spāņu komponists (dzimis ap 1470.)
* 6. aprīlis — Albrehts Dīrers, vācu renesanses mākslinieks (dzimis 1471.)
* 31. augusts — Matiass Grūnevalds, vācu mākslinieks (dzimis 1470.)
1558. gads

**1558. gads** (MDLVIII) ir īsais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 7. janvāris — Francijas karaspēks iekaroja Kalē, pēdējo angļu teritoriju mūsdienu Francijas teritorijā
* 22. janvāris — Krievijas caristes karaspēks iebruka Tērbatas bīskapijas teritorijā, sākās Livonijas karš

### Aprīlis
* 24. aprīlis — Skotijas karaliene Marija I Stjuarta apprecējās ar Francijas karali Fransuā II

### Oktobris
* 9. oktobris — spāņu konkistadors Huans Rodrigess Suaress dibināja Meridas pilsētu Venecuēlā

### Novembris
* 17. novembris — Anglijas tronī pēc Marijas Tjudoras nāves kāpa Elizabete I

### Nezināms datums
* Francijā pirmo reizi tika ievesta tabaka

## Dzimuši
* 12. oktobris — Maksimiliāns III Hābsburgs, Austrijas lielhercogs (miris 1618.)
* nezināms datums — Mihajs Drosmīgais (*Mihai Viteazul*), Valahijas un Moldāvijas hospodars (miris 1618.)

## Miruši
* 25. februāris — Austrijas Eleonora, Portugāles un Francijas karaliene (dzimusi 1498.)
* 16. marts — Jans Kornārijs, vācu ārsts un valodnieks, pārtulkoja uz latīņu valodu lielu daļu no antīko grieķu autoru medicīniskajiem tekstiem. Dzīvojis arī Rīgā. (dzimis ap 1500.)
* 15. aprīlis — Roksolana, sultāna Suleimana I sieva (dzimusi 1500./1506.)
* 21. septembris — Kārlis V, Spānijas karalis un Svētās Romas impērijas ķeizars (dzimis 1500.)
* 18. oktobris — Austrijas Marija, Ungārijas un Bohēmijas karaliene (dzimusi 1505.)
* 17. novembris — Marija Tjudora, Anglijas karaliene (dzimusi 1516.)
Eksperimentālā rokmūzika

**Eksperimentālā rokmūzika** (saīsinājums **eksperimentālais roks**) ir no rokmūzikas radies mūzikas veids, kurš satur šī žanra pamatelementus, bet kurš neievēro noteikto kompozīcijas un/vai izpildījuma tehniku.

Eksperimentālās rokmūzikas izpildītāji bieži mēdz savā mūzikā lietot nestandarta taktsmērus, instrumentu skaņojumus, kompozīcijas stilus, liriskās tehnikas, iekļaujot arī elementus no citiem mūzikas žanriem, citus dziedāšanas stilus, instrumentālos efektus, pašdarinātus/pārveidotus mūzikas instrumentus vai pat nemuzikālus instrumentus.

## Pazīstamākie izpildītāji
* *[[The Velvet Underground]]*
* Frenks Zapa
* *[[Sonic Youth]]*
* *[[Swans]]*
* *[[Half Japanese]]*
* *[[Deerhoof]]*
* *[[The Ex]]*
* *[[Slint]]*
* *[[Mogwai]]*
* *[[Fugazi]]*
* *[[Lightning Bolt]]*
* *[[Pere Ubu]]*
* *[[Captain Beefheart]]*
* *[[Soft Machine]]*

## Skatīt arī
* Eksperimentālā mūzika
* Avangarda mūzika
42. autobusu maršruts (Rīga)

**42. autobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Centrāltirgus Rīgas centrā līdz Ziepniekkalnam.

Maršruts tika atklāts , pārnumurējot 40A. autobusu maršrutu. Slēgts tas tika , jo to izmantoja maz cilvēku, kā arī atsevišķos posmos maršruts dublējās ar citiem. Slēgtā maršruta vietā 27. trolejbusu maršruts tika pagarināts līdz autobusu galapunktam Ziepniekkalnā.

42. autobusu maršruta kopējais garums bija 18,410 km. Maršruta **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** — **[[Ziepniekkalns]]** kopējais garums bija 8,867 km, bet maršruta **[[Ziepniekkalns]]** — **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** kopējais garums bija 9,543 km.

Pirms maršruta slēgšanas darbdienās pa 42. autobusu maršrutu kursēja tikai 2 autobusi, bet brīvdienās — tikai 1 autobuss.

42. autobusu maršrutu apkalpoja 7. autobusu parks.

## Maršruts
**[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** — **[[Ziepniekkalns]]** kursēja pa šādām ielām: Emīlijas Benjamiņas iela, Lāčplēša iela, Salu tilts, K. Ulmaņa gatve, Telts iela, Vienības gatve un Ozolciema iela.

**[[Ziepniekkalns]]** — **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** kursēja pa šādām ielām: Ozolciema iela, Vienības gatve, K. Ulmaņa gatve, Salu tilts, Lāčplēša iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Marijas iela un Emīlijas Benjamiņas iela.

## Pieturvietas
42. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 24 pieturas. Maršrutā **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** — **[[Ziepniekkalns]]** bija 11 pieturas, bet maršrutā **[[Ziepniekkalns]]** — **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** bija 13 pieturas.

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Piezīmes un atsauces

### Atsauces

## Ārējās saites
* www.rigassatiksme.lv
* 
*
Aleksejeva

**Aleksejeva** (, no personvārda Aleksejs *(Алексей)*; vīriešu dzimtē Aleksejevs *(Алексе́ев)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Lidija Aleksejeva (*Лидия Алексеева*; 1924—2014) — Krievijas basketboliste un trenere;
* Sandra Aleksejeva (1991) — Latvijas BMX riteņbraucēja.
Industriālais tehno

**Industriālais tehno** () ir mūzikas žanrs, kas iekļauj savā skanējumā *[[power noise]]*, tradicionālo industriālo mūziku un tehno elementu apkopojumu. Tas periodiski iekļauj arī transa elementus, kā arī reiva mūziku, atstājot spalgās un raupjās skaņas, trokšņus un ātru industriālās mūzikas tempu. Parasta parādība stilā ir semplētas, galvenokārt distorsēti apstrādātas ģitāras.
Gandijs (nozīmju atdalīšana)

**Gandijs** () var būt:
* Mohandāss Karamčands Gandijs — tā sauktais Mahātma Gandijs, Indijas Republikas dibinātājs, politiķis (1869—1948);
* Indira Gandija — Indijas premjerministre (1917—1984), pirmā sieviete šajā amatā;
* Rādžīvs Gandijs — Indijas politiķis, premjerministrs, Indiras Gandijas vecākais dēls (1944—1991);
* Sonija Gandija — Indijas politiķe, Rādživa Gandija sieva (1946);
* "Gandijs" — kinofilma, kas 1982. gadā saņēma Oskaru.
41. autobusu maršruts (Rīga)

**41. autobusu maršruts** ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Imantas līdz Esplanādei Rīgas centrā.

41. autobusu maršruta kopējais garums ir 18,716 km. Maršruta **Imanta** — **Esplanāde** kopējais garums ir 9,319 km, bet maršruta **Esplanāde** — **Imanta** kopējais garums ir 9,397 km.

Darbdienās pa 41. autobusu maršrutu kursē 6 autobusi, bet brīvdienās — tikai 3 autobusi.

41. autobusu maršrutu apkalpo 6. autobusu parks.

No 2025. gada 19. jūlija maršruta garums virzienā uz Imantu nedaudz tika samazināts, atceļot apgriešanās manevru Kurzemes prospektā un novirzot to pa tramvaja sliežu klātni kreisajā pagriezienā uz Bebru ielu. Tika veiktas izmaiņas arī pieturvietu sarakstā.
255px|thumb|41. maršruta autobuss K. Valdemāra ielā
thumb|255px|41. maršruta autobuss uz Vanšu tilta
thumb|255px|41. maršruta autobuss pieturā "Ķīpsala"
thumb|255px|41. maršruta autobuss Slokas ielā
thumb|255px|41. maršruta autobuss K.Valdemāra ielā

## Maršruts
**[[Imanta (Rīga)|Imanta]]** — **[[Esplanāde (Rīga)|Esplanāde]]** kursē pa šādām ielām: Kurzemes prospekts, Zentenes iela, Anniņmuižas bulvāris, Bebru iela, Kurzemes prospekts, Jūmalas gatve, Slokas iela, K.Valdemāra iela, Vanšu tilts, K.Valdemāra iela, Elizabetes iela un Brīvības bulvāris.

**Esplanāde** — **Imanta** kursē pa šādām ielām: Brīvības bulvāris, Kalpaka bulvāris, K.Valdemāra iela, Vanšu tilts, K.Valdemāra iela, Slokas iela, Jūmalas gatve, Kurzemes prospekts, Bebru iela, Anniņmuižas bulvāris, Zentenes iela un Kurzemes prospekts.

## Pieturvietas
41. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 27 pieturas. Maršrutā **[[Imanta (Rīga)|Imanta]]** — **[[Esplanāde (Rīga)|Esplanāde]]** ir 13 pieturas, maršrutā **Esplanāde** — **Imanta** ir 14 pieturas.

**Iepriekšējie pieturvietu nosaukumi**

* Bebru iela (pārdēvēta par "Imantas iela")
* Anniņmuižas bulvāris (pārdēvēta par "Dammes iela")
* Z.A. Meierovica bulvāris (pārdēvēta par "Nacionālais teātris")
* Progresa iela (slēgta)

### Atsauces

41. autobusa oficiālais maršrutu saraksts rigassatiksme.lv

## Ārējās saites
* www.rigassatiksme.lv
*
The Only Exception

"**The Only Exception**" būs amerikāņu poproka grupas Paramore trešais singls no trešā studijas albuma *[[Brand New Eyes]]*. Singls tiks izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Fueled by Ramen. Dziesmas autori ir grupas dalībnieki Heilija Viljamsa, Džošs Farro un Teilors Jorks. Dziesma lielākoties ir saņēmusi pozitīvas kritiķu atsauksmes. Mūzikas kritiķi ir atzinuši, ka "The Only Exception" ir ļoti atšķiras no pārējā grupas repertuāra. Dziesmas videoklips ticis izdots .

## Dziesmu saraksts
# "The Only Exception" - 4:27

## Topi

## Ārējās saites
* Oficiālais Paramore žurnāls
Careful

"**Careful**" ir amerikāņu poproka grupas Paramore ceturtais singls no trešā studijas albuma *[[Brand New Eyes]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Fueled by Ramen. Dziesmas autori ir grupas dalībnieki Heilija Viljamsa un Džošs Farro. Grupa par šī singla izdošanu paziņoja .

## Topi

## Ārējās saites
* Oficiālais Paramore žurnāls
Iekšējās atdeves koeficients

**Iekšējās atdeves koeficients** (sastopami arī nosaukumi **iekšējā procentuālā atdeve**, **iekšējā ienesīguma likme**, **iekšējās rentabilitātes norma, iekšējā peļņas norma**) ir viens no investīciju projektu efektivitātes novērtēšanas rādītājiem.

IRR var arī raksturot kā tādu procentu likmi, pie kuras investīcijas konkretajā projektā ir efektīvas.
Iekšējā peļņas norma jeb iekšējā ienesīguma norma (IRR) — diskonta likme, ar kuru diskontējot projekta ieņēmumu daļu, kura pēc visu izdevumu segšanas atliek kapitālieguldījumu atmaksai, tā kļūst vienāda ar sākotnējiem kapitālieguldījumiem.

## Aprēķins
Iekšējās atdeves koeficients ir diskonta likmes (r) vērtība, pie kuras pašreizējā neto vērtība (NPV) ir vienāda ar 0, t.i. diskontētās naudas ieņēmumu plūsmas vērtība līdzinās sākotnēji ieguldītā kapitāla vērtībai:
{NPV} = \sum_{t=1}^{n} \frac{CF_t}{(1+r)^{t}}-I_0

kur
* CFt — naudas plūsma (*cash flow*) laika periodā t;
* I0 — sākuma investīcijas;
* t — laiks (gada numurs).

IRR atrašana saistīta ar pakāpeniskām iterācijām (tuvinājumiem), mainot r rādītāju un aprēķinot NPV. Šis process ir ilgstošs un mūsdienās nav iedomājams bez datorprogrammu izmantošanas. Grafiski IRR var atrast, uzzīmējot NPV funkcijas grafiku (NPV=f(r)), IRR rādītāju nosaka pēc funkcijas grafika un x ass krustojuma.

### Aprēķina piemērs

Investīciju projekta naudas plūsmu sadalījums pa gadiem

tad IRR (*r*) tiek aprēķināts šādi:
IRR=-4000+\frac{1200}{(1+r)^1} + \frac{1410}{(1+r)^2} + \frac{1875}{(1+r)^3} + \frac{1050}{(1+r)^4} = 0.

Šajā piemērā IRR sastāda 14.3%.

## Interpretācija
Vēlamās rentabilitātes līmeni apzīmē kā HR (*hurdle rate*). Salīdzinājuma princips ir šāds:
* IRR > HR — projekts ir pieņemams;
* IRR < HR — projekts nav pieņemams;
* IRR = HR — lēmumi var būt dažādi.

Vēlamo IRR līmeni parasti nosaka eksperti, un to var noteikt par metodes trūkumu. Ņemot vērā tikai IRR, nevar spriest par investīciju projekta efektivitāti, īpaši salīdzinājumā ar citiem projektiem.
Attiecīgi parasti IRR neizmanto kā vienīgu rādītāju investīciju efektivitātes novērtēšanai, bet kombinē to ar citiem rādītājiem.

## Matemātika
Vienkāršā situācijā apgalvojums, ka jo lielāka ir r, jo mazāk ir NPV rādītājs, ir pareizs. Šādas situācijas nosacījumi:
# vispirms notiek naudas līdzekļu ieguldīšana (-CF) un tikai pēc tam var notikt ieņēmumu saņemšana (+CF);
# naudas ieņēmumi ir kumulatīvi un to zīme mainās tikai vienu reizi.

IRR ir vienādojuma NPV=0 sakne, kur NPV (r) ir nelineāra funkcija. No matemātikas viedokļa, minētam vienādojumam tik daudz saknes, cik reizes tīra naudas plūsma maina zīmi.

## Atsauces

## Literatūra
# Брович М. *Анализ экономической эффективности капиталовложений*. Москва: Инфра-М, 1996.
# *Инвестиционное проектирование. Практическое руководство по экономическому обоснованию инвестиционных проектов* / науч. ред. С.И.Шумилин. Москва: Российская финансовая корпорация, Финстатинформ, 1995.
# Bruce J. Feibel. *Investment Performance Measurement*. New York: Wiley, 2003.
Augšbavārija

**Augšbavārija** () ir viens no septiņiem Vācijas federālās zemes Bavārijas apgabaliem. Augšbavārija atrodas Bavārijas dienvidos, ap Minheni, kas ir apgabala administratīvais centrs. Robežojas ar Bavārijas apgabaliem Lejasbavāriju, Augšpfalcu, Vidusfrankoniju un Švābiju, kā arī ar Austriju.

## Augšbavārijas administratīvais iedalījums
Apgabals iedalīts 20 apriņķos (*Landkreise*) un 3 brīvpilsētās (*kreisfreie Städte*).



  *Apriņķi*
  *Brīvpilsētas*


# Altetingas apriņķis
# Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis
# Berhtesgādenes zemes apriņķis
# Dahavas apriņķis
# Ēbersbergas apriņķis
# Eihštetes apriņķis
# Erdingas apriņķis
# Freizingas apriņķis
# Firstenfeldbrukas apriņķis
# Garmišas-Partenkirhenes apriņķis
# Landsbergas apriņķis
# Mīsbahas apriņķis
# Mildorfas apriņķis
# Minhenes apriņķis
# Neiburgas-Šrobenhauzenes apriņķis
# Pfafenhofenes apriņķis
# Rozenhaimas apriņķis
# Štarnbergas apriņķis
# Traunšteinas apriņķis
# Veilheimas-Šongavas apriņķis


# Ingolštate
# Minhene
# Rozenhaima




Augšbavāriju iedala arī četros plānošanas reģionos (*Planungsregionen*): Ingolštate, Minhene, Oberlande un Dienvidaustrumbavārija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.bezirk-oberbayern.de
* www.regierung.oberbayern.bayern.de
Uma Tūrmane

**Uma Karūna Tūrmane** (; dzimusi  Bostonā, Masačūsetsā, ASV) ir amerikāņu aktrise, kura piedalījusies gan romantiskās komēdijās, gan drāmas filmās, gan zinātniskās fantastikas, gan asa sižeta filmās.

Tūrmane nozīmīgākās lomas attēlojusi Kventina Tarantīno režisētajās filmās — "Lubene" (1994), "Nogalināt Bilu 1. daļa" (2003), "Nogalināt Bilu 2" (2004), par kurām iegūtas vairākas balvas un nominācijas. Par lomu filmā "Lubene" Tūrmane tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā aktrise otrā plāna lomā. Par lomu televīzijas filmā *[[Hysterical Blindness]]* (2002) Tūrmane ieguva Zelta globusa balvu.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
44. autobusu maršruts (Rīga)

**44. autobusu maršruts** ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Zolitūdes līdz Ziepniekkalnam.

44. autobusu maršruta kopējais garums ir 29,329 km. Maršruta **[[Zolitūde]]** — **[[Ziepniekkalns]] ** kopējais garums ir 14,687 km, bet maršruta **[[Ziepniekkalns]] ** — **[[Zolitūde]]** kopējais garums ir 14,642 km.

Darbdienās pa 44. autobusu maršrutu kursē 4 autobusi, bet brīvdienās — tikai 2 autobusi.

44. autobusu maršrutu apkalpo 6. autobusu parks.

No 2025. gada 2. jūnija virzienā uz Zolitūdi tika veiktas izmaiņas maršrutā. Tas novirzīts pa Vaiņodes un Telts ielu.

## Maršruts
thumb|255px|44. maršruta autobuss Valdeķu ielā
thumb|255px|44. maršruta autobuss Valdeķu ielā
**[[Zolitūde]]** — **[[Ziepniekkalns]]** kursē pa šādām ielām: Rostokas iela, Zolitūdes iela, Gramzdas iela, Anniņmuižas iela, Apuzes iela, Šampētera iela, Rucavas iela, Kalnciema iela, Ventspils iela, Krūzes iela, Liepājas iela, Mazā Nometņu iela, O. Vācieša iela, Torņakalna iela, Vienības gatve, Ģimnastikas iela, Tadaiķu iela, Valdeķu iela un Ozolciema iela.

**[[Ziepniekkalns]]** — **[[Zolitūde]]** kursē pa šādām ielām: Ozolciema iela, Valdeķu iela, Tadaiķu iela, Ģimnastikas iela, Vienības gatve, Torņakalna iela, O. Vācieša iela, Mazā Nometņu iela, Liepājas iela, Krūzes iela, Ventspils iela, Kalnciema iela, Rucavas iela, Šampētera iela, Apuzes iela, Anniņmuižas iela, Gramzdas iela, Zolitūdes iela un Rostokas iela.

## Pieturvietas
44. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 58 pieturas. Maršrutā **[[Zolitūde]]** — **[[Ziepniekkalns]]** ir 29 pieturas, tāpat arī maršrutā **[[Ziepniekkalns]]** — **[[Zolitūde]]** ir 29 pieturas.

**Iepriekšējie pieturvietu nosaukumi**

Kalnciema iela (pārdēvēta par "Ventspils iela")

Ģimnastikas iela (slēgta)

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Piezīmes un atsauces

### Atsauces

## Ārējās saites
* www.rigassatiksme.lv
*
Galhēpigens

**Galhēpigens** () ir augstākā virsotne Norvēģijā un visā Skandināvijā ar augstumu 2469 m virs jūras līmeņa. Tas atrodas Lomas pašvaldībā Oplandē Jotunheimenes kalnu apgabalā. Populārs tūrisma objekts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mercury-Atlas 6

***Mercury-Atlas 6*** bija pirmā ASV pilotējamā orbitālā misija. Kosmosa kuģis **Friendship 7** ar astronautu Džonu Glenu tika palaists ar nesējraķeti *[[Atlas LV-3B]]* . Tas veica trīs apriņķojumus ap Zemi, un pēc gandrīz piecām stundām nolaidās Atlantijas okeānā.

## Apkalpe
* Džons Glens

### Dubliera apkalpe
* Skots Karpenters

## Ārējās saites
* NASA Mercury MA6 press kit - Jan 21, 1962 
* This New Ocean: A History of Project Mercury - NASA SP-4201  
* Results of the first US manned orbital space flight - Feb 20, 1962 (Friendship 7) NASA report - (PDF format) 
* This New Ocean: A History of Project Mercury - NASA report (PDF format) 
* Chronology of Project Mercury - NASA report (PDF format)
1571. gads

**1571. gads** (MDLXXI) ir īsais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 11. janvāris — Austrijas augstmaņi garantēja reliģijas brīvību

### Nezināms datums
* pirmo reizi minēts Daugavmalas tirgus
* Krimas hanistes valdnieks Devlets I nodedzināja Maskavu
* Osmaņu impērija iekaroja Kipru
* spāņi Latīņamerikā izveidoja pirmās sudraba raktuves
* spāņi Filipīnās okupēja Manilu

## Dzimuši
* 27. janvāris — Abbāss I, Irānas šahs (miris 1629.)
* 15. februāris — Mikaēls Pretorijs (*Michael Praetorius*), vācu komponists (miris 1621.)
* 29. septembris — Karavadžo, venēciešu mākslinieks (miris 1610.)
* oktobris — Tirso de Molina, spāņu dzejnieks un dramaturgs (miris 1648.)
* 27. decembris — Johanness Keplers (*Johannes Kepler*), vācu astronoms (miris 1630.)

: *datums nezināms*
* Hasekura Cunenaga, japāņu samurajs (miris 1622.)

## Miruši
* 13. februāris — Benvenuto Sellīni, itāļu mākslinieks (dzimis 1500.)
Pašreizējā neto vērtība

**Pašreizējā neto vērtība** ( jeb *NPV*) ir viens no investīciju projektu efektivitātes novērtēšanas rādītājiem.

NPV pozitīvu vērtību var interpretēt kā investīciju līmeni, pie kura investīcijas konkrētajā projektā ir efektīvas.

## Aprēķins

Naudas plūsma (pozitīvā vai negatīva, t.i. ienākošā un izejošā nauda) tiek diskontēta, lai iegūtu nākotnes ieņēmumu vai izdevumu tagadnes vērtību (PV). Tad visus rezultātus (iegūtus aprēķinus pa gadiem) summē. Attiecīgi NPV ir diskontēto naudas plūsmu summa:
:\frac{R_t}{(1+r)^{t}} 
kur
:*t* - naudas plūsmas laika periods (gada numurs)
:*r* - diskonta likme, t.i. procentu likme, ar kādu nauda varētu būt investēta pasākumos ar līdzīgu riska pakāpi (parasti izmanto bankas procentu likmi) 
:R_t - tīra naudas plūsma (ienākumi mīnuss izdevumi) laikā *t* 

### Aprēķina piemērs

Jauns investīciju projekts (ražotnes paplašināšana). Laika periods - 6 gadi, t.i. laika periods, kurā projekts dos ieņēmumus. 
Investīcijas sastāda LVL (Latvijas lats) 100 000 (piemēram, jaunās tehnikas iegāde, apmācības). Darbības izmaksas 1.-6.gadā sastādīs LVL 5000 gadā. Ieņēmumi 1.-6.gadā sastādīs LVL 30 000 gadā. Šajā piemērā izmantotā diskonta likme ir 10%.
Tagadnes vērtība (PV) var būt aprēķināta katram gadam:

Visu tagadnes vērtību summa, kas arī ir NPV, sastāda 8 881,52 LVL. Ņemot vērā to, ka NPV > 0, projektu var pieņemt, ja kompānijas nav citu alternatīvu projektu ar lielāku NPV.

## Interpretācija

## Alternatīvas investīciju efektivitātes novērtēšanas metodes
# Iekšējās atdeves koeficients
# Izmaksu ieguvumu analīze
# Investīciju atmaksas periods (payback period)

## Atsauces

## Literatūra
# Брович М. *Анализ экономической эффективности капиталовложений*. Москва: Инфра-М, 1996.
# *Инвестиционное проектирование. Практическое руководство по экономическому обоснованию инвестиционных проектов* / науч. ред. С.И.Шумилин. Москва: Российская финансовая корпорация, Финстатинформ, 1995.
# Investīcija
# Eiropas Komisija. 4.darba dokuments. Metodiskie norādījumi izmaksu un ieguvumu analīzes veikšanai
1584. gads

**1584. gads** (MDLXXXIV) ir garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā (pēc Jūlija kalendāra sākās desmit dienas vēlāk, trešdienā).

## Notikumi
* 18. marts — Fjodors I kļuva par Krievijas caru pēc sava tēva Ivana IV nāves

### Nezināms datums
* Rīgā sākās kalendāra nemieri — namnieku opozīcijas sacelšanās pret patriciātu
* Bībele pirmo reizi iztulkota slovēņu valodā
* Krievijas ziemeļos tika dibināta pilsēta Arhangeļska
* Ģente krita spāņu rokās
* Bijušais Livonijas ordeņa komturs Vilhelms fon Eferns sāk Neretas luterāņu baznīcas būvdarbus.

## Dzimuši
* 29. janvāris — Orānas Frīdrihs Henrihs (*Frederik Hendrik van Oranje*), nīderlandiešu politiķis (miris 1647.)
* 3. novembris — Žans Pjērs Kamī, franču bīskaps, rakstnieks (miris 1652.)

: *datums nezināms*
* Viljams Bafins, angļu jūrnieks un pētnieks (miris 1622.)
* Mijamoto Musasi, japāņu samurajs, mākslinieks un filozofs (miris 1645.)

## Miruši
* 18. marts — Ivans Bargais, Krievijas cars (dzimis 1530.)
* 10. jūlijs — Vilhelms Klusētājs (*Willem de Zwijger*), nīderlandiešu politiķis (dzimis 1533.)
* 22. augusts — Jans Kohanovskis (*Jan Kochanowski*), poļu rakstnieks (dzimis 1530.)
* 3. novembris — Karlo Borromeo (*Carlo Borromeo*), Milānas arhibīskaps, kontrreformācijas darbinieks (dzimis 1538.)
1562. gads

**1562. gads** (MDLXII) ir īsais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 22. septembris — Maksimiliāns II Hābsburgs kļuva par Bohēmijas karali
* 28. novembris — Maksimiliāns II Hābsburgs tika ievēlēts par Romiešu karali (*Romanorum Rex*)

### Nezināms datums
* Rīgas arhibīskapija pārtapa par Livonijas hercogisti  
* Akbars Lielais iekaroja Malvas reģionu mūsdienu Indijas teritorijā

## Dzimuši
* 12. janvāris — Karlo Emanuels I, Savojas grāfs (miris 1630.)
* aprīlis/maijs — Jāns Pēturszons Svēlinks, holandiešu komponists (miris 1621.)
* 25. novembris — Lope de Vega (*Lope de Vega*), spāņu dzejnieks un dramaturgs (miris 1635.)

## Miruši
* 9. oktobris — Gabriels Fallopio, itāļu anatoms (dzimis 1523.)
* 17. novembris — Antuāns de Burbons, Francijas karaļa Anrī IV tēvs (dzimis 1518.)
* 6. decembris — Jāns van Skorels, nīderlandiešu gleznotājs (dzimis 1495.)
* 7. decembris — Adriāns Vilarts, flāmu komponists (dzimis 1490.)
Abja-Paluoja

thumb|
Abjas-Paluojas ugunsdzēsēju depo

**Abja-Paluoja** () ir pilsēta Igaunijas dienvidos, Viljandi apriņķī. 1998. gadā apvienojās ar Abja pagastu un kļuva par tās administratīvo centru. 2017. gada 24. oktobrī Meizakila, Karksi pagasts, Abjas pagasts un Hallistes pagasts pievienojās jaunajam Mulgi pagastam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Aloha from Hell

**Aloha from Hell** ir vācu rokgrupa, kas tika izveidota 2006. gadā Ašafenburgā. 2007. gadā tā ieguva vācu žurnāla *Bravo* jauno grupu konkursā pirmo vietu. 2007. gada augustā, kā rezultātā parakstīja sadarbības līgumu ar Sony BMG. Grupa ir izdevusi vienu studijas albumu 2009. gadā — *[[No More Days to Waste]]*. Grupa izšķīrās 2010. gada 15. jūlijā. 

## Ārējās saites
* Aloha From Hell oficiālā mājaslapa /
## Atsauces
Dunikas pagasts

**Dunikas pagasts** ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos Lietuvas pierobežā Bārtas un Sventājas starpupē. Robežojas ar sava novada Rucavas pagastu, Nīcas pagastu, Otaņķu pagastu,  Bārtas pagastu, Kalētu pagastu, kā arī Lietuvas Klaipēdas apriņķa Skodas rajona Skodas un Lenkimu seņūnijām.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Bružupe, Dejupīte, Ģeišupe, Kalvaitu upīte, Lankupīte, Lukne, Melnupīte, Naudupe, Roļu upe, Sargupe, Vīves upe.

## Vēsture
Pagasta teritorijā esošajā Tīra purvā atrastas 9. gadsimta vidus senlietas, starp kurām ir nozīmīgākais tekstilmateriālu atradums kuršu apdzīvotajās teritorijās un labi saglabājušies egles koka vairogi. Purvs atrodas Dunikas dabas liegumā.
Pirmā pasaules kara laikā sāka darboties šaursliežu dzelzceļa līnija Liepāja—Rucava (1916—1960).

Dunikas pagasts izveidots 1919. gadā, apvienojot 13 Rucavas, Bārtas un Nīcas pagastu ciemus. 
1920. gada zemes reformas gaitā Luknas mežniecību sadalīja 237 vienībās 2904 ha kopplatībā, Rucavas mežniecību sadalīja 386 vienībās 3324 ha kopplatībā, bet Ķāķišķes () muižu sadalīja 25 vienībās 434 ha kopplatībā. 
1935. gadā Liepājas apriņķa Dunikas pagasta teritorija bija 174,6 km² un tajā dzīvoja 2550 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Dunikas un Sikšņu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Sikšņu ciems** ietilpa Priekules (1949—1959) un Liepājas (1959—2009) rajonos. 1954. gadā Sikšņu ciemam pievienoja likvidēto Kāķišķes ciemu, 1968. gadā - Bārtas ciema kolhoza «Nākotne» teritoriju, bet Sikšņu ciema kolhoza «Padomju Latvija» teritoriju pievienoja Rucavas ciemam. 1989. gadā Sikšņu ciemu pārdēvēja par **Dunikas ciemu**. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Dunikas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rucavas novadā. 2021. gadā Rucavas novadu iekļāva Dienvidkurzemes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Sikšņi (Rucavas novads)|Sikšņi]]** (pagasta centrs), Dunika, Šuķene, Ječi, Liepieni, Slamsti, Sudargi.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Dunikas ciems

**Dunikas ciems** var būt:
* Dunikas ciems - administratīvi teritoriāla vienība Priekuļu un Liepājas rajonos (1945-1962)
* Dunikas pagasta nosaukums 1989. - 1990. gados.
Hehts

**Hehts** var būt:
* Hanss Joahims Hehts (*Hans-Joachim Hecht*) — Vācijas šahists (dzimis 1939.),
* Oļģerts Hehts — Latvijas basketbolists (dzimis 1931.).
Antsla

**Antsla** () ir pilsēta Igaunijas dienvidaustrumos, Veru apriņķī. Pilsēta ir Antslas pagasta administratīvais centrs. Tā atrodas aptuveni 35 kilometrus uz rietumiem no apriņķa centra Veru.

## Vēsture
Antslas attīstība ir cieši saistīta ar dzelzceļa līnijas Rīga—Pleskava izbūvi 1889. gadā. Apdzīvotā vieta sāka veidoties pie dzelzceļa stacijas, kas sākotnēji saucās Hauka. Apmetne strauji auga kā tirdzniecības un amatniecības centrs.

1920. gadā Antsla ieguva lielciema statusu, bet 1938. gada 1. maijā tai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Otrā pasaules kara laikā, 1944. gada vasarā, kauju rezultātā liela daļa pilsētas apbūves tika iznīcināta. No 1950. līdz 1959. gadam Antsla bija Antslas rajona centrs.

## Saimniecība un kultūra
Antsla ir plaši pazīstama ar savu vēsturisko Hauka gadatirgu (*Hauka laat*), kura tradīcijas aizsākās jau 20. gadsimta 20. gados. Mūsdienās tas ir viens no lielākajiem gadatirgiem Igaunijā, kas katru gadu augustā piesaista desmitiem tūkstošu apmeklētāju.

Pilsētas galvenās saimniecības nozares ir kokapstrāde un mēbeļu ražošana (uzņēmums *Antsla-Inno*), kā arī pārtikas rūpniecība.

Pilsētā atrodas Antslas ģimnāzija, kultūras nams, bibliotēka, sporta komplekss un veselības centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Antslas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Dihlofoss

**Dihlofoss** (O,O-**di**metil-O-2,2,-di**hlo**rvinil**fos**fāts) ir fosfororganisks savienojums - plaša iedarbības diapazona insekticīds. Atšķirībā no vairākiem citiem fosfororganiskajiem savienojumiem, kas ir kaujas vielas (zarīns, zomans), dihlofoss ir relatīvi maztoksisks siltasiņu dzīvniekiem un cilvēkam, bet ļoti indīgs kukaiņiem, tādēļ to lietoja mušu, prusaku un citu kukaiņu iznīcināšanai. Mūsdienās dihlofosa un citu fosfororganisko vielu vietā izmanto daudz nekaitīgākos piretroīdus.

Par dihlofosu dažreiz sauc arī O,O-dietil-O-2,2,-dihlorvinilfosfātu, kura molekulā abu metilgrupu vietā ir etilgrupas.
thumb|left|170px|Padomju laika dihlofosa baloniņš

Agrāk par dihlofosu mēdza saukt jebkuru insekticīdu aerosola iepakojumā. 

## Atsauces
51. autobusu maršruts (Rīga)

**51. autobusu maršruts** ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Ulbrokai (atsevišķos reisos līdz Ulbrokas vidusskolai Vālodzēs), kas atrodas Ropažu novada Stopiņu pagastā.

51. autobusu maršruta kopējais garums ir 25,481 km. Maršruta **Abrenes iela** — **Ulbroka** kopējais garums ir 12,687 km, bet maršruta **Ulbroka** — **Abrenes iela** kopējais garums ir 12,794 km.

Darbdienās pa 51. autobusu maršrutu kursē 4 autobusi, bet brīvdienās — tikai 2 autobusi.

51. autobusu maršrutu apkalpo 7. autobusu parks.

Autobusa maršrutu 2021. gada vasarā bija iecerēts pagarināt līdz Sauriešiem, taču tas joprojām vēl nav noticis, lai arī Rīgas dome jaunajā gaisa kvalitātes uzlabošanas plānā šo ieceri plāno realizēt.

thumb|255px|51. maršruta autobuss Satekles ielā
thumb|255px|51. maršruta autobuss pieturā "Centrālā stacija"
|thumb|255px|51. maršruta autobuss Deglava ielā
|thumb|255px|51. maršruta autobuss izbrauc no Abrenes ielas galapunkta
|thumb|255px|51. maršruta autobuss Valmieras ielā
|thumb|255px|51. maršruta autobuss Satekles ielā

## Maršruts
**[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — **[[Ulbroka]]** kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Vilhelma Purvīša iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Marijas iela, Satekles iela, Valmieras iela, A. Deglava iela, Autoceļš P4 un Institūta iela (Ulbroka).

**Ulbroka** — **Abrenes iela** kursē pa šādām ielām: Institūta iela (Ulbroka), P4, Lubānas iela (Dreiliņi), A. Deglava iela, Valmieras iela, Satekles iela, Marijas iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Vilhelma Purvīša iela un Abrenes iela.

## Pieturvietas
51. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 42 pieturas. Abos virzienos ir pa 21 pieturai.

**Pieturvietas maršrutā "Abrenes iela - Ulbrokas skola" un "Ulbrokas skola - Abrenes iela".**

### Agrākie pieturvietu nosaukumi

* *Nīcgales iela (pārdēvēta par "Itas Kozakevičas iela")*
* *Dreiliņu pasts (no 2024. gada 1. augusta - "Dreiliņu rotācijas aplis")*
* *Radiocentrs (no 2024. gada 1. augusta - Radiostacijas iela")*
* *Institūts (no 2024. gada 1. augusta - "Stopiņu pagasta pārvalde")*
* *Ogres pagrieziens (pieturvieta slēgta)*
* *Brasliņas (no 2024. gada 1. augusta - "Līgo parks")*

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Piezīmes un atsauces

### Atsauces

## Ārējās saites
* www.rigassatiksme.lv
* 
*
Stratēģijas datorspēles

**Stratēģijas datorspēles** ir videospēļu žanrs, kurā spēlētājam ir jādomā ilgtermiņā un jāplāno, kā sasniegt uzvaru. Tās tiek iedalītas četros apakšžanros — reāllaika un gājienu stratēģijas spēlēs un stratēģiskajās vai taktiskajās, atkarībā no tā, uz ko spēles ir koncentrētas.
52. autobusu maršruts (Rīga)

**52. autobusu maršruts** ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Pļavnieku kapiem.

52. autobusu maršruta kopējais garums ir 22,600 km. Virzienā **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — **[[Pļavnieku kapi]]** kopējais garums ir 11,076 km, bet virzienā **[[Pļavnieku kapi]]** — **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** kopējais garums ir 11,524 km.

Darbdienās pa 52. autobusu maršrutu kursē 6 autobusi, bet brīvdienās — tikai 4 autobusi. Maršrutu apkalpo 7. autobusu parks.

No 2019. gada 1. augusta 52.autobusa maršruta 1 reiss (plkst. 17:12 no Pļavnieku kapiem) darba dienās tika pagarināts, iekļaujot iebraucienu Noliktavu ielā (Ropažu novada Stopiņu pagastā) pēc tur esošā loģistikas centra darbinieku lūgumiem. No 2025. gada 15. marta viens rīta reiss caur Noliktavu ielu kursē arī no Abrenes ielas.

## Maršruts
|thumb|255px|52. maršruta autobuss Deglava ielā
|thumb|255px|52. maršruta autobuss izbrauc no Abrenes ielas galapunkta
|thumb|255px|52. maršruta autobuss Valmieras ielā
|thumb|255px|52. maršruta autobuss galapunktā "Pļavnieku kapi"
**[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — **[[Pļavnieku kapi]]** kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Vilhelma Purvīša iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Marijas iela, Satekles iela, Valmieras iela, A. Deglava iela, un Lubānas iela.

**[[Pļavnieku kapi]]** — **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** kursē pa šādām ielām: Lubānas iela, A. Deglava iela, Valmieras iela, Satekles iela, Marijas iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Vilhelma Purvīša iela un Abrenes iela.

## Pieturvietas
52. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 36 pieturas. Abos virzienos ir 18 pieturas. Pagarinātajos maršrutos - "Abrenes iela - Noliktavu iela - Pļavnieku kapi" un "Pļavnieku kapi - Noliktavu iela - Abrenes iela" abos virzienos ir 19 pieturas.

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Piezīmes un atsauces

### Atsauces

## Ārējās saites
* www.rigassatiksme.lv
* 
*
53. autobusu maršruts (Rīga)

**53. autobusu maršruts** ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Esplanādes Rīgas centrā līdz Zolitūdei.

53. autobusu maršruta kopējais garums ir 22,178 km. Maršruta **Esplanāde** — **Zolitūde** kopējais garums ir 11,280 km, bet maršruta **Zolitūde** — **Esplanāde** kopējais garums ir 10,898 km.

Darbdienās pa 53. autobusu maršrutu kursē 4 autobusi, bet brīvdienās — tikai 2 autobusi.

53. autobusu maršrutu apkalpo 6. autobusu parks.

## Maršruts
thumb|255px|53. maršruta autobuss Brīvības bulvārī
thumb|255px|53. maršruta autobuss uz Vanšu tilta
thumb|255px|53. maršruta autobuss uz Vanšu tilta
thumb|255px|53. maršruta autobuss Kalnciema ielā
thumb|255px|53. maršruta autobuss Rostokas ielā
**[[Esplanāde (Rīga)|Esplanāde]]** — **[[Zolitūde]]** kursē pa šādām ielām: Brīvības bulvāris, Kalpaka bulvāris, K. Valdemāra iela, Vanšu tilts, K. Valdemāra iela, Kalnciema iela, Lielirbes iela, Ventspils iela, Kalnciema iela, Apuzes iela, Anniņmuižas iela, Gramzdas iela, Zolitūdes iela un Rostokas iela.

**Zolitūde** — **Esplanāde** kursē pa šādām ielām: Rostokas iela, Zolitūdes iela, Gramzdas iela, Anniņmuižas iela, Apuzes iela, Kalnciema iela, Ventspils iela, Lielirbes iela, Kalnciema iela, K. Valdemāra iela, Vanšu tilts, K. Valdemāra iela, Elizabetes iela un Brīvības bulvāris.

## Pieturvietas
53. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 39 pieturas. Maršrutā **[[Esplanāde (Rīga)|Esplanāde]]** — **[[Zolitūde]]** ir 19 pieturas, bet maršrutā **Zolitūde** — **Esplanāde** ir 20 pieturas.

**Iepriekšējie pieturvietu nosaukumi**

* Kalnciema iela (virzienā uz Zolitūdi pārdēvēta par "Ventspils iela", virzienā uz Esplanādi - par "Apuzes iela")
* Ventas iela (pārdēvēta par "Kauguru iela")
* Z.A. Meierovica bulvāris (pārdēvēta par "Nacionālais teātris")

### Atsauces

## Ārējās saites
* www.rigassatiksme.lv
*
Salaspils pagasts

**Salaspils pagasts** ir viena no divām Salaspils novada administratīvajām teritorijām, kas no visām pusēm ieskauj Salaspils pilsētu. Atrodas Daugavas labajā krastā Rīgas dienvidaustrumu pievārtē un iekļauj Doles salu. Robežojas ar Rīgu, Ropažu novada, Stopiņu un Ropažu pagastiem, Ogres novada Tīnūžu pagastu un pa Daugavu un Sauso Daugavu ar Ķekavas novada Daugmales un Ķekavas pagastiem. Pagasta administratīvais centrs ir Salaspils pilsēta, kas neietilpst pagasta robežās.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Bluķupe, Ežupe, Lebjava, Urga.

## Vēsture
1935. gadā Rīgas apriņķa Salaspils pagasta platība bija 67 km² un tajā dzīvoja 1091 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā izveidoja Salaspils un Saulkalnes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Rīgas rajona **Salaspils ciemam** 1951. gadā pievienoja likvidēto Saulkalnes ciemu, 1954. gadā - likvidēto Rubeņkalna ciemu, 1962. gadā — Ikšķiles ciema padomju saimniecības «Budeskalni» Ikšķiles un Tīnūžu nodaļu teritorijas, 1974. gadā - daļa likvidētā Katlakalna ciema un daļa Stopiņu ciema teritorijas. 1974. gadā daļu Salaspils ciema teritorijas pievienoja Stopiņu ciemam un Rīgas pilsētai, bet 1977. gadā — Ikšķiles ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1993. gada 9. decembrī Salaspilij piešķīra pilsētas tiesības, bet Salaspils pagastu pakļāva pilsētai kā **Salaspils lauku teritoriju**. 2004. gadā Salaspils pilsēta ar lauku teritoriju tiek reorganizēta par Salaspils novadu. 2010. gadā Salaspils lauku teritoriju pārdēvēja par Salaspils pagastu.

## Iedzīvotāji
### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Saulkalne, Acone, Bunči, Stopiņi.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Fēbe (pavadonis)

**Fēbe**, arī Saturns IX ir Saturna pavadonis, kuru 1898. gada 17. martā atklāja amerikāņu astronoms Viljams Pikerings, pārlūkojot pusgadu agrāk Arekipā uzņemtos attēlus. Fēbe bija pirmais pavadonis, kuru atklāja, izmantojot fotogrāfijas. 
## Nosaukums
Pavadonim piešķirts sengrieķu mitoloģijas tēla Fēbes vārds. Fēbe ir viena no titāniem, Urāna un Gajas meita. Saskaņā ar Starptautiskās Astronomijas savienības noteikumiem, uz Fēbes esošajiem objektiem ir piešķirami nosaukumi, kuri ņemti no mītiem par Jāsonu un argonautiem.
## Raksturojums
Fēbe ir relatīvi apaļš debess ķermenis, aptuveni 220 km diametrā. Tas apgriežas ap savu asi apmēram reizi stundā. Saturnu tas apriņķo apmēram 18 mēnešos. Virsmas temperatūra ir 75 K (-198°C).

Atšķirībā no citiem Saturna pavadoņiem, kuru virsma ir samērā gaiša, Fēbes albedo ir tikai 0,04 (kā kvēpiem). Pavadoņa virsmu ir stipri izrobojuši krāteri. Viens no tiem ir pat 80 km diametrā. 

Kosmiskā aparāta Cassini-Huygens uzņemtajos attēlos bija redzams, ka krāteru spilgtums ir atšķirīgs. Tas liecina par milzīga daudzuma ledus esamību zem relatīvi plānas (300 – 500 m) tumšu iežu segas. Uz pavadoņa virsmas tika konstatēts arī oglekļa dioksīds. Tiek lēsts, ka 50 % no Fēbes veido ieži. Pārējo Saturna pavadoņu sastāvā ieži ir tikai 35 %. Šie fakti liecina, ka pavadonis iespējams ir cēlies no centauriem. Centauri ir ledu saturošu asteroīdu grupa Koipera joslā.

Saturna pavadoņa Hiperiona virsmu klāj tumša materiāla kārtiņa. Šis materiāls, visticamāk, nācis no Fēbes, no kuras to apkārtējā telpā izsituši sīku meteorītu triecieni. Lielākie meteorīti varētu būt radījuši pārējos Fēbes grupai piederīgos pavadoņus, kuri visi nav lielāki par 10 km diametrā.
thumb|left|200px|Fēbes krāteri
## Izpēte ar kosmiskajiem aparātiem

2004. gadā kosmiskajam aparātam Cassini-Huygens ierodoties pie Saturna sistēmas, Fēbe bija pirmais debess ķermenis, kuru aparāts sāka pētīt. 2004. gada 11. jūnijā tas pārlidoja pavadoni 2068 km attālumā, nofotogrāfējot faktiski visu Fēbes virsmu. Līdz tam Fēbi vēl bija pētījis Voyager 2, kurš 1981. gada septembrī palidoja garām 2,2 miljonu km attālumā. Tomēr, tolaik iegūtie attēli bija ar ļoti zemu izšķirtspēju.

## Fēbes gredzens
 tika paziņots par jauna Saturna gredzena atklāšanu aptuveni Fēbes orbītas rajonā. Lai gan gredzena diametrs ir ļoti liels, tas ir praktiski neredzams. To atklāja ar Spicera kosmisko teleskopu. Fēbes gredzens ir novirzīts no pārējiem Saturna gredzeniem par 27°. Tas sākas apmēram 6 miljonus km no Saturna un ir apmēram 12 miljonus km plats. Gredzens izveidojies, meteorītiem triecoties Fēbes virsmā, tā izsitot vielas daļiņas apkārtējā telpā. Jaunatklātais gredzens iespējams ir radījis Japeta īpatnējo divtoņu krāsojumu. Japeta „priekšējā” puslode ir izteikti tumšāka nekā otra puslode. Fēbes un arī jaunatklātā gredzena kustības virziens ir pretējs Japeta kustības virzienam, tāpēc gredzena materiāls triecas Japetā, uzkrājoties tā „priekšējā” puslodē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Fēbes apraksts
* Fēbes attēli
Hess

**Hess** var būt:
* Harijs Hess (*Harry Hess*) — Kanādas mūziķis (dzimis 1968);
* Rūdolfs Hess (*Rudolf Heß*) — vācu politiķis (1894—1987);
* Viktors Hess (*Victor Franz Hess*) —  austriešu-amerikāņu fiziķis (1883—1964).
Zeltiņš

**Zeltiņš** var būt:
* Sedziera ezera cits nosaukums;
* Zeltiņu agrākais nosaukums;
* Zeltiņš — uzvārds.

## Skatīt arī
* Zeltiņi
* Zeltiņu pagasts
* Zelts
54. autobusu maršruts (Rīga)

thumb|54. autobusa maršruts līdz 2024. gada 1. oktobrim.
**54. autobusu maršruts** ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Botāniskā dārza līdz Voleriem.
Gan darbdienās, gan brīvdienās pa 54. autobusu maršrutu kursē tikai 1 autobuss.

54. autobusu maršrutu apkalpo 6. autobusu parks.

Agrāk 54. autobusu maršruts bija 3a. autobusu maršruts, bet kopš 2009. gada 1. janvāra to pārdēvēja par 54. autobusu maršrutu. 2010. gada 1. aprīlī maršruts tika pagarināts līdz Abrenes ielai. No 2020. gada 1. februāra līdz 13. martam iekāpšana 54. maršruta autobusos notika tikai pa priekšējām durvīm. Pēdējoreiz šī kārtība atjaunināta 2023. gada 1. februārī.

No 2024. gada 1. oktobra maršruts vairs nekursē posmā no Abrenes ielas līdz Botāniskajam dārzam. Izmaiņas veiktas, lai palielinātu reisu skaitu un uzlabotu reisu izpildes prognozējamību. Tas tika iepriekš apspriests ar Voleru apkaimes iedzīvotājiem.

## Maršruts
thumb|255px|54. autobuss Slokas ielā (līdz 2024. gada 1. oktobrim)
thumb|255px|54. autobuss izbrauc no Abrenes ielas galapunkta (līdz 2024. gada 1. oktobrim)
thumb|255px|54. autobuss Dzirnavu ielā (līdz 2024. gada 1. oktobrim)
thumb|255px|54. autobuss izbrauc no Abrenes ielas galapunkta (līdz 2024. gada 1. oktobrim)
thumb|255px|54. autobuss Dzirnavu ielā (līdz 2024. gada 1. oktobrim)
**[[Botāniskais dārzs]]** — **[[Voleri]]** kursē pa šādām ielām: Jūrmalas gatve, Dzirciema iela, Lidoņu iela, Daugavgrīvas iela, Daugavgrīvas šoseja un Voleru iela.

**[[Voleri]]** —  **[[Botāniskais dārzs]]** kursē pa šādām ielām: Voleru iela, Daugavgrīvas šoseja, Daugavgrīvas iela, Lidoņu iela, Dzirciema iela un Jūrmalas gatve.

## Pieturvietas
54. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 28 pieturas. Maršrutā **[[Botāniskais dārzs]]** — **[[Voleri]]** ir 14 pieturas, bet maršrutā **[[Voleri]]** — '''Botāniskais dārzs''' ir 14 pieturas.

### Agrākie pieturvietu nosaukumi
* "Daugavgrīvas šoseja" (no 2024. gada 1. augusta — "Pagrieziens uz Voleriem", virzienā no Voleriem)

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Piezīmes un atsauces

### Atsauces

## Ārējās saites
* www.rigassatiksme.lv
*
Visu laiku ienesīgākās filmas

thumb|upright=1|right|Filma "Vējiem līdzi" noturēja ienesīgākās filmas titulu 25 gadus, bet pēc inflācijas tā piekāpās citām filmām
Šajā lapā ir apkopotas 50 **visu laiku ienesīgākās filmas** visā pasaulē.

Kinofilmas saņem ienākumus no vairākiem atsevišķiem avotiem, tostarp kinoteātru seansiem, mājas video, televīzijas apraides tiesībām un merčendaizinga. Tomēr kinoteātru kases ienākumi tiek uzskatīti par primāro filmas komerciālās veiksmes rādītāju, galvenokārt tas ir dēļ vieglā uzskaites veida salīdzinot ar mājas video vai apraidi, kā arī tas ir iegājies vēsturiski. Sarakstā nav ņemta vērā inflācija, tādējādi netiek iekļautas senākas filmas, kas bijušas komerciāli ļoti ienesīgas.

Tradicionāli, kara filmas, mūzikli un vēsturiskās filmas ir vispopulārākie kino žanri, bet 21. gadsimtā stiprākas izrādījušās franšīzes filmas. Visienesīgākā filma ir "Avatars". Ir arī liela interese par supervaroņu žanru ar astoņām *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmām, kas ir ienesīgāko filmu saraksta augšgalā. Otrā ienesīgākā supervaroņu filma ir "Atriebēji: Noslēgums", kas ir arī visu laiku ienesīgākā filma, kā arī vēl četras filmas no komiksu "Atriebēji" sērijas ierindojas pirmajā desmitniekā. Citas *[[Marvel Comics]]* adaptācijas, piemēram "Zirnekļcilvēks" un "X-cilvēki" arī ir savākušas labus ienākumus. Sarakstā ir arī uz *[[DC Comics]]* komiksu varoņiem balstītās filmas, piemēram  "Betmens" un "Supermens". "Zvaigžņu kari" ir starp ienesīgākajām piecdesmit filmām ar četrām filmām, filmu "Harijs Poters", "Juras laikmeta parks" un "Karību jūras pirāti" franšīzes kopā ar Pītera Džeksona "Viduszemes" filmu ciklu arī ieņem vietas pirmajā piecdesmitniekā. Arī ģimenes animācijas filmām ir nemainīgi labi rādītāji. Starp Disneja ienesīgākajām filmām ir "Karalis Lauva" (ienesīgākā animācijas filma), "Ledus sirds" un filmas turpinājums, "Zootropole" un "Karalis Lauva", starp *[[Pixar]]* ienesīgākajām filmām ir "Lieliskie 2", "Rotaļlietu stāsts 3" un "Meklējot Doriju". Bez Disneja un *Pixar* animācijas filmām sarakstā ir arī filmu cikli "Nejaukais es", "Šreks" un "Ledus laikmets" filmas.

Kamēr inflācija ir iznīcinājusi lielāko daļu no 1960. un 1970. gadu filmu sasniegumiem, sarakstā joprojām ir filmu cikli no tiem laikiem. Bez "Zvaigžņu kari" un "Supermens" ciklu filmām, arī "Džeimss Bonds" un "Zvaigžņu ceļš" filmas ik pa laikam tiek filmētas, ierindojot visas četras cikla filmu starp ienesīgākajām. Dažu veco filmu ienesīguma rekordi joprojām ir ļoti lieli, bet tie nav pielīdzināmi mūsdienu filmām, jo mūsdienās biļešu cenas ir vairākkārt palielinājušās. Aptuveni pārrēķinot inflāciju filma "Vējiem līdzi" (25 gadus bija ienesīgākā filma), joprojām ir visu laiku ienesīgākā filma. Visi filmu ieņēmumi ir norādīti ASV dolāros pēc to nominālvērtības, ja vien nav norādīts citādi.

## Saraksts

## Skatīt arī

* Visu laiku ienesīgākās izklaides franšīzes

## Atsauces

;Ieņēmumu atsauces

## Ārējās saites
* Box Office Mojo 100 ienesīgākās visu laiku filmas
Jenss Lēmans

**Jenss Lēmans** (; dzimis  Esenē, Vācijā) ir Vācijas bijušais futbolists, vārtsargs.

Savu karjeru sācis Vācijas komandā Gelzenkirhenes "''Schalke 04''", kur pavadījis 10 sezonas. 1997. gadā ar komandu izcīnījis UEFA kausu. 1998. gada vasarā pārcēlies uz Itālijas A sērijas komandu AC Milan, tomēr pēc nesekmīga snieguma viņš sezonas vidū pārcēlās atpakaļ uz Vāciju un pievienojās Dortmundes "''Borussia''". 2003. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai *[[Arsenal FC|Arsenal]]*, kur viņš savā pirmajā sezonā bija daļa no komandas, kas ne reizi nezaudēja līgas mačā. Kopumā piecu sezonu laikā *Arsenal* rindās aizvadījis visos turnīros gandrīz 200 mačus. No 2008. līdz 2010. gadam pārstāvējis Vācijas Bundeslīgas komandu *[[VfB Stuttgart]]*. 2010. gada jūnijā paziņojis par spēlētāja karjeras beigām. 2011. gada martā *Arsenal* rindās satraumējās vairāki komandas vārtsargi, kā rezultātā Lēmans noslēdza ar komandu līgumu līdz sezonas beigām, aizvadot arī vienu maču Premjerlīgā.

Kopā ar Vācijas izlasi izcīnījis 3. vietu 2006. gada FIFA kausa izcīņā un 2. vietu 2008. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Schalke 94**

* UEFA kauss: 1996—97
* Vācijas 2. Bundeslīga: 1990—91

**AC Milan**

* Itālijas Serie A: 1998—99

**Borussia Dortmund**

* Vācijas Bundeslīga: 2001—02

**Arsenal**

* Anglijas Premjerlīga: 2003—04
* FA kauss: 2004—05
* FA Community Shield: 2004

**Individuālie sasniegumi**

* UEFA gada labākais vārtsargs: 1997, 2006

## Ārējās saites
Old School

***Old School'', ''Old school*** vai ***Old Skool*** (no ) var būt:

* "Kā vecajos, labajos laikos" (*Old School*) — 2003. gada ASV kinokomēdija;
* *[[Old School (2Pac dziesma)|Old School]]* — 1995. gada *2Pac* dziesma.
Vlade Divacs

**Vlade Divacs** (; dzimis  Prijepoļjē, Serbijā, Dienvidslāvijā) ir bijušais serbu basketbolists, spēlējis centra pozīcijā. Lielāko savas karjeras daļu pavadījis NBA līgā, kur spēlēja Losandželosas "Lakers", Šarlotas "Hornets" un Sakramento "Kings" sastāvā. Vlade Divacs ticis iekļauts 50 izcilāko Eirolīgas spēlētāju un darbinieku vidū. Divacs ir viens no sešiem NBA spēlētājiem, kam karjerā ir izdevies gūt vismaz 13 000 punktu, 9 000 atlēkušās bumbas, 3000 rezultatīvas piespēles un 1500 blokus.  kļuva par Serbijas Olimpiskās komitejas prezidentu.

Kopā ar Dienvidslāvijas basketbola izlasi izcīnījis 2 Olimpiskās sudraba medaļas 1988. un 1996. gadā, divreiz uzvarējis Pasaules čempionātā un trīsreiz — Eiropas čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NBA profils 
* Eirolīgas 50 labākie spēlētāji un darbinieki 
* basketball-Reference profils
Žans Sibēliuss

250px|thumb|Žana Sibeliusa portrets 1913. gadā.
**Jūhans Jūliuss Kristians Sibēliuss**, biežāk pazīstams kā **Žans** vai **Jans Sibēliuss** (*Johan Julius Christian Sibelius*, *Jean Sibelius*; dzimis 1865. gada 8. decembrī, miris 1957. gada 20. septembrī), bija vēlīnā romantisma Somijas komponists. Viņa radītajai mūzikai tiek piešķirta liela loma somu nacionālās identitātes veidošanā.

Dzimis Somijas zviedru ģimenē. Ž. Sibēliuss ir sacerējis septiņas simfonijas (astoto pēc sarakstīšanas pats ir iznīcinājis), tāpat arī dažādus citus skaņdarbus, no kuriem slavenākie ir *[[Finlandia]]*, *[[Valse Triste]]*, koncerts vijolei un Karēlijas svīta.

## Ārējās saites

* Žana Sibēliusa mājas lapa  //
* Žana Sibēliusa biedrība  //
* Žana Sibēliusa muzejs /