open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paramount Media Networks

***Paramount Media Networks*** (dibināts kā ***MTV Networks*** 1984. gadā un ar šo nosaukumu pazīstams līdz 2011. gadam; pēc tam — līdz 2019. gadam — ***Viacom Media Networks***; pēc tam līdz 2022. gadam pazīstams kā ***ViacomCBS Domestic Media Networks***) ir ASV masu mediju konglomerāta *[[Paramount Global]]* nodaļa, kas pārrauga daudzu savu televīzijas kanālu tīklu un tiešsaistes zīmolu darbību. Ar to saistītā starptautiskā nodaļa ir *Paramount International Networks*.

Uzņēmuma pirmsākumi meklējumi 1977. gada 1.decembrī, kad *Warner Communications* izveidoja kabeļtelevīzijas tīkla pārvaldītājsabiedrību ***Warner Cable Communications***, kuru vēlāk pārsauca par ***Warner-Amex Satellite Entertainment***. 1984. gada 25. jūnijā *Warner Communications* pieņēma lēmumu apvienot *[[Nickelodeon]]*, MTV un *Cable Music Channel* (vēlāk VH1) zīmolus jaunā publiskā korporācijā ar nosaukumu *MTV Networks*.

Nodaļas sākotnējā vārdamāsa MTV tiek pārvaldīta ar meitasuzņēmuma *MTV Entertainment Group* starpniecību.

## Pašreizējie kanāli

## Meitas uzņēmumi

### ''MTV Entertainment Group''

*MTV Entertainment Group* ir nodaļa, kas darbojas kā holdinga kompānija vadošajiem *Paramount Media Networks* izklaides zīmoliem MTV, *Comedy Central* un *Paramount Network*.

* MTV
** MTV2
** *[[MTV Classic]]*
** *[[MTV Live]]*
** MTVU
** *[[MTV Tres]]*
* *[[Comedy Central]]*
** *Comedy Central Now* (nefunkcionē)
** *[[Comedy Central Records]]* (neaktīvs)
** *[[South Park Digital Studios]]* (kopuzņēmums ar Treja Pārkera un Meta Stouna *South Park Studios*)
* CMT
** *[[CMT Canada]]* (10%)
** *[[CMT Music]]*
* *[[Logo TV]]*
** *SnowGlobe Music Festival* (nefunkcionē)
* *[[Paramount Network]]*
* *[[Pop (TV kanāls)|Pop]]*
* *[[Smithsonian Channel]]*
** *Smithsonian Channel* (Apvienotā Karaliste un Īrija) (likvidēts 2023. gadā)
** *Smithsonian Channel* (Kanāda) (6.67% mazākuma akciju; kopuzņēmums ar *[[Blue Ant Media]]*)
* *[[TV Land]]*

2022. gadā *MTV Entertainment Group* sadarbojās ar *Second Chance Studios*, lai tā absolventi uzsāktu praksi un karjeru medijos.

### ''Showtime Networks''
*Showtime Networks* ir *Paramount Media Networks* meitasuzņēmums, kas pārrauga uzņēmuma maksas kabeļtelevīzijas kanālus, tostarp tā vadošo kanālu tīklu *[[Showtime]]*.

* *[[Showtime]]*
* *[[The Movie Channel]]*
* *[[Flix (TV kanāls)|Flix]]*

### ''Nickelodeon Group''
*Nickelodeon Group* (pazīstama arī kā *Nickelodeon Networks Inc.* un tās ģimenes izplatīšanas nosaukums *Paramount Kids and Family Group*) ir ASV izklaides uzņēmums, kas pārrauga *[[Paramount Global|Paramount]]* bērnu kabeļtelevīzijas kanālus, tostarp tā vadošo pakalpojumu *[[Nickelodeon]]*.

* *Nickelodeon*
** *[[Nick at Nite]]*
* *[[Nick Jr. Channel]]*
* *[[Nicktoons]]*
* *[[TeenNick]]*
* *[[NickMusic]]*

## Atsauces
Užavas alus

**Užavas alus** ir alus darītava, kas atrodas Užavas pagastā, Ventspils novadā, Latvijā. Tā dibināta 1994. gadā, neilgi pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas un nodarbojas ar alus, kvasa un sidra ražošanu.

## Vēsture
Sākotnēji alus darītava bija iekārtota īpašnieka Ulda Pumpura privātmājas labajā spārnā, kreisā ēkas daļa bija iekārtota kā dzīvesvieta tās saimniekam. 1994. gadā uzņēmumu reģistrēja kā zemnieku saimniecību un 1995. gada 9. martā to reģistrēja kā sabiedrību ar ierobežoto atbildību "Zaksi". 2016. gada 18. janvārī uzņēmuma juridiskais nosaukumu nomainīja uz SIA "UŽAVAS ALUS".

1999. gadā uzsākta otra alus darītavas celtniecība. Pirmās darītavas iekārtas papildināja ar jaunām un 2000. gadā savu darbību uzsāka otrā "Užavas alus" darītava, kura joprojām darbojas kā alus ražotne un atrodas blakus Pumpuru ģimenes mājai. 2008. gadā atklāja trešo Užavas alus darītavas korpusu. To projektēja kā atvērta tipa ražotni, kur ierīkota arī degustācijas zāle. Ēka veidota tā, lai viesiem būtu apskatāms alus darīšanas process un gūts priekštats par uzņēmējdarbību. "Užavas alus" jaunākās ēkas viesiem uzņēmums piedāvā ekskursijas ierobežotā skaitā. Šo trešo Užavas alus darītavas ēku nominēja Latvijas Arhitektu savienības 2008. gada balvai kategorijā "Ražošanas ēkas". Ēkas arhitekts ir Uldis Pīlēns.
thumb|Užavas alus darītavas otrā ēka

2017. gadā "Užavas alus" īpašnieks un valdes loceklis Uldis Pumpurs nodeva 99% uzņēmuma kapitāldaļu savam dēlam Oskaram Pumpuram.

## Produkcija
"Užavas alus" produkcija tiek ražota tikai no dabīgām izejvielām, tās ir: ūdens, miežu iesals, apiņi un alus raugs. Alus ražošanā izmanto "Užavas alus" īpašumā esošo artēziskā dziļurbuma ūdeni, ar ko uzņēmums lepojas.alt=Užavas alus darītavas jaunākā ēka|thumb|Užavas alus darītavas jaunākā ēka

* ražo no 1994. gada: "Gaišais alus" (4,6%) un "Tumšais alus" (4,9%)
* ražo no 2018. gada: "Ziemeļu alus" (5,8%)
* ražo no 2019. gada: "Lauku kvass"
* ražo no 2020. gada: "Bezalkoholiskais alus", ne vairāk kā (0,5 %)
* ražo no 2021. gada: alus dzēriens "Savvaļas dzērvene" (5,2%)
* ražo no 2022. gada: "Vecais nefiltrētais gaišais alus" (4,9%) un "Vecais nefiltrētais tumšais alus" (4,6%)
* ražo no 2023. gada: "Kviešu alus" (4,9%) un "Vieglais alus" (3,5%)
* ražo no 2023. gada: "Ābolu sidrs" ar bumbieru garšu, (5,7 %)

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Asaru iela (Lielvārde)

**Asaru iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Iela sākas un beidzas privātīpašumos. 

## Ielu savienojumi
Asaru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dārza iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Skanstes iela

**Skanstes iela** var būt:

* Skanstes iela — iela Rīgā;
* Skanstes iela — iela Aknīstē;
* Skanstes iela — iela Koknesē.

## Skatīt arī
* Vecā Skanstes iela
Sofijas iela

**Sofijas iela** var būt:

* Sofijas iela — iela Rīgā;
* Sofijas iela — iela Ventspilī;
* Sofijas iela — iela Līvānos;
* Sofijas iela — iela Garkalnes pagasta Baltezerā.

----
* *[[Sofijas iela (Liepāja)|Sofijas iela]]* — bijusī iela Liepājā, Vecliepājas apkaimē.
Lielā iela (Rīga)

**Lielā iela** ir Rīgas iela Bolderājas un Kleistu apkaimēs.

## Gaita
Iela sākas no Miglas ielas, iet gar Buļļupi, šķērso Kapteiņu ielu. No Lielās ielas nozarojas Kleistu iela. Pievienota Rīgas ielu tīklam pēc Bolderājas iekļaušanas Rīgas teritorijā.

Gar ielu ved veloceļš Imanta—Daugavgrīva.

## Skatīt arī

* Bolderāja
* Kleisti

## Atsauces
Leo Neigebauers

**Leo Neigebauers** (; dzimis  Gerlicā) ir Vācijas vieglatlēts, startē desmitcīņas sacensībās un septiņcīņā telpās. Viņš ir 2025. gada pasaules čempions un  sudraba medaļas ieguvējs desmitcīņā.

## Karjera
Viņa māte ir vāciete, bet tēvs ir no Kamerūnas. Ar vieglatlētiku sāka nodarboties sešu gadu vecumā. Līdz 15 gadu vecumam spēlēja arī futbolu, bet tad pārtrauca, lai pilnībā pievērstos daudzcīņai. Pirmais starptautiskais panākums bija 2017. gada Pasaules U-18 čempionātā Nairobi, kur viņš izcīnīja bronzas medaļu. 2019. gada Eiropas U-20 čempionātā Burosā ieguva 4. vietu. 2019. gadā sāka studēt ekonomiku Teksasas Universitātē Ostinā un pārstāvēt universitātes sporta komandu *Texas Longhorns*.

2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā ieguva 10. vietu. 2023. gada jūnijā 22 gadu vecumā viņš sasniedza 8836 punktus un uzvarēja NCAA ASV koledžu čempionātā Ostinā, par četriem punktiem labojot 39 gadus veco Vācijas rekordu desmitcīņā, kas pirms tam piederēja Jirgenam Hingsenam. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā viņš ar 8645 punktiem ieņēma piekto vietu.

2024. gada martā uzvarēja NCAA čempionātā telpās septiņcīņā, sasniedzot 6347 punktus un labojot Vācijas rekordu. 2024. gada 6. jūnijā Neigebauers vēlreiz uzvarēja NCAA čempionātā desmitcīņā. Jūdžīnā notiekošajās sacensībās viņš uzlaboja sev piederošo Vācijas rekordu par 125 punktiem (ieguva 8961 punktu) un sasniedza sezonas labāko rezultātu pasaulē un sesto visu laiku labāko rezultātu vēsturē.  Parīzē izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties norvēģu daudzcīņniekam Markusam Rūtam.

2025. gada 1. jūnijā Gecisā notikušajās *Hypo-Meeting* sacensībās viņš ieguva piekto vietu ar 8555 punktiem. 2025. gada Pasaules čempionātā Tokijā izcīnīja zelta medaļu, iegūstot 8804 punktus.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Spīķeru iela

**Spīķeru iela** var būt:

* Spīķeru iela — iela Rīgā;
* Spīķeru iela — iela Liepājā.

## Skatīt arī
* Spīķeru promenāde Rīgā
* Spīķeru piekraste Ventspilī
Vilis Derums

thumb|Vilis Derums Latvijas armijas virsnieka formā (pēc 1927)
**Vilis Derums** (1899—1988), pseidonīms **Vilis Zemgars**, bija latviešu ārsts paleopatologs un rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1899. gada 11. aprīlī Valmieras apriņķa Ķieģeļu pagasta Ķieģeļmuižas Šustēs (Podzēnos).

Pirmā pasaules kara laikā viņš devās bēgļu gaitās uz Sibīriju, kur 1918. gadā eksternātā beidza Omskas ģimnāziju un ar Imantas pulku no Vladivostokas apkārt pasaulei 1920. gadā atgriezās Latvijā.

1920.—1926. gadā studēja medicīnu Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātē, 1924. gadā laikraksts "Jaunatnes Dzīve" publicēja viņa dzejoli "Uz Esplanādes". 1926. gadā sāka strādāt par ārstu Rēzeknē, 1927. gadā kļuva par 9. Rēzeknes kājnieku pulka ārstu leitnantu, 1931. gadā par Latgales artilērijas pulka ārstu.

Dienēja Krustpils cietoksnī (pie nama Rīgas ielā 211 piemiņas plāksne) un Rīgā, 1940. gadā viņu paaugstināja par ārstu pulkvežleitnantu. 1940. gadā V. Derums publicēja monogrāfiju „Latviešu ķermeņa uzbūve laika perspektīvā”, kas izpelnījās Kultūras fonda godalgu.

1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā viņu izsūtīja uz Sibīriju un līdz 1952. gadam ieslodzīja Jeņisejskas soda nometnē Krasnojarskas novadā. Pēc atbrīvošanas 1956. gadā strādāja par ārstu Rencēnos, tad Rīgā.
Līdztekus piedalījās Zvejnieku kapulauka arheoloģiskajos izrakumos (1964—1978).

Pēc pensionēšanās 1967. gadā kļuva par Latvijas Eksperimentālās un klīniskās medicīnas institūta zinātnisko līdzstrādnieku, ar rentgenoloģiskām metodēm pētīja seno Baltijas iedzīvotāju kaulus.
1972. un 1984. gadā publicēja grāmatas par dzīvi akmens un bronzas laikmetā.

Miris 1988. gada 2. augustā Rīgā, apglabāts Rīgas Pirmajos Meža kapos.

## Darbi
Publicējis ap 160 zinātnisku rakstu un grāmatu par medicīnas vēstures jautājumiem. Dzejoļus publicējis periodikā un kopkrājumā "Pieci" (1926).

### Zinātniskie darbi
* Latviešu ķermeņa uzbūve laika perspektīvā. Valters un Rapa. 1940.
* Дэрумс, Вилис Янович. Костная патология жителей Прибалтики по материалам археологических раскопок. 1966
* Дэрумс, Вилис Янович. Болезни и врачевание в древней Прибалтике. Изд-во Зинатне, Riga, 1970
* Extensive trepanation of the skull in ancient Latvia. Bulletin of the history of medicine, 53, 1979, 459
* Tautas veselība un dziedniecība senajā Baltijā. Zinātne, 1978. — 243 lpp.
* Baltijas sencilvēku slimības un tautas dziedniecība. Rīga: Zinātne, 1988. — 222 lpp.
* 

### Daiļliteratūra
* garstāsts "Skarbajās sendienās" (Liesma, 1972)
* romāns "Kad mostas bronza" (Liesma, 1984)
* stāsts "Lāsumainais vilks" (žurnālā "Draugs" turpinājumos)

Nepublicēts stāsts "Pa šķēpiem cirsto ceļu", romāni "Dzīvības sargos", "Blāzma virs ūdens" un citi.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, piektā šķira (1934)
* Aizsargu Nopelnu krusts (1935)
* Paula Stradiņa balva (1985)

## Atsauces
Basketbols 2024. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 3x3 turnīrs sievietēm

**[[2024. gada vasaras olimpiskās spēles|2024. gada vasaras olimpisko spēļu]] sieviešu [[3x3 basketbols|3x3 basketbola]] turnīrs** notika no  līdz 5. augustam. Visas spēles tika aizvadītas Konkordijas laukumā. 3x3 basketbola sacensības olimpiskajās spēlēs notika otro reizi.

## Formāts
Astoņas komandas izspēlēja apļa turnīru. Pirmo un otro vietu ieguvušās komandas kvalificējās pusfinālam, bet komandas, kas ierindojās no trešās līdz sestajai vietai, iekļuva ceturtdaļfinālā. Tālāk sacensības notika pēc izslēgšanas spēļu formāta. Ceturtdaļfinālu uzvarētājas iekļuva pusfinālā, bet zaudētājām turnīrs bija beidzies. Pusfinālu zaudētāji aizvadīja spēli par bronzas medaļām, bet uzvarētāji tikās finālā, sadalot zelta un sudraba medaļas.

## Grupas turnīrs

### Turnīra tabula

### Rezultāti

----

----

----

----

----

----

## Izslēgšanas spēles

### Ceturtdaļfināli

### Pusfināli

### Spēle par bronzu

### Fināls

## Vietu sadalījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Olimpiskais turnīrs FIBA tīmekļa vietnē, *fiba3x3.com* 
* Rezultāti, *olympics.com*
Spartietis

**"Spartietis"** () ir 2004. gada ASV un Vācijas asa sižeta trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Deivids Memits. Filmā galvenās lomas atveido Vels Kilmers, Dereks Lūks, Viljams Meisijs, Eds O'Nīls un Kristena Bella.

Filma stāsta par slepeno uzdevumu virsnieku, kuram ir uzdevums atrast ASV prezidenta nolaupīto meitu.

Filmas "Spartietis" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Deivids Memits

**Deivids Alans Memits** (; dzimis ) ir amerikāņu dramaturgs, kinorežisors, scenārists un rakstnieks.

Kopš 1970. gadiem strādājis par dramaturgu Brodvejā. Par lugu *Glengarry Glen Ross* (1984) saņēmis Pulicera balvu. 1987. gadā režisējis un sarakstījis scenāriju filmai *[[House of Games]]* (1987). Citas Memita pazīstamākās režisētās filmas ir *[[Homicide]]* (1991), "Spāņu cietumnieks" (*The Spanish Prisoner*, 1997) un *[[Heist (2001. gada filma)|Heist]]* (2001). Pazīstamākās Memita sarakstītās filmas ir "Pastnieks vienmēr zvana divreiz" (*The Postman Always Rings Twice*, 1981), "Spriedums" (1982), "Neaizskaramie" (1987), *[[Glengarry Glen Ross]]* (1992), *[[Hoffa (filma)|Hoffa]]* (1992), "Aste luncina suni" (1997) un "Hanibāls" (*Hannibal*, 2001).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Karaliene (filma)

**"Karaliene"** () ir 2006. gada Apvienotās Karalistes, Francijas un Itālijas kopražojuma vēsturiskā drāmas filma, kuras režisors ir Stīvens Frīrss. Filmā galvenās lomas atveido Helēna Mirena, Maikls Šīns, Džeimss Kromvels, Helēna Makkrorija, Alekss Dženingss, Rodžers Allams un Silvija Simsa.

Filma stāsta par princeses Diānas nāvi 1997. gadā un to, kā uz to reaģē karaliene Elizabete II un premjerministrs Tonijs Blērs.

Filmas "Karaliene" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvu kritiķu vērtējumu, īpaši izceļot Mirenas aktierspēli. Filmu nominēja 79. Kinoakadēmijas balvai sešās kategorijās, tai skaitā kategorijās "Labākā filma" un "Labākais režisors", Mirenai saņemot balvu kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā". To nominēja arī BAFTA kino balvai desmit kategorijās, saņemot balvu kategorijā "Labākā filma" un "Labākā aktrise galvenajā lomā". Mirena saņēma arī Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā aktrise drāmas filmā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Stokholmas iela

**Stokholmas iela** var būt:

* Stokholmas iela — iela Rīgā;
* Stokholmas iela — iela Garkalnes pagasta Baltezerā.
Īmāna Halīfa

**Īmāna Halīfa** (; dzimusi ) ir Alžīrijas boksere,  čempione svara kategorijā līdz 66 kg. Pēc Halīfas uzvaras pār Itālijas bokseri Andželu Karīni 2024. gada olimpiskajās spēlēs sociālajos tīklos sāka izplatīties apgalvojumi par viņas dzimumu un tiesībām piedalīties sacensībās. Sportistes analīzes iepriekš uzrādījušas pārāk augstu testosterona līmeni, lai varētu startēt sacensībās.

## Karjera
Divas reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (, ). 2020. gada olimpiādē Tokijā sasniedza ceturtdaļfinālu 60 kg svara kategorijā. Ir 2022. gada pasaules vicečempione un 2022. gada Āfrikas čempione 64 kg svara kategorijā, kā arī 2023. gada Arābu spēļu uzvarētāja 66 kg svara kategorijā.

2023. gada pasaules čempionātā sasniedza finālu, taču pirms cīņas sportiste tika diskvalificēta, jo neatbilda Starptautiskās boksa federācijas (IBA) atbilstības prasībām. Vēlāk tika norādīts, ka Halīfai ir pārāk augsts testosterona līmenis, lai varētu startēt sacensībās. Vēlāk IBA prezidents Umars Kremlevs sacīja, ka Halīfa diskvalificēta, jo DNS testi pierādīja, ka viņai ir XY hromosoma, taču netika atklāts, ar kādām metodēm tika veikti testi.

2024. gada olimpisko spēļu boksa sacensības pārvaldīja SOK Parīzes boksa vienība (*IOC's Paris 2024 Boxing Unit*), jo sporta veidu pārvaldošajā IBA tika konstatētas pārvaldības problēmas, tiesnešu korupcija. SOK, izmantojot citus noteikumus kā IBA, pielaida Halīfu pie sacensībām, apstiprinot, ka viņa atbilst visiem nepieciešamajiem atbilstības un medicīniskajiem noteikumiem, lai startētu olimpiskajās spēlēs. Pašu olimpisko spēļu sacensību otrajā kārtā Halīfas pretiniece Andžela Karīni (Itālija) atteicās no cīņas turpināšanas pēc 46 sekunžu pavadīšanas tajā. Sākotnēji itāliete apgalvoja, ka nebija godīgi ļaut Halīfai cīnīties, taču vēlāk publiski atvainojās, sakot, ka respektē SOK lēmumu ļaut Halīfai startēt. Pēc cīņas ar Karīni tika plaši kritizēts SOK lēmums ļaut Halīfai startēt olimpiskajās spēlēs. Halīfa uzvarēja olimpiskajā turnīrā un izcīnīja zelta medaļu, finālā pieveicot ķīnieti Janu Liu.

2025. gada maijā SOK atzītā jaunā Pasaules Boksa federācija (WB) ziņoja, ka ieviesīs obligātu dzimuma pārbaudi sportistiem, kuri ir vecāki par 18 gadiem. Tas visdrīzāk aptur Halīfas dalību sieviešu sportā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stopiņu iela

**Stopiņu iela** var būt:

* Stopiņu iela — iela Rīgā;
* Stopiņu iela — iela Mērsraga pagasta Mērsragā.
Maikls Šīns

**Maikls Kristofers Šīns** (; dzimis ) ir Velsas aktieris.

1990. gados kļuvis pazīstams kā skatuves aktieris. Par darbu teātrī Šīns saņēmis nominācijas trīs Olivjē balvām. 2000. gadu sākumā pievērsies kino. Atveidojis Lielbritānijas premjerministru Toniju Blēru trīs filmās: *[[The Deal]]* (2003), "Karaliene" (2006) un *[[The Special Relationship]]* (2010). Par lomu filmā "Karaliene" Šīnu nominēja BAFTA kino balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā".

Atveidojis lomas arī tādās filmās kā "Vailds" (*Wilde*, 1997), "Tumsas pasaule" (*Underworld*, 2003), "Debesu valstība" (2005), "Asiņainais dimants" (2006), "Frosts pret Niksonu" (2008), "Jauns mēness" (2009), "Nolādētais "United"" (2009), "Pusnakts Parīzē" (2011), "Nogalināt ziņnesi" (*Kill the Messenger*, 2014), "Tālu no trokšņainā pūļa" (*Far from the Madding Crowd*, 2015), "Nakts dzīvnieki" (2016), "Pasažieri" (2016), "Breda statuss" (2017), "Ciemos pie Elisas" (2017), *[[Apostle]]* (2018) un "Dūlitls" (2020).

## Ārējās saites
Suitu iela

**Suitu iela** var būt:

* Suitu iela — iela Rīgā;
* Suitu iela — iela Liepājā;
* Suitu iela — iela Olaines pagasta Jāņupē.

## Skatīt arī
* Suiti
Svaru iela

**Svaru iela** var būt:

* Svaru iela — iela Rīgā;
* Svaru iela — iela Daugavpilī;
* Svaru iela — iela Barkavas pagasta Barkavā;
* Svaru iela — iela Skultes pagasta Skultē;
* Svaru iela — iela Garkalnes pagasta Sužos.
Šaurā iela

**Šaurā iela** var būt:

* Šaurā iela — iela Rīgā;
* Šaurā iela — iela Daugavpilī;
* Šaurā iela — iela Liepājā;
* Šaurā iela — iela Ventspilī;
* Šaurā iela — iela Cēsīs;
* Šaurā iela — iela Jēkabpilī;
* Šaurā iela — iela Kuldīgā;
* Šaurā iela — iela Pļaviņās;
* Šaurā iela — iela Zilupē.
Česterfīlda

**Česterfīlda** () ir pilsēta Anglijā, Dārbišīras grāfistes Česterfīldas nemetropoles distrikta lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos Roteras upes krastos  no grāfistes centra Metlokas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Romiešu iekarojuma laikā 1. gadsimtā šeit atradās romiešu cietoksnis; pilsētas nosaukums cēlies no senangļu valodas *ceaster* — ‘romiešu cietoksnis’ un *feld* — ‘lauks’. 1204. gadā karalis Džons piešķīra Česterfīldai tirgus hartiju, kas deva tai brīvā boro privilēģijas, līdzīgi kā Notingemai un Dārbi. Karaliene Elizabete I 1594. vai 1598. gadā atjaunoja Česterfīldas boro statusu. Strauja pilsētas attīstība sākās pēc dzelzceļa izbūves 1837. gadā, kad šeit tika atklātas ievērojamas akmeņogļu iegulas, kas tika izstrādātas līdz 1980. gadiem. Pilsētā bija attīstīta arī mašīnbūve, kas ražoja arī kalnrūpniecības iekārtas, tajā skaitā urbšanas iekārtas Eirotunelim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Chesterfield

***Chesterfield*** var būt:
* Česterfīlda — pilsēta Apvienotajā Karalistē, Anglijā;
* Česterfīlda (boro) — boro Apvienotajā Karalistē, Anglijā;
* ''Chesterfield'' (cigaretes).
Utopiskais sociālisms

**Utopiskais sociālisms** ir agrīns sociālisma virziens, kas radies 19. gadsimta sākumā. Tas ir balstīts uz ideju par ideālu, taisnīgu un harmonisku sabiedrību, kuru iespējams izveidot, izmantojot racionālas un morālas pārmaiņas, nevis revolucionāras darbības. Utopiskie sociālisti ticēja, ka iespējams izveidot perfektu sabiedrību, kurā valda vienlīdzība, sadarbība un sociālā taisnība.

## Galvenās iezīmes

### Ideālas sabiedrības vīzijas
Utopiskie sociālisti izstrādāja detalizētas utopiskas sabiedrības vīzijas, kurās aprakstīja, kā varētu izskatīties un funkcionēt ideāla sabiedrība. Šīs vīzijas bieži vien ietvēra kopīpašumu, darba dalīšanu, izglītību visiem un sociālo labklājību.

### Miera un sadarbības princips
Utopiskie sociālisti uzskatīja, ka sabiedrība var tikt pārveidota, izmantojot miermīlīgas un racionālas metodes, kas balstītas uz sadarbību un savstarpēju palīdzību, nevis uz konfliktiem un revolūcijām.

### Kritika pret esošo sistēmu
Utopiskie sociālisti bieži kritizēja esošo kapitālistisko sistēmu par tās netaisnību, nevienlīdzību un ekspluatāciju. Viņi uzskatīja, ka nepieciešamas fundamentālas pārmaiņas, lai izveidotu taisnīgāku sabiedrību.

### Eksperimentālas kopienas
Daži utopiskie sociālisti mēģināja realizēt savas idejas, izveidojot eksperimentālas kopienas, proti, komūnas, kurās tika ieviestas viņu piedāvātās sociālās un ekonomiskās reformas.

## Nozīmīgi utopiskie sociālisti

* Anrī de Sen-Simons (*Henri de Saint-Simon*). Viens no utopiskā sociālisma pionieriem, Sen-Simons uzsvēra zinātnes un rūpniecības nozīmi sabiedrības attīstībā. Viņš ierosināja sabiedrību, kurā valdītu industriālā elite, kas strādātu sabiedrības labklājības labā.
* Šarls Furjē (*Charles Fourier*). Furjē izstrādāja ideju par "falangām" – pašpietiekamām kopienām, kurās cilvēki dzīvotu un strādātu kopā harmonijā. Viņš ticēja, ka šādās kopienās cilvēki varētu atrast savu patieso aicinājumu un dzīvot laimīgāku dzīvi.
* Roberts Ouens (*Robert Owen*). Britu rūpnieks un sociālists, Ouens bija pazīstams ar saviem mēģinājumiem uzlabot strādnieku dzīves apstākļus. Viņš izveidoja eksperimentālo kopienu "*New Lanark*" Skotijā un vēlāk mēģināja veidot līdzīgas kopienas Amerikas Savienotajās Valstīs.

## Kritika

Utopiskā sociālisma idejas bieži tika kritizētas par to nereālistiskumu un utopismu, jo tās balstījās uz pārlieku ideālistiskām un nereti neiespējamām sabiedrības pārmaiņu vīzijām.

Daudzas utopiskās sociālistu idejas bija grūti īstenojamas praksē, un eksperimentālās kopienas bieži vien piedzīvoja neveiksmes, saskaroties ar finansiālām un sociālām problēmām.

## Ārējās saites
Valsts īpašums

**Valsts īpašums** ir īpašums, kas pieder valstij vai tās valdībai un kuru pārvalda valsts institūcijas. Tas ietver dažāda veida aktīvus, piemēram, zemes īpašumus, ēkas, infrastruktūras objektus, dabas resursus, uzņēmumus un citus īpašumus, kas tiek izmantoti sabiedrības interesēs.

## Veidi

### Nekustamais īpašums
Tas ietver zemes gabalus, ēkas, infrastruktūras objektus (piemēram, ceļus, tiltus, dzelzceļus) un citus fiziskos īpašumus.

### Dabas resursi
Valsts īpašumā var būt dabas resursi, piemēram, meži, minerāli, ūdens resursi un citi dabas resursi.

### Uzņēmumi un korporācijas
Valsts var būt pilnīgs vai daļējs īpašnieks uzņēmumos un korporācijās, kas darbojas dažādās nozarēs, piemēram, enerģētikā, transportā, telekomunikācijās un citur.

### Intelektuālais īpašums
Valsts var arī būt intelektuālā īpašuma, piemēram, patentu, preču zīmju, autortiesību un citu nemateriālo aktīvu īpašniece.

## Pārvaldība un izmantošana
Valsts īpašuma pārvaldība un izmantošana parasti tiek veikta, lai nodrošinātu sabiedrības labklājību un attīstību. Tas var ietvert:

* Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu: Valsts īpašums bieži tiek izmantots, lai nodrošinātu sabiedrībai svarīgus pakalpojumus, piemēram, izglītību, veselības aprūpi, transportu un komunālos pakalpojumus.
* Ekonomisko attīstību: Valsts īpašumi un resursi tiek izmantoti, lai veicinātu ekonomisko attīstību, radītu darba vietas un stimulētu investīcijas.
* Dabas resursu aizsardzību: Valsts īpašumā esošie dabas resursi tiek pārvaldīti un aizsargāti, lai nodrošinātu ilgtspējīgu izmantošanu un saglabāšanu nākamajām paaudzēm.
* Infrastruktūras attīstību: Valsts īpašums tiek izmantots, lai attīstītu un uzturētu svarīgu infrastruktūru, kas ir būtiska sabiedrības funkcionēšanai un ekonomiskajai attīstībai.

## Ārējās saites
Česterfīlda (boro)

**Česterfīldas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Anglijas vidienē Dārbišīras nemetropoles grāfistē. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumu daļā, robežojas austrumos ar Bolsoveru, bet dienvidos, rietumos un ziemeļos — ar Ziemeļaustrumu Dārbišīru. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Česterfīlda.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Česterfīldas municipālo boro, Steivli urbāno distriktu un Brimingtonas pagastu no Česterfīldas lauku distrikta.

Administratīvi distriktu veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), kas iekļauj Česterfīldas pilsētu ar  iedzīvotājiem un ko tieši pārvalda boro padome, Seivli () pilsēta un Brimingtonas lauku pagasts.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sociāldarvinisms

**Sociāldarvinisms** ir sociāla un politiska teorija, kas izmanto dabaszinātnes principus, īpaši Čārlza Darvina evolūcijas teoriju, lai izskaidrotu un attaisnotu cilvēku sabiedrības un sociālo struktūru attīstību. Tā bieži tiek saistīta ar ideju, ka dabiskā izlase un "izdzīvošanas vispiemērotākie" principi piemērojami arī cilvēku sabiedrībās, kur spēcīgākie un pielāgoties spējīgākie indivīdi vai grupas gūst pārākumu pār vājākajiem.

19. un 20. gadsimtā sociālais darvinisms tika izmantots, lai attaisnotu dažādas politiskās un ekonomiskās ideoloģijas, tostarp imperiālismu, rasisma teorijas un pat eigēnikas kustību. Lai gan Darvins pats šo ideju sabiedrībai tieši neattīstīja, viņa teorijas tika interpretētas tā, lai pamatotu sociālo nevienlīdzību kā dabisku un neizbēgamu.

## Galvenās idejas un principi

### Dabiska izlase sabiedrībā
Sociāldarvinisms pārnes dabiskās izlases principus uz cilvēku sabiedrību, uzskatot, ka sociālajā un ekonomiskajā cīņā stiprākie indivīdi izdzīvo un veido sabiedrības eliti.

### Sabiedrības noslāņošanās

Saskaņā ar sociāldarvinisma teoriju, nevienlīdzība un sabiedrības noslāņošanās ir dabiskas un neizbēgamas parādības, kas rodas no indivīdu un grupu dažādajām spējām un pielāgošanās iespējām.

### Rasu un tautu hierarhija
Sociāldarvinisti bieži izmanto evolūcijas teorijas, lai attaisnotu rasu un tautu hierarhiju, uzskatot, ka noteiktas rases vai tautas ir pārākas pār citām dabiskās izlases dēļ.

### Ekonomiskā un politiskā politika
Sociāldarvinisma piekritēji uzskata, ka valdības iejaukšanās sociālajā un ekonomiskajā dzīvē (piemēram, sociālās palīdzības programmas) traucē dabiskās izlases procesam un novērš vājāko izslēgšanu no sabiedrības.

## Kritika
Sociāldarvinisms ir izpelnījies plašu kritiku no dažādiem sociālo zinātņu un humānistikas jomas pārstāvjiem. Galvenie kritikas punkti ir šādi:

* **Zinātniskā neprecizitāte**

Daudzi zinātnieki un akadēmiķi uzskata, ka sociāldarvinisms nepareizi interpretē un piemēro Darvina teorijas, kas tika izstrādātas dabaszinātnēs un nav piemērojamas sarežģītajām cilvēku sabiedrībām.

* **Ētiskās un morālās problēmas**

Sociāldarvinisms bieži tiek kritizēts par ētiskajām un morālajām implikācijām, kas attaisno nevienlīdzību, rasismu un sociālo netaisnību.

* **Vēsturiskie piemēri**

Sociāldarvinisma idejas ir tikušas izmantotas, lai attaisnotu kolonialismu, eigēniku un nacisma politikas, kas ir izraisījušas plašas cilvēktiesību pārkāpumus un vardarbību.

* **Sociālās un ekonomiskās sekas**

Sociāldarvinisma pieeja var novest pie politikas, kas ignorē vai pasliktina sociālo nevienlīdzību un nabadzību, radot nelabvēlīgus apstākļus daudziem sabiedrības locekļiem.

## Ārējās saites
Emisija (ekonomika)

**Emisija** (no  — "izlaišana, izsniegšana") ir process, kurā uzņēmums, valsts vai cita organizācija laiž apgrozībā jaunas vērtspapīrus vai naudu. Emisija var ietvert akcijas, obligācijas un naudas zīmes. Šis process ir būtisks finanšu tirgu darbībā un saimniecības attīstībā.

Emisijai nozīmīga loma saimniecības attīstībā. Tā palīdz uzņēmumiem un valdībām piesaistīt nepieciešamos līdzekļus kapitālieguldījumiem un attīstībai. Savukārt, investoriem tā nodrošina iespējas ieguldīt un gūt peļņu. Centrālo banku īstenotā naudas emisija ietekmē naudas piedāvājumu un ekonomisko stabilitāti.

## Veidi

### Naudas emisija
Naudas emisijā centrālā banka laiž apgrozībā jaunas naudas zīmes vai monētas. Tas tiek veikts, lai apmierinātu ekonomikas likvīdu vajadzību, regulētu inflāciju un kontrolētu naudas piedāvājumu valstī.

### Akciju emisija
Akciju emisijā uzņēmums izlaiž jaunas akcijas, lai piesaistītu kapitālu. Akcijas var tikt piedāvātas esošajiem akcionāriem vai jaunajiem investoriem. Tas var notikt, izmantojot sākotnējo publisko piedāvājumu (IPO) vai papildu publisko piedāvājumu (SPO).

### Obligāciju emisija
Obligāciju emisijā uzņēmums vai valdība laiž apgrozībā jaunus parāda vērtspapīrus. Obligāciju emisija tiek izmantota, lai piesaistītu līdzekļus lieliem projektiem vai budžeta deficīta segšanai. Obligācijas emitents solās atdot aizņēmumu kopā ar procentiem noteiktā termiņā.

## Emisijas posmi
# Plānošana: Uzņēmums vai organizācija izstrādā emisijas plānu, nosakot, cik daudz vērtspapīru tiks izlaisti, un nosaka to cenu.
# Regulatoru apstiprinājums: Emisijas plāns tiek iesniegts attiecīgajām regulatoru iestādēm apstiprināšanai.
# Publicēšana: Pēc regulatoru apstiprinājuma saņemšanas emisija tiek publiski paziņota.
# Piedāvāšana: Vērtspapīri tiek piedāvāti investoriem, izmantojot biržas vai citus pārdošanas kanālus.
# Apgrozība: Pēc veiksmīgas pārdošanas vērtspapīri nonāk apgrozībā un tiek tirgoti finanšu tirgos.

## Ārējās saites
Monopilsēta

[thumb|[Novotroicka, monopilsēta Orenburgas apgabalā, Krievijā]]
**Monopilsēta** ir pilsēta vai reģions, kur ekonomiskā dzīve ir koncentrēta ap vienu vai dažiem lieliem uzņēmumiem vai nozarēm, kuriem ir dominējoša ietekme uz vietējo ekonomiku.

Tajā var būt mazāka konkurence un dažādība uzņēmējdarbībā, kas var radīt ekonomisko nestabilitāti, ja dominējošā nozare saskaras ar grūtībām.

## Ārējās saites
Iekšējais tirgus

**Iekšējais tirgus** ir ekonomikas koncepts, kas attiecas uz preču, pakalpojumu, kapitāla un darba spēka brīvu apriti vienas valsts vai valstu grupas ietvaros. Tas nozīmē, ka robežas starp dalībvalstīm tiek samazinātas vai novērstas attiecībā uz ekonomiskajām aktivitātēm, lai veicinātu integrētu un efektīvu tirgu.

Eiropas Savienība (ES) ir viens no ievērojamākajiem piemēriem iekšējam tirgum. ES iekšējais tirgus ir izveidots ar mērķi veicināt ekonomisko integrāciju starp dalībvalstīm, balstoties uz četriem galvenajiem brīvību principiem:

* Preču brīva kustība: Atļauj preču pārvietošanu bez muitas nodokļiem un kvotām, kā arī samazina citus tirdzniecības šķēršļus.
* Pakalpojumu brīva kustība: Nodrošina, ka pakalpojumu sniedzēji var piedāvāt savus pakalpojumus visā tirgū bez diskriminācijas un ierobežojumiem.
* Personu brīva kustība: Ļauj ES pilsoņiem brīvi pārvietoties, dzīvot un strādāt jebkurā dalībvalstī.
* Kapitāla brīva kustība: Atļauj brīvu kapitāla un investīciju pārvietošanu starp dalībvalstīm.

## Ārējās saites
Deindustrializācija

**Deindustrializācija** ir process, kurā samazinās rūpniecības nozīme un apjoms ekonomikā. Tas bieži vien ietver rūpnīcu slēgšanu, rūpnieciskās ražošanas pārstrukturēšanu un darba vietu zaudēšanu rūpniecības sektorā. Deindustrializācija var būt saistīta ar pāreju uz pakalpojumu nozari un tehnoloģiski attīstītākām ekonomikām.

Deindustrializācijas sekas var būt gan negatīvas, gan pozitīvas. Negatīvajos aspektos ietilpst darba vietu zaudēšana un ekonomiskais pagrimums reģionos, kas bija atkarīgi no rūpniecības. Tas var radīt sociālas problēmas, piemēram, bezdarbu, sociālo nevienlīdzību un iedzīvotāju izceļošanu. Pozitīvajā pusē deindustrializācija var veicināt ekonomikas diversifikāciju, jaunu tehnoloģiju un inovatīvu nozaru attīstību, kā arī uzlabot vides stāvokli, jo samazinās rūpnieciskās piesārņojuma avoti. Lai mazinātu deindustrializācijas negatīvās sekas, nepieciešama aktīva valdības politika, kas atbalsta ekonomikas pārorientēšanos, investīcijas izglītībā un apmācībās, kā arī sociālie atbalsta mehānismi, lai palīdzētu cilvēkiem pārkvalificēties un atrast jaunus darba iespējas.

## Lokālā deindustrializācija
Deindustrializācija var būt lokālā. Šī parādība bieži vien ir saistīta ar rūpnīcu un citu rūpniecisko objektu slēgšanu vietējā līmenī. Lokālās deindustrializācijas sekas bieži vien ir ļoti izteiktas, jo reģioni vai pilsētas, piemērām, monopilsētas, kas bija stipri atkarīgas no rūpniecības, var saskarties ar nopietnām ekonomiskām un sociālām problēmām. 

## Ārējās saites
Nekustamais īpašums

**Nekustamais īpašums** ir zemes vienība vai būve vai šo objektu kopība (zemes vienība un būve). Tas ietver gan zemes gabalu, gan visas uz tā esošās pastāvīgās struktūras, piemēram, ēkas, infrastruktūru un citus objektus, kas ir piesaistīti zemei.

Nekustamo īpašumu var sadalīt vairākās kategorijās:

* Dzīvojamais īpašums: mājas, dzīvokļi, rindu mājas un citi objekti, kas paredzēti dzīvošanai.
* Komerciālais īpašums: biroju ēkas, mazumtirdzniecības telpas, viesnīcas un citi objekti, kas tiek izmantoti komerciāliem nolūkiem.
* Rūpnieciskais īpašums: noliktavas, rūpnīcas, ražošanas telpas un citi objekti, kas tiek izmantoti rūpnieciskām vajadzībām.
* Lauksaimniecības īpašums: lauksaimniecības zeme, fermas, dārzi un citi objekti, kas tiek izmantoti lauksaimniecībai.

## Ārējās saites
Cenu kontrole

**Cenu kontrole** ir valdības noteikta ierobežojuma sistēma, kas nosaka preču vai pakalpojumu cenas. Cenu kontrole var būt veidota kā cenu griesti (maksimālā cena) vai cenu grīdas (minimālā cena). Tā tiek izmantota, lai novērstu pārmērīgu cenu pieaugumu vai kritumu, aizsargātu patērētājus un nodrošinātu sociālo taisnīgumu.

Lai gan cenu kontroli dažkārt izmanto pat demokrātiskas valdības, ekonomisti parasti ir vienisprātis, ka šis pasākums ir pretrunā tirgus ekonomikai un no tā būtu jāizvairās.

## Ārējās saites
Pārcilvēks

**Pārcilvēks** (vācu: *Übermensch*) ir filozofisks jēdziens, kuru ieviesa Frīdrihs Nīče savā darbā "Tā runāja Zaratustra" (*Also sprach Zarathustra*). Šis koncepts attiecas uz ideālu cilvēku, kurš ir pārsniedzis tradicionālās morāles un sabiedrības normas, lai radītu savas vērtības un dzīves mērķus.

Galvenās pārcilvēka iezīmes pēc Nīčes domām ir:
* 
* Pašpārliecinātība un pašnoteikšanās: Pārcilvēks nepaļaujas uz ārējiem autoritātes avotiem vai tradicionālām vērtībām, bet gan rada un seko savām vērtībām.
* Radošums: Pārcilvēks ir radošs gan savā domāšanā, gan rīcībā, viņš rada jaunus dzīves ceļus un kultūras formas.
* Pārvarēt vājības: Pārcilvēks pārvar savas vājības un iekšējos konfliktus, kļūstot par spēcīgāku un pilnīgāku būtni.
* Dzīves apliecināšana: Pārcilvēks pilnībā pieņem dzīvi ar visiem tās izaicinājumiem un ciešanām, apzināti izvēloties dzīvot pilnasinīgu dzīvi.

Nīčes pārcilvēka koncepts bieži tiek interpretēts kā aicinājums cilvēcei tiekties uz pašattīstību un pārvarēt savus ierobežojumus, lai sasniegtu augstāku eksistences līmeni. Tomēr jēdziens ir sarežģīts un to var interpretēt dažādi, un tas ir izraisījis plašas diskusijas un dažādas interpretācijas filozofijas vēsturē.

## Ārējās saites
Leģitimitāte

**Leģitimitāte** (no  — 'likumīgs') ir sabiedrisko zinātņu jēdziens, kas apzīmē sabiedrības atzītu un normatīvi pamatotu varas īstenošanas tiesiskumu noteiktā politiskā iekārtā. Tā raksturo pakāpi, kādā sabiedrības locekļi uzskata konkrētu autoritāti, iestādi vai politisko režīmu par tiesīgu pieņemt saistošus lēmumus un nodrošināt to izpildi.

Leģitimitāte ir politiskās iekārtas stabilitātes priekšnoteikums, jo tā mazina vajadzību pēc piespiedu līdzekļu izmantošanas un veicina sabiedrības brīvprātīgu pakļaušanos normām un lēmumiem. Leģitimitātes trūkums var radīt institucionālu nestabilitāti, sociālus konfliktus un pārvaldības efektivitātes samazināšanos.

Leģitimitātei var būt viens vai vairāki avoti:
* Juridiskā leģitimitāte – balstās spēkā esošajās tiesību normās un konstitucionālajā kārtībā, kas nosaka varas iestāžu kompetenci un pilnvaru robežas.
*  Demokrātiskā leģitimitāte – izriet no tautas suverenitātes principa un tiek nodrošināta ar brīvām, vispārējām un konkurējošām vēlēšanām, kā arī citiem līdzdalības mehānismiem (piemēram, referendumiem).
* Tradicionālā leģitimitāte – pamatota vēsturiski nostiprinātās paražās, dinastiskās vai kultūras normās, kuras sabiedrība atzīst par saistošām.
* Harizmātiskā leģitimitāte – saistīta ar līdera personisko autoritāti, īpašībām vai simbolisku nozīmi, kas nodrošina sekotāju uzticību un lojalitāti.

## Ārējās saites
Dzemdes kakls

thumb|Sieviešu reproduktīvo orgānu shematisks zīmējums, frontāls skats
**Dzemdes kakls** ir sievietes reproduktīvās sistēmas daļa, kas savieno dzemdi ar maksti. Tas atrodas dzemdes apakšējā daļā un veido šauru kanālu. 

Dzemdes kakla veselība ir būtiska, un regulāras ginekoloģiskās pārbaudes, tostarp *Papanikolau* (Pap) testi, palīdz atklāt agrīnus dzemdes kakla vēža un citu slimību pazīmes.

## Funkcijas

Dzemdes kaklam ir vairākas svarīgas funkcijas:

* Aizsardzība: Dzemdes kakls darbojas kā barjera, kas aizsargā dzemdi no baktērijām un citiem patogēniem, kas varētu iekļūt no maksts.
* Gļotu ražošana: Tas ražo gļotas, kas mainās menstruālā cikla laikā, lai vai nu atvieglotu vai kavētu spermas nokļūšanu dzemdē. Ovulācijas laikā gļotas kļūst šķidrākas un elastīgākas, lai sperma varētu vieglāk nokļūt dzemdē.
* Menstruāciju plūsma: Menstruālās asinis no dzemdes plūst caur dzemdes kaklu un iziet ārpus ķermeņa caur maksti.
* Dzemdības: Grūtniecības laikā dzemdes kakls paliek cieši noslēgts, lai aizsargātu augli. Dzemdību laikā dzemdes kakls paplašinās (dilatējas), lai ļautu bērnam iziet caur dzemdību kanālu.

## Ārējās saites
Biflācija

**Biflācija** ir ekonomiska parādība, kad dažādās saimniecības nozarēs vienlaikus pastāv gan inflācija, gan deflācija, t.i. dažām precēm un pakalpojumiem cenas pieaug (inflācija), bet citu preču un pakalpojumu cenas samazinās (deflācija).

Biflācija var radīt izaicinājumus politikas veidotājiem, jo tradicionālie monetārās un fiskālās politikas instrumenti, kas vērsti uz inflācijas vai deflācijas ierobežošanu, var nebūt pietiekami iedarbīgi apstākļos, kad dažādās nozarēs vienlaikus notiek gan cenu pieaugums, gan cenu samazinājums.

## Pazīmes un cēloņi
Biflācijas galvenās pazīmes un cēloņi ir:

* Inflācija dažās nozarēs: Cenu palielinājums parasti notiek nozarēs ar pieaugošu pieprasījumu vai ierobežotu piedāvājumu. Piemēram, palielināties var enerģijas resursu, pārtikas vai nekustamo īpašumu cenas.
* Deflācija citās nozarēs: Cenas parasti samazinās nozarēs, kur pieprasījums samazinās vai piedāvājums pārsniedz pieprasījumu. Piemēram, samazināties var tehnoloģiju un elektronikas cenas, jo tehnoloģiju attīstība padara šīs preces lētākas.
* Biflāciju var izraisīt dažādi ekonomiskie faktori, piemēram, pasaules piegādes ķēžu traucējumi, ekonomiskā nestabilitāte, valdības politikas vai tehnoloģiskās izmaiņas.

## Ārējās saites
Negatīvais ienākuma nodoklis

**Negatīvais ienākuma nodoklis** ir sociālās politikas instruments, kura mērķis ir samazināt nabadzību un nevienlīdzību. Šis mehānisms darbojas tā, ka personas ar ienākumiem zem noteikta līmeņa saņem naudas maksājumus no valdības, nevis maksā ienākuma nodokli. Ideja ir nodrošināt minimālos ienākumus visiem, pat tiem, kuriem ienākumi ir ļoti zemi vai to nav vispār. Tādējādi, ja indivīda ienākumi ir zemāki par noteiktu slieksni, valdība izmaksā viņam atšķirību, lai nodrošinātu minimālo dzīves līmeni. Tas var būt efektīvāks un mazāk birokrātisks risinājums nekā tradicionālās labklājības programmas, jo tas tieši nodrošina nepieciešamos līdzekļus cilvēkiem, kas atrodas ekonomiskās grūtībās.

## Ārējās saites
Tirgus attiecības

**Tirgus attiecības** ir ekonomiskās mijiedarbības forma starp pārdevējiem un pircējiem, kur tiek apmainītas preces, pakalpojumi un resursi. Šīs attiecības veidojas, balstoties uz pieprasījumu un piedāvājumu, kas nosaka cenas un darījumu apjomu tirgū.

## Pazīmes

Galvenās tirgus attiecību pazīmes ir:

* Brīva konkurence: Daudzi pārdevēji un pircēji, kas var brīvi ienākt un iziet no tirgus.
* Cenas noteikšana: Cenas tiek noteiktas, balstoties uz pieprasījuma un piedāvājuma mijiedarbību.
* Līgumu brīvība: Dalībniekiem ir tiesības brīvi vienoties par darījuma nosacījumiem.
* Privātīpašums: Resursi un ražošanas līdzekļi pieder privātpersonām vai uzņēmumiem.
* Peļņas motīvs: Dalībnieki ir motivēti maksimizēt savu peļņu vai labumu.

## Ārējās saites
Pakalpojumu nozare

[thumb|[Oficiants restorānā, Francijā]]
**Pakalpojumu nozare** ir ekonomikas sektors, kurā galvenā uzmanība tiek pievērsta pakalpojumu sniegšanai, nevis preču ražošanai.

Šī nozare ietver plašu darbību klāstu, piemēram, tirdzniecību, viesmīlību, transportu un loģistiku, finanšu pakalpojumus, veselības aprūpi, izglītību, informācijas tehnoloģijas, juridiskos un konsultāciju pakalpojumus, kultūru un izklaidi, kā arī komunālos pakalpojumus. Tā ir būtiska mūsdienu ekonomikā, jo tā veido lielu daļu no valsts iekšzemes kopprodukta (IKP) un nodrošina ievērojamu daļu nodarbinātības.

Pakalpojumu nozari bieži dēvē par postindustriālo ekonomikas struktūru, jo tajā ir attīstīta moderna infrastruktūra. Ekonomiski attīstītajās valstīs tieši pakalpojumu sektors veido lielāko ekonomikas daļu nodarbinātības ziņā (vairāk nekā 60 %). Savukārt Latvijas tautsaimniecības sektori, kas specializējas pakalpojumu sniegšanas jomā, rada aptuveni 65% no kopējās pievienotās vērtības (2017).

## Atsauces

## Ārējās saites
Taisnā iela

**Taisnā iela** var būt:

* Taisnā iela — iela Rīgā;
* Taisnā iela — iela Ogrē;
* Taisnā iela — iela Tukumā;
* Taisnā iela — iela Cēres pagasta Cērē;
* Taisnā iela — iela Smārdes pagasta Smārdē;
* Taisnā iela — iela Līvbērzes pagasta Tušķos;
* Taisnā iela — iela Vaiņodes pagasta Vaiņodē.
Bolsovera (distrikts)

**Bolsoveras distrikts** () ir nemetropoles distrikts Anglijas vidienē Dārbišīras nemetropoles grāfistē. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos, robežojas ziemeļos ar Dienvidjorkšīru, austrumos — ar Notingemšīru, dienvidrietumos — ar Emberveli, rietumos — ar Česterfīldu un Ziemeļaustrumu Dārbišīru. Distrikts nodēvēts pēc tā lielākās apdzīvotās vietas Bolsoveras pilsētas, bet tās administratīvais centrs ir Klounas ciems.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Bolsoveras urbāno distriktu un Blekvelas un Klounas lauku distriktus.

Administratīvi distriktu veido divas pilsētas: Bolsovera ( iedzīvotāji) un Šīrbruka (), kā arī  14 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Šoka koridors

**"Šoka koridors"** () ir 1963. gada ASV psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors, scenārists un producents ir Semjuels Fulers. Filmā galvenās lomas atveido Pīters Breks, Konstance Tauersa, Džīns Evanss un Džeimss Bests.

Filma stāsta par žurnālistu, kurš, lai saņemtu Pulicera balvu, apzināti nokļūst psihiatriskajā slimnīcā kā pacients, lai atrisinātu tur notikušu slepkavību.

Sākotnēji Fulers sarakstīja filmu režisoram Fricim Langam, bet Langs vēlējās nomainīt galveno varoni pret sievieti, lai Džoana Beneta varētu spēlēt lomu.

Filmas "Šoka koridors" pirmizrāde notika . 1996. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kinoreģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". "Šoka koridors" ietekmēja Mārtina Skorsēzes filmu "Slēgtā sala" (2010).

## Atsauces

## Ārējās saites
Bolsovera

**Bolsovera** () ir pilsēta un pagasts Anglijā, Dārbišīras grāfistes Bolsoveras nemetropoles distrikta lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos Dūlī upes krastā  no grāfistes centra Metlokas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta kā Peverelu dzimtai piederošs *Belesovre* ciems. Bolsovera attīstījusies kā kalnrūpniecības pilsēta; pēdējās akmeņogļu raktuves slēgtas 1993. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uzmini, kurš nāks vakariņās

**"Uzmini, kurš nāks vakariņās"** () ir 1967. gada ASV romantiskā komēdijdrāmas filma, kuras režisors un producents ir Stenlijs Kreimers. Filmā galvenās lomas atveido Spensers Treisijs, Sidnijs Puatjē, Ketrina Hepbērna un Ketrina Hotone. Šī bija Treisija pēdējā kino loma.

Filma stāsta par balto sievieti Džoanu (Hotone) un afroamerikāņu ārstu Džonu (Puatjē), kuri saderinās un apciemo Džoanas vecākus, lai gūtu piekrišanu abu laulībām. Tā bija viena no retajām tā laika filmām, kas laulību starp dažādu rasu pārstāvjiem atveido pozitīvi. Sešus mēnešus pirms filmas iznākšanas 17 ASV štatos laulības starp dažādu rasu pārstāvjiem bija aizliegtas.

Filmas "Uzmini, kurš nāks vakariņās" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Columbia Pictures]]*. Šī bija jau devītā filma, kurā kopā piedalījās Treisijs un Hepbērna. Treisijs filmēšanas laikā bija ļoti slims. Ainas ar viņa dalību pabeidza filmēt tikai 17 dienas pirms viņa nāves 1967. gada jūnijā. Filma iznāca sešus mēnešus pēc Treisija nāves.

Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai desmit kategorijās, saņemot to kategorijās "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Hepbērna) un "Labākais oriģinālscenārijs". Hepbērna saņēma arī BAFTA kino balvu kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", savukārt Treisijam piešķirta pēc nāves balva kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā". 2017. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Torņa iela

**Torņa iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Torņa iela — iela Rīgā;
** Torņa iela — iela Rēzeknē;
** Torņa iela — iela Ventspilī;
** Torņa iela — iela Alūksnē;
** Torņa iela — iela Bauskā;
** Torņa iela — iela Cēsīs;
** Torņa iela — iela Dagdā;
** Torņa iela — iela Iecavā;
** Torņa iela — iela Jēkabpilī;
** Torņa iela — iela Kuldīgā;
** Torņa iela — iela Ķegumā;
** Torņa iela — iela Limbažos;
** Torņa iela — iela Ludzā;
** Torņa iela — iela Mazsalacā;
** Torņa iela — iela Pāvilostā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Torņa iela — iela Aizkalnes pagasta Aizkalnē;
** Torņa iela — iela Barkavas pagasta Barkavā;
** Torņa iela — iela Burtnieku pagasta Burtniekos;
** Torņa iela — iela Daukstu pagasta Daukstēs;
** Torņa iela — iela Ošupes pagasta Degumniekos;
** Torņa iela — iela Dunalkas pagasta Dunalkā;
** Torņa iela — iela Nīkrāces pagasta Dzeldā;
** Torņa iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā;
** Torņa iela — iela Kalsnavas pagasta Jaunkalsnavā;
** Torņa iela — iela Kocēnu pagasta Kocēnos;
** Torņa iela — iela Skrundas pagasta Kušaiņos;
** Torņa iela — iela Mārupes pagasta Lidostā "Rīga";
** Torņa iela — iela Mālpils pagasta Mālpilī;
** Torņa iela — iela Olaines pagasta Medemciemā;
** Torņa iela — iela Nīcgales pagasta Nīcgalē;
** Torņa iela — iela Ošupes pagasta Ošupē;
** Torņa iela — iela Rojas pagasta Rojā;
** Torņa iela — iela Stoļerovas pagasta Rosicā;
** Torņa iela — iela Seces pagasta Secē;
** Torņa iela — iela Saunas pagasta Smelteros;
** Torņa iela — iela Klintaines pagasta Stukmaņos;
** Torņa iela — iela Tīnūžu pagasta Turkalnē;
** Torņa iela — iela Stopiņu pagasta Ulbrokā;
** Torņa iela — iela Valmieras pagasta Valmiermuižā;
** Torņa iela — iela Ropažu pagasta Zaķumuižā.

## Skatīt arī
* Torņu iela
Torņu iela

**Torņu iela** var būt:

* Torņu iela — iela Aizkrauklē;
* Torņu iela — iela Galēnu pagasta Galēnos;
* Torņu iela — iela Virbu pagasta Jaunpagastā;
* Torņu iela — iela Jersikas pagasta Upeniekos;
* Torņu iela — iela Rumbas pagasta Ventā.

## Skatīt arī
* Torņa iela
Tējas iela

**Tējas iela** var būt:

* Tējas iela — iela Rīgā;
* Tējas iela — iela Garkalnes pagasta Garkalnē;
* Tējas iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā.
Mīmika

thumb|Sešas fotogrāfijas, kurās redzams laimīgs bērns un vīrietis
**Mīmika** (no  (*mimikós*)) ir neverbālās saziņas forma, kas izpaužas caur sejas muskuļu kustībām, un tā var izteikt dažādas emocijas, piemēram, prieku, dusmas, skumjas, pārsteigumu, bailes un riebumu. 

Mīmika ir svarīga sociālajā mijiedarbībā, jo tā ļauj cilvēkiem saprast viens otra jūtas un nodomus, pat ja vārdi netiek izmantoti. Tā ir viena no visuniversālākajām un intuitīvākajām saziņas formām, ko cilvēki lieto gan apzināti, gan neapzināti.

## Ārējās saites