open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ringes pils

[thumb|250px|Ringes pilsdrupas un muižas ēkas (no [Broces kolekcijas, 18. gs.).]]
thumb|250px|Ringes pilsdrupas un muižas ēkas no austrumu puses (Vilhelma Tuša zīmējums, 19. gs.).
thumb|250px|Ringes pils un pilsdrupu plāns (Vilhelma Tuša zīmējums).
**Ringes vasaļa pils** () jeb **Rengu vasaļa pils** () bija vasaļa pils Tērbatas bīskapijas teritorijā. Pils atradās Rengu upes ziemeļu krastā 12 m augsta pakalna dienvidu galā. Kastellas tipa pilij bijis viens tornis, kas sargāja galveno iebrauktuvi. Līdz mūsdienām saglabājies tikai viens ķieģeļu mūra sienas fragments.  
Līdz mūsdienām saglabājušās pilsdrupas pie Losimē (*Lossimäe*) ciema uz ziemeļiem no Rengu mazpilsētas Tartu apriņķī Igaunijā.

## Vēsture
Ringes pils būvēta 14. gadsimta sākumā Tērbatas bīskapijas aizsardzībai pret Livonijas ordeņa un lietuviešu uzbrukumiem. Pils atradās svarīgu ceļu krustojumā, kur no Tērbatas - Rīgas ceļa atzarojās ceļi uz Vīlandi un Otepē. Pirmo reizi pils minēta 1413. gadā, kopš 15. gadsimta beigām tā piederēja Tevdenu dzimtai (*Tödwen*)

Livonijas kara laikā 1558. gada augustā pili ieņēma Krievijas caristes karaspēks vojevodas Pjotra Šuiska vadībā. 
1559. gada oktobrī pili atguva ordeņa karaspēks mestra koadjutora Gotharda Ketlera vadībā, bet jau novembrī to nodedzināja un atstāja maskaviešiem.

Kad 1582. gadā Krievija un Polija-Lietuva noslēdza Jamzapoļskas miera līgumu, Ringes pils dēvēta par Rinholu (), krieviski gan par  *Ринген*, gan arī par *Ринхоль*. Pēc kara beigām Ringes pils bija Polijas-Lietuvas kopvalsts Tērbatas vaivadijas sastāvā. 

1766. gadā Ringes muiža nonāca Manteifeļu dzimtas īpašumā, 1874. gadā Riharda Lēvisa of Menāra, bet 1875. gadā Konrāda fon Anrepa īpašumā.

## Attēli

Rongu-vassallilinnus1.JPG|
Rõngu vasallilinnus 2.jpg|
Rõngu vasallilinnus 8.jpg|
Rõngu linnus 1.jpg|
Rõngu linnus 2.jpg|
Rõngu linnus 3.jpg|


## Literatūra
*Heinrich von Hagemeister, F. von Buxovden: Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands Teil 2, Riga: E. Frantzen 1836./1837., lpp. 99-101
Sīkais rumpucis

**Sīkais rumpucis** (*Helvella pulla*, agrāk arī *Leptopodia pulla*) ir Latvijā reti sastopama rumpuču ģints sēne, kuras augļķermeņi informācijas trūkuma dēļ uzskatāmi par neēdamiem. Sugas atšķirība no elastīgā rumpuča tiek apstrīdēta.

## Taksonomija

Sugu aprakstījis Holmšuls Norvēģijā 1799. gadā. Daļa avotu, ieskaitot Index Fungorum, uzskata, ka šī suga ir identiska ar elastīgo rumpuci. Mycobank un Latvijas Mikologu biedrība tās uzskata par dažādām sugām.

## Sēnes apraksts

Sugas vizuālā atšķiršana no elastīgā rumpuča nav praktiski iespējama, jo atšķirības fiksētas tikai gēnu līmenī un līdz jaunu datu saņemšanai abu sugu aprakstus var savstarpēji aizvietot.

* Cepurīte: gaiši pelēkbrūna vai dzeltenbrūna, apakšpuse baltgana, divdaivaina, nelīdzeni seglveidīga, bieži nedaudz viļņota, ar ieliektām brīvām malām, kas bieži piespiedušās kātiņam, augstums un platums 1,5—4 cm. Kaļķainā augsnē augušiem eksemplāriem var būt violeta nokrāsa. Mīkstums vaskains, trausls, plāns, bez īpašas smaržas un garšas vai ar maigu garšu.
* Kātiņš: Salīdzinoši garš un tievs, nedaudz saliekts, elastīgs, dobs, baltgans vai brūngans, bez apsarmes visā garumā, pie pamatnes var būt paplašināts un ar nelielām gareniskām rievām. Garums 2—7 cm, resnums 0,2—1 cm. 
* Sporas: eliptiskas, gludas, bezkrāsainas, gaišas, birumraksts balts, ar vienu lielu eļļas pilienu centrā un iespējamiem maziem līdz 5 pilieniem galos, 17—22 (24)/10—13 (15) µm.
* Aski: 200—250 (300)/(10) 15—17 µm, cilindriski, katrā askā 8 sporas.
* Parafīzes cilindriski pavedienveidīgas, zarainas, uz galotni paresninās no 6 uz 8 (11) µm, daudzas ar ieliektiem galiem, caurspīdīgas līdz gaiši brūnām, ar graudainu saturu.

## Augšanas apstākļi

Visticamāk augsnes saprofīts. Atrasts visas ziemeļu puslodes mērenajā joslā.

## Barības vērtība

Pārbaudīti dati par ēdamību neeksistē. 

## Līdzīgās sugas

Pēc formas līdzīgs tumšajam rumpucim, taču tas ir redzami tumšāks. Krokainajam rumpucim ir masīvāks un dziļi krunkains kātiņš. Dobajam rumpucim arī ir masīvāks un dziļi krunkains kātiņš, turklāt parasti (bet ne vienmēr) tam ir tumša cepurīte.

Latvijā pagaidām neatrastais *Helvella ephippium* ir ļoti līdzīgs, bet ar stipri pūkainu cepurītes apakšdaļu. Amerikā sastopamais *Helvella latispora* atšķiras ar augšup uzritinātu cepurītes maliņu.

## Skatīt arī

* Sēņošana

## Ārējās saites
* Index Fungorum
* Mycobank
* National Center for Biotechnology Information: dati par ''Helvella pulla'' gēnu sakārtojumu

## Atsauces
Mahonets

**Mahonets** () bija britu sporta šāvējs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
1896. gada Atēnu vasaras olimpiskajās spēlēs viņš startēja 200 metru šaušanā ar militāro šauteni. Viņa iegūtais rezultāts šajā disciplīnā diemžēl precīzi nav zināms; viņš varētu būt ieņēmis 14. līdz 41. vietu.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mahonets (SOK profils)
Brīveru Garadkas kalns

**Brīveru Garadkas kalns** ir pilskalns, kas atrodas Krāslavas novada Andrupenes pagasta ziemeļaustrumos, uz ziemeļaustrumiem no Andrupenes.

Pilskalnu 1941. gadā pirmoreiz aprakstīja Pēteris Stepiņš. Tas stiepjas austrumu-rietumu virzienā. Pār apkārtni paceļas par 13 metriem. Pilskalna plakums apmēram 100 metrus garš un 10—20 metrus plats.

Ilgstošas aršanas rezultātā pilskalns zaudējis savu formu. Rietumu nogāzē atrastas bezripas trauku lauskas, kas pieminekli ļauj datēt ar mūsu ēras pirmajiem gadsimtiem.

## Foto galerija

Attēls:Brīveru Garadkas pilskalns 03.jpg|alt=
Attēls:Brīveru Garadkas pilskalns 02.jpg|alt=
Attēls:Brīveru Garadkas pilskalns 01.jpg|alt=
Attēls:Briveru Garadkas kalns ortofoto.jpg|alt=|Brīveru Garadkas kalna 3D modelis
Attēls:Briveru Garadkas kalns3.jpg|alt=|Brīveru Garadkas kalna 3D modelis
Attēls:Briveru Garadkas kalns5.jpg|alt=|Brīveru Garadkas kalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Brīveru Garadkas kalns
Robins Kvaisons

**Robins Kvamina Kvaisons** (; dzimis  Stokholmā) ir Zviedrijas futbolists. Spēlē uzbrucēja vai uzbrūkošā pussarga pozīcijā, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada Kvaisons spēlē AAE komandā *[[Gulf United FC|Gulf United]]*.

Viņa tēvs ir ganietis, bet māte — zviedriete.

## Karjera klubos
Vairāk kā desmit gadus aizvadīja futbola kluba AIK jauniešu akadēmijā. 2011. gadā tika izīrēts *[[FC Väsby United|Väsby United]]* komandai 1. divīzijā. *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]* debitēja 2012. gada 1. aprīlī AIK sastāvā pret *[[Mjällby AIF]]*. Tā paša gada maijā guva savus pirmos vārtus *Allsvenskan* līgā spēlē pret *[[IFK Norrköping]]*. AIK sastāvā spēlēja arī UEFA Eiropas līgas spēlēs.

2014. gada jūlijā pievienojās Itālijas klubam *[[U.S. Città di Palermo|Palermo]]*. Divarpus sezonās A sērijā aizvadīja 66 spēles un guva septiņus vārtus. 2017. gada janvārī pārgāja uz Vācijas Bundeslīgas klubu *[[1. FSV Mainz 05|Mainz 05]]*.  pirmoreiz guva trīs vārtus Bundeslīgas spēlē pret Brēmenes "Werder".

## Karjera izlasē
Spēlējis dažādu vecumu Zviedrijas jauniešu izlasēs. Zviedrijas izlasē debitēja  pret Ziemeļkoreju Karaļa kausa izcīņā Čhīanmai, Taizemē. Pirmos vārtus izlases labā guva trīs dienas vēlāk tā paša turnīra finālā pret Somiju.

2015. gadā kopā Zviedrijas U-21 izlasi uzvarēja Eiropas U-21 čempionātā Čehijā, nākot laukumā četrās spēlēs un gūstot vārtus pusfināla spēlē pret Dāniju. Piedalījies 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīrā guva piecus vārtus.

## Atsauces

## Ārējās saites
MycoBank

***MycoBank*** ir tiešsaistes datu bāze, kas apkopo un dokumentē jaunus mikoloģiskos sugu nosaukumus un to kombinācijas, reizēm apvienojumā ar to aprakstiem un ilustrācijām. To pārvalda Starptautiskā mikoloģiskā asociācija un administrē *Centraalbureau voor Schimmelcultures* Vesterdeikas sēņu bioloģiskās daudzveidības institūtā Utrehtā.

Katram jaunam nosaukumam pēc tam, kad to ir pārbaudījuši nomenklatūras eksperti un tā atbilstība ir atzīta saskaņā ar ICN ("Starptautiskais aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodekss") noteikumiem, pirms jaunā nosaukuma oficiālas publicēšanas tiek piešķirts unikāls *MycoBank* numurs. Pēc tam šo numuru autors var citēt publikācijā, kurā tiek ieviests jaunais vārds. Tikai tad šis numurs kļūst publisks datu bāzē.

Šādā veidā sistēma palīdz atrisināt problēmu pārliecināties, kuri nosaukumi ir publicēti pirmie, no kāda autora un kad tieši.

*MycoBank* ir saistīts ar citām svarīgām mikoloģiskām un bioloģiskām datu bāzēm, piemēram, Index Fungorum, *Life Science Identifiers*, Globālo bioloģiskās daudzveidības informācijas fondu (GBIF) un citām datu bāzēm. MycoBank ir viena no trim nosaukumu nomenklatūras krātuvēm, ko atzinusi NCF ("Sēņu nomenklatūras komiteja"); citas ir Index Fungorum un *Fungal Names*.

## Atsauces
Randenes pils

**Randenes vasaļa pils** () jeb **Rannu vasaļa pils** () bija vasaļa pils Tērbatas bīskapijas teritorijā.   
Līdz mūsdienām saglabājušās vien pils dzirnavu dīķis pie Rannu mazpilsētas Tartu apriņķī Igaunijā.

## Vēsture
Randenes pils būvēta 13. gadsimta beigās Tērbatas bīskapijas aizsardzībai pret Livonijas ordeņa un lietuviešu uzbrukumiem. Pils atradās 9,1 km uz ziemeļiem no Ringes pils, 4,7 km uz rietumiem no Kongutas pils (*Congtal, Kongota*) un 15 km uz dienvidrietumiem no Kavildas pils (*Kawelecht*). Pirmo reizi pils minēta 1471. gadā kā *castrum Randen*, kopš 15. gadsimta beigām tā piederēja Dolenu dzimtai (*Dolen*), no 1466. gada Tīzenhauzeniem.

Livonijas kara laikā 1558. gada augustā pili ieņēma Krievijas caristes karaspēks vojevodas Pjotra Šuiska vadībā, 1559. gadā to nodedzināja un vairs neatjaunoja.
Kad 1582. gadā Krievija un Polija-Lietuva noslēdza Jamzapoļskas miera līgumu, Randenes pils dēvēta par Randeku (), krieviski gan par *Ранден*, gan arī par *Рандек*. Pēc kara beigām Randenes muiža ar dzirnavām bija Polijas-Lietuvas kopvalsts Tērbatas vaivadijas sastāvā.

## Attēli

Rannu vasallilinnus 1.jpg
Rannu vasallilinnus 7.jpg
Rannu vasallilinnus 8.jpg
Rannu vasallilinnus 14.jpg
Rannu vasallilinnus 15.jpg
Rannu vasallilinnus 17.jpg
Rannu vasallilinnus 18.jpg
Rannu vasallilinnus 19.jpg


## Literatūra
*Heinrich von Hagemeister, F. von Buxovden: Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands Teil 2, Riga: E. Frantzen 1836./1837., lpp. 13–15
Leona Paegles iela (Liepāja)

**Leona Paegles iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Toma ielu, bet beidzas krustojumā ar Liepu ielu. Ielas garums ir ap 300 metriem un to sedz gan bruģis, gan asfaltbetons. Kustība Leona Paegles ielā norit abos virzienos. Ielas apbūve sastāv no savrupmājām un pirmskara koka un mūra mājām.

Ielas nosaukums ir veltīts Leonam Paeglem.

## Ielu savienojumi
Leona Paegles iela ir savienota ar šādām ielām:
* Toma iela (T veida krustojums)
* Uliha iela
* Dzintaru iela
* Liepu iela (T veida krustojums)
Apšu iela (Liepāja)

**Apšu iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Apšu iela sākas krustojumā ar Dārza ielu, bet beidzas krustojumā ar Klāva Ukstiņa ielu. Ielas garums ir ap 710 metriem un to pilnībā sedz asfaltbetons. Kustība Apšu ielā norit abos virzienos. Ielas apbūve sastāv no pirmskara mūra un koka ēkām. Daļa ielas sākotnēji bija nosaukta Liepājas loču komandiera De Būra vārdā.

Apšu ielā 6 atrodas pirmsskolas izglītības iestāde "Rūķītis".

## Ielu savienojumi
Apšu iela ir savienota ar šādām ielām: 
* Dārza iela (T veida krustojums)
* Kungu iela
* Pupu iela (T veida krustojums)
* Zāļu iela
* Eduarda Veidenbauma iela
* Klusā iela (T veida krustojums)
* Klāva Ukstiņa iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Jēkaba Janševska iela

**Jēkaba Janševska iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra ielu, bet beidzas krustojumā ar Liepu ielu. Ielas garums ir ap 466 metriem un to pilnībā sedz asfaltbetons. Kustība Jēkaba Janševska ielā norit abos virzienos. Ielas apbūve sastāv no daudzdzīvokļu ēkām un pirmskara koka mājām.

Līdz 1990. gadam ielu sauca par **Pionieru ielu**.

## Ielu savienojumi
Jēkaba Janševska iela ir savienota ar šādām ielām: 
* Krišjāņa Valdemāra iela (T veida krustojums)
* Alejas iela
* Toma iela
* Uliha iela
* Dzintaru iela
* Liepu iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Dārza iela (Liepāja)

**Dārza iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Bāriņu ielu, bet beidzas krustojumā ar Rudbāržu ielu. Ielas garums ir ap 880 metriem. No krustojuma ar Bāriņu ielu līdz krustojumam ar Ālandes ielu ielu sedz asfaltbetons, bet atlikušo ielas posmu sedz grants segums. Kustība Dārza ielā norit abos virzienos. Ielas apbūve sastāv no pirmskara mūra un koka mājam, kā arī savrupmājām.

Dārza ielā 4 atrodas Liepājas Amatnieku nams, bet Dārza ielā 14/16 atrodas Liepājas cietums.

## Ielu savienojumi
Dārza iela ir savienota ar šādām ielām:
* Bāriņu iela ("T" veida krustojums)
* Apšu iela ("T" veida krustojums)
* Franču iela ("T" veida krustojums)
* Ganību iela
* Dorupes iela ("T" veida krustojums)
* Baidzeles iela ("T" veida krustojums)
* Zirņu iela
* Ālandes iela
* Rudbāržu iela ("T" veida krustojums)
Stendera iela (Liepāja)

**Stendera iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Baznīcas ielu, bet beidzas krustojumā ar Kungu ielu. Ielas garums ir ap 330 metriem un to pilnībā sedz bruģis. Posmā no ielas sākuma līdz Andreja Pumpura ielai kustība notiek abos virzienos, bet tālāk līdz ielas beigām kustība norit vienā virzienā. Ielas apbūve sastāv no pirmskara mūra un koka mājām.

Iela nosaukta par godu birģermeistaram Hermanim Heinriham Stenderam.

## Ielu savienojumi
Stendera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Baznīcas iela (T veida krustojums)
* Andreja Pumpura iela
* Kungu iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Baznīcas iela (Liepāja)

**Baznīcas iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Baznīcas iela sākas krustojumā ar Lielo ielu, bet beidzas krustojumā ar Ganību ielu. Ielas garums ir ap 650 metriem un to sedz gan asfalts, gan bruģis. Kustība Baznīcas ielā norit abos virzienos. Ielas apbūve sastāv no pirmskara mūra un koka ēkām.

Ielu kādreiz sauca arī par Komunālo ielu, bet kopš 1990. gada par Baznīcas ielu.

## Ielu savienojumi
Baznīcas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lielā iela ("T" veida krustojums)
* Stendera iela ("T" veida krustojums)
* Skolas iela ("T" veida krustojums)
* Bāriņu iela
* Franču iela ("T" veida krustojums)
* Ganību iela ("T" veida krustojums)

## Atsauces
Teātra iela (Liepāja)

**Teātra iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Lielo ielu, bet beidzas krustojumā ar Skolas ielu. Ielas garums ir ap 128 metriem un to pilnībā sedz asfaltbetons. Kustība Teātra ielā norit abos virzienos. Ielas apbūve sastāv no pirmskara mūra ēkām. Iela sākotnēji bija nosaukta tirgotāja un Liepājas krājkases dibinātāja Frīdriha Hagedorna vārdā.

Teātra ielā 4 atrodas Liepājas teātris.

## Ielu savienojumi
Teātra iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lielā iela ("T" veida krustojums)
* Skolas iela ("T" veida krustojums)

## Atsauces
Bāriņu iela (Liepāja)

**Bāriņu iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Bāriņu iela sākas krustojumā ar Kārļa Zāles laukumu, Veco ostmalu un Ādu ielu, bet beidzas krustojumā ar Eduarda Veidenbauma ielu. Ielas garums ir ap 1000 metriem un to sedz gan asfaltbetons, gan bruģis. No ielas sākuma līdz Kungu ielai kustība norit abos virzienos, bet tālāk kustība norit vienā virzienā. Ielas apbūve sastāv no pirmskara mūra un koka ēkām.

Bāriņu ielā 3 atrodas Valsts policijas Kurzemes reģiona pārvalde, bet Bāriņu ielā 9 — Liepājas Svētā Trīsvienības pareizticīgo katedrāle.

## Ielu savienojumi
Bāriņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kārļa Zāles laukums
* Vecā ostmala
* Ādu iela
* Jāņa iela ("T" veida krustojums)
* Jaunā iela ("T" veida krustojums)
* Baznīcas iela
* Andreja Pumpura iela ("T" veida krustojums)
* Dārza iela ("T" veida krustojums)
* Kungu iela
* Zāļu iela
* Eduarda Veidenbauma iela ("T" veida krustojums)
Stalidzānu Svilušais kalns

**Stalidzānu Svilušais kalns** jeb **Kara kapi** ir pilskalns, kas atrodas Krāslavas novada Andrupenes pagasta ziemeļos, uz ziemeļrietumiem no Andrupenes.

Pirmās ziņas par Svilušo kalnu kā par pilskalnu 1925. gadā sniedza O. Bērziņš, bet 1941. gadā to precīzāk aprakstīja Pēteris Stepiņš.

Stalidzānu pilskalns paceļas pamēram 10 m pār apkārtni. Pliskalna plakums ir 45 metrus garš un 30 metrus plats. Saglabājušās pilskalna nocietinājumu sistēmas atliekas, kas sastāv no trim paralēliem grāvjiem un vaļņiem, kas aploka visu kalnu, izņemot tā stāvo dienvidrietumu nogāzi. Iespējams, ka ieejas vieta pilskalnā bijusi gar dienvidrietumu puses vaļņu un grāvju galiem. Pilskalna kultūrslānis neizteikts. Datējums pagaidām nav zināms.

## Foto galerija

Attēls:Stalidzanu Svilusais kalns.jpg|alt=|Stalidzānu Svilušā kalna 3D modelis
Attēls:Stalidzanu Svilusais kalns3.jpg|alt=|Stalidzānu Svilušā kalna 3D modelis
Attēls:Stalidzanu Svilusais kalns5.jpg|alt=|Stalidzānu Svilušā kalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Stalidzānu Svilušais kalns
6830. autobusu maršruts

**6830. autobusu maršruts** ir reģionālais autobusu maršruts, kurš divreiz dienā nodrošina pasažieru pārvadājumus no Rīgas (galapunkts atrodas Riepnieku ielā) līdz Juglas iecirknim Ropažu novadā. Maršrutu apkalpo SIA "Nordeka", pirms tam to darīja SIA "Galss Buss".

Cena par braucienu no Rīgas līdz Juglas iecirknim ir 2,50 eiro.

## Maršruts
**[[Rīga]] — Juglas iecirknis** kursē pa šādām ielām: Riepnieku ielā, Emīlijas Benjamiņas iela, Marijas iela, A. Čaka iela, Pērnavas iela, Augusta Deglava iela, autoceļš P4, ceļš uz Silakrogu, autoceļš V68, autoceļš P10 un autoceļš V66.

**Juglas iecirknis — Rīga** kursē pa šādām ielām: autoceļš V66, autoceļš P10, autoceļš V68, ceļš uz Silakrogu, autoceļš P4, Augusta Deglava iela, Pērnavas iela, A. Čaka iela, Marijas iela, Emīlijas Benjamiņas iela un Riepnieku ielā.

## Pieturas
6830. autobusu maršrutā ir 84 pieturas, katrā virzienā pa 42.

## Skatīt arī
* 6829. autobusu maršruts

## Ārējās saites
* Saraksts
Kongutas pils

**Kongutas vasaļa pils** (, ) bija vasaļa pils Tērbatas bīskapijas teritorijā.   
Mūsdienās par pils vietu liecina vien pakalns bijušajā Kongutas muižā Tartu apriņķī Igaunijā.

## Vēsture
Kongutas pils būvēta 13. gadsimta beigās Tērbatas bīskapijas aizsardzībai pret Livonijas ordeņa un lietuviešu uzbrukumiem. Pils atradās 4,7 km uz austrumiem no Randenes pils. 1417. gadā Kongutas pils (*Schloss zu Kongetal*) minēta kā Tīzenhauzenu dzimtai piederošs īpašums.

Livonijas kara laikā 1558. gada augustā pili ieņēma Krievijas caristes karaspēks vojevodas Pjotra Šuiska vadībā, 1559. gadā Kongutu (*Hus Kongtha*) atguva Livonijas mestrs Gothards Ketlers un lika nodedzināt.
Kad 1582. gadā Krievija un Polija-Lietuva noslēdza Jamzapoļskas miera līgumu, Kongutas pils dēvēta par Konhotu (), krieviski gan par * Конхоль*, gan arī par *Конгот*.
Pēc kara beigām Kongutas muiža bija Polijas-Lietuvas kopvalsts Tērbatas vaivadijas sastāvā.

## Attēli

Konguta vasallilinnus 1.jpg
Konguta vasallilinnus 2.jpg
Konguta vasallilinnus 3.jpg|
Konguta vasallilinnus 4.jpg
Konguta vasallilinnus 5.jpg
Konguta vasallilinnus 6.jpg



## Literatūra
*
Nataļja Lazarenko

**Nataļja Lazarenko** (; dzimusi ) ir bijusī krievu brīvā stila cīkstone, Eiropas čempione, pasaules čempionāta medaļniece.

## Biogrāfija
Nataļja Lazarenko ir beigusi P. F. Lesgafta vārdā nosaukto Valsts fiziskās kultūras, sporta un veselības universitāti.

1993. gada Eiropas čempionātā Ivanovā Nataļja Lazarenko kļuva par kontinenta čempioni. 1995. gadā viņa pasaules čempionātā Sofijā viņa izcīnīja bronzas medaļu.

Par šiem sasniegumiem viņai tika piešķirts Starptautiskās klases sporta meistares tituls.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jāņa iela (Liepāja)

**Jāņa iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Jāņa iela sākas krustojumā ar Lielo ielu, bet beidzas krustojumā ar Bāriņu ielu. Ielas garums ir ap 244 metriem un to sedz gan bruģis, gan asfaltbetons. Posmā no Skolas ielas līdz Bāriņu ielai kustība norit abos virzienos, bet posms no Lielās ielas līdz Skolas ielai ir paredzēts tikai gājējiem. Ielas apbūve sastāv no pirmskara koka un mūra ēkām, kā arī no daudzdzīvokļu mājām.

## Ielu savienojumi
Jāņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lielā iela (T veida krustojums)
* Skolas iela
* Bāriņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vecliepāja
Čārlzs Gmelins

**Čārlzs Henrijs Stjuarts Gmelins** (; dzimis , miris ) bija britu vieglatlēts. 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks, kur izcīnīja bronzas medaļu 400 metru skriešanā, vieglatlētikā.

## Personīgā dzīve
Gmelins dzimis Krišjanagarā Britu Indijā, kur viņa tēvs bija kristiešu misionārs, bet agrā bērnībā atgriezās Anglijā, lai mācītos.

Viņš ieguva izglītību Magdalenas koledžas skolā un Kiblas koledžā, Oksfordā. Pēc absolvēšanas viņš kļuva par Frešfīldsas skolas direktoru Oksfordā. Gmelins bija visaptverošs sportists, kurš pārstāvēja Oksfordšīru gan futbolā, gan kriketā, kur viņš no 1895. līdz 1906. gadam startēja Mazo grāfistu čempionātā.

1904. gadā viņš apprecējās ar Hesteri Roidsu.

Viņš nomira 1950. gada 12. oktobrī *Cowley Road* slimnīcā Oksfordā, 78 gadu vecumā, viņa sieva nomira nākamā gada aprīlī.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Gmelins 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja divās sprinta disciplīnās vieglatlētikā. 100 metru skriešanā viņš savā priekšskrējienā ar rezultātu 12.9 sekundes finišēja trešajā vietā un fināla skrējienam nekvalificējās. Savukārt 400 metru skriešanā viņa rezultāts priekšskrējienā bija 1 minūte un 0.5 sekundes un viņš kā otrais labākais skrējējs aiz amerikāņa Toma Bērksa kvalificējās fināla skrējienam no sava priekšskrējiena kārtas. Fināla skrējienā Gmelins distanci veica 56.7 sekundēs un ieguva trešo vietu. Viņš piekāpās diviem amerikāņu sportistiem — Tomasam Bērksam (zelta medaļas ieguvējs) un Herbertam Džemisonam (sudraba medaļas ieguvējs).

### Rezultāti
**Q** — Kvalifikācija fināla kārtai

## Atsauces

## Ārējās saites
* Čārlzs Gmelins (SOK profils)
Andreja Pumpura iela (Liepāja)

**Andreja Pumpura iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Stendera ielu, bet beidzas krustojumā ar Bāriņu ielu. Ielas garums ir ap 172 metriem un to pilnībā sedz bruģis. Kustība Andreja Pumpura ielā norit abos virzienos. Ielas apbūve sastāv no pirmskara mūra un koka ēkām.

## Ielu savienojumi
Andreja Pumpura iela ir savienota ar šādām ielām: 
* Stendera iela (T veida krustojums)
* Bāriņu iela (T veida krustojums)
Kārļa Zāles laukums

**Kārļa Zāles laukums** ir laukums Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Kārļa Zāles laukums sākas krustojumā ar Jūras ielu un Lielo ielu, bet beidzas krustojumā ar Bāriņu ielu un Ādu ielu. Ielas garums ir ap 310 metriem un to pilnībā sedz asfaltbetons. Kustība Kārļa Zāles laukumā norit abos virzienos. Caur ielu kursē 22. mikroautobusa maršruts. Ielas apbūve sastāv no daudzdzīvokļu mājām.

## Ielu savienojumi
Kārļa Zāles laukums ir savienots ar šādām ielām: 
* Jūras iela
* Lielā iela
* Vecā ostmala
* Bāriņu iela
* Ādu iela
Celtnieku iela (Liepāja)

**Celtnieku iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Celtnieku iela sākas krustojumā ar Veco ostmalu un Spīķeru ielu, bet beidzas krustojumā ar Kūrmājas prospektu. Ielas garums ir ap 446 metriem un to pilnībā sedz asfaltbetons. Kustība Celtnieku ielā norit abos virzienos. Ielas apbūve sastāv no pirmskara mūra un koka ēkām.

Celtnieku ielā 6/8 atrodas Liepājas radio un televīzijas tornis.

## Ielu savienojumi
Celtnieku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vecā ostmala
* Spīķeru iela
* Muitas iela ("T" veida krustojums)
* Krusta iela ("T" veida krustojums)
* Loču iela
* Laivinieku iela ("T" veida krustojums)
* Kūrmājas prospekts ("T" veida krustojums)
Roņu iela (Liepāja)

**Roņu iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Roņu iela sākas krustojumā ar Muitas ielu un Uliha ielu, bet beidzas strupceļā netālu no Liepājas Dienvidu mola. Ielas garums ir ap 1010 metriem un to pilnībā sedz asfalts. Kustība Roņu ielā norit abos virzienos. Ielas apbūve sastāv no daudzdzīvokļu ēkām, noliktavām un fabrikām.

## Ielu savienojumi
Roņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Muitas iela
* Uliha iela
* Zvejnieku aleja (T veida krustojums)
Grentlijs Guldings

**Grentlijs Tomass Smarts Guldings** () bija britu vieglatlēts, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

Guldings ir dzimis Hertperī ciemā Glosteršīras grāfistē, bagātā zemnieku ģimenē. Vēlak viņš emigrēja uz Dienvidāfriku un dzīvoja Natālas piekrastē. Pirmoreiz Guldings kā sportists izcēlās 1895. gada sezonā, kad uzvarēja vairākās sacensībās vairākās Glosteršīrā.

1984. gada *[[NBC]]* miniseriālā *[[Pirmās Olimpiskās spēles: Atēnas 1896]]* viņš tika attēlots kā ļoti pompozs un viņam bija ieradums ļoti viegli uztvert pretiniekus (īpaši amerikāņus). Seriālā viņš demonstrēja tik sliktu sportisko izturību, ka Lielbritānijas amatpersonas (un Pjērs de Kubertēns) sāka viņu aizvainot. Brīdī, kad viņš bija veicis 110 metru barjerskrējienu, pūlis viņu apmētāja ar augļiem.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Guldings 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja 110 metru barjerskrējienā. Startējot savā priekšskrējienā, viņš viņšēja ar rezultātu 18,4, iegūstot 1. vietu tajā un kvalifocējoties fināla skrējienam. Savukārt fināla skrējienā viņa rezultāts bija 17,7 sekundes, ieņemot 2. vietu un sudraba medaļu. Viņš piekāpās tikai ASV sportistam Tomasam Kērtisam.

1932. gadā Tomass Kērtiss žurnālā *The Sportsman* rakstīja par Guldingu: "pēc finiša viņš nekavējās, lai atvadītos, bet no stadiona pa taisno devās uz staciju un ar pirmo vilcienu devās prom no Atēnām".

### Rezultāti
**Q** — Kvalifikācija fināla kārtai

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grentlijs Guldings (SOK profils)
Zvejnieku aleja

**Zvejnieku aleja** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Zvejnieku aleja sākas krustojumā ar Kūrmājas prospektu, bet beidzas krustojuma ar Roņu ielu. Ielas garums ir ap 643 metriem un to pilnībā sedz asfaltbetons. Kustība Zvejnieku alejā norit abos virzienos.

Ielas agrākais nosaukums ir Lomeiera gatve.

Zvejnieku alejā 2/4 atrodas Olimpijas stadions.
Zvejnieku alejā 11A iekārtots suņu pastaigu laukums.

## Ielu savienojumi
Zvejnieku aleja ir savienota ar šādām ielām:
* Kūrmājas prospekts
* Roņu iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Zvejnieku iela
Dauguļu Kapču kalns

**Dauguļu Kapču kalns** jeb **Gorodoks** ir pilskalns, kas atrodas Krāslavas novada Andzeļu pagasta rietumos, Dauguļu ciema teritorijā. Ap pilskalnu saglabājušās grāvju un vaļņu atliekas.

## Foto galerija

Attēls:Dauguļu Kapču pilskalns 01.jpg|alt=
Attēls:Dauguļu Kapču pilskalns 02.jpg|alt=
Attēls:Daugulu Kapcu kalns ortofoto.jpg|alt=|Dauguļu Kapču kalna 3D modelis
Attēls:Daugulu Kapcu kalns4.jpg|alt=|Dauguļu Kapču kalna 3D modelis
Attēls:Daugulu Kapcu kalns5.jpg|alt=|Dauguļu Kapču kalna 3D modelis


## Ārējās saites

* Dauguļu Kapču kalns
Džordžs Maršals (sportists)

**Džordžs Maršals** () bija britu vieglatlēts, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Maršals 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja divās vieglatlētikas skriešanas disciplīnās. 100 metru skriešanā viņš startēja otrajā priekšskrējienā. Viņa rezultāts nav precīzi zināms, taču tas ir bijis viens no sliktākajiem priekšskrējienā un fināla skrējienam viņš nekvalificējās. 800 metru skriešanā viņa rezultāts arī precīzi nav zināms, fināla skrējienam arī šajā disciplīnā viņš nebija kvalificējies.

### Rezultāti

## Atsauces
Džordža Floida nāve

thumb|300px|Notikuma vieta 30. maijā
thumb|Notikumam un sekojošajiem protestiem veltīts grafiti Berlīnē

2020. gada 25. maijā afroamerikānis **Džordžs Floids** () tika nogalināts Mineapolisā, Minesotas štatā. Aresta laikā policists Dereks Šovens (*Derek Chauvin*) 8 minūtes un 46 sekundes turēja piespiestu savu ceļgalu uz Floida kakla. Floidam uzlika rokudzelžus un viņš gulēja ar seju pret asfaltbetonu. Trīs minūtes viņš gulēja bez dzīvības pazīmēm. Notikuma vietā atradās vēl 3 policijas virsnieki, kuri ierobežoja Floida kustības un neļāva apkārtējiem iejaukties aizturēšanā. Vēlāk notikuma vietā tika izsaukta ātrās palīdzības brigāde, kas aizveda Floidu uz tuvāko slīmnīcu, kur konstatēja viņa nāvi.. Pēc 3. jūnijā publicētajām autopsijas rezultātiem, Floida nāves cēlonis bija gūtās traumas aizturēšanas brīdī. Vēl atklājās, ka Floids ir inficēts ar COVID-19. 9. jūnijā Hjūstonā notika Dž. Floida bēres.

Policiju izsauca veikala *Cup Foods* darbinieks, kurš apsūdzēja Floidu mēģinājumā iegādāties cigaretes ar viltotu 20 dolāru banknoti. *[[The New York Times]]* apkopojis vairākus videoierakstus, kuros redzami notikumi, kas risinājās mazāk par pusstundu. Laikraksta sagatavotajā video redzams, kā Floidu aizturējušie policisti vairākas reizes pārkāpj Mineapolisas policijas departamenta noteikumus, izraisot aizturētā nāvi. Video redzams un dzirdams, kā roku dzelžos saslēgtais Floids ir nogāzts zemē un saka, ka nevar paelpot, uz ko policistiem norāda arī vairāki aculiecinieki, tomēr policijas darbinieki nereaģē. Nākamajā dienā Mineapolisas policijas departaments atbrīvoja visus četrus aizturēšanā iesaistītos policistus no darba. 29. maijā Derekam Šovenam tika izvirzītas apsūdzības Floida nonāvēšanā.

Džordža Floida nāve izraisīja afroamerikāņu kopienas rīkotus protestus pret policijas vardarbību vairākās ASV pilsētās, kas vietām pārvērtās masu nekārtībās un grautiņos. 31. maijā ASV varasiestādes izsludināja komandantstundu. Protestu laikā tika aizturēti vairāk nekā 4000 cilvēku.

## Skatīt arī
* Rejšarda Brūksa nāve
* *[[Black Lives Matter]]*

## Atsauces
Vecā ostmala

**Vecā ostmala** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Iela sākas pie Liepājas ezera, bet beidzas krustojumā ar Muitas ielu. Ielas garums ir ap 1485 metriem un to sedz gan asfaltbetons, gan bruģis. Posmā no Radio ielas līdz Spīķeru ielai kustība norit vienā virzienā, bet pārējos posmos kustība norit abos virzienos. Ielas apbūve sastāv no pirmskara mūra ēkām. Iela iet gar Tirdzniecības kanālu.

Vecajā ostmalā 24 atrodas Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes Liepājas nodaļa.

## Ielu savienojumi
Vecā ostmala ir savienota ar šādām ielām:
* Ādu iela
* Bāriņu iela
* Kārļa Zāles laukums
* Radio iela
* Friča Brīvzemnieka iela ("T" veida krustojums)
* Kuģinieku iela ("T" veida krustojums)
* Spīķeru iela
* Celtnieku iela
* Muitas iela ("T" veida krustojums)
Muitas iela (Liepāja)

**Muitas iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Muitas iela sākas krustojumā ar Celtnieku ielu, bet beidzas krustojumā ar Roņu ielu un Uliha ielu. Ielas garums ir ap 306 metriem un to sedz gan grants, gan bruģis. Kustība Muitas ielā norit abos virzienos. Ielas apbūve sastāv no pirmskara mūra un koka ēkām.

## Ielu savienojumi
Muitas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Celtnieku iela (T veida krustojums)
* Matrožu iela (T veida krustojums)
* Vecā ostmala (T veida krustojums)
* Roņu iela
* Uliha iela
Sāra Ēriksone

**Sāra Anne Ēriksone** (; dzimusi ) ir bijusī zviedru brīvā stila cīkstone, 2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, divkārtējā Pasaules un trīskārtējā Eiropas čempione.

## Biogrāfija
Ar brīvo cīņu Sāra Ēriksone sāka nodarboties 1985. gadā. Sacensībās viņa pārstāvēja Gēteborgas sporta klubu *Örgryte IS*.

Strādā Gēteborgas policijā. Viņa ir precējusies ar savu treneri Pjēru Dikanda. 

### Galveno sacensību rezultāti
#### Olimpiskās spēles

#### Pasaules čempionāti

#### Eiropas čempionāti

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* 2014. gada iekļauta FILA Slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cepelīns (gaisa kuģis)

[thumb|''USS Los Angeles'', [United States Navy|Amerikas Savienoto Valstu Jūras spēku dirižablis, ko Vācijā uzbūvēja *Luftschiffbau Zeppelin* (Cepelīna Dirižabļa Kompānija)]]
**Cepelīns** ir cieto dirižabļu veids, kas nosaukts vācu izgudrotāja Ferdinanda fon Cepelīna vārdā, kurš 20. gadsimta sākumā bija stingro dirižabļu izstrādes pionieris.

Cepelīna principi pirmo reizi tika formulēti 1874. gadā un detalizēti izstrādāti 1893. gadā. Tie tika patentēti Vācijā 1895. gadā un ASV 1899. gadā. Pēc izcilajiem cepelīna dizaina panākumiem vārdu cepelīns sāka lietot, lai apzīmētu visus stingro dirižabļu veidus. Cepelīnus pirmo reizi komerciāliem lidojumiem lietoja 1910. gadā *Deutsche Luftschiffahrts-AG* (DELAG), pasaulē pirmā komerciālā lidsabiedrība. Līdz 1914. gada vidum DELAG vairāk nekā 1500 lidojumos bija par maksu pārvadājis vairāk nekā 10 000 pasažieru. Pirmā pasaules kara laikā vācu armija plaši izmantoja cepelīnus kā bumbvedējus un kā izlūkus. Daudzos uzlidojumos Lielbritānijā gāja bojā vairāk nekā 500 cilvēku.

## Atsauces
Index Fungorum

***Index Fungorum***, burtiskā tulkojumā — "sēņu saraksts", ir starptautiska tiešsaistes datu bāze, kas indeksē visus mikoloģiskos sēņu sugu nosaukumus un to kombinācijas. Kopš 2015. gada projekts nodots Karaliskā botāniskā dārza Londonā pārziņā, kas ir viens no trim galvenajiem partneriem kopā ar Jaunzēlandes *Landcare Research* un Ķīnas Zinātņu akadēmijas Mikrobioloģijas institūtu.

Projekts ir radniecisks Starptautiskajam augu nosaukumu indeksam (IPNI), kura veidošanā iesaistīts arī Karaliskais botāniskais dārzs. Atšķirībā no IPNI, *Index Fungorum* norāda latīniskā nosaukuma statusu — aktuālais (pareizais), novecojušos, bet joprojām atzīstamos sinonīmus, un atceltos jeb nepareizos. Visi novecojušie nosaukumi ir saistīti ar lapām, kurās norādīts pareizs nosaukums, ar sinonīmu sarakstiem.

*Index Fungorum* ir viena no trim nosaukumu nomenklatūras krātuvēm, ko atzinusi NCF ("Sēņu nomenklatūras komiteja"); citas ir MycoBank un *Fungal Names*.

Galvenā *Index Fungorum* telpa ir veidota kā visu to sēņu latīnisko nosaukumu globāls saraksts, kuri jebkad ir bijuši likumīgi definēti, taču daudzi no tiem ir kļuvuši pretrunīgi vai vairs netiek izmantoti. *Species Fungorum* ir cieši saistīts projekts, kas atrodas Karaliskajā botāniskajā dārzā un kurš saistībā ar citām organizācijām izlemj par to, kuru nosaukumu var ieteikt kā šobrīd derīgo. Abos sarakstos — gan *Index*, gan *Species Fungorum* — iespējams meklēt atsevišķi. Atsevišķos gadījumos IF izvēlētais pareizais nosaukums nesakrīt ar *MycoBank* variantu.

*Index Fungorum* ir saistīts ar citām svarīgām mikoloģiskām un bioloģiskām datu bāzēm, piemēram, *[[MycoBank]]*, *Life Science Identifiers*, Globālo bioloģiskās daudzveidības informācijas fondu (GBIF) u.c.

## Taksonomija

Projekts iekļauj arī rauga sēnes un ķērpjus, kuru piederību sēņu bioloģiskajai valstij daļa zinātnieku apšauba. Tāpat IF atzīst par sēnēm daļu organismu no hromistu bioloģiskās valsts, kuras eksistence kā atsevišķai valstij tāpat ir strīdu objekts.

Viens no IF darbības virzieniem ir ievākt datus par visiem zinātniekiem un amatieriem, kas kļuvuši par jaunu sugu pirmajiem aprakstītājiem.

## Atsauces
Kavildas pils

thumb|250px|Kavildas pilskalns ar uzrakstu.
**Kavildas vasaļa pils** (, ) bija vasaļa pils Tērbatas bīskapijas teritorijā.   
Līdz mūsdienām saglabājušās vien krūmiem apaudzis pilskalns pie Kavildas senlejas pie Tartu-Vīlandes šosejas Tartu apriņķī Igaunijā.

## Vēsture
Tīzenhauzeniem piederošā Kavildas pils būvēta 1354. vai 1361. gadā Tērbatas bīskapijas aizsardzībai pret Livonijas ordeņa uzbrukumiem, pirmo reizi rakstos minēta 1397. gadā ar nosaukumu *Puyen*, atjaunota no 1495. līdz 1499. gadam un nosaukta par Kavildas muižu (*Hof Cawelecht*). Pils atradās 15 km uz ziemeļaustrumiem no Randenes pils.  

Livonijas kara laikā 1558. gada augustā pili ieņēma Krievijas caristes karaspēks vojevodas Pjotra Šuiska vadībā.

Kad 1582. gadā Krievija un Polija-Lietuva noslēdza Jamzapoļskas miera līgumu, Kavildas pils dēvēta par Kaulecu (), krieviski gan par *Каулетц (Каулец)*, gan arī par *Кавелихт*.
Uzskata, ka krievi pirms pils atstāšanas to nodedzinājuši. Pēc kara beigām Kavildas muiža bija Polijas-Lietuvas kopvalsts Tērbatas vaivadijas sastāvā. Poļu-zviedru kara laikā pils pilnīgi nopostīta un vairs nav atjaunota.

Zviedru Vidzemes laikā Kavildas muiža no 1626. gada piederēja Larsam Eriksonam Sparrem, no 1655. gada Larsam Klāsonam Flemingam. Līdz 18. gadsimta beigām vecās pils sienas bija gandrīz pilnībā nojauktas, lai uzceltu Kavildas muižas ēkas.

## Attēli

Kavilda vasallilinnus 1.jpg
Kavilda vasallilinnus 6.jpg
Kavilda vasallilinnus 5.jpg
Kavilda vasallilinnus 7.jpg
Kavilda vasallilinnus 9.jpg
Kavilda vasallilinnus 10.jpg
Kavilda vasallilinnus 11.jpg
Kavilda vasallilinnus 12.jpg
Kavilda vasallilinnus 13.jpg
Kavilda vasallilinnus 14.jpg



## Literatūra
*Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, II köide, Heinrich Hagemeister, Alt-Drostenhof 1836, lpp. 17
*Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands, I Theil - Der ehstnische District, Leonhard von Stryk, Dorpat (Tartu) 1877, Das Kirchspiel Cawelecht lpp. 10; samuti Gadebusch I, lpp. 13

## Atsauces
Drošāka interneta centrs

thumb|Drošaka Interneta centra logo
Centra darbību koordinē sabiedriska organizācija Latvijas Interneta asociācija, kas apvieno elektronisko sakaru jomas uzņēmumus.

Drošāka interneta centrs izglīto bērnus, pusaudžus, skolotājus un vecākus par interneta satura drošību un iespējamiem draudiem internetā (naida kurināšana, rasisms, bērnu pornogrāfija un pedofilija, kibermobings — emocionāla pazemošana internetā, identitātes zādzības un datu ļaunprātīga izmantošana, sexting, sextortion utt.).

Drošāka interneta centra mājaslapa ir www.drossinternets.lv 

## Sadarbība
**Latvijas Drošāka interneta centrs** ir starptautisku organizāciju InHope un Insafe biedrs. Starptautiskās organizācijas Insafe un InHope ir izveidojušas ciešu sadarbību ar Drošāka interneta centru tīklu visā Eiropā un atbalsta interneta platformu Better Internet for Kids .

Katras valsts Drošāka interneta centra mērķis ir izpratnes veidošana par drošāka interneta jautājumiem un virtuālās pasaules riskiem un apdraudējumiem. Tiek organizēti pasākumi un kampaņas, lai bērniem, jauniešiem, vecākiem un skolotājiem veicinātu izpratni, papildinātu zināšanas un nostiprinātu jaunas iemaņas un prasmes par drošības jautājumiem tiešsaistē un iespējas, ko sniedz internets un mobilās tehnoloģijas.

## Darbības virzieni
Latvijas Drošāka interneta centra darbības virzieni :
* IZGLĪTOŠANAS DARBS: bērnu, jauniešu, skolotāju un vecāku informēšana un izglītošana interneta satura drošības jomā — par iespējamajiem riskiem un apdraudējumiem internetā (naida kurināšana, rasisms, bērnu pornogrāfija un pedofilija, emocionāla pazemošana internetā, personas identitātes zagšana un datu ļaunprātīga izmantošana, uzvedības noteikumi internetā, tīmekļa etiķete utt.)
* ZIŅOJUMU LĪNIJA: iespēja sabiedrībai mājas lapā elektroniski ziņot par atklātajiem pārkāpumiem un nelegālu saturu internetā. Ziņojumi tiek apstrādāti atbilstoši LR normatīvajiem aktiem ar Valsts policijas atbalstu 
* UZTICĪBAS TĀLRUNIS 116111: iespēja bērniem/jauniešiem ziņot par pārkāpumiem internetā un saņemt psihologa atbalstu un konsultāciju dažādu situāciju risināšanai. Uzticības tālruņa darbu nodrošina Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekcija.

## Galvenās aktivitātes
Centrs īsteno un koordinē šādas aktivitātes:

* Drošāka interneta dienas (DID) organizēšana un svinēšana Latvijā.
* Izglītojošu materiālu izstrāde visām mērķa grupām- bērniem, pusaudžiem, vecākiem, skolotājiem un sociālajiem darbiniekiem.
* Dažādu semināru, apmācību, sesiju un citu aktivitāšu organizēšana.
* Sociālo kampaņu organizēšana par aktuālām tēmām.
* Speciālistu, skolotāju, bibliotekāru un pasniedzēju apmācība.
* Bērnudārzu, skolu un universitāšu iesaistīšana interneta drošības aktivitātēs.
* Ciešākas sadarbības veidošana ar mobilo sakaru operatoriem un interneta pakalpojumu sniedzējiem.
* Jauniešu grupas iesaistīšana informatīvo materiālu izstrādē un centra informēšanas darbā.

## Atsauces
Brigite Vāgnere

**Brigite Vāgnere** (; dzimusi ) ir bijusī vācu brīvā stila cīkstone, 2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, Pasaules un Eiropas čempione, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece.

## Biogrāfija
Brigite Vāgnere dzimusi 1983. gadā. Ar cīņas sportu viņa sāka nodarboties 1993. gadā un labus rezultātus uzrādīja jau pusaudzes gados, kļūstot par Pasaules un Eiropas čempioni gan kadetu, gan junioru vecuma grupā. 21. gadsimta sākumā viņa tika uzskatīta par vienu no spēcīgākajām cīkstonēm mušas svarā. Visas savas sportiskās karjeras laikā Vāgnere trenējās kā Hallbermozas sporta kluba *"SV Siegfried"* cīkstoņu komandas locekle sava trenera un četrkārtējā olimpieša Jirgena Šeibes vadībā.

Vāgneres agrīnie panākumi sekmēja viņas karjeru, jo viņa dominēja gan 2002. gada pasaules, gan 2003. gada Eiropas čempionātā, abos izcīnot zelta medaļas.

Kad sieviešu brīvā cīņa debitēja 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās, Vāgnere izmantoja savu iespēju piedalīties 48 kg svara kategorijas inaugurācijas sacensībās. Savā apakšgrupā viņa bija otrā aiz japānietes Čiharu Ičo, kas līdz ar trīs citu grupu uzvarētājām iekļuva pusfinālā, Vāgnerei bija jācīnās par 5. līdz 8. vietu. Pirmajā cīņā viņa pārspēja mongolieti Cogtbazarinu Anhžargalu, bet pēc tam zaudēja Krievijas cīkstonei Lorisai Oržakai un ieņēma 6. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džordžs Stjuarts Robertsons

**Džordžs Stjuarts Robertsons** (; dzimis , miris ) bija britu vieglatlēts, tenisists, jurists, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks, kur izcīnīja bronzas medaļu tenisā.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Robertsons 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja tenisā un vieglatlētikā.

Tenisā viņš startēja gan vienspēļu, gan dubultspēļu turnīros. Vienspēļu turnīrā viņš pirmajā kārtā zaudēja Grieķijas sportistam Konstantinam Paspatim un turpmāko cīņu neturpināja. Savukārt dubultspēļu turnīrā viņš startēja kopā ar Austrālijas sportistu Edvīnu Fleku. Turnīrā viņi uzreiz kvalificējās pusfināla kārtai, kur zaudēja grieķu tenisistiem Dionisijam Kasdaglim/Demetrijam Petrokokinam; kopvērtējumā iegūstot trešo vietu. Viņu iegūtais rezultāts pēc Starptautiskās Olimpiskās komitejas datubāzes tiek pieskaitīts pie Jauktās komandas rezultātiem.

Savukārt vieglatlētikā viņš startēja diska mešanas disciplīnā. Šajā disciplīnā viņš disku aizmeta 25 metru un 30 centimetru attālumā un ieguva 4. vietu, trešās vietas ieguvējam grieķim Sotirijam Versim zaudēja par 2,50 metriem.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Džordžs Stjuarts Robertsons (SOK profils)
Vauts Veghorsts

**Vauts Veghorsts** (; dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists. Spēlē uzbrucēja pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Veghorsts spēlē *[[Eredivisie]]* komandā Amsterdamas "Ajax".

## Karjera
Jauniešu vecumā spēlēja vietējos klubos NEO un DETO, vēlāk pārstāvēja *[[Willem II (futbola klubs)|Willem II]]* jauniešu komandu. Profesionālo karjeru sāka 2012. gadā, pievienojoties Nīderlandes Pirmās divīzijas (*Eerste Divisie*) klubam *[[FC Emmen]]*. Debijas sezonā 28 spēlēs guva astoņus vārtus. 2014. gadā parakstīja līgumu ar *[[Eredivisie]]* klubu *[[Heracles Almelo]]*. Tajā aizvadīja divas sezonas.

2016. gada jūlijā pārgāja uz citu *Eredivisie* klubu AZ Alkmaar. 2016. gada 24. novembrī guva savus pirmos vārtus Eiropas kausu turnīros UEFA Eiropas līgas spēlē pret Īrijas klubu *[[Dundalk F.C.|Dundalk]]*. 2017.—2018. gada sezonā guva 18 vārtus *Eredivisie*, ierindojoties 3. vietā līgas vārtu guvēju sarakstā. 2018. gada jūnijā parakstīja četru gadu līgumu ar Vācijas Bundeslīgas klubu *[[VfL Wolfsburg]]*. 2019. gada 16. martā pirmoreiz guva trīs vārtus Bundeslīgas spēlē pret *[[Fortuna Düsseldorf]]*. 2018.—2019. gada sezonā guva 17 vārtus Bundeslīgā, dalot 3. vietu sezonas vārtu guvēju sarakstā. 2022. gada 31. janvārī Veghorts noslēdza trīsarpus gadu ilgu līgumu ar Anglijas komandu ''Burnley''.

Nīderlandes izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Angliju. Pirmo spēli izlases rindās oficiālos turnīros aizvadīja 2019. gada novembrī pret Igauniju 2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijā.
## Sasniegumi
**Manchester United**
* Anglijas Līgas kauss : 2022—23
* FA kauss finālists: 2022—23

## Atsauces

## Ārējās saites
Tanīns

**Tanīns** ir miecviela, kura nodrošina tādu dzērienu kā vīna un tējas sausināšanu. Tanīns sniedz tējai raksturīgo rūgto garšu, bet var arī izraisīt sliktu dūšu vai kuņģa darbības traucējumus.
Raiņa iela (Liepāja)

**Raiņa iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Jaunliepājas apkaimē. Raiņa iela sākas krustojumā ar Rīgas ielu, bet beidzas krustojumā ar Atslēdznieku ielu, Oskara Kalpaka ielu un Baseina ielu. Raiņa ielas garums ir ap 857 metriem un to pilnībā sedz asfaltbetons. Kustība ielā norit abos virzienos. Caur Raiņa ielu kursē 3., 6., 7., 8., 10. un 11. autobusa maršruti. Ielas apbūve sastāv no pirmskara mūra un koka ēkām. Raiņa ielā 36. atrodas Liepājas Nācaretes baptistu draudzes baznīca.

## Vēsture
thumb|250px|Liepājas latviešu teātris Suvorova (Raiņa) ielā 2 (pirms 1910).
Iela nosaukta dzejnieka Raiņa vārdā, ielas sākotnējais nosaukums bija Suvorova iela.

Pirms Pirmā pasaules kara Raiņa ielā 2 atradās Liepājas latviešu teātris.

## Ielu savienojumi
Raiņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rīgas iela (T veida krustojums)
* Kroņu iela
* Pīlādžu iela
* Jelgavas iela
* Teodora Breikša iela
* Lāčplēša iela
* Matīsa Gūtmaņa iela
* Lietuviešu iela (T veida krustojums)
* Kapsētas iela
* 1905. gada iela
* Atslēdznieku iela
* Oskara Kalpaka iela
* Baseina iela

## Atsauces
Džons Bolands

**Džons Pijs Bolands** (; dzimis , miris ) bija Īrijas nacionālistu politiķis un Lielbritānijas un Īrijas apvienotās Karalistes parlamenta apakšpalātas deputāts un no 1900. līdz 1918. gadam Īrijas parlamentārās partijas loceklis. Viņš bija ievērības cienīgs tenisa spēlētājs un pirmajās mūsdienu olimpiskajās spēlēs 1896. gadā izcīnīja divas zelta medaļas tenisā.

## Agrīnā dzīve
Džons Pijs Bolands ir dzimis Dublinā 1870. gada 16. septembrī, biznesmeņa Patrija Bolanda un Mērijas Donelijas ģimenē. Pēc mātes nāves 1882. gadā viņš kopā ar sešiem brāļiem un māsām tika nodots tēvoča, Dublinas bīskapa Nikolaja Donelija aizbildnībā. Viņa iegūtā izglītība gan Īrijā, gan Lielbritānijā ļāva viņam ieņemt ietekmīgu lomu Lielbritānijas un Īrijas politikā 20. gadsimta sākumā, kad viņš bija Īrijas parlamenta loceklis.

1892. gadā viņš ieguva bakalaura grādu Londonas Universitātē. Viņš semestri bija studējis Vācijas pilsētā Bonnā, kur viņš bija studentu brālības Bavārijas Bonnas loceklis, kas ir Kārtelverbandas locekle. Bolands studēja tiesību zinātni Kraisčērčā, Oksfordā 1896. gadā tajā iegūstot bakalaura grādu, 1901. gadā viņš turpat ieguva maģistra grādu; lai arī 1897. gadā viņam tika atļauts izveidot advokatūru, viņš to nav praktizējis.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Bolands 1896. gada olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja tenisā gan vienspēļu, gan dubultspēļu turnīrā. Vienspēlēs viņš uzvarēja visus savus pretiniekus — vācieti Frīdrihu Traunu un grieķu sportistus Evangeli Ralli, Konstantinu Paspati un Dionisiju Kasdagli. Kopvērtējumā viņš izcīnīja pirmo vietu un zelta medaļu, tādējādi kļūstot par pirmo olimpisko čempionu tenisa vienspēļu turnīrā. Savukārt dubultspēlēs viņš startēja kopā ar Vācijas sportistu Frīdrihu Traunu. Šajā turnīrā viņi izcīnīja zelta medaļu, pārspējot pusfināla kārtā grieķus Aristidi un Konstantinu Akratopulus un fināla kārtā viņi uzveica grieķus Dionisiju Kadagli un Demetriju Petrokokinu. Viņu iegūtā medaļa dubultspēlēs tiek pieskaitīta pie *[[Jauktā komanda 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Jauktās komandas]]* rezultātiem.

### Rezultāti

## Karjera
1908. gadā Bolands tika iecelts par Īrijas Nacionālās universitātes dibināšanas komisijas locekli. No 1926. līdz 1947. gadam viņš bija katoļu patiesības biedrības ģenerālsekretārs. Viņš saņēma pāvesta bruņniecību, ķļūstot par Svētā Gregorija bruņinieku kā atzinību par darbu izglītībā. 1950. gadā viņam piešķīra goda doktora grādu Īrijas Nacionālajā universitātē.

## Personīgā dzīve
1902. gada 22. oktobrī viņš apprecējās ar Eilēnu Moloniju (1876—1937). Viņu laulībā piedzima viens dēls un piecas meitas.

Bolands nomira 1958. gadā Svētā Patrika dienā, savās mājās Londonā.

## Atsauces

## Ārējās saies
* Džons Bolands (SOK profils)