open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pirkšanas lēmuma pieņemšanas process

**Pirkšanas lēmuma pieņemšanas process** ir tirgzinībā pētīts process, kura laikā pircēji pieņem lēmumu par konkrēta produkta iegādi. 

Lai radītu mārketinga plānus, kas veiksmīgāk pārliecinātu mērķa tirgu par pirkuma veikšanu, mārketinga speciālisti veic tirgus pētījumus, kuros uzzina, kas un kā veic pirkšanas lēmumu, iedalot cilvēkus piecās lielās grupās:
thumb|right|600px|Pirkšanas lēmuma pieņemšanas process
*Ierosinātāji izvirza ideju par pirkuma nepieciešamību. 
*Ietekmētāji lielā mērā ietekmē tālāko lēmumu par pirkuma veikšanu. 
*Lēmēji izlemj konkrētā pirkuma veikšanas vietu un laiku. 
*Pircēji veic pirkumu. 
*Lietotāji izmanto un patērē nopirkto produktu.

Jo dārgāks un lielāks ir produkts, jo ilgāks un pārdomātāks būs lēmuma pieņemšanas process, kamēr lētus pirkumus pircēji bieži veic ātra impulsa vadīti. Pircējiem arī bieži trūkst informācijas par produkta īpašībām un lietošanu, tāpēc informācijas sniegšanai attīsta satura mārketinga aktivitātes. 

Pirkšanas lēmuma process sākas ar problēmas vai vajadzības apzināšanu. Lai arī daudzi no ikdienas pirkumiem jau ir kļuvuši par rutīnu, lielākiem pirkumiem, vai sastopoties ar jauniem produktiem, cilvēki veiks informācijas meklēšanu. Šajā posmā interesenti var meklēt informāciju internetā, izjautāt pārdevēju, meklēt padomu pie draugiem un radiniekiem. No vairākiem diezgan līdzīgiem piedāvājumiem un produktiem, interesenti veiks izvēli, balstoties uz sev svarīgiem parametriem - cenu, stilu, zīmola spēku, tehniskajiem parametriem, racionāliem un emocionāliem impulsiem. Pēc pirkšanas lēmuma pieņemšanas, pircējam vēl jāpārvar pēdējās šaubas un jāveic pirkums. Pēcpirkuma stadijā pircējiem var iestāties vilšanās izvēlētajā produktā, vai nožēla par iztērēto naudu. Ja pircējs ir apmierināts un iepriecināts ar nopirkto produktu, pieaug iespēja, ka viņš to ieteiks saviem draugiem, un nākotnē veiks atkārtotus pirkumus. 

## Atsauces
Mērķa tirgus

**Mērķa tirgus** ir identificēta potenciālo pircēju vai klientu grupa, uz kuru uzņēmums mērķē savu produktu vai pakalpojumu. Mērķa tirgu veido cilvēki un uzņēmumi, kas ir visticamākie piedāvātā pakalpojuma pircēji. Uzņēmumiem ar daudziem produktiem var būt daudzi mērķa tirgi, katram no kuriem piedāvā citu produktu.

Mērķa tirgu plaši var definēt pēc:
* dzimuma,
* tautības,
* vecuma,
* ģimenes stāvokļa,
* dzīvesvietas,
* ienākumu līmeņa.
Katru no šīm īpašībām var pētīt sīkāk, mēģinot identificēt specifisku mērķa tirgu pēc individuālām īpašībām. Pirmās nepieciešamības un plaša patēriņa produktiem mērķa tirgus definēšana būs mazāk nozīmīga nekā specifiskiem, nišas produktiem un dārgām precēm. 

## Atsauces
Sergejs Kaminers

**Sergejs Kaminers** (; dzimis , miris ) bija padomju šaha problēmists — etīdists.

## Biogrāfija
Sergejs Kaminers dzimis 1908. gadā Ņižņijnovgorodā. 1926. gadā iestājies mācīties Baumana vārdā nosauktā Maskavas Augstākajā tehniskajā skolas ķīmijas fakultātē. To beidzot ieguvis inženiera tehnologa diplomu. Strādājis par tehnologu rūpnīcā "Kaučuk". No 1936. gada tehniskās daļas priekšnieks pārvaldē "Glavrezina".

Arestēts 1938. gada 17. augustā, apsūdzēts "piederībā kontrrevolucionārai teroristiskai organizācijai". 1938. gadā 27. septembrī PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija viņam piesprieda nāves sodu nošaujot. Sods izpildīts tajā pat dienā. Aprakts Komunarkas poligonā. Reabilitēts 1956. gada 11. jūlijā.

## Šaha kompozīcija
No bērnības aizrāvies ar šahu. Pirmo etīdi Kaminers publicējis 1924. gadā. Pavisam sastādījis 65 etīdes, 27 no tām ieguvušas atzinības konkursos, 3 ieguvušas pirmo godalgu, 9 — otro un trešo. 12 no viņa etīdēm ievietotas FIDE albumā. No 1932. līdz 1938. gadam Kaminers un Somovs-Nasimovičs bija laikraksta "64" etīžu nodaļas redaktori. Laikrakstā publicējis metodiskus rakstus par šaha kompozīciju un bijis avīzes rīkoto konkursu tiesnesis.

Neilgi pirms aresta, jūtot briesmas, nodevis savam ilggadīgam draugam Mihailam Botviņņikam savu etīžu burtnīcu. Pēc Staļina nāves šie materiāli kļuva par Kofmana 1981. gadā izdotās grāmatas pamatu.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.♖c3+ ♔b5! 2.♖×c6 ♖g1! (2...♖h4 3.♗d7) 3.♗f3 (3.♗d7? ♖d1+) 3. ... ♖g3 4.♔e2 ♖×f3 5.♖h6! g×h6 (5...♖f7 6.♖×h7) 6.♔×f3=

## Bibliogrāfija
* *Каминер С. М.* Этюдная композиция за 4 года (1932—1935). В «Шахматном ежегоднике (1932—1935)», 1937. 

## Atsauces

## Literatūra
* 

## Ārējās saites

* S. Kaminera šaha kompozīcijas vietnē PDB
* S. Kaminera profils mājaslapā ''Chess Composers'' 
* 
*
Navarras karaļu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Navarra]]s karaļi**. Navarras Karaliste (sākumperiodā — Pamplonas Karaliste) pastāvēja no 824. līdz 1841. gadam. Jau no 1620. gada Navarras karaļa amats tika apvienots ar Francijas karaļa amatu.

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Francijas valdnieku uzskaitījums
* Aragonas karaļu uzskaitījums
Pļavas atmatene

**Pļavas atmatene** jeb **pļavu atmatene** (*Agaricus pratensis (Schff.) Fr.*, agrāk *Psalliota pratensis*) ir Latvijā kādreiz kā esoša aprakstīta neliela atmateņu dzimtas sēne. Pašlaik tiek uzskatīts, ka šāda suga neeksistē un ir kļūdas rezultāts.

## Taksonomija

Pirmoreiz atmateņu sēņu sugu ar šādu latīnisko nosaukumu aprakstīja un uzzīmēja Šēfers 1774. gadā, taču vēlākajos laikos ar šo pašu nosaukumu *Agaricus pratensis* dažādi citi autori sāka apzīmēt sēnes, kas izskatā stipri vien nelīdzinājās atmatenei un Šēfera zīmējumam. Lai novērstu jucekli, tās visas tagad saucas citos vārdos — pļavu jeb pļavas biezlapīte (*Cuphophyllus pratensis (Fr.) Bon* jeb *Camarophyllus pratensis (Fr.) P. Kumm.*), pļavas vītene (*Marasmius oreades (Bolton) Fr.*) un pūkaiņu dzimtas vērdiņsēņu ģints sēne *Collybia collina*. Sēņu klasifikators Index Fungorum par *Agaricus pratensis* vienīgo likumīgo pēcteci atzīst *Cuphophyllus pratensis*, un Šēfera aprakstītajai sugai mūsdienu sinonīms vairs netiek dots un apzīmējums *Agaricus pratensis* galvenajos sēņu sistemātikas avotos — Mycobank un Index Fungorum — vairs neskaitās pareizi lietojams nevienai sugai, tomēr Latvijā vēl 1981. gadā izdotajā V.Lūkina grāmatā "Mušmires un atmatenes" kā Latvijā esoša suga uzrādīta pļavas atmatene (kas ir latīniskā nosaukuma *Agaricus pratensis* tulkojums) un tai dots tipiskas atmateņu sugas apraksts, kas līdzinās Šēfera pirmavotam. Jaunāki patstāvīgi avoti šādu atmateņu sugu vairs nepiemin, ieskaitot Latvijas Mikologu biedrības 2002. gadā publicēto Latvijā droši konstatēto sēņu sugu sarakstu. Domājams, ka šeit ir runa par sugu sajaukšanu vai kādas citas atmateņu sugas formas atzīšanu par patstāvīgu sugu, kas atmateņu lielās savstarpējās līdzības dēļ šai ģintī gadās visai bieži.

## Sugas 1981. gada apraksta pārstāsts
thumb|250px|Pļavu biezlapīte ''Cuphophyllus pratensis'', kam galvenajos avotos kā mūsdienu sinonīms atbilst novecojušais ''Agaricus pratensis'', izskatā nelīdzinās atmatenēm un pieder gliemezeņu dzimtai
* Cepurīte: pelēcīgi bālgana vai gaišā rūsas krāsā. Virsmiziņa pa reizei klāta ar šķiedrainām un retām zvīņām. Forma sākumā olveidīga, pēc tam izliekta un vecumā izpletusies. Platums līdz 7 cm. Mīkstums balts ar vieglu sārtojumu, maina krāsu ievainojuma vietās, ar patīkamu smaržu un garšu.
* Lapiņas: jaunībā pelēksārtas, vēlāk pelēkbrūnas, brīvas, ciešas.
* Kātiņš: bālgans, pie pamata resnāks, gluds, bez dobuma. Ar baltu, uz vecumu izzūdošu gredzenu. Garums līdz 7 cm, resnums 1—1,5 cm.
* Sporas: elipsoīdas, brūnas, 5—6/3—4 µm.
* Bazīdijas: četrsporu, 25—30/7—8 µm.
* Cistīdas: 8—10 µm.

## Augšanas apstākļi

Humusa saprofīte. Augšanas periods no jūlija līdz oktobrim.

## Barības vērtība

Uzskatīta par ēdamu.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Atmateņu ģints

## Atsauces
ONE Pro Cycling

***ONE Pro Cycling*** (UCI kods: ONE) ir vīriešu šosejas riteņbraukšanas komanda no Apvienotās Karalistes, šobrīd *[[UCI Continental]]* statusā. Komanda izveidota 2015. gadā un 2016. gadā tai bija UCI profesionālās kontinentālās komandas statuss. Finansējuma dēļ 2017. gadā tā atgriezās kontinentālajā līmenī.

2017. gada novembrī komandai pievienojās Latvijas sportists Emīls Liepiņš.

## 2017. gada sezonas braucēji

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rumbiņa

**Rumbiņa** ir Daugavas labā krasta pieteka Lielvārdē, neliela upīte ar ūdenskritumu. Tā sākas Rembates pagastā aptuveni 500 metrus no Duklāviem un ietek Daugavā Lielvārdes parka teritorijā.

**Rumbiņas ūdenskritums** (Lielvārdes Rumbiņa) atrodas Lielvārdes pilsētas austrumu daļā — to var apmeklēt, nogriežoties no Daugavpils šosejas uz Andreja Pumpura Lielvārdes muzeju, un pusceļā nogriežoties pa kreisi. Lielvārdes Rumbiņa ir skaists 1,8 m augsts ūdenskritums. Ūdens plūst pār dolomitizētu Ogres svītas smilšakmeni. Lejpus ūdenskrituma apmēram 50 m garā posmā upītes krastos skatāmi smilšakmens atsegumi.

## Atsauces
Griezes luterāņu baznīca

**Griezes evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Saldus novada Ezeres pagastā. Atrodas ainaviskā vietā — pakalnā 200 metrus no Lietuvas robežas un Vadakstes ietekas Ventā.

## Vēsture
Griezes baznīca celta 1580. gadā, bet draudze pastāvējusi vēl pirms 1567. gada. Pēc 1567. gada Kurzemes un Zemgales hercogistes Rīgā notikušā landtāga un hercoga Gotharda Ketlera lēmuma bija pavēlēts uzbūvēt 58 (70) baznīcas, arī Griezes baznīcu. Posmā starp 1580. un 1769. gadu baznīca ieguva tumši brūnus glazētus dakstiņus, logus ar svina dzīslojumu, sgrafito logu aiļu apdari. Tās sienas saglabājušās no 1580. gada. 1769. gadā un īpaši 1846. gadā notika pārbūves darbi, torņa mūri kļuva par 2,5 metriem augstāki, Ketlera baznīcām raksturīgās lēzenās četršķautņu torņa smailes vietā tornis ieguva ampīrisku, slaidu, 8 metru augstu astoņstūra smaili, baznīcas ēkas jumts kļuva lēzenāks.

Griezes baznīcas torni iznīcināja artilērijas šāviņu tieši trāpījumi Kurzemes cietokšņa otrajā lielkaujā, bet baznīcas ēku un tās interjeru izpostīja Sarkanā armija, kas pēc vācu armijas kapitulācijas 1945. gada maijā ap Griezes baznīcu ierīkoja filtrācijas nometni. Tomēr draudze pēc tam salaboja sašauto baznīcas jumtu un izdemolētajā baznīcā noturēja dievkalpojumus līdz 1950. gadam. Tad to draudzei atņēma, draudzi likvidēja un ēku nodeva Dabas un pieminekļu aizsardzības biedrības pārziņā, kuras aprūpē tā zaudēja jumtu un pārvērtās drupās. Griezes baznīcas kanceli, lai arī karavīru sapostītu, 1960. gados izglāba Imants Lancmanis un viņa domubiedru grupa, tā, restaurēta, atrodas Rundāles Pils muzeja sakrālās mākslas izstādē.

1992. gadā atjaunoja draudzi, 2003. gadā sākās lielākas Griezes baznīcas sakopšanas talkas, 2010. gadā atjaunoja sakristeju, 2012. gadā sāka atjaunot torni un kriptu (kapenes zem altāra daļas). Ierobežotā finansējuma dēļ atjaunošanas darbi notiek lēni. Dievkalpojumi notiek atjaunotajā sakristejā, bet piemērotos laika apstākļos — zem klajas debess baznīcas mūros.

Griezes baznīcā kristīts latviešu tēlnieks Kārlis Zāle.

## Attēlu galerija

Griezes baznīcas drupas.jpg
Attēls:Griezes baznīcas drupas 6.jpg
Attēls:Griezes baznīcas drupas 8.jpg
Attēls:Griezes baznīcas drupas 2.jpg
Attēls:Griezes baznīcas drupas 5.jpg
Attēls:Griezes baznīcas drupas 7.jpg
Attēls:Griezes baznīcas drupas 9.jpg
Attēls:Griezes baznīcas drupas 3.jpg
Attēls:Griezes baznīcas drupas 4.jpg
Attēls:Griezes luterāņu baznīca 12.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
* Griezes baznīcas oficiālā mājaslapa
Jevgeņijs Somovs-Nasimovičs

**Jevgeņijs Somovs-Nasimovičs** (; dzimis , miris ) bija padomju šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Dzimis Sanktpēterburgā literatūras kritiķa ģimenē. Vēlāk dzīvojis Maskavā, bijis izdevniecības "Izvestija" korektors. 1943. gada 28. februārī ticis arestēts, jūnijā ekipēts uz Kazaņu, notiesāts par kontrrevolucionāru propagandu un ievietots psihiatriskā slimnīcā piespiedu ārstēšanai, kur miris. 

Bijis Marinas un Anastasijas Cvetajevu draugs.  

## Šaha kompozīcija
Šaha uzdevumus un etīdes sācis sastādīt 1926. gadā. Savas šaha kompozīcijas publicējis ar uzvārdu "Somovs". Kāda tēma, kas pirmoreiz sastopama viņa 1928. gadā sastādītā uzdevumā, tika nosaukta par Somova tēmu. Kopā ar Sergeju Kamineru viņš rediģēja šaha etīžu nodaļu žurnālā *"Шахматы и шашки в массы"* (1932—1934) un laikrakstā *"64"* (1935—1938). Tur iespieda arī savus rakstus "Pārrunas par šaha etīdi", "Kā sagatavoties šaha etīdes risināšanai" un citus. Pēc Kaminera aresta no darba tika atbrīvots. Viņa sastādītie uzdevumi un etīdes ieguva augstu novērtējumu virknē konkursu.  

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Кg3 Txf2!!
: 2. Th5+! (2. Кxf2? Lb6-+) 2. ... Кg6
: 3. Td5 Lb6
: 4. Td6+ Кf5!
: 5. Txb6! Txf3+!
: 6. Кg2!! axb6
: 7. Кxf3 neizšķirts.

## Atsauces

## Literatūra
* 
* 

## Ārējās saites
* Jevgeņija Somova-Nasimoviča šaha kompozīcijas vietnē PDB
Elles vārti

**"Elles vārti"** () ir 1953. gada Japānas vēsturiskā drāma. Filmas režisors un scenārija autors ir Teinosuke Kinugasa. Filmā atainots samuraja, ko atveido Kadzuo Hasegava, stāsts. Samurajs palīdz aizmukt no pilsētas Matiko Kjo atveidotajai varonei, viņš vēlas to apprecēt, bet izrādās, ka viņa jau ir precējusies. "Elles vārti" ir pirmā *[[Daiei Film]]* studijas krāsainā filma un pirmā krāsu filma, kas izplatīta ārpus Japānas.

## Sižets
Heianas periods, 12. gadsimts. 1159. gada apvērsuma laikā sjogunam uzticīgais samurajs Morito Endo palīdz no pilsētas aizmukt galma dāmai Kesai un iemīlas viņā. Pēc sacelšanās apspiešanas samurajs atlīdzībā par paveikto lūdz atļauju precēties ar šo sievieti, bet viņa izrādās jau izprecināta sjoguna padotajām Vataru. Samurajs nepadodas un lūdz sievietei pamest vīru, kas noved pie traģiska rezultāta — viņa piekrīt palīdzēt Morito nogalināt vīru izstāstot kā slepkavības plānu, bet tikai iekļuvis guļamistabā un pēc zobena cirtiena tumsā, Endo saprot, ka sieviete izvēlējās iet bojā, lai izglābtu vīra dzīvību un savu godu.

## Lomās

* Kadzuo Hasegava – Morito Endo
* Matiko Kjo – lēdija Kesa
* Isao Jamagata – Vataru Vatanabe
* Jataro Kurokava – Sigemori
* Kotaro Bando – Rokuroh
* Dzuns Tadzaki – Kogenta
* Koreja Senda – Sigemora
* Masao Simidzu – Nobujori
* Tatsuja Isiguro – Jatuta
* Kenjiro Uemura – Masanaka
* Gens Simizu – Saburosuke
* Mitiko Araki – Mano
* Josi Minami – Tone
* Kikue Mori – Sava
* Rjosuke Kagava – Jasutada
* Kunitaro Savamura – Moritada

## Balvas
"Elles vārti" ieguva galveno balvu 1954. gada Kannu kinofestivālā. 1955. gadā saņēma Kinoakadēmijas goda balvu kā labākā filma svešvalodā starp filmām, kas izplatītās ASV 1954. gadā, un 27. Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākais kostīmu dizains un krāsa". 1954. gadā filma saņēma Ņujorkas kino kritiķu balvu kā labākā filma svešvalodā, kā arī ieguva Zelta Leoparda balvu Lokarno starptautiskajā kinofestivālā.

## Kritika
Pēc tā, kad Manhatanas Japāņu kopiena finansiāli atbalstīja filmas izplatīšanu Amerikas Savienotajās Valstīs 1954. gada decembrī, Boslijs Krouters to apskatīja *[[The New York Times]]*, nosaucot filmu par "skumju un brīnišķīgu trīspadsmitā gadsimta stāsta attēlojumu", Krouters rakstīja:
"Iespējams, ka noslēpums, kas viņu saviļņojis, ir smalkums, kas sajauc zemes dzīļu karstās emociju straumes ar vislieliskāko virszemes miera straumi. Nežēlīgo kaisļu spriedze un agonija norisinās aiz formalitātes, lepnuma, pašdisciplīnas un augstvērtīgas estētiskās harmonijas aizmugurē esošā lieliska zīda ekrāna. Senās Japānas kultūra ir kļuvusi par šīs filmas materiālo stimulantu."

Vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai pozitīvs vērtējums 8.2/10.

## Atsauces

## Ārējās saites
Absints (glezna)

***Absints*** () ir franču gleznotāja Edgara Degā eļļas krāsas glezna. Tās oriģinālnosaukums bija "Kafejnīcā" (). Citi darba nosaukumi bija "Francijas kafejnīcas skice" un "Tēli kafejnīcā", bet, gleznu izstādot 1893. gada Londonas izstādē, tās nosaukums bija nomainīts uz *L'Absinthe*, ar kādu to pazīst šobrīd. Glezna atrodas Orsē muzeja pastāvīgajā kolekcijā Parīzē.

## Apraksts
Darbs gleznots 1875.–1876. gadā; tajā attēloti divi tēli, sieviete un vīrietis, kuri sēž attiecīgi centrā un pa labi. Vīrietis cepurē skatās pa labi ārpus gleznas, kamēr sieviete, tērpusies formālāk, arī ar cepuri, skatās lejup. Viņai priekšā uz galda stāv ar absintu pildīta glāze. Šī aina atspoguļo pieaugošo sabiedrisko izolāciju, kas parādījās Parīzē straujās izaugsmes posmā. Gleznā izmantotie modeļi ir aktrise Elena Andrē un bohēmisma gleznotājs un grafiķis Marselēns Debutēns. Kafejnīca, kurā notiek darbība, ir *Café de la Nouvelle-Athènes* Parīzē.

## Atsauksmes
Pirmajā izstādē 1876. gadā to kritiķi uztvēra negatīvi, nosaucot to par neglītu un pretīgu. To līdz 1892. gadam novietoja noliktavā, atkal izstādot 1892. gadā, kad to atkal uztvēra ar asu nepatiku. To ar nosaukumu *L'Absinthe* atkal izstādīja 1893. gadā Anglijā, kur tā izraisīja diskusijas. Gleznā attēlotie ļaudis angļu kritiķu skatījumā bija šokējoši degradēti un prasti. Daudzi uzskatīja gleznu par triecienu morālei; tā uzskatīja tādi viktoriāņi kā Sers Viljams Bleiks Ričmonds un Volters Kreins, kad glezna tika demonstrēta Londonā. Šī reakcija bija laikmetam raksturīga, atklājot dziļās aizdomas, ar kurām Viktorijas Anglija bija uztvērusi Francijas mākslu kopš Barbizonas skolas pirmsākumiem, un vēlmi mākslas darbos atrast morāli uzmundrinošas vērtības. Daudzi angļu kritiķi gleznu uztvēra kā brīdinājumu pret absintu un Franciju vispār. Romānu rakstnieka Džordža Mūra komentārs par attēloto sievieti bija: "Kas par palaistuvi!" Viņš piemetināja, "stāsts nav patīkams, bet pamācošs". Tomēr savā grāmatā *Modernā glezniecība*, Mūrs nožēloja morāles mācības piešķiršanu darbam, apgalvojot, ka "glezna ir tikai mākslas darbs un tam nav nekādas saistības ar dzērienu vai socioloģiju."

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* Barnaby Conrad III; (1988). *Absinthe: History in a Bottle*. Chronicle books. . 43–50
* Phil Baker; (2001). *The Book of Absinthe: A Cultural History*. Grove Press books. . 121–24

## Ārējās saites

* Green Fairy: The symbol of liberté
* Orsē muzeja diskusija par gleznu 
* ''Degas: The Artist's Mind'', pilnībā digitalizēts Ņujorkas Modernās mākslas muzeja izstādes katalogs, kas satur informāciju par gleznu (skatīt saturu)
Slaideri

**«Slaideri»** () ir amerikāņu zinātniskās fantastikas teleseriāls par ļaudīm, kas atraduši veidu, kā ceļot paralēlajās pasaulēs. Tas sastāv no piecām sezonām un ietver 88 sērijas. Seriāls tika translēts no 1995. līdz 2000. gadam. Pirmās divas sezonas tika filmētas Vankūverā (Kanādā), pārējās trīs — Losandželosā (ASV).

Pirmās trīs sezonas tika translētas *[[Fox Broadcasting Company|FoxNetwork]]*, pēdējās divas translēja *[[Sci Fi Channel]]*. Pēdējā sērija tika parādīta 2000. gada 4. februārī.

## Sižets
Jaunais un talantīgais zinātnieks Kvīns Melorijs, savas mājas pagrabā būvējot antigravitācijas mašīnu, izgudro ierīci, kas, izmantojot uz t.s. Einšteina-Rozena tilta principa radītu tārpeju, spēj savienot paralēlās pasaules. Cauri šādai tārpejai var nokļūt citā realitātē, kas dažkārt var ļoti atšķirties no mūsējās. Ceļotājs nezina, kādā no bezgalīgajām Visuma variācijām viņš nokļūs. Ierīcei ir laika atpakaļskaitīšanas taimeris. Kad iestatītais laiks pagājis, ceļotājs atgriežas savā realitātē. Tārpejas šķērsošana tika nosaukta par "slīdēšanu", no kā arī radies seriāla nosaukums.

Kopā ar fizikas profesoru Maksimilianu Arturo un pārdevēju-konsultanti no kāda veikala elektronikas preču nodaļas Veidu Velsu Kvīns nolemj doties ceļojumā uz citu realitāti, iestatot taimeri uz 5 stundām. Lai tunelis spētu izturēt vairāku cilvēku pārvietošanos, Kvīns palielina ierīces jaudu, kas noved pie tā, ka tārpejā nejauši nokļūst dziedātājs Rembrants Brauns. Ceļotāji nokļūst pasaulē, kurā, iespējams, Zemes rotācijas ass izmaiņas dēļ valda mūžīga ziema. Varoņiem draud bojāeja stindzinošā virpuļviesulī, taču līdz pārvietošanai atpakaļ atlikušas vēl 4 stundas. Kvīns nolemj atcelt iestatīto laiku. Tas ļauj viņiem radīt tārpeju ātrāk, taču tiek pazaudētas īstās realitātes koordinātas, un viņi nonāk kādā citā paralēlajā Visumā, nespējot atgriezties savā realitātē. Viņiem atliek tikai ceļot no pasaules uz pasauli, cerot, ka nākamais tunelis vedīs mājup. Vairākās sērijās viņi tur tiešām nonāk, taču dažādu iemeslu dēļ ceļu nākas turpināt.

Daudzas no pirmo sezonu sērijām tika balstītas uz alternatīvās vēstures koncepciju, piemēram, attēlota pasaule, kurā nekad nav tikušas atklātas antibiotikas.

## Seriāla liktenis
No sezonas uz sezonu dažādu iemeslu dēļ mainījās seriāla raksturs. Pēc pirmās sezonas beigšanās seriālu turpināt nebija plānots, taču pēc seriāla cienītāju protestiem *Fox Nework* nācās veidot otro sezonu. Sākotnēji seriāls bija stingri ieturēts piedzīvojumu un zinātniskās fantastikas žanrā, otrajā sezonā parādījās sērija, kas bija veidota paranormālas mistikas žanrā. Trešās sezonas laikā seriālu atstāja profesora Arturo lomas atveidotājs, radikāli mainījās seriāla stils, un drīz vien tā reitingi bija tik zemi, ka *Fox Network* seriāla veidošanu pārtrauca.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Раздел для обсуждения телевизионного сериала  на официальном форуме  телевизионного канала *Syfy* 
* Телевизионный сериал «''Скользящие''» («''Sliders''»)  на видеопортале «*Hulu*» 
* Официальная группа телевизионного сериала  на сервисе видеохостинга «*Dailymotion*» 
* Скользящие  на сайте *AllMovie*
Pjērs Drimārs

**Pjērs Drimārs** (; dzimis , miris ) bija franču šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Par šaha kompozīciju Drimārs sāka interesēties 20. gadsimta piecdesmito gadu sākumā. 1952. gada aprīlī viņš publicēja savu pirmo uzdevumu laikrakstā *Combat*. No 1956. gada viņš sāka jau regulāri sastādīt šaha uzdevumus, it īpaši divvilčus un daudzvilčus. Viņš interesējās arī par pašmata garvilčiem, bet atteicās no pasaku šaha, it īpaši uzdevumiem ar pasaku figūrām.

Kopā ar 17 citiem cilvēkiem viņš nodibināja uzņēmumu „Les Amis du Problème d’Echecs“, kurš izdeva žurnālu "Thémes-64". No 1982. līdz 1986. gadam viņš ieņēma uzņēmuma prezidenta amatu.

Drimārs ir publicējis tikai 65 uzdevumus. No tiem desmit izturēja FIDE albumu atlasi. Īpaši Drimārs interesējās par taska uzdevumiem. No 1960. līdz 1982. gadam viņš strādāja pie Babsona taska uzdevuma sastādīšanas, tomēr, strādājot pie uzdevuma katru dienu līdz četrām stundām, to sastādīt viņam neizdevās. 1982. gadā Drimārs savā rakstā *"Mon dernier pas vers l’impossible"* izteica pārliecību, ka Babsona tasks tiešā mata četrvilča formā nekad netiks sastādīts. Tikai dažus mēnešus vēlāk, 1983. gada martā to paveica iepriekš maz pazīstams šaha problēmists un futbola treneris Leonīds Jarošs.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
;1. c1♘ ♔b1
;2.♘b3 a×b3
;3. f1♗ b4
;4. ♗a6 b5
;5. d1♘ b×a6
;6. g1♖ a×b7
;7. ♖g5 b8♕
;8. ♖h5 ♕f4#

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pjēra Drimāra šaha kompozīcijas vietnē PDB
Sarkanlapiņu atmatene

**Sarkanlapiņu atmatene** jeb **sarkanlapu atmatene** (*Agaricus rusiophyllus*, agrāk arī *Psalliota rusiophylla*) ir Latvijā reti atrodama maza atmateņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. 

## Taksonomija

Daļa avotu, īpaši Austrumeiropā, uzskata, ka tā ir viena suga ar ārēji ļoti līdzīgo sīko atmateni *Agaricus comtulus*, taču galvenie avoti šo hipotēzi neatbalsta. Pastāv arī šī viedokļa apgrieztais variants, ka sīkā atmatene ir sarkanlapiņu atmatenes forma *Agaricus rusiophyllus var. comtulus*. Dažādu sugu viedokļa atbalstītāji norāda uz to, ka sarkanlapiņu atmatene parasti veido cistīdas, bet sīkā - ne. Latvijas Mikologu biedrības Latvijā atrasto sēņu sugu sarakstā šīs sugas tiek atzītas par atsevišķām. No sēņotāja viedokļa šim strīdam ir tikai zinātniska nozīme. 

## Sēnes apraksts

* Cepurīte: krāsa balta vai dzeltenīga ar sārtu nokrāsu un sarkanbrūnu vidu. Forma sākumā zvanveida, vēlāk izliekta ar pauguru vidū. Plāna un trausla, ar bārkstainu maliņu. Platums līdz 4 cm. Mīkstums bālgans vai iesārts, maigs, bez samanāmas smaržas.
* Lapiņas: sākumā sarkanīgas līdz sārti pelēcīgām un vecākām sēnēm tumši brūnas, plānas, brīvas, ciešas.
* Kātiņš: dzeltenīgi balts, pie pamata bieži bumbuļveida, ar dobumu un uz vecumu izzūdošu atkarenu gredzenu. Garums līdz 5 cm, resnums 0,2—0,3 cm. 
* Sporas: elipsoīdas, gludas, 4,5—5/3—3,5 µm.
* Bazīdijas: četrsporu, 15/4—5 µm.

## Augšanas apstākļi

Augsnes saprofīte. Aug no jūlija līdz oktobrim parkos, dārzos, jauktos mežos un mežu pļavās.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas.

## Līdzīgās sugas

Sarkanlapiņu atmatene pieder pie sīko atmateņu grupas (*Minores*), pie kurām Latvijā vēl pieder sīkā atmatene, kuras ārējās pazīmes praktiski sakrīt, smiltāju atmatene, kuras cepurīte arī pelēcīgi balta, taču tā atrodama smilšainās augsnēs, un vīnsarkanā atmatene, kuras cepurīte vidū klāta sīkām zvīņām ar violetu nokrāsu, vēlāk kļūstot purpursarkani šķiedraina. Visas mazās atmatenes, ar kurām Latvijā šo sugu praktiski var sajaukt, ir ēdamas. Mušmires atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Atmateņu ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum: Agaricus rusiophyllus Lasch
* Mycobank: Agaricus rusiophyllus
Mičs Mārners

**Mičels Mārners** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, uzbrucējs. Pašlaik (2026) Mārners spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Vegasas "Golden Knights" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
No 2013. līdz 2016. gadam Mārners spēlēja Ontārio hokeja līgas komandā Landonas "Knights". 2015. un 2016. gadā tika iekļauts līgas simboliskajā izlasē, savukārt 2016. gadā kopā ar komandu izcīnīja Memoriālo kausu, Mārneram iegūstot arī turnīra vērtīgākā spēlētāja balvu. 

2016. gada rudenī Mārners sezonu uzsāka jau NHL komandas Toronto "Maple Leafs" rindās. Sezonu Mārners noslēdza ar 61 rezultativitātes punktu, tādējādi būdams viens no komandas vadošajiem uzbrucējiem.

2025. gada 30. jūnijā, pēdējā līguma gada ar Maple Leafs komandu beigās, Mārners dažas stundas pirms brīvo aģentu tirgus perioda sākuma parakstīja astoņu gadu līgumu 96 miljonu dolāru vērtībā ar Toronto komandu un nekavējoties tika aizmainīts uz Vegasas "Golden Knights" komandu apmaiņā pret Nikolā Ruā, kur viņš atgriezās pie 93. numura uz spēles formas, ko iepriekš izmantoja Landonas "Knights" komandā; 93. numuru "Maple Leafs" komanda bija iemūžinājusi par godu kanādiešu spēlētājam Dagam Gilmoram.

Marners Kanādas izlases sastāvā debitēja 2014. gada Ivana Hlinkas piemiņas turnīrā, kur izcīnīja zelta medaļu. Viņš un Metjū Barzals kļuva par turnīra rezultatīvāko spēlētāju no Kanādas izlases.

2016. gada IIHF pasaules junioru čempionātā Helsinkos Mārners un Dilans Stroms piecās spēlēs katrs guva četrus vārtus un veica divas rezultatīvas piespēles, izvirzoties vadībā Kanādas izlases rindās. Kanāda iekļuva ceturtdaļfinālā, bet to izslēdza mājiniece Somija. Mārners šajā spēlē guva divus vārtus, abas reizes panākot Kanādas izlīdzinājumu, taču ar to nepietika, lai pieveiktu iespējamos zelta medaļas ieguvējus.

Marners debitēja Kanādas pieaugušo izlasē 2017. gada IIHF pasaules čempionātā, kur Kanādas komanda izcīnīja sudrabu. 10 spēlēs gūstot 12 punktus, Mārners ierindojās labāko desmitniekā un bija otrs rezultatīvākais l komandā aiz Neitana Makinnona.
## Atsauces

## Ārējās saites
Līdsas—Bredfordas lidosta

**Līdsas—Bredfordas lidosta** () ir starptautiska lidosta Apvienotajā Karalistē. Izvietojusies Anglijas ziemeļdaļā Līdsas pilsētas aglomerācijā pie Jīdonas pilsētas 11 km no Līdsas centra. Atvērta 1931. gadā kā Jīdonas lidlauks *(Yeadon Aerodrome)*. Lidosta apkalpo Līdsas un Bredfordas pilsētas, kā arī plašāku Jorkšīras reģionu un ir šī reģiona lielākā lidosta. Bāzes lidosta aviokompānijām Jet2.com, Ryanair, TUI Airways. 

Lidostai ir viens skrejceļš un viens terminālis; tā pēc pasažieru plūsmas ir piecpadsmitā noslogotākā lidosta Apvienotajā Karalistē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bororo cilts noslēpums

**"Bororo cilts noslēpums"** () ir Čehoslovākijas zinātniskās fantastikas filma, kas uzņemta 1973. gadā. Filmas režisors ir Otakārs Fuka, tā uzņemta pēc Miroslava Hanuša romāna *Expedice Élauné*.

Uz Zemes ieradušies viesi no citas planētas, lai atrastu līdzekli pret slimību, kas draud iznīcināt viņu civilizāciju. Šo slimību, iespējams, var izārstēt ar zālēm, kuras pratusi gatavot kāda Amazones indiāņu cilts — borori. Šķiet, tikai viens cilvēks uz Zemes zina, kā sameklēt šo cilti. Taču brīnumlīdzeklis interesē ne tikai citplanētiešus...

## Sižets
Vairākkārt apmeklējot Zemi, citas planētas iedzīvotāji ir ievazājuši uz savas planētas vairākas Zemes slimības. Kāda miruša pētnieka un ceļotāja dienasgrāmatā ir atsauces uz brīnišķīgām zālēm, kuras pirms vairākiem gadsimtiem pratuši gatavot Amazones indiāņi. Šīs zāles viņi gatavoja no bororo auga. Pēc pētnieka domām, tās īsā laikā spēj izārstēt jebkuru slimību. Lai iegūtu zāles, uz Zemes ieradušies divi svešās planētas iedzīvotāji — Oriana un Satori, taču ceļā uz mērķi rodas negaidīti šķēršļi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Raidījuma "Aizliegtais paņēmiens" operāciju saraksts

thumb|250px|Tituluzraksts
**"[[Aizliegtais paņēmiens]]"** ir izmeklējošās žurnālistikas televīzijas raidījums Latvijas Televīzijas pirmajā kanālā. Tā autors un vadītājs ir žurnālists Guntis Bojārs. Katru pārraidi iedala divās daļās: operācijas daļā, kurā LTV žurnālisti, izmantojot gan publisku informāciju, gan slēptās kameras novērojumus, apskata kādu tēmu, un diskusijas daļā, kurā raidījuma vadītājs Guntis Bojārs intervē parasti trīs studijas viesus. Šajā sarakstā apkopoti raidījuma "Aizliegtais paņēmiens" operāciju nosaukumi un studijas viesi.
__NOTOC__
;Sezonas
: 1
: 2
: 3
: 4
: 5
: 6
: 7
: 8
: 9
: 10
: 11
: 12
: 13
* Biežākie studijas viesi
* Atsauces
* Ārējās saites


## Sezonas


## Operācijas
### 1. sezona

### 2. sezona

### 3. sezona

### 4. sezona

### 5. sezona

### 6. sezona

### 7. sezona

### 8. sezona

### 9. sezona

### 10. sezona

### 11. sezona

## Biežākie studijas viesi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raidījuma tīmekļa vietne
Lajāla Abūda

**Lajāla Abūda** (, , dzimusi ) ir Libānas popdziedātāja, mūsdienu tautas mūzikas izpildītāja, dziesmu vārdu autore, modele un uzņēmēja. Viņa kopā ar Nensiju Adžramu tiek uzskaitītas par panākumiem bagātākajām Libānas popdziedātājām. Viena no viņas slavenākajām dziesmām ir *Ahla Zaffah*. Viņa izpilda dziesmas dažādos arābu valodas dialektos.

## Biogrāfija
Lajāla Abūda ir dzimusi šiītu islāma musulmaņu ģimenē mazā ciematā Sūras kadā, Dienvidlibānas muhāfazā. Ģimene bija ļoti muzikāla. Libānas Universitātē studējusi angļu literatūru. Pēc tam viņa studēja Beirūtas Arābu universitātē, kur ieguva maģistra grādu tulkošanā. Divus gadus studēja arī Libānas nacionālajā konservatorijā. Vēl divus gadus Lajāla Abūda strādāja par policisti Beirūtas–Rafīka Harīrī starptautiskajā lidostā.

Lajāla Abūda 2002. gadā piedalījās Dienvidlibānas talantu programmā, kurā pirmo reizi guva ievērību. Pēc tam viņa dziedāja dažādās Beirūtas kafejnīcās un restorānos, līdz satika mūziķi Ričardu Nadžmu, kas viņu ieveda ierakstu mūzikas pasaulē. Līdz 2006. gadam Abūda bija apguvusi arī ērģeļu un ģitāras spēli. Viņas pirmais mūzikas albums *[[Fi Shouq]]* tika izdots 2007. gada beigās. 2011. gadā tika izdots otrais Abūdas albums *[[Ma Ba'eesh]]*. Abūda ne tikai dzied, bet arī pati sacer dziesmu vārdus un komponē mūziku. Viena no viņas slavenākajām dziesmām ir *Ahla Zaffah*.

Abūda 1998. gadā apprecējās. Viņai ir viens dēls Džads, kas piedzima 2005. gadā. 2009. gadā viņa izšķīrās. Pēc tam viņa pilnībā pārcēlās uz dzīvi Beirūtā. Kā vienu no šķiršanās iemesliem Abūda minēja savu vēlmi pilnībā pievērsties mūziķes karjerai. Kopš bērnības viņai ļoti patīk jāšana ar zirgiem.

No 2008. gada Lajāla Abūda dodas koncertturnejās. Galvenokārt tās notiek Libānā, taču ir devusies arī uz Zviedriju, Vāciju, Šveici, Ķīnu, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Kataru, Sīriju, Jordāniju un Kipru.

Kopš 2010. gada Lajāla Abūda ir uzsākusi uzņēmējdarbību. Viņai pieder kāzu plānošanas uzņēmums *Loulou Secret*, kas atrodas Jordānijas galvaspilsētā Ammānā, un sava mūzikas izdevējkompānija *Layal Productions*, kur galvenokārt tiek ierakstītas viņas pašas mūzika.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 2007: *[[Fi Shouq]]*
* 2011: *[[Ma Ba'eesh]]*

### Singli
* 2007: *Winni Ya Winn*
* 2007: *Albi Yamma*
* 2007: *Tshoobi*
* 2007: *Abouya 2alli*
* 2007: *Aam Bihlamak*
* 2007: *Hawasi Kella*
* 2007: *Fi Shoo' *
* 2008: *Wad Al Hetta*
* 2009: *Shid El Jaroufe*
* 2009: *Bjnoun*
* 2010: *Lazem Taaraf*
* 2010: BIBI
* 2010: *Ahla Zaffe*
* 2010: *Dinyi Wlad*
* 2010: *Ma B3eesh*
* 2010: *Ya Tayr El Tayer*
* 2012: *Ya Ana Ya Ana*
* 2013: *Khashkhash hadid El Mohra*
* 2014: *Khaliha Bi Albi Tijrah*

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Antracīts

thumb|220px|Antracīts
**Antracīts** ( (*antrakítēs*)  — 'kā ogle') ir akmeņogles, kuru sastāvā ir no 90 līdz 96% oglekļa. Antracītā ir augstākais oglekļa saturs, vismazāk piemaisījumu un visaugstākā enerģijas atdeve starp visiem akmeņogļu veidiem, izņemot grafītu.
Trauku mazgājamā mašīna

thumbnail|Atvērta trauku mazgājamā mašīna
**Trauku mazgājamā mašīna** ir elektromehāniska ierīce, kuru izmanto trauku un citu galda piederumu automātiskai mazgāšanai. Šādas mašīnas tiek izmantotas gan sabiedriskās ēdināšanas iestādēs, gan mājas apstākļos. Trauku mazgājamās mašīnas tiek pieslēgtas elektrībai, ūdensvadam un kanalizācijai. Tās ir sadalītas trīs daļās — šķīvju, glāžu, piederumu. 

## Ārējās saites
Matiass Keits

**Matiass Keits** (; dzimis ) ir Igaunijas futbolists, pussargs. Kopš 2022. gada spēlē Rumānijas klubā Bukarestes "Rapid".

## Sasniegumi
* Igaunijas gada labākais jaunais futbolists — 2 (2016, 2017)
* Igaunijas Sudraba bumbas ieguvējs — 1 (2017)
* Baltijas kausa labākais vārtu guvējs — 1 (2021)

## Ārējās saites
Enars Jēgers

**Enars Jēgers** (; dzimis ) ir bijušais Igaunijas futbolists, aizsargs.

## Sasniegumi
**Valga**

* Esiliiga: 2002

**Flora**

* Igaunijas Meistarlīga: 2003, 2019, 2020
* Igaunijas Superkauss: 2003, 2004

**Aalesund**

* Norvēģijas kauss: 2011

## Ārējās saites
Sīkā atmatene

**Sīkā atmatene** (*Agaricus comtulus*, agrāk arī *Psalliota comtula*, *Agaricus huijsmanii* un *Agaricus niveolutescens*) ir Latvijā reti atrodama neliela atmateņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami.

## Taksonomija

Daļa avotu, īpaši Austrumeiropā, uzskata, ka tā ir viena suga ar ārēji ļoti līdzīgo sarkanlapiņu atmateni *Agaricus rusiophyllus*, taču galvenie avoti šo hipotēzi neatbalsta. Pastāv arī šī viedokļa apgrieztais variants, ka sīkā atmatene ir sarkanlapiņu atmatenes forma *Agaricus rusiophyllus var. comtulus*. Dažādu sugu viedokļa atbalstītāji norāda uz to, ka sarkanlapiņu atmatene parasti veido cistīdas, bet sīkā — ne. Latvijas Mikologu biedrības Latvijā atrasto sēņu sugu sarakstā šīs sugas tiek atzītas par atsevišķām. No sēņotāja viedokļa šim strīdam ir tikai zinātniska nozīme.

## Sēnes apraksts

* Cepurīte: krāsa blāvi balta vai dzeltenīga ar sārtu nokrāsu un sarkanbrūnu, okerbrūnu vai violeti sarkanīgu vidu. Forma sākumā puslodes un zvanveida, vēlāk plakani izliekta, reizēm ar pauguru vidū. Plāna, ar sākumā ieritinātu, vēlāk viļņainu maliņu, no kuras nokarājas plīvura atliekas. Platums līdz 5 cm. Mīkstums bālgans vai iesārts, zem virsmiziņas dzeltenīgs, kātiņa pamatnē griezumā krāsojas dzeltens, ar vāju mandeļu smaržu un garšu, ko dažādi avoti raksturo atšķirīgi (asa, maiga, riekstu...).
* Lapiņas: sākumā rozā līdz sārti pelēcīgām un gaļas sarkanām, vecākām sēnēm tumši brūnas vai violeti brūnas, plānas, brīvas.
* Kātiņš: balts, pie pamata dzeltenīgs un reizēm ar paresninājumu, ar uz vecumu parasti izzūdošu nokarenu bālganu gredzenu. Virs gredzena gluds, zemāk zvīņoti šķiedrains. Garums līdz 5 cm, resnums 0,3—1 cm.
* Sporas: elipsoīdas vai olveida, gludas, gaiši dzeltenbrūnas, masā brūnas vai violeti brūnas, ar dīgšanas atveri, 4—5,5/3—3,5 µm.
* Bazīdijas: vālesveida, četrsporu, 15—17/4—5 µm.
* Cistīdas: parasti nav.

## Augšanas apstākļi

Nedzīvās zemsedzes saprotrofe. Aug no jūlija līdz oktobrim parkos, dārzos, lapu koku un jauktos mežos un mežu pļavās, zāļainās ceļmalās, stepēs.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas.

## Līdzīgās sugas

Sīkā atmatene pieder pie mazo atmateņu grupas (*Minores*), pie kurām Latvijā vēl pieder sarkanlapiņu atmatene, kuras ārējās pazīmes praktiski sakrīt, smiltāju atmatene, kuras cepurīte arī pelēcīgi balta, taču tā atrodama smilšainās augsnēs un kātiņa pamatne griezumā sārtojas, un vīnsarkanā atmatene, kuras cepurīte vidū klāta sīkām zvīņām ar violetu nokrāsu, vēlāk kļūstot purpursarkani šķiedraina. Visas mazās atmatenes, ar kurām Latvijā šo sugu praktiski var sajaukt, ir ēdamas. Mušmires atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Atmateņu ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum: Agaricus comtulus Fr.
* Mycobank: Agaricus comtulus Fr.
* Funghi Italiani
* Wiesenzwergchampignon, Wiesenzwergegerling: Agaricus comtulus (Agaricus huijsmanii) 
* MyCoPortal — Agaricus comtulus
* Agaricus comtulus, dværg-champignon — Mycokey fungal image gallery
Drēzdenes tēma

**Drēzdenes tēma** ir viena no loģiskās skolas tēmam šaha kompozīcijā. Tās būtība — tematiskajā maldinājumā draudu novērš melno figūra "A". Taču melnie zaudē šo iespēju balto īstenotā sagatavošanas plānā dēļ. Tā vietā melnie var novērst draudu citā veidā, bet tad baltie realizē galveno plānu.

## Vēsture
Tēmu 1918. gadā izstrādāja vācu problēmists Frīdrihs Paličs no Drēzdenes. Tēma nosaukta šīs pilsētas vārdā.

## Drēzdenes tēmas tipi
Atkarībā no melno figūras, kas piedalās sagatavošanas manevrā un jaunajā aizsardzībā no balto īstenotā galvenā plāna drauda, izšķir trīs Drēzdenes tēmas tipus.
### Paliča tips
Melno figūra "A", kas atvaira draudu tematiskā maldinājumā, piedalās arī sagatavošanās manevrā, pēc tam spēlē iekļaujas melno figūra "B".
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
:  **1. Lf4?** (draud 2. Dc7 #) **1. ... Ze8,Zd5!(A)**
:  **1. h7! Sxh7 (A) 2. Lf4!** (draud 3. Dc7 #) **2. ... Ld8 (B) 3. De6 #**

### Brunnera tips
Figūra "A", kas atvaira draudu tematiskā maldinājumā, risinājumā vairs nepiedalās. Abus gājienus risinājumā izdara figūra "B".
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1.Dc2?** (draud 2. Ta4#) **1. ... Ld7! (A)**
: **1.Dd2!** (draud 2. Tb4 un 3. Db2#) **1. ... Zc6 (B) 2.Dc2** (draud 3.Ta4#) **2. ... Zb4 (B) 3. Tc3 #**

### Jauktais tips
Figūra "A", kas atvaira draudu tematiskā maldinājumā, risinājumā vairs nepiedalās. Spēlē iesaistās figūras "B" un "C".
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Dg2?** (draud 2. Dg8#) **1. ... Tg4! (A)** 
: **1. Da2?** (draud 2. Txa7#) **1. ... Ta4! (A)**
: **1. Df2!** (draud 2. Dg1 un 3. Dg8#), tornis d4 no spēles izslēgts Dxa7# dēļ.
: **1. ... f4 (B) 2. Dg2** (2. Dg1? Tg5!; 2. Da2? Ta4!) **2. ... Tg5 (C) 3. Dxc6#**
: **1. ... b4 (B) 2. Da2** (2. Dg1 Tb5!; 2. Dg2? Tg4!) **2. ... Ta5 (C) 3. Dg8#**
Tēma izstrādāta divos variantos.

## Skatīt arī
* Romiešu tēma
* Hamburgas tēma
* Elbas tēma

## Atsauces

## Ārējās saites
* Drēzdenes tēmas uzdevumu kolekcija vietnē ''yacpdb''
Udupi Ramačandra Rao

**Udupi Ramačandra Rao** (; dzimis , miris ) bija zinātnieks, Indijas Kosmosa pētījumu organizācijas *ISRO* vadītājs, viens no pirmajiem satelītu tehnoloģiju attīstītājiem Indijā.

## Biogrāfija
U. R. Rao dzimis Adamaru, Karnātakā.
1951. gadā Madrasas Universitātē Rao ieguva bakalaura grādu.
1953. gadā viņš ieguva maģistra grādu Banarasas Hindi universitātē.
1960. gadā Gudžarātas Universitātā Udupi Ramačandra Rao saņēma doktora grādu.

1961. gadā Rao devās uz ASV, kur Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā darbojās pēcdokturantūrā, strādājot pie kosmiskā starojuma jautājumiem.
1963. gadā viņš kļuva par asistējošo profesoru Teksasas Universitātē Dalasā Perspektīvo pētījumu dienvidrietumu centrā.
1966. gadā Rao atgriezās Indijā, un kā asociētais profesors darbojās Fizisko pētījumu laboratorijā Ahmedabadā. 1969. gadā viņš kļuva par profesoru.

1972, gadā tika dibināts Indijas Zinātnisko pavadoņu projekts (*Indian Scientific Satellite Project*, *ISSP*; tagad Indijas Kosmosa pētījumu organizācijas Pavadoņu centrs). Udupi Ramačandra Rao kļuva par *ISSP* projekta direktoru. Viņa vadībā tika izgatavots pirmais Indijas pavadonis *[[Aryabhata (pavadonis)|Aryabhata]]*. No 1975. līdz 1984. gadam Rao bija Indijas Kosmosa pētījumu organizācijas Pavadoņu centra direktors.

No 1984. līdz 1994. gadam Udupi Ramačandra Rao bija Indijas Kosmosa pētījumu organizācijas priekšsēdētājs un Indijas valdības Kosmosa komisijas un sekretariāta, kosmosa departamenta priekšsēdētājs. Viņš attīstīja raķešu izstrādi, tai skaitā *[[Augmented Satellite Launch Vehicle|ASLV]]* un *[[Polar Satellite Launch Vehicle|PSLV]]*, *[[Geosynchronous Satellite Launch Vehicle|GSLV]]*, kā arī kriogēno tehnoloģiju. Viņa vadībā veiksmīgi tika palaisti ģeostacionārie sakaru pavadoņi *[[INSAT]]*.

No 1997. līdz 2000. gadam Rao vadīja ANO Kosmosa miermīlīgas izmantošanas komiteju.
2001. un 2002. gadā viņš bija plašsaziņas aģentūras *[[Prasar Bharati]]* priekšsēdētājs.
Udupi Ramačandra Rao pildīja vēl citus amatus un pienākumus.

Viņš ir publicējis vairāk nekā 360 zinātnisku un tehnisku rakstu dažādos žurnālos.
Rao saņēmis daudzus Indijas un ārvalstu apbalvojumus un goda nosaukumus. 
1976. gadā viņš *Padma Bhushan* apbalvojumu, un 2017. gadā — *Padma Vibhushan*, kas ir otrs augstākais civilais apbalvojums Indijā.
2013. gadā Udupi Ramačandra Rao iekļauts Starptautiskās pavadoņu profesionāļu biedrības Kosmosa un pavadoņu slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Prof. Udupi Ramachandra Rao (1984-1994)  ISRO
Prāgas "Sparta" (futbols)

**Prāgas "Sparta"** () ir profesionāls Čehijas futbola klubs no Prāgas. Tas ir dibināts 1893. gadā, pašlaik spēlē Čehijas futbola augstākajā līmenī — Čehijas 1. līgā. Kluba futbolisti ir izcīnījuši 36 līgas čempiontitulus, tai skaitā 12 reizes uzvarējuši Čehijas līgā.

## Sasniegumi
* **[[Čehijas futbola 1. līga|Čehijas 1. līga]]**
** Čempioni (14): 1993–94, 1994–95, 1996–97, 1997–98, 1998–99, 1999–2000, 2000–01, 2002–03, 2004–05, 2006–07, 2009–10, 2013–14, 2022–23, 2023–24
** Vicečempioni (9): 2001–02, 2003–04, 2007–08, 2008–09, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2014–15, 2015–16.
* **[[Čehijas kauss futbolā|Čehijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (8): 1995–96, 2003–04, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2013–14, 2019–20, 2023–24
** Finālisti (4): 1993–94, 2000–01, 2001–02, 2011–12
* **Čehijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2010, 2014
* **Čehoslovākijas 1. līga**
** Čempioni (20): 1925–26, 1927, 1931–32, 1935–36, 1937–38, 1938–39, 1945–46, 1947–48, 1952, 1954, 1964–65, 1966–67, 1983–84, 1984–85, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1989–90, 1990–91, 1992–93
** Vicečempioni (15): 1925, 1929–30, 1930–31, 1932–33, 1933–34, 1934–35, 1936–37, 1946–47, 1949, 1950, 1951, 1957–58, 1965–66, 1985–86, 1991–92
* **Čehoslovākijas kauss**
** Kausa ieguvēji (8): 1963–64, 1971–72, 1975–76, 1979–80, 1983–84, 1987–88, 1988–89, 1991–92
** Finālisti (5): 1966–67, 1974–75, 1985–86, 1986–87, 1992–93
* **Bohēmijas—Morāvijas čempionāts** (*Národní liga*, 1939—1944)
** Čempioni (1): 1943–44
** Vicečempioni (2): 1939–40, 1942–43
* **ČSF čempionāts** (1909—1917)
** Čempioni (3): 1912, 1919, 1922
* **''Mitropa'' kauss**
** Uzvarētāji (3): 1927, 1935, 1964

## Atsauces

## Ārējās saites
Trīs grācijas

***Trīs grācijas*** ir itāļu gleznotāja Rafaēla eļļas krāsas glezna, šobrīd atrodas Kondē muzejā, Šantijī, Uāzas departametā Francijā. Tās izcelsmes datums nav precīzi noteikts, taču tiek uzskatīts, ka tā tapusi kādu laiku pēc viņa ierašanās studēt pie Pjetro Pjerudžīno ap 1500. gadu, iespējams 1503.—1505. gadā Saskaņā ar Džeimsa Patrika 2007. gadā izdoto grāmatu *Renaissance and Reformation* gleznā Rafaēls pirmo reizi attēlojis kailu sievieti skatā no priekšpuses un aizmugures.

## Iedvesma un tematika
Gleznā attēlotas trīs klasiskās mitoloģijas grācijas. Bieži tiek pieņemts, ka Rafaēlu gleznai iedvesmoja Sjēnas katedrāles Pikolomīni bibliotēkā novietota sabojāta romiešu marmora statuja. Džūlija Kārtraita grāmatā *Early Work of Raphael* (2006) uzskata, ka gleznā krietni vairāk saskatāma Ferrāras skolas ietekme kā klasiskā skulptūra, uzskatot, ka statuja nav bijusi Rafaēla modelis. 

left|thumb|"Bruņinieka vīzija" (1504-1505)<br>
Rafaēls
Trīs sievietes Rafaēla gleznā var attēlot dažādas sievietes attīstības pakāpes, kreisajā pusē atspoguļotajā tēlā pārstāvēta jaunava (*Chastitas*), bet sievietē pa labi — nobriedusi sieviete (*Voluptas*), lai arī tapušas arī citas interpretācijas.  

1930. gadā profesors Ervins Panofskis izvirzīja teoriju, ka glezna bijusi diptihs kopā ar gleznu "Bruņinieka vīzija", to pamatojot ar to, ka Vīzijas tematika atainoja Hesperīdu ar Hērakla nozagtajiem zelta āboliem. Daži mākslas vēsturnieki nepiekrīt Panofska secinājumam. Rodžers Džonss un Nikolass Penijs 1987. gadā publicētajā Rafaēla biogrāfijā norāda, ka mēroga atšķirības liek apšaubīt to, ka gleznas bijušas diptihs, lai arī viena no gleznām varētu būt bijusi otras papildinājums. Maikls Veins Kols 2006. gada grāmatā *16th Century Italian Art* pauž viedokli, ka nav šaubu, ka abas gleznas ir saistītas, taču tās nevar iedomāties kā diptihu, ko izslēdz kvadrātiskā forma un tēlu mēroga maiņa." Kols nosauc tēlus par Veneras kalponēm, kuras tur zelta ābolus, ko parasti saista ar Veneru*.*

thumb|Rafaēla "Trīs grāciju" izmantošana popkultūrā

"Trīs grācijas" bieži tiek izmantotas kā motīvs popkultūrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antoņīns Kēnigs

**Antoņīns Kēnigs** (; dzimis , miris ) bija čehu gleznotājs, ilustrators un šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
1869. gada 4. janvārī čehu žurnālā *Světozor* tika iespiests Antoņīna Kēniga raksts "Īss traktāts par šaha uzdevumu", kurā tika izklāstīts tam laikam jauns uzskats par šaha uzdevumu: "tas nav ne rēbuss, ne mīkla, ne zinātkāra prāta treniņa objekts, bet mākslas darbs, kuram jāatbilst noteiktiem mākslinieciskiem principiem". Šis datums tiek uzskatīts par čehu skolas rašanās dienu un problēmisti to atzīmē kā šaha kompozīcijas dienu.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.♕e8! (draud 2.♘b6+ ♔×d4 3.♕e4#/3.♕h8# 
:                2. ... ♔b4 3. ♕a4# 
: 1. ... ♔×d5 2.♕e6+ ♔×d4 3.♕e4# 
: 1. ... ♗b5 2.♕e7 (draud 3.♕×c5#) 2. ... ♔×d4 3.♕e4#; 2. ... c×d4 3.♘b6# 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Antoņīna Kēniga šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Antoņīna Kēniga profils mājaslapā ''Chess Composers''
Smiltāju atmatene

**Smiltāju atmatene** (*Agaricus devoniensis*, agrāk arī *Psalliota arenicola*, taču ne cita suga *Agaricus arenicola*) ir Latvijā reta neliela atmateņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. Sugas zinātniskais nosaukums dots par godu Devonas grāfistei, kurā to pirmoreiz aprakstīja.

## Sēnes apraksts

* Cepurīte: krāsa pelēcīgi balta ar sārtu nokrāsu. Forma sākumā pusapaļa, vēlāk izplesti izliekta. Platums līdz 8 cm. Mīkstums balts, griezumu vietās viegli sārtojas, ar patīkamu smaržu un garšu.
* Lapiņas: sākumā sārti pelēcīgas, vecākām sēnēm tumši brūnas līdz gandrīz melnām, brīvas, ciešas.
* Kātiņš: cepurītes krāsā, pie pamata nedaudz sārtojas griezumā. Ar šauru, ātri izzūdošu gredzenu. Garums līdz 5 cm, resnums 1—2,5 cm. Parasti lejasdaļa atrodas dziļi smiltīs.
* Sporas: ieapaļas, gludas, ar dīgšanas atveri, masā šokolādes brūnas, 6—7/4,5—5,5 µm.
* Bazīdijas: četrsporu.

## Augšanas apstākļi

Nedzīvās zemsedzes saprotrofe. Aug no augusta līdz oktobrim piejūras kāpās un reti citās smilšainās augsnēs.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas, taču sēnei bieži nav viegli notīrīt smiltis.

## Līdzīgās sugas

Smiltāju atmatene pieder pie mazo atmateņu grupas (*Minores*), pie kurām Latvijā vēl pieder sīkā atmatene, kuras cepurīte arī pelēcīgi balta, taču tā aug ne tik smilšainās vietās un tās kātiņa pamatne griezumā dzeltē, sarkanlapiņu atmatene, kuras pazīmes sakrīt ar iepriekšējo, un vīnsarkanā atmatene, kuras cepurīte vidū klāta sīkām zvīņām ar violetu nokrāsu, vēlāk kļūstot purpursarkani šķiedraina. Visas mazās atmatenes, ar kurām Latvijā šo sugu praktiski var sajaukt, ir ēdamas. Mušmires atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Atmateņu ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mycobank
* MycoKey : the species Agaricus devoniensis
* MycoDB : Fiche de Agaricus devoniensis
* MyCoPortal - Agaricus devoniensis
Azerbaidžānas Premjerlīga

**Azerbaidžānas Premjerlīga** () ir Azerbaidžānas augstākā futbola līga, kas dibināta 1992. gadā. Čempionātā piedalās 10 komandas.

## Klubi 2023.—2024. gada sezonā
Gabala FK

**Gabala FK** (az. *PFK Qəbələ*) ir Azerbaidžānas futbola klubs no Gebeles pilsētas, kas spēlē Azerbaidžānas premjerlīgā.

## Sasniegumi
* **[[Azerbaidžānas Premjerlīga]]**
** Čempioni (—):
** Vicečempioni (2): 2016—17, 2017—18
* **Azerbaidžānas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2018—19, 2022—23
** Finālisti (3): 2013—14, 2016—17, 2017—18

## Sezoni

## Atsauces

## Ārējās saites

*