open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bosnieši

**Bosnieši** (/*Бошњаци*, ; vienskaitlī: *Bošnjak*/*Бошњак*), saukti arī par **Bosnijas musulmaņiem**, ir dienvidslāvu tauta. Runā bosniešu valodā. Vairums bosniešu pēc reliģiskās pārliecības ir musulmaņi, lielākoties sunnītu islāma piekritēji. Bosnijā un Hercegovinā bosnieši ir pamatiedzīvotāji (aptuveni 46 %). Par bosniešiem bieži apzīmē visus Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājus, neatkarīgi no etniskās un reliģiskās piederības.

## Vēsture
6. un 7. gadsimtā Balkānos ieceļoja slāvi.

Līdz 10. gadsimtam lielākā daļa Bosnijas iedzīvotāju bija pagāni, bet Hercegovinā kristietība tika pieņemta agrāk.

15. gadsimtā Balkānus okupēja Osmaņu impērija. Vietējos iedzīvotājus, kuri pieņēma islāmu, turki atbrīvoja no nodokļu maksāšanas un piešķīra viņiem citas privilēģijas. Vairākums serbu un horvātu tomēr saglabāja kristietību. Osmaņu valdīšanas laikā Balkānos islāms visvairāk izplatījās tagadējā Bosnijā un Hercegovinā.

Ar laiku liela daļa slāvu, to skaitā bogomili, kurus vajāja grieķu pareizticīgā baznīca un katoļi uzskatīja par atkritējiem, labprātīgi pievērsās islāmam. Islāmā pārgāja arī daļa dienvidslāvu aristokrātijas, kas centās saglabāt savas privilēģijas.

19. gadsimta otrajā pusē Bosnijas musulmaņu inteliģence sāka popularizēt ideju par vienotu bosniešu nāciju. 1891. gadā sāka iznākt laikraksts *Bošnjak*.
Pēc sacelšanās pret osmaņu varu 1875. gadā un Austroungārijas veikto Bosnijas okupāciju 1878. gadā Bosnijas musulmaņu skaits samazinājās vairāk nekā par trešdaļu.

Dienvidslāvijas laikā Bosnijas musulmaņi koncentrējās galvenokārt pilsētās, īpaši Sarajevā.

Bosnijas kara laikā 1990. gadu pirmajā pusē Bosnijas musulmaņi cieta no karojošo pušu etniskās tīrīšanas. 1995. gadā serbu spēki ieņēma Srebrenicas pilsētu un nogalināja aptuveni 8000 neapbruņotu musulmaņu vīriešu un zēnu (Srebrenicas slaktiņš).

## Atsauces



## Ārējās saites
Apši (Dzērbenes pagasts)

**Apši** (arī **Līņi**, **Līnis**) ir apdzīvota vieta Cēsu novada Dzērbenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 10,6 km no pagasta centra Dzērbenes, 29,9 km no novada centra Cēsīm un 109,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V299 (Rauna–Taurene–Abrupe).

## Atsauces
Džonatans Penrouzs

**Džonatans Penrouzs** (; dzimis  Kolčesterā, miris ) bija Lielbritānijas starptautiskais lielmeistars šahā (1993).

## Biogrāfija
Pazīstamā britu psihiatra un medicīnas ģenētiķa Laionela Penrouza (1898—1972) dēls, matemātiķa Rodžera Penrouza brālis, psiholoģijas doktors, Britu impērijas ordeņa virsnieks.

Šahu iemācījies spēlēt četru gadu vecumā. 14 gadu vecumā uzvarējis Anglijas jauniešu šaha čempionātā. 1949. gada Londonas pilsētas šaha čempionāta uzvarētājs. 1953. gadā piedalījies Pasaules jauniešu šaha čempionātā, kurā dalījis 5.-8. vietu. Desmit reizes uzvarējis Anglijas šaha čempionātos (1958—1963, 1966—1969). Šaha pasaulē kļuvis pazīstams pēc savas uzvaras pār toreizējo Pasaules šaha čempionu Mihailu Tālu 1960. gada Pasaules šaha olimpiādes pēdējā kārtā. Tas bija vienīgais Padomju Savienības šahistu zaudējums 14. šaha olimpiādē Leipcigā.

Sekmīgi pārstāvējis Anglijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 9 reizes (1952-1962, 1968-1970, 1974). Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1962, 1968) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1973. gadā;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1959. gadā;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 8 reizes (1961, 1963, 1965-1966, 1969-1970, 1972-1973). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1970, 1973) un 3 bronzas (1961, 1963, 1969) medaļas.

1970. gadu beigās nopietni pievērsies korespondencšaham. 1998. gadā 13. Pasaules čempionātā korespondencšahā ieguvis bronzas medaļu (uzvarēja Mihails Umanskis).

Par panākumiem turnīros FIDE 1961. gadā Penrouzam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1993. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) goda nosaukumu. 1983. gadā ICCF piešķīrusi viņam starptautiskā lielmeistara (GMC) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Džonatana Penrouza šaha kompozīcijas vietnē PDB-Server
Livonia

thumb|200px|Studentu korporācijas ''Livonia'' ģerbonis.
***Livonia*** bija Tērbatas Universitātes vācbaltiešu studentu korporācija, kas dibināta 1822. gada 20. septembrī kā Vidzemes guberņas studentu apvienība. Tās krāsas — sarkans-zaļš-balts, devīze — *Einer für alle, alle für Einen!* ("Viens par visiem, visi par vienu!") un *Es bleibe beim Alten!* ("paliec pie vecā").

Korporācijas darbība apturēta 1939. gada 15. oktobrī Otrā pasaules kara sākumā pēc vācbaltiešu piespiedu izceļošanas. *Livonia* filistri piedalījās korporāciju *Fraternitas Dorpatensis* un *Corps Curonia Goettingensis* dibināšanā. Korporācijas filistru biedrība beidza savu darbību 1997. gadā.

## Korporācijas pārstāvji
thumb|left|200px|Studentu menzūra ''Livonia'' telpās.
thumb|200px|Kopbilde 1904. gadā.
* Johans Eduards Erdmanis (*Johann Eduard Erdmann*, 1805—1892), Hēgeļa skolnieks, Halles universitātes filozofijas profesors
* Georgs fon Etingens (*Georg von Oettingen*, 1824—1916), ārsts, Tērbatas Universitātes rektors, Tērbatas pilsētas galva
* Frīdrihs Holmanis (*Friedrich Hollmann*, 1833—1900), Vidzemes ģenerālsuperintendents 
* Kārlis Zemmers (*Carl Semmer*, 1837-1867), ārsts
* Frīdrihs fon Meiendorfs (*Friedrich von Meyendorff*, 1839—1911), Vidzemes landmaršals 
* Jakobs Hurts (*Jakob Hurt*, 1839—1907), Igaunijas Nacionālā muzeja dibinātājs
* Gustavs fon Bunge (*Gustav von Bunge*, 1844—1920), ārsts un fiziologs, viens no atturības kustības pamatlicējiem
* Ādolfs fon Harnaks (*Adolf von Harnack*, 1851—1930), teologs, Berlīnes Universitātes rektors
* Leopolds fon Šrēders (*Leopold von Schroeder*, 1851—1920), indoloģijas profesors 
* Kārlis Moltrehts (*Karl Moltrecht*, 1860—1919), Piltenes prāvests, lielinieku terora upuris
* Kārlis Šilings (*Karl Schilling*, 1865—1905), Nītaures mācītājs, lielinieku terora upuris
* Aksels fon Freitāgs-Loringhofens (*Axel Freiherr von Freytagh-Loringhoven*, 1878—1942), jurists, Reihstāga deputāts no Nacionālsociālistiskās vācu strādnieku partijas.
* Zigfrīds fon Fēgezaks (*Siegfried von Vegesack*, 1888—1974), rakstnieks, ievainojis aci menzūras laikā
* Erhards Krēgers (*Erhard Kroeger*, 1905—1987), vācu tautiskās kustības vadītājs Latvijā, vēlāk SS specvienības *Einsatzkommando 6* komandieris, kara noziedznieks.
* Herberts Heinrihs fon Blankenhāgens (*Herbert Heinrich von Blanckenhagen*; 1892—1985) rakstnieks un sabiedrisks darbinieks, vairāku muižu pārvaldnieks Vidzemē, kā arī Inčukalna kaujas dalībnieks.

## Literatūra par šo tēmu

* Herberts fon Blankenhagens. Pasaules vēstures malā : atmiņas no vecās Vidzemes 1913-1923. - Madris: Sigulda, 2018.,
Anna Freida

**Anna Freida** (; dzimusi , mirusi ) bija austriešu-britu psiholoģe un psihoanalītiķe, jaunākā no psihoanalīzes pamatlicēja Zigmunda Freida sešiem bērniem.

Līdzās Melānijai Kleinai Anna Freida tiek uzskatīta par psihoanalīzes metodes izveidotāju bērnu psiholoģijā. Viņa piemēroja psihoanalīzi bērniem, izmantojot spēles un rotaļlietas. Freida sarakstījusi darbus par cilvēka *ego* psiholoģiju, uzsverot *ego* nozīmīgumu, kā arī sociālās apmācības ietekmi uz to. Amerikāņu psihologu asociācijas žurnāls *Review of General Psychology* 2002. gadā publicēja 100 ievērojamāko 20. gadsimta psihologu sarakstu, ierindojot Annu Freidu 99. vietā.

## Biogrāfija
[thumb|200px|left|[Zigmunds Freids ar savu meitu Annu 1913. gadā]]
Anna Freida piedzima 1895. gadā Vīnē, Austroungārijā. Anna bija jaunākā no Zigmunda Freida sešiem bērniem. 15 gadu vecumā Anna sāka lasīt sava tēva darbus. 1912. gadā pabeidza liceju Vīnē. 1914. gadā nokārtoja eksāmenu, lai varētu strādāt par skolotāju mācekli. Pēc pāris gadiem sāka strādāt par skolotāju, bet 1920. gadā biežas slimošanas dēļ skolotājas darbu pameta.

Freida nopietni sāka interesēties par tēva darbu 1918. gadā, kad viņš uzsāka Annas psihoanalīzi. Vēlāk viņa iesniedza rakstu Vīnes Psihoanalītiskajā biedrībā, kļuva par tās biedru. 1923. gadā Freida uzsāka savu psihoanalīzes praksi bērniem. Pēc diviem gadiem sāka lasīt lekcijas Vīnes Psihoanalītiskās apmācības institūtā par bērnu psihoanalīzes tehniku. No 1925. līdz 1934. gadam bija Starptautiskās Psihoanalītiskās asociācijas sekretāre. 1935. gadā kļuva par Vīnes Psihoanalītiskās apmācības institūta direktori, kā arī publicēja savu pētījumu *The Ego and the Mechanisms of Defence*, kas kļuva par ietekmīgu darbu *ego* psiholoģijas jomā.

Lai izvairītos no nacistiskā režīma, 1938. gadā Anna Freida kopā ar ģimeni pārcēlās uz Angliju. Viņas tēvam bija attīstījies žokļa vēzis, un Freidai izdevās iegūt atļauju ģimenes izbraukšanai no Austrijas. Freida Londonā rūpējās par tēvu, bet 1939. gadā tēvs nomira.

1946. gadā Freida ieguva britu pilsonību naturalizācijas kārtībā.

Otrā pasaules kara laikā Londonā Freida veica pētījumus par bērnu-bezpajumtnieku attīstību. 1947. gadā Freida nodibināja bērnu psihoanalīzes kursus, bet 1952. gadā atvēra klīniku. Kopš 20. gadsimta 50. gadiem Freida bieži viesojās ASV, kur uzstājās ar lekcijām. Visas savas karjeras laikā Freida rakstīja darbus par psiholoģiju.

thumb|Annas Freidas dzīves vieta Londonā no 1938. līdz 1982. gadam
Freida nomira Londonā 1982. gadā 86 gadu vecumā. Par godu Freidai Hempstedas klīnika 1984. gadā tika nosaukta par Annas Freidas centru. 1986. gadā Freidas mājā Londonā saskaņā ar viņas vēlēšanos tika iekārtots Freida muzejs, kas veltīts viņas tēvam Zigmundam Freidam un Britu Psihoanalītiskajai biedrībai.

## Pazīstamākie darbi
* *The ego and the mechanisms of defense* (1935)
* *Normality and pathology in childhood: assessments of development* (1966)
* *The writings of Anna Freud*, 8 sējumi (1966—1980)
thumb|Piemiņas plāksne pie Annas Freidas mājas Londonā
## Atsauces

## Ārējās saites

* Life and Work of Anna Freud *The Freud Museum London*
* Anna Freud Profile  *Psychology's Feminist Voices*
Hrvoje Bartolovičs

**Hrvoje (Vojko) Bartolovičs** (, dzimis , miris ) bija horvātu šaha problēmists.
Bijis Dienvidslāvijas šaha problēmistu savienības priekšsēdētājs, FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgās komisijas loceklis.

Viņa pamatprofesija bija inženieris-elektrotehniķis.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
Kopš 1948. gada publicējis apmēram 800 dažādu žanru šaha kompozīcijas, galvenokārt, divvilčus. Konkursos ieguvis apmēram 230 godalgas, tai skaitā 80 pirmās.

No 1956. gada starptautiskais tiesnesis un no 1980. gada Starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā. FIDE Albumos iekļauts 81 uzdevums, reitings — 79,5 punkti.

## Šaha kompozīciju piemēri

**Uzdevums Nr. 1**
: Iluzoriskā spēle:
: 1. ... Tbxe4 2. Ld4#; 1. ... Dxe4 2. Td5#; 1. ... Lxe4 2. Df5#; 1. ... Thxe4 2. Lh2#
: Risinājums:
: **1. Txf3 Tbxe4 2. d4#; 1. ... Dxe4 2. Dc5#; 1. ... Lxe4 2. Tf5#; 1. ... Thxe4 2. Df4#**
: Uzdevuma sākuma pozīcijā pēc četru melno figūru pašpiesaistīšanās (uz lauciņā e4) ir sagatavoti mati. Risinājumā uz tiem pašiem melno gājieniem mati mainās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bartoloviča šaha kompozīcijas 
* Bartolovičs portrets vietnē PZR ZAGREB 
* Bartoloviča profils vietnē Chess Composers 
* Bartoloviča uzdevumu izlase vietnē jurajlorinc.com
Arāja ezers

**Arāja ezers** (arī **Āraisis**, **Araisis**, **Araišu ezers**, **Arāju ezers**, **Āraiša ezers**, **Āraišu ezers**, **Āraiža ezers**) ir subglaciāls caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagastā uz ziemeļiem no Dzērbenes.

Dibens - smilšains, centrālā daļa - dūņaina. Krasta - lēzeni, vietām - zemi. Ezerā ietek Lorenčupe un Šķesterupīte (šeit saukta par Dzirnavupīti) no Brenkūža ezera. Iztek Šķesterupīte uz Mācītājmuižas ezeru.

Makrofīti - kalmes, niedres, lēpes, ūdensrozes, kosas. Ezerā dzīvo līdakas, plauži, līņi, karpas un raudas. Dzīvo vēži. Novērojama bebru darbība.

## Atsauces
Bjerns Brinks-Klausens

**Bjerns Brinks-Klausens** (;  Kopenhāgenā — ) bija Dānijas starptautiskais meistars šahā (1986).

## Biogrāfija
1960. un 1970. gados pēc lielmeistara Benta Larsena bijis viens no spēcīgākajiem Dānijas šahistiem. Trīs reizes uzvarējis Dānijas šaha čempionātos (1966, 1970, 1977). Uzvarējis Hastingsas (Anglija) tradicionālajā šaha B turnīrā (1962/63). 1963. gadā uzvarējis Ziemeļu valstu šaha čempionātā. 1996. gadā dalījis pirmo vietu Kopenhāgenas pilsētas šaha čempionātā. FIDE 1986. gadā Brinkam-Klausenam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Dānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1962-1968, 1984, 1990). Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1962) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1983. gadā;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 6 reizes (1961-1962, 1964, 1966-1968). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1966) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Klaparu ezers

**Klaparu ezers** var būt:

*Klaparu ezers - ezers Preiļu novada Vārkavas pagastā
*Cēsu novada Dzērbenes pagasta Asaru ezera cits nosaukums
Patriks Laine

**Patriks Laine** (; dzimis ) ir somu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2025) Laine spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Monreālas "Canadiens" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Laine sāka 2014.—15. gada sezonā, kad 16 gadu vecumā aizvadīja sešas spēles viņa dzimtās pilsētas Tamperes "Tappara" sastāvā SM līgā. Nākamajā sezonā Laine jau bija nostiprinājies "Tappara" pamatsastāvā, regulāro sezonu noslēdzot kā piektais komandas rezultatīvākais spēlētājs. Kopā ar "Tappara" uzbrucējam izdevās izcīnīt Somijas čempiona titulu. Laine tika atzīts par izslēgšanas kārtas vērtīgāko spēlētāju, viņš ieguva arī līgas labākā debitanta balvu.

2016.—17. gada sezonu uzsāka NHL vienībā Vinipegas "Jets", kļūstot par vienu no komandas vadošajiem uzbrucējiem. Jau savā debijas sezonā Laine piedalījās arī NHL Visu Zvaigžņu spēlē. Sezonu viņš noslēdza ar 64 punktiem, būdams "Jets" trešais rezultatīvākais spēlētājs. Nākamajā sezonā Lainem izdevās gūt jau 70 punktus. 2021. gada janvāra otrajā pusē Laine tika aizmainīts uz Kolumbusas "Blue Jackets".

Somijas hokeja izlases rindās izcīnījis sudraba medaļas 2016. gada Pasaules čempionātā. Laine tika atzīts par turnīra vērtīgāko spēlētāju un kā turnīra labākais uzbrucējs tika iekļauts arī tā simboliskajā izlasē.

## Ārējās saites
Žeņmiņ Žibao

***Rénmín Rìbào*** ( — ‘Tautas dienas avīze’) ir Ķīnas Komunistiskās partijas oficiālais laikraksts, kas iznāk kopš Ķīnas Tautas Republikas dibināšanas 1949. gada 1. oktobrī. To publicē ķīniešu valodā, kā arī vairākās svešvalodās un Ķīnas mazākumtautību valodās. Laikraksts uzskatāms par partijas oficiālā viedokļa paudēju. Kopš 1997. gada avīzei ir arī elektroniskā versija, ko 2012. gadā sāka kotēt Šanhajas biržā.

## Atsauces
Asaru ezers (Dzērbenes pagasts)

**Asaru ezers** (arī **Jānītis**, **Klaparu ezers**) ir subglaciāls caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta uz ziemeļaustrumos, uz rietumiem no autoceļa P29 (Rauna—Drusti—Jaunpiebalga). Iztek strauts uz Slutaisi.

## Atsauces
Zandors Nilsons

**Zandors Nilsons** (;  Stokholma —  Stokholma) bija Zviedrijas starptautiskais meistars korespondencšahā (1961).

## Biogrāfija
Divas reizes uzvarējis Zviedrijas šaha čempionātos (1957, 1965).

Pārstāvējis Zviedrijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1954, 1958-1968). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1958) medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1962. gadā;
* Ziemeļu komanda kausa izcīņā piedalījies 1970. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu.

Paralēli piedalījies arī korespondencšaha turnīros. ICCF 1961. gadā Nilssonam piešķīrusi starptautiskā meistara (IMC) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Asmenis

**Asmenis** (arī **Asmaņa ezers**, **Asmens**, **Asmeņa ezers**, **Asmeņu ezers**) ir subglaciāls caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta centrālajā daļā starp Ilzes ezeru un Juveri.

Krasti - slīpi, pieejami. Ūdens krāsa - brūnūdens. Ezerā ietek strauts no Ilzes ezera, iztek strauts uz Juveri.

Makrofīti - elodejas. Ezerā dzīvo līdakas, asari, ruduļi un plauži. Novērojama bebru darbība. Gar krastiem daudz nogrimušu koku.

## Atsauces
Auļi (Dzērbenes pagasts)

**Auļi** (agrāk **Auļu muiža**) ir apdzīvota vieta Cēsu novada Dzērbenes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2,7 km no pagasta centra Dzērbenes, 30,4 km no novada centra Cēsīm un 109,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V299 (Rauna—Taurene—Abrupe), Auļupītes krastos. Ziemeļaustrumos netālu Brenkūža un Dzirnavu ezeri.

## Atsauces
Emanuels Guthi

**Emanuels Guthi** (; dzimis 1938. gadā) ir Izraēlas meistars šahā.

## Biogrāfija
Pārstāvējis Izraēlas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 2 reizes (1960, 1964) un individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1960) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Amikams Balšans

**Amikams Balšans** (; dzimis ) ir Izraēlas meistars šahā.

## Biogrāfija
1965. gadā uzvarējis Izraēlas jauniešu šaha čempionātā. 1967. gadā piedalījies Pasaules jauniešu šaha čempionātā. 1979. gadā Hastingsas (Anglija) starptautiskajā šaha turnīrā palicis 15. vietā (uzvarējis Ulfs Andersons). 1982. gadā dalījis 17. vietu lielā Šveices sistēmas turnīrā Norvēģijā (uzvarējis Maksims Dlugi).

Sekmīgi pārstāvējis Izraēlas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1972. gadā. Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1980. gadā;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 6 reizes (1968-1974). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1968) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ostons Metjūss

**Ostons Metjūss** (; dzimis ) ir amerikāņu hokejists, centra uzbrucējs. Kopš 2016. gada Metjūss spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Toronto "Maple Leafs" rindās un pilda arī komandas kapteiņa funkcijas.

## Spēlētāja karjera
No 2013. līdz 2015. gadam Metjūss spēlēja ASV hokeja attīstības programmā, paralēli spēlējot arī USHL. Tā vietā, lai karjeru turpinātu Ziemeļamerikas vadošajās junioru līgās, Metjūss pēdējo sezonu pirms 2016. gada NHL drafta izlēma aizvadīt Eiropā. 2015.—16. gada sezonā viņš spēlēja Šveices hokeja līgas kluba Cīrihes "Lions" sastāvā. 36 spēlēs viņš atzīmējās ar 46 punktiem, tādējādi noslēdzot sezonu kā komandas otrais rezultatīvākais spēlētājs aiz zviedru uzbrucēja Roberta Nilsona. Pēc sezonas beigām draftā ar 1. numuru viņu izvēlējās Toronto "Maple Leafs".

Debijas spēli NHL Metjūss aizvadīja 2016. gada 12. oktobrī, kad sezonas atklāšanas spēlē Toronto "Maple Leafs" tikās ar Otavas "Senators". Lai gan "Maple Leafs" spēli zaudēja pagarinājumā ar 4—5, Metjūss guva visus četrus "Maple Leafs" vārtus. Viņš kļuva par pirmo NHL hokejistu, kas savā debijas spēlē atzīmējies ar četriem vārtu guvumiem. Sezonas noslēgumā ieguva līgas labākā debitanta balvu. Arī turpmākajās sezonās uzbrucējs saglabāja augstu rezultativitāti. 2019.—20. gada sezonu noslēdza ar 80 punktiem, kas ir līdz šim rezultatīvākā NHL sezona Metjūsa karjerā.

## Ārējās saites
Jairs Kraidmans

**Jairs Kraidmans** (, *Yair Kraidman*; dzimis  Haifā) ir Izraēlas starptautiskais lielmeistars šahā (1976).

## Biogrāfija
1959. gadā izcīnījis 2. vietu Izraēlas šaha čempionātā. 1975. gadā bijis otrais starptautiskajā šaha turnīrā Netanjā, bet 1976. gadā uzvarējis Beerševas starptautiskajā šaha turnīrā. Par panākumiem turnīros FIDE 1964. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1976. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Bijis pirmais šaha lielmeistars, kas piedzimis tagadējās Izraēlas valsts teritorijā.

Sekmīgi pārstāvējis Izraēlas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 10 reizes (1958-1976). Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1968) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1980. gadā;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1959. gadā.

2004. gadā Menas Salā Izraēlas šaha komandas sastāvā uzvarējis 1. Pasaules senioru šaha komandu čempionātā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Šimons Kagans

**Šimons Kagans** (; ; dzimis  Telavivā, miris ) bija Izraēlas starptautiskais meistars šahā (1969).

## Biogrāfija
Divas reizes uzvarējis Izraēlas šaha čempionātā (1967, 1970). Regulāri piedalījies starptautiskajos šaha turnīros Netanjā: 1968. gadā dalījis 4.-5. vietu (uzvarēja Roberts Fišers), 1969. gadā dalījis 9.-10. vietu (uzvarēja Semjuels Reševskis), 1971. gadā ieņēmis 9. vietu (uzvarēja Ļubomirs Kavaleks un Bruno Parma). Par panākumiem turnīros FIDE 1969. gadā Kaganam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis Izraēlas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 9 reizes (1966-1982). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1968) un bronzas (1974) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1980. gadā;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 4 reizes (1964-1966, 1968). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1965) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1965) medaļu.

Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīros un abos dalījis 17.-18. vietu: 1973. gadā un 1979. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vecpils (Kazdangas pagasts)

**Vecpils** ir ciems Dienvidkurzemes novada Kazdangas pagastā. Atrodas pagasta austrumu  daļā 4 km no pagasta centra Kazdangas, 53 km no novada centra Grobiņas un 170 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P117, blakus Krauzes dīķis.

## Atsauces
Dobeles dzirnavnieks

thumb|250px|"Dobeles dzirnavnieks", skatoties no dzelzceļa puses
A/S ***Dobeles dzirnavnieks*** ir Latvijas uzņēmums, kas atrodas Dobelē, Spodrības ielā 4. Uzņēmums nodarbojas ar visa veida kviešu miltu, mannas, miltu maisījumu, makaronu, graudaugu pārslu, putraimu un dzīvnieku barības ražošanu. Uzņēmums savu darbību uzsāka 1976. gadā kā ***Jelgavas labības kombināts***. 

*Dobeles dzirnavnieks* ir viens no lielākajiem graudu pārstrādes uzņēmumiem Baltijas valstīs. 2014. gadā uzņēmuma apgrozījums sasniedza 77,6 miljonus eiro, bet peļņa bija 4,06 miljoni eiro. 53% jeb 41,4 miljonus eiro no kopējā apgrozījuma veido eksports.

## Vēsture
1976. gadā Dobelē atklāja jaunuzcelto Jelgavas labības kombināta elevatoru un lieljaudas kalti. Līdz ar dzīvnieku barības rūpnīcas un otra elevatora būvniecību ražotni pārdēvē par **Dobeles labības produktu kombinātu**.

1991. gadā uzņēmumu nosauc pašreizējā vārdā. Sākotnēji līdz 1994. gadam tā ir valsts firma, pēc tam gadu - valsts akciju sabiedrība. 1995. gadā *Dobeles dzirnavnieks* kļūst par privātu akciju sabiedrību.

2008. gadā *Dobeles dzirnavnieks* akciju kontrolpaketi nopirka viens no lielākajiem Igaunijas graudu pārstrādes uzņēmumiem - "Tartu Veski" (vēlāk pārdēvēts par "Tartu Mill"). 2011. gadā uzbūvē pirmo uzņēmuma makaronu ražotni.

## Atsauces
Meti

**Meti** ir ciems Dienvidkurzemes novada Aizputes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 6 km no pagasta centra Rokasbirzes, 42 km no novada centra Grobiņas un 184 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P115, pie Metupītes ietekas Tebrā.

## Atsauces
Asmeņupīte

**Asmeņupīte**  ir apmēram 500 metrus gara ūdenstece, kas savieno Asmeņa un Juvera ezerus Cēsu novada Dzērbenes pagasta centrālajā daļā.

Ūdensteci nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas. 

## Atsauces
Lorenčupe

**Lorenčupe** (arī **Lorenča upe**, augštecē upes nosaukums ir **Auļupīte**) ir Arāju ezerā ietekoša upe Cēsu novada Dzērbenes pagastā.

Izteka uz ziemeļrietumiem no Auļiem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Arāju ezera rietumu krastā. Upi šķērso valsts autoceļš V299 (Rauna–Taurene–Abrupe), tās krastos atrodas Auļi.

## Atsauces
Pasusēja

**Pasusēja** ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Aknīstes un 149 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas starp autoceļu P73 un Dienvidsusēju.

## Atsauces
Susēja (ciems)

**Susēja** ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5 km no pagasta centra Aknīstes un 156 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V810. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Vitenheima-Susējas muižu (*Gut Wittenheim-Sußei*).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Brenkūzis (Dzērbenes pagasts)

**Brenkūzis** (arī **Brengūzis**, **Brengūža ezers**, **Brengūžu ezers**, **Brenkūža ezers**) ir subglaciāls caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagastā uz ziemeļaustrumiem no Auļiem.

Ezeru caurtek Šķesterupīte no Ievalču ezera uz mākslīgo Dzirnavu ezeru un tālāk uz Arāju ezeru.

## Atsauces
Brengūzis

**Brengūzis** var būt:

* Brengūzis — ūdenstilpe Drustu pagastā
* Dzērbenes pagasta Brenkūža cits nosaukums
* Taurenes pagasta Brenkūža cits nosaukums
Brenkūža ezers

**Brengūzis** var būt:

*Dzērbenes pagasta Brenkūža cits nosaukums
*Taurenes pagasta Brenkūža cits nosaukums
Dzērbenes dzirnavezers

**Dzērbenes dzirnavezers** (arī **Dzirnavu ezers**) ir mākslīga ūdenskrātuve Cēsu novada Dzērbenes pagastā uz austrumiem no Auļiem.

Uzstādināts uz Šķesterupītes, kas šajā upes posmā savieno Brenkūzi un Arāju ezeru. Krasti stāvi. Ezerā ir viena sala.

## Atsauces
Brici (Dzērbenes pagasts)

**Brici** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Dzērbenes pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 4,4 km no pagasta centra Dzērbenes, 36,5 km no novada centra Cēsīm un 115,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie Mežmaļupītes ietekas Gaujā.

## Atsauces
Dzestrene

**Dzestrene** (arī **Dekstirene**, **Dekstirne**, **Dekstrine**, **Desterne**, **Destrena**, **Destrene**, augštecē arī **Dzestrupīte**) ir Gaujas kreisā krasta pieteka Cēsu un Smiltenes novados.

Izteka - uz ziemeļiem no Raunaiša purva. Ievērojami līkumojot, tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Gaujā Lukstu pļavās. Lejtecē upe regulēta. Lielākās pietekas - Damrožu upe, Vilkupīte. Dzestreni šķērso valsts autoceļi V335 (Dzērbenes stacija–Gavari), V300 (Drusti–Dzērbene–Skujene) un V325 (Dzērbene–Gaujaskrogs), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Gulbenes ezers

**Gulbenes ezers** var būt:

*Gulbenes ezers - ezers Dzērbenes pagastā
*Dubiķa cits nosaukums
*Gulbēniņa cits nosaukums

## Skatīt arī
*Gulbenes dzirnavu ezers
Gulbenes ezers (Dzērbenes pagasts)

**Gulbenes ezers** (arī **Gulbeņu ezers**, **Gulberes ezers**, **Gulberis**, **Gulbēnu ezers**, **Gulbēris**) ir caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta austrumos, uz ziemeļrietumiem no Šovītēm.

Dibens - dūņains. Ūdens krāsa - brūnūdens. Krasti - zemi, ziemeļos - slīpi.  Iztek Meļļupīte (uz Bānūžu ezeru). Makrofīti - kosas, glīvenes, lēpes, niedres, puplakši, grīšļi. Ezerā dzīvo asari, raudas, līdakas. Regulāri novērojama zivju slāpšana.

Gar ezera dienvidu krastu iet slēgtās dzelzceļa līnijas Ieriķi—Abrene trase. No ezera 500 metri uz rietumiem atrodas autoceļš P30 (Cēsis—Vecpiebalga—Madona).

## Atsauces
Ievalču ezers

**Ievalču ezers** (arī **Ievalča ezers**, **Ievalču-Auļu ezers**) ir subglaciāls noteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta centrālajā daļā.

Dibens - dūņains, avotains. Krasti - zemi.  Ietek avotu strauti, iztek Šķesterupīte uz Brenkūzi. Ezerā dzīvo raudas un ruduļi. Regulāri novērojama ūdens ziedēšana.

## Atsauces
Irbju iela (Jūrmala)

**Irbju iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Irbju iela sākas krustojumā ar Lapsu ielu un beidzas krustojumā ar Cīruļu ielu. Kopējais ielas garums ir 910 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Irbju ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Irbju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lapsu iela (T veida krustojums)
* Eduarda Veidenbauma iela
* Eglaines iela (Y veida krustojums)
* Cīruļu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Ilzes ezers (Dzērbenes pagasts)

**Ilzes ezers** (arī **Ilzes - Purva ezers**, **Purva ezers**) ir subglaciāls caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta centrālajā daļā.

Dibens - dūņains. Krasti - zemi, nav pieejami. Ietek strauts no Vāržuma un grāvis no dīķiem ezera rietumos, iztek strauts uz Asmeni. Makrofīti - niedres, kosas, vilkvālītes, meldri, lēpes, glīvenes, ūdensrozes. Ezerā dzīvo līdakas, plauži, asari, karūsas, ruduļi, raudas un līņi. Novērojama bebru darbība, ligzdo pīles.

## Atsauces
Roberts Veids

**Roberts Greiems Veids** (;  Danīdina —  Londona) bija Jaunzēlandes un Lielbritānijas starptautiskais meistars šahā (1950). Britu impērijas ordeņa virsnieks (1979).

## Biogrāfija
Pazīstamā Jaunzēlandes šahista Sesila Purdi skolnieks. Trīs reizes uzvarējis Jaunzēlandes šaha čempionātos (1944, 1945, 1948). 1949. gadā pārvācies uz dzīvi Lielbritānijā. Divas reizes uzvarējis Anglijas šaha čempionātos (1952, 1970).

Pārstāvējis Anglijas un Jaunzēlandes komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1954-1962, 1970-1972). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1962) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1973. gadā;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 2 reizes (1955—1956).

Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Veidam kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Bijis pazīstams kā šaha treneris un daudzu šaha grāmatu autors. Līdz mūža beigām piedalījies šaha turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
Purva ezers

**Purva ezers** var būt:

*Purva ezers - ezers Krāslavas novada Kalniešu pagastā
*Purva ezers - ezers Tukuma novada Tumes pagastā
*Tukuma novada Smārdes pagasta Aklezera cits nosaukums
*Cēsu novada Dzērbenes pagasta Ilzes ezera cits nosaukums
Kapsētas ezers

**Kapsētas ezers** ir publisks subglaciāls caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta Dzērbenes ciema austrumos.

Dibens - dūņains. Krasti - zemi. Ietek Šķesterupīte no Mācītājmuižas ezera un Skraustupīte no Juvera, iztek Šķesterupīte (šajā posmā saukta Vicupe) uz Šķesteru ezeru. Makrofīti - meldri, niedres, lēpes, ūdensrozes, glīvenes, daudzlapes, sūrenes. Ezerā dzīvo līdakas, karpas, karūsas, līņi, plauži, asari, raudas, pliči un ruduļi. Ligzdo pīles.

Ezera rietumos - Dzērbenes kapi. 200 metri uz ziemeļrietumiem no ezera - Dzērbenes baznīca. Ezeram ziemeļos - autoceļš V300 (Drusti–Dzērbene–Skujene), bet rietumos - V325 (Dzērbene–Gaujaskrogs).

Starp Kapsētas ezeru un Mācītājmuižas ezeru atrodas Augstais kalns.

## Atsauces
Franco Franco

***Franco Franco*** ir latviešu indīpopa grupa no Cēsīm, kas dibināta 2010. gada 15. maijā. Grupas dalībnieki ir Elizabete Vētra (vokāls), Kristīne Spure (taustiņinstrumenti), Reinis Kārkliņš (ģitāra, perkusijas) un Mārtiņš Spuris (bungas).

## Radošā darbība
2012. gada septembrī grupa izdeva debijas singlu *Grasshopper's Novel* no debijas EP albuma *Color Me*. Nākamā gada martā grupa izdeva singlu *Frank Killed Lee*, kā arī videoklipu šai dziesmai. 2013. gada vasarā *Franco Franco* koncertēja festivālā *[[Positivus]]*, *[[Golden Hammer]]* 2013 un *Riga Radio* koncertsesijās.

2015. gadā tika sākts darbs pie grupas otrā EP albuma. Albums tika veidots, sadarbojoties ar grupas "Instrumenti" dalībnieku Reini Sējānu. 2016. gada 18. maijā *Franco Franco* izdeva pirmo singlu no albuma un video *By The Lake*. Tā paša gada vasarā grupa koncertēja festivālā "Piena svētki", *Fono Cēsis* un *[[Playground Festival]]*. 2016. gada 3. novembrī tika izdots EP albums *Moon + Light*, kas tika nominēts Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai nominācijā "Labākais alternatīvās un ''indie'' mūzikas albums". 2017. gada 13. janvārī tika paziņots, ka grupa piedalīsies konkursā Supernova 2017, sacenšoties par iespēju pārstāvēt Latviju 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar albuma otro singlu *Up*. *Franco Franco* guva klausītāju un kritiķu atzinību un iekļuva konkursa pusfinālā kopā ar tādiem latviešu mūziķiem kā Linda Leen, Lauris Valters u.c.

2017. gada martā *Franco Franco* iesildīja britu mākslinieku Tomu Odelu, kas koncertturnejas "The Wrong Crowd Tour" ietvaros uzstājās koncertzālē "Palladium".  2017. gada jūlijā *Franco Franco* Siguldas pilsdrupu estrādē iesildīja britu dziedātāju Džesiju Vēru (*Jessie Ware*).

2017. gada decembrī *Franco Franco* publicēja savu pirmo skaņdarbu latviešu valodā "Vadugunis", kas tapis sadarbībā ar reperi Ipstenu Kūnu  (vārdu autors) un producentu Arstarulsmirus. Dziesma guva plašu klausītāju un radiostaciju atzinību. 2018. gada jūnijā publicēts *Franco Franco* singls "You Look So Good", kas vēsta par izvēles brīvību, uzdrīkstēšanos ieskatīties spogulī un pieņemt sevi arī tad, ja neatbilsti sabiedrības noteiktajām normām vai stereotipiem.

2019. gada jūlijā *Franco Franco* publicēja "Sirdsdejo", kas ir grupas otrais skaņdarbs latviešu valodā. "Sirdsdejo" iekļauta starp Latvijas Radio-2 aptaujas "Muzikālā banka" 2019. gada 25 vērtīgākajām dziesmām.

*Franco Franco* skanējumam raksturīgs spēcīgs un harizmātisks sieviešu vokāls, popmūzikas un elektronikas sajaukums, stilu (popmūzikas, indīpopmūzikas) eklektika, klavieru pielietojums, kā arī enerģiskas dzīvās uzstāšanas. *Franco Franco* par savu simbolu dēvē spāri.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
* ''YouTube'' kanāls
* ''Franco Franco'' mājaslapa
Juveris

**Juveris** (arī **Juvera ezers**) ir publisks subglaciāls caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta centrālajā daļā.

Dibens - smilšains, oļains, akmeņains. Ūdesn krāsa - dzidrūdens. Krasti - slīpi, ziemeļos - stāvi, pieejami. Ezerā divas salas, Lielajai salai platība - 1,1 ha. Ietek strauts no Kaupēnu ezera un Asmeņupīte no Asmeņa, iztek Juverupīte uz Kapsētas ezeru. Makrofīti - niedres, meldri, puplakši, grīšļi, lēpes. Ezerā novērojami sūkļi. Tajā dzīvo līdakas, asari, raudas, karūsas, plauži, vēdzeles, zuši, pliči un līņi. Novērojama bebru darbība, ligzdo kaijas, pīles. 

Krastos vairākas peldvietas, dienvidaustrumu krastā - atpūtas bāze.

## Atsauces
Kaupēnu ezers

**Kaupēnu ezers** (arī **Kaupēna ezers**) ir subglaciāls caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta centrālajā daļā.

Dibens - dūņains, mālains, smilšains, lieli akmeņi. Ūdens krāsa - dzidrūdens. Krasti - slīpi, stāvi, ir piebraukšanas iespējas. Ietek strauts no Lielā Velniņa, iztek strauts uz Juveri. Makrofīti - niedres, meldri, lēpes, ūdensrozes. Pie ezera aug savvaļas īrisi. Ezerā dzīvo līdakas, plauži, asari, karūsas un raudas. Novērojama bebru darbība. Regulāra ūdens ziedēšana.

Ezera dienvidos ierīkota atpūtas vieta.

## Atsauces
Kaupēnu Velniņi

**Kaupēnu Velniņi** ir divi nelieli ezeriņi - **Lielais Velniņš** un **Mazais Velniņš** Cēsu novada Dzērbenes pagasta centrālajā daļā uz ziemeļiem no Kaupēnu ezera. Mazais Velniņš atrodas vairāk uz ziemeļiem no Lielā Velniņa, caur ezeriem plūst strauts uz Kaupēnu ezeru.

## Atsauces
Kleķeri

**Kleķeri** (arī **Zeltkalns**, **Dzērbenes pienotava**) ir apdzīvota vieta Cēsu novada Dzērbenes pagastā. Atrodas pagasta rietumos 7,5 km no pagasta centra Dzērbenes, 25 km no Cēsīm un 104 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu P30 (Cēsis—Vecpiebalga—Madona) un V334 (Kleķeri–Spanderi) krustojuma.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Volodimirs Savons

**Volodimirs Savons** (; ;  Čerņihiva —  Harkiva) bija Padomju Savienības un Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (1973).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt vienpadsmit gadu vecumā. 1960. gados bijis viens no perspektīvākajiem PSRS jaunajiem šahistiem. PSRS šaha čempionātos debitējis 1962. gadā, bet 1971. gadā kļuvis par PSRS šaha čempionāta uzvarētāju. 1967. gadā Sarajevā starptautiskajā šaha turnīrā bijis trešais, bet 1970. gadā turnīrā Debrecenā dalījis pirmo vietu ar Ištvānu Bileku. 1972. gadā bijis otrais starptautiskajā šaha turnīrā Suhumi (uzvarējis Mihails Tāls). 1973. gadā piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā Brazīlijā, kurā ieņēmis 8. vietu. Par panākumiem turnīros FIDE 1967. gadā Savonam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1973. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis PSRS komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 1972. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 6 reizes (1960, 1962, 1964-1967). Komandu vērtējumā izcīnījis 5 zelta (1962, 1964-1967) un sudraba (1960) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1962, 1965) medaļas.

Divas reizes kopā ar Ukrainas komandu uzvarējis PSRS komandu šaha čempionātā (1979, 1981). 1966. gadā uzvarējis PSRS komandu kausa izcīņā šahā Bruņoto spēku komandas sastāvā.

Beidzis Harkivas Universitātes ekonomikas fakultāti. Mūža beigās strādājis par šaha treneri. Starp viņa audzēkņiem bija tādi pazīstami lielmeistari kā Vasiļs Ivančuks, Ruslans Ponomarjovs un Sergejs Karjakins. Bijis Ukrainas izlases galvenais treneris, kad tā uzvarēja Pasaules šaha olimpiādē 2004. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķirkumu dīķi

**Ķirkumu dīķi** (arī **Ķirkuma ūdenskrātuve**, **Ķirkums**, **Ķirkuru ūdenskrātuve**) ir divas privātas mākslīgas ūdenskrātuves Cēsu novada Dzērbenes pagasta ziemeļu daļā. 

Dibens — dūņains, kūdrains. Krasti — slīpi. Notece pa Ķirkumupīti uz Raunu. Novērojama bebru darbība.

## Atsauces
Dragoļubs Čiričs

**Dragoļubs Čiričs** (;  Novi Sada — ) bija Dienvidslāvijas un Serbijas starptautiskais lielmeistars šahā (1965).

## Biogrāfija
1954. gadā uzvarējis Dienvidslāvijas jauniešu šaha čempionātā. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts: 1965. gadā Sočos izcīnījis 3. vietu, 1966. gadā Sarajevā dalījis 1. vietu kopā ar Mihailu Tālu, turpat atkārtoti uzvarējis 1968. gadā, 1975. gadā uzvarējis Kostabravā (Spānija). Par panākumiem turnīros FIDE 1961. gadā Čiričam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1965. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Dienvidslāvijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1966-1968). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1968) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1961-1965). Komandu vērtējumā abas reizes izcīnījis sudraba medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1961) un sudraba (1965) medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1958, 1962). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1962) medaļu.

Veselības problēmu dēļ kopš 1970. gadu sākuma šaha turnīros spēlējis reti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķirkumupīte

**Ķirkumupīte** (arī **Ķirkumu upe**, **Ķirkumupe**) ir Raunas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka - no Ķirkumu dīķiem. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Raunā. Ķirkumupīti nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Haije Kramers

**Haije Kramers** (;  Leuvardena — ) bija Nīderlandes starptautiskais meistars šahā (1954).

## Biogrāfija
Savus labākos rezultātus šaha turnīros sasniedzis pēc Otrā pasaules kara. 1946. gadā bijis trešais turnīrā Bevervījkā un uzvarējis turnīrā Leidenē. 1952. gadā ieņēmis 4. vietu Nīderlandes šaha čempionātā. Par panākumiem turnīros FIDE 1954. gadā Krameram piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Nīderlandes komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1950-1962). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1958) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 1965. gadā;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 2 reizes (1953-1955). Komandu vērtējumā abas reizes izcīnījis zelta medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1955) medaļu.

Vēlākajos gados nopietni pievērsies korespondencšaham. 1984. gadā ICCF viņam piešķīrusi lielmeistara nosaukumu (GMC)..

1952. gadā Hāgā kopā ar Maksu Eivi izdevis šaha grāmatu *Het middenspel* ("Vidusspēle").

## Atsauces

## Ārējās saites
Bubuļi

**Bubuļi** ir ciems Jēkabpils novada Asares pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Asares, 14 km no Aknīstes, 57,5 km no novada centra Jēkabpils un 165 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V822, Bubuļu ezera krastā.

## Atsauces
Zamenhofa diena

**Zamenhofa diena** (esperanto: *Zamenhofa Tago*) jeb **Esperanto diena** ir svētki, kurus 15. decembrī, esperanto radītāja Ludviga Zamenhofa dzimšanas dienā, atzīmē visas pasaules esperantisti.

## Svinēšana
Šajā dienā visas pasaules esperantisti rīko tikšanās, apmeklē vietas, kas saistītas ar esperanto kultūru, lasa lekcijas par esperanto valodu un tās radītāju, dāvina viens otram dāvanas. Par dāvanām parasti kalpo esperanto valodā uzrakstītas grāmatas.

## Vēsture
Zamenhofa dienu kā esperantistu kopējos svētkus sāka atzīmēt 20. gadsimta divdesmitos gados pēc ungāru esperantista Ģula Bagi iniciatīvas.

### 2009. gads
2009. gada 15. decembrī visā pasaulē notika svinības veltītas Ludviga Zamenhofa simts piecdesmitajai dzimšanas dienai.

Zamenhofa dzimtajā pilsētā Bjalistokā tika atklāts jauns Zamenhofa centrs. Google šai dienā savā lapā izvietoja esperanto karogu. Vikipēdijas rakstus par esperanto un Zamenhofu apmeklēja vairāk nekā 2 miljoni *Google* lietotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Hanss Rē

**Hanss Rē** (; dzimis  Amsterdamā) ir Nīderlandes starptautiskais lielmeistars šahā (1980).

## Biogrāfija
Divas reizes uzvarējis Nīderlandes jauniešu šaha čempionātos (1961, 1962). Četrkārtējs Nīderlandes šaha čempionāta uzvarētājs (1967, 1969, 1971, 1982). 1971. gadā Vankūverā kopā ar toreizējo Pasaules šaha čempionu Borisu Spaski dalījis pirmo vietu Kanādas atklātajā šaha čempionātā. Par panākumiem turnīros FIDE 1968. gadā Rē piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1980. gadā — starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Nīderlandes komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 10 reizes (1966—1984). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1976) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1966) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1965, 1983);
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 4 reizes (1964—1966);
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 6 reizes (1968-1971, 1973-1974). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1969, 1971) un sudraba (1968) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1971) medaļu.

Pazīstams arī kā šaha žurnālists. Vadījis šaha nodaļu laikrakstā *NRC Handelsblad*, sadarbojies ar žurnāliem *New In Chess* un *Chess Cafe*. 1999. gadā izdevis grāmatu *The Human Comedy of Chess: A Grandmaster's Chronicles* (Russel Enterprises, ).

## Atsauces

## Ārējās saites
Francisks Keiperss

**Francisks Keiperss** (; dzimis  Bredā, miris ) bija Nīderlandes starptautiskais meistars šahā (1964).

## Biogrāfija
1959. gadā pārstāvējis Nīderlandi Pasaules jauniešu šaha čempionātā, kurā izcīnījis 10. vietu. 1963. gadā guvis lielāko panākumu savā šahista karjerā, uzvarot Nīderlandes šaha čempionātā. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts. Par panākumiem turnīros FIDE 1964. gadā Keipersam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis Nīderlandes komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 4 reizes (1964, 1968, 1974-1976). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1976) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1974) un bronzas (1976) medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1961-1962). Individuālajā vērtējmā izcīnījis zelta (1962) medaļu;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 8 reizes (1963-1969, 1971). Komandu vērtējumā izcīnījis 3 zelta (1966, 1969, 1971), 3 sudraba (1963, 1964, 1968) un bronzas (1965) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 3 zelta (1963, 1968, 1971) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielais Apadu ezers

**Lielais Apadu ezers** (arī **Apadu ezers**, kartēs dažkārt kļūdaini **Odu ezers**) ir subglaciāls ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta centrālajā daļā.

Ezerā dzīvo līņi, asari, līdakas, ruduļi un raudas.

## Atsauces
Kiks Langevegs

**Kiks Langevegs** (; dzimis ) ir Nīderlandes starptautiskais meistars šahā (1962).

## Biogrāfija
1960. un 1970. gados bijis viens no vadošajiem Nīderlandes šahistiem. Daudzkārtējais Nīderlandes šaha čempionāta laureāts: divas reizes izcīnījis sudraba medaļas (1969, 1980) un trīs reizes izcīnījis bronzas medaļas (1970, 1972, 1983). 1961. gadā Amsterdamā uzvarējis *[[IBM]]* starptautiskajā šaha turnīrā. 1974. gadā uzvarējis šaha turnīrā Plovdivā, bet 1976. gadā Cīrihē ieņēmis 4. vietu I Šveices atklātajā šaha čempionātā. Par panākumiem turnīros FIDE 1962. gadā Langevegam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Nīderlandes komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 8 reizes (1960-1970, 1978-1980). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1966), sudraba (1980) un bronzas (1970) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1965, 1983);
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 4 reizes (1960-1963);
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 10 reizes (1961-1962, 1966-1970, 1972-1974). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1966, 1969) un 2 sudraba (1968, 1972) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1966) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūkas

**Rūkas** var būt:
* Rūkas — apdzīvota vieta Jēkabpils novada Aknīstes pagastā;
* Rūkas — apdzīvota vieta Limbažu novada Viļķenes pagastā.
Rūkas (Aknīstes pagasts)

**Rūkas** ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 4 km no pagasta centra Aknīstes un 147 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P73.

## Atsauces
Dienvidamerikas valstu un atkarīgo teritoriju uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita

200 px|right
**Dienvidamerikas valstu un atkarīgo teritoriju uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita** ir uzskaitījums, kurā ir uzskaitītas visas valstis un atkarīgās teritorijas, kas atrodas Dienvidamerikā un ir sakārtots pēc katras valsts vai teritorijas iedzīvotāju skaita. Iedzīvotāju skaits ir norādīts, ņemot vērā pēdējo iedzīvotāju skaitīšanu datus.

Kopumā Dienvidamerikā atrodas četrpadsmit valstis un atkarīgās teritorijas. Tajās kopā dzīvo 414,663 miljoni iedzīvotāju. Lielākā valsts Karību reģionā pēc iedzīvotāju skaita ir Brazīlija ar 204,519 miljoniem iedzīvotājiem, bet mazākā ir Folklenda Salas ar 3 000 iedzīvotāju.

## Uzskaitījums
Dominieki

**Dominieki** ir ciems Jēkabpils novada Asares pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 7 km no pagasta centra Asares, 10 km no Aknīstes, 53 km no novada centra Jēkabpils un 161 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V810.

## Atsauces
Kažemāki (Asares pagasts)

**Kažemāki** ir ciems Jēkabpils novada Asares pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Asares, 15 km no Aknīstes, 58,5 km no novada centra Jēkabpils un 166 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V822, pie Kažemāku ezera, kam cauri tek Dobe.

## Atsauces