open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Melnkalne 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Melnkalne]]** piedalījās ** [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Lielbritānijas galvaspilsētā Londonā, no 2012. gada 27. jūlija līdz 12. augustam. Melnkalnei šīs bija 2. vasaras olimpiskās spēles, kopš Serbijas un Melnkalnes sadalīšanās.

Melnkalni 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs pārstāvēja 33 sportisti (18 vīrieši un 15 sievietes), kuri startēja 7 olimpiskajos sporta veidos. Melnkalne pirmo reizi tika pārstāvēta burāšanā un rokasbumbā (startēja sieviešu komanda). Bez rokasbumbas Melnkalne komandu sporta veidos bija pārstāvēta arī ūdenspolo ar vīriešu komandu. Sporta šāvējs Nikola Šaranovičs bija vecākais komandas pārstāvis (41 gads), viņam šīs bija otrās vasaras olimpiskās spēles, pārstāvot Melnkalni.

Melnkalne šajās vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja vienu sudraba medaļu. Šo medaļu izcīnīja sieviešu rokasbumbas komanda, kam šī bija debija olimpiskajās spēlēs. Tādējādi Melnkalne ierindojās 69. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita. Šī bija arī pirmā olimpiskā medaļa Melnkalnei olimpiskajās spēlēs.

Melnkalnes karognesējs 2012. gada Londonas spēļu atklāšanas ceremonijā bija džudists Srdans Mrvaljevičs, bet noslēguma ceremonijā valsts karogu nesa rokasbumbas spēlētāja Bojana Popoviča.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[2012. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2012. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu sadalījums sporta veidiem

### Sportistu uzskaitījums

#### Vīrieši
* Draško Brguljans ()
* Dragans Draskovičs ()
* Boško Draškovičs ()
* Milivojs Dukičs ()
* Danijels Furtula ()
* Vladimirs Gojkovičs ()
* Aleksandars Ivovičs ()
* Mladans Janovičs ()
* Nikola Janovičs ()
* Predrags Jokičs ()
* Srdans Mrvaljevičs ()
* Vjekoslavs Paskovičs ()
* Antonio Petrovičs ()
* Aleksandars Radovičs ()
* Deniss Sefiks ()
* Nikola Šaranovičs ()
* Milošs Ščepanovičs ()
* Boriss Zlokovičs ()

#### Sievietes
* Sonja Barjaktaroviča ()
* Andžela Bulatoviča ()
* Katarina Bulatoviča ()
* Ana Dokiča ()
* Marija Jovanoviča ()
* Milena Kneževiča ()
* Suzana Lazoviča ()
* Majda Mehmedoviča ()
* Radmila Miljaniča ()
* Sladana Perunovičs ()
* Bojana Popoviča ()
* Jovanka Radičeviča ()
* Ana Radoviča ()
* Maja Saviča ()
* Marina Vukčeviča ()

## Ārējās saites
* Montenegro at the 2012 London Summer Games
Moldova 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Moldova]]** piedalījās ** [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Lielbritānijas galvaspilsētā Londonā, no 2012. gada 27. jūlija līdz 12. augustam. Moldovai šīs bija 5. vasaras olimpiskās spēles, kopš Padomju Savienības sabrukuma.

Moldova 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās ar līdz šim mazāko sportistu delegāciju. Tajā bija 21 sportists (12 vīrieši un 9 sievietes), kuri startēja 9 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu, 9 sportisti, no Moldovas startēja vieglatlētikā. Šī bija jaunākā Moldovas olimpiskā delegācija, kāda ir piedalījusies olimpiskajās spēlēs: sportistu vidējais vecums bija 25 gadi. Maratona skrējējs Jaroslavs Musinšči, kurš startē kopš 2000. gada piedalījās olimpiskajām spēlēm, bija pieredzējušākais komandas pārstāvis (trešās vasaras olimpiskās spēles). 14 Moldovas sportistiem šī bija pirmās vasaras olimpiskās spēles. Komandas jaunākais pārstāvis bija 15 gadus vecais loka šāvējs Dans Olaru.

Moldova sākotnēji šajās vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja divas bronzas medaļas. Medaļas bija izcīnījuši svarcēlāji Kristīna Iovu un Anatolijs Kiriku. Tomēr abiem sportistiem vēlāk tika medaļas atņemtas saistībā ar pozitīvajiem dopinga rezultātiem.

Moldovas karognesējs 2012. gada Londonas spēļu atklāšanas ceremonijā bija loka šāvējs Dans Olaru, bet noslēguma ceremonijā valsts karogu nesa vieglatlēte, vesera metēja Zalina Margijeva.

## Dalībnieki
### Sportistu sadalījums sporta veidiem

### Sportistu skaitījums

#### Vīrieši
* Danila Artiomovs ()
* Vasili Belouss ()
* Oļegs Berdoss ()
* Nikolajs Čebans ()
* Anatolijs Kiriku ()
* Jons Lučianovs ()
* Sergejs Margijevs ()
* Jaroslavs Musinšči ()
* Dans Olaru ()
* Romāns Prodiuss ()
* Ivans Remareņko ()
* Serdžiu Toma ()

#### Sievietes
* Natālija Čerkesa ()
* Kristīna Iovu ()
* Tatjana Kiška ()
* Oļesja Kožuhari ()
* Marina Margijeva ()
* Zalina Margijeva ()
* Elena Popesku ()
* Svetlana Sajenko ()
* Marina Zgurskaja ()

## Ārējās saites
* Moldova at the 2012 London Summer Games
Nasdaq Vilnius

***AB Nasdaq Vilnius*** (agrāk — ***Nacionalinė vertybinių popierių birža***, ***Vilniaus vertybinių popierių birža***, ***NASDAQ OMX Vilnius***) ir Lietuvas fondu birža, akciju sabiedrība. Tās birojs atrodas Viļņā. Birža dibināta 1993. gadā. Tā ietilpst *[[Nasdaq]]* grupā.

## Vēsture
1993. gada 11. maijā Lietuvā tika dibināta vērtspapīru birža ***Nacionalinė vertybinių popierių birža***. 14. septembrī biržā tika veikta pirmā tirdzniecības sesija. 1998. gadā birža tika reorganizēta no bezpeļņas organizācijas par atvērtu akciju sabiedrību. 1999. gadā tika noslēgta sadarbības vienošanās ar Tallinas biržu un Rīgas biržu.

2004. gada 28. maijā lielākais Ziemeļeiropas vērtspapīru tirgus operators *OMHEX* (vēlāk *OMX*, tagad *Nasdaq*) iegādājās 44,3 % *AB Nacionalinė vertybinių popierių birža* kapitāldaļu un 32 % Lietuvas centrālā depozitārija *AB Lietuvos centrinio vertybinių popierių depozitoriumo* kapitāldaļu. 18. augustā *AB Nacionalinė vertybinių popierių birža* tika pārdēvēta par ***AB Vilniaus vertybinių popierių birža*** (Viļņas vērtspapīru birža).

2008. gadā apvienojās ASV *[[NASDAQ]]* un *OMX*, izveidojot *NASDAQ OMX Group*. 2009. gada 28. janvārī *AB Vilniaus vertybinių popierių birža* tika pārdēvēta par ***AB NASDAQ OMX Vilnius***.

2014. gadā *NASDAQ OMX Group, Inc.* mainīja nosaukumu uz *Nasdaq, Inc.* 2015. gada 1. decembrī *NASDAQ OMX Vilnius* tika pārdēvēta par ***Nasdaq Vilnius***.

## Kotētie uzņēmumi
### Oficiālais saraksts
* *[[Akola group]]* (līdz 2023. gadam *Linas Agro Group*)
* *[[Apranga]]*
* *[[Artea bankas]]* (agrāk *Šiaulių bankas*)
* *[[Grigeo Group]]*
* *[[Ignitis grupė]]*
* *[[KN Energies]]* (līdz 2024. gadam *Klaipėdos nafta*)
* *[[Novaturas]]*
* *[[PST Group]]* (agrāk *Panevėžio statybos trestas*)
* *[[Pieno žvaigždės]]*
* *[[Rokiškio sūris]]*
* *[[Telia Lietuva]]*
* *[[Vilkyškių pieninė]]*

### Otrais saraksts
* *[[Amber Grid]]*
* *[[AUGA group]]*
* *[[Invalda INVL]]*
* *[[INVL Baltic Farmland]]*
* *[[INVL Baltic Real Estate]]*
* *[[INVL Technology]]*
* *[[Kauno energija]]*
* *[[Litgrid]]*
* *[[Utenos trikotažas]]*
* *[[Vilniaus baldai]]*
* *[[Žemaitijos pienas]]*

### ''Nasdaq First North''
* *[[East West Agro]]*
* *[[K2 LT]]*
* *[[NEO Finance]]*

### Agrāk kotētie uzņēmumi
Nepilnīgs Viļņas biržā agrāk kotēto uzņēmumu uzskaitījums:
* *[[Snaigė]]* (līdz 2024. gadam)
* *[[Linas]]* (līdz 2022. gada maijam)
* *[[Energijos Skirstymo Operatorius]]* (līdz 2020. gadam)
* *[[Ignitis gamyba]]* (līdz 2020. gadam)
* *[[Vilniaus degtinė]]* (līdz 2019. gadam)
* *[[Gubernija]]* (līdz 2018. gadam)
* *[[Lietuvos dujos]]* (līdz 2014. gadam)

## Skatīt arī
* *[[OMX Baltic 10]]*
* *[[Nasdaq Riga]]*
* *[[Nasdaq Tallinn]]*

## Ārējās saites
* ''Nasdaq Vilnius''
* ''Nasdaq Vilnius History''
* Nasdaq Vilnius, AB *Rekvizitai.lt*
Vanemuine

**Vanemuine** () ir vecākais igauņu profesionālais teātris, dibināts 1870. gadā Tartu.

1865. gada 24. jūnijā Igauņu dziesmu svētku pamatlicējs un avīzes *[[Postimees]]* izdevējs Johans Voldemārs Jansens Tartu nodibināja Vanemuines biedrību (*Vanemuise Selts*), kas iesākumā vairāk pievērsās dziedāšanai un saviesīgu vakaru organizēšanai. 1870. gadā, biedrības piecu gadu jubilejā biedrība iestudēja pirmo lugu igauniski, tā bija Lidijas Koidulas luga "Brālēns no Sāremā" (*Saaremaa onupoeg*). No 1878. līdz 1903. gadam teātri vadīja Augusts Viera.

Iesākumā teātra izrādes notika Jāmas ielas namā, kas 1903. gadā nodega. 1906. gadā tika atklāta jauna teātra ēka, ko bija projektējis somu arhitekts Armass Lindgrēns. Jauno teātri līdz 1914. gadam vadīja Kārlis Mennings. Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā teātra ēka nodega. Teātris tika pārcelts uz bijušo vācu teātra ēku, kas mūsdienās pazīstama kā teātra mazā ēka. Nodegušā teātra vietā 1967. gadā tika uzcelta jauna ēka ar 682 skatītāju vietām, bet 1970. gadā tika uzcelta koncertzāle ar 842 skatītāju vietām. Mazā ēka 1978. gadā nodega ugunsgrēkā, bet 1991. gadā tika atjaunota.

## Ārējās saites

*
Jere Sallinens

**Jere Sallinens** (, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Sallinens pārstāv Šveices hokeja līgas klubu EHC Biel-Bienne. Iepriekš Sallinens ir spēlējis SM līgas klubos Espo "Blues" un Hemēnlinnas HPK, AHL klubā Beikersfīldas "Condors" ,KHL klubā Helsinku "Jokerit" un Zviedrijas hokeja līgas kluba ''Örebro HK''.

Somijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2014., 2019., 2021., 2022. un 2023. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Svalbāras akts

**Svalbāras Akts** vai **Likums par Svalbāru** () ir Norvēģijas likums, kas nosaka Svalbāras arhipelāga galvenos aspektus. Likumu 1925. gada 17. jūlijā pieņēma Norvēģijas Stūrtings pēc 1920. gada Svalbāras līguma stāšanās spēkā (visi pušu ratificēšanas) un tas nodibina Norvēģijas suverenitāti arhipelāgā un nosaka Norvēģijas krimināltiesību, civiltiesību un procesuālo tiesību spēkā stāšanos. Citi likumi un likumdošanas akti piemērojami tikai speciāli noteiktos gadījumos. Likums tāpat nodibina arhipelāga administrāciju, tajā skaitā gubernatora amatu un kopš 2002. gada — Longjērbīenes pašvaldību. Likums nosaka arī noteikumus nekustāmajam īpašumam un vides aizsardzībai.

## Atsauces
Aserija

**Aserija** () ir sena apdzīvota vieta, kas atrodas pie Benkovacas pilsētas, apmēram 30 kilometrus uz austrumiem no Zadaras, Horvātijā.

Šeit ir atrastas cilvēku apdzīvotības liecības no aizvēstures līdz vēlās Romas periodam. Pirms romiešiem Aserija bija nozīmīgs centrs Liburnijas dienvidos, kur bija apmetusies aseru cilts. Pirmajā gadsimtā tā kļuva par romiešu militāro bāzi, kas vēlāk pārtapa tirdzniecības centrā. Plīnijs Vecākais pieminēja, ka tā tika atbrīvota no nodokļu maksāšanas. Iespējams, ka tai tika piešķirts Klaudija municipalitātes statuss un pieskaitīts Klaudija ciltij.

Ir saglabājušās Aserijas nocietinājuma daļas, kā arī triumfa arka, kas tika uzcelta 113. gadā Trajāna laikā. Pilsētas mūri tika uzbūvēti pirms romiešu okupācijas. Mūru biezums atsevišķās vietās sasniedza 3 metrus. Ūdeni uz šejieni pa akveduktu piegādāja no tagadējās Lisičičas teritorijas. Izrakumu laikā tika atrasts 1. gadsimta romiešu forums. Uz vienas, no īsākajām taisnstūrveida foruma malām tika konstatēta ēka, iespējams, bazilika. Starp pilsētas paliekām tika konstatēts liels skaits kapakmeņu (ieskaitot liburniešu cipusus) un liels kvadrātveida akmens altāris. Izrakumu atradumi ir eksponēti Arheoloģijas muzejā Zadarā.

Aserijas izpēte aizsākās 19. gadsimta beigās, taču sistemātiski pētījumi sākti veikt tikai no 1998. gada un joprojām turpinās. No 2003. gada pētījumu rezultāti regulāri tiek publicēti žurnālā "*Asseria*". No 2010. gada tiek gatavots arheoloģiskā parka "*Asseria Nova*" celtniecības plāns.

## Atsauces
Mihails Sergačovs

**Mihails Sergačovs** (; dzimis ) ir krievu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2026) Sergačevs pārstāv NHL Jūtas "Mammoth".

## Karjera
Sergačovu 2016. gada NHL drafta pirmajā kārtā draftēja Monreālas "Canadiens".  viņu no Monreālas aizmainīja uz Tampabejas "Lightning". 2020. un 2021. gados kopā ar "Lightning" izcīnīja Stenlija kausu.

2024. gada 29. jūnijā Tampabejas Lightning aizmainīja Sergačovu uz Jūtas "Mammoth" komandu apmaiņā pret Dž.Dž.Mozeru, Konoru Gīkiju, 2025. gada drafta 2. kārtas izvēli un 2024. gada drafta 7. kārtas izvēli (kopējais numurs 199).

Krievijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andreass Bernārs

**Andreass Bernārs** (, dzimis ) ir itāļu hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Bernārs pārstāv Austrijas hokeja līgas klubu HC Pustertal Wölfe. Iepriekš Bernārs ir spēlējis Itālijas hokeja līgas komandā HC Bolzano un Somijas hokeja līgas komandās Lapēnrantas "SaiPa", KooKoo un Pori "Ässät".

Itālijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis četros Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Ate Ohtamā

**Ate Ohtamā** (, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Ohtamā pārstāv Somijas hokeja līgas klubu Oulu "Kärpät". Iepriekš Ohtamā ir spēlējis KHL klubos Helsinku "Jokerit", Kazaņas "Ak Bars", Astanas "Baris" un Joroslavļas "Lokomativ". Divas reizes ir bijis Somijas čempions un 2018. gadā ar Kazaņas "Ak Bars" izcīnīja Gagarina kausu.

Somijas hokeja izlases sastāvā Ohtamā ir spēlējis astoņos Pasaules čempionātos, kā arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un 2022.gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Moldova 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Moldova]]** piedalījās ** [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Ķīnas galvaspilsētā Pekinā no 2008. gada 8. līdz 24. augustam. Moldovai šīs bija 4. vasaras olimpiskās spēles, kopš Padomju Savienības sabrukuma.

Moldovu 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs pārstāvēja 29 sportisti, 21 vīrieši un 8 sievietes, kuri startēja 8 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu, 14 sportisti, no Moldovas bija pārstāvēti vieglatlētikā. 

Moldova šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja vienu bronzas medaļu, ierindojoties 80. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita. Šo bronzas medaļu izcīnīja bokseris Vjačeslavs Gožans. 

Moldovas karognesējs 2008. gada Pekinas spēļu atklāšanas ceremonijā bija cīkstonis Nikolajs Čebens, viņš nesa valsts karogu arī noslēguma ceremonijā.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[2012. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2012. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu sadalījums sporta veidiem

### Sportistu skaitījums

#### Vīrieši
* Eižens Bratans ()
* Nikolajs Čebans ()
* Fedosijs Čumačenko ()
* Aleksandru Dudoglo ()
* Ivans Emilianovs ()
* Vjačeslavs Gožans ()
* Igors Grabučja ()
* Vitālijs Grušaks ()
* Andrejs Gutu ()
* Vadims Hranovšči ()
* Viktors Kovaļenko ()
* Vladimirs Letņikovs ()
* Genādijs Lisokoni ()
* Jons Lučianovs ()
* Jaroslavs Musinšči ()
* Aleksandrs Pļuščins ()
* Seržu Postiča ()
* Romāns Rozna ()
* Seržu Toma ()
* Vadims Vakarčuks ()
* Andrejs Zaharovs ()

#### Sievietes
* Valentīna Deliona ()
* Oksana Džuravela ()
* Inna Gliznuca ()
* Ludmila Kristja ()
* Olga Kristja ()
* Marina Margijeva ()
* Zalina Margijeva ()
* Veronika Vdovičenko ()

## Ārējas saites
* Moldova at the 2008 Beijing Summer Games
Mihals Čajkovskis

**Mihals Čajkovskis** (; dzimis ) ir slovāku hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2019) Čajkovskis spēlē KHL klubā Maskavas "Dinamo". Iepriekš Čajkovskis ir spēlējis AHL klubos Hēršijas "Bears" un Šarlotas "Checkers" Slovākijas Ekstralīgas klubā Bratislavas "Slovan", Čehijas Ekstralīgas klubā Prāgas "Sparta" un KHL klubā Jekaterinburgas "Avtomobilist".

Slovākijas hokeja izlases sastāvā Čajkovskis ir spēlējis trijos Pasaules čempionātos un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Mihals Ržepīks

**Mihals Ržepīks** (, dzimis ) ir čehu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2016. gada Ržepīks pārstāv Čehijas Ekstralīgas vienību Prāgas "Sparta".

## Spēlētāja karjera
Iepriekš Ržepīks ir spēlējis AHL komandās Ročesteras "Americans" un Sanantonio "Rampage", NHL komandā Floridas "Panthers", KHL komandās Prāgas "Lev", Čeļabinskas "Traktor", Bratislavas "Slovan" un Podoļskas "Vitjaz", SM līgas komandā Lahti "Pelicans", Šveices hokeja līgas komandā EV Zug un Čehijas Ekstralīgas komandās Liberecas "Bílí Tygři" un Prāgas "Sparta".

Čehijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis četros Pasaules čempionātos un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Tas — otrā nodaļa

**"Tas — otrā nodaļa"** () ir 2019. gada ASV pārdabiskā šausmu filma un turpinājums filmas "Tas" 2017. gadā uzņemtajai versijai. Abas filmas ir balstītas uz Stīvena Kinga 1986. gada romānu "Tas" Otru filmas daļu ir režisējis Endijs Musketi un sarakstījis Gerijs Daubermans.

27 gadus pēc viņu pirmās tikšanās ar briesmīgo klaunu Penīvaizu "Lūzeru Kluba" biedri ir izauguši un pārcēlušies uz citām vietām, līdz briesmīgs telefona zvans viņus atkal saved kopā, lai beidzot pabeigtu savu uzdevumu, ko viņi iesāka jau "Tas" pirmajā daļā.

## Ārējās saites
Moldova 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Moldova]]** piedalījās **[[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Grieķijas galvaspilsētā Atēnās no 2004. gada 13. līdz 29. augustam. Šī bija trešā reize, kad Moldova piedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs, kopš Padomju Savienības sabrukuma.

Moldovas olimpisko komandu 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs pārstāvēja 33 sportisti (26 vīrieši un 7 sievietes), kuri startēja 8 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk, 12 sportisti, no Moldovas startēja vieglatlētikā, bet pēc 8 gadu pātraukuma tā atkal bija pārstāvēta cīņas sportā un riteņbraukšanā. 14 sportisti komandā bija ar iepriekšējo 2000. gada Sidnejas olimpisko spēļu pieredzi. Tajā skaitā sporta šāvējs Oļegs Moldovans un bokseris Vitālijs Grušaks, kuri 2000. gada bija izcīnījuši olimpiskās medaļas. 

Moldova šajās olimpiskajās spēlēs medaļas nespēja izcīnīt.

Moldovas karognesējs 2004. gada Atēnu spēļu atklāšanas ceremonijā bija sporta šāvējs Oļegs Moldovans, bet valsts karogu noslēguma ceremonijā nesa svarcēlājs Aleksandru Bratans.

## Dalībnieki
### Sportistu sadalījums sporta veidiem

### Sportistu skaitījums

#### Vīrieši
* Viktors Bivols ()
* Ruslans Bodištjanu ()
* Aleksandru Bratans ()
* Eižens Bratans ()
* Fedosejs Čumačenko ()
* Ivans Emilianovs ()
* Vitālijs Grušaks ()
* Oktaviāns Gucu ()
* Vadims Hranovšči ()
* Ruslans Ivanovs ()
* Aleksandru Ivlevs ()
* Andrejs Kapitančuks ()
* Viktors Kovaļenko ()
* Vladimirs Letņikovs ()
* Jons Lučianovs ()
* Andrejs Mihailovs ()
* Oļegs Moldovans ()
* Štefans Pinčuks ()
* Seržu Postiča ()
* Igors Pugači ()
* Viktors Roguts ()
* Romāns Rozna ()
* Igors Samoiļenko ()
* Genādijs Tulbja ()
* Vadims Vakarčuks ()
* Andrejs Zaharovs ()

#### Sievietes
* Olga Bolšova ()
* Inna Gliznuca ()
* Natālija Kerčesa ()
* Nikoleta Koika ()
* Olga Kristja ()
* Svetlana Šepeļeva-Tkači ()
* Maria Tregubova ()

## Ārējās saites
* Moldova at the 2004 Athina Summer Games
Moldova 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Moldova]]** piedalījās **[[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Austrālijas pilsētā Sidnejā no 2000. gada 15. septembra līdz 1. oktobrim. Šī bija otrā reize, kad Moldova piedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs.

Moldova 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs tika pārstāvēta ar 34 sportistiem (29 vīrieši un 5 sievietes), kuri startēja 7 olimpiskajos sporta veidos. Vsivairāk sportistu, 11 sportisti, no Moldovas startēja vieglatlētikā. 

Moldova šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja divas olimpiskās medaļas, sudraba un bronzas, ierindojoties 61. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita. Sudraba medaļu izcīnīja sporta šāvējs Oļegs Moldovans. Viņš izcīnīja pirmo medaļu Moldovai šajā sporta veidā. Savukārt bronzas medaļu izcīnīja bokseris Vitālijs Grušaks. 

Moldovas karognesējs 2000. gada Sidnejas spēļu atklāšanas ceremonijā bija svarcēlājs Vadims Vakarčuks.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[2000. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2000. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu sadalījums sporta veidiem

### Sportistu skaitījums

#### Vīrieši
* Viktors Bivols ()
* Ruslans Bodištjanu ()
* Aleksandru Bratans ()
* Andrejs Čečans ()
* Fedosejs Čumačenko ()
* Jons Diakonu ()
* Ivans Emelianovs ()
* Viktors Floresku ()
* Vitālijs Grušaks ()
* Aleksandru Ivlevs ()
* Vitālijs Kerčess ()
* Oktaviāns Kučuks ()
* Gheorge Kurgeleasvili ()
* Sergejs Martiņuks ()
* Andrejs Mihailovs ()
* Oļegs Moldovans ()
* Efims Motpans ()
* Jaroslavs Musinšči ()
* Vladimirs Popovs ()
* Vitālijs Railjans ()
* Viktors Roguts ()
* Romāns Rozna ()
* Sergejs Stoļearenko ()
* Vadims Tatarovs ()
* Vadims Vakarčuks ()
* Valērijs Vlass ()
* Vadims Zadoinovs ()
* Andrejs Zaharovs ()
* Dumitru Zastoiko ()

#### Sievietes
* Olga Bolšova ()
* Valentīna Enači ()
* Inna Gliznuca ()
* Ludmila Kristja ()
* Marija Tregubova ()

## Ārējas saites
* Moldova at the 2000 Sydney Summer Games
Agora (filma)

**Agora** () ir 2009. gada vēsturiskā drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Alehandro Amenabars. Galvenās lomas filmā atveido Reičela Vaisa, Makss Mingella un Oskars Aizeks. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas sižets notiek Romas provincē Ēģiptē. Hipatija ir matemātiķe, filozofe un astronome, kura pēta ģeocentriskās Ptolemaja sistēmas trūkumus un heliocentrisko modeli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Turbāns

thumbnail|200px|Sikhu vīrietis ar turbānu
**Turbāns** ir vīriešu un sieviešu galvassega no viegla, bieza zīda auduma, kas vairākkārtīgi apsieta ap galvu, nosedzot matus. Turbānu, kas rotāts ar grezumlietām, sauc par **čalmu**. Kā tradicionāla galvassega tā tiek izmantota Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstīs, kā arī Dienvidāzijā.

Galvassegas nosaukums ‘turbāns’ ir radies no persiešu vārda *dulband* (), kas vienlaicīgi ir nosaukums materiālam, kuru sēja uz galvas. Turbāns agri izplatījās arī arābu pasaulē un citās mūsdienu Irānai (persiešu valstij) tuvākajās zemēs. Eiropā turbānu sāka izmantot un valkāt kopš Krusta kariem, kas aizsākās 11. gadsimtā, piemēram, turbāns bija modes lieta Burgundijas Karalistē (pastāvēja līdz 14. gadsimtam mūsdienu Francijas teritorijā). Pēc tam turbāns Eiropā “nozuda” līdz 17. gadsimtam, kad tas atkal tika plaši izmantots Osmaņu impērijas iekarotajās zemēs. Arī Napoleona Bonaparta armija izmantoja turbānus karagājienos uz Ēģipti.
Uzticīgais dārznieks

**Uzticīgais dārznieks** () ir 2005. gada politiskais trilleris, kas balstīts uz Džona de Karē tāda paša nosaukuma romānu.  Filmas režisors ir Fernandu Meireliss. Galvenās lomas filmā atveido Reifs Fainss, Reičela Vaisa, Denijs Hjūstons, Bills Naijs un Pīts Postlvaits. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Reičela Vaisa par savu darbu filmā ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Džastins Kveils ir britu vēstnieks Kenijā, kurš cenšas atrisināt sievas Tesas slepkavību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eragons

**Eragons** () ir 2006. gada asa sižeta fantāzija, kas balstīta uz Kristofera Paolīni tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Stefens Fangmeiers. Galvenās lomas filmā atveido Eds Spelīrss, Džeremijs Aironss, Sjenna Gilorija, Roberts Kārlails, Džaimens Ūnsū un Garets Hedlunds. Filmas pirmizrāde notika .

Eragons ir Alagēzijas fermā dzīvojošs zēns, kurš kādu dienu atrod pūķa olu. Drīz vien Eragons saprot, ka tieši viņš ir tas, kuram jāaizstāv savas mājas pret ļauno karali.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tīkla funkcijas virtualizācija

**Tīkla funkcijas virtualizācija** (, NFV) ir tīkla arhitektūras koncepcija, kas izmanto virtualizācijas tehnoloģijas, lai virtualizētu visas, vai daļu tīkla mezglu funkciju klases veidošanas blokos, kas var savienoties vai savienoties kopā, lai izveidotu komunikācijas pakalpojumus.
Tīkla funkcijas virtualizācija ir paredzēta, lai konsolidētu un nodrošinātu tīkla komponentus, kas nepieciešami, lai atbalstītu infrastruktūru, kura ir pilnīgi neatkarīga no aparatūras. Šie komponenti ietver virtuālās skaitļošanas, glabāšanas un tīkla funkcijas. NFV izmanto standarta virtualizācijas tehnoloģijas, kas darbojas uz plaukta, piemēram, preces x 86 serverus. To piemēro jebkurai datu plaknes apstrādei vai kontroles plaknes funkcijai gan vadu, gan bezvadu tīkla infrastruktūrā.

Tīkla funkciju virtualizācija (TFV) virtualizē tīkla pakalpojumus, izmantojot programmatūru, lai operatori varētu:

Samazināt kapitālieguldījumus, samazinot vajadzību iegādāties mērķa radītu aparatūru un izmantojot progresīvus modeļus, lai novērstu izšķērdīgu pārmērīgo nodrošinājumu.

Samazināt ekspluatācijas izdevumus, samazinot iekārtu prasības attiecībā uz telpu, jaudu un dzesēšanu un vienkāršojot tīkla pakalpojumu ieviešanu un pārvaldību.

Paātriniet laiku līdz tirgum, samazinot laiku, kas nepieciešams jaunu tīklu izveides pakalpojumu ieviešanai, lai atbalstītu mainīgās uzņēmējdarbības prasības, jaunas tirgus iespējas un jaunu pakalpojumu atdevi no ieguldījumiem. Tīkla funkciju virtualizācija samazina riskus, kas saistīti ar jaunu pakalpojumu izvēršanu, ļaujot pakalpojumu sniedzējiem viegli izmēģināt un attīstīt pakalpojumus, lai noteiktu, kas vislabāk atbilst klientu vajadzībām.

Nodrošināt ērtību un elastību, lai ātri palielinātu pakalpojumu apjomu uz augšu vai uz leju, lai apmierinātu mainīgās vajadzības; pakalpojumus var sniegt ar programmatūras palīdzību jebkurā nozares standarta serveru aparatūrā.
Agora

thumbnail|250px|Atēnu agoras vieta
**Agora** () bija tirgus laukums senās Grieķijas pilsētā, un tā bija vieta pilsoņu sapulcēm (kas pēc novadīšanas vietas arī saucās par agorām). Laukumā, kas parasti atradās pilsētas centrā, atradās galvenais pilsētas tirgus, kas dalījās iecirkņos pēc dažādu preču veidiem, un bieži vien arī valdības iestādes. Agoru parasti iekļāva stojas ar amatnieku darbnīcām un tempļi. Reizēm agoras perimetrā tika uzstādītas statujas. Ļoti bieži agora skaitījās pilsētas administratīvais un ekonomiskais centrs. Agorā publiski tika izstādīti polisā darbojošies likumi, akmenī kalti svarīgākie dekrēti un pārējie oficiālie rīkojumi.

Sākotnēji agora bija klajš laukums pilsētas stihiski plānotās apbūves vidū. Taču klasiskajā periodā agoras stāvoklis kļuva savrupāks, un vēlais agoras tips pilnīgi savrups ar regulāru plānojumu (ar pilsētu savienojās vienīgi caur vārtiem). Visvairāk šādu savrupu agoru paraugu var atrast Mazāzijā. Agoras plānojums atstāja iespaidu uz forumu arhitektūru senajā Romā. Viena no lielākajām un pazīstamākajām agorām ir Atēnu agora ar dažādu tirdzniecības un sabiedrisko celtņu drupām, kas celtas no 4. līdz 1. gadsimtam p.m.ē. Plaši pazīstamas ir arī Spartas un Korintas agoras.

Lai kontrolētu kārtību tirgus laukumā, tika nozīmēti īpašas atbildīgās personas — agoronomi (metronomi, kas sekoja par pareizu svaru lietošanu, sitofilaki, kas sekoja maizes tirdzniecībai, u.c.)

## Atsauces
Jeļena Šaligina

**Jeļena Šaligina** (; dzimusi ) ir bijusī Kazahstānas brīvā stila cīkstone, olimpiskās bronzas medaļas ieguvēja (2008), Kazahstānas Nopelniem bagātā sporta meistare.

## Biogrāfija
Jeļena Šaligina trenējās brīvajā cīņā no 1996. gada. Viņas treneris bija Dmitrijs Gončarovs. No 2007. gada viņas treneris bija Seržans Šakzibekovs. Sacensībās piedalījās no ACSK (Almati).

Viņa ir 2008. gada Pekinas olimpiādes bronzas medaļu ieguvēja un 2012. gada olimpiādes dalībniece. Ceļazīmi uz 30. vasaras olimpiskajām spēlēm viņa ieguva uzvarot 2012. gadā Āzijas kvalifikācijas turnīrā Astanā 2012. gada martā.

Vairāku pasaules čempionātu medaļniece. Vairāku Āzijas čempionātu uzvarētāja un medaļniece.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Kazahstānas Republikas *Kurmet* ordenis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Героиня Олимпиады Елена Шалыгина стала лейтенантом, но сердце ее свободно Intervija *Радио Азаттык* 
* Елена Шалыгина: «Самое главное в жизни — это семья!» Intervija *Sports.kz*. 
* Елега Шалыгина: «Победила за счет силы характера» / Борьба
Gračanicas klosteris

**Gračanicas klosteris** (, ) ir 1321. gadā celts pareizticīgo klosteris Kosovas pilsētā Gračanicā, kas ir serbu apdzīvots anklāvs. 2006. gadā iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā vēl viens objekts Kosovas viduslaiku pieminekļu starpā. Iekļauts Apdraudēto Pasaules mantojuma objektu sarakstā.

Klosteri 1321. gadā dibināja Serbijas karalis Stefans Milutins uz 13. gadsimta baznīcas drupam, kas savukārt bija būvēta uz 6. gadsimta bazilikas pamatiem. Osmāņi to izlaupīja 1389. gadā pēc Kosovas kaujas, kā arī Lielā turku kara laikā. 16. gadsimtā klosteri pārbūvēja patriarhs Makarijs Sokolovičs. Pēc Kosovas kara 1999. gadā no Prizrenas uz Gračanicu savu rezidenci pārcēla Raškas-Prizrenas bīskaps.

Klosteris pazīstams ar savām 14. — 16. gadsimta freskām. Klostera baznīcā glabājas 14. — 16. gadsimta serbu ikonas un manuskripti.

## Galerija

Gracanica konak.jpg|Klostera ieeja
Gracanica Monastery in Gracanica.JPG|Klostera baznīca
Interieri i Manastirit të Graçanicës.jpg|Baznīcas interjers
Gracanica Fresco 1.JPG|Baznīcas kupola interjers
Manastiri i Graçanicës 16.JPG
Epimachus.jpg
Meister von Gracanica (I) 001.jpg
Meister von Gracanica (II) 001.jpg


## Ārējās saites
Moldova 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Moldova]]** piedalījās **[[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika ASV pilsētā Atlantā no 1996. gada 19. jūlija līdz 4. augustam. Šīs bija pirmās vasaras olimpiskās spēles, kurās Moldova piedalījās kā neatkarīga valsts. Iepriekšējās, 1992. gada Barselonas spēlēs tā startēja Apvienotās komandas sastāvā, bet vēl pirms tam līdz 1988. gadam Padomju Savienības sastāvā.

Moldova savās pirmajās vasaras olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēta ar 40 sportistiem (35 vīrieši un 5 sievietes), kuri startēja 10 olimpiskajos sporta veidos. Šī ir lielākā Moldovas sportistu delegācija kāda ir piedalījusies vasaras olimpiskajās spēlēs. Vsivairāk, 7 sportisti, no Moldovas startēja vieglatlētikā.

Moldova šajas vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja 2 olimpiskās medaļas (1 sudraba un 1 bronzas medaļu), ierindojoties 58. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita. Sudraba medaļu izcīnīja kanoe airētāju pāris Viktors Reneiskijs un Nikolajs Žuravšči, bet bronzas medaļu ieguva cīkstonis Sergejs Mureiko.

Moldovas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija svarcēlājs Vadims Vakarčuks.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[1996. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[1996. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu sadalījums sporta veidiem

### Sportistu skaitījums

#### Vīrieši
* Nazims Alidžanovs ()
* Vladimirs Birsa ()
* Igors Bončukovs ()
* Fedosejs Čumačenko ()
* Gusmans Džabrailovs ()
* Artūrs Elezarovs ()
* Andrejs Golbans ()
* Igors Grabovetči ()
* Ruslans Ivanovs ()
* Maksims Kazmirčuks ()
* Oļegs Kretu ()
* Sergejs Kretu ()
* Genādijs Lisokoni ()
* Sergejs Mariņuks ()
* Oļegs Moldovāns ()
* Sergejs Mureiko ()
* Vjačeslavs Oriols ()
* Viktors Peikovs ()
* Andrejs Plačinta ()
* Vladimirs Popovs ()
* Igors Pugači ()
* Vitālijs Railjans ()
* Viktors Reneiskijs ()
* Vadims Saltukans ()
* Igors Samoilenko ()
* Vadims Tatarovs ()
* Oktaviāns Tiču ()
* Oļegs Tonoritči ()
* Vadims Vacarčuks ()
* Mihajs Vihodets ()
* Valērijs Vlass ()
* Vadims Zadoinovs ()
* Andrejs Zaharovs ()
* Aleksandru Žukovs ()
* Nikolajs Žuravšči ()

#### Sievietes
* Olga Bolšova ()
* Valentīna Enači ()
* Inna Gliznuca ()
* Nadežda Palovandova ()
* Natālija Valejeva ()

## Ārējas saites
* Moldova at the 1996 Atlanta Summer Games
Slovēnija 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Slovēnija]]** piedalījās **[[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Spānijas pilsētā Barselonā no 1992. gada 25. jūlija līdz 9. augustam. Šī bija pirmā reize, kad Slovēnija pedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs, kopš Dienvidslāvijas sabrukuma. Līdz 1988. gada Seulas vasaras olimpiskajām spēlēs Slovēnija startēja Dienvidslāvijas komandā.

Slovēnijas olimpisko komandu 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs veidoja 35 sportisti (29 vīrieši un 6 sievietes), kuri startēja 12 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu, 6 sportisti, no Slovānijas startēja airēšanā un smaiļošana un kanoe airēšanā.

Slovēnija šajās vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja divas olimpiskās bronzas medaļas, ierindojoties 52. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita. Abas bronzas medaļas tika izcīnītas airēšanā. Vienu izcīnīja divnieku airētāju pāris, bet otru četrinieku airētāju pāris. Šīs bija pirmās medaļas Slovēnijai olimpiskajās spēlēs. 

Slovēnijas karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā nesa sporta šāvējs Raimonds Debevecs.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[1992. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[1992. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu sadalījums sporta veidiem

### Sportistu skaitījums

#### Vīrieši
* Boruts Bilačs ()
* Valters Bonča ()
* Iztoks Božičs ()
* Jure Bučars ()
* Albīns Čižmans ()
* Iztoks Čops () 
* Stefans Čuks ()
* Raimonds Debevecs ()
* Milans Janša () 
* Boruts Javorniks ()
* Janezs Klemenčičs () 
* Jože Kolmans ()
* Matjažs Kozeļs ()
* Filips Leščaks ()
* Igors Majcens ()
* Nace Majcens ()
* Sašo Mirjaničs () 
* Samo Medveds ()
* Sadiks Mujkičs ()
* Janezs Skoks ()
* Gorans Sosics ()
* Marjans Štrukeļs ()
* Blažs Trupejs ()
* Stojans Vidakovičs ()
* Jože Vidmars ()
* Mirko Vindišs ()
* Boštjans Žitniks ()
* Deniss Žvegeļs ()

#### Sievietes
* Brita Bilača ()
* Brigita Bukoveca ()
* Polona Freliha ()
* Tanja Godina ()
* Mitja Kosmina ()
* Karīna Lušnica ()
* Tīna Križana ()

## Atsauces

## Ārējas saites
* Slovenia at the 1992 Barcelona Summer Games
Slovēnija 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Slovēnija]]** piedalījās **[[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika ASV pilsētā Atlantā no 1996. gada 19. jūlija līdz 4. augustam. Slovēnijai šīs bija otrās vasaras olimpiskās spēles, kopš Dienvidslāvijas sabrukuma.

Slovēnijas olimpisko komandu 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs veidoja 37 sportisti (25 vīrieši un 12 sievietes), kuri startēja 8 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu, 10 sportisti, no Slovēnijas startēja vieglatlētikā.

Slovēnija šajās vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja divas olimpiskās sudraba medaļas, ierindojoties 55. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita. Šīs bija pirmās sudraba medaļas Slovēnijai olimpiskajās spēlēs. Vienu sudraba medaļu ieguva vieglatlēte Brigita Bukoveca, savukārt otru medaļu ieguva kanoe airētājs Andražs Vehovars.

Slovēnijas karognesēja olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija viegatlēte Brigita Bukoveca.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[1996. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[1996. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu sadalījums sporta veidiem

### Sportistu skaitījums

#### Vīrieši
* Jernejs Abramičs ()
* Jure Bučars ()
* Gregors Cankars ()
* Tomažs Čopi ()
* Iztoks Čops ()
* Raimonds Debevecs ()
* Simons Hočevars ()
* Milans Janša ()
* Janezs Klemenčičs ()
* Miro Kocuvans ()
* Peters Koprivnikars ()
* Matevžs Krumpestars ()
* Igors Majcens ()
* Peters Mankočs ()
* Mitja Margons ()
* Fedja Marušičs ()
* Samo Medveds ()
* Sadiks Mujkičs ()
* Roberts Pintaričs ()
* Igors Primcs ()
* Luka Špiks ()
* Gregors Terdičs ()
* Ēriks Tuls ()
* Andražs Vehovars ()
* Deniss Žvegeļs ()

#### Sievietes
* Alenka Bikara ()
* Brita Bilača ()
* Brigita Bukoveca ()
* Vesna Dekleva ()
* Helēna Javornika ()
* Alenka Kejžara ()
* Janja Orela ()
* Alenka Orela ()
* Jerneja Perca ()
* Ksenija Predikaka ()
* Renāta Strašeka ()
* Metka Šparoveca ()

## Ārējas saites
* Slovenia at the 1996 Atlanta Summer Games
Filips Hroneks

**Filips Hroneks** (, dzimis ) ir čehu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2023. gada Hroneks pārstāv NHL komandu Vankūveras "Canucks". Iepriekš Hroneks ir spēlējis Čehijas Ekstralīgas komandā Mountfield HK un AHL komandā Grandrepidsas "Griffins". 2017. gada Hroneks ar Grandrepidsas "Griffins" komandu ieguva Kaldera kausu.

Čehijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2018. un 2019. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Gamzigrada

**Gamzigrada**-**Romuliana** (serb. *Гамзиград-Ромулијана*) ir arhitektūras ansamblis Serbijas austrumos, kuru sastāda Romas impērijas vēlā perioda cietoksnis un memoriāls uz blakus esošā paugura.

Cietokšņa celtniecība tiek datēta ar 3. gadsimta beigām un 4. gadsimta sākumu. Rīkojumu par cietokšņa celtniecību izdeva Gajs Galērijs Valērijs Maksimiāns. Godinot imperatora māti, tam tika dots nosaukums Feliks Romualina. Objekta teritorijā atrodas nocietinājumi ar pili ziemeļrietumu daļā, bazilikām, katedrālēm, termām, memoriālu un divdaļīgu triumfa arku.

Objekts atspoguļo spilgtu tradicionālas Romas impērijas arhitektūras paraugu. Ceremoniālo elementu kombinācija ar memoriāla iezīmēm veido vēl vienu šī ansambļa atšķirīgu īpatnību. 2007. gada 29. jūnijā Pasaules mantojuma komiteja pieņēma lēmumu par Gamzigradas-Romulianas arhitektūras ansambļa iekļaušanu UNESCO Pasaules mantojuma objektu sarakstā pēc vairākiem kritērijiem (iii, iv).

## Atsauces

## Ārējās saites
Matīsa kapi

**Matīsa kapi** ir kapsēta, kas atrodas Rīgā, Latgales priekšpilsētas Dārzciema apkaimē (adrese Mazā Matīsa iela 1). Kopējā platība — 13,2 hektāri.

## Vēsture
Matīsa kapi tika atklāti 1871. gadā. Pēc Rīgas Pāvila baznīcas uzcelšanas 1887. gadā Matīsa kapu rietumos izveidojās **Pāvila kapi**. Latvijas PSR laikos robeža starp šīm kapsētām izzuda un abas kapsētas tika apvienotas vienā.

Matīsa kapos apbedīti aptuveni četri tūkstoši Pirmā pasaules kara un Latvijas brīvības cīņu dalībnieku. Kapsētā atrodas Otrā pasaules karā kritušo Padomju karavīru brāļu kapi. 1959. gadā šeit atklāja revolucionāru piemiņas kompleksu, kas veltīts 1921. gada 11. jūnijā ar nāvi sodītajiem Latvijas Komunistiskās partijas locekļiem (tēlnieks Ļevs Bukovskis, arhitekti Aleksandrs Birzenieks un Oļegs Zakamennijs).

Matīsa kapos apbedīti tādi ievērojami cilvēki kā Eduards Brencēns, Anna Kovaļova, Aleksandrs Lembergs, Janīna Pankrate, Nikolajs Švedrēvics, Zemgaliešu Biruta, Arturs Balklavs u.c.

## Skatīt arī
* Matīsa kapos apbedīto saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazo zvīņastlidvāveru apakšdzimta

**Mazo zvīņastlidvāveru apakšdzimta** (*Zenkerellinae*) ir viena no divām zvīņastlidvāveru dzimtas (*Anomaluridae*) apakšdzimtām, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas sugas. Izplatītas Āfrikas centrālās daļas lietusmežos un kalnu mežos.

## Kopīgās īpašības
Kā jau apakšdzimtas nosaukums norāda, šajā grupā apvienotas mazākā auguma zvīņastlidvāveru dzimtas sugas.

## Sistemātika
***Mazo zvīņastlidvāveru apakšdzimta** (*Zenkerellinae*) 
**Kamerūnas zvīņastvāveres (*Zenkerella*)
***Kamerūnas zvīņastvāvere (*Zenkerella insignis*)
**Mazās zvīņastlidvāveres (*Idiurus*)
***Garausu zvīņastlidvāvere (*Idiurus macrotis*)
***Mazā zvīņastlidvāvere (*Idiurus zenkeri*)

## Atsauces
Roberts Hegs

**Roberts Hegs** (, dzimis ) ir zviedru hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2022) Hegs pārstāv NHL komandu Floridas "Panthers". Iepriekš Hegs ir spēlējis Zviedrijas hokeja līgas komandā Modo Hockey, AHL komandā Lehaiveli "Phantoms" un NHL komandās Filadelfijas "Flyers" un Bufalo "Sabres".

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Slovēnija 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Slovēnija]]** piedalījās **[[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Austrālijas pilsētā Sidnejā no 2000. gada 15. septembra līdz 1. oktobrim. Šī bija trešā reize, kad Slovēnija piedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs, kopš Dienvidslāvijas sabrukuma.

Slovēnijas olimpisko komandu 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs veidoja 74 sportisti (55 vīrieši un 19 sievietes), kuri startēja 13 olimpiskajos sporta veidos. Šī bija līdz tam lielākā Slovēnijas sportistu delegācija, kāda ir startējusi vasaras olimpiskajās spēlēs. Visvairāk sportistu, 19 sportisti, no Slovēnijas bija pārstāvēti vieglatlētikā. Pirmo reizi Slovēnija bija pārstāvēta kādā no komandu sporta veidiem: rokasbumbā startēja vīriešu komanda. Bez rokasbumbas, Slovēnija pirmo reizi bija pārstāvēta arī badmintonā un tekvondo. Savukārt pēc 8 gadu pārtraukuma tā atkal bija pārstāvēta vingrošanā.

Slovēnijas karognesējs 2000. gada Sidnejas spēļu atklāšanas ceremonijā bija airētājs Iztoks Čops.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[2000. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2000. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums pa sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sadalījums pa sporta veidiem

### Sportistu uzskaitījums

#### Vīrieši
* Urbans Acmans ()
* Tetrjs Sovahs Banfro ()
* Branko Bedekovičs ()
* Jure Bučars ()
* Gregors Cankars ()
* Gregors Cvijičs ()
* Tomažs Čopi ()
* Iztoks Čops ()
* Raimonds Debevecs ()
* Roks Drašlers ()
* Boštjans Frīdrihs ()
* Andrejs Hauptmans ()
* Simons Hočevars ()
* Boštjans Horvāts ()
* Martins Hvastija ()
* Milans Janša ()
* Zorans Jovičičs ()
* Andrejs Kastelics ()
* Romāns Kejžars ()
* Janezs Klemenčičs ()
* Janezs Klemenčičs ()
* Peters Koprivnikars ()
* Primožs Kozmuss ()
* Dejans Kraļs ()
* Beno Lapajne ()
* Jani Likavecs ()
* Andrazs Lipolts ()
* Zorans Lubejs ()
* Peters Mankočs ()
* Mitja Margons ()
* Fedja Marušičs ()
* Blažs Medvešeks ()
* Marko Milenkovičs ()
* Marcels More ()
* Urošs Murns ()
* Matics Osovnikars ()
* Alešs Pajovičs ()
* Mitja Petkovšeks ()
* Miha Pirihs ()
* Matejs Prelogs ()
* Iztoks Pucs ()
* Romans Pungartniks ()
* Rolando Pušniks ()
* Gregors Sračnjeks ()
* Primožs Strančars ()
* Sergejs Šalamons ()
* Urošs Šerbecs ()
* Matija Šestaks ()
* Luka Špiks ()
* Matics Šušteršičs ()
* Tomažs Tomšičs ()
* Tadejs Vaļavecs ()
* Jože Vrtačičs ()
* Renato Vugrinecs ()
* Vasilijs Žbogars ()

#### Sievietes
* Alenka Bikara ()
* Helēna Javornika ()
* Alenka Kejžara ()
* Nataša Kejžara ()
* Brigita Langerholca ()
* Meta Macusa ()
* Nada Mali ()
* Klāra Maučeča ()
* Mojca Mavrica ()
* Janja Orela ()
* Tīna Pisņika ()
* Maja Pohara ()
* Natālija Predņika ()
* Saša Prokofijeva ()
* Katarīna Srebotņika ()
* Jolanda Steblovnika-Ceplaka ()
* Evfemija Štorga ()
* Anja Valanta ()

## Ārējās saites
* Slovenia at the 2000 Sydney Summer Games
Mogorjelo

**Mogorjelo** ir romiešu *[[villa rustica]]*, kas uzcelta 4. gadsimta sākumā. Tā atrodas uz paugura netālu no Neretvas upes, 5 kilometrus uz dienvidiem no Čapļinas pilsētas, blakus ceļam uz Gabelu Bosnijā un Hercegovinā. Arheoloģiskā zona pašreiz ir valsts aizsardzībā. To ieskauj parks un zirgaudzētava. Jāšanas klubs bija dibināts 2004. gadā, tas piesaista virs 300 000 apmeklētāju gadā.

## Vēsture
Šī romiešu apmetne bija privāts muižas komplekss, kas tika uzcelts Mogorjelo apvidū 1. gadsimta vidū. Tas iekļāva celtni lauksaimniecības produkcijas pārstrādei (*villa rustica fructuaria*) uz paugura paaugstinājuma, kā arī dzīvojamo namu (*villa rustica habitatoria*) saulainajā dienvidu nogāzē. Šī celtne nodega 3. gadsimtā. 4. gadsimta sākumā uz šīm drupām tika uzcelta valstij piederoša villa, kas arī pašlaik šeit ir galvenais arheoloģiskais objekts. 3. gadsimtā privātīpašums pārgāja citā valdījumā un kļuva par sabiedrisko īpašumu. Mogorjelo villa apgādāja Narones pilsētu, kuras drupas pašlaik ir atrodamas Vidas ciemā netālu no Metkovičas. Villa tika iznīcināta liela ugunsgrēka rezultātā. Pēdējās monētas, kas šeit tika atrastas pelnu slānī, bija kaltas Honorija laikā 388. gadā. Tāpēc var uzskatīt, ka Mogorjelo nonāca ienaidnieku rokās laikā starp 401. un 403. gadu, kad šajā teritorijā iebruka vestgoti. Dzīve turpinājās jaunos apstākļos, un 5. gadsimta sākumā izpostītās villas teritorijas ziemeļaustrumu stūrī tika uzceltas divas bazilikas: vispirms ziemeļu bazilika, bet drīz pēc tam dienvidu. Spriežot pēc dažādiem tur veiktajiem pārbūves darbiem, šķiet, ka tās tika pārveidotas dzīvojamās platībās. Apbedīšana notika visā villas teritorijā un tās apkārtnē, sākot no seno baznīcu izbūves brīža līdz pat 19. gadsimtam.
Zakinta

**Zakinta** (, *Zákynthos*, ) ir sala Grieķijā, Jonijas jūrā. Tā ir trešā lielākā Jonijas sala, atrodas Jonijas salu dienvidos. Zakintas šaurums atdala salu no Peloponēsas pussalas (šauruma platums aptuveni 20 km). Sala veido lielāko daļu no Zakintas dēma. Salas rietumos atrodas kaļkakmens kalni, augstākā virsotne ir 758 metrus virs jūras līmeņa, savukārt salas austrumos paugurains līdzenums, kur atrodas arī salas lielākā pilsēta ir Zakinta (16,8 tūkstoši iedzīvotāju).

## Ārējās saites
Ulpiāna

**Ulpiāna** bija sena romiešu pilsēta Mēzijā, kas atrodas mūsdienu Kosovas teritorijā. Tā tiek saukta arī Justiniāna Sekunda (). Tā izvietojusies pie Gračanicas uz dienvidiem no Prištinas. 1955. gadā Ulpiāna tika iekļauta Serbijas arheoloģisko pieminekļu sarakstā ar īpašu nozīmi.

Pilsēta tiek pieminēta antīkā ģeogrāfa Strabona darbā ar nosaukumu "senā pilsēta". Ulpiāna tika nosaukta Romas imperatora Marka Ulpija Nervas Trajāna vārdā. Šī pilsēta bija nozīmīgs punkts ceļā, kas savieno Egejas jūru ar Donavu. Netālu no Ulpiānas atradās daudzas sudraba raktuves.

*Notitia Dignitatum* vēstīja, ka pilsētā atradies romiešu garnizons. Apgabala administratīvā reforma Diokletiāna laikā pasludināja Ulpiānu par jaunizveidotās Dardānijas provinces galvaspilsētu un bīskapa sēdekli. 479. gadā 3000 gotu lielā karaspēka uzbrukuma laikā, Teodorika Lielā vadībā pilsēta tika izlaupīta un izpostīta. Bizantiešu vēsturnieks Marcelīns Komits ziņoja, ka kāda Dardānijas pilsēta bija stipri cietusi 518. gada zemestrīces laikā. Iespējams, ka tā bija Ulpiāna.

Justiniāna I laikā Cēzarejas Prokopijs ziņoja:

6. gadsimtā pilsētu, pēc visa spriežot, izpostīja slāvi. Mūsdienu arheologi Ulpiānas teritorijā bija atraduši daudz monētu, bareljefu un celtņu pamatu.

## Atsauces
Škodras ķarka

**Škodras ķarka** () ir viena no Albānijas 12 ķarkām. Ķarkas administratīvais centrs ir Škodra. Ķarkā atrodas vēl divas pilsētas: Kopļiku un Puka. 2016. gadā Škodras ķarkā dzīvoja 215 tūkstoši iedzīvotāju. Škodras ķarka robežojas ar Kukesi un Ležas ķarku, kā arī ar Melnkalni. Dienvidrietumos to mazliet apskalo Adrijas jūra. Administratīvi sīkāk dalās piecos rajonos.

## Ārējās saites
Brisele (filma)

**"Brisele"** ir Latvijas dokumentālā filma, kuras pirmizrāde notika . Filmas režisore ir Inese Kļava.

## Sižets
Filma veidota par Eiropas Savienības ierēdņiem, tajā skaitā latviešiem Gintu, Andri, Inetu un Pēteri, kuri strādā Briselē. Viņu mērķis ir iemiesot tās idejas, kuru vārdā tika dibināta Eiropas Savienība, tomēr pēdējā laika pavērsieni liek domāt, vai šī metode der 21. gadsimtā.

## Atsauces
Sebastians Dāms

**Sebastians Dāms** (, dzimis ) ir dāņu hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Dāms spēlē Austrijas hokeja līgas komandā EC-KAC. Iepriekš Dāms ir spēlējis AHL komandā Sirakjūsas "Crunch", Dānijas hokeja līgas klubos EfB Ishockey un Rødovre Mighty Bulls, Austrijas hokeja līgas komandā Grācas "99ers" un Vācijas hokeja līgas komandā Īzerlonas "Roosters".

Dānijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis astoņos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Ilmārs Blumbergs (filma)

**"Ilmārs Blumbergs"** ir Latvijas dokumentālā filma, kuras pirmizrāde notika . Filmas režisore ir Dzintra Geka-Vaska.

## Sižets
Filma veidota par latviešu mākslinieku, grafiķi un scenogrāfu Ilmāru Blumbergu, kurš savos darbos bieži pievērsās dzīvības un nāves pētīšanai; šīs tēmas atrodamas arī viņa pēdējā izstādē "Es nemiršu".

## Atsauces
Meklējot Mr. Kauliņu

**"Meklējot Mr. Kauliņu"** ir Latvijas dokumentālā filma, kuras pirmizrāde notika . Filmas režisors ir Kaspars Roga.

Filma nominēta 2019. gada Lielā Kristapa balvai kā "Labākā debijas filma".

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir finansists Guntars Kļaviņš jeb "Mr. Kauliņš", kurš pazūd bez vēsts neilgi pēc tam, kad viņa bizness piedzīvo krahu. Kauliņa radinieki un draugi, tajā skaitā Kaspars Roga ir neziņā par to, kur viņš atrodas, tāpēc Roga apņemas uzzināt, kur Kauliņš palicis. Vairākus gadus vēlāk Roga Kauliņu atrod Sjerraleonē, kur Guntars avantūristiski uzsācis meklēt dimantus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Meklējot Mr. Kauliņu filmas.lv
* Meklējot Mr. Kauliņu IMDB