open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dzīve ir skaista

**"Dzīve ir skaista"** () ir 1997. gada Itālijas drāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir Roberto Beninji. Filmas pirmizrāde notika .

Filma ieguva 1998. gada Kannu kinofestivāla *[[Grand Prix (Kannu kinofestivāls)|Grand Prix]]*. Amerikas Kinoakadēmijas balvu ceremonijā "Dzive ir skaista" saņēma divus "Oskarus": kā labākā filma svešvalodā un Roberto Beninji kā labākais aktieris.

Kad ebreju bibliotekārs un viņa dēls kļūst par holokausta upuriem, viņš izmanto savu humoru un iztēli, lai aizsargātu dēlu no briesmām viņu koncentrācijas nometnes apkārtnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Opus

**"Opus"** bija Latvijas mūzikas grupa, kas izpildīja Zigmara Liepiņa dziesmas latviešu un krievu valodā.

Grupu dibināja Zigmars Liepiņš 1982. gadā, kad četrus gadus bija vadījis no Raimonda Paula pārņemto grupu "Modo". Grupa koncertēja gan Latvijā, gan citās Padomju Savienības republikās. Laika gaitā mainījās dalībnieki, taču muzikālā ievirze palika nemainīga. Tika izdoti vairāki grupas albumi latviešu un krievu valodā. Grupas darbība beigusies 1989. gadā. Vairākas grupas dziesmas joprojām skan dažādās radiostacijās.

## Atsauces
Liganuzes pagasts

**Liganuzes pagasts** () ir viena no Igaunijas Austrumviru apriņķa pašvaldībām un aizņem apriņķa ziemeļrietumu daļu. Izveidots Igaunijas teritoriālās reformas gaitā 2017. gadā, apvienojot Liganuzes pagastu, Kivieli pilsētu un Sondas pagastu. Pagastā ietilpst 2 pilsētas (Kivieli, Pisi), 3 lielciemi (Erra, Liganuze un Sonda) un 48 ciemi. Robežojas ziemeļos ar Somu līci, austrumos ar Austrumviru apriņķa Jervas pagastu un Kohtla-Jerves pilsētu, dienvidaustrumos – ar Alutaguzes pagastu, dienvidrietumos  – ar Rietumviru apriņķa Vinni pagastu, bet rietumos ar – Viru-Nigulas pagastu.

## Apskates vietas
*Aidu karjers (*Aidu karjäär*)
*Ā muiža (*Aa mõis*)
*Kivioli izdedžu kalns (*Kiviõli tuhamäed*)
*Maidlas muiža (*Maidla mõis*)
*Murakas rezervāts (*Muraka looduskaitseala*)
*Liganuzes baznīca (*Lüganuse kirik*)
*Purtses pils (*Purtse vasallilinnus*)

## Attēlu galerija

Aidu_karjäär.jpg|Aidu karjers
Aa mõisa peahoone.jpg|Ā muiža
Lüganuse_kirik.jpg|Luganuzes baznīca
Kiviõli_uust_tuhamägi.JPG|Kivioli izdedžu kalns
Ida-Viru_Tuhamäed.JPG|Kivioli izdedžu kalns
Maidla mõisa peahoone, 2010, regnr 13952.jpg|Maidlas muiža
Muraka_raba.JPG|Murakas rezervāts
Purtse_vasallilinnus_1.jpg|Purtses vasaļa pils


## Ārējās saites

*Maidlas muiža 
*Purtses vasaļa pils
Lastādija

[thumb|300px|Lastādija (''Lastadie'') 17. gadsimta [Rīgas nocietinājumi|Rīgas nocietinājumu kartē.]]
**Lastādija** () ir senais nosaukums Latgales apkaimes daļai starp Vecrīgu, Salu tiltu, Lāčplēša ielu un Rīgas-Daugavpils dzelzceļu.

## Vēsture
Izveidojusies Daugavas krastmalā starp Rīgas pilsētas vaļņiem un Jāņavārtiem. 
Pirmoreiz minēta 1348. gadā kā laivinieku, plostnieku un tirgotāju apmetne, kur tika izkrautas un iekrautas dažādas preces. 
15. gadsimtā izveidojās kuģu būvētava, kokzāģētava, pelnu dedzinātava, noliktavas, šķūņi un algādžu koka namiņi. Tās nosaukumu atvasina no vācu valodas vārda "krava" (*die Last*), vai arī no toreiz vairumtirdzniecībā lietojamās mērvienības lasta. Lastādijā darbojās pilsētas kaļķu ceplis un virvju darbnīca.

## Atsauces
Piebalga (stacija)

**Piebalga** ir slēgta dzelzceļa stacija līnijas Ieriķi—Abrene iecirknī Ieriķi—Gulbene. Piebalgas stacija atrodas Jaunpiebalgā, starp Gauju un autoceļu P33 (Gaujas ielu). Stacijas koka ēka tiek izmantota kā dzīvojamā ēka, joprojām saglabājies arī stacijas perons un saimniecības ēkas. No sarkaniem ķieģeļiem būvētā noliktavas ēka ir avārijas stāvoklī, atrašanās tajā ir bīstama. Ieriķu virzienā no stacijas pie "Tomiņu" mājām atrodas dzelzceļa tilts pār Gauju, mūsdienās to izmanto vietējie iedzīvotāji; pār tiltu iespējams arī pārbraukt ar automašīnu. 

## Vēsture
Piebalgas stacija (sākumā saukta Gauja) uzbūvēta kopā ar dzelzceļa līniju. 1918. gadā stacija pārdēvēta par Jaunpiebalgu, pēc 2 gadiem no jauna par Gauju, bet 1925. gadā par Piebalgu. 1926. gadā šeit uzbūvēta jauna stacijas ēka pēc arhitekta Pētera Federa projekta. Ēka nopostīta Otrā pasaules kara laikā. Pēc kara stacijas vajadzībām izmantoja koka ēku otrpus sliedēm. Piebalgas stacijā bija 2 sliežu ceļi un neliels sliežu atzars uz kokmateriālu krautuvi. 1989. gadā pie stacijas atklāts piemiņas akmens staļinisma represiju upuriem. 1999. gadā staciju slēdza kopā ar visu Ieriķu—Gulbenes līniju. 2009. gadā sliedes šeit demontētas.

## Attēlu galerija

Attēls:Piebalgas stacija.jpg|Piebalgas stacija 1926. gadā
Attēls:Piebalgas stacija 01.jpg|Tilts pār Gauju, skats no stacijas Ieriķu virzienā
Attēls:Piebalgas stacija 03.jpg|Piebalgas stacija, bijušā pievedceļa atzarošanās vieta (pa labi)
Attēls:Piebalgas stacija 04.jpg|Piebalgas stacijas saimniecības ēkas
Attēls:Piebalgas stacija 08.jpg|Piebalgas stacijas noliktava
Attēls:Piebalgas stacija 07.jpg|Vecās noliktavas iekšpuse
Attēls:Piebalgas stacija 09.jpg|Piebalgas stacijas perons
Attēls:Piebalgas stacija 10.jpg|Piemiņas akmens izsūtītajiem piebaldzēniem


## Ārējās saites
* Stacijas ēka 2004. gadā  
* Skats Ieriķu virzienā, 2004. gads  

## Atsauces un piezīmes
Jehvi pagasts

**Jehvi pagasts** () ir viena no Igaunijas Austrumviru apriņķa pašvaldībām apriņķa ziemeļu daļā. Izveidojies 2025. gadā, apvienojot Jehvi un Toilas pagastus. Pagastā ietilpst Jehvi pilsēta, kas ir pagasta un visa apriņķa centrs, 1 mazpilsēta (Kohtla-Nemme), 3 lielciemi (Tammiku, Toila, Voka) un 38 ciemi. Robežojas austrumos ar Austrumviru apriņķa Sillamē un Narvas-Jēsū pilsētām, dienvidos – ar Alutaguzes pagastu, rietumos – ar Liganuzes pagastu, kā arī Kohtla-Jerves pilsētas daļām, no kurām 2 ir anklāvi pagasta teritorijā (Kohtla-Jerve sastāv no 5 atsevišķām daļām).

## Apskates vietas
*Jehvi baznīca (*Jõhvi Mihkli kirik*)
*Jehvi Brīvības kara piemineklis (*Jõhvi Vabadussõja mälestussammas*)
*Jehvi pareizticīgo baznīca (*Jõhvi Issanda Ristimise kirik*)

## Attēlu galerija

Administratiivhoone Jõhvis, 2014-09.JPG|Jehvi administrācijas ēka
Jõhvi_church4.jpg|Jehvi baznīcas altāris
Jõhvi vabadussõjas.jpg|Jehvi Brīvības kara piemineklis
Jõhvi_Orthodox_Church_002.JPG|Jehvi pareizticīgo baznīca
Viru_Prison_2008_3.jpg|Viru cietums


## Ārējās saites
Papagaiļu un zvirbuļu virskārta

**Papagaiļu un zvirbuļu virskārta** jeb **papagaiļu un zvirbuļu klada** (*Psittacopasserae*) ir viena no putnu klases (*Aves*) virskārtām, kas pieder piekūnu, papagaiļu un zvirbuļu kladai (*Eufalconimorphae*). Tā apvieno divas mūsdienu putnu kārtas, kurās ir apmēram 6900 sugu. Lielākā no tām ir zvirbuļveidīgo kārta (*Passeriformes*), kurā ir apmēram 6500 sugas, bet papagaiļveidīgo kārtā (*Psittaciformes*) ir apmēram 400 sugas. Abu kārtu putnu sugu spēja dziedāt un atdarināt balsis ir pamanāmākā kopīgā īpašība.

Šo divu kārtu kopīgā klada izveidota, balstoties uz DNS pētījumiem. Tās izdalīšanu zinātnieki ieteica 2008. gadā, bet oficiāli tā tika apstirināta 2011. gadā. Ģenētiskie pētījumi liecina, ka klada izveidojusies mezozoja ērā. Abām kārtām tuvākā radniecība ir ar piekūnveidīgo kārtu (*Falconiformes*).

## Sistemātika
**Papagaiļu un zvirbuļu virskārta** (*Psittacopasserae*)
*Papagaiļveidīgo kārta (*Psittaciformes*)
** Jaunzēlandes papagaiļu virsdzimta (*Strigopoidea*)
** Kakadu virsdzimta (*Cacatuoidea*)
** Papagaiļu virsdzimta (*Psittacoidea*)
*Zvirbuļveidīgo kārta (*Passeriformes*)
** Dziedātājputnu apakškārta (*Passeri*)
** Jaunzēlandes paceplīšu apakškārta (*Acanthisitti*) 
** Tirāniņu apakškārta (*Tyranni*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Jumping genes capture deep relationships between parrots and songbirds
Saltkurpis

**Saltkurpis** (rietumlībiešu: *kīlmakǟnga*, austrumlībiešu: *kimkǟnga(li)*) lībiešu mitoloģijā ir nedabiskā nāvē miruša un neaprakta vai bez dievvārda aprakta cilvēka (jo īpaši jaundzimušā vai nekristīta bērna) gars. Vēlāk saltkurpja jēdziens, iespējams, izplūdis un ar to vienkārši sāka skaidrot dažādas neizprotamas parādības un reizēm saistīt ar burvi, viesuli, vilkaci, spoku, meža garu un pat Velnu. Aizsarglīdzeklis pret Saltkurpi esot bijis krusts, krustceles un citas krustveidīgas vietas vai priekšmeti, kā arī sudraba lode.

## Atsauces
Rīgas Centra sākumskola

**Rīgas Centra sākumskola** (saīsināti **RCS**) bija 1. — 6. klašu skola Rīgas centrā, kas slēgta 2013. gadā, to pievienojot Rīgas Natālijas Draudziņas vidusskolai.

## Vēsture
Skola dibināta 1996. gadā, no Natālijas Draudziņas ģimnāzijas atdalot sākumskolas (1. — 6.) klases un apvienojot tās ar valdorfpedagoģiju īstenojošo Rīgas Centra pamatskolu (dibināta 1993. gadā) Tērbatas ielā 69. Bijušās ģimnāzijas klases un Centra pamatskolas klases skolēni mācījās atsevišķās plūsmās. Skolas direktore no dibināšanas brīža līdz likvidēšanai bija Anna Znatnaja.

1997. gada 2. septembrī Rīgas pašvaldība pieņēma lēmumu atdalīt valdorfpedagoģijas klases un uz to bāzes dibināt Valdorfskolu — šī skola tika izveidota Raņķa dambī 3.

Latvijas skolu reformas gaitā 2011. gada janvārī Rīgas dome pieņēma lēmumu Rīgas Centra sākumskolu slēgt, pievienojot N. Draudziņas vidusskolai (Bruņinieku ielā 24a). To īstenoja 2013. gada 1. jūlijā, tomēr sākumskolas klašu mācības Tērbatas ielas ēkā vēl turpinājās.

Bijušajā skolas ēkā 2018. gadā martā ievācās Rīgas bāriņtiesa.

## Atsauces
Toilas pagasts

**Toilas pagasts** () bija viena no Igaunijas Austrumviru apriņķa pašvaldībām un aizņēma apriņķa ziemeļu daļu. Izveidots Igaunijas teritoriālās reformas gaitā 2017. gadā, apvienojot Kohtlas, Kohtla-Nemmes un Toilas pagastus. Pagastā ietilpa 1 pilsētciemats (Kohtla-Nemme), 2 lielciemi (Toila un Voka) un 26 ciemi. Robežojās ziemeļos ar Somu līci, austrumos ar Sillamē pilsētu un Narvas-Jēsū pilsētas pašvaldību, dienvidos ar Jehvi pagastu un Alutaguzes pagastu, rietumos – ar Liganuzes pagastu, bet vairākās vietās ar Kohtla-Jerves pilsētas dažādām daļām. Likvidēts 2025. gadā, pievienojot Jehvi pagastam.

## Apskates vietas
*Aluojas ūdenskritums (*Aluoja juga*)
*Igaunijas raktuvju muzejs (*Eesti Kaevandusmuuseum*)
*Ontikas krasta krauja (*Ontika paekallas*)
*Valastes ūdenskritums (*Valaste juga*)
*Pihajē baznīca (*Pühajõe kirik*)

## Attēlu galerija

Allmaakaevanduse_külastamiseks_tuleb_ekskursantidel_panna_selga_kaevurirõivad._Kohtla_kaevanduspark-muuseum,_21._juuli_2011.jpg|Ekskursiju tērpi Igaunijas raktuvju muzejā
Ontika_pankrannik.jpg|Ontikas krasta krauja
Ontika_maastikukaitseala.jpg|Valastes ūdenskritums
Valaste_viewing_platform.JPG|Valastes ūdenskrituma skatu laukums
Aluoja1.jpg|Aluojas ūdenskritums


## Atsauces

## Ārējās saites
Anijas pagasts

**Anijas pagasts** () ir viena no Igaunijas Harju apriņķa pašvaldībām un aizņem apriņķa dienvidaustrumu daļu. Izveidots Igaunijas teritoriālās reformas gaitā 2017. gadā, apvienojot Anijas un Aegvīdu pagastus. Pagastā ietilpst 1 pilsēta (Kehra), 1 mazpilsēta (Aegvīdu) un 31 ciems. Robežojas ziemeļos ar Kūsalu pagastu, dienvidaustrumos ar Rietumviru aprinķa Tapas pagastu un Jervas apriņķa Jervas pagastu, dienvidrietumos ar Kozes pagastu, rietumos ar Rāziku pagastu, bet ziemeļrietumos  - ar Jēlehtmes pagastu.

## Apskates vietas
*Aegvīdu baznīca (*Aegviidu kirik*)
*Anijas muiža (*Anija mõis*)
*Pehja-Kervemā rezervāts (*Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala*)
*Pikvas muiža (*Pikva mõis*)
*Voses kaujas piemineklis (*Voose lahingu mälestussammas*)

## Attēlu galerija

Anija_manor_house.jpg|Anijas muiža
Aegviidu_vana_kalmistu.jpg|Aegvīdu baznīca
Aegviidu_jaama_peahoone_02.jpg|Aegvīdu stacija
Kehra_Gümnaasium.JPG|Kehras ģimnāzija
Jussi_heath_in_autumn.JPG|Pehja-Kervemā rezervāts
Pikva_mõis.jpg|Pikvas muiža
Voose lahingu mälestussammas 2.jpg|Voses kaujas piemineklis


## Ārējās saites
Harku pagasts

**Harku pagasts** () ir viena no 16 Igaunijas Harju apriņķa pašvaldībām un aizņem apriņķa dienvidaustrumu daļu. Pagastā ietilpst 2 lielciemi (Harku un Tabasalu) un 22 ciemi. Robežojas ziemeļos ar Somu līci, austrumos – ar Tallinas pilsētu, dienvidos – ar Saues pagastu un Keilas pilsētu, bet rietumos – ar Rietumharju pagastu.

## Apskates vietas
 
*Harku muiža (*Harku mõis*)
*Keilas-Joas bijusī raķešu bāze (*Keila-Joa endine raketibaas*)
*Kumnas muiža (*Kumna mõis*)
*Tirisalu krasta krauja (*Türisalu pank*)
*Rannameizas baznīca (*Rannamõisa kirik*)
*Sūrupi bāka (aizmugurējā vaduguns) (*Suurupi ülemine tuletorn*)
*Sūrupi bāka (priekšējā vaduguns) (*Suurupi alumine tuletorn*)
*Vēnas muiža (*Vääna mõis*)
*Vēnas viduslaiku pils (*Vääna vasallilinnus*)
*Viti muiža (*Viti mõis*)

## Attēlu galerija

Harku_mõisa_peahoone.jpg|Harku muiža
Kumna_mõisa_uus_peahoone,_20.saj..jpg|Kumnas muiža
Ranna_kirik.jpg|Rannameizas baznīca
Suurupi ülemine tuletorn 2007.jpg|Sūrupi bāka (aizmugurējā vaduguns)
Suurupi alumine tuletorn 2007.jpg|Sūrupi bāka (priekšējā vaduguns)
Türisalu_cliff,_Dec_2009_2.jpg|Tirisalu krauja
Vääna_mõis.jpg|Vēnas muiža
Vääna_linnus_1.jpg|Vēnas viduslaiku pils
Viti_manor.jpg|Viti muiža
Jēlehtmes pagasts

**Jēlehtmes pagasts** () ir viena no Igaunijas Harju apriņķa pašvaldībām un aizņem apriņķa ziemeļu daļu. Pagastā ietilpst 2 lielciemi (Kostivere un Lo) un 34 ciemi. Robežojas ziemeļos ar Somu līci, austrumos ar Kūsalu pagastu, dienvidaustrumos – ar Anijas pagastu, dienvidos – ar Rāziku pagastu, dienvidrietumos – ar Raes pagastu, bet rietumos – ar Mārdu un Tallinas pilsētām. Pagastā ietilpst arī 9 Somu līča salas, tostarp Rammu sala.

## Apskates vietas
* Augu akmens (*Augu suurkivi*)
* Ellandvahes akmens (*Ellandvahe kivi*)
* Ihasalu bāka (*Ihasalu päevamärk*)
* Ilgazes krauja (*Ülgase pank*)
* Jēlehtmes baznīca (*Jõelähtme kirik*)
* Jegalas HES (*Jägala joa hüdroelektrijaam*)
* Jegalas pilskalns (Jägala Jõesuu linnamägi)
* Jegalas ūdenskritums (*Jägala juga*)
* Kalevi-Līva (*Kalevi-Liiva*)
* Kallaveres bāka (aizmugurējā vaduguns) (*Kallavere ülemine tuletorn*)
* Kallaveres bāka (priekšējā vaduguns) (*Kallavere alumine tuletorn*)
* Kostiveres karsta veidojumi (*Kostivere karstiala*)
* Kostiveres muiža (*Kostivere mõis*)
* Linnamē HES (*Linnamäe hüdroelektrijaam*)
* Mārdu karjers (*Maardu karjäär*)
* Mārdu muiža (*Maardu mõis*)
* Mārdu svētvieta (*Maardu hiiemets*)
* Rebalas muzejs (*Rebala muuseum*)
* Sahas kapella (*Saha kabel*)
* Zviedru Kalaveres ciema muzejs (*Rootsi-Kallavere küla muuseum*)

## Attēlu galerija

Augu_suurkivi.JPG|Augu dižakmens
Ellandvahe_rändrahn.jpg|Ellandvahes akmens
Ihasalu_tuletorn_2007.jpg|Ihasalu bāka
Jõelähtme_kirik2.jpg|Jēlehtmes baznīca
Jägala_HEP,_Sept_2009.jpg|Jegalas HES
Jägalalinnamägi.jpg|Jegalas pilskalns
Jägala juga.jpg|Jegalas ūdenskritums
Kallavere_ülemine_tulepaak_2008.jpg|Kallaveres bāka (aizmugurējā vaduguns)
Kallaverealumine2006.jpg|Kallaveres bāka (priekšējā vaduguns)
Kalevi-Liiva_memorial.jpg|Kalevi-Līva
Kostivere2.jpg|Kostiveres karsta veidojumi
KostivereSeen.jpg|Kostiveres karsta veidojumi
Kostivere_mõisa_peahoone,_18.-19.saj..JPG|Kostiveres muiža
Linnamäe Hydroelectic Power Plant - panoramio.jpg|Linnamē HES
Maardu_mõisa_peahoone2.jpg|Mārdu muiža
Maardu_hiis3.JPG|Mārdu svētvieta
Kalmeväli .jpg|Rebalas apbedījumi
Saha_kabel4.jpg|Sahas kapella


## Ārējās saites
Kīli pagasts

**Kīli pagasts** () ir viena no Igaunijas Harju apriņķa pašvaldībām apriņķa dienvidu daļā. Pagastā ietilpst 1 mazpilsēta (Kīli), 2 lielciemi (Kangru un Luige) un 13 ciemi. Robežojas ziemeļos ar Tallinas pilsētu, austrumos – ar Raes pagastu, dienvidaustrumos – ar Kozes pagastu, bet dienvidos un rietumos – ar Saku pagastu. 

## Apskates vietas
* Sausti muiža (*Sausti mõis*)

## Attēlu galerija

Sausti_manor_front.jpg|Sausti muiža


## Ārējās saites
Narvas-Jēsū pilsētas pašvaldība

**Narvas-Jēsū pilsētas pašvaldība** () ir viena no Igaunijas Austrumviru apriņķa pašvaldībām un aizņem apriņķa ziemeļaustrumu daļu. Izveidota Igaunijas teritoriālās reformas gaitā 2017. gadā, apvienojot Narvas-Jēsū pilsētu un Vaivaras pagastu. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Narva-Jēsū), 2 lielciemi (Olgina un Sinimē) un 20 ciemi. Robežojas ziemeļos ar Somu līci, austrumos – ar Narvas pilsētu un pa Narvas upi ar Krieviju, dienvidos – ar Alutaguzes pagastu, rietumos ar Jervas pagastu, bet ziemeļrietumos – ar Sillamē pilsētu.

## Apskates vietas
* Merikilas priede (*Meriküla mänd*)
* Narvas elektrostacijas (*Narva Elektrijaamad*)
* Narvas-Jēsū muzejs (*Narva-Jõesuu koduloomuuseum*)
* Narvas-Jēsū pareizticīgo baznīca (*Narva-Jõesuu Püha Suurvürst Vladimiri kirik*)
* Narvas bāka (*Narva-Jõesuu tuletorn*)
* Orazojas kanjons (*Orasoja kanjon*)
* Tervajē ūdesnkritums (*Tõrvajõe juga*)
* Utrijas stāvkrasts (*Utria pank*)
* Vaivaras Zilie kalni (*Vaivara Sinimäed*)
* Vaivaras Zilo kalnu kauju (Tannenbergas līnijas) muzejs (*Vaivara Sinimägede Muuseum*)
* Vaivaras Zilo kalnu kaujas (Tannenbergas līnijas) piemineklis (*Sinimägede lahingu koht*)

## Attēlu galerija

Pine_of_Meriküla_01.jpg|Merikilas priede
Eesti_Elektrijaam.JPG|Igaunijas elektrostacija
Narva-Joesuu_church_-_panoramio_(1).jpg|Narvas-Jēsū pareizticīgo baznīca
Ust-Narva-13.jpg|Narvas bāka
Orasoja_kanjon_1.JPG|Orazojas kanjons
Tõrvajoe_juga.JPG|Tervajē ūdenskritums
Udria cliff, 2010-06.jpg|Utrijas stāvkrasts
Vaivara_Sinimäed_2007.jpg|Vaivaras Zilie kalni
Vaivara_Sinimägede_muuseum,_21._juuli_2011.jpg|Vaivaras Zilo kalnu kauju muzejs
II_maailmasõja_Sinimägede_lahingu_koht,_2010,_regnr_5823.jpg|Vaivaras Zilo kalnu kaujas piemineklis


## Ārējās saites
Rīgas 1. pamatskola — attīstības centrs

**Rīgas 1. pamatskola — attīstības centrs** ir Rīgas pirmsskolas izglītības iestāde un pamatskola Ģertrūdes ielā 18, Centra apkaimē, kurā izglīto bērnus ar garīgās attīstības traucējumiem.

## Izglītības programmas
Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (01015811), Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (21015811), Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (21015911), Grāmatu iesiešana (22545011), Mājturība (22814011).

## Vēsture
Skolas vēsture sākas 1923. gadā, kad Ķeniņu ģimnāzijas ēkā Tērbatas ielā 15/17 atvēra **Rīgas pilsētas 2. īpatnējo pamatskolu**, kas īrēja sešas klašu telpas un bibliotēku no Centrālās uguns apdrošināšanas biedrības. 1932./1933. mācību gadā Rīgas 2. īpatnējā pamatskola pārcēlās telpām Antonijas ielā 13, mācības notika divās maiņās. Bērnus pārbaudīja un rekomendēja nosūtīt mācīties speciālajā skolā Rīgas pilsētas Psihotehnikas un arodizvēles institūts. Skolā mācījās bērni no 8 līdz 17 gadiem, katram bērnam bija sagatavota mācību viela atbilstoši viņa attīstības līmenim. Īpatnējās pamatskolas mācību programma atbilda parastās četrklasīgās pamatskolas kursam, ko audzēkņi apguva septiņos — astoņos mācību gados.

Pēc Latvijas okupācijas skolu pārdēvēja par Rīgas 104. skolu, kuru pārcēla uz **Rīgas pilsētas 45. pamatskolas** telpām Miera ielā 62, tad uz ēku Mēness (Debesbraukšanas) ielā 4. 1941. gada novembrī — decembrī skola neilgu laiku atradās Ģertrūdes ielā 27, bijušās Rīgas 92. skolas telpās, tad to pārcēla uz namu Brīvības ielā 60/66. 1944. gadā skolu pārcēla uz ēku Bruņinieku ielā 10 un pārdēvēja par Rīgas 53. īpatnējo pamatskolu, 1947./1948. mācību gadā uz tagadējo ēku Ģertrūdes ielā 18 un 1951. gadā pārdēvēja par **Rīgas 1. palīgskolu**.

2001. gadā atvēra darba iemaņu klasi bērniem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem, 2015. gadā skolu nosauca **Rīgas 1. speciālo internātpamatskolu**. 2019. gada 20. jūnijā Rīgas dome līdz ar vairāku citu skolu nosaukumu maiņu nolēma no 2019. gada 1. augusta pārdēvēt skolu par Rīgas 1. pamatskolu **—** attīstības centru.

## Atsauces
Kozes pagasts

**Kozes pagasts** () ir viena no Igaunijas Harju apriņķa pašvaldībām un aizņem apriņķa dienvidaustrumu daļu. Pagastā ietilpst 5 lielciemi (Ardu, Habaja, Koze, Koze-Ūemeiza un Ravila) un 58 ciemi. Robežojas ziemeļos ar Raes un Rāziku pagastiem, ziemeļaustrumos – ar Anijas pagastu, dienvidaustrumos – ar Jervas apriņķa Jervas pagastu, Paides pilsētas pašvaldību un Tiri pagastu, dienvidrietumos – ar Raplas apriņķa Raplas pagastu un Kohilas pagastu, bet ziemeļrietumos – ar Saku pagastu un Kīli pagastu. 

## Apskates vietas
*Ardu Brīvības kara piemineklis (*Ardu lahingu mälestussammas*)
*Kautlas memoriāls (*Kautla memoriaal*)
*Kozes avoti (*Kose allikad*)
*Kozes baznīca (*Kose kirik*)
*Kozes-Ūemeizas muiža (*Kose-Uuemõisa mõis*)
*Kozes-Ūemeizas muzejs (*Kose-Uuemõisa Koduloomuuseum*)
*Ravilas muiža (*Ravila mõis*)
*Tuhalas baznīca (*Tuhala kirik*)
*Tuhalas karsta veidojumi (*Tuhala karstiala*)
*Tuhalas raganu aka (*Tuhala nõiakaev*)

## Attēlu galerija

Kose_kirik_suvi_2012.jpg|Kozes baznīca
Esifassaad_(2004.a.).jpg|Kozes-Ūemeizas muiža
Kose-Uuemõisa_Koduloomuuseum,_2016.jpg|Kozes-Ūemeizas muzejs
Ravila_mõisa_peahoone.jpg|Ravilas muiža
Tuhala_kirik_tagantvaates.jpg|Tuhalas baznīca
Tuhala 005.JPG|Tuhalas karsta veidojumi
Tuhala_Witches_Well1-21-03-2013.jpg|Tuhalas raganu aka


## Ārējās saites
High and Dry

***High and Dry*** ir angļu alternatīvās *rokgrupa*s *[[Radiohead]]* dziesma, ko izlaida kā pirmo singlu no viņu otrā studijas albuma *[[The Bends]]* (1995). Tas tika izlaists kā dubultā A-puse ar albuma atvērēju "Planet Telex". 

"High and Dry" tika izlaists Apvienotajā Karalistē 1995. gada 5. martā.  

*The Bends* ierakstu sesiju laikā dziesmas grupas demo ieraksts tika atkārtoti atklāts un pārveidots, lai to iekļautu albumā, jo tika uzskatīts, ka tas labi darbojas ar pārējo albuma mūziku. 2007. gada intervijā ar *[[Pitchfork|Pitchfork Media]]* Toms Jorks paziņoja, ka viņam nepatīk dziesma, sakot: "Tā nav slikta ... tā ir ļoti slikta". Toms ironiski paziņoja, ka viņš bijis piespiests iekļaut dziesmu albumā *[[The Bends]]*.

## Atsauces
Rīgas 2. pamatskola

**Rīgas 2. pamatskola** ir Rīgas pirmsskolas izglītības iestāde un pamatskola Ludzas ielā 43, Latgales apkaimē, kurā izglīto bērnus ar garīgās attīstības traucējumiem.

## Izglītības programmas
Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (01015811), 
Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem
* izglītojamajiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (21015911).

Izglītības programmas:

* Būvdarbi (22582011)
* Ēdināšanas pakalpojumi (22811021).

## Vēsture
Skolas vēsture sākas 1925. gadā, kad nodibināja **Rīgas pilsētas īpatnējo krievu pamatskolu**. Tā atradās Ķeniņu ģimnāzijas (tagad Rīgas 40. vidusskola) telpās Tērbatas ielā 15/17.

Pēc Latvijas okupācijas skolu 1944. gadā pārdēvēja par **Rīgas pilsētas 68.  pamatskolu**, un 1949. gadā pārcēla uz 1912. gadā celto skolas ēku Ludzas ielā 43. 1951. gadā to pārdēvēja par **Rīgas 2. palīgskolu**, 1957. gadā par **Rīgas 2. palīgskolu-internātu**, 1968. gadā piebūvēja internāta ēku, 1986. gadā darbnīcu korpusu.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas 1992. gadā to pārdēvēja par **Rīgas 2. speciālo skolu-internātu**, bet 2003. gadā par **Rīgas 2. speciālo internātpamatskolu**. 2019. gada 20. jūnijā Rīgas dome līdz ar vairāku citu skolu nosaukumu maiņu nolēma no 2019. gada 1. augusta mainīt skolas nosaukumu uz Rīgas 2. pamatskola.

## Atsauces
Kārlis Plūksne

**Kārlis Plūksne** (1906—1973) bija latviešu arhitekts. Latvijas arhitektu biedrības priekšnieks (1951—1959).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1906. gada 23. februārī Tukumā Jāņa Plūksnes ģimenē, viņa brālis bija vēlākais operdziedātājs Edgars Plūksna. Studēja arhitektūru Latvijas Universitātē (1926—1942), līdztekus strādāja par tehniķi Latvijas Dzelzeļa valdē, vēlāk Izglītības ministrijā (1926—1931), piedalījās Rīgas Jūrmalas (Mellužu sākumskola, Dubultu vidusskola) un Madonas ēku projektēšanā.

Piedalījās Armijas Ekonomiskā veikala projektēšanā un celtniecībā kā arhitekta Artūra Galindoma vietnieks (1936—1940). Pēc Otrā pasaules kara strādāja Latvijas PSR Ministru padomes Arhitektūras pārvaldes pilsētprojektēšanas institūtā (*Латгипрогорстрой*, 1945—1968), no 1953. gada bija šī institūta galvenais projektu arhitekts.

Projektēja dzīvojamo ēku Kr. Valdemāra un Mālpils ielas sūrī, Mākslinieku savienības namu Daugavmalā un Rīgas 3. vidusskolas ēku Vecrīgā.

## Galerija

Madonas kultūras nams - panoramio.jpg|Madonas kultūras nams
AEV Riga 1939.jpg|Armijas Ekonomiskais veikals Rīgā (1939), tagad — Galerija Centrs
Ryga.2007-08-09.jpg|Esplanādes strūklakas
Павильон №5 ВВЦ.JPG|Latvijas PSR paviljons Maskavā
1905 monument Riga.JPG|1905. gada revolūcijas piemineklis
Rigas 3. gimnazija.jpg|Rīgas Valsts 3. ģimnāzijas ēka
Latvijas Mākslinieku savienība.JPG|Mākslinieku savienības nams 11. Novembra krastmalā (1955-1960).


## Atsauces
Juris Pūce (vieglatlēts)

**Juris Pūce** (; dzimis  Jelgavā) ir bijušais latviešu izcelsmes Kanādas vieglatlēts, diska metējs. Pārstāvot Kanādu, piedalījies 1968. gada vasaras olimpiskās spēles.

## Sportista karjera
Nodarbojies ar tādām vieglatlētikas disciplīnām kā diska mešana, lodes grūšana un vesera mešana. 1965. gada universiādē ieguvis trešo vietu diska mešanā ar rezultātu 56,20 m.

1967. gadā ieguvis trešo vietu Panamerikas spēlēs diska mešanā (56,19 m), lodes grūšanā izcīnot ceturto vietu (18,48 m).

1970. gadā kļuvis par Britu sadraudzības spēļu čempionu diska mešanā (59,02 m), 1966. gadā bijis vicečempions (55,94 m), izcīnot arī trešo vietu lodes grūšanā.

1968. gada olimpiskajās spēlēs diska mešanā ieguvis 14. vietu ar rezultātu 57,34 m.

Vairākas reizes uzlabojis Kanādas rekordu diska mešanā — no 54,10 m līdz 64,39 m (1968. gadā). No 1964. līdz 1970. gadam bijis Kanādas labākais diska metējs, 1965. gadā arī labākais vesera metējs (53,79 m), bet 1968. gadā arī labākais lodes grūdējs (19,25 m).

## Personīgā dzīve
Absolvējis Rīno Universitāti. Strādājis Toronto pašvaldības policijā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Tirgoņu iela

**Tirgoņu iela** var būt:

* Tirgoņu iela — iela Rīgā;
* Tirgoņu iela — iela Daugavpilī;
* Tirgoņu iela — iela Jelgavā;
* Tirgoņu iela — iela Jūrmalā;
* Tirgoņu iela — iela Liepājā;
* Tirgoņu iela — iela Cēsīs;
* Tirgoņu iela — iela Ogrē;
* Tirgoņu iela — iela Priekulē;
* Tirgoņu iela — iela Sabilē;
* Tirgoņu iela — iela Cenu pagasta Ānē;
* Tirgoņu iela — iela Vaiņodes pagasta Vaiņodē;
* Tirgoņu iela — iela Olaines pagasta Stīpniekos;
* Tirgoņu iela — iela Ozolnieku pagasta Ozolniekos.
Tirgoņu iela (Rīga)

**Tirgoņu iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Kaļķu ielu un beidzas pie Šķūņu ielas.

## Vēsture
Pirmo reizi Tirgoņu iela () pieminēta ap 1330. gadu. Viduslaikos tā bija nozīmīga tirdzniecības iela, tās nozīme īpaši pieauga pēc pilsētas tirgus pārcelšanas uz jauno tirgus laukumu — vēlāko Rātslaukumu. Tirgoņu iela (lejasvācu valodā: *de kopstrate*) tolaik savienoja tirgu ar galvenajiem pilsētas vārtiem, iekļaujot arī Šķūņu ielas posmu līdz Zirgu ielai, kas turpinājās kā Smilšu iela līdz Pulvertornim.

## Ielu savienojumi
Tirgoņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kaļķu iela
* Krāmu iela
* Šķūņu iela


Tirgoņu iela Rīgā pirms 1914. gada.jpg|Tirgoņu iela Rīgā (pirms 1914)
Tirgoņu iela ar Rātsnama torni pirms 1920.jpg|Tirgoņu iela ar Rātsnama torni (pirms 1920)
Tirgoņu iela pie Krāmu ielas 1930.jpg|Tirgoņu iela pie Krāmu ielas (1930)


## Skatīt arī
* Vecrīga

## Atsauces
Rīgas 4. pamatskola

**Rīgas 4. pamatskola** ir Rīgas internātpamatskola Tirzas ielā 2, Juglā, kurā izglīto bērnus ar garīgās attīstības traucējumiem.

## Izglītības programmas
Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015621),
Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (21015811), Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (2101582), 
Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (21015911), Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (21015921)
Šūto izstrādājumu ražošanas tehnoloģija (22542021), Koka izstrādājumu izgatavošana (22543041).

## Vēsture
Skolas vēsture sākas 1960. gadā, kad Rīgas 55. astoņgadīgās skolas ēkā Deglava ielā 45 nodibināja **Rīgas 4. speciālo internātskolu**. 1970. gadā to pārcēla uz Rīgas 47. astoņgadīgās skolas ēku Tirzas ielā 2.
Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas to pārdēvēja par **Rīgas 4. speciālo internātpamatskolu**.

2019. gadā Rīgas dome pieņēma lēmumu par Rīgas 153. pirmsskolas izglītības iestādes pievienošanu Rīgas 4. speciālajai internātpamatskolai un skolas pārdēvēšanu par Rīgas 4. pamatskolu.

## Atsauces
Latvijas Ugunsdzēsības muzejs

**Latvijas Ugunsdzēsības muzejs** ir muzejs Rīgā, kura ekspozīcija iepazīstina ar ugunsdzēsības vēsturi no 19. gadsimta vidus līdz mūsdienām. Tas atklāts 1978. gada 4. septembrī. Muzejs atrodas Rīgā, Hanzas ielā 5, ēkā, kas būvēta 1910. — 1912. gadā pēc vācbaltu izcelmes arhitekta Reinholda Georga Šmēlinga projekta būvētā jūgendstila namā. Ēka ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Kādreiz šajā ēkā atradies ugunsdzēsēju depo, un ēkas vienā spārnā joprojām ir Valsts Ugunsdzēsības un glābšanas dienesta Rīgas 9. daļa. Ēku vainago novērošanas un šļūteņu žāvēšanas tornis ar barokāli stilizētu smaili.

Muzejā iespējams apskatīt ugundzēsēju ekipējumu, formas tērpus un darbarīkus, kā arī ugunsgrēku dzēšanā un glābšanas darbos izmantojamo aprīkojumu un iekārtas. Iespējams skatīt arī laika periodā no 1865. līdz 1940. gadam izmantoto inventāru ugunsgrēku dzēšanai — ugunsdzēsēju formas tērpus, darbarīkus, ķiveres, rokas un mehāniskos sūkņus, kā arī ugunsdzēsēju automobili "Chevrolet Six". Apskatāma arī ugunsdzēsības automobiļu modeļu kolekcija.

Muzejā ir vairāk nekā 31 tūkstotis eksponātu.

Muzeja apmeklētājem iespējams noskatīties dokumentālus videomateriālus, piedalīties viktorīnās, kā arī apgūt praktiskas iemaņas dzēšanā, iegūt pamatzināšanas par ugunsdrošības noteikumiem un rīcību katastrofu gadījumā.

Muzejs piedāvā lekcijas, ekskursijas, programmas skolēniem un dažādus citus pasākumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Ugunsdzēsības muzejs
Rīgas 5. pamatskola

**Rīgas 5. pamatskola — attīstības centrs** ir Rīgas pirmsskolas izglītības iestāde un pamatskola bērniem ar garīgās attīstības traucējumiem. Skola atrodas Ineses Jaunzemes ielā 4, kur mācās 5.—9. klašu skolēni un audzēkņi, kas apgūst profesionālo pamatizglītību.

## Izglītības programmas
Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (01015911),
Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (21015811), 
Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (21015911), 
Ēdināšanas pakalpojumi (22811021), Mājturība (22814011).

## Vēsture
Skola dibināta 1972. gadā, kad bijušās 5. Rīgas pilsētas pamatskolas ēkā Pētersalas ielā 10 nodibināja **Rīgas 5. palīgskolu — internātu**. 1975. gadā skolu pārcēla uz agrākās Rīgas 9. astoņgadīgās skolas ēku Visbijas prospektā 5/7 Mežaparkā.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas 1995. gadā pirmās četras klases un C apmācības līmeņa klases pārcēla uz agrākā bērnudārza telpām Stokholmas ielā 26. Tajā pašā mācību gadā ar zviedru palīdzības organizācijas "Cerību zvaigzne" un Velku biedrības atbalstu Baltāsbaznīcas ielā 40 bijušā bērnudārza telpās atvēra klases bērnu — autistu apmācībai. 1998. gadā 5.—12. klašu skolēnu pārcēlās uz bijušā bērnudārza ēku Slāvu ielā 19. 2015. gadā to pārdēvēja par **Rīgas 5. internātpamatskolu — attīstības centru**. 2019. gadā Rīgas dome pieņēma lēmumu par Rīgas Sanatorijas internātpamatskolas pievienošanu Rīgas 5. internātpamatskolai un skolas pārdēvēšanu par Rīgas 5. pamatskolu — attīstības centru

## Atsauces
Guntis Vecgailis

**Guntis Vecgailis** (dzimis  Cēsīs) ir latviešu basģitārists, dziedātājs un dziesmu tekstu autors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1954. gada 8. jūnijā Cēsīs zemkopju ģimenē. Mācījās Jaunraunas pamatskolā, kur apguva trompetes spēli. Mācījās Emīla Dārziņa speciālajā mūzikas vidusskolā mežraga klasē, tad Cēsu un Jāzepa Mediņa mūzikas vidusskolā. 1980. gadā Latvijas valsts konservatorijā ieguva augstskolas diplomu mežraga specialitātē. Dienēja Karaļaučos Padomju armijas pūšamo instrumentu orķestrī, vēlāk darbojās Cēsu kultūras nama ansamblī "Tremolo". 1970. gadu vidū tapa pirmās dziesmas. 

1982. gadā Vecgailis kļuva par basģitāristu Zigmara Liepiņa vadītajā ansamblī "Opus", kopā ar vokālistu Aleksu 1986. gadā izveidoja smagā roka grupu "Opus Pro". 1990. gadā iesaistījās projektā "Rīga ASV". Vēlāk nodibināja pats savu grupu "Dexter".

## Atsauces
Rātslaukums

**Rātslaukums** var būt:

* rātslaukums — laukums pilsētā, pie kuras atrodas pilsētas rāte;
* Rātslaukums (Rīga);
* Rātslaukums (Bauska);
* Rātslaukums (Kuldīga);
* Rātslaukums (Ventspils).
Jānis Rudzītis

**Jānis Rudzītis** var būt:

* Jānis Rudzītis (1903-1967) — cīkstonis;
* Jānis Rudzītis (1909-1970) — literatūrkritiķis.
Kūsalu pagasts

**Kūsalu pagasts** () ir viena no Igaunijas Harju apriņķa pašvaldībām un aizņem apriņķa austrumu daļu. Pagastā ietilpst 3 lielciemi (Kīu, Kolga un Kūsalu) un 64 ciemi. Robežojas ziemeļos ar Somu līci, austrumos – ar Rietumviru apriņķa Haljalas pagastu un Kadrinas pagastu, dienvidos – ar Rietumviru apriņķa Tapas pagastu un Harju apriņķa Anijas pagastu, bet rietumos – ar Saku pagastu. Daļa pagasta ietilpst Igaunijas Bruņoto spēku Centrālajā poligonā (*Kaitseväe keskpolügoon*).

## Apskates vietas
*Jāni-Toma dižakmens (*Jaani-Tooma suurkivi*)
*Joaveski kaskāde (*Joaveski joastik*)
*Jumindas bāka (*Juminda tuletorn*)
*Jusi ezeri (*Jussi järvestik*)
*Jusi tīrelis (*Jussi nõmm*)
*Kīu vasaļa pils (*Kiiu vasallilinnus*)
*Kodaso muiža (*Kodasoo mõis*)
*Kolgakilas Traktoru un instrumentu muzejs (*Kolgaküla Traktorite ja Tööriistade Muuseum*)
*Kolgas muiža (*Kolga mõis*)
*Kolgas muzejs (*Kolga muuseum*)
*Kūsalu baznīca (*Kuusalu kirik*)
*Lahemā nacionālais parks (*Lahemaa rahvuspark*)
*Lēsi baznīca (*Leesi kirik*)
*Majas akmens (*Majakivi*)
*Mūksi pilskalns (*Muuksi linnamägi*)
*Nekiallikas kalēju darbnīca-muzejs (*Näkiallika tööriistade sepikoda-muuseum*)
*Nimmeveski ūdenskritums (*Nõmmeveski juga*)
*Pehja-Kervemā dabas rezervāts (*Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala*)
*Tiliveres dižozols (*Tülivere hiietamm*)
*Tsitres krauja (*Tsitre pank*)
*Vazaristi kaskāde (*Vasaristi joastik*)
*Valklas akmens (*Valkla kivi*)
*Valklas muiža (*Valkla mõis*)
*Vilku krāvumi (*Hundikangrud*)
*Vīnistu mākslas muzejs (*Viinistu Kunstimuuseum*)
*Viru purva taka (*Viru raba matkarada*)
*Zemūdeņu demagnetizācijas bāze (*Hara allveelaevade demagnetiseerimise baas*)

## Attēlu galerija

Keskpolügoon.jpg|Igaunijas Bruņoto spēku centrālais poligons
Viinistu_Art_Museum1,_2008.jpg|Vīnistu mākslas muzejs
Jaani-Tooma_kivi_03-08-08.jpg|Jāni-Toma dižakmens
Leesi_kirik.jpg|Lēsi baznīca
Majakivi.jpg|Majas akmens
Kodasoo_mõisa_peahoone.jpg|Kodaso muiža
Valkla_mõisa_peahoone.jpg|Valklas muiža
Kiiu_tornlinnus_2012.jpg|Kīu vasaļa pils
Tüliveretamm.jpg|Tiliveres dižozols
Kuusalu_kirik_2012.jpg|Kūsalu baznīca
Tsitre_pank1.jpg|Tsitres krauja
Hundikangrud_3.JPG|Aizvēsturiski akmens krāvumi - Hundikangrud
Muuksi_linnamägi_1.JPG|Mūksi pilskalns
Sunrise_at_viru_bog.jpg|Viru purva taka
Järvi_Pikkjärv11.JPG|Jervu Mazezers
Kolga_mõisa_peahoone_õhust_lääne_külg.JPG|Kolgas muiža
Jussi_nõmmel.JPG|Jusi tīrelis
Jussi_Väinjärv.JPG|Viens no Jusi ezeriem
Vasaristi_waterfall_in_winter.jpg|Vazaristi kaskāde
Nõmmeveski_juga_Lahemaal.jpg|Nimmeveski ūdenskritums
Joaveski_juga_Loobu_jõel.JPG|Joaveski kaskāde
Hommikuses valguses Juminda tuletorn.jpg|Jumindas bāka


## Ārējās saites
Rīgas Daugavas pamatskola

**Rīgas Daugavas pamatskola** ir Rīgas pamatskola bērniem ar garīgās attīstības traucējumiem Aglonas ielā 57, Ķengaragā. Absolvējot Rīgas Speciālo internātpamatskolu, skolēni ar garīgās attīstības traucējumiem parasti turpina mācības Rīgas 2. pamatskolā, apgūstot profesiju, vai iet strādāt par palīgstrādniekiem.

## Izglītības programmas
Speciālās pamatizglītības programmas izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015621),
Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās veselības traucējumiem (21015721),
Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (21015821).

## Vēsture
Skola dibināta 1958. gadā kā **11. dzelzceļa vidusskola**, ko 1961. gadā pārdēvēja par **1. Latvijas dzelzceļa internātskolu**, 1962. gadā par **Rīgas 4. internātpamatskolu**.
1997. gadā to pārdēvēja par **Rīgas Speciālo internātpamatskolu**. 2019. gada 20. jūnijā Rīgas dome līdz ar vairāku citu skolu nosaukumu maiņu nolēma no 2019. gada 1. augusta pārdēvēt skolu par Rīgas Daugavas pamatskolu.

2024. gada februārī Rīgas Dome nolēma pirmsskolas izglītības iestādi "Saulespuķe", kas atrodas Maskavas ielā, pievienot Daugavas pamatskolai.

## Atsauces
Pēteris Upītis

**Pēteris Upītis** var būt:

* Pēteris Upītis — latviešu dārzkopis un selekcionārs
* Pēteris Upītis — latviešu grafiķis un kolekcionārs

## Skatīt arī
* Upītis
Nauris

**Nauris** var būt:

* Nauris (personvārds)
* Nauris (filma)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Nauris Puntulis
* Nauris Neimanis
* Nauris Bulvītis
* Nauris Enkuzens
Rīgas Sanatorijas internātpamatskola

**Rīgas Sanatorijas internātpamatskola** bija Rīgas internātpamatskola Brīvības gatvē 384a (tagad Ineses Jaunzemes ielā 4) Šmerļa mežā, kurā izglītoja bērnus ar garīgās veselības traucējumiem. 2019. gadā Rīgas dome pieņēma lēmumu par Rīgas Sanatorijas internātpamatskolas pievienošanu Rīgas 5. internātpamatskolai. 
## Izglītības programmas
Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās veselības traucējumiem (21015711).

## Vēsture
thumb|left|250px|Rīgas Meža skola Šmerlī.  
1928. gadā agrākās Biķernieku sanatorijas telpās (tolaik Brīvības gatvē 203) Latvijas tuberkulozes apkarošanas biedrība izveidoja **Rīgas pilsētas 3. īpatnējo pamatskolu**, ko 1937. gadā pārdēvēja par Meža skolu. Tolaik par Meža skolas skolotājiem strādāja grafiķis Pēteris Upītis un komponists Marģeris Zariņš.

1976. gadā ar tuberkulozi slimo bērnu izglītošanai tika nodibināta Juglas sanatorijas internātskola Saulriešos. Rīgas Sanatorijas meža skolā sāk izglītot bērnus ar centrālās nervu sistēmas slimībām. 2010. gadā tika atklāta pilnīgi jauna, renovēta un moderna skolas ēka.

## Atsauces
Subaramana Vijajalakšmi

**Subaramana Vijajalakšmi** (; dzimusi  Madrasā) ir Indijas starptautiskā lielmeistare šahā (2001).

## Biogrāfija
Indijas šaha lielmeistares Subaramanas Mēnakši vecākā māsa. No 1990. līdz 1998. gadam pārstāvējusi Indiju Pasaules jauniešu šaha čempionātos meitenēm dažādās vecuma kategorijās, kurās labāko rezultātu sasniegusi 1998. gadā, kad U20 vecuma grupā ieņēmusi 6. vietu. Divas reizes pēc kārtas uzvarējusi Pasaules šaha čempionāta sievietēm atlases cikla zonas turnīros (1997, 1999). Tāpat divas reizes uzvarējusi Nāciju Sadraudzības šaha čempionātos sievietēm (1996, 2003). Sešas reizes uzvarējusi Indijas sieviešu šaha čempionātos (1995, 1996, 1999, 2000, 2001, 2002).

Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
* 2000. gadā Ņūdelī 1. kārtā zaudējusi Nīnai Koskelai;
* 2001. gadā Maskavā 1. kārtā zaudējusi Joannai Dvorakovskai;
* 2006. gadā Jekaterinburgā 1. kārtā uzvarējusi Irinu Berezinu, 2. kārtā uzvarējusi Lelu Džavahišvili, bet 3. kārtā zaudējusi Svetlanai Matvejevai.

Pārstāvējusi Indiju lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 4 reizes (1998-2004). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi 2 bronzas (2000, 2002) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījusies 2017. gadā;
* Āzijas komandu šaha čempionātos sievietēm piedalījusies 2 reizes (1999-2003). Komandu vērtējumā izcīnījusi 2 bronzas (1999, 2003) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1999) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1995. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 2001. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2001. gadā saņēmusi arī vīriešu starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Bijusi pirmā Indijas šahiste, kas vienlaicīgi saņēmusi gan lielmeistares, gan vīriešu starptautiskā meistara nosaukumus.

2001. gadā saņēmusi Indijas valdības augstāko sporta apbalvojumu *Arjuna Award*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Subaramana Mēnakši

**Subaramana Mēnakši** (; dzimusi  Ņūdelī) ir Indijas starptautiskā lielmeistare šahā (2004).

## Biogrāfija
Indijas šaha lielmeistares Subaramanas Vijajalakšmi jaunākā māsa. No 1991. līdz 2001. gadam pārstāvējusi Indiju Āzijas un Pasaules jauniešu šaha čempionātos meitenēm dažādās vecuma kategorijās. 1998. gadā Āzijas jauniešu šaha čempionātos meitenēm U20 vecuma kategorijā izcīnījusi sudraba medaļu, bet 2001. gadā šajā turnīrā kopā ar Tanju Sačdevu dalījusi 2.-3. vietu. 2000. gadā izcīnījusi sudraba medaļu Indijas sieviešu šaha čempionātā. 2002. gadā Pasaules kausa izcīņā pēc izslēgšanas sistēmas iekļuvusi ceturtdaļfinālā, kurā zaudējusi Sjui Juihua. 2004. gadā Beirūtā izcīnījusi sudraba medaļu Āzijas individuālajā šaha čempionātā sievietēm.

Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
* 2000. gadā Ņūdelī 1. kārtā zaudējusi Jeļenai Zajacai;
* 2004. gadā Elistā 1. kārtā zaudējusi Ivetai Radzevičai;
* 2006. gadā Jekaterinburgā 1. kārtā zaudējusi Tatjanai Kosincevai;
* 2010. gadā Antakjā 1. kārtā zaudējusi Maijai Čiburdanidzei.

Pārstāvējusi Indiju lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 3 reizes (2000-2002, 2010);
* Āzijas komandu šaha čempionātos sievietēm piedalījusies 2003. gadā. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi bronzas (2003) medaļu;
* Āzijas spēļu komandu šaha čempionātos sievietēm piedalījusies 2010. gadā;
* Āzijas spēļu telpās komandu šaha čempionātos sievietēm piedalījusies 2007. gadā un komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2001. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 2004. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Farmācijas muzejs

**Farmācijas muzejs** ir muzejs Rīgā, Latvijā. Tas dibināts 1986. gadā kā Medicīnas vēstures muzeja filiāle. Muzejs atrodas Riharda Vāgnera ielā 13, 18. gadsimta ēkā, kas ir arhitektūras piemineklis. Muzejs iepazīstina ar farmācijas un aptieku attīstību Latvijā. Tajā iespējams aplūkot 17.—19. gadsimta dokumentus, grāmatas, aptieku traukus, signatūras, ierīces zāļu pagatavošanai un zāles, kas ražotas Latvijā 1920. un 1930. gados. Skatāma arī alķīmiķu laboratorija, ēkas iekšpagalmā atrodas ārstniecības augu dārziņš.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Farmācijas muzejs (arhīvs)
* Medicīnas vēstures muzejs
* Muzeja Facebook konts
* Muzeja lapa vietnē draugiem.lv
Niša Mohota

**Niša Mohota** (; dzimusi  Mahārāštrā) ir Indijas starptautiskā lielmeistare šahā (2003).

## Biogrāfija
No 1993. līdz 2000. gadam pārstāvējusi Indiju Pasaules jauniešu šaha čempionātos meitenēm dažādās vecuma grupās, kuros lielāko panākumu guvusi 2000. gadā Erevānā, kad U20 vecuma grupā ieņēmusi 9. vietu.

2001. gadā Čennai izcīnījusi bronzas medaļu Āzijas individuālajā šaha čempionātā sievietēm. 2005. gadā Bengalūru uzvarējusi Indijas sieviešu šaha čempionātā. 2007. gadā ieņēmusi ceturto vietu starptautiskajā šaha turnīrā Francijas pilsētā Sentafrikā, kā arī bijusi ceturtā Āzijas individuālajā šaha čempionātā sievietēm. 2014. gadā Goa uzvarējusi Indijas šaha turnīrā *Indian National Challengers*.

Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
* 2001. gadā Maskavā 1. kārtā uzvarējusi Tatjanu Stepovaju, bet 2. kārtā zaudējusi Kristinai Adelai Foišorai;
* 2008. gadā Naļčikā 1. kārtā zaudējusi Nadeždai Kosincevai.

Pārstāvējusi Indiju lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 3 reizes (2004, 2008-200);
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījusies 2013. gadā;
* Āzijas komandu šaha čempionātos sievietēm piedalījusies 4 reizes (2003-2009). Komandu vērtējumā izcīnījusi 2 sudraba (2005, 2008) un bronzas (2003) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi 2 sudraba (2005, 2008) medaļas;
* Āzijas spēļu komandu šaha čempionātos sievietēm piedalījusies 2010. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1995. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 2003. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2011. gadā saņēmusi arī vīriešu starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leons (filma)

**"Leons"** () ir 1994. gada Francijas trillera filma, kura režisors un scenārija autors ir Liks Besons. Galvenās lomas atveido Žans Reno, Natālija Portmane, Gērijs Oldmens un Denijs Aielo. Filmas pirmizrāde notika .

Profesionāls slepkava Leons negribīgi pieņem divpadsmitgadīgo Matildi pēc tam, kad viņas ģimene tiek nogalināta. Laika gaitā starp Leonu un Matildi izveidojas neparastas attiecības, jo Matilde kļūst par Leona protežē un iemācās Leona noslēpumus.

## Ārējās saites
Amēlija (2001. gada filma)

**"Amēlija"** () ir 2001. gada Francijas romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Žans Pjērs Ženē. Galvenās lomas atveido Odrija Totū un Matjē Kasovics. Filmas pirmizrāde notika  Francijā.

Amēlija ir naiva meitene ar savu taisnīguma izjūtu, kura dzīvo Parīzē. Viņa nolemj palīdzēt apkārtējiem, pa ceļam atklājot mīlestību.

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Amēlija" ierindojās 87. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zahira El Gabi

**Zahira El Gabi** (; dzimšanas gads nezināms) ir Marokas FIDE meistare šahā (2005).

## Biogrāfija
2000. gadu sākumā bijusi viena no vadošajām Marokas šahistēm. Piedalījusies 2000. gada Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas Ņūdeli, kurā 1. kārtā zaudējusi Jūlijai Djominai.

Pārstāvējusi Maroku Pasaules šaha olimpiādē:
* 2000. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 34. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+6, =1, -0) un izcīnījusi individuālo zelta medaļu.

Kopš 2006. gada šaha turnīros piedalās reti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bohēmista rapsodija

**"Bohēmista rapsodija"** () ir 2018. gada ASV un Apvienotās Karalistes biogrāfiskā filma, kuras oficiālais režisors ir Braiens Singers, kuru filmēšanas procesa noslēgumā aizstāja Deksters Flečers. Galvenās lomas atveido Rāmī Māleks, Lūsija Bojtona, Bens Hārdijs, Džozefs Mazello, Eidans Gilens, Toms Holanders, Maiks Maierss un Gvilims Lī. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Filmā parādīta grupas *[[Queen]]* karjeras attīstība līdz pat leģendārajam 1985. gada *[[Live Aid]]* koncertam. Filmā ir vairākas vēsturiskas neprecizitātes.

## Vēsturiskā precizitāte
Daļa no vēsturiskajiem notikumiem filmā nav attēloti hronoloģiski; Makkartens apgalvojis, kas tas darīts dramatiskākam efektam: "Mēs veidojam mākslas, nevis dokumentālo filmu."

### Attiecībā uz grupu
* *Queen* izveide nebija tik vienkārša, kā attēlots filmā. Merkūrijs Stafelu pazina jau kopš mākslas koledžas un bija izrādījis vēlmi pievienoties grupai, jau pirms Stafels to pameta.
* Džons Dīkons nebija sākotnējais basģitārists, bet gan ceturtais.
* Reja Fostera tēls ir izdomāts un veidots pēc attālas līdzības ar EMI vadītāju Roju Feterstonu. Lai arī Feterstons un citi uzskatīja, ka "Bohemian Rhapsody" ir par garu, lai to izdotu singlā, Feterstons bija grupas fans.
* Merkūrijas nebija pirmais grupas dalībnieks, kas izdeva soloalbumu: Teilors 1981. gada aprīlī izdeva *[[Fun in Space]]* un 1984. gada jūnijā *[[Strange Frontier]]*. Mejs 1983. gada oktobrī izdeva *[[Star Fleet Project]]*. Merkūrija *[[Mr. Bad Guy]]* tika izdots 1985. gada aprīlī.
* *Queen* nekad neizjuka, tāpēc *Live Aid* koncerts nebija apvienošanās. Viņi 1984. gada sākumā izdeva *[[The Works]]* un pēc tam devās albuma Pasaules koncerttūrē. Pēdējais tūres koncerts bija astoņas nedēļas pirms *Live Aid*.

### Attiecībā uz Merkūrija personīgo dzīvi

* Saskaņā ar *[[Vanity Fair (žurnāls)|Vanity Fair]]*, filmā izlaistas daudzas detaļas par Merkūrija attiecībām ar Mēriju Ostinu un Džimu Hatonu, sagrozot un izlaižot faktus.
* Merkūrijs nesatika Mēriju Ostinu tajā pašā vakarā, kad pievienojās grupai. Džims Hatons nebija viesmīlis kādā no Merkūrija ballītēm; viņš bija frizieris Savojas viesnīcā, kurš Merkūriju satika naktsklubā.
* Īpašu kritiku saņēma Merkūrija HIV diagnozes attēlojums, *[[The Spectator]]* žurnālistam Jasperam Rīsam to aprakstot kā "viscietsirdīgāko faktu pārkārtošana". Brīdis, kad Merkūrijs uzzināja par HIV, ir strīdīgs, bet parasti tiek norādīts starp 1986. un 1987. gadu, nevis pirms *Live Aid* koncerta 1985. gadā, kā attēlots filmā. Citi grupas dalībnieki netika informēti līdz 1989. gadam.

## Atsauces

## Ārējās saites