open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
LADEE

***Lunar Atmosphere and Dust Environment Explorer*** jeb ***LADEE*** bija ASV zonde Mēness atmosfēras un putekļu izpētei. Tā palaista 2013. gada septembrī un bija paredzēta 100 dienu zinātniskajai misijai. 2014. gada aprīlī zonde ietriecās Mēness virsmā.

*LADEE* primārie zinātniskie uzdevumi:
* Mēness niecīgās eksosfēras blīvuma un sastāva noteikšana, kā arī tās izmaiņu novērošana laikā;
* Apollo astronautu misiju atstāto pēdu noteikšana nātrija mākoņa vai putekļu veidā desmitiem kilometru augstumā  virs Mēness virsmas;
* putekļu vides dokumentēšana, lai palīdzētu izstrādāt nākotnes kosmiskos aparātus.

## Uzbūve
Kosmiskais aparāts izgatavots NASA apakšvienībā Ames Research Center. Tas veidots uz jaunas modulāras platformas Modular Common Spacecraft Bus (*MCSB*) bāzes. Galvenās struktūras izmēri ir 2,37 m × 1,85 m × 1,85 m. Tā pilna masa ir 383 kg.

Zinātniskie instrumenti:
* *Neutral Mass Spectrometer* (*NMS*), kas tieši veic eksosfēras analīzi; tas ir analoģisks Mars Science Laboratory *SAM* instrumentam;
* *UV-Vis Spectrometer* (*UVS*, ultravioletais — redzamās gaismas spektrometrs), kas mēra gan putekļus, gan eksosfēru; tas aizgūts no LCROSS misijas;
* *Lunar Dust EXperiment* (*LDEX*), kas tieši mēra putekļus; tas veidots, uz Galileo, Ulysses un Cassini instrumentu pamata;

*LADEE* ir arī izvietota aparatūra tehnoloģisku eksperimentu veikšanai: *Lunar Laser Communication Demonstration* (*LLCD*), kas izmanto lāzeru sakaru nodibināšanai ar zemes stacijām.

## Lidojuma gaita
*LADEE* tika palaists  03:27 UTC ar nesējraķeti Minotaur V no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta (*MARS*) starta laukuma *LP-0B*. Šis bija pirmais *Minotaur V* starts.

*LADEE* Mēness orbītas sasniegšanai izmantoja neierastu trajektoriju. Sākotnēji tā tika ievadīta augstu eliptiskā Zemes orbītā. Tas gandrīz mēneša laikā veica trīs apriņķojumus ar planētu, katru reizi orbītai palielinoties.

6. oktobrī 10:57 UTC, kad *LADEE* atradās apogejā, uz četrām minūtēm tika iedarbināts kosmiskā aparāta dzinējs, lai ieietu Mēness orbītā. Vēl divi manevri tika veikti 9. un 12. oktobrī, lai orbītu pazeminātu līdz 250 km. 40 dienu laikā paredzēta sistēmu un instrumentu testēšana.

18. oktobrī veikts lāzera sakaru eksperiments *LLCD*, pirmoreiz vēsturē pārraidot datus no Mēness orbītas uz Zemi ar ātrumu 622 megabiti sekundē, kas bija vairāk par sešām reizēm ātrāk nekā agrāk.

20. novembrī *LADEE* pazemināja orbītu ar augstumu no 12 līdz 60 km no Mēness virsmas, kas ir misijas darba orbīta.

 NASA paziņoja, ka, tā kā ir ietaupījušies degvielas krājumi, *LADEE* misija tiks pagarināta par 28 dienām. Kosmiskā aparāta orbīta tiks pazemināta līdz dažiem kilometriem virs Mēness virsmas.

2014. gada 11. aprīlī tika izslēgti *LADEE* zinātniskie instrumenti, kad tam bija beigušies degvielas krājumi. Kosmiskais aparāts ietriecās Mēness neredzamajā pusē 18. aprīlī laikā starp 04:30 un 05:22 UTC.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LADEE  NASA vietnē
Cvēnica

**Cvēnica** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī. Tā atrodas 9 km uz dienvidiem no Štolbergas un 24 km uz dienvidrietumiem no Kemnicas.

## Cilvēki
Cvēnica ir jurista Samuela fon Pūfendorfa (*Samuel von Pufendorf*, 1632-1694) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Severīns Jensens

**Severīns Jensens** (*Severin Jensen*, 1723—pēc 1809) bija dāņu izcelsmes arhitekts, Kurzemes un Zemgales hercoga Pētera vadošais būvmeistars, vēlāk galma arhitekts (1772). Piedalījās Rundāles pils, Jelgavas pils, Kroņvircavas muižas pils, Zaļās muižas pils, Lustes pils, Svētes pils, Kaucmindes muižas pils projektēšanā un celtniecībā, kā arī Kazertas pils (*Caserta*) celtniecībā pie Neapoles.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1723. gadā Kopenhāgenā. Neilgi pēc Bīronu atgriešanās Jelgavā 1766. gadā Jensenu pieņēma darbā par galma arhitekta Bartolomeo Rastrelli palīgu un darbu vadītāju (*Kondukteur*).
Viņš projektēja un vadīja Rundāles pils vārtu un staļļu būvi (1766—1767), pēc tam jaunās Jelgavas pils interjeru un zirgu staļļu izbūvi (1768—1773) un Zaļās muižas pils celtniecību (1769—1774). Līdztekus Jensens ar pārtraukumiem strādāja pie Vircavas pils celtniecības (1769, 1775-1781, 1785).
1770. gadā pēc viņa projekta celta hercogu medību pils Pienavā, kas 1780. gadā nosaukta par Frīdrihslusti (vēlāk par Lusti) par godu Prūsijas kroņprincim Frīdriham Vilhelmam.

1772. gadā Jensenu iecēla par Kurzemes hercoga galma arhitektu.
1773.—1775. gadā viņš pārbūvēja un paplašināja Svētes pili, kur izveidoja oranžēriju un gleznu galeriju.
1774.—1775. gadā pēc Jensena projekta uzcēla *[[Academia Petrina]]* ēku.
Pēc viņa projekta 1797.g. pabeigta Staļģenes muižas kungu mājas būvniecība.

Pēc hercogvalsts inkorporācijas Krievijas impērijas sastāvā 1795. gadā Jensens kļuva par Kurzemes guberņas arhitektu.

1803. gadā viņš aizceļoja uz Dienviditāliju, kur strādāja pie Luidži Vanvitelli projektētās Kazertas pils būves.

Miris pēc 1809. gada Jelgavā.

## Jensena projektētās ēkas

Attēls:Vircava (Kronvircava) manor chevaliers' house.jpg|Kroņvircavas «Kavalieru māja» (1769)
Attēls:Zalenieki manor house.jpg|Zaļās muižas medību pils (1769)
Attēls:Lustes pils 1875.jpg|Lustes pils (1770) 1875. gada fotogrāfija 
Attēls:Lustes pilsdrupas 2008.jpg|Lustes pilsdrupas 2008. gadā
Attēls:Svētes muiža.jpg|Svētes muižas kungu māja (1773)
Attēls:Jelgavas akadēmiskā ģimnāzija (Johans Kristofs Broce).jpg|*Academia Petrina* projekts (1774)
Attēls:Academia petrina.jpg|*Academia Petrina* ēka mūsdienās
Staļģene manor house.jpg|Staļģenes muižas kungu māja (1797)


## Atsauces
Eibenštoka

**Eibenštoka** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī pie Cvikavas Muldes upes.

## Vēsture
Eibenštoka pirmoreiz rakstos minēta 1378. gadā. Attīstījusies kā kalnraču pilsēta, kopš 18. gadsimta arī kā izšuvumu ražošanas centrs. 20. gadsimta 70. gados pie pilsētas tika izbūvēta lielākā ūdenskrātuve VDR.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elsnica/Rūdu kalni

**Elsnica/Rūdu kalni** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī.

## Vēsture
No 1844. līdz 1971. gadam Elsnicā tika iegūtas akmeņogles, tagad šahtā atvērts muzejs.

## Cilvēki
Elsnica ir futbola trenera Kristofa Dauma (*Christoph Daum*, 1953) un rakstnieka Reinera Kunces (*Reiner Kunze*, 1933) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elterleine

**Elterleine** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lustes pils

**Lustes pilsdrupas**, agrākā **Frīdrihslustes izpriecu pils** () atrodas Dobeles novada Jaunbērzes pagastā, netālu no autoceļa P102 Dobele-Jaunbērze. Tā savulaik bija viena no greznākajām Kurzemes un Zemgales hercoga Pētera pilīm ar franču dārzu un plašu medību parku, ko pēc hercoga pasūtījuma 1770. gadā pie Pienavas upītes cēla galma arhitekts Severīns Jensens.

1780. gadā pili nosauca par Frīdrihslusti par godu Prūsijas kroņprincim Frīdriham Vilhelmam, kas tajā laikā bija ieradies viesos pie Kurzemes hercoga. Tautā pils vēlāk iesaukta par Lusti.

Mūsdienās nolaistajā parkā no pils palikušas tikai iespaidīgas ārsienas.

## Vēsture
Zināms, ka 1570. gadā hercogs Gothards Dobeles luterāņu mācītājam Johanam Rīvijam piešķīra dzimtīpašumā **Vecpienavas muižu**, kurā bija divas zemnieku saimes - Tīkliņi un Aņģi. Pēc J. Rīvija nāves Vecpienava palika Rīviju dzimtas īpašumā līdz 17. gadsimtam, kad Frīdrihs Rīvijs atdeva muižiņu savam svainim K. Bīronam un tā kļuva par Bīronu dzimtmuižu.

Hercogs Pēteris Bīrons uzdeva galma arhitektam Severīnam Jensenam pēc franču dižciltīgo izpriecu piļu parauga Rīvija jeb Vecpienavas muižas teritorijā uzcelt medību pili. Pils būvēta baroka stilā ar klasicisma ietekmi, ar tornīšiem stūros, katra no četrām fasādēm bija citādāka.

Pils lielā zāle bija greznota ar Venēcijas spoguļiem un dārgām gleznām, bet mazākā hercogienes zāle bija oderēta ar zīdu un samtu. Ap pili bija iekārtots ar mūri norobežots zvēru dārzs medībām. 
Grāfs Lēndorfs 1780. gadā savā dienasgrāmatā rakstīja, ka "pils sajūsmina ar saviem ēnainajiem laukumiem, tempļiem, tiltiem, ķīniešu mājiņu, angļu kabinetu un simtiem citu pievilcīgu stūrīšu."

Pilij bija īpatna skursteņu sistēma - visu pils krāšņu dūmvadi bēniņos ar arkām bija savienoti vienā dūmenī. Pils fasādē redzami telpiski greznojumi, uz pārējām trim ārsienām tie uzgleznoti. Ap pili bija siltumnīcas, kuru būvi pabeidza 1777. gadā. 
Stipri nolaisto Lustes kroņa muižas apkārtni 1910. - 1912. gadā sakopa Paulis Lejiņš, vadot šeit Jelgavas zemkopības skolas audzēkņu praksi. Pāris gados apkārtnes lauki kļuva par paraugsaimniecību. Posmā starp abiem pasaules kariem pils piederēja Džūkstes-Sīpeles piensaimnieku biedrībai, kas te iekārtoja pienotavu, tomēr saudzīgi saglabājot visu vērtīgo pilī. 1936. gadā pie pils piestiprināja goda plāksni Dobeles mācītājam Johanam Rīvijam, atzīmējot viņa tulkoto latviešu reliģisko grāmatu izdošanas 350 gadus.

Otrā pasaules kara cīņās pils cieta maz, tomēr pēc kara pils ēkā apmetās ienācēji, kas 1950. gados pils lieliskos kamīnus, kāpnes, iekšējo apdari un visu vērtīgo izlaupīja. Pils ēka tika pamesta sabrukšanai.


Attēls:Lustes pils 1875.jpg|Lustes pils fotogrāfija 1875. gadā.
Attēls:Lustes pils 1793 K. Ludvigs.jpg|Lustes pils 18. gadsimta beigās (K. Ludviga glezna, 1793).
Attēls:Lustes pils 1929.jpg|Piensaimnieku biedrībai piederošā Lustes pils 1929. gadā.


## Ārējās saites
* http://www.pilis.lv

## Atsauces
Elsnica

**Elsnica** var būt:

*Elsnica/Fogtlande (*Oelsnitz/Vogtl.*) - pilsēta Vācijā, Saksijas zemes Fogtlandes apriņķī
*Elsnica/Rūdu kalni (*Oelsnitz/Erzgeb.*) - pilsēta Vācijā, Saksijas zemes Rūdu kalnu apriņķī
Ērenfrīdersdorfa

**Ērenfrīdersdorfa** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī.

## Vēsture
Pilsēta veidojusies ap alvas atradnēm. Alvas ieguve tika izbeigta 1990. gadā.

## Izglītība, kultūra, tūrisms un sports
Pilsētā atrodas kalnrūpniecības muzejs, kā muzejs darbojas arī bijusī alvas ieguves šahta *Zinngrube Ehrenfriedersdorf*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grinhaina-Beierfelde

**Grinhaina-Beierfelde** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī.

## Vēsture
Pilsēta izveidota 2005. gadā, apvienojot Grinhainas pilsētu un Beierfeldes ciemu. Grinhainas pilsēta attīstījusies ap 1230. gadā dibināto Grinhainas klosteri (darbojies līdz reformācijai 1536. gadā).

## Cilvēki
Grinhaina ir komponista Johana Šeina (*Johann Schein*, 1586-1630) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Deniss Hopers

**Deniss Lī Hopers** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris, režisors, fotogrāfs un mākslinieks.

Aktiera karjeru sācis 1954. gadā, nākamajos divos gados piedalījās divās filmās kopā ar Džeimsu Dīnu: "Dumpinieks bez iemesla" (1955) un *[[Giant (1956. gada filma)|Giant]]* (1956). Nākamajos desmit gados bieži piedalījās dažādos TV seriālos viesa lomā, 1960. gadu beigās sāka spēlēt otrā plāna lomas filmās.

Režisora karjeru uzsāka ar filmu "Bezrūpīgais braucējs" (1969), kurā Hopers bija arī viens no scenārija autoriem un aktieris. Par šo filmu saņēma balvu Kannu kinofestivālā (nominācijā "Labākais pirmais darbs"), kā arī tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā viens no scenārija autoriem.

1979. gadā piedalījās filmā "Mūsdienu apokalipse". Pēc tam filmējies tādās filmās kā "Izaicinājums" (*Rumble Fish*, 1983) un *[[The Osterman Weekend]]* (1983), guva kritiķu atzinību par darbu filmās "Zilais samts" un *[[Hoosiers]]*, par lomu *Hoosiers* tika nominēts arī Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais otrā plāna aktieris. Tāpat filmējies tādās filmās kā "Amerikāņu draugs" (1977), "Īstā mīlestība" (1993), "Ātrums" (1994), "Pārpratums Redrokvestā" (1993), *[[Super Mario Bros.]]* (1993), *[[Space Truckers]]* (1996). 2002. gadā piedalījies piecās no TV seriāla "24" sērijām.

2010. gada martā Hoperam tika piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā. Nodarbojies arī ar fotografēšanu.

Miris  no prostatas vēža.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hopers

**Hopers** var būt:
* Deniss Hopers (*Dennis Lee Hopper*) — amerikāņu aktieris, režisors, fotogrāfs un mākslinieks (1936—2010);
* Edvards Hopers (*Edward Hopper*) — amerikāņu gleznotājs (1882—1967).
Evita (priekšvārds)

**Evita** ir spāņu/ebreju izcelsmes sieviešu priekšvārds, kas atvasināts no vārda Eva, šī vārda pamazināmā forma. Latvijā pirmoreiz reģistrēts Ventspilī 1924. gadā. Vārda dienu Latvijā svin 12. septembrī. 2013. gadā Latvijā reģistrētas 3700 personas ar vienīgo vārdu Evita.

## Cilvēki ar šādu vārdu

## Atsauces
Kristīne (nozīmju atdalīšana)

**Kristīne** vai **Kristīna** var būt:
* Kristīne — sieviešu personvārds

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Kristīne I, Zviedrijas karaliene

* Kristīne Opolais, operdziedātāja
* Kristīne Kārkliņa
* Kristīne Nevarauska
* Kristīne Krūze-Hermane
* Kristīne Zadovska
* Kristīne Lagarda
* Kristīna Agilera
* Kristīna Makvī
* Kristina, slovāku dziedātāja
* Kristina Šmiguna-Vehi

## Citas nozīmes
* Kristīne, Tallinas administratīvais rajons.
Geiere

**Geiere** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1381. gadā. Attīstījusies kā kalnraču pilsēta. 16. gadsimtā atradnes sāka izsīkt. 1704. un 1803. gadā pilsētas pievārtē notika lieli šahtu iegruvumi, izveidojot t.s. *Geyersche Binge*, kas tagad ir dabas liegums. Pēc atradņu izsīkšanas pilsētas iedzīvotāji pievērsās dažādu koka izstrādājumu - *[[Schwibbogen]]* svečturu, riekstkožu un Ziemassvētku piramīdu izgatavošanai. 18. un 19. gadsimta pilsēta attīstījās kā tekstilrūpniecības centrs. 

## Atsauces

## Ārējās saites
274301 Wikipedia

***274301 Wikipedia*** ir galvenās asteroīdu joslas asteroīds.

To 2008. gada augustā atklāja Andrušivkas Astronomijas observatorija (Ukraina). 2013. gada janvārī tas tika nosaukts tiešsaistes enciklopēdijas Vikipēdijas vārdā.

## Atsauces
Jēštate

**Jēštate** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī pie Čehijas robežas.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1386. gadā. No 1952. līdz 1990. gadam Jēštate bija daļa no Karlmarksštates pilsētas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Darba iela

**Darba iela** var būt šādās apdzīvotās vietās:

* Darba iela — Alūksnē;
* Darba iela — Apē;
* Darba iela — Daugavpilī;
* Darba iela — Jūrmalā;
* Darba iela — Kuldīgā;
* Darba iela — Pastendē;
* Darba iela — Rīgā;
* Darba iela — Subatē;
* Darba iela — Talsos;
* Darba iela — Upītē.
Beļģijas eiro monētas

**Beļģijas eiro monētas** ir eiro monētas, kuras izdevusi Beļģija.

## Valsts puses izskats
Uz Beļģijas eiro monētu valsts puses attēlots Beļģijas karalis. Līdz 2013. gadam valdīja karalis Alberts II, kurš atkāpās no troņa par labu savam dēlam Filipam, tāpēc paredzams, ka monētu dizains tiks mainīts uz jaunā karaļa attēlu. Beļģijas monētu sākotnējais dizains neatbilda jaunākajām eiro dizaina rekomendācijām, tāpēc pēc 2008. gada izdotajām monētām ir nedaudz mainīts dizains — kalšanas gads un karaļa monogramma pārvietota uz iekšpusi, pievienoti burti BE, kas ir valsts nosaukuma saīsinājums. Tāpat tika pievienotas kaltuves un meistara zīmes, kā arī karaļa portrets tika atjaunināts, lai atbilstu izmaiņām viņa izskatā. Tomēr, tā kā 2008. gada beigās tika pieņemta jauna rekomendācija saskaņā ar kuru monarha portretu var atjaunināt tikai reizi 15 gados, uz no 2009. gada kaltajām monētām atkal tika izmantots iepriekšējais karaļa portrets, saglabājot pārējās izmaiņas.

## 2 eiro apgrozības piemiņas monētas
Beļģija 2 eiro piemiņas monētas izdod kopš 2005. gada. Beļģija ir izdevusi ne tikai individuāli izvēlētas tematikas monētas, bet arī trīs Eiropas ekonomiskajai vienotībai veltītas monētas, kuras izdeva visas eirozonas valstis kopā. Turklāt Beļģija ir izdevusi vairākas zelta un sudraba piemiņas monētas, kas nav paredzētas apgrozībai.

€2 commemorative coin Belgium 2005.png|2005 — Beļģijas un Luksemburgas ekonomiskajai savienība, uz monētas attēloti abu valstu valdnieki
Attēls:2-Euro-Gedenkmünze Belgien 2006.gif|2006 — Atomiuma restaurācija
Attēls:Römische Verträge Belgien 2007.jpg|2007 — 50 gadi kopš Romas līguma noslēgšanas
Attēls:€2 commemorative coin Belgium 2008.png|2008 — Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas pieņemšanas 60. gadadiena
Attēls:EWWU Belgien 2009.jpg|2009 — 10 gadi kopš Eiropas Ekonomikas un monetārā savienības izveides
Attēls:€2 commemorative coin Belgium 2009.png|2009 — Luija Braila 200 gadu jubileja
Attēls:2 Euro Gedenkmünze Belgien 2010.jpg|2010 — Beļģijas prezidentūra Eiropas Savienības Padomē
Attēls:2 Euro Belgien 2011 Frauentag.jpg|2011 — 100 gadi kopš tiek atzīmēta Starptautiskā sieviešu diena, uz monētas attēlotas pirmā ārste un pirmā juriste Beļģijā
Attēls:Euro-Bargeld Belgien 2012.jpg|2012 — 10 gadi kopš eiro ieviešanas
Attēls:2 Euro Belgien 2012 Musik-Wettbewerb.jpg|2012 — 75 gadi kopš norisinās Karalienes Elizabetes mūzikas konkurss
Attēls:2 e BE 2013.jpg|2013 — 100 gadi kopš Karaliskā metroloģiskā institūta izveides


## Īpašas iezīmes
Uz Beļģijas monētām ir kaltuves zīme un meistara zīme. Kaltuves zīme ir Briseles aizstāvja erceņģeļa Miķeļa galva. Meistara zīme ir svari, tā pieder Romēnam Koenam. Uz standarta apgrozības monētām šīs zīmes parādās tikai kopš 2008. gada. Uz 2005. gada 2 eiro apgrozības piemiņas monētas ir stilizēti tās dizaina autora Lika Lijksa iniciāļi. 

## Skatīt arī
Johanngeorgenštate

**Johanngeorgenštate** () ir kūrortpilsēta (*Erholungsort*) Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī pie Čehijas robežas. Kopš 1950. gadiem tās iedzīvotāju skaita samazināšanās ir bijusi ļoti būtiska, samazinoties no 45 000 iedzīvotājiem 1953. gadā līdz aptuveni 4000 tagad.

## Vēsture
Pilsētu 1654. gadā dibinājis Saksijas kūrfirts Johans Georgs I protestantu bēgļiem no Bohēmijas un tā nosaukta viņa vārdā. Pilsēta attīstījās kā metālapstrādes centrs. 1789. gadā uraninīta paraugā, kas ņemts no Johanngeorgenštates apkaimes, Martins Heinrihs Klaprots atklāja jaunu ķīmisko elementu urānu. Pie pilsētas tika atklātas arī svina un niķeļa atradnes. 1929. gadā pie pilsētas tika uzcelts Vācijā pirmais slēpošanas tramplīns. VDR laikos apkārtnē tika iegūts urāns.

## Izglītība, kultūra, tūrisms un sports
Johanngeorgenštate sevi dēvē par "*[[Schwibbogens]]* (tradicionāli svečturi) pilsētu".

## Atsauces

## Ārējās saites
Johans Eks (luterāņu mācītājs)

**Johans Eks** (*Johann Eck* vai *ab Ecken*, miris ap 1552) bija Reformācijas laika luterāņu mācītājs Rīgas Doma baznīcas draudzē (1526), Pērnavas draudzē (1528) Rīgas latviešu Jēkaba baznīcas draudzes virsmācītājs (1536), Rīgas domkungs. 

Viņa palīgmācītājs Johans Rīvijs izmantoja Eka 1537. gadā tulkotos luteriešu psalmus un garīgās dziesmas latviešu valodā savas latviešu garīgo tekstu rokasgrāmatas izveidē, kas iespiesta 1586. gadā Kēnigsbergā.

## Atsauces
Johans Eks

**Johans Eks** var būt:

* Johans Eks (katoļu teologs) (*Johannes Eckius* 1486-1543), vācu katoļu teologs, Lutera oponents;
* Johans Eks (luterāņu mācītājs) (*Johannes Eck*, miris ap 1552), Reformācijas laika Rīgas latviešu Jēkaba baznīcas draudzes luterāņu mācītājs. Garīgo tekstu tulkotājs latviešu valodā.

## Skatīt arī
* Nikolajs Eke (, 1541-1623), Rīgas rātskungs, birģermeistars un burggrāfs.
Anita Grūbe

**Anita Grūbe** (dzimusi  Siguldā) ir latviešu aktrise un pedagoģe.

Anita Grūbe ir strādājusi Dailes teātrī (1976 - 1992), pasniedzēja Latvijas Mūzikas akadēmijā un Latvijas Kultūras Koledžā.

Aktiermeistarību apguvusi Tautas kinoaktieru studijā.

Latvijas Radošo savienību biedre no 1981. gada.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
* Profils kino-teatr.ru
Luters

**Luters** var būt:
* Jānis Luters
* Roberts Luters;
* Tomass Luters;
* Mārtins Luters Kings
* Mārtiņš Luters.
Svētes muiža

thumb|200px|Svētes pils centrālā daļa pirms pārbūves 1876. gadā
thumb|200px|Armijas kazarmas bijušajā Svētes muižā
**Svētes muižas** jeb **Lielsvētes muižas** () kungu māja jeb **Svētes pils** atradās tagadējā Jelgavas novada Svētes ciemā, netālu no autoceļa P95 9 km attālumā no Jelgavas. 
Tā savulaik bija Kurzemes un Zemgales hercoga Pētera vasaras rezidence, ko pēc hercoga pasūtījuma 1774. gadā uzbūvēja galma arhitekts Severīns Jensens. 

Mūsdienās pamestās kazarmu ēkas pēc PSRS armijas izvākšanās bija pārvērtušās graustā. Kopš 2019. gada Svētes pils ir privātīpašums un uzsākti pakāpeniski ēkas glābšanas un atjaunošanas darbi.

## Vēsture
Pirmā Svētes muižas kungu māja, iespējams, celta 1730. gados Svētes upes labajā krastā. No 1774. līdz 1775. gadam hercogs Pēteris Bīrons ēku lika pārbūvēt par vasaras atpūtas rezidenci pēc arhitekta Severīna Jensena projekta. Pilij bija izteikts centrālais korpuss un gari sānu korpusi, kuros divstāvu augstumā atradās oranžērija un gleznu galerija. Ovālās zāles interjeru un fasāžu pilastru kapiteļus veidojis tēlnieks J. M. Grafs. Pie pils bija stallis un kalpu mājas, kā arī parks.

Pēc hercogistes inkorporācijas Krievijas Impērijā 1795. gadā Svētes muižā uzcēla kazarmas kirasieru pulkam un vienā pils spārnā ierīkoja baznīcu. Pili 113. Staraja Rusas kājnieku pulka vajadzībām pilnībā pārbūvēja no 1876. līdz 1878. gadam.
Pēc Pirmā pasaules kara Latvijas Republikas Kara būvniecības pārvalde arhitekta pulkveža-leitnanta A. Galindoma vadībā uzsāka kazarmu ēku un staļļu remontu. Izlaboja pils piebūvi uz Svētes upes krasta, atjaunoja staļļus un kazarmu ēku. Izurba jaunu aku apmēram 150 metru dziļumā. Elpes vajadzībām uzcēla jaunu šķūni ar zirgu svariem. Ēkām piegulošos laukumus iztīrīja no krūmiem un izdrenēja, piemērojot tos zirgu apmācības vajadzībām.
Pēc Otrā pasaules kara bijušajās muižas ēkās atradās Padomju armijas kazarmas.

## Ārējās saites
* Svētes muižas ēku mūsdienu izskats

## Atsauces
Brunovi

thumb|right|Baronu Brunovu dzimtas ģerbonis.

**Brunovi** () ir vācbaltiešu dzimta, kas 16. gadsimtā ieceļojusi Latvijā no Pomerānijas un vēlāk izplatījusies arī Krievijā. 1620. gadā Brunovus ierakstīja Kurzemes bruņniecības matrikulā.

## Vēsture
Pirmais zināmais dzimtas Kurzemes atzara pārstāvis bija Mihaels no Brinovas () Šlāves (tagad Slavno) novadā. Livonijas kara sākumā 1559. gadā viņš iegādājās Daugavpils komturejas Briģenes muižu tagadējā Demenes pagastā, kas Brunovu dzimtai piederēja līdz 1670. gadam. 1566. gadā Mihaels Brunovs kļuva par Kurzemes un Zemgales hercoga Gotharda kancleru. 
Viņa radinieks Josts no Brinovas ieradās Livonijā pirms 1561. gada, šeit viņam piedzima dēli Dionīsijs, Klauss un Hanss. Zināms, ka 17. gadsimta sākumā Brunovu dzimtai piederēja Vircavas muiža, kuru tie ieķīlāja Grothusiem.
1620. gada 17. oktobrī Frīdrihu fon Brunovu (miris 1651) ierakstīja Kurzemes bruņniecības matrikulā.  
  
1853. un 1862. gadā Brunovu dzimtai piešķīra mantojamu baronu titulu. 1871. gada 18. martā Krievijas impērijas īstenajam slepenpadomniekam un sūtnim Londonā Filipam fon Brunovam (1797—1875) piešķīra grāfa titulu.

## Slaveni Kurzemes Brunovi
* Mihaels Brunovs (*Michael von Brunnow*, miris 1583), hercoga Gotharda kanclers 
* Ernests Georgs Brunovs (*Ernst Georg von Brunnow*, 1796—1845), Kurzemes rakstnieks
* Filips Brunovs (*Philipp von Brunnow*, 1797—1875), Krievijas impērijas diplomāts no 1818. gada

Бруннов Филипп Иванович, 1870.jpg|grāfs Filips Brunovs (1797—1875), Krievijas impērijas diplomāts, piedalījās Parīzes miera sarunās


## Atsauces
Katastrofa Monparnasas stacijā

**Katastrofa Monparnasas stacijā** bija viena no iespaidīgākajām katastrofām dzelzceļa vēsturē, kas notika Monparnasas stacijā Parīzē.  

 no Granvilas (*Granville*) pilsētiņas uz Parīzi devās pasažieru vilciens № 56, kuru vadīja mašīnists Gijoms Marija Pelerins (*Guillaume Marie Pellerin*) ar 19 gadu darba pieredzi. Tā kā vilciens, iebraucot Parīzē, kavējās, pirms pienākšanas pārāk vēlu tika iedarbinātas bremzes, neskatoties uz sliežu ceļa kritumu pirms stacijas. Avārijas bremzēšana nedarbojās, jo attiecīgā sistēma tajā brīdī bija atslēgta. Kad mašīnists iedarbināja palīgbremzes un rokas bremzi, bija jau par vēlu un vilciens ar 40 km/h lielu ātrumu taranēja strupceļa barjeru un izbrauca uz stacijas perona. Tvaika lokomotīve pēc inerces izbrauca cauri visai stacijai (ap 30 m), sagrāva tās ap 60 cm biezo priekšējo sienu un no 10 m augstuma nogāzās uz ielas. Visi 12 sastāva vagoni palika uz perona. 

Katastrofā ievainojumus guva 5 cilvēki — lokomotīves brigāde (mašīnists un viņa palīgs), divi pasažieri un ugunsdzēsējs. Vienīgais katastrofas upuris bija vakara avīžu pārdevēja Marija Ogistēna Agilāra (*Marie-Augustine Aguilard*), uz kuras kioska uzgāzās sienas gruveši. Francijas rietumu dzelzceļš apmaksāja bojā gājušās sievietes bēres un vēlāk maksāja pensiju viņas diviem bērniem. Vilciena mašīnistam par katastrofas izraisīšanu tika piespriests 2 mēnešu cietumsods un 50 franku kompensācija Marijas Agilāras radiniekiem. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Article de ''La Nature'', 9 novembre 1895 
* La ligne Paris — Granville, 150 ans d’Histoire
Lautere-Bernsbaha

**Lautere-Bernsbaha** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī.

## Vēsture
Pilsēta nodibināta 2013. gadā, apvienojot Lauteres pilsētu un Bernsbahas kopienu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hisaki

***Hisaki*** jeb ***SPRINT-A*** () ir Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūras (*JAXA*) orbitālā observatorija, kura paredzēta novērojumiem ultravioletajā spektrā. Tas ir pirmais aparāts no *Small Scientific Satellite* programmas. Palaista 2013. gada septembrī jaunas nesējraķetes *[[Epsilon (nesējraķete)|Epsilon]]* pirmajā startā.

Kosmiskais aparāts izgatavots Japānas uzņēmumā *[[NEC]]* uz platformas *NEXTAR NX-300L* bāzes. 
*Hisaki* aizstāj atcelto observatoriju *TOPS*.

*Hisaki* uzstādīts ekstrēmi ultravioletais spektroskops ar 20 cm teleskopu. Tas paredzēts Saules sistēmas planētu novērošanai, lai noskaidrotu, kā kosmosā izplūst to atmosfēra, kā arī atmosfēras mijiedarbību ar Saules vēju. Bez tam īpaši tiks pētīts Jupitera pavadonis Jo, lai izprastu enerģijas pārvietošanos plazmas vidē, novērojot no Jo izplūstošos sēra jonus.

Nosaukums *Hisaki* dots pēc zemesraga, kurš atrodas netālu no raķetes starta laukuma, bet tā cita nozīme ir "aiz saules". Agrāk projekts tika saukts par ***EXCEED*** (*Extreme Ultraviolet Spectroscope for Exospheric Dynamics*).

*SPRINT-A* tika palaists  05:00 UTC ar nesējraķeti *[[Epsilon (nesējraķete)|Epsilon]]* no Učinouras kosmosa centra. Pēc veiksmīgas ievadīšanas orbītā pavadonim dots nosaukums *Hisaki*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Hisaki'' JAXA 
* SPRINT A (EXCEED, Hisaki) *Gunter's Space Page*
Filips (priekšvārds)

**Filips** vai **Fīlips** ir izplatīts vīriešu personvārds. Cēlies no grieķu valodas *Φίλιππος* — ‘zirgu mīļotājs’, ‘zirgu draugs’. Senajā Grieķijā zirgus varēja turēt tikai pietiekoši nodrošināti cilvēki, tādēļ šāds vārds faktiski apzīmēja augstmani. Latvijas teritorijā pirmoreiz fiksēta Vidzemē 1289. gadā. Vārdadiena tiek svinēta 6. aprīlī. 2013. gadā Latvijā bija 488 Filipi un 18 Fīlipi.

## Atsauces
Hermanis (priekšvārds)

**Hermanis** jeb **Hermans** () ir vācu cilmes vīriešu priekšvārds, cēlies no senaugšvācu valodas vārdiem *heri* — ‘karaspēks’, ‘tauta’, un *mann* — ‘vīrs’. Latvijas teritorijā pirmoreiz fiksēts 1318. gadā Ikšķilē. Vārda dienu svin 11. aprīlī. 2013. gadā Latvijā reģistrēti 198 cilvēki vārdā Hermanis un 33 cilvēki vārdā Hermans (iespējams, latviskota forma vārdam Germans, kas cēlies no latīņu valodas *Germanus* — ‘radniecīgais’).

Cilvēki ar šo vārdu:
* Hermanis Apsītis — latviešu jurists un valstsvīrs (1893—1942)
* Hermanis Brauns — latviešu pianists (1918—1979)
* Hermanis Gērings — vācu valsts darbinieks, Hitlera līdzgaitnieks (1893—1946)
* Hermanis Hese — vācu rakstnieks (1877—1962)
* Hermanis Matisons — latviešu šahists (1894—1932)
* Hermanis Paukšs — latviešu dramaturgs, režisors (1953)
* Hermanis Vazdiks — latviešu aktieris (1906—1993)

## Atsauces

## Ārējās saites
* vardadienas.lv
Latvijas lietuvieši

**Latvijas lietuvieši** ir viena no vēsturiskajām Latvijas mazākumtautībām.
thumb|300px|Lietuviešu tirgotāji uz Daugavas ledus Rīgā (1848).
Vairums Latvijas lietuviešu dzīvo gan Leišmalē (novados gar Latvijas—Lietuvas robežu), gan arī Liepājas un Jelgavas pilsētās. Lielākais lietuviešu īpatsvars ir Lejaskurzemē (Dunikas, Bārtas, Kalētu un Gramzdas pagastos), kā arī Zemgales (Vecsaules un Skaistkalnes pagastos) un Sēlijas (Kurmenes un Mazzalves pagastos) pierobežā.

Lietuviešu skaita izmaiņas Latvijā (1897—2024)

2025. gadā Latvijas lietuvieši bija piektā lielākā mazākumtautība:

## Lietuvieši latvju dainās
Krišjāņa Barona "Latvju dainās" apkopoti 460 tautasdziesmu varianti ar leksēmu "leiši", pie kam visvairāk dziesmu nākušas no Vidzemes (48%). Tomēr ne viemēr leksēma *leiši* nozīmē etnisko piederību, bet dažreiz apzīmē Augšzemes (Sēlijas) vai arī Zemgales iedzīvotājus.

Daļa latviešu tautasdziesmu par leišiem radušās kā atmiņas par 12.—15. gadsimta lietuviešu sirojumiem Latvijā vai arī par 16. un 17. gadsimta kariem:   

## Atsauces

## Ārējās saites
*Aldona Treija (2004. gada 6. aprīlis). Lietuviešu atzars Latvijas valstī. *[[Providus]]*. Skatīts: 2017. gada 7. februārī.
Lengefelde

**Lengefelde** () bija pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī. 2014. gadā tai pievienoja Pokavas municipalitāti, izveidojot Pokavas-Lengefeldes pilsētu.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1360. gadā. VDR laikos pilsētas pievārtē ieguva volframu.

## Ekonomika
Pilsētas pievārtē atrodas Lengefeldes kaļķakmens lauztuves (*Kalkwerk Lengefeld*) - pēdējā atradne Saksijā un Rūdu kalnu Vācijas pusē, kurā minerālus iegūst šahtās. Uz ziemeļaustrumiem no pilsētas atrodas 58,8 metrus augstais un 334 metrus platais Zeidenbahas aizsprosts (*Talsperre Saidenbach*).

## Izglītība, kultūra, tūrisms un sports
Uz ziemeļiem no pilsētas atrodas 14. gadsimta Rauenšteinas pils (*Schloss Rauenstein*).

## Ārējās saites
1328. gads

**1328. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 23. augusts — notika Kasseles kauja (apm. 30 km uz dienvidiem no Denkerkas), kurā Francijas karalis Filips VI cīnījās pret flāmu sacelšanās dalībniekiem. Kauju karalis uzvarēja, bet flāmu sacelšanās vadonis Nikolass Cannekins un 3200 sacelšanas dalībnieki kaujā tika nokauti.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* martā — Džovanna I (*Giovanna I*), Neapoles karaliene (mirusi 1382. gadā)
* 1. aprīlis — Francijas Blanka, franču princese no Kapetingu dinastijas, Orleānas hercogiene, Filipa, pirmā Orleānas hercoga sieva (mirusi 1393. gadā)

## Miruši
* 24. jūlijs — Kastīlijas Izabella, Aragonas un Sicīlijas karaliene, Bretaņas hercogiene (dzimusi 1283. gadā).
Valdemārs

**Valdemārs** var būt:
* Valdemārs — vīriešu priekšvārds

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Valdemārs I Lielais, Dānijas karalis
* Valdemārs II Estridsens, Dānijas karalis
* Valdemārs IV, Dānijas karalis
* Valdemārs Tone
* Valdemārs Baumanis
* Valdemārs Zandbergs
* Valdemārs Ģinters
* Valdemārs Ozoliņš
* Valdemārs Zemītis

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Krišjānis Valdemārs — latviešu sabiedriskais darbinieks
Astra 2E

**Astra 2E** ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma SES Astra sakaru pavadonis. Palaists 2013. gada septembrī. Tas nodrošina televīzijas un sakaru pakalpojumus Eiropai un Vidējiem Austrumiem. 

Pavadoni izgatavojis uzņēmums EADS Astrium uz platformas Eurostar E3000 bāzes.
Apgādāts ar 60 Ku joslas un 4 Ka joslas raidītājiem.

Sākotnēji *Astra 2E* bija paredzēts palaist , bet 2. jūlijā notika raķetes Proton-M avārija, pēc kuras visi *Proton* starti tika apturēti.

*Astra 2E* tika palaists  21:38 UTC ar nesējraķeti Proton-M/Briz-M no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas. Pēc noteiktiem dzinējbloka *Briz-M* manevriem pavadonis atdalījās 30. septembrī 07:28 UTC un ievadīts ģeostacionārajā pārejas orbītā.
Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem un plānots izvietot punktā 28,2° austrumu garuma. 

Plānots, ka *Astra 2E* nomainīs Astra 2A, Astra 2B un Astra 1N, kurus pārvietos uz citām pozīcijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ASTRA 2E SES 
* Astra 2E, 2F, 2G, 5B Gunter's Space Page
Lesnica

**Lesnica** (, oficiāli ) ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1238. gadā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Luksemburgas eiro monētas

**Luksemburgas eiro monētas** ir eiro monētas, kuras izdevusi Luksemburga.

## Valsts puses izskats
Luksemburgas likumdošana paredz, ka uz visām monētām jābūt attēlotam Luksemburgas lielhercogam. Luksemburgas monētu valsts pusē izmantoti trīs nedaudz atšķirīgi dizaini ar lielhercoga Anrī attēlu. Uz monētām ir uzraksts ar valsts nosaukumu luksemburgiešu valodā. Pašreizējais dizains neatbilst jaunākajām eiro monētu dizaina vadlīnijām, kas nosaka, ka Eiropas Savienības karoga zvaigznes visām valstīm jāatveido vienādi — aplī gar monētas ārmalu, neiekļaujot tajā nacionālā dizaina elementus.

## 2 eiro apgrozības piemiņas monētas
Luksemburga 2 eiro piemiņas monētas izdod kopš 2004. gada. Luksemburga izdod Luksemburgas lielhercogiem veltītu monētu sēriju. 

Bez šīs sērijas Luksemburga ir izdevusi trīs Eiropas ekonomiskajai vienotībai veltītas monētas, kuras izdeva visas eirozonas valstis kopā, taču, tā kā Luksemburgas likumdošana prasa, lai uz visām monētām būtu valdošā lielhercoga portrets, tām ir nedaudz mainīts dizains, iekļaujot lielhercoga attēlu kā latento attēlu, kas redzams pagriežot monētu noteiktā leņķī. Šī tehnoloģija izmantota arī dažu monētu no lielhercogu sērijas dizainā.

Attēls:€2 commemorative coin Luxembourg 2007 TOR.jpg|2007 — 50 gadi kopš Romas līguma noslēgšanas
Attēls:EWWU Luxemburg 2009.jpg|2009 — 10 gadi kopš Eiropas Ekonomikas un monetārās savienības izveides
Attēls:Euro-Bargeld Luxemburg 2012.jpg|2012 — 10 gadi kopš eiro ieviešanas


## Īpašas iezīmes
Uz Luksemburgas monētām ir kaltuves un meistaru zīmes, kā arī dizaineres iniciāļi. Dizaineres iniciāļi, kas atrodami uz standarta apgrozības monētām, ir stilizēti burti YGC, kas pieder Ivetai Gastoērai-Klērai. Tā kā monētas netiek kaltas Luksemburgā, tad zīmes uz tām pieder dažādām citu valstu kaltuvēm. Uz līdz 2005. gadam kaltajām monētām ir Nīderlandes karaliskās kaltuves zīme — Merkura zizlis. Uz 2005. un 2006. gadā kaltajām monētām ir Somijas naudas kaltuves logo un burts S, bet uz 2007. un 2008. gadā kaltajām monētām — pārpilnības rags, kas ir Parīzes naudas kaltuves filiāles logo, un burts F. Burti abos gadījumos ir saīsinājums no valsts, kurā monētas kaltas, nosaukuma. Kopš 2009. gada monētas atkal tiek kaltas Nīderlandē. Meistaru zīmes uz Nīderlandē kaltajām monētām ir loks ar bultu un zvaigzne (meistars Eriks J. van Shauvenburgs) uz ar 2002. gadu datētajām monētām, kas kaltas 2000.gadā, un trīsmastu burukuģis (Mārtens Brauvers) uz visām pārējām šai valstī kaltajām monētām. Uz Francijā kaltajām monētām meistara zīme ir mežrags, vilnis un zivs (Ibērs Larivjērs).
Marienberga

**Marienberga** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī.

## Vēsture
Pilsētu 1521. gadā dibinājis Saksijas kūrfirsts Heindrihs V Dievbijīgais, kad apkārtnē tika atrastas sudraba iegulas. 17. gadsimtā, pēc sudraba atradņu izsīkšanas, attīstījās alvas un vara ieguve.

## Ekonomika
Pilsētā bāzējas bundesvēra 371. motorizēto grenadieru bataljons (*Panzergrenadierbataillon 371*).

## Cilvēki
Marienberga ir literatūrzinātnieka Volfganga Izera (*Wolfgang Iser*, 1926-2007) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beludžistāna (province)

**Beludžistāna** (, *Balōčistān*) ir province Pakistānas dienvidrietumos. Tā atrodas Beludžistānas reģiona austrumu daļā. Provinces platība ir  km². Pēc šī rādītāja tā ir lielākā Pakistānas province, un tā veido 44% no Pakistānas teritorijas. Toties Beludžistānā dzīvo tikai 5% no valsts iedzīvotājiem. 2011. gadā provincē dzīvoja 7,91 miljons iedzīvotāju. Beludžistāna robežojas ar Sindas un Pendžābas provincēm, kā arī ar federāli pārvaldītajiem cilšu apgabaliem. Ziemeļos robežas ar Afganistānu, bet rietumos ar Irānu. Beludžistānas administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Kveta.

Lielākās etniskās grupas ir beludži, puštuni un brahuji.

## Ārējās saites
1320. gads

**1320. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 2. marts — Krakovā Vladislavs I Elkonītis tika kronēts par Polijas karali.

## Dzimuši
* 19. aprīlis — Pedro I Taisnīgais, Portugāles karalis (miris 1367.)

## Miruši
* 12. oktobris — Mihaels IX Paleologs, Bizantijas imperators (dzimis 1277.)
Beludžistāna (nozīmju atdalīšana)

**Beludžistāna** var būt:

* Beludžistāna — sauss, tuksnešains un kalnains reģions Irānas augstkalnē;
* Beludžistāna (province) — Pakistānas province.

## Skatīt arī
* Sīstāna un Beludžistāna — Irānas ostāns.
Erbīla

**Erbīla** (, *Arbīl*) vai **Hevlēra** (, *Hewlêr*) ir pilsēta Irākas ziemeļos,  uz austrumiem no Mosulas. 2009. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 1,29 miljoni iedzīvotāju, un pēc šī rādītāja tā ir ceturtā lielākā pilsēta Irākā. Erbīla ir Irākas Kurdistānas autonomā reģiona administratīvais centrs.

Tā ir viena no pasaules vecākajām pilsētām. Pirmie iedzīvotāji šajā vietā apmetās uz dzīvi 6000 gadus pirms mūsu ēras.

2014. gadā pilsētu Arābu Tūrisma padome oficiāli atzina par Arābu tūrisma galvaspilsētu.
2014. gada jūlijā UNESCO to atzina par Pasaules mantojuma objektu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Obervīzentāle

**Obervīzentāle** (, no 1935. gada oficiāli — *Kurort Oberwiesenthal*) ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī uz robežas ar Čehiju. Ziemas sporta centrs. Pilsētai blakus atrodas 1214,6 metrus augstais Fihtelbergs - augstākā virsotne Saksijā. Pilsētu ar apkārtējām vietām savieno Fihtelberga šaursliežu dzelzceļa līnija (*Fichtelbergbahn*).

## Vēsture
Dibināta 1527. gadā sudraba racēju apmetne. Pilsēta līdz 19. gadsimtam attīstījās kā kalnrūpniecības centrs.

## Izglītība, kultūra, tūrisms un sports
Obervīzentāle ir ievērojams ziemas sporta centrs. Šeit atrodas kalnu slēpošanas trases un tramplīni. 1924. gadā uzceltais pacēlājs no Obervīzentāles uz Fihtelbergu ir senākais Vācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Smita sala

**Smita sala** (, ) ir sala Dienvidšetlendas salu arhipelāgā Antarktikā. Izvietojusies arhipelāga dienvidrietumos. Ap  platais Boida šaurums ziemeļaustrumos to šķir no Snovas salas, bet  platais Osmaras šaurums dienvidaustrumos — no Lovailendas. Lielāko daļu salas aizņem Imeona grēda ar salas un visa arhipelāga augstāko virsotni Fostera kalnu. Krasti roboti, piekrastē daudz nelielu saliņu un klinšu.

Salu 1819. gada oktobrī atklāja un aptuveni nokartēja britu kapteinis Viljams Smits. Sākotnēji saukta par **Pizgas kalna salu** *(Mount Pisgah Island)* pēc 1860 m augstās virsotnes salas ziemeļdaļā, bet vēlāk pārdēvēta atklājēja vārdā. 1821. gada janvārī salu atkārtoti atklāja Krievijas Antarktiskā ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena vadībā un nosauca par **Borodinas salu** *(остров Бородино)* par godu 1812. gada Borodinas kaujai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kīts Ričardss

**Kīts Ričardss** (; dzimis ) ir angļu mūziķis, dziedātājs, dziesmu autors un viens no grupas *[[The Rolling Stones]]* dibinātājiem. Filmējies arī kino, tostarp divās no "Karību jūras pirātu" cikla filmām.

Kopā ar grupas biedru Miku Džegeru ir galvenie grupas dziesmu autori, 14 viņu sarakstītās dziesmas ir iekļautas *[[Rolling Stone]]* 500 izcilāko dziesmu sarakstā. *Rolling Stone* mūziķi ierindojuši 10. vietā 100 izcilāko ģitāristu sarakstā. Ričardss ir izdevis divus soloalbumus.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi (soloalbumi)
* *[[Talk Is Cheap]]* (1988)
* *[[Main Offender]]* (1992)

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Divīzija

[thumb|right|200px|[NATO standarta simbols draudzīgas kājnieku divīzijas attēlošanai]]
**Divīzija** (no  — "nodalījums") ir liela militāra vienība, kurā ietilpst vairāki pulki vai brigādes, un tajā ir 10 000 līdz 30 000 karavīri. Vairākas divīzijas var apvienot korpusā.

Mūsdienu karaspēkos divīzija ir mazākā kombinēto ieroču vienība, kura spējīga darboties neatkarīgi. Divīzijas var būt arī specializētas, piemēram, tanku, artilērijas, raķešu, aviācijas u.c.

Karaspēka dalījums divīzijās radās, karotājvalstīm palielinot karaspēka lielumu. Pirmās divīzijas izveidotas Francijā 17. gadsimtā.
Valērijs Burē

**Valērijs Burē** (; dzimis 1974. gada 13. jūnijā Maskavā) ir bijušais krievu hokejists, labās malas uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 10 sezonas spēcīgākajā hokeja līgā NHL, kur spēlējis sešos klubos - Monreālas "Canadiens", Kalgari "Flames", Floridas "Panthers", Sentluisas "Blues", Dalasas "Stars" un Losandželosas "Kings". Kopumā NHL aizvadījis 621 spēli un guvis 174 vārtus, kā arī 226 rezultatīvas piespēles.

Viņa tēvs Vladimirs Burē kā peldētājs piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs, bet viņa vecākais brālis Pāvels Burē arī bija hokejists.

## Ārējās saites
Isambards Kingdoms Brunels

**Isambards Kingdoms Brunels** (; dzimis , miris ) bija angļu inženieris.

Būvējis kuģu būvētavas, lielo rietumu dzelzceļu, daudzus svarīgus tiltus un tuneļus, kā arī tvaikoņus, ir arī pirmā ar dzenskrūvi vadāmā transatlantiskā tvaikoņa autors. Viņa projekti ieviesa revolūciju sabiedriskajā transportā un modernajā inženierijā. Lai arī ne visi no tiem bija veiksmīgi, tomēr projektos bieži tika izmantota inovatīva ideja kādai ilgi neatrisinātai problēmai inženierijā.

2002. gada aptaujā viņš tika ierindots otrajā vietā 100 izcilāko britu sarakstā.

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Artūrs Jakovļevs

**Artūrs Jakovļevs** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas peldētājs, pēc sportista karjeras beigām sācis uzņēmēja karjeru.

Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). Visās trijās Olimpiskajās spēlēs startējis 100 m tauriņstila distancē. Augstāko vietu sasniedzis 1992. gadā Barselonā (33. vieta), pēc četriem gadiem ieņēmis 49. vietu, savukārt savās trešajās Olimpiskajās spēlēs 33 gadu vecumā ierindojies 56. vietā.

1982. gadā PSRS izlases sastāvā izcīnījis uzvaru Eiropas junioru čempionātā 4x100 m kompleksajā stafetē. 1992. gadā Jakovļevs ir izcīnījis 3. vietu Pasaules kausa izcīņas sacensībās 100 m tauriņstilā. Kopumā karjeras laikā ir 77 reizes kļuvis par Latvijas un Latvijas PSR čempionu.

1999. gadā kļuvis par Latvijas Peldēšanas federācijas ģenerālsekretāru, 2003. gadā — LOK Atlētu komisijas vadītāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elaidža Vuds

**Elaidža Džordans Vuds** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un kinoproducents.

Kino debitējis ar mazu lomu 1989. gada filmā "Atpakaļ nākotnē 2". Pēc tam filmējies tādās filmās kā *[[Radio Flyer]]* (1992), "Labais dēls" (1993), "Norss" (*North*, 1994), *[[Flipper]]* (1996), "Ledus vētra" (1997), "Katastrofa" (1998), "Fakultāte" (1998). Vuds ir pazīstams ar hobita Frodo Baginsa (*Frodo Baggins*) lomu Pītera Džeksona triloģijā "Gredzenu pavēlnieks" un tās prīkvelā "". Vēl ir ieskaņojis dažādus tēlus filmās un animācijas seriālos. 2005. gadā dibinājis ierakstu kompāniju *Simian Records*.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Alvis (priekšvārds)

**Alvis** ir latviešu personvārds. Pašlaik (22.10.2013) Latvijā dzīvo 1472 personas ar reģistrētu vārdu Alvis.

Vārda dienu Alvis svin 30. augustā pēc kalendāra.

## Cilvēki ar šo vārdu
* Alvis Birkovs
* Alvis Dubovs
* Alvis Hermanis
* Alvis Jaunzems
* Alvis Lapiņš
* Alvis Vilks
* Alvis Vītoliņš

## Skatīt arī
* Alvils
1294. gads

**1294. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 5. jūlijs — Petro del Murone tiek kronēts par Romas pāvestu Celestīnu V.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 18. jūnijs — Kārlis IV Skaistais, Francijas karalis, pēdējais Kapetingu pārstāvis Francijas tronī. (miris 1328. gadā)

## Miruši
* 2. februāris — Ludvigs II Stingrais, Bavārijas hercogs no Vitelsbahu dzimtas. (dzimis 1229. gadā)
* *datums nezināms*
** Rabans Sauma — nestoriešu mūks (dzimis 1220. gadā)
Olbernhava

**Olbernhava** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Rūdu kalnu apriņķī uz robežas ar Čehiju.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1434. gadā.

## Ekonomika
Olbernhava ir tradicionāls koka rotaļlietu ražošanas centrs. Kopš 2011. gada Olberhava ir OPAL gāzes vada, kas savieno Nord Stream gāzes vadu un Čehiju, galapunkts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Terēse Juheuga

**Terēse Juheuga** (; dzimusi ) ir norvēģu distanču slēpotāja.

Piedalījusies trijās ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). 2010. gada spēlēs Vankūverā Norvēģijas komandas sastāvā izcīnījusi zelta medaļu 4x5 km stafetē. 2014. gadā Sočos ieguva sudrabu 30 km distancē brīvajā stilā un bronzu 10 km klasiskajā stilā. 2022. gada spēlēs Pekinā izcīnīja trīs zelta medaļas (15 km skiatlonā, 10 km klasiskajā stilā un 30 km brīvajā stilā). Ar panākumiem startējusi Pasaules čempionātā, kur izcīnījusi četrpadsmit zelta, piecas sudraba un trīs bronzas medaļas.

Pasaules kausa izcīņā Juheuga debitēja . Ir izcīnījusi 87 uzvaras Pasaules kausa posmos. Trīs reizes uzvarējusi Pasaules kausa kopvērtējumā (2014, 2016, 2020). Četras reizes uzvarējusi *[[Tour de Ski]]* (2014, 2016, 2020, 2025).

2016. gada septembrī Juheugai ņemtajās analīzēs tika konstatētas anaboliskā steroīda klostebola pēdas. Viņa norādīja, ka viela organismā nokļuvusi no ziedes *Trofodermin*, ko viņa izmantoja, lai ārstētu saulē apdegušās lūpas, neapzinoties, ka tajā ir aizliegtās vielas. To iedeva komandas ārsts Frēdriks Bendiksens, kurš uzņēmās pilnu atbildību un atkāpās no amata. Sākotnēji Juheugai piesprieda 13 mēnešu diskvalifikāciju, bet Starptautiskā Slēpošanas federācija pārsūdzēja spriedumu, prasot bargāku sodu. 2017. gada augustā Sporta arbitrāžas tiesa pagarināja viņas diskvalifikāciju uz 18 mēnešiem, kas viņai liedza startēt .

2022. gada martā T. Juheuga paziņoja par profesionālās sportistes karjeras beigām pēc 2021.—2022. gada sezonas. 2024. gada martā viņa nolēma piedalīties Norvēģijas čempionātā un uzvarēja 30 km distancē ar gandrīz trīs minūšu pārsvaru pār 2. vietas ieguvēju. 2024. gada augustā paziņoja par atgriešanos sportā, lai piedalītos 2025. gada Pasaules čempionātā Tronheimā. Pēc atgriešanās uzvarēja vairākos Pasaules kausa posmos un izcīnīja ceturto *Tour de Ski* kopvērtējuma titulu. Tomēr Pasaules čempionātā Tronheimā neizdevās vēlreiz kļūt par pasaules čempioni. Viņa izcīnīja trīs sudraba medaļas (20 km skiatlonā, 10 km klasiskajā stilā ar intervāla startu un stafetē), bet savā galvenajā startā 50 km brīvajā stilā ieguva bronzu.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Fostera kalns

**Fostera kalns** (, ) ir kalns Dienvidšetlendas salās Antarktikā, Smita salas un visa arhipelāga augstākā virsotne. Izvietojies Imeona grēdā salas vidienē. Kalnam trīs virsotnes, augstākā no kurām ir dienvidaustrumu virsotne.

Kalnu pirmais uzmērīja un nokartēja Britu kara flotes ekspedīcija Henrija Fostera vadībā 1829. gada 7. janvārī un nosauca par **Boforta kalnu** *(Mount Beaufort)* par godu Britu kara flotes hidrogrāfam, vēlākajam Boforta skalas izveidotājam Frensisam Bofortam. Pēc ekspedīcijas atgriešanās un Fostera bojāejas kalns tika pārdēvēts viņa vārdā.

Kalnā pirmā 1996. gadā uzkāpa amerikāņa Grega Lendreta *(Greg Landreth)* ekspedīcija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mount Foster's First Ascent
Paplašināta spektra bēta laktamāzes

**Paplašināta spektra bēta laktamāzes** (**PSBL** jeb **ESBL** no ) ir enzīmi, kurus producē galvenokārt gramnegatīvās baktērijas un kas nosaka šo baktēriju rezistenci pret visām bēta laktāmu grupas antibiotikām (penicilīni, cefalosporīni (pirmās, otrās un trešās paaudzes), aztreonāms). PSBL ir iekodēti baktēriju gēnos vai plazmīdās un veidojas šūnu sienā. Tālāk tie atbrīvojas apkārtējā vidē (starpšūnu telpā), kur iedarbojas uz bēta laktāmu grupas antibiotikām.

Galvenās no PSBL producējošām baktērijām ir:
* meticilēnrezistentais (faktiski polirezistentais) zeltainais stafilokoks (MRSA);
* polirezistentās un panrezistentās *[[Pseudomonas aeruginosa]]*;
* dažas grampozitīvas baktērijas (zarnu nūjiņa, *[[Klebsiella]]*, *[[Proteus (baktērijas)|Proteus]]*, *[[Citrobacter diversus]]*, *[[Bacteroides]]* un citas).

## PSBL tipi
PSBL izšķir dažas klases, vairākus tipus un tipu variantus. PSBL iedala vecajās, jaunajās, mazajās un OXA PSBL.

## PSBL darbības mehānisms
PSBL, kā arī citas bēta laktamāzes sagrauj bēta laktāma gredzenu antibiotiku molekulās. Šie fermenti vai nu piesaistās bēta laktāma gredzena karbonilgrupas oglekļa atomam, tādējādi atverot gredzenu un inaktivējot antibiotiku, vai arī ar šo karbonilgrupu saistās fermenta sastāvā ietilpstošā divvērtīgā metāla (parasti cinka) atoms.

## Atsauces
Beaufort

***Beaufort*** var būt:
* Boforta jūra *(Beaufort Sea)* — malas jūra Arktikā
* Fostera kalna agrākais nosaukums *(Mount Bofort)*