open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Garākalna smilšu krupja atradne

**Garākalna smilšu krupja atradne** ir 1987. gadā dibināts dabas liegums Dobeles novada Bēnes pagastā.

Atrodas aptuveni 5,2 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Bēnes. Liegums dibināts, lai pasargātu smilšu krupja (*Bufo calamita*) dzīves vidi, kas izveidojusies izmantotā smilts-grants karjerā. Karjers aizņem 92% no lieguma teritorijas, pārējos 8% veido 2&nbsp;ha meža zemes, kur atrodas viens Eiropas un Latvijas nozīmes aizsargājams biotops — mitras starpkāpu ieplakas.

## Flora un fauna
Lieguma teritorijā  sastopamas deviņas aizsargājamas un retas augu sugas: purva dzeguzene (*Epipactis palustris*), platlapu dzeguzene (*Epipactis helleborine*), plankumainā dzegužpirkstīte (*Dactylorhiza maculata*), Baltijas donis (*Juncus balticus*), jūrmalas āžloks (*Triglochin maritimum*), bezdelīgactiņa (*Primula farinosa*), zilganais grīslis (*Carex flacca*), Skandināvijas grīslis (*Carex scandinavica*) un Lēzeļa lipare (*Liparis loeselii*).

Konstatētas divas aizsargājamas zīdītāju sugas&nbsp;— bebrs (*Castor fiber*) un ūdrs (*Lutra lutra*), kā arī viena aizsargājama bezmugurkaulnieku suga, kas iekļauta Latvijas Sarkanās grāmatas 2.&nbsp;kategorijā&nbsp;— tauriņš apšu zaigraibenis (*Apatura ilia*). Vēl bez smilšu krupja liegumā dzīvo arī citas abinieku sugas: parastā varde (Rana temporaria), parastais krupis (Bufo bufo), dīķa varde (*Rana lessonae*), zaļā varde (*Rana esculenta*) un mazais tritons (*Triturus vulgaris*).

## Aizsargājamo teritoriju ietekmējošie faktori
Karjera vietā izveidojusies ūdenstilpe ir Bēnes pagasta iedzīvotāju atpūtas vieta, kas tiek izmantota peldēšanai un makšķerēšanai. Tas neapdraud lieguma dabas vērtības, turklāt teritorijas sakopšanu un atpūtas vietu uzturēšanu regulāri veic Valsts akciju sabiedrība “Latvijas valsts meži”.

Dabas liegums var zaudēt savu nozīmi smilšu krupja aizsardzībā piemērotu nārsta vietu aizaugšanas dēļ, jo sauszemes platības kopš derīgo izrakteņu ieguves pabeigšanas strauji aizaug ar kokiem un krūmiem, bet ūdenstilpe — ar niedrēm. Aizaugums rada noēnojumu, kā rezultātā ūdenstilpe lēnāk sasilst, un mazinās tās piemērotība abinieku nārstam. Ir novērots, ka piemērotu nārsta vietu trūkuma dēļ smilšu krupji migrē uz citiem lieguma tuvumā esošiem karjeriem un citām ūdenstilpēm. Lieguma aizaugšana ar krūmiem negatīvi ietekmē arī augu daudzveidību.

## Aizsardzības pasākumi
Plānotie aizsardzības pasākumi ir krūmu ciršana aptuveni reizi piecos gados, abinieku nārstam piemērotu ūdenstilpju tīrīšana un jaunu nārsta vietu ierīkošana. Nocirstos krūmus vēlams atstāt kaudzēs ūdenstilpes krastā, izveidojot smilšu krupjiem un citiem dzīvniekiem piemērotas slēptuves. Veidojot jaunas ūdenstilpes, tām jābūt pilnīgi norobežotām no esošajām, lai abinieku nārsta vietās neiekļūtu zivis, kas apdraud abinieku ikrus un kurkuļus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde
Bēnes muiža

**Bēnes muiža** () bija Zemgales muiža, kas atradās mūsdienu Dobeles novada Bēnes pagasta Bēnē. Muižas apbūve ir vietējas nozīmes 19. gadsimta otrās puses arhitektūras piemineklis. Atsevišķi arhitektūras pieminekļi ir arī Bēnes muižas kungu māja, kā arī netālās Bēnes dzirnavas. Valsts aizsardzībā atrodas arī Bēnes aleja.

## Vēsture
thumb|left|Bēnes muižas kungu māja pirms dedzināšanas (1901).
Bēnes muiža nodibinājās 16. gadsimta beigās, kad sabruka Livonijas ordenis un izveidojās Kurzemes hercogiste. 1597. gadā Kurzemes hercogistes galma padomnieks Dr. Bergs muižu saņēma no Kurzemes hercoga Frīdriha lietošanā līdz ar tiesībām uz būvkokiem un malkas kokiem no kroņa meža.

1633. gadā Polijas karalis Vladislavs Bēni uzdāvināja par dzimtīpašumu, jo tajā laikā Kurzemes un Zemgales hercogiste pastāvēja kā vienots suverēns Polijas-Lietuvas lēnis.

19. gadsimta sākumā muiža piederēja Mēdemu dzimtai, grāfa Frīdriha fon Mēdema īpašumā bija Vecauces un Elejas pilis, kā arī Jaunauces, Ķeveles un Vītiņu muižas.

1873. gadā atklāja Jelgavas—Mažeiķu dzelzceļa līniju, kas deva impulsu Bēnes attīstībai. Tolaik muiža piederēja Reku dzimtai. Barons Augusts fon der Reke uzcēla muižas kungu māju neogotikas stilā no 1876. līdz 1878. gadam. Projekta autors bijis Pēterburgas arhitekts Johans Frīdrihs Šlups (*Иван Федорович Шлупп*, 1845—1900).
1905. gada revolūcijas laikā pili nodedzināja, pēc tam atjaunoja vienkāršākā veidolā.
Pēdējais muižas īpašnieks bija Leo fon Birkenštadts.

1920. gadā pēc agrārreformas muižas zeme tika sadalīta jaunsaimniecībās, bet muižas pils iznomāta Otto Valdemāram Gailītim. Nopostītu un panīkušu saimniecību, kura tolaik tika saukta par Bēnes Kulturālo centru, viņš pārvērta paraugsaimniecībā, saņemot par to valdības apbalvojumus. Pēc viņa ierosmes uzsāka cukurbiešu audzēšanu, ierīkoja tiem laikiem modernāko pienotavu Baltijā un sāka Bēnes elektrifikāciju.

Pilī pašreiz atrodas Bēnes pagasta pārvalde, doktorāts un bāriņtiesa. Darbojas arī vēlāk piebūvētais Tautas nams.

## Literatūra
Māra Horna. Bēnes muiža. Dokumentāls romāns par Bēnes pils pēdējā īpašnieka Fridriha Georga von Birckenstaedta (1836—1905) dzīvi./ Jelgava, 2020. 154 lpp. — .

## Atsauces

## Ārējās saites
Čārlzs Voits

**Čārlzs Ādolfs Voits** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu tenisists, kurš startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Voits 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja tenisa vīriešu vienspēļu turnīrā. Šajā turnīrā viņš pirmajā kārtā zaudēja amerikānim Bezilam de Garmendijam un turpmāko cīņu neturpināja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Čārlzs Voits (Olympedia) 
* Čārlzs Voits (Sports Reference profils)
PlayStation 5

***PlayStation 5*** (PS5) ir mājas videospēļu konsole, kuru izstrādājusi *[[Sony Interactive Entertainment]]*. PS5, kas tika izziņota 2019. gadā kā *[[PlayStation 4]]* pēctecis, tika izlaista 2020. gada 12. novembrī Austrālijā, Japānā, Jaunzēlandē, Ziemeļamerikā, Singapūrā un Dienvidkorejā un 2020. gada 19. novembrī citos lielākajos tirgos, izņemot Ķīnu un Indiju.

Platforma tika izlaista divos variantos: bāzes modelis ar *Ultra HD* ar Blu-ray saderīgu optisko diskdziņu un *Digital Edition*, kam trūkst šī diska, un tas kalpo kā zemāku izmaksu modelis tiem, kuri dod priekšroku spēļu iegādei, lejupielādējot digitāli.
Vjačeslavs Staršinovs

**Vjačeslavs Staršinovs** (; dzimis ) ir bijušais krievu hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras laikā kļuvis par divkārtēju olimpisko čempionu, kā arī deviņkārtēju pasaules čempionu. Karjeras laikā aizvadījis 17 sezonas PSRS čempionāta komandā Maskavas "Spartak".

No 2002. līdz 2014. gadam Staršinovs bija "Spartak" komandas prezidents.

## Spēlētāja karjera
Hokejista karjeru Staršinovs sāka 1957.—58. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Maskavas "Spartak". Tās sastāvā spēlēja līdz 1972. gadam. 1968. gadā Staršinovs bija čempionāta rezultatīvākais spēlētājs, savukārt 1967., 1968. un 1969. gadā arī līgas labākais vārtu guvējs. 1962., 1967. un 1969. gadā kopā ar "Spartak" kļuva par PSRS čempionu. Pēc divām izlaistām sezonām, kuru laikā Staršinovs bija "Spartak" galvenais treneris, uzbrucējs atgriezās "Spartak" sastāvā 1974.—75. gada sezonā, taču tad trīs sezonas aizvadīja Japānā. 1978.—79. gada sezonā uzbrucējs atkal spēlēja "Spartak", taču tad noslēdza karjeru.

2007. gadā iekļauts IIHF Slavas zālē.

## Ārējās saites
Brenguļupīte

**Brenguļupīte**  ir Briedes labā krasta pieteka Valmieras novadā uz ziemeļaustrumiem no Bērzaines. 

Tek ziemeļrietumu virzienā, paralēli valsts autoceļam P16 (Valmiera — Matīši — Mazsalaca). Ietek Briedē lejpus Vākšēniem. Upi šķērso valsts autoceļi V112 (Puikule – Rencēni – Vēveri). 

## Atsauces
Benjamins Henrihss

**Benjamins Henrihss** (, dzimis ) ir Vācijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Henrihss pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu *[[RB Leipzig]].*

Henrihsa tēvs un māte nāk no Ganas, tomēr viņš izvēlējās pārstāvēt Vācijas futbola izlasi. Tās sastāvā Henrihss debitēja  pret Sanmarīno. Pārstāvējis izlasi 2017. gada FIFA Konfederāciju kausā un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**RB Leipzig**

* Vācijas kauss: 2021—22, 2022—23
* DFL-Supercup: 2023

**Vācija**

* FIFA Konfederāciju kauss (1): 2017

## Atsauces

## Ārējās saites
Lospitaleta de Ļobregata

**Lospitaleta de Ļobregata** (, , ) ir pilsēta Spānijas ziemeļaustrumos, Katalonijā. Atrodas Ļobregatas upes kreisajā krastā. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 265 tūkstoši cilvēku. Lospitaleta ir Barselonas piepilsēta. 1987. gadā tika izvirzīts priekšlikums pilsētu pievienot Barselonai, bet tas tomēr netika veikts; Lospitaleta de Ļobregata palika kā atsevišķa pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jonatans Tā

**Jonatans Tā** (, dzimis ) ir Vācijas futbolists, spēlē centra aizsarga pozīcijā, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Tā pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Minhenes "''Bayern''".

Vācijas futbola izlases sastāvā Tā debitēja  pret Angliju. Spēlējis 2016. un 2024. gada Eiropas čempionātā.
## Sasniegumi
**Leverkūzenes "Bayer"**

* Vācijas Bundeslīga: 2023—24
* Vācijas Superkauss: 2024
## Atsauces

## Ārējās saites
Florians Neihauss

**Florians Neihauss** (, dzimis ) ir Vācijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada Neihauss pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Menhengladbahas "''Borussia''".

Vācijas futbola izlases sastāvā Neihauss debitēja un savus pirmos vārtus guva v pret Turciju.

## Sasniegumi
**Fortuna Düsseldorf**

* Vācijas 2. Bundeslīga (1): 2017—18

## Ārējās saites
Eduārs Boduāns

**Eduārs Boduāns** () bija franču loka šāvējs, kurš startēja 1900. gada un 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja loka šaušanas, Au Cordon Doré 50 metru disciplīnā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 26 punktus, izcīnot 5. vietu.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā viņš startēja loka šaušanas dubultajā Jorkas raundā un kontinentālajā stilā. Dubultajā Jorkas raundā viņš ieguva 25. vietu ar 215 punktiem, bet kontinentālā stila loka šaušanā viņš ieguva 10. vietu ar 206 punktiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eduārs Boduāns (SOK profils) 
* Eduārs Boduāns (Olympedia.org) 
* Eduārs Boduāns (Sports Reference profils)
Stefans Ristovskis

**Stefans Ristovskis** (, dzimis ) ir Ziemeļmaķedonijas futbolists, spēlē labās malas aizsarga pozīcijā, Ziemeļmaķedonijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Ristovskis pārstāv Horvātijas Pirmās līgas komandu Zagrebas "Dinamo".

## Sasniegumi
**Rijeka**

* Horvātijas Pirmā līga: 2016—17
* Horvātijas kauss: 2016—17

**Sporting CP**

* Portugāles kauss futbolā: 2018—19
* Taça da Liga: 2017—18, 2018—19
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 2020—21, 2021—22, 2022—23, 2023—24
* Horvātijas kauss: 2020—21, 2023—24

## Ārējās saites
Alvins un burunduki

thumb|150px
**"Alvins un burunduki"** () ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Filmu ideja pieder *[[Regency Enterprises]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]*.

## Filmas
* *[[Alvins un burunduki (filma)|Alvins un burunduki]]*
* *[[Alvins un burunduki: Turpīkstinājums]]*
* *[[Alvins un burunduki. Aizburājuši]]*
* *[[Alvins un burunduki: Diženais burunduļojums]]*

## Ārējās saites
*
Nintendo Entertainment System

***Nintendo Entertainment System (NES)*** ir 8 bitu spēļu konsole, ko ražoja *[[Nintendo]]*. Pirmo reizi *Nintendo* 1983. gadā tā pārdošanu uzsāka Japānā kā *Family Computer*, ko parasti sauc par *Famicom*. NES pārveidoto versiju nākamajos gados pārdeva visā pasaulē. NES piedāvāja vairākas revolucionāras spēles, piemēram, platformera spēli *[[Super Mario Bros.]]*, piedzīvojumu spēli *[[The Legend of Zelda]]* un *action* spēli *[[Metroid]]*. Kā viena no sava laika vislabāk pārdotajām spēļu konsolēm NES palīdzēja atdzīvināt ASV videospēļu industriju pēc 1983. gada videospēļu krīzes. *Nintendo* ieviesa jau tagad standarta uzņēmējdarbības modeli, kas ļauj licencēt trešo pušu izstrādātājus spēļu ražošanai un izplatīšanai. NES pēctecis bija *[[Super Nintendo Entertainment System]]* (SNES). 1993. gadā uzņēmums "Interpons" bija *Nintendo* produktu (NES, SNES, *Game Boy*) piegādātājs Baltijas valstīs, taču vietējā prese šos produktus raksturoja kā pārāk dārgus vidusmēra iedzīvotājam. Tā vietā populārāki bija ķīniešu kloni, piemēram, *[[Dendy]]* vai *Zhiliton*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgava

**Rīgava** (arī **Rigava**, augštecē **Lielais grāvis**) ir Auces upes labā krasta pieteka Dobeles novadā. 

Tek rietumu virzienā, paralēli valsts autoceļam P96 (Pūri - Auce - Grīvaiši). Ietek Aucē pie Ezeriņiem. Upi šķērso valsts autoceļi V1113 (Bēne – Ukri) un V1106 (Augstkalne – Bēne). 

## Atsauces
Al. Blašērs

**Al. Blašērs** () bija franču kroketa spēlētājs, kurš startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja kroketa sacensībās. Vienspēlēs ar vienu bumbu viņš pirmajā kārtā ieguva trešo vietu ar 17 punktiem, bet otrajā kārtā ieguva 4. vietu ar 22 punktiem. Savukārt vienspēlē ar divām bumbām kopvērtējumā izcīnīja 4. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eduārs Boduāns (Olympedia.org) 
* Eduārs Boduāns (Sports Reference profils)
Desprē

**Desprē** () bija franču kroketa spēlētāja, kura startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Desprē 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē bija viena no trim sievietēm, kas startēja kroketa sacensībās. Vienspēlēs ar vienu bumbu viņa ieguva 5. vietu ar 22 punktiem, bet vienspēlēs ar divām bumbām viņas iegūtais rezultāts precīzi nav zināms.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Desprē (Olympedia.org) 
* Desprē (Sports Reference profils)
Stārķi (filma)

**"Stārķi"** () ir 2016. gada ASV datoranimācijas 3D filma, kuras režisori ir Nikolass Stollers un Dags Svītlends. Oriģinālvalodā lomas ieskaņojuši: Endijs Sambergs, Keitija Krona, Kelsijs Gramers, Dženifere Anistone, Tajs Barells, Kīgans Maikls Kejs, Džordans Pīls, Denijs Treho.

## Atsauces

## Ārējās saites

]
Auniņš Šons filma: Fermagedons

**"Auniņš Šons filma: Fermagedons"** () ir 2019. gada Apvienotās Karalistes animācijas filma, kuras režisori ir Ričards Felans un Vills Bečers. Galvenos tēlus ierunājuši Džastins Flečers, Džons Sparkss, Amālija Vitale. Filmas pirmizrāde Apvienotajā Karalistē notika . Šis ir turpinājums 2015. gada filmai "Auniņš Šons. Filma".

## Ārējās saites
Terminators: Tumšais liktenis

**"Terminators: Tumšais liktenis"** () ir 2019. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Tims Millers. Galvenās lomas atveido Linda Hamiltone, Arnolds Švarcenegers, Makenzija Deivisa, Natālija Rejesa, Gabriels Luna, Djego Boneta. Filmas pirmizrāde notika Berlīnē 2019. gada 1. novembrī.

Šī ir piektā filma "Terminatora" filmu ciklā. 2015. gadā tika izdota sērijas sestā filma — "Terminators: Genisys", tomēr tas nav turpinājums filmai "Terminators: Tumšais liktenis".

## Atsauces

## Ārējās saites
Krūdi 2: Jauna ēra

**"Krūdi 2: Jauna ēra"** () ir 2020. gada ASV animācijas filma. Filmas režisors ir Marks Svifts. Galvenos tēlus ierunājuši Nikolass Keidžs, Emma Stouna, Raiens Renoldss, Ketrina Kīnera, Klārks Djūks, Klorisa Līčmena, Pīters Dinklidžs, Leslija Manna un Kellija Mērija Trena. Filmas pirmizrāde notika  ASV. Filma ir turpinājums 2013. gada filmai "Krūdi". Tās pasaules ienākumi vairāk nekā  ASV dolāru, padarot to par desmito ienesīgāko 2020. gada filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brīnumu parks

**"Brīnumu parks""** () ir 2019. gada datoranimācijas 3D filma, kuras režisors ir Dilans Brauns. Oriģinālvalodā lomas ieskaņojuši: Dženifere Gārnere, Metjū Broderiks, Džons Olivers, Mila Kūnisa, Kenans Tompsons, Kens Džongs, Norberts Leo Butcs, Brianna Denski un Kens Hadsons Kempbels.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marsels Hantjēns

**Marsels Hantjēns** (; dzimis , miris ) bija franču kroketa spēlētājs un jāšanas sporta pārstāvis, kurš piedalījās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Hantjēns startēja jāšanā un kroketā. Jāšanas sportā viņš startēja augstlēkšanā un konkūra disciplīnās. Diemžēl viņa rezultāts šajās disciplīnās nav zināms. Jāšanas sportā viņš startēja arī jāšanas medībās, kur ieguva 4. vietu. Taču pēdējos gados Starptautiskā Olimpiskā komiteja šo disciplīnu uzskata par neoficiālu disciplīnu. Kroketā viņš startēja vienspēlēs ar vienu bumbu, taču nav precīzi zināms viņa rezultāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Marsels Hantjēns (Olympic profils) 
* Marsels Hantjēns (Olympedia profils) 
* Marsels Hantjēns (Sports Reference profils)
Smurfi (filma)

**"Smurfi"** () ir 2011. gada ASV ģimenes animācijas spēlfilma, kuras režisors ir Radža Gosnels. Galvenās lomas atveido Nīls Patriks Heriss, Džeima Meisa, Sofija Vergara, un Henks Azairija, bet animētos tēlus ierunājuši Džonatans Vinterss, Keitija Perija, Džordžs Lopezs, Antons Jeļčins, Freds Armisens un Alans Kamings. Filmas pirmizrāde notika  nelielā Spānijas pilsētiņā Huskarā, kur tam par godu lielāko daļu pilsētas ēku, ieskaitot baznīcu, nokrāsoja zilā krāsā. ASV filmas pirmizrāde notika .

Filmai izdoti trīs turpinājumi: 2013. gada filma "Smurfi 2" un 2017. gada filma "".

## Atsauces

## Ārējās saites
Smurfi 2

**"Smurfi 2"** () ir 2013. gada ASV ģimenes animācijas spēlfilma, kuras režisors ir Radža Gosnels. Galvenās lomas atveido Nīls Patriks Heriss, Brendans Glīsons, Džeima Meisa un Henks Azairija, bet animētos tēlus ierunājuši Džonatans Vinterss, Keitija Perija, Antons Jeļčins, Kristīna Riči un Dž. B. Smūvs. Filmas pirmizrāde notika .

Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "Smurfi". 2017. gada izdots filmas turpinājums "".

## Atsauces

## Ārējās saites
Smurfi: Zudušais ciemats

**"Smurfi: Zudušais ciemats"** () ir 2017. gada ASV ģimenes datoranimācijas filma, kuras režisors ir Kellijs Esberijs. Galvenās lomas ierunājuši Demija Lovāto, Reins Vilsons, Džo Manganjelo, Džeks Makbraiers, Denijs Pudi, Mišela Rodrigesa, Ellija Kempera, Ariela Vintere, Megana Treinore, Mendijs Patinkins un Džūlija Robertsa. Filmas pirmizrāde ASV notika .

Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "Smurfi" un 2013. gada filmai "Smurfi 2".

## Atsauces

## Ārējās saites
Artūrs izglābj Ziemassvētkus

**"Artūrs izglābj Ziemassvētkus"** () ir 2011. gada ASV datoranimācijas ģimenes filma, kuras režisori ir Sāra Smita un Berijs Kuks. Galvenās lomas ierunājuši Džeimss Makevojs, Hjū Lorijs, Bills Naijs, Džims Brodbents, Imelda Stauntona, Ešlija Jensena. Filmas pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Trusītis Pēterītis

**"Trusītis Pēterītis"** () ir 2018. gada ASV, Apvienotās Karalistes un Austrālijas kopražojuma animācijas spēlfilma. Filmas režisors un scenārija autori ir Vills Glaks. Galvenos tēlus ierunājuši Rouza Bairna, Dounels Glīsons, Sems Nīls, Deizija Ridlija, Elizabete Debiki, Margo Robija un Džeimss Kordens. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā. 2021. gadā filmai izdeva turpinājumu "Trusītis Pēterītis 2: Mazais bēglis".

## Atsauces

## Ārējās saites
Trusītis Pēterītis 2: Mazais bēglis

**"Trusītis Pēterītis 2: Mazais bēglis"** () ir 2021. gada ASV animācijas spēlfilma. Filmas režisors ir Vills Glaks. Galvenās lomas atveido Rouza Bairna, Dounels Glīsons, Deivids Ojelovo, Elizabete Debiki, Margo Robija, bet animēto tēlu lomu ierunājis Džeimss Kordens. Filmas pirmizrāde notika  Austrālijā, savukārt  filmu sāka demonstrēt Apvienotās Karalistes kinoteātros un tikai  ASV. Filma ir turpinājums 2018. gada filmai "Trusītis Pēterītis".

## Atsauces

## Ārējās saites
Apslēptās karaļvalsts sargi

**"Apslēptās karaļvalsts sargi"** () ir 2013. gada datoranimācijas fantāzijas piedzīvojumu filma, kas balstīt uz Viljama Džoisa 1996. gada bērnu grāmatas *The Leaf Men and the Brave Good Bugs* motīviem. Filmu veidojusi kinokompānija *[[Blue Sky Studios]]*; scenārij autori ir Viljams Džoiss, Džeimss Hārts, Denjels Šīrs, Toms Estls un Mets Embers, filmas režisors ir Kriss Vedžs, kurš iepriekš ir režisējis animācijas filmas "Ledus laikmets" (2002) un "Roboti" (2005). Galvenās lomas ieskaņojuši Kolins Ferels, Džošs Hatčersons, Amanda Saifreda, Kristofs Valcs, Azizs Ansari, Kriss O'Dauds, *[[Pitbull]]*, Džeisons Sudeikis, Stīvens Tailers, Bejonse Noulza.

Pēc tam, kad pusaudze Mērija Ketrīna sarūk un teleportējas uz nelielu meža valstību, kurā dzīvo runājoši gliemeži, puķu cilvēki un sīki karavīri, kurus sauc par Lapu vīriem, viņa nonāk mežonīgā piedzīvojumā starp labo un ļauno un kopā ar saviem jaunajiem draugiem cīnās, lai aizsargātu pasauli, par kuru viņa iepriekš pat nenojauta.

Filmas pirmizrāde ASV notika , bet Latvijā 31. maijā. Tā pārsvarā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un pie  ASV dolāru liela budžeta nopelnīja  ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Smurfi (filmu cikls)

thumb|150px
**"Smurfi"** () ir pilnmetrāžas animācijas filmu cikls. Animācijas filmu ideja pieder *[[Sony Pictures Animation]]* un *[[Paramount Animation]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[Columbia Pictures]]* un *[[Paramount Pictures]]*.

## Filmas
* "Smurfi"
* "Smurfi 2"
* ""
* ""

## Ārējās saites
*
Elifs Elmass

**Elifs Elmass** (, dzimis ) ir Ziemeļmaķedonijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Ziemeļmaķedonijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Elmass pārstāv Itālijas A sērija komandu *[[SSC Napoli|Napoli]]*, kas viņu īrē no *[[RB Leipzig]]*.

Ziemeļmaķedonijas futbola izlases sastāvā Elmass debitēja  pret Spāniju.

## Sasniegumi
**SSC Napoli**
* Itālijas A sērija:2022—2023
* Coppa Italia (1): 2019—20

## Ārējās saites
Aleksandars Trajkovskis

**Aleksandars Trajkovskis** (, dzimis ) ir Ziemeļmaķedonijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Ziemeļmaķedonijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Trajkovskis pārstāv Horvātijas komandu Lokomotiva Zagreb.

Ziemeļmaķedonijas futbola izlases sastāvā Trajkovskis debitēja 2011. gada augustā pret Azerbaidžānu. Piedalījies 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Ilija Nestorovskis

**Ilija Nestorovskis** (, dzimis ) ir Ziemeļmaķedonijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Ziemeļmaķedonijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Nestorovskis pārstāv Horvātijas līgas komandu *[[NK Slaven Belupo|Slaven Belupo]]*.

Ziemeļmaķedonijas futbola izlases sastāvā Nestorovskis debitēja  pret Ukrainu.

## Ārējās saites
Nunu Ešpiritu Santu

**Nunu Ešpiritu Santu** (, dzimis ) ir bijušais Portugāles futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, pašlaik futbola treneris. No 2023. gada decembra līdz 2025. gada septembrim bija Anglijas Premjerlīgas kluba Notingemas "Forest" galvenais treneris. 2021. gada Santu bija Anglijas Premjerlīgas komandas *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]* galvenais treneris.

No 2022. gada līdz 2023. gadam bija Saūda Arābijas profesionālā līgas kluba Al-Ittihad galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Savu spēlētāja karjeru Santu iesāka Portugāles komandā *[[Vitória SC]]*. Vēlāk Santu pārstāvēja vairākus Spānijas klubus. 2002. gadā atgriezās Portugālē un pievienojās *[[FC Porto]]*. Spēlējis arī Krievijas Premjerlīgas kluba *[[FC Dynamo Moscow]]* sastāvā. Karjeru Santu noslēdza *FC Porto*.

Portugāles futbola izlases sastāvā Santu nevienu spēli neaizvadīja, tomēr bija iekļauts izlases sastāvā 2008. gada Eiropas čempionātam.

## Trenera karjera
Savu trenera karjeru Santu iesāka *[[Rio Ave FC]]* komandā. Vēlāk trenēja gan *[[Valencia CF]]*, gan *[[FC Porto]]*. 2017. gadā kļuva par Anglijas čempionāta komandas *[[Wolverhampton Wanderers]]* galveno treneri. 2021. gada 30. jūnijā tika apstiprināts par *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]* galveno treneri.

Ešpiritu Santu tika iecelts par Anglijas Premjerlīgas kluba Notingemas "Forest" galveno treneri 2023. gada 20. decembrī pēc Stīva Kūpera atlaišanas.

2025. gada 21. jūnijā Nunu Santu parakstīja jaunu līgumu ar Notingemas "Forest" komandu, līdz 2028. gadam. Tomēr 2025. gada 9. septembrī viņš tika atlaists no amata pēc trim Premjerlīgas spēlēm jaunajā sezonā.  Viņa aiziešana galvenokārt bija saistīta ar attiecību izjukšanu ar kluba īpašnieku Evangelosu Marinaki vasarā, un Nunu arī publiski pauda savu neapmierinātību ar kluba aktivitātēm transfēru tirgū.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Deportivo**

* Copa del Rey (1): 2001–02

**Porto**

* Primeira Liga (4): 2002–03, 2003–04, 2007–08, 2008–09
* Portugāles kauss futbolā (2): 2002–03, 2008–09
* UEFA Čempionu līga (1): 2003–04
* UEFA kausa izcīņa (1): 2002–03
* Starpkontinentālais kauss (1): 2004

### Trenera karjera
**Wolverhampton Wanderers**

* Anglijas čempionāts (1): 2017–18

## Atsauces

## Ārējās saites
Ralfs Hāzenhitls

**Ralfs Hāzenhitls** (, dzimis ) ir bijušais Austrijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, pašlaik futbola treneris. No 2018. gada līdz 2022. gada Hāzenhitls bija Anglijas Premjerlīgas komandas *[[Southampton FC]]* galvenais treneris. Kopš 2024. gada marta ir Vācijas Bundeslīgas kluba *[[VfL Wolfsburg|Wolfsburg]]* galvenais treneris.

Savu trenera karjeru Hāzenhitls sāka Vācijas zemāko līgu klubos *[[SpVgg Unterhaching]]* un *[[VfR Aalen]]*. 2013. gadā Hāzenhitls kļuva par Vācijas 2. Bundeslīgas komandas *[[Ingolstadt 04]]* galveno treneri. Divu gadu laika viņš komandu ieveda Vācijas Bundeslīgā. 2016. gadā Hāzenhitls kļuva par Bundeslīgā debitējošā kluba *[[RB Leipzig]]* galveno treneri. 2018. gada decembrī Hāzenhitls tika apstiprināts par *[[Southampton FC]]* galveno treneri, tādējādi kļūdams par pirmo Austrijas treneri Anglijas Premjerlīgas vēsturē.

2022. gada 7. novembrī Sauthemptonas kluba vadītāji paziņoja, ka ir pārtraukta sadarbība ar Ralfu Hāzenhitlu. Tobrīd Southampton FC bija Premjerlīgas izkrišanas zonā ar 12 punktiem pēc 14 spēlēm.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Austria Wien**

* Austrijas Bundeslīga (3): 1990–91, 1991–92, 1992–93
* Austrijas kauss futbolā (2): 1991–92, 1993–94

**Austria Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga (1): 1994–95
* Austrijas superkauss (1): 1995

### Trenera karjera
**FC Ingolstadt 04**

* Vācijas 2. Bundeslīga (1): 2014–15

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrē Villašs-Boašs

**Andrē Villašs-Boašs** (, dzimis ) ir Portugāles futbola funkcionārs, bijušais futbola treneris. Kopš 2024. gada 7. maija ir Portugāles kluba FC Porto prezidents. No 2019. gada līdz 2021. gadam Villašs-Boašs bija *[[Ligue 1]]* komandas Marseļas "''Olympique''" galvenais treneris. Villašs-Boašs ir viens no tiem treneriem, kas nekad nav spēlējis futbolu profesionāli, kā arī jauniešu līmenī.

2010.–2011. gada sezonā Villašs-Boašs ar *[[FC Porto]]* komandu, ieguva Portugāles Premjerlīgas titulu, nepiedzīvojot nevienu zaudējumu. Vēlāk trenējis Anglijas Premjerlīgas komandas ''Chelsea'' un ''Tottenham Hotspur''. Nākamās divas sezonas Villašs-Boašs bija Sanktpēterburgas "''Zenit''" galvenais treneris. Bijis arī Ķīnas komandas ''Shanghai SIPG'' galvenais treneris. 2019. gadā Villašs-Boašs tika apstiprināts par Marseļas "''Olympique''" galveno treneri. 2021. gada februārī pēc domstarpībām ar kluba vadību amatu atstāja.

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**FC Porto**

* Portugāles Premjerlīga (1): 2010–11
* Portugāles kauss futbolā (1): 2010–11
* UEFA Eiropas līga (1): 2010–11

**Zenit Saint Petersburg**

* Krievijas Premjerlīga (1): 2014–15
* Krievijas kauss futbolā (1): 2015–16
* Krievijas superkauss (1): 2015
### Kluba prezidenta karjera

* Portugāles kauss futbolā (1): 2023–24
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2024
## Atsauces

## Ārējās saites
Blue Sky Studios

***Blue Sky Studios*** bija kinostudija, kas darbojas datoranimācijas žanrā. Tā atradās Kalifornijā, ASV.

## Animācijas filmas
* "Ledus laikmets" (2002)
* "Roboti" (2005)
* "Ledus laikmets 2: Atkusnis" (2006)
* "Hortons" (2008)
* "Ledus laikmets 3: Dinozauru ēra" (2009)
* "Rio" (2011)
* "Ledus laikmets 4: Kontinentu dreifs" (2012)
* "Apslēptās karaļvalsts sargi" (2013)
* "Rio 2" (2014)
* "Snūpijs un Čārlijs Brauns: Riekstiņu filma" (2015)
* "Ledus laikmets: Lielā sadursme" (2016)
* "Ferdinands" (2017)
* "Maskētie spiegi" (2019)

## Ārējās saites
*
Oļegs Zaicevs

**Oļegs Zaicevs** (; dzimis , miris ) bija krievu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā kļuvis par divkārtēju olimpisko čempionu, kā arī divārtēju pasaules čempionu. Karjeras laikā aizvadījis 10 sezonas PSRS čempionāta komandās Kaļiņinas SKA un Maskavas CSKA.

No 1971. līdz 1988. gadam Zaicevs bija Kaļiņinas SKA galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Hokejista karjeru Zaicevs sāka 1959.—60. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Kaļiņinas SKA. Pēc trim komandas sastāvā aizvadītām sezonām aizsargs pārcēlās uz Maskavas CSKA vienību, tās sastāvā spēlējot līdz pat 1969. gadam, kad 30 gadu vecumā noslēdza karjeru. CSKA rindās Zaicevs kļuva par pieckārtēju PSRS čempionu. Karjeras laikā PSRS čempionātā 320 spēlēs atzīmējās ar 36 vārtiem.

## Ārējās saites
Rudi Garsija

**Rudi Garsija** (, dzimis ) ir bijušais Francijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, pašlaik ir futbola treneris. Trenera karjeras laikā vadījis dažādus Francijas klubus, strādājis arī Itālijā ar *[[AS Roma]]* un *[[SSC Napoli]]*, kā arī Saūda Arābijā, vadot *[[Al Nassr]]*. Kopš 2025. gada Garsija ir Beļģijas futbola izlases galvenais treneris.

2011. gadā ar Francijas klubu *[[Lille OSC]]* uzvarēja *[[Ligue 1]]* un kļuva par Francijas kausa ieguvēju. 2018. gadā aizveda Marseļas "Olympique" līdz UEFA Eiropas līgas finālam, kur komanda piekāpās Madrides "Atletico". Trīs reizes atzīts par Francijas gada labāko futbola treneri (2011, 2013, 2014).

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**Lille**

* Ligue 1 (1): 2010—11
* Coupe de France (1): 2010—11

**Marseille**

* UEFA Eiropas līga otrā vieta (1): 2017—18

**Lyon**

* Francijas līgas kauss finālists: 2019—20

## Atsauces

## Ārējās saites
Mišels Der Zakarjans

**Mišels Der Zakarjans** (, dzimis ) ir bijušais Armēnijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, pašlaik futbola treneris. Kopš 2025. gada Der Zakarjans ir Francijas 2. līgas komandas Caen galvenais treneris.

Sava spēlētāja karjerā Der Zakarjans spēlēja Francijas komandās *[[FC Nantes]]* un *[[Montpellier HSC]]*. Aizvadījis piecas spēles Armēnijas izlasē. Kā treneris vadījis vairākus *[[Ligue 1]]* klubus.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**FC Nantes**

* Ligue 1 (1): 1982—83

**Montpellier HSC**

* Coupe de France (1): 1989—90

## Ārējās saites
Lorāns Blāns

**Lorāns Blāns** (; dzimis ) ir Francijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā.

Savas spēlētāja karjeras laikā Blāns spēlēja tādos klubos, kā *[[Monpeljē HSC|Montpellier HSC]]*, *[[SSC Napoli]]*, *[[FC Barcelona]]*, Marseļas "''Olympique''", *[[Milānas "Internazionale"|Inter Milan]]* un ''Manchester United''. Francijas futbola izlases sastāvā Blāns debitēja  pret Īriju. Piedalījies 1992., 1996. un 2000. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1998. gada FIFA Pasaules kausā.

Trenera karjeru Blāns uzsāka Bordo "''Girondins''" komandā. Viņa vadībā Bordo komanda izcīnīja vienu *Ligue 1* čempionu titulu. 2010. gadā Blāns kļuva par Francijas futbola izlases galveno treneri. Pēc nesekmīga 2012. gada Eiropas čempionāta Blāns atkāpās no galvenā trenera amata. Pēc gada Blāns kļuva par Parīzes "''Saint-Germain''" galveno treneri, nomainot Karlo Ančeloti. Parīzes komandā Blāns izcīnīja trīs līgas čempionu titulus trīs sezonās, taču 2016. gada vasarā tika atbrīvots no amata.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
***Montpellier***

* Francijas kauss futbolā (1): 1989—90

***Auxerre***

* *[[Francijas futbola 1. līga|Division 1]]* (1): 1995—96
* Francijas kauss futbolā (1): 1995—96

***Barcelona***

* Spānijas Karaļa kauss (1): 1996—97
* *[[Spānijas Superkauss]]* (1): 1996
* UEFA Kausu ieguvēju kauss (1): 1996—97

***Manchester United***

* Anglijas Premjerlīga (1): 2002—03

**Francijas U21**

* UEFA Eiropas U-21 čempionāts (1): 1988

**Francija**

* FIFA Pasaules kauss (1): 1998
* UEFA Eiropas čempionāts (1): 2000

**Individuālie apbalvojumi**

* UEFA Eiropas U-21 čempionāta labākais spēlētājs (1): 1988
* Francijas gada futbolists (1): 1990
* UEFA Eiropas čempionāta simboliskā izlase (3): 1992, 1996, 2000

### Trenera karjera
***Bordeaux***

* Francijas futbola 1. līga (1): 2008—09
* *[[Coupe de la Ligue]]* (1): 2008—09
* *[[Trophée des Champions]]* (2): 2008, 2009

***Paris Saint-Germain***

* Francijas futbola 1. līga (3): 2013—14, 2014—15, 2015—16
* Francijas kauss futbolā (2): 2014—15, 2015—16
* *[[Coupe de la Ligue]]* (3): 2013—14, 2014—15, 2015—16
* *[[Trophée des Champions]]* (3): 2013, 2014, 2015

**Individuālie apbalvojumi**

* Francijas futbola 1. līgas gada labākais treneris (3): 2008, 2015, 2016
* Francijas gada labākais treneris (2): 2009, 2015

## Atsauces

## Ārējās saites
Marresaļa

**Jūras hidrometeoroloģiskā krasta stacija «Marresaļa»** () ir Krievijas vissezonas hidrometeoroloģiskā polārstacija Arktikā. Izvietojusies Jamalas pussalas rietumu krastā pie Karas jūras Baidaratas līča 12 km uz ziemeļiem no Marresaļes zemesraga. Administratīvi ietilpst Jamalas Ņencu autonomā apvidus Jamalas rajonā. Līdz 2010. gadam tika uzskatīta par apdzīvotu vietu **Morrasaļe** (*Моррасале*; no ņencu valodas — ‘smilšu strēle’).

## Vēsture
Stacija sākta būvēt 1912. gada vasarā kā viena no trim pirmajām meteostacijām Karas jūras krastos (pārējās divas bija Jugorskijšara un Vaigača). Ekspluatācijā nodota 1914. gada 14. septembrī, kad sākās regulārie meteoroloģiskie novērojumi.

Stacija izvietojusies jūras navigācijai sarežģītā vietā, kādēļ laika periodā no 1918. līdz 1927. gadam bija problēmas ar tās apgādi un tā tika dēvēta par «Nāves staciju». Stacijai bieži tika piegādāti nepilnīgi pārtikas krājumi, kā arī apkalpe komplektēta nepārdomāti. 1924.—1925. gada ziemā no pieciem apkalpes locekļiem četri mira ar cingu, pie kam trīs no tiem ceļā uz Obdorsku, patvaļīgi pametot staciju. Nākamajai triju cilvēku apkalpei nācās mitināties izdemolētā mājā bez radiosakariem un daudziem nepieciešamajiem sadzīves priekšmetiem, ko iepriekšējā apkalpe bija atdevusi vietējiem briežkopjiem kā samaksu par to transportēšanu pajūgos uz Obdorsku.

Stacija nestrādāja no 1918. gada augusta līdz 1920. gada septembrim, no 1925. gada aprīļa līdz oktobrim un no 1926. gada septembra līdz 1927. gada oktobrim.

1952. gadā stacija krasta abrāzijas dēļ tika pārcelta tālāk iekšzemē par 250—300 m. 1958. gadā divas 1912. gadā celtās ēkas iegāzās jūrā. Pēc Otrā Pasaules kara līdz 1990. gadiem līdzās polārstacijai atradās karaspēka daļa, kas pēc sevis atstāja ievērojamu piesārņojumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Как и сто лет назад: одна из первых в Арктике, гидрометеорологическая береговая станция на мысе Марресале работает и сегодня
* МетеОрологИ. полярная станция Марресаля
* О жизни и работе на полярной метеостанции «Марресаля»
* Марресаля
Viesnīca "Transilvānija" (franšīze)

thumb|150px
**"Viesnīca "Transilvānija""** () ir pilnmetrāžas animācijas franšīze. Animācijas filmu ideja pieder *[[Sony Pictures Animation]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[Columbia Pictures]]*.

## Filmas
* "Viesnīca "Transilvānija""
* "Viesnīca "Transilvānija" 2"
* "Viesnīca "Transilvānija" 3: Mošķu brīvdienas"
* "Viesnīca "Transilvānija": Transformānija"

## Ārējās saites
*
Mazā Zolitūdes iela

**Mazā Zolitūdes iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Imantā. Mazā Zolitūdes iela sākas krustojumā ar Kurzemes prospektu un beidzas krustojumā ar Beberbeķu ielu. Kopējais ielas garums ir 760 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Ielā ir savrupmāju apbūve, kā arī atsevišķi neapbūvēti gruntsgabali.

Iela nosaukums saistīts ar netālo Zolitūdes ielu un pilsētas daļu Zolitūdi. Pirmo reizi Rīgas ielu sarakstos Mazā Zolitūdes iela sastopama 1934. gadā ar tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Mazā Zolitūdes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kurzemes prospekts (T veida krustojums)
* Tāšu iela (T veida krustojums)
* Rāvas iela (T veida krustojums)
* Dunalkas iela
* Ķiburgas iela (T veida krustojums)
* Ziedoņa iela (T veida krustojums)
* Beberbeķu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
Sony Pictures Animation

***Sony Pictures Animation*** ir kinostudija, kas darbojas datoranimācijas žanrā. Atrodas Kalifornijā, ASV.

## Animācijas filmas
* *[[Trauksme mežā]]* (2006)
* *[[Noķert vilni]]* (2007)
* *[[Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus]]* (2009)
* *[[Smurfi (filma)|Smurfi]]* (2011)
* *[[Artūrs izglābj Ziemassvētkus]]* (2011)
* *[[Pirāti!]]* (2012)
* *[[Viesnīca "Transilvānija"]]* (2012)
* *[[Smurfi 2]]* (2013)
* *[[Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2]]* (2013)
* *[[Viesnīca "Transilvānija" 2]]* (2015)
* *[[Zosāda (filma)|Zosāda]]* (2015)
* ** (2017)
* *[[Emodži filma]]* (2017)
* *[[Zvaigzne (filma)|Zvaigzne]]* (2017)
* *[[Trusītis Pēterītis]]* (2018)
* *[[Viesnīca "Transilvānija" 3: Mošķu brīvdienas]]* (2018)
* *[[Zosāda 2: Nolādētais Helovīns]]* (2018)
* *[[Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē]]* (2018)
* *[[Dusmīgie putni. Filma 2]]* (2019)
* *[[Mičels pret mašīnām]]* (2021)
* *[[Viesnīca "Transilvānija": Transformānija]]* (2022)
* *[[Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei]]* (2023)

## Ārējās saites
*
Zosāda 2: Nolādētais Helovīns

**"Zosāda 2: Nolādētais Helovīns"** () ir 2018. gada ASV šausmu kinokomēdija. Filmas režisors ir Ari Sandels. Galvenās lomas atveido Vendija Maklendona-Kovija, Medisona Aismena, Džeremijs Rejs Teilors, Kalīls Heriss, Kriss Parnels, Kens Džongs un Džeks Bleks. Filmas pirmizrāde notika  ASV. Filma ir turpinājums 2018. gada filmai "Zosāda".

## Atsauces

## Ārējās saites
Alvins un burunduki (seriāls)

**Alvins un burunduki** (stilizēti kā **ALVINNN !!! un burunduki**, ) ir ASV, Francijas, Apvienotās Karalistes CGI animācijas muzikāls televīzijas seriāls, ko producē *[[Bagdasarian Productions]]* un *[[Technicolor Animation Productions]]*, piedaloties Francijas televīzijas kanālam M6. Par seriāla izveidi paziņoja 2010. gadā un tā pamatā ir klasiskie "Alvins un burunduki".

Animāciju veido *Technicolor Productions* Francijā, bet *Bagdasarian Productions* ASV ir atbildīga par balss ierakstīšanu un mūzikas producēšanu. Seriālu izplata franču zīmolu pārvaldības kompānija *PGS Entertainment*. Seriāla pirmizrāde notika Francijas televīzijas kanālā M6 . 2015. gada augustā *[[Nickelodeon]]* ieguva seriāla apraides tiesības ASV.

Latvijā seriālu var skatīties televīzijas kanālos *[[Nickelodeon]]* un STV.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ALVINNN!!! and the Chipmunks vietnē *Ouido Productions*
* ALVINNN!!! and the Chipmunks vietnē *Bagdasarian Productions*
* ALVINNN!!! and the Chipmunks vietnē M6
* ALVINNN!!! and the Chipmunks vietnē *PGS Entertainment*
* ALVINNN!!! and the Chipmunks  vietnē *Nickelodeon*
*
Nintendo 3DS

***Nintendo 3DS*** ir pārnēsājama spēļu konsole, ko ražo *[[Nintendo]]*. Sistēmai ir savietojama ar vecākām *[[Nintendo DS]]* videospēlēm. Kā astotās paaudzes konsolei tās galvenais konkurents bija *[[Sony]]* *[[PlayStation Vita]]*.

Visspilgtākā iezīme ir tā spēja parādīt stereoskopiskus 3D efektus, neizmantojot 3D brilles vai papildu piederumus; māka filmēt un fotografēt stereoskopiskus video un bildes, izmantojot speciālu kameru kas jau konsole iebūvēta. Arī kamera izmantojās papildinātas realitātes redzēšanai.

*Nintendo 3DS* tika izlaists Japānā 2011. gada 26. februārī un visā pasaulē, sākot ar 2011. gada martu. Nepilnu pusgadu vēlāk, 2011. gada 28. jūlijā, *Nintendo* paziņoja par ievērojamu cenu samazinājumu no 249 līdz 169 ASV dolāriem, sarūgtinošo izlaižu pārdošanas laikā. Uzņēmums piedāvāja desmit bezmaksas *Nintendo Entertainment System* spēles un desmit bezmaksas *Game Boy Advance* spēles no *Nintendo eShop* patērētājiem, kuri nopirka sistēmu par sākotnējo palaišanas cenu.

## Spēles

### Spēļu kartes
*Nintendo 3DS* spēļu karte ir multivides formāts, ko izmanto, lai fiziski izplatītu videospēles *Nintendo 3DS* sistēmām. 3DS spēļu karte pēc dizaina ir līdzīga *Nintendo DS* spēļu kartei, taču kartes augšējā kreisajā stūrī ir neliela cilne, kas neļauj 3DS spēļu kartes ievietot *Nintendo DS*. Šīs spēļu kartes var saturēt līdz pat 1 GB, 2 GB vai 4 GB spēļu datu atkarībā no spēles, kas ir attiecīgi 2, 4 un 8 reizes vairāk vietas nekā lielākās *Nintendo DS* spēļu kartes ietilpība 512 MB. Daži avoti apgalvo, ka 8 GB versija varētu tikt ražota, ja spēle kādreiz to pieprasītu.
Vīri melnā

thumb|150px
**"Vīri melnā"** () ir pilnmetrāžas filmu sērija. bet izplatītājs ir *[[Columbia Pictures]]*.

## Filmas
* *[[Vīri melnā (filma)|Vīri melnā]]*
* *[[Vīri melnā II]]*
* *[[Vīri melnā 3]]*
* *[[Vīri melnā: Globālie draudi]]*

## Ārējās saites
*
Meļļu grāvis

**Meļļu grāvis**  ir Briedes labā krasta pieteka Valmieras novada Bērzaines pagastā uz ziemeļaustrumiem no Bērzaines. 

Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Briedē pie Vākšēniem. Upi lejtecē šķērso valsts autoceļš V112 (Puikule – Rencēni – Vēveri). 

## Atsauces
Pinte (upe)

**Pinte** (arī **Pintesupe**, augštecē **Pikāte**, **Pikātu upīte**, vidustecē **Budze**) ir Briedes kreisā krasta pieteka Valmieras novadā.

Izteka - Matīšu pagasta dienvidrietumos. Tek austrumu virzienā. Ietek Briedē pie Briedupēm. Upi šķērso valsts autoceļi V217 (Matīši – Budenbroka), V193 (Matīši – Bērzaine – Rubene) un P16 (Valmiera — Matīši — Mazsalaca).

## Atsauces
Rūņu grāvis

**Rūņu grāvis**  ir Briedes kreisā krasta pieteka Valmieras novadā. Tek austrumu virzienā. Ietek Briedē augšpus valsts autoceļa P16 (Valmiera — Matīši — Mazsalaca) tilta pār Briedi. 

## Atsauces
Zilūžu grāvis

**Zilūžu grāvis**  ir Briedes labā krasta pieteka Valmieras novada Bērzaines pagastā, Bērzaines apkaimē.

Izteka - no Zilūžu ezera dienvidu krasta. Augštecē tek dienvidu virzienā. Sasniedzot Zažēnu purvu, mākslīgi tiek novadīts uz ziemeļrietumiem un uz rietumiem no Bērzaines ietek Briedē. Citās kartēs apgalvots, ka turpina tecējumu uz dienvidiem-dienvidrietumiem un ietek Briedē uz rietumiem no Zilākalna. Upi šķērso autoceļi V216 (Ķoniņi – Bērzaine) un V193 (Matīši – Bērzaine – Rubene).

## Atsauces
Žanna Fillēla-Brohi

**Žanna Marija Henriete Fillēla-Brohi** (; dzimusi , mirusi ) bija franču kroketa spēlētāja, kura startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Viņa 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē bija viena no trim sievietēm, kas startēja kroketa sacensībās — vienspēlēs ar vienu bumbu un vienspēlēs ar divām bumbām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žanna Fillēla-Brohi (Olympedia.org) 
* Žanna Fillēla-Brohi (Sports Reference profils)
Ežupīte (Briedes pieteka)

**Ežupīte**  ir Briedes kreisā krasta pieteka Limbažu un Valmieras novados uz dienvidiem no Matīšiem. 

Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Briedē pie Jaunburtnieku skolas. Upi šķērso valsts autoceļš V112 (Puikule – Rencēni – Vēveri). 

## Atsauces
Daviņu Lielais akmens

**Daviņu Lielais akmens** ir dižakmens, kas atrodas Valmieras novada Bērzaines pagastā uz austrumiem no Vākšēniem, Kauliņupītes labajā krastā.
Daviņu Lielo akmeni 1925. gadā atklāja Latvijas pieminekļu valdes darbinieks Arturs Štāls. Šādi akmeņi ir Ziemeļeiropai raksturīga kulta vieta, bet tas ir pirmais Latvijā atklātais šāda veida akmens. 1980. gadā akmeni apsekoja Juris Urtāns, bet 2008. gadā Latvijas petroglifu centra dalībnieki.

## Raksturojums
Akmens ir 4,00 metrus garš, 2,80 metrus plats un 1,40 metrus augsts akmens, kuram virspusē izveidoti 35 noapaļoti dobumiņi līdz 15 centimetriem diametrā un līdz 7 centimetriem dziļumā. Tiek uzskatīts, ka pie šādiem akmeņiem vismaz no 1. gadu tūkstoša p.m.ē. notika mirušo un auglības kulta rituāli (pēc citām versijām iedobumi ir ziedojumu ievietošanai, astronomiskiem novērojumiem, kā mūzikas instruments vai akmens pulvera iegūšanai). 
Konstatēts, ka iedobumiņi sākumā izsisti ar akmeni, vēlāk izslīpēti. Daži iedobumiņi lielāki, rūpīgi izslīpēti, citi gandrīz nemanāmi, tā attēls ievietots 1985. gadā Leidenē izdotajā H. Biezā grāmatā «Baltu ikonogrāfija».

## Nostāsti
Ar akmeni saistītas vairākas teikas un nostāsti. Pec vienas teikas vecas meitas rakušas Viteķes upīti un uz šī akmens ēdušas pusdienas. Kurš saimnieks labāk devis ēst, tam upīte tā pievirzījusies, lai labākas robežas iznāk. Līdz mūsdienām dzīvi nostāsti, ka uz akmens pusdienojis zviedru karalis. Iedobumiņi palikuši no viņa ēdiena bļodām. Stāstīts arī, ka vecos laikos pēc ražas novākšanas iedobumiņos bēruši graudus. Cik iedobumiņu bijis, tik arī dieviņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Daviņu Lielais akmens
Adažiņa

**Adažiņa** (arī **Potupe**) ir Bērzaunes labā krasta pieteka Madonas novada Bērzaunes pagastā.

Izteka no Virksteņa ezera dienvidu krasta. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Lācīte. Ietek Bērzaunē pie Bērzaunes ciema. Upi šķērso valsts autoceļi P81 (Bērzaune — Vestiena — Ērgļi) un V880 (Bērzaune – Viesūnēni – Zīdiņi). Tās krastos atrodas Ozolkrogs un Dzirnaviņas.

## Atsauces
Paugurīte

**Paugurīte**  ir Aronas kreisā krasta pieteka Madonas novadā.

Izteka - uz austrumiem no Muižniekiem. Tek, apmetot loku ap Sauleskalnu. Ietek Aronā pie Kalēju mājām, lejpus Grostonas kapiem. Upi šķērso valsts autoceļi V876 (Ļaudona – Mārciena – Sauleskalns – Bērzaune), P37 (Pļaviņas (Gostiņi) — Madona — Gulbene). Tās krastos atrodas Sauleskalns.

## Atsauces
Podupīte (Bērzaunes pieteka)

**Podupīte**  ir Bērzaunes kreisā krasta pieteka Madonas novada Bērzaunes pagastā.

Izteka uz dienvidrietumiem no Bolēnu kalna. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Bērzaunē pie Ratnieku mājām.

## Atsauces
Savīte

**Savīte** (arī **Salvīte**, **Savide**) ir Vesetas kreisā krasta pieteka Madonas novadā.

Izteka no Kaņepēnu ezera rietumu krasta. Tek ziemeļu virzienā. Lielākās pietekas - Dzērvīte, Taurupīte. Augštecē caurtek Griežmaņu ezeram. Ietek Vesetā pie Tutenu mājām. Upi šķērso valsts autoceļš V880 (Bērzaune – Viesūnēni – Zīdiņi). Tās krastos atrodas Ramuļēni.

## Atsauces
Šubraka

**Šubraka** (arī **Sobraka**, **Subraka**) ir Vesetas kreisā krasta pieteka Madonas un Aizkraukles novados. 

Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Vesetā pie Grīvu mājām. Upi šķērso valsts autoceļi V880 (Bērzaune – Viesūnēni – Zīdiņi) un V916 (Jaunbebri – Odziena – Vietalva – Indrāni). 

## Atsauces
Rouxing Chongqi Shihuowu Fanhui Cang Shiyan Cang

***Rouxing Chongqi Shihuowu Fanhui Cang Shiyan Cang*** jeb ***RCSFC-SC*** (, *Róuxìng chōngqì shì huòwù fǎnhuí cāng shìyàn cāng* — "Elastīga piepūšama kravas atgriešanas moduļa pārbaudes modulis") bija Ķīnas eksperimentāls nolaižamais aparāts. Tas orbītā tika palaists 2020. gada 5. maijā. Pēc dienas tas veica nolaišanos, kas nebija veiksmīga.

*RCSFC-SC* bija paredzēts kravas nogādāšanai no kosmosa uz Zemi. Tas bija veidots kā piepūšams elastīgs karstumvairogs konusa formā 3 metru diametrā. Pēc ieceres tas spētu nobremzēties atmosfērā, līdz ar to nebūtu vajadzīgs izpletnis. Starta konfigurācijā tas bija cilindra formā 1,0 × 1,5 m, un bija piemontēts kosmosa kuģa *[[Xinyidai Zairen Feichuan Shiyan Chuan]]* servisa moduļa aizmugurējā daļā.

## Lidojuma gaita
*Rouxing Chongqi Shihuowu Fanhui Cang Shiyan Cang* tika palaists  10:00 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 5B]]* no Veņčanas kosmisko aparātu palaišanas vietas. Šis bija pirmais modifikācijas *Chang Zheng 5B* starts. *RCSFC-SC* bija jauna kosmosa kuģa prototipa *[[Xinyidai Zairen Feichuan Shiyan Chuan]]* sekundārā krava.

6. maijā *RCSFC-SC* veica nolaišanos. Pilotējamās kosmosa inženierijas birojs paziņoja, ka nolaišanās laikā modulim radās anomālija, un tiek veikta izmeklēšana, analizējot iegūtos datus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* RCS-FC-SC Gunter Dirk Krebs
Dzērvīte (Savītes pieteka)

**Dzērvīte**  ir Savītes kreisā krasta pieteka Madonas novada Bērzaunes pagastā. 

Tek rietumu virzienā. Ietek Savītē pie Viesunēnu mājām. Upi šķērso valsts autoceļš V880 (Bērzaune – Viesūnēni – Zīdiņi).

## Atsauces
Lācīte (Adažiņas pieteka)

**Lācīte**  ir Adažiņas kreisā krasta pieteka Madonas novada Bērzaunes pagastā. 

Tek dienvidu virzienā. Ietek Adažiņā augšpus Dzirnaviņām. Upi šķērso valsts autoceļš P81 (Bērzaune — Vestiena — Ērgļi).

## Atsauces
Taleja

**Taleja** (arī **Tāleja**) ir Bērzaunes labā krasta pieteka Madonas novadā.

Izteka no Talejas ezera dienvidu krasta. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Lielākās pietekas - Misēnīca, Skapgrāvis. Tā caurtek Grīvu ezeram. Ietek Bērzaunē pie Apšuriņķa. Upi šķērso valsts autoceļi P81 (Bērzaune — Vestiena — Ērgļi), V880 (Bērzaune – Viesūnēni – Zīdiņi) un V915 (Koknese – Odziena – Jāņukalns – Bērzaune), V898 (Jāņukalns – Veckalsnava).

## Atsauces