Kosmodroms

thumb|500px|Pasaules aktīvi izmantotie kosmodromi
[thumb|[Kuru kosmodroms|Kuru kosmodroma karte]]
**Kosmodroms** (*kosmoss* + grieķu *dromos* skrejceļš) — vieta, kur notiek nesējraķešu starti kosmosā. Tas ir arī būvju un iekārtu komplekss, kas nodrošina kosmisko lidaparātu sagatavošanu lidojumam un startu.

Parasti kosmodromi izvietoti reti apdzīvotās teritorijās, jo tiem nepieciešamas plašas raķešu pakāpju krišanas zonas, kā arī lai neciestu vietējie iedzīvotāji avāriju gadījumos. Lielos kosmodromos tiek būvēti vairāki starta kompleksi, kurus var pielāgot dažādu nesējraķešu konfigurācijām.

Kosmodromu ir izdevīgi iekārtot ekvatora tuvumā un startus veikt austrumu virzienā, jo tad vajadzīgā ātruma sasniegšanai iespējams pilnīgāk izmantot Zemes rotāciju, kā arī bez papildmanevriem ievadīt kosmiskos aparātus orbītā ar mazu slīpumu pret ekvatoru (piemēram, ģeocentriskajā orbītā). Lai palaistu pavadoni polārā orbītā, nav nepieciešams ekvatora tuvums.

Galvenie kosmodroma objekti:
* montāžas un izmēģinājumu korpusi, kuros samontē kosmiskos aparātus, nesējraķetes, savieno tos kopā un veic visas sistēmas kopīgo pārbaudi;
* starta kompleksi, kas nodrošina kosmiskā lidaparāta nogādāšanu starta vietā, uzpildīšanu ar degvielu, pēdējo pirmslidojuma pārbaudi un pašu startu;
* kosmodroma vadības centrs;
* raķešu degvielas un kosmiskās tehnikas glabātavas, pievedceļi (sauszemes, ūdens un gaisa) utt.

## Vēsture
Pirmās raķetes, kuras sasniedza kosmosu, bija V-2 raķetes, kuras Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā tika palaistas no Pēnemindes. Pēc kara beigām, aptuveni 70 V-2 raķetes tika pārvestas uz Vaitsendas Raķešu bāzi, kur 47 lidojumu laikā tika sasniegti augstumi robežās no 100 līdz 213 kilometriem. Pasaulē pirmais kosmodroms, no kura tika veikti pilotējami lidojumi, ir Baikonuras kosmodroms, kas 1955. gadā darbību sāka, kā PSRS raķešu bāze, bet 1957. gada oktobrī kosmosā palaida pirmo mākslīgo pavadoni Sputnik-1. Lai turētu kosmodroma atrašanās vietu slepenu, tas tika nosaukts mazas kalnraču pilsētas - Baikonuras vārda, kas atradās 320 kilometrus no kosmodroma. Taču 1957. gadā kosmodroma atrašanās tika atklāta pēc U-2 izlūklidmašīnu pārlidojumiem. Pēc pirmā cilvēka palaišanas kosmosā, ASV aktivizēja savu kosmodromu programmu uzsākot vērienīgus darbus Kanaverala raga Kosmosa spēku stacijas izbūvē, no kuras startēja vēsturiskā Apollo 11 misija, kā arī visi Space Shuttle programmas lidojumi.

Gviānas Kosmosa centrs ir lielākais Eiropas kosmodroms, kurš atrodas izdevīgā vietā, netālu no ekvatora. 2003/ gada oktobrī no Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra startēja pirmais Ķīnas pilotējamais kosmosa kuģis.

## Kosmodromi, kuros notikusi cilvēku palaišana kosmosā
Sekojošā tabulā uzskaitīti kosmodromi, kuri palaiduši kosmosā cilvēkus.

† Trīs *Soyuz*  lidojumi nebija pilotēti, un netiek ieskaitīti (Sojuz 2, Sojuz 20, Sojuz 34).

‡ STS-51-L (*[[Challenger katastrofa|Challenger]]*) lidojums nesasniedza kosmosu un tādēļ netiek ieskaitīts. STS-107 (*Columbia*) lidojums sasniedza kosmosu un tiek ieskaitīts.

**Pilotējamie lidojumi kas nesasniedza [[Kārmāna līnija|Kārmāna līniju]]:**

Sojuz T-10a (1983)

STS-51-L (1986)

Soyuz MS-10 (2018)

## Kosmodromi, no kuriem palaisti mākslīgie satelīti
Tabulā minēti tie ksomodromi, no kuriem veikti mākslīgo satelītu starti.

## Atsauces

## Ārējās saites