open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Atkritēji

**"Atkritēji"** () ir 2006. gada amerikāņu krimināldrāma, kuras režisors ir Mārtins Skorsēze. Filmas pamatā ir 2002. gada Honkongas trilleris "Iekšlietas" (*Infernal Affairs*). Filma saņēma četras "Oskara" balvas kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais adaptētais scenārijs" (Viljams Monahens) un "Labākā montāža" (Telma Šonmeikera), kopumā tā tika nominēta piecām balvām. Galvenās lomas filmā atveido Leonardo Di Kaprio, Mets Deimons, Džeks Nikolsons, Aleks Boldvins, Mārtins Šīns.

Filmas darbība notiek Bostonā, ASV, kur īru mafijas vadītājs iefiltrē Kolinu Salivenu (Mets Deimons) kā informatoru Masačūsetsas štata policijā, savukārt policijas vadība iefiltrē policistu Billiju Kostingenu (Leonardo Di Kaprio) kā informatoru mafijā. Kad abas puses atklāj viņu klātbūtni savās organizācijās, abi informatori cenšas atmaskot viens otru, lai paši paliktu dzīvi.

Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā,  tika uzsākta izrādīšana ASV kinoteātros.

## Ārējās saites
* 

* Kāpēc The Departed (Atkritēji) Latvijā ir nesaprasta
Zalvīte

**Zalvīte** ir Dienvidsusējas labā krasta pieteka Aizkraukles un Jēkabpils novados. Sākas Sēlijas paugurvalnī dažus kilometrus uz rietumiem no Viesītes, satekot meža grāvjiem. Baseina lielākā daļa atrodas Taurkalnes līdzenumā, pārsvarā mežainā un purvainā apvidū. Augštecē līdz Zalvei un arī vēl lejpus tās upes gultne regulēta. Lejtecē Zalvīte tek pa šauru, ~5m dziļu ieleju. Upi šķērso autoceļi P86 un P73.

## Lielākās pietekas
* Dešupīte (10 km)
* Vilkupe (8 km)
* Zalvītes strauts (8 km)
* Iesnupe (12 km)

## Atsauces
Datubāzu teorija

**Datu bāzes teorija** apkopo plašu tematu loku, kas saistīti ar datubāzes un datubāzu pārvaldības sistēmu pētniecību un pētījumiem teorētiskās sfērās.

Starp citām sfērām datu pārvaldības teorētiskie aspekti iekļauj vaicājumu valodas pamatu likšanu, skaitļošanas sarežģītību un vaicājumu izteiksmīgu jaudu, ierobežotu modeļa teoriju, datubāzes dizaina teoriju, atkarības teoriju, laiksakritības vadības pamatus un datubāzes atjaunošanu, deduktīvas datubāzes, laika un telpas datubāzes, reāla laika datubāzes, neskaidru un varbūtību datubāzes pārvaldību un tīmekļa datus.

Lielāka daļa pētnieciskā darba tradicionāli tiek balstīts uz relāciju moduļa, jo tas tiek uzskatīts par vienkāršākās un fundamentālākas nozīmes moduli. Atbilstošie rezultāti citiem datu modeļiem, piemēram, objektorientētus vai daļēji strukturētus modeļus vai pavisam nesen diagrammu un datu modeļi un XML, ir bieži atvasināmi no relāciju modeļiem.

Datubāzes teorijas centrā ir sapratne par vaicājumu valodu un tās saistību ar loģiku sarežģītība. Sākot no relāciju algebras un pirmās kārtas loģikas (kas ir līdzvērtīgi Koda teorēmas) un atziņa, ka svarīgi vaicājumi, piemēram, diagrammu sasniedzamība nav izsakāma šajā valodā, daudz spēcīgāka valoda balstīta uz loģisko programmēšanu un fixpoint loģika kā DATALOG tika izpētīta. Vēl uzmanība tika vērsta uz vaicājumu optimizāciju un datu integrācijas pamatiem. Šeit lielākā daļa darbu pētīta konjunktīvi vaicājumiem, kas pieņem vaicājumu optimizāciju, pat saskaņā ar ierobežojumiem, izmantojot pakaļdzīšanās (chase) algoritmu.
Klosteres pagasts

**Klosteres pagasts** (līdz 1925. gadam **Aizputes-Klosteres pagasts**) bija viena no Aizputes apriņķa pašvaldībām tā austrumos. Robežojās ar Aizputes apriņķa Basu, Gudenieku, Apriķu, Lažas un Kazdangas pagastiem un Kuldīgas apriņķa Turlavas pagastu. Pagasta valde atradās Klosterē. Lielākās apdzīvotās vietas bija Klostere, Ķikuri, Jāmaiķi un Māra.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Klosteres un Māras ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Aizputes rajonā. Mūsdienās Klosteres pagasta teritorija iekļauta Kuldīgas novada Turlavas pagastā, Laidu pagastā un neliela daļa Dienvidkurzemes novada Lažas pagastā.

## Atsauces
Nofretete

**Nofretete** jeb **Nefertiti** (dzimusi ap 1370. gadu p.m.ē., mirusi ap 1330. gadu p.m.ē.) bija Senās Ēģiptes faraona Ehnatona sieva. Viņas pilnais vārds bija *Neferneferuaten-Nefertiti*, kas tulkojumā nozīmē "Skaistā sieviete ir atnākusi". Viņai bija nozīmīga loma Saules dieva Atona kultā.

Nofretetes vecāki nav zināmi, bet daļa ēģiptologu uzskata, ka viņa bija Mitānijas princese. Pastāv arī netieši pierādījumi, kas liek domāt, ka Nofretete bija Ehnatona mātes brāļa Ajas meita. Tiek uzskatīts, ka Nofretetei bija arī jaunākā māsa Mutnedžmeta. 10 laulības gados Nofretete dzemdēja 6 meitas; vecākās trīs piedzima Tēbās, bet jaunākās trīs — Amarnā. Divas Nofretetes meitas kļuva par faraona sievām.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Queen Nefertiti of Egypt Tour Egypt 
* Nefertiti Crystal Links 
* Nefertiti Akhet Egyptology
Stirnu apakšdzimta

**Stirnu apakšdzimta** (*Capreolinae*) ir viena no briežu dzimtas (*Cervidae*) apakšdzimtām, kas apvieno stirnas, aļņus, ziemeļbriežus, purva briežus, Andu briežus, pampu briežus, mazamas un pudubriežus. Stirnu apakšdzimtā ir 22 sugas, kas sistematizētas 9 ģintīs.

## Izplatība
Lielākā daļa stirnu apakšdzimtas sugu dzīvo Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā. Eirāzijā sastopamas tikai 4 sugas. Latvijā no tām sastopamas 2 sugas: alnis (*Alces alces*) un Eiropas stirna (*Capreolus capreolus*).

Mūsdienās stirnu apakšdzimtas sugas kļuvušas par visizplatītākajiem un biežāk sastopamajiem pārnadžiem. Vēl nesenā pagātnē stirnu apakšdzimtas zinātniskais nosaukums bija *Odocoileinae*, kas tika atvasināts no visbiežāk sastopamās sugas - baltastes brieža (*Odocoileus virginianus*). Turklāt baltastes briedim ir viens no lielākajiem izplatības areāliem briežu dzimtā. Tas sākas Ziemeļamerikā pie polārā loka un beidzas Ekvadorā. Tā ir arī vissenākā modernā briežu dzimtas suga. Baltastes brieža vecākās fosilijas ir 3,5 miljonus gadu vecas. Par apakšdzimtas izcelsmes vietu tiek uzskatīta Eirāzija, lai gan fosilijas, kas ir 5 miljonus gadu vecas ir atrastas gan Eirāzijā, gan Ziemeļamerikā. Dienvidameriku stirnu apakšdzimtas sugas sasniedza vēlāk.

## Izskats un īpašības
Stirnu apakšdzimtai piederošās sugas ir gan vislielākie briežu dzimtas dzīvnieki, gan mazākie. Lielākais ir alnis, kura svars var sasniegt 800 kg un vairāk, bet mazākie ir pudubrieži (*Pudu*), kas nekad nesver vairāk par 15&nbsp;kg.

## Klasifikācija
* **Stirnu apakšdzimta** (*Capreolinae*)
** ģints Aļņi (*Alces*)
*** Alnis (*Alces alces*)
** ģints Amerikas brieži (*Odocoileus*)
*** Baltastes briedis (*Odocoileus virginianus*)
*** Melnastes briedis (*Odocoileus hemionus*)
** ģints Andu brieži (*Hippocamelus*)
*** Dienvidandu briedis (*Hippocamelus bisulcus*)
*** Ziemeļandu briedis (*Hippocamelus antisensis*)
** ģints Mazamas (*Mazama*)
*** Amazones brūnā mazama (*Mazama nemorivaga*)
*** Amerikas sarkanā mazama (*Mazama americana*)
*** Centrālamerikas sarkanā mazama (*Mazama temama*)
*** Ekvadoras sarkanā mazama (*Mazama rufina*)
*** Jukatanas brūnā mazama (*Mazama pandora*)
*** Mazā mazama (*Mazama chunyi*)
*** Mazā sarkanā mazama (*Mazama bororo*)
*** Pelēkā mazama (*Mazama gouazoubira*)
*** Pundurmazama (*Mazama nana*)
*** Rudā mazama (*Mazama bricenii*)
** ģints Pampu brieži (*Ozotoceros*)
*** Pampu briedis (*Ozotoceros bezoarticus*)
** ģints Pudubrieži (*Pudu*)
*** Dienvidpudubriedis (*Pudu puda*)
*** Ziemeļpudubriedis (*Pudu mephistophiles*)
** ģints Purva brieži (*Blastocerus*)
*** Purva briedis (*Blastocerus dichotomus*)
** ģints Stirnas (*Capreolus*)
*** Eiropas stirna (*Capreolus capreolus*)
*** Sibīrijas stirna (*Capreolus pygargus*)
** ģints Ziemeļbrieži (*Rangifer*)
*** Ziemeļbriedis (*Rangifer tarandus*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Stirnu apakšdzimtas foto galerija (animaldiversity)
RDDtool

right|thumb|300px|Ar ''RRDtool'' ģenerēta diagramma

***RRDtool*** uzdevums ir apkalpot laikrindas datus, piemēram, tīkla joslas platumu, temperatūru, CPU slodzes, utt. Dati tiek saglabāti cikliskajā datubāzē (*round-robin database*), tādējādi sistēmas uzglabāšanas nospiedumi (*data footprints*) laika gaitā paliek nemainīgi.

Tas ietver arī rīkus, lai ***RRD*** datus iegūtu grafiskā formātā.

Tobijs Otaiks *(Tobi Oetiker)* *RRDtool* rakstīja MRTG aizsargāšanai, un licencēja to kā brīvo programmatūru saskaņā ar GNU vispārējo publisko licenci (GPL).

## Vēsture
*RRDtool* tiek sponsorēts sākot ar 1.2 versiju, un katrai jaunai versijai nāk līdzi saraksts ar sponsoriem.

## Ārējās saites
* ''RRDtool'' tīmekļa vietne 
* ''RRD'' ekrānattēlu galerija 
* ''RRD'' lietošanas pamācība
Dzērves pagasts

**Dzērves pagasts** bija viena no Aizputes apriņķa pašvaldībām tā vidienē. Robežojās ar Aizputes apriņķa Cīravas, Sakas, Apriķu, Lažas un Aizputes pagastiem un Liepājas apriņķa Vecpils pagastu. Pagasta valde atradās Dzērvē (tagad Dzērvenieki). Lielākās apdzīvotās vietas bija Dzērve un Marijas.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Dzērves un Vārpu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Aizputes rajonā. Mūsdienās Dzērves pagasta teritorija iekļauta Dienvidkurzemes novada Cīravas, Lažas un Aizputes pagastos.

## Atsauces
Breidens Šenns

**Breidens Šenns** (; dzimis 1991. gada 22. augustā) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2026) spēlē NHL kluba Ņujorkas "Islanders" rindās. No 2023. gada septembra līdz 2026. gada martam bija Sentluisas "Blues" komandas kapteinis.

Breidena brālis Lūks arī ir profesionāls hokejists.

## Spēlētāja karjera
Savu spēlētāja karjeru Šenns uzsāka dzimtajā Saskatūnā, taču 2007. gadā viņš pievienojās Rietumu hokeja līgas klubam Brendonas "Wheat Kings". 2009. gada NHL draftā Breidenu ar kopējo piekto numuru izvēlējās Losandželosas "Kings", un jau nākamajā sezonā Šens aizvadīja savu debijas spēli NHL. Tiesa, atlikušo sezonas daļu viņš aizvadīja "Wheat Kings" rindās, būdams komandas kapteinis.

Līdz 2011. gada jūnijam Šenns pārstāvēja Nacionālās hokeja līgas klubu Losandželosas "Kings", aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers". Vien "Flyers" rindās Šennam izdevās nostiprināties NHL, 2013.—14. gada sezonā aizvadot savu pirmo pilno sezonu. 2015.—16. un 2016.—17. gada sezonās bija komandas trešais rezultatīvākais spēlētājs. 2017. gada jūnijā tika aizmainīts uz Sentluisas "Blues". 2019. gadā kopā ar Sentluisas "Blues" izcīnīja Stenlija kausu.

2026. gada 6. martā Šenns tika aizmainīts uz Ņujorkas "Islanders" komandu apmaiņā pret Džonatanu Druānu, perspektīvo jauno spēlētāju Markusu Gidlofu, 2026. gada drafta pirmās kārtas izvēli un 2026. gada trešās kārtas izvēli.

Kanādas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2008. gada Pasaules U18 čempionātā, kā arī 2010. un 2011. gada Pasaules čempionātā junioriem. Ja 2008. gadā Šenns kopā ar izlasi izcīnīja čempionu titulu, 2010. gadā kanādieši finālā piekāpās ASV izlasei, bet 2011. gadā — Krievijas izlasei. Tas gan netraucēja Šennam tikt atzītam par turnīra vērtīgāko spēlētāju. Breidens ar 18 rezultativitātes punktiem bija arī turnīra rezultatīvākais spēlētājs.

Arī Breidena brālis Lūks ir profesionāls hokejists.
## Atsauces

## Ārējās saites
Raiens Johansens

**Raiens Johansens** (; dzimis 1992. gada 31. jūlijā) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2023) Johansens pārstāv Nacionālās hokeja līgas klubu Kolorādo "Avalanche".

## Spēlētāja karjera
Raiens spēlēt sāka dzimtajā Vankūverā, taču 2009. gadā viņš pievienojās Rietumu hokeja līgas klubam Portlendas "Winterhawks". Sezonu viņš noslēdza ar 69 rezultativitātes punktiem 71 spēlē, kas lika viņu ievērot, un 2010. gada NHL draftā viņu ar kopējo ceturto numuru izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets" vienība.

2011.—12. gada sezonu Johansens aizvadīja "Blue Jackets" rindās. 2012.—13. gada NHL lokauta laikā spēlēja "Blue Jackets" Amerikas hokeja līgas fārmklubā Springfīldas "Falcons". "Blue Jackets" rindās bija viens no komandas vadošajiem aizsargiem, taču 2015.—16. gada sezonas vidū tika aizmainīts uz Našvilas "Predators".

Kanādas izlases rindās Johansens spēlējis 2011. gada Pasaules čempionātā junioriem, kurā kopā ar izlasi izcīnīja sudraba medaļas, kā arī tika iekļauts turnīra simboliskajā izlasē.

## Ārējās saites
Andrejs Freimanis

**Andrejs Roberts Freimanis** ( — ) bija Latvijas armijas un Latviešu leģiona virsnieks. Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1914. gada 21. decembrī Grobiņas pagasta "Riežnieku" mājās. Pēc Liepājas komercskolas beigšanas strādāja A/S "Turība" Liepājas nodaļā. No 1936. līdz 1939. gadam dienēja Latvijas armijas 2. Ventspils kājnieku pulkā, 1939. ieguva leitnanta dienesta pakāpi.

Otrā pasaules kara laikā 1943. gada aprīlī Freimani iesauca Latviešu leģiona 19. ieroču SS grenadieru divīzijā, kur viņš komandēja 44. pulka 13. rotu. Pēc kaujām pie Volhovas viņu apbalvoja ar II šķiras Dzelzskrustu, 1944. gada septembra Mores kauju laikā ar I šķiras Dzelzskrustu, paaugstinot virsleitnanta dienesta pakāpē. Par kaujām Kurzemes cietoksnī 1945. gada 5. maijā viņam piešķīra augstāko tā laika Vācijas militāro apbalvojumu Dzelzs krusta Bruņinieka krustu, kuru viņš nesaņēma. Pēc Vācijas kapitulācijas A. Freimanis nokļuva Sarkanās armijas gūstā un tika pārvests uz Piejūras novadu, kur 1945. gadā 9. augustā Sarkanā armija uzbruka japāņu Kvantunas armijai. 1946. gada novembrī viņš atgriezās Latvijā.

Kopš 1983. gada dzīvoja Saldus rajona Lutriņos. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas leģionāru piemiņas dienā 1993. gada 16. martā Rīgas Tehniskās universitātes zālē notika svinīgs akts, kurā Andrejam Freimanim pasniedza kara beigās piešķirto Bruņinieka pakāpes dzelzs krustu.

Miris 1994. gada 10. septembrī, apglabāts dzimtas kapos Otaņķu pagasta Nīcā. Freimaņa izvadīšanā piedalījās Liepājas robežsargu, jūras aizsardzības spēku, Latvijas drošības dienesta, zemessargu padomnieku, Nacionālo karavīru un Daugavas Vanagu pārstāvji, kā arī Liepājas Karostas jūrnieku orķestris.

## Atsauces
DistroWatch

***DistroWatch*** ir tīmekļa vietne, kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem ''Linux'' distributīviem, kā arī citām *[[Unix]]* veida operētājsistēmām, piemēram, *[[OpenSolaris]]*, *[[Minix]]* un *[[BSD]]*.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

## Ārējās saites
* ''DistroWatch''
Johansens

**Johansens** ir dāņu vai norvēģu cilnes uzvārds.

* Pauls Johansens, vēsturnieks
* Raiens Johansens, hokejists

## Skatīt arī
* Johansons
Čakmarijas iela

**Čakmarijas iela** ir vienkāršrunas nosaukums divām Rīgas centra ielām (no 1950. līdz 1989. gadam bijušajai Suvorova ielai):

* Aleksandra Čaka iela;
* Marijas iela.
Bornsmindes muiža

thumb|300px|Bornsmindes muižas kungu māja.

**Bornsmindes muižas** () kungu māja atrodas Bauskas novada Rundāles pagasta Ziedoņos. Pēdējais muižas īpašnieks līdz Latvijas agrārajais reformai 1920. gadā bija Vladimirs fon Šepings (*Schöpping*).

Mūsdienās muiža ir privatizēta, taču ēka ir pamesta un nolaista.

## Vēsture
Pirmais muižas īpašnieks bija Josts fon Heidens, kuram 1462. gadā to izlēņoja Livonijas ordeņa mestrs J.O. fon Mengdens. No 15. gadsimta beigām līdz 1920. gadam muiža bija Šepingu dzimtas īpašumā un no 1499. līdz 1868. gadam to tiešā līnijā mantoja dēls no tēva. Ap 1763. gadu uzcelta jaunā kungu māja pašreizējā vietā - vienstāvīga mūra ēka baroka stilā. Laikā no 1805. līdz 1806. gadam to pārbūvēja pēc arhitekta Pjetro Pončini projekta vēlā klasicisma stilā un tā ieguva divstāvīgu apjomu. Parādes pagalma abās malās uzbūvēja kalpu ērbērģus, bet noslēgumā kūti un tālāk - staļļus. Ap 1880. gadu kungu māja tika vēlreiz pārbūvēta, iegūstot tolaik modē nākušo neogotisko izskatu un torni. Šajā laikā muižu tā laika publikācijās mēdza dēvēt arī par *Šepiņmuižu* vai *Šķēpiņmuižu*.

1962. gadā muižas ēku pārbūvēja pēdējo reizi un ēka ieguva pašreizējo izskatu. 20. gadsimta 50. un 60. gados ēkā izvietotas Valsts Saulaines lauksaimniecības tehnikuma kopmītnes. No 1967. līdz 1992. gada vidum muižā bija tuberkulozes slimnīca. 1993. gada jūlijā Bornsmindes muiža nonāca Rundāles pagasta pašvaldības īpašumā, 2000. gadā privatizēta.

Attēls:Bornsmindes muiža ap 1900.jpg|Bornsmindes muiža (ap 1900)
Attēls:Bornsmindes pils 1999-11-13.jpg|Bornsmindes muižas kungu māja (1999)


## Muižas ansamblis
19.gs. sākumā sāka veidot parku un dārzu, kura pusē atradās arī siltumnīcas. Lielupes krastā veidots ainavu parks ar liepu alejām, kuru 19.gs. 2. pusē pārveidoja vai veidoja kā dendroloģisko parku.

## Atsauces
Datubāzes administrators

**Datu bāzes administrators** (**DBA**) ir IT speciālists, kas sagatavo un nosaka prasības datu bāzēm, to projektēšanai, realizācijai, efektīvai izmantošanai un uzturēšanai, tostarp aizsardzības pasākumus, kas nodrošina aizsardzību pret nesankcionētu piekļuvi. Ne mazāk nozīmīga datu bāzu administratora funkcija ir datu bāzes uzturēšana - datu bāzes pieejamības un integritātes nodrošināšana. Šīs profesijas pārstāvji pazīstami arī kā Datubāžu koordinatori vai datubāžu programmētāji, un ir tuvu saistīti ar datubāžu analītiķiem, datubāžu modelētājiem, programmētāju analītiķiem, un sistēmu uzraudzītāju. Šī loma iekļauj datubāžu stratēģiju attīstību un dizainu, uzraudzību un datubāžu veiktspējas un ietilpības palielināšanu, tāpat arī nākotnes izplešanās vajadzības. Viņi arī plāno, koordinē, un izpilda drošības pasākumus lai pasargātu datubāzes. Organizācijām varētu būt nepieciešami datubāžu administratori kuriem ir sertifikāts vai grāds datubāžu sistēmās (piemēram Microsoft Sertificētais Datubāžu Administrators).

Datubāzes administrators ir atbildīgs par
*uzstādīšanu
*konfigurāciju
*uzlabošanu
*administrēšanu
*monitoringu
*pārvaldību 
*drošību 
kādā  Datubāzu uzņēmumā.

## Atsauces
Marmors

thumbnail|235px|Marmors
**Marmors** ( — ‘spīguļot, spīdēt’) ir metamorfais iezis, viena no kaļķakmens formām, kuru galvenokārt veido kalcīts, CaCO3. To izmanto celtniecībā un tēlniecībā. Marmors metamorfozes rezultātā ir veidojies, sīkākiem kaļķakmens kristāliem sakūstot lielākos kristālos.

Ja nav piejauktas citas vielas vai minerāli, marmors ir baltā krāsā. Ja ir piejaukti dzelzs oksīdi, marmora krāsa ir no dzeltenajiem līdz sarkanajiem toņiem, ja ir piejaukts ogleklis, — no pelēkajiem līdz melnajiem toņiem, bet, ja ir piejaukts hlorīts vai serpentīns, marmora krāsa ir zaļos toņos. Nereti marmors ir raibi plankumains vai svītrains.

Atkarībā no krāsas, lietošanas veida, iegūšanas vietas un citiem parametriem marmoriem tiek doti nosaukumi. Starp vienkāršākajiem marmoriem ir baltais dzidrais statuju marmors (*Marmo Statutario*), parintiskais jeb Paras marmors (*Greco duro*) un penteliskais jeb Penteli marmors (*Greco fino*). Saliktos marmorus galvenokārt veido kaļķakmens, vizla un serpentinīts, kur katram marmora veidam arī ir savs īpašs nosaukums.

## Ārējās saites

* Marble California State Polytechnic University 
* White Marble Salt the Sandbox
Fimbulisens

**Fimbulisens** (), arī **Fimbula šelfa ledājs** () ir šelfa ledājs Princeses Martas krastā Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Izvietojies starp Blošimenas un Novijas salām rietumos un Komsomoļskijas pussalu austrumos. Austrumos robežojas ar nelielo Vigridisenu, rietumos — ar Dželbārta šelfa ledāju. Fimbulisens ir ap  garš un no 60 līdz  plats. Ledāja platība tiek lēsta no  (no tiem  peldoša) līdz . Fimbulisens ir vienīgais šelfa ledājs, kura daļa sniedzas pāri kontinentālā šelfa malai. Tā fronti apskalo Lazareva (austrumdaļā) un Hokona VII (rietumdaļā) jūras. Ledājā ir vairāki ievērojami ledus pacēlumi, lielākie no kuriem ir Maskavas, Koroļova un Ciolkovska kupoli.

Dienvidos no Fimbulisena paceļas Fimbulheimena kalnu grēdas. Dienvidrietumu daļā ledājā noplūst viens no lielākajiem Antarktīdas glečeriem Jūtulstreumens, kas veido līdz pat 200 km garo glečera mēli Trolltungu.

Ledāju nofotografēja un aprakstīja vācu antarktiskā ekspedīcija 1938./1939. gadā. Detālākus pētījumus un kartēšanu veica norvēģu-britu-zviedru antarktiskā ekspedīcija 1949.-1952. gadā, kas to nosauca par "Lielās Ziemas ledāju" pēc analoģijas ar skandināvu mitoloģijā aprakstīto Fimbulvinteru - "Lielo Ziemu".

Uz Fimbulisena austrumos no Blošimenas salas atradās Norvēģijas polārstacija Norveja (1957-1960) un trīs secīgas Dienvidāfrikas stacijas SANAE (1962-1997). Pēc dienvidāfrikāņu stacijas pārnešanas iekšzemē SANAE stacijas vietā funkcionē vasaras loģistikas stacija Ībeisa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Fimbul Ice Shelf – top to bottom
Fimbul

**Fimbul** var attiekties uz:
* Fimbulisena šelfa ledājs
* Norvejas polārstacijas neformālais nosaukums
Campbell

***Campbell*** ir skotu uzvārds, kas cēlies no gēlu saknēm *cam* ('greizs') un *beul* ('mute'). Kempbeli vēsturiski ir viens no lielākajiem un spēcīgākajiem Augstkalnu klaniem, tā pirmsākumi sniedzās līdz senajiem Stratklaidas britiem. No 1200. līdz 1500. gadam Kempbeli bija viens no spēcīgākajiem klaniem Skotijā, kas dominēja Ārgailā un spēja iegūt plašāku ietekmi un varu no Edinburgas līdz Hebridu salām un rietumu augskalnēm.

Mūsdienās šis uzvārds ir sastopams visā pasaulē, jo kopš 18. gadsimta sākās liela emigrācija no Skotijas un skotu diaspora ir apmetusies daudzās valstīs, īpaši ASV, Kanādā un Austrālijā. Sakarā ar ievērojamo skotu imigrāciju 16. un 17. gadsimtā, šis uzvārds ir sastopams arī visā Īrijas salā, bet jo īpaši Olsterā.

*Campbell* ir trešais izplatītākais uzvārds Ziemeļīrijā, ceturtais izplatītākais uzvārds Jamaikā, septītais izplatītākais Skotijā, 12. vietā Kanādā, 18. vietā Austrālijā, 41. vietā ASV un 65. vietā Anglijā.

*Campbell* var būt:

* Kempbela — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Kempbels — uzvārds vīriešu dzimtē.

## Atsauces
Kempbels

**Kempbels** () ir skotu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu var būt:

* Alens Kempbels Vaits (*Alain Campbell White*; 1880—1951) — amerikāņu šaha problēmists un botāniķis;
* Braiens Kempbels (*Brian Campbell*; 1979) — kanādiešu hokejists;
* Brūss Kempbels (*Bruce Campbell*; 1958) — amerikāņu aktieris;
* Džeks Kempbels (*Jack Campbell*; 1992) — amerikāņu hokeja vārtsargs;
* Džoels Kempbels (*Joel Campbell*; 1992) — Kostarikas futbolists
* Džozefs Kempbels (*Joseph Campbell*; 1830—1891) — britu šahists un šaha problēmists;
* Sols Kempbels (*Sol Campbell*; 1974) — Anglijas futbola treneris.

## Skatīt arī
* *[[Campbell]]*
* Kempbela
Dmitrijs Orlovs

**Dmitrijs Orlovs** (dzimis 1991. gada 23. jūlijā) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2026) Orlovs spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Sanhosē "Sharks" rindās.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Orlovs uzsāka jau 2007. gadā, kad aizvadīja savas pirmās spēles Krievijas Superlīgas kluba Novokuzņeckas "Metallurg" rindās. 2009. gada NHL draftā Orlovu ar kopējo 55. numuru izvēlējās Vašingtonas "Capitals", taču Dmitrijs palika Eiropā. Vien 2009.—10. sezonā Orlovs kļuva par regulāru spēlētāju "Metallurg" sastāvā.

Visbeidzot, 2011. gada vasarā Orlovs pārcēlās uz Ziemeļameriku, pievienojoties "Capitals" rindām. Komandas sastāvā Orlovam izdevās nostiprināties jau 2011.—12. gada sezonā. 2018. gadā kopā ar "Capitals" izcīnīja Stenlija kausu. Lai gan Orlovs bija savā pēdējā līguma gadā ar "Capitals" komandu 2022.–2023. gada sezonā, 43 regulārās sezonas spēlēs iekrājis 19 punktus, viņa 14 gadus ilgais līgums "Capitals" komandā beidzās, jo viņš tika aizmainīts uz Minesotas "Wild" komandu, un pēc tam, kad "Wild" saglabāja daļu no viņa algas, viņš 2023. gada 23. februārī tika aizmainīts uz līgas līderi Bostonas "Bruins".

Nākamajā starpsezonā, pametis "Bruins" kā brīvais aģents, Orlovs 2023. gada 1. jūlijā parakstīja divu gadu līgumu 15,5 miljonu ASV dolāru vērtībā ar Karolīnas "Hurricanes" komandu.

Pēc līguma ar Karolīnu termiņa beigām Orlovs 2025. gada 3. jūlijā parakstīja divu gadu līgumu 13 miljonu ASV dolāru vērtībā ar Sanhosē "Sharks" komandu.

Krievijas hokeja izlases rindās kļuvis par 2014. gada Pasaules čempionu. Spēlējis arī 2008. un 2009. gada Pasaules U18 čempionātos, abos turnīros izcīnot sudraba medaļas, kā arī 2010. un 2011. gada Pasaules čempionātos junioriem, 2011. gadā izcīnot zelta medaļu un tiekot iekļauts turnīra simboliskajā izlasē.
## Atsauces

## Ārējās saites
Marks Visentins

**Marks Visentins** (; dzimis 1992. gada 7. augustā) ir bijušais kanādiešu hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā aizvadījis vienu spēli NHL kluba Fīniksas "Coyotes" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Visentins hokeju uzsāka spēlēt Flemboro "Sabres", kā arī Haltonas "Hurricanes" rindās, taču 2008. gada OHL draftā viņu ar kopējo 55. numuru izvēlējās Niagāras "IceDogs". Pēc 2009.—10. sezonas viņu NHL draftā ar kopējo 27. numuru izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets", taču "IceDogs" rindās Visentins spēlēja līdz pat 2011.—12. gada sezonas izskaņai.

No 2012. līdz 2015. gadam spēlēja Amerikas hokeja līgas vienībā Portlendas "Pirates", 2013.—14. gada sezonā vienu spēli aizvadot arī NHL kluba Fīniksas "Coyotes" sastāvā. No 2015. līdz 2017. gadam turpināja spēlēt AHL un ECHL. 2017.—18. gada sezonā aizvadīja vienu spēli EBEL, 2018. gada rudenī paziņojot par karjeras beigšanu.

Kanādas hokeja izlases rindās spēlējis 2011. un 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem, kopā ar izlasi 2011. gadā izcīnot sudraba, bet 2012. gadā - bronzas medaļas.

## Ārējās saites
Džeks Kempbels

**Džeks Kempbels** (; dzimis 1992. gada 9. janvārī) ir amerikāņu hokejists, vārtsargs, ASV junioru izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
2009.—10. sezonā Kempbels spēlēja USHL līgas klubā USNTDP Juniors, taču pēc sezonas beigām NHL draftā viņu ar augsto 11. numuru izvēlējās Dalasas "Stars" vienība. Kempbels bija pirmais vārtsargs, kurš tika izvēlēts 2010. gada NHL draftā.

2010.—11. sezonu Džeks aizvadīja OHL klubā Vinzoras "Spitfires", tās sastāvā uzsākot arī 2011.—12. gada sezonu. 2011.—12. gada sezonas gaitā Kempbels debitēja arī Amerikas hokeja līgas klubā Teksasas "Stars". NHL debiju piedzīvoja 2013.—14. gada sezonā, aizvadot vienu spēli Dalasas "Stars" rindās. "Stars" sistēmā Kempbels turpināja spēlēt AHL, līdz 2016. gada vasarā tika aizmainīts uz Losandželosas "Kings". 2018. gadā Kempbels nostiprinājās "Kings" rindās, kļūstot par komandas otro vārtsargu aiz Džonatana Kvika. 2020. gada februārī tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs", kur pavadīja divas sezonas.

2022. gada 13. jūlijā Kempbels parakstīja piecu gadu ($ 25 miljonu vērtībā) līgumu ar Edmontonas "Oilers".

ASV izlases rindās spēlējis 2009. un 2010. gada Pasaules U18 čempionātos, abas reizes izcīnot zelta medaļas. 2010. gadā Kempbels tika atzīts arī par turnīra labāko vārtsargu. Kempbels spēlēja arī 2010. gada Pasaules čempionātā junioriem, turnīrā izcīnot čempionu titulu. 2011. gada čempionātā Kempbela pārstāvētā izlase izcīnīja bronzas medaļas, kā arī Kempbels tika atzīts par turnīra labāko vārtsargu.

## Ārējās saites

## Atsauces
Jūtulstreumens

**Jūtulstreumens** () ir ap 300 km garš un 15 līdz 30 km plats šļūdonis Austrumantarktīdā, Karalienes Modas Zemē. Izvietojies starp Kirvena krauju, Borgas masīvu un Ālmana grēdu rietumos un Sverdrupa kalniem austrumos. Sākas no Amundsena ledāja vairāk kā 2500 m vjl un plūst ziemeļrietumu virzienā līdz Penka ieplakai, kur noplūst tektoniskā lūzuma zonā un pagriežas ziemeļaustrumu virzienā un pēc  ieplūst Fimbulisena šelfa ledājā, veidojot līdz pat 170 km garo Trolltungas glečera mēli. Ledus plūsmas ātrums ir no 390 m/a-1 72° 15'S līdz 1000 m/a-1 pie ledāja frontes. Stāvākajā posmā plūsmas ātrums sasniedz 4 m dienā. Šļūdoņa biezums ir līdz 2500 m un gadā tas novada okeānā 5,6x1010 tonnu ledus.

Pirmie nokartējuši norvēģu kartogrāfi pēc norvēģu-britu-zviedru antarktiskās ekspedīcijas (1958-1958) aerofotogrāfijām. Nosaukts pēc skandināvu mitoloģijas personāžiem jētunniem (milžiem) par "Milžu straumi".

## Atsauces
1894. gads Latvijā

thumb|315px|Latviešu zemju karte (1859).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1894. gads|1894. gada]] notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).
## Notikumi

### Marts
* 21. marts — Jelgavā tika izdots Krišjāņa Barona sakārtotā "Latvju Dainu" 1. burtnīca.

### Nezināms datums
* Saldum un Talsiem tika piešķirtas ierobežotas pilsētas tiesības.
* Administratīvi apvienojot Vecsubates un Jaunsubates miestus tika izveidota Subate.
* Apvienojot Jaunjērcēnu, Vecjērcēnu un Ķeižu muižu pagastus tika izveidots Jērcēnu pagasts.
* Apvienojot Valmiermuižas un Valmieras mācītāja muižas pagastus tika izveidots Valmieras pagasts.
* Apvienojot Vaidavas, Veļķu, Podzēnu un Briežu muižu pagastus tika izveidots Vaidavas pagasts.
* Valsts Īpašuma ministrija piešķīra zemes gabalu netālu no Jelgavas (Valgundē) Pustiņkas sieviešu klostera izveidošanai.
* Atpērkot no dažādām dzelzceļa sabiedrībām tām piederošās dzelzceļa līnijas (izņemot, Rīgas—Tukuma dzelzceļu), valsts īpašumā pāriet Latvijas teritorijā esošais dzelzceļš.
* Tika nodibināta Vidzemes guberņas Rīgas vaislas ērzeļu novietne, kas bija nozīmīgs faktors Latvijas zirgu šķirņu veidošanai.
* Tiek pabeigti, Liepājas arhitekta Paula Maksa Berči projektētās, Skaistkalnes muižas jaunās kungu mājas būvdarbi.

## Kultūra
* Janvāris — Rīgas Latviešu teātrī izrādīja Aspazijas lugu "Vaidelote".
* Aprīlis — tika iestudēta Aspazijas luga "Zaudētās tiesības".
* No Vācijas uz Rīgu atgriezās Jānis Poruks.
* Tika izdota Jāņa Poruka novele *Perpetuum mobile*.

## Zinātne
* Janvāris — Kārlis Reinholds Kupfers sāka strādāt par asistentu Rīgas Politehnikumā.
* Kārlis Reinholds Kupfers devās uz Grīvu un pētīja Sēlijas austrumdaļas floru.
* Tika rīkotas ekspedīcijas uz Rietum un Ziemeļvidzemi, kā arī Dienvidkurzemi (Liepāja—Palanga), kurās tika vākti sadzīves priekšmeti Latviešu etnogrāfiskajai izstādei sakarā ar X Viskrievijas arheoloģisko kongresu Rīgā.

## Dzimuši
* 30. janvāris — Jānis Liepiņš, ģenerālis (miris 1942. gadā)
* 2. aprīlis — Ēvalds Valters, strēlnieks, aktieris un literāts (miris 1994. gadā)
* 7. aprīlis — Kārlis Zemdega, tēlnieks (miris 1963. gadā)
* 17. maijs — Jānis Sudrabkalns, dzejnieks un akadēmiķis (miris 1973. gadā)
* 8. augusts — Jānis Liepiņš, gleznotājs (miris 1964. gadā)
* 6. oktobris:
** Pēteris Voldemārs Pommers, latviešu virsnieks (miris 1957. gadā)
** Niklāvs Strunke, latviešu mākslinieks (miris 1966. gadā)
* 28. decembris — Hermanis Matisons, Latvijas šahists (miris 1932. gadā)

## Miruši
* 9. jūnijs — Vasilijs Oknovs, pareizticīgais virspriesteris, kalpojis Kokneses Pētera un Pāvila pareizticīgo latviešu draudzē. (dzimis 1830. gadā)

## Skatīt arī
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats
1499. gads

**1499. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 18. septembris — Vasko da Gama atgriežoties no Indijas sasniedza Lisabonu.
* 24. jūlijs — tika parakstīta Horodlas ūnija starp Poliju un Lietuvu, kas atjaunoja jau iepriekš 1413. gadā parakstīto ūniju.

### Nezināms datums
* Uzbeku hans Muhameds Šeibani ar savu karaspēku iebruka Transoksianā, ieņemot Buhāru un Samarkandu.

## Dzimuši
* 29. janvāris — Katarīna fon Bora (*Katharina von Bora*), Mārtiņa Lutera sieva (mirusi 1552.)
* 31. marts — Pijs IV (*Pius IV*), Romas pāvests (miris 1565.)
* *datums nezināms*
** Nikolo Tartaglija, itāļu matemātiķis (miris 1557.)

## Miruši
* 1. oktobris — Marsīlio Fičīno (*Marsilio Ficino*), itāļu filozofs — neoplatoniķis, Florences Platona akadēmijas vadītājs (dzimis 1433.)
Rāmājana

[thumbnail|235px|Rāma attēla labajā pusē sēž uz [Hanumāns|Hanumāna pleciem un kopā cīnās pret Rāvanu, zīmējums tapis ap 1820. gadu]]
**“Rāmājana”** (, *rāmāyaṇa*,  — ‘Rāmas ceļojums’) ir viens no diviem senindiešu nozīmīgākajiem eposiem; otrs eposs ir “Mahābhārata”. Tajā stāstīts par dievības Rāmas dzīvi un varoņdarbiem. “Rāmājana” ir sarakstīta sanskritā. Tiek uzskatīts, ka eposs aizsākts rakstīt ne agrāk par 300. gadu p.m.ē. un pabeigts 1. gadsimtā p.m.ē. Par tā autoru tradicionāli tiek uzskatīts dzejnieks Vālmīki, lai gan ir skaidrs, ka tekstam ir vairāki autori, un tas ir veidojies arī mutvārdu ceļā no paaudzes paaudzē. “Rāmājana” ir sadalīta septiņās kāndās (nodaļās) un sastāv no 24 tūkstošiem distihu. “Rāmājanā” stāstīts par dievišķo varoni Rāmu un par viņa sabiedroto Lakšmanas, Hanumāna un citu cīņām, cenšoties atbrīvot savu sievu Sītu no milžu karaļa Rāvanas gūsta Lankas salā.

Indiešu kultūrā Rāma ir ideāla dēla, vīra un valdnieka tēls, savukārt viņa sieva Sīta ir ideālas sievas tēls. Daudziem hinduistiem Rāma ir cilvēkdievs, augstākā dievība, kas iemiesojusies cilvēkā patiesības un tikumības dēļ. “Rāmājanai” bija milzīga ietekme uz Indijas un Āzijas valstu kultūru. Eposa senās versijas ir atrodamas arī Mjanmā, Vjetnamā, Indonēzijā, Kambodžā, Laosā, Malaizijā, Taizemē, Filipīnās, kā arī Ķīnā, Tibetā un Mongolijā. “Rāmājanas” sižets ir atspoguļots arī arhitektūras pieminekļos, piemēram, Ankorvatā. Eiropieši eposu “Rāmājana” sāka pētīt 18. gadsimta beigās.

## Rāmājanas sižets
Eposu “Rāmājana” veido septiņas kāndas jeb nodaļas. Tās ir *Bala*, *Ayodhya*, *Aranya*, *Kishkindha*, *Sundara*, *Yuddha* un *Uttara*. Katrā no nodaļām ir stāstīts par noteiktu posmu Rāmas dzīvē.

Šajā darbā stāstīts par to, kā Rāma, septītā dieva Višnu avatārs, ir dzimis uz Zemes, lai iznīcinātu milžu karali Rāvanu. Sava tēva jaunākās sievas intrigu dēļ kopā ar brāli Lakšmanu un savu sievu Sītu 14 gadus ir spiests atrasties trimdā. Sītu nolaupa Rāvana un aizved uz savu zemi Lankas salā. Rāma dodas sievas meklējumos, kā rezultātā izveido savienību ar Hanumānu, kurš zina Sītas atrašanās vietu. Rāma ar Hanumānu un citiem pērtiķiem nonāk Lankas salā, kur cīnās ar Rāvanu un nogalina to. Viņš atgūst savu sievu Sītu un atgriežas Aiodhjā, sava tēva zemē, un pārņem varu pār to.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Sieksātes pagasts

**Sieksātes pagasts** bija viena no Aizputes apriņķa pašvaldībām tā austrumos. Robežojās ar Aizputes apriņķa Rudbāržu un Valtaiķu pagastiem un Kuldīgas apriņķa Skrundas pagastu. Pagasta valde atradās Jaunsieksātē. Lielākās apdzīvotās vietas bija Jaunsieksāte, Vecsieksāte, Kalnamuiža (tagad Sieksāte) un Jaunapuze (tagad Kokapuze).

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Sieksātes ciemu, ko gan 1947. gada 18. novembrī likvidēja, bet 1949. gada 31. decembrī, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja, ciemu iekļaujot Skrundas rajonā. Mūsdienās Sieksātes pagasta teritorija iekļauta Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā.

## Atsauces
Māris Dzelzskalns

**Māris Dzelzskalns** (dzimis ) ir latviešu ugunsdzēsējs un politiķis. Strādājot par ugunsdrošības inženieri, viņš guva muguras traumu, pēc kuras bija spiests pārvietoties ratiņkrēslā. Biedrības "Kopā" vadītājs un Invalīdu lietu nacionālās padomes sekretārs. Bija 10. Saeimas deputāts, pārstāvot Zaļo un Zemnieku savienību.

## Dzīvesgājums
Dzimis . 1991. gadā viņš absolvēja Rīgas 9. vakara (maiņu) vidusskolu, 1994. gadā pabeidza mācības Ugunsdrošības tehniskajā skolā, kļūstot par ugunsdrošības inspektoru. 1999. gadā Maskavas Augstākajā ugunsdrošības tehniskajā skolā ieguva ugunsdrošības inženiera grādu.

Pēc muguras traumas iegūšanas viņš strādāja Labklājības ministrijā par konsultantu invalīdu vienlīdzīgu iespēju jautājumos.
Vairākus gadus viņš vadīja Latvijas Televīzijas raidījumu "Kopā" par cilvēkiem ar invaliditāti, viņu tiesībām, iespējām un aktualitātēm. 
1998. gadā Dzelzskalna asins analīzē bija konstatēts C hepatīta vīrusa klātbūtne, taču par saslimšanu viņu neinformēja, viņš to uzzināja tikai 2002. gadā. M. Dzelzskalns iesūdzēja tiesā "Sabiedrības veselības aģentūru" (SVA) par viņa neinformēšanu par asinīs atklāto vīrusu. Saskaņā ar Administratīvās rajona tiesas 2006. gada spriedumu SVA bija jāizmaksā Mārim Dzelzskalnam 8000 lati un viņa sievai Svetlanai 4000 Ls.

### Politiskā darbība
Būdams Latvijas Zaļās partijas biedrs, 2010. gadā M. Dzelzskalns no Zaļo un Zemnieku savienības (ZZS) saraksta kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās un ieguva Saeimas deputāta mandātu pēc tam, kad to uz laiku nolika Raimonds Vējonis, kļūstot par ministru. Saeimā darbojās Sociālo un darba lietu komisijā, kā arī Pilsonības likuma izpildes komisijā. Neilgi pēc stāšanās amatā M. Dzelzskalns medijiem paziņoja: "Mans lauciņš Saeimā būs cilvēki ar invaliditāti un viņu labklājības veicināšana." M. Dzelzskalns bija otrais Saeimas deputāts ar invaliditāti, kurš pārvietojas ratiņkrēslā, pirmā bija Žanete Vasaraudze 8. Saeimā.

M. Dzelzskalns atkārtoti kandidēja no ZZS saraksta arī 11. Saeimas vēlēšanās, 12. Saeimas vēlēšanās 2014. gadā un 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, taču netika ievēlēts.

## Privātā dzīve
Sieva Svetlana, laulībā dzimuši trīs bērni — Daniels, Artūrs un Sindija.
M. Dzelzskalns ir aizrāvies ar glezniecību, visbiežā glezno ziedu motīvus.

## Atsauces
Viktors Eglītis

**Viktors Eglītis** ( — ) bija latviešu rakstnieks un mākslas teorētiķis. Rakstnieka Anšlava Eglīša tēvs. Eglītis bija viens no latviešu dekadences pārstāvjiem, modernisma ieviesējs latviešu literatūrā.

## Dzīvesgājums
Viktors Eglītis (uzvārda rakstības formas — arī Eglīts, Eglīte) dzimis Sarkaņu pagasta "Lejas Kauperos" pareizticībā pārgājušu zemnieku ģimenē. Pirmo izglītību ieguvis Lazdonas draudzes skolā. Pēc tam viņš mācījās garīgajā seminārā Vitebskā (1889—1899), Penzas mākslas skolā, M.Teniševas mākslas darbnīcā Pēterburgā un Tērbatas Universitātē, pēc kuras beigšanas strādāja par skolotāju un nodevās rakstniecībai.

Pirmais Eglīša stāsts "Grūtā nakts" iespiests laikrakstā "Austrums" 1899. gadā. 1899. — 1901. gadā publicētie stāsti pamatā bija reālisma stilā ar spēcīgām impresionisma iezīmēm, bet 1903. gadā viņš publicēja literāro apceri „Poruks”, kurā formulēja savus jaunos literāros principus — dekadenci un simbolismu. Vēlāk Eglītis izdeva dzejoļu krājumu „Elēģijas” (1907), virkni prozas darbu, ko apkopo krājumā „Vērtības pārvērtējot” (1911) un uzraksta drāmu „Galmā”, kas iezīmēja latviešu modernās drāmas sākumu. Sapulcinot ap sevi plejādi jauno iesācēju — E. Virzu, V. Dambergu, A. Austriņu, K. Štrālu u.c., V. Eglītis ar visu savas temperamentīgās dabas sparu metās pārveidot latviešu mākslu gan saturā, gan formās.

Pēc Latvijas brīvības cīņu noslēguma 1920.—1922. gadā Viktors Eglītis bija literārās daļas redaktors laikrakstā "Latvijas Kareivis", vēlāk "Latvijas Sargs". Pēc tam Eglītis publicēja latviešu rakstnieku kritikas, vairākus romānus un dzejoļu krājumus, no kuriem daudzi tēloja latviešu senvēsturi. Pievērsies dievturībai. 1930. gada decembrī otro reizi apprecējās ar mākslinieci Hildu Vīku. Viņa vēlākajos darbos sastopama ksenofobija un antisemītisms.

Otrā pasaules kara beigās 1944. gada 8. oktobrī Dobelē apcietināts, 1945. gada 3. februārī notiesāts Otrās Baltijas frontes Kara tribunāla slēgtā sēdē uz 10 gadiem labošanas darbu nometnēs, nākamajā dienā nosūtīts uz Iekšlietu Tautas komisariāta cietumu numur 2 Rīgā, nomiris ieslodzījumā (vieta nezināma) 1945. gada 20. aprīlī. Reabilitēts 1990. gadā.
Viktora Eglīša kapavieta nav zināma, bet Eglīšu dzimtas kapsētā II Meža kapos 2005. gadā atklāja pieminekli atvērtas grāmatas formā ar visu dzimtas rakstnieku parakstiem (tēlnieks Vilnis Titāns).

## Atsauces

## Literatūra
* Izlase "Viktors Eglītis”. LU folkloras un mākslas institūts (2004)
* Vera Vāvere. "Viktors Eglītis". Zinātne (2012)
1491. gads

**1491. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 20. februāris — "1491. gada komēta" atrodas 1&nbsp;406&nbsp;219 km attālumā no Zemes. Tas ir mazākais attālums starp Zemi un komētu, kāds jebkad ir reģistrēts.
* 6. decembris — Francijas karalis Šarls VIII Valuā apprecējās ar Bretaņas Annu.

### Nezināms datums
* Nikolajs Koperniks uzsāka studijas Krakovas universitātē.

## Dzimuši
* 28. jūnijs — Henrijs VIII (*Henry VIII*), Anglijas un Īrijas karalis (miris 1547.)
* 26. oktobris — Džende, Ķīnas imperators (miris 1521.)
* 24. decembris — Ignācijs no Lojolas, Romas katoliskās Baznīcas Jezuītu ordeņa galvenais dibinātājs (miris 1556.)
* 31. decembris — Žaks Kartjē, franču pētnieks (miris 1557.)

## Miruši
* 13. jūlijs — Alfonsu Avišs, Portugāles princis, troņmantnieks (dzimis 1475.)
Valtaiķu pagasts

**Valtaiķu pagasts** bija viena no Aizputes apriņķa pašvaldībām tā austrumos. Robežojās ar Aizputes apriņķa Kazdangas, Rudbāržu un Sieksātes pagastiem un Kuldīgas apriņķa Turlavas, Snēpeles, Raņķu un Skrundas pagastiem. Pagasta valde atradās Laidē (tagad Laidi). Lielākās apdzīvotās vietas bija Laide, Rude, Sermīte, Valtaiķi un Ēnava.

## Vēsture
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Rudu un Valtaiķu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Skrundas rajonā. Mūsdienās Valtaiķu pagasta teritorija iekļauta Kuldīgas novada Laidu un neliela daļa Rudbāržu pagastos.

## Valtaiķu pilsdrupas
thumb|250px|left|Valtaiķu pilsdrupas 1830. gadā.

## Novadnieki
* Māteru Juris (1845-1885) - latviešu rakstnieks un žurnālists, Pirmās Tautas atmodas darbinieks.

## Atsauces
Loks

**Loks** var būt:

* loks (ierocis) — ierocis šaušanai ar bultām
* loks (matemātika) — liekta līnija
* polārais loks
** ziemeļu polārais loks
** dienvidu polārais loks
* tropu loks
** ziemeļu tropu loks
** dienvidu tropu loks
* Strūves ģeodēziskais loks

## Cilvēki
* Džons Loks (*John Locke*) — angļu filozofs (1632—1704);
* Ēriks Loks — latviešu mūziķis (dzimis 1965. gadā).

## Skatīt arī
* lokizlāde
* Loksa
* LOK — Latvijas Olimpiskā Komiteja
Jura

**Jura** var būt:

* Juras kalni — kalni Francijā un Šveicē;
* Jura (departaments) — departaments Francijā;
* Juras kantons — kantons Šveicē;
* Jura (periods) — mezozoja ģeoloģiskais periods;
* Ilze Jura.

## Skatīt arī
* Juras laikmeta parks — Stīvena Spīlberga filma
* Jūra
Gregors Mendelis

**Gregors Johans Mendelis** (, dzimis , miris ) bija vācvalodīgs silēziešu mūks un zinātnieks. Viņu uzskata par mūsdienu ģenētikas pamatlicēju.

Mendelis ir dzimis trūcīgā zemnieku ģimenē. Mācījās Tropavas un Olomoucas skolās. 1843. gadā viņš iestājās augustīniešu ordeņa Svētā Toma klosterī. No 1845. līdz 1848. gadam Brno studēja teoloģiju, savukārt no 1851. līdz 1853. gadam Vīnes Universitātē studēja fiziku, matemātiku un dabas zinātnes. No 1854. līdz 1868. gadam Mendelis Brno strādāja par fizikas un dabas zinātņu skolotāju, bet pēc tam līdz mūža beigām bija abats Svētā Toma klosterī.

Intensīvākie pētniecības darbi notika no 1856. līdz 1872. gadam. Viņš klostera dārzā veica plašus pētījumus par augu iedzimtību. Mendelis publicēja vienīgi pētījumus par zirņiem, pupiņām un mauragām. Viņa ievērojamākais darbs *Versuche über Pflanzen-Hybriden* iespiests 1866. gadā. Mendelis nodarbojās arī ar augļu koku potēšanu un jaunu šķirņu audzēšanu.

## Ārējās saites
Microsoft Access

**Microsoft Access** ir relācijas datubāzes pārvaldības sistēma. Tā ir izveidota, lai lietotājiem atvieglotu darbu ar lieliem datu apjomiem. Visi datu bāzē izmantojamie objekti saistīti vienā kopīgā sistēmā. Šo saistību nodrošina saites starp tabulām.

**Microsoft Access galvenās objektu grupas.**
	
* **Datu tabula (Tables)** – objekti, kuras veido un izmanto datu glabāšanai. Tabulas ir datubāzes pamats. Praktiski visa informācija tiek glabāta datu tabulās.
* **Vaicājumi (Queries)** – objekti, kuri ļauj lietotājam iegūt vajadzīgos datus no vienas vai vairākām datu tabulām, kā arī iepriekš izveidotiem vaicājumiem. Vaicājumus izmanto arī dažādu statistisku aprēķinu veikšanā. Accesā vēl ietilpst, tā saucamie, darbību vaicājumi. Ar to palīdzību var veidot jaunu datu tabulu, dzēst ierakstu grupu, pievienot ierakstus esošai datu tabulai, meklēt galvenajā tabulā nesaistītos ierakstus, kā arī meklēt ierakstus, kuriem sakrīt norādīto lauku vērtības.
* **Formas (Forms)** – objekti, kurus galvenokārt izmanto datu ievadam un attēlojumam uz ekrāna, vai lietotāja lietojumprogrammas objektu vadīšanai, piem., atver noteiktu formu datu ievadam vai izdrukā norādīto pārskatu. Izmantojot formas notikumus var palaist makrosus un programmu moduļus, t.i, automatizēt datu bāzi.
* **Pārskati (Reports)** – objekti, kurus izmanto dokumentu veidošanai. Tos var izvadīt uz ekrāna, izdrukāt vai iekļaut citā pielikumā.
* **Datu pieejas lapas (Pages)** ir Web dialoga lapas, kuras uztur dinamisku saiti ar datu bāzi, atļaujot ne tikai skatīties, bet arī mainīt un pievienot datus, izmantojot interneta pārlūkprogrammas.
* **Makro (Macros)** – objekti, kuri satur komandas noteiktu darbību veikšanai. Izmantojot makrosus, iespējams automatizēt datu ievadu, atlasīt nepieciešamo informāciju utt.
* **Programmu kodi (Modules)** - programmas Visual Basic for Application (VBA) programmēšanas valodā.

**Kam var izmantot Microsoft Access?** 
Piemēram to var izmantot:
	
* Adrešu grāmatas izveidošanai
* Dažādas informācijas apkopošanai par darbiniekiem
* Preču uzskaitei un citam lietām

**Lai izveidot savu MS Access datu bāzi**

Pirms izveidot savu datu bāzi, ir nepieciešams zināt dažus nosacījumus.Šajā veidošanas procesā ļoti svarīgs ir sistēmas projektēšana un modelēšana. Šo sistēmu var salīdzināt ar ēku, kuru vēlamies būvēt. Un pirms šīs ēkas būvēšanas viss tiek rūpīgi apdomāts: cik liela būs ēka, kas tajā dzīvos, kādas telpas vēlamies. Tikai pēc tam šī informācija tiek nodotas projektētājiem un tikai vēl pēc tam tiek sākta ēkas būvniecība.

Arī datubāzes veidošanā svarīgi apdomāt vairākus jautājumus, piemēram, kam paredzēta sistēma, kādu informāciju vēlamies tajā apstrādāt utml. Galveno atbilžu kopumu, kas sniedz atbildes uz globāliem sistēmas jautājumiem sauc par sistēmās specifikāciju.
Lessing

**Lessing** var būt:

* Dorisa Lesinga (*Doris Lessing*, 1919) —- britu rakstniece;
* Gotholds Efraims Lesings (*Gotthold Ephraim Lessing*, 1729—1787) — vācu dramaturgs;
* Rolands Lesings (*Roland Lessing*; 1978) — igauņu biatlonists.
Norveja

**Norveja** (*Norway Station*) bija Norvēģijas vissezonas polārstacija Antarktīdā. Izvietojusies uz Fimbulisena austrumos no Blošimenas salas 36 km no ledāja frontes. Stacija izveidota Starptautiskā ģeofizikas gada programmas ietvaros, tās būve pabeigta 1957. gada 20. janvārī. Pirmās divas ziemas stacijā ziemoja 14 cilvēku komanda, trešajā — 9. Paši ekspedīcijas dalībnieki staciju sauca par Fimbulu (*Fimbul*).

Stacijas zinātniskā programma ietvēra sekojošas disciplīnas:
* meteoroloģija,
* kartogrāfija,
* glacioloģija,
* ģeoloģija,
* ozona slāņa mērījumi,
* polārblāzmas pētījumi,
* Zemes magnētisma pētījumi,
* plūdmaiņu mērījumi.

Stacija tika slēgta 1960. gada janvārī un par simbolisku samaksu nodota Dienvidāfrikas nacionālajai antarktiskajai ekspedīcijai (SANAE), kas to izmantoja savu pirmo divu ekspedīciju pārziemošanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Den Norske Antarktisekspedisjon 1956-60 - Norway Station
Dorisa Lesinga

**Dorisa Meja Lesinga** (, dzimusi **Teilere** (*Tayler*) , mirusi ) bija britu rakstniece, kas rakstīja galvenokārt romānus un stāstus. Viņas darbos galvenokārt ir aprakstīti cilvēki, kas iesaistīti sociālos un politiskos 20. gadsimta apvērsumos. Lesinga 2007. gadā saņēma Nobela prēmiju literatūrā.

Kad Lesinga piedzima, viņas ģimene dzīvoja Persijā. Kad Dorisai bija pieci gadi, ģimene pārcēlās uz Dienvidrodēziju (mūsdienās Zimbabve), kur dzīvoja līdz 1949. gadam. Tad viņa atkal pārcēlās uz dzīvi Anglijā. Jaunības gados viņa bija aktīva komuniste. Savā darbā *In Pursuit of the English* (1960) viņa ir aprakstījusi pirmos mēnešus, ko nodzīvoja Anglijā, savukārt *Going Home* (1957) aprakstīja izjūtas, kas skāra Lesingu, kad viņa viesojās Rodēzijā. 1994. gadā publicēja pirmo autobiogrāfijas daļu *Under My Skin*; otrā daļa *Walking in the Shade* tika izdota 1997. gadā.

Viņas pirmais publicētais darbs ir *The Grass Is Singing* ("Zāle dzied", 1950). Tajā ir aprakstīta baltādaina zemnieka un viņas sievas dzīve Rodēzijā kopā ar melnādainajiem kalpiem. Starp viņas visnozīmīgākajiem darbiem ir pusautobiogrāfiska romānu sērija *Children of Violence* ("Vardarbības bērni", 1952–69), piecas grāmatas par Martu Kvestu, kas uzaugusi Dienvidāfrikā un pēc tam pārcēlusies uz dzīvi Anglijā. Viens no viņas visvairāk lasītajiem darbiem ir *The Golden Notebook* ("Zelta dienasgrāmata", 1962).

## Ārējās saites

* 
* Doris (May) Lessing Pegasos
Jurki

**Jurki** (arī **Jurkas**) ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā, ziemeļaustrumu virzienā no Greivuļu krustojuma. Kaut ciems atrodas abpus autoceļa A12, tomēr dažām mājām ciemā nav izbraukuma uz to, bet ir izbraukums uz vietējās nozīmes autoceļu Greivuļi — Ilzeskalns (V562).

Jurkās mūža nogalē dzīvojis dzejnieks, preses darbinieks Seimaņs Putāns (1892-1969).

1897. gadā katoļu ciemā bija 14 sētas ar 75 cilvēkiem.

## Atsauces