open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rēznas iela (Rīga)

**Rēznas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē un Dārzciemā. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Rēznas iela sākas pie krustojuma ar Latgales ielu un beidzas pie krustojuma ar Vestienas ielu. Dzelzceļa līnija Rīga-Daugavpils ielu sadala divās daļās, jo nav uzbūvēta dzelzceļa pārbrauktuve. Kopējais ielas garums ir 428 metri.

## Vēsture
Pirmo reizi rakstītajos avotos tika minēta 1880./1883. gadā ar nosaukumu **Rjazaņas** jeb **Razenes iela** (). Savu tagadējo nosaukumu tā ieguva 1923. gadā.

## Ielu savienojumi
Rēznas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Latgales iela
* Lubānas iela
* Valērijas Seiles iela
* Vestienas iela

Rail Baltica projekta ietvaros tiek plānots uzcelt satiksmes tuneli, kas savienos Rēznas un Pildas ielu, bet vēlāk — Rēznas ielas turpinājumu līdz Krasta ielai.

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime
* Dārzciems

## Atsauces
Jodūdeņradis

**Jodūdeņradis** (HI) ir joda un ūdeņraža binārais savienojums. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga gāze ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst ūdenī, veidojot ļoti stipru skābi — jodūdeņražskābi (piesātināts šķīdums pie 0&nbsp;°C satur ap 90% HI).  10&nbsp;°C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža. Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža kristālhidrātus.

## Iegūšana
Rūpniecībā jodūdeņradi iegūst, jodam reaģējot ar hidrazīnu:
:2I2 + N2H4 → 4HI + N<sub>2</sub> 

Jodūdeņradi laboratorijas apstākļos iegūst, hidrolizējot fosfora trijodīdu:
:PI3 + 3H2O → H3PO3 + 3HI

Lai iegūtu gāzveida jodūdeņradi, koncentrētai jodūdeņražskābei pievieno ūdensatņēmējas vielas, piemēram, fosfora pentoksīdu.

HI var iegūt, reducējot jodu ar sērūdeņradi:
:H2S + I2 → S + 2HI

Jodūdeņradis veidojas arī, tieši reaģējot jodam ar ūdeņradi, taču šī reakcija noris tikai sildot un ne līdz galam, jo iestājas ķīmiskais līdzsvars:
:H2 + I2 ⇄ 2HI

## Īpašības
Šķīstot ūdenī, veidojas hidroksonija un jodīda joni:
:НI + H2O ⇌ H3O+ + I−
Ar ūdeni jodūdeņradis veido azeotropu maisījumu, kas satur 57% НI (šāda maisījuma viršanas temperatūra ir 127 °C).

Jodūdeņradis sāk termiski sadalīties apmēram 300 °C temperatūrā.

Jodūdeņradim ir izteiktas reducējošas īpašības, piemēram, sērskābi tas spēj reducēt līdz pat sērūdeņradim:
:8HI + H2SO4 → 4I2 + H2S + 4H2O

## Izmantošana
Jodūdeņradi lieto organiskajā sintēzē par reducētāju, kā arī citu joda savienojumu iegūšanai.

## Atsauces
Ikšķiles iela

**Ikšķiles iela** var būt:
* Ikšķiles iela — iela Jūrmalā;
* Ikšķiles iela — iela Ogrē;
* Ikšķiles iela — iela Rīgā.
Daugavpils iela (Rīga)

**Daugavpils iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētas Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām ar lielākoties asfalta segumu. Daugavpils iela orientēta dienvidu — ziemeļu virzienā. Tā sākas krustojumā ar Grebenščikova ielu un Latgales ielu un beidzas krustojumā ar Kalupes ielu, kuru var uzskatīt par ielas turpinājumu rietumu virzienā, pie dzelzceļa līnijas Rīga—Lugaži—Valsts robeža uzbēruma.

## Apraksts
Ielu ar otrpus uzbērumam esošajām Satekles, Ģertrūdes un Valmieras ielām savieno gājēju tunelis. Kopējais ielas garums ir 861 metrs. Daugavpils ielā ir pārsvarā dzīvojamo namu apbūve (pārsvarā veidojusies laika posmā no 19. gadsimta beigām līdz 20. gadsimta 20. gadiem), tostarp vairākas ēkas Daugavpils ielā ir arhitektūras pieminekļi. Ievērojamākā sabiedriskā ēka ir Rīgas Austrumu izpilddirekcija (Daugavpils ielā 31).

2024. gada sākumā, līdz ar 7. tramvaja maršruta līnijas pārbūvi, pārbūvēts Latgales un Daugavpils ielas krustojums, Daugavpils ielas pieslēgumu pārvirzot pretī Grebenščikova ielai un posmā no Jersikas līdz Latgales ielai ieviešot vienvirziena satiksmi virzienā uz Latgales ielu.

## Vēsture
1845. gadā tā minēta ar nosaukumu **Mazā Kurpnieku iela** (, ). 1859. gadā to Daugavpils pilsētas vārdā pārdēvēja par **Dinaburgas ielu** (*Dünaburger Strasse, Динабургская улица*), 1915. gadā par **Dvinskas ielu** (*Двинская улица*), 1923. gadā par Daugavpils ielu.

## Ielu savienojumi
Daugavpils iela ir savienota ar šādām ielām:
* Grebenščikova iela (ielas turpinājums D virzienā)
* Latgales iela
* Jersikas iela (T-veida krustojums)
* Ludzas iela
* Kalna iela/Lazdonas iela
* Jēkabpils iela
* Kalupes iela (ielas turpinājums R virzienā)

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Plostu iela

**Plostu iela** var būt:

* Plostu iela — iela Rīgā;
* Plostu iela — iela Jēkabpilī;
* Plostu iela — iela Jelgavā;
* Plostu iela — iela Kuldīgā;
* Plostu iela — iela Babītes pagasta Brīvkalnos.

## Skatīt arī
* Plosta iela — iela Ventspilī.
Rēznas iela

**Rēznas iela** var būt:
* Rēznas iela — iela Rēzeknē;
* Rēznas iela — iela Rīgā.

## Skatīt arī
* Rēzna
Katoļu iela (Rīga)

**Katoļu iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Katoļu iela sākas no krustojuma ar Latgales ielu un beidzas strupceļā pie dzelzceļa uzbēruma. Kopējais ielas garums ir 777 metri, to visā garumā klāj asfalts.

## Vēsture
Iela izveidojusies gar katoļu un pareizticīgo kapiem, tādēļ Rīgas kartē 1845. gadā apzīmēta kā **Lielā Mirušo iela** (, ). Vēlāk to pārdēvēja par Katoļu ielu (*Katholische Strasse, Католическая улица*), kopš 1866. gada to šķērsoja dzelzceļa līnija Rīga—Orla, pēc dzelzceļa uzbēruma izveides 1937. gadā ielas ziemeļu daļu pārdēvēja par Kurbada ielu.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā to pārdēvēja par **Bezdievju ielu**, 1941. gadā par **Kijevas ielu**, 1942. gadā par Katoļu ielu un 1950. gadā par Kijevas ielu. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1993. gadā tā atguva Katoļu ielas nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Katoļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Latgales iela
* Ludzas iela
* Lazdonas iela
* Jēkabpils iela
* Kalupes iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Mazā Kalna iela (Rīga)

**Mazā Kalna iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Mazā Kalna iela sākas pie krustojuma ar Latgales ielu un beidzas pie krustojuma ar Kalna ielu. Kopējais ielas garums ir 493 metri.

## Vēsture
Pirmo reizi iela tika minēta 1846. gada dokumentos un tās nosaukums vairāk nav mainījies. Nosaukums ielai tika dots tās reljefa dēļ.

## Ielu savienojumi
Mazā Kalna iela ir savienota ar šādām ielām:
* Latgales iela
* Jersikas iela
* Ludzas iela
* Kalna iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Viļānu iela (Rīga)

**Viļānu iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Viļānu iela sākas pie krustojuma ar Tējas un Virsaišu ielu un beidzas pie krustojuma ar Kalna ielu. Kopējais ielas garums ir 332 metri.

## Vēsture
Viļānu iela Rīgas adrešu grāmatās pastāv no 1876. gada ar nosaukumu **Kalugas iela** () par godu Krievijas pilsētai Kalugai. 1923. gadā tā tika pārsaukta par godu Viļānu pilsētai par Viļānu ielu.

## Ielu savienojumi
Viļānu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Tējas iela
* Virsaišu iela
* Ludzas iela
* Kalna iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Ludzas iela (Rīga)

**Ludzas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Ludzas iela sākas pie krustojuma ar Lazdonas un Firsa Sadovņikova ielu un beidzas pie krustojuma ar Lauvas ielu. Ludzas iela visā garumā ir vienvirziena iela, pa kuru var braukt uz Lauvas ielas pusi. Kopējais ielas garums ir 1076 metri.

## Vēsture
1858. gada Rīgas adrešu grāmatā tā minēta ar nosaukumu **Lielā Kurpnieku iela** (, ).

1867. gada Rīgas kartē. redzams, ka ielas sākotnējais posms no Katoļu ielas (vācu: *Katolischen Strasse*) līdz Daugavpils ielai (vācu: *Dünaburgischer Strasse*) bija daļa no **Lielās Dzirnavu ielas** (vācu: *Grosse Mühlenstrasse*), bet tālākais posms līdz tagadējai Mazajai Kalnu ielai bija saukts par **Jaroslavas ielu** (vācu: *Jaroslawsche Strasse*, krievu: *Ярославская улица*).

Kopš 1923. gada to sauc par Ludzas ielu - par godu pilsētai Ludzai.

## Ielu savienojumi
Ludzas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Firsa Sadovņikova iela
* Lazdonas iela
* Daugavpils iela
* Mazā Kalna iela
* Līksnas iela
* Viļānu iela
* Lauvas iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Peso

**Peso** var būt:

* Argentīnas peso — Argentīnas valūta;
* Čīles peso — Čīles valūta;
* Dominikānas peso — Dominikānas valūta;
* Filipīnu peso — Filipīnu valūta;
* Kolumbijas peso — Kolumbijas valūta;
* Kubas peso — Kubas valūta;
* Kubas konvertējamais peso — Kubas valūta;
* Meksikas peso — Meksikas valūta;
* Urugvajas peso — Urugvajas valūta.
Jodūdeņražskābe

**Jodūdeņražskābe** ir jodūdeņraža (HI) šķīdums ūdenī. Tā ir ļoti stipra neorganiska vienvērtīga skābe (uzskatāma par stiprāko no "parastajām" skābekli nesaturošām skābēm). Svaigi pagatavota jodūdeņražskābe ir bezkrāsaina, ilgāk glabājot gaisa klātienē, kļūst brūngana, jo sadalās, veidojoties jodam. Jodūdeņražskābe ir šķidrums ar asu, ļoti skābu garšu; koncentrētiem šķīdumiem piemīt asa smaka. Karsējot no jodūdeņražskābes izdalās jodūdeņradis. Destilējot veidojas jodūdeņraža azeotropais maisījums ar ūdeni (57% jodūdeņražskābe), bet, šķīdinot jodūdeņradi ūdenī, iespējams sasniegt koncentrāciju 90%.

## Iegūšana
Jodūdeņražskābi laboratorijas apstākļos iegūst, hidrolizējot fosfora trijodīdu un uztverot iegūto jodūdeņradi traukā ar ūdeni:
:PI3 + 3H2O → H3PO3 + 3HI
Lai veiktu šo reakciju, Virca kolbā, kam pievienota pilināmā piltuve, pagatavo joda suspensiju ūdenī. Virca kolbu savieno ar dzesējamu ūdens trauku, kur tiks ievadīta radusies HI gāze. Pagatavo sarkanā fosfora suspensiju ūdenī un uzmanīgi no dalāmās piltuves pievieno vienu pilienu šīs suspensijas joda un ūdens maisījumam. Nākamos pilienus pievieno tikai tad, kad beigusies enerģiskā reakcija. Ja fosforu pievieno pārāk strauji, var notikt eksplozija.

## Īpašības
Jodūdeņražskābe pamazām reaģē ar gaisa skābekli, veidojoties brīvam jodam, kas veido aduktu ar jodūdeņradi:
:4HI + O2 → 2H2O + 2I2
:HI + I2 → HI3

Bez gaisa piekļuves jodūdeņražskābe istabas temperatūrā ir stabila pat gaismā, bet, piekļūstot skābeklim, gaisma paātrina jodūdeņražskābes sadalīšanos. Sadalīšanās sekas var novērst, pievienojot jodūdeņražskābei vara skaidiņas, kas saista izdalījušos jodu, veidojoties nešķīstošam vara&nbsp;(I)&nbsp;jodīdam CuI.

Jodūdeņražskābe viegli pievienojas alkēnu dubultsaitēm, veidojot jodalkānus.

Koncentrēta jodūdeņražskābe spēj šķīdināt sudrabu, izdaloties ūdeņradim, kaut arī sudrabs elektroķīmiskajā spriegumu rindā ir pa labi no ūdeņraža. Tas izskaidrojams ar kompleksā savienojuma H[AgI2] veidošanos.

## Izmantošana
thumb|left|256px|Nelegāla metamfetamīna sintēze, izmantojot jodūdeņražskābi
Izmanto par reducējošu aģentu dažādās reakcijās.

Lieto (kopā ar sarkano fosforu) metamfetamīna sintēzei no pseidoefedrīna. Šajā reakcijā vispirms rodas jodefedrīns, kas reducējas par metamfetamīnu. Reakcija ir stereospecifiska, rodas tikai *d*-metamfetamīns. Nelegāli sintezējot metamfetamīnu, jodūdeņražskābe tiek ģenerēta uz vietas reakcijas vidē no sarkanā fosfora un joda.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizpurieši (Zeltiņu pagasts)

**Aizpurieši** ir ciems Alūksnes novada Zeltiņu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Zeltiņiem, 23 km no novada centra Alūksnes un 192 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V410, netālu atrodas nelielais Aizpuriešu ezers.

## Atsauces
Bulgārijas vēsture

**Bulgārijas vēsture** ir Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu Bulgārijas teritorijā.

## Pirmsākumi
thumb|270px|Bulgāru cilšu migrācija Lielās tautu staigāšanas laikā.
Mūsdienu bulgāru priekšteči bija Āzijas cilšu grupa, kas apdzīvoja Volgu un no turienes Lielās Tautu staigāšanas laikā 6. gadsimta beigās pārceļoja Bizantijas teritorijā, aizņemot teritoriju uz dienvidiem no Donavas. Šajā teritorijā lielā skaitā jau dzīvoja agrāk ieceļojušas slāvu ciltis. Apmēram viena gadsimta laikā bulgāri pārslāvojās, pārņemot vietējo slāvu cilšu valodu un citas slāvu kultūras iezīmes. Vēlāk Bizantijas impērija atzina šo slāvu-bulgāru teritoriju par neatkarīgu valsti.

## Viduslaiku Bulgārijas lielvalsts
9. gadsimta otrajā pusē, pateicoties Bizantijas misionāru Kirila un Metodija darbībai, bulgāri pieņēma pareizticību. Modificējot grieķu alfabētu, misionāri ielika pamatus mūsdienu kirilicas alfabētam, kas ir mūsdienu bulgāru un vairāku citu slāvu tautu rakstības pamatā. 11. gadsimta sākumā Pirmo Bulgārijas caristi iekaroja Bizantija. 11. gadsimta beigās sākās bulgāru sacelšanās pret Bizantijas varu, kas noslēdzās ar Otrās Bulgārijas caristes izveidošanos.

14. gadsimta otrajā pusē Osmaņu impērija iekaroja daļu Bulgārijas teritorijas uz dienvidiem no Balkānu kalniem. 1393. gadā osmaņi ieņēma galvaspilsētu Veliko Tarnovu. 1396. gadā pēc osmaņu uzvaras Nikopoles kaujā, Otrā Bulgārijas cariste beidza pastāvēt un Bulgārija nonāca Osmaņu impērijas pakļautībā.

## Atjaunotā Bulgārijas valsts
thumb|270px|Bulgārijas teritorijas izmaiņas Otrā pasaules kara laikā.
1878. gadā, pēc Krievijas uzvaras 1877.-1878. gada Krievu-turku karā, starp Krievijas un Osmaņu impērijām tika noslēgts Sanstefano līgums, kas paredzēja vienotas valsts izveidošanu visās bulgāru apdzīvotajās zemēs. Lielbritānija un Austroungārija nevēlējās pieļaut tik lielu Krievijas ietekmes pieaugumu Balkānu un Vidusjūras reģionā. Tika sasaukts Berlīnes kongress, kura rezultātā izveidojās daudz mazāka Bulgārijas kņaziste un autonoma Austrumrumēlija, kas palika Osmaņu impērijas sastāvā līdz dumpim 1885. gadā.

1908. gadā Bulgārija juridiski pasludināja neatkarību no Osmaņu impērijas un tika izveidota Bulgārijas Karaliste. Starp 1910. un 1920. gadu Bulgārija iesaistījās Pirmajā, tad Otrajā Balkānu karā un Pirmajā pasaules karā Centrālo lielvalstu pusē. 
Otrajā pasaules karā, 1941. gada 1. martā Bulgārija pievienojās Ass valstīm un aprīlī okupēja daļu Dienvidslāvijas un Grieķijas teritorijas, bet pēc 1944. gada 9. septembra apvērsuma nostājās Sabiedroto pusē.

1946. gadā monarhija tika pasludināta par atceltu, cars izraidīts trimdā un nodibināta Bulgārijas Tautas republika.
Pie varas nonāca komunisti un Bulgārija kļuva par Padomju Savienības satelītvalsti.

1989. gada nogalē komunistu partija atteicās no varas monopola un 1990. gadā tika sarīkotas pirmās demokrātiskās vēlēšanas. 2004. gadā Bulgārija kļuva par NATO dalībvalsti, bet 2007. gadā — par Eiropas Savienības dalībvalsti.
Lazdonas iela (Rīga)

**Lazdonas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Lazdonas iela sākas pie krustojuma ar Firsa Sadovņikova ielu un beidzas pie krustojuma ar Daugavpils un Kalna ielu. Lazdonas iela visā garumā ir vienvirziena iela, pa kuru var braukt uz Firsa Sadovņikova ielas pusi. Kopējais ielas garums ir 247 metri.

## Vēsture
1852. gada Rīgas ielu sarakstā minēta ar nosaukumu **Mazā Kalna iela** (, ). 
1868. gada adrešu grāmatā tā minēta ar nosaukumu **Apbedījumu ielu** (*Begräbnisstrasse*). 1885. gadā to pārdēvēja par **Tveras ielu** (*Twersche Strasse *, *Тверская улица*). Kopš 1923. gada to sauc par Lazdonas ielu.

## Ielu savienojumi
Lazdonas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Firsa Sadovņikova iela (ielas turpinājums)
* Katoļu iela
* Daugavpils iela
* Kalna iela (ielas turpinājums)

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Kalna iela (Rīga)

**Kalna iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Kalna iela sākas pie krustojuma ar Lazdonas un Daugavpils ielu un beidzas pie krustojuma ar Lauvas ielu. Kalna iela visā garumā ir vienvirziena iela, pa kuru var braukt uz Daugavpils un Lazdonas ielas pusi. Kopējais ielas garums ir 835 metri.

## Vēsture
Kalna iela pirmo reizi minēta 1846. gada Rīgas adrešu grāmatā. Tā kā iela izveidojusies smilšu kalnos, tad tā sava reljefa dēļ arī tika nosaukta par **Lielo Kalnu ielu**. 1917. gadā tā tika nosaukta par Kalna ielu.

## Ielu savienojumi
Kalna iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lazdonas iela
* Daugavpils iela
* Mazā Kalna iela
* Līksnas iela
* Viļānu iela
* Lauvas iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Mihaels Albasīni

**Mihaels Albasīni** (*Michael Albasini*, dzimis ) ir bijušais Šveices šosejas riteņbraucējs.

## Profesionālā karjera

Albasīni karjeru uzsāka 2003. gadā **' komandā, bet 2005. gada sākumā pārcēlās uz **', bet 2009. gadā pievienojās **'. No 2012. līdz 2020. gadam Albasīni pārstāvēja Austrālijas profesionālo komandu **'.

2012. gadā Albasīni guva panākumus *[[2012. gada UCI Pasaules tūre|UCI World Tour]]* līmeņa sacensībās *[[Volta a Catalunya]]*. Sešu posmu sacensībās nebija iekļauti individuālie braucieni un Albasīni pārņēma vadību jau pirmajā posmā, pārspējot Antonī Delaplasu no **' komandas un iegūstot 42&nbsp;sekunžu vadību kopvērtējumā. Nākamajā posmā pēc dienas kalnos viņš bija vadošo aptuveni 20 braucēju grupā kuri līdz finišam aizbrauca [[Bredlijs Viginss|Bredlija Viginsa]] aizvējā un finiša sprintā pārspēja sāncenšus, gūstot otro uzvaru pēc kārtas. Viņam izdevās saglabāt pārsvaru nākamajos paugurainajos posmos, uzvarot kopvērtējumā ar 1&nbsp;minūtes un 30&nbsp;sekunžu pārsvaru pār [[Samuels Sančess|Samuelu Sančesu]] no **' komandas.

2015. gadā Albasīni ieguva trešo vietu *[[La Flèche Wallonne]]* sacensībās aiz Alehandro Valverdes un Žiljēna Alafilipa. Vēlāk viņš uzvarēja *[[Tour de Romandie]]* otrajā posmā, uzvarot sprintā no 49 braucēju grupas, kas bija izveidojusies pēc *Col de la Vue des Alpes* kāpuma un nobrauciena. Panākumu viņš atkārtoja nākamajā dienā, par virāku velosipēdu tiesu pārspējot Žiljēnu Alafilipu. Viņam nācās izstāties no *[[2015. gada Tour de France|Tour de France]]* pēc piektā posma kritienā salauztas rokas dēļ.

Karjeru noslēdza 39 gadu vecumā pēc 2020. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža sacensībām, kļūstot par Šveices izlases treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viršu iela

**Viršu iela** var būt šādās Latvijas apdzīvotās vietās:

* Viršu iela Cēsīs;
* Viršu iela Daugavpilī;
* Viršu iela Dreiliņos;
* Viršu iela Egļupē;
* Viršu iela Gaujā;
* Viršu iela Grobiņā;
* Viršu iela Iksķilē;
* Viršu iela Inčukalnā;
* Viršu iela Jelgavā;
* Viršu iela Jūrmalā;
* Viršu iela Koknesē;
* Viršu iela Ķegumā;
* Viršu iela Ķiparos;
* Viršu iela Liepājā;
* Viršu iela Mežciemā;
* Viršu iela Muceniekos;
* Viršu iela Murjāņos;
* Viršu iela Naujenes pagastā;
* Viršu iela Ogrē;
* Viršu iela Pāvilostā;
* Viršu iela Piņķos;
* Viršu iela Priedkalnē;
* Viršu iela Rīgā;
* Viršu iela Salaspilī;
* Viršu iela Saulgožos;
* Viršu iela Saulkrastos;
* Viršu iela Stapriņos;
* Viršu iela Stūnīšos;
* Viršu iela Tīrainē;
* Viršu iela Uzvarā;
* Viršu iela Valmierā.

## Skatīt arī
* Mazā Viršu iela
* Viršu ceļš
Helmuts Roveders

**Helmuts Roveders** (; dzimis , miršanas datums nezināms) bija vācbaltu zvērināts advokāts un šahists. 

## Dzīves gājums
Beidzis Rīgas pilsētas vācu ģimnāziju.  No 1928. līdz 1933. gadam studējis Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātē. Strādājis par zvērinātu advokātu.

Bijis labs šahists. 1938. gada 10. oktobrī ievēlēts par Rīgas Šaha biedrības priekšsēdētāju.

1939. gadā rudenī repatriējies uz Vāciju.

## Atsauces
Elaina Pričarda

**Elaina Zelija Pričarda** (; dzimusi kā **Sondersa** ();  — ) bija Lielbritānijas starptautiskā meistare šahā (1957).

## Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt piecu gadu vecumā. Bijusi pazīstama kā sava laika šaha brīnumbērns. Divus gadus pēc kārtas uzvarējusi Pasaules meiteņu šaha čempionātos (1936, 1937), kā arī izcēlusies simultānspēles seansos pret Aleksandru Aļehinu un Rūdolfu Špīlmanu.

Vēlāk vairākus gadu desmitus bijusi starp Anglijas vadošajām šahistēm. Četras reizes uzvarējusi Lielbritānijas sieviešu šaha čempionātos (1939, 1946 — pēc uzvaras papildu mačā pret Rovenu Brūsu ar 2½:½, 1956, 1965). Pārstāvējusi Anglijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 5 reizes (1957, 1972-1978). 1976. gadā komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1957. gadā Pričardai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. Sarakstījusi vairākas grāmatas par šahu. Bijusi Anglijas šaha federācijas Goda biedre.

## Literatūra
* Elaine Pritchard. Chess For Pleasure. London. 1971. 
* Elaine Pritchard. Young Chess Player. London. 1976. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Ulla Bomgrēna

**Ulla Bomgrēna** (; dzimusi ) ir Zviedrijas šahiste.

## Biogrāfija
1970. gadu pirmajā pusē bijusi viena no vadošajām Zviedrijas šahistēm. 1971. gadā uzvarējusi Zviedrijas junioru šaha čempionātā. Pārstāvējusi Zviedrijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 2 reizes (1972, 1976). 1972. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba medaļu.

Kopš 1990. gada šaha turnīros piedalās reti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ingrīda Kemenjova-Svensone

**Ingrīda Kemenjova-Svensone** (; dzimusi , mirusi 2022. gada martā) bija Zviedrijas šahiste.

## Biogrāfija
1970. gadu pirmajā pusē bijusi viena no vadošajām Zviedrijas šahistēm. Pārstāvējusi Zviedrijas komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 3 reizes (1972-1976). 1974. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba medaļu;
* Ziemeļu kausa izcīņā šahā, kurā piedalījusies 2 reizes (1972, 1976). 1972. gadā komandu vērtējumā izcīnījusi zelta medaļu.

Kopš 1990. gadu sākuma šaha turnīros piedalījās reti, bija praktizējoša psihiatre Stokholmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viršu iela (Rīga)

__NOTOC__
**Viršu iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Purvciemā. Tā sākas krustojumā ar Purvciema ielu un beidzas strupceļā. Kopējais ielas garums ir 369 metri, visā garumā tā ir klāta ar asfaltu. Ielā pārsvarā daudzstāvu dzīvojamo namu apbūve.

## Ielu savienojumi
Viršu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Purvciema iela

## Attēlu galerija

Attēls:Viršu iela (2).jpg
Attēls:Viršu iela (3).jpg
Attēls:Viršu iela (4).jpg


## Skatīt arī
* Purvciems
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Čīles peso

**Čīles peso** () ir Čīles valūta. Apgrozībā tā ir no 1975. gada, kā arī tā bija nacionālā valūta no 1817. līdz 1960. gadam. Čīles peso simbols ir baseline|alt=INR|link=|12px, bet ISO 4217 kods ir **CLP**. Sīkāk peso dalās 100 sentavās (*centavos*), bet reāli dzīvē šādas mazākās naudas vienības netiek izmantotas.
Terēze Lejva

**Terēze Lejva** (; dzimusi 1965. gadā) ir Kolumbijas šahiste.

## Biogrāfija
No 1970. gadu vidus līdz 1980. gadu vidum bijusi viena no vadošajām Kolumbijas šahistēm. Divas reizes uzvarējusi Kolumbijas sieviešu šaha čempionātā (1976, 1982). Pārstāvējusi Kolumbijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 3 reizes (1976, 1980-1982). 1982. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Joškas

**Joškas** ir ciems Alūksnes novada Zeltiņu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Zeltiņiem, 22 km no novada centra Alūksnes un 190 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

## Atsauces
Dubnas iela (Rīga)

**Dubnas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Ķengaragā. Tā sākas krustojumā ar Maltas ielu un beidzas krustojumā ar Aviācijas ielu. Kopējais ielas garums ir 183 metri.

## Vēsture
Dubnas iela tika izveidota 1955. gadā ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā vairāk nav mainījies. Iela tika nosaukta apdzīvotās vietas – Dubnas, kas atrodas Augšdaugavas novadā, vārdā.

## Ielu savienojumi
Dubnas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Maltas iela
* Aviācijas iela

## Skatīt arī
* Ķengarags
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Eglaines iela (Rīga)

**Eglaines iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Ķengaragā. Tā sākas krustojumā ar Latgales ielu un beidzas krustojumā ar Prūšu ielu. Eglaines iela ir sadalīta divās daļās. Kopējais ielas garums ir 523 metri.

## Vēsture
Iela tika izveidota 1932. gadā ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā vairāk nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Eglaines iela ir savienota ar šādām ielām:
* Latgales iela
* Maltas iela
* Kviešu iela
* Aglonas iela
* Saites iela
* Prūšu iela

## Skatīt arī
* Ķengarags
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Vīteņu iela (Rīga)

**Vīteņu iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Ķengaragā. Tā sākas un arī beidzas krustojumā ar Kvadrāta ielu. Kopējais ielas garums ir 261 metrs.

## Vēsture
Iela tika izveidota 2000. gadā un savu nosaukumu laiku gaitā nav mainijusi.

## Ielu savienojumi
Vīteņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kvadrāta iela

## Skatīt arī
* Ķengarags
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Izvaltas iela (Rīga)

**Izvaltas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Ķengaragā. Tā ir L-veida iela, kas sākas krustojumā ar Aglonas ielu un beidzas krustojumā ar Rušonu ielu. Kopējais ielas garums ir 212 metri.

## Ielu savienojumi
Izvaltas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Aglonas iela
* Rušonu iela

## Skatīt arī
* Ķengarags
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Kaņiera iela (Rīga)

**Kaņiera iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Ķengaragā. Tā sākas krustojumā ar Latgales un Prūšu ielu un beidzas krustojumā ar Ķengaraga un Austuves ielu. Kopējais ielas garums ir 615 metri.

## Vēsture
thumb|left|200px|Enkurnieku kazarmu un stacijas mūra divu stāvu ēka (ap 1900).
Kaņiera iela izveidota Latvijas PSR laikā 1957. gadā, tā šķērso bijušās Baltijas Linu manufaktūras zemes no K. Haberlanda projektētā Prūšu kroga līdz Daugavas krastam. Ielas gultne sakrīt ar bijušās Voroņežas ielas gultni (nosaukums minēts 1897. gadā, 1923. gadā pārdēvēta par M. Ķengaraga ielu). Ielā pārsvarā individuālā mazstāvu 1950. gadu apbūve.
Kaņiera ielā 17 atrodas ap 1860. gadu celtā agrākā enkurnieku stacijas un kazarmu divstāvu mūra ēka.

## Ielu savienojumi
Kaņiera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Latgales iela
* Prūšu iela
* Ķengaraga iela
* Austuves iela
* Ķengaraga promenāde

## Skatīt arī
* Ķengarags
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Festivāla iela (Rīga)

**Festivāla iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Ķengaragā. Tā sākas krustojumā ar Aviācijas ielu un Rasas ielu un beidzas krustojumā ar Ikšķiles ielu. Kopējais ielas garums ir 430 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Festivāla ielā ir dažāda veida dzīvojamā apbūve.

## Vēsture
Festivāla iela ir izveidota 1961. gadā ar tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Festivāla iela ir savienota ar šādām ielām:
* Aviācijas iela
* Rasas iela
* Ikšķiles iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Ķengarags
Dricānu iela

**Dricānu iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām ar bruģa un asfalta segumu. Dricānu iela sākas pie krustojuma ar Latgales ielu un beidzas pie krustojuma ar Kojusalas ielu. Kopējais ielas garums ir 224 metri. Dricānu ielā ir daudzstāvu dzīvojamo namu apbūve.

Uz Latgales ielas un Dricānu ielas stūra atrodas Erceņģeļa Mihaila pareizticīgo baznīca (Latgales ielā 170).

## Vēsture
Dricānu iela savu pirmo nosaukumu ieguva tikai 1909. gadā, kad tika nosaukta par **Elija ielu**. Līdz tam pastāvēja kā beznosaukuma šķērsiela, kas atzarojas no Maskavas ielas. 1925. gadā tika pārsaukta par Dricānu ielu, par godu pagasta centram Rēzeknes apriņķī.

## Ielu savienojumi
Dricānu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Latgales iela
* Varakļānu iela
* Kojusalas iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Firsa Sadovņikova iela

**Firsa Sadovņikova iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Firsa Sadovņikova iela sākas krustojumā ar Dzirnavu ielu un beidzas krustojumā ar Katoļu, Lazdonas un Ludzas ielu. Ielā atrodas pārsvarā daudzstāvu dzīvojamās mūra ēkas, kā arī atsevišķas sabiedriskas celtnes un objekti, tostarp tirgus "Latgalīte" (Sadovņikova ielā 9) un ebreju vidusskola "Habad" (Lāčplēša ielā 141).

Firsa Sadovņikova ielas kopējais garums ir 678 metri. Ielas posms no tirgus "Latgalīte" līdz Lāčplēša ielai ir ar vienvirziena satiksmi Lāčplēša ielas virzienā.

## Vēsture
19. gadsimta sākumā un vidū saukta par **Mazo Dzirnavu ielu** ().

1885. gadā iela pārdēvēta Pēterburgas 1. ģildes tirgotāja Firsa Sadovņikova vārdā (tirgotājs bija dzimis Rīgā un šeit bija apglabāti arī viņa vecāki, tādēļ viņam rūpēja pareizticīgo krievu stāvoklis pilsētā, atbalstīja tos ar labdarību). Nosaukumu ieguvusi no Sadovņikova nabagmājas, kas atradās šajā ielā.

1950. gadā vēlreiz pārdēvēta par **Frunzes ielu**, padomju valsts darbinieka Mihaila Frunzes vārdā, bet 1990. gadā atguvusi vēsturisko nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Firsa Sadovņikova iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dzirnavu iela (T veida krustojums)
* Lāčplēša iela
* Jēkabpils iela
* Krāslavas iela (T veida krustojums)
* Lazdonas iela (ielas turpinājums)
* Ludzas iela (ielas turpinājums)
* Katoļu iela

## Skatīt arī
* Latgales apkaime

## Atsauces
Krāslavas iela (Rīga)

**Krāslavas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Krāslavas iela sākas pie krustojuma ar Firsa Sadovņikova ielu un beidzas strupceļā pie dzelzceļa. Kopējais ielas garums ir 557 metri.

## Vēsture
Krāslavas iela izveidojusies pēc palisādu nocietinājumu nojaukšanas. 1810. gada Rīgas ielu sarakstos minēta kā Lielā Palisādu iela (*Grosse Palisadenstrasse*). 1885. gadā tā tika pārdēvēta par **Palisādu ielu** (*Палисадная улица*). 1938. gadā tā tika nosaukta par Krāslavas ielu par godu Krāslavas pilsētai.

## Ielu savienojumi
Krāslavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Firsa Sadovņikova iela
* Jēkabpils iela
* Spīdolas iela
* Kalupes iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Jēkabpils iela (Rīga)

**Jēkabpils iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Jēkabpils iela faktiski ir Emīlijas Benjamiņas ielas turpinājums aiz krustojuma ar Lāčplēša ielu. Iela beidzas strupceļā pēc krustojumā ar Žaņa Lipkes ielu, pie Ivana kapiem. Ielā visā garumā ir divvirzienu kustība, taču no Firsa Sadovņikova ielas tajā nav iespējams iebraukt Krāslavas ielas virzienā. Kopējais ielas garums ir 955 metri.

## Vēsture
19. gadsimtā iela veda uz vecticībnieku kapiem, pirmo reizi 1844. gadā minēta ar nosaukumu **Mazā Mirušo iela** (, ). 1859. gadā to pārdēvēja par **Jēkabmiesta ielu** (*Jakobstädtische Strasse*, *Якобштадтская улица *). Kopš 1923. gada to sauc par Jēkabpils ielu.

## Ielu savienojumi
Jēkabpils iela ir savienota ar šādām ielām:
* Emīlijas Benjamiņas iela/Lāčplēša iela
* Firsa Sadovņikova iela
* Krāslavas iela ("T" veida krustojums)
* Katoļu iela
* Daugavpils iela
* Žaņa Lipkes iela ("T" veida krustojums)

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Spīdolas iela (Rīga)

**Spīdolas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Spīdolas iela sākas pie krustojuma ar Lāčplēša ielu un beidzas pie krustojuma ar Krāslavas ielu. Kopējais ielas garums ir 90 metri.

## Vēsture
Spīdolas iela Rīgas adrešu grāmatās sastopama kopš 1876. gada ar nosaukumu **Cīruļu iela**. 1932. gadā tā tika pārsaukta par Spīdolas ielu.

## Ielu savienojumi
Spīdolas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lāčplēša iela
* Krāslavas iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Žaņa Lipkes iela

**Žaņa Lipkes iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētas Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Žaņa Lipkes iela sākas strupceļā un beidzas pie krustojuma ar Jēkabpils ielu. Kopējais ielas garums ir 196 metri.

## Vēsture
Iela iekļauta Rīgas ielu sarakstā kopš 19. gadsimta 70. gadiem ar nosaukumu **Kalēju iela** (*Schmiede Strasse*) kā Lielās Kalēju (tag. Ģertrūdes) ielas turpinājums otrpus dzelzceļam. No 1885. gada nosaukums **Mašīnu iela** (*Maschinenstrasse*). 20. gadsimta 20. gadu beigās un 30. gados lielāko daļu ielas zemesgabalu pārņēma valsts īpašumā, lai tur ierīkotu Dzelzceļu virsvaldes darbnīcas un noliktavas. Līdz 1940. gadam oficiāla numerācija sešos zemesgabalos. Vācu okupācijas laikā nosaukums *Maschinenstrasse* (Mašīnu iela). Lielāko daļu ielas vecās apbūves, t. sk. vairākas koka dzīvojamās ēkas, nojauca 20. gadsimta 60.—80. gados. 1998. gadā Mašīnu ielu pārdēvēja par Žaņa Lipkes ielu (godinot 1987. gadā mirušā Žaņa Lipkes piemiņu).

## Ielu savienojumi
Žaņa Lipkes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jēkabpils iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Pelnu iela

**Pelnu iela** var būt:

* Pelnu iela — iela Rīgā;
* Pelnu iela — iela Baložos;
* Pelnu iela — iela Ogrē;
* Pelnu iela — iela Ķekavas pagasta Mellupos.
Eglaines iela

**Eglaines iela** var būt:
* Eglaines iela — iela Rīgā;
* Eglaines iela — iela Jūrmalā;
* Eglaines iela — iela Alūksnē;
* Eglaines iela — iela Ozolnieku pagasta Ozolniekos;
* Eglaines iela — iela Lapmežciema pagasta Ragaciemā.
Šaurā iela (Rīga)

**Šaurā iela** ir vietējas nozīmes iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 1 braukšanas joslas. Šaurā iela sākas pie krustojuma ar Latgales ielu un beidzas pie krustojuma ar Jersikas ielu. Kopējais ielas garums ir 80 metri.

## Vēsture
Šaurā iela Rīgas adrešu grāmatās pastāv jau no 1880. / 1883. gada. Laika gaitā savu nosaukumu nav mainījusi.

## Ielu savienojumi
Šaurā iela ir savienota ar šādām ielām:
* Latgales iela
* Jersikas iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Kaņiera iela

**Kaņiera iela** var būt:
* Kaņiera iela — iela Jūrmalā;
* Kaņiera iela — iela Lapmežciemā;
* Kaņiera iela — iela Rīgā.
Izvaltas iela

**Izvaltas iela** var būt:
* Izvaltas iela — iela Krāslavā;
* Izvaltas iela — iela Rīgā.

## Skatīt arī
* Užvaldes iela
Vīteņu iela

**Vīteņu iela** var būt:

* Vīteņu iela — iela Rīgā;
* Vīteņu iela — iela Saulkrastos;
* Vīteņu iela — iela Ķekavas pagasta Krogsilā.

## Skatīt arī
* Vītiņu iela
Vizlas iela

**Vizlas iela** var būt:
* Vizlas iela — iela Rīgā;
* Vizlas iela — iela Ķekavas pagasta Jenčos.
Jēkabpils iela

**Jēkabpils iela** var būt:
* Jēkabpils iela — iela Ilūkstē;
* Jēkabpils iela — iela Jaunjelgavā;
* Jēkabpils iela — iela Jūrmalā;
* Jēkabpils iela — iela Medemciemā;
* Jēkabpils iela — iela Neretā;
* Jēkabpils iela — iela Rīgā.

## Skatīt arī
* Jēkabpils šoseja — iela Varakļānos.
Zilupes iela (Rīga)

**Zilupes iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētas Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Zilupes iela sākas pie krustojuma ar Lubānas ielu un beidzas pie krustojuma ar Slāvu ielu. Dzērvju iela Zilupes ielu sadala divās daļās. Kopējais ielas garums ir 1010 metri.

## Vēsture
Iela iekļauta Rīgas ielu sarakstā kopš 19. gadsimta 90. gadiem ar nosaukumu **Latviešu iela** (), nosaukums ielai piešķirts 1889. gadā un bija tematiski saistīts ar tuvējām Leišu (tagad Indrupes), Igauņu (tagad Rītupes), Līvu (tagad Salacas) un Slāvu ielām.  No 1923. gada nosaukums **Zilupes iela**. Līdz 1940. gadam oficiāla numerācija sešpadsmit gruntsgabalos. Vācu okupācijas laikā nosaukums *Rosenauer Strasse* (Zilupes iela, minēta arī ar nosaukumu *Silupensche Strasse*). Pēckara gados ierīkots ielas savienojums ar Lubānas ielu.

20. un 30. gados Zilupes ielā atradās vairākas amatnieku darbnīcas (galdniecība, skārdnieku un ratnieku darbnīcas). Ar Zilupes ielu tolaik robežojās vairāku rūpniecības uzņēmumu gruntsgabali - Kaulu dedzināšanas un pārstrādāšanas sabiedrības fabrikas (Maskavas ielā 227), a/s "Livonija" alus darītavas (Maskavas ielā 231), E. K. Ertaka ķīmiski-farmaceitiskās fabrikas, vēlāk a/s "*Planet*" fabrikas (Maskavas ielā 239) gruntsgabali. Līdz 1927. gadam pie Zilupes ielas izvietojās neliela ģimenes dārziņu kolonija, pēc agrākā ielas nosaukuma saukta par "Latviešu koloniju".

## Ielu savienojumi
Zilupes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lubānas iela;
* Dzērvju iela;
* Ogres iela;
* Indrupes iela;
* Slāvu iela.

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Toma iela

**Toma iela** var būt:
* Toma iela — iela Rīgā;
* Toma iela — iela Liepājā;
* Toma iela — iela Priekuļu pagasta Priekuļos.

## Skatīt arī
* Tomes iela
Zilupes iela

**Zilupes iela** var būt:
* Zilupes iela — iela Jaunolainē;
* Zilupes iela — iela Rēzeknē;
* Zilupes iela — iela Rīgā.
Trīsciema 4. līnija

**Trīsciema 4. līnija** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona Trīsciema apkaimē. Tā sākas pie krustojuma ar Trīsciema ielu un beidzas krustojumā pie Senlejas ielu. Ielas garums ir 268 metri.

## Ielu savienojumi
Trīsciema 4. līnija ir savienota ar šādām ielām:
* Trīsciema iela
* Senlejas iela

## Skatīt arī
* Trīsciems
* Ziemeļu rajons

## Atsauces
Čiekurkalna 1. šķērslīnija

**Čiekurkalna 1. šķērslīnija** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona Čiekurkalna apkaimē. Tā sākas pie krustojuma ar Čiekurkalna 1. līniju un beidzas krustojumā ar Čiekurkalna 2. līniju. Ielas garums ir 245 metri.

## Ielu savienojumi
Čiekurkalna 1. šķērslīnija ir savienota ar šādām ielām:
* Čiekurkalna 1. līnija
* Čiekurkalna 2. līnija

## Skatīt arī
* Čiekurkalns
* Ziemeļu rajons

## Atsauces
Scott Sports

***Scott Sports S''A''' (iepriekš ***Scott USA**') ir Šveices uzņēmums, kas nodarbojas ar velosipēdu, ziemas sporta ekipējuma, motoru sporta aprīkojuma un sporta apģērbu ražošanu.

## Vēsture
1958. gadā inženieris un slēpotājs Eds Skots radīja slēpošanas nūju no alumīnija, kurai piemita labākas īpašības kā tobrīd populārajām bambusa vai tērauda nūjām. Pēc šī veiksmīgā produkta viņa uzņēmums sāka ražot arī citu veidu sporta preces. 1970. gadā *Scott* sāka pārdot savas pirmās motokrosa brilles, vēlāk paplašinot arī citu aprīkojumu šim sporta veidam..

1978. gadā *Scott* izpletās Eiropas tirgū, izvietojot savu galveno mītni Šveices pilsētā Fribūrā.

1989. gadā *Scott* radīja vienu no nozīmīgākajiem izgudrojumiem šosejas riteņbraukšanas sportā — piestiprināmu aerodinamisko stūri. To 1989. gada ''Tour de France'' izmantoja amerikānis Gregs Lemons, kad pēdējā posma 24,5 km individuālajā braucienā pārspēja francūzi Lorānu Fiņonu par gandrīz minūti. Pirms šīm sacensībām to plaši lietoja triatlonā un *[[Race Across America]]* izturības braucienā.

1991. gadā *Scott* prezentēja savu pirmo amortizatoru dakšu "Unishock", bet pēc gada tika piedāvāts kalnu velosipēds ar amortizētu rāmi.

2001. gadā tika prezentēts šosejas velosipēda rāmis *CR1*, kurš svēra 895&nbsp;gramus un tobrīd bija vieglākais pieejamais masveidā ražotais velosipēda rāmis.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bjerns Tillers

**Bjerns Tillers** (; dzimis ) ir Norvēģijas starptautiskais meistars šahā (1982).

## Biogrāfija
1974. gadā uzvarējis Norvēģijas junioru šaha čempionātā. 1982. gadā Lillehammerē Norvēģijas šaha čempionātā dalījis 1.-2. vietu ar Simenu Agdesteinu, taču piekāpies papildu mačā par čempiona nosaukumu. 1983. gadā Tronheimā uzvarējis Norvēģijas šaha čempionātā.

Pārstāvējis Norvēģijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1976, 1980). 1980. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Pasaules jauniešu šaha čempionātā U26 vecuma grupā piedalījies 1981. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1982. gadā Tilleram piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Pārstāvējis Oslo šaha klubu *Schakselskap*. Kopš 2011. gada šaha turnīros piedalās reti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Jaunatnes basketbola līga

**Latvijas Jaunatnes basketbola līga (LJBL)** ir basketbola čempionāts, kurā piedalās Latvijas jaunatnes basketbola komandas un tiek noskaidroti valsts čempioni visās vecuma grupās zēniem un meitenēm. Līga ir dibināta 1992. gada 12. decembrī pēc basketbolista Valda Valtera iniciatīvas. Šobrīd līgas direktors ir Elvijs Mičulis.

1993. gada sezonā LJBL čempionātā sešās vecuma grupās piedalījās 49 puišu komandas no 13 sporta skolām, kurās spēlēja 609 jaunie basketbolisti. 1995.—1996. gada sezonā turnīram pirmo reizi bija Latvijas jaunatnes čempionāta statuss. Kopš 1997. gada turnīrā piedalās arī meiteņu komandas. 2005. gadā LJBL čempionāta rīkošanu pārņēma Latvijas Basketbola savienība. 

Līga sadarbojās ar basketbola klubu Rīgas VEF un kopš 2015. gada vairākas sezonas tika saukta par VEF Latvijas Jaunatnes basketbola līgu.

2016. gadā turnīrā piedalās septiņas reizes lielāks jauno basketbolistu un komandu skaits nekā tās pastāvēšanas pirmajā sezonā. 2019. gada LJBL sezonu sāka gandrīz 7000 jauno basketbolistu gandrīz 400 komandās, bet 2021. gada septembrī, neraugoties uz Covid-19 pandēmiju, tika pieteikta 401 komanda. Jaunu pieteikto komandu skaitu līga uzstādīja 2022. gada rudenī, kad sezonu iesāka 423 komandas. 2024.—2025. gada sezonā LJBL dalībnieku skaits pirmo reizi pārsniedza 9000 bērnu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* LJBL mājaslapa
Glenns Bordonada

**Glenns Bordonada** (; dzimis ) ir Filipīnu nacionālais meistars šahā.

## Biogrāfija
1970. gados bijis viens no vadošajiem Filipīnu šahistiem. 1975. gadā Melburnā piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla Āzijas zonas turnīrā.
Sekmīgi pārstāvējis Filipīnu komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1974, 1978). 1978. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Āzijas valstu komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1974-1979). Komandu vērtējumā izcīnījis 3 zelta (1974, 1977, 1979) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1977), sudraba (1979) un bronzas (1974) medaļas.

Ir pazīstams arī kā šaha apskatnieks Filipīnu presē. Kopš 1980. gadu pirmās puses reti piedalās šaha turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sučarts Čaivičits

**Sučarts Čaivičits** (; ; dzimis ) ir Taizemes šahists.

## Biogrāfija
No 1980. gadu sākuma līdz 1990. gadu beigām bijis viens no vadošajiem Taizemes šahistiem. Piecas reizes uzvarējis Taizemes šaha čempionātos (1983, 1987, 1988, 1990, 1991).

Sekmīgi pārstāvējis Taizemes komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1980-1984, 1988, 1996). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1988) un 2 sudraba (1982, 1996) medaļas;
* Āzijas valstu komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1979-1981, 1989). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1989) medaļu.

Pazīstams arī kā viens no vadošajiem Taizemes makrukas spēlētājiem, kas ir izplatīts šaha paveids Taizemē un Kambodžā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hosē Fēlikss Viljarreals

**Hosē Fēlikss Viljarreals** (; dzimis 1956. gadā, miris 5. maijā 2022. gadā) bija Meksikas starptautiskais meistars šahā (1980).

## Biogrāfija
1974. gadā uzvarējis Meksikas junioru šaha čempionātā. 1975. gadā Buenosairesā izcīnījis 2. vietu Panamerikas junioru šaha čempionātā. Pārstāvējis Meksiku Pasaules junioru šaha čempionātos (1973, 1975).

Pārstāvējis Meksikas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1978-1982, 1994, 2000). 1980. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1977. gadā;
* Pasaules jauniešu šaha čempionātā U26 vecuma grupā piedalījies 1978. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1980. gadā Viljarrealam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Pēc profesijas bijis celtniecības inženieris. Kopš 1983. gada šaha turnīros piedalījies neregulāri. Darbojies Meksikas šaha federācijā.

Miris 2022. gada 5. maijā, pēc tam, kad tika sašauts bruņotā uzbrukumā 16. martā Tihuanā savas partneres, advokātes un cilvēktiesību aizstāves Patrīcijas Susanas Riveras mājā. Pati Rivera tika nogalināta notikuma vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marselo Karrjons

**Marselo Karrjons** (; dzimis ) ir Dominikānas FIDE meistars šahā (2009).

## Biogrāfija
1986. gadā ASV uzvarējis Kolumbijas distrikta šaha čempionātā. Daudzkārtējs Dominikānas šaha čempionātu dalībnieks. 2001. gada šaha čempionātā dalījis 1.-4. vietu, bet pēc papildu rādītājiem ieņēmis 3. vietu. Tajā pašā gadā ieņēmis 3. vietu Santodomingo starptautiskajā šaha turnīrā.
Pārstāvējis Dominikānas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1976, 1984, 2002). 1976. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1974. gadā;
* Pasaules jauniešu šaha čempionātā U26 vecuma grupā piedalījies 1980. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristiāns III

**Kristiāns III** (; dzimis , miris ) bija Dānijas (no 1534. gada) un Norvēģijas karalis (no 1537. gada) līdz nāvei 1559. gadā. Kristiāna III valdīšanas laikā pēc uzvaras 1534./36. gada pilsoņu karā jeb t.s. Grāfu ķildā (*Grevens Fejde*), Dānijā un Norvēģijā tika ieviesta luterticība.

## Ārējās saites
Priča Sinprajons

**Priča Sinprajons** (; ; dzimis ) ir Taizemes šahists.

## Biogrāfija
No 1970. gadu vidus līdz 1980. gadu beigām bijis viens no vadošajiem Taizemes šahistiem. Pārstāvējis Taizemes komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1976, 1980-1988). 1984. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Āzijas valstu komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1977-1981). 

Kopš 1990. gadu vidus šaha turnīros piedalās reti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Timoteja iela

**Timoteja iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Timoteja ielai ir lokveida trajektorija. Tā sākas un beidzas krustojumā ar Vilhelma Purvīša ielu (sākums starp Emīlijas Benjamiņas un Riepnieku ielu; beigas starp Riepnieku un Dzirnavu ielu). Iela visā garumā ir vienvirziena iela (virzienā uz Elizabetes ielu). Kopējais ielas garums ir 240 metri.

## Vēsture
Līdz 1885. gadam tagadējās Timoteja ielas posmā, kas perpendikulāri virzās pretim dzelzceļam, atradās **Elizabetes iela** (vācu: *Elisabeth Strasse*). 1885. gadā, apvienojot tālāko Elizabetes ielas daļu, kas pletās līdz tagadējai Ģenerāļa Radziņa krastmalai, ar toreizējo ielu "*Stegestrasse*", to pārdēvēja par *Turgeņeva ielu* (tagad Vilhelma Purvīša iela). Savukārt nelielo Elizabetes ielas posmu līdz dzelzceļam pārdēvēja par **Timoteja ielu** (). Vēlāk Timoteja ielu pagarināja ar tai raksturīgo lokveida trajektoriju.

Pēc tam Timoteja ielas nosaukums nav ticis mainīts.

## Ielu savienojumi
Timoteja iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vilhelma Purvīša iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Virsaišu iela (Rīga)

**Virsaišu iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētas Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Virsaišu iela sākas pie krustojuma ar Līksnas un Sarkano ielu un beidzas pie krustojuma ar Lauvas ielu. Kopējais ielas garums ir 317 metri.

## Vēsture
Iela izveidota 1876. gadā kā **Kostromas iela** (), (), 1936. gadā tā ieguva Virsaišu ielas nosaukumu, bet 1967. gadā ielu atkal pārdēvēja par Kostromas ielu. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas tā atguva Virsaišu ielas nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Virsaišu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Līksnas iela
* Sarkanā iela
* Tējas iela
* Viļānu iela
* Lauvas iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Tējas iela (Rīga)

**Tējas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Tējas iela sākas pie krustojuma ar Līksnas ielu un beidzas pie krustojuma ar Virsaišu un Viļānu ielu. Kopējais ielas garums ir 138 metri.

## Vēsture
Rīgas adrešu grāmatās pirmo reizi minēta 1877. gadā (). Laika gaitā tā savu nosaukumu nav mainījusi.

## Ielu savienojumi
Tējas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Līksnas iela
* Virsaišu iela
* Viļānu iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Līksnas iela (Rīga)

**Līksnas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Līksnas iela sākas pie krustojuma ar Ebreju ielu un beidzas pie krustojuma ar Kalna ielu. Kopējais ielas garums ir 630 metri.

## Vēsture
Iela izveidota 1877. gadā kā **Poltavas iela** (*Poltawsche Strasse, Полтавская улица*), 1923. gadā to pārdēvēja par Līksnas ielu. 1936. gadā ielu pagarināja, pievienojot tai Tulas ielu.

## Ielu savienojumi
Līksnas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ebreju iela;
* Tējas iela;
* Virsaišu iela;
* Sarkanā iela;
* Ludzas iela;
* Kalna iela.

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Ogres iela (Rīga)

**Ogres iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Ogres iela sākas pie krustojuma ar Salacas ielu un beidzas pie krustojuma ar Krasta ielu. Kopējais ielas garums ir 605 metri.

## Vēsture
Iela izveidota un savu nosaukumu ieguvusi 1889. gadā. Laika gaitā iela savu nosaukumu nav mainījusi.

## Ielu savienojumi
Ogres iela ir savienota ar šādām ielām:
* Salacas iela
* Zilupes iela
* Latgales iela
* Krasta iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces