Irinas Zaruckas slepkavība

**Irinas Zaruckas slepkavība** notika 2025. gada 22. augustā *East/West Boulevard* vieglā dzelzceļa stacijā, *Lynx Blue Line* līnijā Šarlotā, Ziemeļkarolīnā, Amerikas Savienotajās Valstīs. Tika nodurta ukraiņu bēgle Irina Zarucka, kas pameta savu valsti Krievijas iebrukuma dēļ. Slepkavu arestēja viņam izkāpjot no vilciena, un viņu apsūdzēja pirmās pakāpes slepkavībā.

Slepkavība piesaistīja uzmanību pēc Šarlotas mēres Violas Lailsas (*Viola Lyles*) publiskā paziņojuma un ieguva starptautisku rezonansi, jo Zarucka bija bēgle, kas bija radusi patvērumu ASV. Slepkavības videomateriāli sociālajos tīklos izraisīja sašutumu un diskusijas par sabiedriskā transporta drošību, biļešu kontroles pastiprināšanu, kā arī trūkumiem krimināltiesību un psihiskās veselības sistēmās.

## Priekšvēsture
Kijivā dzimusī 23 gadus vecā Irina Zarucka 2022. gadā kopā ar ģimeni ieradās ASV, bēgot no kara, kas saasinājās pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā. Pēc ģimenes izveidotās *GoFundMe* lapas ziņām, Zarucka bija apmetusies uz dzīvi Šarlotā, Ziemeļkarolīnā.

34 gadus vecais aizdomās turamais slepkavības brīdī brauca bez biļetes, un iepriekš vairākas reizes bija arestēts un notiesāts par laupīšanu ar ieroci, ielaušanos un zādzībām, kā arī apsūdzēts par uzbrukumu un neatļautu 911 sistēmas izmantošanu.

## Slepkavība
thumb|Novērošanas kameras attēls, kurā redzama Zarucka (pa labi, sēžot) un vainīgais aiz viņas, mirkli pirms slepkavības
2025. gada 22. augustā Zarucka atradās vieglā dzelzceļa stacijā Šarlotas *South End* rajonā. Videonovērošanas ierakstos redzams, ka viņa iekāpa vilcienā un apsēdās tieši priekšā uzbrucējam. Vagonā nebija apsardzes darbinieku, bet vienā no blakus vagoniem atradās policisti. Pēc četrām minūtēm uzbrucējs no savas jakas izvilka saliekamo nazi un trīs reizes iedūra Zaruckai, vismaz vienu reizi kaklā.

Pēc divām minūtēm uzbrucējs izkāpa no vilciena, kur tika arestēts. Izsauktie ārsti Zarucku notikuma vietā atzina par mirušu. Uzbrucēju pēc aresta nogādāja medicīniskai apsekošanai un apsūdzēja pirmās pakāpes slepkavībā.

Šarlotas-Meklenburgas policijas departaments (CMPD) nav atklājis uzbrukuma motīvu. Izmeklēšana turpinās, un slepkavību nodaļa aicina iedzīvotājus sniegt jebkādu informāciju.

## Sekas
Zaruckas noduršana radīja bažas par Šarlotas *Lynx Blue Line* drošību. Pilsētas domnieks Edvins Pīkoks uzsvēra sabiedrības uzticības trauslumu un aicināja *Charlotte Area Transit System* (CATS) un CMPD pārskatīt savus drošības pasākumus. CATS apstiprināja, ka vilciena vadītājs ievērojis protokolu, aizturot vilcienu līdz policijas ierašanās brīdim. 2025. gada 5. septembrī CATS publiskoja videonovērošanas ierakstu.

2025. gada 6. septembrī vietējais telekanāls WBTV citēja amatpersonas, sakot, ka aizdomās turamais brauca bez biļetes. Pēc tam viņš oficiāli apsūdzēts pirmās pakāpes slepkavībā.

Pēc slepkavības vietējās amatpersonas un prokurors publiski apsprieda Meklenburgas apgabala psihiskās veselības un tiesu sistēmas trūkumus, debatēs minot šo lietu kā piemēru tam, kā tiesas izturas pret personām ar smagām psihiskām saslimšanām. *Charlotte Area Transit System* paziņoja, ka pastiprinās biļešu kontroli, uzstādīs jaunus validatorus un paplašinās drošības personāla klātbūtni vilcienos un stacijās. Mēre Viola Lailsa slepkavību nosauca par "bezjēdzīgu un traģisku" un aicināja cienīt upura ģimeni, kamēr turpinās izmeklēšana. Vairāki pilsētas domnieki un kandidāti 2025. gada Šarlotas mēra vēlēšanās pieprasīja stingrākus pasākumus sabiedriskā transporta drošībai. Šarlotas domes locekle Dimple Ajmera atzina, ka pašreizējā drošības politika nav pietiekama un pauda bažas, ka bailes no noziegumiem transportā varētu ietekmēt gaidāmo referendumu par vieglā dzelzceļa paplašināšanu.

Konservatīvie komentētāji apgalvoja, ka vadošie mediji šo lietu, kur baltādainās upures slepkava bija melnādainais, neatspoguļoja ar tādu pašu intensitāti kā Džordana Nīlija lietu, kur baltādainais noslepkavoja melnādaino.

ASV transporta sekretārs Šons Dafijs publiski vainoja Šarlotas amatpersonas, bet uzņēmējs Īlons Masks kritizēja tiesnešus un prokurorus par to, ka viņi ļauj "noziedzniekiem brīvi klaiņot". 2025. gada 7. septembrī ASV prezidents Donalds Tramps, atbildot uz žurnālista jautājumu par šo lietu, sacīja, ka tā ir "briesmīga", bet iepriekš par to neesot dzirdējis un drīzumā uzzināšot. Kāds Trampa padomnieks *Axios* sacīja, ka šis būs temats, kuru prezidents īpaši uzsvērs noziedzības apkarošanā.

Lietai bija arī starptautiska rezonanse, tostarp Ukrainā, kur Ukrainas Ārlietu ministrija paziņoja, ka ir "pastāvīgā kontaktā" ar izmeklētājiem. Lielbritānijā *[[The Times]]* atzīmēja, ka lieta "veicinājusi diskusijas par noziedzības līmeni ASV", bet *[[The Daily Telegraph]]* rakstīja, ka šī lieta "izraisījusi plašu sašutumu par noziedzību ASV".

Pēc sabiedrības sašutuma *GoFundMe* slēdza aizdomās turamajam atvērto ziedojumu lapu.

Tiesa pieņēma lēmumu aizdomās turamo uz 60 dienām nosūtīt psihiatriskai ekspertīzei vietējā slimnīcā.

## Atsauces

## Ārējās saites