Azerbaidžāņu valoda

**Azerbaidžāņu valoda** (*Azərbaycan dili*, آذربایجان دیلی, *Азәрбајҹан дили*) jeb **azeru valoda** (*azəri dili*) ir tjurku saimes valoda, ko prot vairāk nekā 25—30 miljoni cilvēku galvenokārt Azerbaidžānā un Irānā, kā arī azerbaidžāņu diaspora kaimiņvalstīs (Gruzijā, Krievijā, Turcijā, Irākā, Ukrainā).

Azerbaidžāņu valodas paveidu, kas ir valsts valoda Azerbaidžānā un ko lieto Turcijā, Gruzijā, Krievijā un Ukrainā, sauc par ziemeļazerbaidžāņu valodu (**'; [[ISO 639-3]] kods **azj**). Līdz [[1991]]. gadam rakstībā lietoja [[kirilica|kirilicu]].

Irānā lietoto azerbaidžāņu valodas paveidu sauc par [[Dienvidazerbaidžāņu valoda|dienvidazerbaidžāņu valodu]] (; [[ISO 639-3]] kods **azb*'). Tā ir dominējošā valoda Irānas [[Irānas administratīvais iedalījums|ostānos]] [[Austrumazerbaidžāna|Austrumazerbaidžānā]], [[Rietumazerbaidžāna|Rietumazerbaidžānā]], [[Ardabīlas ostāns|Ardabīlā]], [[Zandžānas ostāns|Zandžānā]], daļēji [[Kurdistāna (Irāna)|Kurdistānā]], [[Hamadānas ostāns|Hamadānā]], [[Markazi]].

== Vēsture ==
Azerbaidžāņu valoda ietilpst [[tjurki|tjurku]], [[oguzi|oguzu]] grupā. [[Seldžuki]]em iebrūkot [[Tuvie Austrumi|Tuvajos austrumos]], azerbaidžāņu valoda ienāca šajā reģionā. Notika tā saucamā Azerbaidžānas teritorijas [[tjurkizācija]], kas ilga vairākus gadsimtus, līdz radās stabila azerbaidžāņu valoda. Azerbaidžāņu valodas veidošanās visumā bija pabeigta 15. gadsimtā, lai gan pats tās mūsdienu nosaukums radās tikai 19. gadsimta pirmajā pusē (kā "aderbeidžāņu valoda"), atsaucoties uz šādu nosaukumu blakus esošajai Persijas provincei, kur arī runāja šai valodā. Arī nākotnē bieži tika lietots "tjurku" vai "azerbaidžāņu-tjurku" valodas nosaukums, līdz 1930. gadu beigās nostabilizējās pašreizējais nosaukums. Tomēr vēl 1992. gadā Azerbaidžānas valdība likumā par valsts valodu nosauca to par "tjurku valodu", vadoties no [[Pantjurkisms|pantjurkisma]] idejām. 1995. gada konstitūcija atjaunoja azerbaidžāņu valodas nosaukumu. "Tjurku valodas" nosaukums azerbaidžāņu valodai mūsdienās tiek plaši lietots galvenokārt Irānas neazerbaidžāniskajos rajonos.

== Dialekti ==
Azerbaidžāņu valodas galvenie dialekti:
* Austrumu — [[Baku]], [[Derbenta]]s un [[Šemaha]]s dialekti;
* Rietumu — [[Karabaha]]s, [[Gendže]]s un [[Kazaha]]s dialekti;
* Ziemeļu — [[Šeki]] dialekts;
* Dienvidu — [[Nahčivana]]s, [[Tebrīza]]s un Ordubadas dialekti.

== Rakstība ==
[[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]] dzīvojošie [[azerbaidžāņi]] kopš 1991. gada lieto stabilu [[latīņu alfabēts|latīņu alfabētu]], bet [[Irāna|Irānā]] dzīvojošie azerbaidžāņi lieto pielāgotu [[arābu alfabēts|arābu alfabētu]]. Līdz 1929. gadam Azerbaidžānas azerbaidžāņi lietoja arī arābu alfabētu, bet pēc tam to aizstāja ar [[kirilica|kirilicu]]. Azerbaidžāņu valodā ir ap 10 000 [[aizguvums|aizguvumu]] no arābu valodas, turklāt daudz tādu, kas vairs netiek izmantoti mūsdienu [[arābu valoda|arābu valodā]].

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==



* [https://web.archive.org/web/20080718183328/http://www.geocities.com/farzin0007/index.htm Azerbaidžāņu valodas kursi]
* [http://www.azeri.org *AZERI.org*]
* [http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=azb *Ethnologue* par azerbaidžāņu valodu]
* [http://www.omniglot.com/writing/azeri.htm *Omniglot.com'' par azerbaidžāņu rakstībām]