open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sporting CP

***Sporting Clube de Portugal*** (), zināms arī kā ***Sporting CP***, ***Sporting*** un **Lisabonas "Sporting"**, ir Portugāles sporta klubs, kurš atrodas Portugāles galvaspilsētā Lisabonā. Plašāk klubu pazīst tā futbola komandas dēļ. Klubs dibināts 1906. gadā. Tajā ir reģistrēti vairāk kā 96&nbsp;000 dalībnieku, līdz ar to *Sporting* ir viens no populārākajiem sporta klubiem Portugālē un Eiropā. Tas ir otrais klubs Eiropā, kuram ir visvairāk Eiropas un nacionālo titulu visos sporta veidos, piekāpjoties tikai *[[FC Barcelona]]*. Tās komandas, sportistus un līdzjutējus atbalstītāji bieži vien sauc par *lauvām* (), bet pretinieki - par *ķirzakām* ().

*Sporting* futbola komanda spēlē Portugāles futbola čempionāta augstākajā līmenī *[[Primeira Liga]]* un savas mājas spēles aizvada Žuze Alvalades stadionā, kur ir 50&nbsp;095 skatītāju vietas. *Sporting* futbolisti 21 reizes ir kļuvuši par Portugāles čempioniem, kā arī 16 reizes izcīnījuši Portugāles kausu. Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir uzvara UEFA Kausu ieguvēju kausa izcīņā 1963.–1964. gada sezonā.

## Sastāvs
*Sastāvs atjaunināts .*

## Sezonas

## Sasniegumi
* ***[[Primeira Liga]]***
** Čempioni (21): 1940–41, 1943–44, 1946–47, 1947–48, 1948–49, 1950–51, 1951–52, 1952–53, 1953–54, 1957–58, 1961–62, 1965–66, 1969–70, 1973–74, 1979–80, 1981–82, 1999–2000, 2001–02, 2020–21, 2023–24, 2024–25.
** Vicečempioni (22): 1934–35, 1938–39, 1939–40, 1941–42, 1942–43, 1944–45, 1949–50, 1959–60, 1960–61, 1967–68, 1970–71, 1976–77, 1984–85, 1994–95, 1996–97, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2013–14, 2015–16, 2021–22
* **Portugāles kauss**
** Kausa ieguvēji (16): 1940–41, 1944–45, 1945–46, 1947–48, 1953–54, 1962–63, 1970–71, 1972–73, 1973–74, 1977–78, 1981–82, 1994–95, 2001-02, 2006–07, 2007–08, 2014–15
** Finālisti (11): 1951–52, 1954–55, 1959–60, 1969–70, 1971–72, 1978–79, 1986–87, 1993–94, 1995–96, 1999–2000, 2011–12
* **Portugāles Līgas kauss**
** Finālisti (2): 2007–08, 2008–09
* **Portugāles superkauss**
** Kausa ieguvēji (8): 1982, 1987, 1995, 2000, 2002, 2007, 2008, 2015
** Finālisti (1): 1980
* **Portugāles čempionāts (1921–1938)**
** Čempioni (4): 1922–23, 1933–34, 1935–36, 1937–38
** Vicečempioni (5): 1921–22, 1924–25, 1927–28, 1932–33, 1936–37
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Finālisti (1): 2004–05
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1963–64

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne  
* Facebook
* ESPN
* foot.dk  
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
Šillers

**Šillers** (; sieviešu dzimtē **Šillere**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Frīdrihs Šillers (*Friedrich Schiller*; 1759—1805) — vācu rakstnieks;
* Ferdinands Kenings Skots Šillers — angļu filozofs;
* Rasmuss Šillers (*Rasmus Schüller*, dzimis 1991) — somu futbolists;
* Roberts Šillers (*Robert J. Shiller*; dzimis 1946) — amerikāņu ekonomists;
* Rūdolfs Šillers — latviešu diplomāts;
* Stefans Šillers (*Stefan Szyller*; 1857–1933) — poļu arhitekts.
Dida

**Nelsons de Žesuss Silva** (; dzimis , Irarā, Brazīlijā), pazīstams kā **Dida**, ir bijušais brazīliešu vārtsargs. Līdz 2006. gadam viņš bija arī Brazīlijas futbola izlases vārtsargs.

## Sasnieugmi
**Cruzeiro**

* Copa Libertadores: 1997

**Corinthians**

* Brazīlijas čempionāts: 1999
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2000

**Milan**

* Itālijas Serie A: 2003–04
* Coppa Italia: 2002–03
* Supercoppa Italiana: 2004
* UEFA Čempionu līga: 2002–03, 2006–07
* UEFA Superkauss: 2003, 2007
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2007

**Brazīlija**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 1993
* Copa América: 1999
* FIFA Pasaules kauss: 2002
* FIFA Konfederāciju kauss: 1997, 2005

**Individuālie sasniegumi**

* Itālijas Serie A gada labākais vārtsargs: 2003–04

## Ārējās saites
Frīdrihs Šillers

**Johans Kristofs Frīdrihs fon Šillers** (*Johann Christoph Friedrich von Schiller*, dzimis  Marbahā pie Nekaras, miris  Veimārā) bija vācu dzejnieks, dramaturgs, filozofs un vēsturnieks. Šillers līdzās Gētem, Vīlandam un Herderam bija viens no nozīmīgākajiem Veimāras klasicisma pārstāvjiem. Šillers joprojām ir viens no populārākajiem autoriem Vācijā.

## Dzīvesgājums

Dzimis Marbahā pie Nekāras Virtembergas armijas ārsta sešu bērnu ģimenē kā vienīgais dēls. Bērnību viņš aizvadīja nosacīti trūcīgos apstākļos, mācījās ciema skolā, vēlāk latīņu valodas skolā (*die Lateinschule*). Pēc Virtembergas hercoga pavēles Šillers 1773. gadā iestājās Štutgartes karaskolā, kur studēja jurisprudenci, tad 1775. gadā pievērsās medicīnai.

Studiju laikā Štutgartē Šillers iepazinās ar Ruso, Gētes, Voltēra, Plūtarha, Šekspīra darbiem, daudz pārspriedis klasicisma idejas ar studiju biedriem. 1780. gadā Šillers pabeidza militāro akadēmiju, kļuva par pulka ārstu Štutgartē un 1781. gadā  pabeidza rakstīt savu pirmo lugu "Laupītāji" (*Die Räuber*). Lugā nākamajā gadā piedzīvoja ļoti veiksmīgu uzvedumu Manheimas teātrī, taču tās saturs un ietekme uz publiku nebija pieņemams varas iestādēm, Šillers uz četrdesmit dienām tika ieslodzīts cietumā, un hercogs novēlēja viņam turpmāk rakstīt vairs tikai "komēdijas un tamlīdzīgas grabažas". Naktī no 22. uz 23. septembri Šillers kopā ar draugu Andreasu Štreiheru aizbēga no Štutgartes.

Šillers uzturējās dažādās pilsētās, galvenokārt Lepicigā un Jēnā, kur 1789. gadā viņš ieguva filozofijas profesora vietu (lai gan pasniedza vēsturi). 1787. gadā viņš, viesojoties Veimārā, iepazinās ar Vīlandu un Herderu, 1788. gadā ar Gēti. Šajā laikā Šillers veiksmīgi turpināja literāro darbību (lugas "Fiesko sazvērestība Dženovā", "Dons Karloss" u.c.) un kļuva par plaši pazīstamu autoru.

1790. gadā Šillers apprecējās ar Šarloti fon Lengefeldu, viņiem bija četri bērni. 1799. gadā ģimene apmetās uz dzīvi Veimārā, kur 1802. gadā Šillers tika iecelts dižciltīgo kārtā. 1804. gadā saasinājās viņa veselības problēmas.
thumb|Frīdriha Šillera piemineklis Manheimā.
Miris Veimārā 1805. gada 9. maijā.

## Nozīmīgākie darbi

* "Laupītāji" (*Die Räuber*, 1781)
* "Kabala un mīlestība" (*Kabale und Liebe*, 1783)
* "Fiesko sazvērestība Dženovā" (*Die Verschwörung des Fiesco zu Genua*, 1784)
* "Dons Karloss" (*Don Carlos*, 1787/88)
* Vallenšteina triloģija (*Wallenstein-Trilogie*, 1799)
* "Marija Stjuarte" (*Maria Stuart*, 1800)
* "Orleānas jaunava" (*Die Jungfrau von Orléans*, 1801)
* "Mesīnas līgava" (*Die Braut von Messina*, 1803)
* "Vilhelms Tells" (*Wilhelm Tell*, 1803/04)

## Ārējās saites

*
Valerio Fiori

**Valerio Fiori** (dzimis  Romā) ir bijušais Itālijas futbola vārtsargs, kurš ilgu laiku spēlēja *[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Serie A]]* klubā AC Milan.

## Ārējās saites
Žeļko Kalacs

**Žeļko Kalacs** (; dzimis  Sidnejā) ir horvātu izcelsmes Austrālijas futbola vārtsargs, šobrīd bez kluba. Ar savu 202 cm garo augumu viņš ir viens no pasaulē garākajiem profesionālajiem vārtsargiem.

## Ārējās saites
Kafu

**Markušs Evanželista de Moraess** (; dzimis , Sanpaulu, Brazīlijā), labāk pazīstams kā **Kafu** (*Cafu*), ir divkārtējais FIFA Pasaules kausa ieguvējs Brazīlijas izlases sastāvā.

2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

## Sasniegumi
**São Paulo**

* Brazīlijas A sērija: 1991
* Copa COMNEBOL: 1994
* Copa Libertadores: 1992, 1993
* Starpkontinentālais kauss: 1992, 1993

**Real Zaragoza**

* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1994—95

**Roma**

* Itālijas Serie A: 2000—01

**AC Milan**

* Itālijas Serie A: 2003—04
* Supercoppa Italiana: 2004
* UEFA Čempionu līga: 2006—07
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2007

**Brazīlija**

* FIFA Pasaules kauss: 1994, 2002
* Copa América: 1997, 1999
* FIFA Konfederāciju kauss: 1997

**Individuālie sasniegumi**

* Dienvidamerikas gada labākais futbolists: 1994
* FIFA 100

## Ārējās saites
Paolo Maldīni

**Paolo Čezāre Maldīni** (; dzimis  Milānā) ir bijušais Itālijas futbolists, kurš visu savu karjeru 25 gadu garumā nospēlēja vienā klubā — AC Milan. Viņa tēvs ir Čezāre Maldīni, bijušais *[[AC Milan]]* spēlētājs un kapteinis, kā arī veiksmīgs Itālijas U21 treneris. Paolo Maldīni ir spēlētājs, kurš aizvadījis visvairāk spēļu *AC Milan* un Serie A. Lielāko daļu savas karjeras viņš ir spēlējis kā malējais aizsargs, lai arī var spēlēt centra aizsarga pozīcijā. Itālijas izlasē viņš ir aizvadījis 126 spēles, gūstot 7 vārtus. Pēc spēļu skaita viņu apsteidz tikai Fabio Kannavaro.

2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Paolo dēls Daniels Maldīni arī ir futbolists.

## Sasniegumi
**Milan**

* Itālijas Serie A: 1987–88, 1991–92, 1992–93, 1993–94, 1995–96, 1998–99, 2003–04
* Coppa Italia: 2002–03
* Supercoppa Italiana: 1988, 1992, 1993, 1994, 2004
* Eiropas kauss/UEFA Čempionu līga: 1988–89, 1989–90, 1993–94, 2002–03, 2006–07
* Eiropas/UEFA Superkauss: 1989, 1990, 1994, 2003
* Starpkontinentālais kauss: 1989, 1990
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2007

**Individuālie sasniegumi**

* Itālijas Serie A gada labākais aizsargs: 2004
* FIFA 100
* UEFA klubu gada labākais aizsargs: 2007

## Skatīt arī

* Viena kluba vīriešu futbolistu uzskaitījums

## Ārējās saites
Kaha Kaladze

**Kahabers "Kaha" Kaladze** (; dzimis  Samtredijā) ir Gruzijas politiķis, bijušais futbola aizsargs.

Futbolista karjeras laikā spēlējis Itālijas klubos Genoa un AC Milan, kur aizvadīja deviņas sezonas, tāpat arī Ukrainas klubā Kijivas "Dinamo" un Gruzijas klubā Tbilisi "Dinamo". Bija Gruzijas futbola izlases kapteinis. 2001.-2003. un 2006. gadā viņš ir atzīts par Gruzijas gada futbolistu.

2017. gadā kļuva par Tbilisi mēru, vēlēšanās iegūstot 51,13% balsu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaives pagasts

**Vaives pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar Cēsu pilsētu, kā arī Priekuļu, Veselavas, Dzērbenes, Taurenes, Skujenes pagastu, Amatas un Drabešu pagastiem. Pagasta centrs atrodas Rīdzenē.

## Daba
Vaives pagasts atrodas Vidzemes augstienes Mežoles paugurainē. Zemes virsmas augstums 150–200 m v.j.l., vairāki pauguri augstāki par 200 metriem: Ziedu kalns — 201,2 m, Lazdukalns — 225,2 m, Spilvas kalns — 236 m. Uz pagasta rietumu robežas atrodas Jurģu kalns 211,3 m v.j.l.

Pagasta kopējā platība 15354,8 ha, no tiem lauksaimniecībā izmantojamā zeme 5384,0 ha (35%), meži — 86030 ha (56%).

### Hidrogrāfija
#### Upes
Amata, Dzirnupe, Kaķupīte, Krīvupīte, Ķauķupīte, Mellupe, Mellužupīte, Meļļupe, Raganiņa, Raunis, Vaive, Vilkate.

#### Ezeri
Vaives pagastā atrodas apmēram 20 ezeru: Dziļūksnis (Dziļūkstis, Dziļūksnietis, Dziļūksnes) — 1,2 ha. Klebēķētis (Klabēķītis, Klabeku, Klebeķu) — 1,8 ha. Kalnītis — aizaudzis. Kapainītis — mazāks par 1 ha. Kūlūnu (Kuļānu) — 1,7 ha. Lambardu — mazāks par 1 ha. Lazdiņš (ietilpst arī Drabešu pagastā) — 8,9 ha, Gala — 1 ha. Gaucis (Gauču) — 11,2 ha. Lejas dzirnavu ezers uz Vaives upes — 2,1 ha. Mazuma — 25,9 ha. Rāmuļu (Raganiņas) — 2,8 ha. Raunis (Rauņa) — 2,2 ha, Vidusezers — mazāks par 1 ha.

## Vēsture
Cēsu apriņķa **Veismaņu pagasta** teritoriju veidoja Veismaņu, Ruckas un Zeklermuiža, kurām vēlāk pievienoja daļu Cēsu mācītāja muižas. 1925. gadā pagastu pārdēvēja par **Vaives pagastu**. 1935. gadā pagasta platība bija 56 km² un tajā bija 920 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Vaives un Rīdzenes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Vaives ciemam pievienoja Rīdzenes ciemu. 1960. gadā Vaives ciemu pievienoja Priekuļu ciemam, bet 1975. gadā izveidoja no jauna, iekļaujot tajā daļu Priekuļu ciema un Rāmuļu ciemu. 1977. gadā daļu Vaives ciema iekļāva Drabešu ciemā, bet pievienoja vēl daļu Priekuļu ciema, savukārt 1987. gadā pievienoja daļu Skujenes ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vaives pagastu kā administratīvu teritoriju apvieno ar Cēsu pilsētu Cēsu novadā.

### Pieminekļi
* Veismaņu muižas apbūve
* Sārumkalns - pilskalns
* Pūtēju senkapi (Rijas kalns)
* Šķesteru senkapi (Miroņu kalniņš)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Ģūģeri, Eicēni, Kaupēni, Krīvi, Lielmaņi, Mežmaļi, Pinderes, Pūtēji, Rāmuļi, Rāmuļu muiža, **[[Rīdzene]]** (pagasta centrs), Vaive, Veismaņi.

### Ievērojamas personības
* Jānis Seskis (1877–1943), skolotājs un diplomāts. Latviešu Informācijas dienesta izveidotājs Petrogradā (1917), Latviešu pagaidu nacionālās padomes loceklis (1917–1918), Parīzes miera konferences delegāts (1918–1919), Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas darbinieks (1920–1940), Latvijas vēstnieks PSRS (1929–1932).

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vaives pagasts laiku līkločos
Veselavas pagasts

**Veselavas pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Dzērbenes, Vaives un Priekuļu pagastiem, kā arī Smiltenes novada Raunas pagastu. Pagasta centrs atrodas Veselavā. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Ārupīte, Badupīte, Līčupe, Mellužupīte, Raunis.

## Vēsture
Veselavas pagasts (līdz 1925. gadam **Veselauskas pagasts**) sāka veidoties 1747. gadā, kad no Kuiķēnu (*Kukkain*) pagasts atdalījās Veselavas un Pauļu muižas, kas par atsevišķu pagastu izveidojās 19. gadsimtā. 1935. gadā pagasta platība bija 55,1 km² un tajā dzīvoja 920 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Vesalavas un Dikļu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Dikļu ciemu pievienoja atpakaļ Veselavas ciemam. 1990. gadā ciems pārdēvēts par pagastu. 2009. gadā pagasts kā administratīva teritorija iekļauts Priekuļu novadā. 2021. gadā Priekuļu novadu iekļāva Cēsu novadā.

### Kultūrvēsturiskie pieminekļi
* Veselavas muižas kungu māja celta 19. gadsimta 40. gados U burta formā un atrodas uz savdabīga, salai līdzīga ovāla zemes gabala, ko no visām pusēm ieskauj mūsdienās faktiski izsusējis grāvis, tā imitējot viduslaiku nocietinātās pilis. Savdabīga ēkas apkures sistēma bēniņos, kā arī seno lietu un mantu kambari ar darbarīkiem un sadzīves priekšmetiem. 

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas: Bērzkrogs, **[[Veselava]]**.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
Mīrics

**Mīrics** ( no slāvu *morcze* — ‘mazā jūra’) ir lielākais ezers Vācijas ziemeļu daļā un otrs lielākais Vācijā aiz Bodenezera; atrodas Mēklenburgā-Priekšpomerānijā. Pašu ezeru sauc par Mīricu, bet par Mīrica ezeru (*Müritz-See*) sauc ezera pašu dienvidu daļu. Ūdens apmaiņas periods ir ap 15 gadi.

Daļa ezera 1990. gadā iekļauta Mīrica nacionālajā parkā (318 km²).


{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3369"
}


## Ārējās saites

* Mīrica nacionālais parks
Šverīnes ezers

**Šverīnes ezers** () ir ezers Vācijas ziemeļu daļā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā. Otrs lielākais ezers Ziemeļvācijā pēc Mīrica.

Aizaugošs, eitrofs ezers. Pāri ezera centrālajai daļai iet Paula dambis (*Paulsdamm*), kas sadala ezeru t.s. Ārējā ezerā (*Außensee*) un Iekšējā ezerā (*Innensee*). Ezera dienvidu krastā atrodas Šverīnes zoodārzs.

## Ārējās saites
Unterezers

**Unterezers** () ir ezers uz Šveices un Vācijas robežas. Tradicionāli tiek uzskatīts par daļu no ievērojami lielākā Bodenezera, kaut arī ir fiziski nošķirts no tā. Atrodas ap  zemāk par Bodenezeru. Ezeram cauri tek Reina.

Ezerā esošā Reihenavas sala ir ar lielu kultūrvēsturisko nozīmi. Uz salas esošo kultūrainavu izveidojuši Reihenavas klostera mūki. Uz salas ir maigs klimats, kas ļauj nodarboties ar vīnkopību un eksotisku augu audzēšanu. Kopš 2000. gada Reihenavas sala ir iekļauta UNESCO Pasaules Mantojuma sarakstā.
Balatons

**Balatons** () ir liels ezers Ungārijā, lielākais ezers Centrāleiropā. Garenās formas ezera vidusdaļā atrodas Tihaņas pussala, kas ezeru gandrīz pārdala uz pusēm. Ziemeļu krasts ir stāvs, kalnains, dienvidu krasts — lēzens.

Ezers radies pirms apmēram  gadiem vēja erozijas rezultātā. Ezera apkaime ģeoloģiskā pagātnē ir bijusi vulkāniski aktīva. Tihaņas pussalā atrodas nu jau apsīkušu geizeru atliekas. Ezers ziemā aizsalst.

Seklajā, lielajā ezerā veidojas salīdzinoši lieli viļņi. Krasta tuvumā reģistrēti 1,82 m augsti viļņi, centrālajā daļā — 1,95 m augsti. Vēja ietekmē ezera vienā krastā var vērot līmeņa krišanos, otrā krastā — celšanos līdz pusmetram.

Ezera ziemeļu krastā atrodas Balatona augstienes nacionālais parks.

## Bioloģiskā daudzveidība
thumb|left|200px|Balatons lietainā dienā
Lielais ezers ietekmē apkārtnes klimatu — Balatona apkaimē klimats ir nedaudz mitrāks, maigāks, kā pārējā Ungārijā, laiks biežāk apmācies. Pret dienvidiem vērstajās ziemeļu krasta nogāzēs aug pat mandeļkoki, vīģes, granātāboli.

Ezera apkaimē reģistrētas vairāk kā 270 putnu sugas, liela kukaiņu daudzveidība, 50 zivju sugas. 1997. gadā izveidots nacionālais parks (*Balaton-Felvidéki Nemzeti Park*)  platībā.

Ezera dienvidrietumu daļā atrodas Kišbalatons — pārpurvojusies agrākā ezera daļa. Kādreiz ap  lielais Balatona līcis tagad ir atdalīts no ezera un ūdens virsmas spogulis ir ap . Liela daļa šī purva ir nosusināta. Kišbalatons iekļauts Rāmsaras sarakstā.

20. gadsimta laikā Balatons tika ievērojami piesārņots, līdz 1966. gadā notika masveida zilaļģu ziedēšana. Kopš šī laika piesārņojums tiek samazināts, 1976. gadā tika uzsākta arī Kišbalatona renaturalizācija.

## Tūrisms
thumb|left|200px|Apdzīvotās vietas ap Balatonu
Jau 1861. gadā gar ezera dienvidu krastu izbūvēts dzelzceļš, kas savienoja Budapeštu ar Triesti. 1909. gadā tika izbūvēta līnija arī gar ziemeļu krastu. Ezera rietumu galā atrodas starptautiska lidosta. Jau 18. gadsimta beigās ezerā nolaida pirmos kuģus, prāmji un izpriecu kuģi ezerā kursē arī mūsdienās.

Ūdens temperatūra vasarā ir ap , kas padara peldēšanos ezerā patīkamu. No jūnija līdz augusta beigām ezera krastos ir daudz tūristu un atpūtnieku. Populāra atrakcija ir vīna audzēšanas reģionu apmeklējums ziemeļos no ezera un aktīvā nakts dzīve dienvidu krasta kūrortos. Vīna audzēšanai ezera ziemeļu piekrastē ir jau ap 2000 gadus sena vēsture. Populārs tūrisma objekts ir Tihaņas pussala, kurā atrodas daudz vēstures pieminekļu.

## Ārējās saites
* www.hungary.com Ezera karte
* Informācija ceļotājiem (vāciski)
* Plattensee-Hochland Nationalpark Nacionālais parks - mājaslapa
* Balatona limnoloģiskās izpētes institūts
Cīrihes ezers

**Cīrihes ezers** () ir ezers Šveices ziemeļu daļā, Cīrihes, Sanktgallenes un Švīces kantonos. Ūdens kvalitāte ļoti laba. Vasarās ezers iesilst, kļūst par ļoti populāru peldvietu. Cīrihes pilsēta nedaudz attīrītu ezera ūdeni izmanto kā dzeramo ūdeni. Pēdējo reizi aizsala 1962./1963. gada ziemā.

Ezera austrumu daļu atdala dambis, pa kuru iet dzelzceļš - norobežotā ezera daļa ir sekla, aizaugoša. Kuģu satiksme ezerā kopš 1835. gada. Arī mūsdienās šeit vēl darbojas prāmju satiksme.

Rapersvīles pilsētiņā ezera austrumu daļā atrodas poļu muzejs. Ezerā pie Obermailenes 1854. gadā, pie zema ūdens līmeņa tika atklātas pāļu būvju atliekas. Vēlāk šo aizvēsturisko celtņu paliekas atrastas arī cituviet ezerā. Atklātas arī romiešu tempļa atliekas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zosēnu pagasts

**Zosēnu pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām. Robežojās ar sava novada Jaunpiebalgas, Vecpiebalgas, Taurenes un Dzērbenes pagastiem, kā arī Smiltenes novada Drustu pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Alupe, Dzestrene, Gailīšupīte, Gauja, Gausupīte, Pērļupe, Tulija.

## Vēsture
1920. gada zemes reformas gaitā Zosēnu muižu sadalīja 30 vienībās 213 ha kopplatībā.
Zosēnu pagasts sāka veidoties kā Zosēnu ciema padome, ko 1945. gadā izveidoja Jaunpiebalgas pagastā. 1951. gadā tai pievienoja Pērļupes ciema Mičurina kolhoza teritoriju. 1990. gadā Zosēnu ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jaunpiebalgas novadā. 2021. gadā Jaunpiebalgas novadu iekļāva Cēsu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Melnbārži]]** (pagasta centrs), Magonas, Murdēni, Ormaņi, Rudiņi, Spulgas, Zosēni.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ivars Vīks, Inese Ulmane "Zosens - Piebalgas pērle", 2001.
Ambeļu pagasts

**Ambeļu pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada pašvaldībām tā ziemeļaustrumos, novada Latgales daļā. Robežojas ar sava novada Biķernieku un Višķu pagastiem, Preiļu novada Aglonas pagastu un Krāslavas novada Šķeltovas un Izvaltas pagastiem. 

## Daba
### Reljefs
Gaišukolns, Greitas kalns, Ļāperu pilskalns, Lielās Baranaukas pilskalns, Pilskolns.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Balta, Dubna, Gņilaručejs, Līksna, Ļakša, Mazā Muša, Paršučka, Raudinka, Rudņa, Šoltupeite, Tartaks, Taukupeite.

#### Ūdenstilpes
Belinsku ezers, Daņileviču ezers, Dubeņecas HES ūdenskrātuve, Galvānu ezers, Galvānu HES ūdenskrātuve, Gluhoje, Guta ezers, Jonānu ezers, Kaļķu ezers, Maksinova ezers, Melnais ezers, Miglānu dzirnavezers, Raudinkas ezers, Speigeits, Stupelišku ezeri, Šekšineits, Škīvišku HES ūdenskrātuve, Vargļu ezers, Višķu ezers (pa robežu), Zabornajas ezers.

#### Purvi
Belinsku pūrs, Speigas pūrs, Škutes pūrs, Zabornaja.

## Vēsture
Līdz 1920. gada agrārajai reformai tagadējā Ambeļu pagasta teritorijā atradās Ambeļu muiža.

1945. gadā Daugavpils apriņķa Višķu pagastā izveidoja Augstkalnes ciema padomi. Daugavpils rajona **Augstkalnes ciemam** 1959. gadā pievienoja Pavlovas un Višķu ciemu P. Stučkas padomju saimniecības teritorijas un ciemu pārdēvēja par **Ambeļu ciemu**. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Ambeļu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā.

### Pieminekļi
* Melnais kalns (Pilskolns)
* Skromaņu Greitas kalns - pilskalns
* Baranaukas pilskalns (Lielās Baranaukas pilskalns)
* Leperu pilskalns (Ļāperu pilskalns)

## Iedzīvotāji
Iedzīvotāju skaits 2008. gadā: 731, no tiem 58,7% latvieši, 32,7% krievi, 1,8% baltkrievi, 1,3% poļi, bet 5,4% — citas tautības.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ambeļi (pagasta centrs), Augškalne, Jaunaiskrūgs, Jurgeliški, Gļinaruča, Guta, Kalna Škapari, Kondavnīki, Lauku Ļāperi, Lielā Baranauska, Lielie Kuseņi, Mīžusāta, Pītreiši, Putāni, Svēteņi, Vecie Stupeliški.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Demenes pagasts

**Demenes pagasts** ir Augšdaugavas novada teritoriāla vienība, kura atrodas Augšzemes daļā pie Lietuvas un Baltkrievijas robežas. Pagasta centrs atrodas Demenē. Robežojas ar Lietuvu, Baltkrieviju, kā arī Medumu, Laucesas un Skrudalienas pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Jāņupīte, Kumbule, Kumpota, Silica, Straumene.

#### Ezeri
Akmenka, Briģenes ezers, Dārza ezers, Čerņava, Demenes ezers, Dervanišku ezers, Kumbuļu ezers, Riču ezers, Skirnas ezers, Škirnates ezers, Ugarinka, Vasarišku dīķis.

## Vēsture
Pirmās ziņas par Demeni atrodamas 1493. gadā. Līdz 1830. gadam tā piederēja Freitāgu - Loringhofenu dzimtai, kas parādu dēļ muižu pārdeva. 
Pagasts dibināts ap 1885. gadu, apvienojot Briģenes, Šem(n)bergas, Behovas, Feldhovas, Demenes un Demenes mācītājmuižas pagastus.

1920. gada zemes reformas gaitā Demenes (*Demmen*) muižu sadalīja 30 vienībās 681 ha kopplatībā, Briģenes (*Brüggen*) muižu sadalīja 62 vienībās 782 ha platībā, Skaistkalnes (*Schönberg*) muižu sadalīja 10 vienībās 300 ha platībā, Lauku muižu (*Neufeld*) sadalīja 2 vienībā 111 ha platībā, Dārza muižu (*Gartenhof*) sadalīja 15 vienībās 392 ha platībā, Matulānišķu (*Matuliszki*) muižu sadalīja 13 vienībās 248 ha platībā, Robežu muižu (*Grenztal*) sadalīja 11 vienībās 238 ha platībā, Apeļu muižu sadalīja 6 vienībās 184 ha platībā, Kondrašova muižu sadalīja 7 vienībās 261 ha platībā, Upes muižu (*Bächhof*) sadalīja 10 vienībās 300 ha platībā, Turmontu (*Turmont*) muižu sadalīja 2 vienībās 217 ha platībā

1935. gadā pagasta platība bija 108,7 km². 1945. gadā pagastā tika izveidotas Demenes, Jāņuciema un Līdumnieku ciema padomes. 1979. gadā **Demenes ciemam** tika pievienots Jāņuciema ciems, bet 1998. gadā Līdumnieku pagasts. 2009. gadā pagasts kā teritoriāla vienība iekļauts Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu iekļāva Augšdaugavas novadā.

### Pieminekļi
thumb|300px|Latvijas galējā dienvidu punkta simboliskā zīme «Saules puķe»
#### Valsts nozīmes
* Robežnieku pilskalns ar apmetni

#### Vietējas nozīmes
* Zemgales dzelzceļa stacija (tagad Zemgales katoļu baznīca)

#### Latvijas galējais dienvidu punkts
Demenes pagasta dienvidos uz Lietuvas robežas pie Demenes robežkontroles punkta atrodas Latvijas galējais dienvidu punkts (55°40' Z.p.), ko iezīmē akmens zīme "Saules puķe".

## Iedzīvotāji
Iedzīvotāju skaits: 1872, no tiem 43% krievi, 27% poļi, 15% latvieši, bet 13% — baltkrievi.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Behova, Briģene, Daukštāni, Dedeliški, Demene, Gateņi, Imantas, Jāņuciems, Jaunciems, Kočergina, Kozlovka, Kumbuļi, Kurcuma stacija, Matulaņiški, Mežaņiški, Mežvidi, Misjunci, Paegļi, Paškeļiški, Putraimi, Rumpiški, Skirnas, Slobodka, Stirbļi, Trikopci, Zemgale.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
Biķernieku pagasts

**Biķernieku pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā austrumos, rajona Latgales daļā. Robežojas ar sava novada Naujenes, Maļinovas, Višķu un Ambeļu pagastiem, kā arī Krāslavas novada Izvaltas un Ūdrīšu pagastu. 

## Daba
### Reljefa formas
Graņica, Lielais Gorbatiks, Plans, Siānas kalns.

### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
Balta, Leiksna, Malnupeite, Mazā Muša, Puniška, Putānu upīte.

#### Ūdenstilpes
Gluhoje, Gulbju dīķis, Meļņicas ezers, Pantelišku ezers.

#### Purvi
Ļadi, Mohs, Unguru pūrs, Viselovas purvs.

## Vēsture
Daugavpils apriņķa Biķernieku pagasts izveidots 1931. gadā, apvienojot daļas no Naujenes, Izvaltas un Višķu pagastu teritorijām. 1935. gadā pagasta platība bija 79,7 km² un tajā dzīvoja 4903 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Biķernieku, Krivošejevas, Lipinišķu un Pavlovas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Daugavpils rajona **Biķernieku ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Krivošejevas ciemu, 1965. gadā kolhoza «Znamja oktjabrja» teritoriju pievienoja Maļinovas ciemam, 1975. gadā pievienoja likvidēto Lipinišķu ciemu, 1977. gadā daļu teritorijas pievienoja Izvaltas ciemam, 1980. gadā daļu teritorijas — Vecpils ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Biķernieku pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novads tika iekļauts jaunajā Augšdaugavas novadā.

## Iedzīvotāji
Iedzīvotāju skaits: 798 (2009), no tiem 76% krievi, bet 11% - latvieši.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Biķernieki (pagasta centrs), Akleņiški, Bramaņiški, Dekšņi, Krasnoje, Krivošejeva, Kudina, Lielie Krivini, Lipiņiški, Meļņica, Panteļiški, Pavlovska, Reiņiški, Šelehovka, Viselova, Zvindeļiški.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
EPS L9.7

**EPS L9.7** jeb **Étage à Propergol Stockables L9.7** (no franču — uzglabājamās degvielas pakāpe) ir nesējraķešu Ariane 5 augšējā raķešpakāpe.

Pakāpe izmantota Ariane 5 versijā:
* Ariane 5G
Ariane 5G

***Ariane 5G*** bija *[[Arianespace]]* nesējraķetes *[[Ariane 5]]* sākotnējā versija.

No 1996. līdz 2003. gadam veikti 17 starti, no kuriem viens bija neveiksmīgs, un divi daļēji veiksmīgi.
Marseļas "Olympique"

**Marseļas "Olympique"** (), saukts arī vienkārši par ***Marseille*** vai ***L'OM***, ir Marseļā bāzēts Francijas futbola klubs. Dibināts 1899. gadā, spēlē Francijas futbola augstākajā līmenī - 1. līgā. Mājas spēles komanda aizvada *[[Stade Vélodrome]]* stadionā, kur ir 67 394 skatītāju vietas. *Marseille* kluba futbolisti ir deviņas reizes kļuvuši par Francijas čempioniem, kā arī desmit reizes izcīnījuši Francijas kausu. 1992.–1993. gada sezonā komanda arī uzvarēja Francijas čempionātā, taču pēc pretinieku uzpirkšanas skandāla tituls tika atņemts. 

1992.–1993. gada sezonā klubs uzvarēja UEFA Čempionu līgā, finālā ar 1–0 pieveicot *[[AC Milan]]*, bija pirmais Francijas klubs, kam ir izdevies šāds panākums.

## Sastāvs
*Sastāvs atjaunināts 2025. gada 21. septembrī*

 

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 1. līga|Francijas čempionāts (''Ligue 1'')]]**
** Čempioni (9): 1936–37, 1947–48, 1970–71, 1971–72, 1988–89, 1989–90, 1990–91, 1991–92, 2009–10
** Vicečempioni (13): 1937–38, 1938–38, 1969–70, 1974–75, 1986–87, 1993–94, 1998–99, 2006–07, 2008–09, 2010–11, 2012–13, 2019–20, 2021–22
* **[[Francijas kauss futbolā|Francijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (10): 1923–24, 1925–26, 1926–27, 1934–35, 1937–38, 1942–43, 1968–69, 1971–72, 1975–76, 1988-89
** Finālisti (9): 1933–34, 1939–40, 1953–54, 1985-86, 1986-87, 1990–91, 2005–06, 2006–07, 2015–16
* **Francijas līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (3): 2009–10, 2010–11, 2011-12
* **Francijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1971, 2010, 2011
** Finālisti (2): 1969, 1972
* **Šarla Drago kauss**
** Kausa ieguvēji (1) : 1957
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Čempioni (1): 1994-95
** Vicečempioni (3): 1965–66, 1983–84, 1995-96
* **Francijas Amatieru čempionāts** (1927-1929)
** Čempioni (1): 1928–29
* **[[UEFA Čempionu līga]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1992–93
** Finālisti (1): 1990-91
* **[[UEFA kauss]]**
** Finālisti (2): 1998–99, 2003–04
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (2): 2005, 2006
** Grupas uzvarētāji: 1970

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Romas "Lazio"

**Romas "Lazio"** ir Itālijas futbola klubs no Romas. Klubs tika dibināts 1900. gadā, šobrīd spēlē Itālijas A sērijā. Mājas spēles aizvada Romas Olimpiskajā stadionā (''Stadio Olimpico''), ko dala ar otru galvaspilsētas klubu *[[AS Roma]]*. Kluba treniņbāze un galvenais birojs atrodas Formello. Komanda ir divas reizes izcīnījusi Itālijas čempionu titulu, sešas reizes ieguvusi Itālijas kausu, kā arī vienu reizi triumfējusi UEFA Kausu ieguvēju kausa izcīņā.

## Sasniegumi
* **[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|A sērija]]**
** Čempioni (2): 1973–74, 1999–00
** Vicečempioni (6): 1912–13, 1913–14, 1922–23, 1936–37, 1994–95, 1998–99 
* **[[Itālijas kauss futbolā|Itālijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (6): 1958, 1997–98, 1999–00, 2003–04, 2008–09, 2012–13
** Finālisti (3): 1960–61, 2014–15, 2016–17
* **[[Supercoppa Italiana|Itālijas superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (5): 1998, 2000, 2009, 2017, 2019
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Čempioni (1): 1968–69
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1998–99
* **[[UEFA kauss]]**
** Finālisti (1): 1997–98
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1999

## Komandas sastāvs
**.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Lille OSC

**Lilles LOSC**, dažkārt saukts par ***Lille OSC*** vai vienkārši par ***Lille***, ir Francijas futbola klubs. Tā mājvieta ir Francijas ziemeļu pilsēta Lille. Klubs dibināts 1944. gadā, apvienojoties *[[Olympique Lillois]]* (dibināts 1902.) un *[[SC Fives]]* (dibināts 1901.). Pašlaik spēlē  Francijas futbola augstākajā līmenī - 1. līgā. Mājas spēles komanda aizvada *[[Stade Pierre-Mauroy]]* stadionā. Komanda ir četras reizes kļuvusi par Francijas čempioniem, kā arī sešas reizes izcīnījusi Francijas kausu. Lielākais panākums UEFA turnīros - 2006.–2007. gada sezonā sasniegtais astotdaļfināls Čempionu līgā.

## Sastāvs
*Sastāvs uz .*

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 1. līga|Francijas čempionāts (''Ligue 1'')]]**
** Čempioni (4): 1945–46, 1953–54, 2010–11, 2020–21
** Vicečempioni (6): 1947–48, 1948–49, 1949–50, 1950–51, 2004–05, 2018–19
* **[[Francijas kauss futbolā|Francijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (6): 1945–46, 1946–47, 1947–48, 1952–53, 1954–55, 2010–11
** Finālisti (2): 1944–45, 1948–49
* **Francijas līgas kauss**
** Finālisti (1): 2015–16
* **Francijas superkauss**
** Finālisti (2): 1955, 2011
* **Šarla Drago kauss**
** Finālisti (2): 1954, 1956
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Čempioni (4): 1963–64, 1973–74, 1977–78, 1999–00
** Grupas uzvarētāji: 1970–71
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 2004
* **Latīņu kauss**
** Finālisti (1): 1951
## Sāncensības

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Dubnas pagasts

**Dubnas pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos, novada Latgales daļā. Robežojas ar sava novada Višķu, Maļinovas un Kalupes pagastiem un Preiļu novada Pelēču un Rožkalnu pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Dubna, Medupe, Ūda.

#### Ezeri
Veirūgnas ezers (daļa).

## Vēsture
1945. gadā Daugavpils apriņķa Višķu pagastā izveidoja Dubnas ciema padomi. Daugavpils rajona **Dubnas ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Medupes ciemu, 1968. gadā - Stradiņu ciema Kirova kolhoza teritoriju, bet 1977. gadā daļu teritorijas pievienoja Kalupes ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Dubnas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gada Daugavpils novadu iekļāva Augšdaugavas novadā.

### Pieminekļi
* Svilišķu pilskalns
* Piparu senkapi

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Dubna (ciems)|Dubna]]** (pagasta centrs), Aščuki, Bicāni, Borovaja, Ceplīši, Jadrova, Jaunie Tokari, Kondavnieki, Mazie Stradiški, Pariža, Petrāni, Pipari, Rovnica, Somi, Svenči, Zarāni, Zeiļi, Zemnicki.

### Ievērojamas personības
* Akvelīna Līvmane (1951) - aktrise

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Dvietes pagasts

**Dvietes pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļaustrumos Daugavas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Pilskalnes, Bebrenes, Nīcgales un Līksnas pagastiem, kā arī Jēkabpils novada Rubenes un Dunavas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Alkšņupīte, Daugava, Dviete, Ilūkste, Juzīne, Malnupiete, Puntouka, Viesīte.

#### Ezeri
Dvietes ezers, Skuķu ezers.

## Vēsture
19. gadsimtā Dvietes pagastā atradās Dvietes muiža (*Dweeten*) ar Janopoles pusmuižu (*Jannopol*), kurā atradās Kurzemes guberņas pēdējā tūka manufaktūra. 
1864. gada uzcēla Dvietes katoļu baznīcas mūra ēku. Pirmā pasaules kara laikā cauri pagastam vairākus gadus gāja frontes līnija.
Pēc 1920. gada agrārās reformas Dvietes muižu ar pusmuižām 2613 ha kopplatībā sadalīja 235 vienībās (jaunsaimniecībās).   
1935. gadā Ilūkstes apriņķa Dvietes pagasta platība bija 106,5 km² un tajā dzīvoja 2296 iedzīvotāji. 

1945. gadā pagastā izveidoja Dvietes un Zariņu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Dvietes ciems** (vēlāk pagasts) ietilpis Ilūkstes (1949-1962) un Daugavpils (1962-2009) rajonos. 1954. gadā Dvietes ciemam pievienots likvidētais Zariņu pagasts, 1959. gadā - Bebrenes ciema kolhoza «Līga» teritorija. 1961. gadā Dvietes ciema kolhoza «Gaisma» teritorija pievienota Bebrenes ciemam, bet 1964. gadā daļa teritorijas pievienota Dunavas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Dvietes pagastu pievienoja Ilūkstes novadam. 2021. gada Ilūkstes novadu iekļāva Augšdaugavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas: **[[Dviete]]** (pagasta centrs), Glaudāni, Krapāniški, Munči, Perkuniški, Zarinki, Zvīdrāni.

### Ievērojamas personības
* Heinrihs Strods (1925—2012), vēsturnieks.
* Pauls Sukatnieks (1914–1989), selekcionārs.
* Jāzeps Rudzītis (1928–2008), folklorists un literatūrzinātnieks.
* Sigizmunds Timšāns (1931–2007), zinātnieks.
* Kazimirs Lapuška (1936–2013), astronoms.
* Sofija Samsone (1913–2005), gleznotāja.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

attēls:Dvietes baznica.JPG|Dvietes katoļu baznīca
attēls:Dvietes baznica2.JPG|Dvietes katoļu baznīca
attēls:pieminas akmens dviete.JPG|Piemiņas akmens
attēls:krucifikss un skola.JPG|Krucifikss un skola
attēls:dviete marija.JPG|Dievmātes statuja


## Atsauces

## Ārējās saites

* Vietne "Mana Dviete"
Eglaines pagasts

**Eglaines pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām, Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Subates pilsētu, Prodes, Bebrenes, Pilskalnes un Šēderes pagastiem, kā arī Lietuvas Panevēžas apriņķa Rokišķu rajona Obeļu seņūniju un Utenas apriņķa Zarasu rajona Suvieku seņūniju.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Biķernieku upīte, Eglaine, Lašupīte, Lustbergas upīte, Ugra.

#### Ezeri
Baltezers, Kazimirvāles ezers, Lustbergas ezers, Pabēržu ezers, Sviļu ezers.

## Vēsture
Tagadējā pagasta teritorijā 1889. gadā, apvienojot septiņus muižu pagastus (Annasmuižas, Baltmuižas, Hogenbergas, Lustbergas, Šederes un Vecgrīnvaldes), tika izveidots **Lašu pagasts**. Pēc 1920. gada zemes reformas Lašu muižu (*Lassen*) ar Jaunlašu pusmuižu (1366 ha) sadalīja 100 vienībās, Šēderes muižu (893 ha) 55 vienībās, Klopmaņa muižu (387 ha) 23 vienībās, Vecgrīnvaldes muižu (387 ha) 19 vienībās, Lustkalnes (Lustbergas) muižu (304 ha) 20 vienībās, Jaungrīnvaldes muižu (222 ha) 19 vienībās, Akmeņu (Šteinburgas) muižu (209 ha) 7 vienībās. Jelgaviņu (162 ha) sadalīja 4 vienībās, bet Jelovkas (Eglaines) ciemu (68 ha) 126 apbūves gabalos.

1935. gadā Ilūkstes apriņķa Lašu pagasta platība bija 111,84 km² un tajā dzīvoja 3093 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Eglaines, Lašu un Zaļmežnieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Eglaines ciems** (vēlāk pagasts) ietilpis Ilūkstes (1949-1962) un Daugavpils (1962-2009) rajonos. 1954. gadā Eglaines ciemam pievienoja likvidēto Zaļmežnieku ciemu, 1959. gadā - Prodes ciema padomju saimniecības «Eglaine» teritoriju. 1961. gadā Eglaines ciema kolhoza «Lāčplēsis» teritoriju pievienoja Pilskalnes ciemam. 1977. gadā Eglaines ciemam pievienoja daļu Subates pilsētas lauku teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Eglaines pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ilūkstes novadā. 2021. gadā Ilūkstes novadu iekļāva Augšdaugavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Eglaine (pagasta centrs), Annmuiža, Baltmuiža, Laši, Vitkuški.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

Attēls:Stendera muzejs.JPG|Stendera muzejs Lašos
Attēls:piemineklis stenderam.JPG|Piemiņas akmens Stenderam
Attēls:eglaine.JPG|Eglaine
Attēls:eglaines luteranu baznica.JPG|Eglaines luterāņu baznīca
Attēls:kazimirvales muiza.JPG|Kazimirvāles muiža
Attēls:P70 pie lavides.JPG‎ |Ceļš P70 starp Lavidi un Subati


## Atsauces

## Ārējās saites
* Ilūkstes novada mājaslapa. Eglaines pagasts
Laucesas pagasts

**Laucesas pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām dienvidos no Daugavpils pilsētas, novada Augšzemes daļā. Robežojas ar sava novada Tabores, Skrudalienas, Demenes, Medumu un Kalkūnes pagastiem, kā arī Daugavpils pilsētu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Jāņupīte, Kumpota, Laucesa.
Ūdenstilpes: Dervanišku ezers.

## Vēsture
1864. gadā, apvienojot četrus muižu pagastus, nodibināja **Kalkūnes pagastu**. Tajā apvienoja Kalkūnes muižu ar 74 saimniecībām, Klopmansrodes muižu ar 20 saimniecībām, Didrihšteinas muižu ar 16 saimniecībām un Meduma muižu ar 49 saimniecībām, kā arī Birkineļu, Baltās, Aleksandrhofu, Randenes, Berkovu, Kalīžu, Vasarišku, Neifeldas, Grencbergas, Kleimansrodes, Liginišku un Gecenšteinas pusmuižas un 4 biezi apdzīvotās vietas — Grīvu, Nīderkūnus, Judovku un Liginiškus. 

1920. gada zemes reformas gaitā Kalkūnes (*Kalkuhnen*) muižu sadalīja 267 vienībās 3166 ha kopplatībā, Didrihšteinas (*Didrichstein*) muižu sadalīja 8 vienībās 190,6 ha platībā, Juneļu (*Juneli*) muižu sadalīja 10 vienībās 267 ha platībā, Medņu jeb Medumu (*Medemhof* jeb *Medum*) muižu ar Vilkumiesta (Ēģiptes) pusmuižu sadalīja 41 vienībā 660,6 ha platībā, Randenes muižu sadalīja 23 vienībās 60,3 ha platībā, Neifeldes (*Neufeld*) muižu sadalīja 86 vienībās 1501,2 ha platībā, Klotišķu muižu sadalīja 11 vienībās 169,4 ha platībā, Kaližu muižu ar mežu sadalīja 74 vienībās 1360 ha platībā.

1925. gadā pagastu pārdēvēja par Laucesas pagastu ar 156 km² platību. 1945. gadā Ilūkstes apriņķa Laucesas pagastā izveidoja Kalkūnes, Laucesas, Maija un Maltas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Laucesas ciems** ietilpis Grīvas (1949-1955) un Daugavpils (1955-2009) rajonos. Laucesas ciemam 1977. gadā pievienoja daļu Skrudalienas ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Laucesas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva Augšdaugavas novadā.

## Iedzīvotāji
Iedzīvotāju skaits: 1591 (2009), no kuriem 50% krievi, 21% poļi, 17% latvieši, 8% baltkrievi.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Mirnijs]]** (pagasta centrs), Dankeri, Dzilnas, Gļinovka, Laucesa, Lenderņa, Pirmie Peski, Otrie Peski, Priekuļi, Ročiški, Starodvoriški, Pustoška, Volodina.

### Reliģija
Pagastā atrodas divas baznīcas: Laucesas katoļu baznīca un Volodinas vecticībnieku baznīca.

### Ievērojamas personības
* Staņislavs Vasiļevskis (1907—1988), astronoms, Latvijas Universitātes docents un Kaliformijas universitātes darbinieks (1949—1988). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Vālenezers

**Vālenezers** () ir ezers Šveicē. Nosaukums cēlies no retoromāņu valodā runājušajiem velšiem (*Welschen*), kas agrajos viduslaikos apdzīvojuši apvidu austrumos no ezera.

Krasti stāvi, ar līdz 1000 m augstām kraujām. Tā kā ezeru ielenc augsti kalni, tā ūdens ir salīdzinoši auksts un vasarās tā temperatūra nepārsniedz . Ezera ziemeļu krastā atrodas no automašīnām brīva apdzīvota vieta Kvintene, kas pieejama tikai ar kuģi vai vairākas stundas ilgu gājienu pāri kalniem. Kvintenei raksturīgs Vidusjūras klimats. Jau kopš seniem laikiem stāvu kalnu ielenktais ezers ir bijis grūti pārvarams šķērslis, taču pēdējās desmitgadēs ezera apkaimē izbūvēti ceļi.
Maļinovas pagasts

**Maļinovas pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā vidienē, novada Latgales daļā. Robežojas ar sava novada Višķu, Biķernieku, Naujenes, Līksnas, Vaboles, Kalupes un Dubnas pagastiem. 

## Daba
Dienvidu daļa atrodas Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenuma dienvidaustrumu malā. Austrumu daļa atrodas Latgales augstienes Dagdas pauguraines dienvidrietumu stūrī. Augstākais punkts - 152,6 m vjl - pagasta ziemeļaustrumu stūrī.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Līksna, Kapustņica, Lielā Muša, Mazā Muša, Medupe - sākas pagastā, Dubnas pieteka

#### Purvi
Maļinovas purvs (294 ha) un daļa no Gerlaka purva

## Vēsture
1945. gadā Daugavpils apriņķa Višķu pagastā tika izveidota Maļinovas ciema padome. Daugavpils rajona **Maļinovas ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Kokinu ciemu, 1965. gadā - Biķernieku ciema kolhoza «Znamja oktjabrja» teritoriju, 1974. gadā - daļa Aužgulānu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Maļinovas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva jaunajā Augšdaugavas novadā.

## Iedzīvotāji
Pagastā ir 1099 iedzīvotāji (2010), no tiem 62% krievi, 20% latvieši, bet 7% poļi.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Maļinova]]** (pagasta centrs), Janciškas, Zaļumi.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Medumu pagasts

**Medumu pagasts** ir Augšdaugavas novada teritoriāla vienība, kura atrodas Augšzemes daļā. Pagasta centrs - Medumi. Robežojas ar Lietuvas Republiku, kā arī Šēderes, Sventes, Kalkūnes un Demenes pagastiem.

## Daba
Atrodas Augšzemes augstienes Ilūkstes paugurainē un Skrudalienas paugurainē, starp abām paugurainēm atrodas Laucesas senleja. Augstākais punkts - 171,8 m vjl. - pagasta austrumu malā.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Kumpota, Laucesa, Grendze, Ilgas upīte

#### Ezeri
Meduma ezers (265 ha), daļa no Smelines ezera (kopplatība 186 ha, Latvijā 94,8 ha), daļa no Lielā Kumpinišku ezera (kopplatība 87,9 ha; Latvijā 42,5 ha), Šķirstiņu ezers (26 ha), Lielais Ilgas ezers (23,5 ha), Samaņkas ezers (18 ha), Lielais Kumpotis (daļa Lietuvā, kopplatība 14,0 ha), Kurcuma ezers (10 ha), Robežas ezers (10 ha)

Pagasta ziemeļos robeža iet pa Sventes ezera krastu.

#### Purvi
Liniņu purvs (261 ha), Čūsku purvs (161 ha)

## Vēsture
thumb|Ilzes ezera muiža pēc sagraušanas Pirmā pasaules karā laikā (1918).
Medumu pagasts aizņem bijušā Ilūkstes apriņķa **Kurcuma pagasta** teritoriju. Pēc 1920. gada zemes reformas Ilzes-Ezera muižu (*Ilsensee*, 885 ha) sadalīja 47 vienībās, Laucesas muižu (*Lautzen*, 467 ha) 31 vienībā,  Kurcuma muižu (*Kurzum*, 460 ha) 30 vienībās, Dervanišķu muižu (418 ha) 26 vienībās, Ģirvišķu muižu (230 ha) sadalīja 17 vienībās, Krivinišķu muižu (*Kriwinischek*, 163 ha) 14 vienībās, Kumpinišķu muižu (122 ha) 7 vienībās. Ēģiptes (Vilkumiesta) mācītājmuižu (246 ha) sadalīja 12 vienībās.

1935. gadā tā platība bija 94,08 km² un tajā dzīvoja 2548 iedzīvotāji. Laika posmā līdz 1945. gadam Kurcuma pagastam pievienoja daļu Laucesas pagasta teritorijas. 1945. gadā Kurcuma pagasta teritorijā izveidoja Ilgas, Kurcuma un Medumu ciema padomes. 1954. gadā Medumu ciemam pievienoja Ilgas un Kurcuma ciemus. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagasts tika iekļauts kā administratīva teritorija Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva jaunajā Augšdaugavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas: Ilga, Juneļi, **[[Medumi]]**.

### Ievērojamas personības
* Uļjana Semjonova (1952—2026), latviešu basketboliste.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
Zīles ezers

**Zīles ezers** () ir mākslīgi veidota ūdenskrātuve Šveicē, Švīces kantonā. Pēc platības lielākā mākslīgā ūdenskrātuve Šveicē.

left|200px|thumb|Zīles ezera pārskata karte.
Hidroelektrostacijas būve sākās 1932. gadā. Pāri ezeram pirms uzpludināšanas tika uzcelti divi viadukti; 1937. gadā ieleja tika applūdināta. Ūdenskrātuvi norobežojošais betona dambis ir  augsts un  garš. 1762 cilvēkiem nācās meklēt jaunu dzīves vietu.

Ir aprēķināts, ka straujš dambja pārrāvums var izraisīt  augstu plūdu vilni Šveices lielākajā pilsētā Cīrihē.

## Ārējās saites
* Zīles ezers — mājaslapa angliski un vāciski
Ēgeriezers

**Ēgeriezers** () ir ezers Šveicē, Cūgas kantonā. Ezers radies ledāja darbības rezultātā. Kopš 1992. gada izmanto kā dzeramā ūdens rezervuāru. 1315. gadā ezera krastā notika Morgartenas kauja.
Milštates ezers

**Milštates ezers** () ezers Austrijā, Karintijā. Ezera nosaukums cēlies no krastā esošās Milštates pilsētiņas. Vasarā ezera ūdens var iesilt līdz  un ūdens ir īpaši silts pateicoties karstajiem avotiem ezera gultnē. Ziemeļu daļā paceļas līdz  augstie Milštates Alpi.

left|thumb|200px|Milštates ezera pārskata karte
Ezera gultni veidojis ledājs pirms aptuveni  gadiem. Agrāk ezers bijis lielāks. Pazīstams kā lieliska zvejas vieta, jo sevišķi lašu zvejai. Ezera krastā, Zēbodenē 1980. gadā dibināts zvejniecības muzejs, kas atrodas vēsturiskā ēkā; muzejā liels akvārijs.

1890. gadā ezerā parādījās pirmais izpriecu tvaikonis, 1901. gadā ezerā nodibināta kuģu pārvadājumu kompānija. Arī šodien ezerā kursē kuģi. 1967. gadā piesārņojuma dēļ ezerā bija vērojama sarkanaļģu ziedēšana. Kopš tā laika ar mērķtiecīgu vides programmu ezera vides stāvoklis ievērojami uzlabots un tagad tā ūdens ir dzerams.

## Ārējās saites

* Karintijas ezeru pētniecības institūts pa Milštates ezeru (vāciski)
* www.millstaettersee.at - tūristu ceļvedis (vāciski)
Osiahas ezers

**Osiahas ezers** (**Osiaha ezers**, ) ir ezers Austrijā netālu no Fillahas pilsētas. Viens no vistālāk dienvidos esošajiem Austrijas ezeriem, trešais lielākais Karintijā. Ainavisks, populārs tūrisma objekts.

Ezers atrodas sarp stāvajām, ar mežu klātajām Gērlicena nogāzēm ziemeļos un Osiahas Tauerna atzariem dienvidos. Osiahas ezers ir holomiktisks, t.i. pavasarī un vēl rudenī notiek visa ezera ūdens masīva sajaukšanās visā tā dziļumā.

Ap krāšņo ezeru atrodas vairākas viesnīcas un kempingi. Ezera dienvidrietumu krastā atrodas Landskronas pils.

## Ārējās saites