open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Odds Ballklubb

***Odds Ballklubb*** ir Norvēģijas futbola klubs no Šīenas. Dibināts 1894. gadā un ir vecākais joprojām pastāvošais futbola klubs Norvēģijā. Pašlaik spēlē *[[Eliteserien]]*, Norvēģijas futbola augstākajā līgā. Klubs ir 12 reizes uzvarējis Norvēģijas kausa izcīņā, kas ir iegūto kausu skaita rekords.

No 1994. līdz 2012. gadam kluba nosaukums bija *Odd Grenland*. 

## Sasniegumi
* ***[[Eliteserien]]***
** Vicečempioni (2): 1950–51, 1956–57
* **[[Norvēģijas kauss futbolā|Norvēģijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (12): 1903, 1904, 1905, 1906, 1913, 1915, 1919, 1922, 1924, 1926, 1931, 2000
** Finālisti (9): 1902, 1908, 1909, 1910, 1921, 1937, 1960, 2002, 2014

## Atsauces

## Ārējās saites

*   

* Kluba profils UEFA vietnē
Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes dekānu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti 1919. gadā dibinātās **[[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Juridiskā fakultāte|Juridiskā fakultāte]]s dekāni**.

## Uzskaitījums

## Atsauces

## Skatīt arī
* Latvijas Universitātes Juridiskā fakultāte
Prusaku ansamblis

**Prusaku ansamblis** bija īslaicīgi pastāvoša trimdas latviešu psihedēliskā roka un blūzroka grupa, kas dibināta 1974. gada beigās. Grupas pirmsākumi meklējami 1974. gadā Eiropas Latviešu jaunatnes apvienības (ELJA) rīkotā pasākumā, kurā nupat no Latvijas emigrējušais un turpmāk Vācijā dzīvojošais Marks Opeskins iepazinās ar Zviedrijā dzīvojošo Gundaru Rulli. Grupa Stokholmā ierakstīja grupas vienīgo albumu "Dvēsele uz grīdas" (1975). 

Gandrīz visām dziesmām tekstus sacerēja bijušais rokgrupas "Dundurs" bundzinieks Juris Kronbergs, kas Prusaku ansambļa mūzikas pavadījumā vinilplatē ierakstīja savus dzejoļus "Ņujorka" un "Galapunkts". Grupas ģitārists un dziedātājs Gundars Rullis un bundzinieks Māris Rozenbahs pēc tam izveidoja savu grupu "Alis P". Ar šo nosaukumu 1982. gadā Eiropas latviešu dziesmu svētkos Anglijā uzstājās arī oriģinālais "Prusaku" sastāvs, Kronbergu ieskaitot.

## Sastāvs
* Marks Opeskins, bass, taustiņi, balss 
* Gundars Rullis, ģitāra, mutes harmonikas, balss 
* Māris Rozenbahs, bungas 
* Juris Kronbergs, balss

## Albums
* "Dvēsele uz grīdas" (LP, 1975):
A1	Marka Opeskina dziesma
A2	Uģa atmiņas (Part I)
A3	Ņujorka
A4	Rītdiena ir klāt jau šodien
B1	Blūzītis par blūzīti
B2	Ko darīt un kā dzīvot
B3	Galapunkts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Prusaku ansamblim veltīta sērija raidījumā "Zibens pa dibenu"
Neitronijs

**Neitronijs** ir īpašs vielas veids, kas sastāv tikai no neitroniem. Šis termins bieži sastopams zinātniskās fantastikas literatūrā, bet zinātnē to lieto samērā reti. Fantastikā tiek izmantots arī nosaukums **neitroniums** (no ), tomēr, tāpat kā pieņemts elementu nosaukumiem, kas angļu valodā beidzas ar *-ium*, latviešu valodā lietot izskaņu *-ijs*, tā arī šo vielu pareizāk saukt par neitroniju. Dažos darbos līdzīgu materiālu sauc par **neitrīdu** vai **neitriumu**.

Populārzinātniskā un fantastiskā literatūrā neitronijs ir ārkārtīgi blīva viela, no kā, iespējams, sastāv neitronu zvaigžņu kodoli. Tā kā no zinātnes viedokļa šis termins nav stingri definēts, turklāt joprojām nav īstas skaidrības, no kā sastāv neitronu zvaigžņu iekšiene (tā varētu būt deģenerēta "neitronu gāze", dīvainā matērija, kvarku matērija vai to sajaukums), zinātniskās publikācijās to parasti neizmanto.

Neitronijs kā superizturīgu bruņu materiāls pieminēts seriālā "Zvaigžņu ceļš", franšīzē "Zvaigžņu Vārti", spēlēs *[[Warhammer 40,000]]* un *[[Master of Orion]]*, kā arī citur.

## Vēsture
Terminu ieteicis vācu ķīmiķis Andreass fon Antropovs (*Andreas von Antropoff*) 1926. gadā, pirms vēl bija atklāts neitrons. Viņš par neitroniju nosauca hipotētisku elementu ar atomskaitli 0, kam vajadzētu atrasties pašā periodiskās sistēmas sākumā un, iespējams, piederēt pie cēlgāzēm.

## Neitronija "izotopi"
Mūsdienās pazīstams tikai viens neitronija "izotops" — brīvais neitrons ar pussabrukšanas periodu 614 sekundes. Kodolfizikā tiek apskatīta hipotētiska no diviem neitroniem sastāvoša daļiņa — dineitrons. 2016. gadā japāņu zinātnieki paziņoja par iespējamu tetraneitrona atklāšanu. Pastāv arī iespēja, ka īslaicīgi eksistē daļiņa no 8 neitroniem — oktaneitrons.

## Atsauces
Telavivas "Maccabi"

**Telavivas "Maccabi"** var būt:

* Telavivas "Maccabi" — basketbola klubs;
* Telavivas "Maccabi" — futbola klubs.
Larnakas AEK

**Larnakas AEK** ir Kipras futbola klubs no Larnakas, kas spēlē Kipras futbola augstākajā līgā — Pirmajā divīzijā. Kluba futbolisti ir divreiz uzvarējuši Kipras kausa izcīņā: 2004. un 2018. gadā. Labākais sasniegums čempionātā ir otrā vieta, ko izdevies sasniegt piecas reizes.
 
## Sasniegumi
* **[[Kipras futbola Pirmā divīzija|Kipras Pirmā divīzija]]**
** Vicečempioni (5): 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2018–19, 2021–22
* **Kipras kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2003–04, 2017–18
** Finālisti (2): 1995–96, 2005–06
* **Kipras superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2018
** Finālisti (2): 1996, 2004

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Mašpī vampanoagu indiāņu muzejs

**Mašpī vampanoagu indiāņu muzejs** ir kultūras centrs, kas atrodas Mašpī pilsētā Masačūsetsas štatā, ASV. Tā apmeklētāji var iepazīt vietējo indiāņu vēsturi un kultūru. Gandrīz deviņas desmitdaļas vampanoagu dzīvo Mašpī apkārtnē, un kultūras nams šai kopienai kalpo par svarīgu pulcēšanās vietu.    

Pēc epidēmijām un Metakometa sacelšanās izdzīvojušie kontinentālās daļas pokanoketi, Keipkoda nauseti, Rodailendas sakoneti un daļa nipmuku tika pārvietoti uz Bārnsteiblas apgabala rietumu daļu Mašpī apkārtnē. Vienkopus sapulcināšana, kontakti ar blakus esošās Martas Vainjardas salas vampanoagiem un rasu aizspriedumi ļāva Mašpī kopienai izdzīvot vairāku gadsimtu garumā. Mūsdienās Mašpī vampanoagu cilts ir viena no divām federāli atzītām vampanoagu ciltīm. Otra kopiena dzīvo Akuinahas apkārtnē Martas Vainjardas salā.

## Muzeja ēka
[thumb|left|250px|Muzeja [vigvams|vigvama iekšējais interjers.]]
Muzeja ēka celta 18. gadsimta beigās vai 19. gadsimta sākumā un ir viena vecākām pilsētas būvēm, kas saglabājusies līdz mūsdienām. Šajā laikā Mašpī eiropiešu izcelsmes iedzīvotāju skaits bija salīdzinoši neliels. 1863. gadā ēku ieguva vampanoags Timotijs Poknets, kurš panāca štata valdības garantētu cilts autonomiju. Pagājušā gadsimta 60. gados un 70. gadu sākumā cilts pārstāvji māju atjaunoja un 1973. gadā atklāja muzeju.

Blakus muzejam plūst nelielā Mašpī upe, uz kuras uzstādīts muzejam piederošais zivju ceļš.

## Ekspozīcija
Muzejs aplūko vampanoagu vēsturi daudzu gadsimteņu garumā kopš vissenākajiem laikiem līdz mūsdienām. Ekspozīcijā redzami dažādi darbarīki, grozi, medību un zvejas piederumi, no koka grebti trauki, brīvdabas vigvams, saskaņā ar senām tradīcijām austi priekšmeti un podniecības izstrādājumi, no dzīvnieku ādām darinātas apģērba sastāvdaļas. Kultūras centru bagātīgi papildina ilustrācijas, gleznas, fotogrāfijas, kartes un citi dokumentāri materiāli. 

## Atsauces

## Literatūra
* Indian Tribes of the New England Frontier. Michael Johnson • Illustrated by Jonathan Smith. 2006.
Gundars Rullis

**Gundars Rullis** (1955) ir latviešu roka un blūza mūziķis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1955. gada 28. maijā Stokholmā. Divpadsmit gadus mācījās spēlēt vijoli, bet padsmitnieka gados sāka spēlēt elektrisko ģitāru.

1974. gadā kopā ar basa ģitāristu Marku Opeskinu un dzejnieku Juri Kronbergu izveidoja psihedēliskā roka un blūzroka grupu "Prusaku ansamblis", kas ierakstīja tikai vienu albumu. 

1979. gadā kopā ar Māri Rozenbahu (bungas) un Pēteri Šmitmani (ģitāra) nodibināja *new wave* un blūza grupu *[[Alis P]]*, kas 1988. gadā mājas studijā ierakstīja albumu "Alis iet pastaigāt". Neilgi pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas deklarācijas viņš 1990. gadā tika uzaicināts uzstāties koncertā Rīgas Politehniskajā institūtā un ar singlu "Laimīgs" piedalījās 1990. gada "Mikrofona aptaujā". 
Strādāja Zviedrijā kā apskaņotājs mūzikas klubā, kopš 2007. gada dzīvo arī Rīgā, ir grupas "Dzelzs vilks" skaņu operators. 
2009. gadā Rīgā kopā ar bundzinieku Svanti Draki mājas studijā ierakstīja otro albumu "Uz priekšu", 2012. gadā albumu "Attiecību Putra", bet 2015. gadā albumu "Ciparu pasaule", kas tika izvirzīts Mūzikas ierakstu Gada balvai nominācijā "Roka un metāla mūzikas albums".

## Atsauces

## Ārējās saites
* discogs.com  
* TV intervija chaula.tv
Henrijs Vēninks

**Henrijs Vēninks** (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu šahists un šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Henrijs Vēninks dzimis 1892. gadā Amsterdamā. Šahu spēlēt iemācījās sešu gadu vecumā. Studēja matemātiku un fiziku un 1914. gadā ieguvis  bakalaura grādu. Pēc pirmā pasaules kara atsācis studijas Amsterdamas Universitātē un strādājis kā matemātiķis.

Vēlāk kļuvis par profesionālu šaha spēlētāju. Bijis četru šaha olimpiāžu dalībnieks. 1930. gadā uzvarējis Amsterdamas starptautiskā šaha turnīrā, aiz sevis atstājot M. Eivi un R. Špīlmanu.  1931. gadā miris no tuberkulozes.

## Šaha kompozīcija
No 1908. gada publicējis apmēram 400 šaha kompozīcijas, no  tām 70 ieguvušas atzinības konkursos. Sarakstījis sistemātisku darbu par šaha kompozīcijas vēsturi. 
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: Iluzoriskā spēle:
: 1...c6[a] 2. De5#[A]
: 1...c5[b] 2. Dd7#[B]
: Patiesais risinājums:
: 1. Dc4! (draud 2. Dxc7#)
: 1. ... c6[a] 2. Dd4#[C]
: 1. ... c5[b] 2. De6#[D]
: 1. ... Lc6 2. Db4#
: 1. ... Ld5 2. Dxd5#
: Matu maiņa starp iluzorisko spēli un risinājumu. Risinājumā uz lauciņa c6 notiek laidņa un bandinieka savstarpējā aizsegšanās.

## Bibliogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

* H. Vēninka šaha kompozīcijas mājaslapā PDB
* H. Vēninka profils mājaslapā ''Chess Composers''
Marks Opeskins

**Marks Opeskins** (dzimis 1953. gadā Rīgā) ir kordiriģents, latviešu dziesmu svētku virsdiriģents. Frankfurtes latviešu sieviešu kora "Silava" diriģents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1953. gada oktobrī Rīgā. Mācījās Emīla Dārziņa speciālajā mūzikas skolā (tagad — Emīla Dārziņa mūzikas vidusskola) un studēja mūziku Latvijas Valsts konservatorijā, taču pirms tās pabeigšanas 1973. gadā izceļoja uz Vāciju.

Pirms izceļošanas ārpus Latvijas spēlējis ģitāru un/vai basģitāru, kā arī dziedājis rokgrupās "Frigika" (Emīla Dārziņa speciālās mūzikas skolas audzēkņu grupa 1968. gadā), pēc tam "Vecā latviešu lokomotīve" (1969—1971), "Experimental Model" ("Vecās latviešu lokomotīves" dalībnieki ar citu grupas nosaukumu, nosaukums mainīts grupas vainošanas nacionālismā dēļ). 1971—1972. gadā spēlējis deju orķestrī kopā ar Egīlu Straumi, galvenokārt uzstājoties Mežaparkā. Dalības tarifikācijas skatēs 1972. gadā dēļ mūziķim bijušas nepatikšanas par spēlēšanu ārpus Emīla Dārziņa speciālās mūzikas skolas īsi pirms tās pabeigšanas, tomēr mācības atļāva turpināt.

1974. gadā Eiropas Latviešu jaunatnes apvienības (ELJA) rīkotā pasākumā iepazinās ar Zviedrijā dzīvojošo Gundaru Rulli, ar kuru vēlāk izveidoja psihedēliskā roka un blūzroka grupu "Prusaku ansamblis", kas Stokholmā ierakstījusi albumu *Dvēsele uz grīdas* (1975).

Turpināja mūzikas mācības Frankfurtes Mūzikas un Tēlotājmākslas augstskolā, pēc kuras beigšanas kopš 1980. gada strādā šajā augstskolā un kopš 1981. gada Dr. Hoha Konservatorijā kā mūzikas teorijas docētājs. Līdztekus bija Vācijas latviešu kamerkora “Dūdas” (1983—1990) dibinātājs un mākslinieciskais vadītājs, vadīja Minsteres Pasaules Brīvo Latviešu Dziesmu dienu un kultūras svētkus (1984, 1987), bija virsdiriģents Latviešu dziesmu svētkos Eiropā, Kanādā un Austrālijā. 1990. gadā viņš bija XX Vispārējo latviešu Dziesmu svētku virsdiriģents Rīgā.

1990. gadā pārcēlās uz dzīvi Neianšpahā, kur darbojās kā Augštaunas apriņķa (*Hochtaunuskreis*) koru vadītājs (1990—2004), ir Hesenes federālās zemes koru valdes mūzikas nodaļas biedrs. Vada arī Frankfurtes latviešu sieviešu kori “Silava”. Studentu korporācijas *[[Fraternitas Imantica]]* filistrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mark Opeskin  dr-hochs.de
Čakstītes

**Čakstītes**, **čakstīšu ģints** (*Saxicola*) ir mušķērāju dzimtas (*Muscicapidae*) ģints, kas apvieno 15 mūsdienās dzīvojošas dziedātājputnu sugas. Tās ir Vecās Pasaules putni, kas sastopami Eirāzijā, Āfrikā un vairākās okeānu salās. Uzturas atklātā, krūmainā ainavā. 

Zinātniskais nosaukums *Saxicola* atvasināts no latīņu valodas un latviski nozīmē akmeņos dzīvojošs.

## Sistemātikas izmaiņas
[thumb|left|220px|[Tumšā čakstīte (*Saxicola rubicola*)]]
Nesenā pagātnē čakstīšu ģints tika sistematizēta mežastrazdu dzimtā (*Turdidae*), bet saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem tā pārvietota uz mušķērāju dzimtu. DNS atklājumi ir ieviesuši izmaiņas arī sugu sistemātikā. Suga tumšā čakstīte (*Saxicola torquata*) sadalīta trīs atsevišķās sugās: Āfrikas tumšā čakstīte (*Saxicola torquatus*), tumšā čakstīte (*Saxicola rubicola*) un  Sibīrijas tumšā čakstīte (*Saxicola maurus*).

## Latvijā
Latvijā sastopamas 2 čakstīšu ģints sugas: lukstu čakstīte (*Saxicola rubetra*) un tumšā čakstīte (*Saxicola rubicola*).

## Kopīgās īpašības
Visas čakstīšu ģints sugas ir neliela auguma kukaiņēdāji. Tām piemīt izteikts dzimumu dimorfisms. Tēviņi ir koši un pamanāmi, mātītes neuzkrītošas. Lielākajai daļai sugu tēviņiem krūtis vai visa pavēdere ir gaiši oranžas vai kanēļkrāsā. Ārpus vairošanās sezonas vēders kļūst gaišs, dažām sugām balts. Mugura melna vai tumši brūna. Lielākajai daļai sugu virs acs balta uzacs. Mātītes ir galvenokārt brūnas ar gaiši oranžu vai smilšbrūnu pavēderi.

## Sistemātika
[thumb|220px|[Kanāriju čakstīte (*Saxicola dacotiae*)]]
[thumb|220px|[Pelēkā čakstīte (*Saxicola ferreus*)]]
**Čakstīšu ģints** (*Saxicola*)
*Āfrikas tumšā čakstīte (*Saxicola torquatus*)
*Baltastes akmeņčakstīte (*Saxicola leucurus*)
*Baltrīkles čakstīte (*Saxicola insignis*)
*Baltvēdera čakstīte (*Saxicola gutturalis*)
*Garknābja čakstīte (*Saxicola macrorhynchus*)
*Kanāriju čakstīte (*Saxicola dacotiae*)
*Lukstu čakstīte (*Saxicola rubetra*)
*Madagaskaras akmeņčakstīte (*Saxicola sibilla*)
*Pelēkā čakstīte (*Saxicola ferreus*)
*Reinjonas akmeņčakstīte (*Saxicola tectes*)
*Sēmā čakstīte (*Saxicola caprata*)
*Sibīrijas akmeņčakstīte (*Saxicola stejnegeri*)
*Sibīrijas tumšā čakstīte (*Saxicola maurus*)
*Tumšā čakstīte (*Saxicola rubicola*)
*Žerdona čakstīte (*Saxicola jerdoni*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*Xeno-Canto: Genus Saxicola
Andoras futbola līga

**Andoras futbola līga**  ir Andoras augstākā futbola līga, kas dibināta 1995. gadā. Čempionātā piedalās 10 komandas.

## Klubi 2023.—2024. gada sezonā
* *[[Atlètic Club d'Escaldes]]* 
* *[[CE Carroi|Carroi]]*
* *[[Inter Club d'Escaldes]]*
* *[[UE Engordany|Engordany]]*
* *[[FC Ordino]]*
* *[[UE Sant Julià|Sant Julià]]*
* *[[FC Santa Coloma]]*
* *[[UE Santa Coloma|UE Santa Coloma]]*

## Ārējās saites
* Andoras līga ''soccerway.com'' 
* Andoras līga ''Transfermarkt.com''
FC Santa Coloma

*[[FC Santa Coloma]]* ir Andoras futbola klubs, kas spēlē Andoras augstākajā futbola līgā. Klubs 13 reizes ir kļuvis par Andoras čempioniem.

## Sezonas

## Ārējās saites

*
Pilsētas atmatene

**Pilsētas atmatene** (*Agaricus bitorquis*, arī *Psalliota bitorquis* un *Agaricus campester var. edulis*) ir Latvijā vidēji bieža atmateņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. Tiek audzēta arī mākslīgi. 2008. gadā Latvijas Mikologu biedrība to izvēlēja par gada sēni.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Pilsētas atmatene griezumā
* Cepurīte: krāsa balta ar netīri dzelteniem plankumiem. Forma plakana, vēlā vidū nedaudz ieliekta, bieza. Virsmiziņa gluda, sausa, ar platu, ilgi ieritinātu maliņu, bieži ar augsnes netīrumiem, reti centrā zvīņaina. Platums līdz 10, reti 15 cm. Mīkstums balts, ciets, griezumu vietās viegli sārtojas, ar skābenu koksnes smaržu un riekstu garšu.
* Lapiņas: sākumā iesārtas, vēlāk šokolādes brūnas, šķautnēs mazliet bālganas un pārslainas, brīvas, ciešas, atšķirīga garuma.
* Kātiņš: balts, ciets, pie pamatnes smails, ar makstveida divslāņainu, augšup vērstu gredzenu no daļējā un vispārējā plīvura. Garums līdz 9 cm, bet parasti īsāks, resnums 3—4 cm. 
* Sporas: ieapaļas, purpura, violeti vai šokolādes brūnas, ar dīgšanas atveri, 5—7/3,5—5 µm.
* Bazīdijas: parasti četrsporu, bet ir arī divsporu, 20—25/6—8,5 µm.

## Augšanas apstākļi

Humusa saprofīte. Aug grupās no maija līdz septembrim bagātās augsnēs parkos, ielās un celiņu malās, nevairās noblīvētu augšņu, nereti paceļot ielas segumu. Kosmopolītiska suga, sastopama gandrīz visā pasaulē.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas, taču parasti aug ekoloģiski nelabvēlīgā vidē, un šādās vietās augušo sēņu uzkrātās kaitīgās vielas rada draudus sēņotāju veselībai. Citos apstākļos tiek uzskatīta par vienu no vērtīgākajām atmatenēm.

## Līdzīgās sugas

Līdzīga ir dārza atmatene, kuras cepurītei nav iedzeltenu plankumu, un lauka atmatene, par kuras formu šo sugu reizēm uzskatīja un kurai nav vairāk par vienu gredzenu. Pilsētās aug arī ārēji līdzīgā Bernāra atmatene, kurai saplaisājusi virsma, sāļa garša un stiprāka sarkšana griezumā. Visas atmatenes, ar kurām Latvijā šo sugu var sajaukt, ir ēdamas. Mušmires atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum 
* Mycobank
* Sugu enciklopēdija
Armēnijas Premjerlīga

**Armēnijas Premjerlīga**  ir Armēnijas augstākā futbola līga, kas dibināta 1992. gadā. Čempionātā piedalā 10 komandu.

## Klubi 2022.—2023. gada sezonā

* *[[Alashkert FC]]*
* *[[Ararat-Armenia]]*
* Erevānas "Ararat"
* Erevānas BKMA
* *[[Lernayin Artsakh FC]]*
* *[[FC Noah]]*
* *[[FC Pyunik]]*
* *[[Shirak SC]]*
* *[[FC Urartu]]*
* *[[FC Van]]*
## Ārējās saites
* RSSSF: Armenian Premier League Seasons
* Armenian Premier League directory
## Atsauces
FC Alashkert

**Erevānas "Alashkert"** ir Armēnijas futbola klubs, kas spēlē Armēnijas Premjerlīgā. Tas ir dibināts 1990. gadā. Klubs ir trīs reizes izcīnījis Armēnijas čempiontitulu un vienreiz uzvarējis Armēnijas kausa izcīņā. Mājas spēles aizvada *Alashkert* stadionā.

## Sasniegumi
* **[[Armēnijas Premjerlīga]]**
** Čempioni (4): 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2020–21
* **[[Armēnijas kauss futbolā|Armēnijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2018–19
** Finālisti (1): 2017–18
* **Armēnijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2016, 2018
* **Armēnijas Pirmā līga**
** Uzvarētāji (1): 2012–13

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Vļoras "Flamurtari"

**Vļoras "Flamurtari"** () ir Albānijas futbola klubs, kas spēlē Albānijas Pirmajā divīzijā 	(*Kategoria e Parë*), kas ir čempionāta otrais līmenis. Kluba futbolisti 1991. gadā izcīnīja Albānijas čempiontitulu un četras reizes ir uzvarējuši Albānijas kausa izcīņā.

## Sasniegumi
* **[[Albānijas futbola Superlīga|Albānijas Superlīga]]**
** Čempioni (1): 1990–91
** Vicečempioni (7): 1946, 1948, 1981–82, 1985–86, 1986–87, 1987–88, 2010–11
* **[[Albānijas kauss futbolā|Albānijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (4): 1984–85, 1987–88, 2008–09, 2013–14
** Finālisti (8): 1960, 1982–83, 1983–84, 1986–87, 1989–90, 1990–91, 1995–96, 1996–97
* **Albānijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1990, 1991
** Finālisti (2): 2009, 2014
* **Albānijas Pirmā divīzija**
** Uzvarētāji (1): 2005–06

## Atsauces
Zvani (glezna)

***Zvani*** () ir somu gleznotāja Ilmari Ālto eļļas krāsas glezna, kas tapusi 1914. gadā.

## Apraksts
Tā gleznota ar eļļas krāsām uz 50 × 40&nbsp;cm liela audekla. Glezna kopš 1971. gada atrodas *[[Ateneum]]* mākslas muzejā.

## Analīze
Gleznā ar zilu, brūnu un baltu krāsu attēloti baznīcas zvani, kas gleznoti ar atkārtotām līnijām, it kā attēlojot zvanu skanēšanu un vibrācijas. Tas gleznā rada vieglu, muzikālu sajūtu.

Gleznai ir līdzības ar Krievijas kubisma mākslu. Kopš 1908. gada Sanktpēterburgā attīstījās avangards dažādās formās un šis mākslas virziens piesaistīja Ālto uzmanību, Somu mākslas biedrības gleznošanas skolas studentiem dodoties papildināties Sanktpēterburgā. Kā nozīmīgas ietekmes minamas krievu mākslinieka Vasilija Kandinska māksla un rakstītais par mūziku, kā arī 1913. gada decembrī pirmatskaņojumu Maskavā piedzīvojusī Sergeja Rahmaņinova kora simfonija "Zvani".

Helsinkos pirms tam bija notikusi arī Vācijas mākslinieku grupas "Zilais jātnieks" pārstāvja Heinriha Kampendonka izstāde par mūziku gleznās.

## Ālto māksla
Ilmari Ālto no kubisma ietekmējās tikai dažus gadus, laikā no 1914. līdz 1916. gadam kā jauns mākslinieks. Kubisms Somijā nonāca Sanktpēterburgas ietekmē. Somu mākslinieku draugi veda grāmatas un žurnālus un Helsinkos uzstājās dažādi lektori, to skaitā 1913. gadā norvēģis Jenss Tīss. 1914. gadā Helsinkos notika izstāde, ko organizēja Berlīnes *Der Sturm* galerija. Šajā izstādē bija apskatāma gan Krievijas, gan Vācijas avangarda māksla.

## Atsauces

## Bibliogrāfija
*

## Ārējās saites

* Teos Suomen Kansallisgallerian sivulla: Kokoelmat: Kellot.
Stefans Lambjels

**Stefans Lambjels** (; dzimis ) ir bijušais šveiciešu daiļslidotājs, tagad — daiļslidošanas treneris un horeogrāfs. Viņš ir 2006. gada ziemas olimpisko spēļu sudraba medaļnieks, divkārtējs pasaules čempions, divkārtējs *Grand Prix* fināla uzvarētājs un deviņkārtējs Šveices čempions. Bijis Šveices karognesējs 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Pašlaik ir Latvijas daiļslidotāju Denisa Vasiļjeva un Diānas Ņikitinas treneris.

## Sasniegumi

## Personīgie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Tirānas "Partizani"

**Tirānas "Partizani"** ir Albānijas futbola klubs no Tirānas. Tas ir dibināts 1946. gadā. Pašlaik spēlē Albānijas Superlīgā. Komanda ir izcīnījusi 16 Albānijas čempiontitulus un 15 reizes uzvarējusi Albānijas kausa izcīņā.

## Sasniegumi
* **[[Albānijas futbola Superlīga|Albānijas Superlīga]]**
** Čempioni (17): 1947, 1948, 1949, 1954, 1957, 1958, 1959, 1961, 1962–63, 1963–64, 1970–71, 1978–79, 1980–81, 1986–87, 1992–93, 2018–19, 2022/23
** Vicečempioni (21): 1950, 1951, 1952, 1953, 1955, 1956, 1960, 1964–65, 1965–66, 1967–68, 1969–70, 1972–73, 1973–74, 1982–83, 1988–89, 1989–90, 1990–91, 1991–92, 2007–08, 2015–16, 2016–17
* **[[Albānijas kauss futbolā|Albānijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (15): 1948, 1949, 1957, 1958, 1961, 1963–64, 1965–66, 1967–68, 1969–70, 1972–73, 1979–80, 1990–91, 1992–93, 1996–97, 2003–04
** Finālisti (8): 1950, 1951, 1953, 1954, 1973–74, 1984–85, 1987–88, 1988–89
* **Albānijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2004, 2019
** Finālisti (1): 1991
* **Albānijas Pirmā divīzija**
** Uzvarētāji (1): 2000–01

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mušķērāju apakšdzimta

**Mušķērāju apakšdzimta** (*Muscicapinae*) ir mušķērāju dzimtas (*Muscicapidae*) apakšdzimta, kas apvieno 65 dziedātājputnu sugas un kas tiek iedalītas 7 ģintīs. Tās ir Vecās Pasaules putnu sugas, kas sastopamas Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Mājo mežos un krūmājos.

## Latvijā
[thumb|left|200px|[Dienvidu melnais mušķērājs (*Melaenornis pammelaina*)]]
Latvijā sastopama viena mušķērāju apakšdzimtas suga — pelēkais mušķērājs (*Muscicapa striata*).

## Kopīgās īpašības
Mušķērāju apakšdzimtas sugas ir nelieli putni ar apaļu galvu un lielām acīm. Ķermeņa garums apmēram 12 cm. Kājas smalkas un tieviņas, samērā vājas. Mušķērāji tās izmanto tikai, lai pieķertos pie koka zara. Knābis īss vai vidēji garš ar platu pamatni, nāsis novietotas plati. Aste īsa vai vidēji gara.

## Sistemātikas izmaiņas
Mušķērāju apakšdzimta tiek iedalīta divās ciltīs: **mušķērāju ciltī** (*Muscicapini*), kurā apvienotas 5 ģintis, un **žagatstrazdu ciltī** (*Copsychini*) ar 2 ģintīm. Līdz ar jaunākajiem DNS atklājumiem sistemātika pēdējos gados ir mainījusies vairākas reizes. Šajā rakstā atspoguļota 2010. gada sistemātika.

## Sistemātika
[thumb|220px|[Kalahari strazdīgala (*Cercotrichas paena*)]]
* **Mušķērāju apakšdzimta** (*Muscicapinae*)
** **Mušķērāju cilts** (*Muscicapini*)
*** ģints Āfrikas mazie mušķērāji (*Myioparus*)
*** ģints Āfrikas melnie mušķērāji (*Melaenornis*)
*** ģints Āfrikas meža mušķērāji (*Fraseria*)
*** ģints Mušķērāji (*Muscicapa*)
*** ģints Sudrabputni (*Empidornis*)
** **Žagatstrazdu cilts** (*Copsychini*)
*** ģints Strazdīgalas (*Cercotrichas*)
*** ģints Žagatstrazdi (*Copsychus*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Cinclidae, Turdidae, and Muscicapidae
*Subfamily: Muscicapinae (Genus: Muscicapa)
Sarkstošā atmatene

**Sarkstošā atmatene**, agrāk **asiņainā atmatene** (*Agaricus langei*, arī *Psalliota langei* un *Agaricus haemorrhoidarius*) ir Latvijā reta atmateņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami.

## Sēnes apraksts

* Cepurīte: krāsa no okerdzeltenas līdz riekstu un tumši brūnai vai brūngansarkanai, jauna gluda, vēlāk saplaisā  pieguļošās tādas pašas krāsas vai tumšākās platās, koncentriskās zvīņās. Forma sākumā olveida, vēlāk koniska un plakani izplesta, nereti ar pauguru. Platums līdz 12 cm. Mīkstums balts, griezumu vietās ātri un koši sārtojas, ar koksnes smaržu un riekstu garšu.
* Lapiņas: sākumā pelēcīgi sārtas, vēlāk koši rozā un tumši brūnas, šķautnes baltas un pūkainas, brīvas, ciešas.
* Kātiņš: bālgans vai viegli sārts, zem gredzena ar brūnganām zvīņām, griezumā krāsojas koši rozā, cilindrisks, bieži līks, ar nokarenu gredzenu, kura virspuse balta, bet apakšpuse parasti brūni zvīņota. Garums līdz 12 cm, resnums 1,5—3 cm. 
* Sporas: elipsoīdas, gludas, brūnas, masā violeti brūnas, ar dīgšanas atveri un eļļas pilienu katrā sporā, 4,5—8/3—5 µm.
* Bazīdijas: četrsporu.
* Cistīdas: cilindriskas un vālesveida, 25—35/13—20 µm.

## Augšanas apstākļi

Meža nobiru saprofīte. Aug no jūlija līdz oktobrim retos mežos egļu nobirās.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas.

## Līdzīgās sugas

Līdzīga ir meža atmatene, kura aug līdzīgās vietās un kura griezumā sārtojas lēni, bet pēc tam brūnē. Visas atmatenes, ar kurām Latvijā šo sugu var sajaukt, ir ēdamas. Mušmires atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Atmateņu ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum 
* Mycobank
* Sugu enciklopēdija
* Apraksts fungi.lv
* MyCoPortal - Agaricus langei
* Шампиньон Ланге (Agaricus langei): заметки грибников
FC Gandzasar

***FC Gandzasar Kapan*** ir Armēnijas futbola klubs no Kapanas, pašlaik spēlē Armēnijas Premjerlīgā. 2018. gadā uzvarēja Armēnijas kausa izcīņā. Labākais panākums līgā ir otrā vieta 2016.—2017. gada sezonā.

## Sasniegumi
* **[[Armēnijas Premjerlīga]]**
** Vicečempioni (1): 2016–17
* **[[Armēnijas kauss futbolā|Armēnijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2017–18
** Finālisti (1): 2013–14
* **Armēnijas superkauss**
** Finālisti (1): 2018

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Shirak SC

**Gjumri "Shirak"** ir Armēnijas futbola klubs, kas spēlē Armēnijas Premjerlīgā. Kluba futbolisti ir četras reizes izcīnījuši Armēnijas čempiontitulu un divreiz uzvarējuši Armēnijas kausa izcīņā. Mājas spēles aizvada Gjumri pilsētas stadionā.

## Sasniegumi
* **[[Armēnijas Premjerlīga]]**
** Čempioni (4): 1992, 1994, 1999, 2012–13
** Vicečempioni (7): 1993, 1995-96, 1997, 1998, 2002, 2013–14, 2015-16
* **[[Armēnijas kauss futbolā|Armēnijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 2011–12, 2016-17
** Finālisti (5): 1993, 1994, 1999, 2011, 2012–13
* **Armēnijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (5): 1997, 2000, 2003, 2013, 2017
** Finālisti (1): 1998

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Vīnes "Rapid"

**Vīnes "Rapid"** ir Austrijas futbola klubs no Vīnes. Dibināts 1899. gadā, pašlaik spēlē Austrijas Bundeslīgā. Klubam pieder rekords iegūto Austrijas čempiontitulu skaita ziņā (32), tas ir izcīnījis arī 14 Austrijas kausus. Klubs ir divreiz spēlējis UEFA Kausu ieguvēju kausa finālā. Mājas spēles aizvada *Allianz Stadion*.

## Sasniegumi
* **[[Austrijas futbola Bundeslīga|Austrijas čempionāts / Bundeslīga]]**
** Čempioni (32): 1911–12, 1912–13, 1915–16, 1916–17, 1918–19, 1919–20, 1920–21, 1922–23, 1928–29, 1929–30, 1934–35, 1937–38, 1939–40, 1940–41, 1945–46, 1947–48, 1950–51, 1951–52, 1953–54, 1955–56, 1956–57, 1959–60, 1963–64, 1966–67, 1967–68, 1981–82, 1982–83, 1986–87, 1987–88, 1995–96, 2004–05, 2007–08
** Vicečempioni (29): 1913–14, 1917–18, 1927–28, 1932–33, 1933–34, 1946–47, 1948–49, 1949–50, 1957–58, 1958–59, 1964–65, 1965–66, 1972–73, 1976–77, 1977–78, 1983–84, 1984–85, 1985–86, 1996–97, 1987–98, 1998–99, 2000–01, 2008–09, 2011–12, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2019–20, 2020–21
* **Austrijas kauss**
** Kausa ieguvēji (14): 1918–19, 1919–20, 1926–27, 1945–46, 1960–61, 1967–68, 1968–69, 1971–72, 1975–76, 1982–83, 1983–84, 1984–85, 1986–87, 1996–95
** Finālisti (13): 1928–29, 1933–34, 1958–59, 1959–60, 1965–66, 1970–71, 1972–73, 1985–86, 1989–90, 1990–91, 1992–93, 2004–05, 2016–17
* **Austrijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (4): 1986, 1987, 1988, 2008
** Finālisti (2): 1995, 1996
* **Vācijas čempionāts**
** Čempioni (1): 1940–41
* **[[Vācijas kauss futbolā|Vācijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1938
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Finālisti (2): 1984–85, 1995–96
* **''Mitropa'' kauss**
** Uzvarētāji (2): 1930, 1951

## Atsauces

## Ārējās saites

*   
* Kluba profils UEFA vietnē
Mušķērāji

**Mušķērāji, mušķērāju ģints** (*Muscicapa*) ir mušķērāju dzimtas (*Muscicapidae*) ģints, kas apvieno 26 dziedātājputnu sugas. Tās ir Vecās Pasaules putni, kas sastopami Eirāzijā, Āfrikā un okeānu salās. Lielākā daļa sugu mājo mežos un krūmājos. Dažas sugas ir gājputni, pārējās nometnieki.

Zinātniskais nosaukums *Muscicapa* atvasināts no latīņu valodas un latviski nozīmē "mušu ķērājs".

## Latvijā
[thumb|200px|left|[Daurijas mušķērājs (*Muscicapa dauurica*)]]
Latvijā sastopama viena mušķērāju ģints suga — pelēkais mušķērājs (*Muscicapa striata*).

## Kopīgās īpašības
Mušķērāji ir neliela auguma putni ar lielu, apaļu galvu, īsu asti un saplacinātu knābi, kas pie pamatnes ir salīdzinoši plats. Lielākajai daļai sugu apspalvojums ir pelēks, pelēkbrūns vai brūns, neuzkrītošs. Jaunie putni raibumotāki nekā pieaugušie. Kājas smalkas un tieviņas, samērā vājas. Mušķērāji tās izmanto tikai, lai pieķertos pie koka zara. 

Barojas galvenokārt ar lidojošiem kukaiņiem, kuri tiek noskatīti no kāda koka zara. Ligzda parasti atrodas kokā, bet dažas Āfrikas sugas ligzdo koka dobumos.

## Sistemātika
[thumb|200px|[Āfrikas pelēkais mušķērājs (*Muscicapa adusta*)]]
[thumb|200px|[Pelnupelēkais mušķērājs (*Muscicapa caerulescens*)]]
[thumb|200px|[Rudais mušķērājs (*Muscicapa ferruginea*)]]
**Mušķērāju ģints** (*Muscicapa*)
*Āfrikas pelēkais mušķērājs (*Muscicapa adusta*)
*Bēma mušķērājs (*Muscicapa boehmi*)
*Brūnkrūšu mušķērājs (*Muscicapa muttui*)
*Brūnsvītrainais  mušķērājs (*Muscicapa williamsoni*)
*Čapina mušķērājs (*Muscicapa lendu*)
*Daurijas mušķērājs (*Muscicapa dauurica*)
*Dzeltenkāju mušķērājs (*Muscicapa sethsmithi*)
*Gambagas mušķērājs (*Muscicapa gambagae*)
*Gvinejas mušķērājs (*Muscicapa ussheri*)
*Itombe mušķērājs (*Muscicapa itombwensis*)
*Kasina mušķērājs (*Muscicapa cassini*)
*Kongo tumšais mušķērājs (*Muscicapa infuscata*)
*Mazais pelēkais mušķērājs (*Muscicapa epulata*)
*Olīvu mušķērājs (*Muscicapa olivascens*)
*Pelēkais mušķērājs (*Muscicapa striata*)
*Pelēkkrūšu mušķērājs (*Muscicapa randi*)
*Pelēkzilais mušķērājs (*Muscicapa comitata*)
*Pelnupelēkais mušķērājs (*Muscicapa caerulescens*)
*Purva mušķērājs (*Muscicapa aquatica*)
*Rudais mušķērājs (*Muscicapa ferruginea*)
*Sulavesi svītrainais mušķērājs (*Muscicapa sodhii*)
*Sumbas pelēkais mušķērājs (*Muscicapa segregata*)
*Svītrainais mušķērājs (*Muscicapa griseisticta*)
*Tesmana mušķērājs (*Muscicapa tessmanni*)
*Tumšais mušķērājs (*Muscicapa sibirica*)
*Vidusjūras mušķērājs (*Muscicapa tyrrhenica*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Xeno-Canto: Genus Muscicapa
2017.—2018. gada UEFA Čempionu līgas sezona

**2017.—2018. gada UEFA Čempionu līgas sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 63. sezona un 26. ar UEFA Čempionu līgas nosaukumu. Kvalifikācijas spēles notika no  līdz 23. augustam. Grupu turnīrs sākās . Sezona noslēdzās  ar finālu Kijivas Olimpiskajā stadionā, Ukrainā.

Par Čempionu līgas uzvarētājiem trešo reizi pēc kārtas kļuva Madrides "Real" futbolisti, kas  finālā ar 3:1 pieveica Anglijas klubu *[[Liverpool FC]]* un Eiropas spēcīgākā futbola kluba trofeju izcīnīja 13. reizi kluba vēsturē.

## Kvalifikācija
### 1. kvalifikācijas kārta

|}

### 2. kvalifikācijas kārta

|}

### 3. kvalifikācijas kārta

|-
!colspan=6|Čempionu zars

|-
!colspan=6|Nečempionu zars

|}

### Izslēgšanas spēles

|-
!colspan=6|Čempionu zars

|-
!colspan=6|Nečempionu zars

|}

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Izslēgšanas spēles

### Astotdaļfināli

|}

### Ceturtdaļfināli

|}

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Statistika
Statistikā nav iekļautas kvalifikācijas un izslēgšanas kārtu spēles.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Starpslāvu valoda

**Starpslāvu valoda** (*medžuslovjansky jezyk, меджусловјанскы језык*) ir 2006. gadā radīta mākslīga panslāvu palīgvaloda, kas atvasināta no baznīcslāvu valodas, un rakstībā izmanto gan latīņu alfabētu, gan kirilicu.

Valodas gramatikas un vārdu krājuma pamatā ir slāvu valodām kopīgas konstrukcijas, valodai ir vienkāršota gramatika ar minimālu izņēmumu skaitu, kas ļauj slāvu valodās runājošiem to viegli apgūt. Pirmkārt, tā ir radīta, lai palīdzētu ceļotājiem un cilvēkiem sazināties klātienē un internetā bez teksta tulkošanas. 

Ir diezgan grūti noteikt to cilvēku skaitu, kuri runā starpslāvu valodā. Statistisko un demogrāfisko datu trūkums ir izplatīta problēma mākslīgo valodu vidū, tāpēc aplēses vienmēr ir netiešas un aptuvenas.  

## Tekstu piemēri

## Skatīt arī
* Slāvu valodas

## Ārējās saites
* Sākumlapa
* Informācijas portāls
* Vārdnīca 
* Viki
Divas Frīdas

***Divas Frīdas*** () ir meksikāņu mākslinieces Frīdas Kalo eļļas krāsas glezna. Tā bija Kalo pirmā lielizmēra glezna un tiek uzskatīta par vienu no viņas vērtīgākajiem darbiem. Tas ir dubults pašportrets, kurā attēlotas divas Frīdas versijas, kas apsēdinātas blakus. Viena apģērbusi baltu Eiropas stila Viktorijas laikmeta kleitu, bet otra tradicionālu Tehuanas kleitu. Glezna tapusi 1939. gadā, tajā pašā gadā, kad Kalo izšķīrās no Djego Riveras.

Daži mākslas vēsturnieki norādījuši, ka divi tēli ir Frīdas duālās izcelsmes attēlojums. Viņas tēvs, Giljermo Kalo, bija vācietis, bet viņas māte, Matilde Kalderona bija jauktas spāņu un Amerikas indiāņu izcelsmes. Citā interpretācijā Tehuanas Frīda ir tā, ko apbrīnoja viņas vīrs Djego Riveira, bet eiropiešu Frīda ir tā, ko viņš atraidīja. Māksliniece pati atceras, ka šis tēls ir nācis no viņas atmiņām par bērnības iedomu draugu.

Abām Frīdām klēpī ir priekšmeti; meksikāņu Frīdai tas ir neliels Djego Riveiras portrets, bet eiropeiskā Frīda tur ķirurģisko pinceti. Uz Eiropas Frīdas baltās kleitas pil asins no ar šķērēm pārgriezta asinsvada. Asinsvads savieno abas Frīdas, sākoties no to rokām un ejot caur viņu sirdīm. Darbs atsaucas uz Kalo pastāvīgajām sāpēm un ķirurģiskajām procedūrām dzīvē un acteku cilvēku upurēšanas tradīciju. Tā kā šo darbu Kalo pabeidza īsi pēc šķiršanās, Eiropas Frīdai trūkst gabala sevis, viņas Djego.

Saskaņā ar Kalo drauga, Fernando Gamboa, stāstīto, Frīda gleznai ietekmējās no divām togad iepriekš skatītām gleznām Luvrā, Teodora Šaserio *Divas māsas* un anonīmā *Gabriela d'Estrē un viena no viņas māsām*.

*Divas Frīdas* atrodas Mehiko modernās mākslas muzejā.

## Atsauces
Tīruma atmatene

**Tīruma atmatene** (*Agaricus arvensis*, agrāk *Psalliota arvensis*) ir Latvijā bieža liela atmateņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Tīruma atmatenes
* Cepurīte: krāsa jaunībā balta vai bāli dzeltenīga, iespiedumu vietās ar dzeltenīgiem plankumiem, pēc tam gaiši un tālāk reizēm tumši dzeltena, ar tumšāku vidu. Virsmiziņa sausa, sākumā šķiedraina vai viegli apsarmota, vēlāk klāta ar sīkām dzeltenīgām vai brūnganām zvīņām, zīdaini spīdīga. Forma sākumā ovāla, ar ieritinātu malu, vēlāk plakani izplesta, dažreiz ar nelielu pauguru. Platums līdz 15, bagātās augsnēs līdz 20 cm. Mīkstums balts, zem virsmiziņas parasti gaiši dzeltens, saspiedumu vietās kļūst iedzeltens, ar patīkamu mandeļu vai anīsa smaržu un riekstu garšu.
* Lapiņas: sākumā gaiši pelēkas vai vāji sārtas, segtas ar daļēju plīvuru, vēlāk pelēkas vai pelēcīgi sārtas un vecumā šokolādes brūnas, šauras, brīvas, ciešas.
* Kātiņš: balts vai dzeltenīgs, vecākām sēnēm augšdaļā tumšāks, reizēm līdz gandrīz melnam, iespiedumu vietās ar dzelteniem plankumiem, ar nokarenu lēverainu biezu, baltu dubultu gredzenu, pie pamata resnāks, jaunībā blīvs, vecumā ar dobumu. Garums līdz 12 cm, resnums 1—2 cm. 
* Sporas: olveida, tumši brūnas, masā sarkanbrūnas, ar dīgšanas atveri un vienu vai vairākiem eļļas pilieniem katrā sporā, 6—8/4—5 µm. (Citi avoti bieži norāda dažādus citus skaitļus, piemēram, 8—10/5—6 µm.)
* Bazīdijas: četrsporu, 15—18/5—6 µm.
* Cistīdas: lodveida vai vālesveida, 8—10 µm.

### Varietātes

Pēc 2000. gada Kalvo-Bado grupas pētījumiem, tīruma atmatenes iedalās divās grupās: pirmajai grupai raksturīgas bāli dzeltenīgas cepurītes, kuras izplešas plati zvanveidīgi, un to sporas ir mazliet garākas, otrajai grupai cepurītes ir baltas un tās izplešas izliekti. 

## Augšanas apstākļi

Humusa saprofīte. Aug no maija līdz oktobrim trūdvielām bagātās augsnēs pļavās, vecos dārzos, laucēs, mežmalās, ganībās. Īpaši bieži agrāk redzēta vietās, kur bijuši zirgu mēsli, tāpēc angliski tiek saukta par "zirgu sēni" (*Horse mushroom*). Nereti veido "raganu riņķus".

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas. Tiek uzskatīta par izcili garšīgu. Agrāk dažās zemēs laukos audzēta mākslīgi.

## Līdzīgās sugas

Bīstami līdzīga ir gremošanas traucējumus izraisošā reti sastopamā indīgā atmatene, kurai nav anīsa smaržas, bet gan nepatīkama karbola vai tintes smaka. Tai mīkstums griezumu vietās dzeltē spēcīgāk, bet kātiņa pamatnē tas ir dzeltenīgi oranžs. Iespējamajai sajaukšanai ar citām atmatenēm ir tikai zinātniska nozīme, tās visas ir ar apmēram vienādām kulinārajām īpašībām. Mušmires atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Atmateņu ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum 
* Apraksts fungi.lv
* Mycobank
* Urban Mushrooms - Horse Mushroom
* Food UK - Horse Mushroom, Abrahams, Agaricus arvensis
Qarabağ FK

***Qarabağ FK***  ir Azerbaidžānas futbola klubs. Dibināts 1951. gadā. Pārstāv Agdamas pilsētu, kur arī sākotnēji tika izveidots, bet pēc tās sagraušanas Kalnu Karabahas kara laikā kopš 1993. gada kluba bāzes vieta ir galvaspilsēta Baku. Pašlaik spēlē Azerbaidžānas Premjerlīgā. Klubs ir piecas reizes kļuvis par Azerbaidžānas čempioniem un sešas reizes ieguvis Azerbaidžānas kausu. 2017.—2018. gada sezonā pirmo reizi kvalificējās UEFA Čempionu līgas grupu turnīram. Mājas spēles aizvada *Azərsun Arena* stadionā Baku, bet Eiropas kausu spēles Tofika Bahramova stadionā vai Baku Olimpiskajā stadionā.

## Sasniegumi
* **[[Azerbaidžānas Premjerlīga]]**
** Čempioni (12): 1993, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2021–22, 2022–23, 2023–24, 2024–25
** Vicečempioni (4): 1993–94, 1996–97, 2012–13, 2020–21
* **Azerbaidžānas kauss**
** Kausa ieguvēji (6): 1993, 2005–06, 2008–09, 2014–15, 2015–16, 2016–17
** Finālisti (3): 1995–96, 1997–98, 1999–00

## Sezoni

## Atsauces

## Ārējās saites

*   
* Kluba profils UEFA vietnē
2017.—2018. gada UEFA Eiropas līgas sezona

**2017.—2018. gada UEFA Eiropas līgas sezona** bija Eiropas otrā spēcīgākā futbola klubu turnīra 47. sezona un 9. ar UEFA Eiropas līgas nosaukumu. Tā sākās  ar pirmās kvalifikācijas kārtas spēlēm un noslēdzās  ar finālspēli *[[Parc Olympique Lyonnais]]* stadionā Francijā.

Par uzvarētājiem kļuva Spānijas klubs Madrides "Atletico", kas finālā ar 3:0 pieveica Francijas klubu Marseļas "Olympique".

## Kvalifikācija
### 1. kvalifikācijas kārta

|}

### 2. kvalifikācijas kārta

|}

### 3. kvalifikācijas kārta

|}

### Izslēgšanas spēles

|}

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

### I grupa

### J grupa

### K grupa

### L grupa

## Izslēgšanas spēles
### Sešpadsmitdaļfināli

|}

### Astotdaļfināli

|}

### Ceturtdaļfināli

|}

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eiropas līga UEFA vietnē
Prāgas "Slavia" (futbols)

**Prāgas "Slavia"** () ir Čehijas futbola klubs no Prāgas, kas spēlē Čehijas 1. (augstākajā) līgā. Klubs dibināts 1892. gadā un pēc Čehijas neatkarības atgūšanas 1993. gadā ir bijis otrs panākumiem bagātākais klubs.

Kluba sīvākie konkurenti ir Prāgas "Sparta". *Slavia* 20 reizes uzvarējusi nacionālajā čempionātā, vairākas reizes arī Čehijas kausā un 1938. gadā arī Mitropa (Centrāleiropas) kausā. Kopš Čehijas līgas izveides 1993. gadā klubs līgā uzvarējis sešas reizes. 1995.—1996. gada sezonā klubs iekļuva UEFA kausa pusfinālā, bet 2007.—2008. gada UEFA Čempionu līgā pirmoreiz iekļuva grupu turnīra kārtā, otro reizi to atkārtojot 2019.—2020. gada sezonā.

Bez vīriešu komandas klubam ir arī rezerves, jauniešu un sieviešu komanda.

## Sasniegumi
* **[[Čehijas futbola 1. līga|Čehijas 1. līga]]**
** Čempioni (6): 1995–96, 2007–08, 2008–09, 2016–17, 2018–19, 2019–20
** Vicečempioni (12): 1993–94, 1994–95, 1996–97, 1997–98, 1999–2000, 2000–01, 2002–03, 2004–05, 2006–07, 2017–18, 2021–2022, 2022–23
* **[[Čehijas kauss futbolā|Čehijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (7): 1996–97, 1998–99, 2001–02, 2017–18, 2018–19, 2020/21, 2022/23
* **Čehoslovākijas 1. līga**
** Čempioni (9): 1925, 1928–29, 1929–30, 1930–31, 1932–33, 1933–34, 1934–35, 1936–37, 1946–47
** Vicečempioni (9): 1925–26, 1927, 1927–28, 1931–32, 1935–36, 1937–38, 1945–46, 1947–48, 1992–93
* **Bohēmijas—Morāvijas čempionāts** (*Národní liga*, 1938—1944)
** Čempioni (4): 1939–40, 1940–41, 1941–42, 1942–43
** Vicečempioni (1): 1943–44
* **ČSF čempionāts** (1909—1917)
** Čempioni (1): 1913
* **Čehoslovākijas kauss**
** Finālisti (2): 1962–63, 1974–74
* **''Mitropa'' kauss**
** Uzvarētāji (1): 1938

## Komandas sastāvs
:*Atjaunots *.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ainava ar ziediem

***Ainava ar ziediem*** () ir slovāku gleznotāja Zoltāna Paluģai 1930. gadā radīta eļļas krāsas glezna.
 Tā gleznota ar eļļas krāsām uz audekla, kura izmēri ir 80 × 100&nbsp;cm. Tā atrodas Slovāku Nacionālajā galerijā Bratislavā. To uzskata par ietekmīgu darbu Slovākijas modernās mākslas attīstībā un par vienu no mākslinieka ievērojamākajiem darbiem.

## Analīze
Paluģai viesojoties Budapeštā, Krakovā, Minhenē un Parīzē iepazinās ar moderno mākslu. Viņš ietekmējās no Edvarda Munka un Pola Gogēna un savās ainavās iekļāva simbolismu. *Ainava ar ziediem* kļuva par simbolisku arhetipu 1930. gados, mākslinieka produktīvākajā periodā. Formas un krāsas ir kombinētas tādā veidā, ka tās pasvītro gleznas simbolisko nozīmi.

## Atsauces
Steins;Gate

***Steins;Gate*** ir 2009. gada japāņu zinātniskās fantastikas vizuālais romāns, kuram 2011. gadā sekoja anime seriāls ar tādu pašu nosaukumu. 2013. gadā tika izdota anime filma *[[Steins;Gate: The Movie − Load Region of Déjà Vu]]*, bet 2014. gadā — oriģinālā tīkla animācija (*original net animation*, ONA). *Steins;Gate* ir otrā daļa *[[Science Adventure]]* datorspēļu un anime sērijās. 

*Steins;Gate* stāsta par studentu grupu, kas atklāj un attīsta jaunas tehnoloģijas. Viņi atklāj veidu, kā nosūtīt īsziņas uz pagātni.

## Tēli
thumb|230px|''Steins;Gate'' fani apģērbušies kā datorspēles tēli
*Steins;Gate* ir viens spēlētāja tēls un vairāki nespēlētāja tēli.

### Spēlētāja tēls
* **Rintaro Okabe** (*岡部 倫太郎*, *Okabe Rintarō*) — ekscentrisks indivīds, dēvē sevi par traku zinātnieku, izmanto pseidonīmu Kjoma Hoins (*鳳凰 院 凶 真*, *Hōōin Kyōma*). Viņš ir dibinātājis "nākotnes sīkrīku laboratoriju" (*未来 ガ ジ ェ ッ ト 研究所*, *Mirai Gajetto Kenkyūjo*) Akihabārā. Rintaro rada citiem cilvēkiem iespaidu, ka ir maldīgs un paranoisks, bieži piemin "organizāciju", kas viņam seko, un skaļi smejas. Parasti viņš izturas augstprātīgi. Viņš valkā baltu laboratorijas virsvalku. Rintaro meklē veidu, kā ceļot laikā.

### Nespēlētāja tēli
* **Kurisu Makise** (*牧瀬 紅莉栖*, *Makise Kurisu*) — 18 gadus veca neiroloģijas pētniece universitātē ASV. Kurisu spēj labi runāt un lasīt angļu valodā. Kaut arī Kurisu ir ļoti jauna, viņas pētījumi tiek publicēti akadēmiskajā žurnālā *[[Science]]*. Jau mācoties vidusskolā viņa ir tikusi pārcelta uz nākamo klasi mācību gada sākumā.
* **Majuri Šina** (*椎名 まゆり*, *Shiina Mayuri*) — Rintaro bērnības draudzene. Viņai patīk valkāt kostīmus. Majuri strādā kafejnīcā uz nepilnu slodzi.
* **Itaru "Daru" Hašida** (*橋田 至*, *Hashida Itaru*) — hakeris un programmētājs.

## Anime seriāls

2011. gadā izdeva 24 sēriju anime seriālu un oriģinālo video animāciju (OVA) ar tādu pašu nosaukumu *Steins;Gate*. Seriāls ieguva pārsvarā pozitīvu kritiķu novērtējumu. Lielākā daļa kritiķu pozitīvi novērtēja anime seriāla sižetu, bet kritizēja darbības tempu pirmajās sērijās. 2013. gadā sekoja animēta pilnmetrāžas filma *Steins;Gate: The Movie − Load Region of Déjà Vu*, bet 2014. gadā tika izdota arī četrsēriju oriģinālā tīkla animācija (*original net animation* jeb ONA). 2018. gada pavasarī tika izlaista 23 sērijas gara *Steins;Gate* otrā sezona.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

*
Mošķīši

**"Mošķīši"** () ir 2001. gadā uzņemta Amerikas Savienoto Valstu datoranimācijas filma. Galveno tēlu balsis ierunājuši Džons Gudmens, Billijs Kristels, Stīvs Bušemi, Džeimss Kobērns un Dženifera Tillija. Filmas režisors ir Pīts Dokters, kuram tā bija debijas filma šajā amatā.

Filma ir par mošķīšiem, kas naktīs dodas biedēt bērnus. Viņi no bērnu bailēm iegūst enerģiju, savukārt šī enerģija ļauj pastāvēt mošķīšu pasaulei. Filmas centrālie tēli ir Sallijs Salivans (ierunā Gudmens) un Maiks Vazovskis (ierunā Kristels). Kārtējā baiļu enerģijas ievākšanas reizē mošķīšu pasaulē iemaldās bērns. Izrādās, ka mošķīši vēl vairāk baidās no bērniem, nekā bērni baidās no mošķīšiem.

## Ārējās saites
Fenetilamīns

**Fenetilamīns** (arī **PEA**, **β-feniletilamīns**) ir organiska viela, monoamīns un alkaloīds. Fenetilamīns ir sastopams augos un dzīvniekos, tai skaitā arī cilvēka organismā. Tas cilvēka organismā darbojas kā neiromediators un stimulē CNS darbību.

Fenetilamīns ir vairāku pārtikas produktu sastāvā, it īpaši šokolādē, kā arī ir nopērkams kā uztura bagātinātājs. Tam mēdz piedēvēt garastāvokli uzlabojošas un svaru mazinošas īpašības.

Fenetilamīna iedarbības mehānisms ir līdzīgs amfetamīnam — tas darbojas kā noradrenalīna un dopamīna atbrīvošanas aģents. Fenetilamīnu ieēdot, organisms to ļoti ātri pārstrādā par feniletiķskābi un līdz smadzenēm paspēj nonākt tikai neliela daļa no fenetilamīna, līdz ar to psihoaktīvā iedarbība nav sevišķi izteikta.

Fenetilamīnam ir daudzi atvasinājumi (vielas ar fenetilamīna kodolu), ko dēvē par fenetilamīniem. Tie ietver daudzas pazīstamas psihoaktīvas vielas: visus amfetamīnus, vairākas psihedēliskās vielas un virkni medicīnā izmantotu zāļu.

## Skatīt arī
* Fenilalanīns

## Atsauces
FK Partizan

***FK Partizan*** ir Serbijas futbola klubs no Belgradas, kas spēlē Serbijas Superlīgā.

## Sasniegumi
### Nacionālie čempionāti
* **[[Serbijas futbola Superlīga|Serbijas Superlīga]]**
** Čempioni (8): 2007–08, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2014–15, 2016–17
** Vicečempioni (9): 2006–07, 2013–14, 2015–16, 2017–18, 2019–20, 2020–21, 2021–22, 2023–24, 2024–25
* **Dienvidslāvijas čempionāts** (1923—1992)
** Čempioni (11): 1946–47, 1948–49, 1960–61, 1961–62, 1962–63, 1964–65, 1975–76, 1977–78, 1982–83, 1985–86, 1986–87
** Vicečempioni (8): 1953–54, 1955–56, 1957–58, 1958–59, 1967–68, 1969–70, 1983–84, 1987–88
* **Dienvidslāvijas čempionāts** (1992—2002) / **Serbijas un Melnkalnes čempionāts** (2002—2006)
** Čempioni (8): 1992–93, 1993–94, 1995–96, 1996–97, 1998–99, 2001–02, 2002–03, 2004–05
** Vicečempioni (6): 1991–92, 1994–95, 1999–00, 2000–01, 2003–04, 2005–06

### Nacionālie kausi
* **[[Serbijas kauss futbolā|Serbijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (7): 2007–08, 2008–09, 2010–11, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19
** Finālisti (4): 2014–15, 2019–20, 2020–21, 2021–22
* **Dienvidslāvijas kauss** (1947—1991)
** Kausa ieguvēji (5): 1946–47, 1951–52, 1953–54, 1956–57, 1988–89
** Finālisti (4): 1948, 1958–59, 1959–60, 1978–79
* **Dienvidslāvijas kauss** (1991—2002) / **Serbijas un Melnkalnes kauss** (2002—2006)
** Kausa ieguvēji (4): 1991–92, 1993–94, 1997–98, 2000–01
** Finālisti (3): 1992–93, 1995–96, 1998–99

### Starptautiskie turnīri
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas čempionvienību kauss]]**
** Finālisti (1): 1965–66
* **"Mitropa" kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1978

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

*