Īspirkstu cīrulis

**Īspirkstu cīrulis** (*Calandrella brachydactyla*) ir cīruļu dzimtas (*Alaudidae*) dziedātājputnu suga. Izdala 8 pasugas. Izplatības areāls ļoti plašs, sastopams Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Lai arī kopējā populācija nedaudz samazinās, suga nav apdraudēta.

## Izlatība
thumb|left|220px|Īspirkstu cīrulis mājo plašos līdzenumos, sausās, atklātās ainavās
thumb|left|220px|Īspirkstu cīruļa muguras apspalvojums ir tumšāks nekā pavēdere
Īspirkstu cīruļa ligzdošanas areāls plešas Eiropas dienvidos, Ziemeļāfrikas rietumos un austrumu virzienā turpinās pāri Turcijai un Krievijas dienvidiem līdz Mongolijai. Lielākā daļa populācijas ir gājputni. Ziemo galvenokārt Sahāras dienvidos un Āzijas dienvidrietumos. Īspirkstu cīrulim raksturīgi garu distanču klejojumi. Tas novērots gan Eiropas ziemeļos (piemēram, Islandē, Norvēģijā, Zviedrijā), gan Dienvidāzijā.

## Latvijā
Īspirkstu cīrulis Latvijā novērots vienu reizi — 2020. gada 24. aprīlī Kurzemes rietumos, lai gan Somijā un Igaunijā suga redzēta agrāk un vairākkārt. Tuvākās zināmās ligzdošanas vietas atrodas aptuveni 1000 km uz dienvidaustrumiem Ukrainas ziemeļu daļā.

## Izskats
Īspirkstu cīrulis ir maza auguma cīrulis (salīdzinoši par 30% mazāks nekā lauku cīrulis). Ķermeņa garums 13—15 cm, spārnu plētums 25—30 cm, svars 16—26 g.

Apspalvojums smilšu brūns vai pelēkbrūns (rietumu pasugām apspalvojums siltāk brūns nekā austrumu pasugām). Mugura tumšāka nekā pavēdere un ar cīruļiem raksturīgu svītriņu raibumojumu, pavēdere gandrīz vienkrāsaina. Lielākajai daļai īpatņu uz pleca neliels, melns plankumiņš. Knābis smails, konusveidīgs. Pakausis samērā plakans (bieži rudāks nekā pārējais apspalvojums). Aste tumši brūna ar baltām malējām spalvām.

## Uzvedība un barība
Ārpus vairošanās sezonas īspirkstu cīrulis uzturas lielos, vaļīgos baros. Lidojums viegli viļņveidīgs. Migrācijas ceļojumu veic lielā, blīvā barā, kuram raksturīgs sinhrons lidojums. Mājo plašos līdzenumos, sausās, atklātās ainavās: sausās ganībās ar īsu, reti augošu zāli, labības tīrumos ar smilšainu vai akmeņainu augsni. Barojas ar sēklām, augu zaļajiem dzinumiem, dažādiem bezmugurkaulniekiem (vairošanās sezonas laikā īpaši intensīvi ar kukaiņiem).

## Ligzdošana
thumb|220px|Īspirkstu cīrulis ligzdo uz zemes
thumb|220px|Īspirkstu cīruļa olas
Ligzdošanas sezona atkarībā no izplatības reģiona ir atšķirīga (piemēram, Eiropas dienvidrietumos īspirkstu cīrulis ligzdo maijā vai jūnijā, Eiropas dienvidaustrumos aprīļa vidū, Ziemeļāfrikā un Izraēlā aprīļa sākumā). Sezonā galvenokārt divi dējumi, bet var būt arī trešais dējums. Ligzdo uz zemes, dējumā 2—5 olas. Inkubācijas periods ilgst 12—14 dienas. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni ligzdu atstāj 10—14 dienu vecumā. Olas un mazuļus ligzdās uz zemes galvenokārt apdraud melnā vārna un zebiekste.

## Sistemātika
Īspirkstu cīrulim ir 8 pasugas:
* *Calandrella brachydactyla brachydactyla* — nominālpasuga, ligzdo Eiropas dienvidos, Vidusjūras salās un Ziemeļāfrikas rietumos;
* *Calandrella brachydactyla artemisiana* — ligzdo no Turcijas centrālās daļas un Kaukāza līdz Irānas ziemeļrietumiem;
* *Calandrella brachydactyla hermonensis* — ligzdo no Turcijas dienvidiem un Sīrijas līdz Ēģiptes ziemeļaustrumiem;
* *Calandrella brachydactyla hungarica* — ligzdo Ungārijā un Serbijas ziemeļos;
* *Calandrella brachydactyla longipennis* — ligzdo no Ukrainas un Krievijas dienvidiem līdz Sibīrijas centrālās daļas dienvidiem un Mongolijas dienvidiem;
* *Calandrella brachydactyla orientalis* — ligzdo Sibīrijas centrālajā daļā, Mongolijas ziemeļos un Ķīnas ziemeļos;
* *Calandrella brachydactyla rubiginosa* — ligzdo Ziemeļāfrikā;
* *Calandrella brachydactyla woltersi* — ligzdo Turcijas dienvidos un Sīrijas ziemeļrietumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Xeno-Canto: Greater Short-toed Lark · Calandrella brachydactyla · (Leisler, 1814)
* Avibase: Greater Short-toed Lark
* Birding in Portugal: Short-toed Lark (Calandrella brachydactyla)
* iNaturalist: Greater Short-toed Lark Calandrella brachydactyla