open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bernards (futbolists)

**Bernards Anisiu Kaldeira Duarti** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Bernards pārstāv Brazīlijas A sērijas komandu Beluorizonti "Atletico Mineiro".

Savu karjeru sācis Brazīlijas komandā ''Atlético Mineiro''. 2013. gadā par 25 miljoniem eiro Bernards pievienojās Ukrainas komandai ''Shakhtar Donetsk'', ar ko viņš izcīnīja trīs Ukrainas Premjerlīgas titulus. 2018. gadā kā brīvais aģents pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai ''Everton''.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā debitējis 2012. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Atlético Mineiro**

* Campeonato Mineiro: 2012, 2013
* Copa Libertadores: 2013

**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas Premjerlīga: 2013—14, 2016—17, 2017—18
* Ukrainas kauss: 2015—16, 2016—17, 2017—18
* Ukrainas Superkauss: 2014, 2015, 2017
**Panathinaikos**

* Grieķijas kauss: 2023—24

**Brazīlija**

* FIFA Konfederāciju kauss: 2013

## Ārējās saites
Zilganais grīslis

**Zilganais grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā sastopama Eiropā (neiekļaujot kontinenta galējos ziemeļus un austrumus), kā arī dažviet Āzijā un Āfrikā.

Latvijā zilganais grīslis sastopams nevienmērīgi: rietumu daļā diezgan bieži, kļūst retāks virzienā uz austrumiem, ziemeļaustrumiem. Austrumlatvijā vietumis ļoti rets augs.

## Apraksts
Zilganais grīslis ir daudzgadīgs, 15-50 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir īss knābītis.

Augam ir zilgana nokrāsa un tas veido garus pazemes dzinumus. Stublājs ir stāvs, stingrs un gluds. Lapas ir 0,3-0,6 cm platas, kailas, īsākas nekā stublājs un zilganzaļas. Stublāja galotnē ir 2-3 vīrišķo ziedu vārpiņas, zem tām ir 2-3 visbiežāk nokarenas sievišķo ziedu vārpiņas, kuras ir 2-4 cm garas. Apakšējās sievišķās vārpiņas lapveidīgā seglapa ir stāva, ziedkopas garumā vai garāka. Augļa pūslītis ir brūns, olveidīgs, augšdaļā raupjš un ar nošķeltu, ļoti īsu knābīti. Segplēksne ir brūna, galā nosmailota, mazliet īsāka nekā pūslītis. Zied maijā, jūnija sākumā.

## Atsauces
Pagarinātais grīslis

**Pagarinātais grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, tostarp bieži visā Latvijas teritorijā, pārmitrās pļavās, krūmājos un mežos.

## Apraksts
Pagarinātais grīslis ir daudzgadīgs, 30-80 cm garš lakstaugs, kas pieder vienādvārpu grīšļu grupai, jo vīrišķie ziedi atrodas vārpiņu apakšdaļā.

Augs veido nelielu ceru. Stublājs ir trīsšķautņains un raupjš. Lapas ir zaļas, smailas un 0,2-0,3 cm šauras, raupjas un aptuveni stublāja garumā. Seglapu nav. Ziedkopa ir šaura un aptuveni 3-6 cm gara, visbiežāk sastāv no 6-12 iegarenām vārpiņām. Ziedkopā apakšējās vārpiņas parasti ir manāmi garākas. Segplēksne ir olveidīga, brūngana, mala šauri plēvjaina, vidū zaļgana šķautne. Augļa pūslītis ir zaļganbrūns, lancetisks, ar labi saskatāmu dzīslojumu, apmēram divreiz garāks nekā segplēksne. Pūslīša knābītis ir īss un divzobains. Zied maijā, jūnija sākumā.

## Atsauces
Virsāja grīslis

**Virsāja grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, tostarp visā Latvijas teritorijā, sausos priežu mežos, mežmalās un izcirtumos.

## Apraksts
Virsāja grīslis ir daudzgadīgs, 10-30 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītis ir ar ļoti īsu knābīti. 

Auga cers ir skrajš. Lapas ir pacietas, 0,2-0,4 cm šauras, divreiz līdz trīsreiz īsākas nekā stublājs un ir novietotas tikai stublāja apakšdaļā. Ziedkopas galotnē  ir viena vīrišķo ziedu vārpiņa un tai blīvi piespiestas 1 vai 2 olveidīgas, 0,4-0,7 cm garas sievišķo ziedu vārpiņas. Seglapa ir ļoti īsa, brūna, ar plēvjainu gala daļu un akotainu dzeloņsmaili. Augļa pūslīša segplēksne ir brūna, strupa, ar plēvjainu malu. Pūslītis ir brūns, lodveidīgs, ar īsu knābīti, apmatots un aptuveni segplēksnes garumā vai garāks. Zied maijā.

## Atsauces
Ziņkiva

**Ziņkiva** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Poltavas apgabala Poltavas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļaustrumos Tašaņas upes krastā  no apgabala centra Poltavas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1604. gadā kā Žečpospolitas cietoksnis. 1649. gadā iekļauta kazaku Poltavas pulka sastāvā, bet no 1661. līdz 1667. gadam bija Ziņkivas pulka centrs. Kopš 1802. gada apriņķa centrs. Mūsdienās nozīmīgs pārtikas rūpniecības centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beatrise Šuba

**Beatrise Šuba** (; dzimusi ) ir bijusī austriešu daiļslidotāja, 1972. gada ziemas olimpisko spēļu čempione, divkārtīgā Pasaules un Eiropas čempione.

## Bibliogrāfija
1967. gadā Beatrise Šuba debitēja pasaules čempionātā. Ar laiku viņa sasniedza milzīgu pārsvaru obligāto figūru "zīmēšanā", kas ļāva ieņemt kopvērtējuma pirmo vietu, pat neskatoties uz zemo vietu izvēles programmā (piemēram, 9. vieta Pasaules čempionātā 1972. gadā).

Šuba ir pēdējā daiļslidotāja, kura par obligātajām figūrām saņēma atzīmi vairāk par pieciem punktiem. Pirms katras obligātās figūras viņa izdzēra uzpirksteni konjaka, kas turēja pulsu ap 60 sitieniem minūtē, izpildot visas figūras, viņa tās izpildīja absolūti precīzi, kaut arī ļoti lēni.

1972. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Beatrise Šuba atkal bija labākā obligātajās figūrās, bet Dženeta Lina no Amerikas Savienotajām Valstīm, ierindojās pirmajā vietā brīvajā slidojumā. Tā kā tajā laikā izmantotā punktu skaitīšanas sistēma piešķīra lielāku nozīmi figūru "zīmēšanai", Šuba izcīnīja zelta medaļu, bet Lina ieguva bronzu aiz sudraba medaļas ieguvējas Kanādas daiļslidotājas Karenas Magnusenas.
Šubas uzvara olimpiskajās spēlēs ietekmēja ISU lēmumu mainīt tiesāšanas sistēmu (galvenokārt pēc amerikāņu spiediena, kuru pārstāves zaudēja obligātajās figūrās), no 1972./73. gada sezonas kā trešo vērtējumu ieviešot īso programmu un līdz ar to samazinot obligāto figūru ietekmi.

Amatieru daiļslidošanu Šuba pameta pēc 1972./1973. gada sezonas. Pēc tam viņa 6 gadus uzstājās profesionālajos šovos *Ice Follies* un *Holiday on Ice*.

2002. gadā viņa kļuva par Austrijas Daiļslidošanas federācijas prezidenti.

## Sasniegumi daiļslidošanā

## Atsauces

## Ārējās saites
Naudas mijējs

[thumb|262x262px|[Ebreji|Ebreju naudas mijējs Tunisijā ap 1910. gadu]]
**Naudas mijējs** jeb **mainītājs** ir cilvēks, kurš apmaina naudas nominālus vienas valūtas ietvaros vai no vienas valūtas uz citu. Mijēja peļņu veido viņa ieturētā komisijas maksa, parasti procentos no apmaināmās vērtības.

Visbiežāk naudas mijēja jēdzienu attiecina uz viduslaiku sabiedrības daļu, kurai naudas apmaiņa bija profesionāla nodarbe. Naudas mijēji darbojušies jau Senajos laikos, piemēram, Senajā Grieķijā, Jūdejā. Dženovā kopš 12. gadsimta mijēji saukti par baņķieriem (itāļu: *bancherii* no itāļu *banco* — 'sols', ar to domāti pārdotavu soli, uz kuriem tika veikta naudas apmaiņa). Laika gaitā naudas mijēju funkcijām pievienojās monētu īstuma apstiprināšana, naudas pieņemšana glabāšanā, naudas operāciju veikšana pēc klientu rīkojuma. Mūsdienās naudas mijēju funkcijas veic bankas.
Hadjača

**Hadjača** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Poltavas apgabala Mirhorodas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļos Pselas upes krastā  no apgabala centra Poltavas. Līdz 2020. gadam rajona centrs. Bijusi vairāku Ukrainas hetmaņu rezidence, tajā skaitā Bohdana Hmeļnicka, Ivana Vihovska un Ivana Brjuhovecka.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta, iespējams no skitu laikiem. Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1533. gada "Lietuvas Krievzemes robežu kartē" kā vienīgā pilsēta tagadējās Poltavas apkārtnē. Ap 1616. gadu Hadjača bija sloboda, 1634. gadā — Žečpospolitas stārastijas centrs. Pēc 1648. gada Atbrīvošanas kara pilsēta kļuva par Hadjačas pulka centru un tika dāvāta Bohdanam Hmeļnickim, bet pēc viņa nāves kļuva par hetmaņu ranga īpašumu. No 1663. gada Hadjača uz pieciem gadiem kļuva par Zaporižjas karaspēka administratīvo centru. 18.—19. gadsimtā Hadjača bija apriņķa pilsēta. Mūsdienās pilsētā darbojas vairāki mašīnbūves, būvmateriālu un pārtikas uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žans Makuns

**Žans Makuns** (; dzimis ) ir bijušais Kamerūnas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Kamerūnas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Francijas komandas ''Lille'', ''Lyon'' un ''Stade Rennais'', Anglijas komandu ''Aston Villa'', Grieķijas komandu ''Olympiacos'' un Turcijas komandu *[[Antalyaspor]]*.

Kamerūnas futbola izlases sastāvā debitējis 2003. gadā. Piedalījies 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī četros Āfrikas Nāciju kausa turnīros.

## Sasniegumi
**Lille**

* UEFA Intertoto kauss: 2004

**Olympiacos**

* Grieķijas Superlīga: 2011—12
* Grieķijas kauss: 2011—12

## Ārējās saites
Oreljēns Šedžū

**Oreljēns Šedžū** (, dzimis ) ir bijušais Kamerūnas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Kamerūnas futbola izlases dalībnieks.

Iepriekš pārstāvējis vairākas komandas Francijā un Turcijā, savu karjeras lielāko daļu pavadot ''Lille'' un *[[Stambulas "Galatasaray"|Galatasaray]]*. Ar *Lille* komandu 2011. gadā izcīnījis Francijas 1. līgas čempionu titulu, savukārt ar *Galatasaray* Turcijas Superlīgas titulu ieguvis 2015. gadā.

Kamerūnas futbola izlases sastāvā debitējis 2009. gadā. Piedalījies 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Lille**

* Francijas 1. līga: 2010–11
* Francijas kauss: 2011

**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2014–15
* Turcijas kauss: 2013–14, 2014–15, 2015–16
* Turcijas Superkauss: 2013, 2015, 2016

## Ārējās saites
Jovita Vžeseņa

**Jovita Vžeseņa** (; dzimusi ) ir poļu brīvā stila cīkstone, 2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, 2022. gada Eiropas čempionāta sudraba medaļas ieguvēja.

## Biogrāfija
Jovita Vžeseņa ar cīņas sportu nodarbojas kopš 2006. gada, viņa trenējās sporta klubā *CSiR Dąbrowa Górnicza*, kur viņas treneris bija Adams Cviks.

2016. gadā viņa kļuva par pasaules studentu vicečempioni 58 kg svara kategorijā. Viņa pārstāvēja Poliju 2017. gada pasaules pieaugušo čempionātā, kur pirmajā cīņā zaudēja ķīnietei Žunai Ninninai un ierindojās 19. vietā 58 kg svara kategorijā, 2018. gada čempionātā, kur pirmajā cīņā zaudēja ungārietei Emešai Barkai un palika 24. vieta 57 kg svara kategorijā. Vislabāk veicās 2019. gada pasaules čempionātā, kur pusfinālā viņa zaudēja Žunai Ninninai un cīņā par bronzas medaļu arī baltkrievietei Irinai Kuračkinai. Tomēr iegūtā 5. vieta 57 kg svara kategorijā nodrošināja ceļā zīmi uz olimpiskajām spēlēm Tokijā.

No pieciem startiem Eiropas čempionātos visveiksmīgākais Jovitai bija starts 2022 gada čempionātā, kur, pēc izcīnītās 2. vietu apakšgrupā, pusfinālā viņa uzvarēja Azerbaidžānas sportisti Aļonu Koļesņiku un tikai finālā zaudēja moldāvietei Anastasijai Nikitai.

Olimpiskajās spēlēs Tokijā (2021) viņa bija 16. vietā 57 kg kategorijā.

Polijas čempionātā viņa izcīnīja: četras zelta medaļas (2018 — 57 kg, 2019 — 59 kg, 2020 — 59 kg, 2021 — 59 kg), vienu sudraba medaļu (2013 — 63 kg), trīs bronzas medaļas (2014 — 60 kg, 2015 — 60 kg, 2017 — 58 kg), viņa bija arī Polijas jaunatnes čempione (2014, 2015, 2016).

### Galveno sacensību rezultāti

#### Olimpiskās spēles

#### Pasaules čempionāti

#### Eiropas spēles

#### Eiropas čempionāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Šerloks Holmss: Ēnu spēle

**"Šerloks Holmss: Ēnu spēle"** () ir 2011. gadā izlaista ASV un Apvienotās Karalistes vēsturiskā mistērijas filma. Tās režisors ir Gajs Ričijs. Filmā galvenās lomas atveido Roberts Daunijs jaunākais, Džūds Lo, Noumi Rapasa, Džereds Heriss, Edijs Marsans, Reičela Makadamsa un Stīvens Frajs. Filmas galveno varoņu pamatā ir Artura Konana Doila romānu tēli. Roberts Daunijs jaunākais atveido Šerloku Holmsu, bet Džūds Lo atveido doktoru Vatsonu. Filma ir 2009. gada filmas "Šerloks Holmss" sikvels.

"Šerloks Holmss: Ēnu spēle" pirmizrāde notika . Filma bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 545,5 miljonus ASV dolāru.

## Sižets
Šerloks Holmss un Doktors Vatsons ceļo pa Eiropu, lai izjauktu sava ienaidnieka, ļaunā un ģeniālā profesora, Moriartija sazvērestību, kas Eiropā izraisītu lielu konfliktu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fransisko Havjers Rodrigess

**Fransisko Havjers Rodrigess Pineda** (, dzimis ) ir bijušais Meksikas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Meksikas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras sākumā sešas sezonas spēlējis Meksikas komandā ''Guadalajara''. 2008. gadā pievienojies *[[Eredivisie]]* komandai *[[PSV Eindhoven]]*, kur viņš spēlēja trīs sezonas, līdz 2011. gadā pievienojās Vācijas Bundeslīgas komandai *[[VfB Stuttgart]]*. Pēc divām nepilnām sezonām Vācijā, Rodrigess atgriezās Meksikā.

Meksikas futbola izlases sastāvā debitējis 2004. gadā. Piedalījies 2006., 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Ar izlasi uzvarējis 2015. gada CONCACAF Zelta kausā.

## Sasniegumi
**Guadalajara**

* Primera División: 2006

**PSV**

* Johan Cruijff Schaal: 2008

**América**

* Liga MX: 2013

**Meksika**

* CONCACAF Zelta kauss: 2015

## Ārējās saites
Karloss Salsido

**Karloss Arnoldo Salsido Floress** (, dzimis ) ir bijušais Meksikas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Meksikas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras sākumā pārstāvējis Meksikas komandu ''Guadalajara''. 2006. gadā pievienojies Nīderlandes komandai *[[PSV Eindhoven]]*, ar kuru viņš izcīnīja divus *[[Eredivisie]]* čempionu titulus. Salsido spēlēja arī Anglijas komandā ''Fulham'', pirms atgriešanas Meksikā, kur spēlējis *[[Tigres UANL]]*, *Guadalajara* un ''Veracruz''.

Meksikas futbola izlases sastāvā debitējis 2004. gadā. Piedalījies 2006., 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Ieguvis zelta medaļu 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**PSV**

* Eredivisie: 2006–07, 2007–08
* Johan Cruijff Schaal: 2008

**Tigres UANL**

* Liga MX: 2011
* Copa MX: 2014

**Guadalajara**

* Liga MX: 2017
* Copa MX: 2015, 2017
* Supercopa MX: 2016
* CONCACAF Čempionu līga: 2018

**Meksika**

* Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļa: 2012
* CONCACAF Zelta kauss: 2011

## Ārējās saites
Djego Rejess

**Djego Antonio Rejess Rosaless** (, dzimis ) ir Meksikas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Meksikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Rejess spēlē Meksikas *[[Liga MX]]* komandā *[[Tigres UANL]]*.

Savas karjeras sākumā spēlējis Meksikas komandā *[[Club América]]*. 2013. gadā pievienojies Portugāles komandai *[[FC Porto]]*, tomēr lielāko daļu laika pavadījis *[[La Liga]]* komandās *[[Real Sociedad]]* un ''Espanyol''. Vēlāk spēlējis arī Turcijas komandā ''Fenerbahçe'' un Spānijas komandā ''Leganes''.

Meksikas futbola izlases sastāvā debitējis 2011. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Izcīnījis zelta medaļu 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**América**

* Liga MX: Clausura 2013

**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2017—18

**Tigres UANL**

* Liga MX: Clausura 2023
* CONCACAF Čempionu līga: 2020

**Meksika**

* CONCACAF Zelta kauss: 2015, 2019
* Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļa: 2012

## Ārējās saites
Zavodske

**Zavodske** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Poltavas apgabala Mirhorodas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļos  no apgabala centra Poltavas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1928. gadā kā **Staļinkas** (*Сталінка*) ciems pie jaunbūvējamās cukura rūpnīcas. Vēlākos gados uzbūvēta arī spirta un citas ražotnes. 1938. gadā piešķirts pilsētciemata statuss. 1961. gadā pārdēvēta par **Červonozavodski** (*Червонозаводське* — ‘Sarkanā rūpnīca’), bet 1977. gadā piešķirts pilsētas statuss. Mūsdienās pilsētā vairāki pārtikas un aparātbūves uzņēmumi. 2016. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzeltenais grīslis

**Dzeltenais grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama pārsvarā Ziemeļeiropā, tostarp diezgan bieži visā Latvijas teritorijā, kā arī Ziemeļamerikas austrumu un rietumu daļā. Plašā nozīmē dzeltenā grīšļa grupā apvienotas kā atsevišķas sugas Latvijā aplūkotās: *Carex flava*, *Carex serotina*, *Carex scandinavica*, *Carex demissa*, *Carex bergrothii* un *Carex lepidocarpa*.

## Apraksts
Dzeltenais grīslis ir daudzgadīgs, 20-60 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo auga sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītis ir ar skaidri nodalītu, divzobainu knābīti.

Augs veido blīvu ceru, tas ir gaiši dzeltenīgi zaļš. Stublājs ir asi trīsšķautņains. Auga lapas ir 0,3-0,5 cm platas, mazliet īsākas nekā stublājs. Stublāja galā ir viena vīrišķo ziedu vārpiņa, tūlīt zem tās ir 2—3 ieapaļas, sēdošas sievišķo ziedu vārpiņas (apakšējā vārpiņa nereti ar īsu kātiņu). Sievišķo vārpiņu seglapas ir ļoti garas, tās parasti pārsniedz ziedkopu. Augļa pūslītis ir dzeltenzaļš, 0,4-0,7 cm garš, knābītis garš, divzobains, mazliet atliekts. Katra sievišķā vārpiņa augļu gatavības laikā izskatās diezgan izspūrusi. Segplēksne ir dzeltenbrūna, gals ir diezgan strups, pūslīti sedz ne vairāk kā līdz divām trešdaļām tā garuma. Zied maijā, jūnijā.

## Atsauces
Loktionovs

**Loktionovs**  (; sieviešu dzimtē Loktionova (*Локтионова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Aleksandrs Loktionovs (*Алекса́ндр Локтио́нов*; 1893—1941) — Sarkanās armijas ģenerālpulkvedis, Baltijas Īpašā apgabala karaspēka komandieris;
* Andrejs Loktionovs (*Андре́й Локтио́нов*; 1990) — Krievijas hokejists.
Jānis Andersons

**Jānis Andersons** var būt:

* Jānis Andersons (1902—1967), latviešu agronoms, uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks;
* Jānis Andersons (1986), latviešu hokejists.
Luteīns

thumb|350px|Luteīna ķīmiskā struktūra
**Luteīns** (no latīņu valodas *luteus*, kas nozīmē "dzeltens") ir ksantofils un viens no 600 zināmajiem dabā sastopamajiem karotinoīdiem. Luteīnu sintezē tikai augi, un tāpat kā citi ksantofili lielos daudzumos ir atrodami zaļos lapu dārzeņos, piemēram, spinātos, kāpostos un dzeltenajos burkānos. Zaļajos augos ksantofili darbojas, lai modulētu gaismas enerģiju un kalpotu kā nefotoķīmiski dzesinātāji, lai fotosintēzes laikā tiktu galā ar hlorofila tripletu (ierosināta hlorofila forma), kas tiek pārmērīgi ražots, ja ir pārmērīgs apgaismojums (ksantofila cikls).

Dzīvnieki luteīnu iegūst, uzņemot augu barību. Cilvēka tīklenē luteīns no asinīm uzsūcas īpaši dzeltenajā makulā, lai gan precīza tā loma organismā nav zināma. Luteīns ir atrodams arī olu dzeltenumos un dzīvnieku taukos.

Luteīns ir izomērisks ar zeaksantīnu, kas atšķiras tikai ar vienas dubultās saites izvietojumu. Luteīns un zeaksantīns organismā var tikt savstarpēji pārveidoti, izmantojot starpproduktu, ko sauc par *mezo*-zeaksantīnu. Galvenais luteīna dabiskais stereoizomērs *ir* (*3R,3′R*,6′R)*-beta*, *epsilon*-karotīna-3,3′-diols. Luteīns ir lipofila molekula un parasti nešķīst ūdenī. Konjugēto dubultsaišu (poliēna ķēdes) garā hromofora klātbūtne nodrošina raksturīgās gaismas absorbcijas īpašības. Poliēna ķēde ir jutīga pret oksidatīvu noārdīšanos gaismas vai siltuma ietekmē, un tā ir ķīmiski nestabila skābēs.

Luteīns augos atrodas kā taukskābju esteris, kurā ar taukskābēm ir saistītas vienas vai abas hidroksilgrupas. Šī iemesla dēļ luteīna esterus pārziepojot (deesterificējot), var iegūt brīvu luteīnu jebkurā molārā attiecībā no 1:1 līdz 1:2 ar estera taukskābi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karinē Šadojana

**Karinē Šadojana** (; dzimusi ) ir bijusī armēņu brīvā stila cīkstone, 2006. gada Eiropas čempionāta bronzas medaļas ieguvēja.

## Biogrāfija
Viņa dzimusi Kislovodskā, Stavropoles novadā, Krievijā. Viņa nāk no armēņu ģimenes — viņas vecmāmiņa kādreiz dzīvoja Erevānā. Bērnībā viņa nodarbojās ar peldēšanu. Pēc kāda laika treneri uzaicināja meiteni uz vieglatlētiku — viņa sāka skriet 400 metrus un 400 metru barjerskrējienu. Trenējās līdz desmitajai vai vienpadsmitajai klasei.

Tad trenere sāka nākt un aicināt uz cīņu — viņa nepiekrita un vairākus gadus nesportoja, bet 22 gadu vecumā nolēma izmēģināt spēkus cīņā. Pēc sešiem mēnešiem viņa devās uz Krievijas kausu un uzvarēja ļoti spēcīgo sportisti Zumrudu Kurbangadžijevu. 2005. gadā viņa kļuva par Krievijas čempionāta sudraba medaļnieci. Karīna neiekļuva Krievijas izlasē un 2004. gadā nolēma mēģināt tikt uz olimpiskajām spēlēm Atēnās, cīnoties Uzbekistānas izlasē, taču cieta neveiksmi. 2006. gadā viņa pievienojās Armēnijas izlasei un uzreiz izcīnīja šai valstij pirmo medaļu sieviešu brīvajā cīņā — 2006. gada Eiropas čempionātā Maskavā. Pirmajā cīņā viņa zaudēja topošai šī čempionāta vicečempionei Svetlanai Sajenko, bet uzvarēja abas gandarījuma cīņas un ieguva bronzas medaļu.

Viņa pārstāvēja Erevānas arodbiedrību sporta klubu. Treneri — Araiks Bagdadjans, Eldars Našmudinovs.

### Galveno sacensību rezultāti

#### Pasaules čempionāti

#### Eiropas čempionāti

#### Āzijas čempionāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Lohvica

**Lohvica** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Poltavas apgabala Mirhorodas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļos Sulas upes pietekas Lohvicas krastā  no apgabala centra Poltavas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta, vēstures avotos pirmoreiz minēta 1320. gadā hana Uzbeka laikā. Pēc Bohdana Hmeļnicka sacelšanās Lohvica kļuva par Mirhorodas pulka sotņas miestu. 1680. gadā pēc Krimas tatāru iebrukuma pilsēta nodedzināta, vēlāk atjaunota. No 1803. līdz 1923. gadam apriņķa centrs, vēlāk — rajona centrs. Mūsdienās attīstīta pārtikas, vieglā un būvmateriālu rūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Drakula (filma)

**"Drakula"** () ir 1992. gada ASV gotiska šausmu filma, kuras režisors ir Frānsiss Fords Kopola. Filmā galvenās lomas atveido Gērijs Oldmens, Vinona Raidere, Entonijs Hopkinss un Kiānu Rīvss. Filma balstīta uz Brema Stokera 1897. gada romānu "Drakula".

Jauns jurists Džonatans Hārkers (Rīvss) ierodas Transilvānijā pie Grāfa Drakulas (Oldmens), lai noslēgtu līgumu par zemes pirkumu Anglijā. Kad Grāfs redz Hārkera nākamās sievas bildi, tas viņam atsauc sāpīgas atmiņas par savu mūža mīlu.

Filmas "Drakula" pirmizrāde notika . Tā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Filma bija arī komerciāli veiksmīga, nopelnot 215,9 miljonus ASV dolārus. "Drakula" nominēta četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām ieguva trīs kategorijās "Labākie kostīmi", "Labākā skaņas montāža" un "Labākais grims".

## Atsauces

## Ārējās saites
Rešetiļivka

**Rešetiļivka** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Poltavas apgabala Poltavas rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Hovtvas upes krastos  no apgabala centra Poltavas. Līdz 2020. gadam rajona centrs. Ievērojams tautas amatniecības centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1638. gadā. 19. gadsimtā kļūst slavena kā aušanas un izšūšanas centrs. 1899. gadā bija miests. 1923. gadā kļuva par rajona centru, kopš 1938. gada — pilsētciemats, kopš 2017. gada — pilsēta. Vairāki pārtikas rūpniecības uzņēmumi, darbojas lauksaimniecības un mākslas liceji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Migels Lajuns

**Migels Arturo Lajuns Prado** (, dzimis ) ir bijušais Meksikas futbolists, spēlēja labās malas aizsarga pozīcijā, bijis Meksikas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Meksikas komandā ''Veracruz''. 2009. gadā pievienojies Itālijas komandai *[[Atalanta]]*, kur viņš kļuva par pirmo Meksikas futbolistu, kurš ir spēlējis ''Serie A'' līgā. Pēc gada atgriezies Meksikā un pievienojies *[[Club América]]* komandai. 2014. gadā pievienojies Anglijas komandai ''Watford''. Vēlāk spēlējis arī Portugāles komandā *[[FC Porto]]* un Spānijas komandās ''Sevilla'' un ''Villarreal''.

Meksikas futbola izlases sastāvā debitējis 2013. gadā. Piedalījies 2014. un 2018. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**América**

* Liga MX: Clausura 2013, Apertura 2014, Apertura 2023

**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2017–18

**Monterrey**

* Liga MX: Apertura 2019
* Copa MX: 2019–20
* CONCACAF Čempionu līga: 2019, 2021

**Meksika**

* CONCACAF Zelta kauss: 2015

## Ārējās saites
Karloss Karmona

**Karloss Emilio Karmona Teljo** (, dzimis ) ir bijušais Čīles futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Čīles futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis klubos Čīlē, Itālijā un ASV. Lielu daļu karjeras pavadījis Itālijas komandā *[[Atalanta]]*, kur spēlējis septiņus gadus.

Čīles futbola izlases sastāvā debitējis 2008. gadā. Piedalījies 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Atalanta**

* Itālijas B sērija: 2010–11

**Colo Colo**

* Supercopa de Chile: 2018
* Copa Chile: 2019

**Coquimbo Unido**

* Primera B: 2021

## Ārējās saites
Visi vīrieši ir sušķi

**"Visi vīrieši ir sušķi"** ir Latvijas televīzijas seriāla "Sirdsmīļā Monika" 1. sezonas 1. sērija, ko  pārraidīja kanālā LNT. Sērijas režisors ir Armands Ekštets. Sērija ir jauns ekranizējums amerikāņu seriāla *[[I love Lucy]]* 1. sezonas 8. sērijai *Men Are Messy*. Oriģinālscenāriju sarakstīja Džess Openheimers, Madelina Puga un Bobs Karols, bet latviskoja — Ieva Jansone.

## Anotācija
Monikai ir apnikusi Roberta nekārtība dzīvoklī, tāpēc pāris izlemj sadalīt dzīvokli uz pusēm, bet, kad tajā plāno ierasties fotogrāfs no žurnāla "Privātā dzīve", Roberts sagaida, ka Monika uzkops arī viņa dzīvokļa daļu. Monika kopā ar kaimiņieni Hildu izjoko Robertu, pirms fotogrāfa ierašanās pārģērbjoties par bezpajumtnecēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
* TV3 portāls
Apaļvārpu grīslis

**Apaļvārpu grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā sastopama Eirāzijā mērenā un aukstā klimata joslā. Latvijā suga sastopama retumis visā teritorijā — purvainos skujkoku mežos un purvos.

## Apraksts
Apaļvārpu grīslis ir daudzgadīgs, 10-40 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītis ir ar īsu knābīti.

Augs veido skraju ceru, tam ir pazemes dzinumi. Stublājs ir stāvs, raupjš, tievs un pie pamata aplapots. Lapas ir zaļas, 0,15-0,3 cm šauras, īsākas nekā stublājs. Ziedkopā stublāja galotnē ir 1 vīrišķo ziedu vārpiņa, zem tās ir 1—2 attālu novietotas, 0,3-0,8 cm garas, sēdošas (apakšējā retumis ar īsu kātiņu) sievišķo ziedu vārpiņas. Apakšējās sievišķās vārpiņas seglapa ir īsāka nekā ziedkopa. Ziedu skaits vārpiņā parasti ir 3—7. Pūslītis ir zaļš, olveidīgs, klāts ar īsiem, baltiem matiņiem, tāpēc izskatās blāvi zaļš. Augļa pūslīša segplēksne ir brūna, olveidīga, ar smailu galu, gaišu joslu vidū un plēvjainu apmali, īsāka nekā pūslītis. Zied jūnijā, jūlijā.

## Atsauces
Hrebinka

**Hrebinka** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Poltavas apgabala Lubnu rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļrietumos Hnila Oržicas upes krastos  no apgabala centra Poltavas. Līdz 2020. gadam rajona centrs. Ievērojams dzelzceļa mezgls.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1895. gadā sakarā ar Kijivas—Harkivas dzelzceļa līnijas būvniecību. Stacija pie Oržicas upes 1901. gadā tika nodēvēta 19. gadsimta ukraiņu rakstnieka Jevhena Hrebinkas vārdā. 1959. gadā Hrebinkai piešķirts pilsētas statuss. Lielākā daļa iedzīvotāju nodarbināti dzelzceļa transportā, ir elevators un vairāki pārtikas uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hartmaņa grīslis

**Hartmaņa grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas centrālajā un austrumu daļā, kā arī Rietumāzijā. Latvijā Hartmaņa grīslis ir sastopams visā valsts teritorijā, purvainās un aizaugošās pļavās, mežmalās.

Ierakstīts Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.

## Apraksts
Hartmaņa grīslis ir daudzgadīgs, 30-70 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītis ir ar īsu knābīti. 

Augs veido skraju ceru. Stublājs ir spēcīgs, stāvs, stingrs un trīsšķautņains. Lapas ir 0,2-0,3 cm šauras, ar izcilnu vidusdzīslu, un tās ir īsākas nekā stublājs. Piezemes lapu makstis ir sarkanbrūnas, šķeldrainas. Galotnes vārpiņas augšdaļā sievišķie ziedi, apakšdaļā vīrišķie ziedi, bet zemākās vārpiņas visas ir ar sievišķajiem ziediem. Ziedkopā ir 3-5 diezgan tuvas vārpiņas. Apakšējās vārpiņas seglapa ziedkopas garumā vai īsāka. Vārpiņas ir cilindriskas, 1,5-4 cm garas un 0,4-0,7 cm platas. Augļa pūslītis ir brūns vai dzeltenzaļš, olveidīgs, gluds, tā knābītis ir īss un šaurs. Pūslīša segplēksne ir brūna, akotaini nosmailota, ar zaļganu joslu vidū, apmēram vienāda garuma ar pūslīti. Zied maija beigās, jūnijā.

## Atsauces
Džonatans de Gusmans

**Džonatans de Gusmans** (, dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada de Gusmans pārstāv *[[Eredivisie]]* komandu Roterdamas "Sparta".

Savu karjeru sācis Nīderlandes komandā *[[Feyenoord]]*. Vēlāk pārstāvējis Spānijas komandas ''Mallorca'' un ''Villarreal''. No 2012. līdz 2014. gadam pavadījis īrē Anglijas Premjerlīgas komandā ''Swansea City''. Vēlāk spēlējis Itālijas komandās ''Napoli'', ''Carpi'' un ''Chievo''. 2017. gadā noslēdzis trīs gadu līgumu ar Vācijas Bundeslīgas komandu *[[Eintracht Frankfurt]]*.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2013. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Feyenoord**

* Nīderlandes kauss: 2007—08

**Swansea City**

* Anglijas Līgas kauss: 2012—13

**Napoli**

* Supercoppa Italiana: 2014

**Eintracht Frankfurt**

* Vācijas kauss: 2017—18

## Ārējās saites
Horola

**Horola** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Poltavas apgabala Lubnu rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Rudkas upītes krastos netālu no tās ietekas Horolas upē  no apgabala centra Poltavas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta, vēstures avotos pirmoreiz minēta 1083. gadā Vladimira Monomaha rakstos. 1362. gadā Horola nonāca Lietuvas Lielkņazistes valdījumā, no 1569. gada — Žečpospolitas sastāvā. 1648. gadā Horola kļuva par Mirhorodas pulka sotņas centru. 1781. gadā — par apriņķa centru. 1939. gadā pilsētā uzbūvēja metālapstrādes uzņēmumu, pēc kara — vēl vairākas ražotnes. Mūsdienās pilsētā attīstīta pārtikas un metālapstrādes ražošana. Dzelzceļa stacija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pirjatina

**Pirjatina** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Poltavas apgabala Lubnu rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļrietumos Udajas upes krastos  no apgabala centra Poltavas un  no valsts galvaspilsētas Kijivas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta, vēstures avotos pirmoreiz minēta 1155. gadā Laurentija hronikā kā Perejaslavļas kņazistes cietoksnis. Mongoļu iebrukuma laikā nopostīta, vēlāk atjaunota un 1362. gadā nonāca Lietuvas Lielkņazistes sastāvā, bet 1569. gadā — Žečpospolitā. 1592. gadā Pirjatinai piešķirtas Magdeburgas tiesības un ģerbonis. 1658. gadā Pirjatina kļūst par Lubnu pulka sotņas pilsētu, 1781. gadā — par apriņķa centru, bet 1923. gadā — par rajona centru. Mūsdienās pilsētā vairāki metālapstrādes un pārtikas uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kažoks (Sirdsmīļā Monika)

***Kažoks*** ir Latvijas televīzijas seriāla "Sirdsmīļā Monika" 1. sezonas 2. sērija, to  pārraidīja kanālā LNT. Sērijas režisors ir Armands Ekštets, bet scenāriste — Ieva Jansone.

## Anotācija
Roberts izīrē 3000 latu dārgu kažoku pasākumam klubā, taču Monika domā, ka tas ir paredzēts viņai. Roberts nolīgst Žani lai tas izliekas par zagli un "nozog" mēteli, bet dzīvoklī ierodas īsts zaglis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dvaits Pauels

**Dvaits Hārlans Pauels** (; dzimis  Toronto) ir Kanādas basketbolists, spēlē centra pozīcijā. 2023. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Dalasas "Mavericks", kā arī Kanādas basketbola izlasi.

## Karjera
Pēc izcilas vidusskolu basketbola karjeras D. Pauels nokļuva Stenforda Universitātē. NCAA basketbolā aizvadīja visas četras sezonas pirms pieteicās NBA draftam. 2014. gada NBA draftā Šarlotas "Hornets" izvēlējās viņu otrajā kārtā ar kopējo 45. numuru. Drīz pēc tam D. Paules tika aizmainīts, vispirms viņu nosūtīja uz Klīvlendas "Cavaliers". Viņš spēlēja NBA Vasaras līgā "Cavaliers" sastāvā, taču pēc līguma noslēgšanas viņu aizmainīja vēlreiz — šoreiz uz Bostonas "Celtics". "Celtics" sastāvā aizvadīja tikai 5 spēles, pārsvarā pārstāvot D Līgas komandu.

2014. gada decembrī D. Pauels kopā ar Ražonu Rondo tika aizmainīts uz Dalasas "Mavericks" pret Džē Krauderu, Džamīru Nelsonu un Brendanu Raitu, kā arī divām nākotnes drafta izvēlēm. Lomu "Mavericks" sastāvā iekaroja pamazām, sākotnēji daudz spēlējot fārmkubā Teksasas "Legends", katrā nākamajā sezonā gūstot lielāku spēles laiku, līdz 2019.—2020. gada NBA sezonā jau spēlēja vairāk nekā 26 minūtes vidēji spēlē.

Kanādas basketbola izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu gan 2015. gada FIBA Amerikas čempionātā, kas notika Meksikā, gan arī 2023. gada FIBA Pasaules kausā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Inga Dambe

**Inga Dambe** (dzimusi 1977. gadā Rīgā) ir latviešu orientieriste. Viņas augstākie panākumi Pasaules čempionātos ir individuāli 9. vieta vidējā distancē 2012. gada čempionātā Šveicē, kā arī 5. vieta stafetē 2017. gada čempionātā Igaunijā kopā ar Sandru Grosbergu un Lauru Vīķi.

Trenēties sākusi Olainē, kur pavasījusi bērnību un skolas gadus. Trenere māte Zelma Dambe. I. Dambe ilgus gadus dzīvojusi Somijā, pārstāvot klubu *Paimio Rasti*, kurā ir arī trenere. Divreiz uzvarējusi un divreiz bijusi otrā nozīmīgākajās nacionālajās daudzdienu sacensībās *[[Fin5]]*. Citi nozīmīgākie sasniegumi: 10. vieta garajā distancē 2012. gada Eiropas čempionātā Zviedrijā, kā arī sava Somijas kluba komandas sastāvā 2012. gadā ieņemtā 2. vietā lielākajās klubu stafešu sacensībās *[[Venla]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Inga Dambe *World of O Runners*
Kūdrāja grīslis

**Kūdrāja grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, vietām Āzijā un Ziemeļamerikā aukstā klimata un kalnu apvidos.

Latvijā sastopams reti, galvenokārt ziemeļrietumu daļas zāļu purvos un Latvijas austrumos.

Ierakstīts Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Apraksts
Kūdrāja grīslis ir daudzgadīgs, 15—30 cm garš lakstaugs, kas pieder vienādvārpu grīšļu grupai, jo vīrišķie ziedi atrodas vārpiņu apakšdaļā.

Augs veido nelielu, skraju ceru. Stublājs ir trīsšķautņains, tievs, stāvs un augšdaļā raupjš. Lapas ir tikai stublāja apakšdaļā, un tās ir īsākas nekā stublājs, pelēki zaļas un 0,1—0,2 cm šauras. Piezemes lapu makstis ir tumšbrūnas, parasti pie cera pamata saglabājas iepriekšējā gada atmirušās lapas. Ziedkopu veido nelielas, 0,5—1 cm garas, 0,4—0,6 cm platas, stublāja galā satuvinātas 3—6 vārpiņas. Seglapu nav. Vārpiņā sievišķie ziedi atrodas augšdaļā, vīrišķie — apakšdaļā. Vārpiņas ir brūnas. Augļa pūslītis ir brūns, 0,25—0,35 cm garš, olveidīgs, ar izšķiramu dzīslojumu, knābītis ir īsi divzobains. Segplēksne ir smaila, gaišbrūna, ar gaišāku joslu vidū un plēvjainu apmali, tikpat gara, cik pūslītis. Zied no maija beigām līdz jūlijam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ukrainas varoņpilsēta

**Ukrainas varoņpilsēta** () ir goda atzinība, ko Ukrainas prezidents iedibināja 2022. gada 6. martā, lai atzīmētu pilsoņu varoņdarbus, vispārēju varonību un izturību, kas parādīta savas pilsētas aizstāvībā pret Krievijas Federācijas bruņoto agresiju pret Ukrainu.

## Varoņpilsētas

Goda atzinība piešķirta:
* 2022. gada 6. martā:
** Volnovahai
** Hostomeļai
** Mariupolei
** Harkivai
** Hersonai
** Čerņihivai
* 2022. gada 24. martā:
** Bučai
** Irpiņai
** Mikolajivai
** Ohtirkai

## Piemiņas zīmes
2022. gada 10. aprīlī Kijivas Šuļavkas rajonā no varoņpilsētu piemiņas zīmēm tika novākti Krievijas un Baltkrievijas pilsētu Maskavas, Ļeņingradas, Staļingradas, Tulas, Murmanskas, Smoļenskas, Novorosijskas, kā arī Minskas un Brestas nosaukumi.

Šo pilsētu vietā parādījās Ukrainas varoņpilsētas: Harkiva, Hersona, Čerņihiva, Mikolajava, Volnovaha, Ohtirka, Buča, Irpiņa, Hostomeļa un Mariupole.

No iepriekšējiem nosaukumiem palika tikai ukraiņu pilsētas — Kijiva, Sevastopole, Odesa un Kerča. Varoņpilsēta ir augstākā atzinība, kas piešķirta četrām Ukrainas pilsētām, kuras kļuva slavenas ar savu varonīgo aizsardzību Otrā pasaules kara laikā.

## Atsauces
Džuno

**Džuno** var būt:
* Džuno (*Juno*) — 2007. gada ASV filma;
* Džūno (*Juneau*) — pilsēta ASV, Aļaskas štatā.
Pūkainais grīslis

**Pūkainais grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, tostarp ļoti bieži visā Latvijas teritorijā.

## Apraksts
Pūkainais grīslis ir daudzgadīgs, 10-50 cm garš grīšļu dzimtas lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo auga sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir skaidri nodalīts, divzobains knābītis.

Augs ir pelēkzaļš un apmatots. Stublājs ir stāvs un lapains. Lapas ir abpusēji apmatotas, 0,3-0,5 cm platas, īsākas vai tikpat garas, cik stublājs. Ziedkopas apakšējā seglapa ir apmēram stublāja garumā vai īsāka, apakšējai vārpiņai ir kātiņš. Visas vārpiņas ir stāvas. Auga galotnē ir 2-3 vīrišķās vārpiņas, zem tām ir 2-3 attālinātas sievišķo ziedu vārpiņas. Sievišķo ziedu vārpiņas ir līdz 6 cm garas. Augļa pūslītis ir pelēkbrūns, rievains, apmatots, tam ir garš, divzobains knābītis. Segplēksne ir brūna, ar gaišu svītru vidū, galā akotsmaila, īsāka nekā pūslītis. Zied maijā un jūnijā.

## Atsauces
Hosta grīslis

**Hosta grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā. Latviju šķērso sugas izplatības areāla ziemeļaustruma robeža, tādēļ suga ir bieži sastopama gandrīz visā valstī, atskaitot valsts dienvidaustrumu daļu. Augs sastopams mitrās pļavās, krūmājos, zāļu purvos, it īpaši kaļķainās augsnēs.

## Apraksts
Hosta grīslis ir daudzgadīgs, 25—45 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo auga sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir skaidri nodalīts, divzobains knābītis.

Auga cers ir skrajš un augam ir saknenis ar īsiem dzinumiem. Stublājs ir stāvs un gluds. Lapas ir 0,2—0,4 cm platas, 2—3 reizes īsākas nekā stublājs. Ziedkopā ir 3—5 vārpiņas. Stublāja galotnē ir viena vīrišķā vārpiņa, zem tās ir aptuveni 1 cm garas sievišķās vārpiņas. Augšējās vārpiņas vienmērīgi satuvinātas, apakšējā nereti attālāk, ar 2—5 cm garu kātiņu, kātiņš ieslēgts seglapas makstī. Apakšējā seglapa nesasniedz vīrišķo vārpiņu. Augļa pūslītis ir plakans, trīsšķautņains, zaļš ar dzeltenīgu dzīslojumu. Segplēksne tumšbrūna, ar gaišu vidusdaļu, īsāka nekā pūslītis. Zied maijā.

## Atsauces
Bilopiļļa

**Bilopiļļa** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabala Sumu rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļos pie Krievijas robežas, Viras upes krastos  no apgabala centra Sumiem. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta kopš Kijivas Krievzemes laikiem — pirmoreiz minēta 12. gadsimtā Vladimira Monomaha apcerējumā kā nocietināta pilsēta **Vira**. 1239. gadā to nodedzināja mongoļu karaspēks. Vēlākos laikos Viras vietā periodiski bijušas tatāru un krievu apmetnes. 1672. gadā šajā vietā apmetās ieceļotāji no Vinnicas apvidus Bilopiļļas ciema un 1687. gada dokumentos tā minēta kā **Kriga** (*Крига*). Bilopiļļa kļuva par Sumu kazaku pulka sotņas pilsētu. 1765. gadā pēc pulku sistēmas atcelšanas pilsēta kļūst par komisariāta centru, bet 1780. gadā — par apriņķa centru. Mūsdienās pilsētā attīstīta mašīnbūve un kombinētās lopbarības ražošana.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vorožba

**Vorožba** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabala Sumu rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļos pie Krievijas robežas, Viras upes krastos  no apgabala centra Sumiem. Ievērojams dzelzceļa mezgls.

## Vēsture
Apdzīvota vieta dibināta 1672. gadā kā Sumu kazaku pulka sotņas ciems. No 1765. līdz 1780. gadam sloboda Bilopiļļas komisariātā, no 1835. gada — pagasta centrs. 1869. gadā caur ciemu tika izbūvēta Kurskas—Kijivas dzelzceļa līnija un stacija, bet 1877. gadā uzbūvēta līnija uz Ļubotinu, bet 1894. gadā — uz Seredina-Budu. 1923. gadā ciemam piešķirts pilsētciemata, bet 1959. gadā — pilsētas statuss. Mūsdienās lielākā daļa iedzīvotāju nodarbināti dzelzceļā (stacija, vagonu depo, lokomotīvju depo, mezgla stacijas slimnīca) un pārtikas rūpniecībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Gustavs fon Renne

**Kārlis Gustavs fon Renne** (, , dzimis 1720. gados, miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas impērijas armijas ģenerālporučiks. Pociema muižas (*Gut Posendorf*) un Jaunburtnieku muižas (*Gut Sternhof*) īpašnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis pulkveža Oto Johana fon Rennes ģimenē. 1743. gadā iestājās Krievijas impērijas karadienestā. 1769. gadā viņu paaugstināja par pulkvedi un iecēla par Kargopoles pulka komandieri. Piedalījās kaujās pret Polijas-Lietuvas kopvalsts Baras konfederāciju.

## Ārējās saites
*Roenne/Rönne, Karl Gustav (Bar.) v. (-1786)
*Erik-Amburger-Datenbank
Amerikāņu grafiti

**"Amerikāņu grafiti"** () ir 1973. gada kinokomēdija, kuras režisors ir Džordžs Lūkass, bet producents Frānsiss Fords Kopola. Filmā galvenās lomas atveido Ričards Dreifūss, Rons Hauards, Pols Le Mets, Harisons Fords, Čārlzs Mārtins Smits, Kendija Klārka, Makenzija Filipsa, Sindija Viljamsa un Vulfmens Džeks.

Filmas darbība norisinās 1962. gadā Kalifornijā. Tā vēsta par vairākiem pusaudžiem un viņu piedzīvojumiem vienas nakts garumā pēdējā vasaras brīvlaika dienā. Filma ir daļēja autobiogrāfiska, un tās pamatā ir paša Džordža Lūkasa pavadītie gadi Modesto, Kalifornijā.

"Amerikāņu grafiti" pirmizrāde notika  Lokarno starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma plašu kritiķu atzinību un tika nominēta piecām Amerikas Kinoakadēmijas balvām kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais oriģinālscenārijs", "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Klārka) un "Labākā montāža". Filmas kopējie ienākumi sasniedza 140 miljonus ASV dolāru pie tikai 777 tūkstošiem dolāru budžeta, tādējādi kļūstot par vienu no visu laiku ienesīgākajām filmām. 1995. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". 1979. gadā filmai iznāca turpinājums *[[More American Graffiti]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Buriņa

**Buriņa** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabala Konotopas rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Čašas upes krastos  no apgabala centra Sumiem. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1688. gadā 1891. gadā bija pagasta centrs. 1964. gadā piešķirts pilsētas statuss. Mūsdienās attīstīta pārtikas rūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Putivļa

**Putivļa** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabala Konotopas rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Seimas upes krastā  no apgabala centra Sumiem. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta. Vēstures avotos pirmoreiz minēta Ipatija hronikā 1146. gadā, bet dibināta 11. gadsimtā. 12.—13. gadsimtā Putivļas kņazistes centrs. Nodedzināta 1239. gadā mongoļu iebrukuma laikā, bet ātri atjaunota. No 14. gadsimta otrās puses Lietuvas Lielkņazistes sastāvā, bet kopš 1503. gada — Maskavijas sastāvā. Kopš 1708. gada apriņķa centrs. 1930. gados Putivļas rajons bija krievu autonomais rajons Ukrainas PSR sastāvā. 1986. gadā Putivļai piešķirts kultūrvēsturiska rezervāta statuss. Mūsdienās pilsētā attīstīta aparātbūve un pārtikas rūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Terenss Kongolo

**Terenss Kongolo** (, dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Kongolo pārstāv Nīderlandes *[[Eredivisie]]* komandu *[[NAC Breda]]*.

Savu karjeru sācis *[[Eredivisie]]* komandā *[[Feyenoord]]*, kur pavadījis sešas sezonas. 2017. gadā pievienojies *[[Ligue 1]]* komandai *[[AS Monaco]]*, kur viņš nespēja ielauzties komandas pamatsastāvā. 2018. gada janvārī viņš uz īres tiesībām pievienojās Anglijas Premjerlīgas komandai ''Huddersfield Town'', bet vasarā komandai pievienojās pilntiesīgi. 2020. gadā pārcēlies uz ''Fulham''.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2014. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Feyenoord**

* Eredivisie: 2016—17
* Nīderlandes kauss: 2015—16

## Ārējās saites
Džermeins Lenss

**Džermeins Marsiano Lenss** (; dzimis ) ir Nīderlandes bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis komandas Nīderlandē, Ukrainā, Anglijā un Turcijā. Lielākos panākumus guvis ar Nīderlandes komandu *[[AZ Alkmaar]]*, kur viņš 2009. gadā kļuva par *[[Eredivisie]]* uzvarētāju, kā arī ar Ukrainas komandu ''Dynamo Kyiv'', kuras rindās par Ukrainas Premjerlīgas čempionu viņš kļuva 2015. gadā.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2010. gada. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**AZ Alkmaar**

* Eredivisie: 2008—09
* Johan Cruijff Schaal: 2009

**PSV**

* Nīderlandes kauss: 2011—12
* Johan Cruyff Shield: 2012

**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2014—15
* Ukrainas kauss: 2013—14, 2014—15

## Ārējās saites
Seredina-Buda

**Seredina-Buda** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabala Konotopas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļos pie Krievijas robežas  no apgabala centra Poltavas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Apdzīvoto vietu 17. gadsimta vidū dibināja vecticībnieki no Krievijas un izbēgušie dzimtļaudis no Ukrainas. Līdz 1781. gadam Seredina-Buda ietilpa Starodubas kazaku pulka Novhorodas sotņā. 18. gadsimta otrajā pusē kļūst par attīstītu amatniecības un tirdzniecības centru. 1895. gadā uzbūvēts dzelzceļš no Vorožbas. 1900. gadā bija miesta statuss. Kopš 1920. gadiem rajona centrs, bet 1964. gadā piešķirts pilsētas statuss. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Kroleveca

**Kroleveca** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabala Konotopas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļrietumos Retas upes krastā  no apgabala centra Poltavas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1601. gadā un nodēvēta par godu Polijas karalim Sigismundam III. Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1638. gadā kā apriņķa pilsēta. 1644. gadā piešķirtas Magdeburgas tiesības. 1648. gadā Kroleveca kļuva par Ņižinas kazaku pulka sotņas pilsētu. 1781. gadā pilsēta kļūst par apriņķa centru Novhorodas-Siverskas vietvaldībā. 19. gadsimta beigās ievērojams tirdzniecības un amatniecības centrs. Mūsdienās pilsētā vairāki pārtikas un metālapstrādes uzņēmumi, elevators.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jordijs Klasijs

**Jordijs Klasijs** (, dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Klasijs pārstāv *[[Eredivisie]]* komandu *[[AZ Alkmaar]]*.

Savu karjeru sācis *[[Eredivisie]]* komandā *[[Feyenoord]]*, kur pavadījis kopumā četras sezonas. 2015. gadā viņš noslēdza piecu gadu līgumu ar Anglijas Premjerlīgas komandu ''Southampton''. Ticis izīrēts gan uz Beļģijas komandu ''Club Brugge'', gan atpakaļ uz *Feyenoord* komandu. 2019. gadā Klasijs kā brīvais aģents pievienojās *[[AZ Alkmaar]]*.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2012. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Feyenoord**

* Johan Cruijff Schaal: 2018

**Club Brugge**

* Beļģijas Pro līga: 2017—18

## Ārējās saites
Mario Jepess

**Mario Alberto Jepess Diass** (, dzimis ) ir bijušais Kolumbijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Kolumbijas futbola izlases dalībnieks.

Vislabāk pazīstams no sava pavadītā laika Francijas komandā *[[Paris Saint-Germain]]*, kur viņš tika uzskatīts par vienu no tā laika labākajiem aizsargiem. Pārstāvējis arī komandas Kolumbijā, Argentīnā, Francijā un Itālijā. Ar ''Milan'' komandu 2011. gadā uzvarējis Itālijas ''Serie A'' čempionātā.

Kolumbijas futbola izlases sastāvā debitējis 1999. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kur viņš bija komandas kapteinis. Ar izlasi uzvarējis 2001. gada *[[Copa América]]*. Kopumā izlases sastāvā nospēlējis 102 mačus un guvis 6 vārtus.

## Sasniegumi
**Deportivo Cali**

* Categoría Primera A: 1998

**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1999, 2000

**Paris Saint-Germain**

* Francijas kauss: 2005–06
* Francijas Līgas kauss: 2007–08

**AC Milan**

* Itālijas A sērija: 2010–11
* Itālijas Superkauss: 2011

**Kolumbija**

* Copa América: 2001

## Ārējās saites
Družba

**Družba** var būt:
* Družba (naftas vads), Krievijas naftas vadu sistēma
* Hutirmihaiļivskas agrākais nosaukums
* Družba — bijusī PSRS polārstacija Antarktīdā
* Dostikas ciemata agrākais nosaukums
* Pitnakas pilsētas agrākais nosaukums