Kauja Drēbakas šaurumā

**Kauja Drēbakas šaurumā** bija kauja kas norisinājās 1940. gada 9. aprīlī Drēbakas jūras šaurumā, Oslo fjorda vistālākajā ziemeļu daļā Norvēģijas dienvidaustrumos. Tā iezīmēja "Dīvainā kara" beigas un Otrā pasaules kara sākumu Rietumeiropā.
thumb|Oslofjorda karte un Oskarborgas cietoksnis
Vācu flote kreisera *Blücher* vadībā tika nosūtīta augšup pa Oslofjordu, lai sāktu Vācijas iebrukumu Norvēģijā, ieņemtu Norvēģijas galvaspilsētu Oslo un sagūstītu karali Hokonu VII un viņa valdību. Vācu flotes ceļā fjordā atradās Oskarborgas cietoksnis, novecojis piekrastes nocietinājums netālu no Drēbekas, kas bija paredzēts piekrastes artilērijas karavīru apmācībai, liekot vāciešiem neņemt vērā tā aizsardzības vērtību. Tomēr, nezinot vācu militārajai izlūkošanai, cietokšņa visspēcīgākais ierocis bija torpēdu baterija, kas tika izmantota ar lielu efektivitāti pret vācu iebrucējiem.

Cietokšņa bruņojums darbojās nevainojami, neskatoties uz tā vecumu, nogremdējot kreiseri *Blücher* šaurumā un piespiežot vareno vācu floti atkāpties. Vācu flagmaņa zaudējums, kurā atradās lielākā daļa karaspēka un Gestapo aģentu, kuriem bija paredzēts ieņemt Oslo, aizkavēja vācu okupāciju pietiekami ilgi, lai karalis Hokons VII un viņa valdība varētu aizbēgt un doties trimdā uz Lielbritāniju.

## Militārā un stratēģiskā situācija
Otrā pasaules kara sākumā Norvēģija oficiāli pasludināja neitralitāti, taču valdība bija noskaņota nostāties sabiedroto lielvalstu pusē vācu iebrukuma gadījumā.

Vācu flote smagā kreisera Blücher vadībā tika izvietota Oslo fjordā operācijas "Weserübung" ietvaros, kuras mērķis bija vācu iebrukums Norvēģijā. Šīs flotes uzdevums bija ieņemt Norvēģijas galvaspilsētu un sagūstīt karali Hokonu VII un viņa valdību. Tomēr viņiem bija jābrauc garām vecajam Oskarborgas cietoksnim netālu no Drēbekas. Šis cietoksnis tika izmantots piekrastes artilērijas karavīru apmācībai, un vācieši ignorēja tā aizsardzības nozīmi. Tomēr cietokšņa visspēcīgākais bruņojums bija torpēdu baterija, par kuru vācu militārais izlūkdienests neko nezināja.

8. aprīļa vakarā vaļu medību kuģa kapteinis Leifs Veldings-Olsens ziņoja par divu vācu karakuģu novērošanu. Pats kapteinis gāja bojā vācu torpēdlaivas trāpījuma rezultātā.

1940. gada 9. aprīļa rītā vācu flote tika pamanīta Oslo fjordā. Vācu flote pabrauca garām cietokšņiem, kas atradās uz dienvidiem no Oslo fjorda, un no turienes saņēma brīdinājuma šāvienus. Neilgi pēc tam pulkvedis Birgers Ēriksens, Oskarborgas cietokšņa komandieris, saņēma ziņu no Oslo fjorda cietokšņa, ka ienaidnieka karakuģi ir pabraukuši garām Norvēģijas nocietinājumiem, ignorējot brīdinājuma šāvienus.

Pulkveža Ēriksena rīcībā bija 407 karavīri, 18 piekrastes un 11 pretgaisa ieroči, kā arī torpēdu baterija. Izņemot virsniekus, gandrīz visi karavīri bija jauni rekrūši, kas tika iesaukti tikai nedēļu pirms sekojošajiem notikumiem. Līdz 9. aprīlim jūras mīnas nebija izliktas, jo tās bija paredzēts izvietot dažas dienas vēlāk. Torpēdu baterijas komandieris bija slims, un par pagaidu baterijas komandieri tika iecelts A. Andersens.

## Kaujas gaita
thumb|Viens no trim 28 cm (11,0 collu) galvenajiem baterijas lielgabaliem Oskarborgā|left
thumb|Kreisera "Blücher" maršruts kaujas laikā
Kamēr vācu kuģi turpināja virzīties pa fjordu galvaspilsētas virzienā, pulkvedis Ēriksens nolēma, ka viņam ir tiesības uzskatīt tos par ienaidnieka karakuģiem un iesaistīties cīņā.

Plkst. 04:21 Ēriksens pavēlēja galvenajiem baterijas lielgabaliem atklāt uguni uz vācu flotiles flagmani, kas virzījās Oslo virzienā. Ēriksens piebilda:

"Vai nu es saņemšu apbalvojumu, vai arī tikšu nodots kara tiesai."

Divi 255 kg smagi fugasu šāviņi no 28 cm Krupa lielgabaliem "Mozus" un "Ārons" trāpīja vācu kreiserim *Blücher* no 1,8 km attāluma.

Pirmais 28 cm šāviņš trāpīja *Blücher* tieši pakaļgala masta priekšgalā un aizdedzināja kuģa vidusdaļu līdz priekšējam mastam. Neilgi pēc tam otrs 28 cm šāviņš trāpīja viena no priekšējiem 20,3 cm lielgabala torņiem pamatnē, izmetot lielas tā daļas fjordā un izraisot sekojošu ugunsgrēku uz kuģa klāja.

Tā kā pirmais šāviņš trāpīja kuģa sānā un eksplodēja nodalījumā, kurā atradās eļļas tvertnes, dūmu bumbas, degbumbas, bumbas Arado Ar 196 izlūkošanas lidmašīnai un dziļumbumbas kreiserim, izcēlās plašs ugunsgrēks. Otrais 28 cm šāviņš izslēdza kuģa galveno lielgabalu elektroapgādes sistēmu, padarot tos nespējīgus atbildēt ar uguni.

Kamēr uz *Blücher* klāja plosījās ugunsgrēks, Norvēģijas rezerves piekrastes baterijas sāka to apšaudīt ar dažāda kalibra lielgabaliem — diviem maziem 57 mm lielgabaliem no "Husvik" baterijas un trim 15 cm lielgabaliem no "Kopos" baterijas fjorda austrumu pusē. Lielākie lielgabali nodarīja postījumus uz Blücher klāja, savukārt 57 mm lielgabali koncentrējās uz kreisera virsbūvi un pretgaisa bruņojumu, daļēji apslāpējot tā vieglās artilērijas uguni, kad Blücher lēnām virzījās garām baterijām.

"Husvik" baterija tika pamesta, kad *Blücher* nonāca tās priekšā, šaujot ar saviem vieglajiem lielgabaliem. Lai gan galvenā baterijas ēka aizdegās, norvēģi necieta nekādus zaudējumus. Kopumā trīspadsmit 15 cm lādiņi un aptuveni trīsdesmit 57 mm lādiņi trāpīja vācu kreiserim, kad tas pagāja garām cietokšņa sekundārajiem lielgabaliem.

Viens no 15 cm lādiņiem no "Kopos" sabojāja *Blücher* stūres iekārtu, piespiežot kreisera apkalpi izmantot dzinējus, lai stūrētu kuģi un izvairītos no uzskriešanas uz sēkļa. Šrapneļi no divām norvēģu baterijām arī izslēdza Blucher ugunsdzēsības sistēmu, ievērojami sarežģījot centienus nodzēst ugunsgrēkus uz kuģa un glābt daudzos ievainotos.

Kreiseris, kas pagāja garām cietokšņa lielgabalu bateriju ugunslīnijai, dega un bija nopietni bojāts, taču tā kapteinis joprojām cerēja glābt savu kuģi. Tomēr plkst. 4:30, kad *Blucher* pagāja garām 500 metru attālumā no torpēdu baterijas, Andersens pavēlēja sākt apšaudi. Pirmā torpēda trāpīja *Blucher* priekšgala tornī, nodarot tikai nelielus bojājumus. Mērķis tika pielāgots otrās torpēdas palaišanai, un torpēda trāpīja *Blücher* kuģa vidusdaļā, trāpot tajā pašā vietā, kur trāpīja pirmais šāviņš. Otrās torpēdas trāpījums izslēdza visus dzinējus, pēc kā kreiseris noenkurojās uz ziemeļiem no Asholmenas salām, ārpus artilērijas uguns rādiusa, lai mēģinātu nodzēst uguni, kas bija pārņēmusi visu kuģi.
thumb|Izdzīvojušie vācieši un grimstošais kuģis aizmugurē
Plkst. 6:22 *Blücher* nogrima ar priekšgalu pa priekšu Oslo fjordā. Liels daudzums virspusē izvirdušās naftas pārklāja aptuveni divus tūkstošus jūrnieku un karavīru, kas peldēja ledainajā ūdenī un nafta ātri uzliesmoja.

Redzot ūdens geizerus no zemūdens sprādzieniem uz *Blücher* un nezinot par torpēdu bateriju, smagā kreisera *Lützow* komandieris pieņēma, ka flagkuģis ir uzskrējis mīnām, un plkst. 4:40 tika pieņemts lēmums atgriezties un izsēdināt iebrukuma spēkus ārpus "Oskarborgas" bateriju rādiusa.

Ienaidnieka flotei atkāpjoties, norvēģiem izdevās sabojāt "Lützow": "Kopos" baterijas 15 cm lielgabali izšāva trīs šāvienus, padarot kuģa 28 cm priekšējo torni nelietojamu. "Kopos" turpināja apšaudīt atkāpjošos kuģus no aptuveni 3 km attāluma, līdz tie pazuda miglā.

Pārvietojoties lejup pa fjordu ārpus cietokšņa lielgabalu darbības rādiusa, "Lützow" izmantoja atlikušo "Bruno" torni, lai apšaudītu cietokšņa aizstāvjus no 9–10 km attāluma.

## Rezultāti
thumb|Izglābtie vācu jūrnieki.|left
*Blücher* iznīcināšana Oskarborgas cietokšņa aizstāvju dēļ un vācu jūras spēku atkāpšanās ievērojami aizkavēja vācu spēku Oslo ieņemšanu. Kavēšanās ļāva evakuēt karali Hokonu VII, premjerministra Johana Nīgardsvolda valdību, parlamentu un valsts zelta rezerves. Norvēģiem atkāpjoties, karalis un parlaments piešķīra valdībai kara laika ārkārtas pilnvaras; apstiprinājumos bija iekļauta 9. aprīļa Elverumas atļauja.  Valdība saglabāja šo leģitimitāti, kad 7. jūnijā, īsi pirms Norvēģijas armijas kapitulācijas 10. jūnijā, kļuva par trimdas valdību Apvienotajā Karalistē.

Pēckara Norvēģijā pulkveža Ēriksena pavēle atklāt uguni pret vācu kreiseri "Blücher", tika atzīts par nozīmīgāko notikumu Norvēģijā otrā pasaules kara laikā.

## Attēlojums mākslā un kino
Kauja ir attēlota 2016. gada spēlfilmā "Karaļa izvēle" un 2025. gada norvēģu vēsturiskajā kara filmā "Oslo kauja", kuras režisors ir Daniels Fāres.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Oscarsborg Fortress Museum official website 
*Oscarsborg Fortress website
*Website on the fortress  
*Oscarsborg Fortress, map Norwegian Defence Estates Agency  
*Oscarsborg Museum – history of the fortress , 
*Norwegian Armed Forces website page about the fortress 
*50 year anniversary Aftenposten newspaper article on the invasion of Norway