open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Švarce Elstere

**Švarce Elstere** (), **Čarni Halštera** () jeb **Čorni Halštrova** () ir 179 km gara upe Vācijā, Elbas labā krasta pieteka. Švarce Elstere iztek Lauzicas augstienē, Elstras pilsētas teritorijā, Saksijā un tek caur Saksijas, Brandenburgas un Saksijas-Anhaltes federālajai zemei.

Veido sateci ar Elbu nedaudz uz dienvidiem no Elsteres pilsētas Saksijā-Anhaltē.

## Ārējās saites
Kastālija

**Kastālija** (sengrieķu: Κασταλία), sengrieķu mitoloģijā bija nimfa, kuru Apollons pārveidoja par avotu svētvietā Delfos,  Parnasa kalna nogāzē, Grieķijā. Kastālija esot spējusi iedvesmot dzejniekus, kuri iedzēra avota ūdeni vai ieklausījās avotūdeņa klusajās skaņās. Kastālijas svētais ūdens arī esot lietots Delfos tempļu apkopšanas darbos. Rakstīts, ka Apollons "iesvētīja" Kastāliju mūzām. Vācu rakstnieks Hermanis Hese,  mīta iedvesmots,  savā 1943. gada meistardarbā "Stikla pērlīšu spēle" nosauca romāna fiktīvo zemi par Kastālijas provinci. Darbība romānā risinās nenoteiktā nākotnē, Kastālijā, intelektuāļu sabiedrībā, kas nododas matemātikai un mūzikai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bjelaazjorska

**Bjelaazjorska** () jeb **Beloozjorska** () ir pilsēta Baltkrievijas rietumos uz austrumiem no Bjarozas. Veidojusies kopš 1958. gada, kad šeit tika uzcelta liela termoelektrostacija. Celtniecības materiālu un iekārtu ražošana.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Bjelaazjorska vietnē "Baltkrievijas globuss"
Brestas rajons

**Brestas rajons** () ir Brestas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Brestas apgabala Kamjaņecas, Žabinkas un Malaritas rajoniem, Brestu, kā arī Poliju un Ukrainu.

Baltkrievi veido 83% no kopējā iedzīvotāju skaita, krievi — 8%, ukraiņi — 7% un poļi — 1%.

Rajons tika izveidots 1940. gada 15. janvārī. Otrā pasaules kara un pēckara rajonas teritorijā darbojās Ukraiņu nacionālistu organizācija.

## Ārējās saites
Drahičinas rajons

**Drahičinas rajons** () jeb **Drogičinas rajons** () ir Brestas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Brestas apgabala Kobrinas, Bjarozas un Ivanavas rajoniem, kā arī Ukrainu.

## Ārējās saites
Vilems Aleksandrs

**Vilems Aleksandrs** (; dzimis ) ir pašreizējais Nīderlandes karalis. Prinča Klausa un viņa sievas, bijušās Nīderlandes karalienes Beatrikses vecākais dēls.

Dienējis Nīderlandes Karaliskajā Jūras kara flotē, studējis vēsturi Leidenes universitātē. 2002. gadā apprecējās ar Argentīnas investīciju baņķieri Maksimu Sorregietu, viņiem ir trīs meitas.

 Beatrikse paziņoja par atteikšanos no troņa 2013. gada aprīlī Vilema Aleksandra labā.  viņš kļuva par pirmo Nīderlandes karali vīrieti pēc Villema III, kurš valdīt beidza 1890. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Superkauss XLVII

***[[Superkauss|Super Bowl]] XLVII*** bija amerikāņu futbola spēle, kurā Amerikas futbola konferences komanda Baltimoras "Ravens" un Nacionālās futbola konferences komanda Sanfrancisko "49ers" noskaidroja 2012. gada sezonas Nacionālās futbola līgas (NFL) čempionu. Spēle notika  *Mercedes-Benz Superdome* Ņūorleānā, Luiziānas štatā. Spēlē un otro reizi Superkausa izcīņā uzvarēja "Ravens" ar 34—31. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts "Ravens" spēlētājs Džo Fleko.

Šī bija pirmā Superkausa izcīņa, kurā abu komandu galvenie treneri ir brāļi — "Ravens" trenē Džons Harbo, savukārt "49ers" trenē Džims Harbo. "Ravens" šī ir otrā dalības reizes Superkausa izcīņā, pirmoreiz klubs piedalījās Superkausa XXXV izcīņā, kurā tika gūta uzvara. "Ravens" spēlētājs Rejs Lūiss ir paziņojis, ka beigs karjeru pēc Superkausa izcīņas. "49ers" šī bija sestā dalības reizes Superkausa izcīņā, iepriekš tika gūtas piecas uzvaras.

Spēli ASV translēja CBS televīzijas kanāls. Maksa par 30 sekunžu reklāmu bija 4 miljoni ASV dolāru, kas ir augstākā cena Superkausa vēsturē. Puslaika šovā uzstājās amerikāņu mūziķe Bejonse Noulza.
## Galerija

Lombardi Trophy following Super Bowl XLVII.jpg| Lombardi kausa pasniegšana
Super bowl - 49ers-Ravens.jpg| Skats no dienvidu gala zonas spēles pirmajā puslaikā.
Halftime Show at Super Bowl 2013.jpg| Puslaika šovā uzstājas Bejonse Noulza
Mercedes-Benz Superdome Poydras bike.JPG|The Mercedes-Benz Superdome stadions *Super Bowl XLVII* norises vieta
Joe Flacco passes to Ray Rice in Super Bowl XLVII.jpg|Baltimoras Ravens kvoterbeks Džo Fleko mēģina piespēlēt raninbekam Rejam Raisam

## Atsauces

## Ārējās saites
* Superkausa izcīņas mājaslapa
Mombasa

**Mombasa** ir otrā lielākā (aiz Nairobi) pilsēta Kenijā, ar iedzīvotāju skaitu vairāk nekā viens miljons cilvēku un tā ir valsts galvenā osta. Mombasa atrodas Kenijas austrumdaļā, Piekrastas provincē, Indijas okeāna krastā uz salas, kas ar vairākiem dambjiem savienota ar kontinentu. Mūsdienās Monbasa ir reģionāls kultūras un ekonomikas centrs. Šeit atrodas starptautiskā lidosta un tā ir nozīmīgs tūrisma centrs. 

Tā ir vecākā Kenijas pilsēta (dibināta ap 900. gadu) un ir vēsturisks tirdzniecības centrs. 1331. gadā to apmeklēja Ibn Batūta, bet 1498. gadā - Vasko da Gama. Tā kā pilsēta atrodas stratēģiskā vietā, to iekarojuši arābi, irāņi, portugāļi un turki, līdz 1840. gadā tā kļuva par Zanzibāras sultāna īpašumu. 1895. gadā tā nokļuva britu valdījumā un līdz 1907. gadam bija Austrumāfrikas protektorāta galvaspilsēta līdz to nomainīja Nairobi.

## Ārējās saites
Eidas apgabals

**Eidas apgabals** ir ASV Aidaho štata dienvidrietumu apgabals. 2010. gada tautas skaitīšana uzrādīja 392 365 iedzīvotājus - tas ir visapdzīvotākais apgabals, un tajā dzīvo aptuveni ceturtdaļa štata iedzīvotāju. Apgabala administratīvais centrs (un lielākā pilsēta) ir arī visa Aidaho štata administratīvais centrs Boisisitija. Apgabalā ir vēl četras pilsētas ar iedzīvotāju skaitu 10 000 un vairāk - Meridiāna, Īgla, Kuna un Gārdensitija.

## Vēsture
Apgabals izveidots 1864. gada 22. decembrī, atdalot to no Boises apgabala. Apgabals nosaukts Eidas Rigsas — pirmā kolonistu bērna — vārdā. 

## Ģeogrāfija
Apgabala platība sastāda 2746 kvadrātkilometrus. Grāfiste atrodas Boises kalnu masīvu pakājē un tajā tek divas upses - Boise un Sneikrivera. Eidas apgabalā atrodas arī daļa no diviem dabas parkiem - Boises nacionālais mežs un Sneikriveras putnu aizsardzības zona.

### Pilsētas
Rolling in the Deep

***Rolling in the Deep*** ir britu dziedātājas Adeles singls no otrā studijas albuma *[[21 (albums)|21]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju XL kā albuma vadošais singls.

*Rolling in the Deep* guva kritiķu atzinību, kā arī komerciālus panākumus. 11 valstu topos singls ierindojās pirmajā vietā, vēl vairākās valstīs *Rolling in the Deep* iekļuva topa pirmajā pieciniekā. Šis bija dziedātājas pirmais ASV topos pirmo vietu sasniegušais singls, pirmo vietu tas ieguva arī *[[Billboard Hot 100]]* topā, kur šajā pozīcijā tas noturējās 7 nedēļas. 2011. gadā tas bija piektais visvairāk pārdotais singls visā pasaulē ar 8,2 miljoniem pārdoto kopiju, pašlaik jau tikuši pārdoti vairāk nekā 10 miljoni. 2012. gada februārī *Rolling in the Deep* saņēma trīs *[[Grammy]]* balvas, tai skaitā kā gada ieraksts un gada dziesma.

## Dziesmu saraksts
* **Ciparu lejupielāde**
# *Rolling in the Deep* – 3:48

* **Digitālais EP ieraksts**
# *Rolling in the Deep* – 3:48
# *Rolling in the Deep ([[Jamie xx]] Shuffle)* – 4:17
# *Rolling in the Deep (Acapella)* – 3:56

* **CD singls**
# *Rolling in the Deep*
# *If It Hadn't Been for Love*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Adeles oficiālā mājaslapa 
*
Peipiņu katoļu baznīca

**Peipiņu Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Šķeltovas pagasta Peipiņos. 2002. gadā iekļauta valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksta projektā.

## Vēsture
Dievnams ir koka celtne, kuru uzbūvēja 1926. gadā pirmā Peipiņu draudzes prāvesta Jāņa Ziemeļa vadībā. Tā bija vienkārša guļbūve, neapšūta ēka ar skaidu jumtu un diviem strupiem torņiem, bet ap baznīcu bija zedeņu žogs. Vēlāk, prāvesta Jāzepa Ļakses kalpošanas laikā (1930-1936) baznīca tika apšūta ar dēļiem un nokrāsota, uzlikts skārda jumts, torņiem uzbūvēta augsta smaile, kas tika nosegta ar skārdu. Prāvesta Donāta Punckuļa darbības laikā (1956-1971) tika uzbūvētas saimniecības ēkas un plebānija, kas atrodas aiz baznīcas dārza pretī presbiterijam. Tika pārbūvēti baznīcas pamati, iekšpusē uzmests apmetums, ap dievnama dārzu uzcelts mūra žogs. Baznīca ir 12 metrus gara un 13 metrus plata trīsnavu ēka ar dēļu grīdu. Dievnamā atrodas mākslas priekšmeti — baznīcas griestu lukturis, relikvārijs un svečturi, kas 2001. gadā iekļauti aizsargājamo priekšmetu sarakstā.

### Interjers
Baznīcā ir trīs koka altāri. Galvenajā altārī ir četri koka pīlāri, starp kuriem atrodas liela Dievmātes glezna, kurā attēlota Kristus noņemšana no krusta.  Labajā pusē ir Svētā Antona altāris ar svētā gleznu, uz kreisās puses altāra ir novietots liels koka krucifikss. Dievnamu sadala trijās navās četri koka pīlāri, uz kuriem balstās griesti. Vidējā navā griesti ir veidoti lokā, bet sānu navās — lēzeni. Pie ieejas baznīcā ir liela priekštelpa, kuras kreisajā pusē atrodas durvis uz noliktavu, bet labajā pusē ir kāpnes, kas ved uz kora telpām, kurās atrodas harmonijs. Koka dievgalds atdala baznīcu no presbiterija, kuram abās pusēs ir sakristejas. Ambons ir vienkāršs, Krustaceļa svētbildes senas.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Daumants Abrickis. Peipiņu draudze nodibinājās pēc Pirmā pasaules kara. 1924. gadā izveidoja draudzes robežas, iegūstot tās no atdalītajām Aglonas un Izvoltas drudzes sādžām.

Draudzei ir 4 kapsētas — Peipiņu kapsēta, Šķeltovas kapsēta, Štasneviču kapsēta un Ķūdeņu kapsēta. Katru gadu kapsētās notiek kapusvētki.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Jēzus Vārda svētki, Kristus Krusta atrašanas svētki, Svētā Antona diena, Jaunavas Marijas septiņu sāpju diena, Svētā Staņislava Kostkas diena.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Peipiņu Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca  www.aglona.travel.lv 
*  Baznīcas Aglonā www.draugiem.lv
* Baznīcas attēli www.foto.eks.lv
Hancaviču rajons

**Hancaviču rajons** () jeb **Ganceviču rajons** () ir Brestas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Brestas apgabala Luņiņecas, Pinskas, Ivaceviču un Ļahaviču rajoniem, kā arī Minskas apgabala Kļeckas un Saļihorskas rajoniem.

## Ārējās saites
Drahičina

**Drahičina** () jeb **Drogičina** () ir pilsēta un rajona centrs Baltkrievijas dienvidrietumos.

Rakstos pirmoreiz minēta 1452. gadā. Pilsētas tiesības ieguva 1778. gadā. Pēc Trešās Polijas dalīšanas 1795. gadā Drahičina iekļāvās Krievijā. No 1921. līdz 1939. gadam Drahičina bija Polijas sastāvā. 1939. gadā Drahičinu ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Otrā pasaules kara — Baltkrievijas PSR sastāvā, no 1991. gada — Baltkrievijā. Iedzīvotāju etniskais sastāvs — baltkrievi (98%).

## Ārējās saites

* Drahičina vietnē "Baltkrievijas globuss" 

## Atsauces
Someone like You

***Someone like You*** ir britu dziedātājas Adeles singls no otrā studijas albuma *[[21 (albums)|21]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju XL. Dziesmā Adele dzied par attiecību beigām ar bijušo draugu.

*Someone like You* guva kritiķu atzinību, kā arī komerciālus panākumus. Pēc veiksmīgas dziesmas izpildes 2011. gada *[[BRIT Awards]]* singls kļuva par Adeles pirmo, kas ierindojies pirmajā vietā Apvienotās Karalistes topā.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Adeles oficiālā mājaslapa
Daugavpils katoļu baznīca

**Daugavpils katoļu baznīca** var būt:
* Daugavpils Jaunavas Marijas Bezvainīgās Ieņemšanas Romas katoļu baznīca,
* Daugavpils Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca,
* Daugavpils Svētā Pētera ķēdēs Romas katoļu baznīca,
* Grīvas Svētās Jaunavas Marijas Romas katoļu baznīca.
1133. gads

**1133. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 4. jūnijs — Lotārs III Zuplinburgs tika kronēts par Svētās Romas imperatoru.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 25. marts — Henrijs II Plantagenets (*Henry II Plantagenet*), Anglijas karalis (miris 1189. gadā)
* Sigurds II Haraldsons, Norvēģijas karalis (miris 1155. gadā)

## Miruši
Peipiņi (Šķeltovas pagasts)

**Peipiņi** (arī **Peipeņi**; , *Peipini*) ir skrajciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Šķeltovas un 247 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 25 sētas ar 142 cilvēkiem.
## Vēsture
Vēsturiski Peipiņi bija sen apdzīvoti, par ko liecina apdzīvotās vietas teritorijā atrodošā Peipiņu apmetne, kas ir valsts  nozīmes arheoloģijas piemineklis. 1945. gadā Izvaltas pagastā tika izveidots Peipiņu ciems, kuru 1950. gadā pievienoja Šķeltovas ciemam. 2015. gadā ciemā bija 33 iedzīvotāji, kuri dzīvo vienģimeņu dzīvojamās mājās.

Peipiņus ar pārējo pagastu savieno divi valsts vietējie autoceļi: Peipiņi — Prusaki — Grāveri (V641) un Krāslava  — Izvalta  — Šķeltova  — Aglona (V676), pa kuriem tiek nodrošināti pasažieru pārvadājumi ar sabiedrisko transportu.
Ciemā atrodas Romas katoļu baznīca, kas ir iekļauta valsts kultūras pieminekļu saraksta projektā un tās draudzei piederošā Peipiņu kapsēta. Dabas objektu vidū minams Peipiņu ezers, pie kura ir labiekārtotas telts vietas.

## Atsauces
Peipiņi

**Peipiņi** var būt:
* Peipiņi — skrajciems Augšdaugavas novada Višķu pagastā
* Peipiņi — skrajciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā
* Peipiņi — skrajciems Krāslavas novada Aulejas pagastā
* Peipiņi — skrajciems Krāslavas novada Skaistas pagastā
Peipiņu ezers

**Peipiņu ezers** (arī **Cesļavas**, **Ildiša**, **Ildišu**, **Ildza**, **Ilzas**, **Iļdzs**) ir caurteces ezers Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Atrodas Peipiņos, 1,5 km uz ziemeļaustrumiem no pagasta centra Šķeltovas,  pie autoceļa Krāslava  — Izvalta  — Šķeltova  — Aglona (V676).

Krasti zemi un slīpi. Ezera dibens ir smilšains un dūņains, sasniedzot pat 2 metrus biezu dūņu slāni. Caurtece noris, ieplūstot pavasara palu ūdeņiem un iztekot grāvim uz Aksenovas ezeru. Aug kosas, niedres un lēpes, mīt asari, līdakas un raudas. Pie ezera ierīkotas divas peldvietas.

## Atsauces
1134. gads

**1134. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 25. jūnijs — Ēriks II Estridsens kļuva par Dānijas karali.

### Nezināms datums
* Pirmo reizi rakstos tiek pieminēta masas mērvienība puds.

## Dzimuši

## Miruši
* 4. jūnijs — Magnuss Stiprais, Zviedrijas karalis
* 6. jūnijs — Norberts no Ksantenas, kristiešu svētais
* 25. jūnijs — Nilss Estridsens, Dānijas karalis
Pilcenes baznīca

**Pilcenes Svētā Antona Romas katoļu baznīca** ir Romas Katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Dricānu pagasta centrā Piļcinē. Tas ir valsts nozīmes arhitektūras  piemineklis un viena no vecākajām koka baznīcām Latgalē.

## Vēsture
Pilcenes koka dievnams, sākotnēji kā kapu kapela tika uzbūvēta Svētā Antona godam. Tās uzbūvēšanas laiks dažādos avotos parādās atšķirīgs — 1670. un 1762. gads. Baznīcas koka guļbūvi cēluši vietējie meistari bez zāģa palīdzības, izmatojot cirvi un tēstos baļķus sastiprinot ar vietējo kalēju kaltām dzelzs naglām. Vēlākos gados ēkas ārsienas tika apšūtas ar dēļiem. Jumts ir klāts ar melno skārdu. Virs baznīcas ieejas atrodas mazs sešstūrveida tornītis ar pusapaļiem logiem un sīpolveida kupolu, virs kura, tāpat kā virs presbiterija nostiprināts krusts, bet tornī atrodas 10 mārciņu smags zvans. Dievnamu īpašu dara arī puskolonnas. Baznīcas platība ir 146 m2. 1970. gados padomju varas funkcionāri gribēja šo sakrālo ēku nojaukt, kas neizdevās, pateicoties novadniekam, grāmatizdevējam un kultūras darbiniekam Vladislavam Locim.
 
### Interjers
Baznīca ir viennavas ēka, 21 metru gara, 10,5 metrus plata un 6,5 metrus plata, kurā atrodas divas sakristejas. Lūgšanu telpā ir cementa grīda, bet sakristejās un presbiterijā tā ir koka. Dievnama atrodas trīs altāri. Galvenajā altārī ir ievietota liela altārglezna ar attēlotu Pestītāju pie krusta. Cits altāris ir veltīts dievnama patronam — Svētajam Antonam. Aplūkojama ir arī  18. gadsimta altārglezna, kas ir valsts nozīmes kultūras piemineklis.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Māris Laureckis. Pilcenes draudze sākusi veidoties vienā laikā ar baznīcas būvniecību. Agrākos laikos baznīca bijusi 7&nbsp;km attālumā esošās Dricānu baznīcas filiālbaznīca. Draudzei ir sava kapsētas — Pilcenes kapsēta, kurā ir apbedīts bijušais draudzes prāvests D. Trimalnieks. Draudzes lielākie svētki ir Svētā Antona diena.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pilcenes (Piļcines) Sv. Antona Romas katoļu baznīca  www.rezeknesnovads.lv
* Baznīcas attēli www.foto.eks.lv
* Pilcenes (Piļcines) Sv. Antona Romas katoļu baznīca www.latvia.travel.lv
81. gads

**81. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 14. septembris — pēc brāļa Tita nāves Domiciāns kļuva par Romas imperatoru.

### Nezināms datums
* Romas konsuli bija Lūcijs Flāvijs Silva un Marks Asinijs Pollio.

## Dzimuši

## Miruši
* 13. septembris — Tits, Romas imperators (dzimis 39. gadā)
Jirži Velšs

**Jirži Velšs** (; dzimis  Pardubicē, Čehoslovākijā) ir bijušais čehu basketbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Aizvadījis četras sezonas Nacionālajā basketbola asociācijā.

## Karjera
Spēlētāja karjeru J. Velšs sācis Čehijā, pēc tam pārcēlās uz Slovēniju, kur Ļubļanas "Olimpija" sastāvā viņš 2001. gadā kļuva par valsts čempionu, bet 2002. gadā par kausa ieguvēju un tika atzīts par līgas MVP. Bijis arī Adrijas līgas čempions.

2002. gada NBA draftā J. Velšu draftēja Filadelfijas "76ers" ar kopējo 16. numuru pirmajā kārtā. Spēlētājs tika uzreiz aizmainīts uz Goldensteitas "Warriors". Kopumā četru NBA sezonu laikā bieži ticis mainīts (spēlējis piecos NBA klubos), tomēr kopā nospēlējis vairāk par 200 regulārā čempionāta spēlēm, tostarp tieši 100 spēlēs gājis laukumā sākumsastāvā.

2006. gadā J. Velšs pameta NBA un pārcēlās uz Eiropu, lai spēlētu Spānijas ACB līgas klubā Malagas "Unicaja". Kopš 2012. gada spēlēja Čehijas komandās Nimburkas "ČEZ Basketball" un dzimtās pilsētas klubā *[[BK Pardubice]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Game Boy Color

***Game Boy Color***, bieži saīsināta kā ***GBC***, ir 8 bitu pārvietojamā spēļu konsole kuru izveidoja *[[Nintendo]]*. Konsole ir pēctecis konsolei *[[Game Boy]]*. Konsole tika izdota Japānā ,  Ziemeļamerikā, kā arī  Eiropā.

## Tehniskais raksturojums
* Izmērs: 75&nbsp;mm x 133&nbsp;mm.
* Ekrāns: 2,56 collu LCD.
* Baterija: Divas AA baterijas.
* Baterijas ilgums: Vidēji ap 30 stundām spēlēšanas.
* Procesors: 4 vai 8 MHz 8-bit *[[Zilog Z80]]*.
* Atmiņa: 16 kilobaiti VRAM un 128 kilobaitu WRAM.
* Ekrāna izšķirtspēja: 160 x 140 pikseļi.

## Pārdošanas rādītāji
Pasaulē ir pārdotas kopā 118,69 miljoni *[[Game Boy]]* un *Game Boy Color* ierīču: 32,47 miljoni ierīču Japānā, 44,06 miljoni ierīču Amerikā un 42,16 miljoni ierīču citos reģionos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jeri (Jeru pagasts)

**Jeri** (agrāk — **Ģeri**) ir apdzīvota vieta Valmieras novada Jeru pagastā. Izvietojušies pagasta ziemeļos Rūjas kreisajā krastā pie autoceļa P17  no pagasta centra Endzeles,  no novada centra Valmieras un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Ģeru *(Seyershof)* muižas centru. Muižu 1529. gadā ordeņa mestrs izlēņoja R. Zeieram. 1972. gadā Jeros izveidoja veco ļaužu pansionātu, ko vēlāk reorganizēja par Valsts sociālās aprūpes centru «Rūja», kurā sniedz ilgstošas aprūpes pakalpojumus pieaugušiem cilvēkiem ar garīga rakstura traucējumiem. Bijušajā muižas ēkā atrodas bibliotēka. Rūjas krastā smilšakmens atsegums; ierīkota dabas taka.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Jeri

**Jeri** var būt:
* Jeri, apdzīvota vieta Jeru pagastā
* Jeri, apdzīvota vieta Valmieras pagastā
* Jeras (*Irgen*), bijusī muiža Raņķu pagastā
Sardīnijas Karaliste

**Sardīnijas Karaliste** (, , , zināma arī kā **Pjemonta-Sardīnija** vai **Sardīnija-Pjemonta**) sastāvēja no Savojas dinastijas īpašumiem no 1720. vai 1723. gada līdz 1861. gadam, pēc tam, kad tos Hāgas līguma rezultātā ieguva karalis Viktors Amadejs II. Tas viņam kompensēja Sicīlijas kroņa zaudēšanu Austrijai un ļāva atgūt karaļa titulu. Izņemot Sardīniju, Savoju valsts iekļāva sevī arī Savoju, Pjemontu un Nicu. Ligūrija un Dženova tika pievienotas Vīnes kongresa rezultātā 1815. gadā. Lielākajā karalistes pastāvēšanas laika daļā tās politiskā un ekonomiskā galvaspilsēta bija Turīna. 1860. gadā Nicu un Savoju atdeva Francijai, apmaiņā pret franču palīdzību Itālijas apvienošanā. 1861. gadā Sardīnijas Karaliste dibināja Itālijas Karalisti, aneksējot visas pārējās itāļu valstis, jaunajai itāļu valstij pārņemot no Sardīnijas visas tās institūcijas un konstitūciju.
Pieniņi

**Pieniņi** (arī ) ir vidējciems Preiļu novada Riebiņu pagastā. Tas atrodas pagasta vidusdaļā, nepilnus 7 km uz ziemeļrietumiem no pagasta centra Riebiņiem.

## Vēsture
Vēsturiski Pieniņi bija apdzīvoti jau 19. gadsimta sākumā, par ko liecina saglabājusies vecā draudzes kapela, kas ir aizsargājams pašvaldības kultūrvēsturisks objekts.

2009. gadā ciemā bija 101 iedzīvotājs, kuri dzīvoja vienģimeņu dzīvojamās mājās. Pieniņus ar pārējo pagastu savieno divi valsts vietējie autoceļi — V751 un V738 un citi ceļi. Ciemā atrodas kultūras nams, kā arī Pieniņu katoļu baznīca un bijusī vecā koka kapela. Abas sakrālās celtnes ir iekļautas vietējo kultūras pieminekļu sarakstā. No 1951. līdz 2021. gadam ciemā darbojās bibliotēka. Ciema centram piekļaujas Pieniņu ezers, bet uz dienvidiem no tā atrodas Gluhoje ezers.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās pēc CSP datiem.

## Atsauces
Samanta Tīna

**Samanta Tīna Brunava** (dzimusi  Tukumā), plašāk pazīstama kā vienkārši **Samanta Tīna**, ir latviešu dziedātāja un dziesmu autore. Pārstāvot Latviju, viņa piedalījās 2021. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Roterdamā, Nīderlandē ar dziesmu *[[The Moon Is Rising]]*, nekvalificējoties finālam.

## Biogrāfija
Dzimusi  Tukumā tēva Igora Poļakova un mātes skolotājas Ināras ģimenē. 2010. gadā Samanta piedalījās LNT televīzijas šovā "O!Kartes akadēmija", kurā izcīnīja uzvaru un iespēju trīs mēnešus mācīties *Tech Music School* mūzikas skolā Londonā. 2011. gadā viņa devās uz Moldovas starptautisko konkursu *Golden voices*, kurā izcīnīja Moldovas kausu.

2012. gadā piedalījās Eirodziesmā 2012 ar divām dziesmām — pašas izpildīto *For Father*, kas finālam nekvalificējās, un kopā ar Dāvidu Kalandiju izpildīto *I Want You Back*, kas ierindojās 2. vietā. 2012. gadā ar dziesmu "Auga, auga rūžeņa" piedalījās Baltkrievijas festivālā "Slāvu bazārs” (*Славянский базар*), kurā ieguva 3. vietu. 2013. gadā viņa piedalījās Dziesmā 2013 ar dziesmu *I Need a Hero*, arī iegūstot 2. vietu.

2013. gadā izdeva savu pirmo albumu "Tagad esmu cita". Albumā iekļautas 23 dziesmas, kuras ierakstītas laika posmā no 2010. līdz 2013. gadam. 2016. gadā Samanta Tīna ieguva 10. vietu dziedātāju konkursā Jaunais Vilnis Sočos ar Raimonda Paula dziesmu "Kāds trakais mani uzgleznos".

Samanta būtu pārstāvējusi Latviju 2020. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Roterdamā, Nīderlandē, ar dziesmu *[[Still Breathing]]*, bet konkurss tika atcelts Covid-19 pandēmijas dēļ.  Latvijas Televīzija paziņoja, ka Samanta Tīna varēs pārstāvēt valsti 2021. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā.  tika izlaista dziesma *[[The Moon Is Rising]]*, ar kuru dziedātāja piedalījās konkursā. Viņa nekvalificējās finālam, savā pusfinālā iegūstot pēdējo vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Samantas Tīnas profils ''Eurovision.tv'' lapā
* 
*
Poļakova

**Poļakova** var būt:

* Poļakova — apdzīvota vieta Alūksnes novada Pededzes pagastā;

* personas ar šādu uzvārdu:

* Māra Poļakova — latviešu tulkotāja (dzimusi 1975);
* Oļa Poļakova — (*Оля Полякова*), ukraiņu dziedātāja (dzimusi 1979);
* Samanta Tīna Poļakova — latviešu dziedātāja (dzimusi 1989).

## Skatīt arī
* Poļakovs
Gluhoje ezers

**Gluhoje ezers** (arī **Suņepu ezeriņš**) ir ezers Preiļu novada Riebiņu pagastā, izvietojies uz dienvidiem no Pieniņu ciema. Ezers atrodas privātīpašumā, tā platība ir 2,1 hektāri. Ietek grāvis no Pieniņu ezera. Rietumu krastā peldvieta.

## Atsauces
Endzele

**Endzele** (agrāk arī **Straume**) ir apdzīvota vieta Valmieras novada Jeru pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P17  no novada centra Valmieras un  no Rīgas.

Endzeles *(Henselshof)* muiža dibināta 1560. gadā vietā, kur atradies neliels ciems. Mūsdienu apdzīvotā vieta izaugusi padomju gados ap bijušās muižas centru kā kolhoza «Straume» ciemats. Endzelē atrodas Jeru pagasta pārvalde (Vēstnešos), Jeru pamatskola (muižas ēkā), pasts, Jeru feldšeru punkts, veikals.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Raģeļu baznīca

**Raģeļu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Grāveru pagasta apdzīvotā vietā Raģeļos pie Jazinka ezera.

## Vēsture
Raģeļu pirmais dievnams  bija maza koka baznīca uz latgaļu pilskalna Raģeļu kapsētā, kuru uzbūvēja 1780. gadā. Pārbūves notika 1836. un 1888. gadā. Pēc Pirmā pasaules kara tam uzlika tornīti, kurā iekāra zvanu, jo agrāk zvans atradās atsevišķi celtā tornī. Šī baznīca bija apšūta ar dēļiem, tai bija skaidu jumts. Dievnama priekšā uz koka stabiem bija lievenis, katrā tās pusē bija divi logi. Presbitērija pusē bija maza sakristeja. Otrā pasaules kara laikā, 1941. gada vasarā baznīca nodega. Peipiņu draudzes prāvests baznīcas vajadzībām iegādājās bijušo nespējnieku namu kapsētas nomalē un izremontēja, uzliekot skaidu jumtu un mazu tornīti ar krustu presbitērija galā un ēkas vienā galā ierīkojot ieeju. Prāvesta Donāta Puncuļa darbības laikā (1955.-1972.) ēka tika apbūvēta ar silikātķieģeļiem, jumts pārklāts ar melno skārdu. 1956. gadā Aglonas dekāns Jānis Strods ar metropolīta pilnvaru iesvētīja baznīcu. Zvans atrodas atsevišķi kapsētas nomalē, nevis tornītī virs baznīcas jumta. Dievnamam apkārt ir dārzs, ko ieskauj ķieģeļu stabiņos dzelzs stieņu žogs.

### Interjers
Dievnamam ir koka griesti un cementa grīda. Kora telpas balstās uz diviem cementa pīlāriem. Presbitērija abās pusēs atrodas sakristejas. Baznīcā ir trīs betona altāri. Galvenajā jeb centrālajā altārī ir Svētā Jāņa Kristītāja glezna. Ir aplūkojamas Krustaceļa gleznas un litogrāfijas mākslas darbi.
 
## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Daumants Abrickis. Raģeļu draudzi nodibināja 1923. gadā.

Draudzei ir 5 kapsētas — Slobodas kapsēta, Egļu kapsēta, Raginsku kapsēta, Dudeļu kapsēta un Raģeļu kapsēta. Katru gadu kapsētās notiek kapusvētki.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidas ir Svētā Jāņa Kristītāja svētki, Jaunavas Marijas — Eņģeļu Karalienes svētki, Svētā Jāņa Kristītāja galvas nociršanas atceres diena, Svētā apustuļa Mateja diena, Svēto apustuļu Sīmaņa un Jūdas jeb Tadeja svētki.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raģeļu Romas katoļu baznīca  www.aglona.travel.lv 
* Baznīcas attēli www.foto.eks.lv
Čornobiļa

**Čornobiļa** ( — 'vībotne') jeb **Černobiļa** () ir pamesta pilsēta Ukrainas ziemeļos, netālu no robežas ar Baltkrieviju. Administratīvi ietilpst Čornobiļas atsvešināšanas zonā, kas teritoriāli atrodas Kijivas apgabala Višhorodas rajonā, bet kuru tieši pārvalda Ukrainas Ekoloģijas un dabas resursu ministrijas Atsvešināšanas zonas pārvaldes valsts aģentūra. No 1932. līdz 1986. gadam bija Čornobiļas rajona administratīvais centrs.

Pilsēta tika evakuēta 1986. gadā, kad aptuveni 14 km uz ziemeļrietumiem Čornobiļas atomelektrostacijā notika kodolkatastrofa. Pirms evakuēšanas Čornobiļā dzīvoja 14 tūkstoši iedzīvotāju. Mūsdienās maiņu darbinieku ciemats; pilsētā mīt arī ap 100 patvaļīgi pārcēlušos iedzīvotāju.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Čornobiļas atomelektrostacija
* Čornobiļas AES katastrofa

## Ārējās saites
Džimijs Hauards

**Džimijs Hauards** (; dzimis ) ir bijušais amerikāņu hokejists, vārtsargs. Lielāko daļu savas karjeras spēlējis Nacionālās hokeja līgas kluba Detroitas "Red Wings" rindās.

## Spēlētāja karjera
Pēc trim NCAA čempionātā aizvadītām sezonām, profesionāļa karjeru Hauards uzsāka 2005.—06. gada sezonā, spēlējot Amerikas hokeja līgas klubā Grandrepidsas "Griffins". Sezonas gaitā hokejists aizvadīja četras spēles arī NHL kluba Detroitas "Red Wings" sastāvā. Nākamajās sezonās Hauards turpināja spēlēt "Griffins" rindās, epizodiski iegūstot vietu arī "Red Wings" sastāvā.

Par "Red Wings" pamatvārtsargu hokejists kļuva 2009.—10. gada NHL sezonā. Balsojumā par Kaldera balvas ieguvēju Hauards bija otrais aiz Tailera Maijersa. 2012. un 2019. gadā piedalījās līgas Visu Zvaigžņu spēlē, bija izvēlets arī 2015. gada zvaigžņu spēlei, bet traumas dēļ spēlē nepiedalījās.
2020. gada 1. oktobrī "Red Wings" komanda paziņoja, ka nepagarinās līgumu ar Hauardu uz 2020.–2021. gada sezonu. Tādēļ 2021. gada 28. janvārī Hauards paziņoja par spēlētāja karjeras noslēgšanu.

ASV hokeja izlases rindās spēlējis 2012. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2014. gada olimpisko spēļu turnīrā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Jans Muršaks

**Jans Muršaks** (; dzimis 1988. gada 20. janvārī) ir slovēņu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2024) pārstāv Austrijas hokeja līgas vienību *[[HK Klāgenfurte|EC-KAC]]*.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Muršaks sāka 2003.—04. gada sezonā, spēlējot Slovēnijas hokeja līgā. Uz Ziemeļameriku uzbrucējs devās 2006. gada vasarā, tur sākot spēlēt Ontārio hokeja līgā.

2008.—09. gada sezonu Muršaks aizvadīja jau AHL vienības Grandrepidsas "Griffins" sastāvā, taču 2010.—11. gada sezonā uzbrucējs aizvadīja arī 19 spēles NHL kluba Detroitas "Red Wings" sastāvā. 2012.—13. gada NHL lokauta laikā Muršaks spēlēja EBEL līgas klubā Ļubļanas "Olimpija".

"Red Wings" rindās Muršaks 2012.—13. gada sezonā aizvadīja tikai divas spēles, pēc sezonas beigām noslēdzot divu gadu līgumu ar KHL klubu Habarovskas "Amur". 2013.—14. gada sezonas otrajā pusē Muršaks tika aizmainīts uz Maskavas CSKA rindām, tās sastāvā spēlējot līdz pat 2017. gadam. 2017.—18. gada sezonu uzsāka Ņižņijnovgorodas "Torpedo" sastāvā, taču sezonas gaitā pārcēlās uz Zviedrijas hokeja līgas komandu *[[Frölunda HC]]*.

Slovēnijas hokeja izlases rindās spēlējis divos olimpisko spēļu turnīros, 2018. gadā pildot izlases kapteiņa pienākumus, kā arī četors Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Rēzeknes katoļu baznīca

**Rēzeknes katoļu baznīca** var būt:
* Rēzeknes Dieva Žēlsirdības Romas katoļu baznīca,
* Rēzeknes Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca,
* Rēzeknes Vissvētākās Jēzus Sirds Romas katoļu katedrāle.
Rīgas katoļu baznīca

**Rīgas katoļu baznīca** var būt:
* Bolderājas Vissvētākās Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca,
* Rīgas Svētā Alberta Romas katoļu baznīca,
* Rīgas Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca,
* Rīgas Svētā Franciska Romas katoļu baznīca,
* Rīgas Svētā Jāzepa Romas katoļu baznīca,
* Rīgas Kristus Karaļa Romas katoļu baznīca,
* Rīgas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca,
* Rīgas Svētā Jēkaba Romas katoļu katedrāle,
* Rīgas Vissvētākās Trīsvienības Romas katoļu baznīca.
Varakļānu katoļu baznīca

**Varakļānu katoļu baznīca** var būt:
* Varakļānu Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca,
* Varakļānu Svētā Viktora Romas katoļu kapela.
Latvijas īpaši aizsargājamās dabas teritorijas

**Īpaši aizsargājamās dabas teritorijas** (saīsināti **ĪADT**) ir ģeogrāfiski noteiktas dabas platības, kas atrodas īpašā valsts aizsardzībā. Pavisam Latvijā ir **683 īpaši aizsargājamas dabas teritorijas**, kuru statuss ir apstiprināts ar likumu vai Ministru kabineta noteikumiem. Aizsargājamās teritorijas iedala šādās kategorijās: nacionālie parki, biosfēras rezervāti, dabas rezervāti, dabas parki, aizsargājamo ainavu apvidi, dabas liegumi, aizsargājamās jūras teritorijas un dabas pieminekļi. **ĪADT** pārvalda un apsaimnieko Dabas aizsardzības pārvalde.

**683 īpaši aizsargājamas dabas teritorijas** sīkāk izdalās:
* 4 nacionālie parki;
* 1 biosfēras rezervāts;
* 42 dabas parki;
* 9 aizsargājamo ainavu apvidi; 
* 261 dabas liegums;
* 4 dabas rezervāti;
* 7 aizsargājamās jūras teritorijas;
* vairāk nekā 355 dabas pieminekļi, kas ir atsevišķi, savrupi dabas vai cilvēku veidojumi:
** ģeoloģiskie un ģeomorfoloģiskie veidojumi;
** aizsargājamie koki;
** dendroloģiskie stādījumi;
** alejas.

## Uzskaitījums
### Nacionālie parki

Latvijā ir **4 nacionālie parki**, kas ir plaši apvidi, kur tiek saglabātas dabas vērtības, ainaviskās vērtības un kultūrvēsturiskais mantojums, vienlaicīgi veicot zinātnisko izpēti, izglītošanu un atpūtas organizēšanu.

### Biosfēras rezervāti

### Dabas rezervāti

Saskaņā ar likumdošanu dabas rezervāti ir cilvēka darbības neskartas vai mazpārveidotas teritorijas, kurās tiek nodrošināta dabisko procesu netraucēta attīstība, lai aizsargātu un izpētītu retas vai tipiskas ekosistēmas un to sastāvdaļas. Latvijā ir 4 dabas rezervāti:

### Dabas parki

Saskaņā ar likumdošanu dabas parki ir teritorijas, kas pārstāv noteikta apvidus dabas un kultūrvēsturiskās vērtības un kas ir piemērotas sabiedrības atpūtai, izglītošanai un audzināšanai. Latvijā ir 42 dabas parki:

### Aizsargājamo ainavu apvidi

Saskaņā ar likumdošanu par aizsargājamo ainavu apvidiem atzītas teritorijas, kas izceļas ar savdabīgu ainavu un īpašu skaistumu. Tie izveidoti, lai aizsargātu un saglabātu kultūrainavu, tās daudzveidību, vienlaikus nodrošinot iedzīvotāju atpūtai un tūrismam piemērotas vides saglabāšanu. Latvijā ir 9 aizsargājamo ainavu apvidi:

### Dabas liegumi

Saskaņā ar likumdošanu dabas liegumi ir cilvēka darbības mazpārveidotas vai dažādā pakāpē pārveidotas dabas teritorijas, kas ietver īpaši aizsargājamo savvaļas augu un dzīvnieku sugu dzīvotnes un īpaši aizsargājamos biotopus. Latvijā ir 261 dabas liegums:

### Aizsargājamās jūras teritorijas

Latvijā ir 7 aizsargājamās jūras teritorijas.

### Dabas pieminekļi

Saskaņā ar likumdošanu dabas pieminekļi ir atsevišķi, savrupi dabas veidojumi: aizsargājamie koki, dendroloģiskie stādījumi, alejas, ģeoloģiskie un ģeomorfoloģiskie dabas pieminekļi un citi dabas retumi, kam ir zinātniska, kultūrvēsturiska, estētiska vai ekoloģiska vērtība. Latvijā ir 355 dabas pieminekļi:

## Atsauces
Hancaviči

**Hancaviči** () jeb **Ganceviči** () ir pilsēta un rajona centrs Baltkrievijas dienvidrietumu daļā pie Pripetes upes pietekas Cnas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1898. gadā. Pilsēta sāka attīstīties līdz ar dzelzceļa līnijas Baranaviči—Luņiņeca izbūvi. No 1921. līdz 1939. gadam Hancaviči atradās Polijas sastāvā. 1939. gadā Hancavičus ieņēma PSRS karaspēks. Otrā pasaules kara laikā — Ostlandes teritorijā. 1943. gada februārī starp Hancavičiem un Luniņecu notika pretpartizānu operācija *Hornung*, kurā piedalījās Oskara Dirlevangera komandētie spēki. Operācijā tika iznīcināti 12 000 cilvēku (gan civiliedzīvotāju, gan partizānu). Pēc Otrā pasaules kara — Baltkrievijas PSR sastāvā, no 1991. gada — Baltkrievijā.

Uz ziemeļiem no pilsētas atrodas Krievijas militārā radiolokācijas stacija (RLS), kas tika uzbūvēta Skrundas RLS vietā.

## Ārējās saites

* Hancaviči vietnē "Baltkrievijas globuss" 

## Atsauces
Ivaceviču rajons

**Ivaceviču rajons** (, ) ir Brestas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Brestas apgabala Baranaviču, Ļahaviču, Hancaviču, Pinskas, Ivanavas, Bjarozas un Pružanu rajoniem, kā arī Grodņas apgabala Sloņimas rajonu.

## Ārējās saites
Felkerzāms

**Felkerzāms** var būt:
* Adriāns fon Felkerzāms (1914–1945) —  Waffen-SS virsnieks;
* Dmitrijs fon Felkerzāms (1846-1905) — Krievijas admirālis;
* Georgs Frīdrihs fon Felkerzāms (1766-1848) — Vidzemes gubernators;
* Hamilkārs fon Felkerzāms (1811-1856) — Vidzemes landmaršals;
* Hamilkārs Felkerzāms (1854-1929) — vācbaltu jurists un politiķis.
* Hamilkārs Felkerzāms (1893-1982) — militārpersona, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.
Skaistas baznīca

**Skaistas Svētā Antona Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Skaistas pagasta centrā Skaistā.

## Vēsture
Skaistas pirmais koka dievnams tika uzbūvēts 1778. vai 1788. gadā par prāvesta Žebrovska līdzekļiem. Līdz Rīgas bīskapijas nodibināšanai Skaistas baznīca bija Krāslavas baznīcas filiālbaznīca. 1914. gadā šo dievnamu izjauca un pārveda uz 3&nbsp;km attālumā esošo Geibu sādžu, kur to uzbūvēja no jauna, jo tur bija vairāk katoļu. Pirmā pasaules kara laikā baznīca nodega. Tagadējo dievnamu nodegušās baznīcas vietā uzcēla 1920. — 1921. gadā prāvesta Šiksneļa darbības laikā.

### Eksterjers
Baznīca celta uzkalnā, tā ir krustveidīgi celta guļbūve, 25 metrus gara un 15 metrus plata celtne ar kvadrātveidīgiem, bez tradicionālā ovālā virsloka logiem. Vidējā nava ir apmēram 10 metrus augsta, tās sānos ir piebūvētas divas zemākas sānu navas. No ārpuses ēka apšūta koka dēļiem, pie ieejas virs jumta ir zems četrstūrains tornītis ar dzelzs krustu. Jumts noklāts ar cinkotu skārdu. Presbitērija kreisajā pusē ir piebūvēta sakristeja. Ārdurvis celtnei atrodas no gala, sāniem un sakristejas. Baznīcu ietver dārzs, kurā aug lapu koki un ir prāvesta Staņislava Broča kaps. Dārzu nenoslēdz žogs, bet sakrauti akmeņi žoga veidā. Dievnama priekšā ir ieejas vārti ar diviem mūra stabiem, virs kuriem izbūvēta koka, ar dēļiem apšūta daļa, kur ierīkots neliels zvanu tornis.
  
### Interjers
Dievnamam ir koka griesti un grīda, un lēzeni segti griesti. Kora telpas, kurās atrodas harmonijs, balstās uz diviem pīlāriem. Baznīcā ir trīs ozolkoka altāri. Lielajā altārī ir Jaunavas Marijas debesīs uzņemtās glezna, labās puses altārī ir Svētā Jura un Svētā Antona gleznas, bet kreisajā — Svētās Terēzijas no Avilas glezna. Aplūkojami ir divi lieli ozolkoka konfesionāli un kvadrātveidīgs ambons. Dievnamam ir neliela, paškalta monstrance.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Pāvils Odiņš. Sākumā, kamēr Skaista bija Krāslavas filiālbaznīca, to apkalpoja Krāslavas misionāri — lazaristi, bet vēlāk laicīgie priesteri. Patstāvīga draudze izveidojās 1920. gadā. Draudzei ir astoņas kapsētas — Bebrišu, Skradeļu, Bogdānu, Skaistas, Vēveru, Čenčupu, Luņu un Stolu.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidas ir Svētā Antona diena — 40 stundas, Svētā Jura diena, Svētās Terēzijas no Avilas diena.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Skaistas baznīca www.bibliotekakraslava.lv 
* Krāslavas novada baznīcas www.kraslava.lv
* Baznīcas attēli www.foto.eks.lv
Kosava

**Kosava** () jeb **Kosova** () ir pilsēta Brestas apgabala Ivaceviču rajonā Baltkrievijas rietumos.

Rakstos pirmoreiz minēta 1494. gadā. Pēc Trešās Polijas dalīšanas 1795. gadā Kosava iekļāvās Krievijā. No 1921. līdz 1939. gadam — Polijas sastāvā. 1927. gada 3. februārī, apspiežot nemierus, kas izcēlās pēc partijas "Baltkrievu zemnieku-strādnieku kopiena" (*Беларуская сялянска-работніцкая грамада*) aizliegšanas, Polijas policija nogalināja 6 cilvēkus. Polijas kampaņas laikā 1939. gadā Kosavu ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Otrā pasaules kara — Baltkrievijas PSR sastāvā, no 1991. gada — Baltkrievijā.

Iedzīvotāju skaits — 1872 (2023. gadā).

## Cilvēki
thumb|200px|left|Tadeuša Koscjuško (1746–1817) dzimtā vieta Meračovščinā
1,5 kilometrus no Kosavas, Meračovščinā, ir poļu un amerikāņu nacionālā varoņa Tadeuša Koscjuško (1746–1817) dzimtā vieta. Pie pilsētas liela muižas pils, kas tiek restaurēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kosava vietnē "Baltkrievijas globuss"
Ivaceviči

**Ivaceviči** (, ) ir pilsēta un rajona centrs Baltkrievijas rietumos.

Rakstos pirmoreiz minēta 1519. gadā. Pēc Trešās Polijas dalīšanas 1795. gadā Ivaceviči iekļāvās Krievijā. No 1921. līdz 1939. gadam Ivaceviči atradās Polijas sastāvā. 1939. gadā Ivacevičus ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Otrā pasaules kara - Baltkrievijas PSR sastāvā, no 1991. gada - Baltkrievijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ivaceviči vietnē "Baltkrievijas globuss"
Unguriņi

**Unguriņi** ir apdzīvota vieta Valmieras novada Ķoņu pagastā. Izvietojušies pagasta ziemeļaustrumos pie autoceļa P17  no pagasta centra Ķoņiem,  no novada centra Valmieras un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Unguriņu *(Ungershof)* pusmuižas centru.

## Atsauces
Ungershof

***Ungershof*** var būt šādu apdzīvoto vietu vai bijušo muižu vāciskais nosaukums:
* Unguri Mazsalacas pagastā
* Unguriņi Ķoņu pagastā
Ķoņi

**Ķoņi** ir ciems Valmieras novada Ķoņu pagastā, pagasta centrs. Izvietojušies pagasta vidusdaļā Ķoņu kalnā pie autoceļa P17  no novada centra Valmieras un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Ķoņu *(Königshof)* muižas centru. Muiža dibināta 1561. gadā zemnieku ciema *Nouwenkull* vietā. No 1599. gada muiža piederējusi Hansam Kēningam, no kā arī cēlies muižas un ciema nosaukums. Pastāvējusi arī leģenda, ka nosaukums cēlies no pie muižas esošā kalna, kuru savā laikā karā esot izmantojis Kārlis XII. Ķoņu tautas nams, bibliotēka un pagasta pārvalde izvietota bijušajā Zirgu pasta stacijā  uz dienvidiem no Ķoņu centra. Ķoņu muiža ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Huans Ramons Himeness

**Huans Ramons Himeness** (, dzimis , miris ) bija spāņu dzejnieks, kas 1956. gadā saņēma Nobela prēmiju literatūrā.

## Ārējās saites

*
Teodors Kalniņš

**Teodors Kalniņš** (dzimis , miris ) bija latviešu diriģents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1890. gadā Tērbatā, mācījās vijoļspēli Krievu mūzikas biedrības Rīgas mūzikas skolā (1904—1909), studēja Pēterburgas konservatorijā (1913—1916). 1919. gadā Kalniņš sāka darboties Latvijas Nacionālajā operā, sākumā kā kormeistars (līdz 1935. gadam), pēc tam kā galvenais kormeistars (līdz 1940. gadam). Diriģēja Latvijas Universitātes studentu korus: no 1925. līdz 1940. gadam — vīru kori, no 1927. līdz 1940. gadam — sieviešu kori.

1940. gadā kļuva par Latvijas Radiokomitejas kora diriģentu, ko diriģēja līdz pat 1962. gadam, kad tas tika pārdēvēts viņa vārdā. 1950. gadā sāka strādāt Latvijas Konservatorijas Kordiriģēšnas nodaļā par pedagogu. Kalniņš bija vairāku vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku virsdiriģents.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira (1934)
* Atzinības krusts, IV šķira (1938)
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1948)
* Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1960)

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Music'' profils
Dufeka krasts

**Dufeka krasts** () ir ap  garš Rosa šelfa ledāja dienvidu daļas piekrastes apgabals starp Amundsena krastu austrumos un Šekltona krastu ziemeļrietumos. Krastu norobežo Birdmora glečers rietumos un Līvas glečers austrumos. Krasts 1961. gadā nosaukts par godu ASV Kara flotes admirālim Džordžam Dufekam, kurš bija viens no Ričarda Bērda vadītās ekspedīcijas (1939-1941) dalībniekiem, kā arī operācijas Highjump Austrumu operatīvās grupas komandieris (1946-1947). Vēlākos gados Dufeks bija ASV Kara flotes atbalsta spēku komandieris, kura vadībā tika izveidotas pirmās ASV pastāvīgās polārstacijas Antarktīdā.

## Atsauces
Edgars Tons

**Edgars Tons** (dzimis , miris ) bija latviešu diriģents.

1938. gadā absolvējis Latvijas konservatorijas Kontrabasa klasi, 1950. gadā — Latvijas Valsts konservatorijas Simfoniskā orķestra diriģēšanas klasi. Vēl laikā no 1950. līdz 1952. gadam mācījies Ļeņingradā pie Haikina.

1940. gadā sāka spēlēt kontrabasu Radio simfoniskajā orķestrī. 1947. gadā kļuva par Operas un baleta teātra diriģentu, 1954. gadā — galveno diriģentu. Laikā no 1955. līdz 1960. gadam Tons vadījis Latvijas Valsts konservatorijas Simfonisko orķestru diriģentu klasi. No 1963. līdz 1966. gadam bijis Latvijas PSR Radio un TV simfoniskā orķestra galvenais diriģents. Tāpat sadarbojies ar orķestriem no Krievijas un Polijas. Tons bijis vairāku vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētku virsdiriģents. Bijis precējies ar aktrisi Dinu Kupli.

1950. gadā kļuvis par Latvijas Teātra biedrības biedru, 1962. gadā saņēmis Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieka goda nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Music'' profils
Rudzāti (nozīmju atdalīšana)

**Rudzāti** var būt:
* Rudzāti — vidējciems Līvanu novada Rudzātu pagastā 
* Rudzāti — skrajciems Rēzeknes novada Stoļerovas pagastā 
* Rudzāteņas — skrajciems Līvānu novada Rudzātu pagastā
Rīgas Ekonomikas augstskola

thumb|298x298px|Rīgas Ekonomikas augstskolas ēka
**Rīgas Ekonomikas augstskola (REA)** jeb **Stokholmas Ekonomikas augstskola Rīgā (SSE Riga)** (), tautā saukta arī par **zviedru augstskolu** jeb **"zviedriem"**, ir privāta ekonomikas augstskola, kas izveidota 1994. gadā kā Stokholmas Ekonomikas augstskolas filiāle Baltijas valstīs. Kopš 2010. gada REA pieder Stokholmas Ekonomikas augstskolas, Latvijas Universitātes un REA absolventu asociācijas (*SSE Riga Alumni Association*) izveidotam fondam.

Katru gadu augstskolā uzņem aptuveni 130 studentus, no kuriem ap 50% ir no Latvijas, ap 20% no Lietuvas, ap 15% no Igaunijas, pārējie no citām valstīm. Studijas notiek angļu valodā.

## Studiju programma
Bakalaura programma ekonomikā un uzņēmējdarbībā — studiju ilgums 3 gadi. Studiju laikā tiek apgūtas uzņēmējdarbības un biznesa vadības iemaņas, saistot teoriju ar praksi.
Studiju programmu vada pasniedzēji no Stokholmas Ekonomikas augstskolas (SSE), kā arī profesori no citām pasaules valstīm un vietējie pasniedzēji, kuri akadēmisko grādu ieguvuši ārvalstīs. Studiju maksa bakalaura programmā ir 5200 EUR gadā. Ir pieejamas dažādas stipendijas, ko finansē SSE Riga, SSE Riga absolventi un uzņēmumi.

## Vēsture
Rīgas Ekonomikas augstskola atrodas ēkā, kuru 1905. gadā S. Mitusova privātskolas vajadzībām projektēja Mihails Eizenšteins. Tomēr 1906. gadā ēku pārpirka Vidzemes Vācu apvienība un iekārtoja Alberta skolu () ar ģimnāzijas un reālskolas mācību programmām un Herdera pamatskolu (*Herderschule*). 
Vācu privātskolas darbojās līdz Pirmā pasaules kara sākumam 1914. gadā. Pēc kara ēkā darbojās Rīgas pilsētas 1. vācu pamatskola, tad 10. vācu pamatskola un vācu īpatnējā pamatskola, pilsētas vācu vidusskolas latīņu nodaļa, vēlāk Latīņu ģimnāzijas nodaļa, pilsētas 1. igauņu pamatskola. 
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā ēkā darbojās Rīgas krievu ģimnāzija, pēc kara Rīgas 71. pamatskola ar krievu mācību valodu; vēlāk tur atradās kopmītnes. 

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1994. gada 8. novembrī Zviedrijas karalis Kārlis XVI Gustavs ēkā atklāja Rīgas Ekonomikas augstskolu. Ēkas pagalmā uzcēla augstskolas Sorosa auditoriju un Rīgas Juridiskās augstskolas piebūvi.

## Ārējās saites
*Stockholm School of Economics in Riga

## Atsauces
Kristīne Zadovska

**Kristīne Zadovska** (dzimusi  Dobelē) ir latviešu operdziedātāja, mecosoprāns.

1993. gadā absolvējusi Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas Ludmilas Braunas vokālo klasi, 1995. gadā ieguvusi maģistra grādu. Vēl mācījusies pie dažādiem ārzemju pedagogiem, tai skaitā pie Katjas Andželoni Itālijā 1993. gadā. 1995. gadā kļuvusi par Latvijas Nacionālās operas solisti. Tāpat tēlojusi Jaunajā Rīgas teātrī un Dailes teātrī. Par tiullomu operā "Karmena" saņēmusi 2001. gada Spēlmaņu nakts balvu nominācijā "Labākie operas un baleta mākslā", vēl tikusi vairākas reizes nominēta šai balvai, 2003. gadā arī vadījusi balvu pasniegšanas ceremoniju. 1997. gadā Zadovska saņēmusi Paula Saksa balvu.

Precējusies ar aktieri Andri Keišu, ir 2 bērni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Nacionālās operas profils
* Kristīne Zadovska izrades.lv