open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Agnetha Fältskog (albums)

**Agnetha Fältskog** ir zviedru popzvaigznes un ABBA dalībnieces Angnētas Feltskūgas debijas albums. Tas tika izdots Zviedrijā 1968. gada sākumā, izdevējs ''Cupol Records''. Albuma nosaukums ir A. Feltskūgas vārds un uzvārds zviedru valodā. Kopš izdošanas albums ir atkārtoti izdots gan CD, gan ''iTunes''.

Albuma veidošanas laikā Feltskūga uzstājās kopā ar vietējo zviedru deju grupu Jenšēpingā. Grupa nolēma nosūtīt grupas dziesmu demo ierakstus uz *Cupol Records* 1967. gada rudenī. Karls Gerhards Lundkvists noklausījās lentes un pamanīja, ka grupas demo ierakstos bija arī Feltskūgas sarakstītā dziesma *Jag var så kar*. Pēc dziesmas noklausīšanās Lundkvists piedāvāja viņai līgumu ar *Cupol Records*. Albuma *Agnetha Fältskog* pirmā ierakstu sesija notika 1967. gada 16. oktobrī Stokholmā. Šajā sesijā tika ierakstītas četras dziesmas no šī albuma — *Jag var så kär*, *Utan dej mitt liv går vidare*, *Följ med mig* un *Slutet gott, allting gott*. Dziesma *Försonade* arī tika iesniegta ''Melodifestivalen'' (Eirovīzijas dziesmu konkursa atlase), taču neguva panākumus atlasē. Vairākas albuma dziesmas tika izdotas arī kā singli un sasniedza augstas vietas *Svensktoppen* mūzikas sarakstā.

## Dziesmu saraksts
**Pirmā puse:**
# *Jag var så kär* 3:19
# *Jag har förlorat dej* 3:25
# *Utan dej mitt liv går vidare* 2:49
# *Allting har förändrat sej* 3:09
# *Försonade* 2:56
# *Slutet gott, allting gott* 1:43

**Otrā puse:**
# *Tack Sverige* 3:00
# *En sommar med dej* 3:20
# *Svövit och de sju dvärgarna* 3:07
# *Min farbror Jonathan* 2:31
# *Följ med mej* 1:35
# *Den jag väntat på* 2:24

**1999. gada atkalizdevuma bonusa dziesmas:**
# *Sjung denna sång* 2:40
# *Någonting händer med mig* 2:35
# *Borsta tandrollen bort* 1:52

## Atsauces
Auskultācija

200px|thumb|Netiešā auskultācija, izmantojot stetoskopu
**Auskultācija** ( — ‘klausīties, izklausīt’) ir diagnosticēšanas metode, kura izmanto skaņas, kas dabiski rodas organismā un tiek uztvertas ar tiešo vai netiešo (ar jebkāda cieta ķermeņa palīdzību) mūsu auss saskaršanos ar ķermeņa virsmu. Balss izklausīšana, klepus, šķaudīšana, skaļa elpošana, krākšana, skaļa burkšķēšana vēderā un citas skaņas, kuras var izklausīt no attāluma, neattiecas uz auskultācijas metodi. Auskultāciju veic siltā telpā, nepieciešams, lai būtu klusums, slimnieka ķermenis ir jāatsedz. Izšķir divas galvenās auskultācijas metodes. Katrai no šīm auskultācijas metodēm ir savas pozitīvās un negatīvās puses.

## Tiešā auskultācija
Tiešā auskultācija, kad pacients tiek auskultēts ar neapbruņotu ausi, kuru pieliek pie pacienta ķermeņa. Par tiešas auskultācijas priekšrocībām tiek uzskatīta liela uztveres virsma un izklausāmo skaņu dabiskais raksturs. Bet par trūkumu — neskaidra skaņu lokalizācija, īpaši auskultējot sirdi, un tās pielietojuma neiespējamība dažos ķermeņa apgabalos, piemēram, virs atslēgas kaula un paduses bedrītēs. Par trūkumu arī uzskatāmi šis metodes nehigiēniskie apstākļi un bīstamība pie infekciozām saslimšanām.

## Netiešā auskultācija
Netiešā auskultācijas metode jeb instrumentālā metode tiek veikta ar stetoskopa vai fonendoskopa palīdzību. Izmantojot netiešo auskultāciju, ir iespējams noteikt skaņas noteiktu lokalizāciju jebkurā ķermeņa apgabalā un jebkurā pacienta lokalizācijas stāvoklī, kas ir ļoti svarīgi, auskultējot smagi saslimušus slimniekus. Izņemot to, netiešajai auskultācijai vēl ir raksturīgs higiēniskums. Jāpievērš īpaša uzmanība ķermeņa apmatojumam, tā kā instrumenta berze gar matiem imitē tipiskas patoloģiskas auskultatīvas skaņas (piemēram, krepitāciju). Stetoskopa vai fonendoskopa galviņai jābūt cieši, bet ne spēcīgi pieliktai pie izklausāmās virsmas.

## Atsauces
Beļģijas provinces

**Beļģijas provinces** (, ) ir Beļģijas otrā līmeņa politiskais iedalījums, kas ir izveidots saskaņā ar Beļģijas konstitūciju. Beļģija ir sīkāk sadalīta trīs reģionos un desmit provincēs.

Lielākā province pēc platības ir Luksemburgas province, bet pēc iedzīvotāju skaita lielākā ir Antverpenes province.
## Provinces
Dejas ar vilkiem

**"Dejas ar vilkiem"** () ir 1990. gada amerikāņu vesterns, kura režisors un producents un galvenās lomas attēlotājs ir Kevins Kostners. Filmas sižets veidots pēc Maikla Bleika 1988. gada grāmatas *Dances with Wolves*.

Filma ir par Amerikas pilsoņu kara ASV armijas leitnantu, kas dodas uz pierobežu, kur iepazīstas ar vietējiem indiāņiem. Galvenās lomas filmā attēlo Kostners, Mērija Makdonela, Greiems Grīns un Rodnijs Grānts.

Filmas nosaukums *Dances with Wolves* (lakotu: *Šuŋgmánitu Tȟáŋka Ób Wačhí*) ir siu indiāņu dotais vārds Kostnera attēlotajam varonim — "Tas Kas Dejo Ar Vilkiem". Tā guva labus panākumus, saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu vairākās nominācijās, tai skaitā labākās filmas nominācijā. 2001. gadā "Dejas ar vilkiem" tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Ārējās saites
Gadalaiki (dzejolis)

**„Gadalaiki”** () ir Prūsijas lietuviešu dzejnieka Kristijona Donelaiša no 1765. līdz 1775. gadam sarakstīts dzejolis lietuviešu valodā. Pirmais zināmais lietuviski sarakstītais daiļdarbs. Tas tiek uzskatīts par vienu no agrīnās lietuviešu literatūras meistardarbiem. Donelaiša „Gadalaiku” rokrakstus 1818. gadā, 38 gadus pēc Donelaiša nāves, publicēja Ludvigs Rēza kurš dzejoli pārtulkoja arī vāciski, dodot tam nosaukumu *Das Jahr in Vier Gesaengen* (no vācu valodas — 'Gads četrās dziesmās') un izvēloties dzejoļa daļu izkārtojumu.

## Saturs
Dzejolis sarakstīts lietuviešu valodas rietumaukštaišu dienvidu izloksnē ar atsevišķām ziemeļu izloksnes iezīmēm. Dzejolim pavisam ir 3517 rindas, kas sadalītas 4 daļās, katru veltot savam gadalaikam — „Pavasara prieki” (*Pavasario linksmybės*), „Vasaras darbi” (*Vasaros darbai*), „Rudens labumi” (*Rudenio gėrybės*) un „Ziemas rūpes” (*Žiemos rūpesčiai*). Dzejolis iesākas ar heksametru:

Dzejolī aprakstīta 18. gadsimta vidus Prūsijas lauku lietuviešu zemnieku dzīve un paražas gada ritumā. Donelaiša izmantotajai leksikai raksturīgs vienkāršums, tomēr daudz lietoti arī dažādi tēlaini darbības vārdi, pārnestas nozīmes (piemēram, *košti*, *lakti* —
‘lakt’, *drožti* — ‘drāzt, ar nozīmi „sist”)’, izteiksmīgi raksturojumi (*didpilvis*, *ponpalaikis*, *slunkius*, *utėlius*) un frazeoloģismi (*akis užpilti* — ‘aizliet acis’, *iškelti nosį* — ‘pacelt degunu gaisā’, *ubagais eiti* — ‘iet ubagos’ u.c.).

## Tulkojumi
[200px|right|thumb|[Paulis Kalve|Pauļa Kalves dzejoļa atdzejojuma 1963. gada izdevuma vāks (ilustrējis V. Jurkūns)]]

Mūsdienās Donelaiša „Gadalaiki” pārtulkoti latviešu, vācu, krievu, angļu, baltkrievu, gruzīnu, poļu, čehu, ungāru u.c. valodās. Pirmos „Gadalaiku” fragmentus jau 1821. gadā no tulkojuma vācu valodā latviski atdzejoja mācītājs Kārlis Frīdrihs Vatsons, bet 1822. gadā tie ar nosaukumu „Gada jaukums. Zemnieku dziesma” izdoti kalendārā „Veca un jauna laika grāmata uz to 1822. gadu”. Tas ir pirmais zināmais kāda lietuviešu darba tulkojums latviešu valodā.

Pēc tam atsevišķus dzejoļa fragmentus atdzejoja arī Kārlis Kundziņš, Rainis, Edgars Baumans, Sudrabu Edžus, Jānis Jaunsudrabiņš, Emīlija Prūsa, Emīls Skujenieks un Jānis Sudrabkalns, bet pirmais, kurš dzejoli atdzejoja pilnībā, bija Paulis Kalve. Viņa atdzejojumu 1942. gadā pirmoreiz publicēja periodikā, bet 1963. gadā izdeva grāmatā.

## Atsauces
Naiče

**Naiče** (dienvidu atapasku: *Naiche* — 'uzbāzīgais, nerātnību veicējs'; dzimis ap 1857 gadu, miris ) bija čirikavu apaču virsaitis. Savu titulu viņš mantoja no tēva Kočiza, viena no ietekmīgākajiem čirikavu apaču virsaišiem. Naičes mātes Dostesehas (*Dos-tes-ey*, *Dos-teh-seh* — 'Jau gatavo pie nometnes ugunskura') tēvs bija ievērojamais apaču virsaitis Mangas Koloradasa.

Naičes vārds ir pierakstīts dažādi — Naiče, Nače, Natčezs, Načite, Kristiāns Naiče.

1861. gadā Naiči ar māti sagūstīja amerikāņu zaldāti un aizveda uz Buhanana fortu Arizonā. Neraugoties uz karadarbības sākumu starp amerikāņiem un Kočiza apačiem, abus gūstekņus drīz atbrīvoja.

1872. gadā kopā ar tēvu piedalījās sarunās ar brigādes ģenerāli Oliveru Hauardu.

thumb|left|180px|Naičes zīmējumi uz briežādas
Pēc Kočiza nāves 1874. gadā čirikavu virsaiša titulu mantoja viņa vecākais dēls Taza. Taza mira 1876. gadā ceļojuma laikā uz Vašingtonu, un Naiče kļuva par pēdējo čirikavu virsaiti. Lai arī Naiče neieguva tādu ietekmi kā viņa tēvs un brālis, līdz pat mūža beigām viņš baudīja milzīgu visu čirikavu cieņu.

Sākotnēji Naičes attiecības ar baltādainajiem bija miermīlīgas, taču 1880. gadā viņš pameta rezervātu, bet 1882. gadā pievienojās Džeronimo. 1883. gadā militāras ekspedīcijas laikā ģenerālim Džordžam Krūkam izdevās pārliecināt apačus padoties.

1885. gada maijā Džeronimo un Naiče atkal pameta rezervātu. 1886. gada 27. aprīlī divdesmit ielenktu apaču karotāju aizlavījās gar armijas posteņiem un šķērsoja Arizonas robežu. Ceturtā daļa Savienoto Valstu armijas ilgāku laiku nespēja tikt galā ar nelielo Džeronimo un Naičes grupu. Pilnībā apači padevās 1876. gada 4. septembrī, un kā karagūstekņi tika nosūtīti uz cietumu Floridā. Vēlāk čirikavus pārsūtīja uz Oklahomas štatu, kur Naiče kādu laiku kalpoja par izlūku.

1913. gadā Naiče pārcēlās uz Meskaleru indiāņu rezervātu Ņūmeksikā, kurā bija sapulcinātas dažādas apaču grupas un ciltis. Apaču tradīcijas pieļāva daudzsievību, un Naičem bija trīs sievas, astoņi dēli un sešas meitas. Divas viņa sievas mira vēl Oklahomā.

Naiče ieguva talantīga indiāņu mākslinieka reputāciju. Uz briežu ādas viņš attēloja ziedus, briežus un citus dzīvniekus, tītarus un dažnedažādus dabas objektus, kā tos saskatīja savām acīm. Naiče arī greba koka nūjas un krāsoja tās dažādās krāsās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Apaču vadoņi
Repelenti

**Repelenti** (no  — 'atbaidošs', 'atgrūdošs') ir dabīgas vai ķīmiski sintezētas vielas, ko izmanto galvenokārt asinssūcēju divspārņu un ērču atbaidīšanai no cilvēkiem un mājdzīvniekiem. Repelenti var būt kā augu vai dzīvnieku dabasvielas (piemēram, vaivariņi un purvmirtes), tā arī sintētiskas vielas un preparāti (piemēram, naftalīns vai dimetilftalāts). Sintētiskās vielas mēdz būt efektīvākas un darbojas ilgāk. Tos gatavo šķīdumu, aerosolu, emulsiju un ziežu veidā. Repelentu iedarbība ir īslaicīga. Repelentu ražošanā plaši izmanto dimetilftalātu, dibutilftalātu, dietiltoluamīdu, kā arī spirtus, aldehīdus un ēteriskās eļļas. Repelenti var pasargāt cilvēku no inficēšanās ar Laimas slimību, malāriju, buboņu mēri u. c. slimībām.

Repelenti, atšķirībā no insekticīdiem, kukaiņus nenogalina, bet tikai atbaida.

## Atsauces
Detergents

**Detergents** ir viela ar lielu virsmas aktivitāti, kas, pievienota ūdenim, maina tā virsmas spraigumu. Tāds šķidrums veicina ādas un dažādu priekšmetu (instrumentu, slimnieku kopšanas priekšmetu un citu) attīrīšanu no taukiem, svešām daļiņām un mikroorganismiem. Tas darbojas kā mazgāšanas līdzeklis. Bez tam detergenti izmaina mikroorganismu šūnas membrānas caurlaidību un līdz ar to traucē to dzīvības norisēm nepieciešamo vielu transportu cauri šūnas membrānai.

## Ķīmiskā detergentu klasifikācija
Izšķir anjonu un katjonu detergentus.

### Anjonu detergenti
Pie anjonu detergentiem pieder parastās ziepes, kuras ir dažādu taukskābju nātrija vai kālija sāļi. No anjonu detergentiem jeb anjonu ziepēm medicīnas praksē lieto kālija jeb zaļās ziepes. Medicīnas personāls tās izmanto roku mazgāšanai.

### Katjonu detergenti
Katjonu detergentiem jeb katjonu ziepēm ir spēcīgākas mazgājošās īpašības. Tie pārspēj anjonu detergentus pretmikrobās aktivitātes ziņā. Katjonu detergentus nedrīkst lietot vienlaicīgi ar anjonu detergentiem jeb parastajām ziepēm, jo tādā gadījumā samazinās to pretmikrobā darbība. Katjonu detergentu darbība pavājinās arī vidē, kurā ir daudz organisku vielu, piemēram, asinis un strutas. Pie katjonu detergentiem pieder, piemēram, amonija savienojums cetilpiridīnijs.

## Atsauces
Bērza darva

thumb|250px|Bērza darva
**Bērza darva** ir bērza mizas sausās pārtvaices produkts, kurā darbīgās vielas ir fenols, ksilols, gvajakols, krezols u.c., kā arī sveķi. Bērza darvai piemīt antiseptiskas un insekticīdas īpašības, kā arī keratoplastiska, keratolītiska (ragvielu mīkstinoša) un kairinoša darbība. To lieto tādu  ādas slimību kā ekzēmas un zvīņēdes ārstēšanai. Darvas insekticīdās jeb akaricīdās īpašības izmanto, ārstējot kašķa ērces ierosināto kašķi. Darvas vietā reizēm lieto **Vilkinsona ziedi**, kuras sastāvā ir darva. Uz ādu darva darbojas kairinoši, uzlabojot ādas asins apgādi, paātrinot epitēlija attīstību un mazinot audu iekaisuma pazīmes. Brūču ārstēšanai bērza darvu visbiežāk lieto kā Višņevska ziedes sastāvdaļu.

## Atsauces
Benzoilperoksīds

**Benzoilperoksīds** ir organisks savienojums, kas pieder pie peroksīdu grupas. Tā struktūrformula ir [C6H5C(O)]2O2. Atbrīvodams atomāro skābekli, kavē anaerobās baktērijas, tāpēc to izmanto piņņu ārstēšanā. Preparāta gela, krēma vai losjona lietošanas laikā āda kļūst sausa un mazāk taukaina, mazinās tās iekaisums. Taukainā sekrēta samazināšanās saistīts ar brīvo taukskābju samazināšanās taukaudos. Audu oksigenācijas uzlabošanās dēļ pastiprinās to granulācija. Šo parādību izmanto galvenokārt trofisko ādas čūlu ārstēšanā. Benzoilperoksīdam piemīt arī keratolītiska (ādu loboša) darbība, kā arī līdzīgi ūdeņraža peroksīdam — balinošas īpašības. Daļai cilvēku uzklāšanas vietās reizēm var būt dedzinoša sajūta un parādīties ādas apsārtums. Benzoilperoksīdam, iespējams, ir kancerogēna iedarbība.

## Atsauces
Gunārs Lūsis

**Gunārs Lūsis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu mākslinieks, grafikas dizainers. Viņš ir pazīstams kā viens no 1993. gada latu monētu dizaina izstrādātājiem un kā 2015. gada Latvijas prezidentūras Eiropas Savienības Padomē logo autors.

## Biogrāfija
Mācījies J. Rozentāla mākslas vidusskolā. Beidzis Latvijas Mākslas akadēmiju grafikas nodaļā 1974. gadā.

Latvijas Mākslinieku savienības biedrs kopš 1978. gada.
Padomju gados darbojies pie plakātu dizaina un grāmatu noformējuma. Vēlāk radījis ap 70 dažādu logotipu tādām iestādēm un pasākumiem, kā Operas fonds, "Rīgai 800", kinoforums "Arsenāls", Lido, Rīgas Stradiņa universitāte un citi.

Lūsis arī piedalījās izstādēs kā gleznotājs. Par sev tuviem māksliniekiem atzīst Frenku Stellu, Antoniju Tapjesu, Robertu Raušenbergu, Džesperu Džonsu.

2013. gadā tika iekļauts žūrijas komisijā konkursā par Ministru kabineta goda diploma dizainu.

Dzīvesbiedre māksliniece Māra Lindberga.

## Atsauces
Šohdaras grēda

**Šohdaras grēda** () ir kalnu grēda Pamirā, Tadžikistānā. Izvietojusies Pamira dienvidrietumos, stiepjas ziemmeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 105 km garumā starp Šohdaras ieleju ziemeļos, Pandžu dienvidos un Pāmiru austrumos. Grēdas rietumu, meridionālo daļu reizēm izdala atsevišķi kā Iškošimas grēdu. Austrumos turpinās kā Vāhānas grēda. Grēdas augstākā virsotne ir Kārļa Marksa smaile (6726 m). Grēda veidota galvenokārt no gneisiem, korē ap 300 ledāju ar kopējo platību ap 269 km². Nogāzēs kalnu stepes un tuksnesis, ielejās skrajas paegļu audzes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Topokarte J-42-96 ХОРОГ
* Topokarte J-42-120 ИШКАШИМ
* Topokarte J-42-108 РОШТКАЛА
* Topokarte J-43-109 ХАНДУД
* Topokarte J-43-97 ВРАНГ
* Topokarte J-43-98 ЗОНГ
Konstantīns Rērihs

**Konstantīns Rērihs** (, dzimis  kā **Konstantīns Kristofs Traugots Glauberts Šūšels** , miris ) bija Latvijā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Sanktpēterburgas tiesas notārs. Nikolaja Rēriha tēvs.

Dzimis ārlaulībā Paplakas muižā istabenei Šarlotei Šūšelai un muižas pārvaldniekam Frīdriham Rēriham. Ir versija, ka Rēriha īstais tēvs bija muižas īpašnieks barons fon der Rops, jo dzīves laikā viņš visādi atbalstīja Konstantīnu. Ar barona atbalstu mācījās tehniskajā skolā Sanktpēterburgā. No 1858. līdz 1867. gadam strādāja par dzelzceļa ierēdni. 1860. gadā apprecējās ar Ostrovas tirgoņa meitu Mariju Kalašņikovu. 1863. gadā, samaksājis Aizputē nodevu, maina kārtu (*сословие*), kļūdams par "tirgotāju". 1867. gadā Sanktpēterburgā kļuva par notāru, par ko nostrādāja līdz 1898. gadam. Darbojās vairākās biedrībās. Rēriha mājās ciemojās daudzi tālaika sabiedrībā pazīstami intelektuāļi.

## Ārējās saites
"Latvijas Arhīvi", Ivars Silārs "Nikolaja Rēriha vectēvs — Rērihs vai fon der Rops?"
Vāhānas grēda

**Vāhānas grēda** () vai **Vahonas grēda** () ir kalnu grēda Pamira dienvidos Afganistānā un uz Afganistānas un Tadžikistānas robežas. Stiepjas 160 km garumā austrumu—rietumu virzienā; dienvidos to norobežo Vāhāndarjas upe rietumdaļā un Oksu augštece austrumdaļā, ziemeļos — Lielā Pamira ieleja ar Pāmiras upi rietumdaļā un Oksu kreisā krasta pieteku augštecēm austrumdaļā. Grēdas vidējais augstums ap 5000 m, maksimālais — 6421 m. Veidota no izvirdumiežiem un metamorfajiem iežiem, nogāzes lēzenas, tās šķērso trogielejas. Korē mūžīgā sniega un ledus lauki aizņem ap 94 km². 

Pandžas, Pāmiras un Vāhāndarjas ielejas apdzīvo pamiriešu tauta vahani, no kuriem cēlies grēdas nosaukums. Dažkārt Vāhānas grēdai pieskaita arī rietumos esošās Šohdaras un Iškošimas grēdas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Topokarte J-43-98 ЗОНГ
* Topokarte J-43-99 САРХАД
* Topokarte J-43-100 ЛАНГАР
* Topokarte J-43-101 оз.ЧАКМАКТЫН
* Topokarte J-43-88 оз.ЗОРКУЛЬ
* Topokarte J-43-89 ТАШСЕРЫ
* Topokarte J-43-90 ШАЙМАН
Serdžo Matarella

**Serdžo Matarella** (, ; dzimis ) ir itāliešu politiķis, tiesnesis, pašreizējais Itālijas prezidents.

1983. gadā ticis ievēlēts Itālijas parlamentā, pārvēlēts parlamentā arī nākamajās sešās vēlēšanās. Bijis aizsardzības, izglītības, parlamenta lietu ministrs dažādās valdībās. 2011. gadā tika ievēlēts par Konstitucionālās tiesas tiesnesi.  Matarella ievēlēts Itālijas prezidenta amatā. Viņš stājās amatā , amatā nomainīja Džordžo Napolitāno.  atlaida 2013. gadā ievēlēto Itālijas parlamentu. 2022. gada 29. janvārī Matarella tika ievēlēts par prezidentu uz otro termiņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Mortens Tildums

**Mortens Tildums** (, dzimis ) ir norvēģu kinorežisors.

Pazīstamākās no Tilduma Norvēģijā uzņemtajām filmām ir *[[Buddy]]* (2003), *[[Varg Veum — Falne engler]]* (2008), "Galvu mednieki" (*Headhunters* / *Hodejegerne*, 2011).

Tilduma pirmā filma angļu valodā ir biogrāfiskā drāma "Imitācijas spēle" (2014), kurā stāstīts par matemātiķa Alana Tjūringa dzīvi (lomu atveido Benedikts Kamberbačs). Uzreiz pēc pirmizrādes "Imitācijas spēle" starptautiski ieguva pozitīvas kritiķu atsauksmes, kā arī ir izvirzīta 87. Kinoakadēmijas balvai astoņās nominācijās, tostarp arī Mortens Tildums kā "Labākais režisors". Režisējis filmu "Pasažieri" (2016).

## Atsauces

## Ārējās saites
Agnetha Fältskog Vol. 2

**Agnetha Fältskog Vol. 2** ir zviedru popzvaigznes un ABBA dalībnieces Angnētas Feltskūgas otrais studijas albums. Tas tika izdots Zviedrijā 1969. gadā, caur Cupol Records. Kopš izdošanas albums ir atkārtoti izdots gan CD, gan iTunes.

Lielu daļu no albuma dziesmām sarakstīja Dīters Cimermans, vācu ierakstu producents un Angnētas toreizējais līgavainis, kas mēģināja uzsākt Angnētas karjeru vāciski runājošās valstīs, piemēram, Rietumvācijā, Šveicē un Austrijā. Feltskūga izdeva astoņas singlus vācu valodā starp 1969. un 1972. gadu, bet viņas panākumi bija nelieli. Dažas albuma dziesmas tika izdotas arī kā singli, no kuriem tikai *Fram För Svenska Sommaren* un *Zigenarvän* sasniedza augstas vietas Svensktoppen mūzikas sarakstā. Albuma singla *Zigenarvän* (*Čigānu draugs*), kas vēsta par jaunu meiteni, kas apmeklē čigānu kāzas un iemīlas ar līgavas brāli, izdošanas laikā Zviedrijas plašsaziņas līdzekļos notika debates par čigāniem  un mūziķe tika apsūdzēta par apzinātu mēģinājumu pelnīt naudu no situācijas, sarakstot dziesmu par šo tēmu.

## Dziesmu saraksts
**Pirmā puse:**
# Fram För Svenska Sommaren 2:26
# Lek Med Dina Dockor 2:15
# Ge Dej Till Täls 2:18
# Skål Kära Vän 2:04
# Glöm Honom 2:12
# En Gång Fanns Bara Vi Två 2:38

**Otrā puse:**
# Hjärtats Kronprins 2:35
# Det Handlar Om Kärlek 2:26
# Som En Vind Komm Du Till Mej 3:24
# Señor Gonzales 2:28
# Zigenarvän 2:54
# Tag Min Hand Låt Oss Bli Vänner 2:14

**2000. gada atkalizdevuma bonusa dziesmas:**
# Nu Ska Vi Opp, Opp, Opp 1:58
# En Stilla Flirt 2:26
# Vairāku dziesmu poptūrijs: 1:44
::Värkänslor (Ja Da' Ä' Vären)
::Det Kommer En Vär 	
::Nu Ska Vi Vara Snälla

## Atsauces
Sarikola grēda

**Sarikola grēda** (; , *Sèlēikù'ěr Shānmài*; , *Rashte Kūh-e Sarīkāl*)  ir kalnu grēda Pamira austrumos. Gandrīz visā garumā veido Tadžikistānas un Ķīnas robežu, neliela daļa grēdas dienvidrietumos veido Ķīnas un Afganistānas robežu. Stiepjas 350—380 km garumā no Markanas upes, kas to atdala no Aizalaja grēdas, līdz vai nu Beika pārejai vai Vāhdžīra pārejai, kur tā saduras ar Hindukuša austrumu galu. Veido ūdensšķirtni starp Tarimas baseinu austrumos, beznoteces Karakela baseinu ziemeļrietumos un Amudarjas baseinu rietumos.

Grēda veidota no kristāliskajiem slānekļiem un granitoīdiem. Vidējais augstums 4500—5800 m, augstākā virsotne Ljavirdirtags (6351 m) grēdas dienvidu galā. Korē virs 5000 m daudzviet ledāji. Nogāzēs augstkalnu tuksneši. Nosaukums, domājams, cēlies no viduslaiku pamiriešu kņazistes Sarikolas ar galvaspilsētu mūsdienu Taškorganā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Iškošimas grēda

**Iškošimas grēda** () ir kalnu grēda Pamirā, Tadžikistānā. Izvietojusies Pamira dienvidrietumos, stiepjas ziemmeļu—dienvidu virzienā 95 km garumā starp Pandžas ieleju rietumos un Šohdaras ieleju ziemeļaustrumos. Austrumos paceļas Šohdaras grēda, par kuras daļu dažkārt tiek uzskatīta. Grēdas augstākā virsotne ir Majakovska smaile (6096 m). Grēda veidota galvenokārt no gneisiem, amfibolītiem un citiem pirmskembrija metamorfiskajiem iežiem; korē ap 315 ledāju ar kopējo platību ap 165 km². Nogāzēs kalnu stepes un tuksnesis, ielejās skrajas paegļu audzes. Grēdas rietumdaļā zināmi termisko minerālūdeņu avoti, pie viena no kuriem ierīkots Garmčašmas balneoloģiskais kūrorts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Topokarte J-42-96 ХОРОГ
* Topokarte J-42-108 РОШТКАЛА
* Topokarte J-42-120 ИШКАШИМ
Niks Foliņo

**Niks Foliņo** (; dzimis ) ir amerikāņu hokejists, uzbrucējs. Kopš 2023. gada Foliņo spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Čikāgas "Blackhawks" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
No 2004. līdz pat 2007. gadam uzbrucējs spēlēja Ontārio hokeja līgas kluba *[[Sudbury Wolves]]* sastāvā, taču 2007. gada vasarā nostiprinājās NHL kluba Otavas "Senators" sastāvā, tā rindās arī uzsākot nākamo sezonu. Daļu sezonas hokejists gan aizvadīta Otavas AHL fārmklubā Bingemtonas "Senators". 2008.—09. gada sezonu Foliņo jau pilnībā aizvadīja NHL.

2012. gada vasarā uzbrucējs tika aizmainīts uz Kolumbusas "Blue Jackets". 2015.—16. gada sezonā Foliņo kļuva par komandas kapteini. Foliņo piedalījās 2015. gada NHL Visu Zvaigžņu spēlē. Tā kā spēle notika Kolumbusā, Foliņo tika ievēlēts par kapteini vienai no komandām.

 transfēru sezonas noslēgumā Foliņo trīs komandu darījumā tika aizmainīts uz komandu Toronto "Maple Leafs". 2021. gada jūlijā kā brīvais aģents pievienojās Bostonas "Bruins".

2023. gada 26. jūnijā Foliņo, kā brīvais aģents no Bruins, tika aizmainīts uz Čikāgas "Blackhawks" kopā ar Teiloru Holu apmaiņā pret Ianu Mičelu un Aleku Regula. Nākamajā dienā Foliņo piekrita viena gada līgumam par 4 miljoniem ASV dolāru ar "Blackhawks" uz 2023.–2024. gada sezonu.

## Ārējās saites

## Atsauces
Kuņluņs

**Kuņluņs** (, *Kūnlún Shān*; ; , *khu nu ri rgyud*)  ir kalnu grēda Āzijā, Ķīnā. Stiepjas ap 3000 km garumā rietumu—austrumu virzienā no Jarkantas ielejas rietumos līdz Huanhe un Jandzi ūdensšķirtnei Bajanhara grēdai austrumos, no ziemeļiem apliecot Tibetas kalnieni un atdalot to no Tarimas ieplakas un Gobi tuksneša. Grēdas platums ir no 100—150 km rietumdaļā līdz 600 km austrumdaļā. Veidota galvenokārt no metamorfajiem iežiem un granītiem, dominējošais augstums 5500—6000 metru, augstākā virsotne ir Liušišaņs (7167 m) grēdas rietumdaļā. Dažkārt pie Kuņluņa pieskaita Kašgārijas grēdu ar tā augstāko virsotni Konguru (7649 m).

Austrumdaļā Kuņluņs sadalās vairākās paralēlās grēdās. Ziemeļdaļā ir Altintags un Cjiliaņšaņs, kurus no Kuņluņa pamatdaļas atdala Caidamas ieplaka.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daniels Kajmakoskis

**Daniels Kajmakoskis** (; dzimis  Stugā) ir maķedoniešu dziedātājs un komponists. Popularitāti ieguva X Faktorā kur arī uzvarēja. Viņš pārstāvēja Maķedoniju 2015. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā kas norisinājās Austrijā, Vīnē ar dziesmu *Lisja esenski*.

## Biogrāfija
Daniels Kajmakoskis ir dzimis Maķedonijas dienvidu pilsētā Strugā 1983. gada 7. oktobrī. Kad viņam bija 7 gadi viņi pārcēlās uz Vīni, Austrijā ar visu ģimeni. Danielam ir divi brāļi- Dalibors un Filips. Daniels ir piedalījies daudzos muzikālos šovos. Viņš pirmo reizi kāpa uz skatuves 17 gadu vecumā kur iekļuva TOP 12. 2009. gadā viņš pirmo reizi piedalījās Ohridas festivālā ar dziesmu *Nezhna ko princeza* kuru viņš sarakstīja pats. Daniels ir piedalījies arī Bulgārijas šovā *Pej S'men*. Vēlāk viņš atgriezās Vīnē kur viņš strādāja par mūziķi. 2011. gada viņš sarakstīja dziesmu Karolinai Gecēvai ar nosaukumu *Ne se vrajkas* kas kļuva par hītu Maķedonijā un Balkānos.

## Atsauces
Treintje Osterheisa

**Judīte Katreintje "Treintje" Osterheisa** (; dzimusi  Amsterdamā) ir Nīderlandes dziedātāja un komponiste. Viņa pārstāvēja Nīderlandi 2015. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, kas norisinājās Vīnē, ar dziesmu *Walk Along*.

Viņa ir teologa, katoļa priestera Hūba Osterheisa un vijolnieces Jozefīnes Melīfas meita.

## Atsauces
Loiks Notets

**Loiks Notets** (; dzimis  Korsellā) ir beļģu dziedātājs, kas 2014. gadā ieguva 2. vietu šova *[[The Voice Belgique]]* trešajā sezonā un pārstāvēja Beļģiju 2015. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, kas norisinājās Austrijā, Vīnē.

## Atsauces
Autoceļš V673

|}
|}

**V673** autoceļš **Daugavpils—Elerne—Lielborne** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno Daugavpili caur Elerni ar Lielborni. Autoceļš ir  garš un klāts ar asfaltbetona un grants segumu. Ceļš šķērso Augšdaugavas novada Laucesas, Tabores, Vecsalienas un  Salienas pagastus.

## Vēsture
2015. gada 27. janvārī tika izsludināts konkurss par autoceļa posma Daugavpils-Elerne (0,1-12,7 km) seguma uzturēšanas darbiem.

## Atsauces
Autoceļš V555

**V555** autoceļš **Dziļāri—Rogovka** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu P36 pie Dziļāriem ar autoceļiem V499, V529 un V593 Rogovkas centrā. Autoceļš ir  garš un klāts ar asfaltbetona un grants segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Gaigalavas un Nautrēnu pagastus.

## Vēsture
2015. gada 27. janvārī tika izsludināts konkurss par autoceļa posma Rasnupļi—Rogovka (19,2—21,4 km) seguma uzturēšanas darbiem.

## Krustojošie autoceļi
* P36 (Krēsle)
* V557 (Žogotas)
* V528 (Rasnupļi)
* V499, V529, V593 (Rogovka)

## Atsauces
Autoceļš V751

|}
|}

**V751** autoceļš **Vecvārkava—Ančkini—Pieniņi-Kausa** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno Upmalu caur Ančikiniem un Pieniņiem ar Kausu. Autoceļš ir  garš un klāts ar asfaltbetona un grants segumu. Ceļš šķērso Preiļu novada un Līvānu novada Upmalas, Vārkavas Sutru un Riebiņu pagastus.

## Vēsture
2015. gada 27. janvārī tika izsludināts konkurss par autoceļa posma Upmala—Vārkava (0,0—7,6 km) seguma uzturēšanas darbiem.

## Atsauces
Autoceļš V305

|}
|}

**V305** autoceļš **Vecpiebalga—Ineši** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu V307 pie Vecpiebalgas ar autoceļu P33 pie Inešiem. Autoceļš ir  garš, klāts ar asfaltbetona segumu un šķērso Cēsu novada Inešu pagastu.

## Vēsture
2015. gada 29. janvārī tika izsludināts konkurss par autoceļa seguma atjaunošanu pilnā garumā.

## Atsauces
Džons Dipons

**Džons Dipons** (, dzimis , miris ) bija Diponu ģimenes mantinieks. Tiesāts par slepkavību un mūža nogali pavadījis cietumā. Viņš bija ornitologs (izdevis vairākas grāmatas par putniem), konhiologs, filatēlists, treneris un sporta entuziasts. Kā filantrops, viņš izveidoja un vadīja Delavēras Nacionālo vēstures muzeju, kas tika atklāts 1972. gadā. Viņš atbalstīja arī Vilanovas Universitāti, kā arī citas iestādes.

1980. gados viņš sāka interesēties par sportu, it īpaši par modernās pieccīņas sacīkstēm, un drīzumā viņš izveidoja cīnītāju kompleksu savā fermā *Foxcatcher*. Viņš kļuva par amatieru sporta atbalstītāju ASV un valsts cīņas sporta komandas sponsoru. 1990. gadu sākumā viņa draugi sāka uztraukties par Džona paranojas lēkmēm. 1997. gadā viņš tika apcietināts par sava drauga un olimpiskā čempiona brīvajā cīņā Deiva Šultca slepkavību. Viņš tika atzīts par garīgi slimu, bet ne vājprātīgu un atlikušo mūžu pavadīja cietumā. 2010. gadā, būdams apcietinājumā, Džons Dipons nomira.

2014. gada mākslas filmā "Lapsu medības" ir stāsts par Dipona dzīvi. Džona Dipona lomu atveido Stīvs Karels. Karela tēlojums ir izvirzīts 87. Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

## Atsauces

## Ārējās saites
* "John E du Pont video Foxcatcher Farm - 1988" Dokumentāls videomateriāls ar Dupontu viņa īpašumā un *Foxcatcher* treniņu kompleksu
Kašgārijas grēda

**Kašgārijas grēda** vai **Kongurmuztags** (, *Mùshìtǎgé Shān*) ir kalnu grēda Pamira austrumos, Ķīnā. Reizēm tiek pieskaitīta Kuņluņam, kopā ar Kintau veidojot tā tālāko ziemeļrietumu izvirzījumu. Stiepjas aptuveni 100 km garumā starp Gezdarju ziemeļos un Taškorganu dienvidos; rietumos paceļas Sarikola grēda, bet austrumos plešas Tarimas ieplaka. Dažos avotos Kašgārijas grēdai pieskaita arī Kintau un Ulugartagu ziemeļos līdz Markanas upei un Taškorgantagu dienvidos. Grēda veidota no gneisiem, granītiem, kvarcītiem; smailas kores, stāvas, klinšainas nogāzes, dziļas aizas. Apledojums vairāk kā 600 km². Vidējais augstums 5000—6000 metru, augstākās virsotnes ir Kongurs (7719 m) un Muztagata (7546 m). Ziemeļu nogāzēs kalnu stepes, dienvidu un austrumu — pustuksneši un tuksneši. Upju ielejās tugaji.

## Atsauces
Ventspils II

**Ventspils II** ir dzelzceļa stacija līnijā Ventspils—Tukums II, kas atrodas Ventspils novada Tārgales pagastā starp stacijām Ventspils un Elkšķene. Blakus stacijai atrodas ciems Stacija "Ventspils 2". Stacijā ir tikai kravas satiksme. Ventspils virzienā no stacijas atzarojas sliedes uz Ventspils stacijas Austrumu parku.

## Vēsture
Sadales punkts šeit izbūvēts 20. gadsimta 60. gadu pirmajā pusē, bet kā stacija pasažieru vilcienu sarakstos iekļauta 1967. gadā.

2008. gada 20. decembrī Ventspils II stacijā notika dzelzceļa katastrofa — divu kravas vilcienu sadursme, kuras rezultātā aizdegās cisternas ar benzīnu. Gāja bojā divi cilvēki — lokomotīves mašīnists un mašīnista palīgs. Nebija atjaunojami trīspadsmit vagoni un lokomotīve, bija arī citi infrastruktūras un ritošā sastāva bojājumi. Pie Tukuma virziena sliežu kopsavienojuma atrodas piemineklis avārijā bojā gājušajiem.

## Atsauces
Latviešu kora mūzika (albums)

***Latviešu kora mūzika*** ir jauniešu kora "Kamēr..."  izdotais albums, kas ierakstīts kora galvenā diriģenta Māra Sirmā vadībā. Albums tika prezentēts kino teātrī "Rīga", kopā ar A. Epnera filmu studijas "AVE" režisora Ivara Zviedra uzņemto dokumentālo filmu par kori *Kamēr*. Pasākuma otrajā daļā koris sniedza koncertu ar skaņdarbu izlasi no jaunā albuma.

## Dziesmu saraksts

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20150628215255/http://www.kamer.lv/index.php?option=com_content&task=view&id=121&Itemid=
* Mājaslapa
Rēzeknes Kultūras un atpūtas parks

**Rēzeknes J. Raiņa kultūras un atpūtas parks** atrodas Rēzeknē, Raiņa ielā 29. Vasaras sezonā estrādē vai arī visā parka teritorijā tiek rīkoti masu pasākumi dažādai gaumei un dažāda vecuma apmeklētājiem — teātra izrādes, mūziķu koncerti, tautas lietišķās mākslas gadatirgi un citi pasākumi. Vasaras darba sezona katru gadu sākas 1.maijā ar gadatirgu un noslēdzas septembra beigās.
Rēzekne ir viena no nedaudzajām pilsētām, kurā joprojām ir saglabājies un visu vasaras sezonu darbojas parka karuseļu laukums.

## Vēsture
190px|thumbnail|left|J. Raiņa skulptūra
Sākotnēji parka vidū atradās četrstāvu Valsts Komercskolas ēka, kuru 1930. gadā uzcēla pēc arhitekta Blankenberga projekta. Tā tika pilnībā iznīcināta 2. pasaules kara laikā. 1972. gadā parkā tika atklāts latviešu dzejnieka J. Raiņa skulpturāls portrets.

No 2011. gada kultūras un atpūtas parks kā patstāvīga organizācija ir likvidēts, tas pievienots Rēzeknes pilsētas Kultūras namam.

Drīzumā tiks uzsākta parka rekonstrukcija. 190px|thumbnail|right|Kultūras un atpūtas parka estrādes projekts

## Atsauces
Vernov

***Vernov*** (*Вернов*) jeb ***MKA-FKI (PN2)*** (*МКА-ФКИ (ПН2)*) ir Krievijas pavadonis kosmisko procesu pētniecībai, Tas palaists 2014. gada jūlijā Krievijas mazo kosmisko aparātu programmas *MKA-FKI* ietvaros. 2014. gada decembrī sakari ar pavadoni zaudēti.

Ar pavadoni paredzēts pētīt elektriskās izlādes, atmosfēras tranzientās parādības (spraitus, zilās strūklas, elfus u.c.) un relatīvistisko elektronu izkrišanas no Zemes radiācijas joslām. Bez tam aparatūra ļāva fiksēt gamma uzliesmojumus.

*MKA-FKI (PN2)* izgatavots uz platformas *Karat* bāzes. Galvenais pavadoņa instruments ir ierīce *RELEK*, kurā ietilpst rentgena un gamma spektrometrs, elektronu detektors, ultravioleto un optisko uzliesmojumu detektors, optiskā kamera ar augstu laika izšķirtspēju, elektromagnētiskā lauka un radioviļņu zemfrekvences un radiofrekvences analizatori. *RELEK* masa ir 41 kg.
Sākotnēji bija plānots pavadonī iekļaut arī teleskopu spektrometru *Monika*, bet tehnisku problēmu dēļ tā izstrāde aizkavējās, un tas tiks palaists ar citu kosmisko aparātu.

## Lidojuma gaita
*MKA-FKI (PN1)* kā sekundārā krava startēja  15:58 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b/Fregat]]* no Baikonuras kosmodroma. Kopā ar to tika palaisti pavadoņi *[[Meteor-M № 2]]*, *[[Ukube-1]]*, *[[SkySat-2]]*, *[[TechDemoSat-1]]*, *[[AISSat-2]]*, *[[DX-1]]*. No *Fregat* dzinējbloka *MKA-FKI (PN1)* atdalījās 17:39 UTC.

2014. gada 3. decembrī pavadonis nosaukts padomju zinātnieka Sergeja Vernova vārdā. Vernovs atklājis Zemes ārējo radiācijas joslu.

2014. gada decembrī zaudēti sakari ar pavadoni. Publiski par to paziņoja 2015. gada 11. janvārī. Par kosmiskā aparāta kļūmes iespējamāko cēloni tiek minēts elektronikas komponenšu neizturība pret kosmisko radiāciju, lai gan nav izslēgti citi iemesli.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Комплекс научной аппаратуры «РЭЛЕК» Научно-исследовательский институт ядерной физики имени Д.В. Скобельцына Московского государственного университета имени М.В. Ломоносова 
* Relek (MKA-PN 2) Gunter Dirk Krebs
Rēzeknes Festivāla parks

**Rēzeknes Festivāla parks** atrodas Rēzeknes upes krastā blakus Latgales vēstniecībai "Gors" un Rēzeknes Kultūras namam.

Festivāla parkā notiek Rēzeknes, kā arī pasaules mēroga folkloras festivāli un izklaides pasākumi visa gada garumā: koncerti, izrādes, festivāli, Rēzeknes Augstskolas Rozes svētki, Ziemassvētki, Jaunā gada sagaidīšana, Līgo un Jāņu ugunskura dedzināšana. Parkā atrodas arī jaunbūvēts bērnu laukums.

2014. gadā tika pabeigta parka rekonstrukcija, kura tika veikta Latvijas, Lietuvas un Baltkrievijas pierobežu sadarbības programmas projekta „Kultūras mantojuma saglabāšana un popularizēšana Rēzeknes un Braslavas reģionos” īstenošanā Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta ietvaros.

## Attēlu galerija

File:Festival park in Rēzekne 2012-01-01.jpg|Festivāla parks 


## Atsauces
Dzimte (socioloģija)

[thumbnail|[Dzimums|Dzimumu simboli, kuri tiek izmantoti, lai apzīmētu vīriešus (zilā krāsā) un sievietes (sārtā krāsā)]]
**Dzimte** (), **sociālais dzimums** jeb **dzimumsocialitāte** ir ar sieviešu un vīriešu sabiedrībā veicamo lomu saistīto kultūras, sabiedrības, politikas un saimniecības norišu ietekmē radies priekšstatu un uzvedības modeļu kopums.

Dzimte papildina dzimumu un ietver atšķirības starp vīriešiem un sievietēm ne tikai no bioloģiskā, bet arī sabiedriskā viedokļa. Daļa uzskata, ka dzimte izriet no dzimuma un līdz ar to sakrīt ar dzimumu un ir nemainīga, bet citi uzsver dzimtes iezīmju mainīgumu vēstures, kultūras un sabiedrības ietekmē.

## Skatīt arī
* Dzimtes identitāte
* Dzimtes izpausme
* Dzimtes maiņa
* Socializācija

## Atsauces

## Ārējās saites
Dumpis

**Dumpis** var būt:

* nemieri, sacelšanās;
* dumpju ģints (*Botaurus*) putns;
** lielais dumpis — putnu suga;
** mazais dumpis — putnu suga;
* Dumpis (uzvārds).
Juzari

**Jurijs Navrockis** (; dzimis  Minskā) ir baltkrievu dziedātājs un komponists. Labāk zināms ar skatuves vārdu **Juzari** (*Юзары*). Viņš pārstāvēja Baltkrieviju 2015. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, kopā ar Maimunu, izpildot dziesmu *Time*.. Iepriekšreiz piedalījies 2012. gada nacionālajā Baltkrievijas atlasē ar dziesmu *The Winner*, bet ieguva tikai 5. vietu. 2013. gada nacionālajā atlasē piedalījās ar dziesmu *Secret*, bet ieguva 8. vietu. Viņš arī bija viens no Anastasijas Viņņikovas fona vokālistiem 2011. gadā. Navrockis bija arī 2014. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursā autors dziesmai *Sokal*, ko izpildīja Nadežda Misjakova, pārstāvot Baltkrieviju.

## Atsauces
Harijs Pīkols

**Harijs Pīkols** (1903—198?) bija Latvijas futbolists, Latvijas futbola izlases spēlētājs 1926.—1927.gadā. Viens no "Olimpijas" futbola komandas dibinātājiem, spēlēja centra aizsarga pozīcijā.

## Biogrāfija

Pīkola futbolista karjera aizritēja vienā komandā — Liepājas Olimpijā, kuras sastāvā viņš no 1921. līdz 1932. gadam trīs reizes kļuva par Latvijas meistaru futbolā (1927.—1929.gados), trīs reizes ieguva Rīgas futbola kausu (Latvijas kausa priekštecis), četras reizes finišēja otrajā vietā Latvijas meistarībā. Izslavēts bija ar savu spēcīgo 11 metru soda sitienu izpildījumu. Tāpat Pīkols aktīvi spēlēja bendiju un hokeju. Spēlētāja gaitas pārtrauca laikā, kad Olimpijas sastāvā viņa pozīcijā nostabilizējās Fricis Laumanis. Pēc aktīvo sporta gaitu beigām strādāja par krāsotāju, turpināja dzīvot Liepājā arī pēc 2.Pasaules kara.

## Atsauces
Muztagata

**Muztagata** ( — ‘Ledus kalnu tēvs’; , *Mùshìtǎgé Fēng*) ir kalns Kašgārijas grēdā Ķīnā, Pamira otra augstākā virsotne. Veidots no gneisiem un kristāliskajiem slānekļiem, virsotnē mūžīgais sniegs, nogāzēs 16 ledāju, no kuriem ievērojamākais Koksels austrumu nogāzē ir 21 km garš. Pirmoreiz virsotnē uzkāpa padomju—ķīniešu apvienotā ekspedīcija 1956. gadā. Kalna relatīvi lēzenās austrumu nogāzes un sausā klimata dēļ Muztagata tiek uzskatīta par vienu no visvieglāk iekarojamajiem «septiņtūkstošniekiem».

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemeļaličuras grēda

**Ziemeļaličuras grēda** () vai **Bazardara** ir viena no Pamira kalnu grēdām Tadžikistānā. Izvietojusies Pamira dienviddaļā Kalnu Badahšanā starp Murgobas upi un Sarezas ezeru ziemeļos un Aličuras upi un Jašilkela ezeru dienvidos. Rietumos piekļaujas Rūšona grēdai. Veidota no slānekļiem un kaļķakmeņiem. Ziemeļu nogāze stāva, to saposmo šauras ielejas. Korē apledojums, šļūdoņi, to kopējā platība ap 470 km². Augstākā virsotne ir Kulins (5931 m) Irhtas kalnos grēdas ziemeļrietumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svjatopolks Izjaslavičs

**Svjatopolks Izjaslavičs** (, ; dzimis , miris ) bija Kijivas lielkņazs no 1093. līdz 1113. gadam. Bija arī Polockas (1069—1071), Novgorodas (1078—1088) un Turovas (1088—1093) kņazs. Būdams lielkņazs, vairākkārt karoja ar polovciešiem un iesaistījās kņazu savstarpējās cīņās. Neesot bijis īpaši populārs tautas vidū. Pēc Svjatopolka nāves Kijivā sākās sacelšanās pret ebreju un rietumu tirgotājiem. Svjatopolka Izjaslaviča laikā tika sarakstīts Pagājušo gadu vēstures avots - t.s. Pirmhronika.

## Ārējās saites
Muzkels

**Muzkels** () ir viena no Pamira kalnu grēdām Tadžikistānā. Izvietojusies Pamira vidusdaļā Kalnu Badahšanā starp Murgobas upi un Sarezas ezeru dienvidos un Zulumartu un Sarikola grēdu ziemeļos. Stiepjas 130 km garumā austrumu—rietumu virzienā. Grēda veidota no metamorfajiem slānekļiem, kaļķakmeņiem, smilšakmeņiem. Vidējais augstums no 5370 m rietumdaļā līdz 5720 m austrumdaļā. Augastākā virsotne ir Padomju virsnieku smaile (6233 m). Korē 440 ledāji ar kopējo platību ap 330 km². Piekājē augstkalnu tuksnesis.

## Atsauces
Maimuna

**Maimuna** (; dzimusi  Sanktpēterburgā) ir Krievijā dzimusi baltkrievu vijolniece. 2015. gadā kopā ar Juzari pārstāvēja Baltkrieviju 2015. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, kas norisinājās Austrijas galvaspilsētā Vīnē, ar dziesmu *Time*.

## Biogrāfija
Maimuna ir dzimusi Sanktpēterburgā, Krievijā. Viņas māte ir balkrieviete, bet tēvs ir no Mali. Kopā ar ģimeni bijusi pārcēlusies uz Mali, bet, nespējot pierast pie klimata, atgriezusies Baltkrievijā pie savas vecmammas Mogiļevā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zulumarts

**Zulumarts** () ir viena no Pamira kalnu grēdām Tadžikistānā. Izvietojusies Pamira ziemeļdaļā Kalnu Badahšanā starp Fedčenko šļūdoni rietumos un Karakela ezeru austrumos. Stiepjas apmēram 150 km garumā ziemeļu—dienvidu virzienā no Aizalaja grēdas līdz Muzkelam. Ziemeļaustrumos no Zulumarta atzarojas Komunāru grēda (22 km gara, augstums līdz 5801 m) un Karačims (23 km, 5765 m), rietumos — Beleuli grēda (55 km, 5819 m) un Saukdaras grēda. Dienvidaustrumos Zulumarts savienojas ar Ziemeļtanimasa grēdu.

Zulumarta vidējais augstums ap 5000 m, blakus esošo ieleju pamatnes 4100—4500 m augstumā. Augstākā virsotne ir Oktobra smaile (6780 m) grēdas ziemeļos. Sniega līnija grēdas austrumu nogāzēs 4950—5200 m augstumā, rietumu — 4800—5400 m. Kopējā ledāju platība ap 460 km².

## Atsauces
Lēvena

**Lēvena** (, , ) ir pilsēta Beļģijas centrālajā daļā, Flandrijas reģionā. Flāmu Brabantes administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Atrodas 25 kilometrus uz austrumiem no Beļģijas galvaspilsētas Briseles un 63 kilometru attālumā no Beļģijas otrās lielākās pilsētas Antverpenes pie Dilas upes. Pilsētas kopējā platība ir 56,63 km², pēc 2013. gada datiem pilsētā dzīvo 97 656 iedzīvotāji. Tā ir ceturtā lielākā Flandrijas reģiona pilsēta un desmitā lielākā pilsēta Beļģijā.  Lēvena ir dibināta 1825. gadā.

Pilsētas teritorijā atrodas *[[AB InBev]]* kompānijas galvenā mītnes vieta, kas nodarbojas ar dzērienu un alus ražošanu. Kompānija pārvalda apmēram 25% no kopējā pārdotā alus daudzuma pasaulē. Pilsētā atrodas arī Lēvenas Katoļu universitāte, kas ir vecākā katoļu universitāte pasaulē. Pilsētas slimnīca ir viena no lielākajām pasaulē un tajā strādā vairāk kā 8800 darbinieki.
## Sadraudzības pilsētas
Lēvenas sadraudzības pilsētas ir:
* Hertogenbosa, Nīderlande
* Krakova, Polija
* Ludenšeida, Vācija
* Renna, Francija
* Otiņē-Luvēna-lanēva, Beļģija

## Atsauces

## Ārējās saites
Hazratišohs

**Hazratišohs** () ir viena no Pamira kalnu grēdām Tadžikistānā. Izvietojusies tā rietumdaļā; stiepjas 55 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā paralēli Darvozas grēdas rietumu galam. Augstākā virsotne ir Hazratišoha kalns (4095 m).  

Grēda veidota no konglomerātiem, nogāzēs stepe un krūmāji. Dienvidu nogāzēs kopš 1983. gada izveidots ap  ha lielais Daštidžumas rezervāts.

## Atsauces
Haselta

**Haselta** (, , ) ir pilsēta Beļģijas ziemeļaustrumu daļā, Flandrijas reģionā. Limburgas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Atrodas 83 kilometrus uz austrumiem no Beļģijas galvaspilsētas Briseles un 80 kilometru attālumā no Beļģijas otrās lielākās pilsētas Antverpenes. Pilsētas kopējā platība ir 102,24 km², pēc 2014. gada datiem pilsētā dzīvo 75 991 iedzīvotājs. Tā ir astotā lielākā Flandrijas reģiona pilsēta un astoņpadsmitā lielākā pilsēta Beļģijā. Haselta ir dibināta ap 4. gadsimtu, bet pilsētas tiesības tā ieguva 1985. gadā.
## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Haseltā ir dzimuši:
* Adriens de Žerlašs de Gomerī (franču: Adrien Victor Joseph de Gerlache de Gomery,1866–1934), beļģu polārpētnieks un kara flotes virsnieks
* Makss Verstapens (nīderlandiešu: Max Emilian Verstappen; 1997), beļģu izcelsmes sacīkšu braucējs

## Atsauces

## Ārējās saites
Arlona

**Arlona** (, , ) ir pilsēta Beļģijas dienvidu daļā, Valonijā, pie Luksemburgas robežas. Tā ir Luksemburgas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Atrodas 187 kilometrus uz ziemeļiem no Beļģijas galvaspilsētas Briseles un 38 kilometru attālumā no Luksemburgas galvaspilsētas Luksemburgas. Pilsētas kopējā platība ir 118,64 km², pēc 2022. gada datiem pilsētā dzīvo 30 818 iedzīvotāji. Pilsētas tiesības Arlona ieguvusi 1825. gadā.

## Ārējās saites
Vavra

**Vavra** (, , ) ir pilsēta Beļģijas centrālajā daļā, Valonijas reģionā. Valoņu Brabantes administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Atrodas 33 kilometrus uz dienvidiem no Beļģijas galvaspilsētas Briseles un 67 kilometru attālumā no Beļģijas otrās lielākās pilsētas Antverpenes pie Dilas upes. Pilsētas kopējā platība ir 41,8 km², pēc 2013. gada datiem pilsētā dzīvo 33 231 iedzīvotāji. Tā ir sešdesmitā lielākā pilsēta Beļģijā.

Lielākā daļa no pilsētas iedzīvotājiem runā franču valodā. Pilsētas teritorijā atrodas lielākais Beļģijas atrakcijas parks *Walibi*. Parks ir nosaukts kā viens no labākajiem šāda veida atrakcijas parkiem Eiropā, kuru katru gadu apmeklē vairāk kā viens miljons iedzīvotāji.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ģirts Lilienfelds

**Ģirts Lilienfelds** (dzimis  Dobelē) ir latviešu handbolists, Latvijas handbola izlases spēlētājs. Viņa augums ir 189 cm, bet svars ir 81 kg.

Vairākkārtējs Latvijas čempions handbolā un Baltijas čempions handbolā. Pozīcija klubā - labais ārējais, Latvijas izlasē - saspēles vadītājs. Pirmais handbola sporta klubs kura spēlējis ir "Dobeles Tenax", vēlāk ASK-ABLV. Profesionālās handbola gaitas uzsāka 2008. gadā Vācijā, klubā *ThSV EISENACH*.
2018. gada vasaras jaunatnes olimpiskās spēles

**2018. gada Vasaras Jaunatnes olimpiskās spēles** bija trešās Vasaras Jaunatnes olimpiskās spēles. Tās notika Buenosairesā, Argentīnā, no 2018. gada 6. līdz 18. oktobrim.

Buenosairesa par Vasaras Jaunatnes olimpisko spēļu norises vietu tika nosaukta 2011. gada 4. jūlijā Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijā. Kopā ar Buenosairesu pusfinālā iekļuva arī Medeljina un Glāzgova.

## Ārējās saites
*
MUOS 3

***MUOS 3*** ir ASV militārās mobilo sakaru sistēmas *[[Mobile User Objective System]]* pavadonis. Palaists 2015. gada janvārī.
To izgatavojis uzņēmums *[[Lockheed Martin]]* ASV Jūras kara flotes uzdevumā.

Pavadonis izgatavots uz modificētas platformas *[[A2100]]* bāzes. Divas 14 m reflektora antenas izgatavojis uzņēmums *[[Harris Corporation|Harris]]*, bet sakaru aparatūru izgatavoja *[[Boeing IDS]]*.

*MUOS 3* tika palaists  01:04 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas V/551]]* (sērijas numurs *AV-052*) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta kompleksa *SLC-41*. No pēdējās pakāpes pavadonis atdalījās 03:59 UTC .
Plānots, ka ģeostacionāro orbītu *MUOS 3* sasniegs 8 dienu laikā. Tad tiks izvērsti saules bateriju paneļi, un lielo antenu reflektori izvērsti 12 dienas pēc starta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* MUOS Lockheed Martin vietnē
* MUOS 1, 2, 3, 4, 5 Gunter Dirk Krebs
Šeremetjevs

**Šeremetjevs** var būt:

* Boriss Šeremetjevs (*Бори́с Шереме́тев*; 1652—1719) — Krievijas caristes diplomāts un karavadonis;
* Pjotrs Šeremetjevs (*Пётр Шереметев*; 1713—1788) — Krievijas Impērijas grāfs.
2016. gada ziemas jaunatnes olimpiskās spēles

**2016. gada Ziemas Jaunatnes Olimpiskās spēles** jeb **II Ziemas Jaunatnes Olimpiskās spēles** bija ceturtās Jaunatnes Olimpiskās spēles un otrās Ziemas Jaunatnes Olimpiskās spēles. Tās notika Lillehammerē, Norvēģijā, laikā no 2016. gada 12. februāra līdz 21. februārim.

Lillehammere par Ziemas Jaunatnes Olimpisko spēļu norises vietu tika nosaukta 2011. gada 7. decembrī.