open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lauta

thumb|Dažāda veida lautas
**Lauta** ir strinkšķināms stīgu instruments ar ovālu, izliektu koka korpusu, kas atgādina gareniski pārgrieztu bumbieri, kā arī īsu un platu kakliņu, kas bieži, bet ne vienmēr ir krasi atliekts atpakaļ. Stīgas ir izvietotas pamatnes dēlim paralēlajā plaknē un tās šķērso lautas korpusa priekšējās dekas (skaņgaldiņa) izgriezumu, kas palīdz instrumentam rezonēt. Lautas skanējums ir līdzīgs arfas, klavesīna, mandolīnas un it īpaši ģitāras skaņām.

Mūziķi, kas spēlē lautu, sauc par lautistu/-i.

## Vēsture
Lauta kā mūzikas instruments ir pazīstams jau vismaz 3100 gadus pirms mūsu ēras, toties franču muzikoarheologs Ričards Dumbrils (Dumbrill) norāda, ka tajā laikā instrumentu noteikti nesauca par lautu. Instrumentam bijuši dažādi nosaukumi, saistībā ar radniecīgiem instrumentiem daudzās Tuvo Austrumu zemēs. Lauta ir radniecīga ar bumbierveidīgo Tuvo Austrumu strinkšķināmo instrumentu ūdu.

Sākot ar viduslaikiem līdz pat vēlīnā baroka laikmetam lautu izmantoja daudzveidīgas instrumentālās mūzikas atskaņošanai, un lauta zināmā mērā pildīja mūsdienu klavieru funkcijas — to varēja izmantot gan kā soloinstrumentu, gan pavadījuma atskaņošanai, piemēram, dziedātājiem.

No 16. līdz 18. gadsimtam lauta ir bijusi plaši izplatīta Eiropā. Renesanses laikā lauta tika uzskatīta par vissvarīgāko instrumentu, atskaņojot laicīgo mūziku. Lautistus labprāt gleznoja mākslinieki. Renesanses laikā lauta vairākkārt mainījusi skaņojumus un stīgu skaitu, atšķiroties tās izmēram. Visievērojamākie skaņojumi laika gaitā bija *tīrās kvartas*, *lielās tercas*, *sol*, *baroka* jeb *reminora*, *septiņu stīgu fa*. Visā lautas dzīves laikā ne reizi nav ieviesti centralizēti skaņojuma vai izmēra standarti, tādēļ bieži rokrakstos ir norādīts, kādā skaņojumā instrumentam jābūt, kā arī, kāda lauta jāizmanto — soprāna, alta vai tenora.

Baroka laikmetā lautu nomainīja klavesīns un to izmantoja tikai senākas mūzikas atskaņošanai. Klasicisma un romantisma periodā lautu faktiski neizmantoja.

Ap 1900. gadu lauta atdzima tautas mūzikas ansambļos un orķestros Centrāleiropā. Kopš 20. gadsimta vidus mūziķu aprindās radusies liela interese par seno mūziku (renesanse, viduslaiki u.c.), tādēļ, uzplaukstot senās mūzikas ansambļiem, atdzima arī lautistu kustība. Vairāki 20. gadsimta komponisti sacerējuši mūsdienu mūziku lautai solo un ansambļos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hemodialīze

thumb|200px|Hemodialīzes aparāts
**Hemodialīze** ir vielmaiņas galaproduktu un toksisko vielu izvadīšana no asinīm, izmantojot puscaurlaidīgas membrānas ar dializējošo šķīdumu.
Trogieleja

[thumb|300px|Oberzē ezers trogielejā augšpus [Kēnigszē, Bavārija. Tālumā pa kreisi redzama iekārta mazāka trogieleja ar raksturīgo šķērsprofilu.]]
**Trogieleja** (no  — ‘sile’) ir kalnu ledāju iedarbībā izveidojušās ielejas augstkalnu apgabalos. Trogielejām ir raksturīgs U burta šķērsprofils ar stāvām, ieliektām malām un noapaļotu pamatni. Šādas ielejas veidojušās lielām ledus masām pakāpeniski izstumjot iežus un iegraužoties klintājā. Ielejas platums un dziļums atkarīgs no akumulētā ledāja masas un darbības ilguma. Ieleja platumā var būt līdz vairākiem kilometriem, bet garumā var stiepties vairāk kā 100 kilometrus. Plaši izplatīta reljefa forma visos kalnu apgabalos ar esošiem vai bijušiem ledājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lira (mūzikas instruments)

thumbnail|Sengrieķu sieviete spēlē liru
**Lira** ir sengrieķu strinkšķināmais stīgu instruments ar piecām līdz vienpadsmit stīgām. Tiek uzskatīts, ka liras forma ir radusies no mednieku ieroča loka. Mūsdienās liras attēlojums tiek uzskatīta kā viens no mūzikas emblēmām.

## Ārējās saites
Gestācijas diabēts

**Gestācijas diabēts** ir jebkuras pakāpes un izteiktības glikozes tolerances traucējumi, ko konstatē pirmo reizi grūtniecībā. Gestācijas diabēts attīstās apmēram 2-3% no visām grūtniecībām. Būtiskākie faktori ir insulīnrezistence un insulīna sekrēcijas samazināšanās. Pāreja no normālas glikozes tolerances grūtniecības laikā uz gestācijas diabētu ir pakāpeniska. Grūtnieces riska faktori ir vairāk nekā 25 gadi, ĶMI >25, anamnēzē auglis. Gestācijas diabētam ir arī cieša saistība ar 2.tipa cukura diabēta attīstību, abām formām arī ir raksturīgi līdzīgi riska faktori un attīstību noteicošie gēni. To, vai grūtniecei izpaudīsies gestācijas diabēts nosaka arī ārvides faktori - maza fiziskā aktivitāte, kalorijām bagāts uzturs,hronisks stress un bezmiegs. Gestācijas diabētu mēdz uzskatīt par prediabēta stadiju 2.tipa cukura diabēta attīstībai. 

## Ārstēšana
Grūtnieces ar gestācijas diabētu jāapmāca glikēmijas paškontrolei un jānodrošina ar glikometriem. Glikēmiju ieteic mērīt vismaz četras reizes dienā. Iespējama nefarmakoloģiska un farmakoloģiska ārstēšana. 

### Nefarmakoloģiskā ārstēšana
Galvenokārt tiek nozīmēta pareiza diēta - produkti ar mazu glikēmisko indeksu, liesi olbaltumi, iekļaujot zivju eļļu un nepiesātinātās taukvielas, kā arī fiziskās aktivitātes. 

### Farmakoloģiskā ārstēšana
Ārstēšanu ar insulīnu vai hipoglikēmiskiem medikamentiem sāk, ja 1–2 nedēļu laikā nav panākts nepieciešamais efekts ar diētu un fiziskām aktivitātēm. Farmakoloģiskai ārstēšanai izmanto galvenokārt īslaicīgas darbības insulīna analogus: aspart, glulisin vai lispro pirms katras ēdienreizes, nepieciešamības gadījumā papildinot terapiju ar vidēji ilgas darbības insulīnu vai ilgas darbības insulīna analogiem.

## Atsauces
Maurīcio Malvestiti

**Maurīcio Malvestiti** (; dzimis  Filago) ir pašreizējais Romas Katoļu Baznīcas Lodi bīskaps.

Viņš tika ordinēts priestera kārtā , konsekrēts bīskapa kārtā  un ievests amatā (ingress) .

## Attēlu galerija


Image:Episcopal ordination of bishop Maurizio Malvestiti.jpg|Maronītu patriarhs Béchara Boutros Raï uzliek rokas Viņa Ekselencei Maurīcio Malvestiti bīskapa ordinācijas laikā. Aiz patriarha atrodas kardināli Sandri un Müller .
File:BISHOP malvestiti lodi installed.jpg|Viņa Ekselence Maurīcio Malvestiti tūlīt pēc bīskapijas iegūšanas savā īpašumā Lodi katedrālē .


## Atsauces

## Ārējās saites

* Hierarhija
* Lodi diecēzes bīskaps
Dailonis Pakalns

**Dailonis Pakalns** (dzimis , miris ) bija latviešu biologs, bioloģijas zinātņu doktors, ārstniecības augu speciālists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1932. gadā 25. septembrī un izaudzis Latvijā, Pededzes pagastā, zemnieka jaunsaimnieka ģimenē.

D. Pakalns ir beidzis Rīgas medicīnas institūta farmācijas fakultāti. Studiju laikā iesaistījies savvaļas ārstniecības augu zinātniski-pētnieciskajās ekspedīcijās, strādājis kopā ar Alekseju Šrēteru un vācis materiālus par Ziemeļkaukāza tautu pieredzi onkoloģisko slimnieku ārstēšanā ar ārstniecības augiem.

Zinātnisko darbu ārstniecības augu jomā izstrādājis Padomju Savienības Ārstniecības augu zinātniski pētnieciskajā institūtā. Pētniecisko darbu 20 gadu garumā strādājis Sibīrijā, Ziemeļkaukāzā un Ukrainā, pētījis Rietumsibīrijas un Kazahstānas stepju, Urālu un Altaja kalnu, Kaukāza un Aizkaukāza savvaļas ārstniecības augus.

Kopš 1993. gada strādāja Rīgas farmaceitiskajā fabrikā, radot jaunus ārstniecības augu produktus.

Disertāciju bioloģijas zinātņu kandidāta grāda ieguvei aizstāvējis 1968. gadā Tartu Universitātē. 1993. gadā Latvijas Universitātē nostrificēts par bioloģijas zinātņu doktoru.

Miris 2021. gada 24. septembrī.

## Darbi
D. Pakalns ir sešu grāmatu autors un līdzautors:
* 1979. gads *Лекарственная флора Кавказа*
* 1992. gads, izdevniecība "Avots" — "Ārstniecības augi"
* 1997. gads, izdevniecība "Alma Mater" — "Vāksim un audzēsim ārstniecības augus"
* 2002. gads, Lexicon Plantarum Medicinalium polyglotum = Ārstniecības augu vārdnīca = Wörterbuch der Heilkräuter = Dictionary of herbs = Dictionnaire des plantes médicinales / Pakalns Dailonis ; [red. Irēna Fatare]. Rīga : Tevans, 2002. 373 lpp. ; 30 cm. 
* 2005. gads, A. Skutelis, D. Pakalns, "Ārstniecības augu farmakoloģija", 2005. 223 lpp., [4] lp. iel. : tab. ; 21 cm. .
* 2012. gads, "Zāļu tējas", .
D. Pakalns ir vairāk kā 180 zinātnisko publikāciju autors.

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* D. Pakalna dzīves un darba apraksts
* Ārstniecības augi. Dailonis Pakalns.
* D. Pakalna un citu autoru mācību https://web.archive.org/web/20160305074923/http://www.lu.lv/gribustudet/katalogs/kursu-katalogs/?user_phpfileexecutor_pi1[course_id=2FAR1014 literatūras saraksts].

## Ārējās saites
* 
* Rīgas Farmaceitiskā Fabrika
Niihau

**Niihau** (, ) ir vistālāk uz rietumiem esošā un septītā lielākā apdzīvotā sala Havaju salās. Atrodas 28,2 km uz dienvidrietumiem no Kauai salas. Salas platība ir 180 km. 2009. gada jūnijā iedzīvotāju skaits tajā bija 130. ASV Jūras kara flote salā veic dažādus ieroču testus.

Havaju karalis Kamehameda IV 1864. gadā pārdeva salu skotietei Elizabetei Sinklērai par 10 tūkstošiem ASV dolāru. Sala pašlaik pieder viņas pēcnācējiem, kas cenšas saglabāt havajiešu kultūru. 1915. gadā sala tika slēgta lielākajai daļai apmeklētāju. Pat iedzīvotāju radiniekiem bija nepieciešama speciāla atļauja salas apmeklējumam. 1959. gadā šī bija vienīgā no salām, kas balsoja pret Havaju iestāšanos ASV. 1987. gadā sala tika atvērta ierobežotam tūrismam.

## Ārējās saites
La Congolaise

***La Congolaise*** ir Kongo Republikas valsts himna. Himna tika pieņemta neatkarības iegūšanas brīdī 1959. gadā, bet 1969. gadā to nomainīja **. 1991. gadā tā atkal kļuva par oficiālo himnu. Teksta autors ir Žaks Tondra un Žoržs Kibangi, mūziku komponējis Žans Ruaērs un Žozefs Spadiljērs.

## Teksts
:En ce jour le soleil se lève
:Et notre Congo resplendit.
:Une longue nuit s'achève,
:Un grand bonheur a surgi.
:Chantons tous avec ivresse
:Le chant de la liberté.
::*Refrain*:
::Congolais, debout fièrement partout,
::Proclamons l'union de notre nation,
::Oublions ce qui nous divise,
::Soyons plus unis que jamais,
::Vivons pour notre devise:
::Unité, travail, progrès!
::Vivons pour notre devise:
::Unité, travail, progrès!
:Des forêts jusqu'à la savanne,
:Des savannes jusqu'à la mer,
:Un seul peuple, une seule âme,
:Un seul cœur, ardent et fier,
:Luttons tous, tant que nous sommes,
:Pour notre vieux pays noir.
::*Refrain*
:Et s'il nous faut mourir, en somme
:Qu'importe puisque nos enfants,
:Partout, pourront dire comme
:On triomphe en combattant,
:Et dans le moindre village
:Chantent sous nos trois couleurs.
::*Refrain*

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''La Congolaise'' - Kongo Republikas valsts himnas audio ar informāciju un vārdiem
Tēvzemes balva

**Tēvzemes balva** bija Latvijas Republikas apbalvojums, kas tika piešķirts laikā no 1937. līdz 1940. gadam par nopelniem dažādās nozarēs (politika, valsts aizsardzība, sports, zinātne, literatūra, māksla u.c.). Balvu varēja saņemt vienīgi Latvijas pilsonis, iestāde vai organizācija. Katra gada 15. maijā (Ulmaņa apvērsuma diena) tika piešķirtas ne vairāk kā 6 balvas.

Nepieciešamo līdzekļu uzkrāšanai tika izveidots Tēvzemes balvas fonds, kuras pārvaldošās domes priekšsēdētājs bija Latvijas prezidents Kārlis Ulmanis. 1940. gada decembrī fonds tika likvidēts.
1995. gadā Tēvzemes balvu simboliski atjaunoja kā Ministru kabineta balvu.

## Tēvzemes balvas laureāti

:;1937
* Jānis Akuraters (rakstnieks)
* Ādolfs Kaktiņš (operdziedātājs)
* Milda Brehmane-Štengele (operdziedātāja)
* Aleksis Mierlauks (režisors)
* Jāzeps Vītols (komponists)

:;1938
* Vilis Plūdons (rakstnieks)
* Edvarts Virza (rakstnieks)
* Vilhelms Purvītis (gleznotājs)
* Kārlis Zāle (tēlnieks)
* Pēteris Šmits (profesors, folklorists)
* Hermanis Enzeliņš (sabiedriskais darbinieks)

:;1939
* Aspazija (rakstniece)
* Jūlija Skaidrīte (aktrise)
* Jānis Endzelīns (profesors)
* Juris Bebris (skolotājs)
* Alfrēds Kalniņš (komponists)
* Jānis Mazvērsītis (lauksaimniecības darbinieks)

:;1940
* Ludvigs Kundziņš (profesors)
* Augusts Tentelis (profesors)
* Eižens Laube (arhitekts)
* Valerija Seile (skolotāja)
* Jānis Daliņš (sportists)
* Alfreds Jēkabs Bērziņš (tautsaimnieks, politiķis)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tēvzemes balva
Jānis Zaržeckis

**Jānis Zaržeckis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu plastikas ķirurgs.

1985. gadā absolvējis Rīgas Medicīnas institūta Ārstniecības fakultāti. Līdz 2000. gadam strādājis Rīgas pilsētas 7. klīniskajā slimnīcā par ķirurgu. No 1991. līdz 2009. gadam bijis ķirurgs Estētiskās ķirurģijas centrā. 1991. gadā atvēris savu privātpraksi. 2002. gadā kļuva par galveno ārstu Ādažu privātslimnīcā. No 2005. līdz 2009. gadam bijis Rīgas domes deputāts, ievēlēts no "Gods kalpot Rīgai!" saraksta. Iepriekš bijis "Latvijas pirmās partijas"/"Latvijas ceļa" biedrs.

## Atsauces
Elza Leimane

**Elza Leimane** ( Rīgā) ir latviešu baletdejotāja un horeogrāfe.

Tēvs — baletdejotājs, Latvijas Nacionālās operas galvenais baletmeistars Aivars Leimanis.

2001. gadā pabeigusi mācības Rīgas Horeogrāfijas vidusskolā. Papildus vēl ir mācījusies dažādās konservatorijās, kursos. 2001. gadā kļuvusi par baleta solisti Latvijas Nacionālajā operā. Karjeras laikā ir piedalījusies dažādos starptautiskos konkursos, 1999. gadā ieņēmusi 1. vietu Vīnes Baleta konkursā. 2011. gadā saņēmusi labākās baleta solistes balvu, 2006. gadā saņēmusi Spēlmaņu nakts balvu kā labākā baleta māksliniece pirmā plāna lomā. Saņēmusi vairākus citus apbalvojumus.

2010. gadā apprecējusies ar baletdejotāju Raimondu Martinovu, kļūstot par **Elzu Leimani-Martinovu**. 2017. gadā pāris izšķīries. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Nacionālā opera
* Elza Leimane izrades.lv
Andris Vosekalns

**Andris Vosekalns** (dzimis  Alūksnē) ir profesionāls Latvijas šosejas riteņbraucējs, kurš pārstāv Ķīnas kontinentālo komandu *Hengxiang*.

2014. gada Latvijas čempionāta grupas braucienā izcīnījis uzvaru.

2018. gada sezonā pievienojies Ķīnas kontinentālajai komandai *Hengxiang*.

2020. gadā uzvarējis Latvijas čempionātā individuālajā braucienā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
IX Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki

**IX Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki** bija Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki, kas norisinājās Rīgā, laika posmā no  līdz . Svētkos piedalījās 35 013 dalībnieki, no kuriem 15 013 koru dalībnieki, 1481 pūtēju orķestra dalībnieki, 157 tautas orķestra, 15 642 dejotāji, 280 skolu teātri, 300 mākslas un 805 folkloras kopu dalībnieki. Svētku moto bija "Nāc gavilēt!", šo vārdu autors ir A. Akmentiņš. Svētku logotips bija romiešu devītnieks, kas tika attēlots ar krāsu triepieniem. Svētku simboli bija Jāņu vainags, Sietuve, maiss, kurš ir jāsalāpa, mezglu filozofija. Svētku atklāšanas koncertā pirmo reizi tika atskaņota Ingas Cipes un Renāra Kaupera sacerētā dziesma "Mana dziesma", kas kļuva populāra pēc svētkiem. Dziesmas pirmatskaņojumā piedalījās grupa "Prāta vētra", "Iļģi", orķestris "Sinfonia concertante" un Atklāšanas Lielais koris. Noslēguma koncerta tēma bija "Laika upē — es", tajā skanēja 34 dziesmas un četri pūtēju orķestra darbi. Šie bija pirmie Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki, kuros atļāva piedalīties profesionālām tehniskajām skolām.

[250px|thumb|IX [Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki|Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku ģenerālmēģinājums Mežaparka lielajā estrādē.]]
## Svētku vadītāji
### Koru virsdiriģenti
Koru virsdiriģenti bija:
* J. Ērenštreits,
* E. Grāvītis,
* M. Klišāns,
* A. Platpers,
* M. Sirmais,
* R. Vanags.

### Deju virsvadītāji
Deju virsvadītāji bija:
* I. Adāviča
* D. Adviljone
* J. Ērglis
* I. Filipsone
* O. Freiberga
* J. Marcinkēvičs

## Atsauces

## Ārējās saites
* IX Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku oficiālā mājaslapa
Bezdelīgu iela (Rīga)

thumb|Īsākā Bezdelīgu ielas daļa (40 m)
**Bezdelīgu iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Āgenskalna apkaimē. Mūsdienās vēsturiskā Bezdelīgu iela ir sadalīta divās savstarpēji nesaistītās daļās ar Vanšu tilta un Daugavgrīvas ielas būvniecību, kā arī vēlāko Krišjāņa Valdemāra ielas un Daugavgrīvas ielas satiksmes mezgla izbūvi.

Īsākais ielas posms (40 m) ir saglabājies pie Sociālo tehnoloģiju augstskolas (Bezdelīgu iela 12a) starp Daugavgrīvas ielas abu virzienu brauktuvēm. Garākais ielas posms (100 m) atrodas pie Latvijas Bankas naudas glabātuves (Bezdelīgu iela 3) un ir savienots ar Krišjāņa Valdemāra ielu. Abi ielas posmi klāti ar asfalta segumu, nedaudzajās šīs ielas adresēs atrodas sabiedriskas celtnes.

## Ielu savienojumi
Bezdelīgu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavgrīvas iela
* Krišjāņa Valdemāra iela

## Skatīt arī
* Āgenskalns

## Atsauces
Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs

**Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs** (LTAB) ir biedrība, kas izveidota 2004. gadā. Biroja darbību reglamantē Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likums, Apdrošināšanas sabiedrību un to uzraudzības likums, kā arī citi likumi un normatīvie akti. LTAB apvieno visas apdrošināšanas sabiedrības, kuras nodrošina Obligāto civiltiesisko transportlīdzekļu apdrošināšanu (OCTA) Latvijā.

Valdes priekšsēdētājs — Jānis Abāšins.

## Mērķi un funkcijas
Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju biroja mērķis ir nodrošināt OCTA (Obligātās civiltiesiskās transporta apdrošināšanas) sistēmas sekmīgu darbību.

LTAB nodrošina OCTA garantijas fonda administrēšanu, pieņemot lēmumus par fonda līdzekļu izlietojumu. LTAB arī nodrošina Latvijas Zaļās kartes biroja funkcijas un ir Zaļās kartes Biroju Padomes biedrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs
* Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likums
* Apdrošināšanas sabiedrību un to uzraudzības likums
Katrīne Pasternaka

**Katrīne Pasternaka** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu aktrise, televīzijas un radio raidījumu vadītāja.

Māte — aktrise Lidija Freimane, tēvs — Latvijas PSR Mākslas fonda priekšsēdētājs Jāzeps Pasternaks.

1982. gadā absolvējusi Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. Laikā no 1982. līdz 1993. gadam strādājusi Dailes teātrī, 1996. gadā sākusi strādāt LNT. LNT vada "Labestības diena" un "Eņģeļi pār Latviju" labdarības akciju raidījumus. 2009. gadā saņēmusi Triju Zvaigžņu ordeni.

Māsa — kostīmu māksliniece Kristīne Pasternaka. Precējusies ar aktieri Juri Kalniņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Katrīne Pasternaka izrades.lv
Atavalpa

**Atavalpa** () bija pēdējais no Inku impērijas valdniekiem pēc spāņu kolonizācijas. Viņu nogalināja spāņu iekarotāji un līdz ar valdnieka nāvi varenajai Inku impērijai pienāca gals.

1532. gadā spāņi iebruka inku pilsētā Kusko un nogalināja gandrīz visus ceļā sastaptos inkus. Viņi sagūstīja Atavalpu, kas bija ceļā uz savu kronēšanas ceremoniju. Lai gan spāņi par inku valdnieku saņēma lielu izpirkuma maksu jeb pilnu istabu ar zeltu un sudrabu, viņiem ar to bija par maz un viņi Atavalpu nožņaudza.
Equatorial Congo Airlines

***Equatorial Congo Airlines*** (darbojas ar zīmolu ***ECAir***) ir Kongo Republikas lidsabiedrība. Tās bāze izvietota *Maya-Maya* lidostā Brazavilā. Dibināta 2011. gadā.

Lidsabiedrības īpašnieki ir Kongo Republikas valdība (70 %), Puentnuāras jūras osta (15 %) un uzņēmums *Heli-Avia* (15 %).

*ECAir* nodrošina pasažieru pārvadājumus Kongo Republikā, kā arī starptautiskos reisus, to skaitā uz Eiropu.

Lidsabiedrība dibināta 2011. gadā ar valdības atbalstu. Apkalpes un tehnisko atbalstu nodrošināja Ženēvā bāzētā VIP klases lidsabiedrība *[[PrivatAir]]*. Tādējādi *ECAir* izvairījās no 2009. gadā Eiropas Savienības noteiktā lidojumu aizlieguma pret Kongo Republikas lidsabiedrībām. Tā darbību sāka 2011. gada 24. septembrī.
2012. gada augustā lidsabiedrība sāka starptautiskos lidojumus (uz Parīzi).

*Equatorial Congo Airlines* gaisa floti veido sešas lidmašīnas:
* *[[Boeing 737|Boeing 737-300]]* (2)
* *[[Boeing 737|Boeing 737-700]]* (1)
* *[[Boeing 757|Boeing 757-200]]* (2)
* *[[Boeing 767|Boeing 767-300ER]]* (1)

## Ārējās saites
* ''ECAir'' vietne
Beerševa

**Beerševa** (, ) ir pilsēta Izraēlas dienvidu daļā, Dienvidu apgabalā. Pilsēta atrodas 108 kilometru attālumā no Izraēlas galvaspilsētas un lielākās pilsētas Jeruzalemes un 110 kilometru attālumā no Izraēlas otrās lielākās pilsētas Telavivas. Beerševa ir Dienvidu apgabala administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Pilsēta vidēji atrodas 260 metrus virs jūras līmeņa. Pilsētas kopējā platība ir 117,5 km², pēc 2012. gada datiem pilsētā dzīvo 197 270 iedzīvotāji. Tā ir septītā lielākā Izraēlas pilsēta pēc iedzīvotāju skaita.

Lielu daļu no pilsētas iedzīvotājiem veido ebreji, kuri 1948. gadā emigrēja no arābu valstīm, kā arī ebreji no Indijas. Beerševas populārākais sporta veids ir šahs, un Beerševā dzīvo vislielākais šaha lielmeistaru skaits pasaulē.

## Atsauces
Fleboloģija

**Fleboloģija** ( — 'vēna' + *logos* — 'mācība') ir medicīnas nozare, kas pēta vēnu uzbūvi un funkcijas, kā arī izstrādā vēnu saslimšanu profilakses, diagnostikas un ārstēšanas metodes. Ārstu, kas specializējas vēnu diagnostikā un ārstēšanā, sauc par **flebologu**. Flebologi ikdienā visbiežāk ārstē tādas kāju vēnu saslimšanas kā varikozas vēnas un trofiskās čūlas.

## Ārējās saites
* Latvijas fleboloģijas biedrība 
* Baltijas Fleboloģijas biedrība
VI Padomju Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki

**VI Padomju Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki** bija Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki, kas norisinājās Rīgā 1989. gadā. Šajos svētkos piedalījās 20 000 dalībnieku. Šie svētki notika trešās tautas atmodas laikā, tās dēļ Mežaparka estrādē tika pacelts Latvijas sarkanbaltsarkanais karogs un kopkoris Leonīda Vīgnera vadībā izpildīja PSRS laikos aizliegto Latvijas Valsts himnu — "Dievs, svētī Latviju!", kā arī pirmo reizi svētku vēsturē notika apvienoto pūtēju orķestru koncerts. Svētkos skatītāju vērtējumam tika nodotas 26 dejas, no kurām četras bija cittautu — lietuviešu, igauņu, krievu un baltkrievu.

## Svētku vadītāji
### Koru virsdiriģenti
Koru virsdiriģenti bija:
* Leonīds Vīgners,
* J. Dūmiņš,
* D. Gailis,
* J. Brants,
* J. Ērenštreits,
* P. Kvelde,
* G. Kokars,
* Jānis Sprancmanis,
* Arvīds Platpers.

### Deju virsvadītāji
Deju virsvadītāji:
* O. Štrauss
* B. Šteina
* H. Sūna
* I. Saulīte
* I.Dimante

## Atsauces
Lielais Pamirs

**Lielais Pamirs** (persiešu: *Pāmīr-e Bozorg, Pāmīr-e Kalan*) ir ap 80 km gara un 2 līdz 6 km plata trogieleja Pamira dienviddaļā un Afganistānas un Tadžikistānas robežas. Izvietojusies starp Dienvidaličuras grēdu ziemeļos un Vāhānas grēdu ziemeļos. Ielejā vairāki ezeri, lielākais no kuriem ir Zorkels. No ezera rietumu virzienā iztek viena no Amudarjas augštecēm Pāmira. Austrumu virzienā no Karadunga ezera iztek Istika. Pēc vienas no versijām, Pamira kalnu nosaukums cēlies no šādu ieleju apzīmējuma, ko dēvē par «pamiriem».

Ielejā nav pastāvīgo iedzīvotāju, to vasarās izmanto vahanu un kirgīzu lopkopji kā sezonas ganības.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Topokarte J-43-87 ХАРГУШ
* Topokarte J-43-88 оз.ЗОРКУЛЬ
* Topokarte J-43-89 ТАШСЕРЫ
Progress M-26M

***Progress M-26M*** (***Прогресс М-26M***; SKS apzīmējums ***ISS-58P***) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas palaists 2015. gada februārī un darbojās līdz augustam.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2370 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela 1315 kg, skābeklis (50 kg), ūdens (420 kg). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam 1465 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces.

## Lidojuma gaita
*Progress M-26M* tika palaists  11:00:17 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-U]]* no Baikonuras kosmodroma starta laukuma 1 palaišanas iekārtas 5 ("Gagarina starts").
Aptuveni pēc sešām stundām kosmosa kuģis pietuvojās stacijai. Saslēgšanās automātiskā režīmā notika 16:57 UTC pie *[[Zvezda (SKS)|Zvezda]]* moduļa.

 09:19 UTC *Progress M-26M* atvienojās no SKS. 12:28 UTC bremzēšanas manevram tika iedarbināts kosmiskā aparāta dzinējs. Kosmosa kuģis nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā. Nesadegušās daļas aptuveni 13:17 UTC iekrita Klusā okeāna dienviddaļā.

## Stacijas orbītas paaugstināšanas manevri

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-26M lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Dienvidu apgabals (Izraēla)

**Dienvidu apgabals** (, ) ir viens no sešiem Izraēlas apgabaliem valsts dienvidu daļā. Apgabals robežojas ar Gazas joslu rietumos, ar Rietumkrastu, ar Jeruzalemes apgabalu un ar Centra apgabalu ziemeļos, kā arī ar Ēģipti dienvidrietumos un ar Jordāniju dienvidaustrumos. Apgabalu rietumos apskalo Vidusjūra. Dienvidu apgabala administratīvais centrs ir Beerševa, bet lielākā pilsēta ir Ašdoda. 

Apgabala kopējā platība ir 14 185 km², pēc 2012. gada datiem apgabalā dzīvo 1 146 600 iedzīvotāji. Tas ir lielākais Izraēlas apgabals pēc platības un ceturtais lielākais apgabals pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites
Akūtas fāzes olbaltumi

**Akūtas fāzes olbaltumi** ir asins olbaltumu klase, kuru līmenis vai nu palielinās (pozitīvi akūtas fāzes olbaltumi) vai pazeminās (negatīvi akūtas fāzes olbaltumi) organisma atbildes reakcijā uz iekaisumu. Šādu atbildes reakciju dēvē par akūtas fāzes reakciju. Akūtas fāzes atbildes reakcija ir nespecifiska un kompleksa organisma reakcija, kuru stimulē dažādi faktori (traumas, organiski bojājumi, stress, iekaisums, audzēji).

Pozitīvie akūtās fāzes olbaltumi ir C reaktīvais olbaltums, haptoglobīns, seruma amiloīds A, fibrinogēns, ceruloplazmīns, alfa 1 skābais glikoproteīns, alfa 1 antitripsīns, laktoferīns, bet negatīvie — albumīns, transferīns, transthiretīns.

## Atsauces

## Ārējās saites
Transferīns

**Transferīns** ir asins plazmas metālu saistoša transportējošā olbaltumviela. Tā ir galvenais dzelzs piegādātājs šūnām. Dzelzs, saistoties ar transferīnu, zaudē savu toksiskumu. Katra transferīna molekula spēj saistīt ne vairāk kā divus trīsvērtīgās dzelzs (Fe3+) jonus. Dzelzs katjonam atbilstošais anjons parasti ir bikarbonāts.

## Struktūra
Cilvēku transferīns ir polipeptīds ar molekulmasu apmēram 80000 Da, kurā ietilpst 679 aminoskābes.

## Klīnikā
Klīniski izmanto dažu slimību diagnostikā. Izmeklēšanas materiāls ir asins serums. Indivīdiem, jaunākiem par 7 dienām, transferīna līmeņa norma ir 1,3—3,6 g/l; vecākiem par 1 gadu — 2,0—3,6 g/l.

Transferīna līmeņa kāpšana novērojama pie dzelzs deficīta anēmijas. Transferīna līmeņa pazemināšanos novēro pie akūtas fāzes reakcijas (mazinās pirmo 17-48 stundu laikā), hemoglobīna sintezēšanas traucējumiem, neefektīvas eritropoēzes (talasēmija, megaloblastiskā anēmija, anēmijas pie hroniskām infekcijām), hemohromatozes, aknu slimībām, nepilnvērtīga uztura, audzējiem; nefrotisks sindroms un gastroenteropātijas var būt iemesls olbaltumu zudumam; iespējams transferīna sintezēšanas traucējums.

## Atsauces
Oklendas "Athletics"

**Oklendas "Athletics"** () ir profesionāls beisbola klubs Oklendā, Kalifornijā, ASV. Klubs spēlē Augstākās beisbola līgas Amerikāņu līgas Rietumu divīzijā. "Athletics" mājas spēles kopš spēlēšanas Oklendā aizvada *[[O.co Coliseum]]* beisbola parkā. Kopumā kluba pastāvēšanas laikā ir 9 reizes uzvarējis Pasaules sērijā, kas ir trešais lielākais uzvaru skaits līgā.

Klubs ar nosaukumu **Filadelfijas "Athletics"** tika dibināts 1901. gadā Filadelfijā, Pensilvānijā. Tika izcīnītas piecas uzvaras Pasaules sērijā. 1955. gadā klubs pārcēlās uz Kanzassitiju Misūri, nosaukumu nomainot uz **Kanzassitijas "Athletics"**. Oklendā klubs spēlē kopš 1968. gadā, kad tas ieguva arī pašreizējo nosaukumu. Kopš pārcelšanās uz Oklendu tas ir izcīnījis četras uzvaras Pasaules sērijā.

2002. gadā klubs ar ierobežotiem finanšu līdzekļiem uzstādīja Amerikāņu līgas rekordu, uzvarot 20 spēlēs pēc kārtas. Šie notikumi tikuši aprakstīti Maikla Luisa 2003. gada grāmatā, pēc kuras tika uzņemta filma "Naudas spēle".

## Ārējās saites

*  

* ''Baseball-Reference'' profils
Holešova

**Holešova** () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Kromeržīžas apriņķī. Pazīstama ar savu manierisma stilā celto pili un parku. Netālu no pilsētas atrodas liela rūpnieciskā zona.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1131. gadā kā Olomoucas bīskapa īpašums. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 16. gadsimta pilsētā veidojās ebreju kopiena. No 1848. līdz 1918. gadam pilsēta oficiāli bija sadalīta divās pašvaldībās — kristiešu daļā un ebreju daļā (apmēram trešā daļa no pilsētas iedzīvotājiem). No 1918. gada — Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā pilsētas ebreju kopiena tika iznīcināta. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Cilvēki
Holešova ir austriešu komponista Franča Ksavera Rihtera (*Franz Xaver Richter*, 1709-1789) dzimtā pilsēta.
Virungas nacionālais parks

**Virungas nacionālais parks** (), iepriekšējais nosaukums — **Alberta nacionālais parks**, ir ap 7900&nbsp;km liels nacionālais parks Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos. Stiepjas no Virungas kalniem dienvidos līdz Ruvenzori kalniem ziemeļos. 1925. gadā parku dibināja Beļģijas karalis Alberts I, šis ir pirmais Āfrikā dibinātais nacionālais parks.

Laikapstākļi, biotopi, augstums virs jūras līmeņa nacionālajā parkā ļoti atšķiras. Piemēram, parka robežās esošajā Edvarda ezerā ikgadējais nokrišņu daudzums sasniedz aptuveni 500&nbsp;mm, mazāk nekā 75&nbsp;km attālumā esošajā Ruvenzori kalnu rietumu nogāzē nokrišņu daudzums sasniedz vairāk nekā 3000&nbsp;mm. Daži no Ruvenzori kalniem parasti ir sniegoti, augstā līmenī sastopami arī glečeri. Parkā sastopamas arī savannas, kūdras purvi, purvi, lavas līdzenumi, dažāda veida meži (tai skaitā tropiskie lietus meži un bambusa meži). Parkā dzīvo ziloņi, kuru skaits samazinājās 20. gadsimta beigās, lauvas, kuru skaits ir palielinājies, nīlzirgi, gorillas, okapi, antilopes, pelikāni.

Parka dibināšanas brīdī cilvēku skaits tajā bija niecīgs, tomēr 20. gadsimta beigās tas ievērojami pieauga. 1979. gadā Virungas nacionālais parks tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 1994. gadā tas tika iekļauts apdraudēto pasaules mantojuma objektu sarakstā pieaugošā pastāvīgo apmetņu un liela skaita bēgļu no kaimiņvalsts Ruandas pieauguma dēļ.

## Ārējās saites
* 
* 
*
*
*
*
*
Bonus-malus

**Bonus-malus** klase ir Obligātās transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās apdrošināšanas (OCTA) sistēmas svarīga komponente, kas nodrošina objektīvu novērtējumu apdrošināšanas riskam. Latvijā Bonus-malus sistēma darbojas kopš 2006. gada.
Bonus-malus sistēma paredz, ka transportlīdzekļu īpašniekiem, kuri brauc bez ceļu satiksmes negadījumiem, OCTA apdrošināšanas polise maksā lētāk nekā īpašniekiem, kuri pārkāpj ceļu satiksmes noteikumus. Šo sistēmu, veicot OCTA polises prēmijas aprēķināšanu un piemērojot atlaides vai piemaksas vidējai apdrošināšanas prēmijai, izmanto visas apdrošināšanas sabiedrības.

## Bonus-malus klases
Pavisam ir noteiktas 17 bonus-malus klases.
* 1- 5 klases. Augstāka riska (Malus) klase, kuru piešķir transportlīdzekļu īpašniekiem, kuri ir izraisījuši ceļu satiksmes negadījumus;
* 7-17 klases. Zemāka riska (Bonus) klases, kuru piešķir transportlīdzekļu īpašniekiem, kuri regulāri ikgadu iegādājas OCTA apdrošināšanas polises un, kuri nav izraisījuši ceļu satiksmes negadījumus;
* 6. Klase. Šī ir bonus-malus sistēmas sākuma klase, kuru piešķir transportlīdzeklim, kuram OCTA polise tiek iegādāta pirmo reizi.
Pārbaudīt piešķirto bonus-malus klasi var Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju biroja vietnē,

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs
* Bonus-malus sistēmas apraksts
Debout Congolais

***Debout Congolais*** ir Kongo Demokrātiskās Republikas valsts himna. To pirmoreiz pieņēma 1960. gadā līdz ar neatkarību no Beļģijas, bet 1971. gadā nomainīja ar *[[La Zaïroise]]*, kad Kongo mainīja savu nosaukumu uz Zairu. Tā atkal kļuva par oficiālo himnu, kad Kongo 1997. gadā tika pārorganizēta. Vārdu autors ir Žozefs Lutumba, bet mūziku komponējis Simons Pjērs Boka di Mpasi Londi.

## Teksts
CHORALE 
Debout Congolais,
Unis par le sort,
Unis dans l'effort pour l'indépendance,
Dressons nos fronts, longtemps courbés
Et pour de bon prenons le plus bel élan, dans la paix,
O peuple ardent, par le labeur, nous bâtirons un pays plus beau qu'avant, dans la paix.

VERSE
Citoyens, entonnez, l'hymne sacré de votre solidarité,
Fièrement, saluez, l'emblème d'or de votre souveraineté, Congo.

REFRAIN
Don béni (Congo) des aïeux (Congo),
O pays (Congo) bien aimé (Congo),
Nous peuplerons ton sol et nous assurerons ta grandeur.
(Trente juin) O doux soleil (trente juin) du trente juin,
(Jour sacré) Sois le témoin (jour sacré) de l'immortel, serment de liberté 
Que nous léguons, à notre postérité,  pour toujours.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Debout Congolais'' - Kongo Demokrātiskās Republikas valsts himnas audio ar informāciju un vārdiem
* http://www.nationalanthems.info/zre.htm - National anthems.info - "La Zaïroise" (vecā himna)
* http://www.nationalanthems.info/cd.htm National anthems.info - "Debout Congolaise"
* Audio ieraksts
Lejs

**Lejs** (arī **Leja ezers**, **Lejas ezers**) ir ezers Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā, līkumo subglaciālā iegultnē starp Ārdavu un Cārminu. Krasti zemi vai lēzeni, krūmiem apauguši, dibens — dūņains. Dienvidaustrumos ezerā ietek un ziemeļos iztek Dubna. Krastā peldvietas. Ezerā mīt līdaka, asaris, līnis, rauda, karūsa, plaudis, plicis, vēdzele, repsis. Daudz ūdensputnu, arī gārņi.

## Atsauces
Telavivas apgabals

**Telavivas apgabals** () ir viens no sešiem Izraēlas apgabaliem valsts rietumu daļā. Apgabals robežojas ar Centra apgabalu ziemeļos, austrumos un dienvidos. Apgabalu rietumos apskalo Vidusjūra. Telavivas apgabala administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Telaviva. 

Apgabala kopējā platība ir 186 km², pēc 2014. gada datiem apgabalā dzīvo 1 339 238 iedzīvotāji. Tas ir vismazākais Izraēlas apgabals pēc platības un trešais lielākais Izraēlas apgabals pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites
Jazinks

**Jazinks** (arī **Jazinka ezers**, **Jazinkas ezers**, **Jazinoks**) ir ezers Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā subglaciālā ieplakā ziemeļrietumos no Cārmina ezera. Krasti stāvi, apauguši, gleznaini, austrumu piekraste ļoti līčaina. Ezera dibens dūņains. Ietek strauts no Saviļu ezera, iztek Zelta upīte uz Itiņku. Krastā labas atpūtas vietas, peldvietas. Ziemeļrietumu krastam piekļaujas Čertoka ezera dabas liegums. Ezerā mīt plaudis, līdaka, asaris, rauda, rudulis, zutis, līnis, karūsa, repsis. Apkārtnē lauksaimniecībā izmantojamās zemes, dienvidu krastā Grāveru ciems.

## Atsauces
Centra apgabals (Izraēla)

**Centra apgabals** () ir viens no sešiem Izraēlas apgabaliem valsts centrālajā daļā. Apgabals robežojas ar Telavivas apgabalu rietumos, ar Haifas apgabalu ziemeļos, ar Rietumkrastu austrumos, ar Jeruzalemes apgabalu dienvidaustrumos un ar Dienvidu apgabalu dienvidos. Apgabalu rietumos apskalo Vidusjūra.
Centra apgabala administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Rišonlecijona.

Apgabala kopējā platība ir 1293 km², pēc 2012. gada datiem apgabalā dzīvo 1 854 900 iedzīvotāji. Tas ir trešais lielākais Izraēlas apgabals pēc platības un vislielākais Izraēlas apgabals pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites
Haifas apgabals

**Haifas apgabals** (, *Mehoz Hefa*) ir viens no sešiem Izraēlas apgabaliem valsts ziemeļrietumu daļā. Apgabals robežojas ar Ziemeļu apgabalu austrumos, ar Rietumkrastu dienvidaustrumos un ar Centra apgabalu dienvidos. Apgabalu rietumos un ziemeļos apskalo Vidusjūra. Centra apgabala administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Haifa.

Apgabala kopējā platība ir 864 km², pēc 2011. gada datiem apgabalā dzīvo 926 700 iedzīvotāji. Tas ir trešais lielākais Izraēlas apgabals pēc platības un vismazākais Izraēlas apgabals pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites
Jeruzalemes apgabals

**Jeruzalemes apgabals** (, ) ir viens no sešiem Izraēlas apgabaliem valsts centrālajā daļā. Apgabals robežojas ar Rietumkrastu austrumos, ar Dienvidu apgabalu dienvidrietumos un ar Centra apgabalu ziemeļrietumos. Jeruzalemes apgabala administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Jeruzaleme.

Apgabala kopējā platība ir 652 km², pēc 2013. gada datiem apgabalā dzīvo 1 029 300 iedzīvotāji. Tas ir piektais lielākais Izraēlas apgabals pēc platības un piektais lielākais apgabals pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites
Ziemeļu apgabals (Izraēla)

**Ziemeļu apgabals** (, *Mehoz Hatzafon*) ir viens no sešiem Izraēlas apgabaliem valsts ziemeļu daļā. Apgabals robežojas ar Rietumkrastu dienvidos, ar Haifas apgabalu rietumos un ar Golānas augstienēm austrumos, kā arī ar Jordāniju dienvidaustrumos un ar Libānu ziemeļos. Apgabalu rietumos apskalo Vidusjūra. Ziemeļu apgabala administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Nācarete.

Apgabala kopējā platība ir 4478 km², pēc 2011. gada datiem apgabalā dzīvo 1 304 600 iedzīvotāji. Tas ir otrais lielākais Izraēlas apgabals pēc platības un otrais lielākais Izraēlas apgabals pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites
Hropiņe

**Hropiņe** () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Kromeržīžas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1261. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Crabro peltarius

**Crabro peltarius** ir racējlapseņu dzimtas suga.

Dažas plēvspārņu sugas no *[[Mutillidae]]* dzimtas (piemēram, *[[Myrmosa atra]]*, *[[Paramyrmosa brunnipes]]*) parazitē *Crabro peltarius* ligzdās. *Myrmosa atra* ir kleptoparazīts, kas apēd *Crabro peltarius* kāpura barību un pēc tām pašu kāpuru. Ir atzīmēti *Crabro peltarius* kāpuru parazitoīdi arī no divspārņu kārtas gaļasmušu dzimtas — *[[Metopia argyrocephala]]* kāpuri.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Myrmosa atra Panzer,1801. BWARS - Bees, Wasps & Ants Recording Society.
Anthidium florentinum

***Anthidium florentinum*** ir griezējbišu dzimtas suga. Sastopama Dienvideiropā un Centrāleiropā, Kaukāzā, Turcijā, Irānā, Palestīnā, Sīrijā, Centrālā Āzijā, Sibīrijā un Ķīnā, ka arī ASV. Pieaugušie īpatņi apmeklē tauriņziežu un lūpziežu dzimtu puķes.

## Atsauces
Gonadoliberīns

thumb|300px|Gonadoliberīna struktūra
**Gonadoliberīns** (arī **gonadorelīns**, **gonadotropīna atbrīvotājhormons** vai **luteinizējošā hormona atbrīvotājhormons**) ir hormons, kuru izstrādā hipotalāma sīkšūnu kodolu neirosekretorās šūnas. Tas ietekmē reproduktīvo sistēmu, vielmaiņu un metabolismu. Gonadoliberīns ir polipeptīds, kurš sastāv no 10 aminoskābju atlikumiem. Šis hormons saistās ar plazmatiskajiem receptoriem uz šūnu virsmas.

Gonadoliberīna fizioloģiskā iedarbība:
* Stimulē hipofīzes folikulus stimulējošā hormona un luteinizējošā hormona sekrēciju.
* Folikulārās fāzes beigās (pirms ovulācijas) tas izraisa folikulus stimulējošā hormona sekrēciju un luteinizējošā hormona impulsveida izdalīšanos.
* Stimulē prolaktīna sekrēciju.
* Grūtniecības laikā stimulē horioniskā gonadotropīna sekrēciju.
* Aiztur nātrija jonus un ūdeni organismā.
* Stimulē olbaltumvielu sintēzi.

## Atsauces
Alisspringsa

**Alisspringsa** () ir pilsēta Ziemeļu teritorijā, Austrālijā. Štata trešā lielākā pilsēta ar vairāk nekā 25,9 tūkstošiem iedzīvotāju 2021. gadā. Atrodas valsts centrālajā daļā netālu no štata dienvidu robežas.

Pamatiedzīvotājiem šī vieta bija pazīstama ar nosaukumu *Mparntwe*. No 1926. līdz 1931. gadam bija neilgi pastāvējušās Centrālās Austrālijas teritorijas (*Territory of Central Australia*) galvaspilsēta. Pilsētā ik gadu notiek *Henley-on-Todd* regate, kas notiek sausajā Toda upes smilšainajā gultnē.

## Ārējās saites
Džordžs Eljots

**Mērija Anna Evansa** (; dzimusi , mirusi ), pazīstama ar pseidonīmu **Džordžs Eljots** (*George Eliot*), bija angļu rakstniece, žurnāliste, tulkotāja. Viena no vadošajām Viktorijas laikmeta rakstniecēm, rakstījusi romānus.

Sarakstījusi septiņus romānus, no kuriem ievērojamākie ir "Ādams Bīds" (*Adam Bede*, 1859), "Dzirnavas pie Flosas" (*The Mill on the Floss*, 1860), "Sailass Mārners" (*Silas Marner*, 1861), "Midlmārča" (*Middlemarch*, 1871–72), "Daniels Deronda" (*Daniel Deronda*, 1876). Izmantojusi vīriešu pseidonīmu, lai darbi tiktu uztverti nopietni. Tāpat vēlējusies, lai romāni tiktu vērtēti, neietekmējoties no tā, ka viņa ir plaši pazīstama kritiķe un redaktore.

## Ārējās saites
* 
*
Ziedmušas

**Ziedmušas, ziedmušu dzimta** (*Syrphidae*) ir mušveidīgo divspārņu dzimta, kas pieder pie ziedmušu virsdzimtas (*Syrphoidea*). Šajā dzimtā ir aprakstītas vairāk nekā 6000 sugas, no kurām Latvijā sastopamas apmēram 290 sugas. Ziedmušas sastopamas visā pasaulē, izņemot tuksnešos, tundrā un ekstrēmajos polārajos apgabalos. 2020. gadā ziedmušas atzītas par Gada kukaiņiem Latvijā.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|220px|Ziedmušas ne tikai ārēji atgādina bites un lapsenes, bet tās arī cenšas imitēt šo kukaiņu uzvedību, attēlā [Eupeodes corollae|ziedmuša (*Eupeodes corollae*)]]
Ziedmušas ir vidēji lieli kukaiņi, un to ķermeņa garums ir 4—25 mm. Pieaugušās ziedmušas parasti ir ar dzimtai raksturīgu bišu, lapseņu vai kameņu krāsojumu. Tās visbiežāk var novērot uz čemurziežiem. Ziedmušas ir samērā mazkustīgas un nesteidzīgi pārlido no zieda uz ziedu. Atšķirībā no bitēm un lapsenēm tām ir tikai divi spārni, nevis četri.

Arī ar uzvedību tās cenšas imitēt lapsenes — tās sīc līdzīgi lapsenēm un ar vēdera kustībām imitē dzelšanu. Tādējādi ziedmušas retāk kļūst par laupījumu putniem, jo tikai dažu sugu putni ķer ar dzeloni apbruņotās bites un lapsenes. Tomēr ziedmušām ir ļoti daudzi ienaidnieki un pieaugušo īpatņu mūžs ir ļoti īss — sākot ar dažām dienām un beidzot ar dažām nedēļām. Ziedmušas ir ļoti izveicīgas lidotājas. Tās ne tikai spēj lidot ļoti ātri, bet var lidināties stāvot gaisā uz vietas un pat lidot atpakaļgaitā.

Pieaugušās ziedmušas barojas ar ziedputekšņiem un nektāru, līdz ar to šie kukaiņi ir vieni no svarīgākajiem ekosistēmu uzturētājiem, jo apputekšņo augus. Atšķirībā no citiem apputeksnētājiem ziedmušas ir aktīvas arī samērā zemā temperatūrā un noēnotās vietās.

### Kāpuru ekoloģija
Kāpuriem raksturīga liela formu un dzīvesveida dažādība. Piemēram, *[[Volucella]]* ģints ziedmušu kāpuri dzīvo lapseņu un kameņu ligzdās, barojoties ar bojāgājušajiem saimnieku kāpuriem un ligzdas atkritumiem. Vairāku sugu kāpuri dzīvo ūdenī, notekūdeņos, dūņās un pat vircā, kur barojas ar pūstošām organiskām atliekām. Dažu sugu kāpuri ir augēdāji, piemēram, sīpolu ziedmušas (*Eumerus strigatus*) kāpuri bojā sīpolus. Vairāku sugu kāpuri dzīvo zem kritušu koku mizas vai koksnē, bet citu sugu kāpuri ir plēsīgi un iecienījuši laputis. Dienā viens kāpurs var nomedīt 80—100 laputis. Tādējādi šo sugu kāpuri pieskaitāmi pie bioloģiskajiem kaitēkļu kontrolētājiem.

## Sistemātika
thumb|220px|Ziedmušas ir nozīmīgi augu apputeksnētāji
[thumb|220px|[Scaeva pyrastri|Ziedmuša (*Scaeva pyrastri*)]]
**Ziedmušu dzimta** (*Syrphidae*)
*apakšdzimta: *[[Eristalinae]]*
**cilts: *[[Brachyopini]]*
**cilts: *[[Calliceratini]]*
**cilts: *[[Cerioidini]]*
**cilts: *[[Eristalini]]*
**cilts: *[[Sericomyiini]]*
**cilts: *[[Eumerini]]*
**cilts: *[[Milesiini]]*
**cilts: *[[Pipizini]]*
**cilts: *[[Rhingiini]]*
**cilts: *[[Spheginobacchini]]*
**cilts: *[[Volucellini]]*
*apakšdzimta: *[[Microdontinae]]*
*apakšdzimta: *[[Syrphinae]]*
**cilts: *[[Bacchini]]*
**cilts: *[[Paragini]]*
**cilts: *[[Syrphini]]*
**cilts: *[[Toxomerini]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
*Catalogue of Latvian Flies (Diptera: Brachycera)
*Latvijas daba: Ziedmušu dzimta
Vikipēdija somu valodā

thumb|Vikipēdijas somu valodā logo
**Vikipēdija somu valodā** () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas somu valodas versija. Tā darbojas kopš 2002. gada beigām. Pēc 2015. gada februāra datiem tajā ir vairāk kā 367 000 rakstu un tā ir divdesmitā lielākā Vikipēdijas versija pēc ievietoto rakstu skaita. 2012. gada 26. jūnijā somu valodas versija sasniedza 300 000 rakstu. Pilnīgākajiem un kvalitatīvākajiem rakstiem tiek piešķirts vērtīga vai laba raksta statuss.

## Ārējās saites
*
Mitra (dievība)

[thumb|300px|4. gadsimta bareljefs [Tākbostāna|Tākbostānā, kurā attēloti (no kreisās) Mitra, sasanīdu imperators Šapurs II un Ahuramazda]]
**Mitra** ir dievība indoirāņu mitoloģijā, kas tiek saistīta ar draudzību, izlīgumu, saticību un Saules gaismu.

Sākotnēji viens no vēdiskās mitoloģijas galvenajiem dieviem, augstākā dieva Varunas pastāvīgais pavadonis, viens no pasaules pārvaldītājiem, kosmiskās un tikumiskās kārtības pārraugs. Himnās atainots, ka Mitra ir dienas un Saules valdnieks.

Senajā irāņu zoroastrisma panteonā Mitra (Mifra) ir Saules dievs, augstākā dieva Ahuramazdas pavadonis. Mūsdienās Irānā tiek atzīmēti Mehregāna svētki — Mitras vārda diena.

Pēdējos gadsimtos pirms mūsu ēras grieķu apdzīvotajās zemēs izveidojās Mitras kults, kas mūsu ēras sākumā izplatījās Romas impērijā, kur tas sevišķi populārs bija romiešu leģionāru vidē.

## Atsauces
COLT (grupa)

***COLT*** ir 2010. gadā Ogrē dibināta rokgrupa, ko izveidoja rokmūziķis Harijs Zariņš, pieaicinot Ati Ieviņu, ģitāristu Rolandu Majoru, basģitāristu Tomu Veismani un bundzinieku Kasparu Pļavnieku. Grupa pirmos panākumus guva 2011. gadā ar savu debijas albumu „Sapņi lido debesīs”.

Grupas populārākie hiti ir „Neļauj aiziet man”, „Sapņi lido debesīs”, „Par Latviju!”, „Lietus serenāde”, kā arī „Ugunsdzēsējs” un „Metāla zirgs”. Grupa arī sadarbojusies ar dziedātājām Antru Stafecku un Dināru Rudāni, izlaižot singlus „Ogres Romance” un Zigmara Liepiņa „Sikspārņa blūzs”.

2014. gadā grupa izdeva savu otro albumu „Tu jau zini kas būs”, kas tika nominēts Latvijas Mūzikas ierakstu gada balva „Zelta mikrofons” kategorijā „Labākais albums”, bet 2 tā dziesmas „Eņģeļi raudās” un „Metāla zirgs” kategorijās: „Labākā dziesma” un „Labākais videoklips”.

2015. gadā grupa piedalījās albuma „Mīlas rokbalādes” ierakstā.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi

* "Sapņi lido debesīs (2011)
* "Tu jau zini kas būs (2014)

## Atsauces

## Ārējās saites
*''draugiem.lv'' lapa 
*COLT 2014 @ OKC
Vikipēdija arābu valodā

thumb|Vikipēdijas arābu valodā logo
**Vikipēdija arābu valodā** ( *Wīkībīdyā al-ʿArabiyya*) ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas arābu valodas versija. Tā darbojas kopš 2001. gada septembra. Pēc 2015. gada februāra datiem tajā ir vairāk kā 340 000 rakstu un tā ir divdesmit otrā lielākā Vikipēdijas versija pēc ievietoto rakstu skaita ar vairāk kā 920 000 reģistrētu lietotāju.

2013. gada 6. decembrī arābu valodas versija sasniedza 250 000 rakstu. Pilnīgākajiem un kvalitatīvākajiem rakstiem tiek piešķirts vērtīga vai laba raksta statuss.

## Ārējās saites
*
Reihstāgs (ēka)

**Reihstāgs** () ir ēka Berlīnē, Vācijā, no 1999. gada tajā atrodas Vācijas Bundestāgs.

1894. gadā pabeidza Reihstāga būvniecību Vācijas Impērijas reihstāga vajadzībām un to lietoja šim nolūkam līdz 1933. gadam, kad ēku aizdedzināja. Pēc ugunsgrēka parlaments pārcēlās uz pretī esošo Karaliskās operas ēku (pēdējā sēde notika 1942. gada 26. aprīlī, pēc kuras deputāti izklīda un institūcija pārstāja darboties). Reihstāga ēka palika puspamesta (spārnu, kurā atradās plenārsēžu zāle, pat neremontēja). Ēkas apdzīvojamajā spārnā līdz 1939. gadam atradās Reihstāga bibliotēka.

Otrā pasaules kara laikā Reihstāga ēkas logus aizmūrēja un tā kalpoja apkaimes iedzīvotājiem kā bumbu patvertne. Pagrabos iekārtoja kara hospitāli un Berlīnes Universitātes medicīnas centra *Charité* dzemdību nodaļu.

PSRS kara propaganda ēku pasludināja par "nacistiskās Vācijas galveno simbolu" (*главный символ нацистской Германии*), bet hospitāļa un dzemdību nama ieņemšana 1945. gada 30. aprīlī ir viens no Otrā pasaules kara kulta notikumiem, t.s. "uzvaras karogs" (*Знамя Победы*).

1992. gadā pēc Vācijas atkalapvienošanās uzsāka ēkas rekonstrukciju, kuru pabeidza 1999. gadā. Rekonstrukcijas kopējās izmaksas bija vairāk kā 300 miljoni eiro un tās arhitekts ir Normans Fosters.

## Ārējās saites