Bromēliju dzimta

**Bromēliju dzimta** (*Bromeliaceae*), arī **ananasu dzimta**, ir viendīgļlapju klases dzimta, kas iekļauj no 51—56 ģintīm un aptuveni 3500 sugas. Joprojām tiek atklātas agrāk nezināmas bromēlijaugu sugas, bet audzētāji izveido jaunas šķirnes.

Visplašāk pazīstamākais dzimtas pārstāvis ir cekulainais ananass, kas ir vienīgā pārtikā lietojamā bromēlija.

## Kultivēšanas vēsture
[thumb|left|200px|''[Guzmania lingulata*]]
Ananasi bija vieni no [[Amerikas pamatiedzīvotāji|Amerikas pamatiedzīvotāju]] audzētajiem kultūraugiem vēl ilgi pirms eiropiešu ierašanās. [[Kristofors Kolumbs]] 1493. gadā tos pārveda uz [[Spānija|Spāniju]] no [[Gvadelupa]]s savā otrajā Amerikas braucienā. Pusgadsimta laikā šo tropu augli jau sāka kultivēt [[Indija|Indijā]] un citās [[Vecā pasaule|Vecās pasaules]] valstīs.

Līdz citu bromēliju sugu kultivēšanas sākumam pagāja gandrīz trīs gadsimti. 1776. gadā uz [[Eiropa|Eiropu]] tika pārvesta *Guzmania lingulata*, 1828. gadā sekoja *Aechmea fasciata*, 1840. gadā — *Vriesea splendens*. Mūsdienās bromēlijas kļuvušas par vienu no iecienītākajām kultūraugu grupām. Sākotnēji tās audzēja karaliskajos [[botāniskais dārzs|botāniskajos dārzos]] un turīgo iedzīvotāju [[siltumnīca|siltumnīcās]], bet no turienes tās izplatījās ļaužu masās.

== Apraksts ==
[[Attēls:La Puya Raimondi.jpg|thumb|[[Raimonda milžbromēlija]]]]
Pārsvarā rozešveida lakstaugi uz zemes, [[klints|klintīm]] vai [[epifīti]], retāk — nokareni [[lakstaugs|lakstaugi]] vai kokveida [[stublājs|stublāju]]. Dažas sugas ir kāpelējošas. Sausieņu sugas raksturo izteiktāks dzeloņainums, bet rozetes centrā parasti nav izteiktu ūdenstvertņu. Lietus mežos un mākoņu mežos dažādu ģinšu bromēlijaugu lapojums ir salīdzinoši gaļīgāks, dzeloņu tām ir maz vai nav vispār. [[lapas|Lapu]] sakārtojums tik blīvs, ka rozetes pamatdaļas paplašinātajā centrā veidojas pastāvīga ūdenstvertne. Šīs sugas [[ekosistēma|ekosistēmā]] ir nozīmīgas kā vairošanās vietas dažādiem sīkiem dzīvniekiem, jo sevišķi tropu [[abinieki]]em.

Lapas gaļīgas vai ādainas, visbiežāk lineāras vai lāpstveida, sēdošas, pamīšus, rozetē vai blīvā, spirāliskā pušķī pie stublāja pamata.

[[Zieds|Ziedi]] ķekaros, galviņās, vārpās, izaug rozetes centrā aplapota stublāja galā vai no lapu žāklēm. Raksturīga pazīme ir lielas, krāsainas augšlapas, kas mēdz būt zvīņainas, cietas un ļoti dzeloņainas. Apziedni veido skaidri nodalāmas 3 kauslapas un 3 [[vainaglapa]]s. Putekšņlapas 6, augļlapas 3, sēklotnes novietojums dažāds. [[Auglis]] — [[oga]] vai pogaļa. Apputeksnē [[kukaiņi]], [[putni]] vai vējš.

Bromēlijaugu ziedkopām raksturīga liela dažādība. Lielākā dzimtas pārstāve [[Raimonda milžbromēlija]] [[Peru]] un [[Bolīvija|Bolīvijā]] ir līdz 12 m augsta, ziedu vārpa ir 7–9 m gara, un tajā ir līdz 8000 ziedu. Savukārt [[usneju tilandsija]]s ziedkopa ir ļoti sīka, tikai 2–3&nbsp;mm apkārtmērā. Šī gar Atlantijas okeāna piekrasti plaši izplatītā epifītu suga uz koku zariem veido garas, nokarenas, [[ķērpji]]em līdzīgas audzes, kas labos apstākļos sasniedz pat 4—6,5 m garumu.

== Izplatība ==
Sastopamas [[Amerika|Amerikā]] no [[Amerikas Savienotās Valstis|Savienoto Valstu]] dienvidiem līdz [[Patagonija]]s vidienei. Daudzveidības centri ir [[Brazīlija]]s austrumu — dienvidaustrumu [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]] [[piekraste]], kā arī [[Andi|Andu]] kalni ap dienvidu [[tropu josla|tropu loku]] iekļaujot [[tuksnesis|tuksnešus]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] tuvumā.

Viena suga aug [[Āfrika|Āfrikā]], [[Gvineja]]s centrālajā daļā.

== Veģetācija ==
[[Attēls:Tillandsia, Bromeliad epiphyte on Cycad.jpg|thumb|Kāda [[epifīti|epifītu]] bromēlija]]
[[Attēls:Neoregelia princeps Glasgow.jpg|thumb|*Neoregelia princeps*]]
[[Attēls:bromelia balansae.jpg|thumb|*Bromelia balansae*]]
[[Attēls:Aechmea fasciata inflorescence.jpg|thumb|*Aechmea fasciata* [[ziedkopa]]]]
Pēc izplatības [[biotops|biotopos]] bromēlijaugi dalāmi divās grupās — sausieņu un [[lietus mežs|lietus mežu]]. Sausās, atklātās un klinšainās vietās bromēlijaugu loma [[augājs|augājā]] ir vislielākā. Šādos apgabalos dažas sugas vienatnē klāj desmitiem kvadrātmetrus lielas platības. Dažas sugas (dikijas *Dyckia*, *Hechita* un *Navia*) ir ļoti sausumizturīgas, — tuksnešos [[Amerikas Savienotās Valstis|Savienoto Valstu]] un [[Meksika]]s pierobežā un [[Atakamas tuksnesis|Atakamas tuksnesī]] [[Čīle|Čīlē]] tās spēj izturēt ekstrēmu sausumu un karstumu. Atsevišķas tilandsijas *Tillandsia* aug ļoti īpatnēji — tās ir "smiltāju epifīti", kas sastopamas uz [[smilts]], bet neveido sakņojumu un neieaug. Iecienītu kultūraugu starpā izplatītās *Billbergia* un *Aechmea* ieņem pārejas posmu starp tipiskiem mežu un mēreni sausu vietu bromēlijaugiem un sastopamas līdz 1700 m [[augstums virs jūras līmeņa|v.j.l.]]

Lietus mežos augošās bromēlijas pārsvarā ir epifīti, kas aug uz citu augu [[stumbrs|stumbriem]] un zariem. Tās spēj pat augt uz elektrības vai telefona pārvades vadiem. Lietus mežos bromēliju lapu rozetēs veidoto sīko, miniatūro lietus ūdens baseiniņu un "ezeriņu" blīvums var būt neparasti liels. Kādā no pētījumiem viena [[hektārs|ha]] platībā tika konstatētas 175 000 bromēlijas, kuras ietilpināja vairāk nekā 50 000 [[litrs|litru]] ūdens. Izpētot 209 augus no [[Ekvadoras]], tajos tika atrasti 11 219 dzīvnieki, kas pārstāvēja vairāk nekā 300 sugas. Daudzas no tām bija konstatētas tikai bromēlijaugos, starp kurām bija [[baktērijas]], [[plakantārpi]], [[dzēlējodi|dzēlējodu]] [[kāpurs|kāpuri]], [[lēcējzirnekļi]], [[kurkuļi]], [[gliemeņvēži]] vai sīciņas [[salamandras]]. [[Jamaika]]s bromēliju ūdeņiem pildītajās iedobēs mājo sarkani brūns sauszemes [[krabji|krabītis]] *Metopaulias depressus*, kuru garums ir ap 2 [[centimetrs|cm]]. Bromēliju dīķīšos dzīvo pat citu sugu bromēlijas.

Atsevišķas *Catopsis* un *Brocchinia* ģinšu sugas ir gaļēdājas. Šo neparasto augu lapu iekšpuse klāta ar slidenu, vaskainu vielu.

== Klasifikācija ==
Bromēliju dzimtas ģintis:

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* *Acanthostachys*
* *Alcantarea*
* *Androlepis*
* *Araeococcus*
* *Brewcaria*
* *Canistropsis*
* *Catopsis*
* *Cottendorfia*
* *Deinacanthon*
* *Deuterocohnia*
* *Disteganthus*
* *Edmundoa*
* *Eduandrea*
* *Encholirium*
* *Fascicularia* 
* *Fernseea*
* *Forsterella*
* *Glomeropitcairnia*
* *Greigia*
* *Hechtia*
* *Hohenbergia*
* *Hohenbergiopsis*
* *Lindmania*
* *Lymania*
* *Navia*
* *Neoglaziovia*
* *Nidularium*
* *Ochagavia*
* *Orthophytum*
* *Portea*
* *Pseudaechmea*
* *Pseudananas*
* *Quesnelia*
* *Racinaea*
* *Ronnbergia*
* *Sequencia*
* *Steyerbromelia*
* *Ursulaea*
* *Werauhia*
* *Wittrockia''

## Atsauces

## Literatūra
* Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Normunds Priedītis. Zvaigzne. 2008. 

## Ārējās saites