open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zanthoxylum fagara

***Zanthoxylum fagara*** ir neliels koks. Augstumā sasniedz aptuveni 4,5—6 metrus. Izcelsmes vieta ir Dienvidflorida un Karību reģions. 

Nopietnu kaitēkļu un slimību kokam nav. Uz tā lapām var baroties *[[Diaphorina citri]]*, nopietns kultivēto citrusaugu kaitēklis, kas izplata citrusaugu patogēnās baktērijas. *Zanthoxylum fagara* ir barības augs arī dažiem citiem kukaiņiem, tajā skaitā lapblusiņām (*[[Leuronota fagarae]]*), lapgraužiem (*[[Derospidea ornata]]*), zvīņspārņu kāpuriem (*[[Papilio cresphontes]]*, *[[Papilio aristodemus]] ponceanus*).

## Atsauces
Sarah Palin Channel

***Sarah Palin Channel*** bija tiešsaistes televīzijas ziņu kanāls, kas veltīts Sāras Peilinas personībai un viņas veidotajiem rakstiem. Kanāls tika dibināts 2014. gada 27. jūlijā. Peilina paziņoja, ka viņas kanālā tiks attēlotas gan ziņas un jaunumi, gan arī "jautrība, kas valda Peilinu ģimenē, un ģimenes piedzīvojumi dabā." *Sarah Palin Channel* bija daļa no TAPP TV mediju kompānijas, kuru vada bijušais CNN priekšsēdētājs Džonatans Kleins un bijušais *[[NBCUniversal]]* priekšsēdētājs Džefs Gespins. Kanāls bija pieejams tikai ar maksas abonementu, bet vairākiem ASV pilsoņiem maksa netika pieprasīta. Politiķes meita Bristole Peilina piedalījās kanāla izveidē.

2015. gada 4. jūlijā Sāra Peilina paziņoja, ka kanāls tiek slēgts, bet tas varētu turpināt rādīt saturu *[[Facebook]]* un viņas PAC vietnē, sākot no 2015. gada 1. augusta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kanāla mājaslapas arhīvs
Zemgals

**Zemgals** var būt:

* Gunārs Zemgals;
* Gustavs Zemgals;
* Viktors Zemgals.

## Skatīt arī
* Zemgalis
* Zemgale
Marins

**Marins** var būt:

* Marko Marins (*Marko Marin*, *Марко Марин*; dzimis 1989. gadā), serbu izcelsmes Vācijas futbolists;
* Rezvans Marins (*Răzvan Marin*; dzimis 1996. gadā), Rumānijas futbolists;
* Valenti Marins (*Valentí Marín*; 1872—1936), Spānijas šahists.

## Skatīt arī
* Marīns
Oto Zanders

**Oto Zanders** (; dzimis , miris ) bija vācu filmu, teātra un balss aktieris. Oto Zanderam bija silta, stipra balss, viņš bieži bija diktors dokumentālajās filmās un neskaitāmām klausāmgrāmatām 1990. gados.

## Dzīvesgājums
Zanders uzauga Kaselē, 1961. gadā pabeidza Kaseles Frīdriha ģimnāziju (*Friedrichgymnasium*). 1961.—1962. gadā dienēja Vācijas jūras kara flotē, vēlāk mācījās teātra zinātni, mākslas vēsturi un filozofiju. 1965. gadā viņš debitēja Diseldorfas teātra izrādēs, 1967. gadā devās uz Minheni, lai kļūtu par pilna laika aktieri.
Viņa karjera bija cieši saistīta ar Berlīnes *[[Schaubühne]]* teātri, kuru tolaik vadīja Pēteris Šteins. No 1980. gada Zanders darbojās Berlīnes teātros *[[Schillertheater (Berlīne)|Schillertheater]]* (1981), *[[Freie Volksbühne]]* (1985), *[[Theater am Kurfürstendamm|Komödie am Kurfürstendamm]]* (1989) un Bohumas   *Schauspielhaus* (2004).

1990. gadā viņš bija žūrijas loceklis 40. Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā.

Zanders nomira 2013. gada 12. septembrī Berlīnē pēc vairāku gadu ilgas slimošanas ar vēzi.

## Filmas
* eņģelis Vima Vendersa filmā "Debesis pār Berlīni" un tās turpinājumā *In weiter Ferne, so nah!*
* kapteiņleitnants Filips Thomsens Volfganga Petersena filmā "Zemūdene"
* trompetists filmā *Die Blechtrommel* (1979) 
* *[[Comedian Harmonists (filma)|Comedian Harmonists]]*, kas ir biogrāfija par mūzikas grupu ar tādu pašu nosaukumu
* profesors filmā *Das Versprechen* par Berlīni, kuru sadala Berlīnes mūris 
* *Der Einstein des Sex* (1999)

## Atsauces

## Ārējās saites
Murraya paniculata

***Murraya paniculata*** ir vidēja lieluma krūms, ar baltiem, visu gadu ziedošiem ziediem. Aug Malakas pussalā (Kedahā, Penangā, Kalentanā, Perakā, Melakā, Johorā) un Singapūrā.

Krūms ir 8 līdz 12 metru garumā. Lapas ir ovālas, ar 3-7 lapiņām. Ziedi balti. Ogas ir mazas izsētas, ar eļļainām šūnām, gaiši sarkanas.

Iepriekš *[[Murraya exotica]]*, cita izplatīta suga, skaitījās ka *Murraya paniculata* sinonīms, taču *Murraya exotica* lapiņas ir mazākas un vairāk ovālas nekā *Murraya paniculata*.

*Murraya paniculata* ir viens no barības augiem (saimniekaugiem) dažiem kukaiņiem. *[[Diaphorina citri]]* Lapblusiņām, kas ir viens no nopietnākiem citrusaugu kaitēkļiem, šis krūms ir viens no sekundāriem saimniekaugiem. *[[Papilio polytes]]* dižtauriņa un *[[Cydalima perspectalis]]* zāļsviļņa kāpuri var baroties uz *Murraya paniculata*. *[[Phyllocnistis citrella]]* minējošas kodes, kas ir diezgan nopietns citrusaugu kaitēklis, kāpuri barojas un attīstās krūmu lapās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Powerchip Technology

***Powerchip Technology Corporation*** () ir Taivānas pusvadītāju zibatmiņas ražotājs, kas piedāvā ražot arī citu uzņēmumu mikroshēmas savā ražotnē.

*Powerchip* ir trīs ražošanas līnijas, kuras var ražot 300&nbsp;mm mikroshēmas.

*Powerchip* galvenie biznesa novirzieni ir pusvadītāju izpēte, izstrāde, ražošana, citu uzņēmumu pasūtījumu ražošana un dažādu mikroshēmu un to komponentu izplatīšana, pārdošana.

## Ārējās saites
* ''Powerchip Technology Corporation''
Pikārs (krāteris)

**Pikārs** (*Picard*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Tas atrodas Krīžu jūras dienvidrietumu daļā. Krāteris nodēvēts franču astronoma Žana Feliksa Pikāra vārdā. Nosaukumu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Pikāra krāteris izveidojies pirms apmēram 3,2 līdz 1,1 miljardiem gadu. Tas ir lielākais krāteris Krīžu jūrā. Tā valnis virs apkārtējās virsmas paceļas apmēram 900 m augstumā. Krātera iekšpusē vaļņa sienas stāvas, ar terasveida pakāpieniem. Krātera dibens nelīdzens ar nelielu pakalnu vidū.

Uz rietumiem no krātera atrodas Jerkss (Ø 36 km) , uz dienvidrietumiem – Liks (Ø 31 km), uz ziemeļrietumiem – Pīrss (Ø 18 km).

## Pavadoņkrāteri
Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Pikāra krāterim. 
 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Enna Kotsa

**Enna Kotsa** (; dzimusi , mirusi ) bija angļu kino montāžas režisore ar vairāk kā 60 gadus ilgu darba pieredzi. Plašāku atpazīstamību ieguva 1962. gadā kā montāžas režisore Deivida Līna kinofilmai "Arābijas Lorenss", par kuru saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvui nominācijā "Labākā montāža". Šai balvai tikusi nominēta vēl četras reizes –  par filmām "Bekets" (*Becket*, 1963), "Ziloņcilvēks" (1980), "Uguns līnijā" (1993) un "Ārpus redzesloka" (1998). 2007. gada februārī Koutsa saņēma BAFTA Fellowship balvu. Koutsai piešķirta arī Kinoakadēmijas goda balva par mūža ieguldījumu (2017).

## Amerikas Kinoakadēmijas balvas un nominācijas
* 1963 – "Arābijas Lorenss" (*Lawrence of Arabia*) (ieguva) nominācijā "Labākā montāža"
* 1965 – "Bekets" (*Becket*) (nominēta) nominācijā "Labākā montāža"
* 1981 – "Ziloņcilvēks" (*The Elephant Man*) (nominēta) nominācijā "Labākā montāža"
* 1994 – "Ugunslīnijā" (*In the Line of Fire*) (nominēta) nominācijā "Labākā montāža"
* 1999 – "Ārpus redzesloka" (*Out of Sight*) (nominēta) nominācijā "Labākā montāža"'
* 2017 –  Kinoakadēmijas goda balva (par mūža ieguldījumu)

## Citas balvas un nominācijas
* 1963 – "Arābijas Lorenss" (*Lawrence of Arabia*) (nominēta) Amerikas kino montāžas asociācijas *ACE Eddie* balva nominācijā "Labākā mākslas filmas montāža"
* 1965 – "Bekets" (*Becket*) (nominēta) Amerikas kino montāžas asociācijas *ACE Eddie* balva nominācijā "Labākā mākslas filmas montāža"
* 1975 – "Slepkavība Austrumu ekspresī" (*Murder on the Orient Express*) (nominēta)  BAFTA kino balvai nominācijā "Labākā montāža"
* 1981 – "Ziloņcilvēks" (*The Elephant Man*) (nominēta) BAFTA kino balvai nominācijā "Labākā montāža"
* 1993 – "Ugunslīnijā" (*In the Line of Fire*) (nominēta) BAFTA kino balvai nominācijā "Labākā montāža"
* 1994 – "Ugunslīnijā" (*In the Line of Fire*) (nominēta) Amerikas kino montāžas asociācijas *ACE Eddie* balva nominācijā "Labākā mākslas filmas montāža"
* 1995 – Amerikas kino montāžas asociācijas balva par mūža ieguldījumu
* 1999 – "Ārpus redzesloka" (*Out of Sight*) (nominēta) Amerikas kino montāžas asociācijas *ACE Eddie* balva nominācijā "Labākā mākslas filmas montāža"
* 1999 – "Ārpus redzesloka" (*Out of Sight*) (nominēta) *Online Film Critics Society* balva (OFCS) nominācijā "Labākā kino montāža"
* 2001 – "Ērina Brokoviča" (*Erin Brockovich*) (nominēta) BAFTA kino balvai nominācijā "Labākā montāža"
* 2007 – BAFTA kino balva par mūža ieguldījumu

## Atsauces

## Ārējās saites
Murraya

***Murraya*** ir augu ģints no rūtu dzimtas, kurā ietilpst 14 sugas. Tie ir ziedoši krūmi vai koki, radniecīgi citrusaugu ģints pārstāvjiem.

Sugas:
* *[[Murraya alata]]* Drake
* *[[Murraya crenulata]]* (Turczaninow) Oliver
* *[[Murraya euchrestifolia]]* Hayata
* *[[Murraya exotica]]* L. 
* *[[Murraya koenigii]]* (L.) Sprengel 
* *[[Murraya kwangsiensis]]* (C.C. Huang) C.C. Huang
* *[[Murraya microphylla]]* (Merr. & Chun) Swingle
* *[[Murraya ovatifoliolata]]* (Engl.) Domin
* *[[Murraya paniculata]]* (L.) Jack
* *[[Murraya stenocarpa]]* (Drake) Swingle
* *[[Murraya tetramera]]* C.C. Huang

## Atsauces
Prokls

**Prokls** (*Proclus*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē, uz rietumiem no Krīžu jūras, neliela līdzenuma *Palus Somni* austrumdaļā. Krāteris nodēvēts grieķu filozofa Prokla vārdā. Nosaukumu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Prokls ir relatīvi jauns krāteris, ne vecāks par 1,1 miljardu gadu. Tam ir piecstūraina forma ar skaidri izteiktu valni (paceļas apmēram 900 m virs apkārtējās virsmas), ziemeļaustrumu daļā valnis vairāk nolīdzinājies. Krātera iekšpusē vaļņa sienas gludas, ar augstu albedo. Krātera dibens nelīdzens. Prokla krātera izmeši gaišu staru veidā stiepjas līdz 600 km attālumā ap krāteri.

Uz ziemeļrietumiem no krātera atrodas Makrobijs (Ø 64 km), uz dienvidaustrumiem — Jerkss (Ø 36 km), uz ziemeļaustrumiem — Pīrss (Ø 18 km).

## Pavadoņkrāteri
Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Prokla krāterim. 
 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Tamarixia radiata

***Tamarixia radiata*** ir maza izmēra parazītisks plēvspārnis no *[[Eulophidae]]* dzimtas.  *Tamarixia radiata* viens no galveniem *[[Diaphorina citri]]* lapblusiņas ektoparazītiem. *Diaphorina citri* ir viens no lielākiem citrusaugu kaitēkļiem, kas izplata citrusaugu zaļēšanas slimības rosinātājus (*[[Candidatus Liberibacter]]* baktēriju sugas).

## Izplatība
*Tamarixia radiata* sastopama Ķīnā, Indonēzijā, Maurīcijā, Pakistānā, Filipīnās, Nepālā un Taivānā. Aprakstīta Pakistānas Pendžābā.

Tāpēc ka *Diapphorina citri* ir netīšam ievesta (introducēta jaunajās teritorijās un kļuva par invazīvu kukaini, kas izplāta citrusaugu patogēnas, kas var iznīcināt veselu augu un citrusaugu plantācijas, *Tamarixia radiata* plēvspārnis, ka arī daži citi lapblusiņas ienaidnieki, tika speciāli introducēts Amerikā. Tagad šīs plēvspārnis ir izplatījies dažos Amerikas reģionos, tajā skaitā ASV, Meksikā, Gvadelupā, Brazīlijā, Kolumbijā (pirmo reizi reģistrēts 2011. gadā).

## Pieaugušo īpatņu apraksts
Pieaugušie īpatņi ir mazi, kuru ķermeņa garums ir 0,92—1,04 mm. Galva nedaudz lielāka plašumā nekā garumā. Acis ir novietoti viens no cita lielā attālumā. Spārni ir hialinizēti ar blāvu dzeltenām vēnām.

Ir novērojams dzimumdimorfisms starp mātīti un tēviņu. Tēviņi ir mazliet mazāki un ar spārnu vēzienu nekā mātītēm. Tēviņu ūsas ir 1,5 reizes garākas nekā mātītēm. Mātīšu olvads ir nedaudz izspīlēts.

## Preimaginālo stadiju apraksts
Pirmās stadijas kāpurs ir 0,28 mm garumā un līdz 0,11 mm plašumā. Ceturtās stadijas kāpurs ir 1,14 mm garumā un 0,59 mm plašumā.

## Ekoloģija
Pieaugušās *Tamarixia radiata* mātītes barojas ar *[[Diaphorina citri]]* pieaugušās lapblusiņas lapu medus ekstraktu, bet olbaltumu, kas ir nepieciešams savu olu attīstīšanai, dabū no lapblusiņas nimfas. Mātītes barojas ar jauno lapblusiņas nimfas hemolimfu, kas nāk laukā ieduršanas vietā ar olvadu.

Mātīšu un tēviņu koncentrāciju attiecība populācijā ir 1,8 pret 3,2.

## Attīstība
Mātīte dēj parasti vienu, retāk divas olas zem *Diaphorina citri* nimfas. No tiem diviem kāpuriem tikai viens attīstīsies pieaugušajā formā, jo *Tamarixia radiata* savrups (solitārs) parazitoīds. Pa visu savu dzīvi mātīte var izdēt līdz 300 olu.

Tikko radušies kāpuri iekļūst lapblusiņas nimfā un barojas ar saimnieku hemolimfu, beigās nogalinot to. Kāpuri iziet četras stadijas.

Pēdējās (ceturtās) stadijas kāpurs iekuņojās zem mirušās nimfas. Pieaugušais iziet caur caurumu nimfu toraksā vai galvā.

## Atsauces
Makrobijs

**Makrobijs** (*Macrobius*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē, uz rietumiem no Krīžu jūras, neliela līdzenuma *[[Lacus Bonitatis]]* DA malā. Krāteris nodēvēts romiešu rakstnieka, filozofa Makrobija vārdā. Nosaukumu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Makrobijs ir sens krāteris, radies pirms apmēram 3,8 miljardiem gadu. Tam ir daudzstūraina forma, valnis daļēji erodējis (virs apkārtējās virsmas paceļas līdz  m augstumam). Dienvidrietumu daļā valni pārklāj neliels krāteris Makrobijs C (Ø 11 km). Krātera iekšpusē vaļņa sienas ar terasveida pakāpieniem. Krātera dibens nelīdzens, centrā atrodas vairāki, līdz  m augsti pauguri. 

Uz austrumiem no krātera atrodas Tisserāns (Ø 35 km), uz dienvidiem – Prokls (Ø 27 km), uz dienvidaustrumiem – Pīrss (Ø 18 km), uz dienvidrietumiem – Francs (Ø 25 km).

## Pavadoņkrāteri
Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Makrobija krāterim. 
 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kārlis fon Brēverns

**Kārlis Hermanis fon Brēverns** (; 1704–1744) bija vācbaltiešu diplomāts Krievijas Impērijas dienestā. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas prezidents (1740–1741), ķeizarienes Elizabetes konferencministrs, slepenpadomnieks.

## Dzīvesgājums
Cēlies no Brēvernu dzimtas. Dzimis 1704. gada 22. oktobrī Rīgā tiesneša Hermaņa Brēverna un viņa sievas Katrīnas, dzimušas fon Reiternas, ģimenē. Mācījās Rīgas akadēmiskajā ģimnāzijā, no 1719. gada studēja tieslietas Kēnigsbergas Universitātē. No 1726. gada bija Krievijas Impērijas vēstniecības sekretārs Stokholmā, vēlāk Krievijas Impērijas Ārlietu kolēģijas tulks. Pēc Kurzemes hercoga atraitnes Annas kļūšanas par Krievijas ķeizarieni 1731. gadā viņš pavadīja vēstnieku F.K. fon Lēvenvoldi diplomātiskās misijās Vīnē, Drēzdenē un Berlīnē (1731—1734).

1735. gadā K. Brevernu iecēla par ķeizarienes Annas Ministru kabineta sekretāru. 1740. gadā viņš salaulājās ar ķeizarienes galma dāmu Amāliju Doroteju fon Keizerlingu un tika iecelts par Pēterburgas Zinātņu akadēmijas prezidentu.

Pēc ķeizariemes Annas nāves un reģenta Bīrona gāšanas 1741. gada 15. aprīlī atcelts no visiem amatiem, tomēr vēlāk iecelts par ķeizarienes Elizabetes konferencministru, no 1742. gada vadīja Krievijas Impērijas Ārlietu kolēģiju.

Miris 1744. gada 3. janvārī Pēterburgā.

## Atsauces
Imidakloprīds

thumb|250px|Imidakloprīda struktūrformula
**Imidakloprīds** ir sistēmisks insekticīds, kas darbojas kā kukaiņu neirotoksīns un pieder neonikotinoīdu ķīmiskai klasei. Neonikotinoīdi iedarbojas uz kukaiņu nervu sistēmu un ļoti maztoksiski ietekmē zīdītājus. Imidakloprīds bloķē ķīmiskās mijiedarbības kukaiņu nervu sistēmā. Tas tieši bloķē nikotīna acetilholīna receptorus. Bloķējot šos receptorus, imidakloprīds kavē acetilholīna izdalīšanos sūtāmo nervu impulsu laikā starp nervgaliem, rezultātā kukainis tiek paralizēts un mirst. Imidakloprīds ir efektīvs, ja trāpa uz kukaiņa ķermeņa vai iekļūst iekšā barošanās laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hermanis fon Brēverns

**Hermanis fon Brēverns** (; 1663—1721) bija Zviedru Vidzemes jurists, 1694. gadā iecelts dižciltīgo kārtā. Rīgas pilstiesas (*Burggericht*) priekšēdētājs (1696), pēc Vidzemes un Igaunijas kapitulācijas iecelts par Vidzemes hoftiesas viceprezidentu (1711), vēlāk par Krievijas justīckolēģijas viceprezidentu un Vidzemes un Igaunijas tieslietu kolēģijas vadītāju Pēterburgā. Sagatavojis Vidzemes seno privilēģiju sarakstu, kas ilgstoši kalpoja Baltijas provinču autonomijas pamatošanai Krievijas Impērijas sastāvā.

## Dzīvesgājums
Cēlies no Brēferu dzimtas. Dzimis 1663. gada 20. jūlijā Rīgā profesora Johana Brēfera un viņa sievas Sofijas, dzimušas fon Duntes, ģimenē. Mācījās Rīgas akadēmiskajā ģimnāzijā, kur viņa tēvs no 1677. gada bija teoloģijas profesors. Rīgā latīniski iespiesti viņa pirmie disputi un uzrunas.  
1683. gadā viņš uzsāka matemātikas, teoloģijas un tieslietu studijas Altdorfas Universitātē (), kuras 1686. gadā turpināja Jēnas Universitātē, un 1690. gadā pabeidza Leipcigas Universitātē.  

Pēc atgriešanās dzimtenē 1693. gadā iecelts par Zviedru Vidzemes Rīgas apriņķa zemes tiesas piesēdētāju, 1694. gadā iecelts dižciltīgo kārtā. 1696. gadā kļuva par Rīgas Karaliskās pilstiesas (*Burggericht*) priekšsēdētāju, 1701. gadā par Vidzemes hoftiesas (*Hofgericht*) piesēdētāju.  

Lielā Ziemeļu kara sākumā atkārtoti bēga uz Lībeku (1700-1701, 1709-1711), pēc Vidzemes un Igaunijas kapitulācijas caur Liepāju un Jelgavu atgriezās Rīgā un 1711. gadā tika iecelts par Vidzemes hoftiesas viceprezidentu. Pateicoties Pētera I personiskai labvēlībai viņu 1718. gadā iecēla par Pēterburgas Vidzemes un Igaunijas tieslietu kolēģijas viceprezidentu, viņš piedalījās dokumentu gatavošanā  Nīštates miera līguma sarunām. 
1718. gadā viņš latīniski uzrakstīja savu autobiogrāfiju *Hermannus de Brevern de vita sua*, ko vāciski pārtulkoja un publicēja K. Buse ilgi pēc viņa nāves 1846. gadā.
No 1721. gada Vidzemes landrāts, Vainižu pils (*Wainsel*) īpašnieks.
  
Miris Pēterburgā 1721. gada 3. jūlijā, apglabāts Rīgā. Viņa dēls Kārlis fon Brēverns (1704—1744) kļuva par Pēterburgas Zinātņu akadēmijas prezidentu (1740).

## Darbi
* *Disputatio philosophica de norma physicae* Rīga, 1683 (latīniski)
* *Oratio de novo Romanorum veterum anno cum nostro collato* Rīga, 1683 (latīniski)
* *De Q. Curtii Rufi aetate* Altdorfa, 1683 (latīniski)
* *Exerc. acad. de Symbolo heroico, Italis Impresa, Gallis Devise dicto*. Altdorfa, 1686 (latīniski)
* *Untersuchung von der Wahrhaftigkeit des Privilegiums Sigismundi Augusti feria sexta post festum Sctae. Catharinae 1561* (rokraksts)
* *Entwurf einiger historischen Nachricht über die liefländische Privilegia zum Besten meines geliebten Vaterlandes* (rokraksts)
* *Gelehrte Anmerkungen über alle livländische Denkwürdigkeiten* (rokraksts)
* *Kurze Anzeige derer Scribenten, aus welchen die Historie von Lieffland nach Mögliclikeit zusammengefasst werden könnte, zum weitern Nachdenken bey müssigen Stunden entworfen von H. v. B. Omne initium grave* (rokraksts)

## Atsauces
Tiserāns (krāteris)

**Tiserāns** (*Tisserand*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē, uz ziemeļrietumiem no Krīžu jūras, neliela līdzenuma *[[Lacus Bonitatis]]* DA malā. Krāteris nodēvēts franču astronoma Fransuā Fēliksa Tiserāna vārdā. Nosaukumu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Tisserāns ir sens krāteris, radies pirms apmēram 3,9 miljardiem gadu. Tam ir gandrīz apaļa forma, valnis stipri erodējis (virs apkārtējās virsmas paceļas līdz apmēram  m augstumam). Krātera dibens relatīvi līdzens, austrumdaļā ar nedaudz zemāku albedo kā rietumdaļā, kuru pārklāj izmešu stars no Prokla krātera.

Uz rietumiem no krātera atrodas Makrobijs (Ø 63 km), uz dienvidiem – Prokls (Ø 27 km), uz dienvidaustrumiem – Pīrss (Ø 18 km).

## Pavadoņkrāteri
Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Tisserāna krāterim. 
 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Rekviēms sapnim

**"Rekviēms sapnim"** () ir 2000. gada ASV psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir Darens Aronovskis. Filma uzņemta Huberta Selbija (*Hubert Selbi*) tāda paša nosaukuma garā stāsta. Galvenās lomas filmā tēlo Elena Bērstina, Džēreds Leto, Dženifere Konelija un Marlons Vaians. Filmas scenārija autori ir Darens Aronovskis un Huberts Selbijs. Par lomu šajā filmā Elena Bērstina nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā aktrise. Filma ārpus konkursa demonstrēta 2000. gada Kannu kinofestivālā.

Filma attēlo četru dažādu veidu narkotiku atkarības, kuru rezultātā filmas personāži tiek ieslodzīti maldu un neapdomīgu lēmumu pasaulē, kas vēlāk stāsies realitātes vietā, tādējādi atstājot tos kā tukšas sava agrākā "es" čaulas.

Mūziku filmai sarakstījis komponists Klints Mansels. Filmas skaņu celiņš guva lielu atsaucību un vēlāk dažādos veidos izmantots citu filmu un seriālu reklāmas rullīšos, piemēram "Da Vinči kods", "Pazudušie", "Saules gaisma", "Devējs", "Es esmu leģenda", "Mūsu ēras Babilona", "Zatura. Piedzīvojumi kosmosā" un "Gredzenu pavēlnieks: Divi torņi".

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Rekviēms sapnim" ierindojās 100. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
95 (skaitlis)

**95 (deviņdesmit pieci)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 94 un 96. Gada deviņdesmit piektā diena ir 5. aprīlis (garajā gadā 4. aprīlis).

Romiešu skaitļu sistēmā deviņdesmit pieci tiek pierakstīts šādi — XCV, bet binārajā skaitīšanas sistēmā deviņdesmit pieci ir 10111112, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1378 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 5F16. Deviņdesmit pieci ir nepāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskā tabulā deviņdesmit pieci ir amerīcija (Am) atomskaitlis. Deviņdesmit pieci arī ir ASCII kods "_" simbolam, kā arī starptautisko tālsarunu kodu sarakstā šis kods ir piešķirts Mjanmai.

## Skatīt arī
* 95. gads
* 95. gads p.m.ē.
Čeņs Duns

**Čeņs Duns** (, dzimis ) ir Ķīnas kosmonauts, Tautas Atbrīvošanas armijas kosmisko spēku iznīcinātājpilots, vecākais pulkvedis.

Čeņs 2009. gadā tika izvēlēts otrajā Ķīnas kosmonautu grupā.

Pirmo kosmisko lidojumu Čeņs Duns sāka 2016. gada oktobrī ar kosmosa kuģi *[[Shenzhou 11]]*. Kosmosa kuģis saslēdzās ar orbitālo laboratoriju *[[Tiangong 2]]*. Lidojuma ilgums — 32 dienas 6 stundas 25 minūtes.

Otro reizi kosmosā Duns devās 2022. gada 5. jūnijā, esot kosmosa kuģa *[[Shenzhou 14]]* komandierim. Viņš ar diviem apkalpes biedriem orbitālajā stacijā *[[Tiangong]]* (3. ekspedīcija) pavadīja 181 dienu. Uz zemes kosmosa kuģis atgriezās 4. decembrī.

2023. gada jūnijā Čeņs kļuva par kosmonautu eskadriļas komandieri.

Trešajā kosmiskajā lidojumā Čeņs Duns devās 2025. gada 24. aprīlī, esot kosmosa kuģa *[[Shenzhou 20]]* komandierim. *Tiangong* stacijā viņš bija 9. ekspedīcijas komandieris. Pirms plānotās atgriešanās tika pamanītas plaisas *Shenzhou 20* iluminatorā, kas varēja apdraudēt apkalpi nolaižoties. 9. ekspedīcijas apkalpe uz Zemes atgriezās ar kosmosa kuģi *[[Shenzhou 21]]*.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Atsauces

## Ārējās saites
* Чэнь Дун astronaut.ru
Sarcophaga portschinskyi

***Sarcophaga portschinskyi*** ir divspārņu suga. Tā ir plaši izplatīta Palearktikas reģionā. Ir hemisinantropiskā suga.

Kāpuri attīstās mugurkaulnieku un bezmugurkaulnieku līķos, ka arī ir zvīņspārņu fakultatīvs parazīts un ozolu mūķenes kūniņu plēsējs. Pieaugušas mušas barojas uz līķiem, ekskrementiem, uz blakšu rindas pārstāvju eksrēcijas, uz ziediem, uz cilvēka barības. Sastopamas parasti pļavās, laukos, parkos, dārzos, ganību laukos, stepēs, mezofītisku mežu malās un krūmājos.

## Atsauces
Polyscias maraisiana

***Polyscias maraisiana*** ir arāliju dzimtas suga, kas endēma Maurīcijai. Tā ir viena no vairākām šajā salu valstī sastopamajām *[[Polyscias]]* ģints sugām. 

## Nosaukums
Līdzīgi citiem *Polyscias* kokiem, suga Maurīcijā pazīstama arī ar nosaukumiem ***Bois boeuf*** ("vērša koks") un ***Bois papaye*** ("papajas koks").  

## Izplatība
Senāk suga bija izplatīta mežmalās un piekrastes teritorijās. Mūsdienās to kultivē kā krāšņumaugu dārzos un sabiedriskās vietās Maurīcijā, retāk — Eiropā.

## Galerija

Attēls:6 Gastonia mauritiana - Ile aux Aigrettes.jpg|*Polyscias mauritiana* Egretā
Attēls:Gastonia mauritiana - Bois Boeuf - Endangered tree of Mauritius 3.jpg|Jauns koks
Attēls:Gastonia mauritiana canopy - Ile aux Aigrettes 1.jpg|Izauguša koka lapotne Egretā
Attēls:Gastonia mauritiana - Pamplemousses 5.jpg|Pamplemuses botāniskajā dārzā


## Atsauces
Kritika

**Kritika** ir izteikts vērtējums par cilvēka rīcību, kur uzsvars tiek likts uz kļūdām, neprecizitātēm, ko vajadzētu darīt savādāk. Kritika nozīmē salīdzinošu analīzi un vērtējumu, vispirms izceļot pozitīvo un norādot uz trūkumiem. Kritika nav vienīgi negatīvs novērtējums, kā bieži vien tiek uzskatīts.

**Kritika iedalās divās daļās:**
* Pozitīva kritika ir kritika, kuras mērķis ir kaut ko uzlabot, lai sasniegtu labākus rezultātus nākotnē. Pozitīva kritika ir vērsta uz konkrētu cilvēka uzvedību, nevis vērsta uz cilvēku pašu. Vairāk kā atbalsts vai palīdzība cilvēkam, pret kuru kopumā ir pozitīva attieksme. Kritikas izteicējs ir ieinteresēts darbību pozitīvā rezultātā. Var norādīt ne tikai uz kļūdām pagātnē, bet arī kas būtu konkrēta vēlamā rīcība, darbības nākotnē.

* Negatīva kritika ir kritika, kas balstās pamatā uz negatīvu attieksmi pret cilvēku, nevis cilvēka uzvedību. Negatīva kritika cilvēkam pasaka nevis ko cilvēks nav izdarījis, bet kāds ir viņš pats. Negatīva kritika tiek izmantota kā soda veids, kā demonstrēt savu pārākumu. Destruktīvas kritikas mērķis nav meklēt risinājumu, tā tiek izmantota, kā vainošanas instruments, kā sods, citreiz kā pazemošana.

## Skatīt arī
* Literatūras kritika
* Kritiskā domāšana

## Atsauces

## Ārējās saites
Pīrss (krāteris)

**Pīrss** (*Peirce*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Tas atrodas Krīžu jūras ziemeļrietumu daļā. Krāteris nodēvēts amerikāņu matemātiķa Bendžamina Pīrsa vārdā. Nosaukumu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Pīrsa krāteris izveidojies pirms apmēram 3,2 līdz 2,1 miljardiem gadu, tā valnis daļēji erodējis. Vaļņa iekšpuse gluda, ar augstāku albedo, pakājē vērojami nobrukumi. Kopumā valnis virs krātera dibena paceļas apmēram 750 m augstumā. Krātera dibens nelīdzens, dienvidaustrumu daļā atrodas neliels krāteris.

Uz ziemeļiem no krātera atrodas Svifts (Ø 10 km), uz ziemeļrietumiem – Tisserāns (Ø 35 km), uz dienvidrietumiem – Prokls (Ø 27 km), uz dienvidiem – Jerkss (Ø 35 km) un Pikārs (Ø 22 km).

## Pavadoņkrāteri
Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Pīrsa krāterim. 
 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Jerkss

**Jerkss** (*Yerkes*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Tas atrodas Krīžu jūras rietumu krastā. Krāteris nodēvēts amerikāņu finansista Čārlza Jerksa vārdā. Nosaukumu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Jerksa krāteris izveidojies pirms apmēram 3,8 miljardiem gadu. To pilnībā ir piepildījusi Krīžu jūras lava, virspusē palikusi tikai vaļņa augšējā daļa un atsevišķas virsotnes krātera centrā. 

Uz ziemeļrietumiem no krātera atrodas Prokls (Ø 27 km), uz ziemeļaustrumiem – Pīrss (Ø 18 km), uz austrumiem – Pikārs (Ø 22 km), uz dienvidaustrumiem – Liks (Ø 31 km).

## Pavadoņkrāteri
Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Jerksa krāterim. 
 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Zemes kamene

**Zemes kamene** () ir kameņu ģints suga, kas pieder bišu dzimtai. Šī ir izplatītākā kameņu suga rietumu Palearktikas reģionā. Šajā sugā izdala 9 pasugas, kas ir izplatītas dažādās vietās; atšķiras morfoloģiski un ar nokrāsu.

## Izplatība
Zemes kamene ir izplatīta Palearktikas apgabala rietumos. Zemes kamenes sugā izšķir deviņas pasugas, kuru areāli atšķiras. Nominālā pasuga *Bombus terrestris terrestris* ir izplatīta kontinentālajā Eiropā; *Bombus terrestris africanus* — Ziemeļāfrikā; *Bombus terrestris audax* — Britu salās; *Bombus terrestris calabricus* — Dienviditālijā un Sicīlijā; *Bombus terrestris canariensis* — Kanāriju salās (Grankanārijā, Gomerā, Eljerro, Palmā, Tenerifē); *Bombus terrestris dalmatinus* — Francijas dienvidaustrumos, Itālijas ziemeļos, Balkānu pussalā un Anatolijas blakus reģionos, Aizkaukāzā, Kaukāzā, Irāna ziemeļos, Urāla dienvidos, Alajā un Altajā; *Bombus terrestris lusitanicus* — Francijas dienvidrietumos, Pirineju pussalā, Baleāru salās, Madeirā;*Bombus terrestris sassaricus* — Sardīnijā; *Bombus terrestris xanthopus* — Korsikā, *[[Capraia]]* salā, Elbā. Ir iespējama divu pasugu, *Bombus terrestris lusitanicus* un *Bombus terrestris terrestris* intergradācija no Dienvidfracnijas līdz centrālai Vācijai, kur abu hibrīds ir *Bombus terrestris* var. *ferrugineus* Schmiedeknecht, 1878.

## Atsauces
Johanness Kocs

**Johanness Kocs** (; dzimis , miris ) bija vācu šaha problēmists. Uzdevumus sastādīja kopā līdzautoru vācu problēmistu Kārli Kokelkornu.

## Šaha kompozīcija
Sākotnēji Kocs un Kokelkorns atbalstīja vecvācu skolas principus un tiek uzskatīti par tās pamatlicējiem. 1903. gadā viņi publicēja darbu *Das Indische Problem* (Indiešu uzdevums), kas radīja pamatus jaunam novirzienam šaha kompozīcijā, kuru sākotnēji sauca par jaunvācu skolu (atšķirībā no vecvācu), bet vēlāk par loģisko skolu.

### Šaha uzdevuma piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Kh4-h5! Lb1-a2** (Vienīgais gājiens. Pēc torņa c2 gājieniem mato Zc3 vai Zf2, bet pēc zirdziņa h2 gājienien — Df3)
: **2. Kh5-h6 L~** 
: **3. Kh6-h7 L~** 
: **4. Kh7-h8 L~** 
: **5. Dh3-h7#**
: Balto figūras pārvietošanās soli pa solim pa galdiņu uz augšu šaha kompozīcijā ieguvusi tēlainu apzīmējumu "Uzkāpšana Everestā".

## Privātā dzīve
Johanness Kocs studējis Berlīnē un Karlsrūē. Strādājis par galveno inženieri dzelzceļa vagonu rūpnīcā Elblingā un Kēnigsbergā. No 1901. gada Kocs  kā pensionārs dzīvoja Drēzdenē. Pēc nāves saskaņā ar testamentu viņa šaha grāmatu kolekcija tika nodota Saksijas bibliotēkā Drēzdenē.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Johannesa Koca šaha uzdevumi vietnē PDB
Viļņu jūra

**Viļņu jūra** jeb ***Mare Undarum*** ir Mēness jūra Mēness redzamajā pusē. Atrodas uz dienvidaustrumiem no Krīžu jūras, uz ziemeļaustrumiem no Putu jūras. 

thumb|left|200px|Viļņu jūra parādīta ar apli
Viļņu jūra izveidojusies laikposmā pirms apmēram 3,9 – 3,8 miljardiem gadu. Jūras diametrs ir apmēram 245 km, tā aizņem ap  km2 lielu teritoriju (kopā ar Putu jūru). Forma neregulāra, šauri sazarota, jūras pamatu klāj tumša bazalta lava. 

Jūras dienvidu malā atrodas Dubjago krāteris (Ø 48 km), uz rietumiem Firmiks (Ø 57 km), ziemeļdaļā Kondorsē P krāteris (Ø 48 km).

## Atsauces

## Ārējās saites
Firmiks

**Firmiks** () ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Tas atrodas uz dienvidiem no Krīžu jūras, uz rietumiem no Viļņu jūras. Krāteris nodēvēts romiešu astrologa Jūlija Firmika Materna vārdā. Nosaukumu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Firmika krāteris izveidojies pirms apmēram 3,9 miljardiem gadu. Tas ir stipri erodējis, valnis daļēji nolīdzinājies, ziemeļdaļā to pārklāj vairāki mazi krāteri. Krātera dibens līdzens, to klāj tumša bazalta lava. 

Uz dienvidrietumiem no krātera atrodas Apollonijs (Ø 53 km), uz ziemeļiem – Ozu (Ø 33 km) un van Albada (Ø 23 km), uz dienvidaustrumiem – Dubjago (Ø 48 km). Ziemeļrietumos krātera valnim pieguļ Neatlaidības ezers (*Lacus Perseverantiae*).

## Pavadoņkrāteri
Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Firmika krāterim. 
 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
ASint Technology

**ASint Technology Corporation** ir Taivānas brīvpiekļuves atmiņas piegādātājs, dibināts 2007. gada decembrī. Tas pieder *[[Asus|Asustek Computer Inc.]]* un *[[Silicon Integrated Systems]]*.

## Vēsture
*ASint Technology* dibināja 2007. gadā kā *Silicon Integrated Systems Corp* meitasuzņēmumu.

2010. gadā, *Asustek* iegādājās 60% akciju uzņēmumā.

## Ārējās saites
* 

## Atsauces
Derks van Egmonds

**Derks Jans van Egmonds** (; dzimis  Helendornā) ir bijušais nīderlandiešu treka riteņbraucējs. Viņš sacentās punktu sacensībās 1984. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Losandželosā, finišējot astotajā vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
IM Flash Singapore

***IM Flash Singapore*** bija Singapūras pusvadītāju komponenšu uzņēmums, kas ražoja *NAND* zibatmiņas mikroshēmas. Tas no 2007. līdz 2012. gada bija *[[Micron Technology]]* un *[[Intel|Intel Corporation]]* kopuzņēmums. Tagad tas nav atsevišķa juridiska vienība, rūpnīca pieder *Micron* meitas uzņēmumam *Micron Semiconductor Asia Pte.*

2007. gada 27. februārī mikroshēmu tehnoloģiju uzņēmumi *[[Micron Technology]]* un *[[Intel|Intel Corporation]]* Singapūrā dibināja kopuzņēmumu *IM Flash Singapore*. Tas tika izveidots, ražotu *NAND* zibatmiņas mikroshēmas, līdzīgi kā abu uzņēmumu 2005. gadā ASV dibinātais kopuzņēmums *[[Micron Technology Utah|IM Flash Technologies]]*.

*IM Flash Singapore* darbības uzsākšana bija plānota 2008. gada beigās, bet finanšu krīzes dēļ visi 800 darbinieki 2008. gada oktobrī tika atlaisti. Ražotnes būvniecība tika pabeigta, bet nepieciešamais aprīkojums nebija uz to pārvietots.

2010. gadā tika veikta sagatavošanās darbi, lai uzsāktu ražošanu gada beigās. Ražotne oficiāli uzsāka darbu 2011. gada aprīlī.

2012. gada 28. februārī *Micron* un *Intel* paziņoja, ka *Intel* pārdos *IM Flash Singapore* piederošās kapitāldaļas *Micron*, kā arī savu daļu *[[IM Flash Technologies]]* inventāra, kas atrodas *Micron* ražotnē Virdžīnijā.
*IM Flash Singapore* tika iekļauts *Micron* meitas uzņēmumā *Micron Semiconductor Asia Pte.*

## Skatīt arī
* *[[Micron Technology Utah]]*, agrākais *IM Flash Technologies*

## Atsauces
Linda Nemiera

**Linda Nemiera** (dzimusi **Linda Dreimane** ) ir latviešu rakstniece, kas visbiežāk raksta Latvijas mūsdienu fantāzijas žanrā. Viņas pirmā grāmata "Vilcenes stāsts" 2011. gadā ieguva Lielo lasītāju balvu nominācijā "Bērnu oriģinālliteratūra".

## Biogrāfija
Linda Nemiera 1999. gadā absolvēja Rīgas Valsts 1. ģimnāziju un 2008. gadā ieguva bakalaura grādu Latvijas Universitātēs Ekonomikas un Vadības fakultātē. Nemiera divus gadus studējusi arī Vēstures un filozofijas fakultātē. No 1999. līdz 2001. gadam Nemiera strādāja Nacionālo bruņoto spēku Gaisa spēku štābā par Operatīvās daļas plānošanas speciālisti. Strādājusi SIA "Mirabella" par parfimērijas zīmola vadītāju (2001—2003), LNT Reklāmas nodaļā (2004—2005), "L’Oreal Baltic" par produktu menedžeri (2005—2007), "Henkel Latvia" par produktu grupas vadītāju (2007—2008), "Avon" par Latvijas mārketinga daļas vadītāju (2009—2011) u.c.

Nemiera ir precējusies, ir dēls un meita.

## Rakstniecība
Nemiera rakstniecību dēvē par savu sirdslietu kopš bērnības. Savu rakstīšanu viņa sauc par plānveida — "vispirms sastādīt plānu un tad pēc tā arī vadīties". Par mērķi izvirza lasītāju izklaidēšanu, jo nav ambīcijas rakstīt augsto jeb nopietno literatūru. Izvēli rakstīt fantāzijas žanrā pamato ar vēlmi likt cilvēkiem aizdomāties, ka mūsu ikdienā ir arī daļa neikdienišķā, neparastā, mistiskā.

Pirmās grāmatas "Vilcenes stāsts" ideja tapusi brauciena laikā uz Horvātiju, kuras piejūras ainavas rakstniecei šķita īstena fantāzijas pasaule. Savukārt "Vilcenes stāsta" turpinājumu — romānu "Lidojums" iedvesmojusi Nāves ieleja ASV.

Pilsētas fantāzijas žanrā tapusi tetraloģija par Leonīdu Fēliksu, kura nolādēta pilnmēness naktīs pārvērsties par kaķi — "Kaķa lāsts", "Kaķis maisā", "Kaķa koncerts" un "Kaķis otrpus ceļam". Savukārt ar romānu "Sofijas noslēpums" Nemiera sevi pieteica kriptoromāna žanrā, kura darbība notiek Turcijā un Bulgārijā.

Romānā "Rīgas raganas" apvienota Rīgas jūgendstila arhitektūra ar mistiku un piedzīvojumiem, apspēlējot reālus vēsturiskus personāžus un arhitektūras tendences.

Šausmu romāns "Svēto laiks" mūsdienu uzņēmējdarbības vidi savieno ar 19. gadsimta beigu vecticībnieku ikdienu. Pierīgas tumšajos rudens mežos atbalsojas sena ģimenes drāma.

## Bibliogrāfija
* *Vilcenes stāsts*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2010.
* *Septiņi*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2011.
* *Kaķa lāsts*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2012.
* *Lidojums*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2013.
* *Kaķis maisā*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2015.
* *Sofijas noslēpums*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2016.
* *Pūča un Pinčijas gaisa pils* [stāsti bērniem]*.* Rīga: Zvaigzne ABC, 2016.
* *Kaķa koncerts*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2016.
* *Kaķis otrpus ceļam*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2019.
* *Apaļā Bebe* [stāsti bērniem]*.* Rīga: Zvaigzne ABC, 2020.
* *Rīgas raganas*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2021.
* *Svēto laiks*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2023.
* *Aizliegtais grāmatu klubs*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2025.

## Atsauces
Sergejs Rižikovs

**Sergejs Rižikovs** (*Сергей Николаевич Рыжиков*, dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, atvaļināts Gaisa spēku apakšpulkvedis.

2006. gadā Sergejs Rižikovs tika uzņemts Kosmonautu grupā.

Rižikova pirmais kosmiskais lidojums sākās 2016. gada oktobrī, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-02]]* komandierim. Viņš bija Starptautiskās kosmosa stacijas 49. un 50. ekspedīcijas lidojuma inženieris.  2017. gada aprīlī atgriezās uz zemes.

Otro reizi Rižikovs devās kosmosā 2020. gada oktobrī, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-17]]* komandierim. Viņš bija Starptautiskās kosmosa stacijas 63. ekspedīcijas lidojuma inženieris un 64. ekspedīcijas komandieris.

Sergeja Rižikova trešais kosmiskais lidojums sākās 2025. gada 8. aprīlī, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-27]]* komandierim.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Ārējās saites

* Biogrāfiskie dati astronaut.ru lapā
Last Week Tonight with John Oliver

***Last Week Tonight with John Oliver***, bieži dēvēts par ***Last Week Tonight***, ir amerikāņu sarunu un ziņu satīras šovs, ko vada britu komiķis Džons Olivers. Raidījuma pirmizrāde notika svētdienā, 2014. gada 27. aprīlī HBO kanālā. Šovam ir dažas līdzības ar kanāla *[[Comedy Central]]* raidījumu *[[Daily Show with Jon Stewart]]*, kurā Olivers iepriekš darbojās kā ziņu korespondents. Abas pārraides satīriskā veidā vēsta par aktualitātēm pasaulē un politiku, bet *Daily Show* tiek pārraidīts katru dienu, turpretī *Last Week Tonight* — katru nedēļu.

Oliveram ir pilnīga radošā brīvība par šova saturu. Komiķa sākotnējais līgums ar HBO bija uz diviem gadiem ar iespēju to pagarināt. 2015. gadā tika paziņots, ka raidījuma producenti vienojušies ar HBO par vēl vismaz divām 35 sēriju sezonām. *Last Week Tonight* ir ticis nominēts 10 ''Primetime Emmy'' balvām, uzvarot 4 nominācijās.

2015. gada 16. augustā šova laikā Džons Olivers dibināja Mūžīgās atbrīvošanas dievmātes baznīcu, kuru slēdza 2 mēnešus vēlāk.

## Formāts
Parasti Olivers šovu vada, sēžot pie rakstāmgalda, fonā atrodoties pilsētas ainavai ar ēkām no visas pasaules. Šajā fonā ir attēlots Vašingtona piemineklis, Halīfa tornis, *[[Empire State Building]]*, Ēģiptes piramīdas, kā arī Pūķakmens (*Dragonstone*) pils no seriāla "Troņu spēle". Katrā sērijā ir vairākas īsākas sadaļas un tad viens galvenais segments. Lai gan īsās sadaļas gandrīz vienmēr ir saistītas ar neseniem notikumiem pasaulē, epizodes galvenā daļa parasti detalizēti apskata politisku jautājumu, kas nav izskanējis medijos iepriekšējās nedēļas laikā. Džons Olivers nereti izmanto dažādus tēmturus šova tematu popularizēšanai sociālajos tīklos, no kuriem vairāki ir kļuvuši par mīmiem.

## Pārraidīšana
*Last Week Tonight with John Oliver* sēriju galvenie segmenti tiek publicēti šova *[[YouTube]]* kanālā. Kanādā un ASV šovs tiek rādīts HBO kanālā. Austrālijā šovu rāda *[[The Comedy Channel]]* pāris stundas pēc sērijas pirmizrādes ASV. Jaunzēlandē šovu rāda *[[SoHo]]* kanālā, Lielbritānijā un Īrijā kanālā *[[Sky Atlantic]]*, Beļģijā *[[PRIME Series]]*, Dienvidāfrikā *[[M-Net]]* un Portugālē *[[RTP3]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 

* ''Last Week Tonight with John Oliver'' tv.com lapa 
* 
* ''Last Week Tonight with John Oliver'' YouTube kanāls
*
Tour of Hainan

***Tour of Hainan*** ir ikgadējas profesionālās šosejas riteņbraukšanas sacensības, kas notiek Ķīnā, Hainaņas provincē. Sacensības sastāv no deviņiem posmiem un tās iekļautas *[[UCI Asia Tour]]* sacensību kalendārā. Sacensības pirmoreiz notika 2006. gadā. 2007. gadā tās ieguva UCI 2.1 kategoriju, bet 2009. gadā jau 2.HC kategoriju.

## Rezultāti

## Ārējās saites
* 
*
Vispārējā tiesa

**Vispārējā tiesa** () ir Eiropas Savienības tiesa, kas izveidota, pamatojoties uz Padomes 1988. gada 24. oktobra lēmumu, un darbojas kopš 1989. gada. Vispārējā Tiesa tika izveidota, lai uzturētu un uzlabotu Eiropas Savienības tiesiskās kārtības aizsardzības kvalitāti un efektivitāti, atvieglojot EST darbu;

Vispārējā tiesa izskata privātpersonu, uzņēmumu un dažos gadījumos Eiropas Savienības valstu valdību iesniegtas prasības atcelt Eiropas Savienības tiesību aktus. Praksē tas nozīmē to, ka šī tiesa galvenokārt darbojas konkurences tiesību, valsts atbalsta, tirdzniecības, lauksaimniecības un preču zīmju jomā.

Būtiskākās kompetences (LESD 256.p. 1.d.):
* daļa no prasībām pret ES institūciju aktiem un bezdarbību (LESD 263.; 265.p. – galvenokārt indivīdu prasības)
* prasības pret ES institūciju ārpuslīgumisko atbildību (LESD 268.p.)
* prasības pret ES saskaņā ar šķīrējklauzulām (LESD 272.p.)
* apelācijas sūdzības par Civildienesta tiesas nolēmumiem (LESD 256.p.2.d.) 
* (prejudiciālo nolēmumu sniegšana – LESD 256.p.3.d.)
Apollonijs (krāteris)

**Apollonijs** () ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Tas atrodas starp Krīžu jūru, Pārpilnības jūru un Putu jūru. Krāteris nodēvēts sengrieķu matemātiķa Perges Apollonija vārdā. Nosaukumu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Apollonija krāteris izveidojies pirms apmēram 3,9 miljardiem gadu. Tas ir stipri erodējis, valni pārklāj vairāki mazi krāteri. Krātera dibens nelīdzens, to klāj tumša bazalta lava. 

Uz ziemeļaustrumiem no krātera atrodas Firmiks (Ø 57 km), uz austrumiem – Dubjago (Ø 48 km), uz dienvidaustrumiem – Taunlijs (Ø 18 km), bet uz dienvidiem – Kondons (Ø 35 km).

## Pavadoņkrāteri
Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Apollonija krāterim. 
 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Putu jūra

**Putu jūra** jeb ***Mare Spumans*** ir Mēness jūra Mēness redzamajā pusē. Atrodas uz austrumiem no Pārpilnības jūras, uz DR no Viļņu jūras. 

thumb|left|200px|Putu jūra parādīta ar apli
Putu jūra izveidojusies laikposmā pirms apmēram 3,8 – 3,2 miljardiem gadu. Jūras diametrs ir apmēram 143 km, tā aizņem ap  km2 lielu teritoriju (kopā ar Viļņu jūru). Forma neregulāra, jūras pamatu klāj tumša bazalta lava. 

Jūras rietumu malā atrodas Ptī krāteris (Ø 5 km), ap kuru plešas gaišu izmešu stari.  Austrumu malā atrodas Pomorcevs (Ø 26 km), uz DA Maklorens (Ø 54 km)

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Gērts Geisens

**Gērts Geisens** (; dzimis ) ir Nīderlandes šahists un skolotājs. FIDE tiesnesis (1979).

## Biogrāfija
Piedzimis Vācijā, kur viņa tēvs strādājis tabakas kompānijā, taču pēc Otrā pasaules kara ģimene atgriezusies Nīderlandē. Kopš 1952. gada dzīvojis Neimegenā, kur līdz aiziešanai pensijā 1983. gadā strādājis par matemātikas skolotāju vidusskolā.

Pazīstams kā šaha turnīru tiesnesis. Bijis galvenais tiesnesis gan vairākās Pasaules šaha olimpiādēs (1998, 2000, 2002, 2006), gan vairākos mačos un turnīros par Pasaules šaha čempiona nosaukumu:
* Garijs Kasparovs - Anatolijs Karpovs (1987, 1990),
* Anatolijs Karpovs - Gata Kamskis (1996),
* Anatolijs Karpovs - Višvanatans Anands (1998),
* FIDE Pasaules šaha čempionāts (1999),
* Vladimirs Kramņiks - Veselins Topalovs (2006).

2013. gadā kļuvis par FIDE Goda locekli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sprektīši

**Sprektīši**, arī **Sprektiši**,  ir ciems Alūksnes novada Pededzes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 14 km no pagasta centra Pededzes, 38 km no novada centra Alūksnes un 240 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V402, pie pašas Latvijas—Krievijas robežas. Blakus atrodas Sprektīšu purvs.

## Atsauces
Ādams Lēvenhaupts

**Ādams Ludvigs Lēvenhaupts** (, 1659–1719) bija zviedru ģenerālis un politiķis. Piedalījās Lielajā Ziemeļu karā Latvijas teritorijā, bija zviedru ieņemtās Kurzemes un Piltenes gubernators (1702–1705, 1706–1709) un Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1706–1709). Miris krievu gūstā Maskavā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Otrā Ziemeļu kara laikā  zviedru ģenerālmajora Ludviga Viriha Lēvenhaupta un viņa sievas Šarlotes Suzannas Marijas ģimenē karaspēka kara nometnē pie Kopenhāgenas. Studēja Lundas (1671), Upsālas (1675) un Rostokas (1680) universitātēs. Bavārijas kūrfirsta Maksimiliāna II Emanuēla komandētā karaspēka sastāvā no 1684. gada piedalījās Lielā turku kara kaujās Ungārijā. Pēc tam kā Holandes armijas virsnieks piedalījās Pfalcas mantojuma karā pret Franciju (1688–1697), iegūstot pulkveža pakāpi. 1689. gadā apprecējās ar savu māsīcu Britu Doroteju Lēvenhauptu.

1697. gadā viņš atgriezās Zviedrijā, Lielajā Ziemeļu karā komandēja zviedru armijas korpusu Latvijas teritorijā. Zviedrijas karalis Kārlis XII viņu 1703. gadā paaugstināja ģenerālmajora pakāpē un iecēla par Jelgavas gubernatoru (1702–1705). Viņa vadībā zviedru karaspēks 1703. gada 18. marta kaujā pie Saločiem (, ) sakāva apvienoto krievu un lietuviešu karaspēku Lietuvas lauka hetmaņa Gregora Antona Oginska vadībā. 
 
thumb|left|1707. gadā izdotā ģenerāļa Lēvenhaupta latviski rakstītā pavēle  
Kā Zviedru Kurzemes gubernators viņš 1704. gada 26. jūlijā sakāva krievu un lietuviešu karaspēkus kaujā pie Jēkabpils un 14. septembrī ieņēma Biržu pili. 1705. gada 16. jūlijā viņš uzvarēja krievu karaspēku Borisa Šeremetjeva vadībā Mūrmuižas kaujā, pēc tam viņu paaugstināja par ģenerālleitnantu un Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru (1706–1709). 1706. gada martā Zviedru Vidzemes karaspēks Lēvenhaupta vadībā ieņēma Kurzemes un Žemaitijas teritoriju.

Karagājiena laikā uz tagadējās Ukrainas teritoriju ģenerālis Lēvenhaupts komandēja ap 16 000 lielu Baltijas provincēs mobilizētu armijas korpusu. Cieta zaudējumus 1708. gada 22. septembra kaujā pie Ļesnajas un 1709. gada 8. jūlijā Poltavas kaujā. Pēc Poltavas kaujas viņš vadīja zviedru un to sabiedroto atkāpšanos, tomēr bija spiests parakstīt Zviedrijas armijas kapitulāciju Dņepras krastā pie Perevoločnas.

Miris 1719. gada 12. februārī krievu gūstā Maskavā.

## Ārējās saites
Tomass Luters

**Tomass Luters** (; dzimis  Erfurtē) ir Vācijas starptautiskais lielmeistars šahā (1994).

## Biogrāfija
Šahu sācis spēlēt četru gadu vecumā. Trīskārtējs Vācijas Demokrātiskās Republikas (VDR) junioru šaha čempionāta uzvarētājs (1980, 1981, 1984). Divas reizes izcīnījis medaļas VDR šaha čempionātos: sudrabu (1989) un bronzu (1990). Trīs reizes uzvarējis apvienotās Vācijas šaha čempionātos (1993, 2002, 2006), kā arī 2004. gadā bijis trešais.

Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas, kuros 1997. gadā zaudējis 2. kārtā Vladimiram Akopjanam, bet 2001. gadā zaudējis 2. kārtā Iļjam Smirinam.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Hamburgā (1993), Košalinā (1996), Neibrandenburgā (1998), Kali (2000).

Pārstāvējis Vācijas un Starptautiskās fizisko invalīdu šaha asociācijas (IPCA) komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1998-2002, 2006, 2010). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (2000) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2003. gadā;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2001. gadā un individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1988. gadā Luteram piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1994. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleochara

***Aleochara*** ir īsspārņu dzimtas ģints, kurā ietilpst ap 440 sugām, kas ir izplatītas visā pasaulē. Neotropu apgabalā ir sastopama 81 suga no visām ģints sugām.

Latvijā ir reģistrētas 14 sugas:
* suga: *[[Aleochara bilineata]]* Gyllenhal, 1810
* suga: *[[Aleochara binotata]]* Kraatz, 1856
* suga: *[[Aleochara bipustulata]]* (Linnaeus, 1761)
* suga: *[[Aleochara brevipennis]]* Gravenhorst, 1806
* suga: *[[Aleochara curtula]]* (Goeze, 1777)
* suga: *[[Aleochara fumata]]* Gravenhorst, 1802
* suga: *[[Aleochara inconspicua]]* Aubé, 1850
* suga: *[[Aleochara intricata]]* Mannerheim, 1830
* suga: *[[Aleochara laevigata]]* Gyllenhal, 1810
* suga: *[[Aleochara lanuginosa]]* Gravenhorst, 1802
* suga: *[[Aleochara moerens]]* Gyllenhal, 1827
* suga: *[[Aleochara sanguinea]]* (Linnaeus, 1758)
* suga: *[[Aleochara sparsa]]* Heer, 1839
* suga: *[[Aleochara tristis]]* Gravenhorst, 1806

## Atsauces