open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Piltenes fogtu saraksts

**Piltenes fogti** () bija Kurzemes bīskapijas laicīgās pārvaldes un tiesas kungi no 1424. līdz 1583. gadam. Fogti pakļāvās Kurzemes bīskapiem ar sēdekli Piltenē un domkapitulam ar sēdekli Aizputē. Pēc Piltenes apgabala izveides 1585. gadā fogtu funkcijas pārņēma Piltenes landrātu kolēģijas prezidenti (poliski saukti par stārastiem). 

## Piltenes fogtu saraksts
* Frovins Šnute (*Frowin Schnutte*, 1424—1425)
* Pauls Bukings (*Bucking*, 1442, 1445, 1450, 1456—1457, 1465—1470)
* Bertolds Korpis (1463)
* Oderts Korbis (1474)
* Mihaels Šmits (1482) 
* Heinrihs fon Zakens (*Heinrich von Sacken*, 1490, 1500—1501, 1506)
* Mertens Brinks (1506—1507)
* Heinrihs fon Gālens (*Heinrich von Galen*, 1508)
* Godtke Pleskovs (*Pleszkow*) vai Heinrihs fon Gālens (1511)
* Godtke Pleskovs (1513)
* Hermanis Rumps (1536)
* Johans Heikings (*Johann Heyking*, 1542, 1544—1545, 1547)
* Lūkass Masovs (*Lukas Massow*, 1548—1549)
* Hermanis Dunstorps (1550—1551)
* Kārlis Zoje (*Carl Soie*, 1561—1574, 1576)
* Emerihs fon Mirbahs (*Emmerich von Mirbach*, 1581)
* Johans Bērs (*Johann Behr*, 1583)
.bg

**.bg** ir Bulgārijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
Šim domēnam pastāv sekojoši ierobežojumi:
* reģistrētājam ir jābūt juridiskai personai
* reģistrētājam vai tā pārstāvim ir jāatrodas Bulgārijā, domēnu var reģistrēt uzņēmumi, kuriem ir pārstāvniecības Bulgārijā
* domēnam ir jābūt uzņēmuma nosaukumam vai tā abreviatūrai
* domēns var būt jebkurš vārds, ja tas ir reģistrēts kā preču zīme Bulgārijas patentu birojā
*Līdz 2006. gada vidum* reģistrācijas maksas bija 50 USD, kas vietējām organizācijām bija par lielu, tādēļ daudzi uzņēmumi registrēja savas mājas lapas zem .com, .org un .net, jo to cena bija ievērojami mazāka un reģistrācija bija mazāk birokrātiska.

*2008. gada 25. augustā* Register.bg atviegloja reģistrācijas noteikumus. Tagad ir iespējams reģistrēt domēna vārdu bez dokumentēta apstiprinājuma par uzņēmuma nosaukumu vai preču zīmi. Strīdi tiek risināti ar jaunizveidotas šķīrējtiesas palīdzību

*2006. gada 18. septembrī* Register.bg izveidoja jaunus otrā līmeņa domēnus formā latīņu alfabēta burts vai cipars + .bg Šie otrā līmeņa domēni ir pieejami par zemāku cenu un ar mazāk ierobežojumiem, bet bez strīdu risināšanas iespējām. Pamatā tie ir paredzēti privātpersonām.

*Kopš 2009. gada 5. septembra* ir iespējams reģistrēt internacionālus domēna vārdus, kuri satur kirilicas alfabēta burtus. 

## Skatīt arī
* .бг

## Atsauces

## Ārējās saites
* IANA .lv whois informācija 
* register.bg Domēna vārdu reģistrators
Atmostas Baltija

**Atmostas Baltija** (, ) ir Borisa Rezņika dziesma ar Valda Pavlovska vārdiem, kura kļuva populāra 20. gs. 80. gadu beigās, Atmodas laikā.

## Vēsture
thumb|Dziesmas piedziedājums latviešu valodā.
Attīstoties Atmodas notikumiem, vairākas rokgrupas sacerēja dziesmas ar patriotiskiem tekstiem. Par spīti uzskatam, ka dziesma sacerēta kā specpasūtījums Baltijas ceļa akcijai, tā tapusi jau gadu agrāk. Boriss Rezņiks kopā ar savu grupu "Eolika", kura tolaik jau bija zaudējusi popularitāti, ierakstīja dziesmu, kura atsaucās uz aktuālajiem notikumiem - triju Baltijas valstu iedzīvotāju lielākās daļas vēlmei dzīvot neatkarīgās valstīs. 
Lai apvienotu visas trīs Baltijas tautas, katrs dziesmas pants iedziedāts vienā no Baltijas valstu valodām - pirmo pantu latviešu valodā dzied "Eolikas" solists Viktors Burakovs-Zemgals, lietuviski dzied lietuviešu dziedātājs Žilvins Bubelis, bet igauniski - igauņu dziedātājs Tarmo Pihlaps. 

Zemgals bija Valda Pavlovska grupas biedrs, igauņu dziedātāju izdevās atrast caur paziņām, savukārt lietuviešu dziedātāju uzmeklēja Rīgā dislocētajā Padomju armijas karavīru ansamblī "Zvaigznīte".

Šī dziesma piedalījās "Mikrofona 89" aptaujā par gada populārāko dziesmu un iekļuva populārāko dziesmu trijniekā. Kopš tā laika šī dziesma reizēm tiek dēvēta par Baltijas valstu neformālo himnu.

Neilgi pēc dziesmas ierakstīšanas Žilvins Bubelis emigrēja uz ASV, kur apmetās uz dzīvi, savukārt Tarmo Pihlaps nomira. Ieraksta tapšanas brīdis bija vienīgā reize, kad visi trīs dziedātāji bija kopā.

Dziesma iekļauta skaņuplatē "Mikrofons 89" (1989) un latviešu patriotisko dziesmu izlasē "Tautas laiks" (2007).
2018. gadā "Atmostas Baltija" ieguva 17. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Piezīmes un atsauces

## Skatīt arī
* Baltijas ceļš
* Dziesmotā revolūcija

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi visās trīs valodās
Nerza

**Nerza** ir viena no līnijas Rēzekne II—Zilupe dzelzceļa stacijām, atrodas Ludzas novada Nirzas pagastā. Reizē ar dzelzceļa uzbūvēšanu šeit atklāts Pikovas pieturas punkts, vēlāk ierīkota stacija, kas 1921. gadā nosaukta par Nerzu. Tagadējā stacijas ēka uzbūvēta 1952. gadā.

## Atsauces
Aivars Kreituss

**Aivars Guntis Kreituss** (dzimis ) ir latviešu politiķis, bijušais Latvijas ekonomisko reformu un finanšu ministrs.

## Biogrāfija
### Darbs ministrijās
 Aivars Kreituss tika iecelts par ekonomisko reformu ministru Godmaņa valdībā. Amatu ieguva pēc tam, kad iepriekšējais ministrs Arnis Kalniņš bija to pametis. , pēc Saeimas vēlēšanām, Godmaņa valdības vietā tika apstiprināts Birkava Ministru kabinets, kurā par ekonomikas ministru iecēla Ojāru Kehri.

Pirmajā 6. Saeimas laikā apstiprinātajā valdībā, Šķēles 1. kabinetā, Kreitusu iecēla par finanšu ministru. Amatā palika līdz , kad pameta partiju un valdību. Jauns ministrs netika izvēlēts līdz nākamā gada janvārim.

Pirmais ieteica un savas darbības laikā arī pieņēma valsts budžetu ar deficītu.

### DCP un «Saimnieks»
Atjaunotajā Latvijā Kreituss iestājās Demokrātiskajā Centra partijā. 1993. gadā tika ievēlēts 5. Saeimā, bija DCP frakcijas priekšsēdētājs. Šajā Saeimas sasaukumā bija Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas, kā arī Latvijas un Francijas parlamentu atbalsta grupas loceklis. Savulaik ir bijis partijas priekšsēdētājs.

1995. gadā DCP apvienojās ar partiju «Saimnieks» un izveidoja Demokrātisko partiju «Saimnieks». Tika pārsaukta arī Saeimas frakcija un Kreituss kļuva par jaunās DPS frakcijas priekšsēdētāju. Tika ievēlēts 6. Saeimā. Ilgu laiku paralēli finanšu ministra amatam bija arī deputāts, līdz  arī DPS Saeimas frakcijas priekšsēdētājs.

Pameta partiju 1996. gada oktobrī, kopš tā laika nepiederēja ne pie vienas frakcijas.

### Darba partija
 Kreituss paziņoja, ka gatavojas dibināt jaunu partiju, kas «aizstāvēs darba ņēmēju intereses, taču pretēji dažiem sociāldemokrātu aktīvistiem arī stingri iestāšoties par privātīpašuma neaizskaramību, kā arī domās par tiem, kam iet grūti».  tika paziņots, ka drīzumā notiks Darba partijas dibināšanas kongress. Partijas dibināšanas kongresā  Aivars Kreituss vienbalsīgi tika ievēlēts par partijas priekšsēdētāju.

1998. gada jūlijā Darba partija izveidoja apvienotu frakciju ar Zaļo partiju un Kristīgi Demokrātisko savienību. Tajā pašā gadā notikušajās 7. Saeimas vēlēšanās šīs trīs partijas startēja apvienotā sarakstā. Tā nepārvarēja 5% barjeru un Saeimā neiekļuva neviens apvienības kandidāts.

2001. gada pašvaldību vēlēšanās Aivars Kreituss ieguva pirmo numuru Darba partijas sarakstā. Partija ieguva vienu vietu. Sieva Ilga Kreituse atteicās no vietas domē, tādēļ Kreituss kā otrais populārākais kandidāts kļuva par domnieku. Tā paša gada augustā kļuva par mēra vietnieku. 2005. gada vēlēšanās netika ievēlēts. 9. Saeimas vēlēšanās Darba partijas kandidāti startēja LSDSP sarakstā. Apvienība netika ievēlēta.

2008. gadā tika uzsākta Darba partijas likvidācija. Piedalījās 10. Saeimas vēlēšanās no apvienības «Par labu Latviju» saraksta un 12. Saeimas vēlēšanās no partijas «Saskaņa» saraksta, abas reizes netika ievēlēts.

## Personīgā dzīve
Precējies ar Ilgu Gravu (Kreitusi). Viņa ir bijusi 6. Saeimas priekšsēdētāja līdz brīdim, kad kopā ar vīru Aivaru pameta DPS Saeimas frakciju.

## Atsauces
Laidu pagasts

**Laidu pagasts** ir viena no Kuldīgas novada administratīvajām teritorijām. Tas robežojas ar sava novada Turlavas, Snēpeles, Raņķu un Rudbāržu pagastiem un Dienvidkurzemes novada Kazdangas pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Dzirnavupe (lejtecē), Elkupīte, Lodeskalnupīte, Smiltnieku upīte.

**Ezers:** Bezdibenis.

## Vēsture
Mūsdienu Laidu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Ēnavas muiža (*Gut Ehnau*), Laidu muiža (*Gut Laiden*, Laidi), Rudes muiža (*Gut Rudden*, Rude), Sermītes muiža (*Gut Sergemiten*, Sermīte), Valtaiķu muiža (*Gut Neuhausen*, Valtaiķi), Vangas muiža (*Gut Wangen*, Vanga).

1945. gadā Valtaiķu pagastā izveidoja Valtaiķu un Rudu ciema padomes, kuras 1954. gadā apvienoja **Laidu ciemā**. 1965. gadā tam pievienoja daļu Induļa ciema, 1977. gadā — daļu Turlavas ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Laidu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kuldīgas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Laidi (pagasta centrs), Sermīte, Rude, Valtaiķi, Vanga.

### Ievērojamas personības
* Māteru Juris (1845—1885) — latviešu rakstnieks un žurnālists, Pirmās Tautas atmodas darbinieks
* Mārtiņš Remiķis (1845—1921) — latviešu literatūras cenzors Pēterburgā

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Urbāns IV

**Pāvests Urbāns IV** (), īstajā vārdā **Žaks Pantaleons** (; dzimis: 1195. vai 1200. gadā, miris: ) bija Romas pāvests no 1261. gada līdz savai nāvei 1264. gadā. Lielu sava mūža daļu pavadīja krusta karu misijās Baltijas zemēs un Tuvajos Austrumos, kļūdams par Jeruzalemes katoļu patriarhu. Sava pontifikāta laikā nesekmīgi centās organizēt Konstantinopoles atgūšanu katoļu baznīcas kontrolē un pastiprināja krusta karu sludināšanu pret Kursas un Prūsijas zemēm, kas bija atteikušās no katoļu ticības pēc Durbes kaujas.

## Dzīvesgājums
Dzimis, pēc dažādiem avotiem, 1195. vai 1200. gadā kā kurpnieka dēls Truā, toreizējās Šampaņas grāfistes teritorijā, kas vēlāk tika iekļauta Francijas karaļvalstī. Pēc teoloģijas un tieslietu studijām Parīzes Universitātē viņš kļuva par Ljēžas bīskapijas (tagad - Beļģijā) arhidiakonu toreizējās Svētās Romas impērijas teritorijā. Pēc 1245. gada Pirmā Lionas koncila pāvests Inocents IV viņu nosūtīja misijā uz krusta karu pārņemtajām baltu zemēm, kur viņam 1249. gada februārī izdevās panākt miera līguma noslēgšanu starp prūšiem un Vācu ordeni.

1253. gadā Žaku Pantaleonu izvēlēja par Verdenas bīskapu, bet 1255. gadā pāvests Aleksandrs IV viņu iecēla par Jeruzalemes katoļu patriarhu. 1261. gadā viņš kā patriarhs ieradās pāvesta rezidencē Viterbo lūgt palīdzību apspiestajiem kristiešiem Tuvo Austrumu zemēs.

Pēc pāvesta Aleksandra IV nāves astoņi kardināli viņu pēc trīs mēnešu diskusijām ievēlēja par jauno Romas pāvestu, amatā stājoties viņš pieņēma Urbāna IV vārdu. Īsi pirms viņa ievēlēšanas ortodoksie grieķi atguva Konstantinopoli un likvidēja vairāk nekā 50 gadus pastāvējušo Latīņu impēriju. Sava pontifikāta laikā Urbāns IV nesekmīgi mēģināja organizēt Konstantinopoles atgūšanu un turpināja gvelfu un gibelīnu karu ietvaros notiekošās cīņas pret Hoenštaufenu imperatoru piekritējiem Itālijā, kuras laikā viņš 1264. gada 2. oktobrī mira Perudžas pilsētā Umbrijas provincē.

## Pāvesta Urbāna IV lēmumi par Livoniju

* 1262. gadā pāvests, lai palielinātu krustnešu skaitu, atļāva saīsināt dalību krusta karos Livonijā un Kursā uz laiku, kas mazāks par vienu gadu.
* 1262. gadā pāvests Kulmas bīskapam lika sludināt krusta karu pret Livoniju un Kursu.
* 1263. gadā arī franciskāņu ordeņa mūkiem, visiem bīskapiem, kā arī citu ordeņu mūkiem uzdeva sludināt krusta karu pret Livoniju, Kursu un Prūsiju.
* 1264. gadā pāvests aizliedza prelātiem kavēt krusta karu sludināšanu pret minētajām zemēm. 
         
## Ārējās saites

* Latvijas vēstures avoti. 2.sējums: Senās Latvijas vēstures avoti. 2.burtnīca. Red. Švābe, A. Rīga: Latvijas Vēstures institūta apgādiens, 1940.

## Skatīt arī
* Romas pāvestu hronoloģisks uzskaitījums
* Livonijas krusta kari
Fragility

***Fragility*** ir *[[Nine Inch Nails]]* albuma *[[The Fragile]]* pavadošā koncertturneja. Tā sastāvēja no divām daļām *Fragility v1.0* un *Fragility v2.0*. Koncertturnejai 2002. gadā tika izlaists arī atsevišķs koncertieraksts *[[And All That Could Have Been]]*.

## Koncertgrupas sastāvs
* **[[Čārlijs Klauzers]]**: taustiņinstrumenti, programmēšana, bekvokāls
* **[[Džeroms Dillons]]**: bungas
* **[[Robins Finks]]**: elektriskā ģitāra, taustiņinstrumenti, bekvokāls
* **[[Denijs Lohners]]**: basģitāra, elektriskā ģitāra, taustiņinstrumenti, bekvokāls
* **[[Trents Reznors]]**: vokāls, elektriskā ģitāra, taustiņinstrumenti, basģitāra

## Koncertu saraksts
### ''Fragility v1.0''
#### Eiropa

#### Japāna

#### Austrālija un Jaunzēlande (''Big Day Out 2000'')

### ''Fragility v2.0''
#### Ziemeļamerika

#### Eiropas festivāli

## Skatīt arī
* *[[The Fragile]]*
* *[[And All That Could Have Been]]*

## Ārējās saites
* ''Nine Inch Nails'' oficiālā mājaslapa 
* ''Nine Inch Nails'' turneju vēsture
Sarkanmuižas pagasts

**Sarkanmuižas pagasts** bija viena no Ventspils apriņķa pašvaldībām tā rietumos, Ventas abos krastos. Robežojās ar Ventspils apriņķa Ances, Popes, Puzes, Zūru, Vārves un Užavas pagastiem. Pagasta valde atradās Sarkanmuižā (*Rothhof*, tagad iekļauta Ventspils pilsētā). Lielākās apdzīvotās vietas bija Tārgale, Miķeļtornis un Krievlauki.

Mūsdienās Sarkanmuižas pagasta teritorija iekļauta Ventspils novada Vārves un Tārgales pagastos un Ventspils pilsētā.

## Vēsture
Ventspils apriņķa Sarkanmuižas pagasts tika izveidots 19. gs. otrajā pusē. 20. gadsimta 20. gados Ventspilij pievienoja vairākus ciemus gar Kuldīgas ceļu un Pārventā. 1939. gadā to pārdēvēja par **[[Ventas pagasts|Ventas pagastu]]**. 

1945. gadā Ventas pagastā izveidoja Liepenes, Tārgales un Ventas ciema padomes. Pagastu un apriņķus likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Ventspils rajonā. 1954. gadā Liepenes ciemu pievienoja Ventas ciemam. 1961. gadā daļu, bet 1966. gadā, kad Ventas ciemu likvidēja, tā lielāko daļu pievienoja Tārgales ciemam. 1990. gadā Tārgales ciemu reorganizēja par **[[Tārgales pagasts|Tārgales pagastu]]**.

## Atsauces
1969. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1969. gads|1969. gada]] notikumi [[Latvijas PSR]]**. Latvija atradās PSRS sastāvā.

## Notikumi
### Janvāris
* 12. janvāris — gāzes noplūdes rezultātā daudzdzīvokļu mājā Jelgavā, Raiņa ielā 9, plkst. 10.55 notika sprādziens, pilnībā sagraujot 15 no 55 dzīvokļiem. Negadījumā kopā bojā gāja 41 cilvēki, tajā skaitā 14 bērni. 11 tika ievainoti, no kuriem 2 vēlāk nomira slimnīcā. 3 cilvēku mirstīgās atliekas pat netika atrastas, jo sprādzienā tika iznīcinātas. Katastrofas galvenais cēlonis bija speciālistu un arī sabiedrības zināšanu, pieredzes trūkums dabas gāzes lietošanas drošības lietās. Gāze bija sakrājusies dzīvojamās ēkas pagrabā.

### Marts
* 13. marts — Latvijas zvejas tralerim "Pāvilosta" Atlantijas okeānā uztriecās Panamas tankkuģis. Trieciens bija tik spēcīgs un negaidīts, ka izglābties nepaguva neviens no 24 vīriem.

### Aprīlis
* 13. aprīlis — notika Iljas Ripsa sadedzināšanās mēģinājums pie Brīvības pieminekļa, Rīgā. Jaunais students sevi aizdedzināja un izvilka plakātu ar uzrakstu krievu valodā: *"Я протестую против оккупации Чехословакии"* (Es protestēju pret Čehoslovākijas okupāciju). Pēc mirkļa degošais protestētājs jau tika apcietināts un nogādāts attiecīgajās iestādēs.

### Novembris
* 2. novembris — Latviju piemeklēja spēcīgākais un postošākais orkāns 20. gadsimtā. Bojā gāja 30 cilvēki.

### Nezināms datums
* Darbu uzsāka Bolderājas koksnes kompleksās pārstrādes kombināts.
*Latvijas PSR Zinātņu Akadēmijas terminoloģijas komisijas vadībā tika publicēta pirmā *Ķīmijas un ķīmijas tehnoloģijas terminu vārdnīca**.* 

## Dzimuši
* 11. janvāris — Igors Troickis, futbolists
* 18. janvāris — Jānis Elsbergs, dzejnieks
* 7. februāris:
** Kaspars Gerhards, ekonomists, politiķis
** Einārs Vinters, motosportists
* 14. februāris — Ivars Lūsis, latviešu aktieris un režisors (miris 2024. gadā)
* 17. marts — Vjačeslavs Fanduls, hokejists
* 4. aprīlis — Sergejs Naumovs, hokejists
* 21. aprīlis — Juris Opuļskis, hokejists
* 6. maijs — Oļegs Maļuhins, biatlonists
* 16. maijs — Lato Lapsa, žurnālists
* 18. maijs — Rolands Broks, jurists un politiķis
* 16. jūnijs — Gvido Linga, mūziķis (miris 2020. gadā)
* 27. jūnijs — Māris Sirmais, diriģents
* 7. augusts :
** Juris Radzevičs, politiķis, jurists
** Aigars Razgals, hokejists
* 12. septembris — Arvis Piziks, šosejas riteņbraucējs
* 24. septembris — Klāvs Sedlenieks, antropologs
* 25. septembris — Nils Skapāns, režisors (miris 2021. gadā)
* 15. oktobris — Nora Ikstena, rakstniece (mirusi 2026. gadā)
* 16. oktobris — Aldis Blumbergs, jurists un politiķis (miris 2022. gadā)
* 21. decembris — Mihails Zemļinskis, futbolists un politiķis

## Miruši
* 17. februāris — Jānis Lavenieks, ģenerālis (dzimis 1890. gadā)
* 2. maijs — Jānis Bebris, futbolists un hokejists (dzimis 1917. gadā)
* 15. oktobris — Fricis Rokpelnis, dzejnieks un rakstnieks (dzimis 1909. gadā)
* 22. oktobris — Arnolds Deglavs, politiķis (dzimis 1904. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces
Klements IV

**Pāvests Klements IV** (), dzimtajā vārdā **Gvido Fuko**, iesauka **Resnais** (; dzimis: starp 1190. un 1200. gadu, miris: ) bija Romas pāvests no 1265. gada līdz savai nāvei 1268. gadā. Atbalstīja Francijas karaļa brāļa Anžujas Kārļa iesaistīšanos cīņā pret Svētās Romas impērijas ķeizara Frīdriha II pēcnācējiem. Viņa galmā uzturējās filosofs Akvīnas Toms un viņš atbalstīja arī angļu filosofu Rodžeru Bēkonu, kas viņam veltīja savu darbu *Opus maius*. Cita starpā bija Livonijas, Kursas un Prūsijas zemju feodālais seniors, viņa laikā kurši 1267. gadā parakstīja padošanās līgumu.

## Dzīvesgājums
Dzimis katoļu priestera ģimenē kā Gvido Fuko laika posmā starp 1190. un 1200. gadu Gardas Senžilā (*Saint-Gilles-du-Gard*), Langdokas teritorijā netālu no senās Nīmas pilsētas, kas vēlāk tika iekļauta Francijas karaļvalstī. Jaunībā bijis karavīrs, jurists, vēlāk kļuvis par Francijas karaļa Ludviķa IX sekretāru. Pēc sievas nāves viņš kļuva par garīdznieku, 1254. gadā par Lepuī bīskapu, 1259. gadā par Narbonas arhibīskapu, 1261. gadā par Sabīnas kardinālu. 1262.-1264. gadā viņš bija pāvesta legāts Anglijā.

Pēc pāvesta Urbāna IV nāves viņš piedalījās četrus mēnešus ilgā kardinālu konklāvā, kas beidzot viņu ievēlēja par Romas pāvestu 1265. gada 5. februārī. Sava pontifikāta laikā Klements IV atbalstīja Francijas karaļa brāļa Anžujas Kārļa (*Charles d'Anjou*) cīņu pret Manfredu Hohenštaufenu par Sicīlijas karaļa kroni, ko viņš ieguva 1266. gadā. Pastāvīgi uzturējās savā rezidencē Viterbo, kur mira 1268. gada 29. novembrī. Pēc viņa nāves kardināli nespēja vienoties par jaunu pāvestu gandrīz trīs gadus.

## Pāvesta Klementa IV lēmumi par Livoniju

[thumb|left|300px|Klements IV (aizmugurē vidū) kronē [Šarls I Anžū|Anžujas Kārli par Sicīlijas karali.]] 
* 1265. gadā pāvests atkārtoja aicinājumu bīskapiem un franciskāņu mūkiem sludināt krusta karu pret neticīgajiem Livonijā, Kursā un Prūsijā. Īpaši tas tika uzdots Marienverderas bīskapam Prūsijas teritorijā. 
* 1266. gadā pāvests Zemgales iekarošanas nolūkā apstiprināja atļauju Livonijas ordenim celt Mītavas pili Garajā salā (tagad - Jelgavas Pilssala), ko jau 1242. gadā bija izdevis Modenas Viļums.
* 1267. gadā pāvests no jauna apstiprināja Rīgas arhibīskapijas dibināšanas 1255. gada dokumentu.

## Skatīt arī
* Romas pāvestu hronoloģisks uzskaitījums
* Livonijas krusta kari

## Ārējās saites

* Latvijas vēstures avoti. 2.sējums: Senās Latvijas vēstures avoti. 2.burtnīca. Red. Švābe, A. Rīga: Latvijas Vēstures institūta apgādiens, 1940.
1974. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1974]]. gada notikumi [[Latvija]]s** teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

## Notikumi
### Janvāris
* 28. janvāris — Latvijas Televīzijā ēterā iznāca pirmā krāsu televīzijas pārraide Latvijā. No telekinoprojekcijas tika pārraidīta "Telefilmas - Rīga" producētā filma "Dzintariņš".

### Novembris
* 7. novembris — Oktobra revolūcijas svinību laikā tika pārraidīta Latvijā pirmā ārpusstudijas krāsainā pārraide no Daugavmalas ar PTS "Lotos".
* 11. novembris — ekspluatācijā tika nodota Aeroflot lidosta "Rīga", kas 1975. gadā sāka apkalpot vietējos reisus PSRS teritorijā.

### Nezināms datums
* Darbu uzsāka Rīgas HES.
* Tirdzniecībā nonāca kausētais siers "Dzintars".
*Latvijas PSR Zinātņu Akadēmijas terminoloģijas komisijas vadībā tika publicēta pirmā *Lauksaimniecības tehnikas terminu vārdnīca.*

## Kultūra
### Mākslas filmas
* "Uzticamais draugs Sančo" (režisors Jānis Streičs)
* "Ābols upē" (režisors A. Freimanis)
* "Jūras vārti"
* "Dunduriņš"
* "Gaisma tuneļa galā"
* "Uzbrukums slepenpolicijai"
* "Pirmā vasara"

## Dzimuši
* 15. marts — Ieva Tāre, basketboliste
* 7. augusts — Andrejs Štolcers, futbolists
* 18. septembris — Artūrs Skrastiņš, aktieris
* 3. novembris — Guntis Rēķis, kamaniņu braucējs
* 26. novembris — Andris Keišs, teātra un kino aktieris

## Miruši
* 2. jūnijs — Voldemārs Jākobsons, tēlnieks (1899)
* 30. jūnijs — Ansis Rudevics, politiķis (1890)
* 2. septembris — Konstantīns Raudive, filozofs, parapsihologs (1909)
* 9. septembris — Edvins Magnuss, advokāts, politiķis (1888)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Attēlu galerija

Attēls:Rigas HES (10).jpg|Rīgas HES.


## Piezīmes un atsauces

### Atsauces
Gregors X

**Pāvests Gregors X** (), dzimtajā vārdā **Teobalds Viskonti**, (; dzimis ap 1210. gadu, miris ) bija Romas pāvests no 1271. gada līdz savai nāvei 1276. gadā.
Aktīvi organizēja Devīto krusta karu Tuvajos Austrumos un mēģināja noslēgt militāru savienību ar Čingishana mazdēlu Kublaihanu, pie kura diplomātiskā misijā devās Marko Polo. 
Bija Livonijas, Kursas un Prūsijas feodālais seniors, viņa laikā zemgaļi 1272. gadā parakstīja padošanās līgumu. Krusta karš pret zemgaļiem gan atsākās no jauna un turpinājās līdz 1290. gadam, tomēr Romas pāvestu interese par krusta kariem manāmi atslāba.

## Dzīvesgājums
Dzimis kā Teobalds Viskonti dižciltīgā lombardiešus ģimenē ap 1210. gadu Piačencas pilsētā (*Piacenza*), tagadējā Emīlija-Romanjas reģionā Ziemeļitālijā. 1248.-1252. gadā studēja Parīzes Universitātē, kur viņa profesors bija Akvīnas Toms. Bija Ljēžas arhidiakons tagadējās Beļģijas teritorijā un piedalījās Devītajā krusta karā (1271.—1272.) Palestīnā.

Aizmuguriski ievēlēts par pāvestu 1271. gada 1. septembrī līdz šim ilgākajā kardinālu konklāvā (1268—1271) Viterbo katedrālē. Jauno pāvestu kardināli ievēlēja tikai pēc trīs dienu ilgas ieslēgšanas pie ūdens un maizes.

Sava pontifikāta laikā Gregors X organizēja Otrā Lionas koncila sasaukšanu 1274. gadā. Viņa galvenās rūpes bija par Austrumu — Rietumu kristīgās baznīcas šķelšanās pārvarēšanu, mongoļu hanu kristīšanu un iesaistīšanu karā pret musulmaņiem. Viņš mira mājupceļā no Lionas 1276. gada 10. janvārī. Pēc viņa nāves iecerētais krusta karš Tuvajos Austrumos tika atcelts un savāktā nauda sadalīta.

## Pāvesta Gregora X lēmumi par Livoniju
thumb|left|300px|Pāvests Gregors X saņem vēstuli no Kublaihana 1271. gadā
* 1271. gadā pāvests atkārtoja aicinājumu visiem katoļu prelātiem respektēt Vācu ordenim izdotās privilēģijas un aizliedza nepatiesi sūdzēties par Vācu ordeni Romas kūrijā.

## Skatīt arī
* Romas pāvestu hronoloģisks uzskaitījums
* Livonijas krusta kari

## Ārējās saites

* Latvijas vēstures avoti. 2.sējums: Senās Latvijas vēstures avoti. 2.burtnīca. Red. Švābe, A. Rīga: Latvijas Vēstures institūta apgādiens, 1940.
Survivalism

"**Survivalism**" (zināms arī kā ***Halo 23***) ir pirmais singls no Nine Inch Nails 2007. gada albuma *[[Year Zero]]*. Singls tika izdots digitāli iTunes Store , bet CD un vinila plates singli tika izdoti starptautiski .

## Skaņdarbu saraksts
### Prezentēšanas kompaktdisks
# "Survivalism" (LP version) - 4:22
# "Survivalism" (edit) - 4:22

### iTunes singls (''Halo 23i'')
# "Survivalism" - 4:22

### ''UK / International 2-Track''
# "Survivalism" - 4:22
# "Survivalism_Tardusted" - 4:19

### ''International CD Maxi''
# "Survivalism" - 4:22
# "Survivalism_Tardusted" - 4:19
# "The Greater Good" (Instrumental) - 5:03
# "Survivalism" (Video)

### UK 9" vinila plate
# "Survivalism" - 4:22
# "Survivalism_OpalHeartClinic_Niggy_Tardust!(Escaped..." - 4:18

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* nin.com
* NinWiki informācija
.bo

**.bo** ir Bolīvijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
Šo domēnu pārvalda ADSIB. Otrā līmeņa domēni ir dārgāki par trešā līmeņa domēniem. Ir iespējams reģistrēt trešā līmeņa domēnus ar šādiem otrā līmeņa domēniem:
* **.com.bo** - komerciālām struktūrām
* **.edu.bo** - mācību iestādēm
* **.gob.bo** - valsts pārvaldes struktūrām (Gobierno)
* **.gov.bo** - valsts pārvaldes struktūrām 
* **.org.bo** - bezpeļņas organizācijām
* **.mil.bo** - valsts aizsardzības iestādēm
* **.int.bo** - starptautiskām organizācijām
* **.net.bo** - interneta pakalpojumu sniedzējiem
* **.tv.bo** - Televīzijas uzņēmumiem

## Ārējās saites
* IANA .bo whois informācija 
* nic.bo Domēna vārdu reģistrators
Aleksandrs Gvaņini

166px|thumb|right|Aleksandrs Gvaņini (1538-1614).

**Aleksandrs Gvaņini** (, dzimis 1538, gadā Veronā, miris 1614. gadā Krakovā) bija itāļu karavīrs un vēsturnieks, kas ilgus gadus dienēja Lietuvas dižkunigaitijas armijā un 14 gadus no tiem bija Vicebskas cietokšņa komendants.

## Austrumeiropas zemju apraksts
1578. gadā viņš Krakovā latīņu valodā publicēja apjomīgu grāmatu *Sarmatiae Europeae descriptio, quae Regnum Poloniae, Lituaniam, Samogitiam, Russiam, Masoviam, Prussiam, Pomeraniam... complectitur*, kas latviski nozīmē "Sarmatijas Eiropas apraksts, kas sastāv no Polijas ķēniņvalsts, Lietuvas, Žemaitijas, Krievijas, Mazovijas, Prūsijas, Pomerānijas... ".

Traktāts satur detalizētu Austrumeiropas (pēc tā laika ģeogrāfu definīcijas - "Sarmatijas Eiropas") un Livonijas zemju detalizētu vēstures, ģeogrāfijas, reliģijas, tradīciju) aprakstu. Tajā ietilpst arī oriģināli Lietuvas valdnieku portreti ar anahroniskiem tērpiem un bruņojumu, kas tomēr netraucē tos vēl lietot mūsdienās.

Aleksandram Gvaņini padotais virsnieks Matejs Strijkovskis apstrīdēja autortiesības uz šo darbu Polijas karaļa priekšā, un viņa taisnība tika atzīta, neraugoties uz to atkārtots un papildināts izdevums 1611. gadā atkal iznāca ar Gvaņini vārdu.

## Ārējās saites
 
* Oriģinālās grāmatas teksts (latīniski) 
* Maskavijas apraksts, 1. daļa  
* Maskavijas apraksts, 2. daļa
1982. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1982]]. gada notikumi [[Latvija]]s** teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

## Notikumi
### Janvāris
* 6. janvāris — iepretī Klaipēdai vētrā nogrima apledojis latviešu zvejas kuģis "Tebra" ar sešiem vīriem.

### Jūnijs
* Ekspluatācijā tika nodots CK Politiskās izglītības jaunā ēka (tagad Rīgas Kongresu nams) Kronvalda parkā.

### Decembris
* Notika PSRS nodibināšanas 60. gadadienas svinības.

## Kultūra
### Mākslas filmas
* "Tereona galva" (režisors Varis Brasla)
* "Lietus blūzs" (režisors Oļģerts Dunkers)
* "Pats garākais salmiņš" (režisore Dzidra Ritenberga)
* "Īsa pamācība mīlēšanā" (režisors Imants Krenbergs)

## Dzimuši
* 15. janvāris — Agris Saviels, hokejists
* 31. janvāris — Jānis Sprukts, hokejists
*4. februāris - Ivars Timermanis, basketbolists
*18. februāris - Kaspars Cipruss, basketbolists
* 3. marts — Dmitrijs Mironovs, politiķis, uzņēmējs
*29. marts - Jēkabs Rēdlihs, hokejists
*8. aprīlis:
**Aleksejs Saramotins, šosejas riteņbraucējs
**Juris Štāls, hokejists
* 13. aprīlis:
**Edgars Maskalāns, bobslejists
**Juris Viļums, politiķis
*20. aprīlis - Jānis Blūms, basketbolists
*28. maijs — Kristaps Lībietis, biatlonists
* 8. jūlijs — Ieva Kubliņa, basketboliste
*13. jūlijs - Jānis Porziņģis, basketbolists
* 20. augusts — Igors Savčenkovs, futbolists
* 1. septembris — Pāvels Koļcovs, futbolists
* 20. septembris — Valērijs Afanasjevs, futbolists
* 5. oktobris — Jurģis Kalns, futbolists
* 3. novembris — Igors Savčenkovs, futbolists

## Miruši
* 1. janvāris — Roberts Ancāns, virsnieks (1919)
* 4. maijs — Jānis Puriņš, Latvijas armijas virsnieks, ārsts (1893)
* 20. decembris — Pēteris Briedis, politiķis (1905)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Piezīmes un atsauces

### Atsauces
Kurši (Ģibuļu pagasts)

**Kurši** ir mazciems Talsu novada Ģibuļu pagastā, Stendes upes kreisajā krastā, 1,5 km no pagasta centra Pastendes. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Pastendes baronam Hānam piederējušās pusmuižas (1900. gada kartē atzīmēta kā muiža) **Jaunmuižas** (*Neuhof*). Saukta arī par **Mazpastendi** (*Klein-Postenden*). Kādreizējās pusmuižas galvenajā ēkā tagad izvietojusies Talsu mežniecība (līdz 2. pasaules karam — virsmežniecība). Augšpus Kuršiem uz Stendes upes bijušas ūdensdzirnavas, pie kurām kolhoza «Draudzība» laikā bija Pastendes brīvdabas estrāde. Lejpus Kuršiem uz Stendes upes ierīkota dīķsaimniecība zivju audzēšanai.

## Atsauces
Jaunmuiža

**Jaunmuiža** var būt:

* Jaunmuiža — apdzīvota vieta Jēkabpils novada Gārsenes pagastā.
* Jaunmuiža — apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā.
* Jaunmuiža — apdzīvota vieta Preiļu novada Rušonas pagastā.
* Jaunmuiža — apdzīvota vieta Kuldīgas novada Skrundas pagastā.
* Jaunmuiža — apdzīvota vieta Ventspils novada Popes pagastā.
* Jaunmuiža — apdzīvota vieta Ventspils novada Vārves pagastā.
* Jaunmuiža — savrupvieta Preiļu novada Aglonas pagastā.
* Jaunās muižas Gudenieku pagastā cits nosaukums.
* Jaunās muižas Kabiles pagastā cits nosaukums.
* Jaunlutriņu cits nosaukums.
* Jaunoktes agrākais nosaukums.
* Kuršu cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Jaunā muiža
* Jaunāmuiža
* Jaunpils
Lauvroņu apakšdzimta

**Lauvroņu apakšdzimta** (*Otariinae*) ir viena no divām ausroņu dzimtas (*Otariidae*) apakšdzimtām, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas jūras zīdītāju sugas un vienu izmirušu sugu, kas tiek iedalītas 5 ģintīs. Otra ausroņu apakšdzimta — kotiku apakšdzimta.

Lauvroņi dzīvo, sākot ar arktiskajiem ūdeņiem un beidzot ar tropiskajām jūrām, tie ir sastopami gan ziemeļu puslodē, gan dienvidu puslodē, izņemot Atlantijas okeāna ziemeļu daļu. No kotikiem lauvroņi atšķiras ar apmatojumu. Atšķirībā no kotikiem lauvroņiem ir gandrīz tikai akotmati. Kažoks ir gluds un slīdīgs. Senākajās klasifikācijās ausroņu dzimta tika sadalīta kotiku un lauvroņu apakšdzimtās. DNS pētījumos noskaidrots, ka ziemeļu kotiks ir tuvāks radinieks dažiem lauvroņiem, nekā dienvidu kotikiem, līdz ar to apakšdzimtu iedalījumu ierosināts atcelt. Visiem lauvroņiem raksturīgs, ka tie ir lielāka auguma kā kotiki, tie barojas krasta tuvumā un medī lielas zivis.

## Lauvroņi un cilvēki
Dažas lauvroņu sugas viegli pakļaujas pieradināšanai un apmācībai. Tie ir ļoti atraktīvi, un tādēļ lauvroņus mēdz izmantot cirkā un citās atrakcijās. Klasisks lauvroņa cirka numurs ir bumbas ķeršana un tās balansēšana uz degungala, kā arī aplaudēšana ar priekšējām airkājām. 
 
Lauvroņi ļoti reti uzbrūk cilvēkam, tomēr šādi gadījumi ir reģistrēti. Austrālijā 2007. gadā lauvronis izlēca no ūdens un uzbruka sērfojošai 13 gadus vecai meitenei. Glābējiem bija nepieciešams atvairīt otro lauvroņa uzbrukumu. Zinātnieki izvirzīja hipotēzi, ka lauvronis meiteni uztvēra kā rotaļlietu, ar ko vēlējās paspēlēties. Sanfrancisko ir bijuši gadījumi, ka Kalifornijas lauvroņa tēviņi sakož peldētājus, sargājot savu teritoriju.

## Sistemātika
**Lauvroņu apakšdzimta** (*Otariinae*)
*Austrālijas lauvroņu ģints (*Neophoca*)
** Austrālijas lauvronis (*Neophoca cinerea*)
*Dienvidamerikas lauvroņu ģints (*Otaria*)
** Dienvidamerikas lauvronis (*Otaria flavescens*)
*Jaunzēlandes lauvroņu ģints (*Phocarctos*)
** Jaunzēlandes lauvronis (*Phocarctos hookeri*)
*Klusā okeāna lauvroņu ģints (*Zalophus*)
** Galapagu lauvronis (*Zalophus wollebaeki*)
** †Japānas lauvronis (*Zalophus japonicus*)
** Kalifornijas lauvronis (*Zalophus californianus*)
*Ziemeļu lauvroņu ģints (*Eumetopias*)
** Ziemeļu lauvronis (*Eumetopias jubatus*)

## Galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jūras lauva Jūras muzejā
* Čīlē nezināmā nāvē mirušas 300 jūras lauvas
* Barojam jūras lauvu
Rosenrot

**Rosenrot** var būt:

* Rosenrot (albums) - vācu grupas "Rammstein" piektais studijas albums.
:* Rosenrot (singls) - vācu grupas "Rammstein" otrais singls no piektā studijas albuma "Rosenrot";
Mann gegen Mann

***Mann gegen Mann*** ir vācu grupas "Rammstein" trešais singls no piektā studijas albuma "Rosenrot". Izdots .

"Rammstein" dziesma par homoseksualitāti

## Videoklips
Videoklipa pirmizrāde Vācijas MTV notika 2006. gada 2. februārī un tā režisors ir Jonas Akerlunds (*Jonas Åkerlund*). Videoklipā visi grupas dalībnieki ir kaili un piesedzas tikai ar saviem mūzikas instrumentiem. Tikai Tilam Lindemanam ir uzvilktas lateksa autiņbiksītes, pusgaras melnas zeķes un augstpapēžu kurpes. Bez grupas vēl tiek rādīti daudz ar eļļu ieziesti kaili vīrieši.

## Dziesmu saraksts

### Dziesmu saraksts (2 Track CD)

### Dziesmu saraksts (12" Vinyl)

### Dziesmu saraksts (2 Track Promo CD)

## Pie singla strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti

## Ārējās saites
* Dziesmas "''Mann gegen Mann''" teksts
Skeletkapi

**Skeletkapi** ir viens no Latvijā sastopamajiem agrīnā dzelzs laikmeta apbedījumu veidiem. Tie veidojušies šādi — pēc tradīcijas ap paredzēto apbedīšanas vietu no akmeņiem tika izlikts aplis, kura vidū noguldīja mirušo saimes vecāko un viņam pāri uzbēra zemi. Tā ar katru jaunu apbedījumu, kad aizgājēju nolika uz iepriekš sabērtā uzkalniņa un atkal apbēra ar zemi, auga arī uzkalniņu augstums.
Enaliarktīdi

**Enaliarktīdi** (*Enaliarctos*) ir aizvēsturisku dzīvnieku vienīgā zināmā ģints **enaliarktīdu dzimtā** (*Enaliarctidae*). Tie pieder plēsēju kārtas (*Carnivora*) airkāju virsdzimtai (*Pinnipedia*). Enaliarktīdu ģintī ir 5 sugas, kuras visas ir izmirušas pirms vairākiem miljoniem gadu. 

Enaliarktīdi ir vecākie zināmie airkāji. To fosilijas pieder vēlajam oligocēnam un agrajam miocēnam. Enaliarktīdi dzīvoja pirms 24—22 miljoniem gadu Kalifornijā un Oregonā. Šobrīd zinātnieki uzskata, ka visu mūsdienu airkāju priekštecis ir bijis enaliarktīds, ka no enaliarktīdiem ir attīstījušies gan roņi, gan ausainie roņi, gan valzirgi.

## Izskats un īpašības
thumb|200px|left|''Enaliarctos mealsi'' fosilijas
Enaliarktīdam bija īsa aste un starp pirkstiem bija attīstījušās peldplēves, bet atšķirībā no mūsdienu airkājiem, kuriem ir konusveidīgi, caururbjoši zobi, enaliarktīdiem bija plēsējiem tipiskie griezējzobi, kas liecina par to, ka medījums bija jāiznes krastā, lai to varētu apēst. Enaliarktīdiem tāpat kā modernajiem airkājiem bija lielas acis, jutīgas ūsas un īpaši veidotas iekšējās ausis, lai varētu dzirdēt zem ūdens. 

Enaliarktīdu biomehānikas izpēte liecina, ka peldot tas lietojis gan priekškājas, gan pakaļkājas. Mūsdienu ausroņi lieto tikai priekškājas, roņi pamatā lieto pakaļkājas, un tikai valzirgi peldot lieto gan priekškājas, gan pakaļkājas. No tā zinātnieki secina, ka attīstoties roņi zaudēja īpašību peldot lietot priekškājas, bet ausroņi pakaļkājas. Locekļu labi attīstītie kauli liecina, ka kājām ir bijusi ievērojama muskuļu masa, bet tas liecina, ka enaliarktīds vairāk laika pavadījis uz sauszemes nekā ūdenī.

## Sistemātika
* **Enaliarktīdu dzimta** (*Enaliarctidae*)
****Enaliarktīdu ģints** (*Enaliarctos*)
*** *Enaliarctos mealsi* 
*** *Enaliarctos barnesi*
*** *[[Enaliarctos emlongi]]*
*** *Enaliarctos mitchelli*
*** *Enaliarctos tedfordi*'

## Atsauces

## Ārējās saites
* Swimming Mode Inferred from Skeletal Proportions in the Fossil Pinnipeds

* Ratha's Creatures 

* Enaliarctos
Pussy

***Pussy*** ir vācu grupas *[[Rammstein]]* pirmais singls no sestā studijas albuma *[[Liebe ist für alle da]]*. Izdots . Dziesma tika izdota kopā ar pornogrāfisku videoklipu.

Pirmais veicināšanas singla video tika ievietots internetā  *The Gauntlet* mājaslapā. Videoklipā tika apstiprināts arī albuma nosaukums.

*Pussy* Vācijas singlu topu tabulās ieņēma 1. vietu. Cita vācu grupa *[[Scooter]]* ir veidojusi šīs dziesmas remiksu.

## Videoklips
Videoklipa režisors ir Jonass Akerlunds, kas filmēja arī *[[Rammstein]]* iepriekšējā singla *[[Mann gegen Mann]]* videoklipu. Videoklips tika prezentēts . Tas ir pornogrāfiska satura, kur visi grupas dalībnieki ir atsevišķi stereotipiski pornogrāfiski tēli: Tils — pleibojs, Kristofs — priekšnieks, Pauls — kovbojs, Olivers — misters Sāpe (*Mr. Pain*), Rihards — klubu apmeklētājs, un Fleiks — hermafrodīts. Katrs grupas dalībnieks ar atsevišķu sievieti veic pilnu dzimumaktu ar ejakulāciju. Videoklips netiek rādīts nevienā mūzikas kanālā sava satura dēļ.

## Dziesmu saraksts (2-Track CD)

### Versijas

## Topi

## Grupas dalībnieki
* Tils Lindemans — balss
* Rihards Kruspe — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels — basģitāra
* Kristofs Šneiders — sitamie instrumenti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rammstein mājaslapa
* ''rammstein.de'' dziesmas profils
* ''Pussy''"videoklips
** Videoklipa filmēšana
* Dziesmas vārdi
Original Single Kollektion

***Original Single Kollektion*** ir vācu grupas *[[Rammstein]]* singlu izlases boksets, kurā iekļauti pirmie seši grupas singli. Izdots 1998. gada 19. jūnijā. Uz izlases vāka attēlotais zīmējums līdzinās Vācijas Demokrātiskās Republikas ģerbonim. Kopsummā tika izlaisti 1500 eksemplāri. Bez singliem, kastītē ir atrodams arī plakāts.

## Saturs
### ''[[Du riechst so gut]]''

### ''[[Seemann]]''

### ''[[Engel]]''

### ''[[Engel|Engel (Fan-Edition)]]''

### ''[[Du hast]]''

### ''[[Das Modell]]''

;Spēle
* *Asche zu Asche* ("Rammstein" datorspēle operētājsistēmai *[[Microsoft Windows]]*)

## Pie singliem strādājuši
* Tils Lindemans — balss
* Rihards Kruspe — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels — basģitāra
* Kristofs Šneiders — sitaminstrumenti
Jānis Āboltiņš

**Jānis Āboltiņš** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu ekonomists, Latvijas PSR, tad Latvijas Republikas Ekonomikas ministrs (1990–1991). biznesa augstkolas "Turība" rektors (2004–2006).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1943. gadā Rīgā.
Studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā, kur 1966. gadā ieguva inženiera-tehnologa diplomu. No 1980. līdz 1984. gadam studēja aspirantūrā Latvijas Valsts universitātē, bet ekonomikas zinātņu kandidāta grādu ieguva 1986. gadā Maskavas Valsts pedagoģiskajā institūtā. Bija komjaunatnes un PSKP biedrs un rajona komitejas sekretārs. 

Latvijas PSR pastāvēšanas pēdējā posmā J. Āboltiņš bija Valsts plāna komitejas vadītājs, 1988. gadā Arņa Kalniņa vadībā darbojās Latvijas ĻKJS Centrālās Komitejas izveidotajā darba grupā, kuras sastāvā bija arī E. Ameriks, V. Andrejeva, D. Babulis, V. Bļinovs, I. Feiferis, O. Kehris, I. Priedītis un E. Siliņš. Tā izstrādāja Latvijas PSR saimnieciskās vadīšanas pārkārtošanās modeli līdz 2005. gadam. Pēc Latvijas PSR Augstākās Padomes 1990. gada 15. februāra "Deklarācijas jautājumā par Latvijas valstisko neatkarību" Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija priekšsēdētājs Anatolijs Gorbunovs Latvijas PSR Ministru Padomes priekšsēdētāja pirmo vietnieku, Latvijas PSR ekonomikas ministru Jāni Āboltiņu iekļāva komisijā pasākumu sagatavošanai Latvijas ekonomiskās un politiskās neatkarības atjaunošanai.

Atmodas laikā darbojās Latvijas Tautas frontē. Viņam bija būtiska loma atjaunotās Latvijas pirmās nodokļu sistēmas plānošanā. 1990. un 1991. gadā viņš bija Latvijas Republikas ekonomikas ministrs Ivara Godmaņa valdībā. Savas darbības laikā bija plānojis ieviest kredītkartes, tomēr plānu noraidīja valdības vadītājs. Amatā bijis līdz 1991. gadam, kad viņa vietā stājās Arnis Kalniņš (kā ekonomisko reformu ministrs).

1994. gadā J. Āboltiņš bija Tautas saskaņas partijas dibinātāju skaitā, vēlāk darbojies tās valdē. Savukārt 1998. gadā viņš bija starp "Jaunās partijas" dibinātājiem.

### Karjera
1996. gadā J. Āboltiņš kļuva par Rīgas komercbankas padomes priekšsēdētāju un "Zenico Ltd." valdes priekšsēdētāju. 2003. gadā kļuva par Uzņēmumu vadības institūta direktoru. 2004. gadā J. Āboltiņš kļuva par Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras prezidentu. Tā paša gada  viņu ievēlēja par biznesa augstskolas "Turība" rektoru, darbību uzsāka . Abos šajos amatos bija līdz savai nāvei. Astoņus gadus bija auditoru kompānijas "Deloitte" valdes priekšsēdētājs.

### Nāve
J. Āboltiņš nomira pēkšņā nāvē  Hamburgā. Viņš saļima basketbola spēles laikā pasaules senioru basketbola čempionātā. Latvijas izlase pārtrauca dalību čempionātā pēc vienas aizvadītas spēles.

## Atsauces
Kreituss

**Kreituss** var būt:

* Aivars Kreituss (dzimis 1945), latviešu politiķis;
* Viktors Kreituss, latviešu sabiedriskais darbinieks.

## Skatīt arī
* Kreituse
Lichtspielhaus

***Lichtspielhaus*** ir vācu grupas "Rammstein" otrais DVD. Izdots .

## Diska saturs
DVD iekļauti visus grupas videoklipus, kas izlaisti uz DVD relīzes laiku. Iekļauta ir arī sadaļa "*Making Of*", kurā var apskatīt dažu videoklipu tapšanu. Koncertierakstu sadaļa ietver sevī dažādu koncertu uzstāšanās ierakstus, no 1996. līdz 2001. gadam (to starpā ir video no iepriekšējā grupas DVD Live aus Berlin). Vēl DVD ir sadaļa, kurā atrodas reklāmas rullīši trim grupas singliem (*[[Du hast]]*, *[[Links 2 3 4]]* un *[[Mutter (singls)|Mutter]]*), kā arī dažādu televīzijas skeču izlasi.

### Videoklipi (''Vorführung'')
# "Du riechst so gut "
# "Seemann"
# "Rammstein"
# "Engel "
# "Du hast"
# "Du riechst so gut '98"
# "Stripped "
# "Sonne"
# "Links 2 3 4"
# "Ich will 
# "Mutter" 
# "Feuer frei!"

### Koncertu video (''Aufführung'')
* *100 Jahre Rammstein* - *Der Arena*, Berlīne (1996)
# *Herzeleid*
# *Seemann*

* *Philipshalle*, Diseldorfa (1997)
# *Spiel mit mir*

* *Rock am Ring Festival* (1998)
# *Heirate mich*
# *Du hast*

* *Live aus Berlin* - *Wuhlheide*, Berlīne (1998)
# *Sehnsucht*

* *Big Day Out Festival* - Sidneja (2001)
# *Weißes fleisch*
# *Asche zu Asche*

* *Velodrom*, Berlīne (2001)
# *Ich will*
# *Links 2, 3, 4*

### ''Making Of'' (Videoklipu tapšana) (''Dreharbeiten'')
# Du hast 
# Du riechst so gut '98
# Sonne 
# Links 2 3 4 
# Ich will

* Subtitri
# Vācu
# Angļu
# Franču
# Spāņu
# Japāņu
# Krievu  (Tikai krievu izdevumos) 

### Reklāmas rullīši, TV skečš (''Reklame'')
# Achtung Blitzkrieg!
# Du hast 
# Links 2 3 4 
# Mutter

## Pie DVD strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti
1949. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1949. gads|1949. gada]] notikumi [[Latvija]]s** teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR

## Notikumi
### Marts
* 25.—30. marts — notika Latvijas iedzīvotāju masveida deportācija. Uz PSRS attālajiem rajoniem tika izsūtīti vairāk nekā 42 tūkstoši cilvēku, pārsvarā zemnieki.

### Novembris
* 25. novembris — sāka iznākt Amerikas latviešu laikraksts "Laiks".

### Decembris
* 31. decembris:
** pieņemts dekrēts par Latvijas PSR administratīvi teritoriālā iedalījuma maiņu. Apriņķu vietā tika izveidoti nelieli rajoni.
** Kalnciems, Ķegums, Lielvārde, Stende un Līgatne bija pirmās apdzīvotās vietas, kam tika piešķirts pilsētciemata statuss.

### Nezināms datums
* Latvijā sāka izmantot sašķidrināto naftasgāzi.

## Kultūra
### Mākslas filmas
* "Rainis" (režisors Jūlijs Raizmans) 

## Dzimuši
* 20. janvāris — Vitālijs Ļevčenkovs, šahists (miris 2024. gadā)
* 11. februāris — Ivars Lācis, fiziķis, zinātnieks
* 22. februāris — Voldemārs Šļakota, uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks
* 4. marts — Artūrs Snips, rakstnieks un publicists (miris 2020. gadā)
* 12. marts — Imants Resnis, diriģents (miris 2026. gadā)
* 16. aprīlis — Anta Rugāte, žurnāliste un politiķe
* 23. aprīlis — Juris Pavītols, mūziķis
* 5. maijs — Andris Grūtups, jurists, rakstnieks (miris 2014. gadā)
* 8. maijs — Viesturs Vecbaštiks, čellists
* 16. jūnijs — Zigismunds Lorencs, popmūziķis (miris 2022. gadā)
* 1. augusts — Inesis Feldmanis, vēsturnieks
* 7. augusts — Helmī Stalte, folkloriste, sabiedriskā darbiniece, lībiešu kultūras pārstāve, politiķe (mirusi 2023. gadā)
* 1. septembris — Gunārs Koemecs, politiķis, sabiedriskais darbinieks (miris 1995. gadā)
* 19. oktobris — Mārtiņš Rītiņš, pavārs, uzņēmējs (miris 2022. gadā)
* 22. oktobris — Ojārs Ēriks Kalniņš, diplomāts un politiķis (miris 2021. gadā)
* 26. oktobris — Aija Barča, pedagoģe, politiķe
* 30. oktobris — Jānis Skrastiņš, jurists (miris 2021. gadā)
* 1. novembris — Martijans Bekasovs, jurists, politiķis
* 1. decembris — Baiba Rivža, politiķe
* 16. decembris — Leons Briedis, dzejnieks, atdzejotājs (miris 2020. gadā)
* 29. decembris — Andris Slapiņš, kinooperators, režisors (miris 1991. gadā)

## Miruši
* 12. jūlijs — Voldemārs Ozols, virsnieks (dzimis 1884. gadā)
* 21. septembris — Vasilijs Sinaiskis (*Василий Иванович Синайский*), Krievijas, Latvijas jurists (dzimis 1876. gadā)
* 2. decembris — Ernests Nagobads, latviešu skolotājs (dzimis 1883. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces
1950. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1950. gads|1950. gada]] notikumi [[Latvija]]s** teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

## Notikumi
### Aprīlis
* 12. aprīlis — LSDSP Ārzemju komiteja apstiprināja LSDSP trimdas programmu.

### Jūnijs
* 5. jūnijs — tika dibināts Rīgas Medicīnas institūts.

### Jūlijs
* 19. jūlijs — Latvijas PSR tika atklāta pirmā elektrificētā dzelzceļa līnija Rīga - Dubulti.
* 18.—23. jūlijs — notika XI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki. Vienlaicīgi "Dinamo" stadionā notika II Deju svētki.

### Augusts
* 13. augusts — Rīgā notika lielākā upju kuģa katastrofa Latvijas vēsturē. Piestātnē pie Daugavas krasta, apgāžoties pasažieru pārslogotajam tvaikonim "Majakovskij", noslīka 147 cilvēki.

### Oktobris
* 28. oktobris — Latvijas PSR Augstākā Padome pasludināja "sociālisma pamatu" uzcelšanu Latvijā.

### Novembris
* 26. novembris — savu pēdējo sēdi noturēja Latvijas Centrālās padomes Vācijā esošā daļa. Pēc tam LCP darbība Vācijā vairs neturpināja.

## Dzimuši
* 31. janvāris — Dzintra Geka-Vaska, kinorežisore
* 6. februāris — Juris Celmiņš, vēsturnieks un politiķis
* 23. marts — Vēsma Baltgailis, latviešu izcelsmes Kanādas šahiste (mirusi 2021. gadā)
* 29. aprīlis — Silvija Radzobe, teātra kritiķe (mirusi 2020. gadā)
* 2. maijs — Valentīns Maculēvičs, režisors (miris 2024. gadā)
* 8. maijs — Tatjana Ždanoka (*Татьяна Жданок*), politiķe, matemātiķe
* 7. jūnijs — Silvija Skulme, basketboliste, pedagoģe (mirusi 2026. gadā)
* 12. jūlijs — Daina Kārkliņa, pārtikas zinātniece un Latvijas Lauksaimniecības universitātes profesore (mirusi 2020. gadā)
* 20. jūlijs — Māris Putniņš, mākslinieks, scenārists un producents (miris 2024. gadā)
* 30. augusts — Juris Silovs, vieglatlēts, sprinteris (miris 2018. gadā)
* 6. oktobris — Vilis Seleckis, publicists, sabiedriskais darbinieks, politiķis (miris 2023. gadā)
* 24. novembris — Dainis Turlais, virsnieks un politiķis
* 29. novembris — Juris Baldunčiks, valodnieks un pedagogs (miris 2022. gadā)
* 5. decembris — Juris Podnieks, kinorežisors (miris 1992. gadā)

## Miruši
* 8. februāris — Aleksandrs Čaks, latviešu dzejnieks un rakstnieks (dzimis 1901. gadā)
* 27. jūlijs — Mārtiņš Bruņenieks, latviešu filologs (dzimis 1866. gadā)
* 9. oktobris — Nikolajs Hartmanis (*Nicolai Hartmann*), Latvijā dzimis vācbaltu filozofs (dzimis 1882. gadā)
* 27. oktobris — Artūrs Filipsons, latviešu aktieris (dzimis 1906. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Atsauces