1922. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1922]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**.

## Valdības
* Meierovica 1. Ministru kabinets 
* Meierovica 2. Ministru kabinets no 20. jūlija

## Notikumi
* Izdeva rīkojumu skolās pāriet uz vienotu latviešu valodas rakstības veidu ar latīņu burtiem.
* Pabeidza Latvijas Republikas Satversmes izstrādi, kas ilga aptuveni divus gadus.
* Par pirmo Latvijas luterāņu bīskapu kļuva Kārlis Irbe.
* Latvija tika uzņemta Starptautiskajā Futbola federācijā, un pirmajā spēlē Rīgā Latvijas futbola valstsvienība nospēlēja neizšķirti 1:1 ar Igaunijas izlasi.
* Atklāja Meitenes dzelzceļa stacijas ēku.

### Februāris
* 8. februāris — ar 70 balsīm par un 67 pret noraidīja likumu par visas tautas vēlētu prezidentu.
* 15. februāris — Satversmes sapulce pieņēma Latvijas Republikas Satversmes pirmo daļu; par Satversmi nobalsoja visi klātesošie deputāti, izņemot piecus Latgales Kristīgo zemnieku partijas deputātus, kuri atturējās.

### Aprīlis
* 5. aprīlis — 62 deputātiem balsojot pret, 62 balsojot par un 6 atturoties, noraidīja Satversmes projekta otro daļu, kas noteica pilsoņu tiesības un pienākumus.
* 30. aprīlis - Rīgā nodibināja latviešu studentu korporāciju *[[Tervetia]]*

### Maijs
* 3. maijs — Satversmes sapulce pieņēma agrārlikumu
* 22. maijs — ministru prezidents un ārlietu ministrs Zigfrīds Anna Meierovics Romā Latvijas vārdā parakstīja konkordātu ar Vatikānu.

### Jūnijs
* 9. jūnijs — tika pieņemts Vēlēšanu likums; tas paredzēja Saeimas tiešās, proporcionālās un aizklātās vēlēšanas ik pēc trim gadiem.
* 18. jūnijs — Rīgā notika pirmie jaunatnes svētki.
* 20. jūnijs — Satversmes sapulce pieņēma likumu "Par Latvijas Republikas Satversmes spēkā stāšanos un ieviešanu".

### Jūlijs
* 27. jūlijs — ministru prezidents Zigfrīds Anna Meierovics uzdeva kara ministra biedram pulkvedim J. Laimiņam izstrādāt noteikumus konkursam par piemiņas staba celšanu Rīgā, kas būtu veltīts Brīvības cīņās kritušo varoņu piemiņai; konkurss ilga no 1922. līdz 1930. gadam, un par labāko tika atzīts Kārļa Zāles pieminekļa mets, kas tagad zināms kā Brīvības piemineklis.
* 28. jūlijs — kā pēdējā no lielvalstīm Latviju *de iure* atzina ASV.

### Augusts
* 3. augusts — tika pieņemti noteikumi par naudu; Latvijas rubļa maiņas kurss pret latu tika noteikts attiecībā 50 pret 1; viena lata vērtība tika noteikta  miljondaļas tīra zelta.
* 25. augusts — Ministru kabinets pieņēma "Noteikumos par valsts, tirdzniecības, amatu personu un atsevišķu iestāžu flagām un kara kuģu karogiem", kas noteica valsts karoga krāsu un karoga garuma un platuma attiecību.

### Septembris
* 24. septembris - tika aizvadīta pirmā Latvijas futbola izlases spēle.

### Oktobris
* 7.—8. oktobris — Latvijā notika 1. Saeimas vēlēšanas; tās bija tiešas, aizklātas un proporcionālas, kurās piedalījās 88 saraksti un 82,2 % vēlētāju.

### Novembris
* 1. novembris — darbu uzsāka Latvijas Banka.
* 7. novembris — plkst. 12:00 dienā spēkā stājās Latvijas Republikas Satversme; uz savu pirmo sēdi sanāca 1. Saeima.
* 14. novembris — Saeima ar 92 balsīm, sešiem deputātiem atturoties, Jānis Čakste tika ievēlēts par 1. Latvijas Republikas prezidentu.

## Dzimuši
* 20. janvāris — Nikolajs Karagodins, gleznotājs (miris 2015. gadā)
* 28. janvāris — Andrejs Johansons, latviešu kultūrvēsturnieks, rakstnieks (miris 1983. gadā)
* 18. februāris — Valentīna Freimane, teātra un kino zinātniece (mirusi 2018. gadā)
* 24. februāris — Skaidrīte Kaldupe, rakstniece (mirusi 2013. gadā)
* 1. marts — Arvīds Skalbe, dzejnieks (miris 2002. gadā)
* 30. marts — Jānis Dūmiņš, diriģents (miris 2011. gadā)
* 21. aprīlis — Valentīns Skulme, aktieris (miris 1989. gadā)
* 7. maijs — Rolands Kalniņš, kinorežisors (miris 2022. gadā)
* 6. jūnijs — Biruta Baumane, gleznotāja (mirusi 2017. gadā)
* 25. jūlijs — Ojārs Ābols, latviešu gleznotājs un mākslas teorētiķis (miris 1983. gadā)
* 14. oktobris — Jānis Leo Briedītis, trimdas gleznotājs, grafiķis un tēlnieks (miris 2007. gadā) 
* 20. decembris — Bruno Saulītis, dzejnieks un tulkotājs (miris 1970. gadā)

## Miruši
* 3. aprīlis — Augusts Deglavs, rakstnieks, preses darbinieks un grāmatizdevējs (dzimis 1862. gadā)
* 22. septembris — Andrejs Jurjāns, komponists un folklorists (dzimis 1856. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture

## Atsauces