open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Italo Santelli

**Italo Santelli** (; dzimis , miris ) bija itāļu paukotājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kā arī viņš tiek uzskatīts par "modernās paukošanas ar zobenu tēvu".

Santelli dzimis 1866. gada 15. augustā Karrodano pilsētā, Ligūrijā. Viņš ir mācījies itāļu skolās, tostarp *Scuola Magistrale of Rome*, kuru absolvēja 1889. gadā. 1896. gadā Santelli tika uzskatīts par atzītu paukošanas speciālistu un pārcēlās uz Budapeštu kopā ar brāli Otello, arī paukotāju, un viņa sievu. Santelli 1897. gadā Ungārijā piedzima dēls Džordžo, kurš saglabāja Itālijas pilsonību, pirms viņš devās uz ASV.

Tieši Ungārijā Italo Santelli sāka veidot jaunu paukošanas ar zobenu stilu. Šis stils ietvēra daudz ātrāku aizsardzību, nekā prasīja klasiskais treniņš, un kļuva pazīstams kā Santelli "modernais stils".

1900. gadā viņš startēja Parīzes olimpiskajās spēlēs, kur demonstrēja savu moderno paukošanas stilu. Šajās olimpiskajās spēlēs viņš startēja divās paukošanas disciplīnās profesionāļiem — paukošana ar floreti un paukošana ar zobenu. Paukošanā ar floreti viņš izcīnīja 6. vietu, bet paukošanā ar zobenu ieguva sudraba medaļu.

Santelli savas karjeras laikā trenēja daudzus ievērojamus paukošanas audzēkņus.

Santelli nomira 1945. gada 8. februārī, 78 gadu vecumā, Livorno.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Italo Santelli (''Olympics'' profils) 
* Italo Santelli (''Olympedia'' profils) 
* Italo Santelli (''Sports Reference'' profils)
Emīls Buārs

**Emīls Buārs** (; dzimšanas un miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Buārs 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti profesionāļiem. Šajā disciplīnā viņš startēja tikai pirmajā kārtā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Emīls Buārs (''Olympedia'' profils) 
* Emīls Buārs (''Sports Reference'' profils)
SMW Wheels

***SMW Wheels*** ir auto disku zīmols, kas pieder Latvijas uzņēmumam AS "*[[SMW Group]]*" (iepriekš: *SIA SMW Wheels*) un zem kura ražo kaltus diskus autosporta un motosporta industrijām.

Zīmola pirmsākumi ir 1999. gadā, kad tas sāka ražot patentēta kalta magnija sakausējuma diskus Japānas uzņēmumam *Racing Service Watanabe*. *SMW Group* primāri strādā ar dažādiem alumīnija un magnija sakausējumiem, ieskaitot tādus, ko izmanto aviācijas un kosmosa rūpniecībā, piemēram, ZK60. *SMW Group* ražotie diski tika uzstādīti Teslas "kosmosa auto", kurš tika pacelts heliocentriskā orbītā 2018. gadā. *SMW Group* ražo diskus un 3D printētas metāla detaļas auto un moto ražotājiem (OEM), motosporta komandām un arī privātpersonām.

Juridiski *SMW Group* ir reģistrēta Carnikavas pagastā, grupas vadītājs un patiesais labuma guvējs ir Marks Lisņanskis. Uzņēmums darbojas kopš 2000. gada, 2020. gadu sākumā tas pārcēla savu ražošanu no Krievijas uz Rīgu.

## Ražošana
*SMW Group* ražotie diski un citi kalti magnija un alumīnija izstrādājumi tiek ražoti proprietārā kalšanas procesā, izmantojot slēgta tipa hidraulisko štancēšanas presi.
[thumb|238x238px|SMW kalti [Rimac Nevera diski ]]
thumb|239x239px|SMW kaltie diski Latvijas HGK Drifta komandai

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mājas lapa 
* 
*
Fransuā Brins-Bisons

**Fransuā Aleksis Brins-Bisons** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Brins-Bisons 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās profesionāļiem — paukošanā ar floreti un paukošanā ar zobenu. Labāko rezultātu viņš izcīnīja paukošanā ar zobenu, kur savā pusfinālā palika 6. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Fransuā Brins-Bisons (''Olympedia'' profils) 
* Fransuā Brins-Bisons (''Sports Reference'' profils)
Ahavnadzora (Vajocdzoras marze)

**Ahavnadzora** (, ) ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Atrodas reģiona ziemeļrietumu daļā. Ciema nosaukums armēņu valodā nozīmē "baložu aiza".

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Ahavnadzorā bija 1890 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Zedea

**Zedea** () ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzes centrālajā daļā. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 10 kilometri.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Zedeā bija 141 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Mališka

**Mališka** (, ) ir liels ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Atrodas Arpas un Mališkas upju krastos marzes centrālajā daļā netālu no šosejas, kas savieno Erevānu ar Irānas robežu. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 6 kilometri.

## Apskates vietas
Mališkā saglabājusies 1850. gada Svētā Georga baznīca, 8-15. gadsimtu Mozas pilskalns un 9-14. gadsimtu hačkari (akmeņi ar krustiem). Netālu no ciema atrodas Berdadžuras un Ahekaberdas viduslaiku cietokšņi.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Mališkā bija 4460 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Perki Lisa

**Karloss Perki Lisa Espinosa** (, dzimis ) ir Peru futbolists. Dzimis un daudzis Čimbotē, bet 17 gadu vecumā pārcēlās uz Limu, kur sāka veidot profesionāla futbolista karjeru.

2022.—2023. gada sezonā pārstāvēja Portugāles klubu *[[CS Marítimo|Marítimo]]*, bet pēc tam atgriezās Peru.

Peru izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Bolīviju.

## Ārējās saites
Bardzruni

**Bardzruni** (, ) ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Atrodas reģiona dienvidu daļā netālu no Azerbaidžānas robežas. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 30 kilometri.

## Apskates vietas
thumb|right|Hačkari
Ciemā saglabājušies 14-15. gadimstu baznīcas drupas un 16. gadimsta hačkari (akmeņi ar krustiem).

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Bardzruni bija 361 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Leons Tjērselēns

**Leons Tjērselēns** (; dzimšanas un miršanas datums *nav zināms*) bija haitiešu paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Tjērselēns 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās profesionāļiem — paukošana ar floreti un paukošana ar špagu. Abās šajās disciplīnās viņš startēja tikai pirmās kārtas posmos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Leons Tjērselēns (''Olympics'' profils) 
* Leons Tjērselēns (''Olympedia'' profils) 
* Leons Tjērselēns (''Sports Reference'' profils)
Žozefs Marī Rozē

**Žozefs Marī Rozē** (; dzimšanas un miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Rozē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar špagu. Šajā disciplīnā viņš aizcīnījās līdz pusfināliem, kur savā pusfināla grupā palika 4./6. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žozefs Marī Rozē (''Olympics'' profils) 
* Žozefs Marī Rozē (''Olympedia'' profils) 
* Žozefs Marī Rozē (''Sports Reference'' profils)
Mārtons Endrēdi

**Mārtons Endrēdi** (; dzimis , miris ) bija ungāru paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Endrēdi 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja trijās paukošanas disciplīnās profesionāļiem — paukošana ar floreti, paukošana ar špagu un paukošana ar zobenu. Visās šajās disciplīnās viņš startēja tikai pirmā kārta posmos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mārtons Endrēdi (''Olympedia'' profils) 
* Mārtons Endrēdi (''Sports Reference'' profils)
Andrē de Romilī

**Mišels Luijs Andrē Vormss de Romilī** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Marī 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar špagu. Šajā disciplīnā viņš startēja tikai pirmās kārtas posmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žozefs Marī Rozē (''Olympedia'' profils)
Čārlzs Ņūtons Robinsons

**Čārlzs Edmunds Ņūtons Robinsons** (; dzimis , miris ) bija britu advokāts, rakstnieks, gemologs (dārgakmeņu pētnieks), paukotājs un jahtu braucējs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē un 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs Atēnās, kur izcīnīja sudraba medaļu.

Ņūtons Robinsons 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar špagu. Šajā disciplīnā viņš startēja tikai pirmās kārtas posmā. 1906. gada Atēnu neoficiālajās olimpiskajās spēlēs viņš bija viens no Lielbritānijas paukotāju komandas pārstāvjiem. Komanda izcīnīja sudraba medaļu paukošanā ar špagu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Čārlzs Ņūtons Robinsons (''Olympedia'' profils) 
* Čārlzs Ņūtons Robinsons (''Sport Reference'' profils)
Moriss Žē

**Moriss Žozefs Žē** (; dzimšanas un miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Žē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar špagu. Šajā disciplīnā viņš pirmajā kārtā ieguva savā grupā 2. vietu un bija tiesīgs kvalificēties nākamajai kārtai, taču tajā nepiedalījās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Moriss Žē (''Olympedia'' profils) 
* Moriss Žē (''Sport Reference'' profils)
Levī

**Levī** var būt:

* Levī (vingrotājs) (*Lévy*) — franču vingrotājs;
* Marsels Levī (*Marcel Lévy*) — franču paukotājs.
Bido

**Bido** var būt:

* Rauls Bido (*Raoul Bideau*) — franču paukotājs;
* Žoržs Bido (*Georges Bidault*; 1899—1983) — Francijas politiķis, valsts premjerministrs.
Buckley

***Buckley*** var būt:
* Baklija — sieviešu uzvārds:
** Džesija Baklija (*Jessie Buckley*; dzimis 1989. gadā), īru aktrise un dziedātāja,

* Baklijs — vīriešu uzvārds:
** Džordžs Baklijs (*George Buckley*; 1875—1955), britu kriketa spēlētājs.
Reģimants Adomaitis

** Reģimants Adomaitis** (, dzimis , miris ) bija lietuviešu teātra un kino aktieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Šauļos inženiera ģimenē. Studēja Viļņas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē un Viļņas konservatorijas aktiermākslas nodaļā.
Strādāja Marijampoles teātrī, tad Kauņas Drāmas teātrī (1963—1967). Filmējās Vītauta Žalakeviča filmās "Neviens negribēja mirt" (*Niekas nenorėjo mirti*, 1966) un "Tas saldais brīvības vārds" (*Это сладкое слово — свобода!*, 1973), Grigorija Kozinceva filmā "Karalis Līrs" (1970), filmā "No atpūtnieku dzīves" (*Из жизни отдыхающих*, 1981), fantastikas filmā "Grūti būt dievam" (1989) un daudzās citās filmās.

Kopš 1967. gada bija Lietuvas Nacionālā drāmas teātra aktieris Viļņā. 1983. gadā režisors Aloizs Brenčs viņam piedāvāja lomu Rīgas Kinostudijas trīssēriju detektīvfilmā "Mirāža", bet 1996. gadā filmā "Anna".

1988. gadā Adomaitis kopā ar 34 domubiedriem izveidoja Sajūdis Reformu kustību.

Miris  Viļņā.

## Apbalvojumi
* 1979. gadā Adomaitim tika piešķirts Lietuvas PSR Tautas skatuves mākslinieka nosaukums, bet 1985. gadā — PSRS Tautas skatuves mākslinieka nosaukums.
* 1997. gadā apbalvots ar Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordeņa Komandiera krustu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žaks Holcšuhs

**Žaks Žozefs Holcšuhs** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Holcšuhs 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar špagu. Šajā disciplīnā viņš aizcīnījās līdz ceturdaļfināliem, kur savā grupā palika 4./6. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žaks Holcšuhs (''Olympedia'' profils) 
* Žaks Holcšuhs (''Sport Reference'' profils)
Fransisko Kamē

**Fransisko Karmelo Kamē** (; zināms arī kā **Eduardo Kamē** (); dzimis , miris ) bija argentīniešu paukotājs. Viņš ir pirmais Argentīnas pārstāvis modernajās olimpiskajās spēlēs.

Kamē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar špagu. Šajā disciplīnā viņš izcīnīja 5. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Francisko Kamē (''Olympics'' profils) 
* Francisko Kamē (''Olympedia'' profils) 
* Francisko Kamē (''Sport Reference'' profils)
Leons Sē

**Leons Sē** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, divu olimpisko bronzas medaļu ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Sē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās — paukošana ar špagu un paukošana ar špagu, amatieriem un profesionāļiem. Abās šajās disciplīnās viņš izcīnīja bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Leons Sē (''Olympics'' profils) 
* Leons Sē (''Olympedia'' profils) 
* Leons Sē (''Sport Reference'' profils)
Nikolass Rejs

**Nikolass Rejs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kinorežisors, scenārists un aktieris.

Vislabāk pazīstams ar savu filmu "Dumpinieks bez iemesla" (1955), ar Džeimsu Dīnu galvenajā lomā. Strādājis dažādos žanros, kā *[[film noir]]*, vesternos un drāmā. Režisējis arī filmas *[[They Live by Night]]* (1948), "Vientuļā vietā" (1950), "Uz bīstamās zemes" (1951), "Džonijs Ģitāra" (*Johnny Guitar*, 1954) un *[[Bigger Than Life]]* (1956).

Vairāki režisori, īpaši Franču jaunā viļņa, kā Žans Liks Godārs, Fransuā Trifo, Mārtins Skorsēze un Vims Venderss ir ietekmējušies no Reja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ramons Fonsts

**Ramons Fonsts Segundo** (; dzimis , miris ) bija kubiešu paukotājs. Pirmais Kubas sportists, kurš modernajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja olimpiskās medaļas, kā arī startējis tajās. Kopumā izcīnījis 5 olimpiskās medaļas (4 zelta un 1 sudraba medaļa).

Fonsts kopumā ir startējis trijās vasaras olimpiskajās spēlēs. 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja divās paukošanas disciplīnās. Paukošanā ar špagu viņš ieguva olimpiskā čempiona titulu, savukārt paukošanā ar špagu profesionāļiem un amatieriem ieguva sudraba medaļu. 1904. Sentluisas olimpiskajās spēlēs viņš startēja trijās paukošanas disciplīnās — paukošana ar floteti, paukošana ar špagu un paukošana ar floreti vīriešu komandām (bija Jauktās komandas pārstāvis). Visās šajās disciplīnās viņš ieguva zelta medaļas. Pēc 20 gadiem viņš startēja 1924. gada Parīzes vasaras olimpiskajās spēlēs, kur startēja paukošanā ar špagu un paukošanā ar špagu vīriešu komandām. 1924. gada olimpiskajās spēlēs viņš bija arī Kubas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

Fonsts izcīnīja arī sešas zelta medaļas Centrālamerikas un Karību jūras reģiona spēlēs periodā no 1926. līdz 1930. gadam.

Pēc sportista karjeras viņš kļuva par Kubas Nacionālās olimpiskās komitejas prezidentu (1941—1946). 
## Atsauces

## Ārējās saites
* Ramons Fonsts (''Olympics'' profils) 
* Ramons Fonsts (''Olympedia'' profils) 
* Ramons Fonsts (''Sport Reference'' profils)
Vientuļā vietā

**"Vientuļā vietā"** () ir 1950. gada ASV *[[film noir]]* filma, kuras režisors ir Nikolass Rejs. Filmā galvenās lomas attēlo Hamfrijs Bogarts un Glorija Greiema. Filma ir balstīta uz Dorotijas Hjūzas 1947. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par potenciāli vardarbīgu scenāristu, kurš tiek turēts aizdomās par slepkavību, līdz viņa jaunā kaimiņiene viņu attaisno.
[left|thumb|251x251px|[Glorija Greiema un Hamfrijs Bogarts (kadrs no filmas)]]
"Vientuļā vietā" pirmizrāde notika 1950. gada augustā. Lai gan šī filma nav tik pazīstama kā citi Bogarta darbi, daudzi uzskata, ka šis ir viens no viņa izcilākajiem sniegumiem. Filmas reputācija laika gaitā ir augusi un tagad tā tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajiem *film noir*. Žurnāli *[[Time]]* un *[[Slant Magazine]]* to iekļāva savā 100 visu laiku labāko filmu sarakstā. *Slant Magazine* to nosauca arī par visu laiku labāko *film noir*. BBC filmu "Vientuļā vietā" ierindoja kā 89. visu laiku labāko ASV filmu. 2007. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Edmons Volless

**Edmons Žoržs Rišārs Volless** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Volless 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar špagu. Šajā disciplīnā viņš izcīnīja 6. vietu.

Viņš tika nogalināts 1915. gada 18. augustā, Pirmā pasaules kara laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Edmons Volless (''Olympics'' profils) 
* Edmons Volless (''Olympedia'' profils) 
* Edmons Volless (''Sport Reference'' profils)
Pjērs Tomegē

**Pjērs Tomegē** (; dzimšanas un miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Tomegē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar špagu. Šajā disciplīnā viņš startēja tikai pirmās kārtas posmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pjērs Tomegē (''Olympedia'' profils) 
* Pjērs Tomegē (''Sport Reference'' profils)
Tomegē

**Tomegē** var būt:

* Ādolfs Tomegē (*Adolphe Thomegeux*) — franču paukotājs;
* Pjērs Tomegē (*Pierre Thomegeux*) — franču paukotājs.
Golem

***Golem*** ir 1979. gada Polijas fantastiska postapokaliptiskā spēlfilma ar ekspresionisma šausmu elementiem, kuras režisors ir Pjotrs Šulkins. Filmas scenārijs tapis, iedvesmojoties no ebreju viduslaiku leģendām un Gustava Meirinka romāna *Golem*. Balstoties uz filmu, Šulkins 1984. gadā sarakstīja īso stāstu ar nosaukumu *Golem*. 

## Sižets
Filmas darbība risinās kodolkara izpostītā pasaulē. Galvenais varonis Pernats ir pazemīgs gravieris, kurš veido grāmatu vākus. Filmas pirmajās ainās viņu nopratina izmeklētājs (iespējams) cietumā. Izrādās, ka pašreizējais Pernats patiesībā ir precīza īstā Pernata kopija, kurš nomira mīklainos apstākļos. Un tieši īstā Pernata nāves dēļ Pernata kopija tiek izsaukta uz cietumu pratināšanai. Cietuma garderobē izrādās, ka Pernatam nozagts mētelis, un pašam Pernatam jāpaņem kāda cita mētelis. Atgriežoties mājās, viņu uzrunā students, kurš ir jauns revolucionārs un, šķiet, ir pretrunā ar spēkā esošajiem noteikumiem (piemēram, atkārto frāzi "ārsti nogalina cilvēkus"). Students apgalvo, ka Pernata mētelis patiesībā ir viņa drēbes. Tikšanās beigās viņš liek Pernatam parūpēties par sevi nezināmā "noziedznieka" dēļ. Kad Pernats jautā, ko "noziedznieks" izdarīja, students atbild, ka "viņš radīja bērnus". Pēc atgriešanās Pernats iegravē grāmatas vāku. Šis vāks ir *Tarot*. Dzīvojot īrētā mājā, Pernats satiek administratoru Holtrumu, kas ir rupjš, dusmīgs un nepatīkams cilvēks. Holtrums ir apsēsts ar "ideāla vīrieša" radīšanu. Vienā brīdī Pernata kopija sacaļas pret saviem kontrolieriem. Viņš vēlas doties kaut kur, uz labāku pasauli, un vispirms mēģina pierunāt Mirjamu, grāmatu kolekcionāra meitu, bēgt. Tomēr galu galā viņš neizbēg un tiek arestēts par noslēpumaino Holtruma slepkavību, tomēr šķiet, ka tieši students nogalināja Holtrumu. Filmas pēdējā ainā Pernats runā kā entuziastisks politiķis televīzijas runā no tribīnēm. Viņš apgalvo, ka visas ziņas par cilvēku kopēšanu ir "acīmredzama miskaste".

## Filmas mākslinieciskā vērtība
*Golem* ir pilnmetrāžas spēlfilma ar šausmu elementiem. Filmēšanas laikā Šulkinu, iedvesmoja arī vācu ekspresionistu sasniegumi 20. gadsimta 20. gados. Tā kā neviena aina netika uzņemta ārpus telpām, tā atgādina filmu "Doktora Kaligari kabinets". No otras puses, nelineārais sižets raisa asociācijas, piemēram, ar *Vampyr*. Viena no citām filmas mākslinieciskajām vērtībām ir ironija, kas parādās ik uz soļa. Kā piemēru var minēt ainu, kurā Pernats atnāk pie zobārsta un zobu vietā ārstē acis.

## Ārējās saites
Luijs Perrē

**Luijs Leonss Teofils Perrē** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Perrē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās. Paukošanā ar špagu viņš izcīnīja sudraba medaļu, bet paukošanā ar špagu amatieriem un profesionāļiem ieguva dalīto 5. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Luijs Perrē (''Olympics'' profils) 
* Luijs Perrē (''Olympedia'' profils) 
* Luijs Perrē (''Sport Reference'' profils)
Schizosteus striatus

***Schizosteus striatus*** ir piknosteīdu dzimtas bezžokļaiņu suga, kas dzīvoja devona periodā Igaunijā. Sugu pirmo reizi kā *Psammloepis striata* aprakstīja Valters Gross 1933. gadā. Dmitrijs Obručevs 1940. gadā, izveidojot jaunu ģinti *Schizosteus*, sugu iekļāva šizosteju ģintī. *Sch. striatus* holotips ir branhialās plātnes priekšējās daļas fragments, kas tika atrasts Gorodenkas upītes (Narvas pieteka) atsegumā, Igaunijā (vidusdevons, narvas svīta). Nosaukums *Schizosteus striatus* nozīmē (*striatus* — strīpains) strīpainais šizostejs. Suga ir sastopama Igaunijā pie Narvas Ļeņingradas apgabalā Lugas un Ļemovžas upju rajonā, un pie Gatčinas, vidusdevona narvas svītā un arukilas svītas apakšdaļā.

## Apraksts
Sugu pārstāv vidēja izmēra īpatņi. Plātņu biezums nav liels. Muguras plātne iegarena (l:w = 1,2). Vēdera plātne ovāla; aizmugurējais izgriezums stiepjas līdz augšanas centram blakus ģeometriskajam centram. Branhiālo un postorbitālo plātņu, kā arī kores zvīņu ādas zobi bieži vien saaug garos valnīšos. Uz rostrālās un vēdera plātnes ādas zobi ir ieapaļi, bet uz zvīņām visbiežāk rombiski. Ādas zobu izmēri ir nelieli, un to zobiņi smalki un ļoti bieži.

## Salīdzinājums
Sugai ir tai raksturīgs ornamentējums, kuru uz branhiālās un postorbitālās plātnes, bet reizēm arī uz kores zvīņām veido gari valnīši. Ādas zobu saplūšana valnīšos citām šizosteju sugām netiek novērota. Citām psammosteīdām šāds ornamentējums tika aprakstīts pie *[[Psammolepis proia]]*, *[[Pycnosteus tuberculatus]]* un *[[Psammosteus bergi]]*. Psammoseju ģintī šāds ornamentējums ir plaši izplatīts. Savdabīgi ir ieapaļie ādas zobi uz rostrālās un vēdera plātnes, bet reizēm arī uz zvīņām. Vietām ir sastopami gandrīz apaļi, vēdekļveidīgi, asimetriski un daudzstūraini ādas zobi, kurus var sajaukt ar *[[Schizosteus splendens]]* zobiem, taču pēdējie ir lielāki. *Sch. striatus* branhiālā plātne ir garāka un šaurāka, nekā *Sch. splendens*. Iespējams, ka pēc formas tā ir tuvāka *[[Schizosteus heterolepis]]* plātnei.

Rostrālā plātne ir īsāka un platāka, nekā *Sch. splendens*, un tai nav malējo tesēru, līdzīgi kā *[[Drepanaspis gemuendenensis]]*. Postorbitālā plātne aizmugurējā daļā ir tik pat šaura, kā *Sch. heterolepis*. Muguras plātne ir šaurāka, nekā *Sch. splendens*, bet vēdera plātne caurmērā līdzīga *Sch. splendens* vēdera plātnei. Abām sugām aizmugurējais izgriezums stiepjas apmēram līdz augšanas centram, kurš atrodas pie plātnes ģeometriskā centra. Spriežot pēc augšanas līnijām, *Sch. striatus* jaunu īpatņu vēdera plātņu forma ļoti atgādina *[[Schizosteus asatkini]]* vēdera plātņu formu, kaut arī izgriezums pirmajiem ir nedaudz garāks.

## Atsauces
Moriss Buadons

**Moriss Ežēns Buadons** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Buadons 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās paukošanā ar špagu un paukošanā ar zobenu. Paukpšanā ar špagu viņš aizcīnījās līdz pusfināliem, kur savā pusfināla grupā palika 4./6. vietā, savukārt paukošanā ar zobenu viņš arī aizcīnījās līdz pusfinālam, kur palika 5./8. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Moriss Buadons (''Olympics'' profils) 
* Moriss Buadons (''Olympedia'' profils) 
* Moriss Buadons (''Sports Reference'' profils)
Ainažu osta

thumb|250px|Ainažu ostas mols mūsdienās
**Ainažu osta** ir osta, kas atradās Baltijas jūras Rīgas līča austrumu krastā, Ainažu ziemeļu daļā. Osta pastāvēja kopš Ainažu jūrskolas atvēršanas. Ostas attīstīšanos veicināja dzelzceļa līnijas Ainaži—Valmiera—Smiltene uzbūvēšana.

Jau Pirmā pasaules kara laikā Ainažu osta sāka lēnām panīkt, jo no mola tika nojauktas sliedes, un tika nogremdēti ostā stāvošie kuģi. Pēc Pirmā pasaules kara un Latvijas neatkarības kara osta tika atjaunota un sakopta. Latvijas neatkarības laikā ostu gribēja pilnībā atjaunot, bet to traucēja nogremdētie kuģi tāpēc īstā osta īsti nekad nav bijusi, jo tā bija uz pāļiem. Otrā pasaules kara laikā osta tika pilnībā nopostīta. Pēc Otrā pasaules kara osta tika atkal atjaunota, bet nesasniedza iepriekšējo potenciālu, jo tika uzbūvēta Pērnavas osta un tika slēgta dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene. Pēc līnijas posma Ainaži—Pāle slēgšanas arī osta (oficiāli) beidza pastāvēt.

Vienīgais, kas palicis no Ainažu ostas mūsdienās, ir dziļa bedre seklajā Ainažu pludmalē un pāris pāļi, kā arī Ziemeļu mola atliekas. Krastā saglabājies arī 1925. gadā celtās bākas dzelzs karkass. 

## Atsauces
Gastons Alibērs

**Gastons Žils Luijs Antuāns Alibērs** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, olimpiskais čempions 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Alibērs 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja startēja paukošanā ar špagu, kur ieguva 7. vietu. 1908. gada Londonas olimpiskajās spēlēs viņš startēja divās paukošanas disciplīnās — paukošana ar špagu un paukošana ar špagu komandām. Abās šajās disciplīnās viņš izcīnīja zelta medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gastons Alibērs (''Olympics'' profils) 
* Gastons Alibērs (''Olympedia'' profils) 
* Gastons Alibērs (''Sport Reference'' profils)
Žoržs de la Falēzs

**Luijs Venāns Gabriels Le Bailī de La Falēzs** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, olimpiskais čempions 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un divu zelta medaļu ieguvējs 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs.

Falēzs 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja trijās paukošanas disciplīnās. Paukošanā ar zobenu viņš izcīnīja zelta medaļu. Savukārt paukošanā ar špagu un paukošanā ar špagu amatieriem un profesionāļiem izcīnīja 4. vietu. 1906. gada Atēnu neoficiālajās olimpiskajās spēlēs viņš startēja arī trijās paukošanas disciplīnās. Paukošanā ar špagu un paukošanā ar špagu komandām viņš ieguva zelta medaļas, bet paukošanā ar zobenu ieguva 4. vietu. 1908. gada Londonas olimpiskajās spēlēs viņš startēja divās paukošanas disciplīnās. Paukošanā ar zobenu viņš ieguva 7. vietu, bet paukošanā ar zobenu komandām — 4. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žoržs de la Falēzs (''Olympedia'' profils) 
* Žoržs de la Falēzs (''Sport Reference'' profils)
Anrī Ebrārs de Vilnēvs

**Anrī Ebrārs de Vilnēvs** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Vilnēvs 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar špagu. Šajā disciplīnā viņš aizcīnījās līdz ceturdaļfināliem, kur savā grupā palika 4./6. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anrī Ebrārs de Vilnēvs (''Olympics'' profils) 
* Anrī Ebrārs de Vilnēvs (''Olympedia'' profils) 
* Anrī Ebrārs de Vilnēvs (''Sport Reference'' profils)
Kosrae

**Kosrae** ir sala Okeānijā un viens no Mikronēzijas Federatīvo Valstu štatiem. Atrodas valsts austrumu daļā starp Ponpeju un Māršala Salām. Štata galvaspilsēta ir Tofola. Attālums no Tofolas līdz federālajai galvaspilsētai Palikirai ir 565 kilometri.

## Vēsture
Sala ir apdzīvota kopš mūsu ēras 2. tūkstošgades sākuma. Kopš 1250. gada un līdz 19. gadsimta kolonizācijai salas galvaspilsēta bija Leluha. Leluha bija viduslaiku pilsēta, kuras valdnieki pakāpeniski paplašināja savu teritoriju un kādā brīdī ieņēma visu Kosrae salu. Mūsdienu Leluhas pašvaldībā saglabājušies Leluhas pilskalns, cietokšņa mūri un piramīdas.

## Administratīvais iedalījums
1980. gada tautas skaitīšanas laikā Kosrae bija sadalīta 5 pašvaldībās. Vēlāk Valunga, vismazāk apdzīvotā pašvaldība, tika likvidēta un kļuva par Tafunsakas daļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gnišika

**Gnišika** () ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzes dienvidrietumu daļā netālu no Azerbaidžānas robežas. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 12 kilometri.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Gnišikā bija 44 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Horsa

**Horsa** (, ) ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Atrodas Horsas upes krastā marzes ziemeļrietumu daļā. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 14 kilometri.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Horsā bija 321 iedzīvotājs, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Stans Fransuā

**Stans Fransuā** (; dzimšanas un miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Fransuā 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar špagu. Šajā disciplīnā viņš startēja tikai pirmās kārtas posmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Stans Fransuā (''Olympedia'' profils) 
* Stans Fransuā (''Sport Reference'' profils)
Mailss Tellers

**Mailss Aleksandrs Tellers** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris. Tellers ir vislabāk atpazīstams, attēlojot džeza bundzinieku Endrū Nīmanu Damjēna Šazela filmā "Atsitiens" (2014) un pilotu Bredliju "Rusteru" Bredšovu filmā "Top Gun: Maveriks" (2022).

Savu kinodebiju piedzīvoja 2010. gadā un drīz piesaistīja uzmanību ar galveno lomu romantiskajā drāmā *[[The Spectacular Now]]* (2013) un ''Divergent'' filmu triloģijā (2014–2016). Viņa loma 2014. gada Amerikas Kinoakadēmijas balvu ieguvušajā drāmā "Atsitiens" bija viņa izrāviens, par ko izpelnījies plašu atzinību. Vēlāk attēlojis galvenās lomas vairākās romantiskajās komēdijās, supervaroņu filmā "Fantastiskais četrinieks" (2015) un 2016. gada biogrāfiskajās filmās "Kara suņi" un *[[Bleed for This]]*.

2022. gadā piedalījies kritiķu atzinīgi novērtētajā un finansiāli veiksmīgajā filmā "Top Gun: Maveriks". Piedalījies arī filmas režisora Džozefa Kosinska citās filmās, kā "Tikai drosmīgie" (2017) un *[[Spiderhead]]* (2022).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Šarlote Gensbūra

**Šarlote Lūsija Gensbūra** (, dzimusi ) ir britu-franču aktrise un dziedātāja. 

## Dzīvesgājums
Dzimusi angļu aktrises Džeinas Birkinas un franču dziedātāja Serža Gensbūra ģimenē.
Savu muzikālo debiju piedzīvojusi 12 gadu vecumā, kopā ar savu tēvu dziesmā *[[Lemon Incest]]*. 15 gadu vecumā kopā ar tēvu izlaidusi pirmo kopīgo albumu. Vēlāk izlaidusi vēl četrus albumus.

Piedalījusies arī vairākās filmās, saņēmusi vairākas balvas, tostarp Cēzara balvu un Kannu kinofestivāla balvu kā labākā aktrise. Piedalījusies vairākās Larsa fon Trīra filmās kā "Antikrists" (2009), "Melanholija" (2011) un "Nimfomāne" (*Nymphomaniac*, 2013). Attēlojusi arī lomas filmās "21 grams" (2003), "Manis tur nav" (2007), "Neatkarības diena: Atdzimšana" (2016), "Sniegavīrs" (2017) un *[[Lux Æterna]]* (2019).

## Ārējās saites
Ivans, d'Ualē vikonts

**Ivans, d'Ualē vikonts** (; dzimis **Alistērs Ivans Ladislavs Lusiduss Evanss** () , miris ) bija amerikāņu paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Ahils 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar špagu. Šajā disciplīnā viņš startēja tikai pirmās kārtas posmā. D'Ualē vēsturiski tika uzskatīts par francūzi, taču viņš bija Parīzē dzīvojošs amerikānis. Mūsdienu avoti, piemēram, *Olympedia*, uzskata, ka viņš pārstāvēja par ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ivans, Vikonts d'Ualē (''Olympics'' profils) 
* Ivans, Vikonts d'Ualē (''Olympedia'' profils) 
* Ivans, Vikonts d'Ualē (''Sport Reference'' profils)
Alfrēds No

**Alfrēds Žiljēns No** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

No 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar špagu profesionāļiem. Šajā disciplīnā vinš startēja tikai pirmajā kārtā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Alfrēds No (''Olympics'' profils) 
* Alfrēds No (''Olympedia'' profils) 
* Alfrēds No (''Sports Reference'' profils)
Šarls Klapjē

**Šarls Emīls Klapjē** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Klapjē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās profesionāliem — paukošana ar špagu un paukošana ar zobenu. No šīm disciplīnām viņš labāko rezultātu ieguva paukošanā ar zobenu, kur savā pusfināla grupā izcīnīja 7. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Šarls Klapjē (''Olympics'' profils) 
* Šarls Klapjē (''Olympedia'' profils) 
* Šarls Klapjē (''Sports Reference'' profils)
Jurijs Seļenskis

**Jurijs Seļenskis** (, dzimis , miris ) bija krievu rakstnieks un žurnālists, viens no slavenākajiem Astrahaņas apgabala literātiem. Viņa īstais uzvārds bija Gaļišņikovs, Seļenskis ir pseidonīms.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1922. gada 16. jūnijā Astrahaņā Vasilija Gaļišņikova un Aleksandras Budarinas ģimenē. Viņa vecāki bija zemnieki un pārcēlās uz Astrahaņu no Voroņežas guberņas.

18 gadu vecumā Juriju Gaļišņikovu iesauca Sarkanajā armijā un viņš piedalījās Otrajā pasaules karā. Pēc demobilizācijas 1946. gadā kļuva par žurnālistu, strādāja vietējā radio un laikrakstā "Volga". Tur viņš izdomāja pseidonīmu "Seļenskis", kas atvasināts no viņa dzimtās Astrahaņas apkaimes nosaukuma.

## Bibliogrāfija
* *Ja ugunskurs nodzisīs*. Astrahaņa: Volga, 1963 (krievu).
* *Viena satraucoša nakts*. Volgograda: Volgas lejteces grāmatu izdevniecība, 1966 (krievu).
* *Dzīvo cilvēki pie jūras*. Maskava: Padomju Krievija, 1979 (krievu).
* *Neaudz pie ceļa*. Maskava: Laikabiedrs, 1987 (krievu).

## Atsauces
Anrī Lorāns

**Anrī Albērs Fernāns Lorāns** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Lorāns 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās — paukošana ar špagu profesionāļiem un paukošana ar špagu, amatieriem un profesionāļiem. Olimpisko bronzas medaļu viņš ieguva paukošanā ar špagu profesionāļiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anrī Lorāns (''Olympics'' profils) 
* Anrī Lorāns (''Olympedia'' profils) 
* Anrī Lorāns (''Sport Reference'' profils)
Terijs Džonss

**Terijs Greiems Perijs Džonss** (, dzimis , miris ) bija velsiešu aktieris, komiķis, režisors, vēsturnieks, dzejnieks un rakstnieks. Bijušais britu humora trupas *[[Monty Python]]* dalībnieks.

Pēc Oksfordas Universitātes pabeigšanas Džonss kopā ar scenāristu Maiklu Peilinu sarakstīja un attēloja galvenās lomas augsti vērtētos britu komēdijseriālos, kā *[[Do Not Adjust Your Set]]* (1967—1969) un *[[The Frost Report]]* (1966—1967). 1969. gadā viņi kopā ar Kembridžas Universitātes absolventiem Greiemu Čepmenu, Džonu Klīzu un Ēriku Aidlu, kā arī amerikāņu animatoru Teriju Giljamu izveidoja humora šovu *[[Monty Python's Flying Circus]]*. Džonss lielā mērā bija atbildīgs par programmas novatorisko, sirreālo struktūru. Kā režisors debitējis ar filmu "Montijs Paitons un Svētais Grāls" (1975), ko viņš režisēja kopā ar Giljamu, kā arī režisēja nākamās trupas filmas — "Braiena dzīve" (1979) un "Montijs Paitons un dzīves jēga" (1983).

Vēlāk sarakstījis scenāriju Džima Hensona filmai "Labirints" (1986), lai gan maz no viņa darba tika paturēts. Džounss bija cienījams viduslaiku vēsturnieks, sarakstījis vairākas grāmatas un demonstrējis televīzijas dokumentālās filmas par šo periodu, kā arī ražīgs bērnu grāmatu autors. 2016. gadā Džonss saņēma *BAFTA Cymru* mūža ieguldījuma balvu par izcilu ieguldījumu televīzijā un kino.

## Ārējās saites
Aijā

**Aijā** var būt:

* Albērs Aijā (*Albert Ayat*; 1875—1935) — franču paukotājs;
* Fēlikss Aijā (*Félix Ayat*; 1882—1972) — franču paukotājs.

## Skatīt arī
* Aija
Maikls Peilins

**Sers Maikls Edvards Peilins** (; dzimis ) ir angļu aktieris, komiķis un rakstnieks. Bijušais britu humora trupas *[[Monty Python]]* dalībnieks. Kopš 1980. gada veidojis arī vairākus ceļojumu dokumentālos seriālus.

Lielāko daļu *Monty Python* komēdiskā satura sarakstīja tieši Peilins un Terijs Džonss. Pirms *Monty Python* izveides viņš kopā ar Peilinu sarakstīja vairākus britu komēdijseriālus. No 1969. līdz 1974. gadam darbojies BBC seriālā *[[Monty Python's Flying Circus]]*. Piedalījies arī trupas filmās "Montijs Paitons un Svētais Grāls" (1975), "Braiena dzīve" (1979) un "Montijs Paitons un dzīves jēga" (1983). 1985. gadā attēlojis lomu Terija Giljama filmā "Brazīlija" (1985).

Piedalījies arī filmās "Zivtiņa vārdā Vanda" (1988), *[[Fierce Creatures]]* (1997) un "Staļina nāve" (2017). Par lomu filmā "Zivtiņa vārdā Vanda" saņēmis BAFTA kino balvu kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā". Veidojis arī ceļojumu dokumentālās filmas BBC. To ietvaros apmeklējis Ziemeļpolu un Dienvidpolu, Sahāru, Himalajus, Austrumeiropu un Brazīliju. 2018. gadā viņš apmeklēja Ziemeļkoreju, savu vizīti izolētajā valstī dokumentējot *[[Channel 5]]* pārraidītā seriālā.

No 2009. līdz 2012. gadam bijis britu Karaliskās ģeogrāfu biedrības prezidents. 2013. gadā Peilins saņēma *[[BAFTA Fellowship]]* balvu. 2000. gadā kļuvis par Britu Impērijas ordeņa komandieri, bet 2019. gadā ticis iekļauts bruņinieku kārtā par ieguldījumu ceļojumu, kultūras un ģeogrāfijas jomā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mosarābi

[thumb|[Kordovas kalifāts]]
**Mosarābi** (, ; , , no   — 'arābiskotie') ir eksonīms, ar kuru apzīmē Pireneju pussalas kristiešus, kas no 8. līdz 15. gadsimtam dzīvoja musulmaņu pakļautībā. Lielākā daļa mosarābu palika kristieši, tāpēc maksāja "džizja" nodokli, bet dzīvoja pēc romiešu ieviestajām un vestgotu ietekmē izmainītajām civiltiesībām. Mosarābi dažādā mērā pārņēma arābu kultūru un apguva arābu valodu, bet pastāvēja arī tā saucamā mosarābu valoda — Pireneju pussalā lietoto romāņu valodu paveidu kopums, kuru mosarābi sauca par latīņu valodu.

Lai arī formāli viņiem bija atļauts brīvi praktizēt kristietību, mosarābi bieži piedzīvoja sociālo spiedienu no islāma varas institūcijām. Daži kristieši, protestējot pret islamizāciju, publiski izrādīja pretestību un tika sodīti ar nāvi — šie mocekļi ir pazīstami kā Kordovas mocekļi (9. gs.).

Par mosarābu centriem kļuva Toledo, Kordova, Saragosa, Sevilja.

## Ārējās saites
Aida Lupino

**Aida Lupino** (; dzimusi , mirusi ) bija Anglijā dzimusi amerikāņu aktrise, dziedātāja, režisore un producente. Savā 48 gadus ilgajā karjerā Lupino piedalījās 59 filmās, kā arī režisēja astoņas, galvenokārt strādājot ASV, kad viņa 1948. gadā kļuva par valsts pilsoni.

Viņu uzskata par ievērojamāko sieviešu filmu režisori, kas strādāja 1950. gados Holivudas studiju sistēmas laikā. Lupino režisētā filma "Stopotājs" (1953), ir vienīgā Holivudas *[[film noir]]* filma, kuras režisore ir sieviete. Režisējusi arī tādās pazīstamas filmas kā *[[Not Wanted]]* (1949), *[[Never Fear]]* (1950), "Vardarbība" (*Outrage*, 1950), "Bigāmists" (*The Bigamist*, 1953) un "Nepatikšanas ar eņģeļiem" (*The Trouble with Angels*, 1966).

Kā aktrise viņa ir vislabāk pazīstama ar savām lomām *film noir* filmās. Piedalījusies tādās filmās kā *[[The Adventures of Sherlock Holmes]]* (1939), "Viņi brauca naktī" (*They Drive by Night*, 1950), "Augstā sjerra" (*High Sierra*, 1941), *[[The Sea Wolf]]* (1941), *[[Ladies in Retirement]]* (1941), "Dienas vidus" (*Moontide,* 1942), *[[The Hard Way]]* (1943), *[[Deep Valley]]* (1947), "Krodziņš" (*Road House,* 1948), "Uz bīstamās zemes" (1951), "Kamēr pilsēta guļ" (1956)  un *[[Junior Bonner]]* (1972).

Viņa arī režisēja vairāk nekā 100 televīzijas šovu epizodes dažādos žanros, tostarp vesternus, pasakas, situāciju komēdijas, slepkavību noslēpumu un gangsteru stāstus. Viņa ir vienīgā sieviete, kas ir režisējusi oriģinālā seriāla "Krēslas zona" epizodi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adihans Šadrins

**Adihans Šadrins** (, dzimis , miris ) bija tatāru izcelsmes krievu rakstnieks, viens no slavenākajiem Astrahaņas apgabala literātiem. Padomju rakstnieku savienības biedrs, Astrahaņas goda pilsonis.

## Bibliogrāfija
**Pirmās medības*, 1955 (krievu).
**Nikitinskas grīvas noslēpumi*, 1960 (krievu). 
**Beluga*, 1976 (krievu).
**Lizaveta*, 1976 (krievu).
**Melnais argamaks*, 1994 (krievu).

## Atsauces
Glorija Greiema

**Glorija Greiema Holvorda** (, dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise un dziedātāja.

Savu aktrises karjeru sākusi teātrī. 1944. gadā piedalījusies savā filmā *[[Blonde Fever]]* (1944). 1946. gadā attēlojusi lomu Frenka Kapras ziemassvētku filmā "Brīnišķā dzīve". MGM neticēja Greiemas potenciālam gūt lielus panākumus, un pārdeva savu līgumu *[[RKO Pictures|RKO Studios]]*. Pazīstama ar savām lomām *[[film noir]]* filmās. Par vienu no šādām lomām filmā *[[Crossfire]]* (1947), viņa tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Vēlāk šo balvu ieguvusi par lomu filmā "Sliktais un skaistā" (*The Bad and the Beautiful*). Pēc tam, kad ar Hamfriju Bogartu attēlojusi galveno lomu Nikolasa Reja filmā "Vientuļā vietā" (1950), viņa sāka piedalīties lielākās filmās, kā *[[Sudden Fear]]* (1952), "Lielais drudzis" (1953), *[[Human Desire]]* (1945) un "Oklahoma!" (*Oklahoma!*, 1955).

Vēlāk Greiema atgriezās darbā uz skatuves, bet turpināja piedalīties arī filmās un televīzijas seriālos, parasti otrā plāna lomās.

1974. gadā Greiemai atklāja krūts vēzi. Mazāk nekā gadu vēlāk slimība pierima, un Greiema atgriezās darbā. 1980. gadā vēzis atgriezās, bet Greiema atteicās pieņemt diagnozi vai meklēt ārstēšanu. Tā vietā izvēloties turpināt darbu, viņa devās uz Apvienoto Karalisti, lai piedalītos lugā. Tomēr viņas veselība strauji pasliktinājās, un pēc šķidruma noņemšanas no vēdera 1981. gada septembrī viņai attīstījās peritonīts. Viņa atgriezās Ņujorkā, kur nomira 1981. gada oktobrī, 57 gadu vecumā.

## Ārējās saites
Rūta Gordona

**Rūta Gordona Džonsa** (, dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise un scenāriste.

Savu karjeru 19 gadu vecumā sākusi Brodvejā. Gordona, kas pazīstama ar savu īpašo balsi un atšķirīgo personību, ieguva starptautisku atzinību un kritiķu atzinību par lomām filmās, savas karjeras nobeigumā. Par lomu Romana Polaņska psiholoģiskajā šausmu filmā "Rozmarijas bērns" (1968), Gordona saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Piedalījusies arī filmās *[[What Ever Happened to Aunt Alice?]]* (1969), *[[Where's Poppa?]]* (1970), "Harolds un Moda" (*Harold and Maude*, 1971), *[[Every Which Way but Loose]]* (1978) un *[[Any Which Way You Can]]* (1980).

Papildus savai aktrises karjerai Gordona uzrakstīja daudzas lugas, filmu scenārijus un grāmatas. Sarakstījusi scenāriju Džordža Kjūkora filmai "Ādama riba" (*Adam`s Rib*, 1949). Savas karjeras laikā saņēmusi Kinoakadēmijas balvu, Emmy balvu un divas Zelta globusa balvas. Trīs reizes tikusi nominēta Kinoakadēmijas balvai kā scenāriste.

## Ārējās saites
Žilbērs Buņols

**Žilbērs Buņols** (; atsevišķos avotos zināms arī kā **Emīls Buņols** (); dzimis , miris ) bija franču paukotājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Buņols 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās — paukošana ar špagu profesionāļiem un paukošana ar špagu, amatieriem un profesionāļiem. Olimpisko sudraba medaļu viņš ieguva paukošanā ar špagu profesionāļiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žilbērs Buņols (''Olympics'' profils) 
* Žilbērs Buņols (''Olympedia'' profils) 
* Žilbērs Buņols (''Sport Reference'' profils)
Šarls Klerī

**Šarls Klerī** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Klerī 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar špagu profesionāļiem. Šajā disciplīnā vinš startēja tikai pirmajā kārtā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Šarls Klerī (''Olympics'' profils) 
* Šarls Klerī (''Olympedia'' profils) 
* Šarls Klerī (''Sports Reference'' profils)
Taratumba

**Taratumba** () ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Atrodas Artabunas upes krastā reģiona ziemeļrietumu daļā netālu no Geharkunikas marzes robežas. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 16 kilometri.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Taratumbā bija 448 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Šatina (Armēnija)

**Šatina** () ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Atrodas Jehegisas upes ielejā reģiona ziemeļu daļā netālu no Šativankas viduslaiku klostera. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 10 kilometri.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Šatinā bija 1736 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Viktors Čestnovs

**Viktors Čestnovs** (dzimis  Siguldā, miris  Liepājā) bija latviešu aktieris.

Atveidojis lomas izrādēs Liepājas teātrī un Dailes teātrī, Rīgas Mazajā latviešu teātrī, Rīgas Jaunajā teātrī, kā arī filmās "Kurpe", "Emīla nedarbi" un TV seriālā "Sirdsmīļā Monika".

Noslepkavots Liepājā . Apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Atsauces
Šizosteji

**Šizosteji** (*Schizosteus*) (no *schizo* — šķelt un *osteon* — kauls, sakarā ar vēdera plātnes šķēlumu) ir bezžokļaiņu izmirušās psammosteīdu apakškārtas ģints. Ģinti pirmo reizi 1940. gadā aprakstīja krievu paleontologs Dmitrijs Obručevs. Ģints tipveida suga ir *[[Schizosteus asatkini]]*. Ģints bija izplatīta vidusdevonā pērnavas un narvas svītās Igaunijā, Ļeņingradas un Pleskavas apgabalos, kā arī Ļeņingradas apgabala arukilas svītā.

## Apraksts
Muguras plātne reizēm ir ar malu tesērām. Vēdera plātne ovāla vai gandrīz apaļa, bez tesērām. Šķēlums sniedzas līdz augšanas centram. Rostrālā plātne ir salīdzinoši šaura un tai var būt malu tesēras. Postorbitālā plātne aizmugurējā daļā ir šaura. Branhiālā plātne ir eiribazāla un salīdzinoši šaura vai arī plata. Ādas zobi ir blīvi izvietoti, ar īsiem, vienkāršiem zobiņiem.

## Salīdzinājums
Ģinti raksturo vidēja vai neliela izmēra psammosteīdas. Uz to muguras un vēdera plātnēm nav tesēru, izņemot vāji attīstītas malu tesēras, kuras var būt sastopamas muguras plātņu aizmugurējā daļā. Uz muguras un vēdera plātnēm tesēru nav arī piknostejiem, ganostejiem un tartuostejiem. Vēdera plātne šizostejiem ir gandrīz tik pat izliekta kā tartuostejiem, bet piknostejiem tā ir augstāka. Aizmugurējais izgriezums šizostejiem ir dziļš un stiepjas līdz augšanas centram, bet piknostejiem tas ir garāks, savukārt tartuostejiem otrādi, tas ir īsāks un bieži vien neaiziet līdz augšanas centram. Branhiālās plātnes caurmērā ir eiribazālas un salīdzinoši šauras, un maz atšķiras no tartuosteju un senāko piknosteju pārstāvju plātnēm. Šizosteju rostrālā plātne ir salīdzinoši šaurāka, nekā psammolepjiem. Tā kā rostrālās plātnes platums acīmredzot nosaka mutes platumu, tad šizosteju mute varētu būt šaurāka, nekā psammolepjiem. Savukārt acis, spriežot pēc retiem orbitālo plātņu atradumiem, šizostejiem, psammolepjiem un piknostejiem pēc izmēriem bija apmēram līdzīgas.

Pēc ornamentējuma spriežot šizosteji bija tuvāki tartuostejiem un psammolepjiem. No piknosteju, ganosteju un psammosteju sarežģītā ornamentējuma šizosteju ornamentējums atšķiras diezgan krasi. Sugai *[[Schizosteus heterolepis]]* ir konstatēta primitīva pazīme — sīki, radiāli izvietoti izciļņi uz ādas zobiem, kas zobu malās, saplūstot, veido ribiņas.

## Sistemātika
* ***Schizosteus*** Obruchev, 1940
:* *[[Schizosteus asatkini]]* Obruchev, 1940
:* *[[Schizosteus heterolepis]]* Preobrazhensky, 1911
:* *[[Schizosteus splendens]]* (Eichwald, 1844)
:* *[[Schizosteus striatus]]* (Gross, 1933)

## Atsauces
Laika bandīti

**"Laika bandīti"** () ir 1981. gada Apvienotās Karalistes piedzīvojumu filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir Terijs Giljams. Filmā galvenās lomas attēlo Džons Klīzs, Šons Konerijs, Šellija Divāla, Ketrīna Helmonda, Ians Holms, Maikls Peilins, Ralfs Ričardsons, Pīters Vons un Deivids Vorners.

Jauns zēns nejauši pievienojas laikā ceļojošu punduru grupai, kas ceļo no laikmeta uz laikmetu, meklējot dārgumus, ko nozagt.

1979. gadā Terijs Giljams nespēja uzņemt filmu "Brazīlija", tāpēc ierosināja veidot ģimenes filmu. "Laika bandīti" Giljams sarakstīja ar citu *[[Monty Python]]* biedru Maiklu Peilinu. Filmu finansēja bijušā *[[The Beatles]]* biedra Džordža Herisona kompānija *HandMade Films*, un tā tika filmēta Anglijā, Marokā un Velsā. Filmas pirmizrāde notika . Filma pārsvarā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un bija arī finansiāli veiksmīga, nopelnot 42,4 miljonus ASV dolārus.

"Laika bandīti" ir pirmā no Giljama "Iztēles triloģijas" filmām, kurai sekoja "Brazīlija" (1985) un "Barona Minhauzena piedzīvojumi" (*The Adventures of Baron Munchausen*, 1988).

## Atsauces

## Ārējās saites