open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Medņu ģints

**Medņi, medņu ģints** (*Tetrao*) ir  viena no fazānu dzimtas (*Phasianidae*) ģintīm, kas apvieno divas sugas.

Medņu ģints putni ir sastopami Eiropas un Āzijas mērenā klimata joslā. Akmeņu mednis (*Tetrao parvirostris*) sastopams tikai Āzijā: Krievijas austrumreģionos, Mongolijas un Ķīnas ziemeļos. Visas medņu ģints sugas ir samērā retas, un to skaits samazinās.

## Latvijā
Latvijā dzīvo viena medņu ģints suga — mednis (*Tetrao urogallus*).

## Izskats un īpašības
Medņi ir masīvi veidoti putni, to formas ir noapaļotas un druknas. Lielākais ģintī ir mednis, kas ir arī rubeņu apakšdzimtas lielākais putns. Tā ķermeņa garums var sasniegt 115 cm, un tēviņa svars 6,5 kg. Abām medņu sugām raksturīgs dzimumdimorfisms: medņa gailis var būt pat 2 reizes lielāks par medņa vistu. 

Lai arī medņi ir lieli putni, tie visi galvenokārt barojas ar augu izcelsmes barību. Viens no galvenajiem barības avotiem ir priežu skujas. Medņi ir poligāmi putni, kas pārojas kolektīvos riestos.

## Klasifikācija
* **Medņu ģints** (*Tetrao*)
** Akmeņu mednis (*Tetrao parvirostris*)
** Mednis (*Tetrao urogallus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ja nav pēcnācēju, nav arī uzticības
Dioptrija

**Dioptrija** ( — caur, *optos* — redzams) ir lēcas stipruma mērvienība un ar to izsaka lēcas optisko stiprumu. Tas ir apgriezts lielums fokusa attālumam. Ja fokusa attālums ir 1 m, tad optiskais stiprums ir 1 dioptrija (m-1). Gaismu sakopojošām lēcām stiprums dioptrijās ir pozitīvs, bet izkliedējošām — negatīvs. Dioptrija nav SI mērvienība, taču to plaši lieto optikā un oftalmoloģijā. Dioptrijās mēdz izteikt ne tikai briļļu optisko stiprumu, bet arī redzes novirzes no normas. Piemēram, ja cilvēka tuvredzības lielums ir –3 dioptrijas (D vai *dpt*), tad viņam jānēsā brilles, kuru lēcu stiprums ir –3 dioptrijas. Tālredzīgiem cilvēkiem briļļu lēcu stiprums ir pozitīvs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fokometrija

**Fokometrija** ir lēcu un optisko sistēmu fokusa attāluma noteikšana. Ierīci šādai attāluma noteikšanai sauc par **fokometru**. Fokometrijas metodes ir dažādas. Tās cita no citas atšķiras ar mērījumu precizitāti. Nosakot fokusa attālumu, jāzina nepieciešamā precizitāte un atkarībā no tās jāizvēlas attiecīgā metode.

## Fokometrijas metodes

Fokometrijas metodes ir dažādas, piemēram, Beseļa metode. Tās cita no citas atšķiras ar mērījumu precizitāti. Nosakot fokusa attālumu, jāzina nepieciešamā precizitāte un atkarībā no tās jāizvēlas attiecīgā metode. Lēcu un optisko sistēmu fokusa attālumu nosaka ar Beseļa metodi vai, lietojot kolimatoru un mikroskopu.

### Beseļa metode

Piemēram, f = \frac{1} {4} ( c - \frac{e^2} {c} ) šādu formulu lieto, lai aprēķinātu optisko stiprumu savācējlēcai, kuras optisko stiprumu nosaka ar Beseļa metodi, kur f ir fokusa attālums,
c ir attālums starp objektu un lēcu un
e ir attālums starp 2 lēcas pozīcijām.

Beseļa metodi var izmantot arī ieliektas lēcas fokusa attāluma noteikšanai. Ieliekto lēcu ievieto vienā turētājā kopā ar izliekto lēcu, kurai fokusa attālums jau ir noteikts, bet aprēķinos ir jāizmanto cita formula.
Bišu dzeņi

**Bišu dzeņi** jeb **bišķērāji** (*Merops*) ir zaļvārnveidīgo kārtas (*Coraciiformes*) putnu ģints, kas pieder bišu dzeņu dzimtai (*Meropidae*). Bišu dzeņu ģintī ir 24 sugas. Lielākā daļa bišu dzeņu sugu dzīvo Āfrikā un Āzijā. Eiropā un Latvijā ir sastopama viena suga — bišu dzenis (*Merops apiaster*). Arī Austrālijā un Jaungvinejā mājo tikai viena suga — varavīksnes bišu dzenis (*Merops ornatus*).

## Izskats un īpašības
Visiem bišu dzeņiem ir košs un krāsains apspalvojums, slaidi ķermeņi un parasti pagarinātas astes centrālās spalvas. Lielākajai daļai bišu dzeņu sejā starp acīm ir kontrastainas krāsas apspalvojuma līnija, kas atgādina šauras brilles. Daudzām sugām galvas un pakakles ir kontrastainās krāsās. Viena no galvenajām apspalvojuma krāsām ir zaļā, tikai dažām sugām apspalvojumā nav zaļās krāsas.

Tie barojas tikai ar kukaiņiem, kurus noķer lidojot. Īpaši daudz tie medī bites, lapsenes un sirseņus. 

## Klasifikācija
***Bišu dzeņu ģints** (*Merops*)
** Baltkakla bišu dzenis (*Merops albicollis*)
** Baltzoda bišu dzenis (*Merops bullockoides*)
** Bezdelīgastes bišu dzenis (*Merops hirundineus*)
** Bišu dzenis (*Merops apiaster*)
** Boma bišu dzenis (*Merops boehmi*)
** Brūngalvas bišu dzenis (*Merops leschenaulti*)
** Dienvidu sarkanais bišu dzenis (*Merops nubicoides*)
** Kanēļkrūšu bišu dzenis (*Merops oreobates*)
** Mazais bišu dzenis (*Merops pusillus*)
** Melnais bišu dzenis (*Merops gularis*)
** Melngalvas bišu dzenis (*Merops breweri*)
** Olīvu bišu dzenis (*Merops superciliosus*)
** Persijas bišu dzenis (*Merops persicus*)
** Sarkanrīkles bišu dzenis (*Merops bulocki*)
** Sārtais bišu dzenis (*Merops malimbicus*)
** Somālijas bišu dzenis (*Merops revoilii*)
** Varavīksnes bišu dzenis (*Merops ornatus*)
** Zaļais bišu dzenis (*Merops orientalis*)
** Ziemeļu sarkanais bišu dzenis (*Merops nubicus*)
** Zilastes bišu dzenis (*Merops philippinus*)
** Zilgalvas bišu dzenis (*Merops muelleri*)
** Zilkrūšu bišu dzenis (*Merops variegatus*)
** Zilrīkles bišu dzenis (*Merops viridis*)
** Zilūsu bišu dzenis (*Merops mentalis*)

## Atsauces
Sardīniešu valoda

**Sardīniešu** jeb **sardu valoda** ir romāņu grupas valoda, kurā runā lielākā daļa Sardīnijas salas iedzīvotāju, izņemot salas ziemeļu daļu, kur runā korsikāņu valodas dialektos un dažas rietumu piekrastes pilsētas, kur runā katalāņu un ligūriešu valodā.
Salīdzinot ar citām romāņu valodām, sardīniešu valodā ir saglabājies visvairāk fonētisku un gramatisku elementu no latīņu valodas. Jūtama arī katalāņu un spāņu valodas ietekme.

## Dialekti
Galvenie sardīniešu valodas dialekti ir logudoriešu dialekts salas ziemeļu daļā un kampidāņu — dienvidu daļā. Galluriešu un sasāriešu dialekti Sardīnijas ziemeļos ir tuvāki korsikāņu nevis sardīniešu valodai.

## Atsauces
Cīrava

**Cīrava** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Cīravas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta centrā Durbes upes krastos pie Rudītes, Cepļupes un Dubeņas ietekas tajā. Cīravā atrodas pagasta administrācija, arodskola, bērnudārzs, kultūras nams, bibliotēka, ambulance, luterāņu baznīca, sporta laukums, lidlauks, dzirnavas. Atrodas 30 km attālumā no novada centra Grobiņas, 15 km attālumā no tuvākās pilsētas Aizputes un 194 km no Rīgas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
[thumb|250px|left|Cīrava 19. gs. vidū ([Štafenhāgens).]]
Vēstures avotos pirmo reizi minēta 1253. gadā, kad Kurzemes bīskapa vasaļiem izlēņotas Cīravas Dzērves (*Dserwen*). Vārds „Cīrava” kuršu valodā apzīmējot strauju pagriezienu, virziena maiņu, ko dara Durbes upe ciema centrā. 1560. gadā Cīravu ieguva dāņu hercogs un pēdējais Kurzemes bīskaps Magnuss. Pēc tam Cīravas muiža nokļuva Bēru dzimtas īpašumā.

19. gadsimta pirmajā pusē Cīravā mācītājs bija Johans Kristaps Volters, kurš ar muižnieku atbalstu Cīravā 1832. gadā ierīkoja  skolu. Skolā sagatavoja skolotājus Kurzemes tautskolām, un tā uzskatāma par Irlavas skolotāju semināra pirmsākumu. Tajā mācījās vēlākie skolotāji Andrejs Spāģis, Ernests Dinsbergs un citi.

Agrārās reformas gaitā Cīravas muiža (*Zierau*) ar pusmuižām tika sadalīta 55 jaunsaimniecībās. Muižas centrs tika nodots Meža skolai un virsmežniecībai. Meža skola pilī darbojas līdz 1953. gadam, tad pilī sāka darboties mehanizācijas skola.
Kopš 2013. gada Cīravas muižas pils atrodas Itālijas pilsoņa īpašumā un ir atzīta par vidi degradējošu būvi, kura ir cilvēkiem bīstamā stāvoklī.

Pēc bāzu līguma nosacījumiem PSRS Bruņotie spēki 1939. gadā Cīravā uzsāka kara lidlauka būvi. Vācu okupācijas laikā lidlauku līdz pat 1945. gada 4.—5. maijam izmantoja *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]*. Cīravas lidlauks atrodas 2 kilometrus no ciema.
Vairākus km uz dienvidaustrumiem no Cīravas muižas atradās 1900. gadā atklātās šaursliežu Liepājas—Aizputes dzelzceļa līnijas pieturas punkts "Cīrava", kas slēgts 1964. gadā.

## Tradīcijas
1881. gadā dibinātajās Cīravas ūdensdzirnavās biedrība "Citaabra" veido Jauniešu neformālās izglītības centru ar koncertzāli, izstāžu zāli, kultūras un mākslas centru, deju zāli un mākslinieku rezidenču centru. Katru gadu 21. jūnijā notiek Cīravas Saulgriežu svētki.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Cīravas arodvidusskola
* Cita AbRA
1898. gads Latvijā

thumb|315px|Latviešu zemju karte (1859).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1898]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

## Notikumi
### Februāris
* 12. februāris — tika apstiprināti biedrību normālstatūti un turpmāk tiesības apstiprināt jaunas biedrības tika dotas vietējiem gubernatoriem, tādējādi atvieglojot biedrību dibināšanas procedūru.

### Aprīlis
* 16. aprīlis — Dzegužkalna teritorijā tika likti pamati Krievu anilīnkrāsu fabrikai "Leopolds Kassels un Ko", kas bija vācu ķīmiskās fabrikas Frankfurte pie Mainas filiāle. Galvenā produkcija bija — anilīnkrāsas.

### Augusts
* 2. augusts — iesvētīta Velēnas evaņģēliski luteriskā baznīca.

### Septembris
* 27. septembris — Rīgā pēc kājāmgājiena apkārt pasaulei atgriezās Konstantīns Rengartens.

### Nezināms datums
*  pabeidza Staiceles papīrfabrikas (tagad SIA "Staiceles papīra fabrika 2") celtniecību, kuru ar 350 000 rbļ lielu pamatkapitālu finansēja Baltijas papīru un papes akciju sabiedrība. Papīrfabrikas pirmais direktors bija Šahlers. 
* Salaspils dzelzceļa stacijas apvidū izveidoja Kristiāna Šoha firmas dārzniecību, kas ir tagadējā Nacionālā botāniskā dārza priekštece.

## Kultūra
* Nāca klajā Rūdolfa Blaumaņa novele "Purva bridējs", kas "Mājas Viesa Mēnešraksta" stāstu konkursā ieguva pirmo vietu.
* Rūdolfs Blaumanis pārcēlās no "Brakiem" uz Rīgu un sāka strādāt laikrakstos "Mājas Viesis" un "Mājas Viesa Mēnešraksts".
* Iznāca pirmais Kārļa Skalbes darbs, dzejojums "Pie jūras".

## Zinātne
* maijs — pirmo reizi Latvijas teritorijā dabas pētnieks Ernsts fon Middendofs konstatējis zaļo ķauķīti (*Phylloscopus trochiloides*), kā arī Engures ezerā atradis niedru strazda (*Acrocephalus arundinaceus*) ligzdu.
* vasara — Kārlis Reinholds Kupfers organizēja botānisku ekspedīciju Ilūkstes apriņķa teritorijā, kur pētīja Ilūkstes apriņķa floru. Augu valsts tika pētīta sākot no Varnavičiem tās austrumu galā (pa ceļam iegriežoties arī Krāslavā), līdz Demenei un Dārzu ezeram dienvidos, Ēģiptei un Kumpinišķiem dienvidrietumos, Ilūkstei un Pilskalnei ziemeļrietumos. Pētījumi notika arī Subates un Lašu apkārtnē.

## Dzimuši
* 24. janvāris — Sergejs Eizenšteins, Latvijā dzimis padomju kinorežisors (miris 1948. gadā)
* 19. februāris — Rihards Rudzītis, rakstnieks, filozofs un sabiedriskais darbinieks (miris 1960. gadā)
* 7. aprīlis — Josifs Hops, Latvijas armijas dižkareivis (miris 1941. gadā)
* 13. maijs — Frīdrihs Ermlers, Latvijā dzimis padomju kinorežisors (miris 1967. gadā)
* 24. jūnijs. — Detlavs Brantkalns, padomju armijas ģenerālis (miris 1979. gadā)
* 25. jūlijs — Vilhelms Munters, Latvijas ārlietu ministrs (miris 1967. gadā)
* 15. oktobris — Andrejs Pormalis, keramiķis un pedagogs (miris 1977. gadā)
* 19. oktobris — Elīna Zālīte, rakstniece un tulkotāja (mirusi 1955. gadā)

## Miruši
* 26. septembris — Fridrihs Juliuss Dērings, gleznotājs, zīmēšanas skolotājs un mākslas vēsturnieks, darbojās pārsvarā Kurzemes guberņā. (dzimis 1838.)

## Skatīt arī
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Atsauces
Kvara šelfa ledājs

**Kvara šelfa ledājs** (, ) ir šelfa ledājs Princeses Martas krastā Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Izvietojies starp Norvēģijas ragu rietumos un Sērosena grēdu austrumos. Ledājs ir ap 35 km plats un tā fronte ir ap 55 km gara. Nosaukts par godu norvēģu-zviedru-britu antarktiskās ekspedīcijas dalībniekam radiotehniķim Leslijam Kvaram (*Leslie Quar*), kurš gāja bojā vadot traktoru un pārkrītot pār ledāja malu 1951. gada 24 februārī.

Uz Kvara ledāja no 1949. līdz 1952. gadam darbojās Norvēģijas, Zviedrijas un Lielbritānijas apvienotās antarktiskās ekspedīcijas polārstacija Modheima. 1987. gadā uz ledāja tika ierīkota PSRS vasaras stacija Družnaja III.

## Atsauces
Jūlijs Dievkociņš

thumb|200px|Jūlijs Dievkociņš
thumb|200px|Jūlija Dievkociņa kaps Zalves kapsētā

**Jūlijs Dievkociņš** (dzimis , Aronas pagastā, miris , Biržu pagastā) bija latviešu dzejnieks, bērnu rakstnieks, skolotājs un revolucionārs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1879. gadā kalpa, vēlāk mūrnieka ģimenē. Mācījās Lauteres pagasta skolā, tad Vestienas draudze un Bērzaunes draudzes skolās, pēc tam Valkas skolotāju seminārā (1895—1899). Strādāja par skolotāju Litenē (1899—1902), Rīgā (1902—1903), Lielzalvē (1903—1906). Dzejnieks dzīvi interesējās par pedagoģijas jautājumiem un par iespējamām skolu reformām. Viņš vadīja bērniem veltīto nodaļu žurnālā „Jaunības draugs”.

1905. gada revolūcijas laikā Jūlijs organizēja vietējo skolotāju sanāksmes, bija rīcības komitejas loceklis, piedalījās kā delegāts skolotāju sanāksmēs Rīgā. 1905. gada rudenī mītiņā pie Lielzalves skolas viņš nolasīja „Latvijas pagastu skolu reformu projektu”. 1906. gadā, sākoties soda ekspedīcijām, viņu apcietināja un aizveda uz Neretu. 1906. gada februārī viņu nošāva ceļā no Neretas uz Jēkabpili pie Biržu pagasta mežsarga mājām. Apbedīts Zalves (Lielzalves) kapos.

## Literārais darbs
Jūlijs Dievkociņš bija viens no pirmajiem, pievērsa lielu vērību bērnu un jaunatnes literatūras izdošanai. Viņa dzejoļi, sākot ar 1898. gadu, iespiesti laikrakstos "Dienas Lapa" (redaktors Jānis Pliekšāns), "Baltijas Vēstnesis" u.c. izdevumos.
No 1903. gada vadīja žurnāla "Jaunības Draugs" bērniem veltīto nodaļu.

Sakopojis darbus bērniem krājumos "Mazi stāstiņi maniem mazajiem draugiem" (sērija, 1899—1901), "Bērnu pasaule" (1902), "Rīta miglas tēli" (1903) u.c.  Vienīgais dzejoļu krājums "Ugunsziedi" (1907) iznāca pēc autora nāves. Dzejā izpaužas optimistiska pārliecība par taisnības uzvaru, romantiski sapņi par nākotnes uzvaru, bet tajā ir arī daudz skumju motīvu par vientulību, par zaudētam cerībām un nelaimīgu mīlestību un tamlīdzīgi. Rakstījis arī īsās prozas un publicistikas darbus, galvenokārt stāstiņus bērniem. Tulkojis A.Puškina, M. Ļermontova, M. Gorkija, L. Andrejeva u.c. autoru darbus, kā arī interesējās par krievu rakstnieku darbu izdošanu. Izlase "Ak, dibināsim sev dzimteni" (1980).



## Atsauces
Džūljans Asānžs

**Džūljans Pols Asānžs** (; izrunā: ; dzimis ) ir austrāliešu žurnālists, izdevējs un interneta aktīvists. Viņš visplašāk ir zināms kā anonīmās informācijas nopludināšanas interneta vietnes *[[WikiLeaks]]* galvenais redaktors un sabiedrisko attiecību pārstāvis. Pirms tam viņš strādājis par datorsistēmu programmētāju. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1971. gadā Taunsvilā Kvīnslendas štatā. Studēja Melburnas un Kanberas universitātēs (2002-2005). Dzīvoja vairākās valstīs, vairākkārt publiski uzstājās, runājot par preses brīvību, cenzūru un izmeklējošo žurnālistiku.
2006. gadā viņš nodibināja *[[WikiLeaks]]*, kas 2010. gada 28. novembrī sāka publicēt slepenus ASV valdības diplomātiskos dokumentus. Tā paša gada 7. decembrī Asānžu Anglijā apsūdzēja saistībā ar iespējamiem seksuālajiem noziegumiem Zviedrijā.

2012. gada 19. jūnijā Asānžs lūdza politisko patvērumu Ekvadoras vēstniecībā Londonā, 16. augustā Ekvadoras Ārlietu ministrija apstiprināja, ka piešķirs Asānžam patvērumu. Kad Ekvadoras prezidents viņam atcēla patvēruma tiesības, 2019. gada 11. aprīlī policija Asānžu Ekvadoras vēstniecībā arestēja un Vestminsteras miertiesa viņu notiesāja par drošības naudas noteikumu pārkāpšanu.

2019. gada maijā Zviedrijas prokurori atsāka izmeklēšanu par izvarošanu un iesniedza lūgumu par Asānža arestu. Tiesa atteicās apmierināt prokuratūras lūgumu, un 2019. gada novembrī prokuratūra atteicās no kriminālvajāšanas. 

Savukārt ASV izvirzīja Asānžam apsūdzību par to, ka viņš 2010. gadā slepus sadarbojies ar bijušo ASV armijas izlūkošanas analītiķi Meningu, lai uzlauztu paroles, kas bija izvietotas Aizsardzības ministrijas datoros. Vēlāk viņam izvirzīja 17 jaunas apsūdzības par ASV Spiegošanas likuma pārkāpšanu. 2022. gada 17. jūnijā Apvienotās Karalistes Iekšlietu ministrija pēc miertiesas un Augstās tiesas izvērtējuma deva rīkojumu par Džūljena Asānža izdošanu ASV.
thumb

## Atsauces
ACF Fiorentina

***ACF Fiorentina***, bieži vien saukta vienkārši ***Fiorentina***, ir profesionāls Itālijas futbola klubs no Florences Toskānā. Dibināts 1926. gadā, apvienojoties diviem klubiem, *Fiorentina* lielāko daļu pastāvēšanas laika ir atradusies augstākajā Itālijas futbola līgā; tikai četri klubi ir aizvadījuši vairāk *Serie A* sezonu.

*Fiorentina* divreiz uzvarējusi Itālijas čempionātā (1955./56. un 1968./69. gada sezonā), kā arī sešas reizes Itālijas kausā un vienu reizi Itālijas superkausā. Eiropas klubu turnīros *Fiorentina* 1960./61. gada sezonā ieguva Kausu ieguvēju kausu un zaudēja finālā gadu vēlāk. Eiropas kausa finālā viņi iekļuva 1956./57. gada turnīrā, kur zaudēja *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]*. Visbeidzot, neizdevās uzvarēt arī UEFA kausa finālā 1989./90. gada sezonā.

Kopš 1931. gada klubs mājas spēles aizvada Artēmio Franki stadionā. Stadiona ietilpība šobrīd ir 47 282 skatītāju. Stadionam gadu gaitā ir bijuši arī citi nosaukumi un tas vairākkārt rekonstruēts. *Fiorentina* populāra iesauka ir *Viola*, saistībā ar atšķirīgo violeto kluba krāsu, kas parādās logo un mājas formās.

## Sasniegumi
* **[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|A sērija]]**
** Čempioni (2) : 1955–56; 1968–69
** Vicečempioni (5): 1956–57, 1957–58, 1958–59, 1959–60, 1981–82
* **[[Itālijas kauss futbolā|Itālijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (6): 1939–40; 1960–61; 1965–66; 1974–75; 1995–96; 2000–01
** Finālisti (5): 1958, 1959–60, 1998–99, 2013–14, 2022–23
* **[[Supercoppa Italiana|Itālijas superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (1) : 1996
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Čempioni (3): 1930–31; 1938–39; 1993–94
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kauss]]**
** Finālisti (1): 1956–57
* **[[UEFA kauss]]**
** Finālisti (1): 1989–90
* **[[UEFA Eiropas konferences līga]]**
** Finālisti (1): 2022–23
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1) : 1960–61
** Finālisti (1): 1961–62
* **"Mitropa" kauss**
** Uzvarētāji (1) : 1966
* **Angļu-itāļu Līgas kauss**
** Uzvarētāji (1) : 1975

## Komandas sastāvs
**.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne  
* Kluba oficiālais kanāls vietnē YouTube
* Kluba oficiālā lapa vietnē Twitter
Jitlande

**Jitlande** (, ) ir pussala Eiropā starp Baltijas jūru un Ziemeļjūru. Pussalas ziemeļdaļa un vidusdaļa pieder Dānijai, bet dienvidu daļa pieder Vācijai.

Jitlandes pussalas kopējā platība ir ap 40 000 km². Augstums sasniedz līdz 171 metram virs jūras līmeņa. Ziemeļrietumos krasts ir līdzens, austrumos līčains, bet dienvidrietumos raksturīgas vatu joslas (Vatu jūra). Rietumu daļā lēzenas morēnu augstienes, austrumos tipisks ir morēnu pauguraiņu reljefs, bet ziemeļos lielākoties sastopami līdzenumi, kāpas. Jitlandes pussalai raksturīgs mērens jūras klimats. Derīgie izrakteņi — nafta, dabasgāze, diatomīts, kūdra, liginīti, māls, kaļķakmens un citi. Pussalas rietumu daļā pamatā podzolētās augsnes, bet austrumos un ziemeļrietumos meža brūnās augsnes. Jitlandē ir daudz upju un ezeru.

Lielākā pilsēta Dānijai piederošajā daļā ir Orhūsa (Vidusjitlandes reģions), Vācijai piederošajā pusē — Ķīle (Šlēsviga-Holšteina).

## Atsauces

## Ārējās saites
Zalve

**Zalve** ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Zalves pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta austrumu daļā pie autoceļa P86 un Zalvītes upes un ir lielākā pagasta apdzīvotā vieta. Ciemā atrodas pagasta pārvalde un pasta nodaļa. Zalves pamatskola bijušajā Lielzalves muižā tika slēgta 2009. gadā, pie tās atrodas Zalves parks. Darbojas pārtikas un saimniecības preču veikals. Blīvāka apbūve izveidojusies Zalves ciema dienvidu daļā, kur atrodas neliels „līvānu” tipa 15 savrupmāju apbūves kvartāls. Ciema rietumu daļu aizņem bijušās kolhoza darbnīcu un graudu kaltes ēkas. Savukārt austrumu daļā atrodas četras trīsstāvu daudzdzīvokļu mājas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Skatīt arī
* Zalves pagasts

## Atsauces
Zolva

**Zolva** ir skrajciems Preiļu novada Rušonas pagastā. Ciems atrodas pie Rušenicas meža, Zolvas ezera krastā, netālu no autoceļa A13; tajā atrodas Zolvas kapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 61 cilvēkiem.
## Atsauces
Sproģi (Zalves pagasts)

**Sproģi** (agrāk **Oškalns**, **Strodi**) ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Zalves pagastā. Izvietojusies Dienvidsusējas krastos gar autoceļu P73 Vecumnieki – Nereta – Subate. Blīvākā apbūve izveidojusies ciema centrālajā daļā, kur atrodas pārtikas un saimniecības preču veikals, trīs trīsstāvu daudzdzīvokļu ēkas, bijušā kultūras nama ēka un savrupmāju apbūves teritorija. Ciema dienvidrietumu daļā atrodas Damasānu kapi un neliels kokapstrādes uzņēmums. Savukārt ciema ziemeļu daļā atrodas Sproģu pamatskola. Uz dienvidaustrumiem no tās atrodas bijušās Sproģu darbnīcu, garāžu un graudu uzglabāšanas un kaltēšanas ēkas. Ciema rietumu daļā Dienvidsusējas krastā atrodas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Skatīt arī
* Zalves pagasts

## Atsauces
Sproģi (nozīmju atdalīšana)

**Sproģi** var būt:
* Sproģi — apdzīvota vieta Inešu pagastā;
* Sproģi — apdzīvota vieta Mārsnēnu pagastā;
* Sproģi — apdzīvota vieta Rankas pagastā;
* Sproģi — apdzīvota vieta Rožupes pagastā;
* Sproģi — apdzīvota vieta Zalves pagastā;
* Sproģi — dabas liegums Cēsu novadā.
Strodi

**Strodi** var būt:
* Strodi — apdzīvota vieta Krāslavas novada Andrupenes pagastā.
* Strodi — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Maļinovas pagastā.
* Strodi — apdzīvota vieta Ludzas novada Mežvidu pagastā.
* Strodi — apdzīvota vieta Līvānu novada Jersikas pagastā.
* Strodi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Kaunatas pagastā.
* Strodi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Maltas pagastā.
* Strodi — apdzīvota vieta Preiļu novada Rožkalnu pagastā.
* Stradu Leimaņu pagastā cits nosaukums,
* Stradu Rugāju pagastā cits nosaukums,
* Sproģu agrākais nosaukums.

## Skatīt arī
* Stradi
* Strodiški
* Strods
* Lielie Strodi
* Meža Strodi
* Stroda upīte
* Strodu kalns
* Strodu kapi
* Strodu Oglenieki
* Strodu upīte
Ādolfs Eihmanis

**Oto Ādolfs Eihmanis** (, dzimis , miris ) bija SS oberšturmbanfīrers, viens no galvenajiem holokausta organizatoriem. Vācijas Valsts drošības pārvaldes (RSHA) IV-B-4 nodaļas vadītājs. Šī nodaļa atbildēja par ebreju deportēšanu uz iznīcināšanas vietām.

Dzimis uzņēmēju ģimenē Zolingenē, Vācijā. Bērnību un jaunību pavadīja Lincā, Austrijā. 1933. gadā atgriezās Vācijā. Trīsdesmito gadu sākumā pēc ģimenes drauga Ernsta Kaltenbrunnera ieteikuma iestājās NSDAP un SS. Pēc nacistu nākšanas pie varas 1933. gadā sāka strādāt Dahavas koncentrācijas nometnes administrācijā. 1934. gadā pārgāja darbā uz SD. Pēc anšlusa darbojās Austrijas teritorijā. 1939. gadā, nodibinoties RSHA, atgriezās Berlīnē. 1942. gada janvārī piedalījās Vanzē konferencē. No 1944. līdz 1945. gadam darbojās Ungārijā, kur vadīja ebreju deportāciju no valsts.

Pēc Otrā pasaules kara ASV varas iestādes Ā. Eihmani sagūstīja, tomēr viņš netika identificēts. 1946. gadā izbēga no ASV gūsta un kādu laiku slēpās kādā ciematā Lineburgas tīrelī. 1950. gadā ar Sarkanā Krusta pasi caur Itāliju aizbēga uz Argentīnu, kur ar viltotiem dokumentiem dzīvoja līdz pat 1960. gadam, kad *[[Mossad]]* aģenti viņu sagūstīja un izveda uz Izraēlu. Izraēlā Ādolfu Eihmani tiesāja par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci. 1962. gadā viņam piesprieda nāvessodu pakarot, un šis pagaidām ir vienīgais civilais nāvessods Izraēlas vēsturē.

Eihmaņa prāvas ietekmē Hanna Ārente uzrakstīja pazīstamo eseju "Eihmanis Jeruzalemē" (*Eichmann in Jerusalem*), kurā izvirzīja tēzi par ļaunuma banalitāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CIP dokumenti par Eihmani 
* Eihmaņa prāvas materiāli 
* Eihmaņa pravas video Youtube.com
Aleksandrs Jagellons

**Aleksandrs Jagellons** (arī **Aleksandrs Jagellončiks**, **Aleksandrs Jagelonietis**, **Aleksandrs Jagailietis**) (), Lietuvas liekņazistē **Aleksandrs I** (, ; dzimis , miris ) bija Jagellonu dinastijas Lietuvas dižkungs no 1492. līdz 1506. gadam un Polijas karalis no 1501. līdz 1506. gadam. 1501. gadā viņš noslēdza aizsardzības un sadarbības līgumu uz 10 gadiem starp Livonijas konfederāciju un Lietuvas dižkunigaitiju.

## Dzīvesgājums
Aleksandrs bija Jagaiļa mazdēls, Lietuvas dižkunga un Polijas karaļa Kazimira IV un Svētās Romas impērijas ķeizara Albrehta II meitas Austrijas Elizabetes ceturtais dēls. Pēc tēva nāves viņš 1492. gadā tika ievēlēts par Lietuvas dižkungu un turpināja Lietuvas karu ar Maskaviju (1487—1494) par virsvadību austrumslāvu apdzīvotajās kņazistēs. Pēc militārajām neveiksmēm dižkungs Aleksandrs 1493. gada martā vērsās pēc palīdzības pie sava brāļa Polijas karaļa Jana I Olbrahta, bet to nesagaidījis, 1494. gada janvārī uzsāka miera sarunas ar Maskavijas lielkņazu Ivanu III.

Miera sarunu laikā Aleksandrs piekrita atteikties no Lietuvas pretenzijām uz Novgorodu, bet apmaiņā pret to prasīja Maskavijas piekrišanu Lietuvas dominancei Livonijas konfederācijas zemēs. Savukārt Ivans III pieprasīja Lietuvas dižkunigaitijai atteikties no Smoļenskas un Brjanskas. 1494. gada 5. februārī Aleksandrs atteicās no visām prasībām uz Novgorodu, Pleskavu un Tveru un atdeva Ivanam III daļu no agrāk Lietuvai pakļautajām Okas augšteces kņazistēm. 

Pēc miera līguma noslēgšanas Aleksandrs 1495. gadā salaulājās ar Maskavijas lielkņaza Ivana III meitu Helēnu. Tomēr jau 1500. gadā atsākās karš ar Ivanu III un tā sabiedrotajiem Krimas hanu Mengli I Gireju un Moldovas gospodaru Stefanu. 1500. gada 14. jūlijā Lietuvas armija cieta smagu sakāvi kaujā pie Vedrošas un 1501. gada janvārī Aleksandrs noslēdza militāru savienību ar Livonijas konfederāciju. Pēc vecākā brāļa nāves 1501. gada 12. decembrī Aleksandrs tika kronēts par Polijas karali ar noteikumu, ka noteicošā vara nokļuva Polijas Senāta rokās. 

Neraugoties uz iepriekšēju vienošanos Aleksandrs nepiedalījās karagājienā pret krieviem 1502. gadā, kad Livonijas ordeņa mestrs Valters fon Pletenbergs izcīnīja uzvaru Kaujā pie Smoļinas. Pēc atkārtotām militārām neveiksmēm Aleksandrs bija spiests 1503. gada miera līgumā atteikties no plašām teritorijām par labu Maskavijai.
1505. gadā Senāta sēdē Radomā karaļa Aleksandra vara ar *Nihil novi* ("nekā jauna") likumu tika vēl vairāk ierobežota, liekot pamatus vēlākajai Polijas-Lietuvas muižnieku republikai, kurā galvenie lēmumi tika pieņemti Seima balsojumā. 

Karalis Aleksandrs mira 45 gadu vecumā Viļņā un tika apglabāts Viļņas katedrālē, par pēcteci kļuva viņa jaunākais brālis Sigismunds I Vecais.

## Ārējās saites

* Polijas karaļu zīmogi ar pilniem tituliem
Sūra

right|250px|thumb|35. Korāna sūra mošejā Kairā
**Sūra** (, *sūrah*) ir nodaļa Korānā. Kopā Korānā ir apkopotas 114 sūras.

Saskaņā ar islāmu, 40 gadu vecumā Muhameds saņēma no Dieva pirmo atklāsmi, kuru tam sniedza erceņģelis Gabriels. Nākamajos 23 dzīves gados Muhameds saņēma erceņģeļa sniegtās atklāsmes. Tās bija āju (آية) (arābiski - "zīme" vai "brīnums") "vārsmu" formā. Ājas ir apkopotas sūrās (سورة‎) un viss kopā Korānā atbilstoši Muhameda norādījumiem.

87 Korāna sūras tiek sauktas par Mekas sūrām, jo tās tika saņemtas Mekā, bet atlikušās 27 tiek sauktas par Medīnas sūrām. Sūras ir dažāda garuma, piemēram, īsākajā sūrā ir vien 3 ājas jeb rindiņas, kamēr garākajā sūrā ir 286 ājas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaisa Mekereinena

**Kaisa Lēna Mekereinena** (; dzimusi  Ristijervi, Somijā) ir bijusī somu biatloniste. Trīskārtēja Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāja (2011, 2014, 2018).

Ar biatlonu nodarbojas kopš 2003. gada. 2004. gadā tika iekļauta nacionālās izlases sastāvā. 2005. gadā pirmoreiz piedalījās Pasaules čempionātā. Piedalījās 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, taču rezultāti tajās bija pieticīgi. Veiksmīgi uzsāka 2010.—2011. gada Pasaules kausa sezonu, pirmajā posmā Estešundā izcīnot divas uzvaras un kļūstot par kopvērtējuma līderi. Līderes pozīciju viņa noturēja visu sezonu un kļuva par kopvērtējuma uzvarētāju.  izcīnījusi 6. vietu masu startā. 2013.—2014. gada Pasaules kausa sezonā kļuva par līderi sezonas otrajā pusē un arī uzvarēja kopvērtējumā.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* Ukrainas Biatlona federācijas profils
Vidzemes futbola čempionāts 2010

**2010. gada Vidzemes futbola čempionāts** notika no  līdz , kuru organizēja Latvijas Futbola federācijas Vidzemes reģiona vadītājs Zigfrīds Driķis. Čempionātā piedalījās 11 komandas, kas aizvadīja divu riņķu turnīru. Vidzemes čempiona titulu un ceļazīmi uz 2. līgas finālsacensībām izcīnīja OSC/FK-33.

## Turnīra tabula

**Sp** = Aizvadītās spēles; **U** = Uzvaras; **N** = Neizšķirti; **Z** = Zaudējumi; **+** = Gūtie vārti; **-** = Zaudētie vārti; **V** = Vārtu starpība; **Pkt** = Punkti

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Svētās Romas impērijas imperatoru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Svētā Romas impērija|Svētās Romas impērijas]] ķeizari** (, no vārda "cēzars") jeb **imperatori** (). Pirmais Eiropas rietumu daļas **Romiešu imperators** () pēc Rietumromas impērijas sabrukuma bija 800. gadā kronētais Kārlis Lielais. Viņa mantinieku laikā imperatora tituls zaudēja nozīmi un kļuva par Itālijas karaļa pretendentu cīņu objektu. 962. gadā Otons I Romā tika kronēts par ķeizaru, ko uzskata par Svētās Romas impērijas sākumu. Pirmos gadsimtus ķeizaru kronēšana notika Romā, ja dažādu iemeslu dēļ tas nebija iespējams, impērijas valdnieks valdīja kā Romiešu karalis. Dažreiz no ievēlēšanas par Romiešu karali līdz kronēšanai par imperatoru pagāja vairāki gadi. Hābsburgu dinastijas ķeizari tika kronēti impērijas zemēs, nedodoties uz Romu.

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Vācijas karaļu uzskaitījums
* Itālijas karaļu uzskaitījums 
* Austrijas valdnieku uzskaitījums
* Ungārijas karaļu uzskaitījums
Adenas līcis

**Adenas līcis** (, *Khalīj 'Adan*; ) ir līcis Arābijas jūrā starp Eirāzijas Arābijas pussalu un Āfrikas Somālijas pussalu.

Bābelmandeba šaurums Adenas līci savieno ar Sarkano jūru. Līča kopējais garums ir 885 km, platums 322 km, dziļums līdz 3680 metriem. Raksturīga intensīva jūras virsas ūdeņu spīdēšana un neregulāras pusdiennakts plūdmaiņas. Līča ziemeļu daļā atrodas Jemena (Arābijas pussala), dienvidu un rietumu līča krastā ir novietojušās Somālija un Džibutija (Somālijas pussala). Lielākās ostas — Adena, Džibuti. Apmēram 11 procenti no visas pasaules naftas tiek transportēta caur šo līci (lielākoties no Persijas līča).

## Atsauces
Pets Railijs

**Patriks (Pets) Džeimss Railijs** (; dzimis  Romā, Ņujorkas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists un basketbola treneris. Pašlaik (2011) ir NBA kluba Maiami "Heat" ģenerālmenedžeris. 1996. gadā tika nosaukts par vienu no 10 izcilākajiem NBA treneriem, 2008. gadā tika uzņemts Basketbola slavas zālē.

## Karjera
Profesionālā basketbolista karjeras laikā spēlēja uzbrūkošā aizsarga un vieglā uzbrucēja pozīcijās. 1967. gada NBA draftā viņu izraudzījās Sandjego "Rockets" ar kopējo 7. kārtas numuru. Tāpat viņš tika draftēts Nacionālās futbola līgas 1967. gada draftā, viņu 11. kārtā izraudzījās Dalasas "Cowboys". Trīs sezonas viņš aizvadīja "Rockets" sastāvā. 1970. gada NBA paplašināšanās drafta ietvaros viņš kļuva par Portlendas "Trail Blazers" spēlētāju, taču nekavējoties viņš tika aizmainīts uz Losandželosas "Lakers". Ar "Lakers" viņš izcīnīja 1971.—1972. gada NBA sezonas čempiontitulu. P. Reilijs beidza karjeru pēc vienas aizvadītas sezonas Fīniksas "Suns" sastāvā.

Pēc basketbolista karjeras beigām viņš kļuva par treneri. Viņš uzsāka trenera karjeru Losandželosas "Lakers" klubā. Viņa vadībā "Lakers" četras sezonas pēc kārtas sasniedza NBA finālsēriju. Pirmajā sezonā viņš kļuva par čempionvienības treneri, finālā uzvarot Filadelfijas "76ers". Arī nākamajā sezonā finālā tikās abas komandas, taču šoreiz par čempioniem kļuva "76ers". 1984. gada finālsērijā "Lakers" zaudēja Bostonas "Celtics" 7 spēļu sērijā. Otro titulu kā treneris viņš ieguva 1985. gada finālsērijā, kurā "Lakers" uzvarēja "Celtics" sešu spēļu sērijā. 1987. gada sezonā P. Reilija vadīto komandu pārstāvēja Maģiskais Džonsons, Džeimss Vortijs un Karīms Abduldžabārs, kā arī citi slaveni spēlētāji. Finālsērijā sešu spēļu sērijā tika uzvarēta "Celtics" vienība. 1988. gada finālsērijā tika pieveikts Detroitas "Pistons" klubs. Tas bija pēdējais izcīnītas tituls ar "Lakers".

1991. gadā P. Reilijs kļuva par Ņujorkas "Knicks" galveno treneri. 1993. gadā viņa vadībā klubs sasniedz trešo labāko uzvarēto-zaudēto spēļu attiecību kluba vēsturē un P. Reilijs ieguva savu otro sezonas labākā trenera balvu. 1994. gada finālsērijā "Knicks" septņu spēļu sērijā zaudēja Hjūstonas "Rockets" klubam, lai arī sērijas laikā bija vadībā ar 3—2.

1995. gadā P. Reilijs lauza līgumu ar "Knicks", lai kļūtu par Maiami "Heat" galveno treneri. Ar "Heat" viņš uzvarēja 2005.—2006. gada NBA sezonā.

2010.—2011. gada sezonā P. Reilijs kopā ar Čikāgas "Bulls" ģenerālmenedžeri Geru Formenu tika atzīti par sezonas labākajiem ģenerālmenedžeriem.

## Trenera karjeras statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
Vrangelis

**Vrangelis** (*Wrangel*, *Wrangell*) ir uzvārds (sieviešu dzimtē **Vrangele**). Vrangeļu dzimtas piederīgie ar šādu uzvārdu:

* Ferdinands Vrangelis (*Ferdinand Wrangell*; 1796—1870) — vācbaltu izcelsmes Krievijas flotes virsnieks, polārpētnieks, ģeogrāfs un valstsvīrs;
* Hermanis Vrangelis (*Hermann von Wrangel*; 1587—1643) — vācbaltu diplomāts un valstsvīrs;
* Pjotrs Vrangelis (*Пётр Врангель*; 1878—1928) — Krievijas Impērijas armijas virsnieks.
Kalvene

**Kalvene** (agrāk **Tāšu Padure**) ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Kalvenes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta centrā pie autoceļa P115 40 km no novada centra Grobiņas un 170 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Tāšu-Padures muižas (*Tels-Paddern*) centru. 1932. gadā Kalvenei piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. Kalvenē atrodas pagasta administrācija, pamatskola (muižas pilī), doktorāts, kultūras nams, bibliotēka.

Tāšu Padures muižā dzimis vācbaltiešu rakstnieks Eduards fon Keizerlings (*Eduard Graf von Keyserling*, 1855—1918).

## Attēlu galerija

File:Kalvenes Kultūras nams - panoramio.jpg|Kalvenes kultūras nams
File:Viesnīca-Kafejnīca "Spāres".jpg|Viesnīca-kafejnīca "Spāres"


## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Jagellonu dinastija

thumb|right|200px|Jagellonu dinastijas ģerbonis — dubultais (Svētā Vladislava) krusts
thumb|right|200px|Viduseiropas karte ar valstīm, kurās valdīja Jagellonu dinastijas pārstāvji — Lietuva, Polija, Čehija, Ungārija (ap 1490—1526)

**Jagellonu dinastija**, arī **Jagaiļa dinastija**, burtiski **Jagailieši** (, , , , ) bija Ģedimina dzimtas Lietuvas dižkunigaitijas valdnieku atzars, kas no 1385. līdz 1596. gadam valdīja arī kā Polijas, Čehijas, Ungārijas un Horvātijas karaļi. Pēc Viļņas ūnijas noslēgšanas 1561. gadā līdz 1596. gadam pēdējie Jagellonu dinastijas valdnieki — Polijas karalis un Lietuvas dižkunigaitis Sigismunds II Augusts un viņa māsa Anna Jagailiete (Stefana Batorija sieva) bija valdnieki arī Latvijas teritorijā.

Jagellonu dinastijas valdniekiem izdevās stabilizēt viņu pakļautībā esošās Viduseiropas zemes, kas atradās nepārtrauktā Vācu ordeņa, Svētās Romas impērijas, Maskavas lielkņazistes (vēlāk Krievijas caristes) un Osmaņu impērijas interešu sadursmes zonā.

## Jagellonu dinastijas valdnieku un valdnieču attēli

Image:Jogaila (Władysław II).jpg|Jagailis
Image:Jagelló Ulászló (fragment).jpg|Vladislavs III Varnietis
Attēls:Casimir IV Jagiellon.jpg|Kazimirs IV Jagellons
Image:Vladislaus II of Bohemia and Hungary.jpg|Vladislavs II (1456—1516) — Čehijas un Ungārijas karalis
Attēls:Jan I Olbracht by Bacciarelli.jpg|Jans I Olbrahts
Attēls:Alexander von Polen.jpg|Aleksandrs Jagellons
Image:Cranach the Younger Sigismund I the Old.jpg|Sigismunds I Vecais
Image:Annajagiello.jpg|Bohēmijas un Ungārijas Anna (1503—1547) — Svētās Romas impērijas ķeizara Ferdinanda I sieva
Image:Hans Krell 001.jpg|Lajošs II (1506—1526) — Čehijas, Ungārijas un Horvātijas karalis, krita Mohāčas kaujā
Image:Cranach the Younger Sigismund II Augustus.jpg|Sigismunds II Augusts
Image:Cranach the Younger Catherine Jagiellon.jpg|Katrīna Jagailiete (1526—1583) — Somijas hercogiene, Zviedrijas karaļa sieva
Attēls:Martin Kober 002.jpg|Anna Jagailiete (1523—1596) — Polijas karalis, Stefana Batorija sieva


## Atsauces

## Ārējās saites
Nostādināšana

**Nostādināšana** ir cietvielu daļiņu atdalīšana no šķidruma, ļaujot tām nogulsnēties gravitācijas iedarbībā. Cietu daļiņu nogulsnēšanos no suspensijām sauc arī par sedimentāciju. Šķidruma mehānisku noliešanu no nogulsnēm sauc par dekantēšanu. Nostādināšanu var paātrināt centrbēdzes spēka iedarbībā - tam paredzētas iekārtas sauc par centrifūgām, bet nostādināšanas procesu - par centrifugēšanu.

Nostādinot var atdalīt arī divus šķidrumus, kuri nešķīst viens otrā (emulsijas). Šķidrums ar mazāku blīvumu nostājas virs šķidruma, kuram ir lielāks blīvums un tos var atdalīt ar dalāmās piltuves palīdzību. Šo parādību lieto vielu atdalīšanai un attīrīšanai ar ekstrahēšanas metodi, pamatojoties uz vielu dažādu šķīdību dažādos šķīdinātājos.
Tā runāja Zaratustra

thumb|150px
**"Tā runāja Zaratustra"** () ir darbs, kurā visspilgtāk parādās F. Nīčes izdomātais "Pārcilvēks" un koncepts "Varas griba". "Tā runāja Zaratustra" ir kļuvis par F. Nīčes lasītāko un pazīstamāko darbu.

## Atsauces
Specefekts

[200px|thumb|right|Zaļais ekrāns ([hromakejs) specefektu tehnoloģijas paveids.]]
**Specefekts**, **speciālais efekts** (, abr. *SPFX*, *SFX* jeb *FX*) ir tehnoloģisks paņēmiens, kuru izmanto kino, televīzijā, šovos un videospēlēs, lai vizualizētu ainas, kuras nevar nofilmēt ierastajos veidos (piemēram: aina ar kosmisko kuģu cīņu tālā nākotnē).

## Ārējās saites
Modheima

**Modheima** () bija Norvēģijas, Zviedrijas un Lielbritānijas apvienotās antarktiskās ekspedīcijas vissezonas polārstacija Antarktīdā. Ierīkota 1949. gada februārī uz Kvara šelfa ledāja Princeses Martas krastā 3 km no šelfa ledāja frontes. Nosaukta pēc tās atrašanās vietas Karalienes Modas Zemē.

Šelfa ledāja biezums stacijas apvidū bija 180-200 m. Stacijā pārziemoja 15 cilvēku komanda, no kuriem 6 (tai skaitā vadītājs) bija norvēģi, 4 zviedri, 3 briti, 1 austrālietis un 1 kanādietis. Stacijas darbības laikā tika veikti nepārtraukti novērojumi meteoroloģijā, glacioloģijā un seismoloģijā, bet vasaras sezonā veiktas vairākas iekškontinentālās ekspedīcijas ar suņu pajūgiem. Šo ekspedīciju nodrošināšanai 200 jūdzes no Modheimas Ričera augstienes rietumu pakājē tika ierīkota atbalsta nometne un noliktava (*Advance base*).

1952. gada 15. janvārī nometne tika pamesta. 1960. gadā Modheimu apmeklēja norvēģu antarktiskā ekspedīcija, kas atklāja, ka nometne tiktāl ieputināta sniegā, ka redzams ir tikai 2 pēdu garš fragments no 10 m augstā meteoroloģiskā torņa.

## Atsauces
Mirjama Gesnere

**Mirjama Gesnere** (; dzimusi  Garmišā-Partenkirhenē, Vācijā) ir vācu biatloniste un distanču slēpotāja.

Sākotnēji trenējusies biatlonā. Karjeras sākumā izcīnīja vairākas medaļas pasaules junioru čempionātā biatlonā. Viņas ātro slēpošanu pamanīja Vācijas distanču slēpošanas izlases treneri un M. Gesnere tika iekļauta Vācijas slēpotāju izlasē. 2009. gadā startēja Pasaules čempionātā distanču slēpošanā, kur izcīnīja sudraba medaļu Vācijas stafetes izlases sastāvā 4×5 km stafetē. 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankūverā M. Gesnere atkal startēja distanču slēpošanā un pārsteidzoši izcīnīja sudraba medaļu Vācijas stafetes izlases sastāvā 4×5 km distancē.

Sekojošajās sezonās M. Gesnere vairāk pievērsās biatlonam un startēja biatlona Pasaules kausa sacensību seriālā, taču pārstāvēja Vācijas izlasi arī distanču slēpošanas sacensībās (tostarp izcīnīja 4. vietu 2013. gada Pasaules čempionātā distanču slēpošanā 10 km brīvā stila distancē).

## Karjeras rezultāti biatlonā
### Pasaules čempionāts

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
Družnaja III

**Družnaja III** () bija padomju vasaras polārstacija Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Izvietota uz Kvara šelfa ledāja Princeses Martas krastā ap 9 km no ledāja frontes. Izveidota 1987. gada 19. janvārī lai aizvietotu no aisberga evakuēto staciju . Funkcionēja kā vasaras sezonas lauka bāzes nometne kartogrāfisko, ģeoloģisko un ģeofizisko darbu veikšanai. Slēgta 1988. gadā.

## Skatīt arī
* Družnaja I
* Družnaja II
* Družnaja IV

## Atsauces
NBA drafta pirmie numuri

[thumb|[Lebrons Džeimss, kurš tika draftēts no vidusskolas, bija viens no gaidītākajiem pirmajām drafta izvēlēm.]]
Šajā lapā ir uzskaitīti visi **[[NBA drafts|NBA draftā]] ar pirmo numuru izraudzītie spēlētāji**.

## Piezīmes

## Drafta pirmie numuri
}
|
|
|align=center|
|}

## Piezīmes

*  Visa statistika ir ņemta no spēlētāju debijas sezonas, ja vien nav norādīts savādāk.

## Atsauces
;Vispārīgās

* 

;Atsevišķas

## Ārējās saites
* NBA oficiālā mājaslapa
2002. gada Pasaules čempionāts basketbolā

**2002. gada Pasaules čempionāts basketbolā** bija 14. Pasaules čempionāts basketbolā. Čempionāts norisinājās 2002. gadā, laika posmā no  līdz  Indianapolisā, ASV. Čempionātu organizēja FIBA.

Par Pasaules čempioniem kļuva Dienvidslāvijas izlase, kas finālā uzvarēja Argentīnas basketbolistus. Bronzas medaļas izcīnīja Vācija, kas spēlē par trešo vietu uzvarēja Jaunzēlandi.

## Arēnas

## Dalībvalstis

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

## Otrā priekšsacīkšu kārta
### E grupa

### F grupa

## Izslēgšanas turnīrs

## Klasifikācija
### 5.—8. vieta

### 9.—12. vieta

### 13.—16. vieta

## Ārējās saites
* FIBA profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
Acetilsalicilskābe

**Acetilsalicilskābe** jeb **aspirīns** (CH3COOC6H4COOH) ir etiķskābes un salicilskābes esteris. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem medikamentiem ().

## Vēsture
Acetilsalicilskābi pirmais sintezēja franču ķīmiķis Šarls Frederiks Žerārs (*Charles Frédéric Gerhardt*) 1853. gadā. Medicīniski izmantojamā formā 1897. gadā ieguva vācu firmas "Bayer" darbinieki (nosaukums "aspirīns" ir šīs firmas preču zīme). Sākumā aspirīns bija pazīstams tikai kā temperatūru pazeminošs līdzeklis, vēlāk tika atklāta arī tā pretsāpju un pretiekaisuma iedarbība.

1987. gadā tika publicēti dati, ka aspirīna regulāra lietošana pazemina infarkta risku. 
[thumb|250px|Pudelīte ar aspirīna [tablete|tabletēm]]

## Fizikālās īpašības
Acetilsalicilskābe kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida vai plāksnīšveida kristāli. Ūdenī un benzolā šķīst slikti, labāk šķīst ēterī, bet pavisam labi etanolā. Samērā labi šķīst arī hloroformā. Aspirīns kūst +136°C temperatūrā, bet jau pie +140&nbsp;°C sāk sadalīties.

## Ķīmiskās īpašības
Vārot acetilsalicilskābes ūdens šķīdumus, tā ātri hidrolizējas par salicilskābi un etiķskābi. Atdzesējot slikti šķīstošā salicilskābe izkrīt nogulsnēs kā adatveida kristāli.

## Izmantošana
Aspirīnu plaši lieto medicīnā kā pretsāpju un pretdrudža līdzekli, jo tas ietekmē termoregulācijas centru smadzenēs, pazeminot ķermeņa temperatūru. Tam ir arī pretiekaisuma iedarbība, tādēļ aspirīnu var izmantot reimatisma, reimatoīdā artrīta, podagras un citu slimību ārstēšanai (salicilātu iedarbībai gan ir tikai pagaidu raksturs). Aspirīns samazina trombocītu salipšanas spēju, tādēļ izmantojams trombotisku slimību ārstēšanai.

Biežākā aspirīna blakusiedarbība ir nelabums. Tas paaugstina kuņģa asiņošanas un kuņģa čūlas risku. Vairāku slimību (hemofilijas, kuņģa čūlas u.c.) gadījumos aspirīns nav lietojams, jo var tās saasināt. Aspirīnu nav ieteicams lietot bērniem temperatūras pazemināšanai pie vīrusu izraisītām slimībām, jo retos gadījumos tas var provocēt ļoti bīstamu saslimšanu — Reja sindromu.

## Literatūra
* S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 75.,79. lpp.

## Atsauces
Baltijas Kauss telpu futbolā

**Baltijas Kauss telpu futbolā** ir telpu futbola turnīrs starp trijām Baltijas valstu telpu futbola izlasēm Latviju, Lietuvu un Igauniju.

## Baltijas Kausa izcīņas uzvarētāji

## Ārējās saites
* Igaunijas Futbola asociācija
* Latvijas Futbola federācija
* Lietuvas Futbola federācija
Reaktīvā kustība

**Reaktīvā kustība** ir ķermeņa kustība, ko izraisa reaktīvais vilces spēks, kurš rodas, no ķermeņa pa sprauslu izplūstot gāzes, tvaika u. c. strūklai. Ķermenis kustas strūklas kustībai pretējā virzienā. Reaktīvo kustību izmanto reaktīvajos dzinējos un reaktīvajos šāviņos.
Baltijas Kauss telpu futbolā 2010

**2010. gada Baltijas Kausa izcīņa telpu futbolā** bija 2. Baltijas Kausa izcīņas turnīrs starp Igaunijas, Latvijas un Lietuvas telpu futbola izlasēm, kurš norisinājās no  līdz  Ogrē un Rīgā. Par Baltijas Kausa ieguvēju otro reizi pēc kārtas kļuva Latvijas izlase.

## Rezultāti

## Ārējās saites
thumb|250px|Turnīra afiša
* Igaunijas Futbola asociācija
* Latvijas Futbola federācija
* Lietuvas Futbola federācija
1520. gads

**1520. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 18. janvāris — Dānijas—Norvēģijas karalis Kristiāns II sakāva zviedrus.
* 15. jūnijs — pāvests Leons X nosūtīja Mārtiņam Luteram bullu, piedraudot viņu izslēgt no baznīcas, ja viņš neatteiksies no saviem uzskatiem
* jūnijs — par acteku valdnieku kļuva Kvitlavacs.
* 22. septembris — Suleimans I kļuva par Osmaņu impērijas sultānu.
* oktobris — acteku valdnieks Kvitlavacs nomira no bakām. Par jauno valdnieku kļuva Kavtemoks.
* 28. novembris — Fernāns Magelāns izkuģoja caur Magelāna šaurumu un kļuva par pirmo eiropieti, kas ar kuģi sasniedzis Kluso okeānu.
* 10. decembris — Mārtiņš Luters publiski sadedzināja pāvesta bullu.

### Nezināms datums
* Dibināta Austrumtimoras galvaspilsēta Dili.
## Dzimuši
* 1. augusts — Sigismunds II Augusts, Polijas karalis (miris 1572.)
* 10. augusts — Madlēna Valuā, Francijas princese, Skotijas karaļa Džeimsa V sieva (mirusi 1537.)
* 6. decembris — Barbara Radzivila, Polijas karaliene (mirusi 1551.)
* 13. decembris — Siksts V (*Sixtus V*), Romas pāvests (miris 1590.)
* *datums nezināms*
** Vinčenco Galilejs, itāļu mūzikas teorētiķis, komponists (miris 1591.)
** Jūda Lēvs, Prāgas rabīns (miris 1609.)

## Miruši
* 6. aprīlis — Rafaēls, itāļu mākslinieks un arhitekts (dzimis 1483.)
* jūnijs — Montesuma II, acteku valdnieks 
* 22. septembris — Selims I, Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1465.)
* oktobris — Kuitlauaks, acteku valdnieks
* nezināms datums - Pedru Alvarišs Kabrals (*Pedro Álvares Cabral*), portugāļu jūrasbraucējs (dzimis 1467. vai 1468.)
Kraula kalni

**Kraula kalni** () vai **Vestfjella** () ir kalnu un nunataku virkne Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Stiepjas ap 130 km garumā ziemeļaustrumu virzienā no Veststraumena glečera gar Rīsera-Larsena šelfa ledāja austrumu malu. Sastāv no apmēram 20 nunatakiem, no kuriem augstākais ir Dagvolas nunataks (1132 m).

Kalnus atklāja Vācijas 1938.-1939. gada antarktiskā ekspedīcija un nosauca par godu ekspedīcijas ledus locim kapteinim Oto Kraulam (*Otto Kraul*).

Kopš 1988. gada kalnu ziemeļu daļā darbojas Somijas (Aboa) un Zviedrijas (Vāsa) vasaras polārstacijas. Kalnu grēdu pētījusi vācu antarktiskā ekspedīcija 1983. gadā (*Camp Schwabenland*; 73°13' S, 13°49' W).

## Atsauces
1537. gads

**1537. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 1. aprīlis — Kristians III kļuva par Norvēģijas karali.
* 15. augusts — tika dibināta Asunsjona, nākamā Paragvajas galvaspilsēta.
* 28. decembris — Francijas karalis Fransua I pieņēma t.s. Monpeljē dekrētu par obligātu visu Francijas teritorijā iespiesto grāmatu viena eksemplāra bezmaksas un brīvprātīgu nodošanu bibliotēkai Bluā (pēc Franču revolūcijas tā kļuva par pirmo nacionālo bibliotēku).

### Nezināms datums
* Ar Karalisko dekrētu Norvēģijā tika pieņemts protestantisms un dibināta Norvēģijas Baznīca.

## Dzimuši
* 30. jūlijs — Mēklenburgas Kristofs (*Christoph zu Mecklenburg*), Rīgas arhibīskapa koadjutors un Raceburgas bīskapijas administrators (miris 1592.)
* 12. oktobris — Eduards VI Tjudors, Anglijas un Īrijas karalis (miris 1553.)
* 20. decembris — Juhans III, Zviedrijas karalis (miris 1592.)
*Nezināms datums*
* Džeina Greja (*Jane Grey*), Anglijas un Īrijas karaliene (mirusi 1554.)

## Miruši
* 23. jūnijs — Pedro de Mendoza, spāņu konkistadors, Buenosairesas dibinātājs. (dzimis 1487.)