open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Senthelensa

**Senthelensa** () ir pilsēta Anglijā, Mērzisaidas metropoles grāfistē, Senthelensas metropoles boro administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes austrumdaļā  no grāfistes galvenās pilsētas Liverpūles un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Kā pilsēta Senthelensa sākusi veidoties 19. gadsimta vidū ap Svētās Elenas (*St.Elyn’s*) baznīcu, kas vēstures avotos pirmoreiz minēta 1552. gadā. Laika posmā no 1629. līdz 1839. gadam Senthelensa izauga no maza amatnieku ciematiņa līdz nozīmīgam urbānajam centram, kas pakāpeniski absorbēja apkārtējās Ekstonas, Paras, Satonas un Vindlas muižu pilsētiņas. No 1801. līdz 1861. gadam Senthelensas iedzīvotāju skaits izauga no  līdz  iedzīvotājam. 1868. gadā Senthelensai ar karalienes Viktorijas hartiju piešķīra municipālā boro statusu, bet 1887. gadā — grāfistes boro statusu.

Līdz 18. gadsimta vidum Senthelensas iedzīvotāju galvenā nodarbošanās bija amatniecība, galvenokārt linu aušana, un lauksaimniecība. Strauja izaugsme sākās Anglijas rūpnieciskās revolūcijas laikā, jo pilsēta atradās bagātīgo Lankašīras akmeņogļu iegulu rajonā. Pilsētas devīze ir *Ex Terra Lucem* — ‘No zemes gaisma’. 1757. gadā tika atklāts kuģojamais Senki kanāls, kas savienoja Senthelensu ar Mērzi pie Vidnesas. Transports ļāva pieaugt akmeņogļu ieguvei, kā arī attīstīties citām ražošanas nozarēm, no kurām nozīmīgākā bija vara kausēšana un vēlāk arī stikla rūpniecība. Pēdējās akmeņogļu raktuves Senthelensā slēgtas 1991. gadā.

## Sports
Senthelensā bāzējas regbija-15 Superlīgas klubs *St Helens R.F.C.*, kas ir viens no vecākajiem un veiksmīgākajiem profesionālajiem Anglijas regbija klubiem — tas 17 reizes izcīnījis līgas čempionu titulu, 13 reizes — Izaicinājuma kausu un 3 reizes — Pasaules klubu izaicinājuma kausu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kamils Grabara

**Kamlis Mečislavs Grabara** (, dzimis ) ir poļu futbolists, kurš spēlē vārtsarga pozīcijā un pārstāv Polijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Grabara spēlē Vācijas Bundeslīgas komandā *[[VfL Wolfsburg]]*.

Iepriekš pārstāvējis Anglijas komandas *[[Liverpool FC|Liverpool]]* un *[[Huddersfield Town AFC|Huddersfield Town]]*, kā arī Dānijas komandas *[[Aarhus Gymnastikforening|AGF]]* un *[[FC København|København]]*.

Polijas futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**København**

* Dānijas Superlīga: 2021—22, 2022—23
* Dānijas kauss: 2022—23

## Ārējās saites
Lūkass Nmeča

**Lūkass Okečukvu Nmeča** (, dzimis ) ir Vācijas futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Vācijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Nmeča spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Leeds United F.C.|Leeds United]]*.

Viņa jaunākais brālis Fēlikss Nmeča arī ir profesionāls futbolists, pārstāvējis Vācijas futbola izlasi.

Iepriekš pārstāvējis Anglijas komandas *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]*, *[[Preston North End F.C.|Preston North End]]* un *[[Middlesbrough FC|Middlesbrough]]*, Beļģijas komandu *[[RSC Anderlecht|Anderlecht]]* un Vācijas komandu *[[VfL Wolfsburg]].*

Pārstāvējis Anglijas un Vācijas jauniešu izlases. 2021. gadā debitējis Vācijas futbola izlases rindās.

## Sasniegumi
**Vācija U21**

* UEFA Eiropas U-21 čempionāts: 2021

## Ārējās saites
Leonardo Bitenkurts

**Leonardo Žezuss Lureiru Bitenkurts** (, dzimis ) ir Vācijas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2020. gada Bitenkurts pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Brēmenes "Werder".

Iepriekš spēlējis Vācijas komandās *[[FC Energie Cottbus|Energie Cottbus]]*, Dortmundes "Borussia", *[[Hannover 96]]*, *[[1. FC Köln]]* un *[[TSG 1899 Hoffenheim|1899 Hoffenheim]]*.

## Ārējās saites
Matīass Svanberjs

**Matīass Ūlofs Svanberjs** (, dzimis ) ir zviedru futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Zviedrijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Svanberjs spēlē Vācijas Bundeslīgas komandā *[[VfL Wolfsburg]]*.

Iepriekš spēlējis Zviedrijas komandā Malmes FF un Itālijas komandā *[[Bologna FC 1909|Bologna FC]]*.

Zviedrijas futbola izlases rindās debitējis 2019. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Malmö FF**
* Allsvenskan: 2016, 2017

## Ārējās saites
Patriks Vimmers

**Patriks Vimmers** (, dzimis ) ir austriešu futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Austrijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Vimmers spēlē Vācijas Bundeslīgas komandā *[[VfL Wolfsburg]]*.

Iepriekš spēlējis Austrijas komandā Vīnes "Austria" un Vācijas komandā Bīlefeldes "Arminia".

Austrijas futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Odilons Kosunu

**Kuaku Odilons Dorželess Kosunu** (, dzimis ) ir Kotdivuāras futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā un pārstāv Kotdivuāras futbola izlasi. Kopš 2025. gada Kosunu spēlē Itālijas A sērijas komandā Bergamo "Atalanta".

Iepriekš spēlējis Zviedrijas komandā *[[Hammarby IF|Hammarby]]*, Beļģijas komandā *[[Club Brugge KV|Club Brugge]]* un Vācijas komandā Leverkūzenes "Bayer".

Kotdivuāras futbola izlases rindās debitējis 2020. gadā. Uzvarējis 2023. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Sasniegumi
**Club Brugge**

* Beļģijas Pro līga: 2019—20, 2020—21
* Beļģijas Superkauss: 2021

**Bayer Leverkusen**

* Vācijas Bundeslīga: 2023—24
* Vācijas kauss: 2023—24
* Vācijas Superkauss: 2024

**Kotdivuāra**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2023

## Ārējās saites
Laosa (Lielā Grieķija)

**Laosa** () jeb **Lausa** () bija sena pilsēta Lielajā Grieķijā, Tirēnu jūras piekrastē, Dienviditālijā. Tā atradās pie Lao upes grīvas, kas senatnē kalpoja par robežupi starp Lukāniju un Brutiju, un deva pilsētai tās nosaukumu.

Pilsētas arheoloģiskos izrakumus var atrast netālu, austrumos no Marcellinas, pie Santa Marijas del Čedro, Kalabrijā.

## Vēsture
Hērodots apgalvo, ka Sibarīdas iedzīvotāji, kas 510. gadā pr.Kr. piedzīvoja savas pilsētas izpostīšanu, atrada patvērumu Laosā un Skidrā. Izrakumos bija atrastas sudraba monētas ar simboliem, kas līdzīgi Sibarīdas monētām starp 500. un 440. gadu pr.Kr.

Sicīlijas Diodors uzskata, ka pilsētu iekaroja lukāni pirms vai ap 390. gadu pr.Kr. Tūrijieši atvairīja lukānu uzbrukumu, kuri iebruka viņu teritorijā 390. gadā pr.Kr. Tad lukāni atkapās uz savu teritoriju, bet tūrijieši viņus vajāja, lai aplenktu "plaukstošo" Laosas pilsētu, taču pa ceļam tie nokļuva slazdā, un lukāni viņus sakāva.

Pseido-Skilaks raksta, ka tā bija tūrijiešu kolonija.

Strabons (7. gads pr.Kr. — 23. gads) apraksta pilsētu kā vēl joprojām esošu. Pēc viņa teiktā tā bija Sibarīdas kolonija, un ka tā bija pēdējā pilsēta Lukānijā, kas atrodas 400 stadijus no Elejas. Ģeogrāfs arī piemin, ka netālu no pilsētas atradās templis, veltīts varonim Drako, kurš pēc nostāstiem bija viens no Odiseja pavadoņiem. Plīnijs Vecākais apmēram 77–79. gados apgalvo, ka šī pilsēta vairs neeksistē.
thumb|Laosas sudraba monētas<br />(ap 490/80. – 470. gadu pr.Kr.)

## Izrakumi
Pirmie izrakumi sākās starp 1929. un 1932. gadu. Laosas nekropole tagad atrodas zem Marcellinas un ir ievērojama ar saviem nozīmīgajiem atradumiem. Bagāts kaps tika nejauši atklāts 1961. gadā netālu no Marcellinas dzelzceļa stacijas, kurā atradās desmitiem sarkanfigūras vāžu, bronzas un dārgmetālu izstrādājumu, kā arī meistarīgi izveidotas bronzas bruņas. Datēts ar 4. gadsimta pr.Kr. otro pusi, šis atradums pašlaik tiek eksponēts Lielās Grieķijas arheoloģijas muzejā Redžo Kalabrijā. Citi šī perioda apbedījumi, kaut arī ne tik bagāti, tika atrasti tajā pat rajonā 20. gadsimta 50. un 60. gados.

Izrakumi parādīja, ka pilsēta vismaz no trim pusēm bija aizsargāta ar aizsargmūri. Pilsētas teritorija bija izveidota ar regulāru plānojumu, kur bija vismaz divas 12 m platas centrālās ielas ziemeļu-dienvidu virzienā. Tās ik pēc 96 metriem šķērsoja 5 m platas perpendikulārās ielas austrumu-rietumu virzienā. Tas veidoja apbūves gabalu šahveida plānojumu, kurus vēl papildus sadalīja šauras šķērsielas. Iecirkņa dienvidaustrumos, netālu no mūsdienu kapiem, tika atklātā amatnieku krāšņu zona keramikas apdedzināšanai.

## Mūsdienas
1994. gadā senās Laosas teritorijā tika izveidots arheoloģiskais parks, lai aizsargātu šo iecirkni ap 60 hektāru platībā.

## Atsauces
Jānis Mikāns

**Jānis Mikāns** (1947—2024) bija latviešu metālmākslinieks, kopš 1994. gada viņa darbnīcā gatavoja Triju Zvaigžņu ordeņa piecas šķiras.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1947. gada 13. martā. Mācījās Rīgas 45. vidusskolā, tad no 1963. līdz 1971. gadam ar pārtraukumiem Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolas Metāla mākslinieciskās apstrādes nodaļā (tagad MIKC Rīgas Dizaina un mākslas vidusskolas Metāla dizaina izglītības programma). Strādāja suvenīru ražošanas apvienībā "Daiļrade" (1971—1972), tad no 1972. līdz 1978. gadam studēja Latvijas Mākslas akadēmijas (LMA) Tēlniecības nodaļā, līdztekus darbojās Tautas lietišķās mākslas studijā "Kalvis". Tiešās kalšanas metodi apguva vasaras praksē pie tēlnieka Kārļa Jansona viņa darbnīcā "Siļķēs" pie Cēsīm.

Pēc LMA absolvēšanas Jānis Mikāns turpināja strādāt studijā "Kalvis", 1983. gadā piedalījās interjera veidošanā Rīgas pilsētas dzimtsarakstu nodaļā Zemgaļu ielā, 1984. gadā piedalījās Mākslas dienu tēlniecības darbu izstādē, 1986. gadā sarīkoja izstādi "Metāls. Emalja" (kopā ar Induli Urbānu), veidoja etnogrāfiska stila rotas dizaina tērpu kolekcijām Rīgas Modeļu namā. Kopš 1986. gada bija Latvijas Mākslinieku savienības (LMS) biedrs.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas kļuva par SIA "Kalvis" direktoru, piedalījās Latvijas 7. medaļu mākslas izstādē (1991), Baltijas valstu medaļu mākslas triennālē Viļņā (1992), izstādē "Metāls un rotas" Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā (1992), Latvijas 8. medaļu mākslas triennālē (1994), Latvijas 9. medaļu mākslas triennālē (1997), Latvijas 10. medaļu mākslas triennālē (2000), Latvijas 11. medaļu mākslas triennālē (2003).

Miris 2024. gada 12. oktobrī.

## Darbi
* "Sējējs—95" laureāta sudraba medaļa (1995),
* Ernesta un Arvīda Brastiņu piemiņas medaļa (1995),
* balva Latvijas koru saietam "Meņģeļi" (1997),
* LMS medaļa "Gada mākslinieks" (1997),
* Hieronīma Grindeļa balva (1998, 2004, kopā ar tēlnieku Jāni Strupuli),
* Ministru prezidenta balva "Sudraba zizlis" (1998),
* Iekšlietu ministrijas apbalvojums "Goda zīme" (2000) u.c.

## Atsauces
Marko Frīdls

**Marko Frīdls** (, dzimis ) ir austriešu futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā un pārstāv Austrijas futbola izlasi. Kopš 2019. gada Frīdls spēlē Vācijas Bundeslīgas komandā Brēmenes "Werder".

Savu karjeru iesācis Minhenes "Bayern", kur 2017. gadā debitējis Vācijas Bundeslīgā. 2019. gadā pievienojies Brēmenes "Werder".

Austrijas futbola izlases rindās debitējis 2020. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* DFL-Supercup: 2017

## Ārējās saites
Mančestra (boro)

**Mančestras Lielpilsēta** () ir metropoles boro (distrikts) ar lielpilsētas statusu Anglijā, Lielās Mančestras grāfistē. Aizņem grāfistes vidusdaļu, robežojas dienvidos ar Češīru, rietumos — ar Trefordu un Solfordu, ziemeļos — ar Beri, Ročdeilu un Oldemu, bet austrumos — ar Teimsaidu un Stokportu. Distrikts aizņem vēsturisko Mančestras pilsētas centrālo daļu, kas veido tikai piekto daļu no Mančestras urbānās aglomerācijas iedzīvotāju skaita.

## Vēsture
Metropoles distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Lankašīras grāfistei piederējušo Mančestras grāfistes boro ar Baklovas lauku distrikta Ringvejas pagastu, un iekļaujot to jaunizveidotajā Lielās Mančestras grāfistē. Distrikts kopš dibināšanas pārmantoja Mančestras lielpilsētas statusu.

## Administrācija
Administratīvi Mančestras boro teritoriju veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko pārvalda lielpilsētas padome, un kas iekļauj Mančestras ( iedzīvotāji) pilsētu, kā arī Ringvejas pagasts, kura teritorijā atrodas Mančestras lidosta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lēdmanes muiža

**Lēdmanes muiža** ir ciems Lēdmanes pagastā, Ogres novadā. Izvietojusies gar autoceļu V996 33 km no novada centra Ogres, 4 km no pagasta centra Lēdmanes un 71 km attālumā no Rīgas.

Lēdmanes muižas apbūve, moderes māja un Pīļu kroga ēka ir Valsts aizsargājamais kultūras piemineklis.

## Atsauces
Treforda

**Trefordas boro** () ir metropoles boro (distrikts) Anglijā, Lielās Mančestras grāfistē. Atrodas grāfistes dienviddaļā, robežojas dienvidos ar Češīru, rietumos un ziemeļos — ar Solfordu, bet austrumos — ar Mančestru. Distrikta administratīvais centrs ir Stretforda, bet lielākā apdzīvotā vieta — Seila.

## Vēsture
Metropoles distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Lankašīras grāfistei piederējušos Stretfordas municipālo boro un Ērmstonas urbāno distriktu ar Češīras grāfistes Oltrinemas un Seilas municipālajiem boro, Bodonas un Heilas urbānajiem distriktiem un Baklovas lauku distrikta četriem pagastiem, un iekļaujot to jaunizveidotajā Lielās Mančestras grāfistē. Distriktam kopš dibināšanas piešķirts boro statuss. Distrikta nosaukumam izvēlētā Treforda ir kompromiss, lai neizceltu nevienu no jaunā boro pilsētām, pie tam distrikta teritorijā atrodas Manchester United mājvieta Old Trafford stadions un Trefordas industriālais parks. Nosaukums *Trafford* ir sens ''Stretford'' nosaukuma anglonormaņu valodas variants.

## Administrācija
Administratīvi Trefordas boro teritoriju veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko pārvalda boro padome, un kas iekļauj Seilas ( iedzīvotāji), Oltrinemas (), Stretfordas () un Ērmstonas () pilsētas, Pārtingtonas () pagasta līmeņa pilsēta, kā arī 3 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stretforda (Lielā Mančestra)

**Stretforda** () ir pilsēta Anglijā, Lielās Mančestras metropoles grāfistē, Trefordas metropoles boro administratīvais centrs. Atrodas grāfistes dienviddaļā starp Mērzi upi dienvidos un Mančestras kuģu kanālu ziemeļos  no valsts galvaspilsētas Londonas; viena no Mančestras piepilsētām.

## Vēsture
Pilsētas nosaukums cēlies no senangļu valodas *strǣt* un *ford* — ‘ceļa brasls’ — tā atrodas pie senā romiešu ceļa no Česteras uz Mančestru. Tagadējās pilsētas apvidus līdz 20. gadsimta sākumam bija lielākoties lauksaimniecisks rajons; kopš 13. gadsimta sākuma šeit zināmas divas muižas, viena no kurām bija Trefordu muiža. 19. gadsimta vidū Stretforda, kas atradās pie Mančestras robežas, kļuva par modernu dzīvesvietu. 1831. gadā tika izveidots Karaliskais botāniskais dārzs; šeit 1887. gadā tika rīkota Karaliskā jubilejas izstāde par godu karalienes Viktorijas 50 gadu valdīšanai.

Strauja pilsētas attīstība sākās līdz ar Mančestras kuģu kanāla izbūvi 1894. gadā. Tā dienvidu krastā tika izveidots pasaulē pirmais plānveida *Trafford Park* industriālais parks. Desmit gadu laikā iedzīvotāju skaits pieauga no  cilvēka 1891. gadā līdz  iedzīvotājiem 1901. gadā. Otrā pasaules kara laikā Stretforda pārorientējās uz militāro rūpniecību — šeit ražoja *Avro Manchester* smagos bumbvedējus, *Rolls-Royce Merlin* aviācijas dzinējus *[[Supermarine Spitfire|Spitfire]]* un *Lancaster* lidmašīnām. Pilsēta vairākkārt cieta vācu gaisa bombardēšanā.

Mūsdienās *Trafford Park* industriālajā zonā bāzējas ap 1400 kompānijām, kas nodarbina ap 44 tūkstošiem cilvēku.

## Sports
Stretfordā atrodas *[[Old Trafford]]* futbola stadions, kurā bāzējas Anglijas Premjerlīgas klubs *[[Manchester United]]*. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Hmilovkas pilskalns

**Hmilovkas pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Krāslavas novada Kastuļinas pagastā.

Hmilovka ir viensētās sadalīta pusmuiža, kuras nosaukums dažādās dažādu laiku kartēs un rakstītos avots ir rakstīts dažādi: *Hmilauka*, *Hmulovka*, *Chmilauka*, *Chmilova*, *Chmalovka*, *Hmalovka*, *Xmalovka*, *Xmylevka*. Pilskalns ierīkots aptuveni austrumu – rietumu virzienā orientētā kalnā, kurš pret ziemeļiem ir īpaši stāvs, ap 15 m augsts. Agrākos laikos pilskalna plakums, ieskaitot iespējamos austrumu gala nocietinājumus, un tā dienvidu nogāze intensīvi arti, iespējamos mākslīgos pilskalna pārveidojumus pilnīgi nolīdzinot. Senās druvas malu un arī postījuma robežu iezīmē izteikta apara, kas vietām ir līdz metru augsta. Pilskalna rietumu galā apara šķērso nocietinājumu grāvju un vaļņu dienvidu galus; grāvju un vaļņu pretējie gali ir saglabājušies. Nenoartajā pilskalna daļā gan nocietinājumos, gan ziemeļu nogāzē jaušams intensīvi melns kultūrslānis. Tāds vietām jaušams arī noartajā plakumā, bet lēzenajā dienvidu nogāzē, iespējams, biezās zāles dēļ to nav izdevies konstatēt.

Pilskalnu nepārprotami iezīmē raksturīgie rietumu gala nocietinājumi, kas saglabājušies 5—6 m garumā. Skatoties no ārpuses, sākumā redzams ap metru augsts aprakums, kam dienvidu galu nogriež apara. Tad seko ap pusmetru dziļš grāvītis jeb terase, tad aptuveni pusmetru augsts valnis, tad tikpat dziļš grāvis, seko vairāk par metru augsts aprakums un, visbeidsot, nepilnu metru augsta vaļņa paliekas plakuma galā. Pilskalna ziemeļu nogāzē šie nocietinājumi terases neveido.

Pilskalna austrumu gala nocietinājumi nav līdz galam izprotami. Nocietinājumi divu terašu veidā saglabājušies ziemeļu nogāzē. Pirmā ap 3—4 m platā terase veidota apmēram 2—3 m zem plakuma līmeņa, turpinās līdz aptuveni trešdaļai no pilskalna garuma. Pilskalna austrumu galā terase sāk pagriezties pret pilskalnu un, iespējams, kādreiz pārveidojās par grāvi. Otrā terase ir 2—3 m zem pirmās terases, tāpat ir 3—4 m plata un tāpat sāk pagriezties pret pilskalnu, iespējams, tā kādreiz pārveidojusies par grāvi.

Hmilovkas pilskalns varēja būt bijis visai ievērojams. Tā datējums pagaidām nav zināms, tomēr kultūrslāņa raksturs vairāk liktu domāt par agrāka perioda pilskalnu. Taisnā līnijā 3 km uz ziemeļaustrumiem no Hmilovkas pilskalna atrodas ainaviskais Stanovišku pilskalns.

Vieta apsekota . Pilskalnu LIDAR kartēs 2021. gada sākumā atklājis senvēstures entuziasts Atis Blūms.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Hmilovkas pilskalns
Mīlestība, meli un asinis

**"Mīlestība, meli un asinis"** () ir 2024. gada Apvienotās Karalistes un ASV romantiskā trillera filma, kuras režisore un scenārija autore ir Roza Glasa. Filmā galvenās lomas atveido Kristena Stjuarta, Ketija O'Braiena, Džena Malone, Anna Barišņikova, Deivs Franko un Eds Heriss.

Filmas darbība norisinās 1989. gadā un tā stāsta par romantiskām attiecībām starp sporta zāles vadītāju Lū (Stjuarta) un kultūristi Džekiju (O'Braiena) un to, kā abas tiek ierautas Lū noziedzīgās ģimenes tīklā.

Filmas "Mīlestība, meli un asinis" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Latvijā pirmizrāde notika . Filmu izplatīja *[[A24]]*. Filma saņēma pozitīvu kritiķu vērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Si minors

**si minors** ir uz si nots balstīta minora tonalitāte, kas sastāv no skaņām Si, do♯, re, mi, fa♯, sol un la, si minora paralēlā tonalitāte ir Re mažors, bet vienvārda tonalitāte — Si mažors.
Sibīrijas iekarošana

thumb|250px|Vasilija Sturikova 1895. gada glezna, kurā attēlota Jermaka veiktā Sibīrijas iekarošana
**Sibīrijas iekarošana** bija Krievijas caristes paplašināšanās uz austrumiem 16. un 17. gadsimtā, kas padarīja Krieviju par vienu no lielākajām impērijām pasaulē.

## Vēsture
Sibīrijas iekarošana sākās 16. gadsimta otrajā pusē Ivana IV valdīšanas laikā, kad kazaki Jevgeņija Stroganova vadībā kopā ar atamanu Jermaku 1580. gadā devās uz Sibīriju, lai pakļautu hana Kučuma pārvaldīto Sibīrijas hanisti, kas atradās mūsdienu Rietumsibīrijā. 1582. gadā Jermaks pie Irtišas upes sakāva Kučuma spēkus, sākot Krievijas ietekmes nostiprināšanu reģionā.

Pēc sākotnējām militārajām uzvarām Krievija pakāpeniski paplašināja savu kontroli pār Sibīriju, izmantojot bruņotu spēku, kazaku vienības un diplomātiju, lai noslēgtu līgumus ar vietējo cilšu vadoņiem. Krievijas Impērijas paplašināšanos motivēja Sibīrijas plašie dabas resursi, bet par Sibīrijas kolonizēšanas galveno saimniecisko pamudinājumu kļuva kažokādu tirdzniecība.

Sibīrijas iekarošanu pavadīja krievu kolonistu ierašanās, kas apmetās uz dzīvi jauniegūtajās zemēs. Starp krievu kolonistiem un vietējām ciltīm norisinājās gan kultūras sadursme, gan bruņoti konflikti. Dažkārt vietējās ciltis kā apliecinājumu pakļaušanai bija spiestas Krievijas varas iestādēm maksāt kažokādu nodevas jeb *jasaku*. Vietējo tautu skaits samazinājās gan pārtautošanas, gan slimību, kara un pārvietošanas dēļ.

17. gadsimtā Krievija turpināja iespiesties dziļāk Sibīrijā, sasniedzot Kluso okeānu un nostiprinot savu klātbūtni Tālajos Austrumos. Tā kļuva arī par atspēriena punktu tālākai Krievijas kolonizācijai Vidusāzijā un Ziemeļamerikas ziemeļrietumos.

## Ārējās saites
Havaju Karaliste

**Havaju Karaliste** (, ; *Kingdom of Hawaiʻi*) bija neatkarīga monarhiska valsts, kas pastāvēja Havaju salās no 1795. gada līdz 1893. gadam. Tā tika dibināta, kad salas apvienoja karalis Kamehameha I, un pastāvēja līdz tika gāzts pēdējais monarhs, karaliene Lilīuokalani.

19. gadsimtā Havaju Karaliste piedzīvoja pieaugošu rietumu (galvenokārt ASV un Eiropas) ietekmi. Tā izpaudās tirdzniecības attīstībā, kristietības izplatībā un rietumu politisko un juridisko sistēmu ieviešanā. Daudzi misionāri, tirgotāji un plantatori ieceļoja Havaju salās, atstājot būtisku iespaidu uz vietējo sabiedrību un valdību.

1840. gadā Havaju Karaliste pieņēma savu pirmo konstitūciju, kas pārvērta absolūto monarhiju par konstitucionālu monarhiju ar ierobežotu karaļa varu un izveidoja likumdevēju sapulci. Tas bija solis uz rietumu politiskās sistēmas pieņemšanu, bet arī nozīmēja lielāku rietumnieku ietekmi pār vietējo valdību. Vēlākajos gados pastiprinājās politiskā spriedze starp vietējiem havajiešiem, kuri vēlējās saglabāt savu suverenitāti, un rietumu iedzīvotājiem, īpaši amerikāņu plantatoriem un tirgotājiem, kuri gribēja lielāku kontroli pār salām.

1893. gadā grupa amerikāņu un eiropiešu plantatoru, tirgotāju un politiķu ar ASV Jūras spēku atbalstu sarīkoja valsts apvērsumu, gāžot karalieni Lilīuokalani. Tika izveidota Havaju pagaidu valdība, kas kontrolēja salas, līdz tās 1898. gadā tika oficiāli anektētas un pievienotas Amerikas Savienotajām Valstīm.

## Ārējās saites
Japānā visizplatītāko uzvārdu uzskaitījums

Japānā ir identificēti 291 129 dažādi japāņu uzvārdi (姓, sei) ar unikālu kandži rakstību, taču starp tiem ir uzvārdi, kuri var tikt izrunāti un romanizēti līdzīgi. Tajā pašā laikā, ir uzvārdi, kuru kandži rakstība ir vienāda, kuri tiek izrunāti atšķirīgi.

Balstoties uz "*Meiji Yasuda Life Insurance Company*" 2008. gadā veikto pētījumu, kurā ir analizēti aptuveni 6 118 000 klientu dati, ir aprēķināts, ka katram desmitajam Japānas iedzīvotājam ir kāds no 10 visbiežāk sastopamajiem uzvārdiem, un katram trešajam — kāds no 100 populārākajem uzvārdiem.

## Uzvārdu uzskaitījums

## Atsauces
Anastasija Zavorotņuka

**Anastasija Zavorotņuka** (; dzimusi , mirusi ) bija krievu aktrise un televīzijas raidījumu vadītāja.

Vislabāk zināma ar galveno lomu komēdijseriāla "Mana mīļā aukle" (*Моя прекрасная няня*, 2004—2009). Vēl Zavorotņuka filmējusies vairāk nekā 30 filmās un televīzijas seriālos.

2020. gada maijā ziņoja, ka Zavorotņukai diagnosticēta glioblastoma (smadzeņu audzējs). 53 gadu vecumā viņa nomira no šīs slimības .

## Atsauces

## Ārējās saites
Seila

**Seila** () ir pilsēta Anglijā, Lielās Mančestras metropoles grāfistē, Trefordas metropoles boro lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienviddaļā Mērzi kreisajā krastā  no valsts galvaspilsētas Londonas; viena no Mančestras piepilsētām.

## Vēsture
Tiek uzskatīts, ka Seila dibināta anglosakšu laikā 7.—8. gadsimtā; tās nosaukums cēlies no senangļu valodas *salh* — ‘pie vītoliem’. Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1199. gadā. Seila attīstījās kā lauksaimniecības apgabala centrs. 1765. gadā Seilu sasniedza Bridžvoteras kanāls, kas ievērojami atviegloja produktu piegādi Mančestrai. 1849. gadā tika atklāta dzelzceļa līnija, kas ļāva Seilai attīstīties kā Mančestras vidusklases iedzīvotāju dzīvesvietai; līdz 19. gadsimta beigām tās iedzīvotāju skaits trīskāršojās. 1888. gadā Seila kļuva par urbāno distriktu. 1930. gadā Seilai pievienoja kaimiņu Eštonas pie Mērzi pilsētu un 1935. gadā Seila saņēma municipālā boro statusu. 1974. gadā iekļauta Trefordas metropoles boro.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oltrinema

**Oltrinema** (; ) ir pilsēta Anglijā, Lielās Mančestras metropoles grāfistē, Trefordas metropoles boro otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienviddaļā  no grāfistes galvenās pilsētas Mančestras centra un  no valsts galvaspilsētas Londonas; viena no Mančestras piepilsētām.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1290. gadā kā *Aldringeham*, kad tai pišķirts brīvā boro statuss. Viduslaikos Oltrinema attīstījās kā tirgus pilsēta; tradicionālie gadatirgi tika organizēti līdz pat 1895. gadam. 1765. gadā pilsētu sasniedza Bridžvoteras kanāls, kas stimulēja dārzkopības uzplaukumu un daudzus gadus Oltrinema bija slavena ar saviem dārzeņiem. Pilsētas ziemeļos kanāla krastā izauga Bodhītas industriālais rajons. 1845. gadā pilsētu savienoja ar dzelzceļa satiksmi, kas ļāva tai attīstīties kā Mančestras vidusšķiras dzīvojamai piepilsētai. Pilsētā attīstījās darbagaldu būve. 1937. gadā Oltrinemai piešķira municipālā boro statusu, bet 1974. gadā to iekļāva Trefordas metropoles boro.

## Atsauces

## Ārējās saites
Solforda (boro)

**Solfordas Lielpilsēta** () ir metropoles boro (distrikts) ar lielpilsētas statusu Anglijā, Lielās Mančestras grāfistē. Atrodas grāfistes vidusdaļā, robežojas dienvidrietumos ar Češīru, rietumos — ar Viganu, ziemeļos — ar Boltonu un Beri, austrumos — ar Mančestru, bet dienvidos — ar Trefordu. Distrikta administratīvās iestādes atrodas Svintonā, bet lielākā apdzīvotā vieta ir Solforda.

## Vēsture
Metropoles distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Lankašīras grāfistei piederējušos Solfordas grāfistes boro, Eklsas un Svintonas un Pendlberi municipālos boro un Ērlamas un Vērzli urbānos distriktus, un iekļaujot to jaunizveidotajā Lielās Mančestras grāfistē. Distrikts kopš dibināšanas pārmantojis Solfordas lielpilsētas statusu.

## Administrācija
Administratīvi Trefordas boro teritoriju veido vienota ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko pārvalda boro padome, un kas iekļauj Solfordas ( iedzīvotāji), Eklsas (), Vokdenas (), Svintonas () un Pendlberi () pilsētas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Īdeņas pilskalns

**Īdeņas** jeb **Ideņu pilskalns** atrodas Rēzeknes novada Nagļu pagastā, Īdeņā, netālu no Lubāna ezera.

Īdeņas ciems atrodas uz zemes strēles pie Lubāna. Puskilometru uz dienvidrietumiem no šīs zemes strēles atrodas Īdeņas pilskalns.

Ernests Brastiņš, aplūkojot pilskalnu, atklāja, ka tas bijis apsēts rudziem un arts vairāk nekā pusgadsimtu. Saskaņā ar vietējo iedzīvotāju stāstiem pret laukiem (austrumiem) vērstajai pilskalna pusei apkārt esot bijis grāvis, bet dienvidu pusē — terase. Arot esot atrastas dažādas misiņa drātiņas, skārdiņi un gredzentiņi. Labu laiku esot tikusi glabāta pilskalnā atrasta sudraba karote ar apaļu kātu un ziedu rotājumiem, bet tā pazudusi.

Kalnā konstatēta ceturtdaļmetru bieza, sajaukta un pelēka mītņu kārta. Pa druvas virsu atrastas lauskas, ogles un deguši akmeņi. Trauku lauskas bijušas samērā jaunas, virpotas un ar viļņotu rakstu.

Plakuma lielums nav īsti nosakāms. Toties vērojams ka plakums bijis kumps un apaļš. Vaļņi, uzejas, terases un citi zemju darbi, kā jau minēts, noarti, jo zeme sastāv no parupjas, viegli irstošas smilts.

No pilskalna pavēries tāls skats uz visu Lubāna ezeru un apkārtējām pļavām. Varēja saskatīt Bēržu, Bikovas un Barkavas baznīcas.

Kalna turpinājumu sauc par "Kara kalnu" un "Ārgales" kalnu.

Šo pilskalnu aprakstījis arī Pāvels Rikovs, sniegdams dažas ziņas par uzbedumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ideņu pilskalns
Valters Ortmans

**Valters Ortmans** (dzimis ; miris ) bija Brazīlijas simtgadnieks, kuram piederēja Ginesa rekords par ilgāko nostrādāto laiku vienā uzņēmumā. Ortmans sāka strādāt tekstilizstrādājumu uzņēmumā *ReneauxView* Bruski pilsētā, Santakatarinas štatā par pārdošanas asistentu 1938. gadā un turpināja strādāt uzņēmumā vismaz līdz 2022. gadam.

## Biogrāfija
Valters Ortmans ir dzimis 1922. gada 19. aprīlī. Ortmans bija vācu izcelsmes un piedzimis Brazīlijas pilsētā ar lielu vācu izcelsmes iedzīvotāju skaitu. Viņš tika raksturots kā izcils students, taču pameta skolu, lai sniegtu finansiālu palīdzību savai ģimenei. 1938. gada 17. janvārī viņu 15 gadu vecumā pieņēma darbā par iepakošanas palīgu. 2020. gadā intervijā telekanālam NSC TV Ortmans sacīja, ka atceras pirmo kalkulatoru, ko viņš izmantoja dažus gadus pēc pieņemšanas darbā. 2018. gada 2. maijā viņu pieņēma Brazīlijas prezidents Mišels Temers savā rezidencē *Palacio do Planalto*. 2018. gada 14. augustā viņš tika apbalvots Braziljā ceremonijas laikā Augstākajā darba tiesā (Tribunal Superior do Trabalho, TST) un saņēma ordeni par nopelniem darba likumdošanas jomā. Valters Ortmans nomira 2024. gada 2. augustā 102 gadu vecumā.

## Atsauces
Izvaltas pilskalns

**Izvaltas pilskalns** atrodas Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Ernesta Brastiņa pierakstos minēts, ka Izvaltas pagastā, pie Beržines ciema (tolaik Berezauka) atrodoties pilskalns, puskilometru uz rietumiem no ciema, sīka strautiņa kreisā pusē. Minētais strautiņš netālu iesākas pļavās, tek uz Izvaltu un tālāk. Šī strautiņa ielejai apkārt augsti kalni ar laukiem un druvām. Kāda augsta lauka stūris no Beržines ciema puses izbīdījies pret strautiņa ieleju tālāk kā citi. Šis stūris arī ir minētais pilskalns. No lauka puses tas norobežots ar 5 m dziļu ieleju. Varbūt, ka šī ieleja ir dabiski cēlusies un nemaz nav roku darbs. Patiesību grūti atklāt, jo pilskalns līdz ar tuvējiem laukiem ilgus laikus jau arts un varbūtējās uzbedumu pazīmes jau sen kamēr noartas.

Kalna plakums iegareni apaļš, 30 x 50 m caurmērā. Pret vidu tas ir 3—4 m kumps, un tā vidus ir 24 m augstāks par apakšā esošo pļavu.

Kalna sāni ziemeļpusē stāvi kā jumts. 20. gadsimta sākumā šai sānā zeme ar visiem krūmiem noslīdējusi zemē, kur tā redzama bijusi vēl vismaz 20 gadus, ar tālāk augošiem krūmiem. Rietumos kalna sāns lēzenāks. Tikai pirmie 10 metri no plakuma malas uz zemi šeit pietiekoši krauji. Zemāk sakas druvas, aiz tām — pļava.

Pēc dažām zemes šņorēm, kas plakumā bija uzartas, redzams, ka viducī melnzemes maz. Tā vairāk uzkrājusies gar plakuma malām un kalna sāniem. Dažas vietas ar mītņu kārtu redzamas  pilskalna dienvidos un austrumos esošajos, senāk artajos laukos.

Mītņu kārtā tika atrastas rupjas trauku lauskas. Esot uzarti arī dauzīti kauli un akmens ieroči. Viens pilskalnā atrasts akmens cirvis bijis nopirkts un nodots pieminekļu valdei. Turpat nogādāti arī citi no ciema ļaudīm iegūtie akmens laikmeta cirvji.

Pilskalns pieskaitāms akmens laikmeta pilskalniem. Tas nejauši uziets, apkārtni pārmeklējot bez kādām iepriekšējām ziņām par pilskalna esamību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Izvaltas pilskalns
Svintona

**Svintona** () ir pilsēta Anglijā, Lielās Mančestras metropoles grāfistē, Solfordas metropoles boro administratīvais centrs. Atrodas grāfistes vidusdaļā  no grāfistes galvenās pilsētas Mančestras centra un  no valsts galvaspilsētas Londonas; viena no Mančestras piepilsētām.

## Vēsture
Pilsētas nosaukums cēlies no senangļu valodas *swintun* — ‘cūku ciems’, tās agrīnā nosaukuma forma bija *Swynton*. Līdz Anglijas rūpnieciskajai revolūcijai Svintona bija neliels ciems, kas viduslaikos piederēja Voli abatijai, bet vēlāk — Vērzli pilsētai. Rūpnieciskās revolūcijas laikā pilsētā atvērās akmeņogļu raktuves, kas nodrošināja ar kurināmo apkārtnes tekstilindustriju un ķieģeļu ražošanu — Svintonas ķieģeļi tika plaši izmantoti daudzos industriālajos projektos, tajā skaitā Bridžvoteras kanāla būvniecībā. Rūpnieciskā attīstība izraisīja strauju un neplānotu Svintonas urbanizāciju. 1894. gadā Svintona tika apvienota ar kaimiņos esošo Pendlberi vienā urbānajā distriktā, kam 1934. gadā piešķīra municipālā boro statusu. 1974. gadā Svintonu iekļāva Solfordas metropoles boro.

## Sports
Svintonā bāzējas Anglijas regbija-13 Superlīgas klubs *Swinton Lions*, kas sešas reizes bijis līgas čempions un trīs reizes izcīnījis Izaicinājuma kausu — tas ir bijis panākumiem bagātāks nekā tā vietējie sāncenši *Salford Red Devils*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vigana

**Vigana** var būt:
* Vigana (*Vigan*) — pilsēta Filipīnās
* Vigana (*Wigan*) — pilsēta Anglijā
* Vigana (*Borough of Wigan*) — metropoles boro Anglijā
Vigana (boro)

**Viganas boro** () ir metropoles boro (distrikts) Anglijā, Lielās Mančestras grāfistē. Aizņem grāfistes rietumu daļu, robežojas dienvidos ar Češīru un Mērzisaidu, rietumos un ziemeļrietumos — ar Lankašīru, ziemeļos — ar Boltonu, bet austrumos — ar Solfordu. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Vigana.

## Vēsture
Metropoles distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Lankašīras grāfistei piederējušos Viganas grāfistes boro, Lī municipālo boro, Eibremas, Eštonas Meikerfīldā, Āspulas, Etertonas, Bilindžas un Vinstenli, Hindli, Insas Meikerfīldā, Golbornas, Orelas, Stendišas ar Langtrī un Tilzlī urbānos distriktus un 3 pagastus no Viganas lauku distrikta, un iekļaujot to jaunizveidotajā Lielās Mančestras grāfistē.

## Administrācija
Administratīvi Viganas boro teritoriju veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko pārvalda boro padome, un kas iekļauj Viganas ( iedzīvotāji), Lī (), Eštonas Meikerfīldā (), Hindli (), Golbornas (), Etertonas (), Tilzlī (), Insas Meikerfīldā () un Stendišas () pilsētas, kā arī 3 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ketrīna Boudena

**Ketrīna Boudena** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Viņa vislabāk pazīstama ar Serijas lomu NBC situāciju komēdijā *[[30 Rock]]* (2006—2013) un Flo Fultonas-Loganas tēlu CBS ziepju operā "Hameleonu rotaļas" (2019—2022). Piedalījusies filmās "Visbaisākā Deila un Takera filma" (2010), "Seksa brauciens" (2008), *[[Piranha 3DD]]* (2012), "Amerikāņu pīrāgs: Salidojums" (2012) un "Šausmenīte 5" (2013).

## Biogrāfija
Ketrīna Boudena dzimusi 1988. gada 19. septembrī Vikofā, Ņūdžersijas štatā, ASV. Mācījusies Svētā Tomasa Mora skolā Midlendparkā un vēlāk absolvējusi katoļu akadēmiju Ņūdžersijā. Boudena 14 gadu vecumā kļuvusi par modeli. 2005. gadā viņa filmējusies *Fall Out Boy* videoklipā *Dance Dance* un vairākās reklāmās. Boudena 2006. gadā atveidoja Britniju Dženingsu ABC ziepju operā *[[One Life to Live]]*. Kopš tā laika viņa ir piedalījusies tādos seriālos kā *[[Law & Order: Special Victims Unit]]* un *[[Ugly Betty]]*.

2008. gadā filmējusies grupas *We Are Scientists* mūzikas videoklipā *After Hours*, tajā pašā gadā debitējot kino, filmu studijas *[[Summit Entertainment]]* komēdijā "Seksa brauciens". 2009. gadā Ketrīna Boudena saņēma Ekrāna aktieru ģildes balvu kategorijā "Izcils aktieru ansambļa sniegums komēdijseriālā" par lomu seriālā *[[30 Rock]]*. Viņa atkārtoti nominēta balvai arī 2008., 2010., 2011., 2012. un 2014. gadā, taču to nesaņēma. Boudena 2010. gadā piedalījās kritiķu atzītajā šausmu komēdijas filmā "Visbaisākā Deila un Takera filma", Elisones lomā.

ASV vīriešu žurnāls *[[Esquire]]* Ketrīnu Boudenu 2011. gadā atzinis par pasaulē seksīgāko sievieti. 2012. gadā ieņēmusi 18. vietu žurnāla *[[Maxim (žurnāls)|Maxim]]* *Hot 100* sarakstā, bet 2013. gadā — 25. vietu.

Filmējusies filmu sērijas "Amerikāņu pīrāgs" 2012. gada oriģinālfilmā "Amerikāņu pīrāgs: Salidojums". Vēlāk atveidojusi lomas šausmu filmās *[[Piranha 3DD]]* (2012) un *[[Nurse 3D]]* (2013). 2013. gadā filmējusies grupas *[[Panic! at the Disco]]* mūzikas videoklipā *Miss Jackson*.

2018. gadā spēlējusi galveno lomu *[[Hallmark Channel]]* filmā *Love on the Slopes*. No 2019. gada līdz 2022. gadam atveidojusi Flo Fultonas-Loganas tēlu CBS ziepju operā "Hameleonu rotaļas". Filmējusies Austrālijas šausmu filmā *Great White*, kas izlaista 2021. gadā.

## Privātā dzīve
2013. gada maijā Boudena apprecējās ar grupas *[[Armor for Sleep]]* mūziķi Benu Jorgensenu. Laulība tika šķirta 2020. gada decembrī. Viņa saderinājās ar savu dzīvesbiedru mūziķi Ādamu Teiloru Pozitano, Itālijā, 2023. gada septembrī. Viņi apprecējās Havajās 2024. gada 8. novembrī. 2025. gada maijā pāris kopīgi paziņoja par Boudenas grūtniecību.

## Filmogrāfija

### Kino

### Televīzija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālais ''Instagram'' profils
*
Bowden

***Bowden*** ir senangļu (anglosakšu) izcelsmes angļu uzvārds. No senangļu valodas tas aptuveni tulkojas kā "iedzīvotājs kalna galā", un tas var būt arī apdzīvotu vietu nosaukums.

*Bowden* var būt:

* Boudena — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Boudens — uzvārds vīriešu dzimtē.
Kaijas iela

**Kaijas iela** var būt:

* Kaijas iela — iela Ogrē;
* Kaijas iela — iela Limbažos;
* Kaijas iela — iela Saulkrastos;
* Kaijas iela — iela Siguldā;
* Kaijas iela — iela Skultes pagasta Vārzās.

## Skatīt arī
* Kaiju iela
* Lielā Kaijas iela
Vigana (Anglija)

**Vigana** (; ) ir pilsēta Anglijā, Lielās Mančestras metropoles grāfistē, Viganas metropoles boro administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes vidusdaļā Daglasas upes krastos  no grāfistes galvenās pilsētas Mančestras un  no valsts galvaspilsētas Londonas; viena no Mančestras aglomerācijas pilsētām.

## Vēsture
Arheoloģiskie izrakumi uzrāda, ka romiešu Britānijas laikā Viganas vietā atradās nozīmīga apdzīvotā vieta un tiek uzskatīts, ka tā varētu būt Antonija itenerārijā minētā *Coccium*. Anglosakšu periodā Vigana atradās Nortambrijas un vēlāk Mersijas valdījumā. 10. gadsimta sākumā Viganā apmetās no Īrijas padzītie skandināvi, par ko liecina ievērojamais skandināvu toponīmu īpatsvars.

1245. gadā karalis Henrijs III piešķīra Viganai boro statusu, bet 1257. gadā — tirgus hartiju. Vigana kā nozīmīga pilsēta attēlota senākajā zināmajā Britānijas kartē, kas izdota ap 1360. gadu. Līdz Anglijas rūpnieciskajai revolūcijai Vigana attīstījās kā veiksmīga tirgus pilsēta.

18. gadsimtā pilsēta attīstījās kā ievērojams akmeņogļu ieguves, tekstilrūpniecības un inženierijas centrs. 1740. gados tika kanalizēta Daglasas upe, bet pēc tam izbūvēja Līdsas—Liverpūles kuģojamo kanālu. 1830. gados Viganu dzelzceļa līnija savienoja ar Prestonu un Mančestras—Liverpūles dzelzceļu. No 19. gadsimta beigām līdz pat 20. gadsimta vidum Viganā dominēja kokvilnas apstrādes rūpniecība.

1889. gadā Viganai piešķīra grāfistes boro statusu, bet 1904. gadā tam pievienoja Pembertonas urbāno distriktu. 1974. gadā, apvienojot vairākas apkārtējās pašvaldības, izveidoja Viganas metropoles boro.

## Sports
Viganā bāzējas *[[EFL League One]]* futbola klubs *[[Wigan Athletic]]* un regbija-13 Superlīgas klubs *Wigan Warriors*. Abi šie klubi mājas spēles aizvada *Brick Community Stadium* ar 23 tūkstošiem skatītāju vietu. Vigana vēsturiski ir arī nozīmīgs Britānijas cīņas sporta centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Klaudija Šeinbauma

**Klaudija Šeinbauma Pardo** (; dzimusi  Mehiko) ir Meksikas politiķe un zinātniece. Kopš 2024. gada oktobra ir Meksikas prezidente.

## Dzīvesgājums
Šeibauma dzimusi 1962. gada 24. jūnijā, Mehiko, ebreju ķīmiķa Karlosa Šeibauma un Anijas Pardo Kemo ģimenē. Viņas vectēvs bija Lietuvā dzimis ebreju juvelieris, kas 1928. gadā emigrēja uz Meksiku un kļuva par Meksikas komunistiskās partijas biedru.

Ieguvusi filozofijas doktora grādu enerģētikas inženierijā Meksikas Nacionālajā autonomajā universitātē. Viņa ir sarakstījusi vairāk nekā 100 rakstus un divas grāmatas par enerģētiku, vidi un ilgtspējīgu attīstību. Viņa piedalījās starpvaldību klimata pārmaiņu ekspertu grupā un 2018. gadā tika nosaukta par vienu no 100 BBC gada sievietēm.

1989. gadā Šeinbauma pievienojās Demokrātiskās revolūcijas partijai (PRD). No 2000. līdz 2006. gadam viņa strādāja par vides sekretāri Mehiko domē Andrē Manuela Lopesa Ovradora vadībā, kurš tolaik bija pilsētas mērs. 2014. gadā viņa pameta PRD un pievienojās Lopesa Obradora kustībai *[[Morena]]*. No 2015. līdz 2017. gadam viņa bija Tlalpanas apkaimes vadītāja. 2018. gada vēlēšanās viņa tika ievēlēta par Mehiko pilsētas domes vadītāju, kļūstot par pirmo sievieti šajā amatā.

2023. gada jūnijā Šeinbauma atkāpās no pilsētas mēres amata, lai 2024. gada vēlēšanās tiktu izvirzīta kā *Morena* partijas kandidāte prezidenta amatam. 2024. gada jūnijā Šeinbauma uzvarēja Meksikas vispārējās vēlēšanās ar 30% pārsvaru pār Nacionālās rīcības partijas (PAN) kandidāti Sočitlu Galvesu. Viņa kļuva par pirmo sievieti, kas ievēlēta Meksikas prezidentes amatā. Amatā stājās 2024. gada 1. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Boltona (boro)

**Boltonas boro** () ir metropoles boro (distrikts) Anglijā, Lielās Mančestras grāfistē. Atrodas grāfistes ziemeļrietumos, robežojas ziemeļos ar Lankašīru, austrumos — ar Beri, dienvidos — ar Solfordu, bet rietumos — ar Viganu. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Boltona.

## Vēsture
Metropoles distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Lankašīras grāfistei piederējušos Boltonas grāfistes boro, Fārnvertas municipālo boro un Blekrodas, Horičas, Kērsli, Litlleveras, Tērtonas (daļu) un Vesthotonas urbānos distriktus, un iekļaujot to jaunizveidotajā Lielās Mančestras grāfistē.

## Administrācija
Administratīvi Boltonas boro teritoriju veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko pārvalda boro padome, un kas iekļauj Boltonas ( iedzīvotāji), Fārnvertas () un Kērsli () pilsētas, kā arī Vesthotonas (), Horičas () un Blekrodas () pagasta līmeņa pilsētas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dioskoreju rinda

**Dioskoreju rinda** (*Dioscoreales*) ir viendīgļlapju rinda, kurā (saskaņā ar APG II sistēmu) ir klasificētas trīs dzimtas, 22 ģintis un aptuveni 850 sugas. Dioskoreju rindā ir klasificētas vairākas Dioskoreju (*Dioscorea*) sugas, no kurām tiek iegūts jamss, kā arī citi ēdami sakneņi, kas dažās valstīs tiek plaši kultivēti pārtikai.

Rindā klasificētās sugas ir sastopamas visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Tās galvenokārt ir tropu vai subtropu apgabalos, bet daži *Dioscoreaceae* un *Nartheciaceae* dzimtu pārstāvji ir sastopami arī vēsākos Eiropas un Ziemeļamerikas reģionos.

## Klasifikācija
Rindā ir klasificētas dzimtas:

* Dioskoreju dzimta (*Dioscoreaceae*) R.Br.
* *Burmanniaceae* Blume
* *Nartheciaceae* Fr. ex Bjurzon

## Atsauces

## Ārējās saites
Kelvins Kiptums

**Kelvins Kiptums Čeruijots** (, dzimis , miris ) bija Kenijas vieglatlēts, garo distanču skrējējs. Viņš ir pašreizējais pasaules rekordists maratonā. Uzvarējis visos trīs maratonos, kuros dzīves laikā piedalījies.

## Karjera
Pirmo starptautisko sacensību pieredzi guva 2019. gadā, piedaloties Lisabonas pusmaratonā, kur ieņēma piekto vietu ar rezultātu 59:54. 2022. gada decembrī debitēja maratonā, uzvarot sacensībās Valensijā ar rezultātu 2.01:53. Tas viņu tobrīd ierindoja trešajā vietā visu laiku rezultātu sarakstā pēc tautieša Eliuda Kipčoges un etiopieša Kenenisas Bekeles.

2023. gada aprīlī uzstādīja Londonas maratona rekordu, veicot distanci 2 stundās, 1 minūtē un 25 sekundēs un tikai 16 sekundes atpaliekot no pasaules rekorda. 2023. gada oktobrī, veicot tikai trešo maratonu savā karjerā, uzvarēja Čikāgas maratonā ar jaunu pasaules rekordu — 2 stundas un 35 sekundes.

 gāja bojā satiksmes negadījumā Kenijas rietumos. Automašīnas avārijā kopā ar Kiptumu dzīvību zaudēja arī viņa treneris ruandietis Žervē Hakizimana.

## Personīgie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Kamaronas kauja

**Kamaronas kauja** (), kas notika 1863. gada 30. aprīlī Francijas intervences Meksikā laikā starp Francijas armijas ārzemnieku leģionu un Meksikas armiju un ilga vairāk nekā desmit stundas, tiek uzskatīta par izšķirošo brīdi ārzemnieku leģiona vēsturē.

Nelielai kājnieku patruļai, kurā bija tikai 65 vīri un kuru vadīja kapteinis Žans Danžū un leitnanti Klemens Modē un Žans Vilēns, uzbruka un to aplenca spēki, kas, iespējams, sasniedza 3000 meksikāņu kājnieku un kavalēristu, tādēļ franči bija spiesti izveidot aizsardzības pozīcijas tuvējā asjendā *Hacienda Camarón*, kas atradās Kamaronas de Teksjedas pilsētā, Verakrusas štatā, Meksikā.

Franču leģionāru bezbailīgā un izmisīgā cīņa, kuri, būdami pārliecinošā mazākumā un atsakoties padoties, pirms neizbēgamās kapitulācijas nogalināja un ievainoja simtiem ienaidnieka karavīru, radīja zināmu noslēpumainības oreolu ap franču ārzemnieku leģionu, un Kamaronas kauja kļuva par sinonīmu drosmei un bezbailīgai cīņai līdz pēdējam karavīram.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  lalegion.de The official battle report 
* French Foreign Legion Website with statistics about the battle
* :es:Camarón de Tejeda (Veracruz) Website of village of Camaron de Tejada, Veracruz .
*LIVE LINK with a lot of accurate and detailed info on the battle: http://foreignlegion.info/battle-of-camerone/
Jahja Sinvars

thumb|Jahja Sinvars (2011)
**Jahja Sinvars** (; dzimis , miris ) bija Gazas joslas *[[Hamās]]* militārais līderis (2017–2024). Izraēla viņu apsūdzēja 2023. gada ''Hamās'' uzbrukuma Izraēlai organizēšanā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1962. gadā Hānjūnisas bēgļu nometnē Gazas joslā. Studēja arābu valodu Gazas Islāma universitātē. Izraēlas varas iestādes, kas 1982. un 1985. gadā okupēja Gazu, Sinvaru arestēja divas reizes, apsūdzot sadarbībā ar islāmistiem. Viņš izveidoja iekšējās drošības vienību, kas nogalināja sadarbībā ar Izraēlu apvainotos palestīniešus. 1988. gadā viņš organizēja divu Izraēlas karavīru nolaupīšanu un nogalināšanu. Par slepkavībām viņu arestēja un piesprieda četrus mūža ieslodzījumus, bet 2011. gadā atbrīvoja pēc gūstekņu apmaiņas. Pēc atgriešanās Gazas joslā viņu 2013. gadā ievēlēja par *Hamās* politiskā spārna locekli Gazas joslā un par tā vadītāju 2017. gadā.

Izraēla viņu uzskatīja par vienu no 2023. gada 7. oktobra uzbrukuma izpildītājiem Izraēlā. Kad Izraēlas armijas iebruka Gazas joslā, Sinvars paslēpās plašajā tuneļu tīklā. Pēc *Hamās* politiskā līdera Ismaila Hanijas nogalināšanas Sinvaru izvēlējās par viņa pēcteci.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apses iela

**Apses iela** var būt:

* Apses iela — iela Ogrē;
* Apses iela — iela Garkalnes pagasta Berģos.

## Skatīt arī
* Apšu iela
Bavaria Film

***Bavaria Film GmbH*** ir Vācijas kinofilmu ražošanas un izplatīšanas uzņēmums, kas atrodas Grīnvaldē, Minhenes rajonā, Bavārijā. Tā ir viena no Eiropas lielākajām filmu ražošanas kompānijām un viena no vadošajām ražošanas un izplatīšanas kompānijām Vācijas filmu un televīzijas pakalpojumu nozarē ar aptuveni 30 meitasuzņēmumiem.

## Vēsture
*Bavaria Film* un tās filmu studiju pirmsākumi meklējami 1919. gadā, kad Minhenē augušais filmu producents Pēteris Ostermairs pārveidoja privāto filmu uzņēmumu, ko viņš 1907. gadā dibināja, *Münchener Lichtspielkunst GmbH* par publisku kompāniju ***Münchener Lichtspielkunst AG*** (saīsinājumā un sarunvalodā — ***Emelka***) un iegādājās lielu platību (apmēram ) kinostudijām Gaizelgaštaigā, Minhenes dienvidu priekšpilsētas Grīnvaldes rajonā. Uzņēmums bija tiešs konkurents kinokompānijai UFA, kas 1917. gadā sāka darbību Berlīnē, un ātri absorbēja vairākus citus filmu nozares uzņēmumus šajā reģionā.

Sākot ar 1920. gadu, reaģējot uz Berlīnes filmu studiju monopolstāvokli un lai kļūtu par ietekmīgu kinostudiju, *Emelka* paplašinājās, lai kļūtu par *Emelka Group*. Gadu vēlāk, 1921. gadā, grupa paziņoja, ka ir iegādājusies kopēšanas uzņēmumu *Süddeutsche Filmwerke Geyer*, lai paplašinātu savu darbību ārpus filmu veidošanas.

Līdz 1930. gada 24. septembrim *Emelka* ne tikai producēja filmas, bet arī producēja kinohroniku ar mūziku "Skanošā *Emelka* kinohronika".

Investors Vilhelms Krauss un banku konsorcijs 1930. gadā iegādājās uzņēmuma lielāko daļu, un 1932. gada 21. septembrī uzņēmumu pārdēvēja par ***Bavaria Film AG***. Nacistu režīms 1938. gadā nacionalizēja *Bavaria Film* kā UFA meitasuzņēmumu. Pēc Otrā pasaules kara to atjaunoja kā privātu uzņēmumu 1956. gadā.

*Bavaria Film* 1959. gada 1. augustā paziņoja, ka pārstrukturē savas studijas, nodibinot uzņēmumu *Bavaria Aliter GmbH*. Līdz Berlīnes mūra krišanai, Gaizelgaštaigā bija lielākā filmu studija visā Rietumvācijā.

*Bavaria Aliter* 1987. gada augustā paziņoja par darbības maiņu un pārdēvē savu uzņēmumu par *Bavaria Film*.

*Bavaria Film* 2011. gada 23. septembrī paziņoja, ka starptautiskā nodaļa *Bavaria Film International* ir iesaistījusies kopuzņēmumā ar Vācijas satura izplatītāju *Telepool* apvienojot to pasaules tirdzniecības operācijas vienā jaunā Eiropas satura izplatīšanas kopuzņēmumā, kas atrodas Minhenē ar nosaukumu *Global Screen*, lai veiktu izplatīšanu visā pasaulē no divām firmām.

*Bavaria Film* 2012. gada aprīlī paziņoja par sadarbības uzsākšanu ar Berlīnē bāzēto uzņēmumu *Senator Entertainment*.

*Bavaria Film* 2021. gada februārī paziņoja, ka paplašina savu darbību, sākot veidot dokumentālus un nestandarta televīzijas raidījumus, iegādājoties divas vietējās producentu kompānijas *Story House Pictures* un *Story House Productions*.

## Atsauces

## Ārējās saites