Latvijas Cilvēktiesību komiteja

**Latvijas Cilvēktiesību komiteja** (LCK, , ) ir 1992. gadā dibināta biedrība Latvijā, kas darbojas cilvēktiesību aizsardzības jomā, it sevišķi — mazākumtautību, cilvēku tiesiskā statusa, dzīvokļu tiesību jautājumos. Apvieno pārsvarā juristus un publicistus. Kā norāda pētījuma "Etnopolitika Latvijā" autori, bijušais Baltijas jūras valstu padomes demokrātisko institūciju un cilvēktiesību komisārs O. Espersens "vairākkārt apmeklējis LCK un savos spriedumos par Latviju izmanto galvenokārt šīs organizācijas materiālus". 2024. gadā atklājās, ka organizācija ilgstoši saņēmusi Krievijas Federācijas ārlietu ministrijas finansējumu.

## Vēsture
1990. gadā radās domubiedru grupa ar Vladimiru Bogdanovu un Tatjanu Ždanoku priekšgalā, un 1992. gada decembrī tā sāka sniegt bezmaksas tiesisko palīdzību iedzīvotājiem Rīgā. Šī darbība turpinās līdz mūsdienām.

Latvijas Cilvēktiesību komiteja no 1994. gada uztur Latvijas nepilsoņu un Latvijas pilsoņu tiesību atšķirību sarakstu.

1995. gadā LCK iestājās Cilvēktiesību līgu starptautiskajā federācijā (FIDH) un reģistrējās Latvijā. Pēc FIDH pieprasījuma komiteja sagatavoja un iesniedza ANO Cilvēktiesību komitejā alternatīvo ziņojumu par *Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām* ievērošanu Latvijā. Uzsākta apmeklētāju datubāzes, kurā ir dati par vairāk nekā 50 000 apmeklējumu, izveide.

1996. gadā izplatīts ziņojums "Cilvēktiesības un nepilsoņi Latvijā", kā arī 32 izraidīšanu, šķirot ģimenes, mēģinājumu analīze. Komitejas pārstāvji uzstājās ANO Cilvēktiesību komitejas mazākumtautību darba grupas sesijā.

1997. gadā LCK sāka atbalstīt starptautisko organizāciju pret rasismu un migrantu atbalstam UNITED. ANO Cilvēktiesību komitejai nosūtīts ziņojums par mazākumtautību stāvokli Latvijā. Ar Eiropas Padomes palīdzību radīta 48 sēriju sabiedrības integrācijai veltīta pārraide "Mēs - Mы" televīzijā.

1998. gadā Komiteja iesaistījās Sabiedrisko organizāciju Koordinācijas padomes darbībā. Tika publicēts komentārs par EDSO Augstā komisāra mazākumtautību lietās rekomendāciju ievērošanu Latvijā. LCK pārstāvji uzstājās ANO Cilvēktiesibu komitejas mazākumtautību darba grupas sesijā.

1999. gadā ar Eiropas Padomes, USAID un "Freedom House" atbalstu sagatavota radiopārraižu sērija "Saprast" latviešu valodas apmācībai un televīzijas seriāls "Tas notika Rīgā".

2000. gadā komitejas līdzpriekšsēdētāji piedalījās 3. Pasaules konferencē pret rasismu. Latvijas žurnālistiem tika rīkots seminārs "Starptautiskie un reģionālie standarti minoritāšu jomā".

2001. gadā sadarbībā ar Zviedrijas Institūtu un Sorosa fondu Latvijā publicēti bukleti par naturalizācijas nosacījumiem un sociālo palīdzību Rīgā. Ar Eiropas Padomes palīdzību veidota TV pārraide "2+2" (latviešu un krievu preses žurnālistu diskusijas).

2002. gadā divās valodās publicēts rakstu cikls par *[[Vispārējā konvencija par nacionālo minoritāšu aizsardzību|Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību]]*.

2003. gadā LCK sniedza ANO Cilvēktiesību komitejai komentārus par valdības ziņojumu par Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām izpildi Latvijā.

2005. gadā sabiedrisko organizāciju pārveidoja par biedrību. EDSO apspriedē Varšavā par saistībām cilvēkdimensijā prezentēts ziņojums par situāciju Latvijā.

2007. gadā uzsāktas radiopārraižu «Имеем право» (*Mums ir tiesības*) un «Тема недели» (*Nedēļas tēma*) sērijas, kopā ar "Baltic Insight" veidots ziņojums par Vispārējās mazākumtautību aizsardzības konvencijas ievērošanu Latvijā. LCK iestājās ENAR un AEDH.

2008. gadā EDSO apspriedē Varšavā par saistībām cilvēkdimensijā prezentēts paziņojums par pilsonības problēmu Latvijā.

## Ievērojamākās publikācijas
No 1999. līdz 2004. gadam LCK izdeva elektronisko biļetenu angļu valodā "Minority Issues in Latvia" (pirms tam un vēlāk aktuālo notikumu apskates tika regulāri publicētas Latvijas presē).

Izdotās grāmatas un brošūras:
* 1999 — Human Rights and Minorities in Latvia
* 2000 — Starptautiskie un reģionālie standarti minoritāšu tiesību jomā (arī krieviski)
* 2002 — Нам 10 лет
* 2002 — Report on the Implementation of the Framework Convention for the Protection of National Minorities in the Republic of Latvia
* 2003 — Mediju likumdošana, mazākumtautību jautājumi un Latvijas gadījuma izpēte
* 2004 — Тенденции изменения правового статуса различных групп российских соотечественников, постоянно проживающих в Латвийской Республике 
* 2006 — Список различий в правах граждан и неграждан Латвии
* 2007 — Неграждане Латвии 
* 2008 — Citizens of a Non-Existent State
* 2009 — Проблемы прав национальных меньшинств в Латвии и Эстонии (sadarbībā ar Cilvēktiesību informācijas centru, Tallina; arī angliski)
* 2010 — Как выживают русских
* 2011 — Citizens of a Non-Existent State (2. izdevums)
* 2012 — Citoyens d'un état non-existant
* 2012 — 20 лет в борьбе за справедливость
* 2012 — Правовое положение русскоязычного меньшинства в Латвии
* 2013 — Latvijas pilsoņu un nepilsoņu tiesību atšķirību saraksts (arī krieviski)
* 2015 — Mazākumtautību tiesiskais un faktiskais stāvoklis Latvijā pēc viņu aizstāvju datiem. 
* 2020 — Language policy of Latvia. 

## LCK dalība lietu izskatīšanā starptautiskajās cilvēktiesību institūcijās
* Agafonova pret LR (par uzturēšanās atļauju) — ANO Cilvēktiesību komitejā — LR izsniedza uzturēšanās atļauju
* Ignatāne pret LR (par pasīvām vēlēšanu tiesībām) — ANO Cilvēktiesību komitejā (2001) — viedoklis par labu Ignatānei
* Podkolzina pret LR (par pasīvām vēlēšanu tiesībām; pārstāvībā piedalījās arī britu advokāts V. Bourings) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā (2002) — spriedums par labu Podkolzinai
* Rudova pret LR (par kasācijas tiesvedību) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā (2002) — lēmums par labu LR
* Kuhareca pret LR (par uzvārda rakstību dokumentos) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā (2004) — lēmums  par labu LR
* Ždanoka pret LR (par pasīvām vēlēšanu tiesībām; pārstāvībā piedalījās britu advokāts V. Bourings) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā — 2004. gada spriedums par labu Ždanokai pārsūdzēts tiesas Lielajā palātā, kura 2006. gadā taisīja gala spriedumu par labu LR.
* Ševanova pret LR (par uzturēšanās atļauju) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā — 2006. gada spriedums par labu Ševanovai pārsūdzēts tiesas Lielajā palātā, 2007. gadā lieta izbeigta, atmaksājot Ševanovai tiesāšanās izdevumus.
* Mitina pret LR (par uzturēšanās atļauju) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā — 2002. gada lēmums daļā un 2006. gada gala lēmums par labu LR.
* Miholapa pret LR (par procesu *ex parte*; pārstāvībā piedalījās britu advokāts V. Bourings) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā (2007) — spriedums par labu Miholapai.
* Andrejeva pret LR (par pensijas stāža aprēķināšanu un civillietas izskatīšanas kārtību) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā (2009) — Lielās palātas spriedums par labu Andrejevai.
* Raihmans pret LR (par personvārda rakstību dokumentos) — ANO Cilvēktiesību komiteja (2010) — viedoklis par labu Raihmanam.
* Petrova pret LR (par piekrišanu orgānu transplantācijai)  — Eiropas Cilvēktiesību tiesā — 2014. gada Palātas spriedums par labu Petrovai.
* Petropavlovskis pret LR (par vienlīdzīgu attieksmi naturalizācijas procesā) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā — 2015. gada Palātas spriedums par labu LR.

## Atsauces

## Ārējās saites
* LCK mājaslapa
* Biļetena "Minority Issues in Latvia" arhīvs 
* Uzziņa par LCK darbu 1992—1996