open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bramberģes strauts

**Bramberģes strauts** (augštecē — **Pīļu strauts**, **Smuku strauts**) ir Tērvetes labā krasta pieteka Jelgavas novadā. Sākas kā novadgrāvis Zaļenieku pagasta dienvidos pie Avēnu mājām, plūst ziemeļu virzienā pa Zemgales līdzenumu. 

Upes gultne visā garumā regulēta, baseins meliorēts — upē ieplūst ūdeņi no drenētajām lauksaimniecības zemēm. Lielākās pietekas ir Kupču grāvis un Tekušu grāvis. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Bramberģe, Viesturciems un Ragumuiža. Upi šķērso autoceļš P95 un dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja.

## Atsauces
Bramberga (uzvārds)

**Bramberga** (vīriešu dzimtē Brambergs) ir vācu cilmes uzvārds.

Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Elvīra Bramberga (1902—1979) — Latvijas aktrise.

* Velta Bramberga (1921—2012) — Latvijas ārste.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Bramberga
Jānis Līcis

**Jānis Līcis** (dzimis , miris ) bija Latvijas Pareizticīgās Baznīcas Aderkašu draudzes mācītājs. Rakstos izmantoja pseidonīmus **Josts Viesulis** un **Indriķis Straumīte**. 1905. gadā kaujinieku nogalināts savās mājas.

Dzimis zemnieka Jāņa Līca, kas tika sodīts par pāriešanu pareizticībā un mira, ģimenē. No 1847. līdz 1857. gadam mācījās Rīgas Pareizticīgo garīgajā seminārā. No 1859. gada līdz mūža galam bija Aderkašu draudzes mācītājs. Publikācijās kritizēja Baltijas vācu aprindas un luterāņu baznīcu, satuvinoties ar slavofiliem un Juriju Samarinu. Nogalināts savās mājās 1905. gadā ar revolvera šāvienu caur logu ģimenes vakariņu laikā.

## Ārējās saites
* Pareizticības nelokāms aizstāvis — priesteris Jānis Līcis (1830—1905)
* Par Jāni Līci nekropole.info
Rietekļa paeglis

**Rietekļa paeglis** vai **Baložu kadiķis** ir dižākais parastais kadiķis Latvijā. Aug Valmieras novada Valmieras pagastā autoceļa A3 ziemeļu pusē 350 m uz dienvidrietumiem no Baložu mājām.  Dēvēts gan pēc tuvējo māju vārda, gan par godu dzejniekam Rieteklim, kas dzimis Baložos un bieži mēdzis pie kadiķa atpūsties. Paegļa foto presē pirmoreiz parādās 1914. gadā J. Novoselova izdevumā «Latiši» («Latvieši»), bet «Kultūras Vēstnesis» 1923. gada 1. numurā raksta: «Valmieras pagasta Baložu māju robežās, Simanēnu svētozola tuvajos kaimiņos atrodas piramīdveidīgs kadiķis, kura stumbra apkārtmērs pārsniedz 8 pēdas».

## Atsauces
Kārlis Špitelers

**Kārlis Frīdrihs Georgs Špitelers** (; dzimis , miris ) bija šveiciešu dzejnieks.

Rakstījis vācu valodā. Ievērojamākais darbs ir episkā poēma "Olimpiskais pavasaris" (1900—1906). Šajā darbā tiek apspriestas sabiedrībai aktuālas problēmas, tiek izmantotas un modernizētas antīko mītu alegorijas. Špitelers rakstīja arī romānus, esejas, liriku. 1919. gadā saņēmis Nobela prēmiju literatūrā par "Olimpisko pavasari".

## Ārējās saites

*
Dereks Volkots

**Dereks Eltons Volkots** (; dzimis , miris ) bija Sentlūsijas/Trinidādas un Tobāgo dzejnieks un dramaturgs.

Strādāja Eseksas Universitātē, kur bija dzejas profesors. Viens no viņa ievērojamākajiem darbiem — episkā poēma *Omeros* (1990), kuru daudzi kritiķi uzskata par Volkota meistardarbu. 1992. gadā saņēmis Nobela prēmiju literatūrā, vēl ir vairāku literāro balvu saņēmējs, 2011. gadā saņēmis Tomasa Stērnsa Eliota balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nobela prēmijas lapa
Brandavu ezers

**Brandavu ezers** ir caurteces ūdenstilpe Tukuma novada Jaunpils pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Lestenes purva malā. Krasti lēzeni, dibens dūņains. Eitrofs ezers, dūņu slānis >2 m, aizaugums 35 %. Ietek divi grāvji, iztek grāvis uz Abavu. Mīt līdaka, asaris, rauda, līnis, karpa. 

## Atsauces
Banka-Belituna

**Banka-Belituna** () ir Indonēzijas province, kura līdz 2000. gadam bija Dienvidsumatras provinces daļa. Provinces divas lielākās salas ir Banka un Belituna. Province ir lielākā alvas ražotāja Indonēzijā. Tiek ražoti arī baltie pipari. Province iedalās 6 apriņķos un 1 pilsētas teritorijā. Lielākās etniskās grupas ir malajieši (72%), javieši (8,5%) un ķīnieši (8,3%). Lielākās reliģiskās grupas ir musulmaņi (90%) un budisti (4,5%). Provinces ķīnieši pārsvarā runā hakka valodā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bantena

**Bantena** () ir Indonēzijas province, kura atrodas Javas salas pašos rietumos un līdz 2000. gadam bija daļa no Rietumjavas provinces. Bantenas iedzīvotāju skaits ir 11 834 087 (2014). Provinces galvaspilsēta ir Serana, kurā dzīvo 643 101 cilvēks. No provinces kursē prāmju satiksme un netālu esošo Sumatras salu. Provinces platība: 9 663km2, iedzīvotāju blīvums: 1225/km2. Lielākās etniskās grupas ir sundieši (70%), javieši (12%), betavi (10%), ķīnieši (5%). Lielākās reliģiskās grupas ir musulmaņi (91,64%), kristieši (4,4%), budisti (1,2%). Bantenas province administratīvi iedalās 4 reģencēs un 4 pilsētu teritorijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aviācijas pētniecības centrs

**Āviācijas pētniecības centrs** ir lidostas "Rīga" teritorijā izvietota aviācijas diagnostikas tehnoloģiju pētniecības institūcija. To dibinājušas Rīgas Tehniskā universitāte, Transporta un sakaru institūts, Telematikas un loģistikas institūts un uzņēmums «D un D Centrs». Centra darbībā iesaistīta arī aviosabiedrība RAF-Avia.

## Atsauces
Sarkanais tornis (Pārdaugava)

thumb|250px|Sarkanais tornis Pārdaugavā (M. Merians, 1638).
**Sarkanais tornis** (, ) bija viduslaiku sargtornis iepretim Rīgas senpilsētai Daugavas kreisajā krastā tagadējā Torņakalna apkaimē. Tas pastāvēja no 15. līdz 17. gadsimtam, aptuveni no 1248. līdz 1649. gadam, un atradās seno Jelgavas un Bauskas ceļu sākumā.

## Vēsture
Jau Livonijas krusta karu laikā 1248. gadā minēts krustnešu mūra nams pie pārceltuves Daugavas otrā krastā. Domājams, ka to izmantoja 13. gadsimta cīņās pret zemgaļiem, bet vēlāk Rīgas pilsētas aizsardzībai pret lietuviešiem un Livonijas ordeņa karaspēku. 1483. gadā tas minēts kā "tornis, kas viņpus Daugavai, tieši pretim pilsētai", 1590. gadā par "mūra jeb akmens torni", bet 17. gadsimtā par "seno torni".
1612. gadā Nikolaja Mollīna tipogrāfijā iespiestā Rīgas skatā atainots vairākstāvu gotisks tornis. Johans Kristofs Broce 18. gadsimta beigās torni dēvēja par "Sarkano torni".
[thumb|Sarkanais tornis 1612. gada Rīgas panorāmā, ko zīmējis Heinrihs Tūms  (Heinrich Thum), izdevis [Nikolajs Mollīns]]
Zviedru Vidzemes laikā 17. gadsimtā otrpus Mārupītei uzcēla jaunu priekštilta nocietinājumu — Kobronskansti. 17. gadsimta otrajā pusē zīmējumos Sarkanais tornis vairs nav redzams.
Par spīti šķietami precīzai piesaistei zīmējumos precīza torņa atrašanās vieta tā arī nav atrasta, jo ir mainījusies Daugavas krasta konfigurācija. 1905. gadā torņa atrašanās vietu ar nelielu izrakumu palīdzību neveiksmīgi centās atrast N. Bušs.

## Apraksts
Tornis bija sešus stāvus augsta būve ar četrstūra pamatu. Sākot no otrā stāva līmeņa tornim bija logi ar gotiskām smailloka pārsedzēm. Izteiksmīgs elements ir gotiskajam stilam raksturīgs pakāpienveida zelminis. Būve celta no sarkaniem ķieģeļiem, augšdaļa rotāta ar baltiem apmetuma laukumiem. Fasāde rotāta arī ar dekoratīvām joslām, kas vizuāli nodala stāvus. Ieeja visdrīzāk atradās otrā stāva līmenī.

## Atsauces
Nina Badriča

**Nina Badriča** (; dzimusi ) ir horvātu popdziedātāja.

Badriča pārstāvēja Horvātiju . gada Eirovīzijas konkursā Baku, Azerbaidžānā ar dziesmu *Nebo*. Pusfinālā dziesma ierindojās 12. vietā un finālam nekvalificējās. Badriča Horvātijas atlasē Eirovīzijai ir piedalījusies vēl 4 reizes — 2003. gadā tika ieņemta 2. vieta. Dziedātāja ir izdevusi septiņus studijas albumus.

## Ārējās saites
Braslas senleja

**Braslas senleja** ir Gaujas labā krasta pietekas Braslas ieleja posmā no Straupes līdz ietekai Gaujā, faktiski Gaujas senlejas atzars. Senleju ietver mežiem klātu kēmu pauguru virknes apvidū, kur Idumejas augstiene piekļaujas Gaujas senlejai. Senlejas lejasdaļa no autoceļa A3 līdz Braslas ietekai Gaujā ietilpst Gaujas nacionālā parka teritorijā.

Senlejas augšdaļā no Straupes līdz Braslas ūdenskrātuvei ielejas dziļums 12—15 m. Abos upes krastos stāvas devona smilšakmeņu kraujas — Šponu iezis, Burtaku iezis, Vējiņu iezis. No ūdenskrātuves sākas pirms ≈12 tūkstošiem gadu sarkanajos smilšakmeņos ledāju kušanas ūdeņu izgrauztā ielejas daļa, kas veido ap 300 m platu un līdz 30 m dziļu kanjonu. 2 km garā posmā tur ir 12 smilšakmens atsegumi (Aņītu ieži, Krauļukalna iezis, Jāņavārti, Slūnu iezis, Baltais iezis, Melnais iezis, Zirņu iezis, Virtakas iezis un Buļu iezis), kas iekļauti ģeoloģiskajā dabas piemineklī «Braslas ieži». Smilšakmens atsegumos daudz alu, nišu. Iežos bruņuzivju atliekas.

## Atsauces
Dienas Bizness

**"Dienas Bizness"** ir Latvijā latviešu valodā iznākošs ekonomikas un uzņēmējdarbības nedēļas žurnāls un ziņu interneta portāls. To izdod **SIA "Dienas bizness, Izdevniecība"**, kas pieder uzņēmuma SIA "Izdevniecība Dienas Mediji" īpašniekam Edgaram Kotam.

## Vēsture
Iesākumā "Dienas Bizness" bija daļa no dienas avīzes "Diena", atdalījās 1992. gadā, kļūstot par patstāvīgu laikrakstu.

Deviņdesmitajos gados "Dienas Biznesa" galvenais redaktors bija Juris Paiders. 

2015. gada 19. novembrī uzņēmumus SIA "Dienas Bizness" un SIA "Izdevniecība Dienas Žurnāli" no AS "Diena" iegādājās Jānim Maršānam un Jānim Svārpstonam piederošā SIA "SM Investīcijas".

2018. gadā pirms 13. Saeimas vēlēšanām "Dienas Bizness" izlaida divus speciālizlaidumus, slavējot partijas KPV LV un Saskaņa. KNAB uzskatīja, ka tā bija priekšvēlēšanu aģitācija un piemēroja 1400 eiro naudas sodu.

2019. gada novembrī "Dienas Bizness" pārtrauca iznākt kā dienas laikraksts, transformējoties nedēļas žurnāla formātā.

2020. gada 2. jūlijā SIA "Dienas bizness, Izdevniecība" iegādājās SIA "Izdevniecība Dienas Mediji" īpašnieks Edgars Kots.

## Citi produkti un pakalpojumi
Izdevuma elektroniskā versija ir biznesa portāls *db.lv*. Vēl "Dienas Bizness" publicē uzņēmējdarbības rokasgrāmatas, piedāvā dažāda veida apmācības un rīko konferences.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dienas Bizness
Latvijas Republikas Neatkarības atjaunošanas diena

[250px|thumb|right|[Latvijas Republikas ārlietu ministru uzskaitījums|Ārlietu ministrs Indulis Bērziņš, Saeimas priekšsēdētājs Jānis Straume, Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga un Ministru prezidents Andris Bērziņš svinīgi noliek ziedus pie Brīvības pieminekļa 2002. gada 4. maijā]]

**Latvijas Republikas Neatkarības atjaunošanas diena** ir svētku diena, kad tiek atzīmēta  Latvijas PSR Augstākās Padomes pieņemtā „Deklarācija par Latvijas valstiskās neatkarības atjaunošanu”. 4. maijs ir valsts brīvdiena.

## Vēsture
 Latvijas PSR Augstākā Padome pieņēma deklarāciju par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu, kā arī noteica pārejas posmu no Latvijas Republikas Augstākās Padomes līdz Saeimas sasaukšanai. Šim notikumam par godu  likums "Par svētku un atceres dienām" tika papildināts ar 4. maiju, un šī diena tika atzīmēta kā piemiņas diena ar oficiālo nosaukumu **Latvijas Republikas Neatkarības deklarācijas pasludināšanas diena**.

Kopš  šī diena tika noteikta kā svētku diena (brīvdiena).  pieņēma grozījumus likumā "Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām", kurā teikts, ka ja 4. maijs iekrīt sestdienā vai svētdienā, tad nākamā darba diena ir brīvdiena.

 Valsts prezidents Valdis Zatlers parakstīja grozījumus, kuros noteikta svētku dienas pārdēvēšana par "Latvijas Republikas Neatkarības atjaunošanas dienu".

2016. gada 4. maijā, sekojot Kultūras ministrijas Latvijas valsts simtgades biroja aicinājumam, šo dienu aicināja godināt ar "Baltā galdauta svētkiem", klājot svinību galdu ar baltu galdautu kā vienotības simbolu, un cenšoties veicināt 4. maija atzīmēšanu sabiedrībā. Iniciatīva veicinājusi svētku dienas atzīmēšanu sabiedrībā.

## Atsauces

## Skatīt arī

* Latvijas Republikas proklamēšanas diena
Braslas ūdenskrātuve

**Braslas ūdenskrātuve** vai **Braslas ezers** ir mākslīga ūdenstilpe Cēsu novada Straupes pagastā. Izvietojies pagasta austrumos uz robežas ar Krimuldas pagastu. Ūdenskrātuve uzstādināta uz Gaujas pietekas Braslas 1928.—1930. gadā Braslas hidroelektrostacijas vajadzībām. Elektrostacijas iekārtas 1970. gados demontētas, ūdenskrātuve izmantota zivjaudzētavas vajadzībām. Iekļauj Braslas senlejas augšdaļu. 2000. gadā HES atjaunota ar jaudu 400 kW. Krasti stāvi ar smilšakmens atsegumiem (Aņītu Garais iezis), vietām lēzeni, dibens — smilšains. Ūdenskrātuvē viena sala 0,4 ha platībā. Mīt līdaka, asaris, rauda, plaudis, karūsa, ķīsis. Ūdenskrātuves augšgalu šķērso autoceļš A3.

## Atsauces
Konstantīns Paustovskis

**Konstantīns Paustovskis** (dzimis 1892. gada 19. (31.) maijā Maskavā, miris 1968. gada 14. jūlijā Maskavā) bija krievu padomju rakstnieks, krievu literatūras klasiķis. PSRS rakstnieku apvienības (*Союз писателей СССР*) dalībnieks. Konstantīna Paustovska grāmatas ir tulkotas dažādās valodās. 20. gadsimta otrajā pusē viņa stāsti tika iekļauti Krievijas skolu mācību programmā literatūras priekšmetā vidusskolu klasēm kā viens no ainaviskās un liriskās prozas sižeta un stilistikas paraugiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Astrahaņas apgabala Sarkanā grāmata

**Astrahaņas apgabala Sarkanā grāmata** ir oficiāls dokuments, kas satur datu kopumu par reto un esošo uz iznīkšanas robeža dzīvnieku un savvaļā augušos augu un sēņu sugu (pasugu, populāciju), kas sastopami Astrahaņas apgabala teritorijā, stāvokli, izplatību un aizsardzības pasākumiem.

Pirmais Astrahaņas apgabala Sarkanās grāmatas sējums tika izdots 2004. gadā, dzīvnieku un augu valsts objektu saraksts ir apstiprināts 2000. gadā un tajā ir iekļauts: 1 *[[Myxomycetes]]* tipa suga, 22 sēņu sugas, 16 ķērpju sugas, 64 augstāko augu sugas, 62 posmkāju sugas (60 kukaiņu, 2 zirnekļveidīgo) un 101 mugurkaulnieku suga (13 zīdītāju, 72 putnu, 7 abinieku, 9 zivju sugas).

## Atsauces
Eslingene

**Eslingene pie Nekāras** () ir pilsēta Vācijas dienvidos, Bādenes-Virtembergas federālajā zemē. Pilsēta atrodas Nekāras upes krastos. Atrodas Štutgartes aglomerācijas dienvidaustrumu daļā. Eslingenē kopumā dzīvo mazliet mazāk kā 89 000 iedzīvotāju un tā ir vienpadsmitā lielākā Bādenes-Virtembergas pilsēta.

Otrā pasaules kara nobeigumā 1945. gada aprīlī Eslingeni okupēja ASV Armija. Kara laikā ļoti nedaudz cietušajā pilsētā izveidoja lielu bēgļu nometni, kurā uzturējās ap 47 tūkstoši pārvietoto personu jeb "dīpīšu" ().

## Latviešu bēgļu nometne
1946. gadā Eslingenē reģistrēto latviešu bēgļu skaits svārstījās no 5700 līdz 5800 cilvēkiem, no kuriem vairāk nekā 1200 bija bērni, jaunāki par 15 gadiem, bet starp pieaugušajiem sieviešu skaits bija par 600 lielāks nekā vīriešu. Nometnē bija reģistrēti 264 zemnieki, 200 ierēdņi, 150 skolotāji, 48 juristi, 41 aktieris, 37 ārsti un 33 zobārsti, 37 medmāsas, 27 mūziķi, 24 inženieri, 24 gleznotāji, 23 dažādu konfesiju garīdznieki, 17 rakstnieki un žurnālisti, 14 arhitekti un 8 zinātnieki.

1945. gada Ziemassvētkos darbību sāka Eslingenes latviešu teātris, kas uzveda vienīgi latviešu autoru lugas un viesojās 45 latviešu nometnēs ar kopējo auditoriju 220 583 cilvēki.
Eslingenē iznāca lielākais latviešu laikraksts Vācijā "Latviešu Ziņas", avīzes "Dzimtene", "Dzintarzeme", "Eslingenes Biļetens", žurnāls "Ceļa Vēstis" un citi. Darbību atjaunoja Helmāra Rudzīša grāmatu izdevniecība "Grāmatu draugs". No 1946. gada darbojās latviešu tautskola un ģimnāzija, Tautas augstskola ar četru līdz sešu mēnešu ilgiem kursiem lauksaimniecībā un lopkopībā, kā arī Apvienoto Nāciju Palīdzības un rehabilitācijas administrācijas (*United Nations Relief and Rehabilitation Administration*, UNRRA) tehniskā skola un citas mācību iestādes.

1946. gada oktobrī Eslingenē tika izveidots *Veco vīru akadēmiskais klubs*, kas apvienoja dažādu studentu korporāciju biedrus, galvenokārt studijas jau sen beigušus filistrus. 1946. gada 17. novembrī pilsētā atklāja vērienīgu latviešu tēlotājas mākslas un amatnieku darbu izstādi. 
1947. gada 26. aprīlī Eslingenē notika Latvijas Centrālās padomes sanāksme, kas Saeimas priekšsēža un Valsts prezidenta funkcijas trimdā piešķīra agrākajam Saeimas priekšsēža otrajam biedram bīskapam Jāzepam Rancānam.
1947. gada 25. maijā Eslingenē norisinājās amerikāņu okupācijas zonā Vācijā visplašākie latviešu dziesmu svētki, kuros piedalījās tūkstoš koristu un apmēram 7000 viesu. 1948. gadā Eslingenē latviešu studentu korporācijas organizēja tautu komeršu, kura laikā tika likti pamati Latvijas Korporāciju apvienības izveidei nākamajā gadā.
 
Eslingenes latviešu komandants bija bijušais Latvijas ģenerālkonsulāta Berlīnē atašejs, Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas nodaļas vadītājs Kārlis Kalniņš. Viņš komandanta amatā ar nelieliem pārtraukumiem bija no 1945. gada oktobra līdz 1952. gada janvārim, kad nometni slēdza sakarā ar bēgļu masveida izceļošanu no Vācijas uz ASV, Kanādu, Austrāliju u.c. mītnes valstīm.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Taubere

**Taubere** () ir upe Vācijā, Bavārijā un Bādenē-Virtembergā, Mainas kreisa krasta pieteka. 

## Pilsētas Tauberes krastos
* Rotenburga pie Tauberes
* Bādmergentheima
* Tauberbišofsheima
* Vertheima

## Ārējās saites
Kosovas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Kosovas novietojums]]
**[[Kosova]]s administratīvo iedalījumu** veido **7 rajoni** (; ). Rajoni sīkāk iedalās **38 pašvaldībās** (, ).

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Rajoni

## Atsauces
Kipras administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Kipras novietojums]]
**[[Kipra]]s administratīvo iedalījumu** veido **6 eparhijas** (, ). Eparhijas sīkāk iedalās **610 pašvaldībās**. Kopš 1983. gada daļu no Kipras ir anaktējusi Turcija. Anaktētajā teritorijā ir izveidota pašpasludināta Ziemeļkipra valsts.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Eparhijas

## Atsauces
Māris Niklass

**Māris Niklass** (dzimis  Priekuļos) ir sabiedriskais darbinieks, kultūras pieminekļu atjaunotājs, bijušais Cēsu rajona padomes priekšsēdētājs. Atzinības krusta virsnieks.

## Biogrāfija
Dzimis 1947. gadā 21. martā Priekuļos. Mācījies Madonas vidusskolā, 1965. gadā absolvējis Priekuļu lauksaimniecības tehnikuma automehāniķu nodaļu. 1966. gadā sācis strādāt par vecāko mehāniķi Valmieras meliorācijas pārvaldē, pēc tam pavadījis divus gadus Padomju armijā. No 1969. gada līdz 1970. gadam bijis maiņas mehāniķis Madonas autokombinātā. No 1970. gada līdz 1973. gadam strādājis Madonas rajona kinodirekcijā kā direktors. 1973—1990. gadā bijis skolotājs un vēlāk arī direktora vietnieks mācību darbā Jāņmuižas Lauksaimniecības profesionālā vidusskolā.

Paralēli darbam studējis un absolvējis Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Lauksaimniecības mehanizācijas fakultāti autoinženieru specialitātē.

1989. gadā ievēlēts Cēsu rajona deputātu padomē. Kopš 1990. gada darbojies kā Cēsu rajona deputātu padomes priekšsēdētāja vietnieks. No 1992. gada līdz 1997. gadam Cēsu rajona padomes priekšsēdētājs, vēlāk no 1997. līdz 2010. gadam Cēsu rajona padomes izpilddirektors.

No 2012. gada strādā Smiltenes tehnikumā par mašīnzinību nodaļas programmu vadītāju.

Māris Niklass ir veicis ieguldījumu Latvijas Republikas brīvības cīņu atceres kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanā. Ar Māra Niklasa līdzdalību ir atjaunotas vairāk kā 11 piemiņas vietas. Ievērojamākās no tām ir Skolnieku rotas piemineklis Cēsīs, Cēsu Uzvaras piemineklis, Māte Latvija, Represēto piemiņas akmens Taurenē un Piemiņas akmens Kārlim Ulmanim Priekuļos.

## Apbalvojumi un atzinības
Par ieguldījumu profesionālā un sabiedriskajā darbībā, Māris Niklass ir saņēmis 13 apbalvojumus — 3 no Igaunijas Republikas, 1 no Pestīšanas armijas Londonā un 8 no Latvijas Republikas. 1998. gadā viņš ir atzīts par Gada cilvēku Cēsu rajona laikraksta "Druva" aptaujā.

Māri Niklass ir saņēmis sekojošus Igaunijas Republikas apbalvojumus: 
* "Zelta ērgļa Zelta krusti",
* "Baltās rozes ordenis",
* "Igaunijas Republikas 80. gadu piemiņas medaļa".

No Pestīšanas armijas Londonā Māris Niklass ir saņēmis ordeni "Nopelnu krusts" (kārtas Nr. 285).

Saņemtie Latvijas Republikas apbalvojumi:
* 1991. gada janvāra Barikāžu piemiņas medaļa,
* NBS komandiera apbalvojums "Par nopelniem" I šķira,
* NBS komandiera apbalvojums "Par nopelniem" II Šķira,
* ZS komandiera apbalvojums "Zemessardzei 15 gadi",
* Cēsu Instruktoru skolas piemiņas zīmi,
* Cēsu ZS 27. bataljona piemiņas zīmi,
* Cēsu Rajona padomes "Atzinības rakstu", 
* Latvijas ZS 2. brigādes "Goda zīme" (Nr. 2).

 saņēma IV šķiras Atzinības krustu par "Par ilggadējo nozīmīgo ieguldījumu pašvaldības darbā,  kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanā un jaunatnes patriotiskajā audzināšanā".

## Atsauces
Brežģa kalns

**Brežģa kalns** (**Brežģis**, agrāk arī **Bregža kalns**, **Karātavu kalns**) ir paugurs Vidzemes augstienē Piebalgas paugurainē. Izvietojies Cēsu novada Taurenes pagasta dienvidos  uz ziemeļrietumiem no Alauksta, pie apdzīvotas vietas ar tādu pašu nosaukumu — Brežģis. 1 km garš un līdz 450 m plats iekšējā pirmmasīva lielpaugurs, to veido glaciotektoniski deformēti smilts, grants, oļu un morēnsmilšmāla slāņi. Virsotne apaugusi ar mežu, gar paugura malu iet autoceļš P30.

## Atsauces
Mirsti citu dienu

**"Mirsti citu dienu"** () ir 2002. gada britu filma, kuras režisors ir Lī Tamahori. Šī ir 20. filma par Džeimsu Bondu un pēdējā, kurā galveno lomu attēlo īrs Pīrss Brosnans.

Filmā Bondam ir jāizmeklē saistība starp Ziemeļkorejas teroristu un dimantu magnātu. Galvenās lomas tajā attēlo Brosnans, Halle Berija, Tobijs Stīvenss, Rozamunda Paika, Džons Klīzs un Džūdija Denča.

"Mirsti citu dienu" izdota Džeimsa Bonda filmu sērijas 40. gadadienā. Filmā ir atsauce uz katru no iepriekšējām filmām. Pati filma kļuva par tā brīža visu laiku ienesīgāko sērijas filmu. Filmas vadošās dziesmas *Die Another Day* izpildītājai Madonnai ir epizodiska loma filmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karātavu kalns

**Karātavu kalns** var būt:

* Karātavu kalns Aronas pagastā;
* Karātavu kalns Asares pagastā;
* Karātavu kalns Cesvainē;
* Karātavu kalns Drabešu pagastā;
* Karātavu kalns Kazdangas pagastā;
* Karātavu kalns Mākoņkalna pagastā;
* Karātavu kalns Mērdzenes pagastā;
* Karātavu kalns Rubas pagastā;
* Karātavu kalns Vestienas pagastā;
* Karātavu kalniņš Valmierā;
* Karātavu kalns Zaubes pagastā;

* Brežģa kalna cits nosaukums;
* Širmeļkalna cits nosaukums;
* Tiesas kalna cits nosaukums.
Pāvels Atars

**Pāvels Atars** (dzimis  Rūjienā, miris  Venecuēlā) bija latviešu cīkstonis un šahists.

## Dzīves gājums
### Latvijā
Dzimis Rūjienā. Ar grieķu—romiešu cīņu sācis nodarboties 1923. gadā, kad Rūjienā ierodies un tur atvēris cīņas sporta sekciju viens no tālaika labākajiem Latvijas cīkstoņiem Rūdolfs Ronis.Atars trīs reizes (1930., 1932. un 1935. gados) izcīnījis Latvijas meistara titulu grieķu romiešu cīņā pusvidējā svara kategorijā, astoņas reizes startējis valstsvienības sastāvā, tai skaitā 1935. gada Eiropas meistarsacīkstēs Kopenhāgenā. 1936. gadā ieguvis trešo vietu starptautiskās sacensībās Zviedrijā. 

1944. gadā devies emigrācijā.  

### Venecuēlā
1954. gadā bijis Venecuēlas meistars šahā. 1966. gadā, nevarēdams samierināties par nievājošo attieksmi pret latviešu gambītu savā mītnes zemē — Venecuēlā, viņš nolēmis gambīta pētīšanai un popularizēšanai sarīkot Kārļa Bētiņa 100 gadu dzimšanas dienai veltītu starptautisku latviešu gambīta korespondencšaha turnīru. Ierosmei bijusi plaša atsaucība un 1967. gada jūlijā spēlēt sākuši 42 pirmo grupu dalībnieki no 14 valstīm, pie tam grupu skaits turpinājis augt. Atzīmējot Atara nopelnus latviešu gambīta popularizēšanā, Ziemeļamerikas latviešu šaha savienība ievēlējusi viņu par savas organizācijas goda biedru. 1976. gada sākumā viņš smagi saslimis un bijis spiests atteikties no turnīra vadības. Miris 1977. gada 13. augustā.

## Piemiņa
Kopš 2016. gada notiek regulāri P. Atara piemiņas starptautiskie korespondencšaha turnīri. 2020. gadā sākās jau trešais šāds turnīrs.  

## Atsauces

## Ārējās saites
Leidenes Universitāte

**Leidenes Universitāte** () ir universitāte Leidenē, Nīderlandē.

Vecākā universitāte valstī. To 1575. gadā dibināja Orānijas Vilhelms. Universitātei ir septiņas fakultātes, vairāk nekā 50 departamenti, vairāk nekā 40 valsts un starptautiski izpētes institūti. Tajā ir studējušas daudzas ievērojamas personības, tai skaitā Nīderlandes karalienes Juliāna un Beatrikse, pašreizējais karalis Vilems Aleksandrs, vairāki Nīderlandes premjeri, deviņi ārvalstu līderi (arī 6. ASV prezidents Džons Kvinsijs Adamss), 16 Nobela prēmijas laureāti (arī Alberts Einšteins un Enriko Fermi).

*Times Higher Education World University Rankings* 2013. gada universitāšu reitingā Leidenes Universitāte tika ierindota 28. vietā starp pasaules universitātēm (1. vieta Nīderlandē). *Times Higher Education World University Rankings* mākslas un humanitāro zinātņu universitāšu reitingā tā bieži tiek ierindota 1. vietā starp kontinentālās Eiropas universitātēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Augusta Deglava iela (Rīga)

**Augusta Deglava iela** ir maģistrāla Rīgas iela, kas veido robežu starp vairākām apkaimēm (Avotu un Grīziņkalna, Purvciema un Dārzciema, Dreiliņu un Pļavnieku). Augusta Deglava iela sākas Avotu un Grīziņkalna apkaimē pie Avotu ielas krustojuma ar Lienes un Jāņa Asara ielām un beidzas pie apļveida krustojuma ar P4 autoceļu (Lubānas iela).

## Vēsture
[thumb|left|[Avotu iela (Rīga)|Avotu ielas pāreja Rumpmuižas ielā pie Pāvila baznīcas (pirms 1930)]]
thumb|270px|Rumpmuižas iela 1933. gada kartē
Senākais ielas nosaukums kopš 1885. gada bija **Rumpmuižas (Rumpju muižas) iela** (), kas sākās pie Svētā Pāvila baznīcas un veda līdz Rumpju muižai jeb Rumpmuižai tagadējā Dreiliņu apkaimē.

1897. gadā ielu pagarināja pāri Rīgas—Mangaļu dzelzceļam, pēc Rīgas teritorijas paplašināšanas 1924. gadā tā sniedzās līdz jaunajai pilsētas robežai, kas atradās pie Dzilnas ielas (tagad Andreja Saharova iela).

1937. gadā to pārdēvēja par Augusta Deglava ielu rakstnieka Augusta Deglava vārdā.

## Ielu savienojumi
Augusta Deglava iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lienes iela
* Jāņa Asara iela
* Tallinas iela
* Valmieras iela
* Pērnavas iela
* Augšiela
* Vagonu iela
* Itas Kozakevičas iela
* Nīcgales iela
* Lapsu iela
* Aizvaru iela
* Dārzciema iela
* Gunāra Astras iela
* Ilūkstes iela
* Andreja Saharova iela
* Ulbrokas iela
* Rembates iela
* Baltinavas iela
* Reinvaldu iela
* Ēvalda Valtera iela
* Kaivas iela
* Juglas iela
* Lubānas iela

## Attēlu galerija

Attēls:Augusta Deglava iela 6.JPG
Attēls:Augusta Deglava iela 5.JPG
Attēls:Augusta Deglava iela 4.JPG
Attēls:Augusta Deglava iela 3.JPG
Attēls:Augusta Deglava iela 2.JPG


## Skatīt arī
* Grīziņkalns
* Avoti
* Purvciems
* Dārzciems
* Dreiliņi
* Pļavnieki
*Augusta Deglava tilts

## Atsauces
Urusovs

**Urusovs** (, no nogaju: *urush* — 'karotājs'; sieviešu dzimtē Urusova (*Урусова*)) ir nogaju cilmes krievu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Sergejs Urusovs (*Сергей Урусов*; 1827—1897) — Krievijas kņazs, virsnieks un meistars šahā.
* Aleksandrs Urusovs (*Александр Урусов*, 1843—1900) — krievu jurists, advokāts, literatūras un teātra kritiķis.
Bricu ezers

**Bricu ezers** (arī **Cebuļu ezers**, **Jumaļu ezers**) ir neliels dzidrūdens ezers Cēsu novada Jaunpiebalgas pagastā. Izvietojies apaļā ezerdobē pagasta austrumos uz robežas ar Vecpiebalgas pagastu. Krasti zemi, lēzeni, dienvidos kūdrājs, dibens dūņains. Ietek viens grāvis, iztek strauts uz Alupi ziemeļos. Mīt līdaka, rauda, karūsa, asaris, ausleja. Austrumu krastā peldvieta.

## Ezermītne
Dienvidaustrumu krastā nelielā saliņā hidroarheoloģiska atradne — vidējā dzelzs laikmeta (5.—9. gadsimts) un vēlā dzelzs laikmeta (9.—12. gadsimts) klāstu mītne.
Bricu ezermītni 1960. gadā atklāja arheologs Jānis Apals. Ezermītne atradusies uz dabīgas ap 20x30m lielas salas Bricu ezera DA daļā. Arheologiem veicot ezermītnes apsekošanu konstatētas koku konstrukciju paliekas, bezripas keramikas lauskas un ap 1,5m biezs kultūrslānis. Arī ezera DA piekrastes joslā atklātas kultūrslāņa un trauku lausku paliekas, tas liecina, ka šeit varētu būt bijusi ezermītne iedzīvotāju apmetnes teritorija.

## Atsauces
Kill 'Em All

***Kill 'Em All*** ir amerikāņu smagā metāla grupas *[[Metallica]]* debijas studijas albums. Tas tika izdots  sadarbībā ar neatkarīgo ierakstu kompāniju *Megaforce Records*.

Tiek uzskatīts par inovatīvu albumu trešmetāla mūzikas žanrā. *[[Billboard 200]]* topā neierindojās līdz pat 1986. gadam, kad komerciālus panākumus guva grupas trešais albums *[[Master of Puppets]]*. Albuma izdošanas laikā to atzinīgi novērtēja kritiķi. Albums iekļauts vairākos labāko albumu sarakstos. 1999. gadā par pārdotiem vairāk nekā 3 miljoniem albumiem kopiju ASV RIAA to sertificēja ar trīskāršo platīnu.

## Dziesmu saraksts

## Ārējās saites
* Metallica oficiālā mājaslapa
Larss Ulriks

**Larss Ulriks** (, izrunā: [ˈlɑːs ˈulˀʁek]; dzimis ) ir dāņu bundzinieks un viens no amerikāņu smagā metāla/trešmetāla grupas *[[Metallica]]* dibinātājiem.

Tenisa profesionāļa Torbena Ulrika dēls. Jaunieša vecumā trenējies tenisā. 1980. gadā pārcēlies uz dzīvi ASV, lai turpinātu treniņus tenisā, tomēr pēc tam izlēma dibināt mūzikas grupu. Uz vietējā Losandželosas laikrakstā publicēto sludinājumu atsaucās Džeimss Hetfīlds, viņi abi dibināja *[[Metallica]]*. Kopā ar grupu izdevis desmit albumus, piedalījies grupas *[[Mercyful Fate]]* albuma *In the Shadows* papildu dziesmas *Return of the Vampire... 1993* ierakstā.

Žurnāla *Classic Rock* 50 labāko rokmūzikas bundzinieku sarakstā tika ierindots 26. vietā. 2009. gadā kopā ar *Metallica* tika uzņemts Rokenrola slavas zālē, kļūstot par pirmo dāni, kas tajā iekļauts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Antianginālie līdzekļi

**Antianginālie līdzekļi** ir zāles, kuras lieto stenokardijas (hroniskas koronāras sirds slimības biežākā klīniskā forma) ārstēšanai. Stenokardija jeb, tiešā nozīmē, 'sāpes aiz krūšu kaula' (, no *angere* — 'smacēt, žņaugt') ir skābekļa piegādes un izmantošanas disbalanss miokardā (sirds muskulī).

## Nitrāti
Nitrāti ir venozie vazodilatatori (vēnu paplašinātāji), tādējādi tie samazina sirds priekšslodzi. 
Darbības mehānisms:
* nitrāti asinsvadu endotēlija šūnās atbrīvo slāpekļa oksīdu (NO);
* tas gludās muskulatūras šūnās aktivē guanilātciklāzi;
* pastiprināti no guanozīntrifosfāta (GTF) veidojas cikliskais guanozīnmonofosfāts (GMF);
* notiek miozīna vieglo ķēžu defosforilēšanās;
* gludās muskulatūras atslābināšanās.
Nitrātu vazodilatējošā iedarbība ir izteiktāka endotēlija disfunkcijas – aterosklerozes, diabēta un hiperholesterinēmijas gadījumos, kad endogēnā NO ražošana ir samazināta.
Ātras un īslaicīgas darbības: gliceriltrinitrāts (nitroglicerīns).
Ilgstošas darbības: izosorbīda mononitrāts (ISMN) un izosorbīda dinitrāts (ISDN).
Nitrātus lietojot ilgstoši, novēro tolerances veidošanos, t.i. efektivitātes zudumu, neskatoties uz nemainīgu devu un lietošanas biežumu. Šī problēma pazūd pēc 24 stundu zāļu lietošanas pārtraukuma.
Biežākās blakusparādības: reibonis, paātrināta sirdsdarbība, pazemināts asinsspiediens .

## Kalcija kanālu antagonisti
Kalcija kanālu antagonisti jeb blokatori samazina sirds prasības pēc skābekļa, pazeminot spiedienu aortā, samazina sirds pēcslodzi, tie ir arteriālie vazodilatatori (artēriju paplašinātāji).
Darbības mehānisms:
* kavē kalcija iekļūšanu sirds un asinsvadu muskulatūras šūnās;
* gludajā muskulatūrā neveidojas kalcija-kalmodulīna komplekss;
* neaktivējas miozīna vieglo ķēžu kināze;
* gludā muskulatūra atslābst.
Koronāro (sirds) asinsvadu spazmu gadījumā kalcija kanālu antagonisti var veicināt spazmolīzi (spazmu pārtraukšanu) un uzlabot asins plūsmu.
Latvijas zāļu reģistrā iekļauti vairāki šīs grupas pārstāvji: amlodipīns, nifedipīns, lacidipīns, lerkanidipīns, felodipīns, nitrendipīns.
Biežākās blakusparādības: galvassāpes, pietvīkums asinsvadu paplašināšanās dēļ. 

## Bēta adrenoblokatori
Bēta adrenoblokatori (BAB) ir kardiodepresanti, kas samazina skābekļa patēriņu, mazina sirds frekvenci. Šie medikamenti, kā jau nosaukums rāda, bloķē bēta adrenoreceptorus (tie atrodas galvenokārt sirdī, muskuļos, bronhos), tiek samazināta cikliskā adenozīnmonofosfāta izdalīšanās. Sirds kontrakcijas kļūst vājākas, retākas, sirdsdarbības ritms palēninās.
BAB lietošana ļoti noderīga tieši slodzes/stresa stenokardijai, jo nomāc aktivizēto simpātisko nervu sistēmu.
Latvijas zāļu reģistrā iekļauti vairāki šīs grupas pārstāvji, kas paredzēti stenokardijas ārstēšanai: metoprolols, bisoprolols, betaksolols, atenolols, propranolols.
Biežākās blakusparādības: palēnināta sirdsdarbība, slikta dūša, reiboņi. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Briedīšu iezis

**Briedīšu iezis** ir smilšakmens atsegums Gaujas kreisajā krastā Cēsu novada Drabešu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos Gaujas nacionālā parka teritorijā 700 m augšpus Briedīšu mājām. Kopš 1974. gada aizsargājams ģeoloģisks piemineklis. Atsegta 4 m bieza smilšakmeņu slāņkopa ar īpatnēju slīpslāņojumu, ko kontrastainu padara sūnām un ķērpjiem pārklāti, ar vizlu bagāti ieži.

## Atsauces
Brienamais purvs

**Brienamais purvs** ir dabas liegums Dienvidkurzemes novadā. Izvietojies uz Bārtas un Gaviezes pagastu robežas. Izveidots 1987. gadā parastās purvmirtes aizsardzībai — Brienamais purvs ir viens no nedaudzajiem purviem Latvijā, kurā sastopama šī suga. Ievērojamu daļu lieguma teritorijas aizņem augstais purvs un purvains mežs. Sastopami melnais stārķis, mazais ērglis, mednis, mežirbe, dzērve, dzeltenais tārtiņš, melnā dzilna un pelēkā dzilna, pļavas lija — viena no labākajām  pļavu lijas ligzdošanas vietām Latvijā. Liegums ir iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

## Atsauces
Rebeka (filma)

**"Rebeka"** () ir 1940. gada amerikāņu psiholoģiskais trilleris, kura režisors ir Alfreds Hičkoks. Filmas sižets veidots pēc Dafnes du Marjēras romāna *Rebecca*.

Šī ir pirmā Hičkoka uzņemtā filma ASV. Filmā galvenās lomas attēlo Lorenss Olivjē un Džoana Fonteina. "Rebeka" saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu divās nominācijās: kā labākā filma un par labāko operatora darbu. Tā kopumā tika nominēta Kinoakadēmijas balvai 11 nominācijās. "Rebeka" ir vienīgā par labāko atzītā filma, kas nav saņēmusi balvu par aktieru, režisora vai scenāristu darbu. Ar šo filmu tika atklāts 1. Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls 1951. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Blažģa ezers (dabas liegums)

**Blažģa ezers** ir dabas liegums Dienvidkurzemes novadā. Izvietojies Vārtājas upes ielejā un tai pieguļošajā Embūtes pauguraines ziemeļu nogāzē Embūtes, Kalvenes un Priekules pagastos; iekļauj Blažģu ezeru. Izveidots 1999. gadā kokvardes reintrodukcijai kā teritorija, kas pēc mikroklimatiskā un biocenotiskā raksturojuma atbilst kokvardes bioloģiskajām prasībām. Sastopami arī vairāki aizsargājami biotopi: sugām bagātas ganības un ganītas pļavas, mēreni mitras pļavas, mitri zālāji periodiski izžūstošās augsnēs, veci jaukti platlapju meži, dabiski eitrofi ezeri ar iegrimušo ūdensaugu un peldaugu augāju, pārejas purvi un slīkšņas. Konstatētas vairākas aizsargājamas putnu sugas, 8 abinieku un 4 rāpuļu sugas. Liegums ir iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

## Atsauces
Clusterpoint

***Clusterpoint*** ir 2006. gadā Latvijā izveidots IT uzņēmums, kas sniedz datubāzu uzturēšanas un vadības mākoņpakalpojumus (*DBaaS*) programmētājiem un uzņēmumiem visā pasaulē. Clusterpoint ir izveidojis divus serveru klasterus, viens no tiem atrodas Eiropā, otrs 2015. gadā tika atklāts Dallasā, ASV. Uzņēmums bāzēts Rīgā un Londonā, tajā strādā vairāk nekā 30 darbinieku.

*Clusterpoint* radītā programmēšanas valoda un mākonī bāzētā NoSQL arhitektūras datubāze ļauj lietotājiem palielināt datu apstrādes apjomu reāllaikā un ieekonomēt, maksājot tikai par faktiski patērētajiem mākoņskaitļošanas resursiem (*pay-per-use* modelis). *Clusterpoint* sniedz tūlītēju mērogojamību un milzīgu izkliedētās skaitļošanas jaudu, lai nodrošinātu uzņēmumu darbībai kritiskus interneta un mobilo lietotņu risinājumus.

*Clusterpoint* pakalpojumus galvenokārt izmanto uzņēmumi finanšu, veselības aprūpes, telesakaru, elektroniskās tirdzniecības u.c. nozarēs.

## Vēsture
Uzņēmuma pirmsākumi meklējami 2002. gadā radītajā informācijas meklētājā *www.siets.lv*, kuru izveidoja programmatūras izstrādātāji — Gints Ernestsons, Jurģis Orups un Oskars Vīksna. 2006. gada 21. augustā tika izveidots *Clusterpoint*, kas sākumā darbojās kā NoSQL datubāze, nodrošinot atbalstu uzņēmumu darbībai kritisko interneta un mobilo lietotņu risinājumiem.

Kopš 2015. gada janvāra *Clusterpoint* nodrošina tūlītēji mērogojamas datubāzes pakalpojumu (*DBaaS*), kas lietotājiem ļauj reallaikā apstrādāt savus datus.

## Investīcijas
*Clusterpoint* vairākas reizes ir piesaistījis vietējo un starptautisko riska kapitālu. 2008. gadā investīcijas tajā veica *Otrais Eko Fonds*. 2012. gadā investīciju fonds *BaltCap* investēja 1 miljonu eiro. 2015. gada martā *Clusterpoint* piesaistīja 1,25 miljonus ASV dolāru no *Imprimatur Capital Fund Management* un *BaltCap*.

## Atsauces
Blažģu ezers

**Blažģu ezers** (arī **Blažģa ezers, Vecvagaru ezers**) ir neliels ezers Dienvidkurzemes novada Priekules pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos, ietilpst Blažģa ezera dabas lieguma teritorijā. Ietek viens grāvis, iztek  garš grāvis uz Vārtāju ziemeļos. Mīt līnis, asaris, rauda, līdaka, rudulis.

## Atsauces
Horvātijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Horvātijas novietojums]]
**[[Horvātija]]s administratīvo iedalījumu** veido **20 župānijas** (horvātu: *županije*) un **1 pilsēta** (horvātu: *grad*). Župānijas sīkāk iedalās **429 pašvaldībās** (horvātu: *općina*) un **127 pilsētās** (horvātu: *gradovi*).

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Pilsēta

### Župānijas

## Atsauces
Villasmuiža

**Villasmuiža** ir ciems Ropažu novada Ropažu pagastā pie autoceļa V66 (Sidgunda—Ropaži). Attālums līdz pagasta centram Ropažiem ir 4,5 km, līdz novada centram Ulbrokai — 28 km, bet līdz Rīgai — 40 km.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.

## Atsauces
Moravske Budejovice

**Moravske Budejovice** () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Tršebīčas apriņķī.

## Vēsture
Pilsēta rakstos kā karaļa pilsēta minēta 1231. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Cilvēki
Moravske Budejovice ir komponista Ralfa Benacka (*Ralph Benatzky*, 1884-1957) dzimtā pilsēta.
Rumānijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Rumānijas novietojums]]
**[[Rumānija]]s administratīvo iedalījumu** veido **41 žudecs** (rumāņu: *județe*) un **1 municipija**. Žudeci sīkāk iedalās **103 pašvaldībās**, **217 pilsētās** un **2856 komūnās**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Municipija

### Žudecs

## Atsauces
Aizupes (Tīnūžu pagasts)

**Aizupes** ir ciems Ogres novada Tīnūžu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos pie autoceļa P5 Ogres pilsētas ziemeļu pierobežā  no pagasta centra Tīnūžiem un  no Rīgas. Ciemā atrodas Ogres tehnikums un Vidzemes ledus halle.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Bohumils Hrabals

**Bohumils Hrabals** (, dzimis  kā **Bohumils Františeks Kiliāns** (), miris ) bija čehu rakstnieks.

Bērnību pavadījis Nimburkā. No 1935. līdz 1946. gadam (vācu okupācijas laikā čehu universitātes tika slēgtas) studēja Kārļa Universitātē. Ieguva starptautisku atpazīstamību, kad pēc Hrabala darba veidotā Jirži Mencela filma "Rūpīgi novēroti vilcieni" (*Ostře sledované vlaky*) 1967. gadā ieguva Oskara balvu kā labākā filma svešvalodā. Pēc Prāgas pavasara sakāves viņa darbi tika aizliegti. 1975. gadā daļu no Hrabala darbiem atkal sāka publicēt.

Hrabals bija labs stāstnieks, mīlēja pavadīt laiku Prāgas alus bārā *U zlatého tygra*, kur 1994. gadā tikās ar Havelu, Klintonu un Olbraitu. Miris, izkrītot pa slimnīcas logu, kad centās pabarot baložus. Pēc Hrabala vēlēšanās uz zārka bija iegravēts Polnas alus darītavas nosaukums (tur pirmoreiz satikās viņa māte un patēvs).

## Ārējās saites
Pamatizglītība

thumbnail|250px|Salacgrīvas vidusskolas 9.klašu skolēni Ministru kabineta preses konferenču telpā
**Pamatizglītība** ir izglītības pakāpe (pēc pirmsskolas izglītības), kurā galvenokārt apgūst katram cilvēkam nepieciešamās vispārīgās pamatzināšanas un pamatprasmes, kas ir tālākās izglītības apguves pamats. 

Latvijā  pamatizglītības iegūšana vai pamatizglītības iegūšanas turpināšana līdz 18 gadu vecuma sasniegšanai ir obligāta un tā ir bezmaksas.  Pamatizglītības apguvei paredzēti deviņi gadi. Pirmajos sešos gados mācības galvenokārt notiek pēc integrēto mācību un mācību ciklu principa. Nākamajā trīs gadu posmā mācības notiek pēc mācību cikla un mācību priekšmetu principa. Latvijā mūsdienās pamatizglītības ieguvi sāk tajā kalendārajā gadā, kurā bērnam aprit 7 gadi.
Valsts nodrošina iespēja papildināt pamatizglītību ar profesionālās izglītības un papildizglītības elementiem un ievirzēm. Pamatizglītības pakāpē notiek sabiedrības un cilvēka individuālajā dzīvē nepieciešamo vērtīborientāciju veidošana un gatavošanās iesaistei sabiedrības dzīvē, kā arī sagatavošanās izglītībai vidējā pakāpē vai profesionālajai darbībai. Pamatizglītība dod priekšstatu par profesijām, un ir nepieciešama jebkurā profesijā, jo tā ir pamats vispārējai kultūrai.

Pilnu pamatizglītības programmu īsteno izglītības iestāde, kuras nosaukums ir pamatskola. Pirmo sešu (vai dažos gadījumos četru) klašu jeb pamatizglītības pirmā posma izglītības programmas var īstenot sākumskola. Arī vidusskolas var īstenot pilnu pamatizglītības programmu. Tāpat pamatizglītību var īstenot arī arodskola, speciālās izglītības iestāde, vakara (maiņu) skola, internātskola, sociālās vai pedagoģiskās korekcijas izglītības iestāde vai klasē, vai citā izglītības iestādē, piemēram, ģimnāzijas, ja tajā īsteno pilnu vai daļu pamatizglītības programmas.

Izglītības līmeņi Latvijā:
* Pirmsskolas izglītība
* Pamatizglītība
* Vidējā izglītība
* Augstākā izglītība

## Atsauces
Ceplīši (Tīnūžu pagasts)

**Ceplīši** ir ciems Ogres novada Tīnūžu pagastā Mazās Juglas labajā krastā. Atrodas 2,8 km no pagasta centra Tīnūžiem, 9,8 km no novada centra Ogres un 31,8 km no Rīgas. Līdz 2014. gada 1. oktobrim Ceplīšos atradās Austrumu Klīniskās universitātes slimnīcas stacionārs "Tuberkulozes un plaušu slimību centrs" filiāle "Ceplīši".

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Ceplīši

**Ceplīši** var būt:

* Ceplīši — skrajciems Daugavpils novada Demenes pagastā
* Cepleiši — skrajciems Augšdaugavas novada Dubnas pagastā
* Ceplīši — vidējciems Ogres novada Tīnūžu pagastā
* Ceplīši — skrajciems Krāslavas novada Krāslavas pagastā
* Ceplīši — skrajciems Rēzeknes novada Lendžu pagastā
Jimmy Kimmel Live!

***Jimmy Kimmel Live!*** ir amerikāņu vakara sarunu šovs, ko radījis un vada Džimijs Kimels. Šovs tiek pārraidīts kanālā ABC. Ikvakara stundu garā sarunu šova pirmizrāde notika 2003. gada 26. janvārī. Tiekot pārraidīts divreiz ilgāk nekā *The Dick Cavett Show* (1969—1975) un *Politically Incorrect* (1997—2002), *Jimmy Kimmel Live!* ir ilgāk pārraidītais vakara sarunu šovs kanāla ABC, kas turpinās jau 12 gadus.

Pretēji nosaukumam, šovs netiek pārraidīts tiešraidē, tā vietā tas tiek ierakstīts 16.30 pēc Klusā okeāna laika joslas pārraidīšanas dienā. Tomēr retos izņēmumos tas tiek pārraidīts tiešraidē. Parasti tas notiek pēc vērā ņemamiem notikumiem, piemēram, Amerikas Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonijas.
Līdz 2009. gadam jaunas sērijas tika pārraidītas piecas dienas nedēļā, no 2009. līdz 2012. gadam piektdienas sērijas laikā tika atkārtoti pārraidīta iepriekšējās dienas sērija, taču kopš 2013. gada janvāra piektdienas epizode tikusi pārdēvēta par *Jimmy Kimmel Live! This Week*, un tās laikā tiek pārraidīti visas nedēļas raidījumu spilgtākie brīži.

## Ļaunie tvīti

2012. gada martā, par godu virtuālās saziņas un mikroblogošanas tiešsaistes sociālā tīmekļa vietnes *[[Twitter]]* sešu gadu jubilejai, *Jimmy Kimmel Live!* izveidoja segmentu, ko nosauca par „Ļaunie tvīti” (*Mean Tweets*) kopā ar slavenībām — tur iekļaujot Villu Ferelu, Kristenu Bellu, Annu Farisu, Ketiju Grifinu u.c. slavenības, kas skaļi nolasīja īstus tvītus, ko *Twitter* lietotāji veltījuši viņiem, tajā laikā skanot grupas R.E.M. izpildītajai dziesmai *Everyboby Hurts* . Šis segments kļuva izteikti populārs, līdz 2015. gada aprīlim video koplietošanas tiešsaistes sociālajā tīmekļa vietnē *[[YouTube]]* iegūstot vairāk nekā 38 miljonus skatījumu.
Pēc tam papildus ir iznākuši vēl vairāki ļauno tvītu izlaidumi, piesaistot tādas slavenības kā Džūlija Robertsa, Toms Henkss, Ādams Sendlers, Britnija Spīrsa, Sofija Vergara, Mets Deimons un Bills Marijs.

Tvīti, kas segmentam izvēlēti, nemainīgi ir apvainojoši, vulgāri vai rupji, bieži vien tēmējot uz slavenības fizisko izskatu vai talanta trūkumu. Vairumā gadījumu pēc tvīta nolasīšanas slavenībai tiek dota iespēja īsi atbildēt uz ļauno tvītu. Šovs arī ir veidojis vairākus kategorizētus „Ļauno tvītu” izlaidumus, piemēram, speciālo NBA, NFL, koledžu futbola un mūzikas izlaidumus. 2015. gada martā ASV prezidents Baraks Obama piedalījās speciālizlaidumā „President Obama edition”, kura laikā viņš nolasīja tvītus, kas parodē viņa džinsus un vaino viņu par augstajām alus cenām. Obamas speciālizlaidums vienas dienas laikā piesaistīja vairāk nekā 10 miljonus skatījumu.

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Šrilankā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Šrilanka|Šrilankā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Šrilankas ir iekļautas **8 vietas** (6 — kultūras objekti un 2 — dabas objekti), savukārt 2 vietas Šrilankā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļautie objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Art Kane

***Art Kane***, īstajā vārdā **Artūrs Kanofskis** (*Arthur Kanofsky*) bija viens no ietekmīgākajiem 20. gadsimta Ņujorkas fotogrāfiem. Viņš fotografēja modes žurnāliem, veidoja erotiskus kailfoto, slavenību portretus, kā arī ceļojumu fotogrāfijas. Savulaik fotografējis tādus mūziķus vai grupas kā *[[The Rolling Stones]]*, *[[The Who]]*, Bobu Dilanu, Džimu Morisonu un citus.

## Biogrāfija
*Art Kane* ir dzimis 1925. gada 9. aprīlī Bronksā, Ņujorkā. Interesi par fotografēšanu viņam bērnībā ieaudzināja māte, kas bija kvēla kino fane. Savu pirmo profesionālo fotosesiju viņš veica 1958.gadā, kad sāka strādāt vīriešu žurnālā Esquire. Pēc trīs gadiem Art Kane šo darbu pameta, kļūstot par žurnāla Seventeen jaunāko radošo direktoru.

*Art Kane* bija modernās fotogrāfijas aizsācējs. Viņš bija ieinteresēts, kā savu darbu uzlabot — ko darīt turpmāk, kā attīstīties, kā sasniegt perfekciju.

Vēl 30 gadus pirms *[[Adobe Photoshop|Photoshop]]* izveidošanas *Art Kane* prata apstrādāt un rediģēt attēlus, izmantojot labi apgaismotu galdu un lupu. Tāpat fotogrāfs aizsāka ideju — vienu foto vai foto sēriju pārvēršot stāstā, padarot fotogrāfiju par ilustrāciju.

## Apbalvojumi
Savas dzīves laikā fotogrāfs *Art Kane* tika novērtēts gandrīz katrā ASV foto dizaina organizācijā — atzīts par gada labāko fotogrāfu, iekļauts Amerikas žurnālu fotogrāfu apvienībā, neskaitāmas reizes tā vai citādi novērtēts.

### Saņemtie apbalvojumi
* The Newspaper Guild|The Newspaper Guild
* Page One Award
* Augustus Saint-Gaudens Medal for Distinguished Achievement
* Cooper Union|Cooper Union
* Art Directors Club of New York
* Lifetime Achievement Award of American Society of Magazine Photographers
* AIGA
* Society of Typographic Aficionados
* Communication Arts

## Atsauces
Japiji

**Japiji** () ir jauni, labi apmaksāti profesionāļi, kuri piekopj luksusa dzīvesveidu. Japijisms nav definējams tikai pēc algas apjoma vai piederības kādai noteiktai sociālai šķirai. Tas ir narcistisku, augsti atalgotu, jaunu profesionāļu kulturālais fenomens, kas radies 20. gadsimtā. Parasti japiji ir vidusšķiras izcelsmes cilvēki, kuriem ir augstākā izglītība, dzīvo lielās pilsētās vai piepilsētās. Lielākoties vīriešu dzimtes japiji strādā ar informācijas tehnoloģijām, finansēm un likumdošanu saistītajās sfērās. Viņi bauda izsmalcinātu pilsētniecisku dzīvesveidu, uzturas liberāli domājošas elites sabiedrībā. Parasti japiji ir vecumā no 20 līdz 30 gadiem. Japiji bieži sadarbojas ar citiem tāda paša dzīvesveida piekopējiem, tādējādi vēl papildinot savas finanses. Japijiem nav bērnu, galvenās intereses ir luksusa preces un pakalpojumi - dārgas automašīnas, grezni nekustamie īpašumi utt.

## Vēsture
Tiek uzskatīts, ka šo vārdu pirmo reizi sāka lietot Džozefs Epšteins (*Joseph Epstein*) 1985. gadā, lai arī šis apgalvojums tiek apstrīdēts. Pirmo reizi vārdu "japijs" drukātā veidā izplatīja Dans Rotenbergs (*Dan Rottenberg*) no laikraksta *Chicago*, kā rezultātā šis vārds ieguva ievērojamu popularitāti. Astoņdesmitajos gados parādījās akronīma alternatīva – **jampiji** (*yumpie*), taču šis vārds nekļuva populārs.

## Atsauces