open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kristapa iela (Rīga)

**Kristapa iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Āgenskalna un Zasulauka apkaimēs. Kristapa iela sākas krustojumā ar Margrietas ielu un beidzas krustojumā ar Baložu ielu. Kopējais ielas garums ir 1022 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Posmā no Baložu ielas līdz Dreiliņu ielai tā ir vienvirziena iela, pa to var braukt Dreiliņu ielas virzienā.

## Ielas raksturojums
Kristapa iela ir 1022 metrus gara asfaltēta iela Āgenskalna un Zasulauka apkaimēs, Āgenskalna priedēs. Tā sākas krustojumā ar Margrietas ielu un iet austrumu—ziemeļaustrumu virzienā kā divu joslu iela. Ielai ir savienojumi ar Dreiliņu, Melnsila un Alīses ielām. Ar Alīses ielu Kristapa iela krustojas divreiz. Kristapa iela beidzas krustojumā ar Baložu ielu. Posmā no Baložu ielas līdz Dreiliņu ielai tā ir vienvirziena iela, pa to var braukt Dreiliņu ielas virzienā.

## Ielu savienojumi
Kristapa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Margrietas iela ("T" veida krustojums)
* Dreiliņu iela
* Melnsila iela
* Alīses iela (divi "T" veida krustojumi)
* Baložu iela ("T" veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Kristapa ielā posmā no Baložu ielas līdz Melnsila ielai kursē 5., 9., 12. un 25. maršruta trolejbusi. Trolejbusi pa Kristapa ielu kursē tikai vienā virzienā, proti, no pilsētas centra.

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Āgenskalns
* Zasulauks
Kastrānes pagasts

**Kastrānes pagasts** bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām tā austrumdaļā. Robežojās ar Sidgundas, Mālpils, Zaubes, Plāteres, Ķeipenes, Lauberes un Suntažu pagastiem. Pagasta valde atradās Kastrānē (tagad Diedziņš). Lielākās apdzīvotās vietas bija Kastrāne un Vatrāne.

## Vēsture
Dibināts Suntažu draudzes novadā pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.

Bijušās Kastrānes muižas centrs atrodas tagadējā Upespilī, savukārt Krupu pusmuižas ēkā 1923. gadā pēc pārbūves ierīkoja Kastrānes pagasta namu, ko sāka dēvēt par Kastrānes ciemu (tagad Diedziņš). Iepretim Kastrānei Mazās Juglas labajā krastā, Skubiņu kalnā bijusi 18. gadsimta apbūve. Tagad šeit saglabājusies vairs tikai dzīvojamā ēka un klētiņa. Upes krastā atrodas arī Skubiņu viduslaiku kapsēta, kas liecina, ka šī apkaime bijusi apdzīvota jau kopš seniem laikiem.
 no Kastrānes uz Ķeipenes pusi atrodas Vatrāne, kas pirmo reizi pieminēta Poļu—zviedru kara laikā (1600—1629). Zviedru Vidzemes laikā Vatrānes muižas (*Wattram*) centrā Suntažu draudzes novada teritorijā izveidojās ciems, kas pieminēts 1698. gadā. Ap Vatrānes muižu bijis skaists parks, kas pieminēts 1759. gadā. 1834. gadā muiža nonāca Tranzē dzimtas īpašumā.
1905. gada nemieros muižu nodedzināja, vēlāk atjaunoja. Vatrānes muižas pēdējais īpašnieks bija profesors Pauls Sokolovskis. 1988. gadā muižas ēka nodega. No Vatrānes uz Suntažu pusi atrodas Skoliņa — bijusī Vatrānes pirmās pakāpes pamatskola. Tās pirmsākumi saistās ar 1871. gadu, kad Lieldesu mājās skolotāja darbu sāka Indriķis Indriksons, jo īsto skolas ēku uzcēla 1876. gadā. Vēl tālāk uz Suntažu pusi pie Gauriņu mājām uz Mazās Juglas bijušas J. Krišjāņa Vatrānes ūdensdzirnavas.

1920. gada zemes reformas laikā Kastrānes muižu sadalīja 73 vienībās 170 456 ha kopplatībā, Vatrānes muižu ar Mārciņiem 79 vienībās 1512,18 ha kopplatībā.
1932. gadā pagasta platība bija .

1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Kastrānes un Vatrānes ciema padomes. 1947. gada 16. oktobrī Kastrānes pagastu iekļāva jaunizveidotajā Ogres apriņķī. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Ogres rajonā. Mūsdienās Kastrānes pagasta teritorija iekļauta Ogres novada Suntažu un Ķeipenes pagastos.

## Atsauces
Katlakalns

**Katlakalns** var būt:
* Katlakalns — apdzīvota vieta Ķekavas pagastā,
* Katlakalns — Rīgas pilsētas daļa.
Neaizsargājams darbs

thumbnail|210px|Neoficiālais neaizsargājamo darbu logo.
**Neaizsargājams darbs** ir darbs, kurus neaizsargā autortiesības, vai arī tie darbi, kuriem autortiesību mantiskā daļa ir zaudēta vai beigusies. Latvijā un vairums Rietumu pasaules valstīs autortiesības beidzas 70 gadus pēc autora nāves. Autora personiskās tiesības uz darbu nevar izbeigties vai tikt atsavinātas.

## Neaizsargājamie darbi Latvijā
Latvijā neaizsargājamie darbi ir šādi:
* normatīvie un administratīvie akti, citi valsts un pašvaldību iestāžu izdotie dokumenti un tiesas nolēmumi (likumi, tiesu spriedumi, lēmumi un citi oficiāli dokumenti), kā arī šo tekstu oficiālie tulkojumi un oficiālās konsolidētās versijas;
* valsts apstiprinātie, kā arī starptautiski atzītie oficiālie simboli un zīmes (karogi, ģerboņi, himnas, apbalvojumi), kuru lietošanu nosaka atsevišķi normatīvie akti;
* kartes, kuru sagatavošanu un lietošanu nosaka normatīvie akti;
* presē, radio vai televīzijas raidījumos vai citos saziņas līdzekļos sniegtā informācija par dienas jaunumiem, dažādiem faktiem un notikumiem;
* idejas, metodes, procesi un matemātiskās koncepcijas.

Neaizsargājamie darbi ir arī tie darbi, attiecībā uz kuriem izbeidzies autortiesību termiņš.

## Atsauces
Katlakalna pagasts

**Katlakalna pagasts** bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām tā vidienē, Rīgas pierobežā. Robežojās ar Rīgas pilsētu un Dreiliņu, Stopiņu, Salaspils, Doles, Olaines un Mārupes pagastiem. Pagasta valde atradās Katlakalnā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu. 1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Jaunsila, Katlakalna un Rubeņkalna ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Rīgas rajonā.

Mūsdienās Katlakalna pagasta teritorija iekļauta Rīgas pilsētā, Ropažu novada Stopiņu pagastā, Ķekavas novada Baložu pilsētā un Ķekavas pagastā un neliela daļa Olaines novada Olaines pagastā.

## Atsauces
Autoceļš P74

|}
|}
**P74** autoceļš **Siliņi—Aknīste** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu P72 3,5 km no bijušās Siliņu stacijas ar autoceļu P73 Aknīstē. Autoceļa kopējais garums ir 22,9 km un tas visā garumā ir klāts ar asfaltbetona segumu. 
Ceļš šķērso Jēkabpils novadu.

## Apdzīvotas vietas pie autoceļa
* Dubulti
* Aknīste

## Vēsture
Pirms 2011. gada lielākajā autoceļa daļā bija grants segums, līdz 2013. gadam pabeidza autoceļa rekonstrukciju un asfaltēšanu visā tā garumā.

## Attēlu galerija

Attēls:p74 podvaze.JPG‎ |Tilts pāri Podvāzei pirms pārbūves (2010)
Attēls:Autoceļš P74.JPG |Ceļa posms Siliņi - Dubulti pirms pārbūves (2010)


## Atsauces
Daudzeva

**Daudzeva** ir ciems Aizkraukles novada Daudzeses pagastā, pagasta centrs. 
Tajā atrodas Daudzevas dzelzceļa stacija, pie kuras ir izvietots piemineklis 1941. un 1949. gadā deportētajiem pagasta iedzīvotājiem (celts 1989. gadā).

## Vēsture
Vēsturiski pie Daudzevas atradās viens no Strūves ģeodēziskā loka punktiem.

Ciems izveidojās pie 1904. gadā pabeigtās dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava Daudzevas stacijas. 
Pirmā pasaules kara laikā frontes apgādei vācu karaspēks uzbūvēja šaursliežu dzelzceļa tīklu, kas Daudzevas staciju savienoja ar Viesīti, tālāk ar Eglaines staciju uz platsliežu dzelzceļa līnijas Grīva-Radvilišķi. Netālu no Daudzevas Ķeikānos bija uzbūvēts šaursliežu dzelzceļa atzars līdz Seces ciemam.
Bermontiādes laikā 1919. gada 17.-19. oktobrī pie Daudzevas stacijas notika kaujas ar Vācu leģiona Rikhofa bataljonu.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Apraksts
Daudzevas ciemā dzīvo 60% no pagasta iedzīvotājiem. Ciemam raksturīgs ielu un ceļu tīkls, daļējs teritorijas labiekārtojums, daļējs tehniskās infrastruktūras nodrošinājums, dažādi sociālās un ekonomiskās infrastruktūras elementi. Ciems nodrošina atsevišķas lauku saimnieciskās, sabiedriskās un kultūras dzīves un citas funkcijas.
Daudzevas ciems raksturīgs ar individuālo mājokļu izvietojumu, daudzdzīvokļu māju grupu, centralizētu ūdens apgādi un kanalizācijas sistēmu, infrastruktūras izvietojumu - veikali, pašvaldības administratīvais centrs, pirmskolas bērnu iestāde, ģimenes ārsta prakse, bibliotēka u.c. 

## Skatīt arī
* Daudzeses pagasts
* Daudzese
* Daudzeva (stacija)

## Ārējās saites
* Daudzeses pagasta mājas lapa

## Atsauces
Tulpes

**Tulpes** (*Tulipa*) ir liliju dzimtas lakstaugu ģints, kurā ietilpst 75 sugas, kas savukārt sagrupētas 4 apakšģintīs. Tulpes ir daudzgadīgi krāšņumaugi, populāri dārza ziedi. Tulpju dabiskais izplatības areāls ir Centrālāzija, Tuvie Austrumi, Ziemeļāfrika un Balkānu pussala, bet kā kultūraugu to audzē arī pārējā Eiropā. Tas ir Nīderlandes nacionālais zieds. Nosaukums ‘tulpe’ ir cēlies no persiešu valodas vārda *tolibon*, kas apzīmē turbānu, vienu no galvassegas veidiem. Latvijā savvaļā aug tikai viena tulpju suga — meža tulpe (*Tulipa sylvestris*), bet dārzos, ne tikai Latvijā, bet arī visā pasaulē, galvenokārt tiek kultivētas smaržīgās tulpes (*Tulipa suaveolens*) un Gesnera tulpes (*Tulipa gesneriana*). Tulpes vislabāk aug saulainās, no vējiem pasargātās vietās un labi drenētā viegla mālsmilts vai smilšainā augsnē.

## Klasifikācija
Tulpju ģints sīkāk dalās 4 apakšģintīs un 75 sugās. Šajā uzskaitījumā nav uzskaitītas visas tulpju sugas.

*  (4 sugas)
** 
** 
* tulpes (*T. subg. Tulipa*) (51 suga)
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
* *[[T. subg. Eriostemones]]* (16 sugas),
** 
** 
** 
* *[[T. subg. Orithyia]]* (4 sugas)
** 

## Tulpju šķirnes
Dārzos galvenokārt tiek kultivētas smaržīgās tulpes (*Tulipa suaveolens*) un Gesnera tulpes (*Tulipa gesneriana*), kā arī Kaufmaņa tulpes (*Tulipa kaufmanniana*), Fostera tulpes (*Tulipa fosieriana*) un Greiga tulpes (*Tulipa greigii*). Dārza tulpes ir garas un sarežģītas hibridizācijas rezultāts, tāpēc to precīza izcelsme nav zināma. Ir tūkstošiem šķirņu ar diezgan sarežģītu sadali grupās. Tulpju šķirnes tiek liktas grupās pēc kādām noteiktām pazīmēm. Šīs grupas ir šādas: krāslapu tulpes, daudzziedu tulpes, agrās tulpes, pildītās agrās tulpes, triumfa tulpes, Dārvina hibrīdu tulpes, vēlās tulpes, lilijziedu tulpes, bārkstainās tulpes, bārkstainās pildītās tulpes, zaļziedu tulpes, papagaiļu tulpes, pildītās vēlās tulpes, Kaufmaņa tulpes, Fostera tulpes un Greiga tulpes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Ķēču pagasts

**Ķēču pagasts** bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām tā austrumos. Robežojās ar Rīgas apriņķa Nītaures un Zaubes pagastiem un Cēsu apriņķa Drabešu un Kosas pagastiem. Pagasta valde atradās Merķeļos.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Annas un Ķēču ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Ērgļu (Annas ciemu) un Siguldas (Ķēču ciemu) rajonos. Mūsdienās Ķēču pagasta teritorija iekļauta Cēsu novada Nītaures, Zaubes un Skujenes pagastos.

## Atsauces
Puša

**Puša** ir ciems Rēzeknes novada Pušas pagastā, pagasta centrs. Ciems atrodas Pušas ezera austrumu krastā, abpus reģionālajam Maltas — Slobodas autoceļam (P57). Pušā sākas vietējais autoceļš V597 uz Priežmali.

Pušā atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, bibliotēka, pasts, katoļu baznīca. Uz ziemeļiem no baznīcas divi pilskalni.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Pušas muižas () centru un baznīcu. 1933. gadā Pušai piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu; 1935. gadā tajā bija tikai 26 iedzīvotāji.

Skolas vecuma bērnu trūkuma dēļ 2006. gada 1. septembrī slēdza Pušas pamatskolu.

Pušas skola 2002-08-11 - panoramio.jpg|Pušas pamatskola (2002)


## Kultūras pieminekļi
Ciema teritorijā atrodas vairāki valsts un vietējās nozīmes kultūras pieminekļi.

Valsts nozīmes kultūras pieminekļi:

Mākslas pieminekļi:

* Pušas katoļu baznīcas altāris ar gleznu
* sānu altāri
* ērģeles

Arhitektūras pieminekļi:

* Pušas katoļu baznīca
* Pušas muižas parks

Arheoloģiskie pieminekļi:

* Pušas pilskalns I
* Pušas pilskalns II

Vietējās nozīmes arhitektūras pieminekļi: Pušas katoļu baznīcas zvanu tornis, Pušas muižas kapela.

Pušas seno kapu kalniņā ir muižas īpašnieku Šadursku dzimtas kapi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

1897. gadā Pušas ciemā bija 7 sētas, Pušas muižas 6 sētas, ciemā dzīvoja 48, bet Pušas muižā 64 cilvēki.

## Atsauces
Džordžs Formens

**Džordžs Edvards Formens** (; dzimis  Hjūstonā, ASV; miris ) bija amerikāņu bokseris.  viņš pārsteidza pasauli uzvarot Džo Freizeru ar otrā raunda tehnisko nokautu. Viņa visslavenākā cīņa bija ar Muhamedu Ali "The Rumble in the Jungle" , kurā viņš piedzīvoja zaudējumu tiekot apstādināts astotajā raundā. Vēlāk 45 gadu vecumā viņš atguva savu titulu nokautējot Maiklu Mūreru, kļūstot par visvecāko bokseri kurš ir kļuvis par smagsvaru čempionu. Viņš tiek uzskatīts par vienu no stiprākā sitiena īpašnieku.

Formens nomira Hjūstonas slimnīcā 2025. gada 21. martā 76 gadu vecumā.
## Atsauces

## Bibliogrāfija
* George Foreman and Cherie Calbom (1996). *George Foreman's Knock-Out-the-Fat Barbecue and Grilling Cookbook*. .
* George Foreman (2000). *George Foreman's Big Book Of Grilling Barbecue And Rotisserie: More than 75 Recipes for Family and Friends*. .
* George Foreman & Connie Merydith (2000). *The George Foreman Lean Mean Fat Reducing Grilling Machine Cookbook. Pascoe Publishing*. .
* George Foreman and Joel Engel (2000). *By George: The Autobiography of George Foreman*. .
* George Foreman (2003). *George Foreman's Guide to Life: How to Get Up Off the Canvas When Life Knocks You*. Simon & Schuster. .
* George Foreman (2004). *Great Grilling Recipes! The Next Grilleration*. Pascoe Publishing. .
* George Foreman (2004). *George Foreman's Indoor Grilling Made Easy: More Than 100 Simple, Healthy Ways to Feed Family and Friends*. Simon & Schuster. .
* George Foreman (2005). *The George Foreman Next Grilleration G5 Cookbook: Inviting*. Pascoe Publishing. .
* George Foreman and Fran Manushkin (2005). *Let George Do It!*. Simon & Schuster Children's Publishing. .
* George Foreman and Ken Abraham (2007). *God In My Corner: A Spiritual Memoir*. Thomas Nelson. ASIN: B00FDYTJS2.

## Ārējās saites
Rokasbumba 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs vīriešiem

**2008. gada vasaras olimpisko spēļu vīriešu rokasbumbas turnīra** rezultāti. Turnīrā piedalās 12 komandas.

## Grupu turnīrs
### A grupa

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### B grupa

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Izslēgšanas turnīrs
### Ceturtdaļfināli

----

----

----

### Spēles par 5. - 8. vietu

----

### Spēle par 7. - 8. vietu

### Spēle par 5. - 6. vietu

### Pusfināli

----

### Bronzas medaļas izcīņa

### Fināls
Ezernieki

**Ezernieki** (agrāk **Bukmuiža**) ir ciems Krāslavas novadā, Ezernieku pagasta centrs. Ciems atrodas Eša un Udrijas ezeru krastos pie Židovkas ietekas Eša ezerā, reģionālo autoceļu P49 (Kārsava_Ludza_Ezernieki), P52 (Ploski_Zilupe_Šķaune_Ezernieki) un P55 (Rēzekne_Dagda) krustojumā, 47 km no novada centra Krāslavas, 13 km no tuvākās pilsētas Dagdas un 291 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Bukmuižas (*Buk-Myza*) muižas centru. 1933. gadā Bukmuižai piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 1938. gadā pagastu pārdēvēja par Ezernieku pagastu, pēc kura vēlākajos gados pārdēvēja arī apdzīvoto vietu. Ezerniekos atrodas pagasta pārvalde, vidusskola, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, pasts, Bukmuižas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca.

Bukmuižas katoļu baznīca (ar žogu) ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, bet baznīcas altāris - valsts nozīmes mākslas piemineklis.

1897. gadā ciemā un muižā bija 20 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Ezernieki (nozīmju atdalīšana)

**Ezernieki** var būt:
* Ezernieki — apdzīvota vieta Krāslavas novadā, Ezernieku pagasta centrs.
* Ezernieki — apdzīvota vieta Preiļu novada Riebiņu pagastā.
* Ezernieki — izzudušais ciems Madonas novada Praulienas pagastā.

## Skatīt arī
* Ezernieku ezers
* Ezernieku pagasts
* Ezernieku upe
Glenns Millers

**Oltons Glenns Millers** (; dzimis , pazudis ) bija amerikāņu džeza mūziķis.

Dzimis Aiovas mazpilsētā. Bērnība Glennam Milleram pagāja vairākkārt mainot dzīvesvietu no vienas mazpilsētas uz otru. Skolas laikā viņš pievērsās mūzikai. 1923. gadā Millers iestājās Kolorado universitātē Bolderā, tomēr ilgi nepamācījās, jo nolēma kļūt par mūziķi. Līdz 1937. gadam muzicēja vairākās džeza grupās, līdz pārcēlās uz Ņujorku un nodibināja "Glenn Miller Orchestra". 1939. gada sākumā bigbends kļuva ļoti populārs. Tas daudz uzstājās, radīja ierakstus un piedalījās filmās, to skaitā klasiskajā 1941. gada filmā "Saules ielejas serenāde".

1942. gadā Glenns Millers kā mūziķis brīvprātīgi iestājās ASV Armijā. 1944. gada 15. decembrī Millers devās no Lielbritānijas un Parīzi, lai koncertētu karavīriem. Millera lidmašīna pazuda virs Lamanša. Ne lidmašīnas, ne apkalpes atliekas nav atrastas. Populārākā versija par Millera nāvi apgalvo, ka lidmašīnu nejauši notriekuši britu bumbvedēji, kas izmeta jūrā uzlidojumā neizlietotās aviobumbas.

## Ārējās saites

* The Glenn Miller Birthplace Society
Mangaļu pagasts

**Mangaļu pagasts** bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām ziemeļos no Rīgas pilsētas Rīgas līča krastā. Robežojās ar Rīgas pilsētu un Ādažu pagastu. Pagasta valde atradās tagadējos Rīnūžos. Lielākās apdzīvotās vietas bija Vecāķi (ciems), Rīnūži un Garciems.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanas agrākajā Daugavgrīvas draudzes novadā, sadalot to Bolderājas un Mangaļu pagastos.
Līdz 1920. gada agrārajai reformai Mangaļu pagastā atradās Mangaļu-Mīlgrāvja kroņa muiža 314 ha kopplatībā, kuru sadalīja 143 vienībās. Mangaļu valsts mežu 615 ha kopplatībā ar trīs rentes mājām sadalīja 331 vienībā. Daugavgrīvas mācītājmuižu ar četrām rentes mājām 130 ha kopplatībā sadalīja 6 vienībās. Pirms Pirmā pasaules kara pagastā darbojās ievērojamā Mangaļu jūrskola.

1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Mangaļu ciemu, bet 1947. gada 18. novembrī ciemu likvidēja. Sakarā ar 1949. gada 31. decembra administratīvo reformu un pagastu likvidēšanu jaunizveidotajā Rīgas rajonā atjaunoja Mangaļu ciemu.

Mūsdienās Mangaļu pagasta teritorija iekļauta Rīgas pilsētas Ziemeļu rajonā, Ādažu novada Carnikavas pagastā (neliela meža teritorija arī Ādažu pagastā) un Ropažu novada Garkalnes pagastā.

## Apdzīvotās vietas

* Vecāķi (ciems, īsi pirms pagasta likvidācijas pievienots Rīgas pilsētai)
* Rīnūži (ciems, īsi pirms pagasta likvidācijas pievienots Rīgas pilsētai)
* Garciems
* Kalngalaciems (Kalngale)
* Mangaļsala (ciems)
* Trīsciems (ciems)
Daļa mūsdienu Garupes ciema arī ietilpa Mangaļu pagasta teritorijā (robeža bija aiz "Silzemnieku" mājām).

## Ievērojamas personības
* Vilis Lācis (1876—1972), rakstnieks un politiķis

## Atsauces
Ekonomikas pārkaršana

**Ekonomikas pārkaršana** ir ekonomiskā situācija, kurā izaugsme notiek tik ātri, ka ekonomisti baidās no inflācijas pieauguma. Tas notiek tad, kad ražotāji nespēj saražot pietiekoši daudz preču un nodrošināt pakalpojumus, lai apmierinātu ar pieaugošo pieprasījumu, un tā vietā palielina cenas.

Daži no ekonomikas pārkaršanas rādītājiem ir:
# darbaspēka un kapitāla trūkums un to noslodzes pieaugums, kas atspoguļojas tādos statistikas rādītājos kā, piemēram, ražošanas jaudu noslodzes koeficients, bezdarba un vakanču līmenis un to dinamika.
# Situācija, kad pieprasīto preču un pakalpojumu apjomam būtiski pārsniedzot piedāvāto, ceļas arī to cenas, ko var izmērīt ar inflācijas rādītāju, un pasliktinās tekošā konta bilance, pārlieku lielo pieprasījumu apmierinot ar importa pieaugumu. 

Latvijas gadījumā ekonomiskās pārkaršanas pazīmes visspilgtāk bija manāmas nekustamo īpašumu un būvniecības nozarēs. Kredīti bankās bija ļoti viegli pieejami, tie tika daudz ņemti un tas, savukārt, izraisīja pieprasījumu pēc celtniecības pakalpojumiem, kurus nevarēja nodrošināt pietiekošā līmenī.

## Atsauces
Prauls

**Prauls** var būt:
* Satrunējis, sapuvis koka gabals.
* Kārlis Prauls, latviešu ģenerālis (1895—1941).
Kandža

thumb|200px|Kandžas aparāts
**Kandža** jeb **šmakovka** (Latgalē) ir mājas apstākļos iegūts stiprais spirtotais dzēriens, kurā etanola saturs var būt 30 līdz 80 tilpuma procentiem. Vienkāršrunā kandžu sauc arī par **dzimtenīti**, **paštecināto**, **samagonku**, **ļergu**, **ļurļaku**, **mēnesnīcu** u.c.

## Vēsture

Latvijā kandžas dzīšanas tehnoloģija tika pārņemta no baltvācu muižas brūžiem. Vajadzēja attapību un lielu izdomu, lai no tajā laikā pieejamajiem materiāliem izveidotu kandžas aparātu. Eksperimentālā ceļā tika noslīpēts pats dzīšanas process.

## Izgatavošana
Sākumā sagatavo brāgu, kas visbiežāk ir ūdenī izšķīdināts cukurs, kam pievieno raugu. Šādu maisījumu atstāj uz noteiktu laiku rūgt.

Kad brāga gatava, to pārtvaicē, iegūstot kandžu. Parasti brāgas sildīšanai pārtvaicē izmanto karstus ūdens tvaikus. Veicot pārtvaici, jābūt uzmanīgam, jo ir gadījumi, kad augsta spiediena dēļ sprāgst brāgas katls, un var notikt applaucēšanās.

Lai uzlabotu kvalitāti, to mēdz atkārtoti pārtvaicēt, filtrēt caur ogli un izmantot citus paņēmienus. Ir ieteikums pirmo glāzi izliet, vai vismaz neizmantot iekšķīgi.

Kandžu var pazīt pēc īpatnējās smaržas.

## Brīdinājums
* Latvijā stipro alkoholisko dzērienu ieguve mājas apstākļos bez valdības izsniegtas licences, pat pašpatēriņam, ir nelikumīga! 
* Kandža, tāpat kā jebkurš alkoholisks dzēriens, ir veselībai kaitīga. Īpaši jāuzsver, ka, mājas apstākļos ražojot, netiek kontrolēta kandžas kvalitāte un tajā var būt veselībai bīstami piemaisījumi, saukti par sīveļļām jeb fūzeļiem (augstākie spirti, acetons, aldehīdi, u.c.).

## Atsauces
Dricāni

**Dricāni** () ir ciems Rēzeknes novadā, Dricānu pagasta centrs, 20 km attālumā no novada centra Rēzeknes. Dricānu nosaukums varētu būt radies no latgaļu vārda „driči” (*[[griķi]]*) vai „dricināt” (*tricināt*).

Apdzīvotā vieta veidojusies pie bijušās Dricēnu muižas (*Drycany*) centra. 1935. gadā Dricāniem piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. Neoficiāli Dricāni ir sadalīti vecajā un jaunajā centrā. Vecais centrs atrodas starp Moziču un  lielceļu (P36), bet jaunais centrs atrodas lielceļa otrajā pusē. Vecajā centrā atrodas 1859. gadā iesvētītā Dricānu katoļu baznīca, kapsēta, vecā pagastmāja un vecais tautas nams, kura pagalmā uzstādīts piemiņas akmens visu okupāciju upuriem, kā arī 1953. gadā uzceltā Dricānu vidusskola. Jaunajā centrā atrodas kultūras nama ēka, kur agrāk atradās arī pagasta padome, bērnudārzs, feldšeru punkts un daudzstāvu nami.

## Satiksme
Dricānus šķērso reģionālais autoceļš  (P36), kā arī te savu sākumu rod vietējie autoceļi uz Ciskādiem (V552), Rogovku (V557), Piļcini (V558) un Skūškovu (V589). Tomēr arī pašā ciemā atrodas vietējās nozīmes autoceļš V559, tas ir nepilnu kilometru garš un savieno Dricānu vidusskolu ar autoceļu P36.

## Iedzīvotāji
1897. gadā ciemā bija 6 sētas un muiža.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Pabažu pagasts

**Pabažu pagasts** bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām tā ziemeļdaļā, Rīgas līča krastā. Sastāvēja no divām daļām. Robežojās ar Vidrižu, Bīriņu, Sējas un Ādažu pagastiem. Pagasta valde atradās tagadējos Sējas pagasta Pabažos. Lielākā apdzīvotā vieta bija tagadējā Saulkrastu pilsētas daļa Pabaži (Katriņbāde).

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Inčupes un Pabažu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Saulkrastes rajonā. Mūsdienās Pabažu pagasta teritorija iekļauta Saulkrastu novada Saulkrastu pilsētā un Saulkrastu un Sējas pagastos, Ādažu novada Ādažu un Carnikavas pagastos un Limbažu novada Vidrižu pagastā.

## Atsauces
1994.—1995. gada NBA sezona

**[[Nacionālā Basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] 1994.—1995. gada sezona** bija 49. NBA sezona. Šajā sezonā piedalījās 27 komandas (visas no ASV).

Par NBA čempioniem kļuva Hjūstonas "Rockets" spēlētāji, kas četru spēļu finālsērijā pieveica Orlando "Magic" ar 4—0. Finālsērija ilga no  līdz . Par regulārās sezonas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Sanantonio "Spurs" spēlētājs Deivids Robinsons, par finālsērijas vērtīgāko tika atzīts Hakīms Oladžuvons ("Rockets").

1994. gada NBA drafts notika , tajā Milvoki "Bucks" ar pirmo numuru izvēlējās Glennu Robinsonu. 45. NBA Visu zvaigžņu spēle notika Fīniksā. Tajā Rietumu komanda uzvarēja Austrumus ar 139—112. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Mičs Ričmonds ("Kings").

Maikls Džordans atgriezās NBA pēc pusgada ilga pārtraukuma, kura laikā izmēģināja veiksmi beisbolā.

## Regulārā sezona

;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pa konferencēm

**Piezīmes**
* **z** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības visām izslēgšanas spēlēm.
* **c** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības konferences izslēgšanas spēlēm.
* **y** – Ieguva divīzijas titulu.
* **x** – Iekļuva izslēgšanas spēlēs.

## Izslēgšanas spēles
:Piezīmes:
:* **Treknraksts** = komanda uzvar kārtā

## Apbalvojumi
* **[[NBA sezonas vērtīgākais spēlētājs|Sezonas MVP]]:** Deivids Robinsons, Sanantonio "Spurs"
* **[[NBA labākais spēlētājs aizsardzībā|Labākais spēlētājs aizsardzībā]]:** Dikembe Mutombo, Denveras "Nuggets"
* **[[NBA sezonas labākais debitants|Labākie debitanti]]:** Džeisons Kids, Dalasas "Mavericks" un Grants Hills, Detroitas "Pistons"
* **[[NBA sezonas labākais rezervists|Labākais rezervists]]:** Entonijs Masons, Ņujorkas "Knicks"
* **[[NBA sezonas progresējušākais spēlētājs|Progresējušākais spēlētājs]]:** Dana Baross, Filadelfijas "76ers"
* **[[NBA sezonas labākais treneris|Labākais treneris]]:** Dels Heriss, Losandželosas "Lakers"

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa 
* Basketball Reference profils
Borga (polārstacija)

**Borga** (, *Borga Field Base* vai *Borga Geological Base*) bija Dienvidāfrikas vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietota Borgas masīva dienvidos pie Vindegas grēdas. Izveidota 1968./1969. gada vasaras sezonā un pirmā ekspedīcija sastāvēja no četru cilvēku komandas. Periodiski darbojusies kā vissezonas stacija. Stacija izmantota kā atbalsta bāze apvidus ģeoloģisko pētījumu veikšanai. Slēgta 1976. gadā, bet vēlākos laikos periodiski izmantota kā lauka ekspedīciju un traversu atbalsta punkts.

## Atsauces
Pagastskola

thumb|Krimuldas Silakreču pagastskolas (1872-1927) ēka
**Pagastskola** jeb **valsts skola** bija pirmmācības (pamatizglītības) skola zemnieku bērniem Krievijas impērijas Vidzemes un Kurzemes guberņās, ko izveidoja saskaņā ar likumiem, kas atcēla dzimtbūšanu Kurzemes un Vidzemes guberņās. Mācības notika trīs gadus, līdz Pirmajam pasaules karam pagastskolas bija visvairāk izplatītais skolu tips Latvijā, līdztekus darbojās draudzes skolas. Baltijas pārkrievošanas periodā 1884. gadā sāka dibināt arī ministrijas skolas, kas bija tieši padotas Rīgas mācību apgabala kuratoram. 1919. gada 8. decembrī Tautas padome pieņēma likumu “Par Latvijas izglītības iestādēm”, ieviešot sešgadīgas pamatskolas.

## Vēsture
Pagastskolu dibināšana sākās pēc zemnieku brīvlaišanas, kas Kurzemes guberņā notika 1817. gadā, bet Vidzemes guberņā 1819. gadā. Brīvlaišanas likumi noteica, ka Kurzemes guberņā uz katriem 1000 iedzīvotājiem ir jānodibina viena pagastskola, bet Vidzemē bija jāveido viena pagastskola uz 500 vīriešiem. Plašāka pagastskolu dibināšana aizsākās 1830. gados. Skolu uzturēšana bija jāveic pagasta valdēm, bet pārraudzību pār tām veica muižnieki un mācītāji. Mācības lielākoties notika ziemā un tās bija jāapmeklē bērniem vecumā no 10 līdz 13 gadiem. Vidzemes guberņas pagastskolās sākotnēji mācīja tikai lasīšanu, ticības mācību un baznīcas dziedāšanu, bet Kurzemes guberņā skolnieki apguva arī rakstīšanu, rēķināšanu un citus priekšmetus. 1850. gadu sākumā Vidzemē darbojās 42 pagastskolas.

1860. gadā Vidzemes guberņas skolu virsvalde noteica, ka *Pie pagastskolu būvēšanas par to jāgādā, ka skolas istabas un guļami kambari ir augsti, rūmīgi un gaiši… Skolas namos vajaga būt šķirtiem guļamiem kambariem priekš puisēniem un meitenēm… Pagastskolu namus un tās pie tām vajadzīgas ēkas uzbūvēt un pieklājīgi uzturēt piekrīt tam piederīgam pagastam … tāpat pagastam piekrīt gādāt par skolas kurināšanu un apgaismošanu.* 1866. gada pagastu pašvaldību likumā bija noteikts, ka katrā pagastskolā *..tās mācāmās lietas ir šīs: reliģija, mātes valoda, rēķināšana, ģeogrāfija, dziedāšana, turnēšana jeb stingrošana zēniem, un priekš meitenēm sieviešu rokdarbi [..] mācīšanas līdzekļi: no katras tanī skolā ieviestas mācāmas grāmatas 1 eksemplars, viens globuss, viena Eiropas sienas karte, viena no Baltiskām gubernijām, un viena no [[Palestīna]]s, viens muzikinstruments vai nu vijole, klavieres, ērģelītes vai harmonijums – ar monohordu nepietiek, lineāls, rēķinu galdiņš, viena bībele un dziesmu grāmata*.

Kad Baltijas pārkrievošanas laikā 1887. gadā pagastskolas pārgāja Krievijas impērijas Izglītības ministrijas pārraudzībā, par vienīgo mācību valodu noteica krievu valodu. Mācību programmā iekļāva arī vēsturi un citus priekšmetus.

## Atsauces
Borga

**Borga** var būt:

* Borga — kalns Borgas masīvā;
* Borga — Dienvidāfrikas polārstacija;
* Borgas masīvs ― ap 80 km garš un līdz 70 km plats kalnu masīvs Antarktīdā, Karalienes Modas Zemē.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Kristabella Borga (*Christabelle Borg*; 1992) ― maltiešu dziedātāja, dziesmu autore un TV vadītāja. 

## Skatīt arī
* Borgs
Darbaspēks

thumb|Attīstīto valstu darbaspēka līdzdalības rādītāji 2021. gadā
**Darbaspēks** jeb **ekonomiski aktīvie iedzīvotāji** ir visi iedzīvotāji, kuri var piedalīties produktu ražošanā vai pakalpojumu sniegšanā. Darbaspēkā tiek iekļauti bezdarbnieki un nodarbinātie. Latvijā darbaspēkā ietilpst iedzīvotāji darbspējas vecumā (15–65 gadi).

Ekonomiski aktīvo iedzīvotāju definēšanas kritēriji dažādās valstīs var atšķirties.

Darbaspēkam ir svarīga loma ekonomikas attīstībā, to var analizēt no dažādiem aspektiem, piemēram, demogrāfijas, izglītības, tehnoloģisko pārmaiņu un politisko lēmumu perspektīvas. Darbaspēka pārvaldība ietver stratēģijas cilvēkkapitāla attīstībai, labvēlīgu darba apstākļu radīšanai un sociālās vienlīdzības atbalstam.

## Formālā un neformālā nodarbinātība
Formālā nodarbinātība ir jebkura veida nodarbinātība, kas ir strukturēta un apmaksāta formālā veidā. Tā tiek apmaksāta formāli, izmantojot algas lapas, elektroniskās kartes un tamlīdzīgas metodes. Atšķirībā no ekonomikas neformālās nozares, formālā nodarbinātība valstī veicina šīs valsts iekšzemes kopproduktu. Neformālā nodarbinātība ir nodarbinātība, kas neatbilst formālajiem noteikumiem likumā vai praksē. Darba mantojums var būt formāls vai neformāls, kad darbinieks, kas ir pietiekami vecs, bet nav sasniedzis pensijas vecumu, to nodod saviem bērniem. Tas var būt apmaksāts vai neapmaksāts, un tas vienmēr ir nestrukturēts un neregulēts. Formālā nodarbinātība ir uzticamāka nekā neformālā nodarbinātība. Parasti pirmā nodrošina augstākus ienākumus un lielākas priekšrocības un garantijas gan vīriešiem, gan sievietēm.

Neformālo darba ņēmēju ieguldījums ir milzīgs. Neformālais darbs paplašinās visā pasaulē, visvairāk attīstības valstīs. Saskaņā ar Žaka Šarma (*Jacques Charmes*) veikto pētījumu, 2000. gadā neformālais darbs veidoja 57 % no nodarbinātības ārpus lauksaimniecības, 40 % no nodarbinātības pilsētās un 83 % no jaunajām darbavietām Latīņamerikā. Tajā pašā gadā neoficiālais darbs veidoja 78 % no nodarbinātības ārpus lauksaimniecības, 61 % no nodarbinātības pilsētās un 93 % no jaunajām darbavietām Āfrikā. Īpaši pēc ekonomiskās krīzes darba ņēmēji mēdz pāriet no oficiālā sektora uz neoficiālo sektoru. Šī tendence bija novērojama pēc Āzijas ekonomiskās krīzes, kas sākās 1997. gadā.

## Atsauces
1444. gads

**1444. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 10. novembris — norisinājās Varnas kauja, kurā Osmaņu impērijas karaspēks pieveica kristiešu armiju, kaujā krita Polijas un Ungārijas karalis Vladislavs III Varnietis. Pēc tam izjuka Polijas un Ungārijas savienība.
* 1. decembris — Osmaņu impērijas sultāns Murads II atteicās no troņa un par jauno sultānu kļuva viņa dēls Mehmeds II.

### Nezināms datums
* Ladislavs Postums kļuva par Ungārijas karali.
* Pirmo reiz rakstos minēta Čehijas pilsēta Tršineca.

## Dzimuši
* 11. marts — Donato Bramante, itāļu arhitekts (miris 1514.)

## Miruši
* 26. aprīlis — Robērs Kampēns, flāmu gleznotājs (dzimis ap 1375.)
* 10. novembris — Vladislavs III Varnietis, Polijas un Ungārijas karalis (dzimis 1424.)
Šenberga

**Šenberga**, arī **Šēnberga** (*Schönberg*) var būt:

*Skaistkalnes vāciskais nosaukums
*Šenberga - pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
*Ruta Šenberga (dzimusi 1940) — filoloģe, augstskolas pasniedzēja, publiciste, novadpētniece.
Lāšs Bergers

**Lāšs Bergers** (; dzimis  Levangerā, Norvēģijā) ir norvēģu biatlonists, kurš startējis arī augstākā līmeņa distanču slēpošanas sacensībās. Piedalījies 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Kopš 2001. gada ir Norvēģijas biatlona izlases sastāvā un piedalās Pasaules kausa izcīņas posmos. Labākais sasniegums kopvērtējumā viņam bija 2003.—2004. gada sezonā, kad viņš ierindojās 5. vietā. Olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis vienu sudraba medaļu: 2010. gadā Vankūverā 4x10 km distanču slēpošanas stafetē. Vankūverā viņš startēja biatlona un distanču slēpošanas sacensībās.

L. Bergera māsa Tūra Bergere arī ir biatloniste un distanču slēpotāja, tāpat pārstāv Norvēģijas izlasi un arī izcīnījusi medaļas Olimpiskajās spēlēs.

## Karjeras rezultāti biatlonā
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
Nācarete

**Nācarete** (, *Naẕerat*, , *an-Nāṣira*) ir pilsēta Izraēlas ziemeļos, Galilejā. Tā ir lielākā pilsēta Ziemeļu apgabalā un šī apgabala administratīvais centrs, kā arī lielākā arābu apdzīvotā pilsēta Izraēlā, tādēļ to dēvēt arī par “Izraēlas arābu galvaspilsētu”. 2017. gadā Nācaretē dzīvoja 76,6 tūkstoši iedzīvotāju. Aptuveni 70% no iedzīvotājiem ir musulmaņi. Nācaretes aglomerācijā dzīvo aptuveni 220 tūkstoši iedzīvotāju.

Jaunajā Derībā rakstīts, ka Jēzus Kristus savu bērnību ir pavadījis tieši Nācaretē, tāpēc šī pilsēta ir arī daudzu kristiešu svētceļojumu galamērķis. Pilsētā esot dzīvojuši Jēzus Kristus māte Marija un tēvs Jāzeps. Vecajā Derībā Nācarete nav pieminēta. Pirmo reizi svētajos rakstos tā tiek minēta Jāņa evaņģēlijā (1:45 un 1:46, “Vai no Nacaretes var nākt kas labs?”).

Nācarete regulāri cieta Krusta karu laikā (no 11. līdz 13. gadsimtam). 1099. gadā sicīliešu–normaņu izcelsmes karotājs Tankreds pakļāva Galileju, kļuva par Galilejas firstu, bet Nācarete kļuva par viņa rezidenci, galvaspilsētu. Pēc krustnešu padzīšanas no Palestīnas 1291. gadā kristīgā ietekme Nācaretē samazinājās. 16. gadsimta sākumā Nācareti pakļāva Osmaņu impērija, un visi kristieši no pilsētas tika padzīti. Tikai 17. gadsimta sākumā emīrs Fahrs Addīns II ļāva kristiešiem atkal ierasties Nācaretē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Strūžāni

**Strūžāni** (arī **Jaunstrūžāni** un **Stružāni**) ir ciems Rēzeknes novadā, Strūžānu pagasta centrs, 23 km attālumā no novada centra — Rēzeknes. Ciemā atrodas Jaunstrūžānu pamatskola, bibliotēka un kultūras nams. Ziemeļos no ciema atrodas Strūžānu purvs, kura otrā malā atrodas Gaigalavas pagasta Strūžāni jeb Vecstrūžāni un ciemi tiek bieži sajaukti.

Strūžāni saistās galvenokārt ar to kūdras atradni (kūdras krājumi bija 80,4 milj. m3) un brikešu fabriku, kura pašlaik ir slēgta, jo ekonomiski izdevīgie kūdras krājumi tika izsmelti. Autoceļa V557 (Dricāni—Nautrēni) labajā pusē, dienvidos no ciemata, atrodas mākslīgi veidota ūdenskrātuve.

Autobusa sakari ar Rēzekni un Rogovku, 2026. gada pavasarī uz Rēzekni bija 8 reisi darbdienās un 5 — brīvdienās, uz Rogovku - 1 reiss darbdienās.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Nacionālais sastāvs

## Vēsture
Līdz 1957. gadam pašreizējā ciemata vietā atradās pļavas un ganības. Taču līdz ar Strūžānu kūdras atradnes apgūšanu Strūžānu purvā tika nolemts par strādnieku ciemata celšanu blakus tai. 1957. gadā tika uzceltas pirmās dzīvojamās barakas, bet 1958. gadā tika pabeigta pirmā dzīvojamā māja. 1960. gadā sāka celt kūdras fabriku un 1963. gadā tajā jau ražoja briketes. Pēc diviem gadiem tika uzceltas vēl piecas dzīvojamās mājas.

Līdztekus dzīvojamo māju celtniecībai vēlāk tika uzcelts arī kūdras fabrikas kantoris kopā ar pastu, slimnīca, 1960. gados arī skola, kultūras nams, veikali, ēdnīca, aptieka, frizētava un grāmatnīca.

Tā kā uzņēmuma nosaukums bija „Stružānu kūdras fabrika”, 1971. gadā apvienotos Pelsiņu un Taunages (Taunagas) ciemus pārdēvēja par Strūžānu ciemu.

Pēc tam, kad brikešu un frēzkūdras ražotne 2000. gadu sākumā kļuva neizdevīga, tā tika pamesta, bet uzņēmums, saglabājot veco nosaukumu, turpināja darbu Kņāvu purvā pie Viļāniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Strūžānu pagasta mājaslapa 
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Ekonomiskā krīze

**Ekonomiskā krīze** ( (*krisis*) — 'izšķirošs pagrieziens, risinājums') ir nozīmīga saimniecības attīstības cikla fāze. Tā seko pēc uzplaukuma posma, un to raksturo patēriņa krišanās, peļņas un uzņēmējdarbības iespēju samazināšanās, nepārdoto preču krājumu palielināšanās. Krīzes laikā ražošanas un pakalpojumu apjoms samazinās, daudzi uzņēmumi kļūst pelnītnespējīgi un bankrotē, palielinās bezdarbs. Pēc krīzes seko depresijas fāze. Mūsdienās attīstītās pasaules valstīs ekonomiskās svārstības ievērojami atšķiras no postošās 1930. gadu pasaules ekonomiskās krīzes un tai sekojošām fāzēm. Tā kā tiek veikti valsts un lielo uzņēmumu apvienību pretpasākumi, mūsdienas ekonomiskās krīzes noris daudz vieglāk, ir samazinājies krīzes perioda ilgums. Sabiedrībā ekonomiskā krīze visbiežāk tiek saistīta ar apstākļu pasliktināšanos, lejupslīdi, sabrukumu vai kādu citu apzīmējumu ar negatīvu pieskaņu.

Galvenie rādītāji, kas norāda uz tautsaimniecības nestabilitāti un iespējamo krīzi, ir šādi:
* IKP pieaugums;
* inflācijas temps;
* tekošā konta bilances īpatsvars IKP;
* reālais efektīvais valūtas kurss;
* kredīta īpatsvars IKP;
* ārvalstu valūtas rezervju īpatsvars importā;
* eksporta attiecība pret importu;
* īstermiņa parādu īpatsvars ārvalstu valūtas rezervēs;
* reālās procentu likmes;
* valsts finanses.

Jo vairāki rādītāji ir negatīvi, liecina par nestabilitāti vai nemitīgi pazeminās, jo pastāv lielāka iespējamība, ka valstī būs ekonomiskā krīze un ka tā būs ilgstoša un grūtāk pārvarama.

Latvijā 2007. gada sākumā 7 no šiem 11 rādītājiem liecināja par ekonomiskās situācijas pasliktināšanos — kas bija pietiekami daudz, lai izvērstos finanšu un pārvaldes krīze (2008—2010).

## Pēdējo gadu lielākās ekonomiskās krīzes
* Meksikas krīze (1994—1995);
* Āzijas finanšu krīze (1997—1998);
* Krievijas krīze (1998);
* Krīze Brazīlijā (1998—1999);
* Krīze Turcijā (2000—2001);
* Krīze Argentīnā (2000—2002)
* 2007.—2010. gada globālā finanšu krīze

## Atsauces
Strūžāni (nozīmju atdalīšana)

**Strūžāni** var būt:
* Strūžāni — apdzīvota vieta Rēzeknes novadā, Strūžānu pagasta centrs.
* Strūžāni — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā.

## Skatīt arī
* Strūžānu Jaunsaimnieki
* Strūžānu pagasts
* Strūžānu pūrs
* Strūžānu sala
Vēveris

**Vēveris** ( — 'audējs'; sieviešu dzimtē Vēvere) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jānis Vēveris (1954) — latviešu disidents;
* Viļums Vēveris (1881—1910) — latviešu aktieris un režisors.

## Skatīt arī
* Vēvers
Suseja (ciems)

**Suseja** (agrāk **Lielsusēja, Lielsusējas muiža, Vitēnmuiža) ** ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Zalves pagastā. Izvietojusies 6 km attālumā uz dienvidiem no Zalves, pagasta centra. Ciems ir daļēji izzudis. Ciemā atrodas bijušās Lielsusējas muižas *(Gross-Sussey)* saimniecības ēku drupas. Muižas kungu mājas ēka līdz mūsdienām nav saglabājusies.

## Attēlu galerija

Attēls:drupas suseja.JPG ‎ |
Attēls:drupas suseja2.JPG|
Attēls:drupas suseja3.JPG |
Attēls:alleja suseja.JPG|


## Skatīt arī
* Zalves pagasts

## Ārējās saites
* Lielsusējas muiža (Vitēnmuiža) pilis.lv
* Daži atmiņu atspulgi par Zalvi pilis.lv
* Baltisches historisches Ortslexikon, 2. daļa

## Atsauces
Ādams Levins

**Ādams Levins** (; dzimis  Losandželosā, Kalifornijas štatā, ASV) ir amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, grupas *[[Maroon 5]]* līderis. Iedziedājis 4 albumus, 3 albumus grupā *Maroon 5* un 1 albumu ar grupu *Kara's flowers* (*Maroon 5* iepriekšējais nosaukums). Viņš ir bijis kopā ar Mariju Šarapovu, Kemeroni Diasu un Annu Vjaļicinu. Levins bieži intervijās runā par bijušajām draudzenēm un raksta arī dziesmas par bijušajām attiecībām, piemēram, *She will be loved*.

## Ārējās saites
* 
*
Energoapgādes traucējumi Latvijā 2010./2011. gada ziemā

thumb|300px|
**Energoapgādes traucējumi Latvijā 2010./2011. gada ziemā** bija saistīti galvenokārt ar to, ka 2010. gada Ziemassvētkos Latvijas teritoriju sasniedza siltā atmosfēras fronte, atnesot stiprus nokrišņus. Tā kā piezemes gaisa slāņos gaisa temperatūra vēl bija zem nulles, bet augstāk jau pozitīva, veidojās atkala — lietus saskaroties ar virsmām sasala. Šīs apledojums lieca koku zarus un lauza veselus kokus, kas gāzās uz elektropārvades līnijām, tās bojājot. Nereti vadus pārrāva arī uz tiem esošā apledojuma smagums. Turklāt visa decembra garumā intensīvi sniga — sniega segas biezums mēneša beigās daudzviet jau tuvojās 50 cm atzīmei, padarot koku zarus vēl smagākus.

## Notikumu hronoloģija

25. decembra vakarā Latgalē sākās stipra atkala, un 26. decembra rītā ar traucētu vai pārtrauktu elektroenerģijas piegādi nācās sastapties vairāk nekā 20 000 klientu Latgalē un Austrumvidzemē — galvenokārt Rēzeknes, Ludzas, Preiļu, Aizkraukles, Madonas un Jēkabpils apkārtnē.

1. janvārī elektroenerģijas piegāde traucēta vairāk nekā 50 000 "Latvenergo" klientu. Tika iesaistīta arī Zemessardze, lai likvidētu elektroenerģijas pārrāvumus Rēzeknes un Ludzas apkaimē.

6. janvārī Ministru kabinets ārkārtas sēdē vienojās par ārkārtējās situācijas izsludināšanu saistībā ar ilgstošiem elektroapgādes traucējumiem. Ievērojot Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra sniegto informāciju par laika apstākļiem, kas novērojami kopš 2010. gada 24. decembra, kā arī turpmākās laika prognozes un izvērtējot sabiedrībai nodarīto kaitējumu un iespējamo turpmāko kaitējumu sabiedrībai, videi un saimnieciskās darbības interesēm, ārkārtas situācija izsludināta 40 novados.

17. janvāra rītā bez elektrības vēl bija palikuši daži desmiti mājsaimniecību.

18. janvārī Saeima atcēla ārkārtas situāciju 26 novados.

## Ventspilī
14. janvāra vakarā Ventspilī elektroenerģijas pārtraukuma dēļ tika traucēta katlu mājas darbība, kas radīja plīsumu siltumtrasē.

## Skatīt arī
* 2011. gada laikapstākļi Latvijā

## Atsauces

## Ārējās saites
* izmantojumam
* Sidrabiņa lietus un atkusnis Ziemassvētkos…vai tomēr sniegs un sals?

### Attēlu galerijas
* Jēkabpils - Rēzekne. 2011. gada 1. janvāris , delfi.lv
* Sniega postījumi Latgalē: viena diena Viļānu novadā , tvnet.lv
* Elektrolīnijas tiek aktīvi labotas , tvnet.lv

### Audio
* Aleksandra Bartaševiča intervija, Olga Krīviņa, raidījums "Tautas interesēs" (), Novoe radio 

### Video
* 
* 
*
Vaironis Jakāns

**Vaironis Jakāns** (dzimis , miris ) bija latviešu teātra un kino aktieris.

## Biogrāfija
Vaironis Jakāns piedzima , Jaunjelgavā, friziera Ernesta Jakāna ģimenē. Mācījās Jaunjelgavas vidusskolā. Tika mobilizēts vācu armijā un novirzīts par palīgu lidotāju daļā (1944). Pēc pārbaudes Moršanskas filtrācijas nometnē 1945. gadā, atgiezās Latvijā.

1952. gadā beidzis Latvijas Konservatorijas teātra fakultāti. Strādājis par aktieri Jelgavas drāmas teātrī (1952—1953), Valmieras drāmas teātrī (1953—1954). Kopš 1954. gada ir Andreja Upīša Latvijas PSR Valsts akadēmiskais drāmas teātra aktieris.

1960. gadā debitēja kino epizodiskā lomā filmā "Vētra". Filmējies daudzās Rīgas Kinostudijas režisoru filmās.

Vaironis Jakāns mira , Rīgā. Apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Apbalvojumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1970)
* Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1990)
* Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira (2005)

## Lomas teātros (izlasīts saraksts)
### Jelgavas drāmas teātrī
* 1952 — Andreja Globas "Tukšie trauki" — *Čans Guns*
* 1953 — Ivana Popova "Ģimene" — *Volodja Uļjanovs*

### A.Upīša drāmas teātris (Nacionālais teātris)
* 1955 — Maksima Gorkija "Dibenā" — *Aļoška*
* 1955 — Ježi Ļutovska "Ģimenes lieta" — *Tomašs*
* 1957 — Mārtiņa Zīverta "Āksts" — *Džigs*
* 1958 — Rūdolfa Blaumaņa "No saldenās pudeles" — *Pičuks*
* 1959 — Pētera Pētersona "Balto torņu ēnā" — *Pāvils*
* 1961 — A.Hellāna "Viņš teica - nē" — *Frenks Vorens*
* 1963 — pēc Ēriha Marija Remarka romāna "Trīs vīri" — *Gotfrīds Lencs*
* 1969 — Harija Gulbja "Mans mīļais, mans dārgais" — *Mudīgais*
* 1969 — Rūdolfa Blaumaņa "Skroderdienas Silmačos" — *Joske*
* 1971 — Ferenca Molnāra "Lilioms" — *Hugo*
* 1980 — Brāļu Kaudzīšu "Mērnieku laiki" — *Tenis*
* 1987 — Maikla Freina "Troksnis aiz sienas" — *Tims Olguds*
* 1987 — Paula Putniņa "Ar būdu uz baznīcu" — *Tālis*
* 1989 — Rūdolfa Blaumaņa "Sestdienas vakars" — *Bungatiņš*
* 1990 — Moljēra "Skapēna blēdības" — *Argants*
* 1994 — Fjodora Dostojevska "Noziegums un sods" — *Marmeladovs*
* 1994 — Annas Brigaderes "Lielais loms" — *Miķelis*
* 1996 — Andreja Upīša "Zaļā zeme" — *Preimanis*
* 1997 — Viļa Lāča "Zvejnieka dēls" — *Bundžiņa*
* 1998 — Pētera Petersona "Fēlikss un Felicita" — *Vilims*

## Filmogrāfija
* 1960 — "Vētra"
* 1968 — "Kad lietus un vēji sitas logā" — *Mežnieks*
* 1970 — "Klāvs — Mārtiņa dēls" — *Habeks*
* 1971 — "Nāves ēnā — *Skrastiņš*
* 1973 — "Oļegs un Aina" — *Gulbis*
* 1973 — "Cāļus skaita rudenī"
* 1974 — "Uzbrukums slepenpolicijai" — *Spicausis*
* 1974 — "Dunduriņš" — *epizodē*
* 1975 — "Melnā vēža spīlēs" — *barons Heksenbergs*
* 1975 — "Liktenim spītējot" — *Kapeika*
* 1975 — "Motociklu vasara" — *epizodē*
* 1977 — "Kļūstiet mana sievasmāte!" — *apmeklētājs*
* 1982 — "Salavecīša personiskā dzīve" — *epizodē*
* 1982 — "Aizmirstās lietas" — *epizodē*
* 1982 — "Mana ģimene" — *epizodē*
* 1983 — "Akmeņainais ceļš" — *epizodē*
* 1984 — "Fronte tēva pagalmā" — *Šustiņš*
* 1985 — "Spēle notiks tik un tā" — *epizodē*
* 1986 — "Viņš, viņa un bērni" — *Viktora tēvs*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs
* maksliniekiem.lv profils
* Nekrologs laikrakstā "Diena"
Zinetula Biļaļetdinovs

**Zinetula Biļaļetdinovs** (; tatāru: *Зиннәтулла Хәйдәр улы Билалетдинев*; dzimis 1955. gada 13. martā Maskavā) ir tatāru izcelsmes Krievijas bijušais hokejists, aizsargs, tagad treneris. Pašlaik (2023) Biļaļetdinovs ir KHL kluba Kazaņas "Ak Bars" galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Visu savu profesionālā spēlētāja karjeru (no 1973. līdz 1988. gadam) Zinetula aizvadīja PSRS hokeja līgas kluba Maskavas "Dinamo" rindās. PSRS hokeja izlases rindās spēlējis astoņos Pasaules čempionātos, kļūstot par seškārtējo Pasaules čempionu, kā arī 1980. un 1984. gada olimpisko spēļu turnīros, 1980. gadā izcīnot sudraba, bet 1984. gadā — zelta medaļas.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām 1988. gadā Biļaļetdinovs kļuva par Maskavas "Dinamo" trenera palīgu, kuru viņš ieņēma līdz pat 1992. gadam. No 1993. līdz 1995. gadam Zinetula strādāja par Nacionālās hokeja līgas kluba Vinipegas "Jets" trenera palīgu, bet 1996.—97. sezonā viņš bija Fīniksas "Coyotes" galvenā trenera palīgs. No 1997. līdz 2000. gadam Biļaļetdinovs bija Maskavas "Dinamo" galvenais treneris, 1999.—2000. sezonā izcīnot Krievijas čempiona titulu. 2001.—02. sezonā Zinetula bija Šveices hokeja līgas kluba HC Lugano galvenais treneris, bet 2005. gadā stājās Kazaņas "Ak Bars" galvenā trenera amatā. Jau pirmajā sezonā klubs izcīnīja Krievijas čempiona titulu. 2008. gadā "Ak Bars" pievienojās jaunizveidotajai Kontinentālaji hokeja līgai un pirmajās divās sezonās izcīnīja tās čempiones titulu — Gagarina kausu.

Krievijas izlases treneru korpusā strādājis divos Olimpisko spēļu turnīros par trenera palīgu, 1998. gadā izcīnot sudraba, bet 2002. gadā bronzas medaļas. 2011. gada jūnijā tika apstiprināts par Krievijas izlases galveno treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plāteres pagasts (Rīgas apriņķis)

**Plāteres pagasts** bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām tā austrumos. Robežojās ar Zaubes, Taurupes, Meņģeles, Madlienas, Ķeipenes un Kastrānes pagastiem. Pagasta valde atradās 2 km uz ziemeļaustrumiem no Plāteres.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Lakstenes un Plāteres ciema padomes. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva Ogres apriņķī. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Ērgļu rajonā. Mūsdienās Plāteres pagasta teritorija iekļauta Ogres novada Taurupes un Madlienas pagastos.

## Atsauces