open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krievvalodīgie

thumb|500px|Krievvalodīgie pasaulē

**Krievvalodīgais** (), **rusolingvs** jeb **rusofons** (no *russo-* — 'krievi' un  (*phōnḗ*) — 'runa, valoda') ir sarunvalodas apzīmējums krievu valodas lietotājam, kuram tā ir dzimtā valoda vai kurš tai dod priekšroku ikdienā un ģimenē, neatkarīgi no viņa tautības vai pilsonības.

Apmēram 145 miljoniem cilvēku krievu valoda ir dzimtā valoda. Pēc šī rādītāja tā ir 8. lielākā valoda pasaulē. Kopā ar tiem, kuriem krievu valoda ir pirmā vai otrā svešvaloda, krievu valodu prot no 255 līdz 280 miljoniem cilvēku pasaulē. Starp krievvalodīgajiem iedzīvotājiem neskaitot krievus, īpaši daudz ir azerbaidžāņu, armēņu, baltkrievu, gruzīnu, ebreju, kazahu, kurdu, tatāru, ukraiņu, kā arī krievu (vai citu krievvalodīgo) un latviešu jaukto laulību pēcteču.

Lielākais krievvalodīgo skaits ir Krievijā un citās bijušajās Padomju Sociālistiskajās Republikās — Baltkrievijā, Ukrainā, Kazahstānā, Moldovā, Latvijā un Igaunijā. Liela krievvalodīgo kopiena ir arī Izraēlā, kur tā ir trešā populārākā valoda pēc ivrita un arābu valodas, un ASV. Krievvalodīgo imigrantu kopienas pastāv arī Kanādā, ĶTR, Vācijā, Grieķijā un Kiprā.

## Krievvalodība Latvijā

No 19. gadsimta vidus līdz 1917. gadam krievu valodai Latvijas teritorijā bija valsts valodas loma, un no 1944. gada līdz 1991. gadam starptautību saziņas valodas loma, kas krievvalodīgajiem sadzīvē deva virkni priekšrocību, salīdzinot ar latviešiem. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas tā savu statusu zaudēja, tomēr joprojām tiek plaši lietota sadzīvē un starptautību saziņā.

Pēc 2000. gada tautas skaitīšanas datiem krievu valodu Latvijā pārvaldīja 81,2% iedzīvotāju, un krievu valoda bija dzimtā 37,5% iedzīvotāju.

## Skatīt arī

* Krievu valoda Latvijā
* Vispārējā konvencija par nacionālo minoritāšu aizsardzību
* Krievu diaspora

## Atsauces

* hkola.lv — vidējai izglītībai krievu valodā veltīts resurss 
* R. Eglājs Latviešu dome, krievu dome 2005. gada 22. martā 

## Literatūra

* *Дименштейн И. Л.* Русская Рига — Р.: Holda, 2004. 
* Занимательная история латвийских русских — Р.: "ZORIKS", 2007. 
* *Пухляк О. Н., Борисов Д. А.* Русские в Латвии со средневековья до конца XIX века — Р.: SI, 2005. 
* *Фейгмане Т. Д.* Русские в довоенной Латвии — Р.: БРИ, 2000. 

## Ārējās saites

* Valodas politika Latvijā: īss vēsturisks atskats 
* Русскоязычные общины мира.
Cukurs C-6 Trīs Zvaigznes

**Cukurs C-6 ''Trīs Zvaigznes**'' bija vieglā tāllidojuma lidmašīna, ar kuru Herberts Cukurs no 1936. gada 20. oktobra līdz 1937. gada 16. jūlijam veica lidojumu no Rīgas līdz Austrumāzijai un atpakaļ, pārlidojot pāri 22 valstīm Eiropā un Āzijā, izņemot PSRS. Ceļojuma laikā Cukurs sūtīja fotogrāfijas un ceļojuma aprakstus žurnālam "Atpūta" no Serbijas, Indijas, Kambodžas, Borneo, Filipīnām, Malaizijas. Lidmašīna gaisā bijusi kopsummā 277 stundas un nolidojusi 40 045 km.

## Lidmašīnas raksturojums
Herberts Cukurs lidmašīnu uzbūvējis 1935. gadā pēc atgriešanās no sava Gambijas lidojuma.
Pēc saviem lidojuma radītajiem līdzinājās ar rietumu tā laika iznīcinātajiem.
Būves izmaksas sasniedza 24 000 latu, daļu izdevumu sedza Kara ministrs Jānis Balodis — nauda tika izlietota apšuves izgatavošanai, Horda laku rūpnīca veica lidmašīnas nokrāsošanu, VEFs deva radiostaciju, 3-diapazonu, telegrāfa režīmā sazinājās — 600 km attālumā, telefona režīmā -150 km, un elektroaprīkojumu.

Starp pilotu un motoru tika uzstādīta ugunsdroša alumīnija-azbesta siena.
Pirmo reizi Latvijas aviobūvē tika pielietots aviohorizonts, visi pamatmērinstrumenti tika dublēti.
Tika uzstādītas bākugunis un 450 vatu prožektors nakts lidojumiem.
Uz "Cukurs C-6 Trīs Zvaigznes" bāzes izgatavots Latvijas Gaisa spēku bumbvedējs Cukurs C-6bis.

## Tehniski taktiskie parametri

## Ārējās saites
* Cukurs C-6bis
* Pa Cukura pēdām
* WYKAZ SAMOLOTÓW; ŁOTWA
* Seabee
Skijorings

thumb|right|Suņu skijorings
thumb|right|Skijorings ar sacīkšu auto
thumb|right|Skijorings ar motociklu
**Skijorings** (no  — ‘slēpju braukšana’) ir sporta veids, kurā sacensības notiek ziemā pa sniegu vai ledu slēpotāju velkot ar motociklu, motorkamanām, auto, zirgu vai suņiem. Latvijā attīstīts ir motosporta paveids, kad ar "solo" motociklu tiek vilkts slēpotājs uz slaloma slēpēm, kurš turas aiz motocikla piestiprinātā auklā, attīstot ātrumu līdz pat 120 km/h.

## Motoskijorings
Motoskijorings ir ziemas sacensības, kurās piedalās ekipāžas - sportisti ar motocikliem un slēpotāji.
Tās notiek brīvā dabā, uz sniega seguma trasē, izmantojot mērenu reljefu vai ūdenskrātuves vai izveidojot mākslīgi no dabīgā vai mākslīgā sniega.

## Ārējās saites
* Grāmata: A.Briedis A.Stavro "Skijorings"
* Grāmata: A.Briedis ''Mazmoto - Skijorings''
* Skijoringa domubiedru grupa : Skijoringforums
* www.skijorings.lv
* Latvijas motosporta federācija
* www.skijoring.com
* White Turf - Skijorings Šveicē
* Vūdriveras skijoringa asociācija
Starptautiskā Hokeja federācija

thumb|220px|10 reitinga vadošās vīriešu izlases 2003.—2022. gadā

**Starptautiskā Hokeja federācija** () ir vispasaules hokeja ar ripu un inline hokeja jeb skrituļhokeja vadošā organizācija, kas organizē starptautiskos turnīrus un veido pasaules reitingu. Federācija dibināta 1908. gadā. Par tās dibināšanu vienojās četras valstis: Francija, Apvienotā Karaliste, Šveice un Beļģija, vēlāk tai pašā gadā tām pievienojās Bohēmija, bet nākamajā — Vācija. Galvenā mītne atrodas Cīrihē, Šveicē.

Uz 2025. gada aprīlī tajā ietilpst 84 valsts federācija — 60 pilntiesīgas hokeja federācijas (ieskaitot Latvijas Hokeja federāciju), 23 asociētās federācijas (valstis, kurām nav neatkarīgas hokeja federācijas vai kuru hokeja komandas tikai daļēji piedalās IIHF turnīru sistēmā). Balsstiesības ir tikai pilntiesīgajām federācijām. Pašreizējais federācijas vadītājs ir Liks Tardifs.

## Funkcijas
Starptautiskās hokeja federācijas funkcijas ir vadīt, organizēt un attīstīt hokeju visā pasaulē. Vēl viena funkcija ir uzturēt draudzīgas attiecības starp valstu hokeju federācijām. Starptautiskā Hokeja federācija ir atbildīga par sponsoriem, licenču tiesībām, reklāmām un precēm saistībā ar IIHF starptautiskajiem turnīriem.

Neskatoties uz to ka IIHF organizē pasaules čempionātus, federācija ir arī atbildīga par vairākiem Eiropas klubu turnīriem, kā Čempionu hokeja līga un Kontinentālais kauss.

## Pasaules reitings
Pasaules izlašu reitings tiek veidots pēc pēdējo 4 gadu pasaules čempionātu un olimpisko spēļu rezultātiem, un pēc tā nosaka komandu izsēšanu pēc spēka sacensību apakšgrupās. Zelta medaļa kādā no turnīriem dod 1200 reitinga punktus, bet par katru pagājušo gadu šī vērtība samazinās par 25% no sākotnējās. 

## Skatīt arī
* Pasaules čempionāts hokejā
* IIHF Slavas zāle
* Hokeja izlašu ieņemtās vietas IIHF Pasaules čempionātā

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Starptautiskās Hokeja federācijas oficiālā mājaslapa
Boavišta

**Boavišta** () ir sala Zaļā raga salu arhipelāgā. Arhipelāga trešā lielākā un vismazāk apdzīvotā sala. Pieder Barlaventu salu grupai. Veido atsevišķu municipalitāti Kaboverdes sastāvā.

## Ārējās saites

* Boavišta — Tūrisma mājas lapa
* Câmara Municipal da Boa Vista
Ašafenburga

**Ašafenburga** () ir pilsēta Bavārijā, Vācijā. Izvietojusies Mainas krastos pašos Bavārijas ziemeļrietumos 41 km uz dienvidrietumiem no Frankfurtes pie Mainas. Nosaukums cēlies no nelielās Ašafas upītes, kas ietek Mainā pilsētas teritorijā.

## Vēsture
Pilsētas teritorija bijusi apdzīvota jau no akmens laikmeta. Sākotnējie Ašafenburgas iedzīvotāji bijuši alemaņi. 5. gadsimtā uz bijušā Romas leģiona cietokšņa drupām franki uzbūvēja pili. Viduslaikos pilsēta bija zināma kā *Ascaffaburc, Ascapha* vai *Ascaphaburg*. 8. gadsimtā Svētais Bonifācijs nodibināja šeit benediktiešu klosteri. Vairākus gadsimtus Ašafenburga bija arhibīskapa rezidence, Bavārijas sastāvā tā nonāca tikai 1814. gadā. Otrā pasaules kara laikā stipri cietusi sabiedroto uzlidojumos.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
Japānas hokeja izlase

**Japānas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Japānu starptautiskajās hokeja spēlēs. 2024. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta IA divīzijā.

Šobrīd tā atrodas 20. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas A grupā.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Japānas Hokeja federācijas oficiālā mājaslapa
Linga (grupa)

**Linga** ir latviešu rokgrupa, kuras solists bija Gvido Linga. Grupu 1988. gada decembrī dibināja bijušais grupas "Zig Zag" līderis Gvido Linga un ģitārists Armands Cālītis, kad viņi kopīgi ierakstīja dziesmu "Pilsēta".

Grupas pirmā publiskā uzstāšanās notika festivālā "Roks par neatkarību" 1989. gada martā, kad grupai pievienojās ģitārists Viktors Fedosejevs un sintezatorists Ivars Makstenieks. Vasarā uz grupu atnāca arī bundzinieks Juris Norītis (Rubīns) un saksofonists Elmārs Rudzītis. Gandrīz visu dziesmu tekstu autors bija Gvido brālis Igors Linga. 1989. gadā Linga ierakstīja savu pirmo albumu kasetes formātā, kuram gan nebija nosaukuma. 1990. gadu sākumā "Linga" jau kļuva par vienu no populārākajām Latvijas grupām, jo īpaši jauniešu vidū, viņu pazīstamākās dziesmas ir "Nāc dejot", "Krodziņš", "Signe melo" un "Šeit šeit". 1994. gadā grupa uzvarēja pašā pēdējā Mikrofona dziesmu aptaujā ar dziesmu "Nāc man līdz". Tajā pašā gadā grupa izdeva arī albumu ar nosaukumu "Nāc man līdz". 

Populārākās dziesmas "Mikrofona" aptaujā: "Pilsēta" (1989, 33. vieta), "Nāc dejot" (1990, 9. vieta), "Šeit" (1991, 2. vieta), "Karogs" (1992, 17. vieta), "Spēle" (1992, 2. vieta), "Atdodies man" (1993, 5. vieta), "Negribu lai" (1993, 13. vieta), "Nāc man līdz" (1994, 1. vieta).

Turpmāk grupa vairs neuzstājās regulāri. 1998. gadā tika izdota "Lingas" labāko dziesmu izlase. Vēl pēc 2 gadiem 2000. gadā "Linga" beidzot izdeva albumu ar jaunām dziesmām "Ieklausies vējā". Tālāk grupas darbībā atkal iestājās klusais periods, līdz 2006. gada pavasarī radio stacijās nokļuva dziesma "Spārni" no topošā studijas albuma. Dziesma izpelnījās augstas vietas Latvijas radio topos.

2020. gada 20.decembrī miris grupas vokālists Gvido Linga.

2021. gada rudenī ar grupu kā vokālists sāka sadarboties Jānis Frišfelds. Uzstājoties īslaicīgi tika lietots nosaukums "Linga & Frišs". Vēlāk grupa atkal turpina uzstāties kā "Linga".

## Diskogrāfija
* "Linga". Lana Records/Duck Dive Music, 1992, LP.
* "Nāc man līdz". Mikrofona ieraksti, 1994, CD, kasete.
* "Vai tu biji tad? 1989-1992". Mikrofona ieraksti, 1995, kasete.
* "The Best Of Linga". Mikrofona ieraksti, 1998, CD.
* "Ieklausies vējā". 2000, CD.
* "20 labākās dziesmas". Mikrofona ieraksti, 2009, CD.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ierakstu kompānija
Lacuania

thumb|Korporācijas ģerbonis
***Lacuania*** ir 1927. gada 7. decembrī Rīgā dibināta studentu korporācija. *Lacuania* krāsas ir zils-melns-zelts, principi — darbs, saderība un dzimtene, bet devīze — *Vires unitae agunt* (vienotībā spēks).
alt=Studentu korporācijas "Lacuania" krāsu vairodziņš un cirķelis.|left|thumb|258x258px|Studentu korporācijas "Lacuania" krāsu vairodziņš un cirķelis

## Ievērojami filistri
* Jāzeps Rancāns (1886—1969), Romas katoļu baznīcas titulārbīskaps, Latvijas Valsts prezidenta vietas izpildītājs trimdā līdz 1969. gadam.
* Vinca Barkāns (1889—1947), ārsts un politiķis, 3. un 4. Saeimas deputāts no latgaliešu partijām. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.
* Juris Urtāns (1952), arheologs, kultūrvēsturnieks, Latvijas Kultūras akadēmijas profesors.

## Ārējās saites
*''Lacuania'' tīmekļa vietne
Jūliuss Šuplers

**Jūliuss Šuplers** (; dzimis  Popradā, Čehoslovākijā) ir slovāku bijušais hokejists, tagad treneris. No 1993. līdz 1996. gadam un no 2006. gada 4. jūlija līdz 2008. gadam viņš bija Slovākijas izlases galvenais treneris. Vairākas sezonas trenējis Latvijas klubus, tostarp no kluba izveidošanas 2008. gadā līdz 2011. gadam trenēja KHL komandu Rīgas "Dinamo". Pašlaik (2013) ir bez darba.

Spēlējis dzimtās Popradas hokeja klubā, pēc tam *[[MHk 32 Liptovský Mikuláš|Liptovský Mikuláš]]*, Bratislavas "Slovan" un Košices VSŽ.

## Trenera karjera
1979. gadā J. Šuplers pievērsās trenera darbam. 1990. gadu sākumā, trenējot komandu Trenčīnas "Dukla", divreiz atzīts par Čehoslovākijas gada labāko treneri. 1993. gadā J. Šuplers kļuva par pirmo Slovākijas hokeja izlases treneri pēc valsts neatkarības pasludināšanas. 1996. gada Pasaules čempionātā Vīnē viņa vadītā Slovākijas izlase ieguva 10. vietu. Viņš ir trenējis arī Latvijas klubu HK Rīga 2000, vairākus klubus Slovākijā, arī komandu WHL līgā ASV. No 2006. gada līdz 2008. gadam J. Šupleram vēlreiz tika uzticēts vadīt Slovākijas hokeja izlasi, ar kuru 2008. gada Pasaules čempionātā Kanādā tika iegūta zemā 13. vieta (Latvija bija 11. vietā) un pēc turnīra izlases vadību pārņēma Jans Filcs.

Laika posmā no  līdz  J. Šuplers bija KHL kluba Rīgas "Dinamo" galvenais treneris (pirmais kopš komandas izveidošanas). Pēc tam kļuva par Maskavas CSKA galveno treneri, taču tika atlaists 2012. gada februārī. Aprīļa beigās J. Šuplers noslēdza līgumu ar KHL jaunpienācēju no Ukrainas Doneckas "Donbass", to vadot visu nākamo sezonu.

## Atsauces
Rūda

[thumb|300px|[mangāns|Mangāna rūda]]
[thumb|235px|[svins|Svina rūda]]
[thumb|235px|[zelts|Zelta rūda]]
**Rūda** ir derīgā izrakteņa veids, dabisks minerāls, kas satur saimniecībā noderīgu materiālu izejvielas (piemēram, metālus) tādā koncentrācijā, kas padara šo izejvielu ieguvi ekonomiski pamatotu. Rūdai jāsatur materiālus, kas ir:
* vērtīgi;
* tādā koncentrācijā kas padara šo materiālu ieguvi, transportu un tālāko pārstrādi ienesīgu;
* iegūstami no rūdas ar pieejamām ekonomiski pamatotajām tehnoloģijām.
Rūdu atradnes ir tādas rūdu minerālu atradnes, kuru apguve ir ekonomiski pamatota. Rūdu minerālu atradnēs var atrasties arī tādi iežu masīvi, kas nav piemēroti derīgo izrakteņu ieguvei.

Līdzās metālu tīrradņiem metālu (dzelzs, alvas, vara, cinka, niķeļa utml.) rūdas ir galvenā šo derīgo izrakteņu dabā sastopamā forma, kas piemērota to rūpnieciskai ieguvei.

Rūdu atradni vērtīgu padara galvenokārt ekonomikas apsvērumi. Tomēr nereti notiek ekonomiski grūtāk pamatojama rūdu ieguve nāciju, kultūru vai atsevišķu indivīdu kultūras, stratēģisko vai sociālo apsvērumu dēļ. Piemēram, kāds grūti iegūstams rotakmens veids var būt nozīmīgs noteiktai kultūrai vai nācijai, kaut arī tam nav noteiktas saimnieciskas nozīmes.

Līdz ar to rūda drīzāk ir ekonomikas jēdziens nevis fizikāli stingri definējams jēdziens. Dažādu materiālu tirgus cenu izmaiņas var padarīt noteiktu atradņu izmantošanu rentablu vai nerentablu. Savukārt jaunu tehnoloģiju attīstība rada pieprasījumu pēc agrāk nepieprasītiem materiāliem, radot lielu vērtību jau agrāk zināmām un par mazvērtīgām uzskatītām minerālu iegulām.

Nozīmīgs faktors rūdu atradnes vērtības noteikšanā ir rūdas *koncentrācija*. Rūdu ieguve atmaksājas tad, ja vērtīgās izejvielas koncentrācija ir pietiekami augsta, lai pārsniegtu rūdas ieguves, transportēšanas un pārstrādes izmaksas.
Visbiežāk rūdu minerāli ir oksīdi, sulfīdi, silikāti vai tīrradņi (piemēram, varš), kuri Zemes garozā nav bieži sastopami, kā arī cēlmetāli, kas nemēdz veidot savienojumus, piemēram zelts.

Rūdu ķermeņi veidojas dažādos ģeoloģiskajos procesos. Rūdu veidošanās procesu sauc par rūdu ģenēzi.

## Nozīmīgi rūdas veidojoši minerāli
* Argentīts: Ag2S
* Barīts: BaSO4
* Berils: Be3Al2(SiO3)6
* Boksīts Al2O3 alumīnija ieguvei
* Bornīts: Cu5FeS4
* Cinobrs: HgS dzīvsudraba ieguvei
* Galenīts: PbS
* Halkocīts: Cu2S vara ieguvei
* Halkopirīts: CuFeS2
* Hematīts: Fe2O3
* Hromīts: (Fe,Mg)Cr2O4 hroma ieguvei
* Ilmenīts: FeTiO3
* Kasiterīts: SnO2
* Kobaltīts: (Co,Fe)AsS
* Kolumbīts—Tantalīts: (Fe,Mn)(Nb,Ta)2O6
* Magnetīts: Fe3O4
* Molibdenīts: MoS2
* Pentlandīts:(Fe,Ni)9S8
* Piroluzīts:MnO2
* Sfalerīts: ZnS
* Šēlīts: CaWO4
* Uraninīts: UO2 metāliska urāna ieguvei
* Volframīts: (Fe,Mn)WO4
* Zelts: Au, parasti asociācijā ar kvarcu

## Ārējās saites
Igaunijas hokeja izlase

**Igaunijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Igauniju starptautiskajās hokeja spēlēs. Igaunijas izlases augstākais sasniegums pasaules čempionātos ir 1998. gadā izcīnīta 19. vieta.

Šobrīd tā atrodas 26. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas B grupā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Oficiālā mājaslapa
Francijas hokeja izlase

**Francijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Franciju starptautiskajās hokeja spēlēs. Francijas hokeja izlase ir 1924. gada Eiropas čempione, bet 1923. gada Eiropas čempionātā izcīnīja sudraba medaļas. Labākais izlases sasniegums Pasaules čempionātos ir izcīnīta (dalīta) 6. vieta pirmajā Pasaules čempionātā - 1930. gadā, pēdējos gados Francijas izlases labākais sniegums ir 1995. un 2014. gadā izcīnītā 8. vieta.

Šobrīd tā atrodas 14. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas A grupā.

## Olimpiskās spēles

* 1920 — 5. vieta
* 1924 — 5. vieta
* 1928 — 5. vieta
* 1936 — 9. vieta
* 1968 — 14. vieta
* 1988 — 11. vieta
* 1992 — 8. vieta
* 1994 — 10. vieta
* 1998 — 11. vieta
* 2002 — 14. vieta
* 2026 — 11. vieta
* 2030 — kvalificējās kā rīkotājvalsts

## Pasaules čempionāts

:*Saraksts iekļauj izlases rezultātus tikai 21. gadsimtā*
* 2000 - 15. vieta
* 2001 - 20. vieta (2. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2002 - 19. vieta (2. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2003 - 18. vieta (1. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2004 - 16. vieta
* 2005 - 19. vieta (2. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2006 - 20. vieta (2. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2007 - 18. vieta (1. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2008 - 14. vieta
* 2009 - 12. vieta
* 2010 - 14. vieta
* 2011 - 12. vieta
* 2012 - 9. vieta
* 2013 - 13. vieta
* 2014 - 8. vieta
* 2015 - 12. vieta
* 2016 - 14. vieta
* 2017 - 9. vieta
* 2018 - 12. vieta
* 2019 - 15. vieta
* 2022 - 12. vieta
* 2023 - 12. vieta
* 2024 - 14. vieta
* 2025 - 16. vieta

## Komandas sastāvs
2026. gada ziemas olimpisko spēļu turnīram tika pieteikti šādi spēlētāji:

## Atsauces

## Ārējās saites

*
*IIHF profils
*National Teams of Ice Hockey
Polijas hokeja izlase

**Polijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Poliju starptautiskajās hokeja spēlēs. 2024. gadā tā bija iedalīta IIHF 2024. gada Pasaules čempionāta Elites grupā.

Šobrīd tā atrodas 19. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas A grupā.
## Pasaules čempionāts
:*Saraksts iekļauj izlases rezultātus tikai 21. gadsimtā*
* 2000 - 20. vieta (4. vieta B grupā)
* 2001 - 18. vieta (1. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2002 - 14. vieta
* 2003 - 19. vieta (2. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2004 - 21. vieta (3. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2005 - 19. vieta (2. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2006 - 21. vieta (3. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2007 - 20. vieta (2. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2008 - 22. vieta (3. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2009 - 23. vieta (4. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2010 - 22. vieta (3. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2011 - 23. vieta (4. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2012 - 24. vieta (2. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2013 - 24. vieta (2. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2014 - 23. vieta (1. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2015 - 19. vieta (3. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2016 - 19. vieta (3. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2017 - 20. vieta (4. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2018 - 22. vieta (6. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2019 - 24. vieta (2. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2022 - 21. vieta (1. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2023 - 18. vieta (2. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2024 — 16. vieta

### Bijušie NHL spēlētāji
*Spēlētāji, kuri spēlējuši [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] un Polijas izlasē*

## Ārējās saites
*
*IIHF profile
*National Teams of Ice Hockey

## Atsauces
Tēbe (pavadonis)

**Tēbe** (, ) — ceturtais Jupiteram tuvākais pavadonis, kura orbīta atrodas starp Amaltejas un Jo orbītām. Tēbe tiek pieskaitīta Amaltejas grupas jeb iekšējiem pavadoņiem.

## Atklāšana un nosaukums

Tēbi atklāja astronoms Stīvens Sinnots 1979. gada 5. martā seansa laikā ar starpplanētu zondi “Voyager-1”, un sākotnēji tā tika nosaukta “S/1979 J2”. Vēlāk šis pavadonis tika atrasts arī no “Voyager-1” 1979. gada 27. februārī sūtītajos attēlos. 1983. gadā pavadonim tika dots vārds Tēbe (mitoloģiska būtne, nimfa, Azopa — upes dieva — meita).

## Fiziskais raksturojums

Tēbe ir mazs, neregulāras formas pavadonis (110 X 90 km). Tēbes orbīta iet cauri Jupitera radiācijas zonai. „Voyager-1” uzņēmumi, uzņemti no pārāk liela attāluma, nedeva nekādu informāciju par pavadoņa formu. Kad Jupiteru 1996. gadā sāka pētīt „Galileo”, tas nosūtīja dažus Tēbes attēlus. Kaut arī šie attēli tika uzņemti no liela attāluma, tomēr tajos varēja saskatīt neregulāras formas pavadoni. Interesanti, ka Tēbes forma atgādina citu iekšējo pavadoņu (Amaltejas, Adrastejas, Metīdas) formu. Tēbei, tāpat kā Amaltejai, ir izteikti sarkana krāsa. Galileo uz pavadoņa atklāja arī vairākus lielus triecienkrāterus. Lielākais no tiem Zetus — 40 km diametrā, un ir gandrīz puse no pavadoņa īsākās ass. Zetus tika nofotogrāfēts terminatora zonā, tad kad „Galileo” pietuvojās vistuvāk šim pavadonim 2000. gada janvārī, un veica tā fotografēšanu ar 2 km izšķirtspēju. Tajā var redzēt krātera regulāro apaļo formu ar dažiem nelīdzenumiem krātera apakšējā daļā (iesp. kalni). Intersanti vēl ir tas, ka pārējā Tēbes virsma izskatās samērā gluda.

Tēbes vidējais diametrs ir apm. 98,6 km. Tās nelielais blīvums 1,45 g/cm3 liek domāt, ka tā sastāv pārsvarā no ūdens ledus ar nelielu silikātu iežu piejaukumu. Pavadoņa virsma ir ļoti tumša (albedo — 0,047). Tātad, Tēbes virsmu domājams klāj kāda tumša viela, zem kuras jau atrodas ledus, kas ir samērā gaišs. Iespējams, ka to, tāpat kā Amalteju, krāso sēra savienojumi, kas izmesti no Jo vulkānisko izvirdumu laikā.

## Ārējās saites
2004. gada Pasaules čempionāts hokejā

**2004. gada Pasaules čempionāts hokejā** A divīzijā notika no 2004. gada 24. aprīļa līdz 9. maijam - Prāgā un Ostravā, Čehijā. Šis bija jau 68. Pasaules čempionāts hokejā.

## A divīzija
### Priekšsacīkstes
#### A grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

#### B grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

#### C grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

#### D grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

### Izslēgšanas kārta
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

Japānas un Francijas izlases tiek nosūtītas uz 1. divīziju un nākamgad šo izlašu vietā A divīzijā startēs Baltkrievijas un Slovēnijas hokeja izlases.

### Kvalifikācijas kārta
#### E grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

#### F grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

### Fināli

### Vietu sadalījums un statistika

#### Vietu sadalījums

#### Rezultatīvākie spēlētāji

## 1. divīzija
### A grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

Beļģijas izlase tiek nosūtīta uz 2. divīziju.

### B grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

Dienvidkorejas izlase tiek nosūtīta uz 2. divīziju.

## 2. divīzija
### A grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

Luksemburgas izlase tiek nosūtīta uz 3. divīziju, bet Ķīnas izlase nākamgad spēlēs 1. divīzijā.

### B grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

Dienvidāfrikas izlase tiek nosūtīta uz 3. divīziju, bet Lietuvas izlase nākamgad spēlēs 1. divīzijā.

## 3. divīzija
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

Islandes un Turcijas izlases tiek paaugstinātas un nākamgad spēlēs 2. divīzijā.
Latvijas 1. Jātnieku pulks

thumb|300px|1. Jātnieku pulka kareivju svinīgā ierinda.
**1. Jātnieku pulks** bija vienīgā Latvijas Bruņoto spēku kavalērijas vienība no 1921. līdz 1940. gadam, kas bija dislocēta Daugavpilī. 
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada septembrī to pārveidoja par Sarkanās armijas 24. Latvijas teritoriālā korpusa 183. strēlnieku divīzijas 20. jātnieku pulku, ko likvidēja 1940. gada decembrī.

## Izveide
Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 17. februārī Kalpaka bataljonam pievienoja Latviešu atsevišķo jātnieku nodaļu. No 1919. līdz 1920. gadam tika izveidoti 6 kavalērijas eskadroni. Kurzemes kavalērijas eskadrons atradās Liepājā, Vidzemes — Malnavā, Latgales — Maltā, Zemgales — Daugavpilī, 13. Tukuma pulka eskadrons — Ludzā, bet Latgales partizānu pulka kavalērijas eskadrons atradās Jaunlatgalē.

 pieņēma lēmumu par kavalērijas eskadronu apvienošanu vienā pulkā, kurš izvietojās Viļņas (tagad Andreja Pumpura) ielā Daugavpilī (bijušo Krievijas Impērijas armijas intendantu noliktavu teritorijā).  Latvijas Tirgotāju apvienība pulkam uzdāvināja karogu, uz kura dzelteni zilā fona bija izšūta devīze: "Dievs, Tēvija, Pulks".

## Sastāvs
1. Jātnieku pulks sastāvēja no 5 eskadroniem (Latgales partizānu un 13. Tukuma pulka kavalēristi tika apvienoti vienā eskadronā). 
Vēlāk pulka sastāvā bija 2 divizioni, katrā bija 2 jātnieku eskadroni un 1 ložmetēju eskadrons.

### 1. Jātnieku pulka komandieri

## Piemiņa
1923. gada jūlijā Daugavpilī, Jātnieku dārziņā (šobrīd – Andreja Pumpura skvērs) blakus kazarmām atklāja pieminekli par Latvijas brīvību kritušajiem kavalēristiem. Marmora plāksnē bija iekalti 18 kritušo karavīru uzvārdi, kā arī vārdi: “Viņu varoņu gars mūžam dzīvos starp mums”. 50 kavalēristu bija apbalvoti ar Lāčplēša Kara ordeni. Latvijas padomju okupācijas laikā piemineklis nopostīts.

Pulka dienu atzīmēja katru gadu 6. jūlijā, jo 1919. gadā šajā dienā Ziemeļlatvijas brigāde, kuras sastāvā atradās 1. Ziemeļlatvijas atsevišķais kavalērijas eskadrons, iegāja atbrīvotajā Rīgā.

## Galerija


Attēls:Jatnieki 2.jpg|1. Jātnieku pulka kareivji vasaras nometnē
Attēls:Jatnieki 3.jpg|1. Jātnieku pulka kareivji
Attēls:Jatnieki 4.jpg|Barjeras pārvarēšana


## Ārējās saites
* Video ar Jātnieku pulka paraugdemonstrējumiem (1926. gads)
Bohēmijas hokeja izlase

**Bohēmijas hokeja izlase** bija komanda, kas pārstāvēja Bohēmiju starptautiskajās hokeja spēlēs. Komanda pastāvēja no 1909. līdz 1914. gadam.

1911., 1912. un 1914. gadā tā izcīnīja Eiropas čempionāta zelta medaļas, bet 1913. gadā palika otrā. 

## Skatīt arī
* Čehoslovākijas hokeja izlase
Movable Type

**Movable Type** ir plaši izplatīta tīmekļa žurnālu programmatūra, ko izstrādā Kalifornijā (ASV) bāzētā kompānija Six Apart. Viena no tās zināmākajām iespējām ir Trackback, kas tika ieviesta laidienā 2.2 un kopš tā laika ir ieviesta arī daudzās citās tīmekļa žurnālu vadības programmās. Movable Type atbalsta arī lielāko daļu citu populāru tīmekļa žurnālu iespēju, piemēram, lietotāju kontus, komentārus, rakstu kategorizēšanu un tēmas, turklāt tās funkcionalitāti var papildināt ar spraudņu palīdzību.

## Ārējās saites
* Oficiālā Movable Type mājaslapa
* Movable Type atbalsta forums
1962. gada FIFA Pasaules kauss

**1962. gada [[FIFA]] Pasaules kauss** notika Čīlē no 30. maija līdz 17. jūnijam. Tas bija pēc skaita 7. Pasaules kausa finālturnīrs. Otro reizi pēc kārtas par Pasaules čempioniem kļuva Brazīlijas izlase, kas finālspēlē ar 3-1 uzvarēja Čehoslovākiju. Šis čempionāts iegājis vēsturē kā turnīrs, kurā pārsvarā dominēja aizsardzības futbols.

## Stadioni
* *Estadio Nacional de Chile*, Santjago — 77 000
* *Estadio Carlos Dittborn*, Arika — 26 339
* *Estadio Sausalito*, Vinja del Mara — 21 000
* *Estadio de la Braden Copper Co.*, Rankagva — 8 234

## Komandas
Tālāk minētās 16 izlases piedalījās 1962. gada FIFA Pasaules kausa izcīņā. Turnīram automātiski kvalificējās laukuma saimnieki Čīles izlase un 1958. gada Pasaules čempioni Brazīlijas izlase.

## Turnīra gaita
Turnīra izspēles formāts bija nedaudz atšķirīgs no 1958. gada Pasaules kausa: 16 komandas tika sadalītas 4 grupās pa četrām komandām. No katras grupas ceturtdaļfinālā iekļuva divas spēcīgākās.

Šajā čempionātā dominēja fiziska cīņa un aizsardzības futbols. No grupu turnīra spēlēm īpaši atzīmējama Itālijas un Čīles izlašu spēle, kas bija viena no huligāniskākajām Pasaules kausa vēsturē. Spēlē uzvarēja laukuma saimnieki čīlieši un iekļuva ceturtdaļfinālā.

Ļoti sekmīgi šajā turnīrā spēlēja Austrumeiropas valstis un 4 no tām arī iekļuva ceturtdaļfinālā. Dienvidslāvijas izlase ar 1-0 pārspēja vāciešus, čehoslovāki ar tādu pašu rezultātu pārspēja Ungāriju, bet iepriekšējie Pasaules čempioni Brazīlijas izlase bez savainotā Pelē sastāvā ar 3-1 pieveica Angliju. Vislielākais ceturtdaļfinālu pārsteigums bija Čīles izlases uzvara pār tābrīža Eiropas čempioniem PSRS valstsvienību.

Pusfinālā divu Eiropas komandu duelī Čehoslovākijas izlase ar 3-1 uzvarēja Dienvidslāviju, savukārt divu Dienvidamerikas izlašu spēlē Brazīlija ar 4-2 pārspēja čīliešus. Spēlē par 3. vietu laukuma saimnieki Čīles futbolisti ar 1-0 tomēr uzveica Dienvidslāviju. Finālspēlē Brazīlijas izlase spēja atspēlēties no rezultāta 0-1, un ar 3-1 uzvarēja Čehoslovākiju, otro reizi pēc kārtas kļūstot par Pasaules čempioniem.

## Grupu turnīrs

### 1. grupa

### 2. grupa

### 3. grupa

### 4. grupa

## Izslēgšanas turnīrs

Labākie vārtu guvēji
* 20px Valentīns Ivanovs — 4
* 20px Floriāns Alberts — 4
* 20px Dražans Jerkovičs — 4
* 20px Garrinča — 4
* 20px Vava — 4
* 20px Leonels Sančess — 4

## Ārējās saites
* 1962. gada FIFA Pasaules kauss FIFA mājaslapā
Dati

**Dati** (no latīņu — *data*) ir kodētas ziņas, kas raksturo reāla objekta stāvokli neatkarīgi no datu saņēmēja iepriekšējām zināšanām par šo objektu. Ja no datu saņēmēja viedokļa dati satur jaunus faktus, tad datus var uzskatīt par informāciju.

Dati parasti ir dažādu mērījumu rezultāts un var tikt izmantoti par pamatu diagrammām, attēliem vai novērojumiem mainīgo kopumam. Datiem jābūt tādā formā, lai tos varētu uzglabāt, pārvietot un apstrādāt. Neapstrādāti dati ir materiāls, ko saņem no datu piegādātājiem, un kuru izmanto datu saņēmēji, lai iegūtu informāciju uz datu pamata.

## Etimoloģija
Vārds *dati* ir Latīņu daudzskaitlis no vārda *datum*, kas nozīmē *uzdrošināties*, "dot", tātad "kaut kas iedots". Diskutējot par problēmām ģeometrijā, matemātikā, inženierzinātnēs, un tā tālāk, termins *dots* un *dati* tiek aizstāti. Vārds dati arī tiek uztverts kā fakts, skaitlis, un idejas. Šādi vārdu *dati* kā konceptu izmanto datorzinātnēs: dati ir skaitļi, vārdi, bildes, utt.

## Dati skaitļošanā
Datorzinātnēs, dati ir informācijas veids, kas piemērots izmantošanai ar datoru. Dati bieži tiek jaukti ar programmām. Programma ir detalizēts instrukciju kopums, lai dators veiktu uzdevumu. Šajā ziņā dati ir viss, kas nav programmas kods.

Arī bināros failus (kas nav nolasāmi) dažkārt dēvē par "datiem" , atšķirībā no cilvēkam nolasāmā "teksta". Kopējais cipardatu apjoms 2007.gadā tika lēsts ap 281000000000 gigabaitiem.

## Dati un programmas
Datori izpilda instrukcijas, kuras tiem tiek nodotas. Instrukciju kopa, kas paredzēta uzdevumu izpildīšanai, tiek saukta par programmu. Vispārīgā gadījumā programma, kas tiek izpildīta ar datora palīdzību, saturēs bināru mašīnkodu. Atmiņas elementi, ar kuriem programma manipulē, bet kurus procesors neizpilda, sastāv no datiem. Programmu dati tiek glabāti failos. Izpildāmie faili sastāv no programmām — visi pārējie faili ir datu faili. Izpildāmie faili var saturēt arī datus, kuri ir "iebūvēti" programmā. Dažiem izpildāmajiem failiem ir datu segments, kas parasti sastāv no konstantām vērtībām un sākotnējām vērtībām.

## Analogdati
Analogdati (no angļu — *analog data*) ir dati, kas tiek attēloti, izmantojot analogsignālu.

## Cipardati
Cipardati (no angļu *digital data*) ir dati, kas tiek attēloti, izmantojot ciparsignālus. Ciparsignāls (no angļu *digital signal*) ir skaitļu secība, kas iegūta diskrēta signāla nolases aizstājot ar skaitļiem. Ciparkods (no angļu *digital code*) ir kodētā ziņojuma pieraksts ciparu vai skaitļu secības veidā. Ciparu sistēmā datu pārraidei un attēlošanai izmanto ciparus 0 un 1 .
Vidars

thumb|right|250px|Vidara cīņa ar Fenriru.
**Vidars** () skandināvu mitoloģijā ir Odina un milzes Gridas dēls, kurš atriebj tēva nāvi (nokauj vilku Fenriru, pārplēšot to uz pusēm) un ir viens no retajiem dieviem, kas pārdzīvo Ragnaroku un turpina dzīvot jaunajā pasaulē.

Snorri Sturlusons Vidaru dēvē par "kluso dievu". Vidars ir arī stiprākais no dieviem pēc Tora. Kad Fenrirs aprij Odinu, parādās Vidars, piespiež pie zemes vilka apakšējo žokli ar īpašu kurpi, kura pasaules sākumā izgatavota no ādām, ko, kurpi gatavojot, nogriež purngalā vai papēdī (tāpēc, ja vēlas palīdzēt āsiem, atgriezumi jāizmet), sagrābj Fenrira augšžokli un pārplēš viņu uz pusēm.

Vidars netiek minēts skaldiskajā dzejā, tāpēc viņu mēdz uzskatīt par pilnībā literāru ediskās dzejas figūru. Vidaru nav pamata uzskatīt par senu dievību.
Marks Habšeids

**Marks Džozefs Habšeids** (*Marc Joseph Habscheid*; dzimis , Sviftkarentā, Kanādā) ir bijušais NHL uzbrucējs. No 2004. līdz 2007. gadam bija Kanādas izlases galvenais treneris, 2004. gada Pasaules čempionātā izcīnot zelta, bet 2005. gadā - sudraba medaļu. Vienu sezonu viņš strādāja arī par Bostonas "Bruins" trenera palīgu.

## Karjera
Viņš spēlējis 1982. gada Pasaules junioru čempionātā. 1981. gadā viņš tika draftēts NHL, viņu draftēja Edmontonas "Oilers". Nākamajā sezonā Edmontonas rindās aizvadot 7 spēles un gūstot 4 punktus. Pēc tam Edmontonā viņš nospēlēja vēl 4 sezonas un tad viņš tika aizmainīts uz Minesotas "North Stars", kur viņš nospēlēja 4 sezonas. Vēlāk viņš spēlēja arī Detroitas "Red Wings" (2 sezonas) un Kalgari "Flames" (1 sezonu). Kanādas izlases sastāvā viņš piedalījās 1988. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un 1992. gada Pasaules čempionātā. Savu spēlētāja karjeru viņš beidza 1996. gadā - DEL līgas klubā Augsburgas "Panther". Jau aiznākamajā sezonā viņš sāka savu trenera karjeru 2 sezonas trenējot Rietumu Hokeja Līgas klubu Kemlūpas "Blazers", pirms viņš kļuva par Kanādas izlases treneri viņš 4 sezonas trenēja citu RHL klubu Kelovnas "Rockets".
Silikātu minerāls

[thumb|200px| Berils no [Tadžikistānas — tipisks ciklosilikāts.]]
**Silikāti** ir lielākā minerālu grupa, kurā ietilpstošo minerālu skaits tālu pārsniedz minerālu skaitu citās klasēs. Šajā klasē ietilpst daudzveidīgākie, interesantākie un sarežģītākie minerāli un to skaits pārsniedz 1000. Silikāti ir galvenie iežus veidojošie minerāli. Silikātu klasei pieder tie minerāli, kuru molekulas satur dažādu daudzumu silīcija un skābekļa. Lielākā daļa silikātu minerālu ir grūti noteicami un grūti atšķirami savā starpā. Visi silikātu klases minerāli nav pilnībā necaurspīdīgi, pilnībā nešķīst skābēs un lielākā daļa ir ar mazu blīvumu.

## Tetraedrs
Visu silikātu kristālu pamatvienība ir tetraedrs, kas sastāv no viena silikāta atoma un četriem skābekļa atomiem ((SiO4)−4).
Si-O atomārā saite ir par aptuveni 50% kovalenta un 50% jonu saite. Kaut arī šo saiti veido pretēji lādēto jonu pievilkšanās spēja, tā ietver arī elektronu dalīšanu un elektronu struktūras pārklāšanos. Kopējā Si+4 saites enerģija sadalās vienādi starp četriem O−2 joniem — līdz ar to jebkuras Si-O saites enerģija ir vienlīdzīga divkāršai O−2 jona saites enerģijai. Tādējādi katram O−2 jonam ir potenciāls piesaistīties citai SiO4 grupai, kļūstot par cita tetraedra daļu. Rezultātā silikāti sastāv no tetraedru grupām, kuras savieno pa vienam O−2 jonam — nekad divus silikāta tetraedrus nesavienos divi vai vairāki šādi joni.

## Silikātu iedalijums
Tā kā silikātu klasē ietilpst liels skaits minerālu, tos nepieciešams iedalīt smalkāk. Silikātus iedala pēc kristāliskās struktūras īpatnībām. Ir vairākas silikātu klasifikācijas sistēmas, no kurām bieži lieto šādu iedalījumu sešos tipos (saskaņā ar veco Danas minerālu klasifikācijas sistēmu):

# **Nesosilikāti** — vienkārša tetraedru struktūra, SiO4. Piemērs — olivīns (Fe,Mg)2SiO4;
# **Sorosilikāti** — divkāršu tetraedru struktūra, Si2O7. Piemērs — epidots Ca2Fe3+Al2O(SiO4)(Si2O7)(OH);
# **Ciklosilikāti** — cikliskas sešu tetraedru grupas, SixO3x. Piemērs — berils Be3Al2(Si6O18);
# **Inosilikāti** — vienkāršas un divkāršas tetraedru ķēdes, vienkāršā ķēde — SiO3 (piemērs — piroksēnu grupa), divkāršā — Si4O11 (piemērs — amfibolu grupa);
# **Filosilikāti** — sastāv no tetraedru slāņiem, Si:O attiecība ir 4:10, piemēram Si4O10. Šī tipa minerālu slāņus satur vājas van der Vāla saites — tos ir samērā viegli sadalīt pa šiem slāņiem. Piemērs — vizlas, talks;
# **Tektosilikāti** — visi O−2 joni tiek dalīti starp tetraedriem, piemēram SiO2. Piemēri — laukšpati.
Karbonātu minerāls

[thumb|right|300px|[Azurīts ar šim minerālam neraksturīgi lieliem kristāliem.]]
**Karbonātu minerāls** ir minerāls, kas satur karbonāta anjonu: CO32-. Zemes garozā vieni no izplatītākajiem minerāliem. Visbiežāk sastopamie minerāli ir kalcīts, dolomīts un aragonīts, kuri veido tādus izplatītus iežus kā kaļķakmeni, marmoru, dolomītu. Šie ieži veidojas marīnos apstākļos, jūru vai okeānu gultnēs izgulsnējoties un uzkrājoties planktona organismu atliekām. Aragonītam ir liela loma bioloģijā — tas veido daudzu dzīvo organismu ārējo čaulu.

Vairāki karbonāti kalpo par nozīmīgām rūdām: no siderīta iegūst dzelzi, rodohrozīts ir mangāna izejviela utt.

Karbonāta jonam ir raksturīga trigonālā singonija — šo jonu veido oglekļa atoms, kas novietots trīs skābekļa atomu veidota vienādmalu trijstūra centrā. Tāpēc arī daudziem karbonātu minerāliem piemīt trigonālā singonija.

Karbonāti parasti ir salīdzinoši mīksti, sālsskābē viegli šķīstoši. Pazīstami ap 80 karbonātu minerāli, no kuriem vairums ir reti.

Karbonātu klasē nereti iekļauj nitrātus, borātus un jodātus.

## Karbonātu minerālu piemēri

### Anhidrītu karbonāti
* Kalcīta grupa: Trigonālā singonija
** Kalcīts CaCO3
** Gaspeīts (Ni,Mg,Fe2+)CO3
** Magnezīts MgCO3
** Otavīts CdCO3
** Rodohrozīts MnCO3 — mangāna rūda
** Siderīts FeCO3 — dzelzs rūda
** Smitsonīts ZnCO3 — cinka rūda
** Sferokobaltīts CoCO3
* Aragonīta grupa: Ortorombiskā singonija
** Aragonīts CaCO3
** Cerusīts PbCO3 — svina rūda
** Stroncianīts SrCO3 — stroncija rūda
** Vitrīts BaCO3 — bārija rūda
** Rezerfordīns UO2CO3
** Natrīts Na2CO3

### Anhidrītu karbonāti ar kompleksu sastāvu
* Dolomīta grupa: Trigonālā singonija
** Ankerīts CaFe(CO3)2
** Dolomīts (minerāls) CaMg(CO3)2
** Minrekordīts CaZn(CO3)2
** Baritokalcīts BaCa(CO3)2

### Karbonāti ar hidroksilgrupu vai halogēnu
* Karbonāti ar hidroksilgrupu: Monoklīnā singonija
** Azurīts Cu3(CO3)2(OH)2
** Hidrocerusīts Pb3(CO3)2(OH)2
** Malahīts Cu2CO3(OH)2
** Rozazīts (Cu,Zn)2CO3(OH)2
** Fosgenīts Pb2(CO3)Cl2
** Hidrocinkīts Zn5(CO3)2(OH)6
** Aurikalcīts (Zn,Cu)5(CO3)2(OH)6

### Hidratētie karbonāti
* Natrons Na2CO3·10(H2O)
* Lansfordīts MgCO3·5(H2O)
* Cellerīts Ca(UO2)(CO3)2·5(H2O)
Mineraloīds

[right|thumb|250px|[opāls|Opāls - tipisks mineraloīds.]]
**Mineraloīds** ir minerālam līdzīga viela, kas nav kristāliska - tas sastāv no sīkām kāda minerāla daļiņām koloīdā formā (būtībā - sacietējusi "želeja"). Mineraloīdi ietver tādus ķīmiskos savienojumus, kuru variācijas pārsniedz mineraloģijā pieņemtās viena minerāla veida ietvaros pieļaujamās ķīmiskā satura variācijas. Tipisks mineraloīds ir obsidiāns - tas ir amorfs stikls nevis kristāls. Pazīstams mineraloīds ir arī opāls. Daži speciālisti uzskata pērles par minerālu, jo tās sastāv no aragonīta kristāliņiem, tomēr tās drīzāk pieskaitāmas mineraloīdiem, jo pērlēs arī ir koloīda substance kurā minerālu kristālus saista organiska viela, pērlei nav noteikts ķīmiskais sastāvs.

Ļoti izplatīts (arī Latvijā, jo sevišķi pirms purva rūdas ieguves perioda) mineraloīds ir limonīts - dažāda veida dzelzs hidroksīdu maisījums.

Samērā reti izmantots termins.

## Skatīt arī
* Minerālu saraksts

## Ārējās saites
Alotropija

thumb|350px|Dažādas oglekļa alotropiskās modifikācijas (pa kreisi — dimants, pa labi — grafīts)
**Alotropija** — parādība, kad viens ķīmiskais elements veido vairākas vienkāršas vielas. Šīs vienkāršās vielas atšķiras ar atomu skaitu molekulā vai strukturālo uzbūvi.

## Alotropijas piemēri
* Elements skābeklis O veido vienkāršu vielu skābekli O2 un ozonu O3.
* Elements ogleklis C veido vienkāršas vielas grafītu, dimantu, amorfo oglekli (parasto ogli), karbīnu, grafēnu, kā arī oglekļa nanocaurulītes un fullerēnus.
* Elements fosfors veido balto fosforu un sarkano fosforu, kā arī retāk sastopamus fosfora alotropus — melno fosforu, violeto fosforu un citus.
Ruse

**Ruse** () ir pilsēta Bulgārijas ziemeļos pie Donavas pretim Rumānijas pilsētai Džurdžu. Netālu no Ruses atrodas Donavas tilts — viens no diviem tiltiem pār Donavu visā Bulgārijas - Rumānijas robežas posmā. Svarīga upes osta.

## Vēsture
Pilsēta radās 3. līdz 2. gadu tūkstotī p.m.ē. kā trāķiešu apmetne. Romiešu imperatora Vespasiāna laikā apmetne pārauga pilsētā ar nosaukumu Sekstaginta Prista (*Sexaginta Prista*). VI gadsimtā to nopostīja avāri un slāvi.

Otrās Bulgārijas impērijas laikā šeit bija neliela pilsēta Rusi, pirmoreiz pieminēta 1380. gadā. 1388. gadā to ieņēma osmaņi.

Osmaņu impērijas laikā Ruse (šajā laikā zem nosaukuma Rusčuka (*Rusçuk*)) kļuva par vienu no svarīgākajām turku pilsētām pie Donavas un bija vilajeta centrs. Tā bija arī bulgāru nacionālās atbrīvošanās kustības centrs un kādu brīdi šeit atradās Bulgāru Revolucionārās centrālās komiteja (*Български революционен централен комитет*).

Pēc Bulgārijas atbrīvošanās no turku varas 1878. gada 20. februārī Ruse kļuva par vienu no visdinamiskāk augošajām Bulgārijas pilsētām. 1886. gadā Rusē notika ar Stefana Stambolova politiku neapmierināto, prokrieviski noskaņoto virsnieku dumpis.

Starp Pirmo un Otro pasaules karu, kad Bulgārija bija zaudējusi Dienviddobrudžu, Ruses nozīme samazinājās, tomēr 1954. gadā, līdz ar Donavas tilta uzcelšanu, tā atkal uzplauka. Negatīvu ietekmi uz pilsētas dzīvi radīja 20. gadsimta 80. gadu sākumā Rumānijas puses Džurdžā uzceltā *Verachim* ķīmiskā rūpnīca, kas līdz 1989. gadam piesārņoja plašu apkārtni. 20. gadsimta 90. gados Ruses ekonomika piedzīvoja dziļu krīzi.

## Cilvēki

Rusē dzimuši:
* Aleksandrs Georgijevs (*Александр Георгиев*) (1996) — hokejists
* Eliass Kaneti (*Elias Canetti*) (1905–1994) — rakstnieks
* Veselins Topalovs (*Веселин Топалов*) (1975) — šahists

## Atsauces

## Ārējās saites
Tuzla

**Tuzla** () ir Bosnijas un Hercegovinas ceturtā lielākā pilsēta. Atrodas valsts zimeļaustrumos. Etniski jaukts (bosnieši, horvāti, serbi) iedzīvotāju sastāvs. Pilsētas teritorijā sālsūdens ezers.

## Vēsture

Pirmoreiz minēta 950. gadā kā Ungārijas pilsēta. Daudzus gadsimtus tā bija pazīstama ar nosaukumu *Soli* (sāļi), jo apkārtne bija sāls ieguves rajons. Arī mūsdienu nosaukums tulkojumā no turku valodas nozīmē to pašu.

Sociālistiskās Dienvidslāvijas laikos Tuzla izveidojās par lielu rūpniecības centru.

Bosnijas kara laikā 1992. - 1995. gadā pilsēta cieta relatīvi maz. Tuzla bija vienīgā pašvaldība valstī, kurā pie varas nebija nacionālisti, arī pilsētas pašaizsardzības vienībās bija iekļāvušies dažādu tautību pilsētas iedzīvotāji. Tomēr 1995. gada 25. maijā serbu militārās vienības no apkārtējiem kalniem veica apšaudi pa jauniešu svētku dalībniekiem, nogalinot 71 cilviliedzīvotājus, pārsvarā jauniešus un bērnus.

## Cilvēki

Tuzlā dzimuši:

* Lepa Brena (*Lepa Brena, Лепа Брена*) (1960-) - mūziķe
* Meša Selimovičs (*Meša Selimović*) (1910-1982) - rakstnieks

## Ārējās saites

* Lapa Tuzlas slaktiņa piemiņai (bosniešu valodā?)
Zole

**Zole** var būt:

* zole (apavi) — apavu apakšējā daļa;
* Zole (kāršu spēle) — kāršu spēle.
Kodolreakcija

[thumb|right|[Litijs|Litija-6 (63Li) kodolreakcija ar deitēriju (21H), starpposmā veidojot nestabilu berilija kodolu (84Be), kas nekavējoties sabrūk divos hēlija-4 (42He) kodolos jeb alfa daliņās. Protoni apzīmēti ar sarkanām sfērām, bet neitroni ar zilām.]]
**Kodolreakcija** ir process, kurā no viena veida atomiem rodas cita veida atomi.
To, kāda ķīmiskā elementa atomi radušies kodolreakcijā, nosaka protonu skaits atoma kodolā, bet to, kāds elementa izotops radies, nosaka neitronu skaits atoma kodolā.

## Izmantošana

Cilvēki izmanto kodolreakcijas elektroenerģijas ieguvei, tās notiek kodolreaktoros, speciāli radītos apstākļos, kas neapdraud cilvēku un vides stāvokli. Kodolreakcijas lieto arī radioaktīvo izotopu ieguvei. Kodolreakcijas ir arī kodolieroču darbības pamatā.

## Skatīt arī
* Kodolenerģija
* Atoms
* Protons
* Neitrons
1958. gada FIFA Pasaules kauss

**1958. gada [[FIFA]] Pasaules kauss** notika Zviedrijā no 8. līdz 29. jūnijam. Tas bija pēc skaita 6. Pasaules kausa finālturnīrs. Pirmo reizi par Pasaules čempioniem kļuva Brazīlijas izlase, kas finālspēlē ar 5-2 pārliecinoši uzvarēja laukuma saimniekus Zviedriju.

## Stadioni
* *Nya Ullevi*, Gēteborga - 43 200
* *Råsunda fotbollsstadion *, Solna - 37 000
* *Malmö Stadion*, Malme - 28 000
* *Iddrotsparken*, Noršēpinga - 21 000
* *Järnvallen Stadion*, Sandvīkena - 21 000
* *Ryavallen*, Burosa - 19 400
* *Örjans Vall*, Halmstade - 18 000
* *Rimnersvallen*, Udevalla - 17 778
* *Olympiastadion*, Helsingborja - 17 000
* *Tunavallen*, Eskilstūna - 13 103
* *Eyravallen*, Erebrū - 12 000
* *Arosvallen*, Vesterosa - 12 000

## Komandas
Tālāk minētās 16 izlases piedalījās 1958. gada FIFA Pasaules kausa izcīņā. Turnīram automātiski kvalificējās laukuma saimnieki Zviedrijas izlase un 1954. gada Pasaules čempioni VFR izlase.

## Turnīra gaita
Turnīra izspēles formāts bija nedaudz atšķirīgs no 1954. gada Pasaules kausa: tāpat, kā pirms 4 gadiem, 16 komandas tika sadalītas 4 grupās pa četrām komandām. No katras grupas ceturtdaļfinālā iekļuva divas spēcīgākās. Gadījumā, ja 2. un 3. vietai grupā ir vienāds punktu skaits, tad notiek pārspēle par iekļūšanu ceturtdaļfinālā. Atšķirībā no iepriekšējā turnīra, šoreiz komandas apakšgrupā aizvadīja 3 spēles nevis 2, tātad pa reizei katra ar katru.

Šis turnīrs bija zīmīgs ar to, ka pirmoreiz Pasaules kausa finālturnīrā spēlēja PSRS izlase. Šis bija arī pirmais un pagaidām vienīgais turnīrs, kurā piedalījās visas 4 Lielbritānijas izlases: Anglija, Skotija, Velsa un Ziemeļīrija. Trijās no četrām grupām 2. vietas liktenis izšķīrās izslēgšanas spēlē: tā Ziemeļīrija uzvarēja Čehoslovākiju, Velsa pieveica Ungāriju, bet PSRS tika galā ar angļiem. Kā grupu uzvarētāji ceturtdaļfinālā iekļuva iepriekšējie Pasaules čempioni VFR, Francija, Brazīlija un laukuma saimnieki Zviedrija.

Ceturtdaļfinālā Francija pārliecinoši ar 4-0 uzvarēja ziemeļīrus, zviedri pieveica PSRS, vācieši ar 1-0 uzvarēja Dienvidslāvijas izlasi, bet Brazīlija ar tādu pašu rezultātu tika galā ar Velsu. Pusfinālā rezultatīvā cīņā Francijas izlase ar 2-5 piekāpās Brazīlijai, kuras labā 3 vārtus guva septiņpadsmitgadīgais Pelē. Otrajā pusfinālā mājinieki zviedri ar 3-1 pārspēja Pasaules čempionus VFR izlasi.

Spēlē par 3. vietu vācieši ar 3:6 zaudēja Francijai, kuras labā 4 vārtus guva čempionāta rezultatīvākais futbolists Žists Fontēns, kurš visā turnīrā guva 13 vārtus. Finālspēlē Brazīlija diezgan viegli ar 5-2 zviedrus. Pa diviem vārtiem brazīļu labā iesita Pelē un Vava. Šis bija Brazīlijas izlases pirmais čempionu tituls.

## Grupu turnīrs

### 1. grupa

Izslēgšanas spēle

20px Ziemeļīrija 2-1 (pag) Čehoslovākija 20px

### 2. grupa

### 3. grupa

Izslēgšanas spēle

20px Velsa 2-1 Ungārija 20px

### 4. grupa

Izslēgšanas spēle

20px PSRS 1-0 Anglija 20px

## Izslēgšanas turnīrs

Labākie vārtu guvēji
* 20px Žists Fontēns - 13
* 20px Pelē - 6
* 20px Helmuts Rāns - 6
* 20px Vava - 5
* 20px Pīters Makpārlends - 5

## Ārējās saites
* 1958. gada FIFA Pasaules kauss FIFA mājaslapā