Alfrēda Kalniņa iela (Rīga)

**Alfrēda Kalniņa iela** ir vietējas nozīmes iela Rīgā, Centra rajona Centra apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Marijas ielu, netālu no Centrālās dzelzceļa stacijas, virzās ziemeļrietumu virzienā un beidzas krustojumā ar Krišjāņa Barona ielu iepretīm Vērmanes dārzam. Kopējais ielas garums — 190 metri, visā garumā klāta ar bruģa segumu. Autotransporta satiksmei atvēlēta viena braukšanas josla Krišjāņa Barona ielas virzienā, ielas pāra numuru pusē ierīkotas maksas autostāvvietas.

Iela nosaukta Alfrēda Kalniņa — latviešu komponista, ērģelnieka un diriģenta, pirmās latviešu operas "Baņuta" autora — vārdā.

## Vēsture
Iela ierīkota 1860. gadā pilsētas vaļņu nojaukšanas laikā, ar domu nodrošināt papildu pievedceļu Vērmanes dārzam. Pirmoreiz Rīgas ielu sarakstos ar nosaukumu **Mazā Parka iela** (, ) minēta 1861. gadā. Nepilnus 25 gadus vēlāk, 1885. gada sākumā, ielas nosaukums mainīts uz **Parka iela** (, ). Savu vārdu ielai izdevās saglabāt neskartu gan Pirmā pasaules kara, gan pirmās brīvvalsts laikā, tikai 1951. gada 26. decembrī, godinot mūžībā aizgājušo izcilo latviešu komponistu Alfrēdu Kalniņu, iela pārdēvēta viņa vārdā — par Alfrēda Kalniņa ielu. Kopš tā laika nosaukums vairs nav mainījies.

## Ielas raksturojums
Alfrēda Kalniņa iela sākas krustojumā ar Marijas ielu blakus kādreizējai Dzelzceļnieku kultūras pilij (bijis arī "Maskavas nams"; adrese: Marijas iela 7; atrodas ielas nepāra numuru pusē). Aptuveni ielas vidusdaļā nepāra numuru pusē atrodas Rīgas cirka teritorija ar noliktavām un zvērnīcu (adrese: Merķeļa iela 4). Iela beidzas krustojumā ar Krišjāņa Barona ielu iepretīm Vērmanes dārzam, blakus Benjamiņu namam (ēkā šobrīd iekārtota viesnīca *Europa Royale Riga*, adrese: Krišjāņa Barona iela 12), atrodas pāra numuru pusē.

Alfrēda Kalniņa iela ir daudzveidīga, to var uzskatīt par sava veida robežu starp centru un Centrālās stacijas, Centrāltirgus rajonu.

### Ielu savienojumi
Alfrēda Kalniņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Marijas iela (T veida krustojums)
* Krišjāņa Barona iela (T veida krustojums)

## Infrastruktūra
Alfrēda Kalniņa ielā kopā reģistrētas septiņas adreses — 1, 1A, 2, 3, 4, 6 un 8, no kurām vairākos zemesgabalos uzbūvēti kultūrvēsturiski daudzstāvu īres nami. Pārsvarā ēkas ielā celtas eklektikas stilā. Pasta indekss ielas adresēm piešķirts LV-1050.

### Kultūrvēsturiskas ēkas
* Alfrēda Kalniņa ielā 1 un Alfrēda Kalniņa ielā 1A atrodas 1895. gadā vienotā ēku kompleksā celti piecstāvu dzīvojamie nami (arhitekts Kārlis Johans Felsko). Laikā no 1906. līdz 1907. gadam ēkā ar nr. 1 dzīvojis politiskais darbinieks, pēcāk Latvijas Sociālistiskās Padomju Republikas valdības vadītājs, Pēteris Stučka, savukārt ēkā ar nr. 1A ap 1907. gadu kopīgā dzīvoklī ar savām ģimenēm mituši komponists Emīls Dārziņš un rakstnieks Viktors Eglītis. Abas ēkas iekļautas Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā.
* Alfrēda Kalniņa ielā 2 un Alfrēda Kalniņa ielā 4 atrodas 1899. gadā vienotā ēku kompleksā celti piecstāvu dzīvojamie nami ar komerctelpām pirmajā stāvā (arhitekts Konstantīns Pēkšēns). Tie aizņem visu kvartāla beigu apbūves teritoriju starp Alfrēda Kalniņa, Marijas un Elizabetes ielām, tāpēc savulaik uzskatīts par vislielāko īres namu Rīgā. Ēka ar nr. 2 padomju okupācijas laikā tikusi nodota armijas iestāžu rīcībā, savukārt ēkā ar nr. 4 ap 1907. gadu dzīvojis rakstnieks Augusts Deglavs, kā arī no 1919. līdz 1920. gadam — komponists Jāzeps Vītols. Abas ēkas iekļautas Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā.
* Alfrēda Kalniņa ielā 3 atrodas 1879. gadā celtais piecstāvu īres nams (arhitekts Jānis Frīdrihs Baumanis). Laikā no 1912. līdz 1917. gadam ēkā tikusi izvietota laikraksta "Jaunākās Ziņas" redakcija un spiestuve, tās īpašniece bijusi sabiedriskā darbiniece un žurnāliste Emīlija Benjamiņa. Mūsdienās ēka neapdzīvota, pirmais stāvs netiek izmantots komercdarbībai.
* Alfrēda Kalniņa ielā 6 atrodas 1885. līdz 1886. gadā celtais četrstāvu īres nams (arhitekts Jānis Frīdrihs Baumanis). Ēka iekļauta Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā.
* Alfrēda Kalniņa ielā 8 atrodas 1885. līdz 1886. gadā celtais četrstāvu īres nams (arhitekts Jānis Frīdrihs Baumanis). Zemesgabala apbūve atšķiras no blakusesošās apbūves — celtnes priekšpusē ir atstāta vieta zaļajai zonai. Ēka iekļauta Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā.

### Sabiedriskais transports
Alfrēda Kalniņa ielā, tās ģeogrāfiskā stāvokļa pilsētas centrā dēļ, sabiedriskā transporta satiksme netiek nodrošināta. Ielas abos galos kursē vairāki transporta maršruti — Krišjāņa Barona ielā pārvietojas 1., 3. un 11. maršruta tramvaji un pieturas izvietotas tiešā ielas tuvumā, savukārt Marijas ielā pārvadājumus veic vairāki trolejbusu un autobusu maršruti bez pieturām ielas tuvumā.

Aptuvenie attālumi līdz tuvākajiem pārsēšanās mezgliem centrā: pieturvietas blakus Rīgas cirka ēkai Merķeļa ielā — no aptuveni 150 līdz 270 metriem, blakus Pilsētas kanālam Raiņa bulvārī — no aptuveni 310 līdz 410 metriem (ejot no Krišjāņa Barona ielas puses); pieturvieta Satekles ielā pretī Centrālajai dzelceļa stacijai — aptuveni 180 metri, pieturvietas Marijas ielā pie/pretī stacijai — aptuveni 200 metri (ejot no Marijas ielas puses). No augstākminētajām pieturām ir iespējams nokļūt lielākajā daļā Rīgas mikrorajonu.

Pa diagonāli rēķinot, Rīgas Centrālā pasažieru dzelzceļa stacija atrodas aptuveni 250 metru, Rīgas Starptautiskā autoosta — 600 metru attālumā no ielas sākumdaļas.

## Skatīt arī
* Centra rajons
* Rīgas centrs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raidījums ''Ielas garumā'' — Arhitektu, Inženieru un Alfrēda Kalniņa iela Rīgā , portālā replay.lsm.lv
* Alfrēda Kalniņa iela ''Google Street View'' attēlos, *Google Maps*