Donalds Tramps

**Donalds Džons Tramps vecākais** (; dzimis  Ņujorkā, ASV) ir 47. ASV prezidents uzņēmējs un politiķis. Bijis arī 45. ASV prezidents, ievēlēts no Republikāniskās partijas. Vienīgais ASV prezidents, kuru ASV Kongress divas reizes atstādināja, bet abas reizes ASV Senāts viņu attaisnoja. Trampu otrreiz ievēlēja par prezidentu 2024. gada vēlēšanās un viņš atkārtoti amatā stājās 2025. gada 20. janvārī.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1946. gadā Ņujorkā vācu izcelsmes uzņēmēja Frederika Trampa un viņa skotu izcelsmes sievas Mērijas Annas, dzimušas Maklaudas, ģimenē. 1968. gadā viņš absolvēja Pensilvānijas Universitātes Vārtonas biznesa skolu jau studiju laikā strādāja sava tēva Freda Trampa nekustamo īpašumu un celtniecības firmā. 1973. gadā pārņēma vadību tēva uzņēmumā, pārdēvējot to par *The Trump Organization*. Nodibināja arī uzņēmumu *Trump Entertainment Resorts*, kas darbojas izklaides jomā visā pasaulē, pārvaldot daudz viesnīcu, kazino, golfa laukumu u.c. Tramps atrodas finanšu žurnāla *[[Forbes]]* veidotajā pasaulē bagātāko cilvēku sarakstā. Viņa īpašumu vērtība 2016. gada maijā bija novērtēta 4,5 miljardu ASV dolāru apjomā. Trampa dzīvesveids viņu padarīja par slavenību. No 2004. līdz 2015. gadam viņš vadīja realitātes šovu *The Apprentice*.

### Politiskā darbība
Īsu brīdi bijis Reformu partijas kandidāts 2000. gada ASV prezidenta vēlēšanās. 2015. gada jūnijā Tramps paziņoja par kandidēšanu 2016. gada ASV prezidenta vēlēšanās. Priekšvēlēšanās bija viens no vadošajiem Republikāniskās partijas kandidātiem. 2016. gada maijā, pēc pēdējo republikāņu kandidātu&nbsp;— Teda Krusa un Džona Keisika&nbsp;— izstāšanās no priekšvēlēšanu cīņas, nodrošināja savu kandidatūru. 19. jūlijā Republikāniskā partija oficiāli apstiprināja Trampu par savu kandidātu. Vēlēšanās viņš apsteidza savu konkurenti no Demokrātiskās partijas&nbsp;— Hilariju Klintoni.

Vēlēšanu kampaņas laikā Tramps vairākkārt solīja uzbūvēt mūri uz ASV un Meksikas robežas, lai samazinātu latīņamerikāņu imigrantu plūsmu, un ieviest musulmaņu reģistru, kurā reģistrēt Savienotajās Valstīs dzīvojošos musulmaņus. Viņš apšaubīja klimata pārmaiņas un to saistību ar cilvēka darbību un ievēlēšanas gadījumā solīja izstāties no Parīzes nolīguma, bet vēlāk pēc tikšanās ar vides aktīvistu un bijušo ASV viceprezidentu Elu Goru savu nostāju nedaudz mīkstināja un atzina, ka starp cilvēku darbību un klimata pārmaiņām varētu būt "zināma saistība", tomēr joprojām pauda bažas par "zaļo" pasākumu ietekmi uz ASV uzņēmumiem.

Sīrijas pilsoņu kara risināšanai Tramps solīja sadarboties ar Sīrijas diktatoru Bašāru Asadu cīņā pret Islāma valsti un nosodīja Baraka Obamas administrācijas īstenoto Sīrijas nemiernieku bruņošanu, kura esot novedusi pie teroristisko organizāciju izplešanās.

### Pirmā prezidentūra (2017–2021)
 Trampu inaugurēja par 45. ASV prezidentu. Prezidentūru Tramps sāka kā pēdējo četrdesmit gadu visnepopulārākais prezidents un vecākais prezidents amatā stāšanās brīdī.

2019. gadā ASV parlamenta Pārstāvju palātas Izlūkošanas komiteja sagatavoja prezidenta Donalda Trampa impīčmenta izmeklēšanas ziņojumu, kurā konstatēts, ka prezidents Tramps aizkavējis militārās palīdzības sniegšanu Ukrainai, lai ar sava personīgā advokāta Rūdolfa Džuliāni palīdzību piespiestu jauno Ukrainas prezidentu Volodimiru Zelenski sākt izmeklēšanu pret Trampa politisko konkurentu Džo Baidenu. Tramps apsūdzības kategoriski noraidīja, sakot, ka vēršanās pret viņu ir "raganu medības". Demokrātu kontrolētā Amerikas Savienoto Valstu parlamenta Pārstāvju palāta 19. decembrī nobalsoja par prezidenta Donalda Trampa atstādināšanu no amata, tomēr 2020. gada 5. februārī Senāts prezidentu attaisnoja un viņš saglabāja savu amatu.

Trampa prezidentūra pārklājās ar globālo COVID-19 pandēmiju un viņa darbību tās ierobežošanā vērtēja kā neefektīvu. 2020. gada 2. oktobrī tika paziņots, ka pats Tramps saslimis ar COVID-19. Pēc triju dienu ārstēšanās militārajā hospitālī viņš atgriezās Baltajā namā.

2020. gada novembra vēlēšanās Tramps zaudēja Džo Baidenam. 2021. gada 6. janvārī štatu elektoru balsojums bija jāapstiprina ASV Kongresa balsojumā, pirms kura Tramps aicināja viceprezidentu Maiku Pensu neapstiprināt Džo Baidena uzvaru prezidenta vēlēšanās. Reaģējot uz Trampa sacīto, Penss paziņoja, ka neiejauksies, lai apturētu Baidena uzvaras apstiprināšanu Kongresā. Laikā, kad notika abu palātu kongresmeņu sesija, Trampu atbalstošajiem protestētājiem izdevās ielauzties Kapitolijā, pēc kā Kongresa sesija tika apturēta. Kad Kapitolija ēku atbrīvoja no protestētājiem, parlamenta deputāti atsāka sēdi, kurā naktī uz 7. janvāri apstiprināja demokrātu partijas pārstāvja Džo Baidena uzvaru prezidenta vēlēšanās. Virkne ASV politiķu pieprasīja otrreizēju prezidenta Trampa atstādināšanas procedūras sākšanu. 13. janvārī Pārstāvju palātā par Trampa impīčmentu nobalsoja 232 pārstāvji: visi 222 Demokrātiskās partijas un 10 ASV Republikāniskās partijas deputāti, pret bija 197, bet nebalsoja 4 republikāņi. Tramps kļuva par pirmo ASV prezidentu, par kura atstādināšanu Kongress nobalsojis divreiz.

### Otrā prezidentūra (kopš 2025)
 Trampu inaugurēja par 47. ASV prezidentu. Inaugurācijas runā viņš skarbi kritizēja iepriekšējā prezidenta Baidena administrāciju, kā arī solīja celt ASV ekonomiku un politisko ietekmi visā pasaulē. Prezidents pasludināja jauna zelta laikmeta sākšanos ASV vēsturē, izsludināja ārkārtas stāvokli uz Meksikas robežas un ārkārtas stāvokli enerģētikas jomā, pieteica tarifu karu ārvalstīm un pavēstīja, ka apņemas atgūt ASV kontroli pār Panamas kanālu un pārdēvēt Meksikas līci par Amerikas līci.
21. janvārī Tramps nekavējoties atcēla gandrīz 80 prezidenta Baidena parakstītus rīkojumus. Viens no viņa pirmajiem rīkojumiem bija par ASV izstāšanos no 2015. gadā Parīzē parakstītās ANO klimata vienošanās, kuras mērķis ir ierobežot vidējās globālās temperatūras pieaugumu. Tramps arī parakstīja rīkojumu par ASV izstāšanos no Pasaules Veselības organizācijas (PVO) un attaisnoja notiesātos 2021. gada 6. janvāra Kapitolija grautiņu dalībniekus.

### Apsūdzības noziegumos
Pēc iebrukuma ASV Kapitolijā pret Trampu sāka vairākas citas izmeklēšanas saistībā ar mēģinājumiem mainīt 2020. gada prezidenta vēlēšanu rezultātus un negodīgu biznesa praksi. ASV Federālie prokurori Trampu apsūdzēja arī par to, ka viņš nelikumīgi glabājis simtiem slepenu dokumentu par ASV kodolprogrammām un aizsardzības programmām.
2023. gada 24. augustā Trampu apcietināja par mēģinājumu ietekmēt 2020. gada ASV prezidenta vēlēšanas Džordžijas štatā, bet pēc 200 000 ASV dolāru drošības naudas iemaksas viņu aptuveni 20 minūtes vēlāk atbrīvoja no Fultonas apgabala cietuma, kur tika uzņēmta ASV vēsturē pirmā pēcaresta fotogrāfija ar bijušo prezidentu. Pēc Trampa apcietinājuma no 47% līdz 52% pieauga republikāņu atbalsts Trampam kā partijas prezidenta kandidātam.

2024. gada 30. maijā Ņujorkas zvērināto tiesa atzina Donaldu Trampu par vainīgu biznesa dokumentu viltošanā. Viņš tika atzīts par vainīgu visos 34 apsūdzības punktos, kas saistīti ar klusēšanas naudas maksāšanu pornozvaigznei Stormijai Danielsai, kļūstot par pirmo ASV prezidentu, kurš ir atzīts par vainīgu kādā noziegumā.

### Atentāta mēģinājums pret Donaldu Trampu 2024. gadā

Tramps tika ievainots ausī slepkavības mēģinājumā kampaņas mītiņā 2024. gada 13. jūlijā Batlerā, Pensilvānijas štatā. Pēc apšaudes, Slepenajam dienestam viņu vedot nost no skatuves, Tramps pacēla gaisā dūri, parādīdams, ka viņam viss ir kārtība. Vēlāk Trampam tika sniegta medicīniskā palīdzība vietējā medicīnas iestādē, kur tika paziņots, ka viņa dzīvībai briesmas nedraud. Trampa virzienā izšautās lodes nāvējoši ievainoja vienu mītiņa dalībnieku, bet vēl divus mītiņa dalībniekus smagi ievainoja. Slepenais dienests nogalināja uz blakus ēkas jumta esošo šāvēju. Amatpersonas paziņoja, ka apšaude tiek izmeklēta kā slepkavības mēģinājums. Federālais izmeklēšanas birojs identificēja uzbrucēju kā 20 gadus veco Tomasu Metjū Kruku (*Thomas Matthew Crook*) no Betelpārkas (*Betel Park*), Pensilvānijā. Viens no atentāta aculieciniekiem apgalvoja, ka policija neesot pievērsusi uzmanību viņa un vairāku citu cilvēku brīdinājumiem par bruņota vīrieša rāpšanos uz blakus esošas mājas jumta.

## Privātā dzīve
Precējies trīs reizes, ar Ivanu Trampu (1977—1992), Marlu Meiplzu (1993—1999) un Melāniju Trampu (2005—pašlaik). Viņam ir pieci bērni.

## Skatīt arī
* Donalda Trampa filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Biogrāfija ''Trump Organization'' mājaslapā 

*