Rīgas Pasažieru stacija

**Rīgas Pasažieru stacija** (agrāk **Rīga I**, **Rīgas Centrālā stacija**, **Rīga-Pasažieru**) ir lielākā Rīgas pasažieru dzelzceļa stacija. Visi Latvijas pasažieru vilcienu platsliežu maršruti sākas Rīgas stacijā (Saulkrastu, Siguldas, Salaspils, Jelgavas un Jūrmalas virzienos). Cauri Rīgai kursē starptautiskais maršruts Viļņa—Rīga—Valga.

## Vēsture
### Dinaburgas stacija
thumb|left|1897. gada vilcienu kustības saraksts no Rīgas stacijas.
thumb|left|1897. gada vilcienu saraksts no Rīgas līdz Pēterburgai caur Valku, Tērbatu un Narvu.
Rīgas—Daugavpils (Dinaburgas) dzelzceļa galastacijas būvi Rīgā sāka 1858. gadā.  pie Rīgas biržas sākās būvniecības uzsākšanai veltīts svinīgs gājiens uz ceremonijas vietu iepretim Marijas ielas tiltam. Stacijas atrašanās vietu izvēlējās ārpus pilsētas nocietinājuma līnijas, ko tajā laikā sāka nojaukt. Stacija sāka darboties 1861. gadā, līdz ar satiksmes uzsākšanu uz Dinaburgu un tālāk uz Pēterburgu un Varšavu. Sākotnēji dzelzceļa stacijas pasažieru ēka bija divstāvu mūra nams, kurā noslēdzās četri sliežu ceļi un perona jumts pār tiem. Pirmajā stacijas ēkas stāvā atradās kases un uzgaidāmā zāle, otrajā stāvā privātās Rīgas—Daugavpils dzelzceļa sabiedrības pārvaldes telpas. Ēkas labajā spārnā atradās telegrāfs, stacijas priekšnieka birojs un stacijas komendanta telpa, bet kreisajā spārnā – policija un pasts.

1872. gadā pēc dzelzceļa līnijas Rīga—Bolderāja atklāšanas pie Zemgales tilta ierīkoja staciju Rīga II kā galastaciju arī Rīgas—Jelgavas līnijas vilcieniem. Kad 1877. gadā atklāja satiksmi Tukuma virzienā (sākumā līdz Majoriem) un uzbūvēja otru sliežu ceļu, stacija Rīga II ieguva Rīgas-Tukuma dzelzceļa stacijas nosaukumu.

1884. gadā pēc Heinriha Šēla projekta katrā stacijas nama pusē piebūvēja trīsstāvu ēkas, bet 1889. gadā stacijas priekšā atstatus uzcēla Krievijas impērijas ķeizaram Aleksandram III veltītu krievu pareizticīgo kapelu. 1892. gadā no dzelzceļa stacijas Rīga I atklāja pasažieru satiksmi arī Rīgas—Pleskavas dzelzceļa līnijā. Pēc tam, kad 1896. gadā atklāja ātrvilciena *[[Nord-Express|Nord—Express]]* satiksmi no Parīzes caur Hanoveri, Berlīni, Kēnigsbergu un Daugavpili uz Pēterburgu, tam līdz 1914. gadam bija īpašs vagons uz Rīgu, ko atkabināja Daugavpils stacijā.

Attēls:Svinības par godu Rīgas-Daugavpils dzelzceļa būvei.jpg|Svinības par godu Rīgas-Daugavpils dzelzceļa būvei (1858)
Attēls:Rīgas stacija 1861.jpg|Senākā Rīgas Dinaburgas stacija (1861)
Attēls:Pirmā Rīgas stacijas ēka.jpg|Pirmā Rīgas stacijas ēka (pirms 1885. gada)
Attēls:Rīgas Dinaburgas stacija.jpeg|Rīgas Dinaburgas stacija ar divām trīsstāvu piebūvēm un pareizticīgo kapelu (pēc 1889)
Attēls:Rīgas Daugavpils dzelzceļa stacija.jpg|Rīgas Daugavpils dzelzceļa stacija (1910)


### Rīgas I (galvenā) stacija

Pēc 1902. gada izstrādātā Rīgas dzelzceļu mezgla pārbūves plāna, kas paredzēja vienu centrālo staciju visiem Rīgā ienākošajiem vilcieniem, daļu no sliežu ceļiem pacēla virs Rīgas centrālajām ielām un uzbūvēja jauno dzelzceļa tiltu pār Daugavu. Līdz 1914. gadam plānu daļēji realizēja un blakus stacijai Rīga I cēla **Rīgas Galveno staciju**, taču stacijas pārbūvi nepabeidza, jo sākās Pirmais pasaules karš.

Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām izveidoja starptautisku pasažieru vilcienu satiksmi no Rīgas Pasažieru stacijas uz dažādām valstīm. 1921. gada 15. februārī atklāja satiksmi no Rīgas uz Kauņu, ko 26. februārī cauri Kēnigsbergai pagarināja līdz Berlīnei. Tajā izmantoja Starptautiskās guļamvagonu sabiedrības I un II klases vagonus. Vēlāk caur Rīgas pasažieru staciju atjaunoja ātrvilciena *[[Nord-Express]]* satiksmi posmā Tallina — Rīga — Kauņa — Varšava — Berlīne. Vilciens izbrauca no Rīgas 23.07 un Berlīnes galvenajā stacijā iebrauca nākamajā dienā 19.42. Parasti tā sastāvā bija restorānvagons un vagoni līdz Berlīnei un Parīzei. 

1925. gada jūlijā nojauca pareizticīgo kapelu stacijas priekšā. Stacijas ēkā darbojās Dzelzceļu policijas Rīgas iecirknis, Rīgas mezgla pasta pārvadājumu kantoris, Rīgas muitas dežūrpunkts, Evaņģēliskā dzelzceļu misija Latvijā, Latvijas Centrālās Tūristu biedrības birojs, frizētava, stacijas bufete, vairākas tirgotavas. 
1937. gadā izstrādāja projektu jaunai dzelzceļa stacijai, kuru nepaspēja īstenot līdz 1940. gada padomju okupācijai.

Attēls:Vilcieni Rīgas stacijā.jpg|Tālsatiksmes vilcieni Rīgas stacijā 
Attēls:Rīgas Pasažieru stacija ap 1930.jpg|Rīgas stacija (ap 1930)
Attēls:Rīgas pasažieru stacijas iekšskats 1930. gados.jpeg|Rīgas stacijas iekšskats (1930. gadi)
Attēls:Rīgas jaunās dzelzceļa stacijas makets 1937.jpeg|Rīgas dzelzceļa stacijas pārbūves projekts (1937)
Attēls:Bundesarchiv Bild 146-1970-043-42, Lettland-Riga, Ankunft von Hinrich Lohse mit Offizieren am Bahnhof.jpg|Rīgas Pasažieru stacija *Riga I* nacistu okupācijas laikā (1944)
Attēls:Rīgas pasažieru stacija pirms pārbūves 1950. gadu beigās.jpeg|Rīgas stacija (1950. gadu beigas)


### Rīgas Centrālā (Pasažieru) stacija

1954. gadā atsākās stacijas pārbūves jautājuma risināšana, citu pēc cita izstrādāja vairākus projektus. Gatavojoties atomkaram, 1958. gadā pazemē uzbūvēja slepenu bumbu patversmi ("objektu 100"). No 1959. līdz 1965. gadam uzcēla jaunas Rīgas stacijas ēkas. 1960. gadā atklāja pasažieru, dienesta un tehniskās telpas, bet 1965. gadā pabeidza pasta ēku un starppilsētu kases (arhitekti V. Kuzņecovs un V. Cipuļins). 1965. gadā atklāts arī stacijas torņa pulkstenis, kas tolaik vienlaicīgi kalpoja arī kā ūdenstornis stacijas ūdensapgādes sistēmai. 1970. gadu beigās pulksteņa ciparnīcu nomainīja pret elektronisko tablo, kas sastāvēja no 1600 lampiņām.

2002.—2003. gadā, kompānijas *Linstow Varner* veiktās Stacijas laukuma pārbūves laikā, veco pulksteņa torni nojauca un tā vietā uzbūvēja tikpat augstu (43 metri, kopā ar burtiem **RĪGA** — 46 metri; ciparnīcas diametrs — 4,2 metri) pulksteņa torni. 2003. gadā atklāja stacijas piebūvi ar lielveikala "Origo" ēku.

Attēls:Riga Central Station in 2001.jpg|Rīgas Centrālā stacija pirms pārbūves 2001. gada vasarā
Attēls:Rīgas stacijas pulkstenis.jpg|Rīgas Pasažieru stacijas pulkstenis (2008)
Attēls:Centrālā stacija Rīgā.JPG|Rīgas Pasažieru stacija 2008. gada februārī
Attēls:Rīgas stacija1.JPG|Rīgas Pasažieru stacija (2009)
Attēls:Rīgas stacija5.JPG|"L-Ekspresis" Rīgas Pasažieru stacijā (2009)
Attēls:Rīgas stacijas centrālā zāle.JPG|Stacijas centrālā zāle ar tablo (2010) 
Attēls:Ekspresisvilciens.jpg|"L-Ekspresis" (Rīga-Maskava/Sanktpēterburga, 2020)



### ''Rail Baltica'' dzelzceļa stacija
2019. gadā sāka *[[Rail Baltica]]* Rīgas dzelzceļa tilta, uzbēruma un Rīgas Centrālās pasažieru stacijas kompleksā apbūves būvprojekta izstrādi, bet būvdarbus sākumā bija plānots paveikt 2021. — 2022. gadā. Šī projekta aprēķinātās izmaksas bija tuvu 200 miljoniem eiro. Projektēšanas laikā 
2021. gada 28. martā slēdza Rīgas centrālās stacijas pasažieru 6., 7., 8., 9. (tranzīta) sliežu ceļus, bet 5. ceļu pārveidoja par strupceļu.
2024. gada februārī pabeidza būvēt pirmo no astoņām *Rail Baltica* Rīgas Centrālā mezgla daļām, pabeidza inženierkomunikāciju izbūvi Dzirnavu, V. Purvīša un Abrenes ielas krustojumā, turpināja E. Benjamiņas ielas dzelzceļa pārvada izbūvi un plānoja sākt *Rail Baltica* dzelzceļa tilta izbūvi Daugavas labajā krastā.
Krasā izmaksu pieauguma dēļ 2024. gada jūnijā sāka apsvērt privāto investoru piesaisti.

## Vilcienu satiksme
Pasažieru vilcienu satiksme no Rīgas Pasažieru stacijas notiek šādos maršrutos:
thumb|250px|Dīzeļvilcieni, tālsatiksmes vilciens un elektrovilciens pie Rīgas Pasažieru stacijas peroniem (2010)
thumb|250px|Dīzeļvilciens Rīga-Sigulda (2015).
* Rīga—Aizkraukle (elektrovilciens)
* Rīga—Aglona (dīzeļvilciens reizi gadā katoļu svētceļojuma laikā vai īpašos gadījumos)
* Rīga—Carnikava (elektrovilciens)
* Rīga—Cēsis (dīzeļvilciens)
* Rīga—Daugavpils (dīzeļvilciens; divi reisi ir ar pārsēšanos Aizkrauklē no elektrovilciena uz dīzeļvilcienu)
* Rīga—Dubulti (elektrovilciens)
* Rīga—Gulbene (dīzeļvilciens, piektdienās (turp), sestdienās, svētdienās)
* Rīga—Indra (dīzeļvilciens divreiz nedēļā + komforta vagons ar papildus piemaksu)
* Rīga—Jelgava (elektrovilciens)

* Rīga—Krāslava (dīzeļvilciens + komforta vagons ar papildu piemaksu)
* Rīga—Ķemeri (elektrovilciens)
* Rīga—Lielvārde (elektrovilciens)
* Rīga—Liepāja (dīzeļvilciens, kursē katru dienu, svētdienās divreiz dienā)
* Rīga—Ludza (dīzeļvilciens, kam tiek pievienots komforta klases vagons)
* Rīga—Madona (dīzeļvilciens, kursē katru dienu)

* Rīga—Ogre (elektrovilciens)

* Rīga—Saulkrasti (elektrovilciens)
* Rīga—Sigulda (dīzeļvilciens)
* Rīga—Skulte (elektrovilciens)
* Rīga—Sloka (elektrovilciens)
* Rīga—Tallina (dīzeļvilciens)
* Rīga—Tukums II (elektrovilciens)
* Rīga—Valga (dīzeļvilciens; vienreiz dienā ir pagarinātais reiss no Viļņas)
* Rīga—Valmiera (dīzeļvilciens)
* Rīga—Viļņa (dīzeļvilciens, kursē no Valgas)
* Rīga—Zilupe (dīzeļvilciens).

Kopš 2020. gada marta vidus koronavīrusa pandēmijas, vēlāk Krievijas—Ukrainas kara dēļ pārtrauca kursēt starptautiskie vilcieni uz Maskavu, Sanktpēterburgu, Minsku un Kijivu. Vienīgie starptautiskie reisi no Rīgas ir dīzeļvilcieni Rīga—Tallina, Rīga—Valga un Rīga—Viļņa.

2023. gada 27. decembrī Lietuvas valsts dzelzceļa grupas pasažieru pārvadājumu uzņēmums "*LTG Link*" atjaunoja starptautisku dzelzceļa savienojumu ar "Pesa 730 ML" dīzeļvilcienu no Rīgas uz Viļņu, kur, pārsēžoties Viļņas—Varšavas vilcienā, var aizbraukt arī uz citām Eiropas galvaspilsētām. Vilciens no Viļņas izbrauc katru dienu 6:30, no Kaišadores – 7:14, no Šauļiem – 8:51, no Jonišķiem – 9:30, no Jelgavas 10:06, ierodoties Rīgas Centrālajā stacijā 10:43. Vilciens no Rīgas uz Viļņu katru dienu atiet 15:28, no Jelgavas – 16:08, Šauļiem 17:21, sasniedzot Viļņu 19:51.
2024. gada martā "*LTG Link*" paziņoja, ka Viļņas–Rīgas pasažieru vilciens no 1. aprīļa pieturēs arī Jonavas un Ķēdaiņu stacijās. Kopš 2025. gada 10. februāra Viļņas—Rīgas reisi pagarināti līdz Valgai. Valgā tiek nodrošināti arī savienotie reisi no Rīgas uz Tallinu, tai skaitā kopš 2025. gada 18. jūlija — papildu saskaņotais reiss nedēļas nogalēs. 

2024. gada februārī Igaunijas valstij piederošais pasažieru vilcienu operators "*Elron*" ("Eesti Liinirongid") plānoja pasažieru vilcienu satiksmi starp Tartu un Rīgu sākt 2024. gada septembrī vai oktobrī.  Plāns paredzēja pagarināt vilciena maršrutu Tallina – Tapa – Jegeva – Tartu – Valga līdz Rīgai. Vilciens Rīgā ierastos vakarā un ceļu atpakaļ uz Igauniju sāktu nākamajā rītā.  Tomēr testa braucieni maršrutā Tartu—Rīga uzsākti tikai 2025. gada 4. februārī. 2026. gada 5. janvārī atjaunoja starptautiskā vilciena Tallina–Tartu–Rīga satiksmi, regulārā satiksme šajā maršrutā sāksies no 12. janvāra. Vilciens no Tallinas izbrauc katru dienu 14:50, no Tartu 17:05, ierodoties Rīgas Centrālajā stacijā 20:46. Vilciens no Rīgas uz Tartu un Tallinu katru dienu atiet 7:38, no Tartu 11:45, sasniedzot Tallinu 13:57.

## Stacijas parki

### Torņakalna parks

Torņakalna parka sastāvā ietilpst visi sliežu ceļi Torņakalna stacijā. Torņakalna parks savukārt iedalās 2 parkos:
* **A parks** — 6 sliežu ceļi un 3 peroni tuvāk Torņakalna stacijas ēkai,
* **B parks** — atzarojums no A parka, B parkā ir 10 strupceļi.

### Galvenais parks
Galvenais parks ir Rīgas Pasažieru stacijas centrālā un galvenā daļa, kurā ir visu elektrovilcienu un dīzeļvilcienu galapunkts. Galvenajā parkā ir 5 peroni un 9 ceļi, kā arī 3 pasažieru strupceļi. No tiem 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8. ceļš, kā arī 10., 11. un 12. strupceļš paredzēti pasažieru vilcieniem, bet 2. un 9. ceļš — kravas vilcienu tranzītam. 6. līdz 9. ceļš slēgti  stacijas rekonstrukcijas laikā.

### Tehniskais parks
Tehniskais parks, dēvēts arī par Rīgas Tehnisko staciju vai Vagonu parku, atrodas Jāņavārtu pusē no galvenā parka. Tehniskā parka abās pusēs atrodas Vagonu parka pieturas punkts. Parks paredzēts elektrovilcienu, dīzeļvilcienu, kā arī starptautisko vilcienu stāvēšanai, apskatei, apkopei. Tehniskais parks iedalās šādos parkos:
* **B parks** — paredzēts elektrovilcienu stāvēšanai un apkopei, tajā ir 5 ceļi, kā arī elektrovilcienu remonta cehs,
* **C parks** — paredzēts starptautisko pasažieru vilcienu vagonu stāvēšanai, tajā ir 17 ceļi,
* **D parks** — SIA Latvijas Ekspresis vagonu remonta cehs,
* **E parks** — paredzēts dīzeļvilcienu stāvēšanai un apkalpošanai, tajā atrodas 8 sliežu ceļi.

## Attēlu galerija


Attēls:Rīgas stacija2.JPG|Jelgavas un Reņģes vilcieni uz 7. un 8. ceļa
Attēls:Rīgas stacija 2010. gada ziemā.JPG|Rīgas stacijas peroni 2010. gada ziemā
Attēls:Rīgas stacija3.jpg|Sliežu ceļi un stacijas pulkstenis
Attēls:Rīgas stacija4.jpg|Sliežu ceļu izvērsums Torņakalna virzienā
Attēls:Dīzeļvilciens uz Krustpili.JPG|Dīzeļvilciens Rīga-Krustpils 
Attēls:Rīgas stacija7.JPG|Elektrovilciens pie perona
Attēls:Rīgas stacija8.JPG|Jūrmalas virziena perons un pasažieru vilcieni
Attēls:Rīgas stacija9.JPG|Sliežu ceļu izvērsums Šķirotavas virzienā
Attēls:Rīgas stacija11.JPG|Dīzeļvilcieni DR1A
Attēls:2TE10U Rīgas stacijā.JPG|Dīzeļlokomotīve 2TE10U ar kravas sastāvu Rīgas Pasažieru stacijā
Attēls:Sniegtīris Rīgas stacijā.JPG|Sniegtīris
Attēls:Rīgas stacija12.JPG|Elektrovilciens ER2T, 2011. gada ziema
Attēls:Rīgas stacija13.JPG|Dīzeļvilciens Rīga—Gulbene
Attēls:Testa vilciens no Ķīnas.jpg|Testa konteinervilciens no Ķīnas pienāk Rīgas stacijā (2016)


## Vēsturiski attēli

Attēls:Plakats Nord Express 1927.jpg|Art deko stila plakāts dzelzceļa satiksmei starp Parīzi/Londonu un Rīgu (1927)
Attēls:Dīzeļvilciens DP-1 Tallina-Viļņa Rīgas stacijā ap 1960.jpg|Dīzeļvilciens DP-1 Tallina-Viļņa Rīgas stacijā padomju okupācijas laikā (ap 1960)


## Atsauces

## Ārējās saites

* Rīgas Centrālā stacija: vairāk nekā 150 gadi fotogrāfijās
* История рижского центрального вокзала 
* Чемоданное настроение (veci Rīgas stacijas attēli). 
* Rīgas Pasažieru stacija. Ziema. Latvijas dzelzceļš (video)
* Rīga Pasažieru
* Dzelzceļa stāsti. Rīgas Centrālā dzelzceļa stacija (video)