open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Naujenes pagasts

**Naujenes pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā austrumos, Latgales daļā Daugavas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Līksnas, Maļinovas, Biķernieku, Salienas, Vecsalienas un Tabores pagastiem, Krāslavas novada Izvaltas un Ūdrīšu pagastiem, kā arī Daugavpils pilsētu. Pagasta centrs atrodas Naujenē.

## Daba
Lielākā daļa atrodas Latgales augstienē — Dagdas paugurainē un Augšdaugavas pazeminājumā. Pagasta rietumu daļa atrodas Jersikas līdzenumā. Augstākais punkts — paugurs Jureišos (162,7 m vjl.).

### Hidrogrāfija
thumb|250px|Vecticībnieku māja-muzejs Slutiškos

#### Upes
Daugava, Balta, Līksna, Strope un Putānu upīte.

#### Ezeri
Butišku ezers.

## Vēsture
1935. gadā Naujenes pagasta (līdz 1925. gadam **Maļinovas pagasts**) platība bija 110 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Jurīšu, Kokinu, Lāču, Sondarišķu un Vecpils ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Vecpils ciemam pievienoja Jurīšu un Lāču ciemus, 1980. gadā — Sondarišķu un daļu Biķernieku ciema teritorijas, bet daļu Vecpils ciema teritorijas pievienoja Daugavpils pilsētai. 1990. gadā Vecpils ciemu pārdēvēja par Naujenes pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvu teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva jaunajā Augšdaugavas novadā.

### Pieminekļi

#### Valsts nozīmes
* Slutišku sādža
* Vecračinas pilskalns
* Dinaburgas viduslaiku pils
* Rudanu senkapi (Franču kapi, Kara kapi)
* Nitišu senkapi
* Markovas pilskalns

#### Vietējas nozīmes
* Jezupovas Sv.Pētera un Pāvila Romas katoļu baznīca
* Slutišķu viduslaiku kapsēta un apmetne

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Būkšti, Buļi, Butiški, Cirši, Diļeviči, Dunski, Eglītes, Gribusti, Grustāni, Juzefova, Kašatniki, Konopecka, Krauja, Kreipāni, Krīvāni, Lociki, Ļukeniški, Ļumeniški, Markova, Mazie Krīviņi, Melderiški, **[[Naujene]]**, Pritikina, Sandariški, Slutiški, Sprukti, Stropi, Teivāni, Vasargeliški, Vecpils, Vecračina, Vecstropi, Viļuši, Zastenki, Židina.

## Saimniecība

### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Nīcgales pagasts

**Nīcgales pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos, Latgales daļā. Robežojas ar sava novada Dvietes, Kalupes un Līksnas pagastiem, Līvānu novada Jersikas pagastu, Preiļu novada Rožkalnu pagastu, kā arī pa Daugavu ar Jēkabpils novada Dunavas pagastu. 

## Daba
Atrodas Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumā. Augstākā vieta pagastā - 107 m vjl. Nīcgales pagastā atrodas Latvijas lielākais dižakmens - Nīcgales Lielais (baltais) akmens.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Daugava, Joņupe, Šaušupe un Kozupe

#### Ezeri
Kalnišku ezers (3,7 ha)

#### Purvi
Neicgaļa purvs (962 ha)

## Vēsture
Pēc 1920. gada agrārās reformas Nīcgales muižu sadalīja 241 jaunsaimniecībā 2668 ha kopplatībā.  

Daugavpils apriņķa Nīcgales pagasts izveidots 1936. gadā, teritoriju atdalot no Līksnas pagasta. Pagasta platība 1936. gadā bija 48,47 km² un tajā dzīvoja 2600 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Nīcgales, Samagala un Tartaku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Daugavpils rajona **Nīcgales ciemam** 1951. gadā pievienoja likvidētā Samagala ciema kolhoza «Daugava» teritoriju, 1954. gadā - likvidēto Līksnas ciemu, 1962. gadā - Jersikas ciema kolhoza «Jāņupe» teritoriju. 1974. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Aužgulānu ciemam, 1977. gadā - Līksnas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Nīcgales pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva jaunajā Augšdaugavas novadā.

### Pieminekļi
#### Vietējas nozīmes
* Nīcgales Lielais akmens

## Iedzīvotāji
Pagastā ir 854 iedzīvotāji (2010), no kuriem 62% ir latvieši, bet 25% - krievi.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Nīcgale]]** (pagasta centrs), Kalniški, Somugols.

### Reliģija
* Nīcgales baznīca

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Salienas pagasts

**Salienas pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, novada Augšzemes daļā, Baltkrievijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Skrudalienas, Vecsalienas un Naujenes pagastiem, Krāslavas novada Ūdrīšu un Kaplavas pagastiem, kā arī Baltkrievijas Vitebskas apgabala Braslavas rajonu.

## Daba
Pagasta lielāko daļu aizņem Augšzemes augstienes Skrudalienas pauguraine, ziemeļu malā - Latgales augstienes Augšdaugavas pazeminājums. Augstākais punkts - Leibgora (181,8 m vjl).

### Hidrogrāfija
#### Upes
Borne, Daugava, Mālkalne, Poguļanka, Tartaciņa.

#### Ezeri
Dūnakļu ezers, Kirjaņiška, Klepinu ezers, Zabolotņiku ezers.

## Vēsture
1897. gadā Kurzemes guberņas Ilūkstes apriņķa Aizlauces draudzes novadā izveidoja **Solonājas pagastu** (vai **Salanājas pagastu**), apvienojot Salonājas (*Sallonay*) muižu ar apkārtējām muižām — Lielbornes (*Groß-Born*), Vecsalienas (Červonkas), Sīķeles-Rozališku (*Siekeln-Rosalischek*), Johaninas (*Johannina*), Hieronimovas (*Hieronimow*) un Šlapaku muižām. 
1919. gadā pagastam pievienoja Kaplavas pagasta Jaunbornes daļu.

Pēc 1920. gada zemes reformas Salanājas pagasta Lielbornes muiža  tika sadalīta 77 vienībās 1480 ha kopplatībā, Vecsalienas muiža (*Alt-Sallensee*) ar Dirvānišķu pusmuižu 82 vienībās 1265 ha kopplatībā, Sīķeles-Rozališķu muiža (*Sieklen-Rosalischek*) 13 vienībās 253 ha kopplatībā, Vecģeronimavas muiža (*Hieronimow*) 4 vienībās 154 ha kopplatībā. Jaunbornes (*Neu-Born*) un Salanājas (Salienas) muižas (*Sallonay*) netika sadalītas.

1925. gadā Salanājas pagastu pārdēvēja par **Salienas pagastu**. 1935. gadā Salienas pagasta platība bija 178,91 km² un tajā dzīvoja 3839 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Jaunbornes, Lazdukalna, Salienas un Vecsalienas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Salienas ciems** ietilpa Grīvas (1949-1955), Ilūkstes (1955-1956) un Daugavpils (1956-1990) rajonos. 1954. gadā Salienas ciemam pievienoja likvidēto Jaunbornes ciemu, 1956. gadā kolhoza «Strana Sovetov» teritoriju pievienoja Krāslavas ciemam, bet 1957. gadā Krāslavas ciema kolhoza «Strana Sovetov» teritoriju pievienoja Salienas ciemam.

1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Salienas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva jaunajā Augšdaugavas novadā.

### Pieminekļi
* Upīšu viduslaiku kapsēta (Staroje kladbišče)
* Janomoles senkapi

## Iedzīvotāji
Iedzīvotāju skaits - 821, no kuriem 47% ir krievi, 22% latvieši, 18% poļi, bet 12% baltkrievi.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Saliena (Salienas pagasts)|Saliena]]**, Faļtopi, Gaveitiški, Jaunborne, Karļinova, Meteliški, Ritāņi, Stašališki, Šlapaki, Voksova, Zaļesje.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalkūnes pagasts

**Kalkūnes pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām, novada Augšzemes daļā. Robežojas ar sava novada Sventes, Medumu un Laucesas pagastiem, kā arī Daugavpils pilsētu.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Laucesa, Pakrāce.

#### Ezeri
Sventes ezers (pa robežu).

## Vēsture
[thumb|260px|Piemiņas zīme [Rainis|Raiņa bērnības dienu mājām Randenes pusmuižas vietā]]
Kalkūnes pagasts nodibināts 1864. gadā, apvienojot četrus muižu pagastus: Kalkūnes muižas (*Kalkuhnen*) ar 74 saimniecībām, Klopmansrodes (*Klopmannsrode*) ar 20 saimniecībām, Didrihšteinas ar 16 saimniecībām un Meduma ar 49 saimniecībām, kā arī Birkineļu, Baltās, Aleksandrhofas (*Alexanderhof*), Randenes, Berkovu, Kalīžu, Vasarišku, Neifeldas, Grencbergas (*Grenzberg*), Kleimansrodes, Liginišku un Gecenšteinas (*Gützenstein*) pusmuižas un 4 biezi apdzīvotās vietas – Grīvu, Nīderkūnus, Judovku un Liginiškus. No 1890. līdz 1892. gadā pagastā uzbūvēta Kalkūnes muižas pils, kas pirmās Latvijas neatkarības gados kalpoja par Valsts zīdaiņu patversmi.

1925. gadā pagastu pārdēvēja par Laucesas pagastu. 1945. gadā Laucesas pagastā izveidoja Kalkūnes, Laucesas, Maija un Maltas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Kalkūnes ciems** ietilpis Grīvas (1949-1955), Ilūkstes (1955-1956) un Daugavpils (1956-2009) rajonos. 1954. gadā Kalkūnes ciemam pievienoja likvidēto Maija ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Kalkūnes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novads kopā ar Ilūkstes novadu tika iekļauti Augšdaugavas novadā.

### Pieminekļi
* Baltkāju pilskalns (Napoleonova gora) ar apmetni
* Kilušku senkapi
* Dzejnieka Raiņa dzīves vieta

## Iedzīvotāji
Pagastā dzīvo 2520 iedzīvotāji, no kuriem 49% ir krievi, 19% latvieši, 19% poļi, bet 7% - baltkrievi.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Kalkūni]]** (pagasta centrs), Birkineļi, Birkineļu dārziņi, Galdnieki, Kalīši, Kumpinišķi, Lilienfelde, Muitas, Palabišķi, Papušina, Peļušina, Randene, Romanišķi, Samsonovka, Sīkumi, Varavīksne.

### Ievērojamas personības
* Dora Stučka (1870-1950), tulkotāja un sabiedriska darbiniece, Jaunās strāvas dalībniece, Raiņa māsa, Pētera Stučkas sieva. Tulkoja latviski Augusta Bēbeļa "Sieviete un sociālisms", Frīdriha Engelsa "Sociālisma attīstība no utopijas par zinātni".

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Kalupes pagasts

**Kalupes pagasts** ir Augšdaugavas novada administratīva teritorija tā Latgales daļas ziemeļos. Pagasta centrs atrodas Kalupē. Robežojas ar sava novada Dubnas, Maļinovas, Vaboles, Līksnas un Nīcgales pagastiem, kā arī Preiļu novada Rožkalnu pagastu.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Joņupe, Kalupe, Ūda, Viedzeleite.

#### Ezeri
Baltezers, Lielais Kalupes ezers, Mazais Kalupes ezers, Seiļu ezers.

## Vēsture
Kalupes pagasts (līdz 1925. gadam **Kolupes pagasts**) izveidots 1866. gadā, to atdalot no Līksnas pagasta. 
1920. gada zemes reformas laikā Kalupes un Arendoles muižas ar Jadvigavas pusmuižu un Žervinavas, Rudinavas, Andravas foļverkiem sadalīja 424 vienībās 5944 ha kopplatībā (Arendoles pilī patversme un pagasta skola). Pagasta platība 1935. gadā bija 199,9 km². 

1945. gadā pagastā izveidoja Kalupes, Līvbēržu, Rožkalnu, Stradiņu un Stūrīšu ciema padomes. 1954. gadā Kalupes ciemam pievienoja Stūrīšu ciemu, 1959. gadā daļu Osagala ciema, 1977. gadā - daļu Dubnas ciema. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagasts kā administratīva teritorija iekļauts Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva Augšdaugavas novadā.

### Pieminekļi
* Ķīšu senkapi

## Iedzīvotāji
Iedzīvotāju skaits: 1624. No tiem 58% ir latvieši, 31% krievi, 4% čigāni, 4% poļi.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas: Aizupīši, Andrijova, Baltači, Baltmuiža, Barovka, Bībelišķi, Bisteri, Grancova, Grustiņi, Ivbuļi, **[[Kalupe]]**, Kapčinieki, Kuklišķi, Kusiņi, Ķeiši, Krīvāni, Krutaruča, Miglāni, Morkonišķi, Peršaki, Plonišķi, Pudāni, Ratnieki, Rasnači, Ruži, Silagols, Sleiži, Somukokts, Stūrīši, Ūda.

### Ievērojamas personības
* Jānis Mendriks (1907—1953), katoļu priesteris, nogalināts GULAG soda nometnē Vorkutas ieslodzīto sacelšanās laikā. Romas katoļu baznīcas svētais moceklis
* Broņislavs Kudeiko (1911—1941), Tautas Saeimas deputāts (1940), Nacistiskās Vācijas represiju upuris
* Viktors Ivbulis (1933), indologs un literatūrzinātnieks

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
EPS L10

**EPS L10** jeb **Étage à Propergol Stockables L10** (no franču — uzglabājamās degvielas pakāpe) ir nesējraķešu Ariane 5 augšējā raķešpakāpe.

Pakāpe izmantota Ariane 5 versijās:
* Ariane 5G+
* Ariane 5GS
* Ariane 5ES
Ariane 5ES

**Ariane 5ES** ir Francijas nesējraķešu Ariane 5 modifikācija, kas paredzēta kravas kosmosa kuģu Automated Transfer Vehicle palaišanai. Pirmais starts tika veikts , kad palaida transportkuģi Jules Verne ATV.
Ariane 5G+

***Ariane 5G+*** bija *[[Arianespace]]* nesējraķetes *[[Ariane 5]]* modifikācija.

2004. gadā veikti trīs starti, visi veiksmīgi.
Ariane 5GS

**Ariane 5GS** ir Eiropas nesējraķešu Ariane saimes nesējraķete, kas paredzēta kravu nogādāšanai ģeostacionārajā pārejas orbītā (visbiežāk), kā arī zemākās orbītās.
Brēmenes "Werder"

***SV Werder Bremen*** ir Vācijas sporta klubs no Brēmenes, kurš visvairāk ir atpazīstams pēc tā futbola komandas. Klubu ar nosaukumu *Fußballverein Werder* 1899. gada 4. februārī dibināja sešpadsmit profesionālās vidusskolas audzēkņi pēc tam, kad bija laimējuši sporta ekipējumu. Kluba nosaukumu viņi ņēma no reti lietota vācu valodas vietvārda, kas apzīmē "upes pussalu", saistot to ar vietu, kur viņi sākotnēji spēlēja futbolu.

Brēmenes klubs pastāvīgi atradies Bundeslīgā, kas ir augstākā līga Vācijas futbolā. Četras reizes klubs kļuvis par Vācijas čempioniem un sešas reizes ieguvis Vācijas kausu. Pēdējie lielākie sasniegumi tika gūti 2004. gadā, kad klubs ieguva abus titulus. *Werder Bremen* veiksmīgi spēlējis arī Eiropas klubu turnīros. 1992. gada Kausu ieguvēju kausa finālā pārspējot AS Monaco ar 2–0. *Werder Bremen* sasniedza finālu arī pēdējā UEFA Kausa turnīrā 2009. gadā, pēc tas tika pārsaukts par UEFA Eiropas līgu, kur tas tikās ar Ukrainas klubu Doneckas "Shakhtar". *Shakhtar* uzvarēja papildlaikā ar 2–1.

## Sastāvs
*.*

## Sasniegumi
* **[[Vācijas futbola Bundeslīga|Bundeslīga]]**
** Čempioni (4): 1964–65, 1987–88, 1992–93, 2003–04
** Vicečempioni (7): 1967–68, 1982–83, 1984–85, 1985–86, 1994–95, 2005–06, 2007–08
* **[[Vācijas kauss futbolā|Vācijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (6): 1960–61, 1990–91, 1993–94, 1998–99, 2003–04, 2008–09
** Finālisti (4): 1988–89, 1989–90, 1999–2000, 2009–10
* **DFB Līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2006
** Finālisti (2): 1999, 2004
* **Vācijas Superkauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1988, 1993, 1994
** Neoficiālie uzvarētāji: 2009
** Finālisti (1): 1991
* **[[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|2. Bundeslīga]]**
** Čempioni (1): 1980–81
** 2. vieta (1): 2021–22
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1991–92
* **[[UEFA kauss]]**
** Finālisti (1): 2008–09
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Finālisti (1): 1992
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 1998

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne   
* The Abseits Guide to German Soccer 
* Werder Bremen statistika 
* Werder Bremen spēlētāju izkārtojumi football-lineups vietnē
Jurijs Strods

**Jurijs Strods** (dzimis ) ir bijušais ekonomikas ministrs, apvienības Tēvzemei un Brīvībai/LNNK biedrs. Latvijas Universitātē ieguvis skaitļošanas centra operatora izglītību, Strods strādāja par inženieri-matemātiķi, vēlāk LLU par laborantu. No 1997. līdz 2006. gadam viņš strādāja Jelgavas Domē, bet  Jurijs Strods kļuva par ekonomikas ministru Aigara Kalvīša otrajā valdībā.  Strods pameta amatu ģimenes apstākļu dēļ. 2007. gada 2. oktobrī viņš kļuva par Jelgavas domes deputātu.
Club Brugge KV

***Club Brugge Koninklijke Voetbalvereniging***, biežāk pazīstams vienkārši kā ***Club Brugge***, ir Beļģijas futbola klubs no Briges. Klubs ir dibināts 1891. gadā, pašlaik spēlē Beļģijas Pro līgā. Mājas spēles komanda aizvada Jana Breidela stadionā. *Club Brugge* ir viens no titulētākajiem klubiem Beļģijā, nacionālo čempionu titulu skaita ziņā atpaliekot vien no Briseles "Anderlecht". *Club Brugge* futbolisti ir 19 reizes kļuvuši par Beļģijas čempioniem un 11 reizes izcīnījuši Beļģijas kausu. Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana 1977.–1978. gada sezonas Eiropas Čempionvienību kausa finālā, kur ar 0—1 piekāpās Anglijas klubam *[[Liverpool FC]]*.

## Sasniegumi
* **[[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas Pro līga]]**
** Čempioni (19): 1919–20, 1972–73, 1975–76, 1976–77, 1977–78, 1979–80, 1987–88, 1989–90, 1991–92, 1995–96, 1997–98, 2002–03, 2004–05, 2015–16, 2017–18, 2019–20, 2020–21, 2021–22, 2023-24
** Vicečempioni (23): 1898–99, 1899–1900, 1905–06, 1909–10, 1910–11, 1966–67, 1967–68, 1969–70, 1970–71, 1971–72, 1984–85, 1985–86, 1993–94, 1996–97, 1998–99, 1999–2000, 2000–01, 2001–02, 2003–04, 2011–12, 2014–15, 2016–17, 2018–19
* **Beļģijas kauss**
** Kausa ieguvēji (11): 1967–68, 1969–70, 1976–77, 1985–86, 1990–91, 1994–95, 1995–96, 2001–02, 2003–04, 2006–07, 2014–15
** Finālisti (8): 1913–14, 1978–79, 1982–83, 1993–94, 1997–98, 2004–05, 2015–16, 2019–20
* **Beļģijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (17): 1980, 1986, 1988, 1990, 1991, 1992, 1994, 1996, 1998, 2002, 2003, 2004, 2005, 2016, 2018, 2021, 2022
** Finālisti (3): 1995, 2007, 2015
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kauss]]**
** Finālisti (1): 1977–78
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Finālisti (1): 1975–76
** Pusfinālisti (1): 1987–88

## Komandas sastāvs

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Alesandro Kostakurta

**Alesandro Kostakurta** (; dzimis , Orago, Varēzē) ir bijušais Itālijas futbola aizsargs, tagad treneris. 2008.—2009. gada sezonā bija Itālijas futbola čempionāta B sērijas komandas *[[A.C. Mantova|Mantova]]* galvenais treneris. 

Savas spēlētāja karjeras laikā no 1987. līdz 2007. gadam viņš bija nozīmīga AC Milan aizsardzības daļa kopā ar Franko Baresi un Paolo Maldīni. Pašu karjeras sākumu viņš aizvadīja AC Monza klubā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Milan**

* Itālijas Serie A: 1987–88, 1991–92, 1992–93, 1993–94, 1995–96, 1998–99, 2003–04
* Coppa Italia: 2002–03
* Supercoppa Italiana: 1988, 1992, 1993, 1994, 2004
* UEFA Čempionu līga: 1988–89, 1989–90, 1993–94, 2002–03, 2006–07
* UEFA Superkauss: 1989, 1990, 1994, 2003
* Starpkontinentālais kauss: 1989, 1990

## Ārējās saites
Gaidis Bērziņš

**Gaidis Bērziņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu jurists un politiķis. Bijis Latvijas tieslietu ministrs vairākās valdībās, kā arī vairāku Saeimu deputāts. Nacionālās apvienības (iepriekš "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK") biedrs un partijas priekšsēdētāja vietnieks.

## Biogrāfija
1989. gadā absolvējis Rīgas 25. vidusskolu. Pēc tam ieguvis maģistra grādu tiesību zinātnē un pašlaik studē doktorantūrā Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē. Viņš ir strādājis par zvērinātu advokātu un maksātnespējas administratoru, pasniedz lekcijas LU Juridiskās fakultātes Civiltiesisko zinātņu katedrā.

## Politiskā darbība
 G. Bērziņš kļuva par tieslietu ministru Aigara Kalvīša valdībā. Pēc valdības atkāpšanās 2007. gada 5. decembrī, Saeima 20. decembrī apstiprināja Ivara Godmaņa valdību, kurā G. Bērziņš turpināja pildīt tieslietu ministra pienākumus.

2010. gadā ievēlēts 10. Saeimā no Nacionālās apvienības saraksta. Pirms 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanām 2011. gada rudenī G. Bērziņš nomainīja Robertu Zīli no apvienības izveidotās partijas Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" līdzpriekšsēdētāja amatā. Vēlēšanas apvienībai bija sekmīgas un G. Bērziņu ievēlēja 11. Saeimā. 25. oktobrī viņš atkārtoti kļuva par tieslietu ministru, ieņemot šo amatu Valda Dombrovska trešajā valdībā. , pēc konflikta ar Ministru prezidentu Valdi Dombrovski jautājumā par holokausta laikā zaudēto ebreju kopienas īpašumu kompensāciju, G. Bērziņš atkāpās no ministra amata un vēlāk atjaunoja Saeimas deputāta mandātu. 2014. gada augustā atkal kļuvis par tieslietu ministru Laimdotas Straujumas valdībā pēc viņa partijas biedres Baibas Brokas demisijas.

2014. gadā ievēlēts 12. Saeimā.

2018. gada 26. jūnijā G. Bērziņš kopā ar Eināru Cilinski paziņoja, ka nekandidēs 13. Saeimas vēlēšanās, lai dotu iespēju jauniem cilvēkiem, vienlaikus norādot, ka politiku nepametīs un darbu partijā turpinās.

2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās G. Bērziņš tika ievēlēts Talsu novada domē. Tāpat par Talsu novada pašvaldības deputātu viņu ievēlēja arī 2025. gada pašvaldību vēlēšanās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils
* CV Ministru kabineta mājaslapā
Seviljas "Real Betis"

***Real Betis Balompié S.A.D.***, biežāk pazīstams kā ***Betis***, ir Spānijas futbola klubs no Seviljas. Dibināts 1907. gadā, pašlaik spēlē Spānijas futbola čempionāta augstākajā līgā - Pirmajā divīzijā jeb *La Liga*. *Betis Balompié* ir 10. panākumiem bagātākais *La Liga* klubs. Spānijas čempionātā uzvarējis vienu reizi 1934.–1935. gada sezonā. Klubs trīs reizes uzvarējis Spānijas Karaļa kausā (1977., 2005. un 2022. gadā), kā arī septiņas reizes Otrajā divīzijā. Mājas spēles aizvada *[[Estadio Benito Villamarín]]*.

2007. gada maijā veiktā aptauja uzrādīja, ka *Real Betis* ir sestā atbalstītākā komanda Spānijā (3,3%), aiz: *Real Madrid* (32,8%), *Barcelona* 25,7%, *Valencia* (5,3%), *Athletic Bilbao* (5,1%) un *Atletico Madrid* (4,3%). Kā arī 37. komanda Eiropā pēc vidējā spēļu apmeklējuma (2007.–2008. gada sezonā).

*Real Betis* bija pirmais Andalūzijas futbola klubs, kurš piedalījās *[[La Liga]]* turnīrā. Seviljas derbijā ilgstoši viņu sāncenši ir *[[Sevilla FC]]*. Gan Spānijas karalis Huans Karloss I, gan viņa dēls Princis Felipe de Burbons ir kluba goda biedri.

## Sastāvs
*Sastāvs uz .*

## Sasniegumi
* **[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|Spānijas čempionāta Pirmā divīzija (''La Liga'')]]**
** Čempioni  (1): 1934–35
* **[[Spānijas Karaļa kauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 1976–77, 2004–05, 2021–22
** Finālisti (2): 1931, 1996–97
* **[[Spānijas Superkauss]]**
** Finālisti (1): 2005
* **[[Spānijas Līgas kauss]]**
** Finālisti (1): 1985–86
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija]]**
** Čempioni (7): 1931–32, 1941–42, 1957–58, 1970–71, 1973–74, 2010–11, 2014–15
** Vicečempioni (5): 1955–56, 1966–67, 1989–90, 1993–94, 2000-01
* **Trešā divīzija**
** Uzvarētāji (1): 1953–54
* **[[UEFA Konferences līga]]**
** Finālisti (1): 2024–25

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba tīmekļa vietne
Bigo "Celta"

***Real Club Celta de Vigo, S.A.D*** jeb **Bigo "Celta"** ir Spānijas futbola klubs, kas spēlē Spānijas futbola čempionāta augstākajā līgā - Pirmajā divīzijā. Tas ir bāzēts Bigo pilsētā Galisijas novadā. Klubs dibināts 1923. gadā, mājas spēles aizvada *[[Balaidos]]* stadionā, kurā ir 29 000 skatītāju vietas. Komanda ir trīs reizes spēlējusi Spānijas kausa finālā. Lielākais panākums Spānijas čempionātos ir divreiz sasniegta 4. vieta (1947.–1948. un 2002.–2003. gada sezonās). Otrais panākums ļāva kvalificēties 2003.–2004. gada sezonas UEFA Čempionu līgas turnīram, kur aizkļuva līdz astotdaļfinālam. Kluba principiālākie pretinieki ir Akoruņas "Deportivo", spēles starp komandām tiek sauktas par Galisijas derbiju.

## Sastāvs
*Sastāvs uz *.

## Sasniegumi
* **[[Spānijas Karaļa kauss]]**
** Finālisti (3): 1947–48, 1993–94, 2000–01
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija]]**
** Čempioni (3): 1935–36, 1981–82, 1991–92
** Vicečempioni (4): 1968–69, 1975–76, 2004–05, 2011–12
* **Otrā B divīzija**
** Čempioni (1): 1980–81
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 2000
* **Galisijas čempionāts**
** Čempioni (6): 1923–24, 1924–25, 1925–26, 1929–30, 1931–32, 1933–34
* **Astūrijas-Galisijas čempionāts**
** Čempioni (1): 1934–35
* **Galisijas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2007, 2008

## Latvijas futbolisti
2008. gadā šajā klubā spēlēja Latvijas futbolists Māris Verpakovskis, kas tika īrēts no Ukrainas kluba *[[Kijivas "Dinamo"|Dynamo Kyiv]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Stambulas "Beşiktaş"

**Stambulas "Beşiktaş"** (, Bešiktašas vingrošanas klubs) ir Turcijas sporta klubs no Bešiktašas rajona Stambulā, Turcijas lielākajā pilsētā. Klubs dibināts 1903. gadā. Visvairāk pazīstams ar futbola komandu, kas spēlē Turcijas Superlīgā. *Beşiktaş* futbolisti ir 15 reizes kļuvuši par valsts čempioniem (divas reizes uzvarot Turcijas federācijas kausā un 13 reizes līgā), kā arī deviņas reizes izcīnījuši Turcijas kausu. Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana Eiropas Čempionvienību kausa (tagad UEFA Čempionu līga) ceturtdaļfinālā 1986.–1987. gada sezonā.

## Sasniegumi
* **[[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīga]]**
** Čempioni (13): 1959–60, 1965–66, 1966–67, 1981–82, 1985–86, 1989–90, 1990–91, 1991–92, 1994–95, 2002–03, 2008–09, 2015–16, 2016–17
** Vicečempioni  (14) : 1962–63, 1963–64, 1964–65, 1967–68, 1973–74, 1984–85, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1992–93, 1996–97, 1998–99, 1999–00, 2006–07
* **Turcijas federācijas kauss** (ieskaitīti kā valsts čempionu tituli)
** Čempioni (2): 1956–57, 1957–58
* **Turcijas kauss**
** Kausa ieguvēji (9): 1974–75, 1988–89, 1989–90, 1993–94, 1997–98, 2005–06, 2006–07, 2008–09, 2010–11
** Finālisti (6): 1965–66, 1976–77, 1983–84, 1992–93, 1998–99, 2001–02
* **Turcijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (8): 1967, 1974, 1986, 1989, 1992, 1994, 1998, 2006
** Finālisti (12): 1966, 1975, 1977, 1982, 1990, 1991, 1993, 1995, 2007, 2009, 2016, 2017
* **Ataturka kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2000
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kauss]]**
** Ceturtdaļfinālisti (1): 1986–87
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Ceturtdaļfinālisti (1): 2002–03

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
RC Lens

***Racing Club de Lens*** (), biežāk zināms kā ***RC Lens*** vai vienkārši ***Lens***, ir Francijas futbola klubs no valsts ziemeļdaļas pilsētas Lansas Padekalē departamentā. 2025.—2026. gada sezonā spēlē Francijas 1. līgā. Mājas spēles aizvada *[[Stade Bollaert-Delelis]]* stadionā. Tā iesauka *sang et or* () nāk no tā tradicionālajam krāsām. *RC Lens* principiālākie sāncenši ir ziemeļu kaimiņi Lilles LOSC, ar ko tie tiekas ziemeļu derbijā. 1997.–1998. gada sezonā klubs pirmo un vienīgo reizi uzvarēja Francijas čempionātā. Trīs reizes komanda ir spēlējusi Francijas kausa finālā, kā arī vienu reizi uzvarēts Francijas līgas kausa izcīņā.

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 1. līga|Francijas čempionāts (''Ligue 1'')]]**
** Čempioni (1): 1997–98
** Vicečempioni (4): 1955–56, 1956–57, 1976–77, 2001–02 
* **[[Francijas kauss futbolā|Francijas kauss]]**
** Finālisti (3): 1947–48, 1974–75, 1997–98
* **Francijas līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1998–99
** Finālisti (1): 2007–08
* **Francijas superkauss**
** Finālisti (1): 1998
* **Šarla Drago kauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1959, 1960, 1965
** Finālisti (1): 1957
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Čempioni (4): 1936–37, 1948–49, 1972–73, 2008–09 
** Vicečempioni (4): 1978–79, 1990–91, 2013–14, 2019–20
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (2): 2005

## Spēlētāji
Atjaunots **.

## Sāncensības

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Bordo "Girondins"

**Bordo "Girondins"**, pilnā nosaukumā ***Football Club des Girondins de Bordeaux***, saukts arī vienkārši par ***Bordeaux***, ir Francijas futbola klubs no Bordo, Žirondas departamentā, Akvitānijas reģionā. Pašlaik spēlē Francijas futbola ceturtajā līmenī *National 2*. *Girondins* ir dibināts 1881. gadā kā klubs, kas apvienoja vairākus sporta veidus, bet pastāvīga futbola sekcija tika izveidota tikai 1919. gadā. Kopš 2015. gada komanda mājas spēles aizvada jaunuzceltajā *[[Matmut Atlantique]]* stadionā. Klubs ir sešas reizes kļuvis par Francijas čempioniem, kā arī četras reizes izcīnījis Francijas kausu.

2021.—2022. gada sezonā komanda ieņēma pēdējo 20. vietu *[[Francijas futbola 1. līga|Ligue 1]]*, izkrītot no Francijas augstākās līgas. Finansiālo problēmu dēļ klubs tika pazemināts uz pēc spēka trešo līgu jeb *National*.

2024. gada 25. jūlijā klubs informēja Francijas Futbola federāciju, ka oficiāli atteiksies no sava profesionāla futbola kluba statusa, un tiek lauzti pašreizējie spēlētāju līgumi un uz nenoteiktu laiku tiek slēgts komandas treniņu centrs. Paziņojumā presei klubs paziņoja, ka joprojām reklamēs savas jaunatnes akadēmijas un cer, ka nākamajā sezonā klubs varētu spēlēt *Championnat National* un atgriezties Ligue 1 ar "nodrošinātu finansējumu un jaunām ambīcijām".  Pēc tam 2024. gada 1. augustā bankrota procesam noslēdzoties Bordo klubs tika pazemināts uz Championnat National 2 (4. līgu), un Francijas futbola kontroles institūcija — Nacionālais vadības kontroles direktorāts/DNCG (franču: Direction Nationale du Contrôle de Gestion) — to pieņēma finanšu kontrolē un pārvaldībā.

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 1. līga|Francijas čempionāts (''Ligue 1'')]]**
** Čempioni (6): 1949–50, 1983–84, 1984–85, 1986–87, 1998–99, 2008–09
** Vicečempioni (9): 1951–52, 1964–65, 1965–66, 1968–69, 1982–83, 1987–88, 1989–90, 2005–06, 2007–08 
* **[[Francijas kauss futbolā|Francijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (4): 1940–41, 1985–86, 1986–87, 2012–13
** Finālisti (6): 1942–43, 1951–52, 1954–55, 1963–64, 1967–68, 1968–69
* **Francijas līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (3): 2001–02, 2006–07, 2008–09
** Finālisti (3): 1996–97, 1997–98, 2009–10
* **Francijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1986, 2008, 2009
** Finālisti (4): 1968, 1985, 1999, 2013
* **Šarla Drago kauss**
** Finālisti (1): 1965
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Čempioni (1): 1991–92
** Vicečempioni (1): 1948–49
* **Francijas amatieru čempionāts** (1935-1948)
** Uzvarētāji (2): 1937, 1944
* **[[UEFA kauss]]**
** Finālisti (1): 1995–96
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 1995
* **Latīņu kauss**
** Finālisti (1): 1950
* **Alpu kauss**
** Uzvarētāji (1): 1980
** Finālisti (1): 1972

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Pirejas "Olympiacos" (futbola klubs)

**Pirejas "Olympiakos"** (; pilnā nosaukumā *Ολυμπιακός Σύνδεσμος Φιλάθλων Πειραιώς*) ir Grieķijas futbola klubs, kas bāzēts Pirejā, ostas pilsētā netālu no Atēnām. Klubs ir dibināts 1925. gadā, spēlē Grieķijas Superlīgā un mājas spēles aizvada Karaiskaki stadionā. *Olympiakos* ir visu laiku sekmīgākais Grieķijas futbola klubs iegūto titulu skaita ziņā. Komanda 48 reizes ir kļuvusi par Grieķijas čempioniem un 29 reizes izcīnījusi Grieķijas kausu, kā arī 4 reizes uzvarējusi Grieķijas superkausā (aizvadīts tikai atsevišķās sezonās). Komanda arī ir sasniegusi Eiropas klubu turnīros 1998.–1999. gada sezonā UEFA Čempionu līgas ceturtdaļfinālu. Komanda ir spēlējusi arī UEFA Kausu ieguvēju kausa ceturtdaļfinālā 1992.–1993. gada sezonā.

Starptautiskā līmenī "Olympiacos" ir pirmā Grieķijas komanda vēsturē, kas izcīnījusi kādu no galvenajām Eiropas klubu trofejām, uzvarot 2023.–2024. gada UEFA Eiropas konferences līgā, kā arī ieguvusi Balkānu kausu 1963. gadā, un ir pirmais Grieķijas klubs, kas uzvarējis kādu starptautisko trofeju.

## Sasniegumi
* **[[Grieķijas futbola Superlīga|Grieķijas Superlīga]]**
** Čempioni (48): 1930–31, 1932–33, 1933–34, 1935–36, 1936–37, 1937–38, 1946–47, 1947–48, 1950–51, 1953–54, 1954–55, 1955–56, 1956–57, 1957–58, 1958–59, 1965–66, 1966–67, 1972–73, 1973–74, 1974–75, 1979–80, 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1986–87, 1996–97, 1997–98, 1998–99, 1999–00, 2000–01, 2001–02, 2002–03, 2004–05, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2019–20, 2020–21, 2021-22, 2024-25
* **Grieķijas kauss**
** Kausa ieguvēji (29): 1946–47, 1950–51, 1951–52, 1952–53, 1953–54, 1956–57, 1957–58, 1958–59, 1959–60, 1960–61, 1962–63, 1964–65, 1967–68, 1970–71, 1972–73, 1974–75, 1980–81, 1989–90, 1991–92, 1998–99, 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2008–09, 2011–12, 2012–13, 2014–15, 2019–20, 2024-25
* **Grieķijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (5): 1980, 1987, 1992, 2007, 2025
* **UEFA Eiropas konferences līga**
** Čempioni (1): 2023—24
* **Balkānu kausu**
** Kausa ieguvēji (1): 1963
* **UEFA Jaunatnes līga**
** Čempioni (1): 2023—24

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Lokomotiv

**Lokomotiv** ( "lokomotīve") var būt:
* Jaroslavļas "Lokomotiv", Krievijas hokeja komanda
* Maskavas "Lokomotiv", Krievijas futbola komanda
Glāzgovas "Rangers"

**Glāzgovas "Rangers"** ir Skotijas futbola klubs, kura bāzes vieta ir Glāzgovā. Klubs tika dibināts 1872. gada martā. Tas 55 reizes ir izcīnījis Skotijas čempionu titulu un dala rekordu ar Glāzgovas "Celtic" par visvairāk tituliem pēc kārtas — 9 (no 1989. līdz 1997. gadam). Pēdējo reizi komanda titulu izcīnīja 2021. gadā. 2012. gadā klubs bankrotēja, tika reorganizēts un nonāca Skotijas futbola Trešajā divīzijā (tobrīd pēc spēka 4. līmenis). 2015.—2016. gada sezonā uzvarēja "Championship" līgā (otrais līmenis) un atgriezās Premjerlīgā. Mājas spēles aizvada *[[Ibrox stadions|Ibrox]]* stadionā.

## Sezonas

Krāsu atšifrējums:  1. līmenis (elites divīzija);  2. līmenis;  3. līmenis;  4. līmenis;

## Komandas sastāvs
*Atjaunināts 2025. gada 3. februāris*

,

## Galvenie treneri

Starpposma treneri (pienākumu izpildītāji) bija Villijs Torntons (2 spēles 1969. gadā), Tomijs Makleans (4 spēles 1983. gadā), Īens Durants (1 spēlē 2007. gadā), Greiems Mērtijs (6 spēles 2017. gadā) un Džimijs Nikols (3 spēles 2018. gadā), Barijs Fergusons (15 spēles 2025. gadā).

## Sasniegumi
* **Skotijas čempionāta augstākais līmenis** (tagad — **[[Skotijas futbola Premjerlīga|Premjerlīga]]**)
** Čempioni (55): 1890–91, 1898–99, 1899–1900, 1900–01, 1901–02, 1910–11, 1911–12, 1912–13, 1917–18, 1919–20, 1920–21, 1922–23, 1923–24, 1924–25, 1926–27, 1927–28, 1928–29, 1929–30, 1930–31, 1932–33, 1933–34, 1934–35, 1936–37, 1938–39, 1946–47, 1948–49, 1949–50, 1952–53, 1955–56, 1956–57, 1958–59, 1960–61, 1962–63, 1963–64, 1974–75, 1975–76, 1977–78, 1986–87, 1988–89, 1989–90, 1990–91, 1991–92, 1992–93, 1993–94, 1994–95, 1995–96, 1996–97, 1998–99, 1999–2000, 2002–03, 2004–05, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2020–21
* **Skotijas kauss**
** Kausa ieguvēji (33): 1893–94, 1896–97, 1897–98, 1902–03, 1927–28, 1929–30, 1931–32, 1933–34, 1934–35, 1935–36, 1947–48, 1948–49, 1949–50, 1952–53, 1959–60, 1961–62, 1962–63, 1963–64, 1965–66, 1972–73, 1975–76, 1977–78, 1978–79, 1980–81, 1991–92, 1992–93, 1995–96, 1998–99, 1999–2000, 2001–02, 2002–03, 2007–08, 2008–09
* **Skotijas Līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (28): 1946–47, 1948–49, 1960–61, 1961–62, 1963–64, 1964–65, 1970–71, 1975–76, 1977–78, 1978–79, 1981–82, 1983–84, 1984–85, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1990–91, 1992–93, 1993–94, 1996–97, 1998–99, 2001–02, 2002–03, 2004–05, 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2023–24
* **Skotijas čempionāta otrais līmenis** (tagad — ***Championship***)
** Čempioni (1): 2015–16
* **Skotijas čempionāta trešais līmenis**
** Čempioni (1): 2013-14
* **Skotijas čempionāta ceturtais līmenis**
** Čempioni (1): 2012-13
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1971–72
** Finālisti (2): 1960–61, 1966–67
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Finālisti  (2): 2007–08, 2021—22

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
RSC Anderlecht

***Royal Sporting Club Anderlecht*** (), saīsinājumā ***RSC Anderlecht***, ir Beļģijas futbola klubs, kurš ir bāzēts Anderlehtā, Briseles galvaspilsētas reģionā. Klubs ir dibināts 1908. gadā, spēlē Beļģijas Pro līgā. Mājas spēles komanda aizvada Konstanta Vandena Stoka stadionā, kur ir 21&nbsp;500 skatītāju vietas.* Anderlecht* futbolisti ir 34 reizes kļuvuši par Beļģijas čempioniem un 9 reizes izcīnījuši Beļģijas kausu. Klubs ir guvis arī labus panākumus Eiropas klubu turnīros - divas reizes ir izcīnīts UEFA Kausu ieguvēju kauss un vienreiz UEFA kauss, kā arī divas reizes ir uzvarējis UEFA Superkausā.

## Sasniegumi
* **[[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas Pro līga]]**
** Čempioni (34): 1946–47, 1948–49, 1949–50, 1950–51, 1953–54, 1954–55, 1955–56, 1958–59, 1961–62, 1963–64, 1964–65, 1965–66, 1966–67, 1967–68, 1971–72, 1973–74, 1980–81, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1990–91, 1992–93, 1993–94, 1994–95, 1999–2000, 2000–01, 2003–04, 2005–06, 2006–07, 2009–10, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2016–17
* **Beļģijas kauss**
** Kausa ieguvēji (9): 1964–65, 1971–72, 1972–73, 1974–75, 1975–76, 1987–88, 1988–89, 1993–94, 2007–08
** Finālisti (4): 1965–66, 1976–77, 1996–97, 2014–15
* **Beļģijas Līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1999-00
* **Beļģijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (13): 1985, 1987, 1993, 1995, 2000, 2001, 2006, 2007, 2010, 2012, 2013, 2014, 2017
** Finālisti (7): 1981, 1986, 1988, 1991, 1994, 2004, 2008  
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1975–76, 1977–78
** Finālisti (2): 1976–77, 1989–90
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1982–83
** Finālisti (1): 1983–84
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1976, 1978

## Komandas sastāvs

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Zenit

***Zenit*** var būt:
* Zenit (fotoaparāts),
* Zenit (nesējraķešu saime),
* Zenit (raķešzonde) - Šveices pētnieciskā raķete (1967.-1973.),
* Zenit (spiegošanas pavadonis),
* Zenit (Sanktpēterburgas futbola klubs).

Skatīt arī:
* Zenīts
Verterezers

**Verterezers** () ir kalnu ezers Austrijas dienvidu daļā, Karintijā. Ziemeļu un dienvidu pusē ezeram stāvi, mežaini krasti. Ezera ūdens izteikti zili zaļā krāsā, caurspīdīgs, tīrs. Ezera apkaimē maigs Vidusjūras klimats. Veidojies pēdējā ledus laikmetā.

Līdz 19. gadsimta sākumam ezera krastā dzīvoja tikai neliels skaits nabadzīgu zemnieku, taču pēc dzelzceļa līnijas izbūves ezers kļuva par Vīnes dižciltīgo aprindu vasaras atpūtas vietu. Mūsdienās ezers joprojām ir populārs tūrisma objekts. Jūlijā un augustā ūdens temperatūra sasniedz , un šajā laikā ap ezeru ir visvairāk austriešu, vācu un Nīderlandes atpūtnieku, ezera krastos īpašuma cenas ir ļoti augstas.

Ziemā ezera apkaime ir klusa, aptuveni reizi desmit gados ezers aizsalst.

## Ārējās saites

* Tūristu ceļvedis
* Laika apstākļi un tīkla kameras 
* Pictures of Lake Wörthersee
Aterezers

**Aterezers** () vai **Kammerezers** (*Kammersee*) ir ezers Austrijā, Augšaustrijas zemē. Nosaukums, iespējams, cēlies no ilīriešu valodas *Ata* vai *Ada*, kas nozīmē ‘ūdens’.

left|200px|thumb|1674. gada gravīra ar ezera pilīm
Dienvidrietumos no ezera atrodas Alpu kalnu grēda Zalckammergūts. Augstākā virsotne ezera krastā sasniedz 1862 m augstumu.

1870. gadā ezera ziemeļu daļā atklātas aizvēsturisku, 3—4 tūkstošus gadu vecu pāļu būvju atliekas. 19. gadsimta vidū ezerā sāka kursēt tvaikoņi, kas pārvadāja preces, pastu, pasažierus. Uz ezera pie Liclbergas atrodas saliņa ar pili. Šo saliņu labprāt apmeklēja gleznotājs Gustavs Klimts — šeit tapušas vairākas viņa gleznas. Mūsdienās Aterezers ir nozīmīga pilsētnieku atpūtas vieta; joprojām kursē kuģi. Ezerā ar burāšanas sportu nodarbojas Austrijas un Bavārijas entuziasti — šajā ezerā raksturīgi noturīgi, spēcīgi vēji.

## Ārējās saites

* Informācija tūristiem
* Aterezera niršanas klubs
Sofijas "Levski"

**Sofijas "Levski"** (), arī vienkārši ***Levski***, ir viens no spēcīgākajiem Bulgārijas futbola klubiem. Tā bāzes vieta ir valsts galvaspilsēta Sofija. Klubs dibināts 1914. gada 24. maijā un nosaukts bulgāru revolucionāra un nacionālā varoņa Vasila Levska vārdā. Pašlaik spēlē Bulgārijas futbola čempionāta augstākajā līgā — Pirmajā profesionālajā līgā. Mājas spēles aizvada Georgija Asparuhova stadionā, kura ietilpība ir 25&nbsp;000 vietu. *Levski* futbolisti ir 26 reizes kļuvuši par valsts čempioniem, 25 reizes izcīnījuši Bulgārijas kausu un trīs reizes Bulgārijas superkausu.

## Sasniegumi
* **Bulgārijas čempionāts**, pašlaik — Pirmā profesionālā līga
** Čempioni (26): 1933, 1937, 1942, 1946, 1947, 1948–49, 1950, 1953, 1964–65, 1967–68, 1969–70, 1973–74, 1976–77, 1978–79, 1983–84, 1984–85, 1987–88, 1992–93, 1993–94, 1994–95, 1999–00, 2000–01, 2001–02, 2005–06, 2006–07, 2008–09
** Vicečempioni (32): 1925, 1929, 1939–40, 1943, 1948, 1956, 1958, 1959–60, 1960–61, 1963–64, 1965–66, 1968–69, 1970–71, 1971–72, 1974–75, 1975–76, 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1986–87, 1988–89, 1991–92, 1995–96, 1997–98, 1998–99, 2002–03, 2003–04, 2004–05, 2009–08, 2010–11, 2012–13, 2015–16
* **Bulgārijas kauss**
** Kausa ieguvēji (25): 1942, 1946, 1947, 1949, 1950, 1956, 1957, 1958–59, 1966–67, 1969–70, 1970–71, 1975–76, 1976–77, 1978–79, 1983–84, 1985–86, 1990–91, 1991–92, 1993–94, 1997–98, 1999–2000, 2001–02, 2002–03, 2004–05, 2006–07
** Finālisti (12): 1953, 1964–65, 1968–69, 1973–74, 1984–85, 1986–87, 1987–88, 1995–96, 1996–97, 2012–13, 2014–15, 2017–18
* **Bulgārijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (3): 2005, 2007, 2009
** Finālisti (1):  2006

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Neizīdles ezers

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q6396"
}

**Neizīdles ezers** (), arī **Fertē ezers** (, — ‘purva ezers’), ir otrs lielākais stepes zonas ezers Centrāleiropā. Atrodas Austrijas () un Ungārijas () teritorijās.

Ezers ir neparasti sekls attiecībā pret tā platību, arī ezera piekraste ir izteikts līdzenums. Tā kā ezera krasti ir lēzeni, lietusgāzes var radīt ievērojamu pārplūšanu, bet sausums — krasu ezera platības samazināšanos. Pēdējoreiz ezers pilnībā izzuda 20. gadsimta sākumā.

Lielākajā daļā ezera piekrastes ir niedrājs līdz  platā joslā, krasti staigni. Agrāk bija mazāk niedru un tas saistāms ar to, ka pirms Ainzeras kanāla izbūves ūdens bija sāļāks. Ūdens samērā sāļs, duļķains. Pirms ezera regulēšanas 19. gadsimtā tā Ungārijas daļa bija ievērojami lielāka. 2001. gadā UNESCO Pasaules Mantojuma sarakstā iekļauti abās valstīs esošie nacionālie parki, kas ietver ezeru: Neizīdles ezera—Zēvinkeles nacionālais parks (*Neusiedler See-Seewinkel*) un Fertē—Hanšāgas nacionālais parks (*Fertő-Hanság*). Ezera apkaimē reģistrētas vairāk kā 300 putnu sugas.

Ezers piesaista lielu skaitu tūristu. Daudz atpūtnieku ierodas no tuvējās Vīnes — atpūtnieki ezerā sērfo, nodarbojas ar burāšanas sportu, makšķerē. 2003. gadā tūrismu negatīvi ietekmēja ezera līmeņa krišanās, jo laivas daudzviet ezerā sekluma dēļ nevar izbraukt. Seklais ūdens ātri iesilst (vasarās pat līdz ) un ātri atdziest. Rudeņos un pavasaros raksturīgas vētras. Daļu ezera niedrāju regulāri pļauj un izmanto celtniecībā.

## Vēsture
Ezera piekraste apdzīvota jau 8000 gadus. Ap 70. gadu Plīnijs Vecākais dēvēja ezeru par *Lacus Peiso*. Romiešu laikā tika izcirsts ezera piekrastes ozolu mežs tagadējās Ungārijas teritorijā.

Pēc Lielās tautu staigāšanas ezera krastos dzīvoja ostgoti, viņiem sekoja avāri, slāvi un beidzot — ungāri. Ap 12. gadsimtu ezera krastos sāka dzīvot arī Bavārijas ieceļotāji. 1242. gadā mongoļi iznīcināja ezera apkaimes iedzīvotājus un vēlāk ezera apkaimē ienāca vācu ieceļotāji. No viņiem cēlies arī ezera nosaukums (*Neusiedler* — ‘ieceļotāji’).

Vēlo viduslaiku karos ezers bija pastāvīga karadarbības zona un vietējie iedzīvotāji bieži bija spiesti slēpties milzīgajos niedrājos.

## Galerija

Podersdorf nordstrand abendstimmung 1.jpg|Neizīdles ezers pievakarē
A_Fertő_nádasa_és_a_balfi_dombok.jpg|Neizīdles ezera mitrāji
Lange_Lacke_Brunnen.jpg
Fertőd-Hanság_nemzeti_park_Sarród.jpg
Neusiedler_See_--_Podersdorf.jpg


## Ārējās saites

* Nationalpark Neusiedler See - Seewinkel  
* Putnu vērošanas iespējas pie ezera  
* Fertő-Hanság Nemzeti Park  
* Dabas aizsargājamo teritoriju kartes
Traunas ezers

**Traunas ezers** (), arī **Gmundenes ezers** (*Gmundner See*), ir kalnu ezers Austrijā, Augšaustrijas zemē, Austrijas dziļākais ezers. Populārs tūrisma objekts.

left|200px|thumb|Traunas ezers ap 1900. gadu, litogrāfija
Austrumu krasts ļoti stāvs, nepieejams. Uz nelielas saliņas Gmundenes tuvumā atrodas Ortas pils. Ūdens temperatūra augustā ir ap . Vasarā ezerā kursē kuģi, tai skaitā 1871. gadā būvētais tvaikonis ar ūdensratu *Gisela* ar oriģinālo dzinēju.

Romieši ezeru dēvēja *Lacus Felix*. 909. gadā rakstītā dokumentā tas nosaukts par *Trunseo*. Pirmais tvaikonis ezerā nolaists 1839. gadā. 1945. gada 8. maijā ezerā iekrita amerikāņu lidmašīna P-47 — pēdējā ASV spēku zaudētā lidmašīna Eiropā. 2005. gadā lidmašīnu izdevās izcelt no aptuveni  dziļuma. Lidmašīna tiek restaurēta.

## Ārējās saites

* Tūrisma informācija
* Kuģošana Traunas ezerā 
* Niršana Traunas ezerā
Sņardvijs

**Sņardvijs** (), agrāk **Špirdingezers** (), ir lielākais ezers Polijā, atrodas valsts ziemeļaustrumos Mazūrijas ezerainē, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē. Ezera gultnē daudz lielu laukakmeņu, ko atstājis ledājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alesandro Nesta

**Alesandro Nesta** (; dzimis  Romā) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Kopā ar Itālijas izlasi 2006. gadā ieguvis Pasaules kausu. Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri, pašlaik (2025) ir A sērijas kluba *[[AC Monza|Monza]]* galvenais treneris.

2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Lazio**

* Itālijas Serie A: 1999–2000
* Coppa Italia: 1997–98, 1999–2000
* Supercoppa Italiana: 2000
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1998–99
* UEFA Superkauss: 1999

**Milan**

* Itālijas Serie A: 2003–04, 2010–11
* Coppa Italia: 2002–03
* Supercoppa Italiana: 2004, 2011
* UEFA Čempionu līga: 2002–03, 2006–07
* UEFA Superkauss: 2003, 2007
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2007

**Montreal Impact**

* Kanādas čempionāts: 2013

**Itālija**

* FIFA Pasaules kauss: 2006

**Individuālie sasniegumi**

* Itālijas Serie A gada labākais jaunais futbolists: 1998
* Itālijas Serie A gada labākais aizsargs: 2000, 2001, 2002, 2003
* FIFA 100

## Ārējās saites
Dario Šimičs

**Dario Šimičs** (; dzimis , Zagrebā, Horvātijā) ir bijušais horvātu futbolists. 2008. gadā viņš uzstādīja rekordu, piedaloties visvairāk spēlēs Horvātijas valstsvienības sastāvā nekā jebkurš cits futbolists (2016. gadā atrodas 4. vietā).

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 1992–93, 1995–96, 1996–97, 1997–98, 1998–99
* Horvātijas kauss: 1993–94, 1995–96, 1996–97, 1997–98
* Horvātijas Superkauss: 2010

**Milan**

* Itālijas Serie A: 2003–04
* Coppa Italia: 2003
* Supercoppa Italiana: 2004
* UEFA Čempionu līga: 2002–03, 2006–07
* UEFA Superkauss: 2003
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2007

## Ārējās saites
Mareks Jankulovskis

**Mareks Jankulovskis** (; dzimis , Ostravā, Čehijā) ir bijušais čehu futbola aizsargs, kas spožāko savas karjeras daļu aizvadīja AC Milan. Pārstāvējis Čehijas futbola izlasi. Viņa tēvs ir maķedonietis, bet māte — čehiete. Viņš iesita vienus no trim Milānas vārtiem UEFA Superkausa spēlē pret Sevilla FC, kas palīdzēja komandai uzvarēt kausā. Jankulovskis ir saņēmis balvu kā 2008. gada Čehijas labākais futbola spēlētājs, pārspējot Petru Čehu.

## Sasniegumi
**Milan**

* Itālijas Serie A: 2010–11
* UEFA Čempionu līga: 2006–07
* UEFA Superkauss: 2007
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2007

**Individuālie sasniegumi**

* Čehijas gada futbolists: 2007

## Ārējās saites
Derga ezers

**Derga ezers** (arī **Lohdergs**; ), vai **Derģerts** ( — ‘sarkanās acs ezers’), ir otrs lielākais ezers Īrijā. Cauri tek Šenonas upe.

Ūdens apmaiņas periods ir 0,2 gadi. Ziemā nemēdz aizsalt, taču vasarās ūdens parasti neiesilst virs . 10 sugu zivis. Atrodas lauksaimniecības reģionā. Ezeru iznamto ūdenssportam, laivu izbraucieniem, makšķerēšanai.

## Ārējās saites
Lohnejs

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q206942"
}


**Lohnejs** vai **Neja ezers** (, ) ir lielākais ezers Britu salās, atrodas Ziemeļīrijā, ap 30 km rietumos no Belfāstas. Trešais lielākais ezers Rietumeiropā pēc Ženēvas ezera un Bodenezera.

Ezerā vairākas salas, no kurām lielākās: Koniailenda, *Coney Island Flat*, *Croaghan Flat*, *Derrywarragh Island*, *Padian*, *Phil Roe's Flat* un *The Shallow Flat*. Ūdens apmaiņas periods — 1,24 gadi. Ziemā nemēdz aizsalt.

Atpūtnieku iemīļots ezers, taču tam ir raksturīgas spēcīgas vētras un lieli viļņi. Brīvprātīgais glābšanas dienests 24 stundas diennaktī. Izmanto dzeramā ūdens ieguvei. Ezerā notiek komerciāla zušu ķeršana — Lohneja zuši skaitās delikatese, ko sūta visas pasaules restorāniem. Ilgstoši uzskatīja, ka ezers ir publisks, taču 2005. gadā atklājās, ka Šaftsberijas grāfa dzimtai ir tiesības uz šo ezeru.

Īru leģenda vēsta, ka ezers radies no tā, ka slavenais Īrijas milzis Finns Makkūls (*Fionn mac Cumhaill*) izgrābis zemes kaudzi un metis ar to Skotijas milzim. Viņš neesot trāpījis, zemes kalns iekritis jūrā un radusies Menas Sala.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lohneja glābšanas dienests
* Oksfordas salas dabas rezervāts