open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ramones

***Ramones*** bija amerikāņu rokgrupa, vieni no pirmajiem pankroka izpildītājiem, kas ir ietekmējuši gan šo mūzikas žanru, gan daudzus citus alternatīvā roka žanrus.

Grupas nosaukums radies no tā, ka visi grupas dalībnieki bija paņēmuši sev pseidonīmus Ramone.

## Grupas sastāvs

### Pamatsastāvs
* Džoijs Ramone (*Joey Ramone*) (1951—2001) (*Jeffrey Ross Hyman*) — solists (1974—1996)
* Džonijs Ramone (*Johnny Ramone*) (1948—2004) (*John Cummings*) — ģitāra (1974—1996)
* Dī Dī Ramone (*Dee Dee Ramone*) (1951—2002) (*Douglas Glenn Colvin*) — basģitāra un vokāls (1974—1989)
* Tomijs Ramone (*Tommy Ramone*) (1949) (*Tamás Erdélyi*) — sitaminstrumenti (1974—1978)

### Citi grupas dalībnieki
* Markijs Ramone (*Marky Ramone*) (1956) (*Marc Steven Bell*): sitaminstrumenti (1978—1984, 1987—1996)
* Ričijs Ramone (*Richie Ramone*) (1957) (*Richard Reinhardt*): sitaminstrumenti (1984—1987)
* Elviss Ramone (*Elvis Ramone*) (1955) (*Clem Burke*): sitaminstrumenti (1987)
* Sī Džei Ramone (*C.J. Ramone*) (1965) (*Christopher John Ward*): basģitāra un vokāls (1989—1996)


TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
ImageSize = width:750 height:250
PlotArea = width:700 height:200 bottom:22 left:22

Colors =
  id:canvas value:rgb(0.97,0.97,0.97)
  id:grid1  value:rgb(0.86,0.86,0.86)
  id:grid2  value:gray(0.8)
  id:bars   value:rgb(0.96,0.96,0.6)
  id:bg     value:white
  id:2color value:rgb(1,1,0.6)

BackgroundColors = canvas:bg

Period = from:1974 till:1996
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:1974 gridcolor:grid1

BarData=
  barset:Bandmembers

PlotData=

# set defaults
  width:20 fontsize:m textcolor:black align:left anchor:from shift:(10,-4) color:bars

  barset:Bandmembers

  from:1974 till:1996 text:"Joey Ramone (Jeffry Ross Hyman)" 
  color:2color from:1974 till:1996 text:"Johnny Ramone (John William Cummings)"
  from:1974 till:1989 text:"Dee Dee Ramone (Douglas Glenn Colvin)" 
  color:2color from:1989 till:1996 text:"C.J. Ramone (Christopher John Ward)"
  from:1974 till:1978 text:"Tommy Ramone (Tamás Erdélyi)" 
  color:2color from:1978 till:1984 text:"Marky Ramone (Marc Steven Bell)"
  from:1984 till:1987 text:"Richie Ramone (Richard Reinhardt)"
  color:2color from:1987 till:1988 text:"Elvis Ramone (Clem Burke)"
  from:1988 till:1996 text:"Marky Ramone (Marc Steven Bell)"
  color:2color from:1974 till:1975 text:"Ritchie Ramone (Richie Stern)"


## Ārējās saites

* Ramones.com
* Joeyramone.com
* https://web.archive.org/web/20160324083205/http://www.officialramones.com/
Divpadsmit ciltis

right|thumb|Divpadsmit cilšu apdzīvotā teritorija 12-11 gs. p.m.ē.
**Divpadsmit ciltis**, Bībelē aprakstītās seno izraēļu ciltis, kas bija patriarha Jēkaba (ko sauca arī par Izraēlu) dēlu pēcnācēji. Pēc aiziešanas no Ēģiptes verdzības, Mozus un pēc tam Jozua katrai ciltij piešķīra zemi iekarotajā Apsolītajā zemē. Seno izraēļu dalīšana ciltīs faktiski izzūd līdz ar desmit ziemeļu cilšu veidotās Izraēlas karalistes un divu dienvidu cilšu veidotās Jūdejas karalistes iznīcināšanu un lielas iedzīvotāju daļas izsūtīšanu trimdā.

## Izcelsme
Patriarham Jēkabam bija divpadsmit dēli un daudzas meitas. Viņa dēlus sauca Rūbens, Simeons, Levijs, Jūda, Isašars, Zebulons, Jāzeps, Benjamins, Dans, Naftalijs, Gads un Ašers. Kad Jozefam bija 17 gadi, viņa brāļi viņu pārdeva verdzībā, un laika gaitā Jozefs kļuva par Ēģiptes pārvaldītāju. Pēc aptuveni divdesmit gadiem Jozefs aicināja savu tēvu un brāļus ar visām ģimenēm pārcelties no bada plosītās Kanaānas uz Ēģipti.

Laika gaitā Izraēla bērnu skaits ievērojami pieauga, taču viņi saglabāja spēcīgas savstarpējās saites ar citiem sava senča pēcnācējiem, un tādējādi izveidojās divpadsmit ģimeņu grupas, kas tiek sauktas par ciltīm. Jozefa dēlus Efraimu un Menassi Jēkabs adoptēja, un tādējādi faktiski bija trīspadsmit ciltis, no kurām divpadsmit saņēma zemi, bet trīspadsmitā - Levija cilts, zemi nesaņēma, un kalpoja kā Dieva priesteri, levīti.

## Cilšu konfederācija
Līdz pat vienotas Izraēlas karalistes izveidošanai ciltīm nebija vienota valdnieka, bet tās veidoja vaļīgu konfederāciju. Kā rakstīts Soģu grāmatā, konfliktu un kara laikā tās izvēlējās kopēju, īslaicīgu vadoni jeb soģi, kas izšķīra cilšu strīdus bet galvenokārt cīnījās pret kanaāniešiem un filistiešiem. Pēdējais no soģiem, Samuēls, pēc cilšu vecāko lūguma izvēlējās pirmo Izraēlas karali, Saulu no Benjamina cilts.

## Atsauces
Strēlnieku ciems

**Strēlnieku ciems** var būt:
* Strēlnieku ciems - administratīva vienība Aizputes rajonā līdz 1954. gadam
* Strēlnieku ciems - administratīva vienība Ogres rajonā līdz 1960. gadam
Jesajas grāmata

**Jesajas grāmata** (), ir viena no Bībeles grāmatām, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts pravietis Jesaja, kurš dzīvojis 8. gadsimtā p.m.ē. Grāmatā ir 66 nodaļas: pirmajās 39 nodaļās Jesaja paredz grēkā slīgstošās Jūdejas karalistes iznīcību, bet pēdējās 27 nodaļās viņš pravieto, ka Izraēla bērni atkal atdzims. Šī sadaļa arī ietver pareģojumus, kuros kristieši saskata norādes uz Jēzus Kristus nākšanu, bet ebreji — pareģojumus par viņu valsts atdzimšanu.

## Ārējās saites
Sutru pagasts

**Sutru pagasts** ir viena no Līvānu novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos Feimankas krastos. Robežojas ar sava novada Rožupes pagastu, Preiļu novada Saunas, Preiļu, Vārkavas un Upmalas pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Sanaude.

## Vēsture
1945. gadā Daugavpils apriņķa Vārkavas pagastā izveidoja Rauniešu ciema padomi. **Rauniešu ciems** ietilpis Līvānu (1949-1959) un Preiļu (pēc 1959. gada) rajonos. Rauniešu ciemam 1975. gadā pievienoja daļu likvidētā Sondoru ciema, 1977. gadā - daļu Rožupes ciema teritorijas, bet 1979. gadā daļu Rauniešu ciema teritorijas pievienoja Upmalas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1991. gadā **Rauniešu pagastu** pārdēvēja par **Sutru pagastu** un administratīvo centru no Rauniešiem pārcēla uz Sutriem. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Līvānu novadā.

### Valsts nozīmes pieminekļi
Pagasta apdzīvotā vietā Rengentovā aug vēsturisks dižkoks ozols, kura apkārtmērs ir 2,98 metri. Zem tā atrodas piecu 1917. gadā nošauto brīvības cīnītāju kapa vietas. Valsts aizsargājamais kultūras piemineklis Nr. 6130 ir 1873. gadā celtā zemnieku saimniecība "Šultes", kas ir arī Latgales tautas celtniecības arhitektūras piemineklis. Znotiņu baznīcā atrodas valsts nozīmes mākslas priekšmeti.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Sutri]]** (pagasta centrs), Lipuški, Tiltova, Reutova (Sutru pagasts) (Raunieši).

### Reliģija
Nozīmīga vieta pašvaldības teritorijā ir Znotiņu baznīcai.

### Ievērojamas personības
Pagasta ievērojamu cilvēku vidū ir minami ievērojami biologi Aleksandrs Kovaļevskis un Vladimirs Kovaļevskis, kardināls Julijans Vaivods, kuram pagastā pie dzimtajām mājām ir uzstādīts piemiņas akmens, arhitekts Jāzeps Vaivods, pedagogs Izidors Meikšāns, Pirmā pasaules kara un Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, kapteinis Ferdinands Plikšs, Zemkopības ministrijas valsts zemju nodaļas vadītājs Leons Bergs, latviešu leģionārs, ASV aeronautikas un kosmonautikas pētnieks Jānis Vilcāns, Otavas Universitātes pasniedzējs Kazimirs Znotiņš, rakstnieks Antons Rusiņš, dzejnieks Jānis Znūtiņš, diriģents Jānis Gercāns un gleznotājs Jānis Plivda.

## Saimniecība
Lielāko uzņēmumu vidū ir minams SIA "Čiekuriņi", kas nodarbojas ar zāģmateriālu ražošanu, tirdzniecību, attīsta un pilnveido kokmateriālu pārstrādes tehnoloģiju un palielina preču produkciju, nodrošinot darba vietas 70 cilvēkiem. SIA "Land", kas nodarbojas ar stādu un dēstu audzēšanu.

Lielākās zemnieku saimniecības lopkopībā ir Z/S "Ozoldārzs", Z/S "Sibillas", Z/S "Birzes", Z/S "Grantskalni", Z/S "Liepiņi" un IK "Ziedonis 04", kas audzē arī graudus. Ar graudkopību un rapša audzēšanu nodarbojas Z/S "Lielie Sondori". Z/S "Ozoli" audzē gaļas lopus un nodarbojas ar graudkopību. Pagastā ir divas bioloģiskās saimniecības — Z/S "Kalna Sondori", kas nodarbojas ar biškopību un lopkopību un Z/S "Strautmaļi", kas nodarbojas ar lopkopību.

### Transports

## Izglītība un kultūra
Sutru pagastā darbojas Sutru pamatskola, Sutru bibliotēka un kultūras nams.

## Atsauces
Goa

**Goa** (, *Goṃya*, , *Govā*) ir Indijas štats valsts centrālās daļas rietumu piekrastē, Arābijas jūras krastā. Pēc platības Goa ir mazākais Indijas štats. 2011. gadā Goa štatā dzīvoja 1,46 miljoni iedzīvotāju. Tā administratīvais centrs ir Panadži, bet lielākā pilsēta ir Vasko da Gama. Goa štats izveidots , pirms tam tā bija daļa no Goa, Damānas un Diu apvienotās teritorijas. Aptuveni 450 gadus Goa bija Portugāles kolonija Indijā.

## Ģeogrāfija
Goa štata platība ir 3702 km2, garumā no ziemeļiem uz dienvidiem ir 105 km, no rietumiem uz austrumiem 65 km. Tādēļ Goa ir viens no Indijas mazajiem štatiem. Goa atrodas Indijas piekrastes vidus daļā. Ziemeļos tas robežojas ar Mahārāštras štatu, dienvidos un austrumos ar Karnātakas štatu, bet no rietumu puses to apskalo Arābijas jūra. Krasta līnijas garums ir 101 kilometri.

Šaurā piekrastes josla atdala jūru no plato, kas austrumos kļūst par Rietumgatu kalnu atzaru. Goa piekrastē ir daudzas upju ietekas, vairums no tām tek no Austrumgatiem. Lielākās upes ir Mandovi, Zuari un Čapora.

## Vēsture
Aptuveni 450 gadus Goa bija Portugāles kolonija Indijā. Pēc Indijas neatkarības iegūšanas 1947. gadā pieauga spiediens uz Portugāli, lai tā atteiktos no savām kolonijām Indijā. Tā brīža Indijas premjerministra Džavāharlāla Nehru pieprasījumus uz Goa un citu Portugāles teritoriju pievienošanu Indijai noraidīja Portugāles autoritārais Salazara režīms. Iekšējās neatkarības kustības piespiedu kārtā tika apslāpētas.

 Indijas karaspēks iebruka Goa ar aptuveni 20 reizes lielāku pārākumu. Šis notikums tika nosaukts par operāciju ''Vijay'' (operācija “Uzvara”), un tā noslēdzās pēc 26 stundām. Portugāles gubernators Manuels Antoniu Vassalu e Silva 19. decembrī parakstīja kapitulāciju, mūsdienās tā ir Goa atbrīvošanas diena. Vēlāk Antoniu Vassalu tika piespriests cietumsods Portugālē par gļēvumu un nesaskaņotību. Nākamajā gadā Goa, Damāna un Diu kļuva par Indijas Savienības teritoriju. ANO Drošības padomē izskatītā rezolūcija netika pieņemta Padomju Savienības veto dēļ. Turpmākajos gados vairākas valdības atzina aneksiju. Portugāle atzina aneksiju 1974. gadā pēc Neļķu revolūcijas, Salazara režīma krišanas.

1967. gada notika referendums par Goa pievienošanu Mahārāštras štatam, bet referendumā tas neguva atbalstu. Mūsdienu Goa štats izveidots , kad tika atdalīts no Goa, Damānas un Diu apvienotās teritorijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Goa oficiālā mājaslapa
Rožupes pagasts

**Rožupes pagasts** ir viena no Līvānu novada administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar sava novada Līvānu pilsētu, Jersikas, Sutru, Rudzātu un Turku pagastiem, kā arī Augšdaugavas novada Rožkalnu un Upmalas pagastiem un Preiļu novada Saunas pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Bārzupe, Borovka, Dabiņš, Feimanka, Sumanka, Ūša.

**Ezeri:** Skrebeļu ezers, Skreuzmaņu ezers.

## Vēsture
1945. gadā Daugavpils apriņķa Līvānu pagastā izveidoja Rožupes ciema padomi, kuras teritorijā ietilpa 11 pagasta sādžas: Rožupe, Babri, Vilmenieši, Gulbinski, Rubeņi, Kazuļi , Vanagi, Kļavinski, Pūgaiņi, Egļupe un Škelteri. **Rožupes ciems** ietilpis Līvānu (1949-1959) un Preiļu (pēc 1959. g.) rajonos. 1954. gadā Rožupes ciemam pievienoja likvidēto Aizupes ciemu. 1960. gadā kolhoza «Vienība» teritoriju (sādžas: Vilcāni, Vanagi, Kļavinski, Egļupe, Pūgaiņi, Rusinova, Šķelteri) pievienoja Kursīšu ciemam, kuru gan 1965. gadā, Kursīšu ciemu likvidējot, pievienoja atpakaļ. 1977. gadā Rožupes ciemam pievienoja likvidētā Pēternieku ciema teritoriju, bet kolhoza «Vienība» teritoriju atkal atdalīja un pievienoja Rauniešu ciemam. 1991. gadā ciemu pārdēvēja par Rožupes pagastu. 1999. gadā Rožupes pagasts iekļāvās jaunveidotajā Līvānu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Rožupe]]** (pagasta centrs), Muktupāveli, Kalvāni.

### Ievērojamas personības
* Romualds Ancāns (1944—2011) — aktieris

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rožupes ciemi
Hosē Manuels Reina

**Hosē Manuels Reina Paess** (; dzimis ), pazīstams arī kā **Pepe Reina**, ir Spānijas futbola vārtsargs, kopš 2024. gada spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[Como 1907|Como]]*, aizvadījis 36 spēles Spānijas futbola izlasē.

Viņa tēvs Migels Reina bija *[[FC Barcelona]]* un *[[Madrides "Atletico"|Atlético Madrid]]* vārtsargs. Pepe Reina futbolista karjeru sāka *FC Barcelona* jauniešu komandā. Pirmo spēli *Barcelona* pirmajā komandā viņš aizvadīja 2000. gadā. 2002. gadā Pepe Reina sāka spēlēt *[[Villarreal CF]]*, bet 2005. gadā Anglijas Premjerlīgas klubā *[[Liverpool FC]]*. Spēlējis arī Itālijas klubā *[[S.S.C. Napoli|Napoli]]* un Vācijas klubā Minhenes "Bayern". 2018. gada jūlijā pievienojās *[[AC Milan]]*.

Spānijas izlases sastāvā bija iekļauts četros FIFA Pasaules kausa finālturnīros, tai skaitā 2010. gadā, kad Spānija izcīnīja pasaules čempiontitulu. 2008. un 2012. gadā kļuva par Eiropas čempionu.

## Sasniegumi
**Villarreal**

* UEFA Intertoto kauss: 2003, 2004

**Liverpool**

* FA kauss: 2005—06
* Anglijas Līgas kauss: 2011—12
* FA Community Shield: 2006
* UEFA Superkauss: 2005

**Napoli**

* Coppa Italia: 2013—14

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2014—15

**Spānija**

* FIFA Pasaules kauss: 2010
* Eiropas čempionāts futbolā: 2008, 2012

**Individuālie sasniegumi**

* Anglijas Premjerlīgas zelta cimdi: 2005—06, 2006—07, 2007—08
* *[[Liverpool FC]]* sezonas labākais spēlētājs: 2009—10

## Ārējās saites
1. gadsimts p.m.ē.

thumb|300px|Pasaules karte 100. gadā p.m.ē.
thumb|300px|Pasaules karte 50. gadā p.m.ē.
thumb|300px|Pasaules karte 1. gadā m.ē.

**1. gadsimts pirms mūsu ēras** sākās 100. gadā p.m.ē. un beidzās 1. gadā p.m.ē..

## Notikumi
* 81. gads p.m.ē. — Lūcijs Kornēlijs Sulla kļuva par Romas valsts diktatoru, un sāka veikt vairākas nozīmīgas reformas.
* 73. gads p.m.ē. — Spartaks vadīja vergu sacelšanos pret romiešiem.
* 63. gads p.m.ē. — Pompejs iekaroja Jeruzalemi un izveidoja Romas vasaļvalsti Jūdeju.
* 44. gads p.m.ē. — tika nogalināts Jūlijs Cēzars.
* 31. gads p.m.ē. — Romas pilsoņu karš: Grieķijas rietumu krastā Oktaviāna karaspēks sakāva Marka Aurēlija un Kleopatras karaspēku.
* 27. gads p.m.ē. — Oktaviāns ieguva titulu "Augusts" un kļuva par Romas impērijas pirmo imperatoru.
* aptuveni 6. gads p.m.ē.—4. gads p.m.ē. — piedzima Jēzus Kristus.

## Gadsimta celtnes

Attēls:Temple Mount southern wall 200509.jpg|Jeruzalemes cietoksnis (Tempļa kalns)
Attēls:Tower of the Winds Athen.jpg|Vēju tornis Romiešu agorā Atēnās
Attēls:Pompeji - Arena.jpg|Pompeju amfiteātris
Attēls:Carthage amphitheatre.jpg|Kartāgas amfiteātris
Attēls:Photographs of the Mausoleum of Augustus 14 (cropped).jpg|Augusta mauzolejs Romā
Emo (mūzikas žanrs)

**Emo** (izrunā kā **īmo**) ir rokmūzikas žanrs, kam raksturīgs melodisks skanējums un ekspresīvi dziesmu vārdi. Tas radās 1980.gadu vidū kā *[[Hārdkors (rokmūzikas žanrs)|hardcore punk]]* apakšžanrs, bet vēlāk, sajaucoties ar poppanku un indīroku, tā skanējums mainījās.

Emo savu lielāko popularitāti sāka gūt 2000. gadu sākumā, kad žanrs parādījās popkultūrā ar poppanka grupu Jimmy Eat World un Dashboard Confessional panākumiem un apakšžanra *[[screamo]]* parādīšanos.

## Skatīt arī
* Emo subkultūra
Eijafjadlajegidls

**Eijafjadlajegidls** (  — ‘salu kalnu ledājs’) ir ledājs un tāda paša nosaukuma vulkāns Īslandē. Tas atrodas Īslandes dienvidos ap 200 km uz austrumiem no galvaspilsētas Reikjavīkas. Zem ledāja esošā vulkāna augstums ir 1666 metri, bet krātera diametrs 3 - 4 km.

thumb|300px|Vulkāns izvirduma laikā
Vulkāns tika uzskatīts par snaudošu kopš 1821. gada izvirduma.  sākās jauns šī vulkāna izvirdums. Šajā laikā ledāja austrumu daļā izveidojās ap puskilometru garš lūzums, taču vulkānisko pelnu izmešana būtiskos apjomos netika novērota. 14. aprīlī izvirdums kļuva stiprāks un atmosfērā tika izsviests liels daudzums vulkānisko pelnu, tādēļ drīz pēc izvirduma lielākajā daļā Eiropas valstu tika slēgta gaisa telpa un atcelti daudzi avioreisi. Vēsturiski pēc šī vulkāna izvirdumiem sekojuši 12 km uz austrumiem no Eijafjadlajegidla esošā Katlas vulkāna izvirdumi. Šis vulkāns ir lielāks un aktīvāks, tā izvirdums varētu izraisīt plūdus ledāja kušanas dēļ, kā arī paredzams, ka tas izsviestu lielu daudzumu pelnu.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Vulkāna izvirdums tīmekļkamerā
* Vulkāna izvirduma fotoattēlu galerija
Santodomingo

**Santodomingo** () ir Dominikānas lielākā pilsēta un galvaspilsēta. Santodomingo ir senākā vēl joprojām pastāvošā pilsēta, kuru Ziemeļamerikā dibināja eiropieši. Pilsēta atrodas Haiti salas dienvidaustrumu krastā pie Osamas upes. 1990. gadā Santodomingo vecpilsēta tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojumu sarakstā. Santodomingo 1496. gadā dibināja Kristofora Kolumba brālis Bartolomejs Kolumbs.

## Ārējās saites
Saipla krasts

**Saipla krasts** () ir Rosa šelfa ledāja austrumu daļas piekrastes apgabals starp Širases krastu ziemeļos (80°10’S, 151°00’W) un Gūlda krastu dienvidos (83°30’S, 153°00’W). Krasts vāji definēts; 1961. gadā nosaukts par godu amerikāņu polārpētniekam Polam Saiplam *(Paul A. Siple)*, ilggadējam Ričarda Bērda kompanjonam tā antarktiskajās ekspedīcijās.

Kopš 1996. gada Saipla krastā darbojas amerikāņu vasaras polārstacija Saipldoma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Glacioloģijas pētījumi Saipla krastā. Kartes un apraksti
Iedomu spārni

**Iedomu Spārni** ir latviešu poproka mūzikas grupa, kas tika dibināta 2000. gadā. Grupas dalībnieki ir Ieva Zēģele, Jānis Dreiškins, Jānis Kuršs un Dāvis Putāns. Grupa ir izdevusi divus studijas albumus — "Dienasgrāmata" 2004. gadā un "Lidojums" 2009. gadā. Grupa vairākkārt ir piedalījusies Latvijas atlasē Eirovīzijai.

## Vēsture

2003. gadā grupai iznāk albums „Dienasgrāmata”. „Iedomu spārniem” ir iznākuši 5 videoklipi dziesmām: „Zaiga”, „Tev nav sirds”, „Miers”, „Ļauj man”, „Vai Tu nāc, vai Tu ej”, kuri ieguvuši labas vietas raidījuma Sems un Latvijas mūzikas kanāla topos. Video „Vai Tu nāc, vai Tu ej” bija skatāms arī MTV Baltic topā.

Festivāli: Dzintara Zvaigzne” Zviedrijā, “Mūris”, “Sinepes un Medus”, “Bildes 2002”, “Bildes 2003 ”, “Osvalds”, starptautisks jauno mūziķu festivāls Itālijā “Cerative for Europe” u.c.

Konkursi: 2003. gada Eirovīzijas nacionālās atlases finālisti, dziesma “Not just a toy” 2004. gadā Latvijas radio 2 rīkotā konkursa “Unibankas muzikālā banka” finālisti, dziesma “Eņģeļu čuksti” 2004. gadā albums “Dienasgrāmata” nominēts “Mūzikas ierakstu kompāniju gada balvai” kategorijā “Labākais modernā roka albums”. 2005. gadā Eirovīzijas nacionālās atlases finālisti, dziesma “Now way back” ...u.c.

Šobrīd grupa veiksmīgi sadarbojas ar ierakstu kompāniju *[[MicRec]]*, kuras paspārnē ir iznākuši singli „Vai Tu nāc, vai Tu ej” , „Kas noticis?” un „Izrāde galā”. Pašreiz tiek gatavots albums, kuru plānots izdot 2009. gada rudenī.

Paralēli koncertiem grupa spēlē arī dažādos saviesīgos pasākumos un ballēs. Repertuārā dažādas populāras latviešu un ārzemju dziesmas.

## Sastāvs

Grupas sastāvs:
* **Ieva Zēģele** – balss;
* **Jānis Dreiškins** – ģitāra;
* **Viesturs Butāns** – basģitāra;
* **Jānis Kuršs** - bungas.

Citi dalībnieki:
* **Alīna Melngaile** – taustiņinstrumentāliste, grupā no 2002. – 2004. gadam.
* **Toms Skujiņš** – ritma ģitārists, grupā no 2004. – 2006. gadam.
* **Dāvis Putāns** – basģitārists, grupā no 2006. – 2007. gadam

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa
* Draugiem.lv profils
Krerija ledus sala

**Krerija ledus sala** () ir 107 km garš un līdz 24 km plats ap 50 m augsts ledus pacēlums 400 m biezajā Roša šelfa ledāja ledus slānī. Veidojas ledum plūstot pāri jūras reljefa paaugstinājumam. Ledus pacēlums sastāv no viendabīga nesaplaisājuša ledus un ir gandrīz nekustīgs atšķirībā no apkārtējās šelfa ledāja masas. Ledus sala tika atklāta 1970. gados un nosaukta par godu amerikāņu ģeofiziķim Albertam Krerijam *(Albert P. Crary)*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Age of Crary Ice Rise
Poligāmija

**Poligāmija** ir laulību veids, kad vienam no viena dzimuma laulātajiem ir vairāki pretējā dzimuma laulību partneri. Poligāmijai ir divas formas: poliginija un poliandrija.

Daudzās valstīs poligāmija ir aizliegta ar likumu. Tajās valstīs, kur tā ir atļauta, nav plaši izplatīta.

## Ārējās saites
Stargardas apriņķis

**Stargardas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Rietumpomožes vojevodistes centrālajā daļā. Robežojas ar Rietumpomožes vojevodistes Goleņovas, Lobezas, Dravsko, Hoščno, Mislibožas, Pižices un Grifino apriņķiem, kā arī Ščecinu.

## Apskates objekti

*Stargardas aizsardzības mūri (*Mury obronne w Stargardzie*)
*Stargardas Dzirnavu vārti (*Brama Młyńska w Stargardzie*)
*Stargardas koleģiāta baznīca (*Kolegiata Najświętszej Marii Panny Królowej Świata w Stargardzie*)

## Galerija

Stargard_Mury_6.JPG|Stargardas aizsardzības mūri
Stargard_Szczec_Brama_Mlynska_(1).jpg|Stargardas Dzirnavu vārti
Stargard_Szczeciński,_kolegiata.jpg|Stargardas koleģiāta baznīca


## Atsauces

## Ārējās saites

*Stargardas koleģiāta baznīca
Turku pagasts

**Turku pagasts** ir viena no Līvānu novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos Daugavas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Līvānu pilsētu un Rožupes, Rudzātu un Jersikas pagastiem, kā arī Jēkabpils novada Atašienes, Mežāres un Vīpes pagastiem un pa Daugavu ar Ābeļu un Dignājas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Gūbeņu upīte, Nīdrupeite, Ņotrupe, Rūzeite, Silupeite, Zilupeite.

**Ezeri:** Garais ezers (Ilzas ezers), Mosānu ezers, Silavu ezers, Šumaņu ezers (Ilzītes ezers).

## Vēsture
Līdz 1920. gada zemes reformai pagasta teritorija piederēja Dubnas muižai (*Dubna*) un Jaunajai muižai (*Neuhof*).
1945. gadā Daugavpils apriņķa Līvānu pagastā izveidoja Turku ciema padomi. **Turku ciems** ietilpis Līvānu (1949-1959), Krustpils (1959-1962), Jēkabpils (1962. gada aprīlis - decembris) un Preiļu (pēc 1962. gada) rajonos. Turku ciemam 1954. gadā pievienoja Zepu ciema kolhoza «Brīvais zemnieks» teritoriju. 1962. gadā Turku ciema kolhoza «Zelta vārpa» teritoriju pievienoja Līvānu lauku teritorijai, ko gan 1968. gadā pievienoja atpakaļ. 1975. gadā daļu kolhoza «Nereta» teritorijas pievienoja Rudzētu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1999. gadā **Turku pagasts** iekļāvās jaunveidotajā Līvānu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Zundāni (Turku pagasts)|Zundāni]]** (pagasta centrs), Jaunsilavas, Dubnas viensētas, Grugules, Turki.

### Ievērojami cilvēki
Turkos dzimis Saeimas deputāts, politiķis Jānis Adamsons.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Erki Nols

**Erki Nols** (; dzimis  Veru, Igaunijā) ir bijušais igauņu vieglatlēts, pašreiz politiķis, Rīgikogu deputāts. Četras reizes (1996-1998, 2000) atzīts par Igaunijas gada sportistu.

Nols ieguva zelta medaļu 2000. gada Sidnejas Olimpiskajās spēlēs desmitcīņas sacensībās. Lai arī Nols neuzvarēja nevienā no 10 disciplīnām, viņa uzrādītais kopējais rezultāts bija visaugstākais no visiem dalībniekiem.

Nolam pieder pasaules rekords tāllēkšanā desmitcīņas sacensībās - 8,22 m.

1997. gada septembrī viņš atvēra pirmo privāto vieglatlētikas skolu Igaunijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivans Čerezovs

**Ivans Čerezovs** (; dzimis  Iževskā, Krievijā) ir bijušais krievu biatlonists. Startējis divās ziemas olimpiskajās spēlēs (2006, 2010). Olimpiskais vicečempions 4 x 7,5 km stafetē Krievijas izlases sastāvā 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Turīnā. Sākotnēji bija ieguvis olimpisko bronzas medaļu 4 x 7,5 km stafetē Krievijas izlases sastāvā 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankūverā, bet komandas biedra Jevgeņija Ustjugova dopinga pārkāpumu dēļ komanda tika diskvalificēta.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* IBU profils 
* Sports-Reference profils
Dzintra Grundmane

**Dzintra Grundmane** (dzimusi  Rīgā, mirusi ) bija latviešu basketboliste, spēlējusi saspēles vadītājas pozīcijā, Latvijas PSR sieviešu izlases dalībniece. Pēc sportistes karjeras beigām bijusi Latvijas Sporta muzeja direktore un pasniedzēja.

## Biogrāfija
Bijusi 3. Bērnu un jaunatnes sporta skolas audzēkne, kur viņas pirmais treneris bija Viktors Strupovičs, ar basketbolu sākusi nodarboties sestajā klasē. Izglītību ieguvusi Rīgas 5. vidusskolā un Latvijas Valsts Universitātes Ģeogrāfijas fakultātē ar ārvalstu ekonomiskās ģeogrāfijas specialitāti, vēl mācījusies Vissavienības Kinematogrāfijas institūtā, bijusi aktīva dalībniece Kinoamatieru biedrībā.

Spēlētājas karjeru aizvadījusi Rīgas TTT (1962—1975; ar pārtraukumu no 1969. līdz 1970. gadam), laikā no 1972. līdz 1975. gadam bijusi TTT kapteine. Kluba sastāvā viņa izcīnīja 11 uzvaras Eiropas čempionvienību kausa izcīņā, 12 uzvaras PSRS čempionātā. Vēl Dz. Grundmane ir izcīnījusi četras uzvaras PSRS Tautu spartakiādē un divas uzvaras Latvijas čempionātā (1965, 1974). Latvijas PSR izlasē aizvadījusi 86 spēles. 1975. gadā kļuvusi par PSRS Nopelniem bagāto sporta meistari. 1998. gadā apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeņa 1. pakāpes goda zīmi.

Bijusi Latvijas Sporta muzeja direktore, kopumā šajā iestādē strādājusi 12 gadus. Lasījusi lekcijas Latvijas Universitātē. No 2002. līdz 2014. gadam strādāja Latvijas Universitātes Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultātē, kur bija docente Sporta izglītības nodaļā.

Mirusi .

## Sasniegumi
;Rīgas TTT sastāvā
* 11× Eiropas čempionvienību kausa ieguvēja (1964—1969, 1971—1975)
* 12× PSRS čempione (1963—1973, 1975)

;Latvijas PSR sastāvā
* 4× PSRS Tautu spartakiādes čempione (1963, 1967, 1971, 1975)

## Piezīmes un atsauces

### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
* "Latvijas ļaudis" profils
Eiropas kauss

**Eiropas kauss** ir basketbola turnīrs Eiropas basketbolā.

Eiropas kauss var būt:
* ULEB Eirokauss, basketbola turnīrs Eiropas vīriešu basketbolā,
* FIBA Eiropas kauss sievietēm, basketbola turnīrs Eiropas sieviešu basketbolā.
Dereks Džīters

**Dereks Sāndersons Džīters** (; dzimis ) ir bijušais amerikāņu beisbolists, spēlējis šortstopa pozīcijā. MLB aizvadījis 20 sezonas, visu profesionāļa karjeru aizvadījis Ņujorkas "Yankees" klubā.

MLB debitējis . 1996. gadā viņš kļuva par "Yankees" pamatsastāva šortstopu un tika atzīts par sezonas labāko Amerikāņu līgas debitantu. Karjeras laikā piedalījies 14 Visu zvaigžņu spēlēs, piecas reizes "Yankees" sastāvā svinējis uzvaru Pasaules sērijā. 2000. gadā spēlētājs tika atzīts gan par Visu zvaigžņu spēles, gan par Pasaules sērijas vērtīgāko spēlētāju (MVP). Kopš 2003. gada D. Džīters ir "Yankees" kapteinis. 2014. gada februārī paziņojis, ka 2014. gada sezona būs viņa pēdējā sezona MLB.

Viņš ir viens no visu laiku izcilākajiem sitējiem. D. Džīters ir 3000 veikto sitienu "kluba" biedrs, kā arī ir līderis starp šortstopiem veiktajos sitienos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* MLB profils 
* ESPN profils 
* Baseball-Reference profils 
* 
*
Kventins Tarantīno

**Kventins Džeroms Tarantīno** (; dzimis  Noksvillā, ASV) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists, producents un aktieris.

Karjeru sācis 1980. gadu beigās, kad sarakstīja scenāriju un režisēja īsfilmu *[[My Best Friend's Birthday]]*, kurā arī attēloja galveno lomu. 1990. gadu sākumā turpināja režisora darbu vairākās neatkarīgajās filmās, 1992. gadā iznāca filma "Trakie suņi", *Empire* žurnāls to nosauca par visu laiku labāko neatkarīgo filmu. 1994. gadā tika izdota viņa nākamā filma — "Lubene", filma guva komerciālus panākumus, tāpat to pozitīvi novērtēja kritiķi, tā tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām filmām. 1997. gadā iznāca "Džekija Brauna". 21. gadsimta sākumā tika izdotas divas "Nogalināt Bilu" daļas: "Nogalināt Bilu 1. daļa" (2003) un "Nogalināt Bilu 2. daļa" (2004). 2009. gadā izdotā filma "Bēdīgi slavenie mērgļi" kļuva par Tarantīno visienesīgāko filmu (321 miljons ASV dolāru), 2012. gadā iznāca viņa filma "Atsvabinātais Džango".

Tarantīno ir ieguvis vairākas balvas, tai skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvu (par labāko oriģinālo scenāriju — "Lubene", "Atsvabinātais Džango"), divas Zelta globusa balvas, BAFTA kino balvu un Zelta palmas zaru Kannu kinofestivālā, tāpat režisors ir ticis nominēts *[[Emmy balva|Emmy]]* un *[[Grammy balva|Grammy]]* balvām. Filmu vēsturnieks un filmu veidotājs Pīters Bogdanovičs Tarantīno ir nosaucis par "ietekmīgāko savas paaudzes režisoru".

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Reds Auerbahs

**Arnolds Jakobs "Reds" Auerbahs** (; dzimis  Bruklinā, ASV, miris  Vašingtonā, ASV) bija amerikāņu basketbola treneris, pēc trenera karjeras beigām strādāja par kluba funkcionāru. R. Auerbahs tika atzīts par vienu no 10 NBA labākajiem treneriem. 1969. gadā tika uzņemts Basketbola slavas zālē. 1980. gadā tika atzīts par visu laiku izcilāko NBA treneri.

R. Auerbahs ir trenējis trīs basketbola klubus: Vašingtonas "Capitols", Trīssitijas "Blackhawks" un Bostonas "Celtics". Pēc trenera karjeras beigām strādāja par "Celtics" ģenerālmenedžeri un prezidentu laika posmā no 1966. līdz 1997. gadam, bet no 2001. līdz 2006. gadam bija tikai kluba prezidents. Kā treneris viņš uzvarēja 983 spēlēs un izcīnīja 9 NBA čempiontitulus, bet kā ģenerālmenedžeris un prezidents viņš izcīnīja vēl 7 NBA čempiontitulus, kas viņu padara par vienu no veiksmīgākajiem sporta funkcionāriem visā Ziemeļamerikas sporta vēsturē. R. Auerbahs bija slavens ar to, ka viņš laukumā deva priekšroku visiem spēlētājiem, nešķirojot viņus pēc ādas krāsas vai etniskās piederības. Vēl ir ieviesis NBA uzvaras cigāra tradīciju.

2006. gadā Bostonas "Celtics" ieviesa Arnolda "Reda" Auerbaha balvu, ko katru gadu pasniedz tam "Celtics" spēlētājam, kurš vislabāk parāda to, ko nozīmē būt šī kluba spēlētājam. Šo balvu ir ieguvuši: Pols Pīrss (2006), Els Džefersons (2007), Kevins Gārnets (2008, 2012), Rejs Allens (2009), Ražons Rondo (2010), Doks Riverss (2011).

## Ārējās saites
* Basketbola slavas zāles profils
Šerons Kolinss

**Šerons Merlons Kolinss** (; dzimis  Čikāgā, ASV) ir amerikāņu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā, spēlēja NCAA studentu čempionātā Kanzasas "Jayhawks" sastāvā no 2006. līdz 2010. gadam. Izcīnījis 2008. gada NCAA čempiontitulu, trīs "Big 12" čempiontitulus un četrus "Big 12" konferences regulārās sezonas uzvarētājtitulus.

## Ārējās saites

* ESPN profils
Kolobžegas apriņķis

**Kolobžegas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Rietumpomožes vojevodistes ziemeļos. Robežojas ar Rietumpomožes vojevodistes Košalinas, Bjalogardas, Svidvinas, Lobezas un Grifices apriņķiem, kā arī Baltijas jūru.

## Apskates objekti

*Kolobžegas bāka (*Latarnia Morska Kołobrzeg*)
*Kolodžegas bazilika (*Bazylika konkatedralna Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Kołobrzegu*)

## Galerija

Latarnia_morska_Kołobrzeg_widziana_od_strony_wejścia_do_portu_podczas_zachodu_słońca.jpg|Kolobžegas bāka
Kolobrzeg_Cathedral_Basilica_WNW_2011-04.jpg|Kolodžegas bazilika


## Ārējās saites
*Kolobžegas bāka 
*Kolodžegas bazilika
Underclass Hero

***Underclass Hero*** ir kanādiešu pankroka grupas Sum 41 ceturtais studijas albums, kas tika laists klajā  sadarbībā ar Island Records.

## Dziesmu saraksts
;Oriģinālais CD
# "Underclass Hero" - 3:14
# "Walking Disaster" - 4:46
# "Speak of the Devil" - 3:58
# "Dear Father" - 3:52
# "Count Your Last Blessings" - 3:03
# "Ma Poubelle" - 0:55
# "March of the Dogs" - 3:09
# "The Jester" - 2:48
# "With Me" - 4:51
# "Pull the Curtain" - 4:18
# "King of Contradiction" - 1:40
# "Best of Me" - 4:25
# "Confusion and Frustration in Modern Times" - 3:46
# "So Long Goodbye" - 3:05
# "Look at Me" - 4:03

## Ārējās saites
* Sum 41 oficiālā mājaslapa
Valērija Kozlova

**Valērija Kozlova** (; dzimusi  Maskavā, PSRS), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu **Ļera** (), krievu dziedātāja, kas kļuva pazīstama ar savu darbošanos krievu poproka grupā Ranetki Girls, grupā viņa bija galvenā vokāliste un spēlēja bungas. Pēc triju gadu darbības grupā Valērija uzsāka savu solokarjeru. Pašlaik viņa strādā pie sava debijas soloalbuma ar nosaukumu *My Summer Rain*. Ir filmējusies krievu seriālos "Laimīgi kopā" (*Счастливы вместе*) un *Ранетки*.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* 
* Biogrāfija 
* Peoples.ru profils
Karls Lūiss

**Frediriks Karltons (Karls) Lūiss** (; dzimis  Birmingemā, Alabamas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu vieglatlēts, kas startēja sprintā un tāllēkšanā. K. Lūiss ir izcīnījis 10 olimpiskās medaļas, no tām 9 zelta. Viņš ir viens no panākumiem bagātākajiem vieglatlētiem šī sporta veida vēsturē.

Augstskolā K. Lūiss augstā līmenī nodarbojies arī ar basketbolu un amerikāņu futbolu, tādēļ 1984. gada NBA draftā viņu ar kopējo 208. numuru izraudzījās Čikāgas "Bulls", taču K. Lūiss tā arī nav spēlējis NBA. Vēl viņu 1984. gada NFL draftā draftēja Dalasas "Cowboys", taču viņš nespēlēja arī NFL līgā.

Pēc sportista karjeras beigām K. Lūiss ir filmējies dažās filmās. Par godu Karlam Lūisam tika nosaukts arī *[[Formula 1]]* britu pilots Luiss Hamiltons.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Gūlda krasts

**Gūlda krasts** () ir Rosa šelfa ledāja austrumu daļas piekrastes apgabals starp Saipla krastu ziemeļos (83°30’S, 153°00’W) un Amundsena krastu dienvidos. Gūlda krasta dienviddaļā uz šelfa ledāju noplūst viena no galvenajām šo ledāju barojošajām plūsmām - Horlika ledus straume. Krasts 1961. gadā nosaukts par godu ģeologam Lorensam Gūldam *(Laurence M. Gould)*.

## Atsauces

## Ārējās saites
LMT Virslīgas 2009. gada sezonas spēles

**LMT Virslīgas [[Latvijas futbola Virslīga 2009|2009. gada sezonas]] spēļu sarakstā** ir pieminēti visi LMT Virslīgas spēļu rezultāti 2009. gada sezonā, ieskaitot pārspēles.

## Pirmais riņķis
### Pirmā kārta

### Otrā kārta

### Trešā kārta

### Ceturtā kārta

### Piektā kārta

### Sestā kārta

### Septītā kārta

### Astotā kārta

### Devītā kārta

## Otrais riņķis
### Desmitā kārta

----

----

----

### Vienpadsmitā kārta

----

----

----

### Divpadsmitā kārta

----

----

----

### Trīspadsmitā kārta

----

----

----

### Četrpadsmitā kārta

----

----

----

### Piecpadsmitā kārta

----

----

----

### Sešpadsmitā kārta

----

----

----

### Septiņpadsmitā kārta

----

----

----

### Astoņpadsmitā kārta

----

----

----

## Trešais riņķis
### Deviņpadsmitā kārta

----

----

----

### Divdesmitā kārta

----

----

----

### Divdesmit pirmā kārta

----

----

----

### Divdesmit otrā kārta

----

----

----

### Divdesmit trešā kārta

----

----

----

### Divdesmit ceturtā kārta

----

----

----

### Divdesmit piektā kārta

----

----

----

### Divdesmit sestā kārta

----

----

----

### Divdesmit septītā kārta

----

----

----

## Ceturtais riņķis
### Divdesmit astotā kārta

----

----

----

### Divdesmit devītā kārta

----

----

----

### Trīsdesmitā kārta

----

----

----

### Trīsdesmit pirmā kārta

----

----

----

----

### Trīsdesmit otrā kārta

----

----

----

### Trīsdesmit trešā kārta

----

----

----

### Trīsdesmit ceturtā kārta

----

----

----

### Trīsdesmit piektā kārta

----

----

----

### Trīsdesmit sestā kārta

----

----

----

## Pārspēles par vietu LMT Virslīgā

## Atsauces

## Ārējās saites
* LMT Virslīgas 2009. gada sezonas spēļu kalendārs

__NOTOC__
Farmakovigilance

**Farmakovigilance** (no , *pharmakon* — 'zāles' un  — 'būt modram, uzraudzīt') ir farmakoloģijas apakšnozare, kas nodarbojas ar zāļu lietošanas drošības uzraudzīšanu, vācot un apstrādājot informāciju par zāļu blaknēm, lai novērstu iespējamo kaitējumu cilvēka veselībai. Informācija par zāļu, uztura bagātinātāju, bioloģisku un tradicionāli lietotu līdzekļu blaknēm tiek iegūta gan no veselības aprūpes speciālistiem, gan pacientiem.

Farmakovigilances mērķi:
* iegūt jaunu informāciju par zāļu lietošanas risku;
* novērst iespējamo kaitējumu pacientu veselībai.

Pasaules veselības organizācija ir izveidojusi Starptautisko zāļu uzraudzības programmu, kurā darbojas vairāk kā 90 PVO dalībvalstis un ar kuras palīdzību ziņojumi par zāļu blaknēm tiek apkopoti Upsālas Monitoringa centrā Zviedrijā. Latvijā farmakovigilances uzdevumus risina Zāļu valsts aģentūra.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Upsālas Monitoringa centra mājas lapa
Kolobžega

**Kolobžega** () ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē. Osta un tūrisma centrs.

## Vēsture

Vēsturiski līdz Otrajam pasaules karam pilsēta pazīstama arī ar vācisko nosaukumu **Kolberga** (). Kolobžega radusies kā slāvu cilts pomerāniešu sāls ieguves centrs. Pirmā apmetne nodibinājās netālu no mūsdienu pilsētas.

12. gadsimta beigās vietējie feodāļi kļuva par Dānijas un Svētās Romas impērijas vasaļiem. Apvidū ienāca vācieši un netālu no vecās apmetnes nodibināja mūsdienu pilsētu, kam 1255. gadā tika piešķirtas Lībekas tiesības. 1276. gadā Kolberga kļuva par Kamminas bīskapu rezidences pilsētu. 1361. gadā Kolberga kļuva par Hanzas locekli. 1534. gadā, reformācijas rezultātā, bīskapija tika sekularizēta.

Trīsdesmitgadu kara laikā 1644. gada 1. jūlijā pilsētas pievārtē notika Kolbergas tīreļa kauja, kurā dāņu flote sakāva zviedru floti. Vestfāles miera rezultātā 1648. gadā Kolberga nokļuva Brandeburgas - Prūsijas (vēlākās Prūsijas Karalistes) teritorijā. Septiņgadu kara laikā pilsētu ieņēma krievu karaspēks Pjotra Rumjanceva-Zadunaiska vadībā. Napoleona karu laikā Kolbergu aplenca Napoleona karaspēks, pilsēta izturēja aplenkumu no 1807. gada 26. aprīļa līdz 2. jūlijam, kamēr tika noslēgts Tilzītes miers.

Otrā pasaules kara laikā Kolberga tika pasludināta par cietoksni (*Festung*), bet 1807. gada Kolbergas aplenkuma motīvs tika izmantots pēdējai lielbudžeta krāsainajai propagandas filmai "Kolberga", kuras pirmizrāde notika 1945. gada 30. janvārī, kad lielākā daļa Vācijas kinoteātru vairs nefunkcionēja. No 1945. gada 4. līdz 18. martam pilsētas apkārtnē notika Kolbergas kauja, kuras rezultātā kaujas apstākļos tika evakuēti pilsētas vācu iedzīvotāji, bet pilsēta sagrauta. Pēc kara vēl atlikušie vācu iedzīvotāji tika padzīti, bet pilsētā ieradās poļu iedzīvotāji, lielākoties no PSRS ieņemtajiem Polijas apgabaliem.

## Kolobžegā (Kolbergā) dzimuši

* Kristofs Bernhards (*Christoph Bernhard*, 1628 - 1692) - vācu mūziķis
* Magnuss Hiršfelds (*Magnus Hirschfeld*, 1868 - 1935) - vācu ārsts
* Egons Krencs (*Egon Krenz*, 1937 - ) - Austrumvācijas politiķis
* Kārlis Vilhelms Ramlers (*Karl Wilhelm Ramler*, 1725 - 1798) - vācu dzejnieks
* Hanss Jirgens Štumpfs (*Hans-Jürgen Stumpff*, 1889 - 1968) - vācu ģenerālis

## Skatīt arī
* Kolobžegas bāka

## Atsauces

## Ārējās saites
Mesa

200px|thumbnail|right|Agnus Dei dziedājuma notis no 14. gs.
**Mesa** ir garīga rakstura skaņdarbs korim ar vai bez instrumentāla pavadījuma.
Mesas mēdz būt sarakstītas latīņu valodā, bet var būt arī citās valodās. Tās ir radušās no katoļu baznīcas dievkalpojuma liturģijas. Parasti tās ir daudzbalsīgas, taču senajā mūzikā bija vienbalsīgas.

Mesas ir cikliski skaņdarbi.
Parasti tajās ir sešas daļas:
* *Kyrie eleison* (Kungs apžēlojies);
* *Gloria in excelsis Deo* (Gods Dievam augstībā);
* *Credo* (Ticu);
* *Sanctus* (Svēts)
* *Benedictus* (Slavēts);
* *Agnus Dei* (Dieva jērs).
Kolberg

***Kolberg*** var būt:
* Kolobžegas Polijā vāciskais nosaukums
* Skaņkalnes Valmieras novadā vāciskais nosaukums
Ščecinekas apriņķis

**Ščecinekas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Rietumpomožes vojevodistes austrumos. Robežojas ar Rietumpomožes vojevodistes Dravsko, Svidvinas, Bjalogardas un Košalinas apriņķiem, Pomožes vojevodistes Bitovas un Čluhovas apriņķiem, kā arī Lielpolijas vojevodistes Zlotovas apriņķi.

## Ārējās saites
Karagājiens pret žemaišiem (1255)

**1255. gada karagājiens pret žemaišiem** notika 1255. gadā pēc tam, kad žemaiši sava karavadoņa Alemaņa (*Alemanas* vai *Elemonas*) vadībā iebruka Kurzemē, lai atriebtos kuršiem, kas bija kristījušies un padevušies Vācu ordeņa virskundzībai.

Atbildes sirojumam Livonijas ordeņa mestrs Anno fon Zangerhauzens Rīgā sapulcināja lielu karaspēku, kurā piedalījās arī līvi, leti un igauņi. Karagājiens vispirms virzījās cauri Zemgalei, kur karaspēkam pievienojās arī nesen pakļautie zemgaļi un kurši. 

Pirms Žemaitijas robežas šķērsošanas karaspēks tika sakārtots pulkos zem karogiem fogtu vadībā. Ordeņa vasaļi Tūšis, Miļģerīns un Ģiņģeiķis kalpoja par ceļvežiem. Iebrucēji postīja žemaišu zemi deviņas dienas un naktis, līdz mestrs Anno lika pūst karatauri, kas bija signāls karadarbības pārtraukšanai. Atceļā no ordeņa karaspēka vispirms atdalījās kurši, Zemgalē palika iesauktie zemgaļi, bet pārējie devās līdz Rīgai, kur karagājiens beidzās. 
 

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Dokumentālā hipotēze

**Dokumentālā hipotēze** (**DH**, ) ir vēsturiski kritiska teorija, kas apgalvo, ka Pentateihs (Tora jeb piecas Mozus grāmatas) ir cēlies no sākotnēji neatkarīgiem, paralēliem un pabeigtiem stāstījumiem, kurus vēlāk pašreizējā formā apvienoja redaktori. Parasti tiek uzskatīts, ka to skaits ir četri, bet tā nav būtiska teorijas daļa.

Mēģinot saskaņot neatbilstības Bībeles tekstā un atsakoties pieņemt piespiedu skaidrojumus, 18. un 19. gs. Bībeles pētnieki, izmantojot avotu kritiku, beidzot nonāca pie teorijas, ka Tora tika sastādīta no sapītām kopā vairāku, reizēm pretrunīgu avotu (sākotnēji neatkarīgu un pabeigtu dokumentu) atlasēm. Teorija attīstījās lēni 19. gadsimta gaitā, kura beigās tika pa lielākai daļai piekrists tam, ka ir četri galvenie avoti, kurus galējā formā apvienoja virkne **redaktoru** (**R**). Šie četri avoti kļuva zināmi kā **Jahvists** (**J**), **Elohists** (**E**), **Deiteronimists** (**D**, Piektās Mozus grāmatas autors) un **Priestera rakstnieks** (**P**).

Jūliuss Vellhauzens (1844—1918) bija sakārtojis šos avotus hronoloģiski kā JEDP, piešķirot tiem saskaņotu uzstādījumu evolucionējošajā Izraēlas reliģiskajā vēsturē. Vellhauzena formulējums bija sekojošs:
* Jahvista avots (J, ): uzrakstīts ap 950. gadu. p.m.ē. dienvidu Jūdas karalistē.
* Elohista avots (E, ): uzrakstīts ap 850. gadu. p.m.ē. ziemeļu Izraēlas karalistē.
* Deiteronimists (D, ): uzrakstīts ap 600. gadu. p.m.ē. Jeruzalemē reliģijas reformas laikā.
* Priestera avots (P, ): uzrakstīts ap 500. gadu. p.m.ē. Babilonijas trimdā.
* Toras redaktori (R, ): sākumā JE, tad JED un visbeidzot JEDP, izstrādājot Toras gala formu.

Šī teorija dominēja Bībeles pētniecībā lielākajā 20. gs. daļā, un, kaut arī 20. gs. 2. pusē tā tika aizvien vairāk apstrīdēta ar citiem modeļiem, tās terminoloģija un ieskati turpina nodrošināt pamatus mūsdienu Toras izcelšanās teorijām.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Julius Wellhausen. ''Prolegomena zur Geschichte Israels''. 
* Documentary Hypothesis (University of Maryland). 
* Dokumentu sadale pirmajās sešās Vecās Derības grāmatās saskaņā ar Vellhauzenu 
* Dokumentu sadale Torā saskaņā ar grāmatu Richard Elliott Friedman ''Who Wrote the Bible?''
Gemini (kosmiskais projekts)

thumb|200px|Gemini projekta logo.
[right|thumb|200px|[Gemini 7 orbītā no Gemini 6 apkalpes skatu punkta]]
***Gemini*** (no  "dvīņi") bija ASV otrā pilotējamo kosmisko lidojumu programma. To vadīja un pārraudzīja *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]*. Projekta mērķis bija attīstīt kosmisko lidojumu tehnoloģijas, lai varētu realizēt *[[Apollo programma|Apollo]]* programmu — cilvēka izkāpšanu uz Mēness. No 1965. līdz 1966. gadam  veica 10 pilotējamus lidojumus, kuros katrā piedalījās  divi astronauti. To laikā notika pirmā amerikāņu iziešana kosmosā, orbitālie manevri, tai skaitā tuvošanās un saslēgšanās ar citu objektu.

Tuvošanās un saslēgšanās operācijām tika modificēta raķešpakāpe *[[Agena-D]]* (*[[Agena Target Vehicle]]*), tai pievienojot saslēgšanās mezglus un citas sistēmas.

## Lidojumi

*Gemini* projektā bija 12 kosmosa kuģu lidojumi, no kuriem divi pirmie bija bezpilota. Visi tika palaisti ar nesējraķeti *[[Titan II GLV|Titan II]]*.
Ščecineka

**Ščecineka** () ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Košalinas. Dzelzceļa mezgls.

Pirms Otrā pasaules kara pilsēta atradās Vācijā un tās vāciskais nosaukums bija Neištetina (). 1310. gadā Pomerānijas grāfs Varcislavs IV piešķira Ščecinekai Lībekas tiesības. Pēc Trīsdesmitgadu kara Ščecineka iekļāvās Brandenburgā (vēlāk Vācijā). Otrā pasaules kara laikā Ščecineku 1945. gada 28. februārī ieņēma Sarkanā armija. Pēc kara pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti, bet vietā ieradās poļi no PSRS ieņemtajiem Polijas apgabaliem.

Astronoma Aleksandra Volščana (*Aleksander Wolszczan*, 1946 - ) un futbolista Jakuba Modera (*Jakub Moder*, 1999 -) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Braiens Klejs

**Braiens Klejs** (; dzimis  Ostinā, ASV) ir amerikāņu vieglatlēts, desmitcīņnieks. Viņš ir 2008. gada vasaras olimpisko spēļu čempions desmitcīņā, 2004. gada vasaras olimpisko spēļu vicečempions desmitcīņā, 2005. gada Pasaules čempions desmitcīņā. Traumu dēļ viņam nācās izlaist 2007. un 2009. gada Pasaules čempionātus.

## Sasniegumi
* 2004. gada Pasaules čempionāts telpās — sudrabs
* 2004. gada vasaras olimpiskās spēles — sudrabs
* 2005. gada Pasaules čempionāts — zelts
* 2008. gada Pasaules čempionāts telpās — zelts
* 2008. gada vasaras olimpiskās spēles — zelts
* 2008. gada Pasaules čempionāts telpās — zelts

## Personīgie rekordi
* 100 m — 10,36
* 200 m — 21,34
* 400 m — 47,78
* 110 m/b — 13,74
* 1500 m — 4:38,93
* tāllēkšana — 8,06
* augstlēkšana — 2,10
* kārtslēkšana — 5,15
* lodes grūšana — 16,27
* diska mešana — 55,87
* šķēpa mešana — 72,00
* 60 m — 6,65
* 60 m/b — 7,77
* 1000 m — 2:49,41
* desmitcīņa — 8832
* septiņcīņa — 6371

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Comeback Kid

**Comeback Kid** ir kanādiešu hārdkora grupa, kas ir dibināta 2002. gadā. Grupas pašreizējā sastāvā ir Kailijs Profeta, Endrū Niefelds, Džeremijs Hīberts, Kasejs Hjelmbergs un Mets Keils. Grupa ir izdevusi 5 studijas albumus: *[[Turn It Around]]* (2003), *[[Wake the Dead]]* (2005), *[[Broadcasting...]]* (2007), *[[Through The Noise]]* (2008) un *[[Symptoms + Cures]]* (2010).

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa