Apollo (ASTP)

thumb|right|200px|''Apollo'' un ''Sojuz'' mākslinieka attēlojumā
***Apollo ASTP*** jeb ***Apollo CSM-111*** bija ASV Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (*NASA*) kosmosa kuģa *[[Apollo (kosmosa kuģis)|Apollo]]* pilotējams lidojums kopējā ASV un Padomju Savienības projektā *[[Apollo–Soyuz Test Project]]*. To orbītā palaida 1975. gada 15. jūlijā, un 17. jūlijā tas saslēdzās ar kosmosa kuģi *[[Sojuz-19]]*. Abu kuģu apkalpes kopā pavadīja divas dienas, un *Apollo* uz zemes atgriezās 24. jūlijā.

Šī misija bija pirmais kopīgais ASV un Padomju Savienības lidojums kosmosā. Tā galvenais mērķis bija simbolizēt abu lielvaru tolaik īstenoto starptautiskā saspīlējuma atslābuma politiku, un tas iezīmēja 1957. gadā aizsāktās kosmosa sacensības starp abām lielvarām beigas.

## Apkalpe

Dublieru apkalpe:
* Elans Bīns, komandieris
* Ronald Evans, komandmoduļa pilots
* Džeks Lūsma, saslēgšanās moduļa pilots

## Lidojuma gaita
*Apollo* tika palaists  19:50:00 *UTC* ar nesējraķeti *[[Saturn IB]]* (*SA-210*) no Kenedija kosmosa centra starta laukuma *LC-39B*.
Tajā pašā dienā 12:20:00 *UTC* jau bija palaists PSRS kosmosa kuģis *[[Sojuz-19]]*.

17. jūlijā 16:09:09 *UTC* *Apollo* saslēdzās ar kosmosa kuģi *Sojuz-19*. Tuvošanās un saslēgšanās laikā *Apollo* bija "aktīvais" kuģis, bet *Sojuz* — "pasīvais".

Saslēgšanās modulis kalpoja kā slūžu kamera, jo *Apollo* komandmodulī bija skābekļa atmosfēra ar spiedienu 0,35 atm, bet *Sojuz* gaisa sastāvs un spiediens bija tāds kā uz Zemes.
Kad krievi Aleksejs Ļeonovs un Valērijs Kubasovs atvēra lūku, viņus saslēgšanās modulī gaidīja Tomass Stefords un Donalds Sleitons. Apkalpes locekļi rotācijas kārtībā pārvietojās starp abiem kosmosa kuģiem un veica eksperimentus. Misija ietvēra gan kopīgus, gan atsevišķus zinātniskos eksperimentus. Viņi apmainījās ar karogiem un dāvanām (tostarp koku sēklām, kas vēlāk tika iestādītas abās valstīs), parakstīja sertifikātus, apmeklēja viens otra kuģus, kopā ēda un sarunājās viens otra valodās.

19. jūlijā 12:03:20 *UTC* *Sojuz-19* atvienojās no *Apollo*, un 12:33:39 *UTC* atkārtoti saslēdzās ar to. Šoreiz *Sojuz* bija "aktīvais" kuģis. Lūkas palika aizvērtas, un apkalpes nepārvietojās.

19. jūlijā 15:26:12 *UTC* *Sojuz* pēdējo reizi atvienojās no *Apollo*; abi kuģi bija pietauvoti kopumā 46 stundas un 47 minūtes.

*Sojuz-19* nolaidās 21. jūlijā, bet *Apollo* palika orbītā līdz 24. jūlijam.
*Apollo* apkalpe vēl veica 23 dažādus zinātniskos eksperimentus, piemēram, Zemes novērošanu, eksperimentus daudzfunkcionālajā krāsnī, ekstremālo ultravioleto starojumu pētījumus, kristālu audzēšanu, hēlija spīduma eksperimentu, Doplera izsekošanas eksperimentu un ģeodinamikas eksperimentu.

24. jūlijā 21:18:24 *UTC* komandmodulis nolaidās Klusajā okeānā, 7,3 km no lidmašīnu bāzes kuģa *USS New Orleans*.
Kosmiskais lidojums ilga 9 dienas 1 stunda 28 minūtes.

Vienīgā nopietnā problēma radās *Apollo* kapsulas nolaišanās laikā, kad apkalpe nejauši tika pakļauta toksiskiem slāpekļa tetroksīda izgarojumiem, kas radās, kad reakcijas kontroles sistēmas (RKS) oksidētājs izplūda no kosmosa kuģa un iekļuva kabīnes gaisa ieplūdes atverē. RKS netīšām tika atstāta ieslēgta nolaišanās laikā, un ļoti toksisks slāpekļa tetroksīds tika iesūknēts komandmodulī, kad tas iesūca ārējo gaisu. Brends uz brīdi zaudēja samaņu, bet Stefords izņēma avārijas skābekļa maskas, uzlika vienu Brendam un vienu deva Sleitonam. Viņi divas nedēļas tika hospitalizēti Honolulu.

## Ārējās saites

* Apollo-Soyuz Test Project Overview NASA
* ASTP spacefacts.de
* Apollo (ASTP) Mark Wade, Encyclopedia Astronautica
* Apollo 201, 202, 4 - 17 / Skylab 2, 3, 4 / ASTP (CSM) Gunter Dirk Krebs, Gunter's Space Page