open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juris Lujāns

**Juris Lujāns** (dzimis  Kandavā) ir Latvijas politiķis. Pēc 2006. gada politikā aktīvi nedarbojas.

## Biogrāfija
Vidējo izglītību ieguva Kandavas vidusskolā, vēlāk mācības turpināja Bulduru sovhoztehnikumā, kurā ieguva tehniķa—tehnologa izglītību. Pēc tam turpinājis izglītību Banku augstskolā kā banku darbinieks, studējis Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolā profesionālās izglītības mārketinga psiholoģiju. Latvijas Universitātē ieguvis maģistra grādu psiholoģijā.

No 1997. līdz 2002. gadam VAS Latvijas Hipotēku un zemes bankas valdes priekšsēdētāja vietnieks. No 2002. līdz 2004. gadam divreiz ieņēma Latvijas Ekonomikas ministra posteni. No 2003. līdz 2004. gadam ir Privatizācijas aģentūras padomes loceklis. 2005. gadā kļūst par Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieku, 2005. gada augustā atkāpjas no amata un noliek deputāta mandātu.

No 2003. gada jūlija darbojās LPP valdē. 2004. gadā piedalās Eiroparlamenta vēlēšanās un startē no LPP saraksta, bet netiek ievēlēts. 2004. gada decembrī ievēlēts par partijas valdes priekšsēdētāju. 2005. gada janvārī LPP 4. kongresā ievēlēts par partijas priekšsēdētāju. 2005. gadā piedalījās pašvaldību vēlēšanās un tika ievēlēts Rīgas domē no LPP saraksta.  LPP 5. kongresā atkāpās no partijas priekšsēdētāja posteņa;

## Atsauces
Velsas braucamais ponijs

**Velsas braucamais ponijs** jeb **Velsas ponijs (sekcija D)** ir viena no četrām Velsas poniju šķirnes sekcijām. Velsas ponijiem kopumā izšķir sekciju A — Velsas kalnu ponijs, sekciju B — Velsas ponijs (sekcija B), sekciju C — Velsas braucamā tipa ponijs, sekciju D — Velsas braucamais ponijs.

## Izskats un raksturs
thumb|left|250px
Velsas braucamais ponijs ir vislielākais no visiem Velsas ponijiem. Tā mazākais pieļaujamais augums ir 1,37 m. Ir organizācijas, kas neierobežo maksimālo augumu, bet ir organizācijas, kas ir noteikušas maksimālo pieļaujamo augstumu skaustā 1,48 m. Ponijs ir izturīgs un viegli uzturams.

Velsas braucamais ponijs ir spēcīgi būvēts, ar kompaktu augumu, tas ir spēcīgs un elegants. Galva kā visiem Velsas ponijiem ir smalki veidota, ar taisnu profils, lielas acis, mazas ausis. Kājas ir paīsas, atbilstoši poniju proporcijām. Ērzeļiem ir spēcīgi, muskuļaini kakli, ķēvēm kakli ir smalkāki. Līdzīgi Velsas braucamā tipa ponijam sekcijai C arī Velsas braucamajam ponijam ir skaistas, enerģiskas gaitas, ar augstu priekškāju kustību rikšos, ko ponijs ir mantojis no Norfolkas rikšotāja. 

Velsas braucamais ponijs var būt jebkurā krāsā, izņemot raibās krāsas kā dārka un lāsumaina. Visretāk sastopamā krāsa ir sirma. Un tam bieži ir baltas zīmes uz galvas un kājām. Velsas braucamos ponijus pamatā lieto iejūgam, bet tie tiek izmantoti arī kā jājamzirgi, tie ir lieliski sporta zirgi konkūram.

## Vēsture
Velsas braucamā ponija tips tika izveidots 15. gadsimtā kā bruņinieku ponijs. Velsas kalnu ponijs tika krustots ar arābu zirgu un jebkādām pieejamām lielākām zirgu šķirnēm, dati par to lietošanu nav saglabājušies.

18. un 19. gadsimtā tika nolemts, krustojot ar lielāka auguma šķirnēm, iegūt lielāku un jaudīgāku poniju. Tas tika krustots ar Norfolkas rikšotāju *Trotting Comet* un Jorkšīras braucamo zirgu *True Briton*, kura māte bija arābu zirgs. *Alonzo the Brave* bija Haknejas zirgs, lai gan cilstrakstos ir redzams, ka ērzelis ir bijis Derlija arābu zirga pēctecis. *Cymro Llwyd* bija arābu zirga un Norfolkas rikšotāja krustojums, un tā palsā krāsa joprojām ir redzama Velsas braucamajos zirgos mūsdienās.

Velsas braucamais zirgs kļuva ļoti iecienīts ar savu spēku un eleganci, to plaši izmantoja armijas vajadzībām, gan lai vilktu smago armijas tehnik, gan kā jājamzirgu. To izmantoja arī vietējie zemnieki kā darba zirgu. Mūsdienās Velsas braucamo poniju krusto ar tīrasiņu zirgiem un iegūst lieliskus sporta zirgus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Yhe Welsh Pony and Cob Society
* Derwen International Welsh Cob Centre
* Welsh Ponies are...
2009. gada Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā

thumb|right|Čempionāta logotips
**2009. gada [[Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā]]** norisinājās no  līdz ; Leikplesidā, ASV, devīto reizi. Iepriekš tas ir noticis 1949., 1961., 1969., 1973., 1978., 1983. un 1997. (skeletons) un 2003. gadā (vīriešu bobslejs). Uz čempionāta rīkošanu pieteicās arī Īglsas trase, bet balsojumā tā zaudēja ar 11 pret 25.

## Pasaules kausa rezultāti
2008./09. gada Pasaules kausa kopvērtējumā bija šādi rezultāti:

## Bobslejs
### Vīriešu divnieki
21. un 22. februāris

### Vīriešu četrinieki
28. februāris un 1. marts

### Sieviešu divnieki
20. un 21. februāris

## Skeletons
### Vīrieši
27. un 28. februāris

Otrais brauciens tika atcelts slikto laikapstākļu dēļ.

### Sievietes
26. un 27. februāris

Ceturtajā braucienā lija stiprs lietus un pūta vējš ar ātrumu līdz 50 km/h.

## Jauktā komanda
22. februāris

## Medaļas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
.bv

**.bv** ir valsts koda augšējā līmeņa domēns (*ccTLD*), kas formāli piešķirts Buvē salai — neapdzīvotai Norvēģijai piederošai atkarīgai teritorijai Atlantijas okeāna dienvidos. *ccTLD* sistēmā šādi domēni paredzēti valstu un atkarīgo teritoriju identificēšanai globālajā interneta domēnu struktūrā, un to nosaukumi parasti balstās uz starptautiskā standarta ISO 3166-1 divburtu (*alpha-2*) kodiem. Domēna apzīmējums .bv izriet no ISO 3166-1 standarta, kurā kods BV ir piešķirts Buvē salai. Šo standartu uztur Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO), un tas kalpo par pamatu *ccTLD* piešķiršanai globālajā domēnu vārdu sistēmā. ISO 3166-1 kodi tiek plaši izmantoti ne tikai interneta infrastruktūrā, bet arī statistikā, loģistikā un starptautiskajā datu apmaiņā.

Globālajā DNS sistēmā .bv ir deleģēts, bet praktiski neaktīvs *ccTLD*. Domēns ir iekļauts saknes zonā, un tā delegācijas ierakstu uztur *[[Internet Assigned Numbers Authority]]* (IANA), kas koordinē augstākā līmeņa domēnu piešķiršanu un tehnisko uzraudzību. Par domēna pārvaldītāju ir norādīts Norvēģijas reģistrs *[[UNINETT Norid]]*, un delegācija formāli reģistrēta 1997. gada 21. augustā, taču domēns nekad nav ticis atvērts publiskai domēnvārdu reģistrācijai. Norvēģija ir apzināti izvēlējusies .bv neaktivizēt praktiskai lietošanai, dodot priekšroku nacionālajam domēnam .no. Līdz ar to .bv pastāv kā rezervēts *ccTLD* ar pilnvērtīgu tehnisko statusu DNS sistēmā, taču bez reālas izmantošanas interneta adresēšanā.

## Ārējās saites

* Current Norid politika
1611. gads

**1611**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
* 30. oktobris - Gustavs II Ādolfs tiek kronēts par Zviedrijas karali. 

## Dzimuši
* 28. janvāris — Johanness Hevēlijs (*Johannes Hevelius*), Karaļa Prūsijas (Polijas-Lietuvas kopvalsts) astronoms (miris 1687.)
* 16. maijs — Inocents XI (*Innocentius XI*), Romas pāvests (miris 1689.)
* 1. septembris — Viljams Kartraits, angļu dzejnieks (miris 1643.)
* 11. septembris — Tirenns (*Turenne*), Francijas maršals (miris 1675.)

## Miruši
* 18. jūlijs - Sertorio Kvatromani, itāliešu rakstnieks - humānists (dzimis 1541.) 
* 30. oktobris — Kārlis IX (*Karl IX*), Zviedrijas karalis (dzimis 1550.)
* nezināms datums — Henrijs Hadsons (*Henry Hudson*), angļu jūrasbraucējs (dzimis 1570?. gadā)
Žans Kalvins

**Žans Kalvins** (, , , ; dzimis , miris ) bija reformācijas laika Francijas Karalistes un Šveices teologs un mācītājs. Kalvins bija galvenā figūra teoloģijas sistēmas attīstībā, ko vēlāk nodēvēja par kalvinismu. Viņa zināmākais rakstītais darbs ir "Kristīgās reliģijas institūcijas".

## Biogrāfija
Žans Kalvins ir dzimis  Nojonā, Pikardijā. Viņa vārds viduslaiku franču valodā tiek rakstīts kā *Jehan Cauvin*, kas latviski atveidojams kā Žans Kovēns. Viņa tēvs bija Žerārs Kovēns (*Gérard Cauvin*), bet māte — Žanna le Franka (*Jeanne le Franc*). Kad Žanam Kalvinam bija trīs gadi, viņa māte Žanna le Franka nomira.

Saskaņā ar tradicionālām Žana Kalvina biogrāfijām, 1523. gadā Parīzē viņš sāka studēt teoloģiju, taču nav saglabājušies nekādi tieši dokumenti, kas to apliecinātu. 1525. vai 1526. gadā Žans Kalvins sāka mācīties Orleānas Universitātē tieslietas un humanitārās zinātnes. 1529. gadā, nepabeidzot iepriekš uzsāktās studijas Orleānā, viņš sāka studēt Buržas Universitātē, kur apguva sengrieķu valodu, kas vēlāk noderēja Jaunās Derības studēšanai. 1531. gadā nomira Žana Kalvina tēvs Žerārs Kovēns.

1520. gados viņš nostājas pret Romas Katoļu baznīcu. Pēc protestantu vajāšanām Francijas Karalistē, Kalvins bija spiests bēgt uz Bāzeli, kur 1536. gada martā izdeva savu pazīstamāko darbu "Kristīgās reliģijas institūcijas" (*Institutio Christianae religionis*).

1536. gadā tika uzaicināts reformēt baznīcu Ženēvā, tomēr 1538. gadā tika no turienes padzīts un apmetās Strasbūrā. 1541. gadā Žans Kalvins atgriezās Ženēvā, kur veica radikālas reliģiskas un sabiedriskas reformas.

Žans Kalvins nomira  Ženēvā. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Saka (nozīmju atdalīšana)

**Saka** var būt:
* Saka — ciems Sakas pagastā
* Saka — upe Kurzemē
* Saka — Daugavas sānteka pie Jēkabpils
* Saku pilsētas Krimā tatāru nosaukums
* Saka — bijusī dzelzceļa stacija līnijā Liepāja—Ventspils 

## Skatīt arī
* Sakas
* Sakas sala
* Sakaiņi
Saka (upe)

**Saka** ir Tebras un Durbes koptekupe Dienvidkurzemes novadā. Tek pa Piemares līdzenumu 6 km garumā un pie Pāvilostas ietek Baltijas jūrā. Upe tek pa 5-6 m dziļu ieleju ar vidējo kritumu 0,4 m. Kritums jūras līmeņa un noteces svārstību dēļ ir mainīgs. Upes platums ir no 25-30 m sākumā līdz 45 m grīvā. Grīvā izbūvēta osta ar moliem.

Pietekas: Mindes strauts, Malduguņu urga (labās), Torka urga, Remešvalks (kreisās).

Upi šķērso autoceļš P111 un pamestais Liepājas—Ventspils dzelzceļš.

## Atsauces

## Ārējās saites
Polijas Skautu Krusts

200px|right|thumb|Polijas Skautu Krusts
**Skautu Krusts** () ir Polijas Skautu un gaidu kustības zīme, ko pasniedz Polijas skautiem, vecskautiem un roveriem. Pirmo reizi to pasniedza pagrīdes Skautu organizācija Varšavā 1912.gadā. Zīmi veidojis Kazimirs Ļutoslavskis, un tās izskats kopš tā laika praktiski nav mainījies. Zīmi piestiprina krūšu kreisajā pusē, divu pirkstu platumā virs kabatas. 

1918. gada novembrī Polijas Kara ministrs noteica, ka Skautu krusts ir vienīgais civīlais (nevalstiskais) apbalvojums, ko drīkst nēsāt pie militārā formastērpa. Šis noteikums ir spēkā arī šobrīd.

## Simboli
Krusta meta autors ir katoļu priesteris Kazimirs Ļutoslavskis, poļu komponista Vitolda Ļutoslavska tēvocis. Krusta forma norāda uz grūto ceļu, kas vienmēr ejams. Tajā arī ir simboliska atsauce uz Polijas augstāko militāro apbalvojumu *[[Virtuti Militari]]*, drosmes un nelokāmības simbolu.

Krusta centrālais elements ir stilizēts lilijas zieds *[[Fleur-de-lys]]*, sens tikumības un skaidrības simbols. Tas ir plaši lietots starptautiskās skautu kustības simbols.

Lilijas zieds ir ieskauts aplī, pilnības un skautu vienības simbolā. Stari apļa iekšpusē simbolizē latīnisko teicienu *per aspera ad astra* ("caur šķēršļiem uz zvaigznēm").

Vainags ap krusta vidu sastāv no divām daļām. Kreisajā pusē ir ozollapu vija, kas simbolizē spēku, drosmi, varonību un veiklumu. Labajā pusē - lauru lapu vija, uzvaras simbols. Skautam ir biežāk jāgūst uzvaras pār savu vājumu nekā ienaidnieku. Pie tam lauru lapas simbolizē zināšanas un prasmi. saite, kas savieno abas vainaga vijas ir kā ikdienas atgādinājums katram skautam, katru dienu izdarīt kādu labu darbu. 

Krusts pildīts ar smilšu graudiņiem. Tie simboliski norāda skautu lielo skaitu uz Zemes un akmeņaino ceļu, kas skautam ejams. Vārds *Czuwaj* (latviski - "Esi modrs") ir Polijas skautu devīze un sveiciens.

## Ārējās saites
Latvijas augstākie pauguri

Šis ir **[[Latvija]]s augstāko [[paugurs|pauguru]]** uzskaitījums. 270 metru atzīmi pēc absolūtā augstuma pārsniedz 23 pauguri. Latvijas augstākais paugurs ir 311,94 m augstais Gaiziņkalns Vidzemes augstienē, kas ir augstākais Latvijā un otrs augstākais Baltijā, bet visaugstākais paugurs pēc relatīvā augstuma ir Latgales augstienē atrodošais Dzierkaļu kalns (89,2 m).

Pretēji nereti sastopamam uzskatam, Latvijā kalnu nav, jo tie neatbilst nevienai no definīcijām, kuras nosaka, ka minimālajam absolūtajam augstumam jābūt 500 m vai arī vismaz 100 m lielam relatīvajam augstumam.

## Latvijas augstākie punkti
Šajā sarakstā iekļauti pauguri, kuru absolūtais augstums sasniedz 265 m vjl. Precīzs augstums norādīts pauguriem virs 270 m vjl. Zem 270 m vjl. uzskaitījums var būt nepilnīgs, kā augstums norādīta augstākā 1&nbsp;m horizontāle. Relatīvie augstumi var būt neprecīzi.

## Latvijas augstieņu augstākie virsas punkti

## Atsauces
Augustīns no Kenterberijas

thumb|150px|Augustīns no Kenterberijas.

**Augustīns no Kenterberijas** (*Augustine of Canterbury*, dzimis 6. gadsimta sākumā, miris ) bija benediktiešu mūks, kurš 598. gadā kļuva par pirmo Kenterberijas arhibīskapu. Viņš tiek uzskatīts par "angļu tautas apustuli", kā arī par Anglijas baznīcas dibinātāju.

## Ārējās saites
Auseklis (zīme)

thumb|right|200px|Auseklis karoga masta dekorācijā

**Auseklis** (arī **auseklītis**, senāk arī **zvaigznīte**) ir simbols — viens no zvaigznes zīmes atvasinājumiem latviešu kultūrā. Tas ir astoņstūrains zvaigznes raksts, ko latviešu kultūrā izmanto audumos, segās, jostās, cimdos utt.

1930. gados radās zīmes sasaiste ar tāda paša nosaukuma latviešu mitoloģijas dievību. Zīmi lietoja ne tikai tautiskā apģērbā, bet arī publiskajā telpā – noformējumos un citur. Auseklis ar centrā esošu A burtu kļuva par vienu no Aizsargu organizācijas simboliem.

Ausekļa zīmi plaši atsāka izmantot Trešās atmodas laikā 20. gadsimta 80. gadu beigās – to lietoja, darinot patriotiskas piespraudes vai apģērbu, karoga kāta gala vai turētāju, kā arī drukāto materiālu, fasāžu un citu rotājumu izgatavošanā. Simbolu plaši lietoja vairākas neatkarības atjaunošanas kustības – Latvijas Tautas fronte, Helsinki-86 un citas. Ausekļa simbolu arī mūsdienās lieto Latvijas Republikas Zemessardzes logotipā, bijušā Alojas novada ģerbonī un citur.

## Attēli

Auseklis Valsts svētku instalācijā 1938.JPG|Ausekļa zīme svētku instalācijā 1938. gada novembrī (Valsts tehnikuma ēka).]]
Attēls:Auseklis uz Minskas t-c.jpg|Auseklītis tirdzniecības centra "Minska" fasādē Purvciemā, Rīgā
Attēls:Auseklis tiles.jpg|Ietves flīzes ar auseklīti Aglonas ielā Rīgā
Attēls:Patversmes iela 18 (logs).jpg|Loga restes ar ausekļa zīmi Patversmes ielā, Sarkandaugavā, Rīgā
Attēls:Latvian National Guard emblem.svg|Latvijas Republikas Zemessardzes emblēma ar auseklīti
Attēls:Latvian Auseklis.svg|Ausekļa zīme Latvijas karoga krāsās
Attēls:Stamps of Latvia, 2013-24.jpg|Latvijas Pasta pastmarka ar auseklīti, kas veltīta Latvijas Tautas frontes 25. gadadienai
Attēls:Jekabpils CoatOfArms onHouse.JPG|Sienas zīmējums ar auseklīšiem un Jēkabpils ģerboni Jēkabpilī, 2008. g.
Attēls:Rīga, piemineklis R. Mūrnieka traģēdijas vietā, 2000-04-09 - panoramio.jpg|Piemineklis Roberta Mūrnieka sašaušanas vietā Mīlgrāvja ielā Rīgā


## Ārējās saites
Čau

**Čau** () ir neformāls itāļu sveiciens, kas izplatīts arī citur pasaulē, tostarp latviešu valodā. To izmanto gan sasveicinoties, gan atvadoties.

## Izcelsme un izplatība
Vārds ir cēlies no venetu valodas "s-ciào vostro" jeb "s-ciào su", kas nozīmē "Esmu Jūsu vergs". Tomēr tas nav jāuztver burtiski, bet kā lojalitātes apliecinājums draugam, norādot, ka sveiciena lietotājs vajadzības gadījumā vienmēr būs gatavs palīdzēt. Šis sveiciens ir analogs latīņu "servus", ko joprojām izmanto bijušās Austroungārijas impērijas teritorijā. Venetu "s-ciào" un itāļu "schiavo" ir cēlušies no latīņu "sclavus", kas sākotnēji nozīmēja slāvs, bet lielā slāvu izcelsmes vergu skaita dēļ ar laiku kļuva par vispārēju apzīmējumu vergam, aizstājot "servus". Tiek uzskatīts, ka itāļu valodā šis sveiciens iegājies Venēcijas Republikas uzplaukuma laikos, savukārt no tās, tāpat kā citi itāļu kultūras elementi, izplatījies citās Eiropas valodās, bet pārējā pasaulē tas bieži pārņemts no itāļu imigrantiem. Vjetnamā *chào* netiek uzskatīts par aizguvumu, tomēr kādreiz tā bija iesaistīta tirdzniecībā ar Venēciju.

## Nozīme dažādās valodās
Mūsdienu itāļu valodā, tāpat kā latviski, *čau* lieto gan sasveicinoties, gan atvadoties no tuviniekiem un draugiem. Itālijā, tāpat kā dažās Dienvidamerikas valstīs, vārdu atvadoties mēdz dubultot, bet, ja to atkārto vēl vairāk reižu, atvadoties tiek arī norādīts, ka cilvēkam jāsteidzas. Savukārt, ja "a" izrunā stiepti, tiek izteikts prieks par tikšanos. Līdzīgi šis sveiciens tiek lietots gan satiekoties, gan atvadoties arī Čehijā, Igaunijā, Somijā, Ungārijā, Japānā, Serbijā, Melnkalnē, Šveicē, Rumānijā un Vjetnamā. Bet tikai kā atvadu sveicienu to lieto arābi, bulgāri, nīderlandieši, vācieši, grieķi, ebreji, maķedonieši, maltieši, poļi, portugāļi, slovēņi, kā arī spāņu un angļu valodās runājošie. Arī lietuvieši un slovāki šo sveicienu biežāk izmanto atvadoties, tomēr reizēm tas tiek lietots arī sasveicinoties. 

Latviešu valodā *čau* ir ieviesies pagājušā gadsimta 70. gados. Šajā laikā tas parādījās grāmatās un stāstos, lai atspoguļotu sarunvalodu, tomēr tas tika minēts diezgan reti, jo, visticamāk, vēl nebija īpaši populārs.

## Atsauces
Mihails Aņisins

**Mihails Aņisins** (; dzimis 1988. gada 1. martā Maskavā) ir krievu hokejists, uzbrucējs. Pašlaik (2017) viņš spēlē Krievijas Augstākās līgas komandā Karaghandi "Saryarka".

Viņa tēvs Vjačeslavs arī bija profesionāls hokejists.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Aņisins uzsāka 2004.—05. sezonā, kad spēlēja Maskavas "CSKA-2" rindās Krievijas Pirmās līgas ietvaros. Nākamajā sezonā 7 spēles viņš aizvadīja arī Krievijas Augstākās līgas klubā Voskresenskas "Himik", bet 2006.—07. sezonā debitēja Krievijas Superlīgā, aizvadot 10 spēles "CSKA" pirmajā sastāvā. Vēlāk viņš pievienojās Maskavas "Krilia Sovetov", kas pēc sezonas beigām izkrita uz Augstāko līgu. "Krilia Sovetov" rindās Aņisins aizvadīja visu 2007-08 sezonu.

2008.—09. gada sezonā viņš pievienojās Novosibirskas "Sibirj" vienībai, kuras sastāvā aizvadīja nākamās divas sezonas. 2010. gada vasarā viņš pievienojās Čerepovecas "Severstal" rindām, taču sezonas vidū pārcēlās vispirms uz Hantimansijskas "Jugra", taču tad arī Čehovas "Vitjaz".

2012. gada ievadā Aņisins pievienojās Maskavas "Dinamo" vienībai, sezonas izskaņā izcīnot Gagarina kausu. Nākamās sezonas gaitā, konflikta ar galveno treneri Oļegu Znaroku dēļ, Aņisins pārcēlās uz Čerepovecas "Severstal" rindām. 2013. gada jūnijā noslēdza divu gadu līgumu ar Ņižņekamskas "Ņeftehimik", taču gadu vēlāk pievienojās jau jaunizveidotās HK Soči sastāvam.

## Ārējās saites
Etiopu kalendārs

**Etiopu kalendārs** ir kalendārs, kas tiek lietots Etiopijā. Tāpat to lieto Eritrejas Pareizticīgā baznīca, Eritrejas Katoliskā baznīca un Eritrejas Evaņģēliskā baznīca. Šis kalendārs veidots no senākā, Koptu kalendāra, kas savukārt cēlies no vēl senākā, ēģiptiešu kalendāra, bet tas ir līdzīgs Jūlija kalendāram. Arī tam ik pēc četriem gadiem tiek pielikta papildu diena. Etiopu kalendāra gads sākas 30. augustā (pēc Jūlija kalendāra), ja nākamais ir garais gads, vai arī 29. augustā, ja nakošais ir parastais gads. Līdzīgi koptu kalendāram, etiopu kalendārā ir 12 mēneši pa 30 dienām katrā. kā arī gada beigās piecas vai sešas papildu dienas. Papildu dienu skaitu nosaka pēc tā, vai tas ir parastais, vai arī garais gads.

Dienu skaitīšana etiopu kalendārā sākas no 8. gada 29. augusta (pēc Jūlija kalendāra). Tādējādi, jauno gadu tūkstoti Etiopija sagaidīja 2008. gada 11. septembrī (pēc Jūlija kalendāra). Šāda nobīde laika skaitīšanā attiecībā pret Jūlija un Gregora kalendāru ir saistīta ar citu Marijas pasludināšanas datuma noteikšanu.

Diennakts sākas nevis pusnaktī, bet gan ar Saules lēktu.

## Mēneši
Vāclavs I

**Vāclavs I** var būt:

* Svētais Vāclavs (*Svatý Václav*, ap 907 – 935) - Bohēmijas kņazs
* Vāclavs I (*Václav I.*, ap 1205 – 1253) - Bohēmijas karalis
* Vāclavs I (*Václav I.*, 1337 – 1383) - Luksemburgas hercogs
Sarkanās Zvaigznes ordenis

**Sarkanās Zvaigznes ordenis** bija viens no Padomju Savienības ordeņiem. To piešķīra militāro un iekšlietu struktūru darbiniekiem, militārām vienībām, kara kuģiem, uzņēmumiem, organizācijām utt.

Ordenis tika nodibināts 1930. gada 5. maijā ar rīkojumu par statūtu izveidi, kurus pieņēma PSRS CIK prezidijs. Tālāk noteikumi par šo ordeni un tā piešķiršanu tika vairākkārt mainīti (1936, 1943, 1946, 1947 un 1980 gadā).

## Ordeņa statuss

Šis ordenis tika izveidots, lai varētu izteikt atzinību personām, kurām bijuši lieli nopelni PSRS aizsardzības stiprināšanā kara laikā un valsts drošības nodrošināšanā miera laikā.

Ar Sarkanās Zvaigznes ordeni apbalvoja:

* Padomju armijas, Kara flotes karavīrus, robežsardzes un iekšlietu karaspēka, drošības orgānu, VDK, kā arī iekšlietu sistēmas darbiniekus; 
* militāras vienības, kara kuģus, savienības un apvienības, uzņēmumus, iestādes, organizācijas.

Ar šo ordeni varēja tikt apbalvotas arī ārzemju militārpersonas.

Apbalvošana ar ordeni notika:
* par personīgu drošsirdību un pašuzupurēšanos kaujas laukā, lielisku organizatorisko un vadības darbu kara vešanā, kuri veicinājuši karaspēka veiksmīgu darbību;
* par veiksmīgu militāras vienības darbību, kuras rezultātā pretinieks cietis ievērojamus zaudējumus;
* par panākumiem, nodrošinot valsts drošību un PSRS valsts robežu neaizskaramību;
* par vīrišķību un drošsirdību, kura izrādīta apstākļos, kad izpildīta pavēle, kuras risks bijis dzīvībai bīstams;
* par komandieru uzdoto speciālo uzdevumu priekšzīmīgu izpildīšanu un citiem varoņdarbiem, kuri izdarīti miera laikā; 
* par panākumiem, uzturot augstu kaujas gatavību militārajās vienībās, par izciliem rādītājiem militārajā un politiskajā sagatavotībā, jaunas tehnikas apgūšanā un citiem panākumiem, kuri nostiprinājuši PSRS aizsardzības spējas;
* par panākumiem, kas saistīti ar militārās zinātnes un tehnikas attīstību, kadru sagatavošanu PSRS bruņotajiem spēkiem;
* par panākumiem sociālistiskās sadraudzības nostiprināšanā.

## Ārējās saites

* Ordens des Roten Sterns (apraksts) 
* Ordeņa statuss un cita informācija
Tomass Kranmers

thumb|175px|Tomasa Kranmera portrets

**Tomass Kranmers** (*Thomas Cranmer*, dzimis , miris ) bija angļu reformācijas līderis, kā arī Kenterberijas arhibīskaps laikā, kad Anglijā valdīja Henrijs VIII un Eduards VI. Viņš veica šķiršanās procedūru starp Henriju VIII un Aragonas Katrīnu, un tā beidzās ar Anglijas Baznīcas atšķelšanos no Romas Katoļu baznīcas. Kranmers līdzās Tomasam Kromvelam atbalstīja karaļa pārākumu pār Baznīcu.
## Ārējās saites

* The execution of Archbishop Thomas Cranmer (1556) at EnglishHistory.net
* Thomas Cranmer biography at the BBC
* Letter from Cranmer on Henry VIII's divorce at the Center for Medieval Studies at Fordham University
* Thirty-Nine Articles from the Anglican Communion official website
*
Svētais Vāclavs

**Svētais Vāclavs** (, , ; dzimis ap 907. gadu, miris ) bija Pšemislu dinastijas Bohēmijas kņazs, kuru 935. gadā nogalināja jaunākā brāļa Boļeslava I piekritēji. Čehijas svētais aizbildnis.

Vāclavs bija Pšemislu dinastijas kņaza Vratislava I dēls. Iespējams, ka viņa sieva, pielabas slāvu cilts hevelu (apdzīvoja mūsdienu Berlīnes apkārtni) princese Drahomīra (*Drahomíra*) bija viņa māte. Tomēr, pēc tēva nāves 921. gadā, lielāka ietekme uz Vāclavu bija Vāclava vecaimātei Svētajai Ludmilai, kura audzināja Vāclavu kristietībā. 921. gadā Svētā Ludmila tika nogalināta. 924. gadā Vāclavs faktiski sāka valdīt un padzina Drahomīru.

Valdīšanas laikā Vāclavs Prāgā nodibināja Svētā Vīta rotondu, likdams pamatus Svētā Vīta katedrālei. 929. gadā piedzīvoja kopīgu Bavārijas hercoga Arnulfa I un Saksijas hercoga Heinriha I Putnuķērāja uzbrukumu. 935. gadā, pa ceļam uz baznīcu Stara Boleslavā, Vāclavu nogalināja trīs viņa svītas locekļi.

Vāclava vārdā nosaukts viens no ievērojamākajiem Prāgas laukumiem - Vāclava laukums (*Václavské náměstí*). Kopš 2000. gada 28. septembris - Svētā Vāclava nāves diena, tiek svinēta kā Čehijas valsts dibināšanas diena (*Den české státnosti*) un ir oficiāla brīvdiena. Svētais Vāclavs ir vairāku čehu leģendu tēls. Angļu tradīcijā Svētais Vāclavs ir Ziemassvēku dziesmas "*[[Good King Wenceslas]]*" prototips.
Tomass Floršics

**Tomass Floršics** (; dzimis ) ir vācu bobslejists-pilots. Dzimis Vindišholchauzenes pilsētā.

Karjeru uzsācis 2001. gadā, starptautiskās sacensībās piedalās kopš 2003. gada. Viņa karjeras labākie sasniegumi ir 2. vieta 2008. un 2011. gada FIBT pasaules čempionāta divnieku konkurencē un otrā vieta 2008.—2009. gada Pasaules kausa bobslejā divnieku ieskaitē. Floršics ir uzvarējis vairākos Pasaules kausa posmos. 2010. gada Olimpiskajās spēlēs izcīnīja sudraba medaļu divniekos.

## Labākie rezultāti
:*Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*
Džordžs Fokss

thumb|200px|Džordžs Fokss
**Džordžs Fokss** (*George Fox*, dzimis 1624. gada jūlijā, miris ) bija viens no cilvēkiem, kurš pameta Anglijas baznīcu. Viņš izveidoja kustību, kuru nodēvēja par "Patiesības Draugiem", arī zināmi kā "kvēkeri" vai vienkārši "Draugi".

## Atsauces un piezīmes
Drekslers (nozīmju atdalīšana)

**Drekslers** ( — 'virpotājs'; sieviešu dzimtē Drekslere) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Antons Drekslers (*Anton Drexler*; 1884—1942) — Vācijas politiķis;
* Veners Drekslers — Vācijas jūras flotes virsnieks;
* Oto-Heinrihs Drehslers (*Otto-Heinrich Drechsler*; 1895—1945) — Lībekas birģermeistars, okupētās Latvijas ģenerālkomisārs (1941—1944)
* Haino Drekslers — Vācijas politiķis, Marburgas mērs;
* Klaids Drekslers — ASV basketbolists;
* Eriks Drekslers — nanotehnologs, futurologs.
* Arturs Drekslers-Duburs, latviešu mākslinieks.

## Skatīt arī
* Dreslers
Oto-Heinrihs Drehslers

**Oto-Heinrihs Drehslers** (;  — ) bija vācu virsnieks, vēlāk nacistu partijas darbinieks. Lībekas birģermeistars, Latvijas ģenerālapgabala ģenerālkomisārs (1941—1944).

## Biogrāfija
Dzimis 1895. gada 1. aprīlī Libcā, Pirmā pasaules kara sākumā iesaukts Vācijas Impērijas armijā (*Reichswehr*), kā virsnieks piedalījās kaujās Francijas un Nīderlandes teritorijā, pēc ievainojuma 1918. gadā viņam amputēja kāju. Pēc kara pabeidza zobārstniecības studijas Rostokas Universitātē (1920—1922). 1925. gadā iestājās NSDAP, vadīja partijas grupu Krepelīnā, 1930. gadā pievienojās nacistu partijas trieciengrupai SA (*[[Sturmabteilung]]*), kļuva par NSDAP Mēklenburgas apbgabala gauleitera vietnieku (1932—1933).
Pēc Hitlera nakšanas pie varas no 1933. līdz 1937. gadam bija Lībekas birģermeistars, no 1937. gada 1. aprīļa oberbirģermeistars.

Pēc Latvijas okupācijas Otrā pasaules kara laikā Drehsleru 1941. gada 17. jūlijā iecēla par Latvijas ģenerālkomisāru. Līdztekus bija arī Prūsijas valsts padomes konsultants un Lībekas padomes loceklis. 1941. gada augustā viņš pārcēlās uz Rīgu, kur vadīja okupētās Latvijas civilo pārvaldi līdz 1944. gada oktobrim. Viņa vietā par ģenerālkomisāru iecēla Oskaru fon Borku (*Oskar von Borcke*, 1910-?).

Pēc tam, kad kara beigās Britu armija viņu arestēja, 1945. gada 5. maijā Drehslers Melnas (*Mölln*) pilsētā izdarīja pašnāvību.

## Piezīmes

## Atsauces
Eirodziesma 2006

**Eirodziesma 2006** bija 51. starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlase, kuras fināls notika  Ventspilī. Par Eirodziesmas uzvarētājiem un Latvijas pārstāvjiem Eirovīzijas dziesmu konkursā kļuva "Cosmos" ar dziesmu "I Hear Your Heart".

## Skatīt arī
* Eirovīzijas dziesmu konkurss
* 2006. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

## Ārējās saites
* Latvijas Eirovīzijas oficiālā mājas lapa
* Eirovīzijas oficiālā mājas lapa
Eirodziesma 2005

**Eirodziesma 2005** bija 50. starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlase, kuras fināls notika  Ventspils Olimpiskajā Centrā, Ventspilī. Par Eirodziesmas uzvarētājiem un Latvijas pārstāvjiem Eirovīzijā kļuva duets Valters & Kaža ar dziesmu *[[The War Is Not Over]]*. Eirodziesmas uzvarētājs tika noteikts skatītāju balsojumā (pusfinālos bija kopīgs žūrijas un skatītāju balsojums). Šī bija pirmā reize Eirodziesmas vēsturē, kad nacionālā atlase notika ar diviem pusfināliem. Pusfināla dalībniekus noteica žūrija, kuras sastāvā bija mūziķi, komponisti, televīzijas profesionāļi un mūzikas biznesa pārstāvji no vairākām Eiropas valstīm.

## Pusfināli

Pusfinālos finālam kvalificējušās dziesmas izraudzījās skatītāji un īpaša žūrija. Finālam kvalificējās pirmās trīs dziesmas, kas saņēma vislielāko skatītāju balsu daudzumu, kā arī žūrijas balsojuma pirmās divas vietas. Ja starp žūrijas balsojuma pirmajām divām vietām ierindojās kāda no skatītāju balsojuma pirmajām trim vietām, tad automātiski finālam kvalificējās nākamā žūrijas balsojumā augstāk esošā dziesma.

### Pirmais pusfināls

### Otrais pusfināls

## Fināls

**Piezīme**: Pirmās trīs vietas netika atklātas, taču tika paziņots par dziesmām nodotais balsu skaits. Par pirmo vietu kopumā tika saņemtas 8834, otro — 8638, trešo — 7657 balsis.

## Superfināls

## Skatīt arī
* 2005. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss
* Latvija Eirovīzijas dziesmu konkursā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eirodziesmas mājaslapa
Aleksandrs Vešņakovs

**Aleksandrs Vešņakovs** (; dzimis ) ir Krievijas valstsvīrs un diplomāts, bijušais Krievijas Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs, no 2008. gada februāra līdz 2016. gada decembrim Krievijas vēstnieks Latvijā.

## Biogrāfija

Dzimis Arhangeļskas apgabalā. Pabeidzis Arhangeļskas jūrskolu, Ļeņingradas Makarova augstāko jūras inženieru skolu, Ļeņingradas augstāko partijas skolu, Krievijas Ārlietu ministrijas akadēmiju. No 1973. līdz 1987. gadam strādājis Ziemeļu jūras un upju kuģniecībā. Pabijis daudzās pasaules ostās. Pēc tam kļuva par Arhangeļskas partijas komitejas sekretāru.

1990. gadā pārcēlies uz Maskavu, jo bija kļuvis par Krievijas Augstākās padomes deputātu. No 1994. gada marta strādāja Krievijas Centrālajā vēlēšanu komisijā (CVK).  ievēlēts par Krievijas CVK sekretāru. 1999. un vēlāk arī 2003. gadā atkal ievēlēts CVK kā tās priekšsēdētājs. Kā CVK sekretārs un vēlāk priekšsēdētājs vadīja 1995., 1999., 2003. gada Krievijas parlamenta vēlēšanas un 1996., 2000. un 2004. gada Krievijas prezidenta vēlēšanas.

2007. gadā vairs neiekļuva Krievijas CVK sastāvā.  viņš tika apstiprināts kā nākamais Krievijas vēstnieks Latvijā, bet  nozīmēts šim amatam.  stājies Krievijas vēstnieka amatā.  no vēstnieka amata atstādināts.

Apbalvots ar Latvijas Pareizticīgās Baznīcas III šķiras Svētā svētmocekļa Rīgas arhibīskapa Jāņa ordeni.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija 
* Vešņakovs vēlas vairot Krievijas iedzīvotāju pozitīvu uztveri par Latviju (easyget.lv)
* Jaunais Krievijas vēstnieks slavē Kaļužniju, mācīsies valodu
Resena

**Resena** () ir pilsēta Ziemeļmaķedonijas dienvidrietumos. Tai ir aptuveni 9000 iedzīvotāju. Pilsēta atrodas starp Ohridu un Bitolu. Resena atrodas 880 metru virs jūras līmeņa augstumā. Resena atrodas netālu no Prespas ezera.

## Pilsētas nosaukums
Maķedoniešu, bulgāru un serbu valodās pilsētas nosaukums ir *Resen* (*Ресен*), turku un grieķu valodās — *Resne*, albāņu valodā lieto nosaukumu *Resnjë*.

## Vēsture
Resenas vēsture saistāma jau ar Romas impērijas laikiem, kad tika uzbūvēts ceļš *Via Ignacia*, kas vijās cauri pilsētai.

Viduslaikos pilsētas apkaime ietilpa Bulgārijas sastāvā. Pēc Kļučas (Kleidonas) kaujas pilsētas apkaime nokļuva Bizantijas impērijas sastāvā.

Vēlāk Resena atradās Osmaņu impērijas sastāvā.

20. gadsimta sākumā pēc Balkānu kariem Resena nokļuva Serbijas, vēlāk jaundibinātās Dienvidslāvijas, tad Sociālistiskās Dienvidslāvijas sastāvā.

No 1991. gada Resena ir viena no neatkarīgās Ziemeļmaķedonijas pilsētām.

## Iedzīvotāji
Saskaņā ar 2002. gada tautas skaitīšanas datiem Resenas pilsētā bija 8748 iedzīvotāji.

Nacionālais sastāvs:
* Maķedonieši — 7011 (80,14%)
* Turki — 1119 (12,79%)
* Albāņi — 205 (2,34%)
* Čigāni — 169
* Serbi — 58
* Aromūni — 18
* citi 178

## Atsauces

## Ārējās saites
Gostivara

**Gostivara** (, ) ir pilsēta Ziemeļmaķedonijas ziemeļrietumos.

## Vēsture
Netālu no šābrīža pilsētas atrašanās vietas 170 g. p.m.ē. atradās pilsēta Draudaka, kas bija pieminēta romiešu dokumentos.

## Ģeogrāfija
Gostivara atrodas Šaru kalnu pakājē. Netālu no pilsētas savu tecējumu uzsāk Vardaras upe, kas ir lielākā upe valstī un tek arī caur Gostivaras pilsētai.

## Ekonomika
Gostivara jau vēsturiski ir bijusi pilsēta ar attīstītu tirdzniecību. 19. gadsimta otrajā pusē šeit apmetās daudzi tirgotāji no Kruševas, Kičevas, Tetovas un Velesas, kas šeit atvēra veikalus.

Šobrīd pilsēta ir kļuvusi par vienu no attīstītākajām pilsētām Maķedonijas Republikā
. Ievērojamu daļu no pilsētas ieņēmumiem sastāda ap 20'000 emigrējušo pilsoņu. Ir aprēķināts, ka Jūnija un Augusta mēnešos pilsētā tiek "iepludināti" ap 5 miljoniem eiro, kad emigrējušie pilsoņi dodas atvaļinājumā un apciemo pilsētu.

## Iedzīvotāji
2002 gadā Gostivarā bija 35'847 iedzīvotāju.

Nacionālais sastāvs: 
* Albāņi - 15 490 (63,21%)
* Maķedonieši - 10 285 (19,85%)
* Turki - 3 559 (9,92%)
* Čigāni - 1 899 (5,29%)
* Serbi - 146
* Bosnieši - 34
* Aromūni - 15
* citas tautības - 419

## Ārējās saites
Gregoriāņu dziedājums

thumb|191px|Gregoriskā korāļa fragments.
**Gregoriskie dziedājumi** pamatā izpaužas kā **gregoriskais korālis**. Korāļi parasti ir vienbalsīgas liturģiskas dziesmas, kas izpaužas galvenokārt Rietumu kristietībā. Tā plašais dziedājumu repertuārs ir vecākais zināmais mūzikas repertuārs, kura attīstību saista ar 9. un 10. gadsimtu.

Tie ir vienbalsīgi *a capella* dziedājumi latīņu valodā, ko viduslaikos uzskatīja par mācīto ļaužu valodu. Sākotnēji tos dziedāja mūki un klosterskolu zēni. Gregoriskos korāļus izpildīja trejādi:
* solo
* pārmaiņus solists un koris
* pārmaiņus divi kori

Ir dažādi dziedājumu veidi. Psalmi ir dziedājumi, kuru pamatā ir prozas teksts, tādēļ melodiju ritms ir ļoti brīvs kā izteiksmīgai runai. Uz viena augstuma skaņas bieži tiek rečitēti vairāki vārdi, vārdkopas vai pat plašas teksta frāzes. Šajos dziedājumos pats svarīgākais ir teksts, svēto vārdu saturs, nevis melodijas krāšņums.

Melodiskajai izteiksmībai lielāka nozīme ir citos dziedājumos - himnās, kuru pamatā ir pašu mūku sacerēta reliģiskā dzeja, kas parasti bija ritmiska un ar atskaņām. Himnas bija vieglāk iegaumējamas, tādēļ plaši izplatītas.

## Ārējās saites
* http://www.globalchant.org Korāļu datubāze
Vinica

** Vinica** (, ) ir pilsēta Maķedonijas austrumos, netālu no Bulgārijas robežas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vinicas pašvaldības oficiālā mājsalapa
Makedonska Broda

**Makedonska Broda** jeb **Maķedoniešu Broda** () (tulkojumā no maķedoniešu valodas - *Maķedoniešu brasls*) ir pilsēta Ziemeļmaķedonijā, valsts centrālajā daļā.

## Ģeogrāfija
Pilsēta atrodas dienvidaustrumos no Suva Gora, rietumos no Karadžica un dienvidrietumos no Dautica kalniem. Cauri pilsētai tek Treskas upe.

## Iedzīvotāji
Makedonska Broda ir izteikti viennacionāla pilsēta. No 3740 iedzīvotājiem 2002 gadā 3725 (99,6%) bija maķedoniešu tautības.
Makedonska Kamenica

**Makedonska Kamenica** () ir pilsēta Ziemeļmaķedonijas austrumos. Makedonska Kamenica atrodas 574 m vjl. augstumā. Cauri pilsētai tek Kameničkas upe.

Pilsēta ir ar izteikti viennacionālu sastāvu, no 5147 pilsētas iedzīvotājiem 5096 (99,01%) ir maķedonieši.
Treska

**Treska** () ir upe Ziemeļmaķedonijas Republikā, Vardaras labā krasta pieteka.

Uz upes Matkas kanjonā 1937. gadā ir uzbūvēta hidroelektrostacija, izveidoto ūdenstilpi sauc par Matkas ezeru.
Vardara

**Vardara** (), lejtecē — **Aksija** (; ), ir garākā un lielākā upe Ziemeļmaķedonijā un vienlaikus arī lielākā upe Grieķijā.

thumb|250px|left|Vardara Velesas aizā
[thumb|250px|left|Vardara [Skopje|Skopjē]]
Upe savu tecējumu sāk Vrutokā, dažus kilometrus uz ziemeļiem no Gostivaras. Tek cauri Ziemeļmaķedonijas vidusdaļai, tostarp valsts galvaspilsētai Skopjei, un Grieķijas ziemeļaustrumiem, kur arī netālu no Salonikiem ietek Egejas jūrā. Vardara ir pārāk sekla, lai varētu tikt izmantota nopietnai kuģošanai.

## Pilsētas upes krastos
* Gostivara ()
* Skopje ()
* Velesa ()
* Gevgelija ()
* Aksiopole ()

## Pietekas
* Crna (labā)
* Pčiņa (kreisā)
* Babuna (labā)
* Anska (kreisā)
* Pena (labā)
* Bregalnica (kreisā)
* Lepenaca (kreisā)
* Treska (labā)

## Ārējās saites
Gevgelija

**Gevgelija** () ir pilsēta Ziemeļmaķedonijas dienvidaustrumos, pie Grieķijas robežas.

## Pilsētas nosaukums
Maķedoniešu valodā pilsētas nosaukums ir *Gevgelija* (*Гевгелија*). Citās valodās šīs pilsētas apzīmēšanai tiek lietoti līdzīgi nosaukumi. grieķu - *Gevgelí* (*Γευγελή*), turku - *Gevgili*, bulgāru - *Gevgeli* (*Гевгели*) un serbu - *Đevđelija* (*Ђевђелија*).

## Ģeogrāfija
Gevgelija atrodas starp Kozufa un Pajaka kalniem, 70 km attālumā no Salonikiem un 165 km attālumā no Skopjes. Pilsēta atrodas Vidusjūras klimata ietekmē, kas iezīmējas ar siltu temperatūru, kas to padara par vienu no labākajām Maķedonijas vietām, kur audzēt siltam klimatam piemērotus augļus.

Cauri pilsētai plūst lielākā Maķedonijas upe Vardara.

Gevgelija tiek uzskatīta par vienu no siltākajām Eiropas pilsētām. Tas ir pateicoties tam, ka pilsētu no ziemeļu puses ielenc kalnu grēdas, kas aiztur vēsās vēja plūsmas. Uz dienvidiem no pilsētas nav kalnu, tāpēc siltās gaisa plūsmas no Egejas jūras brīvi ieplūst pilsētā. Vasarās gaisa temperatūra var sasniegt līdz pat 45&nbsp;°C.

## Iedzīvotāji
Iedzīvotāju skaita dinamika

Nacionālais sastāvs (2002):
* Maķedonieši 15'060
* Serbi 292
* Aromūni 201
* Turki 28
* Čigāni 12
* Albāņi 7
* Bosnieši 3
* citas tautības 82

## Atsauces
Velesa

**Velesa** () ir pilsēta Ziemeļmaķedonijas centrālajā daļā, Vardaras upes krastos.

## Pilsētas nosaukums
Pilsēta ir nosaukta slāvu dieva Velesa vārdā. Pēc Otrā pasaules kara komunistiskās Dienvidslāvijas laikā pilsēta tika saukta par *Titova Velesu*, Josipa Broza Tito vārdā. Pēc Maķedonijas neatkarības iegūšanas pilsēta atguva savu vēsturisko nosaukumu *Velesa*.

Grieķu valodā šo pilsētu sauc Βελεσσά (*Velessá*) vai Βελεσά (*Velesá*).

## Vēsture
Velesas teritorija ir bijusi apdzīvota jau vairāk kā tūkstošgadi. Antīkajā laikā tā bija Paonijas pilsēta Bilazora (), kuru apdzīvoja trāķieši un, iespējams, arī illīrieši.

Pirms Balkānu kariem pilsēta bija Osmaņu impērijas sastāvā ar nosaukumu *Köprülü*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gregors no Nazianzas

thumb|135px|Gregors no Nazianzas
**Gregors no Nazianzas** (; dzimis 330. gadā, miris 389. vai 390. gada , zināms arī kā **Gregors Teologs** jeb **Gregors Nazianzins**) bija Konstantinopoles arhibīskaps, vispārējo baznīcas koncilu tēvs un Baznīcas skolotājs. Viņš bija tuvs draugs Basilijam Lielajam.

## Dzīvesgājums
Gregors dzimis Kapadoķijā (mūsdienu Turcijas teritorijā) kristīgā ģimenē. Viņa tēvs, arī vārdā Gregors, bija Nazianzas bīskaps. Gregors ieguva izcilu izglītību Atēnās, kur viņš iepazinās un sadraudzējās ar Bazilu Lielo. Pēc izglītības pabeigšanas viņš kādu laiku dzīvoja askētisku dzīvi, bet vēlāk kļuva par priesteri un bīskapu.

Gregors bija viens no galvenajiem aizstāvjiem nikajiešu ortodoksijas, kas uzsvēra, ka Tēvs, Dēls un Svētais Gars ir vienas būtības (*homoousios*). Viņa raksti palīdzēja nostiprināt šo mācību, īpaši cīņā pret ariānismu. Viņš ir pazīstams ar "Piecas teoloģiskās runas", kurās izklāstīja padziļinātu izpratni par Trīsvienību un atspēkoja herēzes. Gregors uzsvēra, ka Kristus bija pilnībā Dievs un pilnībā cilvēks, kas vēlāk kļuva par pamatu Halkedonas koncila formulējumam (451).

379. gadā Gregors tika aicināts uz Konstantinopoli, kur viņš palīdzēja atjaunot pareizo ticību pēc tam, kad pilsētu bija pārņēmušas ariešu mācības. Jau 381. gadā viņš vadīja Konstantinopoles pirmo koncilu, kas nostiprināja Trīsvienības doktrīnu un papildināja Nīkajas ticības apliecību. Drīz pēc tam Gregors atteicās no patriarha amata un atgriezās dzimtajā Nazianzā, kur pavadīja atlikušos gadus rakstot un lūdzoties.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Gregors

**Gregors** var būt:

* Gregors I — Romas pāvests no 590. līdz 604. gadam;
* Gregors II — Romas pāvests no 716. līdz 731. gadam;
* Gregors III — Romas pāvests no 731. līdz 741. gadam;
* Gregors IV — Romas pāvests no 827. līdz 844. gadam;
* Gregors V — Romas pāvests no 996. līdz 999. gadam;
* Gregors VI — Romas pāvests no 1044. līdz 1046. gadam;
* Gregors VII — Romas pāvests no 1073. līdz 1085. gadam;
* Gregors VIII — Romas pāvests 1187. gadā;
* Gregors IX — Romas pāvests no 1227. līdz 1241. gadam;
* Gregors X — Romas pāvests no 1271. līdz 1276. gadam;
* Gregors XI — Romas pāvests no 1370. līdz 1378. gadam;
* Gregors XII — Romas pāvests no 1406. līdz 1415. gadam;
* Gregors XIII — Romas pāvests no 1572. līdz 1585. gadam, Gregora kalendāra ieviesējs;
* Gregors XIV — Romas pāvests no 1590. līdz 1591. gadam;
* Gregors XV — Romas pāvests no 1621. līdz 1623. gadam;
* Gregors XVI — Romas pāvests no 1831. līdz 1846. gadam;
* Gregors no Nazianzas — Konstantinopoles arhibīskaps.
Apzināta radīšana

**Apzināta radīšana** () ir pieņēmums, ka Visumā noteiktas īpatnības un dzīvās būtnes ir vislabāk izskaidrojamas apzināta cēloņa dēļ, nevis ar netiešu procesu, piemēram, ar dabiskās atlases teorijas palīdzību. Cilvēki, kur tic apzinātai radīšanai, uzskata, ka pasauli ir veidojuši "gudrāki" spēki. Šo veidotāju tā arī dažreiz dēvē - par Radītāju, kuru parasti asociē ar Dievu. Apzinātā radīšana cenšas izskaidrot augu un dzīvnieku daudzveidību, kas ir ap mums; tā ir pretrunā evolūcijas teorijai, kuru izveidoja Čārlzs Darvins. Vairums zinātnieku nepiekrīt apzinātās radīšanas teorijai, jo neredz iemeslus tai ticēt.

## Atsauces
Eirodziesma 2002

**Eirodziesma 2002** bija 47. starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlase, kuras fināls notika  Ventspils Olimpiskajā Centrā, Ventspilī. Par Eirodziesmas uzvarētāju un Latvijas pārstāvi Eirovīzijā kļuva Marija Naumova ar dziesmu *[[I Wanna]]*. Dziesmas teksta autori ir Marija Naumova, Marats Samauskis, savukārt dziesmas mūzikas autore ir Marija Naumova. Eirodziesmas uzvarētājs tika noteikts skatītāju balsojumā. Dziesmas mākslinieki varēja iesniegt no  līdz . Eirodziesmas fināls Ventspilī notika pirmoreiz. Konkursu tiešraidē varēja vērot Latvijas Televīzijā un klausīties Latvijas Radio.

Finālā startēja 15 dziesmas, kuras noteica žūrija (astoņi dažādu valstu eksperti un grupa "Prāta Vētra"). Papildu šīm 15 dziesmām, tika nosauktas arī četras rezervistes.

## Fināls

## Skatīt arī
* 2002. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss
* Latvija Eirovīzijas dziesmu konkursā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eirodziesmas mājaslapa
Pjērs Lidērs

**Pjērs Fricis Lidērs** (; dzimis  Edmontonā, Kanādā) ir bijušais kanādiešu bobslejists-pilots, kurš piedalījies četrās Olimpiskajās spēlēs un izcīnījis divas medaļas (abas divniekos): zelta medaļu 1998. gadā Nagano un sudraba medaļu 2002. gadā Soltleiksitijā. Pēc sportista karjeras *—* beigām treneris.

FIBT pasaules čempionātos kanādietis ir izcīnījis astoņas medaļas: divas zelta medaļas "divnieku" ieskaitē (2004, 2005), trīs sudraba medaļas "divniekos" (1995, 1996, 2003), vienu sudraba medaļu "četriniekos" (2007) un divas bronzas medaļas "četriniekos" (1999, 2005).

Pjēram Lidēram kopumā ir 10 Pasaules kausa tituli: seši "divniekos", viens "četriniekos" un trīs apvienotajā ieskaitē. Bobslejists atteicās no iespējas 2006. gada Olimpiskajās spēlēs būt par Kanādas Olimpiskās komandas karognesēju. Viņš ir pirmais pilots, kurš izmēģināja Vistleras trasi.

## Labākie rezultāti
:*Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*
Maskavas "Spartak"

**Maskavas "Spartak"** var būt:
* 1922. gadā dibinātais futbola klubs.
* 1946. gadā dibinātais hokeja klubs.

## Skatīt arī
* Spartak
* Maskavas apgabala "SpartaK"
Valandova

**Valandova** () ir pilsēta Ziemeļmaķedonijas austrumos.

## Vēsture
Valandovas apkaime bijusi apdzīvota jau 10.-7. gs. p.m.ē., kad šeit atradās *Mal Konstantinopol* (Mazās Konstantinopoles) apmetne.

## Ģeogrāfija
Valandova atrodas Vidusjūras klimata ietekmē, kas ir pateicīgs vīģu un granātābolu audzēšanai. Cauri pilsētai plūst lielākās Maķedonijas upes Vardaras pieteka Anska.
Maskavas "Spartak" (hokejs)

**Maskavas "Spartak"** () ir hokeja komanda, kura bāzēta Maskavā, Krievijā. Tā dibināta jau 1946. gadā, četras reizes tā izcīnījusi PSRS čempiones titulu.

Tāpat kā pārējās bijušās Krievijas Superlīgas komandas, arī "Spartak" sākot ar 2008.-09. gada sezonu spēlēja jaunizveidotajā Kontinentālajā hokeja līgā. Komandu piemeklēja ilgstošas finansiālas problēmas, kā rezultātā tā pārtrauca spēlēt pēc 2013.-14. gada sezonas. Taču 2015.-16. gada sezonā, komanda atgriezās KHL.

## Spēlētāji

### Pašreizējais sastāvs

*Pēdējoreiz atjaunots 2022. gada 22. februārī.*

#### Vārtsargi

* 29  Oskars Dansks
* 30  Andrejs Skovronskis
* 84  Aleksejs Krasikovs

#### Aizsargi

* 15  Jakubs Jeržābeks
* 23  Mihails Mamkins
* 25  Oļehs Jevenko
* 32  Semjons Ručkins
* 34  Jegors Savikovs
* 55  Dmitrijs Višņevskis (Kapteiņa palīgs)
* 57  Aleksandrs Ņikišins
* 61  Ņikita Sokolovs
* 72  Tims Hēds

#### Uzbrucēji

* 9  Maksims Ciplakovs
* 10  Iļja Baranovs
* 12  Vjačeslavs Soloduhins (Kapteiņa palīgs)
* 14  Emīls Petešons
* 18  Dmitrijs Kugriševs
* 19  Ivans Drozdovs
* 21  Jori Lehtere
* 22  Daņila Kvartaļnovs
* 24  Vladimirs Galuzins
* 38  Iļja Šipovs
* 39  Nikolajs Čebikins
* 52  Sergejs Širokovs (Kapteinis)
* 71  Aleksandrs Avcins
* 85  Iļja Talalujevs
* 87  Timurs Hafizovs
* 90  Andrejs Loktionovs
* 92  Vasilijs Ponomarjovs
* 93  Aleksandrs Hohlačevs
* 96  Džeiks Virtanens

## Visu KHL sezonu rezultāti

## Līderi

### Komandas KHL rezultatīvākie spēlētāji

### Kluba spēlētāju rekordi
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Štefans Ružička, 22 (2011.—12.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Branko Radivojevičs, 36 (2009.—10.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Branko Radivojevičs, 54 (2009.—10.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Deniss Bajevs, 120 (2008.—09.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Ivans Baranka, 32 (2009.—10.)

### Zvaigžņu spēļu dalībnieki
Knox

***Knox*** var attiekties uz:
* Džons Nokss - skotu garīdznieks
* Noksa krasts - dabas apgabals Antarktīdā
Branko Radivojevičs

**Branko Radivojevičs** (; dzimis 1980. gada 24. novembrī) ir serbu izcelsmes Slovākijas hokejists, kreisās malas uzbrucējs, Slovākijas izlases dalībnieks. Pašlaik (2016) Radivojevičs spēlē Čehijas Ekstralīgas kluba Liberecas "Bili Tygri" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
No 1998. līdz 2001. gadam Radivojevičs spēlēja OHL līgas klubā Belevillas "Bulls", bet 2001-02 sezonu aizsāka AHL klubā Springfīldas "Falcons". Viņš arī aizvadīja 18 spēles NHL kluba Fīniksas "Coyotes" rindās, atzīmējoties ar 4 gūtiem vārtiem, kā arī 2 rezultatīvām piespēlēm. "Coyotes" rindās spēlēja līdz pat 2003-04 sezonas vidum, kad tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers". 2004-05 sezonas NHL lokauta laikā spēlēja Čehijas Ekstralīgas klubā HK Vsetina, kā arī Zviedrijas Elitsērijas klubā Luleå HF. Pēc lokauta Branko atgriezās "Flyers" sastāvā, tajā aizvadot visu 2005-06 sezonu. 2006-07 un 2007-08 sezonas Radivojevičs aizvadīja Minesotas "Wild" rindās.

2008. gada vasarā Radivojevičs parakstīja līgumu ar Maskavas "Spartak". 2009. gada 10. janvārī Branko spēlēja Pirmajā KHL Zvaigžņu spēlē.

Slovākijas izlases rindās Branko spēlējis 2000. gada Pasaules čempionātā junioriem, 2004. gada Pasaules kausa izcīņā, kā arī 2003. un 2007. gada Pasaules čempionātos.

## Karjeras statistika

## Ārējās saites
Džons Nokss

**Džons Nokss**, arī **Džons Knokss**, (, dzimis ap 1513. gadu, miris ) bija skotu garīdznieks, publicists un baznīcas reformētājs. Viens no reformācijas  līderiem Skotijā un prezbiteriešu baznīcas dibinātājs.

1547. gadā ieslodzīts, bet 1549. gadā izsūtīts uz Angliju. Kad Anglijā pie varas nāca Marija Tjudora, atjaunojot katolismu, Nokss devās uz Ženēvu, kur tikās ar Kalvinu. 1559. gadā atgriezdamies Skotijā vadīja baznīcas reformēšanu. Noksa pazīstamākais literārais darbs ir starp 1559 un 1566. gadu sarakstītā *The History of the Reformation in Scotland* piecos sējumos.

## Ārējās saites