open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nemuna

thumbnail|right|Sateces baseins
**Nemuna** () ir visgarākā Lietuvas upe. Tās kopgarums ir 937 km, Lietuvas teritorijā — 359 km. Upes lejtece veido Lietuvas robežu ar Krievijas Kaļiņingradas apgabalu, augštece ir Baltkrievijā.

Nemunas baseina platība ir 98 200 km², no tiem 46 600 km² ir Lietuvā (aizņem 72% Lietuvas teritorijas). Nemuna sākas Baltkrievijā 45 km uz dienvidiem no Minskas un ieplūst Kuršu jomā. Nemunas dziļums ir līdz 5 m, gultnes platums līdz 500 m. Straumes ātrums 1-2 m/s. Vislielākā vidējā caurtece ir pie Pagēģiem — 630 m3/s. Gada laikā Baltijas jūrā no Nemunas ietek vidēji 21,6 km3 ūdens.

Nemunai ir ap 180 pieteku, vislielākās pietekas ir Nere (510 km), Ščara (325 km), Šešupe (298 km).

Kauņā Nemunu šķērso Kauņas HES aizsprosts. Aiz aizsprosta izveidojusies ūdenstilpe, kas ir Lietuvas vislielākā mākslīgā ūdenskrātuve, ko sauc arī par Kauņas jūru.

## Galerija


Kauno_mariu_pakrante.jpg|Kauņas ūdenskrātuve
Neman river.jpg|Nemuna netālu no Alītas
Nemunas-merkys santaka.jpg|Nemuna pie Merķines


## Ārējās saites
Bulls

**Bulls** var būt:
* Čikāgas "Bulls" ― ASV basketbola klubs.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Ūle Bulls (*Ole Bull*; 1810―1880) ― norvēģu vijolnieks.
Īvars Jēvers

**Īvars Jēvers**, pazīstams arī kā **Aivers Džaijevers** (, dzimis  Bergenā, miris ) bija norvēģu izcelsmes ASV fiziķis. 1973. gadā kopā ar Leo Esaki un Braienu Džozefsonu ieguvis Nobela prēmiju fizikā par eksperimentāliem atklājumiem attiecībā uz tuneļefektu.

## Zinātniskā darbība
Jēvers 1952. gadā beidza Norvēģijas Tehnoloģisko institūtu mašīnbūves specialitātē. 1954. gadā pārcēlās uz Kanādu, kur sāka strādāt kompānijas *[[General Electric]]* Kanādas nodaļā. No 1958. gada strādāja *General Electric* Pētniecības laboratorijā Ņujorkā, ASV. 1960. gadā veica eksperimentus, parādot tuneļefekta darbību supravadītājos, par ko 1973. gadā saņēma Nobela prēmiju fizikā, dalot to ar Leo Esaki un Braienu Džozefsonu, kuri arī bija devuši savu ieguldījumu tuneļefekta pētījumos. No 1969. gada Jēvers pievērsās biofizikai.

Jēvers piederēja pie globālās sasilšanas teorijas kritiķiem. Paužot savus uzskatus, 2008. gadā Jēvers teicis: "Es esmu skeptisks...Globālā sasilšana ir kļuvusi par jaunu reliģiju" 2011. gadā Jēvers pat izstājās no Amerikas fizikas biedrības, uzskatot, ka tā pieņēmusi šo teoriju kā neapstrīdamu patiesību.

## Personīga dzīve un nāve
Jēvers bija ateists.

Jēvers bija precējies ar savu bērnības draudzeni Ingeri (dzimusi Skramstada) no 1952. gada līdz pat viņas nāvei 2023. gada 12. septembrī 94 gadu vecumā. Viņiem bija četri bērni.

Jēvers nomira 2025. gada 20. jūnijā 96 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Īvara Jēvera biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā 
* Biography and Bibliographic Resources, from the Office of Scientific and Technical Information, United States Department of Energy
Ūle Bulls

thumb|Ūle Bulls

**Ūle Bornemans Bulls** (*Ole Borneman Bull*, dzimis  Bergenā, miris  Lisē (*Lysø*) pie Bergenas) - norvēģu vijolnieks. Pazīstams kā mūziķis, kurš pasaulei atklāja Edvarda Grīga mūziku.

Jau desmit gadu vecumā spēlēja vijoli Bergenas simfoniskajā orķestrī. Starptautisku atzinību ieguva Parīzē.

Bija Norvēģijas neatkarības atbalstītājs. 1850. gadā bija viens no norvēģu nacionālā teātra dibinātājiem. Vairākkārt ar lieliem panākumiem koncertēja ASV, kur iegādājās zemi, uz kuras nodibināja apmetni - Jauno Norvēģiju.

Roberts Šūmanis salīdzinājis Bullu ar Paganīni. Bulls bija draugos ar Listu, un viņi dažkārt koncertēja kopā.
Grīgs

**Grīgs** var būt:

* Edvards Grīgs — norvēģu komponists un pianists (1843—1907);
* Oskars Grīgs — latviešu politiķis (1943—2017).
* Nordāls Grīgs — norvēģu dzejnieks, dramaturgs, politiskais aktīvists (1902—1943)
Pirrs

**Pirrs** (312 p.m.ē. — 272 p.m.ē.) bija Senās Grieķijas valsts Epīras valdnieks. Viņš vairākkārt zaudēja troni, tad atkal atguva to. Līdzīgi gāja ar viņa iekarotajām teritorijām. Tā viņš sākotnēji sagrāba daļu Senās Maķedonijas un Tesālijas rietumu teritoriju, taču vēlāk nespēja tās noturēt un bija spiests tās atstāt.

Ne visi Pirra pasākumi bija tik neveiksmīgi. Tā 281. gadā grieķu kolonijas Tarentas (mūsdienu Dienviditālijas pilsēta Taranto) iedzīvotāji lūdza Pirram palīdzību karā pret romiešiem. Enerģiskais Pirrs lūgumu pieņēma un ar 25 tūkstošu vīru un 20 ziloņu lielu karaspēku pārcēlās pāri Adrijas jūrai un divās kaujās, 280. un 279. gadā p.m.ē., viņš romiešus sakāva. Tomēr arī Pirra karaspēks šajās kaujās cieta tik lielus zaudējumus, ka viņš bija spiests izmest savu slaveno frāzi — vēl viena tāda uzvara un mūsu vairs nebūs, kas iegāja vēsturē kā teiciens „Pirra uzvara”.

Droši vien Pirrs ar sava karaspēka atliekām būtu devies atpakaļ uz Epīru, bet te viņš saņēma arī Sicīlijas grieķu lūgumu palīdzēt cīņā pret kartāgiešiem, kuri bija aplenkuši Sirakūzas. Viņš pārcēlās uz Sicīliju un patrieca kartāgiešus gandrīz no visām vietām, kur tie bija nostiprinājušies. Taču grieķi, tikuši vaļā no kartāgiešiem, nosprieda, ka tagad arī atbrīvotāji viņiem vairs nav nepieciešami un pieprasīja lai Pirrs aizvācas no Sicīlijas. To gan veicināja arī paša Pirra despotiskās tendences. Pirrs atgriezās Itālijā izsaucies — "tad, lūk, kāda ir maksa par manu cīņu ar Romu un Kartāgu!"

Itālijā Pirrs 275. gadā p.m.ē. atkal sastapās ar romiešu armiju, šoreiz daudz spēcīgāku, nekā iepriekšējās kaujās un šoreiz romieši Pirra krietni sarukušo armiju smagi sakāva. Viņam nekas cits vairs neatlika kā atgriezties Epīrā ar armiju, kurā bija palikusi vairs tikai kāda trešdaļa sākotnējo karotāju. Pēc 2 gadiem Pirrs zaudēja kaujā ar spartiešiem, viņa armija tika sagrauta un viņš aizbēga uz Argosu Grieķijas vidusdaļā, kur tika nogalināts.

Neskatoties uz savām neveiksmēm un traģisko bojāeju, Pirrs iegāja vēsturē kā izcils un novatorisks karavadonis. Kāds cits, daudz slavenāks karavadonis — Hannibals, Pirru īpaši cildināja par viņa mākslu izmantot kaujā ziloņus. Arī pats Hannibals pārņēma šo Pirra karamākslu un veiksmīgi izmantoja daudzās cīņās ar romiešiem.
Interneta žargons

**Interneta žargons** ir interneta vidē izplatīts žargona paveids, ko agrāk izmantoja galvenokārt datorentuziastu vidē, bet, pieaugot interneta lietotāju skaitam, tā elementi guva plašu izplatību arī ārpus šīs subkultūras. Viena no tā būtiskākajām iezīmēm ir izplatītu vārdu savienojumu un frāžu apzīmēšana ar to anglisko ekvivalentu saīsinājumiem, cita — emociju izpaušanai tiek izmantoti simbolu apvienojumi, kas vizuāli ar tām asociējas.
WAP

**Bezvadu lietojumu protokols** jeb **WAP** (no angļu *Wireless Application Protocol*) ir protokols bezvadu iekārtu piekļuves nodrošināšanai e-pastam, balss pastam, faksu saņemšanai, bankas transakciju veikšanai un nelielu tīmekļa lappušu aplūkošanai bezvadu termināļa displejā. Populārākās bezvadu iekārtas, kas izmanto *WAP* protokolu, ir mobilie telefoni un plaukstdatori.

Protokolu 1997. gadā izstrādāja *WAP Forum*, kurš 2002. gadā iekļāvās *[[Open Mobile Alliance]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
* WAP forums 
* WAP specifikācijas  
* Wapēdija - projekts, kas padara Vikipēdijas saturu pieejamu WAP ierīcēm
Mikroformāti

**Mikroformāti** ir iezīmes, kas ļauj pierakstīt semantiku HTML (vai XHTML) tīmekļa lappusēs. Tas ļauj programmām "saprast" tīmekļa lappusēs esošo saturu, kas noformēts izmantojot mikroformātus.

Mikroformāti tiek realizēti izmantojot trīs HTML valodas atribūtus: *class*, *rel* un *rev*.

*[[Microsoft]]* un citi uzņēmumi ir paziņojuši par vēlmi ieviest mikroformātu atbalstu savos nākamajos projektos.

## Specifiski mikroformāti
Ir izstrādāti vairāki mikroformāti, kas ļauj aprakstīt noteikta veida informāciju:

* hAtom — apraksta epizodisku saturu (piemēram, ierakstus interneta dienasgrāmatā);
* hCalendar — apraksta notikumus;
* hCard — apraksta kontaktinformāciju;
* hReview — apraksta aprakstus;
* hResume — apraksta CV informāciju;
* rel-directory — ļauj veidot dalītus katalogus;
* rel-pavatar — noraidīts apraksta veids, kura vietā lieto hCard iekļauto *photo* un/vai *logo* (vairāk microformats.org);
* rel-nofollow — mēģinājums novērst komentāru mēstuļošanu;
* rel-tag — decentralizēta birkošana (skatīt folksonomija);
* xFolk — grāmatzīmju krātuvju publicēšanai;
* XFN — apraksta sociālās saites;
* XOXO — sarakstiem un struktūrām;
* VoteLinks — apraksta nostāju attiecībā pret doto saiti (*vote-for* vai *vote-against*).

## Skatīt arī
* Semantiskais tīmeklis

## Atsauces

## Ārējās saites
* microformats.org
** mikroformātu viki
Atmosfēra (mērvienība)

**Atmosfēra** (apzīmējums **atm**) ir ārpussistēmu spiediena mērvienība, kas vienāda ar normālu atmosfēras spiedienu uz Zemes jūras līmenī, t.i., spiediens atbilst 760 mm augstam dzīvsudraba stabiņam 0°С temperatūrā ar dzīvsudraba blīvumu 13595,1 kg/m³ un normālu brīvās krišanas paātrinājumu 9,80665 m/s².

: 1 atm = 1013,25 hPa = 1013,25 mbar
: 1 atm = 101,325 kPa
: 1 atm = 760 tori

Pielieto arī mērvienību "**tehniskā atmosfēra**" ar apzīmējumu **at**, kas ir vienāda ar spiedienu, ko rada 1 kgf spēks, vienādi sadalīts uz plakanu virsmu ar laukumu 1 cm².

: 1 at = 98066,5 Pa
: 1 at = 0,967841 atm
Vennaskond

**Vennaskond** (1984) ir igauņu pankroka grupa, un viena no visnozīmīgākajām visā Igaunijas populārās mūzikas vēsturē. Tās līderis un vienīgais nemainīgais dalībnieks ir Tenu Trubeckis (Tõnu Trubetsky). Grupa izdevusi ap 20 albumu, neskaitot izlases. Vennaskond populārākā dziesma ir "Insener Garini hüperboloid" no 1993. gada albuma "Usk. Lootus. Armastus", tā iekļauta Igaunijas Nacionālā muzeja pastāvīgajā ekspozīcijā. Trubeckim ir īpašas attiecības ar Rīgu, kurai ir veltīta viena no viņa skaistākajām dziesmām "Riia mu arm / Riga my love" (mūzikas autors Allan Vainola, teksta - Tõnu Trubetsky). Ar Vennaskond un citām savām grupām Trubeckis regulāri cenšas apmeklēt Rīgu. Pagaidām viņa pēdējais koncerts Latvijas galvaspilsētā bija 2020. gada 4. septembrī klubā 'Depo' (ar grupu The Wild Cats).

## Sastāvs

* Tenu Trubeckis (Tony Blackplait) — vokāls
* Al Vainola — ģitāra
* Roy Strider — ģitāra
* Ed Edinburgh — bass
* Angelica Awerianowa — vijole
* Anneli Kadakas — sitamie instrumenti

## Diskogrāfija

# Ltn. Schmidt'i pojad (1991, MC, Vennaskond)
# Riga My Love/Girl in Black (1991, 7", Vennaskond)
# Rockpiraadid (1992, MC, Theka)
# Usk. Lootus. Armastus (1993, MC, CD, EHL Trading/Vennaskond)
# Vaenlane ei maga (1993, MC, Vennaskond)
# Võluri tagasitulek (1994, MC, Vennaskond)
# Inglid ja kangelased (1995, MC, CD, Vennaskond)
# Mina ja George (1996, MC, CD, Vennaskond/Harley Davidson)
# Reis Kuule (1997, MC, CD, Vennaskond)
# Insener Garini hüperboloid (1999, MC, kogumik, Vennaskond)
# Priima (1999, 2MC, 2CD, kogumik, HyperElwood)
# Warszawianka (1999, MC, CD, HyperElwood)
# Pirita Live (1999, CD, Fucking Cunt Records)
# Ma armastan Ameerikat (2001, MC, CD, DayDream *Productions/Kaljukotkas)
# News from Nowhere (2001, MC, CD, Kaljukotkas/DayDream)
# Subway (2003, CD, Vennaskond)
# Rīgas Kaos (2005, LP, Līgo)
# Anarhia agentuur (2011, CD, Elwood)
# Linn süütab tuled" (2014, CD, Vennaskond)
# For Anarchists Resistance (2016, CD, Must / Punane)
# Pyrates of the Baltic (2020, LP, Mumm Records)

## Ārējās saites
*Oficiālā mājaslapa 
*Vennaskond, LP "Rīgas Kaos"
Gerhards Armauers Hansens

thumb|150px|Gerhards Armauers Hansens
**Gerhards Henriks Armauers Hansens** (*Gerhard Henrick Armauer Hansen*, dzimis 1841.gada 29. jūlijā Bergenā, miris 1912. gada 12. februārī Florē, Norvēģijas ziemeļos) bija norvēģu ārsts. Pazīstams kā lepras izraisītājas baktērijas *[[Mycobacterium leprae]]* atklājējs.

Dzimis Bergenā, studēja medicīnu Oslo. 1873. gadā nāca klajā ar paziņojumu par lepru izraisošās baktērijas atklāšanu.

## Ārējās saites
* Hansena biogrāfija (angliski)
Hansens

**Hansens** (dāņu un  — 'Hansa dēls'; sieviešu dzimtē Hansena) ir dāņu/norvēģu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ādams Hansens (*Adam Hansen*; 1981) — Austrālijas riteņbraucējs;
* Alans Hansens (*Alan Hansen*; 1955) — Skotijas futbolists;
* Beks Hansens (*Beck Hansen; Beck*; 1970) — ASV mūziķis;
* Bernhofs Hansens (*Bernhoff Hansen*; 1877—1950) — norvēģu izcelsmes ASV cīkstonis,
* Gerhards Armauers Hansens (*Gerhard Armauer Hansen*; 1841—1912) — norvēģu ārsts;
* Kajs Hansens (*Kai Hansen*; 1963) — vācu mūziķis;
* Konstantīns Hansens (*Constantin Hansen*; 1804—1880) — dāņu gleznotājs;
* Kriss Hansens (*Chris Hansen*, 1959) — amerikāņu televīzijas žurnālists;
* Kristians Hansens — Vācijas ģenerālis, Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieris;
* Larss Hansens (*Lars Hansen*; 1952) — amerikāņu ekonomists;
* Mikels Hansens (*Mikkel Hansen*; 1987) — dāņu rokasbumbas spēlētājs;
* Pouls Hansens (*Poul Hansen*; 1891—1948) — dāņu cīkstonis.
Portu

**Portu** () ir pilsēta Portugāles ziemeļrietumos, osta pie Atlantijas okeāna Douru upes grīvā. Tā ir Portugāles otrā lielākā pilsēta un liels rūpniecības un finanšu centrs. Pilsētas aglomerācijā dzīvo ap 1,7 miljoni cilvēku, taču administratīvajās robežās ir vien 231 800 iedzīvotāji (2021). Portu satelītpilsētā Gajā (Vilanova de Gaja, *Vila Nova de Gaia*), kas atrodas Douru pretējā, kreisajā krastā, ir pat vairāk — 303 800 iedzīvotāju.

Portu ir portvīna rašanās vieta.

## Vēsture
Apmetnes Douru upes grīvā eksistēja ilgi pirms romiešu ierašanās. Romieši pilsētu nosauca par *Portus Cale* (pēc dievietes Gajas vārda). No šī nosaukuma radies visas valsts — Portugāles nosaukums.

18. un 19. gadsimtā Portu piedzīvoja strauju rūpniecisko uzplaukumu un tā kļuva par vienu no modernākajām pilsētām Ibērijas pussalā. 1872. gadā šeit tika atklāts pirmais tramvajs pussalā, kas darbojas līdz pat mūsu dienām (viena vēsturiskā līnija). Tika uzbūvēti vairāki tolaik moderni tilti pār Douru upi, tostarp Gistava Eifeļa projektētais Luiša I tilts.

Portu vēsturiski tiek uzskatīta par "neskarto pilsētu" (*A Cidade Invicta*), jo nekad to nav varējuši ieņemt svešzemnieki (sākot ar mauriem un beidzot ar Napoleonu).

## Sports
Futbolā pilsēta pazīstama ar klubiem *[[FC Porto]]* un *[[Boavista FC]]*.

## Cilvēki
Portu dzimuši:
* Nunu Gomišs (*Nuno Gomes*) (1976) — futbolists
* Žorže Šamine (*Jorge Chaminé*) (1956) — operdziedātājs
* Enrike Jūrasbraucējs (*Infante D. Henrique*) (1394—1460) — princis, jūras ekspedīciju organizētājs
* Tiagu Monteiru (*Tiago Monteiro*) (1976) — F1 pilots
* Roza Mota (*Rosa Mota*) (1958) — maratoniste
* Manuels de Oliveira (*Manoel de Oliveira*) (1908) — kinorežisors
* Alvaro Siza (*Álvaro Siza Vieira*) (1933) — arhitekts

## Atsauces

## Ārējās saites
FOAF

**FOAF** (no angļu **Friend of a Friend** = *Drauga draugs*) ir RDF ontoloģija, kas apraksta cilvēkus un attiecības starp tiem.

Mūsdienās daudzi tiešsaites sociālie tīkli piedāvā informācijas eksportu FOAF formātā. Kā piemērus var minēt tīmekļa žurnālu servisus Blogiem.lv un Sviesta Ciba.

## Piemērs
Zemāk esošais piemērs apraksta Džimiju Velsu, kuram ir e-pasta adrese jwales@bomis.com, mājaslapa www.jimmywales.com, iesauka Džimbo, fotogrāfija. Viņu interesē Vikipēdija, bet viņš pazīst Andželu Bīsliju.


```
<rdf:RDF
  xmlns:rdf="http://www.w3.org/1999/02/22-rdf-syntax-ns#"
  xmlns:foaf="http://xmlns.com/foaf/0.1/"
  xmlns:rdfs="http://www.w3.org/2000/01/rdf-schema#">
  <foaf:Person>
    <foaf:name xml:lang="en">Jimmy Wales</foaf:name>
    <foaf:name xml:lang="lv">Džimijs Velss</foaf:name>
    <foaf:mbox rdf:resource="mailto:jwales@bomis.com" />
    <foaf:homepage rdf:resource="http://www.jimmywales.com/" />
    <foaf:nick xml:lang="en">Jimbo</foaf:nick>
    <foaf:nick xml:lang="en">Džimbo</foaf:nick>
    <foaf:depiction rdf:resource="http://www.jimmywales.com/aus_img_small.jpg" />
    <foaf:interest>
      <rdf:Description rdf:about="http://www.wikimedia.org" rdfs:label="Vikipēdija" />
    </foaf:interest>
    <foaf:knows>
      <foaf:Person>
        <foaf:name xml:lang="en">Angela Beesley</foaf:name>
        <foaf:name xml:lang="lv">Andžela Bīslija</foaf:name>
      </foaf:Person>
    </foaf:knows>
  </foaf:Person>
</rdf:RDF>
```


## Skatīt arī
* Semantiskais tīmeklis
* Sociālie tīkli

## Ārējās saites
* FOAF projekts 
* FOAF specifikācija 
* Latvijas FOAF profilu saraksts
* FOAF-a-matic - rīks, kas ļauj izveidot savu FOAF profilu aizpildot tīmekļa formu
* FOAFDrive
Atmosfēra (nozīmju atdalīšana)

**Atmosfēra** (, *atmos* — 'tvaiks' un *σφαῖρα*, *sfaíra* — 'lode') var būt:
* atmosfēra — gāzveida apvalks ap kādu debess ķermeni, piemēram:
** Zemes atmosfēra;
** planētas atmosfēra;
** zvaigznes atmosfēra.
* atmosfēra — spiediena mērvienība;
* gāzu maisījums mākslīgā atmosfērā (kosmiskajā aparātā, zemūdenē un citur);
* atmosfēra jeb gaisotne — vide, sociālā vide.
Serbijas pilsētu uzskaitījums

[250px|thumbnail|[Serbijas novietojums Eiropā]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas **[[Serbija]]s pilsētas**. Serbijā ir **174 pilsētas**.

Serbijas Statistikas birojs saskaņā ar kritērijiem klasificē *pilsētas* vai *lauku* apdzīvotās vietas. Pilsētas statuss ne vienmēr ir atkarīgs no tās lieluma, bet arī no administratīvajiem un jurisdiskajiem kritērijiem. Šie kritēriji ietver arī iedzīvotāju procentuālo daudzumu, kas nodarbojas ar lauksaimniecību un iedzīvotāju blīvumu. Tādējādi, ne visas pilsētas, statistikas ziņā ir lielākas nekā ciemati, un tās ne vienmēr ir pašvaldību centri.

Serbijā *pilsētas* ir noteiktas teritorijas organizācijas likumā. Pilsētām ir īpašs autonomijas un pašpārvaldes tiesības. Katrai pilsētai ir savs parlaments un izpildvara, kā arī pilsētu mērus ievēl caur iedzīvotāju balsojumu kopā ar pašvaldības vēlēšanām. Galvaspilsēta, Belgrada ir vienīgā rajona līmeņa pilsētas, attiecģi pārējās ir pašvaldības līmeņa pilsētas.

Sākot ar 2008. gadu, pilsētas ar administratīvajām tiesībām ir:

## Pilsētu sadalījums pa apgabaliem

## Uzskaitījums

## Karte

## Galerija

## Atsauces
Melnkalnes pilsētu uzskaitījums

[230px|thumbnail|[Melnkalnes novietojums Eiropā]]

Šajā uzskaitījuma apkopotas **[[Melnkalne]]s pilsētas**. Melnkalnē ir **78 pilsētas**.

Melnkalnes Statistikas birojs (MONSTAT) valstī apdzīvotas vietas klasificē kā "pilsētas" un "lauki". Šos kritērijus veido ne vien apdzīvotās vietas pēc platības, bet arī pēc iedzīvotāju blīvuma un iedzīvotāju nodarbošanās lauksaimniecībā. Tādējādi ne visas Melnkalnes pilsētas ir lielākas par ciemiem.

## Pilsētu sadalījums pa opštinām

## Uzskaitījums

## Karte

## Galerija

## Atsauces
Nunu Gomišs

**Nunu Gomišs** (*Nuno Gomes*, ), pilnā vārdā **Nunu Migels Soarešs Pereira Ribeiru** (*Nuno Miguel Soares Pereira Ribeiro*; dzimis , Portu, Portugālē) ir bijušais portugāļu futbolists, Portugāles nacionālās izlases centra uzbrucējs. Izlases sastāvā piedalījies divos Pasaules kausa finālturnīros (2002. un 2006.), kā arī trijos Eiropas čempionātos (2000., 2004. un 2008. gadā).

## Sasniegumi
**Boavista**

* Portugāles kauss futbolā: 1996–97

**Fiorentina**

* Coppa Italia: 2000–01

**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2004–05, 2009–10
* Taça de Portugal: 2003–04
* Taça da Liga: 2008–09, 2009–10, 2010–11
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2005

**Individuālie sasniegumi**

* Portugāles Premjerlīgas gada labākais spēlētājs: 1998–99, 1999–2000

## Ārējās saites
Gomešs

**Gomešs** (; sieviešu dzimtē **Gomeša**) ir portugāļu cilmes uzvārds, kam portugāļu valodas Brazīlijas paveidā un spāņu valodā sastopami līdzīgi uzvārdi ar tādu pašu cilmi — Gomiss () un Gomess (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andrē Gomešs (*André Gomes*; 1993) — portugāļu futbolists;
* Nunu Gomešs (*Nuno Gomes*; 1976) — portugāļu futbolists;

## Skatīt arī
* *[[Gomes]]*
* Gomess
* Gomiss

## Atsauces
Sīkdatne

**Sīkdatne** jeb **sīkfails** ( — 'cepums') ir tīmekļa servera nosūtīta neliela teksta virkne klientam (parasti tīmekļa pārlūkprogrammai), kura tiek saglabāta lietotāja datorā kā parasta datne. Ar tās palīdzību serveris var identificēt lietotāju, pārbaudot klienta atsūtīto sīkdatni. Šis mehānisms tika ieviests tādēļ, ka pats HTTP protokols neuztur savienojuma stāvokli, un klienta katru jaunu pieprasījumu serveris uzskata par jaunu klientu.

Sīkdatņu mehānismu apraksta  (*HTTP State Management Mechanism*), kas iznāca 2000. gadā un nomainīja .

Visbiežāk sīkdatnes izmanto lietotāju autentificēšanai (lietotājam ievadot savu lietotājvārdu un paroli, serveris nosūta uz lietotāja datora unikālu teksta virkni, pēc kā vēlāk var noteikt, ka lietotājs ir pieslēdzies sistēmai), sesijas uzturēšanai, kā arī specifiskas informācijas saglabāšanai par lietotāju. Izmantojot sīkdatnes, lietotājs veido tīmekļa vietni atbilstoši savām vēlmēm un interesēm.

Kopš sīkdatņu ieviešanas daudzi interneta lietotāji ir noraizējušies par personiskās dzīves izsekošanu, jo ar sīkdatnēm var izsekot lietotāja veiktās darbības un ieradumus, kad tas veic tīmekļa lapu pārlūkošanu. Sakarā ar to vairākās valstīs (ASV, Eiropas Savienībā) ir pieņemti likumi, kas regulē sīkdatņu lietošanu. Bez tam sīkdatņu negatīvs aspekts ir slikta drošība, jo tās ne vienmēr var precīzi identificēt lietotāju (ja datoru izmanto vairāki lietotāji), turklāt tās var ļaunprātīgi pārtvert un izmainīt.

Sīkdatnes ir iespējams arī nobloķēt, bet, tiklīdz tas ir izdarīts, var rasties problēmas, jo var nestrādāt kāda no tīmekļa vietnes piedāvātajām funkcijām vai pat liegta piekļuve pie tās. Dažādām pārlūkprogrammām ir atšķirīgi veidi, kā nobloķēt sīkdatnes. Sīkdatnes, kā jebkuru failu, ir iespējams arī izdzēst, bet tas nozīmē, ka uz sīkdatņu pamata veiktie iestatījumi netiks saglabāti.

## Darbības princips
Ja kādā tīmekļa lapā ir nepieciešams izmantot sīkdatnes, pēc šīs lapas pieprasīšanas serveris atpakaļ klientam nosūta kopā ar pieprasīto lapu arī sīkdatni teksta virknes veidā, kuru pārlūkprogramma saglabā (ja programmai tas ir atļauts) lietotāja datorā kā teksta failu. Turpmāk katru reizi, kad klients sūta pieprasījumu serverim, tiek nosūtīta arī sīkdatne.

Jaunas sīkdatnes nosūtīšanu un tās nomaiņu serveris veic ar simbolu virkni `Set-Cookie: nosaukums=vērtība`. Arī ar pārlūkprogrammu ir iespējams izmainīt sīkdatni klienta pusē, ja lapas kodā ir iekļauts *[[JavaScript]]* kods. Šim nolūkam tiek izmantots objekts `document.cookie`.

Ir divu veidu sīkdatnes. Pirmā veida sīkdatne uzglabā informāciju ilgāku laiku, bet otra, tā dēvētā "sesijas sīkdatne", tikai tik ilgi, kamēr tiek apskatīta kāda konkrēta tīmekļa vietne vai lapa.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
*
Simna

**Simna** () ir pilsēta Alītas rajonā, 23 km uz rietumiem no Alītas. Pilsēta atrodas pie Simnas un Giluiša ezeriem. Pilsētā atrodas Sv. Marijas Debesbraukšanas baznīca.

Simnā ir vairāki uzņēmumi. Starp tiem - "Alytaus melioracija", uzņēmuma "Dainava" filiāle un citi. Pilsētiņā ir apkopes slimnīca, aptieka, poliklīnika, kultūras nams, tirgotavas, pasts, Swedbank filiāle. Simnas iedzīvotāji nodarbojas ar lauksaimniecību, servisu, zivjkopību, meliorāciju, celtniecību. Pilsētiņā darbojas speciālā internātskola.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elipse

[right|thumb|Elipse iegūta kā [konusa šķēlums ar plakni]]
thumb|right|300px|Elipse
**Elipse** ( — ‘trūkums’) ir plaknes līnija, kuras jebkura punkta attālumu līdz diviem fiksētiem punktiem summa ir konstanta. Šos divus fiksētos punktus sauc par elipses fokusiem. Elipsi var iegūt kā riņķa līnijas projekciju citā plaknē, kā arī šķeļot konusu ar plakni un cilindru ar plakni. Elipses speciāls gadījums ir riņķa līnija.

## Īpašības

* Elipse ir gluda, slēgta un izliekta plaknes līnija;
* Elipsei ir divas simetrijas asis, kas ir savstarpēji perpendikulāras.
* Elipse ir otrās kārtas plaknes līkne.

## Vienādojums
Elipses kanoniskais vienādojums ir  \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} = 1, kur  a \  un  b \  ir elipses pusasis.

Elipses parametriskie vienādojumi ir

:\begin{cases} x = a \cos t\ \\ y = b \sin t \end{cases}  
kur t \in [0, 2 \pi].

## Formulas

* ekscentricitāte:  \varepsilon=\sqrt{\frac{a^2-b^2}{a^2}}  vai \epsilon=\frac{c}{a}, kur a>b
* elipses laukums: S = \pi a b \,
* attālums no elipses centra līdz tās fokusiem: f = \sqrt{a^2-b^2} = a \varepsilon
* elipses fokālais parametrs: p = \frac{b^2}{a}
* a^2-b^2=c^2, kur 2c ir attālums starp fokusiem un a>b.

## Elipses perimetra aprēķināšana

Elipses, ar pusasīm *a* un *b*, perimetrs ir vienāds ar
:P(a, b) = \int_0^{2 \pi} \sqrt{a^2 \sin^2 t + b^2 \cos^2 t} dt

Ja elipses pusasis a un b ir vienādas, tad elipse ir riņķa līnija ar rādiusu a, tāpēc tās perimetrs ir 2 \pi a. Savukārt, ja elipses pusasis a un b ir dažādas, tad šādas elipses perimetrs ir izsakāms ar eliptiskajiem integrāļiem, kas nav izsakāmi ar elementārajām funkcijām. Tāpēc ir izveidotas daudzas elipses perimetra tuvinātas aprēķināšanas. Piemēram:

* P(a, b) \approx 2 \pi \left( \frac{a^\frac{3}{2} + b^\frac{3}{2}}{2} \right)^ \frac{2}{3}

* P(a, b) \approx \pi \left(3(a+b)- \sqrt{(3a+b)(a+3b)}\right).

## Elipses optiskā īpašība

Elipsei piemīt šāda optiskā īpašība: ja vienā tās fokusā novieto gaismas avotu, tad no tā izejošie stari pēc atstarošanās nonāk otrā elipses fokusā.

## Skatīt arī

* Elipsoīds
* Eliptiskais paraboloīds
* Fokālais rādiuss
* Hiperbola
* Parabola
* Riņķa līnija

## Ārējās saites

* Eric W. Weisstein, Ellipse, MathWorld.
New Horizons

***New Horizons*** (no  ‘jaunie apvāršņi’) ir NASA starpplanētu zonde Plutona izpētei. *New Horizons* ir pirmais cilvēku radītais kosmiskais aparāts, kas sasniedzis Plutona apkārtni. 2019. gada 1. janvārī tas pārlidoja transneptūna objektu 486958 Arrokots (43,4 AU attālumā no Saules).

## Misijas apraksts
*New Horizons* tika palaista  ar nesējraķeti *[[Atlas V/551]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas 41. starta laukuma.

 un  tika veikts pirmais trajektorijas korekcijas manevrs (*TCM*), kas bija sadalīts divās daļās (*TCM-1A* un *TCM-1B*). Šī manevra veikšanas precizitātes dēļ tika atcelts otrais korekcijas manevrs *TCM-2*. *New Horizons*  palidoja garām Jupiteram.  tika veikts trešais korekcijas manevrs *TCM-3*, kas ilga 76 sekundes.

 10:00 UTC *New Horizons* sasniedza Marsa orbītu 243 miljonu kilometru attālumā no Saules.

thumb|left|100px|''New Horizons'' uzņemtais asteroīda 132524 APL attēls
 04:05 UTC zonde palidoja garām asteroīdam 132524 APL (agrāk zināms ar pagaidu apzīmējumu 2002 JF56) 101 867 km attālumā. Pēc aptuveniem aprēķiniem tā diametrs ir 2,3 km un pēc spektra tas pieder pie S tipa asteroīdiem.

Lai palielinātu savu ātrumu, *New Horizons* izmantoja Jupiteru gravitācijas manevra veikšanai.
Tuvākais attālums no planētas –  – tika sasniegts  05.43.40 UTC. Šis manevrs palielināja zondes ātrumu par 4 km/s attiecībā pret Sauli un par 2,5° manīja orbītas plaknes slīpumu. Jupitera tuvumā tika izmantoti starpplanētu stacijas zinātniskie instrumenti, lai veiktu planētas un tās pavadoņu novērojumus. Tā kā tajā laikā Jupiteru nepētīja neviens cits kosmiskais aparāts, tad šie iegūtie dati noderēja, atklājot izmaiņas, kas radušās kopš iepriekšējo starpplanētu zondu apmeklējumiem.

 kosmiskais aparāts atradās nedaudz vairāk nekā 16 AU attālumā no Zemes.

 zonde atmodināta no hibernācijas režīma un sākta gatavot Plutona sistēmas novērojumiem.

*New Horizons* 2015. gada jūlijā nonāca Plutona tuvumā.  tas palidoja garām Plutonam ar vistuvāko pietuvošanos 11:49:57 UTC  attālumā. 12:03:50 UTC zonde atradās vistuvāk Haronam  attālumā.

## Turpmākās gaitas
Pēc Plutona pārlidojuma kosmisko aparātu bija plānots novirzīt uz kādu no Koipera joslas objektiem. 2015. gada 31. augustā tika paziņots, ka par *New Horizons* jauno mērķi izvēlēts objekts 486958 Arrokots. To zonde pārlidoja 2019. gada 1. janvārī, kad tā bija 43,4 AU attālumā no Saules.

2023. gada 29. septembrī *NASA* paziņoja, ka pagarina *New Horizons* misiju līdz 2020. gadu beigām. Sākot ar 2025. fiskālo gadu, zonde koncentrēsies uz heliofizikas datu vākšanu, ko var viegli iegūt pagarinātā, mazaktīvā darbības režīmā. Ja nākotnē tiktu atklāts kāds sasniedzams Koipera jostas objekts, kosmisko aparātu novirzītu uz to.

## Skatīt arī
* *[[Voyager 1]]*
* *[[Voyager 2]]*
* *[[Pioneer 10]]*
* *[[Pioneer 11]]*

## Atsauces
Monarhija

**Monarhija** (, *monarchia* — ‘vienvaldība’, ‘patvaldība’) ir valsts pārvaldes forma, kad augstākā vara pār valsti ir viena valdnieka (monarha) rokās. Monarha (imperatora, karaļa, cara, šaha, ķeizara) troni ieņem pēc radniecības principa, parasti uz visu mūžu. Vēsturiski monarha kontrolē parasti bija augstākā likumdošana un izpildvara, nereti arī baznīca. Taču mūsdienās Rietumu pasaulē (Apvienotā Karaliste, Dānija, Zviedrija, Spānija un citās valstīs) monarha vara ir visai simboliska, monarhs reprezentē valsti, bet reti patstāvīgi pieņem valstiski nozīmīgus lēmumus.

## Monarhiju veidi
thumb|300px|
Ja valstī valdnieka vara ir neierobežota, tad tā ir absolūtā monarhija. Ja monarha varu ierobežo konstitūcija vai parlaments, tad veidojas konstitucionālā vai parlamentārā monarhija. Savdabīgs absolūtās monarhijas paveids ir teokrātiskā monarhija, kur monarhs vienlaikus ir arī reliģiskais līderis (Vatikāns).

Monarhiju veidi:
* absolūtā monarhija
* daļēji konstitucionālā monarhija
* konstitucionālā monarhija
* parlamentārā monarhija
* teokrātiskā monarhija

## Valstu uzskaitījums, kurās ir monarhija
44 valstīs ir monarhijas, kuras atšķiras pēc monarha varas pilnvarām.

## Atsauces

## Ārējās saites
FIFA Pasaules rangs

**FIFA Pasaules rangs** ir FIFA un Coca-Cola veidots futbola nacionālo izlašu rangs. To apkopo kopš 1993. gada augusta. FIFA/Coca-Cola pasaules reitingā ir iekļautas nacionālās izlases, kuras spēlē starptautiskas spēles, kā arī sieviešu nacionālās izlases, tomēr šie reitingi netiek skaitīti kopā.

## Rangs

## Atsauces
Futbols olimpiskajās spēlēs

**Olimpiskais futbola turnīrs** notiek kopš  Londonā. Olimpiskajā futbola turnīrā spēlē U-23 izlases. Sieviešu futbols olimpiskajās spēlēs iekļauts kopš 1996. gada.

## Ārējās saites

* Football news and highlight at Olympics.com
* Men's Olympic Football at FIFA.com
* Women's Olympic Football at FIFA.com
* Football Tournament of the Olympic Games — Overview at the RSSSF
Uzsitējs

**Uzsitējs** ir belžņa tips šautenēs, kas aizstāj gaili un belzni ar vienu vienību un kas ir spējīgs aizdedzināt munīciju, kad tiek aktivizēts ar mēlīti. To uz priekšu virza atspere, kas to grūž uz kapseli. Pēc izskata tas atgādina nelielu stienīti un ir resnāks un smagāks nekā belznis. Tas tiek uzvilkts līdz ar mēlītes kustību, taču dažos ieročos kā, piemēram, Jackhammer shotgun, uzsitējs var tikt uzvilkts vai atvilkts arī pašrocīgi, izmantojot uzvelkamo rokturi, kas novietots laidē. Tie tiek izmantoti jau no 20.gs. sākuma un padara šaujamieroci mazāku un daudz kompaktāku. Jāmin arī, ka uzsitējs ir viens no faktoriem, kas ietekmē saslēgšanās laiku (laiks starp mēlītes nospiešanu un kapseles aizdegšanos), šie faktori ir: mēlītes pavilkšana, uzsitēja sakausējums, uzsitēja svars, detaļu gludums un galvenokārt pats cilvēks.

## Uzsitējs - belznis

Termins „uzsitējs” var nebūt visiem zināms, bet ir ļoti nozīmīgs faktors konstrukcijā. Uzsitējs ir analoģisks belznim: abi uzsit pa kapseli un notiek šāviens, bet katram ir savs veids, kā to izdarīt. Ja mēs, piemēram, izmantojam sistēmu 1911, pa belzni tiek uzsists ar gaili, kas ir apgādāts ar atsperes dzinējspēku. Te nav tieša savienojuma starp belzni un gaili, vai citu šaušanas mehānisma sastāvdaļu. Kad gailis uzsit pa belzni, tas tiek dzīts uz priekšu, pretēji belžņa atsperes saspringšanai.

Uzsitēji strādā savādāk. Uzsitējs tiek vilkts atpakaļ pretēji atsperes saspringšanai un turēts tur līdz tas tiek atbrīvots, lai mestos uz priekšu un uzsistu pa kapseli. Tie tiek izmantoti pistolēs jau no 20.gs sākuma un vēl pirms tam aizslēga darbības šautenēs. Bet kad mēs mēģinām piešķirt vienkāršas definīcijas, tās ne vienmēr labi der. Trīs termini: vienas darbības, divu darbību un tikai divu darbību tiek izmantotas, lai definētu, kā pistoles tiek izšautas. Tie ir arī liels iemesls neskaidrībām. Ar uzsitēju šaujamie mehānismi nedaudz sarežģī lietas, un lai gan tiek mēģināts tās saskaņot ar tām pašām definīcijām, tās ne vienmēr der.

## Drošība

Daži cilvēki ir deklamējuši, ka ar uzsitēju izšautie mehānismi ir nedroši, jo cilvēks skrien apkārt ar uzvilktu vienas darbības šauteni. Tomēr, šķiet, te izlaista informācija par visām centr-šaušanas šautenēm un *shotgun* tipa ieročiem, kuriem ir darbības, kuras atbilst, diezgan precīzi, vienas darbības definīcijai. Daudzi no tiem ir arī ar uzsitēju izšaujami. Jāņem vērā, ka aizslēga darbības šautenēs belznis būtībā ir uzsitējs. Cilvēki parasti rīkojas ar *shotgun* tipa ieročiem un šautenēm, kurām ir iestādīta drošība. Kā tad ar uzsitēju izšaujama pistole var būt vairāk vai mazāk droša nekā aizslēga darbības šautene vai *pump shotgun* tipa ierocis ar ieslēgtu drošību?
Žorže Šamine

**Žorže Šamine** (; dzimis , Portu, Portugālē) ir portugāļu baritons.

Viņš ir studējis tieslietas Koimbras universitātē. Pēc tam studēja dziedāšanu Madridē, Parīzē, Minhenē un Ņujorkā. Cita starpā mācījies pie Terēzes Bergancas. Debitēja *[[Carnegie Hall]]* ar Bostonas simfonisko orķestri un diriģentu Seidži Ozavu. Kopš 2005. gada - UNESCO labas gribas sūtnis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa ,
Lima

**Lima** () ir pilsēta Peru rietumos, pie Klusā okeāna. Peru galvaspilsēta, galvenais valsts politiskais, ekonomiskais un kultūras centrs. Kaut arī Lima atrodas pie okeāna, par tās ostu kalpo atsevišķā Kaljao pilsēta.

## Vēsture
Limu dibināja konkistadors Fransisko Pisarro 1535. gadā, nosaucot par **Karaļu pilsētu** (*Ciudad de los Reyes*), tomēr saglabājās senais — indiāņu nosaukums.

Spāņu valdīšanas laikā Lima bija Peru vicekaralistes centrs t.i. tā bija vissvarīgākā spāņu pilsēta Dienvidamerikā. 1724. gadā pilsētu izpostīja spēcīga zemestrīce.

1824. gadā pēdējais vicekaralis kapitulēja Simonam Bolivaram, izbeidzot spāņu kundzību Dienvidamerikā, bet Lima kļuva par neatkarīgās Peru galvaspilsētu.

1996. gada 17. decembrī Tupaka Amaru Revolucionārā kustība (MRTA) Limā ieņēma Japānas vēstnieka rezidenci, sagrābdama par ķīlniekiem rezidencē esošos cilvēkus. 1997. gada 22. aprīlī (pēc 126 dienām) armijas specvienības atbrīvoja ķīlniekus, nogalinot visus iebrucējus.

## Cilvēki
Limā dzimuši:
* Izabella Aljende (*Isabel Allende*) (1942) — rakstniece
* Fernando Belaunde (*Fernando Belaúnde Terry*) (1912—2002) — politiķis
* Alberto Fuhimori (*Alberto Fujimori*) (1938) — politiķis
* Alans Garsija (*Alan García*) (1949) — politiķis
* Gustavo Gutjeress (*Gustavo Gutiérrez*) (1928) — teologs
* Sv. Martins de Porrass (*Martín de Porras*) (1579—1639) — katoļu svētais
* Kristians Meiers (*Christian Meier) (1970*) — aktieris
* Fransisko Moraless (*Francisco Morales Bermúdez*) (1921) — politiķis, ģenerālis
* Teofilo Kubiljass (*Teófilo Cubillas*) (1949) — futbolists
* Klaudio Pisarro (*Claudio Pizarro*) (1978) — futbolists
* Havjers Peress de Kveljars (*Javier Pérez de Cuéllar*) (1920) — ANO ģenerālsekretārs
* Sv. Roza de Lima (*Rosa de Lima*) (1586—1617) — katoļu svētā
* Huans Luiss Kardināls Sipriani Torns (*Juan Luis Cardinal Cipriani Thorne*) (1943) — kardināls
* Boriss Valjeho (*Boris Vallejo*) (1941) — mākslinieks

## Ārējās saites
Mikrometrs

**Mikrometrs** jeb **mikrons** ir metra miljonā daļa. 1µm=1/1000mm=1/1000000m. Mikrometru parasti apzīmē ar "µm", bet, tā kā šis simbols ne vienmēr ir ērti pieejams, lieto arī "um", kas izskatās līdzīgi.
Krīts

Krīts ir mīksts, balts nogulumiezis. Tas sastāv galvenokārt no vāji cementēta kalcija karbonāta - kaļķakmens. 

Latvijā krīts lielā daudzumā nav sastopams. Tas ir sastopams tikai kā atsevišķi ieslēgumi mālos.

Krītu tā dabiskā baltā pigmenta dēļ jau kopš seniem laikiem izmanto krīta krāsu izgatavošanai. Tāfeles krītu mūsdienās bieži vien izgatavo no ģipša, lai arī var lietot arī krītu.

## Ārējās saites
Aljende

**Aljende** () ir basku cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Izabella Aljende (*Isabel Allende*; 1942) — čīliešu rakstniece;
* Salvadors Aljende (*Salvador Allende*; 1908—1973) — čīliešu ārsts un politiķis.
Isabela Aljende

**Isabela Aljende Ljona** (*Isabel Allende Llona*, dzimusi 1942. gada 2. augustā Limā) ir čīliešu rakstniece. Salvadora Aljendes brāļameita.

Dzimusi Limā, čīliešu diplomāta ģimenē. No 1945. līdz 1953. gadam dzīvoja Čīlē, pēc tam Bolīvijā un Libānā. Pēc Augusto Pinočeta apvērsuma devās emigrācijā uz Venecuēlu. Kopš 1988. gada dzīvo ASV un 2003. gadā kļuva ar ASV pilsoni.

1982. gadā publicēja savu pirmo un visslavenāko darbu - Spoku māja (*La Casa de los Espiritus, The House of the Spirits*).

## Darbi
* *La casa de los espíritus* (1982)
* *La gorda de porcelana* (1984)
* *De amor y de sombra* (1984)
* *Eva Luna* (1987)
* *Cuentos de Eva Luna* (1989)
* *El plan infinito* (1991)
* *Paula* (1994)
* *Afrodita* (1997)
* *Hija de la fortuna* (1999)
* *Retrato en sepia* (2000)
* *La ciudad de las bestias* (2002)
* *Mi país inventado* (2003)
* *El Reino del Dragón de Oro* (2003)
* *El Bosque de los Pigmeos* (2004)
* *El Zorro* (2005)

## Ārējās saites

* Isabelas Aljendes mājaslapa (angliski un spāniski)
* Interview on The Ledge (angliski)
Enrike Jūrasbraucējs

**Infants Dons Enrike, Vizeu hercogs** (), plašāk pazīstams kā **Enrike Jūrasbraucējs** (dzimis , miris ) bija portugāļu princis, jūras ekspedīciju organizētājs. Portugāles karaļa Žuau I Labatminīgā un Ģentes Džona meitas Lankasteru Filipas dēls.

Kaut arī saukts par Jūrasbraucēju, Enrike pats jūrā nedevās. Viņa nopelns bija vairāku ekspedīciju gar Āfrikas krastiem finansēšana, izmantojot savus un Kristus ordeņa (reorganizēto templiešu) līdzekļus. Enrike izveidoja navigācijas skolu Portugāles galējos dienvidrietumos (Sagrešā). Enriki atvēra pirmo tālbraucēju skolu. Ar savu darbību Enrike radīja priekšnoteikumus Lielajiem ģeogrāfiskajiem atklājumiem un Portugāles impērijas nākotnes varenībai.

## Ārējās saites
Roza Mota

**Roza Marija Korreja duš Santuša Mota** (, dzimusi  Portu) ir bijusī portugāļu maratona skrējēja.

Sacensībās pirmo maratonu skrēja 1982. gada Eiropas čempionātā Atēnās, kur ieguva pirmo vietu. Maratonskrējienos piedalījās līdz 1992. gadam.

Uzvarētāja:

* Olimpiādēs (1984. gadā (Losandželosā) - bronza, 1988. gadā (Seulā) - zelts)
* Pasaules čempionātā - uzvarējusi 1987. gadā
* Eiropas čempionātos - uzvarējusi 1982., 1986. un 1990. gadā
* Atsevišķos maratonos - divreiz uzvarējusi Čikāgas maratonā (1983, 1984); trīsreiz Bostonas maratonā (1987, 1988, 1989); vienreiz - Londonas maratonā (1991).

## Ārējās saites
BIOS

**BIOS** ( - "**pamata ievades/izvades sistēma**", saukta arī par *Basic Integrated Operating System* vai *Built In Operating System*) ir sāknēšanas programma IBM PC savietojamos datoros. Tā ir pirmā programma, kas tiek palaista, ieslēdzot datoru. Tā sagatavo sistēmu darbam, lai citas programmas varētu darboties ar datora ierīcēm. Vispirms notiek datora galveno komponenšu ātrā diagnostika ar BIOSā iestādītajiem parametriem sistēmas darbaspējas noteikšanai (*POST*   power on self test  process), pēc tam tiek ielādēta operētājsistēma no norādītā datu nesēja pastāvīgās atmiņas. BIOS ir sava veida paplašināta FIRMWARE. Firmware atbild par konkrētās ierīdes darbu - DEVICE, savukārt BIOS veic visu ierīču (DEVICE) integrāciju vienotā kopumā un nodot to operacionālās sistēmas (OS) sākotnēšanai. BIOS uzstādījumi parasti tiek integrēti OS uztādījumos, taču nav obligāti OS darbībai, jo tā lieto savus, dziļākus un precīzākus uzstādījumus. Gan BIOS, gan tā uzstādījumi, atrodas uz plates instalētā mikroshēmā lasāmatmiņaROM (*read only memory*)  par cik gan ROM saturs, gan uzstādījumi var tikt mainīti, tiek izmantots EPROM (*erasable programmable read only memory*) un EEPROM (*electrically erasable programmable read-only memory*) jaunākajā paaudzē.

BIOS tehnoloģijas pēctecis ir Unified Extensible Firmware Interface (UEFI), tā mērķis ir risināt pastāvošās tehniskās nepilnības. 2017. gadā *UEFI Plugfest* konferencē uzņēmums *[[Intel]]* paziņoja par mērķi līdz 2020. gadam pilnībā atteikties no BIOS atbalsta jaunajos aparatūras produktos.

## Atsauces
Pasaules čempionāts

**Pasaules čempionāts** var būt:
* Pasaules čempionāts basketbolā
* Pasaules čempionāts biatlonā
* Pasaules čempionāts cīņas sportā
* Pasaules čempionāts hokejā
* Pasaules čempionāts orientēšanās sportā 
* Pasaules čempionāts riteņbraukšanā
* Pasaules čempionāts vieglatlētikā

## Skatīt arī
* Pasaules kauss
Plīnijs Vecākais

thumb|right|Iedomāts Plīnija Vecākā portrets (19. gadsimts)

**Plīnijs Vecākais** (dzimis 23, miris ) bija romiešu zinātnieks, enciklopēdists un karaspēka komandieris. Uzrakstījis enciklopēdisku darbu 37 sējumos "Dabas vēsture", kurā atrodamas ziņas ģeogrāfijā, astronomijā, bioloģijā, farmakoloģijā, mineraloģijā un mākslas vēsturē.
Plīnijs Vecākais gāja bojā Vezuva izvirduma laikā 79. gadā.

Aprakstījis Baltijas salu, kura atrodas trīs dienu jūras brauciena attālumā no Skitijas krasta, kur ik pavasari var savākt pludmales dzintaru.
Reklāmprogrammatūra

**Reklāmprogrammatūra** () ir programmatūra, kas programmas izpildes gaitā automātiski atskaņo, attēlo vai lejuplādē reklāmas materiālus lietotāja datorā. Šādas programmas bieži vien tiek uzstādītas lietotāja datorā bez viņa paša piekrišanas. Kā zināmākos reklāmprogrammatūras piemērus var minēt *Comet Cursor* un *Hotbar*.

Reklāmprogrammatūras izmantošana ir viens no daudzajiem elektroniskās tirgdarbības veidiem. Šis tirgdarbības veids uzskatāms par iedarbīgu, jo nereti šīs programmas analizē lietotāja visbiežāk apmeklētākās tīmekļa vietnes un piedāvā visatbilstošākās reklāmas. Tomēr tā nav lietotājiem draudzīga e-tirgdarbības stratēģija, jo reklāmu saņemšana lielākoties ir nevēlama. Līdz ar to daudz lielāku popularitāti pasaulē iegūst cita veida e-tirgdarbības veidi.

## Atsauces
Lietojumprogrammatūra

[thumb|right|300px|''[LibreOffice Writer* lietojumprogrammatūra]]
*'Lietojumprogrammatūra** () jeb vienkārši **lietotne''' () ir programmatūras apakšklase, kas nodrošina darbības, ko lietotājs vēlas veikt ar datora palīdzību. 

Runājot par lietojumprogrammatūru, bieži tiek izmantots vārds programmatūra vai programma. Tipiski piemēri ir biroja lietojumprogrammu paketes un videospēles. 

Lietojumprogrammatūra bieži vien tiek iegādāta atsevišķi no datora. Dažreiz lietojumprogrammas tiek iekļautas datora komplektācijā, taču tas nemaina to, ka tās darbojas neatkarīgi. Lietojumprogrammas gandrīz vienmēr ir neatkarīgas no operētājsistēmas, lai gan visbiežāk darbojas tikai noteiktās platformās.

## Skatīt arī

* Lietotāja saskarne
* Lietojamība
Ādams Smits

**Ādams Smits** (; kristīts , miris  Edinburgā) bija skotu ekonomists un filozofs, ekonomiskā liberālisma pamatlicējs.

Ādams Smits uzskatīja, ka sabiedrība ir pašregulējoša sistēma, kuras atsevišķās daļas ar ekonomisko spēku palīdzību darbojas strādājot kopējam labumam. Ādams Smits uzsvēra, ka sabiedrības bagātības pirmavots ir individuāla tieksme pēc labklājības, kā arī personīgā tieksme ieņemt sabiedrībā augstāku stāvokli. Savukārt par valsts uzplaukuma galvenajiem nosacījumiem Smits uzskatīja privātīpašumu, valsts neiejaukšanos ekonomikā, šķēršļu likvidāciju personīgās iniciatīvas attīstībai.

## Dzīvesgājums
Dzimis ne visai bagāta muitas ierēdņa ģimenē. Tēvs nomira dažus mēnešus pirms dēla dzimšanas, tāpēc viņu uzaudzināja māte, kas veltīja viņam visu savu dzīvi. Piecpadsmit gadu vecumā iestājās Glāzgovas Universitātē un kaut arī daudz slimoja, beidza to 1740. gadā kā viens no labākajiem un ieguva stipendiju mācību turpināšanai Oksfordas Universitātē.

1751. gadā viņu uzaicināja strādāt Glāzgovas Universitātē par loģikas un filozofijas profesoru. 1759. gadā viņš uzraksta darbu "Morālo jūtu teorija" (*The Theory of Moral Sentiments*). 1764. gadā viņš dodas ceļojumā uz Franciju un iepazīstas ar Fransuā Kenē, Helvēciju un citiem, un tas ietekmē viņu uzskatus, un tiek uzrakstīts 1776. gadā darbs "Pētījums par tautu bagātības dabu un cēloņiem" (*An Inquiry into the Nature and Causes of the Wealth of Nations*), kurā parādās viena no slavenākajām Smita idejām — "neredzamā roka" (*invisible hand*), kas pauž, ka, cenšoties apmierināt savā labā, katrs indivīds netieši dod labumu sabiedrībai.

1778. gadā viņš kļuva par muitas komisāru Edinburgā, bet 1787. gadā — par Glāzgovas Universitātes rektoru.

## Ārējās saites
Eiklīds

**Eiklīds** (, *Eukleidēs*), pazīstams arī kā **Aleksandrijas Eiklīds**, bija sengrieķu matemātiķis. Viņu bieži sauc par ģeometrijas tēvu. Ir pretrunīgi dzimšanas dati. Pēc dažādiem avotiem Eiklīds ir dzīvojis 365-300  p.m.ē., 325-265 p.m.ē vai 315-255 p.m.ē. Eiklīds dzimis Atēnās un bijis Platona skolnieks. Darbojies Aleksandrijā, kur izveidojis matemātikas skolu.

## ''Elementi''
[left|thumb|Fragments no Eiklīda darba "Elementi", kuru atrada [Oksirrinha|Oksirrinhā.]]
Nozīmīgākais Eiklīda darbs ir "Elementi" (13 grāmatas), kur aplūkota planimetrija, stereometrija un skaitļu teorija. Tas ir pirmais mēģinājums konstruēt ģeometrijas loģisko uzbūvi, izmantojot aksiomātiku. Šis darbs ietekmēja matemātikas attīstību līdz pat mūsdienām. Eiklīdam ir arī darbi astronomijā, optikā un mūzikā.

"Elementos" aprakstītā ģeometrijas sistēma ilgu laiku bija pazīstama vienkārši kā "ģeometrija" un tika uzskatīta par vienīgo iespējamo ģeometriju. Mūsdienās to dēvē par Eiklīda ģeometriju, lai atšķirtu no neeiklīda ģeometrijām, kuras tika atklātas 19. gadsimtā.

## Skatīt arī

* Eiklīda algoritms
Eiklīda algoritms

thumb|Eiklīda algoritms attēlots ar skaiļiem 1599 un 650
**Eiklīda algoritms** skaitļu teorijā ir efektīvs algoritms divu veselu skaitļu lielākā kopīgā dalītāja (LKD) atrašanai, kas balstīts uz dalīšanu ar atlikumu. Algoritms ir šāds: vispirms nepilni izdala lielāko skaitli ar mazāko un tad katrā nākamajā solī iepriekšējās darbības dalītāju dala ar iegūto atlikumu. LKD ir pēdējais iegūtais nenulles atlikums.

Ievērojami ir tas, ka algoritmam nav nepieciešams sadalīt skaitļus pirmreizinātājos, kā arī tas, ka šis ir viens no vecākajiem zināmajiem algoritmiem.

## Piemērs
Jāatrod lielākais kopīgais dalītājs.
LKD (336, 287) = ? \ 

* 336 : {\color {Magenta} 287} = 1, atl. \color {red} 49
* {\color {Magenta} 287} : {\color {red} 49} = 5, atl. \color {blue} 42
* {\color {red} 49} : {\color {blue} 42} = 1, atl. \color {Magenta} \mathbf {7}
* {\color {blue} 42} : {\color {Magenta} 7} = 6, atl. \mathbf {0}

Tā kā pēdējais skaitlis, ar kuru dalīja un nebija atlikums, ir 7, tad LKD (336, 287) = 7.

## Vēsture

Sengrieķu matemātiķis Eiklīds, no kura vārda cēlies šī algoritma nosaukums, divu skaitļu LKD atrašanu sākotnēji formulēja ģeometriski — kā divu nogriežņu lielākā kopīgā mēra atrašanu. Tādā gadījumā no garākā nogriežņa tika atņemts īsākais, tad atlikums tika atņemts no īsākā nogriežņa un tā tālāk.

Šādā formā algoritms parādījās Eiklīda "Elementos" apmēram 300. gadā p.m.ē. Tomēr, iespējams, ka tas jau bija zināms pat 200 gadus agrāk. Piemēram, Aristotelis devis mājienu par šo algoritmu savā grāmatā "Tēmas" (, *Topikon*) apmēram 330. gadā p.m.ē.
Runas akts

**Runas akts** ir valodniecībā un valodas filozofijā lietots jēdziens, kas apraksta darbību, kas tiek darīta, izrunājot izteikumu. Runas akti ir, piemēram, solījuma izteikšana, kaut kā aprakstīšana, jautājuma uzdošana, lūgums, pavēle, sasveicināšanās, atvainošanās, apvainošana u.c.

## Dalījumi
### Runas aktu tipi
* **asertoriskie**: apgalvojumi par lietu attiecībām (atbilde, ziņojums, apgalvojums, apstiprinājums u.c.);
* **direktīvie**: pamudinājumi, jautājumi (jautājums, lūgums, ieteikums, pavēle, aizliegums, atļaušana, brīdinājums u.c.);
* **komisīvie**: solījumi attiecībā uz nākotni (solījums, zvērēšana, piedāvājums, aicināšana u.c.);
* **ekspresīvie**: izteikumi, saistīti ar attieksmi pret klausītāju (sasveicināšanās, apsveikums, atvainošanās, pateikšanās u.c.);
* **deklaratīvie**: paziņojumi, kas nosaka realitāti, lietu attiecību (spriedumi, lēmumi u.c.).

Vēl viens dalījums:

* **performatīvi**: veic darbību, ko apraksta; nevar būt patiesi vai aplami ("Apsolu, ka ieradīšos!", "Es pieņemu tavu piedāvājumu");
* **konstatīvi**: apraksta situāciju; var būt patiesi vai aplami.

Līmeņi:

# **lokūcija**: pati runas akta izteikšana; jebkāds runas akts;
# **ilokūcija**: darbība, kas tiek veikta runas akta laikā; runas akts, kas kaut ko apraksta, nosaka, izsaka;
# **perlokūcija**: runas akts, kas izraisa darbību; svarīgs ir efekts, ko akts atstāj uz klausītāju/lasītāju (pārliecināšana, iedrošināšana, nobaidīšana u.c.).

### Ilokutīvais spēks
Runas aktu teorijā izšķir **propozicionālo** līmeni un **performatīvo** — ilokutīvā spēka - līmeni. Propozīcija ir fakts, semantiskais kodols, piem., "ārā snieg", ko runas aktā performatīvajā līmenī var izteikt dažādos veidos, piemēram, "Vai ārā snieg?", "Vai kā ārā snieg!", "Ārā laikam snieg." u.c. Ilokutīvais spēks tātad ir nodoms, ar kādu runātājs šo izteikumu ir teicis.