open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šerona Teita

**Šerona Mērija Teita** (*Sharon Marie Tate*, dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise. 1960. gados viņa nospēlēja nelielas televīzijas lomas, pirms radās iespēja filmēties dažās filmās. Pēc atzinīgu atsauksmju saņemšanas par viņas komēdiju spēlēšanu viņa tika uzaicināta uz Holivudu un nosaukta par vienu no perspektīvākajiem jaunajiem aktierim. Viņa ir bijusi izvirzīta arī Zelta globusa balvai par veiksmīgu aktierspēli filmā *[[Valley of the Dolls]]* (1967). Viņa arī regulāri bija redzama modes žurnālos gan kā modele, gan kā vāka meitene.

1968. gadā viņa apprecējās ar poļu izcelsmes kinorežisoru Romanu Polaņski. Kad viņa bija grūtniecības astotajā mēnesī, 1969. gada 9. augustā viņas un Polaņska īrētajā Losandželosas mājā kopā ar vēl četriem mājas viesiem viņu zvērīgi nogalināja tur iebrukusī banda Čārlza Mensona vadībā.

## Ārējās saites
* 
*
Zvaigžņu kari: Impērija dod atbildes triecienu

**Zvaigžņu kari: V epizode — Impērija dod atbildes triecienu** (*Star Wars Episode V: The Empire Strikes Back*, oriģinālais nosaukums **Impērija dod atbildes triecienu**) ir 1980. gada kosmosa sāgas filma, kuras režisors ir Ērvins Keršners. Scenāriju, kurš balstīts uz Džordža Lūkasa stāstu, uzrakstīja Lourenss Kesdens (*Lawrence Kasdan*) un Lī Brekets (*Leigh Brackett*). Šī bija otrā filma, kura tika iekļauta "Zvaigžņu karu" sāgā. Pirmā filma bija "Zvaigžņu kari: Jaunā cerība", bet pēc šīs sekoja "Džedu atgriešanās".

## Ārējās saites
Igors Gamula

**Igors Gamula** (, dzimis , miris ) bija PSRS futbolists un futbola treneris. Latvijā vadījis FK Daugava Daugavpils un Dinaburg FC klubus.

Spēlētāja karjeras laikā ar Rostovas SKA ieguvis PSRS kausu.

## Ārējās saites
Saimons Kuznecs

**Saimons Smits Kuznecs** (, dzimis , miris ) bija Krievijā (mūsdienu Baltkrievijā) dzimis ebreju izcelsmes ASV ekonomists. 1971. gada Nobela prēmijas ekonomikā laureāts.

Dzimis Pinskā ebreju ģimenē. Skolā mācījās Harkivā. 1922. gadā emigrēja uz ASV, kur 1926. gadā ieguva doktora grādu Kolumbijas Universitātē. Strādājis Pensilvānijas (1930. — 1954.), Džonsa Hopkinsa (1954. - 1960.) un Hārvarda Universitātē (1960 — 1971). Miris 1985. gadā.

Deva ieguldījumu ekonometrikas attīstībā un ietekmēja keinsisma attīstību, sevišķi ar savu 1941. gadā izdoto darbu *National Income and Its Composition, 1919—1938*. Piedalījās ASV nacionālā kopprodukta mērīšanas standartu izstrādē.

## Ārējās saites

* Saimons Kuznecs Nobela prēmijas mājaslapā
Konkorda

**Konkorda** () ir trešā lielākā pilsēta un Ņūhempšīras štata administratīvais centrs pie Merīmakas upes. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 43 976 iedzīvotāju.
## Pilsētas apskates vietas
Konkordā ir daudz apskates vietu un citu atrakciju tūristiem. Iespējams, lielākais no tiem ir Ņūhempšīras štata kapitolijs (), ko projektējis arhitekts Stjuarts Parks un uzcelts no 1816. līdz 1819. gadam. Šī ir vecākā šāda veida ēka, kuras telpās savu darbu pilda valsts likumdevēja pārstāvji. Tā tika pārbūvēta 1866. gadā, un 1910. gadā tika pievienots trešais stāvs un rietumu spārns.

Tieši pretī Pārstāvju palātas namam atrodas viesnīca "Eagle". Šeit apmetušies bija prezidenti Uliss Grānts, Raterfords Heizs un Bendžamins Herisons. Citi ievērojami viesi bija Čārlzs Lindbergs, Džefersons Deiviss, Eleanora Rūzvelta, Ričards Niksons un Tomass Djūijs. Viesnīca slēdza durvis 1961. gadā.

Uz dienvidiem no šejienes, "Main Street" ielā, atrodas Fēniksa halle ("Phoenix Hall"), kas uzcelta vecās "Phoenix Hall" ēkas vietā, kas nodega 1893. gadā. Šeit ir telpas, ko izmanto visdažādākajiem mērķiem – no politiskām runām līdz teātra izrādēm. 1860. gadā vecajā ēkā ar runu uzstājās Abrahams Linkolns, bet 1912. gadā Teodors Rūzvelts teica runu jaunajā Fēniksa zālē.

Citas nozīmīgas pilsētas apskates vietas ir Volkera-Vudmena nams (Walker-Woodman House), Pīrs-Mensa (Pierce Manse), Ņūhempšīras vēsturiskā biedrība un citi.

## Atsauces

## Ārējās saites
1866. gads

**1866**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Augusts
* 23. augusts:
** beidza pastāvēt Vācijas Konfederācija.
** beidzās Austrijas-Prūsijas karš; Venēcija atdota Itālijai.

### Oktobris
* 31. oktobris - sākta Briseles Tiesu pils būvniecība.

## Dzimuši
* 27. janvāris — Leons Baksts (*Léon Bakst*), krievu/franču mākslinieks (miris 1924.) 
* 29. janvāris — Romēns Rolāns (*Romain Rolland*), franču rakstnieks (miris 1944.) 
* 12. februāris — Ļevs Šestovs (*Лев Исаакович Шестов*), krievu filozofs (miris 1938.) 
* 15. februāris — Viljams Eksšovs (*William Exshaw*), britu burātājs (miris 1927. gadā)
* 24. februāris — Hūberts Van Inniss (*Hubert Van Innis*), beļģu loka šāvējs (miris 1961.)
* 25. februāris — Benedeto Kroče (*Benedetto Croce*), itāļu filozofs (miris 1952.) 
* 28. februāris — Vjačeslavs Ivanovs (*Вячеслав Иванович Иванов*), krievu dzejnieks (miris 1949.) 
* 18. marts :
** Karols Adameckis (*Karol Adamiecki*), poļu ekonomists un vadībzinātnes teorētiķis (miris 1933.) 
** Janis Rozentāls, latviešu gleznotājs (miris 1917.) 
* 24. marts — Žoržs de la Falēzs (*Georges de la Falaise*), franču paukotājs (miris 1960. gadā)
* 12. aprīlis — Aleksandrs Uļjanovs (*Александр Ильич Ульянов*), krievu revolucionārs (miris 1887.)
* 22. aprīlis — Hanss fon Zēkts (*Hans von Seeckt*), vācu ģenerālis (miris 1936.)
* 27. aprīlis — Moriss Rauls-Duvāls (*Maurice Raoul-Duval*), franču polo spēlētājs (miris 1916. gadā)
* 17. maijs — Eriks Satī (*Erik Satie*), franču komponists (miris 1925.)
* 12. augusts — Henriks Sillems (*Henrik Sillem*), nīderlandiešu jurists, alpīnists un sporta šāvējs (miris 1907. gadā)
* 14. augusts — Dmitrijs Merežkovskis (*Дмитрий Сергеевич Мережковский*), krievu rakstnieks (miris 1941.)
* 15. augusts — Italo Santelli (*Italo Santelli*), itāļu paukotājs (miris 1945. gadā)
* 31. augusts — Žilbērs Buņols (*Gilbert Bougnol*), franču paukotājs (miris 1947. gadā)
* 13. septembris — Ūle Estmo (*Ole Østmo*), norvēģu sporta šāvējs (miris 1923. gadā)
* 21. septembris — Herberts Velss (*Herbert George Wells*), angļu rakstnieks (miris 1946.)
* 12. oktobris — Ramzejs Makdonalds (*Ramsay MacDonald*), britu politiķis (miris 1937.)
* 9. novembris — Sirils Verbrigs (*Cyrille Verbrugge*), beļģu paukotājs (miris 1929. gadā)
* 12. novembris — Suņs Jisjaņs (孫中山), ķīniešu revolucionārs (miris 1925.)
* 24. novembris — Mārtiņš Bruņenieks, latviešu pedagogs, filologs, mitoloģijas pētnieks (miris 1950.)
* 16. decembris — Vasilijs Kandinskis (*Васи́лий Васи́льевич Канди́нский*), krievu mākslinieks (miris 1944.)
* 17. decembris — Konrāds Štēli (*Konrad Stäheli*), šveiciešu sporta šāvējs (miris 1931. gadā)
* 18. decembris — Holgers Nīlsens (*Holger Nielsen*), dāņu paukotājs, sporta šāvējs un vieglatlēts (miris 1955.)

## Miruši
* 20. jūlijs - Bernhards Rīmanis (*Georg Friedrich Bernhard Riemann*), vācu matemātiķis (dzimis 1826.) 
* 21. septembris — Kārlis Ludvigs Henke (*Karl Ludwig Hencke*), vācu astronoms (dzimis 1793.)
1862. gads

**1862. gads** () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
### Jūnijs
* 19. jūnijs — ASV aizliegta verdzība.

### Novembris
* 22. novembris — Sanktpēterburgā notika Džuzepes Verdi operas "Likteņa vara" pirmizrāde.

### Decembris
* 15. decembris — Liverpūlē iznāca pirmais filatēlistiem domātais izdevums *The Monthly Advertiser*.

## Dzimuši
* 23. janvāris — Dāvids Hilberts (*David Hilbert*), vācu matemātiķis (miris 1943. gadā)
* 17. februāris — Emīls Koste (*Émile Coste*), franču paukotājs, olimpiskais čempions (miris 1927. gadā)
* 17. februāris — Eižens Šmits (*Eugen Schmidt*), dāņu sporta šāvējs, vieglatlēts un virves vilkšanas pārstāvis, olimpiskais čempions (miris 1931. gadā)
* 27. februāris — Anastasijs Metakss (*Αναστάσιος Μεταξάς*), grieķu sporta šāvējs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (miris 1937. gadā)
* 28. marts — Aristids Briāns (*Aristide Briand*), Francijas politiķis (miris 1932. gadā)
* 14. aprīlis (j.s., pēc v.s. ) — Pjotrs Stolipins (*Пётр Столыпин*), Krievijas politiķis (miris 1911. gadā)
* 13. maijs — Pēteris Sarķis, latviešu fabulists (miris 1895. gadā)
* 15. maijs — Arturs Šniclers (*Arthur Schnitzler*), ebreju izcelsmes Austrijas rakstnieks (miris 1931. gadā)
* 16. jūnijs — Olafs Fridenlunds (*Olaf Frydenlund*), norvēģu sporta šāvējs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (miris 1947. gadā)
* 14. jūlijs — Gustavs Klimts (*Gustav Klimt*), Austrijas gleznotājs (miris 1918. gadā)
* 30. jūlijs. (j.s., pēc v.s. ) — Nikolajs Judeņičs (*Николай Юденич*), Krievijas armijas virsnieks (miris 1933. gadā)
* 9. augusts — Augusts Deglavs, latviešu rakstnieks (miris 1922. gadā)
* 22. augusts — Klods Debisī (*Claude Debussy*), franču komponists (miris 1918. gadā)
* 25. augusts — Luijs Bartū (*Louis Barthou*), Francijas politiķis (miris 1934. gadā)
* 5. septembris — Deniss Deilijs (*Denis Daly*), īru polo spēlētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs (miris 1942. gadā)
* 11. septembris — O. Henrijs (*O. Henry*), ASV rakstnieks (miris 1910. gadā)
* 17. septembris — Žans de Madre (*Jean de Madre*), franču polo spēlētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (miris 1934. gadā)
* 15. novembris — Gerharts Hauptmanis (*Gerhart Hauptmann*), vācu dramaturgs (miris 1946. gadā)

## Miruši
* 21. janvāris — Božena Ņemcova (*Božena Němcová*), čehu rakstniece (dzimusi 1820. gadā)
* 3. februāris — Žans Batists Bio (*Jean-Baptiste Biot*), franču fiziķis (dzimis 1774. gadā)
* 17. marts — Fromentāls Alevī (*Fromental Halévy*), franču komponists (dzimis 1799. gadā)
* 6. maijs — Henrijs Deivids Toro (*Henry David Thoreau*), amerikāņu autors un filozofs (dzimis 1817. gadā)
* 25. maijs — Johans Nestrojs (*Johann Nestroy*), austriešu dramaturgs (dzimis 1801. gadā)
* 24. jūlijs — Martins Van Burens (*Martin Van Buren*), 8. ASV prezidents (dzimis 1782. gadā)
Transformeri (filma)

**"Transformeri"** () ir 2007. gada ASV zinātniskās fantastikas asa sižeta filma. Tā veidota balstoties uz Transformeru franšīzes rotaļlietām. Filmas režisors ir Maikls Bejs, bet scenārija autori Roberto Orsi un Alekss Kurtcmans. Galvenajā lomā Šia Lebafs, kas atveido Semu Vitvikiju, pusaudzi, kurš tiek iesaistīts karā starp miermīlīgajiem Autobotiem un ļaunajiem Deseptikoniem, starp diviem "transformeru" grupējumiem, kuri atceļojuši uz planētu Zeme, lai atrastu milzīgu enerģijas avotu. Abu veidu "transformeri" maskējas par dažādiem transporta līdzekļiem (piemēram *[[Peterbilt 379]]*), lai cilvēki nespētu atklāt viņu patieso būtību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Transformeri

**Transformeri** () var būt:

* Transformeri (rotaļlietas)
* Transformeri (filmu cikls)
** "Transformeri"
** "Transformeri 2: Pieveikto atriebība"
** "Transformeri 3: Mēness no otras puses"
** "Transformeri: Iznīcības laikmets"
** "Transformeri: Pēdējais bruņinieks"
** "Transformeri: Nezvēru laikmets"
** "Transformeri: Sākums"
Kreisa politika

**Kreisa politika** ir valsts sociālās politikas forma, kas virzīta uz valsts pilsoņu sociālu vienlīdzību. Visbiežāk šo terminu lieto politisku partiju klasificēšanai, norādot uz partijas sociālās darbības virzienu. Pretēja ir labējā politika.

Pie kreisajiem virzieniem pieder komunisms (tostarp marksisms), sociālais anarhisms, anarhokomunisms, sociālisms, sociāldemokrātija, sociālais liberālisms, progresīvisms un citi.

## Kreisā politika Latvijā

### 1900—1936
Visas neatkarīgas Latvijas vēsturē, starp kreiso partiju novirzieniem bija ļoti populāra sociāldemokrātija. Jau pirms neatkarības iegūšanas no Krievijas Impērijas, Latvijas teritorijā bija darbojusies LSDSP. Zem nosaukuma LSD, viņiem izdevās nodibināt Iskolatu Vācijas impērijas neokupētajā Kurzemē. Pēc 1918. gada un Latvijas neatkarības iegūšanas, LSDSP aktīvi piedalījās vēlēšanas, gūstot pamatīgu popularitāti. Pēc Latvijas padomju okupācijas, varu uzreiz pieņēma Latvijas komunistiskā partija.

### 1990—pašlaik
Kopš neatkarības atgūšanas Latvijas Komunistiskā partija uzreiz tika likvidēta, un tās biedri tika automātiski izslēgti no visām valsts vēlēšanām. Pirmajos 15 neatkarības gados bija redzams mazs sociāldemokrātisko partiju uzplaukums, no kurām populārākās bija Saskaņas centrs (un tajā iekļautās partijas), LSDSP (un tajā iekļautās partijas). Saskaņas centrs savukārt ir bijis daudz sekmīgāks nekā LSDSP. 14. Saeimā 5% vēlēšanu barjeru bija pārvarējusi sociāldemokrātiskā partija Progresīvie.

## Piezīmes un atsauces

### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
Labēja politika

**Labēja politika** ir valsts sociālās politikas forma, kas veic sociālu daudzslāņošanos. Visbiežāk šo terminu lieto politisku partiju klasificēšanai, norādot uz partijas sociālās darbības virzienu.

Pie labējām ideoloģijām tradicionāli pieder konservatīvisms, kristīgā demokrātija, nacionālā demokrātija, nacionālais liberālisms, konservatīvais liberālisms, ekonomiskais liberālisms, labējais populisms, labējais liberālisms, savukārt pie galēji labējām ideoloģijām pieder ultranacionālisms, fašisms (tostarp nacionālsociālisms) un citas.

## Ārējās saites
Sintēstatiusa

**Sintēstatiusa** (), arī **Statija** vai **Senteisteisa**, ir Nīderlandes Antiļām piederoša sala Mazajās Antiļu salās uz ziemeļrietumiem no Sentkitsas. Nosaukta katoļu svētā Eistahija vārdā.

Salu 1493. gadā atklāja Kristofors Kolumbs un turpmāko 150 gadu laikā pretenzijas uz to izteica daudzas valstis. 1636. gadā to sāka kolonizēt holandieši un 1678. gadā tā kopā ar Sintmārtenu un Sabu nokļuva Nīderlandiešu Austrumindijas kompānijas pārvaldē. 18. gadsimtā sala bija ievērojams reģiona tirdzniecības centrs un salā dzīvoja līdz pat 20 000 iedzīvotāju. 

Sintēstatiusas tirdzniecībai bija liela loma dumpīgo Ziemeļamerikas 13 koloniju apgādē ar ieročiem to neatkarības cīņu laikā, kas kļuva par iemeslu ceturtajam angļu-holandiešu karam. 1781. gadā briti salu iekaroja, bet holandieši kontroli pār salu atguva tikai 1784. gadā.

## Ārējās saites

* Sintēstatiusas tūrisma birojs
* ''Lonely Planet'' par Sintēstatiusu
* Sintēstatiusas arheoloģisko pētījumu centrs
V ir vendeta (filma)

**"V ir vendeta"** () ir 2006. gada ASV asa sižeta filma, kuras režisors ir Džeimss Makteigs un producenti ir Džoels Silvers un brāļi Vačovski, kuri sarakstīja arī filmas scenāriju. Filma veidota, balstoties uz Alana Mūra un Deivida Loida tāda paša nosaukuma grafisko romānu.

Filmas darbība norisinās Londonā, Anglijā, kuru pārņēmusi futūristiska distopijas sabiedrība. Tajā stāstīts par noslēpumainu personāžu, kurš sevi dēvē par V. Viņš ir brīvības cīnītājs, kurš piekrīt palīdzēt gāzt no varas tos, kas atbildīgi par šausmām, kas noveda Lielbritāniju līdz tās šausmīgajam stāvoklim, vienlaikus seko viņa personīgā vendeta. Filmas zvaigznes ir Natālija Portmane (spēlē Īviju Hammondu), Hugo Vīvings (V), Stīvens Rejs (inspektors Finčs) un Džons Hārts (kanclers Satlers).

## Ārējās saites
*
Fraternitas Tartuensis

**Fraternitas Tartuensis** (no latīņu: *Tartu brālība*) ir Igaunijas studentu korporācija, kura dibināta  Tartu.

 tika noslēgts sadraudzības līgums starp Fraternitas Tartuensis un Latvijas studentu korporāciju Fraternitas Lettica.

## Ārējās saites
* korp! Fraternitas Tartuensis vietne 

## Atsauces
Sieviete

[thumb|355x355px|[Džovanni no Boloņas skulptūra "Sievietes figūra", 1571—73.gads]]
**Sieviete** ir cilvēka sievišķais dzimums. Termins ‘sieviete’ parasti tiek attiecināts uz pieaugušu cilvēku, bet ar terminu ‘meitene’ apzīmē sievišķā dzimuma bērnu vai jaunieti. Socioloģijā un psiholoģijā šis termins tiek attiecināts arī uz personas dzimtes indentitāti. Sieviete pēc dzimumpiederības tiek atšķirta no vīrieša.

## Sievietes bioloģija un dzimums
Bioloģiski sievieti raksturo sieviešu reproduktīvie dzimumorgāni, kuru loma ir bērna ieņemšana, iznēsāšana un barošana. Sievietes hromosomas ir XX atšķirībā no vīrieša XY.

Kaut arī sieviešu dzimstība ir zemāka nekā vīriešu (attiecība 2016. gadā bija aptuveni 100:103), pateicoties ilgākam sieviešu vidējam dzīves ilgumam šī attiecība izlīdzinās, un starp vecāka gada gājuma cilvēkiem sieviešu ir vairāk nekā vīriešu. Kopējā pasaules sieviešu un vīriešu attiecība ir 100:101,5. Starp 65 gadu un vecākiem cilvēkiem šī attiecība ir vairs tikai 100:80,5.

## Sievietes loma sabiedrībā
Sabiedrībā bieži tiek nošķirtas dzimumu lomas un tiesības. Sievietes loma ģimenē bieži vien ir mātes statuss, viņu uzdevums ir bērnu zīdīšana, to aprūpe, izglītošana un aizsargāšana. Lielākajā daļā sabiedrisko iekārtu sievietēm vēsturiski ir tikusi atvēlēta otršķirīga loma un sieviešu tiesības ir bieži vairāk ierobežotas nekā vīriešu tiesības. Sievietes lomu un tiesības kopš 19. gadsimta beigām, jo sevišķi Rietumeiropā un Ziemeļamerikā, būtiski ir ietekmējis feminisms.

### Feminisms

Feminisms ir ideoloģiju un politiski sociālo kustību kopums, kuru mērķis ir panākt dzimumu līdztiesību, balstoties uz principu, ka sievietes un vīrieši ir tiesībās vienlīdzīgi cilvēki. Ar feminismu saistītās ideoloģijas un sociālās kustības ir rīkojušas kampaņas par sieviešu civiltiesībām (līgumtiesības, īpašuma tiesības, vēlēšanu tiesības), par tiesībām uz abortu, par kontracepcijas līdzekļu pieejamību un grūtnieču aprūpi, par aizsardzību no vardarbības ģimenē, pret seksuālu uzmācību un izvarošanu, par darba tiesībām, ieskaitot dzemdību atvaļinājumu, un līdzvērtīgu darba atalgojumu, kā arī pret citām diskriminācijas formām.

## Sieviešu sports
[thumb|Sieviešu 800 m skrējiens 2014. gada ''[DécaNation'' sacensībās]]
Mūsdienas sievietes gan amatieru, gan profesionālā līmenī sporto teju vai visos sporta veidos. Sieviešu līdzdalība un popularitāte dažādos sporta veidos strauji pieauga 20. gadsimtā, it īpaši gadsimta pēdējos 25 gados, atspoguļojot pārmaiņas mūsdienu sabiedrībā. Lai gan līdzdalības un snieguma līmenis dažādās valstīs un sporta veidos joprojām ir ļoti atšķirīgs, mūsdienās sieviešu sporta veidi ir plaši atzīti visā pasaulē. Atsevišķos gadījumos sieviešu dalība konkrētā sporta veidā ir populārāka nekā vīriešu, piemēram, daiļslidošanā. Daudzos sporta veidos sievietēm ir atšķirīgi sacensību noteikumi nekā tā paša sporta veida vīriešiem.

## Terminoloģija
Sieviete pēc statusa, vecuma un citām pazīmēm sauc dažādos vārdos. Šeit ir neliels uzskaitījums ar tiem:

* meitene,
* jauniete,
* jaunava,
* sieva,
* māte,
* krustmāte,
* dāma,
* atraitne.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sintmārtena

**Sintmārtena** () ir autonoma valsts Nīderlandes Karalistes sastāvā, Mazajās Antiļu salās, kas aizņem Sintmārtenas salas dienvidu daļu. Sintmārtenas kopējā platība ir 37 km² un tā aizņem aptuveni 40% no Sintmārtenas salas kopējās platības. Pārējos 60% salas ziemeļu daļā aizņem Francijas aizjūras teritorija Senmartēna. Pēc 2019. gada datiem, Sintmārtenā dzīvo 41 486 iedzīvotāji, un tās galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Filipsburga.

## Vēsture
Salai nosaukumu ir devis Kristofors Kolumbs, kurš salu nosaucis par godu kristiešu svētajam Svētajam Mārtiņam no Tūras. Tas tādēļ, jo Kolumbs salu atklāja 1493. gada 11. novembrī, dienā kad kristiešu pasaulē tiek svinēta Svētā Mārtiņa diena. Līdz 2010. gada 10. oktobrim, Sintmārtena bija zināma kā Sintmārtenas salas teritorija un bija viena no piecām salu teritorijām, kas ietilpa Nīderlandes Antiļās. 

## Ekonomika
Sintmārtenas oficiālā valūta ir Nīderlandes Antiļu guldenis. Ekonomika galvenokārt balstās uz tūrismu un ar tūrismu saistītos sektoros ir nodarbināti aptuveni 80% no kopējā iedzīvotāju skaita. Katru gadu Sintmārtenu apmeklē vairāk kā viens miljons tūristu. 2014. gadā, Sintmārtenā bija vairāk spēļu automātu uz vienu iedzīvotāju, ne kā jebkurā citā valstī pasaulē. 

2017. gada 6. un 7. septembrī, Sintmārtena cieta no piektās kategorijas viesuļvētras Irmas. Viesuļvētras rezultātā tika iznīcinātas vai bojātas 70% no kopējām Sinmārtenas ēkām, četri cilvēki nogalināti un trīsdesmit četri ievainoti. Vētras radītie zaudējumi smagi ietekmēja salas ekonomiku. 2019. gadā publicētajā pārskatā tika atklāts, ka vētras radītie zaudējumi samazināja Sintārtenas IKP par 4,7% un paaugstināja inflāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sintmārtenas Komercijas un industrijas kamera
* Sintmārtenas leitnantgubernators
* Sintmārtenas universitāte
* Sintmārtenas tūrisma birojs
Miera Kursa

thumb|200px|1230. gadā Rīgā noslēgtā miera līguma ar kuršiem oriģināls.
**Miera Kursa** (, senvācu: *dat Vredecuren land*) bija apzīmējums tām Bandavas un Vanemas zemēm (), kas 1230. gadā slēdza miera līgumu ar Rīgas krustnešiem. Šo nosaukumu sastop tikai 1252.—1258. gada dokumentos, kad pēc Durbes kaujas (1260.) kurši atkal sacēlās un atteicās no miera līguma ar krustnešiem. Tagad tās teritorijā daļēji atrodas Talsu novads, Tukuma novads un Ventspils novads. 

## Iedzīvotāji
Miera Kursas iedzīvotāju sastāvs bija neviendabīgs. Tās piekrastes rajonus gar Rīgas jūras līci un Irbes šaurumu apdzīvoja līvi un Sāmsalas ieceļotāji. Tālāk iekšzemē mitinājās viņu sabiedrotie kurši.

## Ģeogrāfija
Kuršu 1230. gada miera derībā ar Rīgas Māras baznīcas domkapitulu, Zobenbrāļu ordeni un Rīgas rāti teikts, ka šis izlīgums slēgts ar 9 ciemu kuršiem Abavas upes baseinā, Bandavas un Vanemas zemēs: *cum Curonibus de locis, quorum hec sunt nomina: Rende, Walegalle, Pidewale, Matecule, Wane, Pure, Ugesse, Candowe, Anses*. Alnas Balduīns 1231. gada 17. janvārī savukārt noslēdza līgumu ar "Kurzemes pagāniem" no Bandavas un Vanemanas Ventas austrumkrasta ciemiem: *pagani de Curonia, scilicet de Bandowe, de Wanneman, de citra Winda, de villis, quarum nomina sunt hec: Rende, Walegalle, Matichule, Wanne, Pyrre, Ugenesse, Candowe, Anzes, Talse, Arowelle, Pope et pluribus aliis*. 

1253. gada 4. aprīļa līgumā, ko noslēdza Kurzemes bīskaps Heinrihs un Livonijas ordeņa mestrs, Miera Kursa tika sadalīta divās daļās aptuveni pa līniju Usmas ezers—Roja. Ziemeļu daļa pienācās Kurzemes bīskapijai, bet dienvidu daļu turpmāk pārvaldīja Livonijas ordenis.

Līgumā minētie Miera Kursas ciemi bīskapa daļā:
* *Anse* — Ance (Ances pagasts)
* *Popen* — Pope (Popes pagasts)
* *Topen* vai *Lopen* — Topciems (Popes pagasts)
* *Vede* — Vēde (Popes pagasts)
* *Pusen* — Puze (Puzes pagasts) 
* *Darsethen* jeb *Donsveten* (Puzes pagasts)
* *Veseden* vai *Vietseden* — Viecīši (Puzes pagasts)
* *Amulen* — Amele (Puzes pagasts) 
* *Ugalen* — Ugāle (Ugāles pagasts)
* *Matre* — Māteri (Ugāles pagasts)
* *Moden* — Modes (Ugāles pagasts)
* *Cersangere* — Ciesengure jeb Vecmatīši (Ugāles pagasts)
* *Arwale* — Ārlava (pie Valdemārpils) 

Līgumā minētie Miera Kursas ciemi ordeņa daļā:
* *Talzen* vai *Dalsen* — Talsi
* *Ugen* — Iģene vai Uguņciems (Vandzenes pagasts) 
* *Ladze* — Ladza (Lībagu pagasts)
* *Walgale* — Valgale
* *villa Husman* — Usma 
* *Rende* vai *Rennen* — Renda
* *Kabilwen* — Kabile
* *Wane* — Vāne
* *Mattecul* vai *Sactekul* — Matkule
* *Zabele* — Sabile
* *Pedewale* — Pedvāle
* *Candow* — Kandava
* *Anze* vai *Anses* — Ansiņi (Cēres pagasts)
* *Pune* vai *Pure* — Pūre
* *Tuckemen* — Tukums

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Ārējās saites
* Švābe, A. "Senā Kursa" no grāmatas "Straumes un avoti". I sējums. Rīga: A.Gulbis, 1938.
Pateicības diena

thumb|300px|''Pirmā pateicības diena'', mākslinieks Ž.L.Ferriss
**Pateicības diena** ir valsts svētki ASV un Kanādā. ASV pateicības diena tiek svinēta novembra ceturtajā ceturtdienā, bet Kanādā tos atzīmē oktobra otrajā pirmdienā. Šajā dienā ir pieņemts turēt īpaši gatavotas pusdienas ģimenes lokā un izteikt pateicību viens otram.

## Izcelsme un vēsture

Pateicības dienas izcelsme tiek saistīta ar pļaujas un ražas svētkiem, kuri daudzās kultūrās kopš seniem laikiem tradicionāli ir tikuši svinēti, tomēr tās pamatā ir arī vairāki vēsturiski un reliģiozi notikumi. Visplašāk pazīstamais šāds notikums ir saistīts ar angļu kolonistu nodibināto Plimutu Masačūsetsā. Pirmā ziema jaunajā kolonijā izrādījās īpaši barga un daudzi kolonisti mira no bada un slimībām, taču, pateicoties vietējiem vampanoagu cilts indiāņiem, kolonija izdzīvoja. Pēc pirmās sekmīgās ražas 1621. gadā kolonisti sarīkoja pateicības svinības.

Ar laiku Pateicības dienas tradīcija izplatījās, lai gan precīza diena ilgu laiku nebija oficiāli noteikta. Pateicības dienas rīkoja lai atzīmētu ražu vai citus ievērojamus notikumus. Piemēram, Amerikas neatkarības kara laikā dažādas kolonijas atzīmēja Pateicības dienas par godu atsevišķām uzvarām pār angļiem, vai par godu štata konstitūcijas pieņemšanai. Īpaši ievērojama ir 1777. gada Pateicības diena, ko pasludināja Džordžs Vašingtons par godu uzvarai pār angļiem pie Saratogas.

1863. gadā Amerikas pilsoņu kara laikā prezidents Abrahams Linkolns noteica, ka Pateicības diena svinama novembra pēdējā ceturtdienā. Šis datums tika ievērots ik gadu līdz lielās depresijas laikam. 1941. gadā ASV Kongress pārcēla Pateicības dienu uz novembra ceturto ceturtdienu.

## Tradīcijas
[thumb|Pateicības dienas tītars tiek pasniegts ASV prezidentam [Džordžs V. Bušs|Džordžam V. Bušam.]]
ASV Pateicības dienas mielastā tradicionāli galvenais ēdiens ir tītara cepetis. Populārs uzskats saista šo tradīciju ar Plimutas kolonistiem un indiāņiem, kas cēla tītaru galdā savā pirmajā Pateicības dienā. Tītars ir kļuvis par neoficiālu Pateicības dienas simbolu un daļa amerikāņu šo dienu pat sauc par tītardienu. Kopš 1947. gada ir iegājies Pateicības dienā svinīgi pasniegt vienu dzīvu tītaru un divus cepešus ASV prezidentam.

Pateicības dienai ir liela loma sabiedrības un īpaši ģimenes kopības sajūtas veicināšanā. Tā tiek uzskatīta arī par amerikāņu identitātes sastāvdaļu. Sākotnēji pateicība tika vērsta uz Dievu - par ražu, brīvību un citām svētībām. Mūsdienās vairums cilvēku svin pateicības dienu kā sekulārus svētkus un izsaka pateicību, pirmām kārtām, saviem ģimenes locekļiem, draugiem un kopienu vadītājiem.
2009. gada Dakaras rallijs

thumb|250px|Dakaras rallija logo
**2009. gada Dakaras rallijs** bija 30. Dakaras rallijs. Tas būtu 31., ja netiktu atcelts 2008. gada rallijs. Tas sākās  un beidzās . Maršruts veda cauri Čīlei un Argentīnai Dienvidamerikā, lai gan iepriekšējos gados sacensības notika pārsvarā Āfrikā un gandrīz vienmēr beidzās Senegālas galvaspilsētā Dakarā.

## Dalībnieki
### Latvijas pārstāvji
2009. gada Dakaras rallijā motociklistu konkurencē Latviju pārstāvēja vienīgi Einārs Vinters, jo viņa brālis Jānis Vinters guva traumu, tāpēc nepiedalījās. Automašīnu konkurencē Rīgas rallijreida komandu pārstāvēja trīs ekipāžas. Jānis Āzis/Ainārs Princis, Māris Saukāns/Didzis Zariņš un Andris Feldmanis/Krists Feldmanis. Visi nosauktie braucēji brauca ar OSCar spēkratiem.

Feldmaņu ekipāža izstājās 7. posmā. Āža/Prinča ekipāža kopvērtējumā ierindojās 24. vietā, savukārt Saukāns/Zariņš palika 83. vietā. E. Vinters motobraucēju konkurencē ierindojās 14. vietā.

### Sacensību favorīti
[thumb|200px|Automašīnu klases čempions [Žinjels de Viljē 4. posmā]]
Par favorītiem uz uzvaru motociklu klasē tika uzskatīti divi KTM rūpnīcu komandu braucēji: Sirils Deprē un Marks Koma. Pirms sacīkstes sākuma tika prognozēts, ka automašīnu klasē par uzvaru, tāpat kā iepriekšējos gados, cīnīsies Mitsubishi un Volkswagen komandas. Mitsubishi pārstāvēja Stefans Peteransels, Liks Alfāns, Nani Roma un Hiroši Macuoka. Volkswagen sastāvā brauca Karloss Sainss, Žinjels de Viljē, Dīters Depings un Marks Millers. Piedalīsies arī vairāki braucēji, kas kļuvuši slaveni ārpus rallijreidiem, piemēram, WTCC čempions Ivans Millers. 

Smago automašīnu klasē par uzvaru cīnījās Kamaz, MAN un Tatra pārstāvji. Iepriekšējais čempions Hanss Steisijs mēģināja aizstāvēt savu titulu, starp viņa konkurentiem bija Dakaras čempioni Vladimirs Čagins, Firdauss Kabirovs (abi Kamaz), spēcīgais Alešs Lopraiss (Tatra), kā arī GINAF braucēji, tostarp Žerārs de Rojs. Pirmo reizi tika rīkotas sacensības kvadricikliem.

## Incidenti
Pirmajā posmā Lielbritānijas pārstāvji Pols Grīns un viņa stūrmanis Metjū Harisons tika smagi ievainoti, kad viņu mašīna apgāzās kājām gaisā. Abi sportisti tika aizvesti uz vietējo slimnīcu un pašlaik ir kritiskā stāvoklī.

, 49 gadus vecais Francijas motociklists Paskāls Terī tika atrasts miris. Viņš bija pazudis bez vēsts vairākas dienas un par nāves iemeslu tiek uzskatīta plaušu tūska.

, 48 gadus vecais Spānijas motociklists Kristobals Gerero tika smagi savainots pēc avārijas. 24 stundas pēc incidenta viņš joprojām bija komā un kritiskā stāvoklī. Gerero dēls Kristobals jaunākais arī ir motociklists.

## Ceļš
right|thumb|200px|Ātrumposmi
Sacīkstes sākums ir ieplānots Buenosairesā (Argentīna). Tālāk braucēji vairākas dienas ceļos pa Argentīnu, tad Čīli. Finišs būs Buenosairesā. Kopējais maršruta garums ir 9 574 kilometri, no kuriem 5 625 būtu uzņemts laiks. 10. janvārī ir ieplānota atpūtas diena.

### Ātrumposmi

## Rezultāti
### Motocikli

### Kvadricikli

### Automašīnas

### Kravas automašīnas

## Rezultāti
### Motocikli

### Kvadricikli

### Automašīnas

### Kravas automašīnas

## Atsauces
Sufozija

**Sufozija** ir iežu izskalošana, ko veic pazemes ūdeņi smilšakmeņos. Process ir straujš, rodas alas, piemēram Gaujas, Salacas un Abavas krastos.
Almati apgabals

**Almati apgabals** () ir viens no Kazahstānas apgabaliem. Izvietojies valsts dienvidaustrumos; tā administratīvais centrs ir Konajeva.

## Ģeogrāfija
Almati apgabals atrodas Almati pilsētas apkārtnē. Tas robežojas ar Kirgizstānu un Sindzjanas (Austrumu Turkestāna) reģionu Ķīnā. Apgabals robežojas arī ar 3 citiem Kazahstānas apgabaliem: Žambilas apgabalu rietumos, Karaghandi apgabalu ziemeļrietumos un Žetisu apgabalu ziemeļaustrumos. Almati apgabala platība ir 224 000 kvadrātkilometri.

Apgabala ziemeļrietumos atrodas Balhašs. No Ķīnas un Kirgizstānas puses apgabalā iestiepjas Tjanšana atzars.

Apgabalā atrodas arī Čarinas kanjons, Iles upe, Bartogai, Kapšagai, Kaindi ezers, Kolsajas un Isika ezeri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trajektorija

thumb|235px|Trajektorija pēc būtības var būt pēdas sniegā, kas paliek pēc slēpotāja.

**Trajektorija** ir līnija plaknē vai telpā, pa kuru pārvietojas fizikāls ķermenis, precīzāk, materiāls punkts. Trajektorija ir visu punktu apvienojums, kur kādā laika momentā ir pabijis ķermenis. Attēlojot secīgi šos punktus uz papīra lapas var iegūt līniju, kura parāda to, kāda izskatās konkrētā trajektorija.

## Slīpi sviesta ķermeņa trajektorija
Slīpi pret horizontu sviesta ķermeņa trajektorija ir parabola.

## Skatīt arī
* Attālums

## Ārējās saites
Džordžs Makdonalds

**Džordžs Makdonalds** (dzimis , miris ) bija skotu rakstnieks, dzejnieks un kongregacionālistu mācītājs. 

Lai gan mūsdienās viņa darbi nav plaši pazīstami, tie ir izraisījuši apbrīnu un iedvesmojuši tādus vēlākus autorus kā V. H. Odenu, Dž. R. R. Tolkīnu un Madlēnu Lenglu. K. S. Lūiss minēja, ka uzskata Džordžu Makdonaldu par savu skolotāju, atceroties viņa grāmatu *Fantastes* ar īpašu sajūsmu. G. K. Čestertons atsaucās par darbu *Princese un goblins* kā par grāmatu, kas "izmainīja visu manu būtību". Pat Marks Tvens, kurš sākotnēji izrādīja nepatiku pret Makdonaldu, vēlāk kļuva par viņa draugu un, domājams, iespaidojās no viņa savā daiļradē.

## Ārējās saites
Kenets Erovs

**Kenets Džozefs Erovs** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu ekonomists. 1972. gada Nobela prēmijas ekonomikā laureāts (kopā ar Džonu Hiksu). Viens no neoklasiskās ekonomikas teorijas pamatlicējiem. Nobela prēmiju ekonomikā saņēma 51 gada vecumā un pagaidām ir jaunākais laureāts, kam tas izdevies.

Daudzi Erova audzēkņi paši ir Nobela prēmijas laureāti. Keneta Erova ietekme uz ASV ekonomikas teoriju ir grūti pārvērtēt - gandrīz četrdesmit gadus viņš bijis viens no visvairāk citētajiem amerikāņu ekonomistiem.

Veicis pētījumus vispārējā ekonomiskā līdzsvara teorijā un labklājības ekonomikā. Ar savu 1951. gadā publicēto monogrāfiju "Kolektīvā izvēle un individuālās vērtības" (*Social Choice and Individual Values*) Erovs ir arī viens no sociālās izvēles teorijas pamatlicējiem un pazīstamās Erova neiespējamības teorēmas autors.

## Ārējās saites

*
Karsta process

thumb|350px|Karsta procesu rezultātā veidojusies ainava
**Karsta process** ir iežu (ģipša, kaļķakmens, dolomīta, marmora u.c.) šķīšana pazemes ūdeņos. Karsta process norisinās lēni, taču šo iežu izšķīšana rada straujus zemes virskārtas iebrukumus — kritenes — radušajos tukšumos. Latvijā nav plaši izplatīts, parasti sastopams ģipsi saturošos iežos Skaistkalnes un Allažu apkārtnē. 2021. gadā karsta kritene izveidojās arī pie Salaspils ziemeļu robežas uz bijušās dzelzceļa trases uz Zeltiņu ģipša karjeru. Salaspils apkaime pašlaik tiek uzskatīta par vienīgo Latvijas reģionu, kur aktīvi veidojas karsta kritenes, tomēr 2020. gadā tāda izveidojās arī Tukuma novada Milzkalnē.

Vārds karsts cēlies no Krasa apvidus nosaukuma Slovēnijā, kur šis process izpaužas īpaši intensīvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karbīns

**Karbīns** ir viena no oglekļa alotropiskajām modifikācijām. Tā heksagonālo kristālrežģi veido taisnas, lineāras oglekļa atomu ķēdes:

:::−(C≡C−C≡C−C≡C)n− &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;(poliīna struktūra jeb α-karbīns)
:::::vai
:::=(C=C=C=C=C=C)n= &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;(polikumulēna struktūra jeb β-karbīns)

Karbīnā oglekļa atomi ir *sp* hibridizācijas stāvoklī. Katrs C atoms veido 2 σ saites un divas π saites.

α-Karbīnu sauc arī par **lineāro acetilēna oglekli** (*Linear Acetylenic Carbon*, LAC) vai **poliīnu**.

## Vēsture
Karbīns iegūts 1963. gadā, katalītiski oksidējot acetilēnu. To ieguvuši PSRS Zinātņu akadēmijas Elementorganisko savienojumu institūta ķīmiķi V. Koršaks, A. Sladkovs, V. Kasatočkins un J. Kudrjavcevs. 

## Īpašības
Karbīns ir melna pulverveida viela, kam piemīt pusvadītāja īpašības. Tā blīvums ir 1,9 līdz 2,0 g/cm3. Gaismas iedarbībā karbīna vadītspēja stipri samazinās, tādēļ to var izmantot fotoelementos. Karbīns ir cietāks par grafītu, bet daudz mīkstāks par dimantu. Karsējot līdz 2800&nbsp;°C temperatūrai, karbīns pārvēršas par grafītu.

## Ārējās saites
* Alekseja Sladkova ogleklis - karbīna atklāšanas vēsture 

## Atsauces
Prinča Edvarda salas

**Prinča Edvarda salas** () ir divu nelielu Dienvidāfrikai piederošu salu grupa Indijas okeāna dienvidrietumos 1770 km no Portelizabetes. Sastāv no divām salām: lielākās Mariona salas un Prinča Edvarda salas. Salās nav patstāvīgo iedzīvotāju. Mariona salā kopš 1947. gada tiek uzturēta Marionailendas meteostacija.

Salas 1663. gadā atklāja holandiešu kuģis *Maerseveen*. 1776. gadā Džeimss Kuks neveiksmīgi mēģināja izkāpt krastā un nosauca mazāko salu karaļa Džordža III ceturtā dēla prinča Edvarda vārdā. Lielākā sala tika nosaukta par godu franču jūrasbraucējam Markam Žozefam Marionam Di Frenam. Pirmo dokumentēto izkāpšanu krastā 1803. gadā veica roņu mednieki, kas krastā atklāja agrākas cilvēku (citu jūrnieku) klātbūtnes liecības.

1947. gada 29. decembrī Dienvidāfrikas Savienība anektēja  Mariona salu, bet nākamā gada 4. janvārī — Prinča Edvarda salu. Tajā pat gadā Mariona salā tika izveidota meteostacija.

## Ārējās saites
* Dienvidāfrikas pētniecības stacija Mariona salā
* Mariona sala
* Prince Edward Islands Act 43 of 1948
* No Pathway Here - par salu aneksiju
Makdonalds

**Makdonalds** var būt:

* Džordžs Makdonalds (*George MacDonald*, 1824—1905) — skotu rakstnieks;
* Endrū Makdonalds (*Andrew MacDonald*, dzimis 1986) — Kanādas hokejists;
* Norms Makdonalds (*Norm Macdonald*, 1959—2021) — Kanādas komiķis, rakstnieks un aktieris;
* Ronalds Makdonalds (*Ronald MacDonald*; 1874—1947) — Kanādas vieglatlēts, garo distanču skrējējs;
* Žaks Makdonalds (*Jacques Macdonald*, 1765—1840) — franču maršals.

## Skatīt arī
* *[[Macdonald]]*
* Makdonalda
* *[[McDonald's]]*
Arrow

***Arrow*** () var būt:

* *[[Arrow (zenītraķešu komplekss)|Arrow]]*, Izraēlas zenītraķešu komplekss;
* Kenets Erovs (*Kenneth Joseph Arrow*; 1921—2017), ASV ekonomists.
Izidors Rabi

**Izidors Aizeks Rabi** (; dzimis , miris ) - Galīcijā dzimis ebreju izcelsmes ASV fiziķis. Pazīstams kā kodolu magnētiskās rezonanses atklājējs. 1944. gada Nobela prēmijas fizikā laureāts.

Dzimis Austroungārijā, bet, kad Izidoram bija gads, ģimene pārcēlās uz ASV. 1919. gadā ieguva bakalaura grādu ķīmijā Kornela Universitātē, bet 1927. gadā ieguva doktora grādu Kolumbijas Universitātē. Divus gadus stažējās Eiropā, kur strādāja kopā ar Nilsu Boru, Verneru Heizenbergu, Volfgangu Pauli un Oto Šternu. Vēlāk visu darba mūžu darbojās Kolumbijas Universitātē.

Otrā pasaules kara laikā strādāja Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā (arī Losalamosas Nacionālālajā laboratorijā), kur nodarbojās ar radara un atombumbas izstrādi. Pēc kara piedalījās lāzera un atompulksteņa izstrādē. Rabi bija viens no Brukheivenas Nacionālās laboratorijas un CERN dibinātājiem un ASV prezidenta Harija Trumena zinātniskais konsultants.

Esot teicis - "pasaule būtu labāka bez Edvarda Tellera".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Izidora Rabi biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Džulians Švingers

**Džulians Seimūrs Švingers** (; dzimis , miris ) - ASV fiziķis. Viens no kvantu elektrodinamikas teorijas pamatlicējiem. 1965. gada Nobela prēmijas fizikā laureāts (kopā ar Sinitiro Tomonagu un Ričardu Fainmenu). Pirmā elektrovājās mijiedarbības modeļa autors.

Dzimis Ņujorkā. Studēja Ņujorkas Pilsētas universitātē un Kolumbijas Universitātē, kur 1936. gadā ieguva bakalaura un 1939. gadā doktora grādu (zinātniskais vadītājs Izidors Rabi). Vēlāk strādāja Kalifornijas Universitātē, Bērkli Roberta Openheimera vadībā, bet vēlāk Pardū Universitātē.

Otrā pasaules kara laikā strādāja Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā, kur nodarbojās ar radara izveidi. Pēc kara no 1945. līdz 1974. gadam pasniedza Hārvarda Universitātē. Bija zinātniskais vadītājs četriem topošajiem Nobela prēmijas laureātiem.

1972. gadā pārgāja darbā uz Kalifornijas Universitāti, Losandželosā. No 1989. gada pievērsās pretrunīgi vērtētajai aukstās kodoltermiskās sintēzes teorijai. Protestējot pret šīs teorijas, viņaprāt, aizspriedumaino noniecināšanu, izstājās no Amerikāņu Fizikas biedrības.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Džuliana Švingera biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Argentīnas Antarktīda

**Argentīnas Antarktīda** () ir Argentīnas pretenzija Antarktikā, kas oficiāli veido Ugunszemes, Antarktīdas un Dienvidatlantijas salu provinces distriktu. Daļēji pārklājas ar Apvienotās Karalistes un Čīles pretenzijām. Teritoriju ierobežo 60° dienvidu paralēle un 25° un 74° rietumu garuma meridiāni. Teritorija aptver Antarktīdas pussalu, Dienvidorkneju un Dienvidšetlendu salas, kā arī lielāko daļu Ronnes šelfa ledāja.

## Vēsture
Argentīniešu izpēte Antarktīdā tika aizsākta 19. gadsimta sākumā. Pirmais argentīnietis, kurš nokļuva šajā kontinentā, bija zviedru Oto Nordenšelda vadītās antarktiskās ekspedīcijas dalībnieks Hosē Marija Sovrals. 1903. gadā Dienvidorkneju salās tika nodibināta pirmā patstāvīgā polārstacija Orkadasa, kas ir vecākā nepārtraukti funkcionējošā polārstacija Antarktikā. Dienvidpolu argentīnieši pirmoreiz sasniedz 1965. gadā operācijas *Operación 90* laikā.

## Polārstacijas
Argentīnai Antarktīdā un subantarktiskajās salās ir vislielākais skaits polārstaciju. Lielākās no tām ir Esperansa un Marambio, kurās kopā ir ap 70 būvju un personāla skaits variējas no 110 ziemā līdz 250 vasarā. Polārstaciju darbību koordinē 1951. gadā dibinātais Argentīnas Antarktikas institūts un pētniecības un apgādes funkcijas nodrošina vairāki speciāli kuģi: *Puerto Deseado*, *Suboficial Castillo* un *Almirante Irizar*, kā arī C-130 Hercules and DHC-6 Twin Otter lidmašīnas.

### Pastāvīgās stacijas
* Belgrano II () (kopš 1979. gada) Kotsa Zemē, vistālākā uz dienvidiem,
* Esperansa () (kopš 1952. gada). Antarktīdas pussalas ziemeļos; skola, tūrisma infrastruktūra,
* Hubani () Karaļa Džordža salā,
* Marambio () Sīmora salā; lidlauks,
* Orkadasa () (kopš 1903. gada) Dienvidorkneju salās,
* Sanmartina () (kopš 1951. gada) Faljēra krastā.

### Vasaras (sezonālās)

* Kamara (1957) , Livingstona sala,
* Desepsjona (1948) , Disepšena,
* Petrela (1967)  Dandī sala,
* Primavera (1977) , Danko krasts,
* Melhiora (1947)  Pālmera arhipelāgs,
* Brauna (1951) , Danko krasts,
* Matjenso (1961) , Larsena nunataks.

## Ārējās saites
thumb|250px|Ledlauzis ''Almirante Irizar''.
* Argentīnas polārstacijas
* Marambio polārstacija
* Antarktikas nacionālā pārvalde
* Argentīnas Antarktikas vēsture
Leons Kūpers

**Leons N Kūpers** (; dzimis , miris ) bija ASV fiziķis. Viens no BKŠ teorijas, kas izskaidro supravadītspēju, izstrādātājiem. Kopā ar citiem šīs teorijas autoriem Džonu Bardīnu un Džonu Šrīferu 1972. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā. Kūpera vardā nosaukts elektronu Kūpera pāris.

Dzimis Ņujorkā. Studēja Kolumbijas Universitātē, kur ieguva bakalaura, maģistra un doktora grādu. Pavadīja gadu Perspektīvo pētījumu institūtā Prinstonā. No 1958. gada strādāja Brauna Universitātē, Providensā, Rodailendā. Veicis pētījumus dažādos institūtos, tai skaitā Perspektīvo pētījumu institūtā un CERNā.

Miris 2024. gada 23. oktobrī, 94 gadu vecumā.
## Atsauces

## Ārējās saites

* Leona Kūpera biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Džeimss Reinvoters

**Leo Džeimss Reinvoters** (; dzimis , miris ) bija ASV fiziķis. 1975. gada Nobela prēmijas fizikā ieguvējs par izvirzīto hipotēzi, ka ne visiem atoma kodoliem ir sfēriska forma. Nobela prēmiju ieguva kopā ar Ogi Boru un Benu Motelsonu, kuri to eksperimentāli pierādīja.

Dzimis Aidaho, bet pēc spāņu gripas epidēmijas, kurā mira tēvs, ģimene pārcēlās uz Kaliforniju. 1939. gadā ieguva bakalaura grādu Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā, bet 1946. gadā - doktora grādu Kolumbijas Universitātē.

Otrā pasaules kara laikā darbojās pie atombumbas izstrādes. 1949. gadā pirmoreiz izvirzīja teoriju par atoma kodola asimetriju. Pētījis arī rentgenstaru īpašības.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Džeimsa Reinvotera biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Zīmulis

thumbnail|upright=1.2|Krāsainie zīmuļi
**Zīmulis** ir zīmēšanas un rakstīšanas rīks, kas veidots no koka caurulītes apvalka un grafīta serdeņa (grifeles). Krāsainajiem zīmuļiem grafītam piejauc klāt krāsvielu, kas piešķir vajadzīgo krāsu. Zīmuļus plaši izmanto pierakstu un skiču veidošanā, kā arī mākslas darbu zīmēšanā. Rakstot grafīta serdenis izlietojas, un zīmuli regulāri jāuzasina. Zīmuļi ir pieejami dažādās cietības pakāpēs atkarībā no tā, kāds zīmējums vai raksts tiek veikts. Mūsdienās ir automātiskie zīmuļi ar metāla vai plastmasas apvalku un maināmiem grafīta serdeņiem.

## Vēsture
Zīmuļa vēsture ir sākusies Anglijā, 16. gadsimta vidū, kad tika atrasta nezināma minerālu atradne, kuru nosauca par grafītu. No šiem minerāliem gatavoja zīmuļa serdeņus, kurus aptina ar lenti. Kad serdenis bija nodilis, lentu attina un turpināja to lietot tālāk. Toreiz labs grafīts maksāja lielu naudu un nācās izgudrot jaunu grafīta serdeņu izgatavošanas veidu, lai tas būtu lētāks. Nirnbergā (Vācijā) tika radītas līmes, sēra un grafīta sajaukšanas tehnoloģija. Šādi zīmuļi bija lētāki, nekvalitatīvāki un bija grūtāk rakstāmi, bet bija pielietojami. Tieši šajā pilsētā tika sperts liels solis zīmuļu masveida ražošanā.

Zinātnieks un izgudrotājs Nikola Žaks Kontē pēc Konventa pasūtījuma izgudroja serdeņa izgatavošanas metodi — grafīta, māla cietes, kvēpu un ūdens maisījuma apdedzināšanu, kura ir saglabājusies līdz mūsdienām. Par svarīgāko tiek uzskatīta maisījuma proporciju mainīšana. Tā deva iespēju iegūt dažādas cietības serdeņus. 19. gadsimta vidū pastāvēja 17 melngrafīta serdeņu receptes, mūsdienās to ir 21.

Pēc Ginesa rekordu grāmatas informācijas vislielākais zīmulis  publikai tika atrādīts Ņujorkā. Tā masa bija 98,43 tonnas, bet garums bija 23,23 metri. Visgarāko zīmuli pasaulē  izgatavoja kompānija *[[Bic]]* (Francija), un tā garums bija 1091,99 metri.

## Klasifikācija
Zīmuļus klasificē pēc cietības un cietības pakāpi apzīmē ar latīņu burtiem:
* H — ciets
* HB — vidēji ciets
* B — mīksts

Cipari pirms burtiem apzīmē cietības/mīkstuma pakāpi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arno Penziass

**Arno Allans Penziass** (; dzimis , miris ) bija Vācijā dzimis ebreju izcelsmes ASV fiziķis. 1978. gada Nobela prēmijas fizikā ieguvējs par reliktstarojuma atklāšanu, kuru saņēma kopā ar Robertu Vilsonu un vienlaicīgi ar Pjotru Kapicu.

Dzimis Minhenē. Nokļuva Lielbritānijā ebreju bērnu glābšanas akcijas *[[Kindertransport]]* rezultātā. Sešus mēnešus vēlāk Arno Penziass atkal satikās ar vecākiem un ģimene emigrēja uz ASV, kur apmetās Ņujorkā. 1946. gadā Penziass ieguva ASV pilsonību. 1962. gadā ieguva doktora grādu Kolumbijas Universitātē.

Strādāja kompānijā Bella laboratorijas. 1964. gadā, viņš kopā ar Robertu Vilsonu veica radioastronomijas uztvērēja montāžu. Viņi konstatēja, ka uztvērējs dod fona troksni. Cenzdamies to izskaidrot un novērst, sākumā viņi domāja, ka vainīgi ir pie antenas iemitinājušies baloži. Bet arī pēc antenas attīrīšanas fona troksnis nemitējās. Arī citi iespējamie iemesli neapstiprinājās. Tad Penziass sazinājās ar fiziķi Robertu Diku, kurš izteica minējumu, ka tas varētu būt kosmoloģijas teorijās paredzētais fona starojums jeb reliktstarojums. Tādējādi šis atklājums apstiprināja teoriju par Lielo sprādzienu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Arno Penziasa biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Čīles Antarktiskā teritorija

**Čīles Antarktiskā teritorija** () ir Čīles pretenzija Antarktikā, kas formāli veido **Antartikas** komūnu Čīles Antarktikas provincē Magaljanesas un Čīles Antarktikas reģionā. Teritorija daļēji pārklājas ar Apvienotās Karalistes un Argentīnas pretenzijām. Ietver sektoru uz dienvidiem no 60° dienvidu platuma paralēles un starp 53° to 90° rietumu garumu meridiāniem. Iekļauj Antarktīdas pussalu, Dienvidšetlendas salas, daļu Elsvērta Zemes un Ronnes šelfa ledāja. Čīle uztur lielāko pastāvīgo polārstaciju Rietumantarktīdā Eduardofreju, kas kopā ar citām blakus esošajām stacijām Karaļa Džordža salā veido apdzīvoto vietu Vilju las Estreljasu ar lidostu, skolu, slimnīcu un citiem infrastruktūras objektiem. Oficiālais administratīvais centrs ir Heneralas Bernardo O'Higinsas polārstacija (civilais nosaukums Puertokovadonga).

## Ārējās saites

* LOS DERECHOS SOBERANOS E HISTÓRICOS DE CHILE EN EL TERRITORIO ANTÁRTICO
Seuta

**Seuta** (, izrunā: , tarifitu  / *Sabta*,  / *Sabtah*) ir Spānijai piederoša pilsēta Vidusjūras (Alvoranas jūras) dienvidrietumu krastā Alminas ragā. No pārējās Spānijas teritorijas to atdala Gibraltāra šaurums. Pilsētai ir speciāls autonomas pilsētas statuss un tā neietilpst nevienā no autonomajiem reģioniem.

## Vēsture
Seutas stratēģiskais izvietojums padarījis pilsētu par daudzu kultūru tirdzniecības un militārajām krustcelēm. Pirmās cilvēku klātbūtnes liecības datējamas ar 250 000 gadu senu pagātni. Pirmo apmetni ap 7. gadsimtu p.m.ē. Katedrāles zemesšaurumā izveidoja feniķieši, 5. gadsimtā p.m.ē. tā bija Kartāgai piedroša pilsēta, kuru sauca par Abilu (*Abyla*). Mūsu ēras 42. gadā pilsēta nonāca Romas kontrolē, to nosauca par Septemu un uzturēja to militāriem mērķiem. No šī laika arī cēlies pilsētas mūsdienu nosaukums (*Septem > Septa > Ceita > Ceupta > Ceuta*).
Apmēram pēc 400 gadiem pilsētu iekaroja vandaļi un vēlāk tā nonāca vizigotu un Bizantijas pārvaldē.

710. gadā pilsēta nonāca musulmaņu kontrolē, bet 740. gadā pilsētu nopostīja apkārtējie berberi.
9. gadsimtā pilsētu atjaunoja berberu vadonis Madžakass. Pēc tam pilsēta vairākkārt nonāca dažādu valdnieku un dinastiju īpašumā, līdz 1415. gadā Portugāle to atkaroja no Fēsas karaļvalsts. Pēc 1580. gada, kad Portugāle zaudēja savu neatkarību Spānijai, par iedzīvotāju dominējošo daļu kļuva spāņi. Tas bija viens no iemesliem, kāpēc Seuta bija vienīgā Portugāles Impērijas pilsēta, kas palika Spānijas īpašumā pēc neatkarības atgūšanas 1640. gadā.

Seuta palika Spānijas īpašumā arī pēc Spāņu Marokas neatkarības pasludināšanas 1956. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Seutas vēsture
* Seutas oficiālā mājaslapa
* Spānijas Ziemeļāfrikas anklāvi
* Seutas foto
Queen + Paul Rodgers

**Queen + Paul Rodgers** bija grupa, kas veidojusies sadarbojoties Queen mūziķiem Braienam Mejam, Rodžeram Teiloram un bijušam Free un Bad Company dziedātājam Polam Rodžersam.

## Diskogrāfija
* *[[The Cosmos Rocks]]* (2008)