open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2MV-3 №1

**2MV-3 №1** bija PSRS starpplanētu zonde, kura kļūmīgi tika palaista 1962. gada 4. novembrī, bet neatstāja Zemes orbītu. Tai bija plānota nolaišanās uz Marsa virsmas.

*2MV-3 №1* bija vienīgais Marsa nolaižamā aparāta eksemplārs unificēto Marsa un Veneras kosmisko aparātu sērijā 2MV.

 15:35:15 UTC startēja nesējraķete Molnija (*8K78*) ar *2MV-3 №1*. Raķetes otrās pakāpes dzinēja darbībā tika novērotas anomālijas, bet tās neizraisīja avāriju, un derīgā krava (pēdējā pakāpe *Blok L* un zonde) tika ievadīta Zemes orbītā. Raķešbloka *Blok L* darbības 33. sekundē priekšlaicīgi izsledzās dzinējs. Vēlāk tika noskaidrots, ka tas noticis vadības sistēmas programmas atmiņas blokam izkrītot no statīva, jo statīvs nebija pietiekami noturīgs otrās pakāpes izraisītajās stiprajās vibrācijās.

Zonde palika Zemes orbītā. 5. novembrī *2MV-3 №1* iegāja atmosfēras blīvajos slāņos un sadega. Dažas nesējraķetes daļas orbītā noturējās līdz 27. decembrim, un *Blok L* dzinējs orbītā riņķoja līdz pat 1963. gada 19. janvārim.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mars (2a) (2MV-3 #1) Gunter Dirk Krebs
Mariner 3

***Mariner 3*** bija ASV viena no divām (otra bija *[[Mariner 4]]*) identiskām starpplanētu zondēm, kas paredzēta Marsa sasniegšanai NASA *[[Mariner programma|Mariner]]* programmā. Palaista 1964. gada novembrī. Zaudēta, jo nebija atdalījies raķetes plūsmvirzis.

Abu kosmisko aparātu uzdevums bija pārlidot Marsu, no tuva attāluma to pētot un nosūtot planētas attēlus uz Zemi. Pa ceļam tiktu pētīta starpplanētu vide.

Zondi izgatavoja Reaktīvās kustības laboratorija (*JPL*). *Mariner 3* sastāvēja no astoņstūrainas pamatnes (127 centimetri pa diagonāli un 45 centimetru augsta). Pie pamatnes bija piestiprinātas četras saules baterijas (izvērstā stāvoklī zondes diametrs bija nepilni septiņi metri). Zondes augstums bija nepilni trīs metri. Tās starta masa bija 260,8 kg.

*Mariner 3* tika palaista  19:22:05 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas LV-3 Agena-D]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas laukuma *LC-13*. Pēc starta no zondes neatdalījās raķetes plūsmvirzis. Tika ievadīta heliocentriskā orbītā, bet palielinātās masas dēļ *Mariner 3* netika ievadīta pareizajā trajektorijā. Tā kā nebija atvērušies saules bateriju paneļi, zonde drīz iztērēja akumulatoru baterijas.

Trīs nedēļas pēc *Mariner 3* starta, 1964. gada 28. novembrī veiksmīgi tika palaista otrā zonde *Mariner 4*, kura 1965. gada vidū sasniedza Marsu un uz Zemi pārraidīja planētas virsmas attēlus.

## Ārējās saites
* Mariner 3 NASA Solar System Exploration Roadmap
Mariner 4

***Mariner 4*** bija ASV viena no divām (pirmā bija *[[Mariner 3]]*) identiskām starpplanētu zondēm, kas paredzēta Marsa sasniegšanai NASA *[[Mariner programma|Mariner]]* programmā. Palaista 1964. gada novembrī. 1965. gadā kļuva par pirmo kosmisko aparātu, kas sekmīgi pārlidojis Marsu un uz Zemi nosūtījis pirmos Marsa fotoattēlus.

Zondi izgatavoja Reaktīvās kustības laboratorija (*JPL*). *Mariner 4* sastāvēja no astoņstūrainas pamatnes (127 centimetri pa diagonāli un 45 centimetru augsta). Pie pamatnes bija piestiprinātas četras saules baterijas (izvērstā stāvoklī zondes diametrs bija nepilni septiņi metri). Zondes augstums bija nepilni trīs metri. Tās starta masa bija 260,8 kg.

*Mariner 4* tika palaista  14:22:01 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas LV-3 Agena-D]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas laukuma *LC-12*. Apmēram pusstundu pēc starta zonde iegāja orbītā ap Zemi, un vēl pēc pusstundas *Agena D* trešā pakāpe kosmisko aparātu ievadīja trajektorijā uz Marsu.

Ceļā uz Marsu zonde vāca datus par kosmosa telpas apstākļiem. Šī informācija noderēja nākamajiem lidojumiem uz Marsu.

thumb|left|Viens no pirmajiem Marsa virsmas attēliem
Nepilnus astoņus mēnešus pēc starta, 1965. gada 14. un 15. jūlijā *Mariner 4* pārlidoja Marsu. Zondes fotokameras tika ieslēgtas 14. jūlijā, un kopumā iegūts 21 fotoattēls. *Mariner 4* nofotografēja nepilnu procentu no visas planētas virsmas. 15. jūlijā zonde atradās vistuvāk planētai — 9846 km no Marsa virsmas. Visi fotoattēli tika ierakstīti īpašā lenšu magnetofonā, un pēc Marsa pārlidojuma zonde pārslēdzās datu pārraides režīmā. Datu pārraide turpinājās līdz pat 3. augustam. Zonde visus fotoattēlus nosūtīja divreiz, lai nodrošinātos pret dažādām kļūdām, kuras izraisītu radiotraucējumi. Sakari ar zondi tika uzturēti līdz 1965. gada 1. oktobrim, kad nezināmu iemeslu dēļ radiokontakts pārtrūka.

1967. gada beigās izdevās uztvert vājus signālus no zondes. Zondes mikrometeorītu sensors bija reģistrējis diezgan ievērojamus trāpījumus, un šie mazie triecieni bija mazliet izmainījuši zondes kursu un ātrumu. 1967. gada 21. decembrī sakari tika pazaudēti pavisam.

Pateicoties *Mariner 4* uzņemtajiem attēliem, zinātnieki uzzināja, ka Marsu klāj krāteri un tas izskatās līdzīgs Mēnesim (vēlāk gan noskaidrojās, ka Marss tomēr nav tik bagātīgs ar krāteriem — *Mariner 4* bija nofotografējis diezgan senu Marsa rajonu). Ar šo fotogrāfiju saņemšanu izbeidzās visas iepriekšējās spekulācijas par tēmu "Dzīvība uz Marsa", jo bija redzams, ka planēta ir pilnīgs tuksnesis, kurā nekas dzīvs nespēj eksistēt.

## Ārējās saites
* Mariner 4 
* Mariner 4 uzņemtie attēli
Zond-2

***Zond-2*** jeb ***3MV-4 № 2*** bija PSRS starpplanētu zonde, kuras sākotnējais uzdevums bija Marsa pārlidojums. Sakari ar to zaudēti 1965. gada maijā, pirms planētas sasniegšanas.

Kosmiskajā aparātā bija uzstādīta fototelevīzijas kamera, ar kuru bija paredzēts iegūt Marsa attēlus. Kameras sistēmā bija iebūvēti arī divi ultravioletie spektrometri, kā arī infrasarkanais spektrometrs.
Zondē bija iebūvēti seši pulsējošie plazmas dzinēji orientācijas kontroles sistēmai. To izmantošana kosmiskajā aparātā bija pirmoreiz. Šī sistēma tika izmēģināta 70 minūtes.

*3MV-4 № 2* tika palaista  13:12 UTC ar nesējraķeti *[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]* no Baikonuras kosmodroma.
Pēc atdalīšanās no pēdējās pakāpes kosmiskajam aparātam tika izvērstas antenas un saules baterijas. Viens panelis neatvērās pilnībā, tādēļ zonde saņēma tikai pusi no plānotās elektroenerģijas. Bija skaidrs, ka zonde nevarēs pilnībā izpildīt plānotos uzdevumus, tāpēc oficiāli netika atklāts kosmiskā aparāta lidojuma mērķis (zondei būtu dots nosaukums *Mars-2*), bet nosaukts par ***Zond-2***.

Pēc vairāku dinamisku manipulāciju veikšanas, 15. decembrī izdevās atvērt saules bateriju paneli. Pilnīga zondes sistēmu darba spēja netika atjaunota, jo aparatūra ilgstoši bija darbojusies ar pazeminātu spriegumu.

1965. gada aprīlī zondes sakaru sistēmai sākās pārtraukumi.  sakari ar zondi pazuda pilnībā, un tos atjaunot neizdevās. Zonde, visdrīzāk, pārlidoja Marsu 1965. gada 6. augustā 1500 km attālumā no planētas virsmas.

## Ārējās saites
* "The Mystery of Zond 2" by Andrew Lepage, EJASA April, 1991
Zond-3

***Zond-3*** jeb ***3MV-4 № 3*** bija PSRS starpplanētu zonde, kura izmantota Mēness fotografēšanai no pārlidojuma trajektorijas.

Zondes sākotnējais uzdevums bija Marsa pārlidojums, bet to neizdevās palaist 1964. gada starta loga laikā. Tā kā iepriekšējais šīs sērijas kosmiskais aparāts *[[Zond-2]]* piedzīvoja vairākas kļūmes, tad šo nolēma palaist bez mērķa sasniegt Marsu, bet pārbaudīt tā sistēmas starpplanētu vidē.

Kosmiskajā aparātā bija uzstādīta fototelevīzijas kamera, ar kuru bija paredzēts iegūt planētas attēlus. Bija uzstādīts arī ultravioletais un infrasarkanais spektrogrāfs, kā arī starojuma reģistrēšanas ierīces un citi instrumenti.

*3MV-4 № 2* tika palaista  14:38 UTC ar nesējraķeti *[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]* no Baikonuras kosmodroma.

19. jūlijā 33 stundas pēc starta *Zond-3* palidoja garām Mēnesim. Vistuvāk zonde Mēnesim atradās 23:40 UTC 9200 km attālumā no tā virsmas. Kosmiskā aparāta trajektorija bija ieplānota tā, lai varētu nofotografēt apgabalus, kuru 1959. gadā neizdevās uzņemt zondei *[[Luna-3]]*. Tika iegūti 25 labas kvalitātes attēli, kurus pēc tam divas reizes atkārtoti pārsūtīja uz Zemi. Tādā veidā tika izmēģinātas tālas distances sakaru iekārtas.

Pēc tam *Zond-3* iegāja heliocentriskā orbītā, kura šķērso Marsa orbītu.

## Ārējās saites
* 1965-056A - Zond 3 Antonín Vítek
* The Mission of Zond 3 Robert Christy
* ОСОБЕННОСТИ ТРАСС ПОЛЕТА АВТОМАТИЧЕСКИХ СТАНЦИЙ «ЛУНА-1», «ЛУНА-4», «ЗОНД-3» 
* Зонд-3
Ziemeļīrija

**Ziemeļīrija** ir viena no Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes četrām zemēm (līdz ar Angliju, Velsu un Skotiju). Ziemeļīrija atrodas Īrijas salas ziemeļos un robežojas ar Īrijas Republiku. Ziemeļaustrumos to apskalo Ziemeļu šaurums, bet dienvidaustrumos Īrijas jūra.

Ziemeļīrija ģeogrāfiski un vēsturiski nav Lielbritānijas daļa, tā izveidojās pēc Īrijas Brīvvalsts izveides pārējā salas daļā 1921. gadā.

## Vēsture
Ziemeļīrija bija 1177. gadā izveidotās Īrijas lordistes, no 1542. gada Īrijas Karalistes daļa. 
1650. gadā Olivers Kromvels Īriju iekļāva Anglijas sastāvā. 
1801. gadā izveidojās Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste.

1914. gadā britu parlaments ierosināja piešķirt Īrijai autonomiju un savu parlamentu, tomēr Pirmā pasaules kara dēļ to neīstenoja pilnībā. 
1916. gadā sākās Īrijas Neatkarības karš, pēc kura 1921. gadā Apvienotā Karaliste bija spiesta noslēgt domīnijas līgumu ar Īriju, tomēr sešas Olsteras provinces grāfistes palika Apvienotās Karalistes sastāvā. 
1937. gadā Īrijas Brīvvalsts (*Éire*) pasludināja pilnīgu neatkarību un 1949. gadā izstājās no Britu Sadraudzības.

1969. gadā saasinājās attiecības starp Ziemeļīrijas katoļiem un protestantiem, konflikta laikā 1972. gadā britu armija demonstrācijas laikā Londonderijā nogalināja 14 katoļu protestētājus, kam sekoja daudzi Īru republikāņu armijas terora akti. 
1973. gadā katoļu iedzīvotāju boikotētajā (piedalījās 58,6% iedzīvotāju) referendumā 98,9% balsotāju bija par Ziemeļīrijas palikšanu Apvienotās Karalistes sastāvā, 1973. gadā Apvienotā Karaliste kļuva par Eiropas Ekonomikas kopienas dalībnieci.  
1998. gadā Apvienotās Karalistes, Īrijas Republikas un Ziemeļīrijas galveno partiju pārstāvji noslēdza Lielās Piektdienas vienošanos par Ziemeļīrijas pašpārvaldes atjaunošanu.

2016. gada referendumā par Apvienotās Karalistes dalību Eiropas Savienībā vairums Ziemeļīrijas iedzīvotāju nobalsoja par palikšanu Eiropas Savienības sastāvā.

## Iedzīvotāji

Pēc 2021. gada datiem 52,6% Ziemeļīrijas iedzīvotāju bija Apvienotās Karalistes pase, 32,3% Īrijas Republikas pase, 15,9% bija bez pases, 3,9% bija citas Eiropas valsts pase, bet 1,6% citas ārpus Eiropas valsts pase.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas kauss futbolā

**Latvijas kauss futbolā** ir Latvijas Futbola federācijas rīkots izslēgšanas spēļu turnīrs, kurā futbola komandas no Latvijas cīnās par Latvijas kausu. Tas tika izveidots 1937. gadā Rīgas Kausa vietā.

## Visi kausa ieguvēji
### Finālspēļu rezultāti

### Titulētākās komandas
Kopumā 32 komandas kļuvušas par Latvijas kausa ieguvējiem.

* **treknraksts** — klubs spēlē Virslīgā
* *slīpraksts* — klubs vairs neeksistē vai ir apvienojies ar citu komandu

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Baltijas kauss futbolā

**Baltijas kauss futbolā** (, ) ir futbola turnīrs starp trim Baltijas valstu futbola izlasēm Latviju, Lietuvu un Igauniju. Padomju okupācijas gados dažas reizes turnīrā piedalījās arī Baltkrievija, bet 2012. un 2014. gados arī Somija, 2022. gadā – Islande un 2024. gadā – Fēru salas. Agrāk turnīrs tika rīkots katru gadu, bet šobrīd turnīra nolikums paredz, ka Baltijas kauss notiek reizi divos gados. Tas ir otrs vecākais starptautiskais futbola turnīrs Eiropā pēc Lielbritānijas čempionāta nacionālajām izlasēm un vecākais joprojām notiekošais.

Padomju okupācijas gados neformālu kausa izspēli rīkoja ar pārtraukumiem no 1948. līdz 1976. gadam.

Baltijas kausa oriģinālā trofeja nozuda pēc Baltijas valstu okupācijas, pēc dažām ziņām tā aizvesta uz Maskavu. Atjaunoto Baltijas kausu, kurā atveidoti trīs futbolisti, kas Atlantam līdzīgās pozās uz pleciem tur futbola bumbu, 1991. gadā izveidoja metālmākslinieks Indulis Urbāns. Pēdējos gados finālistiem gan vairākkārt pasniegtas arī cita dizaina balvas.

## Uzvarētāju saraksts
*Slīprakstā* - padomju okupācijas laikā notikušo turnīru uzvarētāji.

* **1928**: 
* **1929**:  
* **1930**: 
* **1931**: 
* **1932**: 
* **1933**: 
* **1934**: *nenotika sakarā ar nesaskaņām par 1933. gada turnīru*
* **1935**: 
* **1936**: 
* **1937**: 
* **1938**: 
* **1939**: *nenotika sakarā ar "Basketbola karu" starp [[Latvija|Latviju]] un [[Lietuva|Lietuvu]]*
* **1940**: **'
* **1941-1947**: ''nenotika [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] dēļ''
* **1948**: **'
* **1949**: **'
* **1950**: **'
* **1951**: *nenotika*
* **1952**: **'
* **1953-1956**: ''nenotika''
* **1957**: **'
* **1958**: **'
* **1959**: **'
* **1960**: * /  / * (dalīta pirmā vieta starp visām 3 izlasēm)
* **1961**: **'
* **1962**: **'
* **1963-1968**: *nenotika*
* **1969**: **'
* **1970**: **'
* **1971**: **'
* **1972**: **'
* **1973**: **'
* **1974**: **'
* **1975**: **'
* **1976**: **'
* **1977-1990**: *nenotika*
* **1991**: 
* **1992**: 
* **1993**: 
* **1994**: 
* **1995**: 
* **1996**: 
* **1997**: 
* **1998**: 
* **1999-2000**: *nenotika*
* **2001**: 
* **2002**: *nenotika*
* **2003**: 
* **2005**: 
* **2008**: 
* **2010**: 
* **2012**: 
* **2014**: 
* **2016**: 
* **2018**: 
* **2020 (notika 2021. gadā)**: 
* **2022** 
* **2024** 

### Uzvaru skaits
* **24**  (*ieskaitot 1 dalītu*)
* **17**  (*ieskaitot 1 dalītu*)
* **10**  (*ieskaitot 1 dalītu*)
* **1** 

## Atsauces

## Ārējās saites
* RSSSF: Baltijas kausa pārskats un statistika angļu valodā
Skotija

**Skotija** (, ) ir viena no Apvienotās Karalistes četrām daļām (pārējās ir Anglija, Velsa un Ziemeļīrija). Skotija atrodas Lielbritānijas salas ziemeļos, tai ir sauszemes robeža ar Angliju, austrumos to apskalo Ziemeļjūra, ziemeļos un rietumos Atlantijas okeāns, savukārt Ziemeļu šaurums un Īrijas jūra dienvidrietumos. Skotijai pieder apmēram 790 salas. Skotijā atrodas Lielbritānijas augstākā virsotne Neviss (1343 m vjl).

Lielākās pilsētas Skotijā ir Glāzgova un galvaspilsēta Edinburga.

Skotijas Atlantijas okeāna un Ziemeļjūras sektoros ir ievērojamas naftas iegulas (lielākās Eiropas Savienībā), kas tiek intensīvi izmantotas ieguvei. Šī iemesla dēļ Skotijas trešo lielāko pilsētu Aberdīnu dēvē par "Eiropas naftas galvaspilsētu".

## Vēsture

Pēc 80. gada Romas Impērija vairākkārt nesekmīgi mēģināja pakļaut Lielbritānijas salas ziemeļu daļu, ko apdzīvoja piktu ciltis. No 122. līdz 128. gadam aizsardzībai pret piktiem romieši uzbūvēja Adriāna valni, ap 400. gadu romieši pameta Britāniju. 503. gadā no tagadējās Ziemeļīrijas ieradās skoti, 843. gadā skotu ķēniņš Kenets Makalpins pakļāva piktus un kļuva par Albas valsts valdnieku.

[thumb|left|200px|Skotijas karalis un nacionālais varonis [Roberts Brūss]]
1290. gadā Anglijas karalis Edvards I Plantagenets anektēja Skotiju, bet 1297. gadā Viljams Volless sakāva angļu karaspēku kaujā pie Stirlingas tilta. Skotijas tronī kāpa Roberts I Brūss, kurš 1314. gadā sakāva angļus kaujā pie Banokbērnas (*Bannockburn*). Skotijas karalis Džeimss VI Stjuarts 1603. gadā kļuva par arī Anglijas un Īrijas karali Džeimsu I.

Kad 1688. gadā Skotijas karalis Džeimss VII Stjuarts (Anglijas un Īrijas karalis Džeimss II) tika gāzts no Anglijas troņa, sākās viņa piekritēju (jakobītu) sacelšanās, kas tika sakauta un 1707. gadā tika izveidota Lielbritānijas Karaliste.  Kad 1714. gadā par Lielbritānijas karali kļuva Hannoveres kūrfirsts Georgs Ludvigs (*Herzog Georg Ludwig von Braunschweig-Lüneburg*), Skotijā atkal sākās jakobītu sacelšanās, kuras laikā Džeimsa VII dēls Čārlzs Frensiss Eduards Stjuarts neveiksmīgi mēģināja iegūt Skotijas troni. Austrijas mantojuma kara laikā Francijas atbalstītais Džeimsa VII mazdēls Čārlzs Eduards Stjuarts (iesauka "Glītais princis Čārlijs", *Bonnie Prince Charlie*) vēlreiz neveiksmīgi mēģināja atgūt Skotijas karaļa troni (1745-1748).

1820. gados Skotijas dienvidos sākās industriālā revolūcija. 1975. gadā pie Skotijas krastiem sākās Ziemeļjūras naftas ieguve. 1999. gadā atjaunoja Skotijas parlamenta darbību. Lai izšķirtu jautājumu par Skotijas neatkarības atjaunošanu, 2014. gada 18. septembrī notika Skotijas neatkarības referendums, kurā 55,3% no vēlētājiem nobalsoja pret to.

2016. gada referendumā par Apvienotās Karalistes dalību Eiropas Savienībā vairums Skotijas iedzīvotāju nobalsoja par palikšanu Eiropas Savienības sastāvā.

## Skatīt arī
* Skotijas karaļi
* Stjuartu dinastija

## Ārējās saites
Skonto stadions

[thumb|250px|Pirms spēles starp [Skonto FC un FK Ventspils 2008. gada sezonā]]
**Skonto stadions** ir futbola stadions, kas atrodas Rīgā, Latvijā. Tā standarta ietilpība sākotnēji bija 9500 vietas, vēlāk - 8087. Stadions tika atklāts 2000. gadā. Pārsvarā tas tiek izmantots futbola spēļu rīkošanā, tajā savas mājas spēles aizvada Riga FC un FK Auda futbola klubi. Agrāk stadions bija Skonto FC kluba un Latvijas futbola izlases (2000-2017) mājvieta. Skonto stadionā notikuši arī dažādi kultūras pasākumi, piemēram, ir bijuši skatāmi Džo Kokera, *[[Depeche Mode]]*, Eltona Džona, *[[Massive Attack]]*, *[[Metallica]]*, *[[Aerosmith]]* un citi koncerti. 2003. gadā tur notika Vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku deju koncertuzvedums. Blakus Skonto stadionam esošajā Skonto hallē 2006. gadā risinājās Pasaules čempionāts hokejā.

Pirmos vārtus šajā stadionā guva Skonto FC spēlētājs Orests Buitkus stadiona atklāšanas spēlē pret LU/Daugava.

Iepriekš šajā vietā atradās Dinamo stadions. 2001. gada pavasarī laukuma zālājam tika uzklāts īpašs stiprinājumu segums, kas palielina tā izturību.

Skonto stadionā savas UEFA Čempionu līgas kvalifikācijas spēles ir aizvadījusi arī FK Ventspils, jo Ventspils Olimpiskajā stadionā nav mākslīgā apgaismojuma.

Tomēr stadiona infrastruktūra 2010. gadu beigās bija novecojusi un neatbilda UEFA III kategorijas prasībām un 2019. gadā tajā aizvadīt Latvijas klubu futbola Eirokausu spēles varēja tikai izņēmuma kārtā, bet augsto īres izmaksu dēļ Latvijas izlase mājas spēlēm kopš 2018. gada izvēlējās "Daugavas" stadionu. Vienu spēli Latvijas izlase "Skonto" stadionā Latvijas izlase aizvadīja 2021. gadā, šo stadionu paredzēts izmantot arī "Daugavas" stadiona renovācijas laikā no 2022. gada rudens.

## Konflikti ap īpašumtiesībām
Nenokārtoto kredītmaksājumu dēļ stadionu 2011. gadā pārņēma AS *[[Reverta]]*. 2013. gada 15. oktobrī bija paredzēta stadiona, halles un zemesgabalu izsole. Stadiona īpašniekiem bija vienošanās ar Latvijas Futbola federāciju par to, ka stadionā būs iespējams aizvadīt visas 2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēles. Izsolē īpašums netika pārdots, bet 2014. gada 15. jūlijā to iegādājās uzņēmums SIA *SSA*.
2014. gada 29. septembrī īpašums pārdots SIA *MANI Group*. 2015. gadā stadionam mainījās saimnieki, bet pēc gada sākās konflikti par īpašuma tiesībām, kuru rezultātā stadionā sākās daļēja demontāža. 2017. gadā tiesa apstiprināja SIA "Adventika Group" īpašuma tiesības.
thumb|Skonto stadions rekonstrukcijas laikā 2023. gada pavasarī
2019. gadā tika publiskots, ka stadiona 2015. gada pircējs bija Krievijas drošības dienesta ģenerāļa dēls, uzņēmējs Aleksandrs Rogačovs, bet par šo darījumu policija uzsākusi izmeklēšanu par iespējamu krāpniecību. 2022. gadā tiesvedība vēl turpinās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Albānijas futbola izlase

**Albānijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Albāniju starptautiskās futbola sacensībās. Albānijas futbola izlasi pārvalda Albānijas Futbola asociācija. Izlase nekad nav piedalījusies Pasaules kausa finālturnīros. Eiropas čempionāta finālturnīrā pirmoreiz piedalījās 2016. gadā, uzvarot vienā spēlē (pret Rumāniju), bet neizkļūstot no grupas.

Lai arī Albānijas izlase ilgi tika uzskatīta par vienu no Eiropas vājākajām izlasēm, tomēr tai ir izdevies atsevišķās spēlēs sīvi cīnīties ar spēcīgākajām izlasēm. 1968. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīrā tieši dēļ neizšķirta 0:0 ar Albānijas izlasi, VFR izlase nekvalificējās finālturnīram. Kopš astoņdesmitajiem gadiem Albānijas izlasi uzskata par pietiekami konkurētspējīgu. 1986. gada Pasaules čempionāta kvalifikācijas turnīrā Albānija spēja nospēlēt neizšķirti ar spēcīgo Polijas izlasi, kā arī uzvarēja nākamos šā čempionāta pusfinālistus Beļģijas izlasi ar 3:1. 2006. gada Pasaules čempionāta kvalifikācijas turnīrā albāņi ar 2:1 pieveica Eiropas čempionus grieķus.

## Pasaules čempionātos
* 1930—1962 — *Nepiedalījās*
* 1966 — *Nekvalificējās*
* 1970 — *Nepiedalījās*
* 1974 — *Nekvalificējās*
* 1978 — *Nepiedalījās*
* 1982—2010 — *Nekvalificējās*
* 2014 — *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 — *[[2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2022 — *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960 — *Nepiedalījās*
* 1964—1972 — *Nekvalificējās*
* 1976 — *Nepiedalījās*
* 1980—2008 — *Nekvalificējās*
* 2012 — *[[Eiropas čempionāta 2012 kvalifikācija — D grupa|Nekvalificējās]]*
* 2016 — Grupu turnīrs
* 2020 — ''Nekvalificējās''
* 2024 — Grupu turnīrs
* 2028 —
## Sastāvs
Komandas sastāvs 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Albania UEFA profils
* Albania FIFA profils
* Tifozat Kuq e Zi / Red and Black Fan Club
* RSSSF – Albania national football team international matches
Albānijas Futbola federācija

**Albānijas Futbola federācija** (; **FSHF**) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Albānijā. Tā rīko valsts futbola čempionātu, ieskaitot Albānijas Superlīgu, kā arī atbild par Albānijas futbola izlasi. FSHF galvenā mītne atrodas Tirānā.

Albānijas Futbola federācija tikla dibināta 1930. gada 6. jūnijā, FIFA sastāvā tā atrodas kopš 1932. gada. 1954. gadā FSHF bija viena no UEFA dibinātājām.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Andoras futbola izlase

**Andoras futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Andoras valsti starptautiskās futbola sacensībās. To pārvalda Andoras Futbola federācija. Starptautiskajā futbolā Andora ir ļoti jauna valsts, nacionālā izlase pastāv tikai nedaudz vairāk kā 10 gadus. Andoras izlase savā pastāvēšanas vēsturē līdz šim ir izcīnījusi tikai 4 uzvaras: pret Baltkrieviju, Albāniju un Maķedoniju, Ungārijas izlasi. Andoras izlase ir pazīstama kā viena no visrupjāk spēlējošajām izlasēm Eiropā, 2006. gada Pasaules čempionāta kvalifikācijas turnīrā nopelnot visvairāk dzelteno un sarkano kartīti.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1998 - *Nepiedalījās*
* 2002-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - ''Nekvalificējās''
* 2022 - ''Nekvalificējās''
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960-1996 - *Nepiedalījās*
* 2000-2008 - *Nekvalificējās*
* 2012 - ''Nekvalificējās''
*2016 - ''Nekvalificējās''
*2020 - ''Nekvalificējās''

## Ārējās saites

* Andoras Futbola federācijas
Andoras Futbola federācija

**Andoras Futbola federācija** (katalāņu val.: *Federació Andorrana de Fútbol*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Andorā. Federācija organizē Andoras futbola līgu, kā arī atbild par Andoras futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Andorā la Veljā.

## Ārējās saites
* Andoras Futbola federācija
Anglijas futbola izlase

**Anglijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Angliju starptautiskās futbola sacensībās. Anglijas futbola izlasi pārvalda Anglijas Futbola asociācija. Anglijas izlase 1966. gadā uzvarēja Pasaules čempionātā futbolā.

Anglijas izlase, kas ir futbola dzimtenes pārstāvji, piedalījās pirmajās oficiālajās futbola valsts sacīkstēs, 1872. gada 30. novembrī cīnoties neizšķirti 0:0 ar Skotiju. Turpmāko 40 gadu laikā Anglijas izlase aizvadīja spēles vienīgi ar citām Lielbritānijas valstu izlasēm (Skotiju, Velsu un Īriju). Anglijas izlase nepiedalījās pirmajos trijos Pasaules čempionātos, pirmoreiz tajā startējot tikai 1950. gadā. 1966. gada Pasaules čempionātā, kas notika tieši Anglijā, Anglijas izlase pirmo un vienīgo reizi ieguva Pasaules kausu. Kopš tā laika Anglijas izlase allaž ir starp favorītiem visos turnīros, taču lielajos finālturnīros (Pasaules un Eiropas čempionātos) kopš 1966. gada vairs nav uzvarējusi. Lielākais panākums Eiropas čempionātā ir 2. vieta *[[2020. gada Eiropas čempionāts futbolā|Euro 2020]]*, kas notika 2021. gadā, un 2024. gadā.

## Pasaules čempionātos
* 1930—1938 — *Nepiedalījās*
* 1950 — Grupu turnīrs
* 1954 — Ceturtdaļfināls
* 1958 — Grupu turnīrs
* 1962 — Ceturtdaļfināls
* 1966 — **Čempioni**
* 1970 — Ceturtdaļfināls
* 1974 — *Nekvalificējās*
* 1978 — *Nekvalificējās*
* 1982 — 2. kārta
* 1986 — Ceturtdaļfināls
* 1990 — Pusfināls
* 1994 — *Nekvalificējās*
* 1998 — Astotdaļfināls
* 2002 — Ceturtdaļfināls
* 2006 — Ceturtdaļfināls
* 2010 — Astotdaļfināls
* 2014 — Grupu turnīrs
* 2018 — 4. vieta
* 2022 — Ceturtdaļfināls

## Eiropas čempionātos
* 1960 — *Nepiedalījās*
* 1964 — *Nekvalificējās*
* 1968 — Pusfināls
* 1972 — Ceturtdaļfināls
* 1976 — *Nekvalificējās*
* 1980 — Grupu turnīrs
* 1984 — *Nekvalificējās*
* 1988 — Grupu turnīrs
* 1992 — Grupu turnīrs
* 1996 — Pusfināls
* 2000 — Grupu turnīrs
* 2004 — Ceturtdaļfināls
* 2008 — *Nekvalificējās*
* 2012 — Ceturtdaļfināls
* 2016 — Astotdaļfināls
* 2020 — 2. vieta
* 2024 — 2. vieta

## Spēlētāju rekordi

### Visvairāk aizvadīto spēļu

### Visvairāk gūto vārtu

## Sastāvs
Komandas sastāvs pārbaudes spēlei pret Velsu un  2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlei pret Latviju 2025. gada 9. un 14. oktobrī.

 

## Skatīt arī
* Anglijas izlase 2010. gada Pasaules kausa finālturnīrā

## Atsauces

## Ārējās saites
Anglijas Futbola asociācija

**Anglijas Futbola asociācija (FA)** () ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Anglijā. Tā organizē nacionālo futbola čempionātu, Anglijas premjerlīgu, kā arī atbild par Anglijas futbola izlasi. Asociācijas galvenā mītne atrodas Londonā. Dibināta 1863. gadā un ir vecākā futbola asociācija pasaulē. Tā ir gan UEFA, gan FIFA locekle.
## Sasniegumi
### Nacionālā futbola izlase

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Ivars Āboliņš

**Ivars Āboliņš** (dzimis 1980. gada 17. martā Rīgā) ir Latvijas Republikas mediju regulatora Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes (NEPLP) priekšsēdētājs un bijušais žurnālists.

Izveidojis un vadījis žurnālu ''Playboy'' Latvija, bijis žurnāla SestDiena galvenā redaktora vietnieks, kā arī žurnālists žurnālā Klubs, Latvijas Radio un laikrakstos Diena, NRA, Fakts un Likuma vārdā. Bijis Latvijas Televīzijas satura redaktors. Bijis politisko notikumu komentētājs, intervētājs un analītiķis.

Kopš 2019. gada I. Āboliņš ir Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes priekšsēdētājs. Iepriekš bijis NEPLP priekšsēdētāja vietnieks.

2021. gada 30. aprīlī Krievijas Federācija I. Āboliņu iekļāva savā sankciju jeb "melnajā sarakstā" un liedza turpmāku iebraukšanu savā teritorijā. Šāds lēmums saistīts ar viņa darbu Latvijas informatīvās telpas aizsardzības jautājumos. I. Āboliņa vadītā NEPLP ir liegusi vairāk nekā 120 Krievijas kanālu darbību Latvijā, 2021. gadā par smagiem likuma pārkāpumiem pieņemts lēmums anulēt apraides atļaujas vietējiem medijiem — Radio PIK un PBK. 2022. gadā NEPLP aizliedza visu Krievijā reģistrēto kanālu darbību Latvijā, kā arī pirmā Eiropas Savienībā ierobežoja telekanālu RTR, TV Centr un Rossija 24 darbību.

Eiromaidana laikā viņš, diskutējot ar *[[Re Baltica]]* žurnālisti Sanitu Jembergu un partijas "Progresīvie" vienu no līderiem Ervīnu Labanovski, atzina, ka Latvijai vajadzētu sūtīt naudu Ukrainas prezidentam Viktoram Janukovičam, lai novērstu to, ka Latviju pārpludina liels skaits krievvalodīgo, kā arī par pēc formas izcilu nosauca Putina runu Krievijas Federācijas padomē Krimas aneksijas dienā 2014. gada 18. martā. 2022. gadā I. Āboliņš atbildēja, ka nožēlo savus vecos izteikumus un vairs nepieturas pie šādiem uzskatiem.

## Atsauces
Austrijas futbola izlase

**Austrijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Austriju starptautiskās futbola sacensībās. Austrijas futbola izlasi pārvalda Austrijas Futbola asociācija. Austrija ir piedalījusies 7 FIFA Pasaules kausa finālturnīros, pēdējoreiz 1998. gadā. Austrijas izlases lielākais panākums ir 3. vieta 1954. gada Pasaules kausā. Izlase Eiropas čempionāta finālturnīrā debitēja 2008. gadā, kad finālturnīru rīkoja kopā ar Šveici. 

## Pasaules čempionātos
* 1930 — *Nepiedalījās*
* 1934 — 4. vieta
* 1938 — *Kvalificējās, bet [[Anšluss|Anšlusa]] dēļ nepiedalījās*
* 1950 — *Nepiedalījās*
* 1954 — 3. vieta
* 1958 — Grupu turnīrs
* 1962 — *Nepiedalījās*
* 1966—1974 — *Nekvalificējās*
* 1978 — Ceturtdaļfināls
* 1982 — Ceturtdaļfināls
* 1986 — *Nekvalificējās*
* 1990 — Grupu turnīrs
* 1994 — *Nekvalificējās*
* 1998 — Grupu turnīrs
* 2002—2010 — *Nekvalificējās*
* 2014 — *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 — *[[2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2022 — *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 —

## Eiropas čempionātos
* 1960—2004 — *Nekvalificējās*
* 2008 — Grupu turnīrs
* 2012 — *[[Eiropas čempionāta 2012 kvalifikācija - A grupa|Nekvalificējās]]*
* 2016 — Grupu turnīrs
* 2020 — Astotdaļfināls
* 2024 — Astotdaļfināls
* 2028 —

## Spēlētāju rekordi

*Statistika atjaunota .*

### Visvairāk aizvadīto spēļu

### Visvairāk gūto vārtu

## Sastāvs
Komandas sastāvs 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrijas Futbola asociācija

**Austrijas Futbola Asociācija (ÖFB)** (vācu val.: *Österreichischer Fußball-Bund*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Austrijā. Federācija organizē nacionālo futbola čempionātu, Austrijas Bundeslīgu, kā arī atbild par Austrijas futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Vīnē.

Kopš 1905. gada ÖFB ir FIFA locekle, bet 1954. gadā kļuva par vienu no UEFA dibinātājām.

## Ārējās saites
* Austrijas Futbola Asociācija
Armēnijas futbola izlase

**Armēnijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Armēnijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. To pārvalda Armēnijas Futbola federācija. Pēc Padomju Savienības sabrukšanas, 1992. gada oktobrī aizvadīja savu pirmo spēli pret Moldovu.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1994 - *Nepiedalījās, atradās [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā*
* 1998-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - ''Nekvalificējās''
* 2022 - ''Nekvalificējās''
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960-1992 - *Nepiedalījās, atradās [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā*
* 1996-2020 - *Nekvalificējās*
* 2024 - *Nekvalificējās*
* 2028 - 
## Sastāvs
Šāds sastāvs tika izsaukts uz Draudzības spēlēm pret Baltkrieviju un Kipru, 9 un 13 novembrī 2017.

## Ārējās saites

* Armēnijas Futbola federācija
Azerbaidžānas Futbola federācija

**Azerbaidžānas Futbola Federācija** ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Azerbaidžānā. Federācija organizē nacionālo futbola čempionātu, Azerbaidžānas Superlīgu, kā arī atbild par Azerbaidžānas futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Baku.

## Ārējās saites
* Azerbaidžānas Futbola Federācija
Herkons

thumb|258px|Herkons
**Herkons** (no vārdiem '''her'''metizācija un '''kon'''takt'''s''') ir elektromehāniska ierīce, ko veido feromagnētiskie kontakti, kas ievietoti hermētiskā stikla caurulītē ar vakuumu vai inertu gāzi. Tuvinot herkonam magnētu vai ieslēgtu elektromagnētu, kontakti saslēdzas. Herkonus izgatavo ar normāli noslēgtiem, normāli pārtrauktiem vai pārslēdzošiem kontaktiem. 

Herkonus izmanto herkona relejos, sensoros, u.c.
Herkona relejs

**Herkona relejs** ir elektromagnētiskais relejs, kas sastāv no elektromagnēta un viena vai vairākiem herkoniem. Herkons atrodas elektromagnēta spoles iekšienē.

Salīdzinot ar enkura elektromagnētiskajiem relejiem, herkona relejiem ir daudz lielāka ātrdarbība, dilumizturība, drošums, tie nav jāregulē. Tos izmanto arī, ja nepieciešams pārslēgt ļoti zemus signālus. Inertā atmosfēra herkonā nodrošina, ka nenotiek kontakta oksidācija, līdz ar to nepalielinās kontakta pretestība.
Laika relejs

**Laika relejs** ir relejs, kas pārslēdz kontaktus pēc noteikta, iepriekš iestādīta laika sprīža (aiztures laika) kopš vadības signāla saņemšanas.

Laika relejs ir taimera paveids.

Laika relejam ir trīs funkcionālas daļas:
* uztverošā (pieņem vadības signālu; ja vajadzīgs - pārveido to),
* laika aizturi veidojošā (nodrošina iepriekš iestādīto laika aizturi),
* reaģējošā daļa (tieši vai caur pastiprinātāju iedarbojas uz vadāmo iekārtu).

Pēc laika aizturei izmantotā fizikālā principa laika relejus iedala:
* mehāniskajos (darbības principā ir pulksteņmehānisms),
* elektriskajos (darbības pamatā ir kondensatora izlāde vai uzlāde, impulsu skaitīšana utt.),
* elektromagnētiskajos,
* termiskajos,
* hidrauliskajos,
* pneimatiskajos.

Galvenais laika releju raksturlielums ir aiztures laiks (no dažām ms līdz dažām stundām); to var regulēt, ietekmējot maiņas ātrumu fizikālajam lielumam, kas iedarbojas uz laika aiztures elementu no vadības signāla saņemšanas brīža līdz iedarbības sliekšņa sasniegšanai.

Laika relejus lieto dažādās automātiskās vadības un aizsardzības iekārtās.
Baltkrievijas futbola izlase

**Baltkrievijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Baltkrievijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Baltkrievijas futbola izlasi pārvalda Baltkrievijas Futbola Federācija. Savu pirmo spēli pēc PSRS sabrukšanas izlase aizvadīja 1992. gada 20. jūlijā pret Lietuvas izlasi. Baltkrievijas izlase nekad nav piedalījusies ne Pasaules, ne Eiropas čempionātu finālturnīros.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1994 — *Nepiedalījās, atradās [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā*
* 1998-2010 — *Nekvalificējās*
* 2014 — *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 — *Nekvalificējās*
* 2022 — *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960-1992 — *Nepiedalījās, atradās [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā*
* 1996-2008 — *Nekvalificējās*
* 2012 — ''Nekvalificējās''
*2016 — ''Nekvalificējās''
*2020 — ''Nekvalificējās''

## Sastāvs
Šāds sastāvs tika izsaukts Pārbaudes spēlēm pret Armēniju un Gruziju, 9 un 13 novembrī 2017.

## Ārējās saites
Armēnijas Futbola federācija

**Armēnijas Futbola federācija** ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Armēnijā. Federācija organizē nacionālo futbola čempionātu, Armēnijas Premjerlīgu, kā arī atbild par Armēnijas futbola izlasi. Armēnijas Futbola federāciju dibināja 1992. gadā, tajā pašā gadā tā iestājās FIFA, bet vēl pēc gada arī UEFA. Tās galvenā mītne atrodas Erevānā.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Azerbaidžānas futbola izlase

**Azerbaidžānas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Azerbaidžānas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Azerbaidžānas futbola izlasi pārvalda Azerbaidžānas Futbola federācija. Savu pirmo spēli pēc PSRS sabrukšanas Azerbaidžānas izlase aizvadīja 1992. gada 17. septembrī pret Gruziju.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1994 - *Nepiedalījās, atradās [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā*
* 1998-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - ''Nekvalificējās''
* 2022 - ''Nekvalificējās''
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960-1992 - *Nepiedalījās, atradās [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā*
* 1996-2008 - *Nekvalificējās*
* 2012 - ''Nekvalificējās''
* 2016 - ''Nekvalificējās''
* 2020 - ''Nekvalificējās''

## Sastāvs
Šāds sastāvs tika izsaukts uz 2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlēm pret Luksemburgu (01.09.2021), Īriju (04.09.2021) un Portugāli (07.09.2021).

thumb|upright=1.5|Azerbaijan (2010-10-08)

## Ārējās saites
Baltkrievijas Futbola federācija

**Baltkrievijas Futbola Federācija (BFF)** (baltkrievu val.: *Беларуская Фэдэрацыя па Футболу*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Baltkrievijā. Tā organizē nacionālo futbola čempionātu, Baltkrievijas Premjerlīgu, kā arī atbild par Baltkrievijas futbola izlasi. Federācija tika dibināta 1989. gadā, bet tikai pēc Baltkrievijas neatkarības iegūšanas to uzņēma FIFA un UEFA saimē. BFF galvenā mītne atrodas Minskā.

## Ārējās saites
* Baltkrievijas Futbola Federācija
Beļģijas futbola izlase

**Beļģijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Beļģiju starptautiskās futbola sacensībās. Beļģijas futbola izlasi pārvalda Beļģijas Futbola asociācija. Lielākais izlases sasniegums ir 3. vieta 2018. gada FIFA Pasaules kausā. Izlase guva lielus panākumus arī 1980. gados, kad 1980. gada Eiropas čempionātā ieņēma otro vietu, bet pēc sešiem gadiem 1986. gada Pasaules kausa turnīrā bija ceturtie. Beļģijas izlase ir viena no 13 izlasēm, kas piedalījās pašā pirmajā Pasaules kausa turnīrā 1930. gadā.

## Pasaules čempionātos
* 1930 — Grupu turnīrs
* 1934 — Astotdaļfināls
* 1938 — Astotdaļfināls
* 1950 — *Nepiedalījās*
* 1954 — Grupu turnīrs
* 1958—1966 — *Nekvalificējās*
* 1970 — Grupu turnīrs
* 1974 — *Nekvalificējās*
* 1978 — *Nekvalificējās*
* 1982 — 2. kārta
* 1986 — 4. vieta
* 1990 — Astotdaļfināls
* 1994 — Astotdaļfināls
* 1998 — Grupu turnīrs
* 2002 — Astotdaļfināls
* 2006 — *Nekvalificējās*
* 2010 — *Nekvalificējās*
* 2014 — Ceturtdaļfināls
* 2018 — 3. vieta
* 2022 — Grupu turnīrs (23. vieta)

## Eiropas čempionātos
* 1960 — *Nekvalificējās*
* 1964 — *Nekvalificējās*
* 1968 — *Nekvalificējas*
* 1972 — 3. vieta
* 1976 — *Nekvalificējās*
* 1980 — 2. vieta
* 1984 — Grupu turnīrs
* 1988 — *Nekvalificējās*
* 1992 — *Nekvalificējās*
* 1996 — *Nekvalificējās*
* 2000 — Grupu turnīrs
* 2004 — *Nekvalificējās*
* 2008 — *Nekvalificējās*
* 2012 — Nekvalificējās
* 2016 — Ceturtdaļfināls
* 2020 — Ceturtdaļfināls
* 2024 — Astotdaļfināls
* 2028 —

## Spēlētāju rekordi
*Statistika atjaunota .*

### Visvairāk aizvadīto spēļu

### Visvairāk gūto vārtu

## Sastāvs
Komandas sastāvs 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beļģijas Futbola asociācija

**Beļģijas Futbola asociācija (URBSFA/KBVB)** (franču val. / nīderlandiešu val.: *Union Royale Belge des Sociétés de Football Association / Koninklijke Belgische Voetbal Bond*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Beļģijā. Asociācija organizē nacionālo futbola čempionātu, Beļģijas Pirmo divīziju, kā arī atbild par Beļģijas futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Briselē.

Kopš 1904. gada URBSFA/KBVB ir FIFA locekle, bet 1954. gadā kļuva par vienu no UEFA dibinātājām.

## Ārējās saites
* Beļģijas Futbola asociācija
Bosnijas un Hercegovinas futbola izlase

**Bosnijas un Hercegovinas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Bosnijas un Hercegovinas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Bosnijas un Hercegovinas futbola izlasi pārvalda Bosnijas un Hercegovinas Futbola asociācija. Savu pirmo spēli pēc Dienvidslāvijas sadalīšanās Bosnijas un Hercegovinas izlase aizvadīja 1995. gada 30. novembrī pret Albānijas izlasi. Bosnijas un Hercegovinas izlase nekad nav piedalījusies ne Pasaules, ne Eiropas čempionātu finālturnīros, taču pēdējos atlases ciklos uz 2004. gada Eiropas čempionātu, kā arī 2006. gada Pasaules čempionātu bija tuvu tam.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1990 - *Nepiedalījās, atradās [[Dienvidslāvijas futbola izlase|Dienvidslāvijas]] sastāvā*
* 1994 - *Nepiedalījās*
* 1998-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - Grupu turnīrs
*2018 - ''Nekvalificējās''
*2022 - ''Nekvalificējās''

## Eiropas čempionātos
* 1960-1992 - *Nepiedalījās, atradās [[Dienvidslāvijas futbola izlase|Dienvidslāvijas]] sastāvā*
* 1996 - *Nepiedalījās*
* 2000-2008 - *Nekvalificējās*
* 2012 - ''Nekvalificējās''
*2016 - ''Nekvalificējās''
*2020 - ''Nekvalificējās''
*2024 -

## Sastāvs
Šāds sastāvs tika izsaukts draudzības spēli pret Irānu (12.11.2020) un 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas spēlēm pret Nīderlandi (15.11.2020) un Itāliju (18.11.2020).

## Atsauces

## Ārējās saites
Bosnijas un Hercegovinas Futbola asociācija

**Bosnijas un Hercegovinas Futbola Asociācija (N/FSBiH)** (bosniešu val.: *Nogometni/Fudbalski Savez Bosne i Hercegovine*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Bosnijā un Hercegovinā. Tā organizē nacionālo futbola čempionātu, Bosnijas un Hercegovinas Premjerlīgu, kā arī atbild par Bosnijas un Hercegovinas futbola izlasi. Asociācija tika dibināta 1992. gadā, bet tikai pēc Bosnijas kara to uzņēma FIFA un UEFA saimē. N/FSBiH galvenā mītne atrodas Sarajevā.

## Ārējās saites
* Bosnijas un Hercegovinas Futbola Asociācija
Bulgārijas futbola izlase

**Bulgārijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Bulgārijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Bulgārijas futbola izlasi pārvalda Bulgārijas Futbola savienība. Vislielākos panākumus izlase piedzīvoja 1990. gadu vidū, kad ar Hristo Stoičkovu ierindā 1994. gada Pasaules čempionātā ieņēma 4. vietu. Kopumā Pasaules čempionātos Bulgārijas izlase ir piedalījusies 7 reizes. Savu pirmo oficiālo spēli izlase aizvadīja 1924. gada 21. maijā pret Austrijas izlasi.

## Pasaules čempionātos
* 1930 - *Nepiedalījās*
* 1934 - *Izstājas kvalifikacijas turnīra laikā*
* 1938 - *Nekvalificējās*
* 1950 - *Nepiedalījās*
* 1954 - *Nekvalificējās*
* 1958 - *Nekvalificējās*
* 1962 - *Grupu turnīrs*
* 1966 - *Grupu turnīrs*
* 1970 - *Grupu turnīrs*
* 1974 - *Grupu turnīrs*
* 1978 - *Nekvalificējās*
* 1982 - *Nekvalificējās*
* 1986 - *Astotdaļfināls*
* 1990 - *Nekvalificējās*
* 1994 - *4. vieta*
* 1998 - *Grupu turnīrs*
* 2002 - *Nekvalificējās*
* 2006 - *Nekvalificējās*
* 2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - ''Nekvalificējās''
* 2022 — *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960-1992 - *Nekvalificējās*
* 1996 - *Grupu turnīrs*
* 2000 - *Nekvalificējās*
* 2004 - *Grupu turnīrs*
* 2008-2020 - *Nekvalificējās*

## Sastāvs
Šāds sastāvs tika izsaukts mačiem pret Gibraltāru (11.11.2020), Somiju (15.11.2020) un Īriju (18.11.2020).

## Atsauces

## Ārējās saites
Bulgārijas Futbola savienība

**Bulgārijas Futbola Savienība (BFS)** (bulgāru val.: *Български футболен съюз*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Bulgārijā. BFS organizē nacionālo futbola čempionātu, Bulgārijas futbola profesionālo grupu, kā arī atbild par Bulgārijas futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Sofijā.

Kopš 1924. gada BFS ir FIFA locekle, bet 1954. gadā kļuva par vienu no UEFA dibinātājām.

## Ārējās saites
* Bulgārijas Futbola Savienība
Langobardi

[thumb|250px|Langobardu pārvaldītās zemes [Apenīnu pussala|Apenīnu pussalā 575. gadā (pelēcīgi zilā krāsā)]]
alt=Langobardu vaska figūras|thumb|Langobardu vaska figūras Bledas pils muzejā.
**Langobardi** ( — 'garbārži') bija viena no ģermāņu ciltīm, kas sākotnēji apdzīvoja zemes uz ziemeļiem no Alpiem, pēc huņņu sakāves vēl apmēram gadsimtu karoja ar gepidiem un avāriem, bet 572. gadā iebruka Itālijas ziemeļu daļā un savu galveno atbalsta punktu izveidoja Pāvijā. Langobardi valdīja Itālijā līdz 774. gadam, viņu vārds saglabājies Lombardijas nosaukumā.

## Vēsture
Pēc gotu sagrāves Itālijas pussalu iekaroja Austrumromas impērija, taču langobardi pakāpeniski izspieda bizantiešus gandrīz no visas Itālijas. Tāpat kā gotiem, langobardu reliģija bija ariānisms, kas ar laiku nonāca arvien lielākā konfliktā ar katoļiem. Langobardi centās Itālijai uzspiest savu reliģiju, bet tas nebija tik vienkārši — tam pretojās ne tik vien paši Itālijas pamatiedzīvotāji, tas bija pilnīgi nepieņemami arī Romas pāvestam, kura vara, pateicoties katoļu reliģijas izplatībai Eiropā pa šo laiku, bija ievērojami nostiprinājusies. Lai gan arī langobardi pakāpeniski sāka pāriet katolicismā, viņi nebija apmierināti ar pieaugošo Romas pāvesta autoritāti. Tādēļ pāvests vērsās pie frankiem, kas bija pieņēmuši katoļticību jau gadsimtu agrāk. Franki bija gatavi aizsargāt pāvestu, jo viņu karaļiem bija nepieciešama baznīcas svētība savas varas nostiprināšanai. Franki uzsāka cīņu ar langobardiem un 774. gadā viņus sakāva. Romas pāvests 800. gada Ziemassvētkos par Romas imperatoru tika kronēts franku ķēniņš Kārlis Lielais.

## Atsauces
Burgundi

**Burgundi** bija viena no ģermāņu ciltīm, kas 5. gadsimtā iebruka mūsdienu Francijas dienvidaustrumu daļā un nodibināja šeit pirmo karalisti.

Domājams, ka burgundi, pirms to migrācija sākuma Rietumeiropas virzienā, apdzīvojuši Bornholmas salu. Noskaidrots, ka ap 300. gadu Bornholmas iedzīvotāju skaits būtiski sarucis. Tiek domāts, ka sākotnēji bornholmieši (burgundi) uz kādu laiku apmetušies Vislas baseinā. Vēlāk, līdz ar citām migrējošām ģermāņu tautām, tie pārcēlušies uz Reinas ieleju.

Pirmā burgundu karaliste izveidojās 411. gadā, kad vienotu varu pār burgundu dzimtām savās rokās pārņēma karalis Gundahārs (vai Gundikārs). Viņa vadībā burgundi iebruka Romas impērijas teritorijā Reinas kreisajā krastā un pārņēma savā kontrolē Vormsu (Vācija), Špeieru (Vācija) un Strasbūru (Francija).

Taču 436.g. Burgundiju sava karaļa Atilas vadībā iekaroja huņņi. Tie sagrāva tās galvaspilsētu Vormsu. Kaujā krita arī burgundu karalis Gundahārs. Ar burgundu karalistes un tās galvaspilsētas Vormsas sagraušanu cieši saistīta viena no populārākajām viduslaiku poēmām *Nibelungenlied* (dziesma par Nībelungiem), kuras motīvus savās operās izmantojis Rihards Vāgners. Tā, viņa operā "Nībelungu gredzens" skaidri saskatāma galveno varoņu personāžu analoģija ar reālām vēsturiskām personām — karalis Ginters (Gundahārs), karaliene Brunhilde un to meita Krimhilde, kuru ieradies bildināt Zigurds.

Pēc huņņu padzīšanas burgundiem 534.g. uzkundzējās franku merovingu dinastija, bet karolingi Burgundiju pilnībā iekļāva savā impērijā.

Mūsdienās etnisko burgundu pēcteči dzīvo Burgundijas reģionā Francijā, kā arī kaimiņu reģionos un dažos frančvalodīgajos Šveices kantonos.
Čehoslovākijas futbola izlase

**Čehoslovākijas futbola izlase** bija nacionālā futbola komanda, kas pārstāvēja Čehoslovākijas valsti starptautiskās futbola sacensībās pirms tā sadalījās Čehijā un Slovākijā (*skatīt atsevišķās [[Čehijas futbola izlase|Čehijas]] un [[Slovākijas futbola izlase|Slovākijas]] izlases*). Čehoslovākijas izlasi laika posmā no 1922. līdz 1993. gadam pārvaldīja Čehoslovākijas Futbola Asociācija. Lielākie Čehoslovākijas izlases panākumi ir divas 2. vietas Pasaules čempionātos (1934. un 1962. gadā), kā arī Eiropas čempionu tituls 1976. gadā.

## Pasaules čempionātos
* 1930 - *Nepiedalījās*
* 1934 - *2. vieta*
* 1938 - *Ceturtdaļfināls*
* 1950 - *Nepiedalījās*
* 1954 - *Grupu turnīrs*
* 1958 - *Grupu turnīrs*
* 1962 - *2. vieta*
* 1966 - *Nekvalificējās*
* 1970 - *Grupu turnīrs*
* 1974 - *Nekvalificējās*
* 1978 - *Nekvalificējās*
* 1982 - *Grupu turnīrs*
* 1986 - *Nekvalificējās*
* 1990 - *Ceturtdaļfināls*
* 1994 - *Nekvalificējās, pabeidza turnīru kā Čehijas un Slovākijas izlases*

## Eiropas čempionātos
* 1960 - *3. vieta*
* 1964-1972 - *Nekvalificējās*
* 1976 - **Čempioni**
* 1980 - *3. vieta*
* 1984-1992 - *Nekvalificējās*