open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ASV olimpisko medaļnieku uzskaitījums (A — Č)

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] olimpiskie medaļnieki**.

Sportisti ir sagrupēti pēc uzvārda:
* **A — Č**
* D — Ģ
* H — Ķ
* L — O
* P — T
* U — Ž.

## A, Ā

## B

[200px|thumb|[Širlija Babašofa izcīnījusi 8 medaļas]]
[200px|thumb|[Amanda Bīrda izcīnījusi 7 medaļas]]
[200px|thumb|[Bonija Blēra izcīnījusi 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Simona Bailsa izcīnījusi 5 medaļas]]
[200px|thumb|[Īrvings Baksters izcīnījis 5 medaļas]]

## C

## Č

## Piezīmes

## Ārējās saites
* 
* 
*
Ritvars Suharevs

**Ritvars Suharevs** (dzimis  Dobelē) ir latviešu svarcēlājs, Latvijas rekordists svarcelšanā jauniešu, junioru un pieaugušo vecuma grupās, 2023. gada Eiropas čempions.

R. Suharevs dzīvo un trenējas Ventspilī, viņa treneris ir Eduards Andruškevičs.

## Karjera
Ar svarcelšanu nodarbojas kopš septiņu gadu vecuma. Sportā ienāca, iedvesmojoties no novadnieka Viktora Ščerbatiha panākumiem. Ar labiem sasniegumiem startēja jaunatnes un junioru sacensībās, šobrīd veiksmīgi piedalās augstākā līmeņa mačos arī starp pieaugušajiem. 2014. gadā Ritvars pirmo reizi kļuva par Eiropas čempionu U-15 vecuma grupā summā. Savu panāku jauniešu konkurencē viņš Eiropas čempionātā atkārtoja arī 2015. un 2016. gadā. 2018. gadā Suharevs kļuva par U-20 vecuma grupas pasaules čempionu.

Kopš 2016. gada piedalās arī dažāda raudzes pieaugušo sacensībās. 2018. gada Eiropas čempionātā ar summā paceltiem 337 kg viņš izcīnīja 4. vietu, bet 2018. gada pasaules čempionātā ar summā savāktiem 344 (159+185) kg ierindojās 11. pozīcijā.

Piedalījies divās olimpiskajās spēlēs (, ). 2020. gada spēlēs Tokijā (notika 2021. gadā) svara kategorijā līdz 81 kilogramam ar summā paceltiem 358 kg ieņēma 6. vietu. 2024. gadā Parīzē startēja svara kategorijā līdz 73 kg, pirmajos divos raušanas mēģinājumos netika galā ar 147 kg, bet no trešā piegājiena pleca traumas dēļ atteicās, līdz ar to palika bez rezultāta.

2025. gada Pasaules čempionātā viņš summā pacēla 334 kg, kas bija jauns Latvijas rekords svara kategorijā līdz 79 kilogramiem, bet Pasaules čempionāta kopvērtējumā šis rezultāts deva 11. vietu.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rezultāti
* Ventspils OC profils
Mana mīļā Rīga

**"Mana mīļā Rīga"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 2003. gadā. Filmas režisore ir Laima Žurgina.

## Sižets
Filmā tiek parādīta gan Rīga, gan tās patstāvīgie iedzīvotāji, gan tās viesi 21. gadsimta sākumā.

## Atsauces
Mans brālis

**"Mans brālis"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 2002. gadā. Filmas režisore ir Biruta Veldre.

## Sižets
Filmā tiek parādīta dzejnieka Andreja Eglīša sabiedriskā un radošā darbība 20. gadsimta sākumā.

## Atsauces
1958. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1958. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā|pasaules čempionāts grieķu-romiešu cīņā]]** notika no 24. līdz 27. jūlijam Budapeštā (Ungārija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji

### Grieķu-romiešu cīņā vīriešiem

## Ārējās saites
* FILA Database
Tingeltangelis

**"Tingeltangelis"** ir Latvijas dokumentālā īsfilma, kas izdota 1992. gadā. Filmas režisors ir Andris Rozenbergs.

## Sižets
Filma veidota par festivālu "Ziņģe - 92".

## Atsauces
Zemes atmiņa

**"Zemes atmiņa"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1965. gadā. Filmas režisors ir Gunārs Piesis.

## Sižets
Filmā filozofiski tiek apcerētas dzīve un nāve.

## Atsauces
Rīgas parki (filma)

**"Rīgas parki"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1969. gadā. Filmas režisors ir Gunārs Piesis.

## Sižets
Filmā pētīti Rīgas parki un to vēsture.

## Atsauces
Oto fon Mirbahs

**Oto fon Mirbahs** (*Otto Johann Heinrich von Mirbach*, 1766?—1855) bija vācbaltiešu muižnieks un vēsturnieks, Kurzemes bruņniecības Jelgavas apriņķa maršals. Sārcenes (*Sahrzen*), Dižilmājas (*Groß-Ilmajen*) un Mazilmājas (*Klein-Ilmajen*), Nodegu-Vartājas (*Nodaggen-Wartajen*) un Mazās Droges (*Klein-Drogen*) muižu īpašnieks. Jelgavas ģimnāzijas goda kurators (1840).

## Dzīvesgājums
thumb|220px|Mirbaha vēstuļu par Kurzemes hercogu Jēkabu vāciskais izdevums (1844). 
thumb|220px|Skats pāri Ventai uz Kuldīgu 1800. gadā (no O. Mirbaha ''Kur. Briefe'').
Dzimis 18. gadsimta beigās  Sārcenes muižas (*Sahrzen*) īpašnieka Kristapa von Mirbaha un viņa sievas Elizabetes, dzimušas fon Bēras, ģimenē. 1808. gadā viņš Neretas baznīcā apprecējās ar Frederīki fon Orgīsu-Rūtenbergu (*Orgies, genannt Rutenberg*).   
Darbojās dažādos Kurzemes bruņniecības amatos, 1812. gada kara laikā bija Grobiņas apriņķa maršals (1811-1814), vēlāk Aizputes apriņķa maršals (1818-1824), vēlāk Jelgavas apriņķa maršals (1824-1851).     

Līdztekus viņš nodevās vēstures studijām, 1835. gadā publicēja epistolāra stila darbu par Romas Republikas laika vēstulēm, 1844. gadā laida klajā divdaļīgu sacerējumu par hercoga Jēkaba laika vēstulēm. Sarakstīšanās it kā notiek 1672. — 1677. gadā starp hercoga Jēkaba kanclera Felkerzāma dēliem, no kuriem pirmais dēls Melhiors pavadīja Kurzemes princi Frīdrihu Kazimiru 1672. gada karagājienā ar trīs Kurzemes pulkiem palīgā Nīderlandes Republikai karā pret Francijas karali Luiju XIV (1672–1678), bet otrais dēls Georgs bija hercoga arhivārs Jelgavā. Darbā apkopotas ziņas par hercoga Jēkaba dibinātajām manufaktūrām, Kurzemes kolonijām, tirdzniecības un kara floti.

Miris 1855. gada 6. maijā Jelgavā.

## Darbi
* *Römische Briefe aus den letzten Zeiten der Republik*. 2 Teile, Mitau: Reyher, 1835. 
* *Briefe aus und nach Curland während der Regierungsjahre des Herzogs Jacob. Mit Rückblicken in die Vorzeit*. 2 Teile, Mitau: Lucas, 1844 
* Mirbaha Vēstules par Kurzemes hercogu Jēkabu (ar atskatiem senatnē). Tulkojusi Elza Stērste. 1899. gada izdevuma teksts ar priekšvārdu un komentāriem. Jelgava, 2010. 

### Latviskais tulkojums
Atzīmējot Kurzemes Literatūras un mākslas biedrības 195. gadadienu, Ģ. Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzejs 2010. gadā izdeva Oto fon Mirbaha darba “Briefe aus und nach Kurland während der Regierungsjahre des Herzogs Jakob. Mit Rückblicken in die Vorzeit” pamatīgi saīsināto tulkojumu, kuru veikusi rakstniece Elza Stērste.

## Atsauces
Gustavs Žibalts

**Gustavs Žibalts** (dzimis  Lielezeres muižā, miris  Rīgā) bija latviešu aktieris.

Izglītību ieguvis Liepājas pilsētas skolā. 1888. gadā kļuvis par Linoleja fabrikas strādnieku. 1896. gadā sācis spēlēt Liepājas amatierteātrī, kā pirmais Liepājā sācis izpildīt kuplejas. No 1906. līdz 1916. gadam vadījis režijas Jaunajā Rīgas teātrī un Apollo teātrī, bet kara gados režijas vadījis Jaunajā Petrogradas latviešu teātrī. No 1920. līdz 1938. gadam bijis Dailes teātra aktieris. 1912. gadā kļuvis par invalīdu, pasliktinājusies arī dzirde, tomēr tas Žibaltam nav traucējis turpināt aktiera darbu.

1923. gadā saņēmis Dailes teātra simbolisko gredzenu. 1937. gadā nosaukts par Dailes teātra goda biedru. Saņēmis Triju Zvaigžņu ordeni, tomēr no apbalvojuma atteicies.
[thumb|Apollo teātra direkcija 1906. gadā, no kreisās: Kristaps Koškins, Roberts Holcmanis, Rihards Millers, Ērihs Lauberts, [Gustavs Žibalts, Reinholds Veics, Arveds Bergamanis.]]


## Atsauces
Anrī Muasāns

**Ferdinands Frederiks Anrī Muasāns** (; dzimis , miris ) bija Francijas ķīmiķis un farmaceits. 1906. gadā ieguva Nobela prēmiju ķīmijā par fluora pētīšanu un izdalīšanu, kā arī elektriskās krāsns pielāgošanu zinātniskajiem nolūkiem.

1886. gadā Anrī Muasāns Farmācijas skolā kļuva par toksikoloģijas profesoru, bet 1889. gadā par neorganiskās ķīmijas profesoru. 1900. gadā Sorbonā kļuva par neorganiskās ķīmijas profesoru. 1884. gadā Muasāns sāka pētīt fluora savienojumus. Divus gadus vēlāk elektrolīzes rezultātā no kālija hidrogēnfluorīda (KHF2) šķīduma fluorūdeņražskābē ieguva fluoru. Viņš pētīja iegūtā ķīmiskā elementa īpašības un reakcijas ar citiem elementiem.

1892. gadā izstrādāja elektriskā loka krāsni, kuru izmantoja, lai iegūtu daudzus jaunus ķīmiskos savienojumus un iztvaicētu vielas, kuras pirms tam tika uzskatītas par neiztvaicējamām. Anrī Muasāns izstrādāja komerciāli izdevīgu acetilēna ražošanas metodi. Pats Muasāns apgalvoja, ka 1893. gadā savā darbnīcā ir ieguvis dimantus, bet tas mūsdienās ir apšaubīts.

Ievērojamākie Muasāna zinātniskie darbi ir *[[Le Four électrique]]* (1897; "Elektriskā krāsns"), *[[Le Fluor et ses composés]]* (1900; "Fluors un tā savienojumi") un *[[Traité de chimie minérale]]*, 5 sēj. (1904–06; "Attieksme pret neorganisko ķīmiju").

Ir izvirzītas teorijas, ka Muasāns ir miris no saindēšanas ar fluoru, bet oficiālais nāves iemesls ir akūts apendicīts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Sods par sapni

**"Sods par sapni"** ir 1994. gada Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Andris Rozenbergs.

## Sižets
Filmā pastāstīts par "franču grupu", kuru veidoja ar Francijas kultūru aizrāvušies cilvēki, un grupas dzīvi pēckara Latvijā.

## Atsauces
Teodors Lācis

**Teodors Lācis** (dzimis  Elkuzemes muižā, miris  Liepājā) bija latviešu aktieris un režisors.

Izglītību ieguvis Urdangas pamatskolā un Liepājas trīsklasīgajā pilsētas skolā. Laika posmā No 1899. līdz 1903. gadam mācījies E. Jepkovska teātra praktiskajos kursos un A. P. Petrovska teātra skolā.

Pieņēmis skatuves vārdu Fjodors Lavreckis un no 1903. līdz 1920. gadam bijis aktieris dažādās Krievijas trupās. Tāpat tulkojis latviski vairākas krievu autoru lugas. 1916. gadā mobilizēts un nosūtīts uz kara skolu. Karaspēka daļās kopā ar vairākiem krievu aktieriem dibinājis teātra trupu. 1920. gadā atgriezies Liepājā, kur bijis Liepājas teātra aktieris un režisors no 1920. līdz 1922. gadam, no 1936. līdz 1937. gadam un no 1944. līdz 1946. gadam. No 1922. līdz 1944. gadam bijis aktieris vairākos Rīgas teātros, tajā skaitā Latvijas Nacionālajā teātrī un Dailes teātrī, kā arī Latvijas Radiofonā.

## Atsauces
ASV olimpisko medaļnieku uzskaitījums (U — Ž)

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[ASV]] olimpiskie medaļnieki**.

Sportisti ir sagrupēti pēc uzvārda:
* A — Č
* D — Ģ
* H — Ķ
* L — O
* P — T
* **U — Ž**.

## V

[thumb|[Dana Volmere izcīnījusi 7 medaļas.]]
[thumb|[Džonijs Veismillers izcīnījis 6 medaļas.]]
[thumb|[Mels Vitfīlds izcīnījis 5 medaļas.]]

## Z

## Piezīmes

## Ārējās saites
* 
* 
*
ASV olimpisko medaļnieku uzskaitījums (P — T)

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] olimpiskie medaļnieki**.

Sportisti ir sagrupēti pēc uzvārda:
* A — Č
* D — Ģ
* H — Ķ
* L — O
* **P — T**
* U — Ž.

## P

[200px|thumb|[Ārons Pīrsols izcīnījis 7 medaļas.]]
[200px|thumb|[Albertsons van zo Posts (pirmā rindā sēdošais) izcīnījis 5 medaļas.]]

## R

[200px|thumb|[Aleksandra Raismane izcīnījusi 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Kimberlija Roda izcīnījusi 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Ralfs Rouzs izcīnījis 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Sanja Ričardsa-Rosa izcīnījusi 5 medaļas]]

## S

[200px|thumb|[Marks Spics izcīnījis 11 medaļas]]
[200px|thumb|[Rebeka Soni izcīnījusi 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Šarona Stadere izcīnījusi 5 medaļas]]

## Š

[thumb|200px|[Elisona Šmita izcīnījusi 8 medaļas]]
[thumb|200px|[Dons Šollanders izcīnījis 6 medaļas]]
[thumb|200px|[Mels Šepards izcīnījis 5 medaļas]]

## T

[200px|thumb|[Dara Toresa izcīnījusi 12 medaļas]]
[200px|thumb|[Volters Tjūksterijs izcīnījis 5 medaļas]]

## Piezīmes

## Ārējās saites
* 
* 
*
Martins Herems

**Martins Herems** (, dzimis ) ir igauņu virsnieks, no 2018. gada decembra Igaunijas Aizsardzības spēku komandieris.

## Dienesta gaita

Bijis viens no Igaunijas Zemessardzes (*Kaitseliit*) atjaunotājiem 1990. gadā. Kopš 1992. gada dien regulārajā armijā. Bijis Igaunijas Ziemeļaustrumu aizsardzības apgabala priekšnieks un Tapas mācību centra štāba priekšnieks, kā arī misijās dienējis Irākā. No 2013. līdz 2016. gadam kā komandants vadījis Igaunijas Aizsardzības akadēmiju. Savukārt no 2016. līdz 2018. gada decembrim Igaunijas Aizsardzības spēku štāba priekšnieks, no 2018. gada 4. decembra spēku komandieris.

## Saites
* Tēvijas Sargs — ''Igaunijas Aizsardzības spēku komandiera amatā stājies ģenerālmajors Martins Herems''.
1959. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1959. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā|pasaules čempionāts brīvā cīņā]]** notika no 1. līdz 4. oktobrim Teherānā (Irāna).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Valstu vietas komandu vērtējumā

## Medaļu ieguvēji

### Brīvā cīņa (vīrieši)

## Ārējās saites
* FILA Database
Pekinas "Kunlun Red Star"

**Pekinas "Kunlun Red Star"** (, ) ir hokeja komanda, kura bāzēta Pekinā, Ķīnā un spēlē Kontinentālajā hokeja līgā. Mājas spēles komanda aizvada Cadillac Arena hallē. Komanda dibināta 2016. gadā, lai piedalītos Kontinentālajā hokeja līgā. Pirmo mājas spēli klubs aizvadīja 2016. gada 5. septembrī, to noraudzījās nepilni 8000 skatītāju. 2016. gada 18. septembrī komandas mājas spēli pret Ņižņekamskas "Ņeftehimik" apmeklējuši 550 cilvēki, kas ir KHL turnīra antirekords.

## Spēlētāji

### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2020. gada 21. oktobrī.*

#### Vārtsargi

* 30  Simons Hrubecs
* 32  Igors Saprikins
* 40  Aleksandrs Lazušins
* 44  Dmitrijs Šikins
*   Džeremijs Smits

#### Aizsargi

* 2  Džeisons Fārms
* 3  Ļevs Starikovs
* 5  Raiens Sprouls
* 6  Sems Lofkvists
* 7  Džefs Čelioss
* 14  Viktors Baldajevs
* 22  Trevors Mērfijs
* 24  Mihails Sidorovs
* 56  Sergejs Gimajevs
* 60  Deniss Osipovs
* 62  Andrejs Šustrs
* 73  Ruslans Pedans
* 77  Oļegs Piganovičs
* 87  Dmitrijs Megalinskis

#### Uzbrucēji

* 8  Hanters Šinkaruks
* 9  Keisijs Velmans
* 10  Džošs Nikolss
* 11  Ivans Nikolišins
* 12  Davids Bondra
* 13  Alekss Ričijs
* 15  Spensers Fo
* 17  Žilbērs Brilē
* 17  Iļja Krikunovs
* 20  Lūks Lokharts
* 25  Aleksejs Toropčenko
* 26  Dmitrijs Markovins
* 27  Gļebs Zirjanovs
* 28  Pārkers Fo
* 34  Antons Gļinkins
* 47  Korijs Keins
* 51  Germans Šaporevs
* 55  Ņikita Penzovs
* 61  Ītans Vereks
* 65  Jegors Dugins
* 69  Igors Larionovs
* 70  Aleksandrs Kitarovs
* 71  Denijs Kristo
* 74  Sergejs Monakovs
* 78  Aleksejs Kručiņins
* 83  Gunārs Skvorcovs
* 88  Dmitrijs Arhipovs
* 89  Andrejs Bakanovs
* 90  Andrejs Maksimovs
* 91  Tailers Vongs
* 92  Viktors Šahvorostovs
*   Jangs Hu
*   Gerets Hants
*   Brendons Magī
*   Endrū Millers
*   Kols Šervūds
*   Brendons Jips

## Atsauces
Desmitais Doktors

**Desmitais Doktors** ir Doktora, BBC zinātniskās fantastikas televīzijas seriāla *[[Doctor Who]]* personāža un galvenā varoņa desmitā inkarnācija, kuru atveido aktieris Deivids Tenants.

Doktors ir vairākus simtus gadu vecs Laika pavēlnieks no planētas Galifrejas, kurš ceļo laikā un telpā savā TARDIS, bieži kopā ar pavadoņiem. Dzīves beigās Doktors var reģenerēties, to darot, mainās viņa izskats un personība, un seriālā viņa lomu uzsāk atveidot jauns aktieris. Tenanta atveidotais Doktors ir harizmātisks un pievilcīgs piedzīvojumu meklētājs, kura patīkamā un vieglā attieksme var ātri pārvērsties taisnīgās dusmās, ja tas tiek izprovocēts.

Šīs Doktora inkarnācijas galvenie pavadoņi ir veikala strādniece Roza Tailera (*Billie Piper*), medicīnas studente Marta Džonsa (*Freema Agyeman*) un Donna Nobla (*Catherine Tate*).

## Personība un izskats
Gan Desmitā, gan Vienpadsmitā Doktora personību attēlojumi ir ar zināmām līdzībām, piemēram, abi ir jauneklīgi, enerģiski, draudzīgi, bērnišķīgi, labi draugi un ļoti cilvēciski, salīdzinot ar citām inkarnācijām.

Doktors kurn, ka viņa desmitais iemiesojums nav rudmatis, taču ir priecīgs, ka tam ir vaigubārda un kuplāki mati nekā viņa iepriekšējam iemiesojumam. Savus brūnos matus seriāla gaitā viņš nēsā dažādos veidos: vienkārši, piecdesmito gadu stilā (*The Idiot's Lantern*), sasukātus uz priekšu (*The Runaway Bride, The Day of the Doctor*), bet visbiežāk "ezītī". Viņam ir tumši brūnas acis.

Viņš parasti valkā vai nu tumši brūnu uzvalku ar zilu svītrojumu, vai arī zilu četrpogu uzvalku ar rūsas krāsas svītrojumu, kreklu un kaklasaiti, gaiši brūnu mākslīgās zamšādas mēteli (viņš apgalvo, ka to viņam uzdāvinājusi Dženisa Džoplina) un dažādu krāsu (atkarībā no uzvalka) *Converse All-Star* kedas. Tenants bija pārliecināts, ka šādi viņš izskatās ļoti eleganti.

Desmitā Doktora mīļākās frāzes— *Molto Bene* ("Ļoti labi"), *Allons-y!* ("Uz priekšu!").

## Atzinība
Desmitais Doktors bija ļoti populārs seriāla fanu vidū. Viņš saņēma atzinību par savu sarežģītību un cilvēcīgumu un tika uzskatīts par vienu no izcilākajiem Doktora iemiesojumiem. BBC pat apsvēra seriāla pārtraukšanu 2010. gadā, domājot, ka bez Tenanta tas cietīs neveiksmi. 2006. gadā *Doctor Who Magazine* lasītāji nobalsoja par Tenanta Doktoru kā "Labāko Doktoru" (daudzus gadus kā labāko vērtēja Tomu Beikeru). Viņš arī ieguva *National Television Awards* balvu kā populārākais aktieris (*Most Popular Actor*) 2006. un 2007. gadā, kā arī balvu par izcilu dramatisko sniegumu 2008. un 2010. gadā. *Radio Times* 2007. gada martā veiktā aptaujā Tenanta Doktors tika nosaukts par "stilīgāko personāžu televīzijā". Arī dažādos citos balsojumos Tenanta Doktors tika atzīts par labāko.

2016. gadā žurnāla *Digital Spy* lasītāji nobalsoja par desmito Doktoru kā labāko 21. gadsimta TV personāžu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* The Tenth Doctor
* Doctor Who series two
* Доктор Кто на сайте BBC 
* Доктор Кто на сайте BBC America 
* Доктор Кто на сайте CBC 
* Десятый Доктор второй в списке 10 лучших Докторов Telegraph
ASV olimpisko medaļnieku uzskaitījums (D — Ģ)

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] olimpiskie medaļnieki**.

Sportisti ir sagrupēti pēc uzvārda:
* A — Č
* **D — Ģ**
* H — Ķ
* L — O
* P — T
* U — Ž.

## D

[200px|thumb|[Čārlzs Danielss izcīnījis 7 medaļas]]
[200px|thumb|[Džoss Deiviss izcīnījis 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Eimija van Dīkena izcīnījusi 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Džekija Džoinere-Kersija izcīnījusi 6 medaļas]]

## E, Ē

[200px|thumb|[Neitans Edrians izcīnījis 8 medaļas]]
[200px|thumb|[Rejs Evrijs izcīnījis 8 medaļas]]
[200px|thumb|[Džordžs Eizers izcīnījis 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Džanete Evansa izcīnījusi 5 medaļas]]

## F

[200px|thumb|[Maikls Felpss izcīnījis 28 medaļas un ir visu laiku vistitulētākais olimpisko spēļu sportistis]]
[200px|thumb|[Elisone Fēliksa izcīnījusi 9 medaļas]]
[200px|thumb|[Moriss izcīnījis 5 medaļas]]

## G

[200px|thumb|[Roberts Garets izcīnījis 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Mets Griverss izcīnījis 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Džastins Getlins izcīnījis 5 medaļas]]
[200px|thumb|[Florensa Grifita-Džoinere izcīnījusi 5 medaļas]]

## Piezīmes

## Ārējās saites
* 
* 
*
Emīlija Viesture

**Emīlija Viesture** (dzimusi  Nītaurē, mirusi ) bija latviešu aktrise un režisore.

Izglītību ieguvusi Natālijas Draudziņas ģimnāzijā. 1913. gadā absolvējusi Jēkaba Dubura dramatiskos kursus.

1914./1915. gada sezonā bijusi Jaunā Rīgas teātra aktrise. 1919. gadā spēlējusi Komēdijas teātrī Liepājā. Tāpat bijusi Latvijas Nacionālā teātra, Dailes teātra, Liepājas teātra un Jaunatnes teātra aktrise. 1919. gadā un no 1934. līdz 1936. gadam Liepājas teātrī bijusi gan aktrise, gan režisore. 1936. gadā strādājusi Latvijas Radiofona teātrī.

1947. gadā Viesturei piešķirts Latvijas PSR Nopelniem bagātās skatuves mākslinieces goda nosaukums.

## Atsauces
Mīluļu slepenā dzīve

**"Mīluļu slepenā dzīve"** () ir 2016. gada ASV piedzīvojumu animācijas filma, kuras režisors ir Kriss Renods. Galvenās lomas ierunājuši Luiss S. K., Ēriks Stounstrīts, Kevins Hārts, Dženija Sleita, Ellija Kempera, Leika Bella, Dana Kārvijs, Hanibāls Baress, Bobijs Moinihens, Stīvs Kūgans un Alberts Brukss. Filmas pirmizrāde notika  Ansī animācijas filmu festivālā. 2019. gadā filmai iznāca turpinājums "Mīluļu slepenā dzīve 2".

Terjera Maksa mierīgā dzīve tiek apdraudēta, kad viņa saimnieks pieņem Djūku, klaidoni, kurš Maksam nepatīk.

## Atsauces

## Ārējās saites
Agate Bankava

**Agate Bankava** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu horeogrāfe un dejotāja.

Mācījusies Rīgas 49. vidusskolā. 2011. gadā absolvējusi Rīgas Horeogrāfijas vidusskolu. Latvijas Kultūras akadēmijā ieguvusi gan bakalaura grādu, gan maģistra grādu laikmetīgās dejas mākslā.

Sadarbojusies ar režisoriem Andreju Jarovoju, Māru Ķimeli, Elmāru Seņkovu, Genādiju Ostrovski un Vari Klausītāju, kuru izrādēm veidojusi kustību partitūru. Tāpat veidojusi horeogrāfiju savām izrādēm Latvijas nacionālajā teātrī un Ģertrūdes ielas teātrī. Ar deju izrādēm viesojusies ārzemēs, tai skaitā Ķīnā, Spānijā un Francijā.

2016. un 2017. gadā tikusi nominēta Spēlmaņu nakts balvai nominācijā "Gada sasniegums laikmetīgajā dejā". 2019. gadā ieguva Dejas balvu kategorijā "Laikmetīgās dejas horeogrāfe/s".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Agate Bankava izrades.lv
Džumandži: Laipni lūgti džungļos

**"Džumandži: Laipni lūgti džungļos"** () ir 2017. gada ASV piedzīvojumu kinokomēdija, kuras režisors ir Džeiks Kasdans. Galvenās lomas atveido Dveins Džonsons, Džeks Bleks, Kevins Hārts, Kārena Gilana, Niks Džonass un Bobijs Kanevāls. Filmas pirmizrāde notika  Parīzē.

Četri pusaudži, kuriem ir pēc stundas, skolas pagrabā atrod burvju videospēli, kuru viņi intereses vadīti sāk spēlēt. Pēkšņi spēle četrotni iesūc, kā rezultātā viņi attopas džungļos. Vienīgais veids, kā skolnieki var tikt no džungļiem ārā, ir pabeigt spēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Burvju mākslinieks (animācijas filma)

**"Burvju mākslinieks"** ir 2001. gadā izdota Latvijas animācijas īsfilma. Filmas režisors ir Māris Brinkmanis.

## Sižets
Zvēru mežā fanfaru pavadībā ierodas Burvju mākslinieks. Mākslinieks nodemonstrē pāris trikus un pazūd līdz ar pārvērtībām atnestajām zvēru mantām.

## Atsauces
Ātrāk, Minhauzen, ātrāk!

**"Ātrāk, Minhauzen, ātrāk!"** ir 2005. gadā izdota Latvijas animācijas īsfilma. Filmas režisors ir Māris Brinkmanis.

## Sižets
Barons Minhauzens savā karadarbībā pret turkiem izbauda daudz uzvaru, tomēr to drīz pārtrauc Minhauzena līgavas Jakobīnes fon Duntenas mīlestības vēstule. Pēc vēstules izlasīšanas Minhauzens dodas pie savas līgavas, bet ceļā viņam atgadās daudz dažādu dēku.

## Atsauces
Kresida Kovela

**Kresida Kovela** (, dzimusi  Londonā) ir angļu bērnu rakstniece, pazīstama ar divām bērnu grāmatu sērijām – "Kā pieradināt pūķi" un "Emīlija Brauna".

Dzimusi pēru Maikla Džona Hēra un Māršas Persifones Hēras ģimenē. Absolvējusi Oksfordas Universitāti, pašlaik dzīvo un strādā Londonā. 2010. gadā iznāca filma "Kā pieradināt pūķi", kura balstīta uz Kresidas Kovelas tāda paša nosaukuma grāmatām. 2014. gadā iznāca filmas turpinājums – "Kā pieradināt pūķi 2", bet 2019. gadā izdots vēl viens turpinājums – "Kā pieradināt pūķi 3".

## Atsauces

## Ārējās saites
Krimas tilts

**Krimas tilts** (, ) jeb **tilts pāri Kerčas šaurumam** () ir apmēram 19 kilometrus garš automobiļu un dzelzceļa satiksmes pārvads, kas savieno Krievijas Federācijas Tamaņas pussalu ar Ukrainas Kerčas pussalu netālu no Kerčas pilsētas. Tilta centrālā daļa ir novietota uz estakādēm un tam ir 227 metrus garš un 35 metrus augsts pacēlums, kas domāts kuģu satiksmes nodrošināšanai pa Kerčas šaurumu. Pārvadu veido uzbrauktuves, dambji, uzbērums uz Tuzlas salas un divi tilti ar kopēju garumu 7,5 km.

## Vēsture
thumb|left|200px|Krimas tilts 2019. gada augustā
Pēc Krimas okupācijas Otrā pasaules kara laikā Hitlers 1943. gada 7. martā izdeva pavēli sākt tilta būvi pāri Kerčas šaurumam, celtniecības darbi noritēja no 1943. gada aprīļa līdz septembrim, bet netika pabeigti. 1944. gada vasarā uz vecajiem balstiem PSRS inženieri uzbūvēja 4,5 km garu dzelzceļa tiltu pāri šaurumam, kas 1945. gada februārī ledus spiediena ietekmē sabruka.

Pēc Krimas aneksijas 2014. gada februārī Krimas krīzes laikā 2015. gada janvārī Krievijas valdība noslēdza tilta būves kontraktu ar Krievijas prezidentam Putinam pietuvinātajam uzņēmējam Arkādijam Rotenbergam piederošo *Стройгазмонтаж* kompāniju.
2018. gada 15. maijā prezidents Putins vadīja tilta atklāšanas ceremoniju, bet satiksme pa to tika atklāta 16. maijā.
Ukrainas valdība kritizēja projektu, sakot, ka tā būvniecība nodarījusi kaitējumu dabai un ka lieli kuģi tilta dēļ nevarēs no tās ostām iziet Azovas jūrā.

### Kerčas šauruma incidents
2018. gada 25. novembrī netālu no Krimas tilta notika Kerčas šauruma incidents, kad Krievijas robežapsardzes kuteris atklāja uguni uz Ukrainas Jūras spēku kuģu grupu, kas cauri Kerčas šaurumam devās uz Mariupoles ostu Azovas jūras ziemeļu krastā. Pārkāpjot 2003. gadā noslēgto vienošanos par pieeju Kerčas šaurumam un Azovas jūrai, Krievijas īpašo uzdevumu vienība sagrāba ukraiņu kuģus.

### Tilta sprādzināšanas operācijas
Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā laikā 2022. gada 8. oktobrī tilts cieta nopietnā sprādzienā, kas sagrāva divus autoceļa tilta laidumus. Aizdegās arī degvielas cisternas uz dzelzceļa tilta.
2025. gada 3. jūnija rītā Ukrainas Drošības dienesta aģenti zem ūdens līmeņa aktivēja 1100 kilogramus sprāgstvielu trotila ekvivalentā, kas saspridzināja Krimas tilta balstus.


Крымский мост 21 декабря 2019 года.jpg|Tilts pirms sprādziena (2019)
Krimas tilts 08.10.2022.jpg|Degošās degvielas cisternas 2022. gada 8. oktobrī


## Atsauces

## Ārējās saites
Cerību kuģis

**"Cerību kuģis"** ir 2007. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Māris Brinkmanis.

## Sižets
Filmas galvenais temats ir cilvēka vientulība citu cilvēku pūlī. Kādā brīdī cilvēks dodas pūlī, lai viņu pamanītu un ievērotu, tomēr tajā pašā brīdī viņš jau kļūst par vienu no bara un spēlē pēc tā noteikumiem.

## Atsauces
Vaikiki

**"Vaikiki"** ir 2017. gadā izdota Latvijas animācijas īsfilma. Filmas režisors ir Māris Brinkmanis.

## Sižets
Brūnais kakao puisis un baltā zefīru meitene, kuri ikdienā dzīvo konditorejas veikala dažādos plauktos, nejauši iepazīstas, tomēr abu radi negrib pieņem svešinieku, kas ir citā krāsā. Tāpēc radi šo svešo cenšas apbērt ar kakao vai pūdercukuru un padarīt sev līdzīgi. Tomēr beigās abi jaunie draugi atrod laimīgo zemi.

## Atsauces
Vanity Fair

***Vanity Fair*** ir ASV žurnāls par popkultūru, modi un aktuālajiem notikumiem. Žurnālu izdod izdevniecība *[[Condé Nast]]*.

*Vanity Fair* izdevuma pirmā versija tika izdota no 1913. līdz 1936. gadam. Žurnālu atsāka izdot 1983. gadā un pašreiz tam ir piecas starptautiskās žurnāla izdevumu versijas. No 2018. gada par žurnāla galveno redaktori kļuva Radika Džonsa.

## Ārējās saites

*
Pamatforma

**Pamatforma** ir apzīmējums, ko latviešu valodā lieto divās nozīmēs. Pēc izplatītākās definīcijas pamatforma ir sintaktiski neatkarīga vārda forma, piemēram, lietvārdam tā ir nominatīvs, savukārt darbības vārdam &mdash; nenoteiksme.

Šajā sakarā līdzīgs ir **[[lemma (leksikogrāfija)|lemmas formas]]** jēdziens &mdash; tā ir forma, kurā kādā konkrētā valodā ir pieņemts ievietot vārdus vārdnīcā.

Pēc otras definīcijas pamatformas ir vārda formas, kas ļauj atvasināt visu tā locījumu paradigmu. Šajā nozīmē par pamatformām latviešu valodā visbiežāk runā darbības vārdu sakarā, darbības vārda pamatformas ir nenoteiksmes celms, tagadnes celms un pagātnes celms, piemēram, *cel-t : ceļ-u : cēl-u*, *dziedā-t : dzied-u : dziedāj-u* vai *strādā-t : strādāj-u : strādāj-u*.

Latviešu valodniece Andra Kalnača izmanto pamatformas apzīmējumu pirmajā nozīmē (*darbības vārda pamatforma ir nenoteiksme jeb infinitīvs*), savukārt otrajā nozīmē viņa izmanto apzīmējumus **formveidošanas celmi** jeb **pamatcelmi** (*darbības vārda gramatisko formu sistēmas pamats ir trīs formveidošanas celmi jeb pamatcelmi*).

## Atsauces
Sirtaki

thumb|Sirtaki festivālā Limasolā 2006. gadā
**Sirtaki** ir grieķu deja. Deju dejo no lēnāka tempa uz ātrāku un arvien ātrāku tempu. Melodiju parasti spēlē mandolīnas.

Sirtaki dejo, stāvot rindā vai, retāk, stāvot aplī un uzliekot rokas uz kaimiņu pleciem. Taktsmērs  ir 4/4, temps palielinās, un bieži vien dejas ātrajā daļā tas mainās uz 2/4. Sirtaki sākas ar lēnām, gludām kustībām, pamazām pārvēršoties ātrākās un asākām kustībām, bieži vien ietverot lēcienus.

Deja bija radīta 1964. gadā filmai “Grieķis Zorba”, kad aktieris Entonijs Kvinns bija lauzis kāju un nespēja izpildīt scenārijā paredzētās dejas soļus. Nosaukumu izdomāja pats Kvinns, horeogrāfiju viņš veidoja kopā ar filmas horeogrāfu Giorgosu Proviasu. Tā pati par sevi nav grieķu tautas deja, bet gan vairāku *sirtos* grupas tautas deju, kā arī seno karavīru deju *hasapiko* un *hasaposerviko* lēno un ātro ritmu kombinācija. Sirtaki deju un tās mūziku, ko sarakstīja grieķu komponists Mikis Teodorakis, dažreiz sauc par "Zorbas deju", pateicoties filmai.

Pēc filmas iznākšanas sirtaki kļuva par populārāko grieķu deju pasaulē un, tā kā Grieķijā arī tā tika uzņemta labvēlīgi, par vienu no Grieķijas simboliem, lai gan daudzi to kļūdaini uztver kā grieķu folkloru.

Ginesa rekordu grāmatā ir ierakstīta sirtaki masu deja Volas pilsētā, kur to speciāli rekordam vienlaikus dejojuši tūkstoši cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viens pats mājās 4

**"Viens pats mājās 4"** (, arī *Home Alone 4*) ir 2002. gada kinokomēdija, kuras režisors ir Rods Daniels. Atšķirībā no filmas "Viens pats mājās 3", kur par galveno varoni ir kļuvis astoņgadīgs zēns Alekss Pruits, šī filma turpina stāstu par Makalisteru ģimeni, tomēr galvenās lomas attēlo citi aktieri: Maiks Vīnbergs, Frenčs Stjuarts, Misija Paila, Džeisons Begs, Ēriks Avari, Barbara Bebkoka, Džoanna Goinga un Klēra Kerija.

Filmā Kevina Makalistera vecāki ir šķīrušies, tagad viņš dzīvo kopā ar mammu, taču izlemj Ziemassvētkus svinēt kopā ar tēti, kurš dzīvo milzīgā savrupmājā, kas pieder viņa bagātajai draudzenei Natālijai. Tikmēr laupītājs Mārvs Merčants, viens no "Slapjajiem bandītiem", sadarbojas ar jaunu noziedznieci Veru, lai ielauztos savrupmājā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vides piekļuves vadības apakšslānis

IEEE 802 LAN/MAN standartos **vides piekļuves vadības** (**MAC**) apakšslānis (zināms arī kā **datu nesēju piekļuves vadības** apakšslānis) un loģiskā posma vadības (LLC) apakšslānis kopā veido datu posma slāni. Šajā datu saišu slānī LLC nodrošina (datu) plūsmas kontroli un multipleksēšanu loģiskajai saitei (t.i., EtherType, 802.1 Q VLAN tag utt.), bet MAC nodrošina plūsmas kontroli un daudzskaitļošanu pārraides videi.

Šie divi apakšslāņi kopā atbilst OSI modeļa 2. slānim. Savietojamības labad  LLC nav obligāts IEEE 802.3 ieviešanai (satvari tad tiek izmantoti “neapstrādāti”), bet obligāts visu citu IEEE 802 standartu ieviešanai. Atbilstoši OSI modeļa un IEEE 802 standartu hierarhijai, MAC bloks nodrošina fiziskā slāņa kontroles sadalījumu tā, lai fizisko saišu kontroles sarežģītība nebūtu redzama LLC un tīkla steka augšējos slāņos. Tādējādi jebkuru LLC bloku (un augstākus slāņus) var izmantot ar jebkuru MAC. Savukārt vidējās piekļuves vadības bloks ir formāli savienots ar Fizikālo slāni, izmantojot no datu nesējiem neatkarīgu saskarni. Lai gan MAC bloks mūsdienās parasti ir integrēts ar Fizikālo slāni tajā pašā ierīču paketē, vēsturiski jebkuru MAC var izmantot ar jebkuru Fizikālo slāni, neatkarīgi no pārraides vides.

Sūtot datus uz citu ierīci tīklā, MAC bloks iekapsulē augstāka līmeņa kadru kadros, kas piemēroti pārraides videi (t.i., MAC pievieno syncword preambulu un vajadzības gadījumā arī papildinājumu), pievieno kadru pārbaudes secību, lai identificētu pārraides kļūdas, un pēc tam pārnes datus uz fizisko slāni, tiklīdz to atļauj atbilstošā kanāla piekļuves metode. Kontrolē, kad dati tiek nosūtīti un kad jāgaida, lai izvairītos no sastrēgumiem un sadursmēm, jo īpaši attiecībā uz topoloģijām ar sadursmes domēnu (kopne, gredzens, tīkls, punkta—daudzpunktu topoloģija). Turklāt MAC ir atbildīgs arī par pārslodzes un sadursmju kompensēšanu, uzsākot retranslāciju, ja tiek atklāts sastrēguma signāls, un/vai veicot sarunas par lēnāku pārraides ātrumu, ja nepieciešams. Saņemot datus no fiziskā slāņa, MAC bloks nodrošina datu integritāti, pārbaudot sūtītāja kadru pārbaudes secību, un pirms datu nodošanas augstākajos slāņos novelk sūtītāja preambulu un papildināšanu.

## Skatīt arī
* Internets
* OSI modelis
Aleksandrs Ketlers

200px|thumb|Kurzemes prinča Aleksandra ievainošana kaujā pie Budapeštas (zīmējums no 1889. gadā izdotas grāmatas).
**Aleksandrs Ketlers, Kurzemes princis** (, 1658—1686) bija hercoga Jēkaba jaunākais dēls, Brandenburgas-Prūsijas armijas Kurzemes pulka virsnieks. Kaujās zaudējis roku, tādēļ viņa iesauka bijusi "Vienrocis" (*der Einarmige*).

## Dzīvesgājums
Dzimis Otrā Ziemeļu kara laikā 1658. gada 18. oktobrī Rīgā ieslodzītā hercoga Jēkaba un viņa sievas Brandenburgas princeses Luīzes Šarlotes ģimenē. Pirms tam 30. septembrī zviedri bija ar viltu saņēmuši gūstā viņa vecāku ģimeni, kurus 9. oktobrī pārveda uz Rīgu, bet 1659. gada 9. augustā izsūtīja uz Ivangorodas cietoksni Ingrijas rietumos. Pēc Olivas miera līguma noslēgšanas 1660. gadā atgriezās Jelgavā.

1673. gadā viņa vecākais brālis princis Frīdrihs Kazimirs ar trīs Kurzemes pulkiem devās palīgā Nīderlandes Republikai karā pret Francijas un Zviedrijas koalīciju. Iespējams, ka viņš kopā ar brāli Kārli Jēkabu (1654—1677) piedalījās arī Skones karā (1674–1679), kurā Brandenburgas karaspēks viņa mātes brāļa kūrfirsta Frīdriha Vilhelma vadībā cīnījās pret Zviedrijas armiju. 
Zināms, ka 1683. gada maijā Austrumprūsijas teritorijā prinča Aleksandra vadībā tika saformēts pirmais Kurzemes bataljons, bet 1685. gada 21. janvārī to pārveidoja par Kurzemes pulku (*Regiment Kurland*) ar diviem bataljoniem. Pēc tam, kad Brandenburgas kūrfirsts 1685. gadā izdeva Potsdamas ediktu, pulkā iestājās no Francijas padzītie hugenoti.

Kopā ar Kurzemes algotņu pulku piedalījās Lielajā turku karā (1667-1699). 1686. gada jūnija vidū pulks tika nosūtīts Budapeštas ieņemšanai, taču aplenkuma laikā 28. jūnijā princi Aleksandru smagi ievainoja un veda ārstēties uz Vīni, taču pa ceļam pie Šopronas viņš nomira. 
Prinča mirstīgās atliekas pārveda uz Jelgavu un apglabāja blakus tēvam Kurzemes hercogu kapenēs.

## Ārējās saites
* Leopold von Zedlitz-Neukirch. ''Pantheon des Preussischen Heeres'', S. 352

## Atsauces
Šausmenīte 3

**"Šausmenīte 3"** () ir 2003. gada ASV šausmu kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Deivids Cakers. Galvenās lomas atveido Anna Ferisa, Entonijs Andersons, Kevins Hārts, Leslijs Nīlsens, Kemrina Manheima, Saimons Rekss un Džordžs Karlins. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Filmas galvenajai varonei Sindijai ir jāizpēta noslēpumaini kultūraugi un videolentes, kā arī jāpalīdz prezidentam novērst citplanētiešu uzbrukšanu Zemei.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elisone Dženija

**Elisone Brūksa Dženija** (, dzimusi ) ir ASV aktrise. Būdama izcila raksturlomu aktrise, saņēmusi dažādus apbalvojumus, tostarp Amerikas Kinoakadēmijas balvu, septiņas ''Primetime Emmy'' balvas, BAFTA kino balvu un Zelta globusa balvu.

Dzimusi Bostonā, Masačūsetsā, augusi Deitonā, Ohaio. 1984. gada vasarā pēc Kenjona koledžas absolvēšanas Dženija uzsāka studijas Karaliskajā dramatiskās mākslas akadēmijā. Vairākus gadus viņa kino un televīzijā atveidoja nelielas un titros neminētas lomas, līdz viņa atveidoja C. J. Kregu NBC politiskajā seriālā "Rietumu spārns" (*The West Wing*, 1999—2006), par ko saņēma četras *Primetime Emmy* balvas. Šis tēls seriāla demonstrēšanas laikā bija ļoti populārs un vēlāk atzīts par vienu no lieliskākajiem sieviešu tēliem ASV televīzijas vēsturē. 2014. gadā viņa ieguva *Primetime Emmy* balvu par Margaretas Skallijas lomu kanāla *[[Showtime]]* seriālā "Seksa meistari" (*Masters of Sex*). Kopš 2013. gada viņa atveidoja cinisku no narkomānijas atlabstošu sievieti CBS situāciju komēdijā "Mamma" (*Mom*). Par lomu šajā seriālā viņu nominēja piecām *Primetime Emmy* balvām, no kurām ieguva divas.

Dženija savu profesionālo skatuves karjeru uzsāka ar Ofbrodvejas iestudējumu *Ladies*, turpinot ar neskaitāmām lomām līdzīgos iestudējumos 1996. gadā viņa debitēja Brodvejā lugā *Present Laughter*. Viņa ieguvusi ''Drama Desk'' balvas un ''Tony'' balvas nomināciju.

Filmējusies filmās *[[Private Parts]]* (1997), "Pamatkrāsas" (1998), "Spītnieces savaldīšana" (1999), "Neiedomājami skaista" (1999), "Amerikāņu skaistums" (1999), "Stundas" (2002), "Matu laka" (2007), "Džuno" (2007), "Kalpone" (2011), *[[The Way, Way Back]]* (2013), "Tamija" (2014), "Spiegs" (2015), *[[Tallulah]]* (2016), "Mis Peregrīnas nams brīnumbērniem" (2016), "Meitene vilcienā" (2016), "Radītājs" (2023) un *[[Another Simple Favor]]* (2024). Par lomu 2017. gada filmā "Es, Tonija" Dženija saņēma pozitīvu kritiku un Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

## Ārējās saites
Veču revanšs

**"Veču revanšs"** () ir 2013. gada ASV sporta kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Pīters Segals. Galvenās lomas atveido Roberts De Niro, Silvestrs Stallone, Kevins Hārts, Alans Ārkins, Džons Berntāls un Kima Beisingere. Filmas pirmizrāde notika .

Diviem boksa konkurentiem, kuri strauji noveco un jau ir pensijā, liek atgriezties boksa laukumā, lai atkal stātos viens otram pretī 30 gadus pēc abu pēdējās savstarpējās cīņas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Paper Soldiers

***Paper Soldiers*** ir 2002. gada ASV kriminālkomēdija, kuras režisori ir Deimons Dešs un Deivids Deniels. Galvenās lomas atveido Bīnijs Sigels, Kevins Hārts, Steisija Deša, Maikls Rapaports, Memfiss Blīks, Noreaga, Tifānija Vitersa un *[[Jay-Z]]*.

Filmas sižets seko pārāk dedzīga kramplauža Šona karjeras līkločiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Soul Plane

***Soul Plane*** ir 2004. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Džesijs Terero. Galvenās lomas atveido Toms Ārnolds, Kevins Hārts, Method Man un Snoop Dogg. Filmas pirmizrāde notika .

Pateicoties dažiem pēdējo minūšu pasažieriem, uz aviokompānijas jaunās lidmašīnas rodas dažādi pārpratumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Paradigma

thumb|Vārds ''brī'' "brīvs" paradigmas fragments lībiešu valodā
**Paradigma** morfoloģijā ir kāda vārda gramatisko formu sistēma &mdash; visu šī vārda vārdformu kopums.

Kādas vārdšķiras atsevišķo paradigmu kopumu mēdz saukt par tās paradigmatiku.

Šajā nozīmē termins paradigma ir ticis lietots jau kopš antīkās valodniecības laikiem, ja jākonkretizē, ka ir domāta tieši šī nozīme, mēdz izmantot precizēto apzīmējumu morfoloģiskā paradigma.

## Atsauces
Domā kā vecis

**"Domā kā vecis"** () ir 2012. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Tims Storijs. Galvenās lomas atveido Maikls Īlijs, Džerijs Ferara, Kevins Hārts, Megana Gūda, Regīna Hola un Terenss Dž. Filmas pirmizrāde notika  Panāfrikāņu filmu festivālā. 2014. gadā filmai iznāca turpinājums "Domā kā vecis arī".

Četri draugi atklāj, ka viņu otrās pusītes pret viņiem izmanto Stīva Hārvija attiecību padomus, tāpēc četrotne izdomā, kā dāmām atriebties.

## Atsauces

## Ārējās saites
In the Mix

***In the Mix*** ir 2004. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Rons Andervuds. Galvenās lomas atveido *[[Usher]]*, Emanuella Črikvi, Čezs Palminteri, Roberts Deivi un Kevins Hārts. Filmas pirmizrāde notika .

Gangsteris Frenks lūdz veiksmīgam Ņujorkas dīdžejam Darnelam nospēlēt ballīti, kur Darnels iepazīstas ar Frenka meitu Dolliju. Kad Dollija un Darnels iemīlas viens otrā, Darelu sāk apdraudēt Frenka banda un bijusī draudzene Čerīze, kura vēlas iejaukties Darnela un Dollijas attiecībās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kapteinis Apakšbiksis. Pirmā leģendārā filma

**"Kapteinis Apakšbiksis. Pirmā leģendārā filma"** () ir 2017. gada ASV supervaroņu animācijas filma, kuras režisors ir Deivids Sorens. Galvenās lomas ierunājuši Eds Helmss, Kevins Hārts, Niks Krolls, Tomass Midldičs, Džordans Pīls un Kristena Šāla. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Džordžs un Harolds, divi ceturtklasnieki — jokdari ar pārlieku lielu iztēli, nohipnotizē savas skolas direktoru, kā rezultātā direktoram šķiet, ka viņš ir neticami entuziastisks un ne pārāk atjautīgs supervaronis Kapteinis Apakšbiksis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Gada balva sportā 2018

**[[Latvijas Gada balva sportā|Latvijas Gada balvas sportā]] 2018** ceremonija notika kinoteātrī *[[Splendid Palace]]* 2018. gada 21. decembrī. Balvas tika pasniegtas 16 nominācijās. Par gada labāko sportistu tika atzīts bobslejists Oskars Melbārdis un tenisiste Anastasija Sevastova.

Balva par mūža ieguldījumu tika piešķirta kamaniņu izgatavošanas speciālistam, bijušajam kamaniņu braucējam Valdim Ķuzim, kuram to pasniedza Valsts prezidents Raimonds Vējonis.

Ceremoniju vadīja žurnālisti Uģis Joksts un Inese Vaikule, kuriem asistēja šķēpmetēja Līna Mūze. Muzikālos priekšnesumus sniedza grupa *[[Da Gamba]]*, sadarbībā ar dziedātājām Lauru Rizoto un Jolantu Strikaiti un grupu "Tautumeitas".

## Laureāti

## Atsauces
Viens pats mājās (filmu cikls)

thumb|Pirmās filmas plakāts|150px
**"Viens pats mājās"** () ir pilnmetrāžas filmu cikls. Pirmo divu daļu režisors ir Kriss Kolumbuss, trešās daļas režisors ir Raja Gosnells, ceturto daļu režisējis Rods Daniels, bet piekto – Pīters Hjūits. Filmās stāstīts par zēnu, kurš Ziemassvētkos tiek atstāts viens mājās. Māju cenšas aplaupīt un zēnam jāpasargā to no noziedzniekiem.

Pirmā filma uz kinoekrāniem iznāca 1990. gada 16. novembrī, tā guva lielu popularitāti, ko nodrošināja arī Kevina Makalistera lomas atveidotājs Makolijs Kalkins. Pēc diviem gadiem viņš piedalījās arī filmas turpinājumā, bet nākamās filmas uzņēma bez viņa līdzdalības. Filmas "Viens pats mājās 4" galvenais varonis arī bija Kevins Makalisters, tomēr viņu attēloja cits aktieris – Maiks Vīnbergs. Trešajā daļā galveno lomu attēloja Alekss Linzs, bet piektajā – Kristians Mārtins. Franšīzē iznākušas arī datorspēles un īsmetrāžas filmas.

## Filmas
* "Viens pats mājās"
* "Viens pats mājās 2"
* "Viens pats mājās 3"
* "Viens pats mājās 4"
* "Viens pats mājās 5"

## Atsauces

## Ārējās saites
Izbrauciens

**"Izbrauciens"** () ir 2014. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Tims Storijs. Galvenās lomas atveido *[[Ice Cube]]*, Kevins Hārts, Džons Legizamo, Brūss Makdžils, Taika Samptera, Lorenss Fišbērns, Gerijs Ouens un Džeikobs Latimors. Filmas pirmizrāde notika . 2016. gadā filmai izdots turpinājums "Izbrauciens 2".

Apsargam Benam sevi jāpierāda draudzenes brālim, veiksmīgam policistam Džeimsam. Bens kopā ar Džeimsu dodas 24 stundu ilgā patruļā pa Atlantu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marianna Štofelsa

**Marianna Štofelsa** (; aptuveni 1910. gads — miršanas gads nav zināms) bija Beļģijas šahiste, pieckārtējā Beļģijas sieviešu šaha čempione.

## Biogrāfija
1930. un 1940. gados bijusi viena no vadošajām Beļģijas šahistēm. Piecas reizes uzvarējusi Beļģijas sieviešu šaha čempionātos (1938, 1939, 1940, 1942, 1944). Vairākas reizes piedalījusies Antverpenes starpklubu šaha turnīrā *De Zilveren toren*, kurā pārstāvējusi Antverpenes šaha klubu *Het schaakbord* (1929-1934). 1939. gadā Buenosairesā piedalījusies Pasaules čempionātā šahā sievietēm, kurā ieņēmusi 16. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
1961. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1961. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā]]** notika no 1. līdz 7. jūnijam Jokohamā (Japāna).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

### Komandu  vietas

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa (vīrieši)

### Grieķu-romiešu cīņa

## Ārējās saites
* FILA Database
Izbrauciens 2

**"Izbrauciens 2"** () ir 2016. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Tims Storijs. Galvenās lomas atveido Kevins Hārts, *[[Ice Cube]]*, Kens Jongs, Bendžamins Brets, Olīvija Manna, Brūss Makdžils un Taika Samptera. Filmas pirmizrāde notika  Maiami. Filma ir turpinājums 2014. gada filmai "Izbrauciens".

Bens neilgi pirms savas kāzu dienas kopā ar Džeimsu dodas uz Maiami, lai notvertu narkotiku tirgotāju, kurš piegādā savu produktu Atlantas dīleriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Par pagājušo nakti

**"Par pagājušo nakti"** () ir 2014. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Stīvs Pinks. Galvenās lomas atveido Maikls Īlijs, Regīna Hola, Kevins Hārts, Kristofers Makdonalds, Pola Patone un Džoja Braienta. Filmas pirmizrāde notika  Panāfrikāņu filmu festivālā.

Filmā tiek sekots līdzi diviem pāriem, kuru tikšanās bārā turpinās guļamistabā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vakarskola (filma)

**"Vakarskola"** () ir 2018. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Malkolms D. Lī. Galvenās lomas atveido Kevins Hārts, Tifānija Hediša, Robs Rigls, Romāno Malko, Tarans Killems, Megalina Ečikunvoke un Els Madrigals. Filmas pirmizrāde notika .

Tedijs, kurš nejauši uzspridzina savu darba vietu un nu meklē jaunu darbu, uzzina, ka viņš varētu iegūt darbu sava drauga investīciju firmā ar nosacījumu, ka Tedijs pabeidz vidusskolu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kā izdzīvot aiz restēm

**"Kā izdzīvot aiz restēm"** () ir 2015. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Ītans Kouens. Galvenās lomas atveido Vills Ferels, Kevins Hārts, T.I., Elisona Brī un Kreigs T. Nelsons. Filmas pirmizrāde notika  *South by Southwest* festivālā.

Kad miljonārs Džeimss Kings tiek apcietināts par krāpšanu un norīkots uz Sankventinas cietumu, viņš vēršas pie Darnela Lūisa, lai tas sagatavotu viņu cietumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pusotrs spiegs

**"Pusotrs spiegs"** () ir 2016. gada ASV asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Rosons Māršals Turbers. Galvenās lomas atveido Dveins Džonsons, Kevins Hārts, Eimija Raiena, Ārons Pols, Džeisons Beitmens un Daniele Nikoleta. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Grāmatvedis, kurš ar *[[Facebook]]* palīdzību atkal satiek vidusskolas paziņu, iesaistās starptautiskās spiegošanas pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Briesmonis Parīzē

**"Briesmonis Parīzē"** () ir 2011. gada Francijas animācijas filma, kuras režisors un scenārists ir Bibo Berdžerons. Galvenās lomas filmā ieskaņoja Matjē Šedīds un Vanesa Paradī, filmas pirmizrāde notika Francijā 2011. gada 12. oktobrī. 2012. gadā filma tika nominēta Cēzara balvai kā gada labākā animācijas filma, tomēr tā zaudēja filmai *[[The Rabbi's Cat]]*.

Filmā divi draugi veic eksperimentu kāda zinātnieka mājā. Eksperimenta gaitā viņi pārvērš blusu milzīgā briesmonī, kas iemīlas Parīzes skaistākajā dziedātājā Lusilā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pihticas klosteris

**Pihticas Debesīs uzņemšanas Stavropigiskais sieviešu klosteris** ( vai , ) ir Krievu pareizticīgās baznīcas sieviešu klosteris, kas atrodas Igaunijas ziemeļaustrumos, Alutaguzes pagastā. Klosteris, kurš dibināts 1891. gadā, PSRS laikā netika slēgts, bet 20. gadsimta 90. gados ieguva stavropigijas statusu. Izveidojies par vienu no ievērojamākajiem pareizticības centriem Baltijas valstīs.

Klosteris uzcelts vietā, kur, kā vēsta leģenda, vēl pirms 16. gadsimta tika novērota Dievmātes parādīšanās. Ar Igaunijas gubernatora Sergeja Šahovska atbalstu 19. gadsimta beigās šeit tika izveidots klosteris, ko 1891. gadā svinīgi atklāja Rīgas un Jelgavas bīskaps Arsēnijs. Pats gubernators Šahovskis un viņa sieva ir apglabāti klostera teritorijā. Tā kā klosteris pēc Oktobra revolūcijas nokļuva neatkarīgās Igaunijas sastāvā, tas neskarts pārdzīvoja laiku, kad PSRS baznīca tika vajāta visspēcīgāk. Igaunijas PSR laikā klostera attīstību veicināja Tallinas un Igaunijas bīskaps, vēlāk Maskavas un visas Krievzemes patriarhs Aleksijs II.

## Ārējās saites
Šreks: Ilgi un laimīgi

**"Šreks: Ilgi un laimīgi"** () ir 2010. gada animācijas filma, kuras režisors ir Maiks Mičels. Filmas pirmizrāde ASV notika 2010. gada 21. maijā, bet Latvijā – 2010. gada 4. jūnijā. Šī ir ceturtā Šreka filmu ciklā. Filmas sākotnējais nosaukums – *Shrek: The Final Chapter*.

Filmas angļu valodas versijā galvenās lomas ieskaņoja Maiks Maierss, Kemerone Diasa, Edijs Mērfijs, Antonio Banderass, Džūlija Endrūsa, Džons Klīzs un Volts Dorns. Latviešu valodā filma dublēta studijā "Rija". Dublāžas režisors – Andris Barons, galvenās lomas ieskaņojuši Gundars Āboliņš, Artūrs Skrastiņš, Evija Skulte, Pēteris Šogolovs un Jānis Kirmuška.

## Sižets
Šrekam apnik, ka cilvēki vars nebaidas no viņa un cilvēkēdājs noslēdz vienošanos ar viltvārdi vārdā Rumpelrūķis. Pēc darījuma noslēgšanas Šreks attopas ačgārnā Tāltālajā un viņam ir 24 stundas, lai izglābtu draugus, atjaunotu kārtību savā karaļvalstī un atgūtu savu mīļoto.

## Atsauces

## Ārējās saites