open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
I Saw the TV Glow

***I Saw the TV Glow*** ir 2024. gada ASV šausmu drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir Džeina Šonbrena. Filmā galvenās lomas atveido Džastiss Smits un Džeks Heivens.

Filma stāsta par diviem vidusskolas skolēniem, kurus saista noslēpumaina mīlestība pret kādu televīzijas seriālu.

Filmas *I Saw the TV Glow* pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Filmu izplatīja *[[A24]]*. To nominēja vairākām balvām, tai skaitā ''Independent Spirit'' balvai kategorijā "Labākā filma". Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu un to atzinīgi novērtēja tādi režisori kā Mārtins Skorsēze un Pols Šreiders. *I Saw the TV Glow* iekļuva vairāku kritiķu un izdevumu gada labāko filmu sarakstos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tomass Heidens Čērčs

**Tomass Heidens Čērčs** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

1990. gados atveidojis lomu situāciju komēdijseriālā *[[Wings (seriāls)|Wings]]*. Čērča pirmā nozīmīgā kino loma bija komēdijā "Džordžs no džungļiem" (1997). Par lomu Aleksandra Peina filmā "Sānceļi" (*Sideways*, 2004) Čērču nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā". Piedalījies arī tādās filmās kā "Zirnekļcilvēks 3" (2007), "Gudrīši" (*Smart People*, 2008), "Vieglas uzvedības teicamniece" (2010), "Mēs nopirkām zvērudārzu" (2011), "Slepkava Džo" (2011), *[[Max (filma)|Max]]* (2015), "Zemesriekstu sviesta piekūns" (2019), "Ellespuika" (2019) un *[[Wake Up Dead Man]]* (2025).

## Ārējās saites
Cēsu Jaunā vidusskola

**Cēsu Jaunā vidusskola** ir Cēsu skola, kas izveidota 2013. gadā. Vidusskolas izglītība norit L. Katrīnas ielā 2, pamatskolas izglītība Piebalgas ielā 3, bet pirmskolas izglītība Ziemeļu ielā 16, Cēsīs.

## Atsauces
Patriša Klārksone

**Patriša Klārksone** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Atveidojusi galvenās un otrā plāna lomas gan neatkarīgajās filmās, gan lielbudžeta studiju filmās. Karjeras laikā saņēmusi Zelta globusa balvu, trīs ''Emmy'' balvas, kā arī nominācijas Amerikas Kinoakadēmijas balvai un ''Tony'' balvai.

Kino debitējusi ar lomu Braiena De Palmas krimināldrāmā "Neaizskaramie" (1987). Vēlāk atveidojusi lomas tādās filmās kā "Spēle ar nāvi" (1988), *[[High Art]]* (1998), "Zaļā jūdze" (1999), "Solījums" (*The Pledge*, 2001), "Tālu no debesīm" (2002) un "Dogvila" (2003). 2003. gadā saņēmusi kritiķu atzinību par filmu *[[Pieces of April]]* (2003), par ko viņu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā", un par filmu *[[The Station Agent]]* (2003), par ko viņu nominēja Ekrāna aktieru ģildes balvai.

Vēlāk piedalījusies tādās drāmās, kā "Arlabunakti un visu labu" (2005), "Visi karaļa vīri" (*All the King's Men*, 2006), "Elēģija" (*Elegy*, 2008), "Slēgtā sala" (2010), "Saviesīgs vakars" (*The Party*, 2017), *[[Monica (filma)|Monica]]* (2022) un "Viņa teica" (2022), kā arī komēdijās, kā "Larss un meitene" (2007), "Vikija, Kristīna, Barselona" (2008), "Lai notiek kas notikdams" (*Whatever Works*, 2009), "Vieglas uzvedības teicamniece" (2010), "Noderīgi draugi" (2010) un *[[Learning to Drive]]* (2014). Atveidojusi arī galvenās antagonistes lomu trijās "Labirinta skrējējs" filmās.

Saņēmusi divas *Emmy* balvas par lomu *[[HBO]]* seriālā "Sešas pēdas zem zemes" (*Six Feet Under*, 2002—2005). Piedalījusies arī *[[NBC]]* situāciju komēdijseriālos *[[Frasier (seriāls)|Frasier]]* un "Parki un atpūtas zonas" (*Parks and Recreation*), kā arī *[[Netflix]]* politiskās drāmas seriālā "Kāršu nams". Par lomu *HBO* miniseriālā "Asi priekšmeti" (*Sharp Objects*, 2018) saņēmusi Zelta globusa balvu. Trešo *Emmy* balvu saņēmusi par lomu *[[BBC]]* seriālā *[[State of the Union]]* (2022).

## Ārējās saites
Lada Vesta

***Lada Vesta*** ir Krievijas autoražotāja AvtoVAZ ražots kompakts pasažieru automobilis, ko sāka ražot 2015. gadā un kas kļuva par vienu no modernākajiem un populārākajiem LADA zīmola modeļiem. To izstrādāja kā *[[Lada Priora]]* pēcteci un piedāvāja plašu virsbūvju un aprīkojuma klāstu.

*Vesta* izceļas ar mūsdienīgu dizainu, ko veidojis bijušais *[[Mercedes-Benz]]* dizainers Stīvs Mattīns, un tai ir plašs pielāgojumu klāsts, tostarp arī krosovers *Vesta SW Cross*. Modelis bija paredzēts ne tikai vietējam tirgum, bet arī eksportam uz Eiropas un Āzijas valstīm.

2022. gadā ražošanu īslaicīgi pārtrauca sankciju un detaļu piegādes problēmu dēļ, taču 2023. gadā to atjaunoja ar modernizētu versiju — *Vesta FL* (*facelift*).

## Ārējās saites
Kenets Lonergans

**Kenets Lonergans** (; dzimis ) ir amerikāņu dramaturgs, kinorežisors un scenārists. Savas karjeras laikā saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu un BAFTA kino balvu, kā arī nominācijas Zelta globusa balvai, Pulicera balvai, Lorensa Olivjē balvai un trīs ''Tony'' balvām.

Savu pirmo iestudējumu, viena cēliena lugu *The Rennings Children*, sarakstījis 1982. gadā. Brodvejā uzvestas viņa lugas *This is Our Youth*, *The Waverly Gallery* un *Lobby Hero*, par kurām nominēts ''Tony'' balvām 2015., 2018. un 2019. gadā.

Lonergana pirmā režisētā filma *[[You Can Count on Me]]* izdota 2000. gadā. Režisors arī drāmām "Mārgarita" (*Margaret*, 2011) un "Mančestra pie jūras" (2016), par ko saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs" un nomināciju kategorijā "Labākais režisors". Bijis arī viens no scenārija autoriem Mārtina Skorsēzes filmai "Ņujorkas bandas" (2002).

## Ārējās saites
Nerunā ļaunu

**"Nerunā ļaunu"** () ir 2024. gada ASV šausmu trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džeimss Votkinss. Filma ir jauns ekranizējums 2022. gada dāņu un nīderlandiešu kopražojuma filmai *[[Gæsterne]]*. Filmā galvenās lomas atveido Džeimss Makevojs, Makenzija Deivisa, Ešlinga Frančozi un Skots Makneirijs.

Filma stāsts par amerikāņu ģimeni, kura atvaļinājuma laikā iepazīstas ar britu pāri, kuri viņus ielūdz nedēļas nogali pavadīt viņu lauku īpašumā. Tomēr drīz viņu viesošanās pārvēršas murgā.

Filmas "Nerunā ļaunu" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu un bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 77,2 miljonus ASV dolāru pie 15 miljonu dolāru budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žils Lelušs

**Žils Lelušs** (; dzimis ) ir franču aktieris, režisors un scenārists.

Nominēts Cēzara balvai par lomām filmās *[[Ma vie en l'air]]* (2005), *[[Les Petits Mouchoirs]]* (2010), "Tāda ir dzīve!" (*C'est la vie!*, 2017) un *[[Pupille]]* (2018). Atveidojis lomas arī tādās filmās kā "Nesaki nevienam" (2006), "Adeles neparastie piedzīvojumi" (*Les Aventures extraordinaires d'Adèle Blanc-Sec*, 2010), "Franču tranzīts" (*La French*, 2014), *[[BAC Nord]]* (2021), *[[Fumer fait tousser]]* (2022), "Asterikss un Obelikss: Vidus karaliste" (*Astérix et Obélix : L'Empire du Milieu*, 2023), *[[Je verrai toujours vos visages]]* (2023) un "Daaaaaalī!" (2023).

Režisors tādām filmām kā "Peldi vai grimsti" (*Le Grand Bain*, 2018), ko nominēja Cēzara balvai kategorijā "Labākā filma", un *[[L'Amour ouf]]* (2024), kas sacentās par Zelta palmas zaru 77. Kannu kinofestivālā.

## Ārējās saites
Romēns Diriss

**Romēns Diriss** (; dzimis ) ir franču aktieris.

Kļuvis pazīstams ar lomām Sedrika Klapiša filmās "Eirokokteilis" (*L'Auberge espagnole*, 2002), "Eirokokteilis 2: Krievu lelles" (*Les Poupées russes*, 2005) un "Ķīniešu mīkla" (*Casse-tête chinois*, 2013). Piedalījies arī tādās filmās kā *[[De battre mon cœur s'est arrêté]]* (2005), "Sirdsāķītis" (*L'Arnacœur*, 2010), "Populārā jaunkundze" (*Populaire*, 2012), "Dienu putas" (*L'écume des jours*, 2013), "Jaunā draudzene" (*Une nouvelle amie*, 2014), "Visa pasaules nauda" (2017), *[[Dans la brume]]* (2018), "Eifelis" (*Eiffel*, 2021), "Pēdējā montāža" (2022), "Daaaaaalī!" (2023), "Dzīvnieku valstība" (*Le Règne animal*, 2023), "Trīs musketieri: D'Artanjans" (*Les Trois Mousquetaires: D'Artagnan*, 2023) un "Trīs musketieri: Milēdija" (*Les Trois Mousquetaires: Milady*, 2023).

## Ārējās saites
Agnija Dreimane

**Agnija Dreimane** (dzimusi ) ir latviešu aktrise. Kopš 2019. gada ir Liepājas teātra aktrise.

No 2017. līdz 2021. gadam studēja Liepājas Universitātē — Liepājas teātra 8. studijā.

Filmējusies TV3 seriālā "Nemīlētie" (2020).

## Atsauces

## Ārējās saites
Naģkaniža

**Naģkaniža** () ir pilsēta ar meģes tiesībām Ungārijas ziemeļdaļā, Zalas vārmeģes otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas valsts rietumos  no valsts galvaspilsētas Budapeštas.

## Vēsture
Vēstures avotos kā Kaniža (*Kanizsa*) pirmoreiz minēta 1245. gadā, bet apdzīvota vieta šeit pastāvējusi jau Senās Romas laikā. 16. gadsimtā pilsēta bija nozīmīgs centrs tirdzniecībai ar Itāliju un Štīriju. Osmaņu laikā pilsēta bija Kanižas (*Kanije*) ejāleta centrs. 1690. gadā pilsētu ieņēma Habsburgu karaspēks un tā zaudēja savu stratēģisko nozīmi. No 18. gadsimta pilsēta atkal attīstījās kā tirdzniecības centrs. 1860. gados dzelzceļa satiksme pilsētu savienoja ar Vīni, Budapeštu un Rijeku un tā sāka attīstīties industriāli. 1930. gados pie pilsētas atklāja naftas atradnes un tā attīstījās kā naftas rūpniecības centrs. 

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Seksārda

**Seksārda** () ir pilsēta ar meģes tiesībām Ungārijas dienviddaļā, Tolnas vārmeģes administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas Mečeku ziemeļaustrumu pakājē  no valsts galvaspilsētas Budapeštas. Mazākais pēc iedzīvotāju skaita vārmeģes centrs valstī.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1015. gadā. 1061. gadā karalis Bēla I šeit uzcēla benediktīniešu klosteri. 15. gadsimtā Seksārda bija nozīmīga tirgus pilsēta, kurā notika pieci gadatirgi gadā. Osmaņu iebrukuma laikā pilsēta un klosteris tika nopostīti. Seksārda atdzima 18. gadsimtā, kad tā atkal kļuva par nozīmīgu tirdzniecības centru un Tolnas meģes centru. 1994. gadā Seksārdai piešķīra meģes pilsētas tiesības.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Klārksone

**Klārksone** () ir izplatīts angļu cilmes sieviešu dzimtes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Kellija Klārksone (*Kelly Clarkson*; 1982) — amerikāņu dziedātāja, dzejniece un aktrise;
* Patriša Klārksone (*Patricia Clarkson*; 1959) — amerikāņu aktrise.

## Skatīt arī
* *[[Clarkson]]*
* Klārksons
Asaru iela (Daugavpils)

**Asaru iela** ir iela Daugavpilī, Vecajā Forštatē. Tā sākas krustojumā ar Mazo Ezeru ielu Šuņezera krastā, ved austrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Vidzemes ielu. Asaru ielā ir privātmāju apbūve.

Ielas garums ir aptuveni 305 metri, sarkano līniju platums ir no 6 līdz 10 metriem. Visā garumā Asaru iela ir klāta ar grants segumu. Satiksmes kustība norit vienā joslā abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Asaru ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Ezeru iela" Vidzemes ielā.

Asaru iela ir šīs ielas vienīgais nosaukums, tas zināms kopš 1950. gadiem.

## Ielu savienojumi
Asaru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mazā Ezeru iela (T veida krustojums)
* Kalupes iela (T veida krustojums)
* Vidzemes iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Andris Zvans

**Andris Zvans** (dzimis ) ir bijušais latviešu basketbolists, vēlāk basketbola treneris un uzņēmējs. Spēlētāja karjeras lielāko daļu aizvadījis VEF meistarkomandā, spēlējot aizsarga pozīcijā. Pēc karjeras beigām kļuvis par VEF galveno treneri, strādājis arī Somijā.

## Biogrāfija
Dzimis Sibīrijā, izsūtījumā. Vēlāk kopā ar ģimeni pārcēlies uz Ventspili, kur uzsācis basketbolista gaitas Ventspils Bērnu un jaunatnes sporta skolā (BJSS). Viņa pirmie treneri bija Osvalds Bērziņš un Ēriks Egle. Jau 13 gadu vecumā kļuvis par Latvijas PSR jaunatnes čempionu savā vecuma grupā.

Paralēli sportam mācījies Pārtikas rūpniecības tehnikumā. Augstāko izglītību ieguvis Rīgas Politehniskajā institūtā, iegūstot inženieris-celtnieka specialitāti.

## Spēlētāja karjera
Sākotnēji spēlējis Rīgas ASK jauniešu komandā un bijis meistarkomandas rezervists. 1974. gadā VEF galvenais treneris Armands Krauliņš uzaicināja Zvanu pievienoties VEF meistarkomandai, kas tobrīd spēlēja PSRS 1. līgā. VEF komandā aizvadījis 12 sezonas (1974—1986), spēlējis uzbrūkošā aizsarga pozīcijā.

## Trenera karjera
Nolēmis pievērsties trenera darbam, Andris Zvans iestājās Latvijas Valsts fiziskās kultūras institūta Treneru fakultātē, ko absolvēja 1986. gadā. Viņa diplomdarba tēma bija "Trīspunktu metieni augstas klases sportistiem".

1988. gada nogalē viņš kļuva par VEF meistarkomandas galveno treneri un 1989. gadā par VEF basketbola kluba priekšsēdētāju.

Pēc tam trīsarpus gadus strādājis Somijā par treneri un fizkultūras skolotāju. Viņa vadībā Pori pilsētas komanda no Somijas 3. līgas pacēlās uz 1. līgu.

## Pēc sporta karjeras
Pēc atgriešanās no Somijas Andris Zvans pievērsās uzņēmējdarbībai. Viņš ir SIA "Vikomakss" īpašnieks, kas nodarbojas ar ventilācijas sistēmu, iekārtu un virtuves iekārtu piegādi un montāžu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Personības būvniecībā |#7| Andris Zvans" *YouTube*, kanāls "CMB Inženieru studija"
Karols Navrockis

**Karols Tadeušs Navrockis** (; dzimis ) ir Polijas politiķis un vēsturnieks, septītais un pašreizējais Polijas prezidents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1983. gadā Gdaņskā. 2013. gadā viņš Gdaņskas Universitātē ieguva doktora grādu par antikomunistiskās pretošanās izpēti Polijā. Viņam ir arī uzņēmējdarbības vadības maģistra grāds.

No 2009. līdz 2017. gadam viņš strādāja Nacionālās piemiņas institūtā, no 2017. līdz 2021. gadam bija Otrā pasaules kara muzeja direktors Gdaņskā. Pēc tam viņš atgriezās Nacionālās piemiņas institūtā, kur 2021. gada jūlijā kļuva par institūta vadītāju. 

2025. gadā partija "Likums un taisnīgums" nominēja Navrocki kā savu kandidātu Polijas prezidenta vēlēšanās, kuru pirmajā kārtā viņš ieguva otro vietu ar 29,1% balsu, bet otrajā kārtā uzvarēja ar 50,9% balsu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žagatu iela (Daugavpils)

**Žagatu iela** ir iela Daugavpilī, Vizbuļu apkaimē. Tā sākas no Kamēliju ielas pie tās savienojuma ar Vizbuļu ielu, ved rietumu virzienā un beidzas strupceļā Zirgezera purvainā krastā. Žagatu ielā ir privātmāju un vasarnīcu apbūve.

Ielas kopējais garums ir aptuveni 190 metri, sarkano līniju platums ir 4 metri. Visā garumā Žagatu iela klāta ar grants segumu, satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Žagatu ielu nekursē.

Iela izveidota Latvijas PSR laikā, bet nosaukums tai piešķirts tikai 2005. gada 25. augustā.

## Ielu savienojumi
Žagatu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kamēliju iela (T veida krustojums)
* Milžu iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Reičela Brosnahena

**Reičela Brosnahena** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Vislabāk pazīstama ar galveno lomu komēdijseriālā *[[The Marvelous Mrs. Maisel]]* (2017—2023), par ko saņēmusi ''Emmy'' balvu 2018. gadā un Zelta globusa balvu 2018. un 2019. gadā.

Nominēta *Emmy* balvai arī par lomu seriālā "Kāršu nams" (2013—2015). Piedalījusies filmās "Nedzimušais" (*The Unborn*, 2009), "Kurjers" (2020), *[[I'm Your Woman]]* (2020), *[[Dead for a Dollar]]* (2022), "Amatieris" (2025) un "Supermens" (2025).

## Ārējās saites
Brita Eklanda

**Brita Eklanda** (; dzimusi ) ir zviedru aktrise.

Atveidojusi lomas tādās populārās 1960. un 1970. gadu filmās, kā *[[The Double Man]]* (1967), *[[The Night They Raided Minsky's]]* (1968), *[[Machine Gun McCain]]* (1969), *[[Stiletto]]* (1969), "Novākt Kārteru" (1971) un "Klūgu vīrs" (1973), kas viņu padarīja par seksa simbolu. Vislabāk atpazīstama kā Džeimsa Bonda meitene filmā "Cilvēks ar zelta ieroci" (1974).

Vēlāk turpinājusi karjeru ar lomām filmās *[[The Ultimate Thrill]]* (1974), *[[Royal Flash]]* (1975), *[[Fraternity Vacation]]* (1985) un *[[Scandal]]* (1989). Kopš 1990. gadiem pārsvarā atveidojusi epizodiskas lomas un piedalījusies televīzijas un realitātes šovos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzelzs Tvēriens

**"Dzelzs Tvēriens"** () ir 2023. gada biogrāfiskā sporta drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Šons Dērkins. Filmā galvenās lomas atveido Zaks Efrons, Džeremijs Elens Vaits, Hariss Dikinsons, Mora Tīrnija, Stenlijs Simonss, Holts Makkalanijs un Lilija Džeimsa.

Filma stāsta par Fon Ērihu ģimeni un tās dēlu veiksmēm un neveiksmēm reslinga laukumā un ģimenē.

Filmas "Dzelzs Tvēriens" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[A24]]* un *[[Lionsgate]]*. Filma nopelnīja vairāk nekā 45 miljonus ASV dolāru pie 15 miljonu dolāru budžeta un saņēma augstu kritiķu novērtējumu, īpaši izceļot Efrona aktierspēli, nodēvējot to par labāko viņa karjerā. Nacionālā kinofilmu pārraudzīšanas padome to nosauca par vienu no desmit labākajām 2023. gada filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemeļu korallene

**Ziemeļu korallene** (*Ramaria boreimaxima*) ir korallleņu ģints sēne. Suga aug vecos sausos smilšainos priežu mežos.  Veido mikorizu ar priedēm un, iespējams, eglēm.

Latvijā ir ziņojumi par dažām sugas atrašanas vietām Ķemeru nacionālajā parkā un Ziemeļkurzemē, taču koralleņu sugu sarežģītās atšķiršanas dēļ grūti spriest par tās faktisko izplatību.

Sēne ir ēdama, taču retuma dēļ saudzējama.

## Apraksts
thumb|Pāršķelts augļķermenis
Augļķermenis jeb sporangijs ir 10–30 cm augsts un plats, un tā krāsa variē no dzeltenbrūnas līdz ādaini brūnai. Jauna sēne ir oranžā krāsā, bet drīz maina krāsu uz bēšbrūnāku, dažreiz ar laškrāsas nokrāsu. Sporangija forma var būt koraļļveida, krūmveida vai blīvi vēdekļveida, zaru gali galos ir gaiši oranži. Tas var svērt vairākus kilogramus. 

Kātiņš ir balts vai gaiši pelēks, resns, zarojošs un parasti sašaurinās virzienā uz pamatni. 

Mīkstums ir viegls, stingrs un gaļīgs. Krāsa balta, bet zaru galos gaiši oranža.

Smarža vāja. Garša ir maiga un kļūst mēreni rūgta, kad augs ir vecāks, īpaši galotnēs.

Sporas ir 9,7–12,3 x 4–4,8 μm lielas, cilindriskas līdz šauri asaras formas, ar grūti saskatāmām mazām un zemām kārpiņām, pārsvarā neregulārās rindās. Kārpiņu esība to atšķir no līdzīgām sugām. Birumraksts okerdzeltens.

Bazīdijām un tramas hifām ir stīpiņas; hifas bazālajā sēņotnē ir relatīvi platas un gludas.

### Taksonomija
Agrāk šai sugai tika nepareizi piemērots nosaukums *Ramaria magnipes*, kas ir vizuāli līdzīga ASV ziemeļrietumu rajonu suga. Tagad tā aprakstīta kā jauna suga: *Ramaria boreimaxima. Kytöv. & M.Toivonen (von Bonsdorff et al, 2014)*.

## Augšana
Parastais augšanas laiks no augusta līdz septembrim. Augļķermeņi aug vairākas nedēļas.

Ziemeļu korallene ir indikatorsuga veciem, sausiem, ķērpju dominētiem smilšainiem priežu mežiem. Suga ir zināma no aptuveni 300 atradnēm gandrīz tikai Zviedrijā, Somijā un Norvēģijā. Retas atradnes ir zināmas Krievijā, Igaunijā un Latvijā.

Sugas dzīvotne ārpus aizsargājamām teritorijām strauji izzūd mežsaimniecības dēļ; savukārt ugunsgrēku apkarošana un mežu mēslošana ar slāpekli var veicināt dzīvotņu kvalitātes pasliktināšanos.

Atšķirībā no daudzām citām korallenēm, *R. boreimaxima* nav saistīta ar kaļķainu augsni. Tā nav konstatēta jaunākos, vienmērīga vecuma mežos, kas ir pārcietuši kailcirti, un iespējams, ka pēc tās suga vairs neatjaunojas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elizabete Milta

**Elizabete Milta** (dzimusi ) ir latviešu aktrise.

Mācījusies Rīgas Doma kora skolā. 2025. gadā Latvijas Kultūras akadēmijā absolvējusi režisora Elmāra Seņkova vadīto dramatiskā teātra aktieru kursu.

Kopš 2025. gada ir Valmieras teātra aktrise.

2025. gadā saņēmusi "Spēlmaņu nakts" balvu kategorijā "Gada jaunais skatuves mākslinieks" par Marijas Šamrajevas lomu izrādē "Nevienam nezināmā Marija" un Latvijas Kultūras akadēmijas jauno mākslinieku festivāla "Patriarha rudens" balvu "Labākā aktrise" par Ingas Bērziņas lomu izrādē "Laikmetīga masku komēdija: Sapņotāji" un Lindas lomu izrādē "Balta kleita".

## Lomas teātrī
* Babete / "Ugunsblaktis" (pēc Maksa Friša lugas "Bīdermans un dedzinātāji") LKA teātra mājā "Zirgu pasts", rež. Mārcis Broks (2022);
* Lomas / "Rīt būs labāk" LKA teātra mājā "Zirgu pasts", rež. Elmārs Seņkovs (2023);
* Maja / Pēteris Pētersons "Mirdzošais un tumši zilais" LKA E. Smiļģa Teātra muzejā, rež. Ralfs Liepa (2023);
* Elizabete Hā / Mārtiņš Gūtmanis "Zudušo skatu darbnīca" Dirty Deal Teatro, rež. Mārtiņš Gūtmanis (2023);
* Alise / Klāvs Mellis "Garderobisti" Latvijas Nacionālajā teātrī, rež. Paula Pļavniece (2024);
* Lidija / Mariuss fon Maienburgs "Moceklis" LKA teātra mājā "Zirgu pasts", rež. Elmārs Seņkovs (kursa darbs, 2024);
* Rota / Mariuss fon Maienburgs "Māceklis" LKA teātra mājā "Zirgu pasts", rež. Elmārs Seņkovs (kursa darbs, 2024);
* Olīvija / Viljams Šekspīrs "Divpadsmitā nakts" LKA teātra mājā "Zirgu pasts", rež. Linda Kalniņa (2024);
* Loma / "Kristāla bērni" (stāstu kolāža) Valmieras vasaras teātra festivālā, rež. Elmārs Seņkovs (2024);
* Marija Šamrajeva / "Nevienam nezināmā Marija" (pēc Antona Čehova lugas "Kaija" motīviem) LKA teātra mājā "Zirgu pasts", rež. Elmārs Seņkovs (diplomdarbs, 2024);
* Māte Inga Bērziņa / "Laikmetīga masku komēdija: Sapņotāji" LKA Miera ielā, rež. Kārlis Krūmiņš (diplomdarbs, 2025);
* Elvīra / Makss Frišs "Santakrusa" LKA teātra mājā "Zirgu pasts", rež. Ralfs Liepa (2025);
* Linda / Pēc Ingas Ābeles stāstu motīviem "Balta kleita" LKA Miera ielā, rež., horeogr. Elīna Gediņa (diplomdarbs, 2025);
* Līze / Rūdolfs Blaumanis "Ļaunais gars" Valmieras teātrī, rež. Inese Mičule (2025);
* Marija Šamrajeva / "Joprojām nezināmā Marija" (pēc Antona Čehova lugas "Kaija" motīviem) LKA Miera ielā, rež. Elmārs Seņkovs (2025);
* Kreonta meita Glauke, Korintiešu sievu korī / Eiripīds "Mēdeja" Valmieras teātrī, rež. Reinis Suhanovs (2025)

## Ārējās saites
* Elizabete Milta Valmieras teātris
* Elizabete Milta izrades.lv
Svens Nīkvists

**Svens Nīkvists** (; dzimis , miris ) bija zviedru kinooperators un kinorežisors. Vislabāk pazīstams kā vairāku Ingmara Bergmana filmu operators.

Saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais operatora darbs" par Bergmana filmām "Kliedzieni un čuksti" (*Viskningar Och Rop*, 1972) un "Fanija un Aleksandrs" (1983). Trešo reizi balvai nominēts par filmu "Nepanesamais esības vieglums" (*The Unbearable Lightness of Being*, 1988).

Kopumā bijis operators 22 Bergmana filmām. Sadarbojies arī ar tādiem režisoriem kā Alfu Šēbergu (*[[Domaren]]*, 1960), Ričardu Flaišeru (*[[The Last Run]]*, 1971), Luiju Malu (*[[Black Moon]]*, 1975; *[[Pretty Baby]]*, 1978), Romanu Polaņski ("Īrnieks", 1976), Bobu Rafelsonu ("Pastnieks vienmēr zvana divreiz" (*The Postman Always Rings Twice*, 1981)), Normanu Džuisonu (*[[Agnes of God]]*, 1985), Andreju Tarkovski ("Upurēšana", 1986), Vudiju Allenu ("Cita sieviete" (*Another Woman*, 1988), "Noziegumi un likumpārkāpumi" (1989), "Slavenība" (1998)), Ričardu Atenboro ("Čaplins", 1992), Noru Efronu ("Bezmiegs Sietlā", 1993) un Lasi Halstrēmu ("Kas nomoka Gilbertu Greipu" (1993), "Sarunas vērts" (*Something to Talk About*, 1995)).

Viņa režisēto filmu *[[Oxen]]* (1991) nominēja Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā".

## Ārējās saites
Anrī Verneijs

**Anrī Verneijs** (; dzimis , miris ), dzimis kā **Ašots Malakjans** () bija armēņu izcelsmes franču kinorežisors.

Verneija pirmā režisētā filma *[[La Table-aux-Crevés]]* izdota 1951. gadā. Vairākās viņa 1950. gadu filmās, kā *[[L'ennemi public n° 1]]* (1953), *[[Le Mouton à cinq pattes]]* (1954), "Lielais virsaitis" (*Le grand chef*, 1959) un *[[La Vache et le Prisonnier]]* (1959), galveno lomu atveidoja Fernandels. Viņa filmās galvenās lomas atveidojuši tādi franču aktieri kā Žans Gabēns, Žans Pols Belmondo, Alēns Delons un Lino Ventura. Režisējis arī trilleri *[[Le Président]]* (1961), komēdijdrāmu *[[Un singe en hiver]]* (1962), kara filmas *[[Week-end à Zuydcoote]]* (1964) un *[[The 25th Hour]]* (1967), piedzīvojumu filmas *[[Cent mille dollars au soleil]]* (1964) un *[[Les Morfalous]]* (1984), kriminālfilmas "Melodija no pagraba" (1963), "Sicīliešu klans" (*Le clan des Siciliens*, 1969), *[[Le casse]]* (1971), *[[Peur sur la ville]]* (1975), *[[Le Corps de mon ennemi]]* (1976) un *[[I... comme Icare]]* (1979), kā arī autobiogrāfisko filmu *[[Mayrig]]* (1991).

Viņa filmu *Le Mouton à cinq pattes* (1954) nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais literatūras oriģinālavots", savukārt "Melodija no pagraba" saņēma Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā".

## Ārējās saites
Priedaines iela (Daugavpils)

**Priedaines iela** ir iela Daugavpilī, Jauno Stropu apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Vaiņodes ielu, ved ziemeļu virzienā un beidzas krustojumā ar Kokneses ielu. Priedaines ielas pārnumuru (austrumu) pusē ir mazstāvu apbūve, kā arī daudz neapbūvētu zemesgabalu, bet pretējā pusē, izņemot vienu savrupmāju, ir Stropu meža masīvs.

Priedaines ielas kopējais garums ir 1890 metri, tai pārsvarā nav seguma un vairākos posmos nav brauktuves — ir tikai gājēju taka. Posmā no Baldones ielas līdz Bernātu ielai Priedaines iela ir klāta ar grants segumu, bet paralēli tai stiepjas 2014.—2015. gados izbūvētā Stropu aktīvās atpūtas un sporta trase. Priedaines ielas sarkano līniju platums ir 20—22 metri.

Iela izveidota 20. gadsimta pirmajā pusē Stropu vasarnīcu ciematā. Sākumā tās nosaukums bija **6. līnija**, bet  ielai piešķirts tagadējais nosaukums, kas laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Priedaines iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vaiņodes iela
* Baldones iela
* Bernātu iela
* Līgatnes iela
* Durbes iela
* Kokneses iela

## Atsauces
Balvu novada dome

**Balvu novada dome** ir Balvu novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Bērzpils ielā 1A, Balvos. 

2025. gada Balvu novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Latgales partija ar 27,41% balsu, iegūstot 5 vietas novada domē, taču par domes priekšsēdētāju tika ievēlēts Jānis Trupovnieks no Latvijas Zaļās partijas.

## Komitejas
* attīstības komiteja,
* sociālo un veselības aprūpes jautājumu komiteja
* izglītības, kultūras un sporta jautājumu komiteja,
* finanšu komiteja

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Balvu novada domes vēlēšanām Balvu novada domē iekļuva deputāti no sešiem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Latgales partijas saraksts.

## Skatīt arī
* Balvu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Balvu novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Sabuļu iela

**Sabuļu iela** ir iela Daugavpilī, Mežciema apkaimē. Sabuļu iela sākas krustojumā ar Daugavas ielu, ved ziemeļaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Meža ielu un Jaunciema ielu. Sabuļu ielā ir savrupmāju apbūve.

Ielas kopējais garums ir aptuveni 280 metri. Visā garumā Sabuļu iela klāta ar asfalta segumu, satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. 
Sabiedriskais transports pa Sabuļu ielu nekursē, bet Daugavas ielā ir 4., 5. un 21. autobusu maršrutu pietura "Sabuļu iela".

Sabuļu ielas nosaukums ir zināms kopš Latvijas PSR gadiem, laika gaitā tas nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Sabuļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavas iela (T veida krustojums)
* Meža iela / Jaunciema iela

## Atsauces
Mazā Rasas iela

**Mazā Rasas iela** ir iela Daugavpilī, Čerepovas apkaimē. Tā sākas strupceļā pirms krustojuma ar Pūces ielu, ved austrumu un ziemeļaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Jelgavas ielu. Mazajā Rasas ielā ir privātmāju apbūve.

Ielas kopējais garums ir aptuveni 390 metri, sarkano līniju platums ir 12 metri. Visā garumā ielai ir grants segums, satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Mazo Rasas ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Gāzes uzpildes stacija" Jelgavas ielā.

Iela izveidota 20. gadsimta trešajā ceturksnī ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies. 

## Ielu savienojumi
Mazā Rasas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Pūces iela
* Jelgavas iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Jaunciema iela (Daugavpils)

**Jaunciema iela** ir iela Daugavpilī, Mežciema apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Daugavas ielu, ved ziemeļaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Meža ielu un Sabuļu ielu. Jaunciema ielā ir privātmāju apbūve.

Ielas kopējais garums ir aptuveni 275 metri, sarkano līniju platums ir no 8 līdz 13 metriem. Visā garumā Jaunciema ielai ir grants segums, satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Jaunciema ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Sabuļu iela" Daugavas ielā.

Iela izveidota 20. gadsimta trešajā ceturksnī ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Jaunciema iela ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavas iela (T veida krustojums)
* Meža iela / Sabuļu iela

## Atsauces
Pisa SC

***Pisa Sporting Club*** ir profesionāls Itālijas futbola klubs no Pizas, Toskānā. Klubs spēlē Itālijas futbola čempionāta A sērijā. Klubs savas mājas spēles aizvada *[[Arena Garibaldi – Stadio Romeo Anconetani]]* stadionā, kurā ir 12 508 skatītāju vietas.

Klubs tika dibināts 1909. gadā kā ***Pisa Sporting Club***. 1990. gadu sākumā klubs daļēji likvidējās un to skāra finanšu problēmas. 1994. gadā atkārtoti dibināts kā ***Pisa Calcio***. 2009. gadā klubs otro reizi tika daļēji likvidēts finanšu problēmu dēļ un tas tika atkārtoti dibināts kā ***A.C. Pisa 1909***.

## Sasniegumi
**Itālijas B sērija**
* Čempioni (2): 1984—85, 1986—87

**Itālijas C sērija**

* Čempioni (2): 1933—34, 1964—65

**Itālijas D sērija**

* Čempioni (1): 2009—10

## Ārējās saites

*
Neretas iela (Daugavpils)

**Neretas iela** ir iela Daugavpilī, Jaunbūves apkaimē. Neretas iela sākas krustojumā ar Liepājas ielu, ved ziemeļaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Lauska ielu. Ielā ir privātmāju apbūve.

Neretas ielas kopējais garums ir 268 metri, sarkano līniju platums ir no 14 līdz 21 metram. Visā garumā ielai ir grants segums, satiksmes kustība atļauta abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Neretas ielu nekursē.

Ielas nosaukums ir zināms no 1950. gadiem un kopš tā laika nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Neretas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Liepājas iela (T veida krustojums)
* Valkas iela
* Lauska iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Purva sārmene

**Purva sārmene** (*Stachys palustris*) ir mainīga izskata sārmeņu suga, kura ir plaši sastopama Eirāzijā, kā arī ir ieviesusies Ziemeļamerikā. Tā ir bieži sastopama visā Latvijas teritorijā, kur grupas aug pārmitrās vietās: upju krastos, grāvjos, slapjās pļavās un krūmājos.

## Atsauces
Stāvā sārmene

**Stāvā sārmene** (*Stachys recta*) ir sārmeņu suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Eiropas centrālajā un dienvidu daļā, kā arī Rietumāzijā. Tā ir Latvijā ļoti rets ievazāts augs, kas sastopams nelielās grupās nezālienēs gar dzelzceļiem. Ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.

Līdzīga vasaras sārmenei (*Stachys* *annua*). Atšķirama pēc sarkanīgi brūna zīmējuma uz zieda apakšlūpas (vasaras sārmenei tāda nav).

## Atsauces
Labuana

**Labuanas federālā teritorija** () ir viena no Malaizijas federālajām teritorijām. Atrodas Dienvidķīnas jūrā pie Kalimantanas rietumu krasta un aizņem Labuanas salu un vairākas nelielas saliņas piekrastē. Lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs ir Bandarviktorija. No Kalimantanas piekrastes Labuanu atdala  plats šaurums. Labuana ir nozīmīgs Malaizijas ārzonu finanšu centrs un osta, kā arī atbalsta bāze naftas un dabasgāzes ieguvei reģionā.

## Vēsture
Līdz 1846. gadam Labuana piederēja Brunejas sultanātam. 1846. gadā saskaņā ar Labuanas līgumu sala nonāca Lielbritānijas pārvaldē, kas šeit ierīkoja flotes atbalsta bāzi pirātisma apkarošanai un savu interešu aizsardzībai Dienvidaustrumāzijā. 1848. gadā Labuana kļuva par kroņa koloniju un par tās pirmo gubernatoru nozīmēja Saravakas radžu Džeimsu Bruku. 1890. gadā Labuanu iekļāva Ziemeļborneo kolonijā, bet 1907. gadā pievienota Šauruma apmetnēm. No 1942. līdz 1945. gadam sala atradās Japānas okupācijā, bet 1946. gadā atkal pievienota Ziemeļborneo. 1963. gadā Labuanu iekļāva neatkarīgajā Malaizijā kā Sabahas štata daļu, bet 1984. gadā izdalīja patstāvīgā federālajā teritorijā. 

## Ārējās saites

*
Smilgu iela (Daugavpils)

**Smilgu iela** ir iela Daugavpilī, Jaunbūves apkaimē. Smilgu iela sastāv no diviem savstarpēji perpendikulāriem posmiem. Pirmais posms sākas krustojumā ar 18. novembra ielu, stiepjas gar Gubiščes ezera dienvidaustrumu krastu un pārtop bezvārda ceļā. Otrais ielas posms sākas pirmā posma vidū un ved uz ziemeļaustrumiem līdz 4. līnijai. Smilgu ielā ir privātmāju apbūve.

Ielas kopējais garums ir aptuveni 560 metri, sarkano līniju platums ir 21 metri. Visā garumā Smilgu iela ir klāta ar grants segums, satiksmes kustība norit abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Smilgu ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Klusā iela" 18. novembra ielā.

Iela izveidota 1950. gados ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Smilgu iela ir savienota ar šādām ielām:
* 18. novembra iela (T veida krustojums)
* 1. līnija (T veida krustojums)
* 2. līnija
* 3. līnija
* 4. līnija

## Atsauces
Bandarviktorija

**Bandarviktorija** () ir pilsēta Malaizijā, Labuanas federālās teritorijas galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta. Tā atrodas Labuanas salas dienvidaustrumos pie šauruma, kas salu atdala no Kalimantānas. Nozīmīga osta un ārzonu finanšu centrs. Nodēvēta par godu Apvienotās Karalistes karalienei Viktorijai.

Apdzīvotā vieta dibināta ap 1846. gadu, kad briti Labuanu ieguva no Brunejas sultāna un izveidoja šeit savu flotes atbalsta bāzi. 2. pasaules kara laikā pilsēta stipri nopostīta, bet pēc kara atjaunota. Kopš 1984. gada Labuanas federālās teritorijas administratīvais centrs. Kopš 1990. gadiem pilsēta tiek attīstīta kā brīvās tirdzniecības zona un finanšu centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cēsu novada dome

**Cēsu novada dome** ir Cēsu novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 19 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Raunas ielā 4, Cēsīs. 

2025. gada Cēsu novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Jaunā Vienotība ar 43,27% balsu, iegūstot 9 vietas novada domē. Kopš 2013. gada 14. jūlija domes priekšsēdētājs ir Jānis Rozenbergs.

## Komitejas
* uzņēmējdarbības un attīstības komiteja,
* sociālo un veselības jautājumu komiteja
* izglītības, kultūras un sporta komiteja,
* finanšu komiteja

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Cēsu novada domes vēlēšanām Cēsu novada domē iekļuva deputāti no četriem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Jaunās Vienotības saraksts.

## Skatīt arī
* Cēsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Cēsu novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Dienvidkurzemes novada dome

**Dienvidkurzemes novada dome** ir Dienvidkurzemes novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 19 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Lielā ielā 54, Grobiņā. 

2025. gada Dienvidkurzemes novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Zaļo un Zemnieku savienība ar 24,84% balsu, iegūstot 5 vietas novada domē, taču par domes priekšsēdētāju ievēlēts Andris Jankovskis no Nacionālās apvienības.

## Komitejas
* attīstības un tautsaimniecības komiteja,
* teritorijas attīstības komiteja,
* sociālo un veselības jautājumu komiteja,
* izglītības un sporta komiteja,
* finanšu komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Dienvidkurzemes novada domes vēlēšanām Dienvidkurzemes novada domē iekļuva deputāti no četriem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Zaļo un Zemnieku savienības saraksts.

## Skatīt arī
* Dienvidkurzemes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Dienvidkurzemes novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Madara Viļčuka

**Madara Viļčuka** (dzimusi ) ir latviešu aktrise. Kopš 2023. gada ir Dailes teātra aktrise.

No 2017. līdz 2021. gadam studēja Liepājas Universitātē — Liepājas teātra 8. studijā. No 2021. līdz 2023. gadam bija Liepājas teātra aktrise, bet pēc tam pārcēlusies uz Dailes teātri.

Filmējusies televīzijas seriālos "Nemīlētie" (2020), "Krimināllieta iesācējam" (2022), "Dzelzs nervi" (2023).

## Atsauces

## Ārējās saites
Arāju iela (Daugavpils)

**Arāju iela** ir iela Daugavpilī, Grīvas apkaimē. Arāju iela sākas krustojumā ar Brjanskas ielu, ved austrumu virzienā un beidzas strupceļā pēc krustojuma ar Ūdens ielu. Arāju ielā ir privātmāju apbūve.

Uz Arāju ielu attiecas arī nams Nr. 30, kurš atdalīts no pārējās ielas apbūves ar zemieni un piekļuve kuram ir no Liginišķu ielas.

Arāju ielas kopējais garums ir aptuveni 270 metri, tās sarkano līniju platums ir no 9 līdz 15 metriem. Visā garumā ielai ir grants segums, satiksmes kustība atļauta abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Arāju ielu nekursē.

Nosaukums jaunizveidotajai Arāju ielai piešķirts 1957. gadā. Laika gaitā tas nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Arāju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brjanskas iela (T veida krustojums)
* Pureņu iela (T veida krustojums)
* Dzeguzes iela (T veida krustojums)
* Ūdens iela

## Atsauces
Bauskas novada dome

**Bauskas novada dome** ir Bauskas novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 19 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Uzvaras ielā 1, Bauskā. 

2025. gada Bauskas novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" ar 33,69% balsu, iegūstot 7 vietas novada domē. Kopš 2025. gada 26. jūnija domes priekšsēdētājs ir Aivars Mačeks.

## Komitejas
* vides un attīstības komiteja,
* sociālo un veselības komiteja
* izglītības, kultūras un sporta komiteja,
* finanšu komiteja

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Bauskas novada domes vēlēšanām Bauskas novada domē iekļuva deputāti no sešiem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Nacionālās apvienības "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksts.

## Skatīt arī
* Bauskas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Bauskas novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Džeremijs Elens Vaits

**Džeremijs Elens Vaits** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Par lomu seriālā "Bez kauna" (*Shameless*, 2011—2021) Vaitu nominēja Kritiķu izvēles televīzijas balvai. Kļuvis atpazīstams ar lomu seriālā *[[The Bear]]* (2022—pašlaik), par ko 2022., 2023. un 2024. gadā saņēmis Zelta globusa balvu kategorijā "Labākais aktieris mūzikla vai komēdijseriālā", bet 2023. un 2024. gadā — ''Emmy'' balvu. Piedalījies arī filmās "Brīvdienu māja" (*The Rental*, 2020), *[[Fingernails]]* (2023) un "Dzelzs Tvēriens" (2023).

## Ārējās saites
Laura Anteina

**Laura Anteina** ir latviešu politikas pētniece, stratēģiskā plānotāja un valsts darbiniece. Strādā Latvijas valsts pārvaldē. Kopš 2025. gada 20. janvāra pilda Dabas aizsardzības pārvaldes (DAP) ģenerāldirektores amatu. Pirms tam viņa ieņēma Valsts vides dienesta ģenerāldirektora vietnieces amatu stratēģiskās attīstības un kontroles jautājumos.

## Biogrāfija
Laura Anteina mācījusies Natālijas Draudziņas ģimnāzijā Rīgā. Ieguvusi sociālo zinātņu maģistra grādu politikas zinātnē Latvijas Universitātē 2009. gadā, kur iepriekš ieguvusi arī bakalaura grādu. Viņa ir absolvējusi arī Augstākā līmeņa vadītāju attīstības programmu, kas vērsta uz tiesiskumu un valsts pārvaldi.

### Profesionālā darbība
Laura Anteina profesionālo karjeru valsts pārvaldē uzsākusi 2011. gadā, strādājot Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijā kā Teritoriju attīstības novērtēšanas nodaļas vecākā referente, vēlāk kļūstot par nodaļas vadītāju (2011–2012). No 2012. līdz 2014. gadam viņa pildīja Reģionālās politikas departamenta direktora vietnieces un Reģionālās ekonomikas nodaļas vadītājas amatu.

No 2014. līdz 2019. gadam Anteina vadīja Jūrmalas pilsētas domes Attīstības pārvaldes Stratēģiskās plānošanas nodaļu, tostarp pildot nodaļas vadītājas pienākumus. 2020.–2021. gadā viņa strādāja Izglītības un zinātnes ministrijā kā Politikas iniciatīvu un attīstības departamenta direktora vietniece jaunatnes jomā.

No 2021. gada marta līdz 2025. gada janvārim Laura Anteina bija Valsts vides dienesta ģenerāldirektora vietniece stratēģiskās attīstības un kontroles jautājumos. Šajā amatā viņa vadīja stratēģiskās plānošanas procesus, uzraudzīja digitālās transformācijas projektus vides jomā un nodrošināja sadarbību ar pašvaldībām un citām iesaistītajām pusēm.

2025. gada janvārī Anteina tika pārcelta uz DAP ģenerāldirektores amatu, lai nodrošinātu dabas aizsardzības politikas īstenošanu un pārvaldību.

## Atsauces
Vokīgana

**Vokīgana** () ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Ilinoisas štata ziemeļaustrumos, Leika apgabalā. Pilsēta atrodas Mičigana ezera krastos un tā ir Čikāgas piepilsēta, atrodoties 58 km uz ziemeļiem no tās centra. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 89 321 iedzīvotājs, padarot to par desmito lielāko pilsētu štatā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Mājaslapa
Valsts vides dienests

**Valsts vides dienests** (VVD) ir Latvijas Republikas Klimata un enerģētikas ministrijas pārraudzībā esoša tiešās pārvaldes iestāde, kas izveidota 2005. gada 1. janvārī. Tās galvenais mērķis ir nodrošināt normatīvo aktu ievērošanu vides aizsardzības, radiācijas drošības, kodoldrošības un dabas resursu izmantošanas jomās, kā arī veicināt dabas resursu un enerģijas ilgtspējīgu izmantošanu.

## Vēsture
Valsts vides dienests tika izveidots 2005. gada 1. janvārī saskaņā ar Valsts vides dienesta nolikumu, kas pieņemts 2004. gada 23. novembrī. Iestādes izveide bija vērsta uz centralizētu vides aizsardzības un dabas resursu izmantošanas kontroli, apvienojot dažādu ar vidi saistītu funkciju īstenošanu vienā iestādē.

## Funkcijas un uzdevumi
Valsts vides dienesta galvenās funkcijas ietver:

* Vides aizsardzības un dabas resursu izmantošanas valsts kontroli Latvijas teritorijā, kontinentālajā šelfā un Baltijas jūras Latvijas Republikas ekonomiskajā zonā;
* Zvejas kontroli, kas tiek veikta ar Latvijas zvejas kuģiem Eiropas Savienības dalībvalstu, valstu, kas nav ES dalībvalstis, un starptautiskajos ūdeņos;
* Radiācijas drošības un kodoldrošības uzraudzību un kontroli saskaņā ar attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.

VVD veic šādus uzdevumus:

* Kontrolē normatīvo aktu prasību ievērošanu saistībā ar dabas resursu ieguvi un izmantošanu, dabas aizsardzību, piesārņojošo vielu emisiju vidē, bīstamo un sadzīves atkritumu apsaimniekošanu, izlietotā iepakojuma apsaimniekošanu, darbībām ar ķīmiskajām vielām un maisījumiem, kā arī radiācijas drošību un kodoldrošību;
* Izdod un saskaņo atļaujas, licences, tehniskos noteikumus un citus administratīvos aktus dabas resursu izmantošanai un piesārņojošo darbību veikšanai;
* Informē sabiedrību par dienesta darbību un nodrošina piekļuvi dienesta rīcībā esošajai vides informācijai;
* Piedalās ārkārtējo situāciju pārvaldīšanā;
* Organizē gaisa, virszemes un pazemes ūdeņu monitoringu Eiropas Savienības fondu finansēto projektu ietvaros;
* Organizē vēsturiski piesārņoto vietu sanāciju.

## Vadība
Valsts vides dienesta darbību vada ģenerāldirektors, kura amatā pašlaik ir Andris Ķēniņš.

## Struktūra
Dienesta struktūrā ietilpst vairāki departamenti un reģionālās pārvaldes:

* **Ģenerāldirektors:**
** Ģenerāldirektora vietnieks;
** Zvejas kontroles departamenta direktors;
** Atkritumu aprites departaments;
** Attīstības un uzraudzības departaments;
** Atļauju pārvalde;
** Radiācijas drošības centrs;
** Juridiskais departaments;
** Operatīvais koordinācijas centrs;
* **Reģionālās vides pārvaldes**:
** Latgales reģionālā vides pārvalde;
** Dienvidrietumu reģionālā vides pārvalde;
** Lielrīgas reģionālā vides pārvalde;
** Vidzemes reģionālā vides pārvalde.

## Atsauces
Emanuels Lubeskis

**Emanuels Lubeskis** (; dzimis ) ir Meksikas kinooperators. Pazīstams ar dabiskas gaismas un garo kadru izmantošanu. Sadarbojies ar tādiem režisoriem kā Terensu Maliku, Alfonso Kuaronu un Alehandro Gonsalesu Injaritu.

Saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais operatora darbs" par filmām "Gravitācija" (2013), "Putncilvēks" (2014) un "Cilvēks, kurš izdzīvoja" (2015). Oskara balvai nominēts arī par filmām *[[A Little Princess]]* (1995), "Jātnieks bez galvas" (1999), "Lemonija Sniketa nelaimīgo notikumu virkne" (2004), "Jaunā pasaule" (*The New World*, 2005), "Cilvēces bērns" (2006) un "Dzīvības koks" (2011). Bijis operators arī tādām filmām kā "Patiesība kož" (*Reality Bites*, 1994), "Putnubūris" (1996), "Iepazīstieties, Džo Bleks" (*Meet Joe Black*, 1998), "Un tavu māti arī" (2001), "Sadedzināt pēc izlasīšanas" (2008), "Kausu bruņinieks" (*Knight of Cups*, 2015), *[[Song to Song]]* (2017) un "Amsterdama" (2022).

## Ārējās saites
Robs Šneiders

**Roberts Maikls Šneiders** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, komiķis un scenārists. Kļuvis pazīstams kā viens no *[[NBC]]* šova *[[Saturday Night Live]]* (1990—1994) aktieriem, par ko viņš saņēma trīs ''Emmy'' balvas nominācijas.

Zināms arī ar lomām filmās "Viens pats mājās 2" (1992), "Djūss Bigalo — vīrietis žigolo" (*Deuce Bigalow: Male Gigolo*, 1999), "Tētuks" (*Big Daddy*, 1999), "Zvērs" (*The Animal*, 2001), "Karstās čiksas" (2002), "Kārtējais pirmais randiņš" (2004), "Djūss Bigalo: Eiropas žigolo" (*Deuce Bigalow: European Gigolo*, 2005), "Rezervisti" (*The Benchwarmers*, 2006), "Lielais Stens" (*Big Stan*, 2007), "Zohans - īpašo uzdevumu frizieris" (*You Don't Mess with the Zohan*, 2008), "Lielie" (2010) un *[[Hubie Halloween]]* (2020).

## Ārējās saites
2. Dāliju iela

**2. Dāliju iela** ir iela Daugavpilī, Mazo Stropu apkaimē, dārzkopības sabiedrības "Uzvara" teritorijā. 2.&nbsp;Dāliju iela sākas krustojumā ar Dāliju ielu, ved ziemeļrietumu virzienā un beidzas strupceļā pie grāvja. Ielā ir privātmāju un vasarnīcu apbūve.

2. Dāliju ielas garums ir aptuveni 70 metri, visā garumā tā klāta ar grants segumu. Ielas sarkano līniju platums ir 5 metri. Satiksmes kustība norit vienā joslā abos virzienos. Sabiedriskais transports pa 2.&nbsp;Dāliju ielu nekursē.

Iela izveidota 1980. gados, bet nosaukums tai piešķirts tikai 2006. gada 12. oktobrī.

## Ielu savienojumi
2. Dāliju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dāliju iela

## Atsauces

## Skatīt arī
* 1. Dāliju iela
* 3. Dāliju iela
* 4. Dāliju iela
* 5. Dāliju iela
Zeiderzē

**Zeiderzē** (), tulkojumā Dienvidu jūra, bija apmēram 5000 km2 liels, sekls jūras līcis Nīderlandes ziemeļrietumos. 20. gadsimtā Zeiderzē projekta ietvaros tas ar dambja palīdzību tika atdalīts no Ziemeļjūras.

Antīkajos laikos šeit atradās Flevona ezers, tomēr cilvēka darbības un dabas apstākļu rezultātā ezers savienojās ar jūru un paplašināja teritoriju, tai skaitā katastrofisku plūdu rezultātā 1170. un 1287. gadā. Sevišķi postoši bija Svētās Elizabetes plūdi 1421. gada novembrī, kad applūda 72 ciemi un gāja bojā apmēram 10 000 cilvēku. Vienlaicīgi Zeiderzē līča izveidošanās radīja priekšnoteikumus Amsterdamas kā jūras ostas attīstībai. 20. gadsimtā tika izveidoti dambji, kas atdalīja līci no jūras, kā arī vairāki lieli polderi. Mūsdienās līča vietā atrodas saldūdens ezeri - Eiselmērs, Markermērs, kā arī Flebolandes province. Zeiderzē ziemeļu daļa, kas netika atdalīta ar dambi, kļuva par daļu no Vatu jūras.

## Ārējās saites