open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
FK Varakļāni

**FK Varakļāni** ir Latvijas futbola klubs no Varakļāniem, kas pašlaik spēlē Latvijas 3. līgā. FK Varakļāni aizvadījuši vairākas sezonas Madonas novada telpu futbola čempionātā un sākot no 2020. gada startē Latvijas futbola 3. līgā, Ziemeļaustrumu reģionā. Futbola klubā galvenokārt spēlē vietējie Varakļānu spēlētāji, ar papildinājumiem no blakus novadiem. Kluba spēles kreklu aizmugures apakšdaļā ir redzami vārdi Latgaliešu valodā — *Celīs brōl* (Celies, brāli).

## Sasniegumi
* Latvijas futbola 3. līga Ziemeļaustrumu reģions 2020 — 2. vieta
* Madonas novada telpu futbola čempionāts 2019./2020. — 2. vieta
* Madonas novada telpu futbola čempionāts 2017./2018. — 3. vieta
* Madonas novada telpu futbola čempionāts 2016./2017. — 2. vieta
* Madonas novada telpu futbola čempionāts 2015./2016. — 2. vieta
* Madonas novada telpu futbola čempionāts 2014./2015. — 1. vieta

## Komandas sastāvs
: ''Latvijas futbola 3. līga 2020

## Komandas personāls

## Pazīstami spēlētāji
*  Jānis Pastars (Latvijas telpu futbola izlase, K.S. Acana Orzeł Jelcz-Laskowice (Polija))
*  Renārs Pastars (Latvijas pludmales futbola izlase, 2015. gada labākais Latvijas pludmales futbolists, FC Petrow)
Saule (Brenguļu pagasts)

**Saule** ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Jaunvāle

**Jaunvāle** ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P18 un V233 krustojums. Ciems izveidojies ap bijušās Jaunvāles muižas (*Neu-Sackenhof*) centru. 

thumb|200px|left|Jaunvāles muižas dzīvojamā ēka (pirms 1940).

## Atsauces
Cempmuiža

**Cempmuiža** (agrāk **Cempu muiža**) ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta dienvidurietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P18 un V182 krustojums. 

Ciems izveidojusies ap bijušās Cempu muižas (*Zempen*) centru.

## Atsauces
Pūpoli 1

**Pūpoli 1** (agrāk *Pūpoli*) ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no dzelzceļa līnijā Rīga—Lugaži.

## Atsauces
Halliste

**Halliste** () ir Navesti upes kreisā krasta pieteka Igaunijas dienvidrietumos, Viljandi un Pērnavas apriņķī.

Sākas Karksi-Nuijas apkaimē. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Daļa no upes baseina atrodas Latvijas teritorijā. Lejtecē tek cauri purvu masīviem Somā nacionālā parka teritorijā. Upes krastos atrodas Karksi-Nuija un Abja-Paluoja.

## Ārējās saites

*Igaunijas Dabas informācijas sistēma
Pūpoli 2

**Pūpoli 2**, arī **Gaujmaļi** un **Gaujasmala**, ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Gaujas upes krastā.

## Atsauces
Veru (stacija)

**Veru dzelzceļa stacija** ir piepilsētas dzelzceļa stacija Veru apriņķī Veru pilsētas dienvidu daļā. Vēsturiskā stacijas ēka ir saglabājusies un atrodas Jaama ielā 14.

thumb|Stacijas ēka (2012)
Caur Veru iet Valgas-Pečoru dzelzceļa posms, kas tika pabeigts 1889. gadā dzelzceļa Rīga-Pleskava-Sanktpēterburga ietvaros. 1919. gadā, Igaunijas brīvības cīņu laikā, stacijas ēka tika pamatīgi sabojāta, vēlāk atjaunota.

## Stacija šodien
Veru dzelzceļa stacijā ir seši siežu ceļi un stacijas ēku komplekss. Turklāt stacijai ir vairāki atzarojuma ceļi, kas ved uz dažādām rūpniecības teritorijām.

thumb|Ūdens tornis pie dzelzceļa stacijas (2012)
Kopš 2001. gada marta, kad Veru apstājās pēdējais regulārais pasažieru vilciens, dzelzceļu un staciju izmanto tikai kravu pārvadājumiem.
thumb|Saimniecības ēkas (2012)
Bija cerība, ka stacijā tomēr varētu apstāties pasažieru vilcieni, taču 2010. gadā *[[Eesti Raudtee]]* paziņoja, ka tajā nav ieinteresēti. Neatkarīgi no tā stacija būtu jāuzlabo, lai tā atbilstu pašreizējiem standartiem; tās ēka ir pamesta, ar aiznaglotiem logiem.

## Piemiņa
1941. gada jūnijā un 1949. gada martā Igaunijas iedzīvotāji caur Veru dzelzceļa staciju tika izsūtīti uz Sibīriju. Šo notikumu piemiņai pie ēkas sienas 1989. gadā tika uzstādīta granīta plāksne ar uzrakstu:

"Šeit 1944. gada 14. aprīlī - 1949. gada 25. jūlijā sākās no Veru apriņķa deportēto ģimeņu Sibīrijas ceļojums. Garāmgājēj, atceries!”

Veru stacija ir vēstures piemineklis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. EFA.69.A-275-21. "Nõukogude-Vene vägede poolt mahajäetud Võru raudteejaam" (veebr 1919).
* Rongiliiklus käib Võrus kahel päeval nädalas; AS Operail uudised, 25.02.2021
* Võrumaa Teataja "Anti Haugas: Võru jaamahoone tuleb korda teha", 11.07.2019
* ERR uudised: "Võrus osales filmivõtetel 230 vabatahtlikku näitlejat kogu Eestist", 19.09.2016
* LounaLeht.ee "Võrus mälestati küüditamise ohvreid", 26.03.2016
* ERR uudised: "Kagu-Eesti rongiliiklus ootab varjusurmast välja toomist", 15.10.2010
* Lõunaeestlane – "Internetis kogutakse allkirju reisirongiliikluse taastamiseks Kagu-Eestis" 
* Infot jaama kohta; fotod
Edavārdi

**Edavārdi**, īstajā vārdā **Eduards Gorbunovs** (dzimis ), ir latviešu reperis no Rīgas, kurš ir aktīvs Latvijas mūzikā jau vairāk nekā 10 gadus. Izdevis kopumā astoņus albumus un EP, kā arī piedalījies sadarbības projektos ar “Very Cool People”, “Riekstu Armiju”, “Nova Koma” un “Visas Taisnības”. Ieguvis atzinību gan vietējā hiphopā, gan ārpus Latvijas ar tādām dziesmām kā “Kačā Karmu”, “Galvaskauss”, “Viss Ir Sarežģīti” un “Teikuma Beigās”. Pēdējo 10 gadu laikā uzstājies lielākajos Latvijas festivālos, kā arī neskaitāmos pasākumos Rīgā un citviet Latvijā. Edavārdi darbojās apvienībās PKI un “Riekstu Armija”, kā arī ir grupas “Singapūras Satīns” dalībnieks.

Edavārdi pirmo albumu “Ej Ellē” izdeva 2007. gada decembrī, pēc kura sekoja divi EP 2009. gadā. Ar 2010. gada relīzi “Izlaušanās” reperis ieguva plašāku popularitāti hip-hopa scēnā, pēc kā sekoja 2013. gada miksteips “Es Esmu Šeit”. Tas sasniedza plašāku auditoriju ar tādām dziesmām kā “Lai Arī Kāda Tēma”, “Kačā Karmu”, “Es Esmu Šeit” un “Skeleti”. 2015. gadā tika izdots minialbums “Galvaskauss”, savukārt pēc diviem gadiem plašāku publiku sasniedza “Īstas acis”. Šajā relīzē ir iekļauta viena no zināmākajām Edavārdi dziesmām “Viss Ir Sarežģīti”, kas tapa sadarbībā ar producentu Katapult un Kristīni Prauliņu. 2021. gadā tika izdots albums “Ekosistēmas”.

Ārpus solo darbības Edavārdi aktīvi piedalās dažādos projektos un ir sadarbojies ar zināmākajiem Latvijas izpildītājiem. Reperis ir piedalījies vairākās vietējās hiphopa izlasēs — ir bijis viesmākslinieks reperu Ozola, anša, Skuteļa un citu izpildītāju albumos, kā arī paspējis nonākt džeza mūzikas izlasē. 2011. gadā ar ansi un Arčiju izveidoja grupu “Riekstu Armija” un izdeva albumu “Mobilizācija”. 2018. gadā piedalījies projektā “Visas Taisnības”, kas atainoja Raimonda Paula un Imanta Ziedoņa satikšanos septiņdesmito gadu nogalē. 2019. gads iezīmējās kā “dzīvās” mūzikas periods, reperim sadarbojoties ar fanka grupu “Very Cool People”, Kristīni Prauliņu un reperi ansi, izdodot dzīvo ierakstu “Koncertprogramma Pa Apli”, kā arī kopā ar reperi Idus Abra piedaloties garāžroka grupas “Nova Koma” albumā “Vismaz 9 Reizes”.

2022 gadā kopā ar Čižiku un Dubru izveidoja apvienību "KRATA", un arī albuma pirmais nosaukums bija KRATA, kur Edavārdi iemēģināja roku *[[Drum and bass|drum&bass]]* stila dziesmās. Ši apvienība arī viesojās vairākās Latvijas lielākajās pilsētās ar savu apvienības tūri, t. sk. Rīgā, Liepājā, Ventspilī un Jelgavā.

Vairāki Edavārdi albumi ir tikuši nominēti kā gada labākie hiphopa ieraksti “Zelta Mikrofonā”. Reperis ir guvis vairākas uzvaras “Ghetto games” organizētajās brīvrunu cīņās. Grupa “Singapūras Satīns”, kurā Edavārdi ir dzirdams zem tādiem pseidonīmiem kā *Comic Sans Legend* un Barona Centrs, 2020. gadā noslēdza līgumu ar izdevniecību “Universal Music Group”.

2023. gada 23. oktobrī Edavārdi kopā ar DJ Dubra & Čižika izdeva jaunu singlu "Atkal Krata" un izziņoja "bēdīgo dziesmu koncertu".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Xcas

***Xcas*** ir atvērtā koda datoru algebras sistēma (CAS), kas paredzēta *[[Microsoft]] [[Microsoft Windows|Windows]], [[Apple]] [[macOS]]* un *[[Linux]]*.

2000. gadā Bernards Pariss palaida *Xcas*.

*Xcas* ir rakstīts C++ programmēšanas valodā.
thumb|Xcas atrisina diferenciālvienādojumus.

## Iespējas

* atrisināt vienādojumu
* aprēķināt diferenciālo koeficientu
* aprēķināt stumbra funkciju
* atrisināt diferenciālvienādojumu

## OS

* *Microsoft Windows*
* *Apple macOS*
* *Linux*

## Atsauces

## Ārējās saites

* https://www-fourier.ujf-grenoble.fr/~parisse/giac.html  (lejupielāde) 
* http://www-fourier.ujf-grenoble.fr/~parisse/giac/cascmd_en.pdf (iespējas)
Sprīdītis (nozīmju atdalīšana)

**Sprīdītis** var būt:
* Sprīdītis — latviešu tautas pasakas varonis;
** «Sprīdītis» — Annas Brigaderes luga;
** «Sprīdītis» — 1982. gada animācijas filma;
** «Sprīdītis» — 1985. gada spēlfilma, pasaka;
* Sprīdītis — apdzīvota vieta Brenguļu pagastā.
Siliņupe (upe)

**Siliņupe** ir Dūņiera noteice uz Rīgas līci, veidojot robežu starp Lapmežciemu un Bigauņciemu. To šķērso autoceļš P128.

## Vēsture
Siliņupe () sākotnēji bija Slocenes upes notece uz jūru, iespējams, ka tā radusies jau 1667.—1668. gadā, kad pēc hercoga Jēkaba rīkojuma Slocenes upi padziļināja un izmantoja kā kanālu starp Lielupi un jūru. 1905. gadā, kad izraka Kaņiera kanālu, Kaņiera ezera ūdens līmenis krasi pazeminājās un pazuda savienojums starp Kaņieri un Dūņieri, līdz ar to arī Vecslocenes gultne līdz Slokas ezeram aizsērēja.   
 
2005. gadā izveidota Kupskalnu dabas taka, kas no autoceļa P128 gar Siliņupi aizved līdz jūrai, kur apskatāms vecais Lapmežciema mols.

## Atsauces
Miegupīte (Kauguru pagasts)

**Miegupīte** ir ciems Valmieras novada Kauguru pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no dzelzceļa līnijas Rīga—Lugaži un Bāles stacijas.

## Atsauces
Sapas (ciems)

**Sapas** ir ciems Valmieras novada Kauguru pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P20, Miegupes upes krastā.

## Atsauces
Lapzeme (nozīmju atdalīšana)

**Lapzeme** var būt:

*Lapzeme - ģeogrāfisks reģions Skandināvijas galējos ziemeļos
*Lapzemes lēne - Somijas administratīvā iedalījuma vienība līdz 2009. gadam
*Lapzemes reģions - Somijas administratīvā iedalījuma vienība no 2009. gada
*Lapzemes province - Zviedrijas vēsturiskā province
Lapzeme (reģions)

**Lapzeme** () ir viens no Somijas reģioniem valsts galējos ziemeļos. Pēc teritorijas tas ir lielākais valstī. Tas robežojas ar Zviedriju rietumos, Norvēģiju ziemeļos un Krieviju austrumos. No dienvidrietumiem to apskalo Baltijas jūras Botnijas līcis, bet no dienvidiem tā robežojas ar Somijas Ziemeļpohjanmā reģionu.

Reģionā 21 pašvaldība, no kurām četras ir pilsētas (Rovaniemi (62 963 iedzīvotāju), Tornio (21 872), Kemi (21 024) un Kemijervi (7 375)). Sāmi ir šī reģiona pamatiedzīvotāji, taču tagad Lapzemē tie ir mazākumtautība.

Lapzeme tradicionāli tiek uzskatīta par Ziemassvētku vecīša dzimteni.

Reģionā atrodas vairāki nacionālie parki, tostarp, Pallasa-Illestunturi nacionālais parks, kas ir viens no valstī populārākajiem parkiem, Sietes nacionālais parks, Pihes-Luosto nacionālais parks, Rīsitunturi nacionālais parks, un citi.

## Ārējās saites
Segļi

**Segļi** ir ciems Valmieras novada Kauguru pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā .

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Gaujas upes krastā.

## Atsauces
Ziemeļpohjanmā

**Ziemeļpohjanmā** (, , ) ir viens no Somijas reģioniem, vēsturiskā Pohjanmā novada ziemeļu daļa. Tas austrumos robežojas ar Krieviju, bet rietumos to apskalo Baltijas jūras Botnijas līcis. Ziemeļos tas robežojas ar Lapzemi, dienvidaustrumos ar Kainū un Ziemeļsavo, dienvidos ar Vidussomiju, bet dienvidrietumos ar Vidusphjanmā reģionu.

Reģionā 30 pašvaldības, no kurām 11 ir pilsētas, no kurām lielākās ir Oulu (192 680), Rāhe (22 606), Ilivieska (14 307), Kūsamo (16 177) un Kalajoki (12 589).

Reģionā ir vairāki nacionālie parki, tostarp, Oulankas nacionālais parks, Sietes nacionālais parks un Rokua nacionālais parks.

## Ārējās saites
LacunaSat 3

***LacunaSat 3*** jeb ***LS-3*** ir Apvienotās Karalistes uzņēmuma *Lacuna Space* lietu interneta pavadonis. Tas orbītā tika palaists .

*LacunaSat 3* pamatā ir Lietuvas uzņēmuma *[[NanoAvionics]]* izgatavota pavadoņu platforma *[[M3P (platforma)|M3P]]*, kas veidota *[[CubeSat]]* *3U* formā.
Derīgo kravu piegādāja *Lacuna Space*, kas paredzēta *[[LoRaWAN]]* signālu uztveršanai no lietu interneta ierīcēm uz zemes, izmantojot uzņēmuma mākoņbāzēto pakalpojumu *Lacuna Network*. *Lacuna Space* demonstrācijas projektu atbalsta Eiropas Kosmosa aģentūra un Apvienotās Karalistes Kosmosa aģentūra. Unikālu salokāmu antenu izstrādāja uzņēmums *Oxford Space Systems* sadarbībā ar EKA.

## Lidojuma gaita
*LacunaSat 3* tika palaists  11:20 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b / Fregat]]* no Pļeseckas kosmodroma. Tas kopā ar 18 mazajiem pavadoņiem bija sekundārā krava trīs Krievijas sakaru pavadoņiem *Gonec-M*. *LacunaSat 3* tika ievadīts solārsinhronā orbītā.

2020. gada 3. novembrī tika pabeigta pavadoņa orbitālā testēšana, un tas tika pievienots *LacunaSat* pavadoņu tīklam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NanoAvionics
* Lacuna Space
* Lacuna Space IoT Satellite Constellation eoPoertal, ESA
* LacunaSat 2b, 3 Gunter Dirk Krebs
* LACUNASAT-3 N2YO.com (pavadoņa orbītas parametri)
Dzelzceļa līnija Viļņa—Kauņa

thumb|Dzelzceļa līnijas atrašanās vieta
thumb|250px|Elektrovilciens pie Vieves
**Dzelzceļa līnija Viļņa—Kauņa** ir 104 kilometrus gara elekktrificēta dzelzceļa līnija, kas savieno Lietuvas galvaspilsētu un lielāko pilsētu Viļņu ar tās otro lielāko pilsētu Kauņu. Šobrīd Viļņas—Kauņas dzelzceļš ir visintensīvāk izmantotā dzelzceļa līnija Lietuvā. Visā tās garumā līnija ir divceļu (izņemot posmu Kauņas dzelzceļa tunelī). Līnijā pastāv pasažieru satiksme starp Viļņu un Kauņu

## Vēsture
Viļņas—Kauņas dzelzceļa būvniecība tika uzsākta kopā ar Pēterburgas—Varšavas dzelzceļa būvniecību 1859. gada pavasarī. Dzelzceļš tika atklāts . Tika izbūvēti divi dzelzceļa tuneļi — Kauņā un Paneiros (otrais slēgts 1960. gadā). Tā kā starpkaru periodā Viļņas apgabals atradās Polijas pakļautībā, samazinājās šī dzelzceļa stratēģiskā nozīme, kas atkal pieauga pēc Lietuvas iekļaušanas PSRS. 1975. gadā tika pabeigta dzelzceļa elektrifikācija.

 pie Žasļiem notika sadursme starp kravas un pasažieru vilcieniem, kā rezultātā ap 20 cilvēkiem gāja bojā un vismaz 80 tika ievainoti. Tā tiek uzskatīta par lielāko dzelzceļa katastrofu Lietuvas vēsturē.  netālu no Vieves tika uzspridzināts tilts pār Bražoles upi.

## Stacijas un pieturas punkti
* Viļņa
* Paneri
* Voke
* Lentvare
* Karotišķes
* Sausi
* Rīkanti
* Lazdēni
* Baltamišķi
* Vieve
* Kaugone
* Žasļi
* Kaišadore
* Pagiri
* Pamiere
* Pravienišķes
* Karčupe
* Palemona
* Amaļi
* Kauņa


Vilnius Railway Station.jpg|Viļņas dzelzceļa stacija
Kaisiadoriu stotis.JPG|Kaišadores dzelzceļa stacija
Kaunas train station.jpg|Kauņas dzelzceļa stacija
R2 (pavadonis)

***R2*** jeb ***M6P 2*** ir Lietuvas uzņēmuma *[[NanoAvionics]]* pavadonis, kas paredzēts tehnoloģiju pārbaudei kosmosā. Pavadonis orbītā tika palaists 2020. gada 7. novembrī.

*R2* pamatā ir *NanoAvionics* izstrādātā pavadoņu platforma *[[M6P (platforma)|M6P]]*, kas veidota *[[CubeSat]]* *6U* formā.

Kosmiskajā aparātā uzstādītas divu uzņēmumu derīgās kravas:
* *Lacuna Space* aparatūra (derīgās kravas nosaukums ***LacunaSat 2***) *[[LoRaWAN]]* signālu uztveršanai no lietu interneta ierīcēm uz zemes;
* *Exotrail* miniatūrs Hola efekta dzinējsistēmas demonstrators *ExoMG*; *Exotrail* arī pavadonim nodrošināja jaunu lidojuma programmatūru, sauktu par *ExoOPS*.

## Lidojuma gaita
*R2* tika palaists  09:41 *UTC* ar Indijas nesējraķeti *[[PSLV-XL]]* (lidojums *PSLC-C49*) no Satīša Dhavana kosmosa centra. Tas kopā ar 9 mazajiem pavadoņiem bija sekundārā krava Indijas pavadonim *[[EOS-01]]*. *R2* tika ievadīts zemā Zemes orbītā.

2020. gada decembrī pirmoreiz tika izmēģināta *Exotrail* Hola efekta dzinējsistēma. 2021. gada 12. janvārī ar *ExoMG* tika izmainīta pavadoņa orbīta par 700 metriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NanoAvionics 
* Lacuna Space
* Lacuna Space IoT Satellite Constellation eoPoertal, ESA
* M6P 1, 2 Gunter Dirk Krebs
Rukatunturi

**Rukatunturi** () ir 490 metrus augsts fjelds Somijas ziemeļaustrumos, Ziemeļpohjanmā Kūsamo pilsētā. Kopš 1954. gada kalns attīstījies kā ziemas sporta centrs. Iekārtotas 29 nobraucienu trases ar 20 pacēlājiem, apkārtnē atrodas distanču slēpošanas trases 500 kilometru garumā un sniega motociklu trases 600 kilometru garumā.

Rukatunturi apkaimē ierīkotas arī vasaras pārgājienu takas 160 kilometru garumā, 605 kilometru velotakas, šeit iekārtoti sertificēti laivošanas maršruti 350 kilometru garumā. Rukatunturi ir galapunkts 80 kilometrus garajai takai "Lāču aplis" (*Karhunkierros*), kas lielākoties ved pa Oulankas nacionālā parka teritoriju.

## Ārējās saites

*
Ījoki

**Ījoki** () ir 370 kilometrus gara upe, Botnijas līča pieteka, Somijā, Ziemeļpohjanmā. 

Izteka no Ījervi ezera pie Kūsamo pilsētas. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Botnijas līcī uz ziemeļiem no Oulu. Upē daudz krāču. Izveidota Hāpakoski HES.

## Ārējās saites
Eds Markijs

**Edvards Džons Markijs** (*Edward John Markey*, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv ASV Demokrātisko partiju. Kopš 2013. gada ir ASV senators, pārstāvot Masačūsetsas štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Markijs bija ASV pārstāvju palātas deputāts, no 1976. gada līdz 2013. gadam pārstāvot Masačūsetsas 7. kongresa apgabalu.

1972. gadā Markijs Bostonas koledžā ieguva doktora grādu jurisprudencē. Pēc koledžas absolvēšanas Markijs strādāja par advokātu.

1976. gadā pēc Masačūsetsas 7. kongresa apgabala pārstāvja Torberta Makdonalda nāves Eds Markijs tika ievēlēts par viņa aizvietotāju, saņemot 77% balsu. 2013. gadā, kad Džons Kerijs kļuva par ASV valsts sekretāru, Eds Markijs tika ievēlēts par ASV senatoru, pārstāvot Masačūsetsas štatu.

Pēc GovTrack 2017. gada aptaujas rezultātiem Markijs tika atzīts par trešo liberālāko senatoru ASV Senātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Senator Ed Markey oficiālā ASV Senāta mājaslapa
Ījervi

**Ījervi** () ir sarežģītas konfigurācijas ezers Somijā, Ziemeļpohjanmā reģionā, netālu no Krievijas robežas. No ezera iztek Ījoki upe, kas ietek Botnijas līcī.

## Ārējās saites
Rokua nacionālais parks

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2313367"
}

**Rokua nacionālais parks** () ir 1956. gadā izveidots nacionālais parks Somijas centrālajā daļā, Ziemeļpohjanmā. Viens no mazākajiem nacionālajiem parkiem valstī. Nacionālajam parkam ir UNESCO ģeoparka statuss. Parka teritorijā tiek aizsargāti veci priežu meži, atrodami drumlini, osi, robežmorēnas.

## Galerija

Augalija_Rokua_nacionaliniame_parke.jpg
Rokuan kansallispuisto.JPG
Syvyydenkaiv dauba .jpg


## Ārējās saites

*
Oulu lidosta

**Oulu lidosta** (, ) ir lidosta Somijas centrālajā daļā, 10,6 kilometrus uz dienvidrietumiem no Oulu pilsētas centra. Pēc apkalpotajiem pasažieriem otrā lielākā lidosta valstī, tie ir galvenokārt iekšzemes pasažieri uz/no Helsinkiem.
## Statistika

## Ārējās saites

*
Oulujoki

**Oulujoki** (, ) ir 106 kilometrus gara Botnijas līča pieteka Somijā, Ziemeļpohjanmā. 

Izteka no Oulujervi ezera. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Botnijas līcī pie Oulu, kur izveidota Oulu osta.

## Ārējās saites
Dienvidosetijas autonomais apgabals

thumb|300px|Dienvidosetijas autonomā apgabala lokalizācija (1922-1990).
**Dienvidosetijas autonomais apgabals** (, , ) bija autonoms apgabals Gruzijas PSR sastāvā no 1922. gada 20. aprīļa līdz 1990. gada 10. decembrim. 1990. gadā teritorija zaudēja autonomijas statusu. Mūsdienās šeit atrodas starptautiski neatzītā Dienvidosetijas Republika. 

Dienvidosetijas autonomajā apgabalā dzīvoja lielākoties osetīni (ap 66%) un gruzīni (ap 29%).
Kainū

**Kainū** (, ) ir viens no Somijas reģioniem. Tas austrumos robežojas ar Krieviju, ziemeļrietumos ar Ziemeļpohjanmā, bet dienvidos ar Ziemeļkarēliju un Ziemeļsavo.

Reģionā 8 pašvaldības, no kurām 2 ir pilsētas — Kajāni (37 664 iedz.) un Kuhmo (8 820).

## Ārējās saites
Rukas tramplīns

**Rukas tramplīns** () ir tramplīnlēkšanas sporta komplekss Somijā, Ziemeļpohjanmā reģiona Kūsamo pilsētā. 1964. gadā uzceltajā kompleksā ietilpst viens HS142 izmēra tramplīns un divi mazāki. Kompleksā regulāri notiek Pasaules kausa tramplīnlēkšanā posmi. 

## Ārējās saites
Kūsamo lidosta

**Kūsamo lidosta** () ir lidosta Somijā Ziemeļpohjanmā, 6 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Kūsamo pilsētas centra.

Neskaitot čārterlidojumus, lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2021. gadā nodrošināja aviosabiedrības *[[Finnair]]*, *[[Lufthansa]]*, *[[TUI Airways]]* un *[[Windrose Airlines]]*. Visu sezonu notiek iekšzemes lidojumi uz Helsinkiem, bet sezonāli uz 3 valstīm (tās ir Lielbritānija, Vācija un Ukraina).

## Ārējās saites

*
Kajāninjoki

**Kajāninjoki** (, ) ir upe Somijas centrālajā daļā, Kainū reģionā.

Savieno Nuasjervi un Oulujervi ezerus. Kajāninjoki krastos atrodas Kajāni pilsēta. Uz upes izveidotas divas HES. Agrāk upes krastos atradās celulozes kombināts.

## Ārējās saites
Kajāni lidosta

**Kajāni lidosta** () ir lidosta Somijas centrālajā daļā, apmēram 7 kilometrus uz ziemeļrietumiem no Kajāni pilsētas centra. Pēc apkalpoto pasažieru skaita otrā lielākā lidosta valstī, tie ir galvenokārt iekšzemes pasažieri uz/no Helsinkiem.

Lidostu uzsākts būvēt 1939. gadā, tomēr Otrā pasaules kara dēļ oficiāli tā tika atklāta tikai 1956. gadā. 2021. gadā notiek lidsabiedrības *[[Finnair]]* lidojumi uz Helsinkiem un Jivaskili.

## Ārējās saites

*
Tīlikajervi nacionālais parks

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2606800"
}

**Tīlikajervi nacionālais parks** () ir 1982. gadā izveidots nacionālais parks Somijas centrālajā daļā, Kainū un Ziemeļsavo reģionos. Nacionālais parks izveidots ap Tīlikajervi ezeru.

## Galerija

Tiilikkajärvi_National_Park_Finland_Moss.jpg
Koseva_hut,_Tiilikkajarvi_National_Park_-_panoramio.jpg


## Ārējās saites

*
Hīdenporti nacionālais parks

**Hīdenporti nacionālais parks** () ir 1982. gadā izveidots nacionālais parks Somijas centrālajā daļā, Kainū reģionā. 2/3 no parka teritorijas aizņem skujkoku meži. Parka centrālais objekts ir klinšu iekļautā *Hiidenportti* ieleja.


{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2658641"
}


## Ārējās saites

*
NBS Kājnieku skola

thumb|NBS Kājnieku skolas karavīru beretes kokarde
**Nacionālo bruņoto spēku Kājnieku skola** ir Latvijas Nacionālo bruņoto spēku (NBS) militārās izglītības iestāde profesionālās militārās pamata un dažādu militāro kvalifikācijas kursu programmu īstenošanai. Skola atrodas Alūksnē, Lāčplēša ielā 1. Kājnieku skolas komandieris ir pulkvežleitnants Raimonds Kublickis. Skolas devīze ir "Drosme. Disciplīna. Uzvara".

## Vēsture
Kājnieku skola ar aizsardzības ministra pavēli dibināta  kā **Mobilo strēlnieku bataljons**, kas bija pirmā regulārā armijas vienība Latvijas austrumu daļā.  bataljons tika iekļauts Mobilo strēlnieku brigādes sastāvā. 1999. gadā skolas nosaukums mainīts uz Kājnieku mācību bataljons, bet no  skola ieguva pašreizējo nosaukumu.

Skola izvietota vēsturiskajās 7. Siguldas kājnieku pulka kazarmās Alūksnē.

Pirmos sešus skolas pastāvēšanas gadus tā veica kājnieku kaujas militāro apmācību, kā arī organizēja citu NBS vienību kolektīvās mācības. No 1998. gada tās pamatuzdevums bija obligātā militārā dienesta iesaucamo kareivju apmācība. No 2004. gada skola veic rekrutēto profesionālā dienesta individuālo kareivju apmācību. Kareivju praktiskās apmācības notiek Alsviķu pagasta Lāčusila poligonā. Kopš 2018. gada augusta apmācības notiek arī brīvprātīgajiem rezervistiem.

 tika atklāta renovētā skolas kazarma.

## Karogs
Kājnieku skolai karogu uzdāvināja Alūksnes pilsētas pašvaldība. To darināja māksliniece Ausma Apša pēc 2012. gadā vienībā dienošo virsnieku un instruktoru veidotas skices. Karogā izmantoti 7. Siguldas kājnieku pulka vēsturiskie simboli. To svinīgā ceremonijā skolai pasniedza Alūksnes novada domes priekšsēdētājs Aivars Fomins un bijušais Kājnieku skolas komandieris majors Agris Ozoliņš. Karogs iesvētīts  Alūksnes luterāņu baznīcā pēc kā norisinājās gājiens uz 7. Siguldas kājnieku pulka piemiņas vietu.

## Kājnieku skolas komandieri
* 1992—1994 — pulkvedis Ēriks Melnis
* 1994—1995 — pulkvežleitnants Dainis Rengarts
* 1995—2001 — majors Ainārs Ozoliņš
* 2001—2005 — pulkvežleitnants Aivars Vizulis
* 2005—2010 — majors Agris Ozoliņš
* 2010—2013 — pulkvežleitnants Agris Jermacāns
* 2013—2018 — pulkvežleitnants Rinalds Buls
* 2018—2021 — majors Oļegs Dubovs
* 2021—pašlaik — pulkvežleitnants Raimonds Kublickis

## Atsauces
Arnona

**Arnona** () ir upe Francijas vidienē, Šēras kreisā krasta pieteka.

Izteka Senmarjēnas (*Saint-Marien*) komūnā Krēzas departamentā. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Šērā lejpus Vjerzonas.

## Ārējās saites
Sjula

**Sjula** () ir upe Francijas vidienē, Aljē upes kreisā krasta pieteka.

Izteka no Centrālā masīva. Augštecē tek ziemeļu virzienā, lejtecē uz ziemeļiem-ziemeļaustrumiem. Ietek Aljē pie Lafertēotrivas. Upes krastos atrodas Senpurkēna pie Sjulas.

## Ārējās saites
Charlie (pavadonis)

***Charlie*** ir ASV uzņēmuma *Aurora Insight* radiofrekvenču spektra izpētes pavadonis. To izgatavoja un apkalpo Lietuvas uzņēmums *[[NanoAvionics]]*. Pavadonis orbītā tika palaists .

*Aurora Insight* izmanto uz pavadoņiem balstītu sensoru tehnoloģiju, lai noteiktu radio spektra izmantošanu un traucējumus visā pasaulē. Izmantojot savu pielāgoto apstrādi, *Aurora* rada precīzu informāciju par radiofrekvenču spektra un bezvadu infrastruktūras veselību un pieejamību, mērot *[[5G]]*, *[[3GPP Long Term Evolution|LTE]]*, *[[Lietu internets|IoT]]*, *[[3G]]/[[2G]]*, *[[Wi-Fi]]* un TV signālus. Šī informācija ļauj mobilo tīklu operatoriem, mobilo pakalpojumu operatoriem, torņu uzņēmumiem un radiofrekvenču spektra lietotājiem ieviest jauninājumus un veikt ieguldījumus bezvadu tīklos, tādējādi nodrošinot spēcīgākus savienojumus kopienām un viedām nozarēm.

*Charlie* pamatā ir *[[NanoAvionics]]* izgatavota pavadoņu platforma *[[M6P (platforma)|M6P]]*, kas veidota *[[CubeSat]]* *3U* formā.

## Lidojuma gaita
*Charlie* tika palaists  15:00 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* (*Transporter-1* misija) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Tas startēja kopā ar 142 pavadoņiem, kas bija rekords ar vienu raķeti palaisto kosmisko aparātu skaitam. *Charlie* tika ievadīts solārsinhronā orbītā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Charlie Satellite Launch
* NanoAvionics 
* AII-Bravo, AII-Charlie Gunter Dirk Krebs
* AII-CHARLIE N2YO.com (pavadoņa orbītas parametri)
Besbra

**Besbra** () ir 106 kilometrus gara Luāras kreisā krasta pieteka Francijas vidienē.

Izteka no Centrālā masīva, uz ziemeļaustrumiem no Tjēras. Tek ziemeļu virzienā. Upes krastos atrodas Lapalisa.

## Ārējās saites
Rodnijs Deindžerfīlds

**Džeks Rojs** (dzimis **Džeikobs Rodnijs Koens** (angļu: *Jacob Rodney Cohen*);1921. gada 22. novembris — 2004. gada 5. oktobris), plašāk pazīstams ar savu skatuves vārdu **Rodnijs Deindžerfīlds**, bija amerikāņu *[[stand-up]]* komiķis, aktieris, producents, scenārists, mūziķis un autors.

Lai arī viņa aktiera karjera bija sākusies daudz agrāk, Deindžerfīlds vislielāko atpazīstamību guva 80. gadu sākumā, spēlējot populārās komēdijās.

Dalība 1980. gada filmā "Golfa nūju pienesējs" palīdzēja Deindžerfīldam gūt galvenās lomas filmās “*Easy Money”* un “*Back to School”*, kurām bija arī līdzautors. Atšķirībā no viņa *stand-up* skatuves tēla, filmu varoņi, kurus Deindžerfīlds atveidoja, lielākoties bija veiksmīgi, populāri un turīgi.

Deindžerfīlds spēlēja būtisku lomu Džima Kerija karjerā. Astoņdesmitajos, redzot Keriju uzstājamies Losandželosas standup kafejnīcā "Comedy Store", Deindžerfīlds parakstīja vienošanos ar Keriju — Kerijs kļuva par Deindžerfīlda Lasvegasas *stand-up* izrādes iesildītāju un turpimākos divus gadus turpināja kopā tūrēt, uzstājoties vairākās *stand-up* izrādēs. 2001. gada novembrī, šovā "*The Tonight Show with Jay Leno*" Kerijs pārsteidza Deindžerfildu, ierodoties kā negaidīts viesis un publiski pasakoties Deindžerfīldam par ilgus gadus sniegto atbalstu.

## Personīgajā dzīvē
Deindžerfīlds divreiz apprecējās ar Džoisu Indigu. Viņi apprecējās 1951. gadā, izšķīrās 1961. gadā, atkal apprecējās 1963. gadā un atkal izšķīrās 1970. gadā. Kopā pārim bija divi bērni: dēls Braiens Rojs un meita Melānija Roja-Frīdmane, kura dzimusi pēc tam, kad vecāki atkal apprecējās. Kopš 1993. gada līdz viņa nāvei Deindžerfīlds bija precējies ar Džoanu Čaildu.

Deindžerfīldam nepatika, ka viņu jauca ar viņa skatuves tēlu, par ko vairāk aprakstīja savā 2004. gada autobiogrāfijā "*It's Not Easy Bein' Me: A Lifetime of No Respect but Plenty of Sex and Drugs"*.

Deindžerfīlds, lai arī ebrejs, intervijā ar Hovardu Šternu 2004. gada 25. maijā sevi raksturoja kā ateistu. Deindžerfīlds piebilda, ka esot "loģisks" ateists.

## Nāve
2003. gada 8. aprīlī Deindžerfīldam tika veikta smadzeņu operācija, lai uzlabotu asins plūsmu vēlāk ieplānotai sirds vārstuļu nomaiņas operācijai, kas notika 2004. gada 24. augustā. Ieejot slimnīcā, uz jautājumu, cik ilgi viņš tiks hospitalizēts, Deindžerfīlds sniedza savam humoram raksturīgu atbildi: "Ja viss izdosies, apmēram nedēļu. Ja nē, apmēram pusotru stundu." Viņš aizgāja mūžībā tikai sešas nedēļas vēlāk, 2004. gada 5. oktobrī.

## Atsauces
Tirziņa

**Tirziņa**, vietējā izrunā **Tierziņa**, vidustecē saukta arī **Līčupe** un **Lukstupe**, ir Gaujas kreisā krasta pieteka Lejasciema un Virešu pagastos, vidustecē būdama to robežupe, Trapenes līdzenumā. Sākas kā Zellenes un Svārbes satekupe pie Zellenēm Lejasciema pagastā. Regulēta visā garumā, tek uz ziemeļiem, pa ceļam uzņemot pietekas Bebrupīti, Silupīti, Egļupi, Ilgupīti (visas kreisā krasta) un Dzelzupīti (labā krasta). Upē bieži bebru dambji. Ietek Gaujā augšpus Sikšņiem, pie ietekas — atpūtas vieta. Baseins pamatā mežains. Lejtecē upi šķērso autoceļš V411 (Velēna—Vireši).

## Atsauces
Pets Tūmijs

**Patriks Džozefs Tūmijs** (*Patrick Joseph Toomey*, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv ASV Republikānisko partiju. No 2011. gada līdz 2023. gadam bija ASV senators, pārstāvot Pensilvānijas štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Tūmijs bija ASV pārstāvju palātas deputāts, no 1999. gada līdz 2005. gadam pārstāvot Pensilvānijas 15. kongresa apgabalu.

1984. gadā Tūmijs absolvēja Hārvarda Universitāti, saņemot bakalaura grādu politikas zinātnē. Pēc Hārvarda Universitātes absolvēšanas Tūmijs strādāja banku nozarē.

1998. gadā kandidēja uz Pensilvānijas 15. kongresa apgabala pārstāvja amatu. Tūmijs uzvarēja pār Demokrātiskās partijas oponentu Roju Aflerbahu, saņemot 55% balsu. Tūmijs pārstāvja amatā tika pārvēlēts trīs reizes, līdz 2004. gadam, kad viņš nolēma kandidēt uz ASV Senātu. 2004. gadā viņš kandidēja uz ASV Senātu, bet viņš neuzvarēja Republikāņu partijas priekšvēlēšanas balsojumu. 2010. gadā Tūmijs atkārtoti kandidēja uz ASV Senātu un vēlēšanās arī uzvarēja, uzvarot pār Demokrātiskās partijas pretinieku Džo Sestaku. 2016. gadā viņš tika pārvēlēts amatā, pārspējot Demokrātiskās partijas oponenti Keitiju Makgintiju.

 Tūmijs paziņoja, ka 2022. gadā nekandidēs uz trešo amata pilnvaru termiņu.  Tūmijs bija starp septiņiem Republikāņu ASV Senatoriem, kuri balsoja par Donalda Trampa notiesāšanu Donalda Trampa otrā impīčmenta prāvā, kurā Donalds Tramps tika apsūdzēts musināšanā uz dumpi saistībā ar 2021. gada uzbrukumu ASV Kapitolijam.

 Petu Tūmiju Senatora amatā nomainīja Džons Fetermens no Demokrātiskās partijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Senator Pat Toomey  oficiālā ASV Senāta mājaslapa
Džungārijas kāmis

**Džungārijas kāmis** (,  — 'sniegbaltais pundurkāmis') ir kāmju dzimtas pundurkāmju suga. Saukti arī par **Džungāru kāmjiem**, **Krievijas** vai **Sibīrijas pundurkāmjiem** un **svītrainajiem pundurkāmjiem**. Tie ir populāri mājdzīvnieki, pēc izskata līdzīgi Kempbela kāmjiem. Brīvā dabā Džungārijas pundurkāmji ir sastopami Džungārijas stepē un blakus esošajās Kazahstānas, Mongolijas un Sibīrijas stepēs.

## Īpašības
thumb|Pundurkāmji vāc materiālu guļvietai
Viena no Džungārijas pundurkāmju īpašībām, kas tos nošķir no Kempbela pundurkāmjiem, kuriem ir ļoti līdzīgas kažoka krāsu variācijas, ir spalvainas pēdas. Tāpat šiem pundurkāmjiem ir spēja mainīt sava kažoka krāsu līdzīgi kā polārajiem dzīvniekiem. Tie var nekļūt pilnīgi balti, bet var novērot kažoka krāsas maiņu — ziemas periodā tā paliek arvien gaišāka. Citi veidi, kā atšķirt Džungārijas pundurkāmi — tiem ir spalvām noklātas kāju pēdas, ļoti mīksts un gluds kažoks, apaļākas, ovālas formas auguma aprises (no 8 līdz 10 cm). Dzīvnieka dzīves ilgums ir 1,5 — 2 gadi.

Pundurkāmju tēviņiem ir arī savādāki smaržu dziedzeri nekā "lielajiem" kāmjiem — dziedzeris nereti ir bez spalvas, ar redzamu taukainu vai vaskaini dzeltenu sekrētu. Visām pundurkāmju sugām, kuras tiek turētas mājās, ir viens smaržu dziedzeris, kas ir izvietots pa vidu vēderam — tuvu nabai. Neskatoties uz dziedzera bioloģisko funkciju, pundurkāmja dziedzeris var būt vizuāli nepievilcīgs un izskatīties netīrs, pundurkāmju tēviņi lieto sekrētus savas teritorijas iezīmēšanai.

Pundurkāmjiem ir ļoti izteiktas divas maņas: oža un dzirde, tie var komunicēt augstas frekvences skaņās, tāpat kā var izdot cilvēka ausij dzirdamas skaņas.

## Kopšana
Pundurkāmim nepieciešams nodrošināt tādu barību, kas palīdz nodeldēt zobus — kāmja zobi nekad nepārstāj augt. Jāizvairās pundurkāmim dot pārāk daudz kārumu, kas satur cukuru, jo pundurkāmji nav pasargāti no cukura diabēta.

Normālos apstākļos kāmjiem nekad nebūtu nepieciešams vannoties — tas var izjaukt kāmja dabisko ādas eļļojumu, tādēļ tiek ieteikts izvairīties no kāmja mazgāšanas, ja vien iespējams. Mazgājiet dzīvnieku, ja kaut kas ir ieķēries tā spalvā vai tas ir nonācis saskarē ar bīstamu ķīmisku vielu. Mazgājot kāmi ūdenī, ūdens izskalo to dabisko ādas eļļojumu un var tiem nopietni kaitēt. Vienlaikus kāmji nemāk ļoti labi peldēt un var noslīkt, tāpēc tie būs ārkārtīgi satraukti mazgāšanās procesā un tas var novest pie stresa izraisītām slimībām kā “slapjās astes sindroms”, kas var nogalināt kāmi. Straujas temperatūras izmaiņas var padarīt to nopietni slimu. Izmēģiniet vispirms smilšu vannu. Ja vien kāmis nav dzīvību apdraudoši netīrs, ar smilšu vannu vajadzētu būt pietiekami.

Ja kāmja būrī nav daudz dabisko materiālu, kur nodeldēt nagus, jāpievērš uzmanība kāmja nagu garumam un nepieciešamības gadījumā jāapgriež nagu galiņi, lai kāmim garo nagu dēļ nav grūtības pārvietoties vai, lai neievainotu sevi, tīrot kažoku.

## Atsauces

## Ārējās saites
* dwarfhamsterguide.com
Slokas kaujas (1915)

thumb|300px|Slokas kauju apvidus (1915).
**1915. gada Slokas kaujas** bija vienas no pirmajām latviešu strēlnieku kaujām Pirmā pasaules kara laikā pret Vācijas armijas uzbrukumu Rīgas frontē, kas notika no 1915. gada 31. (18. pēc v.s.) oktobra līdz 11. novembrim (29. oktobrim) Lielupes kreisā krasta purvos uz dienvidiem no Slokas pie Vidzemes un Kurzemes guberņu robežas.
Vācu vienības nespēja ieņemt Slokas pilsētu un atkāpās uz Smārdes pozīcijām.

## Norise
Vācijas Nemunas armijas 60. korpusa (Jelgavas grupas) uzbrukums Slokas virzienā sākās 16.(3.) oktobrī, taču Krievijas armijas vienības uzbrukumu uz laiku apturēja pie Vidzemes guberņas Slokas pagasta robežas līnijā Ragaciems-Ķemeri-Lieltīrelis.
Otrais uzbrukums sākās 31. (18.) oktobrī, kad kaujā pret vācu 28. landvēra kājnieku pulka daļām pie Odiņu un Zelberu mājām 20. Somijas dragūna pulka sastāvā iesaistījās 2. Rīgas latviešu strēlnieku bataljons. Bataljons zaudēja vienu kritušu un trīs ievainotus strēlniekus un atkāpās uz Pavasara muižu Lielupes krastā, bet nākamajā dienā Krievijas armijas vienības atkāpās līdz aizsardzības līnijai gar Slocenes upi (Ragaciems-Bigauņciems-Slokas ezers-Braņķu ciems).
Vācijas armijas vienības ieņēma Ķemerus un Slokas muižu.

4. novembrī kaujā Lielupes kreisā krasta palienēs iesaistījās arī 3. Kurzemes latviešu strēlnieku bataljons, kas no Pavasaru muižas uzbruka un Zelberu māju virzienā. 2. Rīgas latviešu strēlnieku bataljonam neizdevās ieņemt Mežbeltes, bet 3. Kurzemes latviešu strēlnieku bataljons ieņēma Zelbju mājas (Meža kaktu). 2. Rīgas latviešu strēlnieku bataljons šajā dienā zaudēja deviņus kritušus un 39 ievainotus strēlniekus, bet 3. Kurzemes latviešu strēlnieku bataljons 4 virsniekus un 314 strēlniekus.

7. novembrī vācu 28. landvēra kājnieku pulks atstāja Pavasara muižu, Odiņus un Mežbelti, bet 11. novembrī atkāpās arī no Ķemeriem.

## Literatūra
* Līgotņu Jēkabs. *Latweeschu Strehlneeku Bataljoni. Skizes un episodes ar walstsdomneeka J. Goldmana autografu un dauds fotografiskeem usnehmumeem no bataljonu dsihwes*. Pēterpils: J. A. Kukurs, 1916.

## Atsauces
Türksat 5A

***Türksat 5A*** ir Turcijas uzņēmuma *[[Türksat (uzņēmums)|Türksat A.Ş.]]* sakaru pavadonis. Orbītā tas tika palaists 2021. gada 8. janvārī. Ģeostacionārajā orbītā pavadonis nodrošina sakarus un datu pārraides pakalpojumus komerciālajiem un militārajiem lietotājiem, pārklājot Eiropu, Centrālāziju, Vidējos Austrumus un Āfriku.

Pavadonis tika izgatavots uz *[[Airbus Defence and Space]]* platformas *[[Eurostar E3000EOR]]* bāzes. Hola efekta 5 kW elektriskos dzinējus *PPS5000* izgatavoja uzņēmums *[[Safran Aircraft Engines]]* (agrākais *Snecma*).
Kosmiskais aparāts bija apgādāts ar 42 Ku joslas raidītājiem.
*Türksat 5A* darbības laiks paredzēts 15 gadi, bet efektīvie elektriskie dzinēji ļauj pavadoni orbītas pozīcijā uzturēt vairāk nekā 30 gadu.

Līgums par *Türksat 5A* būvi ar *Airbus Defence and Space* tika noslēgts 2017. gada oktobrī.

## Lidojuma gaita
*Türksat 5A* tika palaists  02:15:00 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*.

Ģeostacionāro orbītu *Türksat 5A* sasniedza četru mēnešu laikā. Tas tika izvietots punktā 31° austrumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Türksat 5A  Türksat 
* Turksat 5A Mission  SpaceX 
* Türksat 5A Gunter Dirk Krebs 
* TURKSAT 5A n2yo.com, orbītas parametri
Mulēna

**Mulēna** (, ) ir komūna Francijas centrālajā daļā, Overņas-Ronu-Alpu reģiona Aljēs departamenta centrs. 

Atrodas pie Aljē upes. Līdz Franču revolūcijai Mulēna bija Francijas Burbonē vēsturiskās provinces centrs. Rakstos tā pieminēta vismaz no 990. gada. 20. gadsimta sākumā Mulēnā dzīvoja Koko Šanela, kas šeit ieguva savu pseidonīmu Koko.

## Atsauces

## Ārējās saites
Privā

**Privā** (, ) ir pilsēta un komūna Francijas dienvidaustrumu daļā, Overņas-Ronu-Alpu reģiona Ardēšas departamenta centrs. 

Privā ir pēc iedzīvotāju skaita mazākā komūna - departamenta centrs Francijā un pašā departamentā tā ir piektā lielākā komūna un tas ir vienīgais departamenta centrs Francijā bez dzelzceļa satiksmes. Privā radusies Merovingu laikā. Pilsētas tiesības tā ieguva 13. gadsimtā. 16. gadsimtā Privā bija viens no hugenotu centriem. Mūsdienās pazīstama ar konditorejas izstrādājumiem no ēdamajiem kastaņiem, kurus audzē apkaimē. Privā ir futbolista Sirila Tero dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pilsētvides izpēte

**Pilsētvides izpēte** ir cilvēka veidotu struktūru izpēte, taču parasti tiek asociēta ar pamestu graustu, pazemes tuneļu vai ēku drupu izpēti kā vaļasprieku. Šai aktivitātei raksturīga attiecīgās vietas dokumentācija, uzņemot fotogrāfijas vai video ierakstus.

Pilsētvides izpēte tās praktizētājus pakļauj dažādiem riskiem — gan fiziskām briesmām, gan sodāmības riskiem, ja tā tiek veikta nelikumīgi.

## Ārējās saites
* Pilsētvides pētnieku biedrības "Grauzti" mājaslapa 
* Apvienības "Diggers" mājaslapa

## Atsauces
Ardēša (upe)

**Ardēša** (, ) ir 125 kilometrus gara Ronas labā krasta pieteka Francijas dienvidaustrumos.

Izteka no Vivarē kalniem Centrālajā masīvā, Astē komūnā. Augštecē tek austrumu virzienā, pie Obenā pagriežas uz dienvidiem, lejpus Rīomsas pagriežas uz dienvidaustrumiem. Lielākā pieteka - Šasezaka. Ietek Ronā pie Pontsentesprī.

Upe devusi nosaukumu Ardēšas departamentam. Upes krasti ir visai gleznaini, sevišķi 30 kilometrus garš posms, saukts Ardēšas kanjons (*Gorges de l'Ardèche*), tāpēc upe ir populārs ūdenstūrisma maršruts. Viens no populārākajiem upes objektiem ir dabiski izveidojies Arkas tilts (*Pont d'Arc*) pār Ardēšu. Netālu no Arkas tilta atrodas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautā Šovē ala, kas gan nav atvērta apmeklētājiem.

## Galerija

Ardeche_P1010184mod.jpg
Ardeche-la-cathedrale.JPG
GorgesArdeche.jpg
Vogue01.JPG


## Ārējās saites
Tailers Čailderss

**Timotijs Tailers Čailderss** (; dzimis 1991. gada 21. jūnijā Kentuki, ASV) ir amerikāņu dziedātājs un dziesmu autors. Viņa mūzikas stilu mēdz raksturot kā kantri, blūgrāsa (*bluegrass*) un tautas mūzikas sajaukumu.

Čaildersa mūziku ietekmējusi viņa dzimtā Kentuki un tās saistība ar kantrimūziku un blūgrāsu. Čailders bieži dzied par ogļu raktuvēm, kurās mēdza strādāt viņa tēvs, vienlaikus aprakstot attiecīgā darba sekas. Čailderss savās dziesmās liek uzsvaru uz lirisko aspektu, salīdzinot dziesmu rakstīšanu ar īsu stāstu stāstīšanu.

## Atsauces
Erebuni lidosta

**Erebuni lidosta** ir militāra lidosta, kas apkalpo Erevānu un Armēnijas valsti. Tā atrodas 7,3 kilometrus uz dienvidiem no Erevānas centra. Pašlaik lidostā lielākoties darbojas militārie spēki, tajā atrodas Krievijas 3624. Gaisa spēku bāze, kurā bāzējas kaujas helikopteru *[[MiG-29]]* un *Mi-24* eskadra. Dažkārt privātas firmas veic helikopteru čārterlidojumus gan valsts iekšienē, gan uz NVS valstīm, kā arī uz Stepanakertas lidostu. Lidostā atrodas arī viena *Diamond DA40* lidmašīna, ko izmanto vietējā lidskola.

Lidostu izmanto gan Armēnijas, gan Krievijas gaisa spēki (kopš 1995. gada).

## Vēsture
Lidostu projektējuši arhitekti L. Hristaforjans, R. Asratjans un dizaineri E. Tosunjans un I. Bagranjans.

1938. gada 21. jūlijā no Erebuni lidostas notika pirmais lidojums Erevēna-Tbilisi, bet no tā paša gada 25. decembra tika uzsākti regulāri avioreisi.

Krievijas aviobāze tika izveidota 1995. gadā, un tā ir Gjumri izvietotās 102. Krievijas militārās bāzes sastāvdaļa. Krievijas Federācijas gaisa spēkus Armēnijā veido 1846. gaisa grupas iznīcinātāji MiG-29 un 700. gaisa transporta vadības centrs (lokatora sistēma), kas atrodas Erebuni lidostas 3624. gaisa bāzē.

2013. gada novembrī Armēnijas valdība paziņoja par nodomu paplašināt Krievijas gaisa spēkiem piešķirto teritoriju, lai izvietotu jaunas ēkas, degvielas uzglabāšanas telpas un helikopteru nosēšanās laukumus, kā arī lai uzņemtu eskadru ar 18 kaujas helikopteriem. 2014. gada janvārī Krievijas Dienvidu militārā apgabala preses dienests apstiprināja, ka gada laikā Erebuni tiks izvietots militāro transporta helikopteru kontingents. 2015. gada decembrī Gaisa spēku bāzē ieradās 7 lidaparāti — kaujas helikopteri Mi-24P un transporta helikopteri Mi-8MT.

## Nelaimes gadījumi
2008. gada 4. novembrī Armēnijas gaisa spēku kaujas helikopters Mi-24 avarēja, gatavojoties mācību lidojumam. Bojā gāja kapteinis Aršaks Nersisjans.

## Atsauces

## Ārējās saites

* https://web.archive.org/web/20070927224848/http://www.aviation.am/eng/gorc/aeroport.htm Department of Civil Aviation of Armenia] (official site)
* Главное Управление гражданской авиации Армении (официальный сайт)
Siliņupes apmetne

thumb|250px|Piemiņas akmens Siliņupes apmetnes vietā.
**Siliņupes apmetne** ir viena no vidējā neolīta perioda (3.—2. gadu tūkstotis p.m.ē.) ķemmes-bedrīšu keramikas kultūras apmetnēm. Apmetnes vietā atkārtoti veikti arheoloģiskie izrakumi, pēdējie Ilgas Zagorskas vadībā (1988—1989).

Šo apvidu cilvēki sākuši apdzīvot pēc Litorīnas jūras atkāpšanās, šeit nodarbojoties ar medniecību un zvejniecību. Te atrastas akmens, krama, kaula, dzintara un koka senlietas, zvejas un medību rīki, apmetnē lietoti arī māla trauki. Neliela daļa no atradumiem apskatāma Lapmežciema muzejā, pārējie atrodas Latvijas Nacionālajā vēstures muzejā.

2000. gadā apmetnes malā atklāts piemiņas akmens.

## Atrašanās vieta
Siliņupes apmetne atrodas Pīlādžu ielā Siliņupes krastā Lapmežciemā agrākās jūras lagūnas, ko tagad aizņem Kaņieris un purvi ap to, krastā.

## Atsauces

## Literatūra
* Ilga Zagorska. Arheoloģiskie izrakumi Lapmežciemā. Zinātniskās atskaites sesijas materiāli (ZASM) 1988./1989. Rīga, 1990. — 181.-188. lpp.
* Ilga Zagorska. Par Lapmežciema vissenāko vēsturi. Tukuma Ziņotājs Nr. 13.; 1990. gada 30. janvārī
Akolēna

**Akolēna** () ir 63 kilometrus gara Luāras kreisā krasta pieteka Francijas vidienē.

Izteka no Centrālā masīva, Mersī komūnā, Aljē departamentā, apmēram 20 kilometrus uz dienvidaustrumiem no departamenta centra Mulēnas. Tek ziemeļu - ziemeļrietumu virzienā starp Aljē rietumos un Besbru austrumos. Ietek Luārā lejpus Desīzes.

## Ārējās saites
Šasezaka

**Šasezaka** () ir 84 kilometrus gara Ardēšas labā krasta pieteka Francijas dienvidaustrumos.

Izteka Sentfrezāldalbižas komūnā Lozēras departamentā Centrālajā masīvā. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Ardēšā pie Sentalbānoriolas Ardēšas departamentā.

## Galerija

Sur_le_chemin_de_Stevenson_près_du_viaduc_de_Mirandol,_Chasseradès.JPG
La_basse_vallée_du_Chassezac.JPG
Le_Chassezac_à_Berrias.JPG
Les_Gorges_du_Chassezac.JPG


## Ārējās saites
Šovē ala

**Šovē ala** () ir 1994. gadā atklāta ala Francijas dienvidaustrumos, Ardēšas departamentā. Atrodas Ardēšas upes kanjonā, netālu no dabīgā Arkas tilta. Alā saglabājušies vieni no izcilākajiem klinšu glezniecības paraugiem pasaulē. 2014. gadā ala tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Tā nav pieejama apmeklētājiem. Zimējumi tiek datēti ar Oriņjakas kultūru 32 000 līdz 30 000 gadus pagātnē.

## Galerija

Chauvethorses.jpg
Lions_painting,_Chauvet_Cave_(museum_replica).jpg
Paintings_from_the_Chauvet_cave_(museum_replica).jpg
Deer_Chauvet_Cave.jpg
Grotte_Chauvet_P1010117mod.jpg


## Ārējās saites

*
Sevēnu nacionālais parks

**Sevēnu nacionālais parks** () ir 1970. gadā izveidots nacionālais parks Francijas dienvidaustrumos, Sevēnu kalnos. Sevēnu nacionālais parks ir daļa no UNESCO Pasaules mantojuma objekta "Kosu un Sevēnu Vidusjūras lauksaimniecības ainava". Parka teritorijā atrodas Avenarmānas ala.

## Galerija

Cevennes_Florac_Mimente_depuis_Causse_Mejean.jpg
France_Lozère_Florac_Château_7.jpg|Florakas pils - nacionālā parka administratīvā ēka
Cevennes_National_Park,_France.jpg
Aven_Armand_6.jpg|Avenarmānas ala


## Ārējās saites

*
TUMnanoSAT

***TUMnanoSAT*** ir Moldovas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. Izglītības nanopavadoņa projektu realizēja Moldovas Tehniskā universitāte. Tas orbītā tika palaists  ar kravas kuģi *[[NG-15|Cygnus NG-15]]*, un no Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) brīvā lidojumā palaists 12. augustā.

Projekta mērķis bija nodrošināt praktisku apmācību studentiem. Pavadonī testēšanai tika uzstādīti vairāki dažādu materiālu nanosensori, lai pētītu to uzvedību kosmiskajā vidē. Tika testēta sakaru kanāls. Neliela kamera paredzēta Zemes attēlu uzņemšanai.
Kosmiskais aparāts tika veidots *[[Cubesat]]* *1U* formā. Tā masa ir 1,15 kg.

## Priekšvēsture
*TUMnanoSAT* projekts tika realizēts ar *KiboCUBE* programmas atbalstu. *KiboCUBE* ir Apvienoto Nāciju Ārējā kosmosa lietu biroja (*UNOOSA*) un Japānas Aerokosmiskās aģentūras *[[JAXA]]* sadarbības programma, kas piedāvā palaist *[[CubeSat]]* pavadoņus no SKS *Kibo* moduļa.

Sākotnēji *TUMnanoSAT* bija paredzēts kosmosā palaist 2021. gada februārī ar kravas kuģī *Cygnus NG-15*, kas nogādātu to Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS). Pēc tam, kad bija nepieciešama pavadoņa papildu testēšana, tā palaišanu pārcēla uz kravas kuģi *SpaceX CRS-25*, kam bija jāstartē 2022. gadā.

## Lidojuma gaita
*TUMnanoSAT* tika palaists  00:44:22 *UTC* kravas kuģī *[[SpaceX CRS-25]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas. *TUMnanoSAT* bija ievietots *[[JAXA]]* nanopavadoņu izmešanas iekārtā *J-SSOD* (#22). Kravas kuģis Starptautisko kosmosa staciju sasniedza 16. jūlijā.

12. augustā 09:45 *UTC* *TUMnanoSAT* tika palaists brīvā lidojumā no pavadoņu izmešanas iekārtas *J-SSOD* pie *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* TUMnanoSAT
* TUMnanoSAT *Gunter Dirk Kreb*
Kriā atomelektrostacija

**Kriā atomelektrostacija** () ir uzņēmumam *[[Électricité de France]]* piederoša atomelektrostacija Francijas dienvidaustrumos, Ardēšas departamentā, Ronas upes labajā krastā augšpus Montelimāras.

Atomstacija uzcelta 1983. gadā un izmanto Ronas upes ūdeni. Stacijā darbojas četri ūdens-ūdens tipa kodolreaktori, katrs ar 900 MW jaudu. Atomelektrostacija ražo no 4 līdz 5% no Francijas elektroenerģijas. Stacijā strādā apmēram 1200 cilvēku.

## Ārējās saites

*