open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eiropas Savienības Tiesa

**Eiropas Savienības Tiesa** (iepriekš — **Eiropas Kopienu tiesa**) ir viena no svarīgākajām Eiropas Savienības institūcijām. Tā nodrošina tiesību ievērošanu saskaņā ar Līgumu, kā arī interpretē un piemēro to. Tā ir izveidota kā neatkarīga institūcija ar centrālo mītni Luksemburgā.

Tiesas pamatsastāvā ir pa vienam tiesnesim no katras dalībvalsts (piemēram, Latviju pārstāv Ineta Ziemele) un 9 ģenerāladvokāti. Tiesnešus uz sešiem gadiem ieceļ dalībvalstis, savstarpēji vienojoties.

Tiesā ietilpst arī Vispārējā tiesa (bijusī Pirmās instances tiesa) un Civildienesta tiesa.

## Darbs

Tiesa pārbauda, vai ES institūciju pieņemtie likumi atbilst ES līgumiem, un izvērtē ES nolikumu likumību, balstoties uz nacionālo tiesu lūgumiem.

Tiesas spriedumi un likumu interpretācijas veicina Eiropas likumu kopuma veidošanos, kas tiek piemērots visās dalībvalstīs. ES likumdošanas jomā Tiesas lēmumi atceļ nacionālo tiesu lēmumus.

## Saites
* EST mājaslapa
Lembeta

**Lembetas Londonas boro** () ir Londonas administratīvajiem rajons (boro) Dienvidlondonā, daļa no Iekšējās Londonas. Lembetas teritorija ir 4,8 km plata un 11 km gara, tajā ir pieci tilti un četrpadsmit dzelzceļa stacijas. Pirmoreiz minēta 1062. gadā kā *Lambehitha* — ‘jēru piestātne’. Tagadējās robežās Lembetas boro izveidots 1965. gada 1. aprīlī, apvienojot Lembetas metropoles boro ar nelielu daļu Vondsvērtas metropoles boro.

## Cilvēki, saistīti ar Lembetu
* Deivids Bovijs (angļu mūziķis)
* Čārlijs Čaplins (angļu komēdiju aktieris)
* Arturs Salivens (angļu komponists)
* Bernards Montgomerijs (angļu militārpersona)

## Ārējās saites
Ancāns

**Ancāns** (sieviešu dzimtē Ancāne) ir latgaliešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Jānis Ancāns (1911—1944) — latviešu agronoms un politiķis;
* Roberts Ancāns (1919—1982) — Latvijas virsnieks;
* Romualds Ancāns (1944—2011) — latviešu aktieris.

## Skatīt arī
* Ančāns
Brice

**Brice** var būt:

* Anete Brice;
* Anete Muižniece-Brice;
* Anžela Brice;
* Silvija Brice.

## Skatīt arī
* Bricis
Rode

**Rode** var būt:

* Gunārs Rode, latviešu nacionālās pretošanās kustības dalībnieks, politieslodzītais (dzimis 1934);
* Renārs Rode, latviešu futbolists un treneris (dzimis 1989);
* Roberts Rode, latviešu kalnu slēpotājs (dzimis 1987);
* Sebastiāns Rode (*Sebastian Rode*); vācu futbolists (dzimis 1990).
Patriks Bergers

**Patriks Bergers** (; dzimis  Prāgā) ir bijušais Čehijas futbolists. Savu karjeru viņš aizvadīja Čehijas, Vācijas un Anglijas klubos. Savu spožāko karjeras daļu viņš aizvadīja Liverpool sastāvā. Viņš spēlēja kreisā pussarga pozīcijā.

Čehijas futbola izlases panākumi 1996. gada Eiropas čempionātā, kad tā finālā piekāpās Vācijai, ļāva vairākiem spēlētājiem, ieskaitot Bergeru, Pavelu Nedvedu un Karelu Poborski, noslēgt līgumus ar visaugstākā līmeņa Eiropas klubiem. Spējīgs spēlēt pussarga un uzbrucēja pozīcijās, Bergers kļuva pazīstams ar savu spēcīgo sitienu, straujajiem izrāvieniem un spēcīgo kreiso kāju. Bergeru visas karjeras laikā mocīja savainojumi un viņam nācās meklēt īpašu speciālistu palīdzību. Karjeru viņš beidza 2010. gada 6. janvārī ceļgala savainojumu dēļ.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* Vācijas Bundeslīga: 1995–96
* Vācijas Superkauss: 1995

**Liverpool**

* FA kauss: 2000–01
* FA Charity Shield: 2001
* UEFA kauss: 2000–01

## Atsauces

## Ārējās saites
Gondvana (polārstacija)

**Gondvana** () ir vācu polārstacija Antarktīdā. Atrodas Terranovas līča krastā Viktorijas Zemes ziemeļos pie Rosa jūras.  uz ziemeļiem atrodas Korejas stacija Čanpogo, bet līča pretējā krastā  attālumā atrodas itāļu polārstacija Mariocukelli. Stacija atvērta 1983. gadā un to administrē Vācijas Zemes zinātņu un derīgo izrakteņu federālā pārvalde (BGR; *Bundesanstalt für Geowissenschaften und Rohstoffe*).

Kopš 1979. gada BGR organizē lauka ekspedīcijas Viktorijas Zemes ziemeļos ar kopējo nosaukumu GANOVEX (**''G**erman **A**ntarctic **No**rth **V**ictoria Land **Ex**pedition''). Kopš 1983. gada tika ierīkotas pastāvīgas vasaras nometnes Terranovas līča krastā. 1988./89. gada vasarā tika izbūvēta pastāvīga vasaras polārstacija, kas sastāv no 16 divdesmitpēdu ISO konteineriem ar 200 m² kopējo platību. Stacija var nodrošināt 8 līdz 33 zinātnieku un tehniskā personāla uzturēšanos.

Stacijas zinātnisko programmu pamatā ir Gondvanas superkontinenta 180 miljonu gadu senā pagātnē notikušās sadalīšanās pētījumi. Stacija nodrošina arī lauka ekspedīcijas Viktorijas Zemē un Otsa un Džordža V krastā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lillie-Marleen-Hütte und Gondwana-Station in der Antarktis
Biznesa vadības koledža

**Biznesa vadības koledža (BVK)** ir 2003. gadā dibināta augstākās izglītības iestāde, kas nodrošina tālmācībā iegūstamu īsa cikla profesionālo augstāko izglītību latviešu valodā.

## Studiju programmas
* Biroja darba organizācija un vadība
* Mārketings un tirdzniecība
* Personāla psiholoģija un cilvēkresursu vadība
* Grāmatvedība un finanšu plānošana
* Kultūras un sporta pasākumu organizēšana un vadīšana
* Tiesību zinātnes
* Mikro, mazo un vidējo uzņēmumu vadība

## Partneri
* Starptautiskā tālmācības organizācija EDEN
* Latvijas Virtuālās izglītības asociācija
* Latvijas Tālmācības centrs
* Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera
* Latvijas Biznesa konsultantu asociācija
* Latvijas kvalitātes asociācija

## Ārējās saites
* Biznesa vadības koledža
Mariocukelli

**Mariocukelli** (; līdz 2006. g. **Bajaterranova** - *Stazione Baia Terra Nova*) ir Itālijas vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietota Viktorijas Zemes ziemeļos pie Teranovas līča 7 km no vācu polārstacijas Gondvana un 8 km no Korejas stacijas Čanpogo. Nosaukta itāļu antarktisko pētījumu programmas pirmā vadītāja Mario Cukelli vārdā. Stacija izbūvēta 1985. gadā un tās galvenā funkcija ir franču-itāļu Konkordijas stacijas uzbūves un apgādes nodrošināšana. Stacija aizņem ap 50 000 m² platību ar 7100 m² telpu platību. Stacija funkcionē laika periodā no oktobra līdz februārim.

Stacijas tuvumā ir trīs heliporti, uz tuvējā ledāja ir trīs lidmašīnu nolaišanās skrejceļi, viens no kuriem ir piemērots smagajām lidmašīnām.

## Atsauces
Deivida glečers

**Deivida glečers** () ir ievērojamākais no Viktorijas Zemes šļūdoņiem. To veido divas galvenās ledus straumes, kas sākas Austrumantarktīdas plato un novada uz okeānu ledu no ~200 000 km² lielas teritorijas. Ledus caurplūdes apjoms ir 7,8 +/- 0,7 km³/gadā. Ziemeļu straume novada ledu no Taloja ledus kupola. Galvenā straume novada ledus masas no plaša areāla līdz pat Čārli ledus kupolam, kas, šķērsojot Transantarktīdas kalnu grēdu, rezultējas iespaidīgā leduskritumā — tā sauktajā Deivida katlā (*David Cauldron*). . 

Glečers ir vairāk kā 95 km garš un šķērso Transantarktīdas kalnu grēdu cauri Prinča Alberta kalniem austrumu virzienā. Ietek Rosa jūrā starp Reinoldsa un Filipi zemesragiem, kur glečers veido peldošu ledus masu - Drigalska ledus mēli.

Glečeru 1908. gada novembrī atklāja Ernesta Šekltona ekspedīcijas "ziemeļu grupa" Sidnejas universitātes profesora T. Edžvorta-Deivida vadībā, kā vārdā tas arī nosaukts.

## Atsauces
Halkēdonas koncils

thumb|Halkēdonas koncils
**Halkēdonas koncils** bija ceturtais kristīgās baznīcas ekumeniskais koncils, kuru par tādu atzīst Romas Katoļu Baznīca, Pareizticīgā baznīca un lielākā daļa protestantu baznīcu.
Tas notika no 451. gada 8. oktobra līdz 1. novembrim Halkēdonā (pāri Bosfora šaurumam pretī Konstantinopolei). Tajā piedalījās apmēram 370 Romas impērijas austrumu daļas bīskapu, kā arī Romas pāvesta sūtņi.

## Koncila gaita
Koncilā tika nosodīts monofizītisms — mācība, ka Kristum ir tikai viena daba, dievišķā.
Koncilā pieņēma jaunu kristoloģisku ticības apliecību, kuru galvenokārt izveidoja no Aleksandrijas Kirila un Leona darbiem un 433. gadā pieņemtas formulas (kuras pirmais uzmetums savukārt bija tapis Efesas koncilā). Tajā tika aprakstīts, ka Kristus ir "vienlaikus pilnīgs dievišķumā un pilnīgs cilvēciskumā, patiess Dievs un patiess cilvēks". Tādējādi tika noraidīts gan monofizītisms, gan nestoriānisms.
Koncils pieņēma apkopojošu definīciju, kura ietvēra Nīkajas 325. un Konstantinopoles 381. gada ticības apliecības, divas Aleksandrijas Kirila vēstules, kas atspēkoja Nestorija mācību, un Leona darbu ‘’*Tome*’’. 
Koncilā tika pieņemti arī vismaz 28 kanoni. Lielākā daļa no tiem bija noteikumi par garīdzniecību, klosteriem un mūku dzīvi. 28. kanons (par Konstantinopoles vienlīdzību ar Romu) neapmierināja Romas pāvestu Leonu, un viņš uz vairākiem gadiem novilcināja šī koncila lēmumu atzīšanu un 28. kanonu neatzina.

## Pēc koncila
Koncila lēmumi neapmierināja arī vairākas Austrumu baznīcas, kuras atzina monofizītismu. Šo uzskatu paudēji bija vairākumā Ēģiptē un Sīrijā. Pēc koncila šīs baznīcas atšķēlās no pārējās baznīcas. 6. gadsimtā Ēģiptes, sīriešu jakobītu un Etiopijas baznīcas, kas darbojās Aleksandrijas pakļautībā, apvienojās autonomās Monofizītu baznīcās. Šajā laikā monofizītismu pieņēma arī Armēnija.

## Atsauces
Sahāras svītrainais sesks

**Sahāras svītrainais sesks** (*Ictonyx libycus*) ir vidēja auguma sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) plēsējs, kas pieder svītraino sesku ģintij (*Ictonyx*). Sahāras svītraino sesku mēdz saukt arī par **Sahāras svītraino zebieksti**, **Ziemeļāfrikas sesku** vai **Lībijas sesku**. Sahāras svītrainā seska tuvākais radinieks ir Svītrainais sesks.

Sahāras svītrainais sesks ir sastopams Alžīrijā, Čadā, Ēģiptē, Lībijā, Mali, Mauritānijā, Marokā, Nigērā, Nigērijā, Sudānā, Tunisijā un Rietumsahārā. Sahāras svītrainais sesks dzīvo tuksneša malā un tas mitinās gan atklātās ar zāli apaugušās vietas, gan kalnos.

Pastāv uzskats, ka Sahāras svītrainais sesks kādreiz tika turēts mājās un izmantots medībām. Tā purnam uzlika uzpurni un ielaida trušu alās, lai izdzītu trušus. Mūsdienās Sahāras svītrainais sesks ir ļoti rets dzīvnieks, un tas ir uz izmiršanas robežas.

## Izskats un īpašības
Sahāras svītrainajiem seskiem kā visiem caunu dzimtas dzīvniekiem ir garš, slaids ķermenis ar īsām kājām. Purns slaids, viegli izstiepts. Aste nosacīti gara un pūkaina. Kažoka matojums pinkains. Ķermeņa garums bez astes ir apmēram 20—28 cm garš, astes garums 11—18 cm, svars 200—250 g.

Kažoka krāsa divkrāsaina — melns ar baltu. Visa apakšdaļa; vēders, kājas un pakakle ir melna. Mugura gaiša, gandrīz balta ar melniem lāsumiem, galva balta ar platu, melnu masku uz sejas pāri acīm. Pazode balta ar šauru melnu svītru pa vidu. Ap kaklu melna svītra kā kakla siksna atdala balto galvu no baltās muguras. Aste kopumā izskatās tumša, bet astes gals ir balts. Sahāras svītrainā seska zīmējumu var apskatīt šeit.

## Uzvedība un barība
Sahāras svītrainais sesks ir nakts dzīvnieks, pa dienu tas atpūšas alā zem zemes. Alas tas izrok pats. Kā visiem seskiem tam zem astes ir smirdīga sekrēta dziedzeri. Smaka tiek izmantota, lai aizbaidītu iespājamos ienaidniekus. Sahāras svītrainais sesks medī putnus, nelielus grauzējus, ķirzakas, kukaiņus un dažādus bezmugurkaulniekus, izēd no ligzdām olas.

Mazuļi dzimst laikā no janvāra līdz martam, grūsnības periods ilgst 37—77 dienas, parasti piedzimst 2—3 mazuļi.

## Atsauces
Svītrainie seski

**Svītrainie seski** (*Ictonyx*) ir viena no sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) ģintīm, kas apvieno divas sugas. Sastopami tikai Āfrikā: Sahāras svītrainais sesks (*Ictonyx libycus*) Ziemeļāfrikā, bet svītrainais sesks (*Ictonyx striatus*) plašā teritorijā uz dienvidiem no Sahāras tuksneša.

## Izskats un īpašības
Abas svītraino sesku sugas ārēji ir diezgan atšķirīgas, tā kā to kažoki ir dažādi. Svītrainais sesks izskatā ir līdzīgāks Āfrikas svītrainajai zebiekstei nekā savam tuvākajam radiniekam Sahāras svītrainajam seskam. Ja kopumā svītrainais sesks ir melns ar baltām svītrām, tad Sahāras svītrainais sesks ir balts ar melnām svītrām. Abu sugu kažoku matojums ir salīdzinoši ar citiem caunu dzimtas dzīvniekiem garš, pūkains un viegli plušķains. Protams ķermeņa uzbūve abām sugām ir līdzīga, un tā ir līdzīga ar lielāko daļu caunu dzimtas dzīvnieku: slaidi, spēcīgi ķermeņi ar īsām kājām. Svītrainais sesks ir lielāks un smagāks par Sahāras svītraino sesku.

Svītraino sesku medību ieradumi ir līdzīgi, abas sugas medī putnus, nelielus grauzējus, ķirzakas, kukaiņus un dažādus bezmugurkaulniekus, izēd no ligzdām olas.

## Klasifikācija
* **Svītraino sesku ģints** (*Ictonyx*)
**Sahāras svītrainais sesks (*Ictonyx libycus*)
**Svītrainais sesks (*Ictonyx striatus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sahāras svītrainā seska zīmējums
* Svītrainā seska foto
Berģi (Garkalnes pagasts)

**Berģi** ir apdzīvota vieta Garkalnes pagasta Ropažu novadā, Rīgas tiešā tuvumā, 3 km no pagasta centra Berģos (Rīgā), 12 km no novada centra Ulbrokas un 14 km no Rīgas centra. Izvietojies pie Rīgas robežas un pa Upesciema ielu robežojas ar Rīgas pilsētas daļu Berģuciemu un Brīvdabas muzeju.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.berginieki.lv
* Biedrība "Berģinieki" 
* Garkalnes novada mājaslapa
Cult of Luna

***Cult of Luna*** ir Zviedrijas sladžmetāla un postmetāla grupa, ko 1998. gadā Ūmeo izveidoja vietējās smagā pankroka grupas *Eclipse* dalībnieki. Ar pirmajiem albumiem *[[Cult of Luna (albums)|Cult of Luna]]* un *[[The Beyond (albums)|The Beyond]]* grupa ieguva popularitāti pagrīdes kultūrā. Trešais albums *[[Salvation]]* nepārstāvēja abu iepriekšējo albumu dūmmūzikai raksturīgo agresīvo toni. Tā skanējums bija rāmāks un bija iemesls grupas plašākai atpazīstamībai arī popkultūrā. *Cult of Luna* sniegums ar nākamajiem albumiem *Somewhere Along the Highway* un *Eternal Kingdom* nemazinājās, un grupa saglabāja iegūto popularitāti.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* *[[Cult of Luna (albums)|Cult of Luna]]* (2001)
* *[[The Beyond]]* (2003)
* *[[Salvation (albums)|Salvation]]* (2004)
* *[[Somewhere Along the Highway]]* (2006)
* *[[Eternal Kingdom]]* (2008)
* *[[Vertikal]]* (2013)
* *[[Mariner (albums)|Mariner]]* (2016)
* *[[A Dawn to Fear]]* (2019)
* *[[The Long Road North]]* (2022)

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Berģi

**Berģi** var būt:
* Berģi — ciems Vidzemē, Ropažu novada Garkalnes pagastā,
* Berģi — Rīgas pilsētas apkaime Vidzemes priekšpilsētā,
* Upesciema kādreizējais nosaukums.
Caunas

**Caunas** (*Martes*) ir neliela auguma plēsīgi dzīvnieki, kas veido vienu no sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) ģintīm. Caunu ģintī ir 8 sugas. Tās ir izteikti plēsīgas un tuvas radinieces tiņiem, ūdelēm un zebiekstēm. Dzīvo ziemeļu puslodes mežos; gan Ziemeļamerikā, gan Eiropā, gan Āzijā. Latvijā dzīvo divas caunu ģints sugas: meža cauna (*Martes martes*) un akmeņu cauna (*Martes foina*). Akmeņu cauna reizēm sastopama arī pilsētās.

## Izskats
[thumb|left|200px|[Zivju cauna (*Martes pennanti*) ir lielākā no caunām, tās tēviņš var svērt 5 kg, un ķermeņa garums sasniegt 1,2 metrus]]
Caunas ir slaidi, veikli un enerģiski dzīvnieki ar īsām kājām, galva nedaudz saplacināta, purniņš smails, ausis nelielas, trīstūrveida vai noapaļotas. Tām ir kuplas astes un lielas ķepas. Caunas spēj daļēji ievilkt nagus. Kažoku krāsa variē no dzeltenbaltas līdz tumši brūnai atkarībā kādai sugai pieder cauna. Kažoka matojums ir blīvs, gluds, mīksts un spožs. Mednieki augstu vērtē caunādu kvalitāti, un tās gadsimtiem ir medītas, lai iegūtu to kažokādu.

Visām caunu sugām tēviņi ir lielāki par mātītēm. Bet lielākā no caunām ir zivju cauna (*Martes pennanti*), kuras tēviņa ķermeņa garums var sasniegt 1,2 m, bet svars 5 kg. Mazākā ir Amerikas cauna (*Martes americana*), kuras mātītes ķermeņa garums var būt 36 cm garš, un tā var svērt tikai 280 g.

## Barība
Caunas ir veikli mednieki un kā kaķi spēj rāpties kokos, lai gan pamatā medī uz zemes. Tās medī vāveres, peles, trušus, zaķus, putnus, zivis, kukaiņus, izēd no ligzdām olas un, ja ir pieejami, tad ēd augļus un riekstus.

## Vairošanās
[thumb|160px|Caunas ir veikli mednieki un spēj rāpties kokos, attēlā [Amerikas cauna (*Martes americana*)]]
Caunas ir tipiskas vientuļnieces un tiekas tikai riesta laikā, kas iestājas vēlu pavasarī un beidzas vasarā. Nākamā gada pavasarī piedzimst līdz pieciem mazuļiem, kas ir akli, nevarīgi un bez matojuma. Caunām ir embrioniskā diapauze un tās spēj atlikt embrija attīstību, lai gan patiesais embrija attīstības laiks ir apmēram viens mēnesis. Māte tos zīda ar pienu apmēram 2 mēnešus. Sasniedzot 3—4 mēnešu vecumu jaunās caunas kļūst pastāvīgas.

## Klasifikācija
* **Caunu ģints** (*Martes*)
** Akmeņu cauna (*Martes foina*)
** Amerikas cauna (*Martes americana*)
** Dzeltenkakla cauna (*Martes flavigula*)
** Nilgiri cauna (*Martes gwatkinsii*)
** Japānas cauna (*Martes melampus*)
** Meža cauna (*Martes martes*)
** Sabulis (*Martes zibellina*)
** Zivju cauna (*Martes pennanti*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Meža cauna
* Martes martes (latviski)
* Akmeņu cauna
* Kādēļ horvātu nauda saucas caunas vārdā (kuna) (angliski)
* Caunas (krieviski)
* Caunu ģints  (krieviski)
* Caunu sugu pasugas (angliski)
Sermuļi

**Sermuļi** jeb **zebiekstes** (*Mustela*) ir lielākā sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) ģints, kas apvieno 17 sugas.

Sermuļu ģints apvieno dažādas zebiekstu sugas, no kurām tikai vienu sauc vienkārši zebiekste (*Mustela nivalis*). Ģintī ir viena ūdeļu suga Eiropas ūdele (*Mustela lutreola*), viena sermuļa suga sermulis (*Mustela erminea*), viena kolonoku suga Sibīrijas kolonoks (*Mustela sibirica*) un trīs sesku sugas: meža sesks (*Mustela putorius*), melnkāju sesks (*Mustela nigripes*) un stepes sesks (*Mustela eversmannii*).

## Izplatība
Sermuļu ģints dzīvnieki ir sastopami visā pasaulē, izņemot Antarktīdu, Austrāliju un kontinentiem tuvumā esošās salas. Latvijā dzīvo 3 sermuļu ģints sugas: meža sesks, sermulis un zebiekste. Kādreiz Latvijā dzīvoja vēl ceturtā suga Eiropas ūdele, kas pie mums nav redzēta kopš 1994. gada. Latvijas zīdītāju sarakstos kā piederīga sermuļu ģintij kļūdaini tiek pieminēta Amerikas ūdele (*Neovison vison*), kas tikai pēdējos gados ir izdalīta Amerikas ūdeļu ģintī (*Neovison*).

## Izskats
[thumb|left|200px|[Ziemeļamerikas melnkāju sesks (*Mustela nigripes*) augumā ir līdzīgs Eiropas meža seskam (*Mustela putorius*), abi ir apmēram 45 cm gari un sver ap 1 kg]]
Sermuļi un zebiekstes ir aktīvi plēsēji, to ķermeņi ir gari, slaidi ar īsām kājām, kas ļauj tiem ielīst grauzēju alās un medīt tos zem zemes.

Sermuļu sugu izmēri ir diezgan atšķirīgi. Tēviņi visām sugām ir lielāki par mātītēm. Mazākā sermuļu ģintī, kā arī visā caunu dzimtā ir zebiekste, kuras mātītes ķermeņa garums var būt 11 cm, un svars 30 g, bet viens no lielākajiem sermuļu ģintī ir meža sesks, kura ķermenis tēviņam var sasniegt 46 cm garumu, un svars 1,7 kg. Astes sermuļiem un zebiekstiem ir salīdzinoši garas, galvas forma saplacināta ar trīstūrveida purniņu.

Šīs ģints dzīvnieku kažoki visbiežāk ir brūni vai sarkanbrūni ar gaišu pavēderi. Dažām sugām ziemas laikā uzaug pilnīgi balti kažoki, piemēram, sermulim, kuram melns ziemā ir tikai pats astes gals.

## Barība
Kā maziem plēsējiem sermuļiem un zebiekstēm ir gudru un atjautīgu mednieku slava. Tie medī mazus dzīvniekus: grauzējus, zaķus, trušus, putnus, no ligzdām izēd olas. Reizēm no zemnieku sētām aiznes kādu vistu vai trusi.

## Klasifikācija
* **Sermuļu ģints** (*Mustela*)
** suga: Amazones zebiekste (*Mustela africana*)
** suga: Dzeltenvēdera zebiekste (*Mustela kathiah*)
** suga: Eiropas ūdele (*Mustela lutreola*)
** suga: Ēģiptes zebiekste (*Mustela subpalmata*)
** suga: Garastes zebiekste (*Mustela frenata*)
** suga: Indonēzijas kalnu zebiekste (*Mustela lutreolina*)
** suga: Japānas zebiekste (*Mustela itatsi*)
** suga: Kalnu zebiekste (*Mustela altaica*)
** suga: Kolumbijas zebiekste (*Mustela felipei*)
** suga: Malaizijas zebiekste (*Mustela nudipes*)
** suga: Melnkāju sesks (*Mustela nigripes*)
** suga: Meža sesks (*Mustela putorius*)
*** pasuga: Mājas sesks (*Mustela putorius furo*)
** suga: Sermulis (*Mustela erminea*)
** suga: Sibīrijas kolonoks (*Mustela sibirica*)
** suga: Stepes sesks (*Mustela eversmannii*)
** suga: Svītrainā zebiekste (*Mustela strigidorsa*)
** suga: Zebiekste (*Mustela nivalis*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mustela Linnaeus, 1758
*
Grodziska Velkopolska

**Grodziska Velkopolska** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Poznaņas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1257. gadā. No 1793. līdz 1920. gadam (ar pārtraukumu no 1807. līdz 1815. gadam, kad tā atradās Varšavas hercogistes sastāvā) ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

Kopš XVII gadsimta pilsēta bija pazīstama kā alus ražošanas centrs, diemžēl kopš 1993. gada pilsētā alu vairs neražo. Pilsētas pievārtē atrodas vilcienu sēdekļu rūpnīca *Grodziska Fabryka Wyposażenia Wagonów "Growag"*, kuras sadarbības partneru vidū ir arī Rīgas Vagonbūves rūpnīca.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

* 
* Rūpnīca "Grovag"   , ,
Volštinas apriņķis

**Volštinas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes rietumos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Novi Tomislas, Grodziskas, Koscjanas un Lešno apriņķiem, kā arī Lubušas vojevodistes Vshovas, Nova Solas un Zelona Guras apriņķiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Volština

**Volština** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidrietumiem no Poznaņas. Pazīstama kā pēdējā vieta Eiropā, kurā saglabājusies regulāra pasažieru dzelzceļa kustība ar tvaika lokomotīvi.

No 1793. līdz 1920. gadam ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

1872. gadā Volštinā par ārstu tika iecelts Roberts Kohs, kurš šeit strādāja līdz 1880. gadam un veica pirmos atklājumus.

Poļu filozofa Juzefa Marijas Hēnes-Vroņska (*Józef Maria Hoene-Wroński*, 1778 - 1853) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

* 
* Volštinas tvaika vilcienu saglabāšanas paju sabiedrība
Mendzihodas apriņķis

**Mendzihodas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes rietumos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Čarnkovas-Tšcjankas, Šamotulu un Novi Tomislas apriņķiem, kā arī Lubušas vojevodistes Mendzižečas un Stšelces-Drezdenko apriņķiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Andruss Vērpalu

**Andruss Vērpalu** (; dzimis  Pērnavā) ir bijušais igauņu distanču slēpotājs, kas specializējās klasiskā stila slēpošanā, trīs Olimpisko spēļu medaļu īpašnieks. 2011. gadā beidza profesionāla slēpotāja karjeru, drīz pēc tam tika izplatīta informācija, ka sportistam konstatētas pozitīvas dopinga analīzes.

## Karjera
Olimpiskajās spēlēs piedalījies kopš 1992. gada Albērvilas Olimpiādes. Kopā startējis sešās Olimpiskajās spēlēs, izcīnījis divas zelta medaļas 15 km klasiskā stila distancē (2002. gadā Soltleiksitijā un 2006. gadā Turīnā). Līdz ar to A. Vērpalu kļuva par ceturto igauni, kas spējis Olimpiskajās spēlēs izcīnīt 2 zelta medaļas, tāpat ar trim medaļām viņš ir medaļām bagātākais igaunis. A. Vērpalu ir izcīnījis arī 2 zelta medaļas Pasaules čempionātos un 6 uzvaras Pasaules kausa posmos (visas uzvaras izcīnītas klasiskā stila slēpojumos).

### Karjeras beigas un dopinga skandāls
2011. gada februārī paziņoja par karjeras beigšanu. Drīz parādījās informācija, ka šī paša gada janvārī viņam ir bijušas pozitīvas dopinga analīzes (lietoti augšanas hormonu preparāti). Neraugoties uz speciālas igauņu zinātnieku komisijas centieniem sportistu attaisnot, augustā FIS viņu atzina par vainīgu dopinga lietošanā. 2013. gadā viņš tika attaisnots dopinga lietošanā, pamatojoties uz neprecizitātēm procedūrā, tomēr tiesa atzina, ka saglabājas aizdomas, ka sportists ir lietojis augšanas hormonu preparātus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mendzihoda

**Mendzihoda** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Poznaņas pie Vartas upes.

No 1793. līdz 1920. gadam ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī. Starp pasaules kariem pilsētas apkaimē bija Polijas valsts galējais rietumu punkts.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Koņinas apriņķis

**Koņinas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes austrumos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Kolo, Turekas, Kališas, Pleševas un Slupcas apriņķiem, Kujāvijas-Pomožes vojevodistes Mogilno, Inovroclavas un Radzejovas apriņķiem, bet Koņina ir anklāvs apriņķa teritorijā.

## Apskates objekti
*Liheņstaru bazilika (*Bazylika Najświętszej Maryi Panny Licheńskiej w Licheniu Starym*)

## Galerija

Licheń_Stary-Golgota_i_Sanktuarium.jpg|Golgāta un Liheņstari bazilika


## Ārējās saites
*Liheņstaru bazilika
Erasts Fandorins

**Erasts Fandorins** (; dzimis , miris 1920. gadā) ir izmeklētājs, Borisa Akuņina vēsturisko detektīvu sērijas "Erasta Fandorina piedzīvojumi" galvenais varonis. Fandorins iemiesojis 19. gadsimta aristokrāta ideālus: cēlsirdību, izglītību, uzticību, neuzpērkamību, principialitāti. Bez tam, Erastam ir lieliska āriene, teicamas manieres, viņam ir panākumi pie dāmām, un viņam ļoti veicas azartspēles. Grāmatu sērijā sarakstītas 14 grāmatas par Erasta Fandorina gaitām.

Erasts Fandorins atveidots arī mākslas filmās:
* "Azazēls", atveido Iļja Noskovs
* "Turku gambīts", atveido Jegors Berojevs
* "valsts padomnieks", atveido Oļegs Meņšikovs

## Ārējās saites
* Oficiālā Erasta Fandorina mājas lapa 
* Borisa Akuņina darbu lasītava
Sautvorka

**Sautvorkas Londonas boro** (, ) ir viens no Londonas administratīvajiem rajoniem (boro) Dienvidaustrumlondonā, Temzas dienvidu krastā iepretī Londonas Sitijai. Sautvorkā atrodas Tauera tilta dienvidu daļa, deviņas metro stacijas un divpadsmit dzelzceļa stacijas, kā arī trīs kuģu piestātnes.

Pēc Lielbritānijā pieņemtās etnisko grupu klasifikācijas (2021) 52% no Sautvorkas iedzīvotājiem ir baltie, 25% — melnie, 10% — aziāti un 7% — jaukti.

## Ar Sautvorku saistītie cilvēki
* Maikls Faradejs (angļu fiziķis)
* Alfrēds Māršals (britu ekonomists)
* Čārlijs Čaplins (angļu komēdiju aktieris)
* Emma Tompsone (angļu aktrise)
* Čārlzs Bebidžs (britu matemātiķis)
* Čārlzs Dikenss (angļu rakstnieks)
* Džons Raskins (angļu mākslas kritiķis)
* Mērija Volstonkrafta (britu rakstniece)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vēsturiskā Soutvarka
Kārlis Dzenītis-Zeniņš

**Kārlis Dzenītis-Zeniņš** (dzimis , miris ) bija Latvijas Bruņoto spēku un Latviešu leģiona virsnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

## Biogrāfija
Kārlis Dzenītis-Zeniņš dzimis 1892. gada 18. februārī Aizputes apriņķī, Durbē. 1910. gadā beidzis Liepājas reālskolu. Strādājis firmas "Gerhard & Hey" nodaļā Maskavā.

Sākoties Pirmajam pasaules karam tiek iesaukts Krievijas Impērijas armijā. Beidzis Viļņas kara skolu kurā ieguvis leitnanta dienesta pakāpi. Cīnījies Galīcijas frontē pret Austro-Ungāriju. Divas reizes ievainots. Apbalvots ar Annas III, IV šķ. un Staņislava III, IV šķiras ordeņiem.

1918. gadā demobilizējies un atgriezies Latvijā. Tā paša gada decembrī brīvprātīgi iestājas Latvijas armijā. Komandējis Grobiņas bataljonu. 1919. gada janvārī piekomandēts Kalpaka bataljonam un iedalīts kapteiņa Zolta rotā. Piedalījies dramatiskajā kaujā Kaugurciemā kurā krita kapteinis Zolts. Pēc tam pārskaitīts uz 7.Siguldas kājnieku pulku. Vēlāk turpinājis dienestu 12.Bauskas kājnieku pulkā.

1924. gada 18. novembrī paaugstināts par pulkvežleitnantu. Ieņēmis bataljona komandiera, saimniecības un štāba priekšnieka amatus. 1935. gada 11. septembri paaugstināts par pulkvedi. Iecelts par 12.Bauskas kājnieku pulka komandieri. 1937. gadā beidzis Latvijas Augstāko kara skolu un vienu gadu komandējis Bruņoto vilcienu pulku. Vēlāk atgriezies 12.Bauskas kājnieku pulkā. Nozīmēts par docentu pie Latvijas Universitātes militārās katedras.
1940. gada 24. decembrī atvaļināts no aktīvā dienesta piemērota amata trūkuma dēļ, apmeties Jēkabpilī. 
thumbnail|left|34. ieroču SS grenadieru pulka komandieris pulkvedis Dzenītis-Zeniņš ierakumos austrumu frontē. 1944. gads
1941. gadā ienākot vācu karaspēkam Dzenītis-Zeniņš skaitās civilpārvaldes rīcībā. 1943. gadā ieskaitīts Latviešu leģiona ģenerālinspektora štābā pulkveža (štandartenfīrera) pakāpē.  1944. gada janvārī austrumu frontē pārņēmis leģiona 15.divīzijas 34.grenadieru pulka komandēšanu. Komandējis pulku smagajās atkāpšanās kaujās no Veļikajas upes pozīcijām uz Latvijas teritoriju. 1944. gada vasarā nosūtīts uz virsnieku kursiem Prāgā. Pēc tam dienests dažādās aizmugures daļās. Kara beigas sagaida Lībekā. Pavadījis vairākus mēnešus no sākuma karagūstekņu un pēc tam bēgļu nometnēs Vācijā.

1952. gadā ieceļojis ASV. Darbojies latviešu virsnieku apvienībā un bija Lāčplēša Kara ordeņa kavalieru biedrības priekšnieks no 1967. līdz 1979. gadam. 1966. gadā Ņujorkā uzņemts par jaunākās latviešu studentu korporācijas Fraternitas Vanenica goda filistru. Pēdējos mūža gadus dzīvojis Floridā, Sanktpēterburgas pilsētā, kur strādājis pie būvuzņēmēja J.Risberga.

Kārlis Dzenītis-Zeniņš miris 1979. gada 17. maijā. Apbedīts Katskiļu brāļu kapos Ņudžersijas štatā.

## Atsauces
Japānas cauna

**Japānas cauna** (*Martes melampus*) ir vidēja auguma sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) plēsējs, kas pieder caunu ģintij (*Martes*). Tās tuvākais radinieks ir sabulis.

Japānas cauna dzīvo Japānas salu arhipelāga dienvidu daļā un Korejas pussalā. Tās var sastapt līdz 2000 metriem virs jūras līmeņa. Tā apmetas uz dzīvi mežos, bet Japānas caunu var sastapt arī piepilsētu teritorijās, ja tur aug koki. Koku augļi ir viens no galvenajiem caunas barības avotiem. Japānas cauna dzīvo kokos un migu tā iekārto veca koka dobumā. Tā lieliski rāpjas kokos un ļoti veikli pārvietojas no zara uz zaru. Tā pat pārlec no viena koka uz nākamo. Kopumā Japānas cauna ir bieži novērojams Japānas dzīvnieks, tomēr dažās salās tā ir reti sastopama suga un ir uz izmiršanas robežas.

## Izskats
thumb|left|220px|Japānas cauna pārpeld upi (foto galerija)
Japānas cauna ir 47—54 cm gara bez astes, astes garums 17—22 cm, svars 0,5—1,7 kg. Tēviņi ir lielāki par mātītēm. Kažoka krāsa vasarā ir tumši brūna, bet ziemā tā ir koši oranža vai brūna. Pakakle un seja Japānas caunām ir krēmīgi balta. Ziemā gaišajām Japānas caunām kājas joprojām ir tumši brūnas. Japānas caunas foto skatīt šeit .

## Uzvedība un barība
Japānas cauna ir nometnieks, un tās teritorijas lielums ir atkarīgs no barības ieguves iespējām. Tā ir visēdāja, bet vislabāk tai garšo zivis, vardes, putni, grauzēji un citi mazi dzīvnieki. Bet tā neatsakās no kukaiņiem, augļiem un riekstiem.

## Vairošanās
Japānas cauna dzimumbriedumu sasniedz 1—2 gadu vecumā. Riesta laiks tai ir no marta līdz maijam, bet mazuļi dzimst jūlijā vai augustā. Piedzimst 1—5 akli, kurli un nevarīgi mazuļi. Par tiem rūpējas tikai māte. Jau 3—4 mēnešu vecumā tie spēj paši medīt, un drīz pēc tam mazuļi pamet ģimeni.

## Klasifikācija
Japānas caunai ir 3 pasugas:
* *Martes melampus melampus* — sastopama Japānas arhipelāga dienvidu daļas salas; 
* *Martes melampus tsuensis* — sastopama  Tsušimas salā; 
* *Martes melampus coreensis* — sastopama  Ziemeļkorejā, Dienvidkorejā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Japānas caunas foto ziemā  (animalpicturesarchive.com)
Maskata

**Maskata** (, *Masqaṭ*) ir Omānas valsts galvaspilsēta. Maskata ir arī Maskatas gubernatūras (muhāfāzas) administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Omānas līča krastā. 2005. gadā Maskatā dzīvoja 646 tūkstoši iedzīvotāju, bet visā gubernatūrā, kuras lielāko daļu aizņem pilsēta, 2022. gadā dzīvoja 1,72 miljoni cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Drigalska ledus mēle

**Drigalska ledus mēle** () ir peldoša ledāja mēle Rosa jūras rietumu krastā Antarktīdā. Atrodas Skota krastā Viktorijas Zemē. Atklājis britu polārpētnieks Roberts Skots 1902. gada janvārī un nosaucis par godu ievērojamajam vācu polārpētniekam profesoram Ēriham fon Drigalskim.

Ledus mēle ir peldošs ledājs un veidojas Deivida glečera ledum noplūstot Rosa jūrā. Mēle ir 70 - 100 km gara un 14 - 24 km plata, tā pārvietojas ar ātrumu ap 0,7 km gadā (10 km laika posmā no 1988. līdz 2002. gadam). Tā ir vismaz 4000 gadus veca un veido stabilu struktūru.

2005. gada martā un aprīlī 3000 km² lielais B-15A aisbergs sadūrās ar Drigalska ledus mēli, atdalot divus apmēram 70 km² lielus ledus gabalus. 2006. gada marta beigās līdzīgā mēles sadursmē ar aisbergu C-16 tika atdalīts ap 100 km² liels ledus gabals.

## Atsauces
thumb|250px|Aisberga C-16 sadursme ar Drigalska ledus mēli 2006. gada 30. martā.
Jersika (ciems)

**Jersika** () ir apdzīvota vieta Līvānu novada Jersikas pagastā. Izveidojusies 2,4 km uz dienvidiem no senās Jersikas pilskalna (vēstures avotos , , , ) Daugavas labajā krastā pie autoceļa  un Rīgas—Daugavpils dzelzceļa (dzelzceļa stacija Jersika). Jersikā atrodas pamatskola, Jersikas Kristus Apskaidrošanas pareizticīgo baznīca.

1897. gadā ciemā *Царьградъ* bija 7 sētas ar 49 cilvēkiem, bet muižā 2 sētas ar 24 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vudū

thumb|250px|Vudū rituālās lelles
**Vudū** (no ) ir sinkrētiska reliģija, kas izveidojusies Haiti, saplūstot Romas katoļu un rietumafrikāņu ticībām un tradīcijām. Vudū rietumafrikāņu ticība augstākam garam un vairākiem zemāka līmeņa gariem pielīdzināta katoļu Dievam un svētajiem, tādējādi ir izveidojies priekšstats, ka pasaules radītājs ir viens visuvarens dievs (*Bondye*), kas ir atsvešināts no laicīgās pasaules, tāpēc pielūgti tiek gari (*Loa*).

## Ārējās saites
* Traditional Religion in Africa:The Vodun Phenomenon in Benin
* Vodou-related Rara festivals in Haiti and New York 
* Voodoo and West Africa's Spiritual Life
* Vodun in Africa 
*Spanish police pull pin on voodoo sex slave ring The Local, 2013
*For those who fight sex-trafficking, dark rituals compound the problem The Economist, 2018
Sinkrētisms

**Sinkrētisms** ( (*synkrētismos*) — 'savienojums') var būt:
* neattīstītas parādības (piemēram, mākslas tās veidošanās sākumposmā, kad mūzika, deja, dziesma un dzeja veido nedalāmu veselumu) sadalījuma trūkums jeb viengabalainība;
* antropoloģijā — atšķirīgu reliģiju elementu savienojums; arī reliģija, kas radusies, saplūstot atšķirīgām reliģijām, visbiežāk kristietībai un dažādiem vietējiem ticējumiem (natīvisms, millenārisms, arī vudū);
* filozofijā — filozofisku vai reliģisku uzskatu sajaukšanās, savstarpēji nesaistīto uzskatu pretrunām paliekot apslēptām;
* valodniecībā — izteiksmes formu funkcionāls apvienojums.

## Literatūra
* Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 713. lpp.
Arvo Perts

**Arvo Perts** (; dzimis  Paidē, Igaunijā) ir igauņu klasiskās mūzikas komponists. Jau kopš 1970. gadu beigām Perta mūzikai raksturīgs izteikts, pašizveidots minimālisma stils tintinnabuli. Lielu iedvesmu savā mūzikā Perts ir guvis no gregoriāņu dziedājumiem, kas ietekmējuši tās labskanību.

Lai izbēgtu no PSRS režīma, viņš kopā ar savu sievu un diviem bērniem 1980. gadā emigrēja uz ārzemēm. Perts sākumā dzīvoja Austrijas galvaspilsētā Vīnē, kur ieguva šīs valsts pilsonību, bet vēlāk pārvācās uz Berlīni Vācijā. 20./21. gadsimta mijā viņš atgriezās Igaunijā un pašlaik dzīvo Tallinā. 2017. gadā saņēmis Jozefa Racingera, pāvesta Benedikta XVI fonda piešķirto Racingera balvu.

Kopš 2011. gada Perta darbi ir bijuši visvairāk izpildītie, ņemot vērā joprojām dzīvos komponistus.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Golina

**Golina** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Koņinas.

No 1793. līdz 1807. gadam ietilpa Prūsijā, no 1807. līdz 1815. gadam - Varšavas hercogistes sastāvā, bet līdz 1919. gadam - Krievijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

## Atsauces

 
## Ārējās saites
Rakoņevice

**Rakoņevice** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Poznaņas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1254. gadā. No 1793. līdz 1920. gadam (ar pārtraukumu no 1807. līdz 1815. gadam, kad tā atradās Varšavas hercogistes sastāvā) ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Lešno apriņķis

**Lešno apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes rietumos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Volštinas, Koscjanas, Gostiņas un Ravičas apriņķiem, Lejassilēzijas vojevodistes Guras apriņķi, Lubušas vojevodistes Vshovas apriņķi, bet Lešno ir anklāvs apriņķa teritorijā.

## Apskates objekti
*Ridzinas pils (*Zamek w Rydzynie*)

## Galerija

H.13.234_-_Rydzyna_Zamek.JPG|Ridzinas pils
Rydzyna4_Apr05.jpg|Ridzinas pils


## Ārējās saites
*Ridzinas pils
2010. gada ziemas olimpiskās spēles (13. diena)

**Vankūveras Olimpisko spēļu trīspadsmitajā dienā** (24. februārī) sacīkstes norisinājās 8 disciplīnās un tika izcīnīti 6 medaļu komplekti.

## Programma
*Laika starpības dēļ daži notikumi pēc Latvijas laika sākas jau naktī (nākamajā dienā), šajos sarakstos saglabāta kārtība pēc Vankūveras laika.*
Sākuma,beigu laiki doti pēc Latvijas laika

### Ātrslidošana

23:00 - 00:35 - Sievietes, 5 000 metri

### Bobslejs

03:00 - 05:00 - Sievietes, divnieki, 3. un **4. brauciens**

### Distanču slēpošana

21:15 - 23:10 - Vīrieši, 4 x 10 km stafete

### Frīstaila slēpošana

05:30 - 06:35 - Sievietes, akrobātika

### Hokejs

*Viriešu turnīrs*
Ceturtdaļfināli

----

----

----

### Kērlings

Pārspēles (ja būs nepieciešamas)

### Kalnu slēpošna

20:00 - 21:20 - Sievietes, giganstlaloms
23:15 - 00:50 - Sievietes, giganstlaloms, **fināls** *sacīkstes pārceltas uz 25. februāri*

### Šorttreks

03:00 - 04:45 - Sievietes, 1 000 metri 
03:00 - 04:45 - Vīrieši, 500 metri
03:00 - 04:45 - Sievietes, 3 000 metri stafete
Vistlera

**Vistlera** ir kalnu kūrortpilsēta Kanādas dienvidu daļā, Britu Kolumbijā. Vistlera atrodas apmēram 125 kilometru attālumā no Vankūveras. Pilsētā dzīvo vairāk nekā 9000 cilvēku.

Vistlerā esošajā Vistleras Olimpiskajā parkā notika 2010. gada ziemas olimpisko spēļu kalnu slēpošanas, distanču slēpošanas, bobsleja, kamaniņu sporta un skeletona sacensības.

## Ārējās saites
* Vistleras mājaslapa
Skeletons

thumb|200px|Starts skeletonā
**Skeletons** ( — ‘skelets, karkass’) ir ziemas sporta veids, kur sportists brauc pa ledus trasi ar kamaniņām, kurām nav stūres un bremžu, un kurās braucējs guļ uz vēdera. Šis sporta veids aizsākās Sanktmoricā, Šveicē. Skeletona augstākais pārvaldes orgāns ir Starptautiskā Bobsleja un Tobogana federācija (SBTF;  — IBSF). Skeletons ir vecākais kamanu sporta veids.

Nozīmīgākās skeletona sacensības ir olimpiskās spēles, kas notiek ik pēc 4 gadiem. Skeletons bija iekļauts otrajās ziemas olimpiskajās spēlēs . gadā, vēlāk arī . gadā (abās reizēs olimpiskās spēles notika Sanktmoricā), tomēr pēc tam tas tika izņemts no spēļu oficiālās sacensību programmas. . gadā tas tika atjaunots programmā. Katrā gadā, kurā nenotiek olimpiskās spēles, notiek Pasaules čempionāts (notiek kopš 1982. gada). Katru ziemas sezonu notiek arī Pasaules kausa izcīņa.

## Skatīt arī
* Skeletons olimpiskajās spēlēs
* Bobsleja, kamaniņu un skeletona trašu uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* FIBT mājaslapa
Deivisa kauss

**Deivisa kauss** () ir galvenās sacensības vīriešu izlašu tenisā. Sacensības organizē Starptautiskā Tenisa federācija (ITF). Sacensības notiek kopš 1900. gada kā sacensības starp Lielbritāniju un ASV. 

Tāda paša tipa turnīrs sievietēm ir Billijas Džīnas Kingas kauss.

## Ārējās saites

* Deivisa kausa oficiālā mājaslapa
Nešs

**Nešs** () ir populārs angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

* Džons Nešs (*John Nash*) — ASV matemātiķis (1928—2015);
* Railijs Nešs (*Riley Nash*) — Kanādas hokejists (dzimis 1989);
* Riks Nešs (*Rick Nash*) — Kanādas hokejists (dzimis 1984);
* Stīvs Nešs (*Steve Nash*) — Kanādas basketbolists un treneris (dzimis 1974).
Vondsvērta

**Vondsvērtas Londonas boro** (; ) ir viens no  Londonas administratīvajiem rajoniem Dienvidrietumlondonā, Temzas dienvidu krastā. Vondsvērtā atrodas divi teātri un četri lieli parki.

## Vēsture
Vēsturiski Vondsvērta piederējusi Sari grāfistei; 1889. gadā to iekļāva Londonas grāfistē. Vondsvērtas boro tagadējās robežās izveidots 1965. gadā, apvienojot Batersī municipālo boro ar lielāko daļu Vondsvērtas municipālā boro.

## Cilvēki saistīti ar Vondsvērtu
* Klements Etlijs (Lielbritānijas politiķis)

## Ārējās saites

* Vondsvērtas mākslas studija
Billijas Džīnas Kingas kauss

**Billijas Džīnas Kingas kauss** (angļu: *Billie Jean King Cup*) ir galvenās sacensības valstu sieviešu izlašu tenisā. Tās notiek kopš 1963. gada. Līdz pat 1995. gadam šīs sacensības bija pazīstamas ar nosaukumu **Federāciju kauss**. Pēc tam to sauca par ***Fed*** **kausu** (). 2020. gada septembrī tas notika nosaukts ievērojamās amerikāņu tenisistes Billijas Džīnas Kingas vārdā.

Pašreizējas kausa ieguvējas ir Itālijas tenisistes.

Tāda paša tipa turnīrs vīriešiem ir Deivisa kauss.

## Turnīra formāts
Turnīrā ik gadu piedalās vairāki desmiti valstu izlašu, no kurām 16 spēlē Pasaules elites pirmajā un otrajā grupā (8 izlases pirmajā Pasaules grupā un 8 otrajā Pasaules grupā). Pārējās valstu izlases tiek iedalītas grupās pēc zonām.

### Valstu uzvaras (kopš 1995.gada)

## Skatīt arī
* Latvijas Billijas Džīnas Kingas kausa komanda

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 

## Atsauces
Osečna

**Osečna** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļaustrumiem no Lešno.

Rakstos pirmoreiz minēta 1393. gadā. Polijas Otrajā dalīšanā 1793. gadā pilsēta nokļuva Prūsijā, bet pēc Versaļas līguma nosacījumiem tā atkal iekļāvās Polijas teritorijā.

1899. gadā Osečnā (toreiz **Štorhnestā** ()) mira šaha teorētiķis Tasilo Heidebrands un der Lasa (1818—1899)

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Ridzina

**Ridzina** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Lešno. Pazīstama arī kā "poļu baroka pērle". Pilsēta, precīzāk Ridzinas pils, bija Polijas karaļa Staņislava Leščiņska rezidences pilsēta viņa valdīšanas laikā no 1706. līdz 1709. gadam. Ridzinas pils arī mūsdienās ir viens no greznākajiem piļu kompleksiem Polijā.

Rakstos pirmoreiz minēta 1403. gadā. Pēc Leščiņsku dzimtas pils nokļuva Sulkovsku ģimenēs pārziņā. Staņislava Poņatovska valdīšanas laikā Sulkovski Ridzinā nodibināja kadetu skolu. Polijas Otrajā dalīšanā 1793. gadā pilsēta nokļuva Prūsijā, bet pēc Versaļas līguma nosacījumiem tā atkal iekļāvās Polijas teritorijā.

## Apskates objekti
*Ridzinas pils (*Zamek w Rydzynie*)

## Galerija

H.13.234_-_Rydzyna_Zamek.JPG|Ridzinas pils


## Atsauces

 
## Ārējās saites

* 
*Ridzinas pils
Mērtona

**Mērtonas Londonas boro** (, ) ir viens no Londonas administratīvajiem rajoniem Dienvidrietumlondonā. 60% no iedzīvotājiem ir baltie. Vimbldonas tenisa čempionāts katru gadu notiek Mērtonas rajonā, Vimbldonā.

## Vēsture
Mērtonas boro izveidots 1965. gada 1. aprīlī, apvienojot Sari grāfistes Mičemas un Vimbldonas municipālos boro ar Mērtonas un Mordenas urbāno distriktu. Nodēvēts pēc vēsturiskā Mērtonas pagasta. 

## Ārējās saites
Luna-1

***Luna-1*** ( — "Mēness-1"), tajā laikā zināma ar nosaukumu ***Mečta*** (*Мечта* — "Sapnis"), bija pirmais kosmiskais aparāts, kas sasniedzis Mēness tuvumu. Tā bija PSRS pirmā ''Luna'' programmas automātiskā starpplanētu stacija, kas veiksmīgi palaista Mēness virzienā. Palaista 1959. gada janvārī.

*Luna-1* bija ceturtais aparāts *[[E-1 (Mēness zonde)|E-1]]* sērijā, kas tika veidotas, lai ietriektos Mēnesī. Visas trīs pirmās zondes tika zaudētas 1958. gada beigās nesējraķešu avārijās. 

*Luna-1* tika palaista  16:41:21&nbsp;UTC ar nesējraketi *[[Luna (raķete)|Luna (8K72)]]*. Raķetes ciklogrammas kļūdas dēļ trešās pakāpes dzinēja izslēgšana notika ar aizkavēšanos, tādēļ kosmiskā aparāta trajektorija nesniedzās līdz Mēnesim. Pirmoreiz tika sasniegts otrais kosmiskais ātrums.  00:56:20 UTC 119&nbsp;500&nbsp;km attālumā no Zemes *Luna-1* izlaida 1&nbsp;kg nātrija gāzi, tādējādi veidojot pirmo mākslīgo komētu. Oranžas krāsas sliedi varēja novērot no Indijas okeāna dažas minūtes kā 6. zvaigžņlieluma objekts. 

Zonde 5995&nbsp;km attālumā pagāja garām Mēnesim  02:59 UTC un kļuva par pirmo cilvēka radītu objektu, kas sasniedzis heliocentrisku orbītu. Tā tika dēvēta par "jaunu planētu" un nosaukta par "Mečta". Nosaukumu *Luna-1* aparāts ieguva vēlākos gados.

 aptuveni 07:00 UTC zondes raidītājs pārstāja sūtīt signālus, jo baterijas bija iztukšotas; *Luna-1* bija 600&nbsp;000&nbsp;km attālumā no Zemes. Pašlaik *Luna-1*, kā arī raķetes trešā pakāpe ar 1472 kg masu, riņķo ap Sauli orbītā starp Zemi un Marsu.

## Ārējās saites
* The Mission of Luna 1
Jersikas pagasts

**Jersikas pagasts** ir viena no Līvānu novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos Daugavas labajā krastā. Robežojas ziemeļos ar sava novada Līvānu pilsētu un Rožupes un Turku pagastiem, austrumos ar Preiļu novada Rožkalnu pagastu, dienvidos ar Augšdaugavas novada Nīcgales pagastu, rietumos pa Daugavu ar Jēkabpils novada Dunavas un Dignājas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Greiva, Gumerte, Izteka, Kaupreite, Silupīte. 

**Ezeri:** Iesalnieku ezers, Jersikas ezers (Dimantu ezers).

## Vēsture
1945. gadā Daugavpils apriņķa Līvānu pagastā izveidoja Jersikas ciema padomi. **Jersikas ciems** ietilpis Līvānu (1949-1959), Krustpils (1959-1962), Jēkabpils (1962) un Preiļu (pēc 1962. gada) rajonos. 1954. gadā Jersikas ciemam pievienoja likvidēto Tartaku ciemu. 1962. gadā kolhoza «Jāņupe» teritoriju pievienoja Nīcgales ciemam. 1968. gadā Jersikas ciemam pievienoja Līvānu pilsētas kolhoza «Rīts» teritoriju, bet 1975. gadā daļu teritorijas pievienoja Līvānu pilsētai. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Jersikas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Līvānu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Upenieki (Jersikas pagasts)|Upenieki]]** (pagasta centrs), Jersika, Grāveri, Cirsenieki, Vuceni.

### Novadnieki
* Andrejs Švirksts, sabiedriskais darbinieks

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Mediators (mūzika)

[thumbnail|right|Trīs mediatori, ar ko spēlē [ģitāra|ģitāru]]
**Mediators** jeb **plektrs** ir mazs, plakans priekšmets, ko izmanto strinkšķināmo stīgu intrumentu spēlēšanai. Ģitārām un līdzīgiem mūzikas instrumentiem mediators tiek turēts rokā, taču klavesīnam un citiem taustiņu instrumentiem mediators ir iestiprināts mehānismā.
Mediators

**Mediators** ( - starpnieks) var būt:
* mediators mūzikā - neliels plāns priekšmets dažu stīgu instrumentu spēlēšanai;
* starpnieks diplomātiskās sarunās;
* mediators bioķīmijā - viela, kas nodrošina nervu impulsu pāreju no vienas nervu šķiedras vai šūnas uz citu.
2010. gada ziemas olimpiskās spēles (14. diena)

**Vankūveras olimpisko spēļu četrpadsmitajā dienā** (25. februārī) sacīkstes norisinājās 7 disciplīnās un tika izcīnīti 6 medaļu komplekti.

## Programma
*Laika starpības dēļ daži notikumi pēc Latvijas laika sākas jau naktī (nākamajā dienā), šajos sarakstos saglabāta kārtība pēc Vankūveras laika.*
Sākuma,beigu laiki doti pēc Latvijas laika

### Daiļslidošana

04:00 - 06:55 - Sievietes, brīvā programma

### Distanču slēpošana

21:00 - 22:05 - Sievietes, 4 x 5&nbsp;km stafete

### Frīstaila slēpošana

04:00 - 05:05 - Vīrieši, akrobātika

### Hokejs

*Sieviešu turnīrs*

### Kalnu slēpošna

Sievietes, giganstlaloms, **fināls**

### Kērlings

Pusfināli (sieviešu un vīriešu komandām)

### Ziemeļu divcīņa

20:00 - 20:50 - Tramplīns
23:00 - 23:35 - 10&nbsp;km slēpošana
Kališas apriņķis

**Kališas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes dienvidaustrumos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Ostšešovas, Ostrovas, Pleševas, Koņinas un Turekas apriņķiem, kā arī Lodzas vojevodistes Seradzas apriņķi
Līči (Skrīveru pagasts)

**Līči** ir apdzīvota vieta Skrīveru pagasta, Aizkraukles novadā. Izvietojusies Braslas krastos pie Līču ūdenskrātuves  no pagasta centra Skrīveriem,  no novada centra Aizkraukles un no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados pie kokaudzētavas un fermas. Līču ūdenskrātuves pretējā krastā atrodas Andreja Upīša dzimtās mājas „Kalniņi“ un parks. Aptuveni 3 kilometrus uz rietumiem no ciema atrodas slēgtā dzelzceļa pietura "Dendrārijs", bet 2 km attālumā ir Skrīveru stacija, ar kuru Līčus savieno grantēts ceļš (Piekrastes iela).

## Atsauces