open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
31. gads

**31. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Konsuli šajā gadā ir:
** no janvāra līdz maijam — Tiberijs (*Tiberius Julius Caesar Augustus*) un Lūcijs Elijs Sejāns (*Lucius Aelius Seianus*);
** no maija līdz septembrim — Fausts Kornēlijs Sulla (*Faustus Cornelius Sulla*);
** no maija līdz jūnijam — Seksts Tedijs Valērijs Katulls (*Sextus Tedius (arī Teidius) Valerius Catullus*);
** no jūlija līdz decembrim — Lūcijs Fulcīnijs Trio (*Lucius Fulcinius Trio*);
** no oktobra līdz decembrim — Publijs Memijs Reguls (*Publius Memmius Regulus*).
* Elijs Sejāns (*Lucius Aelius Seianus*) tiek pasludināts par imperatora Tiberija līdzkonsulu. Tiberijs uzzina par Sejāna nodevību, liek viņu arestēt un sodīt.
* Nevijs Satorijs Makrons (*Naevius Sutorius Macro*) pēc Sejāna sodīšanas kļūst par pretoriešu gvardes vadītāju.
* Tiberijs atgriežas Romā no Kapri salas pēc vairākus gadus ilgušas depresijas un uzdzīves.

## Kristietība
* Ar akmeņiem tiek nomētāts Svētais Stefans — viens no aktīvākajiem kristietības izplatītājiem pēc Jēzus nāves, satrakoto pūli uzkurināja Svētais Pāvils — tolaik vēl kristietībai nepievērstais Tarsas Sauls.

## Dzimuši
* Musonijs Rufuss (*Gaius Musonius Rufus*), romiešu stoiķu filozofs

## Miruši
* 18. oktobris — Ēlijs Sejāns, Romas politiķis, pretoriešu gvardes vadītājs, izpildīts nāvessods (dzimis ap 20 p.m.ē.).
* Marks Velejs Paterkuls (*Marcus Velleius Paterculus*) — romiešu vēsturnieks, iespējams, sodīts kā Sejāna līdzzinātājs (dzimis ap 19. p.m.ē.).
* Livilla (*(Claudia) Livia Julia, arī Livilla*) — imperatora Tiberija krustmeita un vedekla, Sejāna mīļākā. Mirst ieslodzījumā no bada. (dzimusi ap 13 p.m.ē..)
* Svētais Stefans — nomētāts ar akmeņiem, pirmais kristietības moceklis pēc Jēzus.
32. gads

**32. gads** bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Kristietība
* Pēc tradicionāla uzskata Svētais Pēteris kļūst par pirmo pāvestu (sk. 30 — vairāk ticams laiks).

## Dzimuši
* 25. aprīlis - Marks Salvijs Otons, Romas imperators (m. 69. g.)

## Miruši
* Lūcijs Kalpurnijs Pizo — romiešu politiķis (konsuls) un dzejnieks
33. gads

**33. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

## Romas impērija
* Galba kļuva par Romas konsulu.
* Finanšu krīze (deflācija) Romā neprasmīgas fiskālās politikas dēļ. Strauji krita zemes cenas, tā tika strauji iepirkta uz kredīta, trūkst skaidras naudas, notika masveida spekulācijas ar zemi. Visvairāk cieta bagātie valsts iedzīvotāji, tika izputinātas daudzas aristokrātu ģimenes.

## Kristietība
* Pēc tradicionāla uzskata šajā gadā notika nozīmīgākie kristietības notikumi (speciālisti pašlaik uzskata, ka tie notika 3 gadus ātrāk — 30. gadā).
** 29. marts — Jēzus triumfālā ienākšana Jeruzalemē
** 2. aprīlis — svētais vakarēdiens
** 3. aprīlis — dažas stundas pirms Jēzus Kristus krustā sišanas pašnāvību izdarīja Jūda Iskariots, Jēzus skolnieks
** 3. aprīlis — Jēzus krustā sišana
** 5. aprīlis — Jēzus augšāmcelšanās
** 14. maijs — Jēzus Debesbraukšana
** 24. maijs — Svētā gara atnākšana
* Pēc tradicionāla katoļu baznīcas un Pareizticīgo baznīcas uzskata — kristietības izveidošanās gads
* (?) Svētais Pēteris kļuva par pirmo kristīgās baznīcas pāvestu (drīzāk 30. gadā)

## 33. gads kultūrā un ekonomikā
* Tiberijs Romā nodibināja kredītu banku.

## Dzimuši
* Gajs Rubellijs Plauts — Gaja Rubellija Blanda un Jūlijas, Drūza Jaunākā meitas dēls

## Miruši
* Gajs Asīnijs Galls — Vipsānijas Agripīnas atraitnis un varbūtējais Agripīnas Vecākās mīļākais mirst pašnāvībā - bada nāvē.
* Agripīna Vecākā — Germānika atraitne mirst pašnāvībā — bada nāvē.
* Drūzs Cēzars — Germānika un Agripīnas Vecākās dēls mirst pašnāvībā — bada nāvē.
34. gads

**34. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
## Romas impērija
* Romieši iebrūk Armēnijā (34 — 37).
* Klīst baumas, ka Neviuss Sutorijs Makro gūst ietekmi augstākajās aprindās ar to, ka prostituē savu sievu Euniju imperatoram Tiberijam.

## Pārējā pasaule
* Dāķijas pirmiedzīvotāji sāk sacelšanos pret iebrucējiem — sarmatu cilti — lazigiem.

## 34. gads kultūrā un ekonomikā
* Romieši izbūvē trīsstāvu akveduktu, kas sākas Nimā un ir 433 kilometrus garš.

## Dzimuši
* 4. decembris - Persijs Flaks Auls — romiešu dzejnieks - satīriķis

## Miruši
* (?) Svētais Stefans — pirmais kristiešu moceklis (drīzāk 30. gadā).
Aviatik B.II

Pirmie, vācu firmas "Automobil und Aviatik" lidaparāti bija nokopēti no franču paraugiem, bet pakāpeniski, pieaugot pieredzei, firma sāka izstrādāt arī savus modeļus. Divvietīgā rekognoscēšanas lidmašīna B.I, kas tika pieņemta bruņojuma 1914. gada augustā, tika izgatavota uz sacīkšu divplākšņa (biplāna) bāzes, kurš bija konstruēts 1913. gadā.
Kā jau vairumam tā laika izlūklidmašīnu — novērotājs atradās priekšējā kabīnē. Lidmašīna bija aprīkota ar 100 z.s. jaudīgu Mercedes D.I dzinēju, kas tika atsaldēts ar diviem radiatoriem, kas atradās virs zemākā spārna pie abiem bortiem. Modifikācija B.II parādījās 1915. gadā, tā bija aprīkota ar lielākām augstuma un virziena stūrēm, kā arī ar jaudīgāku dzinēju Mercedes D.III.

## Tehniskie parametri

## Informācija
* Automobil- und Aviatik-AG, Abt. Flugmaschinenbau
* Aviatik Autriche B.II
* Automobil und Aviatik AG "Aviatik" B, C and D Series
* Aviatik B.I and B.II (Авиатик В.I и В.II) 
* Aviatik B.I/B.II/C.I/C.III 
* German and Austro-Hungarian Military Aircraft Designations (1914-1918)
* Aviatik B.I
Rekognoscēšana

**Rekognoscēšana** ( — 'apskatīt, iepazīt') — pretinieka un apvidus vizuāla izpēte, ar mērķi iegūt nepieciešamo informāciju par pretinieka izvietošanos un tā aktivitātēm (militārs termins). 

Par rekognoscēšanu sauc arī jebkuru apvidus izpēti kādu speciālu darbu veikšanai (piemēram, ģeodēzijā, pirms objektu būvniecības).

## Skatīt arī
* Izlūkošana
Latvijas Republikas vides ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s Vides ministri**, kas bija Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Politiskā līmenī vadīja Vides ministriju. Līdz 2003. gada janvārim šā amata pienākumus pildīja vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs.  tika likvidēta ministrija un amats, bet , apvienojoties Vides ministrijai ar Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministriju, tika atjaunots vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra krēsls.

1990. gados pastāvēja **vides valsts ministra** (agrāk **vides aizsardzības valsts ministra**) amats Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijā.

## Uzskaitījums
Latvijas Republikas bērnu, ģimenes un sabiedrības integrācijas lietu ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s bērnu, ģimenes un sabiedrības integrācijas lietu ministri**, kas bija Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Politiskā līmenī ministrs vadīja Bērnu, ģimenes un sabiedrības integrācijas lietu ministriju. Šāds amats pastāvēja no 2002. līdz 2009. gadam. Līdz 2004. gada 27. maijam amata nosaukums bija **"īpašo uzdevumu ministrs bērnu un ģimenes lietās"**, savukārt līdz 2008. gada 31. decembrim tas bija **"bērnu un ģimenes lietu ministrs"**.

## Uzskaitījums
Latvijas Republikas reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministri**, kas bija Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Politiskā līmenī vadīja Reģionālās attīstības un pašvaldības lietu ministriju. Amats tika izveidots 2002. gadā. Līdz 2003. gada janvārim šim amatam bija **Īpašu uzdevumu ministrs reģionālās attīstības un pašvaldību lietās**. 2010. gada martā tika paziņots par plānu ministriju un līdz ar to arī amatu likvidēt.  tika likvidēta ministrija un amats, bet , apvienojoties RAPLM ar Vides ministriju, tika atjaunots vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra krēsls.

## Uzskaitījums
Andris Teikmanis

**Andris Teikmanis** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas jurists, diplomāts un politiķis. Bijis Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts, Rīgas pašvaldības vadītājs no 1990. līdz 1994. gadam, bet no 2019. līdz 2023. gadam vadīja Latvijas Valsts prezidenta Egila Levita kanceleju.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1959. gadā Rīgā. Mācījās Rīgas 5. vidusskolā, no 1978. līdz 1983. gadam studēja Latvijas Valsts universitātes juridiskajā fakultātē. Studiju laikā bija jauktā kora "Juventus" dziedātājs un kora prezidents. Līdz 1990. gadam viņš strādāja par tiesu izmeklētāju Latvijas PSR prokuratūrā un par Kirova rajona tautas tiesas tiesnesi. 1990. gada 4. martā viņu pirms termiņa beigām atbrīvoja no amata ar Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija lēmumu.

1988. gadā viņš piedalījās Latvijas Tautas frontes dibināšanā. 1989. gadā Teikmani ievēlēja par Rīgas tautas deputātu padomes deputātu, bet 1990. gadā — par padomes priekšsēdētāju (jaunākais pašvaldības vadītājs Rīgas domes vēsturē, ievēlēts 31 gada vecumā).
1990. gada 18. martā A. Teikmani ievēlēja par Latvijas Republikas Augstākās padomes deputātu, viņš balsoja par Neatkarības deklarāciju. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas turpināja vadīt Rīgas pašvaldību, no 1992. gada — kā Rīgas domes priekšsēdētājs.

1994. gadā viņš pievērsās diplomātiskajai darbībai un kļuva par Latvijas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Eiropas Padomē. Pēc tam no 1995. gada strādāja Ārlietu ministrijā, bija Latvijas vēstnieks Vācijā un Latvijas vēstnieks Krievijas Federācijā.
2001. gadā A. Teikmani apsūdzēja par nolaidību tā sauktajā "sagrieztā zviedru kuģa" lietā, bet nesodīja.

No 2008. līdz 2013. gadam bija Ārlietu ministrijas valsts sekretārs, no 2013. gada Latvijas vēstnieks Apvienotajā Karalistē, kā arī Austrālijas Savienībā un Jaunzēlandē, no 2016. gada — Latvijas vēstnieks ASV.

No 2019. gada 5. augusta līdz prezidenta pilnvaru beigām 2023. gadā A. Teikmanis vadīja Latvijas Valsts prezidenta Egila Levita kanceleju.

Ir Latvijas Universitātes absolventu jauktā kora "Jubilate" dziedātājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija līdz 2000. gadam
Jānis Tomans

**Jānis Tomans** (dzimis 1975. gada 2. maijā) ir bijušais latviešu hokejists, uzbrucējs.  Latvijas izlases sastāvā viņš piedalījies 1995. gada Pasaules čempionātā hokejā B grupā, kā arī 1993. un 2001. gada olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīros. Lielāko karjeras daļu aizvadījis dažādos Latvijas, kā arī Ziemeļamerikas hokeja klubos.

## Spēlētāja karjera
No 1991. līdz 1995. gadam Tomans spēlēja HK Rīgas "Pārdaugava" sastāvā, pēc tam aizvadīja vairākas sezonas dažādās Ziemeļamerikas hokeja līgās, līdz 2003. gadā atgriezās Latvijā, pievienojoties Latvijas hokeja līgas klubam ASK/Ogre. 2005.—06. gada sezonā Tomans kļuva par Latvijas hokeja līgas labāko vārtu guvēju.

## Ārējās saites
*
Martīns Šliks

**Martins Šliks** (, dzimis 1977. gada 21. novembrī) ir bijušais lietuviešu hokejists, uzbrucējs. Lielāko karjeras daļu (no 2001. līdz 2011. gadam) viņš spēlēja Lietuvas klubā SC Energija. Lietuvas izlases sastāvā piedalījies 11 Pasaules čempionātos. 

## Ārējās saites

* Energija
Latvijas Republikas tieslietu ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s tieslietu ministri** kopš 1918. gada, kad Latvija ieguva neatkarību. Tieslietu ministrs ir Latvijas Republikas Ministru kabineta loceklis. Politiskā līmenī vada Tieslietu ministriju.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1918 — 1940) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Latvian SSR.svg|30px]] [[Latvijas Padomju Sociālistiskā Republika]] (1940 — 1990) [[Attēls:Emblem of the Latvian SSR.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1990 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

## Ārējās saites
* Tieslietu ministrija
35. gads

**35. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
## Pārējā pasaule
* Tiridats III kļūst par Partas valdnieku.

## Dzimuši
### Maijs
* 15. maijs — Antiohijas Ignācijs, Antiohijas bīskaps un moceklis 
### Nezināms datums
* Ban Žao — ķīniešu vēsturnieks
* Kvintiliāns (*Quintilianus*) — romiešu retors (miris ap 100.)

## Miruši
* Epatikuss — Katuvellauni princis.
* Artaksiass III — Armēnijas karalis.
36. gads

**36. gads** bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
## Romas impērija
* Pēc samariešu sacelšanās nežēlīgas apspiešanas pēc jūdu lūguma uz Romu tiek atsaukts Poncijs Pilāts.
* Vitellijs sakauj Partas Artabanu, tādējādi atbalstot otru troņa pretendentu Tiridatu III.
* Marcelluss kļūst par Jūdejas un Samarijas pārvaldnieku.
* Liels ugunsgrēks Romā.
* Katastrofāli Tibras plūdi.
37. gads

**37. gads** bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā, bet pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.
 
## Notikumi
## Romas impērija
* 16. marts — pretoriāņu gvardes prefekts Neviuss Sutorijs Makro (*Quintus Naevius Cordus Sutorius Macro*) nožņaudz Romas imperatoru Tiberiju.
* 18. marts — Romas Senāts anulē Tiberija testamentu un par jauno Romas imperatoru pasludina Kaligulu.
* 9. aprīlis — zemestrīce sagrauj Antiohiju.
* Kaligulas mēģinājums pasludināt sevi par dievu rada nesaskaņas starp viņu un Senātu.

## Kristietība
* (?) Svētais Pēteris dibina Sīrijas pareizticīgo baznīcu (tradicionāls uzskats).
* Varbūtējs gads, kad pēc vīzijas līdzšinējais aktīvais kristietības apkarotājs farizejs Tarsas Sauls pievēršas šai reliģijai. Pēc 39. gada viņš pazīstams kā Svētais Pāvils. (Baznīca uzskata, ka pievēršana notikusi 42. gadā)

## Dzimuši
* 15. decembris — Nerons (*Nero Claudius Caesar Augustwus Germanicus* ) — Romas imperators (miris 68.)
* Josefs Flāvijs (*Titus Flavius Josephus*) — ebreju vēsturnieks (miris ap 100.).

## Miruši
* 16. marts — Tiberijs (*Tiberius Julius Caesar Augustus*), Romas impērijas imperators, nožņaugts (dzimis 42 p.m.ē.).
* 1. maijs — Antonija Jaunākā (*Antonia Minor*), Marka Antonija un Oktāvijas Jaunākās (*Octavia Thurina Minor*) meita, Kaligulas vecāmāte.
* Marbods — markomāņu valdnieks.
38. gads

**38. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
## Romas impērija
* Klaudija un Mesalīnas varbūtējais laulības gads.
* Apions vada aleksandriešu delegāciju pie Kaligulas, lai sūdzētos par ebrejiem Aleksandrijā.
* Agripas I vizītes laikā Aleksandrijā izceļas nemieri, kas vērsti pret ebrejiem. Pūlis cenšas ievietot katrā sinagogā Kaligulas statuju.
* Polemons II saņem tiesības būt par Ponta valdnieku.

## 38. gads kultūrā un ekonomikā
* Faedrs saraksta savu populāro fabulu krājumu.

## Kristietība
* Stahis Apustulis kļūst par otro Konstantinopoles patriarhu.

## Miruši
* 10. jūnijs — Druzilla, Germānika māsa.
* Neviuss Sutorijs Makro — Romas pretoriešu gvardes prefekts (dz. 21 pmē.)
* Svētais Andrejs — apustulis.
39. gads

**39. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
## Romas impērija
* Par sakariem ar Kaligulas māsām tiek izraidīts Tigellīns, vēlākais Romas imperatora Nerona favorīts.
* Par konsulu kļūst Domīcijs Afērs.
* Jūdejas karalis Agripa I tiek atsaukts uz Romu.
* Kaligula liek uzstādīt Jeruzalemes templī savu statuju. Sīrijas pārvaldnieks Pūblijs Petronijs, kam šis uzdevums jāizpilda, saskaras ar plašiem ebreju protestiem un masu demonstrācijām. Viņam izdodas aizkavēt statujas uzstādīšanu līdz Kaligulas nāvei.
* Aleksandrijas Filons vada ebreju delegāciju uz Romu, lai protestētu pret ebrejiem naidīgo gaisotni Aleksandrijā.

## Pārējā pasaule
* Māsas Trungas organizē pretošanos Ķīnas ietekmei Vjetnamā.

## Dzimuši
* 3. novembris — Marks Annejs Lukāns, romiešu dzejnieks (m. 65)
* 30. decembris — Tits, Romas imperators (m. 81)
* Jūlija Druzilla — Romas imperatora Kaligulas meita

## Miruši
* Seneka Vecākais (*Seneca maior*) — romiešu retors (dzimis ap 54 p.m.ē.)
* Hērods Antipass
40. gads

**40. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā, bet pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
## Romas impērija
* Kaligula uzsāk kampaņu ar mērķi iekarot Britāniju un cieš sakāvi.
* Romas impērijā tiek iekļautas Mauritānija un Norikuma.
* Kaligula bez pamata piešķir amatus un titulus, pasludina sevi par dievu un liek visu grieķu statuju galvas aizstāt ar savas galvas atveidiem. Savu zirgu viņš ieceļ par senatoru.

## Pārējā pasaule
* Mūsdienu Morāvijas un Slovākijas teritorijā apmetas ģermāņu cilts kvadi.
* Vardaness I kļūst par Partas valdnieku, viņa brālis Gotarzess II ir opozīcijā.
* Māsas Trungas (Vjetnama) turpina vadīt sacelšanos pret Ķīnu.

## 40. gads kultūrā un ekonomikā
* Aleksandrijas Filons pauž uzskatu, ka visi cilvēki ir dzimuši brīvi.

## Kristietība
* Kristietība ienāk Ēģiptē — Aleksandrijā tiek dibināta baznīca. Evaņģēlists Marks dibina koptu pareizticīgo baznīcu un kļūst par tās pirmo pāvestu.
* Tiek uzcelta kristiešu baznīca Korintē (visiespējamākais datējums).
* Kristieši pārņem ebreju pashas svētkus un nodēvē tos par Lieldienām.

## Dzimuši
* 13. jūlijs — Gnejs Jūlijs Agrikola, vēlākais romiešu Britānijas pārvaldnieks (m. 93)
* Pedānijs Dioskorīds — grieķu ārsts
* Frontinuss — romiešu ģenerālis un rakstnieks
* Dio Hrizostoms — grieķu filozofs un vēsturnieks
* Klaudija Oktāvija — Klaudija un Mesalīnas meita (m. 62)
* Imperatore Ma — Ķīnas Haņu dinastijas pārstāve

## Miruši
* Mauritānijas Ptolemajs — Kaligula piespriež viņam nāvessodu
* Aleksandrijas Filons — ebreju filozofs un sabiedriskais darbinieks
* Kunobelinuss — Katuvellauni (ķeltu cilts un valstisks veidojums) valdnieks
Maksims Širokovs

**Maksims Širokovs** (dzimis ) ir Latvijas hokejists, aizsargs. Pašlaik (2023) spēlē Latvijas čempionāta komandā HK Prizma.

## Spēlētāja karjera
2005.—06. un 2006.—07. gada sezonās, spēlējot Latvijas hokeja līgas kluba HK Rīga 2000 sastāvā, kļuva par Latvijas čempionu. Iepriekšējās divas sezonas viņš aizvadīja citā Latvijas hokeja līgas klubā - HK Liepājas Metalurgs.

2008.—09. gada sezonā hokejists aizvadīja vienu spēli arī KHL kluba Rīgas "Dinamo" rindās, atlikušo sezonas daļu aizvadot HK Rīga 2000. 2009.—10. gada sezonu Širokovs uzsāka "Metalurgā", taču drīz pārcēlās uz Slovākijas Ekstralīgas klubu HK Nitra.

2010.—11. gada sezonu Širokovs aizvadīja Zviedrijas 1. divīzijas kluba Karlskrona IK sastāvā.

2021. gadā Širokovs Rīgas "Olimp" sastāvā ceturto reizi karjerā kļuva par Latvijas čempionu.

Latvijas izlases sastāvā viņš piedalījies 2002. gada Pasaules čempionātā junioriem.

## Trenera karjera
No 2019. līdz 2021. gadam Širokovs bija Rīgas "Olimp" spēlējošais trenera palīgs. 2021. gadā kļuva par komandas galveno treneri.

## Ārējās saites
Edgars Apelis

**Edgars Apelis** (dzimis 1989. gada 23. novembrī, Daugavpilī) ir latviešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2020) Apelis spēlē Somijas pēc spēka ceturtās spēcīgākās līgas komandā Nerpesas "Kraft"

## Spēlētāja karjera
2006.—07. sezonā Apelis debitēja Latvijas hokeja līgā, spēlējot SK Rīgas 20 sastāvā. 2008.—09. sezonu aizsargs aizvadīja jau BAČ klubos HK Rīga 2000 un DHK Latgale. 2009.—10. sezonu Apelis aizvadīja Rīgas "Dinamo" fārmklubā Rīgas "Dinamo Juniors", bet 2010.—11. sezonā pārstāvēja Latvijas līgas klubu DHK Latgale. Vēlāk spēlējis HK Liepājas Metalurgs, HK Kurbads, HK "Prizma" un HK Dinaburga sastāvā.

Latvijas izlases sastāvā aizsargs piedalījies divos Pasaules U-20 čempionātos 1. divīzijā, kā arī 2007. gada Pasaules U-18 čempionātā un 2006. gada turnīrā 1. divīzijā.

## Ārējās saites
41. gads

**41. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
## Romas impērija
* 24. janvāris — ekscentrisko un despotisko Romas imperatoru Kaligulu nogalina pretoriešu gvarde.
* 24. janvāris — 25. janvāris — par jauno Romas imperatoru kļūst Klaudijs, Senāts to apstiprina.
* Klaudijs par Jūdejas karali ieceļ Agripu I.
* Mesalīna, Klaudija sieva panāk, ka Klaudijs izsūta Seneku Jaunāko uz Korsiku, apsūdzot viņu sakaros ar Jūliju Livillu.
* Klaudijs ebrejiem atjauno reliģijas brīvību bet aizliedz viņiem sludināt savu ticību Romā.
* Romieši aptur ģermāņu iebrukumu pāri Reinai.
* Mitridats tiek atzīts par Bosporas valdnieku.

## Pārējā pasaule
* Haņu dinastijas imperators Guangvu gāž no troņa savu sievu Guo Šentongu un ieceļ viņas vietā savu favorīti Jin Lihua.

## Kristietība
* Pirmo reizi Jēzus Kristus mācekļi tiek saukti par kristiešiem. Viņi izveido vairākas komūnas, no kurām ievērojamākās ir Damaskā un Antiohijā.

## Dzimuši
* Marks Valērijs Marciāls, romiešu dzejnieks (varbūtējs datējums)
* 12. februāris - Britāniks (*Britannicus*) — Romas imperatora Klaudija un viņa trešās sievas Mesalīnas dēls (miris 55.)

## Miruši
* 24. janvāris — Kaligula (*Caligula*), Romas imperators (nogalināts) (dz. 12)
* 24. janvāris — Jūlija Druzilla, Kaligulas meita (nogalināta)
* Gada nogale — Jūlija Livilla, Germānika meita, mirst izsūtījumā no bada
42. gads

**42. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā, bet pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Romieši pārņem kontroli pār Seūtu.
* Mūsdienu Alžīras un Marokas teritorijas kļūst par Romas impērijas provinci.
* Dalmācijas legāts Fūrijs Kamilluss Skriboniāns organizē dumpi, taču viņa karaspēks dezertē un dumpis neizdodas.

### Pārējā pasaule
* Suro kļūst par Kajas (valsts Korejas pussalā) pirmo karali, šīs valsts dibināšanas gads.
* Ķīniešu ģenerālis Mu Jauns apspiež māsu Trungu sacelšanos Vjetnamā.

### Reliģija
* 25. janvāris - pēc baznīcas uzskata — šajā dienā pēc vīzijas līdzšinējais aktīvais kristietības apkarotājs farizejs Tarsas Sauls pievēršas šai reliģijai. Drīzāk tas noticis 37. gadā, datums nav zināms.

## 42. gads kultūrā un ekonomikā
* Romieši uzsāk Ostijas ostas celtniecību.

## Dzimuši

## Miruši
* Ārija Vecākā, romiešu stoiķe
Kaja (nozīmju atdalīšana)

**Kaja** var būt:

* Kaja — poļu modele un popmūziķe;
* Kaja — sena valsts Korejas pussalā;
* Kaja — Mjanmas pavalsts.
43. gads

**43. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Romieši sāk iekarot Britāniju. Auls Plautijs izsēžas Britānijā ar četriem leģioniem (20 000 karavīru), kaujās pie Medvejas un Temzas upēm sakauj britus Karataka un Togodumna vadībā. Viņš apstājas pie Temzas, sagaida imperatoru Klaudiju, kurš vada svinīgo ienākšanu Kamulodunā (ķeltu cietoksnis, mūsdienu Kolčestera). Šajā laikā Vespasiāns pakļauj Britānijas dienvidrietumus.
* Romieši dibina Londonu — tad zināma kā Londīnija, kā arī Pīterboro.
* Klaudijs ieņem Līkiju (mūsdienu Antaljas province), apvienojot to ar Pamfīliju un padarot to par Romas provinci.
* Romieši iegūst pilnīgu kontroli pār Vidusjūru.

### Pārējā pasaule
* Sākas karš starp ziemeļu un dienvidu huņņiem.
* Māsas Trungas izdara pašnāvību pēc tam, kad ķīnieši apspiež viņu vadīto sacelšanos Namvjetā (Vjetnama).

### Kultūra un ekonomika
* Pomponijs Mela, romiešu ģeogrāfs saraksta *De situ orbis libri* (varbūtējs datējums).

### Kristietība
* Saskaņā ar pareizticīgo baznīcu un koptu baznīcu Svētais Marks kļūst par pirmo Aleksandrijas patriarhu, tādējādi dibinot Āfrikas kristīgo baznīcu.
* Evaņģēlists Marks kļuva par pirmo Aleksandrijas bīskapu.

## Dzimuši
* Marks Valērijs Marciāls, romiešu dzejnieks (varbūtējs datējums, sk. arī 41).

## Miruši
* Togodumns — Katuvellauni (ķelti) valdnieks.
Vantā

**Vantā** (, ) ir Somijas ceturtā lielākā pilsēta. Atrodas Ūsimā reģionā uz ziemeļiem no Helsinkiem un ietilpst Helsinku aglomerācijā.

Pilsētas iedalījums: Tikurila (*Tikkurila*), Mīrmeki (*Myyrmäki*), Martinlākso (*Martinlaakso*), Hakunila (*Hakunila*), Koivukile (*Koivukylä*) un Korso (*Korso*).

Vantā atrodas Somijas galvenā lidosta — Helsinku-Vantā lidosta. Pilsētā atrodas zinātnes centrs *Heureka*.

## Vēsture
Pirmoreiz rakstos kā Helsinge (*Helsinge*) pieminēta 1351. gadā.

Vantā pilsētas tiesības ieguva 1972. gadā.

2002. gada 11. oktobrī kāds Helsinki-Vantā Tehnoloģiskā institūta students nenoskaidrotu iemeslu dēļ uzspridzinājās Vantā rajona Mīrmeki lielveikalā, nogalinot septiņus cilvēkus (starp tiem vienu 7 gadus vecu bērnu) un ievainojot vēl 80 cilvēkus.

## Ekonomika
Zinātnes centrs ''Heureka'' Vantā|thumbnail|250px|left
Uzņēmumi un to galvenie biroji Vantā:
* *[[Air Finland]]*, pasažieru aviopārvadājumi
* *[[Atea]]*, IT produkti, risinājumi un apkalpošana
* *[[Blue1]]*, pasažieru aviopārvadājumi
* *[[Cramo]]*, celtniecības mašīnu un iekārtu ražošana, pārdošana un iznomāšana
* *[[DNA (uzņēmums)|DNA]]*, sakaru pakalpojumi
* *[[Fazer]]*, saldumu ražošana
* *[[Finavia]]*, lidostas un gaisa navigācijas apkalpošana
* *[[Finnair]]*, pasažieru un kravu aviopārvadājumi
* *[[Finnkino]]*, filmu demonstrēšana
* *[[Nordqvist]]*, tējas ražošana
* *[[Onninen]]*, inženiertehnisko izstrādājumu vairumtirdzniecība
* *[[Paroc]]*, izolācijas materiālu ražošana
* *[[Pekkaniska]]*, celtņu iznomāšana un pārdošana
* *[[Royal Dutch Shell|Shell]]*, naftas izstrādājumu tirdzniecība (Somijas birojs)
* *[[Seppälä]]*, apģērbu mazumtirdzniecība
* *[[Suunto]]*, sporta instrumentu ražošana
* *[[Tamro]]*, zāļu vairumtirgošana
* *[[Tikkurila]]*, krāsu ražošana
* *[[Vantaan Energia]]*, energouzņēmums

## Cilvēki
Vantā dzimuši:

* Mika Hekinens (*Mika Häkkinen*, dz. 1968) - Formula 1 ekspilots
* Jāko Hintika (*Jaakko Hintikka*, dz. 1929) - filozofs
* Tami Kiuru (*Tami Kiuru*, dz. 1976) - tramplīnlēcējs
* Ville Peltonens (*Ville Peltonen*, dz. 1973) - hokejists
* Jarko Rūtu (*Jarkko Ruutu*, dz. 1975) - hokejists
* Tuomo Rūtu (*Tuomo Ruutu*, dz. 1983) - hokejists
* Jere Peihenens (*Jere Pöyhönen* jeb *Käärija*, dz. 1993) - reperis un dziedātājs

## Atsauces
Admontīts

**Admontīts** (nosaukts pēc atradnes vietas - Admontas masīva) ir rets minerāls, kas pirmoreiz aprakstīts 1978. gadā, Austrijā, Štīrijā, Admontas masīvā, Šildmauerā, ģipšakmens iegulās.

## Ārējās saites
* Mindat.org (angliski)
* Webmineral (angliski)
Atis Slakteris

**Atis Slakteris** (dzimis , Codes pagastā, Latvijā) ir bijušais Latvijas finanšu, aizsardzības un zemkopības ministrs, Tautas partijas biedrs (1998—2011).

## Izglītība un darba gaitas
1975. gadā absolvēja Bauskas 1. vidusskolu, 1980. gadā pabeidza Latvijas Lauksaimniecības akadēmiju mehanizācijas specialitātē. Pēc augstskolas pabeigšanas sācis strādāt par automehāniķi, vēlāk par galveno inženieri, kolhozā Code. 1990.—1994. gadā bijis Bauskas rajona Lauksaimniecības departamenta galvenais inženieris, un arī rajonu Lauksaimniecības biroju vadītāja padomes priekšsēdētāju.

## Politiskā darbība
6. Saeimas vēlēšanās kandidēja no Latvijas Zemnieku savienības un Latvijas Kristīgo demokrātu savienības saraksta Zemgales apgabalā, taču netika ievēlēts. 1998. gada aprīlī parakstīja Tautas partijas manifestu un rudenī tika ievēlēts 7. Saeimā.

No 2000. līdz 2002. gadam Andra Bērziņa valdībā Slakteris bija zemkopības ministrs. 2002. gadā kļuva par Tautas partijas priekšsēdētāju un tika ievēlēts 8. Saeimā. 2004. gada martā pirmoreiz kļuva par aizsardzības ministru Induļa Emša valdībā. , pēc Jaunā laika aiziešanas no Aigara Kalvīša valdības, atkārtoti ieņēma aizsardzības ministra amatu. 2006. gada oktobrī Atis Slakteris tika ievēlēts 9. Saeimā, kā arī saglabāja savu aizsardzības ministra amatu Kalvīša otrajā valdībā. Viņš kļuva par finanšu ministru Godmaņa vadītajā valdībā, bet pēc valdības krišanas 2009. gadā atjaunoja Saeimas deputāta mandātu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 2008.g. decembra intervija Bloomberg TV
Ainars Baštiks

**Ainars Baštiks** (dzimis  Liepājā) ir latviešu mācītājs un politiķis. Baptistu Rīgas Mateja draudzes mācītājs un partijas "Gods kalpot Rīgai!" valdes loceklis. Bijis Bērnu, ģimenes un sabiedrības integrācijas lietu ministrs un Rīgas domes deputāts vairākos tās sasaukumos.

## Politiskā biogrāfija
2002. gadā iesaistījās politikā, piedaloties Latvijas Pirmās partijas (LPP) dibināšanā, un oktobrī A. Baštiks tika ievēlēts 8. Saeimā, bet deputāta mandātu nolika jau 14. novembrī, kad kļuva par īpašu uzdevumu ministru Bērnu un ģimenes lietās Einara Repšes valdībā. 2004. gada janvārī atgriezās Saeimā, bet 9. martā atkal kļuva par īpašu uzdevumu ministru. Kopš 2004. gada 27. maija A. Baštiks bija Bērnu un ģimenes lietu ministru Induļa Emša valdībā un vēlāk Aigara Kalvīša valdībā.

2006. gada oktobrī A. Baštiks tika ievēlēts 9. Saeimā no LPP un "Latvijas Ceļa" apvienības, kā arī saglabāja Bērnu un ģimenes lietu ministra amatu arī otrajā A. Kalvīša Ministru kabinetā. Vēlāk,  viņš saglabāja šo pašu amatu arī Ivara Godmaņa Ministru kabinetā. Par Bērnu, ģimenes un sabiedrības integrācijas lietu ministriju A. Baštika vadītā ministrija pārdēvēta 2009. gada 1. janvārī. Valda Dombrovska Ministru kabinetā, līdz amata likvidēšanai, viņa vietu ieņēma Valdis Dombrovskis.

2009. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās. 10. Saeimas vēlēšanās kandidēja ar pirmo numuru apvienības "Par labu Latviju" sarakstā Kurzemes vēlēšanu apgabalā, taču netika ievēlēts, piekāpjoties no šīs apvienības vienīgajam ievēlētajam — Edgaram Zalānam. Pēc vēlēšanām ieņēma Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieka Andra Amerika padomnieka amatu. Ārkārtas 11. Saeimas vēlēšanās A. Baštiks startēja no "Šlesera Reformu partijas LPP/LC" saraksta jau Rīgas vēlēšanu apgabalā, tomēr, tāpat kā partijas biedri, Saeimā netika ievēlēts.

2012. gadā A. Baštiks bija partijas "Gods kalpot Rīgai!" (GKR) dibinātāju skaitā un, 2013. gada Rīgas domes vēlēšanās kandidējot no tās un apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta, tika ievēlēts par domes deputātu. Rīgas domē tika ievēlēts arī 2017. gada pašvaldību vēlēšanās, pārstāvot GKR un partijas "Saskaņa" kopējo sarakstu. 2020. gada ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās atkal tika ievēlēts pašvaldībā.

2025. gada Rīgas domes vēlēšanās nesekmīgi kandidēja no partijas “"Gods kalpot Rīgai!" un Zaļo un Zemnieku savienības kopējā saraksta.

## Atsauces
Hābsburgi

thumb|250px|Hābsburgas pils tagadējā Ārgavas kantonā Šveicē (1642)

**Hābsburgi** jeb **Habsburgi** () ir viena no senākajām un plašākajām Eiropas karaliskajām dinastijām, kuru cilme meklējama Hābsburgas pilī tagadējās Šveices teritorijā. Gadsimtu gaitā dinastijas pārstāvji bijuši daudzu valstu valdnieki. Līdz 16. gadsimtam Hābsburgu dzimtai piederēja Tirole, Švābija, Elzasa, Nīderlande, Austrija, Štīrija, Karintija, Kraina, Čehija un daļa no Ungārijas, vēlāk tās varā nokļuva arī Spānija, Portugāle, Volīnija, Galīcija, Transilvānija, Toskāna, Parma un Modēna. No 1273. līdz 1806. gadam ar pārtraukumiem Hābsburgu dinastijas pārstāvji bija Svētās Romas impērijas imperatori. Vairāk nekā 1000 gadus Hābsburgi ietekmēja Eiropas vēsturi. Hābsburgu īpašumi bija tik plaši, ka 1556. gadā Kārlis V Hābsburgs sadalīja zemi savu dēlu starpā. Vienu daļu pārvaldīja viņa dēls Spānijas karalis Felipe II , bet otru — viņa brālis, vēlākais Svētās Romas impērijas imperators Ferdinands I.

## Dinastijas pārstāvju valdīšanas laiki
thumb|250px|Hābsburgu dzimtas heraldiskais simbols pāvs ar tai pakļauto zemju ģerboņiem (1555)
* Austrijas valdnieki (hercogi, erchercogi un imperatori) (1282—1918).
* Bohēmijas karaļi (1306, 1437—1457, 1526—1618, 1621—1918).
* Horvātijas karaļi (1437—1439, 1445—1457, 1526—1918).
* Ungārijas karaļi (1437—1439, 1445—1457, 1526—1918).
* Spānijas karaļi (1516—1700).
* Portugāles karaļi (1580—1640).
* Volīnijas un Galīcijas karaļi (1772—1918).
* Transilvānijas hercogi (1690—1867).
* Toskānas lielhercogi (1790—1859).
* Parmas hercogi (1814—1847).
* Modēnas hercogi (1814—1859).
* Meksikas imperators (1864—1867).
Austrijas Impērija

**Austrijas Impērija** () bija Hābsburgu dinastijas pārvaldītās impērijas nosaukums no 1804. gada līdz Austroungārijas dibināšanai 1867. gadā.

Tā apvienoja Hābsburgu mantojuma īpašumus — Bohēmiju, Ungāriju ar Slovākiju, Aizkarpatiju un Banatu, Horvātiju, Transilvāniju, Galīciju, Bukovinu un ievērojamu daļu Ziemeļitālijas (Lombardo-Venēcijas Karaliste), ko apdzīvoja dažādas izcelsmes un reliģijas tautas.

## Vēsture
No 1440. līdz 1806. gada Hābsburgu dinastijas monarhi bija Svētās Romas Impērijas ķeizari. Svētās Romas impērijas ķeizars Francis II 1804. gada 11. augustā pasludināja sevi par Austrijas ķeizaru, tādējādi kļūdams par dubultķeizaru, atbildot uz Napoleona Bonaparta iecelšanu par Francijas imperatoru. Francis II veica šo soli kā pretsvaru Francijas impērijai. Pēc tam, kad Napoleons izbeidza Svētās Romas impērijas pastāvēšanu, Svētās Romas Impērijas ķeizars Francis I 1806. gada 6. augustā atteicās no Svētās Romas impērijas troņa.

1848. gada martā, ekonomiskās lejupslīdes laikā, Vīnē sākās nemieri, kas noveda pie kanclera Meterniha atkāpšanās. Jaunā konstitūcija izrādījās nepietiekami demokrātiska radikālajiem līderiem, kas 1848. gada 15. maijā sarīkoja masu sacelšanos. Nespējīgais ķeizars Ferdinands I, kurš nomainīja 1835. gadā mirušo Franci I, aizbēga uz Insbruku un vēlāk atteicās no troņa. Revolūcija, saukta arī par "Tautu pavasari", sākās dažādās Austrijas Impērijas daļās, jo nevācu zemēs (īpaši Ungārijā) tai, cita starpā, bija arī nacionālās atbrīvošanās raksturs.

1848. gada decembrī troni ieņēma 18 gadus vecais Ferdinanda I brāļadēls Francis Jozefs I.

1849. gadā Ungārijas revolūcija tika apspiesta, tostarp ar Krievijas Impērijas karaspēka palīdzību, kas tolaik bija Austrijas Impērijas sabiedrotā. Valsts saglabāja zināmu stabilitāti, līdz Austrijas sakāve Austrijas–Sardīnijas karā pret Franciju un Sardīnijas Karalisti izbeidza Austrijas kundzību Itālijā. Tajā pašā laikā valstī izveidojusies reakcija atcēla visas revolūciju laikā veiktās reformas, atgriežot impērijā absolūto monarhiju, kas balstījās uz spēcīgu birokrātisko aparātu. Situāciju pasliktināja valsts ārpolitiskā izolācija un tendences tās perifērijā. Valstī aktīvi darbojās organizācijas, kas pieprasīja gan valsts federalizāciju, gan atsevišķu tās daļu atdalīšanos no Hābsburgu monarhijas. Līdz ar to, Ungāriju oficiāli impērijas sastāvā iekļāva 1849. gadā pēc tās sakāves neatkarības karā.

Pēc Austrijas sakāves Austrijas—Prūsijas karā 1867.—1868. gadā Austrijas Impērija tika pārveidota par Austroungāriju, kurā Ungārijai un Austrijai bija vienlīdzīgas tiesības.

## Skatīt arī
* Svētā Romas impērija
* Hābsburgu monarhija

## Ārējās saites
Gints Meija

**Gints Meija** (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, spēlē malējā uzbrucēja pozīcijā, bijušais Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2023) pārstāv Latvijas čempionāta vienību HK Mogo.

## Karjera
Laika posmā no 2004. līdz 2007. gadam Meija spēlēja HS Rīga sistēmā, Latvijas čempionātā vispirms pārstāvot SK Rīga 18, bet vēlāk arī SK Rīga 20 vienības.. 2007.—2008. gada sezonu G. Meija aizvadīja Latvijas hokeja līgas kluba HK Rīga 2000 sastāvā, bija viens no rezultatīvākajiem spēlētājiem.

2008.—2009. gada sezonā pievienojās jaunizveidotajai KHL komandai Rīgas "Dinamo". Tās sastāvā spēlēja līdz pat 2021. gadam, epizodiski pārstāvot komandu arī turpmākajās divās sezonās. "Dinamo" sastāvā Meija KHL aizvadīja 574 spēles, gūstot 125 punktus. Viņš ir visvairāk spēles atjaunotā "Dinamo" sastāvā aizvadījušais hokejists.

Latvijas izlases sastāvā spēlējis deviņos pasaules čempionātos, kā arī 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Junioru vecumā spēlējis 2005. gada Pasaules čempionātā U-18 jauniešiem, kā arī 2006. un 2007. gada Pasaules čempionātā junioriem. 2022. gada martā Gints Meija paziņoja par karjeras beigšanu Latvijas izlases sastāvā.

## Karjeras statistika

## Ārējās saites

## Atsauces
Imants Legzda

**Imants Legzda** (dzimis 1983. gada 4. martā) ir latviešu hokejists — vārtsargs. No 2003 —2008. gadam viņš spēlēja Latvijas hokeja līgas klubā ASK/Ogre un 2008—2009. gada sezonā SK *Liepājas Metalurgs* Latvijas čempions, Latvijas kausa ieguvējs un četrkārtējs sudraba medaļas ieguvējs LČ. Latvijas izlases sastāvā viņš piedalījies četros Pasaules čempionātos junioriem. Bija Latvijas izlases rezerves vārtsargs 2002. gada pasaules čempionātā Zviedrijā.
Šobrīd strādā par vārtsargu treneri.

## Ārējās saites
Edvīns Silavnieks

**Edvīns Silavnieks** (dzimis 1977. gada 9. jūlijā, Madonā, Latvijā) ir bijušais latviešu hokejists, vārtsargs. Karjeras lielāko daļu aizvadījis dažādos Latvijas čempionāta klubos. 1997.—98. gada sezonā 7 spēles aizvadījis Krievijas Superlīgas komandā Maskavas "Spartak". Latvijas izlases sastāvā aizvadījis vienu spēli. Junioru vecumā piedalījies 1997. gada Pasaules čempionātā junioriem, kā arī 1995. un 1994. gada Eiropas čempionātos jauniešiem.

## Ārējās saites
Edgars Lūsiņš

**Edgars Lūsiņš** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu hokejists, vārtsargs. Karjeras lielāko daļu aizvadījis Latvijas čempionātā, divas reizes tiekot atzīts par līgas labāko vārtsargu. 2010.—11. gada sezonā aizvadīja četras spēles Kontinentālās hokeja līgas klubā Rīgas "Dinamo". Latvijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2010. gada Pasaules čempionātā. Pašlaik (2025) ir Bremerhāfenes kluba “Fischtown Pinguins” vārtsargu treneris.

## Karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru uzsāka 2000. gadā, kad aizvadīja deviņas spēles Daugavpils "Stalkers" rindās. 2001. gadā viņš piedalījās Manitobas hokeja līgas Visu zvaigžņu spēlē. Nākamās trīs sezonas E. Lūsiņš aizvadīja vairākās Ziemeļamerikas līgās, bet tad atgriezās Latvijā un no 2005. līdz 2007. gadam spēlēja Latvijas hokeja līgas klubā ASK/Ogre. E. Lūsiņš nebija apmierināts ar kluba vadību, tādēļ 2007.—2008. un 2008.—2009. gada sezonu aizvadīja HK Rīgas 2000 rindās. 2010.—2011. gada sezonu E. Lūsiņš aizvadīja KHL līgas klubā Rīgas "Dinamo".

2014.—15. gada sezonu Lūsiņš uzsāka Latvijas čempionāta klubā Rīgas "Prizma". Septembrī hokejists tika atzīts par mēneša vērtīgāko turnīra spēlētāju, pēc sezonas noslēguma iegūstot arī čempionāta labākā vārtsarga balvu. "Prizma" sastāvā spēlēja līdz 2017.—18. gada sezonas noslēgumam. Tika iekļauts komandas pieteikumā arī 2018.—19. gada sezonai, taču, komandai pievienojoties Jānim Auziņam, tās rindās laukumā sezonas gaitā tā arī ne reizi nedevās.

Latvijas izlases sastāvā piedalījies 2010. gada Pasaules čempionātā, turnīra gaitā gan laukumā nedodoties. Kopumā izlases rindās aizvadījis astoņas pārbaudes spēles. Junioru vecumā piedalījies 2004. gada Pasaules čempionātā junioriem.

## Ārējās saites
NHL lokauts

**NHL lokauts** var būt:
* 2012.—2013. gada NHL lokauts, kas sākās  un tika pārtraukts ;
* 2004.—2005. gada NHL lokauts, kā dēļ tika atcelta visa sezona;
* 1994.—1995. gada NHL lokauts, kā dēļ tika atcelta lielākā daļa sezonas.
Oskars Spurdziņš

**Oskars Spurdziņš** (dzimis  Aizputē) ir latviešu ekonomists un politiķis. Bijis finanšu ministrs divās valdībās, kā arī divu Saeimu deputāts, bijis vairāku politisko partiju biedrs, šobrīd pārstāv reģionālo partiju "Valmierai un Vidzemei".

## Biogrāfija
1981. gadā O. Spurdziņš beidza Aizputes vidusskolu. 1986. gadā viņš absolvēja Latvijas Valsts universitātes Ekonomikas fakultāti. Pēc augstskolas pabeigšanas pārcēlies dzīvot uz Valmieru, kur strādāja par grāmatvedi Valmieras mēbeļu kombinātā.

### Politiskā darbība
Atmodas laikā iesaistījies Latvijas Tautas frontē un Zaļajā partijā. 1989. gadā ievēlēts Valmieras tautas deputātu padomē, bet 1990. gadā, tikai 27 gadu vecumā kļuva par tās priekšsēdētāju.

1993. gadā piedalījās 5. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Zaļās partijas veidotā Zaļā saraksta, bet netika ievēlēts. 1994. gadā kļuva par Finanšu ministra Andra Piebalga padomnieku.

1995. gadā piedalījās 6. Saeimas vēlēšanās no LNNK un Latvijas Zaļās partijas kopīgā saraksta, taču atkal netika ievēlēts parlamentā. Toties jau nākamajā gadā O. Spurdziņš bija padomnieks diviem ministriem: Valsts ieņēmumu valsts ministrei Aijai Počai un Īpašo uzdevumu ministram Pašvaldību lietās Ernestam Jurkānam.

1997. gadā ievēlēts Valmieras pilsētas domē no saraksta "Pilsēta", pretendējis arī uz domes priekšsēdētāja amatu, bet nav guvis ievēlēšanai pietiekošu kolēģu atbalstu.

O. Spurdziņš bija Tautas partijas dibinātāju skaitā 1998. gadā un kandidēja no tās saraksta arī 7. Saeimas vēlēšanās, tomēr atkal netika ievēlēts. 1999. gada jūlijā O. Spurdziņš kļuva par 7. Saeimas deputātu mandātu uz laiku nolikušā partijas līdera Andra Šķēles vietā. 2002. gadā notikušajās 8. Saeimas vēlēšanās viņš netika ievēlēts nākamajā Saeimas sasaukumā.

2004. gada 9. martā O. Spurdziņš kļuva par Induļa Emša valdības finanšu ministru, šo pašu amatu viņš saglabāja arī Aigara Kalvīša Ministru kabinetā. 2006. gada oktobrī O. Spurdziņš tika ievēlēts 9. Saeimā, kā arī saglabāja finanšu ministra amatu Kalvīša otrajā valdībā, kas darbojās līdz 2006. gadam. Ivara Godmaņa Ministru kabinetā O. Spurdziņu finanšu ministra amatā nomainīja Atis Slakteris, bet O. Spurdziņš  atjaunoja 9. Saeimas deputāta mandātu.

10. Saeimas vēlēšanās startēja ar ceturto numuru no apvienības "Par Labu Latviju" saraksta Vidzemes apgabalā, taču netika ievēlēts. 2012. gada pavasarī O. Spurdziņš bija reģionālās partijas "Valmierai un Vidzemei" dibinātāju skaitā un tika ievēlēts tās valdē.

### Pēc politiskās darbības beigām
No 2010. gada decembra ir "VTU Valmiera" valdes priekšsēdētājs.

## Atsauces
Baiba Rivža

**Baiba Rivža** (dzimusi **Baiba Gūtmane** , Ventspilī) ir Latvijas ekonomiste, pedagoģe un politiķe, Latvijas Zemnieku savienības biedre. Ekonomikas zinātņu doktore, Latvijas Lauksaimniecības universitātes profesore, bijusī Izglītības un zinātnes ministre un 9. Saeimas deputāte. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenā locekle.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1949. gadā Ventspilī. Mācījās Jelgavas 2. vidusskolā, studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā, no 1992. līdz 1996. gadam bija LLU Ekonomikas fakultātes dekāne, tad Latvijas Augstākās izglītības padomes priekšsēdētāja (1996) un Latvijas Lauksaimniecības un meža zinātņu akadēmijas prezidente (1999).
No 2000. līdz 2005. gadam B. Rivža bija Latvijas Universitātes Eirofakultātes valdes priekšsēdētāja.

## Politiskā darbība
Būdama Latvijas Zemnieku savienības biedre, B. Rivža 2004. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta, bet 2005. gada Rīgas domes vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta.

2006. gada 8. aprīlī, kad no Aigara Kalvīša valdības aizgāja partija "Jaunais laiks", B. Rivža nomainīja Inu Druvieti Izglītības un zinātnes ministres amatā. 2006. gada oktobrī viņu ievēlēja par 9. Saeimas deputāti un viņa saglabāja Izglītības un zinātnes ministres amatu arī A. Kalvīša otrajā valdībā. Pēc valdības demisijas atjaunoja Saeimas deputāta mandātu.

Nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās 2009. gadā un 10. Saeimas vēlēšanās 2010. gadā.

## Apbalvojumi
B. Rivža ir apbalvota ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni un un Latvijas Pareizticīgās Baznīcas III šķiras Svētā svētmocekļa Rīgas arhibīskapa Jāņa ordeni.

2017. gadā apbalvota ar Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielo medaļu par ievērojamu devumu Latvijas lauku un reģionu attīstības izpētē.

## Privātā dzīve
Precējusies ar LLU profesoru Pēteri Rivžu, ir divas meitas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* gramata21.lv B. Rivžas biogrāfija virtuālajā enciklopēdijā Latvijas ļaudis
Paralēlā pieslēgvieta

thumb|right|280px|Printera paralēlā pieslēgvieta
**Paralēlā pieslēgvieta** () ir ievadizvades pieslēgvieta, kas nodrošina informācijas pārsūtīšanu paralēlā formātā starp datoru un ārējām ierīcēm. Pirms plašas USB izplatības tā bija ātrākā PC savietojamo datoru ārējā pieslēgvieta. Lai arī SCSI bija ātrāks, tas nebija iebūvēts pamatplatē. Pie paralēlās pieslēgvietas parasti mēdza pieslēgt printeri, tāpēc to bieži vien sauc arī par printera pieslēgvietu.

## Vēsture

Sākotnējās paralēlās pieslēgvietas versijās datus bija iespējams pārsūtīt tikai vienā virzienā — no datora uz ārējo ierīci. Divvirzienu datu pārsūtīšanas iespēja tika pievienota vēlāk. Šo saskarni nosauca par EPP (*Enhances Parallel Port*). Tas radīja iespējas ražot relatīvi lētus skenerus un ārējās datu glabāšanas iekārtas. Mūsdienās visas paralēlās pieslēgvietas funkcijas spēj nodrošināt USB pieslēgvietas. Tās ir mazākas, mehāniski vienkāršākas, spēj nodrošināt lielāku datu pārsūtīšanas ātrumu un signāli ir noturīgāki pret traucējumiem, taču to programmēšana ir nesalīdzināmi sarežģītāka.

Visbiežāk paralēlajām pieslēgvietām tika pieslēgts printeris, tādēļ tās sauc arī par **LPT pieslēgvietām** (*Line Printer Terminal*). DOS vidē paralēlajai pieslēgvietai var piekļūt kā LPTx, kur x — pieslēgvietas numurs. Parasti datoriem ir tikai viena paralēlā pieslēgvieta (ļoti reti — 2), tāpēc parasti tā ir LPT1. Arī *[[Microsoft Windows|Windows]]* vidē paralēlās pieslēgvietas apzīmē kā LPT. Paralēlā pieslēgvieta parasti ir ligzda ar 25 caurumiem 2 rindās (attēlā). Vecu modeļu datoros dažreiz ir sastopamas līdzīgas formas virknes pieslēgvietas (arī ar 25 kontaktiem), taču tām ir adatas, nevis caurumi.
Krišjānis Peters

**Krišjānis Peters** (dzimis  Rīgā, miris  Austrijā) bija Latvijas politiķis, LPP/LC biedrs. Bijušais satiksmes ministrs. K. Peters bija latviešu dzejnieka Jāņa Petera dēls.

## Biogrāfija
### Izglītība
1997. gadā absolvējis Maskavas Valsts Starptautisko attiecību institūtu ar grādu starptautiskajās attiecībās un politoloģijā.

### Politika
No 1998. gada decembra uz pusgadu bijis 7. Saeimas deputāts Jaunās partijas sastāvā, kamēr Ainārs Šlesers pildīja ministra pienākumus. 2002. gadā Peters jau Pirmās partijas sastāvā tika ievēlēts 8. Saeimā, paralēli tam strādājis Ekonomikas, bet vēlāk Satiksmes ministrijā. 

 pēc Aināra Šlesera atkāpšanās no amata Krišjānis Peters kļuva par satiksmes ministru, šo amatu saglabājot līdz tā gada . Kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts.

### Valsts iestādēs
No 2007. gada janvāra līdz 2010. gada decembrim - VAS Starptautiskā lidosta "Rīga" valdes priekšsēdētājs. Līdz 2009. gadam bijis arī "Latvijas Gaisa satiksmes" padomes loceklis.

### Nāve
Miris pēkšņi  Austrijā, kur devies komandējumā. Apbedīts Raiņa kapos.

## Atsauces
44. gads

**44. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā, bet pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
## Romas impērija
* Romas impērijai tiek pievienota Mauritānija (tagadējā Maroka)
* Imperators Klaudijs triumfāli atgriežas Romā pēc veiksmīgās Britānijas kampaņas
* Rodosas sala atgriežas Romas impērijas pakļautībā
* Pēc Hēroda Agripas nāves (varbūtēja romiešu organizēta noindēšana) Jūdeju sāk kontrolēt Romas iecelti pārvaldnieki, Jūdeja tiek pievienota Sīrijas provincei
* Kuspijs Faduss, Jūdejas pārvaldnieks (44 - 46) apspiež Teudasa organizēto sacelšanos un soda viņu ar nāvi.

## 44. gads kultūrā un ekonomikā
* Pomponijs Mela, romiešu ģeogrāfs saraksta *De situ orbis libri* (varbūtējs datējums, sk. arī 43).

## Miruši
* Svētais Jēkabs, viens no Jēzus Kristus apustuļiem
* Hērods Agripa, Jūdejas karalis
Lucifers

[thumb|250px|Lucifera krišana ([Gistavs Dorē|Dorē ilustrācija Miltona poēmai "Zaudētā paradīze")]]

**Lucifers** () kristietības mitoloģijā ir kritušais eņģelis, Dieva pretinieks. Kristiešu leģendās un literatūrā Lucifers aprakstīts kā varens eņģelis, kas lepnības dēļ sadumpojies pret Dievu. Lucifers kopā ar daudziem citiem eņģeļiem, kas bija viņu atbalstījuši, tika padzīts no debesīm.

Lucifers ir romiešu nosaukums planētai Venerai (t.s. Rīta zvaigznei), tas bijis arī astroloģisks Veneras apzīmējums. Burtiskā tulkojumā tas nozīmē "Gaismas nesējs" (latīņu *lux* 'gaisma', *ferre* 'nest').

## Lucifers romiešu dzejā
Romiešu literatūrā vārds "Lucifers" ir poētisks planētas Veneras apzīmējums. Tas ir tiešs tulkojums no grieķu vārda *phosphoros* ("gaismas nesējs"), vai *heosphoros* ("rītausmas nesējs"), kas atrodami arī Homēra "Odisejā" un Hēsioda "Teogonijā".

Klasisks romiešu pielietojums vārdam "Lucifers" ir atrodams Vergīlija "Georgikās" (III, 324-5): *Luciferi primo cum sidere frigida rura carpamus, dum mane novum, dum gramina canent.*

## Kristietības tradīcijā
Kristietības tradīcijā vārds "Lucifers" pirmoreiz parādās 5. gadsimtā Vulgātā - Hieronīma veiktajā Bībeles tulkojumā latīņu valodā. 
:Pētera 2 vēstule 1:19 "Un pravieša vārds ir mums jo stiprāks, un jūs labi darāt, ievērodami to kā sveci, kas spīd tumšā vietā, kamēr uzausīs diena un **rīta zvaigzne (Lucifers)** uzlēks jūsu sirdīs."

Vārds "Lucifers" šeit atrodams Jesajas 14:12-14. Oriģinālā senebreju valodā minēts הילל בן שחר (*heilel ben-schahar*), *Helels, Šahara dēls*. Helels bija babiloniešu/kanaāniešu rīta zvaigznes un rītausmas dievs. Vēlāk Lucifera tēls tika saistīts arī ar Sātanu, kas arī tiek aprakstīts kā kritušais eņģelis. Kristietības tradīciju ietekmēja arī antīkie sižeti par krišanu no debesīm (Hēfaista krišana no Olimpa Homēra "Iliādā"; titānu krišana Hēsiodam).

## Astronomiskā skatījumā
Tā kā Veneras orbīta atrodas starp Zemes un Saules orbītu, skatoties no Zemes, tā nekad nevar uzkāpt augstu debesīs. To var redzēt austrumos aptuveni stundu ilgi var redzēt pirms saullēkta, rietumos - aptuveni stundu ilgi pēc saulrieta.

Aiz Saules un Mēness Venera ir spožākais debesu ķermenis. Lai cik gaiša tā būtu, senatnē nebija saprotams, kāpēc to nevar redzēt arī naktī (kā citas planētas) vai dienā (kā Sauli un Mēnesi). Iespējams, tas kādā veidā sekmējis mīta par no debesīm izstumto Luciferu izveidošanos.

## Atsauces

## Ārējās saites