open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grupa (matemātika)

[thumb|200px|Attēlā redzamā [Rubika kubs|Rubika kuba iespējamie manipulēšanas veidi veido grupu.]]

**Grupa** ( — 'kopa') abstraktajā algebrā ir algebriska struktūra ar vienu asociatīvu bināru operāciju, kurā eksistē vienības elements un katram elementam — tā inversais (jeb apgrieztais) elements. Matemātikas nozari, kurā tiek pētītas grupas, sauc par grupu teoriju.

## Definīcija

Par bināru operāciju kopā *G* sauc tādu funkciju •: G × G → G, kas jebkuriem diviem kopas *G* elementiem *x* un *y* piekārto elementu , kas arī pieder kopai *G* (šeit simbols "•" nenozīmē reizināšanu, bet gan kādu abstraktu darbību). Lai pāris  veidotu grupu, ir jāizpildās *grupas aksiomām*:

;slēgtība: Jebkuriem diviem kopas *G* elementiem *x* un *y* operācijas "•" rezultāts *x* • *y* arī pieder kopai *G*.
;asociativitāte: Jebkuriem trim kopas *G* elementiem *x*, *y* un *z* ir spēkā vienādojums (*x* • *y*) • *z* = *x* • (*y* • *z*).
;vienības elements: Eksistē tāds kopas *G* elements *e*, ka jebkuram kopas *G* elementam *x* izpildās īpašība *e* • *x* = *x* • *e* = *x*.
;inversais elements: Katram kopas *G* elementam *x* eksistē tāds kopas *G* elements *y*, ka *x* • *y* = *y* • *x* = *e*, kur *e* ir vienības elements.

Formāli šīs aksiomas var pierakstīt šādi:
:
\begin{align}
  & \forall x,y \in G: x \cdot y \in G, \\
  & \forall x,y,z \in G: (x \cdot y) \cdot z = x \cdot (y \cdot z), \\
  & \exists e \in G \; \forall x \in G: e \cdot x = x \cdot e = x, \\
  & \forall x \in G \; \exists y \in G: x \cdot y = y \cdot x = e.
\end{align}


## Atsauces un piezīmes
Rietumfrīzu valoda

**Rietumfrīzu valoda** (*Frysk*), saukta arī vienkārši **frīzu valoda**, ir ģermāņu saimes valoda, kurā runā galvenokārt Nīderlandes ziemeļos. Nosaukums "rietumfrīzu valoda" tiek lietots tikai ārpus Nīderlandes, lai atšķirtu šo valodu no citām frīzu valodām: Saterlandes un ziemeļfrīzu, kurai ir vairāki dialekti un kuru lieto Ziemeļvācijā, Šlēsvigas-Holšteinas piekrastes un salas apvidos.

Rietumfrīzu valodai ir tuva radniecība ar angļu un holandiešu valodu, un vēsturiski tā veidojusies līdzīgi vecangļu valodai. Neskatoties uz dominējošo holandiešu valodu, Frīzlandē aktīvi tiek veicināta frīzu valodas saglabāšana — tā tiek mācīta skolās, lietota medijos un oficiālajā saziņā.

## Ārējās saites

* Frīzu - angļu vārdnīca
Frīzu valoda

**Frīzu valoda** var būt viena no radniecīgajām frīziskajām valodām:
* Rietumfrīzu valoda
* Saterlandes frīzu valoda
* Ziemeļfrīzu valoda
Fry

***Fry*** var būt:

* Rietumfrīzu valodas ISO 639-2 un ISO 639-3 kods;
* Stīvens Frajs (*Stephen Fry*; dzimis 1957. gadā) — angļu aktieris, komiķis, režisors un rakstnieks.
Montija Holla problēma

thumb|180px|Ja spēlētājs izvēlas durvis Nr. 1, tad varbūtība, ka aiz atlikušajām durvīm stāv automašīna, ir 66,7%. Ja vadītājs atver trešās durvis, aiz kurām nav mašīna, tad sanāk, ka visi šie 66,7% ir otrajām durvīm.

**Montija Holla problēma** () ir varbūtības uzdevums, kurš radās amerikāņu televīzijas spēlē "*[[Let's Make a Deal]]*". Problēmas nosaukums ir cēlies no šova vadītāja Montija Holla vārda. Šo problēmu mēdz saukt arī par **Montija Holla paradoksu**.

Īsumā Montija Holla problēmu var izklāstīt šādi: spēlētājam tiek piedāvātas trīs durvis, bet tikai aiz vienām durvīm ir paslēpta automašīna. Spēlētājam tiek dota izvēle, kuras durvis viņš vēlas atvērt. Tātad viņam ir 33,3% varbūtība, ka aiz viņa izvēlētajām durvīm būs mašīna. Atlikušajām divām durvīm ir atlikušie 66,7%. Pēc tam spēles vadītājs atver vienas no neizvēlētajām durvīm, aiz kuras nav automašīna, un piedāvā spēlētājam vēlreiz izvēlēties. Spēlētājs var palikt pie savas izvēles vai arī mainīt to un izvēlēties otras durvis, kuras vadītājs neatvēra. Teorētiski spēlētājam vajadzētu mainīt savu izvēli, jo iepriekš izvēlētajām durvīm varbūtība bija 33,3%, bet tagad otrām durvīm vienām pašām ir tie 66,7%, kas iepriekš bija sadalītas pa divām durvīm.
Fuksa dzegužpirkstīte

**Fuksa dzegužpirkstīte** (*Dactylorhiza fuchsii* Druce ex Soó vai *[[Dactylorhiza maculata]]* ssp. *fuchsii*) ir orhideju dzimtas suga. Latvijā tā ir diezgan bieža, bet ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā komerciāli apdraudēto sugu kategorijā. Sugas epitets - vācu botāniķa Leonharta Fuksa godināšanai. 
[thumb|Ziedi, šeit augs [Lietuva|Lietuvā]]

## Apraksts
Daudzgadīgs, liels, aptuveni 30-100 cm augsts lakstaugs. Gumi "pirkstaini" (*grieķu*: *dactylos* — 'pirksts', *rhiza* — 'sakne'), saknes īsas. Stublājs stāvs, kails un diezgan tievs. Augšējās lapas šauri, apakšējās plati eliptiskas. Lapas virspusē plankumainas arī zaļas, apakšpusē vismēr gaiši zaļas. Pieziedlapas lancetiskas, zaļas. Lieli ziedi (līdz 150), sakārtoti blīvā, garā ziedkopā. Ziedi no purpurvioletiem līdz baltiem. Apakšlūpa trīsdaivaina, vidējā daiva parasti šaurāka un garāka. Lūpa parasti klāta ar starveidīgu svītru un punktu zīmējumu. Auglis - stāva, iegarena pogaļa. Latvijā zied jūnijā un jūlijā.
thumb|Pogaļas

## Izplatība
Aug Eiropā un Āzijā.

## Biotopi
Aug mitros melnalkšņu mežos kā arī mežmalās. Sugu apdraud meliorācija un augsnes rekultivēšana kā arī apmežošana ar eglēm.

## Atsauces

* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .
* Mindaugas Ryla: "Lietuvos gegūnių (Dactylorhiza) atpažinimo problemos" *Botanica Lithuanica Suppl.* 5: 47-61, 2003.

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
Bezgalīgā pērtiķu teorēma

thumb|235px|Dodot pietiekami daudz laika, teorētiski pērtiķis var uzrakstīt gandrīz nekļūdīgi vismaz kādu daļu no dotā teksta.

**Bezgalīgā pērtiķu teorēma** () apgalvo, ka pērtiķiem būtu nepieciešams bezgalīgi ilgs laiks, lai, nejauši (izvēles veidā) spiežot taustiņus uz rakstāmmašīnas, uzrakstītu kādu konkrēti doto tekstu, piemēram, kādu no Viljama Šekspīra darbiem. Šo teorēmu var apskatīt arī savādāk, tas ir, ja pie rakstāmmašīnām apsēdinās bezgalīgi daudz pērtiķu, tad noteikti kāds no viņiem uzrakstīs kādu no Šekspīra darbiem.

Dodot pietiekami daudz laika, teorētiski pērtiķis var uzrakstīt gandrīz nekļūdīgi vismaz kādu daļu no dotā teksta. Kontekstā, "gandrīz nekļūdīgi" ir matemātisks termins ar akurātu nozīmi, bet "pērtiķis" faktiski nav pērtiķis; drīzāk tā ir metafora teorētiskai ierīcei, kura bezgalīgi raksta burtus nejaušā secībā.
Lībiešu karogs

**Lībiešu karogs** () ir lībiešu tautas simbols. Zilā krāsa simbolizē jūru, baltā krāsa simbolizē jūrmalas smiltis, bet zaļā krāsa simbolizē mežu.
right|200px|Līvu karoga proporcijas
Karogs iesvētīts un pirmoreiz uzvilkts mastā  Irbes mācītājmuižā (Mazirbē). Šo dienu lībieši atzīmē kā Karoga dienu. Par godu karoga iesvētīšanai, līiešu dzejnieks un kultūras darbinieks Kārlis Stalte sacerēja skaņdarbu "Karoga dziesma" (*Plagā loul*) ar F. Mihlhauzena mūziku. Oficiāli karogs atjaunots , Līvu kultūras savienības atjaunošanas dienā. Tomēr jau 1969. gadā Igauņu dziesmu svētku simtgadē grupa lībiešu piedalījās ar savas tautas karogu.

Līvu savienība kā savu oficiālo simbolu izmanto arī emblēmu lībiešu karoga krāsās.

## Skatīt arī
* Mana tēvzeme

## Literatūra

* Plagā loul, Līvõd Īt sadarbībā ar Līvõd Rānda, 2003.

## Ārējās saites

* Lībiešu tautas simboli livones.lv
Fuko

**Fuko** var būt:

*Leons Fuko (*Léon Foucault*, 1819-1868) - franču fiziķis
*Mišels Fuko (*Michel Foucault*, 1926-1984) - franču filozofs
Pierre

***Pierre*** var būt:
* Pilsēta ASV Pīra
* Franču vārda Pjērs oriģinālforma

## Skatīt arī
* Piere - sejas daļa
Traunsteinera dzegužpirkstīte

**Traunsteinera dzegužpirkstīte** (*Dactylorhiza traunsteineri* (Saut.) Soó) vai **Rusova dzegužpirkstīte** (*Dactylorhiza russowii* (Klinge) Holub) ir orhideju dzimtas suga. Latvijā tā ir diezgan reta, ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā komerciāli apdraudēto sugu kategorijā. Sugas epitets - vācu aptiekāra Joseph Traunsteiner godināšanai. 
thumb|Ziedkopa

## Apraksts
Daudzgadīgs, neliels, aptuveni 15-30 cm augsts lakstaugs. Gums šķelts, saknes īsas. Stublājs stāvs, parasti kails un diezgan tievs. Lapas ļoti šauras, virspusē ar skrajiem plankumiem vai bez plankumiem. Pieziedlapas, kā arī stublāja virsdala lancetiskas, tumšas. Lieli ziedi (no 5 līdz 25), sakārtoti skrajā ziedkopā. Ziedi sarkani vai purpurvioleti. Lūpa trīsdaivaina, vidējā daiva parasti mazliet garāka. Lūpas vidū gaišāka josla, visa lūpa klāta ar svītru un punktu zīmējumu. Auglis - stāva, iegarena pogaļa. Latvijā zied jūnijā un jūlijā.

Līdzīga plankumainajai (*D. maculata*) dzegužpirkstītei.

## Izplatība
Aug Eiropā un Āzijā.

## Biotopi
Aug mitrās vai pārmitrās, kaļķainās pļavās un avotainos purvos, retāk krūmājos. Sugu apdraud meliorācija un augsnes rekultivēšana.

## Atsauces

* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .
* Mindaugas Ryla: "Lietuvos gegūnių (Dactylorhiza) atpažinimo problemos" *Botanica Lithuanica Suppl.* 5: 47-61, 2003.

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
Trīs draugi

**Trīs draugi** () ir Ēriha Marijas Remarka romāns.

Šo darbu Remarks sarakstīja, atrazdamies ārpus savas dzimtenes Vācijas. Darbā aplūkotās tēmas ir draudzība, mīlestība, darbs. Romāna darbības laiks ir Veimāras Republikas periods.

Darbība risinās auto darbnīcā, kur trīs jauni draugi veido savu biznesu, izmantojot visus iespējamos naudas pelnīšanas veidus. Negaidīti viens no galvenajiem varoņiem — Roberts satiek Patrīciju, kurā iemīlas. Mīlestība ir sarežģīta nevienādā finansiālā stāvokļa dēļ un Patrīcijas slimības dēļ. Jaunie cilvēki bauda iespēju būt kopā par spīti pasaulīgajām grūtībām, kā laikā galvenais varonis Roberts var paļauties uz savu draugu palīdzību. Viņam jāzaudē ne tikai sava mīļotā, bet arī viens no labākajiem draugiem — Gotfrīds, paliek tikai Oto, kurš palīdz nesabrukt.

## Ārējās saites
* Grāmatas tapšanas un satura izklāsts 
* Trīs draugi
Baranaviči

**Baranaviči** () jeb **Baranoviči** () ir apgabala pakļautības pilsēta Baltkrievijas rietumos, Brestas apgabalā, Baranaviču rajona administratīvais centrs. Atrodas 139 kilometrus uz dienvidrietumiem no Minskas. Dzelzceļa mezgls. Aviācijas kara bāze. Mašīnbūves uzņēmumi.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēti 1706. gadā, pēc Polijas Otrās dalīšanas 1793. gadā to anektēja Krievijas impērija. Pilsēta sāka attīstīties līdz ar dzelzceļa līnijas Smoļenska—Bresta ekspluatācijas sākumu 1871. gadā. 1884. gadā tika atklāta dzelzceļa līnija Viļņa—Pinska, bet 1886. gadā — Baranaviči—Bjalistoka un apdzīvotā vieta kļuva par ievērojamu dzelzceļa mezglu. Pirmā pasaules kara laikā no 1914. gada 3. augusta līdz 1915. gada 8. augustam Baranavičos atradās Krievijas armijas virspavēlniecības galvenais štābs. 1919. gadā ieguva pilsētas tiesības. Pēc Pirmā pasaules kara no 1921. gada tie bija Polijas sastāvā. Otrā pasaules kara Polijas kampaņas laikā 1939. gadā tos iekaroja Sarkanā armija un iekļāva Baltkrievijas PSR, bet 1941. gadā Vērmahts un iekļāva Ostlandes sastāvā.

Iedzīvotāju etniskais sastāvs — baltkrievi (82,2%), krievi (9,7%). 1908. gada vasarā vietējā slimnīcā ārstējās Šolems Aleihems. Baranaviči ir septiņcīņnieces Nataļjas Sazanovičas (*Наталля Сазановіч*, 1973) un ukraiņu kinorežisora Serhija Lozņicas (1964) dzimtā pilsēta. Pilsētas pievārtē dzimis kara lidotājs Sergejs Gricevecs (Siarhejs Hricavecs, *Сяргей Іванавіч Грыцавец*, 1909—1939).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Baranaviči vietnē "Baltkrievijas globuss"
Sāra

[thumbnail|upright=1.0|Sāras attēlojums [Žaks Tiso|Žaka Tiso gleznā]]
**Sāra** (, *Sara*; , *Sārah*) jeb **Zāra** ir Vecās Derības personāžs, kas pazīstama kā Ābrama (jeb Abrahāma) sieva un Īzāka māte. Viņa tiek uzskatīta par pirmo ebreju matriarhu (kopā ar Rāheli, Rebeku un Leā) un ieņem nozīmīgu vietu jūdaismā, kristietībā un islāmā. Pēc Radīšanas grāmatas, Sāra sākotnēji tika saukta par Sāraju (‘mana princese’), bet Dievs viņas vārdu mainīja uz Sāra (‘princese’) kā daļu no derības, kas paredzēja viņai būt par “tautu māti” un lielā vecumā dzemdēt dēlu. Viņas dzīvesstāsts saistīts ar ticības pārbaudījumiem, neauglību, brīnumainu Īzāka piedzimšanu un ceļošanu kopā ar Ābramu uz Kanaānu.

Sāra tiek godāta kā ticības un Dieva solījuma piepildīšanās simbols. Jūdaisma tradīcijās viņa tiek uzskatīta par vienu no “četriem svētajiem matriarhiem”. Kristietībā viņa bieži tiek minēta kā ticības piemērs, īpaši Pāvila vēstulēs. Islāmā viņa tiek cienīta kā pravieša Ibrahima sieva un pravieša Ichāka māte, lai arī Korānā nav pieminēta vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vīru dzegužpuķe

**Vīru dzegužpuķe** (*Orchis mascula* L.) ir orhideju dzimtas suga. Latvijā tā ir diezgan reta, ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā trešajā kategorijā. 
thumb|Ziedkopa
thumb|Baltā forma

## Apraksts
Daudzgadīgs, aptuveni 15-50 cm augsts lakstaugs. Gumi veseli, gandrīz apaļi, no kurienes ir ģints nosaukums: gr. όρχις *orchis* 'sēklinieks'. Stublājs stāvs, diezgan spēcīgs. Lancetiskas 
lapas sakārtotas rozetē. Viņas var būt bez plankumiem vai plankumainas. Pieziedlapu nav. Ziedi (no 5 līdz 50), sakārtoti skrajā ziedkopā. Ziedi sarkani vai purpurvioleti, retāk balti. Lūpa trīsdaivaina vai kaila, lūpmala bārkstaina. Lūpas pamats gaišāks. Visa lūpa klāta ar punktu zīmējumu. Auglis - stāva, iegarena pogaļa. Latvijā zied no maija vidus līdz jūnijam.

## Izplatība
Aug Eiropā, Ziemeļāfrikā un Rietumāzijā.

## Biotopi
Aug mitrās, pārmitrās vai sausās, diezgan kaļķainās pļavās, retāk krūmājos. Latvijā vislabāk mitrās, avoksnainās pļavās. Sugu apdraud meliorācija un augsnes rekultivēšana.

## Atsauces

* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
Augsburga

**Augsburga** (, , švābu: *Ougschburg*) ir neatkarīga pilsēta Vācijas dienvidos, Bavārijas federālajā zemē, vēsturiskajā Švābijas reģionā. Pēc iedzīvotāju skaita Augsburga ir trešā lielākā pilsēta Bavārijā; 2021. gadā tajā dzīvoja 296 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas 50 km uz rietumiem no Minhenes, Lehas krastos, kur tajā ieplūst Vertahas upe. Augsburga ir nozīmīgs transporta mezgls. 

Augsburgas ūdensapgādes sistēma 2019. gadā tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Vēsture
Augsburgu 15. gadā p.m.ē. dibināja Romas impērija ar nosaukumu *Augusta Vindelicum* jeb *Augusta Vindelicorum*. Tā ir viena no vecākajām Vācijas pilsētām. No mūsu ēras 30. gada tā bija Romas provinces Rētijas administratīvais centrs.

1156. gadā Augsburga ieguva pilsētas tiesības. No 1276. līdz 1803. gadam Augsburga bija Svētās Romas impērijas brīvpilsēta. Pilsētai bija nozīmīga loma Reformācijā; tur 1555. gadā tika parakstīts Augsburgas miera līgums.

Pilsētā ir dzimis inženieris un izgudrotājs Rūdolfs Dīzels. 1893. gadā viņš patentēja dīzeļdzinēju.

## Saimniecība
Augsburgā vēsturiski ir bijusi augsti attīstīta tekstilrūpniecība. Šī iemesla dēļ tā ir saukta arī par “vācu Mančestru”. Vēl attīstīta ir mašīnbūve, elektrotehnikas un elektronikas ražošana. Augsburgā bāzējās industriālo robotu un rūpnīcu automatizācijas sistēmu uzņēmums KUKA. Agrāk bāzējās arī smago automašīnu ražotājs MAN (A burts šajā abreviatūrā apzīmē Augsburgu), bet tagad uzņēmuma galvenā mītne ir pārcelta uz Minheni. Augsburgā atradās arī nu jau bijušā aviācijas rūpniecības uzņēmuma *[[Messerschmitt]]* galvenā mītne.

## Sports
Augsburgā bāzējās divi profesionāli sporta klubi — *[[FC Augsburg]]* (futbols) un *[[Augsburger Panther]]* (hokejs).

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Augsburgā dzimuši vai dzīvojuši:
*Jakobs Fugers (vācu: Jakob Fugger, 1459—1525), baņķieris, tirgotājs un uzņēmējs, viens no sava laika bagātākajiem cilvēkiem
*Leopolds Mocarts (vācu: Johann Georg Leopold Mozart; 1719—1787), vācu komponists, mūzikas skolotājs un vijolnieks

## Atsauces

## Ārējās saites
Rostoka

**Rostoka** (), oficiāli — **[[Hanza]]s pilsēta Rostoka** (), ir ostas pilsēta Vācijas ziemeļos, Mēklenburgas-Priekšpomerānijas zemē pie Varnovas upes. Pilsētas rajons Varneminde, 12 kilometrus no Rostokas centra, ir kūrorts Baltijas jūras krastā. Rostoka ir pēc iedzīvotāju skaita lielākā pilsēta Mēklenburgā-Priekšpomerānijā. Rīgas sadraudzības pilsēta.

## Vēsture
thumb|left|180px|Rostokas panorāma 1597. gadā
thumb|left|180px|Sagrautā Rostoka 1942. gadā
Pilsētu dibinājuši Pielabas slāvi jeb vendi 11. gadsimtā. 1161. gadā apmetni nodedzināja Dānijas karalis Valdemārs I Lielais. Pēc tam šajā vietā apmetās vācu ieceļotāji nodibinot Vecpilsētu (*Altstadt*), Viduspilsētu (*Mittelstadt*) un Jauno Pilsētu (*Neustadt*). Rostoka 1218. gadā ieguva pilsētas tiesības un attīstījās Hanzas savienības sastāvā. 1419. gadā nodibināja vienu no vecākajām Eiropas universitātēm - Rostokas Universitāti. 1573. gadā Rostoka atzina Mēklenburgas hercoga varu pār pilsētu. Trīsdesmitgadu karā Rostoku okupē dāņu, zviedru un imperatora karaspēks (1618–48). Pamazām pilsēta pagrimst, un tas attīstība atjaunojas līdz ar rūpniecības attīstību 19. gadsimta otrajā pusē, kad Rostoka kļūst par ievērojamu ostu, kuģu- un aviācijas būves centru. 1939. gada 27. augustā pie Rostokas notika pasaulē pirmais veiksmīgais reaktīvās lidmašīnas starts. Tā kā pilsētā un tās apkārtnē atradās aviācijas kompāniju *[[Arado]]* un *[[Henkel]]* rūpnīcas, to smagi bombardēja Otrā pasaules kara laikā. Pēc Otrā pasaules kara Rostoka attīstījās kā lielākā VDR ostas pilsēta. 1992. gadā no 22. līdz 24. augustam pilsētas Lihtenhāgenes rajonā notika pret vjetnamiešiem un čigāniem vērsti grautiņi.

## Uzņēmējdarbība un kultūra
Rostokā atrodas kompāniju *[[AIDA Cruises]]* (kruīzu kompānija), *[[Hugo Stinnes Schiffahrt]]* (kuģniecība), *[[Neptun Werft]]* (kuģubūve) un *[[Scandlines]]* (prāmju satiksme) galvenās mītnes. Kompānijas *[[Nordex]]* (vēja turbīnu ražošana) rūpnīca. Pilsētā tradicionāli notiek ikgadējās Hanzas regates sacensības. Modernās mākslas muzejs *Kunsthalle Rostock*, *Stasi* muzejs, zooloģiskais dārzs.

## Cilvēki
Rostokā dzimuši 
* princese Elizabete Karolīne Kristīne, vēlākā Krievijas valdniece (1740-1741) Anna Leopoldovna (*Анна Леопольдовна*, 1718-1746), 
* filozofs Francis Epinuss (*Franz Aepinus*, 1724-1802),
* feldmaršals Gebhards Līberehts fon Blihers (*Gebhard Leberecht von Blücher*, 1742-1819), 
* botāniķis Ferdinands fon Millers (*Ferdinand von Mueller*, 1825-1896), 
* bioķīmiķis Albrehts Kosels (*Albrecht Kossel*, 1853-1927),
* orientālists Kārlis Brokelmanis (*Carl Brockelmann*, 1868–1956), 
* arhitekts Heinrihs Tesenovs (*Heinrich Tessenow*, 1876-1950),
* rakstnieks Valters Kempovskis (*Walter Kempowski*, 1929-2007), 
* teologs un politiķis, Vācijas prezidents Joahims Gauks (*Joachim Gauck*, 1940),
* desmitcīņnieks Kristiāns Šenks (*Christian Schenk*, 1965), 
* riteņbraucējs Jans Ulrihs (*Jan Ullrich*, 1973)
* riteņbraucējs Andrē Greipels (*André Greipel*, 1982), 
* riteņbraucējs Pauls Martenss (*Paul Martens*, 1983)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Rostokas Universitāte , 
*Hanzas regate , 
*AIDA Cruises 
*Scandlines , 
*Neptun Werft , 
*Hugo Stinnes Schiffahrt
Svētais Juris

**Svētais Juris** jeb **svētais Jurģis** (; dzimis, pēc leģendām, starp 270. un 281. gadu, miris, pēc leģendām, ) ir kristiešu svētais, sevišķi godāts pareizticīgajā tradīcijā. No zinātnes viedokļa nekādas pazīmes par svētā Jura vēsturisko prototipu nav saglabājušās. Tradīcija vēsta, ka svētais Juris bijis viens no labākajiem Romas impērijas imperatora Diokletiāna karavīriem. Kad Diokletiāns pieprasīja, lai visi kristieši pielūdz pagānu dievus, svētais Juris to darīt atteicās, kaut arī Diokletiāns vairākkārt mudināja gan ar dāvanām, gan draudiem. Rezultātā imperators bija spiests svēto Juri sodīt ar nāvi.

Gadsimtu gaitā svētā Jura leģenda papildinājusies ar stāstu, kura izcelsme, visticamāk nāk no pirmskristiešu mitoloģijas. Tas ir stāsts par to, ka svētais Juris, glābdams valdnieka meitu, nogalina pūķi, kā rezultātā daudzi cilvēki pievēršas kristietībai. Pirmās rakstiskās liecības par šo leģendu ir no XI gadsimta sākuma Kapadokijas. Īpašu popularitāti šis stāsts ieguva tāpēc, ka tika iekļauts viduslaikos populārajā ap 1260. gadu publicētajā "Zelta leģendā".

Svētais Juris īpaši tiek godināts Anglijā, kur viņa krusts ir iekļauts karogā, kā arī citās valstīs, piemēram, Gruzijā, Portugālē un Spānijā.

## Skatīt arī

* Svētā Jura diena
Braunšveiga

**Braunšveiga** () ir pilsēta Vācijas vidienē, Lejassaksijas zemē, tās otra lielākā pilsēta. Izvietojusies ziemeļos no Harca kalniem Okeras upes krastā. Rūpniecības pilsēta, nozīmīgs zinātnes un pētniecības centrs.

## Vēsture

Viduslaiku Vācijas nozīmīgs tirdzniecības centrs, Hanzas savienības pilsēta. Braunšveigas-Līneburgas hercogistes (*Herzogtum Braunschweig-Lüneburg*, 1235–1269),  vēlāk Braunšveigas-Volfenbīteles firstistes (*Fürstentum Braunschweig-Wolfenbüttel*, 1269–1807) un Braunšveigas hercogistes (*Herzogtum Braunschweig*, 1814–1918) galvaspilsēta. Līdz 1946. gadam Braunšveigas zemes centrs.


Braunschweig Loewen-Siegel.jpg|Braunšveigas pilsētas zīmogs (1231)
Loewensaeule Braunschweig 1900.jpg|Pilsētas laukums ar lauvas skulptūru (ap 1900)
ECE Schloss 06u07 1b.jpg|Braunšveigas pils
Braunschweig altes TU-Gebäude.jpg|Tehniskā Universitāte
Braunschweig Altstadtrathaus mit Brunnen.jpg|Vecais rātsnams
Braunschweig Staatstheater.jpg|Pilsētas teātris


## Atsauces

## Ārējās saites
Zolingene

**Zolingene** () ir pilsēta Vācijas rietumos, Ziemeļreinas-Vestfālenes zemē. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Erfurte

**Erfurte** (, ) ir pilsēta Vācijas vidusdaļā, Tīringenes federālās zemes administratīvais centrs, kā arī Tīringenes lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. 2019. gadā Erfurtē dzīvoja 214 tūkstoši iedzīvotāju. Tā atrodas Tīringenes baseina dienvidos, Gēras upes krastos, 320 km uz dienvidrietumiem no Vācijas galvaspilsētas Berlīnes.

## Vēsture
Erfurte ir viena no nozīmīgākajām vācu viduslaiku pilsētām. Rakstiskajos avotos tā pirmo reizi pieminēta 724. gadā kā *Erpesfurt*. 742. gadā Svētais Bonifācijs šeit izveidoja bīskapiju. 805. gadā Erfurte kļuva par nozīmīgu militāro atbalsta punktu Franku valsts sastāvā. Ap 1250. gadu arhibīskaps Meincs piešķīra tai pilsētas tiesības. 1392. gadā tika dibināta Erfurtes Universitāte, kas ir trešā vecākā Vācijā (1816. gadā tā tika slēgta, bet darbība atjaunota 1994. gadā). 15. gadsimtā Erfurte iestājās Hanzas savienībā.

## Sports
Erfurtē populāri ir ledus sporta veidi. No Erfurtes nākušas slavenas ātrslidotājas kā Gunda Nīmane-Štirnemane, Heike Varnike, Franciska Šenka, Sabīne Folkere, Daniela Anšuca-Tomsa un Stefānija Bekerta. Daiļslidošanā starptautiskus panākumus ir guvis Stefans Lindemanis. Erfurtē ir arī hokeja komandas, kas startē dažāda līmeņa sacensībās.

Erfurte bija viena no 2001. gada Eiropas sieviešu futbola čempionāta spēļu norises vietām.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Krēfelde

**Krēfelde** () ir pilsēta Vācijas rietumu daļā, Ziemeļreinas-Vestfālenes zemē, netālu no Beļģijas un Nīderlandes robežas. Pilsēta pieder Diseldorfas apriņķim. Pilsēta dalās deviņos pilsētas rajonos. Pilsētā atrodas DUEWAG rūpnīca. 

## Vēsture
Pilsēta ir radusies jau romiešu laikos, kad leģionāri tur izveidoja militāro apmetni. Pirmo reizi pilsēta tiek minēta rakstos 1105. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Freiburga

**Freiburga Breisgavā** (, ) ir pilsēta Vācijas dienvidrietumos, Bādenes-Virtembergas federālajā zemē, Švarcvaldē, netālu no Vācijas robežas ar Franciju. No 1945. līdz 1952. gada aprīlim bija Bādenes federālās zemes administratīvais centrs. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 232 tūkstoši iedzīvotāju, līdz ar to tā ir ceturtā lielākā Bādenes-Virtembergas pilsēta uzreiz aiz Štutgartes, Manheimas un Karlsrūes. Freiburgu uzskata par vienu no Vācijas tradicionālajām universitātes pilsētām. Alberta Ludviga Universitāte dibināta 1457. gadā. Freiburga neoficiāli tiek dēvēta par Švarcvaldes galvaspilsētu (*Schwarzwaldhauptstadt*).

Viens no lielākajiem privātajiem darba devējiem Freiburgā ir elektronikas komponenšu ražotājs *[[TDK-Micronas]]*.

Freiburgā atrodas Daugavas Vanagu latviešu centrs “Bērzaine”, kas ir viens no pēdējiem publiski pieejamiem latviešu īpašumiem Eiropā. Centrs pastāv jau vairāk kā 60 gadus.

## Vēsture
1120. gadā Freiburgu dibināja Zāringenes dzimtas hercogi kā brīvu tirdzniecības pilsētu (no tā ir radies arī pilsētas nosaukums). 1218. gadā tā nonāca Bātūrahas grāfa pakļautībā, kurš ieguva arī Freiburgas grāfa titulu. 1457. gadā Hābsburgu dinastijas erchercogs Albrehts VI dibināja Alberta Ludviga Universitāti.

Freiburga smagi cieta no bombardēšanas Otrā pasaules kara laikā. Pēc kara pilsētu atjaunoja pēc viduslaiku plāniem.

## Ģeogrāfija
Freiburga atrodas Bādenes-Virtembergas federālās zemes dienvidrietumos, Augšreinas zemienes dienvidaustrumu malā, kur sākās jau Švarcvaldes kalnu grēda. Cauri pilsētai plūst Dreizamas upe. Tuvākās lielās pilsētas ir Milūza (46 km taisnā līnijā uz dienvidaustrumiem), Bāzele (51 km uz dienvidiem), Strasbūra (66 km uz ziemeļiem), Cīrihe (85 km uz dienvidaustrumiem), Karlsrūe (120 km uz ziemeļiem) un Štutgarte (133 km uz ziemeļaustrumiem).

Pilsētas centrs atrodas 278 metrus virs jūras līmeņa. Zemākā vieta ir 196 metri v.j.l. Valtershofenē, bet augstākā vieta ir 1284 metri Šauinslandē.

### Klimats
Pēc meteoroloģiskajiem datiem tiek uzskatīts, ka šī ir saulainākā un siltākā pilsēta Vācijā. 2013. gada 27. jūlijā Freiburgā gaisa temperatūra sasniedza 40,2&nbsp;°C, kas bija Vācijas siltuma rekords līdz 2019. gada jūlijam.

## Sports
Vācijas futbola Bundeslīgā pilsētu pārstāv futbola klubs *[[SC Freiburg]]*. Freiburgā bāzējās arī futbola klubs *[[Freiburger FC]]*, kas bija viens no Vācijas Futbola asociācijas dibinātājiem un 1907. gadā kļuva par Vācijas čempioniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Iliāda

thumbnail|235px|"Iliādas" pirmās rindiņas grieķu valodā
**"Iliāda"** (, *Iliás*) ir sengrieķu eposs, par kura autoru tradicionāli uzskata aklo dzejnieku Homēru. "Iliāda" vēsta par Trojas kara notikumiem — par grieķu apvienotā karaspēka, kuru vadīja Agamemnons, uzbrukumu trojiešiem, par desmit Trojas aplenkuma gadiem, par grieķu varoņa Ahilleja aiziešanu no kaujas lauka. Kad Ahillejs uzzināja par sava drauga Patrokla nogalināšanu, viņš atgriezās kaujas laukā, kur pieveica trojiešu varoni Hektoru. Eposa galvenā tēma ir Ahilleja dusmas. "Iliādas" nosaukums cēlies no Īlijas — senākā Trojas nosaukuma. Senie grieķi, kas uzbruka Trojai, eposā tiek saukti par ahajiem.

Tiek uzskatīts, ka "Iliāda" ir uzrakstīta 9. vai 8. gadsimtā p.m.ē. (Trojas karš notika 13. vai 12. gadsimtā p.m.ē.). Drošu ziņu par eposa autoru nav. Tradicionāli uzskata, ka "Iliādas" autors ir Homērs, kas esot dzīvojis Hijas salā Egejas jūrā. Homēram tiek piedēvēts arī otrs lielākais Senas Grieķijas eposs — "Odiseja", kas tapis nedaudz vēlāk.

"Iliāda" un "Odiseja" ir senākie Eiropas literatūras darbi, kas saglabājušies līdz mūsdienām.

## Sižets
thumbnail|235px|Ahillejs pie Trojas mūriem piesietu aiz kaujas ratiem vilka Hektora ķermeni, kuru bija pieveicis divcīņā
Eposs sākas ar to, ka grieķu dievs Apollons uzsūtīja mēri grieķu karavīriem, kas bija aplenkuši Troju, jo tie bija nolaupījuši vienu no viņa priesteru meitām. Grieķu karaspēka vadītājs Agamemnons bija spiests to atdot atpakaļ, toties tās vietā viņš grieķu varonim Ahillejam atņēma Briseīdu — gūstekni, kuru Ahillejs bija ieguvis Trojas karā. Ahillejs sadusmojās un aizgāja no kaujas lauka. Kad Ahillejs uzzināja, ka trojiešu princis Hektors nogalinājis viņa draugu Patroklu, viņš atgriezās kaujas laukā, lai atriebtos. Ahillejs vajāja Hektoru, trīsreiz apdzīdams viņu ap Trojas mūriem, un tad nonāvēja divcīņā. Ahillejs atteicās atdot ienaidnieka līķi apbedīšanai, līdz dievi pierunāja viņu pieņemt izpirkumu no Hektora tēva, Trojas valdnieka Priāma. Eposs beidzas ar Hektora apbedīšanu.

Šis sižets ir atspoguļots arī 2004. gada amerikāņu filmā "Troja".

## Galvenie tēli
Eposā "Iliāda" ir daudz un dažādu tēlu. Galvenie no tiem bija:
* grieķi (ahaji): Agamemnons, Ahillejs, Odisejs, Ajakss, Mēnelajs, Diomēds, Patrokls un Nestors;
* trojieši: Hektors, Enejs, Deifobs, Parīds, Priāms, Polidamants, Agenors, Sarpedons, Glauks, Eiforbs, Dolons, Antenors, Polidors, Pandars;
* Trojas sievietes: Hekuba, Helēna, Andromahe, Kasandra, Briseīda.

Eposā ir pieminēti arī daudzi seno grieķu dievi. Tie bija:
* grieķu pusē: Hēra, Atēna, Poseidons, Hēfaists;
* trojiešu pusē: Artemīda, Apollons, Afrodīte, Arejs;
* neitrāli: Zevs, Aīds, Hermejs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kemnica

**Kemnica** jeb **Hemnica** (; ) ir pilsēta Vācijas austrumos, Saksijas zemē, uz ziemeļiem no Rūdu kalniem.

## Vēsture
Pilsēta rakstos pirmoreiz pieminēta 1143. gadā. Ap 1170. gadu Frīdrihs I Barbarosa piešķīra Kemnicai pilsētas tiesības. 1307. gadā tā nokļuva Meisenes markgrāfistes pakļautībā. Viduslaikos — tekstilrūpniecības un tirdzniecības centrs. 19. gadsimtā attīstījās kā rūpniecības centrs, dažkārt saukta par "Saksijas Mančestru". Pirms kara Kemnica bija koncerna *[[Auto Union]]* mītnes vieta. Smagi cietusi uzlidojumos Otrā pasaules kara laikā. 1949. gadā *Auto Union* vadība no Kemnicas pārcēlās uz Ingolštati, tā izveidojot pašreizējo kompānijas *[[Audi (auto)|Audi]]* galveno mītni. VDR laikā, no 1953. līdz 1990. gadam, pilsētas nosaukums bija **Karlmarksštate** (*Karl-Marx-Stadt*). Pilsētas apkārtnē notika urāna ieguve.

## Saimniecība
Pie pilsētas atrodas *[[Volkswagen]]* autodzinēju rūpnīca.

## Izglītība, kultūra, tūrisms un sports
Pilsētā atrodas Kemnicas Tehniskā universitāte (*Technische Universität Chemnitz*). Pilsētā atrodas Guncenhauzera modernās mākslas muzejs (*Museum Gunzenhauser*).

### Cilvēki
Kemnica dzimuši Latvijas arhitekts Oto Dīce (*Otto Dietze*, 1833—1890), futbolists Franks Rosts (*Frank Rost*, 1973), gleznotājs Kārlis Šmits-Rotlufs (*Karl Schmidt-Rottluff*, 1884—1976).

16. gadsimtā Kemnicā dzīvoja mineraloģijas pamatlicējs Georgijs Agrikola (*Georgius Agricola*, 1494—1555). No 1902. līdz 1918. gadam par Kemnicas avīzes *Volksstimme* redaktoru strādāja Gustavs Noske (*Gustav Noske*, 1868—1946). Pilsētas skolā mācījusies daiļslidotāja Katarina Vita (*Katarina Witt*, 1965). Šeit savu futbolista karjeru sācis Mihaels Ballaks (*Michael Ballack*, 1976).

## Atsauces

## Ārējās saites
Kolumbija (Dienvidkarolīna)

**Kolumbija** () ir pilsēta ASV, Dienvidkarolīnas štata lielākā pilsēta, kā arī štata galvaspilsēta. 2007. gadā pilsētā dzīvoja 124 818 iedzīvotāju.

Pilsēta nosaukta par godu jūrasbraucējam Kristoforam Kolumbam.

## Cilvēki
Melburnā dzimuši:
* Aleksandrs Boforts Mīks (*Alexander Beaufort Meek*; 1814–1865) – šahists, jurists un dzejnieks
* Čārlzs Boldens (*Charles Bolden*, 1946–) – astronauts, atvaļināts ASV Jūras kājnieku ģenerālmajors
* Džermeins O'Nīls (*Jermaine O'Neal*, 1978–) – basketbolists

## Atsauces

## Ārējās saites
Skotu gēlu valoda

**Skotu gēlu valoda** jeb vienkārši **gēlu valoda** (*Gàidhlig*) ir indoeiropiešu valodu saimes ķeltu atzara gēlu grupas valoda, kas ir tuvu radniecīga īru un meniešu valodai. Vēsturiski tā ir Skotijas gēlu tautas valoda un tradicionāli izplatīta galvenokārt rietumu Hailendā un Hebridu salās, īpaši Skotijas ziemeļrietumu piekrastē. Nelielas gēliski runājošas kopienas pastāv arī ārpus Skotijas, tostarp Kanādas provincē Jaunskotijā. Mūsdienās skotu gēlu valoda ir mazākumvaloda. Saskaņā ar 2022. gada Skotijas tautas skaitīšanas datiem vairāk nekā  cilvēku norādīja, ka spēj runāt gēliski, savukārt aptuveni 2,5 % iedzīvotāju vecumā no trim gadiem bija vismaz kādas gēlu valodas prasmes.

Valodai Skotijā ir oficiāli atzīts statuss. 2005. gada *Gaelic Language (Scotland) Act* paredzēja valodas aizsardzību un noteica mērķi nodrošināt tai “vienlīdzīgu cieņu” attiecībā pret angļu valodu, savukārt 2025. gada *Scottish Languages Act* nostiprināja skotu gēlu valodas oficiālo statusu Skotijā. Lai gan valoda tiek uzskatīta par apdraudētu, tā joprojām ir nozīmīga Skotijas kultūras un identitātes sastāvdaļa, un tās saglabāšanā svarīga loma ir izglītībai, medijiem un valodas politikas pasākumiem.

## Nosaukums un terminoloģija
Skotu gēlu valodas pašnosaukums ir *Gàidhlig*. Šis apzīmējums tiek lietots pašā valodā, lai apzīmētu gan valodu, gan vēsturiski arī gēlu kultūras kopienu Skotijā. Nosaukums ir saistīts ar vārdu *Gàidheal*, kas nozīmē ‘gēls’ un apzīmē gēlu tautības pārstāvjus Skotijā. Angļu valodā visbiežāk lietotais nosaukums ir *Scottish Gaelic*, lai šo valodu skaidri nošķirtu no citām radniecīgām gēlu valodām. Nereti tiek lietots arī saīsinātais apzīmējums *Gaelic*, taču tas var būt neviennozīmīgs, jo plašākā nozīmē tas attiecas uz visu gēlu valodu grupu. Latviešu valodā lietotais nosaukums “skotu gēlu valoda” norāda gan uz valodas saistību ar Skotiju, gan uz tās piederību gēlu valodu grupai.

## Klasifikācija
Skotu gēlu valoda pieder indoeiropiešu valodu saimei un tās ķeltu valodu atzaram. Ķeltu valodas vēsturiski bija plaši izplatītas Rietumeiropā, bet mūsdienās tās saglabājušās galvenokārt Britu salās un Bretaņā. Ķeltu valodas parasti iedala divās galvenajās grupās: gēlu valodās un britoņu valodās. Skotu gēlu valoda ietilpst gēlu valodu grupā, kas veido vienu no salu ķeltu valodu apakšgrupām. Šajā grupā ietilpst arī īru valoda un meniešu valoda, savukārt britoņu valodu grupu veido velsiešu, korniešu un bretoņu valoda.

Skotu gēlu valoda ir īpaši cieši radniecīga īru valodai, jo abas valodas ilgstoši veidoja vienotu lingvistisko kontinuumu starp Īriju un Skotijas rietumu reģioniem. Meniešu valoda, kas vēsturiski lietota Menas salā, arī pieder pie šīs pašas valodu grupas. Visām trim gēlu valodām ir kopīga vēsturiskā izcelsme un vairākas līdzīgas fonoloģiskās, gramatiskās un leksiskās iezīmes, lai gan laika gaitā tās attīstījušās kā atsevišķas literārās un kultūras valodas tradīcijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Aberdīnas Universitātes Ķeltu nodaļa
* ''Scotsman.com News''
* ''BBC Scotland''
* ''Comunn na Gàidhlig''
Floriānopolisas "Avaí"

**Floriānopolisas "Avaí"** ir Brazīlijas futbola klubs, kura bāze atrodas Florianpolisā.

## Ārējās saites
Paukers

**Paukers** var būt:

* Hermanis Jūlijs fon Paukers (*Hermann Julius Georg von Paucker*; 1822—1889) — vācbaltiešu kara inženieris;
* Kārlis Heinrihs fon Paukers (*Karl Heinrich von Paucker*; 1820—1883) — vācbaltiešu filologs;
* Magnuss Georgs fon Paukers (*Magnus Georg Paucker*; 1787—1855) — vācbaltiešu matemātiķis un dabaszinātnieks;
* Valters Paukers (*Walther Paucker*; 1878—1919) — vācbaltiešu izcelsmes luterāņu mācītājs.
300: Termopilu kauja

**"300: Termopilu kauja"** () ir 2007. gadā uzņemta kinofilma, balstīta pēc tāda paša nosaukuma Frenka Millera komiksa. Filma ir arī daļēji balstīta pēc notikumiem Termopilu kaujā, bet tā ievērojami atšķiras no vēstures notikuma. Filma ir piesātināta ar zilo krāsu, kas izgaismojās aktieru fonā, lai pietuvinātu filmas vizuālo stilu komiksu grāmatas stilam.

Filmas režisors ir Zaks Snaiders, bet Millers ir izpildproducents un konsultants. Galvenās lomas atveido Džerards Batlers (Leonids I), Lena Hīdija, Deivids Venhems, Rodrigo Santoro (Kserkss I) un Maikls Fasbenders.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svešais pret Plēsoņu

**"Svešais pret Plēsoņu"** () ir 2004. gada zinātniskās fantastikas šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Pols V. S. Andersons. Galvenās lomas filmā atveido Sena Latena, Lānss Henriksens, Rauls Bova, Jūens Bremners un Kolins Selmons. Lānss Hendriksens piedalījies arī filmās "Svešie" un "Svešais 3".

Šajā filmā apvienoti divi slaveni ārpuszemes franšīzu cikli: "Svešais" un "Plēsoņa". Šādu apvienojumu jau 1989. gadā izdeva tāda paša nosaukuma komiksos. Andersons sižetu ideju rakstīja kopā ar "Svešā" autoriem Denu O'Benonu un Ronaldu Šusetu, bet scenārijā to pārveidoja Andersons kopā ar Šeinu Salerno, kuri ietekmējās no acteku mitoloģijas, komiksu sērijas un Ēriha fon Dēnikena literārajiem darbiem.

Filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]*. Nākamajā dienā, 13. augustā, filmas pirmizrāde notika ASV. Pirmizrāde Latvijā — . 2005. gadā filmu nominēja Zelta avenes balvai kategorijā "Sliktākais rimeiks/sikvels".

2007. gadā filmai "Svešais pret Plēsoņu" izdots turpinājums "Svešie pret Plēsoņu 2".

## Sižets
2004. gads. Kosmiskais pavadonis piefiksējis siltuma uzplaiksnījumu Antarktīdā. Arheologu-zinātnieku grupa dodas uz Antarktīdu, lai izpētītu senu piramīdu, kas atrodas dziļi zem ledus. Tur viņi atrod cilvēku skeletus ar pārplēstiem krūšu kurvjiem. Zinātnieki nezina to, ka drīzumā šo noslēpumaino vietu apmeklēs daži Plēsoņas, kuri pēc senām tradīcijām, atlido uz Zemi katrus 100 gadus, lai cīnītos ar Svešajiem un pierādītu savas mednieku iemaņas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Alien vs. Predator Central
Bruņcepuru dzegužpuķe

**Bruņcepuru dzegužpuķe** vai **bruņcepures dzegužpuķe** (*Orchis militaris* L.) ir orhideju dzimtas suga. Latvijā tā ir diezgan reta, ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā trešajā kategorijā.

## Apraksts
Daudzgadīgs, aptuveni 15-60 cm augsts lakstaugs. Gumi veseli, gandrīz apaļi. Stublājs stāvs, diezgan spēcīgs. Lapas zaļas bez plankumiem, lancetiskas, sakārtotas rozetē. Pieziedlapas īsas. Ziedi (no 5 līdz 50), sakārtoti diezgan blīvā ziedkopā. Ziedi iesārti vai violeti, retāk balti. Lūpa četrdaivaina, atgādina cilvēciņu. Pārējās apziedņa lapas kopā izskatās pēc bruņucepures. Lūpa klāta ar punktu zīmējumu. Auglis - stāva, iegarena pogaļa. Latvijā zied maijā un jūnijā.
thumb|Ziedi izskatās kā karotāji, no tā cēlies apzīmējums nosaukumā ''militaris''

## Izplatība
Aug Eiropā un Āzijā.

## Biotopi
Aug sausās, diezgan kaļķainās pļavās, retāk skrajos krūmājos. Sugu apdraud augsnes rekultivēšana un atradņu aizaugšana ar krūmiem vai kokiem.
thumb|Tipiskais biotops - sausa pļava nokalnē

## Atsauces

* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
* Bruņcepures dzegužpuķe
Chemnitz

***Chemnitz*** var būt:
* Kemnica, pilsēta Vācijā;
* Johans Kemnics (*Johann Hieronymus Chemnitz*; 1730—1800), vācu teologs;
* Mārtiņš Kemnics (*Martin Chemnitz*; 1522—1586), vācu teologs.
Hemnics

**Hemnics** (; sieviešu dzimtē **Hemnica**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Johans Hemnics (*Johann Hieronymus Chemnitz*; 1730—1800) — vācu teologs;
* Mārtiņš Kemnics (*Martin Chemnitz*; 1522—1586) — vācu teologs;
Korsika

**Korsika** (, ; korsikāņu un ) Francijai piederoša sala Vidusjūrā, pēc platības ceturtā lielākā (pēc Sicīlijas, Sardīnijas un Kipras). Tā atrodas uz rietumiem no Itālijas, dienvidaustrumiem no Francijas un ziemeļiem no Itālijai piederošās Sardīnijas. Korsikas sala aizņem 8680 km2 lielu teritoriju un tajā dzīvo apmēram 280 000 iedzīvotāju. Korsika ir 183 kilometru gara un 83 km plata, tai ir 1000 km gara krasta līnija. Augstākā virsotne: Činto kalns (2710 m augsts), kā arī vēl 20 virsotnes, kuras ir augstākas par 2000 m. Korsikas lielākās pilsētas ir Ažaksjo (administratīvais centrs) un Bastiā.

## Ārējās saites
FIFA valstu kodi

**FIFA valsts kods** ir FIFA piešķirts trīsburtu valsts vai teritorijas kods, kas tiek lietots FIFA un to kontinentālo konfederāciju (AFC, CAF, CONCACAF, CONMEBOL, OFC and UEFA) rīkotajās oficiālajās sacensībās. Kodi ir piešķirti gan valstīm un teritorijām, kas ir FIFA dalībvalstis, gan arī federācijām, kas nav FIFA dalībvalstis, vai arī ir tikai reģionālo konfederāciju dalībvalstis.

## FIFA dalībvalstis
FIFA ietilpst 211 dalībvalstis, kurām katrai piešķirts unikāls valsts vai teritorijas kods.

## FIFA vai konfederāciju lietotie nedalībvalstu kodi
Šie kodi attiecas uz valstu daļām vai atkarīgajām teritorijām, kas nav FIFA dalībvalstis, bet tiek iekļauti FIFA rezultātu databāzē, vai tiek regulāri lietoti reģionālo konfederāciju apritē.

* 1 CAF asiciētā dalībvalsts
* ² CONCACAF dalībvalsts
* ³ CONCACAF Martinikai lieto arī kodu MQE

## Nesistemātiskie kodi
Sekojošie kodi attiecas uz valstīm, kas nav saistītas ar FIFA. Ja arī šis valstis vai teritorijas ir reģionālo konfederāciju asociētās locekles, šie kodi netiek regulāri lietoti saistībā ar FIFA.

* 1 CONCACAF locekle
* ² OFC asociētie locekļi

## Atceltie kodi
Sekojošie kodi lietoti valstīm un teritorijām, kas pārstājušas pastāvēt, mainījušas nosaukumu vai kodu, vai arī kļuvušas par citas valsts daļu.

## FIFA, SOK un ISO kodu atšķirības

Lai arī lielākā daļa FIFA kodi un olimpiskajā kustībā lietotie SOK kodi sakrīt, vēsturiski vairākos gadījumos kodi atšķiras:

Vairākas valstis un teritorijas nav vienlaicīgi gan FIFA, gan SOK dalībvalstis:

* Tikai FIFA dalībvalstis (11):
** Angilja
** Anglija
** Fēru Salas
** Jaunkaledonija
** Makao
** Montserrata
** Skotija
** Taiti
** Tērksas un Kaikosas
** Velsa
** Ziemeļīrija
* Tikai SOK dalībvalstis (8):
** Apvienotā Karaliste
** Kiribati
** Māršala Salas
** Mikronēzija
** Monako
** Nauru
** Palau
** Tuvalu

## Atsauces
*  

## Ārējās saites
* FIFA Country Codes - list maintained by the The Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation Usenet group.

## Skatīt arī
* FIFA
* SOK valstu un teritoriju kodi
* ISO 3166-1 valstu un teritoriju kodi
Sigismunds III Vāsa

**Sigismunds III Vāsa** (, , , zviedru tradīcijā saukts vienkārši par **Sigismundu** ; dzimis , miris ) bija Vāsu dinastijas Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, kā arī nominālais Livonijas lielhercogs no 1587. gada līdz savai nāvei 1632. gadā un Zviedrijas karalis no 1592. gada līdz 1599. gadam, kad tika gāzts no troņa. Pretendēja arī uz Krievijas cara troni.

## Pilns tituls
Kā Polijas karalis Sigismunds svarīgākos valsts dokumentus cita starpā parakstīja kā "Livonijas lielhercogs", kas norādīja uz to, ka pēc Livonijas iekarošanas viņam bija tiesības uz tās valdnieka pārmantojamo titulu:

"Sigismunds Trešais, no Dieva žēlastības Polijas karalis, Lietuvas, Rutēnijas, Prūsijas, Mazovijas, Žemaitijas, Livonijas lielhercogs, un arī zviedru, gotu un vandaļu karalis ar mantojuma tiesībām."

(*Sigismundus Tertius Dei gratia rex Poloniæ, magnus dux Lithuaniæ, Russiæ, Prussiæ, Masoviæ, Samogitiæ, Livoniæque, necnon Suecorum, Gothorum Vandalorumque hæreditarius rex.*)

## Dzīvesgājums
Sigismunds III Vāsa piedzima un uzauga luterāniskajā Zviedrijā, tomēr tika audzināts katolismā. 1587. gadā tika ievēlēts par Polijas karali, kaut arī uz troni pretendēja arī Austrijas erchercogs Maksimilians III, kuru Sigismunds III sakāva Silēzijā. 1596. gadā pārcēla valsts galvaspilsētu no Krakovas uz Varšavu. 1605. gadā Sigismunds III centās ierobežot Seima varu, tāpēc 1606. gadā notika Zebžidovska sacelšanās (rokošs), kas tika apspiesta. 1605. gadā iesaistījās Polijas-Maskavijas karā (dimitriādē).

Centās personālūnijā nodibināt apvienotu Polijas-Lietuvas-Zviedrijas valsti, kas 1592. gadā arī izdevās. Tomēr 1595. gadā zviedri Sigismunda tēvoča Kārļa IX vadībā gāza Sigismundu no Zviedrijas troņa. Sigismunds III lielu daļu no mūža veltīja Zviedrijas troņa atgūšanai, izraisot gandrīz nepārtrauktus karus ar Zviedriju. Otrs šo karu iemesls bija cīņa par Livonijas kontroli. Liela daļa no tiem notika arī mūsdienu Latvijas teritorijā (skat. Kokneses kauja, Salaspils kauja). Sigismunds III Vāsa piedalījās arī Moldāvijas magnātu karos pret Osmaņu impēriju. Tajā pašā laikā Krievijā beidzās Krievijas juku laiki un tronī nostiprinājās Romanovu dinastija, bet par Prūsijas hercogiem kļuva Hoencollerni.

Tiek uzskatīts, ka Sigismunda III Vāsas valdīšana ir Zelta laikmeta beigas Polijas-Lietuvas kopvalstī, lielā mērā Sigismunda gandrīz nepārtraukto karu ziemeļos, austrumos un dienvidos dēļ, kas novājināja valsti.

## Ārējās saites

* Polijas karaļu zīmogi ar pilniem tituliem
Natta!

**Natta!** ir TIM w.e. izmantojamais zīmols MPVP (Mobilo Pievienotās Vērtības Pakalpojumu) laukā.

TIM w.e. ir pārstāvēts aptuveni 60 valstīs, tas sasniedz gandrīz 2 miljardus mobilo tālruņu lietotājus, izmantojot savus pārdošanas kanālus un sadarbību ar vairāk kā 200 mobilo sakaru operatoriem visā pasaulē. TIM w.e. darījumu aktivitāte balstās uz pakalpojuma modeļa, ar kuru uzņēmums nodrošina plašu produktu virkni tieši lietotājiem caur SMS, WAP un MMS, iesaistot ciešu sadarbību ar izplatīšanas kanālu virkni, ieskaitot mediju kompānijas, tīkla operatorus, Interneta portālus, aksesuāru ražotājus un mazumtirgotājus.

## Pakalpojumi
Tiešā pārdošana: TIM w.e. laiž tirgū mobilas personalizācijas produktus, izmantojot reklāmu televīzijā, Internetā un žurnālos. Šīs metodes tiek lielākoties pielietotas, lai reklamētu zvanu melodijas, spēles un teksta pakalpojumus, izmantojot abonēšanas modeli. Tas veido 82% no TIM w.e. aktivitātēm.

Telco: šī tirdzniecības zīmola piedāvātie kontenti (zvanu melodijas, video melodijas, ekrāna bildes, ekrāna saudzētāji, utt.) ražoti mobilo sakaru operatoriem. Gandrīz 12% no uzņēmuma darbības orientēti uz Telco.

Masu saziņas līdzekļi: augoša joma, masu saziņas līdzekļu pakalpojumi ietver sevī interaktīvo televīziju un šobrīd veido 6% no TIM w.e. darījumu aktivitātēm.

## Ārējās saites
* Natta! Latvijas lapa
Columbia

**Columbia** var būt:
* Columbia, ASV *Space Shuttle* kosmoplāns
* Columbia Records, ASV ierakstu kompānija
* Kolumbija (*Columbia*), pilsēta ASV, Dienvidkarolīnas štatā
* Vašingtona jeb Kolumbijas apgabals (*Washington, District of Columbia*), ASV galvaspilsēta

## Skatīt arī
* Columba
* Kolumbija
Pasaules kauss bobslejā

**Pasaules kauss bobslejā** ir ikgadējas bobsleja sacensības, kuras rīko Starptautiskā Bobsleja un skeletona federācija kopš 1984. gada. Lai noskaidrotu čempionu, tiek rīkotas vairākas sacīkstes. Sezona sākas gada nogalē un beidzas nākamā gada sākumā. Pēc pasaules kausa sezonas beigām norisinās olimpiskais bobsleja turnīrs vai arī pasaules čempionāts. Pašlaik pasaules kausa ieguvējus noskaidro četrās ieskaitēs: vīriešu divniekos, četriniekos un apvienotajā ieskaitē, kā arī sieviešu divniekos.

2023.—2024. gada sezonā Frančesko Frīdrihs uzvarēja gan vīriešu divnieku, gan četrinieku ieskaitē, kā arī apvienotajā ieskaitē. Sieviešu divniekos un apvienotajā ieskaitē uzvarēja vāciete Laura Nolte, bet sieviešu monoboba ieskaitē uzvarēja cita vāciete Līza Bukvica.

## Kopvērtējuma uzvarētāji
### Vīriešu apvienotā ieskaite
Rīkota kopš 1985. gada.

### Vīriešu divnieki
Rīkota kopš 1991. gada. Līdz tam neoficiāls kauss.

### Vīriešu četrinieki
Rīkota kopš 1991. gada. Līdz tam neoficiāls kauss.

### Sieviešu apvienotā ieskaite
Rīkota kopš 2022. gada.

### Sieviešu monoboba ieskaite
Rīkota kopš 2021. gada.

### Sieviešu divnieki
Rīkota kopš 1995. gada.

## Ārējās saites
* Apvienotās ieskaites čempioni bobslejā (vīrieši) 1985-2007
* Četrinieku ekipāžu čempioni bobslejā (vīrieši) kopš 1985.
* Divnieku ekipāžu čempioni bobslejā (vīrieši kopš 1985.
* Divnieku ekipāžu čempiones bobslejā (sievietes) kopš 1995.
Padme Amidala

**Padme Amidala** () ir tēls Džordža Lūkasa zinātniskās fantastikas filmu sērijā "Zvaigžņu kari". Viņa pirmo reizi parādījās "Zvaigžņu karu" pirmajā epizodē "Ļaunu vēstošā vīzija" kā karaliene no planētas Nabū. Turpmākajās triloģijas filmās Padme pārstāv Nabū Galaktikas senātā. Viņa ir redzama arī animācijas miniseriālā "Klonu kari" (2003—2005), kā arī sastopama "Zvaigžņu karu" literatūrā. Padme ir Anakina Debesgājēja sieva, kā arī Lūka Debesgājēja un princeses Lejas Organas māte.
Kolumbija (nozīmju atdalīšana)

**Kolumbija** var būt:
* Kolumbija (*Colombia*), valsts Dienvidamerikā
* Kolumbija (*Columbia*), pilsēta ASV, Dienvidkarolīnas štatā
* Kolumbija (*Columbia*), upe ASV un Kanādā
* Vašingtona jeb Kolumbijas apgabals (*Washington, District of Columbia*), ASV galvaspilsēta

## Skatīt arī
* Columbia
* Kolumbs
Vadims Logins

**Vadims Logins** (dzimis ) ir Latvijas futbola aizsargs, kurš spēlē Vācijas komandā MSV Neuruppin.

 Logins debitēja Latvijas izlasē, nākot uz maiņu spēlē pret Austriju. 

## Ārējās saites
B klases filma

[thumb|175px|Tā sauktā "B klases filmu karaļa" [Rodžers Kormans|Rodžera Kormana 1963. gada filmas "Krauklis" plakāts.]]

**B klases filma** () ir apzīmējums mazbudžeta komerciālai kinofilmai, kura nav ne mākslas, ne pornogrāfiska rakstura filma. Šis termins vēl precīzāk apzīmē filmas, kuras nav paredzētas plašam skatītāju lokam. Šāds apzīmējums radās tā sauktajā Holivudas Zelta laikmetā. Lai gan ASV klasiskās B klases filmas pārtrauca veidot 1950. gadu beigās, mūsdienās šo terminu izmanto ar daudz plašāku nozīmi.
Logins

**Logins** (sieviešu dzimtē **Logina**) ir viens no populārākajiem Latgales iedzīvotāju uzvārdiem. 

Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Francis Logins (1874—1931), politiķis
* Valentīns Logins (1940–2024), ārsts
* Vadims Logins (1981), futbolists

## Skatīt arī
* Logina

## Atsauces