open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
952. gads

**952. gads** (CMXXXII) bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Nezināms datums
* Hugo Kapets apprec Akvitānijas Adelaidi.

## Dzimuši
* Jaropolks Svjatoslavičs — Kijivas (Kenugardas) kagans no 972. gada līdz savai nāvei 980. gadā.

## Miruši
954. gads

**954. gads** (CMLIV) bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

## Dzimuši

## Miruši
* 10. decembris — Luijs IV Aizjūras, Francijas monarhs (dzimis 920. gadā).
958. gads

**958. gads** (CMLVIII) bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Haralds Zilzobis kļūst par Dānijas karali.

## Dzimuši
* Volodimirs Svjatoslavičs — Kijivas lielkņazs, kas pieņēma kristīgo ticību un sāka pārveidot rūsu pagānu valsti Gardarīki par kristīgo Kijivas Krievzemi.

## Miruši
951. gads

**951. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Itālijas karalis mirst un viņa atraitni Adelaidi gāž no troņa uzurpācijā Berengars II.

## Miruši
* gada sākums vai 950. gada beigas — Fārābī, persiešu vai turku zinātnieks un filozofs (dzimis ap 872. gadu)
1347. gads

**1347. gads** (CMLVIII) bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Dānija pārdod Ziemeļigauniju Livonijas ordenim.
* Anglijas karalis Edvards III ar armiju Simtgadu kara laikā ieņem Kalē.
* Jons VI kļūst par Bizantijas līdzimperatoru (līdz 1354. gadam).

## Dzimuši

## Miruši
* 11. oktobris — Ludvigs IV Bavārietis, Svētās Romas impērijas valdnieks.
Miocēns

**Miocēns** ir ģeoloģiskās laika skalas posms, agrīnais neogēna periods. Tas ietver laika periodu no 23,03—5,332 miljoniem gadu pirms mūsu ēras. Dzīvnieki un augi miocēna laikā bija mūsdienīgi. Zīdītāji un putni bija jau labi attīstījušies. Izplatījās vaļi, roņi un brūnaļģes.

Terminu *miocēns* ieviesa angļu ģeologs Čārlzs Laiels 1841. gadā.
2012. gada vasaras paraolimpiskās spēles

**2012. gada Vasaras [[Paraolimpiskās spēles]]** bija četrpadsmitās Vasaras Paraolimpiskās spēles. Tās no 2012. gada  līdz  notika Apvienotās Karalistes galvaspilsētā Londonā. Paraolimpiskajās spēlēs startēja aptuveni 4300 sportisti, kas pārstāvēja 154 Nacionālās Olimpiskās komitejas. Paraolimpiskajās spēlēs startēja arī Latvija, kuru pārstāvēja astoņi sportisti, tai skaitā vairākkārtējs Paraolimpisko spēļu medaļnieks Aigars Apinis. A. Apinis arī 2012. gada Paraolimpiskajās spēlēs ir izcīnījis medaļas — zeltu lodes grūšanā un sudrabu diska mešanā.

## Spēļu rīkošanas vietas izvēle

Londona par Vasaras 30. olimpisko un 14. Paraolimpisko spēļu mājvietu tika izvēlēta  117. Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijas laikā Singapūrā. Londona par spēļu rīkošanu apsteidza Madridi (Spānija), Parīzi (Francija), Ņujorku (ASV) un Maskavu (Krievija). Vēl pieteikušās bija, bet līdz finālbalsojumam netika, Stambula, Leipciga, Havana un Riodežaneiro.

## Medaļu kopvērtējums
 Mājinieki

## Skatīt arī
* 2012. gada vasaras olimpiskās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites

*
1379. gads

**1379. gads** (MCCCLXXIX) bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Huans I kļūst par Kastīlijas Karalistes valdnieku.
* Magnus Nīlsens kļūst par Lundas arhibīskapu.
* Livonijas ordeņa spēki bez panākumiem iebrūk Tērbatas bīskapijā.

## Dzimuši

## Miruši
Džems Raudziņš

**Džems Johans Raudziņš** (dzimis , miris ) bija latviešu basketbolists, Latvijas basketbola izlases dalībnieks. Pieckārtējs Latvijas čempions sporta biedrības "Universitātes sports" basketbola komandas sastāvā (1930, 1934—1937).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1910. gadā Harbinas latviešu kolonijā, 1920. gadā kopā ar tēvu atgriezās Latvijā. Mācījās Rīgas pilsētas 28. pamatskolā, 1928. gadā absolvēja Rīgas pilsētas 2. ģimnāziju. Studēja Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, iestājās korporācijā *[[Tervetia]]*. Studiju gados spēlēja "Universitātes Sporta" komandā, bija US komandā arī Pasaules studentu akadēmiskajās meistarsacīkstēs Turīnā 1933. gadā un Budapeštā 1935. gadā. Valstsvienības sastāvā Dž. Raudziņš laukumā izgāja 19 reizes. 
Studijas beidza 1934. gadā un ieguva tiesību zinātņu kandidāta grādu. Latvijas basketbola izlases sastāvā aizvadījis 18 spēles. Pirmais Eiropas čempions 1935. gadā. Piedalījies 1936. gada Vasaras Olimpisko spēļu turnīrā un ieguvis 6. vietu 1937. gada Eiropas čempionātā, kas norisinājās Latvijā. Vispasaules studentu spēlēs izcīnījis zeltu 1935. gadā, kā arī sudrabu 1933. gadā.

1938. gadā Raudziņš bija viens no pirmajiem fiziskās audzināšanas instruktoriem Latvijas Universitātē, kad tur ieviesa obligātās fiziskās audzināšanas nodarbības. Strādāja kā Cēsu pašvaldības departamenta revidents, no 1939. gada viņš vadīja jaunizveidoto Vidzemes basketbola savienību. 

Pēc 1940. gada padomju okupācijas viņš darbojās pagrīdē, bet vācu okupācijas laikā bija pretošanās kustības nodaļas vadītājs.
1942. gada novembrī vācu drošības policija Dž. Raudziņu apcietināja un ieslodzīja Salaspils koncentrācijas nometnē, no kuras atbrīvoja 1943. gada beigās.
Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā viņš devās bēgļu gaitās uz Vāciju, 1949. gadā uz Austrāliju, kur strādāja par grāmatvedi un aktīvi iesaistījās latviešu sabiedriskajā dzīvē.

Miris 1979. gada 13. decembrī Pērtā. Arī viņa meita Ilze Raudziņa spēlēja basketbolu Rietumaustrālijas štata izlasē Austrālijas čempionātā.

## Atsauces
;Kopējās

* 

;Konkrētās

## Ārējās saites
Viljams Šērmens

**Viljams Tekumze Šērmens** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu karavīrs, uzņēmējs, pedagogs un autors.

Amerikas pilsoņu karā (1861—1865) viņš bija ASV armijas ģenerālis. Par šo laiku viņš tika atzīts par izcilo militāro stratēģiju, kā arī tika kritizēts par skarbo politiku, ko īstenoja pret Amerikas Valstu Konfederāciju. Militārisma vēsturnieks Besils Henrijs Ledells Harts viņu ir nosaucis par "pirmo moderno ģenerāli".

Par godu Šērmenam tika nosaukts ASV tanks *[[M4 Sherman]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Ikerminde

**Ikerminde** () ir ostas pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā, valsts galējos ziemeļaustrumos pie Ikeres upes ietekas Baltijas jūrā. Atrodas vēsturiskās Pomerānijas teritorijā. Pirmoreiz rakstos minēta 934. gadā. Kūrortpilsēta. Zooloģiskais dārzs. Viduslaiku pils.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēters Lorre

**Pēters Lorre** (, īstajā vārdā **Lāslo Lēvenšteins** (); dzimis , miris ) bija mūsdienu Slovākijā (tolaik Austroungārijā) dzimis ebreju izcelsmes austriešu/amerikāņu kinoaktieris. Parastais ampluā - bīstamu ārzemnieku tēli. Pasaules slavu ieguva ar sērijveida slepkavas lomu 1931. gada vācu režisora Frica Langa filmā "M". Spēlējis arī režisora Hičkoka 1934. gada filmā "Cilvēks, kas zināja pārāk daudz", Hjūstona 1941. gada filmā "Maltas vanags", Kertica 1942. gada "Kasablankā" un Kapras 1944. gada filmā "Arsēns un vecas mežģīnes".

Dzimis grāmatveža ģimenē mūsdienu Slovākijā. Četru gadu vecumā zaudēja māti. 1913. gadā ģimene (tēvs apprecējās otrreiz) pārcēlās uz Vīni. 17 gadu vecumā Vīnē sāka aktiera karjeru. Vēlāk pārcēlās uz Breslavu, bet divdesmito gadu beigās - uz Berlīni, kur strādāja pie Brehta. Pēc nacistu nākšanas pie varas izceļoja vispirms uz Parīzi, vēlāk - uz Londonu, kur sadarbojās ar Hičkoku. 1935. gadā devās uz Holivudu, kur nodzīvoja līdz savai nāvei 1964. gadā. Dzīves nogalē cieta no morfīna atkarības.

## Pazīstamākās filmas

* "M" (*M*, 1931 režisors Frics Langs)
* "Cilvēks, kas zināja pārāk daudz" (*The Man Who Knew Too Much*, 1934, režisors Alfreds Hičkoks)
* *[[Mad Love]]* (1935, režisors Karls Froinds)
* "Slepenais aģents" (*Secret Agent*, 1936, režisors Alfreds Hičkoks)
* "Svešinieks trešajā stāvā" (*Stranger on the Third Floor*, 1940, režisors Boriss Ingsters)
* "Maltas vanags" (*The Maltese Falcon*, 1941, režisors Džons Hjūstons)
* *[[All Through the Night]]* (1942, režisors Vinsents Šermens)
* "Kasablanka" (*Casablanca*, 1942, režisors Maikls Kertics)
* *[[Invisible Agent]]* (1942, režisors Edvins Marins)
* "Arsēns un vecas mežģīnes" (*Arsenic and Old Lace*, 1944, režisors Frenks Kapra)
* *[[Black Angel]]* (1946, režisors Rojs Viljams Nīls)
* *[[The Verdict (1946. gada filma)|The Verdict]]* (1946, režisors Dons Sīgels)
* "Nogalināt nelabo" (*Beat the Devil*, 1953, režisors Džons Hjūstons)
* "20 000 ljē pa jūras dzelmi" (*20,000 Leagues Under the Sea*, 1954, režisors Ričards Flaišers)
* *[[Silk Stockings]]* (1957, režisors Rubens Mamuljans)
* *[[Tales of Terror]]* (1962, režisors Rodžers Kormans)
* *[[The Raven (filma)|The Raven]]* (1964, režisors Rodžers Kormans)
* *[[The Comedy of Terrors]]* (1965, režisors Žaks Turnērs)

## Ārējās saites
Rejs Romāno

**Reimonds Alberts "Rejs" Romāno** (*Raymond Albert "Ray" Romano*; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, *stand-up* komiķis, scenārists. Vislabāk pazīstams ar Reja Barona lomu CBS situāciju komēdijseriālā "Visi mīl Reimondu", kurā filmējās no 1996. līdz 2005. gadam. Tāpat ieskaņojis mamutu Maniju filmu ciklā "Ledus laikmets". 2002. gadā par lomu seriālā "Visi mīl Reimondu" saņēmis ''Emmy'' balvu, tāpat ieguvis vairākas *People's Choice* balvas un nominēts *Emmy*, Ekrāna aktieru ģildes balvai un Zelta globusa balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Patrīcija Hītone

**Patrīcija Helēna Hītone** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, komiķe, producente un modele.

Viņa vislabāk pazīstama ar Debras Barones lomu CBS situāciju komēdijseriālā "Visi mīl Reimondu", kurā filmējās no 1996. līdz 2005. gadam. Par lomu šajā seriālā P. Hītone ir saņēmusi divas Zelta globusa balvas, kā arī vienu Ekrāna aktieru ģildes balvu, tāpat bijusi vairākkārt nominēta šīm balvām. Vēl filmējusies *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* seriālā *Back to You* un ABC seriālā *The Middle*.

## Ārējās saites
Limburga (Beļģija)

**Limburga** (, , ) ir viena no desmit Beļģijas provincēm valsts austrumu daļā, Flandrijā. Province robežojas ar Nīderlandi ziemeļos un austrumos, ar Ljēžas provinci dienvidos un ar Antverpenes provinci un  ar Flāmu Brabanti rietumos. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Haselta. Nākamās lielākās pilsētas ir Genka, Beringena, Sinttreidena un Māsmehelena. Provinces kopējā platība ir 2 414 km², pēc 2024. gada datiem provincē dzīvo 900 098 iedzīvotāji.

Province sākotnēji bija daļa no Limburgas hercogistes, kas 1648. gadā tika sadalīta starp Nīderlandes apvienotajām provincēm un Spāņu Nīderlandi. 1815. gadā teritorija tika atkal apvienota Nīderlandes Karalistes sastāvā, bet 1839. gadā noslēdzot miera līgumu starp Beļģiju un Nīderlandi reģions tika atkārtoti sadalīts starp abām valstīm.

## Ārējās saites
Larošela

**Larošela** (, ) ir ostas pilsēta Francijas rietumos, Atlantijas okeāna piekrastē. Tā ir nozīmīga tirdzniecības, kara flotes, zvejniecības un jahtu osta. Larošela ir Piejūras Šarantas departamenta administratīvais centrs. Attīstīti naftas pārstrādes uzņēmumi, ķīmiskā rūpniecība un pārtikas rūpniecība. Viens no populārākajiem sporta veidiem ir regbijs.

Larošelā ir dzimuši tādi ievērojami cilvēki kā gleznotājs Ežēns Fromantēns, modes dizainers Gī Larošs un astronauts Žans Lū Kretjēns.

Pilsētā atrodas La Rochelle Business School biznesa skola.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Kļava

**Kārlis Kļava** (dzimis , miris ) bija latviešu virsnieks, sporta šāvējs. 1937. gada Pasaules meistarsacīkstēs Helsinkos viņš izcīnīja zeltu šaušanā ar automātisko pistoli.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1907. gadā Zvārdes pagastā. 1928. gadā absolvēja Liepājas Valsts tehnikumu. No 1928. gada dienestā Latvijas armijā. 1928.–1929. gadā obligātajā karadienestā; kareivis (1928), dižkareivis (1929), kaprālis (1929); dienēja 3. Jelgavas kājnieku pulkā. 
1931. gadā beidza Latvijas kara skolu, no 1932. līdz 1940. gadam bija Rīgas kājnieku pulka virsleitnants. No 1938. gada līdztekus dienestam armijā studēja inženierzinātnes Latvijas Universitātes Mehānikas fakultātē. 

Piedalījās  Berlīnē, kur šaušanā ar mazkalibra automātisko pistoli 25 m distancē izcīnīja 23. vietu. 1937. gada Pasaules meistarsacīkstēs izcīnīja zeltu šaušanā ar automātisko pistoli, tāpat kļuva par neoficiālo Pasaules meistaru šaušanā ar parabellumu. Viņš ir pirmais Latvijas sportists, kas kādā no sporta veidiem kļuvis par Pasaules čempionu. Vairākas reizes izcīnījis uzvaru Latvijas čempionātā. 1937. gadā ticis atzīts par Latvijas gada labāko sportistu laikraksta "Sporta Pasaule" vērtējumā.
 
Pēc Latvijas okupācijas 1941. gada 14. jūnijā Ostroviešu nometnē pie Gulbenes saņēma pavēli ierasties komandieru mācībās. 
Auto mašīnās virsniekus aizveda dažus kilometrus no Gulbenes mežā. Sekoja rīkojums citam aiz cita doties uz priekšu, tad nogulties uz mutes un rokas izstiept uz priekšu. 
Pēc pāris stundām 43 latviešu virsniekus ar sasietām rokām sameta automobiļos un aizveda uz Gulbenes staciju, kur ievietoja aizrestētos vagonos un nogādāja līdz Šķirotavas stacijai.
Naktī no 16. uz 17. jūniju virsnieku ešelonu izsūtīja uz Padomju Savienību. Virsleitnants Kļava 17. jūnijā Krustpils stacijā izmeta zīmīti, rakstītu uz papirosu kastītes, kur sveicināja savu dzimtenē palikušo dzīvesbiedri Laimu, trīs gadus veco dēlu Jānīti un pārējos piederīgos.

Ieslodzīts Juhnovas, Krasnojarskas, Noriļskas nometnēs. Saskaņā ar PSRS varas iestāžu sniegtajām oficiālajām ziņām, K. Kļava miris ieslodzījumā 1943. gada 24. augustā.

## Apbalvojumi
* Viestura ordenis, V šķira (1938)

## Atsauces

## Ārējās saites
Viesturs Bērziņš

**Viesturs Bērziņš** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu treka riteņbraucējs.

Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (, ). 1996. gadā Atlantā V. Bērziņš hītā ieņēma 11. vietu, savukārt 2000. gadā Sidnejā hītā ierindojās 10. vietā un komandu sprintā (kopā ar Aināru Ķiksi un Ivo Lakuču) — 8. vietā.

1996. gadā kļuva par Eiropas U-23 čempionu sprintā, 1998. gadā — sprinta daudzcīņā. 1997. gada Pasaules čempionātā ierindojies 8. vietā sprintā, tāpat vēl vairākas reizes ierindojies Pasaules čempionāta pirmajā desmitniekā. Vairākas medaļas ir izcīnījis Eiropas čempionātā. 2000. gada Pasaules kausa izcīņas rangā bijis 3. vietā sprintā un 12. vietā keirinā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sports (žurnāls)

**"Sports"** bija Latvijā izdots preses izdevums par sportu. Savas pastāvēšanas beigu posmā tas bija krāsains žurnāls, taču sākotnēji vairākas desmitgades pastāvēja kā laikraksts. Žurnālu "Sports" izdeva "Sporta apgāda fonds", iepriekš to izdevuši Latvijas PSR Valsts fiziskās kultūras un sporta komiteja, kā arī SIA "Sports". Žurnāla pēdējais redaktors bija Dainis Caune.

**Avīze "Sports"** iznāca kopš 1955. gada. Līdz 2006. gadam tas bija laikraksts, taču no 2006. gada līdz 2021. gadam — žurnāls. Laika gaitā ir mainījusies žurnāla iznākšanas regularitāte. Daļu satura žurnāls publicēja arī digitālā formā savā mājaslapā.

2021. gadā finanšu trūkuma dēļ žurnāla izdošana tika apturēta, un žurnāla mājaslapa vairs nav pieejama. Intervijās Dainis Caune Izglītības un zinatnes ministrijas lēmumu liegt valsts sporta budžeta finansējumu žurnāla iznākšanai saistīja ar politiķi Sandi Riekstiņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Asafs Avidans

**Asafs Avidans** (אסף אבידן; dzimis 1980. gada 23. martā) ir izraēliešu dziesmu autors un mūziķis. Viņš ir solists grupai *[[Asaf Avidan & The Mojos]]*. Viņa slavenākais singls ir *[[Wankelmut]]* remikss Asafa Avidāna dziesmai *[[One Day / Reckoning Song]]*.

## Diskogrādija
### Asaf Avidan & the Mojos
;Albumi
* 2008: *The Reckoning*
* 2009: *Poor Boy / Lucky Man*
* 2010: *Through the Gale*

;Singli
* 2008: "Reckoning Song"
* 2008: "Cheap"

### Solokarjera
;Albumi
* 2012: *Avidan in a Box*
* 2012: *Different Pulses*
;EP
* 2006: *Now That You're Leaving* [Telmavar Records]

;Singli

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
* 
* ''Soundcloud'' profils
* 
* 
* ''Vimeo'' kanāls
* ''YouTube'' kanāls
Kardisas miera līgums

[thumb|250px|Kardisas miera līguma un Pļusas vienošanās ratifikācijas grāmata, ko karalis [Kārlis XI 1684. gadā nosūtīja Krievijas līdzvaldniekiem Ivanam V un Pēterim I. Labajā pusē redzami arī Zviedru Igaunijas un Zviedru Vidzemes ģerboņi.]]
**Kardisas miera līgums** (, ) bija starpvalstu līgums, kuru Otrā Ziemeļu kara beigās  Kardisas muižā (tagad Kerdes ciems pie Jegevas) Zviedru Vidzemes ziemeļos 1661. gada 1. jūlijā parakstīja Krievijas caristes pārstāvis Ivans Prozorovskis un Zviedrijas karalistes pārstāvis Bengts Horns.

Krievija atstāja kara laikā ieņemtās Vidzemes un Igaunijas austrumu daļas un tika atjaunota 1617. gada Stolbovas miera līgumā noteiktā Krievijas-Zviedrijas robeža.

## Līguma saturs
[thumb|left|250px|Koka namiņš pie Kardisas muižas [Igaunija|Igaunijā, kurā 1661. gadā esot noslēgts miera līgums]] 
Krievija apņēmās atdot Zviedrijai pēc 1656. gada Zviedru Vidzemes un Igaunijas teritorijās iekarotās zemes ar Kokneses, Alūksnes, Antslas, Vastselīnas, Tērbatas, Vasknarvas un citiem cietokšņiem, kuros bija jāatstāj 10 tūkstošus mucu rudzu un 5 tūkstošus mucu miltu.

Krievijai bija jāiznīcina Kokneses ostā uzbūvētos karakuģus.

Zviedrijas (arī Vidzemes un Igaunijas) tirgotāji ieguva tiesības atjaunot savas tirdzniecības sētas Maskavā, Novgorodā, Pereslavļā un Pleskavā, bet Krievijas tirgotāji Narvā, Tallinā, Rīgā un Stokholmā. Tirgotāji tur drīkstēja veikt dievkalpojumus pēc sava rituāla, bet nedrīkstēja celt jaunas baznīcas. Abas puses apņēmās ņemt savā aizsardzībā kuģus, kas cietuši avāriju tās teritoriālajos ūdeņos.

Abu valstu sūtņi varēja brīvi pārvietoties pa to zemēm, ja vien devās uz draudzīgām valstīm.

Bija jāveic gūstekņu apmaiņa un jāizdod pārbēdzēji. Robežstrīdu risināšanai jāveido komisija no abu valstu pārstāvjiem, kas ierodas strīdus vietā.

## Sekas
Krievija pārtrauca karu ar Zviedriju, bet turpināja karu ar Poliju-Lietuvu līdz Andrusovas pamiera noslēgšanai 1667. gadā.

## Ārējās saites
Rīgas ASK (1953—1991)

**Rīgas ASK** bija Padomju Armijas basketbola klubs, kas pastāvēja no 1953. līdz 1991. gadam Latvijas PSR galvaspilsētā Rīgā. 20. gadsimta 50. gados tas bija viens no spēcīgākajiem basketbola klubiem Eiropā.

ASK piedalījās PSRS čempionātā. Tajā tika gūtas trīs uzvaras (1955, 1957, 1958), kā arī trīs reizes tika uzvarēts Eiropas čempionvienību kausa izcīņā (1958, 1959, 1960).

1958. gada 20. jūnijā Rīgas ASK kļuva par pirmajiem Eiropas čempionvienību kausa ieguvējiem, Sofijā otrajā finālspēlē pieveicot "Akademik" ar 84-71 (pirmās spēles rezultāts bija 86-81). Šīs spēles rezultatīvākie ASK spēlētāji bija Maigonis Valdmanis (15 punkti), Valdis Muižnieks (15), Jānis Krūmiņš (12).

## Galvenie treneri
No 1953. līdz 1991. gadam klubam bijuši 10 treneri, vairāki no tiem — vairākkārt:
* 1953: Gunārs Baldzēns
* 1954—1964: Aleksandrs Gomeļskis
* 1964—1969: Maigonis Valdmanis
* 1969—1970: Gunārs Baldzēns
* 1971: Juris Kalniņš
* 1971—1974: Jānis Zeltiņš
* 1974—1981: Valentīns Meļņičuks
* 1982—1986: Nikolajs Bolvačovs
* 1987—1988: Jānis Zeltiņš
* 1988: Nikolajs Bolvačovs
* 1988: Aleksandrs Gostevs
* 1989—1990: Armands Krauliņš
* 1991: Pēteris Višņēvics

## Atsauces
Rīgas TTT (1958—1991)

**Rīgas TTT** bija Latvijas sieviešu basketbola klubs, kas pastāvēja no 1958. līdz 1991. gadam. Tas tika dibināts kā basketbola klubs "Daugava". Kopumā Rīgas TTT izcīnīja 21 PSRS čempionāta zelta medaļu komplektu, kā arī 18 reizes ir uzvarēja Eiropas čempionvienību kausa izcīņā (pielīdzināma mūsdienu FIBA Eirolīgai). Kluba sastāvā spēlēja leģendārā Uļjana Semjonova, kā arī daudzas citas slavenas basketbolistes.

Par TTT dibināšanas dienu tiek uzskatīts , kad Tramvaju un trolejbusu tresta (no kā arī cēlusies abreviatūra TTT) krāsotavas 2. stāvā tika atklāta sporta zāle, kur vēlāk trenējās klubs.

## Rezultāti

## Rezultāti pēc gada

## Slavenākās spēlētājas

## TTT treneri

## Atsauces
Iluta Gaile

**Iluta Gaile** (dzimusi  Cēsīs) ir bijusī latviešu kamaniņu braucēja, pēc sportistes karjeras beigām — uzņēmēja. Darbojusies arī politikā, bijusi Rīgas domes deputāte.

## Sportistes karjera
Piedalījusies četrās ziemas olimpiskajās spēlēs (, , , ). 1992. gadā Albervilā izcīnījusi 15. vietu, 1994. gadā Lillehammerē — 17. vietu, 1998. gadā Nagano — 14. vietu un 2002. gadā Soltleiksitijā — 10. vietu. Viņas labākais sasniegums Pasaules čempionātos ir 2001. gadā izcīnītā 8. vieta.

Vairākas reizes Pasaules kausa izcīņas posmos ierindojusies pirmajā trijniekā. Pasaules kausa posmā Altenbergas trasē komandu sacensībās 1991. gadā izcīnīta 1. vieta. 2000. gada Labas gribas spēlēs I. Gaile izcīnīja 3. vietu. 1990. gada PSRS Tautu spartakiādē viņa izcīnīja otro vietu. Vairākkārtēja Latvijas čempione.

## Politiskā darbība
2005. gada Rīgas domes vēlēšanās I. Gaile kandidēja uz vietu pašvaldībā no Tautas partijas. Sākotnēji netika ievēlēta, bet pēc Jāņa Freimaņa nāves kļuva par pašvaldības deputāti viņa vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Asaf Avidan & The Mojos

**Asaf Avidan & The Mojos** ir izraēliešu rokgrupa, kas izveidojās 2006. gadā. Tās līderis ir Asafs Avidāns. Šobrīd grupa ir atvaļinājumā.
One Day / Reckoning Song

**One Day / Reckoning Song** ir izraēliešu mūziķa Asafa Avidāna otrais singls. Eiropā lielu popularitāti ir ieguvis šī singla Wankelmut remikss.

## Singls topos
### Remikss

## Atsauces
Karolīna Kurkova

**Karolīna Kurkova** (; dzimusi ) ir čehu modele. Darbojusies *[[Victoria's Secret]]*, kur laikā no 2005. līdz 2008. gadam bijusi viena no "eņģeļiem", laikā no 2000. līdz 2008. un 2010. gadā piedalījusies *Victoria's Secret* modes skatē. 2007. gadā žurnāls *[[Forbes]]* viņu ierindoja 6. vietā visvairāk pelnošāko modeļu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lasana

**Lasana** () ir pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā Ampēneštromas āmtē Oderas upes Pēneštromas attekas krastā uz ziemeļaustrumiem no Anklamas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas VEF (1958—1992)

**Rīgas VEF** bija basketbola klubs, kas pastāvēja no 1958. līdz 1992. gadam.

VEF piedalījās PSRS čempionātā. Tajā labākais sasniegums bija trīsreiz izcīnītā bronza (1960, 1966, 1991).

## Iegūtās vietas

## Spēlētāji

## Galvenie treneri
*  Alfrēds Krauklis (1958—1964)
*  Oļģerts Altbergs (1964—1968)
*  Alfrēds Krauklis (1968—1969)
*  Alvils Gulbis (1969—1974)
*  Armands Krauliņš (1974—1981)
*  Maigonis Valdmanis (1981—1988)
*  Andris Zvans (1988—1989)
*  Vilis Krištopans (1988—1989)
*  Maigonis Valdmanis (1990—1992)
*  Armands Krauliņš (1992)

## Atsauces
Valentīns Mazzālītis

**Valentīns Mazzālītis** (dzimis  Rucavā, miris ) bija vieglatlētikas treneris, specializējies šķēpa mešanā, un augstskolas pasniedzējs. Ilggadējs Latvijas Valsts fiziskās kultūras institūta (tagad Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmija) pasniedzējs.

## Biogrāfija
Absolvējis Talsu vidusskolu, 1954. gadā absolvējis LVFKI. Laikā no 1954. līdz 1990. gadam bijis LVFKI docētājs, no 1973. līdz 1987. gadam — Vieglatlētikas katedras vadītājs. Viens no šķēpmetēju kluba dibinātājiem, no 1990. gadu vidus līdz 2000. gadu vidum darbojies Latvijas Šķēpmetēju klubā kā metodiķis. Laikā no 1963. līdz 1972. gadam V. Mazzālītis bija PSRS izlases vecākais treneris. Viņa audzēknis Jānis Lūsis izcīnījis visu triju kalumu Olimpisko spēļu medaļas, kā arī 4 Eiropas, 12 PSRS un 1 Latvijas čempiona titulu, divas reizes labojis pasaules rekordu šķēpa mešanā — 1968. gadā tas bija 91,68 metri, bet 1972. gadā 93,80 metrus tāls; 1987. gadā IAAF viņu atzina par visu laiku izcilāko šķēpa metēju pasaulē. Tāpat ir trenējis Inesi Jaunzemi, kas 1956. gada Olimpiskajās spēlēs izcīnīja zelta medaļu. Panākumus guvuši arī viņa audzēkņi Māra Saulīte un Jānis Doniņš.

1963. gadā kļuva par Latvijas PSR Nopelniem bagāto treneri, 1968. gadā — PSRS Nopelniem bagāto treneri. Saņēmis 2005. gada Latvijas Gada balvu sportā par mūža ieguldījumu. Divu grāmatu autors.

## Atsauces
;Kopējās

* 
* Ilgvars Forands, Valentīns Mazzālītis. Lielais liktenis. 2018. 78.lpp. ISBN 978-9934=8413-2-3.

;Konkrētās
Olivas miera līgums

[thumb|250px|Teritoriālās izmaiņas pēc Olivas miera līguma. Tumši zilā krāsā Zviedrijas ieguvumi, gaiši zilā Brandenburgas-Prūsijas ieguvumi. Krievijas okupētās teritorijas (zaļganā krāsā) Polija-Lietuva atguva pēc [Andrusovas pamiers|Andrusovas pamiera 1667. gadā]]

**Olivas miera līgums** (, ) bija 1660. gada 3. maijā noslēgts miera līgums starp Zviedrijas karalisti no vienas puses un Poliju-Lietuvu, Svētās Romas impēriju un Brandenburgu-Prūsiju no otras puses, kas izbeidza Otro Ziemeļu karu (1655—1660). Tas tika noslēgts Olivas klosterī netālu no Dancigas Prūsijā (tagad Gdaņskā Polijā).

## Līguma saturs
thumb|250px|Miera līguma parakstīšanas istaba Olivas klosterī
Līgumā Polijas karalis Jans II Kazimirs Vāsa atteicās no savām pretenzijām uz Zviedrijas karaļa troni. Tika starptautiski apstiprinātas Zviedrijas tiesības uz Zviedru Vidzemi un Rīgas pilsētu. Tika apstiprinātas Brandenburgas kūrfirsta mantojuma tiesības uz Prūsijas hercogisti.

Līgumu parakstīja un apzīmogoja Polijas karalis Jans II Kazimirs, Zviedrijas karaļa Kārļa XI vārdā Magnuss Delagardijs, Brandenburgas kūrfirsts Frīdrihs Vilhelms I Hohencollerns un Svētās Romas impērijas ķeizars Leopolds I Hābsburgs.

## Miera līgumi starp citām valstīm
1660. gada 27. maija Kopenhāgenas miera līgums pārtrauca karu starp Zviedriju un Dāniju, bet 1661. gada 21. jūnija Kardisas miera līgums pārtrauca karu starp Zviedriju un Krieviju. Andrusovas pamiers 1667. gadā pārtrauca karu starp Krieviju un Poliju-Lietuvu.

## Ārējās saites
*Olivas miera līguma teksts
Kārlis Leilands

**Kārlis Reinis Leilands** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu svarcēlājs.

Dzimis Kazupes muižas (tagad Jaunbērzes pagasts) kalēja Kārļa un Otīlijas Leilandu ģimenē.

Pārstāvējis sporta biedrību "Krauze". Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (, ), startēja svara kategorijā virs 82,5&nbsp;kg. 1924. gadā Parīzē pieccīņā (raušana ar vienu roku, grūšana ar vienu roku, spiešana ar divām rokām, raušana ar divām rokām, grūšana ar divām rokām) ieņēma 5. vietu ar kopsummā paceltiem 497,5&nbsp;kg (77,5 — 87,5 — 100 — 100 — 132,5). Pēc četriem gadiem Amsterdamā viņš izcīnīja 4. vietu trīscīņā (spiešana, raušana, grūšana) ar 355&nbsp;kg (110 — 105 — 140). Abās Olimpiskajās spēlēs tas bija Latvijas sportistu labākais sasniegums.

1922. gada Pasaules čempionātā izcīnīja sudraba medaļu smagsvariem. Piecas reizes uzvarējis Latvijas čempionātā (1920—1924). Otrā pasaules kara beigās devies uz Vāciju, pēc tam — ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Krauze

**Jānis Krauze** (dzimis , miris ) bija latviešu svarcēlājs, pirmais latvietis - pasaules rekordists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1894. gadā Rīgā. 1911. gadā iestājās 1. Rīgas atlētu klubā, pirms tam darbojies 2. Rīgas atlētu klubā. 1912. gadā kļuva par Rīgas un Baltijas čempionu, no 1915. līdz 1917. gadam bija Krievijas čempions. Izcīnījis uzvaru 1913. un 1914. gada Krievijas Olimpiādē. 

Sportista karjeras laikā piecas reizes laboja pasaules rekordus smagajā svarā, no kuriem pirmo uzstādīja 1913. gadā Rīgā (grūšanā ar labo roku — 102,4 kg). J. Krauze bija pirmais latviešu sportists, kas uzstādīja pasaules rekordu. 1913. gadā izcīnīja bronzas medaļu Pasaules čempionātā Breslavā, Vācijā. 

Pirmā pasaules kara laikā no 1915. līdz 1919. gadam dzīvoja Krievijā. Miris  Rīgā, apbedīts Lielajos kapos. Par godu viņam 1921. gadā tikusi dibināta sporta biedrība "Krauze".

## Atsauces
;Kopējās

* 

;Konkrētās
Gvido Zvaigzne

thumb|270px|Piemiņas zīme Gvido Zvaigznem Rīgas Kanālmalas apstādījumos
**Gvido Zvaigzne** (dzimis , miris ) bija latviešu kinooperators, viens no 1991. gada janvāra barikāžu laika upuriem.

## Dzīvesgājums
Mācījās Rojas vidusskolā, studēja Rīgas Politehniskajā institūtā. 1980. gados iestājās Vissavienības Kinematogrāfijas institūta Operatoru fakultātē Maskavā, bija vairāku dokumentālo filmu operators. Kinematogrāfijas institūta beigšanas diplomu viņam piešķīra pēc nāves.
 Bastejkalnā ievainots ar ekspansīvo lodi, filmējot OMON uzbrukumu Latvijas Iekšlietu ministrijai. Miris  Rīgas 1. slimnīcā, apglabāts Rīgas 2. meža kapos. Bez tēva palika meita Una (4) un dēls Krišjānis (1).

Pie Rojas vidusskolas 2008. gadā viņam izveidoja piemiņas akmeni.

## Apbalvojums
2010. gadā par sevišķiem nopelniem Latvijas valsts neatkarības aizstāvēšanā Gvido Zvaigzni pēc nāves apbalvoja ar Viestura ordeni un atzina par Viestura ordeņa lielkrusta komandieri. Valsts prezidents Valdis Zatlers ordeni nodeva glabāšanā viņa tuviniekiem.

## Filmogrāfija

* 1987: "Labas gribas spēks"
* 1988: "Aleksandrs Čaks"
* 1989: "Oranžais eņģelis"
* 1989: "Mēs"
* 1990: "Kārlis Skalbe"
* 1990: "Krustceļš"
* 1991: "Impērijas gals"

## Atsauces
;Kopējās

* 

;Konkrētās

## Ārējās saites
* "Latvijas ļaudis" profils
* Dzintras Gekas dokumentālā filma par Gvido Zvaigzni
Dzintra

**Dzintra** var būt:

* Dzintra (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Dzintra Paegle
* Dzintra Grundmane

## Citas nozīmes
* Dzintra (studenšu korporācija)
Māsa (nozīmju atdalīšana)

**Māsa** var būt:

* māsa — meita ģimenē attiecībā pret citiem bērniem vieniem un tiem pašiem vecākiem;
* medicīnas māsa;
* Māsa (upe) — upe Nīderlandē, Beļģijā un Francijā.

## Skatīt arī
* masa (nozīmju atdalīšana)
Starojums

**Starojums**, arī **radiācija** (no  — ‘spīdēšana, starošana’), ir enerģijas starveida izplatīšanās, izstarošana telpā. Starojumu iedala elektromagnētiskajā starojumā, elementārdaļiņu starojumā (alfa starojums, bēta starojums), akustiskajā starojumā (ultraskaņa, seismiskie viļņi) un gravitācijas starojumā.

Starojums var rasties gan dabiski, piemēram, no Saules, Zemes vai radioaktīviem elementiem, gan mākslīgi, piemēram, medicīnā vai rūpniecībā izmantojot rentgena starus vai kodolenerģiju.

Radiācijas ietekme uz vidi un veselību ir atkarīga no tās veida un intensitātes. Piemēram, rentgenstari un gamma stari ir augstas enerģijas starojuma veidi, kas var radīt kaitējumu šūnām, savukārt dabiskā gaisma ir zemas enerģijas starojums, kas parasti ir nekaitīgs. Radiācijas izpēte un kontrole ir būtiska, lai pasargātu dzīvos organismus un izmantotu radiāciju medicīnā, enerģijas ražošanā un citās jomās drošā un kontrolētā veidā.

## Skatīt arī
* Jonizējošais starojums

## Atsauces

## Ārējās saites
Gangsteru reps

**Gangsteru reps** ( vai *gangster rap*) ir hiphopa mūzikas žanrs, kas izveidojās no hārdkora un attēlo noziedzību pilsētā un jauniešu vardarbīgo dzīvesveidu. Dziesmu vārdos var būt aprakstīti gadījumi no dzīves, bet minētie notikumi var būt arī pilnībā izdomāti. Žanrs radās 1980. gadu vidū un tā aizsācēji bija tādas grupas kā *[[Schoolly D]]*, *[[Ice-T]]*, vēlāk arī N.W.A. Žanrs lēnām kļuva populārs un ar laiku kļuva par komerciāli ienesīgāko hiphopa žanru. Daži gangsteru repa mākslinieki tiek saistīti ar *[[Bloods]]* un *[[Crips]]* bandām.

Gangsteru repa tematika mēdz būt skandaloza; dziesmu vārdos ir ļoti daudz lamu vārdu. Tajos aprakstīta pilsētas noziedzīgo rajonu ikdienas dzīve un dziesmu vārdi bieži vien ir saistīti ar rasismu, seksu, ielu bandām, ieročiem, apšaudēm, vandalismiem, zādzībām, narkotikām un naudu.

## Atsauces
Maksimiliāns I Hābsburgs (Meksika)

**Maksimiliāns I** (), pilnā vārdā **Ferdinands Maksimiliāns Jozefs fon Hābsburgs** (; dzimis , miris ), bija Meksikas imperators no 1864. gada līdz savai nāvei.

## Dzīvesgājums

Dzimis Vīnē. Nākamā Austroungārijas imperatora Franča Jozefa I jaunākais brālis. 1854. gadā kļuva par Austrijas kara flotes komandieri. No 1857. līdz 1859. gadam — Lombardijas-Venēcijas vicekaralis. Maksimiliāna politika bija visai  liberāla, tāpēc imperators Francis Jozefs I atcēla viņu no amata. Īsi pēc tam Austrija zaudēja lielu daļu no tās īpašumiem Itālijā, bet Maksimiliāns apmetās Miramares pilī pie Triestes.

1863. gadā Maksimiliāns piekrita kļūt par Meksikas imperatoru. Viņu atbalstīja Meksikas monarhisti un Francijas Otrās impērijas imperators Napoleons III, kura karaspēks bija izvērsis Francijas intervenci Meksikā. 1864. gada 21. maijā jaunais imperators no Triestes ieradās Meksikā. Republikāņi Benito Huaresa vadībā neatzina imperatora varu. Republikāņus atbalstīja arī ASV, sevišķi pēc pilsoņu kara beigām. Pretēji saviem atbalstītājiem, Maksimiliāns I ieviesa valstī vairākas liberālas reformas. 1866. gadā franču karaspēks pameta Meksiku, tomēr imperators atteicās dezertēt. 1867. gada 16. maijā Maksimiliānu I sagūstīja republikāņi, un 19. jūnijā viņš tika sodīts ar nāvi.

## Ārējās saites

*Maksimiliāna memuāru "Recollections of my life" 1. sējums (1868) 
*Maksimiliāna memuāru "Recollections of my life" 2. sējums (1868) 
*Maksimiliāna memuāru "Recollections of my life" 3. sējums (1868) 
*casa imperial ,
Klāra Cetkina

**Klāra Cetkina** (, dzimusi  kā **Klāra Eisnere** (*Clara Eissner*), mirusi ) bija vācu marksiste, feministe un politiskā darbiniece. Viena no Vācijas Komunistiskās partijas dibinātājām, kopā ar Kārli Lībknehtu un Rozu Luksemburgu. Viena no Trešās Internacionāles redzamākajiem līderiem.

## Ārējās saites
Māsa (upe)

**Māsa** (, ) jeb **Mēza** (, ) ir upe, kas plūst caur Franciju, Beļģiju un Nīderlandi, un ietek Ziemeļjūrā. Tuvojoties ietekai jūrā, veido vairākas attekas. Kopēja delta ar Reinu un Šeldu. Upes izteka atrodas Francijas departamentā Augšmarnā 409 metrus virs jūras līmeņa, garums ir 925 km, baseina platība ir  km², no kuras aptuveni trešdaļa ir Valonijā. Alberta kanāls savieno Māsu pie Ljēžas ar Šeldu pie Antverpenes. Lielākās pilsētas upes krastos ir Nešato, Komersī, Senmijēla, Verdena, Sedāna, Šarlevilmezjēra, Živē (visas Francijā), Dināna, Namīra, Iī, Ljēža (Beļģijā), Māstrihta, Venlo, Dordrehta un Roterdama (Nīderlandē).

## Ārējās saites
Hasinto Benavente

**Hasinto Benavente i Martiness** (; dzimis , miris ) bija spāņu rakstnieks. Viņš bija viens no pirmajiem spāņu 20. gadsimta dramaturgiem. 1922. gadā saņēmis Nobela prēmiju literatūrā. Dzīves laikā sarakstījis 172 darbus.

## Bibliogrāfija

* *Los intereses creados* (1907)
* *Rosas de otoño* (1905)
* *Señora ama* (1908)
* *La malquerida* (1913)
* *La ciudad alegre y confiada* (1916)
* *Campo de armiño* (1916)
* *Lecciones de buen amor* (1924)
* *La mariposa que voló sobre el mar* (1926)
* *Pepa Doncel* (1928)
* *Vidas cruzadas* (1929)
* *Aves y pájaros* (1940)
* *La honradez de la cerradura* (1942)
* *La infanzona* (1945)
* *Titania* (1946)
* *La infanzona* (1947)
* *Abdicación* (1948)
* *Ha llegado Don Juan* (1952)
** El alfiler en la boca* (1954)

## Ārējās saites

* Nobela prēmijas profils
Mašīnbūve

**Mašīnbūve** ir vidējās un smagās rūpniecības nozaru komplekss, kas sevī ietver tautas saimniecības darba līdzekļu, patēriņa priekšmetu, kā arī apbruņojuma ražošanu. Mašīnbūve ir sarežģītākā rūpniecības nozare, kas sastāv no daudzām apakšnozarēm un ir saistīta ar ķīmisko un enerģētisko rūpniecību. Kā inženierzinātņu nozare mašīnbūve jeb **mehāniskā inženierija** apvieno inženierfizikas un matemātikas principus ar materiālzinātni, lai izstrādātu, analizētu, ražotu un uzturētu mehāniskās sistēmas. Tā ir viena no vecākajām un plašākajām inženierzinātņu nozarēm .

Mašīnbūves jomā ir nepieciešama izpratne par galvenajām jomām, tostarp mehāniku, dinamiku, termodinamiku, materiālzinātni, strukturālo analīzi un elektrību. Papildus šiem pamatprincipiem mašīnbūves inženieri izmanto tādus rīkus kā datorizētā projektēšana (CAD), datorizētā ražošana (CAM) un produkta dzīves cikla pārvaldība, lai projektētu un analizētu ražošanas iekārtas, rūpnieciskās iekārtas, apkures un dzesēšanas sistēmas, transporta sistēmas u.c. Tā ir inženierzinātņu nozare, kas ietver mašīnu projektēšanu, ražošanu un ekspluatāciju.

Mūsdienās mašīnbūve tā ir viena no svarīgākajām nozarēm, kurā ražo vairāk nekā trešdaļu no rūpniecības kopprodukcijas, un kurā ir nodarbināti apmēram 30% rūpniecībā strādājošo.

Mašīnbūve kā nozare parādījās rūpnieciskās revolūcijas laikā Eiropā 18. gadsimta otrajā pusē; tomēr tās attīstība pasaulē meklējama vairākus tūkstošus gadu senā pagātnē. 19. gadsimtā fizikas attīstība izraisīja mašīnbūves zinātnes attīstību. Joma ir nepārtraukti attīstījusies, iekļaujot tajā sasniegumus; mūsdienās mašīnbūves inženieri turpina attīstīties tādās jomās kā kompozītmateriāli, mehatronika un nanotehnoloģijas. Tā pārklājas arī ar kosmosa inženieriju, metalurģijas inženieriju, civilo inženieriju, elektrotehniku, ražošanas inženieriju, ķīmisko inženieriju, rūpniecisku inženieriju un citām inženierzinātņu disciplīnām dažādos apjomos. Mašīnbūves inženieri var strādāt arī biomedicīnas inženierijas jomā, īpaši ar biomehāniku, transporta fenomeniem, biomehatroniku, bionanotehnoloģiju un bioloģisko sistēmu modelēšanu.

## Atsauces
Volgaste

thumb|left|Volgastes rātsnams

**Volgaste** () ir pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā, āmtes centrs Oderas upes Pēneštromas attekas krastā iepretim Uzedomas salai. Sala ar cietzemi pilsētas teritorijā savienota ar paceļamo tiltu.

## Vēsture
thumb|left|Volgastes baznīca
thumb|left|Pilsētas vēstures muzejs
Pirms pilsētas dibināšanas Volgastes vietā atradās svarīgs slāvu pagānu templis, kas 1128. gadā tika nopostīts. Volgaste bija Hanzas pilsēta. No 1285. līdz 1637. gadam Volgaste bija Pomerānijas hercogu rezidences pilsēta. 1628. gadā Trīsdesmitgadu kara laikā pie pilsētas notika Volgastes kauja, kurā imperatora karaspēks Albrehta fon Vallenšteina vadībā sakāva karaļa Kristiāna IV komandētos dāņus, un dāņi bija spiesti lūgt mieru. 1630. gadā pilsētu ieņēma zviedru karaspēks, un līdz pat 1815. gadam tā ietilpa Zviedrijā. 1713. gadā Ziemeļu kara laikā, atriebjoties par dāņu Altonas nodedzināšanu, Volgasti nodedzināja krievu karaspēks. Pēc 1815. gada — Prūsijas sastāvā.

Pilsētā atrodas kuģu būves uzņēmums *Peene-Werft*.

## Apskates objekti
Rātsnams celts no 1718. līdz 1724. gadam. Pilsētas vēstures muzejs atrodas tirgus laukumā. Baznīca celta no 1280. līdz 1350 gadam gotiskā stilā. Daļa no viduslaiku pilsētas mūra ir saglabājusies. Gleznotāja Runges dzimtajā vietā tagad ir muzejs.

## Cilvēki
Gleznotāja Filipa Oto Runges (*Philipp Otto Runge*, 1777-1810) un diska metējas Frankas Dīčas (*Franka Dietzsch*, 1968) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Terēza Edvardsa

**Terēza Edvardsa** (; dzimusi ) ir bijusī amerikāņu basketboliste un basketbola trenere.

Spēlētājas karjeras laikā pārstāvējusi Amerikas basketbola līgas un Sieviešu Nacionālās basketbola asociācijas klubus, tāpat spēlējusi Eiropā un Āzijā. 2003. gada WNBA draftā viņu izraudzījās Minesotas "Lynx", lai arī spēlētājai jau bija 38 gadi. Šo klubu T. Edvardsa pārstāvēja 2003. un 2004. gada sezonās. ASV basketbola izlases sastāvā ir izcīnījusi četras zelta un vienu bronzas medaļu Olimpiskajās spēlēs. T. Edvardsa ir visu laiku jaunākā olimpiskā čempione sieviešu basketbolā (1984. gadā viņai bija 20 gadi) un visu laiku vecākā olimpiskā čempione sieviešu basketbolā (2000. gadā viņai bija 36 gadi). Tāpat viņa ir visu laiku veiksmīgākā Olimpisko spēļu dalībniece basketbolā. Pēc spēlētājas karjeras beigām sākusi treneres karjeru, bijusi Tulsas "Shock" galvenā trenere 2011. gada sezonā. 2011. gadā tikusi uzņemta Basketbola slavas zālē.  devusi sportistu zvērestu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tauriņa kāpurs

thumbnail|235px|Tauriņu kāpura morfoloģiskā diagramma: A — galva; B — krūtis; C — vēders
[thumb| Proleg ''[Papilio machaon*]]
[[Attēls:Monarch Butterfly Danaus plexippus Vertical Caterpillar 2000px.jpg|thumbnail|150px|[[Ziemeļamerikas monarhs|Ziemeļamerikas monarha]] (*Danaus plexippus*) kāpurs]]
*'Tauriņa kāpurs*' ir [[zvīņspārņi|zvīņspārņu]] kārtas kukaiņu [[kāpurs|kāpurs]]. Vairumam kāpuru ir [[cilindrs|cilindrisks]] ķermenis, kura garums ir no dažiem milimetriem līdz pat 12 cm. Ķermenis sastāv no galvas segmenta, trim krūšu segmentiem un desmit vēdera segmentiem. Pie krūšu segmentiem atrodas trīs pāri īsto kāju, bet pie vēdera ir vairāki pāri kāju, kuras vēlāk reducējas. Uz galvas katrā pusē ir sešas acis (*stemmata''), kas uztver tikai gaismu, nevis attēlus. Kāpuriem ir īsas segmentētas antenas un spēcīgi žokļi. Daudzus tauriņu kāpurus dēvē arī par tārpiem, piemēram, zīdtārpiņus.
Tīna Feja

**Elizabete Stamatīna "Tīna" Feja** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, komiķe, rakstniece, TV producente un mūziķe.

Pazīstama ar darbību NBC skeču komēdijšovā *[[Saturday Night Live]]*, NBC komēdijseriālā *[[30 Rock]]* un ar lomām tādās filmās kā "Nekrietneles" (2004), "Mana bērna māte" (2008), "Neprātīgais vakars" (2010), "Megamainds" (2010), "" (*Muppets Most Wanted*, 2014), "Māsas" (*Sisters*, 2015), *[[Whiskey Tango Foxtrot]]* (2016), *[[Wine Country]]* (2019), "Dvēsele" (2020), "Divas Megijas" (2023) un "Pārdabiskais Venēcijā" (2023). Karjeras laikā saņēmusi septiņas ''Emmy'' balvas, divas Zelta globusa balvas, četras Ekrāna aktieru ģildes balvas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mierinājuma kvants

**"Mierinājuma kvants"** () ir 2008. gada Apvienotās Karalistes spiegu filma, kuras režisors ir Marks Forsters. Šī ir divdesmit otrā filma par Džeimsu Bondu. Filma ir tiešs turpinājums filmai "Kazino Royale". "Mierinājuma kvants" ir otrā filma, kur Džeimsu Bondu attēlo Denjels Kreigs. Filmā Bonds cīnās pret bagātu uzņēmēju Dominiku Grīnu, *Quantum* organizācijas locekli, kas plāno veikt valsts apvērsumu Bolīvijā, lai pārņemtu kontroli valsts ūdens piegādē. Galvenās lomas atveido Denjels Kreigs, Olha Kuriļenko, Matjē Amalriks, Džemma Artertone, Džūdija Denča, Džefrijs Raits, Džankarlo Džanīni. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Sjū Silvestra

**Sjūzena "Sjū" Silvestra** () ir izdomāts tēls ASV televīzijas seriālā "Radīti skatuvei". Viņu attēlo aktrise Džeina Linča. Pirmoreiz televīzijā S. Silvestra parādījās seriāla *[[Pilot (Radīti skatuvei)|pilot]]* sērijā . Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.

S. Silvestra ir izdomātās Viljama Makinlija skolas karsēju komandas *Cheerios* trenere un TV ziņu personība. Tā kā viņas vadītā karsēju komanda sacenšas ar skolas ansambli par līdzekļiem, viņa ir bieži pret ansambli un bieži strīdas ar tā vadītāju Vilu Šusteru (attēlo Metjū Morisons). Par lomas attēlošanu Dž. Linča saņēmusi Zelta globusa balvu un ''Emmy'' balvu kā labākā otrā plāna aktrise.

## Ārējās saites
* Fox profils 
* IMDb profils
Paks (tēls)

**Noā "Paks" Pakermans** () ir izdomāts tēls ASV televīzijas seriālā "Radīti skatuvei". Viņu attēlo aktieris Marks Sallings. Pirmoreiz televīzijā Paks parādījās seriāla *[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]* sērijā . Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.

Paks ir Finna Hadsona (attēlo Korijs Montīts) labākais draugs. Sākotnēji Paks nosoda viņa iesaistīšanos Viljama Makinlija skolas ansamblī, taču vēlāk pats pievienojas tam. Viņam ir kopīgs bērns ar Kvinnu Fabreju (attēlo Daiena Egrona).

M. Sallings savu suni Noā nosaucis par godu "Radīti skatuvei" seriāla tēlam. Par lomas attēlošanu aktieris ticis nominēts *[[Teen Choice Award]]* balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Fox profils 
* IMDb profils
Vagons

[thumb|250px|[Vilciens|Vilciena sastāva vagoni]]
**Dzelzceļa vagons** jeb vienkārši **vagons** (, no  — 'pajūgs') ir transportlīdzeklis, arī tā sastāva daļa pasažieru vai kravas pārvadāšanai pa sliežu ceļiem.

Vagons ir dzelzceļa ritošā sastāva vienība. Ar vagonu būvi nodarbojas vagonbūves uzņēmumi.

## Vagonu veidi un klasifikācija
Vagoni iedalās pēc riteņu pāriem (asīm), tiek ražoti 4, 6, 8, 12, 16 un 20 asu vagoni, un pēc ritošās daļas uzbūves. Pamata parametri, kas raksturo vagonu ir kravnesība, vagona pašmasa (tara), slodze uz asi un slodze uz vienu metru ceļa.

Vagonu daudzveidība pēc to pielietojuma ir ļoti liela, tie var būt: vienlaidu metāla pasažieru (guļamvagoni, kupeju vagoni, sēdvietu vagoni, kopējie vagoni), vienlaidu metāla bagāžas (pasta un bagāžas vagoni), platformas, slēgtie vagoni, pusvagoni, cisternas, hopervagoni, refrižeratori (vai vagoni—termosi) un refrižeratoru sekcijas, specializētie vagoni (konteineru, automobiļu, meža, bituma pārvadāšanai).


Attēls:J28 598 Bw Le Hbf West, IC2-Wagenzug.jpg|*Deutsche Bahn [[Intercity 2]]* divstāvu vagons
Attēls:Wagon of Vasily Bluher.jpg|Bruņotais pasažieru vagons
Attēls:4-axle tipper wagon (2).jpg|Četrasu vagons pašizgāzējs (dumpkārs)
Attēls:Багажный вагон 2.JPG|Bagāžas vagons


## Atsauces
Lo un Garonna

**Lo un Garonna** (, ) ir Francijas departaments, viens no divpadsmit Jaunakvitānijas reģiona departamentiem. Lo un Garonnas administratīvais centrs ir Ažāna. Departaments administratīvi ir sadalīts četros apgabalos (*arrondissements*):
* Ažānas apgabals (*Arrondissement d'Agen*);
* Marmandas apgabals (*Arrondissement de Marmande*);
* Nerakas apgabals (*Arrondissement de Nérac*);
* Vilnēvas pie Lo apgabals (*Arrondissement de Villeneuve-sur-Lot*).

## Ārējās saites
Armands Krauliņš

**Armands Krauliņš** (dzimis  Kandavā, miris , Kandavā) bija latviešu basketbola treneris.

1961. gadā absolvēja LVFKI. Pirmos soļus kā basketbola treneris spēra Liepājā. No 1963. līdz 1974. gadam bija sieviešu basketbola kluba Rīgas "Lokomotīve" galvenais treneris, pēc tam pievērsās vīriešu klubu trenēšanai. Bijis Rīgas VEF, Rīgas ASK, Maskavas "Dinamo", BK Brocēni, BK Ventspils, Doneckas "Shakhtyor" klubu, kā arī PSRS, Irākas, Latvijas (gan vīriešu, gan sieviešu) izlašu galvenais treneris. Viņa vadībā vairākus Latvijas čempiontitulus ir izcīnījuši BK Ventspils un BK Brocēni.

2014. gada maijā paziņoja par trenera karjeras beigām.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais treneris (1978)
* PSRS Nopelniem bagātais treneris (1984)
* Triju Zvaigžņu ordenis, piektā šķira (2003)

## Atsauces
;Kopējās

* 
* 

;Konkrētās

## Ārējās saites
Krauliņš

**Krauliņš** var būt:

* Armands Krauliņš (1939—2022) — latviešu basketbola treneris;
* Kārlis Krauliņš (1904—1981) — latviešu skolotājs un literatūrzinātnieks.
C sharp

**C#** (izrunā: *sī šārp*) ir kompānijas *[[Microsoft]]* izstrādāta daudzparadigmu programmēšanas valoda. Sākotnēji tā bija paredzēta speciāli .NET izpildes videi, bet vēlāk tai tika apstiprināti *[[Ecma International|Ecma]]* un *[[Starptautiskā standartizācijas organizācija|ISO]]* standarti. C# ir viena no programmēšanas valodām, kas paredzētas *[[Common Language Infrastructure]]* (CLI).

C# ir paredzēta kā vienkārša, moderna, plaša pielietojuma, objektorientēta programmēšanas valoda. Tās izstrādes komandu vada Anderss Heilsbergs.

## Programmas piemērs
Šis ir vienkāršs "Sveika pasaule!" programmas piemērs C# valodā:


```csharp
using System;

class Program
{
    static void Main()
    {
        Console.WriteLine("Sveika, pasaule!"); // izvade uz ekrāna
        Console.ReadLine(); // tiek apturēta loga tūlītēja aizvēršanās
    }
}
```


Programmas piemērs ar string tipa mainīgo, kuru ievada lietotājs:


```csharp
using System;

class Program
    {
        static void Main(string[] args)
        {
            string vards = ""; //definē string (simbolu virknes) tipa mainīgo ar nosaukumu vards

            Console.Write("Ievadi savu vārdu: "); //  izvada tekstu uz ekrāna
            vards = Console.ReadLine(); //piešķir mainīgajam vards lietotāja ievadīto vērtību

            //Variants Nr.1
            Console.WriteLine("Sveiks,{0}!", vards); //izvada Sveiks + lietotāja ievadīto vērtību Nr.1
            //Variants Nr2
            Console.WriteLine("Sveiks," + vards + "!"); //izvada Sveiks + lietotāja ievadīto vērtību Nr.2

            Console.ReadKey(); // tiek apturēta loga tūlītēja aizvēršanās
        }
    }
```


Programmas piemērs kura pieprasa divus mainīgos a un b pēc tam pieprasa darbību: saskaitīšanu, atņemšanu, reizināšanu, dalīšanu.


```csharp
class Program
    {
        static void Main(string[] args)
        {

            int a = 0, b = 0, c = 0; // definē integer (veselais skaitlis) tipa mainīgos
            double r = 0; // definē double tipa mainīgo

            Console.Write("Ievadiet a vērtību: "); // izvada tekstu uz ekrāna
            a = int.Parse(Console.ReadLine()); // piešķir mainīgajam a lietotāja ievadītu vērtību

            Console.Write("Ievadiet b vērtību: "); // izvada tekstu uz ekrāna
            b = int.Parse(Console.ReadLine()); // piešķir mainīgajam b lietotāja ievadītu vērtību

            Console.Write("Izvelieties darbību: \n 1. + \n 2. - \n 3. * \n 4. /\n"); // izvada tekstu uz ekrāna
            Console.Write("Darbība: ");
            c = int.Parse(Console.ReadLine()); // piešķir mainīgajam c lietotāja ievadīto vērtību

            switch (c) 
            {
                case 1: r = a + b; break; 
                case 2: r = a - b; break;
                case 3: r = a * b; break;
                case 4: r = (double)a / (double)b; break;
            }

            Console.Write("Risinajums: {0:0.000} ",r);

            Console.ReadKey(); // tiek apturēta loga tūlītēja aizvēršanās
        }
    }
```


## Atsauces
1038. gads

**1038**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

### Eiropa
* Bohēmijas kņazs Bržetislavs I nopostīja Gņezno un Poznaņu, par Polijas valsts galvaspilsētu pamazām kļuva Krakova
* Kijivas lielkņazs Jaroslavs Vladimirovičs karoja ar jātvingiem

## Miruši
* 15. augusts — Ištvāns I (*I. István*), Ungārijas karalis (dzimis 967. vai 975.)
* Alhazens (أبو علي الحسن بن الحسن بن الهيثم) - arābu zinātnieks (dzimis 965.)