open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liepiņš

**Liepiņš** (sieviešu dzimtē Liepiņa) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds, septītais vai astotais izplatītākais vīriešu uzvārds Latvijā (aiz Bērziņš, Ivanovs, Kalniņš, Ozoliņš, Jansons, Ozols). Radies no vārda „liepa” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aigars Liepiņš (1962—2024) — amatieris-ģeogrāfs, hidrologs un novadpētnieks;
* Aivars Liepiņš (1953) — fotogrāfs;
* Anatols Liepiņš (*Анатолий Лепин*; 1907—1984) — latviešu izcelsmes krievu komponists;
* Andrejs Liepiņš (1896—1938) — PSRS iekšējā un robežsardzes karaspēka virsnieks;
* Dainis Liepiņš:
** Dainis Liepiņš (1962—2020) — riteņbraucējs;
** Dainis Liepiņš (1967) — uzņēmējs un politiķis;
* Edgars Liepiņš (1929—1995) — aktieris un dziedātājs;
* Eduards Liepiņš:
** Eduards Liepiņš (1889—1938) — Sarkanās armijas virsnieks;
** Eduards Liepiņš (1897—1938) — Sarkanās armijas gaisa spēku darbinieks;
* Emīls Liepiņš (1992) — riteņbraucējs;
* Ernests Liepiņš (1898—1938) — Sarkanās armijas, AVPP un IeTK virsnieks;
* Gatis Liepiņš (1989) — vēsturnieks un politiķis;
* Harijs Liepiņš (1927—1998) — aktieris;
* Ilmārs Liepiņš (1947—2007) — futbolists;
* Jānis Liepiņš:
:* Jānis Liepiņš (1894—1942) — virsnieks un Latvijas armijas ģenerālis;
:* Jānis Liepiņš (1894—1964) — gleznotājs;
:* Jānis Liepiņš (1930—2022) — ārsts, rakstnieks un publicists;
:* Jānis Liepiņš (1988) — diriģents;
* Kārlis Liepiņš:
** Kārlis Liepiņš (1942—2006) — strādnieks un politiķis;
** Kārlis Liepiņš (1990) — hokejists;
* Kaspars Liepiņš (1984) — motosportists;
* Kristaps Liepiņš (1969) — alpīnists un operators;
* Krišs Liepiņš (1863—1929) — tālbraucēju kapteinis, jūrasskolas direktors, Latvijas Jūrniecības departamenta kuģniecības nodaļas vadītājs;
* Modris Liepiņš (1966) — vieglatlēts, soļotājs;
* Oļģerts Liepiņš (1906—1983) — rakstnieks;
* Pēteris Liepiņš (1943—2022) — aktieris;
* Pēteris Liepiņš (1907—1964) — ģeologs;
* Rimants Liepiņš (1973) — uzņēmējs;
* Roberts Liepiņš (1890—1978) — diplomāts;
* Zigmars Liepiņš (1952) — komponists;
* Valdis Liepiņš:
:* Valdis Liepiņš (1939) — ekonomists, sabiedriskais darbinieks un politiķis;
:* Valdis Liepiņš (1966—2017) — teātra režisors un aktieris;

## Atsauces
Ceļš uz nekurieni

"**Ceļš uz nekurieni**" () ir 1997. gada psiholoģisks trilleris. Filmā izmantoti elementi no film-noir un šausmu filmu žanra ar sirreālu tēlainību un tematiku.

## Sižets
Freds Medisons ir apsūdzēts savas sievas Renē slepkavībā un tiek notiesāts uz nāvi. Neilgu laiku pirms soda izpildes viņš noslēpumaini pazūd no nāvinieku kameras un viņa vietā atrod ar atmiņas zudumu sirgstošo Pītu Deitonu. Kā viņš nokļuva kamerā? Kā nozuda slepkava? Izlaists brīvībā, Pīts mēģina atgriezties normālā dzīvē, bet tā vietā viņu sagaida neaprakstāmi satriecošs murgs iztēlei...

## Interpretācija
Ir vairāki interpretējumi, par ko ir šī filma.
Viens no atzītākajiem ir tāds, ka Pīts Deitons ir Freda Medisona otrā personības šķautne. Pēc sievas slepkavības un nokļūšanas cietumā Freds piedzīvoja spēcīgu nervu sabrukumu, viņš nespēja pieņemt realitāti — to, ka ir brutāli nogalinājis savu sievu. Freds centās aizbēgt no realitātes, iegalvojot sev, ka vainīgais ir cits un vēlāk izveidojot sevi par iedomātu tēlu — Pītu, kas būtu pilnīgs pretstats viņam pašam — tāds, kāds Freds vēlējās būt. Freds bija greizsirdīgs, gļēvulīgs, nemākulīgs sadzīviskajās un intīmajās attiecībās, viņa dzīve bija rutīna. Pīts atšķirībā no Freda bija bezrūpīgs, izklaidīgs jaunietis, kuram neeksistēja nekādas robežas, kuram nebija nekādas pienākuma apziņas. Fredam izdevās aizbēgt no sevis, bet tikai uz kādu laiku, ik brīdi kādas ainas atgādināja par savu otro personību, kas beigās noveda līdz pilnīgam personības sabrukumam un esamības zudumam.

## Skaņu celiņš

Vairākus gadus Trents Reznors bez rezultātiem mēģināja kontaktēties ar Deividu Linču, lai redzētu, vai tas būtu ieinteresēts viņa grupas Nine Inch Nails mūzikas videoklipa uzņemšanā. Pēc viņa darba pie *[[Dzimuši slepkavas|Natural Born Killers]]* skaņu celiņa Reznors saņēma zvanu no Deivida Linča, kurš jautāja, vai Reznors būtu arī ieinteresēts sakomponēt oriģinālo mūziku filmai "Ceļš uz nekurieni". Reznors piekrita, un Linčs devās uz Ņūorleānu, kur mūziķis dzīvoja, un kopā viņi izveidoja mūziku filmas ainām, kur Medisoni skatās noslēpumainās videokasetes (dziesma The Perfect Drug), un ainām pašās filmas beigās (skaņdarbs "Driver Down") Reznors arī bija producents un sastādītājs filmas skaņu celiņam.

Skaņu celiņam tika izvēlētas arī divas Rammstein dziesmas: "Heirate Mich" un "Rammstein". Grupa izmantoja kadrus un ainas no "Ceļš uz nekurieni" saviem vēlākajiem šo dziesmu videoklipiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Informācija Deivida Linča mājas lapā
Rudzītis

**Rudzītis** (sieviešu dzimtē Rudzīte) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dāvids Rudzītis (1881—1939) — valsts pārvaldes darbinieks, pirmais Latvijas Valsts kancelejas direktors;
* Helmārs Rudzītis (1903—2001) — grāmatizdevējs;
* Jānis Rudzītis (1909—1970) — literatūras kritiķis;
* Jānis Rudzītis (1902—1967) — cīkstonis;
* Jāzeps Rudzītis (1928—2008) — folklorists un literatūrzinātnieks;
* Kristaps Rudzītis (1899—1978) — ārsts internists;
* Māris Rudzītis (1932—1973) — kinooperators, kinorežisors un kinoscenārists;
* Meinhards Rudzītis (1910—1966) — dzejnieks un žurnālists;
* Rihards Rudzītis (1898—1960) — rakstnieks un filosofs;
* Teofils Rudzītis (1892—?) — politiķis;
* Viesturs Rudzītis (1960) — psihoterapeits.
Džons Makeins

**Džons Sidnijs Makeins III** (; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu politiķis, no 1987. līdz 2018. gadam senators no Arizonas štata. Bija Republikāniskās partijas kandidāts 2008. gada ASV prezidenta vēlēšanās, kurās piekāpās demokrātu kandidātam Barakam Obamam.

Absolvējis ASV Jūras kara flotes akadēmiju (*U.S. Naval Academy*), no 1958. līdz 1981. gadam dienējis Jūras kara flotes aviācijā, piedalījies Vjetnamas karā. Saņēmis vairākus militāros apbalvojumus. Pēc Makeina lidmašīnas notriekšanas virs Hanojas vairāk nekā piecus gadus viņu turēja Ziemeļvjetnamas cietumā. Pēc aiziešanas no Jūras kara flotes pievērsās politikai, vispirms tika ievēlēts Pārstāvju palātā, bet kopš 1987. gada bija ASV senators. Bija šajā amatā līdz pat savai nāvei.

2017. gada jūlijā Makeinam atklāja smadzeņu audzēju. Makeinam veica operāciju, tomēr 2018. gada 25. augustā, četras dienas pirms savas 82. dzimšanas dienas, Makeins nomira.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
McCain

***McCain*** var būt:

* Makeina — sieviešu uzvārds;
** Sindija Makeina — ASV uzņēmēja, Džona Makeina sieva;
* Makeins — vīriešu uzvārds;
** Džons Makeins — ASV politiķis.
Pīts Keizers

**Pīters "Pīts" Johaness Keizers** (; dzimis , miris ) bija Nīderlandes futbolists. Savas karjeras laikā viņš pārstāvēja tikai Amsterdamas "Ajax" klubu, kurā no 1961. līdz 1974. gadam aizvadīja 364 līgas spēles, ieņemot ceturto vietu pēc līgas spēļu skaita Ajax vesturē. Viņš spēlēja kreisa pussarga pozīcijā un trīs reizes pēc kārtas uzvarēja Eiropas kausā (1971., 1972., 1973. gadā), pirms tam 1969. gadā finālā zaudējot AC Milan.

Keizers kopā ar Johanu Kruifu bija pazīstami kā "karaliskais pāris" vai "iesācējs un pabeidzējs". Keizers prata būt nemanāms un pēkšņi izdarīt ļoti precīzu piespēli. Viņa slavas mirklis pienāca 1972. gada Eiropas kausa finālā pret Milānas "Internazionale", kad viņa sadarbība ar Kruifu izdevās īpaši precīza.

Ar Nīderlandes izlasi viņš 1974. gada pasaules kausā iekļuva finālā. Šajā turnīra gan viņš spēlēja nenozīmīgu lomu. Izlases treneris Mihelss pēc neizteiksmīgas Kaizera spēles pret Zviedriju nosēdināja malā viņu uz visu atlikušo turnīru. Kopā viņš izlasē aizvadīja 34 spēles, gūstot 11 vārtus.

Mūža nogalē strādāja Grieķijas futbola klubā Atēnu "Panathinaikos" par skautu.

## Ārējās saites
Adriāns IV

**Pāvests Adriāns IV** (), īstajā vārdā **Nikolass Breikspīrs** (; dzimis ap 1100. gadu, miris ) bija Romas pāvests no 1154. gada līdz savai nāvei 1159. gadā. Vienīgais anglis, kurš bijis pāvesta amatā.

Dzimis Hārtfordšīrā. Mācījās skolā Sentolbansā (skola dibināta 948. gadā un darbojas arī mūsdienās). Netika uzņemts klosterī, tāpēc devās uz Parīzi, bet vēlāk kļuva par kanoniķi klosterī pie Arlas. Ap 1140. gadu kļuva par abatu. Saistībā ar reformām baznīcā, Breikspīrs guva pāvesta Eugenija III atzinību, kurš 1149. gadā piešķīra viņam Albano bīskapa - kardināla titulu.

No 1152. līdz 1154. gadam - pāvesta legāts Skandināvijā. Faktiski nodibināja Nidarosas arhibīskapiju un iecēla pirmo arhibīskapu Norvēģijā. Centās iecelt arī Upsālas arhibīskapu, tomēr politisku iemeslu dēļ tas izdevās tikai pāvestam Aleksandram III. Lai kompensētu jauno arhibīskapiju rašanos, Lundas arhibīskaps tika iecelts par Dānijas un Zviedrijas primātu.

Pēc pāvesta Anastasija IV nāves 1154. gadā tika ievēlēts par Romas pāvestu. Sadarbojoties ar Bizantijas imperatora Manuila I Komnēna spēkiem, kas bija iebrukuši Apūlijā, uzbruka normaņu Sicīlijas Karalistei. Iesākumā uzbrukums attīstījās veiksmīgi, tomēr pēc sakāves pie Brindīzi 1158. gadā bizantieši atstāja Itāliju.

1155. gadā pāvests Adriāns IV izdeva bullu *Laudabiliter*, kurā pasludināja Anglijas karaļa valdīšanu par Īriju, kas bija sākums angļu kundzībai Īrijā.

## Skatīt arī
* Romas pāvestu uzskaitījums

## Ārējās saites
Igors Vihrovs

**Igors Vihrovs** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas vingrotājs, tagad — treneris. Lielākos panākumus guvis brīvajās kustībās, kur izcīnīja olimpisko zelta medaļu 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Sidnejā, kas bija pirmā zelta medaļa Latvijas kā neatkarīgas valsts sportistiem.

Izglītību ieguvis Rīgas 3. vidusskolā un LSPA.

I. Vihrova meita Elīna Vihrova arī ir vingrotāja, Latvijas čempione daudzcīņā.

## Karjera
Ar vingrošanu sācis nodarboties septiņu gadu vecumā. I. Vihrovs ir piedalījies divās olimpiskajās spēlēs (2000, 2004). 2000. gadā Sidnejā viņš izcīnīja zelta medaļu brīvajās kustībās, tādējādi kļuva par pirmo Latvijas (kā neatkarīgas valsts) sportistu — olimpisko spēļu čempionu. 2004. gadā Atēnās startēja atbalsta lēcienā (13. vieta), brīvajās kustībās (15. vieta), zirgā (33. vieta), vingrojumā uz stieņa (47. vieta), līdztekās (52. vieta), apļos (57. vieta) un daudzcīņā (18. vieta).

Tāpat ir izcīnījas bronzas medaļas 2001. gada Pasaules un 2000. gada Eiropas čempionātā brīvajās kustībās. 2003. gada Pasaules čempionātā izcīnījis 6. vietu brīvajās kustībās.

Dibinājis Olimpiskā sporta centra vingrošanas klubu, kurā darbojas kā treneris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Live in Atlanta

***Live in Atlanta*** ir *[[Destiny's Child]]* DVD koncertalbums, kas izdots 2006 gada 28. marts.

## Dziesmu saraksts
Latvijas lielākie dižozoli

**Latvijas lielākie dižozoli** ir Latvijas lielāko (resnāko) ozolu uzskaitījums. Dižkoki sarakstā sarindoti pēc stumbra apkārtmēra dilstošā secībā. Saraksta beigās ir arī kuplākie vai pēc citām pazīmēm ievērojamākie dižozoli. Sarakstā iekļauti G. Eniņa uzmērītie dižkoki, izņemot dažus jaunākos mērījumus Ogres novadā, kurus veikusi apvienība "Silava". Katram kokam uzrādīts stumbra apkārtmērs, vainaga augstums un vainaga projekcija metros. Gandrīz visu koku stumbru apkārtmēri mērīti 1990. gadu sākumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas dižākie ozoli Latvijas simtgadē dziedava.lv
* Diži koki - dižkoki, īpatnējie un kultūrvēsturiskie koki Koku datubāze, dziedava.lv
Destiny Fulfilled 2005 Tour Edition

**Destiny Fulfilled 2005 Tour Edition** ir amerikāņu Destiny's Child DVD, kas tiks izdots 2005 gada 2. maijs.

## Dziesmu saraksts
Planet 4 2

***Planet 4 2*** ir latviešu dziedātāja Laura Reinika pirmais studijas albums. Albumu ierakstu kompānija Platforma Records izdeva . Albuma producentrs ir Agris Semēvics, visu dziesmu autors ir pats Lauris.

Albumā iekļautas tādas kompozīcijas kā "I Wish I Knew", ko Lauris izpilda kopā ar Lindu Leen un kura startēja 2002. gada Eirodziesmā un ieguva 2. vietu. Dziesmai "I Know You The Best" tika uzfilmēts arī videoklips. Kopumā albumā iekļautas 13 dziesmas.

## Dziesmu saraksts

## Skatīt arī
* Lauris Reiniks
* Laura Reinika diskogrāfija

## Ārējās saites
* Laura Reinika oficiālā mājaslapa /
* Platformamusic.lv profils
Lidot savādāk

***Lidot savādāk*** ir latviešu dziedātāja Laura Reinika otrais studijas albums un pirmais latviešu valodā. Albumu ierakstu kompānija Platforma Records izdeva . Albuma producentrs ir Agris Semēvics, dziesmām latviešu valodā tekstus ir sarakstījis Mārtiņš Freimanis, un mūziku tām ir sarakstījis pats Lauris, taču dziesmām angļu valodā gan tekstu, gan mūziku ir sarakstījis Lauris Reiniks. Albums ir saņēmis zelta disku par pārdotām 8000 albuma kopijām.

Albumā iekļautas tādas kompozīzijas kā "Sirds sadeg neparasti", ko Lauris veltīja savai tā laika draudzenei, un kura guva panākumus gan uzvarot Muzikālajā bankā, gan Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvā 2002. gadā uzvarot nominācijā "Radio hits". Albumā ir iekļauta arī 2003. gada Latvijas Eirovīzijas dziesma "Hello From Mars", kuru izpilda grupa F.L.Y.. Kopumā albumā iekļautas 12 dziesmas.

## Dziesmu saraksts

## Skatīt arī
* Lauris Reiniks
* Laura Reinika diskogrāfija

## Ārējās saites
* Laura Reinika oficiālā mājaslapa /
* Platformamusic profils /
Pavadoņu sadursmju uzskaitījums

**Pavadoņu sadursmju uzskaitījums** rāda Zemes mākslīgo pavadoņu sadursmes ar citiem objektiem. Šis uzskaitījums nav pilnīgs.

## Atsauces
Gaudeamus (koris)

[thumb|300px|''Gaudeamus'' [Latvijas Nacionālais teātris|Nacionālā teātra izrādē "Mērnieku laiki"]]
***Gaudeamus*** ir Rīgas Tehniskajā universitātē 1959. gadā dibināts vīru koris. Tā pirmais mākslinieciskais vadītājs bija diriģents Edgars Račevskis. Kopš 1996. gada kora *Gaudeamus* mākslinieciskais vadītājs ir diriģents Ivars Cinkuss.

Kora repertuārā ir ietverta dažādu žanru, laikmetu un tautu mūzika. Īpaši tiek kopta *[[a cappella]]* dziedāšanas tradīcija.

*Gaudeamus* ir sniedzis vairāk kā 750 koncertus 20 pasaules valstīs, ieskaitot ASV, Austrāliju, Dienvidāfriku un Ķīnu. Kopš 1960. gada *Gaudeamus* ir piedalījies visos Latvijas Dziesmu svētkos un Baltijas Studentu svētkos. Kopš 1989. gada koris ir piedalījies daudzos starptautiskajos konkursos (Itālijā, Francijā, Grieķijā, Īrijā, Ungārijā un Anglijā), kuros ir ieguvis dažādas balvas un godalgas. 2006. gadā *Gaudeamus* ieguva Zelta medaļu pasaules koru olimpiādē Ķīnā vīru koru grupā.

Koris ir vairākkārt sadarbojies ar Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri. Kā arī kopš 1999. gada kori saista regulāra muzikāla sadarbība ar Liepājas simfonisko orķestri.

Pēdējo gadu nozīmīgākie *Gaudeamus* atskaņojumi: Luidži Kerubini *Rekviems*, Kurta Veila *Berlīnes rekviems* Latvijas pirmatskaņojums, Jāņa Lūsēna *Magnifikāts* pasaules pirmatskaņojums, Jura Kulakova *Mīlestībā viļņo krūts*. *Gaudeamus* viens no mērķiem ir jaunas vīru koru mūzikas radīšanas stimulēšana Latvijā, koris ir pasūtījis jaundarbus komponistiem: Maijai Einfeldei, Uģim Prauliņam, Edgaram Račevskim, Andrejam Selickim, Nikam Gothemam un Jurim Kulakovam.

Par radošo darbību *Gaudeamus* un tā diriģents Ivars Cinkuss ir saņēmis Rīgas domes 2005. gada Balvu kora mūzikā.
*Gaudeamus* pareizticīgo mūzikas albums "Manas dvēseles tērpu apskaidro" 2006. gadā tika izvirzīts kā labākais akadēmiskās mūzikas albums Latvijas mūzikas ierakstu kompāniju Gada balvai.

## Diskogrāfija
*Gaudeamus* ir izdevis daudzus mūzikas ierakstus Latvijas radio fondu vajadzībām, kā arī izdevis četrus CD albumus:
* Gaudeamus dzied klasiku, 1998. gads
* Latviešu romantiskā mūzika, 1999. gads
* Manas dvēseles tērpu apskaidro, 2005. gads
* Prauliņš, Pūce, Gothams, Mūzika vīru korim, 2007. gads

## Atsauces
Debesskrāpju spīts

***Debesskrāpju spīts*** ir latviešu dziedātāja Laura Reinika ceturtais studijas albums un trešais latviešu valodā. Albumu ierakstu kompānija MicRec PM izdeva . Albuma producenti ir Gints Stankevičs un Andris Šīrants, dziesmām latviešu valodā tekstus ir sarakstījis Mārtiņš Freimanis, un mūziku tām ir sarakstījis pats Lauris, taču dziesmām angļu valodā gan tekstu, gan mūziku ir sarakstījis Lauris Reiniks.

Albumā iekļautas tādas kompozīzijas kā "And You Came", kuru Lauris izpilda kopā ar igauņu dziedātāju Mārju. Šī dziesma guva lielus panākumus gan Latvijā, gan Igaunijā. Albumā iekļautas 12 dziesmas un 2 bonuss dziesmas - dziesmas "Es tev apmulsis" versijas angļu un krievu valodā.

## Dziesmu saraksts

## Skatīt arī
* Lauris Reiniks
* Laura Reinika diskogrāfija

## Ārējās saites
* Laura Reinika oficiālā mājaslapa /
* Micrec.lv profils
Krape

**Krape**, agrāk — **Veckrape**, ir apdzīvota vieta Ogres novada Krapes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta rietumos Lobes upes krastā autoceļu V988 un V996 krustojumā  no novada centra Ogres un  no Rīgas.

Krapē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, tautas nams, bibliotēka, pasts, feldšeru un vecmāšu punkts, veikals, luterāņu baznīca un pareizticīgo baznīca. Apdzīvotā vieta izaugusi padomju gados netālu no bijušās Krapes muižas pie pagasta skolas un baznīcas kā kolhoza "Ļeņins" ciemats. Krapes luterāņu baznīca (1802) un pareizticīgo baznīca (1891) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

## Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Hivi

thumb|270px|Rokas apsējs.
**Vācu armijas izpalīgi** jeb **Hivi** (tiešs latviskojums no , kas ir saīsinājums no  — “Palīdzēt gatavais”) bija brīvprātīgie Vērmahta izpalīgi, kuri Otrā pasaules kara sākumā izpildīja sanitāru, pavāru, šoferu, sapieru un citus darbus. Karam ritot uz priekšu un Trešā Reiha zaudējumiem pieaugot, viņus sāka izmantot arī cīņās pret partizāniem. 

Sākotnēji “hivi” nēsāja Sarkanās armijas formu bez jebkādām piederības zīmēm, vēlāk viņi tika ietērpti Trešā Reiha formās. Par piederību “hivi” parasti liecināja īpašs apsējs uz rokas, kuram virsū bija uzraksts *Im Dienst der Deutschen Wehrmacht*. Sievietēm, kuras pildīja izpalīdžu dienestu (pavāres, sanitāres un citi līdzīgi darbi), bija uzraksts: “Deutsche Wehrmacht”, bet tas nebija obligāts nosacījums sievietēm. Katrs “hivi” saņēma pilnu uzturdevu lielumā, kas atbilda vācu karavīru uzturdevai. Pēc 2 mēnešu dienesta “hivi” varēja saņemt arī algu un papildus uzturdevu.

Kopš Trešā Reiha austrumu kampaņas sākuma “hivi” skaits nepārtraukti auga un 1942. gadā tas sasniedz 200 000 cilvēku, bet 1943. gadā 600 000. Lai risinātu ar “hivi” saistītos jautājumus, tika radīts īpašs amats. 1943. gadā hivi tika iekļauti vācu divīzijas standartsastāvā (ap 2000 vienā Vērmahta divīzijā). Pēc 1945. gada februāra datiem “hivi” skaits esot bijis 600 000 cilvēku sauszemes spēkos, 50 000 - 60 000 gaisa spēkos, bet ap 15 000 jūras spēkos. 

Arturs Silgailis savā darbā “Latviešu leģions” novērtēja latviešu skaitu “hivi” dienestā kā 12 159.

## Piezīmes un atsauces
True Star: A Private Performance

***True Star: A Private Performance*** ir ASV mūziķes Bejonse Noulzas EP ieraksts.

## Dziesmu saraksts
# „Wishing On A Star” (Bejonse Noulza) - 4:07
# „Naive” (Bejonse Noulza & Solāža Noulza, piedaloties Da Brat) - 3:45
Raimons Kopa

**Raimons Kopa**, dzimis **Kopaševskis** (; dzimis , miris ), bija Francijas futbola uzbrucējs, 1950. gadu Francijas futbola izlases neatņemama sastāvdaļa. Viņš bija lielisks un vispusīgs saspēles veidotājs un guva arī daudz vārtu.

2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

## Karjeras statistika

|-
|1952||5||2
|-
|1953||6||3
|-
|1954||6||4
|-
|1955||6||4
|-
|1956||1||0
|-
|1957||0||0
|-
|1958||7||4
|-
|1959||4||0
|-
|1960||3||1
|-
|1961||3||0
|-
|1962||4||0
|-
!Kopā||45||18
|}

## Ārējās saites
Speak My Mind

**Speak My Mind** ir Bejonse Noulza balāžu izlases albums.

## Dziesmu saraksts
# "Intro"-0:10
# "My First Time"- 4:19
# "Fever"- 4:32
# "What's It Gonna Be"- 3:38
# "I Can't Take No More"- 4:46
# "Crazy Feelings" (with Missy Elliott)-	4:36
# "Me, Myself and I (Grizzly Mix)" (featuring Ghostface Killah)- 4:37
# "Summertime" (featuring P. Diddy)-	3:52
# "Sexy Lil Thug (Remix)" (featuring 50 Cent, Lil Boosie & Max Manelli)-	4:33
# "Work It Out (Radio Edit)"- 3:26
# "Sexuality" (feat. LL Cool J)- 2:29
# "Wishing on a Star (Neptune's Remix)"-	3:53
# "Keep Giving Your Love to Me"-	3:08
# "Check on It" (featuring Slim Thug)- 3:32
# "I-M Leaving"
;Bonus tracks
# "Wishing On A Star"
# "Outro"
Video Fan Pack

**Video Fan Pack** ir amerikāņu Destiny's Child DVD, kas tika izdots 2008 gada 8. janvārī.

## Dziesmu saraksts
# „Lose My Breath” Video Megamix by Destiny's Child 
# „Survivor” by Destiny's Child 
# „Emotion” by Destiny's Child 
# „Can't Nobody” by Kelly Rowland 
# „Do You Know” by Michelle Williams 
# „Me, Myself, and I” by Bejonse Noulza
Industriālā mūzika

**Industriālā mūzika** ir eksperimentāls ar elektronisko mūziku saistīts mūzikas žanrs, kas radies 1970. gadu vidū. Par industriālās mūzikas aizsākumu parasti uzskata ierakstu kompānijas *[[Industrial Records]]* nodibināšanas laiku un grupas *[[Throbbing Gristle]]* izveidošanos.

Viens no industriālās mūzikas sākotnējiem mērķiem bija veidot antimūziku — protesta formu pret tajā laikā pieaugošo mūzikas komercialitāti, tādējādi laužot daudzas mūzikas pamatpazīmes. Sākotnējā industriālā mūzika bija avangarda mūzika, kurā tika izmantots liels daudzums tam laikam netradicionālu mūzikas instrumentu un skaņojumu, izmantojot tā laika elektroniskās mūzikas tehnoloģijas. Tematiski industriālā mūzika daļēji ietekmējās no tā laika pankroka radikālajām sociālpolitiskajām idejām un izteiksmes veida paņēmieniem, pievēršoties daudziem transgresīviem un provokatīviem tabu tematiem un veidojot šokējošas performances.

Vēlāk 1980. gados industriālā mūzika mainījās: attīstījās vairāki apakšžanri un industriālā mūzika apvienojās ar dažādiem citiem mūzikas žanriem, radot, piemēram, industriālo deju mūziku, industriālo roku, neofolku un citus mūzikas žanrus (postindustriālā mūzika), lielākoties arī gandrīz pilnīgi zaudējot sākotnējo industriālās mūzikas skanējumu un koncepciju.

## Skatīt arī
* Avangards
* Elektroniskā mūzika
* No wave
* Postindustriālā mūzika
* Luidži Rusolo
* Trokšņu roks

## Atsauces
Laura Reinika diskogrāfija

Šī ir latviešu mūziķa **[[Lauris Reiniks|Laura Reinika]] diskogrāfija**. Lauris Reiniks kopumā ir izdevis 4 studijas albumus latviešu valodā un 1 angļu valodā. 2003. gadā tika izdots albums kopā ar Eirovīzijas projektu "F.L.Y." "Never Look Back".
## Studijas albumi
}
* Izdevējs: MicRec PM
* Formāts: CD
|Zelta disks
|}

## Videoklipi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Laura Reinika oficiālā mājaslapa /
Nakts veikalā

***Nakts veikalā*** ir latviešu mūziķa un komponista Laura Reinika piektais studijas albums un ceturtais latviešu valodā. Albumā iekļauti tādi skaņdarbi kā "Tik dīvaini tuvs", kuru Lauris izpilda kopā ar Lieni Šomasi, dziesmas angliskā versija "Take Off Your Mask" tika izpildīta 2007. gada Eirovīzijas nacionālās atlasē. Albumā iekļautas 17 dziesmas un 3 videoklipi.

## Dziesmu saraksts

### DVD

## Skatīt arī
* Lauris Reiniks
* Laura Reinika diskogrāfija

## Ārējās saites
* Laura Reinika oficiālā mājaslapa /
* Micrec.lv profils
Milk

***Milk*** (latviski: piens) var būt:

* Hārvijs Milks (*Harvey Milk*; 1930—1978) — ASV politiķis,
* "Milks" (*Milk*) — 2008. gada ASV biogrāfiska filma.
Joveri Museveni

**Joveri Kaguta Museveni** (*Yoweri Kaguta Museveni*, dzimis ) ir Ugandas prezidents kopš . 1967. gadā viņš bija students Tanzānijā, kur apguva marksisma idejas. Pēc tam devās uz Mozambiku, bet 1970. gadā Ugandas kara laikā uz Ugandu, tomēr 1971. gadā viņš pēc Idi Amina veiktā apvērsuma atgriezās Tanzānijā. No 1979. līdz 1980. gadam Museveni bija aizsardzības ministrs, kad Ugandas prezidents bija Miltons Obote. No 1980. līdz 1985. gadam viņš bija dumpinieku nacionālās atbrīvošanas armijas līderis. Sākot ar 2025. gadu, viņš ir trešais ilgāk amatā esošais nekaraliskās ģimenes nacionālais līderis pasaulē (pēc Teodoro Obianga Nguemas Mbasogo Ekvatoriālajā Gvinejā un Pola Bijas Kamerūnā).

## Ārējās saites

* 
* State House official website

|-
Peta Niksone

thumb|168px|Peta Niksone.

**Telma Ketrīna "Peta" Niksone** (*Thelma Catherine "Pat" Ryan Nixon*, dzimusi , mirusi ) bija 37. ASV prezidenta Ričarda Niksona sieva, kā arī ASV pirmā lēdija no 1969. līdz 1974. gadam.

Dzimusi Nevadā, Peta uzauga Losandželosā, Kalifornijas štatā. 1929. gadā viņa pabeidza vidusskolu un pēc tam mācījās Fullertona koledžā. Pēc tās beigšanas viņa iestājās Dienvidkalifornijas Universitātē. Lai apmaksātu studiju maksu, viņa strādāja vairākās darba vietās, tai skaitā, aptiekā, viņa bija arī mašīnrakstītāja un pat rentgenoloģe.  viņa apprecējās ar juristu Ričardu Niksonu un viņiem piedzima divas meitas. Viņa kopā ar vīru piedalījās 1946. un 1948. gadā veiksmīgajā kongresa vēlēšanu kampaņā. Vēlāk, kad viņas vīrs tika ievēlēts par ASV viceprezidentu (prezidents bija Dvaits Eizenhauers), viņa kļuva par valsts otro lēdiju. Šajā statusā viņa veica vairākas labdarības akcijas, kas pozitīvā gaismā tika atspoguļotas plašsaziņas līdzekļos.
Bērziņa

**Bērziņa** (vīriešu dzimtē Bērziņš) ir ļoti izplatīts latviešu cilmes uzvārds, izplatītākais sieviešu uzvārds Latvijā. Radies no vārda „bērzs” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aija Bērziņa (1978) — kinoproducente
* Emīlija Bērziņa (1903—1970) — aktrise;
* Ilze Bērziņa (1984) — šahiste;
* Inga Bērziņa (1963) — politiķe;
* Lidija Bērziņa (1901—1938) — aktrise;
* Liene Bērziņa (1984) — televīzijas personība;
* Lilita Bērziņa (1903—1983) — aktrise;
* Marija Bērziņa (1980) — aktrise;
* Rita Laima Bērziņa (1960) — ASV latviešu dzejniece.

## Atsauces
.dd

**DD** bija Vācijas Demokrātiskās Republikas ISO 3166-1 kods. Saīsinājums tika ņemts no valsts vāciskā nosaukuma: **''D**eutsche **D**emokratische Republik''. Saskaņā ar IANA politiku .dd varēja tikt izmantots kā augstākā līmeņa domēns šai valstij. Tomēr .dd nekad netika pievienots saknes vārdu serveriem.

Pēc Vācijas apvienošanās Austrumvācija kļuva par daļu no Vācijas Federatīvās Republikas, kurai jau bija piešķirts augstākā līmeņa domēns .de . ISO 3166-1 kods DD tika atsaukts 1990. gadā
## Ārējās saites
* Atbilstoša Usenet diskusija
Eklipse

[thumb|300px|Eklipse, mākslinieks Džordžs Stabbs ([1724-1806)]]

**Eklipse** ( — 'aptumsums'; dzimis 1. aprīlī 1764. gadā, miris 26. februārī 1789. gadā) bija 18. gadsimta tīrasiņu zirgu šķirnes sacīkšu zirgs, visu laiku slavenākais sacīkšu zirgs pasaulē. Tas bija pēctecis gan slavenajam Derlija arābu zirgam, gan Godolfīna arābu zirgam. Savas sacīkšu karjeras laikā Eklipse bija nepārspēts.

Eklipse piedzima prinča Viljama Augusta, Kamberlendas hercoga zirgu staļļos Berkšīrā. Eklipse bija tumšs sarķis. Pēc prinča Viljama nāves 1765. gadā viengadīgais ērzelēns Eklipse tika pārdots par 75 ginejām aitu tirgotājam Viljamam Vildmanam.

Piecu gadu vecumā Eklipse sāka piedalīties zirgu skriešanas sacīkstēs. Pirmās sacīkstes Eklipsem notika 1769. gadā 3. maijā Epsomā. Iespējams, tieši šajās sacīkstēs radās slavenais kapteiņa Denisa O'Kellija teiciens: "Eklipse pirmais, pārējie pazuduši." Tajos laikos zirgus, kas bija atpalikuši par 240 jardiem (apmēram 218 m), mēdza saukt par pazudušiem. Kapteinis Deniss O'Kellijs esot pusi zirga vinnējis vai to nopircis par 650 ginejām. Eklipses žokejs bija Džons Ouklijs, vienīgais žokejs, kas spēja jāt ar straujo zirgu. Skrienot zirgs turēja galvu ļoti zemu, gandrīz ar purnu skaroties pie zemes.

Eklipse piedalījās kopumā 18 sacīkstēs un visas astoņpadsmit uzvarēja. Eklipsem nekad nav iesists ar pātagu vai iedurti pieši sānos. Ar Eklipsi sacīkstēs pārtrauca skriet 1771. gadā, jo visi sacīkšu skatītāji totalizatorā derēja tikai par Eklipsi, jo tas vienmēr uzvarēja. Eklipse kļuva par vaislas ērzeli. Viņam piedzima 344 kumeļi, to skaitā daudzi slaveni sacīkšu zirgi. Ģenētiskie pētījumi liecina, ka 80% mūsdienu tīrasiņu zirgu ir pēcnācēji Eklipsem.

Eklipse nomira no kolikām 24 gadu vecumā, 26. februārī 1789. gadā. Eklipses skelets ir saglabāts, un tas atrodas Karaliskajā Veterinārijas koledžā Hārtfordšīrā. Ir šaubas, vai visi kauli ir autentiski, jo, piemēram, ir piecas Eklipses nagu kapsulas. Angļu valodā joprojām ir dzīvs teiciens: "Eklipse pirmais, pārējie pazuduši" (). Tas tiek lietots kā teiciens, kad vēlas atzīmēt kādu dominējošu faktu. Šis teiciens tiek lietots ne tikai Lielbritānijā, bet arī Amerikā.

## Eklipses vārds
Amerikas tīrasiņu zirgu skriešanas sacīkstes galvenā balva (gada labākais sacīkšu zirgs) tiek saukta par **Eklipsi**.

Eklipse Press ir izdevējkompānija, kas izdod izdevumus par tīrasiņu zirgiem un citu šķirņu zirgiem gan grāmatas, gan žurnālus, gan video u.c.

Eklipse Steiks — Apvienotās Karalistes zirgu skriešanas sacīkstes trīsgadīgiem un vecākiem tīrasiņu zirgiem distancē 1 jūdze 2 furlongi un 7 jardi (2018 m) Sandovparkā.

*Mitsubishi Eclipse* ir sporta mašīnas modelis, ko izstrādājusi *[[Mitsubishi Motors]]* kompānija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eklipses radu raksti
* http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/4815378.stm
.yt

**.yt** ir Majotas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). Tas ir deleģēts Francijas reģistratoram un oficiālā mājas lapa **nic.yt** pāradresē uz Francijas reģistratora mājas lapu AFNIC. Tomēr reģistrācija pašlaik ir pārtraukta.

## Ārējās saites
* IANA .yt whois informācija 
* .yt oficiālā mājas lapa
Venera (dieviete)

[thumb|235px|„Veneras dzimšana”, [Sandro Botičelli|Botičelli glezna]]

**Venera** () ir romiešu dieviete, kura ir atbildīga par mīlestību un skaistumu. Viņa ir analogs grieķu dievietei Afrodītei.

Sākotnēji Venera bija sakņu dārzu — augāja — aizbildne, kuras vārds nozīmēja „daile” — plaukstošas dabas daile. Vēlāk viņa kļuva par pavasara, puķu un visas dabas krāšņuma valdnieci. Vēlāk mīts par Aineju iespaidoja Veneras saplūšanu ar grieķu Afrodītes nozīmi, kas noveda līdz tam, ka Venera kļuva par mīlas dievi. Runā, ka tikai tad, kad pati iemīlējās un iepazina priekus un ciešanas, ko sagādā šīs jūtas, viņa kļuva par mīlas dievi. Tāpat kā Afrodīte, viņa kļuva par ne tikai mīlas, bet visa skaistuma dievi, kur vien viņa spēra kāju, tur izauga visskaistākās puķes. Tā kā Afrodīte bija Eneja māte, Venera kļuva par Eneja pēcnācēju ciltsmāti un visas Romas aizgādni.

Veneras tēvs bija dievu tēvs Jupiters un viņas mīļākie bija Marss un Vulkāns. Viņas dēls ir Amors, kurš ir viņas patstāvīgais pavadonis.

Viskrāšņāk Veneras kults uzplauka Jūlija Cēzara, romiešu imperatora, laikā, kurš sevi devēja par dievietes pēcteci. Tad tika uzcelta lieliska Veneras Radītājas pils.

Līdz ar Austrumu kultu izplatīšanos Veneru sāka identificēt ar citām dievietēm — Izīdas un Astartes kultiem.

Venera, Saules sistēmas planēta, ir nosaukta tieši par godu dievietei.
Rūdolfs Siverss

**Rūdolfs Siverss** (;  — ) bija padomju militārais darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis Pēterburgā. Piedalījies Pirmajā pasaules karā no 1914. līdz 1917. gadam. Krievijas impērijas armijā uzdienējies līdz praporščika (jaunākais virsnieks) pakāpei. Pēc 1917. gada Februāra revolūcijas ievēlēts pulka revolucionārajā komitejā. Bija viens no 12. armijas avīzes krievu valodā “Okopnaja Pravda” (“Ierakumu taisnība”) radītājiem un redaktoriem. 1917. gada jūlijā arestēts ar Pagaidu valdības akceptu. No aresta atbrīvots 1917. gada Oktobra revolūcijas notikumu virpulī. Pēc tam komandējis vienību no sarkangvardiem un matrožiem pret Krasnova spēkiem (Pulkovas rajonā). thumb|300px|Sarkangvardu vienība Rūdolfa Siversa vadībā|left1917. gada novembrī viņu nosūtīja uz Ukrainu, kur viņš piedalījās Donbasa ieņemšanā un Kaļedina spēku likvidācijā. 1918. gada februārī vadīja Sociālistisko armiju cīņās par Rostovu pie Donas, kura tika veiksmīgi ieņemta Pēc tam ieņēma Taganrogu. No marta līdz aprīlim komandēja 5. padomju armiju (vēlāk pārdēvēta par 2. speciālo) pret vāciešiem Ukrainas teritorijā. 1918. gada vasarā vadīja Speciālo brigādi (no septembra 1. Speciālā ukraiņu brigāde). 1918. gada 15. novembrī tika smagi ievainots. Vēlāk miris Maskavā no šī ievainojuma. Apbedīts Petrogradā, Marsa laukā.
Uldis Balodis (diriģents)

**Uldis Balodis** (dzimis  Trikātas pagastā, miris  Rēzeknē) bija latviešu kordiriģents.

## Biogrāfija
Dzimis Ernesta un Olgas Baložu ģimenē, Trikātas pagasta “Lašos”. 1945. gadā pabeidza Trikātas pamatskolu. Vidējo izglītību (1945-1950), ieguvis Valmieras vidusskolā. Vienlaikus ar mācībām vidusskolā, viņš apmeklēja vakara kursus Valmieras mūzikas skolā, kur apguva iemaņas kora diriģēšanā un mūzikas teorijas pamatus. 1950. gada Dziesmu svētkos vadīja savu pirmo Dauguļu-Dikļu ciema kori. 1950. gada rudenī Balodis iestājās Jāzepa Mediņa mūzikas vidusskolas kordiriģentu nodaļā, pēc tā absolvēšanas viņš 1952. gadā uzsāka mācības Jāzepa Vītola Latvijas Valsts konservatorijā kordiriģēšanas nodaļā. 1957. gadā absolvēja Latvijas Valsts konservatoriju un devās uz Rēzekni.  Tur viņš strādāja par skolotāju Rēzeknes mūzikas vidusskolā. No 1959. līdz 1964. gadam bija šīs skolas direktors. Pēc tam (1957-1992)  kordiriģentu nodaļas vadītājs, vadīja vidusskolas mācību jaukto kori un simfonisko orķestri. 1957. gadā pārņem Rēzeknes Kultūras nama jauktā kora "Ezerzeme" vadību, ātri no ta guva popularitati un panākumus.  Bija rajona, pilsētas un zonas Dziesmu svētku virsdiriģents. Miris Rēzeknē, kur apglabāts Rēzeknes kapos.
Latvijas garākās upes

20 Latvijas garākās upes pēc to garuma Latvijas teritorijā (iekavās norādīts upes garums visā tās tecējumā).
Latvijas lielākie ūdenskritumi

50 lielākie ūdenskritumi, kuri atrodas Latvijas teritorijā. Pavisam Latvijā ir 122 ūdenskritumi.

## Kurzemes ziemeļi

## Ventas baseins

## Gaujas baseins

## Daugavas baseins

## Atsauces
Prauliņš

**Prauliņš** (sieviešu dzimtē Prauliņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Emīls Prauliņš (1878—1929) — latviešu politiķis;
*Uģis Prauliņš (1957) — latviešu komponists un mūziķis.
Nensija Reigana

**Nensija Deivisa Reigana** (*Nancy Davis Reagan*, dzimusi **Anna Frensisa Robinsa** (*Anne Frances Robbins*) , mirusi ) bija amerikāņu aktrise, ASV prezidenta Ronalda Reigana sieva un no 1981. līdz 1989. gadam bija ASV pirmā lēdija.

## Biogrāfija
Nensija ar vārdu Anna Frensisa Robinsa piedzima 1921. gadā Ņujorkā, mašīnu tirgotāja un aktrises ģimenē. Drīz pēc Nensijas piedzimšanas viņas vecāki izšķīrās. Viņa uzauga Mērilendā, kur dzīvoja pie tēvoča un tantes, kamēr Nensijas māte aktīvi meklēja darbu. 1929. gadā māte apprecējās ar neiroķirurgu L. E. Deivisu, kas ģimeni pārveda uz Čikāgu. 1935. gadā patēvs oficiāli adoptēja meiteni, un viņa ieguva uzvārdu Deivisa. 1939. gadā pabeidza meiteņu latīņu skolu Čikāgā, bet 1943. gadā Šmita koledžu Masačūsetsā.

Nensija ieinteresējās par aktrises karjeru, sāka darboties Čikāgas teātrī, kur strādāja viņas māte. 1949. gadā pēc veiksmīgām kinoprovēm, *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]* studija ar viņu parakstīja 7 gadu līgumu. Pseidonīmu **Nensija Deivisa** viņa ieguva 1940. un 1950. gados, kad viņa strādāja par aktrisi. Viņa ir filmējusies tādās filmās, kā *[[Night into Morning]]* (1951), *[[Donovan's Brain]]* (1953) un *[[Hellcats of the Navy]]* (1957).

1949. gadā Nensija iepazinās ar Ronaldu Reiganu, kurš tajā laikā bija aktieru ģildes prezidents. 1952. gadā viņi apprecējās, viņiem piedzima divi bērni.
 
## Darbība ASV pirmās lēdijas statusā
No 1967. līdz 1975. gadam Nensija bija Kalifornijas štata pirmā lēdija, jo viņas vīrs Ronalds Reigans šajā laikā bija štata gubernators. 1980. gadā, kad Ronalds Reigans pretendēja uz ASV prezidenta posteni, Nensijai bija liela loma vīra vēlēšanu kampaņas organizēšanā. Līdz ar Ronalda Reigana uzvaru vēlēšanās, Nensija kļuva par ASV pirmo lēdiju. Viņa bija šajā statusā no 1981. līdz 1989. gadam.
[thumb|left|200px|Nensija Reigana pretnarkotiku rallijā ''Just Say No'' [Losandželosa|Losandželosā (1987. gads)]]
1982. gadā Nensija Reigana aizsāka kampaņu pret narkotikām, kuras lozungs bija "Vienkākši saki nē" (*Just Say No*). Viņa ceļoja pa ASV, apmeklēja narkotiku rehabilitācijas centrus, uzstājās televīzijā. Kampaņa pārauga starptautiskā līmenī, kad Nensija uzaicināja citu valstu pirmās lēdijas piedalīties konferecē par cīņu pret narkotikām. 1988. gadā Nensija Reigana kļuva par pirmo starp pirmajām lēdijām, kas tikusi uzaicināta runāt no ANO Ģenerālā asamblejas tribīnes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* First Lady Biography: Nancy Reagan  National First Ladies Library
Parastais sīksamtenis

**Parastais sīksamtenis** jeb **samtenītis** (*Coenonympha pamphilus*) ir raibeņu dzimtas (*Nymphalidae*) Latvijā dzīvojoša tauriņu suga, kas pieder pie samteņu cilts (*Satyrini*). Šai sugai ir plašs izplatības areāls, tā sastopama Eirāzijā līdz Mongolijai austrumos un Ziemeļāfrikā.  Salīdzinot ar citām sīksamteņu sugām, parastais sīksamtenis mājo sausākos biotopos: sausās pļavās un stepē, kā arī kalnu pļavās līdz 2000 metriem virs jūras līmeņa. Latvijā tas ir visbiežāk sastopamais sīksamtenis un to var novērot visā teritorijā.

## Morfoloģija
Parastais sīksamtenis ir neliels dienas tauriņš. Tā spārnu plētums 25—36 mm, ķermeņa garums apmēram 10 mm. Spārni no virspuses ir vienkrāsaini — oranždzeltenā krāsā, tikai uz priekšējiem spārniem galos ir neliels melns punktiņš. Parastais sīksamtenis lidojumā ir visgaišākais no Latvijas sīksamteņiem. No apakšpuses priekšspārni ir oranži ar pelēku galu, bet aizmugurējie spārni pelēki, samtaini ar blāvu, viļņainu šķērsjoslu spārna centrālajā daļā. Tā galvenā pazīme ir dekoratīva melni-balta "actiņa" uz priekšējā spārna gala. Šī iezīme uzreiz atšķir parasto sīksamteni, jo visām pārējām sugām košāki un dekoratīvāki ir aizmugurējie spārni.

(MHNT) Coenonympha pamphilus - Foret de Bouconne, France - male dorsal.jpg|*Coenonympha pamphilus* ♂ 
(MHNT) Coenonympha pamphilus - Foret de Bouconne, France - male ventral.jpg|*Coenonympha pamphilus* ♂ △


thumb|220px|Parastā sīksamteņa galvenā pazīme no spārnu apakšas ir dekoratīvā actiņa priekšpārnu galā

## Ekoloģija
Parastais sīksamtenis ir vienīgais no sīksamteņiem, kuram gadā attīstās divas paaudzes. Pirmās paaudzes tauriņi izšķiļas maija sākumā (visagrāk no visiem sīksamteņiem), otrās paaudzes tauriņi izlido jūlija beigās vai augusta sākumā. To  var novērot dažādos biotopos: pļavās, mežmalās, norās, kāpās, izcirtumos, ceļmalās, vietās, kur bagātīgi aug graudzāles. Kāpuri uz graudzālēm atrodami no jūnija līdz rudenim un pēc pārziemošanas līdz aprīlim, kad tie iekūņojas. Parastais sīksamtenis pārziemo kāpura stadijā. Kāpuri barojas ar dažādām graudzālēm, piemēram, ar aitu auzenēm, smaržzālītēm, ciņusmilgām, skarenēm un sekstainēm.

## Galerija

Attēls:Coenonympha pamphilus (Small Heath).jpg
Attēls:Coenonympha pamphilus 2.jpg
Attēls:Coenonympha.pamphilus.jpg
Attēls:Hooibeestje, Small Heath, Fadet commun, Kleines Wiesenvögelchen, Coenonympha pamphilus_edit.jpg
Attēls:Coenonympha pamphilus Nemos.jpg|Parastā sīksamteņa zīmējums spārniem no virspuses


## Atsauces

## Literatūra
* Povilas Ivinskis, Jonas Augustauskas. *Lietuvos dieniniai drugiai*. Kaunas: Lututė, 2004. 

## Ārējās saites

* Tauriņi jeb zvīņspārņi: Samteņi 
* Dabas foto: Parastais sīksamtenis
* Coenonympha pamphilus (LINNAEUS, 1758) - Kleines Wiesenvögelchen
Reigans

**Reigans** (*Reagan*) var būt:

* Ronalds Reigans — bijušais ASV prezidents

## Skatīt arī
* Nensija Reigana — Ronalda Reigana sieva;
* Reigani — latviešu mūzikas grupa.
Runtiņš

**Runtiņš**, saukts arī par **Runtiņupīti**, ir Gaujas labā krasta pieteka Siguldas novadā. Iztek no mežaina apvidus austrumos no Raganas. Augštece līdz autoceļam P7 regulēta. Lejpus Krimuldas baznīcas tek pa izteiktu ieleju. Krastā atrodas Kubeseles pilskalns, Kubeseles ala (Runtiņala) un Saulstaru klintis un ala.
Mežeckis

**Mežeckis** ir slāvu cilmes uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

* Jānis Mežeckis‎ (1953) — latviešu sporta darbinieks, treneris;
* Roberts Mežeckis (1981) — latviešu futbolists;
* Romāns Mežeckis (1964) — latviešu jurists, uzņēmējs un politiķis.

## Atsauces
.bl

**.bl** ir nākotnes Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD), kurš visticamāk tiks piešķirts Senbartelmī, vadoties pēc 2007. gada 21. septembra ISO 3166 Pārvaldības aģentūras lēmuma piešķirt **BL** kā ISO 3166-1 alfa-2 kodu Senbartelmī. Šis lēmums sekoja no Francijas 2007. gada 15. jūlija lēmuma par aizjūras teritorijām.Pašlaik Senbartelmī lieto Gvadelupes augstāka līmeņa domēnu .gp un Francijas augstāka līmeņa domēnu .fr.

## Ārējās saites
* IANA .bl whois informācija
Oļegs Sorokins

**Oļegs Sorokins** (dzimis 1974. gada 4. janvārī Rīgā) ir bijušais latviešu hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā, pēc karjeras beigām — hokeja treneris un analītiķis televīzijā. Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Izlases rindās spēlējis 2002. gada olimpisko spēļu turnīrā, kā arī septiņos Pasaules čempionātos.

Pašlaik (2018) Sorokins ir Latvijas U-18 izlases un kluba HS "Rīga" galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru sāka 1991. gadā, kad Rīgas "Pārdaugava" otrajā sastāvā aizvadīja sešas spēles Latvijas čempionātā. 1993.—94. gada sezonā Sorokins aizvadīja četras spēles arī "Pārdaugavas" rindās Starptautiskajā hokeja līgā. 1994.—95. gada sezonu jau pilnībā aizvadīja "Pārdaugavas" pirmajā sastāvā. 1996.—97. gada sezonu aizvadīja dažādās Ziemeļamerikas līgās, taču tad pievienojās Austrumeiropas hokeja līgā spēlējošajai Rīgas "Juniors".

1996.—97. gada sezonas vidū Sorokins pārcēlās uz Somiju, kur pievienojās 1. divīzijas komandai Hermes. Nākamās sezonas vidū pārcēlās uz Vāsas "Sport", tās sastāvā aizvadot nākamo pusotru sezonu. 2000.—01. gada sezonu Sorokins aizvadīja Slovākijas Ekstralīgas vienībā Bratislavas "Slovan", tad gadu pavadīja Krievijas Superlīgas vienībā Permas "Molot Prikamie". 2002.—03. gada sezonu uzsāka HK Rīga 2000 sastāvā, taču tad pievienojās SM līgas komandai Pori "Ässät". "Assat" sastāvā Sorokins spēlēja līdz 2004.—05. gada sezonas noslēgumam.

2005.—06. gada sezonu aizsargs vēlreiz uzsāka HK Rīga 2000, taču tad pievienojās Austrijas hokeja līgas klubam Lincas "Black Wings". Nākamās sezonas ievadā Sorokins pievienojās Allsvenskan komandai Södertälje SK.

## Ārējās saites
Lost Highway

**Lost Highway** var būt:

* Ceļš uz nekurieni (*Lost Highway*), 1997. gada Deivida Linča filma
** Lost Highway (skaņu celiņš), skaņu celiņš Linča filmai
* Lost Highway (albums), Bon Jovi 2007. gada albums
* Lost Highway Records, kantrī mūzikas ierakstu kompānija
Rūja

**Rūja** ir upe Ziemeļvidzemē. Iztek Igaunijā, Sakalas augstienē no Ruhijerva ezera. Latvijā šķērso Ērģemes pauguraini un tek pa Burtnieka līdzenumu. Augšpus Naukšēniem upe lielākoties regulēta. Pie Naukšēniem uzņem Acupītes ūdeņus, kas kopā ar Ķiri un Gulbeni veido 1/3 Rūjas baseina. Lejpus Saprašas ietekas tek pa plašu pārpurvotu palieni. Kreisajā krastā bijušie Rūjas dīķi.

Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Lode, Naukšēni, Rūjiena. Upi šķērso autoceļi P17 un P22.

Upes nosaukums cēlies no igauņu valodas vārda ar nozīmi ‘sile’, ‘vienkoča laiva’.

## Pietekas

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristovskis

**Kristovskis** var būt:

* Aleksandrs Kristovskis (1893—1941), virsnieks;
* Leonīds Kristovskis (1923—2018), tēlnieks;
* Ģirts Valdis Kristovskis (1962), politiķis.
Luijs Rīels

**Luijs Rīels** (*Louis Riel*; dzimis , miris ) bija kanādiešu politiķis, Manitobas provinces dibinātājs un Kanādas metisu (Ziemeļamerikas indiāņu un franču pēcteču) vadītājs Kanādas prērijās. Viņš vadīja divas pretošanās kustības pret Kanādas valdību un tās pirmo pēckonfederācijas premjerministru, seru Džonu Makdonaldu. Viņš tiecās saglabāt metisu tiesības un kultūru, lai gan to dzimtene arvien vairāk nonāca Kanādas ietekmes sfērā. Rīels rīkoja metisu sacelšanos pret angļvalodīgajiem kolonistiem, par ko Rīels tika sodīts ar nāvi. Mūsdienās daudzi ir atzinuši Rīelu par tautas varoni.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CBC Digital Archives: Rethinking Riel
* Heritage Minutes: Historica Minutes (History by the Minute): Louis Riel
* Louis Riel — University of Saskatchewan library
Antons Drekslers

**Antons Drekslers** (;  — ) Vācu strādnieku partijas (vēlākā NSDAP) dibinātājs.

## Biogrāfija
Antons Drekslers dzimis Minhenē (Vācijā). Viņa tēvs bija dzelzceļa strādnieks. Viņš strādāja par atslēdznieku Minhenē, bet 1902. gadā kļuva par dzelzceļa atslēdznieku Berlīnē. Pirmā pasaules kara laikā viņš iestājās Vācijas Tēvzemes partijā (). 1918. gada martā ar saviem kolēģiem nodibināja "Brīvo strādnieku komiteju par labāku pasauli" (), bet vēlāk, šai pat gadā — konservatīvo "Strādnieku politisko pulciņu" (). Drekslers sevi sauca par sociālistu, strādnieku, kurš iestājas pret kapitālismu, tomēr tas vairāk bija sociālisms ar nacionālisma nokrāsu.

1918. gada 5. janvārī kopā ar Karlu Hareru, Gotfrīdu Federu un Dītrihu Ekartu Minhenē nodibināja Vācu strādnieku partiju, DAP (), kuru 1920. gada 24. februārī tika pārdēvēta par Vācu nacionālsocialistisko strādnieku partiju, NSDAP (). 1919. gada janvārī Antons publicēja rakstu "Proletāriešu Internacionāļu sabrukums un brālības idejas krahs". Tajā pat gadā parādījās viņa pamflets "Mana politiskā... No vācu strādnieka politiskās dienasgrāmatas", kura piesaistīja Ādolfa Hitlera uzmanību.

1919. gadā Hitlers no savas vadības puses (Reihsvēra) tika nosūtīts uz Drekslera partijas sanāksmi, lai pārbaudītu tās politiskos uzskatus un tās nostāju. Ievērību partijas biedru starpā viņš ieguva 1919. gada 12. septembrī, kad no publikas teica runu pret runātāju no tribīnes, kurš aizstāvēja Bavārijas atdalīšanos no Vācijas. Drīz pēc tam Hitlers iestājās partijā. 1921. gadā viņš tika ievēlēts par tās priekšsēdētāju. Drekslers, kurš sāka zaudēt savu ietekmi partijā, centās vest sarunas ar citām labējām partijām par iespējamo apvienošanos, bet neveiksmīgi. 1921. gada 25. martā Dekslers vērsās policijā, kurā sūdzējās par Hitlera provokatorisku rīcību. Pēc Hitlera nākšanas pie varas NSDAP Drekslers kļuva par tās "goda priekšsēdētāju".

Šo amatu viņš saglabāja līdz 1923. gadam, kad notika Alus pučs. Viņš tajā nepiedalījās un pēc partijas aizliegšanas iestājās Tautas blokā. No tā viņš tika ievēlēts Bavārijas landtāgā (1924.—1928). 1925. gadā, kad tika atjaunota NSDAP darbība, nepiedalījās tās darbībās un distancējās no tās. 1933. gadā, kad pie varas Vācijā nāca NSDAP, atkal iestājās tajā. 1934. gadā apbalvots ar "Asiņu ordeni", kurš tika izveidots, lai atminētos 1923. gada puču, tomēr partijā viņš nebija vairs politiski svarīgs. 1942. gadā miris Minhenē.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
Četri balti krekli (mūzikas klubs)

**"Četri balti krekli"** (**ČBK**) bija latviešu mūzikas klubs Rīgā, Vecpilsētas ielā 12. Klubs dibināts 2000. gada 15. martā un darbojās līdz 2020. gada jūnijam, kad tika slēgts. Sākotnēji klubā atskaņoja tikai Latvijā radītu mūziku un vismaz reizi nedēļā uzstājās Latvijas mūziķi, bet kopš 2015. gadā, lai piesaistītu vairāk tūristus, klubā ieviesa īpašu vasaras režīmu, kurā trešdienās un ceturtdienās atskaņoja arī ārzemju mūziku.

Klubu dibināja trīsdesmitgadnieki — mūziķis un muzikālo raidījumu vadītājs Normunds Jakušonoks, mārketinga speciālists Oskars Tutiņš, viesnīcu un restorānu jomas speciālists Anrijs Tamisārs un Ainārs Tamisārs, lai radītu vietu, kur atpūsties viņu vecuma cilvēkiem. Kluba nosaukums ņemts no filmas "Elpojiet dziļi" sākotnējā nosaukuma "Četri balti krekli", un klubā bija izvietotas lielformāta melnbaltās fotogrāfijas no filmas. Klubā notika mūzikas grupu koncerti, mūzikas albumu prezentācijas pasākumi, tarifikācijas skates, kā arī jauno grupu un dziedātāju konkursi. 

2009. gadā "Četri balti krekli" trešdienās aizsāka "Studentu sestdienas", kurās klubā uzstājās jaunās grupas un studentiem bija bezmaksas ieeja. 2016. gadā klubam ieejas maksa atcelta. 2017. gadā blakus klubam atklāts mūzikas un kino pagalms "Kreklu dārzs".

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Četru baltu kreklu" virtuālais muzejs
Velsas ponijs

**Velsas ponijs** ir poniju šķirne, kurai ir četras sekcijas: sekcija A — Velsas kalnu ponijs, sekcija B — Velsas ponijs (sekcija B), sekcija C — Velsas braucamā tipa ponijs, sekcija D — Velsas braucamais ponijs. Katrai sekcijai ir savi standarti un kvalitātes prasības.


Image:Welsh-A-Buggy.jpg|Velsas kalnu ponijs sekcija A
Image:Welsh ponny.jpg|Velsas ponijs (sekcija B)
Image:Welsh-C-Trot.jpg|Velsas braucamā tipa ponijs sekcija C
Image:Welsh-D-Kutsche.jpg|Velsas braucamais ponijs sekcija D


## Atsauces

## Ārējās saites
* The Welsh Pony and Cob Society
* Welsh Ponies are...
* Devonponies