open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mongoļi

**Mongoļi** (, *Mongolchuud*, ) ir vairāku radniecīgu mongoloīdās rases tautu kopums, kas runā mongoļu valodās. Mūsdienās mongoļi tiek iedalīti divās lielās grupās, no kurām viena daļa mīt Mongolijā, kur veido valsts pamatnāciju, bet otra dzīvo Ķīnas ziemeļaustrumos. 

Lielākā mongoļu cilts ir halhi, kuri dzīvo Mongolijā. Vēl Mongolijā dzīvo oirati. Par mongoļiem sauc arī Ķīnā dzīvojošos baoaņus, dunsjanus, daurus un bargus, kā arī Krievijā dzīvojošos burjatus un kalmikus. Nereti par mongoļiem tiek saukti tikai Mongolijas iedzīvotāji, lai gan daudzas mongoļu ciltis mīt blakus esošajā Ķīnā, galvenokārt Iekšējās Mongolijas autonomajā reģionā. Mongolijā kopumā dzīvo ap 3,1 miljonu mongoļu, bet Ķīnā viņu skaits tiek lēsts ap 5,8 miljoniem. Pēc reliģiskās pārliecības lielākoties budisti.

## Vēsture
[thumb|[Čingishans, pirmais Mongoļu impērijas imperators]]
Mongoļu etnoģenēze nav līdz galam izpētīta. Tiek uzskatīts, ka tie cēlušies no pirmiedzīvotāju ciltīm, kas mitušas mūsdienu Mongolijā un Ķīnas ziemeļrietumu teritorijās. Ķīniešu hronikās mongoļus piemin sākot ar 7.—10. gadsimtu. 12. gadsimta beigās un 13. gadsimta sākumā tie Čingishana vadībā iekaroja plašas teritorijas, kas ļāva izveidot Mongoļu impēriju (tā pastāvēja no 13. līdz 14. gadsimtam). Šajā laikā mongoļu karaspēks sasniedza Oderas upi mūsdienu Polijas teritorijā, Adrijas jūru, Tuvos Austrumus, Indoķīnu, Javu un Japānu. Pēc impērijas sabrukuma mongoļi sašķēlās vairākās grupās.

## Mongoļu kultūra
Daudzi mongoļi dzīvo kā klejotāji, klīstot pa stepi no vienas vietas uz citu ar visu iedzīvi un mājdzīvniekiem. Viņi dzīvo jurtās. Arvien vairāk iedzīvotāju pārceļas uz dzīvi pilsētās, galvenokārt uz galvaspilsētu Ulanbatoru, kā arī sāk dzīvot vienuviet lopkopības fermās.

Mongoļu ganu ģimenēs bērni līdz astoņu gadu vecumam mācās mājās. Pēc tam viņi dodas uz internātskolām Ulanbatorā un citās pilsētās. Visi bērni jau no mazotnes mācās jāt ar zirgu. Nadama svētkos viņi sacenšas zirgu skriešanās sacensībās. Bez jāšanas vēl iecienītas sportiskās aktivitātes ir cīņas sports un loka šaušana.

Ulanbatorā lielākā daļa cilvēku dzīvo daudzdzīvokļu namos. Daudzus vilina dzīve laukos un pieder jurtas ārpus pilsētas. Brīvajā laikā mongoļi pievēršas mūzikai. Mongoļu tautasdziesmas ir par mīlestību, piedzīvojumiem un dzīvi stepē.

Mongoļi pārtiek galvenokārt no piena produktiem, siera un gaļas. Uzturā maz lieto dārzeņus, kas skaidrojams ar to, ka ir maz lauksaimniecībā izmantojamās zemes. Tautā iecienīto dzērienu airaku gatavo no ķēves piena, ko trīs dienas skābē, līdz to var lietot.

## Atsauces

## Ārējās saites
Boriss Moisejevs

**Boriss Moisejevs** (, dzimis  Mogiļevā, miris  Krievijā) bija baltkrievu izcelsmes krievu dziedātājs, dejotājs, horeogrāfs un aktieris, Krievijas PFSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (2006), Starptautiskās estrādes mākslas darbinieku savienības biedrs, partijas "Vienotā Krievija" biedrs (no 2003. gada). Skandalozais un ekscentriskais mākslinieka skatuves veidols kļuva par iemeslu piketiem pirms viņa koncertiem, ko rīkoja gan reliģiski noskaņotas personas, gan homofobu kustības, apvainojot dziedātāju homoseksualitātes propagandā. Šo piketu dēļ dažās Krievijas pilsētās dziedātājs atcēla koncertus.

Miris 2022. gada 27. septembrī pēc atkārtotiem smadzeņu insultiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* 
* Borisa Moisejeva forums
* Borisa Moisejeva youtube kanals
*
Dženisa Džoplina

**Dženisa Džoplina** (*Janis Lyn Joplin*; 1943-1970) bija amerikāņu dziedātāja un komponiste. Ievērojama amerikāņu 60. gadu mūzikas un hipiju kustības ikona. Tiek uzskatīta par vienu no labākajām rokmūzikas dziedātājām pasaulē.

## Biogrāfija
Dženisa Džoplina ir dzimusi 1943. gada 19. janvārī Portartūrā (*Port Arthur*), Teksasas štatā, ASV. Jau skolas gados sākusi nodarboties ar mūziku un mākslu (glezniecību). Popularitāti ieguva 60. gadu vidū kad iesaistījās vairākas psihedēliskā roka un blūza grupās kā vokāliste (*Big Brother and the Holding Company*, *Kozmic Blues Band* u.c.). Vēlāk uzsākusi arī solokarjeru. Džoplina ņēma aktīvu dalību hipiju kustībā un kļuva par savdabīgu šīs kustības ikonu. Lielāko savu mūža daļu cīnījās ar atkarību no alkohola un narkotikām.

1969. gadā Džoplina piedalījās slavenajā Vudstokas rokfestivālā. Dženisa Džoplina tika atrasta mirusi savās mājās Losandželosā 1970. gada 4. oktobrī. Par nāves cēloni tiek uzskatīta heroīna pārdozēšana.

## Ārējās saites
Antiņciems

**Antiņciems** ir ciems Tukuma novada Lapmežciema pagastā. Izvietojies Kaņiera ezera dienvidaustrumu krastā  no pagasta centra Lapmežciema,   no Rīgas.

Antiņciems ir viens no pagasta diviem „zemnieku“ ciemiem (pretstatā piekrastes zvejniekciemiem). Dienvidos no ciema atrodas Raganu purva Sēra dīķu taka.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Neatkarīgās Tukuma Ziņas. Antiņciema vecākā atmiņstāsts
Čaukciems

**Čaukciems** ir ciems Tukuma novada Lapmežciema pagastā. Izvietojies starp Kaņiera ezera rietumu krastu un Slocenes upi  no pagasta centra Lapmežciema,  no novada centra Tukuma un  no Rīgas.

Čaukciems ir viens no pagasta diviem „zemnieku“ ciemiem (pretstatā piekrastes zvejniekciemiem). Kopš 1783. gada Grenzes stiga šo ciemu sadala divās daļās, no kurām viena (Lapmežciema pagasta daļa) tiek pieskaitīta Vidzemei, bet otra — Smārdes pagasta daļa — Kurzemei. Smārdes pagasta daļā atrodas arī Čauku kapi.

## Atsauces
Jāņa atklāsmes grāmata

[thumb|13. gadsimta [manuskripts.]]
**Jāņa atklāsmes grāmata** (; saīsinājums: **Jņ. atkl.**) ir pēdējā Jaunās Derības grāmata. Tāpat tā ir vienīgā pravietojumu grāmata tajā. Tās autors ir pravietis Jānis, tiek uzskatīts, ka atklāsmes grāmatas un Jāņa evaņģēlija un Jāņa vēstuļu autors nav viens un tas pats cilvēks, jo būtiski atšķiras rakstības stils un saturs. Tāpat tiek uzskatīts, ka darbs rakstīts no cietuma Patmas salā. Vairākums zinātnieku uzskata, ka darbs ir sarakstīts 1. gadsimtā.

## Ārējās saites
* 
* 
* Jāņa atklāsmes grāmatas teksts latviski
Māstrihta

**Māstrihta** () ir pilsēta Nīderlandē, Limburgas provinces administratīvais centrs. Tā atrodas Limburgas provinces dienvidos. Māstrihta ir pazīstama kā vēstures, kultūras, vietējās folkloras un izglītības pilsēta. Tā ir vissenāko Eiropas pilsētu tīkla locekle. Tajā atrodas vairākas augstākās mācību iestādes, tai skaitā Māstrihtas Universitāte, kurā ietilpst arī Māstrihtas Universitātes koledža. Māstrihtā ir pieaugošs ārzemju studentu skaits. Caur pilsētu plūst Māsas upe. Šī ir viena no vecākajām pilsētām Nīderlandē, iespējams, arī visvecākā. Māstrihta pazīstama ar gleznainajiem parkiem un vēsturiskām celtnēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas mājaslapa
Tegu

**Tegu** (, *Daegu*) ir pilsēta Dienvidkorejā, ceturtā lielākā pilsēta valstī pēc Seulas, Pusanas un Inčhonas. Pilsēta atrodas valsts dienvidaustrumos, apmēram 80 km attālumā no piekrastes. Senajos laikos Tegu bija Sillas karalistes daļa.

Pilsētā notiek 2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā, šī ir pirmā reize, kad Pasaules čempionāts notiek kontinentālajā Āzijā. Tāpat šis ir trešais lielais sporta pasākums Dienvidkorejā pēc 1988. gada Seulas Olimpiskajām spēlēm un 2002. gada Pasaules kausa finālturnīra futbolā. Tegu ir bāzēti beisbola, basketbola un futbola klubi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ragaciems

**Ragaciems** ir ciems Tukuma novada Lapmežciema pagastā, dienvidos no Ragaciema raga. Ciems savu nosaukumu ieguvis no tuvējā zemesraga. Izvietojies starp Rīgas līci un Kaņiera ezeru pie autoceļa P128  no pagasta centra Lapmežciema,  no novada centra Smārdes un  no Rīgas. Dienvidos pa Starpiņupīti, kuru ap 1667. vai 1668. gadu licis izrakt hercogs Jēkabs, ciems robežojas ar Lapmežciemu, ar kuru faktiski saplūdis.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Galerija

Attēls:Ragaciema bāka - Ragaciema Lighthouse (1).jpg|Ragaciema vecā un jaunā bāka
Attēls:Latvia, Ragaciems beach view towards Jurmala 2.jpg|Ragaciema pludmale
Attēls:Latvia, Ragaciems beach view towards Jurmala.jpg
Attēls:Latvia, Ragaciems beach view towards Jurmala 3.jpg
Attēls:Latvia, beach between Ragaciems and Klapkalnciems.jpg|Pludmale '*Gausā jūdze*' starp Ragaciemu un Klapkalnciemu. Attālumā redzams Ragaciema rags.
Attēls:Ragaciema sedumi - panoramio (3).jpg|Ragaciema sedums


## Novadnieki
Ragaciemā ir dzīvojuši
* Oļegs Skarainis, tēlnieks
* Imants Ziedonis, dzejnieks
* Haims Kogans, uzņēmējs

## Atsauces

## Ārējās saites
Bigauņciems

**Bigauņciems** ir ciems Tukuma novada Lapmežciema pagastā. Izvietojies Jūrmalas austrumu pierobežā starp Rīgas līci un Vecsloceni pie autoceļa P128  no pagasta centra Lapmežciema,  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Ziemeļrietumos pa Siliņupi robežojas ar Lapmežciemu, ar kuru faktiski saplūdis.

## Vēsture
Viduslaikos stratēģiski svarīgais Kaņiera ezera (, no līvu valodas "zosu ezers") apvidus piederēja Livonijas ordeņa mestra teritorijai, un caur to gāja senais kara ceļš no Rīgas uz Tukuma pili. 
Pēc 1660. gada Olivas miera līguma hercogs Jēkabs pavēlēja izbūvēt kanālu, kas savienotu Slokas ostu pie Lielupes ar Baltijas jūru pa tagadējo Vecslocenes upīti un Slokas ezeru līdz tagadējās Siliņupes ietekai jūrā, tādējādi nodrošinot kuģu ceļu no Jelgavas līdz jūrai.

Bigauņciems (), agrāk **Bigauņi**, izveidojies 18. gadsimta beigās Siliņupes krastā kā Slokas draudzes novada zvejniekciems. 
1824. gadā atklāja diližansu satiksmi un Bigauņciems izveidojās par rīdzinieku vasarnīcu vietu. 1840. gadā uz Ķemeriem cauri purvam pāri Slocenes upei uzbūvēja ceļu (tagad Vecais Ķemeru ceļš).

Bigauņciema pagastskolā 1897.–1898. gadā par skolotāju strādāja Vilis Plūdons un jūrmalas dzīves pretišķību iespaidā tapa viņa poēma "Divi pasaules" (1899).
Zvejniekciemiem raksturīgās ainavas dēļ šajā ciemā uzņemtas vairākas latviešu spēlfilmas — “Zvejnieka dēls”, “Nāves ēnā”, “Svešiniece ciemā”. Pie Siliņupes ietekas līcī ierīkota Kupskalnu dabas taka.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Teilors Lautners

**Teilors Daniels Lautners** (, , dzimis  Grandrapidsā, Mičiganas štatā, ASV) ir amerikāņu aktieris, modelis un cīņas sportists. Bērnībā viņš bija labākais savā svara kategorijā Amerikas sporta karatē asociācijas vērtējumā. Vēlāk viņš uzsāka aktiera karjeru, sākumā tēloja dažādas otrā plāna lomas seriālos, kā arī ierunāja dažādus tēlus TV seriālos. Plašākai publikai viņš kļuva pazīstams ar Džeikoba Bleka lomu "Krēslas" sāgā. Par šo lomu viņš ir saņēmis vairākus apbalvojumus, tai skaitā *MTV Movie*, *People's Choice* un *Scream* balvas. 2010. gadā viņš bija vispelnošākais jaunietis Holivudā.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
ASV viceprezidents

**Amerikas Savienoto Valstu viceprezidents** ir otra augstākā amatpersona Amerikas Savienotajās Valstīs pēc prezidenta. Amats tika izveidots  līdz ar ASV Konstitūcijas pieņemšanu. Viceprezidentu kopā ar prezidentu ievēl netiešās vēlēšanās uz četriem gadiem. Saskaņā ar šo sistēmu, katram štatam ir piešķirts noteikts balsu skaits, kas saskan ar šī štata pārstāvju vietu skaitu Kongresā. Viceprezidents ir pirmā persona, kas var aizvietot valsts prezidentu, ja tas mirst prezidentūras laikā, atkāpjas vai tiek atcelts no amata.

Saskaņā ar Konstitūciju, ASV viceprezidents ir ASV Senāta vadītājs. Viņš nepiedalās balsojumos, bet gadījumos, ja balsu skaits ir neizšķirts, ASV viceprezidentam pieder izšķirošā balss.

Par pirmo ASV viceprezidentu kļuva Džons Adams 1789. gada 21. aprīlī, pašreizējais ASV viceprezidents ir Džeimss Deivids Venss.

## Skatīt arī
* ASV viceprezidentu uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Baltais Nams
Prinstonas Universitāte

**Prinstonas Universitāte** () ir uz pētniecību orientēta privāta Efeju līgas universitāte, kas atrodas Prinstonā, Ņūdžersijas štatā. Universitāte dibināta 1746. gadā kā **Ņūdžersijas koledža** (*College of New Jersey*) Elizabetē, Ņūdžersijā, 1747. gadā tā pārvācās uz Ņuarku, savukārt kopš 1876. gada tā atrodas Prinstonā un 1896. gadā tā tika pārsaukta par Prinstonas Universitāti. Prinstona ir viena no četrām vecākajām universitātēm ASV un viena no deviņām universitātēm, kas dibinātas pirms ASV Neatkarības kara. 

Pēc 2016. gada datiem Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 6. vietu. Pēc 2018. gada oktobra datiem 65 Nobela prēmijas laureāti, 15 Fīldsa prēmijas ieguvēji un 13 Tjūringa balva laureāti ir bijuši universitātes studenti, pasniedzēji vai darbinieki. Universitāti ir pabeiguši divi ASV prezidenti, 12 ASV Augstākās tiesas tiesneši, daudzi miljardieri, valstu prezidenti, kongresmeņi un augsti ASV valsts ierēdņi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Jeila Universitāte

**Jeila Universitāte** () ir privāta universitāte. Tā atrodas Ņūheivenā, Konektikutas štatā.

Universitāte dibināta 1701. gadā Konektikutas kolonijā, tādējādi tā ir trešā vecākā augstākās izglītības mācību iestāde ASV pēc Hārvarda Universitātes un Viljamsburgas koledžas Virdžīnijas pavalstī. 1718. gadā tā nosaukta sponsora Eliahu Jeila vārdā par Jeila koledžu.

Jeila tieslietu skolu uzskata par labāko tieslietu skolu ASV, savukārt pati Jeila Universitāte ir viena no pasaulē prestižākajām universitātēm. Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 11. vietu (2016).

Universitātē ir pasaulē otra lielākā akadēmiskā bibliotēka (12,5 miljoni vienību). 49 universitātes studenti, pasniedzēji un darbinieki ir bijuši Nobela prēmijas laureāti, tāpat universitāti ir absolvējuši pieci ASV prezidenti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ekspress-AM4

***Ekspress-AM4*** (*Экспресс-AM4*) bija Krievijas sakaru pavadonis, kas tika palaists , bet dzinējbloka kļūmes dēļ nesasniedza plānoto orbītu un tādēļ to nav iespējams izmantot paredzētajam mērķim. Tas izgatavots Rietumeiropā un būtu jaudīgākais sakaru pavadonis Krievijā.

Tā kā Krievijā nebija izgatavotāja, kas būtu spējīgs uzbūvēt pietiekami jaudīgu sakaru pavadoni ar ilgu darbības mūžu un specifiskām prasībām (nodrošināt signāla uztveršanu ar 90 cm antenām), 2008. gadā valsts uzņēmums *[[Kosmičeskaja svjaz']]* pasūtīja *Ekspress-AM4* Rietumeiropas koncernam *[[EADS Astrium]]*, starpniekam esot Hruņičeva Valsts kosmiskajam zinātniskajam ražošanas centram. Kosmisko aparātu izgatavoja uz platformas *[[Eurostar E3000]]* bāzes ar derīgās kravas jaudu 14 kW un plānoto darbības ilgumu 15 gadi. Tam bija 63 aktīvie raidītāji L, C, Ku un Ka joslās; 10 antenas.

Pavadoni bija plānots izvietot ģeostacionārajā orbītā 80° austrumu garuma, aizvietojot avarējušo *[[Ekspress-AM2]]* un esot kopā ar tur jau darbojošos *[[Ekspress-MD1]]*. Tas pārklātu gandrīz visu Krievijas teritoriju. 

*Ekspress-AM4* palaišana notika  21:25 *[[UTC]]* no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas ar nesējraķeti *[[Proton-M / Briz-M]]*. Dzinējblokam *Briz-M* kopā ar pavadoni vajadzēja veikt piecus manevrus, pēc kā pavadonis atdalītos. *Briz-M* korekti izpildīja četras dzinēju iedarbināšanas, pēc kā pārtrūka pienākt telemetrija. Arī pavadoņa raidītājs neieslēdzās kā plānots, līdz ar to Krievijas puse ilgi nevarēja lokalizēt kosmisko aparātu. Pirmais to atrada ASV kosmisko objektu sekošanas dienests *[[NORAD]]*: vispirms viņi pamanīja *Briz-M* izmesto degvielas tvertni, bet vēlāk arī pašu dzinējbloku. Tika secināts, ka *Ekspress-AM4* nav atdalījies no *Briz-M*.

Starpresoru komisija noskaidroja, ka plānotās orbītas nesasniegšana notikusi *Briz-M* vadības kļūmes dēļ. Žirostabilizējošās platformas pagriešanas mehānisma darbības laiks ir bijis par īsu. Tas noticis programmatūras neprecīzas sastādīšanas dēļ.

Aptuveni nedēļu pēc starta pavadoni izdevās atrast. 12. septembrī parādījās ziņas, ka *Astrium* ir nodibinājis sakarus ar *Ekspress-AM4*; tam pilnībā nav atvērušies saules bateriju paneļi, bet tas ir darboties spējīgs. Tā kā pavadonis neatradās plānotajā orbītā un tam nebija pietiekami degvielas krājumi, lai sasniegtu ģeostacionāro orbītu, *Ekspress-AM4* tika atzīts par zaudētu. *Kosmičeskaja svjaz*' noliedza informāciju, ka pavadonis ir darbspējīgs. *Ekspress-AM4* bija apdrošināts kompānijā Ingosstrah.

*EADS Astrium* speciālisti  10:33 *UTC* deva komandu iedarbināt *Ekspress-AM4* bremzēšanas manevram. Tas iegāja atmosfērā un sadega. Nesadegušās daļas iekrita Klusajā okeānā uz ziemeļiem no Havaju salām aptuveni 13:32 UTC.

*Briz-M* palika 1008 × 20307 km orbītā ar slīpumu 51,1 grādi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Express AM4 EADS Astrium mājaslapā 
* Ekspress-AM4 Kosmičeskaja svjaz' mājaslapā
Milda Klētniece

**Milda Klētniece** (dzimusi  Rīgā; mirusi ) bija padomju un latviešu teātra un kino aktrise. Latvijas PSR Tautas skatuves māksliniece (1965). Otrās pakāpes Staļina prēmijas laureāte (1950).

## Biogrāfija
Milda Klētniece piedzima  Rīgā, Jūlija Langes strādnieku ģimenē. Beigusi Rīgas 4. ģimnāziju un Latvijas dramatiskos kursus (1935). Mācījusies latviešu aktieru biedrības teatrālajā arodskolā.

Strādāja ar pseidonīmu Lita Lange Latvu drāmas ansambļa trupā (1935—1940), Jaunatnes teātrī (1940—1941). Kopš 1941. gada bija J.Raiņa Latvijas PSR Valsts Akadēmiskā Dailes teātra aktrise.

Filmējusies pirmajā Rīgas Kinostudijas spēlfilmā "Kaugurieši" (1940; režisors Voldemārs Pūce). Filmējusies arī vēlākās kinostudijas filmās.
 
Bija precējusies ar aktieri Karpu Klētnieku.

 mirusi pēc ilgas un grūtas slimības. Apbedīta Rīgā, Jaunciema kapos.

## Atzinības un apbalvojumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves māksliniece (1949)
* Latvijas PSR Tautas skatuves māksliniece (1965)
* Otrās pakāpes Staļina prēmija (1950) par Aspazijas tēla atveidi filmā "Rainis" (1949)
* Ordenis "Goda zīme" (1956)
* Spēlmaņu nakts balva par mūža ieguldījumu (2002) 

## Filmogrāfija
* 1936 — "Zem baltzaļā karoga" — *Alma*
* 1939 — "Zvejnieka dēls" — *Lidija*
* 1941 — "Kaugurieši" — *Kača*
* 1949 — "Rainis" — *[[Aspazija]]*
* 1957 — "Kā gulbji balti padebeši iet" — *ārsta sieva*
* 1959 — "Atbalss" — *saimniece*
* 1961 — "Kad upes satek" (Lietuvas kinostudija) — *Austra*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kino muzejs
* Mirusi aktrise Milda Klētniece
* Milda Klētniece vietnē kino-teatr.ru 
* Milda Klētniece izrades.lv
Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks

thumb|240x240px|LPSR Tautas skatuves mākslinieka krūšu nozīme, priekšpuse
**Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks**, sākotnēji Tautas artists, bija goda nosaukums, ko piešķīra Latvijas PSR Augstākās Padomes prezidijs no  līdz Latvijas neatkarības atgūšanai.

Goda nosaukums tika piešķirts artistiem un režisoriem, kā arī muzikālo priekšnesumu augstvērtīgiem izpildītājiem, kas radījuši izcilus mākslinieciskus tēlus, izrādes, kino filmas un mūzikas sacerējumus un kuriem ir sevišķi nopelni mākslas attīstībā.. Parasti šis goda nosaukums tika piešķirts kā nākamais pēc kāda no mazākas nozīmes goda nosaukumiem — Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks vai Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (ne ātrāk kā pēc pieciem gadiem). Nākamais un augstākais goda nosaukums bija PSRS Tautas skatuves mākslinieks.

Pēdējo reizi šo nosaukumu piešķīra 1990. gadā aktierim Vaironim Jakānam.
Staļina prēmija

150px|thumb|Staļina prēmijas medaļa
**Staļina prēmija** () bija apbalvojums, ko no 1940. līdz 1954. gadam piešķīra PSRS pilsoņiem par izciliem sasniegumiem zinātnes un tehnikas, kara mākslas, literatūras un mākslas jomās, kā arī par ražošanas metožu pilnveidošanu un uzlabošanu. 1966. gadā to pielīdzināja jaunizveidotajai PSRS Valsts prēmijai.

Prēmiju piešķīra nevis par nopelniem, bet gan par konkrētu darbu un sasniegumiem. Tā kā tā bija paredzēta kā finansiāls stimuls, to piešķīra galvenokārt cilvēkiem vidējā vecumā vai pat jauniešiem. Balvai kā apbalvojumam parasti pievienoja ordeni.

Staļina prēmijas laureātiem bija tiesības uz noteiktiem labumiem: piemēram, bezmaksas ceļojumiem, bezmaksas augstāko izglītību bērniem.

## Prēmijas likvidācija
Pēc Staļina nāves 1955. gadā prēmija vairs nepiešķīra. Pēdējais zināmais PSRS Ministru padomes dekrēts par Staļina prēmiju piešķiršanu atsevišķiem inženieriem un konstruktoriem, kas saistīti ar pirmās padomju ūdeņraža bumbas RDS-6c izstrādi, ir datēts ar 1955. gada 24. februāri (tas bija sevišķi slepens, publicēts 2009. gadā), taču iespējams, ka par šo gadu ir vēlāki, vēl neatšifrēti dekrēti, jo vairāku šajā dekrētā neminētu zinātnieku un inženieru biogrāfijās minēts, ka 1955. gadā viņi saņēmuši Staļina prēmijas.

Staļina personības kulta izskaušanas kampaņas ietvaros, kas sākās pēc PSKP XX kongresa, 1956. gadā iedibināja Ļeņina prēmija, kas faktiski aizstāja Staļina prēmiju. 1966. gadā nodibināja PSRS Valsts prēmija, kurai pielīdzināja Staļina prēmiju. 1., 2. un 3. pakāpes Staļina prēmijas laureāta diplomus un nozīmītes varēja aizstāt ar PSRS Valsts prēmijas laureāta diplomiem un goda zīmēm.

## Ārējās saites
Staciņš

**Staciņš** (no  — 'stāvvieta, karaspēka apmešanas vieta') bija nodoklis, ko Zviedrijas valdība (17. gadsimtā) un Krievijas valdība (18. gadsimtā) ievāca no Vidzemes zemniekiem. Staciņu ieviesa Zviedrijas karalis Poļu—zviedru kara laikā. Pēc kara tas kļuva par pastāvīgu nodokli. 1783. gadā staciņu atcēla un tā vietā noteica galvasnaudu.

1639. gadā no viena revīzijas arkla staciņš bija divas mucas rudzu, divas mucas miežu, viena muca auzu un viens dālderis "siena naudas".

## Atsauces
Galvasnauda

thumb|Nodokļos iekasēto līdzekļu nodošana kungam (viduslaiku attēlojums Francijā ap 1490. gadu)
**Galvasnauda**, **galvas nodoklis** () jeb **kapitācija** (no  — 'galva') ir nodoklis, ar kuru parasti aplika ikvienu pieaugušu cilvēku, kam pēc tam bija jāmaksā fiksēta summa valsts kasē neatkarīgi no nodarbošanās vai ienākumu līmeņa. Vēsturiski atsevišķās sabiedrībās galvas nodoklis bija arī obligāts maksājums, lai indivīdam būtu tiesības balsot.

Lielākā atšķirība starp galvas nodokli un citiem nodokļu veidiem ir tāda, ka ar to parasti aplika pašu indivīdu jeb "galvu", nevis viņa ienākumus vai īpašumu, līdz ar to tas bija obligāts maksājums, veicams ikvienam neatkarīgi no viņa ienākumu vai īpašuma apmēra.

Galvas nodoklis kalpoja par vienu no svarīgākajiem ienākumu veidiem līdz pat 19. gadsimtam. Mūsdienās galvas nodoklis kā tāds vairs nepastāv. No ekonomiskā viedokļa tas tiek definēts kā salīdzinoši regresīvs nodoklis, kas vēsturiski ir izsaucis lielu nepatiku un vairākas sacelšanās.

## Vēsture

### Senie laiki
Galvas nodoklis bija viens no obligātajiem maksājumiem Senajā Romā, ar ko galvenokārt tika aplikti tās provincēs dzīvojošie pavalstnieki.

### Krievija
Galvasnauda bija galvenais tiešais nodoklis Krievijā 18.—19. gadsimtā. Ar galvasnaudu tika aplikti visi nodokļu maksātāji vīrieši. Kopējo nodokļa lielumu noteica karaspēka uzturēšanai nepieciešamie līdzekļi. Krievijas Eiropas daļā galvasnaudu atcēla 1889. gadā, Sibīrijā — 1899. gadā.

18. gadsimta otrajā pusē Vidzemē sākās galvasnaudas nemieri, kas bija saistīti ar naturālo nodokļu (staciņa) aizstāšanu ar galvasnaudu.

### Austrālija un Jaunzēlande
Galvas nodoklis pastāvēja Austrālijā un Jaunzēlandē, kad 19. gadsimtā to pakāpeniski ieviesa visas tā laika britu kolonijas, kas pastāvēja šajā reģionā, lai tādējādi ierobežotu ķīniešu imigrantu plūsmu šo zemju teritorijās.

Austrālijā galvasnaudu 1855. gadā kā pirmā no britu kolonijām ieviesa Viktorija, lai tādējādi sadārdzinātu dzīvi tiem ķīniešu ieceļotājiem, kas bija nolēmuši nodarboties ar zelta meklēšanu tās teritorijā, kurai 1861. gadā sekoja Jaundienvidvelsa un 1877. gadā Kvīnslenda, līdz 1887. gadam visas Austrālijas kolonijas bija ieviesušas galvas nodokli ķīniešu izcelsmes ieceļotājiem. 1881. gadā līdzīgu lēmumu pieņēma arī Jaunzēlande, kas sevī ietvēra 10 mārciņu ieceļošanas nodevu ikvienam ķīniešu indivīdam neatkarīgi no viņa esošās dzīves vai izcelsmes vietas.

Pēdējais galvas nodoklis Austrālijas teritorijā tika atcelts 1903. gadā, iekams Jaunzēlandē — 1944. gadā.

## Skaīt arī
* Nodoklis
* Regresīvais nodoklis
* Tiešie nodokļi

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Encyclopaedia Britannica'' ieraksts
Dīrīte

**Dīrīte** (arī **Dira**, **Dirīte**, **Dīze**) ir 13 kilometrus gara upe Latvijā, kas iztek no Lielā Murmasta ezera Teiču purvā un ietek Lisiņā. Upes nosaukums augštecē ir **Murmastiene** (arī **Murmasta**, **Murmastiena**, **Murmosta**), un šīs augšteces garums ir 7 kilometri no upes kopgaruma. Dīrītes baseina platību klāj pļavas, pie upes iztekas no Lielā Murmasta — arī meži un purvi. Upes ievērojamākā pieteka ir Grāna grāvis.

Dīrīti šķērso valsts autoceļš P84 (Madona—Varakļāni), tās krastos atrodas Kokāji, Bārbaļi, Mazie Tropi, Caunes un Aiztilte.

## Atsauces
1455. gads

**1455. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 8. aprīlis — par Romas pāvestu kļuva Kaliksts III.
* 22. maijs — ar kauju pie Sent-Albansas (35&nbsp;km. uz ziemeļiem no Londonas) sākās Sarkanās un Baltās rozes karš. Šajā kaujā Jorka karaspēks sakāva Lankasteru spēkus un saņēma gūstā Henriju VI.

### Nezināmi datumi
* Dibināta Polijas pilsēta Jedvabne.

## Dzimuši
* 3. marts — Žuau II Portugāles karalis. (m. 1495)

### Nezināmi

## Miruši
* 24. marts — Nikolajs V (*Nicholaus V*), Romas pāvests (dzimis 1397. gadā)
* 1. decembris — Lorenco Žiberti (*Lorenzo Ghiberti*), Renesanses mākslinieks (dzimis 1378. gadā)

### Nezināmi
Jaropolks Svjatoslavičs

**Jaropolks Svjatoslavičs** (baznīcslāvu:*Ӕрополкъ*, ; dzimis ap 952. gadu, miris ) īslaicīgi bija Kijivas (Kenugardas) kagans no 972. gada līdz savai nāvei 980. gadā, kad viņš gāja bojā cīņā par varu pret savu pusbrāli Holmgārdas (Novgorodas) ķēniņu Valdemāru (Volodimiru).

## Vārda cilme
Kaut arī Jaropolks bija varjagu valdnieks, viņa vārda etimoloģiju saista ar slāvu vārdiem *Яро-* ("spožs") un *-полк* ("pūlis"), kas aptuveni nozīmēja "pūlī spīdošais".

## Dzīvesgājums
Jaropolks bija Kijivas rusu ķēniņa (kagana) Svena (Svjatoslava) dēls. Viņa dzīvesstāsts zināms vienīgi no vairāk kā 100 gadus vēlāk rakstītās Nestora hronikas, kuras tekstā viņš pirmo reizi pieminēts sakarā ar 968. gada pečeņegu uzbrukumu Kijivai. 970. gadā, aiziedams karagājienā pret bulgāriem uz Bizantiju, Svens (Svjatoslavs) atstāja par vietvalžiem savus dēlus - Jaropolks valdīja Kijivā, Helgi (Oļegs) nesen pakļauto drevļanu galvaspilsētā Ovručā, bet Valdemārs (Volodimirs Svjatoslavičs) Holmgārdā. Pēc tēva nāves dēli sadalīja valsti trīs daļās.

Pēc tam, kad 975. gadā Helgi (Oļegs) nogalināja Jaropolka karavadoņa Svenelda (vikingu: *Sveinaldr*) dēlu, 977. gadā starp brāļiem izcēlās karš. Jaropolks aplenca Ovručas pili, Helgi kaujā krita, bet Valdemārs aizbēga pie Norvēģijas valdnieka Hokona Sigurdsona (*Håkon Sigurdsson*). Jaropolks sāka valdīt visā Gardarīkē un noslēdza savienību ar Paltejsborgas (Polockas) ķēniņu Ragnvaldu, kas apsolīja viņam savu meitu Ragnhildu (Rognedu) par sievu. 978. vai 980. gadā Valdemārs ar varjagu karadraudzi atgriezās Holmgārdā un no turienes devās karagājienā uz Paltejsborgu, kur ar varu paņēma par sievu Jaropolkam apsolīto Ragnhildu.

Tajā pašā 980. gadā (citos avotos minēts 978. gads) Valdemārs devās karagājienā arī uz Kijivu, bet Jaropolks nocietinājās Rodņas pilī pie Rosas upes. Kad aplenktajā pilī sākās bads, Jaropolks piekrita sarunām ar Valdemāru, bet tika nogalināts.

## Ārējās saites

## Jaropolka Svjatoslaviča ciltskoks

## Atsauces
Klētniece

**Klētniece** (vīriešu dzimtē Klētnieks) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dzintra Klētniece (1946—2016) — aktrise un režisore;
* Kristīne Klētniece-Sika (1979) — aktrise un režisore;
* Milda Klētniece (1915—2008) — aktrise.
Vills Ferels

**Džons Viljams "Vills" Ferels** (; dzimis  Īrvinā, Kalifornijas štatā, ASV) ir amerikāņu komiķis, aktieris, producents un rakstnieks. Viņš sevi apliecināja ar lomu NBC skeču komēdijšovā *[[Saturday Night Live]]* (darbojās tajā laikā no 1995. līdz 2002. gadam). Vills Ferels kopā ar Džeku Bleku, Benu Stilleru, Stīvu Karelu, Vinsu Vonu un brāļiem Ouenu un Lūku Vilsoniem ir viens no *[[Frat Pack]]* locekļiem, ko uzskata par Holivudas komiķu paaudzi, kas apvienoja 20. gadsimta beigas un 21. gadsimta sākumu. Viņš ir viens no Holivudas bagātākajiem aktieriem.

Vills Ferels ir filmējies tādās komēdijās kā "Kā vecajos, labajos laikos" (2003), "Elfs" (2003), "Televīzijas dvēsele" (2004), "Iesper un iekliedzies" (2005) "Rikijs Bobijs — ātruma karalis" (2006), "Uz slavas asmens" (2007), *[[Semi-Pro]]* (2008) un "Zudusī pasaule" (2009). 2007. gadā viņš kopā ar Ādamu Makeju izveidoja komēdiju vietni *[[Funny or Die]]*. Citas nozīmīgas lomas atveidojis filmās "Rezerves policisti" (2010), "Kampaņa: vēlēšanu cirks" (2012), "Kā izdzīvot aiz restēm" (2015), "Šerloks Holmss un doktors Vatsons" (*Holmes & Watson*, 2018), kā arī ierunājis tēlus animācijas filmās "Ziņkārīgais Džordžs" (*Curious George*, 2006) un "Megamainds" (2010).

Saņēmis Emmy balvas nomināciju par dalību *Saturday Night Live*, un trīs Zelta globusa balvas nominācijas par lomām filmās "Producenti" (*The Producers*, 2005) un "Izdomātā dzīve" (2006), un par filmas "Vara" (2018) producēšanu. 2015. gadā žurnāla GQ britu versija izvēlējās viņu par labāko gada komiķi.  Ferels saņēma savu zvaigzni Holivudas Slavas alejā.

Viņa tēvs Rojs Lī Ferels bija grupas *[[The Righteous Brothers]]* dalībnieks.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Ferels

**Ferels** ir īru cilmes uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

* Kolins Ferels (*Colin Farrell*; dzimis 1976. gadā) — īru aktieris;
* Ouens Ferels (*Owen Farrell*; dzimis 1991. gadā) — Anglijas regbija spēlētājs;
* Vills Ferels (*Will Ferrell*; dzimis 1967. gadā) — amerikāņu komiķis un aktieris.
Karloss Slims

**Karloss Slims Elu** (; dzimis  Mehiko, Meksikā) ir libāniešu izcelsmes Meksikas biznesa magnāts un filantrops.  Viņš ir telekomunikāciju kompāniju *[[Telmex]]*, *[[América Móvil]]* un *[[Grupo Carso]]* priekšsēdētājs un vadītājs.

2011. gadā K. Slims bija pasaulē bagātākais cilvēks, bagātākais viņš bija arī 2007. un 2010. gadā.
2013. gadā, pēc *[[Bloomberg]]* datiem, viņu bagātībā apsteidza ASV *[[Microsoft]]* īpašnieks Bills Geitss. Tas saistīts ar to, ka Meksikā pieņemts likums par Slima kontrolētās nozares tirgus dominances ierobežošanu.

Uzņēmums *América Móvil*, kas 2010. gadā bija Latīņamerikas lielākais mobilo telefonu sakaru nodrošinātājs, K. Slimam ienesa 49 miljardus ASV dolāru lielu peļņu 2010. gada beigās. Viņa kopējie ienākumi 2011. gada martā novērtēti ar 74 miljardiem ASV dolāru. 2013. gadā viņa bagātība bija 72,1 miljards dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Lakšmi Mitāls

**Lakšmi Mitāls** (*Lakshmi Narayan Mittal*; dzimis  Sadulpurā, Indijā) ir indiešu tērauda magnāts.

Viņš ir pasaulē lielākās tērauda ražotājkompānijas *[[ArcelorMittal]]* priekšsēdētājs un vadītājs. Tāpat viņš ir *[[Goldman Sachs]]* direktors, *Karrick Limited* īpašnieks un viens no Anglijas futbola Premjerlīgas kluba *[[Queens Park Rangers F.C.]]* īpašniekiem.

L. Mitāls ir bagātākais cilvēks Apvienotajā Karalistē, otrs bagātākais Eiropā un pašlaik (2011. gada marts) sestais bagātākais cilvēks Pasaulē. Viņas kopējie ienākumi sastāda 31,1 miljardu ASV dolāru. Viņš ierindojās 44. vietā ietekmīgā žurnāla *[[Forbes]]* veidotajā Pasaules ietekmīgāko cilvēku sarakstā (sarakstā tika iekļautas 68 personas). Katra piektā mašīna Pasaulē ir veidota no tērauda, kas izgatavots L. Mitālam piederošā rūpnīcā. Viņa meitas Vanišas Mitālas kāzas ir visu laiku dārgākās kāzas, kurām fiksētas izmaksas.

2006. gadā laikraksts *[[Financial Times]]* viņu atzina par gada personu. L. Mitāls ir absolvējis *St. Xavier's* koledžu Kalkutā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Forbes'' profils
Ermita matrica

Matemātikā **Ermita matrica** ir tāda *n*&nbsp;×*n* kompleksa matrica *A*, kurai izpildās sakarība
: A^\dagger = A, \,
kur *A*†&nbsp;=&nbsp;T ir matricas *A* konjugēti transponētā matrica (kompleksi saistītās matricas  transponētā matrica). Ja matrica *A* ir Ermita, tad tās elementiem izpildās sakarība
: a_{ij} = \overline{a_{ji}}, \,
kur *a**ij* matricas *A* elements, kas atrodas tās *i*-tajā rindiņā un *j*-tajā kolonnā, un  apzīmē skaitļa *a* kompleksi saistīto skaitli.

Ermita matricas var interpretēt kā reālu simetrisku matricu vispārinājumu kompleksiem skaitļiem. Tās ir nosauktas par godu franču matemātiķim Šarlam Ermitam, kurš 1855. gadā pierādīja, ka tām ir reālas īpašvērtības, tāpat kā reālām simetriskām matricām.

## Piemēri

Ja ar *i* apzīmē imagināro vienību, tad matrica
: \begin{pmatrix} 3 & 2 + i \\ 2 - i & 1 \end{pmatrix}, 
ir Ermita. Pauli matricas un Gella-Manna matricas ir Ermita matricas, kas tiek bieži izmantotas fizikā. Jebkura reāla simetriska matrica ir Ermita matrica (piemēram, grafa incidences matrica).

## Pielietojums

Ermita matricas plaši izmanto kvantu mehānikā, kur kvantu sistēmas stāvoklis tiek raksturots ar blīvuma matricu. Blīvuma matrica ir Ermita matrica, kam piemīt vēl divas papildu īpašības: visas īpašvērtības ir nenegatīvas (jeb matrica ir pozitīva semidefinita) un to summa (jeb matricas pēda) ir vienāda ar 1.

## Skatīt arī

* Bloha sfēra
* Normāla matrica
* Ortogonāla matrica
* Pozitīva semidefinita matrica
* Unitāra matrica

## Piezīmes

## Atsauces

* .

## Ārējās saites

*
Artūrs Dimiters

**Artūrs Dimiters** (dzimis  Vitebskā, miris  Rīgā) bija padomju un latviešu teātra un kino aktieris.

## Biogrāfija
Artūrs Dimiters piedzima Pirmā pasaules kara laikā  Vitebskā, Krievijas Impērijas Vitebskas guberņā. Viņa māte bija Berta Ede Dimiters (dzimusi Zemītes pagastā; 1884—1973).

Mācījies Latvijā drāmas aktieru kursos (1933). No 1935. līdz 1940. gadam ar pārtraukumiem strādā Valmieras teātrī (tad — Ziemeļlatvijas teātrī). 1936. un 1937. gada teātra sezonas nostrādāja Liepājas teātrī. Kopš 1940. gada Dimiters bija J.Raiņa Latvijas PSR Valsts Akadēmiskā Dailes teātra aktieris.

Latvijas teātra darbinieku savienības biedrs no 1950. gada, Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1955), Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1983). Saņēmis nacionālās teātra balvas: Andreja Pumpura balvu (1981) un Eduarda Smiļģa balvu (1986).

Miris  Rīgā, apbedīts Raiņa kapos.

### Ģimene
* Pirmā sieva — gleznotāja Džemma Skulme (1925—2019)
** dēls — plakātists Juris Dimiters (1947)
* Otrā sieva — aktrise Vija Artmane (1929—2008)
** dēls — mūziķis Kaspars Dimiters (1957)
** meita — māksliniece Kristiāna Dimitere (1965)

## Filmogrāfija
* 1943 — "Tavas rokas" — *Artūrs*
* 1947 — "Mājup ar uzvaru" — *Augusts Grieze*
* 1949 — "Rainis" — *Kalniņš*
* 1955 — "Uz jauno krastu" — *Paceplis*
* 1955 — "Salna pavasarī" — *epizode*
* 1956 — "Kā gulbji balti padebeši iet" — *fon Reke*
* 1956 — "Pēc vētras" — *advokāts*
* 1961 — "Velna ducis" — *inženieris Blože*
* 1963 — "Ģenerālis un margrietiņas" ("Gruzija-film") — *senators Darks*
* 1964 — "Maskava — Dženova" ("Belarusfilm") — *Beļģijas delegācijas vadītājs*
* 1964 — "Kapteinis Nulle" — *Bauze*
* 1966 — ""Ciklons" sāksies naktī" — *apakšpulkvedis Melcers*
* 1966 — "Akmens un šķembas" — *epizode*
* 1967 — "Cīruļi atlaižas pirmie" — *Berģis*
* 1967 — "Kad lietus un vēji sitas logā" — *Teišs*
* 1967 — "Garā stiprie" (Sverdlovskas kinostudija) — *apakšpulkvedis*
* 1968 — "24-25 neatgriežas" — *epizode*
* 1968 — "Mērnieku laiki" — *Feldhauzens*
* 1969 — "Padomju Savienības sūtnis" ("Mosfiļm") — *Vācijas vēstnieks*
* 1969 — "Trīskārtējā pārbaude" — *epizode*
* 1969 — "Pie bagātās kundzes" — *policijas virsnieks*
* 1971 — "Es, izmeklētājs" ("Gruzija-film") — *Nikolajs Duļickis*
* 1971 — "Komisāra Berlaha pēdējā lieta" (Odesas kinostudija) — *Lutcs*
* 1972 — "Vella kalpi Vella dzirnavās — *sūtnis*
* 1972 — "Egle rudzu laukā" — *docents Bērzs*
* 1972 — "Ceplis" — *Sesks*
* 1973 — "Dāvana vientuļai sievietei" — *milicijas virsnieks*
* 1974 — "Uzbrukums slepenpolicijai" — *epizode*
* 1976 — "Nāve zem buras" — *pasta darbinieks*
* 1977 — "Kļūstiet mana sievasmāte! — *šveicars*
* 1979 — "Nepabeigtās vakariņas" — *Palmgrēns*
* 1981 — "Laikmetu griežos" — *epizode*
* 1985 — "Svešs gadījums" — *Semjons Ļvovičs*
* 1986 — "Dubultnieks" — *bijušais dzemdību nama ārsts*
* 1986 — "Pēdējā reportāža" — *Vilhelmi*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kino Muzejs
* 
* Artūrs Dimiters vietnē kino-teatr.ru
Hercosestria

**Hercosestria** ir izmirušu pleckāju ģints no Produktīdu kārtas. Ģints tika izdalīta 1969. gadā pēc *Hercosestria cribrosa* sugas no Teksasas (ASV) vidējā perma nogulumiem. Šīs ģints pārstāvjiem vēdera čaulas ir stipri izliektas, konusveida. Muguras čaulas nelielas, plakanas, veido tādu kā šarnīrveida vāciņu, kas nosedz vēdera konusveidīgās čaulas atvērumu. Uz vēdera čaulas gar arejas malu stiprinājās labi attīstītas radiāli vērstas adatas. Pārējo vēdera čaulas ārējo virsmu un iekšējās virsmas ārmalu klāja retas īsas adatas un tuberkulas. Ar vēdera čaulas adatām šie pleckāji saāķējās kopā veidojot rifveida saaugumus. Pastāv viedoklis, ka Hercosestria veidoja simbiotiskas veidojumus ar aļģēm. Ģintī ir 3 sugas, kuras dzīvoja perma periodā. Izplatīti bija Ziemeļamerikā: Teksasā un Gvatemalā.
left|thumb|270px|''Hercosestria cribrosa'' čaulu saaugums.
Uzvara (Gailīšu pagasts)

**Uzvara** (agrāk arī **Dvari**, **Kamarde**) ir ciems Bauskas novada Gailīšu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies Mūsas kreisajā krastā  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Ziemeļos Žūku strauts to atdala no Pīrāgiem, ar ko Uzvara faktiski saplūdusi.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap Dvaru (*Dwaren, Dwarren,* arī **Dvori**) pusmuižu un Novadnieku viensētu. Pēc Otrā pasaules kara attīstījās kā kolhoza «Uzvara» centrālais ciemats. Uz kolhoza-agrofirmas bāzes 1995. gadā Uzvarā dibināja zemkopības uzņēmumu SIA "Uzvara-lauks", kas nodarbojas ar graudu, rapša, lauku pupu un zirņu audzēšanu un realizāciju, kā arī kviešu šķirnes sēklu materiāla pavairošanu un pārdošanu.

Uzvarā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, kultūras centrs «Kamarde», pasts, Gailīšu doktorāts, vairāki uzņēmumi, veikali, vīna darbnīca un sveču liešanas darbnīca. Ciema centrā pie "Uzvara-lauks" biroja un pagasta pārvaldes 1965. gadā atklāts piemineklis Otrajā pasaules karā kritušajiem Gailīšu ciema iedzīvotājiem un 1944. gada vasarā tā apkārtnē kritušajiem Sarkanās armijas karavīriem,, kurš 2022. gadā demontēts.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Frolovs

**Frolovs** (., no personvārda Frols (*Фрол*); sieviešu dzimtē Frolova (*Фролова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Frolovs (*Александр Фролов*; 1982) — krievu hokejists;
* Kirils Frolovs (2000) — Latvijas futbolists.
Igors Rurikovičs

[thumb|200px|Ar sarkanu līniju apjozta [Gardarīkes teritorija Invgara valdīšanas beigās (ap 960. gadu), ar oranžu līniju viņa dēla Svendoslava iekarojumi (964—970), ar violetu līniju Austrumromas impērijas teritorija.]]thumb|200px|Kijivas kagans Ingvars ievāc meslus no drevļaniem (K.Ļebedeva zīmējums 20. gadsimta sākumā)
**Igors Rurikovičs** (baznīcslāvu: *Игорь*) jeb **Ingvars** (senskandināvu: *Ingvarr*, ; dzimis ap 878., miris 945. gadā) bija Kijivas (Kenugardas) kagans no 912. gada līdz savai nāvei 945. gadā, kad viņu meslu ievākšanas laikā nogalināja drevļani.

## Dzīvesgājums
Ingvars bija rusu ķēniņa Rurika dēls. Nestora hronikas tekstā minēts, ka 879. gadā Ruriks nomira, atstādams savu dēlu Igoru sava radinieka Oļega (Ѡлгъ, Helgi) audzināšanā. 882. gadā ķēniņš Helgi ar Ingvaru pakļāva Smalesku (*Smaleskja*, Smoļenska) un Ļubeču un devās lejup pa Dņepru līdz sasniedza Kenugardas (Kijivas) pilsētu, kurā valdīja varjagu karadraudze Askolda un Dira vadībā. Atbraucēji izlikās par varjagu tirgotājiem, kas dodas uz grieķu zemēm, uzaicināja abus uz pārrunām, kuru laikā paziņoja, ka "jūs neesiet ķēniņi un neesiet no ķēniņu dzimtas, bet Rurika dēls ir" un lika nogalināt Ingvara vārdā.

907. gadā Helgi devās karagājienā uz Grieķu zemi un atstāja Ingvaru Kijivā par vietvaldi, bet pēc Helgi nāves 912. gadā Ingvars kļuva par Kijivas kaganu. 914. gadā karoja ar drevļaniem un paaugstināja viņu meslus. 915. gada sirojuma laikā viņš Dņepras lejtecē pirmo reizi sastapās ar pečeņegu karavīriem, ar kuriem tika noslēgts miers, kas ilga līdz 920. gadam.

941.-944. gadā Ingvars vadīja rusu un pečeņegu karagājienus uz Konstantinopoli (Cargradu). 944. gadā grieķi aizdedzināja rusu sirotāju kuģus ar "grieķu uguni" (naftas degmaisījumu).

945. gadā Ingvars, pārkāpjot tradīcijas, devās ievākt otro reizi gadā meslus no drevļaniem un tika nogalināts pie Korosteņas (*Искоростень*) pilsētas. Savukārt pēc Bizantijas hronista Leona Diakona ziņām Ingvaru nogalinājuši "ģermāņi", piesienot pie koku stumbriem un pārraujot uz pusēm.

## Ķēniņa Ingvara ciltskoks

## Atsauces
Ingvars

**Ingvars** var būt:

* Ingvars (personvārds)

## Cilvēka vārds
* Igors Rurikovičs (Ingvars)
* Ingvars Kamprads

## Skatīt arī
* Ingvara sāga
Grāmata no Plakanās salas

**Grāmata no Plakanās salas** (, ) ir 14. gadsimta beigās (1387—1394) pārrakstīts islandiešu sāgu krājums, kas cita starpā satur Eimunda sāgu (*Eymundar þáttr hrings*) ar vērtīgām norādēm par vikingu piedzīvojumiem Gardarīkē (Kijivas Krievzemē).

Grāmatas manuskripts satur 225 lapas ar zīmējumiem un ir vislielākā islandiešu viduslaiku grāmata. Liela daļa no sāgām pieder pie t.s. "Ķēniņu sāgām", kas apraksta notikumus, kas saistīti ar norvēģu ķēniņiem.

## Grāmatas sāgu uzskaitījums (islandiski)

## Ārējās saites
* Manuskripta faksimils
Aleksandrs Frolovs

**Aleksandrs Frolovs** (; dzimis ) ir krievu hokejists, malējais uzbrucējs, Krievijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2016) spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Ņižņijnovgorodas "Torpedo" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Frolovs uzsāka 1998. gadā, kad aizvadīja vienu spēli Krievijas Superlīgas kluba Maskavas "Spartak" rindās. 2000. gada NHL draftā Frolovu izvēlējās Losandželosas "Kings" vienība, taču pats spēlētājs pievienojās Krievijas Augstākās līgas kluba Maskavas "Krylia Sovetov", kas jau nākamajā 2001.—02. sezonā bija atgriezusies Superlīgā.

2002. gada vasarā Aleksandrs visbeidzot pievienojās Losandželosas "Kings" rindām, savā debijas sezonā atzīmējoties ar 31 rezultativitātes punktu. 2004.—05. NHL sezonas lokauta laika Aleksandrs spēlēja Maskavas CSKA rindās, taču tad atgriezās Losandželosā. "Kings" rindās Frolovs spēlēja līdz pat 2010.—11. sezonas sākumam, kad spēlētājs pievienojās Ņujorkas "Rangers" vienībai. 2011. gada janvārī Frolovs guva nopietnu ceļa traumu, kas viņam liedza spēlēt līdz pat nākamās sezonas sākumam.

2011. gada vasarā Frolovs pievienojās Kontinentālās hokeja līgas klubam Omskas "Avangard", sākot ar 2012.—13. gada sezonu pildot arī tās kapteiņa funkcijas. 2013.—14. gada sezonas pirmajā pusē Frolovs pārcēlās uz Maskavas CSKA. Pēc sezonas beigām ceļgala traumu dēļ paziņoja par karjeras beigšanu, taču gadu vēlāk atgriezās hokejā, noslēdzot līgumu ar Ņižņijnovgorodas "Torpedo".

Krievijas izlases rindās spēlējis 2006. gada olimpisko spēļu turnīrā, kā arī četros Pasaules čempionātos, 2009. gadā kopā ar komandu izcīnot zelta medaļas.

## Ārējās saites
Airēšana olimpiskajās spēlēs

[thumb|150px|[Piktogramma.]]
**[[akadēmiskā airēšana|Airēšanas]]** sacensības vasaras olimpiskajās spēlēs pirmo reizi notika 1900. gadā Parīzē un kopš tā laika ir iekļautas visās olimpiskajās spēlēs. Sākumā sacensības norisinājās tikai vīriešu vidū, sievietes olimpiskajās spēlēs sacenšas kopš 1976. gada Monreālas olimpiskajām spēlēm. Šajā sporta veidā notiek cīņa par 14 apbalvojuma komplektiem.

## Ārējās saites

* ''Olympedia'' profils
Vārnu ielas republika

**"Vārnu ielas republika"** ir 1970. gada Latvijas PSR bērnu piedzīvojumu filma. Filmas režisore ir Ada Neretniece. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Jāņa Grīziņa tāda paša nosaukuma 1928. gada stāsta (izdots 1957. gadā) motīviem.

## Sižets
Filmas darbība notiek Rīgas nomalē, Grīziņkalnā, vienā no strādnieku rajoniem, uzreiz pēc 1905. gada revolūcijas. Vārnu ielas bērni, kuru tēvi strādā tuvējās fabrikās un rūpnīcās, stājas pretī "Tuliāna impērijai" — puišeļu grupai, tirgoņu bērniem no blakus esošās Lauku ielas.

## Lomās
* Andris Lielais — *Lurihs*
* Ainārs Čivčs — *Janka*
* Angelika Kralliša — *Elza*
* Aivars Liepiņš — *Papuass*
* Andris Apinis — *Peksis*
* Viktors Riepša — *Rūdis*
* Ģirts Bērziņš — *Kārlēns*
* Marita Turķe — *Micīte*
* Imants Strods — *Vilis*
* Aleksandrs Buldinskis — *Lips Tuliāns*
* Velta Līne — *Jankas māte*
* Elza Radziņa — *Elzas māte*
* Marija Podgurska — *lēdija Meri*
* Juris Lejaskalns — *Aleksejs*
* Jānis Melderis — *Artūrs*

**Epizodēs:**
Ēvalds Valters, Oļģerts Šalkonis , Pēteris Cepurnieks, Ērika Ferda, Maiga Mainiece, Māra Zemdega, Artūrs Kalējs, Žanis Priekulis, Haralds Topsis, Jānis Zenne

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Ada Neretniece
* Scenārija autors: Jānis Plotnieks
* Operators: Zigurds Dūdiņš
* Komponists: Marģeris Zariņš
* Mākslinieks: Herberts Līkums, Jānis Matīss

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino Muzejs
* Jānis Grīziņš: "Vārnu ielas republika" , bez maksas lejupielādējama e-grāmata

## Video
*
Priedaine (Kurmāles pagasts)

**Priedaine** ir ciems Kuldīgas novada Kurmāles pagastā. Izvietojies Kuldīgas pilsētas dienvidaustrumu pierobežā Kurmāles upītes kreisajā krastā pie autoceļa P119  no pagasta centra Vilgāles,  no novada domes Kuldīgā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā Kuldīgas SCO un DzKR ciemats. Priedainē atrodas bibliotēka, medpunkts, veikals, vairāki uzņēmumi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Ase

**Ase** bija Gaujas līvu vecākais un viens no Satezeles  aizstāvju vadoņiem  Satezeles kaujas laikā 1212. gadā. Iespējams, ka viņš bija Satezeles vai Salaspils līvu vecākais pēc Ako nogalināšanas 1206. gada kaujā pie Salaspils. Ase tika nosūtīts uz pārrunām pie vāciešiem, kļuva par ķīlnieku un tika piesiets pie moku rīkiem.

## Vārda cilme

Ar šā vecākā un viņa pēcnācēju vārdu, iespējams, varētu būt saistīts ciemats Asigale, kas minēts jau 1258. gadā, bet muiža (*loco, qui dicitur Asegalle*) pastāvējusi 13. gadsimta beigās kā viens no Rīgas domkapitula īpašumiem. Viens no Azgaļiem, Jēkabs, 15. gadsimta vidū bija Krimuldas fogts, novada pārvaldnieks un tiesnesis.

Azgaļiem bija valdījumi arī Lēdurgas draudzes Tamsāres ciemā (1428). Azgaļi ieņēma nozīmīgu sociālu statusu arhibīskapijā un iesaistījās arhibīskapa un ordeņa cīņas 1394. un 1397. gadā. Brāļi Johans un Detlevs 1360. gadā mantoja līvu izcelsmes vasaļu Gerharda Alenpoiša un Johana Līvena zemi. Azgaļu vārds pēdējo reizi vēstures avotos parādās 1453. gadā, kad viņi pārdeva Azgaļu, vēlāko Englārtes muižu. Vieta atradās mūsdienu Raganas apkārtnē.

## 13. gadsimta Latvijas nominālie un faktiskie valdnieki Ases laikā
Atbilstoši viduslaiku politiskajām tradīcijām katrai Senlatvijas zemei bija savs faktiskais valdnieks, kas atradās vasaļattiecībās ar savu feodālo senioru. Pakļaujoties savam senioram, vasalis ieguva savu zemi, vai daļu no tās atpakaļ kā lēni. Salaspils un Satezeles vecākie sākotnēji bija Polockas kņaza Valdemāra vasaļi, bet pēc padošanās Livonijas bīskapam Albertam viņš kļuva par Alberta vasaļiem, pretī saņemot savu pilsnovadu kā lēni. Saskaņā ar Jersikas miera līgumu Polocka 1212. gadā atteicās no pretenzijām uz Līvzemi.

## Literatūra
* Krimuldas novada vēsture. Ragana • Turaida • Inciems • Eikaži • Lēdurga • Aijaži • Lode. Jumava 2011.
2011. gada Beļģijas Grand Prix

**2011. gada [[Beļģijas Grand Prix|Beļģijas ''Grand Prix'']]** izcīņa notika 28. augustā Spā-Frankošampā. Otro dubultuzvaru sezonā izcīnīja Red Bull komanda — Sebastians Fetels un Marks Vebers —, trešajā vietā atstājot Džensonu Batonu.

## Kvalifikācija

**Piezīmes:**
#  – Pastors Maldonado saņēma 5 starta vietu sodu par avārijas izraisīšanu kvalifikācijas laikā, kad Maldonado sadūrās ar Hamiltonu.
#  – d'Ambrosio, Ričardo un Liuci saņēma atļauju startēt, jo kvalifikācijas laikpstākļi (slapja trase) iespējams ietekmēja braucēju spēju uzstādīt kvalifikācijas laiku.
#  – Šūmahers saņēma atļauju startēt, jo brīvajos treniņbraucienos bija konstanti uzstādījis rezultātus virs 107% robežas.

## Sacīkste

## Kopvērtējums

;Braucēju čempionāts

;Konstruktoru čempionāts

* **Piezīme**: Parādītas tikai pirmās piecas pozīcijas.
Nātres

**Nātres** (*Urtica*) ir segsēkļu grupas ģints, kurā ietilpst aptuveni 50 sugas. Ģints ir izplatīta visā pasaulē, lai gan lielākā daļa ģintī ietilpstošo sugu ir sastopamas tikai reģionāli.

Pie biežāk sastopamajām nātru sugām pieder lielā nātre (*Urtica dioica*) un sīkā nātre (*Urtica urens*). Nātres uzturā lieto kā ārstniecības augus. Lielākajai daļai sugu uz lapām un stublājiem ir dzeļmatiņi.

Mazās, jaunās nātres lieto pārtikā, piemēram, no lapām gatavojot salātus un zupas vai pēc izžāvēšanas pagatavojot tēju. Nātres arī izmanto dažādos kopšanas līdzekļos, piemēram, matu šampūnos un roku krēmos. Nātres ir barība dzīvniekiem un kukaiņiem.

## Atsauces