open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Purva bērzs

**Purva bērzs** (*Betula pubescens* Ehrh., sin. *Betula alba*) ir bērzu dzimtas suga. Latvijā bieži sastopams koks.

## Apraksts
thumb|left|Jauna koka miza, jaunas lapas
Tas ir līdz 30 m garš, vasarzaļš koks. Miza gandrīz viscaur balta, veido tipisku, noplēšamu tāsi. Tikai jaunu zaru miza sārti brūna. Lapas veselas ar zobainu malu, gals nosmailots. Pamats ķīļveidīgs vai sirdsveidīgs. Jaunās lapas apakšpusē un atvases lipīgas un apmatotas. Vienmājas augi ar viendzimuma ziediem spurdzēs. Zied lapām plaukstot aprilī, maijā. Vīrišķās spurdzes izveidojas jau rudenī. Auglis - spārnains riekstiņš.

thumb|Lapas un atvases apmatotas
thumb|Auglis un sēkla

## Biotopi
Aug mitros mežos, purvos.

## Izplatība
Purva bērzs aug gandrīz visā Eiropā un lielā Āzijas daļā.

## Literatūra
* Artūrs Mauriņš, Andris Zvirgzds. *Dendroloģija*. Rīga 2006. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* latvijasdaba.lv
Oktanitrokubāns

**Oktanitrokubāns** (C8(NO2)8, ONC) ir ļoti spēcīga sprāgstviela, kas ir 2,7 reizes jaudīgāka nekā trinitrotoluols. Pēc dažiem avotiem, tā ir spēcīgākā līdz šim sintezētā sprāgstviela. Oktanitrokubāna molekulas pamatā ir kubāna struktūra (8 oglekļa atomi, kas savienoti kuba veidā), kuras visi ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar nitrogrupām.

## Vēsture
Pirmo reizi ieguvis Filips Ītons (*Philip Eaton*) un Mao Ksi Zhangs (*Mao-Xi Zhang*) ASV, Čikāgas Universitātē, 1999. gadā. Filips Ītons sintezējis arī kubānu (1964. gadā) un citus tā nitroatvasinājumus. Oktanitrokubāna sintēzei Ītons veltījis 20 gadus saspringta zinātniska darba un kopā ar līdzautoriem saņēmis par to Amerikas ķīmiķu biedrības prēmiju.

## Iegūšana
Tā kā oktanitrokubāna sintēze ir ārkārtīgi sarežģīta, iegūti tikai daži grami šīs vielas. To iegūst daudzstadiju sintēzē no furāna.

## Īpašības
Oktanitrokubāna īpašības nav vēl pilnīgi izpētītas pārāk mazā pieejamā daudzuma dēļ.

Tā sevišķi augstā eksplozivitāte izskaidrojama ne tikai ar daudzajām nitrogrupām, bet arī ar lielajiem spriegumiem saitēs starp oglekļa atomiem (parasti leņķis starp oglekļa saitēm ir tetraedrisks — 109,4°, bet kubānam šis leņķis ir 90°).
Sprāgstot oktanitrokubāns sadalās saskaņā ar vienādojumu:

C8(NO2)8 → 8CO2 + 4N2

### Svarīgākās eksplozīvās īpašības
* Detonācijas ātrums: ne lielāks par 9800 m/s
* Eksplozijas spiediens: 489 kbar (heksogēnam 349 kbar, oktogēnam 395 kbar)
* Eksplozijas temperatūra: 5800 °C

Oktanitrokubāns ir mazjutīgs pret beršanu un triecieniem.

## Izmantošana
Ja oktanitrokubānu izdotos iegūt lielākos daudzumos, to varētu lietot samazinātas masas lādiņu izgatavošanai. Liela priekšrocība ir arī tas, ka sprādzienā neizdalās ūdens tvaiki, kas kondensācijas dēļ var būt demaskējoši, turklāt sprādziena produkti nav toksiski.

## Atsauces
Windows 98

***Windows 98*** (kodētais nosaukums ***Memphis***) ir grafiska operētājsistēma, ko izstrādājis uzņēmums *[[Microsoft]]*. Tā bija otrā lielā izlaide *[[Windows 9x]]* operētājsistēmu sērijā. Ierakstīšanai datu nesējos tā tika nodota 1998. gada 15. maijā un pārdošanā nonāca 25. jūnijā. *Windows 98* bija nākamā versija pēc *[[Windows 95]]*. Tāpat kā tās priekšgājēja, tas bija hibrīds 16 bitu/32 bitu monolīts produkts ar MS-DOS bāzētu sāknēšanas stadiju. *Windows 98* 1999. gada 5. maijā sekoja *Windows 98 Second Edition*, bet pēc tam 2000. gada 14. septembrī *[[Windows 2000]]* . 2002. gada 30. jūnijā *Microsoft* izbeidza plaši pieejamu atbalstu *Windows 98* un *98 SE* versijai, bet 2006. gada 11. jūlijā — pagarināto atbalstu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Windows 98.&nbsp;– Microsoft (arhīvs)
* GUIdebook: Windows 98 galerija &nbsp;– tīmekļa vietne, kura veltīta grafisko lietotāja saskarņu sagalabāšanai un demonstrēšanai
Windows 2000

**Windows 2000** ir Microsoft Windows 32 bitu operētājsistēma, kas tika izdota 2000. gadā. Šai operētājsistēmai ir vairākas versijas, kas atšķiras ar cenu un iespējām. Te ir darbstaciju versija (Windows 2000 Professional) un vairāki serveri (Server, Advanced Server un Datacenter Server). Win 2000pro bija lētāka, bet pie iebūvētā SMB servera var vienlaikus pieslēgties tikai 10 lietotāji, serveri ir dārgāki, bet tur nav šāda ierobežojuma. Sākotnēji šo operētājsistēmu bija paredzēts saukt par Windows NT 5 un tas arī ir iekšējais nosaukums (Windows NT 5.0). Iepriekšējā versija bija Windows NT4 (kuru tā arī sauca par NT4), tajai bija bijušas tikai 2 versijas: workstation un sever. Nākamās MS Windows operētājsistēmas bija Windows XP un Windows server 2003 (tad darbstaciju un serveru versijas nodalīja vēl tālāk).

Operētājsistēmas galvenie uzlabojumi, salīdzinot ar NT4, bija FAT32 failsistēmu atbalsts un USB. Te arī bija izmainīta lietotāja saskarne (padarīts līdzīgāks win98). Windows 2000 galvenais atbalsts no Microsoft beidzās 2005. gada 30. jūnijā, un pagarinātais atbalsts beidzās 2010. gada 13. jūlijā.
Confetteria Raffaello

thumb|240px|right|''Confetteria Raffaelo''
***Confetteria Raffaello*** ir itāliešu kompānijā *[[Ferrero]]* ražotas konfektes. Tās sastāv no mandeles, krēma pildījuma, ko aptver kokosriekstu vafeļu čaula un kuru klāj kokosriekstu skaidiņas. Tās izskats nedaudz atgādina citu *Ferrero* produktu – konfeketes *[[Ferrero Rocher|Rocher]]*. *Raffaello* konfektes parasti tiek pārdotas kastītēs vai garenā iepakojumā, kas parasti ir baltā krāsā ar uzdrukātu sarkanu lentu un logo.
1930. gadi

**1930. gadi** bija gadu desmits, kurš sākās 1930. gadā un beidzās 1939. gadā. Bieži vien šie gadi tiek saukti par **trīsdesmitajiem**.

## Galvenie notikumi
[thumb|300px|Pasaules sadalīšanās naidīgos blokos Otrā pasaules kara sākumā. [Sabiedrotie (Otrais pasaules karš)|Sabiedroto valstis (zilā krāsā), Vācija un PSRS kā kā Ass un pro-Ass valstis (sārtā krāsā) Polijas kampaņas laikā. Baltijas valstis un Zviedrija atzīmēta kā neitrālas valstis.]]
* Otrais Itālijas-Etiopijas karš (1935—1936)
* Lielais terors PSRS (1936—1938)
* Spānijas pilsoņu karš (1936—1939)
* Sākās Ķīnas pilsoņu karš (1927—1950)
* Sākās Otrais Ķīnas—Japānas karš (1937—1945)
* Sākās Otrais pasaules karš (1939—1945):
** Molotova—Ribentropa pakts
** Polijas kampaņa (1939)
** Dīvainais karš (1939)
** Ziemas karš (1939—1940)

## Notikumi Latvijā
* 1934. gadā notika Ulmaņa valsts apvērsums
* 1936. gadā VEF sāka būvēt lidmašīnas
* 1937. gadā darbu sāka automobiļu rūpnīca „Ford — Vairogs”
* 1937. gada 10. novembrī notika pirmā TV pārraide apmēram 500 cilvēku lielai grupai Rīgā
* 1939. gadā Latvijā viesojās Džons Kenedijs.
FIFA Klubu Pasaules kauss

**FIFA Klubu Pasaules kauss** (), agrāk zināms kā **FIFA klubu pasaules čempionāts** (*FIFA Club World Championship*), ir starptautisks futbola turnīrs, kurā sacenšas labākie klubi no sešām kontinentālajām konfederācijām. Turnīru organize FIFA, un kopš 2005. gada līdz 2023. gadam tas notika katru gadu izvēlēties pasaules čempioni. Turnīrs atgriezīsies 2025. gadā un kopš šī brīža notiks reizi četros gados.

Pirmais šāds turnīrs notika 2000. gadā Brazīlijā. Pirms tam nozīmīgākās starpkonfederāciju klubu sacensības bija Starpkontinentālais kauss (zināms arī kā Eiropas un Dienvidamerikas kauss vai *Toyota cup*), kurš pēdējos gados vienmēr notika Japānas galvaspilsētā Tokijā, un tajā sacentās tikai divi klubi — UEFA Čempionu līgas uzvarētājs no Eiropas un *[[Copa Libertadores]]* uzvarētājs no Dienvidamerikas.

Otrais turnīrs 2001. gadā bija paredzēts Spānijā. Bija plānots, ka tajā piedalīsies 12 komandas, bet šis turnīrs tika atcelts vairāku iemeslu dēļ, galvenokārt FIFA sadarbības partnera *[[International Sports and Leisure]]* finansiālā sabrukuma dēļ. Sākotnēji tas tika pārcelts uz 2003. gadu, bet arī toreiz tas netika noorganizēts. Vēlāk FIFA vienojās ar UEFA un CONMEBOL, kā arī Starpkontinentālā kausa sponsoriem *[[Toyota Motor Corporation|Toyota]]* par abu sacensību apvienošanu. Līdz ar to atjaunotais Klubu pasaules čempionāts norisinājās 2005. gada decembrī Japānā. Nākamie trīs turnīri arī norisinājās Japānas pilsētā Jokohamā, bet vēlāk tie notika arī Apvienotajos Arābu Emirātos un Marokā.

Līdz 2023. gadam formāts paredzēja, ka turnīrā piedalās visu sešu kontinentālo konfederāciju nozīmīgāko klubu turnīru uzvarētāji, kā arī rīkotājvalsts čempioni, kas sacensības sāk izslēgšanas spēlē, par tiesībām spēlēt ceturtdaļfinālā tiekoties ar Okeānijas (OFC) labāko komandu. Jaunais formāts paredz, ka turnīrā piedalās 32 komandas: 12 no Eiropas, 6 no Dienvidamerikas, 4 no Āzijas, 4 no Āfrikas, 4 no Ziemeļamerikas, Centrālamerikas un Karību reģiona, 1 no Okeānijas un 1 no rīkotājvalsts. Komandas tiks sadalītas astoņās grupās. Katras grupas divas labākās komandas iekļūs izslēgšanas spēlēs.

## Čempioni

## Atsauces

## Skatīt arī
*Starpkontinentālais kauss
*Futbola klubi pasaules čempioni

## Ārējās saites
* Klubu Pasaules kauss FIFA vietnē  
* https://www.fifa.com/fifaplus/tournaments/mens/fifa-club-world-cup
Ziemeļu priekšpilsēta

**Ziemeļu priekšpilsēta** var būt:

* Ziemeļu priekšpilsēta (Liepāja)

## Ziemeļu rajons
* Ziemeļu rajons (Rēzekne)
* Ziemeļu rajons (Rīga)
White Hart Lane

**White Hart Lane** bija stadions Londonā, Anglijā. Anglijas futbola komandas Totenhemas "Hotspur" () bijušais mājas stadions. Stadionā ir 36 214 vietas. Būvēts 1899 gadā.

2017. gadā stadions tika pilnībā nojaukts, lai tā vietā uzceltu jaunu stadionu ar tādu pašu nosaukumu. Tikmēr Totenhemas "Hotspur" komanda savas spēles aizvada Vemblija stadionā.

## Ārējās saites

* Oficiālā stadiona mājaslapa 
* Stadiona vēsture
Hanuka

thumb|175px|Hanukas menora.
thumb|300px|thumbtime=00:03

**Hanuka** (, IPA:  — 'iesvētīšanas svētki') jeb **Gaismekļu svētki** ir astoņas dienas gari ebreju svētki, kurus svin, lai godinātu Jūdas Makabeja vadītās sacelšanās uzvaru pār senajiem grieķiem un viņu kultūras hegemoniju senajā Izraēlā.

Svētki sākas 25. kisļevā (ebreju trešajā mēnesī), datumā, kad Makabejs atguva Jeruzalemes templi, bet tie beidzas 2. vai 3. tevetā (ebreju ceturtajā mēnesī). Konkrētais svētku beigu datums ir atkarīgs no kisļeva garuma. Pēc Gregora kalendāra Hanuka nesākās katru gadu vienā un tajā pašā datumā. Piemēram, 2008. gadā Hanukas svētki sākas 21. decembrī uzreiz pēc saulesrieta, bet tā beigas ir 29. decembrī. 2009. gadā šie svētki sākās jau 12. decembrī.

Svētkiem ir raksturīgs īpašs simbols — deviņzaru svečturis menora, kurā katru nākamo svētku nakti aizdedzina pa vienai svecei vairāk nekā iepriekšējā naktī. Tā tas turpinās līdz astotajai svētku dienai, kad tajā deg visas sveces. Devītā svece, kuru dēvē par šamašu (שַׁמָּשׁ — 'sargs'), deg katru nakti un tā menorahā atrodas augstāk nekā visas pārējās sveces.

## Vēsture
4. gadsimtā p.m.ē. Hellādas kultūru Āzijas zemēs bija ienesis Aleksandrs Lielais. Hellēnisma idejas iespiedās arī daudzās ebreju dzīves jomās. Pat priesteri šīs idejas pārņēma. 2. gadsimtā p.m.ē. Antiohs IV Epifans bija nolēmis pilnībā likvidēt jūdaismu. Ar to nebija mierā Jūda Makabejs. Viņa vadībā 164. gadā p.m.ē. 25. kisļevā ebreji atguva Jeruzalemes templi, kuru pirms tam Epifans bija apzadzis, apgānijis un pārvērtis par Zeva templi. Makabejs un viņa cīņu biedri templī atjaunoja iepriekšējo kārtību un astoņas dienas svinēja Svētnīcas iesvētīšanu. Tas bija kā simbols uzvarai pār hellēnismu: Jeruzaleme bija pasargājusi savu identitāti un jūdaisms bija glābts. Pēc šī notikumi ebreji nolēma atzīmēt katru gadu šo nozīmīgo uzvaru, kā rezultātā radās Hanukas svētki.

## Tradīcijas
Atšķirībā no svētkiem, kurus ir noteicis Mozus, Hanukas svētkos drīkst strādāt tāpat kā ikdienā. Šiem svētkiem ir raksturīgas sveču ugunis logos, kuras ar katru nākamo svētku dienu paliek arvien vairāk un vairāk. Svečturus, kuros ievieto šīs sveces, sauc par menoru.

## Ārējās saites
* Informācija par hanuku 
* Aish.com Informācija par hanuku 

## Atsauces un piezīmes
Amazones

[thumb|[Mīts|Mītiska Amazone,  biksēs ar vairogu un bultu maku. Senā Grieķija, balts alabastra trauks,  ap 470. gadu p.m.e., *British Museum*, Londona ]]
**Amazones**, šaurākā izpratnē, ir vārds, ko grieķi savos mītos piedēvēja matriarhāli organizētai, Antālijā un Melnās jūras austrumu krastā dzīvojošai tautai. Vēlāk šis vārds tika izmantots arī mītiskai *sieviešu tautai* Ziemeļāfrikā.

Rietumu modernajā kultūrā, it sevišķi popkultūrā, apzīmējums "Amazones" tiek lietots arī attiecībā uz visām sieviešu karotājām un sabiedrībām, kurās sievietes ir priekšplānā. Turklāt pastāv tēze, ka no amazonēm ir atvasināts arī Dienvidamerikas upes Amazones nosaukums.
## Atsauces

## Ārējās saites
Romiešu skaitļi

[500px|thumb|Romiešu skaitļi (1869—1913) virs [Latvijas Republikas Ārlietu ministrija|LR Ārlietu ministrijas kreisajām parādes durvīm]]
**Romiešu skaitļi** ir skaitļu sistēma, kuru izmantoja senie romieši. Tā radās apmēram 500 gadus pirms mūsu ēras.

Romiešu skaitļu pierakstā svarīgi ir divi nosacījumi: ja skaitlī pēc lielāka cipara ir mazāks cipars, tad tie tiek saskaitīti, bet ja mazākais cipars ir pirms lielākā, tad no lielākā mazākais tiek atņemts. Tas tiek darīts tāpēc, lai skaitlī neatkārtotos četri un vairāk cipari pēc kārtas.

## Cipari

* II --- 2
* III --- 3
* IV --- 4 
* VI --- 6 
* VII --- 7
* VIII --- 8
* IX --- 9 
* XI --- 11
* XXXII --- 32
* XLV --- 45 
*  --- 5000
*  --- 10000
*  --- 50000
*  --- 100000
*  --- 500000
*  --- 1000000
* M --- 1000000000

## Romiešu skaitļu pieraksta tabula

## Romiešu skaitļu piemēri
Daži romiešu skaitļi:

## Ārējās saites

* Skaitļu konvertēšanas programma skaitļiem līdz 3 999 999
Tods Heiss

**Tods Heiss** (; dzimis , Delrio, ASV) ir bijušais amerikāņu bobslejists, kurš sacentās no 1994. līdz 2006. un no 2008. līdz 2009. gadam.

Viņš ir izcīnījis sudraba medaļu 2002. gada Ziemas Olimpiskajās spēlēs un divreiz izcīnījis medaļas FIBT pasaules čempionātos.
Mihrābs

[thumb|200px|right|Mihrābs [Kairas mošejā]]

**Mihrābs** () ir iedobe mošejas sienā, pret kuru dievlūdzēji pavēršas lūdzoties.
1785. gads

**1785**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi

### Janvāris
* 1. janvāris — Londonā iznāk pirmais *Daily Universal Register* numurs. Šis laikraksts 1788. gadā maina nosaukumu uz *[[The Times]]*.
* 7. janvāris — franču ceļotājs Žans Pjērs Blanšārs un amerikāņu zinātnieks Džons Džefrijs ar gaisa balonu pirmo reizi pa gaisu šķērsoja Lamanša jūras šaurumu, lidojot no Duvras uz Kalē.

### Jūlijs
* 6. jūlijs — ASV ieviesta naudas vienība dolārs.

## Dzimuši
* 4. janvāris — Jākobs Grimms (*Jacob Grimm*), vācu filologs un mitoloģijas pētnieks (miris 1863.) 
* 20. janvāris — Teodors Grothuss, ķīmiķis un fiziķis, viens no elektroķīmijas un fotoķīmijas pamatlicējiem. (miris 1822.) 
* 7. marts — Alesandro Mandzoni (*Alessandro Manzoni*), itāļu rakstnieks (miris 1873.) 
* 27. marts — Luijs XVII (* Louis XVII*), nomināls Francijas karalis (miris 1795.) 
* 20. jūlijs — Mahmuds II (محمود ثاني), Osmaņu impērijas sultāns (miris 1839.)

## Miruši
Austrumeiropas laiks

**Austrumeiropas laiks** (**EET**) ir viens no UTC+2 laika joslas nosaukumiem. Tas ir 2 stundas priekšā UTC laikam. To izmanto daļā Eiropas, Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstu. Vairums no tām izmanto arī Austrumeiropas vasaras laiku (UTC+3) kā vasaras laiku.

## Lietošana
Austrumeiropas laiku lieto visu gadu:
* s Kaļiņingradas apgabals
* 

Valstis, valstu daļas un teritorijas, kas izmanto Austrumeiropas laiku tikai vasarā:

*  (1922—1930, 1991—2011)
*  (kopš 1894. gada)
* 
* 
*  (1921—1940 un kopš 1989. gada)
*  (kopš 1921. gada)
*  (kopš 1916. gada)
*  (kopš 1948. gada)
*  (līdz 28.10.2012.)
*  (1926—1940 un kopš 1989. gada)
* 
*  (1920. un kopš 1989. gada ar pārtraukumu 1998—1999)
*  (1924—1940 un kopš 1991. gada)
* 
*  (1918—1922)
*  (Maskavas laika joslā 1922—1930 un 1991—1992)
*  (kopš 1931. gada)
* 
*  (kopš 1910. gada ar pārtraukumu 1978—1985)
*  (1924—1930 un kopš 1990. gada)

Otrā pasaules kara laikā Trešais reihs ieviesa MET (CET) Austrumu frontē okupētajās teritorijās.
1784. gads

**1784**. () bija garais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 28. janvāris — Džordžs Hamiltons-Gordons (*George Hamilton-Gordon*), britu politiķis (miris 1860.)
* 22. jūlijs — Frīdrihs Beselis (*Friedrich Bessel*), vācu matemātiķis (miris 1846.)
* 14. oktobris — Fernando VII, Spānjas karalis (miris 1833.) 
* 20. oktobris — Lords Palmerstons (*Lord Palmerston*), britu politiķis (miris 1865.) 
* 15. novembris — Žeroms Bonaparts (*Jérôme Bonaparte*), Napoleona brālis, Vestfālenes karalis (miris 1860.) 
* 24. novembris — Zekerijs Teilors (*Zachary Taylor*), 12. ASV prezidents (miris 1850.)

## Miruši
* 1. jūlijs — Vilhelms Frīdemans Bahs (*Wilhelm Friedemann Bach*), vācu komponists (dzimis 1710.)
* 31. jūlijs — Denī Didro (*Denis Diderot*), franču filozofs (dzimis 1713.)
* 13. decembris — Semjuels Džonsons (*Samuel Johnson*), angļu rakstnieks (dzimis 1709.)
1783. gads

**1783**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
### Jūnijs
* 8. jūnijs — sākās Islandes vulkāna Laki izvirdums, izraisot nopietnas klimata izmaiņas Eiropā un Ziemeļamerikā. 
### Septembris
* 3. septembris — noslēdzās Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš.

## Dzimuši
* 23. janvāris — Stendāls (*Stendhal*), franču rakstnieks (miris 1842. gadā)
* 9. februāris — Vasilijs Žukovskis (*Василий Андреевич Жуковский*), krievu dzejnieks (miris 1852. gadā)
* 24. jūlijs — Simons Bolivars (*Simón Bolívar*), Dienvidamerikas neatkarības cīnītājs (miris 1830. gadā)

## Miruši
* 18. septembris — Leonards Eilers (*Leonhard Euler*), Šveices matemātiķis un fiziķis (dzimis 1707. gadā)
* 29. oktobris — Žans Dalambērs (*Jean le Rond d'Alembert*), franču matemātiķis (dzimis 1717. gadā)
1782. gads

**1782. gads** () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 18. janvāris — Denjels Vebsters (*Daniel Webster*), ASV politiķis (miris 1852. gadā)
* 29. janvāris — Daniels Obērs (*Daniel Auber*), franču komponists (miris 1871. gadā)
* 18. marts — Džons Kelhūns (*John Calhoun*), ASV politiķis (miris 1850. gadā)
* 19. maijs — Ivans Paskevičs (*Иван Паскевич*), krievu ģenerālfeldmaršals (miris 1856. gadā)
* 27. oktobris — Nikolo Paganīni (*Niccolò Paganini*), itāliešu vijolnieks un komponists (miris 1840. gadā)
* 5. decembris — Martins Van Burens (*Martin Van Buren*), 8. ASV prezidents (miris 1862. gadā)

## Miruši
* 1. janvāris — Johans Kristiāns Bahs (*Johann Christian Bach*), vācu komponists (dzimis 1735. gadā)
* 17. marts — Dāniels Bernulli (*Daniel Bernoulli*), Šveices matemātiķis (dzimis 1700. gadā)
* 16. septembris — Farinelli (*Farinelli*), itāļu operdziedātājs (dzimis 1705. gadā)
1781. gads

**1781**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 1. marts - Ziemeļamerikas kongresā pieņēma Konfederācijas paktu. 
* 13. marts - astronoms Viljams Heršels atklāja Saules sistēmas planētu Urānu.

## Dzimuši

* 13. marts — Kārlis Frīdrihs Šinkels (*Karl Friedrich Schinkel*), prūšu arhitekts (miris 1841.)
* 3. septembris — Ežēns de Boarnē (*Eugène de Beauharnais*), Napoleona pieņemtais dēls (miris 1824.)
* 5. oktobris — Bernards Bolcāno (*Bernard Bolzano*), Bohēmijas matemātiķis un filozofs (miris 1848.)

## Miruši
* 20. aprīlis — Abrams Gannibals (*Абрам Петрович Ганнибал*), krievu ģenerālis (dzimis 1696.)
UTC+2

thumb|500px|UTC+2: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaisi zils — jūras teritorijas
**UTC+2** atbilst šīm laika joslām:

## Kā standarta laiks (visu gadu)

### [[Kaļiņingradas laiks]]
* 
** Kaļiņingradas apgabals

### [[Centrālāfrikas laiks]]
* 
* 
*  (Ēģiptes standarta laiks)
*  (austrumdaļa)
** Kasai-Occidental, Kasai-Oriental, Katanga, Maniema, Nord-Kivu, Orientale, Sud-Kivu
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  (SAST — Dienvidāfrikas standarta laiks)
* 
* 
* 

## Kā standarta laiks (tikai ziemeļu puslodes ziema)

### [[Austrumeiropas laiks]] — teritorijas, kuras ievēro [[Eiropas vasaras laiks|Eiropas Savienības vasaras laika noteikumus]]
* 
* 
* 
*  (ieskaitot Akrotiri un Dekeliju (Lielbitānija) bet ne Ziemeļkipra)
* 
* 
* 
* 
*  (ieskaitot Olandi)
*  (izņemot Krimā)

### Teritorijas, kuras ievēro citus vasaras laika noteikumus
*  (Izraēlas standarta laiks)
* 
* 
*  (*daļēji starptautiski atzīta*)
* 

## Kā vasaras laiks (tikai ziemeļu puslodes vasara)

### [[Centrāleiropas vasaras laiks]]
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  (Lielbritānija)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* , ieskaitot:
** Svalbāra un Jana Majena sala, Buvē sala
* 
* 
* 
* 
* 
*  — izņemot Kanāriju Salas
* 
* 
* 
* 
* 

### [[Rietumāfrikas vasaras laks]]
* 

## Kā vasaras laiks (tikai dienvidu puslodes vasaras laiks)
*
1778. gads

**1778. gads** () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 18. janvāris — angļu jūrasbraucējs Džeimss Kuks atklāj Havaju salas, nosaucot tās par Sendviča salām.

## Dzimuši
* 6. februāris — Ugo Foskolo (*Ugo Foscolo*), itāļu dzejnieks (miris 1827.)
* 2. septembris — Luijs Bonaparte (*Louis Bonaparte*), Holandes karalis (miris 1846.)
* 9. septembris — Fabiāns fon Belinshauzens (*Fabian von Bellingshausen*), baltvācu izcelsmes krievu jūrasbraucējs (miris 1852.)
* 11. septembris — Frīdrihs Ludvigs Jāns (*Friedrich Ludwig Jahn*), vācu pedagogs, vingrošanas pamatlicējs (miris 1852.)
* 1. novembris — Gustavs IV Ādolfs (*Gustav IV Adolf*), Zviedrijas karalis (miris 1837.)
* 14. novembris — Johans Nepomuks Hummels (*Johann Nepomuk Hummel*), austriešu komponists, pianists (miris 1837.)
* 17. decembris — Hamfrijs Deivijs (*Humphry Davy*), angļu ķīmiķis (miris 1829.)

## Miruši
* 10. janvāris — Kārlis Linnejs (*Carl von Linné*), zviedru botāniķis un taksonomists (dzimis 1707.) 
* 30. maijs — Voltērs (*Voltaire*), franču rakstnieks (dzimis 1694.) 
* 2. jūlijs — Žans Žaks Ruso (*Jean Jacques Rousseau*), franču filozofs, rakstnieks (dzimis 1712.)
1777. gads

**1777. gads** () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
* 3. janvāris — Prinstonas kaujā ASV karaspēks Džordža Vašingtona vadībā sakāva britu spēkus Čārlza Kornvela vadībā. 
* 2. jūlijs — Vērmonta kļuva par pirmo ASV štatu, kurā atcēla verdzību. 
* 24. decembris — Džeimss Kuks atklāja Kiritimati salu, arī sauktu par Ziemsvētku salu.

## Dzimuši
* 12. aprīlis — Henrijs Klejs (*Henry Clay, Sr.*), amerikāņu politiķis (miris 1852.) 
* 30. aprīlis — Kārlis Frīdrihs Gauss (*Carl Friedrich Gauss*), vācu matemātiķis (miris 1855.) 
* 14. augusts — Hanss Kristians Ersteds, dāņu fiziķis un ķīmiķis (miris 1851.)
* 18. oktobris — Heinrihs fon Kleists (*Heinrich von Kleist*), vācu rakstnieks (miris 1811.)
* 23. decembris (j.s., pēc v.s. ) — Aleksandrs I Romanovs (*Александр I*), Krievijas impērijas ķeizars (miris 1825.)

## Miruši
1776. gads

**1776**. () bija garais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 28. marts - dibināts Maskavas Lielais teātris. 
* 4. maijs - Rodailenda kļūst par pirmo ASV štatu, kurš pasludina neatkarību no Lielbritānijas Karalistes. 
* 4. jūlijs - Filadelfijā pieņemta ASV Neatkarības deklarācija. 
* 11. jūlijs - kapteinis Džeimss Kuks uzsāka trešo ceļojumu.
* 26. decembris - Amerikas neatkarības karš: briti tiek sakauti Trentonas kaujā.

## Dzimuši
* 24. janvāris — E. T. A. Hofmanis (*E. T. A. Hoffmann*), vācu rakstnieks (miris 1822.)
* 10. marts — karaliene Luīze (*Königin Luise*), Prūsijas karaliene (mirusi 1810.)
* 4. maijs — Johans Frīdrihs Herbarts (*Johann Friedrich Herbart*), vācu filozofs un psihologs (miris 1841.)
* 13. jūlijs — Bādenes Karolīne (*Karoline von Baden*), Bavārijas karaliene (mirusi 1841.)
* 9. augusts — Amedeo Avogadro, itāliešu zinātnieks (miris 1856.)

## Miruši
* 25. augusts - Deivids Hjūms (*David Hume*), skotu vēsturnieks un filozofs (dzimis 1711.)
1775. gads

**1775. gads** () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
### Februāris
* 15. februāris — Pijs VI kļuva par Romas pāvestu.
### Aprīlis
* 19. aprīlis - sākās Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš.

## Dzimuši
* 20. janvāris — Andrē Marī Ampērs (*André-Marie Ampère*), franču fiziķis, matemātiķis un ķīmiķis (miris 1836.)
* 27. janvāris — Frīdrihs Šellings (*Friedrich Schelling*), vācu filozofs (miris 1854.)
* 21. maijs — Lisjēns Bonaparte (*Lucien Bonaparte*), Napoleona brālis (miris 1840.)
* 16. decembris
**Fransuā Adriēns Bualdjē (*François-Adrien Boieldieu*), franču komponists (miris 1834.)
**Džeina Ostina (*Jane Austen*), angļu rakstniece (mirusi 1817.)

## Miruši
* 21. janvāris — Jemeļjans Pugačovs (*Емельян Иванович Пугачёв*), zemnieku sacelšanās līderis (dzimis 1742.)
1774. gads

**1774**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 21. janvāris - Osmaņu impērijā sāka valdīt Abdulhamīds I.

### Jūlijs
* 21. jūlijs - Krievu-turku karš: starp Krievijas impēriju un Osmaņu impēriju parakstīts Kučuk-Kainardžas līgums.

### Septembris
* 4. septembris - Džeimss Kuks atklāja Jaunkaledoniju. 
* 5. septembris - Filadelfijā, Pensilvānijas štatā sapulcējās pirmais Kontinentālais kongress 
### Decembris
* 1. decembris - stājās spēkā tirdzniecības boikots starp Lielbritāniju un tās Ziemeļamerikas kolonijām.

## Dzimuši

* 21. aprīlis — Žans Batists Bio (*Jean-Baptiste Biot*), franču fiziķis (miris 1862.)
* 26. aprīlis — Leopolds fon Buhs (*Leopold von Buch*), vācu ģeologs (miris 1853.)
* 5. septembris — Kaspars Dāvids Frīdrihs (*Caspar David Friedrich*), vācu gleznotājs (miris 1840.)
* 14. novembris — Gaspare Spontīni (*Gaspare Spontini*), itāliešu komponists (miris 1851.)

## Miruši
* 10. maijs — Luijs XV (*Louis XV*), Francijas karalis (dzimis 1710.) 
* 22. septembris — Klements XIV (*Clemens XIV*), Romas pāvests (dzimis 1705.)
1779. gads

**1779**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
* 16. jūnijs - Spānija pasludināja karu pret Apvienoto Karalisti.

## Dzimuši
* 21. februāris — Frīdrihs Kārlis fon Savinjī (*Friedrich Carl von Savigny*), vācu jurists (miris 1861.)
* 7. augusts — Kārlis Riters (*Carl Ritter*), vācu ģeogrāfs (miris 1859.)
* 20. augusts — Jenss Jākobs Bercēliuss (*Jöns Jakob Berzelius*), zviedru ķīmiķis (miris 1848.)
* 8. septembris — Mustafa IV, Osmaņu impērijas 29. sultāns (miris 1808.)

## Miruši
* 14. februāris - Džeimss Kuks (*James Cook*), britu jūrasbraucējs (dzimis 1728.)
* 29. jūnijs — Antons Rafaels Mengss (*Anton Raphael Mengs*), vācu gleznotājs (dzimis 1728.)
* 6. decembris - Žans Simeons Šardēns (*Jean Siméon Chardin*), franču gleznotājs (dzimis 1699.)
1780. gads

**1780. gads** () bija garais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi

### 1780. gads
* 16. aprīlis — nodibināta Minsteres Universitāte.
* 24. augusts — Francijas Luijs XVI atceļ spīdzināšanas izmantošanu atzīšanās izspiešanā.
* 28. novembris — Sanktpēterburgā zibens izraisītā ugunsgrēkā nodeg  ēkas.
* 29. novembris — Vīnē pēc 40 valdīšanas gadiem mirst Austrijas Marija Terēzija, un Hābsburgu valdnieku pienākumus nodod viņas ambiciozajam dēlam Jozefam II, kurš jau ir Svētās Romas imperators kopš 1765. gada.
;Nezināms datums
* Svētās Romas impērijas ķeizars Jozefs II, lai nodibinātu draudzīgas attiecības ar Krievijas Impērijas ķeizarieni Katrīnu II, kā Falkenšteinas grāfs veica ceļojumu Kijiva (27. maijā) — Mogiļeva (4.-8. jūnijā) — Smoļenska (14. jūnijā) -Maskava (19. jūnijā) — Carskoje Selo (3. jūlijā) — Pēterburga (4. jūlijā) — Narva (20. jūlijā) — Rīga (23.-25. jūlijā).
* Londonā uzcelts sākotnējais *[[Craven Cottage]]* stadions.
* Lielbritānijas Karalistē iedzīvotāju skaits sasniedz 9 miljonus.

## Dzimuši
* 29. maijs — Anrī Brakono (*Henri Braconnot*), franču ķīmiķis (miris 1855. gadā)
* 1. jūnijs — Karls fon Klauzevics (*Carl von Clausewitz*), prūšu kara teorētiķis (miris 1831. gadā)
* 29. augusts — Žans Ogists Dominiks Engrs (*Jean-Auguste-Dominique Ingres*), franču gleznotājs (miris 1867. gadā)
* 3. septembris — Heinrihs Kristians Šūmahers (*Heinrich Christian Schumacher*), vācu astronoms (miris 1850. gadā)
* 22. novembris — Konradīns Kreicers (*Conradin Kreutzer*), vācu komponists (miris 1849. gadā)
* 13. decembris — Johans Volfgangs Debereiners (*Johann Wolfgang Döbereiner*), vācu ķīmiķis (miris 1849. gadā)

## Miruši
* 18. februāris — Kristijons Donelaitis (*Kristijonas Donelaitis*, *Christian Donalitius*), Prūsijas lietuviešu dzejnieks un luterāņu mācītājs (dzimis 1714. gadā)
* 17. oktobris — Bernardo Belloto (*Bernardo Bellotto*), itāiešu gleznotājs (dzimis 1720. gadā)
* 29. novembris — Marija Terēzija (*Maria Theresia von Österreich*), Austrijas ķeizariene, Ungārijas karaliene, Bohēmijas karaliene un Svētās Romas impērijas imperatore (dzimusi 1717. gadā)

## Atsauces

## Ārējās saites
1772. gads

**1772**. () bija garais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
* 5. augusts — sākās pirmā Polijas dalīšana

### Nezināms datums
* Kalkuta kļuva par Britu Indijas galvaspilsētu

## Dzimuši
* 10. marts — Frīdrihs Šlēgelis (*Friedrich Schlegel*), vācu rakstnieks un filozofs (miris 1829.)
* 2. maijs — Novāliss (*Novalis*), vācu rakstnieks un filozofs (miris 1801.)
* 24. augusts — Villems I (*Willem I*), Nīderlandes karalis (miris 1843.)
* 12. oktobris — Semjuels Kolridžs (*Samuel Taylor Coleridge*), angļu dzejnieks, kritiķis un filozofs (miris 1834.)

## Miruši
* 29. marts — Emānuels Svēdenborgs (*Emanuel Swedenborg*), zviedru zinātnieks un mistiķis (dzimis 1688.)
* 28. aprīlis — Johans Frīdrihs Štrūenzē (*Johann Friedrich Struensee*), dāņu ārsts un politiķis (dzimis 1737.)
* 29. decembris — Ernsts Johans Bīrons (*Ernst Johann von Biron*), Kurzemes hercogs (dzimis 1690.)
1773. gads

**1773**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
* 16. decembris — notika Bostonas tējas dzeršana (Ziemeļamerikas britu koloniju iedzīvotāji iznīcināja Britu Austrumindijas kompānijas tējas kravu, iemetot jūrā 342 tējas kastes)
* Rēzeknei tiek piešķirtas pilsētas tiesības.

## Dzimuši
* 29. janvāris — Frīdrihs Moss (*Friedrich Mohs*), vācu/austriešu mineralogs (miris 1838.) 
* 9. februāris — Viljams Herisons (*William Harrison*), 9. ASV prezidents (miris 1841.) 
* 28. aprīlis — Ludvigs Tīks (*Ludwig Tieck*) - vācu dzejnieks (miris 1853.)
* 15. maijs — Klēmenss fon Meternihs (*Klemens von Metternich*) - austriešu politiķis (miris 1859.)
* 13. jūnijs — Tomass Jangs (*Thomas Young*), angļu dabaszinātnieks, fiziķis, ēģiptologs (miris 1829.)
* 27. decembris — Džordžs Kailijs (*George Cayley*), angļu izgudrotājs (miris 1857.)

## Miruši
* 3. augusts — Staņislavs Konarskis (*Stanisław Konarski*), poļu mūks, izglītības reformators (dzimis 1700.)
1771. gads

**1771**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* 12. februāris — Gustavs III kļuva par Zviedrijas karali.

## Dzimuši
* 15. augusts — Valters Skots (*Walter Scott*), skotu rakstnieks (miris 1832.)
* 5. jūnijs — Ernsts Augusts I (*Ernst August I.*), Hanoveres karalis (miris 1851.)
* 5. septembris — Austrijas erchercogs Kārlis (*Karl von Österreich-Teschen*), austriešu karavadonis (miris 1847.)

## Miruši
* 29. aprīlis — Frančesko Bartolomeo Rastrelli (*Франческо Бартоломео Растрелли*), itāļu/krievu arhitekts (dzimis 1700.)
1770. gads

**1770**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 28. aprīlis - angļu jūrasbraucējs Džeimss Kuks sasniedz auglīgo Austrālijas austrumu krastu, to pasludina par Lielbritānijas Karalistes īpašumu un nosauca par Jaundienvidvelsu.

## Dzimuši
* 20. marts — Frīdrihs Helderlīns (*Friedrich Hölderlin*), vācu dzejnieks (miris 1843. gadā)
* 7. aprīlis — Viljams Vērdsverts (*William Wordsworth*), angļu dzejnieks (miris 1850. gadā)
* 11. aprīlis — Džordžs Kannings (*George Canning*), britu politiķis (miris 1827. gadā)
* 10. maijs — Luijs Nikolā Davū (*Louis-Nicolas Davout*), franču karavīrs (miris 1823. gadā)
* 3. jūnijs — Manuels Belgrano (*Manuel Belgrano*), Argentīnas politiķis (miris 1820. gadā)
* 3. augusts — Frīdrihs Vilhelms III (*Friedrich Wilhelm III*.), Prūsijas karalis (miris 1840. gadā)
* 27. augusts — Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis (*Georg Wilhelm Friedrich Hegel*), vācu filozofs (miris 1831. gadā)
* 10. oktobris — Ādams Johans fon Krūzenšterns (*Иван Фёдорович Крузенштерн*), krievu admirālis (miris 1846. gadā)
* 16. decembris — Ludvigs van Bēthovens (*Ludwig van Beethoven*), vācu komponists (miris 1827. gadā)

## Miruši

* 26. februāris — Džuzepe Tartīni (*Giuseppe Tartini*), itāļu vijolnieks un komponists (dzimis 1692. gadā)
* 13. novembris — Džordžs Grenvils (*George Grenville*), britu politiķis (dzimis 1712. gadā)
1769. gads

**1769**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 10. janvāris - Mišels Nejs (*Michel Ney*), franču maršals (miris 1815.) 
* 13. februāris - Ivans Krilovs (*Иван Андреевич Крылов*), krievu rakstnieks (miris 1844.)
* 4. marts - Muhameds Alī pašā (محمد علی پاشا المسعود بن آغا), Ēģiptes valdnieks (miris 1849.) 
* 10. aprīlis - Žans Lanns (*Jean Lannes*), franču maršals (miris 1809.) 
* 1. maijs - Arturs Velzlijs (*Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington*), karavīrs un politiķis  (miris 1852.) 
* 15. augusts - Napoleons Bonaparts (*Napoléon Bonaparte*), Francijas imperators (miris 1821.) 
* 23. augusts - Žoržs Kivjē (*Georges Cuvier*), franču dabaspētnieks (miris 1832.) 
* 14. septembris - Aleksandrs fon Humbolts (*Alexander von Humboldt*), vācu ģeogrāfs un dabas pētnieks (miris 1859.)
* 23. septembris - Aleksejs Arakčejevs (*Алексей Андреевич Аракчеев*), krievu ģenerālis un valsts darbinieks (miris 1834.)
* 1. novembris - Garlībs Merķelis (*Garlieb Helwig Merkel*), vācbaltu luterāņu mācītājs, rakstnieks (miris 1850.)
* 26. decembris - Ernsts Morics Arnts (*Ernst Moritz Arndt*), vācu dzejnieks (miris 1860.)

## Miruši
* 12. janvāris — Lielbritānijas Anna (*Anna van Hannover*), Nīderlandes stadhoudera sieva, vēlāk reģente (dzimusi 1709.)
* 2. februāris — Klements XIII (*Clemens XIII*), Romas pāvests (dzimis 1693.)
Lielais pasaules atlants

**Lielais pasaules atlants** ir SIA "Karšu izdevniecība Jāņa sēta" 2008. gadā izdots pasaules ģeogrāfijas atlants latviešu valodā. Kartēs atrodami  ģeogrāfisko nosaukumu, kas atveidoti latviešu valodā (liela daļa atveidoti pirmo reizi). Atlants sastāv no karšu un uzziņu sadaļas, kā arī no nosaukumu rādītāja gan latviešu, gan oriģinālvalodā.

2010. gadā "Karšu izdevniecība Jāņa sēta", izmantojot "Lielā pasaules atlanta" kartogrāfisko materiālu, izdeva jaunu, kompaktāku izdevumu ar uzsvaru uz valstīm, to administratīvi teritoriālo iedalījumu un atkarīgajām teritorijām — "Pasaules uzziņu atlantu".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Karšu izdevniecība "Jāņa sēta" Lielā pasaules atlanta izveidošanā investējusi pusmiljonu latu
Kāpas kalnu zebra

**Kāpas kalnu zebra** jeb **Kāpzemes kalnu zebra** (*Equus zebra zebra*) ir kalnu zebras (*Equus zebra*) viena no pasugām. Mūsdienās Kāpas kalnu zebra dzīvo nelielā teritorijā — Kalnu zebru Nacionālajā parkā Dienvidāfrikā.

Atskatoties Āfrikas dabas pētniecības vēsturē, ir saglabājušies pieraksti, kas skaidro, ka Kāpas kalnu zebra bija tēviņš, bet kvaga bija mātīte. Valdīja uzskats, ka tā ir viena un tā pati suga. Šis kļūdainais pieņēmums varēja rasties tādēļ, ka kādreiz Kāpas kalnu zebras un kvagas apdzīvoja vienas un tās pašās teritorijas savannā, un ka Kāpas kalnu zebru izplatība neaprobežojās ar Kāpas provinci Dienvidāfrikā.

## Izskats un ieradumi
thumb|left|220px|Kāpas kalnu zebru harēms
Kāpas kalnu zebra ir mazākā no divām kalnu zebru pasugām. Tās augstums skaustā ir apmēram 1,20 m, svars 310 kg. Kāpas kalnu zebrai baltās svītras ir tīri baltas. Melnās strīpas ir platākas par baltajām svītrām, tādēļ Kāpas kalnu zebra izskatās tumšāka nekā Hartmaņa kalnu zebra, kurai baltās svītras ir platākas un līdz ar to izskatās gaišāka. Salīdzinot ar Hartmaņa kalnu zebru tās augums ir kompaktāks, tai ir garākas ausis un lielāka pakakles ādas kroka. Pakakles kroka ir galvenā pazīme kā var atšķirt kalnu zebru no līdzenumu zebras. Kroka ir lielāka tēviņiem. Kāpas kalnu zebru purns ir melni-brūns, brūnā krāsa reizēm izskatās koši ruda. Vēders kā visām kalnu zebrām ir balts.

Kāpas kalnu zebras neviedo tik lielus barus kā līdzenuma zebras. Tām ir raksturīgas harēma tipa nelielas ģimenes, un katrai ir sava teritorija.

Kāpas kalnu zebras savā diētā priekšroku dod īsai zālei, bet neatsakās no krūmiem un citiem augiem, ko var atrast, sausajā sezonā.

## Aizsardzība
Kādreiz Kāpas kalnu zebras apdzīvoja daudz lielāku reģionu Dienvidāfrikas Kāpas provinvces dienvidos. 1922. gadā Kāpas provincē bija palikušas vairs tikai 400 Kāpas kalnu zebras, tādēļ 1937. gadā tika nodibināts Kalnu zebru Nacionālais parks. Tomēr, lai arī teritorija bija aizsargāta, zebru populācija izdila, un 1950. gadā Kalnu zebru Nacionālā parka teritorijā Kāpas kalnu zebras bija izmirušas. Tajā pašā gadā parks uzsāka zebru populācijas atjaunošanas programmu. Parka teritorijā no kaimiņu zemnieku saimniecības tika ievestas 11 zebras, 1964. gadā parka teritorijā tika ievesta vēlreiz neliela grupa Kāpas kalnu zebru.  beigās Nacionālajā parkā dzīvoja 140 Kāpas kalnu zebras. 1979. gadā to skaits bija 200 indivīdu, un 1984. gadā Parkā atkal dzīvoja 400 Kāpas kalnu zebras Kopš 1984. gada parks piedalās Kāpas kalnu zebru izplatīšanas programmā, atjaunojot zebru populāciju arī Kāpas Dabas rezervātā un citos dabas parkos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* About Camdeboo National Park
* ADW: Equus zebra
Hartmaņa kalnu zebra

**Hartmaņa kalnu zebra** (*Equus zebra hartmannae*) ir kalnu zebras (*Equus zebra*) viena no pasugām. Hartmaņa kalnu zebras apdzīvo daļu Namibas tuksneša. 

Savvaļā mūsdienās dzīvo apmēram 25 000 Hartmaņa kalnu zebru. Kādreiz tās dzīvoja plašās teritorijās Namībijā, Angolā un Dienvdāfrikā, bet mūsdienās tās sastopamas tikai nelielās, sadrumstalotās teritorijās. 

## Izskats un īpašības
Hartmaņa kalnu zebra ir lielākā no divām kalnu zebru pasugām. Tās augstums skaustā ir apmēram 1,20-1,30 m, svars 260-370 kg. Kalnu zebru abas pasugas; Hartmaņa kalnu zebra un Kāpas kalnu zebra ir ļoti tuvi radinieki, tomēr zinātnieki tās ir sadalījuši divās pasugās. Abām grupām, kādreiz dzīvojot teritoriālā izolācijai vienai no otras, ir izveidojušās izteiktas atšķirības: Hartmaņa kalnu zebras ir lielāks, Hartmaņa kalnu zebras ir baltākas, to baltās strīpas ir platākas nekā melnās, un to ausis ir mazākas nekā Kāpas kalnu zebrām. Vēders kā visām kalnu zebrām ir balts. Hartmaņa kalnu zebrām baltais pamats var būt krēmīgs un reizēm gaiši brūns, īpaši kumeļiem un jaunām zebrām. Pieaugot gaišais pamats paliek arvien baltāks. Melnās strīpas uz kājām paliek šauras un sīkas. Uz muguras ir sīku melno svītru raksts. Augumā nav lielas atšķirības starp tēviņiem un mātītēm, tomēr tēviņi ir kopumā smagāki.

## Uzvedība
Zinātnieki ir novērojuši, ka Hartmaņa zebras, kamēr diena kalnos vēl nav iesilusi, stāv tādā veidā, lai saule maksimāli tās apgaismotu un sildītu. Tās griež līdzi saulei savus sānus. Kad diena ir iesilusi, zebras uzmeklē ēnu. Hartmaņa kalnu zebras Namiba tusnesī māk uzmeklēt ūdeni izžuvušās upes gultnēs, tās ar ožas palīdzību sameklē vispiemērotāko vietu ūdens izrakšanai. Hartmaņa kalnu zebras var ierakties pat līdz 60 cm dziļi zemē, lai iegūtu ūdeni. Atšķirībā no pārējām zebrām Hartmaņa zebras var aiziet prom no ātklātiem ūdens rezervātiem pat četru dienu gājiena attālumā.

Galvenie Hartmaņa kalnu zebru ienaidnieki ir leopardi un hiēnas. Hartmaņa zebras kopā ar citiem Namībijas tuksneša upju ieleju zālēdājiem kā Dienvidāfrikas dažāda veida antilopēm un Dienvidāfrikas gazelēm veido kopīgus barus, lai vieglāk būtu uzraudzīt teritoriju pret plēsējiem. 

## Barošanās
Tuksnesī ir sarkanu smilšu kāpas, starp kurām veidojas upju izgraustas granīta aizas. Šajās aizās aug dažādi tuksnešu augi, ar kuriem barojas Hartmaņa kalnu zebras. Namībijas Naukluftas rajons, kurā dzīvo visvairāk Hartmaņa kalnu zebru, ir izveidots par Āfrikas Nacionālo parku. Hartmaņa kalnu zebrām ir atšķirīga gremošanas sistēma, tām ir speciāli fermenti, kas ļauj sagremot aso un cieto tukneša veģetāciju, kas citām zebrām nebūtu iespējams. 

## Reprodukcija
Hartamaņa kalnu zebras dzīvo nelielās ģimenēs, kas sastāv no ērzeļa un ķēvēm ar jaunākajiem kumeļiem. Harēmā var būt 5-10 zebras. Ķēves nemaina harēmu visu savu mūžu, ar laiku nomainās ērzelis pret jaunāku un spēcīgāku indivīdu. Baram nav raksturīga teritoriālā piederība, bet valda ģimenes piederība. Jaunie ērzeļi pirms ir ieguvuši savu harēmu veido "vecpuišu" barus. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* WAZA: Equids
* Mountain Zebra
YouTube

***YouTube*** () ir video koplietošanas tiešsaistes sociālā tīkla tīmekļa vietne, kurā tās apmeklētāji var ievietot, skatīties un izmantot dažādus video failus. Šos failus lietotāji var novērtēt, pie katra faila norādīts tā skatījumu skaits. Aktīvo lietotāju skaits 2023. gada beigās sasniedza vairāk nekā 2 miljardus.

2005. gada februārī *YouTube* izveidoja Stīvs Čens, Čads Harlijs, Javeds Karims. Domēns `www.youtube.com` ir aktīvs kopš 2005. gada 14. februāra. 2006. gada novembrī *[[Google|Google Inc.]]* nopirka *YouTube par* 1,65 miljardiem USD.

Ik minūti *YouTube* nonāk 2500 stundas videomateriālu. Šajā tīmekļa vietnē tiek veikta arī cenzūra. Dažas valstis ir bloķējušas pieeju šai tīmekļa vietnei, piemēram, Irāna 2006. gadā,  Ķīna 2008. gadā, Turkmenistāna 2009. gadā, un Ziemeļkoreja 2016. gadā.

## Ideja
Pēc Č. Harlija un S. Čena teiktā, ideja par *YouTube* radās ballītes laikā, kad viņi saskārās ar grūtībām, kuras radīja vēlme dalīties ar ballītes laikā uzņemtajiem video. Karimam ideja bija izveidot iepazīšanās portālu, kur lietotāji tiktu sadalīti pa tēmām pēc viņu ievietotajiem video. Karims iespaidojās no iepazīšanās portāla *hotornot.com*, kur lietotāji var augšuplādēt attēlus ar sevi, kurus pēc tam vērtēja citi lietotāji.

## Apmeklējums
Līdz 2005. gada decembrim *YouTube* mājaslapa tika apmeklēta jau 50 miljonus reižu dienā.
Līdz 2006. gada maijam, saskaņā ar ***[[Alexa Internet|alexa.com]]***, *YouTube* sasniedza 200 miljonu skatījumu dienā, un jau līdz augusta vidum tā vairākas reizes sasniedza 700 miljonu apmeklējumu dienā atzīmi, kā arī kļuva par desmito apmeklētāko mājas lapu Amerikas Savienotajās valstīs. Ziņu aģentūra *New York Post* novērtēja, ka *YouTube* varētu būt no 600 līdz 1000 miljoniem dolāru vērta.
Līdz 2006. gada jūlijam tajā katru dienu tika ievietoti vairāk kā 65`000 video.

## Pirmais video
Lai arī *YouTube* oficiālā atklāšanas diena ir 2005. gada 14. februāris, pirmais video tika augšupielādēts 2005. gada 23. aprīlī. Video nosaukums ir *[[Me at the zoo]]*. Šo video uzņēma Jakovs Lapitskis, un tas ir tikai 19 sekundes garš, parādot vienu no *YouTube* dibinātājiem – Javedu Karimu – Sandjego zooloģiskajā dārzā.

## Iepriekšējie logo

220x124px|thumb|right|2018-2023

## Atsauces
220x124px|thumb|right|yotube play

## Ārējās saites

* 
* Youtube Calls on ADL to Censor Web
Jūda Makabejs

**Jūda Makabejs** ( miris 161. gadā p.m.ē) bija Matatija trešais dēls. Viņš vadījis ebreju sacelšanos pret Antiohu VI Epifanu. Makabejs ir ebreju varonis, jo drošsirdīgi cīnījās un aizstāvēja jūdaisma ticību.
Aptons Sinklērs

**Aptons Bīls Sinklērs jaunākais** (; dzimis , miris ) bija kreisi noskaņots amerikāņu rakstnieks, kurš ļoti raženi darbojies daudzos literatūras žanros. Īpaši ietekmīgs 20. gadsimta pirmajā pusē, kad tika uzskatīts par vienu no labākajiem pētnieciskās žurnālistikas pārstāvjiem ASV. Kļuva slavens, 1906. gadā publicējot romānu "Džungļi", kura daļējā ietekmē tika mainīta ASV pārtikas rūpniecības likumdošana.

## Latviski izdots
* Sinklērs Aptons. Ņujorka : romāns; tulk. Uldis Ābele - Mineapolisa : Tilta Apgāds, 1959. - 320 lpp.
* Sinklers Eptons. Džungļi : romāns; no angļu val. tulk. H.Lapiņa - Rīga : Liesma, 1972. - 351 lpp.

## Ārējās saites

* Aptona Sinklēra darbi ''Project Gutenberg''
Stambulas Slēgtais tirgus

thumb|right|Slēgtā tirgus galvenie Nuruosmanijes vārti (''Nuruosmaniye kapısı'').
thumb|right|Slēgtā tirgus galvenā iela
**Slēgtais tirgus** () atrodas Stambulā, Turcijā un ir viens no lielākajiem apjumtajiem tirgiem pasaulē. Lielo tirgu katru dienu apmeklē no 250 līdz 400 tūkstošiem cilvēku un tas ir populārs ar juvelierizstrādājumu, trauku, garšvielu un paklāju veikaliem. Tirgus sastāv no 58 ielām un apmēram 6000 veikaliem.

Vairums stendu un veikalu tirgū izvietoti vienkopus pēc preču kategorijām: atsevišķa zona ādas izstrādājumiem, zeltam, juvelierizstrādājumiem u.tml. Tirgū atrodas divas lielas mantu glabātavas(turku: *bedesten*, lielas mūra ēkas ar kupolveida jumtu, kas domātas mantu glabāšanai drošībā). Glabātavas celtas pēc sultāna Mehmeda II Iekarotāja pavēles 1455.-1461. gadā. 16. gadsimtā sultāna Suleimana I Lieliskā valdīšanas laikā tirgu ievērojami paplašināja, bet pēc 1894. gada zemestrīces tirgus pieredzēja ievērojamu pārbūvi.

Tirgus sadalīts šķērsielās (*sokak*) un pagalmos (*han*), bet tajā var iekļūt pa vairākiem vārtiem (*kapı*). Viena no tirgus šķērsielām savieno Bajezida mošeju, Bajezida laukumu un Nuruosmanijes mošeju.

## Ārējās saites

* Kapalıçarşı - informācija par tirgu 
* Tirgus vietne  
* Turcijas Kultūras ministrijas informācija
BMS

**BMS** var būt:
* *[[Ēkas vadības sistēma|Building management system]]*, ēkas vadības sistēma
* *[[BMS Megapolis]]*, Lietuvas datoru ražošanas un tirdzniecības uzņēmums
Saulkrastu novads (2009—2021)

**Saulkrastu novads** bija pašvaldība Vidzemē, Rīgas līča krastā. Izveidots 2009. gadā, reorganizējot Saulkrastu pilsētu ar lauku teritoriju par novadu. Robežojās ar Limbažu, Sējas, Ādažu un Carnikavas novadiem. Novada centrs bija Saulkrastu pilsēta.

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas novadā iekļauts Saulkrastu pagasts, Saulkrasti, Sējas pagasts un Skultes pagasts.

## Daba

* Piejūras dabas parks

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Apstiprina Saulkrastu novada ģerboni
Džeimss Kegnijs

**Džeimss Frānsiss Kegnijs jaunākais** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kinoaktieris, viena no populārākajām 1930. gadu zvaigznēm. 1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts ierindoja viņu Holivudas Zelta laikmeta labāko aktieru saraksta astotajā vietā.

## Karjera
Pirmā pazīstamā loma bija 1931. gada režisora Viljama Velmana filmā "Sabiedrības ienaidnieks", ko uzskata par vienu no visu laiku ietekmīgākajām gangsteru filmām. Pēc filmas izdošanas Kegnijs kļuva par zvaigzni un noslēdza vienu no tā laika lielākajiem līgumiem ar *[[Warner Bros. Pictures]]*. 1938. gadā viņu pirmo reizi nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā" par lomu Maikla Kertica krimināldrāmā "Eņģeļi ar netīrām sejām". 1942. gadā viņš ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu par tēlojumu Kertica filmā "Jenkijs Dūdls dendijs" (*Yankee Doodle Dandy*). Viena no viņa pazīstamākajām lomām ir Raula Volša *[[film noir]]* filmā "Baltā tveice" (1949). Trešo reizi Oskara balvai viņu nominēja par tēlojumu filmā "Mīli mani vai pamet" (*Love Me or Leave Me*, 1955). Pēc dalības Billija Vaildera komēdijā "Viens, divi, trīs" (1961), Kegnijs pārtrauca filmēties, lai pavadītu vairāk laika ar ģimeni savā zemnieku saimniecībā. Pēc 20 gadiem atgriezās kino un attēloja lomu Miloša Formana filmā "Regtaims" (*Ragtime*, 1981), kas kļuva par viņa pēdējo lomu.

Viens no iemīļotākajiem Orsona Velsa un Stenlija Kubrika aktieriem. Darbojās aktieru tiesību aizstāvēšanā.

## Pazīstamākās filmas
* "Sabiedrības ienaidnieks" (*The Public Enemy*, 1931, režisors Viljams Velmans)
* "Rampas parāde" (*Footlight Parade*, 1933, režisors Loids Beikons)
* "Sapnis vasaras naktī" (*A Midsummer Night's Dream*, 1935, režisori Makss Reinhards un Viljams Dīterle)
* "Eņģeļi ar netīrām sejām" (*Angels with Dirty Faces*, 1938, režisors Maikls Kertics)
* "Mežonīgie divdesmitie" (*The Roaring Twenties*, 1939, režisors Rauls Volšs)
* *[[The Strawberry Blonde]]* (1941, režisors Rauls Volšs)
* "Jenkijs Dūdls dendijs" (*Yankee Doodle Dandy*, 1942, režisors Maikls Kertics)
* "Baltā tveice" (*White Heat*, 1949, režisors Rauls Volšs)
* "Misters Robertss" (*Mister Roberts*, 1955, režisori Džons Fords un Mervins Lerojs)
* "Mīli mani vai pamet" (*Love Me or Leave Me*, 1955, režisors Čārlzs Vidors)
* "Cilvēks ar tūkstoš sejām" (*Man of a Thousand Faces*, 1957, režisors Džozefs Pevnijs)
* "Viens, divi, trīs" (*One, Two, Three*, 1961, režisors Billijs Vailders)
* "Regtaims" (*Ragtime*, 1981, režisors Milošs Formans)

## Atsauces

## Ārējās saites
Metjū Fokss

**Metjū Čāndlers Fokss** (*Matthew Chandler Fox*; dzimis ) ir ASV kinoaktieris un bijušais modelis. Visplašāk pazīstams kā viens no galvenajiem varoņiem TV seriālā "Pazudušie" (*Lost*).

Piedalījies arī filmās "Mēs esam Maršali" (*We Are Marshall*, 2006), "Nozieguma liecinieki" (2008), "Alekss Kross" (*Alex Cross*, 2012), *[[Emperor]]* (2012) un "Kaula tomahauks" (*Bone Tomahawk*, 2015).

## Ārējās saites

*