open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kurdistānas Strādnieku partija

[thumb|350px|PKK atbalstītāju demonstrācija [Londona|Londonā .]]
[thumb|350px|Demonstrācija pret PKK [Kadikējas rajons|Kadikējā, Stambulā (Turcija), .]]
**Kurdistānas Strādnieku partija** (**KSP**; kurdu: *Partiya Karkerên Kurdistan*, *PKK*), arī **KADEK**, **Kongra-Gel** un **KGK** bija militāra kurdu organizācija, kuru 1970. gados dibināja un vadīja 1999. gadā apcietinātais Abdullahs Edžalans (*Abdullah Öcalan*). PKK ideoloģijas pamatā ir revolucionārais marksisms-ļeņinisms un kurdu nacionālisms. PKK mērķis ir izveidot neatkarīgu sociālistisku kurdu valsti Kurdistānā, kuras teritorijā ietilpst Turcijas dienvidaustrumi, Irākas ziemeļaustrumi, Sīrijas ziemeļaustrumi un Irānas ziemeļrietumi — teritorijas, kurās kurdu īpatsvars tiek uzskatīts par mažoritāru. Minētās valstis ir pret jebkādām teritoriālām izmaiņām. PKK tiek uzskatīta par separātisku etnisku nacionālistisku organizāciju, kas savu mērķu vārdā lieto teroristisku un civiliedzīvotājiem kaitniecisku rīcību, politisku mērķu sasniegšanai lietojot militāru spēku.

Starptautiski PKK tiek uzskatīta par teroristisku organizāciju, tai skaitā ASV, NATO un ES. Kopš 1984. gada Turcijas un PKK konfliktos gājis bojā vairāk nekā 37 000 cilvēku.

2025. gada februārī ieslodzījumā esošais Kurdistānas Strādnieku partijas līderis Abdullahs Edžalans aicināja visus grupējuma dalībniekus nolikt ieročus un uz visiem laikiem likvidēt organizāciju. Vēstulē, ko nolasīja kurdus pārstāvošās Tautas vienlīdzības un demokrātijas partijas deputāti, Edžalans aicināja KSP sasaukt kongresu, nolikt ieročus un likvidēt sevi, apgalvojot, ka partija "ir beigusi savu dzīvi tāpat kā tās dalībnieki, un radusies nepieciešamība to likvidēt". Viņš arī aicināja uz turku un kurdu sadarbību un mierīgu līdzāspastāvēšanu.
2025. gada 1. martā Kurdistānas Strādnieku partija pasludināja pamieru ar Turciju.
No 5. līdz 7. maijam notika KSP 12. partijas kongress. Organizācija 12. maijā paziņoja par savu likvidāciju, apliecinot, ka pārtrauc bruņotu cīņu pret Turcijas valsti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* HPG (ar PKK saistīta militārā organizācija) 
* PKK notikumu hronika (1976-2006)
* Ziņas par PKK
* Profils: PKK nepiernieki
* ASV-PKK attiecības (turku val.)
Dominiks Gorijs

**Dominiks Lī Padvils Gorijs** (*Dominic Lee Pudwill Gorie*; dzimis ) ir NASA kosmonauts, Jūras kara flotes virsnieks.

Gorijs ir dzimis Leikčārlzā, Luiziānas štatā, un vēlāk iestājies Amerikas Savienoto Valstu Jūras akadēmijā, kur studēja okeāna inženieriju. Pēc absolvēšanas 1979. gadā viņš apmācījās par pilotu un dienēja uz gaisa kuģu bāzes kuģiem *USS America* un *USS Coral Sea*. 1987. gadā viņš pabeidza izmēģinājuma pilota apmācību un tika norīkots uz Jūras spēku gaisa spēku izmēģinājumu centru. Persijas līča kara laikā viņš atradās uz kuģa *USS Theodore Roosevelt*, no kura veica kaujas misijas operācijā “Tuksneša vētra”.

1994. gadā tika uzņemts NASA astronautu kandidātu grupā.

1998. gadā veica pirmo kosmisko lidojumu misijā *[[STS-91]]* kā kosmoplāna pilots. Otrais lidojums notika 2000. gada februārī misijā *[[STS-99]]* arī pilota amatā. Trešais lidojums notika 2001. gada februārī misijā STS-108 *[[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]* komandiera amatā.

2008. gada martā piedalījās *Endeavour* lidojumā kā *[[STS-123]]* komandieris.
Gregorijs Herolds Džonsons

**Gregorijs Džonsons** (*Gregory Harold Johnson*; dzimis ) ir NASA astronauts, Jūras Gaisa spēku lidotājs.

1998. gadā tika uzņemts NASA astronautu kandidātu grupā.

Viņa pirmais lidojums kosmosā notika 2008. gada martā STS-123 misijā, kurā Džonsons piedalījās kā *Endeavour* pilots.

Otrais lidojums notika 2011. gada maijā misijā STS-134, esot *Endeavour* pilotam.
Ričards Linehens

**Ričards Linehens** (*Richard Michael Linnehan*; dzimis ) ir NASA kosmonauts, veterinārārsts.

1992. gadā tika uzņemts NASA astronautu kandidātu grupā.

1996. gadā veica pirmo kosmisko lidojumu kā misijas speciālists misijā STS-78, kuras laikā tika veikti bioloģiskie eksperimenti. Otrais lidojums notika 1998. gadā misijā STS-90 kā derīgās kravas *Neurolab* komandierim. Trešais lidojums notika 2002. gadā misijā STS-109. Veicis trīs iziešanas kosmosā ar kopējo ilgumu 21 stunda 9 minūtes.

2008. gada marta notika *Endeavour* lidojums misijā STS-123.
Formens

**Formens** () ir anglosakšu cilmes uzvārds (siev. dz. **Formena**). Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Maikls Formens (*Michael Foreman*), NASA kosmonauts (dzimis 1957. gadā);
* Džordžs Formens (*George Foreman*), amerikāņu bokseris (dzimis 1949. gadā).
Gerets Reismens

**Gerets Reismens** (*Garrett Erin Reisman*; dzimis ) ir NASA kosmonauts, inženieris.

1998. gadā tika uzņemts NASA astronautu kandidātu grupā.

Viņa pirmais lidojums kosmosā sākās 2008. gada martā, kad viņš ar kosmoplānu Endeavour devās uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS), veicot STS-123 misiju. Reismens palika stacijā un pievienojās SKS 16. ekspedīcijai, nomainot Leopoldu Eijāru. 2008. gada jūnijā STS-124 misijā uz SKS ieradās Gregorijs Šamitofs, kurš viņu nomainīja.

Otrais Reismena lidojums notika 2010. gada maijā misijā STS-132.
Roberts Bēnkens

**Roberts Bēnkens** (*Robert Louis Behnken*; dzimis ) ir ASV NASA astronauts.

2000. gads. gadā Roberts Bēnkens tika uzņemts NASA astronautu kandidātu grupā.

Viņa pirmais lidojums kosmosā notika 2008. gada martā *[[STS-123]]* misijā.

Otrais Bēnkens lidojums notika 2010. gada februārī misijā *[[STS-130]]*, kurā viņš veica trīs iziešanas kosmosā.

Trešo reizi Roberts Bēnkens kosmosā devās 2020. gada 30. maijā jaunā kosmosa kuģa *[[Crew Dragon]]* pirmajā lidojumā *[[Crew Dragon Demo-2|Demo-2]]*, esot apvienoto operāciju komandierim. Starptautiskajā kosmosa stacijā viņš bija 63. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes viņš atgriezās 2. augustā.

Roberts Bēnkens ir precējies ar astronauti Ketrinu Meganu Makartūru. Viņiem ir dēls Teodors.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:
Maikls Formens

**Maikls Formens** (*Michael Foreman*; dzimis ) ir NASA kosmonauts, Jūras kara flotes lidotājs.

1998. gadā tika uzņemts NASA astronautu kandidātu grupā.

Viņa pirmais lidojums kosmosā notika 2008. gada martā STS-123 misijā.

Otrais Formena kosmiskais lidojums notika 2009. gada novembrī misijā STS-129.
Sventāja (upe)

**Sventāja** ir upe, kas tek caur Lietuvas ziemeļrietumu un Latvijas dienvidrietumu daļu. Upe ir 73 km gara, no tiem vairāk kā 30 km veido valsts robežu starp Latviju un Lietuvu. Upes izteka atrodas Skodas rajona rietumos. Ietek Baltijas jūrā pie Sventājas. Upes baseins ir 472 km² liels. Vidējā caurtece 5,38 m³/s.

## Ārējās saites
Katalāņu valoda

[thumb|200px|2017. gada Katalonijas neatkarības referenduma biļetena paraugs: ar trekniem burtiem teksts katalāņu valodā, zemāk [spāņu valoda|spāņu valodā un oksitāņu valodā.)]]
**Katalāņu valoda** (*català*,  vai ) ir romāņu saimes valoda. Katalāņu valoda ir valsts valoda Andorā, kā arī oficiālā valoda šādos Spānijas autonomajos apgabalos: Katalonijā, Valensijā un Baleāru Salās. Izplatīta arī dažos citos Spānijas reģionos (Aragonā un Mursijā), kā arī Francijas dienvidu reģionā Rusijonā un Algēro pilsētā Sardīnijā. Katalāņu literārā valoda tiek datēta sākot ar 12. gadsimtu, kad tā bija viena no Aragonas Karalistes oficiālajām valodām. Katalāņu valodai vistuvākā ir oksitāņu valoda. Tai ir daudzi kopīgi vārdi arī ar spāņu valodu.

Katalāņu valodai nav oficiāla statusa Francijā, kaut arī kopš 2007. gada tā ir atzīta kā reģionālā valoda Austrumpireneju departamentā. Saskaņā ar 1958. gadā pieņemto konstitūciju, franču valoda tiek atzīta par vienīgo oficiālo valsts valodu Francijā.

## Dialekti
Katalāņu valodas dialekti iezīmē relatīvu vienveidību, īpaši tad, ja salīdzina ar citām romāņu valodām. Tomēr tai tiek izšķirti divi lielāki katalānu valodas dialekti — austrumkatalāņu un rietumkatalāņu dialekts. Rietumkatalāņu dialektu mēdz dalīt arī valensiešu valodā (Valensijas apgabalā katalaņu valoda tiek saukta par valensiešu valodu) un ziemeļrietumkatalāņu valodā, savukārt autrumkatalāņu dialekts dalās četros dialektos — centrālajā katalāņu, Baleāru, ziemeļkatalāņu un Algēro dialektā.

Lai gan valodnieki uzskata, ka valensiešu valoda un katalāņu valoda ir viena un tā pati valoda, tomēr Valensijas apgabala iedzīvotāji ir izrādījuši vēlmi valensiešu valodu atdalīt no katalāņu valodas kā atsevišķu valodu.

## Alfabēts
Katalāņu alfabēts ir balstīts uz latīņu alfabētu. Tajā ir visi latīņu alfabēta burti, kā arī vēl 10 burti ar diakritiskajām zīmēm un ligatūra L·L.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Institut d'Estudis Catalans''
* ''Acadèmia Valenciana de la Llengua''
* ''Secretaria de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya''
* ''Ethnologue'' par katalāņu valodu
* ''GRAMÀTICA CATALANA'' 
* Katalāņu valodas vārdnīca
* ''Enciclopèdia Catalana'' katalāņu valodas vārdnīca 
* Katalāņu-spāņu-angļu-franču-vācu vārdnīca  *(Enciclopèdia Catalana)*
* Katalāņu valodas tiešsaistes apgūšana
* Katalāņu valodas un kultūras resursi
* ''Enciclopèdia Catalana''
Sventāja (nozīmju atdalīšana)

**Sventāja** () var būt:
* Sventāja, apdzīvota vieta Lietuvā
* Sventāja (upe), upe Lietuvā un Latvijā
* Sventājas osta, osta Sventājā

## Skatīt arī
* Šventoja, upe Lietuvā
Aragonas Karaliste

**Aragonas Karaliste** (, , , ) bija feodālistiska karaliste, kas laikā no 1035. līdz 1479. gadam pastāvēja Pireneju pussalā, mūsdienu Spānijas teritorijā. Aragonas Karaliste izveidojās 1035. gadā pēc Sančo III nāves, sadalot tā valsti starp dēliem.

Nosaukums Aragona pirmo reizi rakstiskajos avotos minēts 828. gadā, kad Aragonas upes (*Río Aragón*) ielejā izveidojās neliela franku grāfiste.

## Vēsture
Sākotnēji vispirms Kārļa Lielā franku impērijas, pēc tam Navarras Karalistes grāfiste. 1035. gadā proklamēta par suverēnu karalisti.

1118. gadā karalis Alfonso I iekaroja Saragosu, kas kļuva par karalistes galvaspilsētu. 1137. gadā ar Aragonu personālūnijā apvienojās Barselonas grāfiste. Sāka valdīt Barselonas grāfu dinastija. Pievienoja Katalāniju. 1172. gadā pievienoja Rusiljonas grāfisti (*Rosselló* jeb *Catalunya del Nord*). 1229.-1235. gados atņēma mauriem Belearu salas (sp. *Islas Baleares*), kur 1276. gadā uz brīdi izveidojās suverēna Maļorkas Karaliste, taču Aragona to atkal iekaroja 1344.-1349. gados. 1238. gadā Aragona iekaroja Valensiju.

1282.-1302. gados Aragonas karaļi nostiprinājās Sicīlijā. 1326. gadā iekaroja Sardīniju. 1442. gadā iekaroja Neapoles Karalisti. 1469. gadā Ferdinands II (sp. *Fernando de Aragón "el Católico"*) apprecējās ar Kastīlijas karalieni Izabellu I (sp. *Isabel I la Católica*). 1516. gadā Aragonas un Kastīlijas karaļnami apvienojās vienā dinastijā un radās Spānijas Karaliste.

## Ārējās saites
* Королевство Арагон (krievu val.) 
* Mūsdienu Aragonas valdība
Sventājas bāka

thumb|200px|Sventājas bāka
**Sventājas bāka** atrodas Lietuvā, Sventājā, pie Sventājas upes iztekas. 

Sventājas bāka atvieglo kuģošanu uz Sventājas ostu. Bāka darbojas kopš 1957. gada. Ir aktīva. Gaismas elements atrodas 42 m augstumā virs jūras līmeņa. Gaismas signāls: trīs baltas gaismas uzplaiksnījumi ik pēc 15 s. Bākas tornis ir 39 m augsts. Torņa augšējā trešdaļa ir krāsota sarkana ar baltu horizontālu līniju.
Sventājas osta

[250px|thumb|[Kurzemes un Zemgales hercogistes un Lietuvas dižkunigaitijas robeža pa Sventājas upi (iezīmēta ar burtu a) 1747. gadā. Zviedru aizbērtās Sventājas ostas vieta (iezīmēta ar burtu b) atradās Kurzemes daļā.]]

**Sventājas osta** atrodas Sventājas upes grīvā Sventājā.

## Vēsture
Sventāja () uz G. Celijusa veidotās kartes attēlota jau 1542. gadā. 
1685. gadā karalis Sigismunds III Vāsa Sventājas ciemam deva atļauju attīstīt tirdzniecību un jūrniecību. Sventājas osta bija nopietns konkurents Klaipēdas un Liepājas ostām, īpaši pēc tam, kad angļu tirgotāji ieguva privilēģiju atvērt ostu, kurā varētu ienākt lielāki kuģi. 1701. gadā, Ziemeļu kara laikā ostu sagrāva un grīvu aizbēra ar laukakmeņiem. Pēc pievienošanas Kurzemes guberņai tā attīstījās kā Būtiņģes zvejnieku osta.

Pēc Latvijas-Lietuvas robežas nospraušanas un Palangas pagasta pievienošanas Lietuvas Republikai no 1923. līdz 1925. gadam sākās Sventājas ostas atjaunošanas darbi. 
Kad Vācija 1939. gadā anektēja Klaipēdu, izveidoja ostas vārtus ar ziemeļu un dienvidu moliem, tomēr jūras straumes tajos sanesa smiltis un lielie kuģi ienākt ostā nevarēja.

Pēc Otrā pasaules kara osta piederēja zvejnieku saimniecībai „Pajūris”.

Sventoji rzeka Swieta 5.jpg|Sventājas ostas dienvidu mols
Butinge terminal001.jpg|Zem ziemeļu mola ievadītais Būtiņģes naftas termināļa carules gals
Šventoji, Lithuania - panoramio (1).jpg|Sventājas laivu osta
Tauns

**Tauns** var būt:
* Tauns — ezers Piebalgā,
* Linards Tauns — trimdas latviešu dzejnieks (1922—1963)
* Roberts Tauns (*Robert Towne*) — ASV scenārists un režisors (1934—2024)
Henriks Sēdins

**Henriks Sēdins** (; dzimis 1980. gada 26. septembrī Ērnšeldsvīkā, Zviedrijā) ir bijušais zviedru hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 17 sezonas Nacionālās hokeja līgas kluba Vankūveras "Canucks" sastāvā, ilgāku laiku pildot arī tās kapteiņa funkcijas. Kopumā 1330 spēlēs guvis 1070 punktus, 2010. gadā bija līgas rezultatīvākais spēlētājs un kā NHL vērtīgākais spēlētājs ieguva Harta balvu. Zviedrijas hokeja izlases rindās kļuvis par 2006. gada olimpisko čempionu, kā arī izcīnījis trīs Pasaules čempionātu medaļas.

Viņa dvīņu brālis Daniels ilgus gadus spēlēja kopā ar Henriku "Canucks" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionālā hokejista karjeru Henriks uzsāka 1997. gadā, pievienojoties Zviedrijas Elitsērijas klubam MoDo Hockey, kurā spēlēja līdz pat 2000. gadam, kad nonāca "Canucks" rindās. 1999. gadā, kopā ar Danielu, ieguva Zelta ripu, kas tiek pasniegta Zviedrijas labākajam hokejistam, kurš spēlē Zviedrijas hokeja līgā.

Vankūveras klubs Henriku draftēja 1999. gadā, izvēloties viņu ar kopējo 3. numuru. 2004./05. sezonas NHL lokauta laikā Henriks spēlēja savā "dzimtajā" klubā - MoDo Hockey. 2005.—06. sezonā abi Sēdini spēlēja vienā uzbrucēju trijniekā kopā ar Ansonu Kārteru, un bija sezonas rezultatīvākā maiņa komandā. 2010. gadā bija līgas rezultatīvākais spēlētājs un kā NHL vērtīgākais spēlētājs ieguva Harta balvu. Nākamo sezonu Sēdins uzsāka jau kā komandas kapteinis. "Canucks" sasniedza Stenlija kausa izcīņas finālsēriju. 2018. gada aprīlī kopā ar dvīņu brāli Danielu paziņoja par karjeras beigšanu. Jūnijā kopā ar dvīņu brāli saņēma Kinga Klensija balvu.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā Henriks spēlējis 2006. gada Turīnas Olimpiskajās spēlēs, kļūstot par Olimpisko čempionu. Bija iekļauts arī 2014. gada olimpisko spēļu turnīra izlases sastāvā, taču traumas dēļ uz to nedevās. Junioru vecumā spēlējis 1999. un 2000. gada Pasaules čempionātos U-20 jauniešiem.

## Karjeras statistika
### Klubu statistika

### Izlases statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Klaipēdas bāka

thumb|Klaipēdas bāka
**Klaipēdas bāka** () ir vecākā bāka Lietuvā. Bāka uzcelta 1796. gadā. Otrā pasaules kara beigās bāka tika sagrauta. Pašreizējo izskatu tā ieguva 1953. gadā pēc pārbūves. Bāka atrodas apmēram 500 m no jūras, Klaipēdas ziemeļrietumu daļā, kuģu kanāla ziemeļpusē. Bāka ir aktīva. Gaismas elements atrodas 44 m virs jūras līmeņa. Gaismas signāls — balta gaisma: 3 s deg, 3 s nedeg. Gaisma redzama no 33 km attāluma. Bāku veido 40 m augsts, apaļš, cilindrisks tornis ar laternu un galeriju.
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

**Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis** ir Eiropas Savienības oficiālā avīze. Tā tiek izdota kopš Nicas līguma stāšanās spēkā . Tā tiek izdota katrā no 23 ES oficiālajām valodām.

Šis Vēstnesis aizvieto agrāk (līdz 1952.g. 30.decembrim) izdoto *Eiropas Ogļu un Tērauda Savienības Oficiālo Vēstnesi*. Izdevums tika pārdēvēts par *Eiropas Savienības Oficiālo Vēstnesi* sakarā ar Eiropas Savienības nodibināšanu.

Vēstnesis satur divas sērijas:
* **L sērija**, kas satur ES likumdošanu ieskaitot ES regulas, ES direktīvas, lēmumus, rekomendācijas un viedokļus.
* **C sērija**, kas satur ziņojumus un paziņojumus, ieskaitot Eiropas Kopienu Tiesas un Pirmās instances tiesas lēmumus.

Ir arī papildus **S sērija**, kurā publicē ielūgumus uz konkursiem (tenderiem).

## Ārējās saites

* Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
* Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājumi
* ''OJEC.com''
Ventes raga bāka

thumb|200px|Ventes raga bāka 
**Ventes raga bāka** (, ) atrodas Šilutes rajonā pie Kuršu jomas uz Ventes raga. Bāka uzcelta 1837. gadā. Tolaik tā bija būvēta no koka. Gaismu deva eļļas lampa. 1852. gadā uzcelta pašreizējā mūra bāka. Bāka ir 13 m augsta. Bākas tornis ir astoņšķautņu, mūrēts no sarkaniem ķieģeļiem. Bākai ir laterna baltā krāsā un galerija. Bākas tornis ar segtu eju ir savienots ar bākas uzrauga māju. Pašreiz šeit atrodas ornitoloģiskā stacija. Bāka darbojas, tumsai iestājoties tā ieslēdzas.
Takao Doi

**Takao Doi** (; dzimis ) ir Japānas kosmonauts.

1985. gadā viņš sāka gatavoties NASA lidojumiem kosmosā.

Doi pirmais lidojums kosmosā notika 1997. gadā STS-87 misijā, kuras laikā viņš kā pirmais Japānas pārstāvis veica iziešanu kosmosā.

Viņa otrais lidojums notika 2008. gada martā STS-123 misijā, kuras laikā Starptautiskajā kosmosa stacijā tika nogādāts Japānas nodulis Kibo.
Doi

**Doi** var būt:
* Digitālais objektu identifikators;
* Joiči Doi — Japānas futbolists;
* Takao Doi — Japānas kosmonauts.
Ivars Vidfamne

thumb|upright=1.0|Ivars Vidfamne (''Bror Hillgren'', 1915)
thumb|right|350px|Ķēniņa Ivara Vidfamnes valsts un teritorijas, kas viņam maksāja meslus (655. - 695.).

**Ivars Vidfamne** (*Ivars Plašie Apkampieni*, *Ívarr inn víðfaðmi*, †ap 700.) sākotnēji bija Skones ķēniņš tagadējās Zviedrijas dienviddaļā, bet pēc islandiešu vēsturnieka Snorri Sturlusona (1178 - 1241) hronikas ziņām viņa vadībā 655. - 695. gadā tikusi iekarota gandrīz visa Ziemeļeiropa (tagadējā Zviedrija, Dānija, Norvēģija, daļa no Anglijas un Vācijas ziemeļdaļas, Igaunija, Latvija, Somijas dienviddaļa un Krievijas ziemeļrietumu daļa). Viņa lielvalsts galvaspilsēta bijusi Rīge Fīnes salā Dānijā.

## Sāgu vēstījums
Ivars bija Skones ķēniņš, kas uzvarējis ķēniņu Ingjaldu (*Ingjald Illråde*) un iekarojis visu tagadējās Zviedrijas dienvidu un vidusdaļu. Tad viņš esot iekarojis arī Dāniju, daļu Norvēģijas, daļu Anglijas un daļu no Lejassaksijas. Viņš miris sava pēdējā karagājiena laikā Garderīkē, pēc Sakša Gramatiķa ziņām kritis kaujā ar karēļiem un sāmiem.

## Literatūra
* Nerman, B. *Det svenska rikets uppkomst*. Stockholm, 1925.
* Saxonis Gesta Danorum, et J.Olriic et H.Raeder. Haunal, 1931.
* Saxo Gramaticus. Gesta Danorum, ed J.Olric and H.Raeder. Copenhagen, 1931.
* Корявцев-Игнатьев П.М. Ландшафтная археология округа Суотниеми в нижнем течении Вуоксы. С-Пб., 2004.

## Ārējās saites
* Saxo Grammaticus. ''Gesta Danorum''  
* Sāga par Inglingiem 
* Par iespējamo ķēniņa Ivara kapa vietu Karēlijā 
* Genealoģija
Sūzana Zontāga

**Sūzana Zontāga** (, dzimusi **Rozenblata** () , mirusi ) bija ebreju izcelsmes ASV esejiste, literatūrkritiķe, rakstniece un politiskā aktīviste. Zontāga tiek saistīta ar kreisajām, antiglobālisma, feminisma kustībām.

## Biogrāfija
Kā Sūzana Rozenblata dzimusi Ņujorkā ebreju izcelsmes kažokādu tirgotāja ģimenē. Kad Sūzanai bija pieci gadi, tēvs nomira. Septiņus gadus vēlāk māte apprecējās vēlreiz, un Sūzana pieņēma patēva uzvārdu.

Zontāga uzauga Arizonas štata Tūsonā un Losandželosā. Sāka studēt Bērkli, vēlāk pārgāja uz Čikāgas Universitāti, kur ieguva bakalaura grādu. 17 gadu vecumā, mācoties Čikāgas Universitātē, apprecējās ar sociologu Filipu Rīfu. Viņi bija precējušies astoņus gadus, 1952. gadā viņiem piedzima dēls Deivids Rīfs, kurš vēlāk kļuva par mātes redaktoru.

Vēlāk Zontāga studēja filozofiju, literatūru un teoloģiju Hārvardā, Oksfordā un Sorbonnā.

Zontāga kļuva par Ņujorkas intelektuālās dzīves redzamu pārstāvi. 1966. gadā tika publicēts Zontāgas eseju krājums "Pret interpretāciju" (*Against Interpretation*), kurš kļuva plaši pazīstams. Zondāga bija biseksuāle, vispazīstamākās kļuva viņas attiecības ar fotogrāfi Anniju Leibovicu.

Savulaik Zontāga apmeklēja Ziemeļvjetnamu, atbalstot to cīņā. Tomēr Zontāga bija kritiski noskaņota pret Austrumeiropas sociālismu, nosaucot to par "fašismu ar cilvēcīgu seju".

Bosnijas kara Sarajevas aplenkuma laikā ilgstoši uzturējās Sarajevā, iestudējot tur Semjuela Beketa lugu "Gaidot Godo", tāpēc šajā pilsētā viņas vārdā nosaukta iela.

1976. gadā Zontāgai diagnosticēja krūts un dzemdes vēzi. Pēc ķīmijterapijas un radiācijas kursa viņai izdevās izveseļoties, tomēr, iespējams ārstniecības dēļ, 1998. gadā viņai atklāja leikēmiju, no kuras viņa mira 2004. gadā. Apglabāta Parīzē, Monparnasas kapsētā.

## Bibliogāfija (nepilna)
* eseju krājums *Against Interpretation* (1966, )
* eseju krājums *Styles of Radical Will* (1969, )
* eseju krājums *Under the Sign of Saturn* (1969, )
* monogrāfija *On Photography* (1977, )
* monogrāfija *Illness as Metaphor* (1977, )
* īsais stāsts *The Way We Live Now* (1986, *The New Yorker*, )
* romāns *The Volcano Lover* (1992, )
* romāns *In America* (1992, ) — Nacionālā Grāmatu balva 2000. gadā
* monogrāfija *Regarding the Pain of Others* (2003, )

Daudz eseju publicēts periodikā.

## Ārējās saites

*  

* Sūzanas Zontāgas biogrāfija un darbu fragmenti portālā ¼ Satori
29. februāris

**29. februāris** ir diena, kas Gregora kalendārā ir reizi četros gados; gados, kas dalās ar 4, piemēram, 1996., 2008., 2016. 2020. vai 2024. gadā (izņemot gadsimtu gadus, kas nedalās ar 400, piemēram, 1900.). Šādus gadus sauc par garajiem gadiem. 29. februāris ir gada 60. diena, līdz gada beigām ir atlikušas 306 dienas.

## Notikumi
* 1504. gads — Kristofors Kolumbs izmantoja zināšanas par Mēness aptumsumu šajā naktī, lai pārliecinātu Amerikas pamatiedzīvotājus apgādāt viņu ar resursiem.
* 1644. gads — Ābels Tasmans uzsāka savu otro Klusā okeāna ekspedīciju.
* 1952. gads — Vācija atguva tiesības pār Helgolandes salu.
* 1960. gads — zemestrīce gandrīz pilnībā iznīcināja Marokas pilsētu Agādīru, bojā gāja vairāk nekā 3000 cilvēku.
* 2004. gads — pēc plašajām demonstrācijām un nemieriem Haiti prezidents Žans Bertrāns Aristīds atkāpās no amata un ar ASV Armijas lidmašīnu tika aizvests uz Centrālāfrikas Republiku.
* 2020. gads — ASV un Taliban kustība parakstīja nosacītu miera līgumu.

## Dzimuši
* 1468. gads — Pāvils III (*Paulus III*), Romas pāvests (miris 1549. gadā)
* 1792. gads — Džoakīno Rosīni (*Gioachino Rossini*), itāliešu komponists (miris 1868. gadā)
* 1936. gads — Anrī Rišārs (*Henri Richard*), Kanādas hokejists (miris 2020. gadā)
* 1956. gads — Silva Bendrāte, latviešu žurnāliste un politiķe
* 1980. gads — Saimons Gaņjē (*Simon Gagné*), kanādiešu hokejists

## Miruši
* 1868. gads — Ludvigs I (*Ludwig I.*), Bavārijas karalis (dzimis 1786. gadā)
* 1944. gads — Pērs Ēvinds Svīnhūvuds (*Pehr Evind Svinhufvud*) Somijas prezidents (dzimis 1861. gadā)
* 2024. gads — Paolo Tavjāni (*Paolo Taviani*), itāļu kinorežisors un scenārists (dzimis 1931. gadā)
Ventes rags

**Ventes rags** (, ) ir zemesrags Nemunas deltā. Atrodas Šilutes rajonā, Lietuvā. Tas ir ap 5,5 km garš, platākā vieta ap 2,2 km. Raga smailē atrodas Ventes raga bāka. Pār Ventes ragu iet nozīmīgs putnu migrācijas ceļš. 1929. gadā šeit tika izveidota ornitoloģiskā stacija. Laikā no 1929. gada līdz 1999. gadam, šeit tikuši apgredzenoti apmēram 1,4 miljoni putnu. 

820 px|Ventes rags

## Ārējās saites
Pēcgrūdiens

**Pēcgrūdiens** ir zemestrīce, kura norisinās pēc kādas spēcīgākas zemestrīces. Vairākums zemestrīču notiek vietās, kur saduras divas kontinentālās plātnes. To savstarpējā mijiedarbība pazemē rada lielu iekšējo spriegumu, un, kad tas kļūst pārāk spēcīgs, plātnes izkustas, izraisot zemestrīci. Ja vienas kontinentālās plātnes mala pavirzās zem otras plātnes, var izcelties ļoti stipra zemestrīce. Lielai zemestrīcei attiecīgajā plātņu lūzuma apgabalā parasti seko mazākas zemestrīces, jo plātnes pielāgojas savam jaunajam novietojumam. Šīs zemestrīces sauc par pēcgrūdieniem.

## Ārējās saites
Horvātu valoda

**Horvātu valoda** (*hrvatski*) ir standartizēts serbhorvātu valodas paveids, ko pārsvarā lieto Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā un to kaimiņvalstīs dzīvojošie horvāti. Tā ir Horvātijas valsts valoda, kā arī viena no Eiropas Savienības oficiālajām valodām. Horvātu valoda pieder slāvu valodu saimes dienvidslāvu atzaram. Horvātu valoda ir viena no centrālās dienvidslāvu valodu diasistēmas (citas ir serbu, bosniešu un melnkalniešu valodas).

## Horvātu valodas alfabēts

Horvātu literārā valoda ir veidojusies uz štokaviešu dialekta pamata (izmantojot arī pārējo lielo dialektu — čakaviešu un kajkaviešu — elementus).
400px|center

## Skatīt arī
* Serbhorvātu valoda

## Atsauces

## Ārējās saites

* Horvātu glagolica
* Horvātu kirilica
* ''FOLIA CROATICA-CANADIANA'': horvātu valoda un visu tās aspektu pētījums 
* Horvātu valoda šodien
* Horvātu valodas hronoloģija
* Horvātu-angļu-horvātu vārdnīca
Vērtība (ķīmija)

**Vērtība** jeb **valence** (no  — 'spēks, spēja') ir ķīmisko elementu atomu spēja pievienot noteiktu skaitu cita elementa atomu (pieņemtā valences vienība ir ūdeņraža vērtība, kas vienmēr ir 1).

## Vēsture

Valences jēdzienu zinātnē ieviesa ķīmiķis Edvards Frenklends 1852. gadā. Tika noskaidrots, ka dažiem elementiem ir pastāvīga, bet citiem — mainīga vērtība. 1907. gadā Džozefs Tomsons pirmais ieteica vērtības būtības izskaidrošanai izmantot elektronu īpašības. Sākumā tika uzskatīts, ka vērtību nosaka ārējo elektronu skaits Tomsona statiskajā atoma modelī. 
Vēlāk, attīstoties Rezerforda—Bora atoma teorijai, Nilss Bors mēģināja izskaidrot ķīmisko saiti ar elektronu kustību pa orbītu, kuras plakne perpendikulāra līnijai, kas savieno saistīto atomu kodolus. Eksperimenti šo pieņēmumu tomēr neapstiprināja. 
1916. gadā Gilberts Lūiss izteica ideju, ka ķīmisko saiti veido atomiem kopīgi elektronu pāri, kas ir arī mūsdienu kovalentās ķīmiskās saites elektronu teorijas pamatā. Tātad vērtība ir atoma spēja dot noteiktu skaitu elektronu kopīgu pāru veidošanai. Lūisa teoriju attīstīja Ērvings Lengmīrs.
Savukārt jonu tipa savienojumos saite veidojas, pievelkoties pretēji lādētiem joniem — šo teoriju tajā pašā 1916. gadā izvirzīja vācu fiziķis Valters Kosels. Tas tika izskaidrots ar atomu tieksmi veidot astoņu elektronu konfigurācijas (oktetus) ārējās elektronu čaulās — šādi okteti atbilst cēlgāzu elektronu struktūrai un ir enerģētiski visizdevīgākie. Piemēram, nātrija atoma elektronu struktūra veidojas, pievienojot vienu elektronu iepriekšējā elementa — neona — elektronu čaulai, tādēļ šis "liekais" elektrons viegli tiek atdots (nātrija atomam ir maza jonizācijas enerģija). Savukārt fluora elektronu apvalkam viena elektrona pietrūkst, lai veidotos tā pati neona čaula un tas viegli elektronu pievieno (fluoram piemīt liela elektrontieksme). Tādējādi veidojas nātrija pozitīvs jons un fluora negatīvs jons, kas savā starpā pievelkas, bet vērtība šajā gadījumā ir pievienoto vai atdoto elektronu skaits.

Lai raksturotu atomu spēju savienoties vienam ar otru, izmanto ne tikai vērtības, bet arī oksidēšanas pakāpes un koordinācijas skaitļa (jonu kristāliem) jēdzienus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zviedrijas hokeja līga

**Zviedrijas hokeja līga** (; saīsinājumā — **SHL**), agrāk — **Zviedrijas Elitsērija**, ir profesionāla hokeja līga Zviedrijā. Tā tiek uzskatīta par vienu no Eiropas vadošajām hokeja līgām un vienlaicīgi ir arī apmeklētākā Eiropas hokeja līga. Līga tika izveidota 1975. gadā.

## Visi čempioni

## Pašreizējās komandas (2025.—2026.)
* Brynäs IF
* Djurgårdens IF
* Frölunda HC
* Färjestad BK
* HV71
* Leksands IF
* Linköpings HC
* Luleå HF
* Malmes "Redhawks"
* Rögle BK
* Šellefteo AIK
* Timrå IK
* Växjö Lakers
* Örebro HK

## Latvijas hokejisti Zviedrijas hokeja līgā

Statistika atjaunota .
:*(♦) norāda uz spēlētāju, kas izcīnījis Zviedrijas čempiona titulu*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Līgas oficiālā mājaslapa
OpenTTD

**OpenTTD** (pilnajā nosaukumā **Open Transport Tycoon Deluxe**) ir atvērtā pirmkoda datorspēle, Krisa Sojera radītās datorspēles Transport Tycoon Deluxe atjauninājums. To Ludvigs Strigejs radīja, pārtulkojot oriģinālo *Transport Tycoon Deluxe* bināro kodu C programēšanas valodā no 2002. gada vidus līdz 2004. gada martam. 0.6 *OpenTTD* versija, kas tika izlaista 2007. gada sākumā, bija pirmā, kas pilnīgi balstīta uz C++ programmēšanas valodas.

*OpenTTD* ir bezmaksas un atvērtā pirmkoda spēle. Tā ir pieejama Linux, Mac OS X, Windows un citam platformām. Sākotnēji spēle gan nebija pilnībā neatkarīga no oriģinālās *Transport Tycoon Deluxe*, jo *OpenTTD* izmantoja tās grafikas un skaņas failus, bet kopš 2009. gada tai ir radīta pašai sava skaņa un grafika. *OpenTTD* ir iespējams spēlēt gan pret datoru, gan tīklā.

## Ārējās saites
* Oficiālā OpenTTD mājaslapa.
Lielais turku karš

**Lielais turku karš**, arī **Turku-Svētās savienības kari** (turku: *Osmanlı-Kutsal İttifak Savaşları*) bija militāru konfliktu sērija 17. gadsimta otrajā pusē starp Osmaņu impēriju un Eiropas katoļu valstu Svēto savienību. Līdz ar Lielā turku kara beigām tika pārtraukta Osmaņu impērijas izplešanās Eiropā.

## 1667—1683
: *Skatīt arī: [[Poļu-kazaku-tatāru karš (1666-1671)]], [[Poļu-turku karš (1672-1676)]], [[Krievu-turku karš (1676-1681)]]*

Pēc Bohdana Hmeļnicka nemieriem Krievijas cariste no Polijas-Lietuvas kopvalsts ieguva Ukrainas austrumus, bet Žečpospolitas dienvidaustrumos palika daži kazaki, kuru vadītājs Petro Dorošenko vēlējās pievienoties Osmaņu impērijai. Tika sarīkota sacelšanās pret poļu armijas komandieri Janu Sobeski.
Osmaņu sultāns Mehmeds IV, zinot par Polijas-Lietuvas ūnijas vājumu iekšējo nemieru dēļ, uzbruka pierobežas cietoksnim Kamjanecai Podolijā.

Skaitliski lielākā osmaņu armija sakāva poļu armiju poļu-turku karā (1672-1676). Pēc trīs mēnešiem poļu spēki atkāpās un četru gadu gaitā visi mēģinājumi sakaut osmaņu spēkus cieta neveiksmi. Osmaņu turku iekarojumi vēlāk turpinājās kā kari ar krieviem, bet poļi osmaņiem atdeva Kamjanecu-Podiļsku un sultānam maksāja kontribūcijas.

Kad ziņa par sakāvi un līguma nosacījumiem sasniedza Varšavu, Seims nolēma nemaksāt kontribūcijas. Seims izveidoja lielu armiju ar komandieri Janu Sobeski priekšgalā un šai armijai izdevās uzvarēt 1673. gada kaujā pie Hotinas (tagad Ukrainā), bet tomēr neizdevās atgūt Kamjanecu-Podiļsku. Pēc karaļa Mihala Višņovecka nāves (1673) par jauno karali ievēlēja Janu Sobeski.

## Svētā savienība (1683—1698)
:*Skatīt arī: [[Krievu-turku karš (1686-1700)]], [[Morejas karš]]*

Pēc dažu gadu pārtraukuma Osmaņu impērija uzbruka Hābsburgu impērijas galvaspilsētai Vīnei. Jana III Sobeska vadībā apvienotie kristiešu spēki uzvarēja turkus kaujā par Vīni, ar ko tika izbeigta Osmaņu impērijas iespiešanās Eiropas dienvidaustrumos.

1684. gadā pēc pāvesta Inocenta XI ierosinājuma tika izveidota jauna Svētā savienība, kurā ietilpa Svētā Romas impērija, Venēcijas Republika un Polija-Lietuva. Pēc Krievijas caristes pievienošanās savienībai sākās krievu—turku karš (1686—1700). 1696. gadā Pēteris I ieņēma osmaņu cietoksni Azaku.

Pēc Zentas kaujas savienība 1699. gadā uzvarēja osmaņus un piespieda Osmaņu impēriju parakstīt Karlovicas līgumu. Osmaņi cedēja Austrijai Ungārijas lielāko daļu un Transilvāniju, Polijai — Podoliju, Venēcijai — Dalmāciju un Moreju (Peleponēsas pussala, bet to ar Pasarovicas līgumu 1718. gadā atkal atguva).

## Skatīt arī
* Krimas haniste
* Osmaņu impērijas pārvaldīto teritoriju saraksts

## Ārējās saites
Kūpera tests

**Kūpera tests** ir fiziskās sagatavotības pārbaude. To 1968. gadā izstrādāja Kenets Kūpers ASV armijas vajadzībām. Sākotnējā formā testa mērķis bija aizskriet pēc iespējas tālāk 12 minūšu laikā. Testam būtu jānosaka personas fiziskā sagatavotība, tāpēc tas ir jāskrien vienmērīgā ātrumā bez sprintiem. Iznākums tiek veidots no tā, cik tālu persona ir aizskrējusi, un personas dzimuma un vecuma. Rezultāti korelē ar skābekļa maksimālo patēriņu (VO<sub>2</sub> Max).
Testu ir vienkārši veikt lielai grupai cilvēku, bet tas īsti neder profesionālu sportistu vērtēšanai, jo 12 minūšu laikā noskrietā distance ir starp garo distanču un īso distanču skrējēju ierasto.

Viens no vairākiem vērtēšanas tabulu piemēriem:


Kūpera tests (sportisti un jaunieši)

  
  
  Ļoti labs
  Labs
  Vidējs
  Slikts
  Ļoti slikts


  13-14
  V
  2700+ m
  2400 - 2700 m
  2200 - 2399 m
  2100 - 2199 m
  2100- m


  S
  2000+ m
  1900 - 2000 m
  1600 - 1899 m
  1500 - 1599 m
  1500- m


  15-16
  V
  2800+ m
  2500 - 2800 m
  2300 - 2499 m
  2200 - 2299 m
  2200- m


  S
  2100+ m
  2000 - 2100 m
  1900 - 1999 m
  1600 - 1699 m
  1600- m


  17-20
  V
  3000+ m
  2700 - 3000 m
  2500 - 2699 m
  2300 - 2499 m
  2300- m


  S
  2300+ m
  2100 - 2300 m
  1800 - 2099 m
  1700 - 1799 m
  1700- m


  20-29
  V
  2800+ m
  2400 - 2800 m
  2200 - 2399 m
  1600 - 2199 m
  1600- m


  S
  2700+ m
  2200 - 2700 m
  1800 - 2199 m
  1500 - 1799 m
  1500- m


  30-39
  V
  2700+ m
  2300 - 2700 m
  1900 - 2299 m
  1500 - 1899 m
  1500- m


  S
  2500+ m
  2000 - 2500 m
  1700 - 1999 m
  1400 - 1699 m
  1400- m


  40-49
  V
  2500+ m
  2100 - 2500 m
  1700 - 2099 m
  1400 - 1699 m
  1400- m


  S
  2300+ m
  1900 - 2300 m
  1500 - 1899 m
  1200 - 1499 m
  1200- m


  50+
  V
  2400+ m
  2000 - 2400 m
  1600 - 1999 m
  1300 - 1599 m
  1300- m


  S
  2200+ m
  1700 - 2200 m
  1400 - 1699 m
  1100 - 1399 m
  1100- m




Kūpera tests (pieredzējuši sportisti)

  
  Ļoti labs
  Labs
  Vidējs
  Slikts
  Ļoti slikts


  Vīrieši
  3700+ m
  3400 - 3700 m
  3100 - 3399 m
  2800 - 3099 m
  2800- m


  Sievietes
  3000+ m
  2700 - 3000 m
  2400 - 2699 m
  2100 - 2399 m
  2100- m



## Skatīt arī
* Treniņu efekts
* skābekļa maksimālais patēriņš

## Ārējās saites
* Kūpera tests - protokols, tabulas un kalkulators 
* Kūpera institūts - testu rokasgrāmata
Pirates of the Sea

***Pirates of the Sea*** ir mūzikas grupa, kas pārstāvēja Latviju 2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Belgradā ar savu dziesmu *[[Wolves of the Sea]]*. Grupā ir apvienojušies Latvijā dzīvojošais itāļu dziedātājs Roberto Meloni un moderno deju dejotāja Aleksandra Kurusova, iepriekš grupā darbojās arī televīzijas un radio personība Jānis Vaišļa. Meloni arī 2007. gadā pārstāvēja Latviju Eirovīzijā grupas "Bonaparti.lv" sastāvā.

Dziesmu *Wolves of the Sea* ir sacerējuši zviedru autori Jonass Libergs, Johans Sālens, Klāss Andreasons un Torbjerns Vasēniuss. *Pirates of the Sea* vispirms ar savu dziesmu pēc žūrijas vērtējuma iekļuva "Eirodziesmas" 20 pusfinālistu skaitā. , startējot 1. pusfinālā, *Pirates of the Sea* saņēma lielāko televīzijas skatītāju balsojumu no abiem pusfināliem, iegūstot 12 010 balsis. Savukārt žūrijas vērtējumā grupa savā pusfinālā ieguva tikai 9. vietu no 10.

2008. gada 1. martā *Pirates of the Sea* uzvarēja arī Nacionālās atlases finālā Ventspilī, superfinālā iegūstot 29 228 balsis un apsteidzot Aishu un Andri Ērgli.

2008. gadā 22. maijā *Pirates of the Sea* startēja Eirovīzijas dziesmu konkursa 2. pusfinālā, kur ieguva 6. vietu, tā iekļūstot finālā. Divas dienas vēlāk, 24. maijā "Pirates of the Sea" startēja Eirovīzijas dziesmu konkursa finālā, kur ieguva 83 punktus, dalot 11. vietu ar Gruzijas pārstāvi.

2016. gada 9. janvārī nomira grupas dalībnieks Jānis Vaišļa.
1999. gada Izmitas zemestrīce

300px|thumb|Ar sarkanu zvaigzni atzīmēta Izmitas zemestrīces epicentra atrašanās vieta
**1999. gada Izmitas zemestrīce** bija aptuveni 7,4 balles stipra zemestrīce, kura satricināja ziemeļrietumu Turciju  3:02 pēc vietējā laika. Tās ilgums sasniedza 48 sekundes, un zemestrīcē bojā gāja vairāk nekā 17 000 cilvēku, ap 44 000 ievainoti. Postošā zemestrīce visvairāk skāra Izmitas pilsētu, kopējie radītie zaudējumi tiek lēsti starp 3 un 8,5 miljardiem dolāru.

## Izmitas zemestrīces cēloņi
Plātņu lūzuma josla Turcijas ziemeļu daļā šķērso trīs pilsētas — Dizdži, Izmitu un Stambulu. Ziemeļu daļā plātne kustas austrumu virzienā, savukārt dienvidu daļā otra plātne kustas rietumu virzienā. Abas plātnes zem kontinentālās Turcijas izkustējās, tādējādi starp abām plātnēm radot mehānisko spriegumu. Pienāca brīdis, kad šis spriegums kļuva spēcīgāks par abu plātņu berzes pretestību. Rezultātā plātnes slīdēja viena gar otru, izraisot zemestrīci ar epicentru Izmitā.

Jau 1997. gadā Ross Šteins no ASV Ģeoloģijas institūta un viņa kolēģis Aikuts Barka no Stambulas Tehniskās universitātes izteica prognozes par zemestrīci plātņu lūzuma zonā Turcijas ziemeļos. Kopš 1939. gada šo apgabalu bija skārušas jau 11 zemestrīces, un tobrīd lielākais Kulona spriegums bija reģistrēts netālu no Izmitas. Aprēķini paredzēja, ka ar 12 procentu varbūtību laikā starp 1997. un 2027. gadu Izmitu varētu piemeklēt nopietna zemestrīce. Šīs prognozes piepildījās jau , kad Izmitu skāra 7,4 balles stipra zemestrīce.

## Jaunas zemestrīces
[300px|thumb|Karte, kurā attēlots Kulona spriegums (iekrāsots sarkanā krāsā) pēc Izmitas un [Dizdžes zemestrīce|Dizdžes zemestrīcēm 1999.gadā netālu no Marmora jūras]]

Lai gan zemestrīce atbrīvoja milzīgu enerģiju, spriegums neizzuda pilnībā. Saskaņā ar jauno teoriju, ka lielāka zemestrīce vienā un tajā pašā teritorijā var izraisīt vairākas citu citai sekojošas zemestrīces, spriegums pārvietojās uz citām vietām plātņu lūzuma zonā Stambulas un Dizdžes tuvumā. Tāpēc Izmitas zemestrīcei pēc dažiem mēnešiem sekoja zemestrīce Dizdžē.

Izmitas zemestrīce mazināja Kulona spriegumu Izmitas pilsētā, taču daļa sprieguma pārvietojās uz diviem apgabaliem pretējās pusēs no izpostītās pilsētas. Viena no šīm vietām atradās Dizdžes pilsētas tuvumā 100 kilometrus uz austrumiem no Izmitas. Šteina, Dīteriha un Barkas mudināti, inženieri ieteica slēgt skolas, neņemot vērā direktoru protestu. Vēlāk atbildīgo iestāžu darbinieki jutās laimīgi, ka bija paklausījuši brīdinājumiem, jo 1999. gada novembrī Dizdži skara spēcīgā Dizdžes zemestrīce, kas dažas no slēgtajām skolām nolīdzināja līdz ar zemi.

Otrā apdraudētā teritorija ir miljonu pilsēta Stambula uz rietumiem no Izmitas. Šeit Šteins, Dīterihs un Barka ir paredzējuši, ka nākamo 30 gadu laikā postoša zemetrīce Turcijas lielāko pilsētu varētu piemeklēt ar 62% varbūtību, un vislielākais risks pastāv tieši tuvākajos gados. Tradicionālā analīze, kas aplūko zemestrīces kā atsevišķus izolētus notikumus, paredz daudz zemāku riska līmeni — tikai 20%.

Šī bija pirmā zemestrīce, pēc kuras zinātniekiem ir izdevies noteikt nākamās zemestrīces epicentru.

## Atsauces
Kalcija oksīds

thumb|right|280px|Stipri eksotermiskā kaļķu dzēšanas reakcija, kuras laikā temperatūra var sasniegt 300 °C
**Kalcija oksīds** (CaO, nedzēstie kaļķi) ir balta, kristāliska viela, kas reaģē ar ūdeni. To iegūst, apdedzinot (karsējot) kalcija karbonātu.
:CaCO3 → CaO + CO2

Parasti lieto kalcija karbonātu saturošus iežus (kaļķakmeni un līdzīgus). Kalcija oksīds ir bāziskais oksīds un reaģē ar skābēm (veidojot kalcija sāļus) un ūdeni, veidojot kalcija hidroksīdu.

Kalcija karbonāts sāk sadalīties 550&nbsp;°C, bet sadalīšanās temperatūra ir atkarīga no CO<sub>2</sub> parciālā spiediena atmosfērā, spiedienam palielinoties, temperatūra palielinās. Krāsnī šis spiediens parasti ir lielāks nekā gaisā, tāpēc apdedzināšanai vajag vismaz 825&nbsp;°C. Apdedzinot ļoti augstās temperatūrās, mainās kristāliskā fāze, šāds materiāls ar ūdeni reaģē lēnāk. Tas ierobežo maksimālo pieļaujamo apdedzināšanas temperatūru, ja kaļķus ir paredzēts izmantot javām.

Parasti kalcija oksīdu (nedzēstos kaļķus) ražo no kaļķakmens, kas nav pilnīgi tīrs kalcija karbonāts, tāpēc nedzēstie kaļķi satur piemaisījumus (magnija, silīcija un dzelzs oksīdus). Lielāko daļu kalcija oksīda lieto par kalcija hidroksīda izejvielu. Kalcija oksīda reakcija ar ūdeni ("kaļķu dzēšana") ir eksotermiska. To dažreiz lieto siltuma ieguvei.

## Ārējās saites
Pervalkas bāka

**Pervalkas bāka** (lietuviešu: *Pervalkos švyturys*) atrodas Kuršu jomā uz mākslīgas salas iepretim Pervalkai. Bāka uzcelta ap 1900. gadu. Sastāv no 14 m augsta, apaļa, koniska metāla torņa sarkanā krāsā. Bākas gaisma ir balta, redzama 13 jūras jūdžu attālumā. Bāka norāda uz vietu, kur savienojas trīs kanāli, vedoši uz Klaipēdu, uz Nidu un uz Ventes ragu. Pašreizējā bāka ir jau trešā pēc kārtas šeit.

thumb|800px|Bāka redzama Pervalkas panorāmas labajā stūrī
Osmusāres bāka

**Osmusāres bāka** (, ) atrodas uz Osmusāres salas Baltijas jūrā. Osmusāres sala pieder Igaunijai. Pirmā bāka salā tika uzcelta 1766. gadā. No 1804. līdz 1941. gadam salā atradās no akmens celta bāka, kas karā tika nopostīta. Pašreizējā bāka uzcelta 1954. gadā. To veido apaļš betona tornis ar laternu un galeriju. Torņa krāsojums: pamīšus baltas un melnas horizontālas joslas. Bākas augstums ir 35 m. Gaismas elements atrodas 39 m virs jūras līmeņa. Gaismas signāls ir balta gaisma (1 s deg, 2 s pārtraukums, 2 s deg, 13 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 11 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu diennakts tumšajā laikā. 

## Ārējās saites
* ''Estonian Maritime Navigation''
* Osmusāres bāka 2008
Rāvalpindi miera līgums

**Rāvalpindi miera līgums** (parakstīts , Rāvalpindi un papildināts ) bija līgums, ko noslēdza Britu impērija un Afganistāna Trešā angļu-afgāņu kara laikā. Tajā Lielbritānija atzina Afganistānas neatkarību, piekrita, ka Britu Indijas teritorija nekad nesniegsies pāri Haiberas pārejai, un apturēja Lielbritānijas subsīdijas Afganistānai. Rāvalpindi miera līgums tiek atzīmēts kā Afganistānas neatkarības diena 19. augustā. Daļa no Lielās spēles starp Krieviju (vēlāk PSRS) un Lielbritāniju, kas padarīja Afganistānu par buferzonu starp šīm impērijām.

## Iekšējās saites
* Gandamakas miera līgums
* Koloniālisms
* Lielbritānijas vēsture
* Pirmais angļu-afgāņu karš

## Ārējās saites

* Trešais angļu-afgāņu karš
Zīmju valoda

thumb|Divi zīmju valodas tulki, kas strādā skolā
thumb|thumbtime=5|''Preservation of the Sign Language'' (1913)

**Zīmju valoda** (agrāk saukta arī par **žestu valodu**) ir valoda, kas skaņu vietā izmanto žestus, ķermeņa valodu un lūpu formas. Runātāja doma tiek izteikta, vienlaikus kombinējot delnu, roku un ķermeņa kustības un sejas izteiksmi jeb mīmiku. Zīmju valodas parasti attīstās nedzirdīgo kopienās, kurās bez pašiem nedzirdīgajiem un vājdzirdīgajiem parasti iekļaujas arī tulki, pedagogi un nedzirdīgo draugi un ģimenes locekļi.

Tāpat kā ar mutvārdu valodām, zīmju valodas dažādos pasaules reģionos atšķiras. Arī Latvijā ir sava latviešu zīmju valoda. Zīmju valodas var atšķirties neatkarīgi no attiecīgās kopienas runas valodas, piemēram, ASV lietotā amerikāņu zīmju valoda ir pilnībā atšķirīga no britu vai austrāliešu zīmju valodas, kaut gan visās šajās zemēs pamatvaloda ir angļu. Neskatoties uz to, valodās ir daudz kopējo pamatprincipu un saziņa starp dažādu tautu nedzirdīgajiem ir ievērojami vienkāršāka, nekā starp dažādās valodās runājošajiem.

Ir daudz dažādu zīmju valodu, kuru lietotāji savstarpēji nevar viegli sazināties. Lai atvieglotu saziņu starp dažādu tautību nedzirdīgajiem un citiem zīmju valodas lietotājiem, laika gaitā izveidojusies starptautiskā zīmju valoda jeb starptautiskās zīmes, kuras plaši tiek izmantotas tādos forumos kā Pasaules nedzirdīgo federācijas kongresi vai Nedzirdīgo olimpiskās spēles.

## Ārējās saites

* Latviešu zīmju valoda
Vienradzis

[thumb|200px|Dominičīno freska "Jaunava un vienradzis" ([1602. gads)]]
**Vienradzis** - balts, zirgam līdzīgs mītisks radījums ar vienu spirālveida ragu pierē. Valdīja uzskats - ja vienradzis ragu iemērktu ūdenī, ūdens kļūtu tīrs. Vienradzis bija tik varens tīrības simbols, ka iedomātie vienradžu ragi reiz esot tikuši pārdoti par zeltu, kas 20 reizes pārsniedza to svaru. Ilknis pat esot bijis veselas pilsētas vērts.
Pegazs

[thumb|200px|[Bellerofonts Pegaza mugurā]]
**Pegazs** (no  (*Pḗgasos*); ) grieķu mitoloģijā ir spārnots zirgs, kas ar savu pakavu izsitis virszemē avotu, kura ūdens dod iedvesmu dzejniekiem. "Pegazs" apzīmē konkrētu personāžu sengrieķu mitoloģijā, nevis spārnotus zirgus, kuru vispārējais apzīmējums grieķu mitoloģijā ir "pterippus" (daudzskaitlī: "pterippi").

Pegazs ir Poseidona un Medūzas dēls, kurš nāca pasaulē, kad Persejs nocirta Medūzai galvu. Grieķu mitoloģijā ar Pegazu jāj grieķu varonis Bellerofonts, dodoties cīņā pret Himēru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kepu bāka

**Kepu bāka** () atrodas Igaunijas teritorijā uz Hījumā salas Baltijas jūrā, Hījumā salas rietumdaļā uz Kepu pussalas. Kepu bāka tiek uzskatīta par pasaulē trešo vecāko bāku, kura darbojusies nepārtraukti.

## Vēsture
1490. gadā Hanzas savienība pasūtīja bāku, lai samazinātu daudzās kuģu avārijas pie Hīju sēkļa (*Neckmansgrund*), kā arī lai brīdinātu kuģus par tuvo krastu, kur tolaik darbojās pirāti. Sāmsalas — Vīkas bīskapijas bīskaps 1500. gadā deva atļauju Tallinas pilsētas rātei celt bāku. Tās celtniecība sākās 1505. gadā un ar pārtraukumiem turpinājās 26 gadus. Gaisma bākas tornī tika iedegta 1531. gada augustā, lai gan bākai bija jābūt gatavai jau 1513. gadā. 1659. gadā bāka tika paaugstināta līdz pašreizējam līmenim. Sākotnēji bākas virsotnē gaismu deva tur degošs ugunskurs. Tā uzturēšana prasīja milzīgu daudzumu malkas. Rezultātā tika izcirsts mežs lielākajā daļā Kepu pussalas. 1805. gadā bāka nonāca Krievijas pakļautībā. 1810. gadā sākās nozīmīga torņa rekonstrukcija. Bākas dienvidu kontrforsā tika uzbūvētas akmens kāpnes un tika atjaunotas divas palīgtelpas. 1845. gadā tika uzbūvēta laterna ar optiskajām lēcām un elektrisko gaismu, kura aizvietoja agrāko koka būvi ar eļļas lampām. Otrā pasaules kara laikā, 1941. gadā, vācu lidmašīnas bombardēja bāku, bet cieta tikai laternas daļa.

## Raksturojums
Kepu bāka uzbūvēta Hījumā salas augstākajā vietā, 67 m virs jūras līmeņa. Pati bāka ir 36 m augsta. Bākas tornis ir kvadrātveida, mūrēts no akmeņiem. Katrā sānā tam pieguļ kontrforss. Kontrforsi ir orientēti precīzi uz ziemeļiem, dienvidiem, austrumiem un rietumiem. Bākai ir laterna un galerija. Bākas tornis ir baltā krāsā, laterna sarkana. Bākas gaismas elements atrodas 102 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta (0,2 s deg, 2,3 s pārtraukums, 0,2 s deg, 7,3 s pārtraukums). Gaisma ir redzama 26 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu diennakts tumšajā laikā.
2000. gadā Igaunijas pasts izdeva pastmarku ar Kepu bākas attēlu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Estonian Maritime Navigation
* Kepu bāka 2011
Svešvaloda

[thumb|280px|[Vācieši|Vāciete mācās franču valodu ]]
**Svešvaloda** (arī **otrā valoda**) ir jebkura valoda, ko cilvēks apguvis pēc dzimtās valodas. Tā var būt valoda, kuru cilvēks aktīvi apguvis, vai arī apguvis pasīvi vienkārši atrodoties attiecās valodas vidē.

Diezgan bieži ir sastopami gadījumi, kad pirmā apgūtā valoda (dzimtā valoda), vairs nav cilvēka saziņas dominējošā valoda. Pēc dažiem pētījumiem, noteicošā atšķirība starp pirmo un otro valodu ir vecums, kad valoda apgūta. Lielākajā daļā gadījumu ir grūti svešvalodā apgūt tādu pašu valodas lietošanas kvalitāti kā dzimtajā valodā. Ir izpētīts, ka 6—7 gadu vecums ir robeža reālai divvalodībai, lai citu valodu varētu apgūt dzimtās valodas līmenī.

## Ārējās saites
Keri bāka

**Keri bāka** (, ) atrodas uz Keri salas Baltijas jūrā. Keri sala pieder Igaunijai. Pirmā bāka salā tika uzcelta 1724. gadā. Bākas apakšējā akmens daļa tika uzcelta 1803. gadā un sākotnēji uz tā atradās koka tornis. Koka tornis nostāvēja šeit līdz 1854. gadam, kad tika nojaukts. Pašreizējais dzelzs tornis uz pamata tika novietots 1854. gadā.

Keri bāku veido divas pakāpes: 15 m augsts akmens mūra tornis pamatā un 16 m augsts apaļš, cilindrveida metāla tornis ar laternu un galeriju. Bākas krāsojums: akmens tornis — balts, dzelzs tornis — tumši sarkans. Bākas augstums ir 31 m. Gaismas elements atrodas 31 m virs jūras līmeņa. Gaismas signāls ir balta gaisma (2 s deg, 13 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 11 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu diennakts tumšajā laikā.
2003. gadā Igaunijas pasts izdeva pastmarku veltītu Keri bākai.
 

Keri tuletorn 13.JPG
Keri majakas 02.JPG
Keri tuletorn 04.JPG
Keri majakas 06.JPG

## Ārējās saites

* Estonian Maritime Navigation
* Keri bāka 2005

## Atsauces
Izmita

**Izmita** (turku: *İzmit*, senos laikos Nikomedija) ir Turcijas pilsēta, Kodžaeli ila administratīvais centrs. Izmita atrodas pie Marmora jūras, konkrētāk Izmitas līča krastos. No Stambulas Izmita atrodas 100 kilometru attālumā. 2007. gadā Izmitā dzīvoja 195 699 iedzīvotāji.

## Vēsture
Tetrarhijas periodā Nikomedija bija Austrumromas galvaspilsēta.

 netālu no pilsētas notika 7,4 balles stiprā Izmitas zemestrīce. Tās ilgums sasniedza 48 sekundes, rezultātā nogalinot aptuveni 45 000 iedzīvotājus un atstājot vairāk nekā pusmiljonu iedzīvotāju bez mājām.

## Skatīt arī
* Kodžaeli ils
* 1999. gada Izmitas zemestrīce

## Ārējās saites