open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaunjelgavas luterāņu baznīca

**Jaunjelgavas evaņģēliski luteriskā baznīca** jeb **Mārtiņa Baltā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas 1957. gadā celta baznīca Meža ielā 13 Jaunjelgavā.

## Vēsture
left|thumb|250px|Jaunjelgavas plāns 1786. gadā. Redzama baznīcas ēka ar nepabeigtu torni, dienvidi ir uz augšu.

1567. gadā hercogs Gothards Ketlers panāca Kurzemes landtāga lēmumu, ar kuru hercogistē atjaunoja vai uzcēla 70 baznīcas, arī Jaunjelgavas (*Neustadt*) baznīcu, kas pirmo reizi minēta 1596. gada 18. decembra vizitācijas protokolā.
Hercoga Jēkaba laikā 1647. gadā par Frīdrihštati pārdēvētajai pilsētai piešķīra pilsētas tiesības un 1652. gadā pabeidza jaunas mūra baznīcas būvi.

1706. gada vizitācijas protokolā atzīmēts, ka draudzei ir mūra baznīca (350 sēdvietu) ar sarkanu jumtu. Baznīcu atjaunoja 1878. gadā. Latvijas PSR laikā 1947. gadā baznīca nodega, pāri palikušos baznīcas mūrus un torni noārdīja un pamatus nolīdzināja. Mūsdienās senās baznīcas un tirgus laukuma vietā atrodas Vecpilsētas parks. 1957. gadā tika uzcelta jauna baznīca. Ievērojama ar to, ka ir viena no divām padomju varas gados Latvijā uzceltajām baznīcām. Dievnamu kopā ar draudzi uzcēla luterāņu mācītājs Mārtiņš Kārtiņš. Pēc 20 gadiem ēkai piebūvēja torni.

### Vecās baznīcas ēka
Baznīca atradās pie pilsētas tirgus laukuma starp Jelgavas un Katoļu (tagad Lāčplēša) ielām. Tā bija uz augsta cokola celta garenbūve ar sakristeju, izvirzītu torni un divām simetriskām mūra piebūvēm pie tā. Celtnes galvenais akcents bija tornis ar augstu poligonālo smaili ar galeriju un četriem erkerveida tornīšiem. Torņa smaili greznoja dzega ar dentikulu joslu arkatūras frīzi.

### Attēlu galerija

Jaunjelgavas luterāņu baznīca.jpg|Luterāņu Baltā baznīca Pirmā pasaules kara laikā (atradās tagadējā Vecpilsētas parkā)
Jaunjelgavas baznīcas pirms 1940.jpg|Luterāņu un katoļu (pa labi) baznīcas pie tirgus laukuma
Jaunjelgavas baznīcas.jpg|Trīs konfesiju Jaunjelgavas baznīcas: priekšplānā katoļu baznīca (1902), aiz tās luterāņu Baltās baznīcas tornis (1652), pa labi krievu pareizticīgo baznīcas (1896-1897) tornis
Jaunjelgavas baznīcas degšana 1947. gada 26. aprīlī.jpg|Jaunjelgavas baznīcas degšana (1947. gada 26. aprīlī)


## Atsauces
Muruna

**Muruna** () ir pilsēta un sums Mongolijas ziemeļos, Huvsgula aimaka administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas aimaka dienviddaļā Selenges satekupes Delgermurunas krastā  no valsts galvaspilsētas Ulanbatoras.

Pilsētā ir muzejs, teātris, slimnīca, pasts, vairākas skolas un bērnudārzi. Šeit atrodas arī viens no lielākajiem Mongolijas tirdzniecības tirgiem. Svarīga ir pilsētas lidosta, kā arī ārvalstu aviokompāniju starptautiskie lidojumi.

## Ārējās saites
Anhelesa

**Anhelesa** (, , ) ir neatkarīga augsti urbanizēta pilsēta Filipīnās, Centrālās Lusonas reģionā. Anklāvs Pampangas provinces teritorijā, kurai politiski un administratīvi nepieder, bet dažkārt tiek pieskaitīta statistiskos nolūkos. Atrodas Lusonas salas vidusdaļā, kur kopā ar kaimiņos esošajām Sanfernando un Mabalakatas pilsētām veido aglomerāciju ar vairāk kā miljonu iedzīvotāju. Lielākā daļa iedzīvotāju ir pampangi.

## Vēsture
Dibināta 1796. gadā, kad Sanfernando pilsētas galva Anhels Pantaleons de Miranda kopā ar ģimeni un vairākiem sekotājiem Sanfernando ziemeļos dibināja jaunu apmetni **Kuliatu** (*Culiát*). Apgūtajā apvidū tika ierīkotas rīsu un cukurniedru lauki. Kopš 1812. gada apmetnes iedzīvotāji centās panāt Kuliatas administratīvo patstāvību, bet tikai 1829. gadā tika izveidota atsevišķa municipalitāte, kas tika nosaukta par *El Pueblo de los Ángeles* par godu aizgādņiem svētajiem eņģeļiem un godinot pilsētas pamatlicēju. 1899. gada 7. maijā uz Anhelesu no Malolosas tika pārcelta gadu iepriekš proklamētās pirmās Filipīnu Republikas galvaspilsēta un šeit tika svinēta republikas pirmā gadadiena. Tā paša gada jūlijā pēc amerikāņu okupācijas galvaspilsētu pārcēla uz Tarlaku.

1903. gadā līdzās pilsētai amerikāņu okupācijas spēki ierīkoja Fortstocenburgas (*Fort Stotsenburg*) armijas bāzi, ko 1908. gadā pārdēvēja par Klārka gaisa spēku bāzi (*Clark Air Base*). Otrā pasaules kara laikā Japānas karaspēks uzbruka Klārka bāzei, kā rezultātā ievērojami cieta arī pilsēta. 1942. gadā cauri pilsētai gāja Bataanas Nāves maršs. Amerikāņi bāzi atbrīvoja 1945. gadā, bet pameta to pēc 1991. gada Pinatubo vulkāna izvirduma. Izvirdumā ievērojami cieta arī Anhelesa — 60 000 tās iedzīvotāju tika evakuēti.

1964. gadā Anhelesai tika piešķirts pilsētas statuss, bet 1986. gadā — augsti urbanizētas pilsētas statuss, izdalot no Pampangas provinces. Pilsētas attīstībai nozīmīgs faktors ir 1993. gadā bijušās armijas bāzes vietā izveidotā Klārka Speciālā ekonomiskā zona.

## Atsauces

## Ārējās saites
Altaja

**Altaja** () ir pilsēta un sums Mongolijas rietumos, Gobi-Altaja aimaka administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas Mongolijas Altaja ziemeļu priekškalnēs  no valsts galvaspilsētas Ulanbatoras.

Altajas lidostai (LTI/ZMAT) ir viens skrejceļš; tā veic regulārus lidojumus uz Arvaihēru un Ulanbatoru.

Klimats ir raksturīgs ar garām, ļoti sausām un aukstām ziemām un īsām, maigām vasarām, kad nokrišņu daudzums ir ļoti neliels.

## Ārējās saites
Lielvārdes pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums

150px|thumb|Lielvārdes pilsētas ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Lielvārde]]s pilsētas priekšsēdētāji** jeb **Lielvārdes mēri** kopš 1992. gada 5. marta, kad Lielvārdei tika piešķirtas pilsētas tiesības. Pēc 2004. gada pašvaldības reformas Lielvārdes pilsētas priekšsēdētāja amatu pildija Lielvārdes novada priekšsēdētājs. Sākot no 2021. gada Lielvārdes pilsētas priekšsēdētāja pienākumus pilda Lielvārdes pilsētas un pagasta pārvaldes vadītājs.

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Lielvārdes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Ārējās saites

## Atsauces
Kalvarijas Vasaras sinagoga

**Kalvarijas Vasaras sinagoga** () ir nefunkcionējoša 18. gs beigās/19. gadsimta sākumā celta sinagoga, kuras iekonservētas drupas atrodas Lietuvas dienvidos, Kalvarijas pilsētā. Sinagoga ir valsts nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 26373). Veido vienotu ansambli ar Kalvarijas Ziemas sinagogas un bijušās Talmuda skolas celtnēm.

Sinagoga rekonstruēta 20. gadsimta sākumā. Pēc otrā pasaules kara un holokausta izmantota kā veikals. Pamesta 1981. gadā.

## Ārējās saites

* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Mabalakata

**Mabalakata** (, , ) ir pilsēta Filipīnās, Centrālās Lusonas reģiona Pampangas provincē. Atrodas Lusonas salas vidusdaļā provinces ziemeļos Pampangas pietekas Sakobijas krastā, kopā ar dienvidos esošajām Anhelesas un Sanfernando pilsētām veido aglomerāciju ar vairāk kā miljonu iedzīvotāju. Lielākā daļa iedzīvotāju ir pampangi. Pilsētas teritorijā atrodas Klārka brīvā ekonomiskā zona un Klārka starptautiskā lidosta.

## Vēsture
Dibināta 1712. gadā kā mazpilsēta (*barrio*) Bambanas municipalitātē. Nosaukta pēc apvidū plaši izplatītajiem balakatu (*Ziziphus talanai*) kokiem. 1792. gadā nodalīta patstāvīgā municipalitātē. 1903. gadā rietumos no Mabalakatas amerikāņu okupācijas spēki ierīkoja Fortstocenburgas (*Fort Stotsenburg*) armijas bāzi, ko 1908. gadā pārdēvēja par Klārka gaisa spēku bāzi (*Clark Air Base*). Otrā pasaules kara laikā Japānas karaspēks uzbruka Klārka bāzei, kā rezultātā ievērojami cieta arī pilsēta. Amerikāņi bāzi atbrīvoja 1945. gadā, bet pameta to pēc 1991. gada Pinatubo vulkāna izvirduma. Izvirdumā ievērojami cieta arī Mabalakata. Tās attīstībai nozīmīgs faktors ir 1993. gadā bijušās armijas bāzes vietā izveidotā Klārka Speciālā ekonomiskā zona, kurā atrodas starptautiska lidosta, vairāki uzņēmumi, viesnīcu un izklaides komplesi, Klārka motosporta trase.

## Atsauces

## Ārējās saites
Morīna Steipltona

**Luisa Morīna Steipltona** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

Steipltona ir viena no retajām aktrisēm, kas sasniegusi *[[Triple Crown of Acting]]* jeb saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu, ''Emmy'' balvu un ''Tony'' balvu. Tāpat, Steipltona saņēmusi Zelta globusa balvu un BAFTA kino balvu.

Nominēta Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā" par filmām *[[Lonelyhearts]]* (1958), "Lidosta" (*Airport*, 1970) un "Interjeri" (*Interiors*, 1978). Šo balvu saņēmusi par Emmas Goldmanes atveidošanu Vorena Bītija vēsturiskajā drāmā "Sarkanie" (1981). Par šo filmu saņēmusi arī BAFTA kino balvu kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Steipltona nominēta piecām Zelta globusa balvām, saņemot to par filmu "Lidosta" kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Piedalījusies arī tādās filmās kā *[[Bye Bye Birdie]]* (1963), *[[Plaza Suite]]* (1971), *[[The Fan]]* (1981), *[[Cocoon]]* (1985), "Naudas bedre" (1986) un *[[Nuts]]* (1987).

## Ārējās saites
Sarkanie (filma)

**"Sarkanie"** () ir 1981. gada ASV episka vēsturiskā drāmas filma, kuras režisors, producents, viens no scenāristiem un galvenās lomas atveidotājs ir Vorens Bītijs. Citas lomas filmā atveido Daiena Kītone, Edvards Hermans, Ježijs Kosiņskis, Džeks Nikolsons, Pols Sorvino, Morīna Steipltona un Džīns Hekmens.

Filma stāsta par amerikāņu žurnālista Džona Rīda, kurš bija Oktobra revolūcijas liecinieks un 1919. gada grāmatas "Desmit dienas, kas satricināja pasauli" (*Ten Days That Shook the World*) autors, karjeru un dzīvi.

Filmas "Sarkanie" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Paramount Pictures]]*. Filma guva lielu kritiķu atzinību un to nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai 12 kategorijās, saņemot to kategorijās "Labākais režisors", "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Stepltona) un "Labākais operatora darbs". Filma tika nominēta arī kategorijās "Labākā filma", "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Bītijs), "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Kītone) un "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Nikolsons). Bītijs kļuva par trešo personu, kas nominēts kategorijās "Labākais režisors", "Labākais aktieris" un "Labākais oriģinālscenārijs". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 90% vērtējums.

2008. gadā Amerikas Kinoinstitūts filmu "Sarkanie" iekļāva savā AFI 10 Top 10 sarakstā kā devīto labāko episko filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Salu katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942897"
}

**Salu katedrāle un Svētā Gara koleģiālbaznīca** () ir Skotijas Episkopālās baznīcas (anglikāņu) katedrāle, kas atrodas Skotijas pilsētā Milportā. Milporta ir vienīgā pilsēta Greitkambres salā Fērtofklaidsā. Viena no divām Ārgilas un salu diecēzes katedrālēm.

Baznīca pabeigta 1849. gadā pēc arhitekta Viljams Baterfīlda (*William Butterfield*, 1814—1900) projekta.


07562 Cathedral of the Isles & College of the Holy Spirit, Millport, Great Cumbrae 010.jpg
Cathedral of the Isles chancel arch 03.jpg


## Ārējās saites
*
Rūdolfs Neļķe

**Rūdolfs Neļķe** (; dzimis , miris ) bija latviešu izcelsmes čekists, Kuibiševas apgabala troikas loceklis.

Dzimis strādnieku ģimenē. 1917. gadā kļuva par Čudovas pilsētas padomes deputātu. No 1918. gada - Viskrievijas Ārkārtas komisijas darbinieks. Darbojies bloķēšanas vienību (*Заградительный отряд*) organizēšanā. Kā drošības dienestu darbinieks strādājis Petrozavodskā, Krimā, Smoļenskā, Kuibiševā. Piedalījās Mihaila Tuhačevska arestā. 1937. gadā arestēts, 1938. gadā sodīts ar nāvi, 1968. gadā reabilitēts.

## Ārējās saites
*Biogrāfija
Pabrades katoļu baznīca

**Pabrades Vsv. Jaunavas Marijas Ģimeņu karalienes baznīca** () ir 2007. gadā uzcelts Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas austrumos, Švenčoņu rajona pašvaldības Pabradē. Dievkalpojumi notiek lietuviski un poliski.

Līdz par baznīcas uzcelšanai, pilsētas katoļu iedzīvotāji dievkalpojumu noturēja 1910. gadā uzceltajā bijušajā pareizticīgo baznīcā, kas 1927. gadā (poļu valdīšanas laikā) tika piešķirta katoļiem. Tā bija Pavoveres draudzes filiāle. 1990. gadā tika nodibināta atsevišķa draudze. 2007. gadā tika uzcelta pašreizējā draudzes baznīca pēc arhitekta Mariusa Šaļamora (*Marius Pranas Šaliamoras*, 1962) projekta. Savukārt vēsturiskā pareizticīgo baznīca tika atdota pareizticīgajiem.


Pabradė,_nauja_bažnyčia.JPG
Pabradė,_katalikų_bažnyčia.JPG


## Ārējās saites
Džambi (pilsēta)

**Džambi** ir Indonēzijas Džambi provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas Sumatras salā, un tā ir rosīga upju osta pie Batanhari upes, kā arī naftas un gumijas ražošanas centrs. Pilsēta atrodas 26 km no Muarodžambi tempļu ansambļa drupām, kur senatnē atradās svarīga pilsēta Šrīvidžajas valstī.

Džambi apkalpo Sultāna Tahas Šaifudīna lidosta.

## Klimats
Džambi ir tropu lietus mežu klimats (*Af*) saskaņā ar Kepena klimata klasifikāciju ar minimālo temperatūru no 22 līdz 23 °C un maksimālo temperatūru no 30 līdz 32 °C. Ikgadējais nokrišņu daudzums Džambi pilsētā ir 2296,1 mm, un lietus sezona ilgst no oktobra līdz aprīlim ar vidēji 20 lietainām dienām mēnesī. Relatīvi sausā sezona ilgst no maija līdz septembrim ar vidēji 16 lietainām dienām mēnesī.

## Vēsture

Džambi pilsētas dzimšana 2014. gadā tika noteikta kā notikusi 1401. gada 28. maijā. 1460. gadā toreizējā pilsēta kļuva par galvaspilsētu malajiešu Džambi karalistei, 16. gadsimtā — Džambi sultanātam. Džambi sultanātu oficiāli likvidēja Nīderlandes Austrumindijas valdība 1906. gadā, tā pēdējais sultāns bija Taha Šaifudīns.

Par Džambi autonomā apgabala administratīvo galvaspilsētu to noteica Sumatras gubernators 1946. gada 17. maijā. 1956. gadā Džambi tika piešķirts pilsētas (*kota*) statuss, kas tuvs Latvijas valstspilsētas statusam, un 1957. gada 6. janvārī tā kļuva par jaunizveidotās Džambi provinces galvaspilsētu.

## Iedzīvotāji

Džambi pilsēta ir lielākā Džambi provincē, un 2020. gadā tajā dzīvoja 606 200 iedzīvotāju (17% no provinces iedzīvotājiem); oficiālā aplēse 2022. gada vidū bija 619 553 (tostarp 311 616 vīrieši un 307 937 sievietes). Pilsētas etniskais sastāvs ir raibs, tajā dzīvo Džambi malajieši (27,84%), javieši (22,05%), minankabavi (12,64%), malajieši (11,47%), ķīnieši (6,82%), bataki (6,62%), sundi (4,47%) un bugi (2,03%).

## Administratīvais iedalījums
2010. gada tautas skaitīšanas laikā Džambi pilsēta tika sadalīta astoņos administratīvajos rajonos (*kecamatan*), bet kopš 2010. gada, sadalot esošos apgabalus, tika pievienoti trīs papildu rajoni.

Piezīme: (a) 2010. gada iedzīvotāju skaits jaunajos rajonos iekļauts tālaika veco rajonu robežās.

Apkārtējie ciemati ir Mendalo (9,4 km), Kinati (7,6 km), Padana (8,3 km), Tandžundžohora (5,9 km). Pilsēta ir anklāvs Muarodžambi reģiona teritorijā.

## Saimniecība
Pilsētā vēsturiski attīstījies tautas amatniecības veids, ko sauc par batiku — gleznošanu uz audumiem. Sākotnēji apģērbu, kas izgatavots no audumiem, kas apstrādāti, izmantojot batikas tehniku, valkāja tikai aristokrāti. 20. gadsimta otrajā pusē batikas tehnoloģija pārgāja uz rūpniecisku pamatu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Johans Rūdolfs Šturns

[thumb|250px|[Svētā Romas impērija|Svētās Romas impērijas delegācijas ceļojums cauri Latvijai 1661. gadā (no *Альбомъ Мейерберга*, 1903).]]
thumb|250px|Šturna zīmējumu kopojuma izdevums Pēterburgā (1827).
**Johans Rūdolfs Šturns** (*Johann Rudolf Storn*) bija austriešu mākslinieks, kas 1661. un 1662. gadā piedalījās ķeizara Leopolda I sūtītajā delegācijā pie Krievijas cara Alekseja I.

Saglabājušies viņa ceļojuma zīmējumi cauri Kurzemes hercogistei un Zviedru Vidzemei:

Palanga – Sventāja – Rucava – Bārta – Grobiņa (30. martā) – Kalvene – Skrunda – Saldus – Zvārde – Lielauce – Dobele – Zaļenieki – Platone – Vircava – Svitene – Emburga – Iecava – Vecumnieki – Valle – Sērene – Sece – Koknese (18. aprīlī) – Vietalva – Bērzaune – Cesvaine – Tirza – Zeltiņi – Alūksne (23. aprīlī) – Vanavastselīna

## Ceļojuma albums
* Drawings of Muscovy from The Mayerberg Album
* ITER IN MOSCHOVIAM AUGUSTINI LIBERI BARONIS DE MAYERBERG, CAMERAE IMPERIALIS AULICAE, CONSILIARII, ET HORATII GULIELMI CALUUCCII, EQUITIS, AC IN REGIMINE INTERIORIS AUSTRIAE CONSILIARII: AB AUGUSTISSIMO ROMANORUM IMPERATORE LEOPOLDO, AD TZAREM ET MAGNUM DUCEM ALEXIUM MIHALOWICZ, Anno M.DC.LXI. Ablegatorum (Barona Meijerberga grāmata par ceļojumu uz Maskaviju)

## Atsauces
Medus kūka

**Medus kūka** () ir bijušās Padomju Savienības valstīs populāra kārtainā kūka. Tās galvenās sastāvdaļas ir medus un skābais krējums vai iebiezinātais piens.

Tas ir deserts, kas pazīstams ar ilgu pagatavošanas laiku. Šīs kūkas pagatavošana ir ilga un darbietilpīga, un tā var ilgt vairāk nekā trīs stundas. Medus kūka ir kārtaina, parasti tai ir astoņas kārtas. Tā sastāv no biskvīta slāņiem ar krējuma pildījumu un bieži vien ir pārklāta ar riekstiem vai skaidiņām, kas izgatavotas no kūkas pārpalikumiem. Kamēr plānās kārtas neilgi pēc izņemšanas no cepeškrāsns sacietē, pildījuma mitrums laika gaitā to atkal mīkstina. Pirms lietošanas medus kūka kādu laiku jāpatur ledusskapī. Ir daudz šīs kūkas recepšu un variāciju, taču galvenā sastāvdaļa ir medus, piešķirot kūkai raksturīgo garšu.

## Izcelsme
Kūku 19. gadsimtā Krievijas Impērijā esot radījis jauns pavārs, kurš strādājis pie ķeizarienes Elizabetes Aleksejevnas, Aleksandra I sievas. Ķeizarienei Elizabetei negaršoja medus, un jebkurš ar to pagatavots ēdiens viņai negāja pie sirds. Taču kādu dienu jauns jaunais pavārs imperatora virtuvē, nezinot par ķeizarienes nepatiku, izcepa kūku ar medu un biezu skābo krējumu. Par lielu pārsteigumu, nezinot, ka ēdienā ir medus, ķeizarienei Elizabetei tas nekavējoties iegaršojās.

Neskatoties uz šo leģendu, tradicionālajās krievu pavārgrāmatās medus kūka minēta reti. Popularitāti šis konditorejas izstrādājums ieguva Padomju Savienībā. Mūsdienās ir daudz medus kūkas variāciju: ar iebiezinātu pienu, sviesta krēmu vai olu krēmu.

Receptes izcelsme nav skaidra, minēts arī, ka tā esot senslāvu, armēņu vai gruzīnu izcelsmes.

## Līdzīgas receptes
thumb|Čehijas Marlenkas kūka
Medus kūkai līdzīgi deserti ir populāri arī citās Austrumeiropas un Centrāleiropas valstīs. Labi zināms un iecienīts deserts tas ir arī Polijā, Čehijā, Lietuvā, Igaunijā un Irānā. Bulgārijā tā lielākoties ir pazīstama ar nosaukumu *French Village Cake*. Ukrainā tā tiek pagatavota bez krējuma. Arī Latvijā šis gardums ir ļoti iecienīts.

## Atsauces
Vārkavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Vārkavas novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Vārkavas novads|Vārkavas novada]] pašvaldības vadītāji**. Vārkavas novads tika izveidots 2002. gada 7. martā, apvienojot Rožkalnu un Upmalas pagastus. 2009. gada 1. jūlijā Vārkavas novadam pievienoja Vārkavas pagastu.

## Uzskaitījums
Konsepsjons

**Konsepsjons** () ir aktīvs stratovulkāns Nikaragvas dienvidrietumos. Konsepsjons ir augstākais no diviem vulkāniem, kas veido Ometepes salu Nikaragvas ezerā (otrs ir neaktīvais Maderass). Kopš 1883. gada Konsepsjonsam bijuši vairāk nekā 25 izvirdumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Snēpeles luterāņu baznīca

**Snēpeles evaņģēliski luteriskā baznīca** ir dievnams, kas atrodas Kuldīgas novada Snēpeles pagasta Snēpelē.

Baznīca celta 17. gadsimtā, tā pārbūvēta 1837. un 1942. gadā. PSRS okupācijas gados baznīca kalpoja kā sporta zāle. Kopš 1991. gada tajā atkal notiek dievkalpojumi.

## Ārējās saites
*
Bataanas pussala

**Bataanas pussala** () ir ap  gara un līdz  plata pussala Lusonas salas rietumos Filipīnās. Rietumos tās krastus apskalo Dienvidķīnas jūra un Subikas līcis, austrumos — Manilas līcis. Dienvidos ap 19 km plats jūrassšaurums pussalu atdala no Kavites krasta. Reljefā dominē Sambalesas kalnu dienvidu gals ar snaudošajiem vulkāniem Marivelesu (1398 m vjl) un Natibu (1253 m vjl). Administratīvi ietilpst Centrālās Lusonas reģiona Bataanas provincē un Olongapo neatkarīgajā pilsētā, kas ir arī pussalas lielākā apdzīvotā vieta. Apdzīvo lielākoties tagali. Pussalas ziemeļdaļā ap Natiba kalnu atrodas 1945. gadā izveidotais 237 km² lielais Bataanas nacionālais parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Obanas katoļu katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q723359"
}


**Sv. Kolumbas katedrāles baznīca** () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Skotijas pilsētā Obanā. 1952. gadā uzceltais dievnams ir 1878. gadā dibinātās Ārgaila un salu diecēzes galvenā baznīca. Neogotiskā dievnama projekta autors ir arhitekts Džails Gilberts Skots (*Giles Gilbert Scott*, 1880—1960).


Cathedral Church of St Columba, interior - April 2016 (3) - geograph.org.uk - 4920712.jpg
Oban Seafront - geograph.org.uk - 1306507.jpg
St Columba’s RC Cathedral, Oban - view from S.jpg


## Ārējās saites
*
Dženifera Daudna

**Dženifera Daudna** (, ; dzimusi ) ir Amerikas Savienoto Valstu bioķīmiķe, molekulārbioloģe, kristalogrāfe un universitātes profesore. Daudna ir CRISPR gēnu rediģēšanas aizsācēja un sniegusi nozīmīgu ieguldījumu bioķīmijas un ģenētikas attīstībā. 2020. gadā kopā ar Emanuelu Šarpentjē ieguva Nobela prēmiju ķīmijā “par gēnu rediģēšanas metodi”. Ar CRISPR metodi var ātri un precīzi rediģēt ģenētisko materiālu. Ar šo metodi novērš un ārstē dažādas slimības. Kā universitātes profesore viņa strādā Kalifornijas Universitātē (Bērkli).

## Atsauces

## Ārējās saites
Snēpeles baptistu baznīca

**Snēpeles baptistu baznīca** ir baptistu dievnams Kuldīgas novada Snēpeles pagasta Snēpelē. Baznīca celta no 1936. līdz 1940. gadam. 1961. gadā baznīcu draudzei atņēma. 20. gadsimta deviņdesmitajos gados tika veikti atjaunošanas darbi.

## Ārējās saites
Maderass

**Maderass** () ir stratovulkāns Nikaragvas dienvidrietumos. Maderass ir zemākais no diviem vulkāniem, kas veido Ometepes salu Nikaragvas ezerā (otrs ir aktīvais Konsepsjons). Vēsturiskajā laikā Maderasam nav bijuši izvirdumi. Vulkāna krāterī izveidojies ezers. Kalna nogāzes klāj mākoņu mežs.

## Ārējās saites
Margarīns

thumb|Margarīns iepakojumā
**Margarīns** ir pārtikas produkts, ko kulinārijā galvenokārt izmanto kā sviesta aizvietotāju. Tas ir taukus saturošs maisījums, kas parasti tiek ražots no augu eļļām un taukvielām. Šāda veida taukvielas tiek hidrogenētas, lai palielinātu to sastāvā esošo piesātināto taukskābju daudzumu un iegūtu vajadzīgo konsistenci un struktūru. 

Margarīns tika izstrādāts kā alternatīva sviestam un ir kļuvis populārs dažādu ēdienu un konditorejas izstrādājumu pagatavošanā. Margarīnam ir ilgs derīguma termiņš un, salīdzinājumā ar sviestu, to ir vieglāk uzglabāt, kas margarīnu padara par praktisku sastāvdaļu dažādu produktu rūpniecībā. Tomēr, salīdzinājumā ar sviestu, margarīnam ir augsts piesātināto taukskābju saturs, kas ir saistīts ar sirds un asinsvadu sistēmas slimībām.

Tā kā margarīns bieži satur tikai augu izcelsmes sastāvdaļas, tas var tikt izmantots vegānu diētā.

## Atsauces

## Ārējās saites
14. gadsimts p.m.ē.

thumbnail|upright=1.0|Tuvo Austrumu karte ap 1400. gadu p.m.ē.
**14. gadsimts p.m.ē.** bija gadsimts, kas sākās 1400. gadā p.m.ē. un beidzās 1301. gadā p.m.ē.

## Eiropa
* Mikēnu civilizācijas ziedu laiki Grieķijā. Gadsimta beigās sākās Mikēnu civilizācijas noriets.

## Āzija
* Anatolijas pussalā dominēja heti, valdnieka Šuppiluliumas I valdīšanas laikā (no 1370. līdz 1330. gadam p.m.ē.) bija hetu ziedu laiki.

## Āfrika
* No 1353. līdz 1336. gadam p.m.ē. Senajā Ēģiptē faraons bija Ehnatons, kas centās ieviest monoteismu jeb viena dieva — Atona — pielūgsmi. Viņš galvaspilsētu pārcēla uz Akhetatenu (mūsdienu Amarnu). Dažus gadus pēc Ehnatona nāves Senajā Ēģiptē atgriezās politeisms jeb daudzdievība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bataana

**Bataana** (, ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts rietumdaļā, Centrālās Lusonas reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 11 municipalitātēs un sīkāk 237 barangajās. Provinces centrs ir Balanga. Provinci apdzīvo galvenokārt tagali (88 %), pampangi (4 %) un sambali (2 %).

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Lusonas salas rietumos Dienvidķīnas jūras krastā, aizņem Bataanas pussalu un vairākas nelielas salas piekrastē. Ziemeļos robežojas ar Pampangas un Sambalesas provincēm un Olongapo neatkarīgo pilsētu. Austrumos provinces krastus apskalo  Manilas līcis, ziemeļrietumos — Subikas līcis. Ap 19 km plats jūrasšaurums dienvidos atdala Bataanu no Kavites. Reljefā provinces lielākajā daļā dominē Sambalesas kalnu dienvidu gals ar augstāko virsotni aprimušo vulkānu Marivelesa kalnu (1398 m vjl). Provinces ziemeļdaļā atrodas 1945. gadā izveidotais 237 km² lielais Bataanas nacionālais parks.

## Vēsture
Province izveidota 1647. gadā, nodalot to no Pampangas.

## Skatīt arī
* Bataanas Nāves maršs

## Ārējās saites
Panadži

**Panadži** () ir pilsēta Indijas dienvidrietumos, Goas štata administratīvais centrs. Pilsēta zināma arī ar nosaukumu **Pandžima**. 2011. gadā Panadži dzīvoja 40 tūkstoši iedzīvotāju, un pēc iedzīvotāju skaita tā ir trešā lielākā pilsēta Goa štatā. Goa štats līdz 1961. gadam bija Portugāles kolonija, līdz ar to pilsētā ir jūtama šīs valsts kultūras ietekme. Ievērojams apskates objekts ir portugāļu celtā baroka stila baznīca pilsētas centrā, pārbūvētā Adilšahi pils un Fontaiņjas kvartāls (portugāļu kvartāls). Panadži ir attīstīts tūrisms, tūristi uz šo pilsētu dodas arī skaisto pludmaļu dēļ, jo Panadži atrodas pie siltās Arābijas jūras.

## Ārējās saites
Nupedia

thumbnail|upright=1.2|''Nupedia'' ekrānšāviņš no 2003. gada
***Nupedia*** bija tiešsaistes enciklopēdija angļu valodā no 1999. līdz 2003. gadam. Tas bija viens no pirmajiem mēģinājumiem radīt brīvi pieejamu zinātniska satura vietni. *Nupedia* izveidotājs ir Džimijs Veilss, kas ir arī Vikipēdijas izveidotājs. *Nupedia* tiek uzskatīta par Vikipēdijas priekšteci. Šajā enciklopēdijā rakstus rakstīja nozares eksperti un tie tika publicēti tikai pēc citu ekspertu veiktās izvērtēšanas. Tas bija laikietilpīgs pasākums, kas arī neļāva enciklopēdijai *Nupedia* veiksmīgi attīstīties tālāk. Meklējot risinājumus, enciklopēdijas *Nupedia* izveidotājs Džimijs Veilss 2001. gadā nonāca pie alternatīvas enciklopēdijas izveides — Vikipēdijas. 2003. gadā enciklopēdija *Nupedia* tika slēgta.

## Ārējās saites
Ritmosfēra

**"Ritmosfēra"** ir deju mūzikas producenta Normunda Rutuļa piektais remiksu albums.

"Ritmosfēra" nosaukums veidots no vārdiem ritms un atmosfēra, kas precīzi ieskicē šo abu lielumu klātesamību *N’Works* (Normunda Rutuļa) radošajā procesā un rezultātā. Albuma aranžējumu autors, programmētājs, skaņas dizaineris, producents un izdevējs — *N’Works*. Skaņas pēcapstrādi veica Jānis Kalve. Fotografēja Lauris Vīksne. Albuma vāciņa dizainu un salikumu veidoja Linda Rutule-Treimane.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces
Sergejs Fjodorovs (politiķis)

**Sergejs Fjodorovs** (dzimis  Viļānos) ir Latvijas krievu izcelsmes pedagogs un Latvijas Sociālistiskās partijas (LSP) politiķis. Bijis 8., 9. un 10. Saeimas deputāts.

Absolvējis Latvijas Lauksaimniecības akadēmiju un Pleskavas pedagoģisko institūtu.

2002. gadā S. Fjodorovs tika ievēlēts 8. Saeimā no "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" saraksta. 8. Saeimā darbojies LSP frakcijā (kas atdalījās no PCTVL) un Saeimas Tautsaimniecības komisijā.

2006. gadā ievēlēts 9. Saeimā no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta. Tāpat vēlētāju atbalstu guvis 10. Saeimas vēlēšanās 2010. gadā. 9. un 10. Saeimā darbojies politiskās apvienības "Saskaņas Centrs" frakcijā un Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisijā.

2011. gadā S. Fjodorovs nesekmīgi kandidēja ārkārtas 11. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta.

## Ārējās saites
Nākotnes iela (Lielvārde)

**Nākotnes iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Roberta Rubeņa ielu un beidzas kādā privātīpašumā. 

## Ielu savienojumi
Nākotnes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Roberta Rubeņa iela
* Putnu iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Labanoras katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12662211"
}

**Labanoras Vsv. Jaunavas Marijas Piedzimšanas baznīca** () ir 2011. gadā pēc ugunsgrēka atjaunots Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas austrumos, Švenčoņu rajona pašvaldības Labanoras miestā Labanoras reģionālā parka teritorijā. 

Draudzes baznīca pirmoreiz minēta 1522. gadā. 1768. gadā tika uzcelta jauna baznīca, kas 1798. gadā nodega. No 1818. līdz 1820. gadam tā tika uzcelta no jauna. 2009. gada vasarā baznīca tika restaurēta. Tā paša gada 21. decembrī baznīca gāja bojā ugunsgrēkā, saglabājās tikai atsevišķi stāvošais tornis. 2010. gadā sākās baznīcas atjaunošana un 2011. gadā tā tika iesvētīta.


Labanoras_church_2.jpg|Labanoras baznīca pirms ugunsgrēka
Labanoro_baznycios_vidus2014.JPG
Labanoras,_bažnyčia.JPG


## Ārējās saites
Balanga

**Balanga** (, ) ir pilsēta Filipīnās, Centrālās Lusonas reģionā, Bataanas provinces centrs. Atrodas Lusonas salas rietumdaļā Bataanas pussalas austrumu krastā pie Talisajas upes ietekas Manilas līcī. Lielākā daļa iedzīvotāju ir tagali.

## Vēsture
Līdz 1714. gadam, kad dominikāņu ordenis šeit nodibināja savu misiju, Balanga bija neliels zvejnieku ciems ziemeļos esošajā Abukajas municipalitātē. Kad 1754. gadā tika izveidota patstāvīga Bataanas province, Balanga tika nozīmēta par tās administratīvo centru. 2000. gadā piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Putina pils

"**Putina pils**" () ir pils komplekss, kas atrodas Melnās jūras piekrastē netālu no Gelendžikas, Krasnodaras apgabalā, Krievijā.

Komplekss pirmo reizi nonāca publikas redzeslokā 2010. gadā, kad Sergejs Kolešņikovs publicēja ziņojumu Krievijas prezidentām Dmitrijam Medvedevam, atklājot pils būvniecību, norādot, ka to organizē Nikolajs Šamalovs, Vladimira Putina vārdā.

Plašāku popularitāti pils ieguva 2021. gadā, kad Krievijas opozicionārs Aleksejs Navaļnijs publicēja dokumentālo filmu "Pils Putinam. Stāsts par vislielāko kukuli". Atklājot informāciju par pili un tās būvniecības procesu. Vladimirs Putins ir noliedzis, ka pils pieder viņam.

## Atrašanās vieta un ēkas
Rezidence atrodās Melnās jūras piekrastē, netālu no Praskovjevkas ciemata. Jūras krasts šajā vietā ir stāvs, bet pils apkārtne ir klāta ar Turku priedēm.thumb|Sarkanais apgabals: Speciāla gaisa telpa virs pils kompleksa. Sarkanais punkts: pils komplekss

Rezidence atrodās uz zemesgabala 74 hektāru platībā. Ap zemesgabalu ir ierobežota gaisa telpa.

Zemes gabalā atrodās galvenā ēka 17,700 km2 platībā, dendrārijs, siltumnīca, helikoptera laukums, baznīca, amfiteātris, viesu māja, degvielas uzpildes stacija un tunelis kalnā.

Galvenajā ēkā atrodās peldbaseins, sauna, SPA, turku pirtis, noliktava, lasītava, mūzikas, atpūtas telpa, ūdenspīpes bārs, teātris un kinoteātris, vīna pagrabs, kazino un vairākas viesu guļamistabas. Galvenā guļamistaba ir 260 m2 platībā.

Ēkas arhitekts ir itālis Lafranco Cirillo, kurš ir vairākkārt projektējis mājas Krievijas politiskajai elitei.

## Attēlu galerija

Attēls:Putin's Palace.jpg|Ārskats, 2010. gada novembris
Attēls:Putin palace lawn.jpg|Dārzs
Attēls:Putin palace interior1.jpg|Galvenā ēka
Attēls:Putin palace interior4.jpg|Galvenā ēka
Attēls:Putin palace interior2.jpg|Viena no guļamistabām
Attēls:Putin palace interior3.jpg|Viena no vannasistabām
Attēls:Putin palace courtyard.jpg|Iekšpagalms
Attēls:Putin palace sea view.jpg|Skats uz Melno jūru


## Atsauces
Vācu karaspēks (1935—1945)

**Vācu karaspēks** () bija Vērmahta sauszemes bruņotie spēki, kas pastāvēja no 1935. līdz 1946. gadam, kad tos likvidēja pēc Trešā reiha sakāves Otrajā pasaules karā. Otrā pasaules kara laikā Vācu karaspēkā kopumā dienēja aptuveni 13,6 miljoni brīvprātīgie un obligātā dienesta karavīri.

## Struktūra
Vācu karaspēku no 1936. līdz 1945. gadam vadīja Karaspēka virspavēlniecība (; OKH). Teorētiski par Trešā Reiha bruņoto spēku ģenerālštābu kalpoja Vērmahta virspavēlniecība (; OKW), kas koordinēja Vērmahta sauszemes, jūras (*[[Kriegsmarine]]*), gaisa (*[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]*) un *[[Waffen-SS]]* operācijas. Praksē OKW darbojās Hitlera personīgajam militārajam štābam pakārtotā lomā, viņa idejas pārvēršot militāros plānos un pavēlēs un izsniedzot tās trim dienestiem. Tomēr, turpinoties Otrajam pasaules karam, OKW izmantoja arvien lielāku tiešo pavēlniecības varu pār militārajām vienībām, īpaši rietumos. Tas nozīmēja, ka līdz 1942. gadam Karaspēka virspavēlniecības (OKH) pilnvaras aprobežojās ar Austrumu fronti.

### Lauka spēku organizācija
Vācu karaspēku galvenokārt iedalīja karaspēka grupās (*Heeresgruppen*), ko veidoja vairākas armijas, kas kara gaitā tika pārvietotas, pārstrukturētas vai pārdēvētas. Vācu vienībām tika piesaistīti arī sabiedroto Ass valstu spēki, kā arī vienības, ko veidoja nevācieši.

Operācijai "Barbarosa" 1941. gadā karaspēku iedalīja trīs stratēģiskās kampaņas grupās:
** Karaspēka grupa "Ziemeļi" (Vērmahts) ar Ļeņingradu kā kampaņas mērķi
**Karaspēka grupa "Vidus" ar Smoļensku kā kampaņas mērķi
**Karaspēka grupa "Dienvidi" (Vērmahts) ar Kijivu kā kampaņas mērķi
Zem karaspēka grupas līmeņa spēkos ietilpa lauka armijas – tanku grupas, kas vēlāk kļuva par pašas armijas līmeņa formācijām, korpusiem un divīzijām. Armija izmantoja apzīmējumu "kaujas grupa" (*Kampfgruppe*). Šīs pagaidu kaujas grupas bija dažādas, sākot no korpusa lieluma, piemēram, Kemfa armijas grupa, līdz komandām, kas sastāvēja no rotām vai pat vadiem. Šīs vienības tika dēvētas to komandējošo virsnieku vārdā.

### Atsevišķas karaspēka vienības

* *[[Āfrikas korpuss|Afrika Korps]]* (Āfrikas korpuss)
* *[[Feldgendarmerie]]* (Lauka militārā policija)
* *[[Feldjägerkorps]]* (Lauka policijas korpuss)
* *[[Gebirgsjäger]]* (Kalnu vienības)
* *[[Geheime Feldpolizei]]* (Lauka slepenpolicija)
* *[[Ostlegionen]]* (Austrumu leģioni)
* *[[Panzergrenadier]]* (Mehanizētie kājnieki)
* *[[Panzerjäger]]* (Prettanku vienība)
* *[[Panzerwaffe]]* (Bruņutanku vienība)

## Atsauces

## Literatūra
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Ārējās saites
* The Nazi German Army 1935-1945 (Heer) 
* "The Role of the German Army during the Holocaust: A Brief Summary.": —lecture by Geoffrey P. Megargee, via the official channel of the United States Holocaust Memorial Museum.
Justuss Štrelovs

**Justuss Štrelovs** (; dzimis  Dipoldisvaldē) ir vācu biatlonists.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2003. gadā. Starptautiskā līmenī debitēja 2015. gada Pasaules čempionātā jauniešiem Raubičos. Labāko rezultātu sasniedza 12,5 km individuālajā distancē, kur ieņēma 6. vietu, arī sprintā un iedzīšanā iekļuva labāko desmitniekā. 2016. gada Pasaules čempionātā junioriem, kas risinājās Rumānijā, startēja tikai 15 km individuālajā distancē un ieņēma 7. vietu. Pēc gada Pasaules čempionātā junioriem Brezno, Slovākijā, izcīnīja bronzas medaļu stafetē. Individuāli labāko rezultātu uzrādīja iedzīšanā, finišējot 16. vietā. 2018.—2019. gada sezonā sāka piedalīties IBU kausā un jau savās otrajās sacencībās  Idrē izcīnija trešo vietu sprintā.

2020. gada Eiropas čempionātā Raubičos 1+1 jauktajā stafetē kopā ar Stefāniju Šēreri izcīnīja sudraba medaļu. Nākamā gada Eiropas čempionātā Dušņikizdrojā tādā pašā sastāvā šajā disciplīnā uzvarēja, kļūstot par Eiropas čempionu.

Pasaules kausa sacensībās debitēja  sezonas pēdējā posmā Estešundā ar 37. vietu sprintā. Nākamajā dienā iedzīšanā ieņēma 30. vietu. 2021.—2022. gada sezonas pirmajā posmā turpat Estešundā 20 km individuālajā distancē ieņēma 13. vietu. Sezonas turpinājumā pārsvarā startēja IBU kausā. 2022. gada Eiropas čempionātā atkal izcēlās 1+1 jauktajā stafetē, izcīnot bronzas medaļu, šoreiz kopā ar Francisku Hildebrandi.

2022.—2023. gada sezonas pirmajā posmā Kontiolahti Štrelovs tika iekļauts Vācijas komandas sastāvā stafetē, veica pirmo posmu, un komanda, kurā startēja arī Johanness Kīns, Benedikts Dolls un Romāns Rēss, finišēja otrajā vietā pēc Norvēģijas. Štrelovs aizvadīja pilnu Pasaules kausa sezonu, startējot visos posmos un kopvērtējumā ierindojoties 21. vietā. Piedalījās arī 2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā, kas viņam bija pirmās šāda līmeņa sacensības. Labāko rezultātu individuāli sasniedza iedzīšanā, ieņemot 11. vietu, piedalījās arī stafetē, kurā Vācijas komanda ieguva 5. vietu. 2023.—2024. gada sezonas pirmajā posmā Estešundā 20 km individuālajā distancē ieguva 2. vietu, pirmo reizi individuāli izcīnot vietu uz pjedestāla Pasaules kausa posmos.

2025. gada Pasaules čempionātā Lencerheidē izcīnīja divas bronzas medaļas: jauktajā stafetē un 1+1 jauktajā stafetē, kur startēja kopā ar Francisku Preisu .

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Rebeka Paslere

**Rebeka Paslere** (; dzimusi ) ir Itālijas biatloniste.

Viņa ir pasaules čempiona stafetē un olimpiskā medaļnieka biatlonā Johana Paslera brāļameita.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties jau agrā bērnībā un uzvarēja vairākās Itālijas junioru sacensībās. 2019. gadā pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā jauniešiem. Labāko rezultātu individuāli sasniedza 10 km distancē, ieņemot 10. vietu, startēja arī stafetē, kur Itālijas komanda finišēja 6. vietā. 2019. gada martā debitēja IBU kausā junioriem.

2020. gada Pasaules čempionātā jauniešiem Lencerheidē izcīnīja divas sudraba medaļas: 10 km individuālajā distancē un stafetē.  pirmo reizi startēja IBU kausā pieaugušajiem. 2021. gada Pasaules čempionātā junioriem Obertilliahā ieguva sudraba medaļu sprintā, bronzu iedzīšanā, kā arī, veicot pēdējo posmu, nodrošināja sudraba medaļas Itālijas stafetes komandai. 2021. gada martā turpat Obertilliahā izcīnīja 3. vietu IBU kausa posmā sprintā.  Estešundā debitēja Pasaules kausa sacensībās ar 94. vietu 15 km individuālajā distancē. 2022. gada Pasaules čempionātā junioriem Soldžerlohovā, ASV, ieguva vēl vienu sudraba godalgu sprintā, bet stafetē izcīnīja zeltu.

2022.—2023. gada sezonas pirmajā Pasaules kausa posmā Kontiolahti, ieņemot 17. vietu sprintā, izcīnīja pirmos punktus. Nākamajā posmā Hohfilcenē pirmo reizi kāpa uz goda pjedestāla, izcīnot trešo vietu stafetes komadas sastāvā kopā ar  Doroteju Vīreri, Samuelu Komolu un Lizu Vitoci. Šo panākumu atkārtoja arī Pasaules kausa posmā Rūpoldingā. 2023. gada februārī pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā, kas risinājās Oberhofā. Labāko rezultātu sasniedza 15 km individuālajā distancē, ieņemot 28. vietu. Paslere aizvadīja pilnu Pasaules kausa sezonu un kopvērtējumā ieņēma 39. vietu.

2025.—2026. gada sezonā Paslere sasniedza savus labākos karjeras rezultātus Pasaules kausā, divas reizes ieņemot 11. vietu posmos Oberhofā un Ansī. Viņa tika iekļauta Itālijas izlases sastāvā startam . Tomēr neilgi pirms olimpisko spēļu sākuma viņas dopinga analīzēs tika konstatēta aizliegtā preparāta letrozola klātbūtne, un viņa tika diskvalificēta. Pēc apelācijas diskvalifikāciju atcēla, jo viņa spēja ticami pierādīt, ka tas bija piesārņojuma gadījums.

## Karjeras rezultāti
### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Sambalesa

**Sambalesa** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts rietumdaļā, Centrālās Lusonas reģionā. Administratīvi dalās 13 municipalitātēs un sīkāk 230 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir Iba. Olongapo neatkarīgā pilsēta provincē neietilpst, bet dažkārt tai tiek pieskaitīta statistiskos apkopojumos. Provinci apdzīvo tagali (42 %), iloki (28 %) un sambali (27 %).

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Lusonas salas rietumos Dienvidķīnas jūras krastā, aizņem Sambalesas kalnu grēdas rietumu nogāzi. Ziemeļos robežojas ar Pangasinanu, austrumos — ar Tarlaku un Pampangu, bet dienvidos — ar Bataanu un Olongapo neatkarīgo pilsētu. Dienvidos provinces krastus apskalo Subikas līcis. Reljefā dominē Sambalesas kalnu grēda ar tās augstāko virsotni Tapulao (2037 m vjl) un aktīvo vulkānu Pinatubo (1486 m vjl).

## Vēsture
Spāņu kolonizatori Sambalesas teritorijā ieradās 1572. gadā un jau 1578. gadā tika izveidota atsevišķa province, kas sākotnēji pletās uz ziemeļiem līdz Lingajenas līcim. Provinces ziemeļdaļa vēlāk tika nodota Pangasinanas provincei. Pirmā provinces galvaspilsēta bija Masinloka, bet kopš 1901. gada provinces centrs ir Iba. 1983. gadā neatkarīgas pilsētas statuss piešķirts Olongapo un tā politiski nodalīta no Sambalesas. Province ievērojami cieta Pinatubo vulkāna izvirdumā 1991. gadā un saimniecības atjaunošanai tika izveidota speciāla valsts atbalsta programma.

## Ārējās saites
Pīters Jeitss

**Pīters Džeimss Jeitss** (; dzimis , miris ) bija angļu kinorežisors un producents.

Par filmām *[[Breaking Away]]* (1979) un *[[The Dresser]]* (1983) nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais režisors" un Zelta globusa balvai kategorijā "Labākais režisors". Filma *Breaking Away* saņēma arī Zelta globusu kategorijā "Labākais mūzikls vai kinokomēdija". Savukārt par filmām *[[Bullitt]]* (1969) un *The Dresser* nominēts BAFTA kino balvai kategorijā "Labākais režisors".

Filmu *[[John and Mary]]* (1969), *[[The Hot Rock]]* (1972), *[[The Friends of Eddie Coyle]]* (1973), *[[For Pete's Sake]]* (1974), *[[The Deep]]* (1977), *[[Eyewitness]]* (1981), *[[Krull]]* (1983), "Aizdomās turamais" (*Suspect*, 1987) un *[[An Innocent Man]]* (1989) režisors.

## Ārējās saites
Terijs Veneiblss

**Terenss Frederiks Veneiblss** (; dzimis , miris ) bija angļu futbolists un futbola treneris.

Savas karjeras laikā spēlējis tādos klubos kā ''Chelsea'', ''Tottenham Hotspur'' un ''Queens Park Rangers''. 1965. gadā ar *Tottenham Hotspur* komandu izcīnījis FA kausu. 1964. gadā aizvadījis divus mačus Anglijas futbola izlases rindās.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri, vadot Anglijas klubus ''Crystal Palace'' un *Queens Park Rangers*. No 1984. līdz 1987. gadam vadījis Spānijas komandu ''Barcelona'', ar ko izcīnījis vienu *[[La Liga]]* titulu. Aizvedis arī komandu līdz 1985.—1986. gada Eiropas kausa sezonas finālam. Vēlāk atgriezies Anglijā un kļuvis par *Tottenham Hotspur* galveno treneri, 1991. gadā izcīnot FA kausu. 1994. gadā kļuvis par Anglijas futbola izlases galveno treneri. Viņa vadībā komanda sasniedza pusfinālu 1996. gada Eiropas čempionātā. Vēlāk bijis arī Austrālijas futbola izlases treneris, kā arī vadījis ''Middlesbrough'' un ''Leeds United''.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Chelsea**

* Līgas kauss: 1964–65

**Tottenham Hotspur**

* FA kauss: 1966–67
* FA Charity Shield: 1967 (dalīts)

### Trenera karjera
**Crystal Palace**

* Anglijas līgas Otrā divīzija: 1978–79

**Queens Park Rangers**

* Anglijas līgas Otrā divīzija: 1982–83

**Barcelona**

* La Liga: 1984–85
* Spānijas Līgas kauss: 1986

**Tottenham Hotspur**

* FA kauss: 1990–91

## Ārējās saites
Krievijas Impērijas flote

thumb|Krievijas Impērijas flotes emblēma
**Krievijas Impērijas flote** (krievu: *Российский императорский флот*) bija Krievijas caristes un vēlāk Krievijas Impērijas flote no 1696. līdz 1917. gadam.

Tā izveidojās no mazākiem spēkiem, kas pastāvēja pirms cara Pētera I izveidotās modernās Krievijas flotes 1696. gada Otrajā Azovas kampaņā un paplašinājās 18. gadsimta otrajā pusē.

Krievijas revolūcija un tai sekojošais pilsoņu karš bija katastrofa Krievijas Impērijas flotei. Melnās jūras flote 1918. gada pavasarī daļēji nonāca vācu gūstā Sevastopolē, daļēji tika atvilkta uz Novorosijsku, kur to pēc Vladimira Ļeņina pavēles nogremdēja. Dažus kuģus vācieši nodeva Ukrainai. Sevastopolē esošos kuģus 1918. gada decembrī sagrāba Antante, vēlāk šī flote aktīvi piedalījās karā pret boļševikiem. Pēc balto armiju sakāves daļa bijušās Melnās jūras flotes kuģu devās uz Tunisiju, kur tika internēti. Baltijas flote Petrogradā palika praktiski neskarta, taču arī tā piedalījās kaujās.

1921. gadā kuģu "Sevastopole" un "Petropavlovska" ekipāžas, kā arī daži Kronštates garnizoni sacēlās pret padomju valdību, bet boļševiki to brutāli apspieda.

Bijušās Krievijas Impērijas flotes kuģi, kas palika padomju rokās, veidoja PSRS flotes kodolu.

## Ārējās saites
Mo (pilsēta)

**Mo** () ir pilsēta un komūna pie Marnas upes Sēnas un Marnas departamentā Ildefransas reģionā Parīzes metropoles rajonā, Francijā. Tā atrodas 41,1 km uz ziemeļaustrumiem no Parīzes centra.

## Nozīmīgi vēsturiski notikumi

### Pirmais pasaules karš: Pirmā Marnas kauja
Pirmās Marnas kaujas laikā 1914. gada septembrī vācu karaspēks tika apturēts pie Mo vārtiem. Šī varonīgā rīcība ne tikai neļāva pilsētu ieņemt vāciešiem, bet arī mainīja kara gaitu. 1932. gadā kaujas lauka vietā tika uzstādīts piemineklis kaujās kritušo franču karavīru piemiņai. Frederika Makmonija veidota skulptūra, ko franču valodā sauc par *La Liberté éplorée* ("Asarainā brīvība"), starp frančiem ir plaši pazīstama kā *Le Monument américain* ("Amerikāņu piemineklis"). 2011. gadā blakus piemineklim tika uzcelts Pirmā pasaules kara muzejs ().

## Ievērojamas personības
Mo dzimuši vai dzīvojuši:
* Likā Diņs, Francijas futbolists,
* Jops Zūtemelks, Nīderlandes šosejas riteņbraucējs,
* Žilbērs di Motjē de Lafajets, biežāk pazīstams kā Lafajets, franču aristokrāts un ģenerālis.

## Sadraudzības pilsētas
Mo sadraudzības pilsētas ir:
*  Bezildona, Apvienotā Karaliste
*  Heiligenhausa, Vācija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Official website 
* Tourist Info Visit Meaux 
* Pictures of Meaux Cathedral:https://web.archive.org/web/20070629161528/http://daniel.combalbert.club.fr/images_photos/Cathedrale_meaux/meaux_7.jpg, https://web.archive.org/web/20070629161525/http://daniel.combalbert.club.fr/images_photos/Cathedrale_meaux/meaux_6.jpg, https://web.archive.org/web/20070629161523/http://daniel.combalbert.club.fr/images_photos/Cathedrale_meaux/meaux_1.jpg
* 2003 Land Use, from IAU ÎdF (Institute for Urban Planning and Development of the Paris-Île-de-France région
Korņilova dumpis

thumb|Korņilovu sveic viņa virsnieki
**Korņilova dumpis** (krievu: *Корниловский мятеж*) bija neveiksmīga bruņota sacelšanās, ko 1917. gada augustā (septembrī) uzsāka Krievijas Impērijas armijas virspavēlnieks, kājnieku ģenerālis Lavrs Korņilovs ar mērķi atjaunot Krievijā stingru varu, nodibināt militāru diktatūru un ar spēku novērst kreiso radikāļu (boļševiku) nākšanu pie varas.

Dumpis tika veikts, ņemot vērā aso sociālpolitisko krīzi Krievijas Republikā un Pagaidu valdības autoritātes krišanos. Šajos apstākļos Korņilovs pieprasīja valdības atkāpšanos un ārkārtas pilnvaru piešķiršanu, izvirzot "Dzimtenes glābšanas" programmu (valsts militarizācija, revolucionāri demokrātisko organizāciju likvidācija, nāvessoda ieviešana u. c.), kuru lielā mērā atbalstīja Pagaidu valdības ministru prezidents Aleksandrs Kerenskis, taču tās īstenošana tika uzskatīta par "nelaiku".

Sacelšanās neizdevās sliktas koordinācijas un citu militāro un politisko līderu atbalsta trūkuma dēļ. Šis pavērsiens vājināja Pagaidu valdības pozīcijas un stiprināja boļševikus. Boļševiku darbība, organizējot pretestību sacelšanās laikā, un viņu struktūru līdzdalība Petrogradas aizsardzībā Vladimira Ļeņina vadībā palielināja viņu prestižu strādnieku un karavīru vidū.

## Ārējās saites