open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paparazzi

***Paparazzi*** ir amerikāņu dziedātājas *[[Lady Gaga]]* singls no viņas debijas studijas albuma *[[The Fame]]*, kas izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju *[[Interscope Records]]* kā debijas studijas albuma vadošais singls.

## Dziesmu saraksts
* **UK & Australian CD Singls**
# "Paparazzi" (Album Version) — 3:28
# "Paparazzi" (Filthy Dukes Remix) — 5:21

* **Canadian & Australian iTunes remix EP**
# "Paparazzi" (Stuart Price Remix) — 3:19
# "Paparazzi" (Moto Blanco Edit) — 4:05
# "Paparazzi" (Filthy Dukes Club Mix) — 5:21
# "Paparazzi" (James Carameta Tabloid Club Edit) — 4:27

* **UK & Ireland iTunes remix EP**
# "Paparazzi" — 3:27
# "Paparazzi" (Filthy Dukes Club Mix) — 5:21
# "Paparazzi" (Moto Blanco Edit) — 4:05
# "Paparazzi" (Stuart Price Remix) — 3:19
# "Paparazzi" (Yuksek Remix) — 4:47

* **US iTunes Remix EP**
# "Paparazzi" (Demolition Crew Remix) — 3:55
# "Paparazzi" (Moto Blanco Edit) — 4:05
# "Paparazzi" (Stuart Price Remix) — 3:19
# "Paparazzi" (Filthy Dukes Club Mix) — 5:21

* **US 'The Remixes' CD Singls**
# "Paparazzi" (Demolition Crew Remix) — 3:55
# "Paparazzi" (Moto Blanco Edit) — 4:05
# "Paparazzi" (Stuart Price Remix) — 3:19
# "Paparazzi" (Filthy Dukes Club Mix) — 5:21
# "Paparazzi" (James Camareta Tabloid Club Edit) — 4:27
# "Paparazzi" (Album Version) — 3:29
# "Paparazzi" (Instrumental Version) — 3:29

* **French & German iTunes Remix EP/Germany 'The Remixes' CD Singls**
# "Paparazzi" (Moto Blanco Edit) — 4:05
# "Paparazzi" (Moto Blanco Bostic Dub) — 6:42
# "Paparazzi" (Demolition Crew Remix) — 3:55
# "Paparazzi" (Stuart Price Remix) — 3:19
# "Paparazzi" (Filthy Dukes Club Mix) — 5:21
# "Paparazzi" (Yuksek Remix) — 4:47
# "Paparazzi" (James Camareta Tabloid Club Edit) — 4:27
# "Paparazzi" (Radio Edit) — 3:28

* **US iTunes Remix EP #2**
# "Paparazzi" (Chew Fu Ghettohouse Radio Edit) — 3:39
# "Paparazzi" (Yuksek Remix) — 4:47
# "Paparazzi" (James Camareta Tabloid Club Edit) — 4:27

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lady Gaga oficiālā mājaslapa 
* Dziesmas videoklips
Latvijas Fotogrāfijas muzejs

**Latvijas Fotogrāfijas muzejs** ir vienīgā fotogrāfijas medijam veltītā atmiņu institūcija Latvijā. Muzejā iespējams veikt pilnvērtīgu pētniecisko darbu, iepazīstoties ar muzeja krājumu, specializēto bibliotēku, kā arī arhīvu.

## Vēsture
Muzeju 1993. gadā atvēra kā Rīgas vēstures un kuģniecības muzeja filiāli senā Rīgas tirgoņa namā Mārstaļu ielā 8. 1993. gada 18. maijā publikai tika atvērta pastāvīgā ekspozīcija “Latvijas fotogrāfijas vēsture. 1839-1941”, kura iepazīstināja ar Latvijas fotogrāfijas vēstures attīstības posmiem hronoloģiskā secībā. Ekspozīcijas autors bija Pēteris Korsaks, bet pirmais muzeja vadītājs — Vilnis Auziņš.

2023. gada beigās muzejs pārcēlās uz pagaidu telpām Kronvalda bulvārī 4, lai strādātu pie jaunās ekspozīcijas veidošanas Tabakas fabrikas kvartālā. Kronvalda bulvārī 4 radīta publiskā telpa, kas tiek veidota par vidi izglītībai, pētniecībai un diskusijai par fotogrāfiju Latvijā.

Latvijas Fotogrāfijas muzeja krājumā ir nepilni  vienību — stikla plates, filmu negatīvi, diapozitīvi un fotogrāfijas, kā arī pastkartes, albumi un foto tehnika. Muzeja priekšmeti sistematizēti kolekcijās.

Viena no lielākajām kolekcijām Latvijas Fotogrāfijas muzejā ir Strenču fotodarbnīcas stikla plašu kolekcija ( vienību). 2021. gadā šī kolekcija iekļauta UNESCO programmas "Pasaules atmiņa" Latvijas nacionālajā reģistrā. Kolekcijas platēs dokumentēta dzīve Strenčos no 1920. līdz 1950. gadam. Pati fotodarbnīca darbojās līdz aptuveni 1970. gadam, tajā strādāja tādi fotogrāfi kā Dāvis Spunde, Jānis Ziemeļnieks, viņa māsa Paulīne Kraukle un brālis Konrāds Krauklis.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Egons Krencs

**Egons Krencs** (, dzimis ) ir bijušais VDR politiķis, pēdējais valsts vadītājs pirms VDR pievienošanas VFR. 1989. gada oktobrī valdošās Vācijas Sociālistiskās vienības partijas vadītāja amatā nomainīja ilggadīgo VDR līderi Ērihu Honekeru. Bet pēc trijiem mēnešiem, komunistiskajam režīmam sabrūkot, bija spiests atkāpties.

Karjeras laikā Krencs ieņēma vairākus ietekmīgus amatus. No 1984. gada bija Honekera vietnieks un otrs ietekmīgākais cilvēks valstī. Stājās amatā, kad valstī notika protesti pret režīmu, un atkāpās no amata dažas nedēļas pēc Berlīnes mūra krišanas.

Pēc Vācijas atkalapvienošanās, 1997. gadā tika notiesāts par noziegumiem, kurus izdarījis režīma laikā. Notiesāts uz sešarpus gadiem ieslodzījumā. 2003. gadā atbrīvots.

## Ārējās saites
Jelgavas diecēze

[300px|right|thumb| [Jelgavas diecēzes bīskapa Edvarda Pavlovska ģerbonis]]

**Jelgavas diecēze** (latīņu: *diocesis* - "pārvalde, province") ir Romas katoļu baznīcas sastāvdaļas Rīgas metropolijas noteikta teritorija jeb sufraganija, kas ietilpst Rīgas metropolijas kā Baznīcas provinces teritorijā. Diecēzi ar tai piederošo teritoriju — sufraganiju pārvalda tās garīgais un administratīvais vadītājs sufragans — bīskaps, kas savukārt pakļaujas arhibīskapam — metropolītam.

## Vēsture
Jelgavas diecēzi nodibināja pēc pāvesta Jāņa Pāvila II rīkojuma 1995. gada 2. decembrī. To izveidoja, atdalot no Liepājas diecēzes Zemgales apgabalu. Par jaunizveidotās diecēzes pirmo bīskapu kļuva Antons Justs, kura ingress Jelgavas katedrālē notika 1996. gada 25. martā.

## Struktūra
Diecēzi vada diecēzes bīskaps. Bīskapa sēdeklis atrodas Jelgavas Bezvainīgās Jaunavas Marijas katedrālē, kas katedrāles statusu ieguva 1996. gada 25. martā pirmā diecēzes bīskapa inaugurācijas jeb ingresa dienā. Diecēze ir sadalīta 7 dekanātos:Dobeles, Tukuma, Jelgavas, Bauskas, Jēkabpils, Ilūkstes un Grīvas, kurus vada dekāni. Katrā dekanātā ietilpst tā teritorijā ietilpstošas draudzes, kuras vada prāvesti. Kopumā Jelgavas diecēzē ir 58 draudzes, kas ietver aptuveni 80 520 laju jeb ticīgo katoļu.

## Draudzes

Kopumā Jelgavas diecēzē ir 58 draudzes, kas ietver aptuveni 80 520 laju jeb ticīgo katoļu.

## Diecēzes bīskapi
* Antons Justs — Jelgavas diecēzes bīskaps no 25.03.1996. līdz 10.09. 2011.
(dzimis 22.11.1931, ordinēts 11.07.1960, konsekrēts 01.06.1996., no 10.09.2011 bīskaps emeritus)
* Edvards Pavlovskis — Jelgavas diecēzes bīskaps no 10.09.2011.
(dzimis 30.08.1950, ordinēts 25.06.1975, konsekrēts 10.09.2011.)

## Atsauces
 

## Ārējās saites
* Mājaslapa 
* Jelgavas diecēzes draudzes
* Jelgavas diecēzes priesteri
Eds Rīds

**Edvards Ērls "Eds" Rīds** (; dzimis ) ir bijušais profesionāls ASV amerikāņu futbola spēlētājs. Karjeras laikā pārstāvējis NFL klubus Baltimoras "Ravens", kā sastāvā aizvadījis lielāko daļu  profesionāļa karjeras kā arī Ņujorkas "Jets" un Hjūstonas "Texans".

Universitātes laikā viņš pārstāvēja Maiami universitātes komandu. 2002. gada NFL draftā viņu Baltimoras "Ravens" izraudzījās pirmajā kārtā ar kopējo 24. kārtas numuru.

E. Rīds ir piedalījies septiņās Visu zvaigžņu spēlēs, tāpat septiņas reizes ticis iekļauts līgas simboliskajā izlasē. 2004. gadā "Ravens" spēlētājs tika atzīts par AFC sezonas labāko spēlētāju aizsardzībā un šādu pašu titulu viņš guva arī *Associated Press* vērtējumā. E. Rīds ir viens no dominējošākajiem savas pozīcijas spēlētājiem visā līgā.

Viņš tika iekļauts NFL simboliskajā 2000. gadu izlasē, kā arī *Sporting News* veidotajā 21. gadsimta pirmās dekādes simboliskajā izlasē.

## Ārējās saites
* ESPN profils 
* NFL profils
Maikls Viks

**Maikls Dveins Viks** (; dzimis ) ir profesionāls ASV amerikāņu futbola spēlētājs, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. Pašlaik (2012) pārstāv NFL klubu Filadelfijas "Eagles".

2001. gada NFL draftā viņu Atlantas "Falcons" izraudzījās kopējo 1. kārtas numuru. M. Viks kļuva par pirmo afroamerikāņu saspēles vadītāju, kas NFL draftā ticis izraudzīts ar pirmo numuru. 2000. gada MLB draftā viņu izraudzījās Kolorādo "Rockies" ar kopējo 30. kārtas numuru, lai arī viņš nebija spēlējis beisbolu Virdžīnijas tehniskajā universitātē.

M. Viks ir piedalījies četrās Visu zvaigžņu spēlēs. 2003. gadā ESPY vērtējumā viņš tika atzīts par labāko NFl spēlētāju, 2010. gadā M. Viks saņēma NFL gada labākās atgriešanās balvu.

2007. gadā viņam tika piespriests 23 mēnešu ilgs cietumsods par nelegālām suņu cīņām un likmju pieņemšanu uz tām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ESPN profils 
* NFL profils
Latvijas Sporta muzejs

**Latvijas Sporta muzejs** ir muzejs Rīgā, kura ekspozīcija veltīta fiziskās kultūras un sporta attīstībai Latvijā.

Muzejs atvērts 1990. gadā un tam par pamatu ir sporta vēstures entuziasta un kolekcionāra Voldemāra Šmidberga kolekcija. Muzejs atrodas Vecrīgā, netālu no Rakstniecības un mūzikas muzeja.

## Vēsture
Sporta muzeja izveides doma radās jau 20. gadsimta 30. gados, kad cirka atlēts Kārlis Vītoliņš nodeva savus sporta apbalvojumus Voldemāram Šmidbergam. 1974. gadā Šmidbergs testamentā novēlēja savu kolekciju valstij. 1985. gadā tika nolemts par sporta muzeja izveidi, kas tika atklāts . 1992. gada februārī muzejs ievācās nesen restaurētā Vecrīgas ēku kompleksā. Kopš 2001. gada muzejs atrodas Alksnāja ielā 9.

Latvijas Sporta muzejā apskatāmas medaļas, kausi, apbalvojumi, dokumenti, programmas, fotogrāfijas, afišas, plakāti, albumi, sporta inventārs un drēbes, sporta atribūtika, audio un video materiāli un periodiskie izdevumi.

## Muzeja atrašanas vieta
* Rīga, Alksnāja iela 9

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
1404. gads

**1404. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās otrdienā.

## Notikumi
* 17. oktobris — Inokentijs VII kļuva par 208. Romas pāvestu.
* 19. novembris — Flandriju, Zēlandi un Holandi skāra postoši plūdi.

### Nezināms datums
* Starp Lietuvu un Vācu ordeni tika noslēgts miera līgums.

## Dzimuši
* 9. februāris — Konstantīns XI, pēdējais Bizantijas imperators (miris 1453.)
* 18. februāris — Leons Batista Alberti (*Leon Battista Alberti*), itāļu arhitekts, gleznotājs, dzejnieks un filozofs (miris 1472.)
* 25. marts — Džons Bjūforts (*John Beaufort*), angļu karavadonis (miris 1444.)
* 25. jūlijs — Filips no Sentpolas, Brabantes hercogs (miris 1430.)
* 14. oktobris — Marija Anžū, Francijas karaļa Šarla VII sieva (mirusi 1463.)

## Miruši
* 27. aprīlis — Filips Plikpaurainais, Burgundijas hercogs (dzimis 1342.)
* 14. septembris — Alberts IV, Austrijas hercogs (dzimis 1377.)
* 27. septembris — Viljams no Vaikhemas (*William of Wykeham*), angļu bīskaps un valstsvīrs (dzimis 1320.)
* 1. oktobris — Bonifācijs IX (*Bonifacius IX*), Romas pāvests (dzimis 1350.)
* 13. decembris — Alberts IV, Holandes grāfs (dzimis 1336.)
Svētais Antonijs

**Svētais Antonijs** var būt:

*Antonijs Lielais (ap 251-356) - ēģiptiešu izcelsmes kristiešu svētais, mūku kustības dibinātājs
*Svētais Antonijs no Padujas (1195-1231) - portugāļu izcelsmes katoļu svētais
Latvijas dzelzceļa vēstures muzejs

**Latvijas dzelzceļa vēstures muzejs** ir muzejs ar ekspozīcijām Rīgā un Jelgavā, kas veltīts dzelzceļa vēsturei un tā attīstībai Latvijā. Muzejs ir uzņēmuma "Latvijas dzelzceļš" struktūrvienība. Muzejā apskatāma plašākā platsliežu ritekļu kolekcija Baltijā.

## Muzejs Rīgā
thumb|left|250px|Dzelzceļa muzeja ēka Rīgā
Muzeja Rīgas ekspozīcija atrodas 19. gadsimta lokomotīvju remontdarbnīcās, kas atrodas Pārdaugavā, netālu no Gaismas pils. Ekspozīcijās apskatāmi formas tērpu paraugi, biļetes, vilcienu saraksti un citas ar Latvijas dzelzceļu saistītas lietas. Ārpus muzeja telpām apskatāms dzelzceļa ritošais sastāvs — lokomotīves, vagoni un cita dzelzceļa tehnika, kas darbojusies Latvijā.

## Muzeja Jelgavas ekspozīcija
Muzeja Jelgavas filiāle atklāta , kad Jelgavas dzelzceļnieku klubā atvēra Jelgavas dzelzceļa nodaļas darba sasniegumu muzeju. 1991. gadā dzelzceļa muzejs pārvācās uz dzelzceļnieku dzīvojamo māju, kas celta 1903. gadā un atrodas pie Jelgavas dzelzceļa stacijas. Ekspozīcijā apskatāmi semafori, sakabes, drezīnas, lokomotīvju riteņpāri, hidrants, pārbrauktuves aprīkojums un daudz citu lietu.

Jelgavā II, lokomotīvju depo teritorijā, vēsturiskajā depo ēkā glabājas dīzeļlokomotīve 2M62 Nr. 0001, tvaika lokomotīves un salonvagoni, kas apmeklētājiem pieejami tikai īpašu pasākumu laikā, vai iepriekš piesakot apmeklējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Muzeja mājaslapa
* Latvian Railway History Museum, Riga Branch  (video)
Kepler-10b

thumb|right|250px|Planēta Kepler-10b salīdzinājums ar Zemi
**Kepler-10b** ir citplanēta, kas atrodas 173 pc attālumā no Zemes Pūķa zvaigznājā. Planēta riņķo ap zvaigzni Kepler-10 0,0168 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 20,1 stundu un tā sver tikai 4,4 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tiek klasificēta kā Superzeme. Tās rādiuss ir tikai 1,42 Rz.

Planētu atklāja 2011.gada 10.janvārī.

Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat karsti, kā tēraudkausēšanas krāsnī, bet patiesībā temperatūras tomēr ir līdzīgas — vidējā temperatūra uz šīs ugunīgās planētas ir 2040&nbsp;°C, jo zvaigznes Kepler-10 par temperatūrām atbildīgie parametri atšķiras no Saules samērā maz. Planētas vidējā temperatūra riņķveida orbītas dēļ ir praktiski nemainīga. Īsā apriņķošanas perioda dēļ planētai eksistētu dienas un nakts puslodes. Nakts pusē tomēr būtu mērenākas temperatūras, bet dienas pusē karstums var sasniegt pat 2200&nbsp;°C.

Gravitācija uz šīs planētas ir 2,2 reizes lielāka par gravitāciju uz Zemes.
2011. gada ASV atklātais čempionāts tenisā

**[[2011. gads|2011]]. gada [[ASV atklātais čempionāts tenisā]]** bija 2011. gada ceturtais un pēdējais *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīrs. Tas norisinājās uz cietā seguma kortiem ārpus telpām. Šis bija 130. ASV atklātais čempionāts. Tas no  līdz  notika Ņujorkā, ASV.

## Uzvarētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Kepler-10

**Kepler-10** ir 11. zvaigžņlieluma zvaigzne, kas atrodas apmēram 173 pc attālumā no Zemes Pūķa zvaigznājā. Novērojumi liecina, ka zvaigznei ir atklātas 2 planētas (Kepler-10b un Kepler-10c). Savu nosaukumu Kepler-10 zvaigzne ieguva pateicoties tam, ka ar kosmisko teleskopu Kepler tai tika atklātas planetārās komponentes.

Zvaigznes masa ir 0,9 MSUN , un tās rādiuss ir 1,056 RSUN. Zvaigzne temperatūras (5627 K jeb 5354&nbsp;°C) ziņā ir līdzīga Saulei, tāpēc zvaigzne izstaro gaismu, kura pēc spektrālā sastāva ir līdzīga Saules gaismai. Zvaigznes vecums tiek lēsts aptuveni uz 11,9 miljardu gadu. Tā atrodas zvaigžņu attīstības noslēguma stadijā un laika gaitā pārvērtīsies par sarkano milzi.
Vilhelms Lapelis

**Vilhelms Toms Marija Lapelis** (dzimis  Daugavpilī) ir Romas katoļu Liepājas diecēzes bīskaps emeritus, ordinēts 01.06.1986, konsekrēts 25.03.2000., aizstājot līdzšinējo bīskapu Ārvaldi Andreju Brumani. Bīskapa jaunākais brālis Vladislavs Lapelis ir priesteris dominikānis.

## Biogrāfija
Vilhelms Lapelis dzimis 1961. gada 30. decembrī Latgalē, Daugavpilī kā trešais bērns piecu bērnu ģimenē. Bērnību un skolas gadus pavadījis Sēlijā Subatē, kur ieguvis nepilnu vidējo izglītību. 1979. gadā iestājies Rīgas metropolijas Romas katoļu Garīgajā seminārā, studiju laikā 1980. gadā ticis iesaukts dienestā Padomju armijā un nosūtīts uz Arhangeļsku. Pēc dienesta beigšanas atsācis studijas seminārā, kuru beidzis 1986. gadā un tā paša gada 1. jūnijā Rīgas Svētā Jēkaba katedrālē kardināls Julijans Vaivods Vilhelmu Lapeli ordinējis par priesteri. Primīcijas dievkalpojums noticis 1986. gada 7. jūnijā Subates draudzē, sprediķojot priesterim Vilhelmam Bēķim, kā arī piedaloties prāvestiem Vincentam Bārzdam, Jānim Silevičam, J. Budņickim. Pārzin latviešu, poļu un krievu valodas. Vienlaicīgi iestājies dominikāņu klosterī, kas tajā laikā darbojās nelegāli.

## Garīgā kalpošana
* 21.07.1986. — 12.06.1987. Jelgavas un Kalnciema draudžu vikārs;
* 12.06.1987. — 14.04.1988. Rīgas Sāpju Dievmātes draudzes vikārs;
* 14.04.1988. — 09.1991. Dobeles, Auces un Silaiņu draudžu prāvests;
* 09.1991. — 1992. Liepājas draudzes prāvests un dekanāta dekāns;
* 1992. — 1993. Talsu, Cīruļu un Laucienes draudžu prāvests;
* 1993. — Dominikāņu ordeņa Latvijas, Lietuvas un Baltkrievijas ģenerālā vikariāta vikārs jeb provinces priekšnieks.
* 1996. — 2000. Liepājā pēc bīskapa Ārvalda Andreja Brumaņa aicinājuma kopā ar diviem dominikāņiem nodibina dominikāņu klosteri, organizē Svētā Dominika klostera celtniecību, ir diecēzes ģenerālvikārs, dekāns, Liepājas un apkārtējo draudžu prāvests.
* Vadījis misiju nedēļas Bauskā, Kuldīgā, Talsos, Jelgavā, Jēkabpilī, Ilūkstē, Saldū un Kalupē, bijis Katehētikas institūta un Rīgas Garīgā Semināra mācībspēks. 
* No 25.03.2000. Romas katoļu Liepājas diecēzes koadjutorbīskaps, Liepājas diecēzes palīgbīskaps;
* No 12.05.2001. Liepājas bīskaps bīskaps, arhibīskapa-metropolīta sufragans.
* 20.06.2012 atkāpies no amata.

## Skatīt arī
* Bīskaps
* Romas katoļu Rīgas Metropolijas (atjaunotās) bīskapu uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hierarhija
* Bīskapa vizītkarte
2011. gada Itālijas Grand Prix

**2011. gada [[Itālijas Grand Prix|Itālijas ''Grand Prix'']]** izcīņa notika 11. septembrī Moncā. Astoto uzvaru sezonā izcīnīja Sebastians Fetels, otrajā vietā atstājot Džensonu Batonu, trešais finišēja Ferrari pilots Fernando Alonso.

## Kvalifikācija

## Sacīkste

**Piezīme:**
#  – Daniels Rikardo netika klasificēts jo nobrauca distanci īsāku par 90% no uzvarētāja distances.

## Kopvērtējums

;Braucēju čempionāts

;Konstruktoru čempionāts

* **Piezīme**: parādītas tikai pirmās piecas pozīcijas.
Rēzeknes-Aglonas diecēze

[350px|thumb|Rēzeknes-Aglonas diecēzes [bīskaps|bīskapa Jāņa Buļa ģerbonis.]]

**Rēzeknes-Aglonas diecēze** (latīņu: *diocesis* - "pārvalde, province") ir Romas katoļu baznīcas sastāvdaļas Rīgas metropolijas noteikta teritorija jeb sufraganija, kas ietilpst Rīgas metropolijas kā Baznīcas provinces teritorijā. Diecēzi ar tai piederošo teritoriju — sufraganiju pārvalda tās garīgais un administratīvais vadītājs sufragans — bīskaps, kas, savukārt, pakļaujas arhibīskapam — metropolītam.

Rēzeknes Aglonas diecēzē ir:
* dekanāti: 9
* draudzes: 117
* priesteri: 72
* diakoni: 4
* baznīcas: 114
## Vēsture
Rēzeknes-Aglonas diecēzi nodibināja pēc pāvesta Jāņa Pāvila II rīkojuma 1995. gada 2. decembrī. To izveidoja, atdalot no Rīgas arhidiecēzes Latgales apgabalu. Par jaunizveidotās diecēzes pirmo bīskapu kļuva Jānis Bulis.

## Struktūra
Diecēzi vada diecēzes bīskaps. Bīskapa sēdeklis atrodas Rēzeknes Jēzus Sirds katedrālē, kas katedrāles statusu ieguva 1996. gada 6. janvārī pirmā diecēzes bīskapa inaugurācijas jeb ingresa dienā un Aglonas bazilika.

Diecēze ir sadalīta 9 dekanātos — Aglonas, Varakļānu, Viļakas, Daugavpils, Dagdas, Preiļu, Līvānu, Rēzeknes, Ludzas, kurus vada dekāni. Katrā dekanātā ietilpst tā teritorijā ietilpstošas draudzes, kuras vada prāvesti.

## Draudzes

Kopumā Rēzeknes-Aglonas diecēzē ir 117 draudzes, ko apkalpo 72 priesteri, 4 diakoni un bīskaps.

## Diecēzes bīskapi
* Jānis Bulis — Rēzeknes-Aglonas diecēzes bīskaps no 06.01.1996.
(dzimis 17.08.1950, ordinēts 22.05.1977, nominēts 08.05.1999., konsekrēts 24.06.1999, nominēts Rēzeknes-Aglonas diecēzei 07.12.1996, no 06.01.2006 Rēzeknes-Aglonas bīskaps.)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rēzeknes-Aglonas diecēzes mājas lapa
* Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes
* Rēzeknes-Aglonas diecēzes priesteri
Gaļimovs

**Gaļimovs** (, , no personvārda Gaļims (*Ğälim, Ғәлим*); sieviešu dzimtē Gaļimova) ir tatāru un baškīru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Gaļimovs (*Александр Галимов*; 1985—2011) — Krievijas hokejists;
* Emils Gaļimovs (*Эмиль Галимов, Имил Галимов*; 1992) — Krievijas hokejists;
* Eriks Gaļimovs (*Эрик Галимов*; 1936—2020) — PSRS un Krievijas ģeoķīmiķis;
* Staņislavs Gaļimovs (*Станислав Галимов*; 1988) — Krievijas hokejists.
Kalve (nozīmju atdalīšana)

**Kalve** var būt:

* Kalēja darbnīca;
* Kalves zeme
* Kalve Coffee, Latvijas uzņēmums

## Uzvārds
Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Aiva Kalve;
* Aivars Kalve;
* Ernests Kalve;
* Gundars Kalve;
* Kārlis Kalve;
* Pēteris Kalve.
Jānis Bulis

**Jānis Bulis** (dzimis  Ludzas novada Brigos) ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes bīskaps, ordinēts 22.05.1977, nominēts 08.05.1991., konsekrēts kā Liepājas diecēzes bīskaps 24.06.1991., nominēts kā Rēzeknes-Aglonas diecēzes bīskaps 07.12.1995., Rēzeknes-Aglonas diecēzes bīskaps no 06.01.1996.

## Biogrāfija
Jānis Bulis dzimis 1950. gada 17. augustā Latgalē, Ludzas novada Brigu pagasta Brigos Barisu mājās. Iegūstot vidējo izglītību, 1972. gadā iestājies Rīgas Metropolijas Romas katoļu Garīgajā Seminārā, kuru beidzis 1977. gadā un tā paša gada 22. maijā Rīgas Svētā Jēkaba katedrālē kardināls, toreiz vēl bīskaps Julijans Vaivods Jāni Buli ordinējis par priesteri. Primīcijas dievkalpojums noticis 1977. gada 5. jūnijā Brigu Vissvētās Trīsvienības draudzē, sprediķojot priesterim Pēterim Onckuļam, kā arī piedaloties priesteriem Pēterim Andžānam, Pēterim Vucinam, Henrikam Vilkam, Staņislavam Adamovičam, Antonam Jonikānam, Antonam Kivlinīkam, Pāvilam Zeilei, Antonam Boldānam. Pārzina latviešu, poļu un krievu valodas, daļēji lietuviešu valodu.

## Garīgā kalpošana
* 14.06.1977. — 06.11.1980. Daugavpils Svētā Pētera ķēdēs draudzes vikārs;
* 06.11.1980. — 11.07.1984. Rēzeknes Sāpju Dievmātes draudzes prāvests, šajā laikā apkalpoja arī Dukstigala Jaunavas Marijas draudzi;
* 11.07.1984. — 26.01.1989. Dobeles, Rīgas Kristus Karaļa draudzes prāvests;
* 26.01.1989. — 31.08.1991. Ludzas draudzes prāvests un dekanāta dekāns, no 23.01.1991. apkalpoja arī Pušmucovas Jaunavas Marijas pasludināšanas draudzi;
* 08.05.1991 nominēts sufrigana — Liepājas bīskapa amatam;
* 24.06.1991. konsekrēts kā sufrigans — Liepājas bīskaps, konsekrēja Svētā Krēsla sūtnis arhibīskaps Frančesko Kalasuono, asistējot bīskapiem Jānim Cakulam un Vilhelmama Ņukšam;
* 07.12.1995 nominēts sufrigana — Rēzeknes-Aglonas bīskapa amatam;
* No 06.01.1996. Romas katoļu Rēzeknes-Aglonas diecēzes bīskaps, arhibīskapa-metropolīta sufragans.

## Skatīt arī
* Bīskaps
* Romas katoļu Rīgas Metropolijas (atjaunotās) bīskapu uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hierarhija
* Bīskapa vizītkarte
Aleksandrs Gaļimovs

**Aleksandrs Gaļimovs **(; dzimis , miris 2011. gada 12. septembrī Maskavā) bija krievu hokejists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā.

## Biogrāfija
Dzimis 1985. gada 2. maijā Krievijas pilsētā Jaroslavļā. Hokeju sācis spēlēt no 5 gadu vecuma, Jaroslavļas „Lokomotiv“ audzēknis.
2004. gadā sāka spēlēt Krievijas Superlīgā, bet pēc tam KHL.

2005. gadā Pasaules jauniešu hokeja čempionātā, kas norisinājās ASV, izcīnīja sudraba godalgu. Krievijas izlasē kopš 2009. gada, kad 3 spēles nospēlēja aizsarga pozīcijā.

### Aviokatastrofa
2011. gada 7. septembrī piedzīvoja aviokatastrofu, kad kopā ar Jaroslavļas "Lokomotiv" komandu devās uz Minsku, lai aizvadītu pirmo 2011.—2012. gada KHL sezonas spēli ar Minskas "Dinamo" komandu. Viņš bija vienīgais izdzīvojušais hokejists, pats saviem spēkiem izkļuvis no avarējušās lidmašīnas. Ar 90% ķermeņa apdegumu (pēc citiem datiem 80%), kreisās plaušas sasitumu un traumētu nieri viņš tika nogādāts Jaroslavļas slimnīcā.
Jaroslavļas slimnīcā veica steidzamu operāciju. 8. septembrī ar speciālu lidmašīnu tika nogādāts uz Maskavu turpmākai ārstēšanai. Ar medikamentu palīdzību tika izraisīts miega stāvoklis, lai veiksmīgāk cīnītos ar smagajiem apdegumiem un sāpju šoku.

## Nāve
12. septembra rītā Gaļimovs mira. Ārsti cīnījās par sportista dzīvību, taču no rīta viņa stāvoklis krasi pasliktinājās.
Ārsti jau no paša sākuma atzina, ka hokejista atveseļošanās iespējas ir ļoti mazas. Viņam bija ļoti plaši un dziļi ķermeņa apdegumi, kā arī elpvada apdegumi. Šādā stāvoklī mediķiem nebija iespējams veikt dzīvībai svarīgo orgānu transplantāciju.

## Ģimene
Sieva — Marina Gaļimova, ir meita.

## Atsauces

## Ārējās saites
Liepājas diecēzes draudzes

**Liepājas diecēzes draudzes** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Liepājas diecēzes pārvaldījumā atrodošas ticīgo jeb laju un garīdznieku kopas, kas apvienojušās lūgšanām dievnamos — katedrālē, baznīcās, kapelās, lūgšanu namos vai misiju punktos.

Kopumā Liepājas diecēzē ir 39 draudzes, kuras apkalpo 17 priesteri un 2 bīskapi.

## Liepājas diecēzes draudžu uzskaitījums

Liepājas diecēzē ietilpst sekojošas draudzes:
* Aizputes Kristus Karaļa draudze
* Alsungas Svētā Miķeļa draudze
* Bārtas Kristus Augšāmcelšanās draudze
* Brocēnu Svētā Benedikta draudze
* Dundagas draudze
* Engures misiju punkts
* Ezeres Kristus Karaļa draudze
* Gramzdas misiju punkts
* Grobiņas Svētās Brigitas draudze
* Gudenieku Svētā Jāņa Kristītāja draudze
* Jūrkalnes Svētā Jāzepa draudze
* Kabiles misiju punkts
* Kalētu misiju punkts
* Kalnu Svētās Agates draudze
* Kandavas Gvadelupes Dievmātes draudze
* Kolkas Dievmātes — Jūras Zvaigznes draudze
* Kuldīgas Svētās Trīsvienības draudze
* Laucienes misiju punkts
* Lēnu Svētās Trīsvienības draudze
* Liepājas Māras draudze
* Liepājas Svētā Dominika draudze
* Liepājas Svētā Jāzepa draudze
* Liepājas Svētā Meinarda draudze
* Lutriņu Svētā Gara draudze
* Mērsraga misiju punkts
* Nīcas misiju punkts
* Pāvilostas Svētā Gara draudze
* Priekules Svētās Annas draudze
* Rojas draudze
* Saldus Svēto Apustuļu Pētera un Pāvila draudze
* Silaiņu draudze
* Skrundas Svētā Jura draudze
* Šķēdes Svētīgā Adriana draudze
* Talsu Vissvētākās Jaunavas Marijas draudze
* Ugāles Svētās Monikas draudze
* Vaiņodes Svētā Krusta draudze
* Vecpils Svētā Laurencija draudze
* Ventspils Pārventas misiju punkts
* Ventspils Svētā Krusta draudze 
* Zirņu Svētā Mārtiņa draudze.

## Atsauces
Antonijs Urbšs

**Antonijs Urbšs** (dzimis  Lietuvā, miris  Montserratas klosterī) bija Romas katoļu Baznīcas Rīgas metropolijas Liepājas diecēzes pirmais bīskaps, ordinēts 22.03.1903, nominēts 29.04.1938., konsekrēts 29.06.1938.

## Biogrāfija
Antonijs Urbšs dzimis 1879. gada 29. novembrī Rokišķos Lietuvā. Desmit gadu vecumā zaudējot tēvu, gādību par zēnu uzņēmās viņa mātes brālis Vārkavas Vissvētās Trīsvienības draudzes prāvests Dovgialovičs. Tāpēc daļu bērnības un skolas gadus pavadījis Vārkavā, kur ieguvis arīizglītību. 1898. gadā iestājies Pēterpils Garīgajā seminārā, kuru beidzis 1903. gadā un tajā pašā gadā Pēterpilī, Mogiļevas arhibīskaps metropolīts Hieronims Boļeslavs Klopotovskis Antoniju Urbšu ordinējis par priesteri.

1922. gadā tika nozīmēts par bīskapa padomnieku un Rīgas arhidiecēzes prosinodālo tiesnesi, 1924. gadā iecelts par Svētā tēva kambarkungu jeb monsinjoru, 1937. gadā paaugstināts par prelātu. 1944. gada 9. septembrī izvests uz Vāciju, kur apmeties uz dzīvi Loras kapucīnu klosterī. Beidzoties Otrajam pasaules karam, apmeklējis latviešu nometnes amerikāņu un britu zonā, dalīdams Svēto sakramentu un dodams garīgo stiprinājumu. Kartūziešu abata aicināts, 1949. gada pavasarī kopā ar savu sekretāru prelātu Novicki devies uz Spāniju, kur apmeties Montserratas benediktiešu klosterī.

Spānijā Urbšs palīdzējis vietējiem bīskapiem — celebrēja, izdalīja Iestiprināšanas sakramentu, iesvētīja jaunos priesterus, kā arī apmeklēja draudzes. Montserratā 1953. gada 22. martā, priesterības zelta jubilejā saņēmis no pāvesta Pija XII pāvesta "Pontificio Solio Adstans" jeb troņasistenta titulu un privilēģijas, kas pienākas šim goda titulam. Līdz 1953. gadam Antonijs Urbšs tika piešķīris Iestiprināšanas sakramentu 14 000 ticīgo, 240 kandidātiem uz priesterību piešķīris zemākas un augstākas svētības. Liepājas bīskaps skaitījies līdz pat savai nāvei. Miris 1965. gada 17. augustā Spānijā, apbedīts Montserrata klostera kriptā, vēlāk blakus viņam apbedīts prelāts Novickis.

## Garīgā kalpošana
No 1903. līdz 1904. gadam ir Varakļānu Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas draudzes vikārs. 1904. gadā uz īsu brīdi kļūst par Dagdas Vissvētās Trīsvienības draudzes vikāru. No 1904. līdz 1911. gadam ir Rīgas Svētā Franciska draudzes vikārs. 1911. gadā kļūst par Kaunatas Vissvētākās Jaunavas Marijas draudzes prāvestu. No 1911. līdz 1920. gadam ir Daugavpils Vissvētākās Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas draudzes prāvests. No 1920. līdz 1938. gadam ir Ludzas Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas draudzes prāvests un Ludzas dekanāta dekāns.

1938. gadā nominēts par jaunizveidotās Liepājas bīskapijas bīskapu ar pāvesta Pija XI bullu "Commissum Humilitati Nostrae". No 1938. līdz 1965. gadam ir Liepājas bīskaps, arhibīskapa metropolīta sufragans.

## Skatīt arī
* Bīskaps
* Romas katoļu Rīgas Metropolijas (atjaunotās) bīskapu uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hierarhija
* Biogrāfija
Rīgas vēstures un kuģniecības muzejs

**Rīgas vēstures un kuģniecības muzejs** ir muzejs Rīgā, kurā izstādītas ekspozīcijas par Rīgas vēsturi, sākot ar pilsētas dibināšanu 1201. gadā un beidzot ar 20. gadsimta pirmo pusi. Rīgas vēstures un kuģniecības muzejs ir vecākais publiskais muzejs Latvijā un Baltijā, kā arī viens no vecākajiem Eiropā. Muzejs atrodas Vecrīgā, Rīgas Doma ansamblī (Palasta iela 4). 2018. gadā bija trešais apmeklētākais muzejs Latvijā (238 123 reizes). Muzeja krājumos ir vairāk nekā 500 000 eksponātu.

## Muzeja vēsture
thumb|left|300px|Muzeja Kolonu zāle
Sākotnēji muzeja telpas būvētas kā klosterim domāta U veida piebūve Doma baznīcas dienvidu sienai ar iekšpagalmu. Austrumu un dienvidu daļās atradās klostera galvenās telpas; rietumdaļu izmantoja Rīgas Doma skola. Līdz 15. gadsimtam klosterī dzīvoja arī Domkapitula locekļi. 1524. gadā līdz ar Reformāciju klosteri slēdza.

Par muzeja pirmsākumu uzskata 18. gadsimtu. Tā pamatā ir Rīgas ārsta Nikolausa fon Himzela privātā kolekcija. Pēc ārsta nāves viņa māte, Katrīna fon Himzele, pildot dēla pēcnāves vēlmi, uzdāvināja kolekciju Rīgas pilsētai.  Rīgas rāte izveidoja muzeju, nodēvējot to Himzela vārdā. Muzejs atradās tā sauktajā Anatomijas teātrī Kalēju ielā 34/36 (ēka nav saglabājusies). 1791. gadā muzeju pārcēla uz Rīgas Doma ansambļa austrumu spārnu, ko pārbūvēja pilsētas bibliotēkas un muzeja vajadzībām. 1816. gadā muzejā atvēra īpašo Mākslas kabinetu, bet 1881. gadā apvienojot Himzela muzeja un pilsētas numismātikas kolekcijas, izveidoja Pilsētas monētu kabinetu. 1888.—1891. gadā, pievienojot muzeja eksponātus Rīgas muzejam, virs galerijas uzbūvēja papildus telpas muzeja un pilsētas arhīva vajadzībām. Apvienoto muzeju nosauca par Doma muzeju.

1962. gadā Doma baznīca kļuva par muzeja filiāli. 1964. gadā muzejs ieguva pašreizējo nosaukumu "Rīgas vēstures un kuģniecības muzejs". 1969. gadā muzejam administratīvi pievienoja Ainažu jūrskolas muzeju. 1970. gadā rekonstruēja 0,15 hektārus lielo Doma dārzu, kas atrodas muzeja iekšpagalmā un izveidots bijušās augstākās garīdzniecības kapsētas vietā. 21. gadsimtā tajā organizēja kultūras pasākumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Zilais ledus

[thumb|320px|right|Zilā ledus lidlauks pie [Makmerdo stacijas]]
[thumb|320px|Ar ablācijas ledu klātais [Friksela ezers Sausajās ielejās]]
**Zilais ledus** ir ledāju apgabali Antarktīdā, kuros ledus nav klāts ar sniegu. Sniegs šajos apvidos neuzkrājas vēja vai sublimācijas ietekmē.

Zilais ledus veidojas galvenokārt vietās, kur ledus vairoga plūsmu bloķē kalnu grēdas un ledus plūsma spiediena ietekmē tiek pavērsta uz augšu, un kur nokrišņiem neļauj uzkrāties vējš. No ledus spiediena ietekmē tiek izspiesti gaisa burbulīši un veidojas lielāki kristāli, kas zināmā apgaismojuma leņķī tādam ledum piešķir raksturīgo intensīvi zilo toni. Sniegs, kas vēlāk spiediena ietekmē pārvēršas firnā un ledū, plūstot nes sev līdzi uz kontinenta virsmas nokritušos meteorītus. Zilā ledus apgabalos tie tiek izcelti ledāja virspusē un ir visvieglak atrodami.

Zilā ledus apgabali tiek izmantoti lidlauku izbūvēšanai, jo cietā un stabilā pamatne ļauj izmantot parastos lidaparātus ar riteņu šasijām un veikt starpkontinentālus reisus. Visintensīvāk izmantotie zilā ledus lidlauki ir pie Makmerdo, Novolazarevskas, Trollas, Vilkinsas (Keisi) un Petriothilsas polārstacijai.

## Atsauces
Ārvaldis Andrejs Brumanis

**Ārvaldis Andrejs Brumanis** (dzimis  Klosteres pagastā, miris  Liepājā) bija Romas katoļu Baznīcas Rīgas metropolijas Liepājas diecēzes bīskaps. Ā. A. Brumanis ordinēts par priesteri , nominēts par bīskapu , konsekrēts .

## Biogrāfija
Ārvaldis Andrejs Brumanis dzimis 1926. gada 13. februārī Kurzemē Klosteres pagasta Liepkalnu mājās lauksaimnieku ģimenē. Pēc pamatskolas beigšanas mācījās Kazdangas lauksaimniecības skolā (1940.-1944.). Tajā pašā gadā tika iesaukts darba nometnē, vēlāk leģionā. 1944. gada augustā devās uz fronti, kur 1945. gada 6. martā tika ievainots. Lībekā sagaidīja kapitulāciju, kam sekoja gūsts, no kura izglāba bīskaps Jāzeps Rancāns. Patvērumu ieguva Noietingas darba nometnē, kur iepazinās ar bīskapu Boļeslavu Sloskānu, kura ietekmē nolēma kļūt par priesteri. Tāpēc devās uz Beļģiju studēt franču valodu — iesākumā uz Šidlē priesteru rekolekciju namu, tad Briselē pie mūkiem saleziešiem. 1948. gadā iestājās Florefas Garīgajā Seminārā, kur studēja līdz 1950. gadam, vēlāk turpinot studijas Namīrā, pēc kuru beigšanas 1954. gada 25. jūlijā Namīras bīskaps Andrē Marī Šarū Ārvaldi Āndreju Brumani ordinēja par priesteri

1957. gadā ieguva licenciāta grādu Baznīcas vēsturē Luvēnas universitātē, kam sekoja studijas Gregora universitātē Romā, kuru beidza 1960. gadā ar licenciāta grādu teoloģijā. 1968. gadā ieguva vēstures zinātņu doktora grādu, aizstāvot franču valodā uzrakstīto darbu par pirmo Mogiļevas metropolītu Staņislavu Bohušu-Sestršeņceviču.

Pastorālo darbu veica Namīrā (1961.-1968), vēlāk turpināja strādāt Vatikāna radio latviešu redakcijā (1968.-1992).

Reliģiska satura grāmatu (t.sk. *Kristīgās ticības pamatjautājumi*, izdota 1994. gadā) autors.

1988. gadā Romas pāvests Jānis Pāvils II Brumanim piešķīra  monsinjora titulu.

Sākot ar 1992. gadu bija mācībspēks Rīgas Garīgajā seminārā un turpināja strādāt līdz pat nominācijai Liepājas diecēzes bīskapa kārtā, kas notika 1995. gada 7. decembrī. Par bīskapu konsekrēja Romā Svētā Pētera bazilikā pāvests Jānis Pāvils II 1996. gada 6. janvārī. Bīskapa ingress notika 1996. gada 24. martā Svētā Jāzepa katedrālē. Ārvaldis Andrejs Brumanis par Liepājas bīskapu kalpoja līdz 2001. gada 12. maijam, kad viņu amatā nomainīja Vilhelms Lapelis.

No 2001. gada 12. maija Ārvaldis Andrejs Brumanis kā Liepājas bīskaps emeritus dzīvoja Liepājas diecēzes kūrijā līdz pat savai aiziešanai mūžībā 2013. gada 17. decembrī 87 gadu vecumā.

Neilgi pirms savas nāves, 2013. gada 4. maijā, Latvijas Republikas Neatkarības atjaunošanas gadadienā Liepājas diecēzes emeritētais bīskaps Ārvaldis Andrejs Brumanis par Latvijas valsts labā veikto ieguldījumu saņēma valsts apbalvojumu - trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Skatīt arī
* Bīskaps
* Romas katoļu Rīgas Metropolijas (atjaunotās) bīskapu uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hierarhija
* www.gramata21.lv
* Valsts svētkos Triju Zvaigžņu ordeni saņēma bīskaps Ā. A. Brumanis (foto)
* Bīskaps Brumanis saņem Triju Zvaigžņu ordeni (intervija)
Brigu baznīca

**Brigu Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Ludzas novada Briģu pagasta Brigos.

## Vēsture
Brigu pirmo koka baznīcu uzcēla Pasienes dominikāņi 1698. gadā. Pašreizējo koka baznīcu uzbūvēja muižnieks Riks 1800. gadā. 1866. gadā Krievijas valdība baznīcu atņēma katoļiem un atdeva pareizticīgajiem, neskatoties uz to, ka draudzei bija 1154 ticīgie. Katoļu baznīcai dievnamu un saimniecības ēkas atpakaļ atdeva Latvijas valdība 1920. gada 9. decembrī. Baznīcu 1921. gada janvārī iesvētīja toreizējais Ludzas dekāns, bet vēlākos gados bīskaps Antonijs Urbšs, pēc kā baznīca nonāca Brigu draudzes apsaimniekošanā.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Vitālijs Filipenoks.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Baznīcas iesvētīšana (3. svētdiena pēc Triju Ķēniņu dienas), Vissvētākās Trīsvienības svētki, Kunga Jēzus pārveidošanas diena (svētdienā pēc 6. augusta), Krusta paaugstināšanas svētki (40 stundas).

## Tehniska informācija
Briģu baznīca ir koka celtne, kas no ārpuses ir apšūta ar dēļiem un nokrāsota ar eļļas krāsu. Iekšpusē ir apmetums, dēļu grīda. Baznīca ir 10 metrus gara un 10 metrus plata. Baznīcas solos var novietoties 75 cilvēki. Baznīca ir apkurināma ar krāsni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Baznīcas foto
* www.ludzasbiblio.lv
Jelgavas diecēzes draudzes

**Jelgavas diecēzes draudzes** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes pārvaldījumā atrodošas ticīgo jeb laju un garīdznieku kopas, kas apvienojušās lūgšanām dievnamos — bazilikās, baznīcās, kapelās, lūgšanu namos vai misiju punktos.

Kopumā Jelgavas diecēzē ir 58 draudzes, kas ietver aptuveni 80 520 laju jeb ticīgo katoļu.

## Jelgavas diecēzes draudžu uzskaitījums

Jelgavas diecēzē ietilpst sekojošas draudzes: 
* Aknīstes Svētā Ignācija draudze
* Auces Svētās Terēzes no Bērna Jēzus draudze
* Bauskas Vissvētākā Sakramenta draudze
* Bārbeles draudze
* Bebrenes Svētā Jāņa Kristītāja draudze
* Bēnes draudze
* Brunavas Svētā Jāņa Kristītāja draudze
* Budbergas Svētās Trīsvienības draudze
* Demenes Jēzus Sirds draudze
* Dobeles Vissvētākās Trīsvienības draudze
* Dunavas Svētā Jāzepa draudze
* Dvietes Svētā Staņislava Kostkas draudze
* Eglaines Jaunavas Marijas — Baznīcas Mātes draudze
* Elejas draudze
* Elernes Kunga Jēzus debeskāpšanas draudze
* Ērberģes draudze
* Gārsenes draudze
* Glūdas-Nākotnes draudze
* Grendzes Svētā Pētera draudze
* Grīvas Svētās Jaunavas Marijas draudze
* Iecavas Svētā Antona draudze
* Ilūkstes Vissvētākās Jaunavas Marijas vārda draudze
* Īslīces draudze
* Janču Svētā Krusta draudze
* Jaunbornes Svētā Krusta atrašanas draudze
* Jaunjelgavas Svētā Krusta draudze
* Jaunsaules Svētā Konrāda draudze
* Jelgavas Bezvainīgās Jaunavas Marijas draudze
* Jēkabpils Vissvētākās Jaunavas Marijas dzimšanas draudze
* Kalnciema Kristus Karaļa draudze 
* Kankaļu Svētā Jāņa Kristītāja draudze
* Kaplavas Svētā Antona draudze
* * (Krāslavas) Priedaines Svētās Brigitas un Svētās Katrīnas no Sjēnas draudze
* Kumbuļu draudze
* Kurmenes Svētā Pētera draudze
* Lamiņu Svētā Jura draudze
* Lauceses Svētā Pētera un Pāvila draudze
* Līvbērzes Svētā Jāzepa draudze
* Medumu Svētā Jāņa Kristītāja draudze
* Neretas Svētā Gara draudze
* Ozolaines Svētā Ignācija no Lojolas draudze
* Penkules draudze
* Rubas draudze
* Rubeņu Svētā Pētera un Pāvila draudze
* Seces draudze
* Silenes Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas draudze
* Skaistkalnes Svētās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas draudze
* Sproģu draudze
* Staļģenes draudze
* Subates Svētā Miķeļa draudze
* Sventes Vissvētākās Trīsvienības draudze
* Tukuma Svētā Stefana draudze
* Varnaviču Vissvētākās Jaunavas Marijas draudze
* Vecumnieku draudze
* Viesītes draudze
* Zaļenieku draudze
* Zasas draudze
* Zemgales Svētā Krusta pagodināšanas draudze.

## Atsauces
1437. gads

**1437. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 21. februāris — savā pilī Pertas pilsētā (Skotija) tika nogalināts Skotijas karalis Džeimss I.

### Nezināms datums
* Ulugbeka observatorijā pie Samarkandas tika sastādīts debess zvaigžņu katalogs, kurā tika aprakstītas 1018 zvaigznes. Tika noteikts arī astronomiskā gada ilgums ar precizitāti līdz 1 minūtei.

## Dzimuši
* 4. oktobris — Johans IV, Bavārijas hercogs. (miris 1463.)

## Miruši
* 21. februāris — Džeimss I Stjuarts, Skotijas karalis. (dzimis 1394.)
* 9. decembris — Sigismunds I Luksemburgs, Svētās Romas impērijas imperators. (dzimis 1368.)
1406. gads

**1406. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās piektdienā.

## Notikumi
* 4. aprīlis — Džeimss I no Skotijas kļuva par Skotijas karali
* 30. novembris — Gregors XII kļuva par 205. Romas pāvestu
* 25. decembris — Huans II Trastamara kļuva par Kastīlijas karali

### Nezināms datums
* Minu dinastijas laikā sāka celt Aizliegto pilsētu

## Dzimuši
* 13. janvāris — Mateo Palmjēri (*Matteo Palmieri*), itāļu rakstnieks (miris 1475.)
* 26. septembris — Tomass de Ross (*Thomas de Ros*), angļu karavīrs un valstsvīrs (miris 1430.)
* nezināms datums — Jānošs Huņadi (*Hunyadi János*), ungāru karavadonis (miris 1456.)

## Miruši
* 19. marts — Ibn Haldūns, arābu vēsturnieks (dzimis 1332.)
* 4. aprīlis — Roberts III Stjuarts, Skotijas karalis (dzimis ap 1337.)
* 15. jūlijs — Viljams Habsburgs, Austrijas hercogs (dzimis ap 1370.)
* 16. septembris — Kiprians (dzimis ap 1336.)
* 6. novembris — Inokentijs VII, Romas pāvests (dzimis iespējams 1339.)
* 25. decembris — Enrike III Trastamara, Kastīlijas karalis (dzimis 1379.)
1408. gads

**1408. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās svētdienā.

## Notikumi
* 5. decembris — Zelta Ordas emīrs Edigejs sasniedza Maskavu.
* 12. decembris — Ungārijas karalis Sigismunds Luksemburgs dibināja Drakona ordeni.

### Nezināms datums
* Gotlande nonāca Dānijas pakļautībā.

## Dzimuši

## Miruši
* 31. maijs — Ašikaga Jošimicu, japāņu šoguns (dzimis 1358.)
* 22. septembris — Joans VII Paleologs, 1390. gadā uz pieciem mēnešiem bija Bizantijas valdnieks (dzimis 1370.)
Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**UCI Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā** ir ikgadējs pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā, kuru organizē Starptautiskā Riteņbraukšanas savienība (UCI). Pasaules čempionāts sastāv no vairākām sacensībām grupas braucienā, individuālajā braucienā ar atsevišķu startu un komandu braucienā. Šobrīd čempionātā ir iekļautas šādas sacensības:

* Vīriešu elites grupas brauciens
* Vīriešu elites individuālais brauciens ar atsevišķu startu
* Vīriešu komandu brauciens
* Vīriešu U23 grupas brauciens
* Vīriešu U23 individuālais brauciens ar atsevišķu startu
* Vīriešu junioru grupas brauciens
* Vīriešu junioru individuālais brauciens ar atsevišķu startu
* Sieviešu elites grupas brauciens
* Sieviešu elites individuālais brauciens ar atsevišķu startu
* Sieviešu komandu brauciens
* Sieviešu junioru grupas brauciens
* Sieviešu junioru individuālais brauciens ar atsevišķu startu

Visās kategorijās, izņemot komandu braucienus kopš 2012. gada, sportisti pārstāv nacionālās izlases, nevis savas profesionālās riteņbraukšanas komandas (atšķirībā no citiem lielākajiem velobraucieniem). Katras kategorijas uzvarētājam ir tiesības nēsāt baltu kreklu ar svītrām varavīksnes krāsās tās pašas kategorijas sacensībās laika posmā līdz nākamajam čempionātam.

## Vēsture
[thumb|250px|[Žans Pjērs Monserē|Žana Pjēra Monserē Pasaules čempiona tērps (1970); uzvarētāja lente, cepure un varavīksnes krekliņš ar neitrāli melniem šortiem]]
Pirmais pasaules čempionāts notika 1921. gadā. Tajā bija tikai viena sacensība, kura bija vīriešu amatieru grupas brauciens. Pirmais profesionālais pasaules čempionāts notika 1927. gada jūlijā Vācijā, Nirburgringā. Tajā profesionāļu konkurencē uzvarēja Itālijas pārstāvis Alfredo Binda, bet amatieriem Beļģijas pārstāvis Žans Ārtss, kurš vēlāk uzvarēja arī profesionāļu konkurencē 1935. gada čempionātā. Sieviešu sacensības tika ieviestas 1958. gadā. 1994. gadā pirmoreiz notika sacensības visās kategorijās individuālajā braucienā ar atsevišķu startu.

Līdz 1995. gadam notika atsevišķas sacensības profesionāliem sportistiem un amatieriem. 1996. gadā amatieru kategoriju aizvietoja ar kategoriju vīriešiem jaunākiem par 23 gadiem, bet profesionāļu kategorija kļuva par atvērto (vēlāk elites) kategoriju.

Kopš 1995. gada sacensības notiek septembra beigās, kas ir Eiropas sacensību sezonas beigu pusē, bieži vien neilgi pēc *[[Vuelta a España]]*. Pirms tam sacensības parasti notika vasaras laikā, augusta beigās vai pirmajā septembra nedēļā (ar izņēmumu 1970. gadā, kad čempionāts notika sezonas vidū).

Katru gadu čempionāts notiek citā pilsētā vai reģionā. Sacensības var notikt salīdzinoši līdzenā trasē, kurā priekšrocības ir sprinteriem vai arī kalnainākā apvidū, kur labāk izpausties var kalnu braukšanas speciālisti vai vispusīgi braucēji. Jebkurā gadījumā sacensību trase parasti ir noslēgts aplis, kurā dalībnieki veic vairākus apļus.

## Čempionāti

## Atsauces
Pasaules čempionāts riteņbraukšanā

**Pasaules čempionāts riteņbraukšanā** var būt:
* Pasaules čempionāts BMX riteņbraukšanā‎;
* Pasaules čempionāts kalnu riteņbraukšanā‎;
* Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā‎;
* Pasaules čempionāts treka riteņbraukšanā‎.
Klarenss Zēdorfs

**Klarenss Klaids Zēdorfs** (; dzimis  Paramaribo, Surinamā) ir bijušais Nīderlandes futbolists, pašlaik treneris, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Nīderlandes izlases dalībnieks.

Zēdorfs ir pirmais futbolists, kurš Čempionu līgā uzvarējis trīs klubu sastāvā — ar Amsterdamas "Ajax" 1995. gadā, 1998. gadā ar Madrides "Real" un ar *[[AC Milan]]* 2003. un 2007. gadā. 2004. gadā bijušais Brazīlijas futbolists Pelē viņu iekļāva savā *[[FIFA 100]]* sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Karjeru uzsāka vienā no slavenākajiem Nīderlandes klubiem Amsterdamas "Ajax", pēc tam vienu sezonu aizvadīja Itālijā (Dženovas "Sampdoria"), trīs gadus pārstāvēja Madrides "Real" vienību, taču kopš 1999. gada atkal spēlē Itālijā. Papildu četriem izcīnītajiem UEFA Čempionu līgas kausiem viņš ir divkārtējs Nīderlandes un Itālijas čempions, kā arī vienreiz bijis Spānijas čempions. Viņš ir viens no visvairāk spēles UEFA klubu sacensībās aizvadījušajiem spēlētājiem.

Nīderlandes izlases sastāvā spēlējis 1998. gada FIFA Pasaules kausā (4. vieta), kā arī trijos Eiropas čempionātu finālturnīros: 1996., 2000. (pusfināls) un 2004. gadā (pusfināls).

Pēc spēlētāja karjeras beigām strādājis kā treneris *AC Milan*, Ķīnas klubā *Shenzhen F.C.* un Akoruņas "Deportivo". 2018. gada augustā tika apstiprināts par Kamerūnas izlases galveno treneri. Pēc neveiksmīgā 2019. gada Āfrikas Nāciju kausa, kur komanda izstājās astotdaļfinālā, tika atbrīvots no amata.

## Sasniegumi

### Spēlētāja kerjera
**Ajax**

* Eredivisie: 1993—94, 1994—95
* KNVB beker: 1992—93
* Johan Cruijff Schaal: 1993
* UEFA Čempionu līga: 1994—95

**Real Madrid**

* Spānijas La Liga: 1996—97
* Spānijas Superkauss: 1997
* UEFA Čempionu līga: 1997—98
* Starpkontinentālais kauss: 1998

**AC Milan**

* Itālijas Serie A: 2003—04, 2010—11
* Coppa Italia: 2002—03
* Supercoppa Italiana: 2004, 2011
* UEFA Čempionu līga: 2002—03, 2006—07
* UEFA Superkauss: 2003, 2007
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2007

**Individuālie sasniegumi**

* FIFA 100

## Ārējās saites

*
Žils Vilnēvs

**Žozefs Žils Anrī Vilnēvs** (, izrunā: ;  — ) bija profesionāls kanādiešu sacīkšu braucējs, pazīstams ar savu karjeru *[[Formula 1]]*.

Sacīkšu braucēja karjeru uzsāka Kvebekas provincē. 1977. gadā uzsāka karjeru F1, *McLaren* komandas sastāvā piedalījās . Taču sezonu noslēdza *[[Ferrari]]* komandas sastāvā, kur arī aizvadīja turpmāko karjeru. Lielākos panākumus guva 1979. gada sezonā, kad kopvērtējumā ieņēma 2. vietu.

Žils Vilnēvs gāja bojā 1982. gada 8. maijā  kvalifikācijas braucienos.

Viņa dēls Žaks Vilnēvs kļuva par pasaules čempionu 1997. gadā un pašlaik (2022) ir vienīgais kanādietis, kas to spējis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Pomerānijas Ēriks

**Pomerānijas Ēriks** (, , ; dzimis 1381/1382. gadā, miris ) bija Grifu dinastijas Norvēģijas karalis no 1389. līdz 1442. gadam (kā **Ēriks III**) un Dānijas un Zviedrijas karalis no 1396. līdz 1439. gadam (kā **Ēriks VII** Dānijā). Pirmais Kalmāras ūnijas karalis. Iesākumā valdīja kopā ar viņu adoptējušo māti — karalieni Margrēti.

## Dzīves gājums
Dzimis Pomerānijā Pomerānijas kņaza Vartislava VII un viņa sievas Mēklenburgas Marijas ģimenē, Dānijas karalienes Margrētes māsas mazdēls. Viņa dzimtais vārds bija Boguslavs, vārds Ēriks izvēlēts vēlāk.   
Septiņu gadu vecumā 1389. gadā ieradās Dānijā. 1397. gada 17. jūnijā Kalmarā tika kronēts par visu trīs Skandināvijas troņu (Dānijas, Zviedrijas un Norvēģijas) karali. Tomēr līdz pat savai nāvei 1412. gadā faktiskā valdniece bija Margrēte.

1416. gadā par karaļa rezidenci tika izvēlēta Kopenhāgena, kas lika pamatus tās kļūšanai par galvaspilsētu Roskildes vietā 1443. gadā.
Gandrīz visu valdīšanas laiku Pomerānijas Ēriks, Svētās Romas impērijas ķeizara atbalstīts, neveiksmīgi karoja ar Hanzas atbalstītajiem Šlēsvigas grāfiem. 1428. gadā Pomerānijas Ēriks ieviesa maksu par kuģošanu caur Zundu, kas tika iekasēta līdz pat 1857. gadam.

Augot neapmierinātībai ar karaļa valdīšanu, 1439. gadā Pomerānijas Ēriks pameta Dāniju un apmetās Gotlandē, un tajā pašā gadā tika atcelts no Dānijas un Zviedrijas troņa. 1442. gadā Ēriks atteicās arī no Norvēģijas troņa. Gotlandē Pomerānijas Ēriks nodzīvoja līdz 1449. gadam, nodarbojoties ar pirātismu, līdz atgriezās dzimtajā Pomerānijā, kur nodzīvoja līdz mūža galam.

## Ārējās saites
Zandvorta

**Zandvorta** (; ) ir pilsēta un municipalitāte Nīderlandē, Ziemeļholandes provincē.

Zandvorta ir viens no galvenajiem pludmaļu kūrortiem Nīderlandē, tam ir gara smilšaina pludmale, ko norobežo krasta kāpas. Tajā atrodas arī valstī nozīmīgākā autosacīkšu trase — *[[Circuit Park Zandvoort]]*.

Zandvortas municipalitāte sastāv no Bentveldas un Zandvortas komūnām.

Zandvortas apkārtnē notika 1959. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā.

## Ārējās saites

* Zandvortas vēsture
* Zandvorta 1940-2005
* Municipalitāte 
* Zvoort.nl : Zandvortas tiešsaistes kopiena 
* Zandvorta šodien un pagātnē