open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
LARES

**LARES** (akronīms no **''La**ser **Re**lativity **S**atellite*) ir [[Itālijas kosmosa aģentūra]]s pavadonis, kas palaists nesējraķetes *Vega* pirmajā lidojumā 2012. gada 13. februārī.

*LARES* ir 36,4 cm diametra lode, kas veidota no [[volframs|volframa]] sakausējuma un kuras virsmā izvietoti 92 [[atstarotājs|atstarotāji]]. Atstarotāji paredzēti, lai atstarotu no Zemes sūtītos lāzera signālus. To izmantos starptautiskās Pavadoņu lāzerlokācijas (*Satellite laser ranging*) tīkla stacijas, ar augstu precizitāti izmērot attālumu līdz pavadonim. 

Pavadonis paredzēts [[Lenzes — Tiringa efekts|Lenzes — Tiringa efekta]] mērījumiem, Tas ir saistīts ar [[Vispārīgā relativitātes teorija|Vispārīgajā relativitātes teorijā]] balstītu efektu, ka masīvu rotējošu objektu tuvumā ķermeņu orbītai veidojas [[precesija]]. Līdz šim Lenzes — Tiringa efekts ar 10 % precizitāti tika mērīts ar pavadoņiem *LAGEOS* un *LAGEOS 2*. *LARES* ļaus uzlabot mērījumu precizitāti līdz 1%. Šīs aplēses ticamība ir pretrunīga..

Bez tam *LARES* varēs izmantot arī citiem vispārējās relativitātes un gravitācijas mērījumiem, kā arī [[ģeodinamika]]s un [[pavadoņu ģeodēzija]]s mērījumiem.

== Lidojuma gaita ==
*LARES* tika palaists  10:00 *UTC* ar nesējraķeti *Vega* no [[Gviānas kosmiskais centrs|Gviānas kosmiskā centra]]. *Vega*, kas ir vairāku Eiropas valstu kopražojums, šis bija pirmais lidojums. Kopā ar *LARES* tika palaisti arī pavadoņi *ALMASat-1*, *XaTcobeo*, *UniCubeSat-GG*, *ROBUSTA*, *e-st@r*, *Goliat*, *MaSat-1*, *PW-Sat*.

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==
* [https://www.asi.it/scienze-della-terra/lares/ *LARES* Itālijas kosmosa aģentūras vietnē]
* [http://space.skyrocket.de/doc_sdat/lares.htm *LARES'' Gunter's Space page]
Zumberga rags

**Zumberga rags** () ir klinšains zemesrags Ronnes šelfa ledāja rietumu piekrastē Antarktīdā. Atdala Orvila krastu ziemeļos no Zumberga krasta dienvidos. **Zumberga nunataka** nosaukums tika piešķirts klinšu atsegumam ap 30 jūdzēm uz ziemeļiem no ASV Starptautiskā ģeofizikas gada Elsvērtas stacijas vistālāk rietumos izvietotās traversa stacijas. Nosaukts par godu amerikāņu ģeologam un glaciologam Džeimsam Zumbergam *(James H. Zumberge)*.

## Atsauces
Jānis Junkurs

**Jānis Junkurs** (dzimis  Kuldīgā) ir latviešu politiķis un modelis. Bijis 11. Saeimas deputāts, pārstāv partiju "Vienotība" (iepriekš pārstāvēja Reformu partiju).

## Biogrāfija
Izglītību ieguvis Viļa Plūdoņa Kuldīgas ģimnāzijā, Rīgas Stradiņa universitātē (sociālo zinātņu bakalaura grāds politoloģijā un maģistra grāds starptautiskajās attiecībās), *American University of Paris* Parīzē, Francijā.

Laikā no 2005. gada jūnija līdz 2008. gada septembrim strādājis starptautiskās tirdzniecības uzņēmumā *Pagoda Ventures* Honkongā, starptautiskā auto nomas uzņēmumā *Decode Car Hire* un tālizpētes uzņēmumā *Horus Laboratory*.

## Politiskā darbība
2011. gadā pievienojies "Zatlera Reformu partijai" (ZPR). No šīs partijas saraksta kandidēja 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās, kur arī tika ievēlēts 11. Saeimā no Kurzemes vēlēšanu apgabala.  kopā ar pieciem citiem ZRP biedriem pameta partiju, tādējādi protestējot pret nedemokrātisko lēmumu pieņemšanu ZRP iekšienē.

2014. gadā iestājies partijā "Vienotība", kuras sastāvā kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās un tika ievēlēts, Kurzemes vēlēšanu apgabalā apsteidzot partijas līderi, Saeimas priekšsēdētāju Solvitu Āboltiņu, kas palika pirmā starp neievēlētajiem kandidātiem. Nedēļu pirms 12. Saeimas darba sākuma J. Junkurs paziņoja, ka atteiksies no deputāta mandāta, ko arī izdarīja jaunā parlamenta pirmajā darba dienā, pamatojot to ar saņemtu labu darba piedāvājumu ārpus Latvijas un tādējādi paverot S. Āboltiņai ceļu uz parlamentu. 2015. gada vidū raidījumā "de facto" tika ziņots, ka nav liecību, ka Junkuram patiešām ir bijis labs darba piedāvājums.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils
Aleksejs Vidavskis

**Aleksejs Vidavskis** (dzimis  Daugavpilī; miris ) bija Latvijas krievu izcelsmes politiķis, Augstākās Padomes, divu Saeimu deputāts un ilggadējs Daugavpils domes priekšsēdētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Daugavpilī. Mācījās Rīgas Vieglās rūpniecības tehnikumā (absolvēja 1963), 1960. gados dienēja padomju armijā. Studēja Rīgas Politehniskajā institūtā (absolvēja 1979).
No 1966. līdz 1987. gadam pildīja dažādus amatus Daugavpils Ķīmiskās šķiedras rūpnīcā. 1990. gadu sākumā bija šīs pašas rūpnīcas direktora vietnieks.
1990. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Republikas Augstākās padomes deputātu, pēc tam darbojās Daugavpils domē un Saeimā, bija arī uzņēmuma "LatRosTrans" sabiedrisko attiecību direktors.

2015. gadā viņam piešķīra Goda daugavpilieša titulu. Pēc pensionēšanās dzīvojis Daugavpils novada Višķos.

Miris .

## Politiskā darbība
Kopš 1987. gada A. Vidavskis bijis Daugavpils pilsētas izpildkomitejas priekšsēdētājs. 1990. gadā A. Vidavskis tika ievēlēts Augstākajā Padomē kā "Līdztiesības" un PSKP kandidāts Daugavpils vēlēšanu apgabalā un bija starp tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju. 1991. gadā viņš kļuva par LKP CK locekli.

1992. gada jūlijā A. Vidavskis un vairāki citi deputāti tika izslēgti no Augstākās Padomes par darbošanos pretēji Latvijas Republikas Satversmei.

1994. gadā ievēlēts Daugavpils pilsētas domē no Tautas Saskaņas partijas saraksta un ievēlēts par domes priekšsēdētāju. 1997. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Daugavpils domē jau no LSDSP saraksta, tāpat atkārtoti ievēlēts par domes priekšsēdētāju, un šajā amatā bija līdz pat 2001. gadam, kad viņu nomainīja Rihards Eigims. 2002. gadā ievēlēts 8. Saeimā no "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" saraksta, pēc četriem gadiem sekmīgi kandidējis arī nākamajās Saeimas vēlēšanās no "Saskaņas Centra" saraksta, kad ievēlēts 9. Saeimā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CVK profils 
* "Saskaņas Centrs" profils
Orvila krasts

**Orvila krasts** () ir Rietumantarktīdas piekrastes daļa Pālmera Zemes dienvidos Ronnes šelfa ledāja rietumu krastā. Stiepjas no Zumberga raga dienvidos līdz Adamsa ragam pie šelfa ledāja frontes. Kopējais piekrastes garums ap . Dienvidos robežojas ar Elsvērta Zemes Zumberga krastu, ziemeļos — ar Lesitera krastu. Krasta līnija izrobota, ziemeļu daļā iekšzemē iestiepjas Gārdnera un Hansena līči. Iekšzemē paceļas vairākas kalnu grēdas, no kurām uz šelfa ledāju noplūst vairāki nelieli šļūdoņi.

Krastu 1947.—1948. gados atklāja Finna Ronnes ekspedīcija un nosauca par **Orvila krauju** *(Orville Escarpment)* par godu ASV Kara flotes kapteinim, Aeroloģijas dienesta vadītājam Hauardam Orvilam *(Howard T. Orvill)*, kurš palīdzēja izstrādāt ekspedīcijas meteoroloģijas pētījumu programmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ronnes šelfa ledāja karte ar Orvila krastu
Minka Kellija

**Minka Kellija** (; dzimusi **Minka Dufaja** (*Minka Dumont Dufay*) ) ir amerikāņu aktrise. Viņa vislabāk pazīstama ar lomām NBC seriālā "Visu uzvarai", 2011. gada filmā "Istabas biedre" un 2011. gada seriālā "Čārlija eņģeļi" (*Charlie's Angels*). Tāpat piedalījusies vairākās seriāla *Parenthood* sērijās.

## Ārējās saites
Inga Vanaga

**Inga Vanaga** (agrāk **Inga Svarinska**; dzimusi  Rīgā) ir latviešu pasniedzēja, politiķe un lielākās Latvijas arodbiedrības Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības (LIZDA) priekšsēdētāja. Bijusi Centrālās vēlēšanu komisijas locekle un 11. Saeimas deputāte (ievēlēta no Reformu partijas).

## Biogrāfija
Izglītību ieguvusi Elejas vidusskolā (1996), Jelgavas Spīdolas ģimnāzijā (1998), Latvijas Lauksaimniecības universitātē (2002. gadā bakalaura grāds ekonomikā, 2005. gadā maģistra grāds socioloģijā), kopš 2009. gada studē Latvijas Universitātē. No 1999. līdz 2011. gadam bijusi sabiedriskās ēdināšanas uzņēmuma "Singas" īpašniece, no 2003. līdz 2005. gadam — kultūras nama "Līvbērze" (Līvbērzes pagasts) vadītāja. Bijusi lektore Latvijas Valsts administrācijas skolā. Kopš 2003. gada pasniedz lekcijas arī Latvijas Lauksaimniecības universitātes Sociālo zinātņu fakultātē, no 2005. līdz 2011. gadam I. Vanaga pildīja arī prodekādes mācību jautājumos amata pienākumus Sociālo zinātņu fakultātē.

## Politiskā darbība
Politikā iesaistījusies pirms 2005. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanām, kad Jelgavas domes vēlēšanās nesekmīgi kandidēja no "Latvijas Ceļa" saraksta. Tāpat arī 2009. gada Jelgavas domes vēlēšanās netika ievēlēta, kandidējot no LPP/LC saraksta.

2011. gadā pievienojusies Zatlera Reformu partijai. No šīs partijas saraksta kandidēja 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās, kur arī tika ievēlēta Zemgales vēlēšanu apgabalā. Pēc ievēlēšanas Saeimā kļuva arī par Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentāro sekretāri.

2013. gada nogalē pameta parlamentārā sekretāra amatu un izstājās no Reformu partijas Saeimas frakcijas. 2014. gada martā iestājās partijā "Reģionu alianse". 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās un 12. Saeimas vēlēšanās kandidēja no Latvijas Reģionu apvienības saraksta, taču netika ievēlēta. No 2014. gada novembra līdz 2015. gada jūnijam strādāja par Latvijas Reģionu apvienības Saeimas frakcijas vecāko konsultantu. 

2015. gada martā ievēlēta Centrālajā vēlēšanu komisijā, bet rudenī izstājās no tās sastāva, jo kļuva par Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības priekšsēdētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* RP profils
* "Deputāti uz delnas" profils
Svarinska

**Svarinska** var būt:
* Līna Svarinska — latviešu riteņbraucēja (dzimusi 2001. gadā);
* Inga Vanaga (Svarinska) — latviešu pedagoģe, politiķe (dzimusi 1980. gadā);
2011.—2012. gada Pasaules kauss bobslejā

**2011.—2012. gada Pasaules kauss bobslejā** bija vairāku sacīkšu bobsleja turnīrs, kas sākās  Īglsā un beidzās  Vistlerā. Pasaules kausu rīkoja FIBT, kas rīko arī pasaules čempionātu bobslejā, kā arī pasaules kausus un čempionātus skeletonā.

Vīriešu divnieku ieskaitē uzvarēja Beats Hefti, četrinieku ieskaitē — Aleksandrs Zubkovs, bet jauktajā ieskaitē — Maksimiliāns Arnts. Sieviešu divnieku ieskaitē uzvarēja Katlīna Martini.

## Kalendārs

## Kopvērtējumi
1390. gads

**1390. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 14. aprīlis — Joans VII Paleologs uz pieciem mēnešiem kļuva par Bizantijas imperatoru.
* 19. aprīlis — Roberts III Stjuarts kļuva par Skotijas karali.
* 9. oktobris — Enrike III Trastamara kļuva par Kastīlijas un Leonas karali.

### Nezināms datums
* Osmaņu impērija iekaroja Filadelfiju, pēdējo Bizantijas pilsētu Anatolijā.

## Dzimuši
* datums nezināms — Jans van Eiks (*Jan van Eyck*), flāmu gleznotājs (miris 1441. gadā)

## Miruši
* 19. aprīlis — Roberts II Stjuarts, Skotijas karalis (dzimis 1316. gadā)
* 9. oktobris — Huans I Trastamara, Kastīlijas un Leonas karalis (dzimis 1358. gadā)
1393. gads

**1393. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Beidza pastāvēt Muzafarīdu valsts, kas atradās mūsdienu Irānas teritorijā. To iekaroja Tamerlans.
* Osmaņu impērija iekaroja Bizantijas kontrolēto Tesāliju.

## Dzimuši

## Miruši
* 20. marts — Jans Nepomuks, katoļu svētais (dzimis ap 1345. gadu)
Andrejs Judins

**Andrejs Judins** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas tiesībzinātnieks, jurists un politiķis, pašlaik 14. Saeimas deputāts. Ievēlēts no apvienības "Jaunā Vienotība", pārstāv partiju "Vienotība". Bijis ievēlēts arī vairākos iepriekšējos Saeimas sasaukumos.

## Dzīvesgājums
Izglītību ieguvis Jūrmalas 2. vidusskolā, Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, kā arī Latvijas Policijas akadēmijā. 1997. gadā aizstāvējis tiesību zinātņu doktora grādu.

Laikā no 1991. līdz 2005. gadam bija civilzinību skolotājs Jūrmalas Kauguru vidusskolā. Tāpat 1990. gados strādāja Iekšlietu ministrijas Izmeklēšanas departamenta izmeklēšanas pārvaldē un Latvijas Policijas akadēmijā (līdz 2009. gadam dažādos amatos). Vēl A. Judins darbojās sabiedriskās politikas centrā "Providus" kā krimināltiesību eksperts un vadošais pētnieks, Valsts probācijas dienestā kā eksperts, biznesa augstskolā "Turība" kā vadošais pētnieks. Bija viesprofesors un vieslektors dažādās mācību iestādēs. Kopš 2007. gada darbojas Eiropas Komisijā kā ārējais eksperts tieslietu, brīvības un drošības jomā. Pretendējis uz Augstākās tiesas tiesneša amatu, taču 2010. gada decembrī Saeima negaidīti viņu neapstiprināja darbam šajā amatā, lai arī Juridiskā komisija bija atbalstījusi A. Judina kandidatūru.

Dzimtā valoda Andrejam Judinam ir krievu valoda. Brīvi pārvalda arī latviešu un angļu valodu.

## Politiskā darbība
2011. gadā iestājās partijā "Sabiedrība citai politikai", kandidēja Saeimas ārkārtas vēlēšanās no apvienības "Vienotība" saraksta un tika ievēlēts 11. Saeimā. Saeimā darbojas Juridiskajā komisijā un Saimnieciskajā komisijā. 2014. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās, toties tika ievēlēts 12. Saeimā. 2017. gada jūlijā izstājies no partijas "Vienotība". Kopā ar bijušajiem "Vienotības" biedriem Ilzi Viņķeli, Lolitu Čigāni, Alekseju Loskutovu un Intu Dālderi 2017. gada 26. augustā dibinājis partiju "Kustība Par!", no kuras izstājies 2018. gada janvārī pēc nesaskaņām ar partijas valdi par partijas stratēģisko darbību. 2018. gada vasarā iestājies partijā "Vienotība".

Bijis skandalozo Rīdzenes (oligarhu) sarunu parlamentārās izmeklēšanas komisijas izveides iniciators, bet pēc Ingunas Sudrabas vadītās izmeklēšanas izgāšanās publicēja savas "Atsevišķās domas", kurās pauda savas izmeklēšanas rezultātus.

No apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta A. Judins kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās un tika atkārtoti ievēlēts Saeimā. A. Judins neizmantoja iespēju kļūt par Eiropas Parlamenta deputātu Krišjāņa Kariņa vietā 2019. gada sākumā. Kandidēja 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, taču netika ievēlēts. 2022. gadā ievēlēts 14. Saeimā no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta.

Kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, taču netika ievēlēts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* CVK profils
* 
* "Vienotības" profils
Judins

**Judins** var būt:

* Andrejs Judins (dzimis 1970. gadā), Latvijas tiesībzinātnieks, jurists un politiķis;
* Igors Judins (dzimis 1978. gadā), Latvijas jurists un politiķis.

## Skatīt arī
* Judina
Gunārs Igaunis

**Gunārs Igaunis** (dzimis  Viļānos) ir latviešu mūzikas pasniedzējs, latgaliešu tautas dziesmu apkopotājs, uzņēmējs un politiķis, bijis 11. Saeimas deputāts no "Zatlera Reformu partijas". Šobrīd Rēzeknes novada domes deputāts (pārstāv partiju Vienotība).

1992. gadā absolvējis Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmiju. Bijis uzņēmuma "Baltharmonia" valdes priekšsēdētājs un kapelas "Dziga" vadītājs. Nodarbojas ar mūzikas instrumentu darināšanu. 2007. gadā izveidojis mūzikas instrumentu darbnīcu. Tāpat G. Igaunis kolekcionē ermoņikas un akordeonus. Kopā ar ģimeni arī muzicē. Igauņu ģimene 2009. gadā piedalījās LNT šovā "Dziedošās ģimenes".

2011. gadā pievienojies "Zatlera Reformu partijai" (ZRP). No šīs partijas saraksta kandidēja 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās, kur arī tika ievēlēts no Latgales vēlēšanu apgabala.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CVK profils
* ZRP profils
Sony Channel

***Sony Channel*** bija televīzijas izklaides kanāls, kas galvenokārt rādīja filmas, seriālus un raidījumus. Kanāls bija izveidots Latvijai un Igaunijai. Kanāls raidīja angļu un krievu valodā, bet reklāmas bija latviski, subtitri bija pieejami latviešu un igauņu valodā. Zināmākie seriāli: "Divarpus vīri", "Grejas anatomija", "Džima dēļ", "Bīstamās mājsaimnieces", "Saderināšanās likumi", "Vils un Greisa", "Sekss un lielpilsēta" un citi.

Kanāls beidza pastāvēt 2021. gada 1. aprīlī, jo mainījās tā īpašnieki, un kanāls pārtapa par *[[Duo 3]]* (reizē ar *[[Sony Turbo]]* kas pārtapa par *[[Duo 6]]*).

## Atsauces
Kauja pie Dinaburgas pils (ap 1275)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte 13. gadsimta vidū. Lietuvas karaspēks devās karagājienā uz Latgali.]]

**Kauja pie Dinaburgas pils (Vecdaugavpils)** notika Lietuvas-Livonijas kara (1262—1282) laikā. 

Pēc lietuviešu karagājieniem pāri Daugavai un Dubnas kaujas Livonijas ordeņa mestrs Ernests no Raceburgas izplānoja jauna cietokšņa celšanu Lotigolā pie latgaļu Naujenes (*Novene*) pils. Tam bija jākļūst par jaunu karabāzi papildus jau esošajam Volkenbergas cietoksnim pie Rāznas ezera. Dinaburgas pils celšanas gads nav precīzi zināms, bet pieņem, ka tas varējis notikt ap 1275. gadu, taču ne vēlāk par 1277. gadu. Pēc cita uzskata pils uzcelta jau 1273. - 1274. gadā. 

Lietuvas dižkunigaitis Traidens ar lielu karaspēku, kurā bija arī loka šāvēji no viņa sabiedroto Polockas, Vitebskas un Smoļenskas kņazu zemēm. Apvienotais karaspēks četras nedēļas aplenca Dinaburgas pili, bet nespēja to ieņemt un nodedzināt.

## Atskaņu hronikas vēstījums
Ordeņa mestrs Ernests no Raceburgas, kas bija iecelts amatā 1274. gadā, pavēstīja ordeņa komturiem par nodomu celt jaunu pili. Ordeņa karaspēks nodrošinājās ar pārtikas krājumiem un no Rīgas gar Daugavas upi devās tad augšup uz Daugavas pili (*Duneburc*), kur mestrs izvēlējas vietu jaunā cietokšņa būvei, "kas būtu bieds gan pagāniem, gan ķēniņam Traidenam (*kunic Thoreiden*)." 
Pēc pils uzcelšanas tajā nogādāja stopus, bultas, pārtiku un prāvu mantu krājumu. Jaunās pils aizsardzībai tajā nometināja garnizonu, kurā bija gan ordeņa bruņinieki un to karakalpi, gan arī "zemes ļaudis" (*lantman*). Mestrs ar pārējo karaspēku atgriezās Rīgā. 
 
To uzzinot, ķēniņš Traidens savāca karaspēku no lietuviešu un rutēņu zemēm un devās uzbrukumā Dinaburgas cietoksnim. Pils ieņemšanai ķēniņš pavēlēja būvēt četrus lielus akmeņmešus (*blîde* no *Gegenwichtsblide*). 
Pils aplencēji to ilgstoši apšaudīja ar bultām, bet pils sargātāji šāva pretī. Tad ar akmeņmešiem pils dienu un nakti tika apšaudīta ar akmeņiem. Kauja bez apstājas turpinājās četras nedēļas, līdz ķēniņš Traidens saprata, ka pili ieņemt nespēs ar visu savu lielo karaspēku un sacīja: *Ko nu lai daru? Man sāpes sirdi grauž un plēš un pušu lauž. Šī pils man sirdij virsū celta, man visu mūžu sirds būs šķelta, tā tagad dien' un nakti skums. Ko palīdz vairs šis pasākums? Šķiet, saites, kas mūs sien, par vājām, iet ļaudis atpakaļ uz mājām. Nu akmeņmešus sacērtiet, es arī gribu mājās iet.* 
Lietuvieši saskaldīja akmeņmešus un atgriezās mājās.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Čornaja (nozīmju atdalīšana)

**Čornaja** var būt:
* Čornaja — apdzīvota vieta Čornajas pagastā, pagasta centrs;
* Čornaja — upe Daugavpilī, Šuņezera pieteka;
* Čornaja — upe Preiļu novadā, Maltas kreisā pieteka.

## Skatīt arī
* Čornaja gora
* Čornaja Ņiva
* Čornaja Rečka
Discovery Channel Pro Cycling Team

***Discovery Channel Pro Cycling Team*** (*UCI komandas kods*: **DSC**) bija ASV bāzēta profesionāla šosejas riteņbraukšanas komanda. No 1996. līdz 2004. gadam tā bija pazīstama kā **U.S. Postal Service Pro Cycling Team**. Komandas līderis līdz 2005. gada jūlijam bija septiņkārtējais *[[Tour de France]]* uzvarētājs Lānss Ārmstrongs, tomēr viņš pārsvarā citās sacensībās nepiedalījās. No 2005. līdz 2007. gadam komanda bija viena no 20 komandām, kuras piedalījās UCI *[[UCI ProTour|ProTour]]* sacensībās.

2004. gada 15. jūnijā *[[Discovery Channel]]* kļuva par komandas sponsoru 2004. — 2007. gada sezonām. Kā daļa no sponsoru līguma, Lānss Ārmstrongs piedalījās dažādās *Discovery Networks* TV kanāla pārraidēs. Līgums neietekmēja cita komandas sponsora, konkurējošā televīzijas kanāla OLN (šobrīd *Versus*) tiesības ASV teritorijā translēt nozīmīgus riteņbraukšanas pasākumu kā *Tour de France*.

Komandas sporta direktors bija Johans Breinēls, kurš iepriekš vadīja arī *U.S. Postal* komandu. Komanda piederēja ASV kompānijām *Tailwind Sports Corp.* un *Capital Sports & Entertainment*.

2007. gada 10. februārī *Discovery Channel* paziņoja, ka sezonas beigās nepagarinās sponsoru līgumu. 10. augustā komanda paziņoja ka jauns sponsors netiks meklēts un komanda tiks likvidēta sezonas beigās.

## Atsauces

## Ārējās saites
;Discovery Channel Pro Cycling Team
* ''Discovery Channel Pro Cycling Team''
* Lānsa Ārstronga un ''Discovery Channel Pro Cycling Team'' oficiāla fanu lapa
* ''Discovery Channel'' komandas lapa ''Cyclingpost''
;U.S. Postal Service Pro Cycling Team
* ''USPS Pro Cycling Team'' vietne
1388. gads

**1388. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 9. aprīlis — Nēfelsas kauja: Vecās Šveices konfederācijas kantons Glarusa un tās sabiedrotie sakāva Hābsburgus no Austrijas erchercogistes.
* 5. augusts — Oterbērnas kauja: Anglijas ziemeļos Skotijas armija sakāva angļus.

### Nezināms datums
* Stokholma, Zviedrijas galvaspilsēta, ieguva pilsētas tiesības.

## Dzimuši
* 14. septembris — Klaudijs Klāvs, dāņu ģeogrāfs
* 29. septembris — Tomass Lankasters, Klarensas hercogs, Anglijas karaļa Henrija IV Lankastera otrais dēls (miris 1421. gadā)

## Miruši
Svilpji

**Svilpji**, **svilpju ģints** (*Pyrrhula*) ir žubīšu dzimtas (*Fringillidae*) dziedātājputnu ģints, kas pieder dadzīšu apakšdzimtai (*Carduelinae*). Apvieno 7 sugas, kas izplatītas Eirāzijā. No tām Latvijā sastopama viena svilpju ģints suga — svilpis (*Pyrrhula pyrrhula*).

Svilpju ģints sugām ir raksturīga palearktikas izplatība. Gandrīz visas sugas ir sastopamas Āzijā, no kurām 4 sugas mājo Himalajos. Eiropā mīt 2 sugas - svilpis un Azoru svilpis (*Pyrrhula murina*), kura izdzīvošana ir ļoti kritiska. Mūsdienās Sanmigelā (tikai vienā no Azoru salām) mājo apmēram 120 pāri Azoru svilpju. Toties parastajam svilpim ir ļoti plaša izplatība. Tas mājo gan Eiropā, gan Āzijā.

## Sistemātikas diskusijas
[thumb|left|220px|[Sarkangalvas svilpis (*Pyrrhula erythrocephala*)]]
Svilpju ģints tuvākie radinieki ir ziemeļu svilpji (*Pinicola*). Zinātnieki ir daudz diskutējuši par ziemeļu svilpju iekļaušanu svilpju ģintī. Tomēr ziemeļu svilpji no kopējā priekšteča ir nodalījušies ļoti sen, apmēram miocēna vidū, un attīstījušies paralēli svilpjiem. Turklāt ziemeļu svilpis (*Pinicola enucleator*), visticamāk, ir attīstījies Ziemeļamerikā, bet svilpju ģints sugu attīstība sākusies Himalajos. Šai grupai tuvu radniecīgas ir arī kalnu žubītes (*Leucosticte*).

## Izskats
Svilpji ir maza auguma putniņi, bet, salīdzinot ar citām žubīšu dzimtas sugām, tie ir masīvāki, apaļīgāki, un tie izskatās it kā būtu bez kakla.
Svilpjiem ir raksturīgas spoži melnas astes un spārnu lidspalvas. Tiem ir balts ķermenis, bet kājas sulīgi brūnā krāsā. Knābis ir īss, masīvs un piemērots pumpuru ēšanai. Visām sugām, izņemot pelēkajam svilpim (*Pyrrhula nipalensis*) ir melns knābis, bet pēdējam tas ir dzeltens. Tēviņus no mātītēm var atšķirt pēc to košā krūšu apspalvojuma, kas var būt oranžs vai sarkans. Dažām sugām ir melns pakausis.

## Uzvedība
[thumb|220px|[Pelēkgalvas svilpis (*Pyrrhula erythaca*)]]
Svilpji ir gan nometnieki, gan gājputni. Iespējams, ka lielākā daļa sugu ir daļēji migrējoši. Svilpji, lai izvairītos no liela aukstuma, lido īsas vai vidēji garas distances.

## Sistemātika
**Svilpju ģints** (*Pyrrhula*)
* Azoru svilpis (*Pyrrhula murina*)
* Baltvaigu svilpis (*Pyrrhula leucogenis*)
* Oranžais svilpis (*Pyrrhula aurantiaca*)
* Pelēkais svilpis (*Pyrrhula nipalensis*)
* Pelēkgalvas svilpis (*Pyrrhula erythaca*)
* Sarkangalvas svilpis (*Pyrrhula erythrocephala*)
* Svilpis (*Pyrrhula pyrrhula*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Birds of the Pyrrhula genus of the Fringillidae Family
1362. gads

**1362. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 16. janvāris — Ziemeļjūrā plosījās spēcīga vētra, kas skāra arī Vācijas ziemeļus, Nīderlandi, Angliju un Dāniju.
* 16. aprīlis — Teitoņu ordeņa leilmestrs Vinrihs fon Kniprode uzbruka Kauņai, ieņēma to un izpostīja pili.
* 28. septembris — Urbāns V kļuva par Romas pāvestu.

### Nezināms datums

## Dzimuši

## Miruši
* 6. aprīlis — Žaks I de Burbons, franču karavīrs (dzimis 1319. gadā)
* 12. septembris — Inokentijs VI, Romas pāvests (dzimis 1282. vai 1295. gadā)
1353. gads

**1353. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 3. marts — Berne parakstīja aliansi ar Šveices konfederāciju.
* 10. augusts — pāvests Inocents VI izdeva bullu, ar kuru apstiprināja arhibīskapa Fromholda fon Fifhūzena tiesības uz Rīgas pilsētu.

### Nezināms datums
* Džovanni Bokačo pabeidza darbu "Dekamerons".

## Dzimuši
* *datums nezināms*
** Margarēta I Estridsena, Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karaliene, Kalmāras ūnijas izveidotāja (mirusi 1412. gadā)

## Miruši
* 27. aprīlis — Simeons Joanovičs Lepnais, Maskavas kņazs un Vladimiras lielkņazs (dzimis 1316. gadā)
Molekulārā kulinārija

[220px|thumb|right|Viena no molekulārās kulinārijas tehnikām ir šķidrumu, piemēram, [sulu formas mainīšana.]]

**Molekulārā kulinārija**, **molekulārā gastronomija** jeb **molekulārā virtuve** ir uzturzinātnes nozare, kurā pēta ēdienā un tā sastāvdaļās notiekošās fizikāli-ķīmiskās norises, kā arī to ietekmēšanu, mainot pārtikas krāsu, formu, konsistenci, garšu un citas īpašības.

Jēdzienu "molekulārā gastronomija" 1988. gadā ieviesa Oksfordas Universitātes fiziķis Mikloss Kurti un franču INRA ķīmiķis Ervē Tiss. Tomēr ir tādi ar jomu saistīti šefpavāri, kas nepieņem šo apzīmējumu, priekšroku dodot tādiem nosaukumiem kā "kulinārā fizika" vai "eksperimentālā virtuve".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Molekulārais ēdiens: šovs ķīmiķiem 
* Nākotnes ēdiens — molekulārā kulinārija
Repola

**Repola Oy** bija Somijas kokapstrādes uzņēmums. Dibināts 1991. gadā, apvienojoties ar Yhtyneet Paperitehtaat. 1995. gadā tas apvienojās ar *Kymmene Oy*, izveidojot uzņēmumu UPM-Kymmene.

## Vēsture
1991. gada 1. janvārī oficiāli tika apvienoti Somijas uzņēmumi Rauma-Repola Oy un Yhtyneet Paperitehtaat. *Rauma-Repola* nodarbojās ar kokapstrādi, metālapstrādi, mašīnbūvi, kuģubūvi. *Yhtyneet Paperitehtaat* ražoja koksnes izstrādājumus. Tajā laikā *Repola* kļuva par lielāko uzņēmumu Somijā.

1991. gadā no *Repola* tika atdalīts uzņēmums Rauma, kas bija atbildīgs par metālapstrādi un mašīnbūvi, tai skaitā meža tehnikas un kuģu būves operācijām. *Repola* koncentrējās uz koksnes izstrādājumu ražošanu.

1995. gadā tā apvienojās ar Somijas kokapstrādes, papīra un celulozes ražotāju Kymmene Oy, izveidojot uzņēmumu UPM-Kymmene. Eiropas Komisija to akceptēja. Abi uzņēmumi sāka darboties kā vienota vienība 1995. gada novembrī, bet oficiāli apvienošanās stājās spēkā 1996. gada 1. maijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''UPM-Kymmene'' (ar ''Repola'') "ciltskoks"
Kalnieši

**Kalnieši** (agrāk arī **Šternberga**, **Šterenbergs**) ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē Stirnas upes un Šterenberga ezera krastā pie autoceļa A6  no novada centra Krāslavas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados kā ciema padomes un kolhoza «Daugava» centrālais ciemats. Kalniešos atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, tautas nams, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, pasts, veikals.

1897. gadā Šterenberģu muižā bija 6 sētas un Staltu ciemā vēl 10 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Patmalnieki

**Patmalnieki** var būt:
* Patmalnieki — apdzīvota vieta Asares pagastā
* Patmalnieki — apdzīvota vieta Riebiņu pagastā
* Patmalnieki — apdzīvota vieta Stabulnieku pagastā
* Patmaļnīku cits nosaukums
* Pasta nodaļa Kalniešos
EF Education–EasyPost

***EF Education–EasyPost*** (*UCI komandas kods*: **EFE**) ir profesionāla ASV šosejas riteņbraukšanas komanda, kura dibināta 2007. gadā, apvienojot *TIAA-CREF* un *5280* talantu komandas. Šobrīd komandai ir *[[UCI ProTeam]]* statuss un tā piedalās *[[UCI World Tour]]* sacensībās. Komandas ģenerālmenedžeris ir bijušais riteņbraucējs Džonatans Voterss.

## Pretdopinga programma
thumb|Komandas autobuss 2015. gadā
Kad komanda sāka startēt UCI kontinentālajās sacensībās, tā uzsāka dalību *Agency for Cycling Ethics* organizācijas programmā, lai cīnītos ar dopinga lietošanu. Programmas dalībnieki tiek atkārtoti pārbaudīti, lai izveidotu bioloģisko pasi, stabilu dažādu rādītāju profilu. Nākamie testi pārbauda, vai šie rādītāji nav mainījušies. Ja tā ir noticis, braucējs ir vai nu slims, vai arī var būt lietojis veiktspēju uzlabojošas vielas. Ja ir pamanīta kāda izmaiņa, braucējs nedrīkst piedalīties sacensībās, līdz rādītāji nav atgriezušies pie normas.

## Latvijas sportisti
2016.—2017. gada sezonās komandu pārstāvēja Latvijas riteņbraucējs Toms Skujiņš.

## 2022. gada sezona
### Komandas sastāvs

### Uzvaras

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Karagājiens uz Kernavi (1279)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte 13. gadsimta vidū. Livonijas karaspēks devās karagājienā uz Kernavi.]]

**1279. gada karagājiens uz Kernavi** notika 1279. gada februāra beigās Lietuvas-Livonijas kara (1262—1282) laikā. Pirms tam Traidena vadītais karaspēks neveiksmīgi aplenca Dinaburgas pili. 

Livonijas ordeņa karagājienā piedalījās arī Dāņu Igaunijas bruņinieki Rēveles zemes kapteiņa () Eilarda no Hobergas vadībā, Kokneses bruņinieks Johans no Tīzenhauzenes un viņa kaimiņš bruņinieks Heinrihs no Frangenes. 

## Atskaņu hronikas vēstījums
[thumb|350px|Traidena rezidence - [Kernaves pilskalnu komplekss mūsdienās.]]
Kad Livonijas ordeņa mestrs Ernests no Raceburgas uzzināja par Traidena uzbrukumu Dinaburgai, viņš ordeņa brāļiem apsolīja šo uzbrukumu atmaksāt un doties karagājienā uz Lietuvu. Viņš aicināja karagājienam piebiedroties arī Rēveles bruņiniekus un Rīgas arhibīskapa vasaļus ar viņu karapulkiem un nolika pulcēšanās datumu.
        
Ordeņa brāļi un viņu sabiedrotie sapulcējās Rīgā, kur viņiem piebiedrojās arī kuršu un zemgaļu karapulki. Par karagājiena mērķi tika izsludināta Lietuvas galvaspilsēta Kernave (*Kernowen*). Iebrucēji sadalījās karapulkos un izpostīja ķēniņa Traidena zemi (*kuniges Thoreiden lant*). Tad viņi ar kara laupījumu devās mājup, bet ķēniņš Traidens sapulcināja savu karaspēku un viņiem sekoja un sakāva kaujā pie Aizkraukles. 

## Atsauces

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Sloboda (Kalniešu pagasts)

**Sloboda** () ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Daugavas labajā krastā starp Stirnas un Tabaķenkas ietekām  no pagasta centra Kalniešiem,  no novada centra Krāslavas un  no Rīgas.

Slobodā atrodas Indricas katoļu baznīca (valsts nozīmes arhitektūras un mākslas piemineklis) un kapsēta.

1897. gadā katoļu ciemā bija 22 sētas ar 69 cilvēkiem.
## Atsauces
Adamsa rags

**Adamsa rags** () ir zemesrags Antarktīdā, Boumena pussalas galējais dienvidu punkts netālu no Ronnes šelfa ledāja frontes. Atrodas Gārdnera līča ieejas ziemeļu malā un nosacīti atdala Pālmera Zemes Orvila krastu no Lesitera krasta. Zemesragu atklāja 1947.—1948. gada Finna Ronnes ekspedīcija un nosauca par godu ekspedīcijas pilotam, ASV armijas gaisa spēku leitnantam Čārlzam Adamsam *(Charles J. Adams)*.

## Atsauces
Salaspils memoriāls

thumb|170px|Salaspils memoriāls
**Salaspils memoriāls** ir piemiņas memoriāls Salaspils novadā. Atklāts 1967. gadā bijušās Salaspils koncentrācijas nometnes (1941—1944) vietā, un tā kopējā platība ir . Emocionāli iespaidīgais memoriālais ansamblis ir starptautiska mēroga un nozīmes brutālisma stila objekts, spilgts tēlniecības un arhitektūras sintēzes piemērs. Memoriāls iekļauts Latvijas kultūras kanonā. Memoriāls atrodas Salaspils novada Daugavas muzeja pārziņā.

Arhitekti: Gunārs Asaris, Ivars Strautmanis, Oļģerts Ostenbergs, Oļegs Zakamennijs.

Tēlnieki: Oļegs Skarainis, Ļevs Bukovskis, Jānis Zariņš.

## Salaspils memoriālā ansambļa vēsturiskā attīstība
1940. gadu beigās Latvijas PSR tautsaimniecība bija nostabilizējusies pietiekamā līmenī, lai nopietnāk pievērstos pieminekļu un ansambļu plānošanai, kas kalpotu kā piemiņa kara varoņiem un fašisma upuriem. 1959. gadā tika nolemts rīkot republikānisku konkursu par labāko ideju, lai iemūžināto vēsturiskos notikumus un pieminētu bojā gājušos. 1959. gadā, kad sākās Salaspils memoriālā ansambļa idejas meklējumi, tajā piedalījās daudzi republikas arhitekti un tēlnieki. Autoru kolektīvu izveidoja no konkursa uzvarētājiem, kurus pārstāvēja arhitekti Oļegs Zakamennijs, Gunārs Asaris, Oļģerts Ostenbergs un tēlnieki Ļevs Bukovskis, Oļegs Skarainis un Jānis Zariņš. 

Salaspils memoriālā ansambļa konkursa noteikumos bija noteikta prasība ar mākslinieciskajiem un arhitektoniskajiem līdzekļiem atzīmēt divas piemiņas vietas:
* Salaspils koncentrācijas nometni, kas Salaspils mežā pastāvēja no 1941. līdz 1944. gadam;
* Padomju karagūstekņu apbedīšanas vietu, kuri pirmajā kara ziemā bija miruši no pārmērīgas darba slodzes vai bada. Apbedīšanas vieta atradās netālu no Rīgas-Daugavpils šosejas, klajā laukā ar vairākiem kokiem vidū. 

Salaspils memoriālais ansamblis bija īpašs ar faktu, ka tas bija pirmais pēckara gados veidotais ansamblis, kurā papildus tēlniecībai tika izmantoti specifiski arhitektoniskie izteiksmes elementi. Memoriāla galvenie elementi sastāvēja no „dzīvības ceļa”, kurš ietvēra nometnes lauku ar brīvi izvietotām betona tēlu grupām un ieejas sienas, tā sauktā „dzīvības un nāves robeža”, kas vizuāli nodala memoriāla teritoriju no pārējās pasaules. 

Salaspils memoriālais ansamblis tika atklāts 1967. gada 31. oktobrī. Vēlāk, 1970. gadā, PSRS valdība memoriāla arhitektiem un tēlniekiem piešķīra Ļeņina prēmiju. Nedaudz vēlāk vietā starp Rīgas—Daugavpils šoseju un dzelzceļu tika atklāta otra Salaspils memoriālā ansambļa daļa — viens no pirmajiem pieminekļiem mocītajiem un mirušajiem karagūstekņiem, kurus izmantoja celtniecības darbos Salaspils koncentrācijas nometnē. Šī pieminekļa autori bija arhitekti Gunārs Asaris, Oļģerts Ostenbergs, Ivars Strautmanis, Oļegs Zakamennijs un tēlnieks Juris Mauriņš.

2018. gada februārī memoriāla monumentālajā ieejas galerijā atklāta patstāvīgā ekspozīcija. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Masat-1

***Masat-1*** (akronīms no **''Ma**gyar **Sat**tellite* — "ungāru pavadonis") ir [[Ungārija]]s pirmais [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]]. Tas palaists nesējraķetes [[Vega (nesējraķete)|Vega]] pirmajā lidojumā 2012. gada 13. februārī.

Pavadoni izgatavoja [[Budapeštas tehnoloģijas un ekonomikas universitāte]]s studenti.

*Masat-1* ar masu aptuveni 1 kg izgatavots pēc *CubeSat 1U* formas. Tas raidīja [[telemetrija|telemetriju]] 437,345 MHz frekvencē.

== Lidojuma gaita ==
*Masat-1* tika palaists  10:00 [[UTC]] ar nesējraķeti *Vega* no [[Gviānas kosmiskais centrs|Gviānas kosmiskā centra]]. *Vega*, kas ir vairāku Eiropas valstu kopražojums, šis bija pirmais lidojums. Kopā ar *MaSat-1* tika palaisti arī pavadoņi *LARES*, *ALMASat-1*, *XaTcobeo*, *UniCubeSat-GG*, *ROBUSTA*, *e-st@r*, *Goliat* un *PW-Sat*.

Pavadonis beidza eksistēt, ieejot Zemes atmosfērā 2015. gadā laika starp 9. un 10. janvāri.

== Ārējās saites ==
* [http://cubesat.bme.hu/ *Masat-1* vietne]  , [http://cubesat.bme.hu/?lang=en]  
* [http://space.skyrocket.de/doc_sdat/masat-1.htm *MaSat-1'' Gunter's Space page]
Vanagu apakšdzimta

**Vanagu apakšdzimta** (*Accipitrinae*) ir vanagu dzimtas (*Accipitridae*) apakšdzimta. Vanagu apakšdzimtā ir 50 sugas, kas iedalītas 4 ģintīs. Vanagu apakšdzimtas sugas mēdz saukt arī par **īstajiem vanagiem**.

Latvijā sastopamas 2 vanagu apakšdzimtas sugas: vistu vanags (*Accipiter gentilis*) un zvirbuļu vanags (*Accipiter nisus*).

## Īpašības
Vanagu apakšdzimtas sugas pamatā mājo mežu tuvumā. Tie nosēžas uz kāda koka zara un vēro apkārtni, upurim uzbrūkot pēķšņi un negaidīti. Tiem visiem ir raksturīgas garas astes, plati spārni un ļoti laba binokulārā redze. To acs tīklenes 1&nbsp;mm² ir 1 miljons fotoreceptorās šūnas. Salīdzinoši cilvēkam ir 200 000 fotoreceptorās šūnas 1&nbsp;mm².

## Sistemātika
**Vanagu apakšdzimta** (*Accipitrinae*)
* ģints: Garastes vanagi (*Urotriorchis*)
* ģints: Jaungvinejas vanagi (*Megatriorchis*)
* ģints: Okeānijas vanagi (*Erythrotriorchis*)
* ģints: Vanagi (*Accipiter*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* IBC: Hawks and Eagles (Accipitridae) 
* Accipitrinae
Istalsna

**Istalsna** ir ciems Ludzas novada Isnaudas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā Istalsnas upes un Istalsnas ezera krastā pie autoceļa P136  no pagasta centra Martišiem,  no novada centra Ludzas un  no Rīgas.
Istalsnā atrodas klubs, pasta nodaļa, veikals, katoļu baznīca.

## Vēsture
thumb|left|Istalsnas 6-klasīɡās pamatskolas ēka (1937).
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Istalsnas muižas *(Istalno)* centra. Muiža vēstures avotos pirmoreiz minēta 1784. gadā. 
1897. gadā muižā bija 5 sētas.

1921. gadā bijušajā muižas mājā nodibināja Istalsnas skolu ar 7 ha zemes, kurai apkārt bija parks un augļu dārzs. Skolnieku skaits 1921. gadā – 40, 1931. gadā – 77. 1932. gadā to pārveidoja par 6-klasīɡo pamatskolu, pēc 1950. gada par Istalsnas 7-gadīgo, 1962. gadā par 8-gadīgo pamatskolu, kuru slēdza 1976. gadā.

Latvijas PSR laikā tas bija padomju saimniecības «Istalsna» centrālais ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Istalsna (nozīmju atdalīšana)

**Istalsna** var būt:
* Istalsna — apdzīvota vieta Isnaudas pagastā
* Istalsna — stacija dzelzceļa līnijā Krustpils—Zilupe
* Istalsna — upe, Lielā Ludzas ezera pieteka

## Skatīt arī
* Istalsnas ezers
1360. gads

**1360. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 15. marts — Simtgadu karš: franču armija iebruka Anglijas dienvidos.
* 9. maijs — Simtgadu karš: starp Angliju un Franciju tika noslēgts pamiera līgums uz 10 gadiem.
* 25. jūlijs — no Vroclavas tika izraidīti ebreji.
* 24. oktobris — Simtgadu karš: Francijas pilsētā Kalē tika ratificēts miera līgums starp Angliju un Franciju.
* 5. decembris — Francijā tika laista apgrozībā jauna valūta — Francijas franki.

### Nezināms datums
* Dānijas karalis Valdemārs IV atkaroja zviedriem ieķīlāto Skones pussalu.

## Dzimuši
* 5. maijs — Junle, Ķīnas imperators (miris 1424. gadā)
* iespējams — Jans Žižka (*Jan Žižka*), husītu līderis (miris 1424.)

## Miruši
Verdenas līgums

right|250px|thumb|Franku impērijas sadalīšana pēc Verdenas līguma
**Verdenas līgums** (*Pactus Verdunensis*) bija 843. gadā Verdenā parakstīts līgums, kura rezultātā Kārļa Lielā mazdēli Lotārs I, Ludviķis Vācietis un Kārlis II Plikgalvis sadalīja savā starpā vectēva atstāto Franku impēriju.

## Konteksts
Franku impērija sasniedza savu lielāko teritoriju Kārļa Lielā valdīšanas laikā (768–814), aptverot lielu daļu Rietumeiropas. Pēc Kārļa Lielā nāves impēriju mantoja viņa dēls Ludviķis I Dievbijīgais (*Louis le Pieux*), taču viņa valdīšanu raksturoja konflikti ar dēliem par varas sadali. Ludviķa Dievbijīgā dēli — Lotārs I (*Lothair* I), Ludviķis Vācietis (*Louis the German*) un Kārlis Plikgalvis (*Charles the Bald*) — savstarpēji cīnījās par varu. Pēc Ludviķa nāves 840. gadā konflikts pārauga pilsoņu karā, līdz brāļi vienojās par teritoriju sadali.

Lotārs I, kurš reizē saglabāja arī imperatora titulu, ieguva impērijas Itālijas daļu, kā arī joslu starp Reinu un Ronu, Ludviķis Vācietis ieguva zemes uz austrumiem no Reinas, bet Kārlis II Plikgalvis teritoriju uz rietumiem no Reinas. 

## Līguma noslēgšana
Līgums tika noslēgts Verdenas pilsētā (mūsdienu Francijā), un tas noteica Franku impērijas sadalīšanu trīs daļās:

# Lotāra I teritorija (Vidusfranku valsts):
#* Lota, kā vecākais dēls, ieguva titulu 'imperators' un kontroli pār centrālo daļu, kas ietvēra Itāliju, Burgundiju, Lotringu un Provansu.
#* No viņa vārda cēlies reģiona nosaukums Lotaringija (Lorraine).
# Ludviķa Vācieša teritorija (Austrumfranku valsts):
#* Ludviķis ieguva austrumu daļu, kas aptvēra vācu zemes — mūsdienu Vācijas teritoriju.
#* Šī daļa kļuva par Svētās Romas impērijas priekšteci.
# Kārļa Plikgalvja teritorija (Rietumfranku valsts):
#* Kārlis ieguva rietumu daļu, kas aptvēra lielāko daļu mūsdienu Francijas. 

Turklāt sadalītās teritorijas vēl ilgāku laiku pilnībā nesarāva saites savā starpā (līdz 888. gadam).

## Vēlākā ietekme
No vidusdaļas vēlāk izveidojās Nīderlande, Beļģija, Šveice, Elzasa Lotringa un daļa Itālijas, no austrumdaļas veidojās vēlākā Vācija un no rietumdaļas Francija. Līdz ar šo sadalījumu ne tikai tika ielikti pirmie vēlākās Eiropas politiskā un teritoriālā sadalījuma pamati, bet arī Eiropas iekšējās pretrunas, kas periodiski izvērsās asiņainos karos, kuri turpinājās līdz pat Otrā pasaules kara beigām.

## Atsauces
Seriālā mūzika

[thumb|right|350px|Sešu ritmiskās vērtībās elementu rinda, kas ir izmantota [Luidži Nono skaņdarbā *Variazioni canoniche*]]
**Seriālā mūzika** jeb **seriālisms** ir mūzika, kuras skaņdarbos sēriju tehnikas pamatprincips attiecināms arī uz citiem mūzikas valodas elementiem: ritmu, tembru, dinamiku un artikulāciju. Seriālā mūzika aizsākās galvenokārt ar Arnolda Šēnberga 12 toņu tehniku, arī viņa skolnieki palīdzēja seriālās mūzikas attīstībā kā 20. gadsimta atonālās mūzikas piemēram. Seriālās mūzikas pārstāvji uzskatīja, ka 20. gadsimta mūzikā pastāvošās atsevišķas elementu autonomizācijas dēļ priekšplānā var izvirzīt jebkuru elementu.
Solaris Urbino 18 Hybrid

**Solaris Urbino 18 Hybrid** ir zemās grīdas savienotais autobusu modelis, kas paredzēts pasažieru pārvadāšanai pilsētas robežās. To ražo Polijas autobūves uzņēmums Solaris Bus & Coach Polijā Boļehovo-Osedlē (netālu no Poznaņas), Lielpolijas vojevodistē. Solaris Urbino 18 Hybrid bija viens no pirmajiem hibrīdautobusu modeļiem Eiropā, tā sērijveida ražošana tika uzsākta 2006. gadā. Autobuss ir aprīkots ar diviem elektrodzinējiem un vienu dīzeļdzinēju.

## Tehniskais raksturojums
### Dīzeļdzinējs
Par vienīgo autobusa Solaris Urbino 18 Hybrid dīzeļmotoru kalpo firmas Cummins ražotais dzinējs. Ražotājs piedāvā izvēli starp 8,9 litru ISLe4 dzinējs, kurš var attīstīt 340 Zs lielu jaudu, vai ISBe4 dzinēju, kurš var attīstīt 250 Zs lielu jaudu. Transportlīdzeklis atbilst Euro-4 izmešu gāzu normai.

### Elektrodzinējs
Par autobusa galveno tehniskā aprīkojuma sastāvdaļu var uzskatīt divus elektromotorus, kuri katrs var attīstīt 75kW lielu jaudu. Elektriskā piedziņa sver 417 kg.

### Rekuperācijas funkcija
Autobusa dzinēja nodalījumā ir uzstādīta 437 kg smaga Niķeļa-Metālhidrāta baterija, kura transportlīdzekļa bremzēšanas laikā neizlietoto elektromotora saražoto enerģiju spēj uzkrāt, tādējādi samazinot enerģijas zudumus un padarot efektīvāku elektromotora darbību. Autobusam uzsākot braukšanu, uzkrātā enerģija tiek patērēta. Pateicoties šādam baterijas darbības principam, tā nav ārēji jāuzlādē. Ražotājs ir paziņojis, ka baterijas kalpošanas ilgums varētu būt aptuveni seši gadi.

## Izmēģināšana Rīgā
2012. gada februārī Rīga izmēģināšanas nolūkos no Polijas pilsētas Poznaņas saņēma Solaris Urbino 18 Hybrid autobusu. Tā svinīgā prezentācija notika 2012. gada 21. februārī RP SIA "Rīgas satiksme" 7. autobusu parkā Vestienas ielā. Pasākumā piedalījās arī pārstāvji no uzņēmuma Solaris Bus & Coach. No 2012. gada 17. līdz 26. februārim transportlīdzeklis kursēja pa 40. autobusu maršrutu. 28. februārī to nosūtīja atpakaļ uz Poznaņu, kur tas strādāja līdz 2021. gadam.

## Skatīt arī
* Autobuss
* Solaris Bus & Coach

## Atsauces

## Ārējās saites

* Informācija par autobusu modeli Solaris Urbino 18 Hybrid
GJ 1214 b

thumb|220px|GJ 1214 b (vidū) izmēru salīdzinājums ar Zemi un Neptūnu
**GJ 1214 b** ir citplanēta, kas riņķo ap zvaigzni GJ 1214, kas atrodas 40 gaismas gadu attālumā no Saules Čūskneša zvaigznājā. Planēta tika atklāta 2009. gada 16. decembrī. Tā tiek klasificēta kā "Superzeme", jo tā ir 2,68 reizes lielāka un 6,55 reizes smagāka par Zemi. Pētījumi liecina, ka uz GJ 1214 b planētas ir daudz vairāk ūdens un mazāk iežu nekā uz Zemes, kas tādējādi to padara par hipotētisku ūdens planētu. Tiek pieņemts, ka vidējā temperatūra uz planētas sasniedz 232&nbsp;°C. 

## Skatīt arī
* Ūdens planēta

## Atsauces
Toms Simpsons

**Toms Simpsons** (; —) bija pēckara gados panākumiem bagātākais Anglijas šosejas riteņbraucējs. Simpsons bija pirmais britu pasaules čempions šosejas riteņbraukšanā; šo panākumu tikai 2011. gadā spēja atkārtot Marks Kevendišs. T. Simpsons uzvarēja trīs klasiskajās riteņbraukšanas sacensībās Parīze-Nica un divos *[[Vuelta a España]]* posmos. Viņš mira no pilnīga pārguruma Vantū kalna nogāzēs 1967. gada Tour de France 13. posmā. Pēc nāves tika konstatēts, ka viņš bija lietojis amfetamīnu un alkoholu (kombinācija, kas izrādījās nāvējoša kopumā ar karstumu, smago kāpumu Vantū kalnā un vēdera problēmām).

## Atsauces

## Ārējās saites
Ansis Leitāns

**Ansis Leitāns** (1815—1874) bija viens no jaunlatviešu kustības dalībniekiem. Viņš bija latviešu žurnāla „Mājas Viesis” dibinātājs (1856), redaktors un tulkotājs. A. Leitāns tiek uzskatīts par vienu no pirmajiem latviešu tautības rakstniekiem latviešu rakstniecības vēsturē.

## Dzīvesgājums
Ansis Leitāns dzimis 1815. gada 28. aprīlī Piņķu muižas „Ļutās” muižas kalpa ģimenē. Bērnībā pārslimotas slimības dēļ viņš ieguva mugurkaula deformāciju, tādēļ nespēja strādāt smagāku fizisku darbu. Visas zināšanas centīgais zēns apguva pašmācības ceļā, vienīgi 1828. gada pavasarī viņš trīs nedēļas apmeklēja Annas muižas skolu, kur mācījās rēķināt, lasīt un rakstīt vāciski. Kad 1829. gadā viņa tēvs kļuva par Šampētera muižas pārvaldnieku, Ansis kārtoja viņam visus rakstu darbus un palīdzēja lauksaimniecības darbos.
1832. gadā laikrakstā „Tas Latviešu Ļaužu Draugs” izdoti pirmie Leitāna dzejoļi, bet vēlāk viņa dzejoļi un tulkojumi parādījās arī „Latviešu Avīzē”. No 1845. gada Leitāns bija Bieriņu, bet no 1847. gada Piņķu un Beberbeķu apvienotās pagasttiesas rakstvedis. Brīvajā laikā viņā nodarbojās ar romantisko vācu rakstnieku (galvenokārt Kristofa Šmīda) stāstu tulkošanu un izdošanu, kas iemantoja lielu popularitāti.

1856. gadā viņš kopā ar Ernestu Plātesu nodibināja jaunu laikrakstu „Mājas Viesis”, kura pirmais numurs iznāca 1856. gada 2. jūlijā. Līdz pat mūža beigām Leitāns bija tā redaktors un rakstu autors. Par aktīviem avīzes līdzstrādniekiem kļuva Kaspars Biezbārdis un Bernhards Dīriķis, kuru publicētie raksti ietekmēja latviešu sabiedrību. 1860. un 1861. gadā sakarā ar „Mājas Viesa” rakstiem notika pirmā publiskā diskusija ar vācu mācītājiem par to, vai latvieši spēj veidot pilnvērtīgu savas tautas kultūru.
1861. gada vasarā Ansis Leitāns, Kaspars Biezbārdis, Krišjānis Valdemārs, Juris Alunāns un citi parakstīja „Latviešu valodas un literatūras biedrības” statūtu projektu. No 1867. gada Leitāns līdztekus darbam avīzē strādāja par rakstvedi Voleros, Mīlgrāvī un Bieriņu pagastā.

Miris 1874. gada 15. maijā, apglabāts Mārtiņa kapos.

## Tulkotie stāsti
* „Grāfa lielmāte Genovēva” (1845)
* „Kara lielskungs Eistāķius” (1846)
* „Priežukalna Roze” (1847)
* „Barons Bundulis” (1847)
* „Šveidlera Marija” (1845)
* „Lielmāte Grietiņa” (1850)
* „Puķu-kurvīts” (1851)

## Atsauces
Enhanced Data Rates for GSM Evolution

**Enhanced Data Rates for GSM Evolution (EDGE)** ir GSM modulāciju un kodēšanas shēmu sistēma. EDGE mēdz dēvēt arī par **EGPRS**, jo to izmanto GSM pakešu servisam - GPRS ar nolūku salāgot radio kanāla kvalitāti un datu plūsmas ātrumu. Tā kā EDGE ir GPRS uzlabojums, visi EDGE mobilie telefoni atbalsta arī GPRS.
EDGE ir 3GPP standartizēta kā GSM tehnoloģija.

## EDGE darbības principi
### Kodēšanas shēmas
Kā zināms, radio uztveršanas apstākļi var būt ļoti dažādi un tie var mainīties vienas datu sesijas laikā. Ja radio kanāla kvalitāte ir zema - ir daudz traucējumi vai interference uztvertajam un demodulētajam ciparu signālam var būt daudz kļūdainu bitu. Lai atrastu un izlabotu kļūdainos bitus, kļūdu labošanas algoritmam ir vajadzīga papildus informācija - informācijas virsdaudzums, jeb redundance. Jo sliktāks radiokanāls, jo lielāks virsdaudzums ir vajadzīgs. Šim nolūkam EDGE, atkarībā no kļūdu daudzuma, tiek izmantotas vairākas kodēšanas shēmas. Jo lielāks virsdaudzums ir jāpievieno derīgajam signālam, jo mazāks derīgās informācijas daudzums var tikt pārraidīts attiecīgajā laika sprīdī.

### EDGE modulācija
EDGE tiek izmantoti divi modulācijas veidi - GMSK un 8PSK. EDGE datu sesija vienmēr tiek sākta ar GMSK modulāciju. Labos radio uztveršanas apstākļos kļūdu ir tik maz ka ir racionāli GMSK modulācijas vietā izmantot 8PSK modulāciju un iegūt lielāku datu pārraides ātrumu.

### EDGE modulāciju un kodējumu shēmas (MCS)
Protams, nav racionāli pielietot modulācijas un kodēšanas shēmas izolēti, nav arī racionāli piemēram pielietot 8PSK modulāciju, bet vislielāko virsdaudzumu. EDGE ir izveidotas deviņas kodēšanas un modulācijas kombinācijas. Tās ir sanumurētas no traucējumnoturīgākās, bet lēnākās uz ātrāko, bet traucējumjūtīgāko.

:

Tā kā datu sesiju uzsākot, radio kanāla kvalitāte nav zināma, sesija vienmēr tiek uzsākta ar MCS-1 un tad pakāpeniski MCS tiek palielināta. No abonenta viedokļa tas izskatās kā "ieskriešanās" kad lejupielādes sākumā ātrums ir mazs un pēc tam tas pakāpeniski palielinās. Savukārt, radio apstākļiem pasliktinoties, pārraide pakāpeniski tiek pārslēgta uz zemāku MCS.

## Skatīt arī
* GSM
* GPRS
* UMTS
* HSDPA
* GMSK
* 8PSK