Rīgas Valsts tehnikums

350px|thumb|Skats uz Rīgas Valsts tehnikumu (bijušo ķeizara Nikolaja I ģimnāziju) no Jēkaba laukuma puses (1920. gadi)
**Rīgas Valsts tehnikums**, saīsinājumā **RVT**, ir mācību iestāde Rīgā, dibināta , Latvijas PSR laikā bija pārdēvēts par Rīgas Industriālo politehnikumu.

Rīgas Valsts tehnikumā mācās vairāk nekā 2500 audzēkņu. Tehnikumā ir deviņas nodaļas un četras struktūrvienības reģionos. Tehnikumu absolvējuši vairāk nekā 35 000 speciālistu.

## Priekšvēsture
Pēc 1802. gada Krievijas Impērijas izglītības reformas Rīgas Ķeizarisko liceju Pils laukumā pārveidoja par Vidzemes guberņas ģimnāziju. 1890. gadā to pārdēvēja par Nikolaja I ģimnāziju un pārvietoja uz 1891. gadā pabeigto ēku tagadējā Kr. Valdemāra ielā 1c, kur pēc Pirmā pasaules kara ierīkoja Rīgas Valsts tehnikumu.

## Vēsture
Vācu okupācijas laikā 1918. gada 21. oktobrī Rīgā atvēra Būvtehniskās sabiedrības tehnikumu ar 240 audzēkņiem. Būvtehniskās sabiedrības valde lūdza Latvijas valdību pārņemt tehnikumu valsts apgādē. Izglītības ministrija 1919. gada 24. augustā nodeva Būvtehniskajai sabiedrībai bijušās Nikolaja ģimnāzijas telpas Krišjāņa Valdemāra (toreiz Nikolaja) ielā 1c, piešķirot arī nepieciešamos līdzekļus. Būvtehniskā sabiedrība saveda kārtībā okupācijas karaspēku noplicināto un izdemolēto trīsstāvīgo ķieģeļu ēku, kas pēc arhitekta A. Kīzelbaša projekta celta 1891. gadā (1935. gadā ēkai uzcēla piebūvi, kas vērsta uz Noliktavas ielu, 1970. gadā – jauno laboratoriju korpusu un vēlāk sporta zāli).

Latvijas Ministru kabineta sēdē 1919. gada 29. decembrī pieņēma lēmumu atvērt tehnisko vidusskolu kā valsts mācību iestādi. Darbojās būvniecības nodaļa, kultūrtehniskā nodaļa, drīz nāca klāt ķīmijas un mehānikas, bet ar 1929./30. mācību gadu – elektrotehnikas nodaļas, nedaudz vēlāk – arī dzelzceļa ekspluatācijas nodaļa.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūnijā tehnikumā nomainīja administrāciju, daļēji arī mācību programmas, spītējot kara laika grūtībām, mācības turpināja – audzēkņu skaits pārsniedza tūkstoti. Pēc kara 1945. gadā tehnikumu pārdēvēja par **Rīgas industriālo politehnikumu**. 
Nosaukumu „Rīgas Valsts tehnikums” atjaunoja 1991. gada 30. augustā.
Pēdējos gados uzcelts Praktisko mācību centrs ar mūsdienīgām iekārtām, renovēta sporta zāle un 1974. gadā celtā laboratorijas ēka.

### Direktori
* Jānis Ozoliņš
* Ansis Grīnbergs, 
* Ādolfs Vickopfs 
* Dainis Markuss (no 1991. gada) 
* Dagnija Vanaga (no 2012. gada)

## Nodaļas

* Auto nodaļa
* Datorikas nodaļa
* Drukas un mediju tehnoloģiju nodaļa
* Dzelzceļa nodaļa
* Enerģētikas nodaļa
* Kokapstrādes nodaļa
* Komercdarbības nodaļa
* Ķīmijas tehnoloģijas nodaļa
* Mašīnbūves nodaļa

## Absolventi
Līdz 1940. gadam tehnikumu absolvēja 1505 audzēkņi, daudzi turpinājuši izglītību augstākajās mācību iestādēs, kļuvuši par uzņēmējiem, rūpniekiem, izciliem tautsaimniecības, zinātnes, kultūras
darbiniekiem.

* Hugo Legzdiņš, komandkapteinis, 1924. gada Mehānikas nodaļas absolvents
* Kārlis Irbītis, lidmašīnu konstruktors un būvētājs 
* Teofīls Dreimanis, dizainists 
* Aleksandrs Laime, Venecuēlas ”džungļu valdnieks” 
* Valdis Birkavs, Latvijas  ekspremjers  
* Egons Lavendelis, RPI rektors 
* Gunārs Čipēns 
* Uldis Viesturs
* Mārtiņš Kalniņš
* Valdis Dišlers, LMA rektors 
* Olģerts Ozols, LLA rektors 
* Skaidrīte Smildziņa-Budovska, TTT basketboliste  
* Maigonis Valdmanis, basketbolists
* Raimonds Karnītis, basketbola treneris 
* Reinis Nitišs, Eiropas čempions autorallijā
* Māris Saukāns, būvsabiedrības „ RBSSKALS”  vadītājs
* Māris Vītols, ministrs
* Dzintars Rasnačs, ministrs
* Ainārs Šlesers, ministrs 
* Ēriks Jēkabsons, ministrs 
* Jānis Janovskis, ministrs

## Atsauces

## Literatūra
* 1. Rīgas Valsts tehnikums 95. 2014, 223 lpp. .