open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grenādas futbola izlase

**Grenādas** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Grenādu starptautiskās futbola sacensībās. Grenādas futbola izlasi pārvalda Grenādas Futbola asociācija.

## Pasaules kausā
* 1930—1974 — *Atradās [[Lielbritānija]]s sastāvā*
* 1978 — *Nebija [[FIFA]] dalībnieks*
* 1982 — *Nekvalificējās*
* 1986 — *Izstājās*
* 1990—1994 — *Nepiedalījās*
* 1998—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONCACAF zona|Nekvalificējās]]*

## Zelta kausa izcīņā
* 1963—1973 — *Atradās [[Lielbritānija]]s sastāvā*
* 1977 — *Nepiedalījās*
* 1981 — *Nekvalificējās*
* 1985 — *Izstājās*
* 1989—1991 — *Nepiedalījās*
* 1993—2007 — *Nekvalificējās*
* 2009 — *Grupu turnīrs*
* 2011 — *Grupu turnīrs*
* 2013—2019 — *Nekvalificējās*
* 2021 — *Grupu turnīrs*
* 2023-2025 *Nekvalificējās*
## Sasniegumi
* **[[Karību kauss futbolā|Karību kauss]]**
**  finālisti (2): 1989, 2008 

## Atsauces

## Ārējās saites
*Grenada at FIFA.com (archived 9 June 2007)
*Grenada at CONCACAF.com (archived 16 December 2013)
*Grenada Football Association (official website)
Dugi Otoka

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q725802"
}


**Dugi Otoka** (, tulkojumā "Garā sala") ir Horvātijas sala Adrijas jūrā uz rietumiem no Zadaras. Sala izstiepta ziemeļrietumu-dienvidaustrumu virzienā. Tā ir lielākā un vistālāk no krasta esošā sala Dalmācijas centrālajā daļā. Savienota ar kontinentu ar prāmju līnijām. Salas dienvidu daļā ierīkots Telaščicas dabas parks, kura teritorijā izveidojies sālsezers. Kā daudzas Horvātijas salas, Dugi Otoka ir populārs tūrisma objekts.

## Ārējās saites
Dzimstība

thumb|Valstis pēc vidējā dzimstības koeficienta 2017. gadā
**Dzimstība** jeb **dzimstības koeficients** ir demogrāfisks rādītājs dzimušo skaitu uz 1000 iedzīvotājiem noteiktā laikposmā. Dzimstības koeficientu (kopā ar mirstības un migrācijas rādītājiem) izmanto, lai novērtētu iedzīvotāju skaita pieaugumu.

## Dzimstības samazināšanās
Pasaulē ir vērojama globāla demogrāfiskā tendence — Zemes iedzīvotāju novecošanās (izņemot Subsahāras Āfriku), un demogrāfiskā krīze, ko tā jau ir izraisījusi vairākās valstīs — gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs. Dzimstības samazināšanās ir vispārēja Zemes iedzīvotāju globālās demogrāfiskās pārejas tendence.

Sociālo aptauju dati liecina, ka reproduktīvā uzvedība ir maz atkarīga no materiālajiem faktoriem un ir vairāk vērsta uz sabiedrības kultivēto iekšējo reproduktīvo attieksmi.

## Skatīt arī
* Summārais dzimstības koeficients

## Ārējās saites

## Atsauces
Viļņas Pētera un Pāvila pareizticīgo baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1984656"
}

**Viļņas Pētera un Pavila pareizticīgo baznīca** (, ) ir 1908. gadā uzcelts Lietuvas Pareizticīgās baznīcas koka dievnams, kas atrodas Lietuvas galvaspilsētas Viļņas Naujoji Vilņas rajonā, reģionālas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 17389).

1903. gadā ar Viļņas gubernatora sievas Sofijas Verjovkinas atbalstu tika nodibināta komiteja baznīcas celtniecībai. 1908. gadā koka baznīcu iesvētīja Viļņas arhibīskaps Nikandrs. 1914. gadā tika uzsākta ķieģeļu baznīcas celtniecība. Pirmā pasaules kara laikā, kad 1915. gadā Viļņu ieņēma vācieši, daļēji uzbūvētā celtne tika nojaukta un ķieģeļi izmantoti pulvera rūpnīcas celtniecībai. 1933. gadā dievnams kļuva par atsevišķas draudzes baznīcu. Pēc PSRS okupācijas 1947. gadā draudze tika reģistrēta, bet 1955. gadā izbūvēts jauns zvanu tornis.

## Ārējās saites
* 
* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Džabalpura

**Džabalpura** (, , ) ir pilsēta Indijas centrālajā daļā, Madhja Pradēšas štatā. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 1,27 miljoni iedzīvotāju, tā ir trešā lielākā pilsēta Madhja Pradēšā aiz Indauras un Bhopālas. Džabalpurā atrodas štata augstākā tiesa, kā arī citas nozīmīgas valsts iestādes. Narmadas upes krastos atrodas Marmora klintis, kas ir populārs tūristu galamērķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šolta

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q392225"
}


**Šolta** () ir Horvātijas sala Adrijas jūrā uz dienvidrietumiem no Splitas un uz rietumiem no Bračas salas. Šolta ir sens vīnkopības centrs. Kā daudzas Horvātijas salas, Šolta ir populārs tūrisma objekts.

## Ārējās saites
Kombinētā ieskaite Tour de France

**Kombinētā ieskaite** bija *[[Tour de France]]* riteņbraukšanas sacensību ieskaite, kuras līderim piešķīra daudzkrāsainu kreklu.

## Vēsture
1968. gadā *Tour de France* tika ieviesta kombinētā ieskaite. Kopš 1969. gada līderis tika atpazīts pēc baltas krāsas krekla. To piešķīra tiem riteņbraucējiem, kuriem kopumā vislabāk veicās visās pārējās ieskaitēs: kopvērtējumā, punktu un kalnos braukšanas ieskaitē. Tā tika uzskatīta par universālā riteņbraucēja ieskaiti. Kombinētajā ieskaitē tika ierindoti tikai velobraucēji, kuri bija iekļauti katrā no trim pārējām ieskaitēm. Rangs tika izveidots, saskaitot riteņbraucēju rangus trīs citās ieskaitēs: 1 punkts par 1. vietu, 2 punkti par 2. vietu un tā tālāk. Riteņbraucēji, kuri bija vienā rangā ar citu braucēju kādā no citām ieskaitēm, saņēma atbilstošo punktu vidējo vērtību (piemēram, ja divi riteņbraucēji ieņēma dalītu 3. vietu kādas kvalifikācijas rangā, tad abi saņēma pa (3+4)/2 = 3,5 punktiem). Par ieskaites uzvarētāju pasludināja braucēju ar vismazāko kombinēto punktu summu.

Sākot ar 1975. gadu, kombinētā ieskaite uz laiku tika atcelta, un balto kreklu piešķīra jauno braucēju ieskaites līderim.

1980. gadā tika atkārtoti ieviesta kombinētās ieskaite, ko sponsorēja Francijas televīzijas stacija TF1, tāpēc to oficiāli nosauca par "Grand Prix TF1". Tā pastāvēja līdz 1984. gadam, kad kombinētā ieskaite atkal tika likvidēta. 1985. gadā atkal tika ieviesta kombinētā ieskaite un šoreiz tika izmantots daudzkrāsains krekls. Pēc 1989. gada tūres kombinētā ieskaite tika pārtraukta, jo jaunais sacensību direktors Žans Marī Leblāns vēlējās tūri modernizēt. Kopš tā laika tūrē piešķirti tikai dzeltenais, baltais, zaļais un punktotais krekls.

## Kombinētās ieskaites rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Negatīvā brīvība

**Negatīvā brīvība** tiek raksturota kā brīvība no citu cilvēku vardarbīgas iejaukšanās un tiek izmantota kā pretstats pozitīvajai brīvībai, kas tiek definēta kā indivīda brīvība no sociālās sistēmas ierobežojumiem sabiedrībā, piemēram, seksisma vai rasisma.

Negatīvais brīvības jēdziens ir libertisma un klasiskā liberālisma galvenā ideja, kas to atšķir no sociālliberālisma un sociāldemokrātijas.

## Ārējās saites
Identity

***Identity*** () var būt:

* *[[Identity (albums)|Identity]]* — angļu muzikālā projekta *Zee* vienīgais albums,
* Identitāte" (*Identity*) — 2003. gada ASV *neo-noir* trillera filma.
Protosīnājas raksts

**Protosīnājas raksts** ir senākā zināmā fonogrāfiskā rakstu sistēma. Cēlies no ēģiptiešu hieroglifu raksta. Tiek uzskatīts, ka no protosīnājas raksta cēlušies feniķiešu un Dienvidarābijas rakstības, kas ir pamatā gandrīz visiem mūsdienu alfabētiem, abdžadiem, abugidām un sillabiskajiem alfabētiem. Dažkārt protosīnājas raksts tiek dēvēts arī par protokanaānas, paleofeniķiešu vai paleoebreju rakstu.

Lielāko daļu no zināmajiem aptuveni 40 uzrakstiem un uzrakstu fragmentiem 1904.—1905. gada ziemā senajās tirkīza raktuvēs Sarābit el Hādimā Sīnāja pussalas rietumos atklāja angļu arheologi Hilda un Flinderss Petri. Daži īsi uzraksti vēlākos laikos atrasti Kanaānā mūsdienu Palestīnā un Vādī el Holā netālu no Luksoras Nīlas ielejā. Pētnieki noteica, ka rakstība cēlusies no ēģiptiešu hieroglifiem, bet atšķirībā no tās nav logogrāfiska, bet ir fonogrāfiska. Protosīnājas rakstu paraugi atrasti starp ievērojami daudzskaitlīgākajiem hieroglifu un hieratikas uzrakstiem, kas lika domāt, ka tos radījusi no ēģiptiešiem atšķirīga ļaužu kopiena.

Sarābīt el Hādimas uzrakstus 10 gadus vēlāk daļēji atšifrēja britu eģiptologs Alans Gārdiners, kurš noteica, ka uzraksti ir senā semītu valodā un ir reliģiska satura.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sociālā antropoloģija

**Sociālā antropoloģija** ir cilvēku sabiedrību un kultūru uzvedības modeļu izpēte. Sociālantropologi pēta cilvēku sociālo attiecību struktūru, tostarp tradīcijas, ekonomisko un politisko darbību, likumdošanu, paražu tiesības, iedibinātos patēriņa un apmaiņas modeļus, radniecības un ģimenes struktūru, attiecības starp dzimumiem, pusaudžu nobriešanu un socializāciju, reliģiju utt. Pētījuma metodes sociālajā antropoloģijā ietver novērošanu, statistiskās aptaujas un intervijas.

Mūsdienu sociālā antropoloģija attīstījās Londonas Ekonomikas un politikas zinātņu skolā pēc Pirmā pasaules kara.

## Ārējās saites
Kašmiras sultanāts

**Kašmiras sultanāts** bija islāma valsts Kašmiras reģionā (Indijas subkontinenta ziemeļrietumos), kas pastāvēja no 1339. līdz 1540. gadam un no 1551. līdz 1589. gadam. No 1587. līdz 1589. gadam Kašmiras sultanāta teritorija tika iekļauta Mogulu impērijas sastāvā.

Ņemot vērā Kašmiras dabisko izolētību (no citiem reģioniem to atdala kalnu grēdas), islāma ietekme šajā reģionā izplatījās daudz lēnāk. Kašmiras islāmizāciju paātrināja Kašmiras karaļi, vervējot tjurku musulmaņu algotņus militārajā dienestā, kā arī sūfisma misionāru aktīvā darbība.

## Ārējās saites
Arturs Penns

**Arturs Hillers Penns** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu kino, teātra un televīzijas režisors un producents, uzskatīts par vienu no "Jaunās Holivudas" (*New Hollywood*) jeb "amerikāņu jaunā viļņa" pārstāvjiem.

1960. gados režisējis tādas kritiķu atzītas filmas kā drāmu *[[The Chase]]* (1966), biogrāfisko kriminālfilmu "Bonija un Klaids" (*Bonnie and Clyde*, 1967) un komēdiju *[[Alice's Restaurant]]* (1969). Vēlāk panākumus guva arī vesterna filma *[[Little Big Man]]* (1970). Filmas *[[Night Moves]]* (1975) un *[[The Missouri Breaks]]* (1976) bija finansiāli neveiksmīgas, tomēr pirmā no tām saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

1990. gados vairāk strādājis par teātra un televīzijas režisoru, bijis seriāla "Likums un kārtība" izpildproducents.

Par filmām *[[The Miracle Worker]]* (1962), "Bonija un Klaids" un *Alice's Restaurant*, Pennu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais režisors".

## Ārējās saites
Night Moves

***Night Moves*** ir 1975. gada ASV *[[neo-noir]]* filma, kuras režisors ir Arturs Penns. Filmā galvenās lomas atveido Džīns Hekmens, Sjūzena Klārka, Dženifere Vorena, Melānija Grifita un Džeimss Vudss.

Filma stāsta par Losandželosas privātdetektīvu, kuru nolīgst sieviete, lai viņš atrastu viņas 16 gadus veco meitu, kura no viņas ir aizbēgusi. Viņš meiteni atrod, bet uzduras kaut kam krietni intriģējošākam.

Filmas *Night Moves* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Par savu sniegumu Hekmens tika nominēts BAFTA kino balvai. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 82% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bernhards Borherts

**Bernhards Kristians Kārlis Borherts** (; 1862—1945) bija vācbaltiešu gleznotājs un ilustrators, Rīgas pilsētas mākslas skolas docētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1862. gada 1. decembrī Rīgā arhitekta Bernharda Borherta un viņa sievas Matildes, dzimušas Šimnickas, ģimenē. Mācījās Rīgas pilsētas ģimnāzijā un studēja glezniecību Pēterburgas Mākslas akadēmijā (1885—1887).
1889. gadā atgriezās Rīgā, dzīvoja savā Pārdaugavas mājā Kalnciema ielā, mācīja zīmēšanu Rīgas Amatnieku biedrības skolā un Elīzes Jungas-Štillingas privātajā zīmēšanas un gleznošanas skolā, vēlākajā Rīgas pilsētas mākslas skolā. Līdztekus no 1896. gada docēja Rīgas Politehniskajā institūtā un darbojās kā zīmētājs un ilustrators joku izdevumos *Gnom* un *Pipifax*. 1902. gadā apprecējās ar mākslinieci Evu Šveinfurti (1878—1964).

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1915. gadā kopā ar ģimeni pārvietots uz Maskavu. 1918. gadā atgriezās Latvijā, bet Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā pācēlās uz dzīvi Vācijā, dzīvoja Berlīnē un Golnovā.

Miris 1945. gada 31. decembrī Berlīnē.

2010. gadā Latvijas Nacionālā mākslas muzeja Mazajā zālē bija aplūkojama izstāde “Borherti: starp realitāti un fantāziju pasauli”.

## Atsauces

## Literatūra
* Neumann, W. Baltische Maler und Bildhauer des XIX. Jahrhunderts. Riga: Grosset, 1902, S. 172.
Frīdrihs Morics

**Frīdrihs Ferdinands Morics** (; 1866—1947) bija vācu gleznotājs, Rīgas pilsētas mākslas skolas docētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1866. gada 25. jūnijā Pēterburgā ārsta Emanuela Kārļa Johana Morica (1836—1908) un viņa sievas Emīlijas (Emijas) Henrietes, dzimušas Meijeres (1841—1919), deviņu bērnu ģimenē. Mācījās privātģimnāzijā (1879—1885), sāka studēt fiziku Tērbatas Universitātē (1885—1886), tad glezniecību Pēterburgas Mākslas akadēmijā (1887—1890), Diseldorfas Mākslas akadēmijā (1891—1893) un Minhenes Karaliskajā Tēlotājmākslas akadēmijā (1894).

1895. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi Rīgā, mācīja zīmēšanu Elīzes Jungas-Štillingas privātajā zīmēšanas un gleznošanas skolā, vēlākajā Rīgas pilsētas mākslas skolā. Līdztekus no 1897. gada docēja Rīgas Politehniskajā institūtā un Rīgas Biržas komitejas komercskolā. 1897. gadā apprecējās ar Elizabeti Vegeneri (1878—1964).

1905. gadā pācēlās uz dzīvi Vācijā, līdz Otrajam pasaules karam dzīvoja Berlīnē. Miris 1947. gada 8. janvārī Mindenē.

## Atsauces

## Literatūra
* Hans Vollmer (Hrsg.): Allgemeines Lexikon der Bildenden Künstler von der Antike bis zur Gegenwart. Begründet von Ulrich Thieme und Felix Becker. Band 25: Moehring—Olivié. E. A. Seemann, Leipzig 1931, S. 157.
BMP-2

**BMP-2** ir padomju un Krievijas kāpurķēžu kājnieku kaujas mašīna, kas paredzēta personālsastāva transportēšanai uz frontes līniju, tā mobilitātes, bruņojuma un aizsardzības uzlabošanai kaujas laukā kodolieroču apstākļos un kopīgās operācijās ar tankiem kaujas laikā.

Galvenā atšķirība no BMP-1 ir lielāks tornis un cita ieroču sistēma. Tornī ietilpst divi karavīri: vienības komandieris (no labās puses) un šāvēja-operatora vietnieks. Galvenais bruņojums ir 2A42 30 mm automātiskais lielgabals.

BMP-2 padomju armijā tika pieņemts 1980. gada 15. oktobrī, pirmo reizi to demonstrēja Maskavā Sarkanajā laukumā 1982. gada 7. novembrī.
## Modifikācijas

file:BMP2D-Kubinka.JPG|BMP-2D  Kubinkā
FILE:Engineering Technologies 2010 Part4 0015 copy.jpg|BMP-2M ar kaujas moduli “Berežok” starptautiskajā forumā “Tehnoloģijas mašīnbūvē 2010»
file:BVP-2 (1).jpg|BVP-2

## Ārējās saites

* *Б. Н. Яковлев.* Создана побеждать. История создания боевой машины пехоты БМП-2
* Боевая машина пехоты БМП-2 (об. 675)
* Основные тактико-технические характеристики (ТТХ) БМП-2
Eva Borherte-Šveinfurte

**Eva Margarete Borherte-Šveinfurte** (; 1878—1964) bija vācbaltiešu gleznotāja, Rīgas pilsētas mākslas skolas docētāja.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1878. gada 20. maijā Rīgā tirgotāja Kārļa Vilhelma Šveinfurta un viņa sievas Annas, dzimusi Teihmanes, ģimenē kā divpadsmitais bērns. Viņas tēvs bija Āfrikas pētnieka Georga Šveinfurta brālēns. 1895. gadā sāka mācīties Elīzes Jungas-Štillingas privātajā zīmēšanas un gleznošanas skolā, nākamajā gadā viņa ieguva zīmēšanas skolotājas diplomu Pēterburgas Mākslas akadēmijā.
No 1898. līdz 1901. gadam viņa papildinājās pie gleznotāja Rafaela Kolina, 1901./1902. gadā Minhenē pie Maksimiliāna Dasio.

1902. gada 3. jūnijā Rīgā apprecējās ar gleznotāju un ilustratoru Bernhardu Borhertu (1863–1945). Mācīja zīmēšanu Elīzes Jungas-Štillingas privātajā zīmēšanas un gleznošanas skolā, vēlāk Rīgas pilsētas mākslas skolā (1903–1913). 1906. un 1907. gadā Borherte mācījās portretu glezniecību Berlīnē. Borhertu ģimenes draugs bija gleznotājs Janis Rozentāls. 1907. gadā viņa kopā ar vīru devās mācību braucienā uz Parīzi, tad uz Itāliju, Zviedriju un Berlīni.

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1915. gadā kopā ar ģimeni pārcēlās uz Maskavu. 1918. gadā atgriezās Latvijā, bet Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā pācēlās uz dzīvi Vācijā, dzīvoja Berlīnē un Golnovā. 1926. gadā viņa kopā ar ainavu gleznotāju Elīzi Degneri nodibināja privātu glezniecības skolu. Pēc Otrā pasaules kara līdz 1953. gadam dzīvoja Bavārijas dienvidos, tad atkal Berlīnē.

Mirusi 1964. gada 21. janvārī Berlīnē.

2010. gadā Latvijas Nacionālā mākslas muzeja Mazajā zālē bija aplūkojama izstāde “Borherti: starp realitāti un fantāziju pasauli”.

## Atsauces

## Literatūra
* Neumann, W. Baltische Maler und Bildhauer des XIX. Jahrhunderts. Riga: Grosset, 1902, S. 172.
Iebrukums Dženinā (2023. gada jūlijs)

thumb|Izraēlas karavīri Dženinas nometnē
**Iebrukums Dženinā** jeb **operācija "Māja un dārzs"** (ivritā: מבצע בית ווגן) bija Izraēlas Aizsardzības spēku un Izraēlas Galvenā drošības dienesta militārā operācija, kas tika veikta no 2023. gada 3. līdz 5. jūlijam Dženinas bēgļu nometnē un Dženinas pilsētā Palestīnā.

Operācija tika īstenota, reaģējot uz teroristu uzbrukumu vilni (50 teroristu uzbrukumu no Dženinas kopš 2023. gada sākuma). Tā bija vērsta pret Palestīnas Islāma džihāda un citu teroristu organizāciju infrastruktūru, un tajā tika iesaistīti gaisa un sauszemes spēki.

## Dženinas bēgļu nometne
Dženinas bēgļu nometne tika izveidota 1953. gadā, izmitinot palestīniešus, kuri bēga no Izraēlas karaspēka vai tika izraidīti no tās 1948. gada Izraēlas neatkarības kara laikā. Kopš 1970. gadiem nometnē būvē betona mājas, un tā faktiski kļuvusi par pilsētu blakus Dženinai. Mūsdienās tajā dzīvo aptuveni 12 000 — 18 000 cilvēku. Nometnē ir augsts nabadzības un bezdarba līmenis, un tā saskaras ar sarežģītiem dzīves apstākļiem, viens no kuriem ir Izraēlas uzceltais mūris pie pilsētas, kas norobežo Izraēlu un Palestīnu. Tā vienmēr bijusi svarīgs centrs palestīniešu pretstāvei ar Izraēlu un noraidījusi Izraēlas piedāvājumu uzbūvēt tās iedzīvotājiem jaunu, mūsdienīgāku pilsētu, vērtējot to kā mēģinājumu piespiest viņus atteikties no savām saknēm.

## Zaudējumi
Notikumu laikā gāja bojā 13 palestīnieši, no kuriem četri bija Islāma džihāda kaujinieki un viens *[[Hamās]]* kaujinieks. Izraēlas spēki zaudēja vienu karavīru — seržantu Dāvidu Jehudu Ichaku (23). Uzbrukuma dēļ savas mājas bija spiestas pamest līdz 500 ģimenēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Teodors Krauss

**Teodors Karls Oto Krauss** (; 1866—1948) bija vācbaltiešu gleznotājs, Rīgas pilsētas mākslas skolas docētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1866. gada 10. decembrī Vecumniekos luterāņu mācītāja Hugo Krausa un viņa sievas Sallijas, dzimušas Kīgelgenas (*von Kügelgen*), ģimenē. Mācījās Kuldīgas ģimnāzijā (1883—1888) un studēja teoloģiju Tērbatas Universitātē (1889—1894), tad glezniecību Berlīnes Tēlotājmākslas akadēmijā (1895—1891).

No 1891. gada dzīvoja Rīgā, nodarbojās ar portretu gleznošanu, mācīja zīmēšanu Rīgas pilsētas mākslas skolā (1905—1910). 1903. gadā apprecējās ar mākslinieci Annu Mariju fon Šilingu (*v. Schilling*, 1878-1960).

Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām mācīja zīmēšanu dažādās vācu skolās, pēc izceļošanas dzīvoja Poznaņā. Miris 1948. gada 27. decembrī Pattendorfā Bavārijā.

## Atsauces
Nierakmeņu slimība

**Nierakmeņu slimība** jeb **nefrolitiāze** ( — ‘niere’, *lithos* — ‘akmens’) ir saslimšana, kas saistīta ar cietu konkrementu ("akmeņu") veidošanos nierēs, kuru klātbūtne var veicināt dažādu patoloģisku izmaiņu attīstību nierēs un urīnvados. Visbiežāk pirmā nierakmeņu epizode ir cilvēkiem vecumā no 20–50 gadiem, slimība vienādā biežumā ir vīriešiem un sievietēm un mūsdienās ir viena no izplatītākajām uroloģiskajām saslimšanām.

## Cēloņi un riska faktori
Nierakmeņi veidojas tad, kad urīns, kurš rodas, nierēm filtrējot asinis, ir pārsātināts ar dažādu veidu sāļiem vai urīnam ir neatbilstošs pH līmenis. Sāļu pārsātinājuma rezultātā sāļu pārpalikums pārvēršas nogulsnēs, kas nierēs veido kristālus, kas turpina augt, līdz rodas nierakmeņi. Paaugstināto sāļu daudzumu asinīs var izraisīt vairāki faktori – kuņģa un zarnu trakta slimības (hronisks gastrīts, kolīts, kuņģa un divpadsmitpirkstu zarnas čūlas), podagra, asins slimības, endokrīno orgānu slimības, dažādu medikamentu ilgstoša lietošana, arī kaites, kas paaugstina kalcija līmeni asinīs. Dažos gadījumos vainīgi iedzimti vielmaiņas traucējumi.

Daudziem nierakmeņu rašanos provocē hronisks, baktēriju izraisīts urīnceļu iekaisums. Baktērijas, kuras dzīvo urīnceļos, izdala olbaltumvielas, kas laika gaitā aplīp ar sāļiem, ko satur urīns. Nierakmeņu veidošanos sekmē stāvokļi, kas novājina organismu, tostarp, cukura diabēts, imunitātes traucējumi ķīmijterapijas dēļ vai reimatoīdais artrīts, kura ārstēšanā lieto medikamentus, kas nomāc imunitāti. Vīriešiem papildus nierakmeņu veidošanos risku veicina arī labdabīga prostatas palielināšanās, kad tiek traucēta urinācija un veidojas iekaisums.

Cilvēkam, kam jau reiz ir bijis nierakmens, ir augstāks saslimšanas recidīva risks nekā pārējai populācijai.

## Nierakmeņu veidi
Atkarībā no ķīmiskā sastāva, tiek nodalīti dažādi nierakmeņu veidi. Urāti veidojas no urīnskābes sāļiem, tos var novērot pie urīnskābes vielu maiņas traucējumiem (podagras), pie slimībām, kurām novēro olbaltumu izgulsnēšanos. Urāti veidojas, ja urīna pH ir  6,2. Oksalāti no skābeņskābes sāļiem, un fosfāti no fosforskābes sāļiem. Ir arī karbonātu un cisteīna akmeņi. Visbiežāk ir sastopami jauktie akmeņi, kuros ir gan minerālvielas, gan organiskas vielas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karpatu Ukraina

thumb|Karpatu Ukrainas karte 1939. gadā
**Karpatu Ukraina** (ukraiņu: *Карпатська Україна*) bija īslaicīgi pastāvējusi neatzīta valsts, kas tika pasludināta 1939. gada 15. martā Hustas pilsētā un pastāvēja tieši vienu dienu, līdz 16. martam, kad Ungārijas karaspēks ieņēma pilsētu (pēc citiem datiem līdz 18. martam, kad Ungārija okupēja visu Karpatu Ukrainas teritoriju).

Tās pirmais un vienīgais prezidents bija Augustīns Vološins.

## Ārējās saites
Ungārijas Padomju Republika

thumb|Ungārijas Padomju Republikas teritorija ir iezīmēta sarkanā krāsā
**Ungārijas Padomju Republika** jeb **Padomju Republika Ungārijā** (ungāru: *Magyarországi Tanácsköztársaság*) bija politisks režīms, kas pastāvēja Ungārijā no 1919. gada 21. marta līdz tā paša gada 6. augustam (133 dienas) un ieņēma 23% tās teritorijas.

Juridiski valsts vadītājs bija prezidents Šendors Garbai, taču faktiski vara bija koncentrēta ārlietu komisāra Bēlas Kuna rokās, kurš ar radiotelegrāfa starpniecību tieši sazinājās ar Vladimiru Ļeņinu, kurš deva Kunam padomus un tiešus rīkojumus. Šo režīmu var uzskatīt par otro sociālistisko valsti pasaulē pēc Krievijas SFPR (ja par neatkarīgu valsti neuzskata tās satelītu Latvijas SPR).

Tas pastāvēšanas laikā režīms iesaistījās militāros konfliktos ar Rumānijas Karalisti, Serbu, Horvātu un Slovēņu karalisti un topošo Čehoslovākiju.

## Ārējās saites
Ungārijas Sarkanā armija

[thumb|Ungārijas Sarkanās armijas [bruņuvilciens]]
**Ungārijas Sarkanā armija** () bija Ungārijas Padomju Republikas bruņotie spēki, kas tika izveidoti 1919. gada 25. martā.

Pēc mobilizācijas 1919. gada maija vidū armijā bija 120 tūkstoši vīru. Papildus regulārajām armijas vienībām tika izveidoti rezerves darba pulki un bataljoni, kas tika komplektēti pēc teritoriālā principa.

Pēc Ungārijas Padomju Republikas sabrukuma 1919. gada 6. augustā daudzi bijušie Ungārijas Sarkanās armijas komandieri un karavīri tika represēti, daži bija spiesti emigrēt no valsts.

## Ārējās saites
Arda Gilers

**Arda Gilers** (; dzimis ) ir turku futbolists, spēlē uzbrūkošā pussarga pozīcijā, Turcijas izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada jūlija pārstāv Spānijas *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]* klubu Madrides "Real".

## Karjera
Ar futbolu sācis nodarboties Ankaras kluba *[[Gençlerbirliği S.K.|Gençlerbirliği]]* jauniešu komandā. 2019. gada pārgāja uz Stambulas "Fenerbahçe". Pirmo profesionālo līgumu parakstīja . *Fenerbahçe* rindās aizvadīja divas sezonas, Turcijas Superlīgā 32 spēlēs guva septiņus vārtus. 2023. gadā uzvarēja Turcijas kausa izcīņā. Gilers tika atzīts par kausa finālspēles vērtīgāko spēlētāju.

 par 20 miljonu eiro pārejas maksu pārcēlās uz Spānijas *[[La Liga]]* klubu Madrides "Real".

Turcijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Čehiju. Pirmos vārtus izlases labā guva  2024. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Velsu. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Fenerbahçe**

* Turcijas kausa ieguvējs: 2022—23

**Real Madrid**
* La Liga: 2023—24
* Spānijas Superkauss: 2024
* UEFA Čempionu līga: 2023—24
* UEFA Superkauss: 2024
* FIFA Starpkontinentālais kauss: 2024

## Atsauces

## Ārējās saites
Manuels Ugarte

**Manuels Ugarte Ribeiro** (; dzimis  Montevideo) ir Urugvajas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Urugvajas izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Ugarte spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Manchester United FC|Manchester United]]*.

## Karjera
Profesionālo karjeru sāka Urugvajas klubā *[[Centro Atlético Fénix|Fénix]]*. 2020. gada decembrī parakstīja līgumu ar Portugāles klubu *[[FC Famalicão|Famalicão]]*. 2021. gada janvārī debitēja *[[Portugāles futbola Premjerlīga|Primeira Liga]]*. 2021. gada augustā pārgāja uz citu Portugāles klubu *[[Sporting CP]]*. 2022. gadā kļuva par Portugāles Līgas kausa ieguvēju.

2023. gada jūlijā pievienojās Francijas *[[Francijas futbola 1. līga|Ligue 1]]* klubam Parīzes "Saint-Germain", parakstot līgumu uz pieciem gadiem.

Urugvajas izlasē debitēja  2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Bolīviju. Tika iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, bet visās spēles palika rezervē.

## Sasniegumi
**Sporting CP**

* Portugāles Līgas kausa ieguvējs: 2021—22
**Paris Saint-Germain**

* Francijas futbola 1. līga: 2023—24
* Francijas kauss: 2023—24
* Trophée des Champions: 2023

**Urugvaja**
* 2024. gada Copa América: 3. vieta

## Atsauces

## Ārējās saites
Mūzikas menedžeris

**Mūzikas menedžeris** ir cilvēks vai uzņēmums, kas vada mākslinieka profesionālo karjeru mūzikas industrijā. Mūzikas menedžeris seko līdzi sava klienta biznesa komerciālajai pusei, palīdz viņam pieņemt lēmumus un sniedz padomus dažādos jautājumos, kas var ietekmēt viņa karjeras gaitu.

Mūzikas menedžeri strādā ar dažādiem māksliniekiem: mūzikas grupām, dziedātājiem, dīdžejiem. Mākslinieks var nolīgt mūzikas menedžeri, bet speciālists var arī atrast un atklāt mākslinieku (plašākai sabiedrībai), sadarbojoties ar viņu. Parasti viņu savstarpējās saistības un garantijas ir noteiktas līgumos. Mūzikas menedžera galvenais uzdevums ir palīdzēt pieņemt svarīgus lēmumus, organizēt turnejas, akcijas, slēgt komerciālus darījumus un pārskatīt līgumus. Mūzikas menedžera darbs var aptvert arī citas jomas; viņš var darboties kā preses atašejs, kluba promotieris, rezervācijas aģents, grāmatvedis, personīgais juridiskais konsultants utt. Bieži šīs jomas netiek nostiprinātas līgumā, kas rada domstarpības.

Mūziķa karjerai attīstoties, paplašinās arī menedžera darbības joma, kas var novest pie tā algas palielināšanās. Menedžeris var palīdzēt mūziķiem attīstīt viņu radošo vīziju, atrast mūzikas un uzstāšanās producentus, veidot kontaktus ar ierakstu kompānijām, investoriem, sponsoriem, izdevējiem, aģentiem un sabiedrību. Mūzikas menedžera pienākumos var ietilpt mūziķa tēla veidošana, fanu bāzes veidošana, darbs ar reklāmu un sociālo mediju profilu uzturēšana. Viņš var piedalīties darbu ierakstīšanas laikā. Viņam jāspēj stimulēt radošo procesu, bet neiejaukties mūziķu un mūzikas producentu attiecībās. Mūzikas menedžeris var arī atrast ierakstu studijas, fotogrāfus un promotierus. Mūzikas menedžera pienākums var būt arī albumu un singlu izdošanas apstākļu noteikšana un izdošanas datumu noteikšana.
Sergejs Maksimovs

**Sergejs Maksimovs** (dzimis ) ir latviešu politiķis. Bijušais Viļakas novada domes priekšsēdētājs un Balvu novada domes priekšsēdētājs. Pārstāv Latgales partiju un ir viens no tās līdzpriekšsēdētājiem. Tāpat, Maksimovs ir Latgales plānošanas reģiona Attīstības padomes priekšsēdētājs un Latvijas Pašvaldību savienības Veselības un sociālo jautājumu komitejas priekšsēdētājs. Kopš 2015.gada Eiropas Reģionu komitejas locekļa aizstājējs.

Pirms tam bijis Viļakas novada domes priekšsēdētājs.

## Atsauces
Pļaviņu katoļu baznīca

**Pļaviņu Kunga Debeskāpšanas Romas katoļu baznīca** ir 2007.gadā iesvētīts Romas Katoļu baznīcas dievnams, kas atrodas Aizkraukles novada Pļaviņās.

Pļaviņu katoļu draudze darbojās jau 20. gadsimta trīsdesmito gadu otrajā pusē. Dievkalpojumi notika Latvijas Armijas kapelā. No 1947. gada dievkalpojumi notika privātmājā līdz 1949. gadā Latvijas PSR valdība aizliedza reliģiskajām organizācijām darboties privātmājās. Pļaviņu draudze pievienojās Kokneses vai Jēkabpils katoļu draudzēm. No 1987. gada Pļaviņu draudze atsāka darbību, dievkalpojumiem notiekot Pļaviņu luterāņu baznīcā. 2003. gadā sākās katoļu baznīcas celšana, pārbūvējot vecu noliktavu. Baznīca tika iesvētīta 2007. gada  16.decembrī. Draudzi apkalpojuši priesteri no Aizkraukles,  no Jēkabpils prāvests J. Bratuškins, priesteris Rihards Rasnacis no Madonas. Kā pirmais prāvests uz vietas no 2007- 2014. gadam draudzē kalpoja priesteris Ingars Stepkāns. Gadu bija prāvests Andžejs Stoklosa (no Polijas), no 2015 2020. gadam priesteris Pēteris Alusiks. 2020. gada novembrī prāvesta kalpojumu veica priesteris Elvis Rudovičs. Kopš 2024.gada 7.jūlija prāvesta pienākumus veic priesteris Pāvils Kamola.

## Ārējās saites
Lielās autosacīkstes

**"Lielās autosacīkstes"** () ir 1965. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Bleiks Edvardss. Filmā galvenās lomas atveido Tonijs Kērtiss, Džeks Lemons, Natālija Vuda un Pīters Falks. Filmas mūzikas autors ir Henrijs Mansīni.

Filmas darbība norisinās 20. gadsimta sākumā un stāsta par diviem kaskadieriem, varonīgo Lesliju (Kērtiss) un ļauno Profesoru Feitu (Lemons), kuri piedalās auto sacensībās no Ņujorkas līdz Parīzei.

Filmas "Lielās autosacīkstes" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filmas budžets bija 12 miljoni ASV dolāru (mūsdienās aptuveni 98 miljoni), padarot to par līdz tam visdārkāko uzņemto kinokomēdiju. Filmas sižetu ietekmēja patiesas sacīkstes no Ņujorkas līdz Parīzei, kas norisinājās 1908. gadā. Filmu nominēja piecām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, saņemot vienu kategorijā "Labākā skaņa". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 72% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nataša Pirca Musara

**Nataša Pirca Musara** (; dzimusi  Ļubļanā) ir Slovēnijas juriste, žurnāliste, politiķe un grāmatu autore. Kopš 2022. gada decembra ir Slovēnijas prezidente.

## Dzīvesgājums
Studējusi Ļubļanas Universitātes Juridiskajā fakultātē. 1997. gadā viņa nokārtoja advokāta eksāmenu. Sešus gadus strādājusi Slovēnijas Televīzijā kā žurnāliste un ziņu raidījuma vadītāja, vēlāk strādājusi arī lielākājā Slovēnijas komerctelevīzijā *POP TV*. No 2004. līdz 2014. gadam bija informācijas komisāre.

2015. gadā viņa ieguva doktora grādu Vīnes Universitātes Juridiskajā fakultātē ar disertāciju par taisnīgu līdzsvaru starp privātuma tiesībām un informācijas brīvību. No 2015. līdz 2016. gadam bijusi Slovēnijas Sarkanā Krusta prezidente. Pirca Musara ir pazīstama arī ar grāmatām par informācijas brīvību, kā arī juridiskām lietām, kurās viņa pārstāvēja Slovēnijā dzimušo Melāniju Trampu, bijušā ASV prezidenta Donalda Trampa sievu.

2022. gada Slovēnijas prezidenta vēlēšanās, startējot kā neatkarīgā kandidāte, otrajā vēlēšanu kārtā ieguva gandrīz 54% balsu un tika ievēlēta par Slovēnijas prezidenti. Viņa ir pirmā sieviete, kas ievēlēta Slovēnijas prezidenta amatā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Talantu aģentūra

**Talantu aģentūra** vai **talantu aģents** ir uzņēmums vai privātpersona, kas darbojas kā starpnieks starp mākslas vai sporta darbinieku un darba devēju, atrodot darbu aktieriem, mūziķiem, modeļiem un jebkura cita veida speciālistiem un māksliniekiem šovbiznesa, skatuves mākslas, multimediju un sporta jomā. Viņi arī sniedz konsultācijas un padomus dažādos jautājumos, kas saistīti ar viņu klientu specializācijas jomu.

Filmu aktieru atlases režisori vai citi uzņēmumi bieži dodas uz talantu aģentūrām, lai atrastu nepieciešamos māksliniekus. Aģenti un aģentūras savus līdzekļus gūst no procentuālās komisijas maksas (pārsvarā 10%), ko saņem no saviem klientiem un sadarbības partneriem. Dažādi noteikumi regulē dažādu veidu aģentus. Nolikumu nosaka mākslinieku arodbiedrības un jurisdikcijas, kurās aģents darbojas. Ir arī talantu aģentūru profesionālās asociācijas. Talantu aģentus uzskata par sava klienta karjeras vārtiem un viņiem pastāv iespēja izmainīt sava klienta tēlu.

Kalifornijā talantu aģentūras strādā ar ienesīgiem līgumiem, tādēļ aģentūrām jābūt licencētām saskaņā ar īpašām Kalifornijas Darba kodeksa sadaļām, kas definē aģentu kā "personu vai korporāciju, kas nodarbojas ar iegādi, piedāvāšanu, solīšanu vai mēģinājumu iegādāties darbu māksliniekam vai māksliniekiem."

## Atsauces
Abgunste

**Abgunste**, arī **Abgunstes skola**, ir apdzīvota vieta Zaļenieku pagastā, kurā atrodas Abgunstes muiža. Abgunste atrodas 24 kilometrus no Dobeles, tai cauri tek Ailes strauts.

1931. gadā bijušajā Abgunstes muižā pagasts ierīkoja skolu. Uzcēla nelielu koka ēku un pieņēma darbā skolotāju. Sākotnēji skolā bija tikai viena klase ar desmit skolēniem no dažādām vecuma grupām. Padomju laikā to pārveidoja par astoņgadīgo skolu (78 skolēni 1965./1966. mācību gadā). Skola muižā pastāvēja līdz 1970. gadiem.

2007. gadā rekomendējošā nosaukumu vārdnīca "Latvijas ciemi" Abgunsti novērtēja kā neatbilstošu ciema kritērijiem.

## Atsauces
Pīters Falks

**Pīters Maikls Falks** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu kino un televīzijas aktieris. Vislabāk pazīstams ar Leitnanta Kolombo lomu *[[NBC]]* seriālā "Kolombo" (*Columbo*, 1968—1978, 1989—2003), par ko viņš saņēma četras ''Emmy'' balvas un vienu Zelta globusa balvu. 1996. gadā *TV Guide* Folka attēloto tēlu 50 labāko televīzijas tēlu sarakstā ierindoja 21. vietā. 2013. gadā Falkam piešķīra zvaigzni Holivudas Slavas alejā.

Par lomām filmās *[[Murder, Inc.]]* (1960) un *[[Pocketful of Miracles]]* (1961) Falku nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā". 1962. gadā kļuvis par pirmo aktieri, kas viena gada laikā nominēts gan Kinoakadēmijas, gan *Emmy* balvai. Vēlāk piedalījies tādās filmās kā "Šī trakā, trakā, trakā, trakā pasaule" (1963), "Lielās autosacīkstes" (1965), ''Anzio'' (1968), *[[Murder by Death]]* (1976), *[[Mikey and Nicky]]* (1976) *[[The Cheap Detective]]* (1978), *[[The Brink's Job]]* (1978), *[[The In-Laws]]* (1979), "Princese līgava" (*The Princess Bride*, 1987), "Debesis pār Berlīni" (*Der Himmel über Berlin*, 1987), "Spēlmanis" (1992) un "Pareģis" (*Next*, 2007).

Falks ir arī pazīstams ar savu sadarbību ar režisoru, aktieri un draugu Džonu Kasavetisu, piedaloties filmās *[[Husbands]]* (1970), "Ietekmētā sieviete" (1974) un *[[Mikey and Nicky]]* (1976).

## Atsauces

## Ārējās saites
Eivinns Henriksens

**Eivinns Henriksens** (; dzimis  Oslo) ir norvēģu vieglatlēts, startē vesera mešanas sacensībās.

Piedalījies trīs olimpiskajās spēlēs (, , ). 2012. gadā Londonā kvalifikācijā ieņēma 13. vietu un finālsacensībās neiekļuva. 2020. gada spēlēs, kas risinājās 2021. gadā Tokijā, izcīnīja sudraba medaļu, aizmetot veseri 81,58 metrus tālu un labojot Norvēģijas rekordu. 2024. gadā Parīzē ieņēma 4. vietu. 2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā ieguva bronzas godalgu. Bronzu izcīnīja arī 2022. gada Eiropas čempionātā Minhenē.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Henriksens

**Henriksens** (dāņu, norvēģu un  — 'Henrika dēls', no personvārda Henriks (*Henrik*); sieviešu dzimtē Henriksena) ir dāņu, norvēģu un zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Bo Henriksens (*Bo Henriksen*; 1975), dāņu futbolists un treneris;
* Eivinns Henriksens (*Eivind Henriksen*; 1990), norvēģu vieglatlēts;
* Lānss Henriksens (*Lance Henriksen*; 1940), amerikāņu aktieris.
Sarābīt el Hādima

**Sarābīt el Hādima** (, *Sarābīţ al Ḩādim*) ir senas tirkīza un vara raktuves Sīnāja pussalā Ēģiptē. Raktuves tuksnešainajā apvidū izmantotas Senās Ēģiptes Divpadsmitās un Trīspadsmitās dinastiju laikos un pēc tam atkal Astoņpadsmitās līdz Divdesmitās dinastiju laikos. Valdnieka Senusreta I laikā (1971–1926 BC) raktuvēs tika uzbūvēts templis dievietei Hatorai, kas cita starpā bija tuksnešu un kalnrūpniecības aizgādne un tirkīza pavēlniece.

1904.—1905. gada ziemā Sarābīt el Hādimā izrakumus veica angļu arheologi Hilda un Flinderss Petri, kas cita starpā tempļa drupās un uz raktuvju sienām atrada līdz tam nezināmus rakstības paraugus, kas mūsdienās tiek kvalificēts kā pirmais fonogrāfiskais raksts — protosīnājas raksts, no kura vēlāk attīstījušies mūsdienu alfabēti, tajā skaitā latīņu alfabēts.

Mūsdienās tūrisma galamērķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oplonta

**Oplonta** () bija Senās Romas pilsēta uz dienvidiem no Vezuva, kas, tāpat kā Pompeji un Herkulāna gāja bojā Vezuva 79. gada izvirdumā. Mūsdienās šeit atrodas Kampānijas Torre Anunciatas pilsēta. Pilsētas atliekas tika atrastas 16. gadsimta beigās. Pazīstamākā Oplontas celtne ir t.s. Popejas villa (*Villa Poppaea*). Oplonta līdz ar Pompojiem un Herkulānu iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
*
Leons Līdums

**Leons Līdums** (dzimis  Gārsenē) ir latviešu pedagogs un politiķis. Šobrīd ir Aizkraukles novada domes priekšsēdētājs, šo amatu ieņem kopš . Bijis 9. Saeimas deputāts, pārstāvot Tautas partiju. Šobrīd partijas "Latvijas attīstībai" biedrs.

## Dzīvesgājums
1980. gadā ieguvis maģistra grādu pedagoģijā (Fizikas un matemātikas skolotājs) Daugavpils Universitātē. Strādājis par fizikas un informātikas skolotāju. No 1986. gada Aizkraukles 2. vidusskolas direktora vietnieks mācību darbā, bet 1988. gadā iecelts par direktoru šajā pašā skolā.

### Politiskā darbība
2005. gada pašvaldību vēlēšanās L. Līdums tika ievēlēts Aizkraukles novada domē no Tautas partijas. 2006. gadā notikušajās 6. Saeimas vēlēšanās viņu ievēlēja par 6. Saeimas deputātu.

2009. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Aizkraukles novada domē, ievēlēts par novada domes priekšsēdētāja vietnieku. 2011. gadā pēc domes priekšsēdētāja Viļņa Plūmes nāves L. Līdums tika ievēlēts par Aizkraukles novada domes priekšsēdētāju. Šai pašā gadā izstājies no Tautas partijas un bija Vidzemes partijas dibinātāju skaitā.

2013. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Aizkraukles novada domē no Vidzemes partijas un ievēlēts par domes priekšsēdētāju. Tāpat vēlētāju atbalstu saņēmis arī 2017. gada pašvaldību vēlēšanās, saglabājot arī novada domes priekšsēdētāja amatu. 2021. gada pašvaldību vēlēšanās L. Līdums tika ievēlēts Aizkraukles novada domē no partijas "Latvijas attīstībai" un Vidzemes partijas kopējā saraksta, ievēlēts par domes priekšsēdētāju. 2021. gadā mainījis partijisko piederību un iestājies partijā “Latvijas attīstībai”. 2025. gada pašvaldību vēlēšanās atkal ievēlēts Aizkraukles novada domē no partijas “Latvijas attīstībai” un Vidzemes partijas kopējā saraksta, ievēlēts par novada domes priekšsēdētāju

## Atsauces
Dūres mežs

**Dūres mežs** ir 2004. gadā izveidots dabas liegums Gulbenes novada Lejasciema pagastā uz ziemeļaustrumiem no Dūres.

Aizsargājamā teritorija izveidota mežu aizsardzībai. Šeit atrodas veci, daudzveidīgi meži nelielā platībā, lielākā daļa no tiem atbilst dabisko meža biotopu kritērijiem.

## Ārējās saites

* Dūres mežs, Dabas aizsardzības pārvalde
Polimorfisms (bioloģija)

**Polimorfisms** bioloģijā (no  (*polúmorfos*) — 'daudzveidīgs') — atšķirības starp indivīdiem, ko nosaka gēnu atšķirības, izpaužas kā vairāku ģenētiski atšķirīgu formu pastāvēšana vienā dzīvnieku vai augu sugā, kā arī divu vai vairāku atšķirīgu formu vienlaicīga līdzāspastāvēšana vienā un tajā pašā populācijā.

Vienkāršākais un visbiežāk sastopamais polimorfisma veids ir viena nukleotīda polimorfisms (SNP), kas ietver vienas DNS bāzes aizstāšanu ar citu bāzi. SNP var izraisīt izmaiņas kodējošo proteīnu transkripcijas intensitātē, kas ir atšķirība no nopietnām mutācijām, kurās kodējošie proteīni var nebūt funkcionāli vai nesintezēties pilnvērtīgi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Teodoro Objangs Ngema Mbasogo

**Teodoro Objangs Ngema Mbasogo** (), dzimis ) ir Ekvatoriālās Gvinejas politiķis un izbijusi militārpersona. No 1979. gada augusta viņš ir Ekvatoriālās Gvinejas prezidents. Pašlaik Objangs ir visilgāk valdošais kādas Āfrikas valsts līderis. Teodoro Objanga autoritāro valdīšanu iezīmē cilvēktiesību pārkāpumi un valstī plaukstošā korupcija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Augsburgas ticības apliecība

[thumb|270px|Augsburgas ticības apliecības pasniegšana ķeizaram [Kārlis V Habsburgs|Kārlim V.]]

**Augsburgas ticības apliecība** () jeb **Augsburgas konfesija** () ir luterisma pamatu izklāsts, kas 28 artikulos formulē galvenās luteriskās teoloģijas vadlīnijas. To sastādīja Lutera sekotājs Filips Melanhtons un Augsburgas reihstāgā 1530. gada 25. jūnijā pasniedza Svētās Romas impērijas ķeizaram Kārlim V. Tā kā ķeizars to noraidīja, izcēlās ticības karš, kas beidzās ar Augsburgas ticības mieru 1555. gadā.

Augsburgas ticības apliecība iekļauta Vienprātības grāmatas (*Liber Concordiae*) sastāvā.

## Livonijas zemēs
1554. gadā Livonijas landtāgs apstiprināja Lutera mācības oficiālo statusu un pasludināja Augsburgas ticības apliecības brīvību Livonijā.
1561. gada Viļņas ūnijas līgumā Polijas—Lietuvas kopvalsts valdnieks Sigismunds II Augusts garantēja Augsburgas konfesiju.
Pēc Rīgas brīvpilsētas pakļaušanas 1582. gada martā kopvalsts valdnieks Stefans Batorijs atļāva Augsburgas konfesiju pilsētā.

## Atsauces
Abietīnskābe

**Abietīnskābe** ir kolofonija galvenā sastāvdaļa (40—50%). Tā ir nepiesātināta monokarbonskābe (C19H29COOH) ar sarežģītu molekulas uzbūvi — triciklisko diterpēnu atvasinājums. Abietīnskābi iegūst, destilējot skuju koku sveķus.

Karsējot abietīnskābi kopā ar maleīnskābes anhidrīdu, 1952. gadā Latvijā ieguva aduktu, ko lietoja dažādās rūpniecības nozarēs. Šī reakcija pieder pie diēnu sintēzes reakcijām, kur abietīnskābe (vai tās izomērs, kas veidojas sildot — levopimārskābe) ir diēns, bet maleīnskābes anhidrīds — dienofils.

1959. gadā Latvijā no sveķiem ieguva abietīnskābes esterus, vairākus no kuriem lietoja laku ražošanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gunārs Upenieks

**Gunārs Upenieks** (dzimis ) ir latviešu lauksaimnieks un politiķis, pašreizējais Krāslavas novada domes priekšsēdētājs. Šo amatu viņš ieņem kopš 2009. gada jūnija, bet iepriekš šo amatu ieņēmis arī no 2005. gada marta līdz 2006. gada 21. novembrim. Pārstāv Latvijas Zemnieku savienību un Zaļo un Zemnieku savienību.

G. Upenieks nāk no Aulejas pagasta. Viņš ir absolvējis Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Agronomijas fakultāti.

## Politiskā darbība
1994. gada pašvaldību vēlēšanās G. Upenieks tika ievēlēts Krāslavas rajona padomē un ievēlēts par rajona padomes priekšsēdētāju. Bija Latgales Demokrātiskās partijas biedrs. 1997. gadā viņš kļuva par Krāslavas rajona padomes izpilddirektoru.

2001. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Krāslavas pilsētas domē, pārstāvot Tautas partijas sarakstu. 2005. gada vēlēšanās ievēlēts Krāslavas novada domē jau no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta, ievēlēts par novada domes priekšsēdētāju.

2006. gadā G. Upenieks kandidēja Saeimas vēlēšanās un tika ievēlēts 9. Saeimā. Pēc tam atgriezies pašvaldības līmeņa politika, tiekot ievēlēts novada domē visās sekojošajās pašvldību vēlēšanās (2009, 2013, 2017, 2021, 2025), vienmēr saglabājot arī Krāslavas novada domes priekšsēdētāja amatu.

## Atsauces
Magoņu dzimta

**Magoņu dzimta** () ir augu dzimta gundegu rindā, kurā ir klasificētas vairāk nekā 40 ģintis un aptuveni 825 sugas. Dzimta ir kosmopolītiska, tā galvenokārt ir sastopama ziemeļu puslodes mērenajā un subtropu joslā. Lielākā daļa sugu ir lakstaugi, bet daži ir krūmi un mazi koki.

Daudzi dzimtas pārstāvji tiek audzēti kā dekoratīvie augi, tostarp magoņu (*Papaver*), cīrulīšu (*Corydalis*) un glauciju (*Glaucium*) sugas, kā arī *dicentra*, *mekonopsis,* *eschscholzia, hunnemannia,* u.c. ģinšu pārstāvji, taču daudzas dzimtas sugas arī ir atzītas par nezālēm. Miega magones (*Papaver somniferum*) audzē kā krāšņumaugu, no tām tiek iegūtas ēdamas sēklas, kā arī opijs un vairāki citi attīrīti opiāti, ieskaitot heroīnu, morfiju, kodeīnu.

## Klasifikācija
Latvijā ir sastopamas šādas ģintis:

* Cīrulīši (*Corydalis*),
* Glaucijas (*Glaucium*),
* Magones (*Papaver*),
* Matuzāles (*Fumaria*),
* Strutenes (*Chelidonium*).

Citas dzimtā klasificētās ģintis:

* *Adlumia* Raf. ex DC.
* *Arctomecon* Torr. & Frém.
* *Argemone* L.
* *Bocconia* Plum. ex L.
* *Canbya* Parry ex A.Gray
* *Capnoides* Tourn. ex Adans.
* *Cathcartia* Hook.f.
* *Ceratocapnos* Durieu
* *Coreanomecon* Nakai
* *Cryptocapnos* Rech.f.
* *Cysticapnos* Mill.
* *Dactylicapnos* Wall.
* *Dendromecon* Benth.
* *Dicentra* Bernh.
* *Dicranostigma* Hook.f. & Thomson
* *Discocapnos* Cham. & Schltdl.
* *Ehrendorferia* Fukuhara & Lidén
* *Eomecon* Hance
* *Eschscholzia* Cham.
* *Fumariola* Korsh.
* *Hunnemannia* Sweet
* *Hylomecon* Maxim.
* *Hypecoum* Tourn. ex L.
* *Ichtyoselmis* Lidén & T.Fukuhara
* *Lamprocapnos* Endl.
* *Macleaya* R.Br.
* *Meconella* Nutt.
* *Meconopsis* Vig.
* *Oreomecon* Banfi, Bartolucci, J.-M.Tison & Galasso
* *Platycapnos* (DC.) Bernh.
* *Platystemon* Benth.
* *Platystigma* Benth.
* *Pseudo-fumaria* Medik.
* *Pteridophyllum* Siebold & Zucc.
* *Roemeria* Medik.
* *Romneya* Harv.
* *Rupicapnos* Pomel
* *Sanguinaria* Dill. ex L.
* *Sarcocapnos* DC.
* *Stylophorum* Nutt.
* *Trigonocapnos* Schltr.

## Galerija

Attēls:Dendromecon rigida (13956471092).jpg|*Dendromecon rigida*
Attēls:Ceratocapnos claviculata 63739990.jpg|*Ceratocapnos claviculata*
Attēls:Hypecoum imberbe - Aguda - IB-817 (Ballarida).jpg|*Hypecoum imberbe*
Attēls:Platycapnos spicata Flower Closeup 28March2009 DehesaBoyalPuertollano.jpg|*Platycapnos spicata*
Attēls:Lamprocapnos spectabilis Serduszka okazałe 2019-05-03 01.jpg|*Lamprocapnos spectabilis*
Attēls:Sarcocapnos enneaphylla saetabensis.jpg|*Sarcocapnos enneaphylla*
Attēls:Romneya coulteri kz2.jpg|*Romneya coulteri*


## Atsauces
Sentlūsijas futbola izlase

**Sentlūsijas** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Sentlūsiju starptautiskās futbola sacensībās. Sentlūsijas futbola izlasi pārvalda Sentlūsijas Futbola asociācija.

## Pasaules kausā
* 1930—1978 — *Atradās [[Lielbritānija]]s sastāvā*
* 1982—1990 — *Nepiedalījās*
* 1994—2018 — *Nekvalificējās*
* 2022 — *Izstājās*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONCACAF zona|Nekvalificējās]]*

## Zelta kausa izcīņā
* 1991 - 2007 - *Nekvalificējās*
* 2009 - *Nepiedalījās*
* 2011 - 2023 - *Nekvalificējās*

## Atsauces
Zebu

**Zebu** jeb **kuprainais liellops** (*Bos taurus indicus* vai *Bos indicus*) ir taura pasuga vai atsevišķa vēršu ģints suga. Zebu ir cilvēka pieradināts dzīvnieks, kuru izcelsme ir saistīta ar Indijas subkontinentu. Zebu ir raksturīgs kupris virs skausta un liela, nokarena pakakle. Atšķirībā no govīm, kas ir to tuvākie radinieki, zebu ļoti labi spēj dzīvot karstā un mitrā klimatā. Zebu mēdz dēvēt arī par **Indijas govīm**, kurām ir nozīmīga reliģiskā loma un ir svētas, bet jāpiemin, ka svētās Indijas govis var arī nebūt tikai zebu, bet arī parastās govis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Paliec

**"Paliec"** () ir 2005. gada ASV psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir Marks Forsters. Filmā galvenās lomas atveido Jūens Makgregors, Naomi Votsa un Raiens Goslings.

Filma stāsta par psihiatru, kurš mēģina nepieļaut kādam no saviem pacientiem izdarīt pašnāvību, vienlaikus mēģinot saglabāt saikni ar realitāti.

Filmas "Paliec" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]*. Lai gan filma saņēma vairākas pozitīvas kritiķu atsauksmes, pārsvarā to uzņēma viduvēji vai negatīvi. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 26% vērtējums. Filma ir finansiāla izgāšanās, nopelnot tikai 8,48 miljonus ASV dolāru pie 50 miljonu budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rieti

**Rieti** (, ) ir pilsēta un komūna Itālijas centrālajā daļā, Lacio reģionā, Rieti provinces administratīvais centrs. Atrodas Velino upes ielejā, uz ziemeļrietumiem no Romas. 2023. gadā Rieti dzīvoja 45,3 tūkstoši iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Papēdis

**Papēdis** ir pēdas daļa zem potītes; pēdas aizmugurējais segments. Cilvēkiem papēdis balstās uz viena kaula — papēža kaula —, kuru aptver muskuļaudi un taukaudi, bet sedz sabiezējusi āda. Papēža kaulu ar apakšstilba ikra muskuļiem savieno Ahilleja cīpsla. Papēdis pamatā var sāpēt divu iemeslu dēļ — vai nu ir plantārās fascijas iekaisums (nevar nolikt papēdi pie zemes), vai arī sāp papēža aizmugurējā daļa, Ahilleja cīpslas piestiprināšanās vieta. Papēži var sāpēt arī citu iemeslu dēļ, piemēram, mugurkaula jostas daļas diska trūces dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bernīnas dzelzceļš

**Bernīnas dzelzceļš** (, , ) ir 1000 mm platuma vienceļa dzelzceļa līnija, kas savieno Sanktmoricu, Šveicē ar Tirāno Sondrio provincē Itālijā. 60,69 kilometrus garā dzelzceļa līnija tika atklāta 1908. gadā. Tā šķērso 2328 metrus augsto Bernīnas pāreju, kas ir augstākā pāreja Eiropā, caur kuru ierīkota dzelzceļa līnija. 2008. gadā Bernīnas dzelzceļš kopā ar Albulas dzelzceļu tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
*