open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fundamentālisms

**Fundamentālisms** ( — 'pamats') ir konservatīva reliģiska kustība, ko raksturo strikta pakļaušanās svēto rakstu burtiskai izpratnei. Sākotnēji kopš 19. gadsimta šis jēdziens tika izmantots, lai apzīmētu amerikāņu protestantus, kuri uzstāja uz Bībeles precīzumu un nemaldīgumu, tomēr 20. gadsimta beigās jēdziens ieguva plašāku nozīmi, lai raksturotu līdzīgu ideju rašanos citās reliģijās un arī nereliģiskos uzskatos.

Šis termins ir izmantots, lai plašāk apzīmētu līdzīgas kustības jebkurā laika posmā, kas ir vērsušās pret politiskām, sociālām un reliģiskām pārmaiņām, iestājoties par tradicionālu reliģiju. Noteiktas grupas, piemēram, jezuīti un vahābisti, ir vēsturiski īstās ticības aizstāvju piemēri. Tomēr fundamentālisms pēc definīcijas ir moderns fenomens, tāpēc, ka tas vēršas pret mūsdienīgumu. Modernizācijas jaunākā izteiksme ir globālisms, kas ir unikāls vēsturisks process. Tas rada jaunus draudus tradicionālajai reliģijai, tomēr atver jaunas iespējas reakcionāru reliģisku kustību plaukšanai.

Pēc Pītera Heriota, fundamentālisma ideoloģijā ir vērojamas vairākas raksturīgas iezīmes, tomēr jāņem vērā, ka visām piecām minētajām iezīmēm nav jābūt novērojamām, lai reliģisku kustību varētu saukt par fundamentālistisku.

* Visbūtiskākā fundamentālistu kustību iezīme ir to reaģējošā daba. Fundamentālisti tic, ka viņu reliģiju nāvīgi apdraud mūsdienu sekulārisms, un viņi pret to cīnās. Šīs kustības var izrādīt pretestību dažādos veidos, bet tās visas būtībā ir opozicionāras, jo tām ir nepieciešams ienaidnieks.
* Fundamentālisti ir duālisti, kas nozīmē, ka viņu pasaules skatījums balstās uz divām galējībām: Dieva un Velna, laba un ļauna, patiesība un meli utt. Šāda domāšana palīdz pretestībai, jo tā pamato tādu sociālo dinamiku, kurā viņi sevi var uzskatīt par ekskluzīvu grupu.
* Fundamentālisti tic, ka viņu svētajiem rakstiem ir augstākā vara lemt par to, kam ticēt un kā rīkoties. Tie atklāj Dieva gribu cilvēcei.
* Fundamentālistu svēto rakstu interpretācija ir selektīva. Viņi izvēlas specifiskas idejas un tās uzsver, bieži vien izmainot to tradicionālo nozīmi. Šī selektīvā interpretācija dod pamatojumu pretestības darbībām.
* Fundamentālisti pieturas pie mileniālistu vēstures skatījuma, kurš paredz, ka kaut kad nākotnē Dievs nostiprinās savu varu un izveidos ideālu valstību. Daži tic, ka viņi var paātrināt šī notikuma pienākšanu, Dieva vārdā burtiski vai garīgi cīnoties. Šī domāšana motivē un iedvesmo ticīgos, un piešķir viņu dzīvēm struktūru un nozīmi.

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Islāma fundamentālisms
LNB

**LNB** var būt:
* Francijas Nacionālā basketbola līga;
* Latvijas Nacionālā bibliotēka;
* Latvijas Neredzīgo biedrība.
Sidgundas pagasts

**Sidgundas pagasts** (līdz 1925. gadam **Rikteres pagasts**) bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām tā vidienē. Robežojās ar Allažu pagastu, Mālpils, Kastrānes, Suntažu un Ropažu pagastiem. Pagasta valde atradās Sidgundā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Sidgundas ciemu, ko gan 1947. gada 18. novembrī likvidēja, bet 1949. gada 31. decembrī, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja, ciemu iekļaujot Siguldas rajonā. Mūsdienās Sidgundas pagasta teritorija iekļauta Siguldas novada Allažu un Mālpils pagastos.

## Atsauces
Turaidas pagasts

**Turaidas pagasts** bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām tā ziemeļaustrumos. Robežojās ar Rīgas apriņķa Siguldas pilsētu un Vildogas, Siguldas, Krimuldas, Bīriņu un Lēdurgas pagastiem, kā arī Cēsu apriņķa Lielstraupes pagastu. Pagasta valde atradās 5 km uz ziemeļiem no Turaidas ciema (tagadējā Turaidas skola). Lielākās apdzīvotās vietas bija Turaida (ciems) un Inciems.

## Vēsture
thumb|left|200px|Turaidas pagastnams.
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Inciema un Turaidas ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Saulkrastes rajonā. Mūsdienās Turaidas pagasta teritorija iekļauta Siguldas novada Krimuldas un (neliela daļa) Lēdurgas pagastos un neliela teritorija Siguldas pilsētā.

## Atsauces
Džons Denvers

**Džons Denvers** (; dzimis kā **Henrijs Džons Deičendorfs jaunākais** () , miris ) bija amerikāņu kantri mūziķis un sabiedrisks darbinieks. Viens no populārākajiem kantrimūziķiem 20. gadsimta septiņdesmitajos gados. Denvers ierakstījis ap 300 dziesmu, no kurām kādas 200 pats sacerējis.

Dzimis 1943. gadā Ņūmeksikā kara pilota ģimenē. Bērnība pagāja pārceļoties no vienas ASV pilsētas uz otru, jo ģimene sekoja tēva militārā dienesta ceļam. 1963. gadā Denvers pameta mācības uz devās uz Losandželosu, kur spēlēja klubos. 1969. gadā RCA Records ierakstīja pirmo Denvera albumu, bet pēc 1971. gada albuma *Poems, Prayers & Promises* Denvers kļuva par slevenību.

Kopš septiņdesmito gadu vidus Denvers plaši iesaistījās sabiedriskajā dzīvē. 1976. gadā atbalstīja Džimija Kārtera vēlēšanu kampaņu un atbalstīja Demokrātisko partiju. Iesaistījās un dibināja projektus cīņai pret badu, nabadzību un AIDS, kā arī dabas aizsardzības projektus.

Gāja bojā Kalifornijā, avarējot pašam piederošajam amatieru lidaparātam.

## Ārējās saites
Limbažu Galvenā bibliotēka

**Limbažu novada Galvenā bibliotēka** ir bibliotēka Limbažu pilsētā Latvijā. Bibliotēku finansē Limbažu novada pašvaldība.

2007. gadā bibliotēka ieguva reģiona galvenās bibliotēkas statusu. Atkārtota akreditācija veikta 2012., 2017. un 2022. gadā. Bibliotēkai ir 14 filiālbibliotēkas. Limbažu novada Galvenā bibliotēka ir metodiskais un konsultatīvais centrs 26 Limbažu novada pilsētu un pagastu publiskajām bibliotēkām un 14 skolu bibliotēkām.

## Bibliotēkas vēsture
Limbažu novada Galvenās bibliotēkas vēsture saistīta ar Limbažu Saviesīgās biedrības dibināšanu 1884. gadā. Sākotnējā ideja dibināt bibliotēku piederēja biedrības komponistam Baumaņu Kārlim, kurš 1886. gada 3. martā bibliotēkai dāvināja 300 grāmatas latviešu, krievu un vācu valodās no savas personīgās bibliotēkas. Bibliotēka reāli sāka darboties 1886. gada oktobrī, tā bija atvērta 2 reizes nedēļā uz dažām stundām, lai izsniegtu grāmatas lasīšanai mājās. Bibliotēkas fondu papildināja galvenokārt ar dāvinājumiem, vēlāk jaunu grāmatu iegādei izmantoja arī abonentu (lasītāju) iemaksātās summas. Pirmās statistiskās ziņas dokumentos parādījās par 1887. gadu.

## Limbažu novada Galvenās bibliotēkas struktūra
* Administrācija 
* Klientu apkalpošanas centrs 
* Datu apstrādes nodaļa 
* Apmācību un profesionālās sadarbības centrs 
* Bērnu literatūras centrs 

## Pakalpojumi
* Apmācības lietotājiem
* Autorizētās datubāzes
* Autorizācijas datu saņemšana grāmatu elektroniskai rezervēšanai un termiņa pagarināšanai
* Brīvpieejas krājums
* Bezmaksas internets un datoru izmantošana
* Bezmaksas WiFi
* Grāmatu, žurnālu un citu materiālu izsniegšanas/saņemšana
* Ierīces un datortehnika cilvēkiem ar redzes traucējumiem
* Jauno grāmatu dienas, jaunieguvumu apskats, lasītāju klubiņš
* Kompaktdisku, audiokasešu, videokasešu izsniegšana/saņemšana
* Konsultācijas iedzīvotājiem datora un interneta lietošanā
* Limbažu Eiropas Savienības informācijas punkta piedāvāto informatīvo materiālu izmantošana
* Novadpētniecības kolekcijas izmantošana
* Periodiskie izdevumi (avīzes, žurnāli u.c.) izmantošanai uz vietas
* Starpbibliotēku abonements
* Bibliotēku, lasīšanas un literatūras popularizējoši pasākumi
* Ekskursijas pa bibliotēku
* Mākslas darbu un literatūras izstādes
* Skenēšana
* Uzziņas, konsultācijas
* Virtuālo pakalpojumu izmantošana internetā

### Attālinātie pakalpojumi
* Grāmatu elektroniskā rezervēšana, nodošanas termiņa pagarināšana
* Elektroniskā kataloga izmantošana
* Novada resursu kataloga izmantošana
* Pašvaldības dokumentu (Alojas, Limbažu novadu) datu bāzes izmantošana
* E-uzziņas
* Digitālo kolekciju izmantošana

### Maksas pakalpojumi
* Melnbaltas un krāsainas izdrukas un kopēšana
* Laminēšana
* Teksta sagatavošana elektroniskā formātā
* Nozaudētas vai bojātas lietotāja kartes atjaunošana
* Telpu noma

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Bērnu literatūras centra mājaslapa 
* 
* ''Slideshare'' profils
* 
*
Slokas pagasts

**Slokas pagasts** bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām tā rietumos, Rīgas līča krastā. Sastāvēja no divām daļām, ko atdalīja Ķemeru pilsētas teritorija. Robežojās ar Rīgas apriņķa Slokas un Ķemeru pilsētām un Salas pagastu, kā arī Jelgavas apriņķa Kalnciema pagastu un Tukuma apriņķa Smārdes un Milzkalnes pagastiem. Pagasta valde atradās Kauguros (Slokas pilsētā).

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu Slokas draudzes novada teritorijā. 
Pēc 1920. gada zemes reformas Slokas muižas un Slokas valsts meža zemi 1153 ha kopplatībā sadalīja 936 vienībās (no tām 208 piegriezumi). Pavasara muižas zemi 350 ha kopplatībā sadalīja 41 vienībā, Slokas mācītājmuižas zemi 51 ha kopplatībā sadalīja 63 vienībās. Lapmeža kroga zemi 40 ha kopplatībā sadalīja 41 vienībā.

1940. gadā Slokas pagastu likvidēja un tā teritoriju pievienoja Salas pagastam.

Mūsdienās agrākā Slokas pagasta teritorija iekļauta Jūrmalas pilsētā, Mārupes novada Salas pagastā un Tukuma novada Lapmežciema un (neliela daļa) Engures pagastos.

## Cilvēki
* Kaspars Biezbārdis (1806-1886), skolotājs un Pirmās atmodas sabiedriskais darbinieks.
* Imants Ziedonis (1933-2013), dzejnieks un publicists.

## Atsauces
Augusts IV

**Augusts IV** ir mūzikas grupas Satellites LV dalībnieka Edgara Žildes viena cilvēka solo projekts, kas ierakstīts mājas studijā. Tas izdots CD un LP formātos pašizveidotās "ASD Records" izdevniecības paspārnē.

## Vēsture

Pirmais projekta vēstnesis ir radio singls „Mūsu Politika”, kas stāsta par draugu un laika biedru paaudzi kādā nenoteiktā vēstures posmā.

2010. gada 12. decembrī kultūras namā "Ziemeļblāzma" tiek uzņemts dziesmas video klips. Režisore: Kate Krolle. Operators: Aigars Sērmukšs.

Jau pirmajās nedēļās "Mūsu politika" iekļūst radio "Naba" rotācijā un Top 10, 2011. gada 28. janvārī sasniedzot Nr. 1 pozīciju. Laikraksts "Diena" 2011. gada 13. janvāra "Izklaidē" albumam piešķir 5/5 zvaigznītes, nodēvējot to par "nesteidzīgas ziemas mūziku".

Jaunā EP ieraksta ietvaros dziesmai "Ātrvilciens" tiek veikts lauka darbs, ierakstot vilcienu skaņas ceļa posmā Rīga - Krustpils.

2010. gada janvārī "Augusts IV" tiek izvirzīts Mūzikas Gada Balvas nominācijā Labākais alternatīvās mūzikas albums.

Albuma noformējumu, kuru izstrādājusi grafiķe Katrīna Sauškina, pozitīvi novērtē gan dizaina blogs "Plikums.lv", gan žurnāls "Dizaina Studija".

2011. gada februārī Siguldā Leta Video izveido sev neierasta formāta video, uzsverot Augusta IV koncepciju. Sižeta autore ir Inese Trenča. Operators: Gatis Gajevskis .

EP tiek augsti novērtēts 2011. gada žurnāla "Mūzikas saule" pavasara numurā.

2011. gada 25. martā VI radošās izcilības festivālā "ADwards" "Augusts IV" video klips saņem Latvijas Mūzikas Kanāla (LMK) specbalvu kā *Labākais video latviešu valodā*, piekāpjoties "Soundarcade".

2011. gada oktobrī nāk klajā grupas Tribes of the City dalībnieka Sergeja Jaramišjana pavārgrāmata "Svaigēšana. Pamatreceptes no Latvijā pieejamiem produktiem", kurā iekļauts CD ar autora draugu mūziku, tostarp *Augusts IV* dziesmu *Draugi*..

## Dziesmu saraksts

## Dalībnieki un viesmākslinieki

* Liāna Ivete Beņķe - projekta fotogrāfe
* Katrīna Sauškina - albuma dizains
* Armands Treilihs - ieraksta māsters
* Kaspars Ansons - vokālu ieraksts
* Jānis Žilde - viesmūziķis

## Ārējās saites

* Satellties LV Mājas lapa 
* Augusts IV Mājas lapa

## Atsauces
Vildogas pagasts

**Vildogas pagasts** (līdz 1925. gadam **Nurmižu pagasts**) bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām tā ziemeļaustrumos. Robežojās ar Rīgas apriņķa Līgatnes, Mores, Siguldas un Turaidas pagastiem, kā arī Cēsu apriņķa Lielstraupes pagastu. Pagasta valde atradās Vildogā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Nurmižu un Vildogas ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Siguldas rajonā. Mūsdienās Vildogas pagasta teritorija iekļauta Cēsu novada Līgatnes pilsētā un Līgatnes pagastā, kā arī Siguldas novada Siguldas pagastā.

## Cilvēki
* Milda Lauberte (1918—2009), ārste, šaha meistare.
* Kārlis Dzelzītis (1892—1982), latviešu jurists, dzejnieks un politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas pārstāvis.

## Atsauces
Viskaļu pagasts

**Viskaļu pagasts** bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām tā dienvidaustrumos. Robežojās ar Bebru, Kokneses, Aizkraukles, Skrīveru un Krapes pagastiem. Pagasta valde atradās tagadējos Viskāļos.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Viskāļu ciemu. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva jaunizveidotajā Ogres apriņķī. Viskāļu ciemu 1947. gada 18. novembrī likvidēja, bet 1949. gada 31. decembrī, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja, ciemu iekļaujot Pļaviņu rajonā. Mūsdienās Viskaļu pagasta teritorija iekļauta Ogres novada Krapes pagastā un nelielas daļas Aizkraukles novada Skrīveru Kokneses un Bebru pagastos.

## Atsauces
Ratnieki (Čornajas pagasts)

**Ratnieki** (arī **Ratinīki**, **Ratnīki**) ir ciems Rēzeknes novada Čornajas pagastā.

2010. gada 18. decembrī V.E. bīskaps Jānis Bulis iesvētīja jauno Ratnieku lūgšanu namu, bet 2011. gada Ziemasvētkos tā tika iesvētīta kā Ratnieku katoļu baznīca.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 18 sētas ar 172 cilvēki.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Sarīmaraisa

**Sarīmaraisa** () bija Dienvidāfrikas vasaras polārstacija Antarktīdā. Ierīkota 1982. gadā Ālmana grēdas vidienē pie Grunehognas kalna, apvidū, kas par lauka partiju bāzi izmantots kopš 1971. gada. Nosaukta pēc populāras afrikāneru dziesmiņas *My Sarie Marais*. Izmantota galvenokārt ģeoloģisko un bioloģisko pētījumu lauka partiju nodrošināšanai. SANAE IV būvniecības periodā Sarīmaraisas stacija tika izmantota kā galvenais transporta mezgls un glābšanas stacija ārkārtas situācijās. Stacija slēgta 1999. gadā, 2000./2001. gadā demontēta un izvesta no kontinenta.

## Atsauces
Ratnīki

**Ratnīki** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 10 km no pagasta centra Priežmales un 255 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem Užuņu ezera dienvidu krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 18 sētas ar 89 cilvēkiem.

## Atsauces
Dārziņš

**Dārziņš** (sieviešu dzimtē Dārziņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „dārzs” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Egons Dārziņš (1894—1966) — latviešu ārsts un mikrobiologs;
* Emīls Dārziņš (1875—1910) — latviešu komponists un mūzikas kritiķis;
* Lauris Dārziņš (1985) — latviešu hokejists;
* Volfgangs Dārziņš (1906—1962) — latviešu komponists, pianists un mūzikas kritiķis.
Lauksaimniecības nodrošināšanas pārvalde

**Lauksaimniecības nodrošināšanas pārvalde** () dibināta 1937. gadā, kad tika apvienotas ASV valdības Pārkārtošanas Pārvalde (*Resettlement Administration*) un Lauksaimniecības nodaļa (*Department of Agriculture*). Lauksaimniecības nodrošināšanas pārvalde (LNP) bija tā laika ASV prezidenta Franklina Rūzvelta politiska pieeja cīņai ar Lielo depresiju un tās radītajām sekām ASV ekonomikā un tautsaimniecībā, un graudaugu neražu 20. gs. 30. gados. Pārvaldes pamatuzdevums bija palīdzēt trūkumā nonākušajiem lauksaimniekiem, nodrošinot viņus ar tehniku, piešķirot auglīgāku zemi, kā arī sniedzot iespēju lauksaimniecībā nodarbinātajiem iesaistīties industriālās ražošanas, pakalpojumu sfērā.

Liela nozīme cīņai ar Lielo Depresiju bija LNP fotogrāfijas nodaļai, kuru vadīta sociālais zinātnieks Rojs Straikers. Vadītāja galvenais uzdevums bija apkopot dažādu fotogrāfu uzņemtos fotoattēlus, kuri atspoguļoja LNP labos darbus, un nodot šos attēlus presei. Valdība deva norādes par attēliem, kādus tā vēlas redzēt. R. Straikers, savukārt, iestājās par fotoattēlu uzņemšanu mazās ASV pilsētās, fotoattēliem ar šo pilsētu iedzīvotājiem, tādējādi atspoguļojot reālo ainu – ekonomiskās krīzes skartos cilvēkus, viņu ikdienu un dzīves. Līdz ar to fotogrāfu uzņemtie attēli pievērsa sabiedrības un sociālo zinātnieku uzmanību valstī esošajai situācijai un pastāvošajām problēmām.

LNP darbība un fotogrāfijas nodaļa tika kritizēta, pielīdzinot to PSRS propagandai. ASV valdība un LNP darbinieki gan šādu salīdzinājumu noliedza, kā arī vārda *propaganda* vietā lietoja terminu *publicitāte*. Kritiski par nodaļas darbu izteicās arī mākslas fotogrāfs Ansels Adamss, apgalvojot, ka projektā iesaistītie nav fotogrāfi, bet gan *bariņš sociologu ar kamerām*.

LNP fotogrāfijas nodaļa kļuva par visnozīmīgāko piemēru valsts sponsorētam dokumentālam projektam. Daudzi projekta dalībnieki pēcāk tika nodēvēti par *dižajiem fotogrāfiem*. Viņu vidū bija: Volkers Evanss, Doroteja Lange, Rasels Lī, Artūrs Rotsteins, Bens Šāns, Mariona Posta Valkota. Šo autoru darbus bieži dēvē par Amerikas Lielās Depresijas cilvēku seju atklājējiem.

LNP darbojās līdz 1942. gadam, kad tā no Lauksaimniecības kļuva par Kara aģentūru un tajā nodarbinātie fotogrāfi nodarbojās ar kara fotogrāfiju uzņemšanu.

## Atsauces
Eklstons

**Eklstons** () var būt:

* Kristofers Eklstons (*Christopher Eccleston*; 1964) ― angļu aktieris;
* Neitans Eklstons (*Nathan Eccleston*; 1990) ― angļu futbolists.
Referendums

**Referendums** (no  — 'paziņojamais') jeb **tautas nobalsošana** ir vēlētāju balsošana par kādu konkrētu sabiedrībā populāru valsts vai sabiedrības dzīves jautājumu (likumu, konstitūciju, to labojumiem, grozījumiem, atcelšanu, u.c. jautājumiem). Referendums ir tiešās demokrātijas svarīgākais institūts, ar mērķi palielināt pilsoņu lomu sabiedrisko lēmumu pieņemšanā. Referendumi var būt visas valsts, pašvaldību, štatu vai atsevišķu pilsētu līmeņos, bieži vien, referendumi mēdz notikt dažādu vēlēšanu laikā. Likumi saistībā ar referendumiem var atšķirties atkarībā no valsts. Ierosināt referendumu var pilsoņi vai likumus izsniedzošā iestāde. Pastāv dažādi referendumu veidi.[thumb|[Itālijas Konstitucionālais referendums (1946)|1946. gada referendums par valsts pārvaldes veidu Itālijā]]

Pastāv arī plebiscīti, kas ir līdzīgi referendumiem.

## Skatīt arī
* Fakultatīvais referendums
* Referendumu saraksts Latvijā
* Referendums par Apvienotās Karalistes dalību Eiropas Savienībā
* Skotijas neatkarības referendums

## Atsauces

## Ārējās saites
Jēkabsons

**Jēkabsons** (no personvārda Jēkabs un  — 'dēls'; sieviešu dzimtē Jēkabsone) ir latviešu uzvārds. Līdzīgas cilmes uzvārdi izplatīti arī ģermāņu valodās — Jākobsons (, ). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Agris Jēkabsons (dzimis 1983), rakstnieks, grāmatu blogeris un tekstu autors, mūziķis;
* Andris Jēkabsons (dzimis 1961), basketbolists;
* Edgars Jēkabsons (dzimis 1981), informācijas tehnoloģiju speciālists un politiķis;
* Ēriks Jēkabsons:
** Ēriks Jēkabsons (politiķis);
** Ēriks Jēkabsons (vēsturnieks);
* Kārlis Jēkabsons (1879—1946), dzejnieks;
* Krists Jēkabsons (dzimis 2001), aktieris;
* Pēteris Jēkabsons (1943—1990), latviešu cilmes Austrālijas astronoms.

## Skatīt arī
* Jākobsons
Rozītis

**Rozītis** (sieviešu dzimtē Rozīte) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dāvis Rozītis (1990) — basketbolists;
* Džeimss Rozītis (1963—2022) — ārsts;
* Elmārs Ernsts Rozītis (1948) — teologs;
* Guntis Rozītis (1948) — zirgkopis, augstskolas pasniedzējs un politiķis;
* Olģerts Rozītis (1912—1984) — diplomāts un rakstnieks;
* Pāvils Rozītis (1889—1937) — rakstnieks un žurnālists;
* Jānis Rozītis (1913—1942) — futbolists;
* Juris Rozītis (1951) — trimdas latviešu rakstnieks, teātra režisors un sabiedrisks darbinieks;
* Reinis Rozītis (1982) — bobslejists;
* Riks Kristens Rozītis (1994) — kamaniņu braucējs.
Virtuāla maksājumu karte

**Virtuālā maksājumu karte** ir specializēta maksājumu karte, paredzēta norēķiniem internetā, jo tā pastāv tikai virtuālā formā, klientam tiek paziņots kartes numurs un derīguma termiņa beigu datums, bet tā netiek izsniegta plastikāta formā. Šo karti var izmantot norēķiniem par pirkumiem un pakalpojumiem internetā.
Ulma

**Ulma** () ir pilsēta Vācijas Bādenes-Virtembergas federālajā zemē, atrodas Donavas krastos. Šajā pilsētā dzīvo apmēram 120 000 iedzīvotāju. Pilsēta tika dibināta ap 850. gadu, tai ir bagāta vēsture un tradīcijas. Mūsdienās Ulma ir ekonomiskais centrs. Starptautiski pilsēta ir pazīstama kā fiziķa Alberta Einšteina dzimšanas vieta un kā baznīcas ar visaugstāko torni atrašanās vieta. Tāpat pilsētā atrodas universitāte, kas tika dibināta 1967. gadā. Pirmie iedzīvotāji pilsētas teritorijā parādījušies ap 5000. gadu p.m.ē., pirmoreiz minēta rakstos tā tika 854. gadā. Pilsētā ir bāzēts basketbola Bundeslīgas klubs Ulmas "Ratiopharm".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas mājaslapa
Biržu pagasts

**Biržu pagasts** bija viena no Jēkabpils apriņķa (līdz 1924. gadam — Jaunjelgavas apriņķa) pašvaldībām tā dienviddaļā. Robežojās ar Jēkabpils apriņķa Elkšņu, Viesītes, Vārnavas, Sēlpils, Ābeļu, Dignājas un Zasas pagastiem, kā arī Ilūkstes apriņķa Aknīstes pagastu. Pagasta valde atradās Vidsalā.

## Vēsture
Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā 17. gadsimta otrajā pusē Birži bija liels rūpniecības centrs, dzelzs cepļos ražoja 1800 mucu čuguna gadā, darbojās arī stikla, kaļķu un darvas cepļi, kālija (sodas) un ziepju vārītava, divas kokzāģētavas un mucu darbnīcas.

Pēc 1920. gada agrārās reformas Biržu muižu (*Groß-Buschhof*) ar Dzelzsnama (*Eisenhammer*) un Bērzgales (*Behrsgall*) pusmuižām 1179 ha kopplatībā sadalīja 93 vienībās. Biržu muižas centru piešķīra vietējai lauksaimniecības biedrībai. Biržu mācītājmuižu sadalīja 323 ha kopplatībā sadalīja 45 vienībās. Tāpat pagasta jaunsaimniekiem un rentniekiem piešķīra 556 ha zemes no Elkšņu, Sēlpils un Dignājas valsts mežniecībām.
 
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Biržu, Kalna, Leimaņu, Mežgales un Vidsalas ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Jēkabpils rajonā. Mūsdienās Biržu pagasta teritorija iekļauta Jēkabpils novada Kalna, Leimaņu, Ābeļu, Salas un Viesītes pagastos.

## Cilvēki
* Fallijs (1877—1915), īstajā vārdā Konrāds Bullāns, latviešu rakstnieks
* Jānis Grīns (1890—1966), pedagogs un rakstnieks
* Aleksandrs Grīns (1895—1941), rakstnieks un virsnieks
* Pēteris Jērāns (1927—2006), žurnālists
* Paulis Lazda (1938—2025), vēsturnieks

## Atsauces
Mēmeles pagasts

**Mēmeles pagasts** bija viena no Jēkabpils apriņķa (līdz 1924. gadam Jaunjelgavas apriņķa) pašvaldībām tā dienvidrietumos, Mēmeles upes krastā Lietuvas pierobežā. Robežojās ar Mazzalves, Zalves un Neretas pagastiem. Pagasta valde atradās Vecmēmelē. Lielākās apdzīvotās vietas bija Vecmēmele, Lielmēmele un Gricgale.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Gricgales un Mēmeles ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Neretas rajonā. Mūsdienās Mēmeles pagasta teritorija iekļauta Aizkraukles novada Mazzalves, Zalves un Pilskalnes pagastos.

## Atsauces
Kāposts

**Kāposts** var būt:
* kāposti — krustziežu dzimtas augu ģints;
** dārza kāposts, lakstaugs;
*** galviņkāposti;
*** lapu kāposti;
**** lapu kāposts;
*** ziedkāposts;
* Arturs Kāposts, jurists, politiķis (1888—1941).
Seiļi

**Seiļi** var būt:
* Seiļi — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Vaboles pagastā.
* Seiļi — apdzīvota vieta Ludzas novada Mežvidu pagastā.
* Seiļi — apdzīvota vieta Ludzas novada Nirzas pagastā.
* Seiļi — apdzīvota vieta Preiļu novada Preiļu pagastā.
* Seiļi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Audriņu pagastā.
* Seiļi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Strūžānu pagastā.
* Seiļi — apdzīvota vieta Preiļu novada Sīļukalna pagastā.
* Seiļi — Rožupes ciema daļa.
* Rubenes pagasta Sīļu cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Sīļi
* Lielie Seiļi
* Mazie Seiļi
Seiļi (Stružānu pagasts)

**Seiļi** ir ciems Rēzeknes novada Stružānu pagastā, austrumu virzienā pa Dricānu — Rogovkas autoceļu (V557) no pagasta centra Strūžāniem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 24 sētas ar 123 cilvēkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Stružānu pagasta mājaslapa 
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Sīļi (nozīmju atdalīšana)

**Sīļi** var būt:
* Sīļi — putnu ģints.
* Sīļi — apdzīvota vieta Cēsu novada Amatas pagastā.
* Sīļi — apdzīvota vieta Gulbenes novada Beļavas pagastā.
* Sīļi — apdzīvota vieta Gulbenes novada Galgauskas pagastā.
* Sīļi — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Šēderes pagastā.
* Sīļi — apdzīvota vieta Jēkabpils novada Rubenes pagastā.
* Sīļi — vasarnīcu kvartāls Alūksnē.

## Skatīt arī
* Sīlis
* Sīlis (nozīmju atdalīšana)
* Seiļi
* Lielie Sīļi
* Mazie Sīļi
Slates pagasts

**Slates pagasts** bija viena no Jēkabpils apriņķa pašvaldībām tā dienvidos. Robežojās ar Jēkabpils apriņķa Zasas un Dignājas pagastiem, kā arī Ilūkstes apriņķa Susējas, Asares un Rubenes pagastiem. Pagasta valde atradās Slatē.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Sila un Slates ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Aknīstes rajonā. Mūsdienās Slates pagasta teritorija iekļauta Jēkabpils novada Rubenes un Zasas pagastos.

## Atsauces
Mežāre (nozīmju atdalīšana)

**Mežāre** var būt:
* Mežāre — apdzīvota vieta Jēkabpils novadā, Mežāres pagasta centrs.
* Mežāre — dzelzceļa stacija līnijā Krustpils — Rēzekne II.
* Mežāre — nosēšanās laukums Mežāres pagastā.

## Skatīt arī
* Mežāres
* Mežāres pagasts
* Mežāri
* Mežārija
* Mežāru kapi
* Vecmežāre
Mežāres

**Mežāres** var būt:
* Mežāres — apdzīvota vieta Babītes pagastā
* Mežāres — apdzīvota vieta Audriņu pagastā
* Mežāres — savrupvieta Prodes pagastā
* Mežāres agrākais nosaukums

## Skatīt arī
* Mežāre
* Mežāres pagasts
* Mežāri
* Mežārija
Vārnavas pagasts

**Vārnavas pagasts** (līdz 1925. gadam **Vārenbrokas pagasts**) bija viena no Jēkabpils apriņķa (līdz 1924. gadam Jaunjelgavas apriņķa) pašvaldībām tā vidienē. Robežojās ar Sunākstes, Sēlpils, Biržu un Viesītes pagastiem. Pagasta valde atradās Vārnavā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
Pēc Otrā pasaules kara 1945. gada 10. septembrī Vārnavas pagastā izveidoja Vārnavas ciemu, ko gan 1947. gada 18. novembrī likvidēja, bet 1949. gada 31. decembrī, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja, ciemu iekļaujot Jēkabpils rajonā. Mūsdienās Vārnavas pagasta teritorija iekļauta Jēkabpils novada Viesītes un Salas pagastos.

## Atsauces
Mežāres (Audriņu pagasts)

**Mežāres** () ir skrajciems Rēzeknes novada Audriņu pagastā, daļēji saplūdis ar blakusesošajiem Krupiem. Ciemu šķērso pievedceļš Rēzeknes lidlaukam (V575) un tajā atrodas Mežāru kapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 56 cilvēkiem.

## Atsauces
Mežarejas

**Mežarejas** var būt:

* Mežarejas — apdzīvota vieta Upmalas pagastā
* Mežarejas — apdzīvota vieta Salnavas pagastā
* Mežāru Audriņu pagastā cits nosaukums
* Mežariju Tilžas pagastā cits nosaukums
Mežarejis

**Mežarejis** var būt:

*Ludzas novada Salnavas pagasta Mežareju latgaliskais nosaukums
*Rēzeknes novada Audriņu pagasta Mežāru latgaliskais nosaukums
*Preiļu novada Upmalas pagasta Mežareju latgaliskais nosaukums
Spekulatīvais burbulis

**Spekulatīvais burbulis**, **tirgus burbulis** jeb **cenu burbulis** ir ekonomiska situācija, kad vērojams pieaugums aktīvu vērtībā konkrētā preces vai aktīvu grupā.

## Raksturojums
Spekulatīvais burbulis saistīts ar augstām nākotnes cenu prognozēm, tas paredz augstu cenu kāpumu vai kādu notikumu, kas var ievērojami palielināt aktīvu vērtību. Šādas informācijas izmantošanas rezultātā investori pieprasa tirgū vairāk akciju. Daudzu investoru iesaiste konkrētajā aktīvu tirgū ne vienmēr ir pārdomāta un pamatota. Ievērojot strauju aktīvu vērtības kāpumu investori, neizvērtējot reālo situāciju, iegādājas aktīvus ar augošu vērtību. Rezultātā tirgū tiek pieprasīts tik daudz kādu akciju, ka to cena nepamatoti kāpj un ievērojami pārsniedz akcijas reālo vērtību.

Paredzot peļņu, aizvien vairāk investoru iesaistās tirgū, preces pircēju skaits pārsniedz piedāvājumu skaitu, preces grupas tirgus vērtība un tirdzniecības apjomi pieaug. Preces cenai nav reāla pamatojuma, tā ir tirgus spekulāciju rezultāts.

Spekulatīvais burbulis nevar turpināt nepārtraukti pieaugt. Straujas izmaiņas tirgū izraisa burbuļa pārsprāgšanu. To raksturo straujš cenu kritums, atgriežoties iepriekšējā, normālajā līmenī. Rodas situācija, kad liela daļa investoru panikas rezultātā cenšas pārdot savus aktīvus un iepludina tos kopējā tirgū. Tirgus ir pārpildīts un aktīvu cenas krīt, seko lejupslīdoša tirgus situācija, tās sekas skar ne tikai tiešos investorus, bet arī citus tirgus dalībniekus.

Spekulatīvos burbuļus to tapšanas fāzē ir salīdzinoši sarežģīti atpazīt kopējā ekonomikā, jo nav iespējams pilnīgi precīzi noteikt kurā brīdī aktīvu cenas pieaugums kļūst neadekvāts. Valsts var veikt burbuļa pārbaudes testus, lai noskaidrotu burbuļa esamību un izpētītu reālo tirgus situāciju.

Kad spekulatīvie burbuļi pārplīst, bieži vien vērojama valsts iejaukšanās ekonomikā, lai novērstu ekonomiskos zaudējumus un neizraisītu lejupslīdi tirgus situācijā kopumā. Valsts iejaukšanās gadījumos ir iespējams, ka radīsies atbalss burbulis (*echo bubble*), kas ir vidēji 30-40% apmērā no pirmā burbuļa un izveidojas, jo valsts kādai tirgus nozarei piešķir papildu finansējumu, kas var veicināt jaunu spekulāciju rašanos.

Vēsturiski zināmākie spekulatīvie burbuļi ir:
* Tulpju mānija (*Tulipmania*) Nīderlandē no 1620. līdz 1637. gadam;
* Dot-com burbulis ASV no 1997. līdz 2000. gadam;
* Nekustamā īpašuma burbulis ASV 2004.—2007. gadā, kas izraisīja 2008./2009. gada globālo finanšu krīzi.

## Skatīt arī
* http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2003/01/pdf/chapter2.pdf
* Finanšu nestabilitātes hipotēze (Minskīja moments)
## Atsauces
Kirkas kalns

**Kirkas kalns** (arī **Micānu Kirkas kalns, Baznīcas kalns**) ir pilskalns Latgales augstienē, Rēzeknes novada Bērzgales pagastā, uz rietumiem no pagasta centra Bērzgales. Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.

Pilskalnu aprakstījis Ernests Brastiņš. 1792. gadā kalnā tika uzcelta luterāņu baznīca, bet 1897. gadā no zibens spēriena baznīca nodega un vairs atjaunota netika. Pēc šiem notikumiem Kirkas kalns dabūja savu nosaukumu. Brastiņa laikā pilskalnā atradās baznīcas drupas. Kalna sānos bijis ierīkots karjers, bijis redzams kultūrslānis ar trauku lauskām.

## Foto galerija

Attēls:Micanu Kirkas kalns4.jpg|alt=|Micānu Kirkas kalna 3D modelis
Attēls:Micanu Kirkas kalns5.jpg|alt=|Micānu Kirkas kalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites
* Kirkas kalns
Bērzgale

**Bērzgale** () ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Bērzgales pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies starp Meirānu un Micānu ezeriem austrumos no autoceļa A13 19 km no novada centra Rēzeknes un 259 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Biržgaļa (Bērzgales) muižas *(Birżagol)* centru. 1933. gadā Bērzgalei piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. Bērzgalē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, Latgales amatniecības meistaru skola (2011. gadā reorganizēta, iekļaujot to Austrumlatgales Profesionālajā vidusskolā), kultūras nams, bibliotēka, pasts, novadpētniecības muzejs, Bērzgales Svētās Annas katoļu baznīca.

Bērzgalē dzimis mākslinieks Henrihs Vorkals (1946_2018).

## Iedzīvotāji
1897. gadā katoļu muižā bija 3 sētas, bet ciemā 1 sēta.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bērzgales pagasta mājaslapa 
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Bērzgale (nozīmju atdalīšana)

**Bērzgale** var būt:
* Bērzgale — apdzīvota vieta Rēzeknes novadā, Bērzgales pagasta centrs.
* Bērzgale — apdzīvota vieta Preiļu novada Aglonas pagastā.
* Stradu Leimaņu pagastā agrākais nosaukums.

## Skatīt arī
* Bērzgales ezers
* Bērzgales pagasts
Bērzgales ezers

**Bērzgales ezers** var būt:
* Bieržgaļa ezera cits nosaukums.
* Micānu ezera cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Bērzgale
* Bērzgales pagasts
Stradi

**Stradi** var būt:
* Stradi — apdzīvota vieta Gulbenes novada Stradu pagastā.
* Stradi — apdzīvota vieta Jēkabpils novada Leimaņu pagastā.
* Stradi — apdzīvota vieta Balvu novada Rugāju pagastā.
* Stradi — dzelzceļa līnijā Gulbene—Abrene pastāvējis pieturas punkts.

## Skatīt arī
* Strodi
* Stradiņi
* Stradiņš
* Lejasstradi
* Stradu kalns
* Stradu sala
Hārpera Lī

**Nelle Hārpera Lī** (, dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu rakstniece. Pazīstama kā 1960. gadā publicētā romāna "Kas nogalina lakstīgalu..." autore.

Būtisks ir Hārperas Lī ieguldījums viņas drauga Trūmena Kapotes dokumentālā romāna "Gluži aukstasinīgi" (*In Cold Blood*, 1966) tapšanā, jo viņi kopā uz vietas vāca informāciju par grāmatā aprakstītajiem notikumiem.

Dzimusi Alabamas mazpilsētā jurista ģimenē. Bērnībā (un arī vēlākajos gados) Hārperas tuvs draugs bija vēlākais rakstnieks Trūmens Kapote. No 1945. līdz 1949. gadam Lī studēja jurisprudenci Alabamas Universitātē. Vēlāk pārcēlās uz Ņujorku, kur ar draugu atbalstu uzrakstīja daļēji autobiogrāfisko "Kas nogalina lakstīgalu...", kas tūlīt kļuva par bestselleru un ieguva Pulicera balvu. Pēc tam jaunus daiļdarbus, izņemot dažas esejas, nav publicējusi.

## Ārējās saites

* Hārperas Lī biogrāfija
Andžela Deivisa

**Andžela Deivisa** (*Angela Davis*, dzimusi ) ir politiķe, amerikāņu sabiedriskā darbiniece un universitātes pasniedzēja. Politiski visaktīvākā bija XX gadsimta sešdesmito gadu beigās - septiņdesmitajos gados, kad bija saistīta ar ASV Komunistisko partiju, cilvēktiesību kustību un Melno panteru partiju. 2010. gadā Andžela Deivisa ir atvaļināta Kalifornijas Universitātes Santakrusā pasniedzēja. Andželas Deivisas interešu lokā ir feminisms, afroamerikāņu studijas, kritiskā teorija, marksisms, popmūzika, sociālā apziņa un cietumu sistēma.

Dzimusi Birmingemā, Alabamā, benzīntanka īpašnieka ģimenē. Vidusskolā Ņujorkā iepazinās ar sociālisma teoriju un iestājās kreisās jaunatnes grupā. Studējot Brandeisa Universitātē, Masačūsetsā, kļuva par Herberta Markūzes studenti un piekritēju. 1963. gadā Andžela Deivisa piedalījās sociālistisko spēku organizētajā Pasaules Jaunatnes un studentu festivālā Helsinkos. Vēlāk studēja Francijā un Vācijā.

Atgriežoties ASV, sāka strādāt Kalifornijas Universitātē Sandjego, bet vēlāk - Kalifornijas Universitātē Losandželosā. 1969. gadā iestājās ASV Komunistiskajā partijā. Pēc toreizējā štata gubernatora Ronalda Reigana iniciatīvas tāpēc tika izslēgta no universitātes.

1970. gada 7. augustā Andželas Deivisas paziņa Džonatans Džeksons Marinas apgabalā, Kalifornijā tiesas zālē sagrāba par ķīlnieku tiesnesi, lai atbrīvotu trīs ieslodzītos. Atbrīvošanas operācijas gaitā tiesnesis un Džeksons gāja bojā. Tā kā uzbrukumā izmantotie ieroči bija reģistrēti uz Deivisas vārda, tika izdots viņas aresta orderis. Pēc pāris mēnešiem Deivisa Ņujorkā tika arestēta. 1972. gadā viņa tika attaisnota. Tajā laikā Andželai Deivisai veltītu dziesmu radīja gan Džons Lenons un Joko Ono, gan Miks Džegers. PSRS tika organizēta plaša propagandas kampaņa Andželas Deivisas atbrīvošanai.

Pēc atbrīvošanas Andžela Deivisa kļuva par ASV Komunstiskās partijas CK biedru un no partijas kandidēja ASV viceprezidenta amatam. Nodibināja organizāciju "Kritiskā pretošanās" (*Critical Resistance*), kuras mērķis ir cietumu sistēmas atcelšana ASV. Protestējot pret savas partijas atbalstu Augusta pučam PSRS 1991. gadā, Andžela Deivisa izstājās no ASV Komunistiskās partijas. 1997. gadā žurnālā *[[Out]]* atzina sevi par lezbieti.

## Ārējās saites
Višvanatans Anands

**Višvanatans Anands** (; dzimis  Madrasā, Indijā) ir indiešu šahists, pasaules čempions (2007—2013). Šķelšanās laikā (1993—2005) bijis pasaules čempions FIDE versijā (2000—2002). Pēc šaha čempionātu apvienošanās kļuvis par piecpadsmito pasaules čempionu, uzvarot Vladimiru Kramņiku (2007).

## Biogrāfija
Pēdējo reizi čempiona titulu aizstāvēja 2012. gada maijā (Skolkovā, Maskavas apgabalā), kad mačā ar Izraēlas šahistu Borisu Gelfandu bija nepieciešamas četras papildpartijas uzvarētāja noskaidrošanai. 2013. gadā zaudēja titulu, piekāpjoties mačā pret Mangnusu Kārlsenu ar 3½:6½. 2014. gada martā uzvarējis pretendentu turnīrā Hantimansijskā un izcīnījis tiesības atkārtoti cīnīties Pasaules šaha čempiona titula mačā. 2014. gadā Sočos atkārtoti zaudējis mačā par Pasaules šaha čempiona titulu Mangnusam Kārlsenam ar 4½:6½.

2015. gadā ierindojies 2. vietā aiz Veselina Topalova spēcīgā starptautiskā turnīrā Stavengerē (Norvēģija), apsteidzot Kārlsenu. 2019. gada augustā Sentluisā dalījis 3.-4. vietu starptautiskajā šaha lielmeistaru turnīrā *7th Sinquefield Cup*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ībeisa

**Ībeisa** ( no *Emergency base*) ir Dienvidāfrikas loģistikas polārstacija Antarktīdā. Izvietota uz Fimbulisena šelfa ledāja ap 6 km no tā frontes. Stacija izveidota kā SANAE III ārkārtas gadījumu patvērums. Tiek izmantota kā mītne loģistikas operāciju komandām vasaras periodā. Būvēta piepacelta  virs ledāja virsmas uz tērauda sastatņu konstrukcijas, kas reizi divos gados tiek paaugstinātas par , lai kompensētu nokrišņu rezultātā pieaugošo sniega slāni. Periodiski stacija tiek atjaunota un pārcelta, atvirzot no ledāja frontes. Tagadējā stacija veidota 2010. gadā no demontētās Vācijas polārstacijas Neimaijere II moduļiem un paredzēta 15 gadu ilgai ekspluatācijai.

## Atsauces
Lašu pagasts (Ilūkstes apriņķis)

**Lašu pagasts** bija viena no Ilūkstes apriņķa pašvaldībām tā vidienē, Lietuvas pierobežā. Robežojās ar Prodes, Bebrenes, Pilskalnes, Sventes un Raudas pagastiem. Pagasta valde atradās Šēderē. Lielākās apdzīvotās vietas bija Eglaine (ciems), Šēdere, Laši, Akmeņpils.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu, apvienojot Annmuižas (*Annenhof*), Baltmuižas (*Weißensee*), Hogenbergas (*Hohenberg*), Lustbergas (*Lustberg*), Šēderes (*Schödern*) un Vecgrīnvaldes (*Alt-Grünwald*) muižu pagastus.
Pēc 1920. gada zemes reformas Lašu muižu (*Lassen*) ar Jaunlašu pusmuižu (1366 ha) sadalīja 100 vienībās, Šēderes muižu (893 ha) 55 vienībās, Klopmaņa muižu (387 ha) 23 vienībās, Vecgrīnvaldes muižu (387 ha) 19 vienībās, Lustkalnes (Lustbergas) muižu (304 ha) 20 vienībās, Jaungrīnvaldes muižu (222 ha) 19 vienībās, Akmeņu (Šteinburgas) muižu (209 ha) 7 vienībās. Jelgaviņu (162 ha) sadalīja 4 vienībās, bet Jelovkas (Eglaines) ciemu (68 ha) 126 apbūves gabalos.

1945. gada 1. augustā pagastā izveidoja Eglaines, Lašu un Zaļmežnieku ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Ilūkstes rajonā. Mūsdienās Lašu pagasta teritorija iekļauta Augšdaugavas novada Eglaines, Šēderes un Pilskalnes pagastos.

## Atsauces
Raudas pagasts

**Raudas pagasts** (līdz 1925. gadam **Stelles pagasts**) bija viena no Ilūkstes apriņķa pašvaldībām tā vidienē, Lietuvas pierobežā. Robežojās ar Lašu, Sventes un Kurcuma pagastiem. Pagasta valde atradās Šarlotē. Lielākās apdzīvotās vietas bija Šarlote un Rauda.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 1. augustā pagastā izveidoja Raudas un Senču ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Ilūkstes rajonā. Mūsdienās Raudas pagasta teritorija iekļauta Augšdaugavas novada Šēderes pagastā.

## Atsauces
Silenes pagasts

**Silenes pagasts** (līdz Pirmajam pasaules karam **Ezernes pagasts**, līdz 1925. gadam **Borovkas pagasts**) bija viena no Ilūkstes apriņķa pašvaldībām tā austrumos, Polijas (vēlāk PSRS) pierobežā. Robežojās ar Demenes, Skrudalienas un Salienas pagastiem. Pagasta valde atradās Silenē. Lielākās apdzīvotās vietas bija Silene un Kumbuļi.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
Pēc 1920. gada zemes reformas Kumbeles muiža (*Kummeln*, 960 ha) sadalīta 73 vienībās, Briģenes muiža (*Brüggen*, 956 ha) 60 vienībās, Belmontes muiža (*Belmont*, 674 ha) 36 vienībās, Šēnheides muiža (*Schönheyden*, 541 ha) 65 vienībās, Ezernes muiža (*Jezerne*, 506 ha) 87 vienībās, Ilgas muiža (*Ilgen*, 492 ha) 53 vienībās, Jaunbornes muiža (*Neu-Born*, 361 ha) 26 vienībās, Riča (150 ha) 8 vienībās, Rozališķi un Sīķele (123 ha) 13 vienībās.

1945. gada 1. augustā pagastā izveidoja Ezernes, Kumbuļu un Silenes ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Grīvas rajonā. Mūsdienās Silenes pagasta teritorija iekļauta Augšdaugavas novada Demenes, Skrudalienas un Salienas pagastos.

## Atsauces
Vertikāla domāšana

**Vertikāla domāšana** ir analītisks domāšanas veids risinājumu meklēšanai balstoties uz iepriekš iegūtu pieredzi un zināšanām. Vertikālā domāšana iekļauj secīgus soļus, no kuriem katrs ir jāpamato. Vertikālās domāšanas pieeja atrod pareizo virzienu atspēkojot citus un parasti tiek izvēlēts problēmai atbilstošākais risinājums. Vertikālās domāšanas pieejā nedrīkst kļūdīties nevienā no posmiem.

Vertikāla domāšana ir pretēja laterālai domāšanai.

## Literatūra
* Proctor, T. (2010). *Creative problem solving for managers: Developing skills for decision making and innovation, third edition*, USA: Routledge

## Atsauces

## Ārējās saites
* Thinking Vesus Vertical Thinking (angliski)
* Horizontal Thinking vs Vertical Thinking (angliski)
Strodi (Maltas pagasts)

**Strodi** ir skrajciems Rēzeknes novada Maltas pagastā. Ciems atrodas Černostes ezera austrumu krastā, saplūdis ar Černosti un Pinkiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas ar 78 cilvēkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Maltas pagasta mājaslapa 
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Anna Vjaļicina

**Anna Vjaļicina** (; dzimusi ) ir krievu modele un pazīstama arī kā *Anna V*. 
Anna Vjaļicina ir *Victoria's Secret* modele, kopā ar grupas *[[Maroon 5]]* solistu Ādamu Levinu piedalījusies video klipā *Misery* un *Never gonna leave this bed*. Viņai ir meitiņa Aļaska ar vīru Adamu Kahanu.

## Atsauces
Krīze

**Krīze** nozīmē neskaidro procesu evolūciju, kad ir nepieciešams izšķirošs brīdis diagnozei. Jēdzienu "krīze" vēl var izskaidrot kā nepārvaramas grūtības, kas pārsniedz cilvēka ierastos resursus un sarežģījuma pārvarēšanas mehānismu. Krīzes rezultātā paplašinās cilvēka rīcības iespējas, pieaug nejaušības princips un atsevišķu cilvēku rīcība rada neatgriezeniskas un neprognozējamas sekas.

Principā krīzei ir vairākas definīcijas un veidi, kas nozīmē to, ka krīze kā jēdziens ietver sevī plašu nozīmes spektru. Ar vārdu „krīze” var saprast finansiālo, sociālo, politisko, ekonomisko, attiecību, kultūras, vērtību, pārtikas, ģimenes, dabas resursu un vecumposmu krīzi. Tāpat ar krīzi var sasaistīt arī neoliberālisma, kapitālisma, kā arī Amerikas hegemonijas jēdzienus.

Sabiedrībā arvien aktuālāks jautājums saistās tieši ar ekonomisko un finansiālo krīzi, jo šobrīd daudzas valstis, ieskaitot Latviju, ir saskārušies ar krīzi un tās pazīmēm. Gan valsts līmenī, gan ar citu (arī starptautisku) aktieru palīdzību tiek meklēti risinājumi, kā šo krīzi pēc iespējas veiksmīgāk varētu pārciest. Ekonomiskā krīze saistās ar ražošanas, patēriņa un pirktspējas samazināšanos, kā arī ar bezdarba un bankrotu palielināšanos.
Mihails Južnijs

**Mihails Južnijs** (; dzimis  Maskavā, PSRS) ir profesionāls krievu tenisists. Savu profesionāļa karjeru uzsāka 1999. gadā. M. Južnija labākais sasniegums ATP Tūres rangā ir sasniegtā 8. vieta, kas tika sasniegta , dubultspēlēs — 43. vieta (). Viņa treneris ir Boriss Sobkins.

Karjerā M. Južnijs ir uzvarējis 7 ATP vienspēļu turnīros, bet lielāko panākumu *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* sacensībās viņš sasniedza 2009. un 2010. gada ASV atklātajā čempionātā, kur tika līdz pusfinālam. Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ).

## Vietas Grand Slam turnīros

|}

## Ārējās saites
Roberts Šternbergs

**Roberts Džefrijs Šternbergs** (; dzimis  Ņuarkā, Ņūdžersijas štatā, ASV) ir amerikāņu psihologs un psihometrijas speciālists, vairāku žurnālu redkolēģijas loceklis.

R. Šternbergs ir absolvējis Jeila Universitāti un Stenforda Universitātes doktorantūru, ir Heidelbergas un Kembridžas Universitāšu biedrs. 2003. gadā tika ievēlēts par Amerikas Psiholoģijas asociācijas prezidentu. No 2005. gada strādā Taftas Universitātē, ir profesors, mūsdienu zinātnes un mākslas psiholoģijas fakultātes dekāns. Pašlaik profesors ir viens no lielākajiem speciālistiem mūsdienu psiholoģijas jomā kreatīvā intelekta, modrības, mīlestības un naida teorijas jautājumos, visbiežāk citējamais zinātnieks pasaules psiholoģijas jautājumos.

R. Šternbergs ir saņēmis vairāku zinātņu biedrību un asociāciju atzinību.

Galvenās R. Šternberga pētnieciskās intereses ir augstākās psihiskās funkcijas, informācija, jaunrade; domāšanas stili; kognitīvā modificēšanās spēja; vadība; mīlestība un naids; mīlestība un karš.

R. Šternbergs ir izstrādājis triangulāro mīlestības teoriju. Sadarbībā ar T. Lubartu ir definējis radošuma investīciju teoriju, kurā ir atspoguļots princips kā radoši cilvēki pārdod savas idejas.

R. Šternbergs kā viens no pirmajiem teorētiķiem izteica zinātnisku viedokli par cilvēku mīlestību, ko tagad sauc par Roberta Šternberga "triangulāro teoriju". Šī teorija ļauj loģiski izprast mīlestības visdažādākās formas, apraksta attiecību veidus, pamatojoties uz tādām sastāvdaļām kā intīmā kaisle, lēmums, saistības. R. Šternberga teorija piedāvā vienkāršu izpētes modeli visdažādākajiem attiecību scenārijiem. Mūsdienās tā ir viena no populārākajām koncepcijām, kura izskaidro mīlestības procesus starp cilvēkiem.

## Ārējās saites
* Mājaslapa
Susējas pagasts

**Susējas pagasts** bija viena no Ilūkstes apriņķa pašvaldībām tā ziemeļrietumos. Robežojās ar Ilūkstes apriņķa Aknīstes, Gārsenes un Asares pagastiem, kā arī Jēkabpils apriņķa Zasas un Slates pagastiem. Pagasta valde atradās Susējā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 1. augustā pagastā izveidoja Aizpores un Susējas ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Aknīstes rajonā. Susējas ciems likvidēts 1957. gada 7. janvārī. Tā teritorijas daļa pievienota toreizējam Aknīstes strādnieku ciematam, daļa Asares, daļa Slates ciemam. Mūsdienās Susējas pagasta teritorija iekļauta Jēkabpils novada Aknīstes, Asares un Rubenes pagastos.

## Atsauces
Paēdušai Latvijai

**Paēdušai Latvijai** ir Latvijas Samariešu apvienības vadīta pārtikas programma, lai sniegtu atbalstu ģimenēm ar bērniem, pensionāriem un invalīdiem ar ienākumiem zem iztikas minimuma (Ls 180,43) uz vienu ģimenes locekli un Sociālā dienesta atteikumu piešķirt trūcīgā vai maznodrošinātā statusu.

Pārtikas banka palīdz trūkumā nonākušajiem, izsniedzot pārtikas pakas. Pārtikas paku saturs tiek veidots no ražotāju, pārstrādātāju vai tirgotāju ziedotām pārtikas precēm. Par naudas ziedojumiem tiek iegādātas tās preces, kuras nav saņemtas ziedojumu veidā.

Pārtikas pakas tiek dalītas iedzīvotājiem visā Latvijā sadarbībā ar vietējām labdarības organizācijām un pašvaldību Sociālajiem dienestiem. Pārtikas paku saņēmēju skaits ir atkarīgs no pieejamā pārtikas paku daudzuma.

Lai pietiektos atbalstam ar pārtiku, nepieciešams aizpildīt pieteikuma anketu.

Vienas pārtikas pakas izmaksas nepārsniedz 6 LVL, un tajā iekļauti produkti, kas dod iespēju ģimenēm nodrošināt ikdienas maltīti — 800 g putraimi, 0,5 kg auzu pārslas, 0,5 kg pelēkie zirņi, 800 g manna, 400 g makaroni, 1 kg milti, 1 l eļļa, 1 kārba (240 g) gaļas konservi, 1 kg cukurs, 1 kārba (300 g) iebiezinātā piena ar cukuru, 60 g sausais buljons. No ziedojumiem, kas saziedoti „Paēdušai Latvijai’, netiek ieturēta nekāda starpniecība vai komisijas maksa. Visi ziedojumi 100% apmērā tiek izlietoti pārtikas produktu iegādei un piegādei saņēmējiem.

Vienai ģimenei pieejemas 6 pārtikas pakas gada laikā. Ja pēc visu paku saņemšanas ģimenes stāvoklis nav uzlabojies, tā var atkārtoti pretendēt uz atbalstu ar pārtiku, taču šajā gadījumā nebūs proritāra.

Izmaksas, kas saistītas ar pārtikas uzglabāšanu, uzskaiti, personālu un citām administratīvajām izmaksām, tiek segtas no cita finansējuma, piemēram, mērķa ziedojumi no uzņēmumiem pārtikas fonda administrēšanai, starptautisku projektu finansējums un citi.

Projektu iespējams atbalstīt zvanot uz labdarības tālruni 90006488 (Ls1), *ziedot.lv*, *[[Swedbank]]* internetbankā vai piepildot Glābējpaku. Ziedojumus iespējams saņemt un nest uz ziedojumu izdales punktu "Māja atbalstam", Tallinas ielā 81, Rīgā, darba dienās plkst. 9-17.

Projekta aktivitātēm iespējams sekot draugiem.lv, *[[Facebook]]* un *[[Twitter]]* profilos.

## Atsauces