open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Janardags

**Janardags** () ir pakalns Abšeronas pussalā, uz ziemeļiem no Azerbaidžānas  galvaspilsētas Baku. Pakalnā izveidojusies dabīgas izcelsmes mūžīgā uguns. Novērojama līdz 3 metrus augsta liesma, kuru veido no poraina smilšakmens izplūstoša dabasgāze. Šādas dabas parādības pussalā aprakstījis jau Marko Polo. Tās ir novērojamas dažās vietās apkārtnē arī citur. Senatnē tās kļuva par pielūgsmes objektiem Seno laiku zoroastriešiem, kuri šeit ierīkoja uguns pielūgšanas tempļus.

## Ārējās saites

*Janardags
Slovākija olimpiskajās spēlēs

**[[Slovākija]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalās kopš 1994. gada, kad tā debitēja 1994. gada Albērvilas ziemas olimpiskajās spēlēs. Kopš tā laika Slovākija ir piedalījusies visās vasaras un ziemas olimpiskajās spēlēs.

Līdz tam Slovākijas sportisti ir startējuši citu valstu komandu sastāvos. No 1896. līdz 1912. gadam Ungārijas sastāvā un no 1920. līdz 1992. gadam Čehoslovākijas sastāvā.

Līdz šim Slovākija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 42 olimpiskās medaļas (14 zelta, 18 sudraba un 10 bronzas medaļas). Lielākā daļa no 42 medaļām ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs (32 medaļas), savukārt 10 medaļas ir izcīnītas ziemas olimpiskajās spēlēs. Lielākā daļa no vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnītajām medaļām (20 medaļas) ir tikušas izcīnītas smaiļošanā un kanoe airēšanā, savukārt no ziemas sporta veidiem medaļas visvairāk ir izcīnītas biatlonā. Kopš Slovākija piedalās olimpiskajās spēlēs kā neatkarīga valsts, tā ir izcīnījusi medaļas 7 vasaras olimpiskajos sporta veidos un 4 ziemas olimpiskajos sporta veidos. Ar medaļām visbagātākā Slovākijas sportiste ir biatloniste Anastasija Kuzmina. Viņa ir izcīnījusi 6 olimpiskās medaļas (3 zelta un 3 sudraba medaļas).

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

### Medaļu sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļām bagātākie sportisti

*Šajā tabulā apkopoti tikai tie medaļnieki, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Slovākiju ir izcīnījuši trīs un vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīties uzskaitījumā.*

## Karognesēji

## Skatīt arī
* Čehoslovākija olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*
Slovākijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Slovākija]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Slovākija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1996. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1994. gada.

## Vasaras olimpiskajās spēlēs

## Ziemas olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Slovākija olimpiskajās spēlēs
* Slovākijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Bahčisarajas rajons

**Bahčisarajas rajons** (, , ) ir Krimas Autonomās Republikas administratīvā iedalījuma vienība Ukrainā. Robežojas ar Jaltu, Aluštu un Simferopoles rajonu, atrodas Krimas dienvidrietumos, lielāko rajona daļu aizņem kalni. Rajona administratīvais centrs – Bahčisarajas pilsēta. Bahčisarajas rajona Naučnijas ciemā atrodas Krimas astrofiziskā observatorija. Rajons tika izveidots 1923. gada oktobrī.

## Ārējās saites
Aleksandrs Aleksandrovs (kosmonauts)

**Aleksandrs Panajotovs Aleksandrovs** (*Александър Панайотов Александров*; dzimis ) ir Bulgārijas bijušais lidotājs, kosmonauts. Darbojies aviācijas biznesā.

## Biogrāfija
Aleksandrs Aleksandrovs piedzima Targovištes apgabala Omurtagā. 1974. gadā viņš pabeidza augstāko kara lidotāju skolu. Pēc tam viņš dienēja Bulgārijas gaisa spēkos par iznīcinātāju pilotu.

1978. gada janvārī Aleksandrs Aleksandrovs kopā ar Georgi Kakalovu (pirms kosmiskā lidojuma viņš mainīja uzvārdu uz Ivanovs) tika izvēlēts par Bulgārija kosmonauta kandidātu. Martā sāka gatavoties kosmiskajam lidojumam Kosmonautu sagatavošanas centrā PSRS. 
Kosmosa kuģa pamatapkalpē tika apstiprināts Georgi Ivanovs, bet Aleksandrs Aleksandrovs bija viņa dublieris.
Georgi Ivanovs kā Bulgārijas pirmais kosmonauts devās kosmosā 1979. gada 10. aprīlī ar kosmosa kuģi *[[Sojuz-33]]* kopā ar Nikolaju Rukavišņikovu. Neilgi pirms orbitālās stacijas *[[Saljut-6]]* sasniegšanas sabojājās kosmosa kuģa dzinējiekārta, un nācās atgriezties uz zemes.

1983. gadā Aleksandrovs pabeidza aspirantūru PSRS Zinātņu akadēmijas Kosmisko pētījumu institūtā Maskavā un aizstāvēja tehnisko zinātņu kandidāta disertāciju. Pēc atgriešanās Bulgārijā 1983. gadā viņš kļuva par Bulgārijas Zinātņu akadēmijas Kosmisko pētījumu centrālās laboratorijas (tagad Kosmisko pētījumu institūts) direktora vietnieku.

1986. gadā ar PSRS tika panākta vienošanās par otra Bulgārijas kosmonauta lidojumu. Pieteicās aptuveni 300 kandidāti, tai skaitā Aleksandrs Aleksandrovs un Georgi Ivanovs. 1987. janvārī par pamata kandidātu tika izvēlēts Aleksandrovs, par dublieri — Krasimirs Stojanovs.

Aleksandrs Aleksandrovs lidojumu kosmosā sāka 1988. gada 7. jūnijā kosmosa kuģī *[[Sojuz TM-5]]*, dodoties uz orbitālo staciju *[[Mir (orbitālā stacija)|Mir]]*. 17. jūnijā viņš atgriezās uz zemes kosmosa kuģī *[[Sojuz TM-4]]*.

Pēc kosmiskā lidojuma Aleksandrovs darbojās zinātnē. 1990. gados viņš iesaistījās aviācijas biznesā.

## Ārējās saites

* Informācija astronaut.ru
Ziemeļmaķedonijas ģerbonis

**Ziemeļmaķedonijas ģerbonis** () ir viens no Ziemeļmaķedonijas nacionālajiem simboliem. Ģerbonī veido vairogs, kurā redzamas divas izliektas kviešu vārpas ar tabakas lapām un magoņu pogaļām. Vairoga apakšā lentīte ar tradicionālajiem maķedoniešu ornamentiem. Centrā redzams ezers, Koraba kalns un saullēkts.

Pašreizējais ģerboņa variants pieņemts 2009. gadā, pirms tam vairoga augšā atradās sarkanā zvaigzne.

## Dažādu laiku ģerboņi

File:Coat of arms of Macedonia (1944–1946).svg|Maķedonijas Tautas Republikas ģerbonis no 1944. līdz 1946. gadam
File:Emblem of Macedonia (1946–2009).svg|Maķedonijas Sociālistiskās Republikas ģerbonis no 1946. līdz 1991. gadam
File:Coat of arms of Macedonia (1946–2009).svg|Maķedonijas Republikas ģerbonis no 1991. līdz 2009. gadam
2019. gada Pasaules čempionāta hokejā izlašu sastāvi

Šajā lapā ir apkopoti visu 2019. gada Pasaules čempionāta hokejā augstākās divīzijas **izlašu sastāvi.**

## A grupa

### 

* **Galvenais treneris**:  Alēns Viņo

### 

* **Galvenais treneris**:  Džefs Blešils

### 

* **Galvenais treneris**:  Juka Jalonens

### 

* **Galvenais treneris**:  Toni Sēderholms

### 

* **Galvenais treneris**:  Kreigs Remzijs

### 

* **Galvenais treneris**:  Heincs Ēlers

### 

* **Galvenais treneris**:  Filips Bozons

### 

* **Galvenais treneris**:  Pīts Rasels

## B grupa

### 

* **Galvenais treneris**:  Rikards Grēnborjs

### 

* **Galvenais treneris**:  Iļja Vorobjovs

### 

* **Galvenais treneris:**  Milošs Ržīha

### 

* **Galvenais treneris:**  Patriks Fišers

### 

* **Galvenais treneris:**  Peters Tūresens

### 

* **Galvenais treneris:**  Bobs Hārtlijs

### 

* **Galvenais treneris:**  Rodžers Baders

### 

* **Galvenais treneris:**  Kleitons Bedoss

## Skatīt arī

* 2019. gada Pasaules čempionāts hokejā
Bilohirskas rajons

**Bilohirskas rajons** (, , ) ir Krimas Autonomās Republikas administratīvā iedalījuma vienība Ukrainā. Robežojas ar Aluštas pilsētu un Kirovskes, Sovjetskas, Nižņohirskas, Krasnohvardijskes un Simferopoles rajonu, atrodas Krimas centrālajā daļā. Caur Bilohirskas rajonu plūst vairākas upes, uz Zujas upes atrodas Balanovskes ūdenskrātuve. Kopš 2012. gada Bilohirskas rajonā atrodas safari parks "Taigans".

## Ārējās saites
Vladimirs Zografskis

**Vladimirs Zografskis** (; dzimis ) ir bulgāru tramplīnlēcējs.

Piedalījies četrās ziemas olimpiskajās spēlēs (2014, 2018, , ), labākais sasniegums ir 10. vieta uz lielā tramplīna 2026. gadā, kas ir visu laiku labākais Bulgārijas tramplīnlēcēju sasniegums olimpiskajās spēlēs, piedalījies arī deviņos pasaules čempionātos.

Pasaules kausā Zografskis debitēja 2008. gada decembrī. Par viņa karjeras labāko sasniegumu var uzskatīt 2011. gadā izcīnīto Pasaules junioru čempiona titulu, apsteidzot Stefanu Kraftu. Labākais rezultāts Pasaules kausa posmā ir  Rukā izcīnītā 4. vieta.

Zografska tēvs un treneris Emīls Zografskis ir bijušais tramplīnlēcējs, olimpisko spēļu dalībnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Melnkalne 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Melnkalne]]** piedalījās ** [[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Riodežaneiro, Brazīlijā no 2016. gada 5. līdz 21. augustam. Šīs bija Melnkalnes trešās vasaras olimpiskās spēlēs, kopš notika Serbijas un Melnkalnes sadalīšanās 2006. gadā.

## Vēsture
2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Melnkalnes olimpisko komandu veidoja 35 sportisti (17 vīrieši un 18 sievietes), kuri startēja 7 olimpiskajos sporta veidos. No komandu sporta veidiem šajās olimpiskajās spēlēs Melnkalne bija pārstāvēta sieviešu rokasbumbas un vīriešu ūdenspolo sacensībās, kur startēja lielākā daļa no Melnkalnes olimpiskās komandas sportistiem. Melnkalne pirmo reizi tika pārstāvēta tenisā.

Melnkalnes komandā bija vairāki sportisti, kuriem bija iepriekšējo olimpisko spēļu pieredze. Savukārt 7 sportisti bija piedalījušies visās vasaras olimpiskajās spēlēs, kopš Melnkalne startē kā neatkarīga valsts. Tai skaitā 6 ūdenspolo spēlētāji ar komandas kapteini Predragu Jokiču, un džudists Srdans Mrvaljevičs.

Melnkalnes karognesēja olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija handboliste, iepriekšējo olimpisko spēļu sudraba medaļniece, Bojana Popoviča. Viņa ar savām komandas biedrenēm 2012. gada Londonas spēlēs izcīnīja pirmo olimpisko medaļu Melnkalnei. Savukārt olimpisko spēļu noslēguma ceremonijā valsts karogu nesa ūdenspolo spēlētājs Predrags Jokičs.

Šajās olimpiskajās spēlēs Melnkalnes sportisti nespēja izcīnīt olimpiskās medaļas. Vistuvāk olimpiskajām medaļām bija vīriešu ūdenspolo komanda, kura palika 4. vietā, zaudējot Itālijas izlasei cīņā par bronzas medaļu ar 10—12.

## Dalībnieki
### Dalībnieku skaitījums

#### Vīrieši
* Darko Brguljans ()
* Draško Brguljans ()
* Urošs Čučkovičs ()
* Milivojs Dukičs ()
* Danijels Furtula ()
* Maksims Iničs ()
* Aleksandars Ivovičs ()
* Mladans Janovičs ()
* Predrags Jokičs ()
* Filips Klikovacs ()
* Saša Mišičs ()
* Srdans Mrvaljevičs ()
* Vjekoslavs Paskovičs ()
* Antonio Petrovičs ()
* Zdravko Radičs ()
* Aleksandars Radovičs ()
* Milošs Šćepanovičs ()

#### Sievietes
* Sonja Barjaktaroviča ()
* Andžela Bulatoviča ()
* Katarina Bulatoviča ()
* Djurdjina Jaukoviča ()
* Marija Jovanoviča ()
* Andrea Klikovaca ()
* Milena Kneževiča ()
* Danka Koviniča ()
* Suzana Lazoviča ()
* Majda Mehmedoviča ()
* Radmila Miljaniča-Petroviča ()
* Biljana Pavičeviča ()
* Sladana Perunoviča ()
* Bojana Popoviča ()
* Jovanka Radičeviča ()
* Ema Ramusoviča ()
* Jovana Terziča ()
* Marina Vukčeviča ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Atsauces

## Ārējas saites
* Montenegro at the 2016 Rio de Janeiro Summer Games
Džons Singltons

**Džons Denjels Singltons** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu kinorežisors, scenārists un kinoproducents. Plasāku atpazīstamību ieguva ar režisētajām filmām *[[Boyz n the Hood]]* (1991), par kuru 24 gadu vecumā tika izvirzīts Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais režisors", tādējādi kļūstot jaunāko afroamerikāni, kas nominēts šai balvai. Singltons ir dzimis un audzis Dienvidlosandželosā un vairākās viņa filmās, piemēram, *[[Poetic Justice]]* (1993), *[[Higher Learning]]* (1995) un *[[Baby Boy]]* (2001), ir skartas tēmas, kas rezonē ar mūsdienu urbāno ikdienu. Vēl viņš ir režisējis drāmu *[[Rosewood]]* (1997) un spraiga sižeta filmas "Šafts" (*Shaft*, 2000), "Ātrs un bez žēlastības 2" (2003) un "Četri brāļi" (2005). Singltons ir līdzautors televīzijas kriminālseriālam *[[Snowfall]]*.

 Singltons pārcieta insultu un tika ievietots reanimācijā. Iepriekš jau ziņoja, ka viņš esot sācis just vājumu kājās jau atgriežoties mājās no ceļojuma Kostarikā. 25. aprīlī ziņoja, ka Singltons ir nokļuvis komā, kaut arī viņa meita apgalvoja pretējo. 29. aprīlī viņam tika atslēgtas dzīvības uzturēšanas sistēmas un Džons Singltons mira slimnīcā 51 gada vecumā.

## Filmogrāfija

### Filmas

; Atsevišķa piedalīšanās

### Televīzija

; Atsevišķa piedalīšanās

### Mūzikas klipi
* *[[Maikls Džeksons|Michael Jackson]]* — *[[Remember the Time]]* (1992)

## Atsauces

## Ārējās saites
Vikipēdija slovāku valodā

**Vikipēdija slovāku valodā** () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdija versija slovāku valodā. Sākumlapa tika izveidota , bet tās dalībnieku aktīva darbība sākās 2004. gada vasarā. 2019. gadā izveidoto rakstu skaits šajā Vikipēdijā pārsniedza 230 tūkstošus. Ļoti straujš rakstu pieaugums bija 2012. gadā: noslēdzoties 2011. gadam rakstu skaits bija 131 tūkstoši, bet 2012. gada beigās — 180 tūkstoši. Tas skaidrojams ar robotprogrammatūras (bota) palaišanu, kura izveidoja daudzus īsus rakstus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nad Tatrou sa blýska

***Nad Tatrou sa blýska*** (, “Zibens virs Tatriem”) ir Slovākijas valsts himna. Šo himnisko dzejoli 1844. gadā sacerēja patriotiski noskaņotais Janko Matūška, kurš neatbalstīja slovāku un čehu apvienošanos vienā valstī. 1918. gadā šī dziesma tika izmantota kā Čehoslovākijas himna, bet 1993. gadā, pēc Čehoslovākijas sadalīšanās, tā kļuva par Slovākijas himnu.

## Ārējās saites
Stevica Rističs

**Stevica Rističs** (, , dzimis ) ir serbu izcelsmes Ziemeļmaķedonijas futbolists. Futbolu spēlējis Serbijas, Maķedonijas, Dienvidkorejas, Uzbekistānas, Krievijas un Japānas klubos. Spēlējot Maķedonijas klubā *[[FK Sileks]]*, divas sezonas pēc kārtas bija visveiksmīgākais vārtu guvējs Maķedonijas augstākajā līgā. No 2007. līdz 2012. gadam spēlēja Maķedonijas izlasē.

## Ārējās saites
Slovākijas karogs

**Slovākijas karogs** () ir viens no Slovākijas nacionālajiem simboliem. To veido trīs horizontālas līnijas — balta, zila un sarkana. Mazliet no centra uz kreiso pusi novirzīts Slovākijas ģerbonis. Par Slovākijas karogu tas oficiāli pieņemts .

## Vēsture
Slovākijas karoga krāsas pieder pie tā sauktajām panslāvu krāsām, kas 19. gadsimtā kļuva par simbolu slāvu tautu vienotībai un nacionālajai identitātei. Baltā, zilā un sarkanā krāsa tika izmantota arī citās slāvu valstīs, piemēram, Krievijas, Serbijas un Čehijas karogos. Slovāku nacionālajā kustībā šīs krāsas sāka izmantot 1848. gada revolūcijas laikā Austroungārijas teritorijā, kad slovāku politiskie un kultūras aktīvisti centās panākt lielāku autonomiju.

20. gadsimta sākumā, pēc Čehoslovākijas izveides 1918. gadā, Slovākijai nebija atsevišķa valsts karoga, jo tika izmantots kopīgais Čehoslovākijas karogs. Tomēr slovāku nacionālās organizācijas turpināja lietot balti–zili–sarkano karogu kā nacionālās identitātes simbolu.

Laikā, kad pastāvēja Slovākijas Pirmā republika (1939–1945), tika izmantots līdzīgs karogs ar trim horizontālām joslām un Slovākijas ģerboni. Pēc Otrā pasaules kara Slovākija atkal tika iekļauta Čehoslovākijā, un līdz ar to valsts līmenī tika lietots Čehoslovākijas karogs.

Mūsdienu Slovākijas karogs tika pieņemts 1992. gada 3. septembrī, neilgi pirms Čehoslovākijas sadalīšanās un neatkarīgas Slovākijas valsts izveides 1993. gada 1. janvārī. Lai atšķirtu Slovākijas karogu no līdzīgā Krievijas karoga, tajā tika iekļauts Slovākijas ģerbonis, kurā attēlots balts dubultkrusts uz trim zilajiem kalniem sarkanā vairogā.
Viņš un Viņa

**Viņš un Viņa** ir franču-latviešu duets, kura sastāvā ir latviešu saksofoniste Ilze Lejiņa un franču saksofonists – multiinstrumentālists Freds Ormēns.

Duets "Viņš un Viņa" savu darbību sāka 2012. gadā, radot neparastu koncertformātu, apvienojot mūziku ar teātra elementiem. Grupas dalībnieki spēlē ne tikai saksofonus, bet arī ģitāru, vijoli, birbīni, kokli un stabuli. Freds Ormēns rada aranžējumus gan populārām franču un latviešu melodijām, gan arī savām oriģinālkompozīcijām.

2013. gadā ar ierakstu kompāniju *[[Mikrofona Ieraksti|MicRec]]* duets izdeva savu pirmo singlu "Viņš un Viņa".

## Diskogrāfija
* 2014 — "Viņš un Viņa"
* 2019 — *Christmas song*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Viņš un Viņa Oficiālā mājaslapa
* Viņš un Viņa uz jgmrecords.com
Davids Kubackis

**Davids Kubackis** (; dzimis ) ir poļu tramplīnlēcējs. Viņš ir piedalījies trīs olimpiskajās spēlēs (, , ), izcīnot divas bronzas medaļas: 2018. gadā komandu sacensībās un 2022. gadā individuālajās sacensībās uz parastā tramplīna. Viņš ir arī divkārtējs pasaules čempions, 2017. gadā ar Polijas komandu uzvarot komandu sacensībās uz lielā tramplīna, kā arī 2019. gadā triumfējot individuālajās sacensībās uz parastā tramplīna ļoti sarežģītos laika apstākļos, pēc pirmā lēciena atrodoties tikai 27. vietā.

Starptautiskās sacensībās startē kopš 2005. gada. Pasaules kausā debitējis 2009. gada janvārī. Pirmo pjedestālu individuālajās sacensībās sasniedzis  Oberstdorfā, izcīnot 3. vietu, pirmo uzvaru pasaules kausā izcīnījis  Valdifjemmē.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Ārējās saites
Soniks: Filma

**"Soniks: Filma"** () ir 2020. gada ASV un Japānas kopražojuma piedzīvojumu asa sižeta filma, ko izplatīs kinokompānija *[[Paramount Pictures]]* un kas balstīta uz *[[Sega (uzņēmums)|Sega]]* izdotās tāda paša nosaukuma videospēļu franšīzes. Filmas režisors ir Džefs Foulers, scenārija autori Patriks Keisijs, Džošs Millers un Orens Uzjels. Scenārijs veidots pēc Vana Robišauksa un Evana Sasera stāsta motīviem. Galvenās lomas atveido Bens Švarcs (Sonika balss) un Džims Kerijs (Sonika ienaidnieks Doktors Robotniks), kā arī Džeimss Mārsdens, Taika Samptere, Ādams Pallijs un Nīls Makdonavs.

Filmā parādīts, kā nelielas pilsētiņas šerifs palīdz Sonikam izvairīties no valsts amatpersonām, kas vēlas viņu notvert.

2013. gadā *[[Sony Pictures]]* ieguva *Sonic* franšīzes ekranizācijas tiesības no *Sega*, 2014. gadā sākās kino adaptācijas izstrāde. Foulers tika nolīgts par režisoru 2016. gadā un šī filma ir viņa režisora debija. 2017. gadā *Sony* šo projektu norakstīja zaudējumos un pārdeva ekranizācijas tiesības studijai *Paramount*. Filmēšana norisinājās laika posmā no 2018. gada jūlija līdz oktobrim Vankūverā, Leidismitā un Vankūveras salā.

"Soniks: Filma" pirmizrāde tika plānota 2019. gada novembrī, bet pēc fanu negatīvajām atsauksmēm pēc pirmā filmas reklāmas rullīša filmas pirmizrāde tika atlikta, lai paspētu pārveidot Sonika tēlu.

Filmas pirmizrāde notika  *[[Paramount Theatre]]* ASV, bet kinoteātros to sāka demonstrēt no . Latvijas kinoteātros filmu sāka demonstrēt . Filma saņēma dažādas kritiķu atsauksmes, tika slavēta aktierspēle (it sevišķi Kerija), Sonika dizains un viņa atbilstība videospēlēm, bet kritizēts sižets. Šī ir sestā ienesīgākā 2020. gada filma un pirmizrādes nedēļas nogalē ASV uz Kanādā visvairāk nopelnījusī uz videospēlēm balstītā filma.  tika paziņots par filmas turpinājuma izstrādi, tā pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Sorbi

**Sorbi** ir rietumslāvu etniskā grupa, kuras lielākā daļa pārstāvju dzīvo Lauzicas reģionā (atrodas Vācijā un Polijā). Runā sorbu valodās, kurām ir oficiāls minoritātes valodas statuss Vācijā. Valodiski un ģenētiski sorbi vistuvāk ir čehiem un poļiem. Lielākā daļa sorbu sevi uzskata par Romas katoļiem, taču daļa ir arī luterāņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Višegrādas grupa

**Višegrādas grupa** (, , , ), **Višegrādas valstis**, **Višegrādas četrinieks** vai **V4**, ir četru Centrāleiropas valstu politiska un kultūras savienība. Šajā savienībā ir Čehija, Polija, Slovākija un Ungārija. Višegrādas grupa izveidota , kad Ungārijas pilsētā Višegrādā savienību izveidoja Čehoslovākijas, Polijas un Ungārijas līderi. Čehija un Slovākija kļuva par grupas biedriem pēc Čehoslovākijas sadalīšanās.  visas četras grupas dalībvalstis kļuva par Eiropas Savienības dalībvalstīm, tāpēc samazinājās šīs apvienības nozīme.

Vēsturiski Višegrādas grupa pretendē būt pēctece Ungārijas, Čehijas (Bohēmijas) un Polijas aliansei, kas tika izveidota Višegrādas kongresā 1335. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeimss Dīns (filma)

**Džeimss Dīns** () ir 2001. gada ASV televīzijas biogrāfiskā filma, kas balstīta uz Treisija Letsa tāda paša nosaukuma lugu. Filmas režisors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir Marks Ridels. Citas lomas atveido Džeimss Franko, Maikls Moriārtijs, Valentīna Servi, Enriko Kolantoni un Eimija Ridela. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā tiek parādīta aktiera Džeimsa Dīna stāsts no brīža, kad viņš vēl tikai nolēma, ka būs aktieris, līdz brīdim, kad Dīns kļuva par vienu no galvenajām filmu zvaigznēm 20. gadsimta 50. gados Holivudā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Augšsorbu valoda

**Augšsorbu valoda** (*hornjoserbšćina*, ) ir rietumslāvu valoda, kurā runā no 12 līdz 20 tūkstošiem cilvēku, kas galvenokārt dzīvo Vācijas austrumu federālajās zemēs Saksijā un Brandenburgā. Augšsorbu valoda ir viena no divām sorbu valodām; otra ir lejassorbu valoda. Abas sorbu valodas viena no otras atšķiras gan fonētiski, gan morfoloģiski, gan vārdu izrunā, tajā pat laikā tām ir kopīgas iezīmes, kuras atšķir no citām rietumslāvu valodām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uguns spēks

**Uguns spēks** () ir 1991. gada drāmas filma, kuras režisors ir Rons Hauards. Galvenās lomas atveido Kurts Rasels, Viljams Boldvins, Skots Glens, Dženifere Džeisone Lī, Rebeka de Mornaja, Donalds Saterlends un Roberts De Niro. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Stīvens un Braiens Makkafriji ir divi brāļi-ugunsdzēsēji, kuri sākotnēji nesatiek. Drīz vien situācija mainās, un abiem ir jāiemācās sastrādāties, lai apturētu kādu ļaunprātīgu dedzinātāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Opus Dei

thumbnail|235px|''Opus Dei'' krusts
***Opus Dei*** (), oficiāli **Svētā krusta un Dieva darba prelatūra** (), ir Romas Katoļu baznīcas prelatūra, kuras mērķis ir līdzdarboties Romas katoļu baznīcas evaņģelizācijas misijā, izplatot aicinājumu uz svētumu un ikdienas darbu svētdarīšanas vērtību. Prelatūru  dibināja spāņu priesteris Hosemarija Eskrivā. 1950. gadā Romas pāvests Pijs XII to apstiprināja, bet 1982. gadā Romas pāvests Jānis Pāvils II pasludināja to par personālo prelatūru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zvaigžņu Vārti (filma)

**Zvaigžņu Vārti** () ir 1994. gada zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Rolands Emerihs. Galvenās lomas atveido Kurts Rasels, Džeimss Speiders, Viveka Lindforsa un Džejs Deividsons. Filmas pirmizrāde notika  ASV. Tā bija paredzēta kā pirmā no trim filmām "Zvaigžņu Vārtu" franšīzē, tomēr ieplānotie turpinājumi tā arī netika izdoti.

Filmas sižets balstās uz "Zvaigžņu Vārtiem", starpgalaktisku telekomunikāciju ierīci, kas tiek atrasta Ēģiptē. Šī ierīce aizved uz kādu planētu, kuru apdzīvo cilvēki, kas atgādina senos ēģiptiešus un pielūdz saules dievu Ra.

## Atsauces

## Ārējās saites
You're Not You

***You're Not You*** ir 2014. gada drāmas filma, kuras režisors ir Džordžs S. Volds. Galvenās lomas atveido Hilarija Svonka, Emmija Rosama, Džošua Diamels, Loreta Devaina, Ali Lārtere un Džeisons Riters. Filmas pirmizrāde notika .

Keita ir pianiste, kurai tiek diagnosticēta amiotrofā laterālā skleroze. Beka ir koledžas studente, kurai patīk ballītes. Beka, par spīti savam raksturam, kļūst par Keitas aprūpētāju, un drīz vien abas kļūst ļoti tuvas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilze Lejiņa

**Ilze Lejiņa** (dzimusi  Madonā) ir latviešu saksofoniste.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1978. gadā Madonā. Mācījusies Jāzepa Mediņa Rīgas mūzikas vidusskolā. 2005. gadā absolvējusi Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā.

No 1997. līdz 2001. gadam spēlējusi Rīgas Saksofonu kvartetā, kas 1999. gadā ieguva Lielo Mūzikas balvu. 2002. gadā izveidoja dāmu saksofonu kvartetu n[ex]t. 2012. gadā izveidoja duetu Viņš un Viņa. 2014. gadā viņa apprecējās ar franču saksofonistu Fredu Ormēnu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ilze Lejiņa Oficiālā mājaslapa
Tamāra Bikova

**Tamāra Bikova** (; dzimusi  Azovā) ir bijusī krievu padomju vieglatlēte, startējusi augstlēkšanas sacensībās. Viņa ir 1983. gada pasaules čempione, kā arī 1988. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēja augstlēkšanā, bijusī pasaules rekordiste.

## Karjera
Pirmās nozīmīgākās starptautiskās sacensības bija 1980. gada vasaras olimpiskās spēles Maskavā, kur viņa ar rezultātu 1,88 metri ieņēma 9. vietu. Tajā pašā gadā PSRS čempionātā viņa uzvarēja, pārvarot latiņu 1,97 metru augstumā. 1982. gada Eiropas čempionātā Atēnās ieguva sudraba medaļu. 

1983. gada Eiropas čempionātā telpās Budapeštā sasniedza jaunu pasaules rekordu telpās (2,03 m) un izcīnīja zelta medaļu. 1983. gada Pasaules čempionātā Helsinkos kļuva par pasaules čempioni ar rezultātu 2,01 m. Tā paša gada 21. augustā Eiropas kausa sacensībās Londonā pārvarēja 2,03 metru augstumu, kas bija dalīts pasaules rekords ar vācu augstlēcēju Ulriki Meifarti. Tikai četras dienas vēlāk sacensībās Pizā Bikova sasniedza jaunu pasaules rekordu — 2,04 metri. 1984. gada jūnijā Kijivā vēlreiz laboja pasaules rekordu, pārvarot 2,05 metru augstumu. Tas noturējās tikai nepilnu mēnesi, līdz to laboja bulgāru augstlēcēja Ludmila Andonova. 1984. gada vasaras olimpiskajās spēlēs PSRS boikota dēļ nepiedalījās.

1987. gada Pasaules čempionātā Romā, sasniedzot rezultātu 2,04 m, izcīnīja sudraba medaļu un piekāpās tikai bulgāru augstlēcējai Stefkai Kostadinovai, kas uzstādīja jaunu pasaules rekordu (2,09 m). 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Seulā ar rezultātu 1,99 metri izcīnīja bronzas medaļu. Bikova ir izcīnījusi arī divas sudraba medaļas Pasaules čempionātā telpās — 1989. un 1991. gadā.

1990. gada Labas gribas spēlēs Bikovai tika konstatētas pozitīvas dopinga analīzes un viņa tika diskvalificēta uz trim mēnešiem.

1983. gadā Bikovai tika piešķirts PSRS Nopelniem bagātā sporta meistara tituls.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vasila Levska nacionālais stadions

**Vasila Levska nacionālais stadions** () ir daudzfunkcionāls stadions Sofijā, Bulgārijā. Pārsvarā to izmanto futbola spēlēm, tajā savas mājas spēles aizvada Bulgārijas futbola izlase. Stadions ir nosaukts bulgāru revolucionāra un nacionālā varoņa Vasila Levska vārdā. Stadiona ietilpība ir 43 230 vietas. Tajā tiek aizvadītas Bulgārijas kausa futbolā finālspēles, stadions tiek izmantots arī vieglatlētikas sacensībām un koncertiem. 

Stadions tika oficiāli atklāts , vairākas reizes ticis renovēts. Tā sporta kompleksā ietilpst arī halles džudo, vingrošanas, basketbola, boksa, aerobikas, paukošanas un tekvondo nodarbībām. Kompleksā notika 1957. gada Eiropas čempionāts basketbolā. Stadionā tika aizvadītas 1977. gada vasaras universiādes sacensības. 1990. gadā *[[Lepa Brena]]* koncertu stadionā apmeklēja vairāk nekā 100&nbsp;000 skatītāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Stadiona profils ''stadiumdb.com''
Dancigas brīvpilsēta

**Dancigas brīvpilsēta** (, ) bija daļēji autonoma pilsētvalsts no 1920. līdz 1939. gadam mūsdienu Polijas ziemeļos. To veidoja Danciga (mūsdienu Gdaņska) un apkārtnes teritorijas. Pirms 1920. gada teritorija atradās Vācijas impērijas pakļautībā. Dancigas brīvvalsti izveidoja saskaņā ar Versaļas līguma 100. pantu. 1939. gada 2. septembrī Dancigas brīvpilsēta beidza pastāvēt, jo to anektēja Trešais reihs.
FK Rabotnički

***FK Rabotnički*** ir Ziemeļmaķedonijas futbola klubs no Skopjes. Dibināts 1937. gadā, pašlaik spēlē Ziemeļmaķedonijas futbola augstākajā līmenī — Pirmajā līgā. Komanda ir četras reizes izcīnījusi valsts čempiontitulu, kā arī četras reizes ieguvusi Maķedonijas kausu. Mājas spēles aizvada Tošes Proeska arēnā (agrāk tika saukta par Filipa II arēnu).

## Sasniegumi
* **[[Maķedonijas futbola Pirmā līga|Maķedonijas Pirmā līga]]**
** Čempioni (4): 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2013–14
** Vicečempioni (3): 2006–07, 2009–10, 2014–15
* **Maķedonijas kauss**
** Kausa ieguvēji (4): 2007–08, 2008–09, 2013–14, 2014–15
** Finālisti (3): 2009–10, 2011–12, 2015–16
* **Maķedonijas superkauss**
** Finālisti (1): 2015

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  
* Kluba profils UEFA vietnē 
* Kluba profils ''soccerway.com''
Valpurģu nakts

[thumb|200px|Valpurģu nakts [Heidelbergas Svētajā kalnā 2007. gadā.]]
**Valpurģu nakts** (, ,  — 'raganu nakts') ir nakts no 30. aprīļa uz 1. maiju. Daudzās Eiropas valstīs šo nakti atzīmē kā pavasara svētkus ar senām pirms kristietības pagānu tradīcijām. Ķeltu zemēs apmēram šajā pašā laikā svinēja Beltainu (vasaras sākuma svētkus), savukārt dažās vācu zemēs, angļiem, čehiem, slovākiem un lietuviešiem 1. maijā ir pieņemts iet riņķa dejā apkārt maijkokam. Sorbiem maijkoki stāvēja no Valpurģu nakts līdz Debesbraukšanas dienai.
Rust

***Rust*** ir daudzparadigmu programmēšanas valoda, kas vērsta uz ātrdarbību un drošību, īpaši — drošu laiksakritību. Sintakse ir līdzīga C++ programmēšanas valodai, taču ir izstrādāta labākai atmiņas integritātei, tajā pašā laikā saglabājot augstu veiktspējas līmeni. *Rust* sākotnējo versiju izstrādāja Greidons Hoirs *Mozilla Research* vajadzībām.

Kopš 2016. gada *Rust* *[[Stack Overflow]]* izstrādātāju ikgadējā aptaujā tika atzīta par "vismīlētāko programmēšanas valodu", taču to izmantoja tikai 7% 2021. gada aptaujas respondentu.

## Programmas piemērs
"Sveika pasaule" piemērs *Rust* valodā:


```rust
fn main() {
    println!("Sveika pasaule!");
}
```


## Atsauces

## Ārējās saites

*
2019. gada Ešborna—Frankfurte

**2019. gada Ešborna—Frankfurte** bija šosejas riteņbraukšanas viendienas sacensības, kas notika 1. maijā. Tā bija 57. reize, kad notika Ešborna—Frankfurte sacensības un tās bija 22. sacensības 2019. gada UCI Pasaules tūres kalendārā.

Sacensībās sprinta finišā uzvarēja Vācijas sportists Paskāls Akermanis (**).

## Komandas

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
2019. gada Tour de Romandie

**2019. gada ''Tour de Romandie*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 30. aprīļa līdz 5. maijam. Tā bija 73. reize, kad notika *Tour de Romandie* sacensības un tās bija 21. sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensību kopvērtējumā otro gadu pēc kārtas uzvarēja [[Slovēnija|Slovēnijas]] sportists [[Primožs Rogličs]] (*'').

## Komandas

## Maršruts

## Posmi
### Prologs

### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

### Papildu klasifikācijas

#### Kalnu klasifikācija

#### Sprinta klasifikācija

#### Jauno braucēju klasifikācija

#### Komandu klasifikācija

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Turcija 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Osmaņu impērija]] (no [[1922]]. gada — Turcija)** piedalījās **[[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Lielbritānijas galvaspilsētā Londonā no 1908. gada 27. aprīļa līdz 31. oktobrim. Šīs bija Osmaņu impērijas pirmās vasaras olimpiskās spēles, lai gan vismaz 2 sportisti no Smirnas bija piedalījušies 1896. gada Atēnu olimpiskajās spēlēs. Olimpisko spēļu laikā Osmaņu impērija tika saukta par Turciju.

1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Turciju pārstāvēja viens sportists — vingrotājs Aleko Muloss —, taču oficiālais ziņojums nav skaidrs, vai viņš piedalījās.

Šajās vasaras olimpiskajās spēlēs Turcija olimpiskās medaļas neizcīnīja.

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums
* Aleko Muloss ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Atsauces

## Ārējas saites
* Turkey at the 1908 London Summer Games
Turcija 1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Osmaņu impērija]] (no [[1922]]. gada — Turcija)** piedalījās **[[1912. gada vasaras olimpiskās spēles|1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā no 1912. gada 6. līdz 22. jūlijam. Šīs bija Turcijas otrās vasaras olimpiskās spēles, kopš tās debijas, iepriekšējās 1908. gada Londonas spēlēs. Olimpisko spēļu laikā Osmaņu impērija tika saukta par Turciju.

1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Turciju pārstāvēja divi sportisti — Migirdičs Migirjans un Vahrams Papazjans. Viņi abi startēja vieglatlētikas sacensībās. 

Šajās vasaras olimpiskajās spēlēs Turcija olimpiskās medaļas neizcīnīja.

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums
* Migirdičs Migirjans ()
* Vahrams Papazjans ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējas saites
* Turkey at the 1912 Stockholm Summer Games
Turcija 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Turcija]]** piedalījās **[[1924. gada vasaras olimpiskās spēles|1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Francijas galvaspilsētā Parīzē no 1924. gada 4. līdz 27. jūlijam. Šīs bija Turcijas trešās vasaras olimpiskās spēles, iepriekšējās, 1920. gada Antverpenes spēlēs, tā nepiedalījās. 

1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Turciju pārstāvēja 22 sportisti (visi vīrieši), kuri startēja 5 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu no Turcijas individuālajos sporta veidos bija cīņas sportā. Tajā startēja 5 sportisti. Vienīgais komandu sporta veids, kurā Turcija bija pārstāvēta šajās vasaras olimpiskajās spēlēs bija futbols. 

Šajās vasaras olimpiskajās spēlēs Turcija olimpiskās medaļas neizcīnīja. 

## Dalībnieki

### Sportistu uzskaitījums
* Fuats Akbašs ()
* Alatins Baidars ()
* Fuats Balkans ()
* Nihats Bekdiks ()
* Seifi Berksojs ()
* Mohameds Burhans ()
* Džafers Čagatajs ()
* Mazhars Čakins ()
* Šekips Engineri ()
* Džemals Erčmans ()
* Ali Genčajs ()
* Kadri Goktulga ()
* Bedri Gursojs ()
* Raufs Hasagasi ()
* Taijars Jalazs ()
* Nedims Kaleči ()
* Omers Besims Košalajs ()
* Mehmets Leblebi ()
* Bekirs Refets ()
* Duru Sade ()
* Zeki Riza Sporels ()
* Ismets Ulugs ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējas saites
* Turkey at the 1924 Paris Summer Games
Turcija 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

[thumb|300px|[Turcijas delegācija 1928. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.]]

**[[Turcija]]** piedalījās **[[1928. gada vasaras olimpiskās spēles|1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Nīderlandes galvaspilsētā Amsterdamā no 1928. gada 28. jūlija līdz 12. augustam. Šīs bija ceturtās vasaras olimpiskās spēles, kurā tā piedalījās kopš debijas 1928. gada Londonas spēlēs.

1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Turciju pārstāvēja 31 sportists, kuri startēja 6 olimpiskajos sporta veidos. No individuālajiem sporta veidiem visvairāk Turcijas sportistu, 6 sportisti, piedalījās cīņas sportā. Tāpat kā iepriekšējas, 1924. gada Parīzes spēlēs, vienīgais komandu sporta veids kurā tika pārstāvēta Turcija bija futbols. Turcija pirmo reizi debitēja riteņbraukšanā. 

Šajās vasaras olimpiskajās spēlēs Turcija olimpiskās medaļas neizcīnīja. 

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

* Mehmets Ali Aibars ()
* Saims Arikans ()
* Haidars Ašans ()
* Burhans Ataks ()
* Alaatins Baidars ()
* Envers Balkans ()
* Šefiks Bejs ()
* Nihats Bekdiks ()
* Nuri Boitoruns ()
* Mehmets Čobans ()
* Džavits Džavs ()
* Galips Džavs ()
* Burhans Džonkeroglu ()
* Džemals Erčmans ()
* Kadri Goktulga ()
* Nami Jajaks ()
* Taijars Jalazs ()
* Ulvi Jenals ()
* Omers Besims Košalajs ()
* Mehmets Leblebi ()
* Muhitins Okjavuzs ()
* Tadžetins Ozturkmens ()
* Muslihitins Peikoglu ()
* Bekirs Refets ()
* Dževats Sejits ()
* Zeki Riza Sporels ()
* Šinasi Šahingirajs ()
* Semihs Turkdogans ()
* Ismets Ulugs ()
* Junuss Nuzhets Unats ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējas saites
* Turkey at the 1928 Amsterdam Summer Games
The Deadliest Season

***The Deadliest Season*** ir 1977. gada sporta drāmas filma, kuras režisors ir Roberts Markovics. Galvenās lomas atveido Maikls Moriārtijs, Kevins Konvejs un Merila Strīpa. Filmas pirmizrāde notika .

## Sižets
Viduvējs hokeja aizsargs tiek nosūtīts uz zemākām līgām, jo viņš nespēlē pietiekami agresīvi. Cenšoties tikt atpakaļ augstākajā līmenī, viņš sāk spēlēt netīri un iesaistīties kautiņos uz ledus, kas dod rezultātus. Aizsarga agresīvā spēle noved pie cita spēlētāja nāves spēles laikā, kā rezultātā viņš tiek apsūdzēts slepkavībā, tomēr hokejists pret šo situāciju ir vienaldzīgs, jo uzskata to par normālu hokeja spēles daļu.

## Ārējās saites
Džūlija

**Džūlija** () ir 1977. gada drāmas filma, kas balstīta uz vienu no Liliānas Helmanas grāmatas *Pentimento* nodaļām. Filmas režisors ir Freds Cinnemans. Galvenās lomas atveido Džeina Fonda, Džeisons Robardss, Vanesa Redgreiva, Hals Holbruks, Rouzmarija Mērfija, Maksimilians Šells un Merila Strīpa. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc sena un tuva drauga lūguma dramaturģe Liliāna Helmana uzņemas bīstamu misiju, lai nacistiskajā Vācijā slepus ievestu naudu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Turcijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Turcija]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Turcija vasaras olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās 1908. gadā, bet ziemas olimpiskajās spēlēs 1936. gadā.

## Vasaras olimpiskajās spēlēs
[thumb|300px|[Turcijas delegācija 1928. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.]]

## Ziemas olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Turcija olimpiskajās spēlēs
* Turcijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Briežu mednieks

**Briežu mednieks** () ir 1978. gada kara drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Maikls Čimino. Galvenās lomas atveido Roberts De Niro, Džons Kazeils, Džons Sevedžs, Kristofers Volkens un Merila Strīpa. Filmā vienu no lomām atveido latviešu izcelsmes aktrise Rutanja Olda. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Filma ieguva piecas Amerikas Kinoakadēmijas balvas, tajā skaitā balvas nominācijās "Labākā filma" un "Labākais režisors".

Filmā padziļināti izpētīts, kā Vjetnamas karš ietekmē cilvēku dzīvi nelielā rūpniecības pilsētā Pensilvānijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Franču leitnanta draudzene

**Franču leitnanta draudzene** () ir 1981. gada romantiskā drāmas filma, kas balstīta uz Džona Foulsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Karels Reizs. Galvenās lomas atveido Džeremijs Aironss, Deivids Vorners un Merila Strīpa. Filmas pirmizrāde notika . Filma ieguva 5 Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas.

Filmā tiek parādītas divas dažādas mīlas dēkas. Viena no tām ir starp paleontologu Čārlzu Smitsonu un Sāru Vūdrafu, kura zināma arī kā "franču leitnanta draudzene". Otras dēkas galvenie varoņi ir Maiks un Anna, divi aktieri, kuri atveido Čārlza un Sāras mīlasstāstu mūsdienu filmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Verners Goldbergs

**Verners Goldbergs** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes Vērmahta karavīrs un Nacisma propagandas fotomodelis, pazīstams kā "ideāls vācu karavīrs" ().

Dzimis ebreja ģimenē. 1938. gadā dienēja Valsts darba dienestā, tā paša gada decembrī tika iesaukts Vērmahtā. Piedalījies Polijas kampaņā. Īsi pēc Otrā pasaules kara sākuma viņa fotogrāfija parādījās *[[Berliner Tageblatt]]* laikrakstā ar uzrakstu "ideāls vācu karavīrs", vēlāk viņa foto tika izmantots aģitācijas plakātos. 1940. gadā viņš tika atbrīvots no karadienesta, līdz kara beigām palīdzēja savam tēvam paslēpties un nenokļūt Aušvicas koncentrācijas nometnē. No 1959. līdz 1979. gadam bija Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības loceklis.

2015. gadā Krievijas pilsētā Toboļskā uzstādīja pieminekli kritušajiem Sarkanās armijas karavīriem, kurā nejaušā kārtā tika attēlots "ideālais vācu karavīrs".

## Atsauces
Juzefs Rotblats

**Juzefs Rotblats** (, dzimis , miris ), zināms arī kā **Džozefs Rotblats** (), bija Varšavā dzimis Apvienotās Karalistes fiziķis. 1995. gadā kopā ar Paguošas konferenci ieguva Nobela miera prēmiju par "centieniem samazināt kodolieroču lomu starptautiskajā politikā". Apvienotās Karalistes pilsonība ir kopš 1946. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sojuz-7

***Sojuz-7*** (*Союз-7*) bija PSRS *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* sērijas pilotējams kosmosa kuģis. Tas orbītā tika palaists .

Pirmoreiz kosmosā vienlaikus bija trīs kosmosa kuģi (*[[Sojuz-6]]*, *Sojuz-7* un *[[Sojuz-8]]*), septiņi kosmonauti.

## Galvenie uzdevumi
Šī lidojuma galvenie mērķi oficiālajā publiskotajā versijā bija kosmosa kuģa sistēmu un konstrukcijas izmēģināšana, kosmosa kuģu manevrēšana orbītā vienam attiecībā pret otru, kā arī zinātnisku, tehnisku un medicīniski bioloģisku eksperimentu veikšana grupas lidojumā.

Īstais galvenais mērķis bija pirmais trīs kosmosa kuģu vienlaicīgais lidojums, kur *Sojuz-6* būtu jāfilmē, kā *Sojuz-7* un *Sojuz-8* veic saslēgšanos. Nav skaidri zināms, vai bija plānota kosmonautu pāriešana no viena kuģa uz otru, līdzīgi kā *[[Sojuz-4]]* / *[[Sojuz-5]]* lidojumā.

## Apkalpe
Kuģa *Sojuz-7* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Vladimirs Šatalovs
* Aleksejs Jeļisejevs
* Pjotrs Kolodins

Rezerves apkalpe:
* Andrijans Ņikolajevs
* Georgijs Grečko

## Lidojuma gaita
1969. gada 11. oktobrī startēja *Sojuz-6*.
*Sojuz-7* tika palaists 12. oktobrī 10:44:42 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.
Trešais kosmosa kuģis *Sojuz-8* tika palaists gada 13. oktobrī.

*Sojuz-7* un *Sojuz-8* orbītas manevrus veica normāli. 250 km attālumā vajadzēja sākt darboties automātiskajai tuvošanās sistēmai. Plāns bija tāds, ka *Sojuz-7* un *Sojuz-8* saslēgtos, bet *Sojuz-6* tos novērotu tikai 50 m attālumā. Kad *Sojuz-7* un *Sojuz-8* bija tikai kilometra attālumā, sabojājās automatizētā saslēgšanās sistēma *Igla*. Apkalpe varētu veikt manuālu saslēgšanos, bet to neatļāva tehniskie lidojuma vadītāji.

Pēc orbītas korekcijas nakts laikā bija paredzēts, ka *Sojuz-7* un *Sojuz-8* atradīsies mazāk nekā 1 km viens no otra, kad sakari tiktu nodibināti pulksten 9 no rīta. Tā vietā tie atradās 40 km attālumā. Bija jāveic vēl divi orbītas apriņķojumi virs PSRS teritorijas, lai precizētu kosmosa kuģu orbītas un pārrēķinātu nepieciešamos tuvošanās manevrus. Ap plkst. 12:40 tie bija 1700 m atstatumā, un apkalpes sāka manuālās tuvošanās manevru. Vladimirs Šatalovs četras reizes iedarbināja dzinējus, bet, tā kā nebija nekādu norāžu par mērķi, viņš nebija drošs, ka droši varēs veikt saslēgšanos. Viņam nācās attālināties drošā atstatumā.

Pēc *Sojuz-6* nolaišanās 16. oktobrī notika vēl divi *Sojuz-7* un *Sojuz-8* saslēgšanās mēģinājumi, taču tika pieļautas lielas kļūdas manevru ballistiskajos aprēķinos, kas nepieciešami, lai koriģētu to orbītas.

Joprojām nav zināms, kāpēc neizdevās tuvošanās manevri.

17. oktobrī *Sojuz-7* veica nolaišanos. Nolaižamais aparāts nosēdās 09:25:05 *UTC* 155 km uz ziemeļrietumiem no Karaghandi.

## Ārējās saites
* Soyuz 7 spacefacts.de
* The Soyuz-6/7/8 mission and radio observations thereof Sven Grahn
Ruta

**Ruta** var būt:
* Ruta, sieviešu personvārds;
* Aleksija Ruta (*Alexey Root*; dzimusi 1965. gadā), ASV starptautiskā meistare šahā;
* Jans Ruta (*Jan Rutta*; dzimis 1990. gadā), čehu hokejists.
Braslavas ezeru nacionālais parks

**Braslavas ezeri** (, ) ir viens no četriem Baltkrievijas nacionālajiem parkiem, atrodas valsts ziemeļos, Latvijas un Lietuvas pierobežā.

Dibināts 1995. gadā. 691 kvadrātkilometru lielā nacionālā parka kodols ir Braslavas ezeru sistēma. Ezeri aizņem 17% no teritorijas, bet meži — 46%. Nacionālā parka administrācija atrodas Braslavā. Ezeru sistēmā ietilpst apmēram 30 savastarpēji savienoti ezeri (lielākie — Drivjatu ezers, Snudu ezers, Strustas ezers), to krastos — atpūtas bāzes.

## Ārējās saites

*
Sopotas mols

**Sopotas mols** () ir koka mols Baltijas jūras Gdaņskas līča dienvidu piekrastē, Sopotā, Polijā. Atrodas pašā pilsētas centrā, tam abās pusēs — ļoti populārā Sopotas smilšu pludmale. Tas tiek izmantots kā piestātne jahtām, kā arī kā iecienīta pastaigu un izklaides vieta. 511,5 m garā būve ir garākais koka mols Eiropā. Pirmo reizi izbūvēts 1827. gadā, taču iepriekšējie moli nav bijuši tik gari, pašreizējo garumu sasniedzot 1928. gadā.

## Ārējās saites
* 
* Oficiālā mājaslapa
Turcija 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Turcija]]** piedalījās **[[1936. gada vasaras olimpiskās spēles|1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Nacistiskās Vācijas galvaspilsētā Berlīnē no 1936. gada 1. līdz 16. augustam. Šīs bija piektās vasaras olimpiskās spēles, kurā tā piedalījās kopš debijas 1928. gada Londonas spēlēs. Iepriekšējās, 1932. gada Losandželosas spēlēs Turcija netika pārstāvēta.

1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Turcijas olimpisko komandu veidoja 48 sportisti (46 vīrieši un 2 sievietes), kuri startēja 7 olimpiskajos sporta veidos. Pirmo reizi Turcijas komandas sastāvā bija sievietes. No individuālajiem sporta veidiem visvairāk sportistu no Turcijas, 11 sportisti, startēja cīņas sportā. Savukārt no komandu sporta veidiem Turcija šajās olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēta futbolā un pirmo reizi arī basketbolā, kā arī tā debitēja burāšanā un jāšanā.

1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Turcija izcīnīja pirmās olimpiskās medaļas. Kopā tika izcīnītas divas medaļas (1 zelta un 1 bronzas medaļa). Abas medaļas izcīnīja cīņas sporta pārstāvji, attiecīgi zelta medaļu Jašars Erkans un bronzas medaļu Ahmets Kireči.

Turcijas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija cīkstonis Nuri Boitoruns.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[1936. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[1936. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Dalībnieku skaitījums

#### Vīrieši
* Orhans Adašs ()
* Lutfu Aksojs ()
* Šerefs Alemdars ()
* Jašars Alpaslans ()
* Saīds Altinordu ()
* Fikrets Aridžans ()
* Saims Arikans ()
* Džihats Armans ()
* Hairi Arsebuks ()
* Behzats Baidars ()
* Envers Balkans ()
* Kazims Bingens ()
* Nuri Boitoruns ()
* Ahmets Čakirjildizs ()
* Mustafa Čakmaks ()
* Ilhami Čene ()
* Mehmets Čobans ()
* Kirkors Džanbazjans ()
* Husejins Erčetins ()
* Rebi Erkals ()
* Jašars Erkans ()
* Husejins Erkmens ()
* Saadetins Erokajs ()
* Nihats Riza Ertugs ()
* Dževats Gurkans ()
* Jaks Habibs ()
* Haki Jetens ()
* Adnans Jurdaers ()
* Ahmets Kireči ()
* Dževats Kula ()
* Naili Morans ()
* Mehmets Rešats Najirs ()
* Kamil Očaks ()
* Hazdajs Penso ()
* Saims Polatkans ()
* Dioniss Sakalaks ()
* Husnu Savmans ()
* Nijazi Sels ()
* Sadiks Sogandži ()
* Orhans Suda ()
* Džihats Tegins ()
* Abduls Halims Tokmakčioglu ()
* Ibrahims Tusders ()
* Talats Tunčalps ()
* Demirs Turguts ()
* Haruns Ulmans ()
* Sadri Usluoglu ()

#### Sievietes
* Suata Ašani ()
* Halet Čambela ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Atsauces
Dernels Nērss

**Dernels Nērss** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2025) Nērss pārstāv NHL komandu Edmontonas "Oilers". Iepriekš Nērss ir spēlējis AHL komandās Oklahomasitijas "Barons" un Beikersfīldas "Condors". Nērsu Edmontonas "Oilers" draftēja 2013. gada NHL drafta pirmajā kārtā.

2021. gada 6. augustā, Nērss parakstīja jaunu 8 gadu līgumu, 74 miljonu $ vērtībā ar "Oilers" vienību.

Kanādas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Gabriels Paulista

**Gabriels Paulista** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2026. gada Paulista pārstāv Brazīlijas A sērijas komandu Sanpaulu "Corinthians Paulista".

## Karjera
Gabriels Paulista savu karjeru sāka Brazīlijas klubā Vitória. Vēlāk spēlēja Villarreal CF un Arsenal FC. 2017. gadā pievienojās Valencia CF.

2024. gada 15. jūnijā Gabriels Paulista pievienojās Turcijas futbola Superlīgas komandai Stambulas "Beşiktaş" bez transfēra maksas noslēdzot līgumu līdz 2027. gadam.

## Sasniegumi
**Arsenal**

* FA kauss: 2014—15, 2016—17
* FA Community Shield: 2015

**Valencia**

* Copa del Rey: 2018—19
**Beşiktaş**

* Turcijas Superkauss: 2024

**Corinthians**

* Supercopa do Brasil: 2026

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārels Nurmsalu

**Kārels Nurmsalu** (; dzimis ) ir bijušais igauņu tramplīnlēcējs un ziemeļu divcīņnieks. 

Sākotnēji startējis ziemeļu divcīņā. Pasaules kausā debitējis  Klingentālē. 2011. gada pasaules junioru čempionātā, kas norisinājās Otepē, ieguva trīs bronzas medaļas — divas ziemeļu divcīņā un vienu tramplīnlēkšanā. Pēc tam galvenokārt startējis tramplīnlēkšanā, pasaules kausā debitējis  Rukā. 2014. gadā finansiālu iemeslu dēļ beidza karjeru. 2016. gadā atgriezās sportā un 2017. gadā atgriezās pasaules kausa apritē, tomēr pēc sezonas otro reizi beidza karjeru, šoreiz veselības problēmu dēļ.

Piedalījies 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs (tramplīnlēkšanā), izcīnot 38. vietu sacensībās uz normālā kalna un 41. vietu sacensībās uz lielā kalna. Piedalījies arī četros pasaules čempionātos, divreiz (2009, 2011) ziemeļu divcīņā un divreiz (2013, 2017) tramplīnlēkšanā, labākais individuālais sasniegums ir divas 26. vietas 2013. gadā. Labākais sasniegums pasaules kausos ir 6. vieta  pasaules kausa tramplīnlēkšanā posmā Oslo.

## Atsauces

## Ārējās saites