open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tēviņš

[thumbnail|[Marss (planēta)|Marsa simbols, kas tiek izmantots, lai apzīmētu vīrišķo dzimumu]]
**Tēviņš** jeb **vīrišķais dzimums** (♂) ir termins, kuru izmanto, lai apzīmētu organisma dzimumu, kura dzimumorgāni ražo vīrišķās dzimumšūnas gametas, kas atrodas spermatozoīdos. Terminu ‘tēviņš’ parasti izmanto, lai apzīmētu vīrišķo dzimumu dzīvnieku pasaulē. Runājot par cilvēkiem, tiek izmantots termins ‘vīrietis’. Tēviņiem pretējais dzimums ir mātītes jeb sievišķais dzimums.

## Ārējās saites
Oto Šterns

**Oto Šterns** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes Vācijas, vēlāk ASV fiziķis, 1943. gada Nobela prēmijas fizikā laureāts.

Dzimis 1888. gadā Vācijas ebreju ģimenē Žoros. Ieguva doktora grādu fizikālķīmijā Breslavas Universitātē. Kopā ar Alberts Einšteinu kādu laiku strādāja Kārļa Universitātē Prāgā un Šveices Federālajā tehnoloģiju institūtā Cīrihē (ETH Cīrihē). 1915. gadā habilitējās Frankfurtes Universitātē. 1921. gadā kļuva par Rostokas Universitātes profesoru. 1922. gadā veica Šterna-Gerlaha eksperimentu. No 1923. gada strādāja jaundibinātajā Hamburgas Universitātes Fizikālās ķīmijas institūtā. Pēc nacistu nākšanas pie varas lielākoties darbojās ASV (Kārnegī Mellona Universitātē Pitsburgā un Kalifornijas Universitātē Bērkli).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oto Šterna biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
SKS 30. ekspedīcija

**SKS 30. ekspedīcija** (*Экспедиция МКС-30*; *Expedition 30* jeb *ISS-30*) bija Krievijas, ASV un Eiropas kosmonautu ekspedīcija Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS).

## Apkalpe

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Ārējās saites
* 30. ekspedīcija NASA mājas lapā  
* 30./31. ekspedīcija Energija mājas lapā
Zolitūde (stacija)

**Zolitūde** ir dzelzceļa pieturas punkts Rīgā, Kurzemes rajonā, Zolitūdes apkaimē, līnijā Torņakalns—Tukums II. Zolitūdē pietur visi Tukuma virziena elektrovilcieni (izņemot rīta ekspresreisu no Tukuma un vakara ekspresreisu uz Tukumu).

 uzsākta stacijas modernizācija. Zolitūdē darbojas biļešu kase.

## Vēsture
Zolitūde ir viena no jaunākajām Rīgas dzelzceļa stacijām. Tā atklāta 1989. gadā pēc jaunā Zolitūdes mikrorajona pabeigšanas.

Līdz 1928. gadam par Zolitūdi saukta tagadējā Imantas stacija.

## Attēlu galerija

Attēls:Zolitūdes stacija 6.JPG|Zolitūdes stacijas ēka 2011. gadā
File:Sliežu ceļi Zolitūdē.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Zolitūdē 2.jpg|Sliežu ceļi Tukuma virzienā
Attēls:Zolitūdes stacija 1.JPG|Zolitūdes stacijas ēka un sliežu ceļi
Attēls:Zolitūdes stacija 4.JPG|Zolitūdes stacijas perons
Attēls:Zolitūdes stacija 2.JPG|Tukuma virziena sliežu ceļi
Attēls:Zolitūdes stacija 7.JPG|Rīgas virziena sliežu ceļi


## Atsauces
Dziedzeris

thumbnail|235px|Cilvēka zemžokļa siekalu dziedzeri
**Dziedzeris** () ir orgāns, kas izstrādā un izdala (sekretē) dažādas īpašas vielas. Dziedzerus iedala iekšējās sekrēcijas jeb endokrīnajos dziedzeros un ārējās sekrēcijas jeb eksokrīnajos dziedzeros. Iekšējās sekrēcijas dziedzeri galvenokārt izstrādā hormonus un dažādus fermentus, bet ārējās sekrēcijas dziedzeri — dažādas vielas, kas tiek izvadītas uz āru. Dziedzerus veido dziedzerepitēlijs, tas veic sekretoro funkciju un ir speciāls epitēlijaudu paveids. Dziedzerpitēlijs sastāv no īpašām šūnām glandulocītiem.

## Klasifikācija

### Pēc sekrēcijas vietas
Ja sekrēts nokļūst uz ķermeņa ārējās virsmas vai kāda orgāna dobumā, to sauc par ārējo sekrēciju. Turpretī, ja sekrēts nokļūst iekšējā vidē (asinīs, limfā, smadzeņu šķidrumā), tad tā ir iekšējā jeb endokrīnā sekrēcija. Iekšējās sekrēcijas jeb endokrīnos daudzšūnu dziedzerus** **veido šūnu grupas, starp kurām zarojas asins kapilāri. To sekrēts jeb inkrēts izdalās no šūnām tieši asinīs. Inkrēta darbīgo daļu sauc par hormonu. Hormoni izplatās ar asinīm un iedarbojas uz īpašām mērķšūnām, kuru plazmatiskajā membrānā ir attiecīgā hormona receptori. Hormoni ietekmē organisma augšanu, attīstību, vielmaiņu, asinsrites sistēmas orgānus, nervu sistēmas, dzimumorgānu un citu sistēmu darbību.

### Pēc sekrēta ķīmiskā sastāva
Eksokrīnos glandulocītus iedala serocītos** **un mukocītos. Attiecīgi reizēm izšķir serozus un mukozus dziedzerus, pēc tā kāds šūnu tips ir visvairāk sastopams. Serocītu sekrēts ir bagāts ar fermentiem.** **Savukārt mukocīti sintezē glikoproteīnus, kas vāji krāsojas ar histoloģiskajām preparātu krāsām — hematoksilīnu un eozīnu (visbiežāk izmantotajām krāsvielām). Tādēļ pēc krāsošanas šo šūnu apikālais pols atgādina ziepju putas. Mukocītu kodols ir saplacināts un atrodas šūnas pamatnē. Pēc izdalīšanās no mukocīta glikoproteīni, saistot ūdens molekulas, pārveidojas gļotās. Iedala arī pēc sekrēcijas tipa: merokrīnie, apokrīnie un holokrīnie** **sekrēcijas tipi.

### Pēc izvadiem
Ārējās sekrēcijas daudzšūnu dziedzeriem** **ir izvads* *un sekrēcijas daļa*. *Ja dziedzera sekretorā daļa (acīns), kas sastāv no glandulocītiem, ir tālu no orgāna virsmas, to savieno ar segepitēliju vai nu nezaroti (vienkāršie dziedzeri), vai zaroti izvadi (saliktie** **dziedzeri). Ja viens izvads kalpo vairākām sekretorām daļām, tādu dziedzeri sauc arī par zarotu.

### Pēc formas
Sekretorās daļas formu tad arī izmanto ekstraepiteliālā dziedzera aprakstam. Ja sekretorās daļas forma ir līdzīga ieapaļam maisiņam, dziedzeri raksturo kā alveolāro** **dziedzeri. Par tubulāriem** **sauc dziedzerus, kuru sekretorā daļa atgādina aklu caurulīti.** **Jaukts jeb tuboalveolārs ir, ja abi veidi sastopami.

## Iekšējās sekrēcijas dziedzeru uzskaitījums
* aizkrūtes dziedzeris
* aizkuņģa dziedzeris
* dzimumdziedzeri
** olnīca
** sēklinieks
* epifīze
* epitēlijķermenīši
* hipofīze
* hipotalāms
* vairogdziedzeris
* virsnieres

## Ārējās sekrēcijas dziedzeru uzskaitījums
* asaru dziedzeri
* piena dziedzeri
* siekalu dziedzeri
* sviedru dziedzeri

## Atsauces
Krakovā dzimušo uzskaitījums

Krakovā dzimuši:

* Stefans Banahs (*Stefan Banach*, 1892—1945) — matemātiķis;
* Boļeslavs III Greizmutis (*Bolesław III Krzywousty*, 1085—1138) — Polijas lielkņazs;
* Roberts Gadoha (*Robert Gadocha*, 1946) — futbolists;
* Pjotrs Giza (*Piotr Giza*, 1980) — futbolists;
* Ludvigs Gumplovičs (*Ludwig Gumplowicz*, 1838—1909) — sociologs;
* Vojcehs Hass (*Wojciech Has*; 1925—2000) — kinorežisors;
* Ježijs Hofmanis (*Jerzy Hoffman*, 1932) — kinorežisors;
* Jozefs Hofmanis (*Josef Hofmann*, 1876—1957) — pianists;
* Staņislavs Hozjušs (*Stanisław Hozjusz*, 1504—1579) — kardināls;
* Romāns Ingardens (*Roman Ingarden*, 1893—1970) — filozofs;
* Izabella Jagellone (*Izabella királyné*, 1519—1559) — Austrumungārijas karaliene;
* Hedviga Jagellone (*Hedwig Jagiellonica*, 1457—1502) — Bavārijas hercogiene;
* Katrīna Jagellone (*Katarina Jagellonica av Polen*, 1526—1583) — Zviedrijas karaliene;
* Aleksandrs Jagellons (*Aleksander Jagiellończyk*, 1461—1506) — Polijas karalis;
* Kazimirs IV Jagellons (*Kazimierz IV Jagiellończyk*, 1427—1492) — Polijas karalis;
* Vladislavs II Jagellons (*Vladislav Jagellonský*, 1456—1516) — Polijas karalis;
* Jans I Olbrahts (*Jan I Olbracht*, 1459—1501) — Polijas karalis;
* Svētais Kazimirs (*Święty Kazimierz/Šv. Kazimieras*, 1458—1484) — katoļu svētais;
* Roberts Kubica (*Robert Kubica*, 1984) — autosportists;
* Janušs Kurtika (*Janusz Kurtyka*, 1960—2010) — vēsturnieks;
* Tadeušs Kutšeba (*Tadeusz Kutrzeba*, 1885—1947) — ģenerālis;
* Lāslo I (*I. Szent László*, 1045—1095) — Ungārijas karalis;
* Francišeks Maharskis (*Franciszek Macharski*, 1927) — kardināls;
* Jans Matejko (*Jan Matejko*, 1838—1893) — gleznotājs;
* Broņislavs Malinovskis (*Bronisław Malinowski*, 1884—1942) — antropologs;
* Edvards Ohabs (*Edward Ochab*, 1906—1989) — politiķis;
* Agņeška Radvaņska (*Agnieszka Radwańska*, 1985) — tenisiste;
* Mihals Rola-Žimerskis (*Michał Rola-Żymierski*, 1890—1989) — maršals;
* Helēna Rubinšteina (*Helena Rubinstein*, 1870—1965) — uzņēmēja;
* Sigismunds II Augusts (*Zygmunt II August*, 1520—1572) — Polijas karalis un Lietuvas dižkunigaitis;
* Malgožata Šumovska (*Małgorzata Szumowska*, 1973) — kinorežisore;
* Ježijs Šturs (*Jerzy Stuhr*, 1947) — aktieris;
* Jans II Kazimirs Vāsa (*Jan II Kazimierz Waza*, 1608—1672) — Polijas karalis;
* Vladislavs IV Vāsa (*Władysław IV. Wasa*, 1595—1648) — Polijas karalis;
* Marcins Vasilevskis (*Marcin Wasilewski*, 1980) — futbolists;
* Darja Verbovi (*Daria Werbowy*, 1983) — modele;
* Staņislavs Vispjaņskis (*Stanisław Wyspiański*, 1869—1907) — dramaturgs;
* Vladislavs II Trimdinieks (*Władysław II Wygnaniec*, 1105—1159) — Polijas lielkņazs.
Dilles

**Dilles** (*Anethum*) ir čemurziežu dzimtas ģints, kurā ietilpst tikai viena suga — **parastā dille** (*Anethum graveolens*). Dilles kulinārijā izmanto kā garšaugu. Tas ir raksturīgs Austrumeiropas un Ziemeļeiropas valstu virtuvēm. Diļļu izcelsmes vieta ir Vidusjūras reģions

Diļļu ģintij ģenētiski visradniecīgākā ir rūgtdiļļu ģints (*Peucedanum*). Nosaukums ‘dilles’ ir cēlies no sennorvēģu valodas vārda *dilla*, kas nozīmē "remdināt", "nomierināt".

## Atsauces
Tolerance (farmakoloģija)

**Tolerance** ir termins farmakoloģijā, ar ko apzīmē organisma spēju veidot pretestību pret kādu vielu vai zālēm tā, ka ir nepieciešams palielināt vielas devu, lai saglabātu nepieciešamo tās iedarbību uz organismu. Līdz ar tolerances iestāšanos palielinās ne vien vielas aktīvās, bet arī letālās devas robeža. Jo lielākas devas un jo biežāk kāda viela tiek uzņemta, jo ātrāka tolerance veidojas. Tolerance parasti pazūd pēc kāda laika, kad tiek pārtraukta vielas lietošana.

Ir iespējama arī **pretējā tolerance** — kad vielas aktīvās un letālās devas lielums samazinās, uzsākot tās lietošanu. Tāpat arī vērojama **šķērstolerance**, kad, lietojot kādu vielu, rodas tolerance arī pret citām vielām.
The Birthday Massacre

***The Birthday Massacre*** ir Kanādas rokgrupa no Toronto. Tā tika izveidota 1999. gadā ar sākotnējo nosaukumu ***Imagica***. Grupas mūzika ir ar izteiktu elektroniskās mūzikas ietekmi, grupai ir izteikts vizuāls un konceptuāls stils ar fantāzijas un pasaku tēlainību.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi
* *[[Nothing and Nowhere]]* (2002)
* *[[Violet (albums)|Violet]]* (2004)
* *[[Walking with Strangers]]* (2007)
* *[[Pins and Needles]]* (2010)
* *[[Hide and Seek]]* (2012)

;Kocertalbumi
* *[[Show and Tell]]* (2009)

;EP ieraksti
* *[[Violet (EP ieraksts)|Violet]]* (2004)
* *[[Looking Glass]]* (2008)
* *[[Imaginary Monsters]]* (2011)

## Ārējās saites

* ''The Birthday Massacre'' oficiālā mājaslapa
Elfrīde Jelineka

**Elfrīde Jelineka** (*Elfriede Jelinek*; dzimusi ) ir austriešu dramaturģe un rakstniece.

2004. gadā saņēmusi Nobela prēmiju literatūrā par "muzikālo balsu un pretbalsu plūdumu romānos un lugās, kas ar neparastu dedzību atklāj sabiedrības klišeju absurdumu un nomācošo spēku". 1986. gadā saņēmusi Heinriha Bella balvu, 1998. gadā Georga Bīhnera prēmiju, kā arī vairākas citas balvas. Viņas slavenākie darbi ir "Klavierētāja" (*Die Klavierspielerin*), *[[Lust]]*, *[[Greed (romāns)|Greed]]*. Studējusi teātra zinātni, mākslas vēsturi un mūziku. Romānu "Klavierētāja" 2001. gadā ekranizējis austriešu režisors Mihaels Hāneke ar Izabellu Ipēru galvenajā lomā.

## Darbu tulkojumi latviešu valodā
**Klavierētāja**, tulkojis Jānis Krūmiņš, izdevniecība AGB, 2005, 278. lpp.

**Mihaels. Jauniešu grāmata infantilajai sabiedrībai**, tulkojis Jānis Krūmiņš, izdevniecība AGB, 2007, 224. lpp.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Nobela prēmijas profils
Nikte

thumbnail|200px|Nikte
**Nikte** () ir nakts personifikācija grieķu mitoloģijā, tās pretstats ir Hēmera (diena). Nikte kā viens no pirmatnējiem pasaules radošajiem spēkiem ir radusies no Haosa kopā ar Erebu, Hēmeru un Ēteru. No Niktes cēlušies Tanats (Nāve), Hipns (Miegs), Erīda (ķilda), Nemezīda un Moms, pēc vienas no versijām arī moiras. Nikte mājo Tartara bezdibenī.

## Ārējās saites
Pēteris Kampenuss

**Pēteris Kampenuss** (dzimis  Vaidavā, miris  Rīgā) bija Latvijas šahists, kas ir dalījis pirmo vietu Latvijas šaha čempionātā 1959. gadā.

## Šahista karjera
Pēteris Kampenuss jau 17 gadu vecumā uzvarēja Valmieras čempionātā šahā. Tomēr turpmākie panākumi nāca tikai pēc Otrā pasaules kara, kad Pēteris Kampenuss regulāri piedalījās Latvijas šaha sacensībās. 1959. gadā viņš sasniedza savu lielāko panākumu, dalot 1. vietu kopā ar Kārli Klāsupu Latvijas šaha čempionātā, taču zaudējot papildmaču cīņā par čempiona nosaukumu - 3:4.
1954. gadā Pēteris Kampenuss ir spēlējis "Daugavas" komandā PSRS komandu 2. kausā šahā Rīgā pie sestā galdiņa (+3, =2, -5),bet 1958. gadā pārstāvējis Latvijas izlasi PSRS 5. komandu čempionātā šahā Viļņā pie sestā galdiņa (+0, =1, -4). Mūža beigās Pēteris Kampenuss daudz spēkā ieguldīja Rīgas šaha kluba attīstībā.

## Rezultāti Latvijas šaha čempionātos

* 1952. gads, 11. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1953. gads, 8. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1954. gads, 17. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1955. gads, 15. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1956. gads, 5. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1957. gads, 11. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1958. gads, 11. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1959. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1960. gads, 8. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1961. gads, 13. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1962. gads, 11. vieta Latvijas šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nīderlandes karogs

**Nīderlandes karogs** ir viens no Nīderlandes oficiālajiem valsts simboliem. Tas sastāv no trim vienādu attiecību horizontālām svītrām — augšējā sarkana, vidējā balta un apakšējā zila. Nīderlandes karogs ir taisnstūra formas, malu attiecība ir 2:3. Tas tika pieņemts . Līdzīgi Nīderlandes karogam ir Luksemburgas, Krievijas, Horvātijas, Francijas un Paragvajas valstu karogi. Sākotnēji karoga krāsas bija oranža, balta un zila, taču vēlāk oranžā krāsa tika nomainīta uz sarkano.

## Krāsas

## Ārējās saites

* ''World Flags''
Marija Antuanete

**Marija Antuanete** (; dzimusi , mirusi ) bija Austrijas erchercogiene, kā arī Francijas un Navarras karaliene, pēdējā karaliene pirms Franču revolūcijas.

Revolūcijas laikā, 9 mēnešus pēc sava vīra Luija XVI giljotinēšanas arī Marijai Antuanetei tika piespriests nāves sods, un viņa tika giljotinēta .

## Dzīvesgājums
Viņa dzimusi 1755. gada 2. novembrī Vīnē, Austrijā, kā Marija Antonija Jozefa Johanna. Marija bija 15. bērns Svētās Romas imperatora Franča I un Marijas Terēzijas ģimenē.

1770. gada maijā 15 gadu vecumā apprecējusies ar Luiju XVI. 1774. gadā pēc Luija XV nāves, līdz ar sava vīra kļūšanu par Francijas karali, Marija Antuanete kļuva par Francijas karalieni.

Marija Antuanete bija pazīstama ar savu grezno dzīvesveidu un ekstravagantajām izklaidēm. Viņas dzīvesveids bieži tika kritizēts, īpaši ņemot vērā Francijas finansiālās problēmas. Viņa bieži apmeklēja greznas balles, rīkoja dārgas pieņemšanas un dzīvoja izsmalcinātajā Versaļas pilī.

1789. gada revolūcija radikāli mainīja Francijas politisko ainavu. Marija Antuanete un viņas ģimene tika ieslodzīti, bet 1791. gada mēģinājums bēgt no Francijas izgāzās.

1793. gada oktobrī Marija Antuanete tika tiesāta par nodevību un viņai tika piespriests nāvessods. 1793. gada 16. oktobrī Parīzē viņu giljotinēja. Viņas nāve simbolizēja monarhijas krišanu un bija nozīmīgs pagrieziena punkts Francijas vēsturē. Marija Antuanete ir kļuvusi par vēsturisku figūru, kas simbolizē monarhijas pārspīlējumus un korupciju.

## Ārējās saites

*
Mātīte

[thumbnail|[Venera (dieviete)|Veneras simbols, kas tiek izmantots, lai apzīmētu sievišķo dzimumu]]
**Mātīte** jeb **sievišķais dzimums** (♀) ir termins, kuru izmanto, lai apzīmētu organisma dzimumu, kura dzimumorgāni ražo sievišķās dzimumšūnas olšūnas. Terminu ‘mātīte’ parasti izmanto, lai apzīmētu sievišķo dzimumu dzīvnieku pasaulē. Mātītēm raksturīgās fizioloģiskās pazīmes atšķiras starp dažādām sugām, no kurām dažās tās ir vairāk izteiktas nekā citās. Sievišķo pazīmju prenatālo attīstību nosaka gan iedzimtība, gan apkārtējās vides ietekme.

Runājot par cilvēkiem, parasti tiek izmantots precīzāks termins ‘sieviete’. 

Mātītēm pretējais dzimums ir tēviņi jeb vīrišķais dzimums.

## Ārējās saites
Pāvila vēstule romiešiem

**Pāvila vēstule romiešiem** (; saīsinājums: **Rom.**) ir viena no Jaunās Derības vēstulēm, par kuras autoru tradicionāli uzskata apustuli Pāvilu. Tā ir sestā grāmata Jaunajā Derībā pēc visiem evaņģēlijiem un Apustuļu darbiem. Par centrālo tēmu šajā vēstulē tiek uzskatīta mācība par taisnošanu caur ticību. Tā ir garākā no Pāvila vēstulēm. Tiek uzskatīts, ka vēstule sarakstīta aptuveni 55.—56. gadā un Pāvils to darījis Korintā.

## Ārējās saites
* 
* Bībeles teksts latviski
Pāvila vēstules

**Pāvila vēstules** ir trīspadsmit vēstules, kas atrodamas Jaunajā Derībā un par to autoru uzskata Svēto Pāvilu. Zemāk norādītajā uzskaitījumā viņa vēstules ir uzskatītas pēc to secības Jaunajā Derībā.

## Ārējās saites
Dzelzāmurs

**Dzelzāmurs** ir apdzīvota vieta Bauskas novada Iecavas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļaustrumos Misas kreisajā krastā  no pagasta centra Iecavas,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Dzelzāmura mežmuižas *(Eisenhammer)*. Dzelzāmura medību pils būvēta 1904. gadā (kultūrvēsturisks piemineklis). Pils ir kokgriezumiem rotāta guļbūve, kas piederējusi Iecavas muižas īpašniekam grāfam P. fon der Pālenam. Šobrīd viesu māja.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zudusī Latvija. Dzelzāmura medību pils
DUAL tabula

**DUAL** tabula ir speciāla vienas rindas tabula, kas pieejama pēc noklusējuma visās Oracle datubāzēs. Tā ir noderīga tādu pseidokolonnu datu atlasīšanai kā piemēram - SYSDATE vai USER. Tabulai ir viena kolonna ar datu tipu VARCHAR2(1), nosaukumu DUMMY, kuras vērtība ir X.

## Izmantošanas piemērs
ORACE SQL sintaksē nepieciešams izmantot FROM klauzulu, bet dažiem vaicājumiem nav nepieciešams izmanto tabulas - DUAL var tikt viegli izmantots šādos gadījumos.


```sql
SELECT 1+1
FROM DUAL;

SELECT SYSDATE
FROM DUAL;

SELECT USER 
FROM DUAL;
```


## Vēsture
DUAL tabulu izveidoja Čārlzs Veiss (Charles Weiss) no Oracle kompānijas, tabulu iekšējo skatu apvienošanas nodrošināšanai:
*Es izveidoju DUAL tabulu kā pamatobjektu Oracle Datu Vārdnīcā (Oracle Data Dictionary). To nebija paredzēts apskatīt atsevišķi, bet izmantot apstrādājama skata iekšienē. Ideja bija, ka Jūs varētu izpildīt JOIN ar DUAL tabulu un rezultātā izveidot divas rindas katrai Jūsu tabulas rindai. Pēc tam izmantojot GROUP BY rezultāta apkopojumu, var parādīt datu apjoma un indeksu apjoma izmantoto atmiņas daudzumu. Vārds "DUAL" šķita piemērots procesam pāra veidošanai no vienas rindas.*
Sākotnēji DUAL tabulai bija divas rindas, bet pēc tam vairs tikai viena rinda.

## Optimizācija
DUAL sākotnēji bija tabula un datubāzes dzinējs, kurš veica diska operācijas, lai atlasītu datus no DUAL. Šī diska operācija parasti bija virtuāla (bez piekļuves fiziskam diskam), jo diska bloki jau bija sakešoti atmiņā. Līdz ar to bija liels virtuālo diskoperāciju daudzums uz DUAL tabulu.
Vēlākajās Oracle datubāzes versijas tika optimizētas un datubāze vairs neveic diskoperācijas ar DUAL tabulu, kaut arī patiesībā DUAL tabula joprojām eksistē.

## Citās datubāžu sistēmās
MySQL ļauj izmantot DUAL vaicājumos kuriem nevajag nekādus datus no tabulām.

## Atsauces
Barkavas katoļu baznīca

**Barkavas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Madonas novada Barkavas pagasta centrā ciemā Barkavā. Dievnams ir iekļauts valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā.

## Vēsture
Barkavas pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta 1793. gadā. To uzbūvēja Mihaels fon der Borhs, veltot Svētā Miķeļa Erceņģeļa godam. Baznīcu apkalpoja Varakļānu jezuītu misija, tā pastāvēja 89 gadus

Pašreizējā mūra baznīca ir uzcelta prāvesta Jāņa Volloviča darbības laikā 1882. gadā par grāfa S. Zīberga un draudzes locekļu līdzekļiem. Baznīcas plānu izstrādāja inženieris K. Tihomirovs. 1896. gadā bīskaps Albīns Simons to konsekrēja Svētā Staņislava — mocekļa un bīskapa godam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Arturs Mozga. Barkavas draudze veidojās jau 18. gadsimta sākumā. Draudzei ir sešas kapsētas — Barkavas centra kapi, Krievbirzes kapsēta, Cauņu kapsēta, Vecumnieku kapsēta, Trizelnieku kapsēta un Salenieku kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Staņislava diena, Svētā Antona diena, Svētā Pētera un Pāvila diena, Svētās Annas diena, Svētās Terēzes no Bērna Jēzus diena.

## Tehniska informācija
Barkavas baznīca ir ķieģeļu — mūra trīsnavu celtne, ar skārda jumtu, 38 metrus gara un 28 metrus plata. Baznīcā ir cementa flīžu grīda. Dievnamam ir divi torņi, kuros ir iekārti trīs zvani, lielākie 40 pudus (liets Valdajā, 1900) un 10 pudus (1902) smagi. Ap baznīcu ir mūra žogs.

## Arhitektūra
thumb|230px|Barkavas katoļu baznīca 2009. gada februārī
Dievnams ir halles tipa taisnstūrveida plāna trīsjomu celtne ar diviem piramidālu smaiļu torņiem, kas atrodas galvenajā fasādē. Baznīca celta eklektisma stilā no plēstiem laukakmeņiem, veidojot dekoratīvu būvējumu. Fasāžu apdarē izmantoti kontrforsi, arkatūras joslas, ailu apmales, pilastri, dzegas un starpdzegas, kas mūrētas no sarkaniem ķieģeļiem. Dievnamam ir smailloka logailas, saglabājušies ir visi oriģinālie logi ar vienkāršu, uz stila krāsotu vitrāžu un sīkrūšu spraišļojumu. Apaļi logi ar vitrāžu atrodas austrumu un rietumu fasādēs. Visām, kopskaitā trijām rietumfasādes durvīm ir saglabājušies oriģinālie apkalumi. Jumta segumam izmantotas cinkotā skārda loksnes, no kā veidoti arī dzegu un pilastru nosegumjumtiņi.

## Interjers
Baznīcas galvenajā altārī ir Svētās ģimenes glezna, ko tāpat kā Lieldienu kapa panorāmu izveidojis mākslinieks Bitkovs.

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* www.diena.lv

## Atsauces
Beresnes baznīca

**Beresnes Svētās Annas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Svariņu pagasta Beresņos.

## Vēsture
Beresnes katoļu koka baznīca tika uzcelta 1805. gadā kā 9 metrus gara telpa, kas vēlākos gados tika paplašināta. Līdz 1924. gadam tā kalpoja kā Bukmuižas draudzes kapela, bet vēlāk kļuva par Beresnes draudzes baznīcu.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Aivars Kursītis. Beresnes draudze tika nodibināta 1924. gadā. Draudzei ir desmit kapsētas — Beresnes kapsēta, Locu kapi, Malcānu kapi, Moroziku kapi, Nazaru kapi, Priknu kapi, Beresnes Pusčas kapi, Rubuļu kapi, Šilovas kapi, Valahu kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Filipa un Jēkaba diena, Svētās Annas diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas dzimšanas diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas parādīšanās Lurdā.

## Tehniska informācija
Beresnes baznīca ir koka celtne ar šīfera jumtu un mazu tornīti virs ieejas, 22 metrus gara un 9 metrus plata viennavas telpa ar koka grīdu. Baznīcas solos var izvietoties 56 cilvēki. Apkārt baznīcai ir koka žogs.

## Interjers
Baznīcas galvenajā altārī ir glezna "Kristus olīvu dārzā", bet sānu altāros redzamas Svētās Annas glezna, kā arī darbi "Kristus pie krusta" un "Dieva acis".

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* Mājaslapa
* www.visitlatgale.com
* www.zudusilatvija.lv

## Atsauces
Bērzgales Dieva apredzības baznīca

**Bērzgales Dieva apredzības Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Preiļu novada Aglonas pagasta Bērzgalē. Viena no vecākajām Latgales koka baznīcām. Ievērojams koka arhitektūras celtniecības paraugs.

## Vēsture
Bērzgales pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta 17. gadsimta beigās un atradās kapsētā, par ko tagad liecina akmens obelisks, kas norāda vietu, kur atradās senās baznīcas altāris. Pašreizējā koka baznīca tika uzcelta 1751. gadā par muižnieka Sokolovska līdzekļiem un bīskaps Jāzeps Dominiks Puzina dievnamu konsekrēja Dievišķās providences, Svētā Stefana un Svētā Laurentija godam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē Aglonas dekanātā. Draudzi apkalpo prāvests Daumants Abrickis. Bērzgales draudze ir sena un sāka veidoties jau viduslaikos. Draudzei ir sešas kapsētas — Bērzgales kapsēta, Dunsku kapsēta, Silišku kapsēta, Guttas kapsēta, Makužu kapsēta, Madelānu kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Jura diena, Dievmātes Karmela skapulāra svētki, Svētā Laurentija svētki, Kristus Karaļa svētki, Svētā Stefana svētki.

## Tehniska informācija
Bērzgales baznīca ir barokāla koka celtne ar šīfera jumtu un diviem torņiem, 13,25 metrus gara un 12,20 metrus plata trīs navu telpa ar flīžu — cementa grīdu. Baznīcas sienas būvētas no tēstiem koka baļķiem, kas apšūtas ar dēļiem. Baznīcas solos var izvietoties 50 cilvēki. Apkārt baznīcai ir koka žogs mūra pamatos un mūra stabos. Baznīcas dārzā atrodas zvanu tornis, kas celts 1848. gadā.

## Interjers
Galvenais centrālais altāris ir ar skaistiem baroka kokgriezumiem un divām Dievmātes gleznām. Baznīcas labās puses altārī ir Svētā Stefana glezna, bet kreisās puses altārī Svētā Laurentija glezna, kuru autors bija Pēterburgas Ķeizariskās mākslas akadēmijas mākslinieks Zenons Stefanskis. Saglabājies sākotnējais 18. gadsimtā veidotais altāris un ērģeļu prospekts. Kopumā apskatāmi 32 mākslas pieminekļi.

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* www.vietas.lv
* www.latvia.travel/lv 
* www.zudusilatvija.lv

## Atsauces
Bēržu katoļu baznīca

**Bēržu Svētās Annas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Balvu novada Bērzpils pagasta Bēržos. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Bēržu pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta 1755. gadā par Pētera, Mārtiņa un Jāzepa Benislavsku līdzekļiem. Tā pastāvēja aptuveni 100 gadu, kad 19. gadsimta vidū tā nodega. Pašreizējā mūra baznīca tika uzcelta 1851. gadā, ko konsekrēja bīskaps F. Albins Simons, veltot to Svētās Annas godam. Baznīcas dārzā apbedīta muižnieku Benislavsku dzimta.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Oļģerts Misjūns. Bēržu draudze kā patstāvīga draudze ir bijusi no 1788. gada, taču jau pirms tam tā bija kā Rēzeknes draudzes filiāle. Draudzei ir astoņas kapsētas — Bēržu kapsēta, Mastareigas kapsēta, Saksmalas kapi, Galvaru kapsēta, Slaveitu kapi, Līdumnieku kapi, Dekšņu kapsēta, Līporu kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētās Annas diena, Sveču diena, Svētā Andreja diena, 1. septembris (40 stundas).

## Tehniska informācija
Bēržu baznīca ir romāņu stila masīvu mūru celtne ar cinkota skārda jumtu un diviem torņiem, kuros ir trīs zvani. Tā ir 22 metrus gara un 20 metrus plata trīs navu telpa ar flīžu grīdu. Baznīcas solos var izvietoties 200 cilvēki. Apkārt baznīcai ir koka žogs mūra stabos.

## Interjers
Dievnama ērģeles ir vienas no visvecākajām kegellādes sistēmas ērģelēm Latvijā.
Baznīcā ir četri altāri.
Galvenais centrālais altāris ir mūra ar četriem pīlāriem, kurā atrodas Jaunavas Marijas ar Kristus noņemšanu no krusta glezna, kurai priekšā ir nolaižama Dievmātes glezna zeltītā apdarē. Virs tās atrodas Jēzus Sirds glezna. Kreisais ir Jaunavas Marijas altāris ar lielu statuju nišā, bet labais ir Svētās Annas altāris ar viņas gleznu. Ceturtais ir Svētā Antona altāris.

## Ārējās saites

* Fotogrāfijas
* Vēsture
* Dziedājumi baznīcā un pie krustiem

## Atsauces
Brodaižu katoļu baznīca

**Brodaižu Kunga Jēzus apskaidrošanas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Ludzas novada Pildas pagasta Brodaižā.

## Vēsture
Brodaižu pirmā katoļu koka kapela bija viena no divpadsmit kapelām, ko 17. gadsimta beigās uzbūvēja Pasienes dominikāņi. Tā pastāvēja no 1698. līdz 1813. gadam. Pašreizējo mūra baznīcu uzcēla 1813. gadā par Kazimira Kiborta līdzekļiem. Dievnamu iesvētīja Ludzas dekāns A. Latkovskis, veltot to Kristus transfigurācijas jeb pārveidošanās godam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Ringolds Klimons. Brodaižu draudze sākusi veidoties jau 17. gadsimta beigās. Draudzei ir septiņas kapsētas — Brodaižu kapsēta, Rugaižu kapsēta, Baldinu kapsēta, Grāvīšu kapsēta, Sprestišku kapsēta, Vaišļu kapsēta, Dzērkaļu kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Jaungads, Svētās Annas diena, Jēzus transfigurācijas diena, Svētā Antona diena, Svētā Erceņģeļa Miķeļa svētki.

## Tehniska informācija
Brodaižu baznīca ir mūra celtne ar šīfera jumtu. Tā ir 21 metru gara un 8,50 metrus plata viennavas telpa ar flīžu grīdu. Baznīcas solos var izvietoties 30 cilvēki. Apkārt baznīcai ir koka žogs ar mūra pamatiem.

## Interjers
Dievnamā ir divi altāri. Galvenajā centrālajā altārī ir uz audekla gleznota Dievmātes glezna, virs kuras griestu slīpumā novietota Kristus transfigurācijas glezna. Kreisajā altārī ir Svētās Annas glezna, bet labajā pusē atrodas ambons.

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* Vēsture

## Atsauces
Daugavpils Jēzus Sirds baznīca

**Daugavpils Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Atrodas Daugavpils pilsētas Vecās Forštates apkaimē, Baložu ielā 3.

## Vēsture
Dievnams tika uzbūvēts 2006. gadā un 1. oktobrī Rēzeknes-Aglonas diecēzes bīskaps Jānis Bulis to konsekrēja Jēzus Sirds godam. Baznīcu projektējis arhitekts Alfrēds Kokins. Tās celtniecību finansējis Vācijas kristieši, Daugavpils dome, Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes un prāvesti, īpaši Daugavpils dekāns Aleksandrs Madelāns. Līdzekļus dievnama būvniecībai piešķīrušas arī Latvijas politiskās partijas — Latvijas Ceļš, Latvijas Pirmā partija, Zaļo un Zemnieku savienība un Tautas partija, kuras pārstāvētā Ministru prezidenta Aigara Kalvīša valdība baznīcu atbalstījusi ar vairāk nekā 300 000 latu lielu finansējumu. 2009. gadā pie draudzes tika dibināts Mariāņu tēvu klosteris svētīgā Staņislava Papčinska godam, ko iesvētīja Kongregācijas provinces priekšnieks priesteris Pāvils Zeiļa.

## Draudze
160px|thumbnail|left|Baznīcas tornis, 2006. gadā
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Andris Ševels. Svētās Mises tiek noturētas latviešu, krievu un poļu valodās. Pēc baznīcas iesvētīšanas draudze tika nodota Mariāņu Kongregācijas tēvu aprūpē, sākotnēji draudzi apkalpoja viens priesteris, 2008. gadā papildus tika nozīmēti divi priesteri. Draudzē ir aptuveni 4000 ticīgo.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Vissvētākās Jēzus Sirds svētki, Svētās Terēzes no Bērna Jēzus svētki, katra mēneša 11. datumā Lurdas dievkalpojumi, bet 13. datumā Fatimas dievkalpojumi.

## Interjers
Baznīcā ir aplūkojams SIA "Tonis" un Jāņa Rapša veidotais altāris.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mariāņu mājaslapa
* Draudzes mājas lapa
Urāns (dievs)

[thumbnail|275px|''Urāna kastrēšana'': [Džordžo Vazāri and Kristofano Džerardi freska, 1560. gads. (*[[Palazzo Vecchio]]*, Florence)]]
**Urāns** () ir debesis personificējoša dievība grieķu mitoloģijā, Gajas vīrs, viena no pirmatnējām dievībām. Dievu tēvs, pirmais, kas valdījis pār visu pasauli.

"Teogonijā" stāstīts, ka Urānu dzemdējusi Gaja, Cicerons darbā *De natura deorum* apgalvo, ka Urāns cēlies no Ētera un Hēmeras, savukārt orfisma himnas pauž, ka Urāns radies no Niktes. Hēsiods vēsta, ka no Urāna un Gajas savienības radušies kalni, jūra, nimfas, Ponta, titāni, kiklopi, hekatonheiri. Urāna bērni bija drausmīga izskata, tāpēc viņš tos ienīda un paslēpa Gajas miesās, no kā Gaja ļoti cieta un lūdza savu jaunāko dēlu Kronu izkastrēt Urānu. No asins lāsēm, kas nokrita uz zemes, radās giganti, erīnijas, nimfas melijas un dieviete Afrodīte. Urāns vairs nespēja radīt pēcnācējus, un varu pārņēma viņa dēls Krons.

## Skatīt arī
* Urāns (planēta)
* Sengrieķu mitoloģija

## Ārējās saites
Bērzgales Annas baznīca

**Bērzgales Svētās Annas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes Rēzeknes dekanāta draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Bērzgales pagasta centrā Bērzgalē.

## Vēsture
Bērzgales pirmā katoļu koka baznīca atradās vietā, kur tagad atrodas pašreizējā baznīca, bet nav zināms ne tās cēlājs, ne arī laiks. Pašreizējā baznīca celta 1770. gadā par baroneses Manteifeles līdzekļiem un veltīta Svētās Annas godam. Sākotnēji tā bija mazāka - līdz 1938. gadam, kad prāvesta Leona Garškas darbības laikā tā tikusi paplašināta, nojaucot presbitēriju,pagarinot un paplašinot celtni krustveidā uz abām pusēm. Pārbūves darbi tika pabeigti prāvesta Broņislava Kudika darbības laikā, iegūstot gandrīz uz pusi lielāku telpu.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē Aglonas dekanātā. Draudzi apkalpo prāvests Andris Jonāns. Bērzgales draudze ir sena un sāka veidoties jau pirms 1770. gada. Draudzei ir četras kapsētas — Bērzgales kapsēta, Grebežu kapsēta, Litaunieku kapsēta, Vecenānu kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Jaungads, Jaunavas Marijas Septiņu sāpju diena, Kristus Debesīs kāpšanas diena, Svētā Pētera diena, Svētās Annas diena, Svētā Mateja atlaidas.

## Tehniska informācija
Bērzgales baznīca ir renesanses baroka akmens mūra celtne, krusta plānojuma būve ar diviem torņiem, 24 metrus gara un 10 metrus plata viennavas telpa ar flīžu grīdu. Baznīcas solos var izvietoties 100 cilvēki. No baznīcas priekštelpas ved kāpnes uz balkonu, kur atrodas kora telpas un 32 taustiņu ērģeles, kuras tika izgatavotas Viļņā 1891. gadā. Apkārt baznīcai ir koka žogs. Baznīca veidota pēc Aglonas bazilikas parauga.

## Interjers
Dievnamā redzams liels jubilejas krustā sistā Pestītāja tēls, ko uzstādīja Pasienes mūki, dēvētie "Baltie tēvi". Zem krusta atrodas akmenī kalts svētā ūdens trauks. Dievnamam ir trīs altāri. Centrālajā altārī, kas rotāts kokgriezumiem baroka stilā un veltīts Svētās Annas godam, redzama Svētās Annas glezna, bet virs tās Svētā Pētera glezna. Kreisais ir Jaunavas Marijas altāris, bet labais — Kunga Kristus altāris.

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* www.vietas.lv
* www.rezeknesnovads.lv 

## Atsauces
Teogonija

[thumb|[Hēsiods]]
**Teogonija** ( — 'Dievu izcelšanās') ir Hēsioda poēma, kurā ir aprakstīta dievu izcelšanās un raduraksti. Hēsiods grieķu mītiem piešķir filozofisku jēgu. Darba pamatu veido 5 stāsti, kas mijas ar ģenealoģiskiem uzskaitījumiem. "Teogonija" ir sarakstīta episkajā sengrieķu valodas dialektā ap 700 p.m.ē.

## Tulkojumi
* Latviski: Teogonija (Hēsiods), , Izdeva: Zinātne, Izdots: 1998.
* E-grāmata sengrieķu valodā
* E-grāmata angliski

## Ārējās saites
Feimaņu baznīca

**Feimaņu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Feimaņu pagasta centrā Feimaņos. Dievnams ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Feimaņu pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta vēl pirms reformācijas. Reformācijas laikā Korfu dzimta, kurai piederēja Feimaņi, pārgāja luterticībā un baznīcu nodeva luterāņiem, kuru rīcībā baznīca kalpoja līdz 1708. gadam, kad to pārņēma jezuīti, tādā veidā nonākot atkal katoļu lietošanā.

Pašreizējo koka baznīcu vecā dievnama vietā uzcēla 1756. gadā, prāvesta Skringailo darbības laikā. 1760. gadā bīskaps Daugiallo to konsekrēja Svētā Jāņa Kristītāja godam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Rinalds Broks. Feimaņu draudze izveidojās pēcreformācijas laikā līdz ar baznīcas atgūšanu. Draudzei ir trīs kapsētas — Feimaņu kapi, Antanišku kapi, Silajāņu kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Jēzus Sirds diena, Svētā Jāņa Kristītāja diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas svētki.

## Tehniska informācija
Feimaņu baznīca ir koka kvazibazilikāla viennavas celtne ar diviem torņiem, skārda jumtu un oriģinālo koka grīdu, 30 metrus gara un 15 metrus plata. Pie ieejas vārtiem atrodas zvanu tornis ar četriem zvaniem, bet netālu no baznīcas — akmens-mūra kapela, kas kādreiz kalpoja bērnu kristīšanai.

Kapela un baznīcas zvanu tornis ir vietējās nozīmes arhitektūras pieminekļi.

## Interjers
Dievnamā ir trīs altāri ar kokgriezumiem un 18. un 19. gadsimta gleznām "Svētais Andrejs", "Svētais Pēteris", "Svētais Bartolomejs". Baznīcā aplūkojami 26 mākslas priekšmeti, kuru vidū ir minami: 18. gadsimta triju altāru kokgriezumi, ērģeļu prospekts, baznīcas soli, biktskrēsls, oriģinālā tehnikā izgatavotas kristāla lustras, seni sudraba kausi un skulptūras.

Altāris ar gleznām, sānu altāri un ērģeļu prospekts ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pagasta mājaslapa 
* Fotogrāfijas
* Vēsture
Nacionālā apvienība (pirmskara)

thumb|240px|Nacionālās apvienības vēlēšanu plakāts.
**Nacionālā apvienība** bija politiskā partija Latvijā. Tā tika dibināta 1921. gadā un likvidēta 1934. gadā līdz ar valsts apvērsumu, pēc kura tika likvidētas visas Latvijas politiskās partijas.

## Vēsture
Latviešu zemnieku savienības līderi Kārlis Ulmanis, Jānis Čakste un Zigfrīds Anna Meierovics vienojās ar Rīgas pilsonības politisko līderi Arvedu Bergu piedalīties Satversmes sapulces vēlēšanās Rīgas apgabalā vienā konservatīvo Rīgas pilsoņu sarakstā ar nosaukumu "Bezpartejisko pilsoņu grupa". Par Satversmes sapulces deputātiem Rīgas apgabalā no Bezpartejisko pilsoņu grupas kļuva Arveds Bergs, Kārlis Kasparsons, Juris Ķēmanis, Zelma Cēsniece-Freidenfelde, Pauls Ašmanis (Ārlietu ministrijas Informācijas centra vadītājs) un Jānis Taube. Vēlāk Bezpartejisko pilsoņu grupas frakcijai pievienojās arī inženieris Artūrs Ozols no Darba partijas.

1921. gada 25. maijā šie Satversmes sapulces deputāti un Republikāņu partijas līderi Aurēlijs Zēbergs, Eduards Strautnieks un Gustavs Ķempelis dibināja savienību "Bezpartejiskais nacionālais centrs". No 1925. līdz 1931. gadam partijas nosaukums bija **Nacionālais Centrs**, bet no 1931. līdz 1934. gadam **Latviešu Nacionālā Apvienība**. Tā bija izteikta labā spārna konservatīvi demokrātiska partija.
Biedru skaits nebija liels, bet tas stabili turējās aptuveni 400 cilvēku robežās. Partijas idejas un uzskatus pauda laikraksts „Latvis”.

## Dalība Saeimas vēlēšanās

## Atsauces

## Ārējās saites
* Edmunds Griģis. Dažas konservatīvisma ideoloģijas skices — 4. daļa
VEF Rīgas skolu superlīga

thumb|250px|VEF Rīgas skolu superlīgas spēle 2012. gadā
**VEF Rīgas skolu superlīga** ir basketbola turnīrs Rīgas vispārizglītojošo skolu skolēniem.

## Vēsture
2010. gadā tajā startēja tikai astoņas labākās galvaspilsētas zēnu komandas, par čempionu kļūstot Rīgas 49. vidusskolai. Vēlāk tikusi apvienota "VEF Rīgas skolu superlīgas" un ilggadējā Rīgas domes kausa norise, nosakot čempionus arī meiteņu konkurencē. 2011. gada pavasarī par uzvarētājiem kļuva Rīgas 49. vidusskolas zēni un Rīgas 47. vidusskolas meitenes.

## Superlīgas komandas (2014./2015.g.)
### Zēni
**A Grupa**
* Rīgas 49. vidusskola (1.)
* Rīgas Valsts 1. ģimnāzija
* Rīgas Angļu ģimnāzija
* Rīgas Teikas vidusskola

**B Grupa**
* Rīgas 64. vidusskola
* Rīgas Hanzas vidusskola	
* Rīgas Valsts 3. ģimnāzija (2.)	
* Rīgas Rīnužu vidusskola

**C Grupa**
* Rīgas Valsts 3. ģimnāzija (1.)
* Rīgas Centra Humanitārā vidusskola
* Rīgas 49. vidusskola (2.)	
* Āgenskalna Valsts ģimnāzija

**D Grupa**
* Rīgas Valsts vācu ģimnāzija
* Rīgas Valsts 2. ģimnāzija
* Rīgas Franču licejs	
* Rīgas Juglas vidusskola

### Meitenes
**A Grupa**
* Rīgas 49. vidusskola
* Rīgas Valsts vācu ģimnāzija
* Rīgas Valsts 3. ģimnāzija
* Rīgas Franču licejs

**B Grupa**
* Rīgas 66. speciālā vidusskola	
* Rīgas Valsts 2. ģimnāzija
* Rīgas 47. vidusskola
* Rīgas Centra Humanitārā vidusskola

## Līgas uzvarētāji
### Zēni

### Meitenes

## Ārējās saites
* VEF Rīgas skolu superlīga
* VEF Rīgas skolu superlīga
Ilga Kļaviņa

**Ilga Kļaviņa** (dzimusi **Ilga Dzenīte**  Rīgā) ir Latvijas šahiste, kas ir dalījusi pirmo vietu Latvijas šaha čempionātā sievietēm 1968. gadā.

## Šahistes karjera

1957. gadā Ilga Kļaviņa jau 16 gadu vecumā uzvarēja Rīgas šaha čempionātā sievietēm. 1958. gadā viņa pārstāvēja Latvijas izlasi PSRS 5. komandu čempionātā šahā Viļņā pie meiteņu galdiņa (kā Dzenīte) (+1, =4, -3). 1962. gadā Latvijas Zinātņu akadēmijas šaha komandas sastāvā kļuva par 3. Latvijas PSR komandu čempionāta uzvarētāju. 1968. gadā viņa sasniedza savu lielāko panākumu, dalot 1. vietu kopā ar Sarmu Sedlenieci Latvijas šaha čempionātā sievietēm, taču zaudējot papildmaču cīņā par čempiones nosaukumu — 1,5:3,5. Vēl trīs reizes Ilga Kļaviņa izcīnīja bronzas medaļas Latvijas šaha čempionātā sievietēm: 1958., 1970. un 1971. gadā.
Arī vēlākajos gados Ilga Kļaviņa turpina aktīvi piedalīties šaha sacensībās. 2008. gadā viņa uzvarēja Vidzemes šaha čempionātā sievietēm bet 2011. gadā spēlēja Latvijas Augstākās līgas komandu sacensībās šahā.

## Personīgā dzīve

Beigusi Rīgas Politehnisko institūtu (tagad Rīgas Tehnisko universitāti) kā tehnologinženieris. Bija precējusies ar Latvijas šaha meistaru Jāni Kļaviņu (1933—2008).

## Rezultāti Latvijas šaha čempionātos

* 1958. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā sievietēm.
* 1960. gads, 7. vieta Latvijas šaha čempionātā sievietēm.
* 1962. gads, 6. vieta Latvijas šaha čempionātā sievietēm.
* 1968. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā sievietēm.
* 1969. gads, 5. vieta Latvijas šaha čempionātā sievietēm.
* 1970. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā sievietēm.
* 1971. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā sievietēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dens Kveils

**Dens Kveils** (; dzimis ) ir bijušais ASV viceprezidents un ASV Kongresa loceklis, pārstāv Republikānisko partiju.

Izglītību ieguvis Depo universitātē Indiānā (*DePauw University*) un Indiānas universitātes Roberta Makinija juridiskajā koledžā (*Indiana University Robert H. McKinney School of Law*). 1976. gadā 29 gadu vecumā tika ievēlēts ASV Kongresā. Viņš pārstāvēja Indiānas 4. apgabalu Pārstāvju palātā, pēc četriem gadiem tika ievēlēts Senātā. 1988. gadā tobrīdējais ASV viceprezidents Džordžs Herberts Volkers Bušs tika izvirzīts kā Republikāņu partijas kandidāts ASV prezidenta vēlēšanām, D. Kveils tika izraudzīts kā viceprezidenta kandidāts. Bušs vēlēšanās uzvarēja, tādējādi D. Kveils arī kļuva par viceprezidentu, šī amata pienākumus pildīja līdz 1993. gada februārim, kad par prezidentu kļuva Bills Klintons.

Viens no viņa dēliem Bens Kveils 2010. gadā tika ievēlēts Pārstāvju palātā.

## Ārējās saites

* Kongresa profils
2008. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss

**2008. gada [[Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss]]** ir bērnu Eirovīzīja, kura norisinājās 22. novembrī Kipras piejūras pilsētā Limasolā.

## Dalībvalstis

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Sallija Pīrsone

**Sallija Pīrsone** (; dzimusi **Sallija Maklīlana** (*Sally McLellan*) ) ir bijusī austrāliešu vieglatlēte, startēja barjersprinta distancē.

Piedalījusies divās Olimpiskajās spēlēs (, ). 2008. gadā Pekinā izcīnīja sudraba medaļu 100 m/b ar rezultātu , savukārt pēc četriem gadiem Londonā austrāliete kļuva par Olimpisko spēļu čempioni ar  ātru skrējienu (jauns olimpiskais rekords). 2011. gada Pasaules čempionātā viņa izcīnīja zeltu 100 metru barjerskrējienā, uzstādot jaunu personisko rekordu , pēc diviem gadiem Maskavā izcīnīja sudrabu. Izcīnījusi uzvaru arī 2010. un 2014. gada Nāciju Sadraudzības spēļu 100 metru barjerskrējiena distancē. Ar panākumiem startējusi arī jaunieša vecumā. 2003. gada Pasaules jaunatnes čempionātā izcīnīja uzvaru 100 metru barjerskrējiena distancē, savukārt 2004. gada Pasaules junioru čempionātā ieņēma 3. vietu 100 m gludās distances finālā. 2011. gada novembrī IAAF viņu nosauca par gada labāko vieglatlēti pasaulē. Viņa ir pirmā austrāliete, kas saņēusim šādu apbalvojumu.

Sallijai Pīrsonei pieder arī viens Ginesa rekords: 100 m distanci ar olu karotē viņa ir spējusi veikt 16,59 sekundēs, ievērojami uzlabojot iepriekšējo sasniegumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dagdas katoļu baznīca

**Dagdas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada pilsētā Dagdā, Alejas ielā 2. Dievnams ir valsts arhitektūras piemineklis. Baznīcas vēsture saistīta ar jezuītu misiju Latgalē un Hilzenu dzimtu.

## Vēsture
Dagdas pirmā katoļu koka baznīca par Viļakas stārasta Ježija Konstantīna Hilzena līdzekļiem tika uzcelta 1705. gadā. Tā pastāvēja līdz 1741. gadam.

Pašreizējā mūra baznīca vecā dievnama vietā tika uzcelta 1741. gadā par grāfa Jāņa Augusta Hilzena līdzekļiem un konsekrēta Vissvētās Trīsvienības godam. 
No 1742. līdz 1820. gadam baznīca bija jezuītu, kuru misija darbojās Dagdā, pārvaldījumā. Divdesmit trīs gadus šeit kalpoja Kaunatas jezuīts Mihaēls Rots (1721-1785), piecus gadus nokalpoja jezuīts Buivids. Vēlāk baznīcā kalpoja laicīgie priesteri. Dievnama pazemes velvēs apbedīti ievērojami Kaunatas un Dagdas jezuīti Mihaēls Rots un Kolumbiāns Pfeifers (1747-1798), kā arī grāfu Hilzenu dzimtas piederīgie — Jānis Augusts Hilzens, viņa dēls Maltas (Joanītu) ordeņa kavalieris Justiniāns, mazdēls Idzi. Baznīcas dārzā atrodas prāvesta J. Kalniša kaps.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Pāvils Odiņš. Dagdas draudze izveidojās jau ar pirmās baznīcas uzcelšanas laiku 1705. gadā. Draudzei ir astoņas kapsētas — Andiņu kapsēta, Pervelišku kapsēta, Krīveņu kapsēta, Dagdas jaunie kapi, Muranišku kapsēta, Janovcu kapsēta, Bolto kapsēta un Zeļlu kapsēta. Kapusvētki visās kapsētās notiek katru gadu, ap visām kapsētām ir drāšu pinuma žogs cementa stabos un dzelzs kalti vārti.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Staņislava diena, Svētā Antonija diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētki, Svētā Jēkaba diena, Jēzus transfigurācijas diena, Svētā Erceņģeļa Miķeļa diena.

## Tehniska informācija
Dagdas baznīca ir korintiešu baroka stila mūra trīs jomu celtne ar diviem torņiem, cinkotā skārda jumtu, cementa grīdu un mūra velves griestiem. Tā ir 38 metrus gara un 28 metrus plata.

## Interjers
Baznīcā ir trīs grezni mūra altāri ar pilastriem un karnīzēm, kas veidoti 18. gadsimta vidū baroka formās ar rokoko stila dekoru. Galvenajā altārī ir ievietotas Jaunavas Marijas Bezvainīgi ieņemtās un Vissvētās Trīsvienības gleznas. Dievnamā redzams arī ģipša figūrām veidots baptistērijs. Aplūkojama ir arī 18. gadsimta baroka formās ar rokoko stila dekoru veidota kancele un 18. gadsimta skulpturāla grupa "Kristus kristīšana".

## Ārējās saites
* Dagdas dekanāta mājaslapa
* www.zudusilatvija.lv
* Fotogrāfijas

## Atsauces
Iecavas stacija

**Iecavas stacija** ir apdzīvota vieta Bauskas novada Iecavas pagastā. Izvietojusies pagasta vidienē pie autoceļa A7 un Jelgavas—Krustpils dzelzceļa  no pagasta centra Iecavas,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie dzelzceļa pēc Iecavas stacijas izbūvēšanas. Netālu atrodas vairāki rūpniecības uzņēmumi, tai skaitā Balticovo putnufabrika.

## Atsauces