open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ideālā izglābšanās

**"Ideālā izglābšanās"** () ir 2009. gada piedzīvojumu trillera filma, kura režisors un scenārija autors ir Deivids Tūijs. Galvenās lomas atveido Timotijs Olifents, Milla Jovoviča, Stīvs Zāns un Kīla Sančeza. Filmas pirmizrāde notika .

Divi pāri, kuri atpūšas Havaju salās, atklāj, ka psihopāti salās izseko un nogalina tūristus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarkanā rītausma (2012. gada filma)

**"Sarkanā rītausma"** () ir 2012. gada ASV kara filma, kuras režisors ir Dens Bredlijs. Galvenās lomas atveido Kriss Hemsvorts, Džošs Peks, Džošs Hatčersons, Izabela Lūkasa, Adrianna Palicka, Konors Kruīzs un Džefrijs Dīns Morgans. Filmas pirmizrāde notika  Ostinas filmu festivālā.

Filmā tiek sekots līdzi pusaudžu grupai, kuri sevi dēvē par "Vilkačiem" un vēlas izglābt savu pilsētu no Ziemeļkorejas karavīru iebrukuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Būda mežā

**"Būda mežā"** () ir 2012. gada šausmu kinokomēdija, kuras režisors un viens no  scenārija autoriem ir Drū Godards. Galvenās lomas atveido Kristena Konolija, Kriss Hemsvorts, Anna Hačisone, Džese Viljamss, Ričards Dženkinss un Bredlijs Vitfords. Filmas pirmizrāde notika  *South by Southwest* festivālā.

Pieci draugi dodas atpūsties uz nomaļu meža būdiņu. Drīz vien viņi atklāj patiesību par šo būdu, kas nebija tas, ko draugi bija gaidījuši no savas atpūtas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jegevas pagasts

**Jegevas pagasts** () ir viena no 3 Igaunijas Jegevas apriņķa pašvaldībām tā centrālajā daļā. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā, apvienojot Jegevas, Palamuzes, Tormas pagastus un Jegevas pilsētu. Pagastā ietilpst 1 pilsēta (Jegeva), 7 lielciemi (Jegeva, Kuremā, Lajuze, Palamuze, Sadala, Sīmusti, Torma) un 89 ciemi. Ziemeļos tas robežojas ar Rietumviru apriņķa Veikemārjas pagastu un Vinni pagastu, austrumos – ar Mustvē pagastu, dienvidos – ar Tartu pagastu, bet rietumos – ar Peltsamā pagastu un Jervas apriņķa Jervas pagastu.

## Apskates vietas
*Beti Alveres muzejs (*Betti Alveri muuseum*)
*Kasinurmes kēmi (*Kassinurme mõhnastik*)
*Kerda-Endlas purva taka (*Kärde-Endla matkarada*)
*Kitseso egle (*Kitsesoo Nõiakuusk*)
*Kuristas pilskalns (*Kurista linnamägi*)
*Lajuzes baznīca (*Laiuse kirik*)
*Lajuzes kalns (*Laiuse mägi*)
*Lajuzes mākslas muzejs (*Laiuse õlemuuseum*)
*Lajuzes pilsdrupas (*Laiuse ordulinnus*)
*Lūas meža skola (*Luua Metsanduskool*)
*Lūas muiža (*Luua mõis*)
*Mennikveres purva takas (*Männikjärve raba matkarajad*)
*Nurgas muzejs (*Nurga koduloomuuseum*)
*Paduveres muzejs (*Paduvere talumuuseum*)
*Palamuzes baznīca (*Palamuse kirik*)
*Palamuzes O. Lutsa draudzes skolas muzejs (*Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum*)
*Tormas baznīca (*Torma kirik*)
*Vaimastveres muiža (*Vaimastvere mõis*)
*Zilais avots (*Siniallikas*)

## Attēlu galerija

Vaimastvere_mõisa_hoone.JPG|Vaimastveres muiža
Laiuse_linnus.jpg|Lajuzes pilsdrupas
Torma_kirik3.jpg|Tormas baznīca
Betti_Alveri_sünnimaja.JPG|Beti Alveres muzejs
Laiuse_mägi11.JPG|Skats no Lajuzes kalna
Laiuse_kirik.jpg|Lajuzes baznīca
Palamuse_kirik.jpg|Palamuzes baznīca
Palamuse_kihelkonnakooli_hoone_nr_5842.jpg|Palamuzes skola
Luua_arboretum.jpg|Lūas arborētums
Luua_mõisa_peahoone.jpg|Lūas muiža


## Ārējās saites

*Palamuzes skolas muzejs
*Lūas meža skola
Pekkols

[thumb|Iespējamais [Videvuts|Videvuta karogs (Pekkols kreisajā pusē)]]

**Pekkols**, arī **Pikuls** un **Pikols** (, ), sākotnēji **Patols** (), ir nāves dievs un mirušo valstības — pazemes valdnieks baltu mitoloģijā, viens no trim galvenajiem prūšu pielūgtajiem dieviem. Videvuta karogā viņš ir attēlots kā melnā vai sarkanā apģērbā tērpts sirmgalvis ar līķautu ap galvu.
Vecais Stenders savā skaidrojošajā latviešu-vācu vārdnīcā minēja seno latviešu dievību Pekolu, gaisa garu, elles, tumsas un aptumsumu dievu, no kura vārda cēlies vārds "pekle" jeb elle.

## Cilme
Lietuviešu valodnieki *Patola* vārda cilmi skaidro ar *pa-* („pie“) un *tula* („zeme“).

## Vēsture
Pirmo reizi minēts kā *Patollus* 1418. gada Varmijas bīskapa pāvestam Martinam V adresētā memorandā *Collatio Espiscopi Varmiensis*, kurā bīskaps atgādina par Vācu ordeņa sekmīgi kristītajiem Prūsijas pagāniem, kuri iepriekš pielūdza „dēmonus” Patollu un Natrimpu ().

Simons Grūnavs savā Prūšu hronikā atstāstīja leģendu par brāļiem Videvutu un Bruteni, kas ieradušies no aizjūras. Videvuts kļuvis par prūšu ķēniņu, bet Brutenis kļuvis par krīvukrīvu un pielūdzis Patollu, Potrimpu un Perkunu (*Patollos, Potrimpos, Perkunos*).

## Kultūrā

Juris Alunāns Pikulim piedēvēja arī sievu Nauli, pašu Pikulu attēlojot kā drūmu elles jeb pekles valdnieku.

## Pīkals jeb Pīkols
Jānis Lange skaidrojošajā latviešu-vācu vārdnīcā minēja arī seno latviešu dievību **Pīkalu**, bet Vecais Stenders **Pīkolu**, kas bijis senlatviešu [kapu] kalnu dievs (no vārda "pi kolns").

## Literatūra
* Jonas Balys, Haralds Biezais. Baltische Mythologie. In: Hans Wilhelm Haussig (Hrsg.): Götter und Mythen im Alten Europa (= Wörterbuch der Mythologie. Abteilung 1: Die alten Kulturvölker. Band 2). Klett-Cotta, Stuttgart 1973, .

## Atsauces
Zilā jūras dzelme

**"Zilā jūras dzelme"** () ir 2011. gada Apvienotās Karalistes romantiskā drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Terenss Deiviss. Galvenās lomas atveido Toms Hidlstons, Reičela Vaisa, Saimons Rasels Bīls un Harijs Hadens-Patons. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Lielbritānijas tiesneša sieva atrod sevi pašiznīcinošā mīlas dēkā ar karalisko gaisa spēku pilotu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karla Eredija Serrano

**Karla Eredija Serrano** (; dzimusi  Kito) ir Ekvadoras starptautiskā lielmeistare šahā (2013).

## Biogrāfija
Deviņas reizes uzvarējusi Ekvadoras jauniešu šaha čempionātos dažādās meiteņu vecuma grupās. Trīs reizes pārstāvējusi Ekvadoru Pasaules junioru šaha čempionātos (2009-2011). 2009. gadā uzvarējusi Amerikas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā meitenēm un Ekvadoras sieviešu šaha čempionātā, kā arī kļuvusi par FIDE Pasaules šaha čempiones nosaukuma cikla Dienvidamerikas zonas turnīra uzvarētāju un izcīnījusi tiesības piedalīties Pasaules šaha čempionātā sievietēm. Piedalījusies 2010. gada Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas Antakjā, kurā 1. kārtā zaudējusi Hou Jifaņai. 

Pārstāvējusi Ekvadoru Pasaules šaha olimpiādēs:
* 2008. gadā pie ceturtā galdiņa 38. sieviešu šaha olimpiādē Drēzdenē (+2, =2, -5),
* 2012. gadā pie otrā galdiņa 40. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+3, =1, -5),
* 2014. gadā pie pirmā galdiņa 41. sieviešu šaha olimpiādē Trumsē (+2, =3, -4),
* 2016. gadā pie otrā galdiņa 42. sieviešu šaha olimpiādē Baku (+5, =2, -3),
* 2018. gadā pie otrā galdiņa 43. sieviešu šaha olimpiādē Batumi (+4, =3, -3).

Par panākumiem turnīros FIDE 2010. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 2013. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dina Kagramanova

**Dina Kagramanova** (; dzimusi  Baku) ir Kanādas starptautiskā meistare šahā (2009).

## Biogrāfija
2003. gadā uzvarējusi Kanādas jauniešu šaha čempionātā U18 meiteņu vecuma grupā. 2005. gadā uzvarējusi Toronto pilsētas šaha čempionātā sievietēm. 2006. gadā pirmo reizi uzvarējusi Kanādas sieviešu šaha čempionātā, bet 2009. gadā atkārtojusi šo panākumu un izcīnījusi tiesības piedalīties Pasaules šaha čempionātā sievietēm. Piedalījusies 2010. gada Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas Antakjā, kurā 1. kārtā zaudējusi Nanai Dzagnidzei. 

Pārstāvējusi Kanādu Pasaules šaha olimpiādēs:
* 2002. gadā pie otrā galdiņa 35. sieviešu šaha olimpiādē Bledā (+6, =3, -3),
* 2008. gadā pie trešā galdiņa 38. sieviešu šaha olimpiādē Drēzdenē (+5, =1, -3),
* 2010. gadā pie otrā galdiņa 39. sieviešu šaha olimpiādē Hantimansijskā (+5, =1, -3).

Par panākumiem turnīros FIDE 2009. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arianne Kaoili

**Arianne Bo Kaoili** (;  Manila —  Erevāna) bija Filipīnu starptautiskā meistare šahā (2001), kas kopš 2004. gada pārstāvēja Austrāliju.

## Biogrāfija
Šahu sākusi spēlēt sešu gadu vecumā. No 1996. līdz 2001. gadam vairākkārt pārstāvējusi Filipīnas Pasaules jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. 1998. gadā Parīzē uzvarējusi Pasaules jauniešu ātrā šaha čempionātā U12 meiteņu vecuma grupā. 2000. gadā uzvarējusi Filipīnu sieviešu šaha čempionātā un Āzijas jauniešu šaha čempionātā U16 meiteņu vecuma grupā.

2009. gadā uzvarējusi Okeānijas zonas turnīrā un izcīnījusi tiesības piedalīties 2010. gada Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas Antakjā, taču nav aizbraukusi uz čempionātu, un viņas pretiniece 1. kārtā Dzjui Veņdzjuņa bez cīņas tikusi nākamā kārtā. 

Pārstāvējusi Filipīnas un Austrāliju Pasaules šaha olimpiādēs:
* 2000. gadā pie pirmā galdiņa 34. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+4, =2, -5),
* 2002. gadā pie pirmā galdiņa 35. sieviešu šaha olimpiādē Bledā (+7, =1, -5),
* 2004. gadā pie otrā galdiņa 36. sieviešu šaha olimpiādē Kalvijā (+2, =2, -6),
* 2006. gadā pie trešā galdiņa 37. sieviešu šaha olimpiādē Turīnā (+4, =0, -5),
* 2008. gadā pie pirmā galdiņa 38. sieviešu šaha olimpiādē Drēzdenē (+4, =2, -4),
* 2010. gadā pie pirmā galdiņa 39. sieviešu šaha olimpiādē Hantimansijskā (+5, =2, -4),
* 2012. gadā pie pirmā galdiņa 40. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+3, =2, -4).

Par panākumiem turnīros FIDE 2001. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Personīgā dzīve
2017. gadā apprecējusies ar Armēnijas šaha lielmeistaru Levonu Aronjanu (dzimis 1982.).

Mirusi 2020. gada 30. martā no gūtajiem ievainojumiem pēc tam, kad viņas automašīna pirms divām nedēļām ietriecās atbalsta kolonnā zem tilta Erevānā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dūras

**Dūras** ir apdzīvota vieta Kuldīgas novada Vārmes pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidaustrumos pie autoceļa V1278  no pagasta centra Vārmes,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Dūres muižas *(Duhren)* centru. No 1949. līdz 1954. gadam bija Vārmes ciema padomes centrs.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Nestori

**Nestori**, **nestorpapagaiļi** jeb **kākas** (*Nestor*) ir viena no Jaunzēlandes papagaiļu dzimtas (*Strigopidae*) ģintīm, kas apvieno 3 sugas. Viena no tām ir izmirusi. Visas ģints sugas ir endēmas Jaunzēlandei un tai tuvākajām salām, un šo sugu izdzīvošana mūsdienās ir apdraudēta.

## Izplatība
[thumb|left|180px|[Kea (*Nestor notabilis*)]]
Kea (*Nestor notabilis*) sastopams Jaunzēlandes Dienvidsalas biezajos kalnu mežos, sākot ar zemienēm un piekrastes mežiem un beidzot ar kalniem. Jaunzēlandes nestors (*Nestor meridionalis*) sastopams visā Jaunzēlandē, lielākās tuvējās salas ieskaitot. Mājo nobriedušos, vecos mežos, uzturoties 450—1000 m augstumā virs jūras līmeņa.

## Kopīgās īpašības
Nestori ir liela auguma, spēcīgi papagaiļi ar masīvu, izteikti saliektu knābi un taisnstūrveida, platu asti. Mātītēm knābis ir smalkāks un īsāks. Visraksturīgākā ģints iezīme ir šo putnu mēle, kuras galā aug matiem līdzīgas bārkstis.

Abas mūsdienās dzīvojošās sugas barojas ar sēklām, augļiem, nektāru, kukaiņiem un to kāpuriem. Kea samērā bieži var novērot arī barojamies izgāztuvēs. Ligzdošanas ieradumi abām sugām ir atšķirīgi. Kea ir poligāms, bet Jaunzēlandes nestors veido pārus.

## Sistemātika
***Nestoru ģints** (*Nestor*)
**Jaunzēlandes nestors (*Nestor meridionalis*)
**Kea (*Nestor notabilis*)
**†Norfolkas nestors (*Nestor productus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*New Zealand Birds Online: Kea
*New Zealand Birds Online: Kaka
Jupiteras ceļš

**"Jupiteras ceļš"** () ir 2015. gada ASV un Austrālijas zinātniskās fantastikas filma, kuras režisores, scenārija autores un vienas no producentēm ir Lana un Lilija Vačovskas. Galvenās lomas atveido Čanings Teitums, Mila Kūnisa, Šons Bīns, Edijs Redmeins un Daglass Būts. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Jaunā sieviete Jupitera atklāj, ka viņa ir starpgalaktiskas citplanētiešu dinastijas mantiniece, kurai jāaizsargā Zemes iedzīvotāji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Es, Ērls un mirstošā meitene

**"Es, Ērls un mirstošā meitene"** () ir 2015. gada ASV drāmas filma, kas balstīta uz Džeses Endrjūsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Alfonso Gomezs-Rehons. Galvenās lomas atveido Tomass Manns, Olīvija Kuka, R. Dž. Kailers, Niks Ofermans, Mollika Šanona, Džons Berntāls un Konija Britone. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Vidusskolnieks Gregs, kurš lielāko daļu sava laika pavada, kopā ar kolēģi Ērlu veidojot klasisko filmu parodijas, saprot, ka viņa dzīve mainās uz visiem laikiem pēc tam, kad viņš sadraudzējas ar klasesbiedreni, kurai nesen diagnosticēts vēzis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mortekajs

**"Mortekajs"** () ir 2015. gada ASV asa sižeta kinokomēdija, kas balstīta uz Kirila Bonfigjoli tāda paša nosaukuma romānu sēriju. Filmas režisors ir Deivids Keps. Galvenās lomas atveido Džonijs Deps, Gvineta Paltrova, Jūens Makgregors, Olīvija Manna. Džefs Goldblūms un Pols Betanijs. Filmas pirmizrāde notika .

Ložņājot starp dusmīgiem krieviem, britu Mi5 un starptautisku teroristu, mākslas tirgotājs un nepilna laika blēdis Čārlijs Mortekajs meklē nozagtu gleznu, kurā varētu atrasties kods, ar kura palīdzību iespējams atrast zeltu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gulēt ar citiem cilvēkiem

**"Gulēt ar citiem cilvēkiem"** () ir 2015. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisore un scenārija autore ir Leslija Hedlenda. Galvenās lomas atveido Džeisons Sudeikis, Elisona Brī, Ādams Skots, Džeisons Mentzuks, Nataša Lionna, Ādams Brodijs un Amanda Pīta. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Labdabīgs sieviešu mīlulis un sērijveida krāpēja izveido platoniskas attiecības, kas palīdz viņiem mainīties, kamēr abi viens otrā iemīlas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lippaicken

***Lippaicken*** var būt šādu apdzīvoto vietu vai muižu vāciskais nosaukums:
* Turlava (kādreiz — Lipaiķu mācītājmuiža)
* Valāti (kādreiz — Lipaiķu ciems)
Kazlēnciems

**Kazlēnciems** ir apdzīvota vieta Kuldīgas novada Turlavas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos starp autoceļiem V1295 un V1296  no pagasta centra Turlavas,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

## Atsauces
Pikseļi (filma)

**"Pikseļi"** () ir 2015. gada ASV animācijas filma, kura režisors un viens no producentiem ir Kriss Kolumbuss. Galvenās lomas ierunājuši Kevins Džeimss, Ādams Sendlers, Mišela Monagana, Pīters Dinklidžs, Džošs Gads un Braians Kokss. Filmas pirmizrāde notika .

Kad citplanētieši interpretē klasiskās arkādes spēles kā kara pieteikumu, tie izdomā uzbrukt Zemei videospēļu formā.

## Atsauces

## Ārējās saites
2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas Latvijā

**9. [[2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas|Eiropas Parlamenta vēlēšanas]] [[Latvija|Latvijā]]** bija ceturtās Eiropas Parlamenta vēlēšanas Latvijā. Tās notika  un Eiropas Parlamentā ievēlēja astoņus deputātus no Latvijas.

## Norise
Kandidātu sarakstu iesniegšana Eiropas Parlamenta vēlēšanām notika no 6. līdz 21. martam. Kopā tika iesniegti 16 saraksti ar 246 kandidātu vārdiem.  Tiesības piedalīties vēlēšanās ir visiem balsstiesīgajiem Latvijas pilsoņiem, kā arī citu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem. Vēlētāju uzskaitei izmantos vēlētāju reģistru, kur katrs vēlētājs ir reģistrēts noteiktā vēlēšanu iecirknī atbilstoši reģistrētajai dzīvesvietai. Eiropas Parlamenta vēlēšanās Latvija ir viens vēlēšanu apgabals.

Iepriekšējā balsošanā savu balsi varēja nodot no trešdienas līdz piektdienai, kad iecirkņi strādāja dažas stundas dienā. Šajās dienās varēja balsot arī citos iecirkņos, tomēr ceturtdien un piektdien pa dienu informācijas sistēmas traucējumu dēļ tas nebija iespējams, traucējumi tika novērsti tikai piektdienas vakarā. Piektdien par četrām stundām tika pagarināts iecirkņu darba laiks.

Iepriekšējā nobalsošanā piedalījās 11,16% balsstiesīgo.

## Kandidāti
### 1. "Latvijas Krievu savienība"

### 2. "Latviešu Nacionālisti"

### 3. Latvijas Reģionu apvienība

### 4. Zaļo un Zemnieku savienība

### 5. Politiskā partija "KPV LV"

### 6. "PROGRESĪVIE"

### 7. Jaunā Saskaņa

### 8. Jaunā konservatīvā partija

### 9. Attīstībai/Par!

### 10. "Saskaņa" sociāldemokrātiskā partija

### 11. Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"

### 12. Rīcības partija

### 13. Atmoda

### 14. "Centra partija"

### 15. Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija

### 16. Jaunā VIENOTĪBA

## Priekšvēlēšanu aptaujas
thumb|800px|center|Priekšvēlēšanu aptauju rezultātu vizuāls attēlojums.

Iekavās norādīts iespējamais iegūto deputātu skaits pie šāda rezultāta.

## Vēlētāju aktivitāte
Pēc Centrālās vēlēšanu komisijas (CVK) datiem Eiropas Parlamenta vēlēšanās Latvijā nobalsoja 474 390 vēlētāji jeb 33,6% balsstiesīgo, kas nedaudz pārsniedza 2014. gada vēlēšanu balsošanas aktivitāti, kad tajās piedalījās 445 225 vēlētāji jeb 30% no balsstiesīgajiem valsts iedzīvotājiem.

## Rezultāti
Pēc aptuveni 90% balsu saskaitīšanas tika paziņots, ka lielāko vēlētāju atbalstu saņēma partiju apvienība "Jaunā Vienotība" (ap 26% balsu), tālāk sekoja partija  "Saskaņa" (ap 18%), Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" (ap 16,2%), apvienība "Attīstībai/Par!" (ap 12,2%), partija "Latvijas Krievu savienība" (ap 6,5%), Zaļo un Zemnieku savienība (ap 5,4%), Latvijas Reģionu apvienība (ap 4,9%) un Jaunā konservatīvā partija (ap 4,3%).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Centrālās vēlēšanu komitejas mājaslapa
* Eiropas Parlamenta vēlēšanu likums
Papīra pilsētas

**"Papīra pilsētas"** () ir 2015. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kas balstīta uz Džona Grīna tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Džeiks Šreiers. Galvenās lomas atveido Nats Volfs, Kara Delevinja, Halstona Seidža, Ostins Ābramss un Džastiss Smits. Filmas pirmizrāde notika .

## Sižets
Kventins ir pusaudzis, kurš skolā nav starp populārākajiem skolēniem. Viņš dzīvo kaimiņos skolas populārākajai meitenei Margo. Kādu nakti Margo parādās pie Kventina loga, lai puisi uzaicinātu atriebties Margo puisim Džeisonam un draugiem par to, ka Džeisons bijis neuzticīgs, bet neviens par to nepateica Margo. Nākamajā dienā, ierodoties skolā, Kventins saprot, ka Margo ir pazudusi. Lai arī Margo ir aizbēgusi no mājām jau iepriekš, tomēr šoreiz, neilgi pirms vidusskolas absolvēšanas, viņas pazušana šķiet nopietnāka nekā pirms tam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adzes

**Adzes** (agrāk arī **Adze** vai **Adzmuiža**) ir apdzīvota vieta Kuldīgas novada Gudenieku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos Rīvas upes labajā krastā  no pagasta centra Gudeniekiem,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Adzu muižas (*Adsen*) centru. Pie Adzēm atrodas zināmākā no Latvijas sauszemes naftas atradnēm.

## Atsauces
Kaimiņu puisis

**"Kaimiņu puisis"** jeb **"Pielūdzējs"** () ir 2015. gada ASV šausmu trillera filma, kuras režisors ir Robs Kouens. Galvenās lomas atveido Dženifere Lopesa, Raiens Guzmens, Džons Korbets, Īans Nelsons un Kristīne Čenoveta. Filmas pirmizrāde notika .

Sieviete, kura šķiras no sava neuzticīgā vīra, iemīlas jaunākā puisī, kurš ievācies kaimiņmājā, tomēr viņu dēkā drīz vien notiek bīstams pagrieziens.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gudenieku muiža

**Gudenieku muiža** (agrāk — **Gudenieki**, padomju laikā — **Vītoli**) ir apdzīvota vieta Kuldīgas novada Gudenieku pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos Stirnas upes krastos pie autoceļa V1289  no pagasta centra Gudeniekiem,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Gudenieku muižas (*Gudden, Guddeneeken*) centru.

## Atsauces
Latviešu Tautas partija

[thumb|200px|Latviešu Tautas partijas dibinātājs [Frīdrihs Veinbergs.]]
**Latviešu Tautas partija** bija labēji konservatīva politiskā partija, kas ar pārtraukumu pastāvēja laikā no 1905. līdz 1919. gadam.

Tautas partiju 1905. gada revolūcijas laikā izveidoja Frīdrihs Veinbergs. Viņš paziņoja, ka Tautas partija ir vecākā latviešu politiskā organizācija un tās sākums ir datējams ar 1883. gadu. Partija sākotnēji rada Rīgas Namīpašnieku biedrības atbalstu un aizstāvēja pastāvošo režīmu. Partijas pārstāvji netika ievēlēti Krievijas Valsts domē,
taču guva panākumus Rīgas pilsētas domes vēlēšanās. 

Pēc Februāra revolūcijas 1917. gadā partija atjaunoja savu darbību un atbalstīja Apvienotās Baltijas hercogistes dibināšanu 1918. gadā. Tomēr tā nespēja gūt kaut cik vērā ņemamu popularitāti – partijas biedru skaits pat vācu okupācijas laikā 1918. gadā nepārsniedza 200-300.
Latviešu Tautas partijas dižvīri neatbalstīja Latvijas valsts dibināšanu un nebija pārstāvēti Tautas padomē.

## Atsauces
Peltsamā pagasts

**Peltsamā pagasts** () ir viena no Igaunijas Jegevas apriņķa pašvaldībām tā rietumu daļā. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā, apvienojot Pajuzi, Peltsamā un Pūrmani pagastus, kā arī Peltsamās pilsētu. Pagastā ietilpst 1 pilsēta (Peltsamā), 3 lielciemi (Adavere, Kamari, Pūrmani) un 58 ciemi. Ziemeļaustrumos tas robežojas ar Jegevas pagastu, dienvidaustrumos – ar Tartu apriņķa Tartu pagastu, dienvidrietumos – ar Viljandi apriņķa Viljandi pagastu, rietumos – ar Ziemeļsakalas pagastu, bet ziemeļrietumos – ar Jervas apriņķa Jervas pagastu. 

## Apskates vietas
*Adaveres muiža (*Adavere mõis*)
*Aidu kaujas piemineklis (*Aidu võidualtar*)
*Igauņu Aleksandra skola (*Eesti Aleksandrikool*)
*Igaunijas kontinentālais ģeogrāfiskais centrs (*Mandi-Eesti keskpunkt*)
*Kalanas pilskalns (*Kalana linnamägi*)
*Lustiveres muiža (*Lustivere mõis*)
*Kirnas taka (*Kirna matkarada*)
*Kursi baznīca (*Kursi kirik*)
*Kursi Brīvības kara piemineklis (*Kursi Vabadussõja mälestussammas*)
*Kursi draudzes muzejs (*Kursi kihelkonnamuuseum*)
*Peltsamā baznīca (*Põltsamaa kirik*)
*Peltsamā muzejs (*Põltsamaa Muuseum*)
*Peltsamā pils (*Põltsamaa ordulinnus*)
*Igaunijas Preses muzejs (*Eesti Pressimuuseum*)
*Pūrmani muiža (*Puurmani mõis*)
*Veiziku muiža (*Võisiku mõis*)

## Attēlu galerija

Aidu_lahingu_mälestusmärk.JPG|Aidu kaujas piemineklis
Adavere_mõisa_peahoone_1.jpg|Adaveres muiža
Mandri-Eesti_keskpunkt_Adavere1.jpg|Igaunijas kontinetālais ģeogrāfiskais centrs
Lustivere_mõisa_peahoone_19-05-2013.jpg|Lustiveres muiža
Võisiku_mõisa_peahoone_2.JPG|Veiziku muiža
Põltsamaaloss.JPG|Peltsamā baznīca un pilsdrupas
Aleksandrikooli_hoone_Kaarlimõisas.jpg|Igauņu Aleksandra skola
Puurmani_mõis1.JPG|Pūrmani muiža
2012_06_09_Kirna-Utsali_002.JPG|Kirnas taka
Kursi_Monument_to_the_Estonian_War_of_Independence.jpg|Kursi Brīvības kara piemineklis
23981KursiPastoraadiPeahoone.jpg|Kursi draudzes muzejs
Kursi_Church_01_2008.jpg|Kursi baznīca


## Ārējās saites

*Peltsamā muzejs
Marģers Vestermanis

**Marģers Vestermanis** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas ebreju vēsturnieks, muzeja "Ebreji Latvijā" dibinātājs un bijušais direktors.
Latvijas vēsturnieku komisijas loceklis.

## Biogrāfija
Dzimis 1925. gadā Rīgā kā jaunākais no trim bērniem vācvalodīgā ebreju ģimenē. Mācījās Rīgas pilsētas 10. vācu pamatskolā Strēlnieku ielā (līdz 1933. gadam), pēc tam — ebreju privātģimnāzijā *Ezra*. Ieguva ebreju reliģisko izglītību, skolas laikā mācījies kopā ar Valentīnu Freimani. 1941. gadā pēc Latvijas vācu okupācijas tika ieslodzīts Rīgas geto, kur viņš strādāja par namdara palīgu, palīdzot pretestības kustībai geto iekšienē. Vēlāk atradās Mežaparka koncentrācijas nometnē, no 1943. gada novembra — Dundagas koncentrācijas nometnē. Bēga ieslodzīto nāves marša uz Liepāju laikā Ugāles apkārtnē un pievienojās Alfrēda Veismaņa vadītajiem padomju partizāniem. Vienīgais no visas ģimenes izdzīvoja holokaustā — pārējie radinieki tika nogalināti Rumbulas masu slaktiņos.

Pēc kara Marģers Vestermanis studēja vēsturi Latvijas Universitātē, 1949. gadā viņš apprecējās ar ārsti Havu (Ievu), dzimušu Šneuru. Strādāja Latvijas Valsts vēstures arhīvā, pētīja Latvijas ebreju vēsturi un Atmodas kustības laikā 1989. gadā nodibināja muzeju "Ebreji Latvijā".
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1998. gadā viņš tika iecelts par Latvijas vēsturnieku komisijas locekli, kura pēta nacistu okupācijas un holokausta laiku.

## Darbi
M. Vestermanis ir publicējis vairākas grāmatas un zinātniskus rakstus par ebreju un holokausta vēsturi Latvijā.
Scenārija autors vai zinātniskais konsultants režisora Rodrigo Rikarda 1999. un 2000. gadā uzņemtajām dokumentālajām filmām "Mīli savu tuvāko", "Žanis un citi", "Glābēji un izglābtie".

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktors
* Triju Zvaigžņu ordenis, V šķira (2006)
* Herberta Samuela balva par iecietību (2007)
* Austrijas holokausta upuru piemiņas dienesta balva (2015)
* Valsts prezidenta Cildinājuma raksts (2020)
* Latvijas Republikas Ministru kabineta balva (2025)
## Atsauces
Ludženieki

**Ludženieki** ir apdzīvota vieta Kuldīgas novada Gudenieku pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā starp autoceļiem V1263 un V1254  no pagasta centra Gudeniekiem,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

## Atsauces
Vītoli (nozīmju atdalīšana)

**Vītoli** var būt:
* vītoli — koki
* Vītoli — apdzīvota vieta Krišjāņu pagastā
* Gudenieku muižas cits nosaukums

## Skatīt arī
* Vītols
10. trolejbusu maršruts (Rīga)

**10. trolejbusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta trolejbusu maršruts, kas kursēja no stadiona "Daugava" līdz Ausekļa ielai.

## Vēsture
Trolejbusu maršruts atklāts 1963. gada 20. jūlijā. Viens no pirmajiem trolejbusiem maršrutā bija zaru vītnēm un karodziņiem rotātais ZiU-5 trolejbuss Nr. 124.

Remontdarbu dēļ no 2001. gada 11. jūlija maršruts tika saīsināts. Trolejbusi brauca līdz pieturvietai "Medicīnas muzejs" Kalpaka bulvārī, tad veica labo pagriezienu uz Elizabetes ielu un brauca atpakaļ uz Daugavas stadionu, trolejbusu kontakttīkls joprojām saglabājās šajā vietā.

Maršruts pastāvēja 40 gadus un zemas pasažieru plūsmas dēļ 2003. gada 1. septembrī tas tika slēgts. Daļēji aizvietots ar 20. autobusu maršrutu. Trolejbusu kontakttīkls palika arī Bruņinieku ielā virzienā uz Ausekļa ielu.

## Maršruts
Virzienā **[[Daugavas stadions (Rīga)|Stadions "Daugava"]]** — **[[Ausekļa iela (Rīga)|Ausekļa iela]]** trolejbusi brauca pa šādām ielām: Pērnavas iela, A. Deglava iela, Valmieras iela, Narvas iela, Pērnavasiela, Matīsa iela, A. Čaka iela, Bruņinieku iela, K. Valdemāra iela, Kalpaka bulvāris, Elizabetes iela, Vīlandes iela un Vidus iela.

Virzienā **[[Ausekļa iela (Rīga)|Ausekļa iela]] ** — **[[Daugavas stadions (Rīga)|Stadions "Daugava"]]** trolejbusi brauca pa šādām ielām: Vidus iela, Ausekļa iela, Elizabetes iela, K. Valdemāra iela, Bruņinieku iela, A. Čaka iela, Matīsa iela un Pērnavas iela.

## Pieturvietas
10. trolejbusu maršrutā bija 29 pieturas. Virzienā **[[Daugavas stadions (Rīga)|Stadions "Daugava"]]** — **[[Ausekļa iela (Rīga)|Ausekļa iela]]** bija 14 pieturas, tāpat arī virzienā **[[Ausekļa iela (Rīga)|Ausekļa iela]] ** — **[[Daugavas stadions (Rīga)|Stadions "Daugava"]]** bija 15 pieturas.

## Skatīt arī
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Atsauces
Jervas pagasts

**Jervas pagasts** () ir viena no Igaunijas Jervas apriņķa pašvaldībām tā austrumu daļā. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā, apvienojot Albu, Amblas, Imaveres, Jerve-Jāni, Karedas un Koigi pagastus. Pagastā ietilpst 1 mazpilsēta (Jerva-Jāni), 5 lielciemi (Ambla, Aravete, Keravete, Koeru, Pētri) un 74 ciemi. Ziemeļaustrumos tas robežojas ar Rietumviru apriņķa Tapas pagastu, austrumos ar Veikemārjas pagastu, dienvidaustrumos – ar Jegevas apriņķa Jegevas pagastu un Peltsamā pagastu, dienvidos – ar Viljandi apriņķa Ziemeļsakalas pagastu, dienvidrietumos – ar Jervas apriņķa Tiri pagastu, rietumos – ar Paides pilsētas pašvaldību un Harju apriņķa Kozes pagastu, bet ziemeļrietumos – ar Anijas pagastu.

## Apskates vietas
*Albu muiža (*Albu mõis*)
*Amblas baznīca (*Ambla kirik*)
*Aravetes ciema muzejs (*Aravete külamuuseum*)
*Ausammastes akmens (*Ausammaste kivi*)
*Ēvas akmens (*Eevakivi*)
*Igaunijas piena muzejs (*Eesti Piimandusmuuseum*)
*Jerva-Jāni baznīca (*Järva-Jaani kirik*)
*Jerva-Jāni kinomuzejs (*Järva-Jaani kinomuuseum*)
*Jerva-Jāni ugunsdzēsības muzejs (*Järva-Jaani Tuletõrjemuuseum*)
*Jerva-Madizes baznīca (*Järva-Madise kirik*)
*Jerva-Pētri baznīca (*Järva-Peetri kirik*)
*Jirimardi muzejs (*Jürimardi talumuuseum*)
*Kakerdajas purva taka (*Kakerdaja raba matkarada*)
*Kālepi pilskalns (*Kaalepi pelgupaik*)
*Keravetes muiža (*Käravete mõis*)
*Kodru purva taka (*Kodru raba matkarada*)
*Koeru baznīca (*Koeru kirik*)
*Koigi muiža (*Koigi mõis*)
*Kuksemas kapella (*Kuksema kabel*)
*Metsanurgas avoti (*Metsanurga allikad*)
*Mīsleri Brīvības kara piemineklis (*Vabadussõja mälestussammas*)
*Norras avots (*Norra allikajärv*)
*Ostriku avoti (*Oostriku allikad*)
*Peinurmes muzejs (*Päinurme koduloomuuseum*)
*Pilisāres akmens (*Pillissaare rändrahn*)
*Prandi avoti (*Prandi allikad*)
*Seidlas muiža (*Seidla mõis*)
*Seidlas muižas vējdzirnavas (*Seidla mõisa tuuleveski*)
*Simisalu skatu tornis (*Simisalu vaatetorn*)
*Simisalu taka (*Simisalu matkarada*)
*Sopas avots (*Sopa allikas*)
*A. H. Tamsāres muzejs (*A. H. Tammsaare muuseum*)
*Tervāugu taka (*Tõrvaaugu matkarada*)
*Veinjerves muiža (*Väinjärve mõis*)
*Valgehobuzes kalni (*Valgehobusemägi*)
*Vellingu avots (*Võllingu allikas*)

## Attēlu galerija

Vaade_Valgehobusemäelt_2003.JPG|Valgehobuzes kalni
Albu_mõisa_peahoone2012.jpg|Albu muiža
Käravete_mõisa_peahoone_2012.jpg|Keravetes muiža
Ambla_kirik_2012.jpg|Amblas baznīca
A._H._Tammsaare_museum_in_Vargamäe_2007.JPG|A. H. Tamsāres muzejs
Kodru_raba_laudtee.jpg|Kodru purva taka
Jarva-Madise_kirik_14.07.2007.jpg|Jerva-Madizes baznīca
Seidla_mõisa_peahoone2.jpg|Seidlas muiža
Seidla_mõisa_tuuleveski1.jpg|Seidlas muižas vējdzirnavas
Järva-Jaani_kirik1.jpg|Jerva-Jāni baznīca
Järva-Jaani_tuletõrjemuuseum.jpg|Jerva-Jāni ugunsdzēsības muzejs
Kuksema_mõisa_kalmistu_04.JPG|Kuksemas kapella
Järva-Peetri_kirik.jpg|Jerva-Pētri baznīca
Väinjärve_mõisa_peahoone.jpg|Veinjerves muiža
Koeru_kirik.jpg|Koeru baznīca
Sopa_allikas1.jpg|Sopas avots
Võllingu_allikas.jpg|Vellingu avots
Koigi.jpg|Koigi muiža


## Ārējās saites

*A. H. Tamsāres muzejs
*Igaunijas piena muzejs
Mustvē pagasts

**Mustvē pagasts** () ir viena no Igaunijas Jegevas apriņķa pašvaldībām tā austrumu daļā. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā, apvienojot Avinurmes, Kazepē, Lohusū un Sāres pagastus, kā arī  Mustvē pilsētu. Pagastā ietilpst 1 pilsēta (Mustvē), 2 lielciemi (Avinurme, Lohusū) un 56 ciemi. Ziemeļos tas robežojas ar Austrumviru apriņķa Alutaguzes pagastu, austrumos – ar Peipusa ezeru, dienvidrietumos – ar Tartu apriņķa Peipsisēres pagastu, dienvidos – ar Tartu pagastu, bet rietumos – ar Jegevas pagastu. 

## Apskates vietas

*Avinurmes baznīca (*Avinurme kirik*)
*Avinurmes muzejs (*Avinurme koduloomuuseum*)
*Kalevipoega atrakciju parks (*Kalevipoja teemapark*)
*Lohusū baznīca (*Lohusuu kirik*)
*Heino Lubja svaru muzejs (*Heino Lubja kaalumuuseum*)
*Mustvē luterāņu baznīca (*Mustvee luteri kirik*)
*Mustvē Trīsvienības pareizticīgo baznīca (*Mustvee Halastuse ja Püha Kolmainsuse Ühisusu kirik*)
*Mustvē vecticībnieku lūgšanu nams (*Mustvee vanausuliste palvela*)
*Rajas vecticīnieku lūgšanu nama zvanu tornis (*Laiuse õlemuuseum*)
*Sāres muiža (*Saare mõis*)

## Attēlu galerija

Lohusuu_kirik1.jpg|Lohusū baznīca
Avinurme_kirik.JPG|Avinurmes baznīca
Mustvee_luterikirik_(23936).jpg|Mustvee luteri kirik
Püha_Kolmainsuse_Ainuusu_kirik.jpg|Mustvē Trīsvienības pareizticīgo baznīca
Mustvee_vanausuliste_kirik.jpg|Mustvē vecticībnieku lūgšanu nams
Peipsi Lake Old believer church - Raja vanausuliste palvela kellatorn 5861.JPG|Rajas vecticīnieku lūgšanu nama zvanu tornis
Saare_mõisa_ait.jpg|Sāres muižas ēka


## Ārējās saites
LVtop100 aptauja

**LVtop100 aptauja** jeb **Latvijas Simtgades labāko dziesmu TOP 100** bija Radio SWH organizēts dziesmu konkurss, kurā no 2017. gada 18. novembra līdz 2018. gada 15. maijam tautas balsojumā izveidoja 100 "Latvijas Simtgades dziesmu" sarakstu.

2018. gada 18. novembrī Latvijas Televīzija pārraidīja svētku koncertu ar LVtop100 aptaujas dziesmām, kas bija ieguvušas 1.-10. vietu.

## Norise
Aptaujas dalībnieki konkursam izvirzīja 1305 dziesmas, bet tautas balsojums notika par 250 populārākajām dziesmām, izmantojot individuālo facebook.com vai draugiem.lv profilu.
Kopā tika saņemtas 136 779 balsis.

## Rezultāti
Sākot ar 5. jūliju, katru nedēļu Radio SWH raidījumos tika atklātas piecas LVtop100 dziesmas, sākot ar 100. vietu:

* 5. jūlijā atklāja 100.—96. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 12. jūlijā atklāja 95.—91. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 19. jūlijā atklāja 90.—86. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 26. jūlijā atklāja 85.—81. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 2. augustā atklāja 80.—76. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 9. augustā atklāja 75.—71. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 16. augustā atklāja 70.—66. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 23. augustā atklāja 65.—61. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 30. augustā atklāja 60.—56. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 6. septembrī atklāja 55.—51. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 13. septembrī atklāja 50.—46. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 20. septembrī atklāja 45.—41. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 27. septembrī atklāja 40.—36. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 4. oktobrī atklāja 35.—31. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 11. oktobrī atklāja 30.—26. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 18. oktobrī atklāja 25.—21. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 25. oktobrī atklāja 20.—16. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 1. novembrī atklāja 15.—11. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 8. novembrī atklāja 10.—6. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

* 15. novembrī atklāja 5.—1. vietu ieguvušo dziesmu nosaukumus:

## Atsauces
Paides pilsētas pašvaldība

**Paides pilsētas pašvaldība** () ir viena no Igaunijas Jervas apriņķa pašvaldībām tā centrālajā daļā. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā, apvienojot Paides un Rosnas-Alliku pagastus, kā arī Paides pilsētu. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Paide), 1 lielciems (Rosna-Alliku) un 39 ciemi. Ziemeļos, austrumos un dienvidos tā robežojas ar Jervas pagastu, austrumos – ar Tiri pagastu, bet ziemeļrietumos – ar Harju apriņķa Kozes pagastu. 

## Apskates vietas
*Annas baznīca (*Anna kirik*)
*Esnas muiža (*Esna mõis*)
*Esnas muižas kapela (*Esna mõisa kabel*)
*Jērvamā muzejs (*Järvamaa Muuseum*)
*Kīgimeizas akmens (*Kiigumõisa kivi*)
*Kīgimeizas avoti (*Kiigumõisa Külmaallikad*)
*Kikitas akmens tilts (*Kükita kivisild*)
*Kordi muiža (*Koordi mõis*)
*Meo muiža (*Mäo mõis*)
*Otsamē akmens (*Otsamäe rändrahn*)
*Paides baznīca (*Paide kirik*)
*Pehjakas muiža (*Põhjaka mõis*)
*Piemineklis policistiem, kuri gājuši bojā pildot dienesta pienākumus (*Mälestusmärk hukkunud politseinikele*)
*Purdi muiža (*Purdi mõis*)
*Rosna-Alliku muiža (*Roosna-Alliku mõis*)
*Sargveres muiža (*Sargvere mõis*)
*Sargveres muižas muzejs (*Sargvere mõisa muuseum*)
*Simisalu-Matsimē taka (*Simisalu-Matsimäe matkarada*)

## Attēlu galerija

Roosna-Alliku_mõisa_peahoone.jpg|Rosna-Alliku muiža
Esna_mõisa_peahoone.jpg|Esnas muiža
Esna_mõisa_kalmistu_01.JPG|Esnas muižas kapela
Koordi_mõisa_peahoone.jpg|Kordi muiža
Purdi_mõisa_peahoone.jpg|Purdi muiža
Anna_kirik2.jpg|Annas baznīca
Kükitakivisild.jpg|Kikitas akmens tilts
PohjakaMois.jpg|Pehjakas muiža
Sargvere_mõisahoone_2014_eest_01.jpg|Sargveres muiža
Mäo_mõisa_peahoone.jpg|Meo muiža
Mälestusmärk_hukkunud_politseinikele_(1).JPG|Piemineklis policistiem, kuri gājuši bojā pildot dienesta pienākumus
Järvamaa_Muuseum.JPG|Jērvamā muzejs
Paide_Püha_Risti_kirik*.jpg|Paides baznīca


## Ārējās saites

*Sargveres muiža
*Jērvamā muzejs
Spēlmaņu nakts 2017/2018

**[[Spēlmaņu nakts]] 2017/2018** balvu pasniegšana ceremonija norisinājās , Nacionālajā teātrī. Ceremonijas laikā tika apbalvotas 2017./2018. gada teātra sezonas izrādes un to veidotāji, kā arī pasniegtas balvas par mūža ieguldījumu teātra mākslā un skatītāju simpātijas balvas. Balvas tika pasniegtas 18 kategorijās.

## Žūrija
Šogad žūrijas komisijas sastāvā ir teātra kritiķe Andra Rutkēviča, teātra kritiķes un zinātnieces Edīte Tišheizere un Ieva Rodiņa, teātra vēsturnieks Jānis Siliņš, dramaturgs un vēsturnieks Eduards Liniņš.

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti izcelti *'treknrakstā*'.*

Balvas par mūža ieguldījumu saņēma Māra Zemdega un Gunārs Placēns.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ielu balsis

**"Ielu balsis"** () ir 2015. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir F. Gērijs Grejs. Galvenās lomas atveido O'Šea Džeksons jaunākais, Korijs Hokinss, Džeisons Mičels, Nīls Brauns jaunākais, Eldiss Hodžs un Pols Džamati. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Filmā tiek stāstīts par grupu NWA, kura 20. gadsimta 80. gadu vidū uzmirdz Komptonas ielās un laika gaitā ar savu mūziku maina hip hop kultūru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tiri pagasts

**Tiri pagasts** () ir viena no Igaunijas Jervas apriņķa pašvaldībām tā rietumu daļā. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā apvienojot Keru, Tiri un Vētsas pagastus. Pagastā ietilpst 1 pilsēta (Tiri), 4 lielciemi (Keru, Oizu, Serevere, Vētsa) un 53 ciemi. Ziemeļos tas robežojas ar Harju apriņķa Kozes pagastu, ziemeļaustrumos – ar Paides pilsētas pašvaldību, austrumos – ar Jervas pagastu, dienvidos – ar Viljandi apriņķa Ziemeļsakalas pagastu, dienvidrietumos – ar Pērnavas apriņķa Ziemeļpernumā pagastu, rietumos – ar Raplas aprinķa Kehtnas pagastu, bet ziemeļrietumos – ar Raplas apriņķa Raplas pagastu. 

## Apskates vietas
*Baltijas ceļa piemineklis (*Balti kett mälestusmärk*)
*Igaunijas Televīzijas un radio muzejs (*Eesti Ringhäälingumuuseum*)
*Keru baznīca (*Käru kirik*)
*Keru muiža (*Käru mõis*)
*Laupas muiža (*Laupa mõis*)
*Oizu muzejs (*Oisu muuseum*)
*Sereveres muiža (*Särevere mõis*)
*Tiri baznīca (*Türi kirik*)
*Tiri pagasta un Tiri tehnikas muzejs (*Türi valla ja Türi tehnika- ja maamajanduskooli muuseum*)
*Piemineklis mežabrāļiem (*Mälestusmärk kõigile metsavendadele*)

## Attēlu galerija

Käru_kirik_2010.jpg|Keru baznīca
Käru_mõisa_peahoone_1.jpg|Keru muiža
Türi_kirik_15123.jpg|Tiri baznīca
Eesti_ringhäälingumuuseum.jpg|Igaunijas Televīzijas un radio muzejs
Laupa_mõisa_peahoone_jõega.jpg|Laupas muiža
Särevere_mõisa_peahoone.jpg|Sereveres muiža
Balti kett Käru.jpg|Baltijas ceļa piemineklis


## Ārējās saites

*Igaunijas Televīzijas un radio muzejs
2013. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm

**2013. gada [[Pasaules čempionāts šahā sievietēm|Pasaules sieviešu šaha čempionāts]]** notika no 10. līdz 27. septembrim Ķīnā, Dzjansu provinces pilsētā Taidžou. Tas bija mačs starp 2012. gada Pasaules sieviešu šaha čempionāta uzvarētāju Annu Ušeņinu un 2011.—2012. gada FIDE sieviešu *Grand Prix* uzvarētāju Hou Jifaņu.

Pēc septītās partijas Hou Jifaņa sasniedza uzvarai nepieciešamo punktu skaitu (rezultāts mačā kļuva 5,5 pret 1,5) un kļuva par Pasaules čempioni.

## Formāts
Maču spēlēja Taidžou viesnīcā kā vismaz desmit klasiskās partijas, vai mazāk, ja viena spēlētājām sasniedz 5,5 punktus. Klasiskajās partijās apdomas laiks bija 90 minūtes pirmajiem 40 gājieniem, pēc tam vēl 30 minūtes partijas nobeigšanai, plus 30 sekunžu pieskaitījums pēc katra izdarītā gājiena, sākot no pirmā. Balvu fonds bija 200 000 eiro, 60% uzvarētājai un 40% zaudētājai, vai 55% un 45%, ja maču nepabeidz līdz 10 partijai un ir nepieciešams taibreiks.

## Mačs
Šaha figūru krāsu izloze notika mača atklāšanas dienā, 10. septembrī. Pirmās divas partijas tika izspēlētas 11. un 12. septembrī. Pēc katrām divām partijām bija viena atpūtas diena. Ušeņina izvilka balto krāsu un spēlēja pirmo partiju ar baltajiem. Pēc mača pirmās puses (4. partijas)  notika krāsu kārtības maiņa. Hou Jifaņa dominēja visā mača gaitā, uzvarēja četrās partijās, trīs beidza neizšķirti un nezaudēja nevienu, tādējādi atgūstot čempiona titulu, kuru viņa bija zaudējusi iepriekšējā gadā.
:

## Atsauces

## Ārējās saites
*Oficiālā  FIDE mājas lapa 
*Mača reglaments
*Mača partijas
Mēs esam tavi draugi

**"Mēs esam tavi draugi"** () ir 2015. gada ASV, Apvienotās Karalistes un Francijas drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Makss Džozefs. Galvenās lomas atveido Zaks Efrons, Emīlija Radadžkovska, Šailo Fernandezs, Alekss Šafers, Džons Vestons un Vess Bentlijs. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Dīdžejs Kouls Kārters mēģina dzīvē atrast ceļu, kas ved uz slavu un laimi, tajā pašā laikā balansējot starp aizliegtu mīlestību un draugiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sūklis Bobs Kvadrātbiksis (2015. gada filma)

**"Sūklis Bobs Kvadrātbiksis"** () ir 2015. gada ASV animācijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Pols Tibits. Galvenās lomas ierunājuši Antonio Banderass, Toms Kennijs, Klānsijs Brauns, Rodžers Bampess, Bills Fadžerbaks, Kerolīna Lorensa un Mets Berijs. Filmas pirmizrāde notika  Beļģijā. Filma ir turpinājums 2004. gada animācijas filmai "Sūklis Bobs".

Kad pirāts nozog Mistera Krabja slepeno formulu, Sūklim Bobam un viņa ienaidniekam Planktonam jāapvienojas, lai formulu atgūtu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Es redzēju gaismu

**"Es redzēju gaismu"** () ir 2015. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Marks Ābrahams. Galvenās lomas atveido Toms Hidlstons, Elizabete Olsena, Bredlijs Vitfords, Čerija Džounsa, Medija Hesona un Vrena Šmita. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Filmas pamatā ir kantrimūzikas dziedātāja Henka Viljamsa dzīve, karjera augšupeja un pēkšņā nāve 29 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Melnā mise

**"Melnā mise"** () ir 2015. gada ASV biogrāfiskā krimināldrāma, kuras režisors un viens no producentiem ir Skots Kūpers. Galvenās lomas atveido Džonijs Deps, Džoels Edžertons, Benedikts Kamberbačs, Kevins Beikons, Džesijs Plemonss, Korijs Stolls, Dakota Džonsone un Rorijs Kočreins. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Filmā parādīts patiess stāsts par Vaitiju Baldžeru, štata senatora brāli un slavenāko vardarbīgo noziedznieku Dienvidbostonas vēsturē, kurš kļuva par FIB informatoru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mīka Koivisto

**Mīka Koivisto** (, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2023. gada Koivisto pārstāv Somijas hokeja līgas komandu Oulu "Kärpät".

## Spēlētāja karjera
Koivisto ir spēlējis Somijas hokeja līgas klubā Kuopio "KalPa", Raumas "Lukko", Mikeli "Jukurit" un Oulu "Kärpät". 2018.—19. gada sezonā viņš spēlēja KHL komandā Maskavas "Dinamo". 

Somijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā, 2019. gada Pasaules čempiomātā , 2021. Pasaules čempionātā un 2023. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Kā izbēgt no soda par slepkavību

**"Kā izbēgt no soda par slepkavību"** () ir amerikāņu televīzijas seriāls, kuru izveidoja Pīters Novalks un producēja Šonda Raimsa televīzijas kanāla *[[American Broadcasting Company|ABC]]* vajadzībām. Seriāls stāsta par juridiskās fakultātes studentiem un viņu profesori Analīzu Kītingu, ko attēlo Vaiola Deivisa. Seriāla pirmizrāde notika 2014. gada 25. septembrī, bet pēdējā noslēdzošās sestās sezonas sērija tika rādīta .

Seriāls guvis lielu popularitāti un pozitīvus kritiķu vērtējumus. 2014. gadā seriāls saņēma Amerikas Kinoinstitūta balvu kā viens no 10 labākiem gada seriāliem. 2015. gadā aktrise Vaiola Deivisa ieguvusi Emmy balvu par galveno lomu šajā seriālā.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
Roķīgā mamma

**"Roķīgā mamma"** () ir 2015. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Džonatans Demme. Galvenās lomas atveido Merila Strīpa, Kevins Klains, Odra Makdonalda, Sebastians Stens, Bens Plets, Riks Springfīlds un Mamija Gamere. Filmas pirmizrāde notika .

Rikija ir mūziķe, kura atteicās no visa, pat savas ģimenes, lai dodos pretī savam sapnim - kļūt par slavenu rokzvaigzni. Pēc vairākiem gadiem viņa atgriežas mājās un cenšas atkal apvienoties ar ģimeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vīrs no U.N.C.L.E.

**"Vīrs no U.N.C.L.E."** () ir 2015. gada ASV asa sižeta spiegu filma, kas balstīta uz 1964. gada tāda paša nosaukuma televīzijas seriālu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Gajs Ričijs. Galvenās lomas atveido Henrijs Kevils, Armijs Hammers, Alīsia Vikandere, Elizabete Debiki, Džereds Heriss un Hjū Grānts. Filmas pirmizrāde notika  Barselonā.

Ir 20. gadsimta 60. gadu sākums. CIP aģents Napoleons Solo un VDK darbinieks Iļja Kurjakins apvienojas kopīgā misijā pret mistisku noziedzīgu organizāciju, kas izplata kodolieročus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hāpsalu pilsētas pašvaldība

**Hāpsalu pilsētas pašvaldība** () ir viena no 3 Igaunijas Lēnes apriņķa pašvaldībām. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā, apvienojot Ridalas pagastu un Hāpsalu pilsētu. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Hāpsalu), 2 lielciemi (Paralepa un Ūemeiza) un 56 ciemi. Ziemeļos, dienvidos un rietumos tā robežojas ar Baltijas jūras Veinameri šaurumu, bet austrumos – Lēnes-Nigulas pagastu.

## Apskates vietas
* Evalda Okasa muzejs (*Evald Okase muuseum*)
* Bijušais Hāpsalu aerodroms (*Haapsalu sõjaväelennuväli*)
* Muzejs "Ilonas bērnuzeme" (*Iloni Imedemaa*)
* Hāpsalu bīskapa pils (*Haapsalu piiskopilinnus*)
* Hāpsalu Jāņa baznīca (*Haapsalu Jaani kirik*)
* Hāpsalu metodistu baznīca (*Haapsalu metodisti kirik*)
* Hāpsalu rātsnams-Lēnemā muzejs (*Haapsalu Raekoda*)
* Igaunijas dzelzceļa muzejs (*Eesti Raudteemuuseum*)
* Kīdevas muzejs (*Kiideva muuseum*)
* Piekrastes zviedru muzejs (*Rannarootsi muuseum*)
* Ridalas baznīca (*Ridala kirik*)
* Rukirahu bāka (*Rukkirahu tuletorn*)
* Sakaru muzejs (*Sidemuuseum*)
* Ungru muižas drupas (*Ungru mõis*)

## Attēlu galerija

Rannarootsi.IMG_0971.JPG|Piekrastes zviedru muzejs
Ridala_kirik.jpg|Ridalas baznīca
Ungru_manor_nord.jpg|Ungru muižas drupas
Lennuangaar_nõukogude_ajast.jpg|Bijušais Hāpsalu aerodroms
Haapsalu621.jpg|Hāpsalu metodistu baznīca
Haapsalu_Castle.jpg|Hāpsalu bīskapa pils
Haapsalu_Jaani_kirik.jpg|Hāpsalu Jāņa baznīca
Haapsalu_raekoda.jpg|Hāpsalu rātsnams
Rukkirahu_island_2.jpg|Rukirahu bāka


## Ārējās saites

* Piekrastes zviedru muzejs
Lēnes-Nigulas pagasts

**Lēnes-Nigulas pagasts** () ir viena no Igaunijas Lēnes apriņķa pašvaldībām. Izveidots 2016. gadā, apvienojot Kullamā, Lēnes-Nigulas, Martnas, Nevas un Noarotsi pagastus. Pašvaldībā ietilpst 3 lielciemi (Palivere, Risti, Taebla) un 115 ciemi. Ziemeļaustrumos robežojas ar Harju apriņķa Rietumharju pagastu, rietumos – ar Harju apriņķa Saues pagastu, dienvidrietumos – ar Raplas apriņķa Merjamā pagastu, dienvidos – ar Pērnavas apriņķa Lēnerannas pagastu, rietumos – ar Hāpsalu pilsētas pašvaldību, bet ziemeļaustrumos – ar Baltijas jūru. Pagastā ietilpst arī Osmusāres sala.

## Apskates vietas
* Antsa Laikmā māja-muzejs (*Ants Laikmaa majamuuseum*)
* Martnas baznīca (*Martna kirik*)
* Kazari dzelzbetona tilts (*Kasari raudbetoonsild*)
* Koelas muzejs (*Koela talumuuseum*)
* Koluveres bīskapa pils (*Koluvere piiskopilinnus*)
* Kullamā baznīca (*Kullamaa kirik*)
* Lēnes-Nigulas baznīca (*Lääne-Nigula kirik*)
* Likholmas muzejs (*Lyckholmi muuseum*)
* Nevas baznīca (*Nõva kirik*)
* Noarotsi baznīca (*Noarootsi kirik*)
* Osmusāres bāka (*Osmussaare tuletorn*)
* Roslepas kapella (*Rooslepa kabel*)
* Sāres muzejs (*Saare mõis*)
* Sillas pareizticīgo baznīcas drupas (*Silla õigeusu kiriku varemed*)
* Sūre-Lehtru muiža (*Suure-Lähtru mõis*)

## Attēlu galerija

Rooslepa_kalmistu_kabel_2014.JPG|Roslepas kapella
Noarootsi_kirik,_2011,_regnr_15547.jpg|Noarotsi baznīca
Saare_(Lückholmi)_mõis,_2009-07-22.jpg|Sāres muzejs
Laikmaa_majamuuseum.jpg|Antsa Laikmā māja-muzejs
Lääne-Nigula_kirik.IMG_1139.jpg|Lēnes-Nigulas baznīca
Kasari_old_bridge_2.jpg|Kazari vecais tilts
Kullamaa_kirik_-_vaade_idakaarest.IMG_9553.jpg|Kullamā baznīca
Martna_kirik.jpg|Martnas baznīca
Suure-Lähtru_mõisa_peahoone.jpg|Sūre-Lehtru muiža
Koluvere_linnus_vallikraaviga.jpg|Koluveres bīskapa pils
Osmussaar29.jpg|Osmusāres bāka


## Ārējās saites

*Piekrastes zviedru muzejs
Aklais randiņš

**"Aklais randiņš"** () ir 2015. gada Apvienotās Karalistes un Francijas romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Bens Palmers. Galvenās lomas atveido Leika Bella, Saimons Pegs, Kens Skots, Harieta Voltera, Olīvija Viljamsa, Šārona Horgana un Rorijs Kinnears. Filmas pirmizrāde notika  Tribekas filmu festivālā.

Sieviete, kurai nav otras pusītes, tiek sajaukta ar sievieti, kurai vajadzēja atnākt uz aklo randiņu. Šīs kļūdas rezultātā viņa sev atrod savu perfekto draugu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Perfektais vīrietis

**"Perfektais vīrietis"** () ir 2015. gada ASV romantiskā trillera filma, kuras režisors ir Deivids M. Rozentāls. Galvenās lomas atveido Sanā Latana, Maikls Īlijs un Moriss Čestnats. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Sieviete, kura nesen šķīrusies no draugu, sāk tikties ar vīrieti, kurš sākotnēji liekas pārāk labs, lai būtu īsts.

## Atsauces

## Ārējās saites