open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
GEO600

**GEO600** ir gravitācijas viļņu detektors, kas atrodas Vācijā Zārštetē, netālu no Hannoveres. Tas sastāv no Maikelsona interferometra divos perpendikulāros 600 m garos kanālos. 

## Vēsture
1970. gados divas Eiropas grupas sāka pētījumus lāzerinterferences gravitācijas viļņu detektēšanā. 1975. gadā Maksa Planka institūts Astrofizikā Minhenē sāka ar 3 m garuma prototipu. 1983. gadā Maksa Planka institūts Kvantu optikā Garhingā izveidoja prototipu ar 30 m garuma rokām. 1977. gadā Glāzgovas univeristātes Fizikas un astronomijas departaments sāka līdzīgus pētījumus, un 1980. gadā sāka darboties 10 m prototips. 1985. gadā Garhingas grupa ierosināja uzbūvēt lielu detektoru ar 3 km garām rokām, tāpat arī 1986. gadā britu grupa sāka plānot līdzīgu projektu. 1989. gadā abas grupas apvienojās, lai sāktu projektu GEO, kas atrastos Harca kalnos Ziemeļvācijā. Šim projekts netika realizēts finansiālu problēmu dēļ. 

1994. gadā tika piedāvāts mazāks projekts: 600 m garuma *GEO600*, kas tiktu būvēts zemienē pie Hannoveres. Būvniecības darbi sākās 1995. gadā.

2001. gadā MPQ Hannoveres nodaļu pārņēma Maksa Planka institūts Gravitācijas fizikā (Alberta Einšteina institūts, AEI) Potsdamā. Kopš 2002. gada detektoru pārvalda AEI Gravitācijas fizikas centrs un Hannoveres universitāte kopīgi ar Glāzgovas un Kārdifas universitātēm.

Kopš 2002. gada *GEO600* piedalās kopā ar LIGO kopīgā gravitācijas viļņu meklēšanā. 2006. gadā *GEO600* sasniedza projektēto jūtību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* GEO600 mājas lapa
Pozņaks

**Pozņaks** ir baltkrievu, poļu un ukraiņu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Jānis Pozņaks (dzimis 1983. gadā), latviešu basketbolists;
* Reinis Pozņaks (dzimis 1977. gadā), latviešu sabiedriskais aktīvists un politiķis.

## Skatīt arī
* Pazņaks
Pantāga

**Pantāga**, **pantāgs** jeb **pentogs** ir tradicionāls latviešu Ūsiņa dienas ēdiens. Tas simboliski ataino sauli, tādēļ to bieži gatavo arī Lieldienās.

Pirmo nakti pēc ziemas laižot zirgus pieguļā, līdzi tika ņemtas gan vārītas, gan jēlas olas, ko izmantoja, lai virs ugunskura ceptu pantāgu. Pirms pantāga ēšanas, tas vispirms tika ziedots Ūsiņam. Ziedot varēja divējādi: lejot olu mieta vai cirvja kāta caurumā, pēc tam caurumam uzveļot virsū lielu akmeni; vai pirmo pantāga kumosu ieliekot nelielā bedrītē, kuru pēc tam aizbēra ciet ar zemi. Kad Ūsiņam bija ziedots, tad pirmais iesāka ēst vecākais vīrs vai saimnieks, tad piebiedrojās pārējie vīri un puiši.
 
## Gatavošana
Pantāgu cepa uz atklātas uguns āra pavardā vai ugunskurā. Parasti lietoja apaļu čuguna pannu garā kātā. Virs uguns sakarsē pannu, tad pannā iesit olas un sakuļ dzeltenumu kopā ar baltumu un garšvielām. Pantāgam lietojamās garšvielas ir atkarīgas no cepēju iztēles un izdomas. Bet klāt pielikto garšvielu simboliskā nozīme ir tāda, ka klāt jāliek tas, kas pērnajā gadā ir pietrūcis un kas šogad būtu vajadzīgs.

## Atsauces
Raimonds Vilkoits

**Raimonds Vilkoits** (dzimis 1990. gada 10. aprīlī) ir bijušais latviešu hokejists, centra uzbrucējs. 2010. gadā aizvadījis trīs spēles Kontinentālās hokeja līgas kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā.

Pašlaik (2019) Vilkoits ir Krievijas Jaunatnes hokeja līgas kluba HK Rīga galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Vilkoits uzsāka 2008.—09. sezonā spēlējot Rīgas "Dinamo" fārmkluba HK Rīga 2000 rindās. Arī nākamajā sezonā Vilkoits turpināja spēlēt gan Baltkrievijas Ekstralīgā, gan arī "Dinamo" fārmklubā — Rīgas "Dinamo-Juniors" rindās. Tā rindās sezonas noslēgumā viņš kļuva arī par Latvijas čempionu hokejā. 2010.—11. gada sezonu Vilkoits uzsāka Jaunatnes hokeja līgas kluba HK Rīga rindās, taču 2010. gada 8. decembrī Raimonds debitēja Rīgas "Dinamo" rindās. Divas dienas vēlāk, spēlē pret Ņižņekamskas "Ņeftehimik", Vilkoits arī guva savus pirmos vārtus Kontinentālajā hokeja līgā. 2011. gada 12. februārī Vilkoits spēlēja arī Jaunatnes hokeja līgas Zvaigžņu spēlē.

2012.—13. gada sezonu Vilkoits uzsāka Baltkrievijas Ekstralīgas kluba Saļihorskas "Shakhter" rindās, taču jau pēc piecām spēlēm pārcēlās uz Slovākijas Ekstralīgas vienību *[[MHC Martin]]*. 2013.—14. gada sezonā spēlēja Mestis līgas vienībā *[[Jokipojat]]*, taču nākamo sezonu aizvadīja jau Kazahstānas čempionāta vienībā Atirau "Beibarys". No 2015. līdz 2017. gadam bija HK Zemgale kapteinis, taču tad pusotru sezonu aizvadīja HK MOGO rindās.

Latvijas hokeja izlases sastāvā aizvadījis piecas spēles.

## Trenera karjera
2023. gadā Pasaules čempionātā kļuva par vienu no Latvijas hokeja izlases trenera asistentiem. Čempionātu izlase noslēdza 3. vietā un ieguva bronzas medaļu.

## Spēlētāja statistika
### Izlases statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
Metamais kauliņš

thumbnail|235px|Divi metamie kauliņi.
**Metamais kauliņš** ir neliels ripināms objekts daudzskaldņa (visbiežāk kuba) formā, uz kura skaldnēm ir skaitļi, punkti - tā dēvētās acis - vai citi simboli. To izmanto šo skaitļu (simbolu) nejaušai ģenerēšanai. Metamais kauliņš ir veidots tā, lai jebkurš skaitlis (simbols), kas ir uz tā, uzkristu ar vienādu varbūtību un lai nebūtu iespējams paredzēt, kas tieši uzkritīs. Tāpēc metamos kauliņus izmanto azartspēlēs, piemēram, kauliņu pokerā ("Yahtzee"), kā arī vairākās galda spēlēs, piemēram, "Riču raču", "Cirks", "Nardi", "Cluedo", "Monopols" u.c. Uz metamā kauliņa cipari ir izvietoti tā, lai pretējo skaldņu ciparu summa būtu "7".

Tradicionāls metamais kauliņš ir kuba formā ar noapaļotiem stūriem, uz kura sešām skaldnēm ir atveidoti skaitļi no 1 līdz 6 kā attiecīgs skaits iedobīšu. To "metot", ir iespējams iegūt jebkuru no skaitļiem no 1 līdz 6 ar vienādu varbūtību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Biezpēdaiņi

**Biezpēdaiņi** jeb **biezpēdaiņu apakškārta** (*Tylopoda*) ir viena no pārnadžu kārtas (*Artiodactyla*) apakškārtām, kas apvieno lamas, kamieļus un alpakas.

Piezpēdaiņu sugu dabiskais izplatības areāls aptver Dienvidameriku, Ziemeļāfriku un Āziju. Austrālijā dzīvojošie savvaļas kamieļi ir cilvēku introducēti 19. gadsimta vidū. Ziemeļamerikā un Eiropā ir bagātīgi kamieļu fosiliju atradumi. Senākie zināmie biezpēdaiņi dzīvoja eocēnā pirms 46,2 miljoniem gadu. Biezpēdaiņu kārtā ir tikai viena mūsdienās dzīvojoša dzimta — kamieļu dzimta (*Camelidae*).

Biezpēdaiņu dzimtas ārēji ir bijušas ļoti atšķirīgas. Piemēram, kamieļu dzimtas dzīvnieki ir lieli vai vidēji lieli, bet Eiropā dzīvojošās un izmirušās *[[Cainotheriidae]]* dzimtas dzīvnieki bija līdzīgi zaķiem un trušiem, toties *[[Protoceratidae]]* dzimtas dzīvniekiem bija ragi un atgādināja briežus un antilopes. Bet kādreiz Ziemeļamerikā dzīvojošie *[[Merycoidodontodae]]* dzimtas dzīvnieki bija aitas augumā un ārēji līdzinājās dasijiem (*Hyracoidea*).

## Klasifikācija
* **Biezpēdaiņu apakškārta** (*Tylopoda*)
** Kamieļu dzimta (*Camelidae*)
*** Kamieļu apakšdzimta (*Camelinae*)
**** Kamieļu cilts (*Camelini*)
**** Lamu cilts (*Lamini*)
*** †apakšdzimta *[[Poebrodontinae]]*
*** †apakšdzimta *[[Poebrotheriinae]]*
*** †apakšdzimta *[[Miolabinae]]*
*** †apakšdzimta *[[Stenomylinae]]*
*** †apakšdzimta *[[Floridatragulinae]]*
** †dzimta *[[Agriochoeridae]]*
** †dzimta *[[Cainotheriidae]]*
** †dzimta *[[Xiphodontidae]]*
** †dzimta *[[Merycoidodontidae]]*
** †dzimta *[[Oromerycidae]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tylopoda 
* Tylopoda - Definition 
* Zipcode: Tylopoda
* Position of tylopoda in the system of placental mammals
1485. gads

**1485. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 22. augusts — Henrijs Tjudors kaujā pie Bosvortas sakāva karali Ričardu III Jorku (kurš krita kaujā) un kronējās par Anglijas karali kā Henrijs VII. Līdz ar to beidzās Sarkanās un Baltās rozes karš, un Anglijā pie varas nāca Tjudoru dinastija.

### Nezināms datums
* Fridrihs II sadalīja Saksijas zemi starp saviem dēliem Ernestu un Albertu.

## Dzimuši
* 16. decembris — Aragonas Katrīna, Anglijas karaļa Henrija VIII pirmā sieva. (mirusi 1536.)

*Nezināms datums*
* Ernans Kortess, spāņu konkistadors, kurš no 1519. līdz 1521. gadam iekaroja tagadējās Meksikas teritorijā esošo Acteku impēriju (miris 1547.)

## Miruši
* 11. marts — Ričards III Jorks, Anglijas karalis. (dzimis 1452.)
Kirils Serebreņņikovs

**Kirils Serebreņņikovs** (; dzimis  Rostovā pie Donas, Krievijā) ir krievu teātra un kinorežisors.

Vidusskolu beidzis ar zelta medaļu, jau skolas laikā izveidojis pirmo amatieru teātra izrādi. 1992. gadā beidzis Rostovas valsts universitātes fizikas fakultāti. Studiju gados darbojās ka režisors amatieru teātrī, bet kopš 1990. gada skatuvei pievērsies profesionāli. Kopš 1998. gada darbojas arī kino. Šobrīd dzīvo un strādā Maskavā, darbojas akadēmiskajā Maskavas Dailes teātrī.

2010. gadā K. Serebreņņikovs bija režisors Latvijas Nacionālā teātra izrādei "Mirušās dvēseles" (pēc N. Gogoļa tāda paša nosaukuma romāna motīviem), kas 2010. gada "Spēlmaņu naktī" tika atzīta par gada labāko dramatiskā teātra izrādi. Modernā izrāde, kurā visas lomas atveido 9 aktieri (vīrieši), saņēma slavinošas kritiķu atsauksmes. 2012. gadā režisors iestudējis izrādi "Voiceks" Latvijas Nacionālajā teātrī. Par scenogrāfiju šai izrādei Serebreņņikovs 2012. gada "Spēlmaņu naktī" saņēma Gada scenogrāfa balvu. 2015. gadā Serebreņņikovs iestudēja izrādi "Raiņa sapņi", kas bija veltījums Raiņa atceres 150. gadadienai.

2013. gadā izveidoja teātri "Gogoļa centrs" un līdz 2021. gada februārim bija tā vadītājs.

K. Serebreņņikovs režisējis arī vairākas filmas, tai skaitā, *[[Рагин]]* (2004), *[[Изображая жертву]]* (2006), *[[Юрьев день]]* (2008), *[[Измена]]* (2012), *[[Ученик]]* (2016), *[[Лето]]* (2018), "Petrovi ar gripu" (*Петровы в гриппе*, 2021), "Čaikovska sieva" (*Жена Чайковского*, 2022). Par muzikāli biogrāfisko filmu *Лето* par dziedātāju Viktoru Coju apbalvots ar Krievijas kinomākslas akadēmijas "Nika" balvu kā labākais režisors.

2017. gada augustā K. Serebreņņikovs tika aizturēts Maskavā, pamatojoties ar aizdomām par krāpšanu, tomēr daļa sabiedrības uzskatīja, ka arests ir politiski motivēts. 2019. gada 8. aprīlī Maskavas tiesa manīja K. Serebreņņikovam noteikto drošības līdzekli — mājas arests aizvietots ar parakstu par dzīvesvietas nemainīšanu. Vēlāk Serebreņņikovu atbrīvoja no mājas aresta, bet viņam tika liegts pamest Krieviju. 2022. gada martā Serebreņņikova sodamība tika atcelta pēc kā viņš pameta Krieviju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kirils Serebreņņikovs izrades.lv
Griķu pagasts

**Griķu pagasts** bija viena no Kuldīgas apriņķa administratīvajām teritorijām tā vidienē, Ventas labajā krastā. Pagasta valde atradās Griķos. Pēc Latvijas Republikas nodibināšanas Griķu pagasta padomes locekļi uz pirmo valdes sēdi sanāca 1918. gada 26. novembrī.

09.05.1924. No Griķu pagasta teritorijas Ivandes pagastam pievienota Kaupju māja, bet pagasta teritorijai no Padures pagasta pievienoja Pilsētdreižu mājas.
saistībā ar Iekšlietu ministrijas Pašvaldības departamenta rīkojumiem par pagastu robežu pārgrozīšanu, no pagasta teritorijas 1926. gada 1. aprīlī atdalītas un citiem Kuldīgas apriņķa pagastiem (Vārmes, Padures,Īvandes, Kūrmales) pievienotas daudzas apdzīvotas vietas. Savukārt Griķu pagastam pievienotas Rendas pagasta Kalna-Rimzatu un Lejas- Rimzatu mājas.

Pagasts likvidēts 1928. gada 1. aprīlī, tā teritoriju pievienojot Kuldīgas pagastam.

## Atsauces

LNA LVVA,1782. fonds

Rīkojums pagastu robežu pārgrozīšanas lietās. Valdības Vēstnesis, Nr. 108 (14.05.1924)

Rīkojums pagastu robežu noapaļošanas lietās. Valdības Vēstnesis, Nr. 53 (08.03.1926)
Gricken

**Gricken** var būt:
* Griķu (apdzīvotas vietas) vāciskais nosaukums
* Griķu pagasta vāciskais nosaukums
Viktorija Rebensburga

**Viktorija Rebensburga** (; dzimusi  Tegernzē, Vācijā) ir vācu kalnu slēpotāja. Labākos karjeras rezultātus uzrādījusi milzu slalomā un supergigantā. 2006. gadā 16 gadu vecumā viņa pirmoreiz kļuva par Vācijas čempioni supergigantā. Pasaules kausa posmos debitēja tā paša gada decembrī.

2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankūverā V. Rebensburga izcīnīja zelta medaļu milzu slalomā, kā arī ieņēma 28. vietu supergigantā. Uzvara milzu slalomā bija viņas pirmā uzvara starptautiskās sacensībās. Otru olimpisko medaļu izcīnīja 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — bronzu, arī milzu slaloma disciplīnā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
2011. gada Pasaules čempionāts kalnu slēpošanā

**2011. gada Pasaules čempionāts [[kalnu slēpošana|kalnu slēpošanā]]** norisinājās no 2011. gada 7. līdz  Garmišā-Partenkirhenē, Vācijā. Pēdējo reizi šajā pilsētā Pasaules čempionāts kalnu slēpošanā tika aizvadīts 1978. gadā. Tāpat šeit notika 1936. gada ziemas olimpisko spēļu sacensības kalnu slēpošanā. Sacensības tika aizvadītas *Garmisch Classic* trasē. Čempionātā piedalījās 525 sportisti, kuri pārstāvēja 69 valstis. Latviju čempionātā pārstāvēja astoņi sportisti. Čempionāta rīkošanas tiesības Garmiša-Partenkirhene ieguva 2006. gadā.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

### Vīrieši

### Sievietes

### Komanda

## Medaļu kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* FIS-Ski
Iršu pagasts (nozīmju atdalīšana)

**Iršu pagasts** var būt:
* Iršu pagasts — administratīva teritorija Aizkraukles novadā.
* Pērses pagasta nosaukums līdz 1925. gadam.

## Skatīt arī
* Irši
* Iršu kolonijas pagasts
Frēdriks Reinfelts

**Frēdriks Reinfelts** (; dzimis ) ir zviedru politiķis, no 2006. līdz 2014. gadam — Zviedrijas premjerministrs. Reinfelts pārstāv Moderātu partiju.

Dzimis Stokholmā. Jau skolas gados iestājies Moderātu partijas jaunatnes organizācijā. Pēc skolas dienējis armijā. Studējis Stokholmas Universitātes Ekonomikas fakultātē. Paralēli studijām iesaistījies arī studentu pašpārvaldē.

Pēc augstskolas absolvēšanas kļuva par Moderātu partijas līderi un nākamajā gadā viņu ievēlēja Zviedrijas parlamentā, kur ievēlēts arī sekojošajās vēlēšanās. 2002. gadā Reinfelta partija, kas ietilpa apvienībā ar citām partijām, ieguva salīdzinoši maz vēlētāju balsu. Pēc sakāves vēlēšanās viņš uzņēmās apvienības vadīšanu un jau 2006. gada vēlēšanās tā ieguva labāko rezultātu kopš 1928. gada.

Pēc uzvaras vēlēšanās Reinfelts tika uzaicināts veidot Zviedrijas valdību. No 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada janvārim ieņēma arī Eiropadomes vadītāja amatu. Pēc 2014. gada 14. septembra parlamenta vēlēšanām Reinfeltu premjera amatā nomainīja Stēfans Lēfvens.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ugandas valsts vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Uganda]]s valsts vadītāji** kopš neatkarības aiegūšanas 1962. gadā. No 1962. līdz 1963. gadam Ugandas valsts vadītājs Apvienotās Karalistes karaliene Elizabete II un valsti pārvaldīja viņas iecelti ģenerālgubernatori, bet kopš 1963. gada, kad tika pieņemta Ugandas konstitūcija valsts galva ir Ugandas prezidents.

## Uzskaitījums
### Uganda (1962 — 1963)
#### Monarhs

#### Ģenrālgubernators

### Ugandas Pirmā Republika  (1963 — 1971)

### Militārais periods  (1971 — 1979)

### Ugandas Otrā Republika  (1979 — 1985)

### Militārais periods  (1985 — 1986)

### [[Attēls:Flag of Uganda.svg|30px]] Ugandas Trešā Republika  (1986 — pašlaik) [[Attēls:Coat of arms of Uganda.svg|30px]]
Pērses pagasts (Madonas apriņķis)

**Pērses pagasts** (līdz 1925. gadam **Iršu pagasts**) bija viena no Madonas apriņķa (līdz 1924. gadam Cēsu apriņķa) administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos. Likvidēts 1936. gadā, teritorija pievienota Odzienas pagastam.

## Atsauces
Trinidādas un Tobāgo valsts vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Trinidāda un Tobāgo|Trinidādas un Tobāgo]] valsts vadītāji**, kopš 1962. gada. 1976. gadā, kad notika politiskās reformas valsts kļuva par republiku un par tās vadītāju kļuva prezidents. Līdz tam valsts galva bija Apvienotās Karalistes karaliene Elizabete II un valsts pārvaldīja viņas iecelti ģenerālgubernatori.

## Uzskaitījums

### [[Trinidāda un Tobāgo]] ([[1962]] — [[1976]]) [[Attēls:Coat of arms of Trinidad and Tobago (1962-2025).svg|30px]]
#### Monarhs

#### Ģenerālgubernators

### [[Attēls:Flag of Trinidad and Tobago.svg|30px]] [[Trinidāda un Tobāgo|Trinidādas un Tobāgo Republika]] ([[1976]] — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Trinidad and Tobago (1962-2025).svg|30px]] [[Attēls:Coat of arms of Trinidad and Tobago (2025).svg|30px]]

## Atsauces

## Ārējās saites

* World Statesmen – Trinidad and Tobago
* Rulers.org – Trinidad and Tobago
Togo prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Togo]] prezidenti**, kopš 1960. gada, kad tā ieguva neatkarību no Francijas. 

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Togo (3-2).svg|30px]] [[Togo Republika]] ([[1960]] — mūsdienas) [[Attēls:Emblem of Togo.svg|30px]]
Sudānas valsts vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Sudāna]]s valsts vadītāji** kopš 1956. gada.

## Uzskaitījums
### [[Sudānas vēsture (1956–1969)|Sudānas Republika]] (1956–1969)

### [[Sudānas vēsture (1969–1985)|Sudānas Demokrātiskā Republika]] (1969–1985)

### [[Sudānas Republika]] (1985 — mūsdienas)
"Traktor" ledus arēna

**"Traktor" ledus arēna** ir daudzfunkcionāla halle Čeļabinskā, Krievijā. Atklāta 2009. gada 17. janvārī.

Halle kļuva par Kontinentālās hokeja līgas kluba Čeļabinskas "Traktor" mājvietu. Sākot ar 2009. gada rudeni arēnā spēlē arī JHL klubs Čeļabinskas "Belije Medvedi". Halles būvniecība pilsētai bija ļoti nepieciešama, jo Jaunības Sporta pils kā "Traktor" kluba mājvieta bija kalpojusi jau 40 gadus. Lai gan halles būvniecības darbi tika pabeigti jau pirms 2008.—09. sezonas sākuma, dažādu iemeslu dēļ tā tika atklāta vien 17. janvārī.

2013. gadā hallē norisinājās piektā Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēle.
Santomes un Prinsipi prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Santome un Prinsipi|Santomes un Prinsipi]] prezidenti**, kopš 1975. gada, kad tā ieguva neatkarību no Apvienotās Karalistes.

## Uzskaitījums

### [[Attēls:Flag of Sao Tome and Principe.svg|30px]] [[Santome un Prinsipi|Santomes un Prinsipi Demokrātiskā Republika]] ([[1975]] — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of São Tomé and Príncipe.svg|30px]]

**Politiskās partijas:**

**Citas frakcijas:**
Ruandas prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Ruanda]]s prezidenti**, kopš 1961. gada, kad notika Ruandas revolūcija. Pilnīgu neatkarību Ruanda ieguva 1962. gadā.

## Uzskaitījums

### Ruanda (1961—1962) ([[Ruanda-Urundi]] daļa)

### [[Attēls:Coat of arms of Rwanda.svg|30px]] Ruandas Republika (1962 — mūsdienas) [[Attēls:Flag of Rwanda.svg|30px]]
Padomju Savienības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Padomju Savienība]]s vadītāji** no tās izveidošanās 1922. gada 30. decembriī līdz sabrukumam 1991. gada 26. decembrim.

## Vadītāju uzskaitījums
;*Politiskās partijas*

## Skatīt arī
* PSKP CK ģenerālsekretārs
Katriņas pagasts

**Katriņas pagasts** (arī **Katrīnas pagasts**) bija viena no Cēsu apriņķa administratīvajām teritorijām tā dienviddaļā. Likvidēts 1933. gadā, teritorija pievienota Ērgļu pagastam.

## Atsauces
Panamas prezidenti

Šis ir Panamas prezidentu saraksts kopš 1903. gada, kad tā ieguva neatkarību no Kolumbijas.

## Ārējās saites
* Panamas prezidenti ''World Statesmen'' vietnē
Fokker 50

**Fokker 50** ir tuvo maršrutu turbopropelleru lidmašīna. Tā veidota uz Fokker F27 bāzes. Projekts aizsākts 1983. gadā Nīderlandē, bet pirmais prototipa lidojums notika 1985. gada 28. decembrī. Ekspluatācijā Fokker 50 nodots 1987. gadā.

Desmit Fokker 50 lidmašīnas tika izmantotas arī Latvijas aviokompānijā "AirBaltic", pēc tam nomainot pret Bombardier Q400 NextGen lidmašīnām.

## Apraksts
Fokker 50 apgādāta ar diviem Pratt & Whitney Canada PW125B vai PW127B turbopropelleru dzinējiem (2500 zirgspēki), kas ir ekonomiski, un līdz ar to atmosfērā nonāk mazāk izplūdes gāzu. Divi sešu lāpstiņu propelleri, kuru diametrs - 3,66 metri, ir klusāki par "vecākā brāļa" (Fokker F27) propelleriem.
Fokker 50 sērijveidā tika ražots no 1987. līdz 1997. gadam. Šajā laikā saražotas 213 šāda tipa lidmašīnas.

Fokker 50 projekts tika aizsākts pēc tam, kad pieprasījums pēc Fokker 27 vecākā brāļa, kas ražošanā ir kopš 1958. gada, jau sāka samazināties. Tad 1980. gadā Fokker pārvaldība, īpaši *Frans Swarttouw*, nolēma, ka gaisa kuģis ar aerodinamisku un aviācijas atjauninājumu, ko varētu iegūt gan no Fokker 27 un Fokker 28, ir saprātīgs un labs variants jauna dizaina izveidei Fokker 50. Projekts sākās 1983. gadā. Par jauno lidmašīnas tipu pirmie ieinteresējās DLT un *Ansett Airlines of Australia*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nigērijas prezidenti

Šis ir Nigērijas prezidentu saraksts kopš 1963. gada, kad tā ieguva neatkarību no Apvienotās Karalistes.

## Nigērijas Republika (Pirmā) ([[1963]] — [[1966]])

## Nigērijas Militārais režīms (1966 — 1979)

## Nigērijas Republika (Otrā) (1979 — 1983)

## Nigērijas Militārais režīms (Otrais) (1983 — 1993)

## Nigērijas Republika (Trešā) (1993)

## Nigērijas Militārais režīms (Trešais) (1993 — 1999)

## Nigērijas Republika (Ceturtā) ([[1999]] —)
Nigēras valsts vadītāji

Šajā rakstā ir uzskaitīti **[[Nigēra|Nigēras]] valsts vadītāju** kopš 1960. gada, kad valsts ieguva neatkarību no Francijas.

## Nigēras Republika (1960 — mūsdienas)
Mauritānijas valsts vadītāji

Šajā rakstā ir uzskaitīti **Mauritānijas valsts vadītāji** kopš 1960. gada, kad tā ieguva neatkarību no Francijas.

## Mauritānijas Islāma Republika (1960 — mūsdienas)
Zigismunds Sirmais

**Zigismunds Sirmais** (dzimis  Rīgā) ir latviešu vieglatlēts, startē šķēpa mešanā. Viņš ir 2016. gada Eiropas čempions, bijis Eiropas U-20 un U-23 čempions, kā arī pasaules rekordists junioriem (84,69 m 2011. gadā). Viņam ir otrs visu laiku labākais personiskais rekords Latvijā ar jaunās konstrukcijas šķēpu.

## Karjera
Z. Sirmā pirmais treneris ir viņa tēvs, Guntars Sirmais. Viņš ir trenējies pie Indras Eversones, pēc tam 4 gadus sportists trenējās arī pie Valentīnas Eidukas. Kopš 2014. gada sportistu trenēja somu speciālists Kimmo Kinnunens, bet šobrīd viņa trenere ir Līna Mūze.

2010. gada Pasaules junioru čempionātā Kanādas pilsētā Monktonā Z. Sirmais jau kvalifikācijā ar rezultātu 77,97 m laboja 11 gadus veco Latvijas junioru rekordu, kas piederēja Jānim Liepam (76,12 m). Finālā tika izcīnīta 7. vieta ar pieticīgāku rezultātu 73,38 m.  sacensībās Jūrmalā viņš atkal laboja Latvijas junioru rekordu šķēpa mešanā (82,27 m), līdz ar to 18 gadu vecumā ierindojās piektajā vietā Latvijas visu laiku labāko šķēpmetēju rangā (ar jaunās konstrukcijas šķēpu).

 XI Eiropas ziemas kausa izcīņā mešanas disciplīnās Bulgārijas galvaspilsētā Sofijā, uzvarot ar rezultātu 84,47 m, viņš laboja norvēģim Andrēasam Tūrkildsenam kopš 2001. gada piederējušo pasaules rekordu junioriem.  Jāņa Lūša kausa izcīņā Bauskā viņš šo rezultātu uzlaboja līdz 84,69 m (Z. Sirmā pasaules rekords noturējās līdz 2016. gada jūlijam, kad Pasaules čempionātā junioriem to uzlaboja Nīradžs Čopra no Indijas). 2011. gada jūlijā kļuva par Eiropas U-20 čempionu ar rezultātu 81,53 m, kas ir arī jauns čempionāta rekords. 2011. gada Pasaules čempionātā Z. Sirmais startēja neveiksmīgi, ar 73,16 m tālu metienu ierindojoties 32. vietā. 2012. gada Eiropas čempionātā viņš kvalifikācijā ierindojās 23. vietā ar rezultātu 72,42 m, tādējādi nekvalificējās finālam. Neveiksmīgs bija arī Z. Sirmā starts , kur viņš kvalifikācijā palika bez rezultāta.

2013. gadā viņš uzvarēja Eiropas U-23 čempionātā.

2014. gadu Z. Sirmais ar savu personisko rekordu (86,61 m Ostravā) noslēdza 6. vietā pasaulē.

2016. gada Eiropas čempionātā Amsterdamā ar personisko rekordu 86,66 m kļuva par čempionu, kas ir viņa līdz šim augstākais sasniegums pieaugušo konkurencē.

## Privātā dzīve
Z. Sirmais jau daudzus gadus ir pāris ar citu latviešu šķēpmetēju Līnu Mūzi, ir precējušies.

## Personiskie rekordi

## Sasniegumi

## Sezonu labākie rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa

* LVS profils
* LOV profils
* Sirmais: "Latvijas rekords? To pēc Londonas..."
Lībijas valsts vadītāji

Šajā rakstā ir uzskaitīti **[[Lībija|Lībijas]] valsts vadītāji** kopš 1951. gada, kad tā ieguva neatkarību.

## Lībijas Sociālistiskā Tautas Republika (2011 — mūsdienas)
* Moustapha Abdel Jalil (2011-2012).
* Mohammed Ali Salim (2012-2012).
* Mohamed Youssef el-Megaryef (2012-2013).
* Giuma Ahmed Atigha (2013-2013).
* Nouri Bousahmein (2013-2014).
* Abou Bakr Baïra (2014-2014).
* Aguila Salah Issa (2014-2016).
* Fayez el-Sarraj (2016-2021).

## Lībijas Karaliste (1951 — 1969)

## Lībijas Sociālistiskā Arābu Tautas Republika (1969 — 1979)
Revolucionālās padomes priekšsēdētājs:

## Lībijas Sociālistiskā Arābu Tautas Republika (1979 — mūsdienas)
Ģenerālsekretāri Vispārējā Tautas kongresā :
Lihtenšteinas firstu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Lihtenšteina]]s Firsistes monarhi jeb firsti**. Kopš neatkarības iegūšanas 1608. gadā Lihtenšteinu ir pārvaldījuši 16 monarhi. Visi monarhi ir pārstāvējuši Lihtenšteinu dinastiju. Pašreizējais valsts vadītājs ir Hanss Ādams II, kurš valsti pārvalda no 1989. gada 13. novembra. Kopš 2004. gada 15. augusta formāli valsts tiešo pārvalde tika uzticēta Hansa Ādama II dēlam princim Aloizam.

## Uzskaitījums

## Karaliskais standarts

File:Standard of the Prince of Liechtenstein.svg|Lihtenšteinas karaliskais standarts 


## Ģimenes koks





## Ārējās saites
*The Princely House of Liechtenstein (oficiālā saite)
Apvienotās Karalistes karaļu uzskaitījums

Šajā sarakstā ir uzskaitīti **[[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] karaļi un karalienes** no 1707. gada līdz mūsdienām. Līdz 1707. gadam šo teritoriju pārvaldīja Anglijas karaļi.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Union flag 1606 (Kings Colors).svg|30px]] [[Lielbritānijas Karaliste]] (1707 — 1801) [[Attēls:Coat of Arms of Great Britain (1714-1801).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of the United Kingdom.svg|30px]] [[Apvienotā Karaliste]] (1801 — mūsdienas) [[Attēls:Royal Coat of Arms of the United Kingdom.svg|30px]]

## Skatīt arī
* Anglijas karaļu uzskaitījums
* Skotijas karaļu uzskaitījums
* Īrijas karaļu uzskaitījums
* Apvienotās Karalistes premjerministru uzskaitījums

## Atsauces
Libērijas prezidenti

**Libērijas Republikas prezidents** ir Libērijas valsts un valdības vadītājs. Prezidents ir izpildvaras vadītājs un Libērijas bruņoto spēku virspavēlnieks.

## Vēlēšanas un termiņi
Libērijas prezidentu ievēl tauta. Saskaņā ar 1986. gada konstitūciju, prezidenta vēlēšanām ir divas kārtas; ja  neviens kandidāts pirmajā vēlēšanu kārtā neiegūst vairāk par 50% no visu balsu, otrajā vēlēšanu kārtā nonāk divi kandidāti ar lielāko balsu skaitu. Prezidents tiek ievēlēts uz sešiem gadiem un drīkst pildīt savus amata pienākumus ne ilgāk kā divus termiņus. Katrs termiņš sākas un beidzas pusdienlaikā trešajā darba pirmdienā janvārī tajā gadā, kas seko tūlīt pēc vēlēšanām.

## Prezidentu uzskaitījums

## Atsauces
Afganistānas valsts vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Afganistāna]]s valsts vadītāji** kopš 1709. gada, kad tika izveidota Hotaku impērija.

Hotaku impērija tika izveidota pēc veiksmīgas sacelšanās, kuru vadīja Mirveiss Hotaks un citi Afganistānas cilšu virsaiši no Kandahāras pret Mogulu un Persiešu varu.

Pēc ilgu karu perioda Hotaku impēriju pakāpeniski nomainīja Durrānī impērija, kas tika dibināta 1747. gadā ar Ahmeds Durrānī palīdzību.

Pēc Duranī impērijas sabrukuma 1823. gadā, Barakzaju dinastija izveidoja Afganistānas Emirātu, ko 1926. gadā pārveidoja par Afganistānas Karalisti. Barakzaju dinastija valdīja līdz 1973. gadam, kad tika veikts valsts apvērsums un izveidota Afganistānas Republika, kas pastāvēja līdz 1978. gadam, kad notika Saura revolūcija.

Kopš 1978. gada Afganistāna ir nepārtraukti bijusi iekšēju karu un ārvalstu iejaukšanos plosīta zeme. Pirmais demokrātiski ievēlētais prezidents bija Hāmids Karzajs 2004. gadā.

## Uzskaitījums
### [[Hotaku impērija]] (1709—1738)

### [[Durrānī impērija]] (1747–1823)

### [[Afganistānas Emirāts]] (1823–1926)

### [[Attēls:Flag of Afghanistan (1931–1973).svg|30px]] [[Afganistānas Karaliste]] (1926–1973)

### [[Afganistānas Republika]] (1973–1978)

### [[Afganistānas Demokrātiskā Republika]] (1978–1987)

### [[Afganistānas Demokrātiskā Republika|Afganistānas Republika]] (1987–1992)

### [[Afganistānas Islāma Valsts]] (1992–2002)

### [[Afganistānas Islāma Emirāts]] (1996–2001)

### [[Afganistānas Pārejas Islāma Valsts]] (2002–2004)

### [[Afganistānas Islāma Republika]] (2004–2021)

### [[Afganistānas Islāma Emirāts]] (2021–''pašlaik'')

## Atsauces
Alis P

**Alis P** ir Zviedrijā uzaugušā trimdas latviešu ģitārista un dziedātāja Gundara Ruļļa muzikāls projekts, kas 80. gados darbojās Zviedrijā, bet 21. gadsimta pirmās desmitgades beigās pārcēlās uz Latviju.

## Vēsture
Grupu 1979. gadā nodibināja Zviedrijas latviešu jaunieši, bijušie grupas *[[Prusaku ansamblis]]* dalībnieki. Tā sastāvā ietilpst Gundars Rullis (balss, bass), Māris Rozenbahs (bungas) un Pēteris Šmitmanis (ģitāra). Dziesmas sacer Rullis un Šmitmanis, iespaidojoties no *new wave* un blūza. Tomēr grupas aktīvā darbība nav ilga - astoņdesmitajos gados iestājas pauze, ko pārtrauc 1988. gadā pašu spēkiem ierakstītais un izdotais albums *"Alis iet pastaigāt"*, kas tiek pārdots Zviedrijas latviešu vidū, kā arī sūtīts uz Latviju.

Turpmākajos gados, kad grupa pašķiras un Rullis izmanto nosaukumu "Alis P" savai solodarbībai, top jauni radiosingli "Laimīgs", "Tuvu pie zemes", "Zaļa zāle" un citi. Grupa kļūst pazīstama arī Latvijā, galvenokārt pateicoties dziesmai "Laimīgs", kas 1990. gadā piedalās "Mikrofona" aptaujā par gada populārāko dziesmu un iekļauta vinila platē "Mikrofons - 90". Savukārt Ruļļa radītā un ierakstītā Boba Dilana dziesmas "*Shelter from the Storm*" latviešu versija "Aizvējā" kļūst pazīstama grupas "Bet bet" izpildījumā. "Alis P" versija iekļauta izlasē "Latviešu šūpuļdziesmas" (2005).

Pēc 20 gadiem, kad Rullis pārcēlies uz Latviju, ir sakrāts materiāls "Alis P" otrajam albumam *"Uz priekšu"*, kas dienas gaismu ierauga 2009. gadā, un kurā dzied un ģitāras spēlē Rullis, bet bungas - Svante Drake. Šī albuma tituldziesma iekļūst "*Latvian Airplay Top*" 48. vietā, arī dziesmas "Gaismas ceļš" un "Arī panki precas" tiek atskaņotas radiostacijās.

2015. gadā izdotais albums "Ciparu pasaule" tiek izvirzīts Mūzikas ierakstu Gada balvai nominācijā "Roka un metāla mūzikas albums".

## Albumi
* "Alis iet pastaigāt" (pašizdots, LP, 1988)
* "Uz priekšu" (Gauja Records, CD, 2009)
* "Attiecību putra" (pašizdots, digitāla lejupielāde, 2012)
* "Ciparu pasaule" (Biedrība HI, CD, 2015)

## Atsauces

## Mājaslapa
* http://www.alispudelis.lv (arhivēta versija)
Sirmais

**Sirmais** (sieviešu dzimtē Sirmā) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anrijs Sirmais — aktieris;
* Justs Sirmais (1995) — dziedātājs;
* Māris Sirmais (1969) — kordiriģents;
* Mārtiņš Sirmais (1981) — pavārs un uzņēmējs;
* Mārtiņš Sirmais (1982) — orientierists;
* Oskars Sirmais (1891—1981) — ierēdnis, Tautas padomes loceklis;
* Zigismunds Sirmais (1992) — vieglatlēts.
Albānijas valsts vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Albānija]]s valsts vadītāji** kopš 1912. gada, kad tā ieguva neatkarību no Osmaņu impērijas.

Otrajā uzskaitījumā ietverti Albānijas Strādnieku partijas pirmie sekretāri no 1941. gada līdz 1991. gadam. No 1944. gada un turpmāk, valsts pirmajam sekretāram piederēja pilna kontrole pār valsti un tādējādi *de facto* pārstāvēja izpildvaru.

## Albānijas valsts vadītāji (1912 — pašlaik)

## Albānijas Komunistiskās/Strādnieku partijas pirmie sekretāri (1941 — 1991)

## Standarti


File:Flag of luogotenente generale in Albania of the Kingdom of Italy.svg| Albānijas karaļa ģenerālleitnanta standarts 1939 — 1943.
File:Presidential flag of Albania 1946-1992.svg| Prezidenta standarts 1946 — 1992
File:Flag of the President of Albania (1992-2014).svg|Prezidenta standarts
File:Seal of the President of Albania.svg| Prezidenta emblēma


## Ārējās saites
*Presidency of Albania (oficiālā saite)
*A brief history of the institution
Alžīrijas valsts vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Alžīrija]]s valsts vadītāji**, kopš 1958. gada, kad Kairā tika izveidota Alžīrijas Republikas Pagaidu valdība (GPRA) neatkarības kara laikā. 1962. gadā tā ieguva neatkarību no Francijas un tika izveidota Alžīrijas Tautas Demokrātiskā Republika. Alžīrijas valsts vadītāji ir augstākās pilnvarotās personas Alžīrijā.

## Uzskaitījums
### [[Alžīrijas Republikas Pagaidu valdība]] (1958 — 1962)

### [[Attēls:Flag of Algeria.svg|30px]] [[Alžīrija|Alžīrijas Tautas Demokrātiskā Republika]] (1962 — mūsdienas)

## Standarts

File:Presidential Standard of Algeria.svg|Prezidenta standarts
Burkinafaso valsts vadītāji

Šajā sarakstā ir uzskaitīti **[[Burkinafaso]] valsts vadītāji**.

## Augšvoltas Republika (Burkinafaso) (1959 — 1984)

## Burkinafaso (1984 — mūsdienas)
Austrālijas ģenerālgubernatoru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Austrālija]]s ģenerālgubernatori**, kopš 1901. gada, kad tā ieguva neatkarību no Apvienotās Karalistes. Austrālijas ģenerālgubernators ir augstākā pilnvarotā persona Austrālijā pēc monarha.

## Uzskaitījums

### [[Attēls:Flag of Australia.svg|30px]] [[Austrālijas Savienība]] (1901 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of the Commonwealth of Australia.svg|30px]]

## Skatīt arī
* Austrālijas premjerministru uzskaitījums
Austrālijas premjerministrs

thumbnail|No 2015. gada 15. septembra līdz 2018. gada augustam Austrālijas premjerministrs bija Malkolms Tērnbuls
**Austrālijas premjerministrs** ir trešā augstākā pilnvarotā persona Austrālijā pēc monarha un ģenerālgubernatora.

## Austrālijas premjerministri
Šajā sarakstā ir uzskaitīti visi Austrālijas premjerministri kopš 1901. gada līdz mūsdienām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

* Department of Prime Minister and Cabinet
* Australia's Prime Ministers — National Archives of Australia reference site and research portal
* Biographies of Australia's Prime Ministers / National Museum of Australia
* Classroom resources on Australian Prime Ministers
* Museum of Australian Democracy website about Australian prime ministers
Austrijas prezidenti

**Austrijas prezidents** ir augstākā pilnvarotā persona Austrijā.

## Austrijas Republika (Pirmā) (1918 - 1938)

## Austrijas Republika (Otrā) (1945 - mūsdienas)
Argentīnas valsts vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Argentīna]]s valsts vadītāji** kopš 1810. gada 25. maija, kad notika Maija revolūcija ar kuru sakās Argentīnas Neatkarības karš. Pilnīga neatkarība no Spānijas tika pasludināta 1816. gada 9. jūlijā.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Argentina (1818).svg|30px]] [[Apvienotās Laplatas provinces]] (1810—1831) [[Attēls:Sello asamblea soberana - Argentina 1813.png|30px]]

#### Huntu prezidenti (1810—1811)

#### Triumvirāti (1811—1814)

#### Augstākais vadītājs (1812—1814)

#### [[Buenosairesas province]]s gubernators starptautiskajās attiecībās (1820—1826)

#### Pirmā prezidentālā valdība (1826—1827)

#### [[Buenosairesas province]]s gubernators starptautiskajās attiecībās (1827—1831)

### [[Attēls:Flag of the Argentine Confederation.svg|30px]] [[Argentīnas Konfederāfija]] (1831 — 1861) [[Attēls:Coat of arms of Argentina (Alternative).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Argentina.svg|30px]] [[Argentīnas Republika]] (1861 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Argentina.svg|30px]]
Bangladešas prezidenti

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Bangladeša|Bangladešas]] prezidenti** kopš 1971. gada, kad Bangladeša pasludināja neatkarību no Pakistānas.

## Bangladeša Tautas Republika (1971 - mūsdienas)
Beļģijas karaļu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Beļģija]]s karaļi** kopš 1831. gada, kad tā deklarēja neatkarību no Nīderlandes. 

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Beļģijas premjerministru uzskaitījums

## Ārējās saites

*Rulers of Belgium
*History of the Belgian Monarchy at Monarchie.be
Luksemburgas valdnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **Luksemburgas valdnieki**, kas ir grāfi, hercogi vai lielhercogi, kas pārvaldījuši Luksemburgas teritoriju kopš 10. gadsimta otrās puses. Sākotnēji Luksemburgas teritorija bijusi daļa no vidusslaiku Vācijas karalistes un bija iekļauta Svētās Romas impērijā. 1815. gadā Luksemburga kļuva par suverēnu valsti.

Par pirmo Luksemburgas valdnieku uzskata grāfu Zigfrīdu, kas valdīja no 963. gada līdz 998. gadam.

Mūsdienās Luksemburga tiek pārvaldīta kā unitāra parlamentāra konstitucionālā monarhija. Tās pašreizējais monarhs ir lielhercogs Anrī (*Henri vu Lëtzebuerg*), kurš ir Nasavas-Veilburgas dinastijas pārstāvis.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Civil Ensign of Luxembourg.svg|30px]] Luksembrugas grāfiste (963–1354) [[Attēls:Arms of the Count of Luxembourg.svg|30px]]

### [[Attēls:Civil Ensign of Luxembourg.svg|30px]] Luksemburgas hercogiste (1354–1794)

No 1794. līdz 1813. gadam Luksemburgu okupēja Francija. Vīnes kongresā izlēma, ka par Luksumburgas valdnieku kļūs Nīderlandes karalis Villems I, izveidojot personālūniju.

### [[Attēls:Flag of Luxembourg.svg|30px]] Luksemburgas lielhercogiste (1815 — mūsdienas)

## Skatīt arī
* Luksemburgas premjerministru uzskaitījums
* Luksemburgas hercogiste
* Luksemburgas grāfiste

## Atsauces

## Ārējās saites
*History of titles of the counts and dukes of Luxembourg based on contemporary documents (before 1467)
*History of titles of the dukes of Luxembourg based on contemporary documents (1467-1795)
*History of titles of the grand dukes of Luxembourg based on contemporary documents (since 1814)
Azerbaidžānas prezidenti

**Azerbaidžānas prezidents** ir augstākā pilnvarotā persona Azerbaidžānā, kam pieder izpildvaras galvenās funkcijas. Prezidenta amats tika izveidots pēc Azerbaidžānas neatkarības atjaunošanas 1991. gadā, kad valsts izstājās no Padomju Savienības. Prezidents atbild par valsts iekšpolitikas un ārpolitikas veidošanu, nacionālās drošības politikas īstenošanu un pārstāv valsti starptautiskajā arēnā.

Prezidents tiek ievēlēts tiešās vēlēšanās uz septiņu gadu termiņu, un amatā var kandidēt uz neierobežotu skaitu termiņu pēc konstitucionālajām izmaiņām, kas tika pieņemtas 2009. gadā.

Pašreizējais Azerbaidžānas prezidents ir Ilhams Alijevs, kurš ir amatā kopš 2003. gada. Viņš pārņēma prezidentūru pēc sava tēva Heidara Alijeva, kurš bija Azerbaidžānas prezidents no 1993. līdz 2003. gadam. Ilhams Alijevs ir ievēlēts vairākos secīgos vēlēšanu ciklos, un viņa vadībā Azerbaidžāna ir piedzīvojusi būtiskas izmaiņas ekonomikā, īpaši enerģētikas sektorā, kā arī politisko un militāro stabilizāciju, tostarp konfliktā ar Armēniju par Kalnu Karabahu.

Azerbaidžānas prezidenta oficiālā rezidence ir Prezidenta pils Baku. Prezidentam ir arī īpašs standarts (karogs), kas simbolizē valsts vadītāja lomu un autoritāti.

Ilhamam Alijevam un viņa ģimenes režīmam bieži tiek pārmests autoritārs valdīšanas stils, kas ir vērsts uz varas koncentrāciju un ierobežotu opozīcijas lomu valstī. Viņa ievēlēšana vairākkārt pēc 2003. gada tiek kritizēta par negodīgām vēlēšanu praksēm un masveida manipulācijām. 2009. gadā konstitucionālo izmaiņu dēļ tika atcelts prezidenta termiņu ierobežojums, kas ļauj Alijevam būt pie varas neierobežotu laiku. Valstī pastāv stingra kontrole pār plašsaziņas līdzekļiem.

## Prezidentu uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Azerbaijan.svg|30px]] [[Azerbaidžānas Republika]] (1991 — mūsdienas) [[Attēls:Emblem of Azerbaijan.svg|30px]]
Beninas valsts vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Beninas Republika]]s ([[Dahonejas Republika]] (1958 — 1975)) prezidenti**, no 1960. gada, kad tā ieguva neatkarību no Francijas. 

## Uzskaitījums
### [[Dahonejas Republika]] (1960 — 1975)

### [[Beninas Tautas Republika]] (1975 — 1990)

### [[Attēls:Flag of Benin.svg|30px]] [[Beninas Republika]] (1990 — pašlaik) [[Attēls:Coat of arms of Benin.svg|30px]]
Bulgārijas valsts vadītāji

Šajā sarakstā ir uzskaitīti **[[Bulgārija]]s valsts vadītāji** kopš 1878. gada, kad izveidojās Bulgārijas valsts.
## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Bulgaria.svg|30px]] [[Bulgārijas kņaziste]] (1878—1908) [[Attēls:Larger State Achievement of Bulgaria 1879–1907.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Bulgaria.svg|30px]] [[Bulgārijas Karaliste]] (1908—1946) [[Attēls:Coat of arms of Bulgaria (1927–1946).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Bulgaria (1971–1990).svg|30px]] [[Bulgārijas Tautas Republika]] (1946—1990) [[Attēls:Coat of arms of Bulgaria (1971–1990).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Bulgaria.svg|30px]] [[Bulgārijas Republika]] (1990—mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Bulgaria.svg|30px]]
Kamieļu apakšdzimta

**Kamieļu apakšdzimta** (*Camelinae*) ir vienīgā mūsdienās dzīvojošā kamieļu dzimtas (*Camelidae*) apakšdzimta, kas apvieno visas mūsdienās dzīvojošās kamieļu dzimtas sugas. Pazīstamākās ir vienkupra kamielis, divkupru kamielis, lama un alpaka. Pārējās 5 kamieļu dzimtas apakšdzimtas ir izmirušas. Kamieļu apakšdzimtā ir 2 ciltis: kamieļu cilts (*Camelini*) un lamu cilts (*Lamini*).

Visi kamieļu apakšdzimtas dzīvnieki ir zālēdāji, un to dabīgais izplatības areāls mūsdienās aptver Dienvidameriku, Ziemeļāfriku un Āziju. Senākie kamieļu apakšdzimtas dzīvnieki dzīvoja Ziemeļamerikā miocēna laikā pirms 13,6 miljoniem gadu.

## Klasifikācija
* **Kamieļu apakšdzimta** (*Camelinae*)
** Kamieļu cilts (*Camelini*)
*** ģints Kamieļi (*Camelus*)
**** Divkupru kamielis (*Camelus bactrianus*)
**** Vienkupra kamielis (*Camelus dromedarius*)
** Lamu cilts (*Lamini*)
*** ģints Lamas (*Lama*)
**** Gvanako (*Lama guanicoe*)
**** Lama (*Lama glama*)
*** ģints Vikunjas (*Vicugna*) 
**** Alpaka (*Vicugna pacos*)
**** Vikunja (*Vicugna vicugna*)

## Galerija

Attēls:Alpacas Sillustani (pixinn.net).jpg|Alpaka (*Vicugna pacos*)
Attēls:Guanaco 09.24.jpg|Gvanako (*Lama guanicoe*)
Attēls:Lama3.jpg|Lamas (*Lama glama*)
Attēls:Douz Sahara's gateway.jpg|Vienkupra kamielis (*Camelus dromedarius*)
Attēls:Teve 2.jpg|Divkupru kamielis (*Camelus bactrianus*)


## Atsauces

## Ārējās saites
Bolīvijas valsts vadītāji

## Bolīvijas Republika (1826 — 1964)

## Bolīvijas militārās huntas priekšsēdētāji (1964 — 1966)

## Bolīvijas Republika (1966 — mūsdienas)
Brazīlijas prezidenti

**Brazīlijas prezidents** () ir Brazīlijas valsts vadītājs. Tā kā Brazīlija ir prezidentāla federāla republika prezidentam ir liela nozīme valsts vadīšanā. Brazīlijas prezidents tiek ievēlēts uz četriem gadiem. Kopš 2014. gada Brazīlijas prezidents ir Mišels Temers.

Brazīlijas prezidentam ir tiesības vienpusēji iejaukties valsts lietās.

## [[Brazīlijas Pirmā Republika]] (1889 — 1930)

## [[Vargasa ēra]] (1930 — 1946)

## Brazīlijas Republika (Otrā) (1946 — 1964)

## [[Brazīlijas militārā diktatūra]] (1964 — 1985)

## Brazīlijas Republika (Jaunā) (1985 — mūsdienas)

## Ārējās saites
Burundijas prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Burundija]]s prezidenti** kopš 1966. gada, kad tika izveidota republika.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Burundi.svg|30px]] Burundi Republika (1966 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Burundi.svg|30px]]
*
*
*
Centrālāfrikas Republikas valsts vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Centrālāfrikas Republika]]s valsts vadītāji**, kopš 1960. gada 13. augusta.

## Uzskaitījums
### [[Centrālāfrikas Republika]] ([[1960]] — [[1976]])

### [[Centrālāfrikas Impērija]] ([[1976]] — [[1979]])

### [[Centrālāfrikas Republika]] ([[1979]] — pašlaik)

## Ārējās saites
* Official Website 
* Elections in the Central African Republic
* BBC News Timeline: Central African Republic
Čīles valsts vadītāji

Šajā rakstā ir **Čīles valsts vadītāju saraksts**, sākot ar 1891. gadu līdz mūsdienām.

## Parlamentārā republika (1891 — 1925)

## Prezidentālā republika (1925 — 1932)

## Čīles Sociālistiskā Republika (1932)

## Prezidentālā republika (1932 — 1973)

## Pinočeta militārais režīms (1973 — 1990)

## Prezidentālā republika (1990 — pašlaik)
Dienvidāfrikas Republikas prezidentu uzskaitījums

Šajā sarakstā apkopoti visi **[[Dienvidāfrikas Republika]]s prezidenti** kopš 1961. gada, kad tā kļuva par republiku. Līdz 1994. gadam valstī valdīja aparteīds un politikā dominēja uzskats par baltādaino dienvidāfrikāņu pārākumu pār melnādainajiem. 1994. gada aprīlī tika sarīkotas pirmās rasu ziņā vienlīdzīgās vēlēšanas. Šajā pašā gadā par Dienvidāfrikas prezidentu pirmo reizi kļuva melnādainās rases pārstāvis — Nelsons Mandela.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of South Africa (1928-1994).svg|30px]] [[Dienvidāfrikas Republika]] ([[1961. gads|1961]] — [[1994. gads|1994]]) [[Attēls:Coat of Arms of South Africa (1932-2000).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of South Africa.svg|30px]] [[Dienvidāfrikas Republika]] ([[1994. gads|1994]] — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of South Africa.svg|30px]]
Dienvidslāvijas valsts vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Dienvidslāvija]]s valsts vadītāji**, kopš 1918. gada, kad tika izveidota Serbu, horvātu un slovēņu karaliste līdz 1992. gadam, kad beidz pastāvēt Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Yugoslavia (1918–1943).svg|30px]] [[Dienvidslāvijas Karaliste|Serbu, horvātu un slovēņu karaliste]] ([[1918]] — [[1929]]) [[Attēls:Coat of arms of the Kingdom of Yugoslavia.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Yugoslavia (1918–1943).svg|30px]] [[Dienvidslāvijas Karaliste]] ([[1929]] — [[1945]]) [[Attēls:Coat of arms of the Kingdom of Yugoslavia.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of SFR Yugoslavia.svg|30px]] [[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Dienvidslāvijas Demokrātiskā Federācija]] ([[1945]] — [[1946]]) [[Attēls:Emblem of SFR Yugoslavia.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of SFR Yugoslavia.svg|30px]] [[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Dienvidslāvijas Federatīvā Tautas Republika]] ([[1946]] — [[1963]]) [[Attēls:Emblem of SFR Yugoslavia.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of SFR Yugoslavia.svg|30px]] [[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika]] ([[1963]] — [[1991]]) [[Attēls:Emblem of SFR Yugoslavia.svg|30px]]
Ekvadoras prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Ekvadora]]s prezidenti** kopš 1830. gada, kad tā ieguva neatkarību no Lielkolumbijas.

## Ekvadoras Republika (1830 — mūsdienas)
Etiopijas valsts vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Etiopija]]s valsts vadītāji** kopš 1974. gada, kad tā no Etiopijas Impērijas kļuva par republiku. Prezidents ir Etiopijas valsts vadītājs. Uzskaitījumā iekļauti arī Etiopijas valsts vadītāji Derga periodā (1974 — 1987).

## Uzskaitījums

### [[Dergs]] ''(Etiopijas Sociālistiskā pagaidu militārā valdība)'' ([[1974]] — [[1987]])

### [[Etiopijas Tautas Demokrātiskā Republika]] ([[1987]] — [[1991]])

### [[Etiopijas Pārejas valdība]] ([[1991]] — [[1995]])

### [[Attēls:Flag of Ethiopia.svg|30px]] [[Etiopija|Etiopijas Federatīvā Demokrātiskā Republika]] ([[1995]] — pašlaik) [[Attēls:Coat of arms of Ethiopia.svg|30px]]
Ēģiptes prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Ēģipte]]s prezidenti** kopš 1953. gada, kada tika deklarēta republika.

## Uzskaitījums

### [[Attēls:Flag of Egypt (1952-1958).svg|30px]] [[Ēģiptes Republika]] (1953—1958) [[Attēls:Coat of arms of Egypt (1953–1958).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of the United Arab Republic.svg|30px]] [[Apvienotā Arābu Republika]] (1958—1971) [[Attēls:Coat of arms of the United Arab Republic (1958–1971).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Egypt.svg|30px]] [[Ēģiptes Arābu Republika]] (1971—mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Egypt (Official).svg|30px]]
Čadas prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Čada]]s prezidenti**, kopš 1960. gada, kad tā ieguva neatkarību no Francijas.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Chad.svg|30px]] Čadas Republika (1960 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Chad.svg|30px]]
Kamieļu cilts

**Kamieļu cilts** (*Camelini*) ir viena no divām kamieļu apakšdzimtas (*Camelinae*) ciltīm. Otra ir lamu cilts (*Lamini*). Kamieļu ciltī ir 2 mūsdienās dzīvojošas sugas, un abas pieder kamieļu ģintij (*Camelus*). Šīs cilts tuvākie radinieki ir lamas.

Kamieļu cilts mūsdienu dzīvnieku dabīgais izplatības areāls ir Āzija un Ziemeļāfrika. Senākie kamieļu cilts dzīvnieki dzīvoja pliocēnā pirms 5000 gadiem. Sākotnēji tie bija sastopami tikai Ziemeļamerikā. Bet apmēram pirms 2 - 3 miljoniem gadu no Ziemeļamerikas tie ieceļoja Āzijā.

## Klasifikācija
* **Kamieļu cilts** (*Camelini*)
** ģints Kamieļi (*Camelus*)
*** Divkupru kamielis (*Camelus bactrianus*)
*** Vienkupra kamielis (*Camelus dromedarius*)
** *†[[Gigantocamelus]]* 
** *†[[Megacamelus]]* 
** *†[[Megatylopus]]* 
** *†[[Paracamelus]]* 
** *†[[Procamelus]]* 
** *†[[Titanotylopus]]* 

## Galerija

Attēls:Dromadaire4478.jpg|Vienkupra kamielis (*Camelus dromedarius*)
Attēls:Temee.jpg|Divkupru kamielis (*Camelus bactrianus*)


## Atsauces

## Ārējās saites
Kipras prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Kipra]]s prezidenti**, kopš 1960. gada, kad tā ieguva neatkarību no Apvienotās Karalistes.

## Uzskaitījums

### [[Attēls:Flag of Cyprus.svg|30px]] Kipras Republika (1960—pašlaik) [[Attēls:Coat of arms of Cyprus (old).svg|30px]]