open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cena (upe)

**Cena** (arī **Cenas upīte**) ir Misas labā krasta pieteka Mārupes, Jelgavas un Olaines novados. Upe sākas Cenas tīrelī Mārupes novadā un ietek Misā Jelgavas novadā. Cena visā savā garumā tek caur purvainajiem Jelgavas apkārtnes mežiem un praktiski visā garumā tās gultne ir regulēta un taisnota. Lielākā pieteka - Spulle.

## Atsauces
Skots Oltmens

**Skots Oltmens** (*Scott Douglas "Scooter" Altman*, dzimis ) ir NASA kosmonauts.

Oltmena pirmais kosmiskais lidojums notika 1998. gada aprīlī misijā STS-90, esot Space Shuttle Columbia pilotam. Otro lidojumu viņš veica 2000. gada septembrī misijā STS-106, esot Atlantis pilotam. Trešo lidojumu viņš veica 2002. gada martā misijā STS-109, esot *Columbia* komandiera amatā. Ceturto lidojumu viņš veica 2009. gada maijā Habla teleskopa remonta misijā STS-125, esot *Atlantis* komandiera amatā.

Skots Oltmens atstāja NASA 2010. gadā, pārejot darbā privatā sektorā.

## Atsauces
Minesotas "Timberwolves"

**Minesotas "Timberwolves"** () ir profesionāls ASV basketbola klubs, kas bāzēts Mineapolisā, Minesotas štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās basketbola asociācijas Rietumu konferences Ziemeļrietumu divīzijā. Tas tika dibināts 1989. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlē NBA.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Timberwolves" nav izcīnījis nevienu čempionu titulu. Mājas spēles komanda aizvada *[[Target Center]]* arēnā.

## Sasniegumi
* **[[NBA čempioni|Čempioni]]**: 0
* **Konferences čempioni**: 0
* **Divīzijas čempioni**: 1
** 
## Komandas sastāvs

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Basketball-Reference profils 
* Sports E-Cyclopedia profils
Gada dienu uzskaitījums

Nākamajās lappusēs, kas atbilst Gregora kalendāram, ir uzskaitīti vēsturiskie notikumi, dzimšanas, nāves, kā arī brīvdienas un noteiktās gada dienas svinības:

## Skatīt arī
* Garais gads

## Ārējās saites

* On This Day
* BBC: On This Day
* ''The New York Times'': On This Day
* Internet Movie Database: This Day in Movie History
2009. gada Zilupes novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Zilupes novads|Zilupes novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Zilupes novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 2 kandidātu saraksti, kas veidoti no 14 kandidātiem. Zilupes novadā vēlēšanas notika 4 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva "Saskaņas centrs" (88,01%), bet novada domē 1 vietu ieguva arī otrs saraksts "Zilupei". Zilupes novada domes vēlēšanās piedalījās 2 678 vēlētāji jeb 48,99% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 1 309, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 259 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Alojas novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Alojas novads|Alojas novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Alojas novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 5 kandidātu saraksti, kas veidoti no 86 kandidātiem. Alojas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Alojas novadā vēlēšanas notika 5 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (32,57%), bet novada domē iekļuva arī pārējie 4 saraksti. Alojas novada domes vēlēšanās piedalījās 2 607 vēlētāji jeb 55,69% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2 604, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 561 vēlētājs.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Alūksnes novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Alūksnes novads|Alūksnes novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Alūksnes novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 9 kandidātu saraksti, kas veidoti no 147 kandidātiem. Alūksnes novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Alūksnes novadā vēlēšanas notika 21 iecirknī.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Sabiedrība citai politikai (23,47%), bet kopā novada domē iekļuva 7 no 9 sarakstiem. Alūksnes novada domes vēlēšanās piedalījās 7 433 vēlētāji jeb 50,46% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 7 428, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 7 303 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Amatas novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Amatas novads|Amatas novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Amatas novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 6 kandidātu saraksti, kas veidoti no 91 kandidāta. Amatas novadā vēlēšanas notika 6 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Latvijas Zemnieku savienība (47,33%), bet kopā novada domē iekļuva 4 no 6 sarakstiem. Amatas novada domes vēlēšanās piedalījās 2 590 vēlētāji jeb 54,01% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2 586, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 548 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
.tr

**.tr** ir Turcijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
To administrē Tuvo Austrumu Tehniskās Universitātes Datoru centrs. nc.tr tiek izmantots kā otrā līmeņa domēns Ziemeļkiprai, jo tai nav piešķirts pašai savs augstāka līmeņa domēns

Citi otrā līmeņa domēni:

* com.tr
* gen.tr;
* org.tr;
* biz.tr;
* info.tr;
* av.tr;
* dr.tr;
* pol.tr;
* bel.tr;
* mil.tr;
* tsk.tr;
* bbs.tr;
* k12.tr;
* edu.tr;
* name.tr;
* net.tr;
* gov.tr;
* web.tr;
* tel.tr;
* tv.tr.

## Ārējās saites
* IANA .tr whois informācija 
* nic.tr - Domēna vārdu reģistrators 
* .COM.TR, .ORG.TR domēni pēc IP adreses
2009. gada Apes novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Apes novads|Apes novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Apes novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 3 kandidātu saraksti, kas veidoti no 45 kandidātiem. Apes novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Apes novadā vēlēšanas notika 4 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts Mēs - savam novadam (75,98%), bet novada domē iekļuva arī pārējie divi saraksti. Apes novada domes vēlēšanās piedalījās 1 763 vēlētāji jeb 52,58% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīga bija 1 761, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 722 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Viļānu novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Viļānu novads|Viļānu novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Viļānu novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 122 kandidātiem. Viļānu novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Viļānu novadā vēlēšanas notika 5 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (31,5%), bet kopā novada domē iekļuva 6 no 7 sarakstiem. Viļānu novada domes vēlēšanās piedalījās 3287 vēlētāji jeb 58,40% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 3276, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 3187 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
IKP deflators

**Iekšzemes kopprodukta deflators** atspoguļo vidējās cenu izmaiņas visos tautsaimniecības sektoros kopā. Šis rādītājs tiek bieži lietots citu makroekonomisko rādītāju indeksēšanai, un daudzos gadījumos aprēķiniem var izvēlēties vai nu patēriņa cenu inflācijas rādītāju, vai iekšzemes kopprodukta deflatoru. Iekšzemes kopprodukta deflators ir piemērots jaukta tipa izmaksu projektiem dažādās nozarēs, kā arī tas ir atbilstošs rādītājs, lai diskontētu sagaidāmās finanšu plūsmas no uzņēmējdarbības. Izmaksu un ieguvumu analīzē mikrolīmenī šis rādītājs izmantojams aprēķinos par pakalpojumiem.

IKP deflators ir piemērots jaukta tipa izmaksu projektiem dažādās nozarēs, it īpaši, ja šie projekti ir ilgtermiņa un attiecas uz dažādu sektoru izmaksām un ieņēmumiem. Piemēram, infrastruktūras projekti vai enerģētikas nozares investīcijas bieži ietver dažādus izmaksu komponentus, kas mainās atkarībā no vispārējās ekonomiskās situācijas. IKP deflators šādos gadījumos nodrošina stabilu pamatu cenu izmaiņu novērtējumam ilgtermiņā.

Tas ir arī atbilstošs rādītājs, lai diskontētu sagaidāmās finanšu plūsmas no uzņēmējdarbības, īpaši ilgtermiņa biznesa plānošanā un investīciju projektu novērtēšanā. Tā kā IKP deflators aptver visas tautsaimniecības nozares, tas sniedz labāku priekšstatu par nākotnes cenu līmeņa izmaiņām, kas var ietekmēt gan izmaksas, gan ieņēmumus.

Izmaksu un ieguvumu analīzē mikrolīmenī šis rādītājs izmantojams aprēķinos par pakalpojumiem, preču ražošanu un dažādu investīciju projektu efektivitātes novērtēšanu, ļaujot ņemt vērā cenu svārstības un to ietekmi uz paredzamajām izmaksām un ieguvumiem. Tas nodrošina plašāku un precīzāku priekšstatu nekā tikai patēriņa cenu indeksa izmantošana, kas vairāk koncentrējas uz mājsaimniecību izdevumiem.

## Ārējā saite
* http://stats.oecd.org/Index.aspx?QueryId=14744  *OECD* IKP deflatora statistika  

## Ārējās saites
Deflācija

**Deflācija** (no  — 'saspiesties', 'samazināties') ir naudas vērtības pieaugums un preču un pakalpojumu vispārēja cenu līmeņa pazemināšanās. Ekonomikā ar deflāciju saprot tiešu pretstatu inflācijai.

Deflācija izraisa saimniecības kritumu, jo cenu krituma dēļ cilvēki izvēlas nevis ieguldīt naudu (neinvestēt un nepirkt), bet gan to krāt, lai pēc kāda laika (pēc dažiem gadiem) iztērētu šo naudu izdevīgāk, tāpēc, ka tad cenas būs jau krietni zemākas. Tādējādi stipri samazinās pieprasījums, kas vēl vairāk stimulē cenu kritumu uz precēm un arī preču ražošanas samazināšanos tāpēc, ka pieprasījums ir pārāk mazs. Tādā veidā notiek saimniecības lejupslīde.

Tāpat deflācija parasti izraisa salīdzinoši lielu un pieaugošu bezdarba līmeni, kas vēl vairāk negatīvi ietekmē saimniecību.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Biflācija
* Inflācija

## Ārējās saites
* ''Encyclopaedia Britannica'' ieraksts 
* Par deflāciju, tās cēloņiem un ietekmi (*makroekonomika.lv* ieraksts)
2009. gada Ādažu novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Ādažu novads (2006—2021)|Ādažu novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Ādažu novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 70 kandidātiem. Ādažu novadā vēlēšanas notika 1 iecirknī.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Rīgas apriņķa novadu apvienība (65,19%), bet kopā novada domē iekļuva 4 no 7 sarakstiem. Ādažu novada domes vēlēšanās piedalījās 3 591 vēlētājs jeb 57,36% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 3 582, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 3 519 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
Džons Gransfelds

**Džons Gransfelds** (*John Mace Grunsfeld*, dzimis ) ir ASV fiziķis, bijušais *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* kosmonauts.

Gransfelda pirmais kosmiskais lidojums notika 1995. gada martā misijā *[[STS-67]]/Astro-2*, kuras laikā tika veikti novērojumi ar ultravioleto teleskopu. 
Otro lidojumu viņš veica 1997. gada janvārī misijā *[[STS-81]]*, kuras laikā *Atlantis* veica lidojumu uz Krievijas orbitālo staciju *[[Mir (orbitālā stacija)|Mir]]*.
Trešo lidojumu viņš veica 1999. gada martā misijā *[[STS-103]]*, kuras laikā tika veikti Habla teleskopa remonta un apkopes darbi.
Ceturto lidojumu viņš veica 2002. gada martā Habla teleskopa remonta misijā *[[STS-109]]*.
Piekto lidojumu viņš veica 2009. gada maijā Habla teleskopa remonta misijā *[[STS-125]]*.

Džons Gransfelds atstāja *NASA* 2009. gada decembrī. Pēc tam viņš Baltimorā pildīja Kosmosa teleskopa zinātnes institūta (*Space Telescope Science Institute*) direktora vietnieka amatu.
2012. gadā Gransfelds atgriezās *NASA*, kļūstot par aģentūras zinātnes misiju direktorāta vadītāju. 2016. gada 5. aprīlī viņš paziņoja, ka 30. aprīlī atstās *NASA*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Spacefacts biography of John M. Grunsfeld
* NASA bio of Grunsfeld
* NYTimes profile
2009. gada Beverīnas novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Beverīnas novads|Beverīnas novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Beverīnas novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 5 kandidātu saraksti, kas veidoti no 71 kandidāta. Beverīnas novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Beverīnas novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Kaugurieši" (37,54%), bet novada domē iekļuva arī pārējie 4 saraksti. Beverīnas novada domes vēlēšanās piedalījās 1510 vēlētāji jeb 55,7% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 1505, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1474 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Burtnieku novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Burtnieku novads|Burtnieku novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Burtnieku novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 6 kandidātu saraksti, kas veidoti no 100 kandidātiem. Burtnieku novadā vēlēšanas notika 6 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Tautas partija (35,84%), bet novada domē iekļuva arī pārējie 5 saraksti. Burtnieku novada domes vēlēšanās piedalījās 3 215 vēlētāji jeb 49,99% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 3 209, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 3 151 vēlētājs.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Carnikavas novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Carnikavas novads|Carnikavas novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Carnikavas novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 4 kandidātu saraksti, kas veidoti no 58 kandidātiem. Carnikavas novadā vēlēšanas notika 1 iecirknī.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Tēvzemei un Brīvībai/LNNK (46,01%), bet kopā novada domē iekļuva 3 no 4 sarakstiem. Carnikavas novada domes vēlēšanās piedalījās 2 537 vēlētāji jeb 59,05% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2 519, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 469 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
Abbey Road (nozīmju atdalīšana)

***Abbey Road*** var būt:

* *[[Abbey Road]]*, grupas *[[The Beatles]]* 1969. gada albums;
* *[[Abbey Road Studios]]*, ierakstu studija Londonā.
Let It Be (albums)

**Let It Be** ir divpadsmitais un pēdējais grupas *[[The Beatles]]* studijas albums. Tas tika izdots , neilgi pēc grupa paziņoja par darbības pārtraukšanu. Tā kā albums tika lielākoties ierakstīts 1969. gada sākumā, daži fani un eksperti uzskata, ka Let It Be ir bītlu priekšpēdējais albums, bet mazliet agrāk izdotais Abbey Road - pēdējais. Šis albums ir skaņas celiņš dokumentālajai filmai par grupu, Let It Be. 2003. gadā tika izdots albums Let It Be... Naked, kurā nav iekļauti producenta Fila Spektora labojumi dziesmu skanējumā.

## Dziesmu saraksts
Let It Be

**Let It Be** var būt:
* grupas *[[The Beatles]]* 1970. gada albums;
* grupas *[[The Beatles]]* 1970. gada filma;
* grupas *[[The Beatles]]* 1970. gada dziesma;
Jānis Pīnups

**Jānis Pīnups** (, dzimis , miris ) bija cilvēks, kuru Sarkanās armijas iebrukuma laikā Latvijā 1944. gadā pretlikumīgi   mobilizēja Sarkanajā armijā, no kuras viņš dezertēja un vairāk nekā piecdesmit gadus slēpās Pelēču pagasta mežā Latgalē un legalizējās tikai 1995. gada 9. maijā, kad viņam bija jau septiņdesmit gadi. Viņu dēvēja par pēdējo "Otrā pasaules kara mežabrāli Latvijā", lai gan bruņotā cīņā pret padomju režīmu viņš nepiedalījās.

## Dzīvesgājums
Pēc Latgales okupācijas 1944. gada augustā iebrucēji Pīnupu iesauca armijā un nosūtīja uz fronti. Kaujas laikā pie Madlienas viņu kontuzēja, kad viņš atmodās, tad pamanīja, ka kaujas laukā neviena vairs nav palicis, tad viņš nolēma bēgt un atgriezās vecāku mājās 1944. gada 7. oktobrī.

No tā brīža viņš vairāk nekā piecdesmit gadu slēpās no varas iestādēm un svešām acīm. Par viņa eksistenci bija zināms tikai viņa brāļiem un māsai. Sākotnēji viņš dzīvoja mežā, bet, uznākot aukstākam laikam, iekārtoja sev slepenu zemnīcu pie radu saimniecības. 1950. gados viņa radinieki uzcēla jaunu māju un vecā kļuva neapdzīvota. Tā kļuva par Jāņa Pīnupa jauno patvērumu brīžos, kad vajadzēja noslēpties no svešiem skatieniem. Dienas laikā viņš radu mājas pagalmā ienāca tikai tad, kad kaimiņi viņu nevarēja ieraudzīt. Saviem brāļiem viņš palīdzēja lauku darbos, kā arī gādāja sēnes un ogas no meža. To viņš darīja tikai nakts tumsā. Viņa patvērums bija vairāki bunkuri mežā.

Vienreiz nejauši iemaldījies pagasta centrā viņš sastapa autobusu pieturā vīru, kurš teica, ka pazīstot viņu, bet nevarot atcerēties vārdu. Toreiz Pīnups uzreiz aizbēga no tās vietas. Šis gadījums viņu darīja uzmanīgu, jo viņš bija pārliecināts, ka pēc ceturtdaļgadsimta viņu neviens vairs neatcerēsies. 1980. gados, kad Jānis bija izmežģījis potīti, viņš pat devās pēc ārsta palīdzības uz rajona centru ar izdomātu uzvārdu.

Pēdējos divdesmit gados viņš slēpās īpaši uzmanīgi. Sevišķi grūti palika slēpties, kad nomira visi viņa brāļi un bija palikusi vienīgi viņa māsa Veronika. Bet viņš nevarēja palīdzēt pat viņai, jo vienreiz kaimiņi bija interesējušies, kas tas par vīrieti, kurš nāk pie viņas. Uzzinājis, ka Latvija ir atjaunojusi savu valstiskumu 1991. gadā, Pīnups tomēr nesteidzās atklāt savu esamību, jo zināja, ka Krievijas karaspēks vēl joprojām atrodas valstī. Tikai pēc pusgada, kad tas bija pametis Latviju, viņš 1995. gada 9. maijā, nojauca savus meža bunkurus, septiņdesmit gadu vecumā, vērsās Pelēču pagasta policijas iecirknī, lai pavēstītu, ka viņš ir piecdesmit gadus slēpies vietējos mežos no varas iestādēm.

Pēc iznākšanas no meža viņam atjaunoja Latvijas pilsonību un pasi. Viņš dzīvoja kopā ar savu māsu, kurai nebija ģimenes. Ilgāku laiku viņam maksāja sociālo pabalstu 25 latu apmērā, jo Labklājības ministrija uzskatīja, ka viņam nepienākas pensija, bet vēlāk šis jautājums tika atrisināts. 2007. gadā viņš nomira astoņdesmit divu gadu vecumā.

Jāņa Pīnupa dzīvesstāsts ir izmantots par materiālu Jāņa Baloža dramaturģijā Latvijas Nacionālā teātra izrādei "Mežainis" (režisors Valters Sīlis).

## Piezīmes un atsauces
Mylagaulidae

***Mylagaulidae*** ir izmirusi vāverveidīgo apakškārtas (*Sciuromorpha*) dzimta, kas neogēnā apdzīvoja Ziemeļameriku un Ķīnu. Senākais atrastais *Mylagaulidae* pārstāvis ir *[[Trilaccogaulus montanensis]]*, kas dzīvoja oligocēna beigās, pirms 29 miljoniem gadu, bet jaunākais — *[[Ceratogaulus hatcheri]]*, kas dzīvoja pleistocēna sākumā, pirms 5 miljoniem gadu.

## Sistemātika
dzimta: ***Mylagaulidae***
*apakšdzimta: *Mesogaulinae*
**ģints: *[[Mesogaulus]]* 
*apakšdzimta: *Mylagaulinae*
**ģints: *[[Alphagaulus]]* 
**ģints: *[[Ceratogaulus]]* 
**ģints: *[[Hesperogaulus]]*
**ģints: *[[Mylagaulus]]*
**ģints: *[[Pterogaulus]]*
**ģints: *[[Umbogaulus]]*
*apakšdzimta: *Promylagaulinae*
**ģints: *[[Crucimys]]*
**ģints: *[[Promylagaulus]]*
**ģints: *[[Simpligaulus]]*
**ģints: *[[Trilaccogaulus]]*
**incertae sedis*
**ģints: *[[Galbreathia]]*

## Atsauces
Vikivārdnīca

thumb|200px|Vikivārnīcas logo.
**Vikivārdnīca** () ir brīva papildināma daudzvalodu vārdnīca, kura izveidota uz *[[wiki]]* bāzes. Tas ir viens no *[[Wikimedia Foundation]]* projektiem.

Šajā vārdnīcā tiek iekļauta gramatika, tulkojumi un vārdu pārveidojumi. Tajā var atrast arī informāciju par vārdu cilmi (etimoloģiju), fonētiskajām īpašībām un citām lietām.

## Ārējās saites
*
Augusts Sabe

thumb|Sabem veltīts piemiņas akmens viņa nāves vietā
**Augusts Sabe** (; dzimis 1909. gada 1. septembrī, miris 1978. gada 27. vai 28. septembrī) bija viens no pēdējiem izdzīvojušajiem igauņu mežabrāļiem, kas slēpās Igaunijas mežos un cīnījās pret Igaunijas padomju okupāciju.

1978. gadā, kad Sabem bija 69 gadi, viņu Veru pagasta ziemeļos atklāja divi par makšķerniekiem uzdevušies VDK aģenti. Kad aģenti mēģināja viņu apcietināt, Sabe ielēca upē un, iespiedies zem iegrimuša baļķa, noslīcinājās vai noslīka (pēc citas versijas — nošauts).
Maikls Massimino

**Maikls Massimino** (*Michael James Massimino*, dzimis ) ir NASA kosmonauts.

Massimino pirmais kosmiskais lidojums notika 2002. gada martā misijā STS-109, kuras laikā tika veikts Habla teleskopa remonts. Massimino veica divas iziešanas kosmosā ar kopējo ilgumu 14 stundas 46 minūtes.
Otro lidojumu viņš veica 2009. gada maijā Habla teleskopa remonta misijā STS-125.

## Ārējās saites
* Spacefacts biography of Michael J. Massimino
* Twitter account
Abhāzijas ģerbonis

**Abhāzijas Republikas valsts ģerbonis** apstiprināts 1992. gada 23. jūlijā ar Abhāzijas Augstākās padomes lēmumu par neatkarību no Gruzijas.

Ģerbonis ir ar zelta joslu apjozts skaldīts balti zaļš vairogs, kura centrā attēlots zelta jātnieks, lidojot uz brīnumzirga Araša un raidot bultu zvaigznēs. Vairoga apakšējā daļā novietota astoņstaru zelta zvaigzne. Vairoga augšējos stūros simetriski novietotas vēl divas mazākas astoņstaru zelta zvaigznes.

Ģerboņa sižets saistīts ar abhāzu "Nartu eposu". Zaļā krāsa simbolizē jaunību un dzīvību, baltā — garīgumu. Lielā astoņstaru zvaigzne ir atjaunošanas zīme. Mazās zvaigznes simbolizē divu kultūras pasauļu — austrumu un rietumu — vienotību.

## Skatīt arī
* Abhāzijas karogs

## Atsauces
* Valsts simboli
Augstākie zirnekļi

**Augstākie zirnekļi** () ir zirnekļu apakškārta; mērenajā klimatiskajā zonā visbiežāk sastopamā zirnekļu grupa. Dzīves ilgums lielākajai daļai ir ap 1 gadu. 

[left|thumb|250px|Labi redzamas mediāli orientētās heliceras. (''[Cheiracanthium punctorium''). ]]
## Morfoloģija

Heliceras ir vairāk attīstītas — to posmi ir vērsti mediālā virzienā, viens pret otru. Šādi vērstas heliceras saucas ar labidognatu uzbūvi, atšķirībā no ortognatām helicerām, kas saliekas no augšas uz leju (piem. tarantuliem). Tas ļauj uzbrukt daudz lielākiem upuriem, un ar ko arī saistās šo zirnekļu samērā mazais izmērs.

## Sistemātika

Augastākos zirnekļus mēdz dalīt divās infrakārtās: Paleocribellatae un Neocribellatae. Paleocribellatae sastāv tikai no vienas dzimtas (Hypochilidae) ar apmēram 10 sugām. Neocribellatae infrakārtā ir ap 32 tūkst. sugu (ap 90 dzimtu).

* apakškārta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta 
** virsdzimta
2009.—2010. gada KHL sezona

**Kontinentālā hokeja līga 2009-10** bija otrā Kontinentālās hokeja līgas sezona, kas sākās . Tajā spēlēja 24 komandas. 21 komanda bija no Krievijas, bet pa vienai bija no Latvijas, Baltkrievijas un Kazahstānas.

Sākot ar 2009.—2010. gada sezonu, līgā Voskresenskas "Himik" kluba vietā spēlēja Jekaterinburgas "Avtomobilist", kura spēlēšana KHL bija paredzēta jau pirms iepriekšējās sezonas, bet toreiz komanda atteicās no dalības finansiālu apsvērumu dēļ.

## Formāts
Sākot ar šo sezonu līgā tika ieviests arī konferenču sadalījums - Rietumu konferencē ietilpa Tarasova un Harlamova divīzija, bet Austrumu konferencē - Černišova un Bobrova divīzija. Attiecīgi, pēc ģeogrāfiskā novietojuma, tika pārdalītas arī divīzijas. Tas, galvenokārt, esot ticis darīts, lai mazinātu komandu izbraukuma spēļu izmaksas.

Regulārās sezonas gaitā katra komanda izspēlēja četras spēles (2 mājās, 2 viesos) ar katru savas divīzijas komandu, kā arī divas spēles (1 mājās, 1 viesos) ar pārējām līgas komandām. Katrs klubs regulārajā sezonā aizvadīja 56 spēles. Izslēgšanas kārtā iekļuva katras konferences astoņas labākās komandas. Pirmajā izslēgšanas kārtā komandas mērosies spēkiem līdz trim uzvarām, bet atlikušajās kārtās tas notiks līdz četrām uzvarām. Uzvarētājkomanda iegūs Gagarina kausu.

## Rezultāti
### Regulārā sezona
SP-spēles, U-uzvaras, Z-zaudējumi, UP-uzvara pagarinājumā, ZP-zaudējumi pagarinājumā, IV-iemestie vārti, IEV-ielaistie vārti, P-ti-punkti
#### Rietumu konference

#### Austrumu konference

#### Labākie spēlētāji
##### Rezultatīvākie spēlētāji

##### Labākie vārtu guvēji

##### Rezultatīvākie aizsargi

##### Labākie vārtsargi*
VSIV - vidēji spēlē ielaistie vārdi

* Starp tiem vārtsargiem, kas spēlējuši vismaz 1000 minūtes.

##### Nedisciplinētākie spēlētāji

### Izslēgšanas kārta

#### Labākie spēlētāji
##### Rezultatīvākie spēlētāji

##### Labākie vārtsargi
VSIV - vidēji spēlē ielaistie vārdi

## Mēneša labākie spēlētāji

## Sezonas apbalvojumi

## Ārējās saites
* Līgas oficiālā mājaslapa
### Atsauces
Macuo Basjo

**Macuo Basjo** (, *Matsuo Bashō*; dzimis , miris ) bija Edo perioda dzejnieks no Japānas. Savas dzīves laikā viņš bija slavens ar saviem darbiem, kas uzrakstīti dzejas žanrā, ko sauc par haiku. Mūsdienās Macuo Basjo ir atzīts par haiku meistaru. Bieži vien viņš tiek saukts vienkārši par **Basjo**.

## Biogrāfija
Macuo Basjo ir dzimis 1644. gadā netālu no Ueno, Igas provincē. Viņa vārds bija Macuo Kinsaku (松尾金作), vēlāk bija zināms kā Macuo Čuemons Munefusa (松尾 忠右衛門 宗房), un tikai tad, kad sāka rakstīt haiku, viņš pieņēma pseidonīmu Basjo. Viņš bija trešais bērns zema ranga samuraja Macuo Edzaemona ģimenē. Tēvs un vecākais brālis viņam iemācīja kaligrāfiju. Jaunībā aizrāvās ar ķīniešu dzejnieku darbiem, piemēram, ar Du Fu darbiem. Macuo Basjo pirmā uzrakstītā haiku ir datēta ar 1662. gadu. No 1664. gada viņš Kioto studēja dzeju. Līdz 1672. gadā viņš dienēja armijā Edo, bet pēc tam kļuva par dzejas skolotāju. 1677. gadā izveidoja haiku dzejas skolu. 1684. gadā sāka ceļot pa Japānu, un ceļojumu laikā guva vēl lielāku iedvesmu haiku rakstīšanai. Šajā laikā viņš uzrakstīja vienu no saviem ievērojamākajiem darbu *[[Oku no Hosomichi]]*, kuru pilnībā pabeidza tikai tad, kad jau trīs gadus bija nodzīvojis mājās. Mājās no ceļojuma pa Japānu atgriezās 1691. gadā. Viņš nomira 1694. gada 28. novembrī no vēdera slimības.

## Ievērojamākie darbi
Macuo Basjo ir sarakstījis ļoti daudz haiku. Starp viņa ievērojamākajiem darbiem ir *[[Oku no Hosomichi]]* (1694), "Ziemas dienas" (*Fuyu no Hi*, 1684), "Pavasaras dienas" (*Haru no Hi*, 1686), "Ogļu maiss" (*Sumidawara*, 1694) un citi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilsons Fitipaldi

**Vilsons Fitipaldi jaunākais** (; dzimis , miris ) bija brazīliešu sacīkšu pilots un *[[Fittipaldi Automotive]]* *[[Formula 1]]* komandas dibinātājs un vadītājs. Savā pilota karjerā Fitipaldi piedalījās 38 *Formula 1* sacīkstēs.

Vilsons Fitipaldi bija divkārtējā *Formula 1* pasaules čempiona Emersona Fitipaldi vecākais brālis un sacīkšu braucēja Kristiana Fitipaldi tēvs.

## Dzīvesgājums
Vilsons Fitipaldi sāka braukt ar kartingiem 1960. gados. 1966. gadā viņš devās uz Eiropu, lai uzsāktu *[[Formula 3]]* karjeru, tomēr tā nebija sekmīga un viņš drīz viņš atgriezās dzimtenē. Pēc brāļa Emersona panākumiem *[[Formula 2 (1953-1984)|Formula 2]]* Vilsons atgriezās Lielbritānijā. Panākumi Lielbritānijas ''Formula 3'' čempionātā ļāva viņam 1971. gadā debitēt Eiropas *Formula 2* čempionātā.

. gadā Vilsons Fitipaldi debitēja *[[Formula 1]]* pasaules čempionātā *[[Brabham]]* komandas sastāvā. Viņš maksāja par vietu šajā komandā. Savā pirmajā *Formula 1* sezonā Vilsons neizcīnīja nevienu punktu, bet viņa brālis Emersons kļuva par pasaules čempionu. Vilsona lielākais panākums bija 3. vieta  – sacīkstē, kas togad noritēja ārpus pasaules čempionāta ieskaites. . gadā Vilsons Fitipaldi izcīnīja trīs punktus, taču pēc aizvadītās sezonas nolēma pievērsties jaunas sacīkšu komandas izveidei.

*[[Fittipaldi Automotive]]* komanda . gadā debitēja *Formula 1* pasaules čempionātā, un Vilsons Fitipaldi sākotnēji bija tās vienīgais braucējs. . gadā komandai pievienojās Emersons Fitipaldi, bet Vilsons atteicās no braukšanas, lai pilnībā pievērstos komandas vadīšanai. Komanda turpināja piedalīties *Formula 1* pasaules čempionātā līdz . gadam.

Karjeras laikā izcīnītie trīs punkti padarīja Vilsonu Fitipaldi par veiksmīgāko pasaules čempiona brāli Formula 1 pasaules čempionātā līdz Ralfa Šūmahera debijai 1997. gadā. Pēc tam, kad Vilsona Fitipaldi dēls Kristians 1992. gada  guva savus pirmos punktus, Fitipaldi kļuva par pirmo tēva un dēla duetu, kas abi ir guvuši punktus F1.

## Nāve
2023. gada 25. decembrī Vilsons Fitipaldi savā 80 gadu jubilejā aizrijās ar ēdienu, un viņa sirds apstājās. Viņš tika reanimēts un aizvests uz slimnīcu. Viņš nomira Sanpaulu 2024. gada 23. februārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Četri gadalaiki

"**Četri gadalaiki**" ()  ir viens no ievērojamākajiem un pazīstamākajiem Antonio Vivaldi skaņdarbiem (1723). Tas ir četru vijoļkoncertu cikls: "Pavasaris", "Vasara", "Rudens" un "Ziema". Katrā no šiem koncertiem ir trīs daļas: ātra, lēna un dzīva, kustīga noslēgumdaļa (fināls).

## Daļu izkārtojums

## Soneti
Katrai koncertu cikla daļai, iespējams, pats Antonio Vivaldi veltījis nelielus sonetus. 

"PAVASARIS"

*<u>Allegro</u>*

Pavasaris ir klāt,

ar svinīgu dziesmu to putni sveic,

un mutuļojošus strautus

tikmēr noglāsta maigas vēsmas.

Pavasara vēstneši – pērkona negaisi, izpletuši melno apmetni pār debesīm, dārd un zibeņo.

Tad tie noklust,

un putniņi atsāk savas valdzinošās dziesmas.

*<u>Largo</u>*

Uz ziediem klātas pļavas,

lapām un zālei maigi sanot,

guļ kazu gans,

un tā uzticamais suns tam blakus.

*<u>Allegro</u>*

Svinīgi skanot zemnieku dūdām,

zem mirdzošā pavasara debesu baldahīna

dejo nimfas un gani.

"VASARA"

*<u>Allegro non molto</u>*

Zem dedzinošās Saules

nežēlīgā karstuma

cilvēks un ganāmpulks pagurst,

pīnijas izkalst.

Atskan dzeguzes balss,

un sadzirdamas maigās ūbeles un žubītes dziesmas.

Siltas vēsmas gaisā virmo,

bet draudīgi ziemeļu vēji spēji nopūš tās malā:

gans nobijies raud,

nojauzdams spēcīgu vētru un postījumus, kurus tā nesīs.

*<u>Adagio e piano. Presto e forte.</u>*

Viņa nogurušās rokas un kājas atmostas no snauda,

zibšņu un dārdoņas izbiedētas.

Mušas un odi 

apdulluši dūc.

*<u>Presto</u>*

Ak, vai,

viņa sliktākās nojausmas

izrādījušās pareizas:

debesis zibeņo un dārd, milzīga krusa lejup krīt,

kapājot lepni augošo labību.

"RUDENS"

*Allegro*

Ar dziesmām un dejām

zemnieki cildina

bagātīgi ievākto ražu,

dzēriens no Bakha kausa līst aumaļām,

un daudzi svinības noslēdz, iemiegot.

*<u>Adagio molto</u>*

Pamazām dziesmas un dejas izsīkst,

spirdzinošās vēsmas patīkami ieaijā saldā miegā visus pēc kārtas.

*Allegro*

Rītausmā parādās mednieki,

ragu skaņas, saucieni un suņi par gatavību medībām liecina.

Upuris, iztramdīts, mūk,

viņi tam seko.

Lielā saucienu un suņu trokšņa pārbiedēts, jau ievainots,

dzīvnieks cīnās pretī,

bet nomocīts mirst.

"ZIEMA"

*<u>Allegro non molto</u>*

Nosalis un trīcošs stindzinoši auksto vēju dzenātā sniegā,

skraida turp un atpakaļ,

piesitot ledainās kājas

un klabinot zobus no sīvā sala.

*<u>Largo</u>*

Atpūsties mierīgiem un apmierinātiem

pie kamīna,

kamēr lērumu ārā palikušos samērcē lietus.

*<u>Allegro</u>*

No bailēm paslīdēt un nokrist,

soļot pa ledu lēni un piesardzīgi.

Straujš pagrieziens: kāja slīd,

kritiens zemē!

No jauna piecelties un steigties,

kamēr ielūzt ledus.

Jūt izskrejam ziemeļu vējus

pat caur māju cieši aizvērtām durvīm -

tā ir ziema, kas prieku mums nes!

*Latviskojums: K. un D.Īvāni*
Džērsijas ģerbonis

**Džērsijas ģerbonis** ir sarkans vairogs ar trim zelta lauvām (tradicionāli sauktām par leopardiem). Ģerbonis veidots no zīmoga, ko Džērsijas beilifam 1279. gadā piešķīris Anglijas karalis Edvards I. 1907. gadā Eduards VII deva tiesības lietot salas ģerboni. Kopš 1981. gada ģerbonis tiek attēlots arī Džērsijas karogā.

Ģerbonis ar trim lauvām sarkanā ir ļoti līdzīgs Normandijas, Gērnsijas un Anglijas ģerboņiem.

## Ārējās saites
Velēnu podzolētā augsne

**Velēnu podzolētā augsne** - viens no augšņu apakštipiem. Podzolēšanās procesā izveidojies īpatnējs augsnes profils ar izskalošanās (podzola) un ieskalošanās (iluviālo) horizontu. Velēnu vidēji un stipri podzolētās augsnēs zem neliela trūdvielu akumulācijas horizonta izveidots gaiši pelēks, barības vielām nabadzīgs podzola horizonts, kam seko brūni sarkanīgs iluviālais horizonts. Smilts augšņu profili ir biezāki nekā augsnēm uz pārējiem cilmiežiem, ar labāk izteiktiem horizontiem. Nereti iluviālajā horizontā sastopams ortšteins un iluviālais humuss. Mālainu augšņu profili ir īsāki un vājāk diferencēti nekā smilts augšņu profili. Tā kā liela daļa Latvijas augšņu cilmiežu ir karbonātiski, tad arī podzolēto augšņu profilos dažādos dziļumos (dziļāk par 60 cm) atkarībā no izskalošanās pakāpes atrodas karbonāti. Latvijā velēnu podzolētās augsnes aizņem 45,8% no valsts teritorijas. Sevišķi daudz podzolēto augšņu Latvijā ir Gulbenes, Rēzeknes, Saldus un Cēsu novadā (vairāk par 80% no attiecīgo novadu teritorijas). 

Podzolēto augšņu agronomiskās īpašības ir sliktas: skāba reakcija, nedaudz humusa, trūdvielu akumulācijas horizonts plāns, pa lielākai daļai bezstruktūras, tajā ir maz augiem uzņemamo barības vielu.

## Velēnu vāji podzolētā augsne
**Velēnu vāji podzolētajās augsnēs** dominē velēnu veidošanās process. Šīs augsnes aizņem 14,4% no Latvijas teritorijas. Tās ir labi vai vidēji iekultivētas. Augšņu reakcija ir vāji skāba, samērā labi izveidots trūdvielu horizonts, zem kura manāmas podzola horizonta pazīmes, tām seko vāji izteikts iluviālais horizonts. Virsējā horizontā ir 2 - 4% trūdvielu. Šo augšņu agronomiskās īpašības lielā mērā nosaka cilmieža mehāniskais sastāvs, trūdvielu horizonta biezums un trūdvielu daudzums tajā. Pie labākajām Latvijas augsnēm pieder vāji podzolētās smilšmāla un mālsmilts augsnes, kas labos agrotehniskos apstākļos var dot augstas lauksaimniecības kultūraugu ražas. Visvairāk šādu augšņu ir Valmieras, Cēsu, Madonas un Tukuma rajonā (23 - 30% attiecīgo rajonu kopplatības).

## Velēnu vidēji podzolētā augsne
**Velēnu vidēji podzolētās augsnes** aizņem samērā lielas platības, kas nesenā pagātnē apgūtas lauksaimniecībā, bet vairāk raksturīgas mežiem. Augsnes skābas, apmaiņas bāzēm nepiesātinātas, trūdvielu akumulācijas un podzola horizonti apmēram vienādā biezumā, trūdvielu maz (1,5 - 3%), maz arī augiem uzņemamo barības vielu. Dabiskā stāvoklī velēnu vidēji podzolētās augsnes neapmierina lauksaimniecības kultūraugu prasības. Skābās reakcijas ietekmē augsnē parādās kustīgais alumīnijs, fosforskābe saistās grūti šķīstošos savienojumos, augsnē maz baktēriju. Nelielais trūdvielu daudzums negatīvi ietekmē arī augsnes siltuma un mitruma režīmu. Radikālākais šo augšņu ražības celšanas līdzeklis ir kaļķošana.

## Velēnu stipri podzolētā augsne
**Velēnu stipri podzolētās augsnēs** izskalošanās process noris vēl intensīvāk nekā velēnu vidēji podzolētajās augsnēs. Augsnes ļoti skābas, podzola horizonts dziļām mēlēm iestiepjas blīvā iluviālajā horizontā, kurā ir daudz ortšteina un iluviālā humusa. Šīs augsnes ir grūti iekultivējamas, lauksaimniecībā izmantotas maz, vairāk sastopamas mežos.
Apvij rokas (albums)

**Apvij Rokas** ir grupas Turaidas roze albums kasetes formā, kas tika izdots deviņdesmito gadu vidū. Izdevējs - "Laula" (LACC-005). Albumā ir apkopotas populārākās un visvairāk zināmās Turaidas rozes dziesmas, kas ierakstītas laika posmā starp 1986. un 1988. gadu. Kasetes ierakstam tika izmantoti audioieraksti no Imanta Kalniņa personīgās audio kolekcijas.

## Dziesmu saraksts

# Svētku Diena (vārdi Im.Kalniņš)
# Balāde Par Tevi Mākoņos (v. C.Dinere)
# Notikums (v. I.Auziņš)
# Uz Nakti Atkal Durvis Vaļā (v. O.Gūtmanis)
# Veltījums Pusnaktī (v. M.Čaklais)
# Nesteidzini (v. O.Gūtmanis)
# Kas Dzīvo Tanī Pusē (v. Viks)
# Kas Jūs Esat? (v. O.Gūtmanis)
# Upei Pāri (v. P.Zirnītis)
# Mežā (v. S.Naidu)
# Trubadūrs (v. K.Skujenieks)
# Apvij rokas (v. L.Līvena)
# Rīt Varbūt (v. M.Zālīte)
# Kā akmens (v. L.Līvena)

;Piezīmes

* Visu kompozīciju autors ir Imants Kalniņš.

* Olga Rajecka (vokāls - 1, 2, 3, 4, 5, 8, 9, 10, 12)
* Uģis Roze (vokāls - 6, 7, 8, 11)
*Mārīte Veisberga (vokāls - 13, 14)
Daina Taimiņa

thumb|right|200px|Daina Taimiņa

**Daina Taimiņa** (dzimusi  Rīgā, Latvijā) ir latviešu matemātiķe, matemātikas vēsturniece un māksliniece, kas strādā Kornela Universitātē un ir slavena ar saviem tamborētajiem hiperboliskās plaknes modeļiem.

## Dzīvesgājums
Mācījās Rīgas 1. vidusskolā, 1977. gadā viņa ar izcilību absolvēja Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultāti un ieguva maģistra grādu. 1990. gadā viņa ieguva zinātņu kandidāta grādu Baltkrievijas Nacionālajā Zinātņu akadēmijā, izstrādājot disertāciju ar nosaukumu "Dažāda veida automātu un Tjūringa mašīnu uzvedība bezgalīgiem vārdiem" (*"Behavior of Different Types of Automata and Turing Machines on Infinite Words"*).
1992. gadā Daina Taimiņa Latvijas Universitātē ieguva doktora grādu matemātikā profesora Rūsiņa Mārtiņa Freivalda vadībā.
Kopš 1996. gada viņa strādā Kornela Universitātē.

## Grāmatas

* .
* .
* .

## Ārējās saites

* Dainas Taimiņas pašreizējā un vecā mājas lapa Kornela Universitātē.
* Daina Taimina, Ingrida Henina, Mathematics in Latvia Through the Centuries.
* Profesore Daina Taimiņa lasīs lekciju “Kad locījumi pārtop varietātēs?” (2009. gada 4. augustā), Diena.lv.
* Līga Ozoliņa, Košs un spurains - Latvijā top koraļļrifs (2009. gada 24. martā), patti.lv.
* Koraļļu rifi, musturs.lv.
**Video**
* Nākotnes parks, Kāpēc Daina Taimiņa tamborē hiperboliskās plaknes?  (2009. gada 11. februārī).
* Margaret Wertheim on the beautiful math of coral, TED talks (video pieejams arī YouTube).
**Audio**
* Raidījums "Monopola viesi", intervija ar Dainu Taimiņu, Latvijas Radio 1 (2006. gada 26. jūlijā 17:10), Latvijas Radio arhīvs.
Velēnu karbonātu augsne

thumbnail|235px|Velēnu karbonātu augsne
**Velēnu karbonātu augsne** ir viens no augšņu tipiem. Šīm augsnēm ir laba dabiskā auglība, labas fiziskās īpašības. Podzolēšanās process šajās augsnēs neattīstās, jo kalcijs un magnijs neitralizē krēnskābes, kas rodas, sadaloties augu atliekām. Šajās augsnēs labi aug tādi prasīgi lauksaimniecības kultūraugi kā cukurbietes un ziemas kvieši. Augšņu reakcija ir neitrāla, trūdvielu horizonta biezums 20–30 cm, trūdvielu daudzums — līdz 5%.

Reljefa pazeminājumos un līdzenumos, kur ir slikti noteces apstākļi, izveidojušās purvainās (velēnu gleja un glejotās, podzolētās gleja un glejotās) un purvu augsnes, kuru virskārtā krājas trūdvielas vai kūdra, bet dziļākie horizonti glejoti.

Latvijā vienlaidu platībās velēnu karbonātu augsnes visvairāk sastopamas Dobeles (37% novada kopplatības) un Bauskas (28%) rajonā. 

## Atsauces
Velēnu gleja augsne

thumbnail|235px|Velēnu gleja augsne
**Velēnu gleja augsne** ir viens no augšņu tipiem. Tās veidojušās uz karbonātu cilmiežiem palielināta mitruma daudzuma ietekmē. Šīm augsnēm raksturīgs labi izveidots, biezs trūdvielu akumulācijas horizonts, nereti virskārtā ir līdz 30 cm biezs kūdras slānis. Augsnes reakcija vāji skāba līdz neitrāla. Podzolēšanās nav novērojama, bet raksturīgs glejošanās process, kā rezultātā radušies gleja plankumi vai viendabīgs zilganzaļš horizonts. Augsnēs uz mālainiem cilmiežiem gleja horizonts ir blīvs, ūdens mazcaurlaidīgs. Pēc šo augšņu mitruma noregulēšanas nepieciešams aktivizēt mikroorganismu darbību un apgādāt augsnes ar kālija un fosfora savienojumiem.

Latvijā velēnu gleja un glejotās augsnes sastopamas Zemgales līdzenuma reljefa pazeminājumos, tās veido augšņu kompleksus ar velēnu karbonātu augsnēm. Daudz velēnu gleja augšņu ir arī bijušajos Valmieras (ap 20% rajona kopplatības), Rīgas (24%), Talsu (29%) rajonā.

## Atsauces
Podzolētā gleja augsne

**Podzolētā gleja augsne** ir viens no augšņu tipiem. Šīs augsnes radušās seklu, skābu pamatūdeņu ietekmē. Visbiežāk šīs augsnes veidojušās uz bezkarbonātu cilmiežiem, kur karbonāti izskaloti lielā dziļumā. Nereti podzolēto augšņu mazcaurlaidīgais, blīvais izuviālais horizonts veicinājis ūdens sastrēguma rašanos un glejošanās procesa attīstību. Šo augšņu virskārta ir trūdvielām bagātāka nekā podzolētajās augsnēs, bet augsnes skābas, to profilos daudz augiem kaitīgu neoksidētu un reducētu savienojumu. Lai radītu augu augšanai un attīstībai labvēlīgus apstākļus, pēc nosusināšanas šīs augsnes jākaļķo, jāapgādā ar augu barības vielām, jāaktivizē augsnes baktēriju darbība, jārada irdena, pietiekami dziļa aramkārta.

## Atsauces
Purva augsne

**Purva augsne** ir viens no augšņu tipiem. Purvu augsnes veidojušās, pārpurvojoties sauszemei vai aizaugot ūdensbaseiniem. Šajās augsnēs kūdras slānis ir biezāks par 30 cm. Atkarībā no kūdras veidošanās apstākļiem purvu augsnes iedala trīs grupās.

* **Zemā purva augsnes** sastopamas reljefa zemākās vietās, kur saplūst ar minerālvielām bagāti ūdeņi. Zemo purvu kūdra veidojusies, pārkūdrojoties lakstaugu atliekām, tāpēc tajā ir daudz pelnvielu (5—8%), slāpekļa (1,2—3,75%) un kalcija, reakcija no skābas līdz sārmainai. Zemā purva augsnes aizņem apmēram 1/3 Latvijas purvu kopplatības. Pēc šo augšņu nosusināšanas un iekultivēšanas iespējams iegūt vērtīgas lauksaimniecībā izmantojamo zemju platības.

* **Pārejas purva augsnes** veidojas no zemā purva augsnēm, ja pasliktinās augu uzturvielu režīms, lakstaugu vietā sāk augt spilves un sūnas. Pārejas purvu kūdra ir skābāka, tajā nav kalcija. Pēc nosusināšanas šīs augsnes jākaļķo.

* **Augstā purva augsnes** veidojas, pārkūdrojoties galvenokārt sfagnu sūnām. Kūdra maz sadalījusies, sarkanbrūna, ļoti skāba, tajā maz pelnvielu (1%) un slāpekļa (0,8—1,2%), tāpēc augstā purva augsnes maz piemērotas iekultivēšanai. Šo purvu kūdra izmantojama pakaišiem un arī kā kurināmais.
Kultūraugsne

**Kultūraugsne** ir viens no augšņu tipiem. Tās izveidojušās, iekultivējot dažādu tipu minerālaugsnes un kūdras augsnes. Trūdvielu akumulācijas horizonts ir biezāks par 25 cm, un tam nav krasas robežas ar sekojošiem horizontiem. Augsnes reakcija tuva neitrālai vai neitrāla. Nereti notiek sekundāra karbonātu augsnes uzkrāšanās augsnes virsējā horizontā. Šīm augsnēm ir laba struktūra, līdz ar to labs ūdens un gaisa režīms. Strauja mineralizācijas procesa rezultātā samazinājies kūdras slāņa biezums un mainījies tā raksturs. Kultūraugsnes sastopamas nelielās platībās sen apdzīvotu vietu tuvumā, piemājas dārzos, augļu un sakņu dārzos.

## Atsauces
Erodētā augsne

**Erodētā augsne** ir viens no augšņu tipiem. Ūdens, vēja un cilvēka darbības rezultātā augsnes masas pārvietošanās pa paugura nogāzēm uz leju novērojama tīrumos, bet gandrīz nemaz tā nav novērojama mežos, kur arī stāvās nogāzes nereti saglabājies normāls velēnu vidēji vai stipri podzolēto augšņu profils. Tīrumos denudācijas rezultātā augsnes profils saīsināts, samērā bieži virsotnēs un stāvās nogāzēs atsedzas karbonātiem bagāti cilmieži, uz kuriem veidojas sekundāras velēnu karbonātu augsnes, kur maz trūdvielu (0,4–1,5%). Trūdvielu horizonta biezums lielākoties ir tāds pats kā aršanas dziļums, trūdvielu daudzums atkarīgs no augsnes mēslošanas un apstrādāšanas kvalitātes. Nogāžu apakšējā daļā krājas denudācijas produkti, veidojot pauguru pakājēs noaru kāpes. Pēc šo kāpju augstuma var relatīvi spriest par attiecīgā paugura kultivēšanas ilgumu. Augšņu īpašības paugurainēs mainās likumsakarīgi pa nogāzi uz leju: nogāzes lejasdaļā podzolēšanās process vienmēr izpaužas spilgtāk, palielinās augsnes skābums, līdz ar to samazinās augiem uzņemamo fosfora savienojumu daudzums, palielinās trūdvielu horizonta biezums, kas sasniedz pat 1,5–2 m. Starppauguru ieplakās savukārt izveidojušās purvainās un purvu augsnes. Pauguraiņu augšņu uzlabošanas pasākumi atkarībā no augšņu īpašībām jāveic diferencēti — pauguru erodētās augsnes pastiprināti jāmēslo ar organiskajiem mēslošanas līdzekļiem, turpretī pauguru pakājes jākaļķo.

Latvijā šo augšņu kopas veido Latvijas morēnu pauguraiņu augšņu segu.

## Atsauces
Zelta nūja

**Zelta nūja** ir hokeja apbalvojums, kuru pēc katras sezonas beigām pasniedz Kontinentālās hokeja līgas sezonas vērtīgākajam spēlētājam. Balva tiek pasniegta kopš 1993. gada, kad to ieviesa iknedēļas laikraksts *[[Hockey (žurnāls)|Hockey]]*. Vien kopš 2009. gada (KHL izveides) to pasniedz līgas vadība.

## Balvas ieguvēji

### Pirms Kontinentālās hokeja līgas izveides

## Atsauces
Alekseja Čerepanova balva

**Alekseja Čerepanova balva** ir hokeja apbalvojums, kuru pēc katras sezonas beigām pasniedz Kontinentālās hokeja līgas sezonas labākajam jaunajam spēlētājam. Tā nosaukta Alekseja Čerepanova vārdā, kurš 2008. gada 13. oktobrī iepriekš neapzinātas sirds slimības dēļ spēles laikā pēkšņi mira.

Balvu tās pirmajās pasniegšanas reizēs varēja iegūt spēlētāji, kas ir Krievijas pilsoņi un kas nav sasnieguši 26 gadu vecumu. 2018.—19. gada sezonā balvai tika nominēts arī latviešu uzbrucējs Mārtiņš Dzierkals.

## Balvas ieguvēji

### Labākā jaunā spēlētāja balvas ieguvēji
Iļja Proskurjakovs

**Iļja Proskurjakovs** (; dzimis 1987. gada 21. februārī Surgutā) ir krievu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2020) Proskurjakovs spēlē Kontinentālās hokeja līgas klubā Rīgas "Dinamo".

## Spēlētāja karjera
Pirmo spēli "Metallurg" rindās Proskurjakovs aizvadīja jau 2004.—05. sezonā. 2006.—07. sezonā klubs izcīnīja Krievijas Superlīgas čempiones titulu, taču Proskurjakovs visas sezonas gaitā laukumā tā arī nebija devies. 2008.—09. sezonā, kas bija pirmā KHL sezona, viņš izcīnīja Alekseja Čerepanova balvu, kā līgas labākais jaunais spēlētājs. 2009.—10. sezonā Proskurjakovs tika atzīts par līgas septembra labāko vārtsargu. Ja 2009.—10. sezonā Proskurjakovs bija "Metallurg" pamatvārtsargs, spējot izkonkurēt Vasiliju Košečkinu, 2010.—11. sezonā pamatvārtsarga pienākumus komandā pildīja Georgijs Gelašvili.

Īsi pirms 2010.—11. sezonas transfēru logas aizvēršanas Proskurjakovs tika aizmainīts uz Maskavas CSKA vienību. 2011.—12. gada sezonu vārtsargs aizvadīja Čeļabinskas "Traktor" rindās, taču tad atgriezās CSKA. 2013.—14. gada sezonā dalīja spēles laiku vārtos ar Rastislavu Staņu, taču nākamās sezonas ievadā tika aizmainīts uz Vladivostokas "Admiral". 2015. gada maijā tika aizmainīts jau uz Ņižņijnovgorodas "Torpedo", tās rindās aizvadot nākamās divas sezonas.

## Atsauces

## Ārējās saites
FK Daugava Rīga 2009. gada sezonā

**2008-09 sezona** ir FK Daugava Rīga 3. sezona, kā pusprofesionālam klubam. Un 1. sezona LMT Virslīgā, kā arī 5. sezona, kā futbola klubam.

## Komandas sastāvs
*Uz 2009. gada 30. maiju:*

 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Transfēri 2008/2009
;Pievienojušies klubam

;Pametuši klubu

## Statistika

## Futbola spēles LMT Virslīgā


350px
Aleksejs Čerepanovs

**Aleksejs Čerepanovs** (; dzimis  Altaja novadā, Krievijā, miris  Čehovā) bija krievu hokejists, labās malas uzbrucējs, kurš 2008. gada 13. oktobrī sirds slimības dēļ spēles laikā gāja bojā. Čerepanovs tobrīd jau trešo sezonu spēlēja Omskas "Avangard", kura izbraukuma spēlē tikās ar Čehovas "Vitjaz".

Viņu uzskatīja par ļoti potenciālu spēlētāju, 2007. gada NHL draftā viņu ar kopējo septiņpadsmito numuru izvēlējās Ņujorkas "Rangers". Viņš arī bija spēlējis Krievijas junioru izlasēs - 2007. gada Pasaules čempionātā U-18 jauniešiem viņš izcīnīja čempionu titulu, septiņās spēlēs atzīmējoties ar astoņiem rezultativitātes punktiem. Tajā pašā gadā viņš spēlēja arī Pasaules čempionātā junioriem, izcīnot sudraba medaļas, bet 2008. gada Pasaules čempionātā junioriem viņš izcīnīja bronzu.

Viņa vārdā nosaukta Alekseja Čerepanova balva, kuru pasniedz katras sezonas Kontinentālās hokeja līgas labākajam jaunajam spēlētājam.

## Karjeras statistika
### Klubu statistika

### Izlases statistika