Krīzes vadības centrs

**Krīzes vadības centrs** (KVC) ir Latvijas Republikas Ministru prezidenta funkcionālā pārraudzībā esoša struktūrvienība Valsts kancelejas sastāvā, kura Ministru prezidenta uzdevumā nodrošina krīzes vadības pasākumu plānošanu, sagatavošanu un īstenošanu.

Krīzes vadības centrs no 2025. gada 1. jūlija pārņēma Krīzes vadības padomes sekretariāta funkcijas, un tā uzdevums ir sagatavot lēmumu pieņemšanai vajadzīgos dokumentus, kā arī koordinēt civilo krīžu pārvaldībā iesaistīto institūciju darbu un krīzes komunikāciju.

Līdz ar Krīzes vadības centra izveidošanu krīzes vadībai Latvijā nepieciešamos stratēģiskos lēmumus pieņem jaunā formātā — Ministru kabineta krīzes vadības sēdē. Militāras krīzes gadījumā Krīzes vadības centrs koordinē civilā un militārā sektora sadarbību, lai nodrošinātu sabiedrības funkcionēšanu krīzes apstākļos. Krīzes vadības centrs nepārtraukti atrodas paaugstinātas gatavības režīmā un nepieciešamības gadījumā saskaņā ar Ministru kabineta lēmumu ir gatavs pārņemt pārnozaru krīzes vadību. Krīzes vadības centrs sadarbojas ar ministrijām un pašvaldībām, palīdzot iestādēm uzlabot savus krīzes pārvaldības procesus, kā arī dažādu institūciju sadarbības spējas.
thumb|Centra vadītājs Arvis Zīle

## Vadība
Ministru kabinets 2025. gada 22. jūlijā iecelšanai Krīzes vadības centra vadītāja amatā apstiprināja Arvja Zīles kandidatūru. Saskaņā ar Valsts civildienesta likumu pēc apstiprināšanas Ministru kabinetā arī Krīzes vadības centra vadītāju amatā ieceļ Ministru prezidents. A. Zīle amatā stājās 2025. gada 15. augustā.

A. Zīle ir Nacionālo bruņoto spēku virsnieks, kurš vairāk nekā 25 gadus dienējis gan Latvijā, gan starptautiskajās misijās Afganistānā, Kosovā un NATO štābos. Viņš ieņēmis vadošus amatus NBS struktūrās, tostarp komandējis Zemessardzes bataljonu. Pirms stāšanās Krīzes vadības centra vadītāja amatā A. Zīle bija NBS Apvienotā štāba Operacionālās grupas Operatīvās plānošanas departamenta Vadības grupas departamenta priekšnieka vietnieks. A. Zīlem ir gan militārā, gan civilā augstākā izglītība, un viņš apbalvots par nopelniem militārajā dienestā un starptautiskajā sadarbībā.

## Nepieciešamība un tapšana
Lai visaptveroši stiprinātu gatavību dažāda veida riskiem un apdraudējumiem — no dabas katastrofām līdz hibrīddraudiem un militāriem uzbrukumiem, Latvijā īstenoja krīzes vadības sistēmas reorganizāciju un 2025. gada 1. jūlijā darbu uzsāka Krīzes vadības centrs.

Priekšnoteikums tam ir Saeimā 2025. gada 29. maijā pieņemtie grozījumi Nacionālās drošības likumā, Ministru kabineta iekārtas likumā, likumā “Par ārkārtējo stāvokli un izņēmuma situāciju” un Valsts civildienesta likumā.

### Tapšana

* 2023 — Valsts pārvaldes Modernizācijas plānā ietverta nepieciešamība uzlabot civilo krīžu pārvaldību
* 2024 — Iekšlietu ministrija definē Krīzes vadības centra izveides risinājumu
* 2024 — Valdība pieņem lēmumu Krīzes valdības centru veidot tiešā Ministru prezidenta pakļautībā, iekļaujot to Valsts kancelejas sastāvā, piešķirot resursus
* 2025 — Ministru kabinets apstiprina grozījumus Nacionālās drošības likumā, likumā “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli”, Ministru kabineta iekārtas likumā un Valsts civildienesta likumā. Grozījumi paredz krīzes vadības sistēmas reorganizāciju, nosakot, ka turpmāk par civilo krīžu pārvaldību un iestāžu sadarbības koordinēšanu atbildīgs būs Krīzes vadības centrs.
* 2025 — Saeima galīgajā lasījumā atbalsta izmaiņas šajos likumos
* 2025 — 1. jūlijā darbu sāk Krīzes vadības centrs

## Atsauces