Zentenes muiža

**Zentenes muižas kungu māja** () ir klasicisma stilā celta ēka, kas atrodas Zentenes ciemā, Tukuma novadā, Latvijā.

## Vēsture
1540. gadā Livonijas ordeņa mestrs izlēņoja muižu Lamiņu kungam Hermanim Butlaram. 
Vēlāk muiža atradusies gan Brigenu, gan Ostenzakenu īpašumā, bet kopš 1804. gada tā bija Līvenu dzimtas īpašumā. 
Tagadējā Zentenes muižas kungu māja celta ap 1850. gadu Berlīnes skolas vēlīnā klasicisma stilā ar firstu Līvenu ģerboni dārza fasādes portika frontonā. Pirmā pasaules kara laikā 1917. gada martā Zentenes muižā it kā uzturējies Vācijas ķeizariskās ģimenes loceklis princis Joahims. Kurzemes un Zemgales hercogistes atjaunošanas plānošanas laikā 1917. gada rudenī pēc firstu Līvenu ielūguma muižas pilī ciemojās Oberosta virspavēlniecības nozīmētais eksperts Marburgas Universitātes profesors Johans Breds (*Johann Victor Bredt*, 1879—1940), kas vēlāk rakstīja: "Vēl varēja saprast, ko agrākos laikos nozīmēja vācu dižciltīgā ģimene ar lauku īpašumu Kurzemē. Tā bija lieliskākā kungu dzīve pasaulē. Mēs braukājām pa skaistu mežu, dejojām vakaros un runājāmies par karu."
Muižu pēc 1920. gada zemes reformas atsavināja īpašniekiem un 1923. gadā tās zemi sadalīja, Līvenu īpašumā atstāja Ķeņģu mājas un dažas pils telpas. 1939. gadā, pārdevusi atlikušo īpašumu, pēdējā pils īpašniece Konstance fon Līvena ar meitu Zigrīdu izceļoja uz Vāciju.

Kopš 1938. gada ēkā atradās Zentenes pamatskola. 1988.—1991. gados pilī notika remonta un restaurēšanas darbi, kuru laikā atjaunoja centrālo zāli.
Skolēnu skaita samazināšanās dēļ 2009. gada 1. septembrī skolu slēdza. 2011. gadā Zentenes muižas pili izsolīja par 131 tūkstoti latu. Par Zentenes pils jauno īpašnieku kļuva Krievijas miljonārs Sergejs Bestuževs, kurš vēlējās ēkā iekārtot savu ģimenes māju. Pirkuma līgumā bija noteikts, ka "īpašnieks trīs gadu laikā no īpašuma iegādes dienas veic ieguldījumus īpašuma tehniskā stāvokļa uzlabošanā un atjaunošanā par kopējo ieguldījumu summu, kas nav mazāka par diviem miljoniem eiro (1,4 miljoniem latu), ievērojot Valsts Kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas prasības", tomēr tas netika izdarīts.
Pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā Bestuževs ēku pārdeva SIA *Senten Palace*, kuras īpašnieks Jānis Dubinskis plānoja ēkā iekārtot viesnīcu un restorānu, bet apkārtnes mežā izveidot dabas takas.

## Apbūve
Kungu mājas priekšā veidots regulārs parādes pagalms un tālāk — dārzs, ko ieskāva akmens mūra žogs ar vārtiem piebraucamā ceļa sākumā. Sākotnēji uz zemākajiem, centrālo un sānu daļas savienojošiem korpusiem bijusi terase. Ēkā saglabājusies neorenesanses stila interjeru dekoratīvā apdare — zālē plastiskā griestu apdare, kolonas, koka kāpnes uz otro stāvu, krāsnis. 
Muižas centra saimniecības pagalma apbūvi veidoja stallis, kalpu māja un klēts. Pils parkā aug 15 svešzemju sugas koki un krūmu stādījumi. Starp parka kokiem aug arī Latvijas resnākā īve, kuras stumbra apkārtmērs ir 2,35 metri.


Zentenes muižas kungu māja ap 1850.jpg|Zentenes muižas kungu māja neilgi pēc uzcelšanas (V. Z. Štafenhāgens, ap 1850).
Zentenes muižas kungu māja 1918.jpg|Zentenes muižas kungu māja (1918)
Zentenes muižas interjers pirms 1914.jpg|Muižas zāles interjers (pirms 1914)
Zentenes muižas iekārtojums pirms 1914.jpg|Mēbeles un gleznas
Zentenes muižas interjers.jpg|Mēbeles
Zentenes muižas biljarda telpa pirms 1914.jpg|Biljarda telpa


## Atsauces