open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hentai

[thumb|150px|Vārds "hentai", kas uzrakstīts izmantojot [kandži hieroglifus]]
**Hentai** (, *burtiski — perverts* ) ir Rietumu pasaules apzīmējums japāņu animācijai (anime) un komiksiem (manga), kuros kā pamatelements ir pornogrāfiskās ainas. Anime un manga, kurās kā pamatelements ir  erotiskās ainas rietumu pasaulē sauc par ečī. Šī žanra izveide balstās un specifisko japāņu kultūru attiecībā pret estētiku un seksualitāti. Japānā vārda "hentai" vietā lai apzīmētu tiek izmantoti citi termini, piemēram, .

## Ārējās saites
Niuiešu valoda

**Niuiešu valoda** (niuiešu: *ko e vagahau Niuē*) ir polinēziešu valoda, kas pieder malajiešu-polinēziešu apakšgrupai. Tā ir cieši saistīta ar tongiešu valodu. Tā ir tuva arī citām polinēziešu valodām, piemēram: samoāņu, maoru un havajiešu valodām.

## Vēsture
Tāpat kā daudzām citām Okeānijas tautu valodām, rakstība Niuē tika ieviesta ar reliģijas palīdzību, šajā gadījumā ar Samoa kristiešiem. Tas ir novedis pie Samoa ietekmes morfoloģijā, gramatikā un īpaši izrunā. Piemēram, skaņu /ŋ/ raksta kā **g**, atšķirībā no Tongas, kur to raksta kā **ng**.

## Dialekti
Niuiešu valodai ir divi dialekti. Motu dialektā runā salas ziemeļos, bet Tafiti dialektā runā salas dienvidos. Atšķirības starp dialektiem ir vienkāršas, piemēram: *hafule/afule, aloka/haloka, nai/nei*.

## Skaitļi
Skaitļu nosaukumi niuiešu valodā ir šādi:

1 taha

2 ua

3 tolu

4 fā*

5 lima

6 ono

7 fita

8 valu

9 hiva

10 hogofulu

100 taha e teau

1000 taha e afe

Piezīme: Skaitli 4 var saukt divos veidos: fa un fā.
Akropole

[thumbnail|235px|[Atēnu akropole ir viena no slavenākajām akropolēm]]
**Akropole** ( — ‘augšējā pilsēta’) ir citadele Senās Grieķijas pilsētās. Tā parasti kalpoja par patvērumu kara laikā. Akropolēs parasti atradās arī tempļi un skulptūras, kas veltīti dažādiem dieviem. Visslavenākā akropole viennozīmīgi ir Atēnu akropole, kas ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Mazāk nozīmīgas akropoles ir atrodamas daudzās sengrieķu pilsētās.

## Ārējās saites
Edmunds Jansons

**Edmunds Jansons** (dzimis  Saldū) ir animācijas filmu režisors un mākslinieks.

## Biogrāfija
No 1987. līdz 1990. gadam mācījās Poligrāfijas mākslas arodvidusskolā. Pēc animatoru kursu beigšanas no 1992. līdz 2001. gadam strādājis studijā "Dauka" par animatoru, piedalījies seriāla "Fantadroms" veidošanā. Darbs animācijas režijā sākās ar filmu "Haikas" 1995.gadā. 2001. gadā beidzis Latvijas Kultūras akadēmijas TV režijas kursu. 2002. gadā E. Jansons beidzis VGIK (Valsts kinematogrāfijas institūta) animācijas režijas kursu ar filmu "Šķērrocis". 2007. gadā E. Jansona filma "Čiža acīm" saņēma balvu "Lielais Kristaps" kā labākā animācijas filma. 2011. gada 21. janvārī mākslinieks kļuva par 15. Tallinas grafikas triennāles Grand Prix ieguvēju. Tā paša gada jūlijā filma "Pavasaris Vārnu ielā" (2009) tika apbalvota Seulas animācijas filmu festivālā. E. Jansona režisētā animācijas filma "Lupatiņi" 2012. gadā apbalvota Čikāgas bērnu filmu festivālā. E. Jansons divreiz saņēmis Jāņa Baltvilka balvu par labākajām bērnu grāmatu ilustrācijām — 2009. un 2013. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Profils vietnē makslinieki.lv
Inga Žolude

**Inga Žolude** (dzimusi 1984. gada 9. augustā Rīgā) ir latviešu prozaiķe.

## Biogrāfija
I. Žolude Latvijas Universitātes Moderno valodu fakultātē ieguvusi bakalaura (2006) un maģistra grādu (2008). Ar Fulbraita stipendiju papildinājusies Dienvidilinoisas universitātē ASV (2008.-2009.). Studējusi LU doktorantūrā, ieguvusi filoloģijas doktores grādu, aizstāvot disertāciju “Grēksūdzes dzeja amerikāņu un latviešu literatūrā” (2015).

Publicē prozu kopš 2002. gada. Prozas konkursos apbalvoti viņas stāsti "Netīrā veļa" un "Dzīvokļa jautājums". 2010. gadā šie stāsti apkopoti viņas pirmajā stāstu krājumā "Mierinājums Ādama kokam". Par šo grāmatu viņa saņēmusi 2011. gada Eiropas Savienības balvu literatūrā. Šīs grāmatas stāsti tulkoti citās valodās, 2017. gadā stāstu krājums izdots poļu un ungāru valodās.

Romāna "Sarkanie bērni" manuskripts 2011. gadā saņēmis 2. godalgu Latvijas Rakstnieku savienības un R. Gerkena romānu konkursā, tas nominēts Literatūras gada balvai kā viens no labākajiem gada prozas darbiem.

Vairākkārt piedalījusies festivālā "Prozas lasījumi", 2013. gadā saņemot galveno balvu par stāstu "Rakstnieku nams". 2015. gadā iznāk otrs stāstu krājums "Stāsti", kurā apkopoti septiņi garstāsti. Grāmata nominēta Literatūras gada balvai nominācijā "Labākais prozas darbs".

2018. gada oktobrī iznāk romāns "Materia botanica", kas rakstīts kā romāna "Silta zeme" turpinājums.

## Bibliogrāfija
### Proza
* *Silta zeme* [romāns]. Rīga: Dienas grāmata, 2008.
* *Mierinājums Ādama kokam* [stāstu krājums]. Rīga: Dienas grāmata, 2010.
* *Sarkanie bērni* [romāns]. Rīga: Dienas grāmata, 2012.
* *Santa Biblia* [romāns]. Rīga: Dienas grāmata, 2013.
* *Stāsti* [stāstu krājums]. Rīga: Dienas grāmata, 2015.
* *Materia Botanica* [romāns]. Rīga: Dienas grāmata, 2018.
* *1904. Melanholiskais valsis* [garstāsts]. Rīga: Dienas grāmata, 2018.
* *Pirmo reizi uz Zemes* [bērniem]. Rīga: Liels un mazs, 2020.
* *Vendenes lotospuķe* [romāns; sērija "Es esmu..."]. Rīga: Dienas grāmata, 2021.

### Citās valodās
* *Ukojenie dla drzewa Adama* ["Mierinājums Ādama kokam"; poļu valodā], tulk. Dans Lubinskis. Wydawnictwo KEW, 2017.
* *Legyen vigasz* ["Mierinājums Ādama kokam"; ungāru valodā], tulk. Laczházi Aranka, 2017. 
* *Toka e ngrothe* ["Silta zeme", albāņu valodā]. [Maķedonija]: Shkupi, 2020.

## Atsauces
Sleitarānu upīte

**Sleitarānu upīte** ir 9 kilometrus gara upe, kas iztek no Linaites pūra, un, tekot ziemeļaustrumu virzienā, pie Sleitarāniem ietek Daugavā.

Sleitarānu upīte tek pa mežainu apvidu Dignājas pagasta rietumu un ziemeļu daļā.
Sami Kapanens

**Sami Kapanens** (; dzimis 1973. gada 14. jūnijā) ir bijušais somu hokejists, kreisās malas uzbrucējs, ilggadējs Somijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2025) Kapanens ir SM līgas kluba Lahti "Pelicans" galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Kapanens sāka jau 1990.—91. gada sezonā, kad, būdams 17 gadus vecs, aizvadīja 14 spēles SM līgas kluba Kuopio "KalPa" rindās. Kluba junioru sistēmā hokejists jau bija aizvadījis vairākas sezonas. "KalPa" rindās uzbrucējs nostiprinājās jau nākamajā sezonā, tā rindās spēlējot līdz pat 1994. gada vasarai, kad pievienojās Helsinku HIFK. HIFK hokejists aizvadīja vienu sezonu, taču tad pārcēlās uz Ziemeļameriku.

1995.—96. gada sezonu Kapanens uzsāka NHL kluba Hārtfordas "Whalers" sastāvā, sezonas gaitā gan tās rindās aizvadot vien 35 spēles. Pēc 1996.—97. gada sezonas "Whalers" franšīze kopā ar Kapanenu pārcēlās uz Karolīnas "Hurricanes", kuras rindās uzbrucējam izdevās visbeidzot nostiprināties NHL. 2001.—02. gada sezona izvērtās par rezultatīvāko Kapanena NHL karjerā, tajā gūstot 42 vārtus un atzīmējoties ar kopumā 69 rezultativitātes punktiem. 2001.—02. gada sezonā "Hurricanes" izdevās sasniegt Stenlija kausa finālu, tajā gan zaudējot Detroitas "Red Wings".

2002.—03. gada sezonas otrajā pusē Kapanens tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers". 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā uzbrucējs spēlēja Kuopio "KalPa" sastāvā, taču tad atgriezās "Flyers".

2008. gada vasarā hokejists paziņoja par savu atgriešanos Somijā. Pēc 2009.—10. gada sezonas Kapanens paziņoja par spēlētāja karjeras beigšanu, taču vien gadu vēlāk atgriezās "KalPa" rindās kā spēlētājs.

## Ārējās saites
Spiču grāvis

**Spiču grāvis** ir 8 kilometrus gara Daugavas kreisā krasta pieteka Jēkabpils novada Dignājas un Zasas pagastos. Iztek no Ašņavēru purva, netālu no ietekas Daugavā pie Rinduļu mājām šķērso dīķi, ietek Daugavā pie Krastaspicēm. Upe visā garumā regulēta, gultne iztaisnota. Upi šķērso autoceļi V824 Vandāni—Zasa un V783 Jēkabpils—Dunava.

## Atsauces
Kems Faulers

**Kemerons Metjū Faulers** (; dzimis ) ir amerikāņu hokejists, aizsargs. Kopš 2024. gada Faulers spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Sentluisas "Blues" rindās.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Faulers sāka 2010.—11. gada sezonā NHL kluba Anahaimas "Ducks" rindās. 2012. gada vasarā pagarināja līgumu ar "Ducks" uz nākamajiem pieciem gadiem. 2012.—13. gada NHL lokauta laikā spēlēja *[[Hockeyallsvenskan|Allsvenskan]]* klubā *[[Södertälje SK]]*, taču tad atgriezās "Ducks".

2024. gada 14. decembrī Faulers tika aizmainīts uz Sentluisas "Blues" komandu apmaiņā pret jauno spēlētāju Džeremiju Biakabutuku un otrās kārtas izvēli 2027. gada NHL draftā.  Faulers atstāja "Ducks" komandu kā otrais visilgāk spēlējušais spēlētājs Anahaimā, kā arī visu laiku komandas līderis gūto vārtu, rezultatīvo piespēļu un aizsarga savākto punktu ziņā.

ASV hokeja izlases rindās spēlējis 2011. un 2012. gada Pasaules čempionātos.
## Atsauces

## Ārējās saites
Filips Fošbergs

**Filips Fošbergs** (; dzimis 1994. gada 13. augustā) ir zviedru hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2025) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Našvilas "Predators" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Fošbergs sāka 2010.—11. gada sezonā, kad debitēja Zviedrijas Allsvenskan līgas kluba Leksands IF sastāvā. Jau nākamajā sezonā viņš komandas sastāvā bija nostiprinājies. Pirms 2012.—13. gada sezonas viņš parakstīja trīs gadu līgumu ar Vašingtonas "Capitals", taču tika izīrēts Leksands IF vienībai.

Sezonas otrajā pusē uzbrucējs tika aizmainīts uz Našvilas "Predators", kas, noslēdzoties Fošberga sezonai Zviedrijā, spēlētāju izsauca uz klubu, Fošbergam aizvadot piecas spēles "Predators" rindās. 2014.—15. gada sezonā Fošbergs bija nostiprinājies "Predators" rindās, kļūstot par vienu no komandas vadošajiem uzbrucējiem. 2014.—15., 2015.—16. un 2017.—18. gadu sezonās bija komandas rezultatīvākais spēlētājs.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā kļuvis par 2018. gada pasaules čempionu, finālspēlē gūstot uzvaru nesošos vārtus. Spēlējis arī 2016. gada pasaules čempionātā un 2016. gada pasaules kausa izcīņā, arī 2025. gada pasaules čempionātā, kur ar izlasi izcīnīja bronzas medaļu.
## Atsauces

## Ārējās saites
Sališu jūra

**Sališu jūra** () ir Klusajam okeānam piederīga malas jūra tā ziemeļaustrumos Ziemeļamerikas piekrastē. Apvieno starpsalu un piekrastes akvatorijas starp Vankūveras salas austrumu un dienvidu piekrasti un kontinentu. Iekļauj Huana de Fukas šaurumu, Džordžijas šaurumu, Pjūdžitsaunda līci, kā arī vairākus citus mazākus starpsalu šaurumus un līčus. Jūras rietumu robeža ir līnija starp Fleteri ragu Olimpika pussalā un Karmanas ragu Vankūveras salā. Kopējā platība ap . Sališu jūras krastā atrodas Kanādas province Britu Kolumbija un ASV Vašingtonas pavalsts. Lielākās pilsētas krastos ir Sietla, Takoma un Bremertona ASV un Vankūvera un Viktorija Kanādā.

Nosaukumu 1988. gadā ieviesis Bilingemas universitātes jūras biologs Berts Vebers, lai ar vienotu nosaukumu aprakstītu visus reģiona ūdeņus. Pats nosaukums veidots asociējot ar krasta sališu indiāņiem, kas izsenis apdzivojuši šīs jūras piekrasti. 2009. gadā nosaukums oficiāli iekļauts ASV un Kanādas ģeogrāfisko nosaukumu reģistros.

## Atsauces
Masetas līcis

**Masetas līcis** () ir liels sālsūdens līcis, kas atrodas Graiema salas, lielākās Haida Gvaī arhipelāga salas, ziemeļos, zemienes vidū. Līcī ietek vairākas upes, no kurām lielākā ir Jakūna, kas būdama tikai aptuveni 55-60 kilometrus gara ir garākā arhipelāga upe. Ar Diksona šaurumu līci savieno 38 kilometrus garais un 750 m līdz 1,5 km platais Masetas šaurums. Portklementsa un Svola ir vienīgās apdzīvotās vietas ezera krastos. Masetas līča baseinā atrodas arī Džaskatlas līcis, kura krastos atrodas Džaskatla. Līcī atrodas vairākas salas, no kurām lielākā ir Kamdisa sala, kas atrodas starp Masetas šaurumu un Masetas līci.

## Atsauces

## Ārējās saites
Firte

**Firte** (, ) ir pilsēta Vācijā, ziemeļu Bavārijā. Firte robežojas ar daudz lielāko Nirnbergu, abu pilsētu centri atrodas 7 kilometru attālumā viena no otra.

Firte, Nirnberga un Erlangene kopā ar dažām mazākām pilsētām veido Centrālo Frankonijas metrapoli, kas ir viena no 23 galvenajiem centriem Bavārijā un viena no 11 metropolēm Vācijā.

2007. gadā pilsēta svinēja savu pirmo tūkstošgadi, pirmo reizi tā ir minēta 1007. gada 1. novembrī. Tūkstošgades jubilejā Vācijas Zinātnes ministrija pasniedza pilsētai Zinātnes pilsētas titulu.
## Ievērojamas personības
Firtē dzimuši vai dzīvojuši:
* Ludvigs Erhards (*Ludwig Erhard*; 1897—1977), vācu ekonomists un politiķis, Vācijas kanclers no 1963. līdz 1966. gadam;
* Henrijs Kisindžers (*Henry Kissinger*; 1923—2023), ebreju izcelsmes ASV diplomāts un 1973. gada Nobela miera prēmijas laureāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dziedāšana

[thumbnail|200px|Amerikāņu dziedātājs [Harijs Belafonte 1954. gadā]]
**Dziedāšana** ir muzikālu skaņu radīšanas māksla ar balsi, kurai, atšķirībā no runāšanas, ir raksturīga tonalitāte un ritms. Cilvēkus, kas dzied, sauc par dziedātājiem jeb vokālistiem. Dziedāt var dziesmas, ārijas un rečitatīvus. Ja dziesmai vārdus nezina, tad parasti dziedāt gribētājs dungo. Dziedāt var gan ar mūzikas instrumentu pavadījumu, gan bez tā. Dziedāt var gan vienatnē (solists), gan arī vairāku cilvēku kompānijā, piemēram, duetā, korī, ansamblī vai mūzikas grupā.

## Skatīt arī
* Dziedātājs
Ernests Pole

**Ernests Pole** (1872-1914) bija viens no pirmajiem latviešu profesionālajiem arhitektiem. Viņš kopā ar Eiženu Laubi projektējis Rīgas Latviešu biedrības nama pārbūvi 1908. gadā. Rīgā pēc viņa projektiem uzceltas 37 daudzstāvu mūra dzīvojamās ēkas, no tām ievērojamākā ir bijusī Rīgas IV Savstarpējās kredītsabiedrības bankas ēka Brīvības ielā 38 (uz Elizabetes ielas stūra). 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1872. gada 8. oktobrī Lutriņu pagasta Birznieku māju saimnieka ģimenē. Mācījās Saldus privātskolā un Kuldīgas divklasīgajā ministrijas skolā. Turpināja mācības Baltijas skolotāju seminārā Kuldīgā (1888-1892), kur izcēlies ar kaligrāfa un zīmētāja dotībām. 1891. gadā sarīkoja pirmo teātra izrādi savā dzimtajā Lutriņu pagastā.
No 1892. līdz 1901. gadam strādāja par skolotāju Liepājā, kur nodarbojās arī ar ērģeļspēli. 

1901. gadā kā eksterns beidza Ārensburgas ģimnāziju Sāmsalā un studēja Novoaleksandrijas Lauksaimniecības un mežkopības institūtā (1901-1903). Studijas turpināja Rīgas Politehniskā institūta arhitektūras nodaļā (1904-1908), ko beidza ar arhitekta grādu.  Praktizējās arhitekta Konstantīna Pēkšēna būvniecības birojā.

1910. gadā kopā ar K. Pēkšēnu projektēja J. Ozoliņa namu Brīvības ielā 88 (uz Matīsa ielas stūra) un Smilšu ielā 10. Pēc E. Poles projektiem celta Piekto Vispārējo Dziesmu svētku koka svētku ēka, Rīgas Savstarpējās kredītsabiedrības nams Brīvības bulvāra un Elizabetes ielas stūrī, Rīgas Amatnieku krājaizdevu kases nams Krišjāņa Barona un Elizabetes ielas stūrī (vēlāk Latvijas Nacionālās bibliotēkas galvenā ēka), nams Elizabetes un Pulkveža Brieža ielu stūrī.

Miris Rīgā 1914. gada 25. februārī, apbedīts Meža kapos.

## Projektētās ēkas
Lielākā daļa ēku ieturētas neoklasicisma formās, dažas arī nacionālā romantisma un citu racionālistisko jūgendstila novirzienu stilistikā. Pazīstamākais no Ernesta Poles projektētajiem namiem ir Rīgas Latviešu biedrības nams Merķeļa ielā 13 (1909), ko viņš projektēja kopā ar citu pazīstamu latviešu arhitektu Eiženu Laubi.

Citas projektētās ēkas:

* Brīvības iela 38 (Rīgas IV Savstarpējās kredītsabiedrības bankas ēka)
* Brīvības iela 88
* Smilšu iela 10

## Attēli

Riga, Vidus 4 (2) 2014-03-13.jpg|Vidus iela 4
RigaStrelnieku1.jpg|Strēlnieku iela 1
RigaBrivibas38.jpg|Brīvības iela 38
Rīga, Brīvības iela 88.jpg|Brīvības iela 88
Brīvības iela - panoramio (24).jpg|Brīvības iela 88
Corner Building On Elizabeta (262449007).jpeg|Kr. Barona iela 14, bijusī bankas un LNB ēka.


## Ārējās saites
* Rīgas Jūgendstila centrs

## Atsauces
Artūrs Cimermanis

**Artūrs Cimermanis** (1886—1969) bija latviešu filmu mākslinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Edmistes pagastā dzirnavieka ģimenē. Mācījās Vecsalacas draudzes skolā, pēc tam Limbažu pilsētas skolā.  
Līdz 1910. gadam mācījās Štiglica Centrālās tehniskās skolas teātra dekorāciju klasē Pēterburgā. Strādāja par Jaunā Rīgas teātra, Rīgas Latviešu teātra un Interimteātra dekoratoru.
Pirmā pasaules kara sākumā 1914. gadā iesaukts Krievijas impērijas armijā, dienēja dzelzceļa bataljonā Rumānijas un Galīcijas frontēs. 

Pēc kara beigām no 1921. līdz 1938. gadam bija Nacionālā teātra dekorators.
Filmu «Laiku viesulī», «Zvejnieka dēls», «Aizsprosts» mākslinieks. 

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju.
1950. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV, miris 1969. gada novembrī Vilistonā (*Williston*) Ohaio štatā.

## Atsauces
Vilis Segliņš

**Vilis Segliņš** (dzimis , miris ) bija latviešu filmu un teātra režisors, scenārists, aktieris.

## Biogrāfija
Dzimis kalēja ģimenē. 1901. gadā sācis aktiera karjeru, no 1904. gada režisors Jaunajā Rīgas teātrī. No 1914. līdz 1920. gadam bijis aktieris Krievijas teātros, piedalījis filmās. Latvijas pirmās aktierfilmas "Es karā aiziedams" scenārists un režisors. Piedalījās a/s "Latvju Filma" darbā, kopā ar Pjotru Čardiņinu vadīja sabiedrības aktieru kursus, tēloja a/s "Latvju Filma" uzņemtajās lentēs. Filmas "Kaķīša dzirnavas" scenārists un režisors. No 1929. līdz 1940. gadam Kuldīgas teātra režisors. Pēc Otrā pasaules kara teātra režisors un kultūras namu vadītājs Madonā un Jēkabpilī.

Apglabāts Meža kapos Rīgā.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Izstāde V. Segliņa piemiņai 
* filmas.lv profils
Aleksandrs Rusteiķis

**Aleksandrs Rusteiķis** (dzimis , miris ) bija Latvijas filmu režisors un aktieris.

## Biogrāfija
Dzimis Rīgā. Mācījies A. Suvorina teātra skolā Sanktpēterburgā. 1914. gadā angažēts Maskavas Dailes teātrī. Filmējies galvenajā lomā krievu filmā "Bēglis" (1914, režisors A. Volkovs). No 1918. līdz 1922. gadam dzīvojis Taškentā, kur izveidoja un vadīja teātra studiju. 1922. gadā kopā ar ģimeni devās uz Lietuvu. Bijis Lietuvas Valsts operas teātra režisors Kauņā.

No 1924. gada dzīvojis Latvijā, režisors Rīgas Krievu kamerteātrī un Krievu drāmas teātrī. 1925. gadā piedalījies vairākās epizodiskās lomās Francijas filmā "Mihails Strogovs".
Pasniedzis aktiera meistarību kinomākslas studijās "Stars", "Sfinkss", "Latkino". 

Filmu "Par tēvu zemi", "Lāčplēsis", "Daugava", "Dzimtene sauc", "Aizsprosts" u.c. režisors. Pēc Otrā pasaules kara fotogrāfs Jūrmalā. Apglabāts Vecdubultu kapos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aleksandrs Rusteiķis
* Aleksandrs Rusteiķis filmas.lv
Jānis Sīlis (kinooperators)

**Jānis Sīlis** (dzimis , miris ) bija latviešu filmu operators.

## Biogrāfija
Bijis Pirmā pasaules kara dalībnieks, nonācis vācu gūstā. No 1919. līdz 1920. gadam studējis grafiku Leipcigas Vizuālās mākslas akadēmijā. Strādājis filmu nozarē Leipcigā.  atgriezās Latvijā.  sāka strādāt A. Cālīša Kino- foto tirdzniecības namā par Skolu filmas nodaļas vadītāju, bija A. Cālīša producētās filmu hronikas un kultūrfilmu operators. Žurnālu "Fotogrāfijas Mēnešraksts" (1921- 1922) un "Attēls" (1927- 1928) redaktors, arī rakstu par kino autors. Filmu "Par tēvu zemi", "Lāčplēsis", "Daugava", "Dzimtene sauc", "Mūsu pelēkais dārgakmens" u.c. operators. Bijis Sabiedrisko lietu ministrijas Filmu nozares vadītājs. Pēc Otrā pasaules kara trimdā Vācijā, no 1949. gada- ASV, kur strādāja par zobu tehniķi. Apbedīts Vašingtonā.

## Atsauces
Augšstilbs

thumbnail|200px|Vīrieša labās kājas augšstilbs
**Augšstilbs** jeb **ciska** () ir cilvēka kājas daļa, kas atrodas starp iegurni un ceļa locītavu. Augšstilbā atrodas tikai viens kauls — augšstilba kauls. Caur augšstilbu no ķermeņa uz kājas apakšdaļu iet augšstilba artērija, bet atpakaļ nāk augšstilba vēna. Augšstilba muskuļi pēc funkcijas un novietojuma ir iedalāmi trīs grupās: priekšējie, iekšējie un mugurējie muskuļi.

## Skatīt arī
* Augšstilba kauls
Hendersona sala

**Hendersona sala** () ir neapdzīvota koraļļu sala Klusā okeāna dienviddaļā. Šī ir viena no nedaudzajām salām, kuras tikpat kā nav skārusi cilvēka darbība. Salas platība ir 37,3 kvadrātkilometru un atrodas 193 kilometrus no Pitkērnas salas. Uz salas ir dažas pludmales: pārējo krastu aizņem stāvas, 15 metru augstas klintis. Salā nabadzīga augsne un maz dzeramā ūdens, tā nav piemērota lauksaimniecībai.

## Vēsture
Arheoloģiskie pētījumi rāda, ka salu no 9. gadsimta vismaz 600 gadu garumā apdzīvojuši polinēzieši, kas bijuši cieši saistīti ar polinēziešiem netālajā Pitkērnā un Manarevā. Pirmais no eiropiešiem salu 1606. gadā atklāja Spānijas ekspedīcijas kapteinis portugālis Pedru Fernandišs di Keirošs, kas to nodēvēja par *San Juan Bautista*. Vairāk kā 200 gadus vēlāk, 1819. gada 17. janvārī, salu no jauna atklāja Britu Austrumindijas kompānijas kapteinis Džeimss Hendersons ar kuģi *Hercules*. Sešas nedēļas vēlāk, 1819. gada 2. martā, salas krastā nokāpa kuģa *Elizabeth* kapteinis Henrijs Kings, kas atklāja salā jau plīvojam britu karogu. Kuģa komanda ieskrāpēja koka stumbrā kuģa nosaukumu un uz kādu laiku sala bija zināma gan kā Hendersona, gan kā Elizabetes sala.

1902. gadā Hendersona salu, tāpat kā netālās Oeno un Djūsī salas, formāli anektēja Apvienotā Karaliste, bet 1938. gadā neapdzīvotās salas administratīvi pievienoja Pitkērnas kolonijai.

1980. gados amerikāņu uzņēmējs Artūrs Smeilijs Retlifs plānoja salā uzbūvēt rezidenci ar lidlauku. Pitkērnas salas padome viņa nodomu akceptēja, bet pēc vides aktīvistu protestiem britu valdības institūcijas atcēla šo lēmumu un 1988. gadā sala tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
Vilis Jānis Lapenieks

**Vilis Jānis Lapenieks** (dzimis , miris ) bija latviešu filmu kinorežisors, kinoproducents, scenārists un aktieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1908. gadā Liezēres pagastā zemnieka ģimenē. Mācījās Liezēres pamatskolā, Rīgas pilsētas 1. ģimnāzijā, Zeltmata un E. Feldmaņa dramatiskajos kursos.

Bija Ziemeļblāzmas, Ziemeļlatvijas un Nacionālā teātra aktieris. Sabiedrisko lietu ministrijas filmu nozares režisors. Lielākais darbs — filma "Zvejnieka dēls" (1939). Pēc tās pabeigšanas sāka darbu pie filmas "Melanholiskais valsis" par komponista Emīla Dārziņa dzīvi. 
1940. gadā filmēšanu pārtrauca padomju okupācija. Vācu okupācijas laikā Rīgā vadīja Tautas teātri.

1944. gada oktobrī devās bēgļu gaitās uz Vāciju, pēc kara strādāja britu militārās pārvaldes dienestā Rietumvācijā, Blombergā izveidoja Latviešu mākslas centru, turpināja darboties kā filmu režisors, studijā "Rīgas Filma" uzņēma dokumentālo filmu "Kas mēs esam, ko mēs spējam" (1947), aktierfilmu "Kāds, kura nav" (1949).

1952. gadā izceļoja uz ASV, gadu nostrādāja Bahamu Salās, kopš 1953. gada dzīvoja Kalifornijas dienvidos, kur izveidoja savu foto uzņēmumu Holivudā, piedalījās amerikāņu filmās kā aktieris un režisora palīgs, iestudēja izrādes un spēlēja Losandželosas latviešu teātrī. No 1972. līdz 1978. gadam vadīja Amerikas Latviešu apvienības filmu nozari, uzņēmis vairākas filmas par latviešu dzīvi trimdā. 
Sarakstīja autobiogrāfiju "Dullā Daukas piezīmes" (Gauja, 1977).

## Filmas
* "Zvejnieka dēls" (1939), scenārija autors un režisors
* *Who were are?* ("Kas mēs esam un ko mēs spējam", 1947), scenārija autors un režisors
* "Zaļais zelts" (1949–1950), filma par latviešu mežinieku darbu 
* "Kāds, kura nav" (1949), mākslas filma pēc Mārtiņa Zīverta lugas motīviem
* "Mēs – latvieši brīvajā pasaulē" (1972)
* "Tauta tuvumā – tauta tālumā" (1974)
* "Kā es māku, tā es maunu" (1975)
* "Tobago" (1978), filma par latviešu salidojumiem Tobago
* "Latvieši Venecuēlā", dokumentāla filma

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vilis Jānis Lapenieks filmas.lv

* Intervija ar V.Lapenieku 
* Kino muzejs atguvis Lapenieka filmu Kāds, kura nav
Zīda magone

**Zīda magone** (*Papaver rhoeas*) ir viengadīgs magoņu dzimtas ziedaugs. Tā sasniedz 25–60 cm augstumu. Lieli ziedi, kuru krāsa ir sarkana, violeta, balta vai rozā. Tās auglis ir pogaļa, kas nogatavojas augustā un septembrī. Zīda magones dabiskais izplatības areāls ir Eiropa, Kaukāzs, Tuvie Austrumi, Indostāna un Ziemeļāfrika. Tā ir invazīva suga Ziemeļamerikā.

## Atsauces
Čako province

**Čako province** () ir viena no Argentīnas 23 provincēm. Tā atrodas valsts ziemeļos un robežojas ar Paragvaju un ar Saltas, Santjago del Estero, Formosas, Korjentesas un Santafē provincēm. 2010. gadā Čako provincē dzīvoja 1,06 miljoni iedzīvotāju. Lielākā pilsēta un provinces administratīvais centrs ir Resistensija. Administratīvi sīkāk province dalās 25 departamentos.

## Ārējās saites
Dž. Maikls Stražinskis

**Džozefs Maikls Stražinskis** (; dzimis ) ir amerikāņu scenārists un producents. Darbojies kinofilmu, seriālu radīšanā. Rakstījis romānus, stāstus, komiksus, radiouzvedumus. Pazīstams kā zinātniski fantastiskā seriāla *[[Babylon 5]]* autors.

## Ārējās saites
* 
*
Aini

**Aini** ir tauta Japānas salā Hokaido. Kādreiz apdzīvojuši arī lielāko daļu Ohotskas jūras piekrastes — Sahalīnu, Kuriļu salās un Kamčatkas dienvidus. Vēsturiski runāja ainu valodā, bet mūsdienās lielākoties runā japāņu vai krievu valodā. Precīzs ainu skaits nav zināms, bet tiek lēsts, ka viņu varētu būt no 25 līdz pat 200 tūkstošiem.

Burtiskā tulkojumā no japāņu valodas vārds *ainu* nozīmē "cilvēki". Tiek uzskatīts, ka aini ir pasaulē vienīgā apakšrase, kas sakrīt ar tautību.

## Ģenētika
Aini ir cieši saistīti ar džomonu kultūras (*Jōmon*, ~14 000–300 p.m.ē.) iedzīvotājiem, kuri apdzīvoja Japānas salu loku pirms japāņu (Jajoi) migrācijas. DNS analīzes rāda, ka ainu DNS satur lielu daļu džomonu gēnu (~60–70%), kas tos atšķir no mūsdienu japāņiem.

Dažos pētījumos konstatētas līdzības ar Sibīrijas tautām (īpaši nivhiem Sahalīnā) un pat dažām Polinēzijas un Aļaskas pamatiedzīvotāju grupām, norādot uz iespējamiem senajiem migrācijas ceļiem.

## Atsauces
Mārtiņš Lapiņš

**Mārtiņš Lapiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu filmu operators un fotogrāfs.

## Biogrāfija
Dzimis 1873. gada Lielvārdes apkārtnē.  atvēra savu fotodarbnīcu Grīziņkalnā, Pērnavas ielā 16. Aktīvs Latviešu fotogrāfiskās biedrības biedrs, piedalījies vietējās un ārzemju foto izstādēs. Filmējis Latvijas kultūras darbiniekus pēc Izglītības ministrijas pasūtījuma. Uzņēmis arī kinohronikas, piemēram, "Zviedrijas karaļa viesošanās Rīgā" (1929), un pasūtījuma filmas ar dažādu firmu reklāmām. Filmas "Kaķīša dzirnavas" (1932) operators un producents. Otrā pasaules kara laikā gāja bojā Lapiņa darbnīca Marijas ielā 2, līdz ar to arī viņa foto un kino arhīvs. Pēc Otrā pasaules kara strādāja par fotogrāfu kombinātā "Rīgas Foto". Apbedīts Rīgā, Meža kapos.

## Mārtiņa Lapiņa fotogrāfijas ar viņa logotipu

2458 Janis Rozentals.jpg|Janis Rozentāls
KrisjanisValdemars, PA02742.jpg|Krišjānis Valdemārs
Krisjanis Barons, PA02741.jpg|Krišjānis Barons


## Atsauces
1971. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1971. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Bērnē un Ženēvā, Šveicē, no 1971. gada 19. marta līdz 3. aprīlim. Tas bija 38. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
#
Jānis Vanags

**Jānis Vanags** var būt:
** Jānis Vanags (dzimis 1958. gadā), latviešu garīdznieks;
** Jānis Vanags (1907—1986), latviešu agronoms.

## Skatīt arī
* Vanags (uzvārds)
Jānis Vanags (agronoms)

**Jānis Vanags** ( — ) bija Latvijas agronoms un sabiedrisks darbinieks. Īsu laiku 1940. gadā bijis nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas deputāts, kā arī Latvijas zemkopības ministrs. Bijis arī Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas rektors no 1954. līdz 1961. gadam.
Latvijas PSR AP priekšsēdētājs (1957—1963).

## Biogrāfija
Jānis Vanags piedzima  Kauņas guberņā, tagadējā Akmenes rajona pašvaldības teritorijā, sīkzemnieka ģimenē. 1921. gadā tēvs pārcēlās dzīvot uz Latviju un ieguva lauku saimniecību Sesavas pagastā. Jānis Vanags ir pabeidzis Jelgavas 2. valsts ģimnāziju (tagad — Jelgavas Valsts ģimnāzija). Pēc tam trīs gadus strādāja tēva saimniecībā, tad iestājās Latvijas Universitātes Lauksaimniecības fakultātē. 1925. gadā nelegāli iestājies Latvijas Komunistiskajā partijā. 1936. gadā pabeidza augstskolu. Pēc tās absolvēšanas Vanags sāka strādāt zinātnē un bija augļkopības katedras asistents. Vēlāk vadīja Valsts Pūres saimniecību.

 iecelts par zemkopības ministru Augusta Kirhenšteina marionešu valdībā, kura pārtrauca darbību dažas nedēļas vēlāk, līdz ar Latvijas inkorporāciju PSRS. Vēlāk bija Latvijas PSR Tautas komisāru padomes zemkopības tautas komisārs. No 1954. līdz 1961. gadam bija Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas rektors.

Miris .

## Atsauces
1243. gads

## Notikumi
### Jūnijs
* 28. jūnijs — par Romas pāvestu kļuva Inocents IV.

### Nezināms datums
* Dibināta Čehijas pilsēta Brno.

## Dzimuši
* 28. jūnijs —  Imperators Go — Fukakusa, Japānas imperators (miris 1304.)
* 2. septembris — Gilberts de Klars, angļu politiķis (miris 1295.)
* Žaks de Molē (*Jacques de Molay*), pēdējais templiešu lielmestrs (miris 1314.)

## Miruši
Progress M-20M

***Progress M-20M*** (*Прогресс М-20М*; SKS apzīmējums ***ISS-52P***) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas palaists 2013. gada jūlijā. Darbību beidza 2014. gada februārī.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2366 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela 410 kg, skābeklis (28 kg), gaiss (19 kg) ūdens (420 kg). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam 1489 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces, tai skaitā 112 kg amerikāņu segmentam.

## Lidojuma gaita
*Progress M-20M* tika palaists  20:45:10 UTC ar nesējraķeti Sojuz-U no Baikonuras kosmodroma starta laukuma 31 palaišanas iekārtas 6.

Saslēgšanās ar SKS notika 28. jūlijā 02:26:12 UTC pie Pirs moduļa automātiskā režīmā,

 16:21 UTC *Progress M-20M* atvienojās no SKS. 

 *Progress M-20M* tika novadīts no orbītas. 15:06 UTC bremzēšanas manevram tika iedarbināts kosmiskā aparāta dzinējs. Kosmosa kuģis nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā. Nesadegušās daļas aptuveni 15:54 UTC iekrita Klusā okeāna dienviddaļā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-20M lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Raisio

**Raisio** (, ) ir pilsēta Somijas dienvidrietumos, Botnijas līča krastā. Tā atrodas 7 kilometru attālumā no Turku un 172 kilometru attālumā no Helsinkiem.

## Ārējās saites
 
*Raisio mājaslapa

## Atsauces
Bahāullāhs

**Bahāullāhs** (, *Bahāʾ-Allāh* — ‘Dieva godība’), īstajā vārdā **Mirzā Huseins Alī Nurī** (, *Mirzā Ḥusain-ʿAlī Nurī*, dzimis , miris ), bija bahāju ticības dibinātājs. Viņš un viņa sekotāji uzskatīja, ka Bahāullāhs ir sava laikmeta Dieva izpausme.

Bahāullāhs mācīja, ka cilvēce ir viena kopīga rase un ir pienācis laiks to apvienot vienā globālā sabiedrībā. Savu uzskatu dēļ viņu apcietināja gan persieši, gan Osmaņu impērija. Viņš savas dzīves pēdējos 24 gadus nodzīvoja cietumā, Ako pilsētā, kur arī nomira. Viņš uzrakstīja vairākus reliģiska satura darbus un vairāk nekā 20 000 vēstuļu un citu īsu tekstu. Vairums no tiem rakstīti arābu un persiešu valodu sajaukumā.

Ir zināmas tikai divas fotogrāfijas, kurās būtu redzams Bahāullāhs. Viņš nevēlējās, lai tiktu publicētas viņa vai viņa dzīvesvietas fotogrāfijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Es karā aiziedams

"**Es karā aiziedams**" ir  uzņemta latviešu filma. Šī filma ir pirmā uzņemtā latviešu spēlfilma. "Es karā aiziedams" pirmizrāde notika  Rīgā, kinoteātrī *[[Grand Kino]]*. Filma bijusi melnbalta mēmā kinofilma, taču tā nav saglabājusies līdz mūsdienām. Tajā bijusi attēlota ģimenes drāma uz Pirmā pasaules kara un Latvijas brīvības cīņu fona.

Filma iezīmēja Latvijas pirmās brīvvalsts laika kinofilmu satura modeli, kurā apvienota saikne ar etnisko mitoloģiju (to iezīmē tautasdziesmas rindas filmas nosaukumā) un valstiskuma nozīmīgumu. Šādu žanru mēdza dēvēt par "nacionālo melodrāmu".

Filmas režisors bija Vilis Segliņš, lomas atveidojuši vairāki tolaik pazīstami aktieri, piemēram, Alfreds Amtmanis-Briedītis un Ludmila Špīlberga. Iedvesmojoties no "Es karā aiziedams" panākumiem, filmas veidotāji 1921. gada 25. aprīlī nodibināja akciju sabiedrību "Latvju Filma", pieaicinot arī tādus sabiedrībā zināmus cilvēkus kā Raini jeb Jāni Pliekšānu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* filmas.lv profils
Brauciens caur ziedošo Zemgali

**"Brauciens caur ziedošo Zemgali"** ir  uzņemta latviešu filma. Sabiedrisko lietu ministrijas filma. Filmas mūziku ieskaņojis radiofona orķestris. Solo dzied M. Svaržinska un Tālis Matīss. Filma domātā tūrisma propagandai. Filmas pirmizrāde notika  kinoteātrī *[[Splendid Palace]]*.

## Sižets
Ārzemēs dzīvojošs latvietis pēc ilgiem gadiem ieradies Rīgā. Meklēdams Bauskas ielu, viņš aiz pārpratuma iekāpj ekskursiju autobusā, kas dodas uz Bausku. Braucienā iepazīstas ar jauku ceļabiedreni un droši vien atgriezīsies dzimtenē uz palikšanu.

## Lomās
* Edgars Zīle — *Ārzemju latvietis*
* Hermanis Vazdiks — *Ekskursijas vadītājs*

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Vilis Jānis Lapenieks
* Scenāristi: Vilis Jānis Lapenieks
* Operators: Aleksandrs Stanke
* Komponists: Jānis Norvilis

## Atsauces
Aizsprosts (filma)

**"Aizsprosts"** ir  izdota latviešu spēlfilma. Sabiedrisko lietu ministrijas filma. Filmas mūziku ieskaņojis radiofona orķestris un Teodora Reitera koris. Filma nav saglabājusies.

## Sižets
Meldermeitiņas un Latvijas armijas karavīra mīlas stāsts, ko gandrīz izjauc lopu uzpircējs, jo arī viņš tīko pēc daiļās meitenes.

## Interesanti fakti
Filma uzņemta 1939. gada augustā un septembrī Sabiles apkaimē, Sabiles pilsētā, netālu esošajās Kalnu dzirnavās, Buses pilskalnā un Majoros Rīgas Jūrmalā.

## Lomās
* Jānis Mārsietis — *Dzirnavnieks Saulnors*
* Zenta Zommere — *Ieviņa, viņa meita*
* Jānis Osis — *Ronis, lopu uzpircējs*
* Rihards Zandersons — *Andrejs*
* Augusts Mitrēvics — *Pastmeistars*

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Aleksandrs Rusteiķis
* Scenāristi: Pāvils Rozītis, Ādolfs Kontrovskis, Konstantīns Tumilis, Aleksandrs Rusteiķis
* Operators: Aleksandrs Stanke
* Mākslinieks: Artūrs Cimermanis
* Komponists: Jānis Norvilis

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kino Muzejs
Ivangoroda

**Ivangoroda** (), no 1920. līdz 1945. gadam — **Jānilinna** ( Igaunijas sastāvā), ir pilsēta Krievijā, Ļeņingradas apgabala rietumos pie Igaunijas robežas. Ivangoroda atrodas Narvas upes krastā iepretim Igaunijas pilsētai Narvai, 147 kilometrus uz dienvidrietumiem no Sanktpēterburgas un 212 kilometru attālumā no Tallinas. Ivangorodas sadraudzības pilsēta ir Narva.

## Vēsture
Pēc tam, kad 1478. gadā Maskavija pakļāva Novgorodas republiku, Maskavas lielkņazs Ivans III 1492. gadā iepretim Livonijas pilsētai Narvai lika uzbūvēt cietoksmi, ko nosauca savā vārdā. 
No 1581. līdz 1590. gadam un no 1612. līdz 1704. gadam cietoksnis bija Zviedrijas Ingrijas provinces sastāvā. No 1649. līdz pat 1945. gadam tika uzskatīts par Narvas daļu. 1700. gada novembrī pie Ivangorodas notika viena no pirmajām lielajām kaujām Lielā Ziemeļu kara laikā - Narvas kauja. No 1920. līdz 1944. gadam - Igaunijas Republikas sastāvā. No 1941. līdz 1944. gadam - Vācijas okupācijā. Pie Ivangorodas 1944. gadā notika smagas kaujas un pēc Sarkanās armijas okupācijas to, līdzīgi kā Latvijas Abrenes un Igaunijas Petseru apvidu, pievienoja KPFSR.

Pēc neatkarīgās Igaunijas Republikas atjaunošanas sākās starpvalstu sarunas par Ivangorodas apkaimes valstisko piederību, kas beidzās 2005. gada 18. maijā ar robežlīguma parakstīšanu, kurā Igaunija oficiāli atteicās no pretenzijām uz šo teritoriju. Tomēr pēc nepilna mēneša Krievijas Federācija atsauca savu lēmumu, jo līguma tekstam bija pievienota preambula ar atsauci uz 1920. gada Tartu miera līgumu. Atkārtotas sarunas beidzās ar Igaunijas-Krievijas robežlīguma parakstīšanu Maskavā 2014. gada 18. februārī.

## Ekonomika

1956. gadā pie pilsētas uzcēla Narvas HES. Mūsdienās tās ūdenskrātuve ir gan Krievijas, gan Igaunijas teritorijā.

## Sadraudzības pilsētas
*  Narva, Igaunija

## Atsauces

## Ārējās saites

*Ivangoroda enciklopēdijā "Mana pilsēta"
Viltene

**Viltene** (, ) ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Baucenes apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1222. gadā.

## Ekonomika
Pilsētā atrodas uzņēmuma *Hardenberg-Wilthen* rūpnīca, kurā ražo brendiju. 

## Atsauces

## Ārējās saites

*Hardenberg-Wilthen
Kalifornijas pussala

**Kalifornijas pussala** () vai **Lejaskalifornija** (*Baja California*) ir ap 1250 km gara un no 48 līdz 240 km plata pussala Ziemeļamerikas dienvidrietumos, Meksikā. Izstiepta ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā un atdala Kalifornijas līci no Klusā okeāna. Administratīvi ietilpst Meksikas Lejaskalifornijas un Dienvidu Lejaskalifornijas pavalstīs. Pussalas austrumu daļā vulkānisku un kristālisku kalnu masīvi; augstākā virsotne ir Djablo smaile (3096 m vjl) Sanpedro Martira grēdā. Rietumu daļā galvenokārt plakankalnes un piekrastes zemienes. Vairāki tuksneši un pustuksneši; lielākais — Viskaino tuksnesis pussalas vidusdaļā.

Kalifornijas nosaukums pirmoreiz parādījies spāņu rakstnieka Garsi Rodrigesa de Montalvo *(Garci Rodríguez de Montalvo)* 1510. gadā publicētajā romānā "Esplandiešu piedzīvojumi" *(Las Sergas de Esplandián)*, kurā aprakstīta sala rietumos no Rietumindijas, kuru apdzīvo melnas sievietes un vada karaliene Kalifa. Kad spāņi 16. gadsimta pirmajā pusē sasniedza pussalu (sākotnēji kartēs tika zīmēta kā sala), tai un zemēm uz ziemeļiem no tās tika dots Kalifornijas nosaukums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Blurred Lines

***Blurred Lines*** ir amerikāņu ritmblūza izpildītāja Robina Fika singls, kurā piedalās arī Farels Viljamss un T.I.. Visi trīs ir arī singla autori. Tas ieguva 1. vietu 18 pasaules valstīs, tajā skaitā arī ''Billboard'' Topā un Apvienotās Karalistes singlu topā, iegūstot platīna sertifikātu 8 valstīs.

## Atsauces
Tonijs Galopēns

**Tonijs Galopēns** (; dzimis ) ir profesionāls Francijas šosejas riteņbraucējs, kurš šobrīd pārstāv *[[UCI ProTeam]]* komandu **. Dzimis Durdānā, Ildefransā, Galopēns šobrīd dzīvo Anžervilē.

Savu lielāko uzvaru viņš guva 2013. gadā, uzvarot Sansevastjanas klasikas sacensībās, tāpat uzvarējis vienā 2014. gada Tour de France sacensību posmā.

## Privātā dzīve
Galopēns 2014. gada oktobrī apprecējās ar citu riteņbraucēju un bijušo Francijas čempioni grupas braucienā Marionu Rusu 2020. gada februārī Rusa, izmantojot *[[Instagram]]* ierakstu, paziņoja, ka pāris ir šķīries.

## Atsauces

## Ārējās saites
Motorola Mobility

***Motorola Mobility LLC*** ir ASV uzņēmums, kas nodarbojas ar mobilo telesakaru iekārtu ražošanu. Izveidots 2011. gadā, atdaloties no *[[Motorola]]*. Kopš 2014. gada tas ir *[[Lenovo]]* īpašumā.
Galvenais birojs atrodas Čikāgas piepilsētā Liberīvillā.

Uzņēmums ražo mobilos telefonus, viedtālruņus, planšetdatorus un citas ierīces.

## Vēsture
thumb|right|140px|2011. gadā izlaistais viedtālrunis ''Motorola RAZR XT910''
*Motorola Mobility* ir uzņēmuma *[[Motorola]]*, kurš dibināts 1928. gadā, mantinieks mobilo telefonu jomā. Kopš 1939. gadu beigām tas izstrādāja radio sakaru iekārtas.
1969. gadu beigās *Motorola* sāka darbu pie mobilā telefona šūnu sistēmas izstrādes.
1973. gada 3. aprīlī *Motorola* demonstrēja pirmā portatīvā mobilā telefona prototipu, izmantojot *[[DynaTAC]]* sistēmu.
1983. gadā Federālā sakaru komisija apstiprināja *DynaTAC 8000X* telefonu, un tas pārdošanā nonāca 1984. gadā.
1991. gadā *Motorola* izstrādāja savu aparatūru *[[GSM]]* mobilo telefonu sistēmai.
Līdz 1998. gadam *Motorola* bija pasaulē lielākais mobilo telefonu ražotājs, kad to apsteidza Somijas *[[Nokia]]*.

2008. gadā direktoru padome nolēma uzņēmumu sadalīt divos publiski kotējamos uzņēmumos. Restrukturizācijai būtu jānotiek  2009. gadā, bet sarežģītās ekonomiskās situācijas dēļ tas aizkavējās.
2011. gada 4. janvārī *Motorola* tika sadalīta divos neatkarīgos uzņēmumus: *[[Motorola Solutions|Motorola Solutions, Inc.]]* (sakaru iekārtas) un ***Motorola Mobility, Inc.*** (mobilie telefoni un mājas video ierīces).
*Motorola Mobility* akcijas sāka kotēt Ņujorkas fondu biržā (kods *MMI*).

[thumb|200px|''Motorola Mobility'' logotips uzstādīts ''Google'' galvenās pilsētiņas tuvumā. 7 nedēļas vēlāk ''Motorola Mobility'' tika pārdots ''[Lenovo*]]
[[Attēls:Motorola Mobility Logo 2015.svg|200px|thumb|Logotips pēc *Lenovo* pārņemšanas]]
2011. gada 15. augustā *Google* paziņoja, ka iegādāsies *Motorola Mobility* par 12,5 miljardiem [[ASV dolārs|USD]]. Pirkšanas darījums tika pabeigts 2012. gada 22. maijā.
*Motorola Mobility* akciju kotēšana Ņujorkas fondu biržā tika pārtraukta.

2013. gada 17. aprīlī *Google* par 2,2 miljardiem *USD* pārdeva *Motorola Mobility* mājas ierīču biznesu (kabeļu modemi, ciparu televīzijas uztvērēji u.c.) ASV telesakaru iekārtu ražotājam *ARRIS Group*. 

2014. gada 29. janvārī *Google* paziņoja, ka pārdod *Motorola Mobility* Ķīnas datoru ražotājam *Lenovo* par 2,91 miljardu dolāru. *Google* paturēja nodaļu *Advanced Technologies & Projects*, kas tika integrēta *Android* komandā, kā arī aptuveni 2000 *Motorola* patentu. Darījums starp *Google* un *Lenovo* pabeigts 30. oktobrī.

2015. gada augustā *Lenovo* paziņoja, ka apvienos savu esošo viedtālruņu nodaļu *Motorola Mobility* vienībā. Turpmāk *Motorola Mobility* bija atbildīgs par paša *Moto* produktu līnijas izstrādi un ražošanu, kā arī par *Lenovo* paša *Vibe* klāstu.

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==
* [http://www.motorola.com *Motorola Mobility'' vietne]
2013. gada Eiropas U-18 čempionāts basketbolā

**2013. gada [[Eiropas U-18 čempionāts basketbolā]]** notika Latvijā (Liepājā, Ventspilī un Rīgā) 2013. gadā, laikā no 18. līdz 28. jūlijam. Par čempioniem kļuva Turcijas izlases basketbolisti, kas finālspēlē ar 81—74 pārspēja Horvātijas izlasi. Laukuma saimnieki Latvijas izlase ieņēma 4. vietu turnīrā, piedzīvojot zaudējumu pusfinālā pret Horvātiju un pēc tam spēlē par bronzas medaļām pret Spāniju ar rezultātu 56—57.

## Pirmā kārta

### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

### D grupa

|}

## Otrā kārta

### E grupa

|}

### F grupa

|}

## Klasifikācijas turnīrs (13.—20. vieta)

|}

## Izslēgšanas spēles

### 1.—8. vieta

### 5.—8. vieta

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* Čempionāta oficiālā mājaslapa
Derbenta

**Derbenta** () ir pilsēta Krievijas Federācijā, Dagestānas Republikā. Osta Kaspijas jūras krastā netālu no Krievijas–Azerbaidžānas robežas. 2021. gadā pilsētā dzīvoja gandrīz 125 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir ceturtā lielākā pilsēta Dagestānā aiz Mahačkalas, Hasavjurtas un Kaspijskas. Pēc etniskā sastāva pilsētā visvairāk dzīvo lezgīni (33%), azerbaidžāņi (32%) un tabasarani (15%). 
2003. gadā Derbentas vecpilsēta iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Vēsture
Senās Persijas pilsēta Derbenta ( *Darband* – "durvis pie robežas") dibināta 5. gadsimtā. 643. gadā to iekaroja arābi. No 861. līdz 1538. gadam tā bija Širvanšahu valsts sastāvā, tad to iekaroja Osmaņu impērijas karaspēks.
Krievu—persiešu kara (1722—1723) laikā Krievijas armija aptuveni 22 000 vīru sastāvā no Astrahaņas admirāļa Apraksina vadībā ieņēma Derbentas cietoksni. Tomēr 1735. gadā Krievijas impērija bija spiesta atdot persiešiem visas iekarotās teritorijas un atkāpties līdz savām agrākajām robežām gar Terekas upi. 1747. gadā tā kļuva par Derbentas hanistes galvaspilsētu.
Pēc krievu—persiešu kara (1804—1813) Persija atzina Derbentas hanistes aneksiju Krievijas Impērijas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kesonsitija

**Kesonsitija** () vai **Kesona** () ir neatkarīga pilsēta Filipīnās, pēc iedzīvotāju skaita lielākā pilsēta valstī administratīvajās robežās. Atrodas Lusonas salas rietumdaļā Manilas aglomerācijā, administratīvi ietilpst Galvaspilsētas reģionā. No 1948. līdz 1976. gadam bija valsts oficiālā galvaspilsēta un joprojām Kesonsitijā atrodas daļa valsts pārvaldes iestāžu. 

## Vēsture
Pilsētu dibināja 1939. gadā ar mērķi aizstāt Manilu kā Filipīnu galvaspilsētu, jo tā bija pārapdzīvota un ar vāji attīstītu transporta struktūru un komunālajiem dienestiem. Pilsētas izveidei no Risalas provinces Kalookanas, Marikinas, Sanhuanas un Pasigas pašvaldībām valdība iepirka plašus zemesgabalus, kuriem pievienoja vairākas apkārtējo pašvaldību barangajas. Plānotais pilsētas nosaukums bija Balintavaka (*Balintawak*). Likumu par pilsētas dibināšanu izdeva 1939. gada 12. oktobrī un to nosauca par godu tālaika valsts prezidentam Manuelam Kesonam, kurš deva lielu ieguldījumu pilsētas izveidē. Sākotnēji pilsētas platība bija  un tajā dzīvoja  cilvēki. Vēlākos gados pilsētas teritoriju paplašināja, pievienojot kaimiņu pašvaldību daļas.

Sākotnēji topošās pilsētas teritoriju lielākoties aizņēma lauksaimnieciskās zemes. Kesons nolīga amerikāņu arhitektu Viljamu Pārsonsu (*William Parsons*), kurš izstrādāja pilsētas ģenerālplānu. Pēc Pārsonsa nāves 1939. gadā pilsētas plānošanu pārņēma viņa kolēģis Herijs Frosts (*Harry T. Frost*) un plānu apstiprināja 1941. gadā. 

Pēc 2. pasaules kara sākuma prezidents Kesons izdeva ārkārtas rīkojumu par Lielās Manilas pilsētas izveidi, apvienojot Manilu, Kesonsitiju, Kalookanu, Makati, Mandalujongu, Paraņaki, Pasaju un Sanhuanu. Lielā Manila bija priekštecis vēlākajam galvaspilsētas reģionam. Pēc japāņu padzīšanas 1945. gadā Lielo Manilu izformēja pirmskara sastāvdaļās. 

1946. gadā Filipīnas pasludināja neatkarību. 1948. gadā Kesonsitija kļuva par valsts galvaspilsētu. Pilsētas teritoriju paplašināja ziemeļu virzienā, pievienojot daļu Kalookanas. Vēlākajos gados pilsētas teritoriju vēl paplašināja. 1975. gadā izveidojās Valsts galvaspilsētas reģions, kurā iekļāva lielāko daļu Manilas aglomerācijas pilsētas un municipalitātes, tajā skaitā Kesonsitiju. 1976. gadā ar prezidenta Ferdinanda Markosa dekrētu Manilu atjaunoja valsts galvaspilsētas statusā.

## Atsauces

## Ārējās saites
1277. gads

**1277. gads** () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Koknese ieguva pilsētas tiesības.
* Livonijas ordeņa mestrs Valters fon Nortekens Nītaurē uzcēla cietoksni.
* Kasele kļuva par Hesenes landgrāfa rezidenci.
* Lietuviešu kunigaitis Traidens četras nedēļas aplenca Dinaburgas pili, bet nespēja to ieņemt un nodedzināt.
* Edvards I Plantagenets iekaroja Velsu.

## Dzimuši
* Roberts Anžū, Neapoles karalis (miris 1343. gadā)

## Miruši
Draudzība

[thumbnail|200px|Itāļu mākslinieka [Pontormo glezna "Divu draugu portrets"]]
**Draudzība** ir attiecības starp diviem vai vairākiem cilvēkiem, kuru pamatā ir savstarpēja pieķeršanās. Draudzības pamatā ir saprašanās, simpātijas, uzticība un interešu kopība. Cilvēku, ar kuru saista draudzība, sauc par **draugu** (vīrieti) vai **draudzeni** (sievieti). Draudzība tiek apskatīta un pētīta sociālajā psiholoģijā, antropoloģijā un filozofijā.

Draudzība var izpausties dažādās formās, piemēram, vēstuļu draugi var savstarpēji nemaz nesatikties, savukārt altruistiska draudzība var izpausties tikai no viena cilvēka puses. Cieša draudzība var kļūt par mīlestību.

## Atsauces
Draudzība (nozīmju atdalīšana)

**Draudzība** var būt:

* draudzība — attiecības starp diviem vai vairākiem cilvēkiem;
* Draudzība (Saldus novads) — apdzīvota vieta Saldus novadā;
* Draudzība — Madonas pilsētas daļa.
* Družba — naftas vads.
* Egļupes Allažu pagastā bijušais nosaukums.
* Egļupes Inčukalna pagastā bijušais nosaukums.
Draugi (nozīmju atdalīšana)

**Draugi** var būt:

* draugi — cilvēki, starp kuriem valda draudzība;
* Draugi (seriāls) — amerikāņu televīzijas seriāls;
* portāla draugiem.lv neformālais nosaukums.