open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viduči (Aronas pagasts)

**Viduči** ir ciems Madonas novada Aronas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. Ciems ir daļēji izzudis.

## Atsauces
Kalvišs

**Kalvišs** ir sens latgaliešu cilmes uzvārds, kas sastopams kopš 16. gadsimta. 

## Skatīt arī

* Kalviši
* Kalvīši
* Kalvītis
Pavasaris (Aronas pagasts)

**Pavasaris** ir ciems Madonas novada Aronas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā pie Madonas robežas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P30, Madonas ezera krastā.

## Atsauces
Britu Olimpiskā asociācija

**Britu Olimpiskā asociācija (BOA)** () ir Apvienotās Karalistes Nacionālā Olimpiskā komiteja. Tā ir atbildīga par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas olimpiskās komandas sportistu dalības organizēšanu un pārraudzību gan vasaras, gan ziemas olimpiskajās spēlēs, jaunatnes olimpiskajās spēlēs, Eiropas jaunatnes olimpiskajos festivālos un Eiropas spēlēs.

## Olimpiskās spēles Lielbritānijā
Lielbritānijai trīs reizes ir piešķirtas tiesības rīkot vasaras olimpiskās spēles, visas trīs reizes tās notika Londonā: 1908. gadā , 1948. gadā un 2012. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Team GB: official website
* British Olympic Association Archive Collection
Anksiolītiķi

**Anksiolītisks līdzeklis** (arī pretpanikas vai prettrauksmes līdzeklis)  ir medikaments vai cita iejaukšanās, kas mazina trauksmi. Šis efekts ir pretstatā anksiogēnajiem līdzekļiem, kas palielina trauksmi. Anksiolītiskās zāles lieto trauksmes traucējumu un ar tiem saistīto psiholoģisko un fizisko simptomu ārstēšanai.

## Ārējās saites
Iedzēni

**Iedzēni** ir ciems Madonas novada Bērzaunes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V896, Aronas upes krastā.

## Atsauces
Askolds Rodins

**Askolds Rodins** (1950—2021) bija latviešu žurnālists, tulks un vēsturnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1950. gada 22. oktobrī. Strādāja ziņu aģentūrā "Latinform". Atmodas kustības laikā darbojās Latvijas Tautas frontes laikrakstos "Atmoda" un "Atmoda Atpūtai", kā arī avīzē "Brīvā Latvija".

No 1996. gada līdz 2009. gadam Rodins vadīja komentāru nodaļu laikrakstā "Diena".
Miris 2021. gada 22. novembrī, apglabāts Lāčupes (Lācara) kapos Rīgā.

## Atsauces
Bernardo O'Higinsa nacionālais parks

**Bernardo O'Higinsa nacionālais parks** () ir 1969. gadā izveidots nacionālais parks Čīles galējos dienvidos, Magaljanesas un Aisenas reģionos. 35 246 km2 lielais parks nosaukts ģenerāļa, Čīles valsts dibinātāja Bernardo O'Higinsa (*Bernardo O'Higgins*, 1778—1842) vārdā. Nacionālā parka teritorijā ietilpst daļa no Dienvidpatagonijas ledus lauka (*Campo de hielo Patagónico Sur*) un vairāki ledāji. Parkā mīt apdraudētais Dienvidandu briedis (*Hippocamelus bisulcus*), kā arī Andu kondors un jūrasūdrs. Parka teritorija sasniedzama tikai ar kuģi vai helikopteru.

## Attēlu galerija

Pío XI Glacier (49711061927).jpg|Pija XI ledāja mēle
Brujo Glacier Antarctica - panoramio (15).jpg
Balmaceda Glacier 2018-11-17 - 1.jpg|Balmasedas ledājs
El Glaciar Serrano.jpg|Serrano ledājs
Fiordos del accesso para Glaciar Balmaceda.jpg
Bote atracado bajo uno de los tantos glaciares del Parque Bernardo O Higgins.jpg


## Ārējās saites
Modris Zihmanis

**Modris Zihmanis** (1927–2021) bija latviešu nacionālās pretošanās kustības dalībnieks, dzejnieks un rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1927. gada 1. decembrī Tērvetes pagasta “Lāčplēšos” policijas ierēdņa ģimenē. Mācījās Tērvetes Annas Brigaderes pamatskolā un Penkules tautskolā (līdz 1943), tad Jelgavas Valsts tehnikumā un Rīgas industriālajā politehnikumā (1944–1946).

Padomju okupācijas laikā Zihmanis 1946. gadā iestājās Latvijas jaunatnes Triju Zvaigžņu organizācijā un Latvijas nacionālo partizānu apvienības Visvalža Brizgas (segvārds Kārlis Krauja) nodaļā. Modris zīmēja shēmas un rasējumus, pēc kuriem partizānu grupas vīri Īles mežā uzbūvēja 54 kvadrātmetrus lielu bunkuru ar sanitāro mezglu un produktu noliktavu.

Pēc kaujas ar VDK karaspēku viņu 1949. gada 17. martā sagūstīja un deviņus mēnešus pratināja Valsts drošības komitejas ēkā un Rīgas Centrālcietumā. Viņam piesprieda 25 gadus ilgu ieslodzījumu un deportēja uz PSRS Gulaga nometnēm. Džezkazganas akmens lauztuvēs un Stepes lēģerī viņš piedalījās politieslodzīto streiku organizēšanā, bija iesodzīts Uraļskas un Vladimiras cietumu izolatoros. 1950. gadā ieslodzījumā sāka rakstīt dzeju.
1964. gadā Zihmani atbrīvoja, viņš nelegāli atgriezās Latvijā un strādāja rūpnīcā “Liepājas Metalurgs” un nodarbojās ar puķu audzēšanu.
Atmodas kustības laikā 1989. gada decembrī laikraksts "Liepājas vārds" publicēja Zihmaņa tēlojumus "Eglīte važās" un "Jaunais gads".
1994. gadā viņu uzņēma Latvijas Rakstnieku savienībā.

Miris 2021. gada 8. martā, apglabāts Liepājas Centrālajā kapsētā.

## Apbalvojumi
* 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīme
* Triju Zvaigžņu ordenis
* Viestura ordenis, V šķira (2018)
* Valsts Aizsardzības fonda Goda zīme “Lāčplēsis” 
* Aizsardzības ministra apbalvojums “Atzinības Goda Zīme”, 
* medaļa “Zemessardzei 15 gadi”

## Bibliogrāfija
### Dzejoļu krājumi
* 1995: "No manas asinsgrupas" (Sol Vita)
* 1997: "No mīlestības pergamentiem" (Rīga Preses nams)
* 2000: "Tēvzemei un jaunībai" (Liepājas Pedagoģijas akadēmija)
* 2008: "Vēstules Margrietiņai" (Zvaigzne ABC)

### Romāni
* 2003: "Nāves paradīzē" (Valters un Rapa)
* 2004: "Jensenu pils noslēpums" (LiePa)
* 2007: "Bandu bērns" (LiePA)

### Īsproza
* 1998: stāstu un atmiņu krājums "Nemesīdas gūstā" (Kurzemes Vārds)
* 2011: stāsti un tēlojumi "Igreks un Iksa" (Zvaigzne ABC)
* 2013: "Gaismas augšāmcelšanās" (LiePa)

### Darbu tulkojumi
* 2008: bilingvāla dzejas izlase "Levelek Margaretahoz" / "Vēstules Margrietiņai" (Rietumungārijas Universitāte Sombatheja); atdzejojušui *Pusztay Janos*, Silvija Ģibiete, Lāsma Gaitniece.
* 2009: bilingvāls dzejas krājums "Sibirischer Hardrock" / "Sibīrijas smagais roks" (Liepāja); atdzejojušas Silvija Ģibiete un Lāsma Gaitniece.

## Atsauces
Boske Frajhorhes nacionālais parks

**Boske Frajhorhes nacionālais parks** () ir 1941. gadā izveidots nacionālais parks Čīles vidusdaļā, Kokimbo reģionā. 100 km2 lielais parks atrodas Klusā okeāna piekrastē, apmēram 100 kilometrus uz dienvidiem no Laserenas. Nacionāla parka dienvidu robežu iezīmē Limari upes tecējums. Nacionālais parks ir Valdivijas mežu ekoreģiona ziemeļu robeža, tomēr meži klāj tikai 4% no parka teritorijas. 

## Attēlu galerija

Senderos_del_Parque_Nacional_Fray_Jorge.JPG
Nimbosilva_de_Fray_Jorge.jpg
Siervo Damo (hembra).jpg
PN Fray Jorge, Chili.jpg
Parque Fray Jorge la camanchaga.jpg


## Ārējās saites
Lineārā pasāre

**Lineārā pasāre** () ir mainīga izskata graudzāļu dzimtas suga, kas sastopama Eirāzijā. Latvijā tas ir reti sastopams, adventīvs augs.

Atsevišķi eksemplāri un nelielas augu grupas atrodamas sausās, nomīdītās nezālienēs, ceļmalās un uz dzelzceļiem.

## Apraksts
Lineārā pasāre ir viengadīgs, 5—30 cm garš lakstaugs. Auga stiebrs ir gandrīz gulošs vai pacils, retāk stāvs, parasti vienam augam ir vairāki stiebri, kas starveidīgi atiet uz visām pusēm no irdenā cera. Lapas ir īsas, lineāras vai šauri lancetiskas, plakanas, 0,3—0,8 cm platas. Mēlīte ir strupa. Lapas un lapu makstis ir kailas vai skraji matiņi ir tikai uz maksts — plātnes robežas. Ziedkopa ir stiebra galā izvietota vārpa, kas sastāv no 3—8 zariem. Vārpiņas ir izvietotas divās rindās, atšķirīga garuma kātiņos grupās pa 3. Ārējās vārpiņas plēksnes parasti nav, bet iekšējā ir vienāda garuma ar vārpiņu. Katrā vārpiņā ir divi 0,15—0,25 cm gari ziedi, apakšējais parasti ir neauglīgs. Zieda plēksnes ir dzīslainas. Akota nav. Auglis ir sīks grauds. Zied no jūlija līdz oktobrim.

## Atsauces
Andris Šuvajevs

**Andris Šuvajevs** (dzimis ) ir Latvijas antropologs, ekonomikas pētnieks un politiķis. Šobrīd ir 14. Saeimas deputāts, pārstāv partiju "Progresīvie". Kopš 2023. gada 29. aprīļa viņš ir "Progresīvo" līdzpriekšsēdētājs.

## Biogrāfija
Dzimis filozofu Igora un Andželas Šuvajevu ģimenē. No mātes puses — komponista Imanta Kalniņa mazdēls.

Ieguvis sociālo zinātņu bakalaura grādu socioloģijā (ar izcilību) Glāzgovas Universitātē, kā arī Oksfordas Universitātes maģistra grādu sociālajā antropoloģijā.

### Profesionālā darbība
Kā ekonomikas antropologs ir pētījis postpadomju ekonomikas vēsturi, valsts antropoloģiju un moderno monetāro teoriju. Bijis Rīgas Stradiņa universitātes docētājs un pētnieks, rīcībpolitikas pētnieks domnīcā "Providus", kā arī darbojies finanšu žurnālistikā portālā TVNET.

### Politiskā darbība
Kandidējot 14. Saeimas vēlēšanās no partijas "Progresīvie" saraksta, kā prioritāti izvirzījis iniciatīvu "par neatmaksājamu parādu dzēšanu, lai atgrieztu iedzīvotājus formālajā ekonomikā, veicinātu pieprasījuma līmeni un cilvēku sociālo aizsardzību. Pirmais solis ir visaptveroša datubāze par iedzīvotāju parādiem, atmaksas dinamiku un termiņiem." Kā citas politiskās prioritātes minējis skolotāju algu celšanu līdz vismaz vidējās algas līmenim, sabiedriskās nodarbinātības programmas ieviešanu, kā arī investīciju zinātnē pieaugums līdz 2% no IKP un doktorantu atalgojums vairāk nekā 2000 EUR.

2022. gada 1. oktobrī ievēlēts 14. Saeimā no partijas "Progresīvie" saraksta. 2023. gada 29. aprīlī partijas kongresā ievēlēts par "Progresīvo" līdzpriekšsēdētāju (kopā ar Rīgas domes deputāti Justīni Panteļējevu).

##### 14. Saeimas deputāts
Strādā 14. Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā, kopš 2023. gada 27. septembra ir tās priekšsēdētāja biedrs. Iepriekš darbojies Publisko izdevumu un revīzijas komisijā, kopš partijas "Progresīvie" nonākšanas koalīcijā strādā 14. Saeimas Pieprasījumu komisijā. 

Pēc partijas biedra Kaspara Briškena ievēlēšanas par Satiksmes ministru Evikas Siliņas Ministru kabinetā A. Šuvajevs nomainījia Briškenu kā "Progresīvo" Saeimas frakcijas priekšsēdētājs.

## Atsauces
Andris Sprūds

**Andris Sprūds** (dzimis  Liepājā) ir Latvijas ārpolitikas pētnieks, pasniedzējs un politiķis. Viņš ir Rīgas Stradiņa universitātes profesors, 14. Saeimas deputāts un Latvijas Republikas aizsardzības ministrs. Pārstāv partiju "Progresīvie".

## Dzīvesgājums
1997. gadā ieguvis maģistra grādu Centrāleiropas vēsturē Centrāleiropas Universitātē Budapeštā un 1998. gadā — politikas zinātnes maģistra grādu starptautiskajās attiecībās Latvijas Universitātē, bet 2005. gadā aizstāvējis zinātņu doktora grādu politikas zinātnē Jagaiļa Universitātē (Krakova, Polija), kā arī studējis un pētījis Kolumbijas, Džona Hopkinsa, Oksfordas un Upsālas universitātēs, Norvēģijas Starptautisko attiecību institūtā un Japānas Enerģijas ekonomikas institūtā dažādās ar energodrošību un politiku Baltijas jūras reģionā, pēcpadomju valstu iekšpolitiku un ārpolitiku, kā arī transatlantisko attiecību jomās.

Bijis Latvijas Ārpolitikas institūta Konsultatīvās padomes loceklis un ilggadējs direktors.

## Politiskā darbība
2022. gada 1. oktobrī A. Sprūds tika ievēlēts 14. Saeimā no partijas "Progresīvie" saraksta, nebūdams tās biedrs. Saeimā strādā Ārlietu un Eiropas lietu komisijās. 2022. gada 24. novembrī ievēlēts par Saeimas Eiropas lietu komisijas priekšsēdētāju. 2023. gadā iestājies partijā "Progresīvie".

2023. gada 15. septembrī ievēlēts par aizsardzības ministru Evikas Siliņas Ministru kabinetā.

## Atsauces
Fanjāno ezers

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1315570"
}

**Fanjāno ezers** () vai **Kami** ( — ‘iegarenais’) ir liels ezers Ugunszemes arhipelāgā. Izvietojies Ugunszemes Lielās salas dienvidos Darvina Kordiljeras priekškalnēs. Ezera lielākā austrumu daļa ietilpst Argentīnas Tjerras del Fuego provincē, bet mazākā rietumu daļa — Čīles Magaljanesas reģionā.

Fjordveidīgs glaciālas izcelsmes ezers, izstiepts austrumu—rietumu virzienā un aizņem daļu no Magelāna—Fanjāno lūzuma zonas. Ezeram pārsvarā ledāju barošanas režīms. Ietek vairākas nelielas upītes, iztek  garā Asopardo upe uz Magelāna šauruma Admiralitātes līci. Daļa ezera ietilpst Ugunszemes nacionālā parka teritorijā.

Ezera krastus kopš 14. gadsimta apdzīvojuši selknami un tas ieņēmis nozīmīgu vietu viņu mitoloģijā. Tagadējais nosaukums dots par godu salesiešu priesterim Hosē Fanjāno, kurš bija pirmais apustuliskais administrators Patagonijā un Ugunszemē. Vienīgā apdzīvotā vieta krastā ir Tolvinas pilsēta ezera austrumu galā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Selīna Vancāne

**Selīna Vancāne** (dzimusi **Selīna Ābelniece**, ) ir Latvijas politiķe, Rīgas domes deputāte. Pārstāv partiju "Progresīvie".

## Dzīvesgājums
Ieguvusi Latvijas Universitātes bakalaura grādu politikas zinātnē un maģistra grādu vides pārvaldībā, šobrīd Rīgas Tehniskās universitātes doktorante vides inženierzinātnēs.

Pārstāv partiju "Progresīvie". 2020. gada Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās S. Vancāne tika ievēlēta Rīgas domē no saraksta "Attīstībai/Par!/Progresīvie" kā bezpartejiska pilsoniskā aktīviste, pārstāvot Teikas apkaimes biedrību.

Kopš 2022. gada 8. novembra ir Rīgas domes Mājokļu un vides komitejas priekšsēdētāja, pārņemot šo amatu no 14. Saeimā ievēlētā Edmunda Cepurīša.

Vairāk nekā desmit gadu darbojoties Eiropas un Latvijas nevalstiskajās organizācijās, S. Vancāne ir iesaistījusies ilgtspējīgas publisko investīciju, klimata un enerģētikas politikas veidošanā. Aktīvi iesaistījusies pret plānoto apbūvi bijušā sporta biedrības "Marss" velotreka teritorijā.

Kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, bet netika ievēlēta. 2025. gada Rīgas domes vēlēšanās atkārtoti ievēlēta par pašvaldības deputāti no partijas "Progresīvie" saraksta.

S. Vancāne ir divu bērnu māte. Bijusi precējusies, bet 2021. gadā laulība šķirta.

## Atsauces
Zane Pūpola

**Zane Pūpola** (dzimusi 1988. gada 29. aprīlī) ir Latvijas pilsoniskā aktīviste, sabiedriskā darbiniece un politiķe, šobrīd — Rīgas domes deputāte, darbojas Satiksmes un transporta lietu un Mājokļu un vides komitejā. Līdz 2024. gada rudenim pārstāvēja partiju "Progresīvie".

## Biogrāfija
Mācījusies Rīgas Kultūru vidusskolā. Studējusi Midleseksas Universitātē Londonā, kur ieguvusi bakalaura grādu starptautiskajā attīstībā. Darbojusies dažādās nevalstiskajās organizācijās, t.sk. "Jaunatne pret AIDS", Avotu apkaimes biedrībā un bijusi starp Jaunatnes organizācijas "Protests" dibinātājiem, vadījusi to līdz 2019. gadam.

### Politiskā darbība
2020. gadā no "Attīstībai/Par!" un "Progresīvie" saraksta kandidēja Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās, bet netika ievēlēta. Pēc frakcijas biedru ievēlēšanas 14. Saeimā 2022. gada 3. novembrī Z. Pūpola kļuva par Rīgas domes deputāti, darbojas frakcijas "Par!/Progresīvie" sastāvā. Domē darbojas Mājokļu un vides un Satiksmes un transporta lietu komitejā.

2024. gadā no partijas "Progresīvie" izstājās daži biedri, tostarp Z. Pūpola, kas uzskatīja, ka Izraēlas darbības karā ar arābiem ir pielīdzināmas Krievijas iebrukumam Ukrainā, taču partijas vadība šādam novērtējumam nepiekrita.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Rīgas domes deputātes profils
Igors Kļaviņš

**Igors Kļaviņš** (dzimis 1993. gada 16. septembrī) ir Latvijas politiķis, bijis Rīgas domes deputāts. Pārstāv partiju "Progresīvie".

## Dzīvesgājums
Ieguvis Latvijas Universitātes bakalaura grādu socioloģijā, darbojies jaunatnes organizācijā "Protests".

## Politiskā darbība
No 2019. līdz 2021. gadam bijis partijas "Progresīvie" valdes loceklis. 

Kandidējis 2020. gada Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās, sākotnēji nav ticis ievēlēts, taču 2022. gada novembrī, Antoņinai Ņenaševai un Edmundam Cepurītim kļūstot par 14. Saeimas deputātiem, ieguvis Rīgas domes deputāta mandātu.

Rīgas domē strādā Izglītības, kultūras un sporta, kā arī Pilsētas īpašuma komitejā.

Kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, bet netika ievēlēts.

## Atsauces
Irma Kalniņa

**Irma Kalniņa** (dzimusi **Irma Anna Ferliņa** 1950. gada 7. oktobrī, Ņujorkā, Amerikas Savienotajās Valstīs, iepriekšējā laulībā **Irma Džonsone**) ir Amerikas latviešu komunikācijas, lietišķās etiķetes un diplomātiskā protokola eksperte, publiciste un politiķe. Šobrīd ir 14. Saeimas deputāte, pārstāv partiju "Vienotība" un apvienību "Jaunā Vienotība".

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1950. gadā Ņujorkā, ASV, kur vecāki bija pārcēlušies pēc emigrācijas no Latvijas Otrā pasaules kara beigās. Absolvējusi Ohaio Universitāti, iegūstot izglītību pedagoģijā. Uzņemta latviešu studenšu korporācijā "Dzintra".

Teju 30 gadus I. Kalniņa profesionāli ir saistīta ar lietišķo etiķeti, komunikāciju un diplomātisko protokolu, kā arī darbojusies dažādās labdarības organizācijās. I. Kalniņa ir individuāli praktizējoša komunikācijas eksperte un valdes locekle SIA "Irmas Kalniņas konsultācija".

Pirmajā laulībā mainījusi uzvārdu, kļūstot Irma Džonsone; ģimenē divi dēli un meita. 1996. gadā apprecējusies otrreiz ar trimdas latviešu sabiedrisko darbinieku Ojāru Ēriku Kalniņu.

Kā Latvijas vēstnieka ASV O. Kalniņa dzīvesbiedre līdzdarbojās ilgtermiņu attiecību veidošanā starp Latvijas un ASV politiķiem, darbojās sabiedriskajā organizācijā "Hayes, Domenici & Associates", vadot starptautisku projektu krūts vēža agrīnai diagnostikai "National Race for the Cure". 1999. gadā pārcēlusies dzīvot uz Latviju.

Dzīvesbiedrs O. Kalniņš pēc diplomātiskās karjeras beigām pievērsās politiskajai darbībai, bija četru Saeimas sasaukumu deputāts, pārstāvot partiju "Vienotība". Miris 2021. gadā.

### Politiskā darbība
2022. gadā I. Kalniņa tika ievēlēta 14. Saeimā no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta. 14. Saeimā strādā Ārlietu komisijā, kā arī Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijā. 2022. gada 23. novembrī ievēlēta par Saeimas Ārlietu komisijas sekretāri.

Kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, taču netika ievēlēta.

## Atsauces
Hornas raga nacionālais parks

**Hornas raga nacionālais parks** () ir 1945. gadā izveidots nacionālais parks Čīles un Dienvidamerikas galējos dienvidos. 630,93 km2 lielajā parkā ietilpst Ermita (kopā ar Hornas ragu) un Vulastona salas un tas ir pasaulē vistālāk uz dienvidiem esošais nacionālais parks. Kopā ar blakus esošo Alberto de Agostini nacionālo parku veiso UNESCO Biosfēras rezervātu. Parka teritorijā dzīvo jūrasūdrs, jūras leopards, Magelāna pingvīns (*Spheniscus magellanicus*), sarkankāju kormorāns (*Poikilocarbo gaimardi*), dienvidu karaliskais albatross (*Diomedea epomophora*), Dienvidamerikas cūkdelfīns (*Phocoena spinipinnis*) u.c. dzīvnieki.

## Attēlu galerija

Hermite.Islands.JPG
Freycinet_island.jpg
Pinguinera de Isla Martillo, Canal de Beagle. - panoramio.jpg
PNCabodeHornos.JPG
Monumento Albatros Cabo de Hornos.JPG


## Ārējās saites
Visvaldis Žanis Brizga

**Visvaldis Žanis Brizga** (segvārds **Kārlis Krauja**, 1926—1950) bija nacionālās pretošanās kustības dalībnieks Zemgalē.

1949. gada 17. martā 760 vīru liela Valsts drošības ministrijas karaspēka vienība uzbruka Kārļa Kraujas partizānu nodaļas bunkuram Īles pagastā, kas atradās 300 metrus uz ziemeļiem no Priedaišu viensētas. Kaujas operācijas laikā nogalināja 15 partizānus un deviņus sagūstīja.

Brizga tobrīd neatradās nometnē, bet krita kaujā 1950. gada 24. februārī Bergmaņu mājās Striķu ielā 33/35 Saldū, kuras aplenca ap 30 čekistu. Partizānu atkāpšanos no mājas bēniņu lūkas ar ložmetēja zalvēm sedza Līze Bergmane. Čekisti nogalināja partizānus Visvaldi Brizgu un Juri Krustu ("Arvīdu"), kā arī Leontīni Ezerkalni, Vili un Voldemāru Kuršinskus. Pēc aculiecinieku stāstītā, visu piecu nobendēto cilvēku līķus mēģināja sadedzināt degošo māju ugunī un pēc tam sakrāva rindā gandrīz vai ielas malā. Pēc tam tos aizveda nezināmā virzienā, un viņu kapavieta joprojām nevienam nav zināma. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas kaujas vietā uzcēla pieminekli.

Kārļa Kraujas īstais vārds kļuva zināms tikai 1996. gadā. Lestenes Brāļu kapu piemiņas sienā atrodams uzraksts: Visvaldis Brizga 01.01.1926 — 24.02.1950.

## Atsauces
Serro Kastiljo nacionālais parks

**Serro Kastiljo nacionālais parks** () nacionālais parks Čīles dienvidu daļā, Aisenas reģionā, kas 1970. gadā tika izveidots kā aizsargājama teritorija, bet 2018. gadā ieguva nacionālā parka statusu. 1795,5 km2 lielais parks atrodas uz dienvidiem no Kojaikes un tajā atrodas 2675 metrus augstā Serro Kastiljo virsotne. Parkā mīt apdraudētais Dienvidandu briedis (*Hippocamelus bisulcus*), gvanako, puma, Molīna cūkšņukura skunkss, zorro, Andu kondors.

## Attēlu galerija

Cerro camino a Lago General Carrera.JPG
Cerro Castillo y laguna.jpg
Cuesta del Diablo.jpg
End of Cerro Castillo Trek (3259859865).jpg
Las Horquetas Parque Nacional Cerro Castillo 02.jpg


## Ārējās saites
Kikkoman

***Kikkoman Corporation*** (, *Kikkōman Kabushiki-gaisha*) jeb ***Kikkoman*** ir Japānas pārtikas produktu ražotājs. Tā galvenie produkti ir sojas mērce, garšvielas, mirīns, soču (*shōchū*), sakē, sulas un citi dzērieni, medikamenti, tas arī piedāvā restorānu vadības pakalpojumus.

*Kikkoman* ir ražotnes un biroji Japānā, ASV, Nīderlandē, Singapūrā, Taivānā, Ķīnā un Kanādā. *Kikkoman* ir populārākais sojas mērces zīmols Japānā un ASV. Uzņēmuma galvenais birojs Eiropā atrodas Groningenā, Nīderlandē, kur 1997. gadā sāka darboties *Kikkoman* ražotne, kas tagad gada laikā saražo vairāk nekā 400 miljonus litru sojas mērces un apgādā visu Eiropas tirgu.

## Vēsture
Tiek uzskatīts, ka *Kikkoman* uzņēmuma pirmsākums ir meklējams 1603. gadā, kad Mogi un Takanaši dzimtas pilsētā Nodā sāka ražot sojas mērci no sojas pupiņām, kviešiem, ūdens un sāls. Pilsētas atrašanās vieta Edo upes krastā nodrošināja ērtu piekļuvi izejvielām un tūlītēju piegādi uz augošo Edo pilsētu (mūsdienu Tokiju). 19. gadsimta vidū Noda bija kļuvusi par galveno sojas mērces ražotāju Japānā.

*Kikkoman* formāli nodibināts 1917. gadā kā *Noda Shoyu Co. Ltd*, kad apvienojās astoņi ģimeņu uzņēmumi, tostarp Mogi, Takanaši un Horikiri dzimtu uzņēmumi. Pēc apvienošanās Kikkoman kļuva par lielāko sojas ražotāju pasaulē. 

Pēc Otrā pasaules kara beigām
Kikkoman sāka izplesties ārzemju tirgū. 1957. gadā Sanfrancisko nodibināts *Kikkoman International, Inc.* 1962. gadā uzņēmums sāka ražot un izplatīt bezalkoholiskus dzērienus, 1964. gadā nodibināts meitas uzņēmums *Mann's Wine Company*, kas specializējas vīnu darīšanā un mūsdienās ir populārākais vīna zīmols Japānā.

1964. gadā uzņēmuma nosaukums nomainīts uz *Kikkoman Shoyu Co. Ltd*, bet 1964. gadā — uz *Kikkoman Corporation*.

1972. gadā *Kikkoman* atvēra sojas rūpnīcu Viskonsinā, ASV.

## Pārdošana
*Kikkoman* pievērš lielu uzmanību darbībai ārvalstu tirgos. 2000. gadā *Kikkoman* uzsāka 7 miljonus ASV dolāru vērtu reklāmas kampaņu Amerikas Savienotajās Valstīs, demonstrējot, cik viegli ir gatavot ar *Kikkoman* produktiem. Rezultātā apgrozījums 2000. gadā pārsniedza 2,8 miljonus ASV dolāru, kas bija par vairāk nekā 30 procentiem vairāk nekā 1999. gadā.

2016. gadā 57% no pārdotajām precēm nopirktas ārpus Japānas, kā arī 72% no visas peļņas iegūta ārvalstu tirgos.

2021. gadā *Kikkoman* neto apgrozījums bija 439,41 miljardi Japānas jenu (aptuveni 3,03 miljardi eiro), un neto peļņa sasniedza 57 167 miljonus jenu (394,55 miljoni eiro).

## Atsauces
Čilojes nacionālais parks

**Čilojes nacionālais parks** () ir 1983. gadā izveidots nacionālais parks Čīles dienvidu daļā, Loslagosas reģionā. 431 km2 lielais parks atrodas Čilojes salas rietumu daļā, sadalīts divās atsevišķās daļās. Parka teritoriju aizņem Valdivijas meži, kā arī purvi un tīreļi. Šeit aug apdraudētā Patagonijas ciprese (*Fitzroya cupressoides*). Parkā mīt apdraudētais Darvina zorro, jūrasūdrs un mīt pasaulē mazākais briedis — dienvidpudubriedis, novērojams zilais valis.

## Attēlu galerija

ValdivianRainforestChiloe2016.jpg
El vivar de la Bahía.jpg
Chiloé National Park - panoramio (4).jpg
Parque Nacional Chiloé 07.jpg
Pseudalopex fulvipes-primer plano.jpg|Darvina zorro


## Ārējās saites

*
Kongiljio nacionālais parks

**Kongiljio nacionālais parks** () ir 1950. gadā izveidots nacionālais parks Čīles vidusdaļā, Araukānijas reģionā. 608 km2 lielais parks atrodas Andos, tā teritorijā atrodas aktīvais Ljaimas vulkāns un vairāki kalnu ezeri. Parkā mīt puma, kodkods (*Leopardus guigna*), pelēkais zorro, kolpeo lapsa. Aug Čīles araukārija.  

## Attēlu galerija

Looking_out_over_Lago_Conguillio.jpg
Volcán_Llaima_y_Laguna_Conguillío,_desde_Sierra_Nevada.jpg|Ljaimas vulkāns
Araucaria_araucana_-_Parque_Nacional_Conguillío_por_lautaroj_-_001.jpg
Araucarias parque Nacional Conguillio.jpg
Mirador Conguillio.jpg


## Ārējās saites
Dāvis Mārtiņš Daugavietis

**Dāvis Mārtiņš Daugavietis** (dzimis 1996. gada 22. augustā) ir latviešu politiķis un bijušais futbolists, pārstāv partiju "Vienotība". Viņš ir 14. Saeimas deputāts, ievēlēts no partiju apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, kā arī ir Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentārais sekretārs.

## Dzīvesgājums
2018. gadā absolvējis Rīgas Juridisko augstskolu Starptautiskajās tiesības un diplomātijā. Pirms ievēlēšanas bijis Latvijas Futbola arodbiedrības valdes loceklis un Eiropas Parlamenta deputāta padomnieks. No 2021. gada līdz 2023. gadam bijis partijas “Vienotība” jaunatnes organizācijas priekšsēdētājs.

### Futbolista karjera
Bijis futbolists. "FS METTA/Latvijas Universitāte" sastāvā 2014. un 2015. gadā aizvadījis četras spēles Latvijas futbola Virslīgā. Spēlējis arī Pirmās līgas komandās FK Ventspils II, FS Metta II un FK Tukums 2000, JDFS Alberts un FK PPK.

### Politiskā darbība
2020. gada Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās D. M. Daugavietis nesekmīgi kandidēja no apvienības "Jaunā Vienotība". Šajā pašā gadā viņš kļuva par "Vienotības" par Eiropas Parlamenta deputātes Ineses Vaideres padomnieku (šo amatu ieņēma līdz ievēlēšanai Saeimā).

2022. gada Saeimas vēlēšanās ievēlēts 14. Saeimā no partiju apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta.

2025. gada pavasarī kļuva par Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentāro sekretāru.

#### Darbība 14. Saeimā
14. Saeimas sasaukumā Dāvis Mārtiņš Daugavietis ir darbojies vairākās pastāvīgajās komisijās un apakškomisijās.

Pastāvīgās komisijas:

* Izglītības, kultūras un zinātnes komisija — loceklis no 2022. gada decembra
* Eiropas lietu komisija — loceklis no 2022. gada beigām līdz 2025. gada septembrim
* Ilgtspējīgas attīstības komisija — loceklis no 2025. gada septembra

Apakškomisijas:

* Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas Augstākās izglītības, zinātnes un cilvēkkapitāla apakškomisija — deputāts no 2022. gada 13. decembra.
* Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas Sporta apakškomisija — deputāts no 2022. gada 13. decembra līdz 22. decembrim; priekšsēdētājs no 22. decembra 2022. līdz 16. aprīlim 2025.; deputāts no 16. aprīļa 2025. līdz šim.
* Ilgtspējīgas attīstības komisijas Demogrāfijas, ģimeņu un bērnu lietu apakškomisija — deputāts no 2024. gada 8. maija līdz 14. maijam; sekretārs no 14. maija 2024. līdz 11. martam 2025.; deputāts no 11. marta 2025.

## Atsauces
Čuhņa

**Čuhņa** jeb **čuhna** () ir krievu valodā lietots nievājošs apzīmējums Baltijas somu tautām, kura sākotnējā forma *чухно* atvasināta no senākā etnonīma čudi (*чудь* — "svešie").

2000. gadā televīzijas žurnālists Leonīds Parfenovs esot jauno Krievijas Federācijas prezidentu Vladimiru Putinu nosaucis par "blondo čuhņu" (*чухонь белобрысая*).

Latviešu valodā "čuhņa" ir no krievu valodas aizgūts žargonvārds, kuram var būt vairākas nozīmes: province, lauki, nostūris, nomale, sīkumi, nieki.

Pēc tam, kad 2022. gadā bijušā basketbolista Kaspara Kambalas sieva Olga nosauca Dobeli par "čuhņu", arī viņš savos *[[Instagram]]* īsajos komentāros ierakstīja:

## Atsauces
Vecumdienas

thumb|Tiek uzskatīts, ka vecumdienās ir ļoti svarīgi nodarboties ar fiziskām aktivitātēm
**Vecumdienas** jeb **seniora vecums** ir pēdējais cilvēka dzīves posms un parasti raksturo to vecumu, kas tuvojas paredzamajam cilvēku dzīves ilgumam vai to pārsniedz. Nosaukumi un eifēmismi, kas parasti tiek izmantoti, lai raksturotu cilvēkus šajā vecuma grupā ir šādi: veci cilvēki, vecāka gadagājuma cilvēki, pensionāri, seniori.

Vecumdienās novērojama samazināta cilvēka spēja sadziedēt brūces vai traumas, kā arī ir izteikta ķermeņa novecošana. Zinātne par vecu cilvēku slimībām, to ārstēšanu un aprūpi saucas geriatrija. Lielākā daļa attīstīto Rietumu valstu vecumdienas uzskata par vecumu, kad persona ir pensionējusies, sākot no 62 līdz 67 gadiem. Vecums šajā diapazonā parasti ir prasība, lai persona kļūtu tiesīga piedalīties senioru sociālajās programmās. Taču izpratne par to, kas ir vecumdienas, ir ļoti atkarīga no situācijas konteksta un no valsts. Valstīs, kas nav Rietumu valstis, vecumdienas var sākties jau 40 gadu vidū vai vēlu 70 gados.

Tiek uzskatīts, ka vecumdienās ir ļoti svarīgi nodarboties ar fiziskām aktivitātēm, kā arī trenēt savas mentālās spējas.

## Atsauces
SpaceX CRS-26

***SpaceX CRS-26*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Cargo Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* *[[Commercial Resupply Services 2]]* (*CRS-2*) programmā. *Cargo Dragon* orbītā palaida 2022. gada 26. novembrī; nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 2023. gada 11. janvārī.

*CRS-26* lidojumam izmantoja jauno *Cargo Dragon* kapsulu *C211*. Nesējraķetei izmantoja jauno pirmo pakāpi (sērijas numurs *B1076*).

## Derīgā krava
*Cargo Dragon* kopējā kravas masa augšupceļā bija 3528 kg.
Hermētiskais nodalījums bija piepildīts ar 2332 kg kravas (kopā ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā bija: zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (937 kg), mantas un pārtika apkalpei (1062 kg), stacijas rezerves daļas un aprīkojums (296 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (25 kg), datoru materiāli (12 kg).

Kravā bija nanopavadoņi (*[[DanteSat]]*, *[[LORIS]]*, *[[MARIO (pavadonis)|MARIO]]*, *[[NUTSat]]*, *[[ORCASat]]*, *[[petitSat]]*, *[[SPORT (pavadonis)|SPORT]]*, *[[SS-1]]*, *[[TJREVERB]]*).

Nehermētiskajā kravas sekcijā bija 1196 kg krava: sarullēts saules bateriju panelis *iROSA*.

## Lidojuma gaita
*Cargo Dragon* palaida  19:20:42 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*.
Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nosēdās uz peldošās platformas *Just Read the Instructions* (*JRTI*) Atlantijas okeānā.

27. novembrī 12:39 *UTC* kravas kuģis automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduļa augšējai pieslēgvietai pievienotā adaptera *[[Pressurized Mating Adapter|PMA-3]]* saslēgšanās mezgla *[[International Docking Adapter|IDA-3]]*.

30. novembrī no *CRS-26* nehermētiskās kravas telpas ar stacijas manipulatoru izņēma saules bateriju paneli *IROSA*, ko pārvietoja uz mobilo platformu *MBS*.

2023. gada 9. janvārī 22:05 *UTC* *Cargo Dragon* atvienojās no stacijas.
11. janvārī kuģis  iedarbināja dzinējus un veica noiešanu no orbītas. 10:19 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Meksikas līcī uz rietumiem no Floridas, punktā aptuveni 83° R 28° Z. Lidojuma ilgums bija 45 dienas 14 stundas 59 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CRS-26 Mission SpaceX
* CRS-26 Launch Blog NASA
* SpaceX CRS-26 Mission Overview NASA
* Dragon CRS-21,... CRS-26 (SpX 21,... 26) Gunter Dirk Krebs
Krasti (Vestienas pagasts)

**Krasti** ir ciems Madonas novada Vestienas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļi P81 un V885, Kālezera krastā.

Valsts nozīmes aizsargājamie kultūras pieminekļi ciema apkārtnē: Kāla kroga senkapi.

## Atsauces
Asinssarkanā pasāre

**Asinssarkanā pasāre** () ir mainīga izskata graudzāļu dzimtas suga, kas sastopama Āzijas centrālajā un austrumu daļā. Eiropā, tostarp Latvijā, tā ir reti sastopama, adventīva suga.

Latvijā atsevišķi eksemplāri un grupas aug smilšainās nezālienēs un gar dzelzceļiem.

## Apraksts
Asinssarkanā pasāre ir viengadīgs, 20—50 cm garš lakstaugs ar stāvu, pazilu un zarojošu stiebru. Auga lapas ir īsas, lineāras vai šauri lancetiskas, 0,3—0,8 cm platas, plātne un maksts apmatota ar gariem matiņiem. Lapas mēlīte ir strupa, aptuveni 0,2 cm gara. Ziedkopa ir 4—16 tievi zari, kuri starveidīgi salikta stiebra, uz kuriem atšķirīga garuma kātiņos 2 rindās novietotas saplacinātas vārpiņas grupās pa 2. Ziedkopa ir brūnsarkana. Katrā vārpiņā ir divi aptuveni 0,3 cm gari ziedi, no kuriem apakšējais ir neauglīgs. Vārpiņas plēksnes ir nevienādas: ārējā vārpiņas plēksne ir zvīņveidīga, gandrīz vārpiņas garumā, iekšējā 2—3 reizes īsāka. Zieda plēksnes dzīslainas. Akota nav. Auglis ir sīks grauds. Zied no jūlija līdz septembrim.

## Atsauces
Pasāres

**Pasāre** () ir graudzāļu dzimtas ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu. Ģintī ir iekļautas 263 sugas. Pasāres ir slaidi, viengadīgi un daudzgadīgi lakstaugi. Dažas sugas (*Digitaria exilis*, *Digitaria iburua*, *Digitaria sanguinalis*, kā arī *Digitaria compacta)* tiek kultivētas kā labība dažviet Āfrikā. Augu sēklas tiek grauzdētas, saberztas miltos, no tām izgatavo putras vai izmanto alus raudzēšanai.  Augus arī izmanto lopbarībai.

Amerikā pasāres, it sevišķi sugas *Digitaria* *sanguinalis*  un *Digitaria*  *ischaemum,* bieži tiek uzskatītas par mauriņu nezālēm.

Latvijā ir sastopamas divas pasāru sugas:

* Asinssarkanā pasāre (*Digitaria sanguinalis*),
* Lineārā pasāre (*Digitaria ischaemum*).

## Atsauces
Ozolkrogs

**Ozolkrogs** ir ciems Madonas novada Bērzaunes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P81, Adažiņas upes krastā.

## Atsauces
Elloras alas

**Elloras alas** (, ) ir bazaltā izcirstu tempļu komplekss, kas atrodas Indijā, Mahārāštras štatā. 1983. gadā alas iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Tempļu kompleksi veidoti apmēram no mūsu ēras 600. līdz 1000. gadam (Raštrakutu un Jadavu dinastiju laikā). No 34 alām 12 ir budistu , 17 — hinduistu, bet 5 — džainistu tempļu kompleksi, kas raksturo tā laika Indijas reliģisko iecietību. 16. alā atrodas Kailasanatha — lielākais monolītais akmenī cirstais hinduisma templis pasaulē.

## Galerija

Lascar Ellora caves (4558951364).jpg
Ellora_caves,_view_from_Cave_29_(Hindu).jpg
Kailasa Temple, Ellora, Aurangabad, Maharashtra, India (2018).jpg
Kailasha_temple_at_ellora.JPG
Ellora_Cave_16_si0300.jpg
089 Cave 12, Row of Buddhas (33768815640).jpg


## Ārējās saites
Abaja (pilsēta)

**Abaja** () ir pilsēta Karaghandi apgabalā Kazahstānā, rajona centrs. Izvietojusies apgabala ziemeļdaļā  no apgabala centra Karaghandi. Nozīmīgs kalnrūpniecības centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1949. gadā kā **Šerubajnuras** (*Шерубай-Нұра*) strādnieku ciemats akmeņogļu ieguves reģionā, kur ieguva augstvērtīgas koksa ogles. Ciematu un pirmās šahtas būvēja Karlaga ieslodzītie no netālajām Karabasas un Doļinkas nometnēm. 1954. gadā ciematam piešķirts pilsētciemata statuss, bet 1961. gadā — pilsētas statuss un tas pārdēvēts par godu kazahu dzejniekam Abajam Kunanbajuli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Benkendorfs

**Benkendorfs** var būt:

* Aleksandrs fon Benkendorfs (*Alexander von Benckendorf*; 1781―1844) — vācbaltiešu izcelsmes Krievijas virsnieks un valstsvīrs;
* Konstantīns fon Benkendorfs (*Konstantin von Benckendorff*; 1785―1828) ― vācbaltiešu izcelsmes Krievijas virsnieks un diplomāts.
Askolds un Dirs

**Askolds un Dirs** () bija pusleģendāri pirmie varjagu Kijivas kagani līdz 882. gadam. Pēc arābu vēsturnieka Al-Masudi rakstītā *al-Dirs* bija pirmais starp slāvu ķēniņiem, iespējams, ka Askols un Dirs ir bijusi viena persona.
## Vēsture
Ap 1113. gadu sacerētajā Pagājušo gadu vēstures hronikā vēstīts, ka Askolds un Dirs bija Rurika karadraudzes locekļi, kuriem viņš lika doties uz Konstantinopoli (*Miklagård*), bet pa ceļam viņi pakļāva poļanus un apmetās Kijivas pilskalnā.

Pēc Rurika nāves 879. gadā par mazgadīgā Rurika dēla Igora aizbildni kļuva Helgi. Viņš 889. gadā ieņēma Smoļensku, bet vēlāk devās uz Kijivu, kur nogalināja Askoldu un Diru, kļūdams par Kijivas kaganu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šļakāni

**Šļakāni** ir ciems Madonas novada Vestienas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Vestienas, 27 km no novada centra Madonas un 120 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V885, Kālezera krastā.

## Atsauces
Karija (nozīmju atdalīšana)

**Karija** var būt:

* Martins Karija (*Martin Kariya*), Kanādas hokejists (dzimis 1981.),
* Pols Karija (*Paul Kariya*), Kanādas hokejists (dzimis 1974.).
* Karija, vēsturisks apgabals Mazāzijā, kariešu apdzīvotā teritorija.

## Skatīt arī
* Karijs
Koldvels

**Koldvels** () ir angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Kentaviuss Koldvels-Poups (*Kentavious Tannell Caldwell-Pope*; dzimis 1993. gadā) — amerikāņu basketbolists;
* Gerijs Koldvels (*Gary Caldwell*; dzimis 1982. gadā) — skotu futbolists un treneris.

## Skatīt arī
* *[[Caldwell]]*
* Koldvela
Monte Moriss

**Monte Roberts Moriss** (; dzimis  Grandrepidsā Mičiganas štatā) ir amerikāņu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Fīniksas "Suns".

## Karjera
Augstskolu basketbolā pārstāvēja NCAA komandu Aiovas Štata Universitātes "Cyclones". Nospēlēja universitātē visas četras sezonas, dodamies laukumā komandas starta pieciniekā visās spēlēs katrā no aizvadītajām sezonām izņemot pirmo.

### NBA
2017. gada NBA draftā viņu Denveras "Nuggets" izraudzījās ar kopējo 51. numuru otrajā kārtā. Savā pirmajā sezonā "Nuggets" sastāvā piedalījās tikai trīs spēlēs, pārsvarā spēlējot G Līgas komandā Riograndes "Valley Vipers".

Pēc piecām sezonām "Nuggets" 2022. gada jūlijā M. Moris kopā ar Vilu Bārtonu tika aizmainīts uz Vašingtonas "Wizards" maiņas darījumā pret Kentaviusu Koldvelu-Poupu un Išu Smitu. Tāpāt kā pēdējā sezonā "Nuggets" sastāvā, arī "Wizards" M. Moriss lielākoties devās laukumā kā pirmā piecinieka spēlētājs. 2023. gada jūlijā M. Moriss tika aizmainits uz Detroitas "Pistons" maiņā pret nākotnes otrās kārtas drafta tiesībām. Atguvies pēc izārstēšanās no traumas un nospēlējis tikai sešas spēles "Pistons" sastāvā 2024. gada februārī viņš tika aizmainīts uz Minesotas "Timberwolves" pret Troju Braunu junioru, Šeiku Miltonu un nākotnes otrās kārtas drafta izvēli.

2024. gada vasarā M. Moriss noslēdza līgumu ar citu NBA Rietumu konferences klubu Fīniksas "Suns".

## Atsauces

## Ārējās saites
Ērmanis Pīpiņš-Vizulis

**Ērmanis Pīpiņš-Vizulis** (1873—1927) bija latviešu pedagogs, literatūrkritiķis un žurnālists. Viņa kritiķa darbība veidojās Jaunās strāvas, bet it īpaši Jāņa Jansona-Brauna ietekmē, turpinot socioloģiskās literatūrkritikas virzienu latviešu rakstniecībā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1873. gadā Ēdoles pagasta "Spanniekos" drēbnieka Pīpiņa ģimenē, no 1880. gada dzīvoja Ēdoles pagasta "Bāliņos". Mācījās Ēdoles pagastskolā (1882—1886), Kuldīgas ministrijas skolā (1886—1888), Kārļa Kreima privātskolā (1888—1889), tad Baltijas skolotāju seminārā Kuldīgā (1889—1893). 1892. gadā "Dienas Lapā" publicēja apcerējumu "Prieka nozīme dzīvē un bērnu audzināšanā".
Strādāja par skolotāja palīgu pie Apsīšu Jēkaba Vecgulbenes draudzes skolā (1893—1896), par skolotāju Mālupes pagasta skolā (1896—1898) un Alsungas ministrijas skolā (1898—1905). Līdztekus no 1895. gada bija Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijas referents, tulkoja Ipolita Tēna darbus "Mākslas filozofija" un "Par ideālu mākslā", Nikolaja Gogoļa “Mirušās dvēseles” (1897, krieviski 1890), ar pseidonīmu "Vizulis" publicēja apceres par Pērsieti (1901), Sudrabu Edžu (1902), Augustu Saulieti (1903) un citiem.

1905. gada revolūcijas laikā bija "Dienas Lapas" redakcijas loceklis, tad bija laikraksta "Mūsu Laiki" redaktors (1906—1907), laikraksta "Rīgas Apskats" redakcijas loceklis (1907—1908).
1907. gadā atsāka strādāt par latviešu valodas un literatūras skolotāju dažādās skolās un vakara kursos, bija mēnešraksta "Izglītība" redaktors (1909—1911), laikraksta "Jaunā Dienas Lapa" (1909—1914), žurnāla "Domas" (1912—1915) un laikraksta "Jaunais Vārds" redaktors (1915—1918). 1910. gadā apprecējies ar sabiedrisko darbinieci, politiķi un literāti Bertu Pīpiņu (dzimušu Ziemeli).

1918. gadā vācu okupācijas laikā bija ieslodzīts koncentrācijas nometnē, Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kļuva par Tautas padomes locekli no Latvijas Radikāldemokrātiskās partijas. Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām 1921. gadā kopā ar J. Upmani nodibināja Rīgā tipogrāfiju.

Miris 1927. gada 2. februārī, apglabāts Rīgas Pirmajos Meža kapos.

## Literatūra
* Līgotņu Jēkabs. Atmiņas par Ermani Pīpiņu-Vizuli. Latvju Grāmata, Nr. 1, 1927, 1.—5. lpp.

## Atsauces
Kurčatova (Kazahstāna)

**Kurčatova** () ir apgabala pakļautības pilsēta Abaja apgabalā Kazahstānā. Izvietojusies apgabala ziemeļdaļā Irtišas kreisajā krastā  no apgabala centra Semejas. Pilsēta bija Semipalatinskas kodolizmēģinājumu poligona vadības centrs un nozīmīgs kodolpētniecības centrs. Nosaukta par godu padomju fiziķim un atomieroču programmas vadītājam Igoram Kurčatovam.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1947. gadā kā Moldari ciemats (*Молдары*) sakarā ar Semipalatinskas kodolizmēģinājumu poligona izveidošanu. 1948. gadā piešķirts pilsētas statuss, bet tai padomju laikā bija sevišķs slepenības statuss — pilsēta netika atzīmēta kartēs, iebraukšana tajā bija iespējama tikai ar speciālām caurlaidēm un pasta sūtījumos adresē tika norādīts **Maskava-400** vai **Semipalatinska-21**. 1990. gadu sākumā pilsētā bija ap 20 tūkstošiem iedzīvotāju, no kuriem ievērojama daļa bija militārpersonas. Pēc poligona slēgšanas un Krievijas militārpersonu izbraukšanas pilsētas iedzīvotāju skaits samazinājās uz pusi.

1991. gadā uz poligona infrastruktūras bāzes tika izveidots Kazahstānas Nacionālais kodolcentrs, kura funkcijās ietilpst kodolizmēģinājumu seku likvidēšana, cīņa ar vides piesārņojumu, kodolizmēģinājumu monitorēšana citos pasaules poligonos, kā arī atomenerģijas attīstība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cenzūra Latvijā

**[[Cenzūra]] Latvijā** ir aizliegta Satversmes 100. pantā.

## Nesenu cenzūras gadījumu uzskaitījums
2008. gada 1. februārī Valsts Policija uzsāka kriminālprocesu par bērna kailfoto izmantošanu Katrīnas Neiburgas veidotā Latvijas Nacionālās operas izrādes «Leļļu opera» reklāmā, kur kā Pinokio tēls tika izmantots kails puisēns. LNO nolēma mainīt reklāmas māksliniecisko risinājumu, bet portāls Delfi pēc policijas pieprasījuma ilustrāciju izdzēsa. Kriminālprocesu izbeidza pēc četriem gadiem noziedzīga nodarījuma trūkuma dēļ.

2015. gada maijā no izstādes Stūra mājā pēc Krievijas vēstniecības Latvijā notas tika aizvākta mākslas instalācija ar krustā sistu Vladimiram Putinam līdzīgu lelli.

2021. gada decembrī daļā sabiedrības sašutumu izraisīja Kristiana Brektes murālis uz skolas sienas, izraisot arī diskusijas par mākslas cenzūru.

2022. gada novembrī pēc Daugavpils domes rīkojuma no izstādes Marka Rotko mākslas centrā tika izņemti atsevišķi igauņu mākslinieka Sandersa Raudsepa darbi ar krustiem, dzimumlocekļiem un ieročiem.

2024. gada oktobrī Latvijas Okupācijas muzeja vadība lēma Stūra mājā izvietotajā izstādē "Disidents" neizstādīt vienu no darbiem, kura pamatā izmantots ar dzeloņstieplēm apvīts Izraēlas karogs.

2024. gada decembrī Dailes teātra direktors Juris Žagars apgalvoja, ka saņēmis oficiālu iesniegumu no Ķīnas vēstniecības ar mērķi atcelt deju grupas *Shen Yun* viesizrādi "Ķīna pirms komunisma", jo tā saistīta ar Ķīnā aizliegto Faluņguņ organizāciju.

2025. gada februārī pēc deputātu sūdzības policija sāka kriminālprocesu pret Kristianu Brekti par video performanci pie Mātes Latvijas pieminekļa Brāļu kapos.

2026. gada janvārī politiķis Ainārs Šlesers lūdza Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroju nepieļaut iestudējuma par prezidenta Valda Zatlera 2011. gada rīkojumu "nr. 2" izrādīšanu Dailes teātrī.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* Kaspars Zellis: Cenzūra latviešu gaumē
Stadijs

[thumb|360px|[Nemejas stadions ar 1 stadiju (178 m) garu skrejceļu.]]
**Stadijs**, stadija, stadions () ir attāluma mērvienība senās pasaules mēru sistēmā, kas sākotnēji tika ieviesta Babilonā, bet pēc tam to pārņēma grieķi, iedodot tam savu grieķisko nosaukumu. Šī mērvienība nav pārāk noteikta. Babilonā par stadiju uzskatīja attālumu, kuru cilvēks noiet mierīgā tempā laika sprīdī no pirmā saules stara parādīšanās saullēkta laikā līdz brīdim, kad viss saules disks parādās virs horizonta. Ja šī saules uzlēkšana turpinās apmēram divas minūtes, tad pa šo laiku cilvēks vidējā gaitā var noiet no 185 līdz 195 metriem. Kā redzams, šis mērs ir diezgan nosacīts.

Grieķu stadijs ir 600 Hērakla soļu attālums. Pēc nostāsta, tieši tik soļus Hērakls spēja spert no brīža, kad pirmie saules stari pacēlās virs Krona paugura Olimpijā, līdz brīdim, kad visa saule pacēlās virs zemes. 

Ir sastopami dažādas stadiju vērtības:
* Babilonas = 194 m;
* Grieķu = 178 m;
* Atikas = 177,6 m;
* Ēģiptiešu = 172,5 m;
* Ptolemeja un romiešu = 185 m;
* Asīriešu-kaldēju-persiešu sistēmas stadijs (ghalva) = 230,4 m.

Kāds tieši stadijs tika lietots Olimpisko spēļu distances noteikšanai, precīzi nav zināms. Daži zinātnieki olimpisko stadiju ievieš 192,27 metru garumā.

## Ārējās saites
Aksu (Kazahstāna)

**Aksu** () ir apgabala pakļautības pilsēta Pavlodaras apgabalā Kazahstānā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Irtišas kreisajā krastā  no apgabala centra Pavlodaras. Pilsētas akimātam pakļauta plaša lauku teritorija rietumos no Irtišas (seši lauku apriņķi). Nozīmīgs metalurģijas centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 19. gadsimta beigās sakarā ar akmeņogļu iegulu atklāšanu netālajā Ekibastuzā. 1899. gadā Ekibastuzas dzelzceļa galapunktā Irtišas krastā tika uzcelta Voskresenskas piestātne, kur ogles tika pārkrautas baržās. Netālu no piestātnes izveidojās strādnieku ciemats **Gļinka** (*Глинка*), kurā 1910. gadā dzīvoja ap 1000 iedzīvotāju. 1914. gadā ciematu pēc vietējās kazaku kopienas ierosinājuma pārdēvēja par godu kazaku atamanam Jermakam par **Jermaku** (*Ермак*). 1938. gadā Jermaka kļuva par Kaganoviča rajona centru, bet 1961. gadā tai piešķīra pilsētas statusu.

1960. gados pilsētā izveidoja vairākus metalurģiskos un enerģētikas uzņēmumus, tā strauji izauga. 1993. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aksu

**Aksu** var būt:
* Aksu — pilsēta Kazahstānā, Pavlodaras apgabalā
* Aksu — pilsēta Ķīnā, Sindzjanas Uiguru autonomajā apvidū
Balkaša

**Balkaša** () ir apgabala pakļautības pilsēta Karaghandi apgabalā Kazahstānā. Izvietojusies apgabala dienvidos Balhaša ezera ziemeļu krastā  no apgabala centra Karaghandi.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1937. gadā kā **Pribalhašstrojas** ciemats pie jaunbūvējamā vara kombināta. 1937. gadā piešķirts pilsētas statuss un tagadējais nosaukums. Mūsdienās nozīmīgs metalurģijas, enerģētikas un tūrisma centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Priozerska (Kazahstāna)

**Priozerska** () ir apgabala pakļautības pilsēta Karaghandi apgabalā Kazahstānā. Izvietojusies apgabala dienvidos Balhaša ezera rietumu krastā  no apgabala centra Karaghandi un  no valsts galvaspilsētas Astanas.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1956. gadā kā Sarišaganas pretraķešu karaspēka poligona garnizona pilsētiņa. Pats Sarišaganas poligons ierīkots Betpakdalas tuksnesī rietumos no pilsētas. PSRS laikā Priozerska bija slepena militāra pilsēta ar speciālu caurlaižu režīmu. Pēc Kazahstānas neatkarības pilsēta dažus gadus, līdzīgi, kā Baikonura, tika iznomāta Krievijai, bet 1990. gados tā pilsētu pameta. Palikušo infrastruktūru daļēji izmanto Kazahstānas bruņotie spēki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarana

**Sarana** () ir apgabala pakļautības pilsēta Karaghandi apgabalā Kazahstānā. Izvietojusies apgabala ziemeļos  uz rietumiem no apgabala centra Karaghandi un  no valsts galvaspilsētas Astanas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta radusies 1939. gadā kā Saraņas ģeologu ciemats. Strauji sākusi attīstīties kopš 1943. gada, kad tika būvētas akmeņogļu ieguves šahtas. Vēlākos gados attīstīta arī ķīmiskā rūpniecība. Kopš 1954. gada pilsētas statuss.

Mūsdienās kalnrūpniecības un ķīmiskās rūpniecības (autoriepas) centrs. Pilsētas akimātam pakļautajā teritorijā dzīvo 52 tūkstoši iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šahtinska

**Šahtinska** () ir apgabala pakļautības pilsēta Karaghandi apgabalā Kazahstānā. Izvietojusies apgabala ziemeļos Tentekes upes krastā  uz rietumiem no apgabala centra Karaghandi un  no valsts galvaspilsētas Astanas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta radusies 1955. gadā kā **Tentekas** *(Тентек)* kalnraču ciemats. turpmākajos gados ciemata apkārtnē ierīkotas vairākas akmeņogļu ieguves šahtas. 1961. gadā piešķirts pilsētas statuss un tagadējais nosaukums. 1990. gados ogļu ieguve samazinājās un iedzīvotāji masveidā pameta pilsētu — no 96 tūkstošiem 1989. gadā iedzīvotāju skaits pilsētā samazinājies līdz 37 tūkstošiem.

Doļinkas ciematā 10 km uz dienvidaustrumiem no pilsētas atradās Karlaga administrācija. Mūsdienās politisko represiju muzejs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rēķi (Mārcienas pagasts)

**Rēķi** ir ciems Madonas novada Mārcienas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V915.

## Atsauces
Priozerska

**Priozerska** var būt:
* Priozerska — pilsēta Kazahstānā, Karaghandi apgabalā
* Priozerska — pilsēta Krievijā, Ļeņingradas apgabalā