Apollo 1

***Apollo 1*** (sākotnējais nosaukums ***AS-204***) bija NASA ''Apollo'' programmas plānotais pirmais pilotējamais lidojums, kam bija jāstartē 1967. gada 21. februārī. Treniņu laikā starta laukumā 1967. gada 27. janvārī kosmosa kuģī izcēlās ugunsgrēks, un apkalpe Virdžils Grisoms, Edvards Vaits un Rodžers Čeifī gāja bojā.

## Apkalpe
### Pamatapkalpe

### Dublieru apkalpe no 1966. gada marta līdz decembrim

Apkalpe kosmosā devās misijā *[[Apollo 9]]*.

### Dublieru apkalpe no 1966. gada decembra līdz 1967. gada janvārim

Apkalpe kosmosā devās misijā *[[Apollo 7]]*.

## ''Apollo'' pirmā pilotējamā lidojuma plāns
1966. gadā notika divi *Apollo* komandmoduļa starti suborbitālā lidojumā (*[[AS-201]]* un *[[AS-202]]*) ar nesējraķeti *[[Saturn IB]]*. *Apollo* komandmoduļa pirmajam pilotējamam lidojumam bija jānotiek 1966. gada pēdējā ceturksnī. *AS-204* konfigurācija: nesējraķete *[[Saturn IB]]*, *Block I* (izmēģinājumu) komandmodulis *CSM-012* un servisa modulis, bez mēness moduļa.

1966. gada janvārī tika apstiprināta *AS-204* apkalpe: komandējošais pilots Virdžils Grisoms, vecākais pilots Edvards Vaits un pilots Dons Eisele. 27. janvārī Eisele bezsvara stāvokļa treniņos lidmašīnā savainoja plecu, tāpēc viņu nomainīja Rodžers Čeifī. 21. martā apkalpes sastāvs tika oficiāli paziņots, dublieru apkalpe: Džeimss Makdivits, Deivids Skots, Rasels Šveikarts.

29. septembrī Volters Širra, Dons Eisele un Volters Kaningems tika paziņoti par otrā pilotējamā lidojuma *AS-205* apkalpi. Pēc tam būtu jāseko *AS-206* nepilotējamam mēness kabīnes lidojumam. Tad sekotu trešais pilotējamais lidojums *AS-278* (jeb *AS-207/208*): *AS-207* būtu pirmais pilotējamais *Block II* komandmodulis, kam orbītā būtu jāsaslēdzas ar atsevišķi palaisto mēness moduli *AS-208*.

*AS-204* komandmoduļa sistēmās atklātās daudzās problēmas aizvirzīja starta iespēju līdz 1967. gada 21. februārim.

*Apollo 204* misijas ilgums bija plānots 14 dienas. Pirmoreiz kosmiskajā lidojumā notiktu televīzijas tiešraide.

## Ugunsgrēks
thumb|right|220px|''Apollo 1'' izdegušās kabīnes iekšiene
1967. gada 27. janvārī starta laukumā bija jānotiek starta simulācijai, lai novērtētu kosmosa kuģa spēju darboties autonomi ar atvienotiem ārējiem kabeļiem. 18:00 UTC Grisoms, Čeifī un Vaits sāka iekāpšanu kapsulā. Pēc tam, kad apkalpe bija ieņēmusi savas vietas, komandieris Grisoms sajuta neparastu smaržu. Tika paņemts gaisa paraugs, un, tā kā netika atklāts smaržas avots, atsākās starta laika atskaite. Vēlāk izmeklēšanas komisija secināja, ka šī smarža nebija saistīta ar negadījumu. Pēc tam komandmoduļa lūka tika aizvērta un kosmosa kuģa atmosfēra bija nomainīta ar skābekli.

23:31:05 UTC viens no astronautiem pamanīja uguni. 23:31:19 UTC uguns bija pārņēmusi visu kabīni, liesmas un gāzes bija izlauzušās komandmoduļa ārpusē. Apkalpojošais personāls izmisīgi centās glābt kuģa apkalpi, bet lūkas konstrukcijas īpatnību dēļ tā tika atvērta tikai pēc piecām minūtēm. Kad dūmi bija izklīduši, tika atrasti astronautu mirušie ķermeņi daļēji izkusušos skafandros: Vaits atradās tieši zem lūkas (acīmredzot bija mēģinājis atvērt to), Grisoms gulēja uz grīdas, bet Čeifī atradās savā sēdeklī.

## Izmeklēšana
Pēc ugunsgrēka tika izveidota izmeklēšanas komisija *Apollo 204 Review Board*, kuru vadīja Lenglija pētnieciskā centra direktors Floids Tomsons. Tajā bija iekļauts astronauts Frenks Bormans, kosmosa kuģa konstruktors Maksims Fažē un vēl sešas personas.

Izmeklēšanas komisija noskaidroja vairākus lielākos faktorus, kuru kombinācija izraisīja ugunsgrēku un astronautu nāvi:
* aizdegšanās avots visticamāk bija "viegli ievainojami kosmosa kuģa energoapgādes kabeļi" un "viegli ievainojami cauruļvadi ar viegli uzliesmojošu un korozīvu dzesēšanas šķidrumu";
* tīra skābekļa atmosfēra ar spiedienu augstāku par atmosfēru;
* kabīne aizdrīvēta ar lūkas pārsegu, ko nevar ātri noņemt augstā spiedienā;
* daudzi viegli uzliesmojoši materiāli kabīnē;
* neadekvāta avārijas gatavība (glābšanas un medicīnas palīdzība, apkalpes evakuācija).

## Programmas turpināšana
Pēc ugunsgrēka *Apollo* programma tika apturēta, lai to pārskatītu un uzlabotu. Tika atklāts, ka komandmodulis ir ārkārtīgi bīstams un dažviet pat pavirši samontēts.

Tika nolemts atlikušo *Block I* kosmosa kuģi izmantot tikai vienā bezpilota *[[Saturn V]]* izmēģinājumu lidojumā. Visi nākamie pilotējamie lidojumi tika veikti ar *Block II* konstrukcijas kosmosa kuģi. Komandmodulim tika veiktas daudzas izmaiņas:
* Kabīnes atmosfēras sastāvs starta laikā tika izmainīts uz 60 % skābekļa un 40 % slāpekļa maisījumu ar spiedienu jūras līmenī 1 atmosfēra (101 kPa). Pacelšanās laikā gaiss no kabīnes pamazām tika izlaists, pazeminot spiedienu līdz 34 kPa. Kad kosmosa kuģis atradās vakuumā, gaisa sastāvs tika nomainīts uz 100 % skābekli.
* Neilona *Block I* skafandri tika nomainīti ar *Block II* skafandriem, kas bija veidoti no nedegoša un nekūstoša stikla šķiedras auduma, apklāta ar teflonu.
* Lūkas konstrukcija tika pilnībā nomainīta, lai to varētu atvērt mazāk nekā piecās sekundēs.
* Uzliesmojošie materiāli tika nomainīti ar uguns pašnodzēses materiāliem.
* Cauruļvadi un kabeļi tika pārklāti ar aizsargājošu izolāciju. Alumīnija caurules aizvietotas ar tērauda caurulēm.

Nākamais nepilotējamais lidojums *[[Apollo 4]]* notika 1967. gada 9. novembrī (aptuveni deviņus mēnešus pēc katastrofas).
Pirmais pilotējamais lidojums *[[Apollo 7]]* notika 1968. gada oktobrī.

## Nosaukums
Misijas sākotnējais apzīmējums bija *AS-204* (*Apollo/Saturn 204*). Pirms tam bija notikuši komandmoduļa starti suborbitālā lidojumā (*[[AS-201]]* un *[[AS-202]]*), kā arī raķešpakāpes *[[S-IVB]]* izmēģinājumu lidojums *[[AS-203]]* (neveiksmīgs). Neoficiāli *AS-201* un  *AS-202* tika saukti par *Apollo 1* un *Apollo 2*.

*AS-204* apkalpe plānoto lidojumu bija iesaukusi par *Apollo 1*. Pēc traģēdijas aizlūguma ceremonijā 1967. gada 24. aprīlī *NASA* šo misiju nosauca par *Apollo 1*. Nākamais *Apollo* lidojums (nepilotējams) tika nosaukts *[[Apollo 4]]*.

## Ārējās saites
* Apollo-1 (204)  NASA
* Apollo 204 Review Board Final Report  NASA
* Apollo 204 *Encyclopedia Astronautica*