open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bungas (nozīmju atdalīšana)

**Bungas** var būt:

* bungas — mūzikas instruments;
* Bungas — apdzīvota vieta Dobeles novada Vītiņu pagastā;
* Bungas — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā.
Vampīrzivtiņa

**Vampīrzivtiņa** (*Danionella dracula*) ir sīciņa zebrzivju dzimtas (*Danionidae*) saldūdens zivs, kas sastopama Mjanmas ziemeļdaļā. Vampīrzivtiņa tika atklāta 2007. gadā, un tās vienīgā zināmā savvaļas dzīvotne joprojām ir neliela tērcīte starp Mogaunu un Tanai, Mjičinas reģionā.

## Izskats
Savu nosaukumu vampīrzivtiņa ieguvusi, pateicoties tās neparastajiem "ilkņiem" — tēviņam augšžoklī ir divi nelieli izaugumi, kas atgādina klasiskā filmu tēla — vampīra — asos ilkņus. Novērots, ka tēviņi šos ilkņus izmanto savstarpējās cīņās. Vampīrzivtiņa ir ļoti maza, un lielākie īpatņi sasniedz 17 mm. Tā ir gandrīz pilnībā caurspīdīga, izņemot acis. Cauri miesai var redzēt mugurkaulu un iekšējos orgānus, tai nav zvīņu, nav taustekļu un nav sānu līnijas. Ķermenis slaids, galva un acis proporcionāli lielas. Lieliem tēviņiem lielāko daļu ķermeņa augšpusē aizņem proporcionāli milzīgais augšžoklis. Kopumā zivtiņa atgādina citu lielāku zivju kāpurus, un tās vienkāršais skelets sastāv no skrimšļiem.

Vampīrzivtiņas priekšteči zaudēja īstos zobus pirms apmēram 50 milj. gadiem, bet augšžokļa kaulainie izaugumi, kas atgādina ilkņus, attīstījās pirms 30 milj. gadiem. Šai sugai raksturīgs dzimumu dimorfisms — mātītei, salīdzinot ar tēviņu, nav tik izteikti ilkņi, tai ir arī lielāks vēders, tās nav tik slaidas kā tēviņi.

## Uzvedība un barība
Vampīrzivtiņas barošanās ieradumi savvaļā nav zināmi, bet nebrīvē, akvārijā, tā barojas ar garneļu kāpuriem, nelielām nematodēm un akvārija zivtiņu sauso barību. Vamīrzivtiņa sasniedz dzimumbriedumu pirms tās ķermenis ir pilnībā attīstījies. Zinātnieki uzskata, ka tas ir tādēļ, ka jaunākie tēviņi ir seksuāli aktīvāki un veiksmīgāki kā partneri. 

## Atsauces

## Ārējās saites
*Āzijā atklāta zivs-vampīrs un plikpaurains putns 
*Kādā Birmas upē atrasta zivs-vampīrs
*ARKive: Dracula minnow (Danionella dracula)
*IUCN: Danionella dracula
Pusdienlaiks

[thumbnail|200px|Pulkstenis [Birmingema|Birmingemā, kas rāda dienas vidu]]
**Pusdienlaiks**, arī **dienas vidus** vai **pusdiena**, ir diennakts daļa, kad Saule atrodas visaugstāk virs horizonta. Parasti tas tiek saistīts ar pulksten 12:00. Pēc vietējā laika pulksten 12:00 Saule atrodas precīzi dienvidos, tā šķērso konkrētās vietas meridiānu. Rīgā šis brīdis ir pulksten 12:24 (vasaras laikā — 13:24). Pretējā diennakts daļa ir pusnakts.

## Ārējās saites
Kokmuiža (Vītiņu pagasts)

**Kokmuiža** ir ciems Dobeles novada Vītiņu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 14 km no pagasta centra Vītiņiem, 47 km no novada centra Dobeles un 124 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1151, Avīknes upes krastā. Veidojusies ap vēsturisko Kokmuižu (*Gut Dobelsberg*).

Pie Kokmuižas, Dobes kalnos, atrodas divi pilskalni: Incēnu pilskalns un Mežakalns.

## Atsauces
Grunduļu dzimta

**Grunduļu dzimta** (*Gobioninae*) ir viena no karpveidīgo kārtas (*Cypriniformes*) dzimtām, kas apvieno 207 saldūdens zivju sugas un kas tiek iedalītas 28 ģintīs. Lielākā ģints dzimtā ir grunduļi (*Gobio*), kas apvieno 38 zivju sugas, bet otra lielākā — sīkpūšļa grunduļi (*Microphysogobio*) ar 26 sugām. Vairākas ģintis ir monotipiskas, un tajās ir tikai viena suga. Šīs dzimtas zivis mājo Eiropā un Āzijā.

Balstoties uz ģenētiskajiem atklājumiem, 2016. gadā tika izdalīta grunduļu dzimta. Pirms tam šī zivju grupa tika sistematizēta kā karpu dzimtas apakšdzimta. Līdz ar jaunākajām iespējām ģenētikas zinātnē grunduļu dzimtas klasifikācija, līdzīgi kā citu dzīvnieku klasifikācijas, piedzīvo biežas izmaiņas — ik pa brīdim kādas ģintis tiek atdalītas, citas pievienotas vai izveidotas jaunas.

## Latvijā
Latvijā savvaļā mājo viena grunduļu dzimtas suga — grundulis (*Gobio gobio*). Tas sastopams daudzās upēs un ezeros, arī Rīgas līča piekrastē upju grīvu tuvumā. Iespējams, Latvijā sastopama arī otra grunduļu dzimtas suga — Amūras čebačeks (*Pseudorasbora parva*). Tas kopā ar balto amūru, melno amūru, balto platpieri un raibo platpieri ievests un iedzīvojies Lietuvā, Ukrainā, Moldovā un vairākās citās Austrumeiropas valstīs. Latvijā savvaļas populācijas izveidošanās nav zināma. Iespējama populāciju pastāvēšana dīķsaimniecību tuvumā, kur tiek audzēts baltais un melnais amūrs, kā arī baltais un raibais platpieris.

## Sistemātika
**Grunduļu dzimta** (*Gobioninae*)

## Atsauces
Frederiktona

**Frederiktona** (, , , ) ir pilsēta Kanādas austrumos, Ņūbransvikas provinces administratīvais centrs. 2016. gadā pilsētā dzīvoja 58,2 tūkstoši iedzīvotāju. Ņūbransvikā vēl lielākās pilsētas ir Monktona un Sentdžona. Frederiktona atrodas Sentdžonas upes krastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Korjukivka

**Korjukivka** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļaustrumu daļā, Čerņihivas apgabala dienvidos, Korjukivkas rajona centrs.

Korjukivku 1657. gadā dibināja kazaki no Ukrainas labā krasta, un tā tika nosaukta viena no pirmajiem kolonistiem kazaka Omeliana Karuka vārdā, un sākotnēji tā bija pazīstama kā Karukivka.

## Vēsture
Rakstos zināma no 1657. gada kā apdzīvotā vieta Hetmanščinā. Pēc Oktobra revolūcijas ietilpa Ukrainas PSR. 

Otrā pasaules kara laikā no 1941. gada 5. septembra līdz 1943. gadam atradās vācu okupācijā. Otrā pasaules kara laikā Korjukivkas apkaime bija padomju partizānu kustības centrs. Naktī uz 1943. gada 27. februāri ciematam uzbruka padomju partizānu vienība, sagraujot ungāru garnizonu un atbrīvojot ieslodzītos. Atriebjoties, 1943. gada 1. un 2. martā vācu, ungāru un ukraiņu daļas Korjukivku faktiski iznīcināja, nodedzinot 1290 mājas un nogalinot apmēram 6700 iedzīvotāju, kas ir viena no lielākajām vienas dienas masu slepkavībām Otrā pasaules kara laikā. 

1958. gadā Korjukivkai tika piešķirtas pilsētas tiesības. 

No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā. 

2022. gada 27. februārī vietējie civiliedzīvotāji apturēja Krievijas tanku konvoju, kas vēlāk atstāja pilsētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cērtene

**Cērtene** (arī **Abulstrauts**) ir Drandas kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Izteka - uz rietumiem no Lembja. Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Caurtek Cērtenes dzirnavezeram. Ietek Drandā uz dienvidiem no Klievezera. Cērteni šķērso valsts autoceļš V234 (Smiltene–Rauna), tās krastos atrodas Vidzeme un Smiltenes pilsētas Cērtenes rajons.

## Atsauces
Korjukivkas rajons

**Korjukivkas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala ziemeļaustrumos. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Semeņivkas rajonu ziemeļos, Novhorodas-Siverskas rajonu austrumos, Sosnicjas rajonu dienvidaustrumos, Menas rajonu dienvidos un Snovskas rajonu rietumos, kā arī Krieviju ziemeļrietumos.

## Ārējās saites
Dranda

**Dranda** (arī **Lembupīte**) ir Abula kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Izteka - uz ziemeļiem no Launkalnes. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Abulā pie Pavāriem. Lielākā pieteka - Cērtene. Drandu divreiz šķērso valsts autoceļš V235 (Lembis–Drusti–Vecpiebalga), tās krastos atrodas Lembis.

## Atsauces
Asteroīdu diena

thumb|Asteroīdu dienas logotips.
**Asteroīdu diena** (zināma arī kā **Starptautiskā Asteroīdu diena**) ir ikgadēja globālā sabiedrības informēšanas kustība, kas apvieno cilvēkus visā pasaulē, lai mācītos par asteroīdiem un izstrādātu iespējamos Zemes kosmiskās aizsardzības scenārijus, lai aizsargātu mūsu planētu, mūsu ģimenes, sabiedrību un nākamās paaudzes. Par Asteroīdu dienas datumu tika izraudzīts 30. jūnijs, kas ir 1908. gadā Sibīrijā notikušās Tunguskas kosmiskās katastrofas gadadiena, tā jaunākajā civilizācijas vēsturē uzskatāma par graujošāko asteroīdveida objekta sadursmi ar Zemi.

2016. gada 6. decembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas rezolūciju, kas pasludināja 30. jūniju par ikgadēji atzīmējamu Starptautisku Asteroīdu dienu.

Asteroīdu dienas kustība iedibināta, pateicoties režisoram Grigorijam Rihteram (*Grigorij Richters*), nodibinājuma *[[B612 Foundation]]* vadītājai Danicai Remijai (*Danica Remy*), astronautam Raselam Šveikartam un grupas *[[Queen]]* ģitāristam un astrofiziķim Braienam Mejam. Vairāk kā 200 astronauti, zinātnieki, inženieri un mākslinieki un citu profesiju pārstāvji parakstīja Asteroīdu dienas deklarāciju. Pazīstamākie: Maikls Kolinss, Aleksejs Ļeonovs, Kriss Hedfīlds, Kips Torns, lords Mārtins Rīss, Bills Najs, Pīters Geibriels. Asteroīdu dienas kustība aizsākta 2014. gada 3. decembrī, pirmo Asteroīdu dienu atzīmējot 2015. gada 30. jūnijā.

Kopš kustības pirmsākumiem 2015. gadā Asteroīdu diena regulāri tiek atzīmēta arī Latvijā. Latvijas Asteroīdu dienas pasākumu kontaktpunkts ir Meteorītu muzejs (bij. Mazais meteorītu muzejs) Rīgā. Asteroīdu dienas pasākumus Latvijā atbalsta Latvijas Astronomijas biedrība (LAB).

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
* Oficiāla tīmekļa vietne
Ičņa

**Ičņa** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļaustrumu daļā, Čerņihivas apgabala dienvidos, Ičņas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos zināma no 14. gadsimta, kad atradās Lietuvas lielkņazistes, vēlāk Žečpospolitas sastāvā. 1654. gadā iekļāvās Hetmanščinā, kas bija Krievijas autonoms apgabals. Pēc Oktobra revolūcijas ietilpa Ukrainas PSR. Otrā pasaules kara laikā no 1941. gada 14. septembra līdz 1943. gada 15. septembrim atradās vācu okupācijā. 1957. gadā Ičņai tika piešķirtas pilsētas tiesības. No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

Ičņā dzimis tēlnieks Ivans Martoss (*Иван Петрович Мартос*, 1754—1835). 

## Ārējās saites
Lūcija Vankina

**Lūcija Vankina** (1908—1989) bija latviešu arheoloģe, Akmens laikmeta pētniece. Valsts Vēsturiskā muzeja Arheoloģijas nodaļas vadītāja (1944). Vadīja izrakumus Sārnates neolīta apmetnē (1953—1959).

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1908. gada 3. aprīlī Grostonas pagastā *Ezermuižā* zemnieka Voldemāra Vankina ģimenē. 10 gadu vecumā zaudējusi māti. Pēc Bērzaunes otrās pakāpes pamatskolas absolvēšanas kopā ar brāli Teodoru pārcēlās uz Jūrmalu. 1929. gadā absolvējusi Rīgas Jūrmalas pilsētas Dubultu vidusskolu. 1930. gadā iestājusies Latvijas Universitātē, kur studējusi vēsturi Vēstures un Filoloģijas fakultātē. 1934. gadā pirmo reizi piedalījusies arheoloģiskajos izrakumos Elvīras Šnores vadībā. Patstāvīgus arheoloģiskos izrakumus vadījusi kopš 1948. gada. 
Strādāja Latvijas Pieminekļu valdē (1936—1944), līdztekus studēja Latvijas Universitātē, ko beidza 1941. gadā. Bija Valsts Vēsturiskā muzeja, vēlāk Latvijas PRS Vēstures muzeja  Arheoloģijas nodaļas vadītāja (1944—1986). 
Vadīja arheoloģiskos izrakumus Sārnates, Siliņupes, Leimanišķu neolīta apmetnēs, kā arī Kalniešu un Boķu kapulaukos.

## Darbi
* Lūcija Vankina. Pirmatnējās kopienas iekārta un agrais feodālisms Latvijas PSR teritorijā: VIII g.t. pr. m. ē. - XII gs. Ceļvedis pa Latvijas PSR Vēstures Muzeja ekspozīciju. Rīga: 1959. - 72 lappuses
* *Ванкина Л., Граудонис Я., Шноре Э. Археологические данные по этногенезу Латвии*. Maskava: 1964. (krieviski)
* *Ванкина Л. В. Торфяниковая стоянка Сарнате*. Rīga: Zinātne, 1970 - 175 lappuses (krieviski)
* Vladislavs Urtāns, Lūcija Vankina, Andrejs Vasks. Latvijas senatne. Rīga: Avots, 1981. - 93 lpp.
* Lūcija Vankina. Mūsu mājas: pa atmin̦u cel̦iem. Rīga: Zinātne, 1994. - 116 lappuses
* Lūcija Vankina. *The collection of stone age bone and antler artefacts from lake Lubāna*. Latvijas Vēstures muzeja raksti. Rīga: N.I.M.S, 1999. - 290 lpp. (angliski)

## Atsauces
Hebridu salas

**Hebridu salas** (, ) ir arhipelāgs, kas atrodas Apvienotās Karalistes ziemeļrietumos, Skotijas rietumos. Hebridu salas dalās divās grupās, ko atdala Minču šaurumi un Hebridu jūra — Ārējās Hebridu salas un Iekšējās Hebridu salas. Lielākās salas ir Ljoga, Skaja, Malla, Aileja, Džūra, Uivištathuaha, Uivištadžeša. Šīm salām ir sena vēsture, to pirmsākumi atrodami mezolīta laikmetā. Salu iedzīvotājus ir ietekmējuši ķeltu, sennorvēģu un angļu valodās runājošie cilvēki. Šī ietekme ir redzama salu nosaukumos, kas nāk no valodām, kurās agrāk runājuši salinieki. 

Liela daļa skotu gēlu literatūras un mūzikas nāk no Hebridu salām. Mūsdienās lielākā daļa no salu ienākumiem satur zvejniecības, tūrisma, naftas ieguves un atjaunojamās enerģijas nozarēm. Hebridu salās ir zemāka bioloģiskā daudzveidība kā citviet Apvienotajā Karalistē, bet salās ir liels skaits roņu un jūras putnu.

## Ģeogrāfija un klimats
Iekšējās Hebridu salas (tostarp Aileja, Džūra, Skaja, Malla) atrodas tuvāk Skotijai. Šajā grupā ir 36 apdzīvotas salas. Ārējās Hebridu salas (vairāk nekā 100 salas un šēras) atrodas tālāk no Skotijas. Šajā grupā tikai 15 salas ir apdzīvotas.

Salās klimats ir līdzīgs kā citviet Apvienotajā Karalistē. Ārējās Hebridu salās vidējā ziemas temperatūra ir +6 °C un vasarās +14 °C.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Hebrides/Western Isles Guide
* National Library of Scotland: SCOTTISH SCREEN ARCHIVE  (selection of archive films about the Hebrides)
Knīpupīte

**Knīpupīte** ir Nigras labā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Izteka - uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no Launkalnes. Pamatā tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Nigrā uz ziemeļrietumiem no Kuiļa kalna. Knīpupīti šķērso valsts autoceļš V234 (Smiltene–Rauna), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Kulbāsu strauts

**Kulbāsu strauts** ir Mutulītes kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Tāpat kā Lisa, iztek no Kulbāsu dīķa. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Mutulītē iepretim Baložu mājām. Kulbāsu strautu nešķērso valsts autoceļi, tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Bemberi

**Bemberi** ir ciems Smiltenes novada Grundzāles pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 18,0 km no pagasta centra Grundzāles, 24,7 km no novada centra Smiltenes un 156,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie Melderupītes ietekas Vijā.

## Atsauces
Džordžs Akerlofs

**Džordžs Arturs Akerlofs** (, dzimis ) ir amerikāņu ekonomists, kopā ar Mailku Spensu un Džezefu Stiglicu ir 2001. gada Nobela prēmijas ekonomikā laureāts. Viņš ir Džordžtaunas Universitātes profesors un Kalifornijas Universitātes Bērkli emeritēts profesors. 

Plašāk pazīstamais Akerlofa darbs ir 1970. gadā publicētais raksts *The Market for Lemons: Quality Uncertainty and the Market Mechanism*, kurā parādīts mehānisms kā tirgus informācijas asimetrijas apstākļos kvalitatīvākas preces ražotāji tiek izspiesti no tirgus. Pētījis arī t.s. identitātes ekonomiku un apstākļus kādos kompāniju īpašniekiem izdevīgāk ir iznīcināt biznesu, nevis to attīstīt. 

Džordža Akerlofa sieva ir Federālās rezervju sistēmas vadītāja Džaneta Jelena.

## Ārējās saites

*
Džons Pauels

**Džons Veslijs Pauels** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu karavīrs, ceļotājs, pētnieks, ģeologs, etnogrāfs un rakstnieks, pirmais, kura vadītā ekspedīcija izbrauca Kolorādo upes Lielo kanjonu.

Jau skolas un koledžas laikā Dž. Pauels piedalījās ekspedīcijās Ziemeļamerikas iekšējo rajonu apguvei, tostarp Viskonsinā un Misisipi. ASV pilsoņu karā viņš karoja Savienības pusē, tika ievainots un karu beidza majora dienesta pakāpē.

Pēc kara Dž. Pauels īstenoja dažus ceļojumus uz Klinšu kalniem, līdz 1869. gadā uzsāka savu nozīmīgāko un izaicinošāko ekspedīciju pa Kolorādo upi. Tā sākās Kolorādo pietekā Grīnriverā Vaiomingas štatā un veda pa Kolorādo upi cauri krāčainajam Lielajam kanjonam līdz Virdžīnas upes ietekai, kopumā ap 1500&nbsp;km garumā. Ceļojums bija ļoti bīstams ne vien dēļ neparedzamās, krāčainās upes, bet arī dēļ naidīgajām indiāņu ciltīm krastos. Ekspedīcija kļuva par pirmo, kas iepazinusi šo ASV iekšzemes rajonu.

Pēc diviem gadiem viņš devās 18 mēnešus ilgā ekspedīcijā pa to pašu maršrutu ar zinātniskiem un kartogrāfiskiem mērķiem. Bez liela apjoma cita veida informācijas, šī ekspedīcija ieguva arī pirmās Lielā kanjona fotogrāfijas.

Vēlākajos gados Dž. Pauels kļuva par zinātnieku. Ieguvis izglītību pašmācības ceļā, viņš kļuva par ģeoloģijas profesoru, bet no 1881. gada — par ASV Ģeoloģijas dienesta vadītāju (amatā bija līdz 1894. gadam). Dž. Pauels interesējās arī par Ziemeļamerikas pirmiedzīvotāju kultūru un apguva vairākas indiāņu valodas, viņš vadīja pētniecisku institūtu, kas pētīja indiāņu kultūru un valodas.

## Ārējās saites

* 
* Biographical sketch (1903) by Frederick S. Dellenbaugh
*  NPS John Wesley Powell Photograph Index
Ēdamā kastaņa

**Ēdamā kastaņa** (*Castanea sativa*) ir dižskābaržu dzimtas suga. Šīs sugas dabiskais izplatības areāls ir Vidusjūras reģions. Mūsdienās koks tiek kultivēts arī citās pasaules valstīs. Ēdamās kastaņas augļi — kastaņi — tiek cepti un lietoti pārtikā. Vislielākā ēdamo kastaņu raža ik gadu tiek iegūta Ķīnā. Vairākās Eiropas valstīs, piemēram, Francijā, cepti kastaņi ir tradicionāls Ziemassvētku našķis. Šie koki tiek izmantoti arī koksnes iegūšanai.
Antonio Džovinaci

**Antonio Džovinaci** (; dzimis ) ir profesionāls itāļu sacīkšu braucējs, kurš pašlaik (2021) startē *[[Formula 1]]* sacīkstēs, pārstāvot *[[Sauber|Alfa Romeo]]* komandu.

2016. gadā kļuvis par ''GP2'' sērijas vicečempionu.

2016. gada decembrī tika oficiāli paziņots, ka Antonio Džovinaci ir piekritis kļūt par 2017. gada *[[Scuderia Ferrari|Ferrari]]* komandas testpilotu, kas tādējādi viņam paver tuvāku iespēju ar laiku nokļūt arī Pirmās formulas autosacīkšu čempionātā. Debiju *Formula 1* sacīkstēs piedzīvojis . gada  *[[Sauber]]* komandas sastāvā aizstājot savainoto Paskalu Vērleinu. 2019. gadā Džovinaci parakstīja līgumu ar *Alfa Romeo*, kļūstot par pilnvērtīgu *Formula 1* pilotu.

## ''Formula 1''
### Testpilots un debija (2017—2018)
2016. gada septembrī Antonio Džovinaci tika dota iespēja izmēģināt *[[Scuderia Ferrari|Ferrari]]* komandas simulatoru tās bāzes vietā Maranello pilsētā Itālijā. Savukārt tā paša gada decembrī tika oficiāli paziņots, ka Džovinaci ir piekritis kļūt par 2017. gada *Ferrari* komandas testpilotu un trešo braucēju.

Sakarā ar vācu pilota Paskala Vērleina gūtajiem savainojumiem 2017. gada janvārī aizvadītajās *The Race of Champions* autosacīkstēs, Antonio Džovinaci 2017. gada februāra beigās un marta sākumā tika dota iespēja aizvadīt četru dienu ilgu pirmsezonas testu sesiju *[[Sauber]]* komandas sastāvā. Tā kā Vērleins nebija pietiekami labā fiziskajā formā, lai varētu aizvadīt sacīksti, Džovinaci tika dota iespēja debitēt Pirmajā Formulā , kur viņš finišēja 12. vietā. Džovinaci aizvietoja Vērleinu arī , kur viņš avarēja gan kvalifikācijā, gan sacīkstē.

2017. gada sezonas turpinājumā Džovinaci piedalījās 7 piektdienas testos *[[Haas F1|Haas]]* komandas sastāvā. Viņš saglabāja *Sauber* un *Ferrari* rezerves un testu pilota lomu 2018. gada sezonā, piedaloties 6 piektdienas testos *Sauber* sastāvā.

### Alfa Romeo (2019—šobrīd)
2019. gadā Džovinaci parakstīja līgumu ar *[[Sauber|Alfa Romeo]]* (komandu, kas iepriekš bija zināma ar nosaukumu *Sauber*), kļūstot par pilnvērtīgu *Formula 1* pilotu, aizstājot Markusu Ēriksonu. Viņa komandas biedrs bija 2007. gada F1 čempions Kimi Reikenens. Pirmos punktus Formula 1 karjerā Džovinaci guva , finišējot 10. vietā.  viņš četrus apļus bija sacīkstes līderis, kad līderi bija veikuši pitstopu.  Džovinaci sasniedza savu karjeras labāko rezultātu, finišējot 6. vietā, vēlāk tiekot pacelts uz 5. vietu Luisa Hamiltona soda dēļ. Kopumā 2019. gada sezonā viņš guva 14 punktus, sezonu beidzot 17. vietā kopvērtējumā, atpaliekot no komandas biedra Reikenena, kurš finišēja 12. vietā ar 43 punktiem.

Džovinaci turpināja pārstāvēt *Alfa Romeo* arī 2020. gada sezonā. Sezonas pirmajā sacīkstē,  guva punktus, finišējot 9. vietā pēc deviņu citu dalībnieku izstāšanās. Toskānas *Grand Prix* viņš bija iesaistīts nopietnā negadījumā sacīkstes atsākšanas laikā, kura rezultātā četri piloti izstājās. Džovinaci guva punktus vēl divās sacīkstēs, finišējot 10. vietā Eifeļa *Grand Prix*, kā arī Emīlijas-Romanjas *Grand Prix*. Sezonu Džovinaci beidza 17. vietā kopvērtējumā. 4 gūtie punkti bija tieši tikpat, cik guva komandas biedrs Reikenens.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bendžamins Louss

**Bendžamins Glovers Louss** (; dzimis , miris ) bija britu šaha problēmists, viens no angļu skolas pamatlicējiem.

No Britu Šaha problēmu biedrības dibināšanas (1918) līdz savai nāvei Louss bija tās prezidents un žurnāla *British Chess Magazine* uzdevumu nodaļas redaktors (1898—1931). Vairāku divvilčiem un šaha uzdevumu risināšanai veltītu grāmatu autors, pirmā angļu problēmistu uzdevumu krājuma līdzautors.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1877. gada publicējis vairāk nekā 1000 dažādu žanru šaha uzdevumus. Lousa stilam raksturīga ekonomiska uzbūve, līdzvērtīgu un daudzveidīgu variantu komplekss, variantu noslēgumā pareizs mats, kas tuvina viņa daiļradi čehu skolai.

### Uzdevuma piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Td6! (draud 2. Dd4#)**
: **1. ... Kxd6 2. Zde4#**
: **1. ... Lg1/Le5 2. De5#**
: **1. ... Lxd6 2. Dg1#**
: **1. ... Zxb5 2. Zce4#**
: **1. ... Zc6 2. Txc6#**
: **1. ... Zxd6 2. Dxa7#**

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Papildu literatūra
* * John Keeble: *An English Bohemian: B. G. Laws*. Bearbeitet von George Hume. A. C. White Christmas Series. Stroud, 1933.

## Ārējās saites
* Bendžamina Lousa šaha kompozīcijas vietnē PDB
* Recollections. Vortrag von Laws beim Treffen der BCPS 1924 
* B. Lousa īsa biogrāfija vietnē ''Chess Composers''
Čārlzs Plenks

**Čārlzs Plenks** (; dzimis , miris ) bija britu šaha problēmists, viens no angļu skolas pamatlicējiem.

1880. gadā beidzis Kembridžas Universitāti un vairākus gadus strādājis par matemātikas skolotāju. Tēva ietekmē mainījis profesiju un pēc studijām Sv. Tomasa hospitālī 1892. gadā kļuvis par mediķi, vispirms par ķirurgu, vēlāk pārkvalificējies par psihiatru. No 1896. gada līdz mūža galam bijis Karaliskās Medicīnas un Psihiatrijas asociācijas loceklis.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1880. gada publicējis vairāk nekā 300 dažādu žanru šaha uzdevumus, galvenokārt divvilčus un trīsvilčus.
### Uzdevuma piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Ze5-c6! draud: 2. Df4-c4+ Kc5xb6/Kc5-d6 3. Dc4-b5#/Dc4-d5#**
: **1. ... Lh3xg2 2. Df4xb4+ Kc5xc6 3. Lf1xg2#**
: **1. ... Kc5xc6 2. Df4-f6+ Kc6-c5 3. d2-d4#**
: **1. ... La7xb6 2. Df4-e5+ Kc5xc6 3. Lf1-b5#**
: **1. ... b7xc6 2. Zb6-a4+ Kc5-d5 3. Lf1-c4#**
: **1. ... c7xb6 2. Df4-e5+ Kc5xc6 3. Lf1-b5#**

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Papildu literatūra

## Ārējās saites
* Čārlza Plenka šaha kompozīcijas vietnē PDB
* 
* Dr. Čārlzs Pleks, biogrāfiska skice
Laura Alonso

**Laura Alonso Padina** (dzimusi ) ir spāņu operdziedātāja, soprāns. Muzikālo karjeru uzsākusi 1999. gadā, kad kļuva par *Aalto Theatre* dziedātāju Esenē, Vācijā. Ir piedalījusies kā viesmāksliniece vairākās starptautiskās teātra izrādēs un mūziklos. Dzimusi Galisijā, Spānijā, kur apguva vokālu un vijoļspēli, pēc kā turpināja studijas Vācijā.

## Atsauces
Daugavas hidroelektrostacijas

**Daugavas hidroelektrostacijas** ir Daugavas hidroelektrostaciju kaskāde Latvijas un Baltkrievijas teritorijā. Ideja par vairāku HES būvi uz Daugavas radusies jau 1910. gadā, bet nodomu izjauca Pirmais pasaules karš.

* Ķeguma HES sastāv no divām dažādos laika posmos būvētām hidroelektrostacijām. Ķeguma HES-1 būvēta laika posmā no 1936. gada līdz 1939. gadam. 2001. gadā pabeigta Ķeguma HES-1 rekonstrukcija. Ķeguma HES-2 uzbūvēta laika posmā no 1976. līdz 1979. gadam. Elektrostacijas uzstādītā elektroenerģijas ražošanas jauda ir 264 megavati (MW)
* Pļaviņu HES, uzcelta no 1961. līdz 1966. gadam. Jauda 907.6 megavati (MW)
* Rīgas HES, uzcelta no 1966. līdz 1974. gadam. Elektrostacijas hidroagregātu kopējā uzstādītā jauda ir 402 megavati (MW)
* Daugavpils HES, būvēta no 1979. līdz 1987. gadam, nepabeigta sabiedrības protestu dēļ. Plānotā jauda bija ap 300 megavati (MW)
* Vitebskas HES, uzbūvēta 2013.—2017. gadā Vitebskas rajonā pie Bukatino ciema. Četru hidroagregātu kopējā jauda ir 40 MW
* Polockas HES, uzbūvēta 2011.—2017. gadā Polockas rajonā pie Lučno ciema. Piecu hidroagregātu kopējā jauda ir 21,66 MW
* Verhņedvinskas HES — plānotā hidroelektrostacija Baltkrievijā netālu no Verhņedvinskas. Sākotnēji provizoriskā nodošana ekspluatācijā bija plānota 2020. gadā, taču darbs pie hidroelektrostacijas tā arī netika uzsākts. 

## Atsauces
Mēnessgaisma

**"Mēnessgaisma"** () ir 2016. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Berijs Dženkinss.

Filma ir par jaunu vīrieti no Maiami, kas cenšas atrast savu vietu pasaulē. Filmā galvenās lomas attēlo Trevante Rodss, Andrē Holends, Džanella Monē, Eštons Sanderss, Džarels Džeroms, Neomija Herisa, Maheršala Ali.

"Mēnessgaisma" saņēma kritiķu atzinību, tā tika atzīta par vienu no labākajām 2016. gada filmām. Tā ieguva Zelta globusa balvu kā labākā drāma. Filma tika nominēta 89. Kinoakadēmijas balvai astoņās nominācijās, no kurām ieguva trīs, tai skaitā kā labākā filma,

## Atsauces

## Ārējās saites
Mančestra pie jūras

**"Mančestra pie jūras"** () ir 2016. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Kenets Lonergans.

Filma ir par vīrieti, kas pieskata savu brāļadēlu pēc bērna tēva nāves. Tajā galvenās lomas attēlo Keisijs Afleks, Mišela Viljamsa, Kails Čāndlers, Lūkass Hedžess.

Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Vairāki kritiķi šo nosauca par vienu no 2016. gada labākajām filmām. Tā tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai sešās nominācijās (arī kā labākā filma). No tām ieguvusi divas balvas — par labāko oriģinālscenāriju balvu ieguva Kenets Lonergans un kā labākais aktieris galvenajā lomā tika apbalvots Keisijs Afleks. Viņi abi šajās nominācijās ieguva arī BAFTA kino balvu, bet Afleks par lomu filmā saņēma arī Zelta globusa balvu kā labākais aktieris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kauja par Heksoridžu

**"Kauja par Heksoridžu"** () ir 2016. gada ASV biogrāfiskā kara drāmas filma, kuras režisors ir Mels Gibsons. Filma ir par pacifistu ASV kara mediķi Desmondu Dosu, kas Otrajā pasaules karā atteicās lietot jebkāda veida ieročus. Tajā galvenās lomas attēlo Endrū Gārfīlds, Sems Vortingtons, Lūks Breisijs, Terēza Palmera, Hugo Vīvings, Reičela Grifitsa, Vinss Vons.

Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā, Latvijā pirmizrāde notika . AFI filmu "Kauja par Heksoridžu" nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām. Tā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai sešās nominācijās, arī kā labākā filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tirgus stratēģija

**Tirgus stratēģija** nosaka galvenos uzņēmuma tirgdarbības mērķus. Tirgus stratēģija izriet no uzņēmuma biznesa mērķiem, kuru sasniegšanai tā tiek izstrādāta. Tirgus stratēģijas mērķu īstenošanai tiek izstrādāts detalizētāks tirgvedības plāns. Tirgus stratēģija norāda "kas" ir jāsasniedz, kamēr mārketinga plāns demonstrē "kā" tas tiks izdarīts. Mārketinga stratēģijā parasti iekļauj: galvenos tirgus mērķus, pozicionējuma aprakstu, īstermiņa un ilgtermiņa tirgus mērķus.

Stratēģijas dokumentā parasti iekļauj uzņēmuma aprakstu, tā biznesa mērķus, produkta unikālo pārdošanas piedāvājumu, tirgus un konkurentu apskatu, mērķa pircēju definīciju, produkta vai pakalpojuma galvenās īpašības, pozicionējuma mērķi, izvēlētos tirgdarbības kanālus un atvēlēto budžetu. Galvenie biznesa mērķi var būt produkta atpazīstamības celšana, ieiešana jaunā tirgū, pārdošanas apjomu palielināšana u.c. Neatkarīgi no izvēlētajiem mērķiem tiem jābūt definētiem izmērāmās vienībās, lai vēlāk varētu noteikt tirgdarbības kampaņu rezultātus.

## Atsauces
Krāšņā eiforbija

**Krāšņā eiforbija** jeb **puansētija** (*Euphorbia pulcherrima*) ir eiforbiju dzimtas suga, kas plaši tiek izmantots kā krāšņumaugs. Tā ir zināma arī kā **[[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] zvaigzne**. Ziedēšanas laiks ir no novembra līdz martam. Tās dabiskais izplatības areāls ir Meksika.

## Ārējās saites
Diabētiskā neiropātija

**Diabētiskā autonomā neiropātija (DAN)** jeb vienkārši **diabētiskā neiropātija** ir cukura diabēta komplikācija, kas parasti attīstās ļoti lēni, gadiem ilgi, laupot spēju pacientam sajust hipoglikēmiju vai stenokardijas lēkmes. Tā kā pie šīs patoloģijas novēro paaugstinātu kardiovaskulāro mirstību un tā ir asociēta ar vairākiem simptomiem un traucējumiem, tās nozīmīgums netiek pietiekoši novērtēts. Autonomās neiropātijas process bieži iet paralēli ar citām cukura diabēta komplikācijām, bet var būt arī izolēts autonomās nervu sistēmas bojājums. Diabētiskā autonomā neiropātija arī ne vienmēr korelē ar citām cukura diabēta neiroloģiskajām komplikācijām. Autonomās nervu sistēmas vazomotorās, visceromotorās un jušanas šķiedras inervē katru orgānu. N.vagus (garākais no autonomās nervu sistēmas nerviem) atbild par 75% no visas parasimpātiskās aktivitātes. Diabētiskā autonomā neiropātija vispirms bojā garākos nervus, tādēļ pat agrīnākie tās simptomi ir „plaši”. DAN var būt gan klīniski simptomātiska, gan asimptomātiska. Tā var skart vienu vai vairākus orgānus. Svarīgi prevencijai ir laba glikēmijas kontrole un fiziskas aktivitātes.

## Epidemioloģija
20% cukura diabēta pacientu ir asimptomātiski autonomās nervu sistēmas funkcijas traucējumi. Subklīniska autonoma disfunkcija attīstās 1 gada laikā no 2. tipa cukura diabēta un 2 gadu laikā no 1. tipa diabēta diagnosticēšanas brīža. Klīniskie DAN simptomi parādās pacientiem ar ilgstošu cukura diabētu un šiem pacientiem prognoze ir sliktāka. Ar simptomātisku DAN 25-50% pacientu mirst 5-10 gadu laikā pēc diagnozes noteikšanas. Cukura diabēta pacientiem ar DAN 5 gadu kopējais mirstības rādītājs ir 3 reizes augstāks kā cukura diabēta pacientiem bez DAN.

## Riska faktori
* slikta metabolā kompensācija;
* slimības ilgums;
* vecums;
* dzimums (sievietēm biežāk);
* palielināts ķermeņa masas indekss.

## Patoģenēze
Diabētiskās autonomās neiropātijas attīstība ir multiplas ģenēzes process, kas līdz galam nav izzināts. Ir vairākas hipotēzes par tās rašanās iemesliem, piemēram — nervu šķiedru apasiņošanas un metabolisma traucējumi, neirovaskulāra nepietiekamība, autoimūns viscerālo un ādas nervu bojājums, neirohormonālo augšanas faktoru un taukskābju deficīts. Pēc citu autoru domām:

# hiperglikēmijas apstākļos notiek pastiprināta sorbitola uzkrāšanās, un izmaiņas NAD:NADH attiecībās rada tiešu nervu bojājumu un/vai samazina nervu apasiņošanu;
# proteīnkināzes C aktivācija inducē vazokonstrikciju un samazina asins plūsmu nervu šķiedrās;
# oksidatīvais stress ar paaugstinātu brīvo radikāļu produkciju izraisa endotēlija bojājumu un samazina NO biopieejamību.

## Klīniskās izpausmes

## Ārstēšana

### Farmakoloģiska ārstēšana
Ārstēšana vērsta uz simpromu samazināšanu. Piemēram, diarejas gadījumā lietojot loperamīdu, kas samazina zarnu motilitāti, erektīlās disfunkcijas gadījumā — sildenafilu, kas pastiprina asins pieplūdi kavernozajiem ķermeņiem utt.

## Atsauces
Māris Kļaviņš

**Māris Kļaviņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu ķīmiķis un vides zinātnieks. Latvijas Universitātes profesors, zinātņu doktors. Bijis LU Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultātes dekāns. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1956. gadā Rīgā. Studēja Latvijas Valsts universitātes Ķīmijas fakultātē no 1974. līdz 1982. gadam, 1985. gadā kļuva par zinātņu kandidātu, ievēlēts par Latvijas Universitātes docentu (1991). 1992. gadā viņš aizstāvēja ķīmijas zinātņu doktora grādu. 1994. gadā Kļaviņu ievēlēja par profesoru, 1999. gadā par Latvijas Zinātņu akadēmijas īsteno locekli. 

Viņš ir viens no vides zinātnes virziena iedibinātājiem Latvijas Universitātē, Vides zinātnes nodaļas vadītājs (1995—2000). LU Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultātes dekāns (1996—2006), vēlāk Latvijas Universitātes Senāta priekšsēdētājs (2014—2019). Valsts pētījumu programmas "Klimata maiņas ietekme uz Latvijas ūdeņu vidi" vadītājs (2006–2009).

M. Kļaviņa meita Laura Kļaviņa arī ir vides zinātniece un Latvijas Universitātes pasniedzēja, vides zinātnes programmas direktore. Tāpat zinātnieks un pasniedzējs ir dēls Linards Kļaviņš, *PhD*, Nacionālas nozīmes mežu un ūdeņu pētījumu centra vadītājs Latvijas Universitātē.

### Skandāli

2021. gadā parādījās apgalvojumi par M. Kļaviņa iespējamo iesaisti iespējamā līdzekļu izšķiešanā un nelikumībās, ar CFLA amatpersonas atbalstu izkrāpjot Eiropas fondu līdzekļus LU īstenota projekta ietvaros. 2023. gadā kļuva zināms ka par šo gadījumu ir ierosināta krimināllieta par krāpšanu lielā apmērā, organizētā grupā. 

2022. gadā M. Kļaviņš pieķerts plaģiātismā un pētījuma datu falsifikācijā. Igaunijas zinātniskais žurnāls atcēlis viņa publicētu rakstu, savukārt LU akadēmiskās ētikas komisija konstatēja rakstā plaģiāta elementus un pieņēma M. Kļaviņu nosodošu lēmumu.

## Darbi
Svarīgākās M. Kļaviņa zinātniski pētnieciskās darbības jomas ir biospecifiskie sorbenti, reaģētspējīgie sorbenti un mikronesēji šūnu kultūrām, ūdens vides piesārņojums, vides analīzes metodes; pēc 1992. gada: humusvielas, ūdeņu piesārņojums, klimata mainības ietekme uz ūdens vidi, ilgtspējīga attīstība.

## Atsauces
Tomass Taverners

**Tomass Taverners** (; dzimis , miris ) bija britu šaha problēmists, angļu skolas pārstāvis.

## Bibliogrāfija
* 

## Šaha kompozīcija

### Uzdevuma piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Th1!** (gājiena spaids)
: **1. ... Te4 2. fxe4#**
: **1. ... c3 2 .Zd3#**
: **1. ... Le7/Le6 2. e3#**
: **1. ... Lf6/Tf5/Lf7 2. Qf5#**
: **1. ... Lg5 2. Dh2#**
: **1. ... Lh4/Lxc7/Tf6/Te7 2. Txh4#**
: **1. ... Tf7/Lxh7/Ld5/Te6 2. Td5#**
: **1. ... Te5 2. Dg4#**
: **1. ... Te3 2. Lh2#**
: **1. ... Txe2+ 2. Zxe2#**
: Uzdevumā redzamas S. Loida "Ērģeļu stabules".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tomasa Tavernera šaha kompozīcijas vietnē PDB
Roberts Šillers

**Roberts Džeimss "Bobs" Šillers** (, dzimis ) ir amerikāņu ekonomists, kopā ar Jūdžīnu Fāmu un Larsu Hansenu ir 2013. gada Nobela prēmijas ekonomikā laureāts.

Jeila Universitātes Sterlinga profesors. Pazīstams ar pētījumiem biheivioriskajā ekonomikā (*behavioral economics*) - par sociālo, kognitīvo un emocionālo faktoru ietekmi uz tirgus dalībnieku rīcību ekonomikā. 2000. gadā, dotkom burbuļa plīšanas laikā, izdeva grāmatu "Iracionālais optimisms" (*Irrational Exuberance*), kas kļuva par bestselleru un, jaunās redakcijās, vēlreiz izdots 2005. un 2015. gadā.

## Ārējās saites

*
Godfrijs Hiskots

**Godfrijs Hiskots** (; dzimis , miris ) bija britu šaha problēmists, angļu skolas pārstāvis.

## Šaha kompozīcija
Sastādījis aptuveni 500 tiešā mata uzdevumus. Ieguvis 148 atzinības, tai skaitā 49 pirmās godalgas. Bijis Britu šaha problēmistu biedrības priekšsēdētājs (1951—1952).
### Uzdevumu piemēri

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Ld2!** spaids
: **1. ... f4 2. Dg5#**
: **1. ... c5 2. Td5#**
: **1. ... Ld7/Lb7/La6 2. Zxd7#**
: **1. ... exf6/Txf6 2. De1#**
: **1. ... Zb6/Zc5 2. Lxc3#**
: **1. ... Td6 2. Te3#**
: **1. ... Lxd2/Ld4/Lb4/La5 2. Dd4#**
: **1. ... Zg3/Zg7/Zf4 2. Lf4#**
: **1. ... Zxf6 2. Df4#**

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 
* 

## Ārējās saites
* Godfrija Hiskota šaha kompozīcijas vietnē PDB
Pedro III

**Pedro III Lielais** (, , , ; dzimis ap 1239. gadu, miris ) bija Aragonas karalis, Barselonas grāfs un Valensijas karalis no 1276. gada līdz 1285. gadam, kā arī Sicīlijas karalis no 1282. līdz 1285. gadam.

1262. gadā apprecējās ar Sicīlijas karaļa Manfrēda meitu Konstanci, tā kļūdams par Sicīlijas troņa pretendentu. Pēc Sicīlijas vakarēdiena sacelšanās 1282. gada martā ar daļu sacēlušos un gibellīnu atbalstu iebruka Sicīlijā un pievienoja to saviem īpašumiem. Pret to uzstājās Romas pāvests Martins III un gvelfi. Tika sākts Aragonas krusta karš, kurā pāvesta pusē nostājās Francijas karalis Filips III Drosmīgais, kā arī Pedro III brālis, Maļorkas karalis Haime II. Karagājiena laikā 1285. gada 5. oktobrī Filips III mira, tomēr 11. novembrī mira arī Pedro III.

## Ārējās saites
Horsts Zēhofers

**Horsts Lorencs Zēhofers** (; dzimis ) ir vācu politiķis no Bavārijas Kristīgi Sociālās savienības (CSU). No 2008. gada CSU vadītājs un Bavārijas federālās zemes ministru prezidents.

Bundestāgs deputāts no 1980. līdz 2008. gadam. No 1992. līdz 1998. gadam bija Veselības ministrs Helmūta Kola valdībā, vēlāk no 2005. līdz 2008. gadam — Pārtikas, lauksaimniecības un patērētāju lietu ministrs Angelas Merkeles vadībā. Kritizēja Angelas Merkeles nostāju bēgļu krīzes jautājumā, ierosinot ierobežot uzņemamo bēgļu skaitu, iestājas pret Turcijas uzņemšanu Eiropas Savienībā.

## Ārējās saites

*
Grunduļi

**Grunduļi, grunduļu ģints** (*Gobio*) ir grunduļu dzimtas (*Gobionidae*) ģints, kas apvieno 43 zivju sugas. Šīs ģints zivis mājo Eiropā un Āzijā, turklāt daudzas no šīm sugām ir endēmas Eiropas dienvidaustrumu reģionam. Grunduļiem ķermenis ir slaids, šķērsgriezumā ieapaļš. Mute vērsta uz leju, un pie mutes divi taustekļi. Šīs zivis parasti ir neliela auguma un reti pārsniedz 10 cm garumu.

Līdz ar jaunākajām iespējām ģenētikas zinātnē grunduļu ģints klasifikācija, līdzīgi kā citu dzīvnieku klasifikācijas, piedzīvo biežas izmaiņas — ik pa brīdim kādas suga tiek atdalītas, citas pievienotas vai izveidotas jaunas. Balstoties uz ģenētiskajiem atklājumiem, 2016. gadā tika izdalīta grunduļu dzimta. Pirms tam šī zivju grupa tika sistematizēta kā karpu dzimtas apakšdzimta.

## Latvijā
Latvijā savvaļā mājo viena grunduļu ģints suga — grundulis (*Gobio gobio*). Tas sastopams daudzās upēs un ezeros, arī Rīgas līča piekrastē upju grīvu tuvumā.

## Sistemātika
**Grunduļu ģints** (*Gobio*)

## Atsauces
Liepezers

**Liepezers** var būt:

* Liepezers — ezers Babītes pagastā
* Liepezers — Mežāru ciema daļa Babītes pagastā
Pinku ezera dabas parks

**Pinku ezera dabas parks** ir īpaši aizsargājama dabas teritorija Kuldīgas novada Ēdoles pagastā. Iekļauj Pinku ezeru un tā apkārtni. Aizsargājamā teritorija izveidota 2004. gadā kā dabas parks  platībā. Natura 2000 teritorija.

Pinku ezers ir viens no trijiem lobēliju–ezereņu tipa ezeriem Rietumlatvijā un viens no nedaudzajiem Latvijā, kur bagātīgi sastopama pamīšziedu daudzlape un vienzieda krastene. Dabas parka teritorijā atrodas viena no bagātākajām peldošās ričijvācelītes audzēm Latvijā. Sastopama liela biotopu daudzveidība: 5 ES nozīmes ūdeņu biotopi, 5 dabiskie meža biotopi, kā arī 6 Latvijas aizsargājamie biotopi.

## Atsauces
Marisa Surjela

**Marisa Surjela** (; dzimusi  Buenosairesā) ir Argentīnas starptautiskā meistare šahā (2005).

## Biogrāfija
Daudzkārtējā Argentīnas sieviešu šaha čempionāta dalībniece, kuros izcīnījusi zelta (2012), sudraba (2010) un bronzas (2014) medaļas.

Divas reizes izcīnījusi medaļas Dienvidamerikas sieviešu šaha čempionātos: zelta (2007) un sudraba (2014).

Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
* 2008. gadā Naļčikā 1. kārtā zaudējusi Džao Sjue;
* 2010. gadā Antakjā 1. kārtā zaudējusi Annai Muzičukai;
* 2015. gadā Sočos 1. kārtā atkal zaudējusi Džao Sjue.

Pārstāvējusi Argentīnas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 7 reizes (2000-2002, 2006-2010, 2014-2016).

Par panākumiem turnīros FIDE 2005. gadā Surjelai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Natālija Hudgarjana

**Natālija Hudgarjana** (; dzimusi 1973. gadā Maskavā) ir Krievijā dzimusi armēņu izcelsmes Kanādas starptautiskā meistare šahā (1996).

## Biogrāfija
2006. gadā uzvarējusi Ontārio sieviešu šaha čempionātā. Daudzkārtējā Kanādas sieviešu šaha čempione (2006, 2007, 2011, 2012). Dzīvo Toronto, kur strādā par šaha treneri bērnu šaha programmā.

Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
* 2006. gadā Jekaterinburgā 1. kārtā zaudējusi Aleksandrai Kosteņukai;
* 2012. gadā Hantimansijskā 1. kārtā zaudējusi Džao Sjue.

Pārstāvējusi Kanādas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 4 reizes (1996, 2006-2008, 2012).

Par panākumiem turnīros FIDE 1996. gadā Hudgarjanai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jurijs Dolgorukijs

**Jurijs Dolgorukijs** (; dzimis ap 1099. gadu, miris ) bija Kijivas lielkņazs no 1149. līdz 1152. gadam un no 1155. līdz 1157. gadam, Rostovas-Suzdaļas kņazs no 1113. (1096.) gada līdz 1149. gadam un no 1151. gada līdz 1157. gadam. Tiek uzskatīts par Maskavas pilsētas dibinātāju. Iesaistījās cīņās par Kijivas lielkņaza titulu. Pēc vecākā brāļa Mstislava Lielā nāves 1135. gadā, Jurija Dolgorukija ietekmē Kijivas Krievzemes politiskās dzīves centrs faktiski pārcēlās uz Suzdaļu.

## Ārējās saites
Marta Fjerro

**Marta Fjerro** (; dzimusi  Kingstonā) ir ASV dzimusi Ekvadoras starptautiskā lielmeistare šahā (1997).

## Biogrāfija
Daudzkārtējā Panamerikas junioru šaha čempionātu uzvarētāja: U18 vecuma grupā (1994, 1995) un U20 vecuma grupā (1995, 1996, 1997). 2009. gadā uzvarējusi Amerikas kontinenta valstu sieviešu šaha čempionātā, kurā pēc labākiem papildu rādītājiem apsteigusi Peru lielmeistari Dejsi Kori.

Piedalījusies FIDE *Grand Prix* izcīņā sievietēm 2009.-2010. gadā, kur labāko panākumu guvusi 2009. gadā Stambulā, kad dalījusi 6.-7. vietu ar Pīa Kramlingu (uzvarējusi Humpi Koneru).

2010. gadā Antakjā piedalījusies Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas, kur 1. kārtā zaudējusi Džao Sjue.

Pārstāvējusi Ekvadoras komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs sievietēm piedalījusies 10 reizes (1994-1996, 2000-2012, 2016). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi 2 sudraba (1996, 2008) medaļas;
* Pasaules šaha olimpiādē vīriešiem piedalījusies 1998. gadā;
* Panamerikas komandu šaha čempionātā piedalījusies 2003. gadā, un gan komandu, gan individuālajā vērtējumā izcīnījusi bronzas medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1997. gadā Fjerro piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. Bijusi pirmā Ekvadoras šahiste, kas saņēmusi šo nosaukumu. 2005. gadā saņēmusi starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM). 2008. gadā kļuvusi par FIDE arbitru, bet 2015. gadā - par FIDE starptautisko sacensību organizētāju. Starptautiskā šaha federācijas sieviešu komisijas priekšsēdētāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elīna Vaska-Botere

**Elīna Vaska-Botere** (dzimusi **Elīna Vaska** ) ir latviešu aktrise.

Komponista Pētera Vaska mazmeita. 2013. gadā beigusi mācības Cesvaines vidusskolā, pēc tam iestājusies Latvijas Kultūras akadēmijā. Kopš 2015. gada ir *SIA Casting Bridge* aktieru atlases režisores asistente.

Atveidojusi galveno varoni 2016. gada filmā "Es esmu šeit". Par lomu tajā saņēmusi Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākā aktrise". Vaska tika iekļauta Berlīnes kinofestivāla jauno, daudzsološo aktieru izlasē *Shooting Stars*. Bijusi epizodiska loma daudzsēriju filmā *War and Piece*. 2019. gadā tēlojusi nozīmīgu lomu TV seriālā "Sarkanais mežs".

2022. gada septembrī precējusies ar aktieri, režisoru Reini Boteru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jeļena Dembo

**Jeļena Dembo** (, ; dzimusi  Penzā) ir Krievijā dzimusi Grieķijas starptautiskā lielmeistare šahā (2001), kas no 1990. līdz 2000. gadam ir pārstāvējusi Izraēlu, bet no 2000. līdz 2004. gadam ir pārstāvējusi Ungāriju.

## Biogrāfija
Pirmajā šaha turnīrā piedalījusies trīs gadu un deviņu mēnešu vecumā. 1990. gadā kopā ar vecākiem emigrējusi uz Izraēlu. Piecas reizes uzvarējusi Izraēlas sieviešu šaha čempionātos dažādās vecuma kategorijās. Astoņas reizes iekļuvusi laureātu skaitā Pasaules un Eiropas junioru šaha čempionātos, bet 2002. gadā Novi Sadā uzvarējusi Eiropas junioru šaha ātrspēles čempionāta U20 vecuma grupā.

2003. gadā uzvarējusi Ungārijas sieviešu šaha čempionātā un kopā ar Margaritu Voisku dalījusi pirmo vietu starptautiskā šaha turnīrā Atēnās. 2004. gadā kopā ar Tatjanu Konoņenko dalījusi pirmo vietu Jeļizavetas Bikovas memoriālā Vladimirā. 2005. gadā Kišiņevā izcīnījusi bronzas medaļu Eiropas sieviešu šaha čempionātā. Tajā pašā gadā ieņēmusi 2. vietu starptautiskajā šaha turnīrā Atēnās (uzvarējusi Monika Socko). 2006. gadā bijusi 6. vietā Eiropas sieviešu šaha čempionātā. 2008. gadā Plovdivā dalījusi 2.-7. vietu Eiropas sieviešu šaha čempionātā.

Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
* 2006. gadā Jekaterinburgā 1. kārtā zaudējusi Karolīnai Luhanai;
* 2010. gadā Antakjā sasniegusi savu lielāko panākumu, kad 1. kārtā uzvarējusi Mengentūlu Bathujagīnu, 2. kārtā uzvarējusi Tatjanu Kosincevu, bet 3. kārtā zaudējusi Džao Sjue;
* 2012. gadā Hantimansijskā 1. kārtā zaudējusi Nino Hurcidzei.

Pārstāvējusi Grieķijas un Ungārijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 6 reizes (2002-2012);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 6 reizes (2001-2011). Ungārijas izlases sastāvā izcīnījusi komandu sudraba medaļu (2003);
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījusies 2011. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2000. gadā Dembo piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2001. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2003. gadā saņēmusi starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

## Atsauces

## Ārējās saites
2017. gada Rīgas domes vēlēšanas

**2017. gada [[Rīga]]s [[Rīgas dome|domes]] vēlēšanas** notika 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanu dienā  Rīgas domē ievēlēja 60 deputātus. Vēlēšanām tika iesniegti 11 kandidātu saraksti, kas veidoti no 594 kandidātiem.

## Kandidātu saraksti

## Rezultāti Rīgas apkaimēs

Rezultāti no Atgāzenes, Beberbeķiem, Berģiem, Bišumuižas, Brekšiem, Buļļiem, Dreiliņiem, Dārziņiem, Kleistiem, Kundziņsalas, Mangaļsalas, Mūkupurva, Salas, Spilves, Sužiem, Trīsciema, Vecdaugavas, Voleriem, Ķīpsalas un Šampētera nav iekļauti, jo šajās apkaimēs neatradās vēlēšanu iecirkņi.

## Priekšvēlēšanu aptaujas
Pēc socioloģisko pētījumu kompānijas "Norstat" 2017. gada maija vidū veiktās aptaujas datiem līderpozīcijās atradās "Saskaņas" un GKR apvienotais saraksts, par kuru bija gatavi balsot 41,2 % aptaujāto rīdzinieku. Par savienības "Latvijas Reģionu apvienība" un "Latvijas Attīstībai" (LRA/LA) sarakstu bija gatavi balsot 9,9% aptaujāto, par "Nacionālās apvienības" sarakstu 9,3%, par Jauno Konservatīvo partiju 8,9%, par partiju "Vienotība" — 8,2%, bet par Zaļo un zemnieku savienības sarakstu 6,2% aptaujāto.
Šī aptauja prognozēja, ka Rīgas Domē neiekļūs partijas "KPV LV", "No sirds Latvijai", kustība "Par neatkarīgu Latviju!", LSDSP un Eiroskeptiķu Rīcības partija.
10,65% aptaujāto rīdzinieku vēl nebija izlēmuši, par ko balsot.

Vēlēšanu dienā Latvijas Televīzija, LETA un Rīgas Stradiņa universitāte ar socioloģisko un tirgus pētījumu centra SKDS metodoloģisko atbalstu veica aptaujas pie vēlēšanu iecirkņiem (*exit poll*). Tās liecināja, ka lielāko atbalstu Rīgas Domes vēlēšanās guva "Saskaņas"/"Gods kalpot Rīgai" (balsojuši 42,9% aptaujāto), Latvijas Reģionu apvienība/"Latvijas attīstībai" (17,01%), Jaunā konservatīvā partija (13,57%), "Vienotība" (9,57%) un Nacionālā apvienība (8,26%).
Aptauja prognozēja, ka 5% barjeru nav pārvarējušas ZZS (3,19%), "KPV LV" (1,69%), "Par neatkarīgu Latviju!" (1,25%), "No sirds Latvijai" (1,19%), Eiroskeptiķu Rīcības partija (0,75%) un LSDSP (0,63%).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vēlēšanu rezultāti Rīgas apkaimēs (LETA)
Koropas rajons

**Koropas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala austrumos. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Bahmačas rajonu dienvidos, Borznas rajonu dienvidrietumos, Sosnicjas rajonu rietumos un Novhorodas-Siverskas rajonu ziemeļos, kā arī Sumu apgabala Šostkas rajonu ziemeļaustrumos, Krolevecas rajonu austrumos un Konotopas rajonu dienvidaustrumos.

Koropā dzimis krievu revolucionārs Nikolajs Kibaļčičs (*Николай Иванович Кибальчич*, 1853 – 1881).

## Ārējās saites
*
Frankenšteina briesmonis

**Frankenšteina briesmonis** ir izdomāts tēls Mērijas Šellijas 1818. gadā sarakstītajā romānā "Frankenšteins jeb jaunais Prometejs" (). Šo 8 pēdas (2,4 m) garo, ļoti neglītu, bet jūtīgu un emocionālu būtni zinātniska eksperimenta rezultātā radījis zinātnieks Viktors Frankenšteins. Briesmonis mēģina iekļauties cilvēku sabiedrībā, taču tiek atstumts, kas liek tam meklēt veidu, kā atriebties savam radītājam. Romānā šim radījumam vārds netiek dots.

## Attēlojums kino
Frankenšteina briesmoni vairākas reizes atveidojuši dažādi aktieri, katrs ar savu interpretāciju un laikmeta kino estētiku. Viens no vispazīstamākajiem ir britu aktieris Boriss Kārlofs, kurš ar 1931. gada filmu "Frankenšteins" radīja izteikti atpazīstamu vizuālo tēlu — plakanu galvu un raksturīgu grimasi-izteiksmi, kura vēlāk kļuva par standartu monstram kino vēsturē.

Vēlāk lomu atveidoja citi aktieri; piemēram, Bēla Lugosi attēloja briesmoni 1943. gada filmā *Frankenstein Meets the Wolf Man*. 1940. gadu beigās un 1950. gados lomu atveidoja Glens Streindžs — viņš atveidoja Frankenšteina briesmoni tādās filmās kā *House of Frankenstein* (1944) un vairākos citos turpmākajos projektos.

Kino adaptāciju daudzveidību papildina gan komiski, gan traģiski skatījumi uz monstru. Piemēram, amerikāņu aktieris Pīters Boils attēloja Frankenšteina briesmoni 1974. gada komēdijā *[[Young Frankenstein]]*, piešķirot tēlam ironisku un parodisku nokrāsu. 1994. gadā briesmoņa lomu filmā *[[Mary Shelley's Frankenstein]]* atveidoja Roberts De Niro — šī interpretācija centās būt tuvāka oriģinālajam literārajam darbam. 2025. gadā Giljermo del Toro filmā "Frankenšteins" tēlu, kuru filmā dēvē par Radību, atveidoja austrāliešu aktieris Džeikobs Elordi.

## Atsauces

## Ārējās saites