open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žeļko Obradovičs

**Želimirs "Žeļko" Obradovičs** (; dzimis ) ir serbu bijušais basketbolists, tagad — basketbola treneris.

Spēlētāja karjeras laikā spēlējis saspēles vadītāja pozīcijā. Spēlējis Čačakas "Borač" un Belgradas "Partizan" klubos. 1987. gadā "Partizan" sastāvā kļuva par Dienvidslāvijas čempionu. Dienvidslāvijas izlases sastāvā izcīnījis sudrabu  un zeltu 1990. gada Pasaules čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām pievērsies trenera darbam. Trenējis Dienvidslāvijas, Spānijas, Itālijas, Grieķijas klubus, kā arī Dienvidslāvijas un Serbijas un Melnkalnes nacionālās izlases. Eirolīgā viņa vadītie klubi ir uzvarējuši astoņas reizes, kas ir rekords starp treneriem. Tāpat 11 reizes viņa vadītās komandas ir uzvarējušas Grieķijas čempionātā, 7 reizes — Grieķijas kausā, 2 reizes — Saportas kausā, kā arī pa vienai reizei Serbijas čempionātā un Serbijas kausa izcīņā. Trenēdams Dienvidslāvijas izlasi, uzvarējis 1998. gada Pasaules čempionātā, izcīnījis 2. vietu , kā arī zeltu 1997. gada un bronzu 1999. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
* Eirolīgas profils
Obradovičs

**Obradovičs** (, no personvārda Obrads (*Обрад/Obrad*); sieviešu dzimtē Obradoviča) ir serbu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ivans Obradovičs (*Иван Обрадовић*; 1988) — Serbijas futbolists;
* Žeļko Obradovičs (*Жељко Обрадовић*; 1960) — serbu bijušais basketbolists, tagad — basketbola treneris.
Līvi (Drabešu pagasts)

**Līvi** ir ciems Cēsu novada Drabešu pagastā. Izvietojies Cēsu pilsētas dienvidu pierobežā pie autoceļa P14  no pagasta pārvaldes Ausmās,  no Cēsu pilsētas centra un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados netālu no kādreizējās Līvu pagasta valdes kā kolhoza «Sarkanais karogs» ciemats. Līvos atrodas Drabešu Jaunās pamatskolas pirmsskola, bibliotēka, dienas aprūpes centrs «Līvi», uzņēmumi, pārtikas veikals. Pie bijušā pagastnama atrodas piemineklis Cēsu pulka Skolnieku rotas karavīriem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Iesala

**Iesala** (arī **Jūgupe**, **Skraustupe**; lejtecē — **Mazupe**) ir Braslas kreisā krasta pieteka Limbažu un Valmieras novados. Sākas Ķeizarpurvā uz austrumiem no Pociema. Tek pa Limbažu viļņoto līdzenumu dienvidu virzienā. Upes augštece un vidustece regulēta, uzņem meliorācijas sistēmu ūdeņus. Ietek Braslā pie Vainižiem. Lielākā pieteka ir Urpele (labā). Upi šķērso autoceļi P11 un P14.

## Atsauces
Mazupe

**Mazupe** var būt:
* Akmenes cits nosaukums
* Atupes cits nosaukums
* Iesalas nosaukums lejtecē
* Mazupe — Cieceres ezera pieteka, dažkārt uzskatīta par Cieceres augšteci

* Mazupe — Pededzes pieteka
* Mazupe — Pilsupes pieteka
* Mazupe — Tērandes pieteka
* Mazupe — Ventas pieteka
* Melnupes pietekas Mazupītes cits nosaukums
* Tirukšupes nosaukums starp Tirukšezeru un Usmas ezeru
* Trumpes nosaukums vidustecē
Jānis Polis (cīkstonis)

**Jānis Polis** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu cīkstonis, startējis grieķu—romiešu cīņā. Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (, ).

## Dzīvesgājums
Dzimis Braslavas "Veckarītēs" kalpa Pētera Poļa un viņa sievas Jūles, dzimušas Piesis, ģimenē. Jaunākie brāļi Kārlis Polis (dzimis 1894. gadā) un Paulis Polis (dzimis 1896. gadā).

1912. gada olimpiskajās spēlēs Stokholmā, pārstāvot Krievijas impērijas komandu, viņš svara kategorijā līdz 75 kg izstājās trešajā kārtā, līdz tam bija guvis vienu uzvaru. 1913. gadā kļuva par Krievijas impērijas čempionu. Pirmā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Iekškrieviju.

1924. gada olimpiskajās spēlēs Parīzē, pārstāvot Latvijas komandu, startēja svara kategorijā virs 82,5 kg. Tajās ar divām uzvarām ierindojās dalītā 5.—7. vietā, jo pirms cīņas par bronzu, solidarizējoties ar diskvalificēto latvieti Rūdolfu Roni, viņš izstājās no sacensībām.

Vairākas reizes izcīnīja uzvaru Latvijas meistarsacīkstēs smagajā svarā, 1926. gadā pārgāja pie profesionāļiem, izcīnīja Eiropas meistara titulu. Pēc sportista karjeras beigām kļuva par treneri, 1930. gados bija cīkstoņu galvenais treneris, vadījis viņus arī .

Pēc Otrā pasaules kara strādāja Rīgas Centrāltirgū.     
Miris  Rīgā.

## Ģimene
Brālis Paulis Polis bija aizsargu sporta dzīves vadītājs un sporta žurnālists. Miris Stokholmā, Zviedrijā 1945. gada 25. novembrī.

Precējies 1923. gadā Saratovā ar Antoniju Stāku, šķīries 1928. gadā. 
Dēls Paulis dzimis 1923. gadā.
Meita Ausma dzimusi 1934. gadā, precējusies Ininbergs, dzīvo Zviedrijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mērnieki (Ainažu pagasts)

**Mērnieki** ir ciems Limbažu novada Ainažu pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie Melnupes ietekas Salacā tās labajā krastā abpus autoceļam P15  no pagasta centra Ainažiem,  no Salacgrīvas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados kā padomju saimniecības «Ainaži» un zivjaudzētavas ciemats. No 1949. līdz 1956. gadam bija Mērnieku ciema padomes centrs. No 1926. līdz 2000. gadam Mērniekos bija pamatskola, padomju laikos — klubs.

Mērniekos atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis - Mērnieku viduslaiku kapsēta.

## Atsauces
Mērnieki

**Mērnieki** var būt:
* personas, kas nodarbojas ar mērniecību;
* Mērnieki — apdzīvota vieta Ainažu pagastā
* Mērnieki — apdzīvota vieta Malienas pagastā

## Skatīt arī
* Mērniecība
* Mērnieku laiki
* Mērnieku iela
Bohai jūra

**Bohai jūra** (, *Bó Hǎi*), reizēm saukta arī par **Bohai līci** vai **Bohaivanu**, ir Klusajam okeānam piederīga epikontinentāla jūra Ķīnas austrumu piekrastē, bieži uzskatīta par Dzeltenās jūras daļu. Austrumos un ziemeļos jūru norobežo kontinenta krasts, dienvidos — Šaņdunas pussala, ziemeļaustrumos — Liaodunas pussala. Jūras piekrastē trīs lieli līči: Liaodunas līcis ziemeļos, Bohai līcis rietumos un Laidžou līcis dienvidos. Bohai šaurums savieno ar Dzelteno jūru dienvidaustrumos. Jūrā ietek viena no Ķīnas lielajām upēm — Huanhe. Piekrastei raksturīgs savdabīgs ainavas tips — sāļās pļavas.

Jūras krasts blīvi apdzīvots, lielākās ostas ir Jinkou, Cjiņhuandao, Tanšaņa, Tjaņdzina un Huanhua.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kubinka

**Kubinka** () ir pilsēta Odincovas rajonā, Maskavas apgabalā, Krievijā. Pilsēta atrodas  uz rietumiem no Maskavas centra. Kubinka ir pazīstama ar Kubinkas bruņutehnikas muzeju, kur ir izvietoti pirmā un otrā pasaules kara tanki.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Kosmos-2482

**Kosmos-2482** (*Космос-2482*) ir Krievijas militārais sakaru pavadonis. Tas orbītā palaists 2013. gada janvārī.
Domājams, pavadonis ir no Strela-3M (*Rodnik-S*) sērijas. 

*Kosmos-2482* tika palaists  16:24:59 UTC ar nesējraķeti Rokot-KM no Pļeseckas kosmodroma. 
Kopā ar to palaisti analoģiski pavadoņi Kosmos-2483 un Kosmos-2484. No dzinējbloka Briz-KM pavadoņi atdalījās 18:09 UTC.

Sākotnēji tika ziņots, ka palaišana noritējusi veiksmīgi. 27. februārī ziņots, ka bijusi problēma ar nesējraķeti vai dzinējbloku. Nākamais *Rokot-KM* starts, kas bija plānots martā, atcelts līdz jūnijam.

15. maijā parādījās ziņa, ka šis starts nav bijis veiksmīgs. Dzinējbloka *Briz-KM* vadības sistēmas kļūmes dēļ pavadoņi netika ievadīti pareizajā orbītā. Vairāk nekā trīs mēnešu laikā divus no tiem izdevās noorientēt un kontrolēt, bet viens tiek uzskatīts par zaudētu. Līdzīga neveiksme notika 2011. gadā, nepareizā orbītā ievadot GEO-IK-2.
Tajā pašā dienā Roskosmos noliedza informāciju, ka pavadoņu darbība ir traucēta. Tika apstiprināts, ka dzinējblokam *Briz-KM* ir bijusi kļūme, tomēr pavadoņi ievadīti orbītās, kas atbilst pieļaujajām robežām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Strela-3M (Rodnik, 14F132) Gunter Dirk Krebs
Austrumu jūra

**Austrumu jūra** var būt:
* Austrumķīnas jūras ķīniešu nosaukums
* Dienvidķīnas jūras vjetnamiešu nosaukums
* Japāņu jūras korejiešu nosaukums
* Kalifornijas līča indiāņu nosaukums
Pijs VII

**Pāvests Pijs VII** (, dzimis , miris ), īstajā vārdā **Barnaba Nikolo Marija Luidži Kjaramonti** (*Barnaba Niccolò Maria Luigi Chiaramonti*), bija Romas Katoļu baznīcas priesteris un Romas pāvests no  līdz savai nāvei.

1756. gadā, 16 gadu vecumā, Kjaramonti pievienojās Benediktiešu ordenim. 1765. gadā kļuva par priesteri. 1782. gadā pāvests Pijs VI viņu iecēla Tivoli bīskapa amatā, bet vēlāk kļuva par Imolas bīskapu. 1785. gadā pāvests Pijs VI Kjaramonti iecēla jau kardināla amatā. 1800. gada 14. martā viņš kļuva par Romas pāvestu un pieņēma vārdu Pijs VII. 1804. gadā viņš Parīzē kronēja Napoleonu Bonapartu par Francijas imperatoru.

## Ārējās saites
Grand Prix des Nations

***Grand Prix des Nations*** bija individuālā brauciena sacensības profesionāliem šosejas riteņbraucējiem. Tās kopš 1932. gada katru gadu notika Francijā. Tās uzskatīja par neoficiālu Pasaules čempionātu individuālajā braucienā un par vienu no riteņbraukšanas klasikām. Sacensības bija Parīzes laikraksta redaktora Gastona Benaka ideja. Bereti nēsājošais sporta redaktors meklēja sacensības, kuras popularizētu pirmskara lielāko Francijas vakara laikrakstu *[[Paris-Soir]]*.

Oficiāla Pasaules čempionāta ieviešana UCI Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā 1994. gadā un Olimpiskajās spēlēs 1996. gadā mazināja šo sacensību nozīmi. Līdz ar *[[UCI ProTour]]* ieviešanu 2005. gadā sacensības tika izņemtas no oficiālā kalendāra.

## Uzvarētāji

|-style="color:gray"
|2000
|colspan="4"|**Rezultāts anulēts**

## Atsauces
Pols Berans

**Pols Berans** (, dzimis kā **Pesahs Barans** () , miris ) bija ebreju izcelsmes amerikāņu inženieris un uzņēmējs, viens no interneta pamatlicējiem, pakešu komutācijas izgudrotājs 20. gadsimta sešdesmito gadu sākumā.

Dzimis Grodņā, ebreju ģimenē. Kad Polam bija divi gadi, ģimene emigrēja uz ASV, apmetoties Bostonā, vēlāk Filadelfijā. Pols Berans 1949. gadā pabeidza studijas Dreksela Universitātē (tolaik Dreksela Tehnoloģijas institūts), iegūstot elektroinženiera kvalifikāciju. Strādāja kompānijās *Eckert–Mauchly Computer Corporation* un *Hughes Aircraft Company*. 1959. gadā UCLA ieguva maģistra grādu inženierijā.

Tajā pašā gadā Berans sāka darbu *[[RAND Corporation]]*, un nodarbojās ar komunikācijas sistēmu izveidi, kas varētu "izdzīvot" kodolsprādziena rezultātā, un nonāca pie pakešu komutācijas idejas. Kad DARPA sāka attīstīt interneta priekšteci ARPANET, tā uzbūvē tika iekļautas Berana idejas.

Vēlākās dzīves laikā Berans piedalījās domnīcas *Institute for the Future* un vairāku tehnoloģiju kompāniju - *PacketCable, Inc*, *Com21*, *Metricom Incorporated*, *GoBackTV*, *Plaster Networks* dibināšanā un darbībā.

## Ārējās saites
* Pola Berana 1990. gada intervija Menesotas Universitāts mājaslapā
Fīrera bunkurs

thumb|300px|Bunkura plāns<br />1.  bieza aizsargsiena<br />5. Gebelsa guļamistaba<br />29. Hitlera guļamistaba
**Fīrera bunkurs** () bija Berlīnes pazemes telpu komplekss, kas atradās zem Reihskancelejas. Šis bunkurs bija pēdējais Ādolfa Hiltlera slēpnis pēdējo nacionālsociālisma režīma pastāvēšanas nedēļu laikā Berlīnē. Bunkurs bija fīrera štābs, kurā viņš un vēl citi nacistu vadoņi, tajā skaitā Jozefs Gebelss, izdarīja pašnāvību.

Bunkurs atradās Reihskancelejas ziemeļaustrumos, piecus metrus zem zemes (četri metri dzelzsbetona un metrs zemes), tam bija trīsdesmit istabas (dažādas nozīmes telpas, no konferenču zāles līdz tualetei un ventilācijas kamerām), kas izvietotas divos līmeņos ar izejām galvenajā ēkā un avārijas izeju dārzā. Bunkura kopējā platība bija . Tas tika uzbūvēts divos etapos, 1936. un 1943. gadā.

Pēc Otrā pasaules kara beigām Reihskancelejas ēka tika nojaukta, bet ieejas bunkurā uzspridzinātas un aizbērtas ar zemi. Rezerves izejas vietā mūsdienās atrodas autostāvvieta.

300px|thumb|left|1947. gads, uzspridzinātais bunkurs|left
## Literatūra
* Dietmar Arnold, Reiner Janick: *Neue Reichskanzlei und „Führerbunker“. Legenden und Wirklichkeit*, Links, Berlin 2005, ISBN 3-86153-353-7.
* Joachim Fest: *Der Führerbunker*. In: *[[Deutsche Erinnerungsorte]]*, Band I. Beck, München 2001, S. 122–137.
* Mario Frank: *Der Tod im Führerbunker: Hitlers letzte Tage*. Siedler, München 2005, ISBN 3-88680-815-7.
* Bernd Freytag von Loringhoven: *Mit Hitler im Bunker. Aufzeichnungen aus dem Führerhauptquartier Juli 1944 – April 1945*. wjs, Berlin 2006, ISBN 3-937989-14-5.
* Anton Joachimsthaler: *Hitlers Ende. Legenden und Dokumente*, Bechtermünz Verlag, Augsburg 1999, ISBN 3-8289-0285-5.
* Sven Felix Kellerhoff: *Mythos Führerbunker: Hitlers letzter Unterschlupf*. Berlin Story Verlag, Berlin 2006, ISBN 3-929829-43-6.
## Ārējās saites

* ''Führerbunker''. Bei: *berliner-unterwelten.de*, umfangreiche Informationen über den Führerbunker. 
* ''Hitlers letzter Unterschlupf: Der Mythos ist entzaubert''. In: *[[Der Tagesspiegel]]*, 9.&nbsp;Juni 2006. 
* ''Verbotene Schnappschüsse – Heimlich im Hitlerbunker.'' In der *[[Der Spiegel|Spiegel]]*-Rubrik *einestages*. 
* Florian Müller-Klug: *[https://clioberlin.de/blog-architektur/104-fuehrerbunker-daten-fakten.html Der „Führerbunker“ – Daten & Fakten.]* In: *Clio Berlin Blog*, 7. Februar 2016. (Fortlaufend weitergeführte Sammlung aller in der Fachliteratur aufgeführten Daten & Fakten zum Bunker mit Belegangaben)
A Storm in Heaven

***A Storm in Heaven*** ir angļu alternatīvās rokgrupas The Verve debijas albums, kas izdots . Lielbritānijā topos tas ierindojās 27. vietā.

## Dziesmu saraksts
Denjels Kanemans

**Denjels Kanemans** (, , dzimis , miris ) bija Izraēlas izcelsmes ASV psihologs, 2002. gada Nobela prēmijas ekonomikā ieguvējs. Viņš ir zināms ar spriedumu un lēmumu pieņemšanas psiholoģijas un ekonomiskās laimes pētniecību un savu devumu uzvedības ekonomikā.

Kanemans un vēl vairāki zinātnieki ieviesa kognitīvus pamatus cilvēku standartkļūdām, izmantojot heiristiku un aizspriedumus. Kanemans kopā ar Amosu Tverski attīstīja izredžu teoriju. 2002. gadā viņš saņēma Nobela prēmiju par integrētu darbu ekonomikas zinātnē par lēmumu pieņemšanu nenoteiktos apstākļos.

2011. gadā žurnāls *[[Foreign Policy]]* nosauca Kanemanu par vienu no vadošajiem globālajiem domātājiem. Tajā pašā gadā tika izdota Kanemana grāmata, kurā apkopoti viņa pētījuma rezultāti, — *[[Thinking, Fast and Slow]]*, kas ātri kļuva par bestselleru.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
A Northern Soul

***A Northern Soul*** ir angļu alternatīvās rokgrupas The Verve otrais studijas albums. ASV tas tika izdots 1995. gada 20. jūnijā sadarbībā ar kompāniju Hut un Lielbritānijā to izdeva 1995. gada 3. jūlijā sadarbībā ar Vernon Yard Records. Albuma nosaukums ir saistīts ar 1960. gados Lielbritānijā populāru soulmūzikas kustību *Northern soul* jeb *Ziemeļu soulmūzika*.

## Dziesmu saraksts
Holiday

**Holiday** var būt:

* Holiday (Madonnas singls) — mūziķes Madonnas 1983. gada singls;
* Holiday (Green Day singls) — grupas Green Day 2005. gada singls;
* Džrū Holidejs — amerikāņu basketbolists.
Kareļiču rajons

**Kareļiču rajons** () jeb **Koreļiču rajons** () ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Navahrudakas rajonu, Minskas apgabala Ņasvižas un Stovbcu rajoniem, kā arī Brestas apgabala Baranaviču rajonu.

## Ārējās saites
Ļidas rajons

**Ļidas rajons** (, ) ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Voranavas, Ivjes, Navahrudakas, Dzjatlavas un Ščučinas rajoniem.

## Ārējās saites
Svīres

**Svīres, svīru ģints** (*Apus*) ir viena no svīru dzimtas (*Apodidae*) ģintīm. Šajā ģintī ir 20 sugas, kuras visas ir Vecās pasaules sugas. Latvijā ir sastopama tikai viena svīru suga — svīre (*Apus apus*).

Svīru sugas ir ļoti līdzīgas bezdelīgām, lai gan tās savstarpēji nav radniecīgas. Tā kā svīrēm un bezdelīgām ir līdzīga ekoloģija un dzīves veids, abām putnu grupām ir izveidojusies morfoloģiskā līdzība. Svīrēm ir īsas astes, bet gari spārni, kas lidojumā atgādina sirpi, un tām ir ļoti mazas kājiņas un pēdiņas.

## Sistemātika
***Svīru ģints** (*Apus*)
**Asamas svīre (*Apus leuconyx*)
**Āfrikas melnā svīre (*Apus barbatus*)
**Baltmuguras svīre (*Apus caffer*)
**Batesa svīre (*Apus batesi*)
**Bālā svīre (*Apus pallidus*)
**Bredfīlda svīre (*Apus bradfieldi*)
**Brūnā svīre (*Apus niansae*)
**Fernando Po svīre (*Apus sladeniae*)
**Horus svīre (*Apus horus*)
**Kaboverdes svīre (*Apus alexandri*)
**Klusā okeāna svīre (*Apus pacificus*)
**Kuka svīre (*Apus cooki*)
**Madagaskaras svīre (*Apus balstoni*)
**Mazā svīre (*Apus affinis*)
**Mājas svīre (*Apus nipalensis*)
**Salima Ali svīre (*Apus salimalii*)
**Sokotras svīre (*Apus berliozi*)
**Svīre (*Apus apus*)
**Tumšā svīre (*Apus acuticauda*)
**Vienmuļā svīre (*Apus unicolor*)

## Atsauces
Bjarozavka

**Bjarozavka** () jeb **Berjozovka** () ir pilsēta Baltkrievijas rietumos uz austrumiem no Grodņas pie Nemunas upes.

Bjarozavkā atrodas liela stikla rūpnīca "Ņeman". Pilsēta radās 19. gadsimta beigās ap šo stikla rūpnīcu.

## Ārējās saites

* Bjarozavka vietnē "Baltkrievijas globuss"  

## Atsauces
Leons Baksts

**Leons Baksts** (, ), īstajā vārdā **Ļevs Rozenbergs** (); dzimis , miris ) bija Baltkrievijas ebreju izcelsmes krievu / franču gleznotājs un scenogrāfs. Viens no žurnāla "Mir Iskustva" dibinātājiem. Pazīstams kā Sergeja Djagiļeva trupas "*[[Ballets Russes]]*" mākslinieks.

Dzimis Grodņā. Studēja kā brīvklausītājs Sanktpēterburgas Mākslas akadēmijā. No 1889. gada izstādēs piedalījās ar uzvārdu Baksts. No 1893. līdz 1897. gadam studēja Parīzē, Žiliāna akadēmijā (*Académie Julian*). Arī turpmākās dzīves gaitā uzturējās gan Francijā, gan Krievijā. Deviņdesmito gadu vidū pieslējās pulciņam ap Sergeju Djagiļevu un Aleksandru Benuā, kas izveidojās par mākslinieku apvienību "Mir Iskustva". No 1909. gada galvenokārt darbojās kā scenogrāfs Djagiļeva "*[[Ballets Russes]]*" ("Krievu balets") trupai. Sanktpēterburgas apmeklējumu laikā Baksts pasniedza zīmēšanas stundas Zvancevas privātajā skolā un viens no viņa audzēkņiem no 1910. līdz 1912. gadam bija Marks Šagāls. 1918. gadā sarāva saites ar Djagiļevu un viņa baleta trupu. 1922. gadā apmeklēja ASV. Miris Parīzē 1924. gadā.

## Ārējās saites

* Leons Baksts ''artcyclopedia''
Izgudrojums

thumbnail|200px|Žurnāla ''Science and Invention'' ("Zinātne un izgudrošana") 1928. gada novembra numura vāks
**Izgudrojums** ir radošas darbības rezultātā izveidota unikāla un jauna ierīce, metode, sastāvs vai process, kam ir kāds pozitīvs pielietojums. Cilvēku, kas ir kaut ko izgudrojis, sauc par **izgudrotāju**. Nereti izgudrojumiem tiek izņemts patents, kas apliecina to, ka tas tik tiešām ir kas jauns un nebijis, kā arī apliecina, ka konkrētais izgudrotājs ir izgatavojis jauno izgudrojumu un nodrošina autoram ekskluzīvas tiesības uz to.

## Ievērojami izgudrotāji
Starp ievērojamiem izgudrotājiem ir minami Tomass Alva Edisons, Nikola Tesla, Aleksandrs Greiems Bells, Henrihs Altšullers utt.

## Skatīt arī
* Radošums
* TRIZ - metode izgudrojumu veidošanai.
Inocents

**Inocents** () var būt:

* Inocents I — Romas pāvests no 401. līdz 407. gadam;
* Inocents II — Romas pāvests no 1130. līdz 1143. gadam;
* Inocents III — Romas pāvests no 1198. līdz 1216. gadam;
* Inocents IV — Romas pāvests no 1243. līdz 1254. gadam;
* Inocents V — Romas pāvests 1276. gadā;
* Inocents VI — Romas pāvests no 1352. līdz 1362. gadam;
* Inocents VII — Romas pāvests no 1404. līdz 1406. gadam;
* Inocents VIII — Romas pāvests no 1484. līdz 1492. gadam;
* Inocents IX — Romas pāvests 1591. gadā;
* Inocents X — Romas pāvests no 1644. līdz 1655. gadam;
* Inocents XI — Romas pāvests no 1676. līdz 1689. gadam;
* Inocents XII — Romas pāvests no 1691. līdz 1700. gadam;
* Inocents XIII — Romas pāvests no 1721. līdz 1724. gadam.
Inocents X

**Pāvests Inocents X** (, dzimis , miris ), īstajā vārdā **Džovanni Batista Pamfili** (*Giovanni Battista Pamphilj*), bija Romas pāvests no  līdz savai nāvei.

Džovanni Batista Pamfili bija pāvesta Aleksandra VI mazmazmazdēls. Viņš studēja jurisprudenci un vēlāk strādāja dažādos amatos Romas kūrijā. Pāvests Urbāns VIII viņu nosūtīja pāvesta diplomātiskā pārstāvja darbā Francijā, bet vēlāk arī Spānijā. 1629. gadā kļuva par kardinālu. 1644. gadā kļuva par Romas pāvestu un pieņēma vārdu Inocents X. 1648. gadā nosodīja Vestfālenes miera līgumu, kas izbeidza Trīsdesmitgadu karu.

## Ārējās saites
Celtniecība

thumb|250px|right|Ēkas celtniecība Bulgārijā
[thumb|250px|right|[Dienvidu tilts|Dienvidu tilta celtniecība Rīgā]]
**Celtniecība** jeb **būvniecība** ir arhitektūras un inženierijas process, kas ietver būvju vai infrastruktūras projektēšanu, būvēšanu, paplašināšanu un atjaunošanu, lietojot būvizstrādājumus un būviekārtas.
Celtniecība ir viena no svarīgākajām ražošanas nozarēm. 

Celtniecībā nodarbinātās personas sauc par **celtniekiem**.

Atkarībā no ceļamo objektu veida, celtniecību iedala:
* civilā (dzīvojamās mājas, sabiedriskās ēkas);
* rūpnieciskā (rūpnīcas, fabrikas);
* transporta (ceļi, tilti, tuneļi);
* hidrotehniskā (aizsprosti, kanāli, krastu nostiprināšana).

Celtniecības galvenie posmi:
* izpētes darbi;
* projektēšana un dokumentu saskaņošana;
* būvlaukuma sagatavošana;
* būvdarbi;
* būvdarbu pabeigšana;
* objekta nodošana ekspluatācijā.

## Būvju kategorijas
Būvniecībā būves Latvijā tiek iedalītas piecās galvenajās kategorijās atbilstoši to sarežģītībai, funkcijai, un ietekmei uz vidi un cilvēkiem.

### 1. Kategorija

Šajā kategorijā ietilpst mazākās un vienkāršākās būves, kurām nav būtiskas ietekmes uz vidi vai apkārtni. Parasti šīs ir nelielas, pagaidu būves, piemēram:

Pagaidu nojumes un citas vieglas konstrukcijas.

Dārza mājiņas, siltumnīcas.

Nelielas saimniecības ēkas.

### 2. Kategorija

Šajā kategorijā ietilpst tehniskās iekārtas un inženierbūves, kas ir salīdzinoši vienkāršas, bet tomēr pieprasa atbilstību noteiktiem standartiem un drošības prasībām. Piemēram:

Saules paneļu iekārtas.

Siltumsūkņu sistēmas.

Mazie tilti un estakādes.

### 3. Kategorija

Šajā kategorijā ietilpst būves, kurām ir lielāka ietekme uz apkārtni un kuras parasti prasa būvprojektu un būvniecības uzraudzību. Piemēram:

Privātmājas un individuālas dzīvojamās ēkas.

Vairākas sabiedriskās ēkas, piemēram, skolas, bērnudārzi.

Dažādas rūpniecības ēkas.

### 4. Kategorija

Šīs būves ir sarežģītākas un var būt ar būtisku ietekmi uz apkārtējo vidi vai sabiedrību. Būvēm šajā kategorijā nepieciešama rūpīga plānošana un saskaņošana ar atbildīgajām iestādēm. Piemēram:

Lielāki sabiedriskie un komerciālie objekti, piemēram, tirdzniecības centri.

Daudzstāvu dzīvojamās ēkas.

Lielas inženierbūves, piemēram, elektrostacijas.

### 5. Kategorija

Šajā kategorijā ietilpst viskompleksākās un vides vai sabiedrības ietekmē vissvarīgākās būves. Tām ir nepieciešams vissmagākais regulējums un visstingrākie būvniecības standarti. Piemēram:

Lielas infrastruktūras būves, piemēram, lidostas, dzelzceļa stacijas.

Ļoti sarežģītas un kritiski svarīgas rūpniecības būves, piemēram, kodolspēkstacijas.

Vēsturiski un kultūras pieminekļi ar augstu aizsardzības statusu.

Šāds iedalījums palīdz noteikt būvniecības procesu, prasības un regulējumu, kas nepieciešams katrai būvju kategorijai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Urban Hymns

***Urban Hymns*** ir angļu rokgrupas The Verve trešais studijas albums. Tas izdots , sadarbībā ar Hut Recordings. Tas izpelnījās pozitīvas kritiķu atsauksmes un kļuva par vienu no gada veiksmīgākajiem albumiem. Šobrīd tas ir novērtēts kā 17. pārdotākais albums Lielbritānijas topu vēsturē.

## Dziesmu saraksts
Visus skaņdarbus sacerējis Ričards Eškrofts, izņemot atzīmētos.

### Starptautiskais izdevums
# "Bitter Sweet Symphony" – 5:58
# "Sonnet" – 4:21
# "The Rolling People" (The Verve) – 7:01
# "The Drugs Don't Work" – 5:05
# "Catching the Butterfly" (The Verve) – 6:26
# "Neon Wilderness" (Niks Makeibs, The Verve) – 2:37
# "Space and Time" – 5:36
# "Weeping Willow" – 4:49
# "Lucky Man" – 4:53
# "One Day" – 5:03
# "This Time" – 3:50
# "Velvet Morning" – 4:57
# "Come On" – 15:15
## "Come On" - (00:00–6:38)
## [silence] - (06:38–13:01)
## "Deep Freeze" (Slēpts) - (13:01–15:15)

### Japānas izdevums
# "Bitter Sweet Symphony" – 5:58
# "Sonnet" – 4:21
# "The Rolling People" (The Verve) – 7:01
# "The Drugs Don't Work" – 5:05
# "Catching the Butterfly" (The Verve) – 6:26
# "Neon Wilderness" (Niks MakKeibs, The Verve) – 2:37
# "Space and Time" – 5:36
# "Weeping Willow" – 4:49
# "Lucky Man" – 4:53
# "One Day" – 5:03
# "This Time" – 3:50
# "Velvet Morning" – 4:57
# "Lord I Guess I'll Never Know" – 4:52
# "Come On" (The Verve) - 6:38
# "Deep Freeze" - 2:14

## Atsauces
Jive Records

**Jive Records** ir amerikāņu ierakstu kompānija, kas dibināta 1981. gadā un pieder RCA Music Group. Tās mītnes vietne ir ASV, Ņujorkā. *Jive* 1980. gados plašāk sadarbojušies ar hiphopa izpildītājiem un 1990. gados ar jauniešu un pušu grupām. Veiksmīgākā sadarbība kompānijai *Jive* ir bijusi ar Backstreet Boys un Britniju Spīrsu.
Van Allen Probes

***Van Allen Probes*** (sākotnējais nosaukums ***Radiation Belt Storm Probes*** jeb ***RBSP***) bija ASV divi kosmiskie aparāti Zemes radiācijas joslu pētīšanai. Tā bija daļa no NASA programmas *[[Living With a Star]]*. Zondes orbītā tika palaistas 2012. gada augustā. Tās darbību beidza 2019. gadā.

*RBSP A* un *RBSP B* zondes tika palaistas  08:05 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas V/501]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta kompleksa *SLC-41*.

2012. gada novembrī *RBSP* zondes pārdēvētas par *Van Allen Probes*.
Sākotnēji kosmiskie aparāti bija paredzēti 2 gadu darbam, bet nostrādāja gandrīz 7 gadus.

2019. gada sākumā pavadoņi bija iztērējuši gandrīz visu degvielu, tāpēc tika nolemts ar to pēdējiem degvielas krājumiem pazemināt orbītu tā, lai tie aptuveni pēc 15 gadiem noietu no orbītas un sadegtu Zemes atmosfērā.
12. februārī tika sākti *Van Allen Probes B* perigeja pazemināšanas manevri, un 22. februārī tā perigejs bija zemāks par 306 km. Līdzīgas operācijas no 11. līdz 22. martam tika veiktas ar *A* aparātu.
2019. gada 19. jūlijā tika izslēgts *Van Allen Probes B*, bet 18. oktobrī **Van Allen Probes A''.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Radiation Belt Storm Probes Mission page  NASA
* Radiation Belt Storm Probes Mission Johns Hopkins APL 
* RBSP A, B → Van Allen Probe A, B Gunter Dirk Krebs
Riteņbraukšana olimpiskajās spēlēs

**[[Riteņbraukšana]]** ir bijusi iekļauta visās **[[vasaras olimpiskās spēles|vasaras olimpiskajās spēlēs]]** kopš modernās olimpiskās kustības rašanās 1896. gada olimpiskajās spēlēs, kurās notika grupas brauciens un piecas treka disciplīnas. Sieviešu riteņbraukšana olimpiskajā programmā tika iekļauta tikai 1984. gada olimpiskajās spēlēs. Sieviešu treka riteņbraukšanas sacensības notiek kopš 1988. gada. 1996. gadā olimpisko spēļu programmā tika iekļautas kalnu riteņbraukšanas sacensības (vīriešiem un sievietēm), tām sekoja BMX 2008. gadā.

2012. gada vasaras olimpiskās spēles bija pirmās, kurās vīrieši un sievietes sacentās vienādā skaitā disciplīnu (ieskaitot treka riteņbraukšanā, kur iepriekš vīriešu sacensībās bija vairāk disciplīnu).

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Sports Reference'' profils
Ainu valoda

**Ainu valoda** (アイヌ・イタク, *Aynu itak*) ir izolēta valoda, kurā runā aini, kas dzīvo Japānas ziemeļu salā Hokaido. Daži valodnieki uzskata, ka šī valoda varētu piederēt paleoaziātu valodu saimei, jo pēc dažām pazīmēm tā ir līdzīga citām šīs saimes valodām. Mūsdienās šīs valodas pratēju skaits tiek lēsts no 15 līdz 150 cilvēkiem, lai gan ainu etniskās grupas pārstāvju skaits tiek lēsts ap 25 tūkstošiem. Lielākā daļa no ainiem mūsdienās runā japāņu valodā. Līdz 20. gadsimtam ainu valoda bija izplatīta ne tikai Hokaido, bet arī Sahalīnas salas dienvidu pusē un Kuriļu salās.
Elena van Deika

**Eleonora (Elena) van Deika** (; dzimusi  Harmelenā) ir nīderlandiešu treka un šosejas riteņbraucēja.

Van Deika ir individuālā brauciena speciāliste un 2008. gada Pasaules čempionātā treka riteņbraukšanā uzvarēja skreča disciplīnā. 2012., 2013., 2016. un 2017. gada Pasaules čempionātā šosejas riteņbraukšanā viņa uzvarēja komandas braucienā.

## Ārējās saites

*
Glāžupe

**Glāžupe** (arī **Dzirnupe**, augštecē — **Līvupe**, **Munca**) ir Salacas labā krasta pieteka Limbažu un Valmieras novados. Sākas Lielā purva rietumu malā pie Igaunijas robežas. Tek pa Metsepoles līdzenumu dienvidrietumu virzienā pa mežainu un purvainu apvidu. Upes augštece un vidustece regulēta, lielākās pietekas ir Gaņģupe (7 km), Maldupīte (6 km; labās), Medājtērce (kreisā). Ietek Salacā lejpus Rozēniem. Pie Rozēniem uzstādināti divi dzirnavezeri. Upi šķērso autoceļš P15.

## Atsauces
Dzirnupe

**Dzirnupe** var būt:
* Dzirnupe — upe, Gaujas pieteka
* Dzirnupe — upe, Rauņa pieteka
* Aronas pietekas Dzirnupītes cits nosaukums
* Īslīces pietekas Dzirnupītes cits nosaukums
* Glāžupes cits nosaukums
* Igates cits nosaukums
* Skujas upes cits nosaukums
* Sudmaļu upeites cits nosaukums
Normunda Rutuļa diskogrāfija

Šī ir latviešu dziedātāja **[[Normunds Rutulis|Normunda Rutuļa]] diskogrāfija**. Viņš ierakstījis un izdevis 16 studijas albumus,  no tiem 10 solo albumu, 1 izlasi, 1 remiksu albumu, 1 koncertierakstu un 82 radio singlus.

## Diskogrāfija
### Albumi

### Izlases

### Singli
* "Par to...(Raudāja māte)" (1996)
* "Hei, mazā" (1997)
* "Santa Marija" (1998)
* "Tā es tevi meklēt eju" (1998)
* "Kādēļ vēlu nāci tu" (2000)
* "Kurzeme" (2000)
* "Pāri pār sniegu" (2000)
* "Es nezinu" (2000)
* "Lai visiem svētku egle mirdz" (2000)
* "Rūķītis" (2000)
* "Kūko kūko dzeguzīte" (2001)
* "Darbs un darbarīks" (2001)
* "Lakstīgala" (2001)
* "Nekur nav tik labi kā mājās" (2001)
* "Lūgums" (2002)
* "Baltā dūja" (2002)
* "Es Tevi gaidīšu" (2003)
* "Cāļus skaita rudenī" (2003)
* "Atmiņas par labiem laikiem" (2003)
* "Lecam pa vecam" (2003)
* "2006.gadā" (2003)
* "Zeltene" (2004)
* "Pa tramvaja sliedēm" (2004)
* "Pie pulksteņa pie Laimas" (2004)
* "Tikai vienu reizi" (2005)
* "Vēlais pīlādzis" (2005)
* "Vēl jāpagaida" (2006)
* "Sirdspuksts" (2007)
* "Šoko-loko" (2007)
* "Draugu dziesma" (2007)
* "Vēlreiz mājās" (2008)
* "Par šo un to" (2008)
* "Pāri stīgām" (2008)
* "Portrets" (2009)
* "Račiāna" (2009)
* "Rozā" (2010)
* "Viss var mainīties" (2010)
* "Gaišmatainā Ulla" (2010)
* "De-e-ejo" (2010)
* "Atspulgs skatlogā" (2010)
* "Rīgas sirds" (2011)
* "Ledus karaliene" (10.01.2013)
* "Kas dārgāks ir par zeltu" (10.05.2013.)
* "Sapņu kuģi" (22.02.2014.)
* "Mana sapņu sala" (12.05.2014.)
* "Kā pirmo reiz`" (26.06.2014.)
* "Vēstule meitenei" (14.02.2015.)
* "Dzel manī sauli (duetā ar Katrīnu Cīruli)" (29.06.2015.)
* "Bēdu manu lielu bēdu (duetā ar Katrīnu Cīruli)" (05.10.2015.)
* "Tu neej prom" (19.11.2015.)
* "Ceļavārdi" (11.12.2015.)
* "1-2-3" (31.05.2016.)
* "Sniegavīru Triumfs" (03.12.2016.)
* "Dziesma tev" (30.01.2017.)
* "Tevis ilgojos (duetā ar ievu Kerēvicu)" (07.03.2017.)
* "Laimīgs" (10.05.2017.)
* "Slikti rādās labi būs" (02.10.2017.)
* "Man nav žēl (dziesma par Ērikonkuli)" (23.04.2018.)
* "Atskrien raiba dievgosniņa" (19.06.2018.)
* "Punktiņš, komatiņš" (31.08.2018.)
* "Ai, brāļi, brāļi, tēva dēli!" (31.10.2018.)
*"Kāršu azarts" (23.01.2019.)
*"Ziņģe par mīlu" (16.04.2019.)
*"Pantu panti" (02.08.2019.)
*"Tu esi mans rīts" (06.07.2020.)
*"M-Ī-L-Ē-T" (30.07.2020.)
*"Saulaina diena" (04.09.2020.)
*"Ļauj man tevi noskūpstīt" (16.10.2020.)
*"Sirds"(29.11.2020.)
*"Nedomā lūzt" (29.01.2021.)
*"Laika nav" (04.06.2021.)
*"Zemes spēka vārdi" (14.11.2021.)
*"Visu gaišu" (15.02.2022.)
*"Klau, kafiju!"(20.04.2022.)
*"Sākt no jauna" (27.10.2022.)
*"Lai sniegs vēl krīt" (01.12.2023.)
*"Klusi, klusi" (duetā ar Klintu) (12.02.2024.)
*"Kāds ir gadalaiks" (duetā ar Eviju Sloku) (08.03.2024.)
*"Tuk tuk tuk"(duetā ar Ilonu Bageli) (10.05.2024.)
*"Nepārmet man 3000" (sadarbībā ar Gustavo un Patrisha) (17.05.2024.)
*"Atmiņu lietus" (duetā ar Gintu Krievkalnu) (13.09.2024.)
*"Nāc, iesim!" (duetā ar Gintu Krievkalnu) (19.11.2024.)
Hidrometrija

**Hidrometrija** ir sauszemes hidroloģijas nozare, kas izstrādā ūdens objektu pētīšanas un hidroloģiskā režīma mērīšanas metodes, kas balstās uz regulāriem novērojumiem.
Kutikula

thumbnail|right|250px|Dzīvnieku kutikulas slāņi.
**Kutikula** ir ārējs epidermas apvalks, kas sedz dažādus dzīvos organismus vai to daļas. Kutikulas ir mehāniski stingras, bet elastīgas, pildot aizsardzības funkciju no ārējās vides. Ķīmiski tās sastāv no organiskām vielām. Dažādi kutikulu tipi nav homoloģiski, bet atšķiras pēc izcelsmes, struktūras, funkcijām un ķīmiskā sastāva.

## Augu kutikula
Augu kutikula ir vaskveidīgs slānītis (no kutīna), kas klāj dažu daudzgadīgu sauszemes augu daļu virsmu (galvenokārt, lapu, stumbru un augļu epidermu). Tā pilda aizsardzības un balsta funkcijas, aizturot ūdens šķīdumus, gāzes un slimību izraisošus organismus. Kutikulas galvenā sastāvdaļa ir kutīns, kuru sintezē epidermas šūnas, sekretējot to uz ārpusi un piesūcinot ar to audu ārējo apvalku. Kutikulai ir slāņaina struktūra, un tā sastāv no celulozes, pektīna, kutīna un vaska. Bieza kutikula, kas blīvi segta ar vaska kristaliem, ir raksturīga kserofītiem, aizsargājot tos no liekiem mitruma zudumiem. Kutikulu virsmas struktūra var tikt izmantota, kā augu sugu diagnostiska īpašība.

## Dzīvnieku kutikula
Dzīvnieku kutikula ir blīvs veidojums uz epitēlija šūnu virsmas, kas pilda pārsvarā aizsardzības un balsta funkcijas.

### Bezmugurkaulnieku kutikula
Bezmugurkaulnieku kutikula, kuru veido vienslāņa epitēlija (hipodermas) šūnas, pilda, galvenokārt, aizsardzības un balsta funkcijas. Kutikula var sacietēt (piemēram, posmkājiem), tāpēc dzīvnieka augšanas gaitā tā tiek regulāri nomesta. Kutikulas sastāvā parasti ir hitīns, kas kopā ar minerālajām un olbaltumvielām piedod tai mehānisku stingrību, bet lipīdi - ūdensnecaurlaidību. Kutikula vispirms parādās pie tārpiem ar primāro ķermeņa dobumu. Dažādām bezmugurkaulnieku grupām kutikula atšķirtas pēc  ķīmiskā sastāva un uzbūves. Kutikulas sekundārie veidojumi var būt zvīņas, vairodziņi, matiņi un skropstiņas.

### Mugurkaulnieku kutikula
Mugurkaulnieku kutikula ir mikroskopisku bārkstiņu kopums uz epitēlija šūnu virsmas, kas izklāj iekšējos orgānus (zarnu traktu, elpošanas ceļus, nieru urīna kanālus). Fermentu klātbūtne kutikulā liecina par tās dalību orgānu funkcionēšanā.
thumbnail|right|150px|Kutikula uz cilvēka naga.

## Cilvēku kutikula
Cilvēkiem kutikula ir blīvs ādas valnītis, kas aptver naga plātni naga apakšējā daļā. Tā pilda aizsardzības funkciju, neļaujot svešķermeņiem un baktērijām piekļūt naga augšanas zonai. Kutikulas malu veido atmirušās šūnas. Izžūstot un pēc tam atslāņojoties, šī mala var sākt plaisāt un kļūt atskabargaina.
Lida

**Lida** var būt:

* Lida — sieviešu personvārds;
* Lida (*Lydd*) — pilsēta Anglijā;
* Ļida (*Ліда*) — pilsēta Baltkrievijā.

## Skatīt arī
*Lidija
2013. gada NBA Visu zvaigžņu spēle

**2013. gada NBA Visu zvaigžņu spēle** bija 62. Nacionālās basketbola asociācijas Visu zvaigžņu spēle. Tā notika 2012.—2013. gada NBA sezonas laikā  *[[Toyota Center]]* arēnā Hjūstonā, Teksasas štatā. Spēli organizēja Hjūstonas "Rockets" vienība. Hjūstona tika izraudzīta par spēles norises vietu NBA komisāra Deivida Stērna paziņojumā . Šī bija trešā reize, kad Hjūstonā notiek NBA Visu zvaigžņu spēle (iepriekš 1989. un 2006. gadā). Spēlē uzvarēja Rietumu komanda ar 143—138.

Visu zvaigžņu spēles nedēļas nogalē NBA kalendārā bija pārtraukums. Tajā norisinājās vairāki konkursi un tika aizvadītas vairākas spēles, tai skaitā slavenību spēle, jauno spēlētāju spēle (NBA līgas debitanti pret *otrgadniekiem*), *[[slam dunk]]* (bumbas trieciens grozā no augšas) konkurss, trīspunktu metienu konkurss. Visu zvaigžņu spēlē sacentās spēlētāji no Austrumu un Rietumu konferenču komandām.

18. janvārī tika paziņoti spēles starta piecinieki. 24. janvārī tika paziņoti arī spēles rezervisti.

## Sastāvi
Kobe Braiants un Kevins Gārnets piedalījās jau 15. zvaigžņu spēlē, bet Timam Dankanam šī bija jau 14. dalības reize Rietumu konferences komandā. Visu zvaigžņu spēles komandu sastāvos tika iekļauti septiņi debitanti. Rietumu konferences komandā vienīgais debitants bija Džeimss Hārdens, toties Austrumu konferences komandā tādi bija veseli seši: Taisons Čāndlers, Pols Džordžs, Džrū Holidejs, Kairijs Ērvings, Bruks Lopess un Žoakims Noā.

* **(C)** – kapteiņus izvēlējās NBA Spēlētāju asociācija.

 Nepiedalījās savainojuma dēļ.
 NBA komisārs Deivids Stērns izvēlējās par Ražona Rondo aizvietotāju.
 Ēriks Spūlstra izraudzījās Krisu Bošu par Ražona Rondo aizvietotāju sākumsastāvā.

## Spēle

## Atsauces

## Ārējās saites
* Visu zvaigžņu spēles oficiālā mājaslapa
Vera Linna

**Vera Linna** (; dzimusi  Londonā, mirusi  Austrumsaseksā) bija angļu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise. Viņas mūzikas ieraksti un koncerti bija ļoti populāri Otrā pasaules kara laikā.

Kara laikā viņa uzstājās kareivjiem Ēģiptē, Indijā un Birmā. Viņas izpildītā pazīstamākā dziesma ir *We'll Meet Again*.

2009. gadā, 92 gadu vecumā, viņa kļuva par visvecāko dzīvo mākslinieku, kas guvis pirmo vietu britu albumu topos. Viņa ir veltījusi daudz laika labdarībai, kas saistīta ar bijušajiem karavīriem, bērniem invalīdiem un krūts vēža slimniekiem. Viņa ir saglabājusi cieņu Otrā pasaules kara veterānu vidū un 2000. gadā tika nosaukta kā brits, kas vislabāk ilustrē 20. gadsimta garu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Policijas akadēmija

**Latvijas Policijas akadēmija** (LPA) bija specializēta valsts augstskola Latvijā, kuras darbības pamatvirziens bija sniegt profesionālo un akadēmisko izglītību tiesību zinātnēs. Akadēmija tika dibināta  kā Latvijas Republikas '''Iekšlietu ministrijas''' **akadēmija**, taču jau  tika pieņemts Policijas akadēmijas nosaukums. Akadēmijas iekšējo kārtību regulēja Latvijas Policijas akadēmijas Satversme. Tās lēmējinstitūcijas bija LPA Satversmes sapulce un LPA Senāts.

 akadēmija tika likvidēta. Bijušajiem LPA studentiem tika nodrošināta iespēja turpināt studijas līdzvērtīgās Latvijas Universitātes studiju programmās.

Akadēmijā 2006.—2007. mācību gadā kopumā studēja nedaudz vairāk kā 3000 studenti, savukārt akadēmiskā personāla sastāvā bija 135 docētāji. Latvijas Policijas akadēmija atradās Ezermalas ielā 8, Rīgā. Pēc akadēmijas likvidācijas uz tās telpām pārcēlās Valsts policijas koledža.

## Rektori

* Zenons Indrikovs (1992–2003)
* Ārija Meikališa (2003–2008)
* Vitolds Zahars (2008–2009)

## Katedras
* Civiltiesību katedra
* Filozofijas katedra
* Fiziskās sagatavošanas katedra
* Kriminālistikas katedra
* Krimināltiesību katedra
* Informātikas centrs
* Policijas tiesību un speciālās taktikas katedra
* Svešvalodu katedra
* Tiesību teorijas un vēstures katedra
* Valsts tiesību katedra

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa (arhivēts)
* Šķirklis Nacionālajā enciklopēdijā
* Latvijas Policijas akadēmijas Satversme 1993., 1998. un 2002. gada redakcijās
* Latvijas Policijas akadēmijas vēsture portālā ParDrošību.lv – 1., 2. un 3. daļa
SPOT 6

**SPOT 6** ir Francijas uzņēmuma Spot Image Zemes virsmas novērošanas pavadonis. Tas palaists 2012. gada septembrī.

Kosmisko aparātu izgatavojis EADS Astrium uz platformas AstroSat-500L bāzes. Tā arhitektūra līdzīga Pléiades. Panhromatiskās kameras izšķirtspēja ir 1,5 m, krāsu — 1,5 m, multispektrālā — 8 m. Uzņemamais apgabals — 60 × 60 km.

*SPOT 6* tika palaists  04:23 UTC ar nesējraķeti PSLV-CA no Satiša Dhavana kosmosa centra. Kopā ar to palaists Japānas studentu mikropavadonis Proiteres.

*SPOT 6* izvietots tādā pašā orbītā kā Pléiades 1A un Pléiades 1B.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SPOT 6 and SPOT 7 Astrium 
* SPOT 6, 7 Gunter's Space Page
Skonto halle

**Skonto halle** ir multifunkcionāla halle, kas atrodas Rīgā, Latvijā. Tā ietilpība ir 6500 cilvēki. 2003. gadā te norisinājās Eirovīzijas dziesmu konkurss, 2006. gadā — daļa no 2006. gada Pasaules čempionāta hokejā spēlēm. Tāpat Skonto hallē ir vairākas konferenču zāles. Blakus Skonto hallei atrodas Skonto stadions.

Nenokārtoto kredītmaksājumu dēļ to 2011. gadā pārņēma AS "Reverta". 2013. gada 15. oktobrī bija paredzēta stadiona, halles un zemesgabalu izsole.  Tomēr izsolē īpašums netika pārdots, bet 2014. gada 15. jūlijā to iegādājās uzņēmums SIA "SSA".

## Atsauces

## Ārējās saites
*
6T. autobusu maršruts

**6T. autobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta pagaidu autobusu maršruts, kas kursēja no Rīgas 45. vidusskolas līdz Juglai. Pasažieru pārvadājumus šajā maršrutā veica SIA "Rīgas satiksme". Šis maršruts tika izveidots 6. un 3. tramvaju maršruta sliežu ceļu remonta dēļ un bija šo maršrutu pagarinājums no 45. vidusskolas galapunkta līdz Juglai. Pārsēžoties 6T. autobusā no 6. vai 3. tramvaja, E-talons atkārtoti nebija jāvalidē.
thumb|255px|6T. maršruta autobuss Brīvības gatvē

## Maršruts
* Virzienā **45. vidusskola - Jugla** autobusi kursēja pa šādām ielām: Ropažu iela, Apes iela, Brīvības gatve.
* Virzienā **Jugla - 45. vidusskola** autobusi kursēja pa šādām ielām: Brīvības gatve, Ropažu iela.

## Pieturvietas
6T. autobusu maršrutā bija 20 pieturas, virzienā **45. vidusskola - Jugla** bija 12 pieturas, bet virzienā **Jugla - 45. vidusskola** bija 8 pieturas.

## Skatīt arī
* Autobusu satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme

## Ārējās saites
* Rīgas satiksmes mājaslapa
*
Prezidentūra Eiropas Savienības Padomē

**Prezidentūra Eiropas Savienības Padomē** ir Eiropas Savienības (ES) pārvaldes kārtība, saskaņā ar kuru katra ES dalībvalsts uz sešiem mēnešiem rotācijas kārtībā pilda ES Padomes prezidējošās valsts pienākumus. Šajos sešos mēnešos prezidējošā dalībvalsts vada visu līmeņu sanāksmes, ierosina pamatnostādnes un virza nepieciešamos kompromisus, lai Padome varētu pieņemt lēmumus.

## Prezidējošās valsts uzdevumi
Lai nodrošinātu Padomes darba pēctecību un veicinātu resursu efektīvāku izmantošanu, kopš 2009. gada, kad spēkā stājās Lisabonas līgums, ES Padomē ieviestas kopīgas **trio prezidentūras.** Tas nozīmē, ka prezidentūra tiek īstenota, sadarbojoties trim dalībvalstīm, kuras uzņemas prezidentūru viena pēc otras. Katrs trio grupas loceklis pēc kārtas pilda prezidentūras pienākumus sešus mēnešus, pamatojoties uz kopīgu trio darba programmu.

Viens no galvenajiem prezidentūras pienākumiem ir organizēt un vadīt ES Padomes, ''COREPER'' (Pastāvīgo pārstāvju jeb ES dalībvalstu vēstnieku komiteja) un darba grupu sanāksmes. ES Padomes darba kārtības jautājumus politiski apspriež un lēmumus pieņem dalībvalstu ministri, kuri sanāk atbilstoši to kompetencei desmit dažādos sastāvos. Padomes sanāksmes vada prezidējošās valsts attiecīgās jomas ministrs. Tikai vienu Padomes sastāvu nevada attiecīgā sešu mēnešu posma prezidējošā valsts. Tā ir Ārlietu padome, kuru vada ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos.

Tāpat būtisks prezidentūras uzdevums ir pārstāvēt ES Padomi attiecībās ar pārējām dalībvalstīm un virkni ES institūciju — Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu u.c. — un starptautiski (ar trešajām valstīm).

## Dalībvalstu prezidentūras (kopš Latvijas iestāšanās ES)

## Latvijas prezidentūra Eiropas Savienības Padomē (2015)
thumbnail|Latvijas prezidentūras ES Padomē logo

Latvija bija Eiropas Savienības Padomes prezidējošā valsts no 2015. gada 1. janvāra līdz 30. jūnijam. Latvija pārņēma prezidentūru no Itālijas un nodeva to Luksemburgai. Šī ir Latvijas pirmā prezidentūra ES Padomē. Prezidentūras oficiālā tīmekļa vietne ir EU2015.LV

## Atsauces
Ēvalds Vilks

**Ēvalds Vilks** (dzimis  Valkā, miris  Rīgā), īstajā vārdā **Ēvalds Lācis**, bija latviešu rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1923. gadā Valkā galdnieka ģimenē. Mācījās Valkas pilsētas Ādama Tērauda pamatskolā (1930–1937), tad Valkas valsts arodskolas galdniecības nodaļā (1937–1940).
Latvijas okupācijas laikā darbojās laikrakstā "Jaunais Komunārs".
Vērmahta iebrukuma laikā 1941. gada jūlijā iestājās iznīcinātāju bataljonā, ievainots Sarkanajā armijas aizstāvēšanās kaujās Igaunijā. Pēc ārstēšanās Ļeņingradas un Omskas kara hospitāļos viņu 1942. gada februārī demobilizēja, strādāja Kormilovkas rajona kolhozā "Nākotne". Pēc Kirovas VK(b)P un padomju darbinieku kursu beigšanas 1944. gada martā kļuva par LĻKJS instruktoru Maskavā.

1944. gada oktobrī atgriezās dzimtenē un strādāja laikrakstā "Padomju Jaunatne", līdztekus mācījās Rīgas Republikāniskajā neklātienes vidusskolā (1951–1953). 
Vēlāk darbojās žurnālā "Zvaigzne" (1955–1967) un laikrakstā "Literatūra un Māksla" (1967–1976). 
1963. gadā mēnešraksts "Karogs" un trimdas latviešu laikraksts "Laiks" publicēja Vilka stāstu "Divpadsmit kilometri", kurā bija negatīvi attēloti padomju nomenklatūras darbinieki, tādēļ viņš saņēma Latvijas Komunistiskās partijas vadības un oficiālās kritikas nosodījumu.

Miris  slimnīcā, iespējams, nekvalitatīvas ārstēšanas dēļ, apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Darbi
1945. gadā laikraksts "Literatūra un Māksla" publicēja Ēvalda Lāča (Vilka) stāstu "Vecā Pasternaka dēls". 
1945. gadā viņu uzņēma Latvijas Rakstnieku savienībā, 1960. gadā Latvijas Žurnālistu savienībā. Izdoti septiņi Ēvalda Vilka stāstu krājumi: 
* "Cilvēki ar vienu patiesību" (1949), 
* "Rudens dienās" (1955), 
* "Zaļais koks" (1960), 
* "Piecas minūtes par vēlu" (1961), 
* "Stāsti" (1963), 
* "Lāga zēni" (1966), 
* "Mežonis" (1968), 
* "Labs paziņa" (1973).
Pēc nāves izdoti Ē. Vilka kopoti raksti 5 sējumos (1982–1986), to 3. sējumā (1983) apkopoti tikai periodikā publicētie un dzīves laikā nepublicētie stāsti.

## Apbalvojumi
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1957)
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1970)
* Darba Sarkanā Karoga ordenis (1973)

## Atsauces
Dagnija Zigmonte

**Dagnija Zigmonte** (dzimusi  Rīgā, mirusi  Rīgā) bija latviešu rakstniece un scenāriste.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1931. gadā Rīgā. Mācījās Rīgas pilsētas Atgāzenes pamatskolā (Rīgas 45. pamatskolā, 1939—1946) un Rīgas 3. vidusskolā (1946—1950). Studēja Rīgas pedagoģiskā institūta Valodu un literatūras fakultātes Vācu nodaļā (1950—1954). Strādāja žurnālos "Liesma", "Zvaigzne", "Dadzis", "Padomju Latvijas Sieviete". 1956. gadā sāka publicēt savus darbus. Rakstīja romānus, stāstu krājumus, bērnu grāmatas, atmiņu grāmatas, humoristiskus darbus. 1957. gadā kļuva par Latvijas Rakstnieku savienības biedri.  D. Zigmontes 1960. gada romānu "Jūras vārti" 1974. gadā ekranizēja, pēc vairākiem darbiem iestudēja teātra izrādes, tie tulkoti vairākās citās valodās. 

Grāmatās "Gausīgais nazis" (1988) un "Nakts svilpotājs" (1993) Zigmonte apkopoja Ziemeļkurzemes teiku literārās apdares. Mirusi , apbedīta Raiņa kapos. Dažus gadus pēc rakstnieces nāves tika izdota viņas dienasgrāmata "Dagnija".

## Bibliogrāfija
* "Saltais laiks" (1957) 
* "Bērni un koki aug pret sauli" (1959) 
* "Jūras vārti" (1960)
* "Dod roku rītausmai" (1961)
* "Ezera elpa" (1965) 
* "Ir jābūt Hovalingai" (1966) 
* "Hammurapi likumi" (1968)
* "Raganas māju remontēs" (1969)
* "Mārsils" (1969)
* "Fragments" (1971) 
* "Zilo rūķu gals" (1973) 
* "Grāfienes Izabellas ērkšķainais ceļš" (1974)
* "Teobalds, kurš visu zina labāk" (1974)
* "Strazdu vakars" (1976)
* "Lidotājs" (1978)
* "Vanags pār Zāģeriešiem" (1979)
* "Svešinieks" (1981)
* "Savādi, ka snieg" (1981) 
* "Dižpurva dzērves" (1982) 
* "Laintu lāsts" (1984)
* "Bites dzēliens" (1985) 
* "Zilais putns Idalgo" (1985) 
* "Reminiscences" (1986)
* "Māja ar zaķa ausīm" (1987)
* "Kāpura kāzas" (1988)
* "Gausīgais nazis" (1988)
* "Parāds" (1990)
* "Barkarola" (1991)
* "Nakts svilpotājs" (1993)
* "Adieņi" (1—3, 1993—1994)
* "Sieviete pie loga" (1995) 
* "Gaisa dārzi" (1997) 
* "Dagnija" (1—2, 1998—1999)

## Filmu scenāriji
* "Lietus blūzs" (1982)
* "Viktorija" (1988, pēc K. Hamsuna romāna)
* "Valsis mūža garumā" (1990)

## Literatūra
* Zigmonte D. Reālā pasaulē un pasakā... Jaunās Grāmatas, 1978, 3; 
* Bražis E. Raksturi un problēmas Dagnijas Zigmontes prozā. Karogs, 1981, 6; 
* Rožkalne A. Dagnija Zigmonte. Latviešu rakstnieku portreti. 70.—80. gadi. Rīga, 1994; 
* Stabilitāte uz līgana šūpuļdēļa: [Saruna ar Dagniju Zigmonti]. Rožkalne A. Zvaigznes šūpolēs. Rīga, 1999.

## Atsauces
Radiouztvērēja selektivitāte

**Radiouztvērēja selektivitāte** raksturo tā spēju izdalīt derīgo signālu daudzu citu signālu vidū, kas vienlaicīgi nonāk uztvērēja ieejā un tiek uzskatīti par traucējumiem. Parasti ar to saprot frekvences selekciju, kuru var realizēt, pateicoties signāla un traucējumu frekvenču atšķirībai. Bez tam ir arī citi selektivitātes veidi. Radiouztvērējos tiek normēta selektivitāte uztveršanas blakus kanālos, kuri savukārt ir blakus kanāls, spoguļkanāls un starpfrekvences kanāls.

Par kvalitatīvo mērvienību kalpo traucējošā signāla līmenis, kura gadījumā tā ietekme uz derīgo signālu ir mazāka par pieļauto normu. Parasti šis lielums tehniskā dokumentācijā izteikts decibelos.
Selektivitāte blakus kanālā amplitūdas modulācijas gadījumā, tas ir, garo viļņu (GV, LW), vidējo viļņu (W, MW) un īso viļņu (IV, SW) diapazonos, tiek vērtēta pēc uztvertā traucējuma nomākšanas frekvencē, kas atšķiras no uztvertā derīgā signāla par ±9 kHz vai ±10 kHz atkarībā no ģeneratora īpatnībām. Frekvenču modulētā signāla (FM) uztvērējos ultraīso viļņu (UIV) diapazonā izskaņošanu izdara uz vienu vai otru pusi par ±120 vai ±180 kHz.

Selektivitāti spoguļa kanālā raksturo signālu vājinājums, kuri frekvencē atšķiras no galvenā, iestādītā, signāla par divkāršu starpfrekvences lielumu.

Selektivitāte starpfrekvences kanālā raksturo uztvērēja spēju vājināt signālu, kura frekvence vienāda ar starpfrekvenci — 465 kHz.