open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
BFC Daugavpils

**BFC Daugavpils** ir Latvijas futbola klubs no Daugavpils, kas pašlaik spēlē Virslīgā. Klubs dibināts 2009. gadā, līdz 2014. gadam tā nosaukums bija **BFC Daugava**.

BFC Daugavpils mājas spēles aizvada Daugavpils Olimpiskā centra “Esplanādes” stadionā.

2013. gadā komanda uzvarēja 1. līgā un 2014. gada sezonā pirmo reizi debitēja Virslīgā. Debijas sezonā "BFC Daugavpils" ieguva 8. vietu. Augstākā vieta Virslīgā tika izcīnīta 2015. gada sezonā, kad komanda ierindojās 6. vietā. 2016. gadā palika pēdējā, astotajā vietā un bija spiesti Virslīgu atstāt. 2018. gada sezonā sadarbojās ar futbola klubu "Progress", tāpēc tā nosaukums bija **BFC Daugavpils/Progress**. 2018. gadā uzvarēja 1. līgā un atgriezās Virslīgā.

2025. gada sezonā BFC Daugavpils izcīnīja 4. vietu.

## Vēsture
thumb|152px|BFC Daugavas logotips
* 2009. g. — Kluba dibināšana
* 2010. g. — 7. vieta (1. līga)
* 2011. g. — 8. vieta (1. līga)
* 2012. g. — 4. vieta (1. līga)
* 2013. g. — 1. vieta (1. līga)

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/2009 till:01/07/2025
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2010
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)  
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData=
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/2009 till:01/07/2010  shift:(0,-4) text:7
  from:01/07/2010 till:01/07/2011  shift:(0,-4) text:8
  from:01/07/2011 till:01/07/2012  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2012 till:01/07/2013  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/2013 till:01/07/2014  shift:(0,-4) text:8
  from:01/07/2014 till:01/07/2015  shift:(0,-4) text:6
  from:01/07/2015 till:01/07/2016  shift:(0,-4) text:8
  from:01/07/2016 till:01/07/2017  shift:(0,-4) text:3
  from:01/07/2017 till:01/07/2018  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/2018 till:01/07/2019  shift:(0,-4) text:8
  from:01/07/2019 till:01/07/2020  shift:(0,-4) text:8
  from:01/07/2020 till:01/07/2021  shift:(0,-4) text:6
  from:01/07/2021 till:01/07/2022  shift:(0,-4) text:7
  from:01/07/2022 till:01/07/2023  shift:(0,-4) text:7
  from:01/07/2023 till:01/07/2024  shift:(0,-4) text:5
  from:01/07/2024 till:01/07/2025  shift:(0,-4) text:4

  from:01/07/2009 till:01/07/2013  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"
  from:01/07/2013 till:01/07/2016  color:bl1  shift:(0,13)  text: "Virslīga"
  from:01/07/2016 till:01/07/2018  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"
  from:01/07/2018 till:01/07/2025  color:bl1  shift:(0,13)  text: "Virslīga"


## Dalība UEFA turnīros

## Komandas sastāvs
: *.*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā vietne
* Latvijas Futbola federācija
Pašaizdegšanās

thumb|right|300px|Liela komposta kaudze, ja to neuzmana, var spontāni aizdegties.
**Pašaizdegšanās** ir tāda aizdegšanās, kuru izraisa vielas pašsasilšana.

Ar pašaizdegšanos saprot lēnu, vairākas stundas ilgstošu eksotermisku sadalīšanās/oksidēšanās procesu, līdz vielas temperatūra sasniedz pašaizdegšanās temperatūru.

## Kā notiek pašaizdegšanās

# Viela ar relatīvi zemu pašaizdegšanās temperatūru sāk izdalīt siltumu, kas var notikt, piemēram, oksidēšanās vai fermentēšanās procesos.
# Siltums nespēj izkliedēties, kā rezultātā paaugstinās vielas temperatūra.
# Vielas temperatūra pārsniedz tās pašaizdegšanās temperatūru.
# Ja ir pietiekoši daudz skābekļa, sākas degšana.

## Piroforas vielas

Nātrijs ir piroforas vielas piemērs, kura, saskaroties ar skābekli, ūdeni vai mitru gaisu, var spontāni aizdegties. Piroforu vielu pašaizdegšanās temperatūra ir zemāka par istabas temperatūru un spontānai uzliesmošanai bieži pietiek vielas saskarei ar gaisu vai ūdeni. Piroforas vielas raksturojas ar lielu īpatnējo virsmas laukumu. Reneja niķelis ir pirofora viela, jo tās daļiņas ir ļoti mazas.

## Dažas vielas, kuras var spontāni aizdegties
[thumb|[Plutonijs saskaras ar gaisu un kvēlo]]
* Siena kaudzes, komposta čupas un neapstrādāta kokvilna var pašaizdegties, jo bakterioloģiskās fermentācijas procesā izdalās siltums.
* Graudu putekļi karstā metāla tvertnē var eksplodēt, sagraujot ēku.
* Ar linsēklu eļļu sasmērētas lupatas oksidējoties var sakarst un aizdegties.
* Pie nepietiekamas siltuma atvadīšanas, bet brīvas skābekļa piekļuves, var spontāni aizdegties akmeņogles.
* Pirīta oksidēšanās bieži izraisa spontānu akmeņogļu aizdegšanos vecos terikonos.
* Pistāciju rieksti, ja tos uzglabā lielā daudzumā, ir ļoti ugunsbīstami un var pašaizdegties.
* Ļoti siltos laika apstākļos var spontāni pašaizdegties lielas kūtsmēslu kaudzes.
* Ja kokvilna vai lini nonāk saskarē ar minerāleļļām, tad bakterioloģiskās sadalīšanās rezultātā izdalās siltums. Ja šos materiālus uzglabā siltumizolācijas apstākļos, tad siltuma palielināšanās veicina sadalīšanos, kas savukārt palielina siltuma izdalīšanos. Kad sasniegta pašaizdegšanās temperatūra, viela skābekļa klātbūtnē uzliesmo.
Pastāv uzskats par cilvēku spontānu aizdegšanos, tomēr šādiem apgalvojumiem pagaidām vēl nav ticamu izskaidrojumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Article on the spontaneous combustion of coal 
* Spontaneous combustion demonstration
Čikāgas skola (socioloģija)

**Čikāgas skola** socioloģijā un vēlāk arī kriminoloģijā apzīmē pētījumus ko izdarījuši Čikāgas Universitātes un citu Čikāgas augstkolu pārstāvji, sākot no divdesmitā gadsimta divdesmitajiem gadiem, un tajos izteiktās teorijas. Čikāgas skolas pārstāvji specializējās urbānajā socioloģijā un veica savus pētījumus apvienojot teoriju ar etnogrāfisku izpēti Čikāgas tuvumā. Čikāgas skolas pārstāvji iztēlojās pilsētas kā lielas kopienas, kas sastāv no vairākām mazām grupām, kurām būtu jāsadarbojas, lai kopiena attīstītos.
Harolds Lasvels

thumb|Harolds Lasvels
**Harolds Lasvels** (1902. gada 13. februāris — 1978. gada 18. decembris) bija amerikāņu politologs un komunikāciju teorētiķis, Čikāgas skolas pārstāvis. Viņa teorijas apvienoja biheiviorisma un freidisma elementus, padarot viņu par vienu no pirmajiem politologiem, kas izmantoja psiholoģijas teorijas politikas pētīšanā. Viņš uzskatīja, ka demokrātija vienmēr rada konfliktus, kurus var novērst ar propagandas palīdzību un ka vidusmēra cilvēks ne vienmēr rīkojas savās interesēs tāpēc elitei vajadzētu pielietot propogandu, lai panāktu, ka neinformētās masas rīkojas savās labākajās interesēs. 

Lasvels arī uzskatīja, ka efektīvai propagandai nepieciešams veikt ilgtermiņa kampaņas lēnām iemācot sabiedrībai saistīt noteiktus simbolus ar noteiktām emocijām, ja šāda stratēģija ir veiksmīga tiek izveidoti spēcīgi simboli, kas var tikt izmantoti dažādos nolūkos. Šāda veida simbols ir, piemēram, valsts karogs — tas izraisa indivīdā noteiktas emocijas, kas radušās ilgstošā laika periodā, nevis kāda viena iepriekšēja gadījuma rezultātā un to var izmatot dažādās tālākās kampaņās, lai parādītu, ka to mērķis ir patriotisks.

## Ārējās saites
Valērijs Redjko

**Valērijs Redjko** (dzimis , Jelgavā) ir Latvijas futbola bijušais aizsargs. Futbolista gaitas sācis RAF Jelgava komandā. 2003. gadā spēlēja FK Auda. 2004. gadā FK Rīga. 2005. gadā pievienojās FK Venta no Kuldīgas. Pēc gada Kuldīgā atgriezās dzimtajā pilsētā Jelgavā un divus gadus spēlēja FK Jelgava. 2008. gadā iekļuva Virslīgas klubā no Rēzeknes SK Blāzma. Kopš 2009. gada spēlē FK Jelgava. Bet 2010. gadā kļuva par "Jelgavas" kapteini un ar komandu izcīnīja Latvijas kausu futbolā. 2010. gada jūnijā pirms Baltijas kausa izcīņas Redjko pirmoreiz tika uzaicināts uz Latvijas izlasi.

Pēc FK Jelgava izstāšanās no Virslīgas, pārstāvēja Albatroz SC / FS Jelgava (vēlāk - vienkārši "FS Jelgava"), tās sastāvā 2022. gada Nākotnes līgas čempions, darbojās arī treneru štābā, 2023. gada 17. martā 40 gadus vecais Redjko guva izšķirošos vārtus FS Jelgava pirmajā uzvarā Virslīgā. Pēc Ervīna Pērkona atkāpšanās no FS Jelgava galvenā trenera amata, Redjko īslaicīgi bija komandas galvenā trenera vietas izpildītājs, līdz viņu aizstāja Slovākijas speciālists Jozefs Škrlīks.

## Sasniegumi
* Latvijas kausa ieguvējs - 4 (2009/10, 2013—14, 2014—15, 2015—16)
* Latvijas 1. līgas čempions - 1 (2009)

## Atsauces

## Ārējās saites
Pūce (nozīmju atdalīšana)

**Pūce** var būt:

* pūčveidīgie — putnu kārta;
* pūču dzimta — pūčveidīgo dzimta;
* īstās pūces — pūču dzimtas ģints;
* Pūce — latviešu cilmes uzvārds.
Melnais strauts (Ķekavas pieteka)

**Melnais strauts** (arī **Mellais strauts**) ir Ķekavas kreisā krasta pieteka Ķekavas novadā. Sākas grāvju sistēmā ziemeļos no Vārpām. Gultne visā garumā regulēta. Augštecē un lejtecē krastos meliorēti lauki, vidustecē - mežu masīvs.

## Atsauces
1581. gads

**1581. gads** (MDLXXXI) ir parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā (pēc Jūlija kalendāra sākās desmit dienas vēlāk, svētdienā).

## Notikumi
* 18. augusts — Stefans Batorijs sāk Pleskavas aplenkumu.

## Dzimuši
* 21. oktobris — Domeniko Zamperi (jeb Domenikino), itāļu gleznotājs (Boloņas skola) (miris 1641.)
* nezināms datums, aptuvens gads — Viltusdmitrijs I (*Лжедмитрий*), Krievijas cars (miris 1606.)

## Miruši
* 23. oktobris — Mihaels Neanders, vācu matemātiķis un astronoms (dzimis 1529.)
Volters Lipmens

**Volters Lipmens** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu intelektuālis, žurnālists un politiskais komentētājs, divkārtējs Pulicera balvas ieguvējs.

Viens no cilvēkiem, kurš politikā ieviesa apzīmējumu Aukstais karš. Pazīstamākais darbs ir 1922. gadā izdotā grāmata *Public Opinion*, kurā Lipmens cita starpā ieviesa mūsdienās pazīstamo stereotipa jēdzienu. 1958. gadā ieguva Pulicera balvu par avīzes sleju *Today and Tomorrow*, bet 1962. gadā — par interviju ar Ņikitu Hruščovu. Viens no žurnāla *"[[The New Republic]]"* dibinātājiem.
Pauls Lācarsfelds

**Pauls Fēlikss Lācarsfelds** (*Paul Felix Lazarsfeld*; 1901. gada 13. februāris — 1976. gada 30. augusts) bija Vīnē dzimis ebreju izcelsmes amerikāņu sociologs. Pazīstams ar jaunu pētniecības metožu izmantošanu un uzskata, ka teorijām jābūt stingri balstītām uz faktiem, kas iegūti ar empīriskām pētniecības metodēm, popularizēšanu. Lielākā daļa viņa pētījumu bija par plašsaziņas līdzekļu ietekmi uz indivīdu. Viņš uzskatīja, ka plašsaziņas līdzekļiem ir tikai neliels iespaids uz to, kā indivīdi izdara izvēli un, ka izvēli vairāk ietekmē viedokļu līderi, kas izfiltrē no masu medijiem iegūto informāciju un nodod saviem sekotājiem tikai to daļu informācijas, kas saskan ar viņu personīgo viedokli.

## Ārējās saites
Pulkarne (Baldones pagasts)

**Pulkarne** ir apdzīvota vieta Ķekavas novada Baldones pagastā 10 km no pagasta centra Baldones, 9 km no novada centra Ķekavas un 25 km no Rīgas. Neliela daļa atrodas arī Ķekavas pagastā. Izvietojusies pie autoceļa P89 Sūnupes krastos. Pulkarnē ir ādu apstrādes uzņēmums un veikals (Ķekavas daļā).

## Vēsture
thumb|250px|left|Pulkarnes pamatskola (ap 1928).
Apdzīvotā vieta izveidojusies bijušās Pulkarnes muižas centrā, kas atradās pie Rīgas—Bauskas lielceļa netālu no Vidzemes un Kurzemes robežas.  
Līdz 1960. gadu beigām ciemā darbojās Pulkarnes pamatskola, kurā tagad iekārtota daudzdzīvokļu māja.

## Atsauces
Svītrainie skunksi

**Svītrainie skunksi** (*Mephitis*) ir viena no skunksu dzimtas (*Mephitidae*) ģintīm, kurā ir 2 sugas.

Abas sugas ir diezgan plaši izplatītas. Svītrainie skunksi dzīvo gandrīz visā Ziemeļamerikas kontinentā, sākot ar Kanādas vidieni un beidzot ar Meksikas ziemeļiem, bet kapucīnskunksi dzīvo, sākot ar ASV dienvidrietumiem un beidzot ar Centrālameriku. Abām sugām patīk klajas, zāļainas vietas, lai gan tos var sastapt arī mežos, tuksnešos un kalnos.

## Izskats un īpašības

Svītrainos skunksus no pārējiem skunksiem var atšķirt pēc šauras, baltas svītriņas, kas atrodas pieres vidū. Dažādiem indivīdiem svītriņa var būt dažādā garumā. Kopumā kā visi skunksi arī svītrainie skunksi ir melnbalti, to kažoku matojums ir mīksts un pūkains.

Galva maza ar mazām austiņām, kājas īsas un aste gara un kupla. Abas sugas ir mājas kaķa augumā. Kapucīnskunksam aste ir garāka kā svītrainajam skunksam. Vienu no otras sugas var atšķirt pēc to svītru raksta: svītrainajam skunksam vienmēr ir divas platas, baltas svītras, kas sākas uz galvas un veido burta "V" formu, bet kapucīnskunksam visbiežāk ir viena balta, plata svītra pa visu muguru, līdz ar to tas no augšas ir balts, bet apakšas melns. Reizēm kapucīnskunksi ir melni ar 4 baltām, šaurām svītriņām, pa divām uz katra sāna. Baltās svītriņas nav savienotas uz galvas un neveido burta "V" formu.

## Uzvedība
Kā visi skunksi tas ienaidnieku apšļāc ar ļoti smirdīgu sekrētu, kas izdalās no anālajiem dziedzeriem zem astes. Tādēļ tā galvenie ienaidnieki ir cilvēki, braucošas automašīnas un ūpji, kuriem tikpat kā nav ožas. Skunkss muskusu spēj izšļākt 3,5 metru attālumā, cenšoties trāpīt uzbrucēja acīs.

## Sistemātika
* **Svītraino skunksu ģints** (*Mephitis*)
** Kapucīnskunkss (*Mephitis macroura*)
** Svītrainais skunkss (*Mephitis mephitis*)

## Atsauces
Kapucīnskunkss

**Kapucīnskunkss** (*Mephitis macroura*) ir neliela auguma skunksu dzimtas (*Mephitidae*) plēsējs, kas pieder svītraino skunksu ģintij (*Mephitis*).

Kapucīnskunkss dzīvo, sākot ar ASV dienvidrietum teritorijām, Arizonas un Teksasas štatos, un beidzot ar Centrālameriku. Visbiežāk tas ir sastopams Meksikā, lai gan kapucīnskunkss ir novērojams arī Gvatemalā, Hondurasā, Salvadorā un Nikaragvā. Izplatības karti var apskatīt šeit. Tam patīk apmesties atklātās vietās kādas upītes tuvumā: prērijā, tuksnesī un akmeņainās kalnu pakājēs, izvairoties no lieliem augstumiem. Tā izplatība ir no jūras līmeņa līdz 2440 metriem virs jūras līmeņa, lai gan tas ir novērots arī augstāk kalnos.

## Izskats
Salīdzinot ar savu tuvāko radinieku svītraino skunksu (*Mephitis mephitis*), kapucīnskunksam ir garāka aste un garāks, mīkstāks kažoka matojums. Savu nosaukumu tas ir ieguvis, pateicoties baltajam, pagarinātajam matojumam uz kakla, kas atgādina kapuci. Kā visi skunksi tas ir melns ar baltu, bet baltā svītra ir tikai viena, kas stiepjas pāri visai mugurai un astei. Uz pieres kapucīnskunksam ir šaura, balta svītra, kas apliecina, ka tas pieder pie svītraino skunksu ģints. Arī Amerikas cūkšņukura skunksam (*Conepatus leuconotus*) ir tikai viena plata, balta svītra, kas stiepjas visas muguras un astes garumā, bet uz pieres tam nav šaurā, baltā svītriņa. Tomēr reizēm kapucīnskunkss ir melns, aste melna no virspuses, apakša balta un uz katra sāna tam ir divas šauras, baltas svītras. Melna kapucīnskunksa attēlu var apskatīt šeit.

Tēviņi ir nedaudz lielāki par mātītēm. Tēviņu garums kopā ar asti ir 70 cm, astes garums 38 cm, svars 800—900 g, mātītes kopējais garums ir 65 cm, astes garums 37 cm, svars 400—700 g.

## Uzvedība
Migu kapucīnskunkss iekārto pazemes alā vai biezā zālē. Visu dienu tas guļ, bet aktīvs kļūst tikai naktī. Kapucīnskunksi ir teritoriāli, teritorijas lielums ir 2,8—5 km². Tas labi sadzīvo ar cilvēkiem un bieži apmetas cilvēku mājokļu tuvumā. Tā draudzīgā attieksme pret cilvēkiem izpaužas arī to satiekot, jo nav tik agresīvs kā pārējie skunksi.

Kā visi skunksi tas ienaidnieku apšļāc ar ļoti smirdīgu sekrētu, kas izdalās no anālajiem dziedzeriem zem astes. Tādēļ tā galvenie ienaidnieki ir cilvēki, braucošas automašīnas un ūpji, kuriem tikpat kā nav ožas. Kapucīnskunkss muskusu spēj izšļākt 3,5 metru attālumā, cenšoties trāpīt uzbrucēja acīs.

Mazuļi dzimst agri pavasarī februārī vai martā, parasti piedzimst apmēram 3 mazuļi. Tie ir nevarīgi, akli un kurli. Grūsnības periods kapucīnskunksiem ir apmēram 63 dienas.

## Barība
Kā visi skunksi kapucīnskunkss ir visēdājs, priekšroku dodot kukaiņiem, bet tas ēd arī veģetāro barībai, īpašs kārums ir bumbieri. Kapucīnskunkss ēd arī putnu olas un medī nelielus grauzējus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mephitis macroura Hooded Skunk
* Hooded Skunk
Tomass Kūns

**Tomass Semjuels Kūns** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu zinātnes filozofs. Attīstījis vairākus nozīmīgas koncepcijas zinātnes filozofijā un socioloģijā. Uzskatīja, ka zinātne neattīstās lineāra un nepārtraukta progresa ceļā, bet piedzīvojot paradigmu maiņas. Savas atziņas publicēja 1962. gadā izdotajā darbā *[[The Structure of Scientific Revolutions]]*, kurš uzskatāms par vienu no 20. gadsimta ietekmīgākajām un diskusiju izraisošākajiem darbiem vēsturē un filozofijā.

## Ārējās saites
Skurbenieši

**Skurbenieši** (arī **Skurbenieki**) ir apdzīvota vieta Ķekavas novada Baldones pagastā. Izvietojusies pie Baldones — Tomes ceļa 6 km no pagasta centra Baldones, 22 km no novada centra Ķekavas un 38 km no Rīgas. Skrajciems sastāv no vairākām izklaidus viensētām no mežiem brīvā apvidū Ķekaviņas augšteces Bakānes labajā krastā, nosusinātajā Skurbu purvā. Skurbeniešos atradies darvas tecināšanas ceplis, kolhoza laikos — ferma.

## Atsauces
WNBA drafts

**WNBA drafts** ir ikgadējs ASV basketbola notikums, kurā Sieviešu Nacionālās Basketbola asociācijas (WNBA) 12 vienības izvēlās jaunās spēlētājas. Parasti tās ir basketbolistes no ASV universitātēm, NCAA čempionāta. Tāpat draftā piedalās labākās spēlētājas no citām valstīm un kontinentiem. Pirmais WNBA drafts notika 1997. gadā. Pašlaik ir spēkā likums, kas paredz, ka WNBA var debitēt tikai 22 gadus sasniegušās spēlētājas.

WNBA draftā ir izvēlētas četras latviešu spēlētājas. 2004. gadā ar 31. numuru Indiānas "Fever" izraudzījās Ievu Kubliņu, 2006. gadā Detroitas "Shock" ar 35. numuru draftēja Zani Teilāni, bet 2011. gadā Losandželosas "Sparks" ar 29. numuru draftēja Elīnu Babkinu. 2020. gada WNBA draftā par visu laiku visaugstāk draftēto latviešu spēlētāju kļuva Kitija Laksa, kuru Sietlas "Storm" izraudzījās ar kopējo 11. numuru pirmajā kārtā.

## Atsauces
WebM

thumb|WebM logotips
**WebM** ir audiovizuālo mediju faila formāts. Tas galvenokārt tika izveidots, lai radītu atvērtu un komerciāli brīvi izmantojamu video formātu HTML5 video un audio elementos, kas piedāvātu augstas kvalitātes video kompresiju izmantošanai ar HTML5 video. Tam ir māsas projekts WebP, kas paredzēts attēliem. Formāta izstrādi sponsorē Google, un atbilstošā programmatūra tiek izplatīta saskaņā ar BSD licenci.

2010. gadā šo formātu sāka atbalstīt pārlūki Opera, Chrome, Mozilla un citi.

WebM konteinera pamatā ir Matroska profils. WebM sākotnēji atbalstīja VP8 video un Vorbis audio kodekus. 2013. gadā tas tika atjaunināts, lai iekļautu VP9 video un Opus audio kodekus. Tas atbalsta arī AV1 video.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā projekta vietne
Harolds Inniss

**Harolds Adams Inniss** (, dzimis , miris ) bija kanādiešu ekonomists, autors vairākiem darbiem par Kanādas saimniecības vēsturi, sakaru teoriju un plašsaziņas līdzekļiem. Viņa pētījumi ekonomikas vēsturē radīja viņā interesi par sakariem un to ietekmi uz sabiedrību. Viņš pētīja kā mediji ietekmējuši seno laiku impēriju izaugsmi un sabrukumu. Viens no pazīstamākajiem Innisa darbiem ir 1950. gadā publicētais *Empire and Communications*.

## Ārējās saites
* 
*
Ferdinands Tennīss

**Ferdinands Tennīss** (1855. gada 26. jūlijs - 1936. gada 9. aprīlis) bija vācu sociologs. Pazīstams ar uzskatu, ka ir divu veidu sabiedrības - tradicionālās un modernās (*Gemeinschaft* un *Gesellschaft*).

## Ārējās saites
Everts Rodžers

**Everts Rodžers** (; 1931. gada 6. marts — 2004. gada 21. oktobris) bija amerikāņu sociologs. Pētījis, kā sabiedrība pieņem jaunievedumus. Saskaņā ar viņa teoriju jaunievedumus pieņem vairākos posmos — vispirms tos pieņem neliela sabiedrības daļa, kas tālāk informē viedokļu līderus, kuri tālāk informē savus sekotājus un visbeidzot jaunievedumus pieņem visa sabiedrība.
1580. gads

**1580. gads** (MDLXXX) ir garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā (pēc Jūlija kalendāra sākās desmit dienas vēlāk, piektdienā).

## Notikumi
* 11. jūnijs — Huans de Garajs dibina Buenosairesu.
* 26. septembris — britu jūrasbraucējs un pirāts Frensiss Dreiks ar četrmastu galeonu "Golden Hind" atgriezās Plimutā no ceļojuma apkārt Zemeslodei (2. ceļojums pēc Magelāna brauciena).

## Dzimuši
* 6. jūnijs — Godefrojs Vendelīns, flāmu astronoms (miris 1667.)
* 14. septembris — Fransisko de Kevedo (*Francisco de Quevedo*), spāņu rakstnieks (miris 1645.)
* datums nezināms — Gābors Betlens (*Bethlen Gábor*), Transilvānijas hercogs (miris 1629.)
* datums nezināms — Jozafats Kuncevičs (*Язафат Кунцэвіч*), katoļu svētais (miris 1623.)

## Miruši
* 10. jūnijs — Luišs di Kamoinšs (*Luís Vaz de Camões*), portugāļu dzejnieks (dzimis 1524. vai 1525. gadā)
* 19. augusts — Andrea Palladio (*Andrea Palladio*), itāļu arhitekts un arhitektūras teorētiķis (dzimis 1508.)
* 30. novembris — Rihards Farrants, angļu komponists (dzimis 1530.)
Kauja pie Jurbarkas (1260)

**1260. gada Jurbarkas kauja** notika 1260. gada sākumā Karšuvas zemē ko Lietuvas karalis Mindaugs 1253. gadā bija atdevis Livonijas ordenim. Žemaišu zemju konfederācija karavadoņa Tranaiša vadībā turpināja pretoties krustnešiem un nepieņēma katoļu ticību. 1259. gada pavasarī Karšuvas pakļaušanai ordenis uzcēla Georgenburgas pili (tagad - Jurbarka). Žemaiši netālu no krustnešu pils Kalnēnu (*Kalnenai*) pilskalnā uzcēla savu nocietinājumu, no kura uzbruka ordeņa pilij. Kaujas starp abām pilīm gan naktī, gan dienā risinājās ilgāku laiku. 

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Anta Rugāte

**Anta Rugāte** (dzimusi **Antonija Lūriņa**  Rundānu pagastā (tagad Ludzas novada Rundēnu pagasts)) ir latviešu žurnāliste un politiķe, bijusi piecu Saeimas sasaukumu (5.—9. Saeima) deputāte, pārstāvot Kristīgi Demokrātisko savienību un Tautas partiju.

## Biogrāfija
A. Rugāte ir beigusi Rīgas 6. vidusskolu, studējusi Jāzepa Vītola Latvijas Valsts konservatorijas teātra fakultātē aktieru nodaļā (1965—1969), tad beigusi Latvijas Valsts universitātes (LVU) Svešvalodu fakultātes franču valodas nodaļu (1975). Pasniedzējas sertifikāciju Publiskajā runā ieguvusi 80. gadu sākumā Starptautiskajā Radio un televīzijas institūtā Maskavā. Pazīstama kā Latvijas Televīzijas žurnāliste un diktore (no 1973. līdz 1993. gadam) un diktore un ārštata žurnāliste arī Latvijas radio (no 1966. līdz 1974. gadam). LVU pasniedzēja Žurnālistikas fakultātē 80.-90. gados. Atmodas laikā bija ne vien populāra žurnāliste, bet arī aktīvi iesaistījās dažādos Latgales kultūras un sabiedriskajos procesos.

Izglītību papildinājusi pēc iesaistīšanās politikā — ieguvusi bakalaura un maģistra grādu valsts tiesību zinātnē Policijas akadēmijā (1998—2004).

## Politiskā darbība
A. Rugāte ir bijusi Latvijas Tautas frontes biedre, īpaši aktīvi politikā iesaistījās pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas. 1993. gadā viņa iestājās Kristīgo demokrātu savienībā (KDS) un no tās tika ievēlēta 5. Saeimā. A. Rugāte tika ievēlēta arī 6. Saeimā no apvienības, ko KDS veidoja kopā ar Latvijas Zemnieku savienību un Latgales Demokrātisko partiju. Bijusi Kultūras ministrijas parlamentārā sekretāre (1995—1997).

1998. gadā iestājās Tautas partijā un tika ievēlēta 7. Saeimā, tāpat vēlētāju atsaucību guva un iekļuva arī 8. Saeimā un 9. Saeimā, tādējādi A. Rugāte ir viena no nedaudzajiem Latvijas politiķiem, kas ir bijusi piecu Saeimu deputāte. Visos sasaukumos vadījusi kādu Saeimas komisiju.

No 1996. līdz 2010. strādāja Latvijas delegācijas sastāvā Eiropas Padomē Strasbūrā. Eiropas Parlamentā 2002. gada 18. novembrī A. Rugātei Saeima uzticēja pārstāvēt Latvijas valsti un parlamentu, pirmo reizi uzrunājot parlamenta deputātus latviski. A. Rugāte 2004. un 2009. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās. 2009. gadā A. Rugāte neguva pietiekošu deputātu atbalstu, kandidējot uz Saeimas priekšsēdētāja biedra amatu pēc tam, kad Vineta Muižniece atstāja šo amatu.

2024. gadā iecelta par Atzinības krusta virsnieci.

## Atsauces

## Ārējās saites
* gramata21.lv A. Rugātes biogrāfija virtuālajā enciklopēdijā Latvijas ļaudis
Čārlzs Raits Milss

**Čārlzs Raits Milss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu sociologs. Viņš pētījis varas un sabiedrības struktūras un nonācis pie uzskata, ka vara pieder nelielai centralizētai elitei, kas rīkojas pretēji sabiedrības interesēm.

## Ārējās saites

*
Spaļenieki

**Spaļenieki** ir apdzīvota vieta Ķekavas novada Baldones pagasta austrumos. Izvietojušies meža masīva vidū Ķekaviņas (Bakanes) un Bēčupītes starpupē 6 km no pagasta centra Baldones, 23 km no novada centra Ķekavas un 39 km no Rīgas. Spaļenieku «Andžās» atradies darvas tecināšanas ceplis, kolhoza laikos bijusi zemnieku saimniecība.

## Atsauces
OpenOffice.org

**OpenOffice.org** (arī **OpenOffice** jeb **OOo**) ir atvērtā pirmkoda vairākplatformu biroja programmatūras komplekts.

OpenOffice.org radās kā StarOffice, biroja programmatūras komplekts, ko izstrādāja StarDivision un 1999. gada augustā iegādājās Sun Microsystems. Ar mērķi mazināt Microsoft Office dominanci 2000. gada jūlijā kļuva pieejams programmatūras pirmkods, piedāvājot atvērtu bezmaksas alternatīvu. Vēlākās StarOffice versijas bija balstītas uz OpenOffice.org ar papildus slēgta koda komponentēm. OpenOffice.org projektu pamatā sponsorē Oracle korporācija (pēc Sun Microsystems pirkuma). Nopietnu ieguldījumu sniedz arī Novell, Red Hat, IBM, Google un citi.

## OpenOffice.org sastāvdaļas

## Atsauces

## Ārējās saites

* OpenOffice.org mājas lapa
* OpenOffice.org Latvijas apakšprojekts
Smirdīgie āpši

**Smirdīgie āpši** (*Mydaus*) ir viena no skunksu dzimtas (*Mephitidae*) ģintīm, kurā ir 2 sugas.

Kādreiz smirdīgos āpšus uzskatīja par āpšiem piederīgiem dzīvniekiem sermuļu dzimtā (*Mustelidae*). Bet DNS pētījumi ieviesa korekcijas smirdīgo āpšu klasifikācijā, noskaidrojās, ka tie ir skunksu dzimtas dzīvnieki. Smirdīgo āpšu ģints sugas ir vienīgās skunksu dzimtā, kas dzīvo Āzijā, visi pārējie skunksi dzīvo vai nu Ziemeļamerikā vai Dienvidamerikā. Reizēm Palavanas smirdīgo āpsi izdala atsevišķā ģintī *Suillotaxus*.

Savu nosaukumu smirdīgie āpši ieguva, pateicoties visiem skunksiem raksturīgajai īpašībai, sevi aizstāvot pret ienaidniekiem, no anālajiem dziedzeriem, kas atrodas zem astes, izšļākt ļoti smirdīgu šķidrumu.

## Sistemātika
***Smirdīgo āpšu ģints** (*Mydaus*)
** Javas smirdīgais āpsis (*Mydaus javanensis*)
** Palavanas smirdīgais āpsis (*Mydaus marchei*)

## Atsauces
Dzeltenais punduris

thumb|200px|Saule

**Dzeltenais punduris** ir galvenās secības G spektra klases pundurzvaigzne. Piemēram, Saule ir dzeltenais punduris.

## Skatīt arī

* Sarkanais milzis
Igors Larionovs

**Igors Larionovs** (; dzimis  Voskresenskā, PSRS) ir bijušais krievu hokejists, spēlējis centra uzbrucēja pozīcijā, PSRS un Krievijas izlašu dalībnieks. Viens no slavenākajiem padomju hokejistiem. 1985. gada NHL draftā viņu izraudzījās Vankūveras "Canucks" ar kopējo 214. kārtas numuru. 2008. gada 10. novembrī ticis uzņemts hokeja slavas zālē.

Trīskārtējs Stenlija kausa ieguvējs Detroitas "Red Wings" sastāvā. Divkārtējs Olimpiskais čempions PSRS sastāvā, četrkārtējs Pasaules čempions PSRS sastāvā. Larionovs ar šiem tituliem ir pievienojies Triple Gold Club klubam.

"Red Wings" sastāvā viņš vairākas sezonas spēlēja tā dēvētajā krievu maiņā kopā ar aizsargiem Vjačeslavu Fetisovu un Vladimiru Konstantinovu, kā arī uzbrucējiem Vjačeslavu Kozlovu un Sergeju Fjodorovu.

2022. gadā Larionovs tika iecelts par Kontinentālās hokeja līgas (KHL) komandas Ņižņijnovgorodas "Torpedo" galveno treneri, kur nostrādāja līdz 2025. gadam, kad tika atlaists.

2025. gada jūnijā tika apstiprināts par cita KHL kluba Sanktpēterburgas SKA galveno treneri.
## Atsauces

## Ārējās saites

* NHL.com profils
My Cassette Player

***My Cassette Player*** ir vācu dziedātājas Lēnas Meieres-Landrutas debijas studijas albums, kas tika izdots  ar skatuves vārdu **Lēna**. Albumā ir iekļauta dziesma "Satellite", ar kuru Lēna uzvarēja 2010. gada Eirovīzijā, tāpat kā citi slaveni singli Vācijā "Love Me" un "Bee", kas tika izdoti 2010. gada 13. martā.

## Dziesmu saraksts

## Pozīcijas topos

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lēnas Meieres-Landrutas oficiālā mājaslapa
Deniss Rommedāls

**Deniss Rommedāls** (; dzimis  Kopenhāgenā) ir bijušais Dānijas futbolists. Viņš ir pārstāvējis Dānijas izlasi 99 spēlēs un guvis 17 vārtus. Rommedāls izlases sastāva piedalījās 2002. un 2010. gada Pasaules kausā un 2004. gada Eiropas čempionātā. 2007. gadā viņš tika nominēts Dānijas gada futbolista titulam, bet to ieguva Daniels Agers.

## Sasniegumi
**PSV**

* Eredivisie: 1996–97, 1999–2000, 2000–01, 2002–03
* Johan Cruijff Schaal: 2000, 2001, 2003

**Ajax**

* KNVB beker: 2009–10
* Johan Cruijff Schaal: 2007

**Olympiacos**

* Grieķijas Superlīga: 2010–11

## Ārējās saites
Veslijs Džonsons

**Veslijs Džonsons** (; dzimis  Korsikānā, Teksasas štatā, ASV) ir amerikāņu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2013) pārstāv NBA klubu Fīniksas "Suns".

2010. gada NBA draftā viņu Minesotas "Timberwolves" izraudzījās ar kopējo 4. kārtas numuru. Pirms karjeras NBA viņš spēlēja NCAA Sirakjūsas universitātes basketbola komandas "Orange" sastāvā. 

## Statistika NBA

### Regulārā sezona

|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Timberwolves"
| 79 || 63 || 26,2 || 39,7 || 35,6 || 69,6 || 3 || **1,9** || 0,7 || 0,7 || 9
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Timberwolves"
| 65 || **64** || 22,6 || 39,8 || 31,4 || 70,6 || 2,7 || 0,9 || 0,5 || **0,7** || 6
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Suns"
| 50 || 21 || 19,1 || 40,7 || 32,3 || 77,1 || 2,5  || 0,7 || 0,4 || 0,4 || 8
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Lakers"
| 79 || 62 || 28,4 || **42,5** || **36,9** || 79,2 || **4,4**  || 1,6 || **1,1** || **1** || 9,1
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Lakers"
| 76 || 59 || **29,5**|| 41,4 || 35,1 || **80,4**|| 4,2  || 1,6 || 0,8 || 0,6 || **9,9**
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Clippers"
| **80** || 9 || 20,8 || 40,4 || 33,3 || 65,2 || 3,1 || 0,6 || 1,1 || 0,7 || 6,9
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Clippers"
| 68 || 3 || 11,9 || 36,5 || 24,6 || 64,7 || 2,7 || 0,3 || 0,4 || 0,4 || 2,7
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Clippers"
| 74 || 40 || 20,1 || 40,8 || 33,9 || 74,1 || 2,9 || 0,8 || 1 || 0,8 || 5,4
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2" | Karjera
| 571 || 321 || 22,7 || 40,6 || 33,7 || 74,3 || 3,2 || 1,1 || 0,8 || 0,7 || 7,2
|}

### Izslēgšanas spēles

|- 
| style="text-align:left;"| 2016
| style="text-align:left;"| "Clippers"
| **6** || 0 || **12,8** || **35,7** || **33,3** || **100** || **3** || **0,3** || 0,2 || **0,7** || **2,7**
|- 
| style="text-align:left;"| 2017
| style="text-align:left;"| "Clippers"
| 3 || 0 || 3,6 || 0 || 0 || 50,0 || 0,7 || 0 || **0,3** || 0 || 0,3
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2" | Karjera
| 9 || 0 || 9,7 || 35,7 || 33,3 || 80,0 || 2,2 || 0,2 || 0,2 || 0,4 || 1,9
|}

## Atsauces

## Ārējās saites

* Potenciālās šā gada NBA drafta TOP 10 izvēles (No.2)
Kārļa Ulmaņa gatve

**Kārļa Ulmaņa gatve** ir maģistrālas nozīmes iela Rīgā un Mārupes novadā. Tā ir viena no svarīgākajām un garākajām ielām Pārdaugavā. Tā atrodas Salu, Torņakalna, Ziepniekkalna, Atgāzenes, Bieriņu, Pleskodāles, Zolitūdes, Mūkupurva un Beberbeķu apkaimēs. Kopējais ielas garums ir 11958 metri, tā sastāv no divām atdalītām brauktuvēm un no 4—6 braukšanas joslām. Iela visā garumā ir daļa no valsts galvenā autoceļa A10, savukārt līdz Vienības gatvei — arī daļa no autoceļa A8.

## Vēsture
Šī transporta maģistrāle tika noteikta un iezīmēta 1965. gada ģenerālajā pilsētas plānā, galvenokārt starp dzīvojamām un ražošanas teritorijām pa jaunu trasi. Tikai nelielā posmā pie Salu tilta tā ietver agrāko Lucavas ielu. Kārļa Ulmaņa gatve pilnībā tika pabeigta 1981. gadā un ieguva **Ernsta Tēlmaņa ielas** nosaukumu. 1991. gadā tā tika pārdēvēta par Kārļa Ulmaņa gatvi. 

## Skatīt arī
* Zemgales priekšpilsēta
* Pārdaugava

## Atsauces
Matīss Kaudzīte

**Matīss Kaudzīte** (vecajā ortogrāfijā: *Matiß Kaudsit*, 1848-1926) bija latviešu rakstnieks un skolotājs. Pirmā latviešu romāna "Mērnieku laiki" līdzautors (kopā ar brāli Reini).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1848. gada 18. augustā Cēsu apriņķa Vecpiebalgas pagasta "Mādaros". Mācījies Vecpiebalgas draudzes skolā. 1868. gadā pirmā publikācija laikrakstā "Mājas Viesis". Nokārtojis mājskolotāja eksāmenus, no 1868. gada bija Vecpiebalgas Kalna Kaibēnu pagastskolas skolotājs. 1868. gadā iestājās Rīgas Latviešu biedrībā un darbojās tajā visu mūžu. Darbojās arī Vecpiebalgas dziedāšanas (vēlāk labdarības) biedrībā, aktīvi iesaistījās vietējā kultūras dzīvē, piedalījās teātra izrādēs.

1870. gados sarakstīja vairākas nelielas lugas, publicēja vairākus dzejoļu krājumus, tostarp sacerēja dzejoli "Tautas mīlestība" (1879), kas kļuva tautā ļoti populārs, vairākus literatūrkritiskas ievirzes rakstus, grāmatu par brāļu draudzēm. 1879. gadā kopā ar brāli Reini Kaudzīti izdeva  romānu "Mērnieku laiki". 1911. gadā to pirmo reizi izrādīja teātrī. Sastādījis arī antoloģijas un mācību grāmatas. 1880. gados laikrakstos publicēti kopā ar brāli rakstītie ceļojumu apraksti par Vāciju, Austriju, Šveici, Itāliju, Franciju un citām Eiropas valstīm.

1911. gadā aizgāja pensijā, dzīvoja brāļa iepirktajās mājās "Kalna Kaibēnos", Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā devās bēgļu gaitās uz Krieviju, 1917. gadā atgriezās Latvijā. 1929. gadā "Kalna Kaibēnos" iekārtots muzejs — pirmais memoriālais muzejs Latvijā.

## Ārējās saites

* Matīss Kaudzīte "Jaunie mērnieku laiki" 
* Reinis un Matīss Kaudzītes "Mērnieku laiki"
Otiņspures

**Otiņspures** jeb **bārkšspures** (*Crossopterygii*) bija viena no daivspurzivju (*Sarcopterygii*) virskārtām, kas tika pretstatīta divējādelpojošajām zivīm un ietvēra sevī visas pārējās daivspurzivis. Mūsdienās šis taksons netiek atzīts, bet divējādelpojošās zivis tiek iedalītas ripidistijveidīgo klasē. 

## Morfoloģija
Otiņspuru smadzeņu kapsula (endokrānijs) ir sadalīta divās daļās: priekšējā ožas (etmosfenoīds) un aizmugurējā smadzeņu (otikookcipitāls) daļā. Abas daļas savā starpā ir nedaudz kustīgas. Galvaskausa pārkaulojuma pakāpe ir dažāda; segkauli ir labi attīstīti. Endokrānija dalīšanās vietā arī segkauli dalās divās plātnēs: priekšējā (*frontalia*) un aizmugurējā (*paraetalia*). Galvaskauss ir amfistilisks, dažām sugām iezīmējas pāreja uz autostilisku galvaskausu. Viena vai divas ārējās nāsis ir izvietotas laterāli vai dorsolaterāli. Augšžokļu loks ir patstāvīgs. Sekundārie žokļi ir labi attīstīti, zobi ir spēcīgi un asi. Skriemeļu ķermeņi var būt loka vai pusloka veidā. Pāra spuru skeletam saīsināta centrālā ass un labi attīstīti bazālie elementi. Nepāra peldspuras ir patstāvīgas.

## Izplatība un dzīvesveids
Otiņspures parādās jau apakšdevona nogulumos. Pārsvarā tās bija saldūdens plēsējas, kas dzīvoja kontinentālajos ar organiku bagātajos ūdeņos. Tās bija labi pielāgotas dzīvei seklās, pūstošās un ar skābekli nabadzīgās ūdenstilpēs. Pāra spuru muskuļainais pamats ļāva tām viegli pārvietoties pa dūņaino dibenu un starp ūdensaugiem. Primitīvas plaušas un hoānas (iekšējās nāsis) deva iespēju izmantot gaisa skābekli, kā arī viegli sajust laupījuma smaku. Triasa periodā konkurences spiediena rezultātā dažas otiņspuru grupas pārgāja uz dzīvi atklātā jūrā. Mūsdienās otiņspures ir pārstāvētas tikai ar jūru dziļūdens formām (Latimērija).

## Sistemātika
* **Otiņspuru virskārta** (*Crossopterygii*)
*: Kārta: Celakantveidīgās (*Coelacanthiformes*)
*: Kārta: †Ripidistveidīgās (*Rhipidistiformes*)

(†) — izmirušu zivju grupa.

## Atsauces
Guljelmo Markoni

**Guljelmo Markoni** (, izrunā , dzimis , miris ) bija itāļu fiziķis un izgudrotājs. Pazīstams ar savu darbu radiotelegrāfijas attīstīšanā. 1909. gadā Guljelmo Markoni un vācu zinātnieks Kārlis Ferdinands Brauns (*Karl Ferdinand Braun*) saņēma Nobela prēmiju fizikā par ieguldījumu bezvadu telegrāfa attīstībā.

Nereti viņu dēvē par radio izgudrotāju, lai gan šajā jautājumā joprojām ir strīdi, jo pirms viņa bezvadu sakarus demonstrēja angļu fiziķis sers Olivers Lodžs, Nikola Tesla un citi zinātnieki, bez tam krievu izgudrotājs Aleksandrs Popovs bija pirmais, kurš demonstrēja radioviļņu uztvērēju ar uzlabotu koherera jutības atjaunošanu.

Pēc patenta saņemšanas bezvadu telegrāfa sakariem 1897. gadā Markoni Lielbritānijā nodibināja kompāniju bezvadu sakaru jomā *The Wireless Telegraph & Signal Company*, kas vēlāk bija pazīstama kā "Markoni kompānija" un pastāvēja līdz pat 2006. gadam. Markoni patentēja daudzus savus izgudrojumus Lielbritānijā un ASV.

1914. gadā Markoni tika iecelts par senatoru Itālijas senātā. Tajā pašā gadā viņš saņēma Karalisko Viktorijas ordeņa Bruņinieka lielo krustu. 1929. gadā Itālijas karalis Viktors Emanuels III viņam piešķīra titulu "Marķīzs Markoni".

Pēc pēkšņas veselības pasliktināšanās un vairākām sirds lēkmēm Markoni 1937. gada 20. jūlijā nomira 63 gadu vecumā. Itālijā Markoni izvadīšana notika valsts bēru līmenī. Godinot Markoni piemiņu, uz 2 minūtēm apklusa visi BBC raidītāji un visas pasta, bezvadu telegrāfa un telefona stacijas Britu salās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Guljelmo Markoni biogrāfija Nobela prēmijas oficiālajā mājaslapā
Bigbīts

**Bigbīts** () ir 1990. gados izveidojies klubu elektroniskās mūzikas paveids. Bigbīta raksturīgākās iezīmes ir jaudīgs vidēja tempa ritms, "bieza" basu partija, izkropļots breikbīts, psihedēliskas sintezatora melodijas un sempli no džeza, smagā roka un 1960. gadu britu popa. Par bigbīta aizsācējiem tiek uzskatīti *[[The Chemical Brothers]]*, *[[The Crystal Method]]*, *[[The Prodigy]]*, *[[Fatboy Slim]]* un *[[Propellerheads]]*.

## Bigbīta grupas
* *[[AlgoRythmiK]]*
* *[[Apollo 440]]*
* *[[Bentley Rhythm Ace]]*
* *[[Fatboy Slim]]*
* *[[Fluke]]*
* *[[Junkie XL]]*
* *[[Lunatic Calm]]*
* *[[KLF]]*
* *[[Propellerheads]]*
* *[[Space Riders]]*
* *[[The Chemical Brothers]]*
* *[[The Crystal Method]]*
* *[[The Prodigy]]*
* *[[The Wiseguys]]*
Gerdenis

**Gerdenis** ( vai *Girdenis*, , , ) bija Polockas kņazs Lietuvas dižkunigaitijas pilsoņu karu laikā no 1263. līdz 1267. gadam. Viņš parakstīja miera līgumu ar Livonijas ordeņa mestru Konrādu fon Mandernu, kurā Polocka atteicās no pretenzijām uz Lotigolas zemi.

## Vēsture
1260. gada jūnijā Gerdeņa no Nalsenes vārds (*Gerdine de Nailse*) pieminēts Lietuvas karaļa Mindauga parakstītajā dokumentā, kurā karalis apsolīja dāvināt savu valsti Vācu ordenim gadījumā, ja pēc viņa nāves nebūtu likumīgu mantinieku.

Līdz 1263. gadam Gerdenis bija Mindauga vasalis, bet pēc viņa nogalināšanas kļuva par dižkunigaiša Tranaiša un Nalsenes kunigaiša Daumanta sabiedroto. Pēc Tranaiša rīkojuma viņš 1263. gada beigās iebruka Polockā un nogalināja Mindauga brāļa Dausprunga mazdēlu Polockas kņazu Tautivilu.

Lai iegūtu sabiedrotos cīņā pret Mindauga dēlu Vaišvilku, pēc kļūšanas par Polockas kņazu viņš 1263. gada decembra beigās noslēdza miera līgumu ar Livonijas ordeni un Rīgas rāti, kurā atteicās no pretenzijām uz Lotigolas zemi.

Pēc Tranaiša nogalināšanas 1264. gadā un Daumanta aizbēgšanas uz Pleskavas zemi Gerdenis kļuva par jaunā dižkunigaiša Vaišvilka vasali un 1265. gadā par Nalšenes kunigaiti.
1266. un 1267. gadā viņš trīs reizes karoja ar Pleskavas kņaza Daumanta vadīto karaspēku un krita kaujā 1267. gada vasarā. Pēc viņa nāves par Polockas kņazu kļuva Izjaslavs.

### Karš starp Gerdeni un Daumantu (1266)
Pēc Novgorodas hronikas ziņām 1266. (6774). gadā Pleskavas iedzīvotāji ievēlēja lietuviešu (Nalsenes) kņazu Daumantu. Tajā pašā gadā Daumants pulcināja karaspēku atriebes karagājienā pret lietuviešu pagāniem, kura laikā viņi saņēma gūstā Gerdeņa sievu un divus dēlus. Gerdenis sapulcēja savu karaspēku un sekoja viņiem līdz Daugavas krastam. Kad lietuvieši sāka celties pāri upei, pleskavieši viņiem uzbruka, daudzus apkāva, daudzi noslīka upē. Vienīgi Gerdenis ar nelielu karadraudzi izglābās. Tā paša gada ziemā kņazs Daumants atkal devās sirojumā pret lietuviešiem.

Tajā pašā gadā Novgorodā ieradās Vladimiras-Suzdaļas kņazs Jaroslavs Jaroslavovičs, lai padzītu Pleskavas kņazu Daumantu un atjaunotu Rurikoviču dinastiju, taču Novgorodas veče tam pretojās.

## Literatūra
* Jonynas I., Gerdenis // Lietuvas enciklopēdija, Kauņa 1940., 8. sējuma 1338 lpp.
* Raulinaitis Z., Karaliaus palikimas, Viļņa, 1996.
* Охотникова В. И., Повесть о Довмонте, Ленинград, 1985. 

## Ārējās saites
* A.Kuzmins par Polockas zemes 13.-15. gs. aktiem 
* Karl Eduard Napiersky. Russisch-livländische Urkunden, 1868 /

## Atsauces
Hirosima

**Hirosima** (, *Hiroshima*) ir pilsēta Japānā, Hirosimas prefektūras administratīvais centrs. Tā ir lielākā pilsēta Čjūgoku reģionā Honsju salas rietumos. Hirosima pasaules vēsturē ir iegājusi kā pirmā pilsēta, kuru iznīcināja atombumba. Otrā pasaules kara beigās  pilsētā Amerikas Savienotās Valstis nometa atombumbu "Mazais zēns" (*Little Boy*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Šķilbēnu ciems

**Šķilbēnu ciems** var būt:
* Lazdulejas pagasta nosaukums 1945-1968
* Šķilbēnu pagasta nosaukums 1968-1990
* Šķilbani - apdzīvota vieta Šķilbēnu pagastā
Tautvils

**Tautvils** vai **Tautivils** (, , , miris 1264. gadā) bija Lietuvas karaļa Mindauga brāļadēls un sāncensis cīņā par varu, vēlāk Polockas kņazs (1254-1263).

## Vārda nozīme
Personvārds Tautvils cēlies no salikteņa *taut- (tauta)* + *vil- (viltis)* — „tautas cerība“.

## Vēsture
Tautvils bija Lietuvas dižkunigaiša Mindauga brāļa Dausprunga dēls un vasalis. Ap 1239. gadu pēc kāzām ar Polockas kņaza Bračislava meitu viņš kļuva par Polockas kņaza mantinieku.
1248. gadā pēc Mindauga rīkojuma Tautvils kopā ar savu brāli Ģedvīdu (*Gedvydas*) un tēvoci Žemaitijas kunigaiti Vikintu vadīja lietuviešu iekarošanas karagājienu uz Smoļenskas zemi. Pēc lietuviešu karaspēka sakāves kaujā pie Zubcovas Mindaugs atsavināja viņu zemes un pievienoja saviem īpašumiem.
1249. gadā Tautvils, Ģedvīds un Vikints aizbēga uz Galīciju pie Tautvila māsas vīra kņaza Danilo (*Данило Галицький*).
 
1248. vai 1250. gadā Tautvils ieradās Rīgā, lai noslēgtu savienību pret Mindaugu. Kā priekšnoteikums bija Tautvila pāriešana katoļu ticībā, viņu kristīja Rīgas bīskaps Nikolajs fon Nauens. Tajā pašā gadā Livonijas ordenis rīkoja karagājienu uz Nalseni, Lietuvu un Žemaitiju un karagājienu uz Zemgali. 
1251. gadā Mindaugs noslēdza miera līgumu ar Livonijas ordeņa mestru Andreasu, Tautvils turpināja cīņu patstāvīgi. 
1252. gadā Tautvils kopā ar Vikintu vadīja uzbrukumu Mindauga rezidencei Vorutas pilskalnā. Pēc zaudējuma viņu karaspēks atkāpās uz Vikinta rezidenci Rietavā, kur Vikints gāja bojā, bet Tautvils aizbēga uz Galīciju. Tur viņš piedalījās Galīcijas-Volīnijas kņaza Danilo Romanoviča karagājienā pret Čehijas karali Otokaru II un karagājienos pret jātvingiem. Iespējams, ka Tautvils piedalījās kņaza Danilo kronēšanā Drohičinā par "Krievzemes karali" 1253. gadā, ko atbalstīja Romas pāvests Inocents IV.

Pēc Mindauga kronēšanas par Lietuvas karali Tautvils 1254. gadā atzina sevi par Mindauga vasali un saņēma Polockas kņazisti kā lēni. 
Kā Polockas kņazs viņš centās uzturēt labas attiecības ar Livonijas ordeni, savos valdījumos viņš atļāva dibināt Rutēnijas bīskapiju kā Rīgas arhibīskapa surfagānbīskapiju. 
Savas valdīšanas laikā viņš atkal pievienoja Polockas valdījumiem Vitebskas kņazisti, kur iecēla savu dēlu Konstantīnu par kņazu.
Pēc Mindauga nogalināšanas 1263. gadā Tautvils pretendēja uz Lietuvas dižkunigaiša troni, bet viņu nogalināja žemaišu kunigaitis Tranaitis, kas pats uz īsu laiku kļuva par dižkunigaiti.

## Literatūra
* Simas Sužiedėlis. Tautvilas. Encyclopedia Lituanica. V. Boston, Massachusetts: Juozas Kapočius. pp. 384. LCC 74-114275. 
* Lietuvos valdovai (XIII-XVIII a.): enciklopedinis žinynas. Vytautas Spečiūnas (red.). Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas. 2004, 20—21 lpp. .

## Ārējās saites
* Dimitri Steinke. Die Zivilrechtsordnungen des Baltikums ... 

## Mārtiņa Zīverta luga
* Luga "Vara" (1944) par Lietuvas senvēsturi 13. gadsimtā, Mārtiņš Zīverts
Malgožata Dideka

**Malgožata Dideka-Tviga** (; dzimusi **Malgožata Dideka**  Varšavā, Polijā, mirusi  Brisbenā, Austrālijā), ASV pazīstama kā **Margo Dideka** (), bija profesionāla poļu basketboliste, spēlēja centra pozīcijā, bija Polijas sieviešu basketbola izlases dalībniece.

Būdama 2,18 m gara, viņa bija pazīstama kā visgarākā vēl spēlējošā basketboliste visā pasaulē.

Karjeras laikā spēlējusi vairāku WNBA sastāvā, kā arī pārstāvēja Polijas, Francijas, Spānijas un Krievijas klubus. 1998. gada WNBA draftā viņu izraudzījās Jūtas "Starzz" ar kopējo 1. kārtas numuru. Astoņas sezonas M. Dideka bija WNBA sezonas vislabākā metienu bloķētāja.

Spēlējusi 2000. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs. Tāpat kļuva par Eiropas čempioni 1999. gada Eiropas čempionātā basketbolā, kas norisinājās viņas dzimtenē Polijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* WNBA.com profils
Zvaigžņu basketbols

**"Zvaigžņu basketbols"** () ir 1996. ASV animācijas kinokomēdija, kuras režisors ir Džo Paitka. Filmā galvenās lomas atveido Maikls Džordans, Blīkšķu Bannijs un pārējie *[[Looney Tunes]]* tēli. Filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*.

Filmā parādīta no basketbola aizgājušā Maikla Džordana atgriešanās šajā sporta veidā kopā ar Blīkšķu Banniju un citiem animācijas varoņiem.

## Ārējās saites
*
1974. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

**[[1974]]. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm]]** (EuroBasket Women 1974) bija 14. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Itālijā no 1974. gada  līdz . Čempionātu organizēja FIBA Europe. Čempionātā uzvarēja PSRS izlase, kura finālā uzvarēja Čehoslovākijas izlasi. Mazajā finālā Itālijas izlase uzvarēja Ungārijas izlasi.

Eiropas čempionātā piedalījās 13 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības.

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* FIBA Europe profils 
* ''Todor66'' profils
Andrea Barnjāni

**Andrea Barnjāni** (; dzimis  Romā, Itālijā) ir itāļu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja un centra pozīcijā, Itālijas basketbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2014) pārstāv NBA klubu Ņujorkas "Knicks".

2006. gada NBA draftā Barnjāni ar kopējo 1. kārtas numuru izraudzījās Toronto "Raptors". "Raptors" sastāvā aizvadīja septiņas sezonas, pēc tam pārgaja uz Ņujorkas "Knicks".

Kopā ar Itālijas izlasi ir divas reizes piedalījies Eiropas čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džordžs Džervins

**Džordžs Džervins** (; dzimis  Detroitā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. Savu profesionāļa karjeru ir aizvadījis NBA, kur spēlējis Sanantonio "Spurs" (1974—1985) un Čikāgas "Bulls" (1985—1986) sastāvos. 1974. gada NBA draftā viņu izraudzījās ar 40. kārtas numuru 3. kārtā. Savu karjeru beidza vidēji gūdams 26,2 punktus spēlē. Džervins savas aiziešanas brīdī bija otrs labākais bloķētājs starp visiem NBA aizsargiem. 1996. gadā ticis uzņemts Basketbola slavas zālē. 1996. gadā tika nosaukts par vienu no 50 izcilākajiem NBA spēlētājiem visā līgas vēsturē.

## Ārējās saites
* NBA.com profils 
* Basketball-Reference profils  
* Basketbola slavas zāles profils 
* Karjeras statistika
Bee

**"Bee"** ir vācu dziedātājas Lēnas Meieres-Landrutas debijas singls no viņas albuma *[[My Cassette Player]]*. Šī ir viena no trim dziesmām, kuru Lēna izpildīja Vācijas atlases 2010. gada Eirovīzijai finālā. Singls tika izdots 2010. gada 13. martā sadarbībā ar ierakstu kompānijām USFO un Universal. Singls ir iekļuvis Vācijas, Austrijas un Šveices topos, visaugstāko vietu tas ir sasniedzis Vācijā.

## Ārējās saites
* Lēnas Meieres-Landrutas oficiālā mājaslapa
Satellite

**"Satellite"** ir vācu dziedātājas Lēnas Meieres-Landrutas otrais singls no viņas albuma *[[My Cassette Player]]*. Dziesmas vārdus sacerēja Džūlija Frosta, mūziku sakomponēja Dž. Frosta un Deins Džons Gordons. Šī bija Vācijas pārstāvju dziesma 2010. gada Eirovīzijas dziesmu konkursam. Dziesma tika izvēlēta balsošanas ceļā  šovā *Unser Star für Oslo*. Tā kļuva pieejama ciparu lejupielādei nākamajā dienā. "Satellite" kļuva par visu laiku visātrāk visvairak lejupielādētāko singlu Vācijā. Dziesma debitēja Vācijas singlu topā ar pirmo vietu un "Satellite" ir saņēmis dubulto platīna disku Vācijā. Dziesma Eirovīzijas finālā 29. maijā ierindojās 1. vietā.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lēnas Meieres-Landrutas oficiālā mājaslapa 
* Oficiālais mūzikas video YouTube
* Eirovīzijas profils 
* Akordi un dziesmas vārdi