open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bezils de Garmendija

**Bezils Speldings de Garmendija** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu tenisists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

Bezils Speldings de Garmendija ir dzimis Mērilendā, Baltimoras pilsētā. Viņa vecāki bija no turīgas ģimenes, kas cēlusies no Spānijas, bet lielu daļu dzīves nodzīvoja Francijā.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vīriešu vienspēļu un dubultspēļu turnīros. Vienspēļu turnīrā viņš pirmajā kārtā uzvarēja amerikāni Čārlzu Voigu, bet ceturtdaļfinālā zaudēja britu tenisistam Lorensam Dohertijam. Savukārt dubultspēļu turnīrā viņš startēja kopā ar francūzi Maksu Dekužī kā Jauktās komandas pārstāvji. Šajā turnīrā viņi ieguva sudraba medaļu, fināla mačā piekāpjoties britu tenisistiem Lorensam un Redžinaldam Dohertijiem.

Viņš bija arī pieredzējis golfa spēlētājs, polo spēlētājs un bija burāšanas sacensību organizācijas komitejas loceklis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Pirmā pasaules kara laikā viņš bija īpašais atašejs Amerikas vēstniecībā Parīzē.

; Olimpisko spēļu rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bezils de Garmendija (SOK profils) 
* Bezils de Garmendija (Olympedia.org) 
* Bezils de Garmendija (Sports Reference profils)
Abridged Pause Recordings

***Abridged Pause Recordings*** ir neatkarīga ierakstu izdevniecība, kuru 2008. gada februārī nodibināja Kanādas un ASV mūziķis *[[Alexandre Julien]]*. Tās galvenā mītne atrodas Monreālā, Kvebekā, Kanādā. Sākotnēji tā tika dibināta kā melnā metāla, *post-metal*, postroka un ambientās mūzikas ierakstu kompānija.

## ''Abridged Pause Recordings'' izlaidumi

* APR1: Various Artists — *Diluvian Temperals* (2009)
* APR2: Phlegma / Stagnant Waters — *Sea Of Abandoned Polaroids* (2009)
* APR3: Vision Eternel — *Abondance De Périls* (2010)
* APR4: Beyond The Dune Sea — *Beyond The Dune Sea* (2010)
* APR5: Kailash — *Past Changing Fast: Faster Ahead* (2012)
* APR6: Vision Eternel — *The Last Great Torch Song* (2012)
* APR7: Soufferance — *Travels* (2013)
* APR8: Soufferance — *Adieu Tristesse* (2013)
* APR9: Soufferance — *Bonjour Tristesse* (2013)
* APR10: Soufferance — *Memories Of A City* (2014)
* APR11: Vision Eternel — *Echoes From Forgotten Hearts* (2015)
* APR12: Vision Lunar — *Phase One (2006—2009)* (2015)
* APR13: Vision Lunar — *Luna Subortus* (2015)
* APR14: Vision Eternel — *An Anthology Of Past Misfortunes* (2018)
* APR15: Vision Eternel — *For Farewell Of Nostalgia* (2020)

## ''Abridged Pause Recordings'' mākslinieki

* Dreams Of The Drowned (2008—2010)
* Black Autumn (2008—2016)
* Vision Eternel (2008—tagad)
* Ethereal Beauty (2008—2010)
* Parabstruse (2009)
* Black Sand And Starless Nights (2009—2016)
* Ancestral (2009)
* Feos (2009—2010)
* Smohalla (2009—2012)
* Kailash (2009—2012)
* Pet Slimmers Of The Year (2009—2016)
* Somnam (2009—2016)
* Semiosis (2009—2010)
* Tower (2009—2011)
* Sveta Istina Vještica (2009)
* Last Minute To Jaffna (2009—2012)
* Omega Centauri (2009—2012)
* Dying Sun (2009—2013)
* Phlegma (2009—2010)
* Stagnant Waters (2009—2010)
* The Zyphoid Process (2009)
* Great White North (2009—2011)
* Beyond The Dune Sea (2010—2012)
* Bonfires For Nobody (2010)
* Orpheus (2011—2013)
* Valleys Of The Living (2011—2013)
* Fear The Setting Sun (2012)
* My Talking Pua (2012)
* Seven Nines & Tens (2012—2013)
* Wavre (2012—2013)
* Citadel Swamp (2012—2016)
* Brainscan (2012—2016)
* Černá (2012—2016)
* Oceanus (2012—2013)
* Soufferance (2013—tagad)
* Den Andre Lys (2015—2016)
* Éphémère (2015—2016)
* Cara Neir (2015—2016)
* Sky Flying By (2015—2016)
* Feast (2015—2016)
* Spectrale (2015—2016)
* Vision Lunar (2015—tagad)
* In Cauda Venenum (2015—2016)
* Sorrowbringer (2015—2016)
* Cetus (2015—2016)
* Ossific (2015—2016)
* The Sound Of Rescue (2015—2016)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Krotone

**Krotone** (, ) ir pilsēta Itālijas dienvidrietumos, Kalabrijas reģionā, Krotones provinces administratīvais centrs. 2018. gadā Krotonē dzīvoja 63,9 tūkstoši cilvēku. Pilsēta atrodas Taranto līča krastā. Viduslaikos pilsēta bija zināma kā Kotrone (*Cotrone*), bet 1928. gadā tās nosaukums tika mainīts uz pašreizējo.

## Atsauces

## Ārējās saites
Veronika (UgunsGrēks)

**Veronika** ir Latvijas Televīzijas seriāla "Neprāta cena" un TV3 Latvija seriāla "UgunsGrēks" varone. Viņu tēlo latviešu aktrise Venta Vecumniece. Veronika ir dzīvespriecīga un jautra.

## Biogrāfija

### "[[UgunsGrēks]]"

#### 1. Sezona
Silvija pēc šķiršanās ar Vadimu un ugunsgrēka viesnīcā dabūja sejas apdegumus un domāja, ka ir ļoti neglīta un nekad nedabūs dzīvesbiedru, tāpēc Veronika izdomāja viņai palīdzēt, izveidojot profilu iepazīšanās portālā. Pēc kāda laika viņas portālā ieraudzīja profilu ar segvārdu  un profila bildi ar lācīti. Veronika uzstāja, lai Silvija ar šo cilvēku iepazīstas tuvāk. Vēlāk atklājās, ka mistiskais profila īpašnieks bija Vadims, un Veronika ar viņu sadarbojās, lai savestu viņu un Silviju atpakaļ kopā. Beigās viņai tas izdevās.

#### 2. Sezona
Kad psihoterapeits Rihards Baumanis un skolotāja Elza Baumane noorganizēja zirgu terapijas nodarbības, Veronika sadarbojās ar Rihardu un izlikās par garīgi slimu, lai izjokotu Elzu. Pēc tam Veronika divkosīgi nostājās arī Elzas pusē, bet joprojām "piespēlēja" arī Rihardam. Veronikai bija arī savs plāns — savest abus kopā, pat ja viņi pagaidām strīdējās. Viņai tas izdevās, kad viņa negaidīti uz vienu nakti ieslēdza Elzu un Rihardu Pētersoniem piederošās viesnīcas biljarda zālē. Beigās Rihards un Elza apprecējās, un Veronika aizbrauca no viesnīcas.
Silvija Felzenbahere

**Silvija Felzenbahere** ir viena no Latvijas Televīzijas seriāla "Neprāta cena" un TV3 Latvija seriāla "UgunsGrēks" galvenajiem varoņiem. Viņu tēlo latviešu aktrise Ilze Pukinska.

## Biogrāfija
Silvijas vīrs ir Vadims Felzenbahers, no kura viņai ir meita Helēna Jagudina (agrāk Felzenbahere) un dvīņi, Daniels un Džonatans Felzenbaheri.

### "[[Neprāta cena]]"

### "[[UgunsGrēks]]"
Silvija pēc šķiršanās ar Vadimu un ugunsgrēka viesnīcā guva sejas apdegumus un domāja, ka ir ļoti neglīta un nekad nedabūs dzīvesbiedru, tāpēc Veronika izdomāja viņai palīdzēt, izveidojot profilu iepazīšanās portālā. Pēc kāda laika viņas portālā ieraudzīja profilu ar segvārdu "Vinnijs Pūks" un profila bildi ar lācīti. Veronika uzstāja, lai Silvija ar šo cilvēku iepazīstas tuvāk. 

Vēlāk atklājās, ka mistiskais profila īpašnieks bija Vadims, un Veronika ar viņu sadarbojās, lai savestu viņu un Silviju atpakaļ kopā. Pēc kāda laika viņa "Pētersonu viesnīcā" ierīkoja iepazīšanās salonu. Kādu laiku bija romāns ar Česlavu, bet tas beidzās, kad Silvija saprata, ka mīļākais viņu izmanto naudas dēļ. 8. sezonā bija romāns ar Gunāru. Vadims sāka kaut ko nojaust, un domāja, ka Silvija gulējusi ar Leonu, tāpēc Vadims iešāva mugurā. Silvija to ļoti pārdzīvoja. No 10. sezonas visi Felzenbaheri bija Āboliņu konkurenti, un Silvija piedalījās viņu plānos.
Maiņa

**"Maiņa"** ir 2020. gada Latvijas krimināldrāma. Filmas režisors un scenārists Reinis Kalviņš, scenārija līdzautors ir Aldis Bukšs. Galvenajā lomā Edgars Ozoliņš. Filma saņēma Lielā Kristapa balvu kā labākā debijas filma.

Filma ir par Mareku (Edgars Ozoliņš), kas naktīs strādā par taksistu, lai uzturētu savu dēlu. Kādā maiņā no Mareka mašīnas nozog naudu, kuru viņš ir parādā savam priekšniekam. Lai pēc iespējas ātrāk atpelnītu nozagto, viņš dodas ienesīgu klientu medībās uz lidostu un apbraukā Rīgas viesnīcas. Ignorējot nerakstītos taksistu pasaules likumus, veidojas konflikts starp konkurējošām taksometru firmām. Filmas sižets veidots no reāliem Latvijas taksistu stāstiem un dokumentāliem notikumiem.

Filmas pirmizrāde norisinājās  kinoteātrī *[[Splendid Palace]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* The Shift IMDB
Sarmīte Māliņa

**Sarmīte Māliņa** (dzimusi 1960. gada 4. decembrī Aknīstē) ir latviešu māksliniece.

S. Māliņa beigusi Rēzeknes lietišķās mākslas vidusskolu un Latvijas Mākslas akadēmijas Dizaina nodaļu.

Izstādēs piedalās kopš 1986. gada. Kopā ar Sergeju Davidovu un Oļegu Tillbergu 80. gados veidojusi instalācijas ("Staburaga bērni", "Cilvēki būros"), 90. gados veidojusi objektus ("Jūtas", 1992; "Valoda", "Elektriskais krēsls", "Laimīgā bērnība", visi 1996; "Saulainā diena", 1997; "Pieredze", 1998). 1995. gadā saņēmusi 3. gadskārtējās "Sorosa mūsdienu mākslas centra — Rīga" izstādes "Piemineklis" starptautiskās žūrijas balvu par objektu "Nepamatots prieks". Vēlāk strādājusi kopā ar fotogrāfu Kristapu Kalnu (instalācija "Mīlestība nekad nebeidzas", 2008) abi veidojuši izstādes ("Pacieties", 2012).

Veidojusi vākus žurnālam "Avots", laikraksta "Diena" pielikumam "Kultūras Diena" (kopā ar K. Kalnu), kopš 2015. gada žurnāla "Domuzīme" māksliniece.

2018. gadā notika S. Māliņas pirmā personālizstāde "Asaras".

## Atsauces

## Literatūra
* Tomass Pārups. *Sarmīte Māliņa*. Rīga: Neputns, 2020.
Roberts Ozols

**Roberts Ozols** var būt:

* Roberts Ozols, riteņbraucējs (1905—2002);
* Roberts Ozols, futbolists (1995).

## Skatīt arī
* Ozols (nozīmju atdalīšana)
2047. gads

**2047. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies otrdienā.

## Gaidāmie notikumi

* Jūlijs - METI ziņojums *[[Teen Age Message]]*, kas tika sūtīts no 70-metru Eipatorijas planetārā radara, sasniegs zvaigzni 47 UMa.
* 1. jūlijs - pašreizējai viena valsts, divas sistēmas sistēmai ar Honkongu, kas tika garantēta 50 gadus kopš 1997. gada 1. jūlija, saskaņā ar Honkongas pamatlikumu beigsies derīguma termiņš. Vienošanos 1997. gadā ierosināja Dens Sjaopins, lai risinātu Honkongas atkalapvienošanos ar Ķīnas tautas republiku, un tā tika noteikta Ķīnas un Lielbritānijas kopīgajā deklarācijā 1984. gadā. Tas, kas tiks darīts, nav noteikts nevienā dokumentā.
* 31. decembris - ir iespēja, ka pēc šī datuma darbi, kas publicēti laika periodā no 1978. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim ASV nonāks brīvā izmantošanā. Spēkā esošais Amerikas Savienoto Valstu autortiesību likums īpaši aizliedz jebkuram šajā laika posmā radītam darbam automātiski nonākt publiskā lietošanā pirms šī datuma.

## Atsauces
Latvijas vēstnieks Francijā

thumb|200px|Saida iela Parīzē, kurā pašlaik atrodas Latvijas vēstniecība Francijā.
thumb|200px|Montmartras bulvāris Parīzē, kurā pēc 1992. gada atradās Latvijas, Lietuvas un Igaunijas vēstniecības.
thumb|200px|Pronī iela 8 Parīzē, kurā līdz 1940. gadam atradās Latvijas sūtniecība (tagad Krievijas Federācijas pārstāvniecība UNESCO).
**Latvijas Republikas vēstnieks Francijas Republikā** ir Latvijas Republikas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks, kurš pilda oficiālā pārstāvja amatu Francijā. Vēstniecība kopš 1997. gada atrodas *6 villa Saïd* Parīzē.

1940. gada vasarā Latvijas sūtnis Oļģerds Grosvalds pēc Parīzes okupācijas pārcēlās uz Višī, bet Latvijas sūtniecības ēku Pronī ielā 8 (*8 rue de Prony*) Parīzē Vācijas okupācijas vara nodeva savai tālaika sabiedrotajai Padomju Savienībai.

Kad pēc Otrā pasaules kara beigām Latvijas sūtniecība pārcēlās uz Parīzi, Grosvalds saglabāja personiskā ministra titulu. Francija gan neatzina padomju okupācijas laika Latvijas PSR valsts varas un pārvaldes iestādes par likumīgām, tomēr atstāja  Latvijas sūtniecības ēku PSRS pārvaldībā, kas tur iekārtoja savu pārstāvniecību UNESCO. 
2003. gadā Francijas valdība piekrita šo ēku atpirkt no Latvijas par 3,96 miljoniem eiro.

## Sūtņu un vēstnieku uzskaitījums

* Oļģerds Grosvalds (1919—1924), kopš 1919. gada jūlija Latvijas Pagaidu valdības diplomātiskais pārstāvis, rezidējošais ministrs, no 1921. gada maija līdz 1924. gada augustam Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Francijā. Sūtnis arī Beļģijā un Nīderlandē (1921—1924) ar rezidenci Parīzē.
* Miķelis Valters  (1924—1926), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Francijā. Sūtnis arī Spānijā un Portugālē ar rezidenci Parīzē.
* Vilis Šūmanis (1926—1933), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Francijā. Sūtnis arī Spānijā un Portugālē ar rezidenci Pronī ielā 8 Parīzē.
* Fēlikss Cielēns (1933—1934), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Francijā. Sūtnis arī Spānijā un Portugālē ar rezidenci Pronī ielā 8 Parīzē.
* Oļģerds Grosvalds (1934—1962), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Francijā un Spānijā ar rezidenci Pronī ielā 8 Parīzē un Višī. Pēc kara saglabāja personiskā ministra titulu un turpināja vadīt Latvijas sūtniecību Parīzē.

* Aina Nagobads-Ābola (1992—1997), Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece Francijā ar rezidenci *14 boulevard Montmartre*
* Sandra Kalniete (1997—2003), Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece Francijā ar rezidenci *6 villa Saïd*
* Rolands Lappuķe (2003—2008), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Francijā
* Jānis Kārkliņš (2008—2010), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Francijā
* Sanita Pavļuta-Deslandes (2010—2016), Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece Francijā 
* Imants Lieģis (2016—2020), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Francijā
* Eduards Stiprais (kopš 2020), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Francijā un pārstāvis Starptautiskajā Frankofonijas organizācijā

## Atsauces
Miša Kolinss

**Dmitrijs "Miša" Kolinss** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, labāk zināms ar eņģeļa Kastiela lomu *[[The CW]]* televīzijas seriālā *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]*.

## Karjera
Atveidojis periodiskas lomas tādos seriālos kā "Ātrā palīdzība" (*ER*) un "24", viesu lomas seriālos "", *[[Nip/Tuck]]*, *[[NYPD Blue]]*, "CSI Lasvegasa", "CSI Ņujorka", "Monks" un "Amulets". Kino atveidojis lomu filmā ar "Karla" par sērijveida slepkavu Polu Bernardo, par kuru izteicies, ka nožēlo par dalību tajā īstās dzīves notikumu dabas dēļ, uz kuriem filma balstīta. Piedalījies arī filmā "Dzīve, pārtraukta".

## Labdarība un rakstniecība
Kolinss arī kopā ar savu sievu Vikiju Kolinsu sarakstīja un izdeva pavārgrāmatu, kuras liela daļa peļņas nonāca labdarības organizācijā, kas specializējas ēdienu uzturā.

Viņš ir arī dzejnieks. Sarakstījis dzejas krājumus *Baby Pants* un *Old Bones*.

Kolinss ir organizācijas *Random Acts* līdzdibinātājs un valdes priekšsēdētājs, kuras mērķis ir finansēt un iedvesmot laipnu attieksmi visapkārt pasaulē. Kolinss 2011. gadā nodibināja arī *The Greatest International Scavenger Hunt the World Has Ever Seen* (GISHWHES).

## Atsauces

## Ārējās saites
Pumpuana Duančana

**Pumpuana Duančana** (, , dzimusi , mirusi ) bija Taizemes dziedātāja un aktrise. Viņa tiek uzskatīta par taizemiešu mūzikas žanra *[[Luk thung]]* aizsācēju. 1980. gados tika izdoti 9 viņas ierakstīti mūzikas albumi. Ir filmējusies arī 10 dažādās taizemiešu kinofilmās.

## Ārējās saites
Abe (krāteris)

[thumb|240x240px|Slīpais skats uz Abi, vērsts uz rietumiem. [Lunar Orbiter 5 attēls.]]
thumb|240x240px|Cits Lunar Orbiter 5 skats uz Abi, vērsts uz rietumiem.

**Abe** ir triecienkrāteris dienvidu puslodē Mēness neredzamajā pusē. Tas atrodas tieši uz dienvidiem no Hessa krātera un uz austrumiem no Puankarē lielā sienu baseina. Tas ir nosaukts vācu fiziķa Ernsta Abes vārdā.

## Pavadoņkrāteri
Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Abes krāterim.

thumb|Karte, kurā redzami Abes pavadoņkrāteri

## Atsauces

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Ārējās saites
Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Krokets]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 20 oficiālajiem olimpiskajiem sporta veidiem. Kroketa sacensības tika aizvadītas Buloņas mežā no 1900. gada 28. jūnija līdz 22. jūlijam. Sacensībās startēja 10 sportisti, 7 vīrieši un 3 sievietes, visi sportisti pārstāvēja Franciju. Sacensības tika aizvadītas 3 disciplīnās.

Informācijas par sacensību norisi un pašiem dalībniekiem praktiski nav. Ir zināms, ka pirmā disciplīna, kas tika aizvadīta, bija dubultspēļu turnīrs, lai gan nav skaidrs, vai uzvarējušajam Francijas pārim vispār bija sacensības. Vēlāk tika izspēlēti vienspēļu turnīri, vispirms ar vienu bumbu un tad ar divām bumbām. Šī bija pirmā un arī vienīgā reize, kad šis sporta veids bija iekļauts olimpisko spēļu programmā, lai gan 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs tika aizvadīts kroketa variants roke.

Visas olimpiskās medaļas izcīnīja Francijas sportisti. Gastons Omuats bija vienīgais no sportistiem, kas izcīnīja divas zelta medaļas. Vēl pa divām medaļām ir izcīnījuši Žoržs Žoēns un Kretjēns Veideliks.

## Medaļu ieguvēji
### Medaļnieki
200px|thumb|Skats no kroketa sacensībām olimpisko spēļu laikā
200px|thumb|Skats no kroketa sacensībām olimpisko spēļu laikā

### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums starp valstīm

*  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā zelta medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā bronzas medaļas valstij šajā sporta veidā

## Pārstāvētās valstis un sportisti

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs kroketa sacensībās startēja 10 sportisti no 1 valsts.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
*
Latvijas vēstnieks Itālijā

**Latvijas Republikas vēstnieks Itālijas Republikā** ir Latvijas Republikas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks, kurš pilda oficiālā pārstāvja amatu Itālijā, kā arī nerezidējošā vēstnieka funkcijas Maltā, Albānijā un Sanmarīno. Viņš ir arī pastāvīgais pārstāvis ANO Pārtikas un lauksaimniecības organzicācijā (FAO). Vēstniecība kopš 1997. gada atrodas *Via Giovanni Battista Martini 13* Romā.

1940. gada vasarā Latvijas sūtnis Arnolds Spekke pēc Latvijas okupācijas bija spiests pamest savu amatu, bet Latvijas sūtniecības ēku Itālijas valdība nodeva savai tālaika sabiedrotajai Padomju Savienībai.

Pēc Otrā pasaules kara beigām Itālijas valdība neatzina padomju okupācijas laika Latvijas PSR valsts varas un pārvaldes iestādes par likumīgām.

## Sūtņu un vēstnieku uzskaitījums

* Miķelis Valters (1919—1924), no 1919. gada oktobra Latvijas valdības diplomātiskais pārstāvis Romā, no 1921. gada ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Itālijā, Spānijā un Portugālē ar rezidenci Romā
* Vilis Šūmanis  (1924—1926), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Itālijā
* Pēteris Sēja (1927—1933), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Itālijā, Albānijā, Bulgārijā un Grieķijā ar rezidenci Romā
* Arnolds Spekke (1933—1940), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Itālijā, Albānijā, Bulgārijā un Grieķijā ar rezidenci Romā

* Mārtiņš Perts (1997—2002), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Itālijā, Sanmarīno un Maltā
* Jānis Lūsis (2002—2006), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Itālijā, Albānijā, Sanmarīno un Maltā 
* Astra Kurme (2006—2011), Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece Itālijā, Albānijā, Sanmarīno un Maltā
* Elita Kuzma (2012—2013), Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece Itālijā, Albānijā, Sanmarīno un Maltā 
* Artis Bērtulis (2013—2018), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Itālijā, Albānijā, Sanmarīno un Maltā
* Solvita Āboltiņa (2018—2024), Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece Itālijā, Albānijā, Sanmarīno un Maltā
* Elita Gavele (2024—*pašlaik*), Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece Itālijā, Albānijā, Sanmarīno un Maltā

## Atsauces
Luiss Lakalje Po

**Luiss Elberts Alekasandro Aparisio Lakalje Po** (, dzimis ), ir Urugvajas politiķis. No  līdz  bijis 42. Urugvajas prezidents.

## Prezidentūra

Lakalje Po stājās amatā 2020. gada 1. martā. Pēc konstitucionālā zvēresta viņš kopā ar viceprezidenti Beatrisi Aržimonu devās braucienā pa *Libertador* avēniju 1937. gada *[[Ford V8]]* kabrioletā, kas piederēja viņa vecvectēvam Luisam Elbertam de Erreram. Parāde beidzās *Plaza Independencia*, kur viņš saņēma prezidenta lentu no aizejošā prezidenta Tabarē Vaskesa.
Autoceļš V581

**V581** autoceļš **Ritiņi—Ismeri** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļus A13 un A15 (E262) pie Tēviņiem un Ritiņiem ar autoceļu V551 Ismeros. Autoceļš ir  garš, pirmo  garumā (līdz Usvīšiem) tas ir klāts ar asfaltbetona segumu un ar grants segumu visā atlikušā garumā. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Ozolaines un Lūznavas pagastus.

## Vēsture
Sākotnēji autoceļa V581 nosaukums bija "Ritiņi—Markovka—Zosna" un tas bija 16,8 km garš, neskaitot 1,8 km garu sakrītošu posmu ar autoceļu V551. 2013. gada 17. augustā ar Ministru kabineta noteikumiem nr. 582 ceļa posmu "Markovka—Zosna", 6 km garumā, atdalīja no autoceļa V581 un pievienoja autoceļam V599.

## Atsauces
Leonīds Savickis

**Leonīds Savickis** (; dzimis , miris ) bija padomju šahists, PSRS sporta meistars (1932), Pjotra Romanovska skolnieks, PSRS čempionātu dalībnieks: 1933. gads — 14. vieta; 1934/35. gads — 15.—16. vieta. Ļeņingradas čempionāti: 1933. gads — 3.—5. vieta; 1934/35. gads — 3. vieta. Miris no hroniskas sirds slimības.

## Atsauces

## Ārējās saites
FK Dinamo Rīga

**FK Dinamo Rīga** ir Latvijas futbola klubs no Rīgas, kas pašlaik (2025) spēlē Latvijas 2. līgas (Altero.lv LIIGA) B grupā. Klubs dibināts 2005. gadā. Mājas spēles aizvada Rīgas Ostvalda vidusskolas stadionā. Komandai nav tiešas saistības ar pēc Otrā pasaules kara izveidoto Rīgas "Dinamo" futbola klubu, kurš vēlāk pārtapa par Rīgas "Daugavu".

Vairākas sezonas spēlēja 2. līgā. Sadarbojies ar vairākiem citiem Latvijas klubiem. Pirms 2017. gada sezonas bija noslēdzis sadarbības līgumu ar SK Babīte, lai attiecīgais klubs, spēlējot Vīrslīgā, izpildītu prasības par akadēmijas statusu. Virslīgas komandas nosaukums bija "**SK Babīte/Dinamo**", tomēr tā nepabeidza sezonu, jo tika izslēgta no Virslīgas. 

Pirms 2019. gada sezonas izveidoja apvienoto komandu ar FK Staiceles Bebri un startēja 1. līgas čempionātā kā "**Dinamo Rīga/Staicele**". Kopš 2020. gada spēlēja 1. līgā ar patstāvīgu komandu, līdz izkrita no tās uz 2. līgu.

FK Dinamo komandai ir sava jauniešu akadēmija. Daudzas komandas piedalās Latvijas Jaunatnes futbola čempionātā.

## Komandas sastāvs
:2025 gads.

## Komandas personāls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa  
* https://lff.lv/klubi/fk-dinamo-riga-38471/?cid=20849255 ( Kluba profils 2025. gadam Latvijas Futbola federācijas tīmekļa vietnē)
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Džastins un drosmes bruņinieki

**"Džastins un drosmes bruņinieki"** () ir 2013. gada Spānijas animācijas filma, kuras režisore ir Manuela Sicīlija. Filmas pirmizrāde notika 2013. gada 13. septembrī.

Šī filma stāsta par zēnu vārdā Džastins. Sirdi sildoša pasaka par draudzību, godu un drosmi, kurā redzams, kā jauns zēns kļūst par cilvēku, kad viņš cenšas kļūt par bruņinieku.

## Atsauces

## Ārējās saites
2020. gada Latvijas kauss futbolā

**2020. gada Latvijas kauss futbolā** sākās  un noslēdzās . Turnīrs tika rīkots 79. reizi.

## Turnīrs

### Izslēgšanas spēļu koks
Pirms katras kārtas notika izloze. Šis koks nebija zināms turnīra izspēles sākumā, nebija zināms, kuras komandas tiksies savā starpā pēc kārtējās kārtas izspēles.

### Pusfināli

### Fināls

## Ārējās saites
* https://lff.lv/sacensibas/viriesi/latvijas-kauss/
EUTELSAT KONNECT

***EUTELSAT KONNECT*** ir Francijā reģistrēta uzņēmuma *[[Eutelsat]]* sakaru pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2020. gada 16. janvārī. Ģeostacionārajā orbītā pavadonis nodrošina sakarus un datu pārraides pakalpojumus Āfrikai un Eiropai.

Pavadonis tika izgatavots uz Francijas uzņēmuma *[[Thales Alenia Space]]* jaunās platformas *[[Spacebus NEO]]* bāzes, kas bija apgādāta ar pilnībā elektrisku dzinējspēku. Derīgā krava ir Ka joslas raidītāji.

*EUTELSAT KONNECT* tika palaists  21:05 *[[UTC]]* no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5 ECA]]* (lidojums *VA251*) kopā ar sakaru pavadoni *[[GSAT-30]]*.

Ģeostacionārajā orbītā *EUTELSAT KONNECT* tika novietots punktā 7,2° austrumu garuma.
Pēc testēšanas fāzes 2020. gada 16. novembrī tika sākta pavadoņa ekspluatācija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 7° EAST SATELLITES EUTELSAT 
* Ariane Flight VA251  Arianespace 
* Eutelsat Konnect Gunter Dirk Krebs
2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas

**2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas** notika . Domes vēlēja 2021. gada administratīvi teritoriālajā reformā izveidotajās 40 pašvaldībās — 6 valstspilsētās un 34 novados. Vēlēšanas organizēja Centrālā vēlēšanu komisija.

## Kandidātu raksturojums

### Dzimums, izglītība, pilsonība
Vēlēšanās tika pieteikti 5448 kandidāti — 3354 (61,6%) vīrieši un 2094 (38,4%) sievietes 318 sarakstos. Augstākā izglītība bija 3807 (69,9%) kandidātiem, vidējā izglītība — 1091 (20,0%) kandidātiem, pamatizglītība — 52 (1,0%) kandidātiem, bet 498 (9,1%) kandidāti savu izglītības pakāpi nebija norādījuši. 5444 (99,9%) bija Latvijas Republikas pilsonība, trim kandidātiem — ASV pilsonība, un diviem — Lietuvas pilsonība. Vēlēšanās kandidēja arī pa vienam Krievijas Federācijas, Bulgārijas, Īrijas, Libānas, Somijas un Spānijas pilsonim. Vēlēšanās kandidējušais Libānas pilsonis bija Hosams Abu Meri, bet persona ar Latvijas Republikas un Amerikas Savienoto valstu dubultpilsonību bija Viktorija Anna Graudiņa.

### Vecums
Desmit jeb 0,2% kandidātiem bija 18 gadu, 10 jeb 0,2% kandidātiem vairāk nekā 80 gadu. Vidējais kandidātu vecums 46,1 gads. Plašākās vecumgrupas vēlēšanās bija 31—40 gadu grupa 1459 (26,1%), 41—50 gadu grupa 1377 (24,7%) un 51—60 gadu grupa 1414 (25,3%), jaunākā kandidāte bija 2003. gadā dzimusī Jēkabpils 2. vidusskolas 12.a klases skolniece Karina Isakova, kura kandidēja Jēkabpils novadā un kurai bija 18 gadu, vecākais kandidāts bija 1930. gadā dzimušais Rīgas domes Mājokļu un vides departamenta galvenais speciālists-būvinženieris Ilmārs Reinholds Drēziņš, kurš kandidēja Ādažu novadā un kuram bija 91 gads.

### Tautība
4313 (79,2%) kandidāti bija reģistrēti kā latvieši, 245 (4,5%) krievi, 38 (0,7%) poļi, 26 (0,5%) baltkrievi, 21 (0,4%) lietuvietis, 16 (0,3%) ukraiņi, 4 (0,1%)
ebreji, 4 (0,1%) lībieši (līvi), 4 (0,1%) vācieši, kā arī 3 igauņi, 2 armēņi, 2 baškīri, 2 gruzīni, 1 bulgārs, 1 soms, 1 spānis un 1 tatārs. 764 (14,0%) kandidāti savu tautību nenorādīja.

## Ievēlējamo deputātu skaits

## Rezultāti

### Novados neietilpstošās valstspilsētas

### Novadi

## Atsauces

## Ārējās saites
* CVK informācija par vēlēšanām
Autoceļš V551

**V551** autoceļš **Bratova—Lūznava—Vertukšņa** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu P55 Treuhos caur Bratovu, Ismeriem un Skradeļiem ar autoceļu A13 (E262) Vertukšnē. Autoceļš ir  garš un klāts ar asfaltbetona un grants segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Čornajas un Lūznavas pagastus.

## Krustojošie autoceļi
* P55 (Treuhi)
* V581 (Ismeri)
* V599
* A13, E262 (Vertukšne)

## Atsauces
Džūlio Andreoti

**Džūlio Andreoti** (, , dzimis , miris ) bija Itālijas politiķis un valstsvīrs, Itālijas premjerministrs (1972–1973, 1976–1979, 1989–1992), kā arī partijas “Kristīgā demokrātija” vadītājs. Viņš ir bijis arī Itālijas iekšlietu, ārlietu un aizsardzības ministrs. 1991. gada Andreoti kļuva par mūža senatoru. Andreoti ir vainots sakaros ar mafiju, viņu apsūdzēja arī žurnālista slepkavības pasūtīšanā.

## Ārējās saites
Atpakaļ nākotnē 2

**"Atpakaļ nākotnē 2"** () ir 1989. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Roberts Zemekis, bet scenārija autors — Bobs Geils. Tas ir 1985. gada filmas "Atpakaļ nākotnē" turpinājums un triloģijas "Atpakaļ nākotnē" otrā daļa. Galveno lomu tēlotāji ir Maikls Dž. Fokss, Kristofers Loids, Lija Tomsone un Tomass Vilsons.

Filmas vizuālo efektu veidotāji nominēti Amerikas Kinoakadēmijas balvai, kā arī saņēma BAFTA kino balvu par labākajiem specefektiem.

## Sižets
Filma seko Mārtija Makflaja (Fokss) un viņa drauga Emita Brauna (Loids) piedzīvojumiem, kad viņi ceļo laikā no 1985. uz 2015. gadu, lai neļautu Mārtija dēlam sabojāt Makflaja ģimenes nākotni. Kad viņu lielākais ienaidnieks Bifs Tannens (Vilsons) nozog *[[DeLorean DMC-12|DeLorean]]* laika mašīnu un izmanto to vēstures mainīšanai savā labā, Mārtijam un Emitam jāatgriežas 1955. gadā, lai atjaunotu laika skalu.

## Filmēšana
Filmas budžets bija 40 miljonu dolāru, tā filmēta paralēli ar tās turpinājumu "Atpakaļ nākotnē 3". Filmēšana sākās 1989. gada februārī, pēc diviem gadiem dekorāciju būvēšanas un scenāriju rakstīšanas. Divi pirmās filmas aktieri Krispins Glovers un Klaudija Velsa neatgriezās otrajā filmā. Velsas tēloto varoni Dženiferu Pārkeri otrajā filmā tēloja Elizabete Šū, savukārt Glovera varoņa Džordža Makflaja lomu sižetā samazināja, un Džefrijs Veismens to tēloja stipri grimējies. Glovers veiksmīgi iesūdzēja tiesā Zemeki un Geilu, izmainot to, kā producenti var rīkoties, atņemot lomu vai nomainot tās tēlotāju. Filma "Atpakaļ nākotnē 2" bija arī revolucionārs projekts vizuālo efektu studijai *Industrial Light & Magic* — papildus digitālajai kompozīcijai studija izmantoja kustības vadības kameru sistēmu *VistaGlide*, kas ļāva vienam aktierim vienlaikus attēlot ekrānā vairākus personāžus, saglabājot kameras kustību.

## Filmas vērtējums
Filmu "Atpakaļ uz nākotni 2" *[[Universal Pictures]]* izlaida 1989. gada 22. novembrī. Sākotnēji filma saņēma dažādus kritiķu vērtējumus. Tās sākotnējās izrādīšanas laikā visā pasaulē peļņa bija vairāk nekā 332 miljoni ASV dolāru, padarot to par 1989. gada trešo pelnošāko filmu. Laika gaitā filmas vērtējums ir uzlabojies, slavējot sniegumu, sižetu, režisora un operatora darbu, filmas mūziku un nākotnes pareģojumu. Daži kritiķi šo filmu uzskata par vienu no labākajām Zemeka filmām, kā arī par vienu no visu laiku labākajiem filmas turpinājumiem.

## Skatīt arī
* *[[DeLorean DMC-12]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

*
GX5

***GX5*** jeb ***Inmarsat-5 F5*** ir Apvienotajā Karalistē reģistrēta uzņēmuma *[[Inmarsat]]* piektās paaudzes *Global Xpress* sakaru pavadonis. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā un Vidējos Austrumos. Pavadonis tika palaists 2019. gada decembrī un ievadīts ģeostacionārajā orbītā.

*GX5* izgatavoja Francijas uzņēmums *[[Thales Alenia Space]]* uz platformas *[[Spacebus-4000B2]]* bāzes. Tam ir 72 Ka joslas fiksēti kūļi un 4 tēmējami kūļi. *GX5* var nodrošināt lielāku sakaru plūsmu nekā iepriekšējie *Global Xpress* četri pavadoņi kopā.

*GX5* tika palaists  21:23 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Full Thrust]]* no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5 ECA]]* (lidojums *VA250*) kopā ar Ēģiptes sakaru pavadoni *[[TIBA 1]]*.

Ģeostacionārajā orbītā *GX5* tika izvietots punktā 11° austrumu garuma.
2020. gada 10. decembrī *Inmarsat* paziņoja, ka *GX5* ir nodots ekspluatācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Our satellites Inmarsat 
* Ariane Flight VA250 Arianespace 
* Inmarsat-5 F5 (GX 5) Gunter Dirk Krebs
2020. gada Bretagne Classic

**2020. gada ''Bretagne Classic*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 25. augustā. Tā bija 84. reize, kad notikušas *Bretagne Classic* sacensības un tās bija 11. sacensības [[2020. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensībās uzvarēja Austrālijas sportists [[Maikls Metjūss]] (**).

Sacensības sākotnēji bija plānotas 23. augustā, bet tika pārceltas, jo [[COVID-19 pandēmija]]s ietekmē mainītajā kalendārā uz šo datumu tika pārcelti nacionālie čempionāti.

== Komandas ==
Tā kā šīs bija [[2020. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 19 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas sešas UCI profesionālās kontinentālās komandas.

Visas komandas pieteica septiņus braucējus, izņemot ** un **, kas pieteica sešus. Sacensību rītā neminētam ** braucējam tika uzrādīta pozitīvas [[COVID-19]] analīzes, tāpēc visa komanda atsauca savu dalību. Tas nozīmēja, ka startēja 166 braucēji, no kuriem finišēja 104. Pēc sacensībām *Bora–Hansgrohe'' vadītājs Ralfs Denks izteica šaubas par COVID-19 testa precizitāti, jo tas izrādījās viltus pozitīvs.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Atpakaļ nākotnē 3

**"Atpakaļ nākotnē 3"** () ir 1990. gada ASV zinātniskās fantastikas vesterna kinokomēdija, kuras režisors ir Roberts Zemekis, bet scenārija autors — Bobs Geils. Filma ir triloģijas "Atpakaļ nākotnē" trešā daļa. Galveno lomu tēlotāji ir Maikls Dž. Fokss, Kristofers Loids, Mērija Stīnbērdžena, Lija Tomsone un Tomass Vilsons.

Filmā turpinās iepriekšējās filmas "Atpakaļ nākotnē 2" (1989) notikumi. Ceļojot laikā, Mārtijs Makflajs (Fokss) iesprūdis 1955. gadā. Viņš uzzina, ka viņa draugu Emitu "Doku" Braunu (Loids), kas ieslodzīts 1885. gadā, nogalinājis Bafords "Trakais suns" Tannens (Vilsons), Bifa Tannena vecvectēvs. Mārtijs dodas uz 1885. gadu, lai glābtu Doku un atkal atgrieztos 1985. gadā, taču situācija kļūst vēl sarežģītāka, kad Doks iemīlas Klērā Kleitonē (Stīnbērdžena).

Filma "Atpakaļ nākotnē 3" filmēta Kalifornijā un Arizonā. Tai izmantots filmas "Atpakaļ nākotnē 2" paredzētais 40 miljonu ASV dolāru lielais budžets, abas filmas filmējot paralēli. "Atpakaļ nākotnē 3" Amerikas Savienotajās Valstīs izlaista 1990. gada 25. maijā, sešus mēnešus pēc iepriekšējās filmas, un tās peļņa visā pasaulē bija 244 miljoni ASV dolāru, padarot to par sesto pelnošāko 1990. gada filmu.

## Skatīt arī
* *[[DeLorean DMC-12]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Atpakaļ nākotnē (filmu cikls)

thumb|150px
**"Atpakaļ nākotnē"** () ir pilnmetrāžas filmu sērija. Filmu ideja pieder studijai *[[Amblin Entertainment]]*, bet izplatītājs ir kinokompānija *[[Universal Pictures]]*.

## Filmas
* *[[Atpakaļ nākotnē]]*
* *[[Atpakaļ nākotnē 2]]*
* *[[Atpakaļ nākotnē 3]]*

## Ārējās saites
*
Klementijs Buļs

**Klementijs Buļs** (; dzimis , miris ) bija latgaliešu izcelsmes Krievijas impērijas un padomju profesionālais cīkstonis, PSRS Nopelniem bagātais sporta meistars.

## Dzīvesɡājums
Dzimis 1888. gadā Mērdzenes pagasta Kitkovā kā sestais bērns nabadzīgā astoņu bērnu ģimenē. Pēc pagasta skolas beigšanas viņš strādāja Ludzā par atslēdznieku, 15 gadu vecumā pārcēlās uz Jeņisejas guberņu, kur bija strādnieks Ilanskas stacijas dzelzceļa darbnīcās.
1908. gadā viņš sāka piedalīties cīņas sporta sacensībās, 1911. gadā uzvarēja Sanktpēterburgā notikušajā Pasaules franču cīņas čempionātā.

1923. gadā Klementijs Buls kļuva par cīņas sporta un fiziskās audzināšanas un sporta instruktoru Sarkanās armijas Augstākā komandštāba kursos.
No 1930. līdz 1936. gadam viņš dzīvoja Kurskā un piedalījās sporta sacensībās, sportista karjeru beidza 1938. gadā. Kopš 1939. gada viņš dzīvoja Maskavā, strādājot par vecāko cīņas sporta treneri “Dinamo” sporta biedrībā. 

Miris 1953. gada 7. aprīlī Maskavā.

## Apbalvojumi
* Sv. Staņislava ordenis un citi Krievijas impērijas apbalvojumi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* K. Buļam veltītās lapas mājaslapā fines.lv
*
Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar vienu bumbu

**Vienspēles ar vienu bumbu** bija viena no trim kroketa disciplīnām 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika 1900. gada 28. jūnijā Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 9 sportisti, 6 vīrieši un 3 sievietes, kuri visi bija no Francijas.

Tā kā šajā disciplīnā startēja tikai sportisti no Francijas, tad arī šīs valsts pārstāvji izcīnīja visas olimpiskās medaļas. Zelta medaļu ieguva Gastons Omuats, sudraba medaļu — Žoržs Žoēns, bet bronzas medaļu — Kretjēns Veideliks.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

### Pirmā kārta
Pirmajā kārtā tika izslēgti pieci spēlētāji, ļaujot četriem labākajiem spēlētājiem turpināt cīņu. Četri spēlētāji, tostarp divas no trim sievietēm, nepabeidza šo kārtu. Trešā sieviete, Desprē kārtu noslēdza ar 24 punktiem, taču nekvalificējās turpmākajai cīņai.

### Otrā kārta
Otrajā kārtā no turpmākās cīņas tik izslēgti Kretjēns Veideliks un Al. Blašērs. Trešajā vietā esošo Veidlihu Starptautiskā Olimpiskā komiteja pašlaik uzskata par bronzas medaļas ieguvēju.

### Fināls
Fināla kārtā par uzvarētāju kļuva Gastons Omuats.

## Pārstāvētās valstis un sportisti

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs kroketa sacensībās startēja  9 sportisti no 1 valsts.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar vienu bumbu (''Sports Reference'') 
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar vienu bumbu (''Olympedia'') 
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar vienu bumbu (''Olympics'') 
*
Rīgas dome (2013—2017)

thumb|270px|Vietu sadalījums Rīgas domē.
**2013. gadā ievēlētā [[Rīgas dome]]** bija Rīgas pilsētas pašpārvaldes augstākā iestāde, kas darbojās līdz 2017. gada Rīgas domes vēlēšanām. Tā sastāvēja no 60 deputātiem un darbojās atjaunotajā Rātsnama ēkā Rātslaukumā 1, Vecrīgā.
Rīgas domes priekšsēdētājs bija Nils Ušakovs.

## 2013. gada Rīgas domes vēlēšanas

Pēc 2013. gada Rīgas domes vēlēšanām Rīgas domē iekļuva deputāti no trim sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva partiju "Saskaņas centrs" un "Gods kalpot Rīgai" saraksts.	

## Atsauces
Pēteris Jankavs

**Pēteris Jankavs** (dzimis 1964. gada 13. aprīlī Odzienā) ir latviešu tulkotājs un izdevējs.

## Biogrāfija
P. Jankavs ir dzimis šofera un mūzikas skolotājas ģimenē, viņš ir politiķes un pedagoģes Dagnijas Staķes brālis. Beidzis Odzienas pamatskolu un Pļaviņu bērnu mūzikas skolu (1979), Kokneses vidusskolu (1982) un Ļeņingradas Repina institūta Mākslas vēstures un teorijas fakultāti (1987). No 1985. līdz 1987. gadam strādājis LPSR Kultūras ministrijā, no 1987. līdz. 1989. gadam Rīgas Doma muzejā. No 1989. līdz 1993. gadam Tukuma evaņģēliski luteriskās baznīcas ērģelnieks. Apguvis dāņu valodu. 1996. gadā kopā ar dāņu filologu Karstenu Lomholtu nodibinājis grāmatu apgādu "Atēna", vadījis to līdz 2015. gadam.

Tulkojis galvenokārt daiļliteratūru no dāņu valodas. Atzīts par gada tulkotāju (1997). Latvijas Rakstnieku savienības biedrs (1999). Nozīmīgākie tulkojumi: S.O. Madsena "Ļauj laikam ritēt" (1994), K. Bliksenas "Septiņi romantiski stāsti" (1996), "Likteņa anekdotes" (1998), "No Āfrikas dziļumiem" (2004), "Kardināla pirmais stāsts" (2006) un "Ziemas pasakas" (2011), H. Banga "Ceļa malā" (kopā ar D. Deniņu), H.K. Andersena "Pasakas" un V. Andersenas "Petrīnes lakkurpes" (visi 1997), K.F. Okesona "Sallijas pasaciņas" (1998), H.V. Holstas "Terēzes izvēle" (2000). No norvēģu valodas tulkojis E.F. Hansena romānu "Vēstījumi par sargāšanu" (2002), par šo tulkojumu saņēmis Literatūras gada balvu. No zviedru valodas tulkojis S. Lāgerlēvas romānu "Ārnes kunga nauda" (2006). Tulkojis arī A. Salbahas lugu "Rīts un vakars" (Nacionālajā teātrī, 1999).

## Atsauces
Džensens Eklss

**Džensens Ross Eklss** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris, dziedātājs un režisors. Labāk zināms ar Dīna Vinčestera lomu seriālā *[[Supernatural (seriāls) |Supernatural]]*, Ērika Breidija lomu seriālā *[[Days of Our Lives]]* (par ko saņēmis vairākas ''Daytime Emmy'' balvas), Aleka lomu seriālā *[[Dark Angel]]* un Džeisona Tīga lomu seriālā "Smolvila. Leģenda par Supermenu". Viņš atveidoja galveno lomu filmā "Asiņainā Valentīndiena 3D" (*My Bloody Valentine*, 2009) un ierunāja Džeisona Toda tēlu animācijas filmā **' (2010). Eklss ierunās [[Betmens|Betmena]] lomu animācijas filmā **', kurai būs divas daļas, un attēlos *Soldier Boy* topošajā seriāla *[[The Boys]]* trešajā sezonā, kuras pirmizrādes datums vēl nav zināms.

## Ārējās saites
Rīgas dome (2001—2005)

thumb|270px|Vietu sadalījums Rīgas domē.
**2001. gadā ievēlētā [[Rīgas dome]]** bija Rīgas pilsētas pašpārvaldes augstākā iestāde, kas darbojās līdz 2005. gada Rīgas domes vēlēšanām. Tā sastāvēja no 60 deputātiem un pēc 2002. gada darbojās atjaunotajā Rātsnama ēkā Rātslaukumā 1, Vecrīgā.
Rīgas domes priekšsēdētājs bija Gundars Bojārs (LSDSP).

## 2001. gada Rīgas domes vēlēšanas

Pēc 2001. gada Rīgas domes vēlēšanām Rīgas domē iekļuva deputāti no 13 sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas saraksts.	
	
## Frakcijas un deputātu bloki (pēc ievēlēšanas)
*Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija &mdash; 14 deputāti;
*Politisko organizāciju apvienība "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" &mdash; 13 deputāti;	
*Apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK &mdash; 11 deputāti;	
*Tautas partija &mdash; 6 deputāti;	
*Savienība "Latvijas ceļš" &mdash; 5 deputāti;
*Latvijas Demokrātiskā partija &mdash; 2 deputāti;
*Labklājības partija &mdash; 2 deputāti;	
*Latvijas Zaļā partija &mdash; 2 deputāti;
*Krievu partija &mdash; 1 deputāts;
*Latvijas Zemnieku savienība &mdash; 1 deputāts;	 
*Kristīgi demokrātiskā savienība (KDS) &mdash; 1 deputāts;
*Darba partija &mdash; 1 deputāts;
*Jaunā Kristīgā partija &mdash; 1 deputāts.
	
## Atsauces
GSAT-30

thumb|240px|''GSAT-30'' ar atvērtu reflektoru tīrajā telpā
***GSAT-30*** ir Indijas *[[GSAT]]* sistēmas sakaru pavadonis. Tas ģeostacionārajā orbītā tika palaists 2020. gada janvārī. Pavadoni izgatavoja un apkalpo Indijas Kosmosa pētījumu organizācija (*ISRO*). Tas paredzēts sakaru pakalpojumiem Indijas teritorijā, kā arī Āzijā un Austrālijā.

Kosmiskais aparāts izgatavots uz platformas *I-3K* bāzes. Tā starta masa bija 3357 kg. *GSAT-30* resursi paredzēti 15 gadu darbībai.
Pavadonī uzstādīti 12 Ku joslas raiduztvērēji Indijas teritorijai un 12 C joslas raiduztvērēji paplašinātam pārklājumam Āzijā un Austrālijā.

*GSAT-30* tika palaists  21:05 *[[UTC]]* no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5 ECA]]* (lidojums *VA251*). Tas palaists kopā ar sakaru pavadoni *[[EUTELSAT KONNECT]]*.

Pavadonis tika novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 83° austrumu garuma, aizvietojot resursus nokalpojušo *[[INSAT-4A]]*.

## Ārējās saites
* GSAT-30  ISRO, 
* Ariane Flight VA251  Arianespace 
* GSat 30 Gunter's Space Page, 
* GSAT-30 orbītas parametri n2yo.com,
Tre Fiori FC

***Tre Fiori FC*** ir Sanmarīno futbola klubs no Fjorentīno. Klubs ir dibināts 1949. gadā, pašlaik spēlē Sanmarīno čempionāta A grupā. Kluba futbolisti ir astoņas reizes kļuvuši par Sanmarīno čempioniem un septiņas reizes izcīnījuši Sanmarīno kausu (*Coppa Titano*). Komanda regulāri piedalās UEFA klubu sacensībās.

## Sasniegumi
* **[[Sanmarīno čempionāts futbolā|Sanmarīno čempionāts]]**
** Čempioni (8): 1987–88, 1992–93, 1993–94, 1994–95, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2019-20
** Vicečempioni (3): 1990–91, 1997–98, 2006–07
* **Sanmarīno kauss** (*Coppa Titano*)
** Kausa ieguvēji (7): 1966, 1971, 1974, 1975, 1985, 2010, 2019
** Finālisti (3): 1986, 1992, 2001
* ***Trofeo Federale***
** Kausa ieguvēji (4): 1991, 1993, 2010, 2011
** Finālisti (4): 1988, 1992, 1995, 2007
* **Sanmarīno superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2019

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
* Kluba profils FSGC vietnē 
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Rīgas dome (1997—2001)

thumb|270px|Vietu sadalījums Rīgas domē.
**1997. gadā ievēlētā [[Rīgas dome]]** bija Rīgas pilsētas pašpārvaldes augstākā iestāde, kas darbojās līdz 2001. gada Rīgas domes vēlēšanām. Tā sastāvēja no 60 deputātiem.
Rīgas domes priekšsēdētājs bija Andris Bērziņš ("Latvijas Ceļš", 1997—2000), tad Andris Ārgalis ("Tēvzemei un Brīvībai", 2000—2001).

## 1997. gada Rīgas domes vēlēšanas

Pēc 1997. gada Rīgas domes vēlēšanām Rīgas domē iekļuva deputāti no 17 sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas un Latvijas Sociāldemokrātiskās partijas saraksts.	
	
## Frakcijas un deputātu bloki (pēc ievēlēšanas)
*Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija un Latvijas Sociāldemokrātiskā partija &mdash; 11 deputāti;
*Apvienība "Tēvzemei un Brīvībai" &mdash; 10 deputāti;	
*Savienība "Latvijas Ceļš" &mdash; 9 deputāti;
*Demokrātiskā partija Saimnieks &mdash; 5 deputāti;
*Politiskā organizācija "Kustība par sociālo taisnīgumu un līdztiesību Latvijā" &mdash; 4 deputāti;	
*Latvijas Zemnieku savienība &mdash; 3 deputāti;
*Latvijas Nacionāli konservatīvā partija LNNK &mdash; 3 deputāti;
*Partija "Tautas kustība Latvijai" (Zīgerista partija) &mdash; 2 deputāti;	
*Latvijas Zaļā partija &mdash; 2 deputāti;	
*Tautas saskaņas partija &mdash; 2 deputāti;
*Nacionālā progresa partija &mdash; 2 deputāti;
*Krievu partija &mdash; 2 deputāti;
*Latvijas Nacionāli demokrātiskā partija &mdash; 1 deputāts;
*Latvijas Kristīgo demokrātu savienība &mdash; 1 deputāts;
*Latvijas Sociālistiskā partija &mdash; 1 deputāts;	 
*Reformu savienība un Latvijas Konservatīvā savienība &mdash; 1 deputāts;
*Kristīgā tautas partija &mdash; 1 deputāts.

## Atsauces
Rīgas dome (1994—1997)

**1994. gadā ievēlētā [[Rīgas dome]]** bija Rīgas pilsētas pašpārvaldes augstākā iestāde, kas darbojās līdz 1997. gada Rīgas domes vēlēšanām. Tā sastāvēja no 60 deputātiem.
Rīgas domes priekšsēdētājs bija Māris Purgailis (LNNK).

## 1994. gada Rīgas domes vēlēšanas

1994. gada Rīgas domes vēlēšanās vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Latvijas Nacionālās neatkarības kustības un Latvijas Zaļās partijas kopējais saraksts.

## Komisijas
1994. gada 13. jūnijā izveidoja šādas Rīgas domes komitejas:
* Finansu komiteju;
* Sociālo jautājumu komiteju;
* Ārvalstnieku un bezvalstnieku lietu komiteju;
* Pilsētas attīstības komiteju;
* Vides aizsardzības komiteju;
* Pilsētas īpašuma un privatizācijas lietu komiteju;
* Izglītības, jaunatnes lietu un sporta komiteju;
* Kultūras, mākslas un reliģijas lietu komiteju;
* Pilsētas drošības un kārtības komiteju;
* Dzīvokļu komiteju;
* Komunālo jautājumu un transporta komiteju.

Izveidoja arī Revīzijas komisiju, Rīgas Vidzemes priekšpilsētas valdi, Rīgas Centra rajona valdi, Rīgas Ziemeļu rajona valdi, Rīgas Latgales priekšpilsētas valdi, Rīgas Zemgales priekšpilsētas valdi, kā arī pagarināja Rīgas Kurzemes rajona pagaidu valdes pilnvaras līdz jaunās valdes iecelšanai.

## Atsauces
2020. gada Il Lombardia

**2020. gada ''Il Lombardia*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 15. augustā. Tā bija 114. reize, kad notikušas *Il Lombardia* sacensības un tās bija desmitās sacensības [[2020. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensībās uzvarēja Dānijas sportists [[Jakobs Fūglsangs]] (**).

Sacensības sākotnēji bija plānotas 10. oktobrī, bet maijā tika pārceltas [[COVID-19 pandēmija]]s ietekmē pārplānotajā kalendārā.

== Komandas ==
Tā kā šīs bija [[2020. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 19 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicināta sešas UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 25 komandu [[pelotons|pelotonu]]. Katra komanda pieteica septiņus braucēju, izņemot *'', kas pieteica sešus. No 174 startējušajiem braucējiem finišu sasniedza 86, bet vēl 18 neiekļāvās laika limitā.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar divām bumbām

**Vienspēles ar divām bumbām** bija viena no trim kroketa disciplīnām 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika no 1900. gada 4. jūlijā (1. kārta) un 11. jūlijā (2. kārta kārta) Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 6 sportisti, 4 vīrieši un 2 sievietes, kuri visi bija no Francijas.

Tā kā šajā disciplīnā startēja tikai sportisti no Francijas, tad arī šīs valsts pārstāvji izcīnīja visas olimpiskās medaļas. Zelta medaļu ieguva Kretjēns Veideliks, sudraba medaļu — Moriss Viņero, bet bronzas medaļu — Žaks Sotero.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### 1. kārta

### 2. kārta

## Kopvērtējums

## Pārstāvētās valstis un sportisti

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs kroketa sacensībās startēja 6 sportisti (4 vīrieši un 2 sievietes) no 1 valsts.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar divām bumbām (''Sports Reference'') 
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar divām bumbām (''Olympedia'') 
* Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar divām bumbām (''Olympics'') 
*
Vertukšnes ielu uzskaitījums

**Vertukšnes ciema ielu uzskaitījums** iekļauj sevī 4 ielas, kuras atrodas Rēzeknes novada Lūznavas pagasta Vertukšnē.

## Ielu uzskaitījums
* Centrālā iela
* Lūznavas iela
* Muižnieku iela
* Varšavas iela

## Skatīt arī
* Vertukšne

## Atsauces