open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
GATV 5005

***GATV 5005*** bija ASV NASA *[[Gemini (kosmiskais projekts)|Gemini]]* programmas *[[Agena Target Vehicle]]* sērijas saslēgšanās mērķis. Palaists orbītā 1966. gada jūlijā. Ar to veikta saslēgšanās ar kosmosa kuģi *[[Gemini 10]]* un pacelta orbīta.

*GATV 5005* izveidots uz raķešpakāpes *[[Agena-D]]* bāzes, tai pievienojot saslēgšanās mezglu un citas sistēmas.

*GATV 5005* tika palaists  20:39:46  ar nesējraķeti *[[Atlas SLV-3]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-14* gandrīz riņķveida 300 km augstā orbītā.
Kosmosa kuģis *Gemini 10* startēja 100 minūtes vēlāk, 22:20:26 UTC.

220px|left|thumb|''GATV 5005'' veic dzinēja darbināšanu
*Gemini 10* veica manevru sēriju un pietuvojās *GATV 5005*; saslēgšanas notika 19. jūlijā 04:13:03 UTC. Pēc tam ar *Agena* dzinēju orbītas apogejs tika paaugstināts līdz 763 km.
19. jūlijā 20:58 UTC veikts manevrs ar *Agena* dzinēju, lai orbīta (380 km) būtu tāda pati kā *Gemini 8* izmantotā *Agena Target Vehicle*.
20. jūlijā 19:00 UTC *Gemini* atvienojās no *ATV*.

Pēc atvienošanās *GATV 5005* orbīta tika pacelta līdz 386,6 × 1390,8 km, lai izpētītu temperatūras ietekmi uz kosmisko aparātu augstā orbītā (netika atklātas manāmas atšķirības). Pēc septiņām stundām orbīta pazemināta līdz gandrīz riņķveida ar augstumu 352 km.

 *GATV 5005* nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* GATV 6, 8, 9, 10, 11, 12 Gunter Dirk Krebs
* Gemini Agena Target Vehicle Encyclopedia Astronautica
Ultramaratons

[right|300px|thumb|Ultramaratons [Sahāras tuksnesī]]
**Ultramaratons** ir jebkura skriešanas sacensība, kas garāka par maratonu (42,195 kilometriem). Ultramaratonus var iedalīt divos veidos: distanču un laika ultramaratonos. Distanču ultramaratoniem dalībniekiem ir jāveic noteikta distance, bet laika ultramaratonos noteiktā laikā ir jānoskrien pēc iespējas vairāk kilometru.

50 km, 100 km, 50 jūdzes (80,4672 km) un 100 jūdzes (160,9344 km) ir biežāk sastopamās ultramaratonu distances.

Starptautiskā vieglatlētikas federācija ir noteikusi 100 km ultramaratonu par oficiālu vieglatlētikas distanci, kurā tiek fiksēti pasaules rekordi.

Pašreizējais 100 km rekordists ir Japānas sportists Takahiro Sunada ar rezultātu 6:13:33. Grieķijas sportistam Jannim Kuram pieder vairāki rekordi īpaši garos ultramaratonos, tai skaitā 24 stundu skrējienā (303,506 km) un 48 stundu skrējienā (473,495 km).

Pasaules čempionātus ultramaratona distancēs rīko Starptautiskā Ultraskrējēju asociācija (IAU).

Latvijā plašāk zināmās ultramaratona sacensības ir Skrējiensoļojums Rīga—Valmiera 107 km.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Starptautiskā Ultraskrējēju asociācijas mājaslapa
Aleksejs Sočņevs

**Aleksejs Sočņevs** (; dzimis ) ir krievu, agrāk padomju, šaha problēmists.

## Dzīves gājums
1983. gadā beidzis Ļeņingradas Valsts universitātes Matemātikas—Mehānikas fakultāti. Informācijas sistēmu izstrādes speciālists.

Mācoties vidusskolā šaha spēli mācījies Ļeņingradas pionieru pils šaha pulciņā pie trenera V. Zaka.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1976. gada publicējis vairāk nekā 260 etīdes. Ieguvis vairāk nekā 100 godalgas, no tām apmēram 40 pirmās.

Sekmīgi startējis pasaules čempionātos šaha kompozīcijā. 3. pasaules čempionātā ieguvis sudraba medaļu etīžu grupā.

No 2015. gada starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā. Ieguvis 73,34 FIDE albumu punktus.

## Šaha etīdes piemērs

: **Etīdes risinājums**
: **1. Te8+** 
: Ja 1. d8D? g1D+ 2. Kb2 Dd4+ 3. Kc1 Dd2+ 4. Kb1 Lg6+ -+
: **1... Kd2! 2. Te1! Kxe1 3. d8D Le5+!**
: Ja 3... g1D 4. Dxd6
: **4. Kb1 g1D 5. Zd3+ Kd2+**
: 5... Ke2+ 6. Zc1+ Kf3 7. Dd1+ Dxd1 pats
: **6. Zc1+**
: 6. Ze1+? Kxe1 7. Dd1+ Kf2-+ (7... Kxd1 pats)
: **6... Ke3** 
: 6... Ld4 7. Dxd4+ Dxd4 8. Zb3+ Lxb3 pats 
: **7. Db6+ Ld4 8. Db3+ Lxb3** pats.

## Atsauces

## Ārējās saites
* A. Sočņeva šaha kompozīcijas vietnē PDB
* Alekseja Sočņeva profils vietnē ''Chess composers''
Balzambumbieris

**Balzambumbieris** (*Momordica charantia*), arī **rūgtā melone** vai **harantu momordika**, ir ķirbju dzimtas vīteņaugs. Balzambumbiera dabiskais izplatības areāls ir Indija. Ir reģistrēts, ka 14. gadsimtā to audzēja Ķīnā. Mūsdienās to plaši kultivē galvenokārt tropu un subtropu joslā visā pasaulē, jo tā augļi ir ēdami. Tas tiek izmantots arī kā ārstniecības augs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tofu

thumbnail|200px|Tofu gabaliņi
**Tofu** ( (*tōfu*) — ‘sojas biezpiens’) jeb **sojas siers** ir biezpienam līdzīgs sarecinātu sojas olbaltumvielu produkts. To gatavo no sojas piena, ko iegūst no sasmalcinātām un izmērcētām sojas pupiņām. Sojas pienu sarecina ar magnija sulfātu, magnija hlorīdu, citiem mikroelementiem, augļu etiķi vai skābi. 

Šis ēdiens raksturīgs Austrumāzijas un Dienvidaustrumāzijas virtuvēm, it īpaši, Japānā un Ķīnā. Tofu satur salīdzinoši maz kaloriju (100 g produkta satur 70 kcal) un diezgan daudz olbaltumvielu (8 g uz 100 g). Daudzi veģetārieši un vegāni tofu izmanto savā ikdienas uzturā. Tofu ir neitrāla garša, tas ir, tikai tam raksturīgas garšas tikpat kā nav, tādēļ tofu izmanto daudzu citu ēdienu pagatavošanā.

## Atsauces
Valdemars Tura

**Valdemars Tura** (; dzimis ) ir poļu šaha problēmists, lielmeistars šaha kompozīcijā.

## Šaha kompozīcija
Valdemars Tura sastādījis vairāk nekā 800 šaha kompozīcijas, galvenokārt pašmata uzdevumus.

No 1988. gada starptautiskais tiesnesis un no 2004. gada starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā. Ieguvis 105,00 FIDE albumu punktus.

## Šaha uzdevuma piemērs

Iluzoriskā spēle:
: 1. .. Dxb5+ 2. Dc4+ Dxc4# 
: 1. ... cxb5 2. Dd4+ Dxd4# 
: 1. ... f5 2. De4+ fxe4#
 
Risinājums:
: 1. Dh2 ! Gājiena spaids.
: 1. ... Dxb5+ 2.c4+ Dxc4#
: 1. ... cxb5 2. Ze3+ Dxe3#
: 1. ... f5 2. e4+ fxe4#

## Atsauces

## Ārējās saites
* V. Turas šaha kompozīcijas vietnē PDB
Anarhosindikālisms

[thumb|right|230px|[Spānijas Nacionālās darba konfederācijas karogs ir kļuvis par izplatītu anarhosindikālisma simbolu.]]
**Anarhosindikālisms** (arī **revolucionārais sindikālisms**) ir anarhisma novirziens, ideoloģija, kas atbalsta arodbiedrību un sindikālisma izmantošanu, lai strādnieki kapitālistiskā sabiedrībā iegūtu kontroli pār ekonomiku un tā varētu izmainīt sabiedrību. 
Anarhosindikālisms ietver gan anarhistu ideju, ka augstāka vara nav nepieciešama un sabiedrībai ir jāorganizējas pašai, gan sindikālistu ideju par strādnieku kooperatīviem un darbavietas demokrātiju. Anarhosindikālistu pamatprincipi ir solidaritāte, tiešā demokrātija un rīcība bez augstākas varas iejaukšanās, viņi vēlas atmest algu sistēmu, saucot to par algu verdzību. Anarhosindikālisms ir daļa no strādnieku kustības.

Anarhosindikālisti uzskata, ka valsts loma ir jāsamazina un sindikālisms ir jāievieš strādniekiem, un nepiekrīt marksistu-ļeņinistu viedoklim, ka varētu eksistēt strādnieku valsts vai proletariāta diktatūra. Viņi pieturas pie anarhistu uzskata, ka augstāka vara nevar strādāt iedzīvotāju labā un galu galā strādās savās, elites interesēs.

## Skatīt arī
* Sindikālisms
* Anarhisms
* Arodbiedrība
* Darbavietas demokrātija

## Ārējās saites
Frīdrihs Puriņš

**Frīdrihs Puriņš** (1893—1941) bija latviešu strēlnieks, vēlāk robežsargs. Viņa ģimene nogalināta Masļenku robežincidentā, pats — Rīgas Centrālcietumā.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Mangaļu pagasta Jaunmīlgrāvjī Jura Puriņa ģimenē. Mācījās vietējā pagastskolā. Pirmā pasaules kara sākumā dienēja Krievijas impērijas 15. Kavalērijas divīzijas 15. ulānu pulkā, piedalījās 1914. un 1915. gada kaujās Polijas un Lietuvas teritorijā, paaugstināts par seržantu.

Latvijas brīvības cīņu sākumā 1918. gada novembrī iestājās Latvijas Bruņotajos spēkos, parādīja varonību 1919. gada 28. februāra uzbrukumā Skrundas muižai. Latgales atbrīvošanas laikā 1920. gada janvārī kaujā pie Darvinieku kroga sagūstīja 9 pretiniekus un ieguva ložmetēju, par ko vēlāk apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni. 1922. gada martā atvaļināts no dienesta, piešķirta jaunsaimniecība Mangaļu pagastā.

Vēlāk dienēja Robežsargu brigādes 3. Abrenes bataljonā, 1940. gadā bija 1. rotas 2. sardzes priekšnieks. Pēc  Masļenku robežincidenta apcietināts, 24. jūlijā atvaļināts no armijas, dzīvojis Mangaļu pagastā.

1940. gada rudenī atkal apcietināts, viņa sakropļotais līķis atrasts 1941. gada 3. jūlijā Rīgas Centrālcietuma pagalmā. Apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Apbalvojumi
* Sv. Jura krusts, III, IV šķira
* Lāčplēša Kara ordenis (nr. 3/1727, 1924)
*Latvijas Republikas atbrīvošanas cīņu 10 gadu jubilejas piemiņas medaļa
*Latvijas atbrīvošanas kara piemiņas zīme "Par tēvzemi"

## Atsauces
Jana Bellina

**Jana Bellina** (; dzimusi kā **Jana Malipetrova** ()  Prāgā, arī **Jana Hartstone** un **Jana Mailsa**) ir čehu izcelsmes Lielbritānijas starptautiskā lielmeistare šahā (1982).

## Biogrāfija
1960. gados bijusi viena no Čehoslovākijas spēcīgākajām šahistēm. Sešas reizes izcīnījusi medaļas Čehoslovākijas sieviešu šaha čempionātos: 2 zelta (1965, 1967), sudraba (1964) un 3 bronzas (1963, 1966, 1968). 1969. gadā ieņēmusi 3. vietu Belgradas starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā.

1970. gadā apprecējusies ar Anglijas šahistu Viljamu Hartstonu un pārgājusi Lielbritānijas pilsonībā. Daudzkārtējā Lielbritānijas sieviešu šaha čempionātu dalībniece, kuros 8 reizes arī uzvarējusi (1970, 1971, 1972, 1973, 1974, 1976, 1977, 1979). Piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīros, kuros 1973. gadā dalījusi 6.-7. vietu, 1976. gadā bijusi 6. vietā, bet 1979. gadā ieņēmusi 11. vietu.

Pārstāvējusi Čehoslovākijas un Anglijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 15 reizes (1966-1972, 1976-1996, 2006). Čehoslovākijas izlases sastāvā komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (1969) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1966) medaļu. Anglijas izlases sastāvā 1976. gadā izcīnījusi sudraba medaļas gan komandu, gan individuālajā vērtējumā.
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 1992. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1969. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1982. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

1977. gadā apprecējusies ar Anglijas lielmeistaru Entoniju Mailsu, bet 1988. gadā apprecējusies trešo reizi ar citu angļu šahistu Robertu Bellinu. No pēdējām laulībām ir divi bērni: Roberts (dzimis 1989. gadā) un Kristofers (dzimis 1991. gadā). 

Pēc profesijas ir ārste anestezioloģe un ir vadījusi FIDE Medicīnas komisiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ģulāne Križāna-Bileka

**Ģulāne Križāna–Bileka** (; dzimusi ) ir Ungārijas starptautiskā meistare šahā (1965).

## Biogrāfija
No 1950. gadu beigām līdz 1960. gadiem bijusi viena no Ungārijas spēcīgākajām šahistēm. Sešas reizes izcīnījusi medaļas Ungārijas sieviešu šaha čempionātos: zelta (1958), sudraba (1961) un 4 bronzas (1955, 1959, 1965, 1966).

Pārstāvējusi Ungārijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 3 reizes (1963-1966, 1972). Komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (1972) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1966) medaļu.

Pazīstama arī kā korespondencšahiste. Ungārijas izlases sastāvā piedalījusies Starptautiskā Korespondencšaha federācijas (ICCF) 2. sieviešu šaha olimpiādē (1980-1982).

Par panākumiem turnīros FIDE 1965. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Bijusi precējusies ar ungāru šaha lielmeistaru Ištvānu Bileku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pestova

**Pestova** () ir pilsēta Krievijā, Novgorodas apgabala austrumos, Pestovas rajona centrs pie Mologas upes.

## Vēsture
Pilsēta radās 1918. gadā ap izbūvēto staciju dzelzceļa līnijā. 1914. gadā pie pilsētas atklāja kokrūpniecības uzņēmumu, kurš laika gaitā ievērojami paplašināja ražošanu, nodarbinot ievērojamu skaitu pilsētas iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Pestova enciklopēdijā "Mana pilsēta" 
*Pestovas kokrūpniecības uzņēmums
Johanans Afeks

**Johanans Afeks** (; dzimis ) ir Izraēlas šahists un šaha problēmists, lielmeistars šaha kompozīcijā.

## Šaha kompozīcija
Johanans Afeks sastādījis vairāk nekā 300 šaha etīdes un vairāk nekā 100 uzdevumus. Viņa kompozīcijas konkursos ieguvušas vairāk nekā 100 godalgas.

No 1988. gada starptautiskais tiesnesis un no 2004. gada starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā. Ieguvis 75,73 FIDE albumu punktus.

## Šaha etīdes piemērs

**Risinājums:**
: **1. e7+ Kg5**
: 1. ... Kg7? 2. e8Z+ = 
: **2. Te6**
: 2. Tb8? Lg6 -+ 
: **2. ... Te4+**
: 2. ... Zb5? 3. Kd5 Tc8 4. Tc6 Lb3+ 5. Kc5 Txc6+ 6. Kxc6 La4 7. Kc5 Zc7 8. b5 =
: **3. Kd5 Txe6 4. Kxe6 Lb3+**
: 4... La4? 5. Kf7 Zc8 6. e8Z =) 
: **5. Kd7 La4+ 6. b5 $1 Lxb5+ 7. Kc7 La4 8. Kb7 Zb5 9. e8Z!** 1/2-1/2

 
## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites

* J. Afeka šaha kompozīcijas vietnē PDB

* J. Afeka mājas lapa
Digna Strautmane

**Digna Strautmane** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu basketboliste, spēlē spēka uzbrucējas pozīcijā, Latvijas sieviešu basketbola izlases dalībniece. Kopā ar Latvijas U-18 izlasi izcīnījusi 4. vietu 2016. gada Eiropas U-18 čempionātā. 2026. gadā pārstāv Polijas basketbola klubu Vroclavas "Ślęza". D. Strautmane ir arī Latvijas 3x3 basketbola izlases spēlētāja.

Dignas māsa Paula Strautmane arī ir basketboliste, tāpat pārstāv Latvijas izlasi.

## Karjera
Trenējusies "Rīdzenes" sporta skolā pie trenera Aināra Čukstes. Pieaugušo basketbolā pārstāvēja komandu TTT Rīga Juniores, bet kopš 2014. gada arī pieaugušo komandu Rīgas TTT. Kopš 2017. gada vasaras spēlēja studentu basketbolu NCAA komandās Sirakjūsas Universitātes "Orange" un *[[Georgia Tech]].*

Pēc studijām ASV atgriezusies Eiropā un pārstāv latviešu trenera Mārtiņa Zībarta vadīto Grieķijas klubu Pirejas "Olympiakos". 2022.—2023. gada sezonā guva smagu ceļgala traumu (pārrāva krustenisko saiti), kas neļāva pārstāvēt Latvijas izlasi 2023. gada Eiropas čempionātā.

Tā paša gada vasarā noslēdza līgumu ar Polijas klubu Vroclavas "Ślęza". 2022. un 2024. gadā, pēc sezonas noslēgumaa Eiropā, spēlēja Austrālijas klubā *[[Ringwood Hawks]]*.

### Latvijas izlase
D. Strautmane ir spēlējusi Latvijas U-16, U-18 un U-20 izlasēs Eiropas čempionātos, Latvijas U-17 izlasē pasaules čempionātā 2016. gadā. Latvijas U-18 izlases sastāvā izcīnīja 4. vietu 2016. gada Eiropas čempionātā, kur Aināra Čukstes vadītā komanda ieguva tiesības pirmo reizi spēlēt pasaules U-19 čempionātā. D. Strautmane šajā turnīrā bija komandas rezultatīvākā spēlētāja un labākā cīņā par atlēkušajām bumbām. Viņa bija Latvijas izlases rezultatīvākā spēlētāja arī tā paša gada Eiropas čempionātā U-20 vecuma meitenēm. Kopš 2016. gada spēlē pieaugušo Latvijas sieviešu basketbola izlases sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Strautmane

**Strautmane** (no „strauts” un  — 'vīrs'; vīriešu dzimtē Strautmanis) ir jauktas cilmes (latviešu un vācu) uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Baiba Strautmane (1970) — latviešu žurnāliste;
* Digna Strautmane (1998) — latviešu basketboliste;
* Paula Strautmane (1997) — latviešu basketboliste.
Rovena Brūsa

**Rovena Marija Brūsa** (; dzimusi kā Rovena Marija Djū ();  Plimuta —  Plimuta) bija Lielbritānijas starptautiskā meistare šahā (1951).

## Biogrāfija
No 1930. gadu beigām līdz 1960. gadu beigām bijusi viena no Anglijas spēcīgākajām šahistēm. 1935. gadā uzvarējusi FIDE rīkotājā Pasaules šaha čempionātā jaunietēm. Vienpadsmit reizes uzvarējusi Lielbritānijas sieviešu šaha čempionātos (1937, 1950, 1951, 1954, 1955, 1959, 1960, 1962, 1963, 1967, 1969). Par panākumiem turnīros FIDE 1951. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

1952. gadā Maskavā piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla pretendentu turnīrā, kurā ieņēmusi 12. vietu.

Pārstāvējusi Anglijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 2 reizes (1966-1969). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1966) medaļu.

No 1940. gada līdz 1991. gadam bijusi precējusies ar Ronaldu Brūsu (1903-1991).

## Atsauces

## Ārējās saites
Sparģeļu iela

**Sparģeļu iela** ir Rīgas iela Latgales priekšpilsētas Avotu apkaimē. Sparģeļu iela sākas pie Krāsotāju ielas krustojuma un beidzas Ziedoņdārzā, savienojoties ar parka gājēju celiņiem. Ielas kopējais garums ir 143 metri, tā visā garumā klāta ar bruģa segumu.

Sparģeļu ielas nosaukums atrodams Rīgas adrešu grāmatās jau 1876. gadā ().

## Ielu savienojumi
Sparģeļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Krāsotāju iela ("T" veida krustojums).

## Objekti
* Sparģeļu ielā 1 atrodas Rīgas Ziedoņdārza pirmsskolas izglītības iestāde.
* Sparģeļu ielā 2 atrodas Estētikas skola/pirmsskola "Sparģelītis", kas izvietojusies Reinholda Šmēlinga projektētajā ēkā (1905), kas kalpojusi kā nabadzīgo bērnu patversme.

## Atsauces
Artilērijas iela

**Artilērijas iela** var būt:

* iela republikas pilsētās:
** Artilērijas iela — iela Daugavpilī.
** Artilērijas iela — iela Jēkabpilī.
** Artilērijas iela — iela Jūrmalā.
** Artilērijas iela — iela Liepājā.
** Artilērijas iela — iela Rīgā.
* iela novadu pilsētās:
** Artilērijas iela — iela Krāslavā.

## Skatīt arī
* Artilērija
Puskuitalas

**Puskuitalas** (*Limosa*) ir sloku dzimtas (*Scolopacidae*) tārtiņveidīgo putnu ģints, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas. Zinātniskais nosaukums *Limosa* atvasināts no latīņu valodas (*limus*) un latviski nozīmē "dubļains" vai "dubļi".

## Izplatība
[thumb|left|240px|[Melnā puskuitala (*Limosa limosa*)]]
Visas puskuitalu sugas ir gājputni, kas ligzdo ziemeļu reģionos, bet ziemo dienvidos. Ziemošanai tiek izvēlētas vietas, kas bagātas ar barību, pulcējoties lieliem puskuitalu bariem. Divas no četrām sugām ir Vecās pasaules putnu sugas, bet divas Jaunās pasaules. Puskuitalas, atkarībā no sugas, ligzdo Eiropā, Sibīrijā, Krievijas Tālajos Austrumos, Mandžūrijā un Ziemeļamerikā, ziemo Āfrikā, Āzijas tropu joslā, Taivānā, Jaungvinējā, Austrālijā un Dienvidamerikā.

## Latvijā
Latvijā sastopamas 2 puskuitalu sugas: melnā puskuitala (*Limosa limosa*) un sarkanā puskuitala (*Limosa lapponica*).

## Izskats un īpašības
Puskuitalas ir liela auguma bridējputni ar garu knābi un garām kājām. Garais knābis piemērots barības (ūdens tārpi un moluski) meklēšanai dūņās un dubļos, tos iztaustot un pārmeklējot. No kuitalām puskuitalas var atšķirt pēc to taisnajiem vai nedaudz uz augšu atliektiem knābjiem, bet no dūņslokām pēc to garākajām kājām. Ziemas periodā apspalvojums visām sugām ir pelēcīgs, bet vasarā, ligzdošanas sezonā, trīs sugām apspalvojums kļūst sarkanīgs. Visām puskuitalām mātītes ir lielākas nekā tēviņi.

## Sistemātika
***Puskuitalu ģints** (*Limosa*)
**Lielā puskuitala (*Limosa fedoa*)
**Melnā puskuitala (*Limosa limosa*)
**Melnspārnu puskuitala (*Limosa haemastica*)
**Sarkanā puskuitala (*Limosa lapponica*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Beauty of Birds: Godwits
*Xeno-Canto: Genus Limosa
Kustība uz sociālismu (Bolīvija)

**Kustība uz sociālismu — Politiskais instruments tautu suverenitātei** (, **MAS-IPSP**, arī **MAS**), arī **Kustība uz sociālismu** ( ), ir kreisa, sociālistiska Bolīvijas kustība un politiskā partija, kura ir valdībā ar absolūtu vairākumu parlamentā. Tās vadītājs ir pašreizējais valsts prezidents Evo Moraless.

## Skatīt arī

* Bolīvija
* Evo Moraless
Kuitalas

**Kuitalas** (*Numenius*) ir sloku dzimtas (*Scolopacidae*) tārtiņveidīgo putnu ģints, kas apvieno 9 sugas. Zinātniskais nosaukums *Numenius* atvasināts no sengrieķu valodas (*noumenios*) un latviski nozīmē "jauns mēness", atspoguļojot izliekto putna knābi, kas atgādina jauna mēness sirpi.

## Izplatība
[thumb|left|240px|Visām kuitalu sugām ir garš, uz leju noliekts knābis, attēlā [kuitala (*Numenius arquata*)]]
Kuitalas sastopamas gandrīz visā pasaulē, izņemot Antarktīdu. Lielākā daļa kuitalu sugu ir gājputni. Tās ligzdo ziemeļu reģionos (Arktikā, Subarktikā, kā arī mērenajā joslā), bet ziemo dienvidos (tropos un Dienvidu puslodes mērenajā joslā). Kuitalas, atkarībā no sugas, ligzdo Eiropā, Īriju, Britu salas un Islandi ieskaitot, Sibīrijā, Krievijas Tālajos Austrumos un Ziemeļamerikā, ziemo Āfrikā, Dienvidaustrumāzijā, Austrālāzijā un Dienvidamerikā.

## Latvijā
Latvijā sastopamas divas kuitalu sugas: kuitala (*Numenius arquata*) un lietuvainis *(Numenius phaeopus*). 1926. gada rudenī Vecgulbenē tikusi nošauta, iespējams,  tievknābja kuitala (*Numenius tenuirostris*), kas mūsdienās, iespējams, ir izmirusi. Tā kā šis gadījums nav uzskatāms par pārliecinoši pierādītu — iegūtais eksemplārs nav saglabājies, noteikšanas pazīmju apraksts nav publicēts, taksidermista putnu noteikšanas prasmes arī nav zināmas —, tad suga izslēgta no Latvijas putnu saraksta.

## Izskats un īpašības
Kuitalas ir liela auguma bridējputni ar garu, uz leju noliektu knābi un garām kājām. To apspalvojums ir brūni, pelēki raibumots, ar gaišu vēderu un zemasti. Kuitalām ļoti līdzīgas ir puskuitalas, kuras visvieglāk atšķirt pēc knābjiem. Pēdējām knābis ir taisns vai viegli uzliekts uz augšu. Lielākā ģintī ir lielā kuitala (*Numenius madagascariensis*), kuras ķermeņa garums var sasniegt 66&nbsp;cm, svars 1350 g. Par lielo kuitalu, lai arī īsāka (57&nbsp;cm), tomēr smagāka ir kuitala (*Numenius arquata*), kuras mātīte var svērt 1,36&nbsp;kg, bet tēviņš 1,1&nbsp;kg.

Kuitalas barojas, ar garo knābi iztaustot dūņas vai ļoti mīkstus dubļus un meklējot ūdens tārpus un citus bezmugurkaulniekus, vēžveidīgos ieskaitot.

## Sistemātika
[thumb|240px|[Lietuvainis *(Numenius phaeopus*)]]
***Kuitalu ģints** (*Numenius*)
**Eskimosu kuitala (*Numenius borealis*)
**Garknābja kuitala (*Numenius americanus*)
**Hudzonas kuitala (*Numenius hudsonicus*)
**Kuitala (*Numenius arquata*)
**Lielā kuitala (*Numenius madagascariensis*)
**Lietuvainis *(Numenius phaeopus*) 
**Mazā kuitala (*Numenius minutus*)
**Rudastes kuitala (*Numenius tahitiensis*)
**Tievknābja kuitala (*Numenius tenuirostris*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Putni dabā 
*Beauty of Birds: Curlews
*Xeno-Canto: Genus Numenius
Treivons Bromels

**Treivons Bromels** (; dzimis ) ir amerikāņu vieglatlēts, startē sprintā.

2014. gada jūnijā kļuva par pirmo junioru, kas 100 m distanci veicis ātrāk nekā 10 sekundēs. 2015. gada pasaules čempionātā 100 m sprintā izcīnījis bronzas medaļu, 2016. gada pasaules čempionātā telpās — zelta medaļu 60 m sprintā.  Piedalījies  Riodežaneiro, Brazīlijā, kurās izcīnīja 8. vietu 100 m sprinta distancē.  Tokijā 100 metru finālā neiekļuva, pusfinālā ieņemot trešo vietu. 2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā vēlreiz izcīnīja bronzas medaļu 100 m distancē. Bronzas godalgu ieguva arī 2026. gada Pasaules čempionātā telpās Toruņā 60 m distancē.

## Ārējās saites
Veders

**Veders** var būt:

* Edijs Veders (1964) — amerikāņu mūziķis;
* Visvaldis Veders (1921—1997) — latviešu šahists.

## Skatīt arī
* Vēders
Simona Bailsa

**Simona Ariena Bailsa** (; dzimusi  Kolumbusā, Ohaio štatā, ASV) ir amerikāņu vingrotāja. Viņa ir septiņkārtēja olimpiskā čempione. Izcīnīja četras zelta medaļas 2016. gada olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro (uzvarēja arī individuālajā daudzcīņā un kopā ar ASV izlasi komandu sacensībās). 2024. gadā Parīzē ieguva trīs zelta medaļas (tostarp komandu sacensībās un individuālajā daudzcīņā). Sešas reizes piedalījusies pasaules čempionātā vingrošanā (2013, 2014, 2015, 2018, 2019, 2023), iegūstot kopā 23 zelta medaļas un vēl 7 cita kaluma medaļas.

2013. gada pasaules čempionātā S. Bailsa kļuva par pirmo afroamerikāņu vingrotāju, kas kļuvusi par pasaules čempioni vingrošanas daudzcīņā.

2016. gada augustā, Riodežaneiro olimpiskajās spēlēs, viņas nodotās dopinga kontroles paraugi uzrādīja pozitīvu rezultātu uz metilfenidāta (*methylphenidate*) testu. Metilfenidāts atrodas Starptautiskās antidopinga aģentūras aizliegto vielu sarakstā, tomēr, neskatoties uz šo faktu, viņa tika pielaista dalībai olimpiskajās spēlēs.

Savās trešajās olimpiskajās spēlēs 2024. gadā Parīzē S. Bailsa uzvarēja individuālajā daudzcīņā), kļūstpot par tikai trešo viengrotāju pēc Larisas Latiņinas un Veras Čāslavskas, kam izdevies uzvarēt sacensību programmas galvenajā disciplīnā vairāk nekā vienu reizi.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* ''USA Gymnastics'' profils
Ivans Soroka

**Ivans Soroka** (; dzimis ) ir ukraiņu, agrāk padomju, šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Savu pirmo uzdevumu Ivans Soroka sastādījis 1974. gadā. Kopš tā laika publicējis vairāk nekā 1400 dažādu žanru šaha uzdevumus, konkursos 800 no tiem ieguvuši atzinības, no tām 115 pirmās godalgas. Viņa iemīļotais žanrs ir pašmata daudzvilči. Vairākkārtējs Ukrainas čempions dažādos šaha kompozīcijas žanros.

Sekmīgi startējis pasaules čempionātos šaha kompozīcijā. Ieguvis sudraba medaļu 4. pasaules čempionātā pašmatu grupā. Pasaules čempions un sudraba medaļas ieguvējs Ukrainas komandas sastāvā pasaules šaha kompozīcijas turnīros (WCCT).

No 2012. gada starptautiskais lielmeistars. Ieguvis 87,50 FIDE albumu punktus.

Kopš 2008. gada pašmatu nodaļas redaktors žurnālā *«Проблеміст України»* un šaha nodaļu redaktors Ļvivas laikrakstos *«Молода Галичина»*, *«Тиждень»*, *«Високий замок»* un *«Високий замок росвордів»*.

## Šaha uzdevuma piemērs

: **Risinājums**
: **1. De5!** (draud 2. Dxf5+ Txf5 3. Lxf5+ Kxf5#)
: **1. ... Tg2 2. Dd6!** (draud 3. Lxf5+ Kxf5#)
: **2. ... Tf2 3. Dd5!** (draud 4. Dxf5+ Txf5 5. Lxf5+ Kxf5#)
: **3. ... Tg2 4. Le5!** (draud 5. Lxf5+ Kxf5#)
: **4. ... Tf2 5. La1!** (draud 6. Lxf5+ Txf5 7. Dxf5+ Kxf5#)
: **5. ... Tg2 6. Dd6!** (draud 7. Lxf5+ Kxf5#)
: **6. ... Tf2 7. De5!** (draud 8.Dxf5+ Txf5 9.Lxf5+ Kxf5#)
: **7. ... Tg2 8.Dh8!!** Balto dāma un laidnis apmainījušies vietām.
: **8. ... Tf2** Tagad iespējams izšķirošs upuris: **9.Dxh7+ Kxh7#**.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ivana Sorokas šaha kompozīcijas vietnē PDB
Anastasio Somosa Garsija

**Anastasio "Tačo" Somosa Garsija** () bija Nikaragvas prezidents no  līdz  un no  līdz , bet praktiski bija valsts diktators no 1936. gada līdz viņa noslepkavošanai 1956. gadā.

Kad  Amerikas Savienotās Valstis pameta Nikaragvu un pārtrauca savu okupāciju, tās savu interešu aizstāvēšanai izveidoja Nacionālo gvardi un par tās vadītāju iecēla Somosu.  Somosas Nacionālā gvarde nogalināja Augusto Sandino, partizānu kustības vadītāju, kurš bija cīnījies pret ASV okupāciju. Pēc tam tā, iebiedējot pašreizējo valdību, panāca, ka pašreizējais prezidents atkāpjas, un Somosa tā paša gada vēlēšanās uzvarēja. Lai noturētos pie varas, Somosa izmantoja Nacionālo gvardi: represēja politiskos oponentus, apspieda protestus, iecēla sev tuvos cilvēkus un ģimenes locekļus augstos amatos. 

Pēc Somosas noslepkavošanas Panamā  par prezidentu kļuva viņa dēls Luiss Somosa Devajle. Arī viņa otrs dēls Anastasio Somosa Devajle  kļuva par Nikaragvas prezidentu. Amerikāņiem draudzīgā Somosu dinastija beidza valdīt Nikaragvā , kad notika Nikaragvas revolūcija un pie varas nāca Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte.

ASV prezidents Franklins Rūzvelts, runādams par ASV atbalstu Somosam, esot par diktatoru teicis: "Viņš varbūt ir kuces dēls, bet viņš ir mūsu kuces dēls."

## Skatīt arī

* Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte
* Augusto Sesars Sandino
* Nikaragva

## Atsauces
Kristofers Džonss

**Kristofers Džonss** (; dzimis ) ir britu šahists un šaha problēmists, lielmeistars šaha kompozīcijā.

Viņš ir beidzis Dandī Augstāko skolu un *Corpus Christi* koledžu Oksfordā. Pēc profesijas ir advokāts.

## Šaha kompozīcija
Kā šaha spēlētājs 1968.—1969. gadā pārstāvējis Skotiju jauniešu sacensībās, no 1972. līdz 1973. gadam bijis Oksfordas Universitātes šaha kluba kapteinis. No 1978. gada dzīvo Bristolē un pārstāv turienes šaha klubus. Tomēr daudz lielākus panākumus sasniedzis šaha kompozīcijā.

Savu pirmo šaha uzdevumu K. Džonss sastādījis 1987. gadā. Kopš tā laika publicējis vairāk nekā 900 šaha kompozīcijas, galvenokārt palīgmata uzdevumus. Šajā žanrā viņš ir veiksmīgākais britu problēmists pēdējo gadu laikā. 1997. gadā viņš kļuvis par palīgmatu nodaļas redaktoru žurnālā *"The Problemist"*, bet no 2001. gadā Britu šaha kompozīcijas biedrības () sekrertāru.

No 2012. gada starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā. Ieguvis 92,50 FIDE albumu punktus.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Risinājums:**
: 1) 1. f5 Zd1 2. cxd1L Zxc5 3. Lb3 Zd7 4. Lg8 Zf8# 
: 2) 1. d2+ Zxd2 2. c4 Zb1 3. cxb1L Zg4 4. Lg6 Zxf6#

## Atsauces

## Ārējās saites
* K. Džonsa šaha kompozīcijas vietnē PDB
Kendra Harisone

**Kendra Harisone** (; dzimusi ) ir amerikāņu vieglatlēte, startē 100 metru barjerskrējiena distancē.

2015. gada pasaules čempionātā pusfinālā veica pāragru startu un tika diskvalificēta.

2016. gada maijā distanci veica 12,24 s, kas bija otrais visu laiku labākais rezultāts vēsturē. ASV atlases sacensībās startam  Harisone finišēja 6. vietā, tādējādi neiekļūstot izlases sastāvā. 2016. gada jūlijā, distanci veicot 12,20 s, Dimanta līgas sacensībās laboja iepriekš bulgārietei Jordankai Donkovai piederējušo pasaules rekordu, kas šajā statusā bija noturējies 28 gadus.

2019. gada Pasaules čempionātā Dohā izcīnīja sudraba medaļu. Arī  Tokijā ieguva sudraba godalgu, finālā piekāpjoties tikai Puertoriko barjerskējējai Džasminai Kamačo-Kvinnai. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā izcīnīja bronzu.

## Ārējās saites
Genzebe Dibaba

**Genzebe Dibaba** (*Genzebe Dibaba*; dzimusi ) ir etiopiešu vieglatlēte, startē vidējās un garajās skriešanas distancēs. Viņas māsa Tiruneša ir trīskārtēja olimpiskā čempione, un Ejegajehu ir olimpiskā vicečempione.

Divas reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (, ). 2016. gadā Riodežaneiro, Brazīlijā, izcīnījusi sudraba medaļu 1500 m distancē.

2015. gada jūlijā Dibaba uzstādīja pasaules rekordu 1500 m distancē, distanci veidot 3:50:07 min. 2015. gada pasaules čempionātā Pekinā, Ķīnā, kļuvusi par čempioni 1500 m distancē, savukārt 5000 m izcīnījusi sudraba medaļu. IAAF un *Track & Field* žurnāls Dibabu atzina par 2015. gada labāko vieglatlēti.

## Ārējās saites
Vu Miņsja

**Vu Miņsja** (; dzimusi ) ir ķīniešu daiļlēcēja.

Olimpiskajās spēlēs izcīnījusi piecas zelta, vienu sudraba un bronzas medaļu, ir viena no medaļām bagātākajām daiļlēcējām olimpisko spēļu vēsturē. Ar panākumiem startējusi pasaules čempionātā, kur par čempioni kļuvusi astoņas reizes. Piecas reizes uzvarējusi Āzijas čempionātā.

Pēc  tika atklāts, ka sportistes vecāki slēpa no Vu to, ka viņas vecmamma pirms gada nomirusi un mātei ir vēzis. Sportistes tēvs skaidrojis, ka informācija tika slēpta, lai Vu koncentrētos treniņiem.

## Ārējās saites
Toms Deilijs

**Tomass (Toms) Roberts Deilijs** (; dzimis ) ir britu bijušais daiļlēcējs.

Piecas reizes piedalījies olimpiskajās spēlēs (, , , , ). 2008. gadā Pekinā bija jaunākais sportists Lielbritānijas komandā, jaunākais olimpisko spēļu dalībnieks starp visām dalībvalstīm visos sporta veidos, izņemot peldēšanu. 2012. gadā Londonā un 2016. gadā Riodežaneiro izcīnījis bronzas medaļu. 2020. gada olimpiskajās spēlēs Tokijā ieguvis zelta medaļu. 2024. gada olimpiskajās spēlēs Parīzē kopā ar airētāju Helēnu Gloveri bija Lielbritānijas komandas karognesējs atklāšanas ceremonijā. Parīzes spēlēs izcīnīja sudraba medaļu sinhronajos lēcienos no 10 metru torņa. Vairāku medaļu laureāts pasaules čempionātā, Nāciju Sadraudzības spēlēs, Eiropas čempionātā.

Pēc Parīzes olimpiskajām spēlēm paziņoja par sportista karjeras beigām.


File:Tom Daley.jpg
File:Tom Daley (diver), October 2008.jpg
File:Tom Daley London (cropped).jpg
File:Tom Daley portrait.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
Stepanka Maiere

**Stepanka Maiere** (; dzimusi kā Štēpānka Vokršālova () ) ir čehu izcelsmes Vācijas starptautiskā meistare šahā (1970).

## Biogrāfija
No 1960. gadu beigām līdz 1970. gadu beigām bijusi viena no Čehoslovākijas spēcīgākajām šahistēm. Sešas reizes izcīnījusi medaļas Čehoslovākijas sieviešu šaha čempionātos: 5 zelta (1968, 1970, 1972, 1977, 1978) un sudraba (1975). Daudzu starptautisko sieviešu šaha turnīru laureāte, tajā skaitā trīs reizes bijusi otrā tradicionālajā turnīrā Nīderlandes pilsētā Veikanzē (1969, 1970, 1971). Par panākumiem turnīros FIDE 1970. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

1978. gadā emigrējusi uz Zviedriju, bet vēlāk pārcēlusies uz Rietumvāciju, kuru no 1982. gada pārstāvējusi šaha turnīros. 1985. gadā piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīrā Havanā, kurā nospēlējusi neveiksmīgi un palikusi pēdējā vietā. Drīz pēc šīs neveiksmes pārtraukusi aktīvās šahistes gaitas.

Pārstāvējusi Čehoslovākijas un Vācijas Federatīvās Republikas komandas Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 4 reizes (1969-1974, 1984). Čehoslovākijas izlases sastāvā komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (1969) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1969) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krievaišu dīķis

**Krievaišu dīķis** (arī **Krīvaišu dīķis**)  ir mākslīga ūdenskrātuve Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta dienvidrietumos, uz dienvidrietumiem no Krievukalna. Iztek Šķērveļa pieteka Dzelda.

## Atsauces
Mednieku dīķis

**Mednieku dīķis** var būt:

*Mednieku dīķis - ūdenstilpe Cēsu novada Jaunpiebalgas pagastā
*Mednieku dīķis - ūdenstilpe Tukuma novada Zantes pagastā
*Mednieku dīķis - ūdenstilpe Kuldīgas novada Turlavas pagastā
*Mednieku dīķis - ūdenstilpe Saldus novada Ezeres pagastā
*Mednieku dīķis - ūdenstilpe Dienvidkurzemes novada Embūtes pagastā
Krišjāņu ezers

**Krišjāņu ezers**  ir ezers Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta austrumos. Iztek grāvis uz Dzeldu.

## Atsauces
Pils dīķis

**Pils dīķis** ir mākslīga ūdenskrātuve Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta Embūtē uz Lankas upes.

## Atsauces
Krustkalnu upe

**Krustkalnu upe** ir Šķērveļa labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.

Izteka — uz austrumiem no Taurētājkalna. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Šķērvelī lejpus Briņķu ezeram. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Adamova (Liepnas pagasts)

**Adamova** ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Liepnas, 35 km no novada centra Alūksnes un 237 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V403, Liepnas upes krastā.

1897. gadā *Одумово* ciemā bija 4 sētas ar 68 cilvēkiem.

## Atsauces
Kuiļupe

**Kuiļupe** (arī **Kuiļa upe**, **Kuiļu upe**)  ir Lankas kreisā satekupe Dienvidkurzemes novadā.

Izteka - no dīķiem pie Lubenieku kapiem. Tek austrumu virzienā, vidustecē pagriežoties uz ziemeļiem. Pie Embūtes izveido Lanku, satekot ar Ošķi. Upi nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Ošķe

**Ošķe**  ir Lankas labā satekupe Dienvidkurzemes novadā.

Tek ziemeļu virzienā. Pie Embūtes izveido Lanku, satekot ar Kuiļupi. Upi šķērso valsts autoceļi P106 (Ezere—Embūte—Grobiņa) un P116 (Kuldīga—Skrunda—Embūte).

## Atsauces
Lanka (upe)

**Lanka** ir Dzeldas labā pieteka Dienvidkurzemes novadā. Dažkārt Dzeldu līdz Lankai uzskata par atsevišķu upi — Kazupi, tādā gadījumā Lanka uzskatāma par Dzeldas labo satekupi.

Veidojas, satekot Kuiļupei un Ošķei pie Embūtes. Tek ziemeļu virzienā. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos atrodas Embūte.

## Atsauces
Huberts Gokels

**Huberts Gokels** (; dzimis ) ir vācu šaha problēmists.

## Sasniegumi šaha kompozīcija
Kopš 1979. gada publicējis apmēram 400 šaha kompozīcijas, galvenokārt tiešā mata un pasaku šaha divvilčus. Konkursos godalgotas apmēram 160 kompozīcijas.

No 2015. gada lielmeistars šaha kompozīcijā.

## Šaha uzdevums

**Maldinājumi:**
: 1. Dh3? [2. Zfd2#]
: 1. ... Lxf3 2. Dxf3#, bet 1. ... Lxc4!

: 1. Da6? [2. Zcd2#]
: 1. ... Lxc4 2. Dxc4#, bet 1. ... Lxf3!

**Risinājums:**
: 1. Dxc7! [2. Sd6#]
: 1. ... Lxc4 2. Zfd2#
: 1. ... Lxf3 2. Zcd2#
: 1. ... Lxg5 2. Zxg5#
: 1. ... Tf4 2. Txf4#

## Atsauces

## Ārējās saites
* Huberta Gokela šaha kompozīcijas PDB vietnē
Hamma

**Hamma** () ir pilsēta Vācijas rietumos, kas atrodas Ziemeļreinas-Vestfālenes federālās zemes centrālajā daļā, Rūras reģiona ziemeļaustrumos. Pilsēta atrodas 110 kilometru attālumā no Ziemeļreinas-Vestfālenes federālās zemes galvaspilsētas Diseldorfas un 463 kilometru attālumā no Vācijas galvaspilsētas Berlīnes. Pilsētās kopējā platība ir 226,26 km², pēc 2023. gada datiem pilsētā dzīvo 180 761 iedzīvotāji.

Hamma ir nozīmīgs Vācijas dzelzceļa mezgls. Hamma ir bijusi viena no Hanzas savienības Reinzemes un Vestfālenes pilsētu loka pilsētām.
## Sadraudzības pilsētas
Hammas sadraudzības pilsētas ir :

*  Noifšato, Francija (1967)
*  Santamonika, ASV (1969)
*  Bredforda, Anglija (1976)
*  Čatanūga, ASV (1977)
*  Masatlana, Meksika (1978)
*  Tūla, Francija (1987)
*  Orānienburga, Vācija (1990)
*  Kališa, Polija (1991)
*  Afjonkarahisara, Turcija (2006)

## Atsauces

## Ārējās saites
Afonsu V

**Afonsu V** (; dzimis , miris ), saukts **Afrikānis** (*o Africano*) bija Portugāles karaļa Duartes I vecākais dēls, Portugāles karalis no 1438. līdz 1481. gadam ar pārtraukumu 1477. gada novembrī. Līdz 1448. gadam valsti faktiski vadīja reģenti.

Kļuva par karali sešu gadu vecumā, kad nomira tēvs. Iesākumā karalistes reģente bija Afonsu māte Aragonas Elizabete, bet vēlāk - Koimbras hercogs Pedru, kurš negribēja atdod varu jaunajam karalim. Tomēr 1449. gadā Pedru tika sakauts Alfarobeiru kaujā Lisabonas apkaimē un Afonsu V kļuva par pilntiesīgu karali. Afonsu valdīšanas laikā tika atbalstīti Enrikes Jūrasbraucēja centieni, bet Portugāle sāka nodarboties ar vergu tirdzniecību. 1456. gadā tika atklāta Kaboverde. 

Afonsu V laikā portugāļi centās ieņemt teritorijas Ziemeļrietumu Āfrikā. Karaļa uzdevumā venēciešu mūks un kartogrāfs Fra Mauro no 1457. līdz 1459. gadam izveidoja pasaules karti. 
1471. gadā portugāļi ieņēma Tanžeru. Pēc Kastīlijas karaļa Enrikes IV nāves, Afonsu V izvirzīja pretenzijas uz Kastīlijas troni, tomēr 1476. gadā tika sakauts Toro kaujā  un attiecās no pretenzijām.

## Ārējās saites
Mīlheima

**Mīlheima** () ir pilsēta Vācijas rietumos, kas atrodas Ziemeļreinas-Vestfālenes federālās zemes rietumos, Rūras reģionā. Mīlheima atrodas Rūras upes krastos. Pilsēta atrodas 28 kilometru attālumā no Ziemeļreinas-Vestfālenes federālās zemes galvaspilsētas Diseldorfas un 536 kilometru attālumā no Vācijas galvaspilsētas Berlīnes. Pilsētas kopējā platība ir 91,26 km², pēc 2015. gada datiem pilsētā dzīvo 169 278 iedzīvotāji.

Mīlheima bieži tiek dēvēta par *Pilsētu uz upes*. Mīlheima ir mājvieta daudzām kompānijām, it īpaši pārtikas preču ražotājiem. Pilsētā atrodas viena no galvenajām pārtikas veikalu ķēdes Aldi mītnes vietām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Strautiņš

**Strautiņš** var būt:

* Artūrs Strautiņš;
* Ivars Strautiņš;
* Norberts Strautiņš (dzimis 2000), Latvijas basketbolists,
Čarakas samhita

thumb|300px|Čarakas piemineklis Haridvārā.
**Čarakas samhita** () jeb **Čarakas sakopojums** ir Sanskritā uzrakstīts medicīnas traktāts, kas apkopo Senās Indijas medicīnas zināšanas no aptuveni 7. gadsimta p.m.ē. līdz 1. gadsimtam m.ē. Tas tiek uzskatīts par vienu no Ājurvēdas pamattekstiem.

## Rašanās
Par sakopojuma pirmautoru uzskata Kušānu valsts ārstu Čaraku. Vienīgā tālaika rakstiskā norāde ir 5. gadsimta Tripitakas ķīniešu tulkojumā pieminētais Kušānu ķēniņa Kaniškas ārsts Čaraka, kas dzīvojis m. ē. 1. un 2. gadsimtā. Apkopotās zināšanas attiecināmas uz iepriekš pastāvējušās Maurju impērijas  vēsturisko periodu. Pats Čaraka savā darbā piemin tajā laikā pastāvējušās sešas medicīnas skolas, ko dibinājuši seši ārsta Punarvasu Atrejas skolnieki (Agniveša, Bhela, Džatukarna, Parašara, Harita un Kšarapani), kas katrs esot uzrakstījuši savu apkopojumu. Agniveša samhita ar 46 tūkstošiem pantu kļuvusi par pamatu Čarakas samhitai. Jau pirms 8. gadsimta Čaraka samhita tika pārtulkota arābu valodā un ietekmēja arī Vidusjūras valstu medicīnas attīstību.

## Saturs
Čarakas samhita ir sadalīta astoņās sadaļās jeb *stānās*:

# *Sūtra-sthāna*, vispārīgie principi;
# *Nidāna-sthāna*, patoloģija
# *Vimāna-sthāna*, diagnostika
# *Śarīra-sthāna*, fizioloģija un anatomija 
# *Indriya-sthāna*, prognoze
# *Cikitsā-sthāna*, atsevišķo slimību terapija
# *Kalpa-sthāna*, farmācija
# *Siddhi-sthāna*, vispārējā ārstēšana un aprūpe

## Atsauces

## Ārējās saites
* Izvilkums no Čarakas samhitas (vāciski)
* Ayurveda Scholars
* Ayurvedic Literature
Māria Ivanka

**Māria Ivanka** (; precējusies Budinska (), arī **Māria Ivanka-Budinska**; dzimusi  Budapeštā) ir Ungārijas starptautiskā lielmeistare šahā (1978).

## Biogrāfija
1970. un 1980. gados bijusi viena no Ungārijas vadošajām šahistēm. Deviņkārtējā Ungārijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja (1967—1972, 1974, 1978, 1986). Sešas reizes piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīros, kur labākos panākumus sasniegusi 1971. gadā Ohridā un 1976. gadā Tbilisi, kad dalījusi 4.—5. vietu.

Pārstāvējusi Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 8 reizes (1969—1974, 1978—1986). Komandu vērtējumā izcīnījusi 4 sudraba (1969, 1978, 1980, 1986) un 2 bronzas (1972, 1982) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (1974), 2 sudraba (1978, 1980) un 2 bronzas (1969, 1972) medaļas.
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 1992. gadā.

Sekmīgi piedalījusies starptautiskajos sieviešu šaha turnīros. Uzvarējusi turnīros Cinnovicē (1968), Vrņačka Baņā (1970), Veikanzē (1971), Vrņačka Baņā (1971), Brašovā (1972), Veikanzē (1973), Zalaegersegā (1979). Par panākumiem turnīros FIDE 1968. gadā Ivankai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1978. gadā — starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Kopš 1993. gada reti piedalās šaha turnīros. 2002. gadā izdevusi autobiogrāfisku grāmatu par savām šahistes gaitām — "Sudraba karaliene" (; ).

## Atsauces

## Ārējās saites
Žuans Avelanži

**Žuans di Avelanži** (; dzimis , miris ) bija Brazīlijas sportists, jurists, uzņēmējs un sporta funkcionārs. No 1974. līdz 1998. gadam ieņēmis FIFA prezidenta amatu.

Divas reizes piedalījies olimpiskajās spēlēs (, ). 1936. gadā Berlīnē piedalījās peldēšanas sacensībās, 1952. gadā Helsinkos — Brazīlijas izlases sastāvā ūdenspolo sacensībās.

Pēc sportista karjeras beigām kļuvis par sporta funkcionāru. Bijis Brazīlijas Olimpiskās komitejas prezidents no 1958. līdz 1973. gadam. 1974. gadā kļuvis par FIFA prezidentu, kļūdams par pirmo (pašlaik — vienīgo) federācijas vadītāju, kas nav no Eiropas. Avelanži vadīšanas laikā FIFA kļuva par vienu no lielākajām sporta organizācijām; pieauga FIFA biedru skaits (no 142 līdz 202 federācijām), pasaules kausa dalībnieku skaits (no 16 līdz 32 komandām). FIFA prezidenta amatā 1998. gadā viņu nomainīja Zeps Blaters. Avelanži šajā amatā bija otrs ilgākais periods.

## Ārējās saites

*
Baltijas psaltērijs

**Baltijas psaltērijs** ir Baltijas apgabalam raksturīgu un radniecīgu cītarveida mūzikas instrumentu saime, kurā ietilpst latviešu kokles, lietuviešu kankles, lībiešu kāndla, igauņu kannele, somu un karēļu kantele, kā arī ziemeļrietumu krievu gusļi.

## Atsauces
Vaide van Nīkerks

**Vaide van Nīkerks** (, dzimis  Keiptaunā, Dienvidāfrikā) ir Dienvidāfrikas vieglatlēts, sprinteris. Kopš 2016. gada — pasaules rekordists 400 metru distancē, rekordu uzstādīja, uzvarot . 2015. un 2017. gadā kļuva par pasaules čempionu šajā distancē. 

Vaide van Nīkerks ir pirmais sportists pasaulē, kas spējis noskriet 100 metru distanci ātrāk par 10 sekundēm, 200 metrus ātrāk par 20 sekundēm un 400 m ātrāk par 44 sekundēm. Viņa pasaules rekorda labojums Riodežaneiro olimpiskajās spēlēs uzlaboja pirms vairāk nekā 16 gadiem Maikla Džonsona uzstādīto "nepārspējamo" rekordu. Ar savu pirmo Āfrikas rekorda labojumu 2015. gadā (43,96 s) viņš kļuva par pirmo kontinenta pārstāvi, kas skrējis šo distanci ātrāk par 44 sekundēm.

 atklāšanas ceremonijā Vaide van Nīkerks bija Dienvidāfrikas delegācijas karognesējs.

## Personīgie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Žuana Avelanži olimpiskais stadions

**Niltona Santuša Olimpiskais stadions** () ir futbola stadions Riodežaneiro, Brazīlijā.

Stadions uzcelts laikposmā no 2003. līdz 2007. gadam 2007. gada Panamerikas spēlēm. Tas ir *[[Riodežaneiro "Botafogo"|Botafogo]]* futbola kluba mājas spēļu stadions, te notiek arī vieglatlētikas sacensības.  un 2016. gada paraolimpiskajās spēlēs te notika vieglatlētikas sacensības. 

Stadions nosaukts bijušā FIFA prezidenta Žuana Avelanži vārdā. Tas pazīstams arī ar Niltona Santuša vārdu (*Estádio Nilton Santos*).

## Ārējās saites
Žuža Verēci

**Žuža Verēci** (; arī Žuža Verēci-Petroniča (), dzimusi  Budapeštā) ir Ungārijas starptautiskā lielmeistare šahā (1978).

## Biogrāfija
1970. un 1980. gados bijusi viena no Ungārijas vadošajām šahistēm. Trīskārtējā Ungārijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja (1973, 1977, 1983).

1973. gadā pirmo reizi piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīrā un ieņēmusi 9. vietu. 1976. gada starpzonu turnīrā finišējusi 5. vietā. Lielāko panākumu guvusi starpzonu turnīrā 1979. gadā Riodežaneiro, kad ieņēmusi 2. vietu un iekļuvusi pretendentu mačos. 1980. gadā zaudējusi pretendentu ceturdaļfināla maču Nanai Joseliani ar 3:6. Līdz 1991. gadam vēl četras reizes piedalījusies starpzonu turnīros, taču augstāk par 6. vietu šajos turnīros vairs nav ierindojusies (1985, 1987).

Pārstāvējusi Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 10 reizes (1966-1974, 1978-1986, 1992). Komandu vērtējumā izcīnījusi 4 sudraba (1969, 1978, 1980, 1986) un 2 bronzas (1972, 1982) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi 3 sudraba (1969, 1980, 1992) un 2 bronzas (1982, 1984) medaļas.
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 1992. gadā.

Sekmīgi piedalījusies starptautiskajos sieviešu šaha turnīros. Uzvarējusi turnīros Sofijā (1970), Vrņačka Baņā (1971), Pernikā (1972), Subotica (1974), Belgradā (1977). Par panākumiem turnīros FIDE 1969. gadā Verēci piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1978. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Kopš 1995. gada ir arī FIDE starptautiskā tiesnese. 2008. gadā Naļčikā bijusi Pasaules sieviešu šaha čempionāta galvenā tiesnese.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeisons Kenijs

**Džeisons Frānsiss Kenijs** (; dzimis ) ir bijušais britu treka riteņbraucējs.

Trīs reizes piedalījies olimpiskajās spēlēs (, , ). Kopumā tajās izcīnījis septiņas zelta un vienu sudraba medaļu — atkārtojis Krisa Hoja rekordu kā zelta medaļām bagātākais britu olimpietis. Kenijs ar panākumiem startējis arī pasaules (10 medaļas, tai skaitā 3 zelta) un Eiropas čempionātā (6 medaļas, no kurām 1 ir zelta).

## Ārējās saites
Kāroline Honfi

**Kāroline Honfi** (;  Budapešta —  Budapešta) bija Ungārijas starptautiskā meistare šahā (1969).

## Biogrāfija
No 1950. gadu beigām līdz 1960. gadu beigām bijusi viena no Ungārijas vadošajām šahistēm. 1961. gadā uzvarējusi Ungārijas sieviešu šaha čempionātā. Vēl četras reizes (1959, 1963, 1964, 1968) šajā turnīrā ieguvusi sudraba medaļas. Pārstāvējusi Ungārijas komandu Pasaules šaha olimpiādē 1969. gadā un komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba medaļu. Par panākumiem turnīros FIDE 1969. gadā Honfi piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Pazīstama arī kā korespondencšahiste. Ungārijas izlases sastāvā piedalījusies Starptautiskā Korespondencšaha federācijas (ICCF) 2. sieviešu šaha olimpiādē (1980-1982). 1977. gadā ICCF  piešķīra Honfi starptautiskās korespondencšaha meistares nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizgārša (Liepnas pagasts)

**Aizgārša** (augšzemnieku dialektā: **Oizgārša**) ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Liepnas, 38 km no novada centra Alūksnes un 239 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V403.

## Atsauces
1992.—1993. gada LBL sezona

**1992.—1993. gada LBL sezona** bija 2. Latvijas Basketbola līgas sezona. Par sezonas čempioniem kļuva BK Brocēni klubs.

Otrajā turnīrā piedalījās 11 komandas.

Čempionvienības sastāvs bija: Agris Bērziņš, Juris Čirkovs, Elšads Gadaševs, Agris Galvanovskis, Harijs Grots, Andris Jēkabsons, Kārlis Muižnieks, Andis Pogiņš, Vladimirs Spolītis, Edmunds Valeiko, Valdis Valters, Ivars Zankovskis, Aigars Zeidaks. Komandas galvenais treneris: Armands Krauliņš.

Pirmoreiz kādā LBL komandās spēlēja kāds ārvalstu spēlētājs — "Princips" komandas sastāvā piedalījās melnādainais amerikānis Mikijs Džeksons.

## Pirmais posms

## Otrais posms
### Ceturtdaļfināli

|}

### Pusfināli
#### Par 1.—4. vietu

|}

#### Par 5.—8. vietu

|}

### Fināli

|-
!colspan="5"| Par 5. vietu

|-
!colspan="5"| Par 7. vietu

|}

### Par 9.—11. vietu

## Čempionvienība — [[BK Brocēni]]

## Labākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sezonas statistika basket.lv mājaslapā
Lētīža

**Lētīža** (arī **Leitiža**, **Leitīža**, **Letiža**, **Lēntiņa**, **Lētiža**, **Lētīže**, **Sudmaļu upe**, augštecē arī **Dzirnavupīte**) ir Ventas kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes, Saldus un Kuldīgas novados.

Iztek no Bātas dzirnavu dīķa. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Ventā pie Tukuma ciema. Lielākās pietekas: Bakūze, Baltupe, Drapeļu upe, Gaurotas upe, Kazbarupe, Ošupīte. Upi šķērso valsts autoceļi V1209 (Embūte—Vaiņode—Pavāri), P106 (Ezere—Embūte—Grobiņa) un V1277 (Lēnas—Alši). Netālu no Lētīžas ietekas Ventā atrodas Tukums.

## Atsauces