open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ziemeļamerikas lapsa

**Ziemeļamerikas lapsa** (*Vulpes macrotis*) ir suņu dzimtas (*Canidae*) lapsu ģints (*Vulpes*) plēsējs. Ziemeļamerikas lapsa ir bieži sastopama lapsu suga Ziemeļamerikā. Tā apdzīvo teritorijas Meksikas ziemeļos, Kalifornijā, Arizonā, Aidaho, Nevadā, Oregonā, Teksasā, Ņūmeksikā un Jūtā. Daudzi uzskata, ka šī lapsa ir un Amerikas korsaks ir viena suga. Tomēr ģenētiskie pētījumi liecina, ka tās ir divas atšķirīgas sugas. Ja abām sugām apdzīvotā teritorija pārklājas, tās mēdz savā starpā krustoties. Pēcnācējus hibrīdus pieskaita pie Amerikas korsaka.

## Izskats un ieradumi
thumb|left|250px
Ziemeļamerikas lapsa ir mazākā suņu dzimtas suga Ziemeļamerikā. Lapsu garums bez astes ir 45 - 54 cm, astes garums 25 – 34 cm, augstums skaustā 18–26 cm, svars 1,6 - 2,7 kg. Tēviņi ir nedaudz lielāki nekā mātītes. Tai ir ļoti lielas ausis, apmēram 71 - 95 mm garas. Lielās ausis karstajā klimatā palīdz samazināt ķermeņa temperatūru un nodrošina lielisku dzirdi. Ziemeļamerikas lapsai ir pelēks kažoks ar rūsganu vai dzeltenīgu toni, melns astes gals. Mugura vienmēr ir tumšāka nekā pavēdere. Atšķirībā no pelēkajām lapsām tai nav svītras visas astes garumā.

## Uzvedība
Ziemeļamerikas lapsa ir nakts dzīvnieks, bet reizēm pamet alu arī dienas laikā. Visbiežāk tā dodas medībās uzreiz pēc saulrieta, medījot nelielus dzīvniekus; žurkas, peles, trušus, kukaiņus, zivis un putnus. Vienu un to pašu teritoriju var apdzīvot vairākas ģimenes, bet medīt tās kopā neiet.

Ziemeļamerikas lapsas neveido ilglaicīgus pārus, tās var mainīt pāri katru gadu. Lapsēni dzimst laikā no marta līdz aprīlim. Vecāki bērnus audzina kopā, lietojot lielākas ģimenes alas. Parasti piedzimst 3-14 kucēni.

## Sistemātika
Ziemeļamerikas lapsai izšķir 3 pasugas:
* *Vulpes macrotis mutica*, kas apdzīvo San Žakīnas ieleju Kalifornijā.
* *Vulpes macrotis arsipus*, kas dzīvo Mohaves tuksnesī.
* †*Vulpes macrotis macrotis*, kopš 1903. gada izmirusi pasuga, kas kādreiz apdzīvoja Kalifornijas dienvidteritorijas.

(†) - izmirusi organismu grupa

## Atsauces

## Ārējās saites

* http://www.enn.com/wildlife/article/23452
* https://web.archive.org/web/20100918123510/http://www.arkive.org/kit-fox/vulpes-macrotis/
* http://www.vulpes.org/foxden/information/san-joaquin-kit-fox.htm
Durbe (nozīmju atdalīšana)

**Durbe** var būt:
* Durbe — pilsēta Kurzemē
* Durbe — Tukuma pilsētas daļa
* Durbe — upe Kurzemē
* Durbe — bijusī stacija dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja

## Skatīt arī
* Durbes ezers
* Dinsdurbe
Aizsargu Nopelnu krusts

[thumb|right|Latvijas [Aizsargi (organizācija)|aizsargu *Nopelnu krusts*]]
[thumb|118x118px|Latvijas [Aizsargi (organizācija)|aizsargu *Nopelnu krusta* lentīte.]]
**Aizsargu Nopelnu krusts** bija Latvijas aizsargu organizācijas augstākā goda zīme no 1927. līdz 1940. gadam. To piešķīra par varonību vai izcilu darbību aizsargu organizēšanā un apmācībā.

Goda zīme "Aizsargu Nopelnu krusts" tika nodibināta 1927. gadā. Mērķis bija godināt tos cilvēkus, kas veikuši pašaizliedzīgu darbu valsts iekšējā miera un kārtības uzturēšanā. Goda zīmes piešķiršanu izlēma aizsargu valde, kas sastāvēja no aizsargu priekšnieka un pa vienam vēlētam aizsargu priekšstāvim no Latvijas novadiem. Piešķiršana bija jāakceptē Iekšlietu ministram. Ar Aizsargu Nopelnu krustu varēja apbalvot arī valsts amatpersonas, karavīrus un ārzemniekus.

Goda zīme bija balts, emaljēts krusts ar zelta malām uz ozollapu vainaga fona. Vidū rombs ar sarkanu fonu, kurā attēlota roka, kas satvērusi zobenu. Lente sarkan—balt—zelta krāsās. Goda zīme bija jānēsā svētkos un svinīgos pasākumos. Izskata autors bija mākslinieks Kasparsons. Reizē ar šo goda zīmi tika nodibināta arī Aizsargu medaļa Par uzcītību.

Pēdējoreiz apbalvojums tika pasniegts 1939. gada 20. martā, ko noteica 1938. gadā pieņemtais likums "Par ordeņiem un goda zīmēm".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Aizsargu Nopelnu krusts
Zirdziņš (šahs)

100px|right

**Zirdziņš** (arī **zirgs**) ir figūra šaha spēlē. Uzsākot partiju, katram spēlētājam ir pa diviem zirdziņiem, kas atrodas aiz bandiniekiem tieši blakus šaha galdiņa stūrim. Zirdziņu un laidni sauc par vieglajām figūrām.

## Zirdziņa gājieni
* Zirdziņš pārvietojas par diviem lauciņiem jebkurā virzienā un pēc tam par vienu lauciņu perpendikulāri.
* Zirdziņš ir vienīgā figūra, kas pārvietojoties var lēkt pāri citām figūrām. Visas pārējas figūras, ja ceļā atrodas citas figūras (vienalga, kādas krāsas), gājienu var izdarīt tikai līdz šķērslim. Protams, ka ceļā esošās figūras nedrīkst sist.

## Zirdziņa vērtība
Parasti pieņem, ka zirdziņa vērtība ir vienāda ar laidņa vai trīs bandinieku vērtību. Divi zirdziņi un laidnis ir līdzvērtīgi diviem torņiem vai dāmai. Bez materiālās vērtības, figūru vērtību nosaka arī pozīcija. Tā slēgtās pozīcijās zirdziņa vērtība pieaug, kamēr laidnim samazinās. Un otrādi — atklātās pozīcijās laidnim ir priekšrocības pret zirdziņu.

## Zirdziņu raksturojums

Zirdziņa neparastie gājieni nosaka, ka tam ir īpaša vērtība specifiskās pozīcijās, kad taisnā virzienā ejošo figūru gājienus bloķē aizsargātu bandinieku ķēde. Zirdziņš spēj tai pārlēkt pāri un tā traucēt pretinieku figūru izvietošanu, utt. Vēl viena vērtīga zirdziņa īpašība ir spēja ielikt pretinieka figūrām *[[dakšiņa (šahs)|dakšiņu]]* (dubultapdraudējumu). Zirdziņa *dakšiņa* ir efektīva ar to, ka tā ir grūtāk pamanāma nekā citu figūru *dakšiņas*.Vēl jāņem vērā, ka galotnēs karalis pret karali un diviem zirdziņiem stiprākā puse matu spēj ielikt tikai izņēmuma gadījumos. Parastais rezultāts ir neizšķirts.

## Notācija
Algebriskajā šaha notācijā zirdziņu apzīmē ar lielo Z burtu. Vecākos izdevumos sastopams arī apzīmējums S.

## Frazeoloģismi
* *gājiens ar zirdziņu* — ar šo frāzi dažreiz apzīmē nestandarta darbības veikšanu, jauna, negaidīta paņēmiena izmantošanu

## Ārējās saites
Smilšu lapsa

**Smilšu lapsa** (*Vulpes rueppellii*) ir suņu dzimtas (*Canidae*) lapsu ģints (*Vulpes*) plēsējs. Smilšu lapsu sauc arī par **Rupella lapsu**, par godu vācu dabas pētniekam Eduardam Rupellam.

Smilšu lapsa dzīvo Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos: no Marokas līdz Afganistānai. Apmēram pēdējos 100 gadus tā tiek nīdēta kā kaitēklis, jo mēdz medīt pie cilvēkiem vistas, mazos jēriņus un kazlēnus. Zinātniekiem trūkst datu par smilšu lapsu kopējo populāciju. Smilšu lapsas sastopamas smilšu un akmeņu tuksnešos, no maigākām klimatiskajām zonām tās izspiež augumā lielākā rudā lapsa.

## Izskats un īpašības
Smilšu lapsa ir viena no mazākajām lapsām, tēviņi nedaudz lielāki nekā mātītes. Tā ķermeņa garums bez astes ir 40—52 cm, mātītes 34—49 cm, astes garums 29—37 cm. Tēviņa svars ir 1,1—2,3 kg, mātītes 1,1—1,8 kg. Smilšu lapsai ir ļoti lielas ausis, lielākas par tās galvu. Ausu garums 8—11 cm. Lielās ausis palīdz atdzesēt ķermeni. Kažoka krāsa dažādos reģionos ir nedaudz atšķirīga, bet kopumā tā ir gaiša, smilšu brūna ar melniem celiņiem no acs līdz degunam katrā purna pusē. Reizēm sastopama pelēkā morfa. Aste gara un kupla, ar baltu galu. Kājas tievas, proporcionāli garas. Uz ķepām ir garš, mīksts apmatojums, kas pasargā tās no apdegšanas karstajās smiltīs. Ārēji smilšu lapsa ir ļoti līdzīga fenekam, tikai lielāka.

## Uzvedība
Smilšu lapsa ir ļoti uzmanīga un grūti novērojama. Līdzīgi kā skunkss tā izmanto smaku gan teritorijas iezīmēšanai, gan ienaidnieku aizbaidīšanai. Satiekoties ar citu lapsu, tās atzīmējas katra ar savu smaku. Mātīte turklāt iezīmē savu midzeni. Atšķirībā no citām lapsām, smilšu lapsa pati alas nerok. Smilšu lapsa var riet tāpat kā suns. Pārošanās sezonas laikā smilšu lapsas dzīvo pa pāriem, bet tiklīdz riests ir beidzies, tās apvienojas lielākās ģimeņu grupās (3—15 dzīvnieku). Viena ģimene aizņem 50—69 kvadrātkilometrus, bieži mainot alas. Vienā vietā lapsa uzturas 4—5 dienas, tad to maina. Apmēram tik daudz laika tai ir vajadzīgs, lai atrastu jaunu alu. Vienīgie smilšu lapsas ienaidnieki ir lielie plēsīgie putni, piemēram, stepes ērglis. Smilšu lapsa ir aktīva nakts stundās, bet dienas gaišajā un karstajā laikā tā guļ alā.

## Barība
thumb|280px|Smilšu lapsa Ēģiptē
Smilšu lapsa ir ļoti izturīga un pieticīga. Tā iziet medīt krēslas stundās un naktī, medī viena. Smilšu lapsa ir visēdāja. Galvenokārt barojas ar kukaiņiem un zirnekļiem, bet rok ēšanai arī augu saknes un gumus, uzlasa augļus, kā arī medī nelielus zīdītājus, rāpuļus, putnus un no ligzdām izēd olas.

## Vairošanās
Vairošanās sezona smilšu lapsām ir ziemā un tās veido monogāmus pārus. Grūsnības periods ilgst 51—53 dienas, parasti piedzimst 2—3 akli kucēni. Māte tos zīda ar pienu 6—8 nedēļas. Smilšu lapsa dzīvo 6—7 gadus, nebrīvē var nodzīvot daudz ilgāk.

## Sistemātika
Smilšu lapsai ir piecas pasugas:
* Vulpes rueppellii rueppelli 
* Vulpes rueppellii caesia 
* Vulpes rueppellii cyrenaica 
* Vulpes rueppellii sabaea 
* Vulpes rueppellii zarudneyi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rüppell’s Fox (Vulpes rueppellii)
* The Animal Files: Rueppell's Fox
1673. gads

**1673**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 26. oktobris — Dimitrije Kantemirs (*Dimitrie Cantemir*), Moldāvijas valdnieks, literāts (miris 1723.)
* 6. novembris — Aleksandrs Menšikovs (*Александр Данилович Меншиков*), krievu valsts darbinieks (miris 1729.)
* 30. decembris — Ahmeds III (احمد ثالث), Osmaņu impērijas sultāns (miris 1736.)

## Miruši
* 17. februāris — Moljērs (*Molière*), franču dramaturgs, aktieris, teātra darbinieks (dzimis 1622.)
* 10. oktobris — Mihals Koributs Višņoveckis (*Michał Korybut Wiśniowiecki*), Polijas karalis (dzimis 1640.)
Aizsargu medaļa "Par uzcītību"

thumb|188x188px|Aizsargu medaļa Par uzcītību (priekšpuse)
thumb|150x150px|Medaļas lentes atgriezums
**Aizsargu medaļa "Par uzcītību"** bija Latvijas aizsargu goda zīme no 1927. līdz 1940. gadam. To piešķīra par ilggadīgu kārtīgu dienesta pienākumu pildīšanu organizācijā.

Goda zīme tika nodibināta 1927. gadā. Goda zīmju piešķiršanu izlēma Aizsargu valde, kura sastāvēja no aizsargu priekšnieka un pa vienam vēlētam aizsargu priekšstāvim no Latvijas novadiem. Piešķiršanu bija jāakceptē Iekšlietu ministram. Ar aizsargu medaļu “Par uzcītību” varēja apbalvot arī personas, kuras sekmējušas aizsargu mērķus un darbību.

Medaļas priekšpusē bija attēlota saule, kurai priekšā bija pacelta roka ar zobenu tajā, ozollapas un trīs zvaigznes, bet aizmugurē - savītas ozollapas ar zīli un uzraksts "PAR CENTĪBU" (šī iemesla dēl apbalvojumu pazīst arī kā **medaļu "Par centību"**). Medaļa bija jānēsā zaļi baltā lentē. Izskata autors bija mākslinieks Kasparsons.

Šī bija viena no divām aizsargu goda zīmēm. Reizē ar šo apbalvojumu tika nodibināts arī Aizsargu Nopelnu krusts.

Pēdējoreiz apbalvojums tika pasniegts 1939. gada 20. martā, ko noteica 1938. gadā pieņemtais likums "Par ordeņiem un goda zīmēm".

## Atsauces
Suņi

**Suņu** ģints (*Canis*) pieder pie suņu dzimtas (*Canidae*) plēsējiem. Suņu ģintī saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem ir 11 mūsdienās dzīvojošas sugas, ieskaitot vilkus, šakāļus un koijotus. Vilki, dingo un suņi ir pelēkā vilka (*Canis lupus*) pasugas.

*Canis* latīņu valodā nozīmē "suns".

## Suņu sistemātika
* **Suņu ģints** (*Canis*)
** 
** Āfrikas zeltainais vilks (*Canis anthus*)
** †
** 
** 
** 
** 
**  
**  
** 
** 
** 

Pelēkajam vilkam (*Canis lupus*) šobrīd ir izdalītas apmēram 50 pasugas, no kurām ir aprakstītas 39 pasugas, ieskaitot mājas suni un dingo. Bāzes pasuga ir Eirāzijas pelēkais vilks (*Canis lupus lupus*). Vilku sistemātika nav nobeigta, un var tikt laika gaitā mainīta un precizēta. Ir vilku veidi, kurus pēdējā laikā uzskata par atsevišķām sugām, lai gan vēl nesen tās tika uzskatītas par pelēkā vilka pasugām, piemēram, sarkanais vilks (*Canis rufus*), Indijas vilks (*Canis pallipes*), Himalaju vilks (Canis himalayensis), Etiopijas vilks (*Canis simensis*) un austrumu vilks (*Canis lycaon*).

## Galerija

Image:Side-striped Jackal.jpg|Svītrainais šakālis (*Canis adustus*)
Image:Golden Jackal sa02.jpg|Āfrikas zeltainais vilks (*Canis anthus*)
Image:Canis aureus Kaeng Krachan national park.jpg|Zeltainais šakālis (*Canis aureus*)
Image:Dire Wolf.jpg|†Briesmīgais vilks (*Canis dirus*)
Attēls:Wolf.JPG|Himalaju vilks (*Canis himalayensis*) 
Image:Canis latrans.jpg|Koijots (*Canis latrans*)
Image:Scandinavian_grey_wolf_Canis_lupus.jpg|Pelēkais vilks (*Canis lupus*)
Attēls:MC Timberwolf.jpg|Austrumu vilks (*Canis lycaon*) 
Image:Canis mesomelas.jpg|Melnmuguras šakālis (*Canis mesomelas*)
Attēls:Wolf Islamabad Pakistan.jpg|Indijas vilks (*Canis pallipes*) 
Image:Redwolf.jpg|Sarkanais vilks (*Canis rufus*) 
Image:EthiopianWolf1.jpg|Etiopijas vilks (*Canis simensis*)


## Atsauces

## Ārējās saites

* http://www.nature.com/hdy/journal/v90/n3/full/6800224a.html
Feneks

**Feneks** (*Vulpes zerda*) ir suņu dzimtas (*Canidae*) lapsu ģints (*Vulpes*) plēsējs. Ir strīdīgs jautājums par to, vai feneks vispār pieder pie lapsu ģints, jo fenekam ir neraksturīgas īpašības lapsām; feneks veido harēmus, ko nedara citas lapsas. Fenekam ir 32 hromosomu pāri, citām lapsām ir no 35 līdz 39. Zinātnieki dalās divās daļās; pirmā grupa uzskata, ka feneks ir lapsu ģintij piederīga suga, otra grupa uzskata, ka feneks ir vienīgā sugā feneku ģintī (*Fennecus zerda*) .

Feneks dzīvo Sahāras tuksnesī Ziemeļāfrikā. Feneku bieži medī, lai gan tas nemēdz medīt mājdzīvniekus. Mednieki to ir iecienījuši kažokādas dēļ. Feneki tiek turēti arī mājās kā eksotiskie mīluļi.

## Izskats un ieradumi
thumb|left|200px
Feneks ir vismazākā lapsa lapsu ģintī ar ļoti lielām ausīm; ķermeņa garums 30-40 cm, astes garums 18-30 cm, ausu garums 15 cm, augums skautā 18-22 cm, svars 1-1,5 kg. 
Feneka kažoks ir smilšu krāsā, kas ļauj tam saplūst ar tuksneša smiltīm. Lielās ausis palīdz atdzesēt ķermeni un sadzirdēt medījumu naktī, jo feneks iziet medīt tikai naktī. Tā dzirde ir tik laba, ka feneks var dzirdēt kukaiņus, kas rāpo pa smiltīm. Dienas laikā feneka kažoks atstaro saules gaismu. Ķepu apakšas ir apaugušas ar biezu vilnu, kas sargā ķepas no karstajām smiltīm.

Feneks medī sīkos grauzējus, kukaiņus, putnus, tas neatsakās no olām un tuksneša augiem, no kuriem feneks uzņem lielāko daļu ūdens. Tas ēd zāli, ogas, augļus un rok saknes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://www.iucnredlist.org/details/41588 
* https://web.archive.org/web/20080516083527/http://livingdesert.org/animals/fennec_fox.asp
* http://members.shaw.ca/petitepaws/fennec.html
Stanislass Vavrinka

**Stanislass Vavrinka** (, dzimis  Lozannā, Šveicē) ir profesionāls šveiciešu tenisists. Profesionāļa karjeru uzsāka 2002. gadā. S. Vavrinkas labākais sasniegums ATP tūres vienspēļu rangā ir  sasniegtā 3. vieta, dubultspēlēs — 88. vieta ().

Karjerā S. Vavrinka ir uzvarējis 16 ATP vienspēļu turnīros, savukārt *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīros viņam ir trīs tituli — 2014. gada Austrālijas atklātajā čempionātā, 2015. gada Francijas atklātajā čempionātā un 2016. gada ASV atklātajā čempionātā. Piedalījies 2008. gada olimpiskajās spēlēs, kurās izcīnīja zelta medaļu dubultspēlēs kopā ar Rodžeru Federeru. Tāpat startējis arī 2012. gada olimpiskajās spēlēs.

## Karjeras statistika
### Vietas Grand Slam turnīros

|}

### ''Grand Slam'' fināli
#### Uzvaras

#### Zaudējumi

## Ārējās saites

*
Filipss

**Filipss** var būt:

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Filipss Idovu (*Phillips Idowu*; 1978) ― britu vieglatlēts.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Dvaits Filipss (*Dwight Phillips*; 1977) ― amerikāņu vieglatlēts;
* Džons Filipss (*John Phillips*; 1951) ― amerikāņu kosmonauts;
* Kelvins Filipss (*Kalvin Phillips*; 1995) ― angļu futbolists;
* Kriss Filipss (*Chris Phillips*; 1978) ― kanādiešu hokejists;
* Leslijs Filipss (*Leslie Phillips*; 1924―2022) ― angļu aktieris, režisors un rakstnieks;
* Tods Filipss (*Todd Phillips*; 1970) — amerikāņu kinorežisors un scenārists.

## Skatīt arī
* Filipsa
* Filips
1654. gads

**1654**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 27. decembris - Jakobs Bernulli (*Jakob Bernoulli*), Šveices matemātiķis (miris 1705.) 

## Miruši
* 17. marts - Georgs Mancelis (*Georgius Mancelius*), vācbaltiešu mācītajs, valodnieks (dzimis 1593.) 
* 9. jūlijs — Ferdinands IV (*Ferdinand IV.*), Bohēmijas, Ungārijas un Vācijas karalis (dzimis 1633.)
* 22. augusts — Aksels Oksenšerna (*Axel Oxenstierna*), Zviedrijas Valsts kanclers (dzimis 1583.)
1651. gads

**1651**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 1. janvāris — Čārlzs II tiek kronēts par Skotijas karali.

## Dzimuši
* 21. decembris — Svētais Dimitrijs no Rostovas, ukraiņu un krievu baznīcas darbinieks, Krievijas Pareizticīgās baznīcas bīskaps. 

## Miruši
1649. gads

**1649**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 30. janvāris — Anglijas karalim Čārlzam I tiek izpildīts nāves sods, publiski nocērtot galvu.
### Nezināms datums
* publicēta vācbaltu luterāņu mācītāja Paula Einhorna grāmata *[[Historia Lettica]]* (*Latviešu vēsture*)

## Dzimuši
* 23. jūlijs — Klements XI (*Clemens XI*), Romas pāvests (miris 1721.)

## Miruši
* 30. janvāris - Čārlzs I (*Charles I*), Skotijas, Īrijas un Anglijas karalis (dzimis 1600.)
1646. gads

**1646**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 1. jūlijs - Gotfrīds Leibnics (*Gottfried Leibniz*), vācu filozofs un matemātiķis (miris 1716). 

## Miruši
* 13. maijs - Spānijas Marija Anna (*Maria Anna von Spanien*), Svētās Romas impērijas ķeizariene (dzimusi 1606.)
Gabriels Batistuta

**Gabriels Omars Batistuta** (; dzimis ), saukts par *Batigolu*, ir bijušais Argentīnas futbolists. Lielāko savas karjeras daļu viņš aizvadīja Itālijas futbola klubā ACF Fiorentina un ir astotais visu laiku rezultatīvākais spēlētājs Itālijas *[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Serie A]]* līgā ar 184 vārtiem 318 spēlēs no 1991. līdz 2003. gadam. Starptautiskā līmenī viņš pārstāvēja Argentīnas izlasi, kurā viņš ir visu laiku rezultatīvākais spēlētājs ar 56 vārtiem 78 spēlēs, pārstāvot komandu trijos Pasaules kausos. 2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Kad viņa klubs *Fiorentina* 1993. gadā tika pazemināts uz B sēriju, Batistuta palika ar klubu un palīdzēja tam atgriezties augstākajā līmenī jau nākamajā gadā. Florences fani savam varonim 1996. gadā uzstādīja bronzas statuju pilnā augumā. *Fiorentina* sastāvā viņš nekad neuzvarēja Itālijas čempionātā, bet to paveica, kad 2000. gadā pārcēlās uz *[[AS Roma]]*. Savu pēdējo sezonu viņš aizvadīja Katarā *[[Al-Arabi Sports Club|Al-Arabi]]* klubā, karjeru beidzot 2005. gadā.

Šobrīd viņš strādā kā televīzijas komentētājs, komentējis 2006. gada Pasaules kausā TV kanālam *Televisa Deportes* un raidījumam *La jugada*.

## Sasniegumi
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1989–90

**Fiorentina**

* Itālijas B sērija: 1993–94
* Coppa Italia: 1995–96
* Supercoppa Italiana: 1996

**Roma**

* Itālijas A sērija: 2000–01
* Supercoppa Italiana: 2001

**Argentīna**

* Copa América: 1991, 1993
* FIFA Konfederāciju kauss: 1992

**Individuālie sasniegumi**

* Copa América labākais vārtu guvējs: 1991, 1995
* FIFA Konfederāciju kausa labākais vārtu guvējs: 1992
* Itālijas A sērijas labākais vārtu guvējs: 1994–95
* Argentīnas gada futbolists: 1998
* FIFA 100

## Ārējās saites
Džons Filipss

**Džons Filipss** (*John Lynch Phillips*; dzimis ) ir NASA kosmonauts.

Filipss NASA kosmonautu kandidātu grupā tika uzņemts 1996. gadā. Pirmais kosmiskais lidojums notika 2001. gadā kā Endeavour lidojuma inženieris misijā STS-100, kuras laikā tika uzstādīts manipulators Canadarm2.

Otro lidojumu viņš veica 2005. gadā Krievijas kosmosa kuģī Sojuz TMA-6 SKS 11. ekspedīcijas sastāvā kopā ar Sergeju Krikaļovu. Kosmosā viņš pavadīja 179 dienas; veica 5 stundu iziešanu kosmosā.

2009. gada martā Filipss veica trešo kosmisko lidojumu misijā STS-119 ar kosmoplānu Discovery.
1600. gads

**1600**. () bija garais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi

### Janvāris
* 1. janvāris — Skotijā pārcēla jaunā gada sākumu no 25. marta uz 1. janvārī.

### Februāris
* 17. februāris — Romā, Džordāno Bruno tiek sadedzināts uz sārta par ķecerību.
* 19. februāris — Vajnaputina vulkāns veic katastrofālu izvirdumu. Tas ir lielākais izvirdums, kas reģistrēts Dienvidamerikā.

### Decembris
* 31. decembris — tika izveidota Britu Austrumindijas kompānija

## Dzimuši
* 17. janvāris — Pedro Kalderons de la Barka (*Pedro Calderón de la Barca*), spāņu dramaturgs (miris 1681.)
* 19. novembris — Čārlzs I (*Charles I*), Anglijas , Skotijas un Īrijas karalis (miris 1649.)

## Miruši
* 17. februāris — Džordāno Bruno (*Giordano Bruno*), itāļu filozofs un mistiķis (dzimis 1548.)
1592. gads

**1592**. () bija garais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi

### Janvāris
* 30. janvāris — par pāvestu kļuva Klements VIII

### Novembris
* 17. novembris — par Zviedrijas karali kļuva Sigismunds III Vāsa.

## Dzimuši
* 5. janvāris — Šahs Džahāns (شاه ‌جهان, *Shahbuddin Mohammed Shah Jahan*), Mogoļu imperators (miris 1666. gadā)
* 28. marts — Jans Komenskis (*Jan Amos Komenský*), mūsdienu pedagoģijas pamatlicējs (miris 1670. gadā)
* 28. augusts — Džordžs Viljers, Pirmais Bakingemas hercogs (*George Villiers, 1st Duke of Buckingham*), angļu augstmanis (miris 1628. gadā)
* 4. novembris — Gerards van Honthorsts (*Gerard van Honthorst*), nīderlandiešu gleznotājs (miris 1656. gadā)

## Miruši

* 4. marts — Mēklenburgas Kristofs (*Christoph zu Mecklenburg*), Rīgas arhibīskapa koadjutors un Raceburgas bīskapijas administrators (dzimis 1537.)
*  — Mišels de Monteņs (*Michel de Montaigne*), franču esejists (dzimis 1533. gadā)
* 17. novembris — Juhans III, Zviedrijas karalis (dzimis 1537. gadā)
1593. gads

**1593**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
## Dzimuši
* 3. aprīlis — Džordžs Herberts (*George Herbert*), angļu dzejnieks (miris 1633.)
* 19. maijs — Jakobs Jordanss, flāmu mākslinieks
* 24. jūnijs — Georgs Mancelis (*Georgius Mancelius*), vācbaltiešu mācītājs, valodnieks (miris 1654.)

## Miruši
* 30. maijs - Kristofers Mārlovs (*Christopher Marlowe*), angļu dramaturgs (dzimis 1564.)
Tibetas smilšu lapsa

**Tibetas smilšu lapsa** (*Vulpes ferrilata*) ir suņu dzimtas (*Canidae*) lapsu ģints (*Vulpes*) plēsējs. Reizēm to sauc par **Tibetas lapsu**, bet tā var viegli sajaukt ar Tibetas rudo lapsu (*Vulpes vulpes waddelli*).

Tibetas smilšu lapsa dzīvo Tibetas plakankalnes stepēs un pustuksnešos Tibetā, Ķīnā, Nepālā un Indijā līdz 5300 m virs jūras līmeņa.

## Izskats un ieradumi
Tibetas smilšu lapsa ir lielāka nekā Tibetas rudā lapsa, kas dzīvo Tibetas mežos. Ķermeņa garums 60—70 cm, astes garums 29—40 cm, svars 4—6 kg. Biezs un mīksts kažoks dzīvnieku sargā no kalnu aukstajiem vējiem. Tam ir bieza un blīva pavilna, ko sedz garāki akotmati. Kažoka krāsa variē no brūnas līdz rudi dzeltenai. Sāni ir tumšāki nekā mugura, pelēkrudā krāsā, bet vēders, krūtis, pazode un astes gals ir balti. Pelēkās krāsas sāni reizēm rada ilūziju par svītru uz lapsas sāniem. Biezs un garš vaigu apmatojums veido lapsas īpatnējo, it kā kvadrātveidīgo, seju. Tibetas smilšu lapsai ir 36 hromosomas.

Tibetas smilšu lapsas galvenā barība ir plakankalnes murkšķi (*Ochotona curzoniae*), bet tā medī arī zaķus, peles un žurkas, putnus, kukaiņus, ķirzakas un neatsakās arī no maitas. Tāpat kā visas lapsas, arī Tibetas smilšu lapsa ēd ogas un saknes.

Tibetas smilšu lapsas veido monogāmus, ilgstošus pārus. Neraksturīgi citām lapsām pāris arī medīt dodas kopā. Lapsām ir sava teritorija, un tās dzīvo alās. Mātītei grūsnība ilgst 50—60 dienas, parasti piedzimst 2—4 kucēni, kas paliek kopā ar vecākiem 8—10 mēnešus. Pametušas vecākus, jaunās lapsas dodas meklēt sev pāri un teritoriju. Tibetas smilšu lapsas savu teritoriju ļoti nesargā, tāpēc lapsu teritorijas var pārklāties, un tās mēdz dzīvot diezgan tuvu viena otrai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20090115035616/http://www.bbc.co.uk/nature/wildfacts/factfiles/145.shtml
* http://www.animalpicturesarchive.com/view.php?tid=3&did=25772 
* https://web.archive.org/web/20061210181127/http://www.lioncrusher.com/animal.asp?animal=34
1645. gads

**1645**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 6. decembris — Marija de Dominiči (*Maria de Dominici*), Maltas gleznotāja, tēlniece un karmelītu ordeņa mūķene (mirusi 1703. gadā)

## Miruši
* 10. janvāris — Viljams Lods (*William Laud*), Kenterberijas arhibīskaps (dzimis 1573.)
* 13. jūlijs — Mihails Romanovs (*Михаил Фёдорович Романов*), Krievijas cars (dzimis 1596.) 
* 28. augusts — Hugo Grocijs (*Hugo de Groot*), nīderlandiešu jurists, filozofs (dzimis 1583.)
* 8. septembris — Fransisko de Kevedo (*Francisco de Quevedo*), spāņu rakstnieks (dzimis 1580.)
1644. gads

**1644**. () bija garais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
### Aprīlis
* 25. aprīlis - Pekinu ieņem Li Czičena (Zicheng) zemnieku armija.

### Jūnijs
* 6. jūnijs - Ķīnā no Mandžūrijas nākusī Cjin dinastija nomaina Min dinastiju.

### Septembris
* 15. septembris — par Romas pāvestu kļuva Inocents X.

## Dzimuši
* 12. augusts (kristīts) - Heinrihs Ignacs Francis Bībers (*Heinrich Ignaz Franz Biber*), austriešu komponists (miris 1704.)
* 25. septembris - Ole Rēmers (*Ole Rømer*), dāņu astronoms (miris 1710.)
* 14. oktobris - Viljams Penns (*William Penn*), Pensilvānijas dibinātājs (miris 1718.)

## Miruši

* 29. jūlijs — Urbāns VIII (*Urbanus VIII*), Romas pāvests (miris 1568.)
1643. gads

**1643. gads** () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 21. janvāris — nīderlandiešu jūrasbraucējs Ābels Tasmans atklāja Tongu.
* 6. februāris — Ābels Tasmans kļuva par pirmo eiropieti, kas sasniedza Fidži.

## Dzimuši
* 4. janvāris - Īzaks Ņūtons (*Isaac Newton*), angļu matemātiķis, fiziķis (miris 1727.)
* 25. februāris - Ahmeds II, Osmaņu impērijas sultāns (miris 1695.)
* datums nezināms - Marks Antuāns Šarpentjē (*Marc-Antoine Charpentier*), franču komponists (miris 1727.)

## Miruši
* 1. marts — Džirolamo Freskobaldi (*Girolamo Frescobaldi)*), itāļu komponists (dzimis 1583.)
* 14. maijs - Luijs XIII (*Louis XIII*), Francijas karalis (dzimis 1601.)
* 29. novembris — Klaudio Monteverdi (*Claudio Monteverdi*), itāļu komponists (dzimis 1567.)
1642. gads

**1642. gads** () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
* 17. maijs — Dibināta Kanādas pilsēta Monreāla.
* 24. novembris — nīderlandiešu jūrasbraucējs Ābels Tasmans kļuva par pirmo eiropieti, kas sasniedza Tasmaniju.
* 13. decembris — Ābels Tasmans kļuva par pirmo eiropieti, kas sasniedza Jaunzēlandes krastus.

## Dzimuši
* 2. janvāris — Mehmeds IV (محمد رابع *Meḥmed-i rābi*‘), Osmaņu impērijas sultāns (miris 1693.) 

## Miruši
* 8. janvāris — Galileo Galilejs (*Galileo Galilei*), itāliešu fiziķis (dzimis 1564.) 
* 3. jūlijs — Marija de Mediči (*Marie de Médicis*), Francijas karaliene-konsorte (dzimusi 1575.)
* 17. augusts — Frīdrihs Ketlers (*Friedrich Kettler*), Kurzemes hercogs (dzimis 1569.) 
* 4. decembris — Kardināls Rišeljē (*Armand Jean du Plessis*), Francijas politiķis (dzimis 1585.)
1640. gads

**1640**. () bija garais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
### Decembris
* 1. decembris — par Prūsijas hercogu un Brandenburgas kūrfirstu kļuva Frīdrihs Vilhelms I.

## Dzimuši
* 31. maijs — Mihals Koributs Višņoveckis (*Michał Korybut Wiśniowiecki*), Polijas karalis (miris 1673.)
* 9. jūnijs — Leopolds I (*Leopold I*), Austrijas erchercogs (miris 1705.)
* 21. septembris — Filips I (*Philippe de France, duc d’Orléans*), Orleānas hercogs (miris 1701.)

## Miruši
* 9. aprīlis - Murads IV, Osmaņu impērijas 17. sultāns (dzimis 1612.)
* 7. aprīlis - Vilhelms Ketlers, otrais Kurzemes hercogs (dzimis 1574.)
* 30. maijs - Pīters Pauls Rubenss (*Peter Paul Rubens*), flāmu gleznotājs (dzimis 1577.)
1638. gads

**1638**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 1. janvāris — Nikolajs Stenons (*Nicolaus Stenonis*), dāņu zinātnieks un bīskaps (miris 1682.)
* 5. septembris — Luijs XIV (*Louis XIV*), Francijas karalis (miris 1715.)
* 6. augusts — Nikolā Malbranšs (*Nicolas Malebranche*) franču filozofs (miris 1715.)
* 25. novembris — Bragansas Katrīna (*Catherine of Braganza*) Anglijas karaliene (mirusi 1705.)

## Miruši
1635. gads

**1635**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 28. jūnijs - Gvadelupe kļuva par Francijas koloniju. 

## Dzimuši

## Miruši
* 27. augusts — Lope de Vega (*Lope de Vega*), spāņu dzejnieks un dramaturgs (dzimis 1562.)
Āfrikas lapsa

**Āfrikas lapsa** (*Vulpes pallida*) ir suņu dzimtas (*Canidae*) lapsu ģints (*Vulpes*) plēsējs.

Tā dzīvo Sahela joslā Sahāras tuksnesī; Senegālā, Somālijā un Sudānā. 

## Izskats un ieradumi
Āfrikas lapsas ķermeņa garums 40—45 cm, astes garums 25—30 cm, augstums skaustā 25 cm, svars 2—3 kg. Salīdzinot ar citām tuksnešu lapsām, Āfrikas lapsai ir īsas kājas un smails purns. Ausis lielas un noapaļotas. Aste kupla, ar melnu galu. Kažoks ir bālā smilšu krāsā, vēders balts, tādēļ dzīvnieku mēdz saukt arī par **bālo lapsu**. Acis it kā ierāmētas ar melnu līniju.

Āfrikas lapsa rok garus alu labirintus, kas var sasniegt 10—15 m. Midzenis ir izklāts ar sausiem tuksnešu augiem. Mātītei grūsnība ilgst 51—53 dienas, parasti piedzimst 3—6 kucēni. Tos baro ar pienu 6—8 nedēļas. Āfrikas lapsas mūžs nav ilgāks par 10 gadiem.

Āfrikas lapsas medī naktī. Tās medī grauzējus, ķirzakas, putnus, kukaiņus, ēd olas un augļus.

## Sistemātika
Sugai izšķir piecas pasugas:
* *Vulpes pallida pallida* 
* *Vulpes pallida cyrenaica* 
* *Vulpes pallida edwardsi* 
* *Vulpes pallida harterti* 
* *Vulpes pallida oertzeni*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pale fox (Vulpes pallida)
Bengālijas lapsa

**Bengālijas lapsa** (*Vulpes bengalensis*) jeb **Indijas lapsa** ir suņu dzimtas (*Canidae*) plēsējs, kas ir endēma Indijas subkontinenta lapsu suga. Tā mājo pustuksnešos un stepēs, krūmājos un mežos, dažādos kalnu biotopos, sākot ar Himalaju nogāzēm Nepālā un Pakistānas dienvidos. Sastopama visā Indijas teritorijā, izplatības areālam plešoties līdz Bangladešai dienvidaustrumos. 

Bengālijas lapsu medī, lai iegūtu kažokādu un arī gaļu. Dažādas tās ķermeņa daļas izmanto tradicionālajā medicīnā, kā arī ir reģioni, kuros ēd lapsas gaļu. Bengālijas lapsu populāciju apdraud lauksaimniecības attīstība, kas ietekmē un samazina tām piemērotu dzīves telpu.

## Izskats
thumb|left|260px|Bengālijas lapsas kažoka krāsa variē no pelēkas līdz pelēkbrūnai
thumb|left|260px|Dienas vidū Bengālijas lapsa atpūšas ēnā vai slēpjas pazemes alā
Bengālijas lapsa ir neliela auguma dzīvnieks ar slaidu purnu, garām, smailām ausīm un kuplu, garu asti. Ķermeņa garums bez astes 44—61 cm, aste 25—36 cm (apmēram 50—60% no ķermeņa garuma), svars 2,3—4,1 kg. Kažoka krāsa var būt ļoti dažāda (no pelēkas līdz pelēkbrūnai), bet visbiežāk mugura ir pelēkbrūna, sāni un kājas brūnganas, dažreiz pat koši rudas, pavēdere gaiši pelēka. Astes gals melns. Ausu mugurpuse tumši brūna ar melnu maliņu, arī lūpas ir melnas, bet uz purna pie acīm ir nelieli, melni laukumiņi.

## Uzvedība
Bengālijas lapsa ir aktīva galvenokārt krēslas stundās un naktī. Jo karstāks, jo vēlāk vakarā vai agrāk no rīta lapsa iziet medībās. Karsto dienas vidusdaļu tā pavada, guļot pašas izraktā alā vai ēnā zem kāda krūma. Ala parasti ir samērā liela un veido sarežģītu labirinta sistēmu ar vairākiem paplašinātiem guļamkambariem un vairākām izejām. Bengālijas lapsai ir plašas vokalizācijas spējas, visbiežāk to var dzirdēt čivinot, bet lapsa arī rūc, vaimanā, rej un smilkst.

## Barība
Lapsa medī grauzējus, rāpuļus, ķirzakas, krabjus, termītus, kukaiņus, mazus putnus un ēd arī augļus. Mazuļi un jaunas lapsas galvenokārt barojas ar grauzējiem.

## Vairošanās
Bengālijas lapsas veido monogāmus pārus, ļoti bieži uz mūžu. Pārošanās sezona notiek rudenī, parasti no oktobra līdz novembrim. Grūsnības periods ilgst 50—60 dienas, parasti piedzimst 2—4 kucēni. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Pirmos 3—4 mēnešus lapsēni pavada alā, šajā laikā māte tos zīda ar pienu. Bengālijas lapsas dzīves ilgums ir apmēram 6—8 gadi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bengālijas lapsas foto
Hoseba Ečeverija

**Hoseba Ečeverija** (; dzimis , Elgoibarā, Gipužkoas provincē, Basku Zemē) ir basku tautības Spānijas futbola treneris un bijušais futbolists.

Spēlēja malējā pussarga un uzbrucēja pozīcijās, pārstāvēja futbola klubus *[[Real Sociedad]]* un *[[Athletic Bilbao]]*. Spānijas izlasē aizvadījis 53 spēles un guvis 12 vārtus. Piedalījies 1998. gada FIFA Pasaules kausā in divos Eiropas čempionāta finālturnīros (, ). Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri.

No 2023. līdz 2025. gadam bijis *[[SD Eibar]]* galvenais treneris.

## Ārējās saites
Bilbao

**Bilbao** (, ) ir pilsēta Basku Zemes autonomajā teritorijā, Spānijā. Tā ir Basku Zemes lielākā pilsēta un Biskajas provinces galvaspilsēta. Pilsētā ir 354 145 iedzīvotāji (2006), bet tās aglomerācijā ir 950 155 iedzīvotāji. Pilsēta ir slavena ar Gugenheima muzeju un savu viduslaiku vecpilsētu.

## Ģeogrāfija
Pateicoties tam, ka Bilbao atrodas vietā, kur trīs upes veido grīvu, pilsēta ir nozīmīga ostas pilsēta un industriālais centrs. Pilsētas rajoni upes krastā stiepjas līdz pat Biskajas līcim. 2006. gada statistikas dati liecina, ka pilsētas robežās dzīvoja 354 145 iedzīvotāji. Pilsētas aglomerācijas iedzīvotāju skaits 2007. gadā bija 950 155, ierindojot Bilbao Spānijas apdzīvotāko aglomerāciju piektajā vietā. Kopš 2008. gada Bilbao mērs ir Injaki Askuna.

## Tūrisms
Neskaitot slaveno Gugenheima muzeju, pilsēta ir mājas arī Bilbao Daiļamatniecības muzejam, kurš tiek uzskatīts par vienu no labākajiem Spānijā, un Bilbao Grīvas Kuģniecības muzejam Nervijonas upes krastā, kas vēl nesen pie sevis uzņēma izstādi - RMS ''Titanic''. Muzeji ir tikai viena no pilsētas piedāvātajām aktivitātēm.

Kopš Gugenheima muzeja atklāšanas 1997. gadā pilsētā tika atvērtas astoņas jaunas viesnīcas, atspoguļojot arvien pieaugušo interesi par pilsētu.

Viens no tūristu iecienītākajiem objektiem ir viduslaiku vecpilsēta ar mazām ieliņām, veikaliņiem, kā arī vēstures pieminekļiem.

## Demogrāfija

1970. gadā Bilbao bija Spānijas sestā lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita pilsētas robežās un trešā lielākā - aglomerācijā. Pilsētas iedzīvotāju skaits visaugstākais bija 1981. gadā - 433 115. Kopš tā laika iedzīvotāju skaits sāka samazināties. 

## Sports
Neskaitot tradicionāli populārās sporta spēles, futbolu un basketbolu, Bilbao, pateicoties savai izdevīgajai atrašanās vietai, piedāvā arī dažādas brīvdabas aktivitātes. Kempings, tāpat kā klinšu kāpšana, ir populāra nodarbošanās tuvējos kalnos. Ūdenssports, īpaši sērfošana, ir populārs Sopelanas un Mundakas pludmalēs, uz kurām no pilsētas viegli nokļūt ar auto, metro vai vilcienu.

### Komandu sporta veidi

## Sadraudzības pilsētas

*  Buenosairesa, Argentīna
*  Rosario, Argentīna
*  Medeljina, Kolumbija
*  Bordo, Francija
*  Čindao, Ķīnas Tautas Republika
* 20px Tbilisi, Gruzija
*  Pitsburga, ASV
*  Santadrija de Besos, Spānija
*  Iloilo, Filipīnas

## Cilvēki
Bilbao dzimuši:

**Sportisti**
* Rafaels Alkorta, futbolists
* Gaiska Mendjeta, futbolists
* Hulio Salinas, futbolists

## Atsauces

## Ārējās saites
Baski

**Baski** ir tauta, kas apdzīvo teritoriju uz Spānijas un Francijas robežas, ko tradicionāli sauc par Basku Zemi. Baski ir vienīgā Rietumeiropas tauta, kas nerunā kādā no indoeiropiešu valodām. Basku valoda (Euskara) ir izolēta valoda un tās izcelsme nav pilnībā noskaidrota.

Baski ir pazīstami vietējās valodās kā:
* *Euskaldunak* — (baskvalodīgais, kā arī etnisko basku pašnosaukums) vai *euskotarrak* ("Basku Zemes pamatiedzīvotāji", bieži pieminēts, bet reti lietots jaunvārds) Basku valodā
* *Vascos* — Spāņu valodā
* *Basques* — Franču valodā
* *Bascos* — Gaskoņu valodā

## Kultūra

### Valoda

Basku valodu mūsdienās lieto tikai 25—30% reģiona iedzīvotāju. Basku valodā baski sevi identificē ar vārdu *euskaldun* un savu zemi — ar *Euskal Herria*, kas tulkojumā nozīmē attiecīgi "baskvalodīgais" un "baskvalodīgo zeme". Valodas jautājumi vienmēr ir bijusi politiska problēma, jo oficiālā Spānijas vai Francijas vara ir centusies ierobežot basku valodas lietošanu.

Mūsdienās valsts valodas uzspiešanas, diskriminējošas izglītības politikas, plašsaziņas līdzekļu ietekmes un masveidīgas imigrācijas dēļ faktiski visi baski (izņemot dažus pirmsskolas vecuma bērnus) prot savas attiecīgās valsts oficiālo valodu (spāņu vai franču). Līdz ar to ir ļoti maz basku valodā runājošu monoglotu: gandrīz visi baski abās Spānijas un Francijas robežas pusēs prot valsts valodu. Ņemot vērā, ka no citiem valsts novadiem ieceļojušo iedzīvotāju pirmā valoda parasti ir spāņu vai franču valoda, valsts valoda saglabā dominanci gan Spānijā, gan Francijā. Pēdējā laikā basku valdības mērķis ir mainīt šo tendenci, kas tiek uzskatīta par draudu basku valodas izdzīvošanai.

Basku valoda, atšķirībā no lielākās daļas Eiropas valodu, kas pieder pie milzīgas indoeiropiešu saimes, tiek uzskatīta par izolētu valodu. Vēl viena basku valodas īpatnība ir, ka tā nepārtraukti ir runāta pašreizējā teritorijā ilgāk nekā jebkura cita mūsdienu Eiropas valoda, kas Eiropā parādījās iedzīvotāju migrācijas vai citādu kulturālu pārmaiņu dēļ.

Tomēr populārie stereotipi, ka basku valoda ir "vecākā Eiropas valoda" un "unikāla pasaules valodu saimē", nereti tiek pārprasti un noved pie nepareiziem slēdzieniem.

Gadsimtu garumā basku valoda ir bijusi pastāvīgā saskarsmē ar pārējām reģiona valodām, ar kurām tai ir parādījušās kopīgas iezīmes, tāpēc ir pārspīlēts uzskats par basku valodu kā par "savrupu, vecmodīgu un neeiropeisku" valodu." Basku valoda ir moderna valoda, kas mūsdienās ir nostabilizējusies plašsaziņas līdzekļos un mūsdienu saziņā, kā arī tiek runāta ļoti plašā sociālā un kulturālā kontekstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
1632. gads

**1632. gads** () bija garais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Dibināta Tartu Universitāte.
* Pēc Mogulu impērijas valdnieka Šaha Džahāna pavēles Āgrā sākās Tadžmahāla celtniecība.

## Dzimuši
* 29. augusts — Džons Loks (*John Locke*), angļu filozofs (miris 1704.)
* 20. oktobris — Kristofers Rens (*Christopher Wren*), angļu arhitekts (miris 1723.)
* 31. oktobris — Jans Vermērs (*Jan Vermeer*), nīderlandiešu gleznotājs (miris 1675.)
* 24. novembris — Benedikts Spinoza (ברוך שפינוזה‎; *Benedictus de Spinoza*), nīderlandiešu/ebreju filozofs (miris 1677.)
* 28. novembris — Žans Batists Lulli (*Jean-Baptiste Lully*), franču komponists (miris 1687.)

## Miruši
* 30. aprīlis — 
** Johans Cerklass fon Tillī (*Johann t’Serclaes von Tilly*), katoļu karavadonis (dzimis 1559.)
** Sigismunds III Vāsa (*Zygmunt III Waza*), Polijas un Zviedrijas karalis (dzimis 1566.) 
* 16. novembris — Gustavs II Ādolfs (*Gustav II Adolf*), Zviedrijas karalis (dzimis 1594.)
* 29. novembris — Pfalcas Frīdrihs (*Fridrich Falcký*), Bohēmijas karalis (dzimis 1596.)
1630. gads

**1630**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 29. maijs - Čārlzs II (*Charles II*), Skotijas, Anglijas un Īrijas karalis (miris 1685.)
* nezināms datums - Stepans Razins (*Степан Тимофеевич Разин*), kazaku sacelšanās līderis (miris 1671.)

## Miruši
* 15. novembris - Johanness Keplers (*Johannes Kepler*), vācu astronoms un matemātiķis (dzimis 1571.)
1227. gads

**1227**. () bija parastais gads 13. gadsimtā.

## Notikumi
* 24. novembris — Polijas princis Lešeks I Baltais tika nogalināts Pjastu augstmaņu sanāksmē Gonsavā.
## Dzimuši

* 21. marts — Šarls I Anžū (*Charles I d'Anjou*), Sicīlijas karalis (miris 1285.)
* 30. septembris — Nikolajs IV, Romas pāvests (miris 1292.)

## Miruši

* 18. marts — Honorijs III (*Honorius III*), Romas pāvests (dzimis 1148.)
* 15. augusts vai 18. augusts - Čingishans, mongoļu karavadonis, imperators (dzimis 1155. vai 1162. gadā) 
* 24. novembris — Lešeks I Baltais (*Leszek Biały*), Krakovas lielkņazs (dzimis 1184. vai 1185.)
Lāslo Kubala

thumb|Kubala
**Lāslo Kubala Štēcs** (;  — ), plašāk pazīstams kā **Ladislao Kubala** () bija ungāru futbolists un treneris. Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem futbolistiem un ir viens no visu laiku tehniskākajiem futbolistiem, ar kuru vēlāk salīdzināja Djego Maradonu. Viņš ir palicis atmiņā arī ar savu brīvsitienu izpildīšanas meistarību.

Lāslo Kubala mira  74 gadu vecumā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 1951–52, 1952–53, 1958–59, 1959–60
* Copa del Generalísimo: 1951, 1952, 1953, 1957, 1959
* Starppilsētu gadatirgus kauss: 1955–58, 1958–60

### Trenera karjera
**Málaga**

* Segunda Division: 1987–88

## Ārējās saites
1634. gads

**1634**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi

## Dzimuši

* 18. oktobris — Luka Džordāno (*Luca Giordano*), itāliešu gleznotājs (miris 1705.)

## Miruši
* 25. februāris — Albrehts fon Vallenšteins (*Albrecht von Waldstein*), Frīdlandes un Meklenburgas hercogs, karavadonis (dzimis 1583.)
* 15. maijs - Hendriks Averkamps (*Hendrick Avercamp*), nīderlandiešu gleznotājs (dzimis 1585.)
1633. gads

**1633**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 23. februāris - Semjuels Pīpss (*Samuel Pepys*), angļu ierēdnis (miris 1703.)
* 8. septembris - Ferdinands IV (*Ferdinand IV.*), Bohēmijas, Ungārijas un Vācijas karalis (miris 1654.)
* 14. oktobris - Džeimss II (*James II*), Anglijas, Skotijas un Īrijas karalis (miris 1701.)

## Miruši
* 1. marts — Džordžs Herberts (*George Herbert*), angļu dzejnieks (dzimis 1593.)
Laidnis

100px|right

**Laidnis** ir figūra šaha spēlē. Uzsākot partiju, katram spēlētājam ir divi laidņi, kas atrodas aiz bandiniekiem divus lauciņus no šaha galdiņa stūra. Laidni un zirdziņu sauc par vieglajām figūrām.

Nosaukums "laidnis" ieviests 19. gadsimta beigās, to atvasinot no vārda "laisties" (ātri pārvietoties) un iedvesmojoties no vācu valodas nosaukuma "*Läufer*" (lai būtu vieglāk atpazīstams notācijas burts L), liecina etimoloģijas pētījumi. Savulaik tikuši lietoti arī citi laidņa nosaukumi – "laidis", "līdzinieks", "adjutants", "bīskaps", "narrs", "zilonis".

## Laidņa gājieni

Laidnis pārvietojas (un ņem pretinieka figūras) pa diagonālēm (t. i., pa slīpām līnijām) uz visām pusēm jebkurā tam pieejamā attālumā. Protams, ja ceļā atrodas savas vai pretinieka figūras, tad tās ierobežo laidņa tāldarbību.

## Laidņa vērtība
Parasti pieņem, ka laidņa vērtība ir vienāda ar zirdziņa vai trīs bandinieku vērtību. Divi laidņi un zirdziņš ir līdzvērtīgi diviem torņiem vai dāmai. Bez materiālās vērtības, figūru vērtību nosaka arī pozīcija. Tā slēgtās pozīcijās laidņa vērtība samazinās, kamēr zirdziņam pieaug. Un otrādi — atklātās pozīcijās pozīcijās laidnim ir priekšrocības pret zirdziņu.

## Laidņu raksturojums

* Uzsākot spēli, abi spēlētāja laidņi atrodas uz dažādas krāsas lauciņiem. Tos attiecīgi arī sauc — *melnlauciņu laidnis* un *baltlauciņu laidnis*. Būtiski ir sekot, kāds laidnis pēc nomaiņām paliek pretiniekam — ja pretinieka laidņi ir *dažādkrāsu*, tad partijas galotnē pieaug neizšķirta rezultāta varbūtība.
* Jāatceras, ka divi laidņi viegli spēj nomatot pretinieka karali, ja uz galdiņa palikuši tikai karalis un divi laidņi pret karali. Matu liek arī laidnis un zirdziņš, bet viena laidņa gadījumā uzreiz tiek fiksēts neizšķirts.

## Notācija
Algebriskajā šaha notācijā laidni apzīmē ar lielo L burtu.

## Ārējās saites
Fonoloģija

**Fonoloģija** (φωνή *phōnē* — ‘skaņa’ un λόγος *lógos* — ‘mācība’) ir valodniecības apakšnozare, kas pēta "valodas skanisko elementu funkcijas un skaņu attieksmju modeļus."

Fonētika apskata valodas skaņas jeb fonus no nosacīti objektīva skatpunkta — to artikulārās (t. i., pēc runas orgānu iesaistības) un akustiskās iezīmes. Fonētika pēc definīcijas apskata skaņas neatkarīgi no to piederības kādai noteiktai valodai. Fonoloģija savukārt apskata valodas skaņas pēc to **funkcionālas** lomas **kādā konkrētā valodā**.

Fonoloģijas mazākā vienība ir fonēma — abstrakta vienība, ko var veidot fonētiski atšķirīgu variantu — alofonu — kopa. Variantu vidū šķir galveno variantu, kas kalpo par fonēmas nosaukumu, piemēram, latviešu valodas fonēmai  teorētiski ir iespējami varianti , ,  un , jo latviešu valodā notiek neuzsvērtu patskaņu redukcija pēc garuma, tā pat arī kvalitatīva redukcija, kur tie tuvojas indiferentam patskanim. Tādējadi, fonētiski novērojumi kalpo par pamatu kādas konkrētas valodas mazāko funkcionāli nozīmīgo skanisko elementu — fonēmu — definēšanai fonoloģijā, savukārt fonēmas veido morfēmas morfoloģijā, kas ir mazākās vienības, kam spēj piemist jēga.

## Piezīmes

## Atsauces

## Literatūra
*
*

## Ārējās saites
Bērzu raibenis

**Bērzu raibenis** jeb **sērapmetnis** (*Nymphalis antiopa*) ir raibeņu dzimtas (*Nymphalidae*) tauriņu suga, kas mājo ziemeļu puslodē: Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Bērzu raibenis ir spēcīgs lidotājs un mēdz klejot tālu prom no savas dzimšanas vietas. Tā dzīves ilgums ir 11—12 mēneši, tādējādi bērzu raibenis ir viens no ilgāk dzīvojošiem tauriņiem pasaulē. 2001. gadā tas tika pasludināts par Montānas štata kukaini.

Latvijā bērzu raibenis ir samērā bieži novērojams tauriņš, taču parasti tas ir redzams pa vienam. Tas ir arī viens no pirmajiem tauriņiem pirmajās siltajās pavasara dienās.

## Morfoloģija
thumb|left|180px|Tauriņa apakšpuse
Bērzu raibenis ir lielākais no visiem raibeņiem. Tā spārnu plētums ir 65—80 mm. Bērzu raibeni ir viegli atpazīt, gan no virspuses, gan no apakšpuses. Tas praktiski ir nesajaucams tauriņš. No virspuses tā spārni ir tumši sarkanbrūni ar platām, gaiši dzeltenām apmalēm un tai blakus melnu joslu ar gaiši ziliem raibumiem. Šāda ārmalas josla ir tikai šai tauriņu sugai. No apakšpuses tas ir vienmērīgi tumši pelēks vai melns ar gaiši dzeltenu ārmalas joslu.

Bērzu raibeņa kāpuri ir melni ar dzelkšņveidīgām pūkām. Centrā pa muguras līniju tiem ir sarkanu raibumu virkne, kā arī tiem ir tumši sarkanas kājas.

## Ekoloģija

Jaunie tauriņi izšķiļas vasaras otrajā pusē (augustā un rudens sākumā). Tie dodas pārziemot vēsās, tumšās vietās. Pavasara pirmajās siltajās dienās tauriņi mostas un izlido, sākot ar aprīļa vidu un lido līdz maijam, jūnijam. Kāpuri uz augiem parādās jūnijā vai jūlijā un iekūņoties sāk jūlija beigās.

Bērzu raibeņus Latvijā var novērot dažādos biotopos, biežāk mežmalās, ceļmalās un klajākās vietās, kur aug bērzi, pūpolvītoli, parastās apses. Tos bieži var novērot barojamies ar rūgstošu koku sulām un agros pavasaros ar vītolu pūpolu nektāru. Kāpuri barojas ar dažādu kārklu un vītolu, bērzu, apšu un citu koku lapām.

## Galerija

Nymphalis antiopa.jpg
Nymphalis antiopa Poland.jpg
Nymphalis antiopa3.jpg
Nymphalis-antiopa-caterpillar.png|Kāpurs
Nymphalis antiopa MHNT CUT 2013 3 13 Tombebœuf Male.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites

*Dabas Foto: Bērzu raibenis
*Dziedava: Bērzu raibenis
*Mourning Cloak Butterfly - Nymphalis antiopa
Reign in Blood

thumb|200px|Albuma vāks.

**"''Reign in Blood''"** ir amerikāņu trešmetāla grupas *[[Slayer]]* trešais studijas albums. Tas tika izdots . Šis ir pirmais albums, kuru grupa izdeva sadarbībā ar ierakstu producentu Riku Rubinu (*Rick Rubin*). Šo albumu ļoti labi uzņēma gan kritiķi, gan fani, kā arī tas piesaistīja lielu daļu smagā metāla cienītāju uzmanību grupai.

## Atsauces un piezīmes
R.E.M.

**R.E.M.** ir bijusī amerikāņu rokgrupa, kuru 1980. gadā Džordžijas štatā, ASV, izveidoja Maikls Staips (vadošais vokāls), Pīters Baks (ģitāra), Maiks Milzs (basģitāra) un Bills Berijs (bungas un perkusijas). R.E.M. ir viena no pirmajām populārā alternatīvā roka grupām. 2011. gada septembrī tā paziņoja par darbības pārtraukšanu.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 1983 - *[[Murmur]]*
* 1984 - *[[Reckoning (R.E.M.)|Reckoning]]*
* 1985 - *[[Fables of the Reconstruction]]*
* 1986 - *[[Life's Rich Pageant]]*
* 1987 - *[[Document (album)|Document]]*
* 1988 - *[[Green (R.E.M.)|Green]]*
* 1991 - *[[Out of Time (R.E.M.)|Out of Time]]*
* 1992 - *[[Automatic for the People]]*
* 1994 - *[[Monster (R.E.M.)|Monster]]*
* 1996 - *[[New Adventures in Hi-Fi]]*
* 1998 - *[[Up (R.E.M.)|Up]]*
* 2001 - *[[Reveal]]*
* 2004 - *[[Around the Sun]]*
* 2008 - *[[Accelerate]]*
* 2011 - *[[Collapse into Now]]*

## Atsauces
Žordi Kruifs

**Žordi Kruifs** (; dzimis ) ir Nīderlandes futbola treneris bijušais Nīderlandes futbolists, kurš ir pārstāvējis Amsterdamas "Ajax" un FC Barcelona.

Žordi ir slavenā nīderlandiešu futbolista Johana Kruifa dēls. Tēvs, lai izrādītu cieņu kataloņu tautai, deva viņam tradicionālu kataloņu vārdu - Žordi ().

## Sasniegumi
**Barcelona**

* Spānijas Superkauss: 1994

**Manchester United**

* Anglijas Premjerlīga: 1996–97
* FA Charity Shield: 1996, 1997

## Ārējās saites