open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Konkanu valoda

**Konkanu valoda** (कोंकणी, *Kōṅkaṇī*, ) ir indoāriešu valoda, kas pamatā izplatīta Indijas rietumu piekrastē pie Arābijas jūras. Tā ir viena no 22 Indijas valsts valodām, kā arī Goa štata oficiālā valoda. Konkanu valoda ir minoritātes valoda šādos Indijas štatos: Karnātakā, Mahārāštrā, Keralā (štata ziemeļu daļā), kā arī Dādras un Nagarhaveli un Damānas un Diu teritorijās. Kopējais konkanu valodas pratēju skaits tiek lēsts ap 7,4 miljoniem.

Konkanu valodā izdala trīs atzarus: Goa konkanu valodu (ISO 639-3: gom), Mahārāštras konkanu valodu (knn) un kuknu valodu (kex).
Jurijs Balašovs

**Jurijs Balašovs** (; dzimis  Šadrinskā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1973).

## Biogrāfija
1960. gadu beigās un 1970. gadu sākumā bijis viens no talantīgākajiem PSRS jaunajiem šahistiem. Piecpadsmit gadu vecumā kļuvis par jaunāko PSRS sporta meistaru šahā. 1967. gadā Rīgā uzvarējis starptautiskajā jauniešu šaha turnīrā. 1970. gadā bijis pirmais Maskavas pilsētas šaha čempionātā. 1977. gadā Klaipēdā uzvarējis Lietuvas atklātajā šaha čempionātā. Vairākkārt piedalījies PSRS šaha čempionāta finālos, kur labākos rezultātus sasniedzis 1970. gadā Rīgā, kad ieņēmis 4. vietu, un 1976. gadā Maskavā, kad bijis otrais aiz toreizējā Pasaules šaha čempiona Anatolija Karpova.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts: 1973. gadā dalījis 3.-6. vietu Tallinā, 1977. gadā dalījis 1.-4. vietu Lonpainā (ASV), 1980. gadā bijis otrais Mihaila Čigorina memoriālā Sočos, 1985. gadā dalījis 3.-4. vietu Jūrmalā, 1986. gadā uzvarējis Minskā. Maskavas komandas sastāvā trīs reizes uzvarējis PSRS komandu šaha čempionātos (1969, 1972, 1983). Par panākumiem turnīros FIDE Balašovam 1970. gadā piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1973. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Četras reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīros: 1976. gadā ieņēmis 9. vietu, 1979. gadā bijis 7. vietā, 1982. gadā atkal ieņēmis 9. vietu, bet 1985. gadā izstājies pēc 11. kārtas un palicis pēdējā vietā.

Pārstāvējis PSRS komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1980. gadā un gan komandu, gan individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1970-1980). Komandu vērtējumā izcīnījis 4 zelta (1970, 1973, 1977, 1980) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1973, 1977) un 2 sudraba (1970, 1980) medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 3 reizes (1971-1974). Komandu vērtējumā visas reizes izcīnījis zelta medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1971) medaļu.

1972. gadā beidzis Valsts Centrālo fiziskās kultūras institūtu Maskavā. 1981. gadā bijis Anatolija Karpova sekundants mačā par Pasaules šaha čempiona nosaukumu pret Viktoru Korčnoju, bet 1992. gadā bijis Borisa Spaska sekundants atkārtotā mačā pret Robertu Fišeru.

2014. gadā izcīnījis sudraba medaļu Pasaules senioru šaha čempionātā vecuma grupā virs 65 gadiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladimirs Tukmakovs

**Vladimirs Tukmakovs** (; dzimis  Odesā) ir Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (1972).

## Biogrāfija
1960. gados bijis viens no talantīgākajiem PSRS jaunajiem šahistiem. Trīs reizes uzvarējis PSRS jauno šaha meistaru turnīros (1965, 1967, 1968). 1970. gadā Kijivā kļuvis par Ukrainas čempionu šahā.

Vairākkārt piedalījies PSRS šaha čempionāta finālos, kur trīs reizes kļuvis par vicečempionu: 1970. gadā Rīgā, kad ieņēmis otro vietu aiz Viktora Korčnoja, un 1972. gadā Baku, kad bijis otrais aiz Mihaila Tāla, un 1983. gadā Maskavā, kad bijis otrais aiz toreizējā Pasaules šaha čempiona Anatolija Karpova.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts: 1969. gadā dalījis 3.-4. vietu tradicionālajā Hastingsas (Anglija) jaungada turnīrā, 1970. gadā bijis otrais Buenosairesā aiz Roberta Fišera, 1971. gadā dalījis 4.-5. vietu Aleksandra Aļehina memoriālā Maskavā, 1973. gadā bijis otrais Madridē aiz Anatolija Karpova, bet 1978. gadā uzvarējis Viļņā. Divas reizes Ukrainas izlases sastāvā uzvarējis PSRS komandu šaha čempionātos (1979, 1981). 1984. gadā Padomju armijas komandas sastāvā uzvarējis PSRS komandu kausā šahā. Par panākumiem turnīros FIDE Tukmakovam 1970. gadā piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1972. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

1982. gadā Laspalmasā bijis tuvu iekļūšanai pretendentu mačos, kad Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā ieņēmis 4. vietu. 1984. gadā Londonā PSRS izlases sastāvā piedalījies mačā pret Pasaules komandu.

Pārstāvējis PSRS un Ukrainas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1984. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1973, 1983-1989). Komandu vērtējumā izcīnījis 3 zelta (1973, 1983, 1989) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1973, 1989) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1993. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 6 reizes (1966-1969, 1971-1972). Komandu vērtējumā visas reizes izcīnījis zelta medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 3 zelta (1966, 1967, 1971) medaļas.

Vēlākajos gados pierādījis sevi kā spējīgu šaha treneri. No 2004. līdz 2011. gadam bijis Ukrainas šaha izlases galvenais treneris. Viņa vadībā komanda divas reizes (2004, 2010) uzvarēja Pasaules šaha olimpiādēs, bet 2009. gadā bija trešā Pasaules komandu šaha čempionātā. 2004. gadā kļuvis par FIDE vecāko treneri, bet 2010. gadā atzīts par FIDE gada labāko treneri. Bijis arī Azerbaidžānas šaha izlases galvenais treneris. Trenējis arī jauno lielmeistaru Anišu Giri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Lieknis

**Jānis Lieknis** (1883—1941) bija latviešu skolotājs un vēsturnieks. Latvijas Republikas Izglītības ministra biedrs Kirhenšteina valdībā (1940).
Tautas Saeimas deputāts (1940), pēc Latvijas aneksijas Latvijas PSR Augstākās padomes deputāts (1940—1941), Latvijas PSR Izglītības tautas komisariāta skolu departamenta vicedirektors, Latvijas PSR Vēstures institūta direktors (1940).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1883. gada 4. martā Lielezeres pagastā. O. Jesenas-Lerhas proģimnāzijas skolotājs, Skolu muzeja bibliotēkas pārzinis (1913). Latvijas SPR laikā bija Rīgas pilsētas padomes izpildkomitejas Tautas izglītības nodaļas vadītājs (1919). Latvijas Skolotāju savienības aktīvists.
1921. gadā apprecējās ar Emmu Vitenbergu-Traubergu, kas tolaik bija Rīgas pilsētas 3. ģimnāzijas direktore (1919–1934, 1940—1941). Strādāja par Raiņa strādnieku jaunatnes ģimnāzijas direktoru līdz 1934. gada 15. maija apvērsumam.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūnijā iecelts par Kirhenšteina valdības izglītības ministra biedru. 
Pēc Latvijas inkorporācijas Padomju Savienībā bija Latvijas PSR Augstākās padomes deputāts (1940—1941), Latvijas PSR Vēstures institūta direktors (1940).

Nacistiskās vācu okupācijas laikā palicis Latvijā, Vēstures institūta 8. jūlija valdes sēdē nodeva institūta atslēgas. Apcietināts un 1941. gada 23. oktobrī nošauts Biķernieku mežā. Nošauti tika arī viņa sieva Emma Liekne (1886–1942) un dēls Laimdots Jānis Lieknis (1922–1942).

Latvijas PSR Izglītības tautas komisariāta atbildīgie darbinieki.jpg|Latvijas PSR Izglītības tautas komisariāta atbildīgie darbinieki ("Atpūta", 1940. gada 20. septembrī)


## Atsauces
MICROSCOPE

***MICROSCOPE*** ( (**Micro-S**atellite à traînée **C**ompensée pour l**'O**bservation du **P**rincipe d**'E**quivalence)) ir Francijas kosmosa aģentūras *[[CNES]]* zinātniskais pavadonis.
Orbītā palaists 2016. gada aprīlī.

Ar pavadoni brīvajā kritienā tiek pārbaudīts ekvivalences princips (vai gravitācijas masa ir vienāda ar inerciālo masu?). Mērījumi tiek veikti ar precizitāti 10, kas ir 100 reižu precīzāk nekā to iespējams uz Zemes. Lai to paveiktu, divām cilindriskām testa masām (viena izgatavota no titāna, otra — no platīna un rodija sakausējuma) ar diviem neatkarīgiem akselerometriem tiek mērīts paātrinājums. Ja tiks konstatēti atšķirīgi paātrinājumi, varēs uzskatīt, ka ekvivalences princips ir pārkāpts.

Kosmiskais aparāts izgatavots *[[CNES]]* uz platformas *[[Myriade]]* bāzes. Tā izmēri ir 1,4 m × 1 m × 1,5 m, masa 303 kg. Zinātniskais instruments *T-SAGE* (*Twin-Space Accelerometer for Gravity Experimen*) izgatavots Francijas aerokosmiskās pētniecības centrā *[[ONERA]]*.

## Lidojuma gaita
*MICROSCOPE* tika palaists  21:02:13 UTC ar Krievijas nesējraķeti *[[Sojuz-ST/Fregat-MT]]* no Gviānas Kosmosa centra Franču Gviānā. Tas bija sekundārā krava Eiropas Zemes tālizpētes pavadonim *[[Sentinel-1B]]*. Kopā ar to palaisti arī pavadoņi *[[OUFTI-1]]*, *[[AAUSAT4]]*, *[[e-st@r-II]]*.

## Ārējās saites
* Microscope CNES
* MICROSCOPE  ONERA
* MICROSCOPE Gunter's Space page
Džons Favro

**Džonatans Koļa "Džons" Favro** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, kinorežisors un komiķis. Kā aktieris atpazīstams pēc atveidotajām lomām filmās *[[Rudy (filma)|Rudy]]*, *[[Swingers]]* (arī scenārija autors), "Ļoti sliktas lietas", "Šķiršanās amerikāņu stilā" un "Šefpavārs uz riteņiem" (arī režisors). Tāpat viņš ir režisējis plašu popularitāti ieguvušas filmas "Elfs", "Dzelzs vīrs", "Dzelzs vīrs 2", "Kovboji un citplanētieši" un "Džungļu grāmata", kā arī darbojies kā izpildproducents filmām "Atriebēji", "Dzelzs vīrs 3" un "Atriebēji: Ultrona laikmets". Favro atveidoja Pītu Bekeru, Monikas Gelleres puisi, seriāla "Draugi" trešajā sezonā.

## Ārējās saites
Thaicom 8

***Thaicom 8*** ir Taizemes uzņēmuma *[[Thaicom]]* sakaru pavadonis. Tas orbītā palaists 2016. gada maijā. Pavadonis sniedz sakaru pakalpojumus Dienvidaustrumāzijai, Indijai un Āfrikai.

Pavadoni izgatavoja ASV uzņēmums *[[Orbital ATK]]* uz platformas *[[Star-2|Star-2.3]]* bāzes. Līgums ar *Orbital* par pavadoņa būvi un ar *[[SpaceX]]* par tā palaišanu noslēgts 2014. gada aprīlī par summu 178,5 miljoniem USD.
*Thaicom 8* ir 24 Ku joslas raidītāji. Elektroenerģiju nodrošina divi saules bateriju paneļi ar jaudu 5 kW.

*Thaicom 8* tika palaists  21:39 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 v1.2]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Pēc otrās raķešpakāpes atdalīšanās pirmā pakāpe veica nolaišanos uz peldošās platformas Atlantijas okeānā.

Ģeostacionāro orbītu pavadonis sasniedza ar saviem dzinējiem. 
*Thaicom 8* izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 78,5° austrumu garuma, kur atrodas kopā ar pavadoņiem *[[Thaicom 5]]* un *[[Thaicom 6]]*.

## Ārējās saites
* Thaicom 8 Thaicom 
* Mission Update: Thaicom 8 *Orbital ATK* 
* PRESS KIT: THAICOM 8 MISSION *SpaceX* 
* Thaicom 8 Gunter Dirk Krebs
Kozenca

**Kozenca** (, ) ir pilsēta Itālijā, Kalabrijas reģionā. Tas ir Kozencas provinces administratīvais centrs. 2016. gadā Kozencā dzīvoja 70,5 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir ceturtā lielākā Kalabrijas reģiona pilsēta pēc iedzīvotāju skaita.

Kozencu dibināja bruti — sena mūsdienu Itālijas dienvidos dzīvojusi cilts. Sākotnējais apdzīvotās vietas nosaukums bija Kozentija (*Consentia*). Vēlāk tā nonāca seno grieķu kontrolē, pēc tam — romiešu kontrolē. 410. gadā pilsētu iekaroja vestgoti. Tieši šeit tai pašā gadā nomira vestgotu valdnieks Alarihs I.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vīlands Bruhs

**Vīlands Bruhs** (; dzimis ) ir vācu šaha problēmists.

Pēc profesijas Bruhs ir mūziķis. Strādā kā pianists un klavieru pedagogs.

## Sasniegumi šaha kompozīcija
Kopš 1979. gada publicējis apmēram 400 šaha kompozīcijas, galvenokārt divvilčus. Apmēram 160 no tām ir godalgotas konkursos.

No 1996. gada starptautiskais tiesnesis un no 2010. gada lielmeistars šaha kompozīcijā.

Pirmajā pasaules čempionātā šaha kompozīcijā (1998—2000) Bruhs izcīna sudraba medaļu trīsvilču grupā, bet 3. pasaules čempionātā (2004—2006) iegūst bronzas medaļu divvilču grupā.

## Šaha uzdevums

: **Maldinājumi:**
: 1. ♕c6+? ♗c5 2. ♘e3#, bet 1. ... ♖c4!
: 1. ♖c7+? ♖c4 2. De4#, bet 1. ... ♗c5!

: **Risinājums;**
: **1. ♕h1!** draud **2. ♘e3+ ♗×e3 3. ♖c1#**  
: **1. ... ♗d4 2. ♕c6+ ♗c3/♗c5 3. ♘e3#**
: **1. ... ♖d4 2. ♖c7+ ♖c4 3. ♕e4#**   
: 1. ... ♖g3 2. ♕e4+ ♖d3 3. ♕×d3#

Grimšava tēmas loģisks traktējums.  

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vīlanda Bruha šaha kompozīcijas PDB vietnē
Klauss Barbjē

**Klauss Barbjē** (; dzimis  Bonnā, Vācijā, miris  ieslodzījumā Lionā, Francijā) bija vācu virsnieks Otrā pasaules kara laikā, *[[Gestapo]]* un *[[SS]]* struktūru dalībnieks. 1942. gadā tika nozīmēts par Lionas *Gestapo* priekšnieku Višī Francijā, kur izcēlās ar īpašu nežēlību. Pats personīgi spīdzināja ieslodzītos, par ko ieguvis iesauku "Lionas miesnieks". 

NSDAP biedrs kopš 1937. gada. 1941. un 1942. gadā bija atbildīgais par ebreju jautājumiem Hāgā, līdz tika norīkots vadīt *Gestapo* nodaļu Lionā. Tuvojoties kara nobeigumam "Lionas miesnieks" bēga no Francijas uz Vāciju, bet pēc tam viņam izdevās nesodītam emigrēt uz Dienvidameriku, kur slēpties palīdzēja arī kļūšana par ASV militārā izlūkdienesta *[[CIC]]* aģentu. Francijā 1947. gadā K. Barbjē tika aizmuguriski notiesāts ar nāves sodu par kara noziegumiem (tādu pašu soda mēru viņam piesprieda vēl divās tiesas prāvās 1952. un 1954. gadā). Tomēr tikai 1983. gadā viņa atrašanās vieta tika atklāta, viņš tika apcietināts Bolīvijā un izdots Francijai. Vēlreiz notiesāts par noziegumiem pret cilvēci 1987. gadā, piespriežot mūža ieslodzījumu.

1991. gadā K. Barbjē mira cietumā no vēža.

## Literatūra
* *Bower, Tom (1984). Klaus Barbie, the Butcher of Lyons. New York: Pantheon Books.* .

## Ārējās saites
Polijas vojevodistes

**Polijas vojevodistes** (, ) ir pirmā līmeņa Polijas administratīvais iedalījums. Vēsturiski vojevodistes ir sauktas arī par vaivadijām. Pirmo reizi termins ‘vojevodiste’ parādījās 14. gadsimtā. Kopš 1999. gada 1. janvāra Polijā ir 16 vojevodistes. Pirms tam bija 49 vojevodistes, kas pastāvēja no 1975. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 31. decembrim. Administratīvi sīkāk visas vojevodistes dalās 380 apriņķos, no kurām 66 ir pilsētas ar apriņķa tiesībām.

Vislielākā vojevodiste gan pēc platības, gan pēc iedzīvotāju skaita ir Mazovijas vojevodiste, savukārt vismazākā pēc abiem parametriem ir Opoles vojevodiste.

## Vojevodistu uzskaitījums
### Polijas vojevodistes no 1999. gada līdz mūsdienām

### Polijas vojevodistes no 1975. gada līdz 1998. gadam

* Belsko-Bjalas vojevodiste
* Bidgoščas vojevodiste
* Bjalas Podlaskas vojevodiste
* Bjalistokas vojevodiste
* Cehanovas vojevodiste
* Čenstohovas vojevodiste
* Elblongas vojevodiste
* Gdaņskas vojevodiste
* Gožovas vojevodiste
* Helmas vojevodiste
* Jeleņas Guras vojevodiste
* Kališas vojevodiste
* Katovices vojevodiste
* Kelces vojevodiste
* Koņinas vojevodiste
* Košalinas vojevodiste
* Krakovas vojevodiste
* Krosno vojevodiste
* Legņicas vojevodiste
* Lešno vojevodiste
* Lodzas vojevodiste
* Lomžas vojevodiste
* Ļubļinas vojevodiste
* Novi Sončas vojevodiste
* Olštinas vojevodiste
* Opoles vojevodiste
* Ostrolenkas vojevodiste
* Pilas vojevodiste
* Pjotrkovas vojevodiste
* Plockas vojevodiste
* Poznaņas vojevodiste
* Pšemislas vojevodiste
* Radomas vojevodiste
* Sedlces vojevodiste
* Seradzas vojevodiste
* Skerņevices vojevodiste
* Slupskas vojevodiste
* Suvalku vojevodiste
* Ščecinas vojevodiste
* Tarnobžegas vojevodiste
* Tarnovas vojevodiste
* Toruņas vojevodiste
* Valbžihas vojevodiste
* Varšavas vojevodiste
* Vloclavekas vojevodiste
* Vroclavas vojevodiste
* Zamoscas vojevodiste
* Zelonas Guras vojevodiste
* Žešovas vojevodiste

## Atsauces

## Ārējās saites
Latīna

**Latīna** (, ) ir pilsēta Itālijā, Lacio reģionā. Tas ir Latīnas provinces administratīvais centrs. 2016. gadā Latīnā dzīvoja 126 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir otra lielākā Lacio reģiona pilsēta pēc iedzīvotāju skaita uzreiz aiz Romas.

Latīnu 1932. gadā dibināja Benito Musolīni. Tās sākotnējais nosaukums bija Litorija (*Littoria*). Pirms tam šajā vietā bija purvs, kas tika nosusināts. Par Latīnu tā tika nosaukta 1946. gadā, pēc Otrā pasaules kara beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Slāpekļa(III) oksīds

**Slāpekļa(III) oksīds** (N2O3) ir slāpekļa un skābekļa binārais savienojums — viens no slāpekļa oksīdiem. Slāpekļa(III) oksīds tīrā veidā pastāv tikai cietā (sasalušā) veidā kā gaišzili kristāli. Virs −100&nbsp;°C tas kļūst par spilgti zilu šķidrumu, kurā daļa N2O3 molekulu ir disociējušas par NO<sub>2</sub> un NO:
:N2O3 ⇄ NO2 + NO
Istabas temperatūrā, kad slāpekļa(III) oksīds ir gāzveidīgs, nav disociējuši tikai apmēram 10% N2O3 molekulu.

## Iegūšana
thumb|left|130px|Slāpekļa(III) oksīds atdzesētā kolbā
Slāpekļa(III) oksīdu iegūst, atdzesējot slāpekļa(IV) un slāpekļa(II) oksīdu maisījumu. Laboratorijas apstākļos to iegūst, pilinot 50% slāpekļskābes šķīdumu uz pulverveida arsēna(III) oksīda un atdzesējot radušos gāzu  maisījumu:
:2HNO3 + As2O3 → NO2↑ + NO↑ + 2HAsO<sub>3</sub>
:NO + NO2 → N2O3 
Līdzīgā metodē ar slāpekļskābi iedarbojas uz cieti.

Kristālisku N2O3 var iegūt arī, iedarbojoties ar elektrisko izlādi uz sašķidrinātu gaisu.
:N2 + O2 → 2NO 
:2NO + O2 → 2NO2 
:NO + NO2 → N2O3

## Molekulas uzbūve
Infrasarkanās spektroskopijas dati liecina, ka N2O3 kristāliskā formā pastāv divās modifikācijās: stabilajā O=N−NO2 un nestabilajā O=N−O−N=O. Stabilās modifikācijas molekula ir planāra, saite starp slāpekļa atomiem ir līdzīga analoģiskai saitei hidrazīna molekulā.

## Ķīmiskās īpašības
Siltumā N2O3 sadalās par slāpekļa(IV) un slāpekļa(II) oksīdiem:
:N2O3 → NO + NO2
Reaģē ar ūdeni, veidojot slāpekļpaskābi:
:N2O3 + H2O → 2HNO2 

Iedarbojoties ar sārmiem, veidojas atbilstošie nitrīti:
:N2O3 + 2KOH → 2KNO<sub>2</sub> + H2O

## Izmantošana
Laboratorijās lieto tīras slāpekļpaskābes un nitrītu iegūšanai.

## Atsauces
Sarkanais fodijs

**Sarkanais fodijs**, arī **Madagaskaras fodijs** (*Foudia madagascariensis*) ir audējputnu dzimtas (*Ploceidae*) dziedātājputnu suga, kuras dabiskais areāls aptver Madagaskaru. Ģeogrāfisko variāciju nav.

Sarkano fodiju pirmo reizi ilustrēja franču gubernators Madagaskarā Etjēns de Flakurts. Viņš 1658. gadā uzrakstīja grāmatu par salas dienvidu daļas dabu, vēsturi, kultūru, kur iekļāva dažus vietējās faunas un floras zīmējumus. Sarkano fodiju grāmatas autors nosauca par "Foulimene", un, iespējams, kaut nabadzīgi attēlots, tas ir pirmais iespiestais audējputna atveidojums.

## Izplatība
thumb|left|240px|Sarkanā fodija tēviņš ligzdošanas sezonā
thumb|left|240px|Sarkanā fodija mātīte
Sākotnēji bija sastopams Madagaskarā, no kurienes ieviests Maurīcijā, Reinjonā, Seišelu salās, Komoru salās, Rodrigesā, Amirantes salās, Čagosa arhipelāgā Indijas okeānā un Svētās Helēnas Salā Atlantijas okeānā. Komorās suga ieviesās bez cilvēku līdzdalības.

Sugas populācija visā tās plašajā izplatības areālā ir stabila.

## Izskats
Ķermeņa garums 13 cm. Svars 13—20 grami.

Vairošanās sezonā tēviņš tumšsarkans, laukumi ap acīm un to priekšpuse melni. Melni svītrota arī spārnu augšpuse un knābis. Pārējā laikā tēviņi ir dzeltenīgi vai ar oranžu nokrāsu un olīvbrūnām astes spalvām un spārniem. Mātītes un jaunuļi olīvbrūni un līdzinās mājas zvirbuļiem. Maurīcijā sugu nereti sajauc ar apdraudēto Maurīcijas fodiju.

## Barība
Barības pamatu veido dažādas sēklas, uzturu papildina arī nektārs, kukaiņi un zirnekļi. Nektāru putni iegūst kā no vietējiem, tā ieviestajiem svešzemju augiem. Sarkanie fodiji mēdz apvienoties vairāku simtu īpatņu lielos baros, nodarot nopietnu kaitējumu rīsu laukiem.

## Ligzdošana
Sarkanie fodiji vairošanās sezonā veido monogāmus pārus. Ligzdošanas laikā putni nepulcējas kolonijās, taču ligzdas var būt novietotas tuvu viena pie otras.  Ligzdas ir ovālas, ar ieeju netālu no tās virspuses. Virs ieejas neliels lievenītis, nereti ar īsu tunelīti. Ligzdas no zāles vij galvenokārt tēviņi. To nostiprina pie niedrēm, garas zāles, krūmiem vai kokiem. Reizēm atrodas kokosriekstu palmā. Atsķirībā no citu audējputnu ligzdām, sarkano fodiju ligzdas ir salīdzinoši vienkāršas.

Perējumā 2—4 olas. Perēšanas ilgums 11—14 dienas. Putnēnu barošanā piedalās abi vecāki, un tie pamet ligzdu 15—16 dienas pēc izšķilšanās.

## Galerija

Attēls:Foudia madagascariensis - Wüstenhaus 2.jpg
Attēls:Madagascar Red Fody Image 008.jpg|Tēviņš ārpus vairošanās sezonas
Attēls:Madagascar Red Fody Female 077.jpg|Mātīte
Attēls:Madagascar Fody - Foudia madagascariensis.jpg
Attēls:Foudia_madagascariensis_MHNT_228_Tsara_Madagascar.jpg|Sarkanā fodija olas


## Atsauces

## Ārējās saites
*Xeno-Canto: Red Fody Foudia madagascariensis (Linnaeus, 1766)
*Avibase: Madagascar Red Fody Foudia madagascariensis (Linnaeus, 1766)
Refrain

***Refrain*** ir dziesma, kas uzvarēja pirmajā 1956. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lugāno, Šveicē, kuras autori ir Žeo Vumārs un Emils Garda. To izpildīja Šveices dziedātāja Līza Asija, pārstāvot Šveici.

Lai gan *Refrain* bija pirmā Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētājdziesma, tā nebija pirmā Šveices dziesma konkursā, jo pirmajā konkursā katru valsti pārstāvēja 2 dziesmas — pirms tam Līza Asija bija arī uzstājusies ar dziesmu *[[Das alte Karussell]]*, kas tika izpildīta vācu valodā, kamēr *Refrain* — franču valodā.

Nav zināmi šī konkursa pilnie rezultāti, jo punktu sadalījums netika paziņots un ir zināms tikai uzvarētājs.

## Atsauces
Bateckas rajons

**Bateckas rajons** () ir Krievijas Novgorodas apgabala administratīvais rajons. Rajons robežojas ar Novgorodas apgabala Novgorodas rajonu austrumos un Šimskas rajonu dienvidos, kā arī Ļeņingradas apgabala Lugas rajonu ziemeļos un rietumos.
Boroviču rajons

**Boroviču rajons** () ir Krievijas Novgorodas apgabala administratīvais rajons. Rajons robežojas ar Novgorodas apgabala Okulovkas rajonu rietumos, Ļubitinas rajonu ziemeļrietumos, Hvoinajas rajonu ziemeļaustrumos un Mošenskas rajonu austrumos, kā arī Tveras apgabala Bologojes rajonu dienvidos un Udomļas rajonu dienvidaustrumos.

Boroviču rajonā dzimis padomju valsts darbinieks Grigorijs Romanovs (*Григорий Васильевич Романов*, 1923 — 2008).
Galileo 9

***Galileo 9*** (*European GNSS* apzīmējums ***GSAT0205***) ir Eiropas navigācijas sistēmas *[[Galileo (navigācijas sistēma)|Galileo]]* pavadonis. Tas orbītā palaists 2015. gada martā; izvietots orbitālajā slotā *A08*. 

Pavadonim dots arī nosaukums ***Alba*** par godu bērnu konkursa uzvarētājai Spānijā Albai Navarro Rosalesai (*Alba Navarro Rosales*).

*Galileo 9* primārais kontraktors un platformas izgatavotājs bija uzņēmums *[[OHB-System]]*. Derīgo kravu izgatavoja *[[Surrey Satellite Technology]]* (*SSTL*). Kosmiskā aparata starta masa bija 715 kg; izmēri 2,5 × 1,2 × 1,1 m.
Pavadonī uzstādīti divi pasīvie ūdeņraža māzera atompulksteņi, divi rubīdija atompulksteņi; pulksteņu pārraudzīšanas un vadības iekārta, navigācijas signāla ģenerators, L-joslas antena navigācijas signāla raidīšanai, C-joslas antena augšupejošā signāla uztveršanai, divas S-joslas antenas telemetrijai un komandām, kā arī antena meklēšanas un glābšanas iekārtai *MEO SAR*.

*Galileo 9* tika palaists  02:08  UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Sojuz-STB/Fregat-MT]]* (lidojums *VS12*) kopā ar tās pašas sērijas pavadoni *[[Galileo 10]]*.

Pavadonis ekspluatācijā nodots 2016. gada 28. janvārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* VS12 GALILEO SAT 9-10 Arianespace Launch kit
* Galileo constellation
* Soyuz-ST flies its 7th mission with Galileo satellites Anatoly Zak
Ceplīši (Lendžu pagasts)

**Ceplīši**, arī **Cepleiši**, ir ciems Rēzeknes novada Lendžu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 4 km no pagasta centra Lendžiem, 13 km no novada centra Rēzeknes un 250 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V567 (Krieviņi<sup>_</sup>Lendži).

Ciemā atrodas keramiķu Vogulu darbnīca. Darbnīcu un cepli 1976. gadā uzbūvējis keramiķis Voldemārs Voguls.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 36 cilvēkiem..

## Atsauces
Mango (ģints)

**Mango** (*Mangifera*) ir indessumahu dzimtas augu ģints. Ģintī ietilpst aptuveni 69 sugas. Zināmākā ģints suga ir Indijas mango, kura augļi ir zināmi visā pasaulē. Mango ģints dabiskais izplatības areāls ir Dienvidāzijas un Dienvidaustrumāzijas subtropi un tropi. Mango kultivē arī citur pasaulē. Vislielākā sugu daudzveidība ir Indijā.

## Mango sugu uzskaitījums
Šis uzskaitījums ir nepilnīgs.

* Andamanu mango (*Mangifera andamanica*)
* Dienvidindijas mango (*Mangifera austro-indica*)
* dzeltenais mango (*Mangifera flava*)
* cēlais mango (*Mangifera magnifica*)
* lauru mango (*Mangifera laurina*)
* Indijas mango (*Mangifera indica*)
* meža mango (*Mangifera sylvatica*)
* persikveida mango (*Mangifera persiciformis*)
* Siāmas mango (*Mangifera siamensis*)
* smaržīgais mango (*Mangifera odorata*)
* smirdīgais mango (*Mangifera foetida*)
* *[[Mangifera caesia]]*
* *[[Mangifera casturi]]*
* *[[Mangifera lineariflia]]*
* *[[Mangifera rubropetala]]*

## Ārējās saites
Bādnauheima

**Bādnauheima** () ir pilsēta Vācijā, Hesenes federālajā zemē.

Pilsētā ir ap 31 000 iedzīvotāju, tā atrodas 35 km uz ziemeļiem no Frankfrurtes pie Mainas, Taunusa kalnu pakājē. Pilsēta ir slavens kūrorts ar sālsūdens avotiem, kas izsenis izmantoti sirds un nervu slimību ārstēšanai. Kūrorts īpaši uzplaucis 20. gadsimta sākumā.

Pirmās rakstiskās liecības par apdzīvoto vietu datējamas ar 900. gadu. Vieta saistīta ar sāls ieguvi, kas rūpnieciski turpinājās līdz 1959. gadam. 1854. gadā Nauheima ieguva pilsētas statusu, bet 1869. gadā tās nosaukumam tika pievienots priedēklis „Bad”, kas nozīmē, ka pilsēta ir kūrorts ar minerālavotiem.

No 19. gadsimta pilsēta ir kūrorts, 1887. gadā tika uzbūvēta pirmā ārstnieciskā atpūtas iestāde..

thumb|250px|Šprūdelhova — Jūgendstila piemineklis

20. gadsimta sākumā būvētās atpūtas un ārstniecības iestādes ir spilgti jūgendstila arhitektūras paraugi. Īpaši pieminams komplekss Šprūdelhofa (*Sprudelhof*) jeb strūklaku pagalms ar 240 vannu kabīnēm, speciālām kabīnēm karaliskās ģimenes locekļiem un strūklaku baseiniem, kas celti 1905.—1912. gadā. Bagātīgi dekorētās pirtis un pirts priekštelpas, kā arī krāšņie iekšpagalmi ļauj Šprūdelhofu pamatoti dēvēt par iespaidīgāko vācu jūgendstila paraugu.
Pilsēta darbojusies kā kūrorts arī I un II pasaules karu laikā. Otrā pasaules kara laikā šeit gūstā turēti Sabiedroto armijas augstu pakāpju militārpersonas, kas kara beigu posmā, lielā mērā pasargājis pilsētu no gaisas spēku uzlidojumiem un izpostīšanas.
Dažus mēnešus pirms Otrā pasaules kara beigām, Bādnauheimā mira izcilais latviešu gleznotājs Vilhelms Purvītis, kurš 1944. gadā bija devies bēgļu gaitās no Latvijas.

Pēc II pasaules kara Bādnauheima bija ASV armijas apmešanās vieta. Sava militārā dienesta laikā, Bādnauheimā zināmu laiku ir pavadījis Elviss Preslijs un atsevišķas vietas pilsētā tiek minētas kā iedvesmas avots mūziķa dziesmām. Mūsdienās, ik gadus pilsētā notiek Preslijam veltīts mūzikas festivāls.

## Atsauces

## Ārējās saites
Indijas mango

**Indijas mango** (*Mangifera indica*) ir indessumahu dzimtas suga. Savvaļā šī suga sastopama Indijā, Bangladešā un Pakistānā. Mūsdienās augļu (mango) dēļ kultivē tropu joslā pa visu pasauli.

## Apraksts
Mango koki var sasniegt 35—40 m augstumu, ar vainaga rādiusu 10 m. Kokam ir ļoti ilgs mūžs. Ir daži ļoti veci mango koki, kas ir vairāk nekā 300 gadus veci un joprojām ražo augļus. Dziļi augsnē (6 metrus—20 pēdas) stiepjas mietsakne un plaši izplešas saknes pavedieni. Lapas ir mūžzaļas, pamīšus sakārtotas, vienkāršas, 15—35 cm garas un 6—16 cm platas. Kad lapas ir mazas, augļi ir oranži, tad rozā un strauji mainās līdz tumši spīdīgi sarkani, tad tumši zaļi tie nobriest.

Mango ziedi ir kā 10—40 cm garas skaras, un katrs zieds ir mazs, balts ar piecām ziedlapiņām 5—10 mm garš, ar saldenu smaržu. Augļus novāc 3—6 mēnešu laikā, lai tie nenobirst. Gatavie augļi ir dažāda lieluma un dažādās krāsās. Tie var būt dzelteni, oranži, sarkani, kad gatavi, tad ir zaļi.  Gataviem nemizotiem augļiem izdalās sveķaini salda smarža. Augļa centrā ir sēklas, kuras satur embriju.

## Ārējās saites
Gemini 8

***Gemini 8*** jeb ***Gemini VIII*** bija ASV NASA programmas *[[Gemini (kosmiskais projekts)|Gemini]]* kosmosa kuģa *Gemini* pilotējams lidojums. Palaists 1966. gada martā. Tas veica pasaulē pirmo kosmisko aparātu saslēgšanos orbītā. Pirmoreiz ASV kosmosa kuģis piedzīvoja kritisku situāciju, kuras dēļ apkalpei bija nepieciešams nekavējoties atgriezties uz zemes.

## Apkalpe
Kuģa *Gemini* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublieru apkalpe:
* Čārlzs Konrāds, komandējošais pilots
* Ričards Gordons, pilots

## Mērķi
*Gemini 8* bija plānots trīs dienu lidojums. Ceturtajā orbītas riņķojumā tam vajadzēja saslēgties ar pasīvo mērķi *[[Agena Target Vehicle]]*, pie kura kosmosa kuģim vajadzētu pietuvoties un saslēgties ar to četras reizes. Šāds uzdevums sākotnēji bija plānots *[[Gemini 6]]*, bet toreiz *Agena* tika zaudēts nesējraķetes avārijā.

Pirmās saslēgšanās laikā Deividam Skotam vajadzēja veikt divu stundu desmit minūšu iziešanu kosmosā. Tās laikā vajadzētu vairākkārt apmeklēt *Agena* (arī tad, kad tā atvienota).

## Lidojuma gaita
 15:00:03 UTC startēja nesējraķete *[[Atlas-Agena]]* un orbītā ievadīja augšējo pakāpi *Agena-D* (*[[GATV 5003]]*), kura bija modificēta, lai ar to varētu saslēgties kosmosa kuģis.

*Gemini 8* tika palaists  16:41:02 UTC ar nesējraķeti *[[Titan II GLV]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-19*.

*Gemini 8* veica manevru sēriju un pietuvojās *Agena Target Vehicle*. Saslēgšanās rokas režīmā notika 16. martā 22:14 UTC. Drīz pēc tam radās problēma. *Agena* vadības sistēma izpildīja tās atmiņā saglabāto komandu programmu (tā izrādījās kļūdaina), pagriežot saslēgto kompleksu par 90°. Kosmonauti pamanīja griešanos un deva komandu *Gemini* apturēt rotāciju. Kad tā bija apturēta, griešanās atsākās no jauna. Izrādījās, ka kosmosa kuģim bija palicis 30% degvielas. Tika nolemts atvienoties no *Agena*.

Pēc atvienošanās bez papildu masas *Gemini* griešanās ātrums strauji pieauga. Tam sasniedzot vienu apgriezienu sekundē, kosmonautu skatiens izplūda un viņi varēja zaudēt samaņu. Ārmstrongs nolēma izslēgt orbītas korekcijas dzinējsistēmu un griešanās pārtraukšanai izmantot noiešanas no orbītas kontroles sistēmu. Kad *Gemini* bija manuāli nostabilizēts, izrādījās, ka bija iztērēti 75% degvielas, kas paredzēta noiešanai no orbītas manevriem. Pēc tam viņi pārbaudīja katru orbītas korekcijas dzinēju, pēc kārtas tos ieslēdzot. Atklājās, ka 8. dzinējs nestrādā. Apkalpe nekavējoties sāka gatavoties nolaisties.

Pēc sākotnējā plāna nolaišanās bija paredzēta pēc trim dienām Atlantijas okeānā. Šoreiz nolaišanās notika Klusajā okeānā,  03:22:28 UTC.

## Ārējās saites

* Gemini-VIII (8) NASA
* Gemini 8 Docks with Agena Video
* 
* Gemini 8 Encyclopedia Astronautica
Glenna Klouza

**Glenna Klouza** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise un producente. Par lomām televīzijas seriālos ieguvusi trīs ''Emmy'' balvas un divas Zelta globusa balvas. Par teātra lomām Brodvejā ieguvusi trīs ''Tony'' balvas. Klouza sešas reizes nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

## Biogrāfija
Glenna Klouza piedzima 1947. gada 19. martā Griničā, Konektikutā. Viņas tēvs bija ķirurgs Viljams Klouzs, vēlāk pazīstams kā ārsts, kas strādājis klīnikā Beļģu Kongo, daudzus gadus bijis Kongo Demokrātiskās Republikas militārā diktatora un prezidenta Mobutu Sese Seko personīgais ārsts, kā arī devis ieguldījumu cīņā ar Ebolas vīrusslimību Zairā 1976. gadā. Māte Betine Mūra Klouza bija sabiedrībā pazīstama kā filantrope.

Kad Glennai Klouzai bija 7 gadi, viņas vecāki pievienojās garīgo un morālo vērtību atbalsta grupai MRA (*Moral Re-Armament*). Ģimene dzīvoja komunālajos centros. 1960. gados Klouza piedalījās MRA grupas rīkotajos šovos, ceļoja kopā ar dziedātāju grupu *Up With People*. Kādu laiku Klouza mācījās Šveicē, bet 1965. gadā pabeidza privātskolu Konektikutā. 22 gadu vecumā Klouza pameta MRA grupu un uzsāka mācības Viljama un Marijas koledžā (*College of William & Mary*), otrajā vecākajā ASV augstskolā pēc Hārvarda Universitātes. Koledžas teātra mākslas nodaļā Klouza apguva aktiermākslu, piedalījās koledžas izrādēs.

Profesionālo teātra aktrises karjeru Klouza uzsāka 1974. gadā, tēlojot lomas gan Brodvejā, gan citos teātros. Vēlāk sāka arī filmēties televīzijas seriālos un kinofilmās. Par otrā plāna lomu savā pirmajā filmā "Garpa pasaule" (1982) Klouzu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Karjeras laikā pavisam sešas reizes nominēta šai balvai — trīs reizes kā labākā aktrise otrā plāna lomā filmās "Garpa pasaule" (1982), *[[The Big Chill]]* (1983), "Dabiskais" (1984), kā arī trīs reizes kā labākā aktrise galvenajā lomā filmās "Liktenīgais valdzinājums" (1987), "Bīstamie sakari" (*Dangerous Liaisons*, 1988), "Alberts Nobbs" (*Albert Nobbs*, 2011).

Klouza saņēmusi trīs ''Emmy'' balvas, divas Zelta globusa balvas, trīs ''Tony'' balvas. 2009. gadā Klouzai piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Miza

[thumb|[Indijas mango koka (*Mangifera indica*) miza]]
**Miza** ir kokaugu ārējais segaudu slānis. Tā aizsargā augu no izžūšanas, ārējās vides faktoriem un parazītiem. Jēdzienu "miza" var attiecināt uz visiem kambija slāņiem. Ārējā mizā pārsvarā ietilpst miruši audi.

Lietas un izstrādājumi, kuru izgatavošanā tiek izmantota kāda auga miza: krēsli, sienas segums, garšvielas un citas pārtikas piedevas, latekss, zāles, ķīmiskas vielas un korķi. No koka mizas izgatavo kanoe laivas. Tā ir labs materiāls mulčēšanai.

## Mizas plīsumi
Mizas plīsumi (ang. - *Frost cracks*) var veidoties augiem, kam miza ir salīdzinoši plāna, tie izpaužas kā lieli vertikāli plīsumi. Visbiežāk plīsumi veidojas ziemas beigās un pavasara sākumā.  To veidošanās pamatā ir strauja ūdens izplešanās un saraušanās mizas slāņos. Lielākiem kokiem mizas plīšanas brīdī var dzirdēt brakšķēšanu. Veicinošie faktori - temperatūras svārstības, vējš, slikta augsnes drenāža, iepriekšējas traumas mizā.

## Atsauces
Boroviči

**Boroviči** () ir pilsēta Krievijā, Novgorodas apgabala austrumu daļā, Boroviču rajona centrs pie Mstas upes. Pēc iedzīvotāju skaita otrā lielākā apgabala pilsēta.

## Vēsture
Boroviču pogosts rakstos pirmoreiz minēts 1495. gadā. 1564. gadā minēta kā Boroviču rjadoks. Boroviči attīstījās vietā zem Mstas upes Boroviču krācēm un daudzu iedzīvotāju nodarbošanās bija izvadīt upes transportlīdzekļus starp krācēm. 1770. gadā Katrīna Lielā piešķīra Borovičiem pilsētas tiesības. 19. gadsimtā pilsētas apkārtnē tika atklātas ugunsizturīgā māla atradnes. Līdz 19. gadsimta beigām Boroviči kļuva par ievērojamu ķieģeļu ražošanas centru. 1905. gadā pār Mstas upi uzbūvēja pirmo Krievijas arku tiltu.

## Ekonomika
Pilsētas ekonomikas pamats ir "Boroviču ugunsturu kombināts" (*Боровичский комбинат огнеупоров*), kas ražo produkciju metalurģijas uzņēmumiem.

## Cilvēki
Boroviču pievārtē, Končanskas-Suvorovskas ciemā no 1797. līdz 1799. gadam izsūtījumā dzīvoja krievu karavadonis Aleksandrs Suvorovs, mūsdienās šeit iekārtots muzejs. Polinovkā atradās komponista Anatolija Ļadova (*Анатолий Константинович Лядов*) īpašums, kur viņš pavadīja vasaras un mira 1914. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Boroviči enciklopēdijā "Mana pilsēta" 
*Boroviču ugunsturu kombināts
Fodiji

**Fodiji**, **fodiju ģints** (*Foudia*) ir audējputnu dzimtas (*Ploceidae*) ģints, kas apvieno 7 Indijas okeāna rietumu daļas salās mūsdienās sastopamas dziedātājputnu sugas. Viena fodiju suga ir izmirusi. 

## Izplatība
[thumb|left|180px|[Maurīcijas fodijs|Maurīcijas fodija tēviņš Egretas dabas rezervātā vairošanās sezonā]]
Fodiju areāls aptver Madagaskaru, Seišelas, Komoras un Maskarēnu salas, ieviests Čagosas arhipelāgā un Svētās Helēnas salā. 

To dabiskā dzīvesvide iekļauj mežus un mežainus apgabalus. Madagaskaras fodijs sastopams vairāk atklātos apgabalos, kā arī pielāgojies urbanizētai videi.

## Izskats
Fodiji ir nelieli dziedātājputni. Ķermeņa garums 12—15 cm. Knābis īss, konusveida vai iegarens.

Gandrīz visām sugām, izņemot Seišelu fodiju,  ligzdošanas sezonā raksturīgs dzimumdimorfisms. Pārošanās laikā tēviņu apspalvojums daļēji vai pilnībā iegūst koši sarkanu, oranžu vai spilgti dzeltenu krāsu.  Ārpus vairošanās sezonas atkarībā no sugas tēviņi kļūst zaļganbrūni, blāvi dzelteni vai blāvi, nespodri sarkani. Mātītes ir zaļganbrūnas, ārēji atgādinot mājas zvirbuļus.

## Barība
Šīs grupas putnu ēdienkarti veido graudzāļu un rīsu sēklas, kukaiņi, nektārs, augļi, gekoni; dažām sugām arī citu putnu olas.

## Vairošanās
Visu sugu fodiju ligzdas ir kupolveida, ar ieeju netālu no tās virspuses. Virs ieejas bieži neliels lievenītis. Salīdzinājumā ar citu audējputnu ligzdām, fodiju vītās ligzdas ir krietni vienkāršākas. Perē mātītes, jauno putnu barošanā piedalās abi vecāki.

## Sistemātika
* **Fodiju ģints** (*Foudia*)
** Aldabras fodijs (*Foudia aldabrana*)
** Maurīcijas fodijs (*Foudia rubra*)
** Mežu fodijs (*Foudia omissa*)
** Rodrigesas fodijs (*Foudia flavicans*)
** Sarkanais fodijs (*Foudia madagascariensis*)
** Sarkangalvas fodijs (*Foudia eminentissima*)
** Seišelu fodijs (*Foudia sechellarum*)
** †Reinjonas fodijs (*Foudia delloni*), pirmo reizi pieminēts 1668. gadā, pēdējās ziņas kopš 1672. gada.

## Atsauces
Dzirciems

**Dzirciems** var būt:

* Dzirciems — Rīgas pilsētas daļa;
* Dzirciems — apdzīvota vieta Ugāles pagastā;
* Dzirciems — apdzīvota vieta Zentenes pagastā.

## Skatīt arī
* Dzirciema iela
1959. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

**1959. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss** bija ceturtais Eirovīzijas dziesmu konkurss, kas notika trešdienā, , Kannās, Francijā, jo tā uzvarēja 1958. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Konkursā uzvarēja Nīderlande ar dziesmu *Een beetje*, kuru dziedāja Tedija Šoltena. Dziesmas autors kļuva par pirmo cilvēku, kura divas sarakstītās dziesmas ir uzvarējušas šajā konkursā.

## Norises vieta

Konkursu rīkoja Francija, kas bija ieguvusi tiesības rīkot konkursu pēc Andrē Klavo uzvaras 1958. gada konkursā. Kannas jau tajā laikā bija labi pazīstama, populāra pilsēta, iecienīts tūristu mērķis, kurā tika rīkots Kannu kinofestivāls. Ēka (*Palais des Festivals et des Congrès*), kurā noritēja konkurss, tika uzcelta 1949. gadā.

## Konkursa dalībnieki
Luksemburga nepiedalījās kopš pirmā konkursa. Apvienotā Karaliste atgriezās konkursā pēc viena gada pārtraukuma un ieguva otro vietu. Kopā šajā konkursā Apvienotā Karaliste ieguvusi 15 reizes otro vietu. Šajā gadā debitēja Monako, kas ieguva pēdējo vietu.

## Diriģenti
Katras valsts priekšnesuma muzikālo pavadījumu izpildīja simfoniskais orķestris, katrai valstij bija savs diriģents.
*  — Franks Pourcels
*  — Kajs Mortensens
*  — Viljams Galasīni
*  — Franks Pourcels
*  — Dolfs van der Lindens
*  — Franks Pourcels
*  — Franks Pourcels
*  — Franks Pourcels
*  — Franks Pourcels
*  — Ēriks Robinsons
*  — Francijs Bajs

## Dalībnieki, kuri atgriežas

## Rezultāti

## Balsojums

## Atsauces
Zeltainās pupiņas

**Zeltainās pupiņas** jeb **mungo pupiņas** (*Vigna radiata*) ir tauriņziežu dzimtas suga. Šī suga ietilpst *[[Vigna]]* ģintī. Agrāk tā tika klasificēta kā pupiņu ģints (*Phaseolus*) suga. Kārlis Linnejs tās nosauca par *Phaseolus radiatus*, un joprojām diezgan bieži šī suga tā tiek dēvēta. Kā dārzenis tās plaši tiek kultivētas Indijā, Ķīnā un Dienvidaustrumāzijā. Zeltainās pupiņas tiek izmantotas daudzu Āzijas valstu virtuvēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cirgaļi

**Cirgaļi** (arī **Cirgaļu mežniecība**, Latvijas PSR laikā arī Priedaine) ir ciems Valkas novada Zvārtavas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8,8 km no pagasta centra Stepiem, 28,2 km no novada centra Valkas un 162,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P23 (Valka—Vireši).

## Atsauces
Merinas apgabals

**Merinas apgabals** (, ) ir viens no 58 Kalifornijas apgabaliem, Amerikas Savienotajās Valstīs. Robežojas ar Kontrakostas un Sonomas apgabaliem, kā arī ar Zelta Vārtu tiltu savienots ar Sanfrancisko. Merinas apgabalu apskalo Klusais okeāns un Sanfrancisko līcis. Apgabala administratīvais centrs ir Sanrafaēla, kas ir arī lielākā apgabala pilsēta (57,7 tūkstoši iedzīvotāju 2010. gadā). 16 km uz ziemeļiem no Sanrafaēlas atrodas Novāto (51,9 tūkstoši iedzīvotāju).

## Ārējās saites

*
Jaunāmuiža (Zvārtavas pagasts)

**Jaunāmuiža** ir ciems Valkas novada Zvārtavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 5,6 km no pagasta centra Stepiem, 39,1 km no novada centra Valkas un 166,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Gaujas upes kreisajā krastā, upes pretējā krastā ir Igaunijas teritorija.

## Atsauces
Būdas ezers

**Būdas ezers** (arī **Būdu ezers**) ir Aumeisteru ezeru grupā ietilpstošs ezers Valkas novada Zvārtavas pagasta centrālajā daļā uz ziemeļiem no Cirgaļiem.

## Atsauces
Cepurītes ezers

**Cepurītes ezers** ir beznoteces ezers Valkas novada Zvārtavas pagasta ziemeļos.

Ezerā dzīvo karūsas, līdakas un asari. Tas ietilpst aizsargājamo ainavu apvidū "Ziemeļgauja". 

## Atsauces
Garūlis

**Garūlis** (arī **Garule-Vēdere**, **Garuļu ezers**, **Gaurelis**)  ir Aumeisteru ezeru grupā ietilpstošs caurteces ezers Valkas novada Zvārtavas pagasta centrālajā daļā.

Dibens - dūņains. Krasti - lēzeni, dienvidos un ziemeļos - zemi. Ezerā ietek grāvis, iztek - strauts uz Sētas ezeru. Ūdens krāsa - brūnūdens. Makrofīti - niedres, meldri, kosas, glīvenes, lēpes, ūdensrozes, bultenes. Ezerā dzīvo līdakas, asari, raudas, līņi, ķīši, plauži un pliči. Ligzdo pīles.

Austrumu piekrastē - peldvieta.

## Atsauces
Darvas ezers

**Darvas ezers**  ir Aumeisteru ezeru grupā ietilpstošs ezers Valkas novada Zvārtavas pagasta centrālajā daļā uz dienvidiem no Cirgaļiem.

Krasti - zemi. Notece uz Gauju.

## Atsauces
Korneliss Goldšmedings

**Korneliss Goldšmedings** (, dzimis , miris ) bija nīderlandiešu šaha problēmists.

Goldšmedings bija studējis ekonomiku un strādājis tirdzniecības palātā. Sākumā kā ierēdnis Amsterdamā, vēlāk kā sekretārs Arnemā.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
Savu pirmo uzdevumu publicējis 12 gadu vecumā. Kopš 1941. gada publicējis apmēram 700 dažādu žanru šaha kompozīcijas, galvenokārt, divvilčus. No 1958. gada starptautiskais tiesnesis un no 1988. gada Starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā. FIDE Albumu punkti — 84 punkti.

Goldšmedings bijis Nīderlandes Problēmistu savienības pārstāvis PCCC un tās valdes loceklis.

## Šaha kompozīciju piemēri

: Maldinājums:
: 1. Nexd4? (draud 2. Bf3#)
: 1. ... Qf8 2. Nd6#
: 1. ... Rf7 2. Nxc2#
: 1. ... Re2 2. Nc3#
: 1. ... Rxf2 2. Ne6#
: atspēko 1...hxg3!
: Risinājums:
: 1. Nbxd4! (draud 2. Bf3#)
: 1. ... Qf8 2. Nxc2#
: 1. ... Rf7 2. Ng5#
: 1. ... Re2 2. Qc6#
: 1. ... Rxf2 2. Nb5#

Četrkārtīga matu maiņa starp maldinājumu un risinājumu. Gan maldinājumā, gan risinājumā zirdziņš matojošā gājienā vienā no variantiem atgriežas savā sākuma pozīcijā.

## Papildu literatūra
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kornelisa Goldšmedinga šaha kompozīcijas 
* Goldšmedinga īsa biogrāfija
Ivāns Farago

**Ivāns Farago** (; dzimis  Budapeštā, miris ) bija Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1976).

## Biogrāfija
1980. gados bijis viens no spēcīgākajiem Ungārijas šahistiem. Ungārijas šaha čempionāta finālā pirmo reizi piedalījies 1965. gadā. Divas reizes kļuvis par Ungārijas čempionu šahā: 1981. gadā kopā ar Lajošu Portišu un 1986. gadā. 1984. gada Ungārijas šaha čempionātā dalījis 2.-4. vietu.

Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs: Halle (1978), Kečkemēta (1979), Svendborga un Albena (abi 1983), Veikanzē (1987). 1982. gadā Ungārijas komandas *Spartacus Budapest* sastāvā uzvarējis Eiropas klubu šaha kausā.
 Par panākumiem turnīros FIDE Farago 1974. gadā piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1976. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1980. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1977-1989). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1977, 1980) un bronzas (1983) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1985. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 5 reizes (1964, 1966-1967, 1969, 1972). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1972) un bronzas (1964) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1967) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Farago

**Farago** var būt:

* Ivāns Farago (*Faragó Iván*; 1946) — ungāru starptautiskais lielmeistars šahā;
* Klāra Farago (*Faragó Klára*; 1905—1944) — ungāru šahiste;
* Pāls Farago (*Faragó Pál*; 1886—1970) — ungāru-rumāņu šaha problēmists.
Jakobs Harings

**Jakobs Harings** (, dzimis , miris ) bija nīderlandiešu šaha problēmists.

Strādājis Nīderlandes transporta un ūdens resursu ministrijā.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
No 1964. gada starptautiskais tiesnesis un no 1990. gada Starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā. FIDE Albumu punkti — 70,17 punkti.

No 1965. līdz 1975. gadam Harings bijis Niderlandes Problēmistu savienības (*Nederlandse Bond van probleemvrienden*) sekretārs.

## Šaha kompozīcijas piemērs

Maldinājumi:
: **1. Zg6?** gājiena spaids
: **1. ... Tе5+ 2. Zxе5#**
: 1. ... T~ 2. Txf4#, bet 1. ... Txf6!

: **1. Zg4?** (draud 2. f3#)
: **1. ...Zfxe2 2. Ze5#, bet 1…Zg6!

:Risinājums:
: **1. Zc4!** (draud 2. Txf4#)
: **1. ... Zdxe2 2. Ze5#*'

[[Haringa tēma]] — maldinājumos un risinājumā balto figūra atgriežas savā sākuma pozīcijā.



== Papildu literatūra ==
* 
* Bert Kieboom: *300 schaakproblemen van Jac. Haring''. Spectrum, Utrecht / Amsterdam 1984.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jakoba Haringa šaha kompozīcijas
Jožefs Pintērs

**Jožefs Pintērs** (; dzimis  Budapeštā) ir Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1982).

## Biogrāfija
No 1970. gadu vidus līdz 1980. gadu beigām bijis viens no spēcīgākajiem Ungārijas šahistiem. 1974. gada Eiropas junioru šaha čempionātā dalījis 1.-2. vietu. Divas reizes pēc kārtas uzvarējis Ungārijas šaha čempionāta finālos (1978, 1979). Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā 1985. gadā uzvarējis Kopenhāgenā un Prāgā. 1982. gadā Ungārijas komandas *Spartacus Budapest* sastāvā uzvarējis Eiropas klubu šaha kausā. Par panākumiem turnīros FIDE Pintēram 1976. gadā piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1982. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Trīs reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīros: 1982. gadā ieņēmis 8. vietu, 1985. gadā bijis 10. vietā, bet 1987. gadā palicis 11. vietā.

Pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 8 reizes (1980-1988, 1992, 1996-1998). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1980) medaļu, bet individuālā vērtējumā izcīnījis zelta (1984) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 6 reizes (1980-1999). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1980, 1999) un bronzas (1983) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1983) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1985. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1974. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bauke Mollema

**Bauke Mollema** (; dzimis  Groningenā) ir Nīderlandes šosejas riteņbraucējs, kas šobrīd pārstāv ** komandu.

Mollemas karjeras nozīmīgākās uzvaras ir 2019. gada ''Il Lombardia'', 2016. gada Sansevastjanas klasika un viens no sacensību posmiem 2013. gada ''Vuelta a España''. Vairākkārt finišējis Lielo tūru kopvērtējuma labāko desmitniekā.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Atsauces

## Ārējās saites
Aima

**Aima**  ir Gaujas kreisā krasta pieteka Smiltenes un Valkas novados.

Izteka - no Stirnu purva. Tek ziemeļu virzienā, pamazām sagriežoties uz ziemeļaustrumiem. Lielākā pieteka - Meļu upīte. Ietek Gaujā augšpus Kaģumciema. Upi šķērso valsts autoceļš P23 (Valka—Vireši), tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Alkšņupīte (Gaujas pieteka, Zvārtavas pagasts)

**Alkšņupīte** ir Gaujas kreisā krasta pieteka Valkas novadā.

Izteka — no Kraņķu purva. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Gaujā lejpus Stepupes ietekas. Upi šķērso valsts autoceļi V229 (Vecbilska—Cirgaļi) un P23 (Valka—Vireši), tās krastos atrodas Zaķi.

## Atsauces
Lola Montesa

**Marija Doloresa Elīza Rosanna Gilberta** (, plašāk pazīstama no pseidonīma **Lola Montesa** (*Lola Montez*); dzimusi , mirusi ) bija īru izcelsmes dejotāja un aktrise.

Dzimusi Īrijā, bet uzaugusi Lielbritānijas kolonijā Indijā. Kļuva par dejotāju un uzstājās Eiropas valstīs. 1846. gadā ieradās Minhenē, kur kļuva par Bavārijas karaļa Ludviga I mīļāko, ietekmējot karaļa politisko lēmumu pieņemšanu liberālā garā. Izceļoties 1848. gada revolūcijām, pameta Bavāriju un devās uz ASV, kur turpināja dejotājas karjeru.

## Ārējās saites

*