open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zemes degunragputni

**Zemes degunragputni** (*Bucorvus*) ir vienīgā **zemes degunragputnu dzimtas** (*Bucorvidae*) ģints, kas apvieno 2 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās mājo Subsahāras Āfrikā: Abesīnijas degunragputns sastopams joslā no Senegālas līdz Etiopijai, bet Kāpzemes degunragputns Dienvidu un Austrumāfrikā.

To tuvākie radinieki ir degunragputnu dzimtas putni, ar kuriem nesenā pagātnē zemes degunragputni tika klasificēti vienā dzimtā.

## Kopīgās īpašības
Zemes degunragputni ir liela auguma putni ar lieliem, liektiem knābjiem, košu, neapspalvotu sejas ādu un tādas pašas krāsas paseksti. Lielākais no abiem ir Kāpzemes degunragputns (*Bucorvus leadbeateri*), kurš sver līdz 6,2 kg, bet tā ķermenis ir 1,2 metrus garš.

Abas sugas atšķirībā no tuvu radniecīgajiem degunragputniem uzturas un ligzdo uz zemes. Barojas ar kukaiņiem, čūskām, mazākiem putniem, abiniekiem un bruņurupučiem. Zemes degunragputni ir vieni no visilgāk dzīvojošiem putniem pasaulē, bet Kāpzemes degunragputns pieaug vislēnāk no visiem putniem un, iespējams, ir visilgāk dzīvojošais putns pasaulē.

## Sistemātika
**Zemes degunragputnu dzimta** (*Bucerotidae*)
***Zemes degunragputnu ģints** (*Bucorvus*)
**Abesīnijas degunragputns (*Bucorvus abyssinicus*)
**Kāpzemes degunragputns (*Bucorvus leadbeateri*)

## Galerija

File:Dzioborozec abisynski Bucorvus abyssinicus RB1.jpg|Abesīnijas degunragputns
File:Bucorvus leadbeateri -Fuengirola Zoo-8.jpg|Kāpzemes degunragputns


## Atsauces

## Ārējās saites
*9 Things About Hornbills
*ARKive: Ground Hornbills (family bucorvidae)
*Biodiversityexplorer: Family: Bucorvidae (ground-hornbills)
2018. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

250px|thumb|2018. gada ziemas olimpisko spēļu logo

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpisko spēļu]] medaļnieki**. Tās bija **XXIII ziemas olimpiskās spēles** un notika Dienvidkorejas apgabalā Phjončhanā, no 2018. gada 9. līdz 25. februārim. Šajās Olimpiskajās spēlēs piedalījās gandrīz 3000 sportistu no 92 valstīm. Medaļas tika pasniegtas 102 disciplīnās 15 sporta veidos.

## [[Attēls:Speed skating pictogram.svg|30px]] Ātrslidošana

## [[Attēls:Biathlon pictogram.svg|30px]] Biatlons

## [[Attēls:Bobsleigh pictogram.svg|30px]] Bobslejs

## [[Attēls:Figure skating pictogram.svg|30px]] Daiļslidošana

## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|30px]] Distanču slēpošana

## [[Attēls:Freestyle skiing pictogram.svg|30px]] Frīstaila slēpošana

## [[Attēls:Ice hockey pictogram.svg|30px]] Hokejs

## [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|30px]] Kalnu slēpošana

## [[Attēls:Luge pictogram.svg|30px]] Kamaniņu braukšana

## [[Attēls:Curling pictogram.svg|30px]] Kērlings

## [[Attēls:Skeleton pictogram.svg|30px]] Skeletons

## [[Attēls:Snowboarding pictogram.svg|30px]] Snovbords

## [[Attēls:Short track speed skating pictogram.svg|30px]] Šorttreks

## [[Attēls:Ski jumping pictogram.svg|30px]] Tramplīnlēkšana

## [[Attēls:Nordic combined pictogram.svg|30px]] Ziemeļu divcīņa

## Medaļu līderi
Norādīti sportisti, kuri ieguva visvairāk medaļas.

## Skatīt arī
* 2018. gada ziemas olimpiskās spēles
* 2018. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

## Ārējās saites
* Pyeongchang 2018
* Pyeongchang 2018 (IOC)

## Atsauces
;Vispārīgās
* Rezultāti un medaļnieki *Olympic.org.* International Olympic Committee.

;Specifiskās
Edsons Pučs

**Edsons Pučs** (, dzimis ) ir Čīles futbolists, uzbrucējs, Čīles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Čīles kluba ''Deportes Iquique'' sastāvā.

## Ārējās saites
Andrejs Jarovojs

**Andrejs Jarovojs** (dzimis ) ir latviešu režisors.

2004. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas Teātra mākslas maģistra programmu.

2005. gadā kļuvis par teātra "United Intimacy" režisoru. 2006. gadā nodibinājis laikmetīgās mākslas biedrību "Tarba". 2008. gadā ļuvis par teātra žurnāla "Teritorija" redkolēģijas biedru.

Režisējis izrādes Liepājas teātrī, "United Intimacy", Jaunajā Rīgas teātrī un Nacionālajā teātrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Andrejs Jarovojs izrades.lv
Kērlings 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Kērlings]] [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** norisinājās Kannunas kērlinga centrā. Tas sākās dienu pirms olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijas. Kērlinga sacensības notika vīriešu izlasēm un sieviešu izlasēm, kā arī pirmo reizi olimpiskajā programmā iekļautajās sacensībās jauktajiem pāriem.

## Kalendārs

## Dalībnieki

### Vīrieši

*  Apvienotā Karaliste
*  ASV
*  Dānija
*  Dienvidkoreja
*  Itālija
*  Japāna
*  Kanāda
*  Norvēģija
*  Šveice
*  Zviedrija

### Sievietes

*  Apvienotā Karaliste
*  ASV
*  Dānija
*  Dienvidkoreja
*  Japāna
*  Kanāda
*  Ķīna
* 23px|border Olimpiskie atlēti no Krievijas
*  Šveice
*  Zviedrija

### Jauktās komandas

*  ASV
*  Dienvidkoreja
*  Kanāda
*  Ķīna
*  Norvēģija
* 23px|border Olimpiskie atlēti no Krievijas
*  Somija
*  Šveice

## Medaļas



## Medaļu kopvērtējums
Osvalds Bērziņš

**Osvalds Bērziņš** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

No 1946. līdz 1989. gadam bijis Dailes teātra aktieris.

Filmējies "Viņš, viņa un bērni", "Īsa pamācība mīlēšanā", "Un rasas lāses rītausmā", "Ilgais ceļš kāpās", "Robina Huda bultas", "Dunduriņš", "Dāvana vientuļai sievietei", "Meldru mežs", "Kara ceļa mantinieki", "Kapteiņa Enriko pulkstenis", "Diena bez vakara" un "Kā gulbji balti padebeši iet".

## Atsauces
Amālija Jaunvalka

**Amālija Jaunvalka** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

Bijusi Liepājas teātra aktrise. Tikusi nosaukta par Latvijas PSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieci.

Filmējusies "Kārkli pelēkie zied", "Kapteinis Nulle", "Cēloņi un sekas" un "Atbalss".

## Atsauces
Anrijs Sirmais

**Anrijs Sirmais** ir latviešu aktieris.

Mācījies Rīgas pilsētas Pļavnieku ģimnāzijā. Absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas Dramatiskā teātra aktiera programmu. Pašlaik ir Latvijas Leļļu teātra aktieris.

Ir arī Latvijas Bērnu un jaunatnes atklātais kultūras attīstības fonda "Baltais Fonds" aktieris un mūziķis. Aizraujas ar austrumu cīņām, astronomiju un autosportu.

## Atsauces
Biatlons 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Biatlons]] [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** norisinājās Alphensijas distanču slēpošanas un biatlona centrā. Sacensības noritēja no 2018. gada 9. līdz 25. februārim un tajās tika sadalīti 11 medaļu komplekti. No Latvijas olimpisko spēļu biatlona sacīkstēs startēja Andrejs Rastorgujevs, Oskars Muižnieks un Baiba Bendika.

## Kalendārs
Visi laiki ir pēc Dienvidkorejas laika (UTC+9).

## Kvalifikācija
Olimpiskajās spēlēs maksimālais sportistu skaits, kas varēja kvalificēties, bija 230 (115 vīrieši un tikpat sievietes). No Latvijas komandas startēja Andrejs Rastorgujevs, Oskars Muižnieks un Baiba Bendika.

## Medaļas


### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti


## Medaļu kopvērtējums
Kaprīzes tēma

**Kaprīzes tēma** ir tēma šaha kompozīcijā. Tās būtība — vienā fāzē melnie novērš balto draudu, likvidējot kādu savas pozīcijas vājumu, otrā fāzē baltie paši likvidē šo vājinājumu, bet melnie aizsargājoties to spiesti atjaunot.

## Vēsture
Tēmu piedāvāja krievu problēmists Jurijs Suškovs, kas 1973. gadā  publicēja uzdevumu, kurā pirmoreiz bija iestrādāta šī tēma, pie tam divos variantos: 

**Uzdevuma risinājums**
: Pirmo tematisko variantu pāri veido divi maldinājumi:
: **1. Lf8?** (draud **2. Tcd6#**, izmantojot lauciņa c5 bloķēšanu), melnie aizsargājas **1. ... c4!** atbloķējot lauciņu c5.
: **1. Lxc5?** (baltie paši atbloķē c5, radot draudu **2. c4#**), **1. ... Zxc5** (aizsargājoties, melnie atkal bloķē c5) **2. Tcd6#**, bet 1. ... Ld3!
  
Otro — maldinājums un risinājums:
: **1. Te8? (draud 2. Le6#), bet 1. ... e3!**  
: **1. Txe4! (draud 2. c4#)**
: **1. ... Lxe4 2. Le6#**
: Blakus varianti:
: 1. ... Zxb6+ 2. Zxb6#
: 1. ... Ze5 2. Txc5#
: 1. ... c4 2. Td4#
: 1. ... La2/d3 2. D(x)d3#

## Piemērs

**Uzdevuma risinājums**
: Pirmais maldinājums: 1. Ta7? (draud 2. Db7#), melnie draudu novērš ar 1. ... e5!, atbloķējot karalim lauciņu e6. 
: Otrais maldinājums: 1. Td7? (draud 2. Txd6#), melnie draudu novērš ar 1. ... e5!, ieslēdzot torni lauciņa d6 aizsardzībai.
 
: Risinājumā gājiens **1. Txe6! (draud 2. Zf4#)** atbrīvo lauciņu e6 melno karalim.
: Tematiskajos variantos melnie spiesti —
: bloķēt lauciņu e6 **1. ... Txe6 2. Db7#** 
: vai izslēgt torņa h6 iedarbību uz lauciņu d6  1...Ng6 2.Rxd6#
: Blakus varianti:
: 1. ... Kxe6 2. Df7#
: 1. ... fxe4 2. Dxe4#

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kaprīzes tēmas uzdevumu kolekcija vietnē ''yacpdb''
Apkakles sīgas

**Apkakles sīgas** (*Chlamydotis*) ir sīgu dzimtas (*Otididae*) liela auguma putnu ģints, kas apvieno 2 mūsdienās dzīvojošas sugas. 

Nesenā pagātnē abas sugas tika klasificētas kā viena suga — apkakles sīga (*Chlamydotis undulata*). Ģenētiskie pētījumi liecina, ka tās viena no otras nodalījušās pirms apmēram 0,9 miljoniem gadu.

## Izplatība
[thumb|left|220px|[Sahāras sīgas (*Chlamydotis undulata*) 1792. gada zīmējums]]
[thumb|left|220px|[Apkakles sīgas (*Chlamydotis macqueenii*) 1921. gada zīmējums]]
Apkakles sīga (*Chlamydotis macqueenii*) sastopama Āzijā, reģionā starp Kaspijas jūru un Gobi tuksnesi, bet Sahāras sīga (*Chlamydotis undulata*) Ziemeļāfrikā un Kanāriju salās. Apkakles sīgas tālāk ziemeļos dzīvojošās populācijas ir gājputni, pārējās ir nometnieki. Migrējošo populāciju putni bieži mēdz ieklejot kaimiņreģionos, Eiropu ieskaitot.

## Latvijā
Latvijā varētu būt iespējams novērot vienu apkakles sīgu ģints sugu — apkakles sīgu (*Chlamydotis macqueenii*). Tomēr vienīgo reizi tā novērota 1880. gadā.

## Izskats
Apkakles sīgas ir vidēji lielas, slaidas sīgas ar garu kaklu, garām kājām un ligzdošanas laikā ar krāšņu apkakli un cekulu. Tēviņi ir lielāki nekā mātītes. Lielākā un gaišākā no abām sugām ir apkakles sīga. Tēviņa ķermeņa garums ir 65—75 cm, svars 1,8—3,2 kg, mātītes ķermeņa garums 55—65 cm, svars 1,2—1,7 kg, spārnu plētums abiem dzimumiem 135—170 cm. 

Atšķirībā no citām sīgām abām sugām ir vāji izteikts dzimumu dimorfisms, īpaši apspalvojumā. Tas ir gaišs, smilšu brūns ar tumšāk brūnu raibumojumu mugurpusē. Apakšpuse balta. Uz gaiši pelēkā kakla sāniem garāku spalvu melna garensvītra. Lidojumā uz smilšu brūnajiem spārniem var redzēt melnbaltu rakstu. Pamanāmākā atšķirība abām sugām ir starp tēviņu melnbaltajām apkaklēm: Sahāras sīgai melnās apkakles daļu veido melnas spalvas, bet apkakles sīgai melnbaltas. Arī cekuls abām sugām ir atšķirīgā krāsā: Sahāras sīgai balts, apakakles sīgai melnbalts. Mātītes cekuls un kakla spalvas ir īsākas.

## Uzvedība
Abas sugas ligzdo tuksnešainos reģionos vai citās līdzīgās, atklātās un smilšainās, vietās. Kā visas siģas arī apkakles sīgas ir ļoti uzmanīgas un nervozas, un necieš cilvēka klātbūtni. Līdz ar pārmērīgu un neapdomīgu medību politiku, cilvēku darbības ietekmētām vides izmaiņām pēdējos gados abu sugu populācijas ir ļoti samazinājušās.

## Sistemātika
***Apkakles sīgu ģints** (*Chlamydotis*)
**Apkakles sīga (*Chlamydotis macqueenii*)
**Sahāras sīga (*Chlamydotis undulata*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Birds in the Chlamydotis Genus
*iNaturalist: Houbaras Genus Chlamydotis
Pēteris Galviņš

**Pēteris Galviņš** ir latviešu aktieris.

Pēc pamatskolas beigšanas iestājies Rīgas Valsts tehnikumā, kur beidzis programmētāju kursu. 2013. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas Dramatiskā teātra aktieru kursu.

## Atsauces
Pedro Galjese

**Pedro Galjese** (*Pedro David Gallese Quiroz*; dzimis ) ir Peru futbolists, vārtsargs, Peru futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē MLS kluba *[[Orlando "City"]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Suņu vīrs un Tille

**"Suņu vīrs un Tille"** ir 2002. gada Latvijas spēlfilma, kuras režisore ir Dace Slagūne.

## Sižets
Kādā namā, kuru paredzēts nojaukt, dzīvo meitenīte Tille, kurai nomira mamma. Tā rezultātā Tille ir spiesta meklēt patvērumu pie vienīgā cilvēka, kurš vēl palicis pamestajā mājā. Šim cilvēkam nav sievas, bērnu vai draugu, tikai divi suņi Mūks un Princis.

## Lomās
* Mārtiņš Vilsons — Suņu vīrs
* Alise Kaņepa — Tille
* Baiba Broka — Zilcepure
* Ilze Blumberga — Tilles māte
* Indra Briķe — pārdevēja
* Līga Liepiņa — Vilmas tante
* Ivars Krastiņš — Kārļonkulis
* Juris Hiršs — garāmgājejs

## Atsauces
1936. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

300px|thumb|1936. gada ziemas olimpisko spēļu logo

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[1936. gada ziemas olimpiskās spēles|1936. gada ziemas olimpisko spēļu]] medaļnieki**. Šīs bija IV ziemas olimpiskās spēles. Tās notika Vācijas pilsētā Garmišā-Partenkirhenē, no 1936. gada 4. līdz 15. februārim. Kopā spēlēs piedalījās 646 sportisti no 28 Nacionālajām Olimpiskajām komitejām (NOK). Šajās olimpiskajās spēlēs medaļas tika pasniegtas 17 disciplīnās, 8 sporta veidos.

Atšķirībā no iepriekšējām Olimpiskajām spēlēm 1932. gadā kalnu slēpošanā piedalījās gan vīrieši, gan sievietes. Tika rīkoti arī divi demonstāciju sporta veidi — militārā patruļa un aisštoks. Vēlāk demonstrāciju sporta programmā tika pievienots arī biatlons. Šajās spēlēs piedalījās gan vīrieši, gan sievietes un pirmo reizi sievietes varēja piedalīties ne tikai daiļslidošanā, bet arī kalnu slēpošanā.

Kopumā medaļas šajās ziemas olimpiskajās spēlēs ieguva 95 sportisti. Visvairāk medaļu ieguva Norvēģijas sportisti, kopumā iegūstot 15 medaļas, no tām 7 zelta medaļas. Zviedrija ieņēma otro vietu medaļu skaita kopsummā — 7 medaļas, taču viņiem bija mazāk zelta medaļas nekā mājiniekiem Vācijas sportistiem, kuriem no 6 medaļām 3 bija zelta medaļas. Austrija, Somija, Vācija, Lielbritānija, Norvēģija, Zviedrija, Šveice un ASV ieguva vairāk par vienu medaļu. 11 no 28 NOK ieguva vismaz vienu medaļu; astoņu valstu sportisti ieguva vismaz vienu zelta medaļu. Lielbritānijas negaidītā uzvara hokejā joprojām ir viņu vienīgā olimpiskā zelta medaļa šajā sporta veidā.

Sonja Henije ieguva savu trešo zelta medaļu daiļslidošanas sieviešu konkurencē, tā bija arī viņas pēdējā olimpiskā medaļa. Karls Šēfers no Austrijas ieguva savu otro zelta medaļu daiļslidošanas vīriešu konkurencē. Zviedrija ieguva visas medaļas distanču slēpošanas 50 kilometru disciplīnā, tāpat visas medaļas izcīnīja Norvēģija ziemeļu divcīņā. Norvēģis Ivars Ballangruds bija veiksmīgākais šo Olimpisko spēļu sportists viņš izcīnīja trīs zelta un vienu sudraba medaļu ātrslidošanā, bet kopumā karjerā viņš ir ieguvis septiņas olimpiskās medaļas.

## [[Attēls:Speed skating pictogram.svg|30px]] Ātrslidošana

## [[Attēls:Bobsleigh pictogram.svg|30px]] Bobslejs

## [[Attēls:Figure skating pictogram.svg|30px]] Daiļslidošana

## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|30px]] Distanču slēpošana

[thumb|right|Zviedrs [Eliss Viklunds izcīnīja zelta medaļu distanču slēpošanas 50 km disciplīnā]]

## [[Attēls:Ice hockey pictogram.svg|30px]] Hokejs

## [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|30px]] Kalnu slēpošana

[thumb|right|Norvēģiete [Laila Šū Nilsena, kura sieviešu konkurencē ieguva bronzas medaļu]]

## [[Attēls:Ski jumping pictogram.svg|30px]] Tramplīnlēkšana

## [[Attēls:Nordic combined pictogram.svg|30px]] Ziemeļu divcīņa

## Medaļu līderi
Norādīti sportisti, kuri ieguva visvairāk medaļas.

## Skatīt arī
* 1936. gada ziemas olimpiskās spēles
* 1936. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

## Atsauces
;Vispārīgās
*Rezultāti un medaļnieki *Olympic.org.* International Olympic Committee.

;Specifiskās
Džastins Kripss

**Džastins Kripss** (; dzimis ) ir Kanādas bobslejists.

## Karjera
Ar bobsleju sācis nodarboties 2006. gadā, pirms tam nodarbojies ar vieglatlētiku. Sākotnēji bijis stūmējs, pārsvarā startējot kopā ar pilotu Pjēru Lidēru. Kopā ar Lidēru 2007. gada 19. decembrī kļuva par pirmajiem, kas veica nobraucienu Vistleras bobsleja, kamaniņu un skeletona trasē. Pasaules kausa posmos pirmo uzvaru izcīnīja 2008. gada janvārī Kortīnā d'Ampeco kā stūmējs P. Lidēra četriniekā. Stūmēja statusā piedalījies arī 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankrūverā, iegūstot 5. vietu četriniekos. Pēc olimpiskajām spēlēm nolēma pārkvalificēties par pilotu.

2012. gada pasaules čempionātā izcīnīja bronzas medaļu jaukto komandu sacensībās. 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos ieguva 6. vietu divnieku sacensībās, bet četrinieku sacensību otrajā braucienā viņa pilotētā ekipāža apgāzās un noslēgumā ierindojās 29. vietā.

2017. gada pasaules čempionātā Kēnigszē trasē izcīnīja sudraba medaļu divniekos, piekāpjoties vien mājinieka Frančesko Frīdriha ekipāžai. 2017.—2018. gada sezonā kļuva par pasaules kausa ieguvēju divniekos.

 Phjončhanā kopā ar stūmēju Aleksandru Kopāču izcīnīja zelta medaļu divniekos, dalot pirmo vietu ar Frančesko Frīdriha pilotēto ekipāžu no Vācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* BCS profils
Vecās pagastmājas mistērija

**"Vecās pagastmājas mistērija"** ir 2000. gadā izdota Latvijas filma, kuras režisors ir Jānis Streičs. Tās pirmizrāde notika 2. septembrī Siguldas pilsdrupās.

Filma valsts dotācijās saņēma 120 000 latu. Tās ainas uzņemtas Mazās Juglas ielā un kādreizējā Raganas pagastmājā.

2004. gadā filma saņēma 1. Starptautiskā Eirāzijas filmu festivāla "21.gadsimta jaunais kino" žūrijas speciālo balvu.

Tā ir vienīgā Streiča filma, kas nav legāli pieejama skatītājiem.

## Sižets
Filma sastāv no trim daļām — *Mea culpa*, *Agnus Dei* un *Tuba mirum*:

* *Mea culpa* ir stāsts par vecu čekistu un "tautas atriebējiem", kas vēlējās šo čekistu pakārt.

* *Agnus Dei* stāsts norisinās Līgo naktī. Kādas filmas veidotāji tās uzlabošanai grib piefilmēt šausmu skatu, kurā miroņi vajā slepkavu un krustā tiek sists Pestītājs. Starp statistiem ir varoņa prototips — īstais čekists. Viņš atriebjas māksliniekiem un jauneklis, kas tēlo Jēzu Kristu, tiešām tiek pienaglots pie krusta.

* *Tuba mirum* arī notiek Līgo nakts laikā. Līgo naktī no krusta noņemtais jauneklis vienatnē stājas pretī mūsdienu varmākam un sadistam, lai aizstāvētu savu meiteni. Puisim palīgā iet pagastmājā nomocītie upuri. Ļaundari saņem pelnīto sodu.

## Lomās
* Renārs Kaupers — Juziks
* Aurēlija Anužīte — Magda
* Eduards Pāvuls — Maestro
* Inese Saulīte — Maestro kundze
* Andris Bērziņš — Laimonis
* Indra Burkovska — Laimoņa sieva
* Artūrs Skrastiņš — "ģēnijs"
* Ivars Kalniņš — Hugo
* Gundars Āboliņš — Žoržiks
* Uldis Lieldidžs — bomžs
* Uldis Dumpis — operators Harijs
* Olga Dreģe — grimētāja Rasma

## Interesanti fakti
* Scenārija pamatā ir patiess notikums, kurš noticis Krimuldas pagastā. Vecs čekists bijis spiests pavadīt vecumdienas bijušajā pagastmājā, kuras pagrabā viņš 1941. gada vasarā bija spīdzinājis un slepkavojis Latvijas iedzīvotājus. Čekists licis aizmūrēt durvis uz pagrabu, tomēr noslepkavotie "nākuši" cauri mūriem un nav devuši viņam mieru.

## Atsauces
Černijs

**Černijs** var būt:

* Josefs Černijs (*Josef Černý*; 1939—2025) — čehoslovāku hokejists;
* Vāclavs Černijs (*Václav Černý*; dzimis 1997. gadā) — Čehijas futbolists.

## Skatīt arī
* Kārlis Černi (*Carl Czerny*; 1791―1857) ― čehu izcelsmes austriešu pianists, komponists un mūzikas pedagogs.
Egļupe (Allažu pagasts)

**Egļupe** ir vasarnīcu ciems Siguldas novada Allažu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 8,1 km no pagasta centra Allažiem, 14,7 km no novada centra Siguldas un 49,7 km no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta novietojusies uz dienvidaustrumiem no Egļupes pieturas punkta dzelzceļa līnijā Rīga—Lugaži un saplūdusi ar tāda paša nosaukuma vasarnīcu ciemu Inčukalna pagastā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Podebradi

**Podebradi** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Nimburkas apriņķī pie Labas upes. Pilsētas vēsturiskais centrs atrodas valsts aizsardzībā. Kopš 20. gadsimta sākuma attīstījās kā kūrortpilsēta.

Rakstos pirmoreiz minēta 1224. gadā. Vēlāk karalis Otokārs II šeit nodibināja pili. 1472. gadā karalis Jirži no Podebradiem, kurš pats ir dzimis Podebrados, piešķira tai pilsētas tiesības. 1526. gadā Podebradi iekļāvās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Pēc Otrā pasaules kara pilī ierīkotajā internātskolā mācījās Milošs Formans un Vāclavs Havels. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kārlis Černi

**Kārlis Černi** (; dzimis , miris ) bija čehu izcelsmes austriešu pianists, komponists un mūzikas pedagogs. Daudzu klavierkompozīciju autors, bija pazīstams kā klevierspēles pedagogs. Ludviga van Bēthovena skolnieks un Ferenca Lista skolotājs.

## Ārējās saites

* Kārļa Černi profils ''AllMusic'' 
* Kārļa Černi notis ''IMSLP''
Sadska

**Sadska** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Nimburkas apriņķī.

Rakstos pirmoreiz minēta 993. gadā. 1526. gadā Podebradi iekļāvās Hābsburgu impērijas sastāvā. 1785. gadā tai tika piešķirtas pilsētas tiesības. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Nikolajs Ņekrasovs

**Nikolajs Ņekrasovs** (; dzimis , miris ) bija Ukrainā dzimis krievu dzejnieks, rakstnieks, kritiķis un publicists. Daiļradē no liberālisma pozīcijām pievērsās Krievijas impērijas zemniecības dzīvei, ietekmējies no tautas valodas. Darbojās žurnālā *[[Otečestvennije Zapiski]]*, no 1847. līdz 1866. gadam vadīja ietekmīgo literāto žurnālu *[[Sovremeņņik]]* (tajā agrīnos darbus publicēja Ivans Gončarovs, Ivans Turgeņevs un Ļevs Tolstojs). 1866. gadā varas iestādes *Sovremeņņik* slēdza. Iespējams, cenšoties glābt žurnālu *Sovremeņņik* 1866. gadā Angļu klubā Ņekrasovs nolasīja odu poļu Janvāra sacelšanās apspiedējam ģenerālim Mihailam Muravjovam, kas atsvešināja no Ņekrasova liberālo sabiedrības daļu. 1868. gadā kopā ar Mihailu Saltikovu-Ščedrinu pārņēma *Otečestvennije Zapiski* vadību. 

## Ārējās saites
Distanču slēpošana 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Distanču slēpošana]] [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** norisinājās Alphensijas distanču slēpošanas un biatlona centrā, Phjončhanā. Sacensības norisinājās 12 disciplīnās laika posmā no 2018. gada 10. februāra līdz 25. februārim.

## Kalendārs
Visi laiki ir pēc Dienvidkorejas laika (UTC+9).

## Kvalifikācija
Distanču slēpošanā maksimālais dalībnieku skaits ir 310. No vienas Nacionālās olimpiskās komitejas varēja tikt pieteikti ne vairāk kā 20 sportisti, no kuriem ne vairāk par 12 drīkstēja būt viena dzimuma. No Latvijas 2018. gada olimpiskajās spēles startēja Indulis Bikše, Patrīcija Eiduka un Inga Paškovska.

## Medaļas

### Vīrieši

### Sievietes


## Medaļu kopvērtējums
Arupīte (Tumšupes pieteka)

**Arupīte** (arī **Arupe**, **Ārupe**) ir Tumšupes kreisā krasta pieteka Siguldas un Ropažu novados.

Izteka uz rietumiem no Mālpils. Tek rietumu virzienā, lejtecē veido Siguldas un Ropažu novada robežu. Ietek Tumšupē starp Plānupi un Tumšupi. Arupīti šķērso valsts autoceļš P10 (Inčukalns—Ropaži—Ikšķile).

## Atsauces
Maikls Ričardss

**Maikls Entonijs Ričardss** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris, rakstnieks, televīzijas producents un komiķis.

## Ārējās saites

*
Timurs Fahrutdinovs

**Timurs Fahrutdinovs** (; dzimis ) ir Krievijas FIDE meistars šahā (2014).

## Biogrāfija
Jekaterinburgas šaha skolas audzēknis. 2017. gadā Krievijas jauniešu šaha čempionātā bijis trešais un uzvarējis jauniešu ātrā šaha čempionātā U17 vecuma grupās. 

Pārstāvējis Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielākos panākumus guvis 2014. gadā, kad Batumi uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā, par šo panākumu saņemot FIDE meistara (FM) nosaukumu, un 2016. gadā, kad Prāgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2013. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu čempionātā ātrajā šahā U12 vecuma grupā. Pārstāvējis Krievijas komandu pasaules jauniešu U16 komandu šaha olimpiādē 2017. gadā, kurā izcīnījis zelta medaļu komandu vērtējumā un sudraba medaļu individuālajā vērtējumā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Prāgas Austrumu apriņķis

**Prāgas Austrumu apriņķis** () ir Čehijas Vidusčehijas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Vidusčehijas apgabala Melnīkas apriņķi ziemeļos, Mlada Boleslavas apriņķi ziemeļaustrumos, Nimburkas apriņķi un Kolīnas apriņķi austrumos, Kutna Horas apriņķi dienvidaustrumos, Kolīnas apriņķi dienvidos, Benešovas apriņķi dienvidos un Prāgas Rietumu apriņķi rietumos, kā arī valsts galvaspilsētu Prāgu rietumos.
Viktors Matvijišens

**Viktors Matvijišens** (; dzimis ) ir Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (2022).

## Biogrāfija
Vinnicas šaha skolas audzēknis. Pārstāvējis Ukrainu Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielākos panākumus guvis 2013. un 2014. gados, kad divas reizes pēc kārtas uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 2014. gadā pārstāvējis Ukrainas komandu pasaules jauniešu U16 komandu šaha olimpiādē. 2018. gadā Grieķijā bijis otrais Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā.

Daudzkārtējais Ukrainas jauniešu šaha čempionātu uzvarētājs dažādās vecuma grupās. 2016. gadā uzstādījis savdabīgu rekordu, kad uzvarējis Ukrainas jauniešu čempionātos U16 vecuma grupā šahā, ātrajā šahā un šaha ātrspēlē. 

2016. gadā uzvarējis Fjodora Bogatirčuka memoriālā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2017. gadā Matvijišenam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2022. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pērku jūsu vīru!

**"Pērku jūsu vīru"** ir 2003. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Jānis Cimmermanis.

## Sižets
Sieva 20. kāzu jubilejas vakarā satiek divdesmitgadīgo vīra mīļāko, kurai ir piedāvājums - nopirkt vīru. Pēc pārdomām sieva piekrīt. Vīrs, pārnākot mājās, uzzina, ka ir pārdots mīļākajai.

## Lomās
* Jānis Jarāns
* Zane Daudziņa
* Aīda Ozoliņa

## Epizodēs

* Mārtiņš Vilsons
* Indra Burkovska
* Leonīds Grabovskis
* Pauls Rūdolfs Kvelde
* Aija Balode
* Juris Laviņš
* Leo Hiršsons
* Mārtiņš Hiršsons
* Jānis Petrockis
* Kaspars Alksnis
* Vitālijs Svetlovs
* Anatolijs Pjatkins
* Lauris Dzelzītis
* Imants Vīksna

## Atsauces
Derils Impijs

**Derils Impijs** (; dzimis ) ir bijušais Dienvidāfrikas šosejas riteņbraucējs. Impijs bija vispusīgs braucējs, bet pārstāvētajās komandās pārsvarā ieņēma *[[Riteņbraukšanas gregari|gregari]]* lomu, par savu individuālo rezultātu cīnoties vien smagos sprintos pret kalnu.

## Karjera
2008.—2009. gadā pārstāvējis Dienvidāfrikas komandu **', tās sastāvā 2009. gadā uzvarēja ''[[Tour of Turkey]]'' kopvērtējumā, sacensību laikā iekļūstot negadījumā, kad [[Teo Boss]] viņu iegrūda finiša zonas barjerās.

2010. gadā Impijs pievienojās **'. 2011. gada sezonai Impijs jau bija parakstījis līgumu ar Austrālijas komandu *Pegasus*, bet, komandai nesaņemot UCI licenci, viņam bija jāmeklē cita darbavieta. 2011. gadā pārstāvējis **' un **' komandu, līdz ar 2012. gada sezonas sākumu Impijs pievienojās jaunizveidotajai **' komandai. Tā gada aprīlī viņš uzvarēja [[Basku Zemes tūre]]s sacensību posmā, maijā ar startu ''[[2012 Giro d'Italia|Giro d'Italia]]'' debitējot [[Lielās tūres|Lielajās tūrēs]]. 2013. gadā viņš kļuva par pirmo Dienvidāfrikas pārstāvi, kas valkājis ''[[Tour de France]]'' līdera krekliņu.

2014. gada jūlijā tika paziņots, ka Impijam uzrādītas pozitīvas aizliegtās vielas ''[[Probenecid]]'' analīzes, kas ņemtas februārī Dienvidāfrikas čempionātā, sportists gan noliedza tās lietošanu ar nolūku. Augustā Impijs tika attaisnots, kad komisija pieņēma viņa skaidrojumu, ka viela viņa ķermenī nokļuvusi no aptiekā izgatavotām piesārņotām kapsulām. Atgriezies sacensībās, viņš uzvarēja ''[[Tour of Alberta]]'' daudzdienu sacensībās ar sekundes pārsvaru pateicoties uzvarai pēdējā posmā, kas deva pietiekami daudz bonusa sekunžu, lai apsteigtu [[Toms Dimulēns|Tomu Dimulēnu]]. Impijs apstiprināja, ka ir labā formā, pāris dienas vēlāk ieņemot ceturto vietu ''[[Grand Prix Cycliste de Québec]]'' viendienas sacensībās.

2015. gadā Impijs izstājās no ''[[2015 Tour de France|Tour de France]]'' pēc kritiena trešajā posmā. Viņš tika pieteikts startam ''[[2015. gada Vuelta a España|Vuelta a España]]''.

2018. gadā Impijs uzvarēja [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s pirmajās sacensībās, ''[[2018. gada Tour Down Under|Tour Down Under]]''. Februārī Impijs septīto reizi uzvarēja Dienvidāfrikas čempionātā individuālajā braucienā un pirmoreiz arī grupas braucienā.

2019. gadu Impijs iesāka otro gadu pēc kārtas uzvarot ''[[2019. gada Tour Down Under|Tour Down Under]]'' daudzdienu sacensībās. Impijs uzvarēja ''[[2019. gada Tour de France|Tour de France]]'' 9. posmā, gūstot savu pirmo uzvaru kādā no [[Riteņbraukšanas lielās tūres|Lielo tūru]] posmiem.

2020. gada augustā tika paziņots, ka Impijs ar nākamo sezonu pievienosies **' komandai, parakstot divu gadu līgumu.

Pēc braucēja karjeras beigām turpināja darbu **' kā sporta direktors, bet 2025. gada novembrī pievienojās **' 

## Atsauces

## Ārējās saites
Žuau II

**Žuau II** (; dzimis , miris ), saukts **Pilnīgais princis** (*o Príncipe Perfeito*) bija Portugāles karalis no 1481. gada līdz nāvei 1495. gadā, kā arī četras dienas 1477. gadā. Kopā ar tēvu, karali Afonsu V karoja Marokā un pret Kastīliju. Valdīšanas laikā spēja likvidēja sazvērestības augstmaņu vidū. Atbalstīja Āfrikas kolonizēšanu, tomēr atteicās atbalstīt Kolumba ekspedīciju. Miris no slimības.

## Ārējās saites
Viktors Gažīks

**Viktors Gažīks** (; dzimis  Handlovā) ir Slovākijas starptautiskais lielmeistars šahā (2022).

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Slovākijas jauniešu šaha čempionātu uzvarētājs dažādās vecuma grupās. Pārstāvējis Slovākiju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielākos panākumus guvis 2010. gadā, kad Batumi uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā, un 2018. gadā Grieķijā, kad uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā.
2009. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu ātrā šaha čempionātā U8 vecuma grupā un Eiropas Savienības jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā.

Uzvarējis Slovākijas starptautiskos šaha turnīros Prjevidzā (2015) un *Chess Masters Pieniny* (2017).

Par panākumiem turnīros FIDE 2016. gadā Gažīkam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2022. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sergejs Lobanovs

**Sergejs Lobanovs** (; dzimis ) ir Krievijas lielmeistars šahā (2022).

## Biogrāfija
Sanktpēterburgas šaha skolas audzēknis. Pārstāvējis Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielākos panākumus guvis 2015. gadā, kad uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā, 2013. gadā bijis trešais Pasaules jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā. Divas reizes pārstāvējis Krievijas komandu pasaules jauniešu U16 komandu šaha olimpiādē (2016-2017), kurās izcīnījis zelta (2017) un sudraba (2016) medaļas komandu vērtējumā, kā arī sudraba (2017) un bronzas (2016) medaļas individuālajā vērtējumā. 

2016. gadā izcīnījis trešo vietu Sanktpēterburgas pilsētas šaha čempionātā. 2017. gadā Sanktpēterburgā uzvarējis lielmeistara normas starptautiskajā šaha turnīrā.

2025. gada oktobrī Maskavā palicis 12. vietā Krievijas šaha čempionāta superfinālā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2017. gadā Lobanovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2022. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Barģupe

**Barģupe** ir Egļupes labā krasta pieteka Siguldas novadā.

Izteka no Kaļķugravas dzirnavezera. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Egļupē lejpus Egļupes ciema. Barģupi šķērso dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži.

## Atsauces
Evgenijs Ioannidis

**Evgenijs Ioannidis** (; dzimis ) ir Grieķijas starptautiskais meistars šahā (2018).

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Grieķijas jauniešu šaha čempionātu uzvarētājs dažādās vecuma grupās. Pārstāvējis Grieķiju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvis 2011. gadā, kad uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā. Par šo panākumu saņēmis FIDE meistara (FM) nosaukumu. 2016. gadā pārstāvējis Grieķijas komandu pasaules jauniešu U16 komandu šaha olimpiādē. 2010. gadā uzvarējis Eiropas individuālajā skolēnu šaha čempionātā U11 vecuma grupā. 2017. gadā Upsālā uzvarējis starptautiskajā jauniešu šaha turnīrā. 2018. gada augustā Rīgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā O18 vecuma grupā. Par šo panākumu FIDE viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alverto Huniors Rodrigess

**Alverto Huniors Rodrigess** (, dzimis ) ir bijušais Peru futbolists, aizsargs, Peru futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Aldo Korso

**Also Korso** (, dzimis ) ir Peru futbolists, aizsargs, Peru futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada spēlē Peru *[[Primera Division|Primera Division]]* kluba *[[Universitario de Deportes]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Migels Trauko

**Migels Trauko** (, dzimis ) ir Peru futbolists, aizsargs, Peru futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Peru kluba *[[Club Alianza Lima|Alianza Lima]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Karls Stolerijs

**Karls Stolerijs** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) spēlē Austrijas hokeja līgas kluba *[[HC Bolzano]]* sastāvā.

## Spēlētāja karjera
No 2008. līdz 2012. gadam Stolerijs spēlēja NCAA čempionātā, taču tad sāka profesionāļa karjeru, pievienojoties AHL klubam *[[Lake Erie Monsters]]*. 2013. gada maijā noslēdza viena gada līgumu ar NHL klubu Kolorādo "Avalanche", tā rindās nākamajās divās sezonās aizvadot kopumā septiņas spēles. 2015. gada martā tika aizmainīts uz Sanhosē "Sharks", taču arī tur aizvadīja vien piecas spēles, pirms tika nosūtīts uz AHL. 2016.—17. gada sezonā aizvadīja 11 spēles Ņūdžersijas "Devils" sastāvā.

2017. gada vasarā noslēdza viena gada līgumu ar KHL vienību Rīgas "Dinamo". Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījās 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kur izcīnīja bronzas medaļu.

## Ārējās saites
2017.—2018. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona

**2017.—2018. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona** bija 87. *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]*, Spānijas augstākās futbola līgas, sezona. Tā sākās  un noslēdzās .

Čempionātā uzvarēja *[[FC Barcelona]]* futbolisti, kas Spānijas čempionu titulu izcīnīja 25. reizi kluba vēsturē. Par sezonas rezultatīvāko spēlētāju, gūstot 34 vārtus, kļuva *FC Barcelona* spēlētājs Lionels Mesi.

## Komandas

### Stadioni

## Turnīra tabula

## Statistika

### Labākie vārtu guvēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Kreigs Remzijs

**Kreigs Remzijs** (; dzimis ) ir kanādiešu hokeja treneris un bijušais hokejists. No 1971. līdz 1985. gadam spēlējis NHL kluba Bufalo "Sabres" sastāvā malējā uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2017. gada ir Slovākijas hokeja izlases galvenais treneris.

## Karjera
1971. gada NHL draftā tika izvēlēts otrajā kārtā ar kopējo 19. kārtas numuru. Visu savu NHL karjeru aizvadīja Bufalo "Sabres" komandā. 1976. gadā piedalījās NHL Visu zvaigžņu spēlē. 1985. gadā Remzijam tika piešķirta Frenka Selkes balva kā labākajam aizsardzības tipa uzbrucējam. NHL karjeras laikā aizvadīja 1070 spēles, guva 252 vārtus un atdeva 420 rezultatīvas piespēles.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri. 1986.—1987. gada sezonā strādāja par trenera asistentu Bufalo "Sabres", uz laiku kļūstot arī par galvenā trenera pienākumu izpildītāju. Vēlāk līdz 1993. gadam turpināja darbu klubā kā ģenerālmenedžera asistents.

Karjeras turpinājumā bijis trenera asistents Floridas "Panthers" (1993—1995, 2011—2013), Otavas "Senators" (1996—1998) un Bostonas "Bruins" (2007—2010). 2000. gadā kļuva par galvenā trenera pienākumu izpildītāju Filadelfijas "Flyers", aizvietojot Rodžeru Nilsonu, kurš nevarēja turpināt darbu veselības problēmu dēļ. Galvenā trenera amatā uzsāka arī nākamo sezonu, bet pēc 28 spēlēm tika atlaists. Kā Tampabejas "Lightning" trenera asistents 2004. gadā izcīnījis Stenlija kausu. 2010.—2011. gada sezonā bija Atlantas "Thrashers" galvenais treneris.

2017. gada augustā noslēdza divu gadu līgumu, kļūstot par Slovākijas hokeja izlases galveno treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Patriks Fišers

**Patriks Fišers** (; dzimis  Cūgā) ir šveiciešu hokeja treneris un bijušais hokejists. Spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Šveices hokeja izlases dalībnieks. Kopš 2015. gada ir Šveices hokeja izlases galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Profesionālo karjeru sāka 1992. gadā Šveices hokeja līgas (NLA) komandā *[[EV Zug]]*. 1997. gadā pārgāja uz citu NLA klubu *[[HC Lugano]]*, kura sastāvā 1999. gadā izcīnīja Šveices čempiona titulu. Pēc divām nospēlētām sezonām Lugāno komandā, pievienojās *[[HC Davos]]*, kura rindās aizvadīja četrus gadus. Šajā laikā 2000. gadā izcīnīja Špenglera kausu, bet 2002. gadā otro reizi kļuva par Šveices čempionu. 2003. gadā atgriezās *EV Zug*.

Pirms 2006.—2007. gada sezonas pievienojās Nacionālās hokeja līgas klubam Fīniksas "Coyotes", kura sastāvā debitēja 2006. gada 5. oktobrī spēlē pret Ņujorkas "Islanders". Kopumā NHL aizvadīja 27 spēles.

2007.—2008. gada sezonu uzsāka Krievijas klubā Sanktpēterburgas SKA, bet pēc piecām aizvadītām spēlēm atgriezās Šveicē, kur atkal pievienojās *EV Zug*. Tajā arī noslēdza profesionālo karjeru 2009. gada 8. maijā. 

Šveices izlasē Fišers ir aizvadījis 183 spēles, piedalījies 2002. un 2006. gada olimpiskajās spēlēs, kā arī vairākos pasaules čempionātos. 

## Trenera karjera
Trenera karjeras sākumā strādājis ar dažāda vecuma *[[HC Lugano]]* jauniešu komandām. 2010. gadā tika apstiprināts par trenera asistentu kluba pieaugušo komandā, kas spēlēja NLA. 2011. gada oktobrī neilgu laiku bija galvenā trenera pienākumu izpildītājs. 2013. gadā tika iecelts par kluba galveno treneri. Šajā amatā nostrādāja līdz 2015. gada oktobrim, kad pēc neveiksmīga 2015.—2016. gada sezonas sākuma tika atbrīvots no amata. 

Paralēli darbam ar klubu no 2012.—2013. gada sezonas sāka strādāt kā Šona Simpsona asistents Šveices izlasē. Fišers bija treneru kolektīvā, kas palīdzēja Šveices izlasei izcīnīt sudraba medaļas 2013. gada pasaules čempionātā. 2015. gada decembrī tika apstiprināts par Šveices izlases galveno treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ātrslidošana 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Ātrslidošana]] [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** norisinājās Kanninas ovālā. Sacensības notika no 2018. gada 10. līdz 24. februārim un tajās tika sadalīti 14 medaļu komplekti. Pirmo reizi divi medaļu komplekti (vīriešiem un sievietēm) tika sadalīti masu startā. Ātrslidošanā piedalījās 180 dalībnieku no 27 valstīm, tostarp olimpiskie sportisti no Krievijas. Latviju pārstāvēja Haralds Silovs, kurš sasniedza savu labāko rezultātu olimpiskajās spēlēs, izcīnot 4. vietu 1500 m distancē, kas ir labākais sasniegums Latvijas ātrslidotājiem kopš neatkarības atjaunošanas. Pirmo reizi ātrslidošanā startēja pārstāvis no Kolumbijas.

## Kalendārs
Visi laiki ir pēc Dienvidkorejas laika (UTC+9).

## Medaļas

### Vīrieši

### Sievietes


## Medaļu kopvērtējums

## Atsauces
Debesu līgava. 7 lidojumi

**"Debesu līgava. 7 lidojumi"** ir 2002. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Ieva Preisa.

## Sižets
Barbara ir  patstāvīga sieviete, kura vada gaisa balonus. Kādā no reizēm viņa, kā parasti, lido viena. Viņas bijušais draugs ir sagatavojis pārsteigumu,  kurš izrādās liktenīgs, jo Barbara satiek vientuļnieku Antonu.

## Lomās
* Inga Aizbalte
* Ivars Auziņš
* Ģirts Miķelsons
* Mārtiņš Vilsons

## Atsauces
Ar putām uz lūpām

**"Ar putām uz lūpām"** ir 2017. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisors ir Jānis Nords.

2018. gadā filma Maskavas starptautiskajā kinofestivālā ieguva Krievijas kinokritiķu žūrijas balvu ar formulējumu "Par mākslinieciskā risinājuma atbilstību aktuālām mūsdienu problēmām." Par galvenās lomas atveidošanu Vilis Daudziņš saņēma Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākais aktieris".

## Sižets
Galvenais tēls ir bijušais policists un kaujas suņu treneris Didzis, kura dzīve dažu dienu laikā sagriežas kājām gaisā. Viņam rodas aizdomas, ka viņa sieva ir neuzticīga, bet viņa suņi inficējas ar bīstamu slimību.

## Lomās
* Vilis Daudziņš
* Ieva Puķe
* Raimonds Celms
* Indra Briķe
* Imants Strads
* Jeļena Sigova
* Ziedonis Ločmelis
* Alvis Birkovs

## Atsauces
Alphensijas distanču slēpošanas un biatlona centrs

**Alphensijas distanču slēpošanas un biatlona centrs** (알펜시아 크로스컨트리 / 바이애슬론 센터) ir sporta centrs Alphensijas kurortā, Phjončhanā, Dienvidkorejā. Centrs pielāgots distanču slēpošanas un biatlona sacensību organizēšanai. Abu sacensību vietu tribīnes ir vizuāli līdzīgas un atrodas viena otrai līdzās. Pie centra atrodas arī tramplīnlēkšanas stadions.

Starp ziemām centra teritorijas tiek izmantotas kā golfa laukumi, saukti par *Alpensia 700*.

Alphensijas distanču slēpošanas un biatlona centra ietilpība ir 7500 vietu (4500 sēdvietas / 3000 stāvvietas) .

## Vēsture
Centrs pirmo reizi tika atklāts 1995. gada decembrī, kā Kanvondo provinces ziemas centrs. Centrā norisinājās 1999. gada Āzijas ziemas spēļu distanču slēpošanas un biatlona sacensības.

Pēc Alphensijas kūrorta izveidošanas, centrs atbilstoši tika pārbūvēts kūrorta prasībām. 2013. gada speciālajās olimpiskajās spēlēs tur norisinājās distanču slēpošanas sacensības, bet biatlona trasē — sniega kurpju skriešanas sacensības. 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs centrā norisinājās distanču slēpošanas, biatlona un ziemeļu divcīņas sacensības.

## Atsauces
Ziemeļu divcīņa 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Ziemeļu divcīņa]] [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** norisinājās Alphensijas tramplīnlēkšanas stadionā un Alphensijas distanču slēpošanas un biatlona centrā. Sacensības norisinājās no 2018. gada 14. līdz 22. februārim. Tika sadalīti 3 medaļu komplekti. Šīm sacensībām maksimāli drīkstēja pieteikt 55 sportistus un no vienas Nacionālās olimpiskās komitejas ne vairāk par 5 sportistiem.

## Kalendārs
Visi laiki ir pēc Dienvidkorejas laika (UTC+9).

## Medaļas



## Medaļu kopvērtējums
Oleksandrs Usiks

**Oleksandrs Usiks** (; dzimis 1987. gada 17. janvārī Simferopolē, Ukrainā) ir ukraiņu bokseris. Viņš ir neapstrīdams smagā svara čempions, kuram kopš 2021. gada ir WBA (Super), IBF un WBO tituli, kopš 2022. gada žurnāla Ring tituls un kopš 2024. gada WBC tituls. Bijušais pasaules čempions svara kategorijā līdz 90,7 kilogramiem WBO, WBC, WBA un IBF versijās, 2012. gada vasaras olimpisko spēļu čempions boksā (svara kategorijā līdz 91 kilogramam), 2011. gada pasaules čempions (līdz 91 kilogramam) un 2008. gada Eiropas čempions (līdz 81 kilogramam).

2017. gada 9. septembrī O. Usiks 2017.—2018. gada Pasaules boksa supersērijas ceturtdaļfinālā ar tehnisko nokautu uzvarēja Vācijas bokseri Marko Huku, bet 2018. gada 27. janvārī Arēnā Rīga supersērijas pusfinālā pēc tiesnešu vairākuma lēmuma bija pārāks par latviešu bokseri Mairi Briedi, saglabājot WBO čempiona titulu, iegūstot Briedim piederošo WBC čempiona titulu un kvalificējoties supersērijas finālam. 21. jūlijā Maskavā viņš supersērijas finālā pēc tiesnešu vienbalsīga lēmuma pārspēja Krievijas bokseri Muratu Gasijevu un kļuva par Supersērijas čempionu, iegūstot Muhameda Ali trofeju. ASV sporta žurnāls *[[Sports Illustrated]]* atzina Usiku par 2018. gada labāko bokseri.

2019. gada 27. martā Usiks paziņoja par atteikšanos no WBA čempiona jostas pirmajā smagajā svarā, jo ir pārgājis uz smagsvaru kategoriju. Viņa debijas cīņa smagsvaru kategorijā sākotnēji bija ieplānota 18. maijā pret Karlosu Takamu, taču Usika traumas dēļ tika atlikta.

2022. gada 26. februārī O. Usiks mudināja Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu atsaukt Krievijas iebrukumu Ukrainā, kas bija sācies 24. februārī. Dažas dienas vēlāk O. Usiks un bokseris Vasilijs Lomačenko devās uz Ukrainu, lai pievienotos valsts teritoriālās aizsardzības spēkiem, lai gan marta beigās O. Usiks pameta Ukrainu, lai trenētos revanša mačam ar Entoniju Džošua.

## Cīņas

## Atsauces

## Ārējās saites
Kāans Ajdinčelebi

**Kāans Ajdinčelebi** (; dzimis 2003. gadā) ir Turcijas FIDE meistars šahā (2013).

## Biogrāfija
Pārstāvējis Turciju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvis 2013. gadā, kad uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā. Par šo panākumu saņēmis FIDE meistara (FM) nosaukumu. 2012. gadā Stambulā pārstāvējis Turcijas 3. komandu Pasaules šaha olimpiādē. Bijis Eiropas skolēnu šaha čempionātu laureāts: 2012. gadā ieņēmis trešo vietu U9 vecuma grupā, bet 2014. gadā bijis otrais U11 vecuma grupā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Abdulla Gedimbejli

**Abdulla Gedimbejli** (; dzimis ) ir Azerbaidžānas starptautiskais meistars šahā (2017).

## Biogrāfija
Pārstāvējis Azerbaidžānu Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielākos panākumus guvis 2009. un 2010. gadā, kad divus gadus pēc kārtas uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā. 2010. gadā bijis arī pirmais Pasaules jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā. Par šo panākumu saņēmis FIDE meistara (FM) nosaukumu. 

2016. gadā Baku pārstāvējis Azerbaidžānas 3. komandu Pasaules šaha olimpiādē. Tajā pašā gadā Azerbaidžānas jauniešu komandas sastāvā piedalījies pasaules jauniešu šaha olimpiādē U16 vecuma grupā.

2018. gadā uzvarējis Azerbaidžānas vīriešu šaha čempionātā.

2022. gada oktobrī uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā, izpildot lielmeistara normu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2017. gadā Gedimbejli piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Rabācs

**Kārlis Eduards Rabācs** (arī Kārlis Rabācis; dzimis , miris ) bija latviešu rakstnieks un žurnālists, ASV latviešu laikraksta "Laiks" izveidotājs un galvenais redaktors.

## Dzīvesgājums
Dzimis zemnieku ģimenē Palsmanes pagasta Kodēs.

Mācījies Palsmanes Spaliņu (citos avotos – Paulīnes) pagastskolā, pēc tam Valkas pilsētas skolā.

1919-20. g. piedalījies Latvijas brīvības cīņās, cīnījies pie Juglas un Cēsīm.

1920-33. g. ierēdnis Strenčos un Mazsalacā.

Bijis aktīvs biedrības "Zaļā vārna" literāro pasākumu dalībnieks. Strādājis laikrakstā "Ventas Balss" (1933-34), bijis laikrakstu "Rīts" (1934-40) un "Darbs" (1940-41) redakcijas loceklis, laikraksta "Tēvija" arhivārs, veidojis kultūras dzīves hroniku.

1944. g. emigrējis uz Vāciju, kur strādājis laikrakstā "Latviešu Balss" (1944-45), bijis laikraksta "Bavārijas Latviešu Vēstnesis" redakcijas loceklis (1945-46), laikraksta "Latvija" galv. redaktors (1946-49), žurnāla "Ilustrētais Vārds" redaktors (1947-48).

1949. g. izceļojis uz ASV, kur bijis Helmāra Rudzīša izdotā laikraksta "Laiks" galvenais redaktors, sākot ar tā pirmo numuru 1949. gadā līdz 1970.gadam, 1970.-75. g. šī laikraksta redakcijas kolēģijas loceklis, pēc 1975. g. dažbrīd aizvietojis redaktorus. Latvijas preses biedrības priekšsēdētāja vietnieks (1945-49), Latviešu rakstnieku apvienības (LaRA) biedrs.

Aizvietojot redaktoru A.Strautmani, kurš devies uz PBLA valdes sēdi Karakasā, miris ar sirdstrieku laikraksta "Laiks" redakcijā Bruklinā, Ņujorkā, naktī no pirmdienas uz otrdienu 1983. gada 21. jūnijā, gatavojot materiālus regulārajam avīzes numuram.

2003. g. jūlijā Kārļa Rabāca un viņa sievas Elzas pelnu urnas tika apglabātas Palsmanes kapos. Izvadīšanā klāt bija dēls Jānis, meita Anda Māra Fostere un mazmeitas Laura Rabāce un Ingrīda Bagbija (*Bagby*).

## Literārā darbība
Pirmās publikācijas – humoristiski dzejoļi 1923. gadā, pirmā liriskā dzejas publikācija laikr. "Latvis" 1925. gadā.

1931. g. iznāca dzejoļu krāj. "Vasara", tam raksturīgs Latvijas dabas, zemnieka darba,jaunības spēka un optimisma cildinājums, pēc tam dzejoļi periodikā (arī trimdā) ar patriotisma vai apceres motīviem, kā arī soneti ar balādisku noskaņu. 1936. g. iznāca aprakstu grāmata "Tēvzemei un brīvībai", kur attēlots latviešu heroisms dažādos laikos. Somijas daba, vēsture un ļaudis – grāmatā "Ezeru un granītu zemē" (1937).

Periodikā publicēti stāsti ar lauku dzīves tematiku, kam raksturīgi ētiski konflikti, īpatnēju, sirdsšķīstu ļaužu tēlojums.

Laikrakstā "Rīts" publicējis rakstus par J.Akurateru, Ā.Ersu, Raini, P.Rozīti u.c., citos izdevumos – literatūrkritiskas esejas un apcerējumi., trimdā – literāras atmiņas un recenzijas.

Sakārtojis piemiņas krājumu "Zinaīda Lazda" (1963, kopā ar Valdemāru Kārkliņu), "Kad mēs jauni bijām" (veltīts Ērikam Raisteram, 1972), "Ilzes pasaulē" (veltīts I.Šķipsnai, 1984; visos arī līdzautors).

PBLA Kultūras fonda Goda balva preses nozarē.

Pseidonīmi:  Ed.Arājs, Arājs, J.Noleja, Ed.Ķikulis, Periskops.

1991. gadā Latvijas Fotomākslinieku savienība izdeva grāmatu "No rīta caur laiku uz mūžību", kurā apkopotas Rabāca publikācijas, kā arī laikabiedru atmiņas.

## Atsauces