open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koru kari (otrā sezona)

***Koru Kari 2*** bija TV3 šova Koru kari 2. sezonas šovs. Šovs norisinājās no  līdz . Šova galvenais mērķis bija ziedot 15 000 EUR tās pilsētas kādam objektam, kuras koris uzvar. Pavisam šovā piedalījās 8 pilsētu kori. Katrā korī bija 16 dalībnieki, no kuriem 8 drīkst būt profesionāli mūziķi. Šovu vadīja Valters Krauze un Maija Rozīte. Šovā uzvarēja Ieva Kerēvica un Madonas zaļais koris.

## Koru atlases

## Koru dalībnieki

## Rezultāti
### 1. nedēļa
1. nedēļas koncerts notika . Šis bija TV3 11. sezonas atklāšanas koncerts, kur kopā ar koriem uzstājās daudzas TV3 raidījumu zvaigznes.

### 2. nedēļa
2. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Inese Galante, Kārlis Anitens un Ints Teterovskis.

### 3. nedēļa
3. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Viktors Lapčenoks, Elita Mīlgrāve un Ints Teterovskis. Šovu pameta Jolanta Gulbe un Rīgas sarkanais koris.

### 4. nedēļa
4. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Atis Auzāns, Baiba Sipeniece-Gavare un Ints Teterovskis. Šovu pameta Ingus Ulmanis un Cēsu baltais koris.

### 5. nedēļa
5. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Ivars Cinkuss, Marija Bērziņa un Ints Teterovskis. Šovu pameta Liene Šomase un Valmieras dzeltenais koris.

### 6. nedēļa
6. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Viktors Runtulis, Ieva Akurātere un Ints Teterovskis. Šovu pameta Ilona Bagele un Preiļu rozā koris.

### 7. nedēļa
7. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Andris Bērziņš, Kārlis Anitens un Ints Teterovskis. Šovu pameta Andris Ērglis un Liepājas violetais koris.

### 8. nedēļa
8. nedēļas koncerts notika . Šis bija atgriešanās koncerts, kurā viens no koriem atgriezās šovā. Nenotika žūrijas balsojums, taču žūrijas sastāvā bija Ivars Cinkuss, Kristīne Zadovska un Ints Teterovskis. Šovā atgriezās Andris Ērglis un Liepājas violetais koris. Visas atdotās balsis par 5 koriem tika vienādi sadalīti visiem 8 koru labdarības projektiem.

;Kā viesi uzstājas:

### 9. nedēļa

9. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Jānis Lūsēns, Elita Veidemane un Ints Teterovskis. Šovu pameta Andris Ērglis un Liepājas violetais koris.

### 10. nedēļa

10. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Zigmars Liepiņš, Olga Rajecka un Ints Teterovskis. Šovu pameta Aigars Grāvers un Jēkabpils zilais koris.

### 11. nedēļa

11. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Jānis Apeinis, Baiba Sipeniece-Gavare un Ints Teterovskis. Šovā uzvarēja Ieva Kerēvica un Madonas zaļais koris.

;Kā viesi uzstājās:

## Ārējās saites
* Koru karu mājaslapa
Karagājiens uz Hariju un Jervu (1224)

**1224. gada karagājiens uz Hariju un Jervu un kauja pie Lohu pils** notika 1224. gada janvārī pēc Rīgas krustnešu aicinājuma. Tajā piedalījās arī Zobenbrāļu ordenis, līvi un leti. Sākumā karagājiens bija iecerēts pret Tērbatas pili, kur krievi bija nozīmējuši bijušo Kokneses ķēniņu Vjačko par vietvaldi, tomēr bāzes nometnē pie Burtnieku ezera tika izlemts vispirms doties uz Ziemeļigauniju palīgā dāņiem. Karagājiens virzījās uz Harijas zemi, kur divas nedēļas ar aplenkuma mašīnām centās ieņemt Lohu pili. Pils aizstāvji padevās, kad uzbrucēji parakās zem aizsarggrāvja sienas. Tika ieņemtas arī trīs mazākas Harijas pilis un pēc tam karaspēks sāka postīt Jervas zemi. Pēc jerviešu un viruiešu lūguma tika atjaunots miera līgums ar viņiem.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces
Hose Ernandess

**Hose Moreno Ernandess** (*José Moreno Hernández*, dzimis ) ir NASA kosmonauts, inženieris. Viņa vecāki dzimuši Meksikā.

Ernandesa pirmais kosmiskais lidojums notika 2009. gada augustā — septembrī misijā STS-128.

## Ārējās saites
* Hose Ernandesa mājaslapa
* Ernandesabiogrāfija NASA mājaslapā
Nikole Stota

**Nikole Stota** (*Nicole Marie Passonno Stott*, dzimusi ) ir NASA kosmonaute, inženiere.

Stotas pirmais kosmiskais lidojums sākās 2009. gada augustā, kad viņa ar kosmoplānu Discovery (STS-128) devās uz SKS, lai kļūtu par 20. ekspedīcijas dalībnieci. Vēlāk viņa iekļāvās 21. ekspedīcijā. Uz zemi atgriezās ar kosmoplānu Atlantis misijas STS-129 laikā.

Otro lidojumu viņa veica 2011. gada februārī — martā misijā STS-133 (kosmoplāna *Discovery* pēdējā lidojumā).

2015. gada 31. maijā Stota atstāja NASA astronautu vienību.

## Ārējās saites
* Stotas biogrāfija NASA mājaslapā
Bernhards Dīriķis

**Bernhards Dīriķis** (dzimis , miris ) bija latviešu žurnālists, sabiedrisks darbinieks, jaunlatviešu kustības dalībnieks. Viņš bija tulkotāja, publicista Andreja Dīriķa brālis.

## Biogrāfija
Dzimis Ērgļu pagasta "Vējavu" māju saimnieka ģimenē. Bērnību pavadīja Jēkabmiesta (tagad Jēkabpils) tuvumā Sēlijā, kur viņa tēvs rentēja muižu. Mācījās Tērbatas Skolotāju seminārā un studēja Pēterburgas Skolotāju institūtā.

No 1852. līdz 1858. gadam strādāja Ārensburgas apriņķa skolā par krievu valodas skolotāju, pēc tam pārcēlās uz Rīgu un pieņēma vietu Vidzemes kamerālpalātā, t.i. kļuva par valsts ierēdni. Mēģināja nodibināt latviešu biedrību pēc vācbaltu Latviešu Draugu biedrības parauga un laikrakstu, taču dažādu iemeslu dēļ šī iecere neizdevās. Nostrādājis četrus gadus Pleskavā par akcīzes ierēdni, viņš atgriezās Rīgā un pēc pāris gadiem realizēja savus agrākos nodomus.

1868. gada Dīriķi ievēlēja par pirmo Rīgas Latviešu biedrības (RLB) priekšnieku. Viņa vadībā RLB tika izveidotas Teātra un Zinību komisijas, Katlakalnā uzstādīts piemineklis Garlībam Merķelim un tika uzcelts biedrības nams.

1870. gadā sāka izdot nedēļas laikrakstu "Baltijas Vēstnesis" (bija arī tā redaktors), bet 1877. gadā nodibināja pirmo latviešu dienas avīzi "Rīgas Lapa". 1880. gadā abas avīzes nonāca akciju sabiedrības "Dīriķis un biedri" īpašumā, "Baltijas Vēstnesim" pārtopot par dienas avīzi "Rīgas Lapas" vietā, bet "Baltijas Vēstneša" vietā par nedēļas avīzi kļūstot "Balsij".

Sarakstīja pirmo latviešu rakstniecības vēsturi latviešu valodā "Latviešu rakstniecība" (1860), kā literatūrkritiķis tajā lielu uzmanību pievēršot arī analizējamo darbu valodas kvalitātei.

Miris 1892. gada 25. augustā (6. septembrī pēc jaunā stila) Rīgā. Apglabāts Lielajos kapos.

## Ārējās saites
* Citāti — Dīriķis. Latviešu rakstniecība. R., 1860.
* Sanita Upleja. Rīgas Latviešu biedrībai aprit 130 gadi. // Diena. 3. marts (1998)
Ernandess

**Ernandess** (, no personvārda Ernando (*Hernándo*); sieviešu dzimtē Ernandesa) ir spāņu cilmes uzvārds, kam portugāļu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Ernandešs (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Abels Ernandess (*Abel Hernández*; 1990) — Urugvajas futbolists;
* Eliass Ernandess (*Elías Hernández*; 1988) — Meksikas futbolists;
* Hose Ernandess (*José Hernández*; 1962) — ASV kosmonauts;
* Huans Orlando Ernandess (*Juan Orlando Hernández*; 1968) — Hondurasas jurists un politiķis; 38. Hondurasas prezidents;
* Lukass Ernandess (*Lucas Hernández*; 1996) — Francijas futbolists;
* Pavlo Ernandess (*Pablo Hernández*, 1986) — Čīles futbolists;
* Teo Ernandess (*Theo Hernández*; 1997) — Francijas futbolists.

## Skatīt arī
* Ernandešs
Johannesburga

**Johannesburga** (, ; , ) ir lielākā pilsēta Dienvidāfrikas Republikā un viens no nozīmīgākajiem urbānajiem centriem Subsahāras Āfrikā. Tā atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā, Hautenas provincē, uz Vitvotersrandas plakankalnes — reģiona, kas vēsturiski pazīstams ar bagātīgām zelta atradnēm. Pilsēta tika dibināta 1886. gadā pēc zelta atklāšanas, un šis notikums noteica Johannesburgas straujo izaugsmi, pārvēršot to par galveno industriālo, komerciālo un finanšu centru Dienvidāfrikā. Johannesburga ieņem centrālu lomu valsts saimniecības, sociālajā un kultūras telpā. Lai gan tā nav Dienvidāfrikas Republikas galvaspilsēta, pilsēta ir nozīmīgākais uzņēmējdarbības un finanšu mezgls valstī, kā arī būtisks transporta, komunikāciju un pakalpojumu centrs reģionālā un kontinenta mērogā. Johannesburgas metropole bieži tiek raksturota kā Dienvidāfrikas un plašākas Subsahāras Āfrikas saimniecības “vārti”, kas savieno reģionu ar globālajiem finanšu un tirdzniecības tīkliem.

Pēc 2022. gada tautas skaitīšanas datiem Johannesburgas metropoles pašvaldības iedzīvotāju skaits bija , savukārt funkcionālajā pilsētreģionā, kas ietver plašāku Hautenas urbāno telpu, dzīvo ievērojami vairāk iedzīvotāju. Ekonomiski Johannesburga ir vadošais finanšu centrs Āfrikā uz dienvidiem no Sahāras. Pilsētā, Sandtonas rajonā, atrodas Johannesburgas fondu birža (*Johannesburg Stock Exchange*, JSE), kas ir lielākā Āfrikā pēc tirgus kapitalizācijas. Pilsētas saimnieciskā nozīme cieši saistīta ar Hautenas pilsētreģionu, kas veido Dienvidāfrikas saimniecības kodolu — 2024. gadā Hautenas province nodrošināja aptuveni 33,2 % no valsts nominālā iekšzemes kopprodukta. Johannesburgas saimniecība balstās uz finanšu pakalpojumiem, tirdzniecību, rūpniecību, loģistiku un attīstītu pakalpojumu sektoru, un pilsēta ir nozīmīga politisko, kultūras un sociālo procesu koncentrācijas vieta, kuras ietekme sniedzas ārpus nacionālajām robežām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Igaunija Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Igaunija]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 30 reizes, debitējot 1994. gada konkursā. 2001. gada konkursā Igaunija, kuru pārstāvēja Tanels Padars, Deivs Bentons un 2XL ar dziesmu *[[Everybody]]*, uzvarēja ar 198 punktiem. Igaunija no visām Baltijas valstīm ir visvairāk reižu ir ieguvusi TOP 10 rezultātus.

## Igaunijas pārstāvji Eirovīzijā
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Nekvalificējās finālam*

## Balsošanas vēsture
### Visvairāk atdotie punkti

### Visvairāk saņemtie punkti

## Konkursi Igaunijā

## Ārējās saites
*ETV - Eurolaul
Krievu pretošanās

**"Krievu pretošanās"** () ir 2009. gada dokumentālā filma, kas veltīta šodienas Krievijas nacionālistu kustībai un tās ideoloģijai.

Filmā ir uzsvērti vairāki svarīgi kustības faktori Krievijā, piemēram, cīņas veidi, ideoloģija, cietums un brīvība, kā arī citi. Dokumentālajā filmā tika intervēti daudzi dažādu kustību dalībnieki un atbalstītāji. Tāpat filmā ir redzami apsūdzēto un notiesāto nacionālistu advokātu viedokļi, futbola fanu viedoklis, reportāžas no vairākiem masu pasākumiem, intervijas ar notiesātajiem nacionālistiem ieslodzījumā, kā arī ar tiem, kuri sevi sauc par labējiem partizāniem.

## Ārējās saites

* Dokumentālās filmas apraksts un pati filma
Eesti Laul

***Eesti Laul*** () ir Igaunijas nacionālās atlases nosaukums Eirovīzijai. Konkurss notiek kopš 2009. gada, kad tas aizvietoja *[[Eurolaul]]* konkursu, kas bija nacionālās atlases nosaukums no 1993. līdz 2008. gadam.

10 izvēlētās dziesmas tiek parādītas Igaunijas Televīzijā. *Eesti Laul* uzvarētājs tiek noteikts 2 kārtās. Pirmajā tiek izvēlēti 2 superfinālisti, kurus nosaka televīzijas skatītāju un žūrijas balsojums. Superfinālā uzvarētāju nosaka no šīm 2 dziesmām tikai televīzijas skatītāji.

## Uzvarētāji

## Skatīt arī
* Igaunija Eirovīzijas dziesmu konkursā
* *[[Eurolaul]]*
2009. gada Ungārijas Grand Prix

**2009. gada Ungārijas ''Grand Prix*** bija [[Formula 1]] *Grand Prix* izcīņa, kura norisinājās no  līdz  [[Hungaroringa]]s sacīkšu trasē [[Ungārija|Ungārijā]]. Tā bija sezonas desmitā sacīkste.

[[Luiss Hamiltons]] izcīnīja savu pirmo *Grand Prix* uzvaru sezonā. Tā bija arī pirmā uzvara ar [[KERS]] aprīkotai formulai. [[Kimi Reikenens]] izcīnīja komandas uz to brīdi labāko rezultātu sezonā, tomēr to aizēnoja viņa komandas biedra [[Felipe Masa|Felipes Masas]] avārija kvalifikācijā. Masa guva galvaskausa savainojumu un sacīkstē nepiedalījās. Sacīkstē debitēja [[Haime Algersuari]], tādējādi uzstādot rekordu un kļūstot par visu laiku jaunāko F1 pilotu 19 gadu un 125 dienu vecumā.

== Rezultāti ==
*Piezīme. Formulām, kuras ir aprīkotas ar KERS sistēmu, pievienots simbols "‡". "SV" nozīmē starta vieta.*
=== Kvalifikācija ===


=== Sacīkste ===


== Kopvērtējums pēc sacīkstes ==


;Pilotu čempionāta kopvērtējums


;Konstruktoru kausa kopvērtējums


* <small>*'Piezīme:''' Norādītas tikai piecas augstākās pozīcijas.
Kalupe

**Kalupe** (; līdz 1920. gadam ) ir ciems Augšdaugavas novadā, Kalupes pagasta centrs. Atrodas Kolupes upes un Kolupa ezera krastos pie autoceļa P64 35 km no novada centra Daugavpils un 212 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Kalupes muižas (*Kolup*) centru. 1897. gadā Kalupes muižā ar ciemu bija 208 iedzīvotāji. 1925. gadā Kalupei piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. Kalupē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, kā arī Kalupes Vissvētākā altāra sakramenta Romas katoļu baznīca, kas celta 1878.—1880. gados pēc arhitekta Vilhelma Neimaņa projekta.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kalupes pagasta oficiālā mājaslapa
Lutriņu pagasts

**Lutriņu pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Saldus, Zirņu, Jaunlutriņu un Gaiķu pagastiem. 

## Daba

### Hidrogrāfija
#### Upes
Krieķupīte, Lašupīte, Meldzirupīte, Vēdzele.

#### Ezeri
Veiķenieku ezers

## Vēsture
Mūsdienu Lutriņu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Lašupes muiža (*Gut Laschuppen*), Lutriņu muiža (*Gut Luttringen*, Lutriņi).

1935. gadā Kuldīgas apriņķa Lutriņu pagasta teritorija bija 208,7 km² un tajā dzīvoja 2954 iedzīvotāji. 1945. gadā pagasta teritorijā izveidoja Lutriņu, Jaunlutriņu un Ošenieku ciema padomes. 1977. gadā Saldus rajona **Lutriņu ciemam** pievienoja daļu Saldus ciema, bet daļu Lutriņu ciema iekļāva Zirņu ciemā. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagasta pašvaldību likvidēja un pagastu kā administratīvu teritoriju iekļāva Saldus novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Lutriņi (pagasta centrs), Lašupe, Namiķi.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Emburga (Salgales pagasts)

**Emburga** ir ciems Jelgavas novada Salgales pagastā, pagasta centrs. Ciemats atrodas Lielupes krastā, aptuveni 22 km no Jelgavas.

Emburgas - Iecavas ceļa malā atrodas Emburgas pilskalns.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Augulis

**Augulis** ir latviešu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alfrēds Augulis (1898—1938), latviešu izcelsmes padomju militārais darbinieks;
* Uldis Augulis (1972), latviešu politiķis.
Pūšamais mūzikas instruments

[thumb|Dažādi latviešu tradicionālie pūšamie instrumenti — [taure, rags, ganurags, āžrags, gana stabule, stabule un svilpīte, Latvijas Nacionālajā vēstures muzejā.]]
**Pūšamais mūzikas instruments** ir mūzikas instruments, kurā skaņa tiek radīta, izpildītājam ar muti pūšot gaisu instrumenta iemutē. Iemute un rezonators (parasti caurules veida) ir galvenās pūšaminstrumenta daļas. Skaņas augstuma izmaiņas tiek panāktas, mainot vibrējošā gaisa staba garumu.

Pūšamie mūzikas instrumenti tiek iedalīti divās lielās grupās: koka pūšaminstrumenti un metāla pūšaminstrumenti.
Angļu rags

**Angļu rags** (*cor anglais*) ir obojai radniecīgs koka pūšamais mūzikas instruments. Tas pieder pie dubultmēlīšu saimes. Angļu ragam ir īpatnējs, cilvēka balsij tuvs tembrs un reģistrs. Visbiežāk sastopams kā simfoniskā orķestra instruments, kur tam parasti ir atvēlēta solo loma.

Angļu ragam ir tāda pati aplikatūra kā obojai, bet, tā kā tas ir transponējošs mūzikas instruments (*in F*), tad skan par tīru kvintu zemāk nekā oboja.

Latviešu komponists Pēteris Vasks ir sarakstījis koncertu angļu ragam ar orķestri.
Ritus Krjauklis

**Ritus Krjauklis** (dzimis ) ir Latvijas bijušais futbolists, aizsargs.

Latvijas Virslīgā viņš ir pārstāvējis futbola klubus "Dinaburg" un "Ventspils", bet 2011. gada janvārī Krjauklis pievienojās Azerbaidžānas klubam Baku "AZAL".

2011. gada augustā viņa līgums ar AZAL tika lauzts un viņš pievienojās FK Liepājas Metalurgs.

 Ritus Krjauklis debitēja Latvijas izlasē, draudzības spēlē pret Bulgāriju uznākot laukumā uz maiņu.

2022. gadā pievienojies BFC Daugavpils.

2022. gada septembrī saņēmis diskvalifikāciju no visām LFF organizētajām sacensībām uz diviem gadiem par nesadarbošanos ar LFF Godīgas spēles un ētikas komiteju izmeklēšanā par spēļu rezultātu ietekmēšanu. 2010. gadā Krjauklis līdz ar citiem Dinaburg FC futbolistiem saņēmis nosacītu sodu par LFF skatījumā veiktām manipulācijām ar spēles rezultātu ietekmēšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maksims Rafaļskis

**Maksims Rafaļskis** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists, pussargs. Savu profesionālā futbolista karjeru Rafaļskis uzsāka FK Rīga sastāvā, kur spēlēja līdz 2008. gada vasarai. Tā kā FK Rīga nespēja pildīt savas finansiālās saistības, ar LFF lēmumu viņam tika atļauts pārtraukt darba attiecības ar klubu. Uzreiz pēc tam Rafaļskis pievienojās citai Latvijas komandai "Liepājas Metalurgs".

2011. gada februārī Rafaļskis pievienojās Krievijas 1. līgas klubam Kaļiņingradas "Baltika", kurā tobrīd jau spēlēja Aleksandrs Koliņko.

Kopš 2017. gada Rafaļskis spēlē FK Jelgava komandā.
 Maksims Rafaļskis debitēja Latvijas izlasē, draudzības spēlē pret Bulgāriju uznākot laukumā uz maiņu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Profils national-football-teams.com
Garoza (Salgales pagasts)

**Garoza** ir apdzīvota vieta Jelgavas novadā Zemgalē, aptuveni 14 km no Jelgavas. Netālu no tās 19. gadsimta beigās izbūvēts Iecavas-Garozes kanāls jeb "Velna grāvis".

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Plāņi (Salgales pagasts)

**Plāņi** ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Salgales pagastā, aptuveni 16 km no Jelgavas, Lielupes krastā.
Baltijas Līga futbolā 2009—10

**Baltijas Futbola līgas 2009./2010. gadu sezona** bija trešā Baltijas Futbola līgas sezona. Tajā piedalījās 16 komandas - pa piecām no Latvijas un Igaunijas un sešas no Lietuvas, jo tieši lietuviešu FBK Kaunas iepriekšējā sezonā kļuva par līgas čempioni. Atšķirībā no iepriekšējās sezonas, šajā sezonā netika izspēlēti grupu turnīri, tādējādi turnīram bija kausa izcīņas princips. Katrā kārtā komandas tikās divas reizes.

## Turnīrs

## Ārējās saites
* Baltijas Līga futbolā
Dīriķis

**Dīriķis** var būt:

* Arturs Dīriķis (1855—1926) — latviešu ārsts lepidopterologs;
* Andrejs Dīriķis (1853) — latviešu tulkotājs un publicists.
* Bernhards Dīriķis (1831—1892) — latviešu žurnālists, sabiedrisks darbinieks un jaunlatviešu kustības dalībnieks.
Vaiga

thumb|250 px|Senās Igaunijas zemes 13. gadsimta sākumā.
[thumb|250px|Senās Igauņu zemes karte Latviešu Indriķa laikā ([Matīss Siliņš, 1890).]]
**Vaiga** jeb **Vaijamā**, (; igauņu: *Vaiga, Vaiamaa*, vācu: *Wegele*) bija neliela seno igauņu zeme līdz 13. gadsimta Livonijas krusta kariem Igaunijas austrumos (tagadējais Jegevas apriņķis) starp Ugaunijas un Viruzemes teritorijām. Galvenais pilskalns atradās Riolē, ko identificē ar Punameģa kalnu pie Ripukas.

## Kristīšana
Indriķa hronikas tekstā minēts, ka 1220. gadā Līvzemes bīskaps Alberts norīkoja Pēteri Kaikevaldi no Somijas un letu priesteri Indriķi no Imeras tagadējās Igaunijas austrumu daļas kristīšanai. Viņi izgāja cauri jau agrāk kristītajai Ugaunijas dienvidu daļai un aiz Emajegi upes sāka savu misionāru darbu, kristījot Ugaunijas ziemeļu daļu, **Vaigu** un Viruzemi.

## Pievienošana Tērbatas bīskapijai
1223.-1224. gada igauņu sacelšanās laikā Vaigu mēģināja pakļaut savai varai Tērbatas kņazs Vjačko, bet pēc uzvaras Tērbatas kaujā tās teritoriju pēc 1224. gada 23. jūlija līguma uz pusēm sadalīja Igaunijas bīskaps Hermanis fon Bukshēvdens (ieguva austrumu daļu) un Zobenbrāļu ordenis (ieguva rietumu daļu līdz ar Normegundi un Mehu). Igaunijas bīskapija vēlāk pazīstama kā Tērbatas bīskapija.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Squeeze

***Squeeze*** ir piektais un pēdējais studijas albums, kurš tika izdots ar grupas The Velvet Underground vārdu. To sarakstīja un producēja dziedātājs/ģitārists Dags Jūls kādā Londonas ierakstu studijā pēc tam, kad Lū Rīds un Sterlings Morisons pameta grupu.

## Skaņdarbu saraksts
Visas dziesmas sarakstījis Dags Jūls.

;Pirmā puse
# "Little Jack" — 3:25
# "Crash" — 1:21
# "Caroline" — 2:34
# "Mean Old Man" — 2:52
# "Dopey Joe" — 3:06
# "Wordless" — 3:00

;Otrā puse
# "She'll Make You Cry" — 2:43
# "Friends" — 2:37
# "Send No Letter" — 3:11
# "Jack & Jane" — 2:53
# "Louise" — 5:43

## Personāls
;The Velvet Underground
* Dags Jūls — vadošais vokālists, elektriskā ģitāra, taustiņinstrumenti, basģitāra, mūzikas producents

;Papildus mūziķi
* "Malcolm" — saksofons (iespējams Malkoms Dunkans https://web.archive.org/web/20071128150134/http://akson.sgh.waw.pl/~kg23187/phpBB2/viewtopic.php?t=903&start=36)
* Ians Peiss — bungas
* Neindetificēts sieviešu bekvokāls

## Ārējās saites

* ''Velvet Underground Squeeze'', albumam veltīta mājaslapa 
* Discogs.com informācija
Sojuz TMA-16

**Sojuz TMA-16** (; ) bija pilotējams Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS).

Starts notika . Apkalpē augšupceļā bez diviem profesionāliem kosmonautiem bija arī Kanādas *Cirque du Soleil* ("Saules cirka") dibinātājs un vadītājs Gijs Lalibertē. Atpakaļ uz Zemi viņš atgriezās kosmosa kuģī Sojuz TMA-14.

*Sojuz TMA-16* bija pagaidām pēdējais kosmosa kuģis, kas SKS nogādāja tā saucamo kosmisko tūristu. Pēc stacijas apkalpes palielināšanas līdz sešiem locekļiem visas *Sojuz* vietas tiek aizņemtas ar pamatekspedīciju apkalpēm.

## Apkalpes
Kuģa *Sojuz TMA-16* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Rezerves apkalpe:
* Aleksandrs Skvorcovs (*Александр Скворцов*), komandieris 
* Šenona Vokere (*Shannon Walker*), lidojuma inženieris, NASA, 
* Barbara Bereta (*Barbara Barrett*), lidojuma dalībnieks, Space Adventures, 

## Lidojuma gaita
Starts notika  07:14 UTC no Baikonuras kosmodroma ar nesējraķeti Sojuz-FG.

Ar SKS kosmosa kuģis saslēdzās 2. oktobrī 08:35:07 UTC. Pirmoreiz Starptautiskās kosmosa stacijas vēsturē vienlaicīgi bija piekabināti trīs Krievijas kuģi *Sojuz* (Sojuz TMA-14, Sojuz TMA-15 un Sojuz TMA-16).

 *Sojuz TMA-16* veica pārkabināšanās operāciju. Kosmosa kuģī atradās M. Surajevs un Dž. Viljamss. 10:03 UTC kuģis atvienojās no Zvezda moduļa un attālinājās no stacijas. Pēc 21 minūtes autonoma lidojuma 10:24 UTC *Sojuz TMA-16* piesledzās pie Poisk moduļa. Manevri tika veikti rokas režīmā, ko īstenoja Surajevs. Šī bija pirmā reize, kad pēc Poisk moduļa ierašanās stacijā kāds kosmiskais aparāts pie tā būtu pieslēdzies. Atbrīvot salēgšanās mezglu pie Zvezda moduļa bija nepieciešams, jo pie tā februārī bija paredzēts pievienot kravas kuģi Progress M-04M.

 08:03:03 UTC *Sojuz TMA-16* ar Surajevu un Viljamsu atvienojās no SKS. 10:32:59 UTC tika ieslēgti kuģa bremzēšanas dzinēji, kas darbojās 256 s. 11:23:04 UTC nolaižamais aparāts veica piezemēšanos Kazahstanas stepēs 57 km no Arkalikas.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Sojuz TMA-15
* Sojuz TMA-17
Karagājiens uz Sāmsalu un Muhu kauja (1227)

**1227. gada karagājiens uz Sāmsalu un Muhu kauja** notika 1227. gada ziemā un to vadīja Romas pāvesta legāts Modenas Vilhelms. Karagājiena iemesls bija sāmsaliešu sirojums Zviedrijā, kur tie bija nolaupījuši daudz gūstekņu un veikuši postījumus kristiešu zemēs. Karagājienā piedalījās gandrīz 20 000 karavīru, Livonijas bīskapa Alberta vasaļi, līvi, leti un kristītie igauņi, Sēlijas - Zemgales bīskaps Lamberts un Zobenbrāļu ordeņa mestrs Folkvīns ar saviem brāļiem un krustnešiem.

Pa aizsalušo jūras šaurumu viņi nonāca Muhu salā un 29. janvārī sāka Muhu pils () aplenkumu, kas ilga vairāk nekā sešas dienas. Sākumā pils aizstāvji piedāvāja slēgt mieru, no kā krustneši atteicās. Viņi uzstādīja aplenkuma mašīnas, ar paterellām svieda pilī akmeņus pret ienaidnieku paterellām un pagatavoja "cūku", zem kuras rakās zem pils, līdz viņi nokļuva līdz vaļņa vidum. Tad viņi atvilka cūku atpakaļ un tās vietā nolika stipru koka torni, kurā uzkāpa stipri bruņoti vīri un stopnieki, kas savas bultas, pīķus un šķēpus raidīja pret sāmsaliešiem aizsargsienā. Beidzot viņiem izdevās pili iekarot un pilnīgi nopostīt. Tad viņu devās pret stipro Valjalas pili Sāmsalas vidienē. pils aizstāvji, baidoties par aplenkto cilvēku likteni, nolēma padoties un piekrist kristīties. Pēc tam tika kristīti arī visi pārējie Sāmsalas iedzīvotāji.
## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces
The Big Machine

***The Big Machine*** ir ceturtais franču dziedātājas, komponistes un producentes Emīlijas Simonas studijas albums. Šis ir pirmais Emīlijas Simonas albums, kurā visas dziesmas ir iedziedātas angļu valodā.

## Prezentēšana

Trīs videoklipi ir ievietoti Emīlijas Simonas oficiālajā *[[MySpace]]* lapā. Videoklipos ir izmantots tāds pats mākslinieciskais noformējums kā dziedātājas oficiālajā tīmekļa vietnē. Pirmais videoklips iekļauj pilnu dziesmas *[[Dreamland (dziesma)|Dreamland]]* albuma versiju, otrais — 36 sekunžu garu instrumentālu dziesmas *Chinatown* paraugmateriālu, bet trešais — fragmentus no *Rocket to the Moon* ar 50 sekunžu kopgarumu. Šie trīs videoklipi vēlāk tika ievietoti arī Emīlijas Simonas mājas lapā, kur tos var arī bezmaksas lejupielādēt.

Daudzas albuma dziesmas pirms izdošanas tika jau iepriekš izpildītas Emīlijas Simonas 2009. gada vasaras koncertos.

## Dziesmu saraksts

Albums tika izdots digitāli 2009. gada 14. septembrī. Visu albuma mūziku un lielāko daļu dziesmu vārdu ir sarakstījusi Emīlija Simona, bet dažām dziesmām dziesmu vārdus ir rakstījuši arī Greiems Džoiss un Teitūrs.

## Citas dziesmas

* "Mercy Street" (Pītera Geibriela kaverversija, izpildīta koncertos)

## Personāls

* Emīlija Simona: balss, klavieres, elektriskā ģitāra
* Adams Čilenskis: basģitāra
* Darens Bakets: bungas
* Džeremijs Gara: taustiņinstrumenti un bungas
* Džons Načezs un Kellija Preta: pūšaminstrumenti

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Emīlijas Simonas oficiālā tīmekļa vietne
* Emīlijas Simonas MySpace profils
* Emīlijas Simonas Facebook profils
Vadīhs Saāds

**Vadīhs Saāds** (; dzimis 1948. gadā) ir libāniešu izcelsmes Austrālijas dzejnieks un žurnālists. Strādājis kā žurnālists Beirūtā, Londonā, Parīzē un Nikosijā. 1988. gadā emigrēja uz Austrāliju, kur sāka strādāt par vadošo redaktoru Sidnejas libāniešu laikrakstā *Annahar*.

Publicējis 12 dzejoļu krājumus arābu valodā. Daži no tiem ir tulkoti angļu, vācu, franču, spāņu un citās valodās.
Piedalījies daudzos dzejas festivālos Austrālijā un Eiropā. Kritiķi Saādu uzskata par vienu no mūsdienu izcilākajiem arābu valodā rakstošajiem dzejas autoriem.

## Ārējās saites
* Vadīha Saāda dzejas lapa ar savu dzejoļu lasījumiem
* Dzejoļi franču valodā
* Dzejoļi spāņu valodā
* Vadīha Saāda dzeja
* https://web.archive.org/web/20170114001927/http://wadihsaadeh.awardspace.us/
Modlinas cietoksnis

300px|right|thumb|Nocietinājuma drupas Vislas un Narevas satekā
**Modlinas cietoksnis** () ir viens no lielākajiem 19. gadsimta cietokšņiem Polijā, kas atrodas Narevas un Vislas upju satekā, 50 km attālumā no Varšavas. No 1813. līdz 1915. gadam to sauca par **Novogeorgijevskas cietoksni** ().

## Vēsture

Šis reģions, kuru šķērso vairākas upes un to satekas, bija stratēģiski nozīmīgs vairāku gadsimtu garumā. Pirmās fortifikācijas šeit parādījās ap 1656. gadu, kad zviedri šeit iekārtoja sev nocietinātu nometni, kas kalpoja gan kā punkts karagājienos, gan kā noliktavas karaspēka apgādei. 1660. gadā, kad zviedri zaudēja vairākās kaujās, šeit izveidotais forts tika demobilizēts un nākamie nocietinājumi šajā vietā parādījās tikai pēc 150 gadiem.

Pēc Polijas dalīšanas Krievijas Impērijas valdība izstrādāja cietokšņa celtniecības plānu, bet kad  1806. gadā Poliju ieņēma Napoleona armija, franču inženieru vadībā 1807. gadā uzsāka nocietinājumu būvi. 1809. gadā pirmie kazemāti un sienas bija gatavas. Franču laikā izveidoja cietokšņu sistēmu, kurā bija vairāki bastioni un forti. 1810. gadā vadošais franču inženieris tika aizstāts, jo bija notikušās vairākas izmaiņas Napoleona plānos. Turpmāk darbos tika iesaistīti pat 20 000 strādnieku, tomēr cietoksnis tā arī netika pabeigts. 1813. gada 5. februārī 36 000 krievu karavīri pienāca pie cietokšņa un aplenca to. Poļu karavīri to aizstāvēja līdz cietokšņa kapitulācijai 1813. gada decembrī.

Pēc tam, kad krievu karaspēks ieņēma cietoksni, to pārdēvēja par Novogeorgijevskas cietoksni. Kopā ar citiem tuvākajiem cietokšņiem tas veidoja četrstūri. 1909. gadā tika uzsākta cietokšņa sistēmas izbūve ap galveno citadeli. Forti tika izbūvēti 8 km attālumā no citadeles, lai to pasargātu no artilērijas. Kopumā fortu sistēma izmaksāja 8 000 000 rubļu, tomēr nomainoties kara ministriem, visa nocietinājumu līnija netika pabeigta.

Cietoksni uzskatīja par vienu no krievu varas simboliem Polijā. 1915. gada vasarā tā aizstāvēšanā piedalījās 2. Sibīrijas strēlnieku divīzija, 63. un 58. kājnieku divīzijas, cietokšņa štāba vecākais adjutants bija Pēteris Radziņš. 5. augustā cietoksni ieņēma Vācijas karaspēks, iegūstot 1 600 artilērijas lielgabalu un apmēram miljonu artilērijas lādiņu.

Pēc Pirmā pasaules kara Modlina kļuva par atjaunotās Polijas valsts daļu. Cietoksnis tika modernizēts ar vairākiem moderniem bunkuriem, prettanku un pretgaisa aprīkojumu. Tā uzdevums bija piesegt Varšavu no uzbrukuma ziemeļos. Šeit bija izvietotas vairākas barakas un militārās apmācības iestādes. Otrā pasaules kara Polijas kampaņas laikā šeit norisinājās kauja par Modlinu. Cietoksnis kapitulēja 1939. gada 29. septembrī.

## Fotogrāfijas

Attēls:Modlin koszary.jpg|Ēkas cietoksnī
Attēls:Modlin wieza tatarska.jpg|Ēkas cietoksnī
Attēls:Modlin fort xv dzielo lewobarkowe.jpg|Forts XV
Attēls:Modlin fort xvi kopula I.jpg|Forts XVI, ugunspunkts

## Ārējās saites
* About fortress Modlin, with maps and plans 
* Pre-WWII aerial photograph of the complex
Harijs Mellups

**Harijs Mellups** (dzimis , miris ) bija latviešu hokejists, vārtsargs, kā arī futbolists. Mellups stāvēja vārtos pirmajā PSRS hokeja izlases spēlē. Mellups gāja bojā lidmašīnas avārijā, būdams 22 gadus vecs.

## Biogrāfija
Mellups dzīvoja Rīgā Sarkandaugavā, kur viņš spēlēja futbolu un ziemā hokeju uz aizsalušas upes. Viņa pirmais futbola klubs bija Aldaris, kurā Mellups spēlēja kā kreisās puses uzbrucējs. Mellups spēlēja arī basketbolu, bija hokeja vārtsargs un bokseris. 18 gadu vecumā Mellups tika izvirzīts Latvijas izlasei. 1945. gadā viņš bija savas svara klases Rīgas čempions.

Tomēr 1945. gadā Mellups izlēma turpināt karjeru tikai divos sporta veidos - hokejā un futbolā.

### Hokejista karjera
No 1945. līdz 1949. gadam četras sezonas aizvadīja PSRS hokeja līgas klubā Rīgas "Dinamo". 1946. gadā Rīgas "Dinamo" sastāvā viņš uzvarēja arī Latvijas hokeja čempionāta, kā Dinamo vārtusargs sezonā viņš ielaida tikai 3 ripas. No 1947. līdz pat 1950. kā līgas labākais vārtsargs katru gadu tika iekļauts līgas visu zvaigžņu maiņā.

1949. gadā viņš pārcēlās uz Maskavu, kur pievienojās Maskavas VVS MVO vienībai. 1950. gada 7. janvārī Mellups gāja bojā traģiskā lidmašīnas avārijā kopā ar Robertu Šūlmani un vēl virkni komandas spēlētāju

1948. gadā, kad PSRS debitēja starptautiskajā hokejā, ar 6:3 uzvarot Čehoslovākiju, Mellups stāvēja PSRS hokeja izlases vārtos.

### Futbolista karjera
1945. gadā ar FK Dinamo Rīga Mellups uzvarēja Latvijas futbola čempionāta.

## Ārējās saites
Kalupe (nozīmju atdalīšana)

**Kalupe** var būt:
* Kalupe - ciems Latgalē
* Kalupe jeb Kolupe - upe, Dubnas kreisā krasta pieteka
* FK Kalupe - futbola klubs no Kalupes

## Skatīt arī
* Kalupes pagasts
The Day the World Went Away

"**The Day the World Went Away**" ir industriālā roka projekta Nine Inch Nails dziesma, izdota 1999. gadā kā pirmais singls no grupas tajā brīdī vēl neiznākušā albuma *[[The Fragile]]*. Singls (zināms arī kā ***Halo 13***) ir trīspadsmitais oficiālais Nine Inch Nails izdevums.

## Dziesmu saraksts
### CD singls
Nothing Records / Interscope Records INTDS-97026
# "The Day the World Went Away" - 4:03
# "Starfuckers, Inc." - 5:24
# "The Day the World Went Away (Quiet)" (remiksējis Trents Reznors) - 6:20

### 12" singls
Nothing Records / Interscope Records INT12-97026
#### A puse
# "The Day the World Went Away" - 4:03
# "The Day the World Went Away (Quiet)" - 6:20
#### B puse
# "The Day the World Went Away (Porter Ricks)" - 7:04

## Ārējās saites

* "The Day The World Went Away" singla versijas
* ["The Day The World Went Away"](http://www.ninwiki.com/The_Day_The_World_Went_Away_(song)) NinWiki informācija
We're in This Together

**"We're in This Together"** (zināms arī kā ***Halo 15***) ir Nine Inch Nails trīs disku singls 1999. gada dziesmai ar tādu pašu nosaukumu. Tas ir piecpadsmitais oficiālais Nine Inch Nails izdevums un otrais singls no albuma *[[The Fragile]]*.

## Dziesmu saraksts
### 1. disks
# "We're in This Together" — 7:18
# "10 Miles High" — 5:13
# "The New Flesh" — 3:40

### 2. disks
# "We're in This Together" (radio edit) — 5:16
# "The Day the World Went Away (Quiet Version)" — 6:19
# "The Day the World Went Away (Porter Ricks Mix)" — 7:04

### 3. disks
# "We're in This Together" (album version) — 7:18
# "Complications of the Flesh" (remiksējis Denijs Lohners) — 6:36
# "The Perfect Drug" — 5:42

### Reklāmmateriāls
# "Radio Edit"
# "LP Version"

## Ārējās saites

* "We're in This Together" singla versijas
* "We're in This Together" NinWiki informācija
Makarovs

**Makarovs** (, no personvārda Makars (*Мака́р*); sieviešu dzimtē **Makarova** (*Мака́рова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andrejs Makarovs (*Андрей Макаров*; 1993) — krievu hokejists;
* Dmitrijs Makarovs (*Дмитрий Макаров*, 1983) — krievu hokejists;
* Sergejs Makarovs (*Сергей Александрович Макаров*, 1973) — krievu hokejists;
* Sergejs Makarovs (*Сергей Михайлович Макаров*, 1985) — krievu vieglatlēts;
* Stepans Makarovs (*Степан Осипович Макаров*, 1849-1904) — krievu admirālis;
* Viktors Makarovs (1973) — Latvijas politologs un politiķis;
* Vladimirs Makarovs (1957) — Latvijas pedagogs un politiķis.

## Skatīt arī
* Makarova
* Makarenko
Turlavas pagasts

**Turlavas pagasts** ir viena no Kuldīgas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar Kuldīgas novada Gudenieku, Kurmāles, Snēpeles un Laidu pagastiem un Dienvidkurzemes novada Kazdangas un Lažas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Bēršupīte, Gulvalks, Jāmaņupe, Lapupe, Mara, Raudiņa, Vilgutiņa.

**Ezeri:** Ķikuru ezers, Lielais Bezdubens, Mazais Kundu Bezdubens.
### Dabas objekti
* Ciemgaļu mežābele ir dižkoks Kuldīgas novada Turlavas pagastā, Latvijas dižākā mežābele.

## Vēsture
Mūsdienu Turlavas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Jāmaiķu muiža (*Gut Jamaicken*, Jāmaiķi), Ķikures muiža (*Gut Kickurn*, Ķikuri), Maras muiža (*Gut Marren*, Maras), Turlavas muiža (*Gut Turlau*, Grantiņi).

Tagadējā Turlavas pagasta teritorija izveidojusies no pirmskara Turlavas un Klosteres pagastu teritorijām. 1935. gadā Turlavas pagasta platība bija 95,8 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Turlavas un Induļa ciema padomes. 1954. gadā **Induļa ciemam** pievienoja Turlavas un Vārdupes ciemus. 1960. gadā padomju saimniecības «Vilgāle» teritoriju pievienoja Kurmāles ciemam, bet 1965. gadā kolhoza «Spartaks» teritoriju pievienoja Laides ciemam. 1966. gadā Induļa ciemu pārdēvēja par **Turlavas ciemu**. 1968. gadā Turlavas ciemam pievienoja lielāko daļu Klosteres ciema, 1977. gadā pievienoja daļu Basu ciema, bet daļu Turlavas ciema pievienoja Laides ciemam. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagastu, kā administratīvu teritoriju, iekļāva Kuldīgas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Turlava (pagasta centrs), Ķikuri, Grantiņi, Jāmaiķi, Maras, Klostere, kā arī kādreizējie kuršu ķoniņu ciemi Ķoniņciems, Ziemeļciems, Kalējciems, Pliķi.

### Ievērojamas personības
* Mārtiņš Peniķis (1874—1964) — latviešu strēlnieku virsnieks, Latvijas armijas ģenerālis
* Juris Pļaviņš (1934—2008) — aktieris                                            
* Ārvaldis Andrejs Brumanis (1926-2013) — katoļu bīskaps, dzimis Klosteres pagastā

## Saimniecība
2013. gadā, balstoties uz sabiedriskās apspriešanas rezultātiem, tika noraidīta astoņu vēja elektrostaciju būvniecības iecere Turlavas pagastā.

### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
HTV

**HTV** var būt:
* H-II Transfer Vehicle — Japānas kravas kosmosa kuģis
* Hypersonic Technology Vehicle — ASV hiperskaņas lidaparāta projekta FALCON sastāvdaļa
Aleks Daglass-Hjūms

**Aleksandrs Frederiks Daglass-Hjūms, barons Hjūms no Hairselas** (; dzimis , miris ) bija britu politiķis no Konservatīvās partijas. No 1963. gada oktobra līdz 1964. gada oktobrim bija Lielbritānijas premjers pēc Harolda Makmillana demisijas. Zaudēja amatu pēc Leiboristu partijas uzvaras 1964. gada vēlēšanās, kad par premjeru kļuva Harolds Vilsons. Pirmais Lielbritānijas premjers, kurš dzimis 20. gadsimtā. Pagaidām pēdējais premjers, kurš no Lordu palātas ievēlēts par premjerministru. Savulaik lielisks kriketa spēlētājs.

Dzimis Londonā skotu augstmaņu ģimenē. Mācījies Ītonā un Oksfordas Universitātē. 1931. gadā pirmoreiz ievēlēts parlamentā. Pirms Otrā pasaules kara — Nevila Čemberlena sekretārs. 1945. gadā, kad leiboristi svinēja uzvaru vēlēšanās, parlamentā neiekļuva, tomēr 1950. gadā tika ievēlēts atkal. Pēc Harolda Makmillana demisijas 1963. gadā kļuva par premjeru, tomēr konservatīvo reputāciju bija ietekmējis Profumo skandāls un 1964. gadā vēlēšanās uzvarēja leiboristi. Kad 1970. gadā par premjerministru kļuva konservatīvais Edvards Hīts, Deivids-Hjūms ieņēma Lielbritānijas ārlietu ministra amatu. 1974. gada vēlēšanās uzvarēja leiboristi, un Aleks Daglass-Hjūms aizgāja no aktīvās politikas. No 1977. līdz 1980. gadam — Bilderbergas grupas sanāksmju vadītājs. Miris 1995. gadā.

## Ārējās saites
Radziņš

**Radziņš** (sieviešu dzimtē Radziņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Eduards Radziņš (1886—1968) — latviešu politiķis;
* Paulis Radziņš (1891—1970) — latviešu skolotājs;
* Pēteris Radziņš (1880—1930) — Krievijas armijas virsnieks, Latvijas armijas ģenerālis un komandieris.
Simons Petļura

**Simons Petļura** (;  — ) bija ukraiņu politiskais un militārais darbinieks. Ukrainas Tautas Republikas vadītājs no 1919. līdz 1920. gadam (emigrācija līdz 1926. gadam). UTR armijas un flotes galvenais atamans.

## Biogrāfija
Dzimis Poltavā. Izglītību ieguva Poltavas garīgajā seminārā. 1900. gadā iestājās Ukraiņu revolucionārajā partijā. Strādāja par žurnālistu. Viņš bija kreisi nacionālistiski noskaņots. Viens no Ukraiņu sociāldemokrātiskās strādnieku partijas dibinātājiem un līderiem.

Pirmā pasaules kara laikā strādāja "Viskrievijas zemstu un pilsētu savienībā", kura tika izveidota 1914. gadā, lai palīdzētu Krievijas Impērijas valdībai armijas apgādē. Pēc Ukrainas Tautas Republikas proklamēšanas kļuva par tās kara sekretāru jaunajā valdībā, tomēr drīz vien aizgāja no šī amata. Piedalījās cīņās pret Sarkano armiju.

Pēc hetmaņa Pavlo Skoropadska diktatūras izveidošanās (Ukrainas Valsts) nostājās opozīcijā pret jauno režīmu. 1918. gada novembrī vadīja sacelšanos pret Skoropadski. 14. decembrī viņa spēki ieņēma Kijivu. Ukrainas Tautas Republika tika atjaunota un par tās vadītāju kļuva Volodimirs Vinničenko.

1919. gada 10. februārī pēc Viņičenko demisijas Petļura faktiski kļuva par vienpersonisku Ukrainas diktatoru. Viņš ķērās pie jaunas Ukrainas Tautas Republikas armijas formēšanas, ar kuru Petļura centās apstādināt Sarkanās armijas iebrukumu Ukrainas teritorijā. Reizē mēģināja iegūt atbalstu no bulgāriem, tomēr šī iecere netika realizēta, jo Petļura saņēma atteikumu.

1920. gadā, kad Petļuras armija tika sakauta Poļu-padomju karā, kur viņš bija Pilsudska sabiedrotais, emigrēja uz Poliju. 1923. gadā PSRS pieprasīja Petļuras izdošanu, tāpēc viņš aizbrauca uz Ungāriju, bet vēlāk pārcēlās uz Austriju, Šveici un beigās uz Franciju.

1926. gada 25. maijā Petļuru Parīzē nogalināja Šoloms Švarcbards (*Sholom Schwartzbard*), kurš, pēc viņa skaidrojuma, atriebās par Petļuras karavīru nogalinātajiem ebreju radiniekiem. Par slepkavības motīviem pastāv vairākas versijas. Slepkava vēlāk tika attaisnots. Par godu Simonam Petļuram vairākās Ukrainas pilsētās ir uzstādīti pieminekļi un viņa vārdā nosauktas ielas.

## Ārējās saites
* PETLURA, KONOVALETS, BANDERA -   (audiobook)
* Александр Каревин "Вот такой вот отаман... Взлеты и падения Симона Петлюры"*
Mežītes pilskalns

**Mežītes pilskalns** atrodas Latvijā, Talsu novadā, Laucienes pagastā, Lībagu—Laucienes ceļa kreisajā malā pie Pilskalnciema. Mežītes pilskalns ir viens no vizuāli skaistākajiem Kurzemes pilskalniem. Pilskalnu pirmais apsekojis Augusts Bīlenšteins 1869. gadā. Šis ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.

Nocietinājums ierīkots ap 13 m augstā kalnā ar mākslīgi nostāvinātām nogāzēm. Tā plakumam ir trīstūrveida forma un senatnē, tas tāpat kā daudzās citās vietās, ticis arts. Plakuma izmēri: 55 x 30—50 m. Šaurākajā dienvidu galā uzbērts ap trīs metrus augsts valnis. Valņa rietumu galā joprojām samanāma senā uzejas vieta.

Dienvidaustrumu pusē no pilskalna atrodas mazāks uzkalns — tā sauktais mazais pilskalniņš. Spriežot pēc tā izvietojuma, šeit varētu būt atradušies kādi papildus nocietinājumi uzejas aizsardzībai. Pilskalns atradās kuršu Vanemas zemē.

Iespējams, zemāks valnis kādreiz ietvēris visu pilskalna plakumu, bet aktīvās lauksaimnieciskās darbības rezultātā nekādi uzbērumi gar plakuma malām šodien vairs nav saskatāmi.

Plakuma ziemeļu galā vēl 20. gadsimta 20. gados ir bijusi lietojama ūdens ņemšanas vieta — «acs». Šodien gan tā ir pilnīgi aizbirusi.

Visapkārt pilskalnam, gandrīz 3 ha platībā atradusies apmetne (senpilsēta). Kultūrslāņa biezums apmetnē dažviet sasniedz metru.

Pilskalns tiek datēts ar vēlo dzelzs laikmetu. Pilskalnu 1923. gadā savas Kurzemes pilskalnu apsekošanas ekspedīcijas laikā uzmērījis Ernests Brastiņš. 2008.—2009. gadā pilskalnā un apmetnē arheoloģiskos izrakumus veica Latvijas Universitātes vēstures studenti arheologa Andreja Vaska vadībā.

## Foto galerija

Attēls:Mežites pilskalns no dienvidiem.jpg|alt=
Attēls:Mežītes pilskalns 2017 10.jpg|alt=
Attēls:Mežītes pilskalns 2017 01.jpg|alt=
Attēls:Mezites pilskalns4.jpg|alt=|Pilskalna 3D modelis
Attēls:Mezites pilskalns5.jpg|alt=|Pilskalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites

* Mežītes pilskalns
Audriņu pagasts

**Audriņu pagasts** ir Rēzeknes novada teritoriāla vienība Latgalē. Robežojas ziemeļos ar Dricānu pagastu, austrumos ar Ilzeskalna un Vērēmu pagastiem, dienvidaustrumos ar Rēzeknes pilsētu, dienvidos pa Rēzekni ar Ozolmuižas un Sakstagala pagastiem, rietumos ar Kantinieku pagastu. Pagasta centrs atrodas Audriņos.
Pagasta dienvidrietumu daļā atrodas Rēzeknes lidlauks ar tālas darbības trīsdimensiju radaru TPS-117.

## Daba
Atrodas Latgales augstienes Burzavas paugurainē, ezeriem un mežiem bagātā apvidū. Augstākais punkts (179,3 m) ziemeļaustrumos pie Hvorobinas.

### Reljefa formas
Boļuša kalns, Lounīku kalns, Majaka kalns.

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Rēzekne
** Liužonka
*** Murdiuls
** Živuha
* Moziča

#### Ezeri
[thumb|260px|[Puderovas ezers]]
* Audriņu ezeri (1,0 ha)
* Jiusers
* Puderovas ezers (9,7 ha)

## Vēsture
1945. gadā Rēzeknes apriņķa Makašēnu pagastā izveidoja Puderu ciema padomi. **Puderu ciems** ietilpis Viļānu (1949-1957) un Rēzeknes (pēc 1957. gada) rajonos. Puderu ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Vusaru ciemu. 1962. gadā pievienoja likvidēto Makašēnu ciemu, kolhoza «Ausma» teritoriju pievienoja Dricēnu ciemam, bet ciemu pārdēvēja par **Audriņu ciemu**. 1975. gadā Audriņu ciemam pievienoja likvidēto Mežāres ciemu, bet daļu padomju saimniecības «Gailumi» un citas teritorijas pievienoja Gailumu ciemam. 1981. gadā Audriņu ciemam pievienoja daļu Dricēnu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Audriņu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā.

### Kultūras pieminekļi
Pagasta teritorijā atrodas divi valsts nozīmes un viens vietējās nozīmes kultūras piemineklis.

Valsts nozīmes pieminekļi:
*Audriņu ciema iedzīvotāju piemiņas vieta 
*Kuciņu senkapi (Kara kapi, Zviedru kapi) 
Vietējās nozīmes piemineklis:
*Puderovas vecticībnieku kopienas lūgšanu nams

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Audriņu pagasta teritorijā ir 40 apdzīvotas vietas.

### Ievērojamas personības

* Valērija Seile (1891_1970), izglītības un sabiedriskā darbiniece, bibliogrāfe
* Stepons Seiļs (1909_1979), literatūrvēsturnieks, rakstnieks

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra
Pagastā dabojas Audriņu pamatskola, bibliotēka, kultūras nams.

## Atsauces

## Skat. arī
*Audriņu traģēdija
Lanka

**Lanka** var būt:
* Palienes pļava
* Lanka - upe, Dzeldas pieteka
* Lāčupītes nosaukums augštecē
* Vankas upes cits nosaukums
* Jānis Lanka, Latvijas vieglatlēts (1940)
* Zigurds Lanka, Latvijas šahists (1960)

## Skatīt arī
* Šrilanka
Svente

**Svente** ir ciems Sēlijā, Augšdaugavas novadā, Sventes pagasta centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas pie Daugavpils apvedceļa A14 un reģionālā autoceļa P70 (Svente-Subate) krustojuma. Attālums līdz tuvākajai pilsētai Ilūkstei — 12 km, līdz novada centram Daugavpilij — 14 km, līdz Rīgai — ap 230 km.

Svente atrodas Augšzemes augstienes Ilūkstes paugurainē. Uz dienvidiem no ciema atrodas gleznainais Sventes ezers un ap to esošais Sventes dabas parks, Svente daļēji ietilpst Augšzemes aizsargājamo ainavu apvidū.

Svente ir pagasta centrs kopš 1869. gada. Ciems tā mūsdienu veidolā izaudzis kā padomju saimniecības "Daugava" centrs ap bijušo Jaunsventes muižu. Sventē atrodas vidusskola, katoļu baznīca, pagasta pārvalde, divi viesu nami. Ievērojamākais objekts ir atjaunotā Jaunsventes muiža ar parku un muižā izveidoto kara tehnikas (tanku) muzeju, viesu namu un restorānu.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sventes pagasta oficiālā mājaslapa
Karagājiens uz Zemgali (1228)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte XIII. gs. vidū. Zobenbrāļu karagājiens bija vērsts pret zemgaļu zemēm uz dienvidiem no Rīgas.]]

**1228. gada karagājiens uz Zemgali** notika pēc Zobenbrāļu ordeņa mestra Folkvīna iniciatīvas, lai atriebtos zemgaļiem par kristīgās ticības noraidīšanu. Visticamāk, ka krusta karagājiens notika gar Lielupi uz augšu līdz Mežotnes pilij, kur zemgaļi 1219. gadā bija sakāvuši Sēlijas bīskapa Bernharda no Lipes karadraudzi. 1225. gadā Zemgales ķēniņš Viestards tika uzaicināts uz sarunām par kristietības pieņemšanu uz Rīgu, tomēr viņš atlika to uz vēlāku laiku. 1226. gadā Rīgas bīskaps Alberts pieņēma lēmumu par Sēlijas bīskapijas likvidēšanu un Zemgales bīskapijas nodibināšanu. Par Zemgales pirmo bīskapu kļuva Sēlijas otrais bīskaps Lamberts, kas atsacījās no Sēlijas zemēm par labu Rīgas bīskapam Albertam.

Pēc krustnešu iebrukuma 1228. gadā zemgaļu ķēniņš Viestards (*konic Vesters*) spēja sapulcēt milzīgu karaspēku, kura loku šāvēji izmantoja tiem laikiem modernās viengabala bultas. Tomēr krustneši spēja uzvarēt kaujā, kurā krita ap 1600 zemgaļu karavīru. Zobenbrāļu ordenis trīs nedēļas postīja savu agrāko sabiedroto zemgaļu zemes, kurās agrāk tie bija sagaidīti kā viesi. Iebrucēji sagrāba lielu laupījumu un gūstā tika aizdzīti zemgaļu bērni, sievas un vīri.

Pēc atkārtotām kaujām zemgaļu ķēniņš Viestards tomēr bija spiests atstāt Mežotnes un Upmales teritoriju, ko 1231. gadā pievienoja Livonijas bīskapijai. 1232. gadā pāvests Gregorijs IX anulēja Rīgas bīskapa lēmumu un par jauno Zemgales bīskapu tika apstiprināts Alnas Balduīns. Mežotne kļuva par Zemgales prāvesta Heidenrika un kapitula mitekli.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces