open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vizulītis

**Vizulītis** () ir ezers Latvijā, Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Ezers ir caurteces: ietek pāris strautu, bet iztek strauts uz Sološu ezeru. Krasti ezeram slīpi, gultne dūņaina. Vizulītī mīt karūsas, asari, līdakas, raudas, līņi un karpas. Ezera austrumu daļa ietilpst Adamovas ezera dabas parkā.

## Ārējās saites
* ezeri.lv datubāzes ieraksts
Viļakas iela (Rēzekne)

**Viļakas iela** ir iela ar asfalta un grants segumu Rēzeknes Ziemeļu rajonā un Makarovkā, kā arī Stučevā. Viļakas iela sākas krustojumā ar Atbrīvošanas aleju un beidzas krustojumā ar Rīgas ielu. Kopējais ielas garums ir 2,2&nbsp;km un tā sastāv no 2—4 braukšanas joslām.

## Ielas raksturojums
Viļakas iela sākas krustojumā ar Atbrīvošanas aleju, Rēzeknes Ziemeļu rajonā, un iet ziemeļrietumu-rietumu virzienā kā nosacīti 4 joslu asfaltēta iela. Bet pirms dzelzceļa pārbrauktuves, kura ved uz RSEZ SIA "Verems", Viļakas iela no četru joslu ielas pārtop par divu joslu ielu. Pēc dzelzceļa pārbrauktuves iela pagriežas vairāk ziemeļrietumu virzienā. 120 metrus tālāk, tieši pirms Rēzeknes pilsētas robežas, Viļakas iela savienojas ar Komunālo ielu.

Stučevā Viļakas iela taisa dažus lokus un pēc dzelzceļa pārbrauktuves pāri Kārsavas — Rēzeknes I posmam iela pagriežas dienvidrietumu virzienā, un turpat ceļa asfalta segumu nomaina grants segums. Pēc 150 metriem, Rēzeknes pilsētas teritorijā — Makarovkā, Viļakas iela pagriežas vairāk rietumu virzienā, kur jau pa taisno iet līdz pat Rīgas ielai.

## Ielu savienojumi
Viļakas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Atbrīvošanas aleja (pretējā virzienā sākas Maskavas iela)
* Komunālā iela (T-veida krustojums)
* Rīgas iela (T-veida krustojums)

## Objekti
* Viļakas ielā 1b atrodas SIA "Dekom" autobusu parks.
* Viļakas ielā 4 atrodas RSEZ a/s "REBIR".

## Sabiedriskais transports
Pa visu Viļakas ielu abos virzienos kursē 28. maršruta autobuss. Vienīgi Stučevā autobuss nogriežas uz lauku ceļu, lai aizvestu pasažierus līdz Ančupānu kapiem, un pēc tam pa šo pašu ceļu atgriežas atpakaļ uz Viļakas ielu.

## Skatīt arī
* Makarovka
* Ziemeļu rajons
* Rēzeknes ielas
* Stučeva

## Atsauces
Viļakas iela

**Viļakas iela** var būt:
* Viļakas iela — iela Baltinavā.
* Viļakas iela — iela Rēzeknē un Stučevā.
* Viļakas iela — iela Žīguros.

## Skatīt arī
* Viļaka
Žīguri

**Žīguri** () ir ciems Balvu novadā, Žīguru pagasta centrs. Izvietojušies Viricas upītes krastos pie tagad slēgtās Gulbenes—Abrenes dzelzceļa līnijas 36 km no novada centra Balviem un 253 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta sākusi veidoties pēc 1927. gada, kad tika atvērta Žīguru dzelzceļa stacija. 1944. gadā Žīguros tika izveidots mežrūpniecības kombināts, 1945. gadā — kokzāģētava. 1959. gadā Žīguros bija 1015 iedzīvotāji, 1989. gadā — 975, 2000. gadā — 928.

Žīguru ciemā atrodas pagasta pārvalde, Žīguru pamatskola, pirmskolas izglītības iestāde „Lācītis”, Annas Āzes Meža muzejs, kultūras nams, bibliotēka, vasaras estrāde, pludmale, ģimenes ārsta privātprakse, pasta nodaļa, veikali, frizētava, hokeja laukums.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 102 cilvēkiem.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Izglītības iestādes
240px|thumb|Žīguru skola

Žīguros ir divas izglītības iestādes — Žīguru pirmsskolas izglītības iestāde „Lācītis” un Žīguru pamatskola.

Žīguru bērnudārzu atvēra 1956. gadā. Desmit gadus vēlāk mājai piebūvēja korpusu silītes vecuma bērniem. Darbojās divas grupiņas, bērnudārzs strādāja 12 stundas diennaktī. 1987. gadā atklāja jauno bērnudārzu, kam Žīguru MRS un meža tuvumam par godu deva „Lācīša” vārdu. Darbu sāka sešas dažāda vecuma grupas, kuras arī ieguva nosaukumus „Zaķēni”, „Ezīši”, „Vāverēni” utt. Bērnu skaits bērnudārzā toreiz bija 87. 2009./2010.m.g. iestādē strādāja 10 darbinieki, 35 audzēkņi, divas jaukta vecuma grupas.

## Kultūra
Rekonstruētais Žīguru kultūras nams bija lielākais kultūras nams toreizējā Viļakas novadā. Šeit notiek vietējie kultūras pasākumi: dziedošo bērnu konkurss „Cālis“, vokālo ansambļu skates, amatierteātra "Virši" izrādes.

Pagasta piecpadsmit kultūras dzīves kolektīvos 2016. gadā piedalījās vairāk kā 200 pašdarbnieku. Starp tiem bija folkloras kopa, kapela „Ilgas”, bērnu, jauniešu un vidējās paaudzes deju kolektīvi, bērnu vokālais ansamblis „Čiekuriņi”, meiteņu vokālais ansamblis, jauktais vokālais ansamblis „Relako”, krievu dziesmu ansamblis, dramatiskais pulciņš, bērnu teātra studija, deju klubs „Silva”.

## Atsauces
Žīguri (nozīmju atdalīšana)

**Žīguri** var būt:
* Žīguri — apdzīvota vieta Balvu novadā, Žīguru pagasta centrs
* Žīguri — apdzīvota vieta Smiltenes novada Brantu pagastā
* Žīguri — bijusī stacija dzelzceļa līnijā Gulbene - Vecumi

## Skatīt arī
* Žīguru ezers
* Žīguru pagasts
Stučeva

**Stučeva** (arī **Stučova**) ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Ciems atrodas pagasta dienvidos, Rēzeknes pilsētas tiešā tuvumā, kura to apņem no trim pusēm.

Caur Stučevu iet viena no Rēzeknes ielām — Viļakas iela, tomēr neviena māja ciemā uz šīs ielas nav numurēta.

Agrāk vecticībnieku ciemats, 1897. gadā tur bija 9 sētas ar 67 cilvēkiem.

## Atsauces
Ortopēdija

[thumb|250px|Ārējais [locītavas fiksators]]
**Ortopēdija** ( — 'taisns', *paideia* — 'audzināšana') ir medicīnas nozare, kas ārstē un pēta balsta un kustību orgānu sistēmas bojājumus un deformācijas, kā arī nodarbojas ar to profilaksi. Ortopēdijā kaulu un muskuļu traumu, sportā gūtu savainojumu, deģeneratīvu slimību, infekciju un audzēju izraisītu bojājumu ārstēšanā izmanto gan ķirurģiskas metodes, gan risinājumus, kas ļauj izvairīties no ķirurģiskas iejaukšanās. Ortopēdija nodarbojas arī ar bojātu vai zaudētu kustību aparāta daļu protezēšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Melodiskais hārdkors

**Melodiskais hārdkors** () ir hārdkora apakšžanrs, kam raksturīga pastiprināta pievēršanās skanējuma melodiskumam. Žanra veidotā mūzika pārsvarā sastāv no ātriem hārdkora bungu ritmiem, sarežģītiem ģitāras rifiem un melodisku dziedāšanu.

## Ievērojamākās grupas

* *[[A Wilhelm Scream]]*
* *[[Bad Religion]]*
* *[[Comeback Kid]]*
* *[[Four Year Strong]]*
* *[[Ignite]]*
* *[[No Use for a Name]]*
* *[[Rise Against]]*
* *[[Set Your Goals]]*
* *[[Strung Out]]*
* *[[Sum 41]]*
* *[[Strike Anywhere]]*

## Skatīt arī
* Melodiskais metālkors
Organizācija

**Organizācija** ir indivīdu apvienība, kas apvienojusies vai ir apvienota, kādu kopīgu mērķu realizēšanai. Ar šo vārdu var saprast arī noteiktu struktūru, uzbūvi, sistēmu, kurā ir organizēta kāda grupa, cilvēku apvienība.

Organizācijas tiek iedalītas sabiedriskās un politiskās organizācijās. Sabiedriskās organizācijās cilvēki apvienojas brīvprātīgi un tos vieno kopīgs mērķis, kas fiksēts statūtos vai citos dokumentos. Politiskā organizācijā cilvēki arī apvienojas brīvprātīgi, tomēr tai ir raksturīga institucionalizēta, strukturēta uzbūve. Tā pauž noteiktus politiskos mērķus un realizē politisko programmu, piedaloties politikā, valsts pārvaldīšanā un citviet. Politiskā organizācija parasti ir partija. Objektīvi abos gadījumos šīs cilvēku apvienības veic politisko darbību, jo tās piedalās sabiedrības pārvaldīšanā.

Organizācija var būt arī struktūra, uzbūve, piemēram, uzņēmuma uzbūve vai arī ražošanas vadīšanas sistēma.

## Atsauces
Neimaijere III

**Neimaijere III** () ir Vācijas vissezonas polārstacija Antarktīdā. Izvietojusies karalienes Modas Zemē uz 200 m biezā Ēkstrema šelfa ledāja Atkas līča krastā 5,5 km no ledāja frontes. Izbūvēta 2009. gadā kā aizvietotāja sniegā iegrimušajai stacijai Neimaijere II. Oficiāli atklāta 20. februārī, nosaukums mantots no iepriekšējām stacijām, kas savukārt nosauktas par godu vācu ģeofiziķim un polārpētniekam Georgam fon Neimaijeram. Jaunā stacija paredzētu 25-30 gadu ilgai ekspluatācijai un tās izbūves kopējās izmaksas tiek lēstas ap 39 miljoni eiro. Kopā ar šelfa ledāju stacija pārvietojas ziemeļu virzienā 355° azimutā ar ātrumu 157 m/gadā.

## Konstrukcija
thumb|left|150px|Stacijas balsts ar dzelzsbetona pamatni.
Stacija veidota kā 6 m virs sniega līmeņa pacelta divstāvu platforma, kas stāv uz 16 hidrauliskiem balstiem. Stacijai ir četri stāvi, divi no kuriem atrodas platformā un paredzēti laboratoriju un dzīvojamajām telpām, viens atrodas zem sniega līmeņa un paredzēts kā noliktava un transporttehnikas garāža un par atsevišķu stāvu tiek uzskatīta starptelpa starp platformu un sniega līmeni. Uz platformas jumta atrodas meteoroloģisko balonu halle, kā arī dažādas sakaru un mērījumu iekārtas. Kopējais būves augstums no pamatiem līdz balonu hallei ir 29,2 m.

Stacijas galvenā platforma veidota no moduļveida tērauda karkasa, kas apšūts un nosiltināts ar poliuretāna izolāciju. Platforma ir 68 m gara un 24 m plata, tās kopējais svars ir ap 2300 t. Platforma ar hidrauliskiem balstiem balstās uz speciālām dzelzsbetona pamatnēm. Stacijas apkaimē gada laikā uzkrājas 80-100 cm sniega. Pieblietētais un firns un sniegs augstu slodžu rezultātā zaudē savu struktūru un ar laiku kļūst irdens. Šo divu faktoru dēļ ar hidraulisko mehānismu palīdzību stacijas balsti tiek periodiski pacelti un zem tiem tiek papildināts sniega klājums, atjaunojot stacijas stabilitāti un paceļot to paredzētajā līmenī.

Stacijas iekšējo struktūru veido standarta konteineri, kas savā starpā savienoti ar komunikācijām. Tajos izvietotas dzīvojamās, koplietošanas un saimnieciskās telpas.

Ārpus galvenā stacijas kompleksa izvietoti vairāki zinātniskie moduļi, patvērums ārkārtas situācijām, vasaras sezonas mītnes, kā arī DROMLAN programmā izbūvēts lidlauks.

### Raksturlielumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Photo Gallery: The Neumayer III Antarctic Research Station
Makarovka

**Makarovka** ir vietvārds. Vietas ar šādu nosaukumu:

* Makarovka — Rēzeknes mikrorajons.
* Makarovka — apdzīvota vieta Preiļu novada Galēnu pagastā.
DROMLAN

thumb|250px|DROMLAN logotips.
**DROMLAN** ( — ‘Karalienes Modas Zemes gaisa [satiksmes] tīkls’) ir starptautisks sadarbības projekts aviotransporta nodrošināšanai Karalienes Modas Zemē Antarktīdā.

Projekts aizsāks 2002. gadā un tā dalībnieki ir visi Nacionālo antarktisko programmu pārvaldnieku komitejas (*Committee of Managers of National Antarctic Programs, [[COMNAP]]*) biedri. Pašreizējās dalībvalstis ir Beļģija, Somija, Vācija, Indija, Japāna, Nīderlande, Norvēģija, Krievija, Dienvidāfrika, Zviedrija un Apvienotā Karaliste. Transporta pakalpojumus nodrošina Keiptaunā bāzeta Dienvidāfrikas kuģu un aviācijas polāro pārvadājumu kompānija ALCI (*Antarctic Logistics Centre International*).

## Transporta tīkls
[thumb|250px|Il-76 TD [Novolazarevskas lidlauks|Novolazarevskas lidlaukā]]
DROMLAN galvenie mezglu punkti ir Keiptauna Dienvidāfrikā un Novolazarevskas lidlauks netālu no Novolazarevskas polārstacijas Princeses Astridas krastā. Aviosatiksme starp Keiptaunu un Antarktīdu tiek nodrošināta ar Il-76 TD lidaparātiem. Iekškontinentālie lidojumi projekta ietvaros tiek veikti ar Basler BT-67 lidmašīnām. Laika periodā no decembra vidus līdz janvāra beigām 550 m vjl esošajā Novo lidlaukā vērojama intensīva virsmas kušana, tādēļ šajā periodā kā pamata lidlauks tiek izmantota norvēģu 1300 m vjl esošā Trollas stacija Jelsvika kalnu rajonā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Antarctica Airbridge
NBA simboliskā debitantu izlase

**NBA simboliskā debitantu izlase** ir ikgadēja no NBA līgas regulārās sezonas labākajiem debitantiem izveidota simboliska komanda. Kopš 1989. gada tiek nosauktas divas simboliskās izlases.

## Simboliskās izlases dalībnieki
*Piezīme: Norādīti tikai pēdējo septiņu sezonu izlašu dalībnieki.*

## Piezīmes
*  Oladžuvons ir dzimis Nigērijā. 1993. gadā Oladžuvons ieguva ASV pilsonību un ir pārstāvējis arī ASV izlasi
*  Dengs ir dzimis Sudānā (mūsdienu Dienvidsudānas teritorijā). 2006. gadā Dengs ieguva Lielbritānijas pilsonību un ir pārstāvējis arī Lielbritānijas izlasi

### Valstu pārstāvniecība debitantu pirmajā izlasē

## Atsauces
;Vispārīgās

* 
*
Makarovka (Rēzekne)

**Makarovka** ir viens no Rēzeknes mikrorajoniem tās ziemeļrietumu nomalē, kas atrodas starp dzelzceļa līnijām, Rīgas ielu un Rēzeknes upi. Tajā ir trīs ielas: Rīgas iela, Bērzu iela un Viļakas iela.

Makarovkā ir "pilsētas vārti", iebraucot no Rīgas puses, tajā privātmāju apbūve, dzelzceļa zemes, mežs un upmala.

## Vēsture
Izveidojusies vecticībnieku Makarovkas sādžas vietā, kurā 1897. gadā bija 28 sētas ar 103 cilvēkiem, no Rēzeknes pilsētas to atdalīja Pēterburgas—Varšavas dzelzceļa līnija.
NBA simboliskā aizsardzības izlase

**NBA simboliskā aizsardzības izlase** ir ikgadēja no NBA līgas regulārās sezonas labākajiem spēlētājājiem aizsardzībā izveidota simboliska komanda. Kopumā tiek nosauktas divas izlases. Visvairāk reižu sezonas simboliskajā izlasē ticis iekļauts Tims Dankans (13 reizes).

## Simboliskās izlases dalībnieki
*Piezīme: Norādīti tikai pēdējo septiņu sezonu izlašu dalībnieki.*

## Atsauces
;Vispārīgās

* 
*
Nickelback

***Nickelback*** ir kanādiešu alternatīvā roka grupa, kas tika dibināta 1995. gadā. *Nickelback* bāzējas Hannā, Albertas provincē, Kanādā. Grupas sastāvā ir Čads Krogers (vadošais vokāls, ģitāra), Raiens Pīks (ģitāra, bekvokāls), Maiks Krogers (basģitāra) un Daniels Adērs (bungas, bekvokāls). Lai arī pamatā grupa izpilda rokmūziku, tā eksperimentē ar dažādiem stiliem — popu un kantrīmūziku, taču pamatā grupa izpilda smago roku un *[[post-grunge]]*. *Nickelback* ir viena no komerciāli visveiksmīgākajām Kanādas grupām, pārdodot vairāk nekā 30 miljonos ierakstu visā pasaulē. *Nickelback* ierindojas 11. vietā 2000. gados vislabāk pārdotāko mākslinieku ierakstu topā un otrajā vietā aiz *[[The Beatles]]* ASV 2000. gados vislabāk pārdotāko ārzemju mākslinieku ierakstu sarakstā. 2009. gada decembrī izveidotajā *[[Billboard]] Magazine* sarakstā *Artists of the Decade* grupa ieņēma 7. vietu. *Nickelback* savus albumu ir pārdevusi vairāk nekā 21 miljonos kopiju ASV.

*Nickelback* ir izdevuši septiņus studijas albumus, vienu izlases albumu, vienu EP ierakstu, 21 singlu un piecus videoalbumus.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Half Hour of Power

***Half Hour of Power*** ir kanādiešu pankroka grupas Sum 41 debijas EP ieraksts, tas tiek laists klajā  sadarbībā ar ierakstu kompānijām Big Rig un Aquarius. No ieraksta tika laists klajā viens singls: *[[Makes No Difference]]*.

## Dziesmu saraksts
# *Grab the Devil by the Horns and F*** Him Up the A*** — 1:06
# *Machine Gun* — 2:29
# *What I Believe* — 2:49
# *T.H.T.* (*Tables Have Turned*) — 0:43
# *[[Makes No Difference]]* — 3:10
# *Summer* — 2:40
# *32 Ways to Die* — 1:30
# *Second Chance for Max Headroom* — 3:51
# *Dave's Possessed Hair* — 3:47
# *Ride the Chariot to the Devil* — 0:55
# *Another Time Around* — 3:19
# *Makes No Difference* (*Japanese Bonus Enhanced Video Track*) —
# *Going Going Gonorrhea* (*Japanese Bonus Enhanced Video Track*) —

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa
Lerija O'Braiena čempionu balva

**Lerija O'Braiena čempionu balva** () tiek piešķirta tai Nacionālās basketbola asociācijas komandai, kas uzvar finālsērijā katras sezonas noslēgumā. Pašreizējā balva tika ieviesta 1977. gadā, līdz 1984. gadam tā bija pazīstama kā Voltera A. Brauna balva (*Walter A. Brown Trophy*). Pašreizējais balvas nosaukums ir no 1984. gada, kad tā tika nosaukta par godu bijušajam NBA komisāram Lerijam O'Braienam, kurš bija līgas vadītājs laika posmā no 1975. līdz 1983. gadam. Par pirmajiem balvas ieguvējiem kļuva Bostonas "Celtics", kas 1984. gada finālsērijā uzvarēja Losandželosas "Lakers". Pašreizējie balvas īpašnieki ir Bostonas "Celtics", kas uzvarēja 2024. gada finālsērijā.

## Balvas ieguvēji
Šajā tabulā ir uzskaitītas 17 komandas, kas ir ieguvušas Lerija O'Braiena čempionāta trofeju kopš tās ieviešanas 1977. gadā. Tajā ir iekļautas trofejas, kas piešķirtas pirms tās pārdēvēšanas 1984. gadā. Pilnu NBA čempionu komandu vēsturi skatiet sadaļā *[[NBA čempioni|NBA čempionu saraksts]]*.

## Skatīt arī
* NBA čempioni
* Voltera A. Brauna balva

## Ārējās saites
* NBA oficiālā mājaslapa
LGK atrakcijas

**LGK atrakcijas** ir Siguldā bāzēts uzņēmums, kas nodarbojas ar piepūšamo konstrukciju (piepūšamās atrakcijas, piepūšamās teltis, piepūšamos vides reklāmas objektus, piepūšamo sporta inventāru) ražošanu, nomu un apkalpošanu. Uzņēmumu dibināja 1989 gadā Atis Ostups un Ivars Beitāns. Nodrošina drošības un kvalitātes ievērošanu izstrādājumos saskaņā ar Eiropas standartu (EN 14960:2006), kā arī izmanto sertificētus un pārbaudītus, Eiropas Savienībā ražotus PVH materiālus, kas garantē profesionālu atrakciju izgatavošanu un to atbilstību cenai. Kā pirmie Latvijā organizēja gumijlēkšanas atrakcijas, kā arī kā pirmie Baltijā izveidoja atrakciju ražotni.

## Projekti
Galvenie uzņēmuma īstenotie projekti vai pasākumu nodrošinājumi ar piepūšamām konstrukcijām ir:
* Bērnu pasākums “Jampadracis”
* TV šovs skolniekiem “Lielā Balva” (8 sezonas; LTV2, tagad LTV7), “Tiger” Igaunijā un “Nugaletoju Lyga” Lietuvā
* Zelta Zivtiņas čempionāts 2009. un 2010. gadā.
* Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki
* 2003. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss
* 2006. gada ziemas olimpiskās spēles
* Aerodium vertikālais vēja tunelis Latvijas paviljonā Expo 2010

## Atsauces

## Ārējās saites
* Uzņēmuma oficiālā mājaslapa
NBA sezonas

Šajā lapā uzskaitītas visas **[[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] sezonas**.

## Saraksts

## Piezīmes

*  Saite uz attiecīgo NBA/BAA sezonas rakstu.
*  Saite uz attiecīgo NBA/BAA izslēgšanas spēļu rakstu.
*  Saite uz attiecīgo NBA/BAA finālsērijas rakstu.
*  Komandu skaits, ieskatot tās, kuras izjuka sezonas laikā.
*  Spēļu skaits, ko aizvadīja katra komanda.
*  Visas komandu pievienošanās vai aiziešanas no līgas notika pirms sezonas, ja vien nav norādits savādāk.
*  Pirms 1949. gada nebija Autrumu un Rietumu čempionu, jo izslēgšanas spēles tika aizvadītas pēc triju kārtu turnīra sistēmas, kur abu divīziju komandas spēlēja viena pret otru jau pirms finālsērijas.
*  Oriģinālie Baltimore Bullets, kas izjuka , nav saistīti ar pašreizējo Washington Wizards, kas bija pazīstami ar nosaukumu Baltimore/Capital/Washington Bullets no  līdz .
*  Anderson Packers, kas izjuka . gadā, nav saistīti ar pašreizējo Washington Wizards, kas bija pazīstami ar nosaukumu Chicago Packers laika posmā no 1961 līdz 1962.

## Atsauces
;Vispārīgās

* 

;Atsevišķās

## Skatīt arī
* NBA čempioni
Atmodas iela (Rēzekne)

**Atmodas iela** ir 0,5 km gara iela ar asfalta segumu Rēzeknes Ziemeļu rajonā. Tā sākas krustojumā ar Kosmonautu ielu un beidzas krustojumā ar Metālistu ielu. Atmodas ielas kreisajā pusē atrodas skvērs, kur Otrā pasaules kara laikā atradās nacistu karagūstekņu nometne "Štalag-340" ().

## Vēsture
Atmodas iela izveidota 1960. gados. Sākumā ielu nosauca Lidijas Samuilovas vārdā, tomēr trešās atmodas laikā to pārdēvēja.

Atmodas ielas labajā pusē tika uzceltas trīs deviņstāvu mājas. Bija plānot uzcelt vēl dažas tādas pašas mājas, tomēr PSRS sabrukuma dēļ projekts nebija īstenots. 2010. gadā Romas Katoļu baznīca uz ceturtās deviņstāvu mājas pamatiem sāka būvēt baznīcu.

## Objekti
* Atmodas ielā 6a atrodas veikals "Mego" (bijušais veikals ELVI).

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Rēzeknes ielas

## Atsauces
Atmodas iela

**Atmodas iela** var būt:
* Atmodas iela — iela Aizputē.
* Atmodas iela — iela Dobelē.
* Atmodas iela — iela Iecavā.
* Atmodas iela — iela Inčukalnā.
* Atmodas iela — iela Jēkabpilī.
* Atmodas iela — iela Jelgavā.
* Atmodas iela — iela Krāslavā.
* Atmodas iela — iela Ķekavā.
* Atmodas iela — iela Priekuļos.
* Atmodas iela — iela Rēzeknē.
* Atmodas iela — iela Rīgā.
* Atmodas iela — iela Siguldā.
* Atmodas iela — iela Smiltenē.
* Atmodas iela — iela Talsos.

## Skatīt arī
* Atmoda
* Atmodas bulvāris
Voltera A. Brauna balva

thumb|180px|Voltera A. Brauna balva
**Voltera A. Brauna balva** (*Walter A. Brown Trophy*) tika piešķirta tai NBA komandai, kas uzvar finālsērijā katras sezonas noslēgumā. Balva pastāvēja laika posmā no līgas pirmsākumiem 1949. gadā līdz 1977. gadam, kad šī balva tika nomainīta uz Lerija O'Braiena čempionu balvu. Trofeju uz vienu gadu paturēja uzvarētājkomanda, taču nākamās sezonas beigās tā tika piešķirta jaunajiem uzvarētājiem. Sākotnēji balva tika saukta par **NBA finālu balvu**, taču 1964. gadā tika pārsaukta Voltera Brauna vārdā, kurš bija viens no galvenajiem BAA un Nacionālās basketbola līgas apvienošanās iniciatoriem 1949. gadā.

## Skatīt arī
* NBA čempioni

## Ārējās saites
* NBA oficiālā mājaslapa
NBA simboliskā izlase

**NBA simboliskā izlase** ir ikgadēja no NBA līgas regulārās sezonas labākajiem spēlētājājiem izveidota simboliska komanda. Kopumā tiek nosauktas trīs izlases, kuras katra sastāv no diviem uzbrucējiem, diviem aizsargiem un viena centra spēlētāja. Visvairāk reižu sezonas simboliskajā izlasē ticis iekļauts Karīms Abduldžabārs (15 reizes).

## Simboliskās izlases dalībnieki
*Piezīme: Norādīti tikai pēdējo desmit sezonu izlašu dalībnieki.*

## Atsauces
;Vispārīgās

* 
*
Maltas iela

**Maltas iela** var būt:
* Maltas iela — iela Jūrmalā.
* Maltas iela — iela Rīgā.
* Maltas iela — iela Viļānos.

## Skatīt arī
* Malta
Bārzdiņš

**Bārzdiņš** (sieviešu dzimtē Bārzdiņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Guntis Bārzdiņš (1962) — latviešu datorzinātnieks;
* Jānis Bārzdiņš (1937) — latviešu matemātiķis;
* Juris Bārzdiņš (1966) — latviešu ārsts un politiķis.
Jānis Ziemeļnieks

**Jānis Ziemeļnieks**, īstajā vārdā **Jānis Krauklis**, (dzimis  Bilskas pagastā, miris  Rīgā) bija latviešu dzejnieks un žurnālists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1897. gada 24. decembrī (pēc jaunā stila) Bilskas pagasta Bānūžu muižā muižas stārasta ģimenē. Agri zaudējis tēvu.
1908. gadā uzsāka mācības Plāņu pagasta skolā Sarkaņos. 1912. gadā ģimene pārcēlās uz Strenčiem, uzsāka mācības Strenču elementārskolā un 1913. gadā turpināja mācības Strenču ministrijas skolā.
1914. gadā sāka strādāt Strenču fotodarbnīcā par mācekli, vēlāk par fotogrāfu. 1916. gadā "Dzimtenes Vēstnesī" publicēts pirmais J. Ziemeļnieka dzejolis. Nieru slimības dēļ viņam ārsts izrakstīja opiju, 1918. gadā ārstējās nervu klīnikā no nervu sabrukuma un narkomānijas.

Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā viņu iesauca Sarkanajā armijā, nodienējis mēnesi Pleskavā un Rēzeknē, demobilizēts vājās veselības dēļ. Pēc kara beigām dzīvoja Rīgā, 1920. gadā kā eksterns nokārtoja vidusskolas beigšanas eksāmenus. Strādāja Izglītības ministrijas mākslas departamentā, darbojās Latvju rakstniecības un žurnālistu arodbiedrībā. 

No 1925. līdz 1930. gadam bija redakcijas loceklis laikrakstā "Jaunākās Ziņas" un žurnālā "Atpūta". 1930. gadā par dzejoļu krājumu "Naktis" saņēma vienu no četrām literatūras Kultūras fonda godalgām.

Miris savās mājās Rīgā, 1930. gada 18. jūlijā, no sirdstriekas. Apglabāts Rīgas Otrajos Meža kapos.

## Literārā darbība
Jānis Ziemeļnieks pazīstams kā liriķis. Izkopa romantiskās dzejas tradīcijas, papildinot to ar melanholiskā, rezignējošā un arī pašironiskā cilvēka pasaules redzējumu.
Dzejas galvenā tematika ir mīlestība. Ziemeļnieka dzejas formas vienkāršība, melodiskums, un intimitāte noteikusi tās popularitāti dažādu laikmetu un paaudžu lasītāju vidū.
Rakstījis arī prozu, humoristiskus dzejoļus un apcerējumus par dažādiem sava laika latviešu māksliniekiem.

### Dzejas krājumi
* *Aizejošais.* Rīga: Ed.Alaiņa izdevums, 1923.
* *Nezināmai.* Rīga: Lapsene, 1923.
* *Skūpsts.* Rīga: Valters un Rapa, 1928.
* *Naktis.* Rīga: Valters un Rapa, 1929.
* *Zvērnīca.* [bērnu dzeja] Rīga: Valters un Rapa, 1929.
* *Cirks.* [bērnu dzeja] Rīga: Valters un Rapa, 1929.
* *Lai mīlestības nepietrūktu...* Rīga: Liesma, 1987.

### Kopoti raksti
* *Kopotas dzejas.* Rīga: Valters un Rapa, 1931.
* *Jāņa Ziemeļnieka raksti divos sējumos.* Rīga: Valters un Rapa, 1933-1934.
* *Kopotas dzejas.* Mineapolisa: Sēļzemnieka apgāds, 1959.
* Kopoti stāsti. Mineapolisa: Sēļzemnieka apgāds, 1960.

### Izlases
* *Dzejas mīlai.* Melburna: Grāmatnieki, 1951.
* *Dzeja.* Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība, 1960.
* *Apmātais.* Ann Arbor: Jaunatnes Apgāds Ceļinieks, 1975.
* *Melnā doma.* [stāsti un noveles] Rīga: Daugava, 1995.
* *Kur gan dvēsele mieru reiz dod?*  Rīga: Paraugtipogrāfija, 1996.
* *Izlase.* Rīga: Zvaigzne ABC, 1997.
* *Tev padots neprāts mans.* Rīga: Daugava, 2003.
* *Divi gudrie satiekas.* Rīga: Daugava, 2003.
* *Vīzija naktī.* Rīga: Avots, 2003.
* *Jānis Ziemeļnieks. Lirika.* Rīga: Zvaigzne ABC, 2003.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Jāņa Ziemeļnieka īsa biogrāfija
* Jāņa Ziemeļnieka darbi
Jānis Krauklis

**Jānis Krauklis** (; 1895—1938) bija latviešu izcelsmes padomju iekšlietu iestāžu darbinieks.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1895. gadā Salacgrīvā zemnieku ģimenē.

Krievijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas biedrs kopš 1913. gada. 1915. gada oktobrī arestēts, izsūtīts uz Belousovas ciemu Irkutskas guberņā. 1917. gada 19. martā, pēc Februāra revolūcijas, amnestēts. 1917.—1918. gadā bija milicijas komisārs Rīgā.

* Viskrievijas Ārkārtas komisijas (VĀK) izmeklētājs (1918—1919)
* Dvinskas apriņķa Ārkārtas komisijas priekšsēdētājs (1919—1920)
* VĀK Īpašajā nodaļā no 1920. līdz 1922. gadam
* Politiskās pārvaldes (PP) Novogradas-Volinskas robežsardzes nodaļas priekšnieks (1922—1923)
* PP Doneckas guberņas Ekonomiskās nodaļas priekšnieks (1923—1925)
* PP Krivojrogas apriņķa nodaļas priekšnieks (1925—1928)
* PP Staļinas apriņķa nodaļas priekšnieks (1928—1930)
* PP Harkivas operatīvā sektora priekšnieks (1930—1931)
* PP Dņepropetrovskas operatīvā sektora priekšnieks (1931—1932)
* PP Dņepropetrovskas apgabala nodaļas priekšnieks (1932—1933)
* PP Čerņihivas apgabala nodaļas priekšnieks (1933—1934)
* PP Harkivas apgabala nodaļas priekšnieks (1934)
* Ukrainas PSR Iekšlietu Tautas komisariāta (UPSR IeTK) Ugunsdzēsības pārvaldes priekšnieks (1934—1935)
* UPSR IeTK 10. nodaļas (ieslodzījuma vietu pārvalde) priekšnieks (1935—1937)
* Kulojas labošanas darbu nometnes (Arhangeļskas apgabals) priekšnieks (1937)

1938. gada 1. janvārī arestēts. 11. janvārī atlaists no IeTK, 28. martā ar Partijas kontroles komisijas lēmumu izslēgts no VK(b)P. 22. aprīlī IeTK Īpašā nodaļa piesprieda Krauklim nāvessodu, kurš izpildīts tajā pašā mēnesī.

## Atsauces
Jānis Grots

**Jānis Grots** ( — ) bija latviešu rakstnieks.

## Dzīves gājums
Dzimis laukstrādnieku — Jāņa un Marijas ģimenē. Dzimtā vieta — Ērgļu pagasta Silamuiža. Tēvs — bijušais tautskolotājs, šajā laikā ir muižas māju rentnieks. Groti piedzīvo parasto rentnieka likteni — viņiem jāpārceļo no vienas Ērgļu mājas uz otru un Jāņa bērnība paiet "Spīliņos", "Jaundalbos", "Anduļēnos", "Vecskrīveros", "Lejaskalniņos".

Ērgļu pagasta pareizticīgo Krievkalna skolā trīs klases viņš pabeidz divās ziemās (1908—1910). No 1910. līdz 1914. gadam mācījies Ērgļu draudzes skolā. Tajā Grots aizrāvies ar Puškinu, Ļermontovu, Tolstoju, Ņekrasovu. No 1914. līdz 1915. gadam Grots mācās Jaunpils pareizticīgo pamatskolā.
1915. gadā sākās Jāņa Grota žurnālista gaitas. Viņa rakstus avīzē "Jaunais Vārds" iespiež ar pseidonīmu *J.Mežmalietis*. 14 gadus vecā korespondenta pirmā publikācija liecina jau par zināmu orientēšanos sociālos jautājumos.

Kā eksternis 1920. gadā Rīgā ieguva vidējo izglītību, studēja Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un Tiesību zinātņu fakultātē. Grots piedalījās dzelzceļnieku streikā 1921. gadā, darbojās kreiso studentu organizācijās, vairākkārt apcietināts. Grots bija viens no žurnāla "Trauksme" dibinātājiem. No 1926. līdz 1934. gadam — laikraksta „Sociāldemokrāts” literārās daļas vadītājs.

Pēc Otrā pasaules kara Grots aktīvi iesaistījās jaunās padomju dzīves celtniecībā. No 1945. gada bija laikraksta "Literatūra un Māksla" literārais līdzstrādnieks, pēc 1948. gada nododas tikai rakstniecībai. Grota darbi tulkoti arī krievu valodā.

## Literārais darbs
Pirmie dzejoļu krājumi — "Pavasara ūdeņi" (1925), "Vējš no jūras" (1927), "Vakara mākoņi" (1930) — ir trauksmaini, nemierpilni, kas noliedz kapitālistisko īstenību, pauž ticību cilvēces nākotnei. Dzejoļos pēc Otrā pasaules kara gadiem — "Rīta stunda" (1946), "Nākamība" (1948), "Augšanas prieks" (1951) un daudziem citiem — raksturīga tautu draudzības tematika, dzīves apliecinājums.



## Apbalvojumi
Par nopelniem latviešu padomju daiļliteratūras attīstībā Grotam piešķirts Latvijas PSR Nopelniem bagātā kultūras darbinieka nosaukums.

## Atsauces
Dzelzceļa iela (Malta)

**Dzelzceļa iela** ir iela Maltas pagasta Maltā. Iela iet paralēli dzelzceļa līnijai Rēzekne—Daugavpils, un tajā atrodas dzelzceļa stacija "Malta".

## Vēsture
Iela izveidota Latvijas PSR laikā un nosaukta komunistiskās pretošanās kustības dalībnieces Lidijas Samuilovas uzvārdā par **Samuilovas ielu**. 2004. gada 24. novembrī ielas nosaukums precizēts uz **Lidijas Samuilovas iela**. Šajā laikā numurēta bija tikai ielas pāra puse no Stacijas ielas līdz ciema un pagasta robežai. Pēc 2009. gada administratīvi teritoriālās reformas teritoriju ielas nepāra pusē, kas pieder stacijai "Malta", sanumurēja un izdalīja jaunu nosaukumu **Stacija Malta iela**.

2023. gada 19. janvārī iela pārdēvēta par Dzelzceļa ielu.

## Ielas raksturojums
Iela sākas no krustojuma ar Viļānu ielu un sakrīt ar autoceļu P59, pie dzelzceļa stacija "Malta" tā krustojas ar Stacijas ielu (kartēs šis posms tiek atzīmēts kā "Stacija Malta iela"). Tālāk Dzelzceļa iela pārtop par vienjoslas ielu un ir klāta ar grants segumu.

## Ielu savienojumi
Dzelzceļa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Viļānu iela
* Stacijas iela

## Skatīt arī
* Maltas ielas

## Atsauces
Arnis Račinskis

**Arnis Račinskis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu mūziķis, dziesmu autors un mūziķas producents. Pazīstams kā grupas *[[Laika Suns]] *dziedātājs un ģitārists.

## Biogrāfija
Račinskis dzimis 1979. gadā. 1996. gadā, mācīdamies Jelgavas 4. vidusskolā, kopā ar Kārli Kazāku un citiem draugiem izveidojis grupu "Dull Doll". Pēc skolas beigšanas Račinskis uzsāka studijas Rīgā, "Dull Doll" turpināja darboties līdz 2000. gadam. No 2002. līdz 2009. gadam Račinskis bija grupas "Mofo" dziedātājs, ģitārists un dziesmu autors.

No 2013. gadam Račinskis spēlē grupā "Laika Suns", ar kuru izdoti vairāki albumi un singli, tai skaitā albumi "Imitācija" (2024), "Tālās gaismas" (2023), "Gaismas lādiņš" (2015) un "Nakts karalis" (2013), singli "Pavasari", "Atceries Rīgu vasaras naktīs", "Rīts Rīts Rīts Rīts Rīts Rīts" (ar Kristīni Pāži no ansambļa "Kautkaili") un "Sarkanā gaisma" (ar "Mesu").

Kā ierakstu producents, līdzautors un viesmākslinieks strādājis populārās mūzikas laukā dažādos žanros, tajā skaitā ar Astro'n'Out, Linda Leen, Mesa, Baložu Pilni Pagalmi, The Sound Poets, Aija Andrejeva, Ozols un citiem.

Kā ierakstu studijas "Mute" vadītājs radījis ari mūziku reklāmām un skaņu celiņus televīzijas raidījumiem, tai skaitā LTV Panorāmai.

## Būtiskākie autora ieraksti
### Ar grupu "Mofo"
* "Mofo" (2006)
* "Raķete" (2007/2009)

### Ar grupu "Laika Suns"
* "Nakts karalis" (EP, izdots digitāli un CD, 2013)
* "Gaismas lādiņš" (albums, izdots digitāli un CD, 2015)
* "Viktors + Nora" (singls, izdots digitāli un vinilā, 2016)
* "Tālās gaismas" (EP, izdots digitāli, 2024)
* "Imitācija" (albums, izdots digitāli un vinilā, 2024)

## Atsauces
Ilze Indrāne

**Ilze Indrāne**, īstajā vārdā **Undīne Jātniece**, (dzimusi  kā **Undīna Liepiņa**, mirusi ) bija latviešu pedagoģe, rakstniece un dramaturģe. Bijusi Kusas skolas direktore.

## Dzīves gājums

### Bērnība un izglītība
Dzimusi kā Undīna Liepiņa 1927. gadā Lazdonas pagasta “Ciskānos” zemnieku kalpu ģimenē. Bērnības gadus pavadīja Vestienas pagasta ”Brantos”. Mācījās pirmās un otrās pakāpes Vestienas pamatskolā (1935—1941). No 1941. līdz 1946. gadam mācījās Madonas ģimnāzijā, vadīja skolas literāro žurnālu “Avots”. 1946. gadā uzaicināta strādāt par skolotāju Mārcienas pamatskolā ar apvienotajām 1.—4. bērnunama klasēm. No 1948. līdz 1951. gadam studēja Valsts Pedagoģiskajā institūtā latviešu literatūras nodaļā.

### Pedagoģes un rakstnieces gaitas
No 1948. gada strādāja Kusas astoņgadīgajā skolā par direktori, saņēma ”Skolotāja teicamnieka” nozīmi. 1955. gadā "Skolotāju Avīzē" publicēja tēlojumu "Vēstule pedagoģijas lektoram", 1956. gadā atbrīvota no direktores amata par nepakļaušanos padomju iekārtas politiskajām prasībām. No 1956. līdz 1967. gadam strādāja Praulienas pamatskolā nepilnu darba slodzi, vadīja skolēnu dramatisko pulciņu.

1959. gadā publicēja Ilzes Indrānes stāstu krājumu "Dzirkstis", 1961. gadā viņu uzņēma Latvijas PSR Rakstnieku savienībā. 1963. gadā iznāca viņas romāns "Lazdu laipa", kas tika uzvests Valmieras teātrī (1963) un Rīgas Jaunatnes teātrī (1964).

Mūža nogalē rakstniece dzīvoja Praulienas pagasta “Lejaszīlēs”.
2013. gadā, atzīmējot romāna "Lazdu laipa" pirmā izdevuma 50 gadu jubileju, tika atjaunots tiltiņš pāri Madonas upītei Madonas Mīlestības graviņā.

Mirusi 2025. gada 12. februārī.

## Bibliogrāfija

### Īsprozas krājumi

* *Dzirkstis.* Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība, 1959.
* *Maize.* Rīga: Liesma, 1966.
* *Basām kājām.* Rīga: Liesma, 1970.
* *Divpadsmit logi.* Rīga: Nordik, 2012.

### Romāni

* *Lazdu laipa.* Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība, 1963.
* *Cepure ar kastaņiem.* Rīga: Liesma, 1966.
* *Ūdensnesējs.* Rīga: Liesma, 1971.
* *Aisma.* Rīga: Liesma, 1980.
* *Zemesvēzi dzirdēt.* Rīga: Liesma, 1984.
* *Putnu stunda.* Rīga: Karogs, 1996.
* *Dievsunīši.* Rīga: Nordik, 2007.

### Bērnu grāmatas

* *Tipsis, Topsis un Tedis.* Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība, 1960.
* *Kur ir tāda egle?* Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība, 1964.
* *Labā diena.* Rīga: Liesma, 1967.
* *Cīņa ar milzi.* Rīga: Liesma, 1969.
* *Pirmās klases pasakas.* Rīga: Liesma, 1970.
* *Anemone.* Rīga: Liesma, 1974.
* *Meklēju zēnu ar zaļām acīm.* Rīga: Liesma, 1975.
* *Slotu karalis.* Rīga: Sprīdītis, 1990.
* *Baltā stunda.* Rīga: Zvaigzne ABC, 2008.

### Lugas un scenāriji

* *Tilts.* (1961)
* *Sudraba avots.* (1965)
* *Dzeguzīte gadus skaita.* (1965)
* *Kam tu zviedzi, kumeliņi?* (1972)
* Filmas "*Liktenim spītējot*" (1975) scenārijs.

## Apbalvojumi

* Latvijas PSR Valsts prēmija (1965) par romānu "Lazdu laipa"
* Latvijas PSR Nopelniem bagātā kultūras darbiniece (1974)
* Eduarda Veidenbauma prēmija (1984) par romānu “Zemesvēzi dzirdēt”
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1985)
* Triju Zvaigžņu ordenis (2012)

## Atsauces
Ēriks Kleptons

**Ēriks Patriks Kleptons** (; dzimis  Riplejā, Anglijā) ir angļu ģitārists, vokālists, dziesmu autors un *Crossroads* dibinātājs. Ē. Kleptons ir vienīgais trīs reizes Rokenrola slavas zālē iekļuvušais mūziķis: vienu reizi kā solists, abas pārējās reizes kā grupu *[[The Yardbirds]]* un *[[Cream]]* dalībnieks. 2003. gadā žurnāls *[[Rolling Stone]]* atzina Ē. Kleptonu par ceturto visu laiku labāko ģitāristu pasaulē. 1994. gadā viņš tika apbalvots ar Britu Karalistes orderi par savu darbību mūzikas jomā. 2006. gadā kā grupas *Cream* dalībnieks viņš tika apbalvots ar Grammy mūža ieguldījuma balvu.

Ē. Kleptona veiksmīgākais soloalbums ir *From the Cradle*, kurš tika izdots 1994. gada 13. septembrī. Albums tika sertificēts ASV ar trīskāršo multiplatīna disku, Francijā tas tika sertificēts ar divkāršo zelta disku. Kopumā ir izdevis 20 solo studijas albumus, 37 albumus ar citām grupām. Tāpat viņš izdeva 26 solosinglus un 39 singlus, kas tika ierakstīti ar citām grupām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* MusicBrainz profils 
*
Jānis Gaujēns

**Jānis Gaujēns** (dzimis , Madonā, Latvijā, miris , Rīgā, Latvijā) bija bērnu ķirurgs.

## Dzīvesgājums
Dzimis un audzis Madonā, 1951. gadā beidzis Madonas 1. vidusskolu. 1957. gadā absolvējis Rīgas Medicīnas institūtu. Sāka darba gaitas Alojas slimnīcā kā Ķirurģijas nodaļas vadītājs. No 1963. līdz 1969. gadam strādāja Republikas bērnu klīniskajā slimnīcā par Ķirurģiskās nodaļas vadītāju. 1969. gadā aizstāvēja medicīnas zinātņu doktora disertāciju un 1972. gadā kļuva par Rīgas Medicīnas institūta Bērnu ķirurģijas katedras profesoru. Kopš 1998. gada bija valsts emeritētais zinātnieks.

## Apbalvojumi
Par lielo ieguldījumu Latvijas bērnu ķirurģijas attīstībā un jauno speciālistu bērnu ķirurģijā sagatavošanā 2009. gadā Paula Stradiņa Medicīnas vēstures muzejs un LZA viņam piešķīra Paula Stradiņa balvu.

## Darbi
* Bērnu ķirurģija. Rīga: Zvaigzne, 1981. - 295 lp.
* Bērnu krūšu dobuma ķirurģijas sākums un attīstība Latvijā (1959-1997)  Acta medico-historica Rigensia 9:332-344, 2010. gada decembris
* 2007. gadā izdots bibliogrāfiskais rādītājs “Profesors Jānis Gaujēns”, kurā ietverti laikposmā no 1955. līdz 2007. gada janvārim publicēto darbu bibliogrāfiskie apraksti.

## Izmantotā literatūra
* Latvijas Ārsts, 2007, nr.6., 7-8..lpp.
* DOCTUS, 2004, nr.8., 58.lpp.
* P.Stradiņa Medicīnas vēstures muzejs- www.mvm.lv 

## Atsauces
Gada putns Latvijā

[thumbnail|250px|2026. gada putns Latvijā — [apodziņš (*Glaucidium passerinum*)]]

**Gada putns** ir viens no ikgadējiem Latvijas dabas simboliem, ko kopš 1996. gada katru gadu izraugās Latvijas Ornitoloģijas biedrība. Parasti par Gada putnu tiek izraudzīta suga, kurai ornitologi vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās aizsardzībai. Šo iemeslu dēļ bieži par Gada putnu kļuvušas īpaši aizsargājamas putnu sugas, vai arī sugas, pēc kuru populācijas stāvokļa var spriest par noteiktu biotopu stāvokli un izmaiņām.

Gada putna akcijas ideja ir radusies Vācijā, kur Vācijas Putnu aizsardzības biedrība pirmo reizi pasludināja gada putnu 1971. gadā — lielo piekūnu. Akcija kļuva populāra un tai sekoja citas organizācijas Vācijā un citās valstīs. Igaunijā gada putns tiek noteikts kopš 1995. gada, un šai laikā viena suga ir bijusi nominēta divas reizes: Igaunijas nacionālais putns bezdelīga.

## Gada putni Latvijā

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2011. gada simboli Latvijas dabā Dabasdati.lv
* 2011. gada putni kaimiņvalstīs Dabasdati.lv
* Bird of the Year Estonian Ornithological Society
Dželbārta šelfa ledājs

**Dželbārta šelfa ledājs** () ir šelfa ledājs Princeses Martas krastā Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Izvietojies starp Halvfarrigena grēdu rietumos un Blošimenas un Novijas salām austrumos. Ledājs ir ap 110 km garš un 100 km plats. Dienvidos no ledāja paceļas Jēvera kalni. Ledāju pirmie nokartēja norvēģu-zviedru-britu antarktiskā ekspedīcija 1949.-1952. gadā. Nosaukts par godu šīs ekspedīcijas dalībniekam austrāliešu pētniekam Džonam Dželbārtam (*John E. Jelbart*), kurš gāja bojā vadot traktoru un pārkrītot pār Kvara šelfa ledāja malu 1951. gada 24 februārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Satelītkarte mērogā 1:1 000 000
83. Kinoakadēmijas balva

**83. Kinoakadēmijas balvas** tika pasniegtas  Kodak teātrī, Holivudā, ASV. Balvu pasniegšanu vadīja aktieri Džeimss Franko un Anna Hetaveja. ASV ceremonija tika translēta ABC televīzijas kanālā. Visvairāk nominācijas (divpadsmit) saņēma filma "Karaļa runa". Par gada labāko filmu tika atzīta "Karaļa runa", kas kopumā saņēma 4 balvas. Tikpat daudz balvas ieguva "Pirmsākums".

## Uzvarētāji un nominanti
### Balvu ieguvēji
Balvu ieguvēji ir atzīmēti **treknrakstā**.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Amerikas Kinoakadēmijas oficiālā mājaslapa
Ratinīki

**Ratinīki** var būt:
* Ratinīki — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Dricānu pagastā.
* Ratinīki — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Vērēmu pagastā.
* Čornajas pagasta vidējciema Ratnieki pamatnosaukums.
* Ozolmuižas pagasta skrajciema Ratinieki pamatnosaukums.

## Skatīt arī
* Ratnīki
* Ratinieki
* Ratnieki
Ratinīki (Vērēmu pagasts)

**Ratinīki** ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Ciems atrodas pagasta dienvidos, Rēzeknes pilsētas un Griškānu pagasta pierobežā.

Ratinīkos turpinās Rēzeknes pilsētas Noliktavu iela, kuras galā atrodas komercfirma "NOOK, LTD".

1897. gadā katoļu ciemā bija 14 sētas ar 98 cilvēkiem.

## Atsauces
Noliktavu iela (Rēzekne)

**Noliktavu iela** ir 1,4 km gara iela Rēzeknes Ziemeļu rajonā un Ratinīkos. Noliktavu iela ir Maskavas ielas turpinājums, kura iet līdz komercfirmai "NOOK, LTD".

## Ielu savienojumi
Noliktavu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Maskavas iela (pārtop par Noliktavu ielu)
* Varoņu iela (T-veida krustojums)

## Objekti
* Noliktavu ielā 10 atrodas SIA "NOOK, LTD".

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Rēzeknes ielas
* Ratinīki, Vērēmu pagasts

## Atsauces
Noliktavu iela

**Noliktavu iela** var būt:
* Noliktavu iela — iela Limbažos.
* Noliktavu iela — iela Preiļos.
* Noliktavu iela — iela Rēzeknē un Ratinīkos.
* Noliktavu iela — iela Siguldā.
* Noliktavu iela — iela Stopiņu pagasta Dreiliņos.

## Skatīt arī
* Mazā Noliktavu iela
* Noliktavas iela
* Noliktava
Noliktavas iela

**Noliktavas iela** var būt:

* Noliktavas iela — iela Alūksnē.
* Noliktavas iela — iela Cēsīs.
* Noliktavas iela — iela Dobelē.
* Noliktavas iela — iela Jūrmalā.
* Noliktavas iela — iela Ķekavā.
* Noliktavas iela — iela Liepājā.
* Noliktavas iela — iela Rīgā.
* Noliktavas iela — iela Robežnieku pagasta Robežniekos.
* Noliktavas iela — iela Saulkrastos.
* Noliktavas iela — iela Skrundā.
* Noliktavas iela — iela Talsos.

## Skatīt arī
* Noliktavu iela
* Noliktava
Emma Jūhansone

**Emma Jūhansone** (; dzimusi  Sollefteo, Zviedrijā) ir bijusī Zviedrijas riteņbraucēja. Karjeras laikā Jūhansone ieguva daudz otro un trešo vietu nozīmīgās sacensībās, tāpēc izpelnījās iesauku "Sudraba Emma". 2013. gadu viņa noslēdza ieņēma pirmo vietu UCI pasaules rangā.

 Pekinā viņa izcīnīja sudraba medaļu grupas braucienā.  Londonā šajā distancē viņa ieņēma 6. vietu. 2016. gada olimpiskajās spēlēs Jūhansone izcīnīja vēl vienu sudraba medaļu grupas braucienā.

2009. gadā viņa ieguva otro vietu UCI sieviešu šosejas riteņbraukšanas pasaules kausa kopvērtējumā pēc iegūtās 2. vietas *Trofeo Alfredo Binda-Comune di Cittiglio*, 3. vietas *Ronde van Vlaanderen* un uzvaras *Ronde van Drenthe* posmos. Pēc sezonas trim posmiem viņa bija kopvērtējuma līdere. E. Jūhansone ir otrā zviedru riteņbraucēja, kas ir valkājusi UCI Pasaules kausa līderes kreklu, pirmā bija Susanna Ljunskoga. 2010. gada Pasaules čempionātā viņa izcīnīja bronzu grupas braucienā, tāpat viņa uzvarēja 2010. gada Zviedrijas čempionātā grupas braucienā. Par Zviedrijas čempioni vēl ir kļuvusi 2005. gada grupas braucienā, 2007. un 2008. gada Zviedrijas čempionātos grupas braucienā. 2009. gadā šajā distancē viņa izcīnīja trešo vietu. 2008. gada Pasaules čempionātā ieņēma 4. vietu grupas braucienā.

## Pārstāvētās komandas
* 2005—2006:  *Bizkaia Panda software Durango*
* 2007:  *Vlaanderen–Capri Sonne–T-Interim*
* 2008:  *AA-Drink Cycling Team*
* 2009:  *RedSun Cycling Team*
* 2010:  *Redsun Cycling Team*
* 2011—2012:  *Hitec Products - UCK*

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Blošimena

**Blošimena** () ir ledus pacēlums Princeses Martas krastā Antarktīdā. Izvietojusies starp Fimbulisenu austrumos un Dželbārta šelfa ledāju rietumos uz ziemeļiem no Novijas salas. Salas ziemeļu krastu apskalo Hokona VII jūra. Paceļas virs apkārtējā ledāja par , platība ap 1180 km². Salu atklāja un noteica tās aprises norvēģu-britu-zviedru antarktiskā ekspedīcija 1951.-1952. gadā un Norvēģijas antarktiskā ekspedīcija 1958.-1959. gadā, kas nosauca to kopā ar uz dienvidiem esošo ledus pacēlumu par "Zili atmirdzošo" (*blå* – zils, *skim* – atmirdzums). 1961. gadā PSRS antarktiskā ekspedīcija atklāja, ka pastāv divi atsevišķi pacēlumi un nosauca dienviddaļu par Noviju, bet ziemeļdaļu — par Krugliju (*купол Круглый*).

Uz šelfa ledāja austrumos no salas atradās Norvēģijas polārstacija Norveja (1957-1960) un trīs secīgas Dienvidāfrikas stacijas SANAE (1962-1997). Pēc dienvidāfrikāņu stacijas pārnešanas iekšzemē SANAE stacijas vietā funkcionē vasaras loģistikas stacija Ībeisa.

## Atsauces
Ratnieki

**Ratnieki** var būt:
* Ratnieki — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Kalupes pagastā.
* Ratnieki — apdzīvota vieta Cēsu novada Līgatnes pagastā.
* Ratnieki — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Čornajas pagastā.
* Ratnieki — izzudušais ciems Ķekavas novada Ķekavas pagastā.
* Atvaru cits nosaukums.
* Ratnīku cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Mazie Ratnieki
* Ratnīki
* Ratinieki
* Ratinīki
Aberdīna

**Aberdīna** (, , ) ir trešā apdzīvotākā pilsēta Skotijā, Apvienotajā Karalistē, tās oficiālais iedzīvotāju skaits ir 210 400 iedzīvotāji. Aberdīnā atrodas divas universitātes, kas padara šo par ziemeļaustrumu izglītības centru. Pilsēta tiek saukta par granīta pilsētu, pelēko pilsētu un par sudraba pilsētu ar zelta smiltīm. Pēc naftas atklāšanas Ziemeļjūrā 1970. gados Aberdīna vēl tiek saukta Eiropas naftas galvaspilsētu un Eiropas enerģijas galvaspilsētu. Tradicionālās zvejniecības, papīrražotņu, kuģbūvniecības un tekstilnozares ir novecojušas, tagad galvenās nozares pilsētā ir naftas rūpniecība un Aberdīnas ostas darbība. Aberdīnas helikopteru lidosta ir viena no intensīvākajām visā pasaulē un pilsētas osta ir lielākā Skotijas ziemeļaustrumos. Pilsētā notiek Starptautiskais Aberdīnas jauniešu festivāls, kurā piedalās apmēram 1000 jaunie skatuves mākslinieki. Pilsētā ir piejūras klimats, lai arī tajā laikapstākļi ir daudz maigāki nekā citur tādos pašos platuma grādos. Aberdīnā ir bāzēts Skotijas futbola Premjerlīgas klubs *[[Aberdeen FC]]*. Tas bija viens no spēcīgākajiem futbola klubiem Apvienotajā Karalistē 1980. gadu laikā, kad klubu vadīja sers Alekss Fērgusons.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Johansson

**Johansson** var būt:
* angļu un dāņu uzvārds:
** Skārleta Džohansone (*Scarlett Johansson*), ASV un Dānijas aktrise (dzimusi 1984. gadā);
* zviedru uzvārds:
** Emma Jūhansone (*Emma Johansson*), zviedru riteņbraucēja (dzimusi 1983. gadā);
** Stefans Jūhansons (*Stefan Nils Edwin Johansson*), zviedru autosportists (dzimis 1956. gadā).
28. maršruts

**28. maršruts** var būt:

* autobusu maršruti:
** ''28. autobusu maršruts'' — bijušais maršruts Rēzeknē;
** 28. autobusu maršruts — maršruts Rīgā.
28. autobusu maršruts (Rēzekne)

**28. autobusu maršruts** bija Rēzeknes sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Blaumaņa ielas caur Makarovku līdz Vipingai. Šo maršrutu apkalpoja SIA „Dekom” autobusu parks, kas atradās Viļakas ielā 1b.

2011. gada 31. decembrī 28. autobusu maršruts tika likvidēts, bet sākot ar 2012. gada 1. janvāri tā reisus pārņema jaunizveidotais 9. autobusu maršruts, kuru apkalpo SIA „Rēzeknes Satiksme”.

Savā pastāvēšanas laikā 28. autobusu maršruts tika daudzkārt mainīts, līdz 2011. gada 1. maijā netika veiktas pēdējās izmaiņas.

## Maršruts
**[[Blaumaņa iela (Rēzekne)|Blaumaņa iela]]** — **[[Makarovka (Rēzekne)|Makarovka]]** — **[[Vipinga]]** kursēja pa šādām ielām: Blaumaņa iela, Maskavas iela, Viļakas iela, ceļš uz Ančupānu kapiem, Viļakas iela, Rīgas iela, Koku iela, Rīgas iela, Dzelzceļnieku iela, Kr. Valdemāra iela, Dārzu iela, Latgales iela, Ludzas iela, Rēznas iela un Meža iela.

**[[Vipinga]]** — **[[Makarovka (Rēzekne)|Makarovka]]** — **[[Blaumaņa iela (Rēzekne)|Blaumaņa iela]]** kursēja pa šādām ielām: Meža iela, Rēznas iela, Egļu iela, F. Kempa iela, Parka iela, Zilupes iela, Stacijas iela, Dārzu iela, 18. novembra iela, Rīgas iela, Koku iela, Rīgas iela, Viļakas iela, ceļš uz Ančupānu kapiem, Viļakas iela, Maskavas iela un Blaumaņa iela.

## Pieturvietas
28. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 43 pieturas. Maršrutā **[[Blaumaņa iela (Rēzekne)|Blaumaņa iela]]** — **[[Makarovka (Rēzekne)|Makarovka]]** — **[[Vipinga]]** bija 20 pieturas, bet maršrutā **[[Vipinga]]** — **[[Makarovka (Rēzekne)|Makarovka]]** — **[[Blaumaņa iela (Rēzekne)|Blaumaņa iela]]** bija 23 pieturas.

## Skatīt arī
* Rēzekne
* Sabiedriskais transports Rēzeknē
* Dekom

## Atsauces

## Ārējās saites
* SIA Dekom - Sabiedriskā transporta pakalpojumi
* Izmaiņas maršrutos 14.09.2010
* Par autobusa Nr. 28 maršruta izmaiņu
Ziemeļu iela (Rēzekne)

**Ziemeļu iela** ir iela Rēzeknes Ziemeļu rajonā un Lejas Ančupānos. Tā ir vistālākā ziemeļos iela Rēzekne, kura sākas krustojumā ar Atbrīvošanas aleju un beidzas Lejas Ančupānos.

Ziemeļu ielā nav nevienas dzīvojamās mājas, bet neilgi pirms pilsētas robežas atrodas dzelzceļa pārbrauktuve uz RSEZ SIA "Verems".

## Ielu savienojumi
Noliktavu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Atbrīvošanas aleja (T-veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Rēzeknes ielas
* Lejas Ančupāni