open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karakali

**Karakali, karakalu ģints** (*Caracal*) ir kaķu dzimtas (*Felidae*) plēsēju ģints, kurā apvienotas divas mūsdienās dzīvojošas sugas. Nesenā pagātnē tā tika uzskatīta par monotipisku ģinti ar vienu sugu — karakalu (*Caracal caracal*).

Ģenētiskās analīzes liecina, ka karakalam ļoti tuvu radniecīgi ir gan Āfrikas zeltainais kaķis, gan servals. Visas trīs sugas no kopējā priekšteča atdalījušās pirms 5,4 miljoniem gadu. Tādēļ ir izvirzīts priekšlikums visas trīs sugas iekļaut karakalu ģintī. Šobrīd karakalu ģintī ir iekļauts Āfrikas zeltainais kaķis, bet servals joprojām tiek sistematizēts monotipiskā servalu ģintī. 

## Sistemātika
* **Karakalu ģints** (*Caracal*)
** Āfrikas zeltainais kaķis (*Caracal aurata*)
** Karakals (*Caracal caracal*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Wildcat family: The 3 Cats of the Caracal Lineage
2013. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

thumb|2013. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā
**2013. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Florencē, Itālijā, no 21. līdz 29. septembrim. Tas bija 86. Pasaules čempionāts. Čempionāts sastāvēja no grupas un individuālā brauciena vīriešiem, sievietēm, vīriešiem līdz 23 gadu vecumam, jauniešiem un jaunietēm, kā arī komandu brauciena vīriešu un sieviešu profesionālajām komandām. Toskānā, kas ir nozīmīgs Itālijas riteņbraukšanas centrs, Pasaules čempionāts notika pirmoreiz. Sacensību noslēgums notika Florencē, bet sacensību maršrutā tika iekļautas arī tuvējās pilsētas Luka, Montekatini Terme un Pistoija.

## Sacensību grafiks

### Komandu brauciens
;22. septembris
* UCI sieviešu komandas
* UCI vīriešu komandas

### Individuālais brauciens
;23. septembris
* Juniores
* Vīrieši U23
;24. septembris
* Juniori
* Sievietes
;25. septembris
* Vīrieši

### Grupas brauciens
;27. septembris
* Vīrieši U23
* Juniores
;28. septembris
* Juniori
* Sievietes
;29. septembris
* Vīrieši

## Sacensību kopsavilkums

## Medaļu tabula

Komandas braucieni ir iekļauti pie valsts, kurā komanda ir reģistrēta UCI.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Turnīra informācija un rezultāti UCI vietnē
Soprāns

**Soprāns** () ir augstākais cilvēka balss tips. Lielākoties soprāns tiek saistīts ar sievietes dziedājumu, taču pastāv arī zēnu soprāns (līdz balss lūzumam), retāk arī vīriešu kastrātu dziedājums, vai vīriešu *falsets*, kas iekļaujas soprāna balss diapazonā. Renesanses un baroka laikmeta mūzikā soprāns tiek apzīmēts arī kā *diskants*. Soprāna balss diapazona robežas ir no Do pirmās oktāvas līdz Fa trešajai oktāvai. Četru balsu pamatsistēmā (soprāns, alts, tenors, bass) soprāns tiek klasificēta kā pirmā balss.

Operā soprāns, atkarībā no balss tesitūras, tembra, skaļuma, kā arī izpildāmās lomas rakstura, tiek iedalīts sekojošās kategorijās:

**Soprāns* — vispārējs apzīmējums.
**Kolaratūrsoprāns* — soprāna paveids, kam raksturīgs kustīgums, veiklība fioritūrās un pasāžās, kā arī tembra dzidrums un brīvs skanējums augšējā reģistrā.
**Liriskais soprāns* — soprāna paveids, kam raksturīgs maigs tembrs un elastīgums.
**Dramatiskais soprāns* — soprāna paveids, kam iezīmīgs spēcīgs skanējums visa diapazona apjomā.
* Kontrsoprāns

thumb|center|200px|Soprāna balss diapazons

## Zināmākās operu ārijas soprānam
*Norma (V. Bellīni "Norma")
*Mihaela (Ž. Bizē "Karmena")
*Jaroslavna (A. Borodina "Kņazs Igors")
*Izolde (R. Vāgnera "Tristans un Izolde")
*Zīglinde (R. Vāgnera "Valkīra")
*Elza (R. Vāgnera "Loengrīns")
*Violeta (Dž. Verdi "Traviata")
*Dezdemona (Dž. Verdi "Otello")
*Aīda (Dž. Verdi "Aīda")
*Lēdija Makbeta (Dž. Verdi "Makbets")
*Leonora (Dž. Verdi "Trubadūrs")
*Kleopatra (G. F. Hendeļa "Jūlijs Cēzars Ēģiptē")
*Ludmila (M. Gļinkas "Ruslans un Ludmila")
*Margarita (Š. Guno "Fausts")
*Džuljeta (Š. Guno "Romeo un Džuljeta")
*Nāriņa (A. Dvoržāka "Nāriņa")
*Anna Boleina (G. Doniceti "Anna Boleina")
*Lučija (G. Doniceti "Lučija di Lammermūra")
*Marija Stjuarte (G. Doniceti "Marija Stjuarte")
*Suzanna (V. A. Mocarta "Figaro kāzas")
*Nakts ķēniņiene (V. A. Mocarta "Burvju flauta")
*Manona (Dž. Pučīni "Manona Lesko")
*Mimī (Dž. Pučīni "Bohēma") 
*Toska (Dž. Pučīni "Toska") 
*Turandota (Dž. Pučīni "Turandota")
*Sniegbaltīte (N. Rimska-Korsakova "Sniegbaltīte")
*Marfa (N. Rimska-Korsakova "Cara līgava")
*Tamāra (A. Rubinšteina "Demons")
*Tatjana (P. Čaikovska "Jevgēņijs Oņegins")
*Jolanta (P. Čaikovska "Jolanta")
*Līza (P. Čaikovska "Pīķa dāma")
*Salomeja (R. Štrausa "Salomeja")  
*Elektra (R. Štrausa "Elektra")

## Atsauces
Profesija

**Profesija**, **amats** (no vidusholandiešu vai viduslejasvācu *ammet*) jeb **arods** ir institucionalizēts noteiktu zināšanu un iemaņu kopums, ko persona iemanto, izejot noteiktu profesionālās izglītības (teorētisko zināšanu un praktisko iemaņu) ciklu, un, ko tā var izmantot atalgojuma vai peļņas gūšanai attiecīgajā nozarē. Bieži tiek veidotas profesionālās arodbiedrības, kas aizstāv noteiktajā specialitātē strādājošo (praktizējošo) intereses.

Profesijas mēdz grupēt pēc nozarēm, piemēram, lauksaimniecības profesijas, ar medicīnu saistītas profesijas, zinātnieki, sportisti, literatūras darbinieki un tā tālāk. Katrā nozarē ir īpašas prasības, izaicinājumi un iespējas. Piemēram, lauksaimniecības profesijās būtiska ir izpratne par dabas cikliem un ilgtspējīgu resursu izmantošanu, savukārt medicīnas profesijās ir nepieciešamas dziļas zināšanas par cilvēka ķermeni un spēja ātri pieņemt lēmumus stresa situācijās.

## Atsauces
Spēlmaņu nakts 2002/2003

**[[Spēlmaņu nakts]] 2002/2003** ceremonija norisinājās  Dailes teātrī. Svinīgās ceremonijas radošā grupa - režisors Mihails Gruzdovs, scenārija autori Jānis Siliņš un Mārīte Balode, scenogrāfs Mārtiņš Vilkārsis un komponists Juris Vaivods. Svinīgo ceremonijas vadītāji - Nauris Puntulis, Kristīne Zadovska, Rēzija Kalniņa.
Pasākuma tiešraide bija vērojama LTV1 un klausāma Latvijas Radio 1. Laureāti saņem mākslinieka Jura Gagaiņa veidotās "skatuves naglas" un naudas balvas.

Šajā gadā pirmo reizi tiek organizēta Spēlmaņu nakts nominēto izrāžu dekāde. No 11. līdz 22. novembrim Rīgas teātros tiek rādītas visas jauniestudējumu skatē izvirzītās izrādes no Valmieras, Daugavpils, Liepājas un Rīgas teātriem. Paralēli izrādēm skatītāji tiek aicināti balsot par labāko aktieri un labāko izrādi - gan rakstiski aizpildot anketas, gan savu balsi nododot internetā.

## Žūrija

* Jānis Siliņš (priekšsēdētājs)
* Undīne Adamaite
* Silvija Radzobe
* Ieva Zole
* Valda Čakare

2002./2003. gada sezonā žūrija labākās izrādes un individuālos sniegumus 20 nominācijās izvēlējās no apmēram 80 jauniestudējumiem. Šajā teātra sezonā tika papildināts Spēlmaņu nakts Nolikums, pievienojot nomināciju Labākais gaismas un skaņas režisors. Pēc jaunā nolikuma eksperti tika aicināti arī skates 1. posmā, nevis tikai 2. posmā, kā tas bijis līdz tam. Par ekspertiem tika ievēlēti Lilija Dzene, Normunds Naumanis, Inese Lūsiņa, Aleksandrs Rumjancevs un Sandra Krastiņa.

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti *'treknrakstā*'.*
Hokejs 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Hokejs|Hokejā]] [[2014. gada ziemas olimpiskās spēles|2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** tika sadalīti 2 medaļu komplekti — vīriešu un sieviešu izlasēm. Sacensības notika no  līdz . Vīriešu sacensībās piedalās 12 izlases, bet sieviešu sacensībās — 8 izlases.

## Kvalifikācija

; Olmpiskajiem turnīriem kvalificējušās izlases

## Medaļnieki



## Medaļu kopvērtējums

## Ārējās saites
* 2014. gada ziemas olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa
Hokejs 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — kvalifikācija vīriešiem

2014. gada Olimpisko spēļu hokeja turnīram kvalificējas 12 vīriešu izlases.

## Tiešā kvalifikācija

## Olimpiskā priekšsacīkšu kvalifikācija
### K grupa

## Olimpiskā pirmskvalifikācija

### G grupa

### H grupa

### J grupa

## Fināla olimpiskā kvalifikācija

### D grupa

### E grupa

### F grupa
Kontinentu dreifs

[thumb|300px|Kontinentu dreifa rekonstrukcija pēdējo 740 miljonu gadu laikā. Izsekojams [Baltika (kontinents)|Baltikas kontinenta dreifs no dienvidu uz ziemeļu puslodi un sadursme ar Sibīrijas kontinentu]]
thumb|300px|1858. gada ilustrācija, kurā demonstrēts, ka mūsdienu kontinenti agrāk veidojuši vienotu kontinentu
**Kontinentu dreifs** ir Zemes kontinentu pārvietošanās attiecībā pret citiem kontinentiem. Kontinentu dreifa teorija bija par pamatu mūsdienu plātņu tektonikas teorijai, kas Zemes garozas attīstības un kustības principus izskaidro pilnīgāk nekā kontinentu dreifa teorija. 

## Vēsture
Kontinentu dreifa teorijas aizsākumi meklējami jau 16. un 17. gadsimta pētnieku idejās, taču pirmais to  1912. gadā noformulēja Alfrēds Vēgeners. Vēgenera teorija paredzēja, ka mūsdienu kontinenti ir sena, vienota superkontinenta (Pangejas) daļas, kas tam sašķeļoties, simtiem miljonu gadu ilgā laikā pakāpeniski, lēni attālinājās, jeb dreifēja cita no citas.

## Skatīt arī
* Plātņu tektonika

## Literatūra
* Aleksandrs Gangnuss. Zemes katastrofu noslēpums. Rīga: Zinātne, 1983.

## Atsauces
Spānijas hokeja izlase

**Spānijas hokeja izlase** ir izlase, kas pārstāv Spāniju starptautiskās hokeja sacensībās. 
Šobrīd tā atrodas 27. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas B grupā.

## Atsauces
Aleksandrova

**Aleksandrova** var būt:
* Aleksandrova — apdzīvota vieta Andzeļu pagastā
* Aleksandrova — apdzīvota vieta Konstantinovas pagastā
* Aleksandrova — apdzīvota vieta Piedrujas pagastā
* Aleksandrova — apdzīvota vieta Rudzātu pagastā
* Aleksandrova — pilsēta Krievijā, Vladimiras apgabalā
* slāvu cilmes uzvārds (bulgāru un krievu: *Александрова*, no personvārda Aleksandrs; vīriešu dzimtē Aleksandrovs *(Александров)*). Cilvēki ar šo uzvārdu:
** Ieva Aleksandrova-Eklone (1973) — latviešu aktrise;
** Olga Aleksandrova (*Olga Alexandrova*; 1978) — Ukrainas un Spānijas šaha lielmeistare.
Itālijas himna

***Il Canto degli italiani*** ("Itāliešu dziesma") ir Itālijas valsts himna. Mūzikas autors ir Mikēle Novāro, bet himnas vārdu autors Goffredo Mameli. Itāļiem dziesma ir zināma arī kā ***Inno di Mameli*** ("Mameli himna") vai ***Fratelli d'Italia*** ("Itālijas brāļi"), kas ir himnas pirmie vārdi. Himna tika izvēlēta par Itālijas himnu , bet oficiāli par valsts himnu to apstiprināja gandrīz 60 gadus vēlāk, .

## Himnas vārdi
:Fratelli d'Italia,
:l'Italia s'è desta,
:dell'elmo di Scipio
:s'è cinta la testa.
:Dov'è la Vittoria?
:Le porga la chioma,
:ché schiava di Roma
:Iddio la creò.

::*piedziedājums:*
::Stringiamci a coorte,
::siam pronti alla morte.
::Siam pronti alla morte,
::l'Italia chiamò.
::Stringiamci a coorte,
::siam pronti alla morte.
::Siam pronti alla morte,
::l'Italia chiamò! (Sì!)

:Noi fummo da secoli
:calpesti, derisi,
:perché non siam popolo,
:perché siam divisi.
:Raccolgaci un'unica
:bandiera, una speme:
:di fonderci insieme
:già l'ora suonò.

::*piedziedājums*

:Uniamoci, amiamoci,
:l'unione e l'amore
:rivelano ai popoli
:le vie del Signore.
:Giuriamo far libero
:il suolo natio:
:uniti, per Dio,
:chi vincer ci può?

::*piedziedājums*

:Dall'Alpi a Sicilia
:Dovunque è Legnano,
:Ogn'uom di Ferruccio
:Ha il core, ha la mano,
:I bimbi d'Italia
:Si chiaman Balilla,
:Il suon d'ogni squilla
:I Vespri suonò.

::*piedziedājums*

:Son giunchi che piegano
:Le spade vendute:
:Già l'Aquila d'Austria
:Le penne ha perdute.
:Il sangue d'Italia,
:Il sangue Polacco,
:Bevé, col cosacco,
:Ma il cor le bruciò.

::*piedziedājums*
Bassbaritons

**Bassbaritons** () ir vīriešu vokālās balss tips, kas daļēji pārklājas ar basu un baritonu balss diapazonu un ietver sevī galvenās šo balss tipu īpašības. Bassbaritona balss diapazona robežas ir no fa lielās oktāvas līdz fa# pirmajai oktāvai.

Bassbaritons kā atsevišķi izdalāms balss apakštips radās 19. gadsimta beigās, lai raksturotu vīriešu balsi, kāda bija nepieciešama Riharda Vāgnera grandiozajos operdarbos.

Bassbaritona balsi raksturo divi galvenie pamatprincipi — dziedātājam jājūtas pietiekami komfortabli klasiskajā baritona diapazonā, bet vienlaikus jāspēj sasniegt basu tembrālo dziļumu.

Tiek izšķirti "liriskie bassbaritoni" un "dramatiskie bassbaritoni".

## Operu ārijas
*Dons Picaro (L. van Bēthovena "Fidelio")
*Mefistofelis (Š. Guno "Fausts")
*Dons Žuans (V. A. Mocarta "Dons Žuans")
*Dons Alfonso (V. A. Mocarta "Cosi fan tutte")
*Figaro (V. A. Mocarta "Figaro kāzas")
*Eskamiljo (Ž. Bizē "Karmena")
*Igors (A. Borodina "Princis Igors") 
*Porgijs (Dž. Gēršvins "Porgijs un Besa")
*Skarpija (Dž. Pučīni "Toska")
*Holandietis (R. Vāgnera "Klīstošais holandietis")
*Hanss Sakss (R. Vāgnera "Nirnbergas meistardziedoņi")

## Literatūra
* *Kārkliņš, Ludvigs*. "Mūzikas leksikons". Izd. R.: "Zvaigzne", 1990. — 336. lpp., il. .
Erols Flinns

**Erols Leslijs Tompsons Flinns** (*Errol Leslie Thomson Flynn*; dzimis , miris ) bija austrāliešu aktieris. Pazīstams ar lomām tādās filmās kā *Captain Blood* (1935), *The Adventures of Robin Hood* (1938), *The Sea Hawk* (1940), *They Died with Their Boots On* (1941), *Gentleman Jim* (1941) un *Adventures of Don Juan* (1948).

## Ārējās saites
Petrela

**Petrela** () ir Argentīnas vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietota Dandī salas rietumu galā Velčnesa ragā Antarktikas šauruma krastā. Zemesragā 1952. gada janvārī operācijas *Petrel* (vētrasputns) ietvaros tika izveidota Argentīnas kara flotes patversme, kas 1967. gada 22. janvārī tika pārveidota par pastāvīgu staciju *(Estación Aeronaval Petrel)*. Līdz 1977. gadam Petrela darbojās kā vissezonas stacija, kurā tika veikti pētījumi meteoroloģijā, glacioloģijā, bioloģijā, ziemeļblāzmas novērojumi. Stacija var uzņemt līdz 55 cilvēkiem. Pēc 1978. gada darbojas kā sezonāla vasaras stacija. 1990. gadā pārņemta Argentīnas Antarktikas institūta pārziņā. 

## Atsauces
Aleksandrova (Piedrujas pagasts)

**Aleksandrova**  ir ciems Krāslavas novadā, Piedrujas pagastā. Izvietojusies Daugavas labajā krastā iepretī Baltkrievijas Drujas ciematam  no novada centra Krāslavas un  no Rīgas. Praktiski  saplūdusi ar blakus esošo Piedruju, no kuras atdala Marku upīte. Ciema rietumos atrodas Kaloda ezers.

Aleksandrovā atrodas pārceltuve pāri Daugavai uz Baltkrievijas krastu, robežpārejas punkts (abi nedarbojas), viesnīca, veikals.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Mecosoprāns

**Mecosoprāns** ( — ‘puse, vidus’, *soprano* — ‘augšējais’) ir sieviešu vokālās balss tips, kas atrodas starp soprānu un kontraltu, un tā diapazona robežas ir no la mazās oktāvas līdz la otrajai oktāvai.

Operā mecosoprāns, līdzīgi kā soprāns, atkarībā no balss tesitūras, tembra, skaļuma, kā arī izpildāmās lomas rakstura, tiek iedalīts sekojošās kategorijās:

* *Kolaratūrmecosoprāns* — raksturīgs ar silti iekrāsotu zemo reģistru, vienlaikus, ar izteikti virtuozu augšējo reģistru izpildījumu.
* *Liriskais mecosoprāns* — balss ar līdzenu, juteklisku, bieži izteikti sensitīvu izpildījumu.
* *Dramatiskais mecosoprāns* — raksturīgs ar spēcīgu vidējo reģistru un silti iekrāsotiem augšējiem reģistriem.

Agrīnajā operas žanra attīstības stadijā daudzas šodien joprojām pazīstamas mecosoprānu lomas tika rakstītas vīriešu jeb kontrtenoru balsīm.

thumb|center|200px|Mecosoprāna balss diapazons

## Operu ārijas
* Azučena (Dž. Verdi "Trubadūrs")
* Amnerisa (Dž. Verdi "Aīda")
* Alise (G. Doniceti "Lučija di Lammermūra")
* Klitemnestra (R. Štrausa "Elektra")
* Dalila (K. Sensānsa "Samsons un Dalila")
* Ļubaša (N. Rimska-Korsakova "Cara līgava")
* Marina Mnišeka (M. Musorgska "Boriss Godunovs")
* Kerubīno, Marselīna (V. A. Mocarta "Figaro kāzas")
* Rosīna (Dž. Rosīni "Seviļas bārddzinis")
* Fenena (Dž. Verdi "Nabuko")
* Frika (R. Vāgnera "Nībelungu gredzens")
* Ariodante (G. F. Hendeļa "Ariodante")
* Orsīni (Dž. Rosīni "Lukrēcija Bordžija")
* Rugjero (G. F. Hendeļa "Alčina")
* Karmena (Ž. Bizē "Karmena")
* Donna Elvīra (V. A. Mocarta "Dons Žuans")
* Dorabella (V. A. Mocarta "Cosi fan tutte")
* Didona (H. Pērsela "Didona un Enejs")

## Literatūra
* *Kārkliņš, Ludvigs*. "Mūzikas leksikons". Izd. R.: "Zvaigzne", 1990. — 336. lpp., il. .
Autosan SA

thumbnail|Autosan Sancity 18LF
thumbnail|Starppilsētu autobusi Autosan Gemini
***AUTOSAN SA*** ir poļu autobusu ražotājs. Uzņēmums atrodas Sanokā, Polijā. Tā pārdošanas tīkls ietver Eiropu (arī ārpus ES valstīm), Āfriku un Āziju. Pašlaik ražo aptuveni 300 autobusus gadā.

## Produkti
* autobusi
* starppilsētu autobusi
* pilsētas autobusi
* Īpaši autobusi (cietuma furgoni, policijas autobusi, skolas autobusi)
* rezerves daļas vilcieniem

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* Company homepage
* Autosan Coach Sales (GB) homepage
* Homepage "Autosan Sverige"
* "Autosan Component Suppliers"
* Movie about Autosan
Prienu rajona pašvaldība

**Prienu rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Kauņas apriņķī, vēsturiskajos Suvalkijas un Dzūkijas novados. Tā robežojas ar Kauņas rajona, Kaišadores rajona, Traķu rajona, Alītas rajona, Birštonas, Marijampoles un Kazlu Rūdas pašvaldībām.

## Seņūnijas

## Ārējās saites
Jiezna

**Jiezna** () ir pilsēta Lietuvā uz dienvidiem no Kauņas. Pilsētas tiesības no 1959. gada. 

Pirmoreiz rakstos minēta 1492. gadā. 1633. gadā apdzīvotā vieta nokļuva Pacu augstmaņu ģimenes īpašumā. Tika uzcelta baznīca un pils. 1919. gada februārī pie Jieznas notika pirmās kaujas Lietuvas-padomju kara laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaive (ciems)

**Vaive** (agrāk arī **Kaķukrogs**) ir apdzīvota vieta Cēsu novadā, Vaives pagastā. Izvietojusies pagasta vidienē pie autoceļa A2 Kaķupītes krastos  no pagasta centra Rīdzenes,  no novada centra Cēsīm un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie 1869. gadā uzceltā Veismaņu pagastnama un Kaķukroga. Ziemeļos no ciema Vaives upes krastā atrodas viesu māja Kalauzu dzirnavas.

## Atsauces
Ķēdaiņu "Nevežis" (basketbols)

**Ķēdaiņu basketbola klubs "Nevežis"** () ir profesionāls basketbola klubs, kas ir bāzēts Ķēdaiņos, Lietuvā un spēlē Lietuvas Basketbola līgā. Pastāvēšanas vēsturē "Nevežis" ir izcīnījis vienu Lietuvas otrās līgas čempionu titulu (2002), kā arī tas divas reizes ir uzvarējis Baltijas Basketbola līgas izaicinājuma kausā (2005, 2008).

2022.—2023. gada sezonā "Nevežis" sastāvā spēlē latviešu saspēles vadītājs Artūrs Žagars.

## Ārējās saites
*  
* LKL profils
Panevēžas "Lietkabelis"

**Panevēžas "Lietkabelis"** () ir profesionāls basketbola klubs, kas ir bāzēts Panevēžā, Lietuvā. Pašlaik (2012) tas startē Lietuvas Basketbola līgā un Baltijas basketbola līgā. Pastāvēšanas vēsturē "Lietkabelis" ir vienreiz uzvarējis BBL izaicinājuma kausā (2012).

## Ārējās saites
*  
* LKL profils
Spēlmaņu nakts 2003/2004

Ikgadēja Latvijas profesionālās teātra mākslas sasniegumu apbalvošanas ceremonija Spēlmaņu nakts 2003/2004 notiek  Dailes teātrī. Apbalvošanai tiek nominēti iestudējumi un mākslinieki 16 nominācijās, tiek piešķirta balva par mūža ieguldījumu un žūrijas specbalva.

Spēlmaņu nakts svinīgās ceremonijas veidotāji - režisors Valdis Liepiņš, scenārija autors - Jānis Siliņš, ceremonijas vadīji - Juris Kalniņš, Juris Bartkevičs, Ģirts Jakovļevs.

Turpinot iepriekšējā gadā aizsākto tradīciju, arī 2004. gadā nedēļu pirms Spēlmaņu nakts apbalvošanas ceremonijas tiek izrādītas visas nominētās izrādes. Šajā gadā Latvijas Teātra darbinieku savienība sadarbībā ar Latvijas Jaunā teātra institūtu uz Latvijas labāko izrāžu dekādi aicina arī ārzemju viesus – teātra kritiķus, festivālu direktorus un producentus no Lietuvas, Igaunijas, Polijas, Čehijas, Slovākijas, Ungārijas, Serbijas, Francijas, Zviedrijas, Vācijas un Lielbritānijas.

Spēlmaņu nakts dekāde norisinās Rīgā divās daļās: 11.-14. novembrī nominācijas "Labākā izrāde bērniem" pretendenti un 19.-22. novembrī izrādes, kas nominētas kategorijās "Labākā dramatiskā teātra izrāde" un "Labākais latviešu dramaturģijas iestudējums". 23. novembrī notiek Latvijas teātra aktualitātēm veltīta konference ar ārzemju teātru kritiķu piedalīšanos.

## Žūrija

* Silvija Radzobe (priekšēdētāja)
* Mārīte Balode
* Maija Svarinska
* Guna Zeltiņa
* Ieva Zole

Eksperti – Undīne Adamaite, Ingrīda Burāne, Valda Čakare, Ingrīda Vilkārse.

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti *'treknrakstā*'.*
Donāts Zavacks

**Donāts Zavacks** (; dzimis ) ir lietuviešu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2012) pārstāv LBL klubu Rīgas VEF.

Karjeru sācis 1996. gadā Klaipēdas "Neptūnas", kurā spēlēja līdz 1998. gadam, kad aizbruaca uz ASV studēt Pitsburgas universitātē. Pēc studiju pabeigšanas viņš atgriezās Eiropā. Spēlējis dažādu valstu klubos: Polijas, Lietuvas, Francijas, Itālijas, Ukrainas, Beļģijas, Vācijas un Latvijas. Kopš 2012. gada pārstāv LBL klubu Rīgas VEF. 2009. gadā Viļņas "Lietuvos Rytas" sastāvā izcīnīja ULEB Eirokausu. Tāpat viņš ir divkārtējs Lietuvas (2009, 2010) un vienkārtējs Latvijas (2012) čempions.

## Ārējās saites

* Pitsburgas profils
Bērzkrogs (Veselavas pagasts)

**Bērzkrogs** (agrāk arī **Bērzeskrogs**) ir apdzīvota vieta Cēsu novada Veselavas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā autoceļu A2 un P30 krustojumā  no pagasta centra Veselavas,  no novada centra Cēsīm un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies satiksmes ceļu krustojumā pie kroga un zirgu pasta stacijas. Izaugusi padomju gados kā kolhoza «Veselava» ciemats. Bērzkrogā atrodas bērnudārzs, feldšeru un vecmāšu punkts, vairāki veikali, degvielas uzpildes stacija, kafejnīca, viesu nams. Zirgu pasta stacija un Bērzkrogs (mūsdienās kafejnīca) ir vietējas nozīmes vēstures pieminekļi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Rīdzene

**Rīdzene** (agrāk arī **Pauči**) ir apdzīvota vieta Cēsu novadā. Vaives pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē pie autoceļa A2  no novada centra Cēsīm un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados kā Baltijas zonālās mašīnu izmēģinājumu stacijas ciemats. Nosaukts pēc netālās Rīdzenes upītes. Rīdzenē atrodas pasts, feldšeru un vecmāšu punkts, bibliotēka un pagasta pārvalde.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Rīdzene (nozīmju atdalīšana)

**Rīdzene** var būt:
* Rīdzene — apdzīvota vieta Vaives pagastā
* Rīdzene — bijusī upe Rīgā
* Radžupes nosaukums augštecē
* Rīdzene — Vaives pieteka
* Rīdzene — viesnīca Rīgā
* Rīgas sporta skola "Rīdzene"

## Skatīt arī
* Rīdzenes iela
1930. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**1930. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Ljēžā, Beļģijā. Tas bija ceturtais Pasaules čempionāts profesionāļiem un tajā notika divas sacensības — atsevišķi grupas braucieni profesionāļiem un amatieriem.

## Sacensību kopsavilkums

## Medaļu tabula

## Atsauces
Bārbele

**Bārbele** ir ciems Latvijas dienvidos, Zemgalē, Bauskas novada Bārbeles pagasta centrs. Bārbelē atrodas pagasta pārvalde, luterāņu baznīca, bibliotēka, doktorāts, pasta nodaļa, tautas nams, vairāki veikali. Bārbelē krustojas reģionālie autoceļi P87 un P89. Attālums līdz novada centram Bauskai — 27,5 km, līdz Rīgai — 68 km.

Līdz 2012. gada septembrim Bārbelē (dažus kilometrus ārpus ciema Valles virzienā) darbojās pamatskola, kuras ēkā 2018. gadā atvēra Bārbeles Zēnu pamatskolu, kas darbojas pēc Montesori filozofijas.

## Vēsture

1504. gada avotos pirmo reizi rakstos minēta Mazbārbeles (*Klein-Barbern*) un Lielbārbeles (*Gross-Barbern*) muiža. 1567. gadā Kurzemes hercogs Gothards Ketlers uz Mazbārbeles muižas zemes lika uzcelt baznīcu. Tā vairākkārt ir degusi un atjaunota, pašreizējā Bārbeles baznīcas ēka celta 1789. gadā un pārbūvēta 1822. gadā.

Netālu no Bārbeles atrodas sēravots, kura ūdens dziednieciskās īpašības ir pazīstamas jau kopš Kurzemes hercogistes laikiem. 18. gadsimtā pie tā izveidotā sērūdens vannu dziedniecības iestāde bija pirmais šāda veida objekts Latvijā.
## Iedzīvotāji
Pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Dandī sala

**Dandī sala** (, ) ir neapdzīvota sala Antarktīdas pussalas ziemeļaustrumu galā Antarktikā. Izvietojušās Žuenvila salu grupas dienvidos. No ziemeļos esošās Žuenvila salas to atdala Ektiva šaurums, bet no kontinenta (Triniti pussalas) — Antarktikas šaurums. Salu pārklāj ledus kupols, kura augstākais punkts sasniedz 600 m vjl.

Salu pirmā novēroja britu Džeimsa Rosa ekspedīcija 1842.—1843. gadā. 1893. gada 5. janvārī britu Dandī Vaļu mednieku ekspedīcija *(Dundee Whaling Expedition)* atklāja šaurumu starp salām un jauno salu nosauca ekspedīcijas mājvietas — Dandī pilsētas vārdā.

Salas rietumu galā Velčnesa ragā kopš 1961. gada darbojas Argentīnas sezonālā polārstacija Petrela.

## Atsauces
Bārbele (nozīmju atdalīšana)

**Bārbele** var būt:

* Bārbele — ciems Bauskas novadā;
* Bārbeles — bārbeļu dzimtas augu ģints;
* Parastā bārbele — bārbeļu dzimtas suga.

## Skatīt arī
* Bārbeļu dzimta
* Bārbeles iela
Mērija Daglasa

**Mērija Daglasa** (; dzimusi , mirusi ) bija britu antropoloģe, simboliskās antropoloģijas pārstāve. Daglasa ir zināma ar riska kultūras teorijas koncepta (*Cultural Theory of Risk*) izveidošanu. Iespaidojusies no Emīla Dirkema un sava skolotāja Evana-Evansa Pričarda. Plaši pētījusi reliģiju, vislielākā interese par salīdzinošās reliģijas studiju novirzienu.

## Zinātniskais devums
Daglasas reliģijas un rituāla pētījumi galvenokārt atspoguļojas divos svarīgākajos darbos: *[[Purity and Danger]]* un *[[Natural Symbols]]*.

Darbā *Purity and Danger* Daglasa apskata vārda „netīrība” dažādās nozīmes, izvirzot secinājumu, ka netīrība dažādās sabiedrības un kultūrās saistās ar to, „kas nav tā, kā tam būtu jābūt”. Daglasa pārskata arī attiecības starp tīro, netīro un svēto (*sacred*) dažādās sabiedrībās, dažādos laikos, cenšoties pierādīt, ka lai antropologs „nolasītu” precīzi reliģiskās, rituālās un ar dzīvesveidu saistītās darbības, tam svarīgi saprast šo darbību sociālo kontekstu un vēsturisko attīstību, pētniecības objektu (sabiedrības un tās pārstāvju) vēsturi.

Darbā *Natural Symbols* Daglasa ievieš divus savstarpēji saistītus jēdzienus „grupa” un „tīkls”, kas bija kā pamats vēlākajam riska kultūras teorijas konceptam. „Grupa” apzīmē to, cik skaidri indivīda vieta ir noteikta sev piederošās sociālās grupas robežās vai ārpus tām, bet „tīkls” apzīmē to, kāda ir indivīda loma saistībā ar kopumu, ko veido sociālās privilēģijas, tiesības un pienākumi.
Spēlmaņu nakts 2011/2012

thumb|Spēlmaņu nakts 2011/2012 logo

Teātra balvas **[[Spēlmaņu nakts]] 2011/2012** svinīgā noslēguma ceremonija norisinājās  Latvijas Nacionālajā teātrī. Uz balvu pretendēja dalībnieki 18 nominācijās, un pirmo reizi balva tika piešķirta arī nominācijā "Gada sasniegums laikmetīgajā dejā". Balvu par mūža ieguldījumu saņēma režisors Felikss Deičs un scenogrāfs Gunārs Zemgals. Balvu pasniegšana tika pārraidīta Latvijas Televīzijas 1.kanālā un Latvijas Radio 1. Ceremonijas režisors bija Kārlis Krūmiņš, scenārija autors Artūrs Dīcis, scenogrāfs Uģis Bērziņš un producente Dana Čerņecova. Pasākumu vadīja Valdis Melderis un Liepājas teātra aktieris Kaspars Kārkliņš.

## Žūrija
2011/2012. gada sezonas jauniestudējumu skates žūrijas komisijas sastāvā strādā kritiķis Normunds Akots (žūrijas komisijas priekšsēdētājs), LTV raidījuma „100g kultūras” vadītājs un Neatkarīgās Rīta avīzes kultūras nodaļas redaktors Arno Jundze, teātra kritiķe Maija Treile, TV režisore Virdžīnija Lejiņa, dejas kritiķe Inta Balode, mākslas kritiķis Vilnis Vējš, televīzijas režisore un teātra kritiķe Linda Ģībiete, teātra un kino kritiķis Toms Treibergs, teātra zinātniece Maija Svarinska.

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti *'treknrakstā**.''


=== Dramaturgu Ģildes balva "Pazudušais dēls" ===
* **Rasa Bugavičute — "Izrāde "Gals"", Latvijas Nacionālais teātris

### Skatītāju simpātijas balvas
* Gada izrāde — **"Oblomovs" — [[Jaunais Rīgas teātris]], režisors [[Alvis Hermanis]]**
* Gada aktrise — **[[Ieva Puķe]] — Leidija Torensa izrādē "Orfejs pazemē", Larisa izrādē "Līgava bez pūra", [[Valmieras drāmas teātris]]**
* Gada aktieris — **[[Gundars Āboliņš]] — Oblomovs izrādē "Oblomovs", [[Jaunais Rīgas teātris]]**

## Ārējās saites
* Spēlmaņu nakts

## Atsauces
Spēlmaņu nakts 2004/2005

2005. gadā Spēlmaņu nakts  svinīgā balvu pasniegšanas ceremonija norisinās  Dailes teātrī. Balvas tiek pasniegtas 20 nominācijās. Ikgadējās balvu pasniegšanas ceremonijas veidotāji ir scenārija autors Jānis Siliņš, režisors Valdis Liepiņš un Dailes teātra muzikālās daļas vadītājs Juris Vaivods, pasākuma vadības grožus uzticot trim Dailes aktieriem – Ievai Pļavniecei, Ģirtam Ķesterim un Jurim Bartkevičam. Balvu pasniegšanas ceremonijā skan Ulda Stabulnieka mūzika, dzēlīgā asprāša Bernarda Šova un latviešu mūsdienu kritiķu tekstuālās starpspēles. Pasākuma tiešraide – Latvijas Televīzijas 1. kanālā un Latvijas Radio 1. programmā.

Nedēļu pirms noslēguma pasākuma, turpinot iepriekšējo gadu tradīciju, Valmieras, Liepājas un Rīgas teātros bija iespēja noskatīties pagājušās sezonas astoņas labākās izrādes.  Bet Spēlmaņu nakts noslēguma pasākuma dienā notika konference, kas bija veltīta izrāžu dekādei, un kurā teātra zinātnieki no Polijas, Baltkrievijas, Čehijas un Dānijas dalījās pieredzē par nedēļas laikā redzētajām izrādēm.
 
## Žūrija

2004./2005. gada teātra sezonas jauniestudējumu skates žūrijā strādā:
* Valda Čakare
* Maija Svarinska
* Līga Ulberte
* Ingrīda Vilkārse
* Jānis Siliņš

Ekspertus šajā teātra sezonā pārstāv Inese Lūsiņa, Gunta Bāliņa, Ausma Dragone, Juris Kaprālis un Mārtiņš Kalseris.

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti *'treknrakstā*'.*
Strukturālā antropoloģija

**Strukturālā antropoloģija** ir antropoloģijas pieeja, kas radusies no Kloda Levī-Strosa idejas, ka cilvēki domā par pasauli un visu kas tajā atrodas un notiek caur binārajiem pretstatiem, piemēram, augsts un zems, persona un dzīvnieks, dzīve un nāve, un ka katra kultūra var tikt skatīta caur šiem pretstatiem un saprasta caur konkrēto domāšanas sistēmu. Pēc strukturālās teorijas antropoloģijā galvenā nozīme ir veidot, producēt un reproducēt kultūru, izmantojot dažādas metodes caur dažādām parādībām un darbībām, kas kalpo kā zīmju sistēmas (*systems of signification*). Strukturālistu pieeju var apgūt caur dažādām aktivitātēm un darbībām kā pārtikas sagatavošanas un pasniegšanas rituālos, reliģiskajos rituālos, spēlēs, literāros un neliterāros tekstos un cita veida materiālos, kuri atklāj un tiek veidoti pēc iepriekšnoteiktas struktūras un kuru jēga ir ražot un reproducēt tos kultūrā.
Kultūras materiālisms

**Kultūras materiālisms** ir zinātniskās izpētes stratēģija un teorētiskā perspektīva antropoloģijā, kas ietver uzskatu, ka pastāv cēloniska saikne starp materiālajiem spēkiem un kultūras aspektiem, ka fiziskā pasaule var ietekmēt un noteikt cilvēka uzvedību. Kultūras materiālisma pamatlicējs ir Marvins Hariss.
Hariss kultūras materiālisma jēdzienu ieviesa 1968. gada darbā *The Rise of Anthropological Theory*, bet pilnībā to attīstīja 1979. gada darbā *Cultural Materialism*.

Marvins Hariss, pielāgojot Kārļa Marksa dialektisko materiālismu, attīstīja kultūras materiālisma konceptu. Arī Hariss kultūru redzēja trijos līmeņos: infrastruktūra (tehnoloģija), struktūra (sociālās attiecības) un superstruktūra (ideoloģija). Kultūras materiālismā sociokulturālajiem faktiem ir divi aspekti: emiskais un etiskais rakurss.

## Atsauces
Dons Riklss

**Donalds Džejs** "**Dons**" **Riklss** (; dzimis  Ņujorkā, miris ) bija *[[stand-up]]* komiķis un aktieris. Darbojies t.s. apvainojumu komēdijas (*insult comedy*) žanrā. Pazīstamākās lomas filmās *[[Run Silent, Run Deep]]* (1958), *[[Kelly's Heroes]]* (1970) un Mārtina Skorsēzes filmā "Kazino" (*Casino*, 1995). Plašu ievērību guvis piedaloties televīzijas sarunu šovos, tai skaitā šovos *The Tonight Show Starring Johnny Carson* un *Late Show with David Letterman*. Pazīstams arī kā "Mistera Kartupeļgalvas" balss animācijas filmu ciklā "Rotaļlietu stāsts".

Riklss piedzima 1926. gadā Kvīnsā. Viņa tēvs bija emigrējis uz ASV 1903. gadā kopā ar saviem vecākiem, kas bija Lietuvas emigranti no Kauņas. Māte bija no Austrijas emigrantu ģimenes. Komēdijas žanram Riklss pievērsās pēc dienesta ASV kara flotē Otrā pasaules kara laikā. Uzstājoties Floridā, iepazinās ar Frenku Sinatru, ar kura palīdzību Riklss kļuva pazīstams Lasvegasā. 1958. gadā pirmoreiz tēloja nopietnā kinolomā. Vēlāk uzstājās arī televīzijas šovos.

2000. gadā Riklsam piešķīra zvaigzni Holivudas Slavas alejā. 2008. gadā par programmu *[[Mr. Warmth: The Don Rickles Project]]* (2007) viņš saņēma ''Emmy'' balvu par labāko individuālo uzstāšanos varietē vai muzikālā programmā.

## Ārējās saites
Veselava

**Veselava** (agrāk arī **Veselauska**) ir apdzīvota vieta Cēsu novada Veselavas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Rauņa pietekas Gūžupes krastos pie autoceļa P30  no novada centra Cēsīm un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Veselavas muižas *(Wesselshof)* centru. Veselavā atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, pasts (visi izvietojušies muižas pilī). Veselauskas muižas komplekss, parks un kapliča ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi. Veselavas kapsētā apglabāti 12 Latvijas brīvības cīņās krituši igauņu karavīri, uzstādīts piemineklis.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Birkineļi

**Birkineļi** vai **Birkeneļi** ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Kalkūnes pagastā. Izvietojušies pagasta dienvidaustrumos  no pagasta centra Kalkūniem,  no novada domes Daugavpilī un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Birķeneļu pusmuižas *(Berkenhagen, Биркенгегенъ)* centru. No 1872. līdz 1881. gadam pusmuižas nomnieki bija vēlākā dzejnieka Raiņa vecāki. Pašlaik bijušajā Birķeneļu pusmuižā darbojas Daugavpils rajona Kultūras un izglītības centrs, bet Raiņa mājā — memoriālais muzejs. Birkeneļu luterāņu baznīca (slēgta) ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Atsauces
Spēlmaņu nakts 2006/2007

Spēlmaņu nakts 2006/2007 laureātu apbalvošanas svinīgā ceremonija notiek Valmieras Drāmas teātrī  ar pasākuma tiešraidi Latvijas Televīzijas 1. kanālā un Latvijas Radio 1. programmā. Svinīgās balvu pasniegšanas ceremonijas scenārija autors un režisors ir Jānis Siliņš, scenogrāfs Aigars Ozoliņš. Pasākuma vadītāju lomas uzticētas Valmieras Drāmas teātra aktrisei Ievai Puķei un Latvijas Nacionālā teātra aktieriem Aināram Ančevskim un Egilam Melbārdim.

## Žūrija

2006./2007. gada teātra sezonas jauniestudējumus vērtē žūrija piecu teātra kritiķu sastāvā:

* Guna Zeltiņa
* Līvija Dūmiņa
* Undīne Adamaite
* Henriete Verhoustinska
* Normunds Akots

Šajā teātra sezonā par ekspertiem pieaicināti Ingrīda Burāne, Ingrīda Vilkārse, un Olga Žitluhina.

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti *'treknrakstā*'.*
1931. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**1931. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Kopenhāgenā, Dānijā. Tas bija piektais Pasaules čempionāts profesionāļiem un tajā notika divas sacensības — atsevišķi braucieni profesionāļiem un amatieriem. Neierasti, sacensības notika nevis grupas brauciena formātā, bet gan kā individuālais brauciens uz laiku.

## Sacensību kopsavilkums

## Medaļu tabula

## Atsauces
Spēlmaņu nakts 2005/2006

**[[Spēlmaņu nakts]] 2005/2006** balvu pasniegšanas ceremonija norisinājās  pirmo reizi ārpus Rīgas — Liepājas teātrī ar tiešraidi LTV 1. programmā. Noslēguma ceremonijas veidotāji: Ivars Lūsis, Jānis Siliņš, Mārtiņš Vilkārsis, Armands Zvirbulis, Mārīte Balode.
Ceremonijas vadīja Anna Putniņa un Egons Dombrovskis, Vita Vārpiņa un Egils Melbārdis, Jānis Dreiblats un Inese Ramute.

Divpadsmitā Spēlmaņu nakts sezona vairāku iemeslu dēļ vēsturē iegājusi kā pārmaiņu un jaunievedumu sezona. Tika mainīti nomināciju nosaukumi, vārdu "labākais" aizstājot ar "gada": līdzšinējā nominācija "Labākais latviešu literatūras iestudējums" pārveidota par "Gada Latvijas autoru iestudējumu"; no jauna ieviestas nominācijas – "Gada inovācija"; nominācija "Labākais mūzikas autors dramatiskajā teātrī" aizstāta ar "Gada mūzikas partitūra dramatiskā teātra izrādē"; operas mākslas vērtēšana atstāta Lielās mūzikas balvas žūrijas kompetencē, kas neliedz operas iestudējuma režisorus iekļaut to dramatiskā teātra režisoru vidū, kas pretendē uz Spēlmaņu nakts balvu.

## Žūrija

2005./2006. gada teātra sezonas jauniestudējumu skates žūrijā, noskatoties 68 dramatisko teātru jauniestudējumus, vēl arī neatkarīgo teātru un nevalstisko projektu izrādes, darbojās pieci jomas eksperti. Baleta iestudējumu vērtēšanā palīdzēja Gunta Bāliņa, Lita Beire, Ausma Dragone un Aivars Leimanis.

* Jānis Siliņš (žūrijas priekšsēdētājs)
* Valda Čakare
* Zane Kreicberga
* Silvija Radzobe
* Līga Ulberte

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti *'treknrakstā*'.*
Ādaži (nozīmju atdalīšana)

**Ādaži** dažādos laikos var nozīmēt dažādus ģeogrāfiskus jēdzienus:

* 13. gadsimta beigās Livonijas ordenis uzcēla **[[Ādažu pils|Ādažu pili]]**, kas tika nopostīta 17. gadsimta sākumā. Mūsdienās pils atrašanās vieta ir Rīgas pilsētas Bukultos.
* 18. gadsimta beigās tika celta **Ādažu** baznīca (tagad biežāk saukta par Baltezera baznīcu), tā atrodas Ādažu novada Baltezerā.
* mūsdienās par **[[Ādaži]]em** sauc Ādažu novada centru.
* Ādaži — aizsargājamo ainavu apvidus

## Ārējās saites
*Ādažu ordeņpils 
*Baltezera baznīca
ONCE

**ONCE**, zināma arī kā ***Liberty Seguros***, ***Liberty Seguros-Würth*** un pēdējā sezonā ***Astana-Würth*** un **Astana**, bija profesionāla Spānijas riteņbraukšanas komanda. Tā piedalījās UCI rīkotajā *[[UCI ProTour|ProTour]]* sacensību seriālā.

2006. gada 25. maijā *Liberty Mutual* ("seguros" spāniski nozīmē "apdrošināšana") pārtrauca komandas sponsorēšanu dopinga skandāla dēļ, kurā bija iesaistīts komandas sporta direktors Manolo Saiss. 2006. gada 2. jūnijā komanda ieguva jaunu ģenerālsponsoru, Kazahstānas galvaspilsētas Astanas veidolā. Līdz 2006. gada 3. jūlijam līdzsponsors bija arī *Würth*, bet pēc 2006. gada Tour de France beigām izstājās, jo ** nepiedalījās. Sezonas beigās sponsorēšanu pārtrauca arī Astana, tās pašas Tūres dalības iztrūkuma dēļ. 2006. gada 16. decembrī UCI atsauca komandas *ProTour* licenci Saisa kompānijia *Active Bay*.

Daļa braucēju un darbinieku izveidoja Kazahstānā bāzēto *[[Astana Team|Astana]]* komandu.

## Atsauces
Kolka Cool

***Kolka Cool*** ir  iznākusi Latvijas mākslas filma, kuras režisors ir Juris Poškus. Filma tapusi no 2008. gada. Lomās: Iveta Pole, Artuss Kaimiņš, Andris Keišs, Varis Piņķis, Aigars Apinis, Guna Zariņa, Māra Ķimele, Līga Vītiņa, Agnese Čivle. Filma saņēmusi vairākus apbalvojumus, tostarp 3 kinofestivāla "Lielais Kristaps" balvas.

## Sižets
Sižeta centrā ir divi varoņi — Simona (Iveta Pole) un viņas līgavainis Andža (Artuss Kaimiņš), kuru plāni un cerības par gaidāmajām laulībām stipri atšķiras. Neilgi pirms kāzām Simona sāk šaubīties par savām jūtām. Andžas vecākā brāļa Gvido (Andris Keišs) atgriešanās no jūras aizsāk notikumu virkni, kas noved līdz abu jauniešu attiecību krīzei.

## Apbalvojumi
* 2012 — "Lielais Kristaps" — Labākā aktrise — Iveta Pole
* 2012 — "Lielais Kristaps" — Labākais aktieris otrā plāna lomā — Aigars Apinis
* 2012 — "Lielais Kristaps" — Labākā montāža
* 2012 — Sanktpēterburgas Starptautiskais kino festivāls — galvenā balva
* 2012 — Kotbusas Starptautiskais kino festivāls — FIPRESCI balva

## Atsauces

## Ārējās saites
* FA filma
Star One C3

**Star One C3** ir Brazīlijas uzņēmuma Star One (Embratel meitasuzņēmuma) sakaru pavadonis, kas palaists 2012. gada novembrī. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Brazīlijā un Andu reģionā.

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums Orbital Sciences Corporation uz platformas Star-2.4E bāzes. Tam ir 28 C joslas, 16 Ku joslas raidītāji.

*Star One C3* tika palaists  21:05 UTC ar nesējraķeti Ariane 5ECA (lidojums *VA-210*) no Gviānas kosmiskā centra kopā ar sakaru pavadoni Eutelsat 21B. No dzinējbloka pirmais atdalījās 21:33 UTC *Eutelsat 21B*; *Star One C3* tika atdalīts 21:37 UTC.

Ģeostacionāro orbītu 18. novembrī tas sasniedza ar saviem dzinējiem. Plānots, ka tas atradīsies punktā 75° rietumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Satélite Star One C3  Star One 
* Star One C3 Orbital 
* EUTELSAT 21B and Star One C3 Arianespace 
* Star One C3 Gunter's Space Page,
Altajs

**Altajs** (; ; ; ;  — no tjurku "Zelta (svētie) kalni"), ir kalnu sistēma Centrālāzijā. Atrodas Krievijas, Kazahstānas, Mongolijas un Ķīnas teritorijā. Austrumos Altajs saplūst ar Sajāniem un Hangaju, dienvidos pāriet Gobi plakankalnē, pārējās debespusēs Altaju norobežo līdzenumi. Altajam pieskaita arī Mongolijas Altaju Ķīnā un Mongolijā, Gobi Altaju Mongolijā un Rūdu Altaju Kazahstānā.

Altajā sākas vairākas lielas upes, arī uz ziemeļiem plūstošās Oba un Irtiša. Kalnu sistēmas augstākais punkts ir 4506 m augstā Beluha uz Krievijas Federācijas Altaja Republikas un Kazahstānas robežas.

## Attēli

2006-07 altaj belucha.jpg|Beluha
Katun.jpg|Katuņa
 

## Ārējās saites
Launkalne

**Launkalne** (agrāk — **Launkalns**) ir ciems Smiltenes novada Launkalnes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienviddaļā 1,5 km no autoceļa A2 pie Ruņģupītes ietekas Rauzā 18 km no novada centra Smiltenes un 118 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Launkalna muižas *(Launekaln)* centra. Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1584. gadā sakarā ar katoļu kapelu Kapeņkalnā. Vietas nosaukums, domājams, cēlies no igauņu valodas *lõuna* — ‘dienvidi’ — “kalns dienvidos [no igauņiem]”. Izaugusi padomju gados kā padomju saimniecības “Launkalne” ciemats.

Launkalnē atrodas pagasta pārvalde, sākumskola, tautas nams, bibliotēka, pasts.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
1977. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**1977. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 1977*) bija 20. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Beļģijā laika posmā no  līdz . Eiropas čempionātā piedalījās 12 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja Dienvidslāvijas izlase.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

### B grupa

|}

## Izslēgšanas spēles
### 1.—4. vieta

### 5.—8. vieta

### 9.—12. vieta

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils 
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
Zvaigžņu kari: Klonu uzbrukums

**"Zvaigžņu kari: II daļa. Klonu uzbrukums"** () ir 2002. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Džordžs Lūkass. Šī ir piektā uzņemtā "Zvaigžņu karu" sāgas daļa un otrā daļa sāgas priekšvēstures triloģijā. Galvenās lomas filmā atveido Jūens Makgregors, Heidens Kristensens, Natālija Portmane, Jans Makdiarmids, Semjuels Džeksons, Kristofers Lī, Entonijs Danielss, Kenijs Beikers un Frenks Ozs. Filmas pirmizrāde notika . Šī ir "Zvaigžņu karu" sērijas garākā filma.

Filmas izstrāde sākās 2000. gada martā, dažus mēnešus pēc filmas "Ļaunumu vēstošā ilūzija" iznākšanas. Līdz 2000. gada jūnijam Lūkass un Heilss pabeidza scenārija melnrakstu, un filmēšana ilga no 2000. gada jūnija līdz septembrim. Filmēšana galvenokārt notika *[[Fox Studios Australia]]* Sidnejā, Austrālijā, bet papildu ainas filmēja Tunisijā, Spānijā un Itālijā. Šī ir pirmā pilnmetrāžas spēlfilma, kas pilnībā filmēta augstas izšķirtspējas digitālajā 24 kadru sistēmā.

Filmas pirmizrāde ASV notika  un tā saņēma pretrunīgas atsauksmes, daži kritiķi to novērtēja kā labāku salīdzinājumā ar sērijas iepriekšējo daļu, savukārt citi to uzskatīja par franšīzes sliktāko daļu. Filmu atzinīgi novērtēja par pastiprinātu uzsvaru uz darbību, vizuālajiem efektiem, mūzikas partitūru, kostīmu dizainu un Makgregora, Makdiarmida, Lī un Oza tēlojumu, bet kritizēta par scenāriju, romantiskajām ainām, tempu, ilgumu un mazattīstītajiem varoņiem. Filmai bija labi kases ienākumi, visā pasaulē nopelnot vairāk nekā  ASV dolāru, bet neskatoties uz to tā ir pirmā "Zvaigžņu karu" sērijas filma, kas nekļuva par gada ienesīgāko filmu, un ierindojās tikai ceturtajā vietā pēc filmām "Zirnekļcilvēks", "Gredzenu pavēlnieks: Divi torņi" un "Harijs Poters un Noslēpumu kambaris". "Zvaigžņu karu" priekšvēstures triloģiju noslēdza filma "Situ atriebība" (2005).

## Sižets
Filmas darbība norisinās desmit gadus pēc filmas "Zvaigžņu kari: Ļaunumu vēstošā ilūzija" notikumiem, kad tūkstošiem planētu sistēmu lēnām atdalās no Galaktiskās Republikas un pievienojas jaunizveidotajai Neatkarīgo sistēmu konfederācijai, kuru vada bijušais džedu meistars grāfs Dukū. Uz pilsoņu kara robežas esošajā galaktikā Obi-Vans Kenobi izmeklē noslēpumainu slepkavības mēģinājumu pret senatori Padmi Amidalu, kura rezultātā viņš atklāj slepeni veidotu klonu armiju, kas kalpo Republikai, un patiesību, kas slēpjas aiz separātistu kustības. Tikmēr viņa māceklis Anakins Debesgājējs, kuram tiek uzdots aizsargāt Padmi Amidalu, izveido ar viņu slepenas attiecības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zvaigžņu kari: Džedu atgriešanās

**"Zvaigžņu kari: VI daļa. Džedu atgriešanās"** (, dažreiz saukta arī par **"Zvaigžņu kari: Džedaju atgriešanās"**) ir 1983. gada amerikāņu zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Ričards Makvands. Šī ir trešā uzņemtā "Zvaigžņu karu" sāgas daļa un sestā daļa sāgas oriģinālajā triloģijā. Galvenās lomas filmā atveido Marks Hemils, Harisons Fords, Kerija Fišere, Billijs Dī Viljamss, Entonijs Denjelss, Deivids Prouss, Jans Makdiarmids, Kenijs Beikers, Pīters Maihevs, Frenks Ozs. Filmas darbība norisinās apmēram vienu gadu pēc filmas "Zvaigžņu kari: Impērija dod atbildes triecienu" notikumiem. Filmas pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Peskāras province

**Peskāras province** () ir viena no Itālijas provincēm valsts centrālajā daļā, Abruco reģionā. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Peskāra. Pārējās lielākās pilsētas ir Montesilvāno, Spoltore, Čita Santandželo un Penne. Province administratīvi sīkāk dalās 46 komūnās.

## Ārējās saites
Santusa

**Santusa** () ir pilsēta Brazīlijas dienvidaustrumos, Sanpaulu štatā, 72 km uz dienvidiem no Sanpaulu pilsētas. Tā ir viena no lielākajām Brazīlijas ostas pilsētām. 2010. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 420 tūkstoši iedzīvotāju, bet tās aglomerācijā — 1,5 miljoni.

Pilsētā bāzējās futbola klubs *[[Santos Futebol Clube]]*, kurā lielāko daļu no savas karjeras pavadīja pasaulē slavenais futbolists Pelē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mišels Nejs

**Mišels Nejs** (; dzimis , miris ) bija franču maršals, titulārais Elhingenes hercogs un Maskavas princis (). Napoleons viņu nosaucis par "drosmīgāko no drosmīgākajiem" (*Brave des braves*).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1769. gadā Zārluī (mūsdienās Vācijā) mucenieka ģimenē. Strādāja valsts dienestā, 1787. gadā iestājās militārajā dienestā. Piedalījās Francijas Revolucionārajos karos, cīnīdamies Ziemeļfrancijā, Beļģijā, Vācijā un Šveicē pret Sabiedroto karaspēku. Trešās koalīcijas kara laikā 1804. gadā viņš ieguva maršala dienesta pakāpi un karoja Austrijā. 1805. gadā Nejs bija Lielās armijas (*Grande Armée*) VI korpusa komandieris. Ceturtās koalīcijas kara laikā 1806. gada 14. oktobrī piedalījās Jēnas-Auerštetas kaujā, bet 1807. gada 14. jūnijā komandēja franču labo flangu Frīdlandes kaujā. Piektās koalīcijas karš (1809) laikā cīnījās Spānijā un Portugālē.

1812. gadā Nejs piedalījās Napoleona iebrukumā Krievijā un tika ievainots Smoļenskas kaujā 1812. gada 16.-18. augustā. Komandēja franču centra sektoru Borodinas kaujā 1812. gada 7. septembrī. Pēc leģendas bija pēdējais franču karavīrs, kurš pa Kauņas tiltu pār Nemunu atstāja Krievijas impērijas teritoriju. 

Sestās koalīcijas kara laikā piedalījās Licenes kaujā 1813. gada 2. maijā, Baucenes kaujā 1813. gada 20.-21. maijā, Dennevices kaujā 1813. gada 6. septembrī un Leipcigas kaujā 1813. gada 16.-19. oktobrī. 1814. gadā pēc Parīzes krišanas pierunāja Napoleonu atteikties no troņa un Luijs XVIII iecēla Neju par pēru palātas un kara padomes locekli.

Kad Napoleons pēkšņi atgriezās no trimdas Elbas salā, Nejs iesākumā karalim solīja karot viņa pusē, tomēr 1815. gada 17. martā pārgāja Napoleona pusē. Piedalījās izšķirošajā Vaterlo kaujā, komandēdams centra sektoru. Pēc Napoleona sakāves Neju arestēja un pēru palāta viņam piesprieda nāvessodu. Nošauts 1815. gada 7. decembrī netālu no Parīzes observatorijas. Nāves sprieduma izpildi komandēja pats Nejs.

## Ārējās saites