open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ions Gudžu

**Ions Gudžu** (;  Bukareste — 1988. gada novembris Bukareste) bija Rumānijas šahists.

## Biogrāfija
No 1920. gadu vidus līdz 1930. gadu pirmajai pusei bijis viens no vadošajiem Rumānijas šahistiem. 1929. gadā Rumānijas šaha čempionātā izcīnījis 3. vietu (uzvarējis Aleksandrs Tirolers). Piedalījies arī vairākos starptautiskos šaha turnīros. 1927. gadā ieņēmis 4. vietu tradicionālajā Hastingsas (Anglija) šaha festivāla blakusturnīrā (uzvarējis Džordžs Koltanovskis). Regulārs tā laika Bukarestes šaha turnīru dalībnieks, kurā uzvarējis 1929. gadā.

Pārstāvējis Rumānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1928-1931);
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1924. gadā.

Bijis viens no 15 delegātiem, kas 1924. gada 20. jūlijā parakstījis Starptautiskās šaha federācijas (FIDE) dibināšanas aktu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leons Leventons

**Leons Leventons** (;  Galaca —  Parīze) bija Rumānijas un Francijas šahists.

## Biogrāfija
Pārstāvējis Rumānijas komandu neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē 1924. gadā. Vēlākajos gados vairāk pazīstams kā šaha problēmists. Sastādījis vairāk nekā 1200 kompozīciju, savā daiļradē pievērsies arī tādām tēmām kā retrogrādā analīze un palīgmats. 1956. gadā kļuvis par FIDE starptautisko arbitru šaha kompozīcijā. 1962. gadā emigrējis uz Franciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Eriks Malmbergs

**Eriks Malmbergs** (;  Helsinki — ) bija Somijas pulkvežleitnants un šahists. Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieks (1926).

## Biogrāfija
No 1912. līdz 1915. gadam studējis medicīnu Helsinku Universitātē. Sākoties Pirmajam pasaules karam izgājis militāru apmācību kadetu skolā. Somijas pilsoņu kara laikā karojis "balto" pusē. Bijis sakaru virsnieks, sakaru daļas komandieris Karēlijas armijā, vēlāk pārcelts uz Somijas armijas galveno štābu. Pēc pilsoņu kara bijis Somijas armijas galvenā štāba goda padomē (1925—1932).

Bijis pazīstams arī kā viens no vadošajiem Somijas šahistiem. Pārstāvējis Somijas komandu neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē 1924. gadā. No 1924. gada līdz mūža beigām darbojies kā šaha apskatnieks Somijas periodikā.

1926. gadā 15. maijā kā Somijas galvenā štāba II nodaļas statistiskā biroja bijušais vadītājs apbalvots ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Baško

**Pēteris Baško** (1901—1969) bija latviešu sabiedriskais darbinieks un žurnālists. Latvijas Valsts Universitātes Zinātniskās bibliotēkas direktors (1956-1962).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1901. gada 24. janvārī Jasmuižas pagastā. Strādāja par Rušonas pamatskolas skolotāju (1920-1923), līdztekus studēja LU Filoloģijas un filozofijas fakultātes pedagoģijas nodaļā (1921-1925), bija žurnāla "Reits" redaktors (1923-1924) un laikraksta "Latgalīts" līdzstrādnieks.
No 1926. gada strādāja par Jaunlatgales un Jēkabpils apriņķu skolu inspektoru, Krāslavas valsts pamatskolas pārzini (1925-1927).

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu no Latgales vēlēšanu apgabala, karoja 43. gvardes strēlnieku divīzijas sastāvā. 
Pēc kara beigām strādāja par rūpnīcas direktoru un tresta pārvaldnieku Latvijas PSR Pārtikas rūpniecības ministrijā, 1956. gadā  iecelts par LVU Zinātniskās bibliotēkas direktoru. 
 
Miris 1969. gada 7. martā, apbedīts Raiņa kapos.

## Atsauces
Ida

**Ida** vai **IDA** var būt:
* Ida — personvārds;
* Ida — kalns Grieķijā;
* "Ida" — 2013. gada Polijas mākslas filma;
* *[[International Docking Adapter]]* — kosmosa kuģu saslēgšanās adapters.
Pezāro

**Pezāro** (, ) ir pilsēta Itālijā, Markes reģionā, Adrijas jūras krastā. Tā ir Pezāro un Urbīno provinces administratīvais centrs. 2016. gadā pilsētā dzīvoja 94,6 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir otra lielākā pilsēta Markes reģionā aiz Ankonas. Senās Romas laikā pilsētas nosaukums latīņu valodā bija *Pisaurum*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Aleksandrovs

**Aleksandrs Aleksandrovs** (1904—) bija Latvijas PSR sabiedriskais darbinieks, VK(b)P biedrs (1924), beidzis Ļeņingradas elektrotehnisko sakaru institūtu (1935), Saratovas apgabala Sakaru pārvaldes galvenais inženieris (1937).

Pēc Latvijas okupācijas iesūtīts Latvijā kā PSRS Sakaru Tautas komisariāta pilnvarotais ar uzdevumu pārņemt Latvijas Pasta un telegrāfa departamentu.  
  
Otrā pasaules kara beigās pēc Rīgas ieņemšanas 1944. gada oktobrī A. Aleksandrovs atgriezās Rīgā, bija Latvijas PSR sakaru ministrs (1955–1973), vēlāk LPSR Ministru Padomes padomnieks.

## Atsauces
Riekstkoki

**Riekstkoki** (*Juglans*) ir riekstkoku dzimtas ģints. No vairākām šīs ģints sugām iegūst pārtikā lietojamus valriekstus, tāpēc šo ģinti mēdz dēvēt arī par **valriekstu kokiem**. No dažām ģints sugām iegūst koksni, kuru izmanto mēbeļu ražošanā un tās preču zīme ir "riekstkoka koksne".

## Klasifikācija
Riekstkoku ģintī ietilpst 21 suga.

* 
* 
* , arī valriekstkoks
* 
* 
* 
* , arī Ķīnas riekstkoks
* 
* 
* 
* , arī Japānas riekstkoks
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Ansis Leja

**Ansis Leja** (1902—?) bija pašvaldību darbinieks, t.s. Tautas Saeimas deputāts (1940).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1902. gadā Vecauces pagastā. Pirmā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Krieviju, 1918. gadā piedalījās Krievijas komunistiskās jaunatnes savienības dibināšanas
kongresā, bija šīs savienības Maskavas komitejas priekšsēdētājs un centrālās komitejas loceklis.
1921. gadā atgriezās Latvijā, bija strādnieku kooperatīvu savienības padomes loceklis, lauku strādnieku arodbiedrības centrālās valdes loceklis, vadīja kreisās strādniecības frakciju Auces pilsētas domē un bija kreisās strādniecības pārstāvis Latvijas pilsētu savienības padomē (1928—1934). 1934. gadā apcietināts un ieslodzīts cietumā, pēc atbrīvošanas līdz 1937. gadam darbojās Auces pilsētas pašvaldībā un bija Latvijas pilsētu savienības padomes loceklis.

Pēc Latvijas okupācijas iecelts par Latvijas Republikas Iekšlietu ministrijas Pašvaldības departamenta direktoru un ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu (1940).  
  
## Atsauces
Gaujas iela

**Gaujas iela** var būt:

* Gaujas iela — iela Rīgā;
* Gaujas iela — iela Daugavpilī;
* Gaujas iela — iela Jēkabpilī;
* Gaujas iela — iela Jūrmalā;
* Gaujas iela — iela Valmierā;

* Gaujas iela — iela Alojā;
* Gaujas iela — iela Ādažos;
* Gaujas iela — iela Cēsīs;
* Gaujas iela — iela Līgatnē;
* Gaujas iela — iela Madonā;
* Gaujas iela — iela Mārupē;
* Gaujas iela — iela Salaspilī;
* Gaujas iela — iela Siguldā;
* Gaujas iela — iela Smiltenē;
* Gaujas iela — iela Strenčos;
* Gaujas iela — iela Valkā;
* Gaujas iela — iela Vangažos;

* Gaujas iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
* Gaujas iela — iela Garkalnes pagasta Garkalnē;
* Gaujas iela — iela Grundzāles pagasta Grundzālē;
* Gaujas iela — iela Krimuldas pagasta Inciemā;
* Gaujas iela — iela Priekuļu pagasta Jāņmuižā;
* Gaujas iela — iela Jaunpiebalgas pagasta Jaunpiebalgā;
* Gaujas iela — iela Liepas pagasta Liepā;
* Gaujas iela — iela Zosēnu pagasta Melnbāržos;
* Gaujas iela — iela Sējas pagasta Murjāņos;
* Gaujas iela — iela Rankas pagasts Rēveļos;
* Gaujas iela — iela Ropažu pagasta Silakrogā;
* Gaujas iela — iela Saulkrastu pagasta Silmalā;
* Gaujas iela — iela Zvārtavas pagasta Stepos;
* Gaujas iela — iela Taurenes pagasta Taurenē;
* Gaujas iela — iela Vaidavas pagasta Vaidavā.

## Skatīt arī
* Mazā Gaujas iela
* Gaujaskrastu iela
* Gaujaslīču iela
Endre Adi

**Endre Adi** (; dzimis , miris ) bija Rumānijā dzimis ungāru simbolisma dzejnieks un žurnālists.

Skolā gāja Zalevā. Studēja tiesības Debrecenas universitātē, pēc tam strādāja par žurnālistu, iesākumā Debrecenā, vēlāk Oradjā. Pirmo dzejoli publicēja 1896. gadā. 1905. gadā pārcēlās uz Budapeštu. 1908. gadā tika izdots pirmais literārā žurnāla *Nyugat* numurs. Par vienu no žurnāla līderiem izvirzījās Endre Adi. Ap žurnālu pulcējās arī citi ungāru dzejnieki un kreisie intelektuāļi, to skaitā Mihājs Babičs un Dežē Kostolāņi. Miris 1919. gadā.

## Ārējās saites
*
Gurgenidze

**Gurgenidze** () ir gruzīnu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Buhuti Gurgenidze (*ბუხუტი გურგენიძე*) — gruzīnu šahists (1933—2008);
* Davids Gurgenidze (*დავით გურგენიძე*) — gruzīnu šahists un problēmists (dzimis 1953.).
Lombardiešu valoda

**Lombardiešu valoda** (*lumbaart* vai *lengua lumbarda*) ir romāņu valoda, kas pieder pie gallu—itāliešu valodu atzara. Šajā valodā runā aptuveni 3,6 miljoni cilvēku, kas galvenokārt dzīvo Itālijas ziemeļos (Lombardijā, Pjemontā, Trento provincē) un Šveices dienvidos (Tičīno kantonā, Graubindenes kantonā). Lombardiešu valoda Itālijā ir minoritātes valoda. UNESCO šo valodu ir iekļāvusi apdraudēto valodu sarkanajā grāmatā. Lombardiešu valodu nereti uzskata par itāļu valodas dialektu, lai gan katra no šīm valodām pieder pie cita romāņu valodu atzara.
Verhņaja Toimas rajons

**Verhņaja Toimas rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala dienvidaustrumos. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Krasnoborskas rajonu dienvidos, Ustjas rajonu dienvidrietumos, Šenkurskas rajonu rietumos, Vinogradova rajonu ziemeļrietumos un Piņegas rajonu ziemeļos, kā arī Komi Republikas Udoras rajonu austrumos.
Viļedas rajons

**Viļedas rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala dienvidaustrumos. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Kotlasas rajonu rietumos un Ļenas rajonu ziemeļos, Komi Republikas Sisolas rajonu austrumos, kā arī Kirovas apgabala Luzas rajonu dienvidos.
Vinogradova rajons

**Vinogradova rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala centrālajā daļā. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Piņegas rajonu ziemeļaustrumos, Verhņaja Toimas rajonu dienvidaustrumos, Šenkurskas rajonu dienvidrietumos, Pļeseckas rajonu rietumos un Holmogoru rajonu ziemeļrietumos. Nosaukts Pilsoņu kara dalībnieka Pavlina Vinogradova (*Павлин Виноградов*) vārdā.
Jaunsāti (Jaunsātu pagasts)

**Jaunsāti** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Jaunsātu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 2,8 km no pagasta centra Abavniekiem, 15,6 km no novada centra Tukuma un 81,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1445 (Tukums–Kandava), Abavas upes krastā. Veidojusies ap vēsturisko Jaunsātu muižu (*Gut Neu-Sahten*).

## Atsauces
Birziņu dīķis

**Birziņu dīķis** ir ūdenskrātuve Tukuma novada Jaunsātu pagasta ziemeļaustrumos, uz austrumiem no Kukšām. 

## Atsauces
Jaunsātu grantskarjera dīķis

**Jaunsātu grantskarjera dīķis** (arī **Jaunsātu karjera ūdenskrātuve**)  ir privāta mākslīga ūdenskrātuve Tukuma novada Jaunsātu pagasta ziemeļu daļā. 

Ūdenskrātuve izveidojusies pēc grants karjera izstrādes. 1962. gadā, izmantojot pamesto dzelzceļa līnijas Tukums—Kuldīga uzbērumu, uz karjeru uzbūvēja pievedceļu, kuru izmantoja līdz 1990. gadiem.

Ūdenskrātuvē dzīvo raudas, ruduļi, vīķee, asari, līdakas, līņi, sapali un karūsas. Mājo vēži. 1 kilometru uz ziemeļrietumiem no ūdenskrātuves atrodas Abavnieki. Vairākas peldvietas. Ziemeļu krastā atrodas autoceļš V1445 (Tukums–Kandava).

## Atsauces
Abavnieku grāvis

**Abavnieku grāvis** ir Abavas kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek ziemeļu virzienā. Ietek Abavā pie Abavniekiem. Abavnieku grāvi šķērso valsts autoceļš V1445 (Tukums–Kandava), tā krastos atrodas Abavnieki.

## Atsauces
Gailīšu strauts (Vēdzeles pieteka)

**Gailīšu strauts** ir Vēdzeles kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek austrumu virzienā. Ietek Vēdzelē augšpus Gobu kapiem. Gailīšu strautu nešķērso valsts autoceļi, tā krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Edmunds Šnore

**Edmunds Šnore** (1904—1942) bija Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) darbinieks, t.s. Tautas Saeimas deputāts (1940). Darbojies kreisās arodu biedrībās un slimokasē. Bija LKP Jelgavas rajona komitejas loceklis, vairākkārt apcietināts par pretvalstisku darbību.

Pēc Latvijas okupācijas iecelts par Jelgavas Linu fabrikas direktoru un ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu (1940). 

Būdams 201. latviešu strēlnieku divīzijā, 1942. gada 31. martā kritis kaujā pie Starajas Rusas. Pēc kara atvests un pārapbedīts Jelgavas Romas kapos.

## Atsauces
Bruži

**Bruži** ir ciems Tukuma novada Jaunsātu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,8 km no pagasta centra Abavniekiem, 19,1 km no novada centra Tukuma un 84,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu V1462 (Zemīte–Jaunsāti) un V1452 (Džūkste–Irlava–Jaunsāti) krustojuma.

## Atsauces
Aizas

**Aizas** ir apdzīvotā vieta Tukuma novada Jaunsātu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 5,2 km no pagasta centra Abavniekiem, 13,2 km no novada centra Tukuma un 78,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1444 (Jaunmokas–Jaunsāti).

## Atsauces
Vilis Ģēbels

**Vilis Ģēbels**, arī **Vilis Gēbelis** (1903—1941), bija Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) darbinieks no 1924. gada, Tosmares Kara ostas darbnīcu strādnieks Liepājā. Tautas Saeimas deputāts (1940).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1903. gada 18. augustā fabrikas strādnieka Dāvida Ģebeļa ģimenē. 13 gadu vecumā sāka strādāt par dzelzgriezēja amata mācekli Liepājas dzelzceļa darbnīcās, vēlāk par lokomotīves vadītāja palīgu. 
Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada vasarā brīvprātīgi iestājās Latvijas armijā, piedalījies cīņās pret Bermonta armiju un sarkano partizānu apkarošanas akcijās, demobilizējās kaprāļa pakāpē 1922. gadā. Tajā pašā gadā iestājās komunistiskās jaunatnes organizācijā. 

1925. gadā viņu ievēlēja kreiso organizāciju - Latvijas sociāldemokrātiskās jaunatnes savienības un Latvijas darba jaunatnes kultūras biedrības - Aizputes nodaļu valdēs. 1925. gadā arestēts, 1927. gadā notiesāts uz 5 gadiem spaidu darbos un tiesību atņemšanu, ievietots Rīgas Centrālcietumā. 
No 1939. gada darbojās LKP Liepājas pilsētas un Lejaskurzemes apgabala pagrīdes organizāciju komitejās.

Pēc Latvijas okupācijas bija LKP Centrālās komitejas propagandists, ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu (1940).

Kritis 1941. gadā īsi pēc Vācijas uzbrukuma PSRS.

## Atsauces
Pēteris Rizga

**Pēteris Rizga**, arī **Pēteris Risga** (1883—1955) bija latviešu biškopis un sabiedriskais darbinieks. Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas profesors, Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1883. gadā Sēlpils pagastā zemnieku ģimenē. Mācījās Jēkabpils pilsētas skolā un Jelgavas Skolotāju institūtā. 1901. gadā sāka strādāt Sēlpils pagastskolā kā skolotāja palīgs. Piedalījās 1905. gada revolūcijas notikumos Sēlijā. 1906.—1907. gadā apcietinājumā, 1908. gadā emigrēja uz ASV, kur strādāja akmeņlauztuvēs Meinas štatā, vēlāk par galdnieku vagonu remonta rūpnīcā un par dārznieku Bostonā, Hārvarda Universitātes botāniskā dārza direktora privātajā parkā. Kopā ar brāli iegādājās zemnieku saimniecību, nodarbojies ar putnkopību un biškopību. Studēja Bostonas Universitātē, iegūstot bakalaura (1918) un maģistra (1921) grādus. Strādājis arī Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā.

Pēc atgriešanās dzimtenē 1922. gadā viņš strādāja Latvijas Universitātes Lauksaimniecības fakultātes Rūgšanas tehnoloģijas laboratorijā par asistentu. 1922. gadā
palīdzēja Vecbebru muižā iekārtot biškopības un dārzkopības skolu un 1924. gadā Vecauces muižā izveidoja mācību dravu studentu prakses vajadzībām.
1929. gada sākumā P. Rizga aizstāvēja savu habilitācijas darbu „Stropa svara maiņa atkarībā no dažādiem apstākļiem”, tika apstiprināts par privātdocentu. 1930. gadā ar visu ģimeni pārcēlās darbā uz Vecauces saimniecību, atbrīvojās no asistenta pienākumiem laboratorijā un uzsāka vistu paraugfermas izveidi. 1938. gadā viņu ievēlēja par LU docentu, bet 1939. gadā jaunizveidotajā Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā organizēja un vadīja Biškopības un putnkopības katedru.

Pēc Latvijas okupācijas ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu (1940).

Pēc Otrā pasaules kara 1945. gadā P. Rizgam piešķīra profesora nosaukumu un apstiprināja lauksaimniecības zinātņu doktora grādu. Tūlīt pēc Latvijas PSR ZA nodibināšanas 1946. gadā profesoru Rizgu apstiprināja par korespondētājlocekli biškopības un putnkopības nozarē.
Miris 1955. gada 29. oktobrī, apglabāts Rīgas Meža kapos.

## Darbi
Izgudrojis jauna tipa bišu stropu, ko nosaucis par Auces stropu, kas vēlāk dēvēts par Latvijas stāvstropu. Izgatavojis arī oriģinālu viršu medus spiedi.
Vecauces izmēģinājumu saimniecībā izveidoja šūnu pārstrādes darbnīcu. Ieviesis Latvijā ceļojošās dravniecības metodi un mākslīgo šūnu izgatavošu.

* Pēteris Rizga. Jaunais drawneeks: bischkopiba eesahzejeem, ar 50 ilustrazijam un moderna stropa planu. Riga: A. Gulbis, 1925.
* Pēteris Risga. Drava un strops. Rīga: Mitrevics, 1930.
* Pēteris Rizga. Bišu ziemošana. Rīga: J. Mitrēvics, 1930.
* Pēteris Rizga. Mūsu dravniecības attīstības ceļi. Rīga: J. Mitrēvics, 1931.
* Pēteris Rizga. Praktiskā dravniecība. Rīga: Klints, 1936.
* P. Risga. Bišu un viņu nesto nektara un ziedu putekšņu nastiņu svars un svara maiņas iemesli. Rīga: Latvijas Universitāte, 1936.
* P. Rizga, M. Bembere. Biškopība. Rīga: Latvijas valsts izdevniecība, 1958.

## Literatūra
* V. Upītis, J. Āboliņš. Pēteris Rizga dzīvē un darbā. Rīga: Zinātne, 1985.

## Atsauces
Davids Daņuševskis

**Davids Daņuševskis** (; 1885. gads Lodza — 1944. gads) bija ebreju izcelsmes Polijas šahists.

## Biogrāfija
Pirmo panākumu šahā guvis 1906. gadā, kad aiz Akibas Rubinšteina ieņēmis 2. vietu Lodzas šaha biedrības čempionātā. 1907. gadā Lodzā piedalījies Viskrievijas šaha čempionātā, kurā palicis 10. vietā. 1909. gadā Sanktpēterburgā piedalījies Viskrievijas šaha amatieru turnīrā un dalījis 4.-6. vietu. No 1915. gada līdz 1921. gadam dzīvojis Krievijā. 1920. gadā Maskavā piedalījies pirmajā Krievijas PFSR šaha čempionātā (vēlāk šis turnīrs tika uzskatīts arī par pirmo PSRS šaha čempionātu), kurā dalījis 9.-10. vietu, taču nospēlējis neizšķirti ar turnīra uzvarētāju Aleksandru Aļehinu.

Pēc Pirmā pasaules kara atgriezies Polijā. 1922. gadā ieņēmis 2. vietu Lodzas pilsētas šaha čempionātā, bet 1924. gadā šajā turnīrā dalījis 1.-2. vietu. Pārstāvējis Polijas komandu neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē 1924. gadā. 1927. gadā Lodzā piedalījies 2. Polijas šaha čempionātā, kurā palicis 10. vietā. 1929. gadā Lodzas komandas sastāvā izcīnījis 2. vietu Polijas komandu šaha čempionātā.

Bijis pazīstams arī kā šaha literāts. 1922. gadā uzrakstījis grāmatu par krievu šahistu Mihailu Čigorinu. 1938. gadā izdevis Lodzas šaha biedrības 30 gadu jubilejai veltītu grāmatu "Lodzas šaha biedrības jubilejas grāmata" (). Sācis rakstīt grāmatu arī par Davidu Janovski, taču nav to pabeidzis.

Otrā pasaules kara laikā palicis nacistiskās Vācijas okupētajā Polijā un ticis ieslodzīts Lodzas geto. Šeit 1944. gada 9. februārī nospēlējis savu pēdējo zināmo šaha partiju. Par Daņuševska nāvi trūkst precīzas informācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plešulauzi

**Plešulauzi**, arī **Plešalauze**, ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 11 km no pagasta centra Liepnas, 33 km no novada centra Alūksnes un 234 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P42, Bērzupītes krastā.

## Atsauces
Refleksmats

**Refleksmats** (, , ) ir šaha uzdevums, kurā baltie sāk un piespiež melnos pieteikt matu balto karalim noteiktajā gājienu skaitā, bet atšķirībā no pašmata ar papildu nosacījumu, ja kādai no pusēm ir iespēja pielikt matu, tā obligāti jāizmanto. Uzdevumus, kuros šis nosacījums attiecas tikai uz melnajiem, sauc par pusrefleksmatiem.

Refleksmata  uzdevumus pieskaita pasaku šaha žanram.

## Vēsture
Pirmais refleksmata uzdevumu 1885. gadā sastādījis angļu problēmists Bendžamins Louss. Plašāku popularitāti refleksmati ieguva 20. gadsimtā pirmajā pusē pateicoties Tomasa Dosona un citu pūlēm. Mūsdienās refleksmati guvuši plašu izplatību, šaha problēmisti tos regulāri izmanto pasaku šaha žanra uzdevumu sastādīšanas konkursos. Labākās refleksmata kompozīcijas publicē FIDE Albumi.

## Refleksmata notācija
Pierakstot refleksmata risināšanas uzdevumu ir pieņemts lietot šādu saīsinājumu: vispirms raksta latīņu burtu "r" , tad mata zīmi # un saīsinājumu noslēdz uzdevuma atrisināšana paredzētais gājienu skaits, piemēram "r#2" nozīmē "refleksmats 2 gājienos".

## Piemēri

### 1. uzdevuma risinājums
: 1. c6! draud 2. Kd5 f5#
: 1. ... Lh7 2.Kd3 Lxg6#
: 1. ... f6 2. Kf5 Zd6#
: 1. ... f5+ 2. Kf3 e4#
: Tematiskajos variantos balto karaļa gājieni veido figūru, kuru šaha kompozīcijā sauc par *zvaigznīti*.
: Blakus variants: 1. ... fxg6 2. Lf3 Zc5#)

### 2. uzdevuma risinājums
: Risinājums:
: 1. Ke2! draud 2. Kf1 Zxg3#
: 1. ... f1D+ 2. Ke3 Dhe2#
: 1. ... f1T+ 2. Df2 Dxf2#
: 1. ... f1L+ 2. Ke1 De2#
: 1. ... f1Z+ 2. Kd1 Dd2#
: 1. ... Dxg3 2. Kf1 Dd3#
: 1. ... Dg2 2. De3 f1D#
: 1. ... Dg1 2. Df3 De1#

## Literatūra
*  

## Skatīt arī
* Pašmats

## Atsauces

## Ārējās saites
* Refleksmata uzdevumu kolekcija PDB datu bankā.
Translatewiki.net

**translatewiki.net** ir tīmeklī bāzēta tulkošanas platforma, kura darbojas, izmantojot *[[MediaWiki]]* *Translate* paplašinājumu, kas padara *MediaWiki* par spēcīgu rīku jebkāda teksta tulkošanai.

Pēc lapu skaita tā ir šobrīd 18. lielākā vikivietne pasaulē, tajā darbojas ap 15 700 tulkotāju, kas vairāk kā 30 projektiem izveidojuši 125 000 lapas. Atbalstīto projektu skaitā ir *[[MediaWiki]]*, *[[OpenStreetMap]]*, *[[Mifos]]*, *[[Encyclopedia of Life]]* un *[[MantisBT]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* MediaWiki  lapa un dokumentācija
* MediaWiki
Karols Pilcs

**Karols Pilcs** (;  Varšava — 1939. gada septembris Varšava) bija Polijas šahists.

## Biogrāfija
Pirmā pasaules kara laikā devies bēgļu gaitās uz Krieviju. 1918. gadā atgriezies Polijā un iestājies Polijas armijā. Piedalījies Polijas–Krievijas karā (1919–1921). Pēc demobilizācijas 1921. gadā uzsācis mācības Varšavas politehniskajā institūtā, kuru beidzis ar inženiera diplomu. Vēlāk mācījies arī Varšavas Universitātes filozofijas fakultātē.

No 1920. līdz 1922. gadam sastādījis vairākus šaha uzdevumus, kurus atzinīgi novērtējis Davids Pšepjurka, publicēdams tos paša vadītajā šaha slejā nedēļas laikrakstā  *„Tygodniku Ilustrowanym”*.
Kopš 1922. gada regulāri piedalījies Polijas šaha turnīros. Pārstāvējis Polijas komandu neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē 1924. gadā. 1926. gadā Varšavā piedalījies 1. Polijas šaha čempionātā, kurā dalījis 3.-7. vietu. 1929. gadā Varšavas komandas sastāvā izcīnījis 1. vietu Polijas komandu šaha čempionātā. 1937. gadā Jurātē piedalījies 4. Polijas šaha atklātajā čempionātā, kurā dalījis 17.-18. vietu.

Otrā pasaules kara laikā piedalījies kaujās Varšavas aplenkumā, kurās 1939. gada septembrī gājis bojā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jans Klečiņskis

**Jans Klečiņskis** (;  Varšava — 1939. gada septembris Varšava) bija Polijas mākslas vēsturnieks un šahists.

## Biogrāfija
Piedalījies Varšavas pilsētas šaha čempionātos (1896, 1897) un dažādos Varšavas šaha turnīros (1901, 1907, 1908, 1910, 1911). Pēc Pirmā pasaules kara pārstāvējis Polijas komandu neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē 1924. gadā. Divas reizes piedalījies Polijas šaha čempionātos: 1. čempionātā 1926. gadā Varšavā palicis 13. vietā (uzvarējis Davids Pšepjurka), bet 2. čempionātā 1927. gadā Lodzā dalījis 14.-15. vietu (uzvarējis Akiba Rubinšteins). 1925. gadā ieņēmis 2. vietu Varšavas šaha biedrības čempionātā. Ilgus gadus bijis šaha apskatnieks Varšavas laikrakstā *Kurier Warszawski* (1897–1939). Otrā pasaules kara gaisa uzlidojumā laikā miris no sirdstriekas Varšavas aplenkumā 1939. gada septembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Narvas iela

**Narvas iela** ir Rīgas iela Latgales priekšpilsētas Avotu apkaimē. Narvas iela sākas pie Valmieras ielas krustojuma kopā ar Lienes ielu un beidzas krustojumā ar Pērnavas ielu. Ielas kopējais garums ir 232 metri, tā visā garumā klāta ar asfaltbetona segumu. Narvas ielā ir dažāda tipa apbūve: gan vēsturiskie, pilsētas centram raksturīgie īres nami, gan saimnieciska rakstura apbūve un neapbūvēta teritorija.

## Vēsture
Narvas iela pirmoreiz Rīgas ielu sarakstos minēta 1885. gadā ar esošo nosaukumu (), tas laika gaitā nav mainījies. Iela nosaukta Igaunijas pilsētas Narvas vārdā.

## Ielu savienojumi
Narvas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valmieras iela
* Lienes iela
* Pērnavas iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Arnolds Jansons

**Arnolds Jansons** (1885—?) bija latviešu inženieris.

Arnolds Heinrihs Jansons dzimis  (pēc vecā stila) Krimuldas muižas dārznieka Dāvja un Matildes Jansonu ģimenē.
 
Liepājas Karostas darbnīcu nodaļas vadītājs (1920—1938), vēlāk AS mašīnu fabrikas un kuģu būvētavas "Tosmāre" valdes priekšsēdētājs un direktors rīkotājs (1938—1940).

Pēc Latvijas okupācijas ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu (1940).  

Kad 1940. gada augustā AS "Tosmare" pārņēma savā pārziņā PSRS Kara Jūras Flotes Tautas Komisariāts, A. Jansonu atlaida no amata.

## Atsauces
JQuery

***jQuery*** ir starpplatformu *[[JavaScript]]* bibliotēka, kas izstrādāta, lai vienkāršotu HTML klientpuses skriptošanu. *jQuery* pašlaik ir izmantotākā *JavaScript* bibliotēka, tā ir uzstādīta 65% no 10 miljoniem visvairāk apmeklētāko mājaslapu. *jQuery* sintakse izstrādāta tā, lai būtu vieglāk pārvietoties dokumentā, atlasīt DOM elementus, veidot animācijas. *jQuery* ir atvērtā pirmkoda programmatūra, kas licencēta saskaņā ar MIT licenci.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pāls Teleki

Sēkas grāfs **Pāls Jānošs Ede Teleki** (; dzimis , miris ) bija ungāru politiķis, ģeogrāfs un skautu kustības vadītājs. Ungārijas premjerministrs no 1920. līdz 1921. gadam un otrreiz no 1939. līdz 1941. gadam. Pretrunīgi vērtēts kā politiķis, jo vienlaicīgi centās gan saglabāt valsts neatkarību grūtos apstākļos, gan ieviesa antisemītisku likumdošanu.

Dzimis politiķa ģimenē. Kā Ungārijas pārstāvis piedalījās 1919. gada Parīzes miera konferencē. No 1920. gada - Ungārijas ārlietu ministrs un valsts premjerministrs. No 1921. līdz 1938. gadam - Budapeštas universitātes profesors. Pildot premjerministra pienākumus otrreiz, centās nosargāt valsts neitralitāti Otrā pasaules kara laikā. Izdarīja pašnāvību, kad Ungārija bija spiesta iesaistīties karā pret Dienvidslāviju. 

## Ārējās saites
Vilfords Brimlijs

**Antonijs Vilfords Brimlijs** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris. Viņš filmējies tādās filmās kā "Ķīnas sindroms" (1979), "Radījums" (1982), "Dabiskais" (1984), *[[Cocoon]]* (1985), "Cietais mērķis" (1993) un "Firma" (1993). Pirms Brimlijs uzsāka aktiera gaitas 1969. gadā, viņš bija zemnieks un rodeo jātnieks. Kad pieņēmās svarā, kļuva par kalēju un tikai tad kļuva par kinoaktieri.

## Ārējās saites
Kārlis Paldiņš

**Kārlis Paldiņš** (1911—1944) bija nelegālās Latvijas Komunistiskās partijas biedrs no 1930. gada, vairākkārt
apcietināts par pretvalstisku darbību.

Pēc Latvijas okupācijas iecelts par Talsu apriņķa vecāko un ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu (1940). No 1940. gada septembra LKP Talsu apriņķa komitejas otrais sekretārs. 

Vācu okupācijas laikā 1941. gadā K. Paldiņš kopā ar Sarkano armiju pameta Latviju. 1943. gada augustā viņu iesūtīja Latvijā ar uzdevumu izveidot sarkano partizānu vienību Ziemeļkurzemē. Kritis kaujā Strazdes pagastā 1944. gada 29. martā.

## Atsauces
Pudāns

**Pudāns** ir sens latgaliešu cilmes uzvārds, kas sastopams kopš 16. gadsimta. 

Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Herberts Pudāns;
* Kaspars Pudāns;
* Viktors Pudāns.

## Skatīt arī
* Pudāni
Deglis

**Deglis** var būt:

* Deglis — ierīce sadedzināšanai,
* Degauklas cits apzīmējums,
* Jezups Deglis (1910—1941) — latviešu žurnālists.

## Skatīt arī
* Degļi
Niedre

**Niedre** var būt:

* niedru ģints augs
** parastā niedre — niedru ģints suga
* Jānis Niedre (1909—1987) — latviešu žurnālists, rakstnieks un literatūrzinātnieks
* Niedre — ciems Kuldīgas novada Skrundas pagastā

## Skatīt arī
* Niedra
Plāters

**Plāters** var būt:

* Ādams Plāters;
* Jans Andžejs Plāters;
* Kārlis Plāters;
* Konstantīns Ludvigs Plāters;
* Leons Plāters.

## Skatīt arī
* Plāteri
* Plātere
Aleksandrovs

**Aleksandrovs** (bulgāru un krievu: *Александров*, no personvārda Aleksandrs; sieviešu dzimtē Aleksandrova *(Александрова)*) ir slāvu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Aleksandrovs (1904—?) — Latvijas PSR sabiedriskais darbinieks;
* Aleksandrs Aleksandrovs (*Александр Александров*; 1918—1975) — Latvijas PSR sabiedriskais darbinieks, šahists; 
* Aleksejs Aleksandrovs (*Алексей Александров*; 1973) — Baltkrievijas šahists;
* Jurijs Aleksandrovs (*Ю́рий Алекса́ндров*; 1988) — krievu hokejists;
* Venjamins Aleksandrovs (*Вениамин Александров*; 1937—1991) — krievu hokejists.
Polsas

**Polsas** ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 7 km no pagasta centra Liepnas, 35 km no novada centra Alūksnes un 237 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P42.

## Atsauces
Prēduļeva

**Prēduļeva**, arī **Prīduļeva**, ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Liepnas, 37 km no novada centra Alūksnes un 238 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V403, Liepnas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 54 cilvēkiem.
## Atsauces
Līkums

**Līkums** var būt:

* Herberts Līkums (1902—1980) — latviešu mākslinieks un sabiedriskais darbinieks;
* Kārlis Līkums (1882—?) — latviešu ierēdnis.
Kalnāre

**Kalnāre** var būt:

* Ilze Kalnāre (1918—1968) — latviešu rakstniece un dzejniece;
* Valdis Kalnāre (1909—1977) — latviešu jurists.
Purnava

**Purnava** ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 8 km no pagasta centra Liepnas, 28 km no novada centra Alūksnes un 229 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V401, Liepnas upes krastā. Netālu atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Purnavas senkapi (Kara kapi, Franču kapi).

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 170 cilvēkiem.
## Atsauces
1976. gada neoficiālā šaha olimpiāde

**1976. gada neoficiālā šaha olimpiāde** notika no 1976. gada 24. oktobra līdz 15. novembrim Lībijas galvaspilsētā Tripolē. Tā tika rīkota kā alternatīva oficiālai 22. šaha olimpiādei, kas tajā pašā laikā tika izspēlēta Izraēlas pilsētā Haifā.

## Politiskās intrigas
Dažādu iemeslu dēļ 1974. gadā Argentīna, Irāna un Zviedrija atteicās no tiesībām rīkot 1976. gada šaha olimpiādi, līdz ar to FIDE par olimpiādes rīkotāju apstiprināja vienīgo atlikušo pretendentu Izraēlu. Tas izraisīja daudz strīdu, jo Padomju Savienība un citas Austrumu bloka valstis pēc Sešu dienu kara bija pārtraukušas diplomātiskas attiecības ar Izraēlu, bet visas arābu valstis neatzina Izraēlas valsti kopš tās izveidošanas. Protestējot pret FIDE lēmumu par šaha olimpiādes rīkošanas vietu, Austrumu bloka valstis ar Padomju Savienību priekšgalā boikotēja oficiālo olimpiādi Haifā. Arī arābu FIDE dalībvalstis atteicās spēlēt Haifā, bet tās vietā tajā pašā laikā rīkoja savu olimpiādi Tripolē.

Lai gan neoficiālā Tripoles olimpiāde bija  politiski uzlādēts notikums, faktiskais šaha spēlēs līmenis tajā bija zems. Neviena no šaha lielvalstīm uz Lībiju neatbrauca, tur nespēlēja neviens lielmeistars. Tikai Filipīnas, Itālija, un Urugvaja bija vienīgās valstis, kas nosūtīja komandas uz abām olimpiādēm, bet neviena no viņām nespēja iegūt medaļas kaut vienā no tām.

Galvenais olimpiādes organizators bija Muammars Kadāfi.

## Olimpiādes rezultāti
Komandas sacentās turnīrā pēc Šveices sistēmas 13 kārtās.

:

## Skatīt arī
* 22. šaha olimpiāde

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''olimpbase.org'': "The Against Chess Olympiad": Tripoli 1976
Vijciema čiekurkalte

thumb|300px|right|Vijciema čiekurkalte 2016. gadā

**Vijciema čiekurkalte** (arī **Mežmuižas čiekurkalte**) ir uzņēmumam "Latvijas valsts meži" piederoša struktūrvienība un industriālais piemineklis, kas atrodas Vijciema pagasta Mežmuižā.

Čiekurkalte tika uzbūvēta 1895. gadā pēc plašiem ugunsgrēkiem un vētrām, kas bija izpostījušas plašus meža masīvus Ziemeļvidzemē. Ar pārtraukumu no 1970. līdz 1992. gadam čiekurkalte darbojas līdz šodienai. Iekārtas saglabātas, pateicoties meža darbinieku entuziasmam. Arī mūsdienās tiek darbināta sēklu ieguvei, izmantojot autentiskās ar roku darbināmās iekārtas, to skaitā 24 čiekuru žāvēšanas cilindrus. Sēklu ieguve parasti notiek katru gadu no janvāra līdz aprīlim. Iespējamas ekskursijas.

Vijciema čiekurkalte ir vecākā Latvijā, un vienīgā šāda tipa čiekurkalte pasaulē.

2020. gadā iekļauta arī Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vijciema čiekurkalte portālā mammadaba.lv
Kostomukša

**Kostomukša** (, , ) ir pilsēta Karēlijas Republikā Krievijas Federācijā, kas atrodas 35 kilometrus no robežas ar Somiju. Kalnrūpniecības centrs.

## Vēsture
1946. gadā apkārtnē tika atklātas dzelzs rūdas atradnes. 1973. gadā tika noslēgts PSRS — Somijas starpvalstu līgums par sadarbību dzelzs rūdas bagātināšanas kombināta celtniecībā. Pilsētas un rūdas ieguves un apstrādes infrastruktūras būvniecībā piedalījās Somijas uzņēmums *[[Lemminkäinen (uzņēmums)|Lemminkäinen]]*.

Pilsēta veidojusies kā šajā kombinātā strādājošo mājvieta. 1977. gadā apdzīvotai vietai tika piešķirts pilsētciemata statuss, bet 1983. gadā tā kļuva par pilsētu. 1981. gadā konkursa kārtībā tika izvēlēts pilsētas nosaukums - to nosauca veca karēļu ciema vārdā, kas atradās mūsdienu kombināta teritorijā. 1982. gadā kombināts sāka ražot pirmo produkciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Uzņēmums "Kareļskij okatiš"
Latvijas Asociācija sabiedrisko attiecību profesionāļiem

**Latvijas Asociācija sabiedrisko attiecību profesionāļiem (LASAP)** ir sabiedrisko attiecību profesionāļu apvienība, kas dibināta .

Kā vienu no LASAP tradīcijām jāmin ikgadējo nozares komunikācijas profesionāļu apbalvošanu ar LASAP Gada balvu "Zelta Poga" vairākās nominācijās, tai skaitā par mūža ieguldījumu. LASAP Gada balvas ieguvēji saņem sabiedrisko attiecību profesionāļu izcilības simbolu – pogu, kas ir veidota no apzeltīta sudraba un simbolizē karjeras izaugsmi. Asociācija apvieno simtiem profesionāļu, veidojot kopīgus profesionālās pieredzes pasākumus — labās prakses pēcpusdienas, kurās dažādu jomu profesionāļi dalās ar savas darba ikdienas izaicinājumiem un veiksmēm, tādējādi uzlabojot vispārējās nozares biedru zināšanas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*LASAP tīmekļa vietne
*LASAP ''Facebook''
1986. gada 7. jūlija orkāns Ērgļos

**1986. gada 7. jūlija orkāns Ērgļos** bija viens no spēcīgākajiem virpuļviesuļiem Latvijā. Viesuļa epicentrs bija Ērgļu pagastā. Šajā vētrā necieta neviens cilvēks, lai gan tika nodarīti bojājumi 10 lauku saimniecībām. Par virpuļviesuļa darbību bijis publicēts pat attālu PSRS republiku, kā piemēram Turkmēnijas, presē, lai gan tajā laikā pastāvēja laikrakstu cenzūra.

## Notikumu hronoloģija
Ap plkst. 13.30—14.00 pār apkārtni Ogres upes krastos, netālu no Ērgļiem uznāca spēcīgs negaiss. Sacēlās spēcīgas vēja brāzmas, kas lauza vai ar visām saknēm izgāza vairākus dižkokus. Nedaudz vēlāk no negaisa mākoņiem lejup sāka liekties tumšs virpuļstabs, kas skaļa trokšņa pavadībā aizvirzījās ziemeļaustrumu virzienā pāri Ērgļu kalniem līdz Rankai Gulbenes rajonā, 2 stundās veikdams apmēram 50 km lielu attālumu. Šķērsojot Pulgošņa ezeru, viesuļa piltuve uzrāva gaisā ūdeni ar visām zivīm, ko pēc tam nometa lejā krietnā attālumā no ezera. Nopostītās joslas platums dažās vietās sasniedza 2 km, bet citviet tikai 20 metrus. Viesuļa aculiecinieki līdz ar virpuli arī redzējuši gaismas uzplaiksnījumus, iespējams, zibeni. Viesulim sekoja ļoti stipra 15—20 minūtes ilga lietusgāze, vietām arī krusa.

## Postījumi
Vētras laikā gaisā tika uzrauti teļi, lauksaimniecības tehnika un pat 100 kg smagi laukakmeņi bija mainījuši atrašanās vietu. Pēc bojājumu apsekošanas tika konstatēts, ka šis bija **F2** intensitātes viesulis pēc Fudžitas—Pīrsona tornado skalas, kurā vēja ātrums varēja svārstīties 51—70 m/s robežās. Gadu vēlāk A. I. Snitkovskis šo intensitātes klasifikāciju publicēja darbā *Meteorologija i Gidrologija*. 10 dienas pēc vētras Pulgošņa ezera apkārtni apsekoja Latvijas dabas pētniecības entuziasts Guntis Eniņš. Apkārtnē ir valdījusi vīstoša meža smarža, 200 m rādiusā ap ezeru bija norauti visi koki, pie tuvējā Āķēnu kalna visu zemi klājuši koki un nav bijis iespējams pastaigāt.

## Skatīt arī
* 1986. gada laikapstākļi Latvijā
* Latvijas klimats

## Ārējās saites
* Gunta Eniņa raksts par Ērgļu viesuli

## Atsauces
Kukšu dzirnavu ezers

**Kukšu dzirnavu ezers** ir uz Vēdzeles izveidota mākslīga ūdenskrātuve Tukuma novada Jaunsātu pagasta Kukšās. 

Krasti - slīpi, ziemeļaustrumos - lēzeni. Upē ietek Vēdzeles upe un 4 strauti, iztek - Vēdzele uz Abavu. Makrofīti - kalmes, grīšļi, meldri, kosas, elodejas, glīvenes, daudzlapes. Ūdenskrātuvē dzīvo līdakas, asari un raudas. Uz ezera salas bijis izveidots deju laukums. Ūdenskrātuves ziemeļaustrumu krastā atrodas autoceļš V1436 (Brīvnieki–Dzirciems–Jēči).

## Atsauces
Muldnieku dīķis

**Muldnieku dīķis** ir mākslīga ūdenskrātuve Tukuma novada Jaunsātu pagasta centrālajā daļā. Uz ziemeļaustrumiem no dīķa atrodas autoceļš V1462 (Zemīte–Jaunsāti).

## Atsauces
Kannenieku strauts (Rojas pieteka)

**Kannenieku strauts** ir Rojas kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Rojā pie Tukuma novada robežas. Kannenieku strautu šķērso valsts autoceļš P121 (Tukums—Kuldīga), tā krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Krumešu strauts

**Krumešu strauts** ir Vēdzeles labā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek ziemeļu virzienā. Ietek Vēdzelē augšpus autoceļa V1463 tilta. Krumešu strautu nešķērso valsts autoceļi, tā krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
2016. gada vasaras paraolimpiskās spēles

**2016. gada vasaras [[paraolimpiskās spēles]]** bija 15. vasaras paraolimpiskās spēles. Tās no 2016. gada  līdz  notika Brazīlijas pilsētā Riodežaneiro. Paraolimpiskajās spēlēs startēja aptuveni 4300 sportisti, kas pārstāvēja 161 Nacionālo Olimpisko komiteju. Paraolimpiskajās spēlēs startēja arī Latvijas komanda, kuras sportisti izcīnījua divas zelta medaļas — Aigars Apinis kļuva par čempionu diska mešanā, savukārt Latvijas karognesēja atklāšanas ceremonijā Diāna Dadzīte — šķēpa mešanā. D. Dadzīte ieguva arī bronzas medaļu diska mešanā, bet vēl vienu bronzas medaļu izcīnīja lodes grūdējs Edgars Bergs.

## Skatīt arī
* 2016. gada vasaras olimpiskās spēles

## Ārējās saites

*
Rīsava

**Rīsava**, arī **Rīsova**, ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8 km no pagasta centra Liepnas, 42 km no novada centra Alūksnes un 244 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V403, Liepnas upes krastā.

## Atsauces
Lindiņu grāvis

**Lindiņu grāvis** ir Vēdzeles kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Ietek Vēdzelē pie Gobu kapiem. Lindiņu grāvi nešķērso valsts autoceļi, tā krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Džons Teniels

Sers **Džons Teniels** (; dzimis , miris ) bija angļu grāmatu ilustrators un karikatūrists 19. gadsimta otrajā pusē.

Pazīstams kā britu žurnāla *Punch* karikatūrists vairāk nekā 50 gadu garumā, kā arī kā zimējumu autors Lūisa Kerola grāmatām "Alises piedzīvojumi Brīnumzemē" un "Alise Aizspogulijā".

## Ārējās saites
Belomorskas rajons

**Belomorskas rajons** (, ) ir Krievijas Karēlijas Republikas administratīvais rajons tās austrumu daļā. Rajons robežojas ar Karēlijas Segežas rajonu dienvidos, Muezerskas rajonu dienvidrietumos, Kalevalas rajonu ziemeļrietumos un Kemas rajonu ziemeļos, kā arī Arhangeļskas apgabala Oņegas rajonu dienvidaustrumos un Balto jūru ziemeļaustrumos. 

## Ārējās saites
Harieta Martino

**Harieta Martino** (; dzimusi , mirusi ) bija 19. gadsimta angļu socioloģe un rakstniece.

Rakstījusi par socioloģijas, reliģijas, sadzīves un feminisma tēmām. Tulkojusi angliski Ogistu Kontu. Tiek uzskatīta par pirmo socioloģi sievieti. Pazīstamākie darbi: *Illustrations of Political Economy* (1834), *Society in America* (1837), *Deerbrook* (1839), *The Hour and the Man* (1839). Popularizēja vigu partijas, Ādama Smita, abolicionisma un sieviešu izglītošanās idejas. Dzīves laikā uzturējās Londonā, ASV, Tainmutā, Emblsaidā.

## Ārējās saites
Martino

**Martino** var būt:

* Harieta Martino (*Harriet Martineau*; 1802—1876) — angļu socioloģe un rakstniece;
* Herardo Martino (*Gerardo Martino*; 1962) — argentīniešu futbolists un treneris.
Saides

**Saides** ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Liepnas, 35 km no novada centra Alūksnes un 237 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V455, Saidupes krastā.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 99 cilvēkiem.
## Atsauces
Pičas

**Pičas** ir apdzīvotā vieta Tukuma novada Jaunsātu pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 7,8 km no pagasta centra Abavniekiem, 18,0 km no novada centra Tukuma un 83,4 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Vēsture
Piču vēsture sākas 1820. gadā, kad šeit atradās māja, Pičas pirmo reizi parādās vācu un krievu kartēs ap Pirmo pasaules karu. Pats mazciems Pičas arī izveidojās šai laikā.

## Ģeogrāfija

Pičas sadalītas divās daļās, rietumos atrodas mājas "Jaunzemji", "Strēlnieki" un neapdzīvotas mājas "Lieknieki". Austrumos atrodas "Pičas", "Piču ozoliņi", Piču ferma un sūkņu māja, un netālu no Pičām, dienvidos pie Rojas atrodas novērošanas tornis. Pičas atrodas apmēram 70 metrus virs jūras līmeņa

## Atsauces
Sautiņi (Tukuma novads)

**Sautiņi** ir apdzīvota vieta, mazciems Tukuma novada Jaunsātu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6,6 km no pagasta centra Abavniekiem, 22,9 km no novada centra Tukuma un 88,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1462 (Zemīte–Jaunsāti).

## Vēsture
Mazciems pirmo reizi tika minēts 1914. gada vācu un krievu kartēs. Apdzīvotā vieta izveidojusies Pirmā pasaules kara laikā.

## Atsauces
Bulgārijas 1944. gada apvērsums

**Bulgārijas 1944. gada valsts apvērsums**, zināms arī kā **9. septembra apvērsums** (), Bulgārijas tautas republikas laikā saukts par **9. septembra nacionālo sacelšanos** vai **9. septembra sociālistisko revolūciju**, bija notikumi 1944. gada 9. septembra vakarā, kuru rezultātā tika veiktas izmaiņas Bulgārijas Karalistes administrācijā un pārvaldē. Premjerministra Konstantīna Muravijeva valdība tika gāzta un to aizvietoja Tēvzemes frontes valdība Kimona Georgijeva vadībā. Lai arī PSRS atbalstīja apvērsumu, tās bruņotie spēki nebija tieši iesaistīti un tobrīd bija tikko iegājuši Bulgārijas ziemeļaustrumu daļā. Pēc šī datuma valstī tika ieviestas arī citas lielas politiskas, ekonomiskas un sociālas izmaiņas, Bulgārijai izstājoties no Ass valstīm un nonākot PSRS ietekmes sfērā.
Belomorska

**Belomorska** (, , ) ir pilsēta Krievijas Eiropas daļas ziemeļos, Karēlijas Republikas ziemeļaustrumu daļā pie Vigas upes ieteces Baltajā jūrā. Osta Baltās jūras krastā. Baltās jūras - Baltijas jūras kanāla galapunkts. Dzelzceļa mezgls.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1419. gadā kā Soroka. 1551. gadā apdzīvotā vieta tika piešķirta Solovku klosterim. No 1869. gada ciemā attīstījās kokrūpniecība. 1915. gadā šeit tika izbūvēts dzelzceļš. Apdzīvotās vietas nozīme būtiski pieauga, kad 1933. gadā tika nodota ekspluatācijā Baltās jūras - Baltijas jūras kanāls un Soroka kļuva par kanāla galapunktu. 1938. gadā, apvienojot vairākus ciemus, Belomorskai piešķīra pilsētas tiesības un to nosauca mūsdienu vārdā. Otrā pasaules kara laikā no 1941. līdz 1944. gadam Belomorska bija Karēļu-somu PSR pagaidu galvaspilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Purmaļu grāvis

**Purmaļu grāvis** ir Abavas labā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Izteka no Strēļu purva. Tek rietumu virzienā. Ietek Abavā starp Jaunsātiem un Abavniekiem. Purmaļu grāvi šķērso valsts autoceļš V1444 (Jaunmokas–Jaunsāti).

## Atsauces
Stūru strauts

**Stūru strauts** ir Krumešu dīķa pieteka Tukuma novadā. 

Tek ziemeļrietumu virzienā. Nosacīti ietek nosusinātajā Krumešu dīķī, no kurienes tālāk tek kā Krumešu strauts. Stūru strautu šķērso valsts autoceļš V1462 (Zemīte–Jaunsāti).

## Atsauces
Tojārtu grāvis

**Tojārtu grāvis** ir Rojas kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Rojā iepretim Lapsām. Tojārtu grāvi nešķērso valsts autoceļi, tā krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Tūtu grāvis

**Tūtu grāvis** ir Abavas kreisā krasta (pēc citām ziņām Vēdzeles labā krasta) pieteka Tukuma novadā. 

Tek ziemeļu virzienā. Ietek Abavā lejpus Abavniekiem, pēc citām ziņām Vēdzelē pie autoceļa V1464 (Dziļkalni–Pūre) tilta. Tūtu grāvi šķērso valsts autoceļš V1445 (Tukums–Kandava).

## Atsauces
Kalevalas nacionālais rajons

**Kalevalas nacionālais rajons** (, ) ir Krievijas Karēlijas Republikas administratīvais rajons tās ziemeļrietumu daļā. Rajons robežojas ar Karēlijas Louhu rajonu ziemeļos, Kemas rajonu ziemeļaustrumos, Belomorskas rajonu dienvidaustrumos, Muezerskas rajonu dienvidos un Kostomukšas pilsētas rajonu dienvidrietumos, kā arī Somiju. 

Rajona iedzīvotāji etniski ir krievi (46,34 %), karēļi (35,94 %), baltkrievi (9,83 %) un ukraiņi (3,24 %).
Retro partija

**Retro partija** (, ) ir retrogrādās analīzes šaha uzdevums. Risinātāja uzdevums ir, sākot no  šaha partijas sākumstāvokļa, atrast gājienus, kas tieši **norādītajā** gājienu skaitā, novestu pie uzdevumā dotās pozīcijas (tādējādi pierādot, ka dotā pozīcija norādītajā gājienu skaitā ir sasniedzama). Retro partiju sauc par **īsāko retro partiju** (), ja dotai pozīcijai nav īsāka risinājuma. Šajā gadījumā risinātāja uzdevums ir vienkārši izveidot iespējami īsāko partiju, kas beidzas ar doto pozīciju.

## Retro partijas pieraksta notācija
Pierakstot retro partijas doto garumu (gājienu skaitu) ir pieņemts lietot šādu saīsinājumu: vispirms raksta latīņu burtus "RP" (vai starptautisko ), tad uzdevuma atrisināšanai paredzēto gājienu skaitu.

Pieraksta piemēri:
* **RP 4,0** — nozīmē  "retro partija 4 gājienos", tas ir, risinājumu noslēdz ceturtais melno gājiens;
* **RP 4,5** — nozīmē  "retro partija 4,5 gājienos", tas ir, risinājumu noslēdz piektais balto gājiens.

## Piemēri

## Literatūra
* Gerd Wilts and Andrei Frolkin, *Shortest Proof Games* (1991)

## Skatīt arī
* Retrogrādā analīze

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
* 
* 
* Natch - retro partijas īsākā risinājuma meklēšanas programma.
Kemas rajons

**Kemas rajons** (, ) ir Krievijas Karēlijas Republikas administratīvais rajons tās ziemeļaustrumu daļā. Rajons robežojas ar Karēlijas Belomorskas rajonu dienvidos, Kalevalas rajonu rietumos un Louhu rajonu ziemeļos, kā arī to apskalo Baltā jūra austrumos. 

Rajona iedzīvotāji etniski ir krievi (82,3 %), karēļi (5,8 %) un baltkrievi (5,5 %).
Kema

**Kema** (, , ) ir pilsēta pie Kemas upes ieteces Baltajā jūrā Karēlijas Republikā Krievijas Federācijā. Kemas rajona centrs.  Atrodas pie federālā autoceļa R21 "Kola".

## Vēsture
Rakstos zināma no 15. gadsimta. 1450. gadā Kemu uzdāvināja Solovku klosterim. 1579. un 1580. gadā somi, bet 1590. gadā zviedri pilsētu nopostīja. Pilsēta attīstījās kā zvejniecības centrs. 

Krievijas pilsoņu kara laikā 1918. gada 10. aprīlī pilsētai uzbruka somu karaspēks, tomēr uzbrukums tika atsists. 1918. gada 2. jūlijā to ieņēma amerikāņu un britu vienības. Pēc pilsoņu kara Kemā tika izveidots sadales punkts ieslodzīto pārvešanai uz Solovku nometni un pilsētā atradās nometnes administrācija.

## Cilvēki
Uz Kemu 1911. gadā tika izsūtīts rakstnieks Jevgeņijs Zamjatins (*Евгений Иванович Замятин*, 1884 — 1937).

## Atsauces

## Ārējās saites
Parastais apinis

**Parastais apinis** (*Humulus lupulus*) ir kaņepju dzimtas suga. Izplatīta Eiropā, Āzijā un Ziemeļamerikā, galvenokārt mērenajā joslā. Tā ir vienīgā apiņu ģints suga, kas sastopama Latvijā, tāpēc ikdienas sarunvalodā šo sugu dēvē vienkārši par apini. Apiņi satur lupulīnu, ko lieto medicīnā kā nomierinošu līdzekli, izmanto alus rūpniecībā — uzlabo alus aromātu un darbojas kā konservants, viegli narkotisks līdzeklis, padara alu rūgtu un atspirdzinošu.

Izšķir piecas apiņu variatātes:
* *Humulus lupulus* var. *lupulus*, sastopama Eiropā, Āzijas rietumos
* *Humulus lupulus* var. *cordifolius*, sastopama Āzijas austrumos
* *Humulus lupulus* var. *lupuloides*, sastopama Ziemeļamerikā, agrāk izdalīja kā atsevišķu sugu *Humulus americanus*
* *Humulus lupulus* var. *neomexicanus*, sastopama Ziemeļamerikas rietumos
* *Humulus lupulus* var. *pubescens*, sastopama Ziemeļamerikas centrālās daļas rietumos
Vecsāti

**Vecsāti** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Jaunsātu pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 6,4 km no pagasta centra Abavniekiem, 16,4 km no novada centra Tukuma un 81,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1452 (Džūkste–Irlava–Jaunsāti), netālu no Rojas ietekas Abavā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Vecsātu muižu (*Gut Alt-Sahten*).

## Atsauces