open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vadības bloks

**Vadības bloks** (angļu: *Control unit* — **CU**) ir datora centrālā procesora sastāvdaļa, kas vada procesora darbību. Tas nodod informāciju datora atmiņai, aritmētiski loģiskajai ierīcei un ievades un izvades ierīcēm, kā reaģēt uz procesoram nosūtītajām instrukcijām.

Vadības bloks vada citu vienību darbību, nodrošinot laicīgu reaģētspēju un noteiktus vadības signālus. Datoru resursu lielāko daļu pārvalda vadības bloks. Tas nodrošina datu plūsmu starp centrālo procesoru un citām ierīcēm. Džons fon Neimans vadības bloku novērtēja kā daļu no fon Neimana arhitektūras. Mūsdienu projektētajos datoros vadības bloks parasti atrodas centrālā procesora iekšējā daļā, un tā kopējā loma un darbība kopš tā ieviešanas nav mainījusies.

## Multiciklu vadības bloki
Visvienkāršākajos datoros tiek izmantota multiciklu mikroarhitektūra. Tie bija pirmie dizainparaugi. Tie joprojām ir populāri vismazākajos datoros, piemēram, iegultajās sistēmās, kas apkalpo iekārtas.

Multiciklu datorā vadības bloks bieži iziet cauri fon Neimana ciklam: ielādē instrukciju, ielādē operandus, izpilda instrukciju, uzraksta rezultātus. Kad nākamā instrukcija tiek ievietota vadības blokā, tad tā maina vadības bloka darbību, lai pareizi pabeigtu instrukciju. Tātad, instrukcijas biti tieši kontrolē vadības bloku, kas savukārt kontrolē datoru.

Vadības bloks var ietvert bināro skaitītāju, lai vadības bloka loģikai spētu norādīt, kāds solis būtu jāveic.

## Atsauces
Apmetnes tīkls

**Apmetnes tīkls** (**CAN**) ir datortīkls, kuru veido lokālo tīklu (LAN) starpsavienojums ierobežotā teritorijā. Tīkla iekārtas (slēdži, maršrutētāji) un pārraides līdzekļi (optiskā šķiedra, varš, Cat5 kabeļi u.c.) gandrīz pilnībā pieder kampusa nomniekam/īpašniekam: uzņēmums, universitāte, valdība utt. Apmetnes tīkls ir lielāks nekā lokālais tīkls, bet mazāks par metropoles teritoriju tīklu (MAN) vai platā tīkla tīklu (WAN).

## Universitātes apmetnes tīkls
Koledžas vai universitātes teritorijas tīkli bieži vien savstarpēji savieno dažādas ēkas, tostarp administratīvās ēkas, akadēmiskās ēkas, universitāšu bibliotēkas, universitātes vai studentu centrus, uzturēšanās zāles, ģimnāzijas un citas aizklājošās struktūras, piemēram, konferenču centrus, tehnoloģiju centrus un mācību iestādes.

Pirmie piemēri ir Stenfordas Universitātes tīkls Stenfordas Universitātē, projekts Athena un Andrew projekts Carnegie Mellon Universitātē.

## Korporatīvais apmetnes tīkls
Līdzīgi kā universitātes tīkls, arī korporatīvais tīkls kalpo ēku savienošanai. Šādi piemēri ir tīkli *[[Googleplex]]* un *[[Microsoft]]*. Apmetnes tīkli parasti ir savstarpēji savienoti ar ātrgaitas *[[Ethernet]]* savienojumiem, kas darbojas, izmantojot optisko šķiedru, piemēram, *Gigabit Ethernet* un *10 Gigabit Ethernet*.

## Teritorijas diapazons
CAN diapazons ir no 1 km līdz 5 km. Ja divām ēkām ir viens domēns un viņi ir saistīti vienā tīkla, tad tas skaitīsies tikai ka CAN. Lai gan CAN pārsvarā tiek izmantots korporatīvajām pilsētiņām, datu pārraides kanālam būs liels ātrums.

## Atsauces
Čodarānu upe

**Čodarānu upe** (arī **Čodorānu upe**, **Franopoles upe**) ir Ludzas kreisā krasta pieteka Ludzas novadā.

Izteka no dzirnavezera uz ziemeļiem no Miltukolniem. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Lielākās pietekas - Rūbežneica, Silagaiļu upīte. Ietek Ludzā augšpus Dubrovkas. Upi šķērso valsts autoceļi V506 (Malzūbi – Istalsna – Perekļi), V507 (Seļekova – Degļova – Goliševa, divreiz). Tās krastos atrodas Mazā Medišova, Popovščina. Lejtecē veido dabas lieguma Kreiču purvs robežu.

## Atsauces
Rīgas Katrīnas skola

thumb|300px|Agrākās Katrīnas skolas ēka Lāčplēša ielā 55
thumb|300px|Skolas ēka 20. gadsimta sākumā
**Rīgas Katrīnas skola** (, ), vēlāk **Rīgas III. apriņķa skola** (*Dritte Rigaische Kreisschule*), bija viena no Rīgas skolām Lāčplēša ielā 55, kas sagatavoja savus skolēnus mācībām guberņas ģimnāzijā. Tagad skolas ēkā mājo daļa no Rīgas Dizaina un mākslas vidusskolas.

## Vēsture
thumb|left|Rīgas Katrīnas skolas senākās ēkas projekts (1789).
Četrgadīgā skola dibināta 1789. gada 7. februāri Maskavas priekšpilsētā un šādi nosaukta par godu Krievijas Impērijas ķeizarienei Katrīnai II un atrodās blakus Krievu tirgum (tagad Emīlijas Benjamiņas ielā 7).

1804. gadā to pārveidoja par Rīgas III. apriņķa skolu ar krievu valodas apmācību, kas sagatavoja savus skolēnus mācībām guberņas ģimnāzijā (Rīgas I. apriņķa skola tolaik bija Rīgas Doma skola, bet II. apriņķa skola Pētera I reālskola).

Pēc Rīgas priekšpilsētu nodedzināšanas 1812. gada kara laikā skolu no jauna atvēra 1820. gadā kā elementārskolu ar divu gadu izglītības programmu, bet 1878. gadā to pārveidoja par četrgadīgu pilsētas skolu. Zināms, ka jau pirms 1889. gada skola atradās Smilšu ielā (*Sandstrasse*) Pēterburgas priekšpilsētā, kuru Baltijas pārkrievošanas laikā 1885. gadā pārdēvēja par Romanova ielu. 1913. gadā skolu pārveidoja par augstāko tautskolu (*высшее народное училище*).

Brīvības cīņu laikā 1919. gada 15. augustā Latvijas Republikas Izglītības ministrija skolas ēkā nodibināja Rokdarbu darbnīcas, 1928. gadā Mākslas amatniecības darbnīcu, ko 1933. gadā pārveidoja par Rīgas Valsts mākslas amatniecības skolu, 1936. gadā par Rīgas Valsts daiļamatniecības skolu ar trīsgadīgu programmu. Mūsdienās ēkā atrodas daļa no šīs skolas pēcteča Profesionālās izglītības kompetences centra "Rīgas Dizaina un mākslas vidusskola".

## Skolas ēkas iekārtojums
Katrīnas skolas centrā bija zāle, sānos divas klašu telpas un dzīvokļi: diviem skolotājiem pirmajā stāvā un vienam bēniņos. Pagalmā aiz skolas ēkas ierīkoja dārzu skolotāju ģimenēm. Ir ziņas, ka tur turēti gan zirgi, gan vistas. Sākotnēji skolā mācījās 100 bērni, vēlāk to skaits saruka līdz 40.

## Ēkas atjaunošana
2001. gadā biedrība “Latvia Nostra” izdeva grāmatu “Koka Rīga” un uzsāka bijušās Katrīnas skolas atjaunošanu.

Ēkas atjaunošanas projektam, kura autore ir arhitekte Zaiga Gaile, 2014. gadā piešķīra Latvijas Arhitektūras Lielo gada balvu. Skolas ēka apskati regulāri iekļauj ārzemju arhitektu vizītēs.

## Ievērojami skolotāji
* Oto Bērtiņš, zīmēšanas skolotājs (1840—1850)

## Atsauces
Silagaiļu upīte

**Silagaiļu upīte** (augštecē **Viļceņu upīte**; latgaliešu: **Sylagaiļu ryucs**, **Sylagaiļu upeite**) ir Čodarānu upes kreisā krasta pieteka Ludzas novadā.

Izteka no Blontu dīķu ziemeļu daļas, pie Ožorgiem. Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Čodarānu upē pie Popovščinas.

## Atsauces
Kreiču purvs

**Kreiču purvs** ir 1999. gadā dibināts dabas liegums Ludzas novadā, Latvijas austrumos. Ietver Kreiču purvu ar Rajevkas ezeru un apkārtējās teritorijas.

Tiek aizsargāts plašs austrumu tipa augstais purvs ar ciņu - lāmu kompleksiem, distrofu ezeru un minerālsalām. Sastopami arī pārejas purvi un purvaini meži. Dabas lieguma rietumu daļa īpaši piemērota dzeņu populācijai.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde
Kompaktrons

[thumb|Kompaktrons 12AE10 (dubultpentode), izgatavots [General Electric|GE]]
**Kompaktrons** jeb **kombinētā elektronu lampa** ir elektronu lampas veids, kas satur vairākus elektrodu komplektus (pēc būtības — divas vai vairākas radiolampas), kas apkopoti vienā korpusā. Kompaktroni tika izstrādāti, lai konkurētu ar agrīno tranzistoru elektroniku, un tos izmantoja televizoros, radio un līdzīgas nozīmes ierīcēs.
Rūbežneica (Čodarānu upes pieteka)

**Rūbežneica**  ir Čodarānu upes pieteka Ludzas novadā.

Izteka uz rietumiem no Iudriem. Augštecē tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā, sasniedzot Veserovu, pagriežas uz austrumiem-dienvidaustrumiem. Starp Čodarāniem un Miltukolniem ietek dzirnavezerā, no kura savukārt iztek Čodarānu upe, tāpēc Rūbežneicu varētu uzskatīt par Čodarānu upes augšteci. Upi šķērso valsts autoceļi P49 (Kārsava — Ludza — Ezernieki) un V507 (Seļekova – Degļova – Goliševa). Tās krastos atrodas Bolūžova, Pūdukolni, Veserova, Rūbežnīki, Skradeļi.

## Atsauces
1S. autobusu maršruts (Liepāja)

**1S. autobusu maršruts** ir Liepājas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Ceriņu ielas līdz Liepājas Oskara Kalpaka vidusskolai (tikai vienā virzienā), tas ir skolas maršruts.

## Maršruts
Maršruts iet pa šīm ielām: Ceriņu iela, Slimnīcas iela, Grīzupes iela, Cukura iela, Pulvera iela, Ventspils iela, Ziemeļu iela, Krūmu iela, Siļķu iela, Oskara Kalpaka iela.

## Pieturvietas
Žoau Pintu

**Žoau Manuels Vjeira Pintu** (, dzimis ) ir bijušais Portugāles futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā.

Portugāles futbola izlases sastāvā Pintu spēlēja 2002. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī divos Eiropas čempionātos.

## Sasniegumi
**Boavista**

* Portugāles kauss futbolā: 1991–92

**Benfica**

* Primeira Liga: 1993–94
* Taça de Portugal: 1992–93, 1995–96

**Sporting CP**

* Primeira Liga: 2001–02
* Taça de Portugal: 2001–02

## Ārējās saites
Simau Sabrosa

**Simau Pedru Foneska Sabrosa** (, dzimis ) ir bijušais Portugāles futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā.

Spēlējis Portugāles komandās *[[Sporting CP]]* un *[[SL Benfica]]*. Divas sezonas spēlējis arī *[[La Liga]]* komandā *[[FC Barcelona]]*. Trīs veiksmīgus gadus pavadījis Madrides "''Atletico''", kuras sastāvā 2010. gadā uzvarēja UEFA Eiropas līgā. Vēlāk Sabrosa spēlēja Turcijas komandā Stambulas "''Beşiktaş''" un Spānijas komandā ''Espanyol'', bet karjeru noslēdza Indijas komandā ''NorthEast United''.

Portugāles futbola izlases sastāvā Sabrosa ir spēlējis 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Benfica**

* Primeira Liga: 2004–05
* Portugāles kauss futbolā: 2003–04

**Atlético Madrid**

* UEFA Eiropas līga: 2009–10
* UEFA Superkauss: 2010

**Beşiktaş**

* Turcijas kauss: 2010–11

## Ārējās saites
Īsts detektīvs

**"Īsts detektīvs" ** () ir ASV kriminālās drāmas antoloģijas seriāls, kura autors ir Niks Picolato. Seriāla pirmizrāde notika . Seriālam ir iznākušas četras savā starpā nesaistītas sezonas. Seriāls tika pārraidīts HBO kanālā.

Pirmās sezonas notikumi norisinās Luiziānas štatā. Divi policisti, kurus attēlo Metjū Makonahijs un Vudijs Harelsons, 17 gadu laikā mēģina notvert sērijveida slepkavu.

Otrā sezona, kurā piedalās Kolins Ferels, Reičela Makadamsa un Vinss Vons, notiek Kalifornijā. Trīs detektīvi izmeklē virkni noziegumu, kas saistīti ar korumpēta politiķa slepkavību.

Trešajā sezonā, kura iznāca 2019. gadā, izmeklē noziegumu, kurā iesaistīti divi pazuduši bērni. Galveno lomu atveidoja Maheršala Ali.

Ceturtā sezona, ar nosaukumu "Īsts detektīvs: Nakts valstība", pirmizrādi piedzīvoja 2024. gada janvārī. Sezonā piedalās Džodija Fostere un Kali Reisa, kuras atveido policistes, kas izmeklē pēkšņu astoņu cilvēku pazušanu no izpētes stacijas Aļaskā. Šī ir pirmā sezona, kuras scenārists un režisors nav Niks Picolato.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bobs Odenkērks

**Roberts Džons Odenkērks** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, komiķis un producents. Vislabāk pazīstams ar advokāta Sola Gudmena lomu AMC kanāla seriālā "Pārkāpt robežu" (2008—2013) un tā atvasinājumā "Labāk zvaniet Solam" (2015—2022). Par lomu seriālā "Labāk zvaniet Solam" Odenkērks sešas reizes nominēts ''Emmy'' balvai.

Viņš arī ir pazīstams kā HBO skeču šova *[[Mr. Show with Bob and David]]* (1995–1998) līdzautors un viens no aktieriem kopā ar Deividu Krosu. 2015. gadā kopā ar Krosu un pārējiem *Mr. Show* aktieriem atkal satikās *[[Netflix]]* filmā *[[W/ Bob & David]]*.

Savas aktiera karjeras sākumā Odenkērks piedalījās televīzijas šovos *[[Saturday Night Live]]* un *[[The Ben Stiller Show]]*. Pēc franšīzes "Pārkāpt robežu" panākuma ieguva iespēju piedalīties tādās filmās kā "Filma 43" (2013), Stīvena Spīlberga filmā "Slepenie dokumenti" (2017), ieskaņoja vienu no lomām studijas *[[Pixar]]* animācijas filmā "Lieliskie 2" (2018), piedalījās filmās "Mazās sievietes" (2019) un "Neviens" (2021), kā arī turpinājumā "Neviens 2" (2025), kur atveidoja galveno lomu un bija viens no producentiem. Filmējās arī seriālā "Fārgo" (2014).

## Atsauces

## Ārējās saites
Zeltiņu iela (Rīga)

**Zeltiņu iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Dārzciemā. Tā sākas krustojumā ar Vietalvas ielu un beidzas pie Zeltiņu ielas 59 daudzīvokļu nama. Kopējais ielas garums ir 780 metri.

Iela tika izbūvēta 20. gadsimta 30. gados, tā tika nodēvēta līdzšinējā nosaukumā.

Gar ielu 20. gadsimta 70. un 80. gados Baltijas kara apgabala vajadzībām tika uzceltas vairākas dzīvojamās mājas (saglabājušās līdz mūsdienām), kuras galvenokārt tika paredzētas padomju armijas darbiniekiem.

## Ielu savienojumi
Zeltiņu iela ir savienota ar šādām ielām:

* Vestienas iela
* Jaunrozes iela
* Nīcgales iela

## Skatīt arī
* Dārzciems
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Fernandu Koutu

**Fernandu Manuels Silva Koutu** (; dzimis ) ir bijušais Portugāles futbolists, spēlēja centra aizsarga pozīcijā.

Karjeras sākumā Koutu spēlēja vairākos Portugāles klubos. 1994. gadā pievienojās Itālijas ''Serie A'' komandai ''Parma''. Vēlāk spēlējis gan *[[La Liga]]* komandā *[[FC Barcelona]]*, gan citā Itālijas komandā ''Lazio''. Savu karjeru noslēdza *Parma* komandā.

Portugāles futbola izlases sastāvā piedalījies 110 spēlēs. Spēlējis 2002. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī trijos Eiropas čempionātos.

## Sasniegumi
**Porto**

* Primeira Liga: 1987–88, 1991–92, 1992–93
* Portugāles kauss: 1987–88, 1990–91, 1993–94

**Parma**

* UEFA kauss: 1994–95

**Barcelona**

* La Liga: 1997–98
* Spānijas Karaļa kauss: 1996–97, 1997–98
* Spānijas Superkauss: 1996
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1996–97
* UEFA Superkauss: 1997

**Lazio**

* Itālijas Serie A: 1999–00
* Itālijas kauss: 1999–00, 2003–04
* Supercoppa Italiana: 1998, 2000
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1998–99
* UEFA Superkauss: 1999

**Portugāles U20**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 1989

## Ārējās saites
1A. autobusu maršruts (Liepāja)

**1A. autobusu maršruts** ir darba dienu Liepājas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas divreiz dienā, katrā maršruta virzienā kursē no Pulkveža Brieža ielas līdz "Tonus Elast". Atklāts un pagarināts no 2024. gada 3. jūnija.

## Maršruts
Maršruts kursē pa šādām ielām: Ģenerāļa Baloža iela, Cukura iela, Pulvera iela, Ventspils iela, Ziemeļu iela, Krūmu iela, Flotes iela, Oskara Kalpaka iela, Raiņa iela, Rīgas iela, Lielā iela, Graudu iela, Kūrmājas prospekts, Uliha iela, Klaipēdas iela, Vaiņodes iela, Ganību iela, Klaipēdas iela, A11.

## Pieturvietas
1A. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 36 pieturas.

## Ārējās saites
* Kustības saraksts LAP mājaslapā
Jaunrozes iela

**Jaunrozes iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Dārzciemā. Tā sākas ar strupceļu pie Piedrujas ielas (savienojums ar gājēju celiņu) un noslēdzas krustojumā ar Zeltiņu ielu, kur turpinās caurbraucošs ceļš caur pagalmiem, kurš noslēdzas krustojumā ar Stopiņu ielu. Kopējais ielas garums ir 425 metri.

Ielā nekursē sabiedriskais transports, gar ielu novērojama daudzstāvu māju apbūve, dažas privātmājas. Jaunrozes ielā 12 atrodas Rīgas pirmsskolas izglītības iestāde "Jumis".

## Ielu savienojumi
Jaunrozes iela ir savienota ar šādām ielām:

* Vietalvas iela
* Zeltiņu iela

## Skatīt arī
* Dārzciems
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Kvītaines pareizticīgo baznīca

**Kvītaines Lielmocekļa Soluņas Dmitrija pareizticīgo baznīca** ir Latvijas pareizticīgās baznīcas dievnams, kas atrodas Ludzas novada Blontu pagasta Plaudišos, pie valsts autoceļa V507 (Seļekova – Degļova – Goliševa).

Kvītaines draudze dibināta 1828. gadā, atdalot to no Mihalovas draudzes. Kvītaines baznīca uzcelta no 1930. līdz 1936. gadam. Pie baznīcas ierīkota kapsēta. 2009. gadā baznīca apzagta, vienu no nozagtajām svētbildēm 2019. gadā tika atgūta.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Kvītaines pareizticīgo baznīca 
*Eseja par Kvītaines pareizticīgo baznīcu
Flula Borgs

**Flula Borgs** (; dzimis  Erlangenē, Vācijā) ir vācu aktieris, mūziķis, komiķis, *[[YouTube]]* personība un dīdžejs, kurš pazīstams arī kā **Flula** un **DJ Flula**.

Borgs atveidojis lomas vairākās mākslas filmās, tostarp 'Pirmklasīgās 2", un televīzijas seriālos "Iegrožo savu aizrautību" un *[[The Good Place]]*. Vairākkārt piedalījies projektos kopā ar Konanu O'Braienu.

2015. gadā viņu iekļāva *[[The Hollywood Reporter]]* Top 25 digitālo zvaigžņu topā, kā arī *[[Variety]]* *10 Comics to Watch* izlasē.

## Digitālie mediji
Kopš 2007. gada Borgs savā *YouTube* kanālā ir ievietojis vairāk nekā 350 videoklipus. Daži no viņa populārākajiem videoklipiem ir viņa emuāri — *Jennifer is a Party Pooper*, *Flula in Germany* — un viņa *AutoTunes* epizodes, kurās viņš tiešraidē ieraksta dziesmu kaverversijas, sēžot automašīnā. 2014. gadā Borgs tika nominēts *[[Streamy]]* balvai. Viņš pazīstams arī ar slavenību intervijām, no kurām izstrādājis EDM stila remiksus. Starp Borga *YouTube* kanālā intervētajām slavenībām ir "Televīzijas dvēsele 2" dalībnieki, Vinss Vons, Tīna Feja, "Pirmklasīgās 2" dalībnieki, Lerijs Kings un Maikls Felpss.

## Uzstāšanās
No 2009. līdz 2012. gadam Borgs vadīja ASV koledžu nacionālo konkursu *College Battle of the Bands*, kā arī 2011. gadā *Chegg* rīkoto *Textbooks & Tickets* tūri. Laikā no 2013. līdz 2015. gadam viņš rīkoja mūzikas festivālu *Bedrocktoberfest*, kas notika Losandželosā un sakrita ar *[[Oktoberfest]]* datumu.

2018. gada beigās Borgs pildīja dīdžeja lomu Konana O'Braiena 18 pilsētu tūrē *Team Coco Presents Conan & Friends: An Evening of Stand-Up and Investment Tips*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kampu pilskalns

**Kampu pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Smiltenes novada Brantu pagasta vidusdaļā, apmēram 0,5 kilometrus uz dienvidiem no valsts autoceļa V234 (Smiltene—Rauna) sabiedriskā transporta pieturas "Puntules".

## Foto galerija

Attēls:Kampu pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Kampu pilskalna 3D modelis
Attēls:Kampu pilskalns.jpg|alt=|Kampu pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Kampu pilskalns
Bauņupīte

**Bauņupīte** (arī **Bauņu upe**, **Beķerupīte**, **Jenčupīte**) ir Burtnieka pieteka Limbažu un Valmieras novados.

Izteka no Vilzēnu purva. Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Lejtecē caurtek Vildus dīķim un Bauņu dzirnavezeram. Ietek Burtniekā pie Bauņiem. Upi šķērso valsts autoceļi P15 (Ainaži — Matīši), V165 (Braslava – Romas) un P16 (Valmiera — Matīši — Mazsalaca).

## Atsauces
Mažurka

**Mažurka**  ir Īģes labā krasta pieteka Limbažu novadā.

Izteka uz austrumiem no Vilzēniem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Īģē iepretim Beitēnu mājām. Upi šķērso valsts autoceļi V168 (Vecstārasti – Ķipēni) un V123 (Ārciems – Puikule – Urga – Braslava).

## Atsauces
Neķe

**Neķe**  ir Laņģupītes kreisā krasta pieteka Limbažu un Valmieras novados.

Izteka uz dienvidrietumiem no Rimeikām. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Laņģupītē iepretim Tiltpaju mājām. Upi šķērso valsts autoceļš V197 (Laņģi – Jaunķurbēni – Ruķeļi). Tās krastos atrodas Ķurbēni.

## Atsauces
Sējas pamatskola

**Sējas pamatskola** ir skola Saulkrastu novadā, kur mācības notiek no 1. līdz 9. klasei. Skola atrodas 3 km attālumā no Sējas pagasta administratīvā centra Lojas, 6 km attālumā no Sējas ciema.

## Vēsture
Skolas celtniecība sākta 1914. gadā par pagasta iedzīvotāju saziedotajiem līdzekļiem. 1922. gada 26. novembrī Sējas skolas iesvētīta. Skola izveidojās, apvienojot Suliņu un Vēžu skolas. Pirmais un ilggadējais skolotājs bija Pauls Štāls, atminoties un godājot izcilo pedagogu, pie skolas galvenajām durvīm atklāta piemiņas plāksne.

Skolas pastāvēšanas laikā tajā strādājuši vairāk nekā 180 skolotāji. 1992. gadā izveidots Sējas pamatskolas muzejs ar mērķi saglabāt nākamajām paaudzēm gan skolas, gan visa Sējas pagasta vēsturi.

## Izglītības programmas

* Vispārējās pamatizglītības programma (21011111)
* Vispārējās pamatizglītības speciālā programma (21015611)

## Skolas nosaukumi
thumb|236x236px|Piemiņas plāksne Paulam Štālam
* 1922. gads — Sējas četrgadīgā skola
* 1926. gads — Sējas sešgadīgā skola
* 1944. gads — Sējas septiņgadīgā skola
* 1961. gads — Sējas astoņgadīgā skola
* 1990. gads — Sējas deviņgadīgā skola
* 1994. gads — Sējas pamatskola

## Tūrisma pulciņš
Sējas novada tūrisma pulciņam ir sena vēsture, vairāk nekā piecpadsmit gadu garumā. Pulciņu vada Eva Jākobsone. Tūrisma pulciņa dalībnieki no 3. līdz 8. klasei regulāri piedalās dažādās sacensībās gan Latvijā, gan arī ārvalstīs.

## Mazpulks
20. gs. sākumā Sējas skolā darbojās mazpulks, taču gadu gaitā tas beidza savu pastāvēšanu. Ideja par mazpulku kustības atjaunošanu skolā radās 2013. gadā, oficiāli mazpulks tika atjaunots 2015. gadā. Sējas skolas mazpulka dalībnieki aktīvi veic dažādus praktiskos darbus un veido pētījumus par norisēm vidē, dārzā (augu, dārzeņu stādīšana, augu sēklu atjaunošanas problēmu risināšana, zināšanu iegūšana par dabai draudzīgu dzīvesveidu u.c.). Mazpulks ir ieguvis pirmo vietu LR Aizsardzības ministrijas organizētā konkursā "Latviešu karavīrs laikmetu griežos", sadarbība biznesa projekta ietvaros ar z/s "Ezerkauliņi", dalība dažādos citos konkursos un pasākumos.

Mazpulku vada Rudīte Smirnova un Kristīne Žilinska.

## Sporta centrs
thumb|233x233px|Sējas novada Sporta centrs
Sējas novada Sporta centra pamati tika ielikti 2004. gada 15. augustā. Centru atklāja 2005. gada 1. septembrī, tas ir savienots ar Sējas pamatskolas ēku. Sporta centrā apmeklētājiem pieejama sporta un trenažieru zāle, ēdnīca, ģērbtuves un sauna. Sējas novada Sporta centrā notiek novada un valsts sacensības volejbolā un basketbolā.

### Disku golfa parks
2020. gada 8. septembrī Sējas pamatskolas teritorijā svinīgi tika atklāts Sējas disku golfa parks. Šis ir divdesmit pirmais disku golfa parks Latvijas teritorijā, parkam ir 18 dažādas trases.

## Atsauces
Mazā Krūmu iela (Rīga)

**Mazā Krūmu iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Imantā. Mazā Krūmu iela iet abos virzienos no Zentenes ielas Imantas daudzdzīvokļu namu masīvā un beidzas ar strupceļiem. Iela sastāv no divām savstarpēji nesaistītām daļām (kopējais garums ap 560 m). Tai ir asfaltēta brauktuve, pārsvarā ar vienu braukšanas joslu. Apbūvēta ar daudzstāvu ēkām, taču ir arī atsevišķas savrupmājas, kā arī Rīgas 96. vidusskola (Auru iela 6A) un tās sporta laukumi.

Mazā Krūmu iela ir savienota ar Zentenes ielu.

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
Dimzas

**Dimzas** ir neizmantots (iekonservēts) pieturas punkts dzelzceļa līnijā Jelgava—Meitene. Pieturas punkts atrodas Platones pagastā, netālu no stādaudzētavas "Dimzas" un SIA ASTARTE-NAFTA naftas bāzes. 300 metru attālumā no pieturas punkta atrodas A8 E77 (Šauļu) šoseja. 2,5 kilometrus no pieturas punkta atrodas Svētes ciemats.

## Vēsture
Pieturas punkts atklāts 1931. gadā. Spriežot pēc 2010. gadā fiksētajiem koka gulšņiem laukumā iepretim pieturas punktam, kādreiz šeit bijuši kopumā četri sliežu ceļi. 1941. gada 18. februārī pieturas punktam piešķirta IV klase (stacijas un pieturas punktus klasificēja no I līdz V klasei). 1995. gada maijā slēdzot pasažieru vilciena Rīga-Jelgava-Meitene kustību, pieturas punktā Dimzas vilcieni vairs nepietur.

### Otrā pasaules kara kauja
1944. gada 28. jūlijā pie Dimzu stacijas notika kauja starp Sarkanās armijas 3. gvardes mehanizētā korpusa tankiem un Vērmahta bruņuvilcienu. Pirmo un otro uzbrukumu vāciešiem izdevās atvairīt, taču trešais uzbrukums pavēra ceļu uz pilsētu un aizsāka Jelgavas kauju, kuras laikā pilsētu pilnīgi nopostīja. Zināms, ka Sarkanās armijas pusē kaujā krita bruņumašīnas komandieris Pogodins un vadītājs Krutikovs.

Latvijas PSR laikā netālu no kaujas vietas pie šosejas A8 uzstādīja piemiņas akmeni, ko nojauca 2022. gada 9. maijā.

## Ārējās saites
* Dimzas pieturas punkta vieta Latvijas topogrāfiskajā kartē (pirms 1931. gada)
* Dimzas pieturas punkts PSRS ģenerālštāba kartē 
* Dimzas pieturas punkta fotogrāfijas fotogrāfijas 

## Atsauces
Brantu muiža

**Brantu muiža** () bija Vidzemes muiža, kas atradās mūsdienu Smiltenes novada Brantu pagasta Brantos. Brantu muižas kungu māja ir vietējās nozīmes 19. gadsimta otrās puses arhitektūras piemineklis.

Muiža zināma no 1532. gada, kad Rīgas arhibīskaps Tomass Šēnings piešķīra kādam Horstam lietošanā 8,5 arklus zemes. Īpašnieki laika gaitā mainījušies, no 1851. gada tā bija fon Precmanu dzimta. Muižas īpašnieki neesot bijuši visai iecienīti zemnieku vidū, pierakstīts nostāsts par muižnieka piekaušanu, jo viņš noklausījies rijas strādnieku sarunas. Mūsdienu Brantu muižas ēka celta 19. gadsimtā.

Pēc Latvijas agrārreformas 1926. gadā muižā ierīkoja skolu. 2009. gadā tā tika slēgta. Mūsdienās muiža ir privātīpašums, tur notiek pavārmākslas un pirts semināri.

## Ārējās saites
*Brantu muiža
Zažēnu purvs

**Zažēnu purvs** jeb **Lielais purvs** ir zemais purvs Zilākalna pagastā Briedes upes krastos.
Atrodas V 166 Valmieras - Dikļu - Augstrozes autoceļa abās pusēs. Purva nosaukums tika izveidots no blakus esošās zemnieku saimniecības nosaukuma "Zažēni", kur aizsākas purva teritorija. 
Zemnieku saimniecībā "Zažēni", kura atrodas purva ielokā 4 km attālumā no Zilākalna ciema virzienā uz Dikļiem, dzīvojusi leģendāra tautas dziedniece Zilākalna Marta. Purvs saukts arī par Mujānu, Vīķvēnu un Zilākalna purvu.
1950. gados purva teritorijā aizsākās kūdras ieguves darbi, kur purva strādniekiem 1950. gadu beigās tika izveidots ciems Zilaiskalns ar kūdras pārstrādes fabriku "Zilaiskalns" un barakām. Purva lielākā daļa ir izstrādāta un daļēji tas apaudzis ar kokiem un krūmiem.

Zažēnu purvs aizņem 3291 ha zemes platības, no kuriem kūdras ieguvei izstrādā 1466 ha un purva vidējais dziļums ir 1,8 m.
Purvā pārsvarā iegūst griezto gabalkūdru un frēzkūdru, kas galvenokārt tiek eksportēta uz ārzemēm.

thumb|left|Kūdras ieguves laukums Zažēnu (Lielajā) purvā

## Atsauces
Kuldīgas draudzes novads

thumb|270px|Kuldīgas draudzes novada karte ar latviskajiem vietvārdiem (1859).
thumb|270px|Kuldīgas draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Kuldīgas draudzes novads** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistē, pēc 1818. gada Kurzemes guberņas Kuldīgas pilskunga iecirknī, vēlāk Kuldīgas apriņķī.

Mūsdienās Kuldīgas draudzes novada teritorija iekļauta Kuldīgas novadā.

## Kuldīgas draudzes novada mācītājmuižas (pastorāti) (1841)
* Kuldīgas latviešu luterāņu draudzes mācītājmuiža,
* Kuldīgas vācu luterāņu draudzes mācītājmuiža,
* Snēpeles baznīca
* Lipaiķu baznīca Turlavā
* Vārmes baznīca
* Īvandes baznīca

Kuldīgas Sv. Annas baznīca 4.jpg|Kuldīgas latviešu luterāņu draudzes Sv. Annas baznīca  
Kuldīga - church(1).jpg|Kuldīgas vācu luterāņu draudzes Sv. Katrīnas baznīca 
Snēpeles baznīca 2000-05-13.jpg|Snēpeles baznīca 
Lipaiķu luterāņu baznīca. 2008-08-10.jpg|Lipaiķu baznīca
Vārmes Sv. Miķeļa baznīca 1.jpg|Vārmes baznīca
Ivande evangelic lutheran church (1).jpg|Īvandes baznīca


## Muižas Kuldīgas draudzes novadā (1841)

Atsauce:

## Attēlu galerija

Snēpeles muižas pils.jpg|Snēpeles muiža (2015)
Kalnmuiža manor.jpg|Kalnmuiža (2011) 
Maras Manor.jpg|Maras muiža (2008)
Kaltiki manor.jpg|Kaltiķu muiža
Mazīvandes muiža.jpg|Mazīvandes muiža
Mātru muižas pils 2003-08-30.jpg|Mātru muiža
Padures muiža (Padure manor) - Uldis Osis - Panoramio.jpg|Padures muiža
Pelči, Pelču pagasts, LV-3322, Latvia - panoramio.jpg|Pelču muiža
Varme manor.jpg|Vārmes muiža
Ķimale manor house (Kimahlen).jpg|Ķimāles muiža
Ivande manor house (1).jpg|Lielīvandes muiža


## Kartes


Attēls:Kuldīgas draudzes novads 1770.jpg|Kuldīgas draudzes novads Kurzemes un Zemgales hercogistes kartē (1770)
Attēls:Kuldīgas draudzes novads 1798.jpg|Kuldīgas draudzes novads (1798)
Attēls:Kuldīgas apriņķis 1820.jpg|Kuldīgas apriņķa (līdz 1819. gadam Kuldīgas pilskunga tiesas) karte ar vāciskajiem un krieviskajiem vietvārdiem (1820)


## Atsauces

## Ārējās saites
*  Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Kuldīga no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Kuldīgas draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
*  Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Kabile
Filips Buncis

**Filips Gundars Buncis** (dzimis  Jelgavā) ir latviešu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Spēlējis Latvijas jauniešu izlasēs, kā arī pieaugušo izlasē. Pašlaik (2025) spēlē Dānijas hokeja līgas klubā Rungstedas "Seier Capital".

## Karjera
No 2011. gada līdz 2014. gadam Buncis spēlēja *[[SK Rīga]]* jauniešu komandās. Vēlāk Buncis pārcēlās uz ASV, kur spēlēja NAHL komandā Džonstaunas "Tomahawks" un NCAA komandā *[[Arizona State Univ.]]* 2020. gadā Buncis pievienojās DEL līgas komandai Krēfeldes "Pinguine", kuru tobrīd trenēja Latvijas treneris Mihails Svarinskis. 2023. gadā uzvarēja Kontinentālajā kausā, pārstāvot Slovākijas klubu HK Nitra.

No 2023. gada līdz 2024. gadam Buncis spēlēja *[[Hockeyallsvenskan]]* komandā *[[Västerviks IK]]*. 2024.—2025. gada sezonā viņš pārstāvēja Dānijas hokeja līgas komandu Odenses "Bulldogs" un kļuva par Dānijas čempionu. 2025. gada septembrī pārgāja uz Slovākijas Ekstralīgas klubu *[[HC Prešov]]*. Tomēr jau tā paša oktobrī klubs pārtrauca sadarbību ar viņu. Novembrī parakstīja līgumu ar Dānijas hokeja līgas klubu Rungstedas "Seier Capital".

Spēlējis Latvijas jauniešu izlasēs. Pirmo reizi Latvijas pieaugušo izlasi pārbaudes spēlēs pārstāvēja 2017. gadā. Pasaules čempionātā debitēja 2025. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dedums

**Dedums** (arī **Dedumupe**, augštecē - **Rušupīte**) ir Gaujas kreisā krasta pieteka Valmieras novadā.

Izteka no Tiepeles ezera. Tek rietumu virzienā. Lielākā pieteka - Atpiļu grāvis upes augštecē. Ietek Gaujā pie Pūpoliem 1 dabas lieguma Ziemeļgauja teritorijā. Upi šķērso valsts autoceļš V233 (Slāži – Trikāta – Miega), kā arī dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži. Bez Pūpoliem netālu no upes atrodas Gaujaslāči.

## Atsauces
Sems Elerdaiss

**Sems Elerdaiss** (; dzimis ) ir Anglijas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlēja aizsarga pozīcijā.

Savā 21 gadu ilgajā spēlētāja karjerā Elerdaiss lielāko daļu spēlēja Anglijas futbola līgu komandās.

Savu trenera karjeru Elerdaiss uzsāka Īrijas komandā ''Limerick''. Kā galvenais treneris Elerdaiss karjeru uzsāka ''Blackpool'' komandā, kur pavadīja divus gadus. 1999. gadā Elerdaiss kļuva par ''Bolton Wanderers'' galveno treneri, kura vadībā Boltona iekļuva Anglijas Premjerlīgā, kā arī divreiz kvalificējās UEFA kausam. Vēlāk vadījis tādas komandas kā ''Newcastle United'', *[[Blackburn Rovers]]*, ''West Ham United'' un ''Sunderland''. 2016. gadā Elerdaiss kļuva par Anglijas izlases galveno treneri, tomēr tikai pēc vienas aizvadītas spēles, Elerdaiss atkāpās no amata. Vēlāk vienu sezonu Elerdaiss vadīja ''Crystal Palace'', kā arī vēlāk ''Everton''. 2020. gada decembrī kļuva par ''West Bromwich Albion'' treneri. Treneris nespēja saglabāt komandas vietu Premjerlīgā un pēc sezonas beigām amatu atstāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
2S. autobusu maršruts (Liepāja)

**2S. autobusu maršruts** ir Liepājas autobusu maršruts, kas kursē no Mirdzas Ķempes ielas līdz Oskara Kalpaka vidusskolai (tikai vienā virzienā), tas ir skolas maršruts.

## Maršruts
Maršruts iet pa šīm ielām: Mirdzas Ķempes iela, Ganību iela, Zirņu iela, Lauku iela, Dzērves iela, Eduarda Tisē iela, Tukuma iela, Klaipēdas iela, Uliha iela, Kūrmājas prospekts, Graudu iela, Lielā iela, Rīgas iela, Raiņa iela, Oskara Kalpaka iela.

## Maršruta pieturas
Žozefs Martiness

**Žozefs Martiness** (; dzimis , miris ) bija Alžīrijā dzimis franču vingrotājs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš iegūstot 277 punktus izcīnīja 7. vietu.

Martiness bija pirmais pasaules čempions vingrošanas individuālajā daudzcīņā 1903. gada pasaules čempionātā sporta vingrošanā Antverpenē. Šajā čempionātā viņš ieguva vēl četras zelta medaļas līdztekās, vingrošanas riņķis, vingrošanas stienī un komandu daudzcīņā. 1905. gada pasaules čempionātā sporta vingrošanā Bordo viņš izcīnīja divas zelta medaļas (komandu daudzcīņā un līdztekās) un vienu sudraba medaļu (vingrošanas stienī). 1909. gada pasaules čempionātā sporta vingrošanā Luksemburgā izcīnīja trīs zelta medaļas (līdztekās, vingrošanas stienī un komandu daudzcīņā).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žozefs Martiness (SOK profils) 
* Žozefs Martiness (''Olympedia'' profils) 
* Žozefs Martiness (''Sports Reference'' profils)
Marsels Lalu

**Marsels Lalu** (; dzimis , miris ) bija franču vingrotājs, startējis 1900. gada, 1908. gada un 1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Lalu 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā, kur iegūstot 275 punktus, izcīnot dalīto 8. vietu kopā ar Žoržu Movezē. 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā viņš ieguva 7. vietu (258.75 punkti) vingrošanas individuālajā daudzcīņā. 1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Stokholmā viņš atkal startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā, izcīnot dalīto 7. vietu ar 127 punktiem.

1905. gada pasaules čempionātā sporta vingrošanā Bordo Marsels Lalu izcīnīja 4 zelta medaļas — līdztekās, vingrošanas ar stieni, individuālajā daudzcīņā un komandu daudzcīņā, kā arī sudraba medaļu vingrošanā uz zirga.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Marsels Lalu (SOK profils) 
* Marsels Lalu (''Olympedia'' profils) 
* Marsels Lalu (''Sports Reference'' profils)
Mazbriede

**Mazbriede** (arī **Briedīte**, **Dikļupe**, **Robežupe** uz Dauguļu un Dikļu pagastu robežas ~ 3 km garumā) ir Valmieras novada upes Briedes lielākā pieteka vai tās augšgala R zars, kura kopējais garums ir 19 km.
Aizsākas Madiešēnu purvā no Mazezera. Upes baseins atrodas Burtnieku līdzenumā, kur upes augštece tiek regulēta par 6 m platu grāvi. Pirms Dikļiem pagriežas uz A un ietek Dikļu Dzirnavezerā. Iztekot no Dzirnavezera un ietekot Briedes upē, Zilākalna pagastā uzņem  10 km garu pieteku Zundu (Dikļupīti) no Ozolmuižas ezeriem. Mazbriedes upes posms no Dzirnavezera līdz Briedes upei ir 6,28 km garš un tiek regulēts ar Zilākalna purviem, bet tās pietece galvenokārt ir no grāvjiem. Mazbriedes upes dziļākā vieta ir "Baronbedre" upes līkumā 250 m DA no Mežurgu mājām, "*kur Dikļu kungi agrāk nākuši peldēties*".

## Lielākās apdzīvotās vietas upes krastos
* Dikļi

## Atsauces
Jānis Volkolākovs

**Jānis Volkolākovs** (dzimis , miris ) bija latviešu sirds ķirurgs. Rīgas Medicīnas institūta (tagad Rīgas Stradiņa universitātes) profesors, Vispārīgās, sirds un asinsvadu ķirurģijas katedras vadītājs (1965—1995), Latvijas Zinātņu akadēmijas (LZA) īstenais loceklis.

Stradiņa slimnīcas Sirds ķirurģijas centra izveidotājs un vadītājs (1969—1998), veicis pirmās operācijas mākslīgajā asinsritē gan iegūtu, gan iedzimtu sirdskaišu pacientiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1931. gada 28. aprīlī Rīgā Centrālcietuma apsarga Vasilija Volkolākova un viņa sievas Teklas ģimenē. Mācījās Rīgas pilsētas 15. pamatskolā, tad Rīgas 1. vidusskolā.
1950. gadā uzsāka studijas Rīgas Medicīnas institūtā (RMI), pēc ārsta diploma iegūšanas viņu paturēja RMI klīniskajā ordinatūrā, 1958. gadā kļuva par Ludzas rajona slimnīcas ķirurģijas nodaļas vadītāju. Iestājās RMI aspirantūrā, strādāja Rīgas 1. bērnu slimnīcā un Rīgas pilsētas 2. slimnīcā. 1968. gadā aizstāvēja medicīnas zinātņu doktora disertāciju par iedzimto sirdskaišu ķirurģiju. 1969. gadā kļuva par jaundibinātā Latvijas Sirds un asinsvadu ķirurģijas centra vadītāju.
1998. gadā pensionējās, turpinot strādāt kā Latvijas Sirds un asinsvadu ķirurģijas centra konsultants.
Miris 2020. gada 20. decembrī Rīgā.

## Apbalvojumi
* PSRS Valsts prēmija (1973)
* Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira (1998)
* LZA Paula Stradiņa balva (2002)
* RSU Gada balva par mūža ieguldījumu

## Atsauces
Gistavs Fabrī

**Gistavs Alfonss Fabrī** (; dzimis , miris ) bija franču sporta vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Fabrī startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš  ieguva 283 punktus, izcīnot 6. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gistavs Fabrī (SOK profils) 
* Gistavs Fabrī (''Olympedia'' profils) 
* Gistavs Fabrī (''Sports Reference'' profils)
Ješku grāvis

**Ješku grāvis** (arī **Dedumupe**, augštecē - **Rušupīte**) ir Lisas labā krasta pieteka Valmieras un Cēsu novados uz dienvidiem no Jaunvāles. 

Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Lisā augšpus valsts autoceļa P18 (Valmiera — Smiltene) tiltam pār Lisu.

## Atsauces
Mailīte (Vīksnenes pieteka)

**Mailīte** ir Vīksnenes labā krasta pieteka Valmieras novada Brenguļu pagastā uz austrumiem no Brenguļiem. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Vīksnenē pie tās ieteces Abulā. 

## Atsauces
Mažupe

**Mažupe** (arī **Mažupīte**) ir Abulas kreisā krasta pieteka Valmieras novada Brenguļu pagastā.

Izteka uz rietumiem no Saules. Tek ziemeļrietumu virzienā. Lielākā pieteka - Spindene. Upi šķērso valsts autoceļi V182 (Cempi – Brenguļi – Trikāta – Vijciems), V196 (Valmiera – Brenguļi – Bikseja), kā arī dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži. Upes krastos atrodas Brenguļi, kur tā caurtek Jaunbrenguļu dzirnavezeram.

## Atsauces
Pūpolupīte

**Pūpolupīte**  ir Gaujas kreisā krasta pieteka Valmieras novada Brenguļu pagastā.

Izteka uz dienvidiem no Gaujaslāčiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Gaujā pie Gaujmaļiem. Upi šķērso dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži. Upes krastos atrodas Pūpoli 1 un Gaujmaļi.

## Atsauces
Jānis Turlajs

**Jānis Turlajs** (dzimis ) ir latviešu ekonomģeogrāfs, kartogrāfs un uzņēmējs. Darbojas arī politikā, ir Salaspils novada domes deputāts. Patlaban SIA "Jāņa sēta" līdzīpašnieks, bijis izdevniecības galvenais redaktors, līdz 2022. gada novembrim bija padomes priekšsēdētājs.

## Biogrāfija
Jānis Turlajs dzimis 1965. gada 16. jūlijā. Uzaudzis Salaspilī. Mācījies Salaspils 1. vidusskolā, bijis Jauno ģeogrāfu skolas dalībnieks, aktīvi piedaloties ģeogrāfijas olimpiādēs (absolūtais uzvarētājs 1982. gadā). 1990. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultāti, iegūstot ekonomģeogrāfa specialitāti. Kopā ar Aivaru Prošenkovu un Aivaru Zvirbuli dibināja uzņēmumu "Karšu izdevniecība Jāņa sēta", patlaban uzņēmuma "Jāņa sēta" līdzīpašnieks un galvenais redaktors.

2021. gada pašvaldību vēlēšanās tika ievēlēts Salaspils novada domē no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, nebūdams tajā ievēlēto partiju biedrs. 2022. gada rudenī ievēlēts par domes priekšsēdētāja vietnieku. 2025. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts atkārtoti, pārstāvot šo pašu politisko apvienību.

2021. gadā apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni.

Atmodas laikā darbojies Latvijas Kultūras fonda vietvārdu komisijā.

## Atsauces
Spindene

**Spindene** (arī **Spindupe**) ir Mažupes kreisā krasta pieteka Valmieras novada Brenguļu pagastā.

Izteka uz rietumiem no Saules. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Mažupē pie Brenguļiem. Upi šķērso valsts autoceļš V182 (Cempi – Brenguļi – Trikāta – Vijciems).

## Atsauces
18. novembra iela

**18. novembra iela** var būt:

* 18. novembra iela — iela Daugavpilī un Augšdaugavas novada Naujenes pagasta Vecstropos;
* 18. novembra iela — iela Rēzeknē;
* 18. novembra iela — iela Ludzas novada Ludzā;
* 18. novembra iela — iela Augšdaugavas novada Laucesas pagasta Mirnijā.

## Skatīt arī
* 18. novembris
* 18. novembra laukums
Storupīte

**Storupīte** ir Abula kreisā krasta pieteka Valmieras novada Brenguļu pagastā. Tek rietumu virzienā. Ietek Abulā pie Storu mājām.

## Atsauces
Viltums

**Viltums** (arī **Viltuma**, **Viltumupe**, **Brenguļu upīte**, lejtecē **Ķeņģupe**, **Ķeņģupīte**) ir Gaujas kreisā krasta pieteka Valmieras novadā.

Izteka uz dienvidiem no Saules. Tek rietumu virzienā, vidustecē pagriežas uz ziemeļrietumiem. Ietek Gaujā pie Enerģētiķa. Upi šķērso valsts autoceļi V182 (Cempi – Brenguļi – Trikāta – Vijciems), V196 (Valmiera – Brenguļi – Bikseja), kā arī dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži. Bez Enerģētiķa upes krastos atrodas Cempi.

## Atsauces
Vīksnene

**Vīksnene**  ir Abula kreisā krasta pieteka Valmieras novada Brenguļu pagastā. 

Tek ziemeļu virzienā. Lielākā pieteka - Mailīte. Ietek Abulā pie Strautiņu mājām. Upi šķērso valsts autoceļš V196 (Valmiera – Brenguļi – Bikseja).

## Atsauces
Datu validācija

Datorikā **datu validācija** ir process, kas nodrošina datu attīrīšanu, lai nodrošinātu datu kvalitāti, tas nozīmē, ka tie ir gan pareizi, gan noderīgi. Datu validācijai izmanto kārtību, ko bieži dēvē par "validācijas noteikumiem", "validācijas ierobežojumiem" vai "pārbaudes kārtību", kas pārbauda sistēmā ievadīto datu pareizību, jēgpilnību un drošību. Noteikumus var ieviest, izmantojot datu vārdnīcas automatizētās iespējas vai iekļaujot skaidru datora lietojumprogrammu validācijas loģiku un datora lietojumu.

Datu validācija atšķiras no formālās pārbaudes, kas mēģina pierādīt vai atspēkot algoritmu pareizību specifikācijas vai rekvizīta ieviešanai.

## Pārskats
Datu validācija ir paredzēta, lai sniegtu noteiktas, precīzi definētas garantijas par datu piemērotību un nepretrunīgumu lietojumprogrammā vai automatizētā sistēmā. Datu apstiprināšanas kārtulas var definēt un izstrādāt, izmantojot dažādas metodikas, un tās var izvietot dažādos kontekstos.  To ieviešanā var izmantot deklaratīvus datu integritātes noteikumus vai uz procedūrām balstītus biznesa noteikumus . 

## Dažādi datu validācijas veidi
Novērtējot datu validācijas pamatus, var veikt vispārinājumus attiecībā uz dažādiem validācijas veidiem atbilstoši to darbības jomai, sarežģītībai un mērķim.

Piemēram:

* Datu veida validācija;
* Diapazona un ierobežojuma validācija;
* Koda un savstarpējas norādes validācija;
* Strukturēta validācija; un
* Nepretrunīguma validācija.

## Validācija un drošība
Neveiksmes vai trūkumi datu validācijā var izraisīt datu korupciju vai drošības ievainojamību .  Datu validācija pirms to apstrādes pārbauda, vai dati ir atbilstoši mērķim,  derīgi, racionāli, pamatoti un droši.

## Skatīt arī

* Datu verifikācija
* Verifikācija un validācija

## Atsauces

## Ārējās saites

* , OWASP
* Ievades validācija, OWASP Cheat Sheet Series, github.com
Dauguļu Mazezers

**Dauguļu Mazezers** (arī **Mazezers** un **Dauguļu ezers**) ir ezers Valmieras novada Dikļu pagastā, uz R un DR no tā atrodas Madiešēnu purvs, uz A un DA — Namītēnu purvs. Iekļauts Augstrozes dabas liegumā.

## Apraksts

Purva ezers ar brūnganu ūdeni. Vēl 2004. gada mērījumā ūdens krāsa atbilda brūnūdens ezera statusam, taču 2017. gadā ūdens krāsainība jau bija mazāka par šo līmeni. Gultne dūņaina, ZA piekrastē vietām akmeņaina vai smilšaina. Krasti, izņemot ZA, zemi, D un A daļā purvaini, pieejami g.k. no ZA un A puses, ezerā ir purvainas salas. A krastā Latvijas PSR laikā bijusi atpūtas bāze, kur izrakts 100-150 m garš kanāls laivu novietošanai, ZA krastā peldvieta. Ezers ir publiski pieejams, taču ceļš uz peldvietu ved caur privātīpašumu. Kopš 2018. gada Kocēnu novads izsludina konkursus par apsaimniekotāju ezeram, lai izskaustu maluzvejniecību. Līdz 2008. gadam ezerā veikta nozveja un zivju ielaišana, pēc tam tas lietots tikai makšķerēšanai.

### Flora

Dauguļu Mazezers ietilpst 3130. biotopa (*Ezeri ar oligotrofām līdz mezotrofām augu sabiedrībām*) 1. variantā. Tie ir ezeri, kuru ekosistēmā lielu lomu spēlē klases *Littorelletea* tipiskas augu sabiedrības, ko veido lobēliju-ezereņu komplekss un to pavadošās augu sugas. Biežākie augi: virsūdens sugas g.k. Z un ZA piekrastē — pameldri, niedres, grīšļi, peldlapu sugas g.k. pie pārpurvotajiem krastiem — lēpes, ūdensrozes, peldošā glīvene, sūrenes. Iegrimušie augi — daudzlapes, glīvenes. Ezerā sastopamas arī lobēlijas, ežgalvītes, kosas. Aizsargājamas sugas ir Dortmaņa lobēlija (*Lobelia dortmanna*), gludsporu ezerene (*Isoёtes lacustris L.*), vienzieda krastene (*Littorella uniflora*), pamīšziedu daudzlape (*Myriophyllum alterniflorum*), lokanā nitella (*Nitella flexilis*), šaurlapu ežgalvīte (*Sparganium angustifolium*), kā arī Latvijas Sarkanās grāmatas suga — sīkā lēpe (*Nuphar pumila*).

### Fauna

Zivju sugas: karūsas, plauži, asari, līdakas, ķīši, akmeņgrauži, grunduļi, pīkstes, sudrabkarūsas, arī zuši, zandarti, karpas, vēdzeles, auslejas. Ir vēži. Krastos bebru mītnes, kas nosprosto ezera vienīgo izteku Mazbriedi un veicina koku nokalšanu ezera līmeņa celšanās dēļ.

## Vēsture

1960.-1961. gadā ezera līmeni pazemināja par 1 metru, iztaisnojot Mazbriedi. Pēc dziļumu mērījumu datiem, vēl 1975. gadā ezera līmenis nebijis pilnībā atjaunojies un bijis 30 cm zemāks nekā 1990. gadā.

## Atsauces
Ludzas medicīnas centrs

**Ludzas medicīnas centrs** atrodas 18. novembra iela 17 Ludzā. 
Slimnīcā darbojas aprūpes nodaļa un rehabilitācijas nodaļa, dienas stacionārs, konsultantu kabineti.

## Vēsture
thumb|left|200px|Ludzas slimnīca (pēc 1930).
Ludzas apriņķa slimnīca dibināta 1838. gadā, slimnīcā strādāja viens ārsts, feldšeris un akušiere, 1886. gadā slimnīcā ārstējās 216 cilvēki, laba ārsta slavu iemantoja Ludzas ārsts Aņisims Rekaševs (1859–1955), kuru 1923. gadā apbalvoja ar Triju Zvaigžņu ordeni. No 1905. līdz 1934. gadam apriņķa slimnīcu vadīja Mihals Bedžickis (1874–1962).

1930. gadā pēc arhitekta B. Leilanda projekta uzcēla jaunu apriņķa slimnīcu ar 84 gultas vietām, kurā darbojās terapeitiskā, ķirurģiskā un sieviešu nodaļa. Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā Ludzas apriņķa slimnīcas ēku uzspridzināja. 1962. gadā uzcēla Ludzas rajona slimnīcas ēku, 1989. gadā sākas slimnīcas jaunā korpusa celtniecības darbi, kurus pabeidza tikai 2008. gadā.

2014. gadā Ludzas rajona slimnīcu pārveidoja par SIA "Ludzas medicīnas centrs".

## Atsauces
Igors Romiševskis

**Igors Romiševskis** (; dzimis , miris ) bija krievu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā kļuvis par divkārtēju Olimpisko čempionu, kā arī trīskārtēju Pasaules čempionu. Karjeras laikā aizvadījis 12 sezonas PSRS čempionāta komandā Maskavas CSKA, deviņas reizes izcīnot līgas čempiona titulu.

## Spēlētāja karjera
Hokejista karjeru Romiševskis sāka 1960.—61. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Maskavas CSKA, tās sastāvā aizvadot četras spēles. CSKA sastāvā PSRS čempionātā aizvadīja 350 spēles, guva 50 vārtus.

## Ārējās saites
Andoni Subisarreta

**Andoni Subisarreta Urreta** (; dzimis ) ir basku izcelsmes bijušais Spānijas futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā. Subisarretam pieder rekords par visvairāk aizvadītām spēlēm *[[La Liga]]*, kā arī par visvairāk "sausajām spēlēm". Savu karjeru Subisarreta sāka Bilbao "''Athletic''" komandā, kur viņš izcīnīja divus *La Liga* titulus. Vēlāk viņš astoņus gadus spēlēja *[[FC Barcelona]]*, kur viņš četrus *La Liga* titulus. Savu karjeru noslēdza *[[Valencia CF]]*.

Spānijas futbola izlases sastāvā Subisarreta spēlēja trijos Eiropas čempionātos, kā arī 1986., 1990., 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Athletic Bilbao**

* La Liga: 1982—83, 1983—84
* Copa del Rey: 1983—84
* Spānijas Superkauss: 1984

**FC Barcelona**

* La Liga: 1990—91, 1991—92, 1992—93, 1993—94
* Copa del Rey: 1987—88, 1989—90
* Spānijas Superkauss: 1991, 1992
* UEFA Čempionu līga: 1991—92
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1988—89
* UEFA Superkauss: 1992

## Atsauces

## Ārējās saites
Fernando Morjentess

**Fernando Morjentess Sančess** (; dzimis ) ir Spānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā.

Savas karjeras laikā, Morjentess ir spēlējis vairākos klubos, ieskaitot *[[Real Madrid (futbols)|Real Madrid]]*, ''AS Monaco'', ''Liverpool'' un ''Valencia''. Ar *Real Madrid* komandu Morjentess izcīnīja trīs UEFA Čempionu līgas titulus.

Spānijas futbola izlases sastāvā Morjentess ir spēlējis 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Real Madrid**

* La Liga: 2000–01, 2002–03
* Spānijas Superkauss: 2001
* UEFA Čempionu līga: 1997–98, 1999–00, 2001–02
* Starpkontinentālais kauss: 1998, 2002

**Liverpool**

* FA kauss: 2005–06
* UEFA Superkauss: 2005

**Valencia**

* Copa del Rey: 2007–08

**Marseille**

* Ligue 1: 2009–10
* Coupe de la Ligue: 2009–10

**Individuālie sasniegumi**

* UEFA Čempionu līgas labākais vārtu guvējs: 2003–04

## Ārējās saites
Hulio Salinass

**Hulio Salinass Fernandess** (; dzimis ) ir bijušais Spānijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā.

Spānijas futbola izlases sastāvā Salinass ir piedalījies 1986., 1990. un 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī divos Eiropas čempionātos.

## Sasniegumi
**Athletic Bilbao**

* La Liga: 1982–83, 1983–84
* Copa del Rey: 1983–84

**Barcelona**

* La Liga: 1990–91, 1991–92, 1992–93, 1993–94
* Copa del Rey: 1989–90
* Spānijas Superkauss: 1991, 1992
* UEFA Čempionu līga: 1991–92
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1988–89
* UEFA Superkauss: 1992

**Deportivo**

* Copa del Rey: 1994–95

## Ārējās saites
Žozefs Luijs Lestjēns

**Žozefs Luijs Lestjēns** (; dzimis , miris ) bija franču vingrotājs, startējis 1900. gada un 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Lestjēns kopumā ir startējis divās vasaras olimpiskajās spēlēs vingrošanā. 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 273 punktus, izcīnot 10. vietu.  1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā viņš startēja vingrošanas komandu daudzcīņā, kā Francijas komandas pārstāvis. Viņi ieguva 5. vietu ar 319 punktiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* L. Lestjēns (SOK profils) 
* L. Lestjēns (''Olympedia'' profils) 
* L. Lestjēns (''Sports Reference'' profils)