open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sentomasa

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q463937"
}


**Sentomasa** () ir 83 km² liela apdzīvota sala Virdžīnu salu arhipelāgā Karību jūrā. Ietilpst ASV teritorijā ASV Virdžīnas un šajā salā atrodas ASV Virdžīnu galvaspilsēta Šarlote Amālija.

Pirmais eiropietis, kurš atklāja salu, bija Kristofors Kolumbs 1493. gada 14. novembrī, sava otrā ceļojuma laikā. Salas iedzīvotāji tobrīd bija karībi. 1657. gadā salā apmetni nodibināja Nīderlandes Rietumindijas kompānija, tomēr 1671. gadā to kolonizēja Dānija. 1917. gadā ASV nopirka Dāņu Rietumindiju, izveidojot ASV Virdžīnas. Līgums tika apstiprināts Dānijas referendumā.

## Ārējās saites
Monika Hojniša-Starenga

**Monika Hojniša-Starenga** (; dzimusi **Monika Hojniša**  Hožovā) ir poļu biatloniste, 2013. gada Pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvēja masu startā, triju ziemas olimpisko spēļu dalībniece.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2003. gadā. 2006.—2007. gada sezonā sāka startēt IBU kausā junioru konkurencē. 2010. gada Pasaules čempionātā jauniešiem izcīnīja divas bronzas medaļas — sprintā un iedzīšanā. Tajā pašā gadā Eiropas čempionātā junioriem Otepē uzvarēja 12,5 km individuālajā distancē.

 Estešundā debitēja Pasaules kausa sacensībās ar 43. vietu 15 km individuālajā distancē. Nākamajā nedēļā Hohfilcenē ieguva pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē, ieņemot 32. vietu sprintā. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2011. gadā Hantimansijskā. Sprintā ieņēma 68. vietu, individuālajā distancē ierindojās 59. vietā, startēja arī stafetē, kur Polijas komanda ieguva 9. vietu.

2012. gada Pasaules čempionātā junioriem Kontiolahti izcīnīja sudraba medaļu 12,5 km individuālajā distancē. 2013. gada Pasaules čempionātā Nove Mesto izcīnīja bronzas medaļu distancē ar kopēju startu. Tajā pašā gadā Eiropas čempionātā Bansko ieguva trīs medaļas: bronzas godalgas individuālajā distancē un sprintā un zeltu iedzīšanā.

Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2014. gadā Sočos labāko rezultātu sasniedza masu startā, ieņemot 5. vietu. 2016. gada Pasaules čempionātā Holmenkollenē kopā ar Magdalēnu Gvizdoņu, Veroniku Novakovsku un Kristinu Guziku ieguva ceturto vietu stafetē.

 Phjončhanā sekmīgākais starts bija 15 km individuālajā distancē — 6. vieta.  Pokļukā sasniedza savu karjeras labāko rezultātu Pasaules kausa posmos, izcīnot 2. vietu 15 km distancē. 2018.—2019. gada Pasaules kausa sezonu noslēdza 10. vietā kopvērtējumā.

 Pekinā ieguva devīto vietu iedzīšanā, trešajās olimpiskajās spēlēs pēc kārtas kādā no distancēm iekļūstot labāko desmitniekā. Pēc 2021.—2022. gada sezonas nolēma paņemt pārtraukumu aktīvā sporta karjerā.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Personiskā dzīve
2019. gada jūnijā apprecējās ar poļu distanču slēpotāju Maceju Starengu. 2023. gada decembrī pāris paziņoja, ka ir bērna gaidībās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ceļa gals

**"Ceļa gals"** () ir 2000. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Džeimss Vongs. Filmā galvenās lomas atveido Devons Sava, Elija Lartera, Kers Smits, Tonijs Tods un Šons Viljams Skots.

Filma stāsta par kādu pusaudzi, kurš pirms lidojuma redz sapni, kurā viņš un viņa draugi iet bojā aviokatastrofā. Viņiem izdodas izglābties, bet Nāve sāk viņiem sekot, nogalinot tos, kuriem bija lemts nomirt.

Filmas scenārists Džefrijs Rediks scenāriju sākotnēji sarakstīja kā seriāla "X-faili. Slepenās lietas" epizodi. Tomēr *[[New Line Cinema]]* iegādājās tā tiesības un Rediks, kopā ar Džeimsu Vongu un Glenu Morganu pārveidoja to par filmas scenāriju. Filmas "Ceļa gals" pirmizrāde notika . Filma guva lielus finansiālus panākumus, nopelnot 112,9 miljonus ASV dolāru pie 23 miljonu dolāru budžeta, bet saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 36% vērtējums. Filmai ir iznākuši četri turpinājumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rye Lane

***Rye Lane*** ir 2023. gada Apvienotās Karalistes romantiskā kinokomēdija, kuras režisore ir Reina Allena-Millere. Filmā galvenās lomas atveido Deivids Džonsons un Vivjena Opara.

Filma ir par diviem svešiniekiem, kuri pēc nesenās šķiršanās nejauši satiekas un kopā pavada dienu, viens ar otru iepazīstoties.

Filmas *Rye Lane* pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Lielbritānijā filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot aktierspēli, režiju, kā arī filmas stilu un oriģinalitāti. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 98% vērtējums. 77. BAFTA kino balvu ceremonijā filmu nominēja kategorijās "Labākā aktrise galvenajā lomā" un "Labākā britu filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Balvu novada ģerbonis

**Balvu novada ģerbonis** ir viens no Balvu novada oficiālajiem simboliem.

## Heraldiskais apraksts
Sarkanā laukā melna vilka galva; pēdā sudraba uzlecoša saule ar 10 lauzītiem stariem.

Vilks simbolizē spēku un neatlaidību, melnā krāsa simbolizē gudrību, saule simbolizē gaismu, siltumu un dzīvību, savukārt sudrabs simbolizē nepieciešamību pēc cilvēka darba izaugsmes un neatlaidības gara celšanā.

## Atsauces
Transā

**"Transā"** () ir 2013. gada Apvienotās Karalistes, ASV un Francijas psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir Denijs Boils. Filmā galvenās lomas atveido Džeimss Makevojs, Vinsents Kasels un Rosario Dosone.

Filma stāsta par izsoles nama darbinieku Saimonu (Makevojs), kurš sadarbojas ar laupītājiem, lai nolaupītu gleznu. Saimons saņem sitienu pa galvu un ar amnēziju pamostas slimnīcā. Saimons ir vienīgais, kurš zin kur ir glezna, bet to neatceras. Bandas līderis Frenks (Kasels) noalgo hipnotizētāju (Dosone), lai palīdzētu noskaidrot gleznas atrašanās vietu.

Filmas "Transā" pirmizrāde notika . Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ukrainas pārkrievošana

[thumb|[Krievijas Impērijas Iekšlietu ministra Pjotra Valujeva 1863. gadā izdots apkārtraksts, kurā paziņots, ka ukraiņu valoda "nekad nav pastāvējusi, nepastāv un nedrīkst pastāvēt"]]
**Ukrainas pārkrievošana** (, *зросійщення* vai *москалізація України*) bija Krievijas Impērijas, PSRS un Krievijas Federācijas (pašlaik okupētajās teritorijās) varasiestāžu veikto pasākumu kopums krievu valodas un kultūras nostiprināšanai, izskaužot ukraiņu valodu un kultūru. Šādu pasākumu īstenošanu uzskata par ceļu uz ukraiņu etnocīdu.

Krievijas Impērijā pārkrievošana notika līdz ar visu pārējo tās tautu pārkrievošanu. Pēc 1917. gada revolūcijas Ukrainas Tautas Republika un Ukrainas PSR notika kultūras atkrieviskošana. Staļinisma laikā iesakņošanas politika tika pārtraukta un ieviesta obligāta krievu valodas apguve, tomēr Ukrainas PSR ukraiņu valoda saglabāja savu nozīmi, jo krievu kultūras pārākums lielākā mērā tika nostiprināts tikai politikas un ideoloģijas līmenī, galvenokārt pēc Otrā pasaules kara. Pēc staļinisma nosodījuma, sākot no 20. gadsimta 60. gadu sākuma, tika uzsākts asas pārkrievošanas kurss, lai veidotu vienotu padomju tautu. Šādas politikas pārmaiņas bija raksturīgas ne tikai Ukrainai, bet arī, piemēram, Baltkrievijai.

Pēc Krievijas 2022. gada uzbrukuma sākuma Krievija okupētajās Ukrainas teritorijās atsāka piespiedu pārkrievošanas politiku. Hersonas apgabala Krievijas okupācijas zonā no 2022. gada 1. septembra visās skolās mācības notiek tikai krievu valodā, bet ukraiņu valoda tiek pasniegta "vai nu kā dzimtās valodas stundas, vai kā speciāls kurss". Saskaņā ar pēdējās Visukrainas tautas skaitīšanas datiem Hersonas apgabalā 2001. gadā 73,2 % respondentu norādīja, ka viņu dzimtā valoda ir ukraiņu, bet 24,9 % — krievu. Pēc Krievijas okupēto Ukrainas apgabalu aneksijas tika arī paziņots par tajā esošo pilsētu, ielu un laukumu pārdēvēšanu.

Zaporižjas apgabala krievu okupētajos rajonos no 2023. mācību gada tika atcelta obligātā ukraiņu valodas apguve.

## Skatīt arī
* Krievu valoda Ukrainā
* Ukrainas atkrieviskošana
* Ukrainizācija

## Ārējās saites
Javhens Ladnovs

**Javhens Ladnovs** (; dzimis , miris pēc 1932. gada) bija Daugavpilī dzimis baltkrievu valsts darbinieks.

Kā eseris piedalījās 1905. gada revolūcijas notikumos Odesā. 1917. gada decembrī Minskā tika ievēlēts Pirmā Visbaltkrievijas kongresa (*Першы Ўсебеларускі кангрэс*) izpildkomitejā. 1919. gadā — Baltkrievijas Tautas Republikas republikas kara ministrs. No 1919. gada decembra — ārlietu ministrs. Bija Baltkrievijas delegācijas vadītājs Parīzes miera konferencē. Vēlāk darbojās baltkrievu politiskajās organizācijās Polijā. Vēlāk dzīvoja Berlīnē.
Dobeles novada ģerbonis

**Dobeles novada ģerbonis** ir viens no Dobeles novada oficiālajiem simboliem.

## Heraldiskais apraksts
Dalīts galvā ar dzeguļotu griezumu: zelts un zils. Apakšējā laukā sudraba riņķsakta ar stūriem.

Zilā krāsa simbolizē Zemgali, savukārt Kurzemes sakta ģerbonī attēlota tādēļ, ka tās lielā daudzumā atrastas Dobeles novada teritorijā.

## Atsauces
Ziņojums (filma)

**"Ziņojums"** () ir 2019. gada ASV vēsturiskā drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Skots Z. Bērnss. Filmā galvenās lomas atveido Ādams Draivers, Anete Beninga, Džons Hemms, Teds Levains, Maikls Hols, Tims Bleiks Nelsons, Korijs Stols un Mora Tīrnija.

Filma stāsta par ASV Senāta izmeklētāju Denjelu Džonsu (Draivers), kurš vada komiteju, kas izmeklē Centrālās izlūkošanas pārvaldes nopratināšanas metodes pēc 11. septembra uzbrukuma.

Filmas "Ziņojums" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Filmu izplatīja *[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trance

***Trance*** var būt

* transs — īslaicīga funkcionāla apziņas aptumšošanās;
* transmūzika — elektroniskās deju mūzikas apakšžanrs;
* “Transā” — 2013. gada Apvienotās Karalistes, ASV un Francijas psiholoģiskā trillera filma.

## Skatīt arī
* transs (nozīmju atdalīšana)
Amazon MGM Studios

***Amazon MGM Studios***, iepriekš zināma kā ***Amazon Studios***, ir ASV kino un televīzijas producēšanas un izplatīšanas studija. Uzņēmums tika dibināts  un tās īpašnieks ir *[[Amazon]]*. Uzņēmums savu patreizējo nosaukumu ieguva , pēc apvienošanās ar *[[MGM Holdings]]*.

Kopš 2023. gada septembra studijas filmas galvenokārt tiek izplatītas ar *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]* logo, kā arī paša *Amazon* straumēšanas platformā *[[Amazon Prime Video]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Red, White & Royal Blue

***Red, White & Royal Blue*** ir 2023. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Metjū Lopess. Filma stāsta par ASV prezidentes dēlu (Teilors Zahars Peress) un Lielbritānijas princi (Nikolass Golicins), kuri viens otrā iemīlas. Citas lomas atveido Kliftons Kolinss jaunākais, Sāra Šahi, Reičela Hilsone, Uma Tūrmane un Stīvens Frajs. Filma ir balstīta uz Keisijas Makkvistones 2019. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filmas *Red, White & Royal Blue* pirmizrāde notika . Kopš  filma ir pieejama straumēšanas platformā *[[Amazon Prime Video]]*. Šī ir pēdējā filma, kas ir izplatīta ar *Amazon Studios* nosaukumu, pirms studija pēc mēneša tika pārdēvēta par *[[Amazon MGM Studios]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Imants Matīss

**Imants Matīss** (dzimis 1935. gada 29. aprīlī Bauskā) ir latviešu inženierzinātņu doktors (*Dr.habil.sc.ing.*), elektroniskās aparātbūves speciālists.
Studēja Latvijas Valsts universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē, strādāja Latvijas Zinātņu akadēmijas Polimēru mehānikas institūtā (PMI), bija tā direktors un zinātniskās padomes priekšsēdētājs (1988—1993). Fizikas un tehnisko zinātņu nodaļas speciālists metroloģijā, diagnostikā, standartizācijā un sertifikācijā. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis. Valsts emeritētais zinātnieks (2019).

## Atsauces

## Ārējās saites
Pega

**Pega** () jeb **Paga** () bija sena nocietināta tirdzniecības pilsēta ar ostu Megarīdā pie Alkionas līča (Korintas līča daļa) Olmijas raga austrumu pusē, 120 stadijus uz ziemeļrietumiem no Megāras, pēc kuras tā bija otrā svarīgākā pilsēta valstī. Pēc epigrāfiskām ziņām pilsētas drupas atrodas uz paugura Alepohorionas ciema teritorijā, 20 km uz ziemeļrietumiem no Megāras, Grieķijā.

## Vēsture
Pegai bija nozīmīgs stratēģisks izvietojums. 461. gadā pr.Kr. Megarīda pievienojās Atēnu savienībai un Pegu atēnieši izmantoja par flotes bāzi Korintas līcī, kas kļuva par vienu no cēloņiem Mazā Peloponēsas kara sākumam 460. gada pr.Kr. sākumā. Atēnieši saglabāja kontroli pār Pegu arī tad, kad 454. gadā megārieši sacēlās pret viņiem. Taču karam beidzoties, 445. gadā parakstītajā Trīsdesmitgadu miera līgumā atēnieši atteicās no Pegas un Nisajas ostām. 

2. gadsimtā pr.Kr. Pega kļuva neatkarīga, iestājās Ahajas savienībā un kala savu naudu.

Pegas ietekmes sfērā nonāca nelielā Panormas osta Psatas līča krastā pie mūsdienu Psatas. Panormas dēļ Pega konfliktēja ar kaimiņpilsētu Egostenu.

Pegas pilsētā bija savs teātris un agora. Tiek pieminētas Zevam, Artemīdai, Izīdai un varonim Egilajam Adrasta dēlam veltītas svētnīcas. Antīkais ģeogrāfs Pausānijs par Pegu raksta šādi:

Pēc arheoloģiskajiem datiem Pega pastāvēja vēl agrīnās kristietības laikā. Bizantijas laikā Pega tiek pieminēta kā bīskapa rezidence.

## Apraksts
right|300 px|thumb|Pegas kapenes
Senās pilsētas akropole atrodas uz paugura, kur mūsdienās stāv Dzīvinošā Avota baznīca (*Ιερός Ναός Ζωοδόχου Πηγής*). No Megāras-Alepohorionas ceļa puses ir redzami fortifikācijas (senā mūra, sargtorņu pamatu un vārtu) austrumu daļas fragmenti, bet nesenie izrakumi apstiprina nocietinājumu ziemeļu daļas izvietojumu. No citadeles ziemeļu sienas sākās cietokšņa mūri, kas stiepās līdz jūrai, lai sargātu seno ostu. Garo sienu klātbūtni apstiprina sienu un vārtu daļas izrakumi Alepohorionas ciemata rajonā.

Senās pilsētas kapeņu daļas tika atraktas aiz pilsētas mūriem. Kapenes tiek datētas no klasiskā perioda (5. gadsimts pr.Kr.) līdz agrās kristietības laikam (5. gadsimts).

No akropoles paugura uz austrumiem 450 m attālumā Pirgari paugurā atrodas vienas no Pegas kapenēm. Izrakumi atklāja kapeņu grupu, kas izkaltas dabiskajā klintī. Kapeņu izmantošana attiecināma uz laiku no 5. gadsimta pr.Kr. beigām līdz hellēnisma periodam.

## Atsauces
Gulbenes novada ģerbonis

**Gulbenes novada ģerbonis** ir viens no Gulbenes novada oficiālajiem simboliem. Ģerboņa autori ir Juris Ivanovs un Ilze Lībiete.

## Heraldiskais apraksts
Sarkanā laukā trīs (2/1) sudraba peldoši gulbji.

Sarkanā krāsa simbolizē Vidzemi, savukārt trīs gulbji simbolizē daudzumu, jo Gulbenes novadā ir apvienota Gulbenes pilsēta un visi bijušā Gulbenes rajona pagasti.

## Atsauces
Jelgavas novada ģerbonis

**Jelgavas novada ģerbonis** ir viens no Jelgavas novada oficiālajiem simboliem. Ģerboņa autors ir Vladimirs Ladusāns.

## Heraldiskais apraksts
Zilā laukā divi krustoti zelta vārpu kūļi, augšā vairodziņš: sudraba laukā izaugoša purpura aļņa galva.

## Atsauces
Kasandras

**Kasandras** (*Chamaedaphne*) ir monotipiska ģints ēriku dzimtā, kurā ir klasificēta tikai viena augu suga — **ārkausa kasandra** (*Chamaedaphne calyculata*). Galvenokārt sastopama ziemeļu puslodē pola tuvumā Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Latvijā sastopama nevienmērīgi: diezgan bieži Austrumlatvijā, valsts rietumu daļā nav sastopama. Latviju šķērso krasa Eiropas areāla rietumu robeža.

## Apraksts
Ārkausa kasandra ir neliels, mūžzaļš krūms ar stāvu vai pacilu, koksnainu stumbru, kas bagātīgi zaro no pamata. Miza ir tumši pelēka. Lapas ir iegareni eliptiskas, to mala ieritināta, plātnes virspuse zaļa, spīdīga, apakšpuse rūsgani zaļa, ar zvīņmatiņiem. Ziedi ir izvietoti zaru galos, tie ir nokareni, vienpusējā, skrajā ķekarā. Kauss ir īss un gaišzaļš. Vainags balts, pokālveidīgs. Pieziedlapas divas. Auglis ir piecvāršņu pogaļa. Augs zied maijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karloss Santana

**Karloss Umberto Santana Baragans** (; dzimis ) ir amerikāņu ģitārists, vislabāk pazīstams kā rokgrupas *[[Santana (grupa)|Santana]]* dibinātājs. Dzimis un uzaudzis Meksikā, kur viņš attīstīja savu muzikālo izglītību, sākotnējo slavu guva 60. gadu beigās un 70. gadu sākumā ASV ar *Santana*, kas bija rokenrola un Latīņamerikas džeza sintēzes aizsācējs. Tās skanējumu veidoja viņa melodiskās, blūzā balstītās melodijas, ko viņš papildināja ar Latīņamerikas un Āfrikas ritmiem, ko spēlēja ar tādiem sitamajiem instrumentiem, ko parasti rokā neizmanto, piemēram, timbāles un kongas. Deviņdesmito gadu beigās viņš piedzīvoja popularitātes un kritiķu atzinības atdzimšanu.

2015. gadā žurnāls *[[Rolling Stone]]* iekļāva Santanu 20. vietā 100 izcilāko ģitāristu sarakstā. 2023. gadā žurnāls *Rolling Stone* viņu nosauca par 11. visu laiku izcilāko ģitāristu. Viņš ieguvis 10 ''Grammy'' balvas un trīs *Latin Grammy* balvas, kā arī kopā ar savu grupu 1998. gadā uzņemts Rokenrola slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oskars Ozoliņš

**Oskars Ozoliņš** ir latviešu inženierzinātņu doktors (*Dr.sc.ing.*), Rīgas Tehniskās universitātes Elektronikas un telekomunikāciju fakultātes tenūrprofesors. 

## Dzīvesgājums
Dzimis Rīgā, kopš bērnības dzīvoja Krāslavā. 2004. gadā absolvēja mācībās Krāslavas ģimnāzijā.
Studēja Rīgas Tehniskās universitātes Elektronikas un telekomunikāciju fakultātē, no 2004. līdz 2007. gadam saņēma Īras un Pētera Bolšaiša stipendiju. Kopš 2015. gada strādāja Zviedrijā, bija vadošais pētnieks Čistas Ātrgaitas datu transmisijas laboratorijā (*Kista HST-Lab*) un Zviedrijas Karaliskā Tehnoloģiju institūta Lietišķās fizikas nodaļā. 2019. gadā kļuva par LZA ārzemju locekli.

Pēc atgriešanās RTU bija Telekomunikāciju institūta vadošais pētnieks. 2022. gadā saņēma RTU balvu "Gada zinātnieks". Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2023).

## Pētījumu virzieni
Optisko starpsavienojumu izstrāde un izpēte datu centriem un optiskai skaitļošanai; ciparu signālu apstrāde; bezvadu optiskās sakaru sistēmas; nākamās paaudzes mobilās sakaru sistēmas; optiskās apstrādes fizika; optiskie elementi un komponentes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ātrākais zinātnieks pasaulē žurnāls "Ir", 29.06.2023.
Jurijs Merkurjevs

**Jurijs Merkurjevs** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas krievu informācijas tehnoloģiju speciālists. RTU profesors, RTU Informācijas tehnoloģijas institūta Modelēšanas un imitācijas katedras vadītājs. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2014).

## Dzīvesgājums
Mācījās Rīgas 20. vidusskolā, studēja inženierzinātnes Rīgas Politehniskā institūta Automātikas un skaitļošanas tehnikas fakultātē. 1976. gadā viņš sāka strādāt RPI Automatizēto vadības sistēmu katedrā kā jaunākais zinātniskais līdzstrādnieks. 1982. gadā ieguva tehnisko zinātņu kandidāta grādu, kopš 1993. gada vada RPI Informācijas tehnoloģiju institūta Modelēšanas un imitācijas katedru, 1997. gadā viņu ievēlēja par profesoru.

## Pētījumu jomas
Sarežģītu sistēmu modelēšanas un simulēšanas metodoloģija un praktiskā pielietošana, simulēšanā sakņotu loģistikas sistēmu vadība, sarežģītu sistēmu ilgtspējīgas attīstības dinamiskā vadība.

## Atsauces
Famagusta

**Famagusta**, arī **Gazimagusa** () vai **Ammohosta** (), ir pilsēta starptautiski neatzītās Ziemeļkipras valsts austrumu piekrastē. Tā atrodas uz austrumiem no Nikosijas, un tai ir salas dziļākā osta. Viduslaikos (īpaši Dženovas un Venēcijas jūras republiku laikā) Famagusta bija salas svarīgākā ostas pilsēta un ostas vārti tirdzniecībai ar Levantes ostām, no kurām Zīda ceļa tirgotāji veda savas preces uz Rietumeiropu. Vecpilsēta ar mūriem un mūsdienu pilsētas daļas *de facto* ir Ziemeļkipras daļa kā Gazimagusas apgabala galvaspilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kam ir un kam nav

**"Kam ir un kam nav"** () ir 1944. gada ASV romantiska kara piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Hauards Hokss. Filmā galvenās lomas atveido Hamfrijs Bogarts, Volters Brenans un Lorēna Bekola. Filma ir balstīta uz Ernesta Hemingveja 1937. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par amerikāņu zvejnieku Hariju Morganu (Bogarts), kurš Otrā pasaules kara laikā Martinikā tiek nolīgts, lai pārvestu uz salu Franču Pretošanās kustības biedrus. Tai pat laikā viņš iemīlas amerikāņu dziedātājā (Bekola).

Ernests Hemingvejs un Hauards Hokss bija tuvi draugi, un makšķerēšanas braucienā Hokss Hemingvejam, kurš nelabprāt iesaistījās scenāriju rakstīšanā, teica, ka viņš var izveidot lielisku filmu no viņa sliktākās grāmatas, kura Hoksa prāt bija "Kam ir un kam nav". Džūlss Furtmens sarakstīja pirmo scenāriju, kura darbība, gluži kā grāmatā, norisinājās Kubā. Tomēr scenārijs tika mainīts, lai filmas darbība norisinātos Martinikā, jo tika uzskatīts, ka Kubas valdības attēlojums ir pretrunā ar ASV ārpolitiskajām attiecībām. Scenārija pārrakstīšanā iesaistījās Hoksa draugs Viljams Folkners. Tā kā pie scenārija strādāja gan Hemingvejs, gan Folkners, "Kam ir un kam nav" ir vienīgā filma, pie kuras ir strādājuši divi Nobela prēmijas literatūrā laureāti.

Filmas "Kam ir un kam nav" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filma izdošanas brīdī saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus, uzskatot, ka "Kam ir un kam nav" ir filmas "Kasablanka" (1942) rīmeiks. Kritiķi īpaši slavēja Bekolas aktierspēli, kurai tā bija kino debija, un viņas ķīmiju ar Bogartu. Bogarts un Bekola filmas tapšanas laikā uzsāka romantiskas attiecības un gadu vēlāk apprecējās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrea Raisboro

**Andrea Luīze Raisboro** (; dzimusi ) ir angļu aktrise.

Savu kino debiju piedzīvojusi filmā *[[Venus]]* (2006). Vēlāk piedalījusies tādās filmās kā "Braitonroka" (*Brighton Rock*, 2010), "Mēs. Ticam mīlestībai" (*W.E.*, 2011), *[[Shadow Dancer]]* (2012), "Aizmirstība" (2013), "Putncilvēks" (2014), "Nakts dzīvnieki" (2016), "Dzimumu cīņa" (*Battle of the Sexes*, 2017), "Staļina nāve" (2017), *[[Mandy]]* (2018), ''Nancy'' (2018), "Niknuma varā" (2020), "Valdītāja" (2020) un *[[To Leslie]]* (2022). Par filmu *To Leslie* Raisboro nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balva kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā".

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Rosario Dosone

**Rosario Isabela Dosone** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Savu debiju piedzīvojusi 1995. gada neatkarīgajā drāmas filmā "Bērni" (*Kids*, 1995). Vēlāk piedalījusies tādās filmās kā *[[He Got Game]]* (1998), *[[Josie and the Pussycats]]* (2001), "Vīri melnā 2" (2002), "Laipni lūgti džungļos" (2003), *[[Rent]]* (2005), "Grēku pilsēta" (2005), "Klerki 2" (2006), "Nāves pierādījums" (*Death Proof*, 2007), "Septiņas dzīves" (2008), "Pērsijs Džeksons un Olimpieši: Zibens nolaupītājs" (2010), "Neapturamais" (2010), "Zoodārza sargs" (2011), "Transā" (2013), "Gūsteknis" (*The Captive*), *[[Top Five]]* (2014), "Zombijzemē: Otrais šāviens" (*Zombieland: Double Tap*, 2019) un *[[Clerks 3]]* (2022).

## Ārējās saites
Slīpā galda tests

**Slīpā galda tests** ir medicīniska procedūra, ko bieži izmanto, lai diagnosticētu disautonomiju vai ģīboni. Pacienti ar reiboņa vai vājuma simptomiem ar vai bez samaņas zuduma (ģībonis), par kuriem ir aizdomas, ka tie ir saistīti ar asinsspiediena pazemināšanos vai pozicionālu tahikardiju, ir piemēroti šim testam.

Procedūra pārbauda sinkopes cēloņus, mēģinot izraisīt ģīboni, pacientam guļot uz speciāla galda vai gultas, kā laikā tiek uzraudzīts ar EKG un asinsspiediena mērītāju, kas mēra nepārtraukti, neinvazīvi. Tad galds rada izmaiņas pozā no guļus uz stāvus.

## Diagnostikas simptomi
Ja pacientam rodas simptomi, kas saistīti ar asinsspiediena pazemināšanos vai sirds aritmiju, slīpuma galda tests tiek uzskatīts par pozitīvu. Normālam cilvēkam asinsspiediens stāvēšanas laikā krasi nesamazināsies, jo organisms šo pozu kompensē ar nelielu sirdsdarbības paātrināšanos un asinsvadu sašaurināšanos kājās. Ja šis process pacientam nedarbojas normāli, tests var izraisīt pazīmes un simptomus, kas atkarībā no konkrētā cilvēka var būt no neliela reibuma līdz ļoti smagai sirdsdarbības epizodei.

Bieži sastopama blakusparādība slīpuma galda testa laikā ir smaguma un siltuma sajūta apakšējās ekstremitātēs. To izraisa asins uzkrāšanās kājās, un skatītājiem pacienta apakšējās ekstremitātes var šķist plankumainas, sārtas vai sarkanas.

Jutīgiem pacientiem var rasties arī reibonis vai vājums. Testēšana uz sasvērta galda var izraisīt ģīboni vai sinkopi. Testa mērķis ir izprovocēt šos simptomus, lai palīdzētu diagnosticēt. Testu var nebūt lietderīgi vai pat neiespējami pārtraukt, pirms rodas ģībonis, jo ar ģīboni saistītais asinsspiediena vai pulsa ātruma kritums var rasties dažu sekunžu laikā. Tāpēc testa laikā nepārtraukti jākontrolē pacienta asinsspiediens un EKG. Ja jebkurā brīdī, veicot testēšanu uz noliektā galda, pacients zaudē samaņu, viņš tiek atgriezts guļus stāvoklī vai ar galvu uz leju, un viņam nekavējoties tiek sniegta medicīniskā palīdzība, kas var ietvert šķidrumu vai, iespējams, atropīna vai simpatomimētisku zāļu, piemēram, epinefrīna vai efedrīna, ievadīšanu, kas strauji paaugstina asinsspiedienu un sirdsdarbības ātrumu. Ekstrēmos gadījumos testēšana uz sasvērta galda var izraisīt krampjus vai pat izraisīt sirdsdarbības apstāšanos. Sirds atsāk normāli sist, kad cilvēku atgriež plakanā stāvoklī vai ar galvu uz leju.

Asinsspiediena kritums slīpā galda testa laikā liecina par ortostatisku hipotensiju. Ievērojams sirdsdarbības paātrinājums, ja nav ortostatiskās hipotensijas, liecina par posturālās ortostatiskās tahikardijas sindromu.

## Atsauces
Andris Ozols

**Andris Ozols** (dzimis 1944. gada 6. decembrī Rīgā) ir latviešu fiziķis (*Dr.habil.phys.*).

## Dzīvesgājums
Studēja radiofiziku Gorkijas Universitātē, strādāja Latvijas Zinātņu akadēmijas Fizikas institūtā, bija jaunākais (1973—1984), tad vecākais zinātniskais līdzstrādnieks (1984—1993).
LU Cietvielu fizikas institūta vadošais pētnieks (1993—2006), LU profesors (1994—2000), RTU profesors (no 1998).
Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2010).

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Polijas—Lietuvas tatāri

**Polijas—Lietuvas tatāri** (, , ) ir tatāru etniskā grupa, kas no 14. gadsimta apdzīvo bijušo Lietuvas lielkņazistes teritoriju. Mūsdienās dzīvo Lietuvā (apm. 2500 cilvēku), Baltkrievijas rietumos (apm. 8500 cilvēku) un Polijas ziemeļaustrumos (apm. 2000 cilvēku). Jau senatnē pārgājuši uz apkārtējās tautas valodu (visbiežāk baltkrievu valodu), Polijas—Lietuvas tatāri saglabājuši tradīcijas un reliģiju — sunnītu islāmu.

Pirmie tatāri Lietuvas liekņazistē ieradās kopā ar Tohtamišu no Zelta Ordas. Kopš tā laika tatāri Lietuvas karaspēkā tradicionāli dienēja kavalērijas vienībās, tai skaitā piedaloties Grunvaldes kaujā. Pēc tam, kad Polijas—Lietuvas tatāri bija pārgājuši uz baltkrievu valodu (ap 16. gadsimtu), arī reliģiskajos rakstos tika izmantota baltkrievu valoda, tomēr pierakstīta arābu rakstā.


Le_Chateau_Trakai_salle_des_Tartares_lituanniens_(1).JPG|Tatāru ekspozīcija Trāķu pilī
Nemėžis,_mečetė_1.JPG|Mošeja Nemēžas ciemā
Кітаб.jpg|Baltkrievu valodas teksts arābu rakstā


## Ārējās saites
Smalininku luterāņu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q17540417"
}

**Smalininku evaņģēliski luteriskā baznīca** () ir 2004. gadā atvērts Lietuvas evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Lietuvas rietumos, Tauraģes apriņķa Jurbarkas rajona pašvaldības Smalininku pilsētā. Baznīca ierīkota bijušajā kultūras namā. 

Pirmā luterāņu baznīca, neogotiskā stilā, tika uzcelta 1878. gadā, tomēr Otrā pasaules kara laikā tā tika nopostīta. Draudzes darbība atjaunojās 1989. gadā. Vecās baznīcas vietā izveidota piemiņas vieta. 


Smalininkai,_ev._liuteronai.JPG|Baznīcas interjers


## Ārējās saites
Cīrulenes kalns

**Cīrulenes kalns** ir pilskalns, kas atrodas Kurzemē, Saldus novada Nīgrandes pagasta Nīgrandē, pie Laurupītes ietekas Ventā. Vietējās nozīmes kultūras piemineklis. Pie pilskalna atrodas Nīgrandes Rožlejas estrāde. Pilskalna datējums — dzelzs laikmets.

## Ārējās saites

* Cīrulenes kalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Jevheņijs Zelenskis

**Jevheņijs Zelenskis** (; dzimis 1991. gada 28. janvārī Potsdamā, Vācija, miris 2014. gada 24. jūnijā Kijivā, Ukrainā) bija Ukrainas karavīrs, Ukrainas Bruņoto spēku Sauszemes spēku operatīvās pavēlniecības "Ziemeļi" 8. speciālo spēku pulka speciālās grupas komandieris, vecākais leitnants. Ukrainas Varonis.

## Dzīvesgājums
Dzimis Vācijas pilsētā Potsdamā, militārā ģimenē. Viņa tēvs, pulkvedis Oleksandrs Zelenskis, visu savu dzīvi veltīja militārajai izlūkošanai. Kopš bērnības Jevheņijs sapņoja kļūt par karavīru.

2008. gada vasarā Zelenskis tika iesaukts Ukrainas Bruņotajos spēkos. 2012. gadā viņš pabeidza Hetmana Petro Sahaidačnija armijas akadēmiju. Pēc akadēmijas beigšanas leitnanta pakāpē viņš tika nosūtīts tālākai dienesta gaitām kā grupas komandieris uz 8. atsevišķo speciālo spēku pulku, militāro vienību A0553, Hmeļņicka.

2014. gada 17. jūnijā Luhanskas apgabala Ščastjas pilsētā pretteroristiskās operācijas laikā Ukrainas austrumos Zelenska grupai 5 cilvēku sastāvā tika dots uzdevums atbrīvot no gūsta bataljona "Aidar" grupu. 2014. gada 17. jūnijā, nokļuvuši slazdā un pakļauti spēcīgai teroristu apšaudei, Jevheņijs līdz pēdējam sargāja karavīrus, dodot tiem iespēju pārgrupēties. Grupa atvairīja uzbrukumu, četri karavīri izdzīvoja, bet komandieris tika ievainots ar šāviņu no raķešu granātmetēja. No gūtajām brūcēm Jevheņijs nomira Centrālās militārās klīniskās slimnīcas (Kijiva) intensīvās terapijas nodaļā.

Apbalvots ar Ukrainas Varoņa ordeni "Zelta zvaigzne" (2014. gada 23. augusts) — par varonību un pašaizliedzību, aizstāvot Ukrainas valsts teritoriālo integritāti, uzticību militārajam zvērestam (pēcnāves kārtā).

## Atsauces

## Ārējās saites
Andris Šutka

**Andris Šutka** (dzimis 1986. gada 11. februārī) ir latviešu materiālzinātnieks (*Dr. sc. ing.*). Rīgas Tehniskās universitātes (RTU) Materiālzinātnes un lietišķās ķīmijas fakultātes (MLĶF) Funkcionālo materiālu tehnoloģiju zinātniskās laboratorijas dibinātājs un vadītājs (2017—2021). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2021).

## Pētījumu virzieni
Neorganisko nanomateriālu ķīmiskā sintēze; cietvielu defektu ķīmija; pusvadītāju fotokatalizatori; elektrokatalizatori, pusvadītāju ķīmiskie gāzes sensori; elektrooptiski aktīvi nanodaļiņu koloīdi; triboelektriskie nanoģeneratori; mīkstie pjezoelektriķi; funkcionāli materiāli.

## Atsauces

## Ārējās saites
* GADOS JAUNĀKAIS LZA AKADĒMIĶIS ANDRIS ŠUTKA
Wow! signāls

thumb| Wow! signāls attēlots kā "6EQUJ5", reģistrēts Ohaio štatā 1977. gadā
***Wow!*** **signāls** bija spēcīgs šaurjoslas radiosignāls, ko 1977. gada 15. augustā atklāja ASV Ohaio Štata universitātes radioteleskops "Lielā auss" (*Big Ear*), kas tika izmantots ārpuszemes saprāta meklējumu atbalstam. Tika pieņemts, ka signāls nāca no Strēlnieka zvaigznāja virziena, un tam bija iespējamas ārpuszemes izcelsmes pazīmes.

Dažas dienas vēlāk, pārskatot ierakstītos datus, astronoms Džerijs R. Ēmans atklāja anomāliju. Ēmanu tik ļoti iespaidoja rezultāts, ka viņš datora izdrukā apvilka signāla intensitātes rādījumu "6EQUJ5" un blakus tam ierakstīja komentāru "Wow!", novedot pie notikuma plaši izmantotā nosaukuma.

Visa signālu sērija ilga pilnu 72 sekunžu laiku, kurā "Lielā auss" varēja to novērot. Tomēr kopš tā laika tas vairs nav atkārtojies, neskatoties uz daudziem Ēmana un citu mēģinājumiem. Ir izvirzītas vairākas hipotēzes par signāla izcelsmi, tostarp dabiskiem un cilvēka radītiem avotiem, taču neviena no tām pienācīgi notikušo neizskaidro.

Lai gan *Wow!* signālam nebija nosakāmas modulācijas — paņēmiena, ko izmanto informācijas pārraidīšanai pa radioviļņiem —, tas joprojām ir labākais kandidāts uztvertai ārpuszemes radio pārraidei, kāds jebkad ir atklāts.

## Fons
1959. gada dokumentā Kornela universitātes fiziķi Filips Morisons un Džuzepe Kokoni izteica pieņēmumu, ka jebkura ārpuszemes civilizācija, kas mēģina sazināties ar radiosignāliem, varētu to darīt, izmantojot 1420 megahercu frekvenci (21 centimetra spektrālā līnija), ko dabiski izstaro ūdeņradis. Tas ir visizplatītākais elements Visumā un tāpēc, iespējams, pazīstams visām tehnoloģiski attīstītajām civilizācijām.

1973. gadā, pabeidzot plašu ekstragalaktisko radio avotu aptauju (*Ohio Sky Survey*), Ohaio štata universitāte uzdeva tagad neeksistējošajai Ohaio štata universitātes Radio observatorijai (saukta par "Lielo ausi") zinātniski meklēt ārpuszemes intelektu visilgāk īstenotajā programmā šāda veida vēsturē. Radioteleskops atradās netālu no Pērkinsas observatorijas Ohaio Veslijas universitātes pilsētiņā Delavērā, Ohaio štatā.

Līdz 1977. gadam Ehmans strādāja projektā kā brīvprātīgais; viņa darbs ietvēra lielu datu apjomu manuālu analīzi, ko apstrādāja IBM 1130 dators un ierakstīja uz tiešsaistes printera papīra. Iepazīstoties ar datiem, kas savākti 15. augustā plkst.22:16 EDT (02:16 UTC), viņš pamanīja virkni signāla intensitātes un frekvences vērtību, kas viņu un viņa kolēģus pārsteidza. Notikumu vēlāk tehniski detalizēti dokumentēja observatorijas direktors.
thumb| Signāla intensitātes un laika grafiks.

## Atsauces
Albānijas Sociālistiskā partija

**Albānijas Sociālistiskā partija** (albāņu: *Partia Socialiste e Shqipërisë*, *PS*) ir Albānijas politiskā partija, kas kopš 1991. gada ir viena no divām galvenajām Albānijas politiskajām partijām. Tās pozīcijas ir īpaši spēcīgas industrializētajos Albānijas dienvidos, kur iedzīvotāju vidū dominē toski, kas ir viena no divām lielākajām albāņu etniskajām grupām.

Tā tika dibināta 1991. gada 13. jūnijā un ir  ir Eiropas Sociālistu partijas asociētā biedre, Sociālistiskās Internacionāles locekle, kā arī proeiropeiski orientēta.

Pašreizējais partijas vadītājs ir Edi Rama. No partijas dibināšanas līdz 2005. gada 1. septembrim partijas vadītājs bija Fatoss Nano, kurš pēc zaudējuma vēlēšanās atkāpās. No 1996. līdz 1997. gadam partijas ģenerālsekretārs bija Redžeps Mejdani, nākamais Albānijas prezidents.

## Vēsture
Albānijas Sociālistiskā partija ir Albānijas Darba partijas pēctece, vienīgās partijas, kas pastāvēja Albānijā komunistiskā režīma laikā.

2005. gada 10. oktobrī Fatoss Nano pēc zaudējuma 2005. gada Albānijas parlamenta vēlēšanās atkāpās no partijas priekšsēdētāja amata, un viņu nomainīja Edi Rama. Ramas vadībā PS izveidoja Eiropas Albānijas aliansi, kas apvienoja vairākas politiskās partijas. Alianse uzvarēja 2013. gada Albānijas parlamenta vēlēšanās, tādējādi pēc 8 gadiem atgriežot sociālistus valdībā.

Partija uzvarēja Albānijas parlamenta vēlēšanās 2017. un 2021. gadā.

## Pozīcija
Savā 2013. gada platformā partija ir apņēmusies aizstāt vienoto nodokli ar progresīvo nodokli, kā arī atbalsta vispārēju veselības aprūpi. Partijas līderis Edi Rama ir norādījis, ka atbalsta LGBT tiesības Albānijā. Partija pozicionē sevi arī kā proeiropeisku, atbalsta Albānijas iestāšanos Eiropas Savienībā, dalību NATO, un uzskata Kosovu par "Albānijas galveno stratēģisko partneri un sabiedroto". Rama ir arī teicis, ka cenšas sekot bijušā Lielbritānijas premjerministra Tonija Blēra "Trešā ceļa" pieejai.

## Vēlēšanu rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Sentdžona

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q849441"
}


**Sentdžona** () ir 52 km² liela apdzīvota sala Virdžīnu salu arhipelāgā Karību jūrā. Ietilpst ASV teritorijā ASV Virdžīnas.

Sala atrodas apmēram 6,4 kilometrus no Sentomasas, kurā atrodas ASV Virdžīnu galvaspilsēta Šarlote Amālija, gan 6,4 kilometrus no Tortolas salas Britu Virdžīnās. Kopš 1956. gada apmēram 60% no salas teritorijas ietilpst Virdžīnu salu nacionālā parka teritorijā. Salā nav lidlauka, satiksme ar apkārtējām salām notiek pa jūru. Salas galvenais ienākumu avots ir tūrisms.

Pirmais eiropietis, kurš pamanīja salu, bija Kristofors Kolumbs 1493. gadā, viņa otrā ceļojuma laikā. 1718. gadā Dānija izvirzīja pretenzijas uz salu, jo šeit atradās dāņu plantācijas. 1754. gadā sala kļuva par Britu kroņa koloniju. 1917. gadā ASV nopirka Dāņu Rietumindiju, izveidojot ASV Virdžīnas. Līgums tika apstiprināts Dānijas referendumā.

## Ārējās saites
Nikolajs fon Bušens

**Nikolajs fon Bušens** (, ; dzimis 1748. gadā, miris ) bija Rīgā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Krievijas Impērijas ģenerālmajors. Svētā Jura ordeņa kavalieris. Apglabāts Dikļos.
Kuldīgas novada ģerbonis

**Kuldīgas novada ģerbonis** ir viens no Kuldīgas novada oficiālajiem simboliem.

## Heraldiskais apraksts
Sarkanā laukā sudraba jaunava – Sv. Katrīna – ar kroni; labajā rokā tāds pats rats ar tam piekārtu krustiņu, kreisajā – lejupvērsts zobens; sudraba izrobota šaurapmalege.

## Atsauces
Ķekavas novada ģerbonis

**Ķekavas novada ģerbonis** ir viens no Ķekavas novada oficiālajiem simboliem. Ģerboņa autori ir Juris Ivanovs un Ilze Lībiete.

## Heraldiskais apraksts
Šķelts no kreisās ar sudraba viļņotu šaurspāri: zils un zaļš; apakšā trīs kreisās spāres veidā liktas zelta astoņstaru zvaigznes.

## Atsauces
Masu slepkavība Uherski Brodā

**Masu slepkavība Uherski Brodā** notika 2015. gada 24. februāra pēcpusdienā. Ar šaujamieroci bruņotais 63 gadus vecais vietējais iedzīvotājs Zdeneks Kovaržs ielauzās restorānā Čehijas pilsētā Uherski Brodā un atklāja uguni uz tur esošajiem cilvēkiem un vēlāk arī uz policiju, kas ieradās notikuma vietā. Pēc gandrīz divu stundu ilgas konfrontācijas likumsargi ķērās pie ēkas ieņemšanas, līdz uzbrukuma sākumam uzbrucējs bija nošāvies. Uzbrukumā tika nogalināti 8 cilvēki un 1 ievainots.

Uzbrukuma apstākļi Čehijas sabiedrībā izraisīja debates par nepieciešamību pārskatīt valstī spēkā esošos ieroču likumus, un tika kritizēta arī policijas rīcība incidenta laikā.

## Bojāgājušie un ievainotie
Uzbrukumā tika nogalināti septiņi vīrieši vecumā no 27 līdz 66 gadiem un viena 43 gadus veca sieviete, pēc izglītības skolotāja, kas restorānā strādāja par viesmīli. 

37 gadus vecā sieviete, kurai Kovaržs divreiz iešāva krūtīs, izdzīvoja un tika nogādāta vietējā slimnīcā, kur viņai veiksmīgi tika veikta operācija.

## Policijas rīcības kritika
Policijas darbinieku rīcība incidenta laikā tika asi kritizēta. Policistiem, kuri ieradās notikuma vietā, saskaņā ar instrukcijām bija jāneitralizē šāvējs, taču viņi to nedarīja, nolemjot sagaidīt speciālos spēkus. Likumsargi vēlāk skaidroja, ka viņi nezināja, kāds ir uz restorāna grīdas gulošo cilvēku stāvoklis, un Kovaržs bija paslēpies aiz bāra, tāpēc, lai izvairītos no upuriem, viņi nolēma neveikt aktīvus pasākumus.

## Līdzīgi incidenti
Čehijas pēckara vēsturē līdz pat 2015. gada februārim lielākais kriminālnoziegums ar lielu cilvēku upuru skaitu joprojām bija Olgas Hepnarovas 1973. gada 10. jūlijā Prāgā pastrādātā masveida slepkavība. Sieviete apzināti vērsa kravas automašīnu pret cilvēku grupu, kas gaidīja tramvaju, nogalinot 8 cilvēkus. Tiesas prāvas laikā Hepnarova kā sava nodarījuma motīvu minēja vēlmi "izrēķināties ar sabiedrību". Pēc tiesas sprieduma 1975. gadā viņai tika izpildīts nāvessods. 

Čehijas plašsaziņas līdzekļi kā līdzīgu incidentu saistībā ar notikumiem Uherski Brodā minēja sprādzienu daudzdzīvokļu mājā Morāvijas-Silēzijas apgabalā. 2013. gada 17. februārī 57 gadus vecais Antonīns Blažeks ēkā sarīkoja sprādzienu, bloķējot izejas un atverot iekšējās gāzes padevi. Incidenta rezultātā gāja bojā vainīgais un vēl pieci cilvēki, tostarp trīs bērni, vēl 11 cilvēki tika ievainoti, no kuriem viens mira 2015. gada februārī.

2023. gada 21. decembrī notika apšaude Prāgā Kārļa Universitātes Filozofijas fakultātē. Bojā gāja 15 cilvēki, tostarp uzbrucējs.

## Ārējās saites
Aleksandra Dadario

**Aleksandra Ena Dadario** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Plašāku atpazīstamību ieguva ar Annabetas Čeisas lomu filmu sērijā "Pērsijs Džeksons (2010—2013). Pēc tam filmējusies tādās filmās kā "Ārpuslaulības nedēļa" (2011), *[[Texas Chainsaw 3D]]* (2013), "Sanandreasa lūzums" (2015), "Pludmales patruļa" (2017), "Mēs vienmēr esam dzīvojuši pilī" (2018) un *[[We Summon the Darkness]]* (2019). Kā pieaicinātā zvaigzne piedalījusies televīzijas seriālos "Mahinatori" (*White Collar*), *[[It's Always Sunny in Philadelphia]]*, "Īsts detektīvs", "Jauniņā", "Kāpēc sievietes nogalina" (*Why Women Kill*) un *[[American Horror Story: Hotel]]*. 2021. gadā viņa filmējās HBO seriāla "Baltais lotoss" pirmajā sezonā, par ko saņēma kritiķu atzinību ''Emmy'' balvas nomināciju. 2023. gadā atveidoja galveno lomu televīzijas kanāla AMC seriālā *[[Mayfair Witches]]*, kas balstīts uz Ennas Raisas romānu sēriju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juris Purāns

**Juris Purāns** (dzimis 1952. gada 29. augustā Rīgā) ir latviešu fiziķis un materiālzinātnieks, *Dr.habil.phys.* (1988). LU Cietvielu fizikas institūta Plāno kārtiņu laboratorijas vadītājs, vadošais pētnieks, Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2013).

## Pētījumu virzieni
Sinhrotrona starojuma pielietošana fizikā, ķīmijā un biofizikā. Oksīdu savienojumu sagatavošanas tehnoloģija. Rentgena absorbcijas spektroskopija ar femtometru precizitāti un skenējoša rentgena absorbcijas nanoskopija.

## Atsauces
Ilzīte (nozīmju atdalīšana)

**Ilzīte** var būt:
* Ilzīte — upe Jēkabpils novada Atašienes pagastā, Marindzes ezera pieteka;
* Ilzīte (Ogres pieteka) — upe Madonas novada Jumurdas pagastā, Ogres kreisā krasta pieteka;
* Ilzīte — ezers Cēsu novada Inešu pagastā;
* Ilzes ezera Madonas novada Jumurdas pagastā cits nosaukums;
* Šumaņu ezera Līvānu novada Turku pagastā cits nosaukums;

## Skatīt arī
Ilzītes — kurvjziežu dzimtas augu ģints.
Sudarbe (nozīmju atdalīšana)

**Sudarbe** var būt:
* Sudarbe — ciems Balvu novada Vectilžas pagastā;
* Sudarbe (upe) — Vārnienes kreisā krasta pieteka Balvu novada Rugāju pagastā.
Juris Vīksna

**Juris Vīksna** (dzimis 1966. gada 10. martā) ir latviešu datorzinātnieks (*Dr.sc.comp.*, 1994), Latvijas Universitātes Datorikas fakultātes profesors, LU Matemātikas un informātikas institūta vadošais pētnieks. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2023).

## Pētījumu virzieni
Bioinformātika, biomedicīnas informācijas sistēmu izstrāde, algoritmu izstrāde un analīze, formālās valodas, algoritmiskā mācīšanās teorija.
 
## Atsauces
Meistaru iela

**Meistaru iela** var būt:

* Meistaru iela — iela Rīgā;
* Meistaru iela — iela Jūrmalā;
* Meistaru iela — iela Kuldīgā;
* Meistaru iela — iela Valmierā;
* Meistaru iela — iela Mārupē;
* Meistaru iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
* Meistaru iela — iela Cēsu novada Jāņmuižā;
* Meistaru iela — iela Smiltenes novada Drustos;
* Meistaru iela — iela Krimuldas pagasta Raganā;
* Meistaru iela — iela Olaines pagasta Stīpniekos;
* Meistaru iela — iela Ķekavas pagasta Valdlaučos.
Ifatas sultanāts

**Ifatas sultanāts** () bija sunnītu sultanāts Somālijas pussalas ziemeļos. Ifatas sultanāta teritorija mūsdienās atrodas daļa no Somālijas, Džibutijas un Etiopijas. Valsts pastāvēja no 1275. līdz 1403. gadam. Tās galvenā pilsēta bija Zeilagha osta mūsdienu Somālijā pie Džibutijas robežas. Gandrīz visu pastāvēšanas laiku sultanāts ar mainīgām sekmēm karoja ar kristiešu Etiopijas impēriju. 1403. gadā etiopieši ieņēma Zeilaghu un nogalināja pēdējo Ifatas sultānu, izbeidzot valsts eksistenci.

## Ārējās saites
Ruslans Stefančuks

**Ruslans Stefančuks** (ukraiņu: *Руслан Олексійович Стефанчук*; dzimis 1975. gada 29. oktobrī Ternopiļā) ir ukraiņu jurists, valstsvīrs, tiesību zinātņu doktors, profesors. Ukrainas Augstākās Radas priekšsēdētājs kopš 2021. gada 8. oktobra. Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes loceklis kopš 2021. gada 14. oktobra. Ukrainas Nacionālās juridisko zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (akadēmiķis). Nodarbojies arī ar advokatūru. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1975. gada 29. oktobrī Ternopilā medicīnas studentu ģimenē. 1992. gadā ar izcilību pabeidza 18. Hmeļņickas vidusskolu. 1997. gadā ar izcilību absolvējis arī Hmeļņickas Reģionālās vadības un tiesību institūtu, iegūstot jurista grādu, un 1999. gadā — Podiļas Tehnoloģisko universitāti (Hmeļņickas Universitāte).

Pēc Hmeļņicka universitātes absolvēšanas Stefančuks strādāja par asistentu tās pašas universitātes Civiltiesību disciplīnu katedrā, bet pēc tam iestājās Ukrainas Nacionālās zinātņu akadēmijas Volodimira Korecka valsts un tiesību institūta doktorantūrā. Pēc pēcdiploma studiju pabeigšanas viņš strādāja tajā pašā universitātē par vecāko pasniedzēju, katedras vadītāju, asociēto profesoru, profesoru Civiltiesību disciplīnu katedrā.

2017. gadā pieteicās uz tiesneša amatu Ukrainas Augstākajā tiesā, taču konkursā cieta neveiksmi.

Piedalījies Ukrainas likumu "Par grozījumiem dažos tiesību aktos fizisko personu personisko nemantisko tiesību jomā", "Par reproduktīvās veselības aizsardzību", "Par laika uzskaiti Ukrainā" un citu likumu izstrādē. Viņš ir arī publicējis vairāk nekā 500 zinātnisko rakstu par jurisprudenci.

2019. gadā viņš pievienojās Ukrainas prezidenta amata kandidāta Volodimira Zelenska kampaņas štābam, kur bija atbildīgs par ideoloģiju un likumprojektu izstrādi. Stefančuks iepazinās ar Zelenski, kad viņš bija students, pateicoties KVN.

21. maijā Volodimirs Zelenskis iecēla Ruslanu Stefančuku par savu padomnieku — pārstāvi Augstākajā Radā.

29. augustā Ukrainas Augstākā padome ievēlēja Ruslanu Stefančuku par parlamenta priekšsēdētāja pirmo vietnieku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uldis Rogulis

**Uldis Rogulis** (dzimis 1957. gada 25. maijā) ir latviešu fiziķis, *Dr.habil.phys.* (1999). LU Cietvielu fizikas institūta Spektroskopijas laboratorijas vadošais pētnieks, LU Fizikas, matemātikas un optometrijas fakultātes Cietvielu un materiālu fizikas katedras vadītājs (2008), profesors (2009), Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2016).

## Pētījumu virzieni
Aktivētu kristālu, stiklu un stikla keramikas materiālu luminiscences, elektronu paramagnētiskās rezonanses un optiski detektējamās magnētiskās rezonanses pētījumi, pielietojumiem scintilatoros, dozimetros, baltās gaismas luminoforos un optiskos temperatūras sensoros.

## Atsauces
Dandī anglikāņu katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942416"
}

**Dandī Sv. Pāvila katedrāle** () ir Skotijas Episkopālās baznīcas (anglikāņu) katedrāle, kas atrodas Skotijas pilsētā Dandī. Brīkinas diecēzes galvenā baznīca.

Baznīca tika uzcelta 1855. gadā, neogotiskā stilā, pēc Džordža Gilberta Skota (*George Gilbert Scott*, 1811—1878) projekta, bet 1905. gadā tā kļuva par katedrāli.


St_Pauls_Scottish_Episcopal_Cathedral,_Dundee_(geograph_4544364).jpg
St_Pauls_Cathedral,_Dundee_(geograph_3856675).jpg


## Ārējās saites
*
Mārtiņš Rutkis

**Mārtiņš Rutkis** (dzimis 1957. gada 8. augustā Rīgā) ir latviešu fiziķis, *Dr.phys.* (1992). LU Cietvielu fizikas institūta vadošais pētnieks un direktors (2016—2021). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2015).

## Pētījumu virzieni
Nelineārās optiskās parādības organiskās vielās; polimēru kompozītmateriālu fotonika; organisko vielu struktūra un spektroskopija; materiālu modelēšana, izmantojot kvantu ķīmiskās un molekulārās mehānikas metodes; Lengmīra—Blodžetas filmu optiskās un elektroniskās īpašības.

## Atsauces
Staņislavs Sventohovskis

**Staņislavs Sventohovskis** (, ; dzimis , miris ) bija Daugavpilī dzimis katoļu garīdznieks, jezuīts un pedagogs.

Iestājies jezuītu ordenī Viļņā 1772. gadā. Ordinēts 1786. gadā. Poētikas un retorikas pasniedzējs jezuītu kolēģijās Polackā (1788—1789) un Mahiļovā (1789—1790). Garīdznieks un franču valodas pasniedzējs Daugavpilī (1791—1792), garīdznieks Polackā (1792—1793). Vēlākos gados jezuītu skolu prefekts Mahiļovā (1793-1795, 1802-1804), Vicebskā (1795—1797), Daugavpilī (1797—1799), Oršā (1799—1802) un Polackā (1804—1810). Pēc tam — bīskapa Jana Benislavska teologs (1810—1812) un jezuītu Baltkrievijas provinciāla Aloiza Landesa sekretārs (1813—1814). Vēlāk kļuva par Oršas jezuītu kolēģijas rektoru (1814—1817, 1819—1820), bet pēc tam par jezuītu Baltkrievijas provinciāli. 1820. gadā jezuīti no Krievijas Impērijas tika padzīti. Staņislavs Sventohovskis kļuva par jezuītu Austrijas Impērijas Galīcijas provinciāli. Piedalījies jezuītu ģenerālkongregācijā. Miris mūsdienu Polijas teritorijā.