Ziedonis Čevers

**Ziedonis Čevers** (dzimis , miris ) bija latviešu politiķis, bijis Demokrātiskās partijas "Saimnieks" vadītājs, Latvijas Ministru prezidenta biedrs un Latvijas iekšlietu ministrs divās valdībās.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1960. gadā. 1978. gadā viņš pabeidza mācības Rīgas 8. vidusskolā, bet 1982. gadā absolvēja studijas Latvijas Fiziskās kultūras institūta fiziskās audzināšanas specialitātē. Bijis džudo treneris.

Latvijas PSR laikā aktīvi darbojās komjaunatnē un PSKP, bija komjaunatnes Rīgas Kirova rajona (Centra rajons) pirmais sekretārs 1987. gadā un pilsētas komitejas pirmais sekretārs 1988. un 1989. gadā.

1989. gadā Z. Čevers nesekmīgi kandidēja PSRS Tautas deputātu kongresa vēlēšanās. Šajā pašā gadā kļuva par Rīgas pilsētas Komjaunatnes komitejas pirmo sekretāru.

### Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas
1991. gadā viņš kļuva par Rīgas pilsētas Iekšlietu pārvaldes priekšnieka vietnieku, Augusta puča laikā nostājās Latvijas Augstākās padomes pusē. Šajā laikā darbojās Latvijas Tautas frontē.
Pēc tam, kad Aloizs Vaznis atkāpās no amata, Z. Čevers 1991. gada novembrī kļuva par iekšlietu ministru Ivara Godmaņa Ministru padomē. Līdz ar Valda Birkava Ministru kabineta apstiprināšanu zaudēja amatu.

1994. gadā Z. Čevers nodibināja partiju "Saimnieks", kļuva par tās priekšsēdētāju un pēc pašvaldību vēlēšanām kļuva par Rīgas domes deputātu.
 apvienojās Z. Čevera vadītā partija "Saimnieks" un Demokrātiskā Centra partija, izveidojot Demokrātisko partiju "Saimnieks" (DPS), par kuras priekšsēdētāju kļuva Z. Čevers. 6. Saeimas vēlēšanās DPS ieguva 15,15% balsu un 18 vietas parlamentā. Pēc tam, kad Saeimā netika apstiprināta Māra Grīnblata valdība, par premjera kandidātu virzīja Z. Čeveru. Saeimas balsojuma pirmajā kārtā par viņa valdību nobalsoja 50 deputāti, tāpēc rīkoja pārbalsošanu. Otrajā kārtā par balsoja 49 deputāti, tādējādi valdību neapstiprinot. Vēlāk par Ministru prezidentu kļuva Andris Šķēle. Šķēles 1. Ministru kabinetā Z. Čevers ieņēma Ministru prezidenta biedra vietu. 1996. gadā pēc nesaskaņām ar A. Šķēli viņš amatu atstāja.

1997. gadā darbu sākušajā Guntara Krasta valdībā Z. Čevers vēlreiz ieņēma iekšlietu ministra vietu.  "Saimnieks" atsauca partijas locekļus no valdības, un Z. Čevers izteica gatavību veidot nākamo valdību. G. Krasta Ministru kabinets izturēja uzticības balsojumu, bet Z. Čevers  atkāpās no DPS priekšsēdetāja amata, tomēr jauns priekšsēdētājs netika ievēlēts un viņš palika amatā. 7. Saeimas vēlēšanās DPS ieguva tikai 1,6% balsu, līdz ar to partija neiekļuva Saeimā. Pēc neveiksmes vēlēšanās Z. Čevers  vēlreiz atkāpās no partijas vadītāja amata. Par jauno partijas priekšsēdētāju tika ievēlēts Andris Ameriks.

### DPS pamešana un turpmākie gadi
 Z. Čevers un Ēriks Zunda pameta partiju pēc tam, kad tika izteikts nodoms to pārdēvēt par Latvijas Demokrātisko partiju un noteikt sociāldemokrātisku ievirzi. Šajā pašā gadā viņš bija Valsts prezidenta Gunta Ulmaņa ārštata padomnieku integrācijas un drošības jautājumos. 2001. gadā Z. Čevers bija Rīgas domes priekšsēdētāja Gundara Bojāra padomnieks.

Pēc vairākiem gadiem ārpus aktīvās politikas Z. Čevers paziņoja par nodomu atgriezties politikā 2002. gada sākumā.  tika dibināta Latvijas Brīvības partija, un viņš kļuva par vienu no partijas biedriem. Par premjerministres kandidāti tika izvirzīta Raita Karnīte. Centrālā vēlēšanu komisija sākotnēji nepieņēma partijas sarakstu, tomēr tā startēja vēlēšanās. Brīvības partija 8. Saeimas vēlēšanās ieguva tikai 0,2% balsu un neiekļuva Saeimā. Partijas darbību apturēja , bet to likvidēja . Kopš tā laika Z. Čevers politikā nav darbojies.

### Saistība ar Ventspils tranzītbiznesa privatizāciju

Izmeklējot Ventspils tranzītuzņēmumu maksājumus ārzonu firmām, kuru patiesie labuma guvēji izrādījās ar partijām vai politiķiem saistīti cilvēki, konstatēja, ka naudas saņēmēju vidū bija arī Z. Čevera sieva Margarita. Konstatētas arī citas iespējami koruptīvas saiknes ar Z. Čeveru. Tomēr kriminālprocesu pret iesaistītajām personām izbeidza.

## Atsauces