Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija

**Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija** () ir neatkarīga Amerikas Savienoto Valstu federālās valdības aģentūra, kas atbildīga galvenokārt  par civilo kosmosa programmu, kā arī aeronautikas un kosmonautikas pētījumiem Zemes atmosfērā un ārpus tās.

Administrācijas galvenā mītne atrodas ASV galvaspilsētā Vašingtonā. Kopš 2021. gada maija *NASA* administrators ir Bills Nelsons.

*NASA* priekštece bija Nacionālā konsultatīvā komiteja aeronautikā (*NACA*), kas tika izveidota 1915. gadā. Sākoties Aukstajam karam un kosmosa sacīkstei starp ASV un PSRS radās nepieciešamība izveidot aģentūru, kas galvenokārt būtu atbildīga tieši par kosmosa izpēti. 1958. gada 29. jūlijā ASV prezidents Dvaits Eizenhauers parakstīja Nacionālās aeronautikas un kosmosa aktu (*National Aeronautics and Space Act*), ar ko tika likvidēta *NACA* un likti pamati *NASA* izveidei. Oficiāli savu darbību jaunizveidotā aģentūra uzsāka 1958. gada 1. oktobrī. Nacionālajā aeronautikas un kosmosa administrācijā tika iekļauta Armijas ballistisko raķešu aģentūra (ABMA) un Amerikas Savienoto Valstu Jūras izpētes laboratorijas (NRL) elementi. NASA nozīmīga vieta *kosmosa sacensībās* ar Padomju Savienību bija vācu raķešu izpētes programma, kuru vadīja Verners fon Brauns, kurš tajā laikā strādāja Armijas ballistisko raķešu aģentūrā (ABMA), kas iekļāva arī amerikāņu tehnoloģiju elementus no zinātnieka Roberta Godarda iepriekšējiem darbiem.

Vēsturiski *NASA* ir vairāk pazīstama kā pirmā un pašlaik arī vienīgā kosmosa aģentūra, kurai 1969. gadā ''Apollo'' programmas ietvaros izdevās nogādāt pirmos astronautus uz Mēness virsmas. Tāpat *NASA* pieder rekords būt par vienīgo kosmosa aģentūru pasaulē, kurai savas pastāvēšanas laikā ir izdevies nosūtīt starplanētu izpētes zondes uz visām Saules sistēmas planētām, to skaitā arī divām pundurplanētām — Cereru un Plutonu, ko 2015. gadā attiecīgi sasniedza ''Dawn'' un *[[New Horizons]]* kosmiskie aparāti. Savukārt 2013. gadā tika ziņots, ka iepriekšējā gadā *NASA* starplanētu zonde *[[Voyager 1]]* oficiāli sasniegusi heliopauzi, tādējādi kļūstot par pirmo cilvēces radīto kosmisko aparātu, kam izdevies atstāt Saules sistēmu un ieiet starpzvaigžņu telpā.

Mūsdienās *NASA* aktīvi turpina Visuma izpēti ar vairākām orbitālajām observatorijām kā, piemēram, Habla kosmisko teleskopu un Džeimsa Veba kosmisko teleskopu, kuru orbītā ap Zemi plānoja nogādāt 2020. gadā. Tāpat *NASA* turpina attīstīt arī vairākus projektus, kas saistīti ar ārpuszemes dzīvības meklēšanu Saules sistēmā, it īpaši ap Jupitera un Saturna pavadoņiem, kā, piemēram, Eiropu, Titānu un Enceladu. *NASA* turpina veikt arī aktīvu Marsa izpēti ar vairākām starplanētu zondēm un pašgāgēju robotiem kā, piemēram, *[[MAVEN]]* un *[[Mars Science Laboratory|Curiosity]]*, lai tādējādi tuvākajā nākotnē, izmantojot ''Orion'' kosmosa kuģi, pienācīgāk sagatavotos arī iespējamai cilvēku misijai uz Marsa.

*NASA* gada budžets ir ievērojami lielāks nekā citu piecu lielāko kosmosa aģentūru budžeti kopā. 2018. gadā *NASA* kopējais budžets bija mērāms 20,7 miljardu ASV dolāru apmērā, kas tādējādi to padara par lielāko, spēcīgāko un atpazīstamāko kosmosa aģentūru pasaulē.

## Projekti
### Pilotējamās programmas
#### ''Mercury''

[thumbnail|[Džons Glens bija pirmais amerikāņu astronauts, kas nonāca Zemes orbītā]]
*Mercury* projekta mērķis bija Zemes orbītā nogādāt cilvēku, ko  paveica Mercury-Atlas 6 ar Džonu Glenu (Padomju Savienība paspēja agrāk nosūtīt kosmosā pirmo cilvēku Juriju Gagarinu). Sākotnējo izpēti un plānošanu veica Nacionālā konsultatīvā komiteja aeronautikā (*NACA*), bet pēc *NASA* izveides projektu pārņēma tā.

#### ''Gemini''

*Gemini* projekta mērķis bija attīstīt kosmisko lidojumu tehnoloģijas, lai varētu realizēt *[[Apollo programma|Apollo]]* programmu — cilvēka izkāpšanu uz Mēness. No 1965. līdz 1966. gadam tika veikti 10 pilotējami lidojumi, katrā pa diviem kosmonautiem. To laikā tika veikta pirmā amerikāņu iziešana kosmosā, orbitālie manevri, tai skaitā tuvošanās un saslēgšanās ar citu objektu.

#### ''Apollo''

*Apollo* programmas mērķis bija veikt cilvēku nolaišanos uz Mēness. Par šo plānu 1961. gadā paziņoja prezidents Džons Kenedijs, un  pirmoreiz cilvēces vēsturē cilvēki (Nīls Ārmstrongs un Bazs Oldrins) izkāpa uz Mēness. Līdz 1972. gadam vēl piecās *Apollo* misijās tika veikta nolaišanās uz šī Zemes pavadoņa.

#### ''Space Shuttle''

*Space Shuttle* bija daudzkārt izmantojamā kosmosa kuģa programma. Tā apvieno kosmiskā nesēja, pilotējama kosmosa kuģa un transportkuģa funkcijas. Tas spēj derīgo kravu līdz 22,7 t nogādāt orbītā, kā arī atgriezt atpakaļ uz zemes (līdz 15 t). Kuģa apkalpē parasti bija 5—7 astronauti. Programma noslēdzās 2011. gadā.

### Orbitālās stacijas
#### ''Skylab''

thumbnail|''Skylab'' orbitālā stacija, kad to atstāja pēdējā tās apkalpe ''Skylab'' 4
1973. gadā *NASA* Zemes orbītā nosūtīja pirmo orbitālo staciju *[[Skylab]]*. Lai gan tā tika sabojāta, *NASA* nosūtīja apkalpi, kas to salaboja. Apkalpe uz borta pavadīja 28 dienas. Šajā laikā tā veica vairākus eksperimentus un fizioloģiskos testus, kā arī novēroja Sauli un Zemi. Nākamās apkalpes stacijā pavadīja attiecīgi 58 un 84 dienas. Arī tās veica eksperimentus un novērojumus.

#### Starptautiskā kosmosa stacija

[thumbnail|SKS pēc [Discovery (kosmoplāns)|Discovery (STS-133) atvienošanās ]]
1998. gadā tika palaists pirmais Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) modulis. Šajā projektā bija iesaistīta ne tikai *NASA*, bet arī Kanādas kosmosa aģentūra, Krievijas Federālā kosmiskā aģentūra, Eiropas Kosmosa aģentūra un Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūra. Pirmā pastāvīgā apkalpe stacijā ieradās . Pašlaik SKS ilglaicīgi var uzturēties sešu cilvēku apkalpes. Sākotnēji apkalpe bija trīs cilvēku sastāvā, bet sakarā ar ASV kosmoplāna Columbia katastrofu no 2003. līdz 2006. gadam apkalpes bija samazinātas līdz diviem cilvēkiem. No 2009. gada pastāvīgās apkalpes lielums ir paplašināts līdz 6 cilvēkiem. Īslaicīgās ekspedīcijās staciju apmeklēja pilotējamie kosmosa kuģi Sojuz-TMA un Space Shuttle (līdz 2011. gadam).

Lai apgādātu staciju ar degvielu, skābekli, ūdeni, pārtiku, dažādiem materiāliem, iekārtām un citām lietām, krievu puse izmantoja transportkuģi *[[Progress (kosmosa kuģu sērija)|Progress]]*, bet amerikāņu puse — *Space Shuttle* (līdz 2011. gadam). Pirmais Eiropas gatavotais bezpilota transportkuģis *[[Automated Transfer Vehicle|ATV]]* *[[Jules Verne ATV|Jules Verne]]* SKS apgādei tika palaists 2008. gadā. Japāna sava kuģa *[[H-II Transfer Vehicle]]* pirmo eksemplāru *[[HTV-1]]* palaida 2009. gadā. 2012. gadā bija paredzēta privāti būvēta transportkuģa *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* palaišana uz staciju; ar to iespējams nogādāt kravu arī atpakaļ uz Zemi.

### Orbitālās observatorijas

1990. gadā orbītā ap Zemi *NASA* palaida Habla kosmisko teleskopu. *NASA* ir palaidusi arī vairākas citas orbitālās observatorijas, piemēram, rentgenstaru teleskopu *[[Chandra (teleskops)|Chandra]]* un infrasarkano teleskopu *[[IRAS]]*.

2020. gada maijā orbītā ap Zemi tika plānots palaist Džeimsa Veba kosmisko teleskopu, kuram ir teju vai trīs reizes lielāks spoguļa diametrs nekā Habla kosmiskajam teleskopam, tādējādi dodot daudz lielāku iespēju novērot Visuma pirmsākumus un meklēt jaunas citplanētas Piena Ceļa galaktikā.

## Skatīt arī
* ESA — Eiropas Kosmosa aģentūra
* ISRO — Indijas Kosmosa pētījumu organizācija
* JAXA — Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūra 
* *[[Roskosmos]]* — Krievijas kosmosa pētījumu aģentūra

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''NASA'' oficiālā mājaslapa