open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2013.—2014. gada Pasaules kauss bobslejā

**2013.—2014. gada Pasaules kauss bobslejā** bija vairāku sacīkšu bobsleja turnīrs, kas sākās  Kalgari un beidzās  Kēnigszē. Pasaules kausu rīkoja FIBT, kas rīko arī pasaules čempionātu bobslejā, kā arī pasaules kausus un čempionātus skeletonā. Šo sezonu sauca par "īso" sezonu, jo notika 23. ziemas olimpiskās Spēles.

Vīriešu divnieku ieskaitē uzvarēja Stīvens Holkombs, četrinieku ieskaitē — Maksimiliāns Arnts, apvienotajā ieskaitē — Stīvens Holkombs. Sieviešu divnieku ieskaitē uzvarēja Keilija Hamfrīsa.

## Kalendārs

## Kopvērtējumi

## Ārējās saites
* FIBT oficiālā mājaslapa
Mirdza Martinsone (sportiste)

**Mirdza Martinsone-Bērziņa-Turķe** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu vingrotāja un kalnu slēpotāja.

Studējot Latvijas Universitātes Tautsaimniecības fakultātē, trenējās LU sporta klubā "Universitātes sports". 1935. gadā piedalījās studentu pasaules meistarsacīkstēs vingrošanā, iegūstot 5.vietu individuāli un 2. vietu komandu sacensībās. 

Divkārtēja Latvijas meistare slēpošanā (1934, 1935). Piedalījās , startēja kalnu slēpošanas divcīņā, taču tika diskvalificēta.
Trīskārtēja Latvijas meistare slalomā (1937, 1938, 1940), pēc Latvijas okupācijas arī Latvijas PSR čempione slalomā (1941).  Bijusi viena no Gaiziņkalna karnevāla tradīcijas aizsācējām 1936. gadā un kalpojusi kā slēpotājas Baibas Lielupes prototips Ilzes Kalnāres garstāstā "Sniega Roze".

Otrā pasaules kara beigās devās bēgļu gaitās, kā Norvēģijas sporta žurnāliste piedalījās 1948. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sanktmoricā. 1950. gadu sākumā pārcēlās uz dzīvi Ziemeļamerikā. Pēc ilgas slimošanas mirusi 1983. gada 20. septembrī.

## Ģimene
Bija precējusies ar ātrslidotāju Alfonu Bērziņu. Otrreiz apprecējās ASV un nomainīja uzvārdu uz Mirdza Turķis. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Drošais jaukšanas algoritms

**Drošais jaukšanas algoritms** () ir kriptogrāfisku jaucējfunkciju saime, ko publicē ASV Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts (NIST) kā Federālos informācijas apstrādes standartus (FIPS). Tās sastāvā ietilpst:

* Drošais jaukšanas algoritms 1 (SHA-1) — 160 bitu jaucējfunkcija, kas līdzinās agrākam MD5 algoritmam. To izstrādāja ASV Nacionālās drošības aģentūra (NSA) lietošanai ciparparaksta standartā (DSS). Vēlāk algoritmā tika atklātas kriptogrāfiskas vājības, tāpēc tā izmantošana kriptogrāfijā pēc 2010. gada nav ieteicama.
* Drošais jaukšanas algoritms 2 (SHA-2) — divu līdzīgu jaucējfunkciju saime, ar dažādiem bloka izmēriem, zināmas kā SHA-256 un SHA-512. Tās atšķir vārda izmērs - SHA-256 lieto 32 bitu vārdus, bet SHA-512 - 64 bitu vārdus. Ir arī saīsinātas katra standarta versijas, zināmas kā SHA-224, SHA-384, SHA-512/224 un SHA-512/256. Arī šos standartus izstrādāja NSA.
* Drošais jaukšanas algoritms 3 (SHA-3) — jaucējfunkcija, kas iepriekš bija pazīstama ar nosaukumu *Keccak*, izvēlēta 2012. gadā publiskā konkursā starp izstrādātājiem, kas nebija NSA. Tā atbalsta tādus pašus jaucējkoda garumus kā SHA-2, taču tā iekšējā uzbūve kardināli atšķiras no citiem saimes algoritmiem.

## Atsauces
Ērkulis

**Ērkulis** (arī **Ērkules ezers**, **Ērkulsezers**, **Ērkuļu ezers**) ir neliels ezeriņš Kuldīgas novada Gudenieku pagastā ziemeļaustrumos no Basiem. Ezera maksimālais dziļums ir 36 metri, līdz ar to tas ir dziļākais ezers Kurzemē un 12. dziļākais ezers Latvijā. Cauri tek Dižandrejupīte.

## Atsauces
Herberts Bērtulsons

**Herberts Bērtulsons** bija latviešu kalnu slēpotājs un Latvijas Politiskās policijas darbinieks.

Piedalījās  kā vecākais Latvijas komandas dalībnieks, startēja kalnu slēpošanas divcīņā, taču tika diskvalificēts.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 10. septembrī H. Bērtulsonu apcietināja un deportēja uz PSRS. Viņa izmeklēšanas lietas 1941. gada 26. maija apsūdzības slēdzienā norādīts, ka 1940. gada 16. jūnijā Latvijas politiskās policijas vecākais uzraugs H. Bērtulsons sadedzinājis politpārvaldē uzkrātās ziņas par Sarkanās Armijas karaspēka daļām, kas pēc 1939. gada Bāzu līguma tika izveidotas Liepājā un Ventspilī.

PSRS Iekšlietu Tautas Komissariāta (NKVD) Sevišķā apspriede viņam piesprieda nāves sodu nošaujot, kas izpildīts 1942. gada 14. februārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ģenerālis (filma)

**"Ģenerālis"** () ir 1926. gada ASV mēmā kinokomēdija, kuras režisori ir Basters Kītons (arī galvenās lomas attēlotājs) un Klaids Brukmens. Filmas pamatā ir Amerikas pilsoņu karā notikusī lielā pakaļdzīšanās lokomotīvei.

Filma ir par inženieri, kura atbildībā esošo lokomotīvi "Ģenerālis" Amerikas pilsoņu karā nozog pretinieku armija. Tajā galvenās lomas attēlo Kītons un Meriona Maka.

Filma, kas iznāca neilgi pirms skaņu kino parādīšanās, sākotnēji neguva panākumus, tomēr mūsdienās to uzskata par vienu no visu laiku labākajām filmām. Amerikas Kinoinstitūts to ierindoja 18. vietā visu laiku labāko amerikāņu filmu sarakstā. Aina, kurā vilciens nogāžas no sliedēm, saskaņā ar mūsdienu avotiem izmaksājusi 42 tūkstošus ASV dolāru, tādējādi tā ir dārgākā viena aina mēmā kino ēras laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Briģenes ezers

**Briģenes ezers** ir dzidrūdens ezers Augšdaugavas novada Demenes pagastā. Izvietojies subglaciālajā vagā Demenes iegultnes ezeru grupā. Krasti slīpi, lēzeni, ziemeļos — stāvi, dibens — smilšmāls un mālsmilts, dūņains, dūņu slānis līdz 0,2 m. Maksimālais dziļums ziemeļu galā — 32,0 m — viens no Latvijas dziļākajiem ezeriem. Ezerā ietek 5 grāvji un strauti, tajā skaitā no līdzās esošajiem Demenes, Vārpinkas un Skriķu ezeriem; noteka uz Akmenkas ezeru dienvidos. Mīt rauda, asaris, plaudis, līdaka, līnis, karūsa.

Austrumu krastā Briģene, dienvidu — Demene. Krastā peldvietas, austrumu krastā bijusi atpūtas nometne. 

## Atsauces
Dubulis

**Dubuļu ezers** (arī **Dubuļa ezers**, **Dūbuļs**, **Dūbulis**, **Dubola ezers**) ir dzidrūdens ezers Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies subglaciālajā vagā starp Geraņimovas Ilzas ezeru rietumos un Okras ezeru austrumos. Krasti zemi, ziemeļos — stāvi, dibens — smilšains, oļains, vietām lieli akmeņi, rietumu un dienvidaustrumu galos — dūņains, dūņu slānis līdz 2 m. Ezerā ietek strauts no Okras ezera, iztek uz Geraņimovas Ilzas ezeru. Mīt plaudis, līdaka, līnis, asaris, rauda, zutis, rudulis.

Dienvidu krastā Kauškaļu ciems un autoceļš P60. Krastā peldvietas, atpūtas vietas. 

## Atsauces
Dubuļu ezers

**Dubuļu ezers** var būt:
* Dubuļa Andrupenes pagastā cits nosaukums 
* Dubulis Kastuļinas pagastā cits nosaukums
* Dubuļu ezers Kaunatas pagastā
* Dūbuleita Ezernieku pagastā cits nosaukums
* Lielā Dubuļkas ezera Aglonas pagastā cits nosaukums
Severins Freinds

**Severins Freinds** (; dzimis  Frejungā) ir Vācijas tramplīnlēcējs.

Kontinentālajā kausā debitējis 2004. gada decembrī, bet Pasaules kausā debitējis 2007. gada decembrī Engelbergā.  Saporo izcīnīja savu pirmo uzvaru Pasaules kausā. 2014. gada Olimpiskajās spēlēs uzvarēja Vācijas komandas sastāvā komandu sacensībās, bet individuāli uz lielā tramplīna izcīnīja 4. vietu, bet uz normālā tramplīna — 31. vietu, bet tajā pašā gadā kļuva par pasaules čempionu lidošanā ar slēpēm. 2015. gada Pasaules čempionātā uzvarēja sacensībās uz lielā tramplīna un jaukto komandu sacensībās, bet sacensībās uz normālā tramplīna izcīnīja sudrabu, zaudējot tikai Rūne Veltam.

## Ārējās saites
Dziļezers (Limbažu pagasts)

**Dziļezers** (arī **Domeru ezers**) ir pēc statusa privāts ezers Limbažu novada Limbažu pagastā. Izvietojies subglaciālajā vagā Jumpravmuižas ezeru grupā, kopā ar rietumos esošo Riebezeru iekļauts dabas liegumā «Dziļezers un Riebezers». Krasti zemi, vietām stāvi, dibens — akmeņains, oļains, vietām — smilšains. Maksimālais dziļums 32,1 m, viens no Latvijas dziļākajiem ezeriem. Ezerā ietek viens strauts, iztek Mazupīte uz Riebezeru. Mīt  līdaka, plaudis, rauda, asaris, ālants, zutis, līnis, rudulis, plicis, karūsa, vīķe, ausleja, spidiļķis, ķīsis, akmeņgrauzis, grundulis, vēdzele, platgalve. Dziļezerā tiek organizēta licencēta makšķerēšana, ir pieejama laivu noma, atpūtas vietu noma un kājām iespējams apmeklēt arī Dziļezera - Riebezera dabas taku.

## Atsauces
Kunovice

**Kunovice** () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Uherske Hradištes apriņķī, Slovācko reģionā.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz iespējams minēta 1196. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. No 1954. līdz 1960. gadam un no 1972. līdz 1990. gadam ietilpa netālu esošās Uherske Hradištes sastāvā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Ekonomika
Kunovice ir aviorūpniecības centrs. Pie pilsētas atrodas aerodroms, kurā bāzējas vairāki aviobūves uzņēmumi, to skaitā "Let Kunovice" - lidmašīnas "Let L-410 Turbolet" ražotājs. No citām aviobūves kompānijām var minēt "Czech Sport Aircraft" un "Evektor-Aerotechnik".

## Ārējās saites
*Let Kunovice  , 
*Czech Sport Aircraft  
*Evektor-Aerotechnik
Viesabonēšana

**Viesabonēšana** ir iespēja mobilo ierīču abonentam izmantot citu tīklu pakalpojumus ārpus sava oparatora tīkla. Abonentam ar viesa operatoru nav jāslēdz līgums, bet maksa par šiem pakalpojumiem tiek maksāta savam operatoram, pie kam maksa var būt augstāka nekā savā tīklā. Izplatītākais viesabonēšanas pielietojums ir mobilo telefonu jomā, abonentiem dodoties uz citiem reģioniem vai valstīm un turpinot izmantot savu mobilo ierīci ar agrāko numuru sarunām un datu pārraidei.

Pēc pielietotās tehnoloģijas viesabonēšanu iedala "Uz SIM balstītā" un "Uz lietotājvārda / paroles balstītā" viesabonēšana.

## Ārējās saites
Asīrieši

**Asīrieši** () ir tauta Tuvajos Austrumos, kuru izcelsme saistīta ar Asīriju, mūsdienu Irākas teritorijā. Senajos laikos asīrieši dzīvoja teritorijā no Nīlas upes līdz Mezopotāmijai. Kopš islāma ekspansijas, bet īpaši kopš 20. gadsimta sākuma, asīrieši ir piedzīvojuši vajāšanas un diskrimināciju, tāpēc mūsdienās lielākā daļa tautas dzīvo emigrācijā dažādās pasaules valstīs. Asīrieši pieder Austrumu kristīgajai baznīcai.

## Seno asīriešu karadarbība
Valdnieka Salmanasara I (1273—1244 p. m. ē.) valdīšanas laikā asīrieši iekaroja Babiloniju un daudzas citas valstis, un beidzot apvienoja visu reģionu vienā impērijā. Asīriešiem bija milzīga armija, apgādāta ar bruņu aizsargātiem zirgiem, ātriem divriču kaujas ratiem un lielām mūru dragājamām ierīcēm. Asīrijas valsts attīstījās vairāku kareivīgu valdnieku — Ašurbanipala II, Sinaheriba un citu vadībā. Lielā bagātība un labie tirdzniecības sakari ļāva asīriešiem atjaunot tādas pilsētas kā Nimruda un Nīnive, ko izveidoja par galvaspilsētu, kā arī uzcelt pilsētu Horsabadu.
## Atsauces
Austrālāzijas sarkanrīklītes

**Austrālāzijas sarkanrīklītes, Austrālāzijas sarkanrīklīšu ģints** (*Petroica*) ir Austrālāzijas mušķērāju dzimtas (*Petroicidae*) ģints, kas apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas putnu sugas. Lai arī ārēji šīs grupas sugas atgādina Eiropā dzīvojošās sarkanrīklītes, putni nav sasvstarpēji radniecīgi. Tās visas ir endēmas Austrālāzijas reģionam un ir sastopamas Jaungvinejā, Austrālijā un Jaunzēlandē, kā arī daudzās citās šī reģiona mazajās Klusā okeāna salās.

Ģints zinātniskais vārds *Petroica* cēlies no grieķu valodas diviem vārdiem: *petros* — akmens, *oikos* — mājas jeb apmešānās vieta, tādējādi atspoguļojot putna ieradumu apkārtni vērot, atrodoties uz akmens muguras.
## Izskats
Austrālāzijas sarkanrīklīšu ģintij pieder vienas no krāšņākajām Austrālāzijas mušķērāju dzimtas sugām. Tie ir nelieli putni ar kompaktu, apaļu ķermeni, kas vizuāli saplūst kopā ar lielo, apaļo galvu. 
Lai arī daļai sugu ir neuzkrītošs, pelēcīgs, melns vai melnibalts apspalvojums, lielākā daļa šajā grupā ir spilgta un krāsaina, šiem putniem ir raksturīgas koši sarkanas krūtis, kas kontrastē ar to melnajām mugurām un galvām.  

Mazākā ģintī ir sarkangalvas sarkanrīklīte (*Petroica goodenovii*), kuras ķermeņa garums mazākajiem īpatņiem ir apmēram 10 cm, svars 7 g. Lielākais ģintī ir Dienvidsalas mušķērājs (*Petroica australis*), kura ķermeņa garums var sasniegt 18 cm, svars 47 g.

## Sistemātika
[thumb|260px|Lai arī dažas sugas ģintī ir neuzkrītošās krāsās, lielākā daļa šīs grupas sugu ir ļoti košas, attēlā [rozā mušķērājs (*Petroica rodinogaster*)]]
***Austrālāzijas sarkanrīklīšu ģints** (*Petroica*)
**Austrālijas sarkanrīklīte (*Petroica boodang*)
**Četema salas mušķērājs (*Petroica traversi*)
**Dienvidsalas mušķērājs (*Petroica australis*)
**Kalnu mušķērājs (*Petroica bivittata*)
**Klusā okeāna salu sarkanrīklīte (*Petroica pusilla*)
**Liesmojošā sarkanrīklīte (*Petroica phoenicea*)
**Maoru mušķērājs (*Petroica macrocephala*)
**Norfolkas sarkanrīklīte (*Petroica multicolor*)
**Rozā mušķērājs (*Petroica rodinogaster*)
**Rožu sarkanrīklīte (*Petroica rosea*)
**Sarkangalvas sarkanrīklīte (*Petroica goodenovii*)
**Sniegoto kalnu sarkanrīklīte (*Petroica archboldi*)
**Ziemeļsalas mušķērājs (*Petroica longipes*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Xeno-canto: Genus Petroica
*Genus Petroica
*Petroica
Svētās Katrīnas klosteris

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q185362"
}

**Svētās Katrīnas klosteris** (, *Monì tìs Agìas Ekaterìnis*, ) ir Grieķijas Pareizticīgās baznīcas vīriešu klosteris, kas atrodas Sīnaja kalnā vairāk nekā 1500 m v.j.l. Sentketrīnā.

Uzcelts no 548. līdz 565. gadam, šis ir viens no vecākajiem kristiešu klosteriem pasaulē, kas vēl darbojas. Pašu klosteri 527. gadā dibinājis Bizantijas imperators Justiniāns I. 7. gadsimtā klosteris sniedza patvērumu kristiešiem, kurus apdraudēja islāma izplatība. Līdz 1575. gadam klosteris atradies Jeruzalemes patriarha jurisdikcijā, pēc tam tika atzīta tā neatkarība.

Lielākie klostera dārgumi ir ikonas, no kurām dažas gleznotas pirms 8. gadsimta, un manuskripti. 2002. gadā klosteris iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
* Official Website of the Holy Monastery of St. Catherine at Mount Sinai
* Saint Catherine Area/ World Heritage Listing on UNESCO's Website
* Saint Catherine Foundation
Autoceļš V1278

|}
|}
**V1278** autoceļš **Ciecere—Ikaiši—Vārme**, ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu A9 Cieceres ciemā Kuldīgas novadā ar autoceļu P108 pie Vārmes. Autoceļa kopgarums ir 33,2 km un lielākajā daļā ir ar grants segumu, izņemot ceļa 2,5 kilometru garo posmu no Cieceres līdz Jelgavas—Liepājas dzelzceļa līnijas pārbrauktuvei aiz Kušaiņiem un nelielu ceļa posmu Videniekos. Ceļš šķērso Kuldīgas novada Skrundas un Vārmes pagastus.

## Apdzīvotas vietas pie autoceļa
* Ciecere
* Plostnieki
* Videnieki (Ikaiši)
* Savenieki
* Dūras
* Vārme

## Autoceļš šķērso upes
Autoceļš šķērso dažādas upes — Ponaksti, Porupi, Cieceri un Dūri. Vislielākā no tām ir Ciecere.
Stenlija kalns

**Stenlija kalns** ir 5109 m augsts Ruvenzori grēdas kalns, kas atrodas uz Kongo Demokrātiskās Republikas un Ugandas robežas, un ir abu valstu augstākais kalns, kā arī trešais augstākais kalns Āfrikā pēc 5895 m augstā Kilimandžāro un 5199 m augstā Kenijas kalna. Kalns ir pietiekami augsts, lai tā virsotnē spētu atrasties ledājs. Tas nosaukts par godu velsiešu žurnālistam un pētniekam Henrijam Mortonam Stenlijam. Kalns atrodas Ruvenzori nacionālajā parkā, kas kopš 1994. gada iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Kalnam ir divas virsotnes.
Leonards Nīmojs

**Leonards Saimons Nīmojs** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes ASV aktieris, kinorežisors, dzejnieks, dziedātājs un fotogrāfs.

Pazīstams ar Spoka lomu Zvaigžņu ceļa oriģinālajā seriālā *[[Star Trek: The Original Series]]* (1966–69) un vairākos filmas, TV seriāla un videospēļu turpinājumos. Aktiera karjeru sācis 20. gadsimta 50. gadu sākumā ar dažādām mazām lomām filmās. Vēlāk vairāk nekā desmitgadi piedalījies dažādos TV seriālos kā viesaktieris. Savas karjeras laikā piedalījies 134 filmās un TV seriālos. 1985. gadā saņēmis zvaigzni Holivudas Slavas alejā.

## Ārējās saites

*
Dārbi muzejs un mākslas galerija

**Dārbi muzejs un mākslas galerija** () ir Lielbritānijas muzejs un mākslas galerija, kas atrodas Lielbritānijas pilsētā Dārbi. Muzejā ir izvietotas senatnes liecības no Dārbi un tuvējās apkārtnes, kā arī ģeoloģijas un militārisma eksponāti. Muzejā atrodas arī *Royal Crown Derby* porcelāna rūpnīcas ražotā kolekcija.

Muzejs ir dibināts 1879. gadā, bet mākslas galerija tika atvērta 1882. gadā.

## Ārējās saites
Mogao alas

**Mogao alas** () ir 492 tempļu komplekss, kas atrodas Ķīnā 25 km uz dienvidaustrumiem no Duņhuanas centra.

Alās atrodami daži no budistu mākslas labākajiem paraugiem. Pirmās alas tika izraktas mūsu ēras 366. gadā meditācijai un dievkalpojumiem. Šīs ir pazīstamākās no ķīniešu budistu grotām, tāpat Mogao alas ir viens no trim ievērojamākajiem budistu skulpturālajiem objektiem Ķīnā. Mūsdienās šis ir populārs tūrisma objekts. 1987. gadā alas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 

## Ārējās saites
* 
* Starptautiskais Duņhuanas projekts
Takocubo kardiomiopātija

**Takocubo kardiomiopātija** jeb **takocubo sindroms** (*TTS*) ir unikāls neišēmisks sindroms, kurai raksturīga pēkšņa īslaicīga sirds muskulatūras daļas vājināšanās. Tā kā šis vājums var rasties pēc emocionāliem pārdzīvojumiem, piemēram, tuvinieka nāves, izšķiršanās vai ilgstoša stresa, tad šo saslimšanu mēdz saukt arī par **salauztās sirds sindromu**. Takocubo kardiomiopātija saukta arī par **apikālo balona sindromu**, **stresa inducēto kardiomiopātiju** vai **reversiblo kreisā kambara anerģiju.**

## Simptomi
Kardiomiopātijai ir raksturīgas tipiskas koronārās sūdzības — elpas trūkums un sāpes krūtīs. Elektrokardiogrammā redzami ST segmenta pacēlumi, T viļņa inversija, vai QT intervāla pagarināšanās. Paaugstināti arī miokarda bojājuma marķieri asinīs. Lielākajai daļai pacientu ir paaugstināta arī noradrenalīna koncentrācija. Nereti sindroms tiek sajaukts ar akūtu miokarda infarktu. Diagnoze tiek uzstādīta, balstoties uz patoloģiskajām sirds sienas kustībām, t. i., kreisā kambara pamats saraujas normāli, bet pārējā kreisā kambara daļa ir nekustīga vai mazkustīga. Arī koronārā angiogrāfija parasti neapstiprina obstruktīvus vainagartēriju bojājumus.

## Prognoze
Neskaitot to, ka sākumā ir strauja stāvokļa pasliktināšanās, kopējā prognoze ir laba, recidīvu skaits ir neliels un mirstība ir zema. Pacientiem stāvoklis uzlabojas pāris dienu laikā un normalizējas dažu mēnešu laikā.

## Vēsture
[thumb|Japāņu [Astoņkāji|astoņkāju lamatas, pēc kurām šī slimība ir nosaukta]]
Sindroms pirmo reizi aprakstīts Japānā, un tā nosaukums cēlies no zivju groza ar apaļu dibenu un šauru kaklu, ko lietoja astoņkāju zvejā ( — ‘astoņkājis’, *tsubo* — ‘grozs’).

## Atsauces

## Ārējās saites
Sanktpēterburgas metro

**Sanktpēterburgas metropolitēns** (*Петербу́ргский метрополитен*) jeb **Sanktpēterburgas metro** () ir metro sistēma Krievijas otrajā lielākajā pilsētā Sanktpēterburgā, kas ir sākusi darboties 1955. gada 15. novembrī. Sākotnēji bija pazīstams kā Ļeņina ordeņa Ļeņingradas metropolitēns (*Ленинградский ордена Ленина метрополитен имени В. И. Ленина*). Tas tiek uzskatīts par vienu no Sanktpēterburgas simboliem. Metro sastāv no piecām līnijām un sešdesmit septiņām stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 113,2 kilometrus. Pēc 2012. gada datiem, katru dienu Sanktpēterburgas metro pārvadā 2,14 miljonus pasažieru, bet gada laikā 783,9 miljonus pasažieru.

Tas ir sešpadsmitais noslogotākais metro pasaulē. Sanktpēterburgas īpašās ģeoloģijas dēļ, tas ir viens no visdziļākajiem metro tīkliem pasaulē. Sanktpēterburgas visdziļākā metro stacija ir *Адмиралте́йская* un tā atrodas 86 metrus zem zemes.

Nākotnē ir plānots līniju skaitu palielināt līdz deviņām līnijām, bet staciju skaitu palielināt līdz 126 stacijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pekinas metro

thumbnail|250px|Pekinas metro tīkls
**Pekinas metro** () ir metro sistēma Ķīnas galvaspilsētā un otrajā lielākajā pilsētā Pekinā, kas ir sākusi darboties 1969. gada 1. oktobrī un ir vecākais Ķīnas metro tīkls. Metro sastāv no astoņpadsmit līnijām un trīs simti deviņpadsmit stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 527 kilometrus. Pēc 2014. gada datiem, katru dienu Pekinas metro pārvadā 9,278 miljonus pasažieru, bet gada laikā 3,387 miljardus pasažieru. Pekinas metro īpašnieks ir Pekinas pilsēta.

Pekinas metro ir visnoslogotākā metro līnija pasaulē pēc pārvadāto pasažieru skaita un otrais lielākais metro tīkls pasaulē aiz Šanhajas metro pēc kopējā līniju garuma.

Līdz 2002. gadam Pekinas metro sastāvēja no divām līnijām un kopš 2003. gada ir uzsākta Pekinas metro paplašināšana. Līdz 2015. gada beigām ir plānots metro līniju paplašināt līdz deviņpadsmit līnijām ar kopējā garumu 708 kilometri, bet līdz 2020. gadam ir plānots, ka metro līniju kopējais garums sasniegs 1050 kilometrus.

## Atsauces
Brugadas sindroms

**Brugadas sindroms** ir ģenētiska saslimšana, kurai raksturīga anormāla elektrokardiogramma un palielināts risks pēkšņai kardiālai nāvei. Tā ir nosaukta spāņu kardiologu Pedro Brugada un Jozepa Brugada vārdā. Tas ir visbiežākais pēkšņas nāves iemesls jauniem vīriešiem Taizemē un Laosā bez iepriekš zināmām sirds saslimšanām.

## Etioloģija
Aptuveni 20% Brugadas sindromu gadījumu ir atrasta saistība ar mutācijām gēnā, kas kodē nātrija jonu kanālu kardiomicītu šūnu membrānās. Tāds gēns, piemēram, ir SCN5A, kas atrodas 3. hromosomas īsajā plecā (3p21). Funkcijas zuduma mutācija izraisa labās sirds sienas repolarizācijas traucējumus, kas var novest pie kambaru tahikardijas un/vai fibrilācijas, kas bieži rezultējas nāvē.

## Diagnostika
right|thumb|300px|EKG atkarībā no Brugadas sindroma tipa
Ir pieejami ģenētiskie testi, kas apstiprina Brugadas sindromu.

### Elektrokardiogrāfija
Pēc elektrokardiogrammas (EKG) pārmaiņām, kas ir sastopamas pacientam ikdienā vai nu pēc noteiktu medikamentu lietošanas, var diagnosticēt Brugadas sindromu. Antiaritmiskie preparāti ajmalīns un flekainīds spēj bloķēt nātrija jonu kanālus un, izraisot pārmaiņas EKG, var tikt izmantoti arī kā diagnostiskie testi.

Brugadas sindromam ir trīs raksturīgie EKG veidi:
* 1.tipam ir izlocīta ST elevācija ar vismaz 2 mm (0,2 mV) J punkta paaugstinājumu un pakāpeniski lejupejošu ST segmentu, pēc tam sekojot negatīvam T vilnim.
* 2.tipam ir segliem līdzīgs izskats ar vismaz 2 mm J punkta paaugstinājumu un vismaz 1 mm ST elevācija ar pozitīviem vai bifāziskiem T viļņiem.
* 3. tipam ir vai izlocīts vai segliem līdzīgs izskats ar mazāk nekā 2 mm J punkta paaugstinājumu un 1 mm ST paaugstinājumu.
EKG V1-V3 novadījumos ir redzama ST elevācija ar labās kājiņas blokādes ainu. Adrenerģiska stimulācija pazeminās ST segmenta paaugstinājumu, bet klejotājnerva stimulācija to var pasliktināt.

## Atsauces
Galotņošana

**Galotņošana** ir visas koka galotnes nozāģēšana, vai lielu zaru un/vai stumbru galotnes daļas nozāģēšana, atstājot stumbeņus vai sānu zarus, kas ir pārāk mazi, lai veidotu galotni. Citi pielietotie termini ir **stabošana** vai **kronēšana**. Galotņošana kokus bojā, taču praksē ir ļoti izplatīta un dažādu iemeslu dēļ pieprasīta. Dažas koku sugas labāk atgūstas no galotņošanas sekām,  nekā citas. Ir iespējami citi risinājumi, ko pielietojot, var sasniegt līdzvērtīgus rezultātus, nebojājot kokus.

## Mērķis
Simtiem lielu koku tiek galotņoti katru gadu dažādu iemeslu dēļ. Tie ietver drošību, estētiku, noēnojuma samazināšanu, kā arī, lai stimulētu jaunu dzinumu parādīšanos. Veicot aptaujas, ir pierādījies, ka vidusmēra cilvēka zināšanas par koku kopšanu ir ierobežotas. Daudziem cilvēkiem ir priekšstats, ka nogalotņots koks būs drošāks, vai būs daudz mazāka iespēja, ka varētu radīt apdraudējumus. Koks, kas ir izaudzis bez lieliem sakņu bojājumiem, faktiski ir stabilāks, nekā tikko iestādīts koks. Ir daudz svarīgākas lietas, kam pievērst uzmanību, piemēram, ieaugusi miza vai sala plaisas, nosakot relatīvo koka vai zara drošību.

Vēl viens izplatīts priekšstats, ka, nogalotņojot koku, tam uzlabosies augšana, palielinoties apgaismojumam. Daļai koku sugu lielai vainaga (lapu virsmas) samazināšanai var būt negatīva ietekme. Kad koks nogalotņots, jaunizveidotā miza un miza, kas ir atradusies ilgstošā noēnojumā, ir ļoti plāna un uzņēmīga pret saules apdegumu. Ilgstoša atrašanās tiešā saules staru ietekmē var nopietni bojāt mizu, tādējādi radot pievilcīgu mājvietu bojājumus izraisošiem organismiem. Pierādījumi par esošo bojājumu var būt sēnīšu augļķermeņi uz koku mizas. Lapu zaudējums samazina koka spēju fotosintezēt un ražot barības vielas. Ja liels koks nespēj saražot pietiekami daudz cukuru, lai pabarotu saknes, tas lēnām mirst no bada.

Daži cilvēki galotņo kokus, lai stimulētu jauno dzinumu augšanu. Kad koks tiek galotņots, uz stumbra pie grieztajām brūcēm parādās daudz adventīvo dzinumu, sauktu arī par stresa vai ūdenszariem. Tā ir koka atbilde uz pēkšņo lapu zaudējumu. Kaut arī koks ir spējīgs nodrošināt barības vielas no stresa zariem, ar tiem ir saistītas daudzas citas problēmas. Pirmkārt, šis adventīvais dzinums ir sulīgs un uzņēmīgs pret kukaiņu uzbrukumiem, piemēram, laputīm, kāpuriem un patogēniem. Otrkārt, zari, kas izveidojas no stresa zariem, reti spēj izveidot pilnīgu kallusu. Tas nozīmē, ka jebkurš patogēns, kas uzbrūk stresa zaram, var iekļūt kokā tieši caur atvērto brūci. Ja koks sāk trupēt, tas rada vāju zara piestiprināšanās punktu starp pieaugošajiem stresa zariem un galveno koka stumbru, un finālā  ir iespējama zara nolūšana. Ja koks nevar nobloķēt trupes sēnīšu attīstību, tās var sasniegt stumbru un galu galā nogalināt koku.

Estētika ir vēl viens iemesls, kāpēc cilvēki aicina koku kopējus galotņot savus kokus. Koks varbūt aizsedz ainavu, noēno dārzu, traucē saņemt tiešos saules starus. Tomēr koka galotņošanas rezultāts ir nestabils un nepievilcīgs koks. Tā rezultātā koks nekad pilnībā neatgriežas sākotnējā dabiskajā veidolā.

## Atsauces
Hisora Alajs

**Hisora Alajs** (, ) ir kalnzeme Centrālāzijā, daļa no Pamira-Alaja sistēmas. Izvietojusies Kirgizstānas, Uzbekistānas, Tadžikistānas un Turkmenistānas teritorijā starp Fergānas ieleju ziemeļos un Tadžikistānas depresiju dienvidos. Ziemeļaustrumos piekļaujas Tjanšanam, Alaja ieleja to atdala no Pamira, Pandžas un Amudarjas upju ielejas — no Hindukuša un Baktrijas līdzenuma, bet rietumos piekļaujas Karši stepe. Galvenās kalnzemi veidojošās grēdas ir Alaja grēda, Hisors, Turkestānas grēda, Zarāfšonas grēda un Kehitangs, kā arī šo grēdu atzari un mazākas starpgrēdas. Augstākā virsotne ir Čimtarga (5489 m vjl) Fanas kalnos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilmingtona

**Vilmingtona** () ir pilsēta Delavērā, ASV. Ņūkāslas apgabala administratīvais centrs un štata lielākā pilsēta, rūpniecības, finanšu un komerciālais centrs, galvenā osta.

Senāko pastāvīgo eiropiešu apdzīvoto vietu pašreizējā Vilmingtonas atrašanās vietā Delavēras upes ielejā dibināja zviedri 1638. gadā. 1802. gadā netālu no pilsētas tika uzsākta šaujampulvera ražošana, mūsdienās *[[DuPont]]* ir viens no lielākajiem ķīmiskās rūpniecības uzņēmumiem.

Vilmingtonā pēc Otrā pasaules kara beigām izveidojās neliela latviešu kopiena (ziedu laikos ap 200 cilvēkiem), kurā darbojās svētdienas skola, baznīcas draudze, teātra kopa u.c. organizācijas. Pilsētā dzimis un latviešu svētdienas skolā gājis politiķis, valodnieks un uzņēmējs Arturs Krišjānis Kariņš. Vilmingtonā savu profesionālo un politisko darbību uzsāka arī ASV prezidents Džo Baidens.

## Iedzīvotāji

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Čimtarga

**Čimtarga** () ir smaile Fanas kalnos, Tadžikistānā, Hisora Alaja kalnzemes augstākā virsotne. Kalna augstums ir 5487 (vai 5489) metri virs jūras līmeņa, un tas ir viens no populārākajiem alpīnistu galamērķiem, uz kura virsotni ved vairāki maršruti.

## Atsauces
Santabarbara

**Santabarbara** () ir pilsēta Kalifornijā, ASV. Santabarbaras apgabala administratīvais centrs. Vidusjūras klimata dēļ tiek saukta par "Amerikas Rivjēru". Atrodas Klusā okeāna krastā, populārs tūrisma objekts un kūrorts.

Pilsētā atrodas piecas augstākās izglītības mācību iestādes, tai skaitā Kalifornijas Universitāte. 11&nbsp;km attāluma no pilsētas centra atrodas lidosta. Netālu no pilsētas atrodas Lospadres nacionālais mežs (*Los Padres National Forest*), Čenela salu nacionālais parks (*Channel Islands National Park*) un Čenela salu nacionālais jūras rezervāts (*Channel Islands National Marine Sanctuary*).

## Iedzīvotāji

## Klimats

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Sūfolsa

**Sūfolsa** ( — 'siu ūdenskritums', ; lakotu: *Íŋyaŋ Okábleča Otȟúŋwahe*) ir pilsēta Dienviddakotā, ASV. Mainehahas apgabala pārvaldes centrs un lielākā pilsēta štatā. Reģionāls tirdzniecības, izplatīšanas un veselības aprūpes centrs.

Pilsētas teritoriju apdzīvojuši siu, pilsēta dibināta 1857. gadā. Dienviddakotas nestingro laulības šķiršanas likumu dēļ Sūfolsa ap 19. un 20. gadsimta miju bija populāra vieta vieglai un ātrai šķiršanās noformēšanai. Netālu no pilsētas darbojās pirmā komerciālā kodolspēkstacija (1966—1967).

## Iedzīvotāji

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pamira-Alaja sistēma

**Pamira-Alaja sistēma** (; ; ) ir kalnzeme Centrālāzijā. Aizņem visu Tadžikistānas teritoriju, iestiepjoties Kirgizstānā ziemeļos, Uzbekistānā un Turkmenistānā rietumos, Afganistānā dienvidos un Ķīnā austrumos. Veidojas no trijām galvenajām daļām: Hisora Alaja ziemeļrietumos, Pamira dienvidaustrumos un Tadžikijas depresijas starp tām. Sistēmas lielākā pēc platības un augstākā daļa ir Pamirs ar tā augstāko virsotni Konguru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stare Mesto (Zlīnas apgabals)

**Stare Mesto** () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Uherske Hradištes apriņķī, Slovācko reģionā, uz rietumiem no Uherske Hradištes pie Morāvas upes. Ietilpst vienotā aglomerāvijā ar Kunovici un Uherske Hradišti.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz iespējams minēta 1131. gadā. Bija viens no Lielmorāvijas valsts centriem. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu monarhijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. No 1954. līdz 1960. gadam un no 1972. līdz 1990. gadam ietilpa netālu esošās Uherske Hradištes sastāvā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Boriss Ņemcovs

**Boriss Ņemcovs** (, dzimis , miris ) bija Krievijas valstsvīrs, politiķis un zinātnieks.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1959. gadā Sočos Jefima Ņemcova un viņa sievas Dinas, dzimušas Eidmanes, ģimenē. Viņa vecāki izšķīrās, kad viņam bija pieci gadi. 
No 1976. līdz 1981. gadam studēja fiziku Gorkijas Valsts universitātē, 1985. gadā viņš aizstāvēja zinātņu kandidāta grādu fizikā un matemātikā un strādāja par pētnieku Radiofizikālo pētījumu institūtā. 

1990. gadā Ņemcovu ievēlēja par Krievijas PFSR Augstākās padomes deputātu, 1991. gada novembrī Boriss Jeļcins viņu iecēla par Ņižņijnovgorodas apgabala gubernatoru. No 1997. gada 17. martam līdz 1998. gada 28. aprīlim Boriss Ņemcovs bija Krievijas premjerministra pirmais vietnieks Viktora Černomirdina valdībā, pēc tam līdz 1998. gada 28. augustam bija Krievijas premjerministra vietnieks. Tika uzskatīts par kandidātu Krievijas prezidenta amatam. 
thumb|left|Borisa Ņemcova tikšanās ar Putinu 2000. gadā
Pēc Vladimira Putina ievēlēšanas par prezidentu 2000. gadā kļuva par opozīcijas līderi. 2009. gadā kandidēja uz savas dzimtās pilsētas Soču mēra amatu, tomēr vēlēšanās uzvarēja Putina atbalstītais kandidāts.

2015. gada 27. februārī Ņemcovu noslepkavoja Maskavā, netālu no kremļa.

## Piemiņa
Par Ņencovu uzņemtas vairākas dokumentālās filmas, tai skaitā Vladimira Kara-Murzas filma "Ņemcovs" (*Немцов*, 2016).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Fanas kalni

**Fanas kalni** ir starpgrēdu kalnu masīvs Centrālāzijā, daļa no Hisora Alaja kalnzemes Tadžikistānā. Izvietojušies starp Zarāfšonas grēdu ziemeļos on Hisora grēdu dienvidos. Par austrumu robežu uzskata Jagnobu un tās pieteku Fandarju, rietumu — Arčamaidana. Masīvs sastāv no vairākām austrumu—rietumu virzienā orientētām grēdām; augstākā Fanas kalnu un visa Hisora Alaja virsotne ir Čimtarga (5489). Vēl septiņas virsotnes augstākas par 5000 metriem.

Fanas kalnu rietumdaļā nozīmīgas akmeņogļu iegulas, kas gan transporta grūtību dēļ maz apgūtas. Raksturīgi pazemes ogļu slāņu ugunsgrēki, kurus aprakstījis jau Plīnijs Vecākais.

## Atsauces

## Ārējās saites
Garstilbji

**Garstilbji, garstilbju ģints** (*Himantopus*) ir īlenknābju dzimtas (*Recurvirostridae*) tārtiņveidīgo putnu ģints, kas apvieno 2 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās ir sastopamas gandrīz visos kontinentos, izņemot Antarktīdu un dažas attālas okeānu salas. Garstilbji mājo siltos vai karstos reģionos viegli sāļu ūdenstilpju krastos. Vienas sugas — melnā garstilbja (*Himantopus novaezelandiae*) — izdzīvošana Jaunzēlandē ir kritiski apdraudēta dēļ no Eiropas ievestajiem plēsējiem (kaķiem, sermuļiem, žurkām) un hibridizācijas ar parasto garstilbi.

Latvijā reizēm var novērot vienu garstilbju ģints sugu — garstilbi (*Himantopus himantopus*). Suga Latvijā ir reta ieceļotāja un līdz šim bijuši tikai divi novērojumi. Visticamākais, ieceļošana sagaidāma arī turpmāk, jo 2012. gadā ir bijusi pierādīta ligzdošana Klaipēdas apkaimē Lietuvā..

## Sistemātikas diskusijas
[thumb|left|220px|[Melnais garstilbis (*Himantopus novaezelandiae*) ir lielākais no abām sugām ģintī]]
Atsevišķos informācijas avotos divu sugu vietā tiek izdalītas 4—5 sugas, lai gan Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība atzīst tikai 2 sugas, pārējās grupas sistematizējot kā garstilbja (*Himantopus himantopus*) 5 pasugas (*H.h.himantopus, H.h.leucocephalus, H.h.knudseni, H.h.mexicanus, H.h.melanurus*).

## Izskats un īpašības
Garstilbju ģints sugas ir vidēji lieli bridējputni ar ļoti garām, tievām kājām, relatīvi nelielu galvu un gariem, smailiem, taisniem knābjiem. Lielākais ģintī ir melnais garstilbis, kura ķermeņa garums var sasniegt 40&nbsp;cm, svars 220 g. Mazākais dzimtā ir melnkakla garstilbis (*H.h. mexicanus*), kura mazāko īpatņu ķermeņa garums ir 33&nbsp;cm, svars 136 g. Abi dzimumi izskatās vienādi, tomēr tēviņi ir nedaudz lielāki nekā mātītes. Garās kājas ir sārtas un pēdām ir daļēji attīstījušās peldplēves. Lielākajai daļai šo putnu ir melnbalts apspalvojums, dažām pasugām uz muguras tumši brūns tonējums. Izņēmums ir melnais garstilbis, kura apspalvojums ir viscauri melns.

## Ieradumi
[thumb|260px|[Melnkakla garstilbis (*H.h. mexicanus*) ir mazākais ģintī]]
Garstilbji barojas ar dažādiem ūdens bezmugurkaulniekiem, piemēram, moluskiem, vēžveidīgajiem, kukaiņu kāpuriem un posmtārpiem. Tie barojas arī ar kurkuļiem un nelielām zivtiņām. Šīs grupas putni ligzdo uz zemes, seklā iedobē, ūdentilpes tuvumā, bieži retinātās kolonijās. Ligzdošanas teritorija tiek agresīvi apsargāta un ienaidnieki tiek padzīti ar lielu enerģiju un troksni.

## Sistemātika
***Garstilbju ģints** (*Himantopus*)
**Garstilbis (*Himantopus himantopus*)
**Melnais garstilbis (*Himantopus novaezelandiae*)

## Atsauces
Virulence

**Virulence** (no  — 'indīgs') ir mikroorganismu patogenitātes pakāpe. Tā atkarīga no infekciju ierosināšanas īpatnībām, kā arī inficējamā organisma uzņēmības. Par virulences vienību uzskata mazāko daudzumu baktēriju, kas nogalina visus eksperimenta dalībniekus, bet mēra ar devu, kura pietiek, lai nogalinātu 50% eksperimenta dzīvnieku. Virulence samazinās nelabvēlīgu ārējās vides apstākļu ietekmē. Mikroorganismu virulences samazināšanos izmanto dažādu vakcīnu ieguvē.

## Atsauces
Sentpīterporta

**Sentpīterporta** (, ) ir Apvienotās Karalistes kroņa teritorijas Gērnsijas galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Atrodas uz Gērnsijas salas, kas ir otrā lielākā Normandijas sala Lamanša jūras šaurumā. Pilsēta atrodas salas austrumu daļā, austrumos to apskalo Lamanša jūras šaurums. Pilsētas kopējā platība ir 6,5 km², pēc 2013. gada datiem pilsētā dzīvo 16 712 iedzīvotāji.

Sentpīterportā vairākus trimdas gadus (1855-1870) aizvadījis franču romantisma rakstnieks Viktors Igo.

## Ārējās saites
Aleksandrs Lazušins

**Aleksandrs Lazušins** (; dzimis ) ir krievu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2020) Lazušins spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām Krievijas Pirmajā līgā aizvadītām sezonā, profesionāļa karjeru Lazušins sāka 2007.—08. gada sezonā, kad uzsāka spēlēt Krievijas Augstākās līgas klubā Orskas "Yuzhny Ural". Tās rindās viņš aizvadīja nākamās trīs sezonas, līdz 2009.—10. gada sezonas noslēgumā debitēja KHL, vairākas spēles aizvadot Jaroslavļas "Lokomotiv" sastāvā.

Arī 2010.—11. gada sezonu Lazušins uzsāka "Lokomotiv" taču pavisam drīz tika aizmainīts uz Novokuzņeckas "Metallurg" rindām. 2011.—12. gada sezonā Lazušins bija "Metallurg" otrais vārtsargs aiz Tēmu Lasilas, savukārt 2012.—13. gada sezonā uzņēmās pamatvārtsarga funkcijas.

2013. gada vasarā hokejists pievienojās Maskavas "Dinamo". Tās rindās viņš bija komandas otrais vārtsargs aiz Aleksandra Jerjomenko, un 2014. gadā kopā ar komandu izcīnīja Gagarina kausu. 2014.—15. gada sezonu noslēdza ar labāko atvairīto metienu procentu KHL. "Dinamo" sastāvā Lazušins spēlēja līdz 2017. gadam.

## Ārējās saites
Stīvs Mozess

**Stīvs Mozess** (; dzimis ) ir amerikāņu hokejists, malējais uzbrucējs. Kopš 2024. gada Mozess spēlē Čehijas Ekstralīgas komandā BK Mladá Boleslav.

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākiem Ņūhempšīras universitātes NCAA komandā aizvadītiem gadiem Mozess 2011.—12. gada sezonas otrajā pusē pievienojās Amerikas hokeja līgas vienībai Konektikutas "Whale", tās sastāvā aizvadot astoņas spēles. Vasarā hokejists pievienojās SM līgas vienībai Helsinku "Jokerit". Mozess kļuva par vienu no "Jokerit" vadošajiem uzbrucējiem. 2014.—15. gada sezonā Mozess kopā ar "Jokerit" uzsāka spēlēt KHL. Uzbrucējs sezonu noslēdza ar 36 vārtu guvumiem, tādējādi uzstādot jaunu līgas rekordu vienā sezonā gūto vārtu skaita ziņā.

2015.—16. gada sezonu iesāka AHL vienībā Milvokī "Admirals", taču drīz pievienojās Sanktpēterburgas SKA rindām.

## Ārējās saites
Taisnā zarna

[thumb|right|200px|[Resnā zarna ar sarkanā krāsā iekrāsotu taisno zarnu.]]

**Taisnā zarna** () ir resnās zarnas beigu daļa (15—20 cm), kas sākas aiz S veida zarnas un beidzas ar anālo atveri. Atrodas mazā iegurņa dobumā. Taisnās zarnas mugurpusē ir krustu kauls un astes kauls, bet priekšpusē vīriešiem urīnpūslis, sēklas pūslīši, sievietēm — dzemde un maksts. Taisnajai zarnai mazā iegurņa rajonā ir paplašinājums, kas uz leju starpenes rajonā pāriet tūpļa kanālā, kuru noslēdz 2 slēdzējmuskuļi. Iekšējais slēdzējmuskulis nav pakļauts cilvēka gribai, bet ārējais slēdzējmuskulis ir pakļauts cilvēka gribai. Taisno zarnu izklāj gļotāda, kas apakšdaļā veido vairākas gareniskas, bet augšdaļā — 3 šķērseniskas krokas. Tāpat kā viscaur resnajā zarnā, arī taisnajā zarnā gļotādā ir zarnu dziedzeri un atsevišķi mezgliņi. Taisnās zarnas augšdaļa klāta ar vēderplēvi, kas veido ārējo zarnas kārtu.

## Atsauces
Sanpaulu metro

250px|thumbnail|Sanpaulu metro emblēma
**Sanpaulu metro** () jeb **Sanpaulu metropolitēns** (*Metropolitano de São Paulo*) ir metro sistēma Brazīlijas lielākajā pilsētā pēc iedzīvotāju skaita Sanpaulu, kas ir sākusi darboties 1974. gada 14. septembrī. Metro sastāv no sešām līnijām un sešdesmit sešām stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 74,8 kilometrus. Pēc 2013. gada datiem, katru dienu Sanktpēterburgas metro pārvadā 4,6 miljonus pasažieru, bet gada laikā 888,6 miljonus pasažieru.

Tas ir otrais lielākais metro tīkls Dienvidamerikā aiz Mehiko metro un četrdesmit astotais lielākais metro tīkls pasaulē pēc kopējā līniju garuma, kā arī piecpadsmitais noslogotākais metro pasaulē pēc pārvadāto pasažieru skaita.

Nākotnē ir plānots Sanpaulu metro tīklu paplašināt līdz divpadsmit līnijām ar 143 metro stacijām.

## Atsauces
Simptoms

**Simptoms** (, *symptoma* — 'negadījums, nelaime') ir slimības pazīme. Katrai slimībai ir vairāki simptomi. Simptomi var būt tādi, kurus pacients jūt un par to izstāsta ārstam, un objektīvi, kurus ārsts atrod, veicot slimnieka izmeklēšanu. Pamatojoties uz konstatētajiem simptomiem, ārsts nosaka diagnozi. Vieni un tie paši simptomi var būt vairākām slimībām, pareizu diagnozi var noteikt tikai ārsts.

## Atsauces
Artemijs Panarins

**Artemijs Panarins** (; dzimis ) ir krievu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Pašlaik (2026) Panarins spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Losandželosas "Kings" sastāvā.

Intervijā 2019. gadā A. Panarins asi kritizējis Krievijā valdošo Vladimira Putina režīmu.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Panarins sāka jau 2008.—09. gada KHL sezonā, kad aizvadīja piecas spēles Čehovas "Vitjaz" sastāvā. Nākamajā sezonā Panarins "Vitjaz" rindās aizvadīja 20 spēles, taču gadu vēlāk jau nostiprinājās komandas sastāvā. 2011.—12. gada sezonā Panarins kļuva par vienu no komandas vadošajiem uzbrucējiem, un sezonas otrajā pusē tika aizmainīts uz Kazaņas "Ak Bars". Arī nākamo sezonu hokejists uzsāka "Vitjaz" rindās, īsi pirms regulārās sezonas noslēguma tiekot aizmainīts uz Sanktpēterburgas SKA.

2013.—14. gada sezonā Panarins dalīja Sanktpēterburgas SKA rezultatīvākā spēlētāja godu ar Iļju Kovaļčuku. 2014.—15. gada sezonā uzbrucējs atzīmējās jau ar 62 punktiem, sezonu noslēdzot kā visas KHL piektais rezultatīvākais spēlētājs. Kopā ar komandu viņš izcīnīja arī Gagarina kausu.

2015. gada vasarā Panarins noslēdza divu gadu līgumu ar NHL klubu Čikāgas "Blackhawks". Savā debijas sezonā Panarins 80 spēlēs atzīmējās ar 77 punktiem, to noslēdzot kā komandas otrs rezultatīvākais spēlētājs aiz Patrika Keina. Kā līgas labākais debitants Panarins ieguva Kaldera balvu. 2017. gada jūnijā tika aizmainīts uz Kolumbusas "Blue Jackets". 2019. gadā kā brīvais aģents pārgāja uz Ņujorkas "Rangers". 2020. gadā Panarins tika iekļauts līgas simboliskajā izlasē.

2026. gada 4. februārī Panarins tika aizmainīts uz Losandželosas "Kings" komandu pret kanādiešu uzbrucēju Liamu Grīntriju, nosacītu 3. kārtas izvēli 2026. gada NHL draftā un nosacītu 4. kārtas izvēli 2028. gada draftā.

Krievijas hokeja izlases sastāvā kļuvis par 2011. gada Pasaules čempionu junioriem. Turnīra finālspēlē pret Kanādu Panarins guva divus vārtus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Petehija

**Petehija** () ir vismazākais asinsizplūdums (1–2&nbsp;mm), kas pārsvarā atrodas uz ādas, kā arī uz gļotādām un serozajiem apvalkiem. Tās izmēri variē no adatas galviņas līdz zirņa lielumam. Ar laiku tās kļūst bālas, pēc tām brūnas un izzūd, dažreiz atstājot tajā vietā nedaudz pigmentēto plankumiņu.

## Iemesli
Petehijas novēro pacientiem ar izsituma tīfu, bakām, septicēmiju, trombocitopēniju. Petehijas var rasties arī fizikālu iemeslu dēļ, piemēram, stipri klepojot, vemjot, raudot, kā rezultātā tās var veidoties uz sejas, it īpaši, acu rajonā.

## Atsauces
Pergaments

thumbnail|200px|Pergaments no kazas ādas
**Pergaments** () ir no dzīvnieku ādas veidots materiāls, uz kura rakstīja pirms papīra izgudrošanas. Tas radās, kad 263.g. p.m.ē. Pergamas valdnieks Eimens meklēja materiālu, ar kuru varētu aizvietota līdz tam lietoto papirusu. Visi senie manuskripti tika rakstīti uz šī materiāla.

Tas nosaukts par godu tā rašanās vietai — Pergamai, kas atrodas Mazāzijā. Vēsturnieki uzskata, ka dzīvnieku ādas jau kopš seniem laikiem tikušas izmantotas kā materiāls, uz kura rakstīja vēstules. Saistībā ar Plīnija Vecākā liecību 2. gadsimtā p.m.ē. Ēģiptes faraons vēlējās atbalstīt Aleksandrijas bibliotēkas krājumus. Sakarā ar Pergamas konkurenci faraons aizliedza papirusa eksportu.

## Apstrādāšana
Lai gan āda jau agrāk tika lietota aprakstīšanai, pergaments pamatīgās apstrādes dēļ bija daudz gludāks, plānāks un to izmantot bija ērtāk nekā tā laika papirusu. Lai to izgatavotu, vērša, ēzeļa, aitas, kazas vai cūku ādas vairākas dienas mērcēja kaļķī, tad stingri uzstiepa uz koka rāmja un vēlreiz notīrīja. Pēc tam ādu ierīvēja ar saberztu krītu un pulēja ar pumeku.

## Atsauces
798. gads

**798. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Kārlis Lielais apprecas ar Lutgardi.
Noslēpumaino trokšņu zeme

**"Noslēpumaino trokšņu zeme"** () ir dabaspētnieka Džeralda Darela grāmata, kas izdota 1961. gadā. Tajā autors apraksta savu un sievas Džekijas Darelas astoņus mēnešus ilgo dzīvnieku vākšanas ekspedīciju uz Argentīnu, kur viņi devās 1958. gadā.

Grāmatas ievadā Darels par to raksta:
*"Šī mana jaunā grāmata būs iepriekšējā darba sava veida turpinājums, kur aprakstīts, kā mana sieva un es, un mūsu nenogurdināmā sekretāre aizceļojām uz Argentīnu nolūkā savākt labu [[Dienvidamerika]]s dzīvnieku kolekciju [[Darela savvaļas parks|Džersijas zooloģiskajam dārzam]], pavadījām šai zemē astoņus mēnešus un, pārvarēdami daudzus un dažādus šķēršļus, galu galā savu panācām."*

thumb|160px|left|1980. gada izdevums.
Ekspedīcijas laikā Darels apmeklēja atšķirīgas Argentīnas provinces — tuksnesīgo, ar krūmiem apaugušo Patagoniju un tropisko Huhuju, kura, Darela vārdiem, "*savā krāšņumā pārspēj [[Paragvaja]]s un [[Brazīlija|Dienvidbrazīlijas]] tropu apgabalus*". Mākslinieciski izteiksmīgi un precīzi autors apraksta dažādos Argentīnas biotopus un tur sastopamos dzīvniekus — Dienvidamerikas kotikus, Patagonijas maras, vampīrsikspārņus, amazones, Magelāna pingvīnus, dievlūdzējus, bruņnešus un citus, ar simpātijām ieskicē vietējo iedzīvotāju paražas un portretus, neslēptu nicinājumu runā par kādu augstprātīgu angļu tautieti, ar jautrību piemin uzjautrinošus atgadījumus. Grāmatu ilustrējis angļu mākslinieks Ralfs Tompsons.

## Izdevumi latviski
Grāmatu divas reizes ir laidusi klajā izdevniecība Liesma, — pirmo reizi 1972. gadā, otro reizi 1980. gadā (kopā ar citu Darela grāmatu "Apskurbušais mežs"). Abi izdevumi ietilpa padomju laikā populārā publikāciju sērijā "Stāsti par dabu". 

## Atsauces
Vēršantilopju apakšdzimta

**Vēršantilopju apakšdzimta** (*Alcelaphinae*) ir viena no dobradžu dzimtas (*Bovidae*) apakšdzimtām, kas pieder pārnadžu kārtai (*Artiodactyla*). Tā apvieno 10 mūsdienās dzīvojošas sugas, kas iedalītas 4 ģintīs.  Visas šīs apakšdzimtas sugas dzīvo Āfrikas savannā, uz dienvidiem no Sahāras. Apakšdzimta evolūcijas skatījumā ir relatīvi jauna, vecākās fosilijas ir atrastas Āfrukā un ir 5—4,5 miljonus gadu vecas. Vislielākā sugu dažādība apakšdzimtā bija sastopama pirms 2 miljoniem gadu, kad savannā dzīvoja vismaz 15 dažādas vēšantilopju sugas.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|240px|Vēršantilopju apakšdzimtas sugām ir gara purna daļa, kas kompensē samērā īso kaklu, attēlā [vēršantilope (*Alcelaphus buselaphus*)]]
Visas vēršantilopju apakšdzimtas sugas ir liela auguma pārnadži, kuriem ir raksturīgs nomadu dzīves veids. Tās ir izteikti zālēdāji, kas dzīvo milzīgos, blīvos baros un kas kādreiz tūkstošiem klīda pa savannu. Mūsdienās pārāk intensīvo medību un lauksaimniecības attīstības dēļ dzīvnieku populācijas ir samazinājušās. Vienīgās sugas, kurām pagaidām nedraud izmiršana, ir antilopes gnu un antilopes topi.

Vēršantilopju apakšdzimtas sugām raksturīgs neliels dzimumu dimorfisms, kas izpaužas faktā, ka tēviņi ir par kādiem 10—20% lielāki nekā mātītes. Visām sugām ir samērā dīvainas ķermeņa proporcijas. Dzīvniekiem ir garas, tievas kājas, piemērotas ātrai skriešanai. Ķermeņa priekšējā daļa ir liela un masīva, ar lielu galvu, mugura virzienā uz krustiem liecas slīpi uz leju, īpaši tas ir izteikts vēršantilopēm. Uz priekškāju pēdām ir smarždziedzeri. Garā purna daļa kompensē īso kaklu, dzīvniekam plūcot zāli. Abiem dzimumiem ir ragi, lai gan tēviņiem tie ir garāki un masīvāki. 

Mazuļi piedzimst gaišā smilšu krāsā un ļoti drīz pēc dzimšanas spēj cieši sekot savai mātei. Piemēram, antilopēm gnu nav mazuļa slēpšanas fāze pēc tā piedzimšanas. Jau dienas vecumā mazulis spēj sekot baram, neatpaliekot ātrumā. 

## Sistemātika
[thumb|260px|Jau drīz pēc piedzimšanas mazulis spēj sekot baram, no tā neatpaliekot, attēlā [antilope topi (*Damaliscus korrigum*)]]
[thumb|260px|[Bontboks (*Damaliscus pygargus*)]]
* **Vēršantilopju apakšdzimta** (*Alcelaphinae*)
** ģints: Antilopes gnu (*Connochaetes*)
***Melnā antilope gnu (*Connochaetes gnou*)
***Zilā antilope gnu (*Connochaetes taurinus*)
** ģints: Govjantilopes (*Damaliscus*)
***Antilope topi (*Damaliscus korrigum*)
***Bangveulu govjantilope (*Damaliscus superstes*)
***Bontboks (*Damaliscus pygargus*)
***Brūnā govjantilope (*Damaliscus lunatus*)
** ģints: Hirolas (*Beatragus*)
***Hirola (*Beatragus hunteri*)
** ģints: Vēršantilopes (*Alcelaphus*)
***Lihtenšteina vēršantilope (*Alcelaphus lichtensteinii*)
***Sarkanā vēršantilope (*Alcelaphus caama*)
***Vēršantilope (*Alcelaphus buselaphus*)

### Aizvēsturiskās vēršantilopju ģintis
*†*Megalotragus*
*†*Beatragus*
*†*Damaliscus*
*†*Damalacra*
*†*Connochaetes*
*†*Parmularius*
*†*Rabaticeras*
*†*Damalops*
*†*Rhynotragus*
*†*Oreonagor*
*†*Parestigorgon*
*†*Rusingoryx*

## Atsauces

## Ārējās saites
*Tolweb: Alcelaphinae 
*Alcelaphinae Photo