open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Beverīnas dziedonis

thumb|500px|Dziesmas "Beverīnas dziedonis" sākuma notis

**Beverīnas dziedonis** ir latviešu kora dziesma ar Ausekļa vārdiem jauktajam korim un orķestrim, ko 1891. gadā sacerēja komponists Jāzeps Vītols. Tā ir vēsturiski patriotiska jauktā kora balāde episki dramatiskā raksturā. Sākas stāstoši, vidusposmā sasniedz spraigu attīstību, beidzas himniski vienvārda mažorā.

## Tapšanas vēsture
Dziesmas teksts ņemts no Ausekļa dzejoļa "Beverīnas dziedonis", kuru viņš 1876. gadā sacerēja 1208. gada Beverīnas pils aplenkuma apraksta iespaidā. 
Jāzeps Vītols no 1891. gada kopā ar Jurjānu Andreju piedalījās folkloras vākšanas darbā un balāde "Beverīnas dziedonis" bija viņa pirmā šajā periodā radītā koradziesma ("Gaismas pils" uzrakstīta tikai 1899. gadā). Emīls Dārziņš savos apcerējumā par Vītolu, pieminēdams viņa kordarbu vidū "Beverīnas dziedoni" un "Gaismas pili", rakstīja: "Ar šīm kompozīcijām Vītols parādījis, kādai vajaga izskatīties latviešu mūzikai; viņas ir tie stūrakmeņi, uz kuriem jāceļ tālāk mūsu mūzikas ēka."

Pēc pirmatskaņojuma Jelgavā Beverīnas dziedonis drīz atrada ceļu arī ārpus Latvijas, un jau nākamajā sezonā to atskaņoja kādā Somu akadēmiskās koru apvienības koncertā Helsinkos, pēc kam tas Somijā dziedāts vairākkārt arī vēlāk. Tāpat Beverīnas dziedoni atskaņoja Pēterpilī un jaunā versijā ar orķestra pavadījumu kā Vītola 28. opusu 1901. gadā to laida klajā Beļājevs Leipcigā.

Dziesma kopš 1895. gada Jelgavas IV Vispārējiem latviešu Dziesmu un Mūzikas svētkiem vairākkārt bijusi iekļauta Vispārējo latviešu dziesmu un deju svētku programmā.

## Dziesmas vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
* dziemas notis (vārdi latviski, vāciski, angliski)
* dziesmas teksts un atskaņojums orķestra pavadījumā
Pārtuksnešošanās

thumb|300px|Pārtuksnešošanās draudi pasaulē
**Pārtuksnešošanās** ir cilvēku saimnieciskās darbības izraisīta zemes noplicināšanās, kas noved pie augsnes auglības straujas samazināšanās un vēlāk augsnes segas pilnīgas iznīcināšanas. Procesa gaitā izmainās augsnes mitruma režīms un notiek augsnes sasāļošanās un sablīvēšanās. Galvenie pārtuksnešošanās iemesli ir mežu un krūmāju izciršana, uguns izmantošana zemes apsaimniekošanā, ekstensīva zemes apstrāde un iedzīvotāju skaita pieaugums.

Vienu trešdaļu no Zemes virsmas jeb 4 miljardus hektāru apdraud pārtuksnešošanās, un tas tiešā veidā skar vairāk nekā 250 miljonus cilvēku. Lai mazinātu pārtuksnešošanos, ANO paspārnē izveidota Konvencija par cīņu pret pārtuksnešošanos, kurā ir iesaistījusies arī Latvija.

17. jūnijs ir pasaulē atzīta kā diena cīņai pret pārtuksnešošanos un sausumu.

## Pārtuksnešošanās ierobežošana
Pārtuksnešošanos var ierobežot ar dažādu vietējo augu sugu mākslīgu stādījumu ierīkošanu, apūdeņoto platību pareizu ierīkošanu un apsaimniekošanu, kā arī augsnes mehānisku nostiprināšanu un mākslīgu terašu veidošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eduarda Veidenbauma iela

**Eduarda Veidenbauma iela** var būt:

* Eduarda Veidenbauma iela Jelgavā;
* Eduarda Veidenbauma iela Jūrmalā;
* Eduarda Veidenbauma iela Liepājā;
* Eduarda Veidenbauma iela Cēsīs;
* Eduarda Veidenbauma iela Siguldā;
* Eduarda Veidenbauma iela Tukumā;
* Eduarda Veidenbauma iela Liepas pagasta Liepā;
* Baznīcas ielas Rīgā agrākais nosaukums.

## Skatīt arī
* Veidenbauma iela
* Eduards Veidenbaums
Lūgšana (dziesma)

**Dziesma "Lūgšana"** var būt:

* Lūgšana (kora dziesma), Jāzepa Vītola kora dziesma
* Lūgšana (Imanta Kalniņa dziesma), Imanta Kalniņa dziesma ar Leonīda Breikša vārdiem
Kārlis Šics

**Kārlis Šics** ( — ) bija latviešu politiķis. Bijis nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas prezidija loceklis, kā arī Latvijas PSR vieglās rūpniecības tautas komisārs.

## Biogrāfija
Kārlis Šics piedzima  Ungurpils pagastā.  Beidzis pamatskolu, pēc tam strādājis dažādās darbnīcās. 1927. gadā sāka darboties Latvijas Komunistiskajā partijā, neilgi pēc tam pārcēlās uz Rīgu.

1929. gadā kļuva par Komunistiskās partijas biedru un tika ievēlēts par kurpnieku šūniņas sekretāru. No 1931. līdz 1933. gadam iecelts dažādos partijas amatos. 1934. gadā par pretvalstisku darbību ieslodzīts. Pēc atbrīvošanas atsācis pagrīdes darbību. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas deputātu un prezidija locekli. Bija viens no divdesmit parlamenta delegātiem, kas Maskavā lūdza Latvijas iekļaušanu PSRS. Pēc tās kļuva par vieglās rūpniecības tautas komisāru jaunajā valdībā.

Pēc Otrā pasaules kara beigām 1945. gadā paralēli darbam valdībā kļuva par Ražošanas kooperācijas valdes priekšsēdētāju un Latvijas PSR Tautas saimniecības padomes Vietējās rūpniecības pārvaldes priekšnieku.

Miris .

Apbalvots ar diviem Darba Sarkanā Karoga ordeņiem un vairākām medaļām.

## Atsauces
Sīmanis Simanovičs

**Sīmanis Simanovičs** (1890. gada 15. maijs – 1972. gada 4. decembris) bija latviešu politiķis un komunistu aktīvists. Bijis nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas deputāts un prezidija loceklis.

## Dzīvesgājums
Skolas gaitas uzsācis Liepājas apriņķa Rāvas pagasta trīsgadīgajā skolā. Būdams jauns, strādāja Liepājas drāšu fabrikā par kalēju, kur piedalījās 1905. gada revolūcijas notikumos. 1911. gadā apcietināts. 1913. gadā pēc atbrīvošanas uzsāka darbu Rīgas kuģu remonta rūpnīcā, taču ap 1914. gadu tika apcietināts, ieslodzīts Sanktpēterburgā un izsūtīts spaidu darbos uz Irkutsku. Pēc Oktobra revolūcijas karoja latviešu sarkano strēlnieku rindās, līdz 1920. gadu sākumā atgriezās Latvijā. No 1929. gada darbojies Latvijas Komunistiskajā partijā, par ko 1932. gadā piespriesti četri gadi spaidu darbos. Bija kandidējis Liepājas domes vēlēšanās.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuvis par Liepājas pilsētas arodbiedrības priekšsēdētāju, kā arī nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas deputātu un prezidija locekli. Bijis viens no divdesmit parlamenta delegātiem, kuri Maskavā lūdza Latvijas iekļaušanu PSRS. 1941. gadā iecelts par Liepājas apgabaltiesas pagaidu priekšsēdētāju. Otrā pasaules kara laikā un līdz 1948. gadam strādāja tiesu sistēmā, pēc tam strādājot kā Liepājas pilsētas milicijas daļas priekšnieka vietnieks un kokapstrādes kombināta "Baltija" pensionāru padomes vadītājs.

Miris Liepājā 1972. gadā.

## Atsauces
Hepatīts

[thumbnail|235px|[Alkoholiskais hepatīts|Alkoholiskā hepatīta gadījumā notiek aknu šūnu atmiršana]]
**Hepatīts** () ir aknu iekaisums, kam raksturīgi šūnu bojājumi orgāna audos. Slimības nosaukums ir radies no grieķu vārda  (*hēpar*), kas nozīmē "aknas". Savukārt slimības nosaukuma izskaņa *-itis* norāda, ka tas ir iekaisums. Iekaisums var neattīstīties tālāk, vai arī progresēt tālāk fibrozē vai cirozē.

Hepatītam ir raksturīgi maz vai pat neviens simptoms. Daži no simptomiem ir dzelte, slikta apetīte un/vai vārgums. Hepatīta gadījumā palielinās aknu, dažreiz arī liesas, izmēri. Izšķir hronisku un akūtu hepatītu. Hepatītu var izraisīt dažādas infekcijas slimības, saindēšanās ar alkoholiskajiem dzērieniem, nepareiza medikamentu lietošana un citi cēloņi.

Saslimšanas gadījumā obligāti ir jāgriežas pie ārsta.

## Skatīt arī
* A hepatīts
* B hepatīts
* C hepatīts

## Atsauces
Simanovičs

**Simanovičs** (sieviešu dzimtē **Simanoviča**) ir slāvu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Sīmanis Simanovičs, latviešu politiķis
*Juris Simanovičs, latviešu mūziķis.
Saules meita (dziesma)

**Saules meita kroņus pina** ir mitoloģiskā latviešu tautasdziesma Jāņa Cimzes apdarē par Saules meitām un Dieva dēliem, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

Saules meitā raksturīgā dominantes kadenca pusteikuma beigās gan vedina domāt, ka tā nav tautas dziesma, un daži latviešu komponisti to uzskata par Cimzes oriģinālu, bet dziesmas meldija ir ļoti sirsnīga un tās harmonizējums glīts un gaumīgs, sasniedzot jau līmeni, kādā ir komponista atstātie vislabākie paraugi.

## Vēsture
J. Cimzes harmonizēto latviešu tautas dziesmu "Saules meita" vienīgo reizi dziesmu svētkos dziedāja Pirmo Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku laicīgo dziesmu koncertā. Vēlāk šīs dziesmas melodiju iespieda kopā ar tautasdziesmas "Puiši jāja pieguļā" vārdiem.

Dziesma "Dieva dēli, Saules meitas" ir iekļauta 1998. gadā iznākušajā postfolkloras grupas "Iļģi albumā "Saules meita".

## Dziesmas vārdi (pirmais pants)
Saules meitas kroņus pina
Sarkanrožu dārziņā;
Dieva dēli lūkojās
Caur magoņu lapiņām.

## Atsauces
Desventuradasu salas

**Desventuradasu salas** ( — ‘Nelaimīgās salas’) ir neapdzīvota Čīlei piederoša salu grupa Klusajā okeānā. Administratīvi ietilpst Valparaiso reģiona Valparaiso provincē. Izvietojusies  no Dienvidamerikas kontinenta piekrastes  uz ziemeļiem no Huana Fernandesa salām. Salu grupā ietilpst Sanfeliksa (2 km²), Sanambrosio (3,1 km²), Gonsalesa (0,25 km²) un Katedrāles klints. Salās nabadzīgs augājs un nav dzeramā ūdens avotu. Salās nav pastāvīgo iedzīvotāju; Sanfeliksas salā izvietots Čīles Kara flotes garnizons un lidlauks ar  garu skrejceļu.

Salas 1574. gadā atklāja spāņu jūrasbraucējs Huans Fernandess, kas nodēvēja tās Svēto Feliksa un Nabora vārdos. Vēlākos gados Nabora vārds tika kļūdaini aizstāts ar daudz zināmāka Svētā Ambrosija vārdu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kas tie tādi, kas dziedāja

thumb|300px|Dziesmas "Kas tie tādi, kas dziedāja" sākuma notis

**Kas tie tādi, kas dziedāja** ir populāra latviešu tautasdziesma Dāvida Cimzes apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

Šīs klaušu laiku dziesmas harmonizējums ir tik smalki un reizē vienkārši darināts, ka jābrīnās, kā to spēja veikt vienkāršs skolotājs, kas pie profesionāla mūziķa nebij mācījies nevienu dienu.

## Vēsture
Skolotājs Dāvids Cimze palīdzēja savam brālim Jānim Cimzem sastādīt un izdot krājumu „Dziesmu rota”, kura divas burtnīcas iznāca neilgi pirms Dāvida Cimzes nāves. Dziesmu dziedāja Pirmo Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku laicīgo dziesmu koncertā, pēc tam arī 1895. gada IV Vispārējos latviešu Dziesmu un Mūzikas svētkos Jelgavā un 1910. gada V Vispārējos latviešu Dziesmu svētkos.

"Kas tie tādi, kas dziedāja" ir iekļauta 1993. gadā iznākušajā postfolkloras grupas "Iļģi albumā "Bāreņu dziesmas".

## Dziesmas vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kas tie tādi, kas dziedāja Rīgas 6. vidusskolas vokāli instrumentālais ansambļa izpildījumā
Zaļā Ceturtdiena

[thumbnail|240px|Saskaņā ar Jauno Derību, Zaļajā ceturtdienā notika [pēdējais vakarēdiens]]
**Zaļā Ceturtdiena** () ir kristiešu svētki, ko tradicionāli atzīmē ceturtdienā pirms Lieldienām. Tā ir piektā Klusās nedēļas diena, un pēc tās nāk Lielā Piektdiena. Saskaņā ar Jauno Derību, Zaļajā Ceturtdienā notika pēdējais vakarēdiens — Jēzus Kristus pēdējā maltīte kopā ar apustuļiem pirms krustā sišanas.

Zaļā Ceturtdiena ir laika posmā no 19. marta līdz 22. aprīlim. Austrumu kristietībā Zaļā Ceturtdiena ir laika posmā no 1. aprīļa līdz 5. maijam. Katru gadu Zaļā Ceturtdiena iekrīt citā datumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zdeņeks Štibars

**Zdeņeks Štibars** (, dzimis  Planā) ir bijušais Čehijas riteņbraucējs. Štibars ir plašāk zināms kā panākumiem bagāts velokrosa braucējs, bet 2011. gadā viņš uzsāka braukt arī šosejas riteņbraukšanas sacensībās, paralēli turpinot karjeru arī velokrosā.

Pēc otrajām vietām 2008. un 2009. gada Pasaules čempionātā, Štibars uzvarēja 2010. gada sacensībās, kuras notika Čehijā. 2011. gadā viņš šo panākumu atkārtoja. Jau pastāvīgi piedaloties šosejas riteņbraukšanas sacensībās, 2014. gadā viņš uzvarēja arī velokrosa pasaules čempionātā Hogerheidē.

2012. gadā Štibars izcīnīja pirmo uzvaru šosejas riteņbraukšanas sacensībās, uzvarot vienu posmu *[[Four Days of Dunkirk]]* daudzdienu sacensībās. 2013. gadā Štibars ierindojās sestajā vietā Parīze—Rubē. Viņš piedalījās cīņā par uzvaru, atrazdamies vadošajā trijniekā ar Sepu Vanmarki un Fabianu Kančellāru, bet aizķēra kādu skatītāju un viņam nācās samazināt ātrumu, lai ieklipsētu pedāļus. Viņš mēģināja noķert abus līderus, bet tas neizdevās. Tā paša gada augustā Štibars uzvarēja *[[Eneco Tour]]* daudzdienu sacensībās, uzvarot arī divos posmos.

2015. gada sezonas sākumā Štibars guva panākumu *[[Strade Bianche]]* viendienas sacensībās. Viņš tika iekļauts komandas sastāvā *[[2015 Tour de France|Tour de France]]* sacensībām. Viņš guva uzvaru 6. posmā, kur veica atrāvienu īsā, bet stāvā kāpumā pāris simtu metri pirms finiša.

2017. gadā uzvarējis Čehijas čempionātā grupas braucienā.

2019. gada 2. martā uzvarēja ''Omloop Het Nieuwsblad'' sacensībās, bet 29. martā E3 ''BinckBank Classic''.

Pirms 2023. gada sezonas pievienojās ** komandai*.*

2024. gada sākumā Štibars startēja vairākās velokrosa sacensībās, nepārstāvot nevienu komandu. VIņš paziņoja par mērķi noslēgt karjeru pēc Pasaules čempionāta velokrosā, kas notika februārī Čehijā, Tāborā. Čehijas čempionātā viņš ieņēma 3, vietu, bet Pasaules čempionātā finišēja 31. vietā.

## Ārējās saites

* 

## Atsauces
Armins Adolfi

**Armins Teofils Adolfi** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes pašvaldības darbinieks. Kuldīgas pilsētas galva no 1886. līdz 1901. gadam. Viņa dvīņubrālis Hermanis Adolfi tajā pašā laikā bija Liepājas pilsētas galva. 

## Dzīvesgājums
Dzimis  Jelgavā ārsta Vilhelma Adolfi ģimenē.
No 1858. līdz 1861. gadam mācījās Jelgavas ģimnāzijā. No 1863. līdz 1866. gadam studēja tieslietas Tērbatas Universitātē. No 1867. gada bija pašvaldības darbā Kuldīgā. Miris no 1905. gada 10. decembrī (1905. gada revolūcijas laikā) uzbrukumā iegūtajiem ievainojumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Armins Adolfi ''Vesture.eu'' 
*
Rīga dimd

thumb|300px|Dziesmas "Rīga dimd" sākuma notis.

**Rīga dimd** ir populāra latviešu tautasdziesma Jāņa Cimzes apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

## Vēsture
thumb|Rīga dimd.
Kopš 1839. gada J. Cimze vadīja Vidzemes skolotāju semināru Valmierā, no 1849. līdz 1881. gadam Valkā. 
Viņa apkopotā latviešu un cittautu dziesmu krājuma koriem “Dziesmu rota” pirmie divi sējumi iznāca 1872. gadā, no kuriem pirmajā ("Dārza puķes") bija vācu komponistu sacerējumi, bet otrajā ("Lauka puķes") latviešu tautas dziesmu apdares korim. Krājums turpināja iznākt 12 gadus, pēdējās burtnīcas vēl pēc autora nāves.
Latviešu tautas dziesmu apdares bija ietvertas II (1872), III (1874), IV (1875) un VII (1884) burtnīcās, no tām daudzas iekļuva Vispārējo latviešu dziesmu svētku repertuārā.

## Dziesmas vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rīga dimd Kora izpildījumā 7. starptautiskajā koru festivālā Varšavā.
Somijas marka

**Somijas marka** (, saīsinājums ***mk***; ) bija Somijas naudas vienība no 1860. līdz 2002. gadam, kad to aizstāja eiro.
Valūtas kods — ***FIM***.

Marka bija iedalīta 100 penijos (, daudzskaitlī *penniä*; ).

## Vēsture
Kad Somijas teritorija ietilpa Zviedrijas valstī, apgrozībā bija zviedru rigsdālers. Kad 1809. gadā Somija nonāca Krievijas pakļautībā, Somijā tika ieviests rublis.

1860. gadā pēc imperatora Aleksandra II dekrēta Somijas lielkņazistē tika ieviesta sava naudas vienība — marka. Sākotnēji viena marka bija ceturtā daļa rubļa. 1865. gadā marka atdalīta no rubļa un piesaistīta starptautiskajam sudraba kursam.
1878. gadā markai tika pieņemts zelta standarts. Marka saturēja 0,290323 gramus zelta, kas atbilda Francijas frankam. Zelta standarts bija spēkā līdz Pirmajam pasaules karam.

1926. gadā Somijas marka atkal tika piesaistīta zelta standartam.
1940. gadā Ziemas kara laikā zelta standarts tika atcelts, un marka piedzīvoja lielu inflāciju.
1946. gadā visas banknotes tika nomainītas pret jaunām, turklāt no banknotēm ar nominālu 500 un vairāk puse tika pārvērsta par valsts aizņēmumu.
1948. gadā Somija pievienojās Starptautiskajam Valūtas fondam un Pasaules Bankai, 1951. gadā marka tika piesaistīta ASV dolāram.
1950. gadu beigās Somijas marka kļuva ārēji konvertējama valūta.

1963. gadā veikta markas denominācija, ieviešot "jauno marku", pret kuru mainīja 100 vecās markas.
Pēc Bretonvudas vienošanās sabrukuma 1971. gadā Somijas marka tika piesaistīta valūtu grozam.
Mauno Koivisto politikas rezultātā 1980. gados un 90. gadu sākumā markai tika uzturēts ļoti augsts kurss.
1992. gadā Somijas saimniecība piedzīvoja nopietnu lejupslīdi, kas bija saistīta ar Padomju Savienības sabrukumu.

1995. gadā Somija iestājās Eiropas Savienībā un 1996. gadā pievienojās Eiropas maiņas kursa mehānismam *ERM*, lai vēlāk ieviestu Eiropas valstu kopīgo valūtu eiro.
1999. gada 1. janvārī eiro tika ieviests starpvalstu bezskaidras naudas norēķinos ar fiksētu kursu.
2002. gada 1. janvārī Somijā, kā arī citās eirozonas valstīs apgrozībā nonāca eiro banknotes un monētas. 1. martā par vienīgo maksāšanas līdzekli Somijā kļuva eiro.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adolfi

**Adolfi** ir itāļu uzvārds.

Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Aleksis Adolfi (*Alexis Adolphi*, 1815—1874) — vācbaltiešu izcelsmes pirmais Cēsu pilsētas ārsts un dzejnieks;
* Armins Adolfi (*Armin Adolphi*, 1841—1906) — vācbaltiešu izcelsmes pašvaldības darbinieks, Kuldīgas pilsētas galva (1886—1901);
* Francis Adolfi (*Franz Adolphi*, 1886—1945) — vācbaltiešu izcelsmes pedagogs un sabiedrisks darbinieks;
* Heinrihs Leonhards Adolfi (*Heinrich Leonhard Adolphi*, 1852—1918) — vācbaltiešu izcelsmes Gaujienas luterāņu draudzes mācītājs, žurnālists, rakstnieks un šaha entuziasts;
* Hermanis Adolfi (*Hermann Adolphi*, 1841—1924) — vācbaltiešu izcelsmes pašvaldības darbinieks, Liepājas pilsētas galva (1886—1902);
* Hermanis Ernsts Adolfi (*Hermann Ernst Adolphi*, 1863—1919) — vācbaltiešu anatoms;
* Johans Rūdolfs Adolfi (*Johannes Rudolf Adolphi*) — vācbaltiešu ārsts un šahists.
Floriānopolisa

**Floriānopolisa** (, ) ir pilsēta Brazīlijā, Santakatarinas štata administratīvais centrs. Tomēr pēc iedzīvotāju skaita tā ir tikai otra lielākā štata pilsēta aiz Žoinvili. 2012. gadā Floriānopolisā dzīvoja 433 tūkstoši iedzīvotāju, savukārt tās aglomerācijā dzīvo 980 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta lielākoties ir izvietojusies uz Santakatarinas salas. Tā ir zināma kā viena no pilsētām ar visaugstāko dzīves kvalitātes līmeni Brazīlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jāņa dziesma

thumb|300px|Cimzes "Jāņu dziesmu" fragmenta notis.

**Jāņa dziesma** ir populārāko Jāņu tautasdziesmu virkne Jāņa Cimzes apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā. Vēlāk dziesmu vija saukta arī par **Līgo dziesmām** vai **Jāņu dziesmām**.

Līgo meldijas sākotnēji harmonizētas vīru korim, bet to pievilcība slēpjas taisni jauktā kora atskaņojumā. Pirmās Cimzes Jāņu dziesmas motīvu Otrā pasaules kara laikā par signālu lietoja Madonas raidītājs.

## Vēsture
No 1849. līdz 1881. gadam J. Cimze vadīja Vidzemes skolotāju semināru Valkā. 
Viņa apkopotā latviešu un cittautu dziesmu krājuma koriem “Dziesmu rota” pirmie divi sējumi iznāca 1872. gadā, no kuriem otrajā ("Lauka puķes") bija latviešu tautas dziesmu apdares korim, tostarp daudzu Vidzemes Jāņu dziesmu apdares vīru korim.

Cimzes Jāņu dziesmu apdares bija ietvertas Pirmo Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku laicīgo dziesmu koncertā, bet  jaukto koru izpildījumā 1880. gada II Vispārīgajos latviešu Dziedāšanas svētkos, tāpat arī vēlākajos Vispārējos latviešu Dziesmu un Deju svētkos līdz pat 1948. gadam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Cimzes Jāņu dziesmas Valsts akadēmiskā kora "Latvija" izpildījumā. Diriģents Sigvards Kļava.
Syncom

thumb|180px|Pirmās paaudzes ''Syncom'' pavadonis
**Syncom** (no  — "sinhronais sakaru pavadonis") bija 1961. gadā sākta ASV sakaru pavadoņu programma, lai no ģeosinhronās orbītas nodrošinātu starpkontinentālus telesakarus. Programmu vadīja NASA, kosmiskos aparātus izgatavoja Hughes Space and Communications.

1963. gadā palaistais Syncom 2 kļuva par pasaulē pirmo ģeosinhrono sakaru pavadoni, bet 1964. gadā palaistais Syncom 3 kļuva par pasaulē pirmo ģeostacionāro sakaru pavadoni. Syncom 1 tika zaudēts pēc ievadīšanas ģeosinhronajā orbītā.

1980. gadā tika turpināta *Syncom* sērija ar daudz lielākiem pavadoņiem, kuru arī izgatavoja *Hughes*. Tie tika iznomāti ASV bruņotajiem spēkiem ar nosaukumu ***Leasat***.
Puravi

**Puravi** (*Allium ampeloprasum* var. *porrum*) ir savvaļas puravu pasuga, amariļļu dzimtas lakstaugi. Puravi agrāk tika izdalīta kā atsevišķa suga, un to zinātniskais nosaukums bija *Allium porrum*. Puravi plaši tiek kultivēti un izmantoti kulinārijā. Saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) datiem, visvairāk puravi tiek izaudzēti Indonēzijā, Turcijā, Beļģijā un Francijā.

Puravi ir viens no Velsas nacionālajiem simboliem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hermanis Adolfi

**Hermanis Amadejs Adolfi** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes pašvaldības darbinieks. Liepājas pilsētas galva no 1886. līdz 1902. gadam. Viņa dvīņubrālis Armins Adolfi tajā pašā laikā bija Kuldīgas pilsētas galva.

## Dzīvesgājums
Dzimis Jelgavā ārsta Vilhelma Adolfi ģimenē. No 1858. līdz 1861. gada mācījās Jelgavas ģimnāzijā. No 1861. līdz 1863. gadam strādāja par mājskolotāju Meijas muižā. No 1863. līdz 1866. gadam studēja tieslietas Tērbatas Universitātē. 

No 1878. līdz 1886. gadam bija Aizputes pilsētas galva. No 1886. līdz 1902. gadam - Liepājas pašvaldības vadītājs. Vadīja pilsētu laikā, kad tā strauji uzplauka. Šajā laikā uzcēla apmēram 400 ēku, padziļināja ostu, ierīkoja ielu apgaismojumu un izbūvēja gāzes vadu tīklu, ierīkoja kanalizācijas sistēmu. 1899. gadā Liepājā ierīkoja Krievijas impērijā pirmo elektrisko tramvaju, 1899. gadā sāka darboties Liepājas - Aizputes šaursliežu dzelzceļš. Pēc amata zaudēšanas Hermanim Adolfi nācās taisnoties par pilsētas resursu nelietderīgu izmantošanu.

Miris 1924. gadā Aizputē. 

## Ārējās saites
*Hermanis Adolfi ''http://vesture.eu'' 
*Kā Hermanis Adolfi kļuva par Liepājas mēru (video) 
*Vai Uldis Sesks pārspēs Hermani Adolfi? 
*
Mīrons Valdmanis

**Mīrons Valdmanis** (*Myron Waldman*; dzimis , miris ) bija ASV animators, pazīstams ar darbu *[[Fleischer Studio]]*.

Mīrons Valdmanis piedzima Bruklinā, Ņurokā, studēja Prata institūtā. 1930. gadā sāka strādāt *Fleischer Studio*, pie tādām animācijas filmām kā *[[Betty Boop]]*, *[[Raggedy Ann]]*, *[[Gulliver's Travels (filma)|Gulliver's Travels]]*, un animācijas seriāliem par Supermenu un Popaiju. Viņš bija animators divām Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominētām īsfilmām, *Educated Fish* (1937) un *Hunky and Spunky* (1939).

1942. gadā Valdmanis pārgāja uz *[[Paramount Pictures]]* *Famous Studios*, kur viņš strādāja pie seriāla *[[Casper the Friendly Ghost]]* veidošanas. 1958. gadā pameta *Famous Studios* un kļuva par animācijas režisoru uzņēmumā *[[Hal Seeger Productions]]*, kur strādāja pie seriāla *[[Milton the Monster]]* līdz savai pensijai 1968. gadā.

1986. gadā Valdmanis saņēma  *[[Motion Picture Screen Cartoonists Award]]* balvu un 1997. gadā Vinsora Makkeja balvu par mūža ieguldījumu animācijā.

2006. gada 4. februārī, Betpeidžā, Mīrons Valdmanis mira no sirds mazspējas.

## Filmogrāfija
* 1949 *A Haunting We Will Go*	
* 1943 *The Mummy Strikes*
* 1942 *Japoteurs*
* 1942 *Billion Dollar Limited*
* 1942 *The Magnetic Telescope*
* 1941 *Raggedy Ann and Raggedy Andy*
* 1940 *[[Ants in the Plants]]*
* 1939 *[[Rhythm on the Reservation]]*
* 1939 *The Barnyard Brat*
* 1938 *[[Riding the Rails]]*	
* 1938 *The Playful Polar Bears*
* 1936 *[[Betty Boop and the Little King]]*
* 1935 *[[Betty Boop with Henry, the Funniest Living American]]*
* 1934 *[[Betty Boop's Trial]]*
* 1934 *[[Betty Boop's Little Pal]]*
* 1934 *[[Betty Boop's Prize Show]]*
* 1933 *[[Betty Boop's Birthday Party]]*
* 1933 *[[Betty Boop's Hallowe'en Party]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
*
* Artist: Myron Waldman.
*Obituary at the New York Times
Maza biju, neredzēju

thumb|300px|"Maza biju, neredzēju" sākuma notis.

**Maza biju, neredzēju** ir latviešu tautasdziesma Dāvida Cimzes apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

Šī sērdieņu dziesma pieder krājuma skaistākai daļai un liecina par autora izcilu muzikālu gaumi. 
Pēc Jēkaba Graubiņa domām, daļa D. Cimzes atstāto tautasdziesmu harmonizējumu, tostarp "Kas tie tādi, kas dziedāja un "Maza biju, neredzēju" varētu būt oriģināli.
Cita starpā, šo meldiju par savu uzskata arī igauņi, un "Dziesmu rotā" tā redzama vēl otrā, Hermaņa ietērpā, kas gan plašāks, taču harmoniski ne tik smalks, kā Cimzem. Igauņu reklamācija var likt apšaubīt Graubiņa izteikumu, kaut arī varēja būt, ka D. Cimze meldiju pats radījis, pēc kam tā ātri ieviesās tautā un kā variants parādījās kaimiņos, vēlāk tad saistot arī Hermaņa uzmanību.

## Vēsture
Skolotājs Dāvids Cimze palīdzēja savam brālim Jānim Cimzem sastādīt un izdot krājumu „Dziesmu rota”, kura divas burtnīcas iznāca neilgi pirms Dāvida Cimzes nāves. Dziesmu dziedāja Pirmo Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku laicīgo dziesmu koncertā, pēc tam arī 1888. gada III Vispārīgajos latviešu Dziedāšanas svētkos un 1910. gada V Vispārējos latviešu Dziesmu svētkos.

1906. gadā Jāzeps Vītols veica dziesmas apdari klavieru pavadījumam, bet 1947. gadā arī stīgu kvartetam.

## Dziesmas vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kur mājo

**Kur mājo mana meitiņa** ir Dāvida Cimzes sacerēta latviešu ziņģe, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" 1872. gadā. To vienīgo reizi dziesmu svētkos dziedāja Pirmo Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku laicīgo dziesmu koncertā.

Valentīns Bērzkalns uzskatīja, ka šīs D. Cimzes dziesmas izvēle dziesmu svētku programmai nav bijusi laimīgākā.

## Atsauces
Karavīri bēdājās

thumb|300px|"Karavīri bēdājās" sākuma notis.

**Karavīri bēdājās** ir latviešu tautasdziesma Jāņa Cimzes apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

Pēc latviešu dziesmusvētku pētnieka Valentīna Bērzkalna domām, šī ritmiski samocītā un harmoniski neveiksmīgā ziņģe nepieder pie autora labākajām.

## Vēsture
J. Cimzes latviešu karavīru dziesmu "Karavīri bēdājās" vienīgo reizi dziesmu svētkos dziedāja Pirmo Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku laicīgo dziesmu koncertā.

1994. gadā Zigmars Liepiņš veica dziesmas apdari, ko albumā "Karavīru dziesmas" izpildīja Latvijas radio koris.	 		

## Dziesmas vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Karavīri bēdājās" Raimonda Paula aranžējumā, Jēkaba Ozoliņa instrumentācija no koncerta "Veltījums tautas dziesmai" (2008)
* Latviešu tautas dziesma "Karavīri bēdājās" Jāņa Sproģa izpildījumā
Kārlis Šuba

**Kārlis Šuba** ( — 1942. gada 5. janvāris) bija latviešu politiķis. Bijis nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas prezidija loceklis.

## Biogrāfija
Kārlis Šuba piedzima  Mežmuižas pagastā. 1929. gadā apmeklējis Padomju Savienību, tajā pašā gadā kļuva par Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) biedru. Par darbību LKP divas reizes apcietināts — pirmoreiz no 1929. līdz 1931., otrreiz no 1935. līdz 1939. gadam.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas deputātu un prezidija locekli. Tāpat kļuva par LKP Jelgavas nodaļas pirmo sekretāru.

Otrā pasaules kara laikā Sarkanās armijas 201. Latviešu strēlnieku divīzijas sapieru bataljona komisārs, Maskavas kauju laikā 1942. gada 5. janvārī kritis gūstā, sadedzināts Redkinas sādžā.

## Atsauces
Līgo, laiva, uz ūdeņa

thumb|300px|Dziesmas "Līgo, laiva, uz ūdeņa" sākuma notis.

**Līgo, laiva, uz ūdeņa** ir latviešu tautasdziesma Dāvida Cimzes apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

Pēc dziesmusvētku pētnieka Valentīna Bērzkalna domām D. Cimzes veiktais "Līgo, laiva, uz ūdeņa" harmonizējums ir mazāk interesants par vēlākajām versijām,
kam vaina meklējama meldijas tonālajā struktūrā, kas homofonam salikumam ir it kā par bālu. Toties jo veiksmīgi šo meldiju pēc kādām divi paaudzēm polifonā technikā sabalsoja Jēkabs Graubiņš, kā to skandināja kori Latvijā pēdējos gados pirms Otrā pasaules kara.

## Vēsture
Skolotājs Dāvids Cimze palīdzēja savam brālim Jānim Cimzem sastādīt un izdot krājumu „Dziesmu rota”, kura divas burtnīcas iznāca neilgi pirms Dāvida Cimzes nāves. 

Dziesmu "Līgo, laiva, uz ūdeņa" dziedāja apvienotais vīru koris Pirmo Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku laicīgo dziesmu koncertā. 

## Dziesmas vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Līgo, laiva, uz ūdeņa" sākuma fragments Latvijas Radio Aktieru ballē (1998)
* Normunda Rutuļa izpildījumā (2010)
Francis Adolfi

**Francis Eduards Oto Adolfi** (; dzimis , pazudis bez vēsts 1945. gadā) bija vācbaltiešu izcelsmes pedagogs un sabiedrisks darbinieks.

No 1896. līdz 1903. gadam mācījās ģimnāzijā Kuldīgā. No 1903. līdz 1905. gadam — privātskolotājs Grobiņā. Studējis Tērbatas Universitātē un Leipcigā. Strādājis par virsskolotāju Tartu, Cēsīs, Bērzaines ģimnāzijā. 1919. gadā cīnījās Landesvēra rindās. No 1920. līdz 1923. gadam bija virsskolotājs Baltiešu skolā Misdrojā (*Baltenschule Misdroy*, mūsdienu Meņdzizdroje). Vēlāk atgriezās Latvijā. Bija virsskolotājs, no 1936. līdz 1939. gadam — vācu zēnu ģimnāzijas direktors Liepājā. Darbojās Vācbaltiešu Apvienotajā partijā (*Deutsch-baltische Einigungspartei*). No 1940. līdz 1941. gadam un no 1944. līdz 1945. gadam — skolotājs ģimnāzijā Pozenē. No 1941. līdz 1944. gadam — Skolu departamenta pie ģenerālkomisāra vadītājs Rīgā. Kopš 1945. gada janvāra — folksšturmā. Pazudis bez vēsts.

## Ārējās saites
*
Ozolīti, zemzarīti

thumb|300px|"Ozolīti, zemzarīti" sākuma notis.

**Ozolīti, zemzarīti** ir latviešu tautasdziesma Dāvja Cimzes apdarē, kas izdota dziesmu krājumā "Dziesmu rota" (1872-1884).

Dziesma veidota autoram raksturīgā meistariskā miniatūrharmonizējumā un tika samērā daudz dziedāta vēlāk, īpaši koros, kam tehniski grūtāki darbi vēl nebij pa
spēkam.

## Vēsture
Skolotājs Dāvis Cimze palīdzēja savam brālim Jānim Cimzem sastādīt un izdot krājumu „Dziesmu rota”, kura pirmās divas burtnīcas iznāca neilgi pirms Dāvida Cimzes nāves (1872).
Viņa dziesmu "Ozolīti, zemzarīti" kopkoris dziedāja Otrajos Vispārīgajos latviešu Dziedāšanas svētkos 1880. gadā. 

## Dziesmas vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Ozolīti, zemzarīti" Zviedrijas-Dānijas latviešu kora izpildījumā (2008)
Krauklīts sēž ozolā

**Krauklīts sēž ozolā** ir latviešu tautasdziesma Jāņa Cimzes apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota".

Pēc dziesmusvētku vēsturnieka Valentīna Bērzkalna domām daži melodiski gājieni un dominantes puskadenca vidū vedina domāt, ka šīs dziesmas meldija radusies vai nu pārvariējot kādu vācu meldiju vai kā tipiska jaunākā slāņa pārstāve pašu zemē uz vietas, kālab klasiskajā latvju tautasdziesmā tā lāga neiederas. 
Tomēr dziesmai "Krauklīt's sēž ozolā" ir dzīva forma un plašāka meldija, kas tad arī bijis galvenais tās popularitātes cēlonis.

## Vēsture
Dziesmu "Krauklīts sēž ozolā" dziesmu svētkos vienīgo reizi dziedāja Trešo Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku koncertā. 

## Dziesmas vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Krauklīts sēž ozolā" Briseles latviešu kora izpildījumā (2009)
Saulīt tecēj' tecēdama

**Saulīt tecēj' tecēdama** ir populāra latviešu tautasdziesma Dāvida un Jāņa Cimžu apdarē, kas izdota dziesmu krājumā "Dziesmu rota".

Tautā ļoti iemīļoto bāru dziesmu "Saulīt' tecēj tecēdama" vienkāršie, bet skanīgie harmonizējumi pieder Cimžu labākajiem, un arī III dziesmu svētkos
savā žanrā tie bija pašā galvgalā.

## Vēsture
Skolotājs Dāvids Cimze palīdzēja savam brālim Jānim Cimzem sastādīt un izdot krājumu „Dziesmu rota”, kura divas burtnīcas iznāca neilgi pirms Dāvida Cimzes nāves. Dziesmu svētku kopkoris dziedāja Trešo Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku koncertā.

Jāzeps Vītols 1906. gadā dziesmai uzrakstīja klavieru pavadījumu.

## Dziesmas vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Saulīt tecēj' tecēdama" Jāņa Zābera izpildījumā
Čenings Teitums

**Čenings Metjū Teitums** (; dzimis ) ir amerikāņu kinoaktieris, kinoproducents, dejotājs, modelis.

Pazīstams ar lomām tādās filmās kā "Solis augšup" (2006), "G. I. Joe: Kobras sacelšanās" (2009), "Dārgais Džons" (2010), "Zvērests" (2012), "Džampstrīta 21" (2012), "Maģiskais Maiks" (2012) un "G.I.Joe 2: Atmaksa" (2013), vēl ir filmējies "Treneris Kārters" (2005), "Viņa ir viņš" (2006), *[[A Guide to Recognizing Your Saints]]* (2006), "Dūru cīņas" (2009) un "Dilemma" (2010). Pirms aktiera karjeras dejojis striptīzu vietējā naktsklubā, tāpat strādājis kā dejotājs un modelis. Filmas "Maģiskais Maiks" sižets daļēji ir balstīts uz viņa striptīzdejotāja pieredzi.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Meitiņ' sēdēj' aiz ūdeņa

**Meitiņ' sēdēj' aiz ūdeņa** ir kora dziesma Dāvida Cimzes apdarē, kas izdota dziesmu krājumā "Dziesmu rota".

Pēc dziesmusvētku pētnieka Valentīna Bērzkalna domām jauktajam korim veidotais D. Cimzes harmonizējums "Meitiņ' sēdēj' aiz ūdeņa" citu viņa darbu vidū ir viens no bālākajiem. Tomēr sentimentālā satura un vienkāršās apdares dēļ šī jaunāku laiku ziņģe ātri ieviesās tautā.

## Vēsture
Skolotājs Dāvids Cimze palīdzēja savam brālim Jānim Cimzem sastādīt un izdot krājumu „Dziesmu rota”, kura divas burtnīcas iznāca neilgi pirms Dāvida Cimzes nāves. 

Dziesmu "Meitiņ' sēdēj' aiz ūdeņa" dziedāja apvienotais koris Trešo Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku koncertā. 

## Dziesmas vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Agate Albekeite koncertā "Mazo dziesmas Latvijai"
Varžu virskārta

**Varžu virskārta** (*Batrachia*) ir abinieku klases (*Amphibia*) virskārta, kas apvieno vardes, krupjus un salamandras (astaino abinieku un bezastaino abinieku kārtas), kā arī vienu izmirušu kārtu *[[Allocaudata]]*, kuras pārstāvji ārēji atgādināja salamandras. Šajā virskārtā netiek iekļauta tikai viena kailamfībiju grupa — bezkājainie abinieki.

## Etimoloģija
Zinātniskais vārds *Batrachia* pirmo reizi sāka lietot 1800. gados franču zoologs, lai apzīmētu vardes, bet mūsdienās šis nosaukums tiek izmantots, lai apzīmētu abinieku grupu, kas cēlusies no viena aizvēsturiskā priekšteča. Hipotēzi, ka astainie abinieki un bezastainie abinieki ir savstarpēji daudz tuvāk radniecīgi nekā trešā mūsdienās dzīvojošā grupa — bezkājainie abinieki, atbalsta gan morfologiskie pētījumi, gan molekulārie. 

## Evolūcija
[thumb|220px|left|Senā kailamfībija ''[Gerobatrachus* tiek uzskatīta par pēdējo kopīgo astaino un bezastaino abinieku priekšteci (datorgrafika)]]
Senākie zināmie varžu virskārtas pārstāvji ir *Triadobatrachus massinoti* no [[Madagaskara]]s, kas dzīvoja pirms 250 miljoniem gadu, un [[Polija]]s *Czatkobatrachus polonicus*, kas dzīvoja vienā laikā ar Madagaskaras primitīvo abinieku. Lai arī nav saglabājušās [[fosilija]]s no senākiem laikiem, balstoties uz [[ģenētika|ģenētiskajiem]] pētījumiem, var secināt, ka astainie abinieki no bezastainajiem abiniekiem viens no otra nodalījās daudz senāk. Lielākā daļa zinātnieku uzskata, ka tas noticis [[perms|perma]] periodā, bet citi, ka daudz senāk — pirms 367 miljoniem gadu [[Devons|devona]] beigās. Tomēr laikam pagātnē robežas novelk senie [[četrkājaiņi]] — [[lepospondili]] (*Lepospondyli*), kurus uzskata par abinieku priekštečiem. Lepospondili dzīvoja apmēram pirms 300 miljoniem gadu. Labi saglabājušās fosilijas ir vairākiem senajiem perma sākuma četrkājaiņiem, kas ir apmēram 275 miljonus gadu vecas. Šie dzīvnieki joprojām nav uzskatāmi par kailamfībijām, tātad perma periods varētu būt senākā varžu virskārtas rašanās robeža.

==Sistemātikas diskusijas==
Lai gan lielākā daļa zinātnieku atbalsta varžu virskārtas evolucionāro pamatojumu, tomēr pastāv arī alternatīvas hipotēzes. Ir zinātnieki, kas uzskata, ka astainie abinieki ir tuvāk radniecīgi bezkājainajiem abiniekiem un ka tie būtu jāizdala atsevisķā kladā *Procera*, vardes vienlaikus sistematizējot paralēlā grupā.

==Sistemātika==
*[[Varžu virskārta]] (*Batrachia*)
**
**
**† kārta *Allocaudata''

## Atsauces
Ej, bāliņi, lūkoties

thumb|300px|„Ej, bāliņi, lūkoties” sākuma notis.

**Ej, bāliņi, lūkoties** ir latviešu tautasdziesma Jāņa Cimzes apdarē, kas izdota dziesmu krājumā „Dziesmu rota”.

Plašās, lokanās melodijas dēļ vīru kori šo precību dziesmu ātri iemīļoja, aizskandinot līdz pat mūsdienām.

## Vēsture
J. Cimzes harmonizēto dziesmu „Ej, bāliņi, lūkoties” dziesmu svētkos vīru kori dziedāja Ceturto Vispārējo latviešu Dziesmu un Mūzikas svētku laicīgo dziesmu koncertā. 

## Dziesmas vārdi

  
## Atsauces
Kas tie tādi sijātāji

**Kas tie tādi sijātāji** ir latviešu tautasdziesma Jāņa Cimzes apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota".

Pēc dziesmusvētku vēsturnieka Valentīna Bērzkalna domām, šī Cimzes dziesma ir viduvējs darbs, arī harmoniski autoru no labākās puses gluži neparādot.

## Vēsture
Dziesmu "Kas tie tādi sijātāji" dziesmu svētkos vienīgo reizi dziedāja Sesto latvju vispārējo dziesmu un mūzikas svētku koncertā. 

## Dziesmas vārdi

## Atsauces
Nu ar Dievu, Vidzemīte

thumb|300px|"Nu ar Dievu, Vidzemīte" sākuma notis.

**Nu ar Dievu, Vidzemīte** ir latviešu tautasdziesma Jāņa Cimzes apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

Pēc latviešu dziesmusvētku pētnieka Valentīna Bērzkalna domām, šī karavīru atvadu dziesma pieder pie autora labākajiem tautasdziesmu apdares paraugiem.

## Vēsture
J. Cimzes latviešu karavīru dziesmu "Nu ar Dievu, Vidzemīte" dziesmu svētkos dziedāja Pirmo Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku laicīgo dziesmu koncertā. Otrajos Vispārīgajos latviešu Dziedāšanas svētkos to programmā ierakstīja kā "Nu ar Dievu, Vid(Kur)zemīte", kuru varēja dziedāt gan vidzemnieki, gan kurzemnieki, bet Trešajos Vispārīgajos latviešu Dziedāšanas svētkos atkal kā "Nu ar Dievu, Vidzemīte".

## Dziesmas vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Nu, ardievu, Vidzemīte" sākuma fragments Latvijas Radio kora izpildījumā (1993)
Wikipedia Zero

thumb|Wikipedia Zero logo
thumb|255x255px|Vídeo
[thumb|[Džimijs Veilss 2014. gadā *[[CeBIT]]* konferencē]]

***Wikipedia Zero*** bija *[[Wikimedia Foundation]]* projekts, kur mērķis ir piedāvāt piekļuvi Vikipēdijai bez maksas cilvēkiem bez interneta pieejas, īpaši jaunattīstības valstīs. Programma tika uzsākta 2012. gadā. 2013. gada martā *Wikipedia Zero* ieguva SXSW Interaktīvo balvu par aktīvismu. Programmas mērķis ir samazināt šķēršļus piekļuvei brīvām zināšanām; viens no lielākajiem šķēršļiem ir izmaksas par mobilo datu pārraides izmantošanu. Programma pirmoreiz tika realizēta Malaizijā 2012. gada maijā. 2012. gada oktobrī *Wikipedia Zero* tika uzsākta Taizemē un Saūda Arābijā ar operatoriem dtac un *[[Saudi Telecom Company]]*. 2013. gada maijā pievienojās Pakistāna ar *[[Mobilink]]* un jūnijā Šrilanka ar *[[Dialog Axiata|Dialog]]*.

2018. gada februārī projekts paziņoja par iniciatīvas beigām, norādot, ka tiks izstrādāta jauna partnerattiecību stratēģija. Neskatoties uz pakalpojumu sniegšanu 900 miljoniem cilvēku, projektu uzskatīja par apdraudētu izaugsmes trūkuma un mobilo tālruņu datu cenu krituma dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  *[[Wikimedia Foundation]]* wiki
Augstākie primāti

**Augstākie primāti** (*Simiiformes*) ir viena no divām sausdeguna pērtiķu apakškārtas (*Haplorrhini*) primātu infrakārtām, kas apvieno Vecās pasaules un Jaunās pasaules pērtiķus, cilvēkus ieskaitot. Otra infrakārta ir tarsiju infrakārta (*Tarsiiformes*).

## Sistemātikas vēsture
[thumb|left|220px|[Vecās pasaules pērtiķi|Vecās pasaules pērtiķu evolūcija noirisa paralēli un neatkarīgi no Jaunās pasaules pērtiķiem, attēlā baltroku gibons (*Hylobates lar*)]]
Vecākajās klasifikācijās augstākie primāti jeb īstie pērtiķi tika sistematizēti *Simiae* jeb *Anthropoidea* apakškārtā, bet tarsiji un slapjdeguna pērtiķi apakškārtā — *Prosimii*. Mūsdienās šis iedalījums ir novecojis, lai gan daudzos informācijas avotos tas joprojām ir sastopams. Jaunākajās sistemātikās tarsiji kopā ar augstākajiem primātiem tiek iedalīti sausdeguna pērtiķu apakškārtā (*Haplorrhini*), bet slapjdeguna pērtiķi slapjdeguna pērtiķu apakškārtā (*Strepsirrhini*).

Saskaņā ar principu, ka sistemātikā parasti tiek izmantots vecākais no dotajiem zinātniskajiem vārdiem, vārdam *Simii* (van der Hoeven, 1833) ir priekšroka, salīdzinot ar vārdu *Anthropoidea* (Mivart, 1864). Tomēr mūsdienās lieto vārdu *Simiiformes* (Haeckel, 1866), kas īsti neatbilst vispārpieņemtajiem princiem.

## Evolūcija
Vecās pasaules pērtiķu un Jaunās pasaules pērtiķu attīstība notika paralēli, neatkarīgi vienai no otras. Jaunās pasaules pērtiķi no pārējiem augstākajiem primātiem atdalījās pirms 40 miljoniem gadu, apdzīvojot tikai Amerikas kontinentus. Toties Vecajā pasaulē attīstījās Vecās pasaules pērtiķi, kas pirms 25 miljoniem gadu sadalījās zemākajos šaurdeguna pērtiķos (*Cercopithecoidea*) un augstākajos šaurdeguna pērtiķos (*Hominoidea*).

## Sistemātika
* **Augstāko primātu infrakārta** (*Simiiformes*)
** sīkkārta Jaunās pasaules pērtiķi (*Platyrrhini*)
*** dzimta Bezausu pērtiķi (*Aotidae*)
*** dzimta Kalitriksi (*Callitrichidae*)
*** dzimta Kapucīni (*Cebidae*)
*** dzimta Saki (*Pitheciidae*)
*** dzimta Zirnekļpērtiķi (*Atelidae*)
** sīkkārta Vecās pasaules pērtiķi un cilvēks (*Catarrhini*)
*** virsdzimta Augstākie šaurdeguna pērtiķi un cilvēks (*Hominoidea*)
**** dzimta Cilvēkpērtiķi un cilvēks (*Hominidae*)
**** dzimta Giboni (*Hylobatidae*)
*** virsdzimta Zemākie šaurdeguna pērtiķi (*Cercopithecoidea*)
**** dzimta Mērkaķi (*Cercopithecidae*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Par primātu latvisko nosaukumu
*ADW: Simiiformes
*Gene conversion and purifying selection of a placenta-specific ERV-V envelope gene during simian evolution
*Taxonomy Browser: Simiiformes
*Late middle Eocene epoch of Libya yields earliest known radiation of African anthropoids
Vecās pasaules pērtiķi un cilvēks

**Vecās pasaules pērtiķi un cilvēks** jeb **šaurdeguna pērtiķi un cilvēks** (*Catarrhini*) ir viena no divām augstāko primātu infrakārtas (*Simiiformes*) sīkkārtām, kas apvieno mūsdienās dzīvojošos zemākos šaurdeguna un augstākos šaurdeguna pērtiķus, cilvēkus ieskaitot, kā arī vairākas izmirušas dzimtas. Otra augstāko primātu sīkkārta apvieno Jaunās pasaules pērtiķus. Visas Vecās pasaules pērtiķu sugas savvaļā mājo vai nu Āfrikā vai Āzijā.

Vecās pasaules pērtiķi atdalījās no Jaunās pasaules pērtiķiem apmēram pirms 35 miljoniem gadu, bet galvenā Vecās pasaules pērtiķu sadalīšanās augstākajos un zemākajos šaurdeguna pērtiķos notika apmēram pirms 25 miljoniem gadu. Toties giboni atdalījās no cilvēkpērtiķiem, cilvēkus ieskaitot, pirms 15—19 miljoniem gadu.

## Kopīgās īpašības
[thumb|rigt|200px|Visām Vecās pasaules pērtiķu sugām nāsis ir vērstas uz leju, attēlā [parastā šimpanze (*Pan troglodytes*)]]
Galvenā atšķirība starp Vecās pasaules pērtiķiem un Jaunās pasaules pērtiķiem ir to degunu forma. Jau abu grupu zinātniskajos nosaukumos ir ietverta informācija par šo atšķirību. Vecās pasaules pērtiķu zinātniskais nosaukums *Catarrhini* cēlies no sengrieķu valodas (*cata* - uz leju, *rhin* - deguns) un latviski nozīmē *deguns uz leju*. Šīs sīkkārtas sugām deguna nāsis vērstas uz leju. Toties Jaunās pasaules pērtiķu zinātniskais nosaukums *Platyrrhini*, tulkojot no sengrieķu valodas (*platu* - plats, *rhin* - deguns), nozīmē *platais deguns* un šīs grupas dzīvniekiem nāsis ir vērstas uz sāniem. 

Starp abām grupām ir vēl viena būtiska atšķirība. Vecās pasaules pērtiķiem nekad nav tvērējastes, kā arī daudzām sugām vispār nav astes. Tiem ir plakani nagi gan plaukstām, gan kāju pēdām, cauruļveidīgs bungdobums un 8 priekšzobi (Jaunās pasaules pērtiķiem — 12). Vecās pasaules pērtiķiem ir arī asi ilkņi. Pārējām sugām, izņemot cilvēkus, gan plaukstām, gan pēdām piemīt satveršanas spēja. Salīdzinot abu grupu auguma izmērus, Vecās pasaules pērtiķi ir daudz lielāki.

Lielākā daļa Vecās pasaules pērtiķu sugu veido barus, tām var novērot dzimumu dimorfismu, kā arī tās neveido ilgstošas pāru attiecības.  Tās ir aktīvas dienas laikā, turklāt liela daļa sugu dzīvo uz zemes, nevis kokos.

## Sistemātika
* **Vecās pasaules pērtiķu un cilvēka sīkkārta** (*Catarrhini*)
** virsdzimta Augstākie šaurdeguna pērtiķi un cilvēks (*Hominoidea*)
*** dzimta Cilvēkpērtiķi un cilvēks (*Hominidae*)
*** dzimta Giboni (*Hylobatidae*)
*** dzimta †*[[Afropithecidae]]*
*** dzimta †*[[Proconsulidae]]*
** virsdzimta Zemākie šaurdeguna pērtiķi (*Cercopithecoidea*)
*** dzimta Mērkaķi (*Cercopithecidae*)
** virsdzimta †*[[Propliopithecoidea]]*
***dzimta †*[[Propliopithecidae]]*
** virsdzimta †*[[Saadanioidea]]*
***dzimta †*[[Saadaniidae]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
*Introduction to the Primates
*An introduction to our relatives: Catarrhines
Pjotrs Čardiņins

**Pjotrs Čardiņins** (, īstajā uzvārdā **Krasavecs** (), dzimis , miris ) bija krievu filmu režisors, scenārists un aktieris mēmā kino periodā. Devis ieguldījumu arī Latvijas kino attīstībā (1920—1923).

## Dzīvesgājums
Mācījies Maskavas filharmoniskās biedrības Muzikāli dramatiskajā skolā Vladimira Ņemiroviča-Dančenko klasē. 1909. gadā sāka darbu kino režijā. Krievijā uzņēmis ap 200 filmu, galvenokārt melodrāmas un literāru darbu ekranizācijas. Strādājis A.Kanžonkova filmu kompānijā. Neizturot nopietnu konkurenci, Čardiņins pameta Kanžonkova filmu kompāniju. 1916. gadā kopā ar Veru Holodnaju un dažiem citiem aktieriem pievienojās Dmitrija Haritonova filmu studijai Odesā. 

1920. gadā no Padomju Krievijas emigrēja uz Latviju. Piedalījās a/s "Latvju Filma" darbā. Režisors filmai "Laiku viesulī" (1921). Režisors un scenārists filmām "Fricītis jūrmalā" (1921), "Psihe" (1922), "Vilkiem mests laupījums" (1922). Vadīja kinomākslas kursus. 1923. gadā repatriējās un līdz 1930. gadam veidoja filmas Ukrainā. 1934. gadā miris no aknu vēža.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino Muzejs
*
Aglona (stacija)

**Aglona** ir dzelzceļa stacija līnijā Rēzekne I—Daugavpils. Tā atrodas Preiļu novada Rušonas pagastā, pie tāda paša nosaukuma ciema — Aglonas stacijas. Kopš 1995. gada reizi gadā uz Aglonas staciju no Rīgas kursē īpašs dīzeļvilciens, lai atvieglotu svētceļnieku nokļūšanu Aglonas bazilikā.

2018. gada 24. septembrī sakarā ar Romas pāvesta vizīti Aglonas bazilikā bija norīkoti 3 reisi no Rīgas uz Aglonu — viens pagarināts parastais Rīga—Daugavpils reiss un 2 papildu reisi no Rīgas caur Rēzekni un Daugavpili.

2020. un 2021. gadā koronavīrusa pandēmijas dēļ tradicionālo Aglonas reisu nenorīkoja, bet norīkoja 2022. gadā.

## Vēsture
Stacija atklāta 1860. gadā — reizē ar dzelzceļa izbūvi; tā ir viena no vecākajām Latvijas dzelzceļa stacijām un sākumā saukta par Rušonu staciju. Vēl 2011. gadā pastāvēja tikpat vecais stacijas ūdenstornis, bet mūsdienās tas ir nojaukts. Stacijas ēka saglabājusies, kaut arī apmūrēta ar ķieģeļiem.

## Attēlu galerija

Attēls:Aglonas stacija 41.JPG|Dīzeļvilciens pie perona Aglonas stacijā
Attēls:Aglonas stacija 42.JPG|Aglonas stacijas ēka no ciemata puses
Attēls:Aglonas stacija 16.JPG|Aglonas stacijas uzgaidāmā telpa
Attēls:DR1A 311-198 Aglonas stacijā 01.JPG|Dīzeļvilciens DR1A 311/198 pienāk Aglonas stacijā
Attēls:ČME3M-4644 Aglonas stacijā 02.JPG|Manevru lokomotīve ČME3M-4644 no Aglonas stacijas dodas Rēzeknes virzienā
Attēls:Aglonas stacija 43.JPG|Noliktavas ēka
Attēls:Aglonas stacija 25.JPG|Veca drezīna pie Aglonas stacijas
Attēls:Aglonas stacija 04.JPG|Pārmijnieka būdiņa Rēzeknes virzienā
Attēls:Aglonas stacija 47.JPG|Kravas rampa


## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Aglonas dzelzceļa stacija Latvijas Dzelzceļa *YouTube* vietnē
Liepas

thumb
**Liepas** (*Tilia*) ir malvu dzimtas koku ģints, kurā ietilpst aptuveni 30 sugas. Agrāk tās ietilpa liepu dzimtā (*Tiliaceae*), bet ģenētiskie pētījumi liecina, ka liepu dzimta tomēr ir iekļaujama malvu dzimtā. Liepu dabiskais izplatības areāls ir gandrīz visa Ziemeļu puslodes mērenā josla. Latvijā vienīgā savvaļā sastopamā suga ir parastā liepa.

Liepas lielākoties ir lieli, daudzgadīgi koki, kuru augstums sasniedz no 20 līdz 40 metriem. Liepu auglis ir riekstiņš.

## Sistemātika
* Amerikas liepa (*Tilia americana* L.)
* Amūras liepa (*Tilia amurensis*)
* dažādlapu liepa (*Tilia heterophylla*)
* Henrija liepa (*Tilia henryana <small>Szyszyl.</small>*)
* Japānas liepa (*Tilia japonica*)
* Karolīnas liepa (*Tilia caroliniana*)
* Ķīnas liepa (*Tilia chinensis*)
* Mandžūrijas liepa (*Tilia mandshurica*)
* Maksimoviča liepa (*Tilia maximowicziana*)
* Meksikas liepa (*Tilia mexicana*)
* Mongolijas liepa (*Tilia mongolica* Maxim.)
* Nasčokina liepa (*Tilia nasczokinii*)
* Olivera liepa (*Tilia oliveri*)
* parastā liepa (*Tilia cordata* Mill.)
* platlapu liepa (*Tilia platyphyllos* Scop.)
* rietumu liepa (*Tilia occidentalis*)
* sarkanā liepa (*Tilia rubra*)
* sudrabliepa (*Tilia tomentosa* Moench)
* *[[Tilia argentea]]*
* *[[Tilia chingiana]]* Hu & W.C.Cheng
* *[[Tilia dasystyla]]* Steven
* *[[Tilia hupehensis]]*
* *[[Tilia insularis]]*
* *[[Tilia intonsa]]*
* †*[[Tilia johnsoni]]* Wolfe & Wehr Ypresian
* *[[Tilia kiusiana]]*
* *[[Tilia miqueliana]]*
* *[[Tilia nobilis]]*
* *[[Tilia paucicostata]]*
* *[[Tilia tuan]]* Szyszyl*.*

## Atsauces

## Ārējās saites