Talsu pilskalns

**Talsu pilskalns** (arī **Klosterkalns**) ir pilskalns Talsos, Talsu ezera austrumu krastā. Tas ierīkots 30 m augstā paugurā ar mākslīgi stāvinātām nogāzēm. Apkārt pilskalnam izveidota terase, kura ziemeļu galā pāriet ap 30 m platā un 80 m garā izlīdzinātā priekšpils vietā. Pilskalna plakuma izmēri 60 x 55 m un kopējā platība sasniedz 0,4 ha. Kaut arī pilskalna plakums un terases ilgstoši artas, tā dienvidu galā joprojām labi redzams ap 5 m augsts valnis. Pilskalna pakājē atradusies ap 4 ha liela kuršu senpilsēta, kuras intensīvākā apdzīvotība attiecināta uz 12.—14. gadsimtu. Talsu pilskalns tiek uzskatīts par vienu no lielākajiem un vislabāk nocietinātajiem Senās Kursas pilskalniem.

## Vēsture un arheoloģija
[thumbnail|260px|Talsu pilskalns ar arheologu uzcelto "[Lamekins|Lamekina klētiņu" (1936—1938)]]
Tiek uzskatīts, ka pilskalnu līdz 11. gadsimtam apdzīvojuši Kurzemes lībieši un tikai līdz ar kuršu ekspansiju Ziemeļkurzemē 11. gadsimtā pilskalns ieguvis liela centra nozīmi un ticis ļoti spēcīgi nocietināts. Arī senpilsēta ir veidojusies tajā pašā laikā. Talsi (*Talse*) pirmo reizi rakstos minēti 1231. gada Alnas Balduīna līgumā ar kuršiem, tajā laikā Talsu pilskalns ir bijis viens no galvenajiem Vanemas jeb vēlākās Miera Kursas pilskalniem.

Talsu pilskalns ir viens no līdz šim visplašāk pētītajiem kuršu nocietinājumiem, kuru pirmais aprakstījis Augusts Bīlenšteins. Laikā no 1936. gada līdz 1938. gadam Ādolfa Karnupa vadībā veiktajos arheoloģiskajos izrakumos šeit tika izpētīta gandrīz desmitā daļa no visa pilskalna platības. Kopumā ieguva vairāk nekā 4000 senlietu. Izrakumi liecināja, ka pilskalns apdzīvots no 10. gadsimta līdz 14. gadsimtam un tajā izsekojami deviņi apbūves periodi. Jau 10. gadsimtā pilskalns nocietināts ar blīviem akmeņu klāstiem, virs kuriem pacēlusies divkārša guļkoku aizsargsiena 2—4 m platā joslā. Gar to bijušas izvietotas dzīvojamās mājas. Lielas pārbūves pilskalnā notikušas, sākot ar 11. gadsimtu, kad paaugstināti aizsargvaļņi, ar torņveida izbūvēm nodrošināta ieejas vieta un nostiprināta guļkoku nocietinājumu līnija. Ēkas šajā laikā izvietotas daudz blīvāk, konstatētas arī divtelpu celtnes. Šajā laikā ēku stūros atrod arī kuršiem raksturīgos dzīvnieku (īpaši zirgu) galvaskausu ziedojumus. Aizsargceltnes, kā arī dzīvojamo ēku sienas (acīmredzot, lai mazinātu aizdedzināšanas iespējas) bijušas apmestas ar māliem.

1992.—1993. gadā arheologa J. Asara vadībā notika pārbaudes izrakumi arī senpilsētas teritorijā, kur vietām konstatēts līdz 1,7 m biezs kultūrslānis. Arheoloģiskos izrakumus pilskalnā un senpilsētā veicis arī Guntis Zemītis 2001. gadā.

## Foto galerija

Attēls:Talsu pilskalns (Klosterkalns).jpg|alt=
Attēls:Skats uz Talsu pilskalnu.jpg|alt=
Attēls:Talsu pilskalns 2014.jpg|alt=
Attēls:Talsu pilskalns1.jpg|alt=|Talsu pilskalna 3D modelis
Attēls:Talsu pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Talsu pilskalna 3D modelis
Attēls:Talsu pilskalns 1.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 2.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 3.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 4.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 5.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 6.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 7.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 8.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 9.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 10.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 11.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 12.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 13.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 14.jpg
Attēls:Talsu pilskalns 15.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites

* enciklopedija.lv
* Mantojums.lv 
* Talsu pilskalns