Kauņa

**Kauņa** () ir pēc iedzīvotāju skaita Lietuvas otrā lielākā pilsēta. Atrodas pie Neres ietekas Nemunā. Savulaik bijusi Kauņas guberņas centrs (1842—1915) un Lietuvas Republikas "pagaidu galvaspilsēta" (1920—1940). Tā ir nozīmīgs rūpniecības, transporta, zinātnes un kultūras centrs (Vītauta Dižā Universitāte, M. K. Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs). Kauņa atrodas 101 km uz rietumiem no valsts galvaspilsētas Viļņas. Abas pilsētas savieno dzelzceļš un automaģistrāle. Kauņa ir Kauņas pilsētas pašvaldības un Kauņas rajona pašvaldības centrs.

2022. gadā Kauņa, kopā ar Ešu pie Alzetes Luksemburgā un Novi Sadu Serbijā, bija Eiropas kultūras galvaspilsēta.

## Vēsture
Arābu ģeogrāfs Muhammads el Idrīsi savā Eiropas kartē bija iezīmējis Kainu (*Qaynu*) jeb Kanisas (*Qanys*) apmetni, ko uzskata par apliecinājumu pilsētas leģendārajai dibināšanai 1030. gadā. Pirmoreiz rakstos tā pieminēta 1361. gadā. Teitoņu ordenis 1362. gadā Kauņas pili ieņēma un nopostīja, tomēr 1404. gadā lietuvieši pili atguva. 1408. gadā Vītauts Dižais Kauņai piešķīra Magdeburgas tiesības. 1441. gadā Kauņa iestājās Hanzas savienībā.

Trešās Polijas dalīšanas rezultātā 1795. gadā Kauņa nokļuva Krievijas Impērijas sastāvā, līdz 1917. gadam pilsētas oficiālais nosaukums bija Kovna (krievu *Ко́вна*). Tā bija viens no Novembra (1830—1831) un Janvāra sacelšanās (1863—1864) centriem. Kauņas (Kovenskas) guberņas galvaspilsēta (1842—1915). 1862. gadā cauri pilsētai tika ierīkots Pēterburgas—Viļņas—Kēnigsbergas—Berlīnes dzelzceļš un Kauņa kļuva par dzelzceļa mezglu, šeit pieturēja ekspresvilciens *[[Nord-Express]]*.

Pirmā pasaules kara laikā Kauņā atradās Oberosta militārās pārvaldes virspavēlnieka mītne. 1919. gadā, kad Viļņu ieņēma boļševiku spēki, Kauņa kļuva par faktisko Lietuvas galvaspilsētu (oficiāli tā tika dēvēta par "pagaidu galvaspilsētu"). Pilsēta bija Lietuvas galvaspilsēta arī laikā, kad Viļņa ietilpa Polijā, līdz pat 1940. gadam, kad par Lietuvas (nu jau Lietuvas PSR) galvaspilsētu atkal kļuva Viļņa.

## Saimniecība
Kauņa ir liels rūpniecības centrs. No 16. gadsimta Kauņa bija slavena ar savu kalēju, kurpnieku, podnieku, šuvēju, audēju, galdnieku, stiklinieku darbiem. 16. gadsimta sākumā pilsētā strādāja ap 40 specialitāšu amatnieki, kuri bija apvienojušies cunftēs. Rūpniecības uzņēmumi parādījās 19. gadsimta vidū.

Kauņas pilsētas rūpniecība ir apmēram 20% no visas Lietuvas rūpniecības. Visvairāk Kauņas pilsētā attīstītas šādas rūpniecības nozares: pārtikas un dzērienu rūpniecība, vieglā un tekstilrūpniecība, ķīmijas rūpniecība, poligrāfiskā rūpniecība, farmācija, metālapstrāde, kokapstrāde un mēbeļu rūpniecība. Informācijas tehnoloģijas un elektronika kļūst par nozīmīgu Kauņas ekonomiskās darbības sfēru.

Apmēram pusi no savas produkcijas rūpniecības uzņēmumi tirgo iekšzemē, bet otro pusi eksportē. Visvairāk eksportē audumus, metālizstrādājums, elektroierīces, kokmateriālus un to izstrādājumus, mēbeles. Visnozīmīgākie eksporta partneri — Eiropas Savienība, Skandināvijas valstis, Krievija.

Kauņas pilsētas ekonomikā visvairāk investīcijas ir no ASV un Somijas.

## Iedzīvotāji
Pēc tautības apmēram 93% pilsētas iedzīvotāju ir lietuvieši, krievi — 4%, citu tautību pārstavji — 3%. Pilsētā dzīvojošās mazākumtautības (cilvēku skaits): krievi (16 662), ukraiņi (1 906), poļi (1 600), baltkrievi (1 142) ebreji (427), vācieši (378), čigāni (364), latvieši (211), tatāri (200), armēņi (141), citas tautības (534).

Kauņā vai tās apkārtnē dzimuši:

* Valds Adamkus (*Valdas Adamkus*, 1926) — politiķis, Lietuvas prezidents (1998—2003, 2004—2009);
* Emma Goldmane (*Emma Goldman*, 1869—1940) — anarhiste;
* Žīdrūns Ilgausks (*Žydrūnas Ilgauskas*, 1975) — basketbolists;
* Šarūns Jasikēvičs (*Šarūnas Jasikevičius*, 1976) — basketbolists;
* Lins Kleiza (*Linas Kleiza*, 1985) — basketbolists;
* Vītauts Landsberģis (*Vytautas Landsbergis*, 1932) — politiķis;
* Emanuels Levins (*Emmanuel Lévinas*, 1906—1995) — franču filozofs;
* Rūta Meilutīte (*Rūta Meilutytė*, 1997) — peldētāja;
* Hermanis Minkovskis (*Hermann Minkowski*, 1864—1909) — matemātiķis;
* Arvīds Sabonis (*Arvydas Sabonis*, 1964) — basketbolists.

Pilsētā dažādos laikos dzīvojuši tādi cilvēki kā Felikss Dzeržinskis, Marija Gimbutiene, Aļģirds Greims, Jaša Heifecs, Ādams Mickēvičs, Ludviks Zamenhofs.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Sports
* BC Kauņas "Žalgiris" — Kauņā bāzēts basketbola klubs, kas spēlē LKL un Eirolīga.
* FK Kauno Žalgiris — Kauņā bāzēts futbola klubs, kas spēlē Lietuvas futbola čempionāta A līgā.
* Kauņas "Stumbras" — Kauņā bāzēts futbola klubs, kas spēlē Lietuvas futbola čempionāta A līgā.
* FC Hegelmann Litauen, futbola klubs.


Žalgirio_Arena,_Kaunas,_Lithuania.jpg|Žalgiris Arena
Žalgiris_Arena_interior_18_Aug_2011.jpg|Žalgiris Arena
Darius Girenas Stadium by Augustas Didzgalvis.jpg|S. Darjus un S. Girēna stadions
U-23.jpg|S. Darjus un S. Girēna stadions


## Galerija


Vytautas_the_Great_Bridge_from_hill,_Kaunas,_Lithuania_-_Diliff.jpg|Kauņas vecpilsēta
Virgin Mary church.jpg|Vītauta Dižā baznīca
Church_of_St_Gertrude,_Kaunas_-_Diliff.jpg|Kauņas Ģertrūdes baznīca
Kaunas_castle_20160603.jpg|Kauņas pils
Kaunas_Cathedral.jpg|Kauņas arhikatedrālā bazilika
House of Perkūnas 2005.jpg|Pērkona māja
Street Scene along Vilniaus Gatve - Kaunas - Lithuania - 02 (27348366783).jpg|Kauņas vecpilsēta
Kauno soboras 2006-06-25.jpg|Kauņas Miķeļa baznīca
Laisves_St.,_Kaunas,_Lithuania,_11_Sept._2008_-_Flickr_-_PhillipC.jpg|Brīvības aleja
Kauno rotuse 2006-06-11.jpg|Kauņas rātsnams
Church of St Francis Xavier and Kaunas Town Hall (2017).jpg|Rātsnams laukums
Pažaislis monastery.jpg|Pažaisles klosteris
Kauno_marios_2006-06-30.jpg|Kauņas jūra


## Atsauces

## Ārējās saites

* Kauņas mājaslapa   
* Kauņas tūrisma informācijas centra mājaslapa