open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Iekšējā Londona

**Iekšējā Londona** () ir kopīgs nosaukums Londonas boro grupai, kas veido Lielās Londonas centrālo daļu, un ko iekļauj Ārējā Londona. Iekšējai Londonai mūsdienās ir divas vispārpieņemtas definīcijas. Kā pirmā ir likumiskā definīcija, kas noteikta 1963. gada Londonas pārvaldes likumā, tā stājās spēkā 1965. gada 1. aprīlī un ietver 12 Londonas centrālos boro un ir gandrīz identiska likvidētajai Londonas grāfistei. Kā otrā ir Apvienotās Karalistes Nacionālā statistikas biroja definīcija, kas iekļauj 11 no likumiskajiem boro (bez Griničas), kā arī Ņūemas un Heringejas boro no Ārējās Londonas un Londonas Sitiju.

Iekšējā Londona ir mazāka nekā Ārējā Londona gan iedzīvotāju skaita, gan platības ziņā, taču iedzīvotāju blīvums ir vairāk nekā divas reizes lielāks nekā Ārējā Londonā. Iekšējā Londona oficiāli ir bagātākais apgabals Eiropā ar visdārgāko ielu Eiropā: 2013. gadā IKP uz vienu iedzīvotāju bija vairāk nekā EUR 80 000, savukārt Apvienotās Karalistes IKP uz vienu iedzīvotāju bija aptuveni EUR 27 000.

## Vēsture
Iekšējās Londonas nosaukums cēlies no 1847. gada kā statistikas apgabals, kas ietvēra Londonas Sitijai tuvās urbanizētās teritorijas Midlseksas, Sari un Kentas grāfistēs. No 1865. līdz 1889. gadam šo teritoriju administrēja Metropoles darbu padome (*Metropolitan Board of Works*), bet 1889. gadā tā tika izdalīta patstāvīgā Londonas grāfistē. 1965. gadā Londonas grāfiste tika likvidēta, iekļaujot to jaundibinātajā Lielajā Londonā.

### Likumiskais tvērums
«Iekšējās Londonas boro» ir definēti 1963. gada Londonas pārvaldes likumā. Iekšējās Londonas boro aizņem to pašu teritoriju, ko likvidētā Londonas grāfiste, izņemot Ziemeļu Vuliču Temzas ziemeļu krastā, kas tika iekļauta Ārējās Londonas Ņūemas boro.

Galvenā atšķirība starp Londonas iekšējiem un ārējiem boro no 1965. gada līdz 1990. gadam bija tā, ka iekšējo boro padomes nepārvaldīja savas izglītības iestādes, un grāfistei, tostarp Londonas Sitijai, bija viena Iekšējās Londonas izglītības pārvalde. 1990. gada 1. aprīlī Iekšējās Londonas boro padomes ieguva tiesības pārvaldīt vietējās izglītības iestādes.

Likumā noteiktā definīcija tiek izmantota kā viens no kritērijiem, ko izmanto, lai piešķirtu vietējo pašvaldību dotācijas.

Likumā noteiktie Iekšējās Londonas boro ir:

* Griniča
* Hamersmita un Fulema
* Hekni
* Izlingtona
* Kemdena
* Kensingtona un Čelsi
* Lembeta
* Lūišema
* Sautvorka
* Tauerhemletsa
* Vestminstera
* Vondsvērta

### Statistiskais tvērums
Nacionālais statistikas birojs definē Iekšējo Londonu atšķirīgi, iekļaujot Londonas Sitiju, Heringeju un Ņūemu, bet neiekļaujot Griniču. Šajā tvērumā tās platība ir 319 km² ar  iedzīvotājiem (2021).

Nacionālā statistikas biroja noteiktie Iekšējās Londonas boro ir:

* Hamersmita un Fulema
* Hekni
* Heringeja
* Izlingtona
* Kemdena
* Kensingtona un Čelsi
* Lembeta
* Londonas Sitija
* Lūišema
* Ņūema
* Sautvorka
* Tauerhemletsa
* Vondsvērta
* Vestminstera

## Atsauces

## Ārējās saites
Jurģis Miezainis

**Jurģis Miezainis** (dzimis ) ir latviešu uzņēmējs un politiķis. Pārstāv Latvijas Zemnieku savienību un Zaļo un Zemnieku savienību. Šobrīd ir Ekonomikas ministrijas parlamentārais sekretārs.

J. Miezainis augstāko izglītību ieguvis Biznesa augstskolā "Turība" (bakalaura grāds uzņēmējdarbībā un vadībā 2011. gadā) un Latvijas Lauksaimniecības universitātē (profesionālais maģistra grāds uzņēmējdarbībā un vadībā 2013. gadā). Darbojies uzņēmējdarbībā.

## Politiskā darbība
Politisko darbību sācis kā partjas "KPV LV" (vēlāk "Par cilvēcīgu Latviju") pārstāvis. No šīs partijas saraksta kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gadā, bet netika ievēlēts. No 2019. līdz 2021. gadam viņš bija Ekonomikas ministrijas parlamentārais sekretārs, laikā, kad šo ministriju vadīja "KPV LV" pārstāvis Ralfs Nemiro.

Kandidējis 2021. gada Jelgavas novada domes vēlēšanās kā "KPV LV" saraksta līderis, bet saraksts nepārvarēja 5% barjeru.

Pēc tam mainījis partijisko piederību, pievienojoties Latvijas Zemnieku savienībai un Zaļo un Zemnieku savienībai. Kopš 2023. gada atkal ir parlamentārais sekretārs Ekonomikas ministrijā, kuru vada ministrs Viktors Valainis. No apvienības saraksta J. Miezainis kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, bet netika ievēlēts.

## Atsauces
Ārējā Londona

**Ārējā Londona** () ir kopīgs nosaukums Londonas boro grupai, kas veido Lielās Londonas perifēro daļu, un no visām pusēm iekļauj Iekšējo Londonu. Ārējai Londonai mūsdienās ir divas vispārpieņemtas definīcijas. Kā pirmā ir likumiskā definīcija, kas noteikta 1963. gada Londonas pārvaldes likumā; tā stājās spēkā 1965. gada 1. aprīlī un ietver 20 Londonas perifēros boro, kas tika nodalīti no apkārtējām grāfistēm. Kā otrā ir Apvienotās Karalistes Nacionālā statistikas biroja definīcija, kas iekļauj 18 no likumiskajiem boro (bez Ņūemas un Heringejas), kā arī Griničas boro no Iekšējās Londonas. Ārējā Londonā dzīvo  cilvēki — vairāk kā 60% kopējā Lielās Londonas iedzīvotāju skaita.

## Vēsture
Ārējā Londona izveidojās 1965. gadā, kad Lielajā Londonā tika iekļautas urbānās teritorijas no Kentas, Sari, Midlseksas, Hārtfordšīras un Eseksas grāfistēm.

### Likumiskais tvērums
«Ārējās Londonas boro» ir definēti 1963. gada Londonas pārvaldes likumā. Ārējās Londonas boro aizņem teritoriju, kas nebija likvidētās Londonas grāfistes teritorijā, izņemot Ziemeļu Vuliču Temzas ziemeļu krastā, kas netika iekļauta Griničas boro, bet Ārējās Londonas Ņūemas boro.

Likumā noteiktie Ārējās Londonas boro ir:

* Bārkinga un Degenema
* Bārneta
* Beksli
* Brenta
* Bromli
* Enfīlda
* Haunslova
* Heiveringa
* Heringeja
* Herova
* Hilingdona
* Īlinga
* Kingstona pie Temzas
* Kroidona
* Mērtona
* Ņūema
* Redbridža
* Ričmonda pie Temzas
* Satona
* Voltemforesta

### Statistiskais tvērums
Nacionālais statistikas birojs definē Ārējo Londonu atšķirīgi, iekļaujot Griniču, bet neiekļaujot Heringeju un Ņūemu. Šajā tvērumā tās platība ir 1253 km² ar  iedzīvotājiem (2021).

Nacionālā statistikas biroja noteiktie Ārējās Londonas boro ir:

* Bārkinga un Degenema
* Bārneta
* Beksli
* Brenta
* Bromli
* Enfīlda
* Griniča
* Haunslova
* Heiveringa
* Herova
* Hilingdona
* Īlinga
* Kingstona pie Temzas
* Kroidona
* Mērtona
* Redbridža
* Ričmonda pie Temzas
* Satona
* Voltemforesta

## Atsauces

## Ārējās saites
Monkey Man: Grautiņš Mumbajā

**"Monkey Man: Grautiņš Mumbajā"** () ir 2024. gada ASV un Kanādas asa sižeta trillera filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir Devs Patels. Citas lomas atveido Šarlto Koplijs, Pitobašs Tripatijs, Vipins Šarma un Sikandars Hers.

Filma stāsta par jaunu vīrieti, kurš iefiltrējas korumpētu līderu aprindās, lai atriebtos tiem, kas nogalināja viņa māti.

Filmas "Monkey Man: Grautiņš Mumbajā" pirmizrāde notika  *[[South by Southwest]]* festivālā. ASV un Latvijā filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma nopelnīja 35 miljonus ASV dolāru pie 10 miljonu dolāru budžeta un saņēma pozitīvu kritiķu vērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maikls Amirs Muriljo

**Maikls Amirs Muriljo Bermudess** (, dzimis ) ir Panamas futbolists, kurš spēlē labās malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Panamas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Muriljo spēlē Turcijas Superlīgas komandā Stambulas "Beşiktaş".

Iepriekš pārstāvējis Panamas komandu *[[San Francisco F.C.|San Francisco]]*, ASV komandu *[[New York Red Bulls]]*, Beļģijas komandu *[[RSC Anderlecht|Anderlecht]]* un Francijas komandu Marseļas "Olympique".

Panamas futbola izlases rindās debitējis 2016. gadā. Pārstāvējis izlasi 2018. gada FIFA Pasaules kausā, 2017., 2019. un 2023. gada CONCACAF Zelta kausā, kā arī 2024. gada ''Copa América''.

## Sasniegumi
**San Francisco**

* Copa Panamá: 2015

**New York Red Bulls**

* MLS Supporters' Shield: 2018

## Ārējās saites
Vilfrīds Singo

**Vilfrīds Stefans Singo** (, dzimis ) ir Kotdivuāras futbolists, kurš  spēlē labās malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Kotdivuāras futbola izlasi. Kopš 2023. gada Singo spēlē Turcijas Superlīgas komandā Stambulas "Galatasaray".

Iepriekš spēlējis Itālijas futbola čempionāta A sērijas komandā *[[Torino FC|Torino]]* un Francijas 1. līgas komandā *[[AS Monaco|Monaco]]*.

Kotdivuāras futbola izlases rindās debitējis 2021. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kā arī uzvarējis 2023. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Sasniegumi
**Kotdivuāra**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2023

## Ārējās saites
Heringeja

**Heringejas Londonas boro** (; ) ir viena no  Londonas administratīvajām apkaimēm pilsētas ziemeļdaļā; pēc dažādām definīcijām to pieskaita gan Iekšējai, gan Ārējai Londonai. Nozīmīgākie objekti Heringejā ir Aleksandras pils, Brūsa pils, Džeksonleinas mākslas centrs un Tottenham Hotspur futbola klubs.

## Vēsture
Heringejas boro tagadējās robežās izveidots 1965. gadā, apvienojot Midlseksas grāfistei piederējušos Hornsi, Totenemas un Vudgrīnas municipālos boro. Nodēvēts pēc Hornsi senā nosaukuma Heringejas.

## Atsauces

## Ārējās saites
CVMarket.lv

thumb|''CVMarket.lv'' logo
***CVMarket.lv*** ir darba sludinājumu portāls Latvijā.

## Vēsture
2004. gadā *CVMarket.lv* dibināja igauņu uzņēmējs Raivo Heins.

2017. gadā *Ringier Axel Springer Media AG*, kas ir Šveices *Ringier* un Vācijas *Axel Springer* kopuzņēmums, iegādājās *CVMarket.lv*, kopā ar Igaunijas *CVKeskus.ee* un Lietuvas *CVMarket.lt*.

2021. gadā *Ringier* iegādājās visas uzņēmuma akcijas.

2023. gadā *CVMarket.lv* veica platformas uzlabojumus, tostarp atjaunojot zīmola identitāti, darba meklēšanas sistēmu un personāla atlases platformu.

## Labākā darba devēja aptauja
*CVMarket.lv* rīko labākā darba devēju aptauju, kurā aptaujas dalībnieki tiek aicināti balsot par darba devējiem, pie kuriem viņi vēlētos strādāt un kurus uzskata par labiem darba devējiem.

*CVMarket.lv* ir *The Network* personāla atlases tīkla biedrs, kurā ir biedri no vairāk nekā 130 valstīm, kā arī Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras biedrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CVMarket.lv
Lizihitoni

**Lizihitoni** (*Lysichiton*) ir augu ģints ārumu dzimtā, kuras dabiskais izplatības areāls ir no Krievijas Tālajiem Austrumiem līdz Japānai, no Aļaskas līdz ASV rietumiem.

Ģintī ir klasificētas 2 sugas: Amerikas lizihitons (*Lysichiton americanus*) un *Lysichiton camtschatcensis.*

## Atsauces

## Ārējās saites
Krepins Djata

**Krepins Djata** (, dzimis ) ir Senegālas futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Senegālas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Djata spēlē Francijas 1. līgas komandā *[[AS Monaco|Monaco]]*.

Iepriekš spēlējis Norvēģijas komandā *[[Sarpsborg 08 FF|Sarpsborg 08]]* un Beļģijas komandā *[[Club Brugge KV|Club Brugge]]*.

Senegālas futbola izlases rindās debitējis 2019. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2019. un 2023. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Sasniegumi
**Club Brugge**

* Beļģijas Pro līga: 2017–18, 2019–20
* Beļģijas Superkauss: 2018

**Senegāla**

* Āfrikas Nāciju Kauss: 2025
## Atsauces

## Ārējās saites
Liverpūles katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1866506"
}


**Liverpūles katedrāle** () jeb **Kristus katedrāles baznīca Liverpūlē** () ir anglikāņu katedrāle, kas atrodas Anglijas rietumos, Liverpūles pilsētā. Tā ir 1880. gadā dibinātās Liverpūles diecēzes galvenā baznīca. Katedrāle ir lielākā reliģiskā būve Lielbritānijā.

Katedrāle celta no 1904. līdz 1978. gadam pēc Džailsa Gilberta Skota (*Giles Gilbert Scott*, 1880—1960) projekta. Katedrāle iesvētīta 1924. gadā. Džailss Gilberts Skots ir veidojis arī klasisko, sarkano angļu telefona būdiņas dizainu, tāpēc viena no tām atrodas katedrālē. Katedrāles Marijas kapelas (*Lady chapel*) vitrāžās attēlotas daudzas angļu vēsturē pazīstamas sievietes.


Liverpool_Anglican_Cathedral_-_Lady_Chapel.jpg
Liverpool_Anglican_Cathedral_West_Window,_Liverpool,_UK_-_Diliff.jpg
K6PhoneBox.jpg|telefona būdiņa katedrālē


## Ārējās saites
*
1948. gada ASV prezidenta vēlēšanas

**1948. gada ASV prezidenta vēlēšanas** bija 41. ASV prezidenta vēlēšanas, kas notika . Izvēle bija starp līdzšinējo prezidentu Hariju Trumenu, advokātu Tomasu Djūiju un Dienvidkarolīnas senatoru Stromu Tērmondu.

## Kandidātu izvirzīšana

## Rezultāti

Vēlēšanās prezidenta amatā uz otro termiņu tika ievēlēts Harijs Trumens un viceprezidenta amatā Albens Bārklijs. Vēlēšanās Trumens/Bārklijs ieguva 303 elektoru balsis, Djūijs/Vorens — 189 balsis, savukārt Tērmonds/Raits ieguva 39 elektoru balsis.

## Atsauces
Amfisteginīdes

**Amfisteginīdes** (*Amphisteginidae*) ir foraminīferu dzimta rotaliīdu kārtā. Dzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu zoologs Džozefs Kušmens. Ģeohronoloģiski amfisteginīdes ir zināmas no eocēna līdz mūsdienām. Recentā veidā ir sastopama tikai viena *Amphistegina* ģints ar septiņām sugām.

## Apraksts
Čaulai ir daudzskaitlīgas kameras ar sarežģītām kamerām umbilikālās puses centrālajā daļā, kurās var būt starpseptu stabiņi. Atvere ir šauras interiomarginālas spraugas veidā.

## Sistemātika
Amfisteginīžu dzimtā ir iekļautas šādas ģintis un sugas (*Amphistegina* ģints izmirušās sugas šeit nav iekļautas):
* dzimta: ***Amphisteginidae*** Cushman, 1927
:* ģints: *[[Amphistegina]]* d'Orbigny, 1826
::* suga: *[[Amphistegina antillarum]]* Williamson, 1852
::* suga: *[[Amphistegina bicirculata]]* Larsen, 1976
::* suga: *[[Amphistegina gibbosa]]* d'Orbigny, 1839
::* suga: *[[Amphistegina lessonii]]* d'Orbigny in Deshayes, 1830
::* suga: *[[Amphistegina lobifera]]* Larsen, 1976
::* suga: *[[Amphistegina papillosa]]* Said, 1949
::* suga: *[[Amphistegina radiata]]* (Fichtel & Moll, 1798)
:* ģints: *[[Butterliniana]]* Mitchell, E. Robinson & Özcan in Mitchell et al., 2022 †
::* suga: *[[Butterliniana cubensis]]* (Palmer, 1934) †
:* ģints: *[[Sanctus]]* Boukhary, Abd-Elshafi & Mattar, 2011 †
::* suga: *[[Sanctus sinaicus]]* Boukhary, Abd-Elshafi & Mattar, 2011 †

## Atsauces
Kapsisī masīvs

**Kapsisī masīvs** () ir pauguru masīvs Francijas dienvidos, Vāras departamentā. Masīvs atrodas Provansas-Alpu-Azūra krasta reģionā pie Vidusjūras. Augstākā virsotne 352 metrus augstais Notrdamdimā (*Notre-Dame-du-Mai*) ar 17. gadsimtā celtu kapelu virsotnē. Kapsisī masīvā atrodas 1942. gadā izveidotās ūdens attīrīšanas iekārtas *Amphitria*, kas apkalpo Tulonas pilsētu.

2006. gadā daļa no masīva tika iekļauta *[[Natura 2000]]* tīklā. Tiek aizsargāti 22 biotopu veidi un 4 sugu. Aizsargājamo biotopu vidū ir 7 dažādi krasta un sālsūdens biotopi, 2 saldūdens biotopi, 3 krūmāju biotopi, 1 zālāju biotops, 2 veidu klinšaini biotopi un 6 veidu meža biotopi. Teritorijā aizsargājamās sugas ir Eiropā apdraudētā dižā briežvabole (*Lucanus cervus*), globāli apdraudētāis lielais ozolu koksngrauzis (*Cerambyx cerdo*), pudeļdeguna delfīns (*Tursiops truncatus*) un globāli apdraudētie jūras bruņurupucis *[[Caretta caretta]]*
 

## Ārējās saites

* Kapsisī — Sifūra ''Natura 2000''
Lūišema

**Lūišemas Londonas boro** (; ) ir viena no  Londonas administratīvajām apkaimēm pilsētas centrālajā daļā Temzas dienvidu krastā; to pieskaita Iekšējai Londonai. Boro ir trīs urbānie centri — Lūišema, Ketforda, kur atrodas boro administrācija, kā arī Deptforda Temzas krastā. Lūišemas boro atrodas Londonas Universitātes Zeltkaļu koledža (*Goldsmiths' College*), kā arī bāzējas EFL Championship futbola klubs Millwall F.C.

## Vēsture
Vēsturiski tagadējā boro teritorija lielākoties piederējusi Kentas grāfistei, bet neliela Deptfordas daļa — Sari grāfistei. 1889. gadā šī teritorija tika iekļauta jaunizveidotajā Londonas grāfistē, bet 1900. gadā reorganizēta par Deptfordas un Lūišemas municipālajiem boro. Lūišemas boro tagadējās robežās izveidots 1965. gadā, apvienojot Lūišemas un Deptfordas municipālos boro. Nodēvēts pēc lielākā urbānā centra Lūišemas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Musa el Tāmari

**Musa Mohammads Musa Suleimans el Tāmari** (, dzimis ) ir Jordānijas futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Jordānijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada el Tāmari spēlē Francijas futbola 1. līgas komandā *[[Stade Rennais F.C.|Rennes]]*.

Iepriekš spēlējis Jordānijas komandās *[[Shabab Al-Ordon SC|Shabab Al-Ordon]]* un *[[Al-Jazeera SC|Al-Jazeera]]*, Kipras komandā Nikosijas APOEL, Beļģijas komandā *[[Oud-Heverlee Leuven]]* un Francijas komandā *[[Montpellier HSC|Montpellier]]*.

Jordānijas futbola izlases rindās debitējis 2016. gadā. Pārstāvējis izlasi 2019. un 2023. gada Āzijas kausā.

## Sasniegumi
**Shabab Al-Ordon**

* Jordan Shield Cup: 2016

**Al-Jazeera**

* Jordan FA Cup: 2017–18

**APOEL**

* Kipras Pirmā divīzija: 2018–19
* Kipras Superkauss: 2019

## Ārējās saites
Straumes iela (Rīga)

**Straumes iela** ir iela Brasas apkaimē Rīgā. Iela ir klāta ar asfalta segumu, tās garums ir 202 metri.

Straumes iela robežojas ar Invalīdu un Lāču ielu. Pirmo reizi Rīgas kartogrāfiskajā materiālā tā sastopama 1880./1883. gadā ar nosaukumu Cietuma iela. 1950. gadā ielu pārdēvēja par Straumes ielu.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Brasa
Londona (grāfiste)

**Londonas grāfiste** () ir bijusī grāfiste Anglijā, kas pastāvēja no 1889. līdz 1965. gadam un iekļāva mūsdienu Lielās Londonas centrālo daļu — Iekšējo Londonu. Dibināta saskaņā ar 1888. gada Vietējo pārvaldību likumu kā daļa no Anglijas vispārējās vēlēto grāfistu ieviešanas programmas. Likums izveidoja Londonas administratīvo grāfisti, kas savā teritorijā iekļāva Londonas Sitiju, bet Londonas Sitija un Londonas grāfiste veidoja atsevišķas ceremoniālās grāfistes "neadministratīviem" mērķiem. 1900. gadā zemākā līmeņa pagasti un distriktu padomes tika aizstātas ar 28 jauniem metropoles boro. Grāfistes pastāvēšanas laikā ilgstoši bija vērojama iedzīvotāju skaita samazināšanās, jo arvien vairāk iedzīvotāju pārcēlās uz ārējām priekšpilsētām; periodiski tika pārskatītas vietējās valdības struktūras plašākajā Londonas apgabalā un bija vairāki neveiksmīgi mēģinājumi paplašināt grāfistes robežas. 1965. gadā Londonas grāfisti likvidēja, iekļaujot to Lielajā Londonā.

## Vēsture
1855. gada Metropoles pārvaldības likums apvienoja lielu daļu vietējo pašvaldību jaunizveidotā apgabalā, kas iekļāva daļas no Midlseksas, Sari un Kentas grāfistēm ap vēsturisko Londonas Sitiju. Ar šo reformu tika izveidota netieši vēlēta Metropoles darbu padome, kas sākotnēji uzbūvēja un uzturēja metropoles infrastruktūru, tostarp mūsdienīgu ūdensapgādi un kanalizāciju. Laika gaitā padome ieguva vairāk funkciju un kļuva par *de facto* vietējo pārvaldi un jaunu pakalpojumu sniedzēju Londonas apgabalā. Šī teritorija tika pārvaldīta atsevišķi no Londonas pilsētas (Londonas Sitijas), kas bija Londonas Korporācijas kontrolē.

19. gadsimtā bija vairāki mēģinājumi reformēt Londonas pārvaldi, vai nu paplašinot Londonas Sitiju, lai aptvertu visu metropoles zonu, izveidojot jaunu Londonas grāfisti; vai izveidojot desmit pašvaldību korporācijas, kas atbilstu metropoles parlamentārajiem boro. Tie visi tika noraidīti parlamentā, daļēji Londonas Sitijas korporācijas lielās ietekmes dēļ. Galu galā 1888. gada Vietējo pašvaldību likums un grāfistu padomju ieviešana Anglijā nodrošināja mehānismu tādas teritorijas un pārvaldes izveidošanai, kas aptvertu paplašinātu Londonas apgabalu.

Londonas grāfiste tika likvidēta 1965. gada 1. aprīlī saskaņā ar 1963. gada Londonas valdības likumu, iekļaujot to ievērojami plašākajā Lielajā Londonā, kam vienlaicīgi ir gan reģiona, gan ceremoniālās, gan administratīvās grāfistes funkcijas. Kā patstāvīga ceremoniālā grāfiste un pašvaldība formāli ārpus Lielās Londonas saglabājās Londonas Sitija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maslovas pilskalns

**Maslovas pilskalns** atrodas Ludzas novada Lauderu pagastā. Pilskalns atrodas Lauderu pagasta ziemeļu daļā, tālu no tuvākajām apdzīvotajām mājām, lai gan agrākos laikos pilskalna apkārtne ir bijusi blīvi apdzīvota. Pilskalns ierīkots Istras upes labā krasta līkumā, reljefa izcēlumā, kas pret upi ir 12 m augsts, stāvs un apbrūkošs.

Lai izveidotu pilskalnu, reljefa izcēlums norobežots ar puslokveida aprakumiem, terasēm un grāvjiem. Tādā veidā norobežotais pilskalna plakums, kam malas nav īpaši iezīmētas, plānā ir ovāli ieapaļš, orientēts dienvidaustrumu-ziemeļrietumu virzienā (garums 40 m, platums 25 m), nedaudz izvelbts un mazliet nolaidens pret dienvidaustrumiem. Kraujā pret upi nekādi mākslīgi stāvinājumi nav bijuši nepieciešami.

Pilskalna austrumu un dienvidaustrumu puses norobežojumā, skatot no plakuma puses, sākumā ir ap metru augsts aprakums, kas paliek izteiktāks pilskalna austrumu un dienvidaustrumu pusēs. Aiz aprakuma ir 3—4 m plata terase, kuras ārmala vietām, varbūt iezīmējot valni, ir par pārdesmit centimetriem augstāka, tad vēl viens ap metru augsts aprakums, tad 3—4 m plata terase un, iespējams, vēl viens grūti nojaušams aprakums. Pašā pilskalna ziemeļaustrumu stūrī, upes kraujas malā, skatoties no plakuma puses, grāvis sasniedz 1—2 m dziļumu, attiecīgi tik pat augsts un dziļš ir arī valnis un nākošais grāvis. Austrumu pusē, kur ir dabiska, mitra ieleja, pilskalns ir 5 m augsts.

Pilskalna plakumā jaušams pelēcīgs, smiltī veidojies 10—15 cm biezs kultūrslānis; atrasta bezripas gludās keramikas lauska.

Spriežot pēc agrāko laiku kartēm, Istras upes labā krasta daļa ar pilskalnu pieskaitāma Maslovas ciemam.

Atrastā keramikas lauska ļauj attiecināt jaunatklāto, labi veidoto, tipisko Maslovas pilskalnu uz dzelzs laikmetu. Kultūrslāņa klātbūtne ļauj uzskatīt, ka Maslovas pilskalns ir bijis ilgstošāk apdzīvots.

Vieta apsekota . Pilskalnu LIDAR kartēs 2020. gada beigās ievērojis senvēstures entuziasts Atis Blūms.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Maslovas pilskalns
Femme

***Femme*** ir 2023. gada Apvienotās Karalistes trillera filma, kuras režisori ir Sems Frīmens un Ngs Čons Pings. Filmā galvenās lomas atveido Neitans Stjuarts-Džerets un Džordžs Makkejs. Filma balstīta uz Frīmena un Pinga 2021. gada BAFTA kino balvai nominēto tāda paša nosaukuma īsfilmu.

Filma stāsta par Džūlsu (Stjuarts-Džerets), kurš piedzīvo homofobisku uzbrukumu, kas iznīcina viņa karjeru. Kādu dienu viņš sastop uzbrucēju Prestonu (Makkejs) un nolemj viņam atriebties.

Filmas *Femme* pirmizrāde notika  73. Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā. Filma guva pozitīvu kritiķu vērtējumu un to nominēja Britu neatkarīgā kino balvai 11 kategorijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Meikšānu pilskalns

**Meikšānu pilskalns** atrodas Ludzas novada Pasienes pagastā. Pilskalns izveidots Grebļa kalna dienvidu galā, netālu no Meikšāniem un starp Pintu un Šešku ezeriem. Šai apvidū gar Latvijas—Krievijas robežu, sākot no Landskoronas stiepjas augsta kausa jeb kaupre , kas pret Krieviju slīgst līdz Zilupei, bet uz rietumiem pamazām pariet mežainā līdzenumā. Ap Meikšāniem šī kausa sadalās vairākās starās (osos) un pa ezeru starpām virzās uz ziemeļiem. Vienā šādā kausa atzarojuma galā, kas atmetas pie Meikšānu ciema, ierīkots pilskalns, atrokot kausas galu no viņas turpinājuma.

Skaidri saskatāms tikai viens no grāvjiem ziemeļpusē, kamēr otra grāvja veids kādreiz izarts. Pilskalnam gandrīz apaļš plakums ap 30 m. caurmērā. Šai plakumā tagad stāv ciema kapi, kas ierīkoti nezin kad. Plakumu klāj melnzemes kārta, kura vidū izvandīta, bet uzglabājusies gar pašu plakuma malu. Šai melnzemē atrod daudz lausku un oglīšu. Neko ievērojamu ciema ļaudis neesot melnzemē miroņus rakdami atraduši. Plakumu noslēdz stāvie kalna sāni, kuriem nav vajadzīgas nekādas terases vai grāvji.

Kalnam austrumu pusē, kur tagad slapja pļava, esot bijis ezers. Tas nolaists padziļinot gravu pilskalna dienvidus pusē. Slapja pļava atrodas pilskalnam arī rietumu pusē. Pa to tek sīka upīte uz tuvējo ezeru.

Pilskalns daudz cietis, un laikam neglābjami pazudināts. To postījuši nevien kapi, bet arī pasaules kara ierakumi.

Apkārtnē vairākas archaioloģiskas vietas. 1 km. no šejienes pie Zaborjes esot uzkalniņu kapenes. Tādi pat kapi atrodas dažus kilometrus tālāk pie Latišonkiem.

Teiku un nostāstu par kalnu neviens nezin. Tuvējo purvu, kalnam austrumos, nezin kāpēc saucot par „Baznīcas purvu”.

Meikšānu ciemu apdzīvo latvieši. Viss šai ciemā izliekas dziļi arhaisks, kā celtniecībā tā iedzīvē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Meikšānu pilskalns
Motorzāģa slaktiņš Teksasā

**"Motorzāģa slaktiņš Teksasā"** () ir 1974. gada ASV neatkarīgā šausmu filma, kuras producents, mūzikas līdzautors un režisors ir Toubi Hūpers, kas kopā ar Kimu Henkelu ir arī scenārija autors. Galvenās lomas atveido Merilina Bērnsa, Pols Pārteins, Edvins Nīls, Džims Sīdovs un Gunars Hansens. Filma seko draugu grupai, kas kļūst par kanibālu ģimenes upuriem. Filmu reklamēja, ka tā balstīta uz patiesiem notikumiem, lai piesaistītu plašāku auditoriju. Lai gan Ādas Seju (*Leatherface*) un nelielas stāsta detaļas iedvesmojuši slepkavas Eda Gīna noziegumi, tā sižets lielākoties ir izdomāts.

Hūpers producēja filmu par mazāk nekā 140 tūkstošiem ASV dolāru (700 tūkstoši ieskaitot inflāciju) un aktieru atlasē izvēlējās mazpazīstamus aktierus lielākoties no Teksasas centra, kur arī norisinājās filmēšana. Filmas vardarbīgā satura dēļ Hūperam bija grūti atrast izplatītāju, taču to galu galā iegādājās *Bryanston Distributing Company*. Hūpers ierobežoja ekrānā redzamo vardarbības ainu skaitu, cerot iegūt PG reitingu, bet Amerikas Kinofilmu asociācija (MPAA) to novērtēja ar R. Filma saskārās ar līdzīgām grūtībām starptautiskā mērogā, to aizliedza vairākās valstīs, un daudzi kinoteātri pārtrauca filmas demonstrēšanu, reaģējot uz sūdzībām par vardarbību.

Filmas "Motorzāģa slaktiņš Teksasā" pirmizrāde ASV notika . Lai gan sākotnēji kritiķi filmu novērtēja neviennozīmīgi, tā bija ļoti ienesīga, mājās nopelnot vairāk nekā 30 miljonus ASV dolāru, kas atbilst aptuveni 150,8 miljoniem ASV dolāru 2019. gadā. Kopš tā laika tā plaši uzskatīta par vienu no labākajām un ietekmīgākajām šausmu filmām. No filmas cēlušies vairāki slešera filmu žanrā izplatīti elementi, tostarp elektroinstrumentu izmantošanu kā slepkavības ieročus un slepkavas attēlojumu kā lielu maskā tērptu tēlu. Tas noveda pie franšīzes, kas turpināja Ādas Sejas un viņa ģimenes stāstu, izmantojot sīkvelus, prikvelus, rebūtus, komiksus un videospēles.

2024. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Astrorizīdas

**Astrorizīdas** (*Astrorhizida*) ir foraminīferu kārta monotalameju klasē, kas iekļauj sevī foraminīferas ar vienkameras aglutinētu vai organiska materiāla čaulu. Kārtu 1885. gadā izveidoja britu zoologs Edvīns Rejs Lankesters, piedēvējot to angļu mikropaleontologam Henrijam Bredijam, kurš 1881. gadā izveidoja *[[Astrorhizidae]]* dzimtu. Ģeohronoloģiski astrorizīdas ir zināmas no kembrija līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula brīvajām formām ir lodveidīga, elipsveidīga, vai tuvu cilindrveidīgai. Piestiprinošām formām tā var būt pussfēriska, plakani vai ieliekti izliekta, izlocīta vai dāžādā veidā sazarota: zvaigžņveidīga, kokveidīga u.t.t. Izcelta vai uzpūsta centrālā daļa vai sākotnējā kamera, kā arī ar sažmaugām var iezīmēties daudzkameru čaula. Retāk čaulas var būt vienass, daudzkameru vai arī pseidokoloniālas. Atveres var būt viena, divas vai daudzas, reizēm ar atveru kakliņiem. Reizēm atveres var arī nebūt. Sieniņas ir aglutinētas ar hitīna vai minerālu cementu, vai arī ar sekrēciju vai kalcīta cementu sacementētām svešķermeņu daļiņām.

Lodveida, diskveida, zvaigžņveida un neregulāri daudzstūrainām formām čaula ir vienkameru, kas sastāv no centrālās daļas un dažādā veidā izvietotiem gariem vai īsiem, resniem vai tieviem izaugumiem. Vēl čaulas var būt cauruļveidīgas, cilindriskas, vai sākotnējā daļā nosmailinātas, vai no abiem galiem sašaurinošas un vidū uzpūstas (vārpstveidīgas),  vai arī sazarotas. Cauruļveida formas var būt vienkameru, divkameru (sastāv no ieapaļas primārās kameras un cauruļveida sekundārās kameras) vai arī ar iezīmējošos daudzkameru formu. Ir zināmas arī pseidokoloniālas formas, kuras veido neregulāri vienkameru (parasti lodveida) čaulu saaugumi, kas savā starpā ar atverēm jeb forameniem nesavienojas. Ja čaulām nav arveres, tad saskare ar apkārtējo vidi notiek caur porām sieniņā vai caur atverēm starpās starp aglutinētajām daļiņām. Cauruļveida formām par atverēm kalpo atveres cauruļu vai to atzarojumu galos.

## Sistemātika
Astrorizīdu kārtā ir iekļautas šādas apakškārtas un virsdzimtas:
* Kārta: **Astrorhizida** Lankester, 1885
:* Apakškārta: Astrorhizina Lankester, 1885
::* Virsdzimta: Astrorhizoidea Brady, 1881
:* Apakškārta: Hippocrepinina Saidova, 1981
::* Virsdzimta: Hippocrepinoidea Rhumbler, 1895
:* Apakškārta: Komokioidea Tendal & Hessler, 1977
:* Apakškārta: Saccamminina Lankester, 1885
::* Virsdzimta: Psammosphaeroidea Haeckel, 1894
::* Virsdzimta: Saccamminoidea Brady, 1884

## Atsauces
Ježijs Šturs

**Ježijs Oskars Šturs** (; dzimis , miris ) bija poļu teātra un kino aktieris. Uzskatīts par vienu no populārākajiem, ietekmīgākajiem un daudzpusīgākajiem poļu aktieriem un Polijas kino ikonu, darbojies arī kā scenārists, kinorežisors, balss aktieris un drāmas profesors. Divus termiņus bija Krakovas Nacionālās teātra mākslas akadēmijas rektors: no 1990. līdz 1996. gadam un vēlreiz no 2002. līdz 2008. gadam.

Savas ilgās un ražīgās profesionālās karjeras laikā, kas aptver vairāk nekā piecas desmitgades, piedalījies 65 filmās, tostarp *[[Amator]]* (1979), "Seksmisija" (*Seksmisja*, 1984), *[[Rok spokojnego słońca]]* (1984), *[[Dekalog, dziesięć]]* (1989), "Trīs krāsas: baltā" (1994), *[[Kiler]]* (1997), "Mīlas stāsti" (*Historie miłosne*, 1997) un *[[Duże zwierzę]]* (2000).

Saņēmis vairākus apbalvojumus un godalgas, tostarp ordeni "par nopelniem Itālijas labā" (2000), ''Gloria Artis'' medaļu "par nopelniem kultūrā" (2005), Polijas Kino balvu kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā" par lomu filmā *[[Persona non grata (filma)|Persona non grata]]* (2006), Zelta pīles balvu (2008), Polijas Atdzimšanas ordeņa komandiera krustu ar zvaigzni (2011), un Polijas Kino balvu par mūža ieguldījumu (2018).

Šturs nomira Krakovā , 77 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
2023. gada Holivudas streiks

[thumb|250px|[Amerikas Scenāristu ģildes un SAG-AFTRA biedri streikā, 2023. gada jūnijs]]
**2023. gada Holivudas streiki** ilga no 2023. gada no 2. maija līdz 9. novembrim. Šajā laika posmā ASV kino un televīzijas industrijā norisinājās virkne ilgstošu darba streiku, kurā galvenokārt piedalījās Amerikas Scenāristu ģildes un SAG-AFTRA biedri. Tā bija otrā reize, kad divas Holivudas arodbiedrības streiko vienlaicīgi — pirmā notika 1960. gadā, un tāpēc ASV ziņu mediji šo fenomenu nosauca par **"Holivudas dubultstreiku"** (). un tas bija ilgāks par 1960. gada streiku. Līdz  gan Scenāristu ģilde, gan SAG-AFTRA bija panākuši provizoriskus izlīgumus ar Kinofilmu un televīzijas producentu aliansi un pārtrauca savus streikus.

Jūlijā laikraksts *[[The New York Times]]* prognozēja, ka līdz ar aktieru arodbiedrības pievienošanos streikam "skatītāji, visticamāk, tuvāko pāris mēnešu laikā pamanīs dubultā streika sekas plašākā mērogā". Abi streiki izraisīja lielāko pārtraukumu Amerikas kino un televīzijas industrijā kopš COVID-19 pandēmijas sākuma 2020. gadā.

 Scenāristu ģilde apturēja streiku, panākot provizorisku vienošanos. Pēc balsojuma arodbiedrības vadība nobalsoja par streika beigšanu .  SAG-AFTRA panāca provizorisku vienošanos, un streiku izbeidza 9. novembrī.

## Galvenie iemesli
Galvenās problēmas, kas izraisīja nesaskaņas starp studijām un māksliniekiem abās arodbiedrībās, bija intelektuālā īpašuma tiesības, mākslinieciskā integritāte, projektu pārnešana uz straumēšanas servisiem un jauni sasniegumi mākslīgā intelekta un sintētisko mediju tehnoloģiju jomā. COVID-19 pandēmija izraisīja būtiskus traucējumus kino un televīzijas industrijā, daudzus raidījumus slēdza vai atlika uz mēnešiem. Tas izraisīja vairākas scenāristu, animatoru, aktieru un citu amatu laicīgas darba attiecību pārtraukšanas radošajās nodaļās. Šo atlaišanu saasināja pāreja uz straumēšanas platformām, kā rezultātā samazinājās tradicionālo mediju uzņēmumu, piemēram, televīzijas tīklu un kinostudiju, ieņēmumi. Rezultātā būtiska darbaspēka skaita samazināšana un vairāku kino un televīzijas projektu atcelšana, bija lēts veids, kā ietaupīt naudu.

## Streika ietekme
Streiku dēļ trūka kino un televīzijas projektu, kā rezultātā tika slēgtas dažas studijas vai samazināts to darbinieku skaits. Streiki arī apdraudēja ilgtermiņa līgumus, kas bija noslēgti mediju straumēšanas uzplaukuma laikā, kad producenti iztērēja lielas summas radošajiem talantiem. Lielās studijas varēja pārtraukt ražošanas darījumus ar scenāristiem, izmantojot nepārvaramas varas atrunas pēc 90 dienām (nepiegādes), tādējādi ietaupot studijām miljoniem dolāru. Turklāt streiks ietekmēja daudzas citas globālās izklaides ekosistēmas jomas. Kā piemērus var minēt vizuālo efektu nozari un rekvizītu izgatavošanas studijas.

## Atsauces
Hekni

**Hekni Londonas boro** (; ) ir viena no  Londonas administratīvajām apkaimēm pilsētas centrālajā daļā; to pieskaita Iekšējai Londonai. Vēsturiski daļa no Londonas Īstendas. Hekni boro atrodas daļa no Karalienes Elizabetes Olimpiskā parka, kur norisinājās 2012. gada vasaras olimpiskās spēles.

## Vēsture
Vēsturiski tagadējā boro teritorija piederējusi Midlseksas grāfistei; pa tās austrumu robežu tekošā Lī upe ir vēsturiskā robeža starp Midlseksu un Eseksu. 1889. gadā šī teritorija tika iekļauta jaunizveidotajā Londonas grāfistē, bet 1900. gadā reorganizēta par Hekni, Šordičas un Stokņūingtonas municipālajiem boro. Hekni boro tagadējās robežās izveidots 1965. gadā, apvienojot Hekni, Šordičas un Stokņūingtonas municipālos boro. Nodēvēts pēc lielākā urbānā centra Hekni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juglas papīrfabrikas ciemats

thumb|200px|Nautrēnu iela ar bijušās papīrfabrikas strādnieku mājām
thumb|200px|Rīgas papīrfabriku akciju sabiedrības plakāts
**Juglas papīrfabrikas ciemats** ir Brekšu apkaimes centrālā daļa pie Juglas ezera Brekšu kakta. Bijušās Juglas papīrfabrikas strādnieku ciemats. Nautrēnu ielā 18 saglabājusies Juglas muižiņas ēka.

## Vēsture
1858. gadā dibinātā akciju sabiedrība "Rīgas rakstāmpapīru fabriku kompānija" (*Rigaer Schreibpapierfabrik*) uz Juglas muižas zemes 1859. gadā uzcēla papīrfabriku ar tvaiku darbināmu papīrmašīnu. 1865. gadā Juglas un Līgatnes papīrfabrikas apvienoja Rīgas papīrfabriku akciju sabiedrībā (), kurai bija trīs direktori — Džons Armitsteds, N. Kimmels un Aleksandrs Mencendorfs. Pēc ugunsgrēka 1885. gadā Juglas papīrfabrika piederēja akciju sabiedrībai "E. Brunss un Ko", kas ražoja rakstāmpapīru, tipogrāfijas papīru un iesaiņojamo papīru.

Pēc Latvijas okupācijas Otrā pasaules kara laikā 1940. gadā fabriku nacionalizēja. Pēc kara apkārt papīrfabrikai uzcēla dzīvojamos namus.

## Atsauces
Dženisa Peidža

**Dženisa Peidža** (; dzimusi **Donna Meja Tjadena** (*Donna Mae Tjaden*) , mirusi ) bija amerikāņu aktrise un dziedātāja. Viņas karjera ilga gandrīz 60 gadus un viņa bija viena no pēdējām Holivudas Zelta paaudzes dzīvajām zvaigznēm.

Dzimusi Vašingtonas štata pilsētā Takomā, Peidža uzsāka dziedāt vietējos amatieru pasākumos jau piecu gadu vecumā. Pēc vidusskolas pabeigšanas viņa pārcēlās uz Losandželosu, kur Otrā pasaules kara laikā kļuva par dziedātāju kafejnīcā *Hollywood Canteen*, kā arī bija pinapa modele.

Vēlāk viņa noslēdza līgumu ar *[[Warner Bros. Pictures]]*, lai gan vēlāk viņa lauza līgumu, lai strādātu teātrī, piedaloties vairākos Brodvejas iestudējumos. Lielāko daļu savas karjeras viņa turpināja pārmaiņus strādāt kino un teātrī. No 1950. gadu vidus viņa arī vairākkārt piedalījās televīzijā, kā arī filmējās savā situāciju komēdijseriālā *[[It's Always Jan]]*. Vēl televīzijā atveidojusi dažādas lomas tādos seriālos un ziepju operās kā *[[Columbo]]*, *[[All in the Family]]*, *[[Happy Days]]*, *[[General Hospital]]* un "Santabarbara" (*Santa Barbara*).

Peidžai 1960. gadā piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejas kinofilmu sekcijā.

 Peidžai palika 100 gadi. Viņa nomira , 101 gada vecumā, savās mājās Losandželosā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Luckiest Girl Alive

***Luckiest Girl Alive*** ir 2022. gada ASV un Austrālijas mistērijas trillera filma, kuras režisors ir Maiks Barkers. Filmā galvenās lomas atveido Mila Kūnisa un Finns Vitroks. Filma balstīta uz Džesikas Nollas 2015. gada tāda paša nosaukuma romānu.

Filmā veiksmīgas ņujorkietes dzīve tiek apgriezta kājām gaisā, kad viņa ir spiesta stāties pretī pagātnes traumai.

Filmas *Luckiest Girl Alive* pirmizrāde notika . Kopš  filma ir pieejama straumēšanas platformā *[[Netflix]]*. Filma saņēma viduvējus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fabriku evakuācija

**1915. gada fabriku evakuācija Latvijā** notika Pirmā pasaules kara laikā 1915. gada jūlijā.

## Norise
1915. gada 8. jūlijā iecēla Rīgas evakuācijas priekšnieku, kurš 11. jūlijā pavēlēja visiem noliktavu īpašniekiem, tirgotājiem un rūpniekiem līdz 14. jūlijam izvest līdz Rīgas Krasta stacijai visu viņu rīcībā esošo varu, tēraudu, dārgmetālu, alvu, svinu, cinku u.t.t. nosūtīšanai uz Krieviju.

16. jūlijā izdeva pavēli ar priekšrakstiem fabriku strādnieku pārvadāšanai un atalgošanai avansā. Fabriku un strādnieku evakuācijas galapunkti bija Pēterpils, Maskava, Ņižņijnovgoroda, Pleskava, Novgoroda, Porhova, Jaroslavļa, Kostroma, Voroņeža, Ribinska, Veļikije Luki, Kozlova, Orla, Penza, Maloarhangeļska, Sebeža, Zlatousta Krievijā, Vitebska Baltkrievijā, Jekaterinoslava, Harkiva un Aleksandrovska Ukrainā.

Nometināšanas vietās strādnieku ģimenes pašas meklēja pajumti un bija spiesti dzīvot nepiemērotās telpās, tādēļ pieauga mirstība. Vēlāk viņu apstākļi uzlabojās Latviešu bēgļu centrālkomitejas organizētās palīdzības dēļ.

Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām, sākoties miera sarunām ar Krieviju, Latvijas puses pieteiktie evakuēto fabriku zaudējumi bija  zelta rubļu apmērā. Pēc Latvijas—Krievijas miera līguma noslēgšanas Latvija atdabūja vien niecīgu daļu no prasītā 655 tūkstošu latu kopvērtībā.

## Atsauces
Fox News

***Fox News Channel*** (**FNC**), plašāk pazīstams kā ***Fox News***, ir ASV transnacionāls konservatīvs ziņu un politisko komentāru televīzijas kanāls un tīmekļa vietne, kura galvenā mītne atrodas Ņujorkā. Medijs pieder ***Fox News Media***, kas ir *[[Fox Corporation]]* meitasuzņēmums. Tas ir visvairāk skatītais kabeļtelevīzijas ziņu tīkls ASV, un 2023. gadā tas radīja aptuveni 70% no tā mātesuzņēmuma peļņas pirms nodokļu nomaksas. Kanāls pārraida galvenokārt no studijām Manhatanas centrā. *Fox News* ir pieejams 86 valstīs un teritorijās.

Kanālu 1996. gadā izveidoja Austrālijā dzimušais ASV mediju magnāts Ruperts Mērdoks, lai piesaistītu konservatīvu auditoriju, nolīgstot bijušo republikāņu mediju konsultantu un kādreizējo CNBC vadītāju Rodžeru Eilsu par tā dibinātāju un pirmo izpilddirektoru. Kanāls darbību uzsāka 1996. gada 7. oktobrī. *Fox News* popularitāte pieauga 1990. gadu beigās un 2000. gados, kļūstot par dominējošo ASV abonentu kabeļtelevīzijas ziņu tīklu. 2019. gadā tas bija visaugstāk novērtētais kabeļtīkls, un to praimtaimā skatīja vidēji 2,5 miljoni skatītāju. Sūzena Skota ir *Fox News* izpilddirektore kopš 2018. gada.

*Fox News* ir saņēmis kritiku par saviem ziņu raidījumiem. Notikumu atspoguļojumi ietvēruši neobjektīvus un nepatiesus ziņojumus par labu Republikāņu partijai, tās politiķiem un konservatīvu uzskatu paudēju mērķiem, vienlaikus negatīvi atainojot Demokrātu partijas darbības. Kritiķi iebilduši, ka kanāls kopumā kaitē ziņu žurnālistikai. 2009. gadā *Fox News* noliedza neobjektivitāti savos ziņu ziņojumos. Kanāla oficiālā nostāja bija tāda, ka tā reportāžas veidotas neatkarīgi no tā publicistikas. Ar CNN saistītais mediju analītiķis Braiens Stelters, kurš ir daudz rakstījis par *Fox News*, 2021. gadā novēroja, ka pēdējos gados tas ir pielāgojis savu programmu, lai visas dienas garumā sniegtu "mazāk ziņu ēterā un vairāk viedokļu par jaunumiem", ņemot vērā bažas zaudēt skatītājus politiski konservatīvākiem konkurentiem, kuri piedāvāja līdzīgu saturu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
*
Kemdena

**Kemdenas Londonas boro** (; ) ir viena no  Londonas administratīvajām apkaimēm pilsētas centrālajā daļā ziemeļrietumos no Londonas Sitijas; to pieskaita Iekšējai Londonai. Boro teritorijā atrodas Britu muzejs, Britu bibliotēka un Hempstedhītas aizsargājamā dabas teritorija.

## Vēsture
Vēsturiski tagadējā boro teritorija piederējusi Midlseksas grāfistei. 1889. gadā šī teritorija tika iekļauta jaunizveidotajā Londonas grāfistē, bet 1900. gadā reorganizēta par Hempstedas, Sentpenkrasas un Holbornas municipālajiem boro. Kemdenas boro tagadējās robežās izveidots 1965. gadā, apvienojot Hempstedas, Sentpenkrasas un Holbornas municipālos boro. Nodēvēts pēc Kemdenas apkaimes; tās nosaukums cēlies no Kemdenas grāfu muižas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jedisana

thumb|Jedisana Ukrainas kartē
**Jedisana** (ukraiņu: *Єдисан*) ir vēsturisks reģions Melnās jūras piekrastē, kas atrodas mūsdienu Ukrainas dienvidu teritorijā.

Vēsturiskā Jedisanas teritorija senatnē bija apdzīvota ar dažādām indoeiropiešu un tjurku tautām, tostarp skitiem, sarmatiem un pečeņegiem. Vēlāk to apdzīvoja arī slāvu cilts grupas.

16. gadsimtā Jedisana bija Osmaņu impērijas daļa. Pēc vairākām Krievijas—Turcijas kara epizodēm, īpaši 18. gadsimtā, Jedisana tika pievienota Krievijas Impērijai ar Jasu miera līgumu 1792. gadā. Jedisana teritorija kļuva par nozīmīgu daļu Hersonas guberņā un vēlāk Odesas apgabalā. Odesa, kura tika izveidota 1794. gadā, kļuva par galveno reģiona ekonomisko un kultūras centru.

## Nosaukums
Nosaukums "Jedisana" cēlies no tjurku valodām un nozīmē "septiņas cilts" (*Yedi-san*). Šis nosaukums attiecās uz Nogaju tatāru cilšu grupām, kuras šeit dzīvoja 16.—18. gadsimtā.

## Ārējās saites
Atentāts pret Abrahamu Linkolnu

thumb|Abrahama Linkolna slepkavība (1865)
16. ASV prezidents **[[Abrahams Linkolns]]** tika **nogalināts atentātā** 1865. gada 14. aprīlī. Tas bija pirmais ASV prezidenta slepkavības gadījums, un tam bija dziļa ietekme uz valsts politiku un sabiedrību pēc Pilsoņu kara.

Atentāts notika 1865. gada 14. aprīļa vakarā Forda teātrī Vašingtonā, kur Linkolns kopā ar sievu Mēriju Todu Linkolnu apmeklēja izrādi "Mūsu amerikāņu brālēns" (*Our American Cousin*). Slavens aktieris un dedzīgs dienvidu atbalstītājs Džons Vilkss Būts bija atentāta organizētājs un izpildītājs, būdams noskaņots pret ASV valdības politiku, īpaši attiecībā uz verdzības atcelšanu un dienvidu štatu reintegrāciju pēc Pilsoņu kara.

Izrādes laikā, apmēram plkst. 22:15, Būts iekļuva prezidenta ložā un ar pistoli *Deringer* nošāva Linkolnu galvas aizmugurē. Pēc šāviena Būts izkliedza frāzi *Sic semper tyrannis* (Tā vienmēr notiek ar tirāniem), kas ir Virdžīnijas štata devīze, un izbēga no teātra. Linkolns tika smagi ievainots un tika nogādāts Pītersona namā, kas atradās netālu no teātra, un nomira nākamajā rītā, 1865. gada 15. aprīlī, plkst. 7:22, neatzīstoties. Atentāts bija daļa no plašākas sazvērestības. Būta mērķis bija destabilizēt ASV valdību, nogalinot ne tikai Linkolnu, bet arī viceprezidentu Endrū Džonsonu un valsts sekretāru Viljamu Sjuārdu. No trim uzbrukumiem tikai Linkolna slepkavība izdevās.

Pēc slepkavības Būts bēga uz dienvidiem, cerot iegūt atbalstu no bijušajiem Konfederācijas piekritējiem. Pēc 12 dienām viņu atrada un aplenca Savannas fermā Virdžīnijā. Viņš atteicās padoties un tika nošauts (vai arī izdarīja pašnāvību).

Linkolna slepkavība padziļināja sašķeltību starp ziemeļiem un dienvidiem. Viņa pēctecis, viceprezidents Endrū Džonsons, kļuva par prezidentu, bet nespēja saglabāt Linkolna izlīguma politiku, kas noveda pie sarežģīta Rekonstrukcijas perioda. Linkolns tika uzskatīts par nacionālo varoni, un viņa slepkavība izraisīja sēras visā valstī. Viņa piemiņai tika uzceltas vairākas piemiņas vietas, tostarp slavenais Linkolna memoriāls Vašingtonā.

## Ārējās saites
Šausminošais 2

**"Šausminošais 2"** () ir 2022. gada ASV slešera šausmu filma, kuras režisors, scenārija autors un montāžists ir Demiens Leone. Turpinājums 2016. gada filmai "Šausminošais". Deivids Hauards Torntons un Samanta Skaffidi atkal attēlo klauna Arta un Viktorijas Heiesas lomu. Aktieru sastāvam pievienojušies Lorēna Lavera, Eliots Fallems, Sāra Voita, Keilija Haimena un Keisija Hārtnete. Filma ir par klauna Arta augšāmcelšanos Halovīna vakarā. Arts sāk vajāt pusaudzi Sjennu Šovu, pēc tam, kad atklāj, ka viņai ir lemts uzveikt ļauno klaunu.

Filma veidota pēc pilnmetrāžas filmas koncepta, ko Leone sāka attīstīt neilgi pēc savas debijas īsfilmas *The 9th Circle* (2008) uzņemšanas. Tās uzmanība bija pievērsta eņģelim līdzīgai varonei, bet galu galā tā izgāzās. Pēc iepriekšējās daļas panākumiem Leone atgriezās pie šis koncepcijas. Viņa varone kļuva par Sjennu, kuru Leone  raksturoja kā "Šausminošā 2" sirdi un dvēseli. Leone 3 mēnešus rakstīja scenāriju, kurā attīstīja savus tēlus, pēc tam, kad tika norādīts uz pirmās filmas stāstījuma trūkumiem.

Radās sarežģījumi ar filmas finansējumu, jo scenārijs bija vērienīgāks nekā pirmajai daļai un prasīja lielāku budžetu. Pirms filmēšanas Leone organizēja pūļa finansējuma kampaņu tīmekļa vietnē *[[Indiegogo]]*, kuras mērķis bija  savākt 50 tūkstošus ASV dolāru, lai izveidotu praktisko efektu ainu. Kampaņa guva lielus panākumus, sasniedzot vairāk nekā 430 % no sākotnējā mērķa un kopumā filmai saziedoja 250 tūkstošus ASV dolāru. Šī bija viena no daudzām filmām, kuras tapšanu ietekmēja COVID-19 pandēmijas izraisītie ierobežojumi, pārtraucot filmēšanu 2020. gada vidū.

Filmas pirmizrāde notika 2022. gada 29. augustā Lielbritānijas kinofestivālā *FrightFest*, ASV kinoteātros to sāka demonstrēt no 6. oktobra, kur to izplatīja *Cinedigm*. Tā saņēma pozitīvas atsauksmes no kritiķiem, kas norādīja uz uzlabojumiem salīdzinājumā ar iepriekšējo daļu un uzslavēja aktrises Lorēnas Laveras darbu, kas attēloja Sjennas Šovas lomu. Filmas turpinājums izdots 2024. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Enfīlda

**Enfīldas Londonas boro** () ir viena no  Londonas administratīvajām apkaimēm pilsētas ziemeļu daļā; to pieskaita Ārējai Londonai. Boro sastāvā ir divas agrāk patstāvīgas pilsētas — Enfīlda ( iedzīvotāji) un Edmontona (), bet tā ziemeļrietumu daļu aizņem plaša zaļā zona ar Trenta parku un vairākiem meža masīviem. Gar boro austrumu robežu plūst Lī upe, uz kuras izbūvētas Karaļa Džordža V un Viljama Girlinga ūdenskrātuves.

## Vēsture
Edmontona ir sena apdzīvota vieta; tās teritorijā romiešu Britānijas laikā pastāvēja apmetne. Edmontona vēstures avotos minēta 790. gadā Mersijas karaļa Ofas zemju dāvinājumā Sentolbansas abatijai. Pastardienas grāmatā 1086. gadā Enfīlda un Edmontona minētas kā *Enefelde* un *Adelmetone*. Vēsturiski tagadējā boro teritorija piederējusi Midlseksas grāfistei. 1894. gadā Sautgeita, Edmontona un Enfīlda tika reorganizētas par urbānajiem distriktiem. 1933. gadā Sautgeitai, 1937. gadā Edmontonai un 1955. gadā Enfīldai tika piešķirts municipālo boro statuss. Enfīldas boro tagadējās robežās izveidots 1965. gadā, apvienojot Enfīldas, Edmontonas un Sautgeitas municipālos boro, un iekļaujot Lielajā Londonā. Nodēvēts pēc lielākā urbānā centra Enfīldas.

## Atsauces

## Ārējās saites
American Airlines

thumb|''American Airlines'' logo
***American Airlines*** ir viena no lielākajām aviosabiedrībām pasaulē un vadošais gaisa pārvadātājs Amerikas Savienotajās Valstīs. Tā nodrošina pasažieru un kravu pārvadājumus gan valsts iekšienē, gan starptautiskos reisos. Uzņēmums tika dibināts 1930. gadā un kopš tā laika ir ievērojami paplašinājies, kļūstot par nozīmīgu spēlētāju globālajā aviācijas tirgū. Aviokompānija apkalpo vairāk nekā 350 galamērķus vairāk nekā 50 valstīs un atrodas *[[Oneworld]]* alianses sastāvā.

*American Airlines* galvenā bāze atrodas *[[Dallas-Fort Worth]]* starptautiskajā lidostā (DFW).

## Ārējās saites
1944. gada ASV prezidenta vēlēšanas

**1944. gada ASV prezidenta vēlēšanas** bija 40. ASV prezidenta vēlēšanas, kas notika . Izvēle bija starp līdzšinējo prezidentu Franklinu Delano Rūzveltu, kurš kandidēja jau ceturtajam termiņam, un Ņujorkas gubernatoru Tomasu Djūiju.

## Kandidātu izvirzīšana

## Rezultāti

Vēlēšanās prezidenta amatā ceturto reizi tika ievēlēts Franklins Delano Rūzvelts un viceprezidenta amatā – Harijs Trumens. Rūzvelts/Trumens guva 432 elektoru balsis, savukārt Djūijs/Brikers ieguva 99 balsis.
3 mēnešus pēc inaugurācijas Franklins Delano Rūzvelts nomira, amatā viņa vietā stājās viceprezidents Harijs Trumens.

## Ārējās saites