open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pekinas nacionālais iekštelpu stadions

**Nacionālais iekštelpu stadions** (oficiālais nosaukums) () ir iekštelpu stadions, kas atrodas Pekinas olimpiskajā parkā, Pekinā, Ķīnā.

Stadiona celtniecība sākās 2005. gada 30. maijā, un tas tika atvērts 2007. gada 26. novembrī ar mākslas vingrošanas paraugdemonstrējumiem. Stadiona ietilpība ir 18 000 cilvēku, ko atsevišķos momentos var palielināt par 2000 ar papildus tribīnēm.

2008. gada vasaras olimpisko spēļu laikā šajā stadionā notika vingrošanas un rokasbumbas sacensības. Pēc olimpiskajām spēlēm stadions tiek izmantots sporta sacensībām, kultūras un izklaides nolūkiem, un tas kalpo kā daudzfunkcionāls vingrošanas centrs vietējiem iedzīvotājiem. 2015. gadā stadionā notika pasaules čempionāts hokejā sievietēm. Savukārt 2022. gadā stadionā tika rīkots hokeja turnīrs ziemas olimpisko spēļu un paraolimpisko spēļu ietvaros.

## Atsauces
Vukesonas arēna

**Vukesonas arēna** (; zināma arī kā **Kadiljaka centrs** ) ir daudzfunkcionāla iekštelpu arēna Ķīnas galvaspilsētā Pekinā. Sākotnēji arēna tika būvēta 2008. gada vasaras olimpisko spēļu basketbola turnīram.

Arēnu būvēja no 2005. gada 29. marta līdz 2008. gada 11. janvārim. Atēnas ietilpība ir  skatītāju vietu, un tās platība ir  m². 2011. gada 21. janvārī arēna tika pārdēvēta par *MasterCard Center*, bet 2016. gada 1. janvārī — par *LeSports Center*. Pēc *LeTV Sports* slēgšanas arēna tika īslaicīgi nosaukta par *Huaxi Live*. Kopš 2017. gada septembra *General Motors Cadillac* nodaļai pieder arēnas nosaukuma piešķiršanas tiesības.

2015. gada 14. decembrī Kontinentālā hokeja līga paziņoja, ka arēnā spēlēs tās Pekinas paplašināšanās komanda — Pekinas "Kunlun Red Star".

2022. gada ziemas olimpisko spēļu laikā arēnā tika aizvadīts hokeja turnīrs.

Arēnā kopš 2008. gada ir uzstājušies arī vairāki pasaulslaveni mūziķi savu turneju laikā.

## Atsauces
Narina (upe)

**Narina** () jeb **Norina** () ir 807 kilometrus gara Sirdarjas labā satekupe Kirgizstānā un Uzbekistānā.

Izveidojas Centrālajā Tjanšanā pie Tašbasatas, satekot Kičinarinai un Čonnarinai. Pamatā tek rietumu virzienā. Pie Namanganas, Fergānas ielejā, satekot ar Karadarju, izveido Sirdarju. Upes augštecē — Narinas Valsts rezervāts. Lielākās pietekas — Kekemerena, Atbaši. Upes krastos atrodas Narina un Taškumira Kirgizstānā, kā arī Učkurgona Uzbekistānā. Upes ūdens tiek izmantots apūdeņošanā, no tās sākas Lielais Fergānas kanāls un Ziemeļu Fergānas kanāls. Uz upes uzceltas vairākas HES, to starpā Toktogulas HES, celtniecības stadijā ir vēl vairākas HES.

## Ārējās saites
Ķīnas nacionālais kalnu slēpošanas centrs

**Ķīnas nacionālais kalnu slēpošanas centrs** () ir kalnu slēpošanas kūrorts, kas atrodas Jaņcjinas rajonā, Pekinas piepilsētas rajona ziemeļrietumos. Slēpošanas centrs tika atvērts 2019. gadā un tajā 2022. gada ziemas olimpisko spēļu laikā norisinājās kalnu slēpošanas sacensības.

Kūrorts atrodas mežā 1200 metru (3900 pēdu) augstumā, un to apkalpo Pekinas—Džandzjakou starppilsētu dzelzceļa Jancjinas atzars. Kūrortā ir trases, kuru kopējais garums ir 10 kilometri, kas ir vienas no stāvākajām pasaulē. Vertikālais kritums ir aptuveni 900 metri. Reģionā ir maz dabiskas snigšanas, tāpēc lielākā daļa kūrorta sniega tiek radīta mākslīgi.

## Atsauces
Zarafšona

**Zarafšona** (, ) ir 877 kilometrus gara upe Tadžikistānā un Uzbekistānā.

Izteka no Zarafšonas ledāja Hisora Alajā. Tek rietumu virzienā. Izbeidzas Korakolas oāzē, nesasniedzot Amudarju, kuras pieteka tā senatnē bijusi.

Zarafšonas upei jau no senatnes bijusi liela nozīme reģiona apgādē ar ūdeni un upes krastos atrodas vairāki ievērojami kultūras centri. Upes krastos atrodas Pendžikenta, Katakerghona, Navoji un Buhāra. Upe vidustecē tā tek gar Samarkandu un savienota ar pilsētu caur seno Dargomas kanālu. Upes augštecē, Tadžikistānā, uzceltas vairākas HES.

## Ārējās saites
Vox

***Vox*** ir ASV ziņu un viedokļrakstu interneta portāls, kas pieder *[[Vox Media]]*. Portālu 2014. gada aprīlī izveidoja Ezra Kleins, Mets Iglesiass un Melisa Bela, un tas pazīstams ar savu skaidrojošās žurnālistikas koncepciju. *Vox* uztur arī savu *[[YouTube]]* kanālu.

## Saturs
Kā skaidro *Vox* redaktori, portāls cenšas sniegt informāciju ar citādāku pieskaņu, kas parasti nav atrodama citos ziņu portālos. Lai atkārtoti izmantotu autoru darbus, pirms portāla atkārtotas palaišanas 2014. gadā *Vox* izveidoja spilgti dzeltenu "kartīšu kopas", kas lasītājam sniedz papildu kontekstu un skaidro rakstā lietotos terminus.

### Video
Ziņu portālam *Vox* ir *YouTube* kanāls ar tādu pašu nosaukumu, kurā kopš 2014. gada regulāri tiek publicēti informatīvi tematiskie videoklipi. Videoklipos parasti aplūkotas līdzīgas tēmas kā vietnes rakstos, uz kuriem saites pievienotas videoklipu aprakstā. Kanālam ir vairāk nekā 10 miljoni abonentu, un tā video skatīti vairāk nekā 2,6 miljardus reižu. Kanāla saturs ietver gan aktualitātes, noteiktu notikumu hronoloģiju, gan faktus.

2018. gada maijā *Vox* uzsāka sadarbību ar *[[Netflix]]*, lai veidotu iknedēļas TV raidījumu *[[Explained]]*.

## Lasītāji
2014. gada jūlijā *Vox* ieguva 8,2 miljonus jaunu lasītāju. 2021. gada oktobrī tika lēsts, ka portālu lasa ap 19,7 miljoniem cilvēku. 2017. gada intervijā Nīmans Labs Kleins, komentējot portāla auditoriju, teica, ka dati neliecinot, ka *Vox* izteikti lasītu kādas politiskās puses pārstāvji.

## Atsauces
Surhondarja

**Surhondarja** () ir 175 kilometrus gara Amudarjas labā krasta pieteka Uzbekistānas dienvidos. 

Izveidojas, satekot Topolondarjai un Koratogai Hisora grēdā pie Denovas. Tek dienvidu virzienā. Ietek Amudarjā pie Termizas.

## Ārējās saites
Kofarnihona

**Kofarnihona** (, ) ir 387 kilometrus gara Amudarjas labā krasta pieteka Tadžikistānas rietumos, vidustecē upes posms kalpo kā Tadžikistānas — Uzbekistānas robeža.

Izveidojas, satekot Sardaimijonai un Sorbo Hisora grēdā. Augstecē tek dienvidrietumu virzienā, lejtecē — uz dienvidiem. Ietek Amudarjā lejpus Vahšas un Pandžas sateces. Upes baseinā atrodas Tadžikistānas galvaspilsēta Dušambe, upes krastos atrodas Vahdata.

## Ārējās saites
Karadarja

**Karadarja** () jeb **Koradarja** () ir 180 kilometrus gara Sirdarjas kreisā satekupe Kirgizstānā un Uzbekistānā.

Izveidojas, satekot Tarai un Karakuldžai. Pamatā tek rietumu virzienā. Pie Namanganas, Fergānas ielejā, satekot ar Narinu, izveido Sirdarju. Upes augštecē — Narinas Valsts rezervāts. Daļa upes ūdens tiek izmantota Lielā Fergānas kanāla vajadzībām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaškadarja

**Kaškadarja** () ir 378 kilometrus gara upe Uzbekistānas dienvidos.

Izteka Hisora grēdā. Pamatā tek rietumu virzienā. Līdz 13. gadsimtam periodiski ietecēja Zarafšonā, tomēr mūsdienās pamazām izzūd Karši stepē. Upes ūdens plaši tiek izmantots apūdeņošanā. Tās krastos atrodas Karši.

## Ārējās saites
Liene Bondare

**Liene Bondare** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu kalnu slēpotāja.

## Karjera
Pasaules čempionātā pieaugušajiem pirmo reizi piedalījās 2013. gadā Šladmingā 16 gadu vecumā. Milzu slalomā tika iegūta 66. vieta. Startēja arī 2015. gada Pasaules čempionātā Bīverkrīkā, milzu slalomā ieņemot 74. vietu.

2017. gada janvārī uzvarēja FIS sacensībās Somijā, pirmo reizi sasniedzot rezultātu zem 30 FIS punktiem (25,61 punkti).
2017. gada Pasaules čempionātā junioriem Orē ieņēma 29. vietu slalomā. 2017. gada Pasaules čempionātā Sanktmoricā piedalījās slalomā, bet nefinišēja pirmajā braucienā. 2017. gada novembrī pirmo reizi startēja Pasaules kausa posmā Levi, Somijā, bet nefinišēja slaloma pirmajā braucienā.

Piedalījās 2019. gada Ziemas universiādē Krasnojarskā, labāko rezultātu individuāli sasniedza kombinācijā, ieņemot 24. vietu. 2019. gada Pasaules čempionātā Orē ieņēma 56. vietu milzu slalomā, bet slaloma disciplīnā nefinišēja pirmajā braucienā.

2021. gada Pasaules čempionātā Kortīnā d'Ampeco piedalījās tikai slalomā, bet nefinišēja otrajā braucienā.

2022. gada janvārī tika apstiprināts, ka Bondare ieguvusi tiesības piedalīties 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā, kur startēja slalomā, taču nefinišēja otrajā braucienā, paliekot bez rezultāta. 2023. gada Pasaules čempionātā milzu slalomā nefinišēja pirmajā braucienā, bet slalomā ieņēma 38. vietu. Startēja arī paralēlajās komandu sacensībās, kur Latvija ieņēma 15. vietu.

2025. gada Pasaules čempionātā Zālbahā slalomā ierindojās 27. vietā, sasniedzot labāko individuālo rezultātu karjerā.  slalomā Bondare ieņēma 43. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jukagiru valodas

**Jukagiru valodas** ir viena no paleoaziātu valodu saimēm, kurā runā jukagiri. Izplatīta Krievijas Tālajos Austrumos, galvenokārt Jakutijā, Čukotkas autonomajā apvidū un Magadanas apgabalā. Izolēta valodu saime; atsevišķi lingvisti izvirza teorijas par jukagiru valodu radniecību ar urāliešu valodām vai nivhu valodu.

## Klasifikācija
Saimē ietilpst četras valodas, no kurām divas ir mirušas jau 18.—19. gadsimtā un divas dzīvas, bet ievērojami apdraudētas valodas. Krievijas oficiālajā statistikā abas dzīvās valodas tiek uzskaitītas kā viena jukagiru valoda.
* Čuvanu valoda — 19. gadsimtā mirusi valoda, bija izplatīta jukagiru cilts čuvanu vidū, kuri pārgājuši uz čukču vai krievu valodu.
* Dienvidjukagiru valoda (odulu vai taigas jukagiru valoda) — izplatīta starp jukagiriem, kas dzīvo Verhņekolimskas ulusā Jakutijā un Magadanas apgabalā, ap 10 valodas pratēju 2010. gadā.
* Omoku valoda — 18. gadsimtā mirusi valoda, izplatīta Kolimas lejteces jukagiriem.
* Ziemeļjukagiru valoda (vadulu vai tundras jukagiru valoda) — izplatīta Kolimas lejteces jukagiriem, ap 370 valodas pratēju 2010. gadā.

Abas dzīvās saimes valodas atrodas stiprā krievu, jakutu un čukču valodu ietekmē, un visbiežāk šo valodu pratēji krievu valodu apguvuši labāk nekā savu dzimto valodu. Abas dzīvās saimes valodas ir savstarpēji saprotamas. Notiek apmācība divās skolās (ap 80 skolnieku 2012. gadā).

## Atsauces
Eriks Geretss

**Eriks Geretss** (, dzimis ) ir Beļģijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja labās malas aizsarga pozīcijā, bijušais Beļģijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeras lielāko posmu aizvadījis Beļģijas komandā *[[Standard Liege]]*, ar ko izcīnījis divus Beļģijas Pirmās divīzijas titulus un vienu Beļģijas kausu, un Nīderlandes komandā *[[PSV Eindhoven]]*, ar ko izcīnījis sešus *[[Eredivisie]]* titulus, trīs Nīderlandes kausus un 1987–88. gada sezonā, kā komandas kapteinis, uzvarējis Eiropas kausā. Savas karjeras spožākajā brīdī Geretss tika uzskatīts par vienu no Eiropas labākajiem labās malas aizsargiem. Viņš tiek uzskatīts arī par vienu no visu laiku labākajiem Beļģijas futbolistiem.

Beļģijas futbola izlases sastāvā piedalījies 1982., 1986. un 1990. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1980. gada Eiropas čempionātā.

Kā treneris strādājis vairākos spēcīgos klubos. Viņš ir viens no sešiem treneriem, kuri ir uzvarējuši vismaz četros nacionālajos čempionātos (Beļģijā, Nīderlandē, Turcijā, Saūda Arābijā un Katarā).

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Standard Liège**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 1981–82, 1982–83
* Beļģijas kauss: 1980–81
* Beļģijas Superkauss: 1981
* Beļģijas Līgas kauss: 1975

**PSV**

* Eredivisie: 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1990–91, 1991–92
* Nīderlandes kauss: 1987–88, 1988–89 1989–90
* Eiropas kauss: 1987–88

**Individuālie sasniegumi**

* Beļģijas Pirmās divīzijas labākais spēlētājs: 1982

### Trenera karjera
**Lierse**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 1996–97

**Club Brugge**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 1997–98
* Beļģijas Superkauss: 1998

**PSV**

* Eredivisie: 1999–2000, 2000–01
* Johan Cruijff Schaal: 2000, 2001

**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2005–06

**Al Hilal**

* Saūda Arābijas Profesionālā līga: 2009–10
* Saudi Crown Prince Cup: 2010

**Maroka**

* Arābu Nāciju kauss: 2012

**Lekhwiya**

* Kataras Zvaigžņu līga: 2013–14
* Crown Prince Cup: 2013

**Individuālie sasniegumi**

* Beļģijas gada labākais treneris: 1996–97, 1997–98
* *[[Ligue 1]]* gada labākais treneris: 2008–09

## Ārējās saites
Gatavi mērķrādītājam 55%

**Pakete "Gatavi mērķrādītājam 55%"** (zināms arī kā "ES zaļās pārkārtošanās plāns") ir Eiropas Savienības **priekšlikumu kopums** ES tiesību aktu pārskatīšanai un atjaunināšanai, kas iekļauj arī līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu neto emisijas par 55%. Šo paketi 2021. gada jūlijā ierosināja Eiropas Komisija. Pasākumi ietver papildu atbalstu un regulējumus energoefektivitātei, atjaunīgai enerģijai, CO2 emisiju standartiem vieglajiem automobiļiem un furgoniem u.c., kā arī visaptverošu izmaiņu kopuma ieviešanu pašreizējā ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ES ETS). EK ierosinājusi paplašināt emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, iekļaujot tajā transportu un siltumu. Pretēji Starptautiskās Enerģētikas aģentūras neto emisiju nulles scenārijam, EK plānā iekļauti tādi pasākumi, kas nodrošinātu, ka enerģija Eiropas Savienībā vēl joprojām būtu pieejama par pieņemamu cenu.

## Atsauces
Manuels Sančiss

**Manuels Sančiss Ontijvelo** (; dzimis ) ir bijušais Spānijas futbolists, spēlēja libero pozīcijā, bijis Spānijas futbola izlases dalībnieks.

Visu savu karjeru pavadījis *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]* komandā. Kopumā visos turnīros aizvadījis vairāk nekā 700 mačus. Astoņas reizes bijis *[[La Liga]]* čempions, ieguvis divus *[[Copa del Rey]]* un piecus Spānijas Superkausus, divas reizes uzvarējis UEFA Čempionu līgā, divas reizes UEFA kausā un vienreiz Starpkontinentālajā kausā.

Spānijas futbola izlasi pārstāvējis 1990. gada FIFA Pasaules kausā un 1988. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Real Madrid**

* La Liga: 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1989–90, 1994–95, 1996–97, 2000–01
* Copa del Rey: 1988–89, 1992–93
* Copa de la Liga: 1985
* Spānijas Superkauss: 1988, 1989, 1990, 1993, 1997
* UEFA Čempionu līga: 1997–98, 1999–2000
* UEFA kauss: 1984–85, 1985–86
* Starpkontinentālais kauss: 1998

## Ārējās saites
Kike Sančess Floress

**Enrike "Kike" Sančess Floress** (, dzimis ) ir Spānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja labās malas aizsarga pozīcijā, bijis Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada marta ir *[[La Liga]]* kluba *[[Deportivo Alavés|Alavés]]* galvenais treneris.

Savas karjeras lielāko daļu pavadījis ''Valencia'' komandā. 12 sezonu laikā nospēlējis 304 mačus un guvis 16 vārtus *[[La Liga]]* turnīrā, vēlāk vēl spēlējos *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]* un ''Zaragoza''.

Spānijas futbola izlases sastāvā piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausā.

Savu trenera karjeru iesācis 2001. gadā, vadot *Real Madrid* jauniešu komandu. Pirmais profesionālais klubs Floresam bija ''Getafe'' 2004. gadā. 2005. gadā sācis vadīt *Valencia* komandu, vēlāk vadījis arī *[[SL Benfica]]*, *[[Atlético Madrid]]*, ''Watford'' un *[[RCD Espanyol]]*, kā arī komandas no AAE un Ķīnas.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Valencia**

* Segunda Division: 1986—87

**Real Madrid**

* La Liga: 1994—95

### Trenera karjera
**Benfica**

* Taça da Liga: 2008—09

**Atlético Madrid**

* UEFA Eiropas līga: 2009—10
* UEFA Superkauss: 2010

**Al Ahli**

* AAE Līgas kauss: 2011—12
* AAE Prezidenta kauss: 2012—13

**Al Ain**

* AAE Prezidenta kauss: 2013—14

## Ārējās saites
Mičels (futbolists)

**Hosē Migels Gonsaless Martins del Kampo** (; dzimis ), pazīstams kā **Mičels** (*Míchel*), ir Spānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Mičels ir Saūda Arābijas komandas *[[Al Qadsiah FC|Al Qadsiah]]* galvenais treneris.

Savas spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis lielākoties *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]* komandu, gūstot gan individuālus, gan komandas sasniegumus. Sešas reizes kļuvis par *[[La Liga]]* uzvarētāju, divas reizes ieguvis *[[Copa del Rey]]*, četras reizes Spānijas Superkausu un divas reizes UEFA kausu.

Spānijas futbola izlases sastāvā piedalījies 1986. un 1990. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1988. gada Eiropas čempionātā.

Kā treneris vadījis vairākas komandas Spānijā, Grieķijā, Francijā un Meksikā. Vislielākos panākumus guvis ar ''Olympiacos'' komandu, ar kuru viņš trīs reizes izcīnīja Grieķijas Superlīgas čempionu titulu.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Real Madrid**

* La Liga: 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1989–90, 1994–95
* Copa del Rey: 1988–89, 1992–93
* Spānijas Superkauss: 1988, 1989, 1990, 1993
* Copa de la Liga: 1985
* UEFA kauss: 1984–85, 1985–86

**Individuālie sasniegumi**

* *La Liga* gada labākais spāņu spēlētājs: 1986
* Eiropas kausa labākais vārtu guvējs: 1987–88

### Trenera karjera
**Olympiacos**

* Grieķijas Superlīga: 2012–13, 2013–14, 2014–15
* Grieķijas kauss: 2012–13

## Ārējās saites
Kriss Vodls

**Kristofers Rolands Vodls** (; dzimis ) ir bijušais Anglijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā Vodls tika dēvēts par vienu no labākajiem uzbrūkošajiem pussargiem Eiropā. Pārstāvējis vairākus klubus gan Anglijā, gan Skotijā, gan Francijā, tai skaitā ''Newcastle United'', ''Tottenham Hotspur'', ''Olympique Marseille'' un ''Sheffield Wednesday''. Viņa pāreja 1989. gadā no *Tottenham Hotspur* un *Marseille* par 4,5 miljoniem Sterliņu mārciņu padarīja viņu tobrīd par trešo vērtīgāko spēlētāju pasaulē. Ar *Marseille* komandu Vodls izcīnīja trīs *[[Ligue 1]]* čempionu titulus. Spēlējot *Sheffield Wednesday* komandā, Vodls tika atzīts par FWA gada labāko futbolistu 1992–93. gada sezonā. Karjeras noslēgumā pārstāvējis vairākus amatieru klubus.

Anglijas futbola izlasi pārstāvējis 1986. un 1990. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1988. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Marseille**

* Division 1: 1989–90, 1990–91, 1991–92

**Individuālie sasniegumi**

* ''Tottenham Hotspur'' gada labākais spēlētājs: 1988
* FWA gada labākais futbolists: 1992–93

## Atsauces

## Ārējās saites
Čuvani

**Čuvani** (pašnosaukums: *этэль, этал, чуванцы* no  — ‘piekrastes ļaudis’) ir Krievijas Federācijas Tālo Austrumu un Galējo Ziemeļu tauta.  Mīt galvenokārt Anadiras upes baseinā Čukotkas autonomā apvidus Anadiras rajonā. 2010. gada Krievijas tautskaitē par čuvaniem sevi atzina 1002 cilvēki.  Agrāk čuvani runājuši pie jukagiru valodu saimes piederošajā čuvanu valodā, bet tā izmirusi jau 19. gadsimtā.

## Vēsture

Čuvanu etnoss radies no areāla austrumos mitušās jukagiru cilts, kuri lielā mērā asimilējušies čukču etnosā un pārņēmuši to valodu. Jau 19. gadsimta beigās izšķīra divas čuvanu grupas: nomadu čuvanus, kas runāja galvenokārt čukču valodā un nodarbojās ar briežkopību un nometniekus čuvanus, kas dzīvoja ciemos un runāja krievu valodā. Nometnieku čuvanu ģenēzē ievērojama nozīme bija 18. gadsimtā uz Anadiras baseinu pārceltajiem kazakiem, kas sajaucās ar vietējiem iedzīvotājiem, bet paturēja krievu valodu un sadzīves paražas.

Mūsdienās čuvani dzīvo Anadiras rajona Markovas (255), Čuvanskas (135) un Sņežnojes (111) ciemos, kā arī Anadiras (211) pilsētā. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* НАРОДЫ РОССИИ. Чуванцы
Džons Bārnss

**Džons Čārlzs Braiens Bārnss** (, dzimis ) ir Jamaikā dzimis angļu bijušais futbolists un treneris, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis ''Watford'' komandā, kurā nospēlējis pavisam 296 mačus un guvis 85 vārtus. Sava spilgtā snieguma dēļ Bārnss pievienojās ''Liverpool'' komandai, kurā viņš pavadīja 10 gadus. izcīnījis ar *Liverpool* divus Anglijas Pirmās Divīzijas čempionu titulus un divus FA kausus. Guva 106 vārtus 403 mačos. Pēc diviem gadiem ''Newcastle United'', Bārnss savu karjeru noslēdza ''Charlton Athletic''.

Anglijas futbola izlases sastāvā piedalījies 1986. un 1990. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1988. gada Eiropas čempionātā.

Kā treneris vadījis ''Celtic'' komandu Skotijas Premjerlīgā, Jamaikas futbola izlasi un Anglijas komandu ''Tranmere Rovers''.

2007. gadā žurnāls *[[FourFourTwo]]* nosauca Bārnsu par *Liverpool* visu laiku labāko spēlētāju. 2016. gadā *[[The Times]]* lasītāji Bārnsu iebalsoja kā Anglijas visu laiku labāko kreili.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Liverpool**

* Anglijas Pirmā divīzija: 1987—88, 1989—90
* FA kauss: 1988—89, 1991—92
* Anglijas Līgas kauss: 1994—95
* FA Charity Shield: 1988, 1989, 1990

**Individuālie sasniegumi**

* PFA spēlētāju gada labākais spēlētājs: 1988
* FWA gada labākais spēlētājs: 1988, 1990

### Trenera karjera
**Jamaika**

* Karību kauss: 2008

## Atsauces

## Ārējās saites
Miks Makārtijs

**Maikls Džozefs Makārtijs** (, dzimis ) ir Īrijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Īrijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis 1977. gadā ''Barnsley'' komandā. Vēlāk spēlējis ''Manchester City'', ''Celtic'', ''Lyon'' un ''Millwall''. Lielākos panākumus guvis ar *Celtic* komandu, izcīnot vienu Skotijas Premjerlīgas čempionu titulu.

Īrijas futbola izlases sastāva piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausā un 1988. gada Eiropas čempionātā.

Savu trenera karjeru iesācis *Millwall* komandā. Tad trenējis Īrijas izlasi, ar ko viņš 2002. gada FIFA Pasaules kausā sasniedza astotdaļfinālu. Vēlāk trenējis ''Sunderland'', *[[Wolverhampton Wanderers]]* un ''Ipswich Town''. 2018. gada novembrī otro reizi kļuvis par Īrijas izlases treneri. 2020. gadā, pēc tam, kad Īrija neiekļuva *[[Euro 2020]]*, viņš komandu atstāja. Vēlāk sekoja īsi posmi Kipras klubā <u>''APOEL''</u> un Velsas klubā ''Cardiff City''.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 1987–88
* Skotijas kauss: 1987–88, 1988–89

**Individuālie sasniegumi**

* ''Barnsley'' gada labākais spēlētājs: 1977–78, 1978–79, 1980–81
* ''Manchester City'' gada labākais spēlētājs: 1983–84

### Trenera karjera
**Sunderland**

* Anglijas čempionāts: 2004–05

**Wolverhampton Wanderers**

* Anglijas čempionāts: 2008–09

## Ārējās saites
Ketrīna Kēfa

**Ketrīna Kēfa** (, , ; dzimusi ) ir Apvienotās Karalistes un Indijas aktrise un modele, kas galvenokārt filmējas hindu filmās. Karjeru sāka 14 gados kā modele, sākotnēji Havajās, tad Londonā, visbeidzot Mumbajā. 2003. gadā, 20 gadu vecumā, debitēja Bolivudas filmā *Boom*. Viņas tēvs ir no Indijas, bet māte ir britu izcelsmes. Ketrīnai ir sešas māsas un viens brālis.

## Ārējās saites
Pjērs Litbarskis

**Pjērs Mihaels Litbarskis** (, dzimis ) ir Vācijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā, bijušais Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeras lielāko daļu pavadījis Vācijas klubā *[[1. FC Köln]]*. 1983. gadā uzvarējis Vācijas kausa izcīņā. Pārstāvējis komandas arī Francijā un Japānā.

Kopā ar Rietumvācijas futbola izlasi uzvarējis 1990. gada FIFA Pasaules kausā. Piedalījies arī 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1984. un 1988. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām strādājis par treneri Japānā, Vācijā, Austrālijā, Irānā un Lihtenšteinā.

## Sasniegumi
**1. FC Köln**

* Vācijas kauss: 1982–83

**Rietumvācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1990

## Ārējās saites
Korjaki

**Korjaki** ir Krievijas Tālo Austrumu un Galējo Ziemeļu tauta.  Mīt galvenokārt Kamčatkas novada Korjaku apvidū un Magadanas apgabala Ziemeļevenu rajonā. 2010. gada Krievijas tautskaitē par korjakiem sevi atzina 7953 cilvēki. Pie korjakiem bieži pieskaita tiem tuvu radniecīgos aļutorus (ap 40 cilvēku).

## Etnonīms
Korjakiem nav vienota pašnosaukuma. Nomadi briežkopji sevi dēvē par *чавчыв, чав'чу* — ‘briežkopji’, bet piekrastes nometnieki — *нымылгын* — ‘vietējie’. 1920. gados bija mēģinājums ieviest nometnieku pašnosaukumu «nimilani» kā tautas etnonīmu, bet tas neiedzīvojās un atgriezās pie nosaukuma «korjaki», kas, domājams, cēlies no jukagiru eksoetnonīma *карака*.

## Vēsture

Pirmās ziņas par karjakiem sastopamas 17. gadsimta vēstures dokumentos. Arheoloģiskie izrakumi pie Atarganas ciema liecina, ka korjakiem bijusi zināma metālapstrāde jau pirms 1000 gadiem un to priekšteči bijuši agrīnā dzelzs laikmeta Ohotskas kultūras radītāji.

Pēc dzīvesveida un nodarbošanās korjaki tradicionāli dalās tundras un piekrastes korjakos. Katrai grupai raksturīga atšķirīga valoda un tās iekļauj mazākas teritoriālās grupas:
* Tundras korjaki (čavčuveni) — tundras nomadi, kuru galvenā nodarbošanās ir briežkopība, runā korjaku valodā:
** kamenieši — Penžinas līča piekraste,
** pareņieši — Pareņas upes baseins Taigonosa pussalas ziemeļos,
** itkanieši — Taigonosa pussalas austrumos,
** apukieši — Apukas upes lejtece.
* Krasta korjaki (nimilani) — piekrastes nometnieki, kuru galvenā nodarbošanās ir zveja, runā aļutoru valodā:
** palanieši — Kamčatkas ziemeļrietumu piekraste ap Palanas ciematu,
** karagieši — Karagas līča piekraste,
** aļutori — Kamčatkas ziemeļaustrumu piekraste.

Mūsdienās korjaki dzīvo galvenokārt Kamčatkas novada Korjaku apvidū (6640 cilvēki), kur daudzos ciemos tie ir dominējošais etnoss, kā arī trijos ciemos Magadanas apgabala Ziemeļevenu rajonā (900 cilvēki). Ap 250 korjaku dzīvo novada galvaspilsētā Petropavlovskā-Kamčatskā, bet ap 70 — Čukotkas autonomā apvidus Anadiras rajonā.

## Valoda
Lielākā daļa korjaku sadzīvē pārgājuši uz krievu valodu, bet ap 1500 izmanto korjaku valodu. Rakstība korjaku valodā kopš 1931. gada sākotnēju latīņu alfabētā, bet kopš 1937. gada — kirilicā uz tundras korjaku (čavčuvenu) dialekta pamata.

## Atsauce

## Ārējās saites
Vērsis

thumbnail|upright=1.2|Vērši
**Vērsis** ir pieaudzis liellopu sugas kastrēts tēviņš, ko cilvēks tradicionāli izmantojis kā vilcējspēku un gaļas ieguvei. Vērsis būtiski atšķiras no buļļa jeb nekastrēta pieauguša tēviņa, ko galvenokārt tur vaislai, kā arī no govs, kas ir pieaugusi mātīte un parasti tiek izmantota piena vai pēcnācēju ieguvei. Vēsturiski daudzās pasaules kultūrās vērši bija viens no nozīmīgākajiem vilcējspēka avotiem, pateicoties lielajam fiziskajam spēkam un salīdzinoši mierīgajam raksturam pēc kastrācijas. Tos izmantoja arklu vilkšanai, zemes apstrādei, ratu un vagonu pārvietošanai, graudu kulšanai, kā arī mehānisku iekārtu, piemēram, dzirnavu un sūkņu, darbināšanai. Attīstoties mehanizācijai, vēršu izmantošana saimniecībā ir būtiski samazinājusies, tomēr tie joprojām tiek lietoti maza mēroga un pašpatēriņa lauksaimniecībā, īpaši reģionos ar ierobežotām tehniskajām iespējām. Turklāt vērši saglabā nozīmīgu lomu liellopu audzēšanā gaļas ražošanai un kultūrvēsturisku nozīmi daudzos reģionos.

## Ārējās saites
Arālkums

**Arālkums** () ir jauns smilšu-solončaku tuksnesis Kazahstānā un Uzbekistānā, kas izveidojies izzudušās Arāla jūras vietā.

Arāla jūra strauji sāka izzust 20. gadsimta sešdesmitajos gados, kad Amudarjas un Sirdarjas ūdeņus intensīvi sāka izmantot kokvilnas lauku apūdeņošanai. Ap 1987. gadu Arāla jūras atliekas sadalījās divās daļās — Ziemeļu Arāla jūras līmenis mūsdienās ir nostabilizējies, bet Dienvidu Arāla jūra turpināja samazināties. Arālkuma smiltis, kas piesārņotas ar minerālmēslu un pesticīdu atliekām, vēja rezultātā tiek pārvietotas milzīgos attālumos pa visu zemeslodi.

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Arāla Karakums
Vecie kapi (Liepāja)

**Vecie kapi** ir kapi, kas atrodas Liepājā starp Tirdzniecības kanālu un Kaiju ielu. Tie tiek uzskatīti par pilsētas vecākajiem kapiem. To platība ir 4,31 ha.

Kapsētas izveidošana, iespējams, sākusies 13. gadsimtā, un ir domājams, ka šeit ir atradusies pirmā apmetne pilsētas teritorijā. Pirmās apstiprinātās ziņas ir datējamas ar 1587. gadu. Šeit līdz tam laikam atradusies Annas baznīca, kuras tuvumā apbedīti mirušie draudzes locekļi, Dokumentos no šī laika ir minēts, ka vietējie iedzīvotāji pielūdzot elku dievības, un ka viņi apglabā mirušos savu senču atdusas vietā. 

Kad Svētās Annas baznīcu uzcēla tagadējā vietā, arī miroņus apbedīja tās tuvumā. Bagātākie draudzes locekļi tika apbedīti pašā baznīcā vai ģimenes kapličās pie baznīcas. Trūcīgākie pilsētas iedzīvotāji šeit turpināja apbedījumus 17. un 18. gadsimtā, un zināms, ka 1710. gada mēra epidēmijas laikā trūcīgākos ļaudis atkal šeit apbedīja. Pēc 1786. gada ap Annas baznīcu esošās ģimenes kapličas iznīcināja, aizvedot mirstīgās atliekas apbedīšanai uz Vecajiem kapiem. 1810. gadā no Annas baznīcas uz Vecajiem kapiem tika aizvākti visi zārki un mirstīgās atliekas. Kapu rietumu daļā parasti apbedīja latviešus, austrumu daļā — vāciešus, bet ziemeļaustrumos — pareizticīgos. Kapos jau ilgstoši bija vietas trūkums, tāpēc tajos miroņi tika apbglabāti viens virs otra,

Vecākie kapu pieminekļi saglabājušies no 19. gadsimta,  Gan pieminekļi, gan žogi, kā arī kapličas bija ar augstu māksliniecisko vērtību, tomēr kapsēta ir tikai daļēji saglabājusies. Kapi vairākkārt izdemolēti jau kopš Pirmā pasaules kara, tomēr vislielāko postu radīja padomju vara. 1961. gadā kapsētu apbedījumiem slēdza, un no 1950. līdz 1980. gadam pastāvošā vara to sistematizēti vandalizēja. Pēc pilsētas izpildkomitejas lēmuma 1978. un 1979. gadā, lai uzbūvētu termoelektrocentrāli, 50 metri kapsētas joslas ar buldozeriem tika norakta. Lai gan lēmums paredzēja pārapbedīšanu, 70. gadu beigās zemi, kaulus un zārkus izbēra Liepājas nomales purvājā. Pēc neatkarības atgūšanas kapi tika daļēji sakopti, un tiek veikti jauni apbedījumi.

Kapsēta ir pēdējā atdusas vieta daudziem Liepājas vēsturē nozīmīgiem iedzīvotājiem — slaveno arhitektu Berči dzimtai, pilsētas mēriem Karlam Gotlībam Ūliham, Teodoram Breikšam, arī Antonam Vitem un Joahimam Lorencam Hikem, rakstnieces Zentas Mauriņas tuviniekiem un citiem.

## Atsauces
Aidarkels

**Aidarkels** () ir mākslīgs sājūdens ezers Uzbekistānā, Kizilkuma tuksneša dienvidaustrumos.

Ezers ir daļa no plašākas Arnasojas ezeru sistēmas daļas. Aidarkels sākts veidot līdz ar Sirdarjas upes Šardaras HES uzcelšanu 20. gadsimta sešdesmitajos gados. HES ūdenskrātuvei strauji pildoties ar ūdeni, regulāri bija situācijas, kad HES aizsprosts nespēja to novadīt un tika atvērtas slūžas, appludinot Aidarkela ieplaku. Mūsdienās ezers ir 250 kilometrus garš un 15 kilometrus plats. Tajā dzīvo zivis (tiek veikta rūpnieciskā zveja) un uzturas ūdensputni.

## Ārējās saites
Vozroždeņijes sala

**Vozroždeņijes sala** (, , ) ir bijusī sala Arāla jūrā, tagad pacēlums Arālkuma tuksnesī. Bijusī sala atrodas divu valstu — Kazahstānas un Uzbekistānas teritorijā.

Sala izveidojās 16. — 17. gadsimtā, pazeminoties Arāla jūras līmenim. 1848. gadā krievu ekspedīcija to nosauca par **Nikolaja I salu** (*Остров имени Царя Николая I*). Padomju laikā tā ieguva mūsdienu nosaukumu.

No 1942. līdz 1992. gadam uz salas darbojās PSRS armijas bioloģisko ieroču poligons, kurā uz dzīvniekiem tika izmēģināti dažādi slimību ierosinātāji. Kopš 1948. gada šeit notika izmēģinājumi ar Sibīrijas mēra, baku, mēra un citu slimību izraisītājiem. 1954. gadā vieta tika paplašināta un ieguva nosaukumu Araļska-7. 1971. gadā bakas no tās izplatījās uz tuvējo Araļskas pilsētu. 20. gadsimta astoņdesmitajos gados Araļskā-7 dzīvoja apmēram 1500 cilvēku. Sabrūkot PSRS, sala, pilsētiņa un slimību ierosinātāju glabāšanas vietas tika pamestas. 2002. gadā vairāku valstu (tai skaitā Uzbekistānas un ASV) sadarbības projektā tika novērsti draudi no 10 Sibīrijas mēra apglabāšanas vietām.

## Ārējās saites
Menocore

**Menocore** ir modes tendence ASV, nu izplatoties arī plašāk, kas radusies balstoties uz normcore, bet ir paredzēta īpaši sievietēm. Nosaukums radies sākuma daļu aizgūstot no vārda menopauze, tas ir izvēlēts, jo tamlīdzīga stila apģērbu valkā pusmūža un nedaudz jaunāka vai vecāka vecuma sievietes. Tomēr to var valkāt arī stipri jaunākas sievietes, lai sasaistītu sevi ar menocore radītajiem iespaidiem un idejām par piederību augstākai sociālai klasei.

Menocore ir iespējami divi tipi, vienā gadījumā tas ir klasiskāks, neitrālās vai gaišās krāsās, otrā sportiskāks un nedaudz jautrāks, kam raksturīgs nedaudz vairāk krāsainības un tropisku rakstu. Tipiski apģērbs ir vaļīgs un plūstošs, komfortabls, sievišķīgs, kas ir piemērots neformālām situācijām un rada iespaidu par labu finansiālo stāvokli, briedumu, pašpārliecinātību,relaksētību un vienaldzību pret citu viedokļiem par valkātājas izskatu. Menocore valkā garus kardiganus, kantainus kaftānus, brīvu lina apģērbu, adījumus, pogājamus kreklus un brīvus neatveramus kreklus, zvejnieku stila cepures, nedaudz rotu, sandales ar biezu zoli vai kedas, bet tai nav noteiktas stila formulas, kas būtu jāvalkā. Ziemas laikā stils nedaudz piemērojas laikapstākļiem.

Stils pastāvējis jau ilgu laiku, ietverot elementus gan no 20. gadsimta 20. un 30. gadiem, tāpat kā 60. un 70. gadiem, tomēr šī brīža apveidus guvis 20. gadsimta 80. gados. To paplašināja un popularizēja modes dizaineres Eilīna Fišera, Donna Karana un Norma Kamalī un dažas 80-tajos gados populāras apģērbu kompānijas.

## Atsauces
Deivids O'Līrijs

**Deivids Entonijs O'Līrijs** (, dzimis ) ir Īrijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja centra aizsarga pozīcijā, bijis Īrijas futbola izlases dalībnieks.

Lielāko savu 20 gadu ilgo spēlētāja karjeras daļu pavadījis Anglijas Premjerlīgas komandā ''Arsenal''. Kopumā *Arsenal* kreklā visos turnīros nospēlējis 722 mačus, kas ir kluba rekords. Savu karjeru noslēdzis ''Leeds United''.

Īrijas futbola izlases sastāvā piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausā.

Savas trenera karjeras laikā vadījis Anglijas klubus ''Leeds United'' un ''Aston Villa'', kā arī AAE klubu ''Al Ahli''.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Arsenal**

* Anglijas Pirmā divīzija: 1988–89, 1990–91
* FA kauss: 1978–79, 1992–93
* Anglijas Līgas kauss: 1986–87, 1992–93
* FA Charity Shield: 1991 (dalīts)

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeks Čarltons

**Džons Čarltons** (, dzimis , miris ) bija angļu futbolists un futbola treneris. Spēlējis centra aizsarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases pārstāvis.

Visu savu spēlētāja karjeru, no 1950. gada līdz 1973. gadam, pavadījis ''Leeds United'' komandā, palīdzot komandai izcīnīt Anglijas Otrās divīzijas un Pirmās divīzijas čempionu titulu, FA kausu, Anglijas Līgas kausu, *[[FA Charity Shield]]* un divus Starppilsētu gadatirgu kausus. Ar 629 mačiem līgas ietvaros un 762 mačiem kopumā, Čarltons ir *Leeds United* visu laiku spēlēm bagātākais futbolists. Džeks ir vecākais brālis bijušajam ''Manchester United'' futbolistam Bobijam Čarltonam.

Ar Anglijas futbola izlasi uzvarējis 1966. gada FIFA Pasaules kausā. Piedalījies arī 1970. gada FIFA Pasaules kausā un 1968. gada Eiropas čempionātā.

Savu trenera karjeru iesācis ''Middlesbrough'' komandā. Vēlāk strādājis gan ''Sheffield Wednesday'', gan ''Newcastle United''. 1986. gadā kļuvis par Īrijas futbola izlases galveno treneri, un aizvedis komandu līdz tās pirmajam Pasaules kausam 1990. gadā. Vadījis izlasi arī 1988. gada Eiropas čempionātā un 1994. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Leeds United**

* Anglijas futbola līgas Pirmā divīzija: 1968—69
* Anglijas futbola līgas Otrā divīzija: 1963—64
* FA kauss: 1971—72
* Anglijas Līgas kauss: 1967—68
* FA Charity Shield: 1969
* Starppilsētu gadatirgu kauss: 1967—68, 1970—71

**Anglija**

* FIFA Pasaules kauss: 1966

### Trenera karjera
**Middlesbrough**

* Anglijas futbola līgas Otrā divīzija: 1973—74

## Atsauces

## Ārējās saites
Kriss Hjūtons

**Kristofers Viljams Džerards Hjūtons** (, dzimis ) ir Īrijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Īrijas futbola izlases dalībnieks.

No 2023. gada marta līdz 2024. gada janvārim bija Ganas futbola izlases galvenais treneris.

Savu spēlētāja karjeras lielāko dalu pavadījis Anglijas komandā ''Tottenham Hotspur'', kur spēlējis kreisā aizsarga pozīcijā. 1990. gadā, pēc 13 pavadītiem gadiem, pametis *Tottenham Hotspur* komandu, lai pievienotos ''West Ham United''. Savu karjeru noslēdzis ''Brentford'', 34 gadu vecumā.

Īrijas futbola izlases sastāvā piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausā un 1988. gada Eiropas čempionātā.

Pēc vairākiem pavadītiem gadiem *Tottenham Hotspur* sistēmā, Hjūtona pirmais vadītais klubs bija ''Newcastle United'', ko viņš pārņēma 2008. gadā. Savā pirmajā sezonā viņš *Newcastle United* komandu ieveda atpakaļ Anglijas Premjerlīgā. Vēlāk vadījis tādas komandas kā ''Birmingham City'', ''Norwich City'', ''Brighton & Hove Albion'' un *[[Nottingham Forest]]*.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Tottenham Hotspur**

* FA kauss: 1980–81, 1981–82
* UEFA kauss: 1983–84
* FA Charity Shield: 1981 (dalīts)

**Brentford**

* Anglijas futbola līgas Trešā divīzija: 1991–92

### Trenera karjera
**Newcastle United**

* Anglijas čempionāts: 2009–10

## Ārējās saites
Murgu aleja (2021. gada filma)

**"Murgu aleja"** () ir 2021. gada ASV *[[neo-noir]]* psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Giljermo del Toro. Filmā galvenās lomas atveido Bredlijs Kūpers, Keita Blanšeta, Toni Kolete, Vilems Defo, Ričards Dženkinss, Rūnija Mara, Rons Pērlmans, Mērija Stīnbērdžena un Deivids Stratērns. Filma ir balstīta uz 1946. gada Viljama Lindseja Grešama tāda paša nosaukuma romāna, un tā ir otrā grāmatas adaptācija pēc 1947. gada versijas.

Filma ir par karnevāla darbinieku Stenu Kārlailu (Kūpers), kurš, apvienojoties ar psiholoģi Lilitu Riteri (Blanšeta), izspiež naudu no cilvēkiem, izmantojot domu lasīšanas šovus.

"Murgu aleja" saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, bet finansiāli filma nebija veiksmīga, nopelnot tikai 39 miljonus ASV dolāru pie 60 miljonu budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beringovska

**Beringovska** (,  — ‘putnu baru beigas’) ir pilsētciemats Krievijas ziemeļaustrumos, Čukotkas autonomā apvidū Anadiras rajonā. Izvietojies rajona dienvidaustrumos 10 km no Beringa jūras Ugoļnajas līča piekrastes un 200 km no rajona un autonomā apvidus centra Anadiras.

## Vēsture
1886. gadā līča piekrastē tika atklātas bagātīgas akmeņogļu iegulas. Vēlākos gados to kā kurināmo izmantoja līcī ienākošie kuģi un līci nodēvēja par Ogļu līci (*Угольная бухта*). 1941. gada martā tika nodibināta pirmā rūpnieciskās ieguves šahta Buhtugoļ, bet tā paša gada augustā no Vladivostokas ieradās pirmie 176 celtnieki un kalnrači, kas sākotnēji mitinājās piekrastē zemnīcās. 1946. gadā nodibināts **Ugoļnijas** ciemats.

1957. gadā Čukču nacionālā apvidus sastāvā tika izveidots Beringovskas rajons, par tā centru kļuva Ugoļnija, kam piešķīra pilsētciemata statusu un pārdēvēja par Beringovsku. 1975. gadā rajona centru pārnesa uz Nagornijas pilsētciematu 5 km uz rietumiem no Beringovskas. 2000. gadā Nagornija tika pievienota Beringovskai, pēc tam Beringovska tika pamesta, visi iedzīvotāji pārcelti uz Nagorniju. 2008. gadā Beringovskas rajons likvidēts, to pievienojot Anadiras rajonam.

1989. gadā Beringovskā bija 3004 iedzīvotāji, bet Nagornijā — 4149. Pēc akmeņogļu ieguves samazināšanās iedzīvotāju skaits strauji samazinājās un pēc pēdējās šahtas slēgšanas 2015. gadā tas samazinājies līdz 800 cilvēkiem.

## Infrastruktūra
Ciematā ir slimnīca, vidusskola, bērnudārzs, divas bibliotēkas, pasts, viesnīca, aptieka. Dienvidos no ciemata līča krastā lidosta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Беринговский: снег, собаки и небо 
* Австралийская Чукотка
Geralds Vanenburgs

**Geralds Mervins Vanenburgs** (, dzimis ) ir Nīderlandes futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

Kopā ar ''Ajax'' un *[[PSV Eindhoven]]* komandām Vanenburgs nospēlēja 372 mačus un guva 112 vārtus *[[Eredivisie]]* čempionātā, iegūstot piecpadsmit trofejas, tai skaitā 1988. gada Eiropas kausu. Vēlāk spēlējis Japānā, Francijā un Vācijā.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausā un 1988. gada Eiropas čempionātā, kurā Nīderlande izcīnīja čempionu titulu.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Ajax**

* Eredivisie: 1981–82, 1982–83, 1984–85
* Nīderlandes kauss: 1982–83, 1985–86

**PSV Eindhoven**

* Eredivisie: 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1990–91, 1991–92
* Nīderlandes kauss: 1987–88, 1988–89, 1989–90
* Johan Cruijff Schaal: 1992
* Eiropas kauss: 1987–88

**Nīderlande**

* Eiropas čempionāts futbolā: 1988

**Individuālie sasniegumi**

* Nīderlandes gada futbolists: 1988, 1989

## Ārējās saites
Vaskulārie augi

**Vaskulārie augi** (*Tracheophyta*) ir daļa no augstākajiem augiem (otra daļa ir pirmsvasas augi). Tie ir augi, kuriem stumbrā ir attīstīta vadaudu sistēma. Pie vaskulārajiem augiem pieder staipekņi, paparžaugi, kailsēkļi un segsēkļi.

## Ārējās saites
Pekinas nacionālais ūdenssporta centrs

**Pekinas nacionālais ūdenssporta centrs** (), oficiāli zināms kā **Nacionālais ūdenssporta centrs** un sarunvalodā pazīstams arī kā **Ūdens kubs** () un **Ledus kubs** () ir ūdenssporta arēna, kas atrodas Ķīnas galvaspilsētā Pekinā, Olimpiskā parka teritorijā.

Arēna sākotnēji tika būvēta ūdenssporta sacensībām 2008. gada vasaras olimpiskajās un paraolimpiskajās spēlēs. Olimpisko spēļu laikā arēnā notika daiļlēkšanas, peldēšanas un sinhronās peldēšanas disciplīnas. 2010. gadā jūlijā tika pabeigta objekta renovācija, kas ietvēra 12 000 m² publiskā ūdens atrakciju parka uzbūvēšanu.

Pekinai iegūstot 2022. gada ziemas olimpisko spēļu rīkotājpilsētas statusu, *Ūdens kubs* tika pārdēvēts par *Ledus kubu*. Ziemas olimpisko spēļu laikā šajā arēnā tika rīkotas kērlinga sacensības.

## Galerija

Attēls:National Aquatics Center Construction.jpg|Pekinas nacionālais ūdenssporta centrs būvniecības laikā
Attēls:Water Cube The National Aquatics Center Chaoyang Beijing.jpg|Pekinas nacionālais ūdenssporta centrs
Attēls:Cubeinside.jpg|Pekinas nacionālā ūdenssporta centra iekštelpas 2008. gada 14. augustā
Attēls:Water Cube Ice Cube Beijing 4.jpg|Iekštelpu ūdens atrakciju parks
Attēls:Water Cube Ice Cube Beijing 2.jpg|Pekinas nacionālā ūdenssporta centra iekštelpas 2022. gadā priekš kērlinga sacensībām


## Atsauces
Ziemas sports

[thumb|300x300px|[Jasnas slēpošanas kūrorts Slovākijas centrālajā daļā]]
[thumb|300x300px|Austrumvācijas [bobslejs|bobsleja komanda Oberhofas trasē, Vācijā]]
**Ziemas sports** ir sporta sacensības vai ar sacensībām nesaistītas atpūtas aktivitātes, kas tiek veiktas uz sniega vai ledus. Lielākā daļa no tām ir slēpošanas, slidošanas un braukšanas ar ragaviņām variācijas. Tradicionāli šādas nodarbes tika veiktas tikai aukstā ziemas laikā, bet mākslīgais sniegs un mākslīgais ledus ļāvis pielāgot apstākļus. Aktivitāšu nodarbību vietas un laukumus klāj sniegs vai ledus.

Mākslīgo ledu var izmantot, lai maigākā klimatā sagatavotu norobežotas slidotavas slidošanai, hokejam, bendijam, kērlingam. Ātrslidošanas sportā tiek izmantota ovāla ledus trase, bet reizēm to apvieno ar ledus laukumu citiem sporta veidiem.

Individuālo sporta veidu skaitā iekļaujama distanču slēpošana, biatlons, kalnu slēpošana, snovbords, tramplīnlēkšana, ātrslidošana, šorttreks, daiļslidošana, kamaniņu sports, skeletons, bobslejs, orientēšanās ar slēpēm, skijorings un sniega motociklu sacensības.

Nozīmīgākie komandu sporta veidi ir hokejs, kērlings un bendijs. Pēc dalībnieku skaita hokejs ir pasaulē populārākais ziemas komandu sporta veids, tam seko bendijs.

Ziemas sporta veidiem ir savi vairāku sporta veidu pasākumi, piemēram, ziemas olimpiskās spēles un Ziemas Universiāde.

## Atsauces
Aleksandrs Aleksandrovičs

**Aleksandrs Aleksandrovičs** (, miršanas gads nezināms) bija Latvijas politiķis un sabiedrisks darbinieks. Bijis Daugavpils pilsētas domnieks un Tautas Saeimas (1940) deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Daugavpilī, galveno dzelzceļu darbnīcu amatnieka — lējēja ģimenē. No 1921. gada strādāja dažādos uzņēmumos kā strādnieks. 1924. gadā iestājās Komunistu partijā.
1928. gadā ievēlēts Daugavpils domē no Strādnieku saraksta. Apcietināts par nekārtību organizēšanu.
1929. gadā viņu apcietināja kā galveno bezdarbnieku kūdītāju pret policiju, vēlāk pret drošības naudu atbrīvoja.
1930. gadā viņu aizturēja, mēģinot pāriet Latvijas—PSRS robežu pie Zilupes, lai izvairītos no apsūdzībām.

1931. gadā kandidēja uz deputāta vietu 4. Saeimas vēlēšanās Latgales apgabalā no Kreisās strādniecības un darba zemniecības kandidātu saraksta.
Līdz 1940. gadam Aleksandrovičs vairākkārt apcietināts, sēdēja cietumā un bija katorgā apmēram 8 gadus.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputātu no Latgales apgabala. 1940. gada novembrī iecelts par Latvijas dzelzceļa politiskās daļas priekšnieku.
1941. gadā bija Daugavpils rūpniecības strādnieku arodbiedrības priekšsēdētājs.

Pēc kara beigām 1947. gadā strādāja Dzelzceļa pārvaldē Rīgā.

## Atsauces
Priekšpostenis

**Priekšpostenis"** () ir 2020. gada ASV kara filma, kas balstīta uz 2012. gadā izdotās Džeika Tapera grāmatas *The Outpost: An Untold Story of American Valor* ("Priekšpostenis. Neizstāstītais stāsts par amerikāņu varonību"). Filmā tiek stāstīts par Afganistānas kara Kītingas kauju, kurā piedalījās arī divi Latvijas karavīri.

Filma savu pirmizrādi piedzīvoja 2019. gada 7. oktobrī, taču ASV kinoteātros to sāka rādīt 2020. gada 7. jūlijā. Latvijā filmas pirmizrāde notika 2020. gada 24. jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kazimirs Jasens

thumb|250px|Kazimirs Jasens ar Latvijas un Lietuvas ordeņiem (pirms 1940).
**Kazimirs Jasens** (, 1867—1950) bija lietuviešu izcelsmes Romas katoļu teologs, mākslas vēsturnieks un sabiedrisks darbinieks. Vadīja katoļu baznīcu celtniecību Tukumā, Brunavā un Jelgavā.

## Dzīvesgājums
1867. gada 30. septembrī Velžu ciemā (tagad Pasvales rajona pašvaldības teritorijā Lietuvā).
Mācījās Kauņas Garīgajā seminārā (1884—1889), 1889. gadā viņu iesvētīja par priesteri un noturēja primiciju Saloču baznīcā pie vēlākās Latvijas-Lietuvas robežas.
1892. jadā viņu iecēla par vikāru Jelgavas draudzē, 1893. gadā par prāvestu Lamiņu draudzē, 1902. gadā par Jelgavas Romas katoļu baznīcas prāvestu. 1917. gadā viņš bija Kurzemes Zemes sapulces deputāts.

Pēc Latvijas valsts pasludināšanas Jasens palika dzīvot Jelgavā, kļuva par katoļu baznīcas monsinjoru (1929), bija Hercoga Pētera ģimnāzijas skolotājs, Jelgavas Lietuviešu biedrības priekšsēdētājs.

Otrā pasaules kara laikā, Jelgavas kaujas laikā 1944. gada jūlijā sadega K. Jasena bibliotēka,
Viņš pārcēlās uz dzīvi Rīgā, tad Liepājā.
Miris 1950. gada 15. novembrī Liepājā.

## Darbi
* *Visuotinė meno istorija* (1923)
* Vispārīgā mākslas vēsture trīs sējumos. Jelgava, 1927 — 1937

## Apbalvojumi
* Ģedimina ordenis
* Triju Zvaigžņu ordenis
Jurģis Smolskis

**Jurģis Smolskis** (, dzimis , miris ) bija lietuviešu grāmatnesis, rakstnieks un revolucionārs, ģimnāzijā mācījies Rīgā.

## Dzīvesgājums
Studēdams tieslietas Sanktpēterburgas Universitātē, iesaistījās lietuviešu tautas atmodā. Latīņu drukas aizlieguma dēļ dzejoļus un rakstus publicējis Tilzītē izdotajās lietuviešu avīzēs. Darbojās teātra trupā, kas uzstājās ar izrādēm Grīvā, Subatē, Panevēžā un Rokišķos.

Iestājās Lietuvas sociāldemokrātu partijā un 1905. gadā kā deputāts piedalījās Lielā Viļņas Seima darbā. Pēc 1905. gada revolūcijas sakāves Smolskis devās uz Šveici, tad īsu brīdi atgriezās Lietuvā. Pēc tam devās uz Krimu, kur tika arestēts, tomēr izbēga un līdz 1913. gadam dzīvoja Austroungārijā, Itālijā, Šveicē un Beļģijā.

1913. gadā atgriezās Krievijas Impērijā, kur Pēterburgā darbojās lietuviešu aprindās un 1917. gada jūnijā pievienojās Krievijas Sociāldemokrātiskajai strādnieku (boļševiku) partijai. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas atgriezās formāli neatkarīgajā Lietuvā, kur tika ievēlēts par Rokišku vietējas komitejas vadītāju. Drīz Rokiškus ieņēma Lietuvas Padomju Republikas karaspēks un Jurģis Smolskis kļuva par sava drauga revolucionāras padomes priekšsēdētāja Antana Purēna vietnieku. Pēc tam, kad Lietuvas Bruņotie spēki Rokiškus atkaroja, Smolskis tika arestēts un tiesāts kara tiesā. Tā kā Smolska iesaiste Ilūkstes garīdznieka nošaušanā netika pierādīta, viņam izdevās izvairīties no nāvessoda, tomēr viņu notiesāja uz sešiem gadiem katorgā. 1919. gada 6. jūlijā Smolski vajadzēja eskortēt no Pakrjaunes uz Obeļiem, tomēr Pakrjaunes pievārtē "mēģinot bēgt" nošāva. Smolska nogalināšana izraisīja politisku skandālu. 1922. gadā viņa atraitne vērsās tiesā un viņa slepkavam piesprieda 8 gadus katorgā.

## Ārējās saites