Spilves lidosta

**Spilves lidosta** (ICAO: **EVRS**), (agrākie nosaukumi: **Spilves gaisa osta** vai **Rīgas gaisa osta** (1928—1940), vēlāk **Rīgas Centrālā lidosta**) ir vispārējās aviācijas nesertificēts lidlauks Rīgā, Spilves apkaimē. Līdz lidostas «Rīga» atklāšanai 1975. gadā bija Rīgas galvenā lidosta. Lidlauks sertificēts (2014) vizuālajiem lidojumiem diennakts gaišajā laikā. Lidlaukam ir viens  garš (vēsturiski — ) un  plats asfalta seguma skrejceļš, kas paredzēts lidaparātiem līdz .

## Vēsture
thumb|250px|Lidojumu plāns un cena maršrutā Kēnigsberga-Klaipēda-Rīga-Tallina-Helsinki (1924. gada vasara).
thumb|250px|''Deruluft'' lidojumu shēma 1934. gadā.

### Lidostas izbūve
Spilves pļavas tika izmantotas kara aviācijas vajadzībām jau Pirmā pasaules kara laikā. Skrejceļa vēl nebija, un nosēšanās tika veikta pļavā.

1921. gada jūlijā vācu *Danziger Luft-Reederei GmbH* piederošā lidmašīna *Fokker* veica pirmo pasažieru lidojumu no Dancigas brīvpilsētas uz Rīgu, septembrī caur Rīgu uz Tallinu. Līdz 1921. gada augustam šajā maršrutā lidoja arī Dancigas pasta lidmašīnas *Danziger Luftpost* ar *Junkers F 13* lidmašīnām.

1922. gadā bumbu sabojātā lidlauka atjaunošanu veica Latvijas Republikas Aviācijas divizions Jāzepa Baško vadībā. Drīz pēc tam Spilvē 51 hektāru lielā teritorijā pie Rīgas—Bolderājas dzelzceļa atzara un šosejas iekārtoja arī civilo lidostu, kuru no Rīgas pilsētas nomāja Latvijas Pasta un telegrāfa departaments. Lidostā atradās Latvijas Kara ministrijas angāri, Aizsargu aviācijas angārs un civilie angāri Rīgas—Liepājas lidmašīnu un privāto lidmašīnu novietošanai. Gaisa ostā 1938. gadā pēc arhitekta Dāvida Zariņa projekta uzcēla jaunu stacijas ēku ar pasažieru uzgaidāmām telpām un restorānu, pastu, muitu, policiju, komandantūru un meteoroloģisko staciju. Lidmašīnu ģeogrāfisko pozīciju noteikšanai gaisā kalpoja *Telefunken* sistēmas goniometriskā stacija.
1930. gadā Satiksmes ministrijas Gaisa satiksmes daļa sāka reģistrēt Latvijas civilās lidmašīnas un Latvijas lidmašīnām piešķīra pazīšanas zīmi YL.

### Starptautiskā lidosta (1921—1940)

thumb|200px|Vācijas-PSRS aviokompānijas ''Deruluft'' reklāma 1933. gadā.
thumb|200px|Zviedrijas "A.B.A." un PSRS "Aeroflot" aviokompānijas reklāma 1939. gadā.
1921. gadā uz Rīgu caur Mēmeli (Klaipēdu) sāka regulāri lidot Vācijas aviokompānijas *Lloyd Luftdienst* lidmašīnas.
No 1922. līdz 1927. gadam Igaunijas lidsabiedrība *Aeronaut* veica regulārus lidojumus Tallina—Rīga, bet no 1924. līdz 1927. gadam Tallina—Rīga—Mēmele—Kēnigsberga. Līdztekus 1923.—1925. gadā arī Latvijas Gaisa Satiksmes Akciju Sabiedrība kopā ar *Skandinaviens Luftrouter* veica lidojumus Rīga—Mēmele—Kēnigsberga—Danciga—Berlīne un Rīga—Tallina.

1928. gadā Spilves lidostu iekļāva Vācijas—PSRS gaisa satiksmes sabiedrības *[[Deruluft]]* tīklā un līdz ar to šeit nosēdās lidmašīnas, kas uzturēja gaisa satiksmi no Berlīnes uz Maskavu (līdz 1931. gadam), Tallinu un Ļeņingradu (līdz 1936. gadam). Pēc *[[Deruluft]]* likvidēšanas 1936. gadā Berlīnes—Rīgas—Tallinas—Helsinku gaisa satiksmes līniju pārņēma Vācijas valsts aviokompānija *[[Lufthansa]]*, kas izmantoja astoņpadsmitvietīgas lidmašīnas.

1932. gada 17. augustā Polijas aviokompānija ''LOT'' ar astoņvietīgām lidmašīnām atklāja lidojumus transkontinentālajā gaisa satiksmes līnijā Helsinki—Tallina—Rīga—Viļņa—Varšava—Ļviva—Bukareste—Sofija—Saloniki—Atēnas, ar pagarinājumu līdz Palestīnai. Lidojumi notika trīs reizes nedēļā. Zviedrijas aviosabiedrība *Aerotransport* (vēlāk *A.B.A.*) ar divpadsmitvietīgām lidmašīnām un padomju *[[Aeroflot]]* ar desmitvietīgām, sešpadsmitvietīgām un divdesmitvietīgām lidmašīnām no 1937. gada 1. jūnija veica lidojumus maršrutā Stokholma—Rīga—Maskava.

1937. gada 15. jūnijā atklāja gaisa satiksmes līniju Rīga—Liepāja, kuru apkalpoja pirmā latviešu valsts aviosabiedrība "Valsts gaisa satiksme" ar divām septiņvietīgām lidmašīnām. Sākot no 1938. gada gaisa satiksme notika visu gadu. Līdz 1939. gadam ticis plānots atklāt gaisa satiksmes līnijas Rīga—Ventspils—Liepāja un Rīga—Krustpils—Daugavpils, kas tomēr netika realizēts Otrā pasaules kara ietekmes uz ekonomiku un citu iemeslu dēļ. Spilves lidosta strauji attīstījās — ja 1936. gadā tika reģistrēti caurmērā 40—50 pasažieru dienā, tad 1938. gadā jau 100 pasažieru dienā (ieskaitot tranzīta pasažierus).

Attēls:1919-08-19 JunkersF13-Prototyp D-183 Herta.jpg|*Junkers F 13* lidmašīna. Līdzīgas lidmašīnas 1921. gadā sāka lidot no Rīgas uz Mēmeli (Klaipēdu), tālāk uz Dancigu (Gdaņsku)
Attēls:Sablatnig P.III CH-54 Alfred Comte Dübendorf - LBS SR02-10072.tif|*Sablatnig P.III* lidmašīna. Līdzīgas lidmašīnas kopš 1922. gada lidoja no Rīgas uz Tallinu, vēlāk arī uz Klaipēdu
Ülemiste lennujaam (AM N 5631-681); Eesti Ajaloomuuseum.jpg|*Junkers Ju 52/3m* lidmašīna Tallinas lidostas ūdens terminālī 
Ülemiste lennujaam (AM N 5631-679); Eesti Ajaloomuuseum.jpg|LOT *Lockheed Model 10A Electra* lidmašīna Tallinas lidostā, kas lidoja līnijā Varšava—Viļņa—Rīga—Tallina—Helsinki


#### Statistika

#### Lidojumi no Spilves lidostas (1922—1944)

### Otrā pasaules kara laikā

Latvijas okupācijas laikā 1940. gada 17. jūnijā 12.00 Spilves lidlauka ieņemšanā piedalījās 6 tanki, bet 18. jūnijā Spilves lidlaukā nosēdās PSRS Gaisa karaspēka lidmašīnas. Okupācijas vara 1940. gadā atjaunoja pasažieru reisus uz Tallinu, Ļeņingradu un Maskavu, lidojumiem izmantojot vācu lidmašīnu *Junkers Ju-52* un padomju lidmašīnas P-2, Po-2.

Jau pirmajā dienā pēc uzbrukuma PSRS 1941. gada 22. jūnijā Vācijas kara aviācija bombardēja Spilves aerodromu un nopostīja lidostas angārus. Lidostu rekonstruēja vācu kara aviācijas vajadzībām, kas Spilves gaisa ostu sāka izmantot kā militāru lidostu. 1941. gada 27. oktobrī *Lufthansa* atsāka arī civilos lidojumus uz Berlīni un Helsinkiem. 1944. gada 11. oktobrī Spilves aerodroms tika atkārtoti nopostīts padomju spēku ofensīvas rezultātā.

### PSRS vietējā lidosta
[thumb|''[Aeroflot* *Ilyushin Il-14* lidmašīna Spilves lidostā 1957. gadā]]
Pēc Otrā pasaules kara civilo aviāciju Latvijā regulēja civilās aviācijas pārvalde, kas atradās PSRS Civilās aviācijas ministrijas pakļautībā. Kā pirmos atjaunoja lidojumus uz Maskavu, Tallinu, Kauņu, Liepāju un Daugavpili. Vēlāk Rīgas Centrālā lidosta kļuva par Vissavienības nozīmes lidostu. Pasažieru pārvadājumus no Rīgas veica ne vien no Spilves, bet arī no [[Rumbulas lidosta]]s. Lidojumiem tika izmantotas lidmašīnas *Li-2*, no 1959. gada kā sanitārā aviācija arī *Jak-12*. *An-2* veica lidojumus uz Ventspili, Rēzekni un 1962. gada vasarā arī uz Kuldīgu. Sākumā ap 1960. gadu *Il-14* lidoja uz Liepāju un Maskavu. Kad 1960. gadā avioparku papildināja *Il-18*, tie veica reisus uz Maskavu un tālākiem gala punktiem jau no [[Rumbulas lidlauks|Rumbulas lidlauka]]. Vēlāk avioparku papildināja *Jak-40* un *An-24* lidmašīnas, kas veica reisus uz galapunktiem ap 1200 km rādiusā no Rīgas.

1954. gada maijā tika pabeigta Rīgas Centrālās lidostas jaunā ēka padomju neoklasicisma stilā (arhitekts S. Vorobjovs). Līdz 1975. gadam lidosta Spilve bija viena no lielākajām PSRS rietumu daļas lidostām, vienlaicīgi uzņemot pāri par 50 lidmašīnām. Pēc [[Lidosta Rīga|lidostas "Rīga"]] izbūves Spilves lidosta zaudēja savu nozīmi un līdz 1986. gadam tika izmantota vienīgi vietējiem lidojumiem. Līdz pat 1980. gadu beigām lidostu mācību vajadzībām izmantoja [[Rīgas Civilās aviācijas institūts|Rīgas Civilās aviācijas institūta]] studenti.

=== Pēc neatkarības atgūšanas ===

Aviācijas centrs "Spilve" 1990. gados tika izmantota kā privāto lidojumu un izpletņlēcēju treniņu lidosta. 2001. gadā lidostas ēku izmantoja [[Latvijas Jaunā teātra institūts|Latvijas Jaunā teātra institūta]] izrādei "Izslāpušie putni" un festivāla "Homo novus" noslēguma pasākumam. [[Rīgas dome]]s Īpašuma departaments 2002. gadā Spilves lidostas ēku uz 25 gadiem iznomāja SIA "Baltijas projektu birojs". Dažādie bijušās lidostas izmantošanas plāni netika realizēti un arhitektoniski interesantā lidostas termināla ēka atradās kritiskā stāvoklī.

2015. gadā uzņēmums "Aerobig plus" veica lidostas ēkas atjaunošanu. Namā izvietojies Aviācijas muzejs, un tiek plānots to pārvērst par kultūras centru.

== Attēlu galerija ==
<div style="text-align: center;"><gallery widths="100px" heights="80px" perrow="4">
Aviacijas svētki 1922.jpg|<small>Reklāmas plakāts *Aviacijas svētki kara aerodromā* ([[Sergejs Civis-Civinskis]], 1922)</small>
Aviācijas svētku plakāts 1923 Sergejs Civis- Civinskis.jpg|<small>Reklāmas plakāts *Aviacijas svētki kara aerodromā* (Sergejs Civis-Civinskis, 1923)</small>
Spilves lidosta.jpg|<small>Spilves lidosta ap 1930. gadu</small>
Spilves lidostas fasāde.JPG|<small>Spilves lidostas fasāde</small>
Sienas gleznojuma daļa Spilves lidostas ēkā.jpg|<small>Sienas gleznojuma daļa Spilves lidostas ēkā</small>
Lustra Spilves lidostā.JPG|<small>Lustra Spilves lidostā</small>
Spilves lidostas iekštelpas (2. stāvs).JPG|<small>Spilves lidostas iekštelpas (2. stāvs)</small> </gallery></div>

== Negadījumi un incidenti ==
* 2011. gada 18. februārī SIA „TEKARA” [[lidmašīna]]i *Tecnam P92-JS (cn 069)* ar reģistrācijas numuru YL-ROS neizdevās pacelšanās, tā pārbrauca pāri skrejceļam un nobrauca nost no skrejceļa.
* 2002. gada 6. decembrī privāts *Grumman American AA-5 Tiger* nogāzās netālu no Spilves lidlauka (vietas, kur *AA-5 Tiger* pacēlās) pēc augstsprieguma vadu aizķeršanas. Avārijā cieta lidmašīnas pilots Arhipovs un viņa pasažieris, 42 gadus vecais Ilmārs Kaņeps, kuriem mediķi pēc nogādāšanas [[Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīca|Rīgas traumatologijas slimnīcā]] konstatēja [[Mugurkauls|mugurkaula]] lūzumus.
* 20. gadsimta 80. gadu vidū *Il-76 (cn 01-03)* ar reģistrācijas numuru *CCCP-86711* ietriecās lidostas celtnī manevrēšanas laikā.
* 1961. gada 13. augustā *Aeroflot* lidmašīna *Ilyushin Il-18B (cn 188000502)* ar reģistrācijas numuru *CCCP-75653* miglā pārbrauca pāri skrejceļam un nonāca [[Daugavgrīvas šoseja]]s otrā pusē.
* 1952. gada 19. jūlijā *Aeroflot* lidmašīna *Lisunov Li-2 (cn 18420702)* ar reģistrācijas numuru *CCCP-L4197* veica treniņlidojumu no Spilves, kad apkalpe kļūdījās ar degvielas sistēmu, un abi [[Dzinējs|dzinēji]] aizdegās. Lidmašīna zaudēja ātrumu, apstājās un avarēja lidostas perimetrā. Visi 4 cilvēki lidmašīnā gāja bojā.
* 1951. gada 28. martā *Aeroflot* lidmašīna *Lisunov Li-2 (cn 18420703)* ar reģistrācijas numuru *CCCP-L4198* veica mācību lidojumu no Spilves sliktos laikapstākļos. Piezemēšanās laikā stiprā lietū lidmašīna izslīdēja un avarēja.
* 1941. gada jūlijā [[PSRS Gaisa spēki|PSRS gaisa spēku]] *Douglas DC-2-115F* iznīcināja vācu *Luftwaffe'', kamēr tas stāvēja uz manevrēšanas ceļa.
* 1931. gada 30. oktobrī treniņa lidojumā Spilves lidlaukā avarēja VEF I-12 lidmašīna. Gāja bojā Toms Gailītis.

## Skatīt arī
* Starptautiskā lidosta "Rīga"
* Rumbulas lidosta
* Spilve

## Atsauces

## Ārējās saites

* Spilves lidostas fotogrāfijas Latvijas aviācijas vēstures saitā  
* Аэропорт «Спилве»  
* Vācu Lufthanza atklāj satiksmi starp Rīgu un Berlīni 1937. gadā (video)
* Latvijas aviācijas kopienas saite SPILVE.LV