Apvienotie Arābu Emirāti

**Apvienotie Arābu Emirāti** (, **'), saukti arī par **AAE** vai **Emirātiem*', ir valsts [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], kas atrodas [[Arābijas pussala]]s dienvidaustrumos. Emirāti robežojas ar [[Saūda Arābija|Saūda Arābiju]] dienvidos un ar [[Omāna|Omānu]] austrumos, kā arī tai ir jūras robeža ar [[Katara|Kataru]] un ar [[Irāna|Irānu]]. To ziemeļos apskalo [[Persijas līcis]], bet austrumos [[Omānas līcis]]. Apvienoto Arābu Emirātu kopējā platība ir 83 600 [[km²]] un to ietekmē [[Subtropu klimatiskā josla|subtropu klimats]]. Lielāko daļu no AAE teritorijas aizņem [[Tuksnesis|tuksneši]], bet valsts ziemeļaustrumos atrodas auglīga zeme.

Tā ir viena no turīgākajām valstīm pasaulē pēc [[Iekšzemes kopprodukts pēc pirktspējas līmeņa|IKP uz vienu iedzīvotāju]].
AAE [[nafta]]s rezerves ir septītās lielākās pasaulē, bet dabasgāzes rezerves ir septiņpadsmitās lielākās pasaulē. Lielāko daļu no naftas ienākumiem valsts izmanto veselības, izglītības un infrastruktūras attīstībai.
AAE ir [[Arābu līga]]s, [[Līča arābu valstu sadarbības padome]]s, [[Islāma sadarbības organizācija]]s, [[Nepievienošanās kustība]]s, [[BRICS]] un [[OPEC]] dalībvalsts.

== Vēsture ==
Valsts teritorija vēsturiski bija daļa no senajiem tirdzniecības ceļiem starp [[Mezopotāmija|Mezopotāmiju]], [[Indija|Indiju]] un [[Persija|Persiju]]. Arheoloģiskie atradumi liecina, ka šajā reģionā cilvēki dzīvoja jau [[Bronzas laikmets|bronzas laikmetā]].

==== Senā un viduslaiku vēsture ====
Senatnē AAE teritorijā pastāvēja dažādas kultūras, tostarp *Umm an-Nar* kultūra (ap 2600–2000 g. p.m.ē.), kas bija pazīstama ar attīstītu tirdzniecību un apmetnēm piekrastes rajonos. Vēlāk reģions kļuva par svarīgu mezglu jūras tirdzniecībā starp [[Indijas okeāns|Indijas okeānu]] un [[Persijas līcis|Persijas līci]].

7. gadsimtā teritorijā izplatījās [[islāms]] pēc [[Muhameds|pravieša Muhameda]] sludināšanas [[Arābijas pussala|Arābijas pussalā]]. Reģions tika integrēts [[Rašidūnu kalifāts|Rašidūnu kalifātā]], vēlāk arī citos [[Kalifāts|islāma kalifātos]]. Viduslaikos vietējās ciltis un ostas pilsētas aktīvi piedalījās tirdzniecībā ar [[Austrumāfrika|Austrumāfriku]], [[Indija|Indiju]] un [[Persija|Persiju]].

==== Eiropas ietekme un  ====
16. gadsimtā [[Portugāle]] mēģināja nostiprināt kontroli pār [[Persijas līcis|Persijas līča]] tirdzniecības ceļiem. Vēlāk reģionā ietekmi nostiprināja [[Lielbritānija]], kas centās aizsargāt savus tirdzniecības maršrutus uz [[Indija|Indiju]].

18.–19. gadsimtā piekrastes teritorija tika dēvēta par , jo vietējās jūras ciltis bieži uzbruka tirdzniecības kuģiem. 1820. gadā vairākas vietējās valdnieku dinastijas parakstīja līgumu ar [[Lielbritānija|Lielbritāniju]], kas kļuva pazīstams kā 1820. gada vispārējais jūras līgums. Vēlāk tika noslēgti papildu līgumi, un teritorija kļuva pazīstama kā Līguma valstis (*Trucial States*).

==== Ceļš uz neatkarību ====
20. gadsimta vidū reģionā tika atklāti lieli [[Nafta|naftas]] krājumi, kas būtiski mainīja vietējo ekonomiku un politiku. Līdz tam ekonomika galvenokārt balstījās uz pērļu zveju, tirdzniecību un zvejniecību.

1968. gadā [[Lielbritānija]] paziņoja, ka izbeigs savu militāro klātbūtni Persijas līča reģionā. Pēc vairākām sarunām vietējie emīri nolēma apvienoties federācijā.

==== Federācijas izveide ====
1971. gada 2. decembrī tika izveidoti Apvienotie Arābu Emirāti, apvienojoties sešiem emirātiem: [[Abū Dabī]], [[Dubaija]], [[Šārdža]], [[Adžmāna]] un [[Fudžeira]]. 1972. gadā federācijai pievienojās arī [[Rāselhaimas emirāts]].

Par pirmo valsts prezidentu kļuva [[Zājids bin Sultāns al Nahjāns]], kurš bija [[Abū Dabī]] valdnieks un viens no federācijas dibinātājiem.

==== Mūsdienu attīstība ====
Kopš neatkarības iegūšanas AAE ir piedzīvojuši strauju ekonomisko izaugsmi, galvenokārt pateicoties [[Nafta|naftas]] un [[Dabasgāze|dabasgāzes]] eksportam. Valsts aktīvi investēja infrastruktūrā, finanšu sektorā un tūrismā, īpaši tādās pilsētās kā [[Dubaija]] un [[Abū Dabī]].

21. gadsimtā AAE kļuva par vienu no svarīgākajiem ekonomikas un transporta centriem [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], ar modernām pilsētām, starptautiskām lidostām un lieliem projektiem, piemēram, *Burj Khalifa* un *Palm Jumeirah''. Valsts arī aktīvi iesaistās starptautiskajā politikā un reģionālajās organizācijās, tostarp Persijas līča sadarbības padome.

## Iedzīvotāji
Pēc 2014. gada datiem Apvienotajos Arābu Emirātos dzīvoja vairāk nekā 9,5 miljoni iedzīvotāju, no kuriem apmēram 1,2 miljoni bija pilsoņi, bet vairāk kā 8,3 miljoni bija iebraucēji.

Nepilsoņi var pretendēt uz AAE pilsonības iegūšanu pēc divdesmit valstī nodzīvotiem gadiem, ja viņiem nav kriminālu pārkāpumu un viņi prot teicami runāt arābiski. 2009. gadā 58,4% AAE iedzīvotāju bija imigranti no Indijas, Pakistānas un Bangladešas, 16,7% bija no citām Āzijas valstīm, bet 8,4% jeb apmēram 500 000 iedzīvotāju bija no Rietumvalstīm. Lielākā etniskā grupa ir indieši (25%), tad seko pakistāņi (12%), arābi (9%), bengāļi (7%) un filipīnieši (5%).

Oficiālā valsts valoda ir arābu valoda, bet biznesā un izglītībā tiek izmantota arī angļu valoda. Lielākā reliģija pēc sekotāju skaita ir islāms (85% sunnīti, 15% šiīti).

## Struktūra

Apvienotie Arābu Emirāti sastāv no septiņiem emirātiem: Abū Dabī, Dubaijas, Adžmānas, Šārdžas, Ummelkaivainas, Rāselhaimas un Fudžeiras. Visi emirāti ir absolūtās monarhijas, bet federālā līmenī pastāv prezidentāla sistēma. Tradicionāli prezidenta amatu ieņem Abū Dabī emīrs, bet premjerministra — Dubaijas emīrs, tādējādi šie amati faktiski ir mantojami.

Apvienoto Arābu Emirātu galvaspilsēta ir Abū Dabī, bet lielākā pilsēta ir Dubaija.

## Atsauces

## Ārējās saites