open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ugāles pagasts

**Ugāles pagasts** ir viena no Ventspils novada administratīvajām teritorijām novada austrumos. Robežojas ar Piltenes, Tārgales, Popes, Puzes, Zlēku un Usmas pagastiem un Kuldīgas novada Rumbas pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Abava, Baņģeva, Dūņupe, Elkšķene, Engure, Ežvalks, Kārsmežupe, Kāžupe, Krēziņģe, Kroja, Mellsunvalks,  Riekte, Rinda, Sarkanavots, Svēte, Vārzava, Vēždūka.

#### Ezeri
Dūņezers, Puzes ezers.

#### Purvi
Cūku purvs, Dzeņu purvs, Dzirnavpurvs, Pūteļu purvs, Sakārņu purvs, Upatu purvs, Vēlogu purvs. 

## Vēsture
Mūsdienu Ugāles pagasta teritorijā vēsturiski atradās Ugāles muiža (*Gut Ugahlen*, Ugāle).

1935. gadā Ventspils apriņķa Ugāles pagasta platība bija 190,6 km2 un tajā dzīvoja 2183 iedzīvotāji. 

1945. gadā pagastā izveidoja Ugāles, Māteru un Vecbirznieku ciema padomes, bet pagastu un apriņķi 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā Ugāles ciemam pievienoja Modes ciemu, 1954. gadā - Māteru ciemu. **Ugāles ciems** ietilpa Ventspils (1949-1962), Talsu (1962-1967) un atkal Ventspils (pēc 1967-2009) rajonos.

1990. gadā ciemu reorganizēja par Ventspils rajona pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvu teritoriju iekļāva Ventspils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ugāle (pagasta centrs), Dzirnavas, Māteri, Ciesengure, Cirkale, Sirgumi.

### Ievērojamas personības
* Herberts Dorbe (1894—1983) — rakstnieks
* Žanis Priekulis (1920—2008) — aktieris un režisors
* Vilnis Baltiņš (1942) — sportists, airētājs, bijušais Latvijas Olimpiskās komitejas prezidents
* Andris Daņiļenko (1959) — dziedātājs
* Ēriks Kalnmeiers (1960) — jurists, Latvijas Republikas Ģenerālprokurors
* Vineta Ikauniece (1962) — sportiste, sprintere
* Sandis Prūsis (1965) — sportists, Latvijas bobsleja izlases galvenais treneris

## Saimniecība
Pagastā darbojas HES "Gravas" Ugāles dzirnavās
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Skatīt arī
* Ugāles pilskalns
Padures pilskalns

**Padures pilskalns** (citviet **Beltes pilskalns**) atrodas Kurzemē, Kuldīgas novada Padures pagastā, pašā Ventas krastā.

Padures pilskalns pēc sava izveidojuma un izskata ir tipisks kuršu nocietinājums un kādreiz bijis diezgan ievērojams senās Bandavas zemes centrs. Pilskalna vecums un atrašanās vieta to padara par Kurzemes mērogā unikālu arheoloģijas pieminekli.

Pilskalna rietumu malā izveidots  plats un augsts vizuāli izteiksmīgs valnis, aiz kura izrakts aizsarggrāvis. Pilskalna nogāzes ļoti stāvas. Pret Ventas upi vērstajā nogāzē izveidota terase. Neskatoties uz to, ka pilskalna plakums ilgstoši arts, kultūrslānis pilskalnā vidēji  biezs, atsevišķās vietās pārsniedzot pat metru.

Apdzīvotība Padures pilskalnā ir aizsākusies jau bronzas laikmetā un turpinājusies līdz mūsu ēras sākumam, kad pārtrūkusi. Ap 6. gadsimtu pilskalnā apdzīvotība atkal atsākusies un savu maksimumu sasniegusi vēlajā dzelzs laikmetā. Iespējams, kuršu ekspansijā vai iekšējās cīņās, pilskalns un Padure kā centrs gājis bojā 12. gadsimtā, kad apdzīvotība pilskalnā spēji apraujas.

Padures vārds arī vairs neparādās Kursas dalīšanas dokumentos, tomēr pilskalns savu nozīmi nav zaudējis arī vēlāk. Arheoloģiskajos izrakumos pilskalnā ir atklāta 16.—17. gadsimtu apbūve. Sarkano ķieģeļu ēku ar kārniņu jumtu un podiņu krāsni arheologs Andrejs Vasks saista ar Kurzemes hercogisti. Ēkas izvietojums pašā pilskalna nogāzē vedina domāt par kādu Ventas ūdensceļa sargposteni.

Pilskalnu pirmais atklājis un aprakstījis Augusts Bīlenšteins. 1923. gadā savas Kurzemes pilskalnu apzināšanas ekspedīcijas laikā pilskalnu apsekojis un uzmērījis Ernests Brastiņš. 1964. gadā Ēvalds Mugurēvičs veicis pārbaudes izrakumus pilskalnā pakājē. Izdevies konstatēt plašu apmetni (senpilsētu) ap pilskalnu, kuras apdzīvotība attiecas uz vēlo dzelzs laikmetu. No 2003. līdz 2007. gadam izrakumus pilskalnā veica Latvijas Universitātes vēstures studenti Andreja Vaska vadībā. Izrakumos iegūtie materiāli uzrāda arī zināmas Baltijas somu pēdas pilskalnā, līdz ar to ne viss apdzīvotības posms būtu piederīgs kuršiem.

## Foto galerija

Attēls:Padures pilskalns ortofoto 01.jpg|alt=|Pilskalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites

* enciklopedija.lv
* Padures pilskalns
Mordangas-Kāņu ezers

**Mordangas-Kāņu ezers**, arī **Sausmežu ezers**, ir ūdenstilpe Talsu novada Ģibuļu pagasta dienvidrietumos, Irbes sateces baseinā. Ūdenstilpe sastāv no Mordangas ezera rietumos (45 ha) un Kāņu ezera austrumo (33 ha), kurus savieno šaurs ūdensšaurums; starp ezeriem garas pussalas (Ezerstarpa). Ezeri izvietojušies ziemeļu — dienvidu virzienā. Mordangas ezers ir 2 km garumā, Kāņu ezers — 1,5 km; platums ezeriem ir aptuveni 0,4 km, vieta kur tie savienojas — 0,72 km.
Krasti lēzeni, slīpi, vietām stāvi. Ezera dibens smilšains.

No ezera iztek Kāņupe uz Usmas ezeru, kuras noteci regulē slūžas. Ezerā ietek Ganekļupe (Lāčvalks), pietece no Kleiņa ūdenskrātuves, grāvis no Kalvenes ezera, grāvis no Dākļa.

Ezerā mīt asaris, karpa, karūsa, ķīsis, līdaka, līnis, plaudis, plicis, rauda, rudulis, zutis. Zvejas tiesības pieder valstij, iespējama licencēta makšķerēšana. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Antifašisms

thumb|right|130px|Antifašistisks logo
**Antifašisms** ir ideju kopums, ideoloģija, doktrīna, kas atrodas opozīcijā pret fašistisko ideoloģiju un to pārstāvošām organizācijām, valdībām un atsevišķām personām.

Antifašisms kļuva plaši izplatīts līdz ar fašisma popularitātes pieaugumu daudzās pasaules valstīs 20. gadsimta 20. gados. Starp antifašisma pārstāvjiem pastāv vairāki virzieni. Vieni no lielākajiem opozicionāriem fašistiskajai ideoloģijai ir kreisās politikas pārstāvji, piemēram, sociālisti, komunisti un arī kreisi noskaņoti anarhisti, jo viņu ideoloģija aizstāv kosmopolītiskus uzskatus par cilvēku tautībām, noliedz antisemītismu un rasismu. Liberāļu starpā antifašisms ir saistīts ar to antitotalitāro pozīciju. Reliģiskais antifašisms ir saistīts ar atsevišķu reliģiju uzskatu par to, ka fašistiskā ideoloģija grauj morāles un ētikas vērtības.
Sausais ledus

thumb|250px|Sausā ledus granulas
**Sausais ledus** ir ciets (sasaldēts) oglekļa dioksīds. Normālos apstākļos tas sublimējas — iztvaiko, nepārejot šķidrā stāvoklī (sublimācijas temperatūra ir —78,48˚ С). Sausais ledus ir balta, ledum līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā blīvums ir apmēram 1560 kg/m3. Kilograms sausā ledus sublimējoties patērē 590 kJ jeb 140 kcal siltuma, kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
[250px|thumb|[Miglas veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

## Iegūšana
Sauso ledu iegūst, ļaujot iztvaikot sašķidrinātam CO2 īpašos cilindros. Sašķidrinātais oglekļa dioksīds iztvaikojot stipri atdziest, veidojot "sniegu", kuru sapresē vēlamā lieluma granulās vai blokos.

## Izmantošana
Izmanto zemu temperatūru iegūšanai rūpniecībā un zinātniskos pētījumos, kā arī pārtikas produktu (saldējuma u.c.) uzglabāšanai un transportēšanai.
thumb|250px|Sausā ledus kristāliskā struktūra

## Atsauces

## Ārējās saites
Sehnsucht

***Sehnsucht*** ir vācu grupas "Rammstein" otrais studijas albums. Izdots 1997. gadā. Uzreiz pēc izdošanas kļuva par platīna disku.

Albuma noformējumu veidojis austriešu mākslinieks Gotfrīds Helnveins (*Gottfried Helnwein*).

## Dziesmu saraksts

### Papildu dziesmas
Atkarībā no valsts, kurā tika izdots albums, iespējamas papildu dziesmas:

* Dziesmu "Engel" un "Du hast" angļu versijas.
* "Stripped"
* "Du riechst so gut '98"
* Singls "Asche zu Asche" kā otrs disks.
* Australian tour edition kopā ir 18 dziesmas:
*# "Asche zu Asche" (Album version)
*# "Spiel mit mir" (Live)
*# "Laichzeit" (Live)
*# "Wollt ihr das Bett in Flammen sehen?" (Live)
*# "Engel" (Live)
*# "Asche zu Asche" (Live)
* Limited edition (1998) kopā ir 14 dziesmas:
*# "Rammstein" (Eskimos & Egypt Radio Edit)
*# "Du riechst so gut '98"
*# "Du hast" (Remix by Clawfinger)

## Singli
* "Engel" (1997)
* "Engel, Fan-Edition" (1997)
* "Du hast" (1997)

## Pie albuma strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti, perkusija (10. dziesma)
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti

## Atsauces un piezīmes
Kraujas (Ģibuļu pagasts)

**Kraujas** (agrāk **Ģibuļi**, **Ģibuļmuiža**) ir mazciems Talsu novada Ģibuļu pagastā Stendes upes krastā 6 km no pagasta centra Pastendes. Apdzīvotā vieta veidojusies ap fon der Brigeniem piederējušo Stendes pagasta Ģibuļu pusmuižu. Līdz pat 20. gadsimta 50. gadiem ciemu sauca par Ģibuļiem, bet tad šis nosaukums tika piedēvēts Ģibuļu ciema padomes vietai pie Rīgas—Ventspils šosejas. Nosaukums „Kraujas“ cēlies no mājvārda.

Pēckara gados Kraujās atradās kolhoza „Darba ceļš“ centrs un vēlāk viens no kolhoza „Draudzība“ iecirkņiem. 3 km no Kraujām pie Iliņu ceļa atrodas bijušās Ģibuļu skolas ēka.

## Atsauces
Pastendes pagasts

**Pastendes pagasts** līdz 1949. gadam bija pašvaldība Talsu apriņķī. Robežojās ar Talsiem, Laucienes, Stendes, Dundagas, Ārlavas un Laidzes pagastiem. Pagasta valde atradās Talsos, tagadējā Krišjāņa Valdemāra ielā 17. Lielākā apdzīvotā vieta bija Pastende.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
Līdz 1925. gada teritoriālajai reformai Pastendes pagasts sastāvēja no divām atsevišķām daļām, kur lielākā daļa zemes piederēja barona Hāna Pastendes muižai. Pagastam piederošos Kalešus un Mordangu no pamatteritorijas atdalīja Stendes pagasta zemes. Reformas rezultātā Mordanga tika pievienota Spāres pagastam, bet Kaleši — Stendes pagastam. Pastendes pagastam pievienoja lielāko daļu Talsu pagasta.

1945. gadā Pastendes pagastā izveidoja Pastendes un Talsciema ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Vēlākajos gados lielākā daļa pagasta teritorijas nonāca Ģibuļu pagastā, bet nelielas teritorijas tika iekļautas Talsu pilsētā.

## Atsauces
Mutter (albums)

***Mutter*** (no vācu valodas — 'māte') ir vācu grupas *[[Rammstein]]* trešais studijas albums. Izdots , sadarbībā ar *[[Motor Music]]*.

Kopumā, ar šo albumu, grupai izdevies izlaist sešus singlus, kas līdz šim ir visvairāk izlaisto singlu no visiem *[[Rammstein]]* albumiem.

## Kompozīcija un Ieraksts

No 1999. gada septembra līdz decembrim, grupa izīrēja ēku *Weimar* Heiligendammā — pie Baltijas Jūras, pirmapstrādei. Skaņu ieraksti notika 2000. gada maijā un jūnijā, *Studio Miraval* dienvidu Francijā.

Jau uz 2000. Gada Ziemassvētkiem, *[[Rammstein]]* lejupielādei nodeva *[[Links 2 3 4]]*. 2001. gada janvārī video tika izlaists video, februārī — singls *[[Sonne]]*.

## Dziesmu saraksts

### ''Special Tour Edition''

## Singli
* *[[Sonne]]* (2001)
* *[[Links 2 3 4]]* (2001)
* *[[Ich will]]* (2001)
* *[[Mutter (singls)|Mutter]]* (2002)
* *[[Ich will|Ich will UK]]* (2002)
* *[[Feuer frei!]]* (2002)
* *[[Feuer frei!|Feuer frei! UK]]* (2002)

## Pie albuma strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, fona vokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti, sitamie instrumenti (10. dziesma)
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, fona vokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitamie instrumenti
* Ulf Kruckenberg — skaņu režisors
* Kristiāne Herbolde (*Christiane Herbold*) — fona vokāls (11. dziesma)
* Kira Li Lindemane (*Khira Li Lindemann*) — balss (7. dziesma)
* Olsens Involtīni (*Olsen Involtini*) — stīgu aranžējumi (1., 6., 11. dziesmas)
* *Deutsches Filmorchester Babelsberg* orķestris, Guntera Joseka (*Gunter Joseck*) vadībā
* Albuma fotogrāfijas

## Atsauces
Reise, Reise

***Reise, Reise*** ir vācu grupas "Rammstein" ceturtais studijas albums. Vācijā izdots 2004. gada 27. septembrī, neilgi pirms izdošanas pārējās Eiropas valstīs. Ziemeļamerikā albums tika izdots tā paša gada 16. novembrī. Tas nokļuva dažu Eiropas valstu top 10 un ieņēma pirmo vietu Vācijā. Nedēļu pēc albuma iznākšanas, tas ieguva platīna statusu.

## Albuma noformējums
Uz albuma vāka attēlota lidmašīnu melnā kaste ar uzrakstu "*Flugrekorder, nicht öffnen*" ().

Lidmašīnas katastrofa, uz kuru ir balstīts šis albums, notika 1985. gada 12. augustā. Boeing 747, "*Japan Airlines*" lidojums nr. 123, pacēlās no Tokijas Starptautiskās lidostas un apmēram pēc 30 minūtēm ietriecās kalnu grēdā. 520 no 524 pasažieriem un apkalpes locekļiem gāja bojā, un tā joprojām tiek uzskatīta par vienu no asiņainākajām aviokatastrofām.

## Dziesmu saraksts

### Japānā
Albuma japāņu izdevumam uz vāka attēlots tas pats ledlauzis, kurš gadu vēlāk bija 5.studijas albuma "Rosenrot" oficiālais vāks.

## Singli
* "Mein teil" (2004)
* "Amerika" (2004)
* "Ohne dich" (2004)
* "Keine lust" (2005)

## Pie albuma strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti
* Viktorija Firša (*Viktoria Fersh*) — balss (7. dziesma)
* Bārbels Buhlers (*Bärbel Bühler*) — oboja (10. dziesma)
* Maikls Kādens ("Michael Kaden") — akordeons (1., 7. dziesmas)
* Olsens Involtīni ("Olsen Involtini") — stīgu aranžējumi (9., 10. dziesmas)
* Svens Helbigs ("Sven Helbig") — stīgu aranžējumi (1., 9. dziesmas), kora aranžējums (2., 6., 8. dziesmas)
* *Kinderchor Canzonetta* — koris (6. dziesma)
* *Dresdner Kammerchor*, Andeasa Pabsta (*Andreas Pabst*) vadībā — koris (2., 6., 8. dziesmas)
* *Deutsches Filmorchester Babelsberg*, Volfa Kiršeka (*Wolf Kerschek*) vadībā — orķestris
* *Köpenicker Zupforchester* — mandolīna (10. dziesma)
Klements III

**Pāvests Klements III** (), īstajā vārdā **Paolo Skolari** (; dzimis aptuveni 1130. gadā, miris ) bija Romas pāvests no 1187. gada 19. decembra līdz savai nāvei 1191. gadā. Jau pirms savas iecelšanas par pāvestu viņš no 1179. gada kā pāvesta Aleksandra III kardināls parakstīja viņa izdotās bullas. Kā pāvests viņš turpināja sava priekšgājēja politiku pret pagāniem Ziemeļeiropā.

Iegājis vēsturē kā pāvests, kas pamudināja Anglijas karali Henriju II un Francijas karali Filipu II sākt Trešo Krusta karu (1189-1192) Tuvajos Austrumos. Viņš 1188. gadā noslēdza izlīgumu ar Romas pilsoņiem un 1189. gadā nolēdza miera līgumu ar Svētās Romas impērijas imperatoru Fridrihu I Barbarosu.

## Klementa III lēmumi par Livoniju

* 1188. gada 1. oktorī pāvests pēc Brēmenes arhibīskapa Hartviga II lūguma apstiprināja Meinharda iecelšanu par bīskapu Ikšķilē, kas atradās Polockas varjagu-rūsu kņaza pakļautībā (*in Ruthenia*).
* ap 1190. gadu pāvests deva bīskapam Meinhardam norādes par līvu kristīšanu un atļāva pieņemt par palīgiem mūkus un priesterus ar viņu tiešo senioru atļauju.

## Ārējās saites

* Latvijas vēstures avoti. 2.sējums: Senās Latvijas vēstures avoti. 1.burtnīca. Red. Švābe, A. Rīga: Latvijas Vēstures institūta apgādiens, 1937. xiv, 214 lpp.

## Skatīt arī
* Romas pāvestu uzskaitījums
Rosenrot (albums)

***Rosenrot*** ir vācu grupas Rammstein piektais studijas albums. Izdots . Albumam ir platīna statuss.

## Albuma saturs
Albumā ir sešas dziesmas, kas bija paredzētas iepriekšējam studijas albumam *[[Reise, Reise]]*, bet netika iekļautas māksliniecisku apsvērumu dēļ. Iesākumā tam vajadzēja saukties *Reise, Reise Volume Two*, bet 2005. gada 18. augustā prezentēja topošo albumu ar nosaukumu *Rosenrot*. Nosaukums burtiskā tulkojumā nozīme "Rožsarkana", tā ir persona no brāļu Grimmu pasakas "Sniegbaltā un Rožsarkanā" ().

Albuma vāks ļoti līdzinās iepriekšējā albuma *Reise, Reise* vāka japāņu versijai. Attēls uz tā — mazliet rediģēta ledlauža *[[USS Atka]]* fotogrāfija, kas fotografēta 1960. gada 13. martā Antarktīdā, polārajā stacijā Makmurdo.

Dziesmas ierakstā *Stirb nicht vor mir (Don’t die before I do)* piedalījās skotu grupas *[[Texas (grupa)|Texas]]* vokāliste Šarlīna Spiteri (*Sharleen Spiteri*).

## Versijas
* "Rosenrot" (Kompaktdisks)
* "Rosenrot" (Limited Edition) (Kompaktdisks un DVD)

## Dziesmu saraksts

## Singli

* Benzin (2005)
* Rosenrot (2005)
* Mann gegen Mann (2006)

## DVD

Albuma speciālizlaidumā ir CD un DVD, kurā iekļauti trīs videofragmenti no koncertiem, kas vēlāk iekļauti koncertalbumā "Völkerball".

# "Reise, Reise" (*Arenes de Nimes*, Nima / Francija, 2005)
# "Mein teil" (*Club Citta*, Kanagavas prefektūra / Japāna, 2005)
# "Sonne" (*Brixton Academy*, Londona / Lielbritānija, 2005)

## Pie albuma strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti
* Šarlīna Spiteri (*Sharleen Spiteri*) — balss (6. dziesma)
* Kristiāna Herbolda (*Christiane Herbold*) — bekvokāls (6. dziesma)
* Kristo Hermandos (*Christo Hermanndos*) — trompete (9. dziesma)
* Karmena Zapata (*Carmen Zapata*) — balss (9. dziesma)
* Olsens Involtīni (*Olsen Involtini*) — stīgu aranžējums (8. dziesma)
* Svens Helbigs (*Sven Helbig*) — pūšaminstrumentu aranžējums (9. dziesma)
* Matiass Vilke (*Matthias Wilke*) — diriģents (1., 2., 4. dziesmas)

## Ārējās atsauces

* Oficiālā "Rosenrot" mājaslapa
Griškānu pagasts

**Griškānu pagasts** ir Rēzeknes novada teritoriāla vienība tā austrumos. Robežojas ziemeļos ar Vērēmu un Lendžu pagastiem, austrumos ar Ludzas novada Cirmas pagastu, dienvidos ar Stoļerovas un Čornajas pagastiem, rietumos ar Ozolaines pagastu un Rēzeknes pilsētu. Pagasta centrs atrodas Sprūževā.

Pagastā ir 45 ciemi, no tiem lielākie — Sprūževa, Greiškāni, Janopole, Staroščiki, Jupatovka, Čači.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
* Rēzekne
** Križutu strauts
** Geikinu strauts

#### Ezeri

* Bižas ezers
* Križutu ezers

## Vēsture
Rēzeknes apriņķa Rēznas pagastā 1945. gadā izveidoja Griškānu ciema padomi. Rēzeknes rajona **Griškānu ciemam** 1954. gadā pievienoja Bešaukas ciema kolhoza «Blāzma» teritoriju. 1963. gadā pievienoja daļu Janopoles ciema kolhoza «Boļševiks» teritorijas bet daļu kolhoza «Blāzma» teritorijas pievienoja Lendžu ciemam. 1975. gadā pievienoja likvidētā Janopoles ciema tertioriju, bet 1981. gadā daļu teritorijas pievienoja Lendžu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Griškānu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas

### Novadnieki

* Dominika Selicka, dzim. Kuņdzēša (1899_1967), skolotāja, literāte
* Izidors Kuņdzēšs (1901_1982), skolotājs, literāts
* Albīna Mežule, dzim. Kuņdzēša (1909_1938), literāte

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Griškānu pagasta mājaslapa 
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Aleksandrs III (pāvests)

[thumb|300px|Pāvests Aleksandrs III un Svētās Romas impērijas ķeizars [Frīdrihs I Barbarosa (Spinello Aretino 14. gadsimta freska)]]

**Pāvests Aleksandrs III** (), īstajā vārdā **Rolandus** (Maģistrs Rolands no Sienas), vēlāk dēvēts arī kā **Rolando Bandinelli** (dzimis aptuveni 1100./1105. gadā Sienā, miris  Kastelanā), bija Romas pāvests no 1159. gada 7. septembra līdz savai nāvei 1181. gadā. Iegājis vēsturē kā viens no politiski aktīvākajiem pāvestiem, kas ilgu laiku pavadīja trimdā, cīnījās ar Svētās Romas impērijas ķeizaru, sasauca Trešo Laterānas koncilu un, cita starpā, ielika pamatakmeni Parīzes Dievmātes katedrāles būvē. Viņš bija arī pirmais pāvests, kas aktīvi pievērsās katoļu misionāru atbalstīšanai Baltijas jūras zemēs.

## Dzīves gājums

Dzimis Itālijas starp 1100. un 1105. gadu Itālijas pilsētā Sienā. Kopš 14. gadsimta viņa izcelsmi tradicionāli saista ar dižciltīgo Bandinelli dzimtu, kam gan nav pietiekama vēsturiska pamatojuma. Zināms, ka dzīves pirmajā pusē viņš bija strādājis Sienā kā jurists un tiesību maģistrs. Savu izcilo dotību dēļ pāvests Eugenijs III viņu iecēla par kardinālu, no 1153. gada viņš bija pāvesta kanclers un vadīja opozīciju pret Svētās Romas impērijas ķeizaru Fridrihu I Barbarosu.

1159. gada 7. septembrī kardināli pēc iepriekšējā pāvesta Adriāna IV ieteikuma viņu ievēlēja par jauno Romas pāvestu, tomēr ķeizars atbalstīja viņa pretkandidātus "antipāvestus" Viktoru IV (1159-1164), Paskalu III (1164-1168) un Kalikstu III (1168-1178), un tikai pēc ķeizara armijas sakāves Leņano (*Legnano*) kaujā viņš tika viennozīmīgi atzīts par pāvestu. Šo pretrunu dēļ viņš tikai samērā neilgu laiku uzturējās Romā — no 1159. līdz 1162. gadam, tad no 1165. līdz 1167. gadam un no 1178. gada līdz 1179. gadam, pārējo laiku pavadot trimdā Dienviditālijā, Francijā un Ziemeļitālijā. Pēc atgriešanās Romā viņš sasauca un veiksmīgi novadīja Trešo Laterānas koncilu.

### Aleksandra III lēmumi par Baltijas jūras zemju kristīšanu
* 1165. gadā ar viņa svētību Lundas arhibīskaps Eskils iecēla Benediktiešu ordeņa mūku Fulko par pirmo zināmo bīskapu "Aistu zemē" (vēlākās Ziemeļigaunijas teritorijā).
* 1171. gadā pāvests rakstīja vēstuli Upsālas bīskapam Stefanam par katolicisma izplatīšanu Somijā.

## Skatīt arī
* Romas pāvestu uzskaitījums

## Ārējās saites
Lundas arhibīskapi

200px|thumb|Lundas katedrāle, dibināta 1103. gadā.
thumb|150px|right|Lundas arhibīskapa Absalona kapakmens.

**Lundas bīskapu un arhibīskapu uzskaitījums**. Līdz baznīcas reformācijai Lunda bija Dānijas katoļu arhibīskapijas centrs un viens no Baltijas zemju kristīšanas misiju centriem. Pēc reformācijas Lundas baznīca kļuva par luterāņu dievnamu un Lundas superintendentu rezidenci. No 1658. gada Lunda atrodas Zviedrijas teritorijā.

## Lundas bīskapi
* 1060-1065? - Henriks
* 1065?-1072 - Egino
* 1072-1089 - Rikvalds (*Ricwald*)

## Lundas arhibīskapi
* 1089-1137 - Ascers vai Asers (*Ascer*)
* 1137-1177 - Eskils
* 1177-1201 - Absalons Hvide (*Absalon Hvide*)
* 1201-1222 - Andreass Sunesens (*Andreas Sunesen*)
* 1224-1228 - Peders Saksesens (*Peder Saxesen*)
* 1228-1252 - Ufe Trugotsens (*Uffe Thrugotsen*')
* 1253-1274 - Jakobs Erlandsens (*Jakob Erlandsen*)
* 1276-1280 - Trugots Torstensens (*Trugot Torstensen*)
* 1280-1299 - Jenss Dross (*Jens Dros*)
* 1289-1302 - Jenss Grands (*Jens Grand*), Rīgas arhibīskaps (1304-1310), Brēmenes arhibīskaps (1310-1327) 
* 1302-1310 - Izarnus Takons (*Isarnus Tacconi*), Rīgas arhibīskaps (1301-1303)
* 1310-1325 - Esgers Juuls (*Esger Juul*)
* 1325-1334 - Karls Eriksens
* 1334-1355 - Peders Jensens
* 1355-1361 - Jakobs Kirnings (Tots) (*Jacob Kyrning (Thott)*)
* 1361-1379 - Nils Jensens (Bilds) (*Niels Jensen (Bild)*)
* 1379-1390 - Magnus Nīlsens
* 1390-1391 - Peders Jensens
* 1392-1410 - Jakobs Gertsens (Ulfstands)
* 1410-1418 - Peders (Mikelsens) Krūze
* 1418-1436 - Peders Like (Bille) (*Peder Lykke (Bille)*)
* 1436-1443 - Hanss Laksmands
* 1443-1472 - Tuve Nīlsens (Jūls)
* 1472-1497 - Jens Brostrups
* 1497-1519 - Birgers Gunersens
* 1519-1523 - Āge Jepsens Sparre
* 1520-1523 - Jorgens Skodborgs
* 1521-1522 - Didriks Slagheks
* 1522-1532 - Johans Veze
* 1532-1536 - Torbens Bille

Pēc baznīcas reformācijas skatīt Lundas superintendentu sarakstu.

## Avots
Lundas doma baznīca un bīskapi (dāniski)
Pusmuiža

**Pusmuiža** (, arī *HalbGutshof* un *Vorwerk*)  bija kādai muižai piederoša autonoma lauku lielsaimniecība ar zemi, apbūvi un iedzīvotājiem. Reizēm šajos īpašumos tika organizētas **klaušu muižas**, kurās zemniekiem klaušu kārtā bija jāapstrādā muižnieka īpašumi. Latgalē pusmuižas dēvēja par **foļvarkiem** ( no ).

## Vēsture
Latvijā pusmuižas sāka veidoties kopš 17. gadsimta otrās puses, kad muižnieki ekonomisku apsvērumu dēļ savos īpašumos nodalīja ģeogrāfiski nošķirtās daļas un izveidoja atsevišķas saimniecības. Pusmuižas parasti izrentēja citiem īpašniekiem.
Foļvarka

**Foļvarka** var būt:
* Foļvarka — ciems Andrupenes pagastā;
* Foļvarka — ciems Kastuļinas pagastā;
* Foļvarokas Šķeltovas pagastā cits nosaukums;
* pusmuiža.

## Skatīt arī
* Cīmotas Foļvarka
* Foļvarkas ezers
Roš Hašana

[thumb|250px|Roš Hašana simboli — [granātābols|granātāboli, vīns, āboli un medus.]]

**Roš Hašana** ( — 'gada galva') ir ebreju svētki, ko parasti sauc par ebreju jauno gadu. To svin ebreju kalendāra septītā mēneša — Tišrei — pirmajā dienā. Roš Hašana ir pirmais no lielajiem jūdaisma "Bijības svētkiem", vai "Desmit nožēlas dienām", kas noslēdzas ar Jom Kipur svētkiem. Roš Hašana ir civilais jaungads, viens no četriem dažādiem jaungadiem ebreju kalendārā. Mišnā rakstīts, ka līdz ar Roš Hašanu sākas šmitas un jubilejas gadu atskaite. Ja Roš Hašana atzīmē cilvēka radīšanu, tad piecas dienas iepriekš, 25 Elulā tiek atzīmēta pasaules radīšana.

Talmūdā rakstīts, ka Dievs Roš Hašanā atver trīs uzskaites grāmatas. Vienā ir taisnīgie, otrā grēcinieki, bet trešajā ir cilvēki, kuros ir nedaudz no grēka un taisnīguma. Taisnīgo vārdi uzreiz tiek ierakstīti dzīvo grāmatā, un Dievs tiem dod vēl vienu dzīves gadu. Grēcinieki tiek izdzēsti no dzīves grāmatas, bet "vidus" cilvēkiem tiek dotas desmit dienas, kuru laikā nožēlot iepriekšējā gada grēkus. Ja viņi to paveic, tad tiek ierakstīti dzīves grāmatā.

Roš Hašana tiek atzīmēta kā Sabats, ar lūgšanām sinagogā un atturēšanos no radoša darba. Sinagogā tiek pūsts šofars, kas gatavots no auna raga, lai atmodinātu ebrejus no "snaudas" un liktu tiek domāt par tuvojošos Tiesas dienu.

Roš Hašanā ebreji viens otram novēl "šana tova" (labu gadu) vai "šana tova umetuka" (labu un saldu gadu). Svētku pirmās dienas pēcpusdienā ir tradīcija noturēt lūgšanas pie dabīgi plūstoša ūdens (upes, jūras), kuru laikā ūdeni tiek mesta maize vai akmentiņi, tādējādi simboliski atbrīvojoties no grēkiem.

## Svētku vēsture
Svētki ar nosaukumu "Roš Hašana" Torā nav pieminēti. Trešajā Mozus grāmatā (Leviticus) 24 pantā tiek pieminēti "Zicron Terua" svētki septītā mēneša pirmajā dienā. Ezekiela grāmatā Jom Kipur laiks tiek pieminēts kā gada sākums. "Roš Hašana" svētkus svin 2 dienas — abas pirmās dienas pēc ebreja jaunā gada iestāšanās.

Ņemot vērā ebreju un gregoriāņu kaledāra atšķirības, agrākais Roš Hašana datums var būt , kā 1899. gadā, un vēlākais , kā 1967. gadā.
 
### Sagatavošanās svētkiem
Jau iepriekšējā Elul mēneša laikā ebreji sāk atskatīties uz iepriekšējā gadā paveikto un nožēlot grēkus, aizsākot procesu, kas noslēdzas Jom Kipur laikā.

## Ārējās saites
* Rosh Hashanah Guide
* Rosh Hashanah at Judaism 101
* Rosh Hashana Prayers For Sephardic Jews
* OzTorah insights on Rosh HaShanah
* Rosh HaShanah for Children
Jons Basanavičs

**Jons Basanavičs** (; dzimis , miris ) bija lietuviešu vēsturnieks, folklorists, aktīvists, nozīmīgs Lietuvas nacionālās atmodas dalībnieks un publicists (pirmās avīzes lietuviešu valodā *[[Aušra]]* dibinātājs). Viņš bija arī Lietuvas zinātnieku biedrības dibinātājs un priekšsēdis. Par savu ieguldījumu neatkarīgas Lietuvas atjaunošanā Basanavičs bieži tiek saukts par „tautas patriarhu” ().

## Dzīvesgājums

Dzimis Ožkabaļu ciemā (mūsdienās Vilkavišķu rajona pašvaldībā) zemnieku ģimenē. Mācījās ģimnāzijā Marijampolē. Studēja Maskavas Universitātē un Maskavas Medicīnas universitātē. Pēc medicīnas studiju beigšanas no 1880. līdz 1882. gadam strādāja par ārstu Bulgārijā.
Vēlāk uzturējās Belgradā, Vīnē un Prāgā, no kurienes 1883. gadā noorganizēja pirmā lietuviešu nacionālā laikraksta *Aušra* izdošanu Ragnītē Austrumprūsijā. 1884. gadā Prāgā Basanavičs apprecējās ar Bohēmijas vācieti Gabrielu Eleonoru Molu. No Prāgas Basanavičs atgriezās Bulgārijā. 1887. gada augustā viņu ievainoja atentātā. 1889. gada februārī Basanaviča sieva mira no tuberkulozes. 1891. gadā viņš pieņēma Bulgārijas pilsonību.

1905. gadā, pēc lietuviešu drukas aizlieguma atcelšanas, Basanavičs atgriezās Lietuvā. Viens no Viļņas Lielā seima 1905. gada 4. un 5. decembrī organizētājiem un vadītājiem. Kā Lietuvas Padomes biedrs, viņš 1918. gada 16. februārī bija viens no Lietuvas neatkarības deklarācijas parakstītājiem. Miris 1927. gada 16. februārī Viļņā, 9 gadus pēc Lietuvas neatkarības akta pieņemšanas.

## Piemiņa
Padomju okupācijas laikos 16. februārī pie Basanaviča kapa demonstratīvi atzīmēja viņa nāves dienu, šādi apejot aizliegumu pieminēt Lietuvas neatkarības dienu.

2018. gadā vēsturnieku un sabiedrības aptaujā Basanaviču atzina par Lietuvas simtgades svarīgāko cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Basanaviča memuāri
Pusleģendārie Zviedrijas karaļi

**Pusleģendārie Zviedrijas ķēniņi** bija zviedru vikingu kungi, par kuriem vēstīts ziemeļnieku sāgās (*sagokungar*) un hronikās, ko sarakstījuši Beovulfs, Rimberts, Brēmenes Ādams un Saksis Gramatiķis. 

## Inglingu/Scilfingu dinastija

* Egils (5. gs. beigas — 6. gs. sākums)
* Otars (*Ohthere*) (6. gs. sākums)
* Ale (*Onela*) (6. gs. sākums)
* Adils (*Eadgils*) (ap 530. — ap 575.)
* Estens (*Östen*) (6. gs. beigas)
* Selve (*Sölve*) (6. gs. beigas)
* Ingvars (6. gs. beigas)
* Anunds (7. gs. sākums)
* Ingjalds (6. gs. vidus)

## Ivara Vidfamnes dinastija

* Ivars Vidfamne (ap 655. — ap 695.), pakļāvis arī līvus un igauņus
* Haralds Hildetands (ap 705. — 750.), arī dāņu ķēniņš, krita Brovallas kaujas laikā 
* Sigurds Rings (ap 750. — ap 770.) vadīja zviedru un to sabiedroto karaspēku Brovallas kaujā
* Ragnars Lodbroks (ap 770. — ap 785.)
* Estens Beli (*Östen Beli*) (8. gs. beigas)

## Munso dinastija (Sigurda Ringa pēcnācēji)
* Bjorns I (*Björn Ironside*)
* Eriks Bjornsons (9. gs. sākums)
* Eriks Refilsons (9. gs. sākums)
* Anunds Uppsale (9. gs. sākums)
* Bjorns II (*Björn at Hauge*) (ap 829. — ap 831.)
* Olofs I (9. gs. vidus), ap 854. gadu mēģināja pakļaut kuršus 
* Eriks Anundsons (Eriks Emundsons, 9. gs. vidus), pakļāvis somus, karēļus un kuršus
* Rings, ap 910.— ap 940.)
* Eriks Ringsons (ap 940— ap 950.)
* Emunds Eriksons (10. gs. vidus)
* Bjorns III Eriksons (10. gs. beigas)
* Olofs II Bjornsons (10. gs. beigas)

## Skatīt arī
* Zviedrijas karaļi
Seemann

***Seemann*** ir vācu grupas "Rammstein" otrais singls no pirmā albuma "Herzeleid". Dziesmas pamatā ir leģenda par klīstošo holandieti.

## Dziesmu saraksts

## Videoklips
Filmēšana norisinājās pamestā kuģu dokā Hamburgā. Bez grupas dalībniekiem videoklipā vēl filmējās Anna Minemane (*Anne Minnemann*).

## Grupas Apocalyptica kaverversija
left|thumb|Grupas Apocalyptica dziesmas "Seemann" kaverversijas singla vāks
Somu grupa "Apocalyptica", kas izpilda metālu uz čelliem, kopā ar Ninu Hāgeni ierakstīja dziesmas "*Seemann*" kaverversiju, kas iekļauta albumā "*Reflections*". Kaverversija tika izdota kopā ar singlu 2003. gada 6. oktobrī.

### Dziesmu saraksts

Citās versijās ietilpst:
# "Seemann" (Radio Edit) — 4:03
# "Faraway" — 3:31

## Pie singla strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti

## Skatīt arī
* Rammstein
Engel

***Engel*** ir vācu grupas *[[Rammstein]]* pirmais singls no otrā albuma *[[Sehnsucht]]*. Svilpošana dziesmā ir veidota uz sintezatora, tomēr koncertos svilpo arī Rihards Kruspe. Piedziedājuma sieviešu vokāla daļu izpilda Kristiāna Hebolde no muzikālā kolektīva *Bobo in White Wooden Houses*. Vēlāk tika izlaista arī dziesmas angliskā versija.

## Videoklips
Šis videoklips tika filmēts Hamburgā. klubā *Prinzenbar*. Klips uzfilmēts pēc filmas "No krēslas līdz rītausmai", jo *[[Rammstein]]* grupas dalībnieki ir lieli Kventina Tarantīno fani.

## Dziesmu saraksts

### ''Fan-Edition''

## Dziesma ''Engel''
* *[[Scala & Kolacny Brothers]]* kaverversija skan koncertalbuma *[[Völkerball]]* beigu titros.
* Dziesma iekļauta filmas *[[Big Nothing]]* skaņu celiņā.
* Dziesma iekļauta filmas *[[Mortal Kombat II: Annihilation]]* skaņu celiņā.
* 2004. gadā dziesmas kaverversiju ierakstīja grupa *[[Gregorian]]*.

## Pie singla strādājuši
* Tils Lindemans — balss
* Rihards Kruspe — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels — basģitāra
* Kristofs Šneiders — sitaminstrumenti
* Kristiāna Herbolde — balss (dziesma *Engel*)

## Skatīt arī
* *[[Rammstein]]*

## Ārējās saites
* Dziesmu teksti
Dens Donegans

**Dens Donegans** (; dzimis , Ouklouvna, ASV) ir grupas *[[Disturbed]]* galvenais ģitārists. Donegans sāka spēlēt ģitāru pusaudža gados un pēc kāda laika izveidoja grupu *Vandal*. Nesen Donegans tika iekļauts ģitāru šova *Chop Shop's* "100 pilnīgāko ģitāristu sarakstā" 76. vietā.

## Diskogrāfija
### Vandal
* *Better Days*

### Brawl
* *Demo Tape* (1994)

### Disturbed
* *Demo* (1998)
* *[[The Sickness]]* (2000)
* *[[BelieveBelieve]]* (2002)
* *[[Ten Thousand Fists]]* (2005)
* *[[Indestructible]]* (2008)
* *[[Asylum]]* (2010)

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Disturbed oficiālā mājaslapa 
* Maya Signature sērijas ģitāras lapa
Du riechst so gut

***Du riechst so gut*** ir vācu grupas *[[Rammstein]]* pirmais singls no pirmā albuma *[[Herzeleid]]*. Dziesma stāsta par plēsoņu, kurš atrodas upura meklējumos un aptver mednieka neprāta un apsēstības tēmu. Par motīvu šai dziesmai kalpojis Patrika Zuskinda romāns "Parfīms. Viena slepkavas stāsts", kas ir viena no Tila Lindemana mīļākajām grāmatām.

Šis singls tika pārizdots 1998. gadā ar nosaukumu *[[Du riechst so gut '98]]* kopā ar jaunu videoklipu.

## Dziesmu saraksts

## Videoklips
Bez grupas dalībniekiem, vēl videoklipā piedalās dobermans, kā arī tiek izmantota gerbera, kura tika arī attēlota uz albuma *[[Herzeleid]]* vāka. Dažās valstīs videoklips ir aizliegts, jo it kā sevī iekļauj nacistiskus motīvus.

## Ārējās saites
* Dziesmu teksti
Closer to God

"**Closer**" (zināma arī kā ***Halo 9***) ir dziesma, ko sarakstījis Trents Reznors un kura ir Nine Inch Nails 1994. gada albuma *[[The Downward Spiral]]* otrais singls. Lielākā daļa singla versiju nosaukumu ir "**Closer to God**", kas ir ļoti rets piemērs mūzikā, jo singla nosaukums atšķiras no tā A-puses nosaukuma.

Neskatoties uz atklāto un vulgāro seksuālo saturu, ko satur dziesmas vārdi, piemēram, piedziedājums sākas ar rindām "I wanna fuck you like an animal/ I wanna feel you from the inside" (), "Closer" kļuva par Nine Inch Nails tobrīd lielāko hitu, nostiprinot Reznoru industriālā roka superzvaigznes statusā, un ir viena no Nine Inch Nails atpazīstamākajām dziesmām arī mūsdienās. Smagāk cenzētas dziesmas versijas un provokatīvais videoklipa oriģināls saņēma regulāru raidlaiku radiostacijās un MTV.

## Skaņdarbu saraksts

### ASV kompaktdisks
* TVT Records / Interscope Records / Atlantic Records 95905–2
* TVT Records / Interscope Records 0694959052 (Reissue)

# "Closer to God" — 5:05
# "Closer (Precursor)" — 7:16
# "Closer (Deviation)" — 6:15
# "Heresy (Blind)" — 5:32
# "Memorabilia" — 7:21
# "Closer (Internal)" — 4:15
# "March of the Fuckheads" — 4:43
# "Closer (Further Away)" — 5:45
# "Closer" — 6:26

### U.K. kompaktdisks — Disc 1: Further Away
* Island Records CID 596 854 059–2

# "Closer" — 6:26
# "Closer (Deviation)" — 6:15
# "Closer (Further Away)" — 5:45
# "Closer (Precursor)" — 7:16
# "Closer (Internal)" — 4:15

### U.K. kompaktdisks — Disc 2: Closer to God
* Island Records CIDX 596 854 061–2 – UK CD 2

# "Closer to God" — 5:05
# "Heresy (Blind)" — 5:32
# "Memorabilia" — 7:21
# "March of the Fuckheads" — 4:43

### ASV audiokasete
* Nothing Records / TVT Records / Interscope Records / Atlantic Records 98263-4

#### A puse
# "Closer" – 6:25
#### B puse
# "March of the Pigs (Live)" — 3:12 (koncertversija no dziesmas videoklipa)

### U.K. 12" vinilplate — Part 1: Further Away
* Island Records 12IS 596 854 059–1 – UK 12" Vinyl 1

#### A puse
# "Closer (Deviation)"
# "Closer (Further Away)"
# "Closer"
#### B puse
# "Closer (Precursor)"
# "Closer (Internal)"

### U.K. 12" vinilplate — Part 2: Closer to God
* Island Records 12ISX 596 854 061–1 – UK 12" Vinyl 2

#### A puse
# "Closer to God"
# "March of the Fuckheads"
#### B puse
# "Heresy (Blind)"
# "Memorabilia"

Citām versijām un citu valstu versijām ir tāds pats skaņdarbu saraksts kā ASV CD versijā.

## Ārējās saites

* ''Halo 9'' versijas
Into the Void (Nine Inch Nails dziesma)

"**Into the Void**" ir Nine Inch Nails 2000. gada trešais singls no albuma *[[The Fragile]]*.

## Skaņdarbu saraksts
# "Into the Void" — 4:52
# "We're in This Together" — 7:18
# "The Perfect Drug" — 5:43
# "The New Flesh" — 3:40

## Ārējās saites
* nin.com
* [NinWiki informācija](http://www.ninwiki.com/Into_The_Void_(halo))
Triphops

**Triphops** ir mūzikas žanrs, kas sāka izveidoties 1980. gadu beigās Bristolē, Apvienotajā Karalistē. Triphops bieži ir minēts kā muzikāla *[[downtempo]]* tendence 1990. gadu gadu vidū, kas izveidojās no Anglijas hiphopa un hausmūzikas skatuves. Tas tiek kategorizēts kā diezgan eksperimentāls mūzikas žanrs ar deju mūzikas elementiem.

Pazīstamākie izpildītāji: Massive Attack, Portishead, Trikijs, Bjorka, Goldfrapp, Moloko, Thievery Corporation, Amons Tobins.

## Skatīt arī
* Elektroniskā deju mūzika
* Nomierinošā mūzika (*chillout music*)
* *[[Downtempo]]*
* Industriālais hiphops
Fulko

**Fulko** () bija Benediktiešu ordeņa mūks, kuru Lundas arhibīskaps Eskils 1165. gadā iecēla par bīskapu "Aistu zemē" (ko mūsdienās tulko kā *Estonia*) vienlaicīgi ar Stefana iecelšanu par pirmo Upsālas arhibīskapu 1164. gadā. Nav saglabājušās nekādas ziņas par tā laika dāņu misionāru darbību, izņemot to, ka Pāvests Aleksandrs III 1171. gadā ir lūdzis norvēģu Trondheimas arhibīskapu sūtīt mūku Nikolaju palīdzēt bīskapam Fulko.
  
Reizēm viņa vārds tiek interpretēts kā dāņu personvārds **Folke** vai tā latīnizētā forma **Folkvīns** (*Folquinus*). Tādā gadījumā iespējams, ka Fulko bija kļuvis par bīskapu Somijas teritorijā un pieminēts 14. gadsimta hronikā *Chronicon episcoporum Finlandensium*, ja vien tā nav bijusi nezināmā hronikas rakstītāja brīva notikumu interpretācija.

Fulko bija pirmais zināmais Romas katoļu misionārs tagadējās Igaunijas un Latvijas teritorijā. Vēsturiskajos dokumentos nav saglabājušās liecības par Fulko misijas norises vietu un panākumiem. Kā iespējamās dāņu baznīcas atrašanās vietas minētas Lindanise, Sāmsalas Karja un kuršu Palanga. Par labu Kurzemei liecina tas, ka jau Rimberta aprakstītajā zviedru vikingu uzbrukumā Grobiņai un Apūlei vikingi vērsušies ar lūgšanām pie kristiešu dieva, kas ir pirmā vēsturiskā liecība par kristīgās misijas elementu vikingu karagājienos. Arī Ādams no Brēmenes savā līdz 1076. gadam sarakstītajā hronikā pieminēja Kurzemē (*Churland*) ar kāda tirgotāja pūlēm uzceltu baznīcu, kuru uz to pamudināja dāņu ķēniņa daudzās dāvanas.  
Savukārt Sāmsalā atrastie akmeņi ar krusta zīmēm no 11.—12. gadsimta netieši liecina par kristiešu misiju vēl pirms vācu krustnešu iebrukuma 1227. gadā. Pēc vēlākās notikumu attīstības var saprast, ka bīskaps Alberts un viņam pakļautie krustneši 13. gadsimta sākumā respektēja dāņu pirmtiesības Kursas, Sāmsalas un Ziemeļigaunijas kristīšanā. Arī Indriķa hronikā aprakstītais Zviedru karagājiens uz Viruzemi (1196) bija sākotnēji iecerēts kā kārtējais krusta karagājiens pret kuršiem.

## Literatūra

* Peep Peeter Rebane, *From Fulco to Theoderic: The Changing Face of Livonian Mission* - Andres Andresen (ed.), Muinasaja loojangust omariikluse lävele: Pühendusteos Sulev Vahtre 75. sünnipäevaks. Tartu 2001: Kleio, pages 37-68.
* Peep Peeter Rebane, *Denmark, the Papacy and the Christianization of Estonia* - Michele Maccarrone (ed.), Gli Inizi del Cristianesimo in Livonia-Lettonia: Atti del Colloque internazionale di storia ecclesiastica in occasione dell'VIII centenario della Chiesa in Livonia (1186-1986), Roma 24-25 giugno 1986. Città del Vativaco, pages 171-200
* Chronicon episcoporum Finlandensium
Industriālais roks

**Industriālais roks** ir mūzikas žanrs, kas apvieno industriālo mūziku ar kādu no rokmūzikas apakšžanriem. Agrīnie industriālās mūzikas un roka apvienojumi jau sāka veidoties 1970./1980. gadu mijā dažādu postpankroka grupu (piemēram, *[[Chrome (grupa)|Chrome]]*, *[[Killing Joke]]*, *[[Swans]]*, *[[Foetus (grupa)|Foetus]]* un *[[Big Black]]*) mūzikā.

## Mūzikas raksturojums
Industriālā roka izpildītāji savā mūzikā iekļauj skaņu no tradicionālajiem roka mūzikas instrumentiem: elektriskajām ģitārām, basģitārām un bungām, tos apvienojot ar dažādiem aizguvumiem no industriālās un elektroniskā mūzikas: balto troksni, sintezatoriem, sekvanceriem, sempleriem un bungu mašīnām. Ģitāru skaņa gandrīz vienmēr ir smagi distorsēta vai pārveidota ar citiem skaņas efektiem. Lai arī industriālajā rokā bieži tiek izmantotas īstas basģitāras un bungas, tomēr dažkārt tās tiek aizstātas ar elektroniskajiem mūzikas instrumentiem vai datoru.

Viena no industriālā roka raksturīgākajām pazīmēm ir īpatnējs rūpniecisks, mehānisks skanējums, kas izveidojās jau 1980. gados no dažādu industriālā roka priekšteču, piemēram, *[[SPK]]*, *[[Einstürzende Neubauten]]*, *[[Die Krupps]]* un *[[Test Dept]]*, mūzikas, kas kā sitaminstrumentus izmantoja stieņus, plāksnes, caurules un citus metāla izstrādājumus.

## Ierakstu kompānijas
* *[[21st Circuitry]]*
* *[[Cleopatra Records]]*
* *[[COP Int'l]]*
* *[[Fifth Colvmn Records]]*
* *[[Glitch Mode Recordings]]*
* *[[Invisible Records]]*
* *[[Metropolis Records]]*
* *[[Displaced Music]]*
* *[[Nothing Records]]*
* *[[Re-Constriction Records]]*
* *[[Wax Trax! Records]]*
Ghosts I-IV

***Ghosts I-IV*** ir sestais amerikāņu industriālā roka projekta *[[Nine Inch Nails]]* studijas albums, izdots 2008. gada 2. martā. Šis ir pirmais albums, kas tika izdots, kad projektam beidzās līgums ar *[[Interscope Records]]* un tika nolemts turpmāk izdot mūziku neatkarīgi. *Ghosts I-IV* satur 36 instrumentālus skaņdarbus, kuriem nav nosaukuma, bet tos var pazīt pēc to kārtas numuriem un albuma vāciņiem. Albums tika izdots ar *[[Creative Commons]]* licenci un tika nominēts divām ''Grammy'' balvām.

## Skaņdarbu saraksts

Visas dziesmas sarakstījis Trents Reznors un Atikuss Ross, izņēmumi ir minēti.

***Ghosts I***
# *1 Ghosts I*&nbsp;— 2:48
# *2 Ghosts I*&nbsp;— 3:16
# *3 Ghosts I*&nbsp;— 3:51
# *4 Ghosts I*&nbsp;— 2:13 (Alesandro Kortīnī, Reznors, Ross)
# *5 Ghosts I*&nbsp;— 2:51
# *6 Ghosts I*&nbsp;— 4:18
# *7 Ghosts I*&nbsp;— 2:00
# *8 Ghosts I*&nbsp;— 2:56
# *9 Ghosts I*&nbsp;— 2:47

***Ghosts II***
# *10 Ghosts II*&nbsp;— 2:42
# *11 Ghosts II*&nbsp;— 2:17 (Kortīnī, Reznors, Ross)
# *12 Ghosts II*&nbsp;— 2:17
# *13 Ghosts II*&nbsp;— 3:13
# *14 Ghosts II*&nbsp;— 3:05
# *15 Ghosts II*&nbsp;— 1:53
# *16 Ghosts II*&nbsp;— 2:30
# *17 Ghosts II*&nbsp;— 2:13 (Kortīnī, Reznors, Ross)
# *18 Ghosts II*&nbsp;— 5:22

***Ghosts III***
# *19 Ghosts III*&nbsp;— 2:11 (Kortīnī, Reznors, Ross, Braiens Viglione)
# *20 Ghosts III*&nbsp;— 3:39
# *21 Ghosts III*&nbsp;— 2:54
# *22 Ghosts III*&nbsp;— 2:31 (Kortīnī, Reznors, Ross, Viglione)
# *23 Ghosts III*&nbsp;— 2:43
# *24 Ghosts III*&nbsp;— 2:39
# *25 Ghosts III*&nbsp;— 1:58 (Adrians Belevs, Reznors, Ross)
# *26 Ghosts III*&nbsp;— 2:25
# *27 Ghosts III*&nbsp;— 2:51 (Belevs, Reznors, Ross)

***Ghosts IV***
# *28 Ghosts IV*&nbsp;— 5:22
# *29 Ghosts IV*&nbsp;— 2:54 (Kortīnī, Reznors, Ross)
# *30 Ghosts IV*&nbsp;— 2:58
# *31 Ghosts IV*&nbsp;— 2:25
# *32 Ghosts IV*&nbsp;— 4:25
# *33 Ghosts IV*&nbsp;— 4:01 (Kortīnī, Reznors, Ross)
# *34 Ghosts IV*&nbsp;— 5:52
# *35 Ghosts IV*&nbsp;— 3:29
# *36 Ghosts IV*&nbsp;— 2:19

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* ''Ghosts I-IV'' filmu festivāls  *[[YouTube]]* kanāls
* ''Ghosts I-IV'' versijas *Discogs.com* informācija 
* ''Ghosts I'' lejupielāde *[[The Pirate Bay]]* oficiālais torrents 
* ''Ghosts I-IV'' lejupielāde *[[Archive.org]]* profils
Ābadāna

**Ābadāna** (; *Ābādān*) ir ostas pilsēta Hūzestānā, Irānas dienvidrietumos.

Ābadāna atrodas pie Irānas un Irākas robežas uz Šatalarabas upes deltas salas, kuru sauc tāpat kā pilsētu. Piecdesmit trīs kilometru attālumā atrodas Persijas līcis. Kopā pilsētā dzīvo vairāk kā 415 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsētā atrodas osta, kas ir pieejama okeāna kuģiem, starptautiskā lidosta, naftas pārstrādes rūpnīca. Šeit sākas naftas cauruļvads uz Teherānu un Isfahānu. Ābadānā darbojas arī ķīmiskās rūpniecības uzņēmumi, kas ražo amonjaku, sēru un etilēnu.

Pilsēta šajā vietā ir izveidojusies apmēram 8. līdz 9. gadsimtā. Pilsētas nosaukums radies no tās dibinātāja vārda. Jau sākotnēji pilsētā darbojās osta, bet otrs nozīmīgs faktors pilsētas izaugsmē bija sāls ieguves vietas tās apkārtnē. Par Ābadānu bieži notika strīdi un karadarbība starp tuvākajām valstīm. Kopš 1847. gada pilsēta atradās Persijas sastāvā. 20. gadsimta pašā sākumā pilsētas apkārtnē tika atklātas naftas iegulas. No 1909. līdz 1913. gadam šeit tika uzcelta naftas pārstrādes rūpnīca, kura vēlāk kļuva par vienu no lielākajām pasaulē. Irānas — Irākas karā pilsēta cieta no karadarbības un daudzi pilsētas iedzīvotāji devās bēgļu gaitās. Tobrīd tika pārtraukta arī naftas pārstrādes uzņēmuma darbība, kura tika atjaunota jau pēc kara un rekonstrukcijas, 1993. gadā. 1997. gadā tā atkal sāka strādāt pirmskara apjomos.

## Ārējās saites

* Ceļojuma uz Ābadānu apraksts 
* Ābadānas Tehnoloģiju centrs
1989. gada F1 sezona

**1989. gada F1 sezona** bija 40. F1 sezona. Tā sākās  un beidzās  pēc sešpadsmit aizvadītām sacīkstēm.

Trešo reizi savā karjerā par čempionu kļuva francūzis Alēns Prosts. Par vicečempionu kļuva viņa komandas biedrs Airtons Senna. Viņu pārstāvētā *[[McLaren]]* komanda ieguva konstruktoru kausu, par 64 punktiem pārspējot tuvākos sekotājus *[[Williams F1|Williams]]*.

## Komandas un piloti

## Kopvērtējumi un rezultāti

### Pilotu kopvērtējums

### Konstruktoru kauss

### Sacīkstes

## Piezīmes un atsauces
Spāres pagasts

**Spāres pagasts** līdz 1949. gadam bija pašvaldība Talsu apriņķī. Robežojās Rendas, Usmas, Ugāles, Puzes, Dundagas un Stendes pagastiem. Pagasta valde atradās Spārē. Lielākās apdzīvotās vieta bija Spāre (ciems ar ierobežotām pašpārvaldes tiesībām), Mazspāre un Mordanga.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
Līdz 1925. gada teritoriālajai reformai Stendes pagasta teritoriju veidoja baronam fon Grothusiem piederošie Spāres (Spārnes) muižas īpašumi. Zemes reformas gaitā muiža sadalīta 117 saimniecībās. 1925. gadā Spāres pagastam pievienoja Pastendes pagasta Mordangu.

1945. gadā Stendes pagastā izveidoja Spāres un Mazspāres ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Spāres un Mazspāres ciemi 1961. gadā tika pievienoti Ģibuļu ciemam.

## Atsauces
Bāze (ķīmija)

**Bāzes** ir ķīmisku vielu klase, kuru molekulas sastāv no metālu vai amonija joniem un hidroksiljoniem OH−. Ūdenī disociē, veidojot katjonus un hidroksiljonus, tātad uzskatāmas par bāziskajiem hidroksīdiem. Stiprākās ūdenī šķīstošās bāzes sauc par sārmiem. Pēc citas definīcijas, bāzes ir vielas, kuru molekulas ir protonu akceptori (atšķirībā no skābēm, kas ir protonu donori, t.i. atšķeļ protonus). Organiskajā ķīmijā pēc tradīcijas par bāzēm uzskata savienojumus, kas veido sāļiem līdzīgas vielas (aduktus) ar stiprām skābēm, piemēram, alkaloīdus.

## Iedalījums
Bāzes iedala šādi:

* molekulārās bāzes, piemēram, NH3, H2O;
* anjonbāzes, piemēram, Cl-, S2-, NO2-, OH- (hidroksiljons piešķir bāziskās īpašības ūdenī šķīstošajiem hidroksīdiem, tādiem kā LiOH);
* katjonbāzes, kā [Al(H2O)5OH]2+, [Zn(H2O)nOH]+ u.c.

Savienojumus, kas atkarībā no apstākļiem var būt gan skābe, gan bāze, sauc par amfolītiem jeb amfiprotiskiem savienojumiem. Tie var būt

* daudzprotonu skābju protonus saturošie anjoni: HSO4-, H2PO4-, HPO42-, HS-, HCO3- un citi;
* molekulārie amfolīti: H2O, Al(OH)3 ⋅ 3H2O u.c.

## Īpašības
Bāzes ūdens šķīdumos atšķeļ hidroksiljonu (hidroksīdjonu OH−) vai piesaista protonu. Bāzes reaģē ar skābēm, veidojot sāļus, izspiež vājākas bāzes no to sāļiem. Bāzu šķīdumiem ir raksturīga liela pH vērtība.

:BOH → B+ + OH− (metālu hidroksīdiem)

Piemēram, NaOH → Na+ + OH−

:B + H2O → BH+ + OH− (amonjaka un fosfīna atvasinājumiem)

Piemēram, CH3NH2 + H2O → CH3NH3+ + OH−

## Skatīt arī
Lūisa skābes un bāzes

## Atsauces

## Ārējās saites