open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mārka (naudas vienība)

[thumb|200px|Vācu markas monēta ([Vācijas Impērija, 1875)]]
**Mārka** jeb **marka** (, ) bija naudas vienības nosaukums Hanzas savienības pilsētās, vēlāk Vācijā un citās valstīs.

## Vēsture
Kopš 11. gadsimta Eiropā kā maksāšanas līdzekli sāka izmantot noteikta svara un raudzes sudraba stienīšus, ko dēvēja par sudraba mārkām (). Indriķa hronikas tekstā minēts, ka 50 sudraba mārkas līdzinājās 100 latviešu ozeringiem. 
 
1319. gadā Hanzas savienībai piederošajā Štrālzundes pilsētā Rīgenes firsts Viclavs III atļāva kalt monētas, ko dēvēja par Zunda mārkām (*Sundische Mark*). Viena mārka bija pielīdzināta 16 sudraba šiliņiem (), bet viens šiliņš 12 feniņiem (). Savukārt Lībekas pilsēta sāka kalt savas mārkas (*Marca Lubicensis, Lübsche Mark*), 1378. gadā 1000 Zunda mārkas līdzinājās 660 Lībekas mārkām.

1502. gadā Hanzas savienības vendu loka pilsētas (Lībeka, Hamburga, Vismāra, Līneburga, Rostoka, Štrālzunde, Anklama u. c.) vienojās par kopīgu monetāro sistēmu, kas pamatojās uz mārkām, šiliņiem un feniņiem. 1513. gadā tai pievienojās arī Norvēģija un 1529. gadā Dānija (). 
1515. gadā līdzīga monetārā sistēma tika izveidota arī Hanzas savienības Livonijas loka pilsētās (Rīga, Tallina, Tērbata, Pērnava, Cēsis, Vīlande, Limbaži, Koknese, Valmiera, Ventspils, Kuldīga u.c.)

### Rīgas mārka

Mārkas tika kaltas arī Rīgā (). 1515. gadā tika pieņemti naudas kalšanas noteikumi Livonijā, līdz ar to tika uzsākta mārkas kā monētas kalšana, līdz tam mārka bija tikai metāla masas un naudas aprēķina vienība.
1516. gadā apgrozībā parādījās Rīgas arhibīskapa Jaspera Lindes un Livonijas ordeņa mestra Valtera fon Pletenberga kopkaltā mārka. Tās diametrs bija 33 milimetri, masa — 11,5 grami.

1516. gadā mārka tika pielīdzināta: 1 mārka = 4 vērdiņi = 36 šiliņi.

## Lietošana dažādās valstīs
* Vācijas Impērija (1873-1914)
* Veimāras Republika, okupētā Vācija (*Reichsmark*, 1924-1948)
* VDR (1948–1990)
* VFR (1948–2002)
* Somija (*markka*, 1860–2002)
* Igaunija (1918–1927)
* Polija (1917–1924)
* Latvija (atjaunotās Kurzemes un Zemgales hercogistes un Bermontiādes laikā, 1918–1919)

## Skatīt arī
* Mārka (masas mērvienība)
* Naudas vēsture

## Atsauces
Pusslēgtās atklātnes

**Pusslēgtās atklātnes** ir šaha atklātnes, kurās baltie spēlē 1. d2-d4 un melnie atbild ar jebkuru gājienu, izņemot 1. ... d7-d5. (Atklātnes, kas sākas ar gājieniem 1. d2-d4 d7-d5, ir slēgtās atklātnes.)

## Populārāko pusslēgto atklātņu saraksts
: **Pēc 1. ... Zg8-f6**
: Pēc šīs atbildes var izveidoties šādas atklātnes:
* 2. c2-c4 e7-e6 3. Zb1-c3 Lb6-b4 — Nimcoviča aizsardzība.
* 2. c2-c4 e7-e6 3. Zg1-f3 b7-b6 — Jaunindiešu aizsardzība.
* 2. c2-c4 e7-e6 3. Zg1-f3 c7-c5 4. d4-d5 b7-b5 − Blūmenfelda gambīts.
* 2. c2-c4 e7-e6 3. Zg1-f3 Lf8-b4 − Bogoļubova aizsardzība.
* 2. c2-c4 g7-g6 3. Zb1-c3 Lf8-g7 4. e2-e4 d7-d6 − Vecindiešu aizsardzība
* 2. c2-c4 d7-d6 − Indiešu aizsardzība
* 2. c2-c4 g7-g6 3. Zb1-c3 d7-d5 − Grīnfelda aizsardzība
* 2. c2-c4 c7-c5 3. d4-d5 − Benoni aizsardzība.
* 2. c2-c4 c7-c5 3. d4-d5 b7-b5 − Benko gambīts (Volgas gambīts).
* 2. c2-c4 e7-e5 − Budapeštas gambīts
 
: **1. ... f7-f5** − Holandiešu aizsardzība
* 2. e2-e4 Stauntona gambīts

: **1. ... e7-e5** − Englunda gambīts.

## Skatīt arī
* Atklātās atklātnes
* Pusatklātās atklātnes
* Slēgtās atklātnes
* Flanga atklātnes

## Literatūra
*  

## Atsauces
Ozerings

**Ozeriņš** jeb **ozerings** (, ) bija naudas un maksāšanas vienība Latvijas teritorijā 13. gadsimtā, par kuras izcelsmi un veidu izteikti atšķirīgi uzskati. Ticamākais no tiem ir pieņēmums, ka ozeriņš identificējams ar sudraba naudas stienīti, kura masa šajā laikā vidēji ir ap 100 g, kas labi saskan ar Indriķa hronikā minēto svaru attiecībā pret sudraba mārku, jo viena Rīgas sudraba mārka 14. gadsimta sākumā svēra 207,82 g.

## Etimoloģija
Vārds “ozeriņš” ir latviskots no 13. gadsimta pirmās puses Indriķa hronikas teksta latīņu valodā, kur tas daudzskaitļa datīvā rakstīts kā *oseringos*, dažos vēlākos dokumentos vācu valodā — *oseringh*, tomēr nav zināms, kā šo vārdu izrunājuši paši senās Latvijas iedzīvotāji. Pēc viena uzskata, jēdziens “ozeriņš” nozīmējis “zirga riņķis”, tas ir — sudraba riņķis (aproce) ar noteiktu svaru, kura vērtība ir viens zirgs.

## Atsauces
Dižkoks

[thumb|300px|Latvijā un Baltijā resnākais koks [Kaives Senču ozols, apkārtmērs 10,3 m]]
**Dižkoks** ir sevišķi vecs un resns koks, kam ir liela zinātniska, kultūrvēsturiska un estētiska nozīme. Parasti dižkoki ir valsts aizsardzībā kā īpaši dabas pieminekļi, dažos gadījumos arī kā vēsturiski vai kultūrvides pieminekļi. Terminu „dižkoks” literatūrā 1960. gados ieviesa Latvijas dižkoku pētīšanas pamatlicējs Staņislavs Saliņš. Viņš ieteica par dižkoka pamatkritēriju pieņemt stumbra apkārtmēru  augstumā no zemes. Mērīšana veicama, ņemot vērā vidi ap koku — slīpā nogāzē apkārtmērs tiek mērīts augstākajā pusē. Gadījumos, ja zem  augstuma koka stumbram ir šaurāka vieta, koka apkārtmērs tiek mērīts zemāk. Vairāku koku saaugumi netiek uzskatīti par vienu koku. Tolaik Saliņš uzskatīja, ka dažām sugām (bērziem, apsēm, vītoliem) nav vērts izdalīt dižkokus, jo šie koki nav ilgmūžīgi un parasti jau 100 gadu vecumā cieš no trupes. Arī citi īsmūžīgie koki, kā pīlādži un baltalkšņi, sākotnēji netika iekļauti dižkoku sarakstos. Visvairāk starp lielākajiem dižkokiem ir ozolu.

Latvijā reģistrēti ap 4000 dižkoku, bet kopā ar nereģistrētajiem to skaits tiek lēsts ap 20 000. 2017. gadā Latvijas Dabas fonds dižkoku atzina par 2018. gada dzīvotni.

## Vietējo sugu resnākie koki
Norādīti dižākie zināmie vietējo sugu koki.

## Kritēriji
Kritēriji koku iekļaušanai aizsargājamo sarakstā.

### Vietējās sugas

### Citzemju sugas

## Atsauces

## Skatīt arī
* Latvijas lielākie dižozoli

## Ārējās saites
* Latvijas izcilākie koki
* Dzintarzīmes. Latvijas lielākie koki
* Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas aģentūras datu bāze «Īpaši aizsargājamie un retie koki» 
* Visu koku sugu dižkoku statusu izmēri (M)
Aužuļu liepa

**Aužuļu liepa** ir dižkoks, parastā liepa (*Tilia cordata*) Dienvidkurzemes novada Vērgales pagastā. Aug tīrumā 50 m uz austrumiem no ceļa 1,8 km uz ziemeļiem no Ziemupes, nosaukta pēc agrākajām Aužuļu mājām. Ar 7,3 m apkārtmēru uzskatīta par otru resnāko liepu Latvijā. Stipri cietusi 2005. gada orkānā «Ervīns», zaļo tikai viens koka zars. Pirms orkāna koka augstums bija 22 m, vainaga projekcija 410 m².

## Atsauces
Aviekste

**Aviekste** ir Ogres labā krasta pieteka Ogres novadā. Sākas Madlienas pagastā ziemeļaustrumos no Zādzenes. Līkumojot tek pa Viduslatvijas nolaidenumu rietumu virzienā. Gultne gandrīz visā garumā, izņemot lejteci, pārrakta un iztaisnota. Lielākās pietekas ir Urga (kreisā) un Rozēna (labā). Lejtecē izbūvēta Aviekstes hidroelektrostacijas ūdenskrātuve. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Krodzinieki un Aviekste. Upi šķērso autoceļš P80.

## Atsauces
Avīkne

**Avīkne**, arī **Avikna**, **Aviekne**, vidustecē — **Sudrabstrauts**, ir upe Kurzemē, Vadakstes labā krasta pieteka Dobeles un Saldus novados. Sākas no meža meliorācijas grāvju sistēmas Uzliekņa purvā Lielauces paugurainē Lielauces pagasta ziemeļrietumos. Tek pa Vadakstes līdzenumu dienvidu virzienā. Lielākajā daļā tecējuma gultne regulēta, uzņem apkārtējo meliorācijas sistēmu ūdeņus. Lielākā pieteka Melnupe (labā). Šķērso autoceļu P96 un Glūdas—Reņģes dzelzceļu.

## Atsauces
Mihails Ulibins

**Mihails Ulibins** (; dzimis ) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1991).

## Biogrāfija
Divkārtējais Pasaules junioru šaha čempionātu medaļists - 1989. gadā izcīnījis bronzas medaļu (uzvarējis Vasils Spasovs), bet 1991. gadā - sudraba medaļu. 1990. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Čeļabinskā. FIDE Ulibinam 1990. gadā piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet gadu vēlāk - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Lielākos panākumus sasniedzis 1994. gadā, kad Krievijas šaha čempionātā bijis 2. vietā aiz Pjotra Svidlera, bet Pasaules šaha olimpiādē Krievijas "B" izlases sastāvā ieņēmis 3. vietu komandu kopvērtējumā. Regulāri ar labiem panākumiem piedalās dažādos starptautiskajos šaha turnīros. 2010. gadā uzvarējis spēcīgā šaha turnīrā Zagrebā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jevgeņijs Gleizerovs

**Jevgeņijs Gleizerovs** (; dzimis , Brjanskā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1993).

## Biogrāfija
20. gadsimta 80. gados vairākkārt bijis Krievijas šaha čempionāta laureāts: 1985. gadā dalījis 2.-3. vietu, bet 1988. gadā dalījis 3.-4. vietu. Uzvarējis vairākos starptautiskos šaha turnīros, tajā skaitā 1993. gadā Voskresenskā un Čeļabinskā, 1994. gadā Drēzdenē, 1996. gadā Minskā, 1997. gadā Gēteborgā, 2000. gadā Ļubļanā un citos. FIDE Gleizerovam 1989. gadā piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1993. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Regulāri piedalās šaha turnīros Latvijā. 2015. gadā piedalījās Vladimira Petrova memoriālā Jūrmalā, kur spēcīgā konkurencē palika 25. vietā. Turnīrā "Vidzemes vasara" (Limbaži) 2012. gadā bijis 3. vietā, bet 2015. gadā šajā turnīrā izcīnījis 4. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Priežciems

**Priežciems** ir ciems Mārupes novada Babītes pagastā, uz laiku ticis iekļauts Piņķu ciemā, vēlāk ciema statuss atjaunots. Atrodas pagasta austrumu daļā netālu no autoceļu A5 (Rīgas apvedceļš (Salaspils—Babīte)) un A10 (Rīga—Ventspils) krustojuma. Rīgas apvedceļš nošķir Priežciemu no Piņķiem, bet autoceļš A10 no Babītes. Ciems atrodas  no novada centra Mārupes.

Priežciemā ietilpst arī savrupmāju ciemats **Beberi**, kas atrodas ciema dienvidu daļā pie Rīgas apvedceļa A5.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Boriss de Greifs

**Boriss de Greifs** (; , Medeljina — ) bija Kolumbijas šahists.

## Biogrāfija
20. gadsimta vidū bijis viens no spēcīgākajiem Kolumbijas šahistiem. 1951. gadā Bogotā uzvarējis Kolumbijas šaha čempionātā. 1957. gadā uzvarējis Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla Dienvidamerikas zonas turnīrā Karakasā. Par šo panākumu FIDE de Greifam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. 1958. gadā piedalījies starpzonu turnīrā Dienvidslāvijā, kur ieņēmis 20. vietu. 1969. gadā dalījis pirmo vietu starptautiskā turnīrā Bogotā. Kolumbijas izlases sastāvā 9 reizes (1954-1958, 1966, 1970-1978) piedalījies Pasaules šaha olimpiādē un individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1976) un sudraba (1974) medaļas.

1978. gadā kļuvis par FIDE starptautisko arbitru, bet 2002. gadā ievēlēts par šīs organizācijas goda biedru. Bijis pazīstams arī kā šaha žurnālists un literāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jevgeņijs Barejevs

**Jevgeņijs Barejevs** (; ; dzimis , Čeļabinskas apgabalā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1989). No 2015. gada pārstāv Kanādu.

## Biogrāfija
Piedzimis Čeļabinskas apgabala pilsētā Jemanželinskā. 1982. gadā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionāta U-16 vecuma grupā. Kopš tā laika regulāri pārstāvējis PSRS un Krieviju augstākā līmeņa šaha sacensībās. 1990. gadā dalījis 1.-4. vietu PSRS šaha čempionātā. 1990.-1991. gadā uzvarējis Hastingsas (Anglija) starptautiskajā šaha turnīrā, bet 2002. gadā Veikanzē (Nīderlande) starptautiskajā šaha turnīrā. FIDE Barejevam 1986. gadā piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1989. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Vairākkārt piedalījies Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas. 1997. gadā Groningenā aizkļuvis līdz 3. kārtai. 1999. gadā Lasvegasā atkal ticis līdz 3. kārtai, kurā zaudējis Vladimiram Akopjanam. 2000. gadā Deli 5. kārtā zaudējis Aleksejam Širovam. 2001. gadā Maskavā atkal ticis līdz 5. kārtai, kurā zaudējis Ruslanam Ponomarjovam.

2007. gadā piedalījies Pasaules šaha čempionāta pretendentu mačos, kuros 2. kārtā zaudējis Pēteram Lēko.

PSRS un Krievijas izlases sastāvos sekmīgi piedalījies šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1990, 1994-1998, 2006). Komandu kopvērtējumā izcīnījis 4 zelta (1990, 1994, 1996, 1998) medaļas, bet individuālā vērtējumā sudraba (1996) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1993-1997, 2005). Komandu kopvērtējumā izcīnījis 2 zelta (1997, 2005) un bronzas (1993) medaļas, bet individuālā vērtējumā 2 zelta (1993, 2005) un sudraba (1997) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1992-1997, 2003-2005). Komandu kopvērtējumā izcīnījis 2 zelta (1992, 2003)  un sudraba (1997) medaļas, bet individuālā vērtējumā bronzas (1997) medaļu.

Četras reizes uzvarējis Eiropas klubu komandu šaha čempionātos dažādu komandu sastāvos: 1994. gadā - *Lyon-Oyonnax* (Francija), 1997. gadā - *Ladya Azov* (Krievija), 1999. un 2000. gadā - *ŠK Bosna Sarajevo* (Bosnija un Hercegovina).

Pēdējos gadus dzīvo Kanādas pilsētā Toronto. 2015. gadā ieguvis Kanādas pilsonību un kļuvis par šīs valsts šahistu reitinga līderi.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas klubu komandu šaha čempionāti)
Slēgtās atklātnes

**Slēgtās atklātnes** ir šaha atklātnes, kurās baltie spēlē 1. d2-d4 un melnie atbild  1. ... d7-d5. 

## Vēsture
Vēl nesen pie slēgtām pieskaitīja visas atklātnes, kuras sākās ar jebkuru gājienu, izņemot 1. e2-e4. Mūsdienu šaha teorija pie slēgtām atklātnēm attiecina tikai tās, kas sākas ar gājieniem 1. d2-d4 d7-d5.
Pārējās agrākās slēgtās atklātnes tika sadalītas divās grupās: pusslēgtās atklātnes un flanga atklātnes.

## Slēgto atklātņu saraksts
: Dāmas gambīts
* 1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4
: Pieņemtais dāmas gambīts
* 1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 d5xc4
: Baltijas aizsardzība
* 1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 Lc8-f5
: Māršala aizsardzība
* 1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 Zg8-f6
: Simetriskā aizsardzība
* 1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 c7-c5
: Atraidītais dāmas gambīts
* 1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 e7-e6
: Varianti ar 3. Zb1-c3, bez 3. ... Zg8-f6
* 3. Zb1-c3 c7-c5 — Taraša aizsardzība
* 3. Zb1-c3 c7-c6 — Pusslāvu aizsardzība
: Varianti ar 3. Zb1-c3 Zg8-f6
* 4. c4xd5 e6xd5 — Nomaiņas variants
* 4. Zg1-f3 c7-c5 — Uzlabotā Taraša aizsardzība
* 4. Zg1-f3 Lf8-b4 — Ragozina aizsardzība
* 4. Zg1-f3 d5xc4 5. e2-e4 Lf8-b4 6. Lc1-g5 c7-c5 — Vīnes variants
* 4. Lc1-g5 Zb8-d7 5. e2-e3 c7-c6 6. Zg1-f3 Dd8-a5 — Kembridžas-Springsas variants
* 4. Lc1-g5 Zb8-d7 5. Zg1-f3 Lf8-b4 — Vestfāles variants
* 4. Lc1-g5 Lf8-e7 5. e2-e3 0-0 6. Zg1-f3 Zb8-d7 — Ortodoksālā aizsardzība
* 4. Lc1-g5 Lf8-e7 5. e2-e3 0-0 6. Zg1-f3 h7-h6 7. Lg5-h4 b7-b6 — Tartakovera aizsardzība
* 4. Lc1-g5 Lf8-e7 5. e2-e3 0-0 6. Zg1-f3 h7-h6 7. Lg5-h4 Zf6-e4 — Laskera aizsardzība

: Slāvu aizsardzība
* 1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 c7-c6
* 3. с4xd5 c6xd5 — nomaiņas variants
: Varianti ar 3. Zb1-c3
* 3. Zb1-c3 e7-e6 4. e2-e4 — Slāvu gambīts
* 3. Zb1-c3 е7-e5 — Vinavera variants
: Varianti ar 3. Zg1-f3 Zg8-f6
* 4. e2-e3 g7-g6 — Šlehtera−Rubinšteina variants
* 4. Zb1-c3 d5:c4 — galvenais variants
* 4. Zb1-c3 a7-a6 — Čebaņenko variants
* 4. Zb1-c3 e7-e6 5. Lc1-g5 d5xc4 6. e2-e4 — Botviņņika variants
* 4. Zb1-c3 e7-e6 5. Lc1-g5 h7-h6 6. Lg5xf6 — Maskavas variants
* 4. Zb1-c3 e7-e6 5. Lc1-g5 h7-h6 6. Lg5-h4 — Anti-Maskavas variants
* 4. Zb1-c3 e7-e6 5. e2-e3 Zb8-d7 6. Lf1-d3 Lf8-d6 — Čigorina variants
* 4. Zb1-c3 e7-e6 5. e2-e3 Zb8-d7 6. Lf1-d3 d5xc4 — Meranas variants

: Albina kontrgambīts
* 1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 e7-e5
: Čigorina aizsardzība
* 1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 Zb8-c6
: Kataloniešu atklātne
* 1. d2-d4 Zg8-f6 2. c2-c4 e7-e6 3. g2-g3 d7-d5 
: Blekmara−Dīmera gambīts
* 1. d2-d4 d7-d5 2. e2-e4
 
## Skatīt arī
* Atklātās atklātnes
* Pusatklātās atklātnes
* Pusslēgtās atklātnes
* Flanga atklātnes

## Literatūra
*  

## Atsauces
Mstislavs Vladimirovičs

**Mstislavs Vladimirovičs** () var būt:

* Mstislavs Vladimirovičs (Čerņigovas kņazs), Tmutarakanas (ap 988–1034/36) un Čerņigovas kņazs (1024–1034/36)
* Mstislavs I Vladimirovičs (Lielais), Kijivas lielkņazs (1125—1132)
Brtnice

**Brtnice** () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Jihlavas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1234. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Cilvēki
Brtnice ir arhitekta Jozefa Hofmaņa (*Josef Hoffmann*, 1870—1956) dzimtā pilsēta.
Sēbruciems

**Sēbruciems** (agrāk arī **Sēbri**, **Sēbru ciems**, *Seber*) ir apdzīvota vieta Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa Dzilnuciems—Piņķi 2 km no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un 18 km no Rīgas centra.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Chrysolina graminis

***Chrysolina graminis*** ir lapgraužu dzimtas suga, kurā ietilpst 7 pasugas. Sugas pārstāvji ir sastopami Eirāzijā, tai skaitā arī Latvijā.

## Izplatība
*Chrysolina graminis* *[[sensu lato]]* ir sastopama no Pireneju pussalas līdz Rietumķīnas. Nominālā pasuga (*C. graminis graminis*) ir izplatīta Eiropā; *C. graminis artemisiae* ir sastopama Dienvidaustrumeiropā, Kazahstānā, Centrālāzijā, Dienvidsibīrijā un Mongolijā; *C. graminis auraria* — Daurijā, Tālajos Austrumos, Austrummongolijā un Ķīnā; *C. graminis christianae* — Francijā; *C. graminis mediterranea* — Korsikā un Spānijā; *C. graminis rugulosa* — Francijā; *C. graminis santonici* — centrālajos Alpos.

## Pieaugušo vaboļu apraksts
Pieaugušo vaboļu (imago) ķermeņa garums ir 8—11 mm. Ūsas ir īsas ar paplašinātiem augšējiem posmiem. *[[Spiculum gastrale]]* ir resns un Y-veidīgs.

*C. graminis auraria* ķermenis ir gaiši zaļš vai sarkanīgs ar vara toni. Segspārni uz diskiem ir ar plašu zilu strīpu un ar tievu — uz šuves.

## Attīstīšanās
Ziemo pieaugušās vaboles, bet iespējams, ka arī citas stadijas, augsnē. Pieaugušas vaboles parādās no kūniņām pavasarī. Pavasarī sākas pārošanas periods. Pēc pārošanas mātītes dēj olas uz barības auga (piemēram, parastā biškrēsliņa) vai apkārt tam nelielās kaudzītēs. Kāpurs iekūņojas pazemē pie barības auga jūlijā. Pieaugušas vaboles parādās augusta beigās.

## Ekoloģija
Vaboles dzīvo mitros tīrumos ar garu zāli. Tās ir polifāgi fitofāgi lapgrauži, kas barojas ar dažādiem augiem no kurvjziežu, lūpziežu, ceļteku, balzamīņu, skarblapju dzimtā.

Imago pārvietojas pa pūkainām augu daļām. Tie nav spējīgi lidot un visu dzīves ciklu pavada tuvumā pie vai uz barības augiem.

Barības augu sarakstā ir:
* kurvjziedi: pelašķi (parastais pelašķis, vītolu pelašķis), vībotnes, biškrēsliņi (parastais biškrēsliņš), pīpenes (parastā pīpene;
* lūpziedi: mētras (ūdens mētra, paleju mētra, *[[Mentha longifolia x suaveolens]]*), sārmenes purva sārmene;
* ceļtekas: veronikas (garlapu veronika);
* balzamīni: spriganes (puķu sprigane);
* skarblapji: vēršmēles (ārstniecības vēršmēle).

### Dabiskie ienaidnieki
Ziemā kurmi barojas ar ziemojošām vabolēm, kuras izrok pazemē.

Melnā skudra medī agrīno stadiju kāpurus. Divspārņi no kāpurmušu dzimtas, *[[Macquartia]]* (tai skaitā *[[Macquartia dispar]]* un *[[Macquartia tenebricosa]]*) un *[[Policheta]]* (*[[Policheta unicolor]]*) ģints pārstāvji ir atzīmēti kā kāpuru parazīti; *[[Rhinophoridae]]* dzimtas pārstāvis *[[Rhinophora lepida]]* ir atzīmēts kā *Chrysolina graminis* parazīts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* *[http://www.gbif.org/species/4460086 Chrysolina graminis (L., 1758)]*. GBIF.org
* *[https://web.archive.org/web/20111113105658/http://www.biol.uni.wroc.pl/cassidae/European%20Chrysomelidae/chrysolina%20graminis.htm Chrysolina graminis (Linnaeus, 1758)]*. Wydział Nauk Biologicznych
Feniņš

[thumb|150px|[Rietumvācija|VFR feniņš]]
[thumb|150px|1571. gada [Rīgas brīvpilsētas feniņš ar ģerboni (sudrabs 94, svars 0,26 g, diametrs 12,0 mm)]]

**Feniņš** () bija viduslaiku monēta, no 1873. gada Vācijas impērijas, vēlāk VFR un VDR mazākās naudas vienības nosaukums.
Apvienotajā Karalistē feniņiem atbilst pensi (vienskaitlī penijs).

## Vēsture
Kārļa Lielā valdīšanas laikā ieviesa vienotu, uz sudrabu balstītu monetāro sistēmu. Viena Kārļa mārciņa () saturēja mārciņu sudraba 20 solīdu (vēlāko šiliņu) jeb 240 denāriju vērtībā. Mārciņa un solīds bija vienīgi skaitīšanas un svara vienības, kā monētas tika kalti vienīgi sudraba denāriji ().

Tautā sudraba denārijus sāka dēvēt par feniņiem (*phenninc*). Anglijā peniji (*paenig*) pirmoreiz pieminēti ap 765. gadu.
Ap 1200. gadu dažādās vācu valstiņās kala dažādas vērtības feniņus ar dažādu sudraba saturu. 16. gadsimta beigās feniņa vērtība bija tik zema, ka tā kalšanai izmantoja varu.
1873. gadā Vācijas impērijas teritorijā ieviesa vienotu monetāro sistēmu, kurā 100 feniņi līdzinājās vienai markai.

## Etimoloģija
Feniņa vārda izcelsme ir neskaidra. Uzskata, ka tas varētu būt latīņu valodas vārda *pondus* ("svars", no tā arī puds, *Pfund, pound*) pārveidojums ģermāņu valodās *phenninc, paenig* ("svariņš").

## Latvijā kaltie feniņi
1515. gadā izveidoja Livonijas Hanzas savienības pilsētu monetāro sistēmu un Rīgā sāka kalt feniņus, vērdiņus, markas un dālderus.
Starp naudas vienībām bija šādas attiecības: 1 dālderis = 4,5 markas = 18 vērdiņi, savukārt 1 vērdiņš = 9 šiliņi = 27 feniņi

## Atsauces
Manilijs

**Manilijs** (*Manilius*) var būt:
* Marks Manilijs — romiešu rakstnieks
* Manilijs — Mēness krāteris
MUOS 4

***MUOS 4*** ir ASV militārās mobilo sakaru sistēmas *[[Mobile User Objective System]]* pavadonis. Palaists 2015. gada septembrī.
To izgatavojis uzņēmums *[[Lockheed Martin]]* ASV Jūras kara flotes uzdevumā.

Pavadonis izgatavots uz modificētas platformas *[[A2100]]* bāzes. Divas 14 m reflektora antenas izgatavojis uzņēmums *[[Harris Corporation|Harris]]*, bet sakaru aparatūru izgatavoja *[[Boeing IDS]]*.

*MUOS 4* tika palaists  10:18 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas V/551]]* (sērijas numurs *AV-056*) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta kompleksa *SLC-41*. Ģeostacionāro orbītu *MUOS 4* sasniedza 8 dienu laikā. Tad tika izvērsti saules bateriju paneļi. Lielo antenu reflektori izvērsti 12 dienas pēc starta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* MUOS Lockheed Martin vietnē
* MUOS 1, 2, 3, 4, 5 Gunter Dirk Krebs
Avotmuižas ieži

**Avotmuižas ieži** ir divi smilšakmens atsegumi Braslas labajā krastā Siguldas novada Lēdurgas pagastā. Izvietojušies pagasta austrumos pie bijušās Avotmuižas (*Quellenhof*). Lielais Avotmuižas iezis ir ap 15 m augsta un 150 m gara sarkana smilšakmens siena. Tā pakājē izplūst Svētavots, pie kura ticis upurēts vēl līdz 20. gadsimta 20. gadiem. 200 m lejpus atrodas 12—13 m augstais Mazais Avotmuižas iezis, kurā ir Avotmuižas Velnala

## Atsauces
Mercedes-Benz Group

***Mercedes-Benz Group AG*** (agrākie nosaukumi ***Daimler-Benz***, ***DaimlerChrysler***, ***Daimler***) ir Vācijas autobūves uzņēmumu grupa. Tās galvenais birojs atrodas Štutgartē. Uzņēmums id dibināts 1998. gadā, *[[Daimler-Benz]]* apvienojoties ar *[[Chrysler]]*. Pazīstamākais grupas zīmols ir *[[Mercedes-Benz]]*.

Uzņēmuma akcijas tiek kotētas Frankfurtes fondu biržā (kods *DAI*). Lielākie akcionāri (2022. gada februārī): Ķīnas *BAIC Group* (9,98 %), Ķīnas investoram Li Šufu (*[[Geely]]* īpašnieks) piederošais *Tenaciou3 Prospect Investment* (9,68 %), *[[Kuwait Investment Authority]]* (Kuveitas suverēnais fonds, 6,84 %).

## Vēsture
thumb|180px|''DaimlerChrysler AG'' logotips
thumb|180px|''Daimler'' logotips līdz 2022. gadam
Uzņēmuma vēsture sniedzas līdz 19. gadsimtam. 1883. gadā Karls Bencs dibināja autobūves uzņēmumu *Benz & Cie*, savukārt 1890. gadā Gotlībs Daimlers un Vilhelms Maibahs dibināja *Daimler Motoren Gesellschaft*.
1926. gadā abi uzņēmumi apvienojās ar nosaukumu *[[Daimler-Benz|Daimler-Benz AG]]*. Automašīnas tika izlaistas ar zīmolu ***Mercedes-Benz***.

1998. gadā *Daimler-Benz* apvienojās ar ASV autobūves uzņēmumu grupu *[[Chrysler]]*; jaunā uzņēmuma nosaukums ***DaimlerChrysler AG***; darījuma summa 38 miljardi USD.

2000. gadā *DaimlerChrysler* meitas uzņēmums *[[DASA]]* apvienojās ar citiem Eiropas aerokosmiskās un aizsardzības jomas uzņēmumiem, izveidojot *[[Airbus Group|EADS]]*.

2007. gada 3. augustā *Chrysler* tika pārdots ASV privātajam investīciju uzņēmumam *[[Cerberus Capital Management]]*; uzņēmuma nosaukums mainīts uz ***Daimler AG***.
2013. gadā pārdotas kapitāldaļas uzņēmumā *[[Airbus Group|EADS]]*.

2022. gada 1. februārī *Daimler AG* mainīja nosaukumu uz ***Mercedes-Benz Group AG***.

## Zīmoli
[thumbnail|right|Lielākā ''Daimler'' rūpnīca [Zindelfingene|Zindelfingenē, Vācijā]]
*Daimler* visā pasaulē pārdod transportlīdzekļus ar zīmoliem:
* *Mercedes-Benz Cars*, vieglās automašīnas
** *[[Maybach]]*
** *[[Mercedes-Benz]]*
** *[[Mercedes-AMG]]*
** *[[Smart (automašīna)|Smart]]*
*** *[[Car2Go]]*
* *Daimler Trucks*, kravas automašīnas
** Komerctransports
*** *[[Freightliner Trucks]]*
*** *Mercedes-Benz* (kravas automašīnu grupa)
*** *[[Mitsubishi Fuso Truck and Bus Corporation|Mitsubishi Fuso]]*
*** *[[Thomas Built Buses]]*
*** *[[Sterling Trucks]]* (ražošana pārtraukta 2010. gadā)
*** *[[Western Star Trucks|Western Star]]*
*** *[[BharatBenz]]*
** Komplektējošās daļas
*** *[[Alliance Truck Parts]]*
*** *[[Detroit Diesel]]*
* *Daimler Buses*, autobusi
** *[[Mercedes-Benz buses]]*
** *[[Orion Bus Industries]]* (ražošana pārtraukta 2012. gadā)
** *[[Setra]]*
* *Mercedes-Benz Vans*, furgoni
** *Mercedes-Benz* (furgonu grupa)
* Citi
** *[[Mercedes AMG High Performance Powertrains]]* (izgatavo dzinējus *[[Formula 1]]* sacīkšu mašīnām)
** *[[Daimler Financial Services]]*
*** *[[Mercedes-Benz Bank]]*
*** *Mercedes-Benz Financial*
*** *Daimler Truck Financial*

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Mercedes-Benz Group'' vietne
Daimler

***Daimler*** var būt:
* *[[Mercedes-Benz Group|Daimler AG]]*, Vācijas autobūves uzņēmuma *Mercedes-Benz Group* agrākais nosaukums,
* Gotlībs Daimlers (*Gottlieb Daimler*), vācu autokonstruktors un uzņēmējs (1834 — 1900).
Atklātās atklātnes

**Atklātās atklātnes** ir šaha atklātnes, kurās baltie spēlē 1. e2-e4 un melnie atbild  1. ... e7-e5.

## Atklāto atklātņu saraksts
* 2. Lf1-c4 − Laidņa atklātne
* 2. Zb1-c3 − Vīnes atklātne
* 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Lf1-b5 − Spāņu atklātne
** 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Lf1-b5 a7-a6 4. Lb5-a4 Zg8-f6 5. 0-0 Zf6xe4 6. d2-d4 e5xd4 − Rīgas variants 
* 2. Zg1-f3 Zg8-f6 − Krievu aizsardzība
* 2. Zg1-f3 d7-d6 − Filidora aizsardzība
* 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. d2-d4 − Skotu atklātne
**  2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. d2-d4 e5xd4 4. c2-c3 − Gēringa gambīts
** 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. d2-d4 e5xd4 4. Lf1-c4 − Skotu gambīts
* 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Lf1-c4 Lf8-c5 − Itāļu atklātne
** 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Lf1-c4 Lf8-c5 4. b2-b4 − Evansa gambīts
* 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Zb1-c3 bez 3. ... Zg8-f6 − Trīszirdziņu aizsardzība
* 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Zb1-c3 Zg8-f6 − Četrzirdziņu aizsardzība
* 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Lf1-c4 Lf8-e7 − Ungāru aizsardzība
* 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Lf1-c4 Zg8-f6 − Divzirdziņu aizsardzība
* 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. c2-c3 − Ponciāni atklātne
* 2. Zg1-f3 f7-f5 − Latviešu gambīts
* 2. d2-d4 e5xd4 3. Dd1xd4 − Centra atklātne
* 2. d2-d4 e5xd4 3. c2-c3 − Ziemeļu gambīts
* 2. f2-f4 − Karaļa gambīts
** 2. f2-f4 d7-d5 − Falkbēra kontrgambīts 
** 2. f2-f4 e5xf4 3. Zg1-f3 g7-g5 4. Lf1-c4 Lf8-g7 5. h2-h4 − Filidora gambīts 
** 2. f2-f4 e5xf4 3. Zg1-f3 g7-g5 4. h2-h4 g5-g4 5. Zf3-e5 − Kīzericka gambīts 
** 2. f2-f4 e5xf4 3. Zg1-f3 g7-g5 4. Lf1-c4 g5-g4 5. Zb1-c3 − Makdonela gambīts 
** 2. f2-f4 e5xf4 3. Zg1-f3 g7-g5 4. Lf1-c4 g5-g4 5. 0-0 − Mucio gambīts
 
## Skatīt arī
* Pusatklātās atklātnes
* Slēgtās atklātnes
* Pusslēgtās atklātnes
* Flanga atklātnes

## Literatūra
*  

## Atsauces
Ēriks Lundīns

**Ēriks Lundīns** (; , Stokholma — , Stokholma) bija Zviedrijas starptautiskais lielmeistars šahā (1983).

## Biogrāfija
Bijis viens no 20. gadsimta spēcīgākajiem Zviedrijas šahistiem. Desmit reizes uzvarējis Zviedrijas šaha čempionātā (1932 (dalīta pirmā vieta), 1934, 1938, 1941, 1942, 1945, 1946, 1960, 1961, 1964). 1936. un 1939. gadā uzvarējis Ziemeļu valstu šaha čempionātā. 1933. gadā mačā pārspējis Rūdolfu Špīlmanu ar 3½:2½ (+1, =5, -0). Ar labiem panākumiem piedalījies starptautiskajos šaha turnīros. 1941. gadā neoficiālajā Eiropas šaha čempionātā Minhenē dalījis 2.—3. vietu ar toreizējo pasaules šaha čempionu Aleksandru Aļehinu.

1948. gadā piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kur palicis pēdējā, 20. vietā. Tomēr Lundīns izcēlies ar to, ka partijās pret turnīra uzvarētājiem Dāvidu Bronšteinu un Lāslo Sabo ar melnajiem pielietojis ļoti asu atklātnes jauninājumu, kas vēlāk ieguvis nosaukumu — Benko gambīts.

Zviedrijas izlases sastāvā sekmīgi piedalījies šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 9 reizes (1930-1939, 1952-1954, 1960). Komandu kopvērtējumā izcīnījis sudraba (1935) un bronzas (1933) medaļas, bet individuālā vērtējumā — zelta (1933) un bronzas (1939) medaļas;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā.

FIDE Lundīnam 1950. gadā kā vienam no pirmajiem piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1983. gadā — starptautiskā lielmeistara (GM) goda nosaukumu par iepriekšējo gadu sasniegumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (neoficiālās Pasaules šaha olimpiādes)
Ceļes Barbara

**Ceļes Barbara** (, , , ; dzimusi 1392. gadā, mirusi ) bija Svētās Romas imperatora Sigismunda sieva no Ceļes dinastijas. Aktīvi iesaistījās sava laika politikā un valsts pārvaldē. Lielu daļu no valdīšanas laika pavadīja Ungārijā un veica Ungārijas reģenta pienākumus. Pēc vīra nāves 1437. gadā tika atbīdīta no varas, un no 1438. līdz 1441. gadam pavadīja Polijas galmā. Pēc Albrehta II nāves apmetās Bohēmijā, kur nodzīvoja līdz mūža beigām, nepretendējot uz varu.

## Ārējās saites
007: SPEKTRS

**"007: SPEKTRS"** () ir 2015. gada Apvienotās Karalistes spiegu filma, kuras režisors ir Sems Mendess. Šī ir 24. filma par Džeimsu Bondu, ceturto reizi Bondu attēlo Denjels Kreigs. Šī ir otrā pēc kārtas Sema Mendesa režisētā Džeimsa Bonda filma, iepriekšējā ir "Operācija "Skyfall"". Tāpat šī ir pēdējā Džeimsa Bonda sērijas filma, ko izplata *Columbia Pictures*, jo nākamajām sērijas filmām izplatītājs ir *[[Universal Pictures]]*. Galvenās lomas tajā attēlo Kreigs, Kristofs Valcs, Lea Sedū, Bens Višo, Neomija Herisa, Deivs Batista, Monika Belluči, Reifs Fainss.

Filmā Bonds cīnās ar globālo noziedzīgo aģentūru SPEKTRS un tās vadītāju Ernstu Stavro Blofeldu (Kristofs Valcs). Spektra un Blofelda pirmā parādīšanās *Eon Productions* veidotajā filmā bija 1971. gada "Dimanti ir mūžīgi" (*Diamonds Are Forever*), Blofeldam līdzīgs tēls parādās arī 1981. gada filmā "Tikai tavās acīs" (*For Your Eyes Only*). Vairāki personāžus, tostarp M, Q un Manīpeniju, atveido aktieri no iepriekšējās sērijas filmas. Aktieru sastāvam ir piebiedrojušies Lea Sedū Dr. Medleinas Svonas lomā, Deivs Batista Hinksa kunga lomā, Endrū Skots Maksa Denbiga lomā un Monika Belluči Lūsijas Siaras lomā.

Filmēšanas process norisinājās no 2014. gada decembra līdz 2015. gada jūlijam Austrijā, Apvienotajā Karalistē, Itālijā, Marokā un Meksikā. Triki filmā tika veidoti ar specefektu un kaskadieru līdzdalību, pēc iespējas izvairoties no datoranimācijas izmantošanas. "007: SPEKTRS" budžets bija apmēram 245 miljoniem ASV dolāru, kaut arī dažos avotos minēts, ka filmas izmaksas sasniegušas pat 300 miljonus ASV dolāru, tādējādi šī ir dārgākā Džeimsa Bonda sērijas filma.

Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē, tieši 50 gadus pēc filmas "Zibenslode" (*Thunderball*), 30 gadus pēc "Skats uz slepkavību" un 20 gadus pēc "Zeltacs" filmu pirmizrādēm. ASV un Latvijas kinoteātros filmas pirmizrāde norisinājās . "007: SPEKTRS" saņēma dažādas kritiķu atsauksmes, tika slavētas spriedzes ainas, operatora darbs, aktierspēle un muzikālais pavadījums, bet kritizēts tika filmas ilgums un scenārijs. Filmas tēmas dziesma *[[Writing's on the Wall]]* Sema Smita izpildījumā, ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu un Zelta globusa balvu kā labākā dziesma. Filmas vispasaules ienākumi ir vairāk kā 880 miljoni ASV dolāru, padarot to par 2015. gada sesto ienesīgāko filmu un otro ienesīgāko filmu sērijā pēc "Operācijas "Skyfall"".

Nākamās filmas sērijas "Nav laiks mirt" pirmizrāde notika 2021. gada septembrī un tajā Kreigs pēdējo reizi atveidoja Bondu. Filmas režisors ir Kerijs Fukunaga.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Lea Sedū

**Lea Sedū** (; dzimusi ) ir franču aktrise.

Filmēties sāka Francijā: *Une vieille maîtresse* (2007) un *De la guerre* (2008). Par lomu filmā "Skaistā būtne" (*La belle personne*, 2008) tika pirmoreiz nominēta Cēzara balvai. Pēc tam sākusi filmēties Holivudas filmās: "Bēdīgi slavenie mērgļi" (2009), "Robins Huds" (*Robin Hood*, 2010), "Pusnakts Parīzē" (2011) un "Neiespējamā misija: Rēgu protokols" (2011).

Francijā atkal tika nominēta Cēzara balvai par lomām filmās *[[Belle Épine]]* (2010) un "Ardievu, mana karaliene" (*Les Adieux à la reine*, 2012), par lomu filmā "Ardievu, mana karaliene" — labākās aktrises kategorijā. 2013. gadā saņēma Kannu kinofestivāla Zelta palmas zara balvu par lomu filmā "Zils ir vissiltākā krāsa" (*La Vie d'Adèle : Chapitres 1 et 2*). Šī bija pirmā reize kinofestivāla vēsturē, kad Zelta palmas zaru saņem uzvarētājfilmas režisors un abas galvenās aktrises. Sedū ir viena no trim sievietēm, kas saņēmusi šo balvu. Viņa tēloja Bonda meiteni Džeimsa Bonda filmās "007: SPEKTRS" un "Nav laiks mirt".

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Gātciems

**Gātciems** ir ciems Mārupes novada Salas pagastā. Atrodas pagasta vidusdaļā Lielupes labajā krastā, lejpus Gātes atteikai, Mežzara salas rietumos.  no pagasta centra Spuņciema,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.

## Atsauces
Gēsta Štolcs

**Gēsta Štolcs** (; , Stokholma — , Stokholma) bija Zviedrijas starptautiskais lielmeistars šahā (1954).

## Biogrāfija
Jau no piecpadsmit gadu vecuma strādājis kā automehāniķis, bet vēlāk kļuvis par vienu no 20. gadsimta spēcīgākajiem Zviedrijas šahistiem. Trīs reizes pēc kārtas uzvarējis Zviedrijas šaha čempionātos (1951—1953). 1947. gadā dalījis pirmo vietu Ziemeļu valstu šaha čempionātā. Ar labiem panākumiem cīnījies mačos pret Rūdolfu Špīlmanu (1930. gads - 2½:3½), Salo Floru (1931. gads - 4½:3½), Jideonu Stolberju (1931. gads - 3:3), Āronu Nimcoviču (1934. gads - 2½:3½). 1941. gadā uzvarējis neoficiālajā Eiropas šaha čempionātā Minhenē, apsteidzot toreizējo Pasaules šaha čempionu Aleksandru Aļehinu. Pēc Otrā pasaules kara 1946. gadā Nīderlandē bijis otrais spēcīgā turnīrā aiz Alberika O'Kelli.

Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīros: 1948. gadā ieņēmis 18. vietu, bet 1952. gadā — 16. vietu.

Zviedrijas izlases sastāvā sekmīgi piedalījies šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 9 reizes (1927-1937, 1952-1954). Komandu kopvērtējumā izcīnījis sudraba (1935) un bronzas (1933) medaļas, bet individuālā vērtējumā - zelta (1931) un bronzas (1935) medaļas;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā.

FIDE Štolcam 1950. gadā kā vienam no pirmajiem piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1954. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (neoficiālās Pasaules šaha olimpiādes)
Nacionālā enciklopēdija

**Nacionālā enciklopēdija** ir universāla enciklopēdija latviešu valodā. Tās elektronisko versiju atvēra 2018. gada 18. decembrī. Enciklopēdijas redakcija darbojas Latvijas Nacionālās bibliotēkas paspārnē.

## Kopsavilkums

Nacionālās enciklopēdijas projekts darbu sāka 2014. gada nogalē. 2014. gada 18. decembrī par elektroniskās platformas piegādātāju izvēlēts uzņēmums "Tilde". Nacionālās enciklopēdijas redakcija darbu sāka 2015. gada jūlijā. Enciklopēdijas izveidi pārrauga Nacionālās enciklopēdijas padome, kuru vada kultūras ministre. Nacionālās enciklopēdijas redakcija sastāv no sešām redaktorēm un galvenā redaktora, vēstures zinātņu doktora Valtera Ščerbinska. Nozaru redakcijas kolēģijā darbojas 63 nozaru konsultanti, un to vada Latvijas Nacionālās bibliotēkas direktore Dagnija Baltiņa.
No 2014. līdz 2018. gadam Nacionālās enciklopēdijas izveidei piešķīra no 200 000 līdz 250 000 eiro gadā, kopējam finansējumam sasniedzot 1 100 000 eiro.

2018. gadā oktobrī papīra formā izdeva Latvijas Republikas simtgadei veltītu sējumu ar 864 lappusēm. Interese par šo izdevumu bija tik liela, ka dažu dienu laikā to izpārdeva un tika nodrukāta papildu tirāža. Kopš 2018. gada decembra enciklopēdija ir pieejama elektroniskā versijā. Interneta versija nav tematiska un aptver visdažādākās tēmas par pasaules kultūru, zinātni, tautsaimniecību u.c.

## Elektroniskā versija

2019. gada februārī Nacionālās enciklopēdijas vietnē bija ap 900 šķirkļu. 2023. gada jūlijā to skaits bija pieaudzis līdz 3948, bet 2025. gada oktobrī — līdz 5373.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Dziesmuvara

[thumb|330px|Studentu koris Dziesmuvara. Pirmajā rindā vidū (no kreisās): [Ādolfs Ābele, prof. Jāzeps Vītols un prof. Voldemārs Maldonis.]]
thumb|330px|"Dziesmuvara" LU Jaunajā aulā (ap 1935).
thumb|330px|Dziesmuvaras dibinātāji (1925).
**Dziesmuvara** ir Latvijas Universitātes jauktais koris, kas dibināts 1925. gadā kā Dziesmuvaras biedrība, atjaunota 2000. gadā.

## Vēsture
Kora biedrības dibināšanas sapulce notika 1925. gada 9. aprīlī. Pirmais kora mēģinājums notika 1925. gada septembrī Ķeniņa komercskolas aktu zālē Tērbatas ielā 15/17, kas bija noīrēta diviem vakariem nedēļā. Īpaša loma Dziesmuvaras attīstībā bija profesoram un mācītājam Voldemāram Maldonim, kas sekmēja Dziesmuvaras apstiprināšanu Universitātes padomē tās pirmsākumā. 
Koris koncertēja Norvēģijā, Zviedrijā, Somijā, Dānijā, Igaunijā u.c. valstīs. Izcilas atsauksmes "Dziesmuvara" saņēma par saviem koncertiem Skandināvijā 1934. gada koncertbraucienā Oslo un Stokholmā.

Otrā pasaules kara laikā 1942. gadā Kuldīgā notika viens no pēdējiem Dziesmuvaras koncertiem. Tur palika karogs un tika noglabāts zemē. Pēc Sarkanās armijas otreizējās ienākšanas Latvijā 1944. gadā Dziesmuvaras darbība Latvijā tika pārtraukta, daudzi kora dalībnieki līdz ar tā vadītāju Ādolfu Ābeli emigrēja uz Rietumvāciju un vēlāk uz ASV, kur Ņujorkas dziesmuvarieši atjaunoja kori. Koris pastāvēja līdz Ādolfa Ābeles nāvei 1967. gadā, bet kā sabiedriska organizācija turpināja savu darbību arī vēlāk. "Dziesmuvaras" sekcijas bija Austrālijā, Jaunzēlandē, Anglijā, Vācijā, Kanādā un citās valstīs, Austrālijā kādu laiku pastāvēja koris ar "Dziesmuvaras" vārdu. 1988. gadā ASV tika izveidots "Dziesmuvaras" Latviešu mūzikas fonds, līdz 2002. gadam iznāca "Dziesmuvaras" valdes izdevums "Dziesmuvaras Ziņas".

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1995. gadā aprakto karogu izraka un nogādāja Rīgas vēstures un kuģniecības muzejā, tomēr oriģinālais karogs bija ļoti satrupējis un nebija izliekams ekspozīcijā. Tā vietā trimdas dziesmuvarieši bija izgatavojuši jaunu vecā karoga kopiju, ko atveda uz Latviju. 2000. gadā Latvijā atjaunoja Dziesmuvaras biedrību un kori.

## Simboli
Dziesmuvariešu cepurītes ir ar baltu virsu, kas nozīmē — daiļums, bet vara brūnā apmalīte — darbs. Saviešiem uz brūnās cepures apmales ir sudraba nozīmīte ar Latvijas Universitātes galvenās ēkas apveidu. Uzņemot par pilntiesīgu biedru, pasniedz arī krūšu nozīmi — stilizētas koklītes ar Universitātes apveidu. Dziesmuvaras pamattikumi ir Darbs, Draudzība un Daiļums. Darbs attīsta tā darītāju, darbs dod īsto dzīvesprieku. Daiļums ir saskaņa starp dzīvi un dziļāko personību. Noteicējs ir iekšējais daiļums. Draudzībā cilvēki mācās saprast katra savdabībā labāko, tāpat – novērst un piedot tā vājības.

## Diriģenti
* Alfrēds Kalniņš (1925—1927)
* Ādolfs Ābele (1927—1944)
* Bruno Skulte (1963—1969)
* Ainārs Rubiķis (2000—2007)
* Edgars Račevskis un Krista Audere (2007—2013)
* Aivis Greters (2014—2018)
* Laura Ozoliņa un Shino Yamasaki (2023—2025)
* Nora Žeigure (no 2018)

## Atsauces
Heinrihs Andreass Konciuss

**Heinrihs Andreass Konciuss** (, dzimis 1708. gadā, miris 1792. vai 1795. gadā) bija vācu ērģeļbūvnieks, kurš lielu daļu no mūža darbojās Latvijā. 

Dzimis Hallē, ērģeļu būvētāja ģimenē. Latvijā darbojās no 18. gadsimta sešdesmito gadu sākuma. Izgatavojis vai pārbūvējis ērģeles Rīgā (Jēkaba katedrālē, 1760–1763; remonts Domā, 1773-1776; Reformātu baznīcā, 1783), Liepājā (Svētās Trīsvienības katedrālē, 1779), Valmierā (Sīmaņa baznīcā, 1780) un Cēsīs (Jāna baznīcā, 1787). No Konciusa darbiem saglabājušies - daļa no stabulēm Svētās Trīsvienības katedrāles ērģelēs, kā arī Svētās Jēkaba katedrāles, Sīmaņa baznīcas un Trīsvienības katedrāles ērģeļu prospekti.

## Ārējās saites
Bramberģe

**Bramberģe** bija ciems Latvijā, Jelgavas novada Glūdas pagastā pie autoceļa V1059. Izveidojies pie 17. gadsimtā celtās Bramberģes muižas (*Brandenburg*).

Pēc 2011.gada novadu teritoriālās reformas Bramberģe zaudējusi ciema statusu.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Jihlava

**Jihlava** () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala un Jihlavas apriņķa centrs pie Jihlavas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta ap 1233. gadu. Dibināta 12. gadsimta otrajā pusē, par dibināšanas notikumiem ir dažādi tautas nostāsti. Jihlava ir sens sudraba ieguves centrs. No viduslaikiem pilsētas iedzīvotāju vairums bija vācieši, veidojot etnisku anklāvu čehu iedzīvotāju vidū. Gadsimtu gaitā Jihlavas () vācu iedzīvotāji radīja savdabīgu kultūras vidi. Husītu karu laikā pilsēta palika uzticīga katoļticībai, tāpēc vairākas reizes tika aplenkta. Trīsdesmitgadu kara laikā pilsētu divreiz ieņēma zviedri. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Sports
Pilsētā bāzēta hokeja komanda Jihlavas "Dukla", kas laika posmā no 1967. līdz 1991. gadam 12 reizes kļuvusi par Čehoslovākijas hokeja līgas čempioni.

## Cilvēki
Jihlava ir autosportista Martina Prokopa (*Martin Prokop*, 1982) un hokejista Jirži Šlēgra (*Jiří Šlégr*, 1971) dzimtā pilsēta. Pilsētā mācījies komponists Jans Duseks (*Jan Ladislav Dussek*, 1760—1812). Jihlavā bērnību pavadījis austriešu komponists Gustavs Mālers (*Gustav Mahler‎*, 1860—1911).

## Atsauces

## Ārējās saites
300. mikroautobusu maršruts (Rīga)

**300. ekspresbusa maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta maršruts, kas kursēja no Stacijas laukuma līdz Vecdaugavai. Vasaras sezonā daži reisi kursēja līdz Vecāķiem.

Maršruts tika slēgts 2022. gada 9. septembrī, kad paziņoja par "Rīgas Mikroautobusu Satiksmes" maksātnespējas procesa uzsākšanu.

## Maršruts
**[[Stacijas laukums (Rīga)|Stacijas laukums]]** — **[[Vecdaugava (stacija)|Vecdaugava]]** kursēja pa šādām ielām: Marijas iela, Merķeļa iela, Kalpaka bulvāris, K. Valdemāra iela, Duntes iela, Tilta iela, Viestura prospekts, Mīlgrāvja iela, Jaunciema gatve, Emmas iela, A. Dombrovska iela, Baltāsbaznīcas iela, Atlantijas iela un Vecāķu prospekts.

**[[Vecdaugava (stacija)|Vecdaugava]]** — **[[Stacijas laukums (Rīga)|Stacijas laukums]]** kursēja pa šādām ielām: Vecāķu prospekts, Atlantijas iela, Meldru iela, Kreimeņu iela, A. Dombrovska iela, Emmas iela, Jaunciema gatve, Mīlgrāvja iela, Viestura prospekts, Tilta iela, Duntes iela, K. Valdemāra iela, Stabu iela, Brīvības iela, Brīvības bulvāris, Raiņa bulvāris un Marijas iela.

## Pieturvietas
300. minibusu maršrutā pavisam kopā bija 72 pieturas. Maršrutā **[[Stacijas laukums (Rīga)|Stacijas laukums]]** — **[[Vecdaugava (stacija)|Vecdaugava]]** bija 37 pieturas, maršrutā **[[Vecdaugava (stacija)|Vecdaugava]]** — **[[Stacijas laukums (Rīga)|Stacijas laukums]]** bija 35 pieturas.

## Maršruts ar mainītu virzienu
**[[Stacijas laukums (Rīga)|Stacijas laukums]]** — **[[Vecāķi]]** kursēja pa šādām ielām: Marijas iela, Merķeļa iela, Kalpaka bulvāris, K. Valdemāra iela, Duntes iela, Tilta iela, Viestura prospekts, Mīlgrāvja iela, Jaunciema gatve, Emmas iela, A. Dombrovska iela, Baltāsbaznīcas iela, Atlantijas iela, Vecāķu prospekts, Pludmales iela un Kāpu prospekts.

**[[Vecāķi]]** — **[[Stacijas laukums (Rīga)|Stacijas laukums]]** kursēja pa šādām ielām: Kāpu prospekts, Selgas iela, Vecāķu prospekts, Atlantijas iela, Meldru iela, Kreimeņu iela, A. Dombrovska iela, Emmas iela, Jaunciema gatve, Mīlgrāvja iela, Viestura prospekts, Tilta iela, Duntes iela, K. Valdemāra iela, Stabu iela, Brīvības iela, Brīvības bulvāris, Raiņa bulvāris un Marijas iela.

## Maršruts ar mainītu virzienu pieturvietas (vasaras sezonā)
Maršrutā **[[Stacijas laukums (Rīga)|Stacijas laukums]]** — **[[Vecāķi]]** bija 40 pieturas. 
Maršrutā **[[Vecāķi]]** — **[[Stacijas laukums (Rīga)|Stacijas laukums]]** bija 39 pieturas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 

## Skatīt arī
* Mikroautobusu satiksme Rīgā
* Rīgas satiksme
Chrysolina coerulans

***Chrysolina coerulans*** ir lapgraužu dzimtas suga, kurā ir aprakstītas 7 pasugas. Pasugas ir izplatītas no Eiropas līdz Centrālāzijai un Ķīnai; nominatīvā pasuga (*C. coerulans coerulans*) sastopama arī Latvijā.

## Izplatība
*Chrysolina coerulans* *sensu lato* ir izplatīta no Centrāleiropā un Austrumeiropā, Kaukāzā, Mazajā Āzijā, Tuvajos Austrumos, Irānā, Irākā, Afganistānā, Centrālāzijā, Urālu dienvidos, Ķīnas rietumos un Indijā. Nominālā pasuga ir sastopama Centrāleiropā un Austrumeiropā; *C. coerulans angelica* sastopama Sīrijā; *C. coerulans bella* — Ziemeļindijā, Austrumindijā, Pakistānā un Rietumķīnā; *C. coerulans iranica* — Rietumirānā un Afganistānā; *C. coerulans piffi* — Pakistānā; *C. coerulans relicta* — Jekaterinburgā; *C. coerulans splendorifera* — Kaukāzā, Irānā, Irākā un Turkmenistānā; *C. coerulans uzbekorum* — Kaukāzā, Uzbekistānā un Ziemeļafganistānā.

Latvijā šī suga pirmo reizi ir iereģistrēta 2009. gadā. Baltijā šī suga ir pazīstama Igaunijā un Baltkrievijā.

## Pieaugušo īpatņu apraksts
Pieaugušā īpatņa (imago) ķermeņa garums ir 6 — 9,5 mm. Ķermenis ir nedaudz garens. Nominatīvā pasuga no mugurpuses ir pilnīgi zila vai ar gareniskām gaiši zilām, zaļām, zeltītām vai vara krāsa līnijām.

Pronotums bez sāna iespiedumiem. Pronotuma priekšējā malā ir sariņu kopums. Epipleiras aizmugurējā pusē no sāna rakursa nav redzamas. Edeaguss ar tievu, trulu apikālu zobiņu.

## Ekoloģija
Vaboles ir sastopamas uz ūdenstilpju (piemēram, upju, strautu) krastiem, mitrajos tīrumos, kalnainās un klinšu vidēs. Apdzīvo ozolu un skujkoku stādījumus. Vaboles ir oligofāgi fitofāgi, jo barojas tikai ar mētru ģints sugām, piemēram, ar ūdens mētru, staltu mētru, un dažreiz vaboles var arī sastapt uz citiem augiem, piemēram, uz parastā biškrēsliņa.

Šīs vaboles ir laupītājmušu no *[[Paraphamartania syriaca]]* sugas medījums.

## Atsauces

## Ārējās saites
* *[http://www.gbif.org/species/4460196 Chrysolina coerulans (Scriba, 1791)] *. GBIF.org
* *[https://web.archive.org/web/20111113103333/http://www.biol.uni.wroc.pl/cassidae/European%20Chrysomelidae/chrysolina%20coerulans.htm Chrysolina coerulans (Scriba, 1791)]*. Wydział Nauk Biologicznych
Dorupe (Glūdas pagasts)

**Dorupe** ir ciems Latvijā, Jelgavas novada Glūdas pagastā autoceļu P97 (Jelgava—Dobele—Annenieki) un P96 (Pūri—Auce—Grīvaiši) krustojumā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces