open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Līdz pēdējam elpas vilcienam

**"Līdz pēdējam elpas vilcienam"** () ir 1960. gada Francijas krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir Žans Liks Godārs. Filmā galvenās lomas atveido Džīna Sīberga un Žans Pols Belmondo. Šī bija Godāra pirmā režisēta pilnmetrāžas filma, kā arī Belmondo aktiera karjeras izrāviens.

Filma stāsta par zagli, kurš nozog automašīnu un vēlāk impulsīvi nogalina policistu. Varas iestāžu meklēts, viņš satiekas ar amerikāņu žurnālistikas studenti un mēģina pārliecināt viņu bēgt kopā ar viņu uz Itāliju.

Filmas pirmizrāde notika . "Līdz pēdējam elpas vilcienam" ir nozīmīgs franču jaunā viļņa piemērs. Kopā ar Fransuā Trifo "400 sitieni" (*Les Quatre Cents Coups*) un Alēna Renē "Hirosima — mana mīla" (*Hiroshima mon amour*), kas abas iznāca iepriekšējā, 1959. gadā, tā piesaistīja pasaules uzmanību ar jauniem franču filmu veidošanas paņēmieniem. "Līdz pēdējam elpas vilcienam" piesaistīja uzmanību ar savu vizuālo stilu, kas ietvēra tobrīd netradicionālu lēkājošu kadru izmantošanu. Filma izdošanas brīdī Francijā to noskatījās vairāk nekā 2 miljoni skatītāju. Tā tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām filmām. Žurnāla ''Sight & Sound'' 50 visu laiku labāko filmu kritiķu sarakstā filma ierindojās 13. vietā, savukārt režisoru sarakstā tā ierindojās 11. vietā. 2018. gadā BBC veiktajā kritiķu aptaujā filmu ierindoja 11. vietā no 100 labākajām filmām svešvalodā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas iela (Tukums)

**Rīgas iela** ir iela Tukumā. Tā sākas Pils un Pasta ielas krustojumā un beidzas līdz ar pilsētas robežu tās austrumu daļā. Ielas garums ir ap 1750 m un to pilnībā klāj asfaltbetons.

## Ielu savienojumi

* Pasta iela ("T" veida krustojums)
* Eduarda Veidenbauma iela ("T" veida krustojums)
* Baložu iela ("T" veida krustojums)
* Meža iela (Apļveida krustojums)
* Ziedoņa iela ("T" veida krustojums)
* Zvārtes iela ("T" veida krustojums)
* Cēsu iela ("T" veida krustojums)
* Durbes iela ("T" veida krustojums)
* Pumpuru iela ("T" veida krustojums)
* Tilta iela ("T" veida krustojums)
* Saules iela ("T" veida krustojums)
* Tīles iela ("T" veida krustojums)

## Skatīt arī

* Tukums
* Tukuma ielu uzskaitījums
Baltazars

**Baltazars**, arī **Baltasars**, **Belzacars** (no akadiešu *Bēl-šarra-uṣur* — 'Bel, sargi valdnieku') bija Jaunbabilonijas valdnieka Nabonīda vecākais dēls un troņmantinieks.

## Baltazars Bībelē
[left|thumb|upright=1.0|"Baltazara dzīres", [Džons Martins (mākslinieks)|Džons Martins]]
Bībeles Daniēla grāmatā Baltazars saukts par pēdējo Babilonijas haldiešu valdnieku, aprakstītas Baltazara sarīkotās pēdējās dzīres, kurās ēšanai un dzeršanai izmantoti svētie trauki, kurus no Jeruzalemes tempļa izvedis Nabonīds. Naktī, dzīru laikā, kāda roka uz sienas uzrakstījusi vārdus "*mene mene tekel uparsin*", kurus Daniēls skaidro kā Dieva paziņojumu par Baltazara un viņa valsts drīzu bojāeju. Tajā pašā naktī Baltazars nogalināts un Babiloniju pakļāvusi Persija.

Pēc šī Bībeles sižeta radies vārdu savienojums "Baltazara dzīres".

## Atsauces

## Ārējās saites
Alans Pārkers

**Sers Alans Viljams Pārkers** (; dzimis , miris ) bija angļu kinorežisors.

Savas karjeras sākumā strādājis kā tekstu autors un televīzijas reklāmu režisors. Pēc aptuveni desmit gadus ilgas reklāmu filmēšanas, no kurām daudzas saņēma balvas par radošumu, viņš sāka rakstīt scenārijus un režisēt filmas.

Pārkers bija pazīstams ar to, ka izmantoja plašu filmu veidošanas stilu klāstu un strādāja dažādos žanros. Viņš veidoja mūziklus, kā *[[Bugsy Malone]]* (1976), "Slava" (*Fame*, 1980), *[[Pink Floyd The Wall]]* (1982), *[[The Commitments]]* (1991) un "Evita" (*Evita*, 1996), drāmas, balstītas uz patiesiem notikumiem, kā "Pusnakts ekspresis" (*Midnight Express*, 1978), *[[Mississippi Burning]]* (1988), *[[Come See the Paradise]]* (1990) un *[[Angela's Ashes]]* (1999), ģimenes drāmu, kā *[[Shoot the Moon]]* (1982), kā arī šausmu filmas un trillerus, kā "Eņģeļa sirds" (1987) un "Deivida Geila slepenā dzīve" (2003).

Viņa režisētās filmas ir saņēmušas 19 BAFTA kino balvas, 10 Zelta globusa balvas un 6 Amerikas Kinoakadēmijas balvas. Pats ticis nominēts astoņām BAFTA balvām, trīs Zelta globusiem un diviem Oskariem. Par filmām "Pusnakts ekspresis" un *The Commitments* saņēmis BAFTA balvu kategorijā "Labākais režisors", savukārt 1976. gadā saņēmis BAFTA balvu kategorijā "Labākais scenārijs" par filmu *Bugsy Malone*. Viņa filmu *[[Birdy]]* (1984) Nacionālā kinofilmu pārraudzīšanas padome atzina par vienu no gada labākajām filmām un tā saņēma žūrijas balvu Kannu kinofestivālā. 2002. gadā, par saviem nopelniem britu kino industrijā, Pārkers tika iecelts par Britu Impērijas ordeņa komandieri. 2013. gadā Pārkers saņēma *[[BAFTA Fellowship]]* balvu, augstāko balvu, ko Britu Kinoakadēmija var piešķirt režisoram.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sandis Riekstiņš

**Sandis Riekstiņš** (dzimis  Neretā) ir Latvijas uzņēmējs un politiķis, pārstāv partiju "Austošā saule Latvijai", bet iepriekš bijis Jaunās konservatīvās partijas (arī "Konservatīvie") biedrs. Bijis 13. Saeimas deputāts un Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentārais sekretārs".

## Politiskā darbība
2017. gada Rīgas domes vēlēšanās S. Riekstiņš tika ievēlēts Rīgas domē no Jaunās konservatīvās partijas.

2018. gadā ievēlēts 13. Saeimā. 2021. gada 21. jūnijā Izglītības un zinātnes ministre Anita Muižniece sporta nozares stiprināšanai iecēla viņu par Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentāro sekretāru. 2022. gada 17. martā S. Riekstiņš kļuva par "Konservatīvo" (Jaunās konservatīvās partijas īslaicīgs nosaukums) 13. Saeimas frakcijas vadītāja biedru.

S. Riekstiņš kandidēja arī 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, taču partijas "Konservatīvie" saraksts nepārvarēja 5% barjeru. Drīz pēc vēlēšanām, 13. novembrī, politiķis, izmantojot *Twitter*, paziņoja par izstāšanos no partijas.

2024. gada janvārī Jaunā konservatīvā partija paziņoja kandidātu sarakstu Eiropas parlamenta vēlēšanām, un tajā tika iekļauts arī S. Riekstiņš. Partijas saraksts saņēma 1,5% balsu, un neviens tā pārstāvis netika ievēlēts Eiropas Parlamentā.

2024. un 2025. gadā S. Riekstiņš kā brīvprātīgais devies uz Ukrainu un piedalījies aktīvā karadarbībā Ukrainas bruņoto spēku sastāvā.

2025. gada augustā S. Riekstiņš bija partijas "Austošā saule Latvijai" dibinātāju skaitā.

### Skandāli
2021. gada 3. augustā S. Riekstiņš izpelnījās sabiedrības sašutumu ar *[[Facebook]]* publicēto ierakstu, kurā faktiski pazemina paralimpiskos sasniegumus salīdzinot ar “īsto” sportu. Nākamajā dienā izglītības ministre A. Muižniece publicēja atvainošanos un uzņēmās atbildību par padotā izteikumiem, tomēr norādīja, ka IZM parlamentārā sekretāra teiktais bijis “pārpratums” un viņa negrasās Riekstiņu atbrīvot no amata. 11. septembrī Saeimas ētikas komisija Riekstiņa pārkāpuma lietu izbeidza. 2021. gada augustā, reaģējot uz S. Riekstiņa it kā atvainošanos par izteikumiem saistībā ar paralimpiešiem, Latvijas Paralimpiskā komiteja nolēma prasīt Riekstiņa atkāpšanos no amata.

## Atsauces
Młynów

***Młynów*** ir metro stacija Varšavā uz M2 līnijas, kas atrodas Volas rajonā. Stacija tika atklāta 2020. gada 4. aprīlī. Sākotnēji stacija darbojās ar nosaukumu *Młynów-Koło*.

Netālu no stacijas atrodas *[[Warszawa Młynów]]* dzelzceļa stacija.

## Atsauces
Centrum Nauki Kopernik

***Centrum Nauki Kopernik*** ir metro stacija Varšavā uz M2 līnijas. Tā atrodas *[[Śródmieście]]* rajonā. Tā tika atvērta 2015. gada 8. martā, un būvniecība sākās 2011. gadā.

2012. gada augustā, būvējot un uzsākot tuneļa zem Vislas upes urbšanu, stacijas teritorija tika appludināta ar šķidru grunti, kā rezultātā tika apturēti darbi un atlikta M2 līnijas centrālā posma darbība.

## Atsauces
Trocka (metro stacija)

***Trocka*** ir metro stacija Varšavā uz līnijas M2, kas atrodas Targovekas rajonā. Stacija tika atvērta 2019. gada 15. septembrī, un būvniecība tika uzsākta 2016. gadā.

## Atsauces
Edmunds Teirumnieks

**Edmunds Teirumnieks** (dzimis  Rēzeknē) ir latviešu ķīmiķis, augstskolas pasniedzējs un politiķis. 13. un 14. Saeimas deputāts, pārstāv Nacionālo apvienību.

## Dzīvesgājums
2000. gadā Rēzeknes Augstskolā ieguvis bakalaura grādu vides zinātnēs. 2003. gadā Rīgas Tehniskajā universitātē inženierzinātņu maģistra grādu ķīmijā, 2007. gadā Rīgas Tehniskajā universitātē inženierzinātņu doktora grādu ķīmijas inženierzinātnē.

Pirms ievēlēšanas Saeimā bijis Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmijas profesors (bijis arī šīs augstskolas rektors), vadošais pētnieks, Rīgas Tehniskās universitātes Profesoru padomes loceklis un Latvijas Lauksaimniecības universitātes Profesoru padomes loceklis, kā arī darbojies “Latvijas Inovatoru apvienībā”, “Biomasas tehnoloģiju centrā”, “Latgaliešu kultūras biedrībā”, “Latvijas Tehnoloģisko universitāšu un augstskolu konsorcija” valdēs.

### Politiskā darbība
2009. gada pašvaldību vēlēšanās E. Teirumnieks nesekmīgi kandidēja Rēzeknes domes vēlēšanās no partijas "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās tika ievēlēts Rēzeknes domē no Latgales partijas, Nacionālās apvienības, Reformu partijas, Latvijas Zaļās partijas un Latvijas Zemnieku savienības apvienotā saraksta. 2014. un 2019. gadā kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās no Nacionālās apvienības, bet netika ievēlēts. 2017. gada pašvaldību vēlēšanās E. Teirumnieks atkal tika ievēlēts Rēzeknes domē no Latgales partijas, Nacionālās apvienības un partijas "Vienotība" apvienotā saraksta.

2018. gadā no Nacionālās apvienības saraksta tika ievēlēts 13. Saeimā. Tāpat vēlētāji E. Teirumnieka kandidatūru atbalstīja arī 2022. gada Saeimas vēlēšanās, ievēlot 14. Saeimā.

2021. gada aprīlī interneta izdevums *puaro.lv* minēja E. Teirumnieku kā vienu no 13.Saeimas deputātiem, kas atklāti lobē cigarešu biznesu.

## Atsauces
Strasbūras Universitāte

**Strasbūras Universitāte** (franču: *Université de Strasbourg*, saīsināti *Unistra, UdS*) ir universitāte Strasbūrā, Francijā.

## Struktūra

* Mākslu, literatūras un valodu nodaļa
** Mākslu fakultāte
** Literatūras fakultāte
** Valodu fakultāte
* Tiesību, ekonomikas, vadības, politisko un sociālo zinātņu nodaļa
** Intelektuālā īpašuma starptautisko studiju centrs
** Žurnālistikas apmācības centrs
** Strasbūras Biznesa skola
** Ekonomikas zinātņu un vadības fakultāte
** Tiesību, politisko zinātņu un vadības fakultāte
** Strasbūras politisko studiju institūts
** Sagatavošanas institūts darbam vispārējā administrēšanā
** Darba institūts
** Augstāko Eiropas pētījumu centrs
* Zinātņu un tehnoloģiju nodaļa
** Eiropas Ķīmijas, polimēru un materiālu skola
** Strasbūras Fizikas skola (*Télécom physique Strasbourg*)
** Zemes zinātņu skola un observatorija
** Strasbūras Biotehnoloģijas augstskola
** Ķīmijas fakultāte
** Dzīvības zinātņu fakultāte
** Agno Tehnoloģijas institūts
** Luija Pastēra Tehnoloģijas institūts
** Robēra Šūmana Tehnoloģijas institūts
** Strasbūras Astronomiskā observatorija
** Matemātikas un informātikas mācību un pētniecības vienība
** Fizikas un inženierijas fakultāte
* Veselības nodaļa
** Medicīnas fakultāte
** Dentālās ķirurģijas fakultāte
** Farmācijas fakultāte
KF Shkëndija

***KF Shkëndija*** ir Ziemeļmaķedonijas futbola klubs no Tetovas. Klubu 1979. gadā nodibināja vietējie albāņi. Pašlaik spēlē Ziemeļmaķedonijas futbola augstākajā līmenī — Pirmajā līgā. Komanda ir četras reizes izcīnījusi valsts čempiontitulu, kā arī divreiz ieguvusi Maķedonijas kausu. Mājas spēles aizvada *Ecolog Arena* stadionā. Klubs regulāri piedalās UEFA Eiropas klubu turnīros, vairākas reizes ir spēlējis UEFA Eiropas līgas kvalifikācijas *play-off* kārtā, bet vēl ne reizi nav iekļuvis grupu turnīrā.

## Sasniegumi
* **[[Maķedonijas futbola Pirmā līga|Maķedonijas Pirmā līga]]**
** Čempioni (5): 2010—11, 2017—18, 2018—19, 2020—21, 2024–25
** Vicečempioni (3): 2015—16, 2016—17, 2023–24
* **Maķedonijas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2015—16, 2017—18
** Finālisti (3): 2005—06, 2012—13, 2016—17
* **Maķedonijas superkauss**
** Uzvarētāji (1): 2011
* **Maķedonijas Otrā līga**
** Uzvarētāji (3): 1995—96, 1999—2000, 2009—10

## Atsauces

## Ārējās saites
Emomalī Rahmons

**Emomalī Rahmons** (, dzimis ) ir Tadžikistānas politiķis, no 1994. gada novembra ir Tadžikistānas prezidents. *De facto* viņš bija valsts vadītājs arī no 1992. gada novembra līdz 1994. gada novembrim, kad bija Tadžikistānas Augstākās padomes vadītājs un šajā laikā oficiāli Tadžikistānā nebija prezidents.

## Ārējās saites
UD Almería

***UD Almería***, pilnā nosaukumā ***Unión Deportiva Almería***, ir profesionāls Spānijas futbola klubs no Almerijas, pilsētas Andalūzijā. Klubs ir dibināts 1989. gadā kā *Almería Club de Fútbol*, pašreizējo nosaukumu ieguva 2001. gadā. Pašlaik spēlē Spānijas futbola čempionāta Otrajā divīzijā. Mājas spēles komanda aizvada *[[Estadio de los Juegos Mediterráneos|Juegos Mediterráneos]]* stadionā, kura ietilpība ir 15&nbsp;274 skatītāju vietas.

Pirmo reizi *La Liga* iekļuva 2007. gadā, kad, spēlējot trenera Unaja Emerija vadībā, ieņēma otro vietu Otrajā divīzijā. Debijas sezonā *La Liga* izcīnīja 8. vietu. 2010.—2011. gada sezonu noslēdza pēdējā vietā un izkrita uz Otro divīziju, bet pēc divām sezonām atkal atgriezās augstākajā līgā. 2015. gadā atkal nācās *La Liga* atstāt. 2022. gadā uzvarēja Otrās divīzijas turnīrā un atgriezās augstākajā līmenī.

## Komandas sastāvs
:*.*

## Sasniegumi
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija]]**
** Čempioni (1): 2021–22
** 2. vieta (1): 2006–07

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kanoniskās tiesības

**Kanoniskās tiesības** ir tiesību normu kopums Romas Katoļu baznīcā, Pareizticīgajā baznīcā un senajās Pareizticīgajās baznīcās.
Burjati

thumb|Burjatu sievietes
**Burjati** () ir mongoļu tauta, kas dzīvo galvenokārt Krievijas Federācijas Burjatijas Republikā un Irkutskas apgabalā, kā arī Aizbaikāla novadā, kura teritorijā līdz 2008. gada 1. martam pastāvēja Agas Burjatu autonomais apvidus.

Pārkrievošanas dēļ tikai daļa burjatu runā burjatu valodā. Pēc reliģiskās pārliecības lielākoties budisti, pirms budisma izplatīšanās burjati bija dažādu ticējumu piekritēji (šamanisms). Burjatu vidū ir neliels skaits kristietības sekotāju. Kristietības izplatīšanās burjatu vidū sākās līdz ar pirmo krievu parādīšanos.

Aptuvenais burjatu skaits dažādos avotos tiek lēsts no 550 tūkstošiem līdz 690 tūkstošiem cilvēku, pēc 2021. gada Krievijas Federācijas tautskaites laikā 464 369 iedzīvotājus reģistrēja kā burjatus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gaspārs Uljēls

**Gaspārs Tomā Uljēls** (; dzimis  , miris ) bija franču aktieris. Zināms ar jaunā Hanibāla Lektera lomu filmā "Hanibāls: sākums" (*Hannibal Rising*, 2007), modes dizainera Īva Senlorāna lomu biogrāfiskajā filmā "Īvs Senlorāns" (*Saint Laurent*, 2014) un divpadsmit gadus būdams par *[[Chanel (zīmols)|Chanel]]* vīriešu smaržu *[[Bleu de Chanel]]* reklāmas seju. Vēl viņš ierunājis Džeka Lauska lomu filmas "Leģendārais piecinieks" (2012) franču dublāžā un atveidojis Antonu Mogartu *[[Disney+]]* miniseriālā *[[Moon Knight]]* (2022).

Ujēla kino debija bija filmā "Vilku brālība" (*Le Pacte des loups*, 2001). Trīs gadus pēc kārtas, no 2003. līdz 2005. gadam, viņu nominēja Cēzara balvai kā daudzsološāko jauno aktieri; šo balvu viņš ieguva 2005. gadā par Pirmā pasaules kara karavīra lomu filmā "Saderināšanās uz mūžu" (*Un long dimanche de fiançailles*, 2004). 2015. gadā viņš ieguva savu pirmo Cēzara balvas nomināciju kategorijā "Labākais aktieris" par lomu filmā "Īvs Senlorāns" (*Saint Laurent*). 2017. gadā viņš ieguva Cēzara balvu kā labākais aktieris par nedziedināmi slima dramaturga lomu filmā "Tas ir tikai pasaules gals" (*Juste la fin du monde*, 2016). 2015. gadā Uljēlu apbalvoja ar Francijas Mākslas un literatūras ordeni.

Filmējies filmās *[[Embrassez qui vous voudrez]]* (2002), *[[Les Égarés]]* (2003), *[[Le Dernier Jour]]* (2004), "Parīze, es mīlu tevi" (*Paris, je t'aime*, 2006), *[[Jacquou le Croquant]]* (2007), *[[La Princesse de Montpensier]]* (2010), *[[Les Confins du Monde]]* (2018) un *[[Il était une seconde fois]]* (2019).

Uljēls mira  37 gadu vecumā pēc nelaimes gadījuma slēpojot.

## Atsauces

## Ārējās saites
AC Ajaccio

***AC Ajaccio*** ir Francijas futbola klubs no Ažaksjo, pilsētas Korsikā. Pašlaik spēlē Regional 2. Mājas spēles aizvada Fransuā Kotī stadionā.

Klubs tika nodibināts 1910. gadā. Par profesionālu klubu kļuva 1965. gadā. Divus gadus vēlāk uzvarēja Francijas 2. divīzijā (tagad *Ligue 2*) un kļuva par pirmo Korsikas klubu, kas iekļuva Francijas futbola augstākajā līmenī. Augstākais sasniegums ir 1971. gadā izcīnītā 6. vieta. Vēlāk klubs kādu laiku spēlēja zemākajās līgās, kā arī vairākkārt atgriezās *Ligue 1*.

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Čempioni (2): 1966–67, 2001–02
** 2. vieta (2): 2010–11, 2021–22
* **Francijas Nacionālais čempionāts** (3. līga)
** Uzvarētāji (1): 1997–98
* **Korsikas līga**
** Čempioni (9): 1920, 1921, 1934, 1939, 1948, 1950, 1955, 1964, 1994

## Atsauces

## Ārējās saites

*
26. autobusu maršruts (Daugavpils)

**26. autobusu maršruts** ir Daugavpils sabiedriskā transporta lokveida autobusu maršruts, savieno Autoostu ar Ķīmiķu ciematu un Jaunforštati, pēc tam brauc atpakaļ uz autoostu. Maršruts kursē vienu reizi dienā, sāk kustību plkst. 23:20 un beidz plkst. 00:05.

## Maršruts
* 26. maršruta autobusi kursē pa šādām ielām: Lāčplēša iela, Cietokšņa iela, Imantas iela, Daugavas iela, 18. novembra iela, Varšavas iela, Arodu iela, Kauņas iela, Smilšu iela, Jātnieku iela, Cialkovska iela, Višķu iela, Latgales iela, Vidzemes iela, Aveņu iela, Zeltkalna iela, Piekrastes iela, Rēzeknes iela, Aveņu iela, Arendoles iela, Aveņu iela, Vidzemes iela, Kārklu iela, Stacijas iela, Balvu iela, Cietokšņa iela un Lāčplēša iela.

## Pieturvietas

26. autobusu maršrutā ir 36 pieturas.

## Ārējās saites
* Saraksts
Nākotnes noziegumi

**"Nākotnes noziegumi"** () ir 2022. gada Kanādas, Francijas, Apvienotās Karalistes un Grieķijas kopražojuma zinātniskās fantastikas šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Deivids Kronenbergs. Filmā galvenās lomas atveido Vigo Mortensens, Lea Sedū un Kristena Stjuarta. Lai gan filmai ir tāds pats nosaukums kā Kronenberga 1970. gada filmai, tas nav rīmeiks. Šī ir pirmā reize kopš 1999. gada filmas "Eksistence", kad Kronenbergs veido filmu šausmu un zinātniskās fantastikas žanrā.

Cilvēka sugai pielāgojoties jaunajai videi, organismā notiek jaunas pārvērtības un mutācijas. Kopā ar savu partneri Kaprisu (Sedū), Sols Tensers (Mortensens), performanču mākslinieks, priekšnesumos publiski demonstrē savu orgānu metamorfozi.

*Crimes of the Future* pirmizrāde notika 2022. gada Kannu kinofestivālā, 23. maijā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Filma festivālā tika godināta ar sešu minūšu garām ovācijām. Tā saņēma pārsvarā pozitīvus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaigaži

**Vaigaži** ir ciems Limbažu novada Viļķenes pagastā. Atrodas pagasta  centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V140. Austrumos no ciema atrodas Lielais Rūstužu purvs (575 ha). Ciemats ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta neitrālajā zonā.

## Atsauces
Brīdaga

**Brīdaga** (agrāk arī **Brīdags**) ir ciems Limbažu novada Viļķenes pagastā. Brīdaga atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā, pie autoceļa V138.

Cauri ciemam tek Vitrupe, un daļa ciema centra atrodas dabas liegumā "Vitrupes ieleja".

## Skatīt arī
* Brīdagas luterāņu baznīca

## Atsauces
Barbora Strīcova

**Barbora Strīcova** (; dzimusi ) ir bijusī čehu tenisiste, kuras augstākie sasniegumi ir viena *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīra pusfināls vienspēlēs (Vimbldona 2019), viena *Grand Slam* turnīra uzvara dubultspēlēs (Vimbldona 2019) un viena *Grand Slam* turnīra fināls dubultspēlēs (''Australian Open'' 2020). Tāpat viņa ir 33 WTA turnīru uzvarētāja (tikai divas reizes no tām vienspēlēs). Bijusi pasaules pirmā rakete dubultspēlēs (2019. gadā), seškārtēja Federācijas kausa ieguvēja (2011, 2012, 2014, 2015, 2016, 2018) Čehijas izlases sastāvā. 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, spēlējot pārī ar Luciji Šafāržovu, viņa izcīnīja bronzas medaļu.

Strīcova paziņoja par profesionālā tenisa karjeras beigšanu 2021. gada 4. maijā, vienlaikus atstājot atklātu iespēju aizvadīt pēdējo spēli 2022. gada Vimbldonas čempionātā vai turnīrā Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
14. novembra bulvāris

**14. novembra bulvāris** ir iela Liepājā. Tā sākas krustojumā ar Brīvības ielu un beidzas, krustojoties ar Lībiešu ielu. Tās garums ir aptuveni 6700 m un to pilnībā klāj asfaltbetons. Neliela ielas daļa līdz krustojumam ar Grīzupes ielu ir P110 autoceļš.

Bulvāris nosaukts par godu beidzamajām kaujām 1919. gada novembrī, kad Latvijas armija aizstāvēja Liepāju no Bermonta armijas uzbrukuma. 14. novembra bulvārī 82/86 atrodas 19. gadsimta beigās celtā Liepājas Jūras cietokšņa daļa Redans.

## Galerija

Attēls:Building in Liepāja - panoramio.jpg|alt=
Attēls:Road P110 - panoramio.jpg|alt=
Attēls:Winter Road - panoramio (2).jpg|alt=


## Ielu savienojumi
14. novembra bulvāris ir savienots ar šādām ielām: 
* Brīvības iela (T veida krustojums)
* Pulvera iela
* Grīzupes iela
* Durbes iela (T veida krustojums)
* Talsu iela (T veida krustojums)
* Suitu iela (T veida krustojums)
* Alsungas iela (T veida krustojums)
* Latgales iela
* Mednieku iela (T veida krustojums)
* Lībiešu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Jaunā pasaule (Liepāja)
* Zaļā birze (Liepāja)
* Tosmare
* Karosta

## Atsauces
Dzīvības zinātnes

**Dzīvības zinātnes** ir dabaszinātņu sadaļa, kura ietver sevī zinātnes, kas pēta dzīvos organismus. Starp dzīvības zinātnēm ir:

* Algoloģija
* Anatomija
* Astrobioloģija
* Attīstības bioloģija
* Bakterioloģija
* Bioelektronika
* Biofizika
* Bioinformātika
* Bioinženierija
* Bioķīmija
* Biolingvistika
* Bioloģija
* Bioloģiskā antropoloģija
* Biomateriāli
* Biomedicīna
* Biomehānika
* Biotehnoloģija
* Botānika
* Citoloģija
* Ekoloģija
* Enzimoloģija
* Etoloģija
* Evolucionārā attīstības bioloģija
* Evolucionārā bioloģija
* Farmakoloģija
* Fizioloģija
* Ģenētika
* Ģenomika
* Histoloģija
* Imunoloģija
* Kinezioloģija
* Kvantu bioloģija
* Lauksaimniecība
* Matemātiskā bioloģija
* Medicīna
* Mikoloģija
* Mikrobioloģija
* Molekulārā bioloģija
* Neirozinātne
* Paleontoloģija
* Parazitoloģija
* Patoloģija
* Populacionālā bioloģija
* Proteomika
* Saglabāšanas bioloģija
* Sintētiskā bioloģija
* Sistemātiskā bioloģija
* Strukturālā bioloģija
* Toksikoloģija
* Veselības zinātne
* Virusoloģija
* Zooloģija
Aldis Blumbergs

**Aldis Blumbergs** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu jurists un politiķis, 13. Saeimas deputāts, ievēlēts no partijas KPV LV saraksta, vēlāk kļuvis par partijas "Vienotība" biedru.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1969. gadā Rīgā. 1989. gadā Rīgas Industriālajā politehnikumā ieguva mēbeļu ražošanas tehnologa kvalifikāciju. Vēlāk studēja Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, 2003. gadā ieguva bakalaura grādu jurisprudencē, tad 2004. gadā sociālo zinātņu maģistra grādu Eiropas un starptautiskajās tiesībās. Strādāja zvērinātā advokāta Dēvija Elnioņa birojā un bija šķīrējtiesnesis Baltijas Reģionālajā šķīrējtiesā, vēlāk darbojās kā individuāli praktizējošs zvērināts advokāts.

## Politiskā darbība
Pirms 13. Saeimas vēlēšanām 2018. gadā Aldis Blumbergs iesaistījās politikā un tika ievēlēts 13. Saeimā no partijas KPV LV saraksta (vēlākā "Par cilvēcīgu Latviju"). 2019. gadā darbojās arī kā Iekšlietu ministrijas parlamentārais sekretārs. 2019. gada jūnijā iekšlietu ministrs Sandis Ģirģens atbrīvoja A. Blumbergu no amata, lēmumu pamatojot ar viņa nespēju pietiekami pilnvērtīgi pildīt savus pienākumus, vienlaikus tika atbrīvoti visu KPV LV ministru parlamentārie sekretāri. 2020. gada 8. janvārī Aldi Blumbergu izslēdza no KPV LV 13. Saeimas frakcijas un 2020. gada septembrī viņš pievienojās partijai "Vienotība", balsojumos atbalstot "Jaunās Vienotības" Saeimas frakciju.

Miris 2022. gada 17. jūlijā pēc ilgstošas slimības.

## Atsauces
Māris Beļaunieks

**Māris Beļaunieks** (dzimis  Limbažos) ir latviešu pedagogs un politiķis. Bijis 13. Saeimas deputāts un Limbažu novada domes deputāts, priekšsēdētājs, un priekšsēdētāja vietnieks.

## Dzīvesgājums
1984. gadā absolvējis Latvijas Valsts fiziskās kultūras institūtu, fiziskās audzināšanas pasniedzēja specialitātē.

Strādājis par sporta skolotāju Liepupes vidusskolā.

Darbojoties Limbažu novada pašvaldībā, bijis arī SIA “Olimpiskais centrs Limbaži” valdes loceklis, Limbažu un Salacgrīvas novadu sporta skolas direktora vietnieks. Biedrības "Sudraba ceļš" valdes loceklis.

### Politiskā darbība
2009. gada Latvijas pašvaldību vēlešanās M. Beļaunieks nesekmīgi kandidēja uz vietu Limbažu novada domē no "Pilsoniskās savienības" saraksta. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās tika ievēlēts Limbažu novada domē no partijas "Vienotība" saraksta un 2014. gadā kļuva par novada domes priekšsēdētāju Didža Zemmera vietā. 2015. gadā D. Zemmers domes priekšsēdētāja amatu atguva.

2017. gada pašvaldību vēlēšanās M. Beļaunieks tika ievēlēts Limbažu novada domē jau pārstāvot Jauno konservatīvo partiju.

2018. gadā viņš kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no Jaunās konservatīvās partijas, bet netika ievēlēts. Darbojies pašvaldību izpildvarā, 2019. gadā kļūstot par Alojas novada izpilddirektoru, bet 2020. gadā par Limbažu novada izpilddirektoru.

2021. gadā M. Beļaunieks kļuva par 13. Saeimas deputātu, apstiprināts uz laiku, kamēr ministra pienākumus pilda izglītības un zinātnes ministre Anita Muižniece. Diskusijā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju par jauna Saulkrastu novada izveidi administratīvi teritoriālās reformas ietvaros, M. Beļaunieks salīdzināja partiju "Nacionālā apvienība" ar Krieviju, sakot, ka līdz šim viņam šķitis, ka dažādas teritorijas, kā gadījumā ar Krimu, atņemt var tikai totalitāras valstis. 2021. gada 1. jūlijā, sabijis 13. Saeimas deputāta amatā vien divas nedēļas, M. Beļaunieks nolika mandātu, jo pašvaldību vēlēšanās atkal tika ievēlēts Limbažu novada domē. Deputāti viņu ievēlēja arī par domes priekšsēdētāja vietnieku.

Kandidēja 2022. gada 14. Saeimas vēlēšanās no "Konservatīvo" saraksta, taču partija nepārvarēja 5% barjeru. 2025. gada pašvaldību vēlēšanās M. Beļaunieks kandidēja uz vietu Limbažu novada domē no Latvijas Reģionu apvienības saraksta, taču netika ievēlēts.

## Atsauces
Amanda Dudamela

**Amanda Dudamela Ņūmena** (; dzimusi ) ir venecuēliešu modele, konkursa *Miss Venezuela 2021* uzvarētāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Uldis Pīlēns

**Uldis Pīlēns** (dzimis  Liepājā) ir Latvijas arhitekts, uzņēmējs un politiķis. Viņš ir politiskās apvienības "Apvienotais saraksts" izveides iniciators un vadītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1956. gada 2. oktobrī Liepājā. Mācījās Liepājas 5. vidusskolā, 1974. gadā sāka studijas Rīgas Politehniskā institūta Arhitektūras fakultātē, kuras turpināja Veimāras Arhitektūras un būvniecības augstskolā (1976—1980) tālaika Vācijas Demokrātiskajā Republikā.

Pēc atgriešanās Latvijā Uldis Pīlēns strādāja Latvijas PSR Zinātniski tehniskās informācijas un tehniski ekonomisko pētījumu institūtā par dizaina centra vadītāju (1981—1983), bija Latvijas PSR Valsts plāna komitejas tehniskās estētikas problēmu padomes biroja loceklis. 1983. gadā viņu uzņēma PSRS Mākslinieku savienības jauno mākslinieku apvienībā.

No 1983. līdz 1988. gadam U. Pīlēns bija Liepājas pilsētas galvenais arhitekts.

Latvijas neatkarības atgūšanas laikā 1990. gadā viņš nodibināja arhitektūras kooperatīvu "V-10", bet 1991. gadā SIA "Arhitekta U. Pīlēna birojs" (UPB). Bija kluba "V-10" prezidents (1995—2006).

1997. gadā U. Pīlēns kļuva par AS UPB valdes priekšsēdētāju, Liepājas Speciālās ekonomiskās zonas valdes priekšsēdētāju un Liepājas pilsētas domes priekšsēdētāja ārštata padomnieku. 1999.—2000. gadā viņš bija Latvenergo pilnvarnieks un priekšsēdētāja vietnieks.

2001. gadā U. Pīlēns atstāja Liepājas SEZ valdes locekļa amatu un turpināja darbību privātajā biznesā. Bija AS "UPB" valdes priekšsēdētājs (1997—2015), tad padomes priekšsēdētājs, "UPB holdings" dibinātājs un ilggadējs vadītājs, līdztekus arī AS "MBD" padomes priekšsēdētājs (2001—2018), SIA "AILE R" valdes loceklis (2003—2005), AS "MB Betons" padomes priekšsēdētājs (2007—2015), tad padomes priekšsēdētāja vietnieks, AS *Ola Foundation* padomes priekšsēdētājs.

No 2017. līdz 2020. gadam bija SIA "Integrālās izglītības institūts" valdes loceklis.

## Politiskā darbība
Piedalījās Tautas partijas Liepājas reģiona nodaļas dibināšanā, bija Tautas partijas valdes loceklis (1998—2008), Liepājas domes deputāts (2005—2009).

2022. gada maijā U. Pīlēns paziņoja par vēlēšanu apvienības "Latvijas apvienotais saraksts" izveidi, bet jūlijā par biedrības "Apvienotais Latvijas saraksts" izveidi. 14. Saeimas vēlēšanās nekandidēja, bet bija "Apvienotā saraksta" virzītais Ministru prezidenta amata kandidāts.

2023. gada 11. aprīlī Uldis Pīlēns paziņoja, ka kandidēs uz Latvijas Valsts prezidenta amatu. Vēlēšanās 31. maijā viņš piekāpās "Jaunās Vienotības" pārstāvim Edgaram Rinkēvičam.

## Grāmata
* Mans uzņēmēja kods. Rīga: Apgāds Zvaigzne ABC, 2018

## Atsauces
PEARL

**Polārā vides atmosfērisko pētījumu laboratorija** (, **PEARL**) ir Kanādas pētniecības stacija Arktikā. Izvietojusies Elsmīra salas rietumos Fosheima pussalā  uz ziemeļrietumiem no Jūrikas meteostacijas. Pieder nevalstiskajam Kanādas Atmosfēras izmaiņu noteikšanas tīklam (*Canadian Network for the Detection of Atmospheric Change*, CANDAC).

## Vēsture
1992. gadā  uz ziemeļrietumiem no Jūrikas stacijas  vjl tika uzbūvēta **Arktiskā Stratosfēras ozona observatorija** (*Arctic Stratospheric Ozone Observatory*, **ASTRO**) stratosfēras ozona un citiem atmosfēras pētījumiem. 2000. gadu sākumā finansējuma trūkuma dēļ observatoriju slēdza, bet 2005. gadā atjaunoja par Kanādas Inovāciju fonda līdzekļiem un izveidoja atsevišķu Polāro Vides atmosfērisko pētījumu laboratoriju (PEARL), kas pakļauta Kanādas Atmosfēras izmaiņu noteikšanas tīklam (*Canadian Network for the Detection of Atmospheric Change*, CANDAC), kas savukārt pieder Kanādas universitāšu konsorcijam.

## Struktūra
PEARL faktiski veidojas no trijām struktūrām. Galvenā ir tā sauktā «Grēdas laboratorija» (*Ridge Lab*), kur  platībā atrodas dzīvojamās un saimniecības telpas un galvenās laboratorijas un novērojumu instrumenti. Divas no PEARL struktūrām atrodas Jūrikas stacijas teritorijā un tās apkaimē un tās apkalpo meteostacijas personāls. Tās ir Nulles augstuma PEARL palīglaboratorija (*Zero Altitude PEARL Auxiliary Location*, **ØPAL**), kas izvietota Jūrikas teritorijā tuvu jūras līmenim, kā arī Virsmas un atmosfēras plūsmas, izstarojuma un radiācijas paplašinājums (*Surface and Atmospheric Flux, Irradiance and Radiation Extension*,  **SAFIRE**) nomaļā apvidū  no meteostacijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fosheima pussala

**Fosheima pussala** () ir ap  gara un no 60 līdz  plata pussala Kanādas ziemeļos. Administratīvi ietilpst Nunavutas teritorijas Kikiktālukas reģionā. Izvietojusies Elsmīra salas rietumos. Izstiepta ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā, ziemeļos un ziemeļaustrumos krastus apskalo Grīlija fjords un tā atzars Kaņona fjords, rietumos — Jūrikas šaurums, dienvidos — Baifjords un Irēnes līcis. Rietumu krastā pussalā iegriežas Slidres un Vesles fjordi. 

Pussalas teritoriju aizņem arktiskais tuksnesis — rietumdaļā galvenokārt zemienes, bet austrumdaļā nelielas kalnu grēdas. Augstākajās grēdās nelieli ledāji. Pussalā novērots Kanādā zemākais nokrišņu daudzums —  gadā. Mīt muskusvērši, polārzaķi un vilki, vairākas putnu sugas.

Pussalu pirmā atklāja amerikāņa Adolfusa Grīlija ekspedīcija 1881. gadā. Detāli apsekoja Oto Sverdrupa ekspedīcija 1899. gadā un nosauca to par godu ekspedīcijas dalībniekam Ivaram Fosheimam. Kopš 1947. gada pussalas ziemeļrietumos Slidres fjorda krastā darbojas Kanādas polārstacija Jūrika, bet kopš 1992. gada — PEARL pētniecības stacija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šrādera vārsts

thumb|201x201px|Šrādera vārsts velosipēda riepas kamerā
**Šrādera vārsts**, pazīstams arī kā **amerikāņu vārsts**, ir vārsta veids, kuru mūsdienās izmanto gandrīz visās riepu kamerās un bezkameru riepās. Vārsts izgudrots 1891. gadā, 1893. gadā patentēts ASV, tā nosaukums aizgūts no vācu izcelsmes amerikāņu izgudrotāja un uzņēmēja Augusta Šrādera (*August Schrader*) vārda.
left|thumb|215x215px|Šrādera vārsta atvēršana

## Izmantošana

* kameru un bezkameru riepās, ļaujot tās piesūknēt
* saldēšanas un kondicionēšanas iekārtās, ļaujot iepildīt aukstumnesēju
* ūdensapgādes sistēmās noplūdes atklāšanai zem spiediena
* izlaišanai un testēšanai dzinējos ar degvielas iesmidzināšanu
* velosipēdu gaisa amortizatoros — pielāgojot gaisa spiedienu atbilstoši braucēja svaram un apvidum
* akvalangu peldspējas kompensatoru inflatoros — sniedz iespēju bez gaisa zudumiem atvienot gaisa cauruli zem ūdens
* un citur

## Uzbūve
thumb|291x291px|Šrādera vārsta uzbūve:<br>1 — stienītis,<br>2 — vītņotā galviņa,<br>3 — bukse,<br>4 — blīvētājs,<br>5 — augšējais kausiņš,<br>6 — blīvgredzens,<br>7 — apakšējais kausiņš,<br>8 — vārsta korpuss,<br>9 — atspere,<br>10 — virzošais kausiņš,<br>11 — gumijots apvalks
Šrādera vārstu veido metāla (parasti vara sakausējuma) doba caurulīte ar ārēju un iekšēju vītni — vārsta korpuss. Caurulītes ārējā galā atrodas metāla stienītis, kurš novietots tās centrā un beidzas vienā līmenī ar to.

Parasti Šrādera vārsts tiek aizvērts ar vāciņu, lai nepieļautu netīrumu un ūdens iekļūšanu vārstā, kas var pārtraukt tā hermētiskumu un izraisīt noplūdi. 

## Skatīt arī
* Danlopa vārsts
* Sklaverāna vārsts
Krēslas zona

**"Krēslas zona"** () ir ASV zinātniskās fantastikas šausmu antoloģijas televīzijas seriāls, kura autors ir Rods Sērlings. Seriālam bija piecas sezonas ar kopumā 156 epizodēm, un to pārraidīja kanāls CBS no  līdz .

Katrā epizodē ir atsevišķs stāsts, kurā varoņi saskaras ar bieži satraucošiem vai neparastiem notikumiem, pieredzi, kas aprakstīta kā ieiešana "krēslas zonā". Katra epizode bieži ir ar pārsteidzošām beigām un morāli. Lai gan pārsvarā tā ir zinātniskā fantastika, seriāla pārdabiskie un kafkaiskie notikumi rada arī šausmu un fantāzijas žanru. Frāze "krēslas zona", kas iedvesmota no seriāla, tiek izmantota, lai aprakstītu sirreālus piedzīvojumus.

Seriālā ir piedalījušās gan pazīstamas tā laika zvaigznes, gan arī nepieredzējuši aktieri, kas vēlāk kļuvuši slaveni. Seriālā ir piedalījušies tādi aktieri kā Roberts Redfords, Roberts Dūvols, Bērts Renoldss, Čārlzs Bronsons, Viljams Šetners, Leonards Nīmojs, Deniss Hopers, Rons Hauards, Džonatans Vinterss, Mārtins Landau, Sidnijs Polaks un Donalds Plezenss. Sērlings bija seriāla izpildproducents un galvenais scenārija autors. Viņš ir sarakstījis scenāriju 92 no 156 epizodēm. Viņš bija arī šova vadītājs un stāstītājs, sniedzot monologus katras epizodes sākumā un beigās. Sērlinga sākuma un beigu stāsti parasti apkopo epizodes notikumus, atspoguļojot to, kā un kāpēc galvenais varonis bija iekļuvuis "Krēslas zonā".

1997. gadā *[[TV Guide]]* seriāla epizodes *[[To Serve Man]]* un *[[It's a Good Life]]* iekļāva kā attiecīgi 11. un 31. visu laiku izcilāko televīzijas epizožu sarakstā.

"Krēslas zona" tiek plaši uzskatīta par vienu no visu laiku labākajiem televīzijas seriāliem. 2002. gadā *TV Guide* to izraudzījās kā 26. labāko visu laiku seriālu, savukārt 2004. gadā 8. labāko kulta seriālu. 2013. gadā *[[Writers Guild of America]]* to ierindoja kā trešo visu laiku labāko televīzijas seriālu un *TV Guide* kā ceturto labāko drāmas un otro labāko zinātniskās fantastikas seriālu. 2016. gadā žurnāls *[[Rolling Stone]]* "Krēslas zona" izraudzījās par septīto labāko televīzijas seriālu.

Seriālam ir iznākuši trīs turpinājumi, 1985., 2002. un 2019. gadā.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
Iveta Mimo

**Iveta Karmena Mimo** (; dzimusi  , mirusi ) bija amerikāņu kino un televīzijas aktrise. Atpazīstamību ieguva pēc lomas 1960. gada filmā "Laika mašīna" (*The Time Machine*). Viņa savas karjeras laikā trīs reizes nominēta Zelta globusa balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aukstumnesējs

thumb|Baloni ar aukstumnesējiem
**Aukstumnesējs**, **aukstuma aģents** jeb **dzesētājviela** ir aukstummašīnas darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava agregātstāvokļa virstot, iztvaikojot, kūstot vai sublimējoties saņem siltumu no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir siltumnesēja veids.
Līcīši

**Līcīši** ir ciems Limbažu novada Katvaru pagastā. Atrodas pagasta dienvidu  daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Braslas upes krastā.

## Atsauces
Hārdijs Krīgers

**Hārdijs Krīgers** (; dzimis **Eberhards Augusts Francs Ēvalds Krīgers** () , miris ) bija vācu aktieris un rakstnieks, kas kopš 1944. gada piedalījās vairāk nekā 60 filmās. 1950. gados kļuva par pazīstamu aktieri Vācijā, vēlāk sāka filmēties arī citu valstu filmās, tādās kā *[[Hatari!]]*, "Fēniksa lidojums", *[[The Wild Geese]]*, *[[Sundays and Cybele]]*, *[[A Bridge Too Far]]*, *[[The Battle of Neretva]]*, *[[The Secret of Santa Vittoria]]*, *[[The Red Tent]]*, *[[The One That Got Away]]* un "Berijs Lindons".

Hārdijs Krīgers bija pārliecināts un apņēmīgs antifašists.

1980. gadu beigās Krīgers gandrīz pilnībā pārtrauca aktiera darbu un pievērsās rakstniecībai. Kopš 1970. gada publicēja 16 grāmatas. Četras no tām tulkotas angļu valodā. Viņš arī režisējis vairākas Eiropas televīzijas dokumentālās filmas, kurās parādīja savus ceļojumus pa pasauli.

Miris savās mājās Kalifornijā, Palmspringsā 2022. gada 19. janvārī, 93 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rimac Nevera

***Rimac Nevera*** ir elektrisks sporta auto, ko ražo horvātu autoražotājs *[[Rimac Automobili]]*. Tas tika prezentēts 2021. gadā Ženēvas starptautiskajā autoizstādē ar nosaukumu *Rimac Concept Two*, bet vēlāk pārdēvēts par *Rimac Nevera*. Tā ir otrā ražotāja automašīna. Nosaukums cēlies no horvātu valodas vārda *nèvēra*, ko lieto pēkšņām vētrām Adrijas jūrā un piekrastē, bieži vien ar pērkonu. Lielākā daļa galveno komponentu un tehnoloģiju tika radītas Horvātijā. Tas tiks montēts jaunajā rūpnīcā, ko *Rimac* atvēra *Veliki Trgovišće*.

## Iespējas
Četri elektromotori ražo 1914 zirgspēkus, un tas var paātrināties līdz 100 km/h 1,85 sekundēs un līdz 100 jūdzēm stundā tikai 4,3 sekundēs. Paātrinājums tiek saglabāts visā droseles cikla laikā un 300 km/h no sākuma sasniedz 9,3 sekundēs. Ūdens dzesēšanas akumulatora ar 6960 elementiem, kas ir pilnībā izstrādāts pašā uzņēmumā, jauda ir 120 kWh . Auto ir salikts no 2200 oglekļa šķiedras gabaliem un 222 alumīnija ieliktņiem, monokoks aizsargā automašīnas akumulatoru, veidojot kompaktu un stingru struktūru ar vērpes stingrību 70 000 Nm/grāds.

Maksimālais diapazons NEDC ciklā ir 647 km, un 550 km WLTP ciklā. Automašīna var arī veikt divus pilnus Nirburgringas sacīkšu trases apļus ar nelielu veiktspējas kritumu. Nevera ir tehniskās iespējas 4. līmeņa autonomai braukšanai ar uzlabotām vadītāja palīdzības sistēmām .

## Uzņemšana
Žurnāls *Top Gear* savā pārskatā slavēja transportlīdzekli un tā "reibinošo veiktspēju, neticamo tehnoloģiju, ārkārtīgi stingru šasiju, inženierijas un uzbūves kvalitāti", kā arī minēja, ka pie bremzēm ir jāpierod, un norādīja uz dažiem nelieliem kosmētiskiem trūkumiem, kuru dēļ Nevera tika novērtēts. no 9 no 10

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Stirnas (Katvaru pagasts)

**Stirnas** ir ciems Limbažu novada Katvaru pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V125 un bijušās dzelzceļa līnijas Rīga—Rūjiena krustojuma, netālu bijusī Katvaru stacija.

## Atsauces
Grīlija fjords

**Grīlija fjords** () ir līcis Kanādas Arktikā. Izvietojies Elsmīra salas ziemeļrietumos, atdala Granta Zemes rietumdaļu ziemeļos no Grinela Zemes dienvidos. Stiepjas ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā  garumā, turpinās uz ziemeļrietumiem kā Nansena šaurums. Ziemeļaustrumos Grīlija fjords turpinās kā Tankari fjords uz ziemeļiem un Antuanetes līcis uz ziemeļaustrumiem. Dienviddaļā no fjorda atdalās citi mazāki fjodi, garākie no kuriem ir Kaņona fjords dienvos un Borupa fjords ziemeļos. Krasti klinšaini. Līcis lielāko daļu gada pildīts ar ledu.

Līci atklāja amerikāņa Adolfusa Grīlija ekspedīcija 1881.—1884. gada ekspedīcijas laikā, veicot pārgājienu pāri Elsmīra salai no Fortkongeras nometnes. Nosaukts ekspedīcijas vadītāja Grīlija vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viekaži

**Viekaži** (arī **Naglūži**) ir Limbažu pilsētas daļa (agrāk ciems). Atrodas pilsētas ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V114.

## Atsauces
Uz neredzīti, Brasa!

**"Uz neredzīti, Brasa!"** ir 2022. gada Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors, scenārists, producents un operators ir Ivars Zviedris.

Filmā parādīta cietuma vide, pirms Brasas cietuma slēgšanas 2019. gada pavasarī. Filmas veidošanas laikā Ivars Zviedris divus mēnešus katru dienu pavadījis Brasas cietumā, kur ticies ar ieslodzītajiem, iemācījies runāt viņu slengā un izvērtēt dzīvi no viņu skatupunkta.

Dokumentālās filmas "Uz neredzīti, Brasa!" pirmizrāde notika  kinofestivālā "Lielais Kristaps", filma bija izvirzīta arī balvai trīs kategorijās: "Labākā pilnmetrāžas dokumentālā filma", "Labākais dokumentālās filmas operators" un "Labākais dokumentālās filmas režisors", no kurām pēdējo arī ieguva.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmas profils vietnē *filmas.lv*
Viktors Freibergs

**Viktors Freibergs** (dzimis , miris ) bija latviešu kinozinātnieks un rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1955. gadā Madonā. Mācījās Rīgas 49. vidusskolā.
Studēja Latvijas Valsts Universitātes Svešvalodu fakultātē (1974—1979), 1982. gadā sāka aspirantūras studijas Aizrobežu literatūras katedrā, aizstāvēja zinātņu kandidāta disertāciju "Džona Faulza daiļrades ceļš".
1987. gadā kļuva par docentu, 2001. gadā — par asociēto profesoru LU Moderno valodu fakultātē, vēlāk — LU Sociālo zinātņu fakultātes Komunikācijas studiju nodaļā.

Viktors Freibergs bija ilggadējs lektors Latvijas Kino muzeja lekciju ciklā "Tas, ko tu nedrīksti nezināt" (kopš 2008), lasīja lekcijas kinoteātros *[[Splendid Palace]]*, "K. Suns", "Kino Bize", arī vieslekciju ciklu Baltijas Kino un mediju skolā Tallinā (2007—2008), Ziemeļvalstu Ministru padomes birojā (2009—2011).

Miris pēc ilgstošas slimošanas 2022. gada 13. jūlijā.

## Darbi
* Kinomāna slimības vēsture (2019)
* Viktora otrā grāmata (2021)

## Apbalvojumi
* Dzintara Soduma balva literatūrā (2020)

## Atsauces
Augstrozes muiža (ciems)

**Augstrozes muiža** ir ciems Limbažu novada Umurgas pagastā. Atrodas pagasta  austrumu daļā.

Ciems izveidojies Augstrozes muižas () centrā Umurgas draudzes novadā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P11, dabas lieguma Augstroze malā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Danlopa vārsts

thumb|170x170px|Danlopa vārsta korpuss
**[[Džons Boids Danlops|Danlopa]]** (*Dunlop*) **vārsts** jeb **Vudsa** (*Woods*) **vārsts**, pazīstams arī kā **angļu vārsts**, ir vārsta veids. Tā iekšejo mehānismu var nomainīt bez īpašiem rīkiem.
Attēls:Funktion des Schlauchventils.svg|alt=|Sākotnējā vārsta darbība
Attēls:Funktion des Blitzventils.svg|alt=|Uzlabotā vārsta darbība


## Skatīt arī

* Šrādera vārsts
* Sklaverāna vārsts
Andris Morozovs

**Andris Morozovs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu uzņēmējs un politiķis, līdz 2024. gadam pārstāvēja partiju "Saskaņa", bet šobrīd ir partijas "Sarauj, Latgale!" biedrs. Bijis 12. Saeimas deputāts un Rīgas domes deputāts.

## Dzīvesgājums
2006. gadā absolvējis Rīgas Starptautiskā ekonomikas un biznesa administrācijas augstskolu iegūstot uzņēmējdarbības vadītāja kvalifikāciju.

Bijis Rīgas Centrāltirgus valdes priekšsēdētājs.

## Politiskā darbība
2008. gadā iestājies Tautas saskaņas partijā. 2014. gadā A. Morozovs nesekmīgi kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no partijas "Saskaņa" saraksta. 2017. gadā viņš kļuva par 12. Saeimas deputātu Ņikitas Ņikoforova vietā. Saeimā darbojies Izglītības, kultūras un zinātnes komisijā, publisko izdevumu un revīzijas komisijā un Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas Sporta apakškomisijā.

2018. gadā nesekmīgi kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās, tāpat ievēlēšanai pietiekošu vēlētāju atbalstu neguva 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās.

2020. gada Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās ievēlēts pašvaldībā.

Pēc partijas "Saskaņa" neveiksmes 14. Saeimas vēlēšanās tās vadība mainījās, un kongresā 2023. gada janvārī A. Morozovu ievēlēja par vienu no trim līdzpriekšsēdētājiem. 2024. gada novembrī izstājies no partijas "Saskaņa". Drīz pēc tam A. Morozovs bija starp partijas "Sarauj, Latgale!" dibinātājiem. No tās saraksta 2025. gada pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Rēzeknes domē, bet netika ievēlēts.

## Atsauces
Rišī Sūneks

**Rišī Sūneks** vai **Rišī Sūnaks** (; ; dzimis ) ir Apvienotās Karalistes politiķis, bijušais Apvienotās Karalistes premjerministrs un Konservatīvās partijas līderis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1980. gadā Sauthemptonā Pendžābas indiešu imigrantu ģimenē, kura ieceļoja no Austrumāfrikas. Sūneks mācījās Vinčesteras koledžā, pēc tam studēja filozofiju, politiku un ekonomiku Linkolna koledžā, Oksfordā un vēlāk ieguva maģistra grādu uzņēmējdarbības vadīšanā Stenforda Universitātē kā Fulbraita stipendiāts. Studējot Stenfordā, viņš satika savu nākamo sievu Akšatu Murtiju, kuras tēvs Nārājana Murtijs, indiešu miljardieris, dibināja *[[Infosys]]*. Sūneks un Murtija ar kopīgiem 730 miljoniem GBP 2022. gadā bija 222. bagātākie cilvēki Lielbritānijā (''Sunday Times'' vērtējumā). Pēc studiju beigām viņš strādāja *[[Goldman Sachs]]* un vēlāk bija partneris riska ieguldījumu fondos *The Children's Investment Fund Management* un *Theleme Partners*.

2015. gadā viņu ievēlēja par parlamenta pārstāvju palātas deputātu no Ričmondas vēlēšanu apgabala Jorkšīrā. Viņš bija Valsts kases galvenais sekretārs (2019—2020) un valsts kases kanclers (ekvivalents finanšu ministram) no 2020. līdz 2022. gadam.

2022. gadā 24. oktobrī pēc Elizabetes Trasas atkāpšanās no amata kļuva par Konservatīvās partijas līderi un dienu vēlāk, 25. oktobrī, kļuva par Apvienotās Karalistes premjerministru.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Baloži (Katvaru pagasts)

**Baloži** (arī **Jomalas** [uo]) ir ciems Limbažu novada Katvaru pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P13.

## Atsauces
Ināra Ņefedova

**Ināra Ņefedova** (dzimusi **Ināra Brūmane** 1930. gada 30. martā Naukšēnu pagastā; mirusi ) bija latviešu skolotāja un mākslas zinātniece, Latvijas Nacionālā mākslas muzeja direktore.

## Dzīvesgājums
Mācījās Naukšēnu pamatskolā, Rūjienas vidusskolā un Valmieras pedagoģiskajā skolā. Strādāja Naukšēnu skolā par latviešu valodas skolotāju, tad par Valmieras 1. astoņgadīgās skolas mācību daļas vadītāju, no 1962. gada par skolas direktori. Līdztekus neklātienē studēja Latvijas Mākslas akadēmijā, strādāja par Siguldas kultūras nama direktori.

1966.—1975. gadā bija Latvijas PSR Mākslas muzeja direktora vietniece zinātniskajā darbā, 1975.—1987. gadā muzeja vadītāja.

Mirusi 2022. gada 6. janvārī.

## Darbi
* “Valdis Kalnroze” (1980)
* “Kārlis Sūniņš” (1986)
* “Dialogi ar Jāni Brekti” (2001)

## Apbalvojumi un pagodinājumi
 
* Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbiniece (1980)
* Valsts Kultūrkapitāla fonda mūža stipendija

## Atsauces
Sklaverāna vārsts

thumb|150px|Aizvērts Sklaverāna vārsts
**Sklaverāna** (*Sclaverand*) **vārsts** jeb **''Presta'' vārsts**, pazīstams arī kā **franču vārsts**, ir vārsta veids, kuru galvenokārt izmanto velosipēdu riepu kamerās. Tradicionāli tās izmantoja šosejas velosipēdu kamerām, kur tika izmantots augstāks spiediens, taču mūsdienās to izmanto vairumā velosipēdu kameru un bezkameras riepu risinājumos. 

## Nosaukums
Sklaverāna vārstu izgudroja Etjēns Sklaverāns, to mēdz saukt arī par franču vai Presta vārstu. *Presta* vai *presto* romāņu valodās nozīmē "ātri, steigā, nekavējoties".

## Izņemami vārsta serdeņi
thumb|Izņemts Sklaverāna vārsta serdenis
Atšķirībā no Šrādera vārstiem, ne visiem Sklaverāna vārstiem serdeņi ir izņemami.

Sklaverāna vārstus ar izņemamiem serdeņiem var izmantot bezkameras riepu risinājumā, lai caur vārstu uzpildītu hermētiķi, nenomontējot riepu. To var ieliet arī pa tiešo riepā.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Šrādera vārsts
* Danlopa vārsts
Pasaules vides diena

**Pasaules vides diena** ir ikgadēji atzīmējama diena 5. jūnijā, kuru izveidojusi Apvienoto Nāciju Organizācija, lai veicinātu izpratni un rīcību vides aizsardzībā. Pirmo reizi tā atzīmēta 1973. gadā. Katru gadu Pasaules vides dienā pastiprināta uzmanība tiek vērsta kāda konkrēta jautājuma virzienā.

## Ārējās saites