open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lejasnormandija

**Basse-Normandie**


150px
100px

Galvaspilsēta Kāna
Lielākās pilsētas KānaŠērbūra-OktvilaAlansona
Platība17,589 km²
Iedzīvotāju skaits (2007)1 453 000
Komūnu skaits1 812


**Lejasnormandija** ir agrākais Francijas reģions, kas mūsdienās ir atkalpavienots ar Augšnormandijas reģionu vienotā Normandijas reģionā.

## Vēsture
Vairākās vietās arheoloģiskie izrakumos ir atklātas Romas impērijas celtnes. Tajā laikā šeit atradās vairākas pilsētvalstis. 5. gadsimtā to iekaroja franki, bet 9. gadsimtā normaņi.

Otrā pasaules kara laikā no 1940. līdz 1944. gadam Normandija bija vācu okupēta. 1944. gada 6. jūnijā sākās sabiedroto valstu militārā akcija "Operation Overlord" ar izcelšanos Lejasnormandijas piekrastē.

## Ekonomika
thumb|left|150px|Monsenmišela
Lejasnormandijas ekonomika ir lielā mērā balstīta uz lopkopības un piena lauksaimniecību, tekstilrūpniecību un augļu ražošanu kā galvenajām nozarēm.

Šis reģions ir vadošais Francijā sviesta, svaigā siera, mīksto sieru, sidra ābolu, sidra, puravu, rāceņu un lina sektoros. Lejasnormandijā tiek audzēts vairāk zirgu nekā jebkurā citā Francijas reģionā. Rietumu daļa tiek vairāk izmantota lauksaimniecībā, sakarā ar pļavām klātu līdzenumu. Netālu no Kānas tiek iegūtas dzelzsrūda. Arī tūrisms ir ļoti nozīmīga nozare. Viena no slavenākajām tūrisma vietām ir agro viduslaiku nocietinājums Monsenmišela. Reģionam ir tieša prāmju līnija uz Angliju (no Šērbūras un Kānas-Vitstrehamas ostas).

## Atsauces
Grendze (Šēderes pagasts)

**Grendze** ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Šēderes pagastā 16 km no Daugavpils pie Stelmužes (Lietuva) ceļa. Grendzē atrodas Svētā Pētera katoļu baznīca.

## Atsauces
Lielais Ilgas ezers

**Lielais Ilgas ezers** (arī Ilgas ezers, Ilzes ezers, Lielais Ilzes ezers) ir ezers Augšdaugavas novada Medumu pagastā. Izvietojies Augšzemes augstienē ziemeļrietumos no Medumu ezera, no kura atdalīts ar 300 m platu zemesšaurumu. Krasti zemi, lēzeni, dibens — dūņains un siekstains, vietām — smilšains un avotains. Ezerā ietek 8 strauti, iztek strauts uz Mazo Ilgas ezeru dienvidrietumos. Krastos vairākas peldvietas un atpūtas vietas. 

Mīt ķīsis, plicis, vēdzele, līnis, karūsa, plaudis, līdaka, asaris, rauda, zutis, rudulis, vīķe.

## Atsauces
Medumi

**Medumi** (arī **Medums**) ir ciems Augšdaugavas novada Medumu pagastā, 13 km no Daugavpils, pie ceļa Daugavpils-Kauņa un Meduma ezera. Medumu pagasta centrs.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Muzejs
2023. gada 1. martā Latvijas-Lietuvas pārrobežu projekta ietvaros atklāja Medumu muzeju, veltītu Kaujām pie Daugavpils.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Meddene - Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca
Rauda (Šēderes pagasts)

**Rauda** ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Šēderes pagastā, 18 km no Daugavpils, pie vietējās nozīmes valsts autoceļa V697, kas ved uz Stelmuži Lietuvā.

## Vēsture
1533. gadā Raudas muižu (*Rautensee*) un Stellmuižu (*Steinensee*, mūsdienās Stelmuže) izlēņoja Heinriham fon Berkenam, kura dzimtas īpašumā tās bija līdz 1728. gadam. No 1799. līdz 1920. gadam muižas piederēja Valteru-Vitenheimu dzimtai. 

Raudas muižas centrs atradās tagadējā Rautines ciemā Lietuvā. Ap 1912. gadu Raudas muižā bija ūdensdzirnavas, vērptuve, žāvētava un kokzāģētava, kā arī kaļķu ceplis.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Aizturēto ārzemnieku izmitināšanas centrs
2025. gadā bijušās Raudas internātpamatskolas ēkā nolēma iekārtot aizturēto ārzemnieku izmitināšanas centru, piesaistot trīs miljonus eiro Eiropas Savienības finansējuma.

## Atsauces
Ārijs Ūdris

**Ārijs Ūdris** (dzimis ) ir latviešu ekonomists un politiķis, bijušais Latvijas zemkopības ministrs.

## Biogrāfija
Ārijs Ūdris no 1961. līdz 1969. gadam mācījies Ādažu pamatskolā un no 1970. līdz 1974. gadam Saulaines tehnikumā, iegūstot agronoma kvalifikāciju. Neklātienē mācījies Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas lauksaimniecības ekonomikas un organizācijas kursos un pabeidzis to 1986. gadā, iegūstot ekonomista kvalifikāciju. Beidzis kursu lauksaimniecības vadīšanā Mičiganas štata universitātē ASV.

No 1974. līdz 1994. gadam bijis agrofirmas "Ādaži" darbinieks. Iecirkņa priekšnieks, valdes priekšsēdētāja vietnieks augkopības un lauksaimniecības produktu pārstrādes nozarēs. Līdz 1990. gadam bijis PSKP biedrs.

### Darbība politikā
Ūdris 1990. gadā ievēlēts Augstākajā Padomē no Latvijas Tautas frontes saraksta. Ir bijis AP ārlietu komisijas loceklis. 1993. gadā bijis ārējās tirdzniecības ministra vietnieks un ārvalstu kredītu sadales komisijas loceklis. Togad arī iesaistījies Kluba 21 dibināšanā. Māra Gaiļa vadītajā valdībā Ārijs Ūdris bija zemkopības ministrs, krēslu ieņēmis  un zaudējis  sakarā ar jaunas valdības ievēlēšanu pēc Saeimas vēlēšanām.

2005. gada pašvaldību vēlēšanās kandidējis uz vietu Ādažu pagasta padomē no "Rīgas apriņķa novadu apvienības" saraksta, nav ievēlēts.

### Ārpus politikas
1992. gadā kļuvis par akciju sabiedrības "Ādaži" valdes priekšsēdētāju. 1997. gadā iecelts par padomes priekšsēdētāju. Kopš 1996. gada — SIA "Berlat" ģenerāldirektors. Ir bijis arī Rīgas reģiona attīstības aģentūras direktors un Rīgas meža aģentūras konsultatīvā padomes loceklis. No šiem amatiem aizgājis 2003. gadā.

## Personīgā dzīve
Precējies ar Irēnu Ūdri. Pārim ir divas meitas: Ineta un Iveta.

## Atsauces
Kauja pie Otepē (1217)

**1217. gada kauja pie Otepē** bija pirmā lielā Livonijas krusta karu kauja starp Novgorodas krieviem un vācu krustnešiem. Kauja notika 1216./1217. gada ziemā Otepē pilskalnā starp Novgorodas un Pleskavas krievu karaspēku un pils aizstāvjiem ugauņiem un krustnešiem. 

Krievu karaspēks pirms tam jau bija iebrucis Ugaunijas un Tālavas zemēs, lai ievāktu meslus un piespiestu ugauņus un letus atteikties no Romas katoļu ticības. Pēc krievu aicinājuma tiem piebiedrojās arī sāmsalieši, harjuieši un sakalieši, tādējādi kopējais uzbrucēju skaits pēc Indriķa hronikas datiem pārsniedza 20 000. 

Pils aplenkums ilga 17 dienas, bet krievi nespēja pilskalnu ieņemt. Palīgā pils aizstāvjiem ieradās ap 3000 zobenbrāļi, līvi, leti un krustneši, bet trīs dienas ilgā kaujā neviena no pusēm nespēja uzvarēt un salīga mieru. 

Miera noteikumi paredzēja, ka visiem vāciešiem bija jāatstāj pils. Kaujā krita vairāki vadošie Zobenbrāļu ordeņa bruņinieki, arī Cēsu Bertolds. Otepē kaujas rezultātā visas līdz tam kristītās Igaunijas zemes atkal atkrita no Romas katoļu ticības. 

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces
Knesets

**Knesets** () ir Izraēlas likumdevējs (parlaments).

Likumdošanas jomā Knesets pieņem likumus, ievēl prezidentu un ministru prezidentu (viņu ceremoniāli apstiprina arī valsts prezidents). Tāpat Knesets uzrauga valdības darbu. Tam pieder tiesības atlaist valsts prezidentu un valsts kontrolieri. Knesets var pats sevi atlaist, lai izsludinātu jaunas vēlēšanas. Knesetam pieder augstākā likumdošanas vara, kas nozīmē to, ka parlaments var pieņemt jebkuru likumu ar vienkāršu vairākumu, kaut arī pieņemamais likums būtu pretrunā ar Izraēlas konstitucionālajiem tiesību aktiem. Situācijās, kad pieņemtais normatīvais akts ir pretrunā ar konstitucionālajiem tiesību aktiem, Konstitucionālajai tiesai pieder tiesības atcelt tos.

Pirmo reizi jaunais Izraēlas parlaments sanāca kopā 1949. gada 14. februārī. Pirmā sasaukuma deputāti tika ievēlēti vēlēšanās 20. janvārī. Kneseta funkcijas pirms tam izpildīja Pārstāvju asambleja, kas darbojas Lielbritānijas mandāta laikā. Vēlēšanas notiek ik pēc četriem gadiem, ja vien parlaments sevi neatlaiž pats pirms savu pilnvaru beigām. Vēlēšanās var piedalīties Izraēlas pilsoņi, kuri ir sasnieguši 18 gadu vecumu. Kopumā tiek ievēlēti 120 deputāti. Valdība var uzsākt darbu tikai tad, kad parlaments to apstiprina ar vairākumu balsojumā. Iekļūšanai parlamentā ir noteikts zems balsu skaita slieksnis, kas rada zināmu nestabilitāti parlamenta darbā. Kneseta ēka atrodas Jeruzalemes rietumu daļā. Ēku apsargā īpaša Kneseta apsardze.

## Ārējās saites

* Kneseta mājaslapa
Sarkandaugavas parks

thumb|333px
**Sarkandaugavas parks** (dažreiz arī **Sarkandaugavas Kalna parks**) ir parks, kas atrodas Sarkandaugavas apkaimē Rīgas Ziemeļu rajonā, starp Sarkandaugavas un Ceļinieku ielām un Kalna kapsētu. Parks ir apkaimes centrs un iedzīvotāju iemīļota pastaigu un atpūtas vieta. Tā platība ir 1,7 ha. Parka teritorijā atrodas Svētās Trīsvienības luterāņu baznīca.

## Dendroloģiskais materiāls
Parkā aug 7 vietējās un 16 introducētās koku un krūmu sugas: priede, kļava, egle, ozols, liepa, bērzs, pīlādzis; Ledebūras lapegle, parastā zirgkastaņa, baltā apse, piramidālais ozols, Holandes liepa, spožā klintene, parastā ligustra, Vanhutas spireja, Ķīnas ceriņi u.c.

## Vēsture
Viens no trim Sarkandaugavas parkiem, tapis 1960. gados un ierīkots kādreizējā kapu teritorijā. 2023. gada beigās uzsākti apgaismojuma ierīkošanas darbi parka galvenajos celiņos.

## Atsauces
Valērija Adamsa

**Valērija Kasanita Adamsa ** (; bijusi arī **Valērija Vili** (*Valerie Vili*); dzimusi ) ir bijusī Jaunzēlandes vieglatlēte, lodes grūdēja.

Piedalījusies trijās olimpiskajās spēlēs (, , ). 2008. gadā Pekinā un 2012. gadā Londonā izcīnījusi zelta medaļu (2012. gadā par sākotnēju sacensību uzvarētāju kļuva Nadzeja Astapčuka, bet viņa tika diskvalificēta par dopinga lietošanu). Tāpat Adamsa ir izcīnījusi uzvaru 2007., 2009., 2011. un 2013. gada Pasaules čempionātos. Viņa ir pirmā sportiste, kas individuālajās sacensībās Pasaules čempionātos ir izcīnījusi četras uzvaras pēc kārtas. 2005. gada Pasaules čempionātā V. Adamsa izcīnīja bronzas medaļu.

V. Adamsas personiskais rekords (21,24 m) ir arī Jaunzēlandes un Okeānijas rekords.

2003. gada Pasaules čempionātā viņa izcīnīja piekto vietu, tobrīd būdama vien astoņpadsmit gadus veca.

## Privātā dzīve
Viņas tēvs Sids Adamss bija anglis, kurš apmetās uz dzīvi Jaunzēlandē pēc dienesta Karaliskajā flotē. Sidam bija 18 bērni no piecām dažādām sievietēm. Tēva augums bija 2,11 m, tādēļ bērni izceļas ar neparastiem auguma parametriem un fiziskajām īpašībām. Brāļi ir vidēji 2,06 m gari, bet māsas 1,83 m garas. Valērija Adamsa ir basketbolista Stīvena Adamsa vecākā māsa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Āfrikas Savienība

**Āfrikas Savienība** (**AU**, arī **UA**) ir starptautiska organizācija, kurā piedalās 55 Āfrikas valstis. Tā tika dibināta  ar mērķi veicināt vienotību un solidaritāti starp Āfrikas valstīm, kā arī sekmēt ekonomisko attīstību un mieru visā kontinentā.

Savienības sekretariāts atrodas Etiopijas galvaspilsētā Adisabebā.

## Vēsture
Āfrikas Savienības pirmsākumi meklējami 1963. gada 25. maijā, kad tika dibināta Āfrikas Vienotības organizācijas (OAU) Adisabebā. OAU dibināja 32 neatkarīgas Āfrikas valstis ar mērķi veicināt Āfrikas valstu sadarbību un vienotību, kā arī izbeigt koloniālisma paliekas. OAU darbojās galvenokārt kā politiska organizācija, bet tai trūka pilnvaru iejaukties dalībvalstu iekšējās lietās.

2002. gada 9. jūlijā OAU tika oficiāli pārveidota par Āfrikas Savienību (AU), kas tika dibināta Durbanā, Dienvidāfrikas Republikā. AU izveides mērķis bija efektīvāk risināt kontinenta izaicinājumus, tostarp konfliktus, ekonomisko attīstību un globalizācijas izaicinājumus. Āfrikas Savienības izveide bija daļa no plašāka kontinentāla reformu procesa, ko vadīja Lībija, Dienvidāfrika un Nigērija.

## Struktūra
AU sarežģīta organizācija ar vairākām institūcijām un struktūrām:

* Āfrikas Savienības Asambleja: Augstākā lēmējinstitūcija, kurā piedalās visu dalībvalstu vadītāji (ik pēc pusgada).
* Āfrikas Savienības Komisija: Izpildinstitūcija, kas atbild par lēmumu īstenošanu un ikdienas darbības nodrošināšanu.
* Āfrikas Savienības Parlaments: Konsultatīva institūcija, kuras mērķis ir veicināt dalībvalstu iedzīvotāju iesaistīšanos lēmumu pieņemšanā.
* Āfrikas Miera un drošības padome: Atbild par miera un drošības jautājumu risināšanu kontinentā.
* Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību tiesa: Tiesa, kas nodrošina cilvēktiesību ievērošanu Āfrikā.

## Sasniegumi

* Konfliktu risināšana: Āfrikas Savienība ir spēlējusi nozīmīgu lomu konfliktu risināšanā, piemēram, Sudānā, Somālijā un Centrālāfrikas Republikā.
* Ekonomiskā integrācija: Tiek veicināta ekonomiskā integrācija, izveidojot Āfrikas Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonu (AfCFTA), kas stājās spēkā 2021. gadā.
* Veselība: AU ir aktīvi darbojies veselības jomā, it īpaši cīņā pret Ebolas vīrusu un COVID-19.

## Atsauces
### Atsauces

### Piezīmes

## Ārējās saites
Marilyn Manson

***Marilyn Manson*** var būt:

* Merilins Mensons (*Marilyn Manson*; 1969) — amerikāņu mūziķis un mākslinieks.
* *[[Marilyn Manson (grupa)|Marilyn Manson]]* — Merilina Mensona aizsākts mūzikas projekts.
Rīgas pašvaldības vadītājs

**Rīgas pašvaldības vadītājs**, arī **Rīgas domes vadītājs** un **Rīgas mērs**, ir Rīgas pilsētas (valstspilsētas) pašvaldības vadītājs.

## Vēsture
Pirmo Rīgas pašvaldību jeb Rīgas rāti izveidoja pēc 1225. gada, kad Rīga ieguva Visbijas pilsētas tiesības. Sākumā rātē uz vienu gadu ievēlēja 12 locekļus, kurus sauca par konsuliem () vai rātskungiem (), bet vēlāk pati rāte ievēlēja savus locekļus uz mūžu. Krievijas ķeizariene Katrīna II  1786. gadā Rīgā uz īsu laiku ieveda Krievijas pašvaldību likumus, pēc kura pilsētas iedzīvotāju kopsapulce reizi trīs gados ievēlēja pilsētas galvu, birģermeistarus un rātskungus. Pāvils I 1796. gadā atjaunoja iepriekšējo kārtību.
1878. gadā tika izveidota Rīgas dome un par pirmo tās vadītāju 1890. gadā kļuva Ludvigs Vilhelms Kerkoviuss.

Dažādos laikos šī amata nosaukums bija arī Rīgas pilsētas galva (1890 — 1917, 1919 — 1936), Rīgas pilsētas priekšnieks vai Rīgas pilsētas pārvaldes priekšnieks (1917 — 1919), Rīgas strādnieku deputātu padomes priekšsēdētājs (1919), Rīgas lielvecākais (1936 — 1940), Rīgas pilsētas komisāriskais oberbirģermeistars (1941 — 1944), Rīgas pilsētas darbaļaužu deputātu padomes izpildkomitejas priekšsēdētājs un Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes izpildkomitejas (1944 — 1990) priekšsēdētājs un Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes priekšsēdētājs (1990 — 1992).

Kopš 1992. gada amata nosaukums ir Rīgas domes priekšsēdētājs.

## Rīgas pašvaldības vadītāji
*Skatīt arī: [[Rīgas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]*
### Hronoloģisks attēlojums

## Ārējās saites
*Rīgas pilsētas galvas
Mūkupurvs (apkaime)

**Mūkupurvs** ir Rīgas pilsētas apkaime Pārdaugavā, Zemgales priekšpilsētā. Mūkupurva apkaime atrodas Rīgas R daļā. Tā robežojas ar Beberbeķu, Zolitūdes un Pleskodāles apkaimēm, kā arī Mārupes novada Mārupes pagastu, kas piekļaujas Mūkupurva apkaimes D daļai. Mūkupurva apkaimes robežas ir paralēla līnija Beberbeķu 5. līnijai, Krotes iela, līnija gar dzīvojamo masīvu, pilsētas robeža (Babītes iela, Kalnciema iela) un Kārļa Ulmaņa gatve.
thumb|left|Mūkupurvs Zolitūdes apkaimē 1937. gada Rīgas pilsētas plānā.
Mūkupurva apkaimes kopējā platība ir 4,515 km², kas ir tikai nedaudz mazāk par vidējo Rīgas apkaimju platības rādītāju. Pašreiz šī apkaime ir ļoti mazattīstīta Rīgas teritorija, bet, spriežot pēc tās novietojuma un konfigurācijas, tā perspektīvā var tikt izveidota un funkcionēt kā vienota apkaime. Pa perimetru Mūkupurva apkaimes robežas garums ir 10 293 metri. Mūkupurva apkaimes D daļa, kas ir arī Rīgas pilsētas robeža, pieguļ Starptautiskās lidostas "Rīga" teritorijai.

## Skatīt arī
* Mūkupurvs
* Starptautiskā lidosta "Rīga"

## Piezīmes un atsauces
* Izmantoti materiāli no Rīgas Domes pilsētas attīstības departamenta mājas lapas.
* Izmantoti materiāli no Rīgas pašvaldības portāla.

## Ārējās saites

* Apkaimes oficiālā mājas lapa
* Rīgas pašvaldības portāla.
Šampēteris

**Šampēteris**, agrāk **Šampetris** (no  — 'lauciniecisks'), ir Rīgas pilsētas apkaime Pārdaugavā, Zemgales priekšpilsētā. Šampētera apkaime atrodas Rīgas rietumu daļas centrā. Tā robežojas ar Imantas, Zasulauka, Pleskodāles un Zolitūdes apkaimēm. Šampētera apkaimes robežas ir Lielirbes iela, dzelzceļš, Jāņa Endzelīna iela, Irlavas iela, Kalnciema iela un Ventspils iela.

Šampētera apkaimes kopējā platība ir 1,366 km², kas ir apmēram četras reizes mazāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā, taču, pat neskatoties uz šo relatīvi mazo platību, Šampētera apkaimei ir grūti uztveramas precīzas robežas. Austrumu pusē tās saplūst ar Zasulauka apkaimi, bet dienvidrietumos ar Pleskodāli. Tomēr, vērtējot pašreizējās teritorijas izmantošanas īpatnības, galvenās ielu trases un dzelzceļu kā fiziski norobežojošos elementus, var uzskatīt, ka ir identificētas optimālās Šampētera apkaimes robežas. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 5023 metri.

## Vēsture

1683. gada kartē šeit atzīmēta Prēstinga (*Prästingshof*) un Ludendorfa (*Ludendorfshof*) muiža un Skudru krogs. 1782. gadā muižiņas īpašniece bija Anna Ulrika fon Fītinghofa, kas tās nodēvēja par Šampētera muižu (*Hof Champêtre* no  — 'lauciniecisks').
1795. gadā muiža nonāca Oto Heinriha fon Īgelštrēma īpašumā.
1797. gadā Šampētera muižas teritorijā atradās divas latviešu brīvzemnieku saimniecības un krogs. 19. gadsimtā muižas zemi sadalīja apbūves gabalos, ko pārdeva vai iznomāja. 1803. gadā te nodibināja etiķa manufaktūru, 1856. gadā — alus darītavu, bet 1899. gadā — litogrāfiju. 19./20. gadsimta mijā muižiņa piederēja fon Derksu ģimenei.
1919. gadā Šampēteri administratīvi iekļāva Rīgas pilsētas teritorijā. Pēc Otrā pasaules kara muižas dzīvojamajā ēkā iekārtoja dzīvokļus, bet 1998. gadā muižas koka dzīvojamo ēku nojauca. Šobrīd apskatāma daļa no bijušā muižas parka ar nelielo dīķīti.

Attēls:Pārdaugavas 1791. gada karte.jpg|Šampētera (*Champetre*) muižiņa 1791. gada kartē
Šampētera iela pirms 1914.png|Šampētera iela (pirms 1914)
Attēls:Šampetera apkaime 1937.jpg|Šampētera apkaime 1937. gada Rīgas pilsētas plānā


## Skatīt arī
* Rīga
* Zemgales priekšpilsēta
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Tipveida dzīvojamā apbūve Rīgā
* Rīgas klimats

## Piezīmes un atsauces
* Izmantoti materiāli no Rīgas Domes pilsētas attīstības departamenta mājas lapas.
* Izmantoti materiāli no Rīgas pašvaldības portāla.

## Ārējās saites

* Apkaimes oficiālā mājas lapa
* Rīgas pašvaldības portāla.
Alvis Vītoliņš

**Alvis Vītoliņš** (dzimis , miris ) bija Latvijas šahists (starptautiskais meistars) un treneris.

Šahu sācis spēlēt 6 gadu vecumā. Par meistarkandidātu kļuva 1961. gadā, meistara normu izpildīja 1962. gadā, starptautiskā meistara balles normu 1978. gadā. Latvijas čempions 1973. (dalīta 1. vieta), 1976., 1977., 1978., 1982., 1983. un 1985. (dalīta 1. vieta) gadā. PSRS jauniešu čempions 1963. gadā. Vītoliņa vārdā nosaukts viens no sicīliešu aizsardzības variantiem.

Izdarījis pašnāvību, nolecot no Gaujas tilta Siguldā.

## Ārējās saites
* A. Vītoliņa biogrāfija Latvijas šaha portālā
* Vītoliņam veltīta nodaļa no Genadija Sosonko grāmatas "''Мои показания''" 
* Partijas Chessgames datubāzē
Ūdris (uzvārds)

**Ūdris** (sieviešu dzimtē Ūdre) ir latviešu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ārijs Ūdris (1956) — politiķis un ekonomists;
* Artūrs Ūdris (1990) — Latvijā dzimis Baltkrievijas volejbolists;
* Ernests Ūdris (1894—1967) — revolucionārs, padomju čekists un jurists;
* Jānis Ūdris (1906—1973) — gleznotājs;
* Rolands Ūdris (1975) — mūziķis;
* Rūdolfs Ūdris (1899—1949) — ķīmiķis;
* Teodors Ūdris (1900—1944) — jurists.

## Skatīt arī
* Ūdrs
* Ūders
Merilins Mensons

**Braiens Hjū Vorners** (; dzimis ), profesionāli zināms kā **Merilins Mensons** (*Marilyn Manson*), ir amerikāņu mūziķis, aktieris, gleznotājs, rakstnieks un sākotnēji mūzikas žurnālists. Pazīstams ar savu mūzikas grupu *[[Marilyn Manson (grupa)|Marilyn Manson]]*. Viņa skatuves vārds izveidots no aktrises Merilinas Monro un slepkavas Čārlza Mensona vārda un uzvārda. Mediji viņu uzskata kā sliktu piemēru bērniem Mensona skandalozo tēlu un dziesmu vārdu dēļ.

## Albumi
* *[[Portrait of an American Family]]* (1994)
* *[[Antichrist Superstar]]* (1996)
* *[[Mechanical Animals]]* (1998)
* *[[Holy Wood (In the Shadow of the Valley of Death)|Holy Wood]]* (2000)
* *[[The Golden Age of Grotesque]]* (2003)
* *[[Eat Me, Drink Me]]* (2007)
* *[[The High End of Low]]* (2009)
* *[[Born Villain]]* (2012)
* *[[The Pale Emperor]]* (2015)
* *[[Heaven Upside Down]]* (2017)
* *[[We Are Chaos]]* (2020)
* *[[One Assassination Under God - Chapter 1]]* (2024)

## Grāmatas
* *[[The Long Hard Road Out of Hell]]* (1998)
* *[[Holy Wood (grāmata)|Holy Wood]]* (neizdota)

## Lomas
* "Ceļš uz nekurieni" (1997)
* *[[Groupie]]* (neiznākusi)
* *[[Celebrity Deathmatch]]* (1998)
* *[[Jawbreaker]]* (1999)
* *[[Clone High]]* (2002)
* *[[Bowling for Columbine]]* (2002)
* *[[The Hire: Beat the Devil]]* (2003)
* *[[Party Monster]]* (2003)
* *[[The Heart Is Deceitful Above All Things]]* (2004)
* *[[Area 51]]* (2005)
* ** (2006)
* *[[Tim and Eric Awesome Show, Great Job!]]* (2010)
* *Splatter Sisters* (neiznākusi)
* *[[Born Villain]]* (2011)
* *[[Wrong Cops]]* (2012)
* "Grēcīgā Kalifornija" (*Californication*, 2013)
* *[[Celebrity Ghost Stories]]*
* *[[Eastbound & Down]]* (2013)
* *[[Once Upon a Time (filma)|Once Upon a Time]]* (2013) Pītera Pena ēna
* *[[Phantasmagoria: The Visions of Lewis Carroll]]* (atcelta)
* *[[Sons of Anarchy]]* (2014)
* *[[Let Me Make You a Martyr]]* (2015) (Pope)
* *[[Salem]]* (2016)

## Atsauces

## Ārējās saites
Teoderihs fon Bukshēvdens

**Teoderihs fon Bukshēvdens** bija Livonijas bīskapa Alberta vecākais brālis, kas 1203. gadā kopā ar viņu ieradās Rīgā un piedalījās daudzos krustagājienos pret igauņiem.  

1212. gada Autines sacelšanās laikā viņš bija Idumejas fogts, kuru sagūstīja līvi un ieslodzīja Turaidas pilī. 
1213. gadā par viņa sievu kļuva Pleskavas kņaza Vladimira meita. 

1217. gadā pēc Otepē kaujas viņš nokļuva krievu gūstā, bet 1222. gadā pēc karagājiena uz Sāmsalu igauņu gūstā. 

Teoderiha pēcteči savā īpašumā ieguva Straupes pili (vācu: *Roop*) un piederēja pie vēlāk pazīstamās fon der Ropu (*de Rope, de Raupena*) dzimtas (Transehe, 1960).

## Atsauces
Valstu uzskaitījums pēc zemākās vietas

Šajā lapā uzskaitītas valstis ar viszemākā virsas punkta atrašanās augstumu metros virs jūras līmeņa.

## Skatīt arī
* Valstu uzskaitījums pēc augstākās virsotnes
Spielberg

***Spielberg*** var būt:

* Špīlberga (*Spielberg*), pilsēta Austrijā, Štīrijas federālajā zemē;
* Stīvens Spīlbergs (*Steven Spielberg*), amerikāņu kinorežisors, scenārists un kinoproducents (dzimis 1946. gadā).
Svētā Matīsa dienas kauja

**Svētā Matīsa dienas kauja** bija Livonijas krusta karu kauja, kas notika 1217. gada 21.septembrī (apustuļa Mateja dienā) netālu no Vīlandes pilskalna Sakalas zemē. Kaujā aptuveni 3000 vācu krustneši Alberta no Lauenburgas vadībā un Zobenbrāļu ordenis kopā ar saviem līvu un letu sabiedrotajiem sakāva aptuveni 6000 vīru stipro apvienoto igauņu karaspēku, ko vadīja Sakalas karavadonis Lembits.

Pretēji igauņiem solītajam, Novgorodas un Pleskavas krievi neieradās kaujas laukā. Krusta karotāji sadalījās trīs karaspēka vienībās — vācieši cīnījās vidū, leti kreisajā spārnā pret Lembita vadītajiem sakaliešiem, līvi Kaupo vadībā labajā pusē. Kaujā krita līvu karavadonis Kaupo, igauņu karavadonis Lembits un vairāk nekā 1000 igauņu karavīru.

Pēc šīs kaujas Sakalas igauņi atkārtoti pieņēma kristīgo ticību. Nākamajā ziemā pēc atkārtota krustnešu iebrukuma arī Ridalas un Jervas igauņi piekrita pieņemt Romas katoļu ticību.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauce
Kauja pie Puides (1218)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte XIII. gs. vidū. Puides kauja notika uz dienvidiem no Vircezera, aptuveni pusceļā starp Valmieru un Tartu (kartē - *Wolmar* un *Dorpat*).]]

**1218. gada kauja pie Puides** bija Livonijas krusta karu kauja starp Novgorodas un Pleskavas krievu kņazu karaspēku un vācu krustnešiem. Krustnešu karagājiens sākotnēji bija plānots pret Ziemeļigaunijas iedzīvotājiem, bet Sakalas novadā viņi uzzināja, ka liels krievu karaspēks no Ugaunijas gatavojas doties uz Livoniju, tādēļ devās tiem pretī. Kauja notika 1218. gada vasaras beigās uz Sakalas un Ugaunijas zemju robežas austrumos netālu no Puides ciema (tagad - Valgas apriņķa Hummuli) pie nelielas upītes, kas plūst uz Vircezeru. Krustnešu, līvu un letu karaspēks sākotnēji devās karagājienā uz Ziemeļigauniju, bet pie Vilandes tika saņemta ziņa, ka liels Novgorodas krievu karaspēks ar 16 000 vīriem no Ugaunijas gatavojas iebrukt Līvzemē. Kaujas rezultātā abas puses atkāpās ar zaudējumiem .

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces
Māris Ļaksa

**Māris Ļaksa** (dzimis  Ventspilī) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Latvijas basketbola izlases dalībnieks. Divkārtējs Latvijas čempions BK Ventspils sastāvā.

## Karjera
Pēc jaunatnes basketbola studējis ASV un spēlējis NCAA čempionātā, pārstāvot *[[Providence College]]*. Aizvadījis visas četras sezonas koledžu basketbolā, 89 spelēs gūstot vidēji 8 punktus spēlē un savācot 2,9 bumbas zem groziem.

Spēlējis vairāku valstu klubu sastāvos, tai skaitā Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubos BK Ventspils un Rīgas ASK, Grieķijas līgas klubā *[[Olympia Larissa B.C.|Olympia Larissa]]*, Ukrainas līgas klubā Mariupoles "Azovmash". 2011. gadā pārstāvēja Kazahstānas līgas klubu Atirau "Barsy". Pēc tam bijis Igaunijas klubu Rakveres "Tarvas" un *[[Valga/CKE Inkasso]]* sastāvā, kur noslēdzis karjeru.

Spēlējis Latvijas U-18 izlasē, bet 2001. gadā debitējis pieaugušo Latvijas basketbola izlasē. Latvijas izlases sastāvā piedalījies 2001. un 2003. gada Eiropas čempionātos.

Viņa tēvs Jānis Ļaksa ir basketbola treneris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sējējs

**Sējējs** var būt:

* Sējējs — Kārļa Zemdegas radīts piemineklis Rūjienā;
* Sējējs — Ivana Grohara glezna;
* Sējējs — Latvijas Republikas zemkopības ministrijas apbalvojums;
* Nauris Sējējs — latviešu hokejists (dzimis 2001. gadā);
* Nils Sējējs —latviešu hokejists (dzimis 2001. gadā);
* Normunds Sējējs — latviešu hokejists un treneris (dzimis 1968. gadā).
Mārtiņš Kravčenko

**Mārtinš Kravčenko** (dzimis  Jūrmalā) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Bijis Latvijas basketbola izlases dalībnieks. Nozīmīgākoo karjeras daļu aizvadījis Rīgas kluba BK Barons sastāvā, ar ko 2008. gadā izcīnīja Latvijas basketbola līgas (LBL) čempiontitulu un uzvarēja FIBA Eirokausā.

Spēlējis arī BK Liepāja un BK Jēkabpils, bet ārpus Latvijas — Ukrainas klubā *[[MBC Mykolaiv]]* 2012.—2013. gada sezonā. Karjeru noslēdzis Reģionālās līgas klubā BK Nīca.

Pārstāvējis Latvijas U-20 izlasi un Latvijas pieaugušo izlasi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* BBL profils 
* Eirokausu profils 
* BSA profils
* Eurobasket profils
Jaunmīlgrāvis

thumb|310px|Jaunmīlgrāvja apkaime 1937. gada Rīgas pilsētas plānā.
**Jaunmīlgrāvis** ir Mīlgrāvja apkaimes rietumu daļa Rīgas pilsētas Ziemeļu rajonā. Tas robežojas ar Sarkandaugavas un Vecmīlgrāvja apkaimēm (savienojums pa Mīlgrāvja tiltu), bet pa Sarkandaugavu tam ir robeža arī ar Kundziņsalas apkaimi. Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte atdala Jaunmīlgrāvi no Aplokciema.

## Ārējās saites
* Mīlgrāvja apkaimes oficiālā mājas lapa
Aplokciems

thumb|310px|Aplokciems kā Jaunmīlgrāvja apkaimes daļa 1937. gada Rīgas pilsētas plānā.
**Aplokciems** ir Mīlgrāvja apkaimes austrumu daļa Rīgas pilsētas Ziemeļu rajonā. Tas robežojas ar Mežaparka un Trīsciema apkaimēm (pa Mīlgrāvja tiltu), bet pa ūdeni tai ir robežas ar Jaunciema apkaimi Ķīšezera pretējā krastā.
Aplokciema ziemeļu daļā atrodas golfa klubs “*Ozo Golf Club*”, bet pārējā daļā ir dzīvojamās ēkas.

Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte atdala Aplokciemu no Jaunmīlgrāvja.

## Ārējās saites
* Mīlgrāvja apkaimes oficiālā mājas lapa
Jaunciems (Rīga)

**Jaunciems** ir Rīgas pilsētas apkaime Ziemeļu rajonā. Jaunciema apkaime atrodas Rīgas ziemeļaustrumu daļā, Ķīšezera ziemeļaustrumu piekrastē. Pa sauszemi tā robežojas ar Trīsciema un Sužu apkaimēm, kā arī ar austrumu pusē pieguļošo Ropažu novada Garkalnes pagastu, bet pa ūdeni ar Mīlgrāvja un Mežaparka apkaimēm. Jaunciema apkaimes robežas ir Ķīšezers, Zundas kakts, līnija no Ķīšezera līdz pilsētas robežai, pilsētas robeža līdz Sužiem, līnija no pilsētas robežas līdz Ķīšezeram.

Jaunciema apkaimes kopējā platība ir 9,132 km², pa perimetru apkaimes robežas garums ir 15 212 metri. Telpiski skaidri identificējamas ir Jaunciema pilsētas daļas robežas, kurā ir blīvāka apbūve, taču visas apkaimes robežas dabā identificēt ir daudz grūtāk, jo tās nenorobežo nekādi skaidri mākslīgie vai dabiskie šķēršļi. Jaunciema kapu teritorija atrodas gan Rīgas, gan Garkalnes novada teritorijā. Apkaimes apbūvi veido gan 1920. un 1930. gados celtas privātmājas, gan 1970. gados būvēti daudzdzīvokļu nami.

## Vēsture
thumb|left|Jaunciema iela.
thumb|310px|Jaunciema apkārtne 1937. gada Rīgas pilsētas plānā.
Jaunciems sāka veidoties, kad 1885. gadā Ķīšezera ziemeļaustrumu daļā barons Kampenhauzens ierīkoja kokzāģētavu, bet 1890. gadā arī cehu čemodānu kartona ražošanai. Uzņēmuma apkārtnē sāka veidoties strādnieku ciemats, tomēr straujākā apkaimes veidošanās sākās līdz ar papīrfabrikas rašanos, ko neilgi pirms Pirmā pasaules kara blakus kokzāģētavai nodibināja uzņēmējs Mīlmanis. Fabrika vairāk tikusi rekonstruēta arī pēc Otrā pasaules kara un padomju laikā bijusi pazīstama ar nosaukumu „Celulozes un papīra rūpniecības uzņēmumu Latvijas ražošanas apvienības ražotne „Jaunciems““. 1925. gadā tā laika Ādažu pagasta apdzīvotajai vietai Jaunciemam tika piešķirts biezi apdzīvotas vietas statuss, bet 1927. gadā Jaunciemu iekļāva Rīgas pilsētas robežās. No 1952. līdz 1959. gadam Jaunciemam bija Rīgas pilsētai pakļauta strādnieku ciemata statuss.

Pēc PSRS sabrukuma Jaunciema papīrfabriku slēdza. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Apkaimes oficiālā mājaslapa
* Rīgas pašvaldības portāla
Mīlgrāvis

**Mīlgrāvis** ir Rīgas pilsētas apkaime Ziemeļu rajonā, kurā ietilpst Rīgas pilsētas daļas Jaunmīlgrāvis un Aplokciems. Mīlgrāvja apkaime atrodas Rīgas Z daļā. Pa sauszemi tā robežojas ar Mežaparka, Sarkandaugavas, Vecmīlgrāvja un Trīsciema apkaimēm (ar pēdējām divām savienojums pa Mīlgrāvja tiltu), bet pa ūdeni tai ir robežas ar Jaunciema apkaimi Ķīšezera pretējā krastā. Mīlgrāvja apkaimes robežas ir Mīlgrāvis, Ķīšezers, robežas līnija gar Mežaparku līdz Viestura prospektam, Lēdurgas iela, ostas dzelzceļa līnija.

## Ģeogrāfija
thumb|left|Jaunmīlgrāvja apkaime 1937. gada Rīgas pilsētas plānā.
Mīlgrāvja apkaimes kopējā platība ir 3,225 km², kas ir par 2/5 mazāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 8 080 metri. Iekšēji Mīlgrāvja apkaime sastāv no 2 atsevišķiem rajoniem — R daļā Jaunmīlgrāvis (primāri ostas teritorija), bet A daļā Aplokciems (primāri dzīvojamā un rekreācijas teritorija), turklāt abus šos apkaimes rajonus vienu no otra atdala Rīgas—Saulkrastu dzelzceļa līnija un Viestura prospekta / Mīlgrāvja ielas trase. Tādējādi pašreiz ir grūti uztvert noteikto Mīlgrāvja apkaimes teritoriju kā telpiski un funkcionāli vienotu telpu, lai gan ģeogrāfiski tas tā varētu arī būt. Apkaimes vienotības veicināšanai perspektīvā ir ļoti būtiski uzlabot fiziskās saites (ielas un satiksmes pārvadi) šīs apkaimes robežās, kā arī intensificēt vietējā centra raksturu.

## Izglītība
Līdz Latvijas skolu reformām Sarkandaugavas, Mīlgrāvja un Vecmīlgrāvja apkaimēs atradās sešas vidusskolas. Taču  iedzīvotāju skaita samazināšanās dēļ Rīgas 28. vidusskola, Rīgas 29. vidusskola un Rīgas 31. vidusskola bija spiestas slēgt vidusskolas klases.
2017. gada pētījuma "Optimālā vispārējās izglītības iestāžu tīkla modeļa izveide Latvijā" autori rakstīja, ka  skolēnu skaits (443) ir pietiekams vienai vidusskolai un ieteica reorganizēt tās vidusskolas par pamatskolām, kurās obligāto centralizēto eksāmenu (OCE) indekss bija zemāks (Rīgas 46. vidusskolas OCE indekss bija 32,4%, Puškina liceja OCE bija 33,5%). Vienu kopīgu vidusskolu ieteica veidot uz Rīnūžu vidusskolas (OCE 42,5%) bāzes ar nosacījumu, ka skolēniem šajā vidusskolā tiktu nodrošināts atbilstošs valsts valodas apguves līmenis. Prognozēja, ka vidusskolēnu skaits Rīnūžu vidusskolā pēc reorganizācijas nepārsniegs 300.
2019. gadā Rīgas 29. vidusskolu Mīlgrāvī slēdza.

## Skatīt arī
* Rīga
* Ziemeļu rajons
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Tipveida dzīvojamā apbūve Rīgā
* Rīgas klimats

## Piezīmes un atsauces
* Izmantoti materiāli no Rīgas Domes pilsētas attīstības departamenta mājas lapas.
* Izmantoti materiāli no Rīgas pašvaldības portāla.

## Ārējās saites
* Apkaimes oficiālā mājas lapa
* Rīgas pašvaldības portāla.
Krievu karagājiens uz Senlatviju (1218)

[250px|thumb|[Livonijas Konfederācijas karte 13. gadsimta vidū. Krievu karagājiens notika uz Imeru (pie Valmieras, kartē - *Wolmar*) un Idumeju.]]

**1218. gada krievu karagājiens uz Senlatviju** notika tūlīt pēc kaujas pie Puides 1218. gada vasaras beigās. Karagājienu vadīja nesen izvēlētais Novgorodas kņazs Svjatoslavs Mstislavičs un Pleskavas kņazs Vladimirs Mstislavičs. Krievi vēlējās atriebties Imeras katoļu priesterim Latviešu Indriķim un Idumejas katoļu priesterim Alebrandam un nopostīt Pleskavas Vladimiram kādreiz meslus maksājušās zemes, kas bija pārgājušas katoļticībā un pakļāvušās Livonijas bīskapam Albertam. Karaspēkam vēlāk piebiedrojās arī Pleskavas kņaza dēla Jaroslava karadraudze. Apvienotais krievu karaspēks vairākas dienas aplenca vendu pili Cēsīs, bet nespēja to ieņemt. Kopā ar krieviem karagājienā piedalījās arī harjuieši, kas piedalījās vendu pils aplenkumā un sāmsalieši, kas ar kuģiem iebrauca Daugavas grīvā un izpostīja Daugavas salas.

## Sekas
1218. gada vasarā Livonijas bīskaps Alberts, Igaunijas bīskaps Teoderihs no Turaidas un Sēlijas bīskaps Bernhards no Lipes devās pie Dānijas karaļa Valdemāra II, kas pa mātes līniju bija cēlies no varjagu-rūsu dinastijas Polockas Rurikovičiem.
Viņi lūdza karali doties karagājienā pret Igauniju, lai igauņi pārstātu kopā ar krieviem karot pret viņiem. Kā kompensāciju par militāro palīdzību karalim piedāvāja virskundzību pār Igaunijas un, iespējams, Līvzemes zemēm. 1220. gadā bīskaps Alberts piekrita kļūt par Valdemāra II vasali, lēnī saņemot Livoniju.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauce
Kauja pie Salaspils

**Kauja pie Salaspils** var būt:
* 1206. gada kauja pie Salaspils - Livonijas krusta karu kauja 1206. gada 4.jūnijā, kad krustneši uzbruka līvu mūra pilj uz Daugavas salas pie tagadējās Salaspils, kurā bija sapulcējies apvienotais līvu karaspēks. 
* 1206. gada Salaspils aplenkums - Livonijas krusta karu kauja 1206. gadā, kad Polockas kņaza Vladimira vadītais karaspēks 11 dienas aplenca krustnešu un līvu kontrolēto Salas pili.
* Salaspils kauja - Polijas-Zviedrijas kara (1600-1629) kauja, kas notika Salaspils apkārtnē 1605. gada 27. septembrī, kurā Polijas-Lietuvas kopvalsts un Kurzemes un Zemgales hercogistes karaspēks Lietuvas dižkunigaitijas karavadoņa Jona Karola Hodkeviča vadībā sakāva Zviedrijas karaļa Kārļa IX karaspēku. 

## Skatīt arī
* Salaspils
Kauja pie Turaidas

**Kauja pie Turaidas** var būt:
* 1206. gada kauja pie Turaidas - Livonijas krusta karu kauja 1206. gada vasarā, kad zemgaļi un krustneši uzbruka Turaidas pilskalnam, lai atriebtos Gaujas līviem par piedalīšanos Polockas kņaza karagājienā pret krustnešiem 
* Kauja pie Turaidas (1211) - Livonijas krusta karu kauja 1211. gada vasarā, kurā Turaidas līvi, krustneši, Zobenbrāļu ordeņa un bīskapa Alberta bruņinieki cīnījās pret apvienoto Rietumigaunijas zemju karaspēku
* Kauja pie Turaidas (1298) - Livonijas pilsoņu kara kauja 1298. gada vasarā, kurā Livonijas ordenis cieta smagu sakāvi pret Lietuvas dižkunigaitijas un Rīgas pilsētas apvienoto karaspēku.

## Skatīt arī
* Turaida
Trīsciems

**Trīsciems** ir Rīgas pilsētas apkaime Ziemeļu rajonā. Trīsciema apkaime atrodas Rīgas Z daļā, Ķīšezera ZR piekrastē. Tā robežojas ar Jaunciema, Mīlgrāvja (pa Mīlgrāvja tiltu), Vecmīlgrāvja, Vecdaugavas un Vecāķu apkaimēm, kā arī ar Ādažu novada Carnikavas pagastu apkaimes ZA. Trīsciema apkaimes robežas ir Vecāķu prospekts, pilsētas robeža, līnija no pilsētas robežas līdz Zundas kaktam, Zundas kakts, Ķīšezers, Jaunciema gatve.

Trīsciema apkaimes kopējā platība ir 11,319 km², kas ir apmēram divas reizes vairāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā. Tomēr telpiski šī apkaime diezgan viegli ir identificējama kā noteikta teritorija, jo no ZR, R un DR to norobežo Rīgas—Saulkrastu dzelzceļa līnija, no ZA un A — uz pilsētas robežas esošie mežu masīvi, bet D, DA — Ķīšezers. Relatīvi problemātiskākā robežas vieta ir tikai ar Jaunciema apkaimi, kas dabā nav skaidri identificējama. Ņemot vērā šīs apkaimes lielo platību, funkcionāli šajā apkaimē varētu veidoties vairāki lokālie centriņi vai arī centra lomu spēlēs tās viens no galvenajiem vienojošajiem lineārajiem elementiem — Jaunciema gatve. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 14 956 metri.

Sākot no Trīsciema, paralēli Jaunciema gatvei līdz dzelzceļam stiepjas Balto kalnu kāpu grēda ar augstāko virsotni Plikgalvīti (19 m). Tajā atrodas kalnu priežu (*Pinus montana*) audze. Ciemata ziemeļaustrumu malā atrodas Lapsukalns (21,1 m).

## Vēsture
thumb|310px|Trīsciema apkaime kā Mangaļu pagasta daļa 1937. gada Rīgas pilsētas plānā.
Vēsturiski Trīsciemā pie Langas iztekas (tagadējās ietekas) no Ķīšezera atradās Mangaļmuiža (*Magnushof*). Tagad muižas vietā redzamās ēkas celtas 1930. gados, kad tur iekārtoja Mangaļu mežniecību. Iespējams, ka nosaukums radies no tā, ka Trīsciems 19. gadsimta beigās veidojās ap trim piekrastes zvejnieku saimniecībām — "Timām", "Režām" un "Biezo". No 1874. līdz 1934. gadam Trīsciemā atradās Mangaļu pagasta skola. Pēc 1920. gada zemes reformas Langas labajā krastā piešķīra zemi Brīvības cīņu dalībniekiem, un šeit izveidojās skrajciems, ko iesauca par Mangaļmuižas laukiem vai Muižas laukiem. Kreisajā Langas krastā zemes piederēja galvenokārt senākām saimniecībām. Šo daļu sauca par Arājciemu. Visas trīs daļas mūsdienās uzskata par Trīsciema sastāvdaļām, lai gan ne visus iedzīvotājus tas apmierina.

## Dzimuši
* Andrejs Eberhards Budbergs (1750—1812), Krievijas Impērijas armijas virsnieks, diplomāts un ārlietu ministrs.

## Skatīt arī
* Rīga
* Ziemeļu rajons
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Tipveida dzīvojamā apbūve Rīgā
* Rīgas klimats

## Piezīmes un atsauces
* Izmantoti materiāli no Rīgas Domes pilsētas attīstības departamenta mājas lapas.
* Izmantoti materiāli no Rīgas pašvaldības portāla.

## Ārējās saites
* Apkaimes oficiālā mājas lapa
* Rīgas pašvaldības portāla.
One Love

***One Love*** būs Dāvida Getas ceturtais studijas albums. Šo albumu paredzēts izdot . Dāvids Geta pastāstīja, ka šajā albumā ir sadarbojies ar tādiem izpildītājiem kā Kellija Roulanda, *[[Akon]]*, *[[Ne-Yo]]*, *Estelle* un *[[Kid Cudi]]*.

## Dziesmu saraksts

### Standarta izdevums

# "When Love Takes Over" (Piedz. Kelly Rowland) 
# "Gettin' Over" (Piedz. Chris Willis)
# "Sexy Bitch" (Piedz. Akon)
# "Memories" (Piedz. Kid Cudi)
# "On the Dancefloor" (Piedz. will.i.am & apl.de.ap)
# "It's the Way You Love Me" (Piedz. Kelly Rowland)
# "Missing You" (Piedz. Novel)
# "Choose" (Piedz. Ne-Yo & Kelly Rowland)
# "How Soon Is Now" (ar Sebastian Ingrosso, Dirty South & Julie McKnight)
# "I Gotta Feeling (FMIF Remix Edit)"
# "One Love" (Piedz. Estelle)
# "I Wanna Go Crazy" (Piedz. will.i.am)
# "Sound of Letting Go" (Piedz. Chris Willis)
# "Toyfriend" (Piedz. Wynter Gordon)
# "If We Ever" (Piedz. Makeba)

### Dubultdiska izdevums

### Pirmais disks

# "When Love Takes Over" (Piedz. Kelly Rowland) 
# "Gettin' Over" (Piedz. Chris Willis)
# "Sexy Bitch" (Piedz. Akon)
# "Memories" (Piedz. Kid Cudi)
# "On the Dancefloor" (Piedz. will.i.am & apl.de.ap)
# "It's the Way You Love Me" (Piedz. Kelly Rowland)
# "Missing You" (Piedz. Novel)
# "Choose" (Piedz. Ne-Yo & Kelly Rowland)
# "How Soon Is Now" (ar Sebastian Ingrosso, Dirty South & Julie McKnight)
# "I Gotta Feeling (FMIF Remix Edit)"
# "One Love" (Piedz. Estelle)
# "I Wanna Go Crazy" (Piedz. will.i.am)
# "Sound of Letting Go" (Piedz. Chris Willis)
# "Toyfriend" (Piedz. Wynter Gordon)
# "If We Ever" (Piedz. Makeba)

### Otrais disks

# When Love Takes Over (Electro Extended) (Piedz. Kelly Rowland)
# Sexy Bitch (Club Version) (Piedz. Akon)
# Memories (Piedz. Kid Cudi)
# I Wanna Go Crazy (Extended) (Piedz. Will.I.Am)
# I Gotta Feeling (FMIF Edit) (Black Eyed Peas)
# Choose (Piedz. Ne-Yo & Kelly Rowland)
# On The Dancefloor (extended) will.i.am & apl de ap
# Missing You (Club New Version) (Piedz. Novel)
# Gettin' over (Club Version) (Piedz. Chris Willis)
# It's The Way You Love Me (Final Mix) (Piedz. Kelly Rowland)
# One Love (Extended) (Piedz. Estelle)
# It's Your Life (Piedz. Chris Willis)
# Sound Of Letting Go (Piedz. Chris Willis)
# I Need You Now (Piedz. Samantha Jade)
# How Soon Is Now (Piedz. Julie McKnight) 	
# Toyfriend (Piedz. Wynter Gordon)

## Singli
* "When Love Takes Over" — piedalās Kelly Rowland. Šis singls tika izdots .
* "Sexy Bitch" - piedalās Akon. Šis singls tika izdots .
* "Gettin' Over" - piedalās Chris Willis. Šis singls tika izdots .
* "I Wanna Go Crazy"
* "One Love"
* "How Soon Is Now"
Aleksandrs Andrejevs

**Aleksandrs Andrejevs** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas bijušais hokejists (aizsargs).

Viens no "Latvijas Bērza" hokeja skolas audzēkņiem, kurš 1990. gadu vidū devās uz Ziemeļameriku un spēlēja tās zemākajās līgās. 1997. gada NHL draftā viņu izraudzījās Fīniksas "Coyotes" komanda ar kopējo 207. numuru.

## Karjeras statistika

|- bgcolor="#e0e0e0"
! Sezona !! Klubs !! Līga !!  !!  !!  !!  !!  !!  !!  !!  !!  !! 
|- bgcolor="#f0f0f0"
| 1997-98
| Prince George Cougars
| WHL
| 23
| 0
| 1
| 1
| 30
| —
| —
| —
| —
| —
|-
| 1998-99
| Moose Jaw Warriors
| WHL
| 60
| 11
| 11
| 22
| 80
| 5
| 0
| 0
| 0
| 4
|- bgcolor="#f0f0f0"
| 1999-00
| Mississippi Sea Wolves
| ECHL
| 21
| 1
| 2
| 3
| 43
| —
| —
| —
| —
| —
|- align="center"
| 1999-00
| B.C. Icemen
| UHL
| 21
| 1
| 3
| 4
| 80
| 6
| 0
| 0
| 0
| 4
|- bgcolor="#f0f0f0"
| 2000-01
| B.C. Icemen
| UHL
| 66
| 0
| 9
| 9
| 146
| —
| —
| —
| —
| —
|- align="center"
| 2001-02
| B.C. Icemen
| UHL
| 28
| 2
| 3
| 5
| 41
| —
| —
| —
| —
| —
|- bgcolor="#f0f0f0"
| 2002-03
| Greensboro Generals
| ECHL
| 43
| 0
| 5
| 5
| 132
| 7
| 0
| 0
| 0
| 5
|- align="center"
| 2003-04
| Greensboro Generals
| ECHL
| 51
| 1
| 3
| 4
| 164
| —
| —
| —
| —
| —
|- bgcolor="#f0f0f0"
| 2004-05
| Elmira Jackals
| UHL
| 24
| 0
| 2
| 2
| 94
| —
| —
| —
| —
| —
|}

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com profils
Hugo Vitroks

**Hugo Vitroks** (; dzimis , miris ) bija baltvācu politiķis, Rīgas lielvecākais (oberbirģermeistars), vienlaikus arī Rīgas pilsētas apgabala komisārs (*Gebietskommissar Riga—Stadt*) no 1941. līdz 1944. gadam.

## Biogrāfija

Dzimis Sāmsalā, kur viņa tēvs bija ieceļojis no Holšteinas un nodarbojās ar lauksaimniecību. Pēc Ārensburgas ģimnāzijas pabeigšanas iestājās Rīgas politehniskajā institūtā. Bija vēlāk ietekmīgā Trešā reiha politiķa Alfrēda Rozenberga studiju draugs un kopā ar viņu darbojās vācbaltu studentu korporācijā *[[Rubonia]]*. Pēc institūta pabeigšanas apmetās Rīgā.

Tika ievēlēts par Rīgas domes deputātu. Vēlāk bija goda padomnieks domē, kā arī bērnu namu pārvaldes priekšnieks un direktors pilsētas krājkasē un lombardā. Rīgas vācu amata un tirdzniecības internāta dibinātājs, kā arī tā priekšsēdis un goda biedrs. Vācu biedrības biedrs. Pirmā pasaules kara laikā, kad Rīga atradās vācu varā, bija Vācijas impērijas ķeizara gubernatora ģenerālštāba priekšnieka pilsētu lietu referents. 1918. gadā tika iecelts par apdrošināšanas sabiedrības "Rīgas Unions" un Rīgas Tirgotāju bankas direktoru. Vēlāk bija Rīgas amatnieku biedrības priekšnieks un Vācu dziedāšanas apvienības priekšsēdētāja vietnieks. Pirms Otrā pasaules kara sākuma izceļoja uz Kēnigsbergu.

Pēc Latvijas okupācijas no 1941. līdz 1944. gadam ieņēma Rīgas lielvecākā () amatu. Bija pakļauts Latvijas ģenerālapgabala vadībai, viņa tiešais priekšnieks bija Oto-Heinrihs Drehslers.

Pēc kara dzīvoja Rietumvācijā. Sarakstīja atmiņas, kuras tika izdotas jau pēc viņa nāves. 1958. gadā miris Lībekā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vitroka publicēto darbu saraksts. Vācijas nacionālās bibliotēkas katalogs.
* Tēvija "Lielvecākam Vitrokam 70 mūža gadi" (19.07.43.)
Stops (mērvienība)

1 Rīgas stops = 4 korteļi = 1,275 litru
1 Āms(a) = 120 stopi
1 Enkurs = 30 stopi
1 Felts = 6 stopi
Brekši (Rīga)

**Brekši** ir Rīgas pilsētas apkaime Vidzemes priekšpilsētā. Brekšu apkaime atrodas Rīgas austrumu daļas perifērijā, Juglas ezera dienvidu krastā. Tā robežojas ar Juglas un Berģu (savienojums tikai pa ūdeni pāri Juglas upei) apkaimēm, kā arī ar dienvidu daļai pieguļošo Ropažu novada Stopiņu pagastu un A daļai pieguļošo Garkalnes pagastu. Brekšu apkaimes robežas ir Upes gals, Juglas upe, pilsētas robeža, Biķernieku iela, Dīvajas iela, Piķurga, Brekšu kakts.

## Ģeogrāfija
Brekšu apkaimes kopējā platība ir 2,039 km², kas ir par 3/5 mazāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 8 787 metri. Noteiktās Brekšu apkaimes robežas ir pietiekoši skaidri nolasāmas dabā, jo no D puses to aptver mežu masīvi, bet no ZR, Z un A puses to apņem virszemes ūdens objekti — Juglas ezers, Jugla un Mazā Jugla. Pateicoties nelielajai apkaimes platībai, specifiskajam novietojumam un telpiskajai uzbūvei, Brekšu apkaime ir uzskatāma par telpiski vienotu un funkcionāli savstarpēji saistītu teritoriju, uz kuru noteikti var attiecināt apkaimes jēdzienu. 

## Iedalījums
Tomēr šī nelielā apkaime telpiski pārsvarā tiek skatīta 3 daļās — Brekši (apkaimes DR daļa ap Biķernieku ielu), Juglas papīrfabrikas ciemats (apkaimes centrālā daļa pie Brekšu kakta) un Juglasciems (apkaimes Z daļa), kas pašreiz ir plašākā apbūves attīstības teritorija šajā apkaimē un perspektīvā var ienest pietiekoši būtiskas izmaiņas Brekšu apkaimes funkcionālajā struktūrā kopumā. Pašreiz Brekšu apkaimē izteiktu lokālo centru nav (nosacīti par tādu var uzskatīt Juglas papīrfabrikas ciemata D daļu ap Nautrēnu ielu), tomēr perspektīvē šāds lokālais centrs saskaņā ar 2006. gada Rīgas teritorijas plānu varētu izveidoties Juglasciema D daļā, kas ir ērti sasniedzama arī no Brekšiem un Juglas papīrfabrikas ciemata teritorijām.

## Vēsture

Zviedru Vidzemes laikā 17. gadsimtā pie Piķurgas ietekas Juglas ezerā atradās Dreiliņu jeb Hermsa muižiņa (*Dreilings od Herms hoff*), kas dēvēta arī par Harma muižu (*Harmshof*), bet latviski par Brekšu muižu. Līdz 1920. gada zemes reformai tā piederēja Freitāgu fon Loringhofenu dzimtai.
1859. gadā Juglas muižā akciju sabiedrība "Rīgas rakstāmpapīru fabriku kompānija" uzcēla papīrfabriku. 1865. gadā akciju sabiedrība no Džona Armitsteda nopirka arī Līgatnes papīrfabriku, apvienoto uzņēmumu sauca par "Rīgas papīrfabriku akciju sabiedrību" (*Aktien-Gesellschaft Rigaer Papierfabrike*).

Attēls:Juglas ezera apkārtnes karte 1701Tolks.jpg|Juglas ezera apkārtnes karte (Tolks, 1701). Apvilkta *Herms hof* (Brekšu muiža)
Attēls:Rīgas papīrfabriku akciju sabiedrība dib. 1865.png|Rīgas papīrfabriku akciju sabiedrība (dibināta 1865)


## Skatīt arī
* Rīga
* Vidzemes priekšpilsēta
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Tipveida dzīvojamā apbūve Rīgā
* Rīgas klimats

## Piezīmes un atsauces
* Izmantoti materiāli no Rīgas Domes pilsētas attīstības departamenta mājas lapas.
* Izmantoti materiāli no Rīgas pašvaldības portāla.

## Ārējās saites
* Apkaimes oficiālā mājas lapa
* Rīgas pašvaldības portāla
ITunes

***iTunes*** ir multivides atskaņotājs, bibliotēka, tiešsaistes veikals un ierīču pārvaldības programma, ko izstrādājusi *[[Apple|Apple Inc.]]* personālajiem datoriem. Tā tika izlaista , sākotnēji kā “digitālais mūzikas automāts” (*digital jukebox*) mūzikas atskaņošanai un sinhronizācijai ar *[[iPod]]* ierīcēm (*[[Auto-Sync]]* funkcija). *iTunes* ātri kļuva par vienu no nozīmīgākajiem instrumentiem digitālās mūzikas revolūcijā, būtiski mainot veidu, kā lietotāji iegādājas, organizē un klausās mūziku. Platforma apvienoja mūzikas un video atskaņošanu, digitālās bibliotēkas pārvaldību un tiešsaistes veikalu *iTunes Store*, kas kļuva par vienu no galvenajiem legālās digitālās mūzikas izplatīšanas kanāliem pasaulē. Ar *iTunes* starpniecību lietotāji varēja iegādāties un lejupielādēt dziesmas, albumus, filmas, podkāstus un audiogrāmatas, kā arī pārvaldīt *Apple* ierīces (*[[iPod]]*, *[[iPhone]]*, *[[iPad]]*).

Laika gaitā *iTunes* funkcionalitāte ievērojami paplašinājās, un programma kļuva par centrālo elementu *Apple* digitālās ekosistēmas attīstībā. Tomēr, sākot ar 2019. gadu, līdz ar *[[macOS Catalina]]* izlaišanu, *Apple* pakāpeniski aizstāja *iTunes* ar atsevišķām lietotnēm — *[[Apple Music]]*, *[[Apple TV]]* un *[[Apple Podcasts]]*, atspoguļojot pāreju uz modernāku, sadalītu satura pārvaldības modeli. Ierīču pārvaldība *[[macOS|Mac]]* vidē tika pārcelta uz *[[Finder]]*, savukārt *[[Microsoft Windows|Windows]]* vidē *iTunes* joprojām ir pieejams. Neraugoties uz to, ka programma vairs netiek attīstīta kā vienota platforma, *iTunes* saglabā nozīmīgu vietu digitālās mūzikas vēsturē, jo tā veicināja mūzikas industrijas pāreju no fiziskajiem nesējiem uz tiešsaistes vidi un mainīja globālo mūzikas patēriņa kultūru.

## Ārējās saites