open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gelzenkirhenes "Schalke 04"

***FC Gelsenkirchen-Schalke 04***, biežāk zināms kā ***FC Schalke 04***, ir Vācijas futbola klubs, kurš radies Šalkes apkaimē Gelzenkirhenē, Ziemeļreinā-Vestfālenē. *Schalke* ilgstoši ir bijusi viens no populārākajiem klubiem Vācijā, lai arī lielu sasniegumu nav bijis kopš kluba slavas gadiem 1930. un agros 1940. gados.

Futbola komanda ir daļa no plašāka sporta kluba ar vairāk kā 80 000 dalībniekiem (uz 2009. gada septembri) padarot to par otru lielāko sporta klubu Vācijā. Citi kluba pārstāvētie sporta veidi ir basketbols, handbols un vieglatlētika. *Schalke 04* ieguva savu pirmo lielāko Eiropas kausu 1997. gadā, kad UEFA kausa finālā pēcspēles 11 metru soda sitienos pārspēja *[[Milānas "Internazionale"|Internazionale]]*. 1987. gadā par kluba goda locekli kļuva pāvests Jānis Pāvils II, pēc tam, kad bija novadījis mesu kluba stadionā *Parkstadion*. *Schalke* lielākie sāncenši ir *[[Dortmundes "Borussia"|Borussia Dortmund]]* un pastāv draudzības saites ar *[[1. FC Nuremberg|Nuremberg]]*. Kluba talismans tiek saukts par *Erwin* (arī *Ährwin*.)

## Sasniegumi
* **[[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas čempionāts / Bundeslīga]]**
** Čempioni (7): 1934, 1935, 1937, 1939, 1940, 1942, 1958
** Vicečempioni (10): 1933, 1938, 1941, 1971–72, 1976–77, 2000–01, 2004–05, 2006–07, 2009–10, 2017–18
* **[[Vācijas kauss futbolā|Vācijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (5): 1937, 1971–72, 2000–01, 2001–02, 2010–11
** Finālisti (7): 1935, 1936, 1941, 1942, 1954–55, 1968–69, 2004–05
* **DFB Līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2005
** Finālisti (3): 2001, 2002, 2007
* **Vācijas Superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2011
** Finālisti (1): 2010
* **[[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|2. Bundeslīga]]**
** Čempioni (3): 1981–82, 1990–91, 2021–22
** Vicečempioni (1): 1983–84
* **[[UEFA Čempionu līga]]**
** Pusfinālisti (1): 2010–11
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Semi-Finals (1): 1969–70
* **[[UEFA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1996–97
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (2): 2003, 2004
* **Alpu kauss**
** Uzvarētāji (1): 1968

## Komandas sastāvs
**

 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Drustu pagasts

**Drustu pagasts** ir Smiltenes novada teritoriāla vienība. Pagasta centrs atrodas Drustos. Robežojas ar sava novada Launkalnes un Variņu pagastiem, Gulbenes novada Rankas pagastu, Cēsu novada Jaunpiebalgas, Zosēnu un Dzērbenes pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Dzestrene, Gauja, Naucupīte, Palsa, Pērļupe, Stādiņupīte, Ubeja.

#### Ezeri
Pagasta teritorijā ir 22 ezeri un 25 ūdenskrātuves ar platību lielāku par 1 ha.

Aldaru ezers, Auļukalna ezers, Brengūzis, Draudzesskolas ezers, Duniju ezers, Dūķis, Jaundrustu ezers, Jēcu ezers, Kreiļu ezers, Krogus ezers, Līnaizis, Naucu ezers, Nesaules ezers, Papalsis, Raudu ezers, Seisums, Slepkavu ezers, Stādiņu ezers, Tabiņu ezers, Valdieris un Vieslavēnu ezers.

#### Ūdenstilpes
Bumberģa dīķis, Glāznieku dīķi, Lībiešu dīķis, Tulču dīķis.

## Vēsture
thumb|250px|Dzērbenes—Drustu draudzes novads (1798).
Drusti pirmoreiz minēti 13. gadsimtā. 1262. gadā tie kļūst par bīskapa Alberta īpašumu. Dzērbenes—Drustu draudzes novads bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.
1935. gadā pagasta platība bija 120 km² un tajā bija 1521 iedzīvotājs.
1945. gadā pagastā izveidoja Drustu un Pērļupes ciema padomes. 1951. gadā Drustu ciemam pievienoja daļu Pērļupes ciema, 1956. gadā Launkalnes ciemu, 1975. gadā Gatartas ciemu. 1990. gadā Drustu ciems pārdēvēts par pagastu. 2009. gadā Drustu pagasts apvienots ar Raunas pagastu izveidojot Raunas novadu. 2021. gadā Raunas novadu iekļāva Smiltenes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas

Apdzīvotās vietas: Auļukalns, Baižas, Briņģi, **[[Drusti]]**, Dūķi, Gatarta, Jaundrusti, Mīlakšas, Skripsti, Tulči, Vāgāni.

### Ievērojamas personības
* Augusts Briedis (1877—1937), latviešu žurnālists un politiķis.
* Jānis Barons (1898—1944), latviešu karavīrs, nacionālais partizāns.
* Jānis Burdajs (1909—1941), latviešu dzejnieks.
* Kārlis Barons (1912—1996), latviešu daiļdārznieks un ainavu arhitekts.
* Heinrihs Hāgemeisters (1784—1845), vācbaltiešu jurists un politiķis. Iestājās par latviešu tautskolu un Vidzemes skolotāju semināra dibināšanu.
* Ludvigs fon Hāgemeisters (1780—1833), vācbaltiešu jūrnieks, Aļaskas gubernators
* Pēteris Bērziņš (1882—1954), latviešu publicists un vēsturnieks.


Bm05057am.jpg|Hāgemeistera izveidotais Ruso (1712—1778) piemineklis uz ezera saliņas (Broce, 1791)


## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Tūrisms
Drustu Piltiņkalnā izveidota ainavu skatvieta ar labirintu, kura tiek prezentēta kā svētvieta.

## Atsauces
Akoruņas "Deportivo"

***Real Club Deportivo de La Coruña*** () ir profesionāls Spānijas futbola klubs no Akoruņas (Lakorunjas), Galisijā. Dibināts 1906. gadā un šobrīd spēlē Spānijas čempionāta trešajā līmenī — Otrajā B divīzijā.

*Deportivo* vienreiz ir uzvarējuši Spānijas čempionātā, tas notika 1999.—2000. gada sezonā. Klubs piecas reizes sezonu noslēdzis otrajā vietā, kā arī divreiz uzvarējis Spānijas kausā (1995. un 2002. gadā) un trīsreiz Superkausā. Lielākais panākums Eirokausos ir iekļūšana UEFA Čempionu līgas pusfinālā 2004. gadā, kur divu spēļu summā ar 0—1 piekāpās *[[FC Porto]]*.

Mājas spēles kopš 1944. gada aizvada *[[Riazor]]* stadionā, kurā ir vietas 34 600 skatītājiem. Tradicionālajam formas tērpam krekls ir ar zilām un baltām svītrām, šorti un getras ir zilas. Kluba sīvākie sāncenši ir Bigo "Celta", spēles starp komandām tiek sauktas par Galisijas derbiju.

Politisku iemeslu dēļ kluba vadība saglabā nosaukumā pilsētas nosaukumu spāņu valodā kā *La Coruña*, lai arī pilsētas oficiālais nosaukums ir *A Coruña* (galisiešu valodā).

## Sasniegumi
* **[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|Spānijas čempionāta Pirmā divīzija (''La Liga'')]]**
** Čempioni (1): 1999—2000
** Vicečempioni (5): 1949—50, 1993—94, 1994—95, 2000—01, 2001—02
* **[[Spānijas Karaļa kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1994—95, 2001—02
* **[[Spānijas Superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 1995, 2000, 2002
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija]]**
** Čempioni (5): 1961—62, 1963—64, 1965—66, 1967—68, 2011—12
** Vicečempioni (5): 1939—40, 1945—46, 1947—48, 1990—91, 2013—14
* **[[UEFA Čempionu līga]]**
** Pusfinālisti (1): 2003—04

## Atsauces

## Ārējās saites

*
AJ Auxerre

***Association de la Jeunesse Auxerroise*** (), biežāk zināms kā ***AJ Auxerre*** vai vienkārši ***Auxerre***, ir Francijas futbola klubs no Osēras komūnas Burgundijā. Klubs dibināts 1905. gadā un savas spēles aizvada *[[Stade l'Abbé-Deschamps]]* stadionā Jonnas upes krastā. Pašlaik spēlē Francijas 1. līgā (*Ligue 1*). *AJ Auxere* ir zināms arī kā viens no labākajiem mazpilsētas futbola klubiem pasaulē. Lielākais sasniegums kluba vēsturē ir 1995.—1996. gada sezonā izcīnītais Francijas čempionu tituls. *AJ Auxere* ir izcīnījuši arī četrus Francijas kausus. 1996.—1997. gada sezonā aizkļuva līdz UEFA Čempionu līgas ceturtdaļfinālam.

## Sasniegumi
*Sastāvs atjaunots .*

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 1. līga|Francijas čempionāts (''Ligue 1'')]]**
** Čempioni (1): 1995—96
* **[[Francijas kauss futbolā|Francijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (4): 1993—94, 1995—96, 2002—03, 2004—05
** Finālisti (2): 1978—79, 2014—15
* **Francijas superkauss**
** Finālisti (2): 2003, 2005
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Čempioni (2): 1979—80, 2023—24
* **[[UEFA kauss]]**
** Pusfinālisti (1): 1992—93
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji: 1997
* **Alpu kauss**
** Uzvarētāji (2): 1985, 1987
** Finālisti (1): 1983 .

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Inešu pagasts

**Inešu pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Kaives un Vecpiebalgas pagastiem un Madonas novada Jumurdas un Liezēres pagastiem. Pagasta centrs atradās Inešos. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Dzirnavupīte, Laskate, Liedes strauts, Nedzīte, Ogre, Orisāre, Pāvīte, Sustala.

#### Ezeri
Bezdibens, Briņģu ezers, Ilzītes ezers, Inesis, Kumeļezers, Nedzis, Pāvītes ezers, Sivēns, Tauns, Vārnezers.

## Vēsture
1945. gadā Vecpiebalgas pagasta dienvidu daļā izveidoja Inešu ciema padomi. 1954. gadā Inešu ciemam pievienoja daļu likvidētā Cirstu ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu Cēsu rajona sastāvā. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Vecpiebalgas novadā. 2021.gada Vecpiebalgas novadu iekļāva Cēsu novadā.

### Pieminekļi
* Vecpiebalgas muižas apbūve
* Muižas pils
* Muižas leduspagrabs
* Muižas magazīna
* Vecdauguņu senkapi (Smēdes kalniņš)
* Orizoru senkapi
* Lodēnu senkapi
* Pīļupītes apmetne
* Jāņkalna senkapi (Zviedru kapi)
* Vecpiebalgas senkapi (Krievu, Krīvu kapi)

Pagastā atrodas arī Cirstu muižas kungu māja, ko 1886. gadā ķieģeļu neogotikas stilā cēlis pēdējais muižas īpašnieks M. fon Strandmanis. Iekārtota viesu māja.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Alitēni, Bitēni, Briņģi, Cirsti, Čolēni, Grinēni, **[[Ineši]]**, Kaļvi, Kauguļi, Krūmēni, Ļavāni, Naurēni, Paulēni, Raunas, Reinkaļvi, Sāvas, Sviļi, Ūdrēni.

### Ievērojamas personības
* Arturs Bērziņš (1882—1962), latviešu publicists, teātra vēsturnieks un kritiķis. Latvijas Nacionālā teātra direktors (1925—1937).
* Elza Stērste (1885—1976), latviešu dzejniece un skolotāja.

## Saimniecība
### Transports
Caur pagastu kursē vairāki autobusi Cēsu, Vecpiebalgas, Ērgļu un Daugavpils virzienos.

## Izglītība un kultūra
Pagastā atrodas Inešu pamatskola, pasta nodaļa, estrāde, kā arī viesu nams.

## Atsauces

## Ārējās saites
AS Monaco FC

***Association Sportive de Monaco Football Club*** (), biežāk zināms kā ***AS Monaco*** vai vienkārši ***Monaco***, ir Monako futbola klubs no Monako Firstistes. Klubs spēlē Francijas futbola augstākajā līgā un ir viens no veiksmīgākajiem klubiem, astoņas reizes uzvarot Francijas čempionātā un piecas reizes Francijas kausā. *Monaco* regulāri piedalās arī Eiropas klubu turnīros, 1992. gadā sasniedzot Kausu ieguvēju kausa finālu, bet 2004. gadā Čempionu līgas finālu.

*AS Monaco* ir vienīgais klubs Francijas futbola līgās, kurš neatrodas pašā Francijā, bet gan tās kaimiņvalstī Monako. Kluba veiksmīgākās sezonas bija 1970. un vēlos 1980. gados, kad to vadīja ievērojamie treneri Lisjēns Lediks un Arsēns Vengers un klubs bija viens no vadošajiem Eiropā. *Monaco* tradicionālās krāsas ir sarkans un balts, kā rezultātā radusies iesauka *Les Rouge et Blanc* (). Klubs kopš 1985. gada savas mājas spēles aizvada *[[Stade Louis II]]* stadionā, kur ir 18 523 skatītāju vietas. *Monaco* ir Eiropas Klubu asociācijas dalībnieks.

Neskatoties uz to, ka Monako pamatiedzīvotāji ir monegaski, šo klubu ir trenējis tikai viens šīs tautības treneris - Armāns Forčerio.

## Komandas sastāvs
**'.
































== Sasniegumi ==
* **Francijas čempionāts (''Ligue 1'')**
** Čempioni (8): 1960–61, 1962–63, 1977–78, 1981–82, 1987–88, 1996–97, 1999–2000, [[2016.—2017. gada Francijas futbola 1. līgas sezona|2016–17]]
** Vicečempioni (8): 1963–64, 1983–84, 1990–91, 1991–92, 2002–03, 2013–14, [[2017.—2018. gada Francijas futbola 1. līgas sezona|2017–18]], [[2023.—2024. gada Francijas futbola 1. līgas sezona|2023–24]]
* **Francijas kauss**
** Kausa ieguvēji (5): 1959–60, 1962–63, 1979–80, 1984–85, 1990–91
** Finālisti (5): 1973–74, 1983–84, 1988–89, 2009–10, 2020–21
* **Francijas līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2002–03
** Finālisti (3): 2000–01, 2016–17, 2017–18
* **Francijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (4): 1961, 1985, 1997, 2000
** Finālisti (3): 1960, 2017, 2018
* **Šarla Drago kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1961
* **Francijas 2. līga**
** Čempioni (1): 2012–13
** Vicečempioni (3): 1952–53, 1970–71, 1976–77
* **UEFA Čempionu līga**
** Finālisti (1): 2003–04
* **UEFA Kausu ieguvēju kauss**
** Finālisti (1): 1991–92
* **Alpu kauss'''
** Uzvarētāji (3): 1979, 1983, 1984
** Finālisti (1): 1985 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba mājaslapa
VfB Stuttgart

***Verein für Bewegungsspiele Stuttgart 1893 e. V.***, biežāk zināms kā ***VfB Stuttgart***, ir Vācijas sporta klubs no Štutgartes, Bādenes-Virtembergas galvaspilsētas. Klubu visvairāk pazīst pēc tā futbola komandas, kas pašlaik spēlē Vācijas Bundeslīgā. *VfB Stuttgart* piecreiz kļuvusi par Vācijas čempioniem, pēdējoreiz 2006.–2007. gada sezonā, un trīsreiz ieguvusi Vācijas kausu. Mājas spēles aizvada *[[MHPArena]]* stadionā, kur ir 60&nbsp;449 skatītāju vietas.

## Komandas sastāvs
:**'.





































== Sasniegumi ==
* **Vācijas čempionāts / Bundeslīga**
** Čempioni (5): 1950, 1952, 1983–84, 1991–92, 2006–07
** Vicečempioni (5): 1935, 1953, 1978–79, 2002–03, 2023–24
* **Vācijas kauss**:
** Kausa ieguvēji (4): 1953–54, 1957–58, 1996–97, 2024–25
** Finālisti (3): 1985–86, 2006–07, 2012–13
* **DFB Līgas kauss**
** Finālisti (3): 1997, 1998, 2005
* **Vācijas Superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1992
* **2. Bundeslīga (Dienvidu zona)**
** Čempioni (1): 1976–77
* **UEFA Kausu ieguvēju kauss**
** Finālisti (1): 1997–98
* **UEFA kauss**
** Finālisti (1): 1988–89
* **UEFA Intertoto kauss'''
** Uzvarētāji (3): 2000, 2002, 2008

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Parma Calcio 1913

***Parma Calcio 1913***, biežāk saukts vienkārši par **"Parma"**, ir Itālijas futbola klubs no Parmas, Emīlijas-Romanjas reģionā. Spēlē A sērijā. Klubs mājas spēles aizvda 27 906 skatītāju ietilpīgajā *[[Stadio Ennio Tardini]]* stadionā. Kluba iesaukas ir *Ducali* (hercogistes vīri), *Crociati* (krustneši) un *Gialloblu* (dzeltenzilie). Klubs dibināts 1913. gada jūlijā kā ***Verdi Foot Ball Club***. Tā paša gada decembrī nosaukums tika mainīts uz ***Parma Associazione Calcio***.

Klubs tā pastāvēšanas vēsturē vairākas reizes nonācis finanšu grūtībās, bankrotējis un ticis dibināts atkārtoti, līdz ar to mainot oficiālos nosaukumus, pēdējo reizi 2015. gadā, kad pēc *Parma Football Club* bankrota atjaunots kā *S.S.D. Parma Calcio 1913* un bija spiests 2015.–2016. gada sezonu sākt D sērijā. Tajā tika gūta uzvara un ceļazīme uz *Lega Pro*, bet 2017. gadā caur izslēgšanas spēlēm komanda iekļuva B sērijā. 2018. gadā izcīnīja ceļazīmi uz A sēriju. 2020.—2021. gada sezonā ierindojās pēdējā vietā un A sēriju atstāja.

## Latvijas spēlētāji
No 2015. līdz 2019. gada klubu pārstāvēja latviešu vārtsargs Kristaps Zommers, regulāri spēlēja, kamēr klubs bija D sērijā, vēlāk *Parma* viņu izīrēja vairākiem C sērijas klubiem. Kopš 2020. gada klubu pārstāv uzbrucējs Dario Šits.

## Komandas sastāvs
*Sastāvs atjaunots .*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā kluba vietne
Lisabonas "Benfica"

***Sport Lisboa e Benfica*** () ir Portugāles sporta klubs no Lisabonas. Klubs dibināts  ar nosaukumu *Grupo Sport Lisboa*. Visplašāk ir zināma tā futbola komanda, lai gan arī citos sporta veidos, īpaši Portugālē, ir ievērojami panākumi. Komanda spēlē Portugāles futbola čempionāta augstākajā līmenī *[[Primeira Liga]]* un savas mājas spēles aizvada *[[Estádio da Luz]]* stadionā, kur ir 65&nbsp;647 skatītāju vietas. *SL Benfica* futbolisti 38 reizes ir kļuvuši par Portugāles čempioniem, kā arī 26 reizes izcīnījuši Portugāles kausu. Klubam ir labi panākumi arī Eiropas klubu turnīros. Komanda divas reizes ir uzvarējusi Eiropas Čempionvienību kausā (tagad UEFA Čempionu līga), kā arī trīs reizes spēlējusi UEFA Eiropas līgas finālā.

## Sezonas

## Komandas sastāvs
**'






























== Sasniegumi ==
* ***[[Primeira Liga]]***
** Čempioni (38): 1935–36, 1936–37, 1937–38, 1941–42, 1942–43, 1944–45, 1949–50, 1954–55, 1956–57, 1959–60, 1960–61, 1962–63, 1963–64, 1964–65, 1966–67, 1967–68, 1968–69, 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1974–75, 1975–76, 1976–77, 1980–81, 1982–83, 1983–84, 1986–87, 1988–89, 1990–91, 1993–94, 2004–05, 2009–10, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016-17, 2018–19, 2022-23
** Vicečempioni (30): 1943–44, 1945–46, 1946–47, 1947–48, 1948–49, 1951–52, 1952–53, 1955–56, 1958–59, 1965–66, 1969–70, 1973–74, 1977–78, 1978–79, 1981–82, 1985–86, 1987–88, 1989–90, 1991–92, 1992–93, 1995–96, 1997–98, 2002–03, 2003–04, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2017–18, 2019–20, 2023–24
* **Portugāles kauss**
** Kausa ieguvēji (26): 1939–40, 1942–43, 1943–44, 1948–49, 1950–51, 1951–52, 1952–53, 1954–55, 1956–57, 1958–59, 1961–62, 1963–64, 1968–69, 1969–70, 1971–72, 1979–80, 1980–81, 1982–83, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1992–93, 1995–96, 2003–04, 2013–14, 2016–17
** Finālisti (12): 1938–39, 1957–58, 1964–65, 1970–71, 1973–74, 1974–75, 1988–89, 1996–97, 2004–05, 2012–13, 2019-20, 2020-21
* **Portugāles Līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (8): 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2024–25
* **Portugāles superkauss**
** Kausa ieguvēji (9): 1980, 1985, 1989, 2005, 2014, 2016, 2017, 2019, 2023
** Finālisti (13): 1981, 1983, 1984, 1986, 1987, 1991, 1993, 1994, 1996, 2004, 2010, 2015, 2020
* **Portugāles čempionāts (1921–1938)**
** Čempioni (3): 1929–30, 1930–31, 1934–35
** Vicečempioni (1): 1937–38
* **Eiropas čempionvienību kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1960–61, 1961–62
** Finālisti (5): 1962–63, 1964–65, 1967–68, 1987–88, 1989–90
* **UEFA kauss / UEFA Eiropas līga**
** Finālisti (3): 1982–83, 2012–13, 2013–14
* **Starpkontinentālais kauss'''
** Finālisti (2): 1961, 1962

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne   
* Facebook
* Soccerway
* foot.dk  
* zerozero.pt
AZ Alkmaar

**AZ**, akronīms no ***Alkmaar Zaanstreek***, ir profesionāls futbola klubs no Alkmāras pilsētas Nīderlandē, dibināts 1967. gadā, apvienojoties klubiem *Alkmaar '54* un *FC Zaanstreek*. Pašlaik spēlē Nīderlandes futbola augstākajā līgā *[[Eredivisie]]*, mājas spēles aizvada AFAS stadionā, kur ir 17 023 skatītāju vietas. AZ futbolisti ir divas reizes kļuvuši par Nīderlandes čempioniem, kā arī četras reizes izcīnījuši Nīderlandes (KNVB) kausu. Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana 1980.—1981. gada sezonas UEFA kausa finālā, kur ar 4—5 divu spēļu summā piekāpās Anglijas klubam *[[Ipswich Town F.C.|Ipswich Town]]*. 2004.—2005. gada sezonā komanda iekļuva UEFA kausa pusfinālā.

## Sasniegumi
* ***[[Eredivisie]]***
** Čempioni (2): 1980—81, 2008—09
** Vicečempioni (2): 1979—80, 2005—06
* **[[Nīderlandes kauss futbolā|KNVB kauss]]**
** Kausa ieguvēji (4): 1977—78, 1980—81, 1981—82, 2012—13
** Finālisti (3): 2006—07, 2016—17, 2017–18
* **Johana Kruifa kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2009
** Finālisti (1): 2013
* **Nīderlandes Pirmā divīzija**
** Čempioni (3): 1959—60 (kā *Alkmaar '54*), 1995—96, 1997—98
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Finālisti (1): 1980—81
** Pusfinālisti (1): 2004—05
 
## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
FC Basel

***Fussball Club Basel 1893***, plašāk zināms kā ***FC Basel*** vai vienkārši ***Basel***, ir Šveices futbola klubs no Bāzeles. Klubs ir dibināts 1893. gadā, spēlē Šveices Superlīgā. Mājas spēles komanda aizvada Sv. Jakoba Parka stadionā, kur ir 38&nbsp;512 skatītāju vietas.

*Basel* ir viens no titulētākajiem Šveices futbola klubiem, vietējā čempionātā tas uzvarējis 20 reizes. Veiksmīgākais posms klubam bija 1960. un 1970. gadu beigas, kad klubs čempionātā uzvarēja septiņas reizes laika posmā no 1967. līdz 1980. gadam. 1980. gadi bija grūtāks periods, un klubs vairākus gadus pēc kārtas neiekļuva Eiropas klubu turnīros un 1987. gadā izkrita uz zemāku līgu. Augstākajā līgā tas atgriezās 2000. gados un 2002. gadā ieguva titulu pēc 22 gadu pārtraukuma. Ļoti sekmīga klubam ir pēdējā desmitgade. Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana UEFA Eiropas līgas pusfinālā 2012.–2013. gada sezonā.

## Sasniegumi
* **[[Šveices futbola Superlīga|Šveices Superlīga]]**
** Čempioni (21): 1952–53, 1966–67, 1968–69, 1969–70, 1971–72, 1972–73, 1976–77, 1979–80, 2001–02, 2003–04, 2004–05, 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016-17, 2024–25
** Vicečempioni (10): 1948–49, 1949–50, 1970–71, 2002–03, 2005–06, 2006–07, 2017–18, 2018–19, 2020–21, 2021–22
* **Šveices kauss**
** Kausa ieguvēji (13): 1932–33, 1946–47, 1962–63, 1966–67, 1974–75, 2001–02, 2002–03, 2006–07, 2007–08, 2009–10, 2011–12, 2016-17, 2018–19
** Finālisti (9): 1941–42, 1943–44, 1969–70, 1971–72, 1972–73, 1981–82, 2012–13, 2013–14, 2014–15
* **Šveices Līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1972
** Finālisti (1): 1978–79
* **Alpu kauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1969, 1970, 1981
** Finālisti (4): 1968, 1971, 1974 et 1975
* **[[UEFA Eiropas līga]]**
** Pusfinālisti (1): 2012–13

### Komandas sastāvs
|

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne  
* Rotblau.ch Statistikas vietne 
* FC Basel fanu kluba vietne 
* Soccerway.com profils 
* football.ch profils
Fīrvaldšteterezers

**Fīrvaldšteterezers** ( — ‘četru mežaino kantonu ezers’), arī **Lucernas ezers**, ir liels ezers Šveices centrālajā daļā, ceturtais lielākais valstī. Ezera nosaukums cēlies no tā krastos esošajiem četriem "mežu kantoniem" — Ūrī, Untervaldenes, Švīces un Lucernas. Ezeram sarežģīta konfigurācija ar daudz šauriem, upēm līdzīgiem kanāliem, kas tālu iestiepjas starp kalnu grēdām. Kopumā ezers atgādina fjordu. Ezera krasti stāvi, paceļas līdz 1500 m virs ezera līmeņa. Ezera krastos daudz ļoti ainavisku skatu punktu; sarežģītās konfigurācijas dēļ tas nav pārredzams no viena gala līdz otram. Ūdens apmaiņas periods — 3,4 gadi.

thumb|left|200px|Fīrvaldšteterezera pārskata karte
Ezera krastos atrodas daudzas no vecākajām Šveices pašvaldībām. Ezera dienvidaustrumu krastā atrodas Ritli (*Rütli*) pļava — tradicionālā Šveices konfederācijas dibināšanas vieta 1291. gadā.

Apkārt ezeram iespējams apbraukt, taču ceļš ir līkumains un daudzviet iet pa tuneli. Ezerā kursē daudz kuģu, 34 piestātnes. Pirms ceļa izbūves šo Šveices reģionu varēja šķērsot tikai ar kuģi. Populārs tūrisma objekts gan šveiciešiem, gan ārvalstniekiem — ezera krastos daudz viesnīcu. Ezera ūdens kopumā ir tīrs, pārsvarā dzerams. Vasarās ūdens iesilst līdz .

1601. gada zemestrīce ezerā izraisīja lielus viļņus — cunami.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tūrisma ceļvedis pa ezeru
Jaunpiebalgas pagasts

**Jaunpiebalgas pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām tā austrumos. Robežojās ar Vecpiebalgas un Zosēnu pagastu, Gulbenes novada Rankas un Druvienas pagastiem, Madonas novada Liezēres pagastu un Smiltenes novada Drustu pagastu. Pagasta un novada centrs atradās Jaunpiebalgā. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Alupe, Gauja, Kalnupe, Kangarupīte, Labā Vilaune, Pededze, Robežupe, Strumpe, Tirza, Tocupīte, Tulija, Vīksnupe, Vilaune.

Ezeri: Bricu ezers.

## Vēsture
1920. gada zemes reformas gaitā Jaunpiebalgas muižu sadalīja 207 vienībās 3526 ha kopplatībā, mācītājmuižu sadalīja 44 vienībās 1008 ha kopplatībā un Zosēnu muižu sadalīja 30 vienībās 213 ha kopplatībā.
1935. gadā Cēsu apriņķa Jaunpiebalgas pagasta platība bija 233 km² un tajā bija 4514 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Abrupes, Gaujas, Jaunpiebalgas, Kalniešu un Zosēnu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja, tāpat kā apriņķi. 

Cēsu rajona Jaunpiebalgai 1950. gadā piešķīra strādnieku ciemata statusu, bet Jaunpiebalgas ciemu 1951. gadā pievienoja Abrupes ciemam. 1957. gadā Abrupes ciemu pievienoja Jaunpiebalgai kā strādnieku ciemata lauku teritoriju. 1963. gadā Jaunpiebalgas pilsētciemata lauku teritorijā iekļāva Gaujas ciemu. 

1990. gadā Jaunpiebalga zaudēja pilsētciemata statusu un kopā ar lauku teritoriju tika reorganizēta par Cēsu rajona pagastu. 2009. gadā pēc rajonu likvidācijas Jaunpiebalgas pagasts kopā ar Zosēnu pagastu izveidoja Jaunpiebalgas novadu. 2021. gadā Jaunpiebalgas novadu iekļāva Cēsu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas: Abrupe, Baši, Boļi, Dzirkstiņi, **[[Jaunpiebalga]]**, Jānēni, Jaunzemi, Jēci, Gaujas, Kanāži, Kaņepi, Kleivas, Mācītājmuiža, Naudēļi, Naukšēni, Ozoliņi, Paupi, Pēterīši, Skrāģi, Rudgalvji, Roci, Skubiņi, Tirznieki, Viekšeles, Viņķi, Zariņi, Žagari.

### Ievērojamas personības
* Emīls Dārziņš (1875—1910) — komponists un mūzikas kritiķis
* Hermanis Buduls (1882—1954) — psihiatrs, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors un dekāns
* Kārlis Miesnieks (1887—1977) — gleznotājs
* Augusts Ģiezens (1888—1964) — valodnieks un skolotājs
* Jānis Paukštello (1951) — aktieris
* Jānis Gregors (1893—1944) — virsleitnants, 5. Zemgales strēlnieku pulka komandieris (1918-1920), Kureļa grupas štāba adjutants.
* Kārlis Lobe (1895–1985) — Latvijas Bruņoto spēku un Latviešu leģiona virsnieks, Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieris
* Kārlis Rusovs (segvārds "Salna" un "Raiskums", 1916—2005), latviešu skolotājs, nacionālās pretošanās kustības vadītājs.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Līgatnes pagasts

**Līgatnes pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Līgatnes pilsētu, Amatas, Drabešu, Nītaures un Straupes pagastiem, kā arī Siguldas novada Mores, Siguldas un Krimuldas pagastiem.  

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Amata, Egļupīte, Gauja, Kazupīte, Kumada, Liepene, Līgatne, Skaļupe, Suda, Vildoga, Zviedrupīte.

**Ūdenstilpes:** Asaru ezers, Ratnieku ezers, Zviedru ezers

## Vēsture
1815. gadā Rīgas tirgoņi Konrāds Strohs un Kārlis Kībers savā īpašumā ieguva plašas teritorijas Līgatnes upes lejteces ielejā, ko nosauca par **Konrādsrūi** (*Conradsruhe*). Viņi arī ieguva Paltmales muižas dzirnavas, tika pārbūvējot to uz papīra manufaktūru, kas no lupatām saražoja pirmos **1050** pudus jeb **17 tonnas** Līgatnes papīra. Tika ražoti tādi papīra izstrādājumi kā rakstāmpapīrs, dažāda veida ietinamais papīrs un vēstuļu papīrs. Tādi bija Līgatnes papīrfabrikas aizsākumi. 

1890. gadā vietēja dzirnavnieka dēls Henrijs Visendorfs  nopirka saviem vecākiem Paltmales dzirnavas, paplašināja tās, pārvēršot par modernu uzņēmumu ar cementa ražotni un kokvilnas pārstrādes iecirkni, kur ražoja no Ēģiptes kokvilnas labāko vati Krievijas impērijā, iekārtoja ūdensturbīnu ar elektroģeneratoru laikā, kad pat Rīgā elektrību vēl nepazina. Visendorfs arī piedalījies Paltmales Saviesīgās biedrības nama pamatakmeņa likšanā, ziedojis tam lielāku summu. 

1913. gadā no Paltmales pagasta atdalīja Ķempju pagastu. Abi pagasti bija daļa no Rīgas apriņķa.
Līgatnes pagasts (līdz 1925. gadam **Paltmales pagasts**) veidojies bijušās Paltmales muižas īpašumos. 
1933. gadā Līgatnes pagastam atkal pievienoja Ķempju pagastu. 
1935. gadā Līgatnes pagasta platība bija 72,4 km². 

1945. gadā pagastā izveidoja Līgatnes un Ķempju ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja, teritoriju iekļaujot Siguldas rajonā. 
1949. gadā Līgatnes papīrfabrikas ciemam tika piešķirts strādnieku ciemata statuss un izdalīts atsevišķā teritorijā. 
1951. gadā Līgatnes ciemam pievienoja daļu Lakšu ciema, 1954. gadā - Ķempji ciemu, 1958. gadā - daļu Siguldas ciema.  1962./1963. gadā Siguldas rajonu pievienoja Rīgas rajonam, bet tā austrumu daļu, ieskaitot Līgatni - Cēsu rajonam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 

2009. gadā Cēsu rajona Līgatnes pagastu apvienoja ar Līgatnes pilsētu, izveidojot Līgatnes novadu. 2021. gadā Līgatnes novadu iekļāva Cēsu novadā.

## Tūrisma objekti
Vienkoču parks, Līgatnes dabas takas, bijušais slepenais pazemes vadības komplekss.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Augšlīgatne]]** (pagasta centrs), Ķempji, Skaļupes, Ķopas, Vildoga, Vēveri, Ratnieki, Lūsari, Ramas, Sinepes.

### Personības
* Henrijs Visendorfs (1861-1916), latviešu uzņēmējs, izdevis "Latvju dainas"

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Mārsnēnu pagasts

**Mārsnēnu pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Liepas pagastu, Beverīnas novada Kauguru un Brenguļu pagastiem, kā arī Smiltenes novada Blomes un Raunas pagastiem.

## Daba
Atrodas Tālavas zemienes Trikātas pacēlumā. Augstākā vieta pagastā (90,1 m) atrodas dienvidrietumu daļā, rietumos no Sīmaņiem.

### Hidrogrāfija

#### Upes
* Lisa — Abula pieteka
* Miegupe — Gaujas pieteka

#### Ezeri
* Startu ezers (13,2 ha)
* Austriņu ezers

#### Purvi
* Mārsnēnu purvs — lielākā daļa nosusināta
* Āžukalniņa purvs (165 ha)

## Vēsture

1935. gadā Cēsu apriņķa Mārsnēnu pagasta platība bija 65,92 km² un tajā dzīvoja 1232 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Mārsnēnu un Startu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Cēsu rajona **Mārsnēnu ciemam** 1951. gadā pievienoja likvidēto Startu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Mārsnēnu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Priekuļu novadā. 2021. gadā Priekuļu novadu iekļāva Cēsu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Mārsnēni]]** (pagasta centrs), Mārsnēnmuiža, Klētnieki, Peņģi, Sīkuļi, Starti.

### Ievērojamas personības

* Jānis Puriņš (1889—1944), Latvijas armijas 1. Kurzemes divīzijas komandieris un Austrumu frontes pavēlnieks Latgales atbrīvošanas operācijas laikā, pulkvedis (1925)
* Maksis Eglītis (1892—1974), agronoms un fitopatologs, Jelgavas Lauksaimniecības akadēmijas profesors un rektors (1944), viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem
* Jānis Zālītis (1897—1941), Latvijas Bruņoto spēku virsnieks un diplomāts

## Saimniecība

### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Kaives pagasts

**Kaives pagasts** ir viena no Cēsu novada teritoriālajām vienībām. Robežojas ar sava novada Taurenes, Vecpiebalgas, Inešu, Zaubes un Skujenes pagastiem, Madonas novada Jumurdas un Ērgļu pagastiem, Ogres novada Mazozolu pagastu. Pagasta centrs atrodas Kaivē. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Alainīte, Dzērvīte, Gauja, Meltne, Ogre, Pīsla, Risene.

#### Ezeri
Bumbu ezers, Ezeriņu ezers, Kaives ezers, Klebēķis, Ķīzēnu ezers, Leimaņu ezers.

## Vēsture
1945. gadā Skujenes pagastā izveidoja Kaives ciemu. 1954. gadā to pievienoja Leimaņu ciemam, bet 1965. gadā atdalīja. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu Cēsu rajona sastāvā. 2009. gadā Kaives pagastu iekļāva Vecpiebalgas novadā. 2021. gadā Vecpiebalgas novadu iekļāva Cēsu novadā.

### Pieminekļi
#### Valsts nozīmes
* Jaunantēnu rija
* Urbju senkapi
* Šinku senkapi (Akmens kapi)
#### Vietējas nozīmes
* Ķizēnu svētavots, svētbirzs - kulta vieta

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Bumbi, Gropiņi, **[[Kaive (Kaives pagasts)|Kaive]]**, Ķilkas, Lācīši, Leimaņi, Maisēļi, Muilēni, Pēterēni, Zilaiskalns.

### Ievērojamas personības
* Otomārs Oškalns (1904—1947), Latvijas komunistiskās partijas darbinieks, Sarkanās armijas partizāns.
* Jānis Stiprais (1870—1946), latviešu skolotājs, žurnālists un tautsaimnieks. Rīgas pilsētas 1. ģimnāzijas direktors (1922—1935), Latvijas Universitātes Tautsaimniecības fakultātes privātdocents.
* Jānis Zēvers (1868—1940), latviešu valodnieks, skolotājs, šahists.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Nītaures pagasts

**Nītaures pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos. Robežojas ar sava novada Amatas, Līgatnes, Skujenes un Zaubes pagastiem, kā arī Siguldas novada Mores un Mālpils pagastiem. 

## Daba
Atrodas Vidzemes augstienes Mežoles pauguraines dienvidrietumu malā. Augstākā vieta Lazdukalns (252 m vjl). Pagasta ziemeļu daļu austrumu - rietumu virzienā un austrumu stūri šķērso Daugavas un Gaujas ūdensšķirtne.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Amata, Līgatne, Mergupe, Brendupe, Silupīte, Viļumupe, Zaube

#### Ezeri
Asaru ezers (23,0 ha), Ezerrožu ezers (13,0 ha), Rezguļu ezers (12,6 ha) un daudz mazāku ezeru.

#### Purvi
Daļa no Gulspurva (kopplatība 351 ha), Mergupes purvs (170 ha), Lagāts (113 ha), Biržaku Lagāts (93 ha), Dunīša purvs (63 ha)

## Vēsture
Līdz muižu pagastu izveidei atradās Nītaures draudzes novadā. Pēc 1920. gada zemes reformas Nītaures pilsmuiža (*Nitau*) tika sadalīta 97 vienībās 1054 ha kopplatībā (muižas kungu mājā iekārtoja pamatskolu), Lakšu muiža (*Nachtigall*) sadalīta 29 vienībās 604 ha kopplatībā (muižas kungu mājā iekārtoja mežziņa kanceleju un pasta nodaļu), Nītaures mācītājmuiža sadalīta 19 vienībās 394 ha kopplatībā. 

1936. gadā Rīgas apriņķa Nītaures pagasta platība bija 112 km² un tajā dzīvoja 1405 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Nītaures un Lakšu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Nītaures ciems** ietilpis Siguldas (1949-1962) un Cēsu (1962-2009) rajonos. 1951. gadā Nītaures ciemam pievienoja Lakšu ciemu, 1963. gadā - Ķēču ciemu. 1977. gadā pievienoja daļu Mores ciema, savukārt nelielas Nītaures ciema teritorijas pievienoja Amatas, Mores un Zaubes ciemiem. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Nītaures pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Amatas novadā. 2021. gadā Amatas novadu iekļāva Cēsu novadā.

Nītaures muižas pils 2000-08-19.jpg|Nītaures muižas kungu māja (2000)
Lakšu muiža 1905.jpg|Lakšu muižas kungu māja (celta ap 1900. gadu, arhitekts Vilhelms Bokslafs)


### Pieminekļi

* Ķēču pilskalns
* Vecsārtēnu senkapi I,II (Sārta kalns)
* Asaru senkapi
* Nītaures viduslaiku pils
* Annasmuižas senkapi (Vasu kalns)
* Nītaures pilskalns (Vaļņa kalns)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Nītaure]]** un Merķeļi.

## Virsraksta teksts
### Ievērojamas personības
* Haralds Marvē (1900-1983), Latvijas armijas un Vērmahta virsnieks, vieglatlēts un šāvējs;

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Raiskuma pagasts

**Raiskuma pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām Gaujas labajā krastā pie Cēsīm. Robežojas ar Vaidavas pagastu, Liepas, Priekuļu, Drabešu, Straupes un Stalbes pagastiem, kā arī Cēsu pilsētu. Pagasta centrs atrodas Raiskumā.

## Daba
Atrodas Idumejas augstienes Augstrozes paugurvalnī un Gaujas senlejā. Augstākā vieta pagastā - 103, 5 m vjl. - dienvidaustrumos no Raiskuma. Pagasts ir ļoti ainavisks un bagāts ar dabas un kultūrvēstures mantojumu.

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Gauja
** Lenčupe
*** Sveķupīte
** Strīķupe

#### Ezeri un ūdenskrātuves
Pagasts bagāts ar ezeriem, lielākie ir:
* Ungura ezers (394 ha)
* Raiskuma ezers (78,5 ha)
* Lielais Bauzis (uz robežas ar Vaidavas pagastu, 57,6 ha)
* Auciema ezers (41,4 ha)
* Mazais Bauzis (uz robežas ar Vaidavas pagastu, 32 ha)
* Driškina ezers (17,7 ha)
* Melnezers (12 ha)
* Mestraudzes dzelve (10,3 ha)
* Caunu dzelve (6,8 ha)

un daudz citu, mazāku ezeru. Lielākā mākslīgā ūdenskrātuve ir:
* Kalnadzirnavu dzirnavezers (uz Lenčupes, 8,9 ha)

#### Purvi
Pagasts bagāts ar daudzveidīgiem purviem:
* Lielais Ungura purvs (902 ha)
* Gulbju salas purvs
* Teterītis
* Grīvu purvs
* Kurmju purvs un citi.

## Vēsture
thumb|250px|Raiskuma muižas pils
thumb|250px|Ungurmuižas kungu māja (2013).
1920. gada zemes reformas gaitā Raiskuma muižu (*Raiskum*) sadalīja 59 vienībās 786 ha kopplatībā, Auciema muižu (*Autzem*) sadalīja 41 vienībā 426 ha kopplatībā. Raiskuma muižas kungu mājā iekārtoja mežsaimniecības skolu.

1935. gadā Raiskuma pagasta platība bija 52 km². 1945. gadā pagasta teritorijā izveidoja Raiskuma ciema padomi. 1973. gadā ciemam pievienoja daļu Kūduma ciema. 
1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagastu iekļāva Pārgaujas novadā. 2021. gadā Pārgaujas novadu iekļāva Cēsu novadā.

### Kultūrvēsturiskie pieminekļi
* Ungurmuižas kungu māja ir 18. gadsimta koka barokālās celtniecības paraugs, ko 1732. gadā kā savu dzimtas māju cēlis Johans Baltazars fon Kampenhauzens. Vienīgā kungu māja Latvijā, kas no šī laika saglabājusies līdz mūsdienām un kurā labi saglabājušies arī iekštelpu gleznojumi. 1734. gadā celtajā muižas skolā ierīkota konferenču telpa un istabiņas viesiem.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas: Auciems, **[[Raiskums]]**, Kūdums, Lenči, Unguri, Vējkrogs.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Raunas pagasts

**Raunas pagasts** ir viena no Smiltenes novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Blomes, Brantu un Launkalnes pagastiem, kā arī Cēsu novada Veselavas, Priekuļu, Liepas, Mārsnēnu un Dzērbenes pagastiem.

## Daba
Atrodas Vidzemes augstienes Mežoles paugurainē. Ziemeļrietumu daļa atrodas Tālavas zemienes Sedas līdzenumā. Augstākā vieta atrodas pagasta dienvidaustrumos - 221,5 m vjl.

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Lisa
** Kaivu grāvis
** Kameņupīte
* Rauna
** Ārupīte
** Cimziņa
** Klampupe
** Lubūžupīte
** Līčupe

#### Ezeri
Bezdibenis, Cepļa ezers (1,3 ha), Ceriņu ezers (1,0 ha), Drūģu dīķis (1,1 ha), Jānīšu ezers (1,0 ha), Lielais Ilziņu ezers (1,3 ha), Lubūzis (14,2 ha), Mazais Ilziņu ezers (1,1 ha), Skrapcis (3,0 ha), Slutaisis (2,8 ha).

#### Ūdenskrātuves
Pagastā ir daudz mākslīgi veidotu ūdenskrātuvju - dīķu: Skaistlauku, Lejasmuižnieku, Augšmuižnieku, Kāpiņu, Kulbāsu dīķi.

## Vēsture
1935. gadā Cēsu apriņķa Raunas pagasta platība bija 210,9 km² un tajā bija 2930 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Raunas un Mežoles ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā Cēsu rajona Raunas ciemam pievienoja Baižkalna ciemu, 1954. gadā - Mežoles ciemu. 1968. gadā Raunas ciemam pievienoja Dzērbenes ciema kolhoza "Sarkanais oktobris" teritoriju, bet Raunas ciema padomju saimniecības "Dzērbene" teritoriju pievienoja Dzērbenes ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par Cēsu rajona pagastu. 2009. gadā Raunas pagastu apvienoja ar Drustu pagastu, izveidojot Raunas novadu. 2021. gadā Raunas novadu iekļāva Smiltenes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Rauna]]** (pagasta un novada centrs), Rozes, Cimza, Bormaņi, Marijkalns, Vieķi, Ķieģeļceplis, Kauliņi, Strīķeļi, Mūri, Stuķi, Gaiķi, Lisa.

### Ievērojamas personības
* Pēteris Šmits (1869—1938) — latviešu orientālists sinologs, valodnieks un etnogrāfs, dzimis Raunas Lisēniešu Pekša mājās. Pasaulē zināms kā jaunas krievu sinoloģijas skolas izveidotājs, Latvijā vairāk pazīstams ar saviem darbiem par latviešu folkloru un etnogrāfiju
* Jūlijs Auškāps (1884—1942) — Latvijas Republikas Izglītības ministrs
* Jānis Cimze (1814—1881) — latviešu pedagogs, tautas dziesmu vācējs un harmonizētājs, ērģelnieks, latviešu kora mūzikas pamatlicējs un profesionālās mūzikas aizsācējs

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Skujenes pagasts

**Skujenes pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām tā austrumos. Robežojas ar Amatas, Vaives, Taurenes, Kaives, Zaubes un Nītaures pagastiem. Pagasta centrs atrodas Skujenē. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Alupīte, Amata, Dzirkstupe, Dzirnupe, Mellupe, Pērkoņupīte, Pīsla.

#### Ezeri
Kosas ezers, Sarkaņu ezers.

## Vēsture
1935. gadā Skujenes pagasta platība bija 64 km² un tajā bija 1276 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Skujenes un Kaives ciemus, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Kaives ciemu 1949. gadā pievienoja Leimaņu ciemam, bet 1965. gadā atjaunoja. **Skujenes ciemam** 1954. gadā pievienoja Dūmkalna ciemu. Skujenes ciemu 1959. gadā pievieno Leimaņu ciemam, izņemot p/s "Zaube" teritoriju, ko pievieno Kliģenes ciemam. 1964. gadā Leimaņu ciemu pārdēvē par Skujenes ciemu. 1965. gadā ciemam pievieno Kosas, Sērmūkšu un Zaubes ciemu p/s "Skujene" teritoriju, bet Kaives ciemam pievieno Skujenes ciema kolhozu "Drošais ceļš" un "Kaive" teritorijas. 1975. gadā tiek pievienota daļa Sērmūkšu ciema. 1990. gadā ciemu pārdēvē par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvu teritoriju iekļauj Amatas novadā. 2021. gadā Amatas novadu iekļāva Cēsu novadā.

### Pieminekļi
#### Valsts nozīmes
* Drapmaņu senkapi
* Skujenes viduslaiku pils
* Taurupju senkapi
* Ģībēnu senkapi
#### Vietējas nozīmes
* Ežu (Māļu) pareizticīgo baznīca
* Skujenes luterāņu baznīca
* Skujenes baznīcas viduslaiku kapsēta
* Sišu senkapi
* Māļu viduslaiku kapsēta
* Ķiberes senkapi (Ķiberes kalniņš)
* Drapmaņu Baznīcas kalns - kulta vieta

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas: Ģērķēni, Kosa, Māļi, Pērkoņi, Sērmūkši, **[[Skujene]]**, Vecskujene.

### Ievērojamas personības
* Ādolfs Erss (1885—1945), žurnālists un rakstnieks.
* Uldis Deisons (1932—2018), latviešu žurnālists, raidījumu vadītājs un diktors Latvijas Televīzijā un radio

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Stalbes pagasts

**Stalbes pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Raiskuma un Straupes pagastiem, Limbažu novada Limbažu un Umurgas pagastiem, kā arī Valmieras novada Dikļu, Kocēnu un Vaidavas pagastiem.

## Daba

### Hidrogrāfija

#### Upes
Brasla, Briede, Dimza, Divupe, Grūžupīte, Lenčupe, Līčupīte, Nabe.

#### Ūdenstilpes
Daibes dīķis, Milmēnu dīķis, Ozolkalna dīķis, Ruckas ezers, Svilumu dīķis, Ungurs, Vaičaku dīķis.

## Vēsture
1920. gada zemes reformas laikā Stalbes muižu sadalīja 71 vienībā 2193 ha kopplatībā.
1935. gadā Cēsu apriņķa Stalbes pagasta platība bija 45,9 km² un tajā dzīvoja 636 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Stalbes ciema padomi, ko gan 1947. gadā likvidēja, bet atjaunoja 1949. gadā līdz ar pagasta likvidāciju. Cēsu rajona **Stalbes ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Rozulas ciemu. Ciemu likvidēja 1958. gadā, teritoriju pievienoja Kūduma un Mazstraupes ciemiem. Stalbes ciemu atjaunoja 1973. gadā iepriekšējā teritorijā. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Stalbes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Pārgaujas novadā. 2021. gadā Pārgaujas novadu iekļāva Cēsu novadā.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Stalbe]]** (pagasta centrs), Daibe, Rozula.

### Ievērojamas personības
* Pauls Valdens (1863—1957) — ķīmiķis

## Saimniecība

### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Stalbes pagastam ir savs ģerbonis
EPC H158

**EPC H158** jeb **Étage Principal Cryogénique H158** (no franču - kriogēnā pirmā pakāpe) - nesējraķešu Ariane 5 pamata raķešpakāpe.

Pakāpe izmantota Ariane 5 versijās:
* Ariane 5G
* Ariane 5G+ 
* Ariane 5GS (ar nedaudz modificetu dzinēju Vulcain 1B)
Atēnu "Panathinaikos" (futbola klubs)

**Atēnu "Panathinaikos"** (; pilnā nosaukumā *Παναθηναϊκός Αθλητικός Όμιλος*) ir Grieķijas futbola klubs no Atēnām. Klubs ir dibināts 1908. gadā, spēlē Grieķijas Superlīgā un mājas spēles aizvada Atēnu olimpiskais stadionā. *Panathinaikos* ir 20 reizes kļuvuši par Grieķijas čempioniem un 18 reizes izcīnījuši Grieķijas kausu. Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana 1970.—1971. gada sezonas Eiropas Čempionvienību kausa finālā, kur ar 0—2 zaudēja Amsterdamas "Ajax".

## Sasniegumi
* **[[Grieķijas futbola Superlīga|Grieķijas Superlīga]]**
** Čempioni (20): 1929–30, 1948–49, 1952–53, 1959–60, 1960–61, 1961–62, 1963–64, 1964–65, 1968–69, 1969–70, 1971–72, 1976–77, 1983–84, 1985–86, 1989–90, 1990–91, 1994–95, 1995–96, 2003–04, 2009–10
* **Grieķijas kauss**
** Kausa ieguvēji (18): 1939–40, 1947–48, 1954–55, 1966–67, 1968–69, 1976–77, 1981–82, 1983–84, 1985–86, 1987–88, 1988–89, 1990–91, 1992–93, 1993–94, 1994–95, 2003–04, 2009–10, 2013–14
* **Grieķijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (3) 1988, 1993, 1994
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kauss / UEFA Čempionu līga]]**
** Finālisti (1): 1970–71
** Pusfinālisti (2): 1984–85, 1995–96

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Middlesbrough FC

***Middlesbrough Football Club***, zināms arī kā ***The Boro***, ir profesionāls Anglijas futbola klubs no Midlsbro, pilsētas Ziemeļjorkšīrā. Pašlaik spēlē *[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]*, Anglijas otrajā spēcīgākajā līgā. Dibināts 1876. gadā, kopš 1995. gada spēlē Riversaidas stadionā, kurš ir kluba trešais stadions kopš kļūšanas par profesionālu klubu 1889. gadā. Visilgāk, 92 gadus, tas ir spēlējis *Ayresome Park* stadionā (1903-1995).

1992. gadā klubs bija viens no Anglijas Premjerlīgas dibinātājiem. Par kluba galvenajiem konkurentiem tiek uzskatīti Ņūkāslas "United" un *[[Sunderland AFC|Sunderland]]*. Kluba lielākais panākums ir iekļūšana UEFA kausa finālā 2006. gadā.

## Sasniegumi
* **Anglijas futbola 2. līmenis** (1893.–1992. **Otrā divīzija**; 1992.–2004. **Pirmā divīzija**; tagad - ***[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]***)
** Čempioni (4): 1926–27, 1928–29, 1973–74, 1994–95 
** Vicečempioni (4): 1901–02, 1991–92, 1997–98, 2015–16
* **[[FA kauss]]**
** Finālisti (1): 1996–97
* **[[Anglijas Līgas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2003–04
** Finālisti (2): 1996–97, 1997–98
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Finālisti (1): 2005–06

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Middlesbrough

***Middlesbrough*** var būt:

* Midlsbro — pilsēta Apvienotajā Karalistē, Anglijā;
* *[[Middlesbrough FC]]* — futbola klubs, kas atrodas Midlsbro.
Straupes pagasts

**Straupes pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām tā rietumos, Gaujas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Stalbes un Raiskuma pagastiem, pa Gauju ar Drabešu pagastu un Līgatnes pilsētu un Līgatnes pagastu, Siguldas novada Lēdurgas un Krimuldas pagastiem, kā arī Limbažu novada Limbažu pagastu. 

## Daba
Pagasts atrodas Idumejas augstienes Limbažu viļņotajā līdzenumā. Austrumu daļā iesniedzas Augstrozes paugurvalnis. Augstākais paugurs ir pie Cīruļiem — 101,7 m vjl.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Brasla, Gauja, Ķūķupīte, Nabe, Panūta, Pūrica, Silēnu upīte, Spelte, Strautene.

#### Ūdenstilpes
Pūricu ezers, Riebiņu ezers, Sāruma ezers.

## Vēsture
Tagadējais Straupes pagasts izveidots līdz 1949. gadam pastāvējušo Lielstraupes un Mazstraupes pagastu teritorijā. **Straupes ciemu** pirmo reizi izveidoja 1945. gadā Lielstraupes pagastā, bet jau 1951. gadā to likvidēja un pievienoja Lielstraupes ciemam. 1973. gadā Cēsu rajonā Straupes ciemu izveidoja no jauna, tajā apvienojot likvidēto Lielstraupes ciemu un daļu Mazstraupes ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Straupes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Pārgaujas novadā. 2021. gadā Pārgaujas novadu iekļāva Cēsu novadā.

### Kultūrvēsturiskie pieminekļi
* Lielstraupes pils. Celta romāņu stilā, bet pēc 1905. gada tās tornis atjaunots baroka, bet pils iekštelpas — klasicisma stilā. No 1963. līdz 2018. gadam pilī darbojās Straupes narkoloģiskā slimnīca.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Straupe, **[[Plācis]]** (pagasta centrs), Lielstraupe, Brasla, Mazstraupe, Pušpūri, Strautiņi.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
FCSB

**FCSB**, agrāk pazīstams arī kā **Bukarestes "Steaua"**, ir Rumānijas futbola klubs, kurš spēlē valsts augstākajā līgā *[[Liga I]]*. Savas mājas spēles komanda aizvada *[[Arena Națională]]* stadionā. *Steaua* futbolisti 26 reizes ir izcīnījusi valsts čempionu titulu, 24 reizes uzvarējuši Rumānijas kausa izcīņā, kā arī ieguvuši sešus Rumānijas superkausus. Komandas lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir uzvara Eiropas Čempionvienību kausā (tagad — UEFA Čempionu līga) 1986. gadā.

## Sasniegumi
* **[[Liga I|Rumānijas čempionāts (''Liga I'')]]**
** Čempioni (28): 1951, 1952, 1953, 1956, 1959–60, 1960–61, 1967–68, 1975–76, 1977–78, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1992–93, 1993–94, 1994–95, 1995–96, 1996–97, 1997–98, 2000–01, 2004–05, 2005–06, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2023–24, 2024–25
** Vicečempioni (20): 1954, 1957–58, 1962–63, 1976–77, 1979–80, 1983–84, 1989–90, 1990–91, 1991–92, 2002–03, 2003–04, 2006–07, 2007–08, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2020–21, 2021–2022, 2022–23
* **Rumānijas kauss**
** Kausa ieguvēji (24): 1948–49, 1950, 1951, 1952, 1955, 1961–62, 1965–66, 1966–67, 1968–69, 1969–70, 1970–71, 1975–76, 1978–79, 1984–85, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1991–92, 1995–96, 1996–97, 1998–99, 2010–11, 2014–15, 2019–20
** Finālisti (8): 1953, 1963–64, 1976–77, 1979–80, 1983–84, 1985–86, 1989–90, 2013–14
* **Rumānijas Līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2014–15, 2015–16
* **Rumānijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (6): 1994, 1995, 1998, 2001, 2006, 2013
** Finālisti (5): 1999, 2005, 2011, 2014, 2015
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1985–86
** Finālisti (1): 1988–89
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1986
* **[[Starpkontinentālais kauss]]**
** Finālisti (1): 1986

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne