open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Priekules rajons

**Priekules rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1959. gadam. Tas atradās Kurzemē un robežojās ar Liepājas, Aizputes un Skrundas lauku rajoniem, kā arī ar Lietuvas PSR. Rajona pārvaldes, saimniecības un kultūras centrs bija Priekules pilsēta. Priekules rajonam bija savs laikraksts "Priekules Boļševiks".

## Izveide
Pēc 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālajā reformā Liepājas apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Aizputes, Liepājas, Priekules, Saldus un Skrundas rajonos.
No 1952. gada 7. aprīļa līdz 1953. gada 21. aprīlim Priekules rajons ietilpa Liepājas apgabalā.

## Likvidācija
1959. gadā Priekules rajonu likvidēja, to pievienojot Liepājas rajonam.

## Atsauces
Jekaterina Dafovska

**Jekaterina Dafovska** (; dzimusi ) ir bijusī bulgāru biatloniste,  čempione 15 km individuālajā distancē, divkārtēja pasaules čempionāta bronzas medaļu ieguvēja.

## Karjera
Biatlonam pievērsusies 15 gadu vecumā. 1992.—1993. gada sezonā sāka piedalīties Pasaules kausa izcīņā. 

Piedalījusies četrās ziemas olimpiskajās spēlēs. Debijas reizē 1994. gadā Lillehammerē ieguva 29. vietu sprintā. Karjeras lielāko panākumu sasniedza  Nagano, kļūstot par olimpisko čempioni 15 km individuālajā distancē. Tā ir pirmā un līdz šim vienīgā Bulgārijas zelta medaļa ziemas olimpiskajās spēlēs. 1998. gadā Dafovska tika atzīta par Bulgārijas gada sportisti. 2002. gada olimpiskajās spēlēs Soltleiksitijā ieguva 5. vietu 15 km distancē un 4. vietu stafetē. 2006. gadā Turīnā bija Bulgārijas karognesēja atklāšanas ceremonijā. Labāko rezultātu individuāli sasniedza masu startā, iegūstot 8. vietu.

Pasaules čempionātā debitēja 1995. gadā Antholcā, izcīnot bronzas medaļu 15 km individuālajā distancē. Šo panākumu atkārtoja arī 1997. gadā. Kopumā piedalījusies 8 pasaules čempionātos, pēdējo reizi — 2005. gadā Hohfilcenē.

2002.—2003. gada sezonā ilgu laiku atradās pasaules kausa kopvērtējuma vadībā, bet neveiksmīgi aizvadīja pēdējos posmus un sezonas noslēgumā ierindojās 4. vietā. Tajā pašā sezonā ieguva 2. vietu individuālās distances kopvērtējumā un 3. vietu sprinta kopvērtējumā. Sezonas laikā izcīnīja četras uzvaras PK posmos. 2007. gada martā paziņoja par sportistes karjeras beigšanu.

Kopš 2010. gada ir Bulgārijas Biatlona federācijas priekšsēdētāja.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Ovidijs Verbicks

**Ovidijs Verbicks** (; dzimis ) ir Lietuvas futbolists, pussargs, Lietuvas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2024) spēlē Lietuvas A līgas komandas Viļņas "Žalgiris" sastāvā.
## Sasniegumi
**Marijampoles "Sūduva"**
* Lietuvas A līga: 2017, 2018, 2019
* Lietuvas kauss: 2019
* Lietuvas Superkauss: 2018, 2019
**Viļņas "Žalgiris"**

* Lietuvas A līga: 2021, 2022, 2024
* Lietuvas kauss: 20021, 2022
## Ārējās saites
Jeruzalemes Karaliste

**Jeruzalemes Karaliste** krusta karu rezultātā pastāvēja no 1099. līdz 1291. gadam. Tās pastāvēšanu iedala divos posmos. Pirmais ilga līdz 1187. gadam, kad gandrīz visu karalisti iekaroja Saladīna armija. Trešajā krusta karā krustneši atguva daļu teritorijas. Līdz ar kara situāciju mainījās karalistes galvaspilsētas. No 1099. līdz 1187. gadam tā bija Jeruzaleme, no 1187. līdz 1191. gadam Tīra, no 1191. līdz 1229. gadam Akra, no 1129. līdz 1244. gadam Jeruzaleme, un no 1244. līdz 1291. gadam atkal Akra.

## Valdnieki
* 1099-1100: Gotfrīds de Bujons (*Godefridus Bullionensis*) 
* 1100-1118: Balduīns I (*Balduinus I*)
* 1118-1131: Balduīns II (*Balduinus II*)
* 1131-1153: Melisenda (*Milisendis*) un Fulko (līdz 1143)
* 1153-1162: Balduīns III (*Balduinus III*)
* 1162-1174: Amalriks I (*Amalricus I*)
* 1174-1185: Balduīns IV (*Balduinus IV*)
* 1185-1186: Balduīns V (*Balduinus V*)
* 1186-1190: Sibilla (*Sibylla*) un Gvido (*Guido de Leziniaco*, līdz 1192)
* 1192-1205: Izabella I (*Isabella I*) un Konrāds I (*Conradus Montisferrati*, 1192) un Indriķis I (*Henricus I*, līdz 1197) un Amalriks II (*Amalricus II*, līdz 1205)
* 1205-1212: Marija (*Maria Montisferrati*) un Jānis I (*Ioannes Brenensis*, 1210-1212)
* 1212-1228: Izabella II (*Isabella II (Yolanda)*) un Frīdrihs II (*Fridericus II* 1225-1228)
* 1228-1254: Konrāds II (*Conradus II*) (1250-1254)
* 1254-1268: Konrāds III (*Conradus III*)
* 1268-1284: Hugo (*Hugo I*)
* 1284-1285: Jānis II (*Ioannes II*)
* 1285-1291: Indriķis II (*Henricus II*)

Pēc krustnešu aiziešanas no Jeruzalemes, tad no Akras 1291. gadā šo titulu lietoja Kipras karaļi un Neapoles karaļi.

## Kartes

Map Crusader states 1102-es.svg|Reģiona valstis, 1102
Map Crusader states 1135-en.svg|Reģiona valstis, 1135
Map Crusader states 1165-en.svg|Reģiona valstis, 1165
Map Crusader states 1190-en.svg|Reģiona valstis, 1190
Map Crusader states 1240-eng.png|Reģiona valstis, 1240


## Atsauces
Jāņa Pliekšāna iela

**Jāņa Pliekšāna iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Jūras ielu un beidzas strupceļā vasarnīcu rajonā, netālu no Lielupes krasta.

Jāņa Pliekšāna vārdu senajai Aleksandra ielai, kurā atrodas Raiņa un Aspazijas vasarnīca, piešķīra 1960. gadu vidū, Raiņa simtgadi gaidot.

## Sabiedriskais transports
Pa Jāņa Pliekšāna ielu kursē 3. autobuss, kuram šajā ielā ir 2 pieturas abos virzienos. Līdz 20. gadsimta 90. gadiem pa Jāņa Pliekšāna ielu kursēja arī 7. mikroautobuss.

## Ielu savienojumi
Jāņa Pliekšāna iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūras iela
* Jomas iela
* Lienes iela
* Rīgas iela
* Kalnciema iela
* Ormaņu iela
* Plūdu iela
* Palienes iela
* Varkaļu iela

## Skatīt arī
* Majori
* Rainis
* Aspazija

## Atsauces
Celmu iela (Jūrmala)

**Celmu iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Celmu iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Kāpu ielu. Kopējais ielas garums ir 140 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Celmu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Celmu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kāpu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Melluži
Carnikavas iela (Jūrmala)

**Carnikavas  iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Carnikavas iela sākas krustojumā ar Mežaparka prospektu un beidzas krustojumā ar Edinburgas prospektu. Kopējais ielas garums ir 80 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Carnikavas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Carnikavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mežaparka prospekts (T veida krustojums)
* Edinburgas prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzintari
Čiekuru iela (Jūrmala)

**Čiekuru iela** ir iela Jūrmalā, Krastciema apkaimē. Čiekuru iela sākas pie meža un beidzas krustojumā ar Rītupes ielu. Kopējais ielas garums ir 390 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Čiekuru ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Padomju okupācijas gados (līdz 1990. gadam) ielai bija dots **[[Vasilijs Čapajevs|Čapajeva]] ielas** vārds.

## Ielu savienojumi
Čiekuru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mežmalas iela
* Rītupes iela / Gaileņu iela

## Skatīt arī
* Krastciems
Cīniju iela (Jūrmala)

**Cīniju iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Cīniju iela sākas krustojumā ar Asteru ielu un beidzas krustojumā ar Kreimeņu ielu. Kopējais ielas garums ir 300 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Cīniju ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Cīniju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Asteru iela (T veida krustojums)
* Lefkoju iela (T veida krustojums)
* Lupīnu iela (T veida krustojums)
* Kreimeņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Jūdžīna

**Jūdžīna** (, ) ir pilsēta Amerikas Savienoto Valstu ziemeļrietumos, Oregonas štatā. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 163 tūkstoši cilvēku. Pēc šī rādītāja tā ir otra lielākā Oregonas štata pilsēta aiz Portlendas. Pilsēta nosaukta kolonista Jūdžīna Skinera (*Eugene Skinner*) vārdā, kas apmetās šajā apvidū un 1846. gadā dibināja šo pilsētu.
thumb|Skinera būdas makets.

## Sports
Jūdžina sevi reklamē kā "ASV Skriešanas pilsēta". Pastāv cieša saikne starp Oregonas Universitātes veiksmīgo vieglatlētikas programmu *Oregon Track Club* un Nike, Inc, ko dibināja Oregonas Universitātes vieglatlēts Fils Naits un viņa treneris Bills Bovermens.

Pilsētas vairāku jūdžu garais skriešanas taku tīkls, izmantojot pilsētas neparasti lielo parku sistēmu, ir viens no plašākajiem ASV. Ievērojamas takas ir *Pre's Trail* Altona Beikera Parkā, *Rexius Trail*, *Adidas Oregon Trail* un *Ridgeline Trail*. Ir arī plašs taku tīkls gar Vilametas upi, kas sasniedz kaimiņu pilsētu Springfīldu, kā arī gar *Amazon Creek* pilsētas dienvidu un rietumu daļā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Topbanka

**Akciju sabiedrība «Topbanka»** bija Latvijas banka. Dibināta 1992. gadā ar nosaukumu «Banka Daiga», 1994. gadā tai tika anulēta licence.

## Vēsture
Banka tika dibināta  ar nosaukumu «Banka Daiga».  banka mainīja nosaukumu uz «Topbanka».

1994. gada oktobra sākumā bankai radās grūtības pildīt savas saistības. Tika veikta revīzija, kurā tika konstatēts, ka banka ir viltojusi savus pārskatus. Oktobra pēdējā nedēļā Latvijas Banka atņēma «Topbankas» darbības licenci. Tobrīd bankā bija vairāk nekā 4000 noguldītāji, kopējā noguldījumu summa bija aptuveni 5,6 miljoni latu. 

 tika pasludināta bankas maksātnespēja. Uzņēmums tika likvidēts .

Interpols izsludināja bankas padomes priekšsēdētāju Borisu Osipovu starptautiskā meklēšanā. Viņš vēlāk tika atrasts psihiatriskajā slimnīcā Malaizijā, un viņa meita Ieva Ozoliņa par viņu izveidoja dokumentālo filmu «Mans tēvs baņķieris».

## Atsauces
Jūlija Jefimova

**Jūlija Jefimova** (; dzimusi ) ir krievu peldētāja.

Trīs reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (, , ). 2012. gadā Londonā izcīnīja bronzas medaļu 200 m uz muguras. Pēc četriem gadiem Riodežaneiro kļuva par divkārtēju olimpisko vicečempioni (100 m un 200 m uz muguras). Vispirms netika pielaista startam Riodežaneiro olimpiskajās spēlēs sportistes iepriekšējo dopinga problēmu un Krievijas dopinga skandāla dēļ, tomēr ar Sporta arbitrāžas tiesas lēmumu tika atļauta dalība tajās. Vairākas medaļas (tai skaitā 5 zelta) izcīnījusi Pasaules čempionātā, kā arī Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
KF Trepça'89

***KF Trepça'89*** ir Kosovas futbola klubs no Mitrovicas. Tas ir dibināts 1992. gadā kā *Minatori'89*, pašreizējo nosaukumu ieguva 2000. gadā. Skaitlis 89 kluba nosaukumā simbolizē 1989. gada Kosovas kalnraču streiku. Komanda pašlaik spēlē Kosovas Superlīgā. 

Kluba futbolistu lielākais panākums ir 2016.—2017. gada sezonā izcīnītais Kosovas čempionu tituls. 2017.—2018. gada sezonā *Trepça'89* kļuva par pirmo klubu, kas pārstāvēja Kosovu UEFA Čempionu līgas kvalifikācijā. 2012. gadā komanda ir izcīnījusi Kosovas kausu. Mājas spēles aizvada Rizas Luštas stadionā.

## Sasniegumi
* **[[Kosovas Superlīga]]**
** Čempioni (1): 2016–17
* **Kosovas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2011–12
** Finālisti (2): 2007–08, 2014–15

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba profils UEFA vietnē 
* Kluba profils ''transfermarkt.com''
Glūdas iela (Rīga)

**Glūdas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Ķengaragā. Glūdas iela krustojas ar Ķengaraga promenādi un Latgales ielu. 

## Vēsture
Pirmo reizi Rīgas ielu sarakstos tā sastopama ap 1900. gadu ar nosaukumu **Donas iela**. 1923. gadā tā ieguva savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies. Nosaukta Glūdas (apdzīvota vieta Jelgavas novadā) vārdā.

## Ielu savienojumi
Glūdas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Latgales iela
* Ķengaraga promenāde

## Skatīt arī
* Ķengarags
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Aviācijas iela (Rīga)

**Aviācijas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Ķengaragā.

## Vēsture
Aviācijas iela izveidota 1961. gadā ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Aviācijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Plostu iela
* Dubnas iela
* Rasas iela
* Ikšķiles  iela

## Skatīt arī
* Ķengarags
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Grēdu iela

**Grēdu iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Tās garums ir 660 metri. Grēdu iela sākas krustojumā ar Balvu ielu, bet beidzas strupceļā aiz otra krustojuma ar Kojusalas ielu.

## Vēsture
Grēdu iela savu nosaukumu ieguva gandrīz vienlaicīgi ar pārējām rajona ielām. Pirmo reizi Rīgas adrešu grāmatās iela minēta 1880./1883. gadā ar nosaukumu **Stāpeļu iela**. Savu tagadējo nosaukumu Grēdu iela ieguva 1923. gadā.

## Ielu savienojumi
Grēdu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Balvu iela (T-veida krustojums)
* Kojusalas iela (T-veida krustojums)
* Fridriķa iela (T-veida krustojums)
* Kojusalas iela (T-veida krustojums)

## Skatīt arī
* Latgales apkaime
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Īsā iela (Rīga)

**Īsā iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Ielas kopējais garums ir 32 metri. Īsā iela robežojas ar Latgales, Pirts un Mazā Krasta ielu.

Pa Īso ielu kursē arī 7. tramvajs un 14. tramvajs.

## Vēsture
Īsā iela pirmo reizi Rīgas adrešu grāmatās parādās 1880./1883. gadā ar nosaukumu Īsā iela, un savu nosaukumu tā arī nav vairāk mainījusi.

## Skatīt arī
* Latgales apkaime
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Mazā Krasta iela (Rīga)

**Mazā Krasta iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Mazā Krasta iela robežojas ar Jēzusbaznīcas, Dzirnavu, Speķa, Lastādijas, Bārddziņu, Īso, Grebenščikova, Feodora Samanska, Toma un Kojusalas ielu.

## Vēsture
Mazā Krasta iela ir viena no jaunākajām Latgales apkaimes ielām. Tā izveidojās kā atsevišķa iela tikai 1998. gadā, līdz tam tā bija daļa no Krasta ielas.

## Skatīt arī
* Latgales apkaime
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Kojusalas iela

**Kojusalas iela** ir Latgales apkaimes iela Latgales priekšpilsētā Rīgā. Iela sastāv no trijām daļām, kas saglabājušās no kādreiz vienotās vēsturiskās ielas. Esošo Kojusalas ielas posmu kopējais garums ir vairāk nekā 800 metri. Tā nosaukta Kojusalas, vēsturiskās Daugavas salas, vārdā.

## Vēsture
Kojusalas iela pirmo reizi avotos minēta 1846. gadā ar esošo nosaukumu, kas laika gaitā tā arī nav mainījies. Kādreizējā ielas trase mūsdienās ir sadalīta trijos posmos, to pārtrauc 3. tramvaju depo teritorija un vēlāk būvētās daudzstāvu dzīvojamās ēkas.

## Ielas raksturojums
Kojusalas iela sākas krustojumā ar Mazo Krasta ielu un Toma ielu aiz tirdzniecības centra "Mols". Kojusalas ielā 9 atrodas Nacionālā sporta manēža. Šī ielas daļa ir klāta ar asfalta segumu un beidzas krustojumā ar Balvu ielu. Te atrodas pārsvarā darījumu tipa apbūve, bet arī atsevišķas dzīvojamās ēkas un neapbūvēti gruntsgabali.

Otrais Kojusalas ielas posms sākas krustojumā ar Grēdu ielu, krusto Dricānu ielu un beidzas pie Fridriķa ielas, kur to pārrauj 3. tramvaju depo teritorija. Iela ir klāta ar asfalta un bruģa segumu, iet caur daudzstāvu dzīvojamās apbūves rajonu, bet pāra numuru pusē ir parks — Kojusalas dārzs.

Ielas trešais posms ir īss un lielākoties bez seguma, vietām tikai kā taka. Tas sasniedz Latgales ielu asfaltētas brauktuves veidā. Šeit Kojusalas ielā ir dzīvojamā apbūve, kā arī Andreja Pumpura Rīgas 11. pamatskolas sporta laukums.

## Ielu savienojumi
Kojusalas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mazā Krasta iela
* Toma iela
* Balvu iela (T veida krustojums)
* Grēdu iela (T veida krustojums)
* Dricānu iela (T veida krustojums)
* Fridriķa iela (T veida krustojums)
* Latgales iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Latgales apkaime
Nantēra

**Nantēra** (, ) ir pilsēta Francijā, Ildefransas reģionā, Odesēnas departamenta administratīvais centrs. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 93,7 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas 11 km uz ziemeļrietumiem no Parīzes centra. Tā ir daļa no Parīzes aglomerācijas. Cauri pilsētai plūst Sēnas upe.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viļānu ielu uzskaitījums

**Viļānu pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas Viļānu 38 ielas.

## Ielu uzskaitījums

* Alejas iela
* Augļu iela
* Brīvības iela
* Celtnieku iela
* Centrālā iela
* Ceriņu iela
* Dārzu iela
* Dzelzceļa stacija
* Dzirnavu iela
* Jersikas iela
* Kalēju iela
* Kalnu iela
* Kaupres iela
* Kārklu iela
* Krasta iela
* Kultūras laukums
* Lata iela
* Latgales iela
* Lauku iela
* Liepu iela
* Maltas iela
* Mehanizatoru iela
* Nākotnes iela
* Pasta iela
* Pavasara iela
* Pļavu iela
* Raiņa iela
* Rēzeknes iela
* Rīgas iela
* Saules iela
* Skolas iela
* Stacijas iela
* Tevenānu iela
* Ugunsdzēsēju iela
* Upes iela
* Zaļā iela
* Ziedu iela
* Zvaigžņu iela

## Skatīt arī
* Viļāni

## Atsauces
Pravda

**"''Pravda''"** ( — 'patiesība') ir laikraksts Krievijā, iepriekš bija PSRS komunistiskās partijas oficiālais laikraksts un viens no ietekmīgākajiem laikrakstiem valstī ar 11 miljonus eksemplāru lielu metienu.

Pirmais laikraksts iznāca jau Krievijas Impērijas laikā (), pēc Oktobra revolūcijas tas kļuva par vadošo laikrakstu PSRS. Pēc PSRS sabrukuma Krievijas prezidents Boriss Jeļcins laikrakstu pārdeva grieķu uzņēmējiem, laikraksts nokļuva viņu privātā uzņēmuma *Pravda International* kontrolē. 1996. gadā pēc iekšējā strīda starp *Pravda International* un dažiem laikraksta žurnālistiem "Pravda" sadalījās. Laikrakstu iegādājās Krievijas komunistiskā partija, taču aizgājušie žurnālisti izveidoja tiešsaistes lapu *pravda.ru*, kam nav saistības ar komunistisko partiju.

## Atsauces
Cai Inveņa

**Cai Inveņa** (, ; dzimusi ) ir Ķīnas Republikas (Taivānas) politiķe, advokāte un universitātes profesore. No  līdz 2024. gada 20. maijam viņa bija Ķīnas Republikas prezidente. Viņa ir pirmā sieviete, kura ieņēmusi šo amatu.

## Sabiedriskā darbība
20. gadsimta 90. gados Cai Inveņa piedalījās pārrunās par Taivānas dalību Pasaules tirdzniecības organizācijā. Vēlāk strādājusi kā prezidenta padomniece Valsts drošības padomē.

Cai pievienojās Demokrātiskā progresa partijai 2004. gadā un četrus gadus vēlāk kļuva par tās vadītāju. 2016. gadā Cai tika ievēlāta par Ķīnas republikas prezidenti. Savas prezidentūras laikā Cai Inveņa aktīvi centusies mazināt Ķīnas ietekmi autonomajā teritorijā. Vienlaikus prezidente nav pakļāvusies arī sevis pārstāvētās Demokrātiskā progresa partijas radikālākajam spārnam, kas viņu kritizēja par nevēlēšanos pasludināt salas neatkarību.

Pirmā prezidentūras termiņa laikā Cai Inveņa panāca viendzimuma laulību legalizēšanu.

## Personiskā dzīve
Cai Inveņa ir jaunākā atvase 11 bērnu ģimenē. Viņa dzimusi Taivānas dienvidos, jauktā hakku un taivāniešu ķīniešu ģimenē. Trešajā paaudzē viena viņas vecāmāte nāk no Taivānas pirmiedzīvotājiem.

Cai Inveņai ir ieguvusi bakalaura grādu Taivānas Nacionālajā universitātē, maģistra grādu politikas zinātnē Kornela Universitātē un doktora grādu Londonas ekonomikas un politikas zinātņu universitātē.

## Atsauces
Strēlnieku prospekts

**Strēlnieku prospekts** var būt:

* Strēlnieku prospekts — prospekts Jūrmalā;
* Strēlnieku prospekts — prospekts Ogrē.

## Skatīt arī
* Strēlnieku iela
Nora Ģakova

**Nora Ģakova** (; dzimusi ) ir albāņu tautības Kosovas džudiste, kas līdz 2011. gadam pārstāvējusi Albāniju. Viņa startē vieglajā svarā — klasē līdz 57 kg.

## Karjera
2010. gadā Nora Ģakova  kā neatkarīga dalībniece  piedalījās Pasaules džudo U20 meistarsacīkstēs un ieņēma tur septīto vietu. 2011. gadā, pārstāvot Albāniju, viņa uzvarēja divus starptautiskus U20 turnīrus Leibnicā un Pakšā. Pārstāvot Kosovu 2012. gadā viņa uzvarēja Šveices atklātajās džudo meistarsacīkstēs Ženēvā. 2012. gada Pasaules kausa izcīņas sacensībās Roma viņa izcīnīja trešo vietu, šeit startējot kā neatkarīga sportiste.

2013. gadā kā kosoviete viņa ieguva septīto vietu Pasaules meistarsacīkstēs. No šī brīža turpmāk viņa startējusi tikai kā Kosovas pārstāve. 2014. gadā Vroclavā viņa ieguva U23- Eiropas meistartitulu. 2015. gada Eiropas meistarsacīkstes bija iekļautas Eiropas spēļu programmā un notika Baku. Ģakova pusfinālā zaudēja ungārietei Hedvigai Karakasai un ieguva bronzas medaļu. Gadu vēlāk Eiropas meistarsacīkšu pusfinālā Kazaņā viņa piekāpās bulgārietei Ivelinai Iljevai un, tāpat kā pirms gada, mājup atveda bronzas medaļu.

2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs no Kosovas piedalījās divas džudistes: Majlinda Kelmendi ieguva zelta medaļu pusvieglā svarā, bet Nora Ģakova piedzīvoja zaudējumu pret rumānieti Korinu Keprioriu un ieņēma devīto vietu vieglajā svarā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Noras Ģakovas profils mājas lapā ''JudoInside.com''  
* Noras Ģakovas profils Starptautiskās Džudo federācijas mājas lapā.
Gunārs Koemecs

**Gunārs Koemecs** ( — ) bija Latvijas inženieris, politiķis un sabiedrisks darbinieks. VAS «Latvenergo» prezidents no 1993. līdz 1995. gadam. Latvijas Zemnieku savienības biedrs.

## Biogrāfija
Dzimis  Viesītē. 1971. gadā absolvēja Rīgas Politehniskā institūta Elektroenerģētikas fakultāti. Pēc augstākās izglītības iegūšanas strādāja par tehniķi Ziemeļrietumu apvienotajā dispečerpārvaldē, vēlāk — dispečerpunktā «Baltija» par operatoru, inženieri, grupas vadītāju, dienesta priekšnieka vietnieku, galveno ekonomistu.

Koemecs bija Elektroenerģētiķu asociācijas prezidents, kā arī no 1991. līdz 1993. gadam bija rūpniecības un enerģētikas ministra Aivara Millera vietnieks Godmaņa Ministru padomē. 1993. gada janvārī viņam valdība izteica rājienu par likuma pārkāpumiem Berģu autoservisa iznomāšanā.

1993. gada aprīlī Koemecs tika iecelts par valsts akciju sabiedrības «Latvenergo» ģenerāldirektoru. Būdams amatā, viņš 1994. gadā parakstīja galvojumu «Bankas Baltija» kredītam akciju sabiedrībai «Finanšu norēķinu centrs» 10 miljonu latu apmērā, kas vēlāk pārtapa t.s. «3 miljonu lietā». Pēc Valsts kontroles rosinājuma izskatīt Koemeca atbilstību amatam, viņš  tika atbrīvots no amata. Elektroenerģētiķu asociācija draudēja ar streiku, bet Koemecs solīja iesniegt prasību tiesā.

Koemecs bija Latvijas Zemnieku savienības biedrs un tika plānots, ka viņš piedalīsies 6. Saeimas vēlēšanās.

Miris  vakarā no miokarda infarkta. Koemeca nāve sākotnēji tika uzskatīta par aizdomīgu, un tobrīdējais Latvijas Ministru prezidents Māris Gailis izteicās, ka lietas izmeklēšanā būtu jālūdz ASV Federālā izmeklēšanas biroja palīdzība.

## Atsauces
Dzeldas iela

**Dzeldas iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Dzeldas iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 185 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dzeldas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Dubulti
Dzelmes iela (Jūrmala)

**Dzelmes iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Dzelmes iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju un beidzas krustojumā ar Kaugurciema ielu. Kopējais ielas garums ir 340 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Dzelmes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Dadžupes iela

**Dadžupes iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Dadžupes iela sākas krustojumā ar Virgas ielu un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 680 metri. Ielas sākumposmā tā ir bez seguma, izmantojama kā gājēju taka. Vēlāk pārtop zemesceļā. Dadžupes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Iela ved pa neapbūvētu teritoriju — krūmājiem un zālājiem, līdz beidzas pie Lielupes Ramiņu attekas.

## Skatīt arī
* Dubulti
Maltas ielu uzskaitījums

**Maltas ciema ielu uzskaitījums** iekļauj sevī 28 ielas, kuras atrodas Rēzeknes novada Maltas pagasta Maltā.

## Ielu uzskaitījums

* 1. maija iela
* Andrupenes iela
* Brīvības iela
* Celtnieku iela
* Ceriņu iela
* Dārzu iela
* Dzelzceļa iela
* Franča Trasuna iela
* Jaunatnes iela
* Kalnu iela
* Katrīnas iela
* Krasta iela
* Krišjāņa Barona iela
* Lauku iela
* Līvānu iela
* Meža iela
* Parka iela
* Raiņa iela
* Rozentovas iela
* Saules iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Sporta iela
* Stacija Malta iela
* Stacijas iela
* Viļānu iela
* Zaļā iela
* Zamostjes iela

## Skatīt arī
* Malta (Maltas pagasts)

## Atsauces
Dagdas iela (Jūrmala)

**Dagdas iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Dagdas iela sākas krustojumā ar Edinburgas prospektu un dabā izbūvēta līdz apbūves teritorijai, aiz tās turpinoties kā taka līdz Mežaparka prospektam. Kopējais ielas garums ir 135 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dagdas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Dzintari
Čārlstona

**Čārlstona** var būt:
* Čārlstona — pilsēta Rietumvirdžīnijā ASV.
* Čārlstona — pilsēta Dienvidkarolīnā ASV.
Druvu iela (Jūrmala)

**Druvu iela** ir iela Jūrmalā, Druvciema apkaimē. Druvu iela sākas meža rajonā un beidzas krustojumā ar Slokas ielu. Kopējais ielas garums ir 360 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Druvu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Druvu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela (T veida krustojums)
* Ciļņu iela (T veida krustojums)
* Mednieku iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Druvciems
Dzirksteles iela

**Dzirksteles iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Dzirksteles iela sākas krustojumā ar Pļaviņu ielu un beidzas krustojumā ar Ventspils šoseju. Kopējais ielas garums ir 1080 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dzirksteles ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Dzirksteles iela ir savienota ar šādām ielām:
* Pļaviņu iela (T veida krustojums)
* Papardes iela
* Krimuldas iela
* Garkalnes iela (T veida krustojums)
* Lāčplēša iela (T veida krustojums)
* Vangažu iela (T veida krustojums)
* Mazirbes iela (T veida krustojums)
* Ventspils šoseja (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Viljandi "Tulevik"

**Viljandi "Tulevik"** () ir Igaunijas futbola klubs no Viljandi. Klubs ir dibināts 1912. gadā, pašlaik spēlē Igaunijas Meistarlīgā. Lielāko panākumu komanda guva 1999. gadā, kad Meistarlīgā izcīnīja 2. vietu. Klubs ir divas reizes spēlējis Igaunijas kausa finālā. Mājas spēles aizvada Viljandi pilsētas stadionā.

## Sasniegumi
* **[[Igaunijas futbola Meistarlīga|Igaunijas Meistarlīga]]**
** Vicečempioni (1): 1999
* **Igaunijas kauss**
** Finālisti (2): 1998—99, 1999—2000
* **Igaunijas superkauss**
** Finālisti (1): 2000
* ***Esiliiga***
** Čempioni (1): 2016

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dzirnavu iela (Jūrmala)

**Dzirnavu iela** ir iela Jūrmalā, Slokas un Bažciema apkaimēs. Dzirnavu iela sākas Jūrkalnes ielas un Ventspils šosejas krustojumā un beidzas divlīmeņu krustojumā ar autoceļu A10. Dzirnavu ielas turpinājums ir Auzu iela.

Kopējais ielas garums ir 1965 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dzirnavu ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Dzirnavu ielā 50 atrodas Jūrmalas pilsētas internātpamatskola.

## Ielu savienojumi
Dzirnavu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ventspils šoseja (T veida krustojums)
* Jūrkalnes iela (T veida krustojums)
* Vēsmas iela
* Varoņu iela
* Kokļu iela (T veida krustojums)
* Slimnīcas iela (T veida krustojums)
* Raiņa iela (T veida krustojums)
* Audēju iela (T veida krustojums)
* Kuteru iela (T veida krustojums)
* Valkas iela (T veida krustojums)
* Jēkabpils iela (T veida krustojums)
* Zivju iela (T veida krustojums)
* Zīriņu iela (T veida krustojums)
* Vecā Pils iela (T veida krustojums)
* Melderu iela (T veida krustojums)
* Brankciema iela  (divlīmeņu šķērsojums)
* Auzu iela (ielas turpinājums)

## Skatīt arī
* Sloka
* Bažciems
Drustu iela (Jūrmala)

**Drustu iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Drustu iela sākas kāpu rajonā un beidzas meža rajonā. Iela krustojas ar Dzintaru prospektu. Kopējais ielas garums ir 250 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Drustu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Dzintari
Tartu "Tammeka"

**Tartu "Tammeka"** () ir Igaunijas futbola klubs no Tartu. Klubs ir dibināts 1989. gadā, kopš 2005. gada spēlē Igaunijas Meistarlīgā. Augstāko vietu sasniedzis 2007. gadā, kad ierindojās 5. vietā. Divreiz (2008. un 2017. gadā) spēlēja Igaunijas kausa finālā. Mājas spēles aizvada stadionā "Tamme".

## Sasniegumi
* **Igaunijas kauss**
** Finālisti (2): 2007—08, 2016—17
* ***Esiliiga***
** Čempioni (1): 2004

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dūņu ceļš

**Dūņu ceļš** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Dūņu ceļš sākas krustojumā ar Tūristu ielu un beidzas pie Slokas ezera. Kopējais ceļa garums ir 2060 metri, tas ir klāts ar asfalta segumu. Dūņu ceļā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Skatīt arī
* Ķemeri
* Dūņu iela
Varakļānu iela (Rīga)

**Varakļānu iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Varakļānu iela ir viena no mazajām Latgales apkaimes iekškvartālu ielām un robežojas tikai ar Dricānu ielu.

## Vēsture
Varakļānu iela Rīgas adrešu grāmatās sastopama no 1900. gada ar nosaukumu **Harkovas iela**. 1923. gadā tā tika pārsaukta par godu Latgales ciemam (tagad pilsētai) Varakļāniem par Varakļānu ielu.

## Skatīt arī
* Latgales apkaime
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Spīķeru iela (Rīga)

**Spīķeru iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Centrāltirgū. Spīķeru iela ir Sarkano spīķeru kvartāla centrālā iela un robežojas ar Lastādijas, Prāgas, Nēģu un Emīlijas Benjamiņas ielu.

## Vēsture
Spīķeru iela tika izveidota 1861. gadā pēc Sarkano Spīķeru uzcelšanas. Laika gaitā savu nosaukumu nav mainījusi.

## Skatīt arī
* Centrāltirgus
* Latgales priekšpilsēta
* Sarkanie spīķeri
* Spīķeru promenāde

## Atsauces
Speķa iela

**Speķa iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā pie Salu tilta. Speķa iela ir viena no visīsākajām Rīgas ielām, tās garums ir tikai 57 metri. Iela savieno Lastādijas un Mazo Krasta ielu.

## Vēsture
Speķa ielai nosaukums tika dots 1885. gadā, līdz tam laikam tā pastāvēja kā bezvārda iela. Laika gaitā tā savu nosaukumu nav mainījusi. Nosaukums Speķa iela tika dots par godu Speķupei.

## Skatīt arī
* Latgales apkaime
* Latgales priekšpilsēta
* Salu tilts

## Atsauces
Pūpolu iela (Rīga)

**Pūpolu iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Centrāltirgū. Pūpolu iela ir viena no Sarkano spīķeru kvartāla centrālajām ielām un robežojas ar Nēģu un Prāgas ielu.

## Vēsture
Pūpolu iela izveidota 1932. gadā un savu nosaukumu nav laika gaitā mainījusi.

## Skatīt arī
* Centrāltirgus
* Latgales priekšpilsēta
* Spīķeru promenāde

## Atsauces
Nēģu iela (Rīga)

**Nēģu iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Centrāltirgū. Nēģu iela ir viena no Sarkano spīķeru kvartāla šķērsielām un robežojas ar Prāgas, Pūpolu, Spīķeru un Gaiziņa ielu.

## Vēsture
Nēģu iela tika izveidota 1932. gadā pēc Centrāltirgus atklāšanas. Iela laika gaitā savu nosaukumu, kas saistāms ar tirgū pārdotajiem nēģiem, nav mainījusi.

## Skatīt arī
* Centrāltirgus
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Drosmes iela

**Drosmes iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Drosmes iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un beidzas pēc krustojuma ar Ceriņu ielu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Drosmes ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir daudzdzīvokļu māju apbūve.

## Ielu savienojumi
Drosmes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela (T veida krustojums)
* Ceriņu iela (T veida krustojums)
Daugavpils iela (Jūrmala)

**Daugavpils iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Daugavpils iela sākas krustojumā ar Keguma ielu un beidzas krustojumā ar Zivju ielu. Kopējais ielas garums ir 675 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Daugavpils ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Daugavpils iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ķeguma iela (T veida krustojums)
* Valkas iela
* Jēkabpils iela
* Zivju iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Meandrs

thumbnail|250px|Upes shematisks attēlojums ar meandriem
**Meandrs** ir upes gultnes līkums, kas rodas, straumes augšējai daļai plūstot uz izliekto pusi, bet apakšējai daļai — uz ieliekto pusi. Meandri vairāk izteikti līdzenumu upēm. Meandram pilnīgi vai daļēji atdaloties no pārējās upes (upe turpmāk plūst "pa taisno"), izveidojas vecupe.
Austuves iela

**Austuves iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Ķengaragā, netālu no Dienvidu tilta. Austuves iela ir viena no Ķengaraga mikrorajona iekškvartālu ielām un savienota tikai ar Ķengaraga ielu.

## Vēsture
Austuves iela Rīgas ielu sarakstā ir jau kopš 19. gadsimta 90. gadiem, kad tās nosaukums vēl bija **Vērpšanas** jeb **Vērptuves iela**. Tā saukta arī par **Baltijas ielu**. Ielas nosaukums cēlies no tai līdzās esošās "Baltijas linu manufaktūras". 1923. gadā tā pārdēvēta par Austuves ielu. Pēckara gados iela ir tikusi pagarināta, šķērsojot kādreizējo Vīberta salu, kas līdz pat 19. gadsimta beigām bija bruņniecības muižiņa, kas, savukārt, Rīgas pilsētai pievienota 1899. gadā. Izveidotais ielas turpinājums līdz Daugavai likvidēts 1980. gados, izbūvējot noliktavas un garāžas.

2025. gada 21. maijā Rīgas dome pieņēma lēmumu krastmalu gar Daugavu, no Kaņiera ielas līdz Grāpju pussalas galam, pārdēvēt par **Saulrieta krastmalu**. Austuves ielas nosaukumu atstāja ielas posmam, kas atzarojas no Ķengaraga ielas starp Austuves ielu 1C un 2A, jo tā ir vēsturiski senāka.

## Skatīt arī
* Ķengarags
* Latgales priekšpilsēta
* Dienvidu tilts

## Atsauces
Ķengaraga iela

**Ķengaraga iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Ķengaragā. Ķengaraga iela ir viena no Ķengaraga mikrorajona raksturīgākajām ielām un robežojas ar Latgales, Austuves, Kaņiera ielu un Ķengaraga promenādi. Ķengaraga un Latgales ielas stūrī atrodas Ķengaraga tirgus.

## Vēsture
Ķengaraga iela pirmo reizi Rīgas kartēs parādījās 19. gadsimta beigās ar nosaukumu **Kišiņevas iela**. 1923. gadā tā pārdēvēta par Ķengaraga ielu.

Pie Ķengaraga ielas atradās 1817. gadā dibinātā A/S "Baltijas Linu manufaktūra" (*A/G Baltische Leinenmanufactur*). Tās mūra korpusi Ķengaragā atklāti 1860. gadā, manufaktūras produkcija saņēma apbalvojumus 1867. gadā Parīzē, 1870. Pēterburgā un 1883. Rīgā. Ap rūpnīcu izveidojās Kišiņevas (vēlāk Ķengaraga), Voroņežas (vēlāk Mazā Ķengaraga), Donas (vēlāk Glūdas), Baltijas (vēlāk Austuves) ielas. 1928. gadā tā pārdēvēta par Baltijas linu manufaktūru A/S "Ķengerags", kas ražoja linu audumu, diegus, bet pēc 1935. gada zvejas tīklus, sporta tīklus, tamzu un lāpāmos diegus. 1939. gadā uz uzņēmuma bāzes izveidoja Rīgas tīklu aušanas fabriku "Ķengarags", ko 1960. gadā pārdēvēja par Rīgas zvejas rīku fabriku, 1969. gadā par Rīgas eksperimentālo zvejas rīku un plastmasas izstrādājumu rūpnīcu. 1993. gadā tā pārtrauca darbību.

## Skatīt arī
* Ķengarags
* Latgales priekšpilsēta
* Ķengaraga promenāde

## Atsauces
Fatjanovas kultūra

thumb|270px|Fatjanovas kultūras areāls pēc krievu arheologu datiem.
thumb|270px|Fatjanovas kultūra lokalizējama Auklas keramikas kultūras areāla austrumu daļā.

**Fatjanovas kultūra** () bija neolīta un agrā bronzas laikmeta (ap 3200.—2300. gadu p.m.ē.) Auklas keramikas kultūras daļa, kuras paliekas Fatjanovas sādžā Jaroslavļas tuvumā 1873. gada arheoloģiskajos izrakumos atklāja A. Uvarovs.

2. gadu tūkstoša p.m.ē sākumā Fatjanovas kultūras pārstāvji sāka apdzīvot Volgas un Okas upju baseinus. Fatjanovas kultūras, Vislas-Nemūnas (Žucevas, *Rzucewo*) un kaujas cirvju kultūras pārstāvjus uzskata par seno baltu pārstāvjiem. To antropoloģiskais tips ir radniecīgs mūsu ēras 5.-12. gadsimta baltu cilšu antropoloģiskajam tipam.

Fatjanovas kultūrai līdzīgos atradumus Čuvašijas, Mordvijas un Tatarstānas teritorijā piedēvē **Balanovas kultūrai**, kas uzskatāmi par dienvideiropiešu, Vidusjūras rases pārstāvjiem.

## Lokalizācija
Fatjanovas kultūras piederumi atklāti Ivanovas, Vladimiras, Ņižņijnovgorodas, Maskavas, Tveras, Smoļenskas, Kalugas Kostromas, Penzas, Rjazaņas, Tulas, Orlas, Jaroslavļas un Novgorodas apgabalu teritorijā.

Balanovas kultūras paliekas atrastas Čuvašijas, Tatarstānas, Mordvijas teritorijā līdz pat Maskavas apkārtnei.

## Atsauces
Stacijas laukums (Rīga)

**Stacijas laukums** ir laukums Rīgā, Centra rajonā, Rīgas Centrā. Stacijas laukums robežojas ar Marijas, Satekles un Merķeļa ielu.

## Vēsture
Stacijas laukums izveidots 1861. gadā  pēc dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils izbūves ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā vairāk nav mainījies. Tas izveidojās pie Rīgas dzelzceļa stacijas, ko atklāja 1861. gadā un kas ir lielākā pasažieru dzelzceļa stacija Latvijā.

Sākotnēji laukumā bija neliela divstāvu mūra ēka ar diviem peroniem. 
1884.-1885. gadā staciju paplašināja pēc arhitekta H. Šēla projekta. Ēkai tika piebūvēti spārni uz Gogoļa ielas pusi.

Laukumā iepretī stacijai 1888.–1889. gadā uzcēla nelielu pareizticīgo kapelu, pieminot Krievijas Impērijas ķeizara Aleksandra III un viņa ģimenes locekļu izglābšanos dzelzceļa katastrofā pie Borkiem Harkivas tuvumā. 
Līdz 1903. gadam stacija veica gan pasažieru pārvadājumus, gan arī kravu pārkraušanu. Tur arī bija dzelzceļa remontu darbnīcas. 
Pēc 1910. gada izveidoja dzelzceļa pārvadus tuvākajās ielās. 
1914. gadā uz uzbēruma līdzās stacijai "Rīga I" atklāja Rīgas Galveno staciju pasažieru pārvadājumiem Jelgavas un Jūrmalas virzienā.

Pareizticīgo kapelu nojauca 1925. gadā.
Stacijas ēku "Rīga I" nojauca 1959.–1960. gadā, uzbūvējot jaunu Rīgas Pasažieru stacijas ēku. 
1998. gadā sākās stacijas laukuma rekonstrukcija ar tirdzniecības centra «Origo» būvi, ko pabeidza 2003. gadā.

2012. gada novembrī Stacijas laukumā atklāja Saules pulksteni, kas tika izvietots riņķveida laukumā ar deviņu metru diametru. Pats saules rādītājs ir pusmēness veida elipse ar septiņu metru diametru.

## Stacijas pulkstenis
Stacijas laukuma ievērojamākā celtne ir 43 metrus augstais Stacijas torņa pulkstenis, kas atklāts 1965. gadā un ir viens no Rīgas simboliem un iecienītākajām satikšanās vietām. Savulaik stacijas pulkstenis vienlaicīgi kalpojis arī kā ūdenstornis stacijas ūdensapgādes sistēmai. 1970. gadu beigās pulksteņa ciparnīca nomainīta pret elektronisko tablo, kas sastāvēja no 1600 lampiņām. 2002.—2003. gadā, kompānijas *Linstow Varner* veiktās Stacijas laukuma pārbūves laikā (tirdzniecības centra "Origo" izveide) vecais pulkstenis tika nojaukts un vietā tika uzbūvēts jauns, tikpat augsts (43 metri, kopā ar burtiem *RĪGA* – 46 metri; ciparnīcas diametrs – 4,2 metri).

## Skatīt arī
* Centra rajons
* Centrālā stacija
* Centrs

## Atsauces
Voldemārs Zāgars

**Voldemārs Zāgars**, arī **Valdemārs Zagars** (1904—1995), bija latviešu tautsaimnieks. Latvijas ģenerālapgabala saimniecības ģenerāldirektors (1941—1943).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1904. gada 22. decembrī Valmierā. Līdz 1940. gada Latvijas okupācijai bija Latvijas Republikas Finanšu ministrijas referents tirdzniecības un saimniecības jautājumos, Eksporta nodaļas vadītājs.

Vācu okupācijas laikā bija Latvijas ģenerālapgabala pašpārvaldes saimniecības ģenerāldirektors. No 1943. gada sadarbojies ar Latvijas Centrālo padomi. 

Otrā pasaules kara beigās devās bēgļu gaitās uz Vāciju, vēlāk uz ASV, bijis profesors Selinsgrovā (*Selinsgrove*) ASV.

Miris 1995. gada 14. janvārī Getisburgā (*Gettysburg*) Pensilvānijas štatā ASV.  

## Atsauces
Krustpils iela (Rīga)

**Krustpils iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Šķirotavas un Rumbulas apkaimē. 

Krustpils ielas apbūvi pamatā veido mazstāvu privātās un dzīvokļu mājas, kā arī vairāki rūpnieciski objekti un noliktavas.

## Vēsture
Krustpils ielu izveidoja 1932. gadā ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā vairāk nav mainījies.

Ielu izveidoja no Lubānas ielas cauri Dreiliņu muižas teritorijai paralēli Rīgas-Daugavpils dzelzceļam līdz Šķirotavas stacijai, kas tolaik atradās pie Rīgas robežas. Ielu pagarināja 1968. gadā, paplašinot Rīgas pilsētas teritoriju.

Pēc Gulaga nometņu pārveides 1963. gadā Krustpils ielā 63 izveidoja labošanas darbu koloniju, ko vēlāk pārveidoja par Šķirotavas cietumu. 2014. gada 1. novembrī cietumu slēdza un 2018. gadā tā ēkas pārdeva izsolē. Cietuma teritoriju ar ēkām iegādājās uzņēmums "Grindeks", kura galvenā ēka atrodas Krustpils ielā 53.

1961. gadā Krustpils ielā 119 izveidoja elektromateriālu un iekārtu rūpnīcu, kuru pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas pārdēvēja par energofirmu "JAUDA".

## Ielu savienojumi
Krustpils iela ir savienota ar šādām ielām:
* Piedrujas iela
* Slāvu iela
* Lubānas iela
* Katlakalna iela
* Mazā Rencēnu iela
* Jāņavārtu iela
* Granīta iela
* Sila iela
* Šķirotavas iela 
* Latgales iela

## Skatīt arī
* Šķirotava
* Rumbula
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Zaķusalas krastmala

**Zaķusalas krastmala** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Zaķusalā. Zaķusalas krastmala ir vienīgā iela Zaķusalā, kas ir saglabājusies līdz mūsdienām, un stiepjas praktiski visas salas garumā. Senāk Zaķusalā ir bijušas sešas ielas. Zaķusalas krastmalai pāri iet Salu tilts un Kārļa Ulmaņa gatve. Zaķusalas krastmalas kopējais garums ir 2266 metri.

Zaķusalas Krastmala Rīgas ielu sarakstā ir jau no 19. gadsimta 80. gadiem. Tā saukta arī par **Krasta** vai **Krastmalas ielu**. Kad salā tika nojaukta vēsturiskā apbūve, ielu pārdēvēja par **[[Arvīds Pelše|Arvīda Pelšes]] krastmalu**, bet kopš 20. gadsimta 90. gadiem sauc par Zaķusalas krastmalu.

## Skatīt arī
* Zemgales priekšpilsēta
* Zaķusala
* TV tornis
* LTV augstceltne

## Atsauces
Jānis Skujevics

**Jānis Skujevics** (1892—1991) bija latviešu tautsaimnieks. Latvijas ģenerālapgabala finanšu ģenerāldirektors (1942—1944).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1892. gada 7. jūlijā Tērvetes pagastā. Kurzemes vācu okupācijas laikā bija Tērvetes pagasta vecākais (1918). 1920. gadā iecelts par Latvijas Republikas Finanšu ministrijas Saimniecības departamenta Administratīvas nodaļas vadītāju, vēlāk bija Valsts saimniecības departamenta direktors (1933—1940), A/S "Ogle" valdes priekšsēdētājs, Latvijas Bankas padomes loceklis, Tirdzniecības un Rūpniecības kameras prezidija loceklis.

Vācu okupācijas laikā bija Latvijas ģenerālapgabala pašpārvaldes finanšu ģenerāldirektors. Viņš bija atbildīgs par Latvijas ģenerālapgabala budžetu, ar tiesībām izdot rīkojumus par publiskiem nodokļiem. Otrā pasaules kara beigās devās bēgļu gaitās uz Vāciju, vēlāk uz Apvienoto Karalisti.
1956. gadā Jānis Skujevics sagatavoja "Materiālus par vācu okupācijas varas un vācu armijas Latvijai Otrajā pasaules karā nodarītajiem zaudējumiem".

Miris 1991. gada 4. augustā Almēlijā, Anglijā.

## Atsauces
Oskars Leimanis

**Oskars Leimanis** (1891—1969) bija latviešu inženieris. Latvijas ģenerālapgabala tehnikas un satiksmes ģenerāldirektors (1942—1944).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1891. gada 11. decembrī Tūjas pagastā. Līdz 1940. gada Latvijas okupācijai bija Latvijas Dzelzceļu virsvaldes darbinieks.

Vācu okupācijas laikā iecelts par Latvijas ģenerālapgabala pašpārvaldes tehnikas un satiksmes ģenerāldirektoru.
Otrā pasaules kara beigās devās bēgļu gaitās uz Vāciju, vēlāk uz ASV.

Miris 1969. gada 28. maijā Mičiganas štatā, ASV.

## Atsauces
2018. gada Latvijas kausa izcīņa orientēšanās sportā

**2018. gada Latvijas kausa izcīņa orientēšanās sportā** bija Latvijas Orientēšanās federācijas organizēts orientēšanās sacensību seriāls, kas 2018. gadā sastāvēja no 15 posmiem un notika no aprīļa līdz oktobrim. Sacensību kopvērtējumā tika noskaidroti Latvijas kausa ieguvēji 34 vecuma un meistarības grupās, tostarp arī vīriešu un sieviešu elites grupās, kurās par uzvarētājiem kļuva Edgars Bertuks un Sandra Grosberga. Atsevišķi norisinājās arī Latvijas kausa izcīņa orientēšanās sprintā un stafetēs.

## Latvijas kausa posmu uzvarētāji elites grupās

Piezīme: Par uzvaru Latvijas kausa izcīņas kopvērtējumā sacenšās tikai LOF datu bāzē reģistrētie sportisti.

## Skatīt arī
* Latvijas čempionāts orientēšanās sportā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Kauss 2018 LOF.lv
Sebastians Aho

**Sebastians Antero Aho** (; dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2026) pārstāv NHL klubu Karolīnas "Hurricanes".

## Spēlētāja karjera
Aho savu karjeru sāka Somijas hokeja līga līgas klubā Oulu "Kärpät".

2015. gada NHL draftā Aho 2. kārtā izvēlējās Karolīnas "Hurricanes". 2016. gada jūnijā Aho parakstīja trīs gadu līgumu ar *Hurricanes.*

Somijas hokeja izlases sastāvā piedalījies trijos pasaules čempionāts hokejā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plevenas apgabals

**Plevenas apgabals** () ir apgabals Bulgārijas ziemeļu daļā, nosaukts tā galvenās pilsētas — Plevenas — vārdā. Tas robežojas ar Rumāniju ziemeļos, Veliko Tarnovas apgabalu austrumos, Lovečas apgabalu dienvidos un Vracas apgabalu rietumos. 

Apgabals sadalīts vienpadsmit pašvaldībās, bet tā kopējais iedzīvotāju skaits ir 281 001 (2016. gada aprīlis).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
2018. gada Amstel Gold Race

**2018. gada ''Amstel Gold Race*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 15. aprīlī. Tā bija 53. reize, kad notika *Amstel Gold Race* sacensības un tās bija 16. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensībās uzvarēja [[Mikāls Valgrens]], kurš divu dalībnieku sprintā pārspēja [[Romāns Kreicigers|Romānu Kreicigeru]]. Ar nelielu atstarpi trešo vietu ieņēma [[Enriko Gasparoto]].

== Komandas ==
Tā kā *Amstel Gold Race* bija [[2018. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam'' komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas septiņas UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 25 komandu pelotonu.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Manāslu

**Manāslu** (, *Manāslu*) ir astotā augstākā virsotne uz Zemes. Tās augstums virs jūras līmeņa ir 8163 metri. Atrodas Himalajos, Nepālas centrālajā daļā, netālu no robežas ar Ķīnu.  pirmie, kas sasniedza kalna virsotni, bija Japānas ekspedīcija. Burtiski kalna nosaukums tulkojams kā ‘garu kalns’.

## Ārējās saites
Adrians Mutu

**Adrians Mutu** (; dzimis ) ir rumāņu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis uzbrūkošā pussarga un uzbrucēja pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks.

Lielāko spēlētāja karjeras daļu aizvadījis Itālijas klubos, no 2006. līdz 2011. gadam spēlējis *[[ACF Fiorentina]]*. Turīnas "Juventus" sastāvā divas reizes izcīnīja čempiontitulu (2005, 2006), taču šie tituli tika atņemti Itālijas futbola skandāla dēļ. Klubu karjeru noslēdza dzimtajā Rumānijā.

Rumānijas izlases sastāvā divas reizes spēlējis Eiropas čempionāta finālturnīrā (, ). 77 spēlēs guvis 35 vārtus, kas ir dalīts izlases rekords ar Georgi Hadži. Četras reizes atzīts par Rumānijas gada futbolistu.

## Ārējās saites
Albins Tahiri

**Albins Tahiri** (; dzimis ) ir Slovēnijā dzimis Kosovas kalnu slēpotājs.

Tēvs — Kosovas albānis, māte — slovēniete. Pēc profesijas dentists, trenējas Slovēnijā, Itālijā un Austrijā.

Pārstāvēja Kosovu valstij pirmajās — 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhjanā, kur bija delegācijas karognesējs olimpiādes atklāšanas ceremonijā. Albina Tahiri iegūtā 37. vieta kombinācijā un 39. vieta slalomā bija augstākais sasniegums Kosovai 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. A. Tahiri bija Kosovas karognesējs arī 2022. gada ziemas olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Artjoms Zubs

**Artjoms Zubs** (; dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2023) Zubs pārstāv NHL klubu Otavas "Senators".

## Spēlētāja karjera
KHL Zubs debitēja 2014.—2015. gada sezonā spēlējot Habarovskas "Amur" komandā.  Zubs pievienojās Sanktpēterburgas SKA.

2020. gada maijā Zubs noslēdza viena gada līgumu ar NHL klubu Otavas "Senators". 2021. gada 14. maijā Zubs ar Senators parakstīja līguma pagarinājumu uz diviem gadiem par 5 miljoniem ASV dolāru.

Krievijas hokeja izlasē spēlējis 2017. gada Pasaules čempionātā un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jons Klingberjs

**Jons Andešons-Klingberjs** (; dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2026) Klingberjs pārstāv NHL klubu Sanhosē "Sharks".

## Spēlētāja karjera
2010. gadā Klingberju 5. kārtā izvēlējās Dalasas "Stars". Pēc tam tika izīrēts Helsinku "Jokerit", Šellefteo AIK un Frölunda HC.

Zviedrijas hokeja izlasē spēlējis 2015., 2017. un 2018. gada Pasaules čempionātos, kļūstot par divkārtēju Pasaules čempionu.

## Ārējās saites