Austrumviru apriņķis

**Austrumviru apriņķis** () ir viens no 15 Igaunijas apriņķiem. Apriņķis atrodas valsts ziemeļaustrumos, rietumos robežojas ar Rietumviru apriņķi, dienvidrietumos ar Jegevas apriņķi, bet austrumos no Krievijas to šķir Narvas upe. Ziemeļos Austrumviru apriņķi apskalo Somu līcis un Narvas līcis, savukārt dienvidos - Peipusa ezers. Austrumviru apriņķis atrodas Ziemeļaustrumigaunijas līdzenumā. Apriņķa administratīvais centrs ir Jehvi, bet lielākā pilsēta ir Narva. 

## Administratīvā struktūra
Līdz 2017. gadam administratīvi apriņķis iedalījās 5 pilsētās (Kivieli, Kohtla-Jerve, Narva, Narva-Jēsū, Sillamē) un 15 pagastos (Alajē pagasts, Aseru pagasts, Avinurmes pagasts, Illukas pagasts, Īsaku pagasts, Jehvi pagasts (tajā ietilpst Jehvi pilsēta), Kohtlas pagasts, Kohtla-Nemme, Lohusū pagasts, Liganuzes pagasts (tajā ietilpst Pisi pilsēta), Meetaguzes pagasts, Sondas pagasts, Toilas pagasts, Tudulinnas pagasts, Vaivaras pagasts).

Pēc 2017. gada teritoriālās reformas apriņķī ir 8 pašvaldības - Alutaguzes pagasts, Jehvi pagasts, Kohtla-Jerve, Liganuzes pagasts, Narva, Narvas-Jēsū pilsētas pašvaldība, Sillamē un Toilas pagasts. 2025. gadā Toilas pagastu pievienoja Jehvi pagastam. 

## Iedzīvotāji
Pēc 2021. gada tautskaites datiem Austrumviru apriņķī dzīvoja 132 741 iedzīvotājs. 73,25% bija krievi, 18,45% igauņi, 2,46% ukraiņi, 2,05% baltkrievi un 0,80% somi.

## Vēsture

1238. gadā Zobenbrāļu ordenis atteicās no Viruzemes par labu Dānijai, kuras igauņu vasalis Dītrihs Kīvels sāka celt mūra cietoksni Narvas pilskalnā.
1268. gadā Rakveres kaujā apvienotais Livonijas un Dāņu Igaunijas karaspēks apturēja Novgorodas zemes rīkotā krievu kņazu karaspēka iebrukumu Dāņu Igaunijā.
1346. gadā Livonijas ordenis nopirka Viruzemi līdz ar citām Ziemeļigaunijas zemēm no Dānijas karaļa Valdemāra IV. Livonijas ordenis jauniegūtajās zemēs izveidoja Rakveres, Tolses, Narvas un Vasknarvas fogtejas.
Pēc Livonijas kara Viruzeme nokļuva Zviedru Igaunijas sastāvā, tolaik tā bija sadalīta Viruzemes un Alentakas apriņķos.
Pēc Lielā Ziemeļu kara Viruzeme bija Krievijas impērijas pakļautībā. No 1918. gada tā ir Igaunijas Republikas sastāvdaļa.

Vironijas fogtejas pēc 1422.JPG|Livonijas ordeņa Vironijas fogtejas (pēc 1422). †C – cisterciešu, †Fr – franciskāņu klostera zemes, Ka. – saimniecības muiža (*Kammeramt*), Pa. – palīgmuiža (*Pflegeramt*)
Igaunijas hercogistes Virijas un Alentakas apriņķi 1730.jpg|Igaunijas hercogistes Virijas (*Wirlandia*), Vasknarvas (*Nyslotia*) un Alentakas apriņķi (1730)


## Apskates vietas
*Krenholmas manufaktūra (*Kreenholmi Manufaktuur*)
*Mētaguzes muiža (*Mäetaguse mõis*)
*Narvas Aleksandra katedrāle (*Narva Aleksandri Suurkirik*)
*Narvas bāka (*Narva-Jõesuu tuletorn*)
*Narvas elektrostacijas (*Narva Elektrijaamad*)
*Narvas pareizticīgo katedrāle (*Narva Issanda Ülestõusmise peakirik*)
*Narvas pils (*Narva Hermanni linnus*)
*Narvas rātsnams (*Narva raekoda*)
*Pihticas klosteris (*Kuremäe klooster*)
*Purtses pils (*Purtse vasallilinnus*)
*Valastes ūdenskritums (*Valaste juga*)
*Viktorijas bastions (*Victoria bastion*)

## Attēlu galerija


Эстонская_ЭС.jpg|Igaunijas elektrostacija
20100413. Narva jõe joad.jpg|Krenholmas manufaktūra
Mäetaguse_mõisa_peahoone_2012._aastal.jpg|Mētaguzes muiža
Narva asv2022-04 img17 Alexander II Church.jpg|Narvas Aleksandra baznīca
Narva-Jõesuu tuletorn 2008.jpg|Narvas bāka
Narva asv2022-04 img03 Resurrection Church.jpg|Narvas pareizticīgo katedrāle
Narva asv2022-04 img22 Friendship Bridge.jpg|Narvas pils
Raekoda.jpg|Narvas rātsnams
Kuremäe_kloostri_hooned_õhust_lääne_külg.JPG|Pihticas klosteris
Purtse_vasallilinnus_1.jpg|Purtses vasaļa pils
Ontika maastikukaitseala.jpg|Valastes ūdenskritums
Бастион_Виктория.jpg|Viktorijas bastions


## Ārējās saites

*Metaguzes muiža
*Pihticas klosteris
*Purtses pils
*Viktorijas bastions