open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valters Dambe

**Valters Dambe** (dzimis  Cēsīs) ir latviešu agronoms un politiķis. Bijis 12. Saeimas deputāts, ievēlēts no Zaļo un Zemnieku savienības. Pārstāv Vidzemes partiju, iepriekš — Latvijas Zemnieku savienības biedrs.

## Dzīvesgājums
1982. gadā V. Dambe ieguvis dārzkopja-agronoma kvalifikāciju Bulduru sovhoztehnikumā. 1987. gadā bakalaura grādu agronomijā Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā, bet 2005. gadā maģistra grādu sabiedrības vadībā Latvijas Universitātes Ekonomikas un vadības fakultātē.

Pirms iekļūšanas Saeimā bijis Latvijas Lauku konsultāciju un izglītības centra Cēsu konsultāciju biroja augkopības konsultants un SIA “Kalnmuiža” valdes priekšsēdētājs.

### Politiskā darbība
2013. gada pašvaldību vēlēšanās V. Dambe tika ievēlēts Priekuļu novada domē no Latvijas Zemnieku savienības. 2014. gadā viņš sākotnēji netika ievēlēts Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības, taču drīz kļuva par 12. Saeimas deputātu Jāņa Dūklava vietā, kurš ieņēma ministra amatu.

2018. gadā nesekmīgi kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības. Tāpat arī netika ievēlēts 2021. gada pašvaldību vēlēšanās, kad kandidēja uz vietu Cēsu novada domē no Vidzemes partijas

## Atsauces
Guntis Kalniņš (1963)

**Guntis Kalniņš** (dzimis  Jēkabpilī) ir latviešu inženieris, uzņēmējs un politiķis. Bijis 12. Saeimas deputāts, pārstāv Latvijas Zemnieku savienību (LZS).

## Dzīvesgājums
G. Kalniņš 1988. gadā Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā ieguvis inženiera-mehāniķa kvalifikāciju. 2011. gadā Rīgas Tehniskajā universitātē ieguvis profesionālo maģistra grādu siltumenerģētikā un siltumtehnikā, iegūstot inženiera kvalifikāciju.

### Politiskā darbība
2013. gada pašvaldību vēlēšanās G. Kalniņš nesekmīgi kandidēja uz vietu Jēkabpils domē no LZS saraksta. 2014. gadā viņš kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības (ZZS). Sākotnēji netika ievēlēts, taču 2015. gadā kļuva par 12. Saeimas deputātu Raimonda Bergmaņa vietā, kurš nolika mandātu uz ministra amata pildīšanas laiku.

Pēc tam bijis deputāta kandidāts vēl vairākās vēlēšanās no ZZS vai LZS sarakstiem, bet ne reizi nav ticis ievēlēts:13. Saeimas vēlēšanās 2018. gadā, 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, 2021. gada pašvaldību vēlēšanās (uz vietu Jēkabpils domē), 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā.

## Atsauces
Līga Kozlovska

**Līga Kozlovska** (dzimusi  Balvos) ir latviešu ārste un politiķe.  12. Saeimas un 14. Saeimas deputāte, pārstāvot Latvijas Zemnieku savienību un Zaļo un Zemnieku savienību.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1957. gadā Balvos.
1982. gadā absolvēja studijas Rīgas Medicīnas institūtā, 1993. gadā Latvijas Medicīnas akadēmijā ieguva ģimenes ārsta kvalifikāciju. Strādāja par ģimenes ārsti Balvos, līdztekus bija Rīgas Stradiņa universitātes lektore un Rezidentūras studiju fakultātes Studiju programmas vadītāja ģimenes medicīnas specialitātē, Eiropas Lauku un atsevišķi praktizējošo ārstu asociācijas izpildkomitejas locekle. 

### Politiskā darbība
2009. gada pašvaldību vēlēšanās L. Kozlovsku ievēlēja Balvu novada domē no Tautas partijas, bet 2013. gada pašvaldību vēlēšanās viņa nesekmīgi kandidēja uz vietu Balvu novada domē no Latvijas Zemnieku savienības saraksta.

2014. gadā L. Kozlovska nesekmīgi kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības, tomēr 2017. gadā kļuva par 12. Saeimas deputāti Riharda Eigima vietā, kurš tika ievēlēts Daugavpils domē.
2018. gadā nesekmīgi kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības, tāpat ievēlēšanai pietiekošu atbalstu neguva 2021. gada pašvaldību vēlēšanās, kandidējot uz vietu Balvu novada domē no Latvijas Zemnieku savienības saraksta

2022. gadā L. Kozlovsku ievēlēja par 14. Saeimas deputāti no Zaļo un Zemnieku savienības.

## Atsauces
Ņefedova

**Ņefedova** var būt:

* Ināra Ņefedova (1930—2022) — latviešu skolotāja un mākslas zinātniece;
* Lūcija Ņefedova (1933—2022) — latviešu režisore.
Ziedonis Caune

**Ziedonis Caune** (dzimis , miris ) bija latviešu agronoms un pašvaldību darbinieks, bijušais Jelgavas novadas domes priekšsēdētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1956. gada 10. janvārī Aucē. Studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā, 1984. gadā ieguva agronoma diplomu.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas bija paju sabiedrības "Rosme" valdes priekšsēdētājs. 1994. gadā kļuva par Vircavas pagasta padomes priekšsēdētāju.

2001. gadā Z. Cauni ievēlēja par Jelgavas rajona padomes priekšsēdētāja vietnieku. 2006. gadā viņš ieguva sociālo zinātņu maģistra grādu. 2009. gadā viņu ievēlēja par Jelgavas novada domes priekšsēdētāju no Latvijas Zemnieku savienības saraksta.

2021. gada beigās pēc nesaskaņām ar domes opozīciju un Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas atrastajām nelikumībām pašvaldības darbā, Z. Caune paziņoja par atkāpšanos no amata. 2022. gada janvārī viņu no domes priekšsēdētāja amata atbrīvoja.

Miris 2022. gada 1. martā.

## Atsauces
Shamrock Rovers FC

***Shamrock Rovers FC***  () ir Īrijas futbola klubs no Talas. Tas tika nodibināts 1899. gadā Ringsendā, Dublinā. Pašlaik spēlē Īrijas Premjerlīgā. Mājas spēles komanda aizvada Talas stadionā, kura ietilpība ir 8000 vietu. Tas ir viens no titulētākajiem Īrijas klubiem, 21 reizes ir izcīnījis Īrijas čempiontitulu, kā arī 25 reizes ieguvis Īrijas kausu, divreiz uzvarējis Īrijas līgas kausa izcīņā. 2011.—2012. gada sezonā spēlēja UEFA Eiropas līgas grupu turnīrā.

## Sasniegumi
* **[[Īrijas Premjerlīga]]**
** Čempioni (22): 1922–23, 1924–25, 1926–27, 1931–32, 1937–38, 1938–39, 1953–54, 1956–57, 1958–59, 1963–64, 1983–84, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1993–94, 2010, 2011, 2020, 2021, 2022, 2023, 2025
** Vicečempioni (16): 1925–26, 1932–33, 1939–40, 1941–42, 1955–56, 1957–58, 1964–65, 1965–66, 1968–69, 1969–70, 1970–71, 1981–82, 2001–02, 2009, 2019, 2024
* **Īrijas līgas Pirmā divīzija**
** Uzvarētāji (1): 2006
* **Īrijas kauss**
** Kausa ieguvēji (25): 1924–25, 1928–29, 1929–30, 1930–31, 1931–32, 1932–33, 1935–36, 1939–40, 1943–44, 1944–45, 1947–48, 1954–55, 1955–56, 1961–62, 1963–64, 1964–65, 1965–66, 1966–67, 1967–68, 1968–69, 1977–78, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 2019
** Finālisti (10): 1921–22, 1925–26, 1945–46, 1956–57, 1957–58, 1983–84, 1990–91, 2002, 2010, 2020
* **Īrijas līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1976–77, 2013
** Finālisti (8): 1978–79, 1981–82, 1986–87, 1987–88, 1998–99, 2012, 2014, 2017

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Gunārs Janaitis

**Gunārs Janaitis** (1934–2022) bija latviešu fotogrāfs un grāmatu autors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1934. gada 12. decembrī Liepājā. Mācījās Auces pamatskolā, 14 gadu vecumā sāka nodarboties ar fotografēšanu, 1949. gada marta deportācijas laikā Auces stacijā slepus nofotografēja vilcienu ar deportētajiem. Mācījās Rīgas Industriālajā politehnikumā, studēja Latvijas Valsts Universitātes Filoloģijas fakultātē, no 1959. gada piedalījās izstādēs, bija fotokluba "Rīga" biedrs (1961–1984), viņa pirmā personālizstāde bija 1973. gadā.
Ilgstoši strādāja laikrakstā "Literatūra un Māksla", nodibināja Latvijas profesionālo fotogrāfu asociāciju.

Miris 2022. gada 11. martā.

## Darbi
Gunārs Janaitis ilustrējis vairāk nekā 150 un mākslinieciski noformējis ap 50 grāmatu, tostarp: 
* Perpendikulārā karote (1972, līdzautori Vitālijs Korotičs, Imants Ziedonis)
* "Vēsture un mūsdienas" (1985)  
* grāmata "Latvijas fotomāksla" (kopā ar Pēteri Zeili)
* grāmata "Auce Tevi vārdā sauc" (2013)
* fotogrāfiju grāmata "Personības un laikmets" (2018)

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīme
* Triju Zvaigžņu ordenis (2014)
* Kultūrkapitāla fonda mūža stipendija

## Atsauces
Tankari fjords

**Tankari fjords** () ir līcis Kanādas Arktikā. Izvietojies Elsmīra salas ziemeļrietumos Granta Zemē Kutinirpākas nacionālā parka teritorijā. Stiepjas ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā  garumā, turpinās uz dienvidrietumiem kā Grīlija fjords. Krasti klinšaini. Līcis lielāko daļu gada pildīts ar ledu.

Fjordam nosaukumu Krokera Zemes ekspedīcijas laikā piešķīra tās vadītājs Donalds Makmilans par godu savam draugam entomologam, mūsdienu biškopības pamatlicējam Morisam Kolam Tankari (*Maurice Cole Tanquary*). No 1963. līdz 1972. gadam fjorda augšgalā darbojās Kanādas Aizsardzības pētījumu pārvaldes «Tankari operācijas» atbalsta bāze Tankarifjorda. Mūsdienās tā darbojas kā nacionālā parka uzraugu stacija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihalīna Supe

**Mihalīna Supe** (segvārds "Kaija", 1923—2022) bija nacionālās pretošanās kustības dalībniece Latgalē, Latvijas nacionālo partizānu apvienības (LNPA) komandiera Pētera Supes jaunākā māsa.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1923. gada 1. janvārī Purvmalas pagastā mājās "Jaunais Dārzs" Vinca un Emīlijas Supes septiņu bērnu ģimenē.

Pēc Latgales okupācijas viņas brālis Pēteris Supe mežā pie Stompakiem nodibināja Latvijas nacionālo partizānu apvienību (LNPA), un Mihalīna 1945. gadā pievienojās brāļa vadītajai grupai.
1945. gada jūlijā čekisti nodedzināja Supes ģimenes rentes māju Viļakas pagasta Aizgalienā un nošāva viņu vecākus Vincu un Emīliju Supes.
Kad 1946. gada 1. aprīlī arī brāli Pēteri Supi Jaungulbenes pagastā nošāva partizānu rindās iesūtīts NKVD aģents, viņa darbojās vairākās citās nacionālo partizānu grupās Viļakas apkārtnes mežos — gatavoja ēst, mazgāja un lāpīja drēbes. 1946. gada 9. septembrī nošāva viņas māsu Genovefu.
Pēc viņas drauga Arvīda Vīksniņa (“Jaunā”) nošaušanas Mihalīna Supe 1954. gada 26. aprīlī legalizējās, bet jau jūnijā viņu arestēja un piesprieda 25 gadus ieslodzījumā stingrā režīma nometnē Vorkutlagā, no kura atbrīvoja 1961. gada 6. aprīlī.
No Vorkutas Latvijā Mihalīna jeb Mikiņa atgriezās 1964. gadā, sameklēja dvīņumāsu Broņislavu Bauskā un sāka strādāt sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumā VDK noteikto amatu robežās — par virtuves strādnieci, bet patiesībā bija prasmīga pavāre.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Mihalīnai Supei piešķīra nacionālās pretošanās kustības dalībnieka statusu, darbojās politiski represēto klubā "Rēta". Mūža nogali viņa pavadīja pansionāta "Derpele" Bauskas filiālē.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordeņa pirmās pakāpes Goda zīme (1997)
* Viestura ordenis, IV šķira (2020)

## Atmiņas
* atmiņu grāmata „Tālā Purvmala sapņos sērst nāk …”
* Sanitas Reinsones grāmata "Meža meitas".

## Atsauces
Jānis Trupovnieks

**Jānis Trupovnieks** (dzimis 1961. gada 4. maijā Balvos) ir latviešu inženieris un politiķis, pārstāv Latvijas Zaļo partiju. Šobrīd Balvu novada domes priekšsēdētājs. Bijis 12. Saeimas deputāts, kā arī ilgstoši vadījis Balvu pilsētas un novada pašvaldību.

## Dzīvesgājums
1984. ieguvis autoceļu inženiera kvalifikāciju Rīgas Politehniskajā institūtā, 2000. gadā Latvijas banku speciālista kvalifikāciju Komercbanku asociācijas konsultāciju un mācību centrā, bet 2011. gadā Daugavpils Universitātē profesionālo maģistra grādu sabiedrības pārvaldē un iestāžu vadītāja kvalifikāciju.

Bijis biedrību "Šeit un tagad", "Mednieku un makšķernieku klubs "Kubuli"", "Balvu mednieku un makšķernieku biedrība" valžu loceklis.

2022. gadā iecelts SIA "Balvu un Gulbenes slimnīcu apvienība" valdē.

## Politiskā darbība
1997. gada pašvaldību vēlēšanās J. Trupovnieks nesekmīgi kandidēja uz vietu Balvu pilsētas domē no Demokrātiskās partijas "Saimnieks" saraksta. 2001. gada pašvaldību vēlēšanās pirmo reizi tika ievēlēts Balvu pilsētas domē no partijas "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta, kā arī tika ievēlēts par domes priekšsēdētāju. Amatu saglabājis arī pēc 2005. un 2009. gada pašvaldību vēlēšanām.

2011. gadā viņš zaudēja Balvu novada domes priekšsēdētāja amatu Andrim Kazinovskim. 2013. gadā iestājies Latvijas Zaļajā partijā un tika ievēlēts Balvu novada domē. Bijis Latvijas Zaļās partijas Balvu nodaļas vadītājs.

2014. gadā J. Trupovnieks nesekmīgi kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības, taču drīz vien kļuva par 12. Saeimas deputātu Raimonda Vējoņa vietā uz laiku, kamēr viņš pildīja ministra pienākumus. Kandidēja arī 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gadā, taču netika ievēlēts.

2021. gada pašvaldību vēlēšanās J. Trupovnieku ievēlēja Balvu novada domē no Latvijas Zaļās partijas saraksta. Kandidēja arī 2022. gada 14. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Apvienotais saraksts", bet netika ievēlēts.

2025. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Balvu novada domē no Latvijas Zaļās partijas saraksta. Pirmajā domes sēdē atkārtoti ievēlēts par Balvu novada domes priekšsēdētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Olehs Ždanovs

**Olehs Ždanovs** (; dzimis 1966. gada 30. martā Drēzdenē) ir padomju un ukraiņu karavīrs, Ukrainas Bruņoto spēku rezerves pulkvedis, militārais eksperts un videoblogeris.

## Biogrāfija

Dzimis 1966. gada 30. martā Drēzdenē.

1987. gadā absolvējis Hmeļnickas Augstāko artilērijas pavēlniecības skolu. No 1987. līdz 1992. gadam dienējis padomju bruņoto spēku grupā Vācijā, Bornā (visticamāk, 1. gvardes tanku armijas 9. tanku divīzijas 96. pašpiedziņas artilērijas pulkā). No 1992. līdz 1999. gadam dienējis Karpatu militārā apgabala 38. armijas korpusa 128. gvardes mehanizētās divīzijas 331. pašpiedziņas artilērijas pulkā (Perečina, Aizkarpatu apgabals), bet 1997. un 1999. gadā Ždanovs strādāja par pasniedzēju Ukrainas Nacionālajā aizsardzības akadēmijā. No 1999. līdz 2004. gadam viņš strādāja Raķešu spēku un artilērijas galvenajā direkcijā. 2004. gadā viņš dienēja Ukrainas Bruņoto spēku Ģenerālštāba galvenajā operatīvajā direkcijā. 2007. gadā viņš atvaļinājās būdams pulkveža pakāpē.

2015. gadā viņš bija Kijivas apgabala padomes 7. sasaukuma reģionālās padomes deputāta kandidāts no apvienības "Pašpalīdzība" (*Самопоміч*), taču netika ievēlēts.

### Darbība žurnālistikā

Kopš 2016. gada viņš bieži uzstājies televīzijā un Ukrainas, Krievijas, Baltkrievijas un Irākas medijos. Viņš bieži parādās televīzijā, raksta rakstus tādiem Ukrainas medijiem kā *Gordon*, *Obozrevatel*, *Glavred* un uzstājas tiešraidē Ukrainas Vienoto ziņu telemaratonā.

Viņš ir izveidojis savu *[[YouTube]]* kanālu, kur publicē video ar militāro operāciju analīzi, un kurā viņam ir 600 tūkstoši abonentu.

## Privātā dzīve

Kopš 1987. gada viņš ir precējies ar Ludmilu Ždanovu. Viņa ieņem stratēģiskās attīstības direktores amatu izdevniecībā *Здоров'я України*. Dēls Volodimirs ir uzņēmējs-konditors.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Facebook konts
* YouTube kanāls
Andris Siliņš

**Andris Siliņš** (dzimis   Ķekavā) ir latviešu ārsts, sabiedriskais darbinieks un politiķis. Bijis 12. Saeimas deputāts, ievēlēts no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta. Bijis Latvijas Pensionāru federācijas priekšsēdētājs.

## Dzīvesgājums
A. Siliņš ir ārsts, pirms ievēlēšanas Saeimā bija veselības centru apvienības poliklīnikas "Pulss" ārsts.

2013. gadā ievēlēts par Latvijas Pensionāru federācijas priekšsēdētāju, stājoties Ainas Verzes vietā.

## Politiskā darbība
2014. gadā A. Siliņš kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta, pamatojot to: “bez politikas tos jautājumus, ar ko nodarbojas Pensionāru federācija, atrisināt nevar. Iespaidot lēmumu pieņemšanu, ja izdodas tikt Saeimā, tas ir daudz efektīvāk.” Ievēlēts 12. Saeimā, bet nav bijis kādas no apvienībā ietilpstošajām partijām biedrs.

2018. gadā Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs sāka pārbaudi par Saeimas deputāta A. Siliņa rīcību, reklamējot "Norvik bankas" sniegtos pakalpojumus. Bankas reklāmas bukletā pie Siliņa portreta viņš pieteikts tikai kā LPF priekšsēdētājs un nekur nav minēts, ka viņš ir arī Saeimas deputāts. Vienlaikus politiķis apgalvoja, ka reklāmas bukletu ar savu seju viņš redzot pirmo reizi: “Tā ir mana bilde, un tas ir mans teksts, ko teicu mūsu, pensionāru, avīzītei. Bet man nebija ne jausmas, ka tas tiek izmantots arī šādām publikācijām. Ar mani tas nav saskaņots, un samaksu par to neesmu saņēmis!” Jautāts, kā vērtē savu partneru "Norvik bankas" rīcību, bez saskaņošanas izmantojot viņa tekstu un seju, deputāts atbildēja: “Īsti korekti tas nav. Nāksies šo jautājumu pārrunāt.”

2018. gadā paziņojis, ka nolēmis nekandidēt 13. Saeimas vēlēšanās. Politiķis skaidroja, ka vairāk nekā desmit gadus pēc pensijas vecuma sasniegšanas nolēmis "beidzot sākt atpūsties".

Par spīti šim paziņojumam, A. Siliņš 2022. gadā kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās no ZZS saraksta, taču netika ievēlēts. Tāpat viņu neievēlēja arī 2025. gada pašvaldību vēlēšanās, kur A. Siliņš kandidēja uz vietu Ķekavas novada domē.

## Atsauces
Valdis Skujiņš

**Valdis Skujiņš** (dzimis 1951. gada 23. augustā Liepājā) ir latviešu mūziķis, mūzikas producents, tūrisma speciālists un politiķis, muzikālā ansambļa "Credo" dibinātājs. Bijis 12. Saeimas deputāts, pārstāv Liepājas partiju.

## Dzīvesgājums
1969. gadā absolvējis Liepājas 6.vidusskolu, 1977. gadā — Liepājas Mūzikas vidusskolu ar tautas instrumentu orķestra vadītāja kvalifikāciju — skolotājs. 2006. gadā absolvējis Liepājas Pedagoģijas akadēmiju tūrisma vadības specialitātē.

1999. gadā V. Skujiņš kļuva par Liepājas pilsētas izpilddirektora vietnieku.

Saskaņā ar Valsts prezidenta un Ordeņu kapitula 2023. gada 4. aprīļa lēmumu iecelts par Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieri.

### Politiskā darbība
2009. gada pašvaldību vēlēšanās V. Skujiņš tika ievēlēts Liepājas domē no Liepājas partijas. Tāpat vēlētāji atbalstīja viņa kandidatūru arī 2013. gada pašvaldību vēlēšanās.

2014. gadā V. Skujiņš tika ievēlēts 12. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības, kuras sarakstā kandidēja Liepājas partijas pārstāvji.

2018. gadā kandidējis arī 13. Saeimas vēlēšanās un minējis: "ja kultūras un izglītības cilvēki, kā arī sabiedrības daļa, kas jau nopelnījusi savu brīvo statusu, bet joprojām vēlas būt aktīvi un godam veikt savu profesionālo pienākumu, uzskata, ka varu kalpot viņiem pa prātam, tad esmu gatavs turpināt!", taču nav ticis ievēlēts. Tāpat ievēlēšanai pietiekošu vēlētāju atbalstu neguva 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, kur Liepājas partija bija apvienības "Apvienotais saraksts" dalībniece.

### Muzikālā darbība

Spēlējis grupās "Senči" (skolas ansamblis Jāņa Liepiņa vadībā), pēc dienesta armijā — "Līvi" (grupas pirmajā sastāvā Jura Pavītola vadībā), pēc "Līvu" pamešanas 1974. gadā dibināja grupu "Credo" (grupas nosaukums oficiāli apstiprināts tikai 1979. gadā), kura darbojās Kokapstrādes kombinātā "Baltija".

90. gados Valdis Skujiņš vadījis pārraides Liepājas Radio un Rietumu Radio..

## Atsauces
Ķītas

**Ķītas** ir ciems Limbažu novada Umurgas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P12, Iesalas upes krastā.

## Atsauces
Droselēšana

**Droselēšana** (no vācu *drosseln* — 'ierobežot, slāpēt') ir gāzes (vai tvaika, arī šķidruma) spiediena samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) droseli — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir izotermisko un adiabātisko droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes entalpija. Otrajā gadījumā mainās gāzes temperatūra, šajā procesā notiek Džoula—Tomsona efekts. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.

## Atsauces
Renārs Putniņš

**Renārs Putniņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu ārsts un politiķis. Viņš ir neiroķirurgs Paula Stradiņa Klīniskā universitātes slimnīcā, kā arī Nacionālā rehabilitācijas centra "Vaivari" valdes loceklis. Bijis 12. Saeimas deputāts.

Bijis Latvijas Ārstu biedrības valdes loceklis un Jēkabpils reģionālās slimnīcas valdes loceklis (2019—2022).

R. Putiņa brālis Oskars Putniņš ir uzņēmējs un politiķis.

R. Putniņš 2002. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāti, bet 2008. gadā Latvijas Universitātes neiroķirurģijas rezidentūru. Līdz 2014. gadam bijis Rīgas Stradiņa universitātes Doktorantūras nodaļas doktorants medicīnas studiju programmā.

## Politiskā darbība
2011. gadā iestājies Zatlera Reformu partijā, taču vēlāk izslēgts no tās. 2014. gadā R. Putniņš nesekmīgi kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no partijas “Vienotība” saraksta, taču pēc vēlēšanām kļuva par par Veselības ministrijas parlamentāro sekretāru. 2016. gadā viņš saņēma 12. Saeimas deputāta mandātu Ilzes Viņķeles vietā uz laiku, kamēr ministra pienākumus pilda deputāti, kuri ievēlēti no partijas Rīgas vēlēšanu apgabala kandidātu saraksta.

2018. gadā R. Putniņš nesekmīgi kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no apvienības “Jaunā Vienotība”. 2019. gadā viņš kļuva par Ministru prezidenta Krišjāņa Kariņa padomnieku, bet vēlāk atstāja padomnieka amatu un izstājās no partijas “Vienotība”.

2022. gadā kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās no apvienības “Apvienotais saraksts”, bet netika ievēlēts. Tāpat netika ievēlēts 2025. gada Rīgas domes vēlēšanās, kandidējot no "Apvienotā saraksta" .

## Atsauces
Tankarifjorda

**Tankarifjorda** ( vai *Tanquary Camp*) ir Kanādas pētniecības un tūrisma atbalsta bāze Arktikā, Kutinirpākas nacionālajā parkā. Izvietojusies Elsmīra salas ziemeļos Tankari fjorda ziemeļu galā pie Makdonaldas upes ietekas. Pie stacijas izveidots lidlauks ar  garu grunts skrejceļu.

## Vēsture
Bāze izveidota 1963. gadā Kanādas Aizsardzības pētījumu pārvaldes (*Defence Research Board*) «Tankari operācijas» atbalsta stacija okeanogrāfisko, ģeofizisko, meteoroloģisko un glacioloģisko pētījumu veikšanai. Stacija darbojās līdz 1972. gadam. Pēc nacionālā parka izveidošanas 1988. gadā staciju pārņēma Kanādas Parku administrācija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oliņi

**Oliņi** (padomju laikā arī **Augstroze**) ir ciems Limbažu novada Umurgas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P11.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Redans (Liepāja)

thumb|Redans
**Redans** ir 19. gadsimta beigās celta Liepājas Jūras cietokšņa daļa (redāns) Liepājā, Karostā.

## Vēsture

Latvijas Neatkarības kara laikā tur notika Latvijas Bruņoto spēku cīņas pret Rietumkrievijas Brīvprātīgo armiju. 1919. gada 14. novembra rītā, pārejot aizsalušo Tosmares ezeru, Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijas kājnieki ieņēma Redanu, taču vēlāk, dažu stundu laikā Latvijas Bruņotie spēki veica pretuzbrukumu, un Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijai nācās atkāpties.

## Mūsdienas
No 2019. gada 27. maija līdz 9. jūnijam Redanā notika starptautisks mākslinieku plenērs, kurā piedalījās 15 mākslinieki no dažādām pasaules valstīm. Tajā tapa darbi, kuri tika veltīti Brīvības cīņu simtgadei.

2020. gada jūnijā sienu gleznojumus Redanā veidoja divas mākslinieces – Katrīna Vīnerte no Latvijas un Katrina Kolka no Igaunijas.

2022. gadā Redanā tika atklāts Karostas un Neatkarības kara muzejs, kurā apskatāmas vairākas ekspozīcijas.

Redanā ir labiekārtota piknika vieta ar galdiem, soliem, bufetes nojumi un nelielu skatuves platformu. Tā piemērota dažādām jaunām iniciatīvām, izglītojošiem pasākumiem, kā arī ikdienas atpūtai.

## Atsauces
Iesalkāja

**Iesalkāja** (arī **Iesalkājas**) ir ciems Limbažu novada Umurgas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu P11 un V148 krustojuma, Iesalas upes krastā. Ciemā atrodas zemnieku saimniecība "Iesalkājas" un autobusa pietura. 

Apdzīvotā vieta radusies ne vēlāk kā 19. gadsimta vidū un izaugusi par pusmuižu. Ciemā 1897. gadā dzimis latviešu dzejnieks Pēteris Lavins.

## Atsauces
Grānta Zeme

**Grānta Zeme** () ir vēsturisks nosaukums Elsmīra salas ziemeļdaļai. Dienvidu robeža tiek vilkta no Lēdijas Franklinas līča austrumkrastā līdz Grīlija fjordam rietumkrastā. Izstiepta ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 480 km garumā. Pārsvarā kalnains arktiskais tuksnesis; Grānta Zemē atrodas salas augstākais punkts Barbo kalns. Liela daļa Grānta Zemes ietilpst Kutinirpākas nacionālā parka teritorijā. Zemes ziemeļaustrumos atrodas salas otra lielākā apdzīvotā vieta Alerta.

1871. gadā Čārlzs Hols (*Charles Francis Hall*) ar kuģi *Polaris*, kuģojot pa Neirsa šaurumu uz ziemeļiem no Grinela Zemes, sasniedza platuma grādus līdz mūsdienu Alertai, kā rezultātā atklāja zemes uz ziemeļiem no Lēdijas Franklinas līča un pieņemot, ka Lēdijas Franklinas līcis ir jūrasšaurums, nodēvēja jaunatklāto zemi par godu tā laika ASV prezidentam Ulisam Grāntam.

## Atsauces

## Ārējās saites
1905. gada iela (Liepāja)

**1905. gada iela** ir iela Liepājā, Jaunliepājas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Rīgas ielu un beidzas krustojumā ar Raiņa ielu. Ielas garums ir aptuveni 770 m, un to pilnībā klāj asfaltbetons. Netālu no ielas sākuma atrodas Liepājas Draudzīgā aicinājuma vidusskola.

## Ielu savienojumi
1905. gada iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības iela ("T" veida krustojums)
* Jelgavas iela ("T" veida krustojums)
* Rīgas iela
* Akmeņu iela ("T" veida krustojums)
* Lāčplēša iela
* Tirgus iela
* Raiņa iela ("T" veida krustojums)

## Skatīt arī
* Jaunliepāja
Dzīpars

**Dzīpars** ir šķeterēta, parasti arī krāsota vilnas dzija, ko lieto ielokiem, adījumiem, izšuvumiem vai audumiem. Dažādu tautu ticējumos apsiets sarkans dzīpara pavediens ticis uzskatīts par veiksmes un aizsardzības talismanu. Arī citām krāsām un to kombinācijām mūsdienu ticējumos pievienota katrai sava nozīme.

## Atsauces
Anjēze Varda

**Anjēze Varda** (, dzimusi , mirusi ), dzimusi kā **Arlete Varda** (*Arlette Varda*), bija Beļģijā dzimusi franču kinorežisore, scenāriste un aktrise.

Sākusi strādāt 50., 60. gados, kļūstot par vienu no ietekmīgākajām personām Franču jaunā viļņa attīstībā. Neierasta bija viņas piekoptā filmu uzņemšana ārā, nevis iekštelpās, kā tas bija pieņemts. Plaši izmantojusi neprofesionālus aktierus, kas arī bija neierasti 60. gadu franču kino. Viņas pirmā filma *[[La Pointe Courte]]* tika uzņemta 1955. gadā. Viņas nākamā filma, eksistenciālā drāma "Kleo no 5 līdz 7" (*Cléo de 5 à 7*, 1961), tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām filmām, ko režisējusi sieviete. Vēlāk režisējusi arī pilnmetrāžas filmas *[[Vagabond]]* (1985) un *[[Kung Fu Master]]* (1988). Strādājusi arī dokumentālo filmu lauciņā, veidojot tādas filmas kā *[[Black Panthers]]* (1968), *[[Les glaneurs et la glaneuse]]* (2000), *[[Les plages d'Agnès]]* (2008), *[[Visages Villages]]* (2017) un *[[Varda by Agnès]]* (2019), kas kļuva par viņas pēdējo.

Režisors Mārtins Skorsēze Vardu raksturoja kā "vienu no kino dieviem". Varda ir saņēmusi goda Zelta palmas zaru Kannu kinofestivālā, Zelta lauvas balvu Venēcijas kinofestivālā, kā arī Kinoakadēmijas goda balvu. Par *Faces Places*, viņa tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā dokumentālā filma". Viņa ir pirmā sieviete režisore, kas ir saņēmusi Kinoakadēmijas goda balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Berijs Levinsons

**Berijs Lī Levinsons** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists, kinoproducents, komiķis un aktieris.

Levinsons vislabāk zināms ar savām drāmām vai komēdijdrāmām, kā *[[Diner]]* (1982), "Dabiskais" (1984), *[[Tin Men]]* (1987), "Labrīt, Vjetnama" (1987), *[[Bugsy]]* (1991), "Aste luncina suni" (1997), "Gada cilvēks" (2006) un "Kas tikko notika" (2008). Saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais režisors" par drāmu "Lietus cilvēks" (1988).

Kopumā viņa filmas saņēmušas 6 Kinoakadēmijas balvas no 34 nominācijām.

## Ārējās saites
Svētais ciems

**Svētais ciems** ir ciems Limbažu novada Umurgas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Veins Bleks

**Veins Hamiltons Bleks** (; dzimis ) ir bijušais Zimbabves tenisists, divkārtējs *Grand Slam* turnīru uzvarētājs gan vīriešu, gan jauktajās dubultspēlēs; ATP sezonas finālturnīra finālists (2004) dubultspēlēs; bijušais pasaules ceturtā rakete dubultspēlēs; 18 ATP turnīru uzvarētājs dubultspēlēs.

## Dzīvesgaita
Veins ir no tenisistu ģimenes – viņa nu jau mirušais tēvs Dons, kā arī vecākais brālis Bairons un jaunākā māsa Kāra dažādos laikos arī nopietni spēlēja tenisu. Viņu tēvs bija amatieru tenisists, spēlējot zem Rodēzijas karoga, viņš divas reizes sasniedza trešo kārtu Vimbldonā. Ģimenes avokado plantācijā Dons uzcēla bērniem zāles tenisa laukumu.

Tagad Veins ir precējies: viņa sieva Irina Seļutina no Kazahstānas arī profesionāli spēlēja tenisu, kādā karjeras posmā spēlēja pārī ar Veina jaunāko māsu un 1997. gadā kopā ar viņu tika atzīta par labāko junioru pāri pasaulē. Lai apprecētos ar Irinu Kazahstānā, Veins 2003. gadā izlaida Deivisa kausa maču. Londonā, kur Bleks ir bijis treneris kopš aiziešanas pensijā 2005. gadā, pārim piedzima divi dēli, un 2009. gadā Veins uz Zimbabvi atveda visu ģimeni.

## Karjeras statistika
### Vietas Grand Slam turnīros

#### Vīriešu dubultspēles

|}

### Grand Slam fināli
#### Vīriešu dubultspēles: 3 (2—1)

### Jauktā dubultspēle: 3 (2–1)

## Atsauces

## Ārējās saites
Serkuļi

**Serkuļi** ir ciems Limbažu novada Umurgas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V148. Ciema apkārtnē atrodas Zvejnieku ezers.

## Atsauces
Mežaciems

**Mežaciems** ir ciems Limbažu novada Umurgas pagastā. Atrodas pagasta  rietumu daļā pie Limbažu robežām. Mežaciems agrāk bija apvienots ar Lidlauka ciemu, ar nosaukumu **Limbažu dārzkopis**.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P11, Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātā.

## Atsauces
Lidlauka ciems

**Lidlauka ciems** ir skrajciems Limbažu novada Umurgas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā. Lidlauka ciems agrāk bija apvienots ar Mežaciemu, ar nosaukumu **Limbažu dārzkopis**.

Apdzīvotā vieta (vasarnīcu ciems) atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātā. Skrajciema tuvumā nav lidlauku.

## Atsauces
Dārzciems (Umurgas pagasts)

**Dārzciems** ir ciems Limbažu novada Umurgas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā pie Limbažu robežām.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P13 un bijušās dzelzceļa līnijas Rīga—Rūjiena.

## Atsauces
Krēsle

**Krēsle** var būt:

* Krēsle — upe, Aiviekstes pieteka;
* Krēsle — apdzīvota vieta Gaigalavas pagastā.

## Skatīt arī
* Krēsla
Grinela Zeme

**Grinela Zeme** () ir vēsturisks nosaukums Elsmīra salas vidusdaļai. Dienvidu robeža tiek vilkta no Bjūkenena līča austrumkrastā līdz Beifjordam rietumkrastā, bet ziemeļu robeža — no Lēdijas Franklinas līča austrumkrastā līdz Grīlija fjordam rietumkrastā. Nereti Grinela Zemei tiek pieskaitīta arī Grānta Zeme ziemeļos. Izstiepta ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 460 km garumā. Pārsvarā kalnains arktiskais tuksnesis, vidusdaļā plaši ledāji.

1853. gadā amerikānis Ilaiša Kents Keins (*Elisha Kent Kane*) šķērsoja Smita šaurumu un sasniedza Keina baseinu. Viens no viņa biedriem, Aizeks Heiss (*Isaac Hayes*) apmeklēja Elsmīra salas krastu un atklāja plašu līci, kas iestiepās tālu cietzemē un nosauca to par Heisa šaurumu (mūsdienās Bjūkenena līcis). Heiss uzskatīja, ka šaurums atdala Elsmīra Zemi dienvidos no jaunas zemes ziemeļos un nodēvēja to par godu ekspedīcijas patronam, kuģu magnātam Henrijam Grinelam (*Henry Grinnell*). Kopš 1947. gada Fosheima pussalā Grinela Zemes rietumos darbojas vissezonas pētniecības stacija Jūrika.

## Atsauces

## Ārējās saites
Abavas iela (Liepāja)

**Abavas iela** ir iela Liepājā, Jaunās pasaules apkaimē. Tā atrodas blakus A9 autoceļam, netālu no pilsētas austrumu robežas. Ielas garums ir aptuveni 178 m un to klāj grants segums.

## Ielu savienojumi
Abavas iela ir savienota tikai ar Sabiles ielu.

## Skatīt arī
* Liepāja
* Liepājas ielu uzskaitījums
Admirāļa Spādes iela

**Admirāļa Spādes iela** ir iela Liepājā. Tā atrodas Karostas apkaimē, netālu no Oskara Kalpaka tilta.

Iela nodēvēta admirāļa Teodora Spādes vārdā. 

## Ielu savienojumi
* Aviācijas iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Karosta
Kutinirpāka

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1327341"
}

**Kutinirpākas nacionālais parks** (, , *Quttinirpaaq Mirnguisirvimi Kanatami*) ir Kanādas otrs lielākais un vistālāk ziemeļos izvietotais nacionālais parks. Atrodas Kanādas Arktiskā arhipelāga Elsmīra salas ziemeļos. Parka nosaukums inuītu valodā nozīmē ‘Pasaules virsotne’.

## Vēsture
Aizsargājamā teritorija dibināta 1988. gadā kā **Elsmīra salas nacionālā parka rezervāts** (*Ellesmere Island National Park Reserve*). 1999. gadā pēc Nunavutas nodibināšanas nosaukums mainīts uz Kutinirpāku. 2000. gadā reorganizēts par nacionālo parku.

## Daba
Nacionālais parks izveidots Elsmīra salas ziemeļos Grānta Zemē starp Lēdijas Franklinas līci dienvidaustrumos, Tankari fjordu dienvidrietumos un Linkolna jūras krastu ziemeļos. Ainavā dominē arktiskais tuksnesis ar kalnainu reljefu un plašiem ledājiem. Teritorijā mīt muskusvērsis, polārzaķis, vilks; piekrastē — valzirgs, polārlācis, narvalis u.c. jūras dzīvnieki.

## Infrastruktūra
Nacionālā parka teritorijā vāji attīstīta infrastruktūra. Kanādas Parku pārvalde uztur parka teritorijā trīs uzraugu stacijas ar vietējiem lidlaukiem — Tankarifjordu, Kempheizenu un Vordhantailendu. Caur šīm stacijām tiek organizēta tūristu plūsma parkā. Izstrādāti divu kājnieku tūrisma maršruti starp Tankari fjordu un Heizena ezeru un pa apkārtējiem ledājiem.

## Galerija

Attēls:Quttinirpaaq National Park map-fr.png|Nacionālā parka karte
Attēls:AirForceGlacier.jpg|Eirforsa ledājs
Attēls:Lepus arcticus 1997-08-04.jpg|Polārzaķis nacionālajā parkā
Attēls:Quttinirtaaq 1 1997-08-05.jpg|Britu Impērijas grēda


## Atsauces

## Ārējās saites
Šerpas

**Šerpas** ir viena no tibetiešu etniskajām grupām. Tiek lēsts, ka ir aptuveni 520 tūkstoši šerpu. Lielākā daļa šerpu dzīvo Nepālā un Ķīnai piederošajā Tibetas autonomajā reģionā. Šerpas nereti pavada alpīnistus, kas mēģina sasniegt Himalaju virsotnes.

## Ievērojami cilvēki
Viens no zināmākajiem šerpām ir Tenzings Norgajs, kurš 1953. gadā kopā ar Edmundu Hilariju kļuva par pirmajiem cilvēkiem, kas uzkāpuši Everestā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Doktors Streindžs

**Doktors Stīvens Streindžs** () ir izdomāts tēls amerikāņu komiksos, ko izdod *[[Marvel Comics]]*. Tēlu izveidoja Stīvs Ditko ar Stenu Lī, un pirmais komikss, kurā tēls parādās ir *Strange Tales* #110 (1963. gada jūlijs). Doktors Streidžs kalpo kā **Augstākais burvis**, primārais Zemes aizstāvis pret maģiskiem un mītiskiem draudiem. Streindžu izveidoja komiksu sudraba ēras laikā, lai ieviestu *Marvel Comics* jaunus tēlus un misticisma tēmas.

Sākotnēji Stīvens Streindžs bija izcils neiroķirurgs, kura rokas savainoja autoavārija. Neskatoties uz roku funkciju atgūšanu, viņam paziņoja, ka ar pašreizējo medicīnisko terapiju un rehabilitāciju nepietiks, lai viņš atkal varētu strādāt kā ķirurgs. Nespējot pieņemt šo prognozi, viņš sāka apceļot pasauli, meklējot alternatīvus dziedināšanas veidus, kas viņu noveda pie Senā, Visaugstākā burvja. Streindžs kļuva par viņa studentu un izmācījās gan par mistiskās, gan cīņas mākslas meistaru. Viņš izmanto vairākus mistiskus objektus, tostarp spēcīgo Agamoto aci un Levitācijas apmetni, kā arī dzīvo mājā, ko dēvē par *[[Sanctum Sanctorum]]*, kas atrodas Blīkerstrītā 177A, Griničvildžā, Ņujorkā. Streindžs uzņēmās Augstākā burvja titulu un kopā ar savu draugu un sulaini Vongu aizstāv pasauli no mistiskiem draudiem.

Ekranizējumos tēlu pirmais atveidoja Pīters Hutens 1978. gada televīzijas filmā "Dr. Streindžs" (*Dr. Strange*). Kopš 2016. gada *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmās Sreindžu atveido Benedikts Kamberbačs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Doktors Streindžs vietnē *Marvel.com*
Krēsle (upe)

**Krēsle** (arī **Krēslīte**) ir upe Latvijā, tā ietilpst Daugavas baseinā un ir viena no Aiviekstes labā krasta pietekām.

Krēsles izteka atrodas uz austrumiem no Pudinavas, tek cauri Rēzeknes novada Gaigalavas pagastam un ietek Aiviekstē Lubāna mitrāja teritorijā.

## Atsauces
Triveta

**Neila Triveta Globālās atmosfēras uzraudzības observatorija** () vai **Alertas observatorija** (*Alert Observatory*) ir Kanādas pētniecības observatorija Arktikā. Izvietojusies Elsmīra salas ziemeļaustrumos  uz dienvidiem no Alertas militārās bāzes. Darbojas kā viena no 31 Pasaules Meteoroloģijas organizācijas Globālās atmosfēras uzraudzības (GAW) programmas stacijām un ir viena no trijām siltumnīcas gāzes savstarpējās salīdzināšanas virsvietnēm, jo savas nomaļās atrašanās vietas un nepiesārņotās atmosfēras dēļ nodrošina starptautisko zinātnisko sabiedrību ar atmosfēras ķīmijas bāzes rādītājiem.

## Vēsture
Kopš Alertas stacijas izveides 1950. gadā tajā tika veikti regulāri meteoroloģiskie novērojumi, tajā skaitā atmosfēras sastāva mērījumi kopš 1975. gada. 1970. gados tika izveidots Kanādas Arktikas aerosola paraugu ņemšanas tīkls (*Canadian Arctic Aerosol Sampling Network*, CAASN), kurā tika piesaistītas trīs arktiskās meteostacijas: Moldbeja (1979), Iglulika (1979) un Alerta (1980). No 1984. gada programmā palika tikai Alertas stacija. 1986. gadā 6 km uz dienvidiem no Alertas tika atvērta Alertas **Fona gaisa piesārņojuma uzraudzības tīkla observatorija** (*Background Air Pollution Monitoring Network Observatory*, BAPMoN). 1989. gadā observatorijas programma tika iekļauta Globālajā ozona novērošanas sistēmā (GO3OS), izveidojot Globālo atmosfēras uzraudzības programmu (GAW).

1992. gadā observatorija tika ievērojami paplašināta izbūvējot arī 10 m augstu novērojumu torni. 2006. gadā observatorija tika pārdēvēta par godu 2002. gadā mirušajam zinātniekam Neilam Trivetam, kurš deva izšķirošo ieguldījumu observatorijas izveidē.

## Pētījumu programma
Observatorija veic regulārus atmosfēras mērījumus attiecībā uz aerosolu, dzīvsudrabu, siltumnīcas gāzēm, ozonu (gan zemes līmenī, gan stratosfērā), Saules radiāciju, albedo, mūžīgo sasalumu, organisko piesārņojumu, kā arī pamata meteoroloģiskos novērojumus.

Observatorijā parasti strādā viens operators un operatora palīgs, tehnisko apkopi veic personāls no Alertas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Muižkalni

**Muižkalni** jeb **Kalnmuiža** ir ciems Limbažu novada Limbažu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V126. Ciemats ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta neitrālajā zonā.

## Atsauces
Stūrīši (Limbažu pagasts)

**Stūrīši** ir ciems Limbažu novada Limbažu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu P53 un V137 krustojuma. Ciemats ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta neitrālajā zonā.

## Atsauces
Kempheizena

**Kempheizena** () vai **Leikheizena** (*Lake Hazes Station*) ir Kanādas pētniecības un tūrisma atbalsta bāze Arktikā, Kutinirpākas nacionālajā parkā. Izvietojusies Elsmīra salas ziemeļos Heizena ezera ziemeļu krastā. Pie stacijas izveidots lidlauks ar grunts skrejceļu.

## Vēsture
Stacija izveidota 1957. gadā Starptautiskā ģeofizikas gada *Operation Hazen* programmas ietvaros. Stacija nepārtraukti darbojās līdz 1962. gadam, īstenojot pētījumus galvenokārt glacioloģijā, ģeofizikā, ģeoloģijā un meteoroloģijā. 1958. gada vasarā īstenoti pētījumi arī arheoloģijā un bioloģijā. 1957./1958. gada ziemā stacijā pārziemoja četru cilvēku komanda. Vēlākos gados stacija bieži izmantota kā bāze dažādām pētniecības programmām. Kopš nacionālā parka izveides Kempheizena izmantota kā viens no galvenajiem tūrisma atbalsta punktiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jumpravmuiža

**Jumpravmuiža** ir ciems Limbažu novada Limbažu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Vitrupes, Cimeļupes un Auziņu ezera krastā. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lādes muižas Jumpravmuižas *(Jungfernhof)* pusmuižas centru.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Inte

**Inte** ir ciems Limbažu novada Limbažu pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V130. Ciemata austrumu daļa ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta neitrālajā zonā. Netālu no Intes ciema bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga—Rūjiena Inte.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vorda Hanta šelfa ledājs

**Vorda Hanta šelfa ledājs** () ir lielākais šelfa ledājs Ziemeļu puslodē. Izvietojies Kanādai piederošās Elsmīra salas ziemeļu piekrastē Ziemeļu Ledus okeānā. Stiepjas  garumā no Alberta Edvarda raga austrumos līdz Maklintoka līcim rietumos, aizņemot Dizraeli fjorda atveri un aptver Vorda Hanta salu. Ziemeļos no Vorda Hanta salas un austrumos no Maklintoka līča ledājā atrodas divi ledus pacēlumi — uz sēkļiem balstītas ledus salas.

Līdz 20. gadsimta sākumam visu Elsmīra salas ziemeļu piekrasti aizņēma vienlaidus 8900 km² lielais Elsmīra šelfa ledājs, kas tajā vietā pastāvēja vismaz 3000 gadus. 20. gadsimta pirmajā pusē tas sāka sadalīties, paliekot sešiem nelieliem šelfa ledājiem, lielākais no kuriem ir Vorda Hanta šelfa ledājs. 1980. gados ledāja stāvoklis bija stabilizējies, bet 2000. gadu sākumā tas sāka sadalīties un 2008. gadā faktiski sadalījās divās nevienādās daļās — 227 un 74 km² platībā. Tiek prognozēts, ka šelfa ledājs turpinās sadalīties.

## Atsauces

## Ārējās saites

* NASA Visible Earth. Ward Hunt Ice Shelf
SpaceX CRS-25

***SpaceX CRS-25*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Cargo Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* *[[Commercial Resupply Services 2]]* (*CRS-2*) programmā. *Cargo Dragon* orbītā tika palaists 2022. gada 15. jūlijā; nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 2022. gada 20. augustā.

*CRS-25* lidojumam tika izmantota *Cargo Dragon* kapsula *C208*, kas jau pabijusi kosmosā divas reizes. Nesējraķetei tika izmantota pirmā pakāpe (sērijas numurs *B1067*), kas agrāk izmantota četras reizes.

## Derīgā krava
*Cargo Dragon* kopējā kravas masa augšupceļā bija 2668 kg.
Hermētiskais nodalījums bija piepildīts ar 2124 kg kravas (kopā ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā bija: zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (1120 kg), mantas un pārtika apkalpei (376 kg), stacijas rezerves daļas un aprīkojums (328 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (181 kg), datoru materiāli (33 kg).

Kravā bija nanopavadoņi (*[[BeaverCube]]*, *[[CapSat-1]]*, *[[CLICK A]]*, *[[D3 (pavadonis)|D3]]*, *[[JAGSAT]]*, *[[TUMnanoSAT]]*).

Nehermētiskajā kravas sekcijā bija 544 kg krava: akumulatoru uzlādēšanas izlādēšanas bloks *BCDU* (to bojātu no stacijas nogādāja *[[SpaceX CRS-18|CRS-18]]* un uz Zemes saremontēja) un spektrogrāfs *EMIT*, kas aptuveni 12 mēnešus novēros putekļus Zemes atmosfērā.

No stacijas atpakaļ uz zemi tika nogādātas aptuveni 1815 kg kravas. Tajā bija zinātnisko pētījumu paraugi, kā arī bojātas vai atkārtoti izmantojamas iekārtas.

## Lidojuma gaita
*Cargo Dragon* tika palaists  00:44:22 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*.
Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nosēdās uz peldošās platformas *A Shortfall of Gravitas* (*ASOG*) Atlantijas okeānā.

16. jūlijā 15:21 *UTC* kravas kuģis automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduļa priekšējai pieslēgvietai pievienotā adaptera *[[Pressurized Mating Adapter|PMA-2]]* saslēgšanās mezgla *[[International Docking Adapter|IDA-2]]*.

22. jūlijā no *CRS-25* nehermētiskās kravas telpas ar stacijas manipulatoru tika izņemts spektrogrāfa instruments *EMIT*; 24. jūlijā to uzstādīja uz platformas *[[ExPRESS Logistics Carrier|ELC-1]]*.

19. augustā 15:05 *UTC* *Cargo Dragon* atvienojās no stacijas.
20. augustā kuģis 18:04 *UTC* uz brīdi iedarbināja dzinējus un veica noiešanu no orbītas. 18:53 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Meksikas līcī uz rietumiem no Floridas, punktā aptuveni 80,2° R 28,9° Z. Lidojuma ilgums bija 36 dienas 18 stundas 9 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CRS-25 Mission SpaceX
* SpaceX CRS-25 Mission Overview NASA
* Dragon CRS-21,... CRS-26 (SpX 21,... 26) Gunter Dirk Krebs
Ivana Trampa

**Ivana Marija Trampa** (, dzimusi **Zelnīčkova** () , mirusi ) bija čehu izcelsmes amerikāņu uzņēmēja, mediju personība, modes dizainere, rakstniece un modele. Trampa bija esošā 47. ASV prezidenta Donalda Trampa pirmā sieva. Viņa 1970. gados dzīvoja Kanādā, pirms emigrēja uz ASV un uzsāka darbu *[[The Trump Organization]]* kā interjera dizaina viceprezidente, *Trump's Castle* kazino kūrorta izpildirektore un prezidente, kā arī *[[Plaza Hotel]]* vadītāja.

Ivana un Donalds 1980. gados bija ievērojamas personas Ņujorkas sabiedrībā. Pāra šķiršanās process noslēdzās 1992. gadā, un to plaši atspoguļoja plašsaziņas līdzekļi. Pēc šķiršanās viņa izveidoja savas apģērbu līnijas, modes rotaslietas un skaistumkopšanas produktus, ko tirgoja televīzijas kanālos *QVC London* un *[[Home Shopping Network]]*. No 1995. līdz 2010. gadam žurnālā *[[Globe]]* Ivana rakstīja padomu sleju *Ask Ivana* un publicēja vairākas grāmatas, tostarp daiļliteratūras darbus, pašpalīdzības darbus un autobiogrāfiju *Raising Trump*.

Mirusi 2022. gada 14. jūlijā pēc kritiena pa kāpnēm savā dzīvoklī Ņujorkā. Ivana apglabāta Trampa Nacionālajā Golfa klubā Bedminsterā, Ņūdžersijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ūdens garša

**"Ūdens garša"** ir 2022. gada Latvijas komēdijdrāmas filma. Filmas režisors, scenārists un producents ir Matīss Kaža. Galvenās lomas filmā atveido Iveta Pole, Vilis Daudziņš, Andris Keišs, Gerds Lapoška un Alise Danovska. Filmas sižets ir par žurnālisti Katrīnu, kas pēta noslēpumainu organizāciju, kuru vada plašu popularitāti ieguvušais Meistars, kur cilvēki sevi attīra ar īpaši strukturēta ūdens spēku.

Filmas pirmizrāde notika  kinoteātrī Kino Citadele. Filmas operators Aleksandrs Grebņevs saņēma Lielā Kristapa balvu kategorijā "Labākais spēlfilmas operators".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmas profils vietnē *filmas.lv*
*
Vorda Hanta sala

**Vorda Hanta sala** () ir neliela neapdzīvota sala Kanādas ziemeļos Karalienes Elizabetes salu arhipelāgā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Elsmīra salas ziemeļu piekrastē Ziemeļu Ledus okeānā 17 km no krasta pretī Dizraeli fjorda atverei. Salu no visām pusēm iekļauj Vorda Hanta šelfa ledājs. Ziemeļos saļai piekļaujas uz sēkļa nostiprinājies ledājs — Vorda Hanta ledus pacēlums. Salas reljefs paugurains, augstākais punkts ir 415 m augstais Vokerhils salas rietumu galā. Ainavā dominē arktiskais tuksnesis. Ietilpst Kutinirpākas nacionālā parka teritorijā.

## Vēsture
Salu pirmais 1876. gadā atklāja Džordža Neirsa ekspedīcijas leitnants Pilhems Oldričs (*Pelham Aldrich*); nodēvēta par godu tā laika Britu Admiralitātes pirmajam lordam Džordžam Vordam Hantam (*George Ward Hunt*). Salas novietojuma dēļ tikai  no Ziemeļpola tā vairākkārt kalpojusi par dažādu pola ekspedīciju pēdējo pieturas punktu uz sauszemes. Starptautiskā Ģeofizikas gada laikā 1957.—1958. gadā šeit ierīkota meteostacija, kas vēlākos gados paplašināta līdz pastāvīgai Vordhantailendas vasaras pētniecības bāzei. Bāze kalpo arī kā viena no nacionālā parka uzraugu stacijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rihards Melgailis

**Rihards Melgailis** (dzimis  Vecumniekos) ir latviešu lauksaimnieks un politiķis, bijis 12. Saeimas deputāts. Pārstāv Latvijas Reģionu apvienību.

## Dzīvesgājums
Beidzis Latvijas Lauksaimniecības akadēmiju 1985. gadā ar profesionālā maģistra grādu lauksaimniecības ekonomikā. Zemnieku saimniecības "Griezes" īpašnieks.

Nodarbojas ar sportu. Startējis vieglatlētikas sacensībās veterāniem vairākās disciplīnās. Vecumnieku sporta kluba "1994" valdes loceklis.

## Politiskā darbība
1997., 2001. un 2005. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Vecumnieku pagasta padomē no vēlēšanu apvienības “Arāji”. 2006. gada deputāti viņu ievēlēja par Vecumnieku pagasta padomes priekšsēdētāju. 2007 . gadā iestājies partijā LPP/LC un 2009. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Vecumnieku novada domē no partijas LPP/LC un Tautas partijas apvienības.

2011. gadā R. Melgailis nesekmīgi kandidēja 11. Saeimas vēlēšanās no Šlesera Reformu partijas LPP/LC saraksta. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Vecumnieku novada domē no partijas “Reģionu alianse”. Bijis politiskās partijas "Reģionu alianse" valdes loceklis.

2014. gadā R. Melgailis nesekmīgi kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Reģionu apvienības, taču 2016. gadā ieguva 12. Saeimas deputāta mandātu Daiņa Liepiņa vietā. 2018. gadā nesekmīgi kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās.

2021. gada pašvaldību vēlēšanās R. Melgailis tika ievēlēts Bauskas novada domē no Latvijas Reģionu apvienības, ir domes deputāts, izglītības, kultūras un sporta komitejas loceklis un vides un attīstības komitejas loceklis.

## Atsauces