open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laekvere

**Laekvere** () ir lielciems Igaunijā, Rietumviru apriņķa Vinni pagastā. Atrodas apriņķa dienviddaļā Pandiveres augstienē 36 km no apriņķa centra Rakveres. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai ciems bija Laekveres pagasta centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta rakstītos avotos pirmo reizi minēta 1496. gadā kā *Lodefe*. Ciems izveidojies ap Laekveres muižu (*Ladigfer, Laydickfer*). 20. gadsimta sākumā Laekvere attīstījās par nozīmīgu reģionālu satiksmes un tirdzniecības mezglu ar attīstītu piena pārstrādes rūpniecību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vinni pagasta tīmekļvietne (igauniski)
Baltijas jūras valstu subreģionālā sadarbība

**Baltijas jūras valstu subreģionālā sadarbība** (BSSSC—*Baltic Sea States Subregional Co-operation*) ir ir politisks apakšreģionu tīkls Baltijas jūras reģionā.

BSSSC ir dibināta Stavangerē, Norvēģijā 1993. gadā. Organizācijas dalībnieki ir deviņu Baltijas jūras piekrastes valstu reģioni, kas hierarhiski atrodas vienu līmeni zem nacionālā līmeņa, no valstīm: Vācija, Dānija, Somija, Zviedrija, Norvēģija, Polija, Latvija, Lietuva un Igaunija.
BSSSC pastāvīgi sadarbojas ar citām Baltijas jūras reģiona un Eiropas organizācijām. BSSSC 2012. gadā atjaunoja savu kopīgo interešu deklarāciju ar Eiropas Reģionu komiteju.

BSSSC ir politisks tīkls, kura galvenās organizatoriskās struktūras ir:
* priekšsēdētājs, ko valde ievēlē rotācijas kārtībā uz divu gadu termiņu;
* valde, kas sastāv no diviem pārstāvjiem no katras Baltijas jūras valsts;
* sekretariāts, kas darbojas priekšsēdētāja un *ad hoc* darba grupu vadībā.
Galvenais BSSSC pasākums ir ikgadējā konference, kas notiek katru gadu agrā rudenī (septembrī—oktobrī).

Kopš 2025. gada 28. oktobra BSSSC prezidentūru rotācijas kārtībā pārņēma Vidzemes plānošanas reģions. Prezidentūras laikā BSSSC priekšsēdētājas pienākumus pilda Vidzemes plānošanas reģiona Attīstības padomes priekšsēdētāja Inese Suija-Markova, un BSSSC ģenerālsekretāres amata pienākumus pilda Vidzemes plānošanas reģiona Attīstības un projektu nodaļas vadītāja Laila Gercāne.

## Dalībvalstis

* Dānija,
* Igaunija,
* Latvija,
* Lietuva,
* Norvēģija,
* Polija,
* Somija,
* Vācija,
* Zviedrija

## Prezidentūras

## Sekretariāts
Sekretariāta darbu rotācijas kārtībā nodrošina reģions, no kura tiek ievēlēts BSSSC priekšsēdētājs. Sekretariāts atbalsta priekšsēdētāju un valdi un ir atbildīgs par organizācijas ikdienas administrēšanu.
Sekretariāta darbību reglamentē valdes pieņemts darba plāns.

## Atsauces
Koru kari (piektā sezona)

***Koru Kari 5*** ir TV3 Koru karu 5. sezonas šovs. Šovs norisinās no . Šova galvenais mērķis ir ziedot 10 000 EUR tās pilsētas kādam objektam, kuras koris uzvarēs. Pavisam šovā piedalās 10 pilsētu kori. Katrā korī ir 16 dalībnieki, no kuriem 8 drīkst būt profesionāli mūziķi. Šovu vada Dainis Grūbe.

Atlases procesā tika apciemotas desmit pilsētas; noklausīti aptuveni 900 pretendenti un apmēram 2000 dziesmu fragmenti. Galīgajā sastāvā tika atlasīti 160 dalībnieki.

## Koru labdarības projekti
Koru kari (TV šovs)

**Koru kari** ir TV3 muzikālais šovs, kurā Latvijas pilsētu kori sacenšas savā starpā; uzvarētāju nosaka žūrija un skatītāju balsojums. Katru kori vada pieredzējis mūziķis. Uzvarētāja koris saņem naudas balvu, ko novirza kora iepriekš izvēlētam labdarības projektam. Šovs tiek veidots pēc *[[Banijay Rights]]* formāta.

## Sezonas

## Atsauces
Modiomorfoīdas

**Modiomorfoīdas** () ir gliemeņu virsdzimta. Tās izveidošana tiek piedēvēta amerikāņu paleontologam Semjuelam Milleram, kurš 1877. gadā izveidoja *Modiomorphidae* dzimtu. Modiomorfoīdas bija jūras sestonofāgi, stiprinājās pie substrāta ar bisusa pavedieniem, retos gadījumos bija urbēji. Ģeohronoloģiski smilšgliemeņu kārtas pārstāvji ir zināmi no apakšordovika līdz perma vai triasa periodam.

## Apraksts
Čaulas ir ar vienāda izmēra vākiem, ar gludu vai smalki radiāli ornamentētu virsmu. Tās ir samērā nesimetriskas, ar saīsinātu čaulas vāku priekšējo daļu, kā arī ar prozogiru vai ortogiru virsotni. Čaulas slēdzene ir bez zobiem, aktinodonta vai disodonta. Adduktoru muskuļu nospiedumi uz čaulas iekšējās virsmas ir vienādi vai arī priekšējais ir mazāks. Čaulas vāku saite ir ārēja, opistodetiska. Mantijas līnija ir bez sīnusa.

## Sistemātika
Modiomorfoīdu virsdzimtas dalījums dzimtās:
* virsdzimta: ***Modiomorphoidea*** S.A. Miller, 1877 †
:* dzimta: *[[Allodesmatidae]]* Dall, 1895 †
:* dzimta: *[[Cypricardiniidae]]* Ulrich, 1894 †
:* dzimta: *[[Hippopodiumidae]]* L.R. Cox, 1969 †
:* dzimta: *[[Modiomorphidae]]* S.A. Miller, 1877 †
:* dzimta: *[[Palaeopharidae]]* Marwick, 1953 †
:* dzimta: *[[Tusayanidae]]* Scarlato & Starobogatov, 1979 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Nikeils Aleksandrs-Volkers

**Nikeils Aleksandrs-Volkers** (; dzimis  Toronto) ir Kanādas basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. 2026. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Atlantas "Hawks".

Basketbolista brālēns Šejs Gildžess-Aleksandrs arī ir profesionāls basketbolists, spēlē NBA un bijis NBA čempions un sezonas labākais spēlētājs. Brālēni mācījušies un spēlējuši basketbolu kopā vidusskolā.

## Karjera
Pēc divām sezonām NCAA turnīrā Virdžīnijas Tehniskajā Universitātē N. Aleksandrs-Volkers pieteicās NBA draftam un 2019. gada NBA draftā Bruklinas "Nets" viņu izraudzījās ar kopējo 17. numuru pirmajā kārtā. Driz pēc tam viņš kopā ar Alanu Krabi tika aizmainīts uz Atlantas "Hawks" pret Torīnu Prinsu, bet uzreiz pēc tam aizmainīts vēl tālāk — uz Ņūorleānas "Pelicans". Pirmajā sezonā spēlēja arī G Līgas komandā *[[Erie BayHawks]]*.

2022. gada februārī N. Aleksandrs-Volkers tika aizmainīts uz Portlendas "Trail Blazers" pret K. Dž. Makolumu, Leriju Nensu and Toniju Snellu ("Trail Blazers" ieguva arī Džošu Hārtu, Tomāšu Satoranski, un Didi Louzadu). Dienu vēlāk viņu trīs komandu maiņas darījumā aizmainīja vēlreiz, un N. Aleksandrs-Volkers nonāca Jūtas "Jazz".

2023. gada februārī viņš piedzīvoja vēl vienu maiņu, kopā ar Maiku Konliju un trim otrās kārtas drafta izvēlēm tiekot aizmainīts uz Minesotas "Timberwolves" trīs komandu maiņas darījumā, kurā piedalījās arī Losandželosas "Lakers", bet klubus mainīja arī Rasels Vestbruks, D'Endželo Rasels un vairāki citi spēlētāji.

2025. gada jūlijā N. Aleksandrs-Volkers parakstīja četru gadu līgumu, kas paredzēja 62 miljonu dolāru lielu atalgojumu, un *sign-and-trade* darījuma rezultātā nonāca Atlantas "Hawks" apmaiņā pret 2027. gada drafta otrās kārtas izvēli un naudas kompensāciju.

### Kanādas izlase
2016. gadā N. Aleksandrs-Volkers spēlēja Kanādas U-18 izlasē. Pieaugušo Kanādas basketbola izlases sastāvā kopš 2020. gada. Pārstāvēja izlasi 2023. gada Pasaules kausā, kur Kanāda ieguva bronzu, un 2024. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Irānas Augstākais vadītājs

**Irānas Islāma Republikas Augstākais vadītājs** (), arī **Irānas Augstākais līderis**, ir Irānas Islāma Republikas valsts vadītājs un augstākā politiskā un reliģiskā amatpersona Irānā. Bruņotie spēki, tiesu vara, valsts radio un televīzija, kā arī citas svarīgas valdības organizācijas, piemēram, Aizbildņu padome un Lietderības padome, ir pakļautas augstākajam vadītājam.  Saskaņā ar Irānas Konstitūciju, augstākais vadītājs nosaka Islāma Republikas vispārējo politiku (110. pants), uzraugot likumdevēja, tiesu varas un izpildvaras darbību (57. pants). Iepriekšējais augstākais vadītājs, Alī Hāmenejī, izdeva dekrētus un pieņēma galīgos lēmumus par ekonomiku, vidi, ārpolitiku, izglītību, valsts plānošanu un citiem valsts pārvaldības aspektiem Irānā. Hāmenejī arī pieņēma galīgos lēmumus par vēlēšanu pārredzamības apjomu un savas valdīšanas laikā atlaida un atjaunoja amatā prezidenta kabineta ieceltās amatpersonas.

Irānas Islāma Republikas vēsturē ir bijuši tikai trīs augstākie vadītāji: Rūhollāhs Mūsavī Homeinī, kurš šo amatu ieņēma no 1979. gada līdz savai nāvei 1989. gadā, un Alī Hāmenejī, kurš šo amatu ieņēma no 1989. gada līdz viņa nāvei ASV un Izraēlas triecienu pa Irānu laikā 2026. gadā. Savukārt, kopš 2026. gada 8. marta Irānas Augstākais vadītājs ir ājatolla Modžtaba Hāmenejī, iepriekšējā līdera Hāmenejī dēls.

Savukārt, Irānas prezidents saskaņā ar Irānas Konstitūciju atbild augstākajam vadītājam un ir valdības (kabineta) vadītājs un otrā persona Irānas politisko amatpersonu hierarhijā.

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
Janīna Vilmane

**Janīna Vilmane** (dzimusi **Skadiņa** , mirusi ) bija latviešu pedagoģe un folkloriste. 56 gadus (no 1952. līdz 2008. gadam) strādāja Vārkavas vidusskolā par latviešu valodas un literatūras skolotāju. Pierakstīja apkaimes folkloru. 1978. gadā skolā nodibināja folkloras kopu "Vuolyudzeite", kura bija pirmā skolēnu folkloras kopa valstī. PSRS Tautas skolotāja (1980. gads), vēlāk Luda Bērziņa balvas un Broņislava Spūļa prēmijas laureāte. Janīna Vilmane ir Vārkavas apkaimei veltīto grāmatu "Vārkavas novada mutvārdu daiļrades pūrs" (2007. gads) un "Vārkavas novada mutvārdu daiļrades pūrs II" (2009. gads) autore.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latgales Laiks (08.10.2018), Latgaliešu folkloras skolotāja uz mūžu
Ukrainas Galīcijas armija

thumb|Ukrainas Galīcijas armijas emblēma
**Ukrainas Galīcijas armija** (ukraiņu: *Українська Галицька армія*, saīsināti — **UGA**) bija Rietumukrainas Tautas Republikas bruņotie spēki, kas tika izveidoti 1918. gada beigās pēc Austroungārijas impērijas sabrukuma un Ukrainas valsts izveidošanās Austrumgalīcijā. Armijas kodolu veidoja bijušie Austroungārijas armijas ukraiņu karavīri, Ukrainas Sičstrēlnieku vienības un brīvprātīgie no vietējiem iedzīvotājiem. Tās galvenais uzdevums bija aizsargāt jaunizveidotās valsts teritoriju un nodrošināt kontroli pār Galīciju, īpaši stratēģiski nozīmīgo Ļvivas pilsētu.
thumb|Dmitro Vitovskis, pirmais Ukrainas Galīcijas armijas komandieris ar diviem virsniekiem
Armija tika organizēta pēc regulāras Eiropas armijas principiem, un tās sastāvā ietilpa kājnieku brigādes, artilērijas vienības, kavalērija, inženiertehniskie dienesti, kā arī bruņuvilcienu un aviācijas daļas. Augstākā militārā vadība bija Galvenā komanda, kas koordinēja operācijas un mobilizāciju. Dažādos pastāvēšanas posmos Ukrainas Galīcijas armijas skaits būtiski mainījās — sākotnēji tajā dienēja aptuveni 25–30 tūkstoši karavīru, bet 1919. gada vasarā armija kopā ar rezervēm sasniedza apmēram 100 tūkstošus cilvēku.

Galvenais militārais konflikts, kurā piedalījās Ukrainas Galīcijas armija, bija Polijas–Ukrainas karš (1918–1919), kas izcēlās par Austrumgalīcijas piederību. 1918. gada novembrī notika smagas kaujas par Ļvivu, kuras rezultātā pilsētu ieņēma Polijas spēki, un ukraiņu armija atkāpās uz austrumiem. 1919. gada pavasarī frontē norisinājās pozīciju karš, bet jūnijā Ukrainas Galīcijas armija uzsāka veiksmīgu pretuzbrukumu, kas vēsturē pazīstams kā Čortkivas ofensīva. Neskatoties uz sākotnējiem panākumiem, resursu un starptautiskā atbalsta trūkuma dēļ armija bija spiesta atkāpties Polijas armijas pārspēka priekšā.

Pēc atkāpšanās pāri Zbručas upei Ukrainas Galīcijas armija apvienojās ar Ukrainas Tautas Republikas armiju un turpināja cīņu pret boļševikiem Ukrainas teritorijā. Sarežģīto politisko un militāro apstākļu, epidēmiju un apgādes problēmu dēļ armija vairākkārt mainīja sabiedrotos un 1919.–1920. gadā nonāca dažādu armiju kontrolē. Galu galā Ukrainas Galīcijas armija pārstāja pastāvēt kā neatkarīgs militārs formējums, bet tās karavīri tika internēti vai integrēti citos militārajos spēkos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nuorgama

**Nuorgama** (, ) ir ciems Somijas galējos ziemeļos, Lapzemes Utsjoki pašvaldībā. Nuorgama ir vistālākais Somijas un Eiropas Savienības ziemeļu punkts. Ciems atrodas pie Tānas, robežupes ar Norvēģiju, gar upes labo krastu iet Somijas reģionālais ceļš 970, kas savienojas ar Norvēģijas ceļu sistēmu, bet pretējā virzienā ved uz 47 km attālo Utsjoki un tālāk uz Karigasniemi.

Dienvidu pusē paceļas Kaldoaivi neauglīgie pauguri. Kaldoaivi ir Somijas lielākā neskartā dabas teritorija — plašs bezceļu reģions ar stāvām upju ielejām un akmeņainiem pauguriem. 200—300 metru augstumā veģetācija pāriet no skrajiem bērziem uz bezkoku tundru.

Nuorgama ir tradicionāla stila pieupes sāmu ciems, kura iedzīvotāji iztiku galvenokārt gūst no dabas apsaimniekošanas, zvejas, medībām un liellopu audzēšanas, īpaši aitu ganīšanas. Vēsturiski ziemeļbriežu audzēšanai šeit nebija lielas nozīmes, taču kopš tagad tā ir pieaugusi. Ziemeļu apgabala smago dabas apstākļu dēļ šeit praktiski nav bijis iespējams audzēt kultūraugus. Iedzīvotāji runā somu, sāmu un norvēģu valodās. Nuorgamā nav bezdarba, bet daži tās iedzīvotāji strādā robežas Norvēģijas pusē. Liela nozīme ciema ekonomikā ir pierobežas tirdzniecībai un tūrismam.

Nuorgamā ir divi pārtikas veikali, bārs un pie robežas alkohola veikals, jo zemāko cenu dēļ daudzi norvēģi iepērkas Somijā. 2002. gadā Somijas stiprā alkohola monopoltirgotāja *Alko* gada pārdošanas apjoms Nuorgamā bija aptuveni 3,4 miljoni eiro.

2012. gadā vietējā skolā bija 11 skolēni, no kuriem divi mācījās sāmu, pārējie — somu valodā. Uz reģiona centru Rovaniemi (510 km attālumā) kursē autobuss.

Galvenokārt Nuorgamā tika filmēta 2022. gada somu asa sižeta filma "Sisu".

## Klimats
Polārā diena ilgst 73 dienas gadā, no 17. maija līdz 28. jūlijam.

## Attēli

Nuorgam, Lapland - 50215305457.jpg|Tālākais ziemeļu punkts
Nuorgam by i november 2012 7599.jpg|Ciems novembrī
Nuorgam, Lapland - 50215126676.jpg
Nuorgamin Lomakeskus 6867.jpg|Atpūtas centrs
Utsjoki, Lapland, Finland - 51249492578.jpg|Sēta etnogrāfiskajā muzejā


## Atsauces

## Ārējās saites
Valts Skuja

**Valts Skuja** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris. Kopš 2021. gada darbojas Liepājas teātrī. Plašāku atzinību ieguvis ar titullomu Mārtiņa Kalitas iestudējumā *Freimanis* (2026), kā arī ar nomināciju "Spēlmaņu nakts" balvai kategorijā "Gada jaunais skatuves mākslinieks" par Henčas lomu A. Džordanas izrādē *YEN* (2022./2023. gada sezona).

## Biogrāfija
Dzimis Rīgā, Āgenskalnā. Tēvs Artis Skuja ir mūziķis un mūzikas pedagogs, māte Gunta Skuja — deju pasniedzēja un deju svētku virsvadītāja. Mācījies Liepājas Universitātē Liepājas teātra 8. studijā (2017–2021). Par Ērika lomu diplomdarba izrādē *Cietsirdīgās spēles* ieguvis labākā aktiera balvu 12. Latvijas Kultūras akadēmijas skatuves un audiovizuālās mākslas festivālā "Patriarha rudens".

## Lomas teātrī

### Liepājas teātris
* Vīrs / K. Lācis, R. Vaivars *Purva bridējs ugunī* (2019);
* Aleksandrs / K. Stūre *Sapraši un nesapraši* (2021);
* Ēriks / A. Arbuzovs *Cietsirdīgās spēles* (2021);
* Petrels / F. Brukners *Diagnoze-jaunība* (2021);
* Henča / A. Džordana *YEN* (2022);
* Punduris / *Grimmi* (2022);
* Toms Fennels / G. Boltons *Vairāk par dzīvi* (2022);
* Narciss / *Grieķi* (2023);
* Krustnesis / R. Vaivars *Latviešu raķetes* (2023);
* Renārs / K. Brīniņa, H. E. Zēgners *Gaišās naktis* (2023);
* Skrūviņš / R. Bugavičute-Pēce *Patakoļako un teātra visums*, rež. Mārtiņš Kalita (2023);
* Huseins / H. un H. Amiri, F. Porters *Divu siržu zēns* (2024);
* Loma / L. Roziņa *Dievs ir šeit* (2024);
* Čūska, Garlībs Merķelis u.c. / A. Muižniece *Mīlestības vārdā* (2024);
* Elijah Blau / Rasa Bugavičute-Pēce *Amerikas latvieši*, rež. Valters Sīlis (2025);
* Irsis, Ņikita, Jānis / R. Bugavičute-Pēce *Dzīvoklis* (2025);
* Loma / K. Ēcis, E. Dombrovska *Navigācija uz Nekurieni* (2025);
* Freimanis / Linda Rudene *Freimanis*, rež. Mārtiņš Kalita (2026).

## Televīzija
* *[[Nemīlētie]]* (2023) — Harijs Kogans
* *[[Nelūgtie viesi (seriāls)|Nelūgtie viesi]]* (2025) — Dāvis Suharevskis
* *[[Ķīlnieki]]* (2026) — Emīls

## Atsauces

## Ārējās saites
Hageri luterāņu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12363255"
}

**Hageri Lamberta baznīca** () ir Igaunijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Igaunijas ziemeļrietumos, Kohilas pagasta Hageri lielciemā. Baznīca ir Igaunijas kultūras piemineklis (id — 15231).

Hageri draudze dibināta jau Dāņu Igaunijas laikā 13. gadsimtā, kad baznīca bija mūra celtne bez torņa. Draudzes mācītājs pirmoreiz minēts 1424. gadā. Ziemeļu karā baznīca necieta, tomēr 1710. gada 8. maijā tā nodega ugunsgrēkā, tomēr līdz 1726. gadam tā tika atjaunota. 1892. gadā pēc Ervīna Bernharda (*Erwin Bernhard*, 1852 – 1914) projekta vecās baznīcas vietā tika uzcelta mūsdienu baznīca. 2011. gadā tika pabeigta baznīcas ērģeļu restaurācija.

## Galerija

Hageri_kiriku_seestvaade.jpg
Hageri_kiriku_oreliprospekt,_19.saj.jpg


## Ārējās saites
* Ieraksts Igaunijas kultūras mantojuma reģistrā
Zemieši

**"Zemieši"** () ir 2005. gada ASV dokumentāla filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Šons Monsons. Filmu ierunājis Vakīns Fīnikss. Filmas sižets ir par to kā cilvēki izmanto dzīvniekus mājsaimniecībā, pārtikā, apģērbā, izklaides nolūkos un zinātniskajos pētījumos. Turpinājuma filma *[[Unity (filma)|Unity]]* izdota 2015. gadā.

Filmā parādītas lopkopības fermas, zooveikali, kucēnu pavairošanas fermas un eksperimenti uz dzīvniekiem, tajā iekļauti materiāli, kas iegūti, izmantojot slēptās kameras, lai dokumentētu ikdienas praksi dažās no pasaules lielākajām nozarēm, kuras visas ir atkarīgas no dzīvniekiem. Pēc tam, filma velk paralēles starp sudzismu un rasismu, seksismu un citiem aspektiem.

## Saistība ar ķīlnieku krīzi Luckā

Maksims Krivošs 2020. gada 21. jūlijā Luckā, Volīnijas apgabalā, Ukrainā, sagrāba autobusu ar 13 cilvēkiem un cita starpā pieprasīja Ukrainas prezidentam Volodimiram Zelenskim publicēt ierakstu, kurā viņš visiem ieteica filmu "Zemieši". Dažu stundu laikā Zelenskis izpildīja Krivoša prasību, ievietojot vietnē *[[Facebook]]* video, kurā viņš krievu valodā sacīja: "Visiem vajadzētu noskatīties 2005. gada filmu "Zemieši" (*Фильм «Земляне» 2005 года смотреть всем*). Pēc tam Krivošs atbrīvoja trīs ķīlniekus. Galu galā Krivošs padevās un tika arestēts, policija pārējos 10 ķīlniekus atbrīvoja, un prezidenta filmas ieteikuma video tika izdzēsts.

Nākamajā dienā Šons Monsons reaģēja uz ķīlnieku sagrābšanu, sakot, ka "Filma "Zemieši" neaicina uz teroru un neatbalsta terora aktus, jo tās vēstījums ir līdzjūtība pret visām būtnēm. [...] Mūsu sirdis ir ar visiem, kurus skāra šis pārbaudījums, ar viņu ģimenēm, kā arī ar varas iestādēm, kas nodrošināja, ka neviena dzīvība netika zaudēta. Lai mēs virzāmies uz priekšu, izturoties pret visiem nevardarbīgi."

## Atsauces

## Ārējās saites
Liesma (žurnāls)

**Liesma** bija sabiedriski politisks un literāri māksliniecisks ilustratīvs žurnāls jaunatnei Latvijas PSR, kas reizi mēnesī iznāca Rīgā no 1958. līdz 1995. gadam. Līdz 1991. gadam tas bija LĻKJS Centrālās komitejas izdevums.

Latvijas Komunistiskās partijas un komjaunatnes žurnāls ar tādu pašu nosaukumu iznāca Valmieras apriņķī no 1926. līdz 1929. gadam. 

## Ārējās saites
* Liesma, 1958-1991

## Atsauces
Andrejs Sūnāklis

**Andrejs Sūnāklis** (, dzimis , miris ) bija latviešu ērģeļu būvētājs, kurš darbojās Jēkabpilī.

## Dzīvesgājums
Jaunībā pašmācības ceļā apguvis krievu un vācu valodu. Ērģeļbūvniecības arodu apguvis Varšavā. Pēc atgriešanās Latvijā atvēris savu ērģeļu darbnīcu.

Meistara aktīvākais darbības periods bija ap 19. un 20. gadsimta miju. Pēc Pirmā pasaules kara Sūnāklis zaudējis labo roku un kreiso aci, tomēr līdz pat 20. gadsimta 30. gadiem darbu turpinājis kopā ar dēlu Herbertu Sūnākli. Ērģeles darinājis petrolejas lampas gaismā ar rokas zāģi, kaltu un ēveli, nelietojot motorizētas iekārtas.

## Darbi
Daļa Sūnākļa darināto instrumentu līdz mūsdienām ir saglabājušies neatgriezeniski sabojātā stāvoklī vai nav saglabājušies vispār. Tā, piemēram, Kokneses katoļu baznīcai darinātās ērģeles Latvijas PSR periodā pārvestas uz Siguldas luterāņu baznīcu, ceļā zaudējot 8 reģistrus. No šīm ērģelēm līdz mūsdienām ir saglabājusies tikai vējlāde, kaudzīte stabuļu un daži prospekta fragmenti, kas atgriezti Kokneses baznīcai. Cenšoties saglābt Biržu luterāņu baznīcas ērģeles, to stabules aizvestas uz Jēkabpili, taču prospekts, plēšas un pneimatiskā traktūra palikusi baznīcā, kur tobrīd atradās vatelīna cehs, kā rezultātā šīs ērģeļu daļas mūsdienās ir zudušas. Gulbenes un Gramzdas ērģeles Otrā pasaules kara gaitā gājušas bojā.

Vienīgais kopumā autentiski saglabātais Andreja Sūnākļa opuss atrodams Kalnciema-Klīves luterāņu baznīcā.

Andreja Sūnākļa darināto ērģeļu uzskaitījums:
* Rīgas Adventistu baznīcas ērģeles (1930);
* Kalnciema-Klīves luterāņu baznīcas ērģeles (1934);
* Biržu luterāņu baznīcas ērģeles (1936);
* Kokneses katoļu baznīcas ērģeles (1937);
* Bauskas katoļu baznīcas ērģeles (gads nezināms);
* Gramzdas luterāņu baznīcas ērģeles (gads nezināms);
* Gulbenes luterāņu baznīcas ērģeles (gads nezināms);
* Zasas luterāņu baznīcas ērģeles (gads nezināms);

## Atsauces

## Ārējās saites
Frīdrihs Veisenborns

**Frīdrihs Veisenborns** () bija vācbaltiešu ērģeļu būvētājs, kurš darbojās 19. gadsimta otrajā pusē Krustpilī.

## Dzīvesgājums
Frīdrihs Veisenborns dzimis Saksijas-Koburgas un Gotas hercogistes galvaspilsētā Gotā, kas atrodas mūsdienu Vācijas federālajā zemē Tīringenē, kur arī sākotnēji apguva ērģeļbūvētāja amata prasmi un saņēmis atzinības rakstus par savu veikumu. Pēc tam kādu laiku strādājis pie ērģeļmeistara Augusta Martina Rīgā.

1865. gadā Veisenborns atvēra savu darbnīcu Krustpils Krasta ielā. Par mācekļiem pieņēmis vietējos, tautskolu beigušos un lasīt protošos jauniešus. Tā, piemēram, 1893. gadā Veisenborna darbnīcā vienlaikus strādāja trīs zeļļi. Savukārt, Biržu pagasta zemnieka Jura Krēsliņa dēlam Mārtiņam pēc noteiktajiem mācekļa darbības gadiem Veisenborns sniedza atbalstu, lai arodu padziļināti apgūtu Berlīnē. Pēc atgriešanās no mācībām 1878. gadā Mārtiņš Krēsliņš atvēra atsevišķu darbnīcu Jēkabpilī, Pasta ielā.

1890. gada augustā saņēmis pirmo balvu Cēsu lauksaimniecības, tirdzniecības un rūpniecības izstādes mūzikas instrumentu nodaļā.

Pratis vācu, latviešu, krievu un poļu valodu.

## Darbi
Vienas no savdabīgākajām Veisenborna radītajām ērģelēm ar tādiem retiem reģistriem kā "Timpani" un "Zimbelstern" atrodas Kalupes baznīcā. Tām ir viens manuāls un 12 reģistru.

Frīdriha Veisenborna darināto ērģeļu uzskaitījums:
* Asares luterāņu baznīcas ērģeles (1865);
* Saukas luterāņu baznīcas ērģeles (1866);
* Krustpils luterāņu baznīcas ērģeles (1868);
* Dalbes luterāņu baznīcas ērģeles (1870);
* Tukuma luterāņu baznīcas ērģeles (1871);
* Lestenes luterāņu baznīcas ērģeles (1873);
* Ēveles luterāņu baznīcas ērģeles (1874);
* Ķempju luterāņu baznīcas ērģeles (1888);
* Kalupes katoļu baznīcas ērģeles (1889);
* Barkavas katoļu baznīcas ērģeles (1890);
* Kihelkonnas luterāņu baznīcas ērģeles (1890);
* Alsungas katoļu baznīcas ērģeles (1893);
* Rozalimas katoļu baznīcas ērģeles (1893);
* Bērzaunes luterāņu baznīcas ērģeles (1895);
* Mosēdas katoļu baznīcas ērģeles (1895);
* Džūkstes luterāņu baznīcas ērģeles (gads nezināms);
* Sāremā Jāni luterāņu baznīcas ērģeles (gads nezināms);
* Vecvārkavas katoļu baznīcas ērģeles (gads nezināms).

## Atsauces

## Ārējās saites
Modiomorfīdas

**Modiomorfīdas** () ir paleozoja gliemeņu kārta. Šo kārtu 1969. gadā izveidoja amerikāņu ģeoloģijas profesors Normans Ņūels. Modiomorfīdas bija jūras sestonofāgi, stiprinājās pie substrāta ar bisusa pavedieniem, retos gadījumos bija urbēji. Ģeohronoloģiski odiomorfīdu pārstāvji ir zināmi no apakšordovika līdz perma vai triasa periodam.

## Apraksts
Čaulas ir olveidīgas, izstieptas, izomiāras vai nedaudz anizomiāras. Čaulas virsotne ir nobīdīta uz priekšējo daļu, taču nav termināla. Čaulas mikrostruktūra nav zināma. Čaulas virsma caurmērā ir bez ornamentējuma. Slēdzene ir bez zobiem vai ar dažiem aizmugurējiem sānu zobiem un pie galotnes ar diferencētiem kardinālajiem zobiem. Modiomorfīdas ļoti atgādina dižgliemeņu, ēdamgliemeņu un sirsniņgliemeņu kārtu pārstāvjus, taču atšķiras no tiem ar to, ka sānu zobi atiet no virsotņu apgabala un zem saites stiepjas līdz slēdzenes aizmugurējam galam.

## Sistemātika
Modiomorfoīdu virsdzimtas dalījums dzimtās:
* kārta: ***Modiomorphida*** Newell, 1969 †
:* virsdzimta: *[[Modiomorphoidea]]* S.A. Miller, 1877 †
::* dzimta: *[[Allodesmatidae]]* Dall, 1895 †
::* dzimta: *[[Cypricardiniidae]]* Ulrich, 1894 †
::* dzimta: *[[Hippopodiumidae]]* L.R. Cox, 1969 †
::* dzimta: *[[Modiomorphidae]]* S.A. Miller, 1877 †
::* dzimta: *[[Palaeopharidae]]* Marwick, 1953 †
::* dzimta: *[[Tusayanidae]]* Scarlato & Starobogatov, 1979 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Ozolkalni (dabas liegums)

**Ozolkalni** ir dabas liegums Aizkraukles novada Skrīveru pagastā, Daugavas senkrasta nogāzē. Ietilpst dabas parkā "Daugavas ieleja".

Liegums izveidots 1987. gadā, vientuļo bišu dzīvotnes aizsardzībai. Aizņem 25 ha lielu platību. Teritoriju klāj meži un mitrās pļavas.
Iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.
## Atsauces
Sirsniņgliemeņu virsdzimta

**Sirsniņgliemeņu virsdzimta** (*Cardioidea*) ir Sirsniņgliemeņu kārtas gliemeņu taksons. Virsdzimtas izveidošana tiek piedēvēta franču dabaspētniekam Žanam Batistam Lamarkam, kurš 1809. gadā izveidoja taksonu ar nosaukumu "*les cardiadées*".  Pie Latvijas krastiem Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir sastopama viena šai virsdzimtai piederošā suga - *[[Cerastoderma glaucum]]*. Ģeohronoloģiski sirsniņgliemenes ir zināmas no triasa perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas ar vienādiem vākiem, parasti ar radiālu ribu ornamentējumu, dažādā pakāpē asimetriskas, ar īsāku priekšējo daļu, ar prozogirām vai ortogirām, retāk ar opistogirām galotnēm. Slēdzenei katrā čaulas vākā ir divi kardinālie zobi, kā arī priekšējie un aizmugurējie sānu zobi. Daļa kardinālo vai sānu zobu var būt reducēti. Adduktoru muskuļu nospiedumi uz čaulas iekšējās virsmas ir gandrīz vienādi lieli. Čaulas vāku saite ir ārēja, opistodetiska, izvietota uz nimfas. Mantijas līnija ir veasela vai arī ar seklu sīnusu (sājūdens formām sīnuss var būt dziļš). Sirsniņgliemenes ir jūras un sājūdens sestonofāgi.

## Sistemātika
Sirsniņgliemeņu virsdzimtas dalījums dzimtās un apakšdzimtāš un tajās neiekļautajās ģintīs:
* virsdzimta: ***Cardioidea*** Lamarck, 1809
:::* ģints: *[[Divaricardium]]* Dollfus & Dautzenberg, 1886 †
:::* ģints: *[[Habecardium]]* Glibert & van de Poel, 1970 †
:::* ģints: *[[Jurassicardium]]* Cossmann, 1906 †
:::* ģints: *[[Maoricardium]]* Marwick, 1944
:::* ģints: *[[Pascoella]]* L.R. Cox, 1949 †
:* dzimta: *[[Cardiidae]]* Lamarck, 1809
::* apakšdzimta: *[[Cardiinae]]* Lamarck, 1809
::* apakšdzimta: *[[Clinocardiinae]]* Kafanov, 1975
::* apakšdzimta: *[[Fraginae]]* R.B. Stewart, 1930
::* apakšdzimta: *[[Laevicardiinae]]* Keen, 1951
::* apakšdzimta: *[[Lahilliinae]]* H.J. Finlay & Marwick, 1937 †
::* apakšdzimta: *[[Lymnocardiinae]]* Stoliczka, 1870
::* apakšdzimta: *[[Nemocardiinae]]* ter Poorten, 2023
::* apakšdzimta: *[[Orthocardiinae]]* J.A. Schneider, 2002
::* apakšdzimta: *[[Pleuriocardiinae]]* J.A. Schneider, 1995 †
::* apakšdzimta: *[[Profraginae]]* Badve, 1977 †
::* apakšdzimta: *[[Protocardiinae]]* Bronn, 1849 †
::* apakšdzimta: *[[Trachycardiinae]]* R.B. Stewart, 1930
::* apakšdzimta: *[[Tridacninae]]* Lamarck, 1809
:* dzimta: *[[Pterocardiidae]]* Scarlato & Starobogatov, 1979 †
::* apakšdzimta: *[[Pterocardiinae]]* Scarlato & Starobogatov, 1979 †
::* apakšdzimta: *[[Tulongocardiinae]]* J.A. Schneider, 1995 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juris Gogulis

thumb|Foto: Jānis Romanovskis
**Juris Gogulis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu horeogrāfs, dejas pedagogs un radošās video aģentūras *Wind Films* izveidotājs un līdzīpašnieks.

## Karjera
Deju gaitām pievērsās 17 gadu vecumā. 2013. gadā nodibināja Olaines 1. vidusskolas jauniešu deju kolektīvu "Dzērve", kuru vadīja līdz 2018. gadam. 2018./2019.gada sezonu strādāja Agra Daņiļēviča deju skolā "Dzirnas". 2010. gadā kopā ar domubiedriem dibināja Latvijas Universitātes deju ansambli "Pērle"; 2019. gadā kļūst par ansambļa repetitoru. No 2019. gada ir pasaules latviešu deju kopas 2x2 vadītājs; piedalās Latvijas, Kanādas un ASV Dziesmu un deju svētkos. 2024. gadā kļuva par Latvijas Nacionālā Kultūras centra Latviešu skatuviskās dejas nozares konsultatīvās padomes locekli.

Latvijas Nacionālā teātra 2022. gada Ziemassvētku izrādes "Spuldzēs aizdegts prieks" horeogrāfs. TV projektu — koncertuzveduma "Ausa saule pār Latviju", bērnu animācijas raidījumu "Ucipuci" un "Ričijs Rū" — režisors un producents. Dailes teātra dziesmuspēles "Tobāgo!" 2024.-2025. gada sezonas horeogrāfs-inscenētājs. 2025. gada dejas eposa "Düna" — *Dziesma dejo. Deja skan* — virsvadītājs Mežaparka Lielajā estrādē. 2018. gada video darba "Es izjāju prūšu zemi" Ņujorkā autors. Latvijas Nacionālā teātra izrādes "Ferdinands un Luīze" (2021—2024) dalībnieks — riggeris (rež. Dita Lūriņa), Filmējies HBO miniseriālā "Katrīna Lielā" (rež. Filips Martins) un Vācijas / Austrijas TV seriālā "Sisi".

Pirmā augstākā izglītība iegūta 2013. gadā — kultūras tūrisma biznesa vadībā — Alberta koledžā. Laika posmā 2011. — 2015. ir kāpšanas sienu un aktīvā tūrisma instruktors. 2017. gadā kā horeogrāfs absolvē Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmiju. Kā diplomizrādi izveido savu pirmo lielformāta darbu — dejas izrādi "Vēja stāsts",, kuras pirmizrāde notika Dailes teātra lielajā zālē un tajā dejo 36 dejotāji no 11 dažādiem Rīgas tautas deju ansambļiem. 2018.gadā izrāde tiek atrādīta Salacgrīvā, Limbažos un Līvānos. 2019. gadā to nominēja pirmajai Latvijas Dejas balvai kategorijās "Skatuviskās tautas dejas horeogrāfs/e" un "Skatuviskās tautas dejas uzvedums vai notikums". 2018. gada 18. novembra Līvānu koncertuzveduma horeogrāfs.

Zināmākā skatuviskā deja ir "Sirmgalvis vecītis", kura tapa 2023. gadā un pirmizrādi piedzīvoja ASV Dziesmu un deju svētkos. Pirmā veidotā deja — "Kur deg mana uguntiņa" (2014), kas XVII Jaunrades deju konkursā ieguva 2. vietu. Dejas, kuras godalgotas Jaunrades deju konkursā 2024. un 2025. gadā — "Tilžas dancis", "Rullāti", "Cirļim, cirļim,", "Aiz kū munā galveņā" un "Zīlānu dancis".

2025. gada pavasarī par godu Pērles 15. sezonas jubilejas svinībām, izveidoja muzikālu dejas izrādi "Iz zoļa zara", kuru jubilejas uzveduma formātā izrādīja Līvānos un Rīgā (VEF Kultūras pils). 2026. gadā veidoja neatkarīgo lielformāta dejas izrādi Liepājā, Rēzeknē, Ogrē un Rīgā.

## Atsauces
Elizings

**SIA eLizings.lv** ir Latvijā reģistrēts finanšu tehnoloģiju uzņēmums, kas pārvalda kredītu salīdzināšanas platformu *elizings.lv*. Uzņēmums darbojas kā finanšu starpnieks starp klientiem un kredītiestādēm, nodrošinot dažādu aizdevēju piedāvājumu salīdzināšanu patēriņa kredītu, transportlīdzekļu finansēšanas, hipotekāro kredītu un refinansēšanas jomā.

## Vēsture
SIA eLizings.lv dibināts 2015. gada 25. februārī. Uzņēmuma dibinātāji ir Ingus Mednis un Aleksandrs Šmatčenko.

Darbības sākumposmā uzņēmums koncentrējās uz transportlīdzekļu finansēšanas un patēriņa kredītu piedāvājumu salīdzināšanu. 2016. gadā tika paplašināta sadarbība ar automašīnu tirdzniecības uzņēmumiem.

2020. gadā platformai tika pievienota hipotekāro kredītu salīdzināšana.

2021. gadā uzņēmums ieviesa dalītā maksājuma risinājumus uzņēmumiem.

2022. gadā tika uzsākta partnerprogrammas darbība, kā arī izveidots ar transportlīdzekļu sludinājumiem saistīts projekts *Motorfy*.

2023. gadā uzņēmums paplašināja darbību reģionos, atverot birojus Liepājā un Jēkabpilī.

2024. gadā uzņēmums ieviesa klientu apkalpošanas un datu analīzes procesu automatizāciju.

2025. gadā medijos tika ziņots, ka caur platformas starpniecību piesaistītā finansējuma apjoms pārsniedzis 150 miljonus eiro.

## Darbība
eLizings.lv nodrošina finanšu starpniecības pakalpojumus, ļaujot klientiem iesniegt vienotu pieteikumu un saņemt piedāvājumus no vairākiem aizdevējiem. Platforma apkopo kredītiestāžu sniegto informāciju un nodrošina aizdevumu nosacījumu salīdzināšanu.

Uzņēmuma darbība aptver privātpersonu un juridisko personu segmentu. Uzņēmums pats neizsniedz aizdevumus, bet darbojas kā starpnieks starp klientu un kredītiestādi.

## Publiskā darbība
Uzņēmuma pārstāvji komentējuši finanšu nozares attīstību Latvijas medijos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Limnokardīnes

**Limnokardīnes** (*Lymnocardiinae*) ir Sirsniņgliemeņu dzimtas gliemeņu apakšdzimta. Apakšdzimtu 1870. gadā izveidoja čehu un austriešu zoologs Ferdinands Stolička. Pie Latvijas krastiem Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir sastopama viena šai apakšdzimtai piederoša suga — *[[Cerastoderma glaucum]]*. Ģeohronoloģiski limnokardīnes ir zināmas no oligocēna līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas ir slēgtas vai ar spraugu, ornamentētas ar radiālām ribām, retāk gludas. Ribas ir gludas, reizēm ornamentētas. Slēdzene pilnajā attīstības stadijā satur divus kardinālos zobus katrā čaulas vākā, kā arī vienu aizmugurējo un divus priekšējos sānu zobus labajā vākā un pa vienam sānu zobam kreisā vāka priekšpusē un aizmugurē. Taču bieži vien zobi ir reducēti, reizēm to var vispār nebūt, vai arī otrādi, daži zobi var būt hipertrofēti. Mantijas līnija ir vesela vai ar sīnusu. Čaulas iekšējā virsma ir ribaina, retāk gluda. Limnokardīnes ir sājūdens, reāk eirihalīni jūras sestonofāgi.

## Sistemātika
Limnokardīņu apakšdzimtas dalījums tribās un tajās neiekļautajās ģintīs:
* apakšdzimta: ***Lymnocardiinae*** Stoliczka, 1870
::* ģints: *[[Gilletella]]* Marinescu, 1973 †
::* ģints: *[[Goethemia]]* Lambiotte, 1979
::* ģints: *[[Uniocardium]]* Capellini, 1880 †
:* triba: *[[Acanthocardiini]]* Kafanov & Starobogatov, 1977
:* triba: *[[Acobaecardiini]]* Paramonova, 1980 †
:* triba: *[[Adacnini]]* T. Gill, 1871
:* triba: *[[Arcicardiini]]* Nevesskaja, 1986 †
:* triba: *[[Avicardiini]]* S.V. Popov, 1977 †
:* triba: *[[Aviculocardiini]]* Paramonova, 2001 †
:* triba: *[[Cerastodermatini]]* F. Nordsieck, 1969
:* triba: *[[Chokrakiini]]* S.V. Popov, 2001 †
:* triba: *[[Limnopappini]]* Schlickum, 1962 †
:* triba: *[[Lymnocardiini]]* Stoliczka, 1870 †
:* triba: *[[Merklinicardiini]]* S.V. Popov, 2001 †
:* triba: *[[Obsoletiformini]]* Paramonova, 2001 †
:* triba: *[[Pachydacnini]]* Andreescu, 1975 †
:* triba: *[[Paradacnini]]* Eberzin, 1965 †
:* triba: *[[Parvicardiini]]* Kafanov & Starobogatov, 1977
:* triba: *[[Phyllocardiini]]* Nevesskaja, 1986 †
:* triba: *[[Planacardiini]]* Paramonova, 2001 †
:* triba: *[[Plicatiformini]]* Paramonova, 2001 †
:* triba: *[[Pontalmyrini]]* Taktakischvili, 1981 †
:* triba: *[[Prosodacnini]]* Keen, 1937 †

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Taxi (filma)

***Taxi*** () ir 2015. gada Irānas dokumentālā fikcijas filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir Džafars Panāhi. Filmā Džafars Panāhi vada taksometru Teherānā, ierakstot atklātas sarunas ar pasažieriem, kas atklāj ikdienas dzīvi, politiku un brīvību represiju apstākļos.

Filmas *Taxi* pirmizrāde notika  Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā, kur tā saņēma festivālā augstāko apbalvojumu — Zelta lāci. Tā kā 2010. gadā Panāhi uz 20 gadiem aizliedza veidot filmas un izbraukt no valsts, balvu viņa vārdā saņēma viņa brāļameita Hana Saeidi, kura arī redzama filmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kerastodermatīni

**Kerastodermatīni** (*Cerastodermatini*) ir Sirsniņgliemeņu dzimtas gliemeņu triba. Šo tribu 1969. gadā izveidoja vācu zoologs Fricis Nordsiks. Pie Latvijas krastiem Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir sastopama viena šai tribai piederoša suga - *[[Cerastoderma glaucum]]*. Ģeohronoloģiski kerastodermatīni ir zināmi no oligocēna līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas parasti ir slēgtas, ornamentētas ar radiālām ribām (retāk priekšējās ribas ir vāji attīstītas), zvīņām vai arī ir gludas. Slēdzene satur divus kardinālos zobus katrā čaulas vākā, kā arī vienu aizmugurējo un vienu vai divus priekšējos sānu zobus labajā vākā un pa vienam sānu zobam kreisā vāka priekšpusē un aizmugurē. Aizmugurējā sānu zoba var arī nebūt. Mantijas līnija ir vesela.

## Sistemātika
Kerastodermatīnu tribas ģintis:
* triba: ***Cerastodermatini*** F. Nordsieck, 1969
* ģints: *[[Bessia]]* Kojumdgieva & Sapundgieva, 1981 †
* ģints: *[[Cerastoderma]]* Poli, 1795
* ģints: *[[Korobkoviella]]* Merklin, 1974 †
* ģints: *[[Raricardium]]* Paramonova, 1986 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Andrēass Alms

**Jerts Andrēass Alms** (, dzimis ) ir zviedru futbola treneris un bijušais futbolists, kurš spēlēja uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada Alms ir Latvijas Virslīgas komandas FK Liepāja galvenais treneris.

Sava spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis tādus Zviedrijas klubus kā *[[Hammarby IF|Hammarby]]*, *[[AIK Fotboll|AIK]]* un *[[IFK Norrköping]]*.

No 2011. gada līdz 2016. gadam bijis *AIK* galvenais treneris. Ar *[[BK Häcken]]* komandu 2019. gadā izcīnījis Zviedrijas kausu. Vadījis arī Dānijas Superlīgas komandas *[[Vejle Boldklub|Vejle]]* un *[[Odense Boldklub|Odense]]*, kā arī Zviedrijas komandu *[[IFK Norrköping]]*.

## Ārējās saites
Lerijs Hegmens

**Lerijs Mārtins Hegmens** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris, režisors un producents. Vislabāk pazīstams ar lomu ziepju operā "Dalasa" (*Dallas*, 1978—1991) un situāciju komēdijseriālā *[[I Dream of Jeannie]]* (1965—1970).

Piedalījies arī filmās *[[Fail Safe]]* (1964), *[[Harry and Tonto]]* (1974), *[[S.O.B.]]* (1981), "Niksons" (*Nixon*, 1995) un "Pamatkrāsas" (1998). Atveidojis arī nelielas lomas daudzos televīzijas seriālos sākot no 1950. gadiem līdz pat viņa nāvei. Piedalījies arī 2012. gada seriāla "Dalasa" versijā.

## Ārējās saites
Kerastodermas

**Kerastodermas** (*Cerastoderma*) ir Sirsniņgliemeņu dzimtas gliemeņu ģints. Šo ģinti 1795. gadā izveidoja itāļu biologs Džuzepe Poli. Ģints tipiskā suga ir ēdamā sirsniņgliemene (*Cerastoderma edule*). Pie Latvijas krastiem Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir sastopama viena šai ģintij piederoša suga — *[[Cerastoderma glaucum]]*. Ģeohronoloģiski kerastodermas ir zināmas no oligocēna līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas ir ieapļi vai ovāli trīsstūrveidīgas, ovālas vai ovāli trapecveidīgas, mēreni vai būtiski izliektas, noslēgtas vai ļoti retos gadījumos ar nelielu spraugu, lielākā vai mazākā mērā asimetriskas, ar mēreni vai būtiski izvirzītām virsotnēm. Ribas šķērsgriezumā ir ieapaļi izliektas, retāk stūrainas vai saplacinātas, parasti zvīņainas. Slēdzenei ir divi kardinālie zobi, divi priekšējie sānu zobi un viens vai divi aizmugurējie sānu zobi labajā vākā, kā arī viens līdz divi kardinālie zobi, viens priekšējais un viens aizmugurējais sānu zobs kreisajā vākā (aizmugurējais sānu zobs var būt reducēts).

## Sistemātika
Kerastodermu sugas:
* ģints: ***Cerastoderma*** Poli, 1795
* suga: *[[Cerastoderma anadariformicum]]* S.V. Popov, 1982 †
* suga: *[[Cerastoderma angustatum]]* (J. Sowerby, 1821) †
* suga: *[[Cerastoderma arcellum]]* (Dujardin, 1837) †
* suga: *[[Cerastoderma azerbajdjanicum]]* (K.A. Ali-Zade, 1932 †
* suga: *[[Cerastoderma chersonense]]* (Nosovskiy, 1962) †
* suga: *[[Cerastoderma concameratum]]* (Hölzl, 1957) †
* suga: *[[Cerastoderma davidaschvilii]]* (V.P. Kolesnikov, 1950) †
* suga: *[[Cerastoderma dombra]]* (Andrusov, 1902) †
* suga: *[[Cerastoderma edule]]* (Linnaeus, 1758)
* suga: *[[Cerastoderma galidzgense]]* Nevesskaja, 1976 †
* suga: *[[Cerastoderma glaucum]]* (Bruguière, 1789)
* suga: *[[Cerastoderma hostiei]]* Chavan, 1945 †
* suga: *[[Cerastoderma ivericum]]* S.V. Popov, 1983 †
* suga: *[[Cerastoderma karaschokense]]* Merklin, 1974 †
* suga: *[[Cerastoderma karelini]]* (Andrusov, 1902) †
* suga: *[[Cerastoderma konschini]]* (Andrusov, 1902) †
* suga: *[[Cerastoderma lacustre]]* S.V. Popov, 1983 †
* suga: *[[Cerastoderma macedonicum]]* Nevesskaja, 2000 †
* suga: *[[Cerastoderma mutabile]]* S.V. Popov, 1982 †
* suga: *[[Cerastoderma parkinsoni]]* (J. Sowerby, 1814) †
* suga: *[[Cerastoderma prigorovskii]]* (Bogachev, 1958) †
* suga: *[[Cerastoderma rotundatum]]* (Dujardin, 1837) †
* suga: *[[Cerastoderma samodurovi]]* Merklin, 1974 †
* suga: *[[Cerastoderma sanani]]* (A.A. Ali-Zade, 1967) †
* suga: *[[Cerastoderma serogosicum]]* (Nosovskiy, 1962) †
* suga: *[[Cerastoderma siphonophorum]]* (Andrusov, 1902) †
* suga: *[[Cerastoderma sociale]]* (Krauss, 1852) †
* suga: *[[Cerastoderma solitarium]]* (Krauss, 1852) †
* suga: *[[Cerastoderma stephani]]* Schlickum, 1970 †
* suga: *[[Cerastoderma traubi]]* Schlickum, 1970  †
* suga: *[[Cerastoderma waltoniana]]* (Dall, 1900) †
* suga: *[[Cerastoderma zhuzhunae]]* S.V. Popov, 1982 †

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Einaratīvs

**"Einaratīvs"** ir 2022. gada Latvijas dokumentālā filma, kas veidota Latvijas Televīzijas dokumentālo īsfilmu ciklā "Latvijas kods. Latvija šodien". Filmas režisore ir Betija Zvejniece.

2023. gadā filma starp dokumentālajām filmām saņēma visvairāk nomināciju Lielā Kristapa balvai. Filmu nominēja sešās kategorijās — "Labākā īsmetrāžas dokumentālā filma", "Labākā debijas filma", "Labākais scenārists", "Labākais dokumentālās filmas režisors", "Labākais dokumentālās filmas operators", "Labākais montāžas režisors", un saņēma Latvijas Mobilā Telefona specbalvu "Gada inovācija kino mākslā".

## Sižets
Einārs Pelšs ir konceptuālais dzejnieks, kurš dzīvo Preiļos. Viņu par sava grupējuma galvu ielikuši Preiļu konceptuālisti. Pats Pelšs par to gan daudz neliekas zinis, kopumā izvairoties no pārliekas nopietnības, tāpat rīkoties aicinot arī režisori.

Filmā sadalīta deviņās daļās, atspoguļojot deviņus Pelša dzejas krājumus. Dokumentālus kadrus mij dažādi inscenējumi, no kuriem daļu ierosina pats Pelšs, piemēram, Pelšam iejūtoties gan Džeimsa Bonda, gan pasniedzēja un aktiera lomās. Paralēli tagadnes notikumiem filmā iekļauti arī vēsturiski kadri ar Eināra Pelša dēlu, pāragri mirušo Kristiānu Pelšu, kura piemiņa caurvij Eināra Pelša literāro darbību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filma brīvpieejā Replay.lsm.lv
Simuna

**Simuna** () ir lielciems Igaunijas ziemeļu daļā, Rietumviru apriņķa Veikemārjas pagastā. Apdzīvotā vieta izveidojusies Pedjas upes krastā netālu no tās iztekas ap vēsturisko Simunas baznīcu, kas ir viena no vecākajām reģionā. Ciemā atrodas skola, tautas nams un bibliotēka. No 1991. līdz 2005. gadam Simuna bija Avanduzes pagasta centrs.

## Vēsture
Simuna rakstītos avotos pirmo reizi minēta 1241. gadā Dānijas zemes grāmatā kā *Katkook*. Vēlāk apdzīvotā vieta ieguva savu pašreizējo nosaukumu par godu Svētajam Sīmanim, kuram veltīta vietējā baznīca. Lielciema centrā atrodas vēsturiskā Avanduzes muiža (*Awandus*), kas rakstītos avotos pirmoreiz minēta 1494. gadā. Pašreizējā muižas kungu māja celta ap 1845. gadu vēlīnā klasicisma stilā pēc arhitekta Rūdolfa fon Engelharta projekta. Muiža ir cieši saistīta ar slaveno jūrasbraucēju un pētnieku, admirāli Fjodoru Litki (*Friedrich Benjamin von Lütke*), kurš šeit pavadīja mūža nogali.

Simuna ir pazīstama saistībā ar Strūves ģeodēzisko loku. 1827. gadā Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve šeit veica mērījumus, un viens no loka punktiem (Simunas–Veru bāzes līnijas gals) atrodas tieši šeit. Tas ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Veiķi-Mārjas pagasta tīmekļvietne (igauniski)
Dūre (nozīmju atdalīšana)

**Dūre** var būt:
* dūre — cilvēka rokas forma
* Dūre — upe Ziemeļlatvijā
* Dūre — apdzīvota vieta Burtnieku pagastā
* Dūre — apdzīvota vieta Lejasciema pagastā

## Skatīt arī
* Dūres pagasts
* Tanku dūre
* Dūres mežs
* Dūru cīņa
* Dūras
VentEko

**Akciju sabiedrība VentEko** ir Latvijas vides inženiertehnisko pakalpojumu uzņēmums, kas dibināts 1997. gada 17. aprīlī. Uzņēmums specializējas grunts un pazemes ūdeņu izpētē, piesārņoto teritoriju sanācijā un vides pārvaldības konsultācijās.

## Darbība
AS VentEko nodarbojas ar vides piesārņojuma likvidēšanu, jo īpaši koncentrējoties uz naftas produktu, smago metālu, pesticīdu un citu ķīmisko vielu piesārņojuma novēršanu. Uzņēmums sniedz pakalpojumus ne tikai Latvijā, bet arī Lietuvā, Igaunijā, Rumānijā un Horvātijā.

Galvenie darbības virzieni:
* Ģeoekoloģiskā izpēte, t.sk. augstas precizitātes piesārņoto teritoriju izpēte (High resolution site characterization — HRSC);
* Grunts un gruntsūdeņu monitoringa sistēmu izveide un uzturēšana;
* Vides riska izvērtējums (Environmental Due Diligence);
* Piesārņoto teritoriju sanācijas stratēģiju izstrāde;
* Vēsturiskā un operatīvā piesārņojuma sanācija;
* Vides pārvaldības konsultācijas un apmācības;
* Bīstamo atkritumu apsaimniekošanas projektu vadība.

## Vēsture
Uzņēmums sākotnēji darbojās kā sabiedrība ar ierobežotu atbildību (SIA), bet 2016. gadā mainīja juridisko formu uz akciju sabiedrību. Savas darbības laikā uzņēmums ir piedalījies nozīmīgos valsts mēroga projektos.
2025.-2026. gadā lai nodrošinātu datos pamatotu un efektīvu Gaujas un Ķemeru nacionālo parku stipri ietekmēto purvu ekosistēmu atjaunošanu, Dabas aizsardzības pārvaldes uzdevumā VentEko tur ierīkoja 53 augstas precizitātes gruntsūdens monitoringa akas, kas kalpos par pamatu purvu hidroloģiskā režīma stabilizācijas pasākumu efektivitātes kontrolei.

Laika posmā no 2020. — 2023. gadam VentEko realizēja 33 ha apjomīgu un komplicētu vides sanācijas projektu Lietuvā “Bijušās naftas uzglabāšanas un militārās teritorijas sanācija Šauļos". Projekta ietvaros tika attīrīti piesārņotie dziļākie zemes slāņi 315 000 m3 apjomā, pielietojot ķīmiskās oksidēšanas un vakuuma atsūknēšanas tehnoloģijas. Ar bioremediācijas metodi tika atveseļoti 6000 m3 augsne.

2021. gadā tika īstenots projekts «Vēsturiski piesārņotās vietas «Inčukalna sērskābā gudrona dīķi» projektēšana un sanācijas darbi» esot pilnsabiedrības “Inčukalns Eko” sastāvā. 2021. gadā realizēts vēl viens inovatīvs piesārņotās vietas sanācijas projekts Rīgā, Lidl Latvia, kā rezultātā saimnieciskajā darbībā atgriezta teritorija, kurā atradās vairāk kā 50000 tonnu piesārņota augsne.

2024. gadā vēsturiskā naftas piesārņojuma sanācija Ventspils ostas “Ūdeka” teritorijā, kur tika samazināts peldošo naftas produktu slānis un uzbūvēta filtrējoša barjera, lai apturētu piesārņojuma migrāciju uz Baltijas jūru. Darbus īstenoja pēc līguma ar Ventspils brīvostas pārvaldi par aptuveni 3,9 miljoniem eiro.

## Atsauces
Penija Bārbere

**Penelope Bārbere** (; dzimusi  Kalifornijas štatā) pazīstama ar skatuves vārdu **Penija Bārbere** () ir amerikāņu pornoaktrise.

Iesaistījās pornogrāfijas industrijā 2003. gadā 18 gadu vecumā, lai sevi uzturētu, vienlaikus studējot koledžā. 2008. gadā viņa palika stāvoklī un dzemdēja bērnu, apprecoties ar fotogrāfu Reksu Šeperdu, kurš arī darbojās pornogrāfijas industrijā. 2012. gadā pēc četru gadu pārtraukuma viņa atgriezās pieaugušo industrijā.

2024. gadā viņa saņēma savas pirmās balvas, iegūstot *MILF Performer of the Year* balvu AVN balvu pasniegšanas ceremonijā un XRCO balvu pasniegšanas ceremonijā.

## Ārējās saites

* IAFD profils 
* AFDB profils
Tomas Berzins

**Tomass Bērziņš** (oriģinālajā rakstībā **Tomas Berzins'') ir latviešu modes dizainers un franču modes zīmola ''Victoria/Tomas'' līdzdibinātājs.



== Biogrāfija ==

Tomass Bērziņš dzimis Francijā. Profesionālo izglītību modes jomā ieguvis Francijā.  
2012. gadā kopā ar Victoria Feldman viņš [[Parīze|Parīzē]] dibināja zīmolu ''Victoria/Tomas''.

Zīmols darbojās ''prêt-à-porter'' segmentā un piedalījās [[Paris Fashion Week|Parīzes modes nedēļas]] skatēs. Uzņēmums Francijā tika reģistrēts kā ''Société par actions simplifiée'' (SAS), kas ir izplatīta uzņēmējdarbības forma Francijā, tostarp modes un radošajās industrijās. Oficiālais juridiskais nosaukums bija **VICTORIA/TOMAS SAS*'.

== Victoria/Tomas ==

*Victoria/Tomas* bija neatkarīgs Parīzes modes zīmols, kas dibināts 2012. gadā Tomasa Bērziņa un Victoria Feldman vadībā.

Zīmols bija pazīstams ar:
* arhitektonisku un strukturētu piegriezumu
* minimālistisku estētiku
* vīrišķo un sievišķo elementu apvienojumu
* asimetriju un dekonstrukcijas elementiem

Zīmola kolekcijas tika prezentētas starptautiskos multizīmolu veikalos, un tas regulāri piedalījās Parīzes modes nedēļas oficiālajā kalendārā.

Dizainera profils minēts nozares publikācijās, tostarp portālā *SayWho*.

== Darbības izbeigšana ==

2024. gada jūnijā zīmols *Victoria/Tomas* paziņoja par komercdarbības izbeigšanu un ateljē slēgšanu Parīzē.

Nozares izdevums *FashionNetwork* ziņoja, ka 2024. gadā *Victoria/Tomas* pārtrauca darbību.

Arī izdevums *WWD* apstiprināja neatkarīgā Parīzes zīmola slēgšanu, kā vienu no iemesliem minot vairumtirdzniecības tirgus palēnināšanos.

Publiski pieejamajos paziņojumos netika sniegta informācija par tiesiskās maksātnespējas procedūras uzsākšanu.

== Ģimene un personīgā dzīve ==

Saskaņā ar vienu avotu, Viktorijas Feldmanes brālis ir Boriss Feldmans (Boris Feldman), kurš dzīvo Parīzē un ir radošās studijas *Feldman Studio'' īpašnieks. Studija specializējas vizuālajā producēšanā un dizainā. Šai informācijai nepieciešams papildu apstiprinājums no neatkarīgiem avotiem.

Viktorijas Feldmanes vecāki ir Aleksejs Feldmans un Svetlana Feldmane. Tiek norādīts, ka viņas tēvs nodarbojas ar viesnīcu biznesu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļvietne — https://www.victoriatomas.com
* Profils vietnē SayWho — https://saywho.co.uk/people/tomas-berzins/
* Victoria/Tomas oficiālais Instagram — https://www.instagram.com/victoriatomasofficial/