open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
13 (albums)

***13*** ir britu smagā metāla grupas *[[Black Sabbath]]* 19. studijas albums. Tas Eiropā tika izdots 2013. gada 7. jūnijā un ir pirmais grupas studijas albums kopš 1995. gada albuma *[[Forbidden]]* (1995).

Tas ir otrais grupas albums, kas ir sasniedzis 1. vietu Apvienotās Karalistes iknedēļas pirktāko albumu topā, atkārtojot pirms 43 gadiem izdotā albuma *[[Paranoid (albums)|Paranoid]]* panākumus.

## Skaņdarbu saraksts
Visus dziesmu vārdus sarakstījis Gīzers Batlers, mūziku sakomponējuši Tonijs Ajomi, Ozijs Osborns un Gīzers Batlers.

# *End of The Beginning*&nbsp;— 8:07
# *God is Dead?*&nbsp;— 8:54
# *Loner*&nbsp;— 5:06
# *Zeitgeist*&nbsp;— 4:28
# *Age of Reason*&nbsp;— 7:02
# *Live Forever*&nbsp;— 4:49
# *Damaged Soul*&nbsp;— 7:43
# *Dear Father*&nbsp;— 7:06

## Atsauces
Būdika

**Būdika** (, ; mirusi 60. vai 61. gadā) bija britu icēnu cilts vadone, kas vadīja sacelšanos pret Romas impērijas spēkiem.

Būdika bija icēnu cilts vadoņa Prasutāga sieva. Pēc Prasutāga nāves Romas impērija veica cilts teritorijas aneksiju. Pašu Būdiku sodīja ar miesassodu, bet viņas meitas — izvaroja. 60. vai 61. gadā icēni kopā trinovantiem sacēlās Būdikas vadībā. Tika nopostīta Kasmulodiuna (Kolčestra), Verulamija (Sentolbansa) un Londīnija (Londona), sakaujot Romas IX leģionu. Imperators Nerons kādu laiku izskatīja iespēju evakuēt spēkus no Britānijas, tomēr romiešu ģenerālis Gajs Svetonijs Paulīns Voltlingstrītas kaujā (*Battle of Watling Street*) sakāva Būdikas karaspēku.

Viduslaikos aizmirsta, taču interese par Būdikas personību atdzima angļu renesanses laikā 15. gadsimta beigās, bet sevišķi — karalienes Viktorijas laikā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Tertulliāns

**Tertulliāns**, pilnā vārdā **Kvints Septimijs Florents Tertulliāns** (); dzimis ap 160. gadu, miris ap 225. gadu) bija ražīgs Romas impērijas laika kristiešu autors no Kartāgas. Agrīns kristiešu apoloģēts un cīnītājs pret ķecerībām, sevišķi gnosticismu. Pirmais latīņu autors, kurš plaši izmantoja Trīsvienības jēdzienu. Kaut arī ietekmīgs kristietības pamatlicējs, nav kanonizēts, jo dzīves otrajā pusē pieslējās montānistiem. 

Par Tertulliāna dzīvi informācija ir skopa. Esot dzimis Kartāgā, strādājis par juristu. Ap 197./198. gadu pievērsies kristietībai.

## Ārējās saites
*
*Tertulliāna darbi
Ūsova

**Ūsova** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķī.

## Vēsture
Pilsēta veidojusies ap 13. gadsimtā celto pili. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Mērišausē** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vera Menčika

**Vera Menčika** (; ; , Maskava - , Londona) bija Čehoslovākijas un Apvienotās Karalistes šahiste, pirmā pasaules čempione (1927—1944).

## Biogrāfija
Dzimusi Maskavā čeha un anglietes ģimenē. Deviņu gadu vecumā iemācījusies spēlēt šahu.

1921. gadā kopā ar vecākiem pārcēlusies uz Lielbritāniju, kur kļuvusi par Hastingsas šaha kluba biedri. 1925. gadā uzvarējusi divos mačos toreizējo Lielbritānijas čempioni šahā Edīti Praisu ar vienādu rezultātu 3:2. Pēc tam divus gadus pēc kārtas (1926, 1927) bijusi Lielbritānijas atklātā jauniešu šaha čempionāta uzvarētāja.

1927. gadā pārliecinoši uzvarējusi pirmajā FIDE rīkotājā Pasaules sieviešu šaha čempionātā (+10 −0 =1). Vēlākajos gados sekmīgi aizstāvējusi savu titulu turnīros Hamburgā (1930), Prāgā (1931), Folkstonā (1933), Varšavā (1935), Stokholmā (1937), Buenosairesā (1939), un mačos ar Soņu Grafu Roterdamā (1934) 3:1 (+3 −1 =0) un Zemeringā (1937) 11,5:4,5 (+9 −2 =5). Pasaules čempiones nosaukumu saglabājusi līdz savai nāvei.

No 1929. gada piedalījusies arī vīriešu šaha turnīros. Labāko rezultātu uzrādījusi 1929. gadā Ramsgeitā, kur kopā ar Akibu Rubinšteinu dalījusi 2.—3. vietu, tikai par puspunktu atpaliekot no uzvarētāja Hosē Raula Kapablankas, bet apsteidzot savu šaha skolotāju Gēzu Maroci. 1934. gadā Menčika ieņēma 3. vietu Mariboras šaha turnīrā, apsteidzot Rūdolfu Špīlmanu un Milanu Vidmaru. No vīriešu turnīros spēlētajām 487 partijām Menčikai izdevās uzvarēt 147, tikpat partijās viņai izdevās panākt neizšķirtu. Tā laika šahistu vidū Menčikai zaudējušos vīriešus dēvēja par «Veras Menčikas kluba» biedriem, un to starpā bija arī nākamais Pasaules čempions Makss Eive.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gada jūnijā Vera Menčika kopā ar māti un māsu Olgu gāja bojā vācu uzlidojumā no raķetes *[[Atriebības ieroči|Fau-1]]*.

Veras Menčikas vārdā ir nosaukts kauss, kurš tiek pasniegts Pasaules šaha olimpiādes uzvarētājām sieviešu komandu turnīrā (izcīna kopš 1957. gada).

## Atsauces

## Ārējās saites
Starbucks

***Starbucks*** ir ASV uzņēmums, kas ražo un pārdod kafiju 61 valstīs. *Starbucks* ir pasaulē lielākais un viens no pazīstamākajiem kafijas kafejnīcu tīkliem, kurā ietilpst  kafejnīca. Galvenā noieta prece ir kafija, bet *Starbucks* kafejnīcās pārdod arī dažāda veida kafijas dzērienus un konditorejas izstrādājumus.

## Vēsture
*Starbucks* dibināts  Sietlā kā mazs vietējās nozīmes uzņēmums, kurš nodarbojās ar kafijas pupiņu gatavošanu un pārdošanu. Kopš 1989. gada uzņēmums sāka strauji attīstīties un 1990. gadu vidū atvēra pirmo kafejnīcu ārpus Ziemeļamerikas. Mūsdienās *Starbucks* ārzemju veikali un kafejnīcas veido gandrīz trešdaļu no visām *Starbucks* tīkla kafejnīcām un veikaliem.

2018. gada 28. augustā Šveices pārtikas un dzērienu uzņēmums *[[Nestlé]]* par 7,15 miljardiem dolāru noslēdza vienošanos ar *Starbucks* par tiesībām tirgot *Starbucks* produktus.

## Atrašanās vietas
Visvairāk *Starbucks* kafejnīcu ir 13 279 ASV, 1 324 Kanādā, 989 Japānā, 851 Ķīnā, 806 Lielbritānijā, 556 Dienvidkorejā, 377 Meksikā, 291 Taivānā, 206 Filipīnās, 179 Turcijā, 171 Taizemē un 167 Vācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tarvo Sēmans

**Tarvo Sēmans** (; dzimis , Vendrā, Pērnavas rajons, Igaunija) ir Igaunijas starptautiskais meistars šahā (1998).

## Šahista karjera
Pirmais nozīmīgais panākums - 2. vieta Igaunijas jauniešu šaha čempionātā 1986. gadā. Igaunijas šaha čempionātos izcīnījis 2 zelta (1998, 2006) un 3 bronzas medaļas (2001, 2009, 2014). Sešas reizes pārstāvējis Igauniju Pasaules šaha olimpiādēs (1998, 2004, 2006, 2010, 2014, 2016) un divas reizes Eiropas komandu šaha čempionātos (2003, 2005). Trīskārtējs Igaunijas ātrā šaha čempionāta uzvarētājs (2000, 2002, 2009).

Bijis arī reģistrējies starptautiskā turnīra "Rīga—2004" dalībnieku sarakstā, taču turnīrā nav piedalījies.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sūrata

**Sūrata** (, *Surat*) ir pilsēta Indijas ziemeļrietumos, Gudžarātas štatā. Atrodas pie Khambhātas līča, kur tajā ietek Tāpi upe. 2013. gadā pilsētā dzīvoja 4,46 miljoni iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir astotā lielākā Indijas pilsēta un otra lielākā Gudžarātā.

Sūratai ir raksturīgs tropu musonu klimats. Musonu sezona sākas jūnijā un ilgst līdz septembrim, savukārt karstākie mēneši ir aprīlis un maijs. Gada vidējais nokrišņu daudzums ir 2500 mm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arābu pasaule

thumbnail|300px|Arābu valodas izplatība Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos
**Arābu pasaule** ir arābvalodīgo apdzīvoto Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas valstu un teritoriju apzīmējums. Pastāv vairākas termina definīcijas. Viena no definīcijām apgalvo, ka arābu pasaule ir 22 valstis, kas veido Arābu valstu līgu, bet tajā pašā laikā šajās valstīs dzīvojošie nearābi, piemēram, berberi un kurdi, neuzskata, ka dzīvo arābu pasaulē.

Postklasiskajā vēsturē arābu pasaule bija sinonīms vēsturiskajām arābu impērijām un kalifātiem. Arābu nacionālisms radās 19. gadsimta otrajā pusē kopā ar citām nacionālistiskām kustībām Osmaņu impērijā. Arābu līga tika izveidota 1945. gadā, lai pārstāvētu arābu tautas intereses un īpaši īstenotu arābu valstu politisko apvienošanos; šis projekts bija pazīstams kā panārabisms.

Lai gan vairākās Arābu valstu līgas valstīs runā arābu valodas dialektos, literārā arābu valoda tiek oficiāli lietota visās no tiem. Vairākas valstis ir pasludinājušas arābu valodu par oficiālo vai valsts valodu, lai gan tajās arābu valoda nav tik plaši izplatīta. Savukārt kā Arābu valstu līgas dalībvalstis tās tiek uzskatītas par Arābu pasaules daļu saskaņā ar standarta teritoriālo definīciju. 

## Skatīt arī
* Arābi
* Arābu valstu līga
* Panarābisms
* Musuļmaņu pasaule
Rui Košta (riteņbraucējs)

**Rui Albertu Faria da Košta** (; dzimis  Povua de Varzimā) ir bijušais Portugāles šosejas riteņbraucējs, 2013. gada Pasaules čempions grupas braucienā.

## Karjera
Košta guvis uzvaru 2012., 2013. un 2014. gada *[[Tour de Suisse]]* kopvērtējumā, trijos *Tour de France* posmos, vienā *[[Vuelta a España]]* posmā un 2011. gada *[[Grand Prix Cycliste de Montréal]]*. 2013. gadā viņš aizvadīja savu veiksmīgāko *[[2013. gada Tour de France|Tour de France]]*, uzvarot divos kalnu posmos.

2017. gada februārī uzvarēja *[[2017. gada Abu Dhabi Tour|Abu Dhabi Tour]]* kopvērtējumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pardubices apgabals

**Pardubices apgabals** () ir viens no Čehijas apgabaliem valsts ziemeļaustrumos. Tas robežojas ar Olomoucas apgabalu, Dienvidmorāvijas apgabalu, Visočinas apgabalu, Vidusčehijas apgabalu un Hradeckrāloves apgabalu, kā arī Poliju ziemeļos.

## Administratīvais iedalījums

Apgabalā 4 apriņķi - Hrudimas apriņķis, Pardubices apriņķis, Svitavu apriņķis, Ūstu pie Orlices apriņķis.

## Pilsētas

Apgabalā ir 36 pilsētas:

**Trekninātas** - pilsētas, kas ir apriņķu centri, *kursīvā* - pilsētas, kas nav apriņķu vai t.s. mazo apriņķu centri.

 
* **[[Pardubice]]** — 89 467 iedz.
* **[[Hrudima]]** — 23 217 iedz.
* **[[Svitavi]]** — 17 038 iedz.
* Česka Tršebova — 15 994 iedz.
* **[[Ūsti pie Orlices]]** — 14 582 iedz.
* Visoke Mīto — 12 470 iedz.
* Moravska Tršebova — 10 612 iedz.
* Litomišla — 10 185 iedz.
* Lanškrouna — 10 117 iedz.
* Hlinsko — 10 017 iedz.
* Pršelouča — 9 091 iedz.
* Polička — 8 971 iedz.
* *[[Hoceņa]]* — 8 836 iedz.
* Holice — 6 491 iedz.
* *[[Letohrada]]* — 6 322 iedz.
* Žamberka — 6 096 iedz.
* *[[Skuteča]]* — 5 232 iedz.
* *[[Heržmanūvmesteca]]* — 4 875 iedz.
* Krālīki — 4 453 iedz.
* *[[Slatiņani]]* — 4 122 iedz.
* *[[Jablonne pie Orlices]]* — 3 301 iedz.
* *[[Sezemice]]* — 3 568 iedz.
* *[[Lāzne Bohdaneča]]* — 3 365 iedz.
* *[[Tršemošnice]]* — 3 179 iedz.
* *[[Hrasta]]* — 3 143 iedz.
* *[[Hvaletice]]* — 3 091 iedz.
* *[[Jevīčko]]* — 2 885 iedz.
* *[[Luže]]* — 2 528 iedz.
* *[[Dašice]]* — 2 387 iedz.
* *[[Proseča]]* — 2 138 iedz.
* *[[Hrohūvtīneca]]* — 2 069 iedz.
* *[[Horni Jeleni]]* — 1 992 iedz.
* *[[Bržezova pie Svitavas]]* — 1 765 iedz.
* *[[Seča]]* — 1 710 iedz.
* *[[Ronova pie Doubravas]]* — 1 683 iedz.
* *[[Bistre]]* — 1 668 iedz.
* *[[Nasavrki]]* — 1 658 iedz.
* *[[Brandīsa pie Orlices]]* — 1 384 iedz.

Mazo apriņķu centri ir Česka Tršebova, Hlinsko, Holice, Hrudima, Krālīki, Lanškrouna, Litomišla, Moravska Tršebova, Pardubice, Polička, Pršelouča, Svitavi, Ūsti pie Orlices, Visoke Mīto, Žamberka.

## Ārējās saites
Hrudimas apriņķis

**Hrudimas apriņķis** () ir Čehijas Pardubices apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Pardubices apgabala Pardubices, Ūstu pie Orlices un Svitavu apriņķiem, Visočinas apgabala Ždjāras pie Sāzavas un Havlīčkūvbrodas apriņķi, Vidusčehijas apgabala Kutna Horas apriņķi.

## Ārējās saites
*
Heržmanūvmesteca

**Heržmanūvmesteca** () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Hrudimas apriņķī.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1325. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Hermanmīsteca** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Makfārleina šaurums

**Makfārleina šaurums** (, ) ir ap  garš un šaurākajā vietā ap  plats jūras šaurums Dienvidšetlendas salu arhipelāgā Antarktikā. Atdala Griničas salu ziemeļaustrumos no Livingstona salas dienvidrietumos un savieno Brensfīlda šaurumu dienvidaustrumos ar Dreika šauruma akvatoriju ziemeļrietumos. Šauruma dienvidrietumu malai piekļaujas Mūnbejs, kurā izvietojusies Hāfmūnas sala ar Argentīnas Kamaras polārstaciju.

Šaurumu 19. gadsimta sākumā atklāja un aptuveni nokartēja britu un amerikāņu roņu mednieki, kas to nosauca par **Janki šaurumu** (*Yankey Sound* vai *Yanky Sound*). Vēlāk pārdēvēts tagadējā vārdā par godu britu kuģa *Dragon* kapteinim Endrū Makfārleinam (*Andrew McFarlane *) no Liverpūles, kurš kuģojis šajā apvidū 1820.—1821. gadā. Dažos avotos saukts arī par **Dafa šaurumu** (*Duffs Straits*) par godu kapteinim N. Dafam, bet Karls Antons Larsens to nodēvējis par **Norvēģu šaurumu** (*Norges Stræde*, *Norway Sound*).

## Atsauces
Džans Sjaoguans

**Džans Sjaoguans** (; dzimis 1966. gada maijā) ir Ķīnas kosmonauts, Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku virsnieks. Viņš ir mandžūru tautības pārstāvis.

Džans 1998. gadā tika izvēlēts pirmajā Ķīnas kosmonautu grupā.
Viņš bija Shenzhou 9 dublieru komandas sastāvā.

Pirmo kosmisko lidojumu Džans Sjaoguans veica 2013. gada jūnijā ar Shenzhou 10. Misijas laikā veikta saslēgšanās ar kosmosa stacijas prototipu Tiangong 1.
Džerolāmo Kardāno

**Džerolāmo Kardāno** (; dzimis , miris ) bija renesanses laika itāliešu matemātiķis, ārsts, astrologs un spēlmanis. Sarakstījis vairāk nekā 200 darbu par medicīnas, matemātikas, fizikas, filozofijas, reliģijas un mūzikas tēmām. Kā spēlmanis ir viens no varbūtību teorijas pamatlicējiem.

Dzimis Pāvijā jurista, Leonardo da Vinči drauga ģimenē. Studējis Pāvijā un Padujā. Strādājis par ārstu. 1545. gadā publicēja ietekmīgo darbu algebrā *[[Ars Magna]]*, kurā aprakstīja kubisko un ceturtās pakāpes vienādojumu atrisinājumus. Pirmais matemātiķis, kurš regulāri operēja ar skaitļiem, kas mazāki par 0.

Ap 1564. gadu sarakstīja darbu par spēlēm *[[Liber de ludo aleae]]*, kuru var uzskatīt par varbūtību teorijas sākumu. Izgudrojis vairākas mehāniskas ierīces, to skaitā kodu atslēgu. Kardāno vārdā nosaukts kardāna pārvads, kuru viņš aprakstījis, tomēr nav izgudrojis. Tāpat viņa vārdā nosaukta Kardāno formula, ar kuru var atrast kubiskā vienādojuma atrisinājuma saknes. Izgudrojis žiroskopa kardāniekari. Kriptogrāfijā ir pazīstams viņa radītais Kardāno režģis.

1570. gadā apvainots ķecerībā, jo 1554. gadā publicēja Jēzus horoskopu. Viņš tika arestēts un vairākus mēnešus pavadīja cietumā. Vēlāk dzīvoja Romā pāvesta apgādībā. Miris Romā.

## Ārējās saites
Vana Japina

**Vana Japina** (; dzimusi ) ir Ķīnas kosmonaute, Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku lidotāja, pulkvede. Viņā ir pirmā Ķīnas sieviete, kas veikusi iziešanu kosmosā.

Vana 2010. gadā tika izvēlēta otrajā Ķīnas kosmonautu grupā.
Viņa bija kosmosa kuģa *[[Shenzhou 9]]* dublieru apkalpes sastāvā.

Pirmo kosmisko lidojumu Vana Japina veica 2013. gada jūnijā ar kosmosa kuģi *[[Shenzhou 10]]*. Misijas laikā veikta saslēgšanās ar kosmosa stacijas prototipu Tiangong 1.

Otro lidojumu kosmosā Japina sāka 2021. gada 15. oktobrī, esot kosmosa kuģa *[[Shenzhou 13]]* operatorei, dodoties otrajā ekspedīcijā uz orbitālo staciju *[[Tiangong]]*. Stacijā viņa ar diviem kosmonautiem pavadīja sešus mēnešus. Japina veica vienu iziešanu kosmosā. Uz zemes kuģa nolaižamais aparāts atgriezās 2022. gada 16. aprīlī.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:
Dzelte

thumbnail|200px|Ar aizkuņģa dziedzera vēzi slims cilvēks, kuram ir redzama dzelte
**Dzelte** jeb **ikteruss** () ir simptoms, kas izpaužas kā ādas, gļotādas un acu baltumu sklēru nokrāsošanās dzeltenā krāsā vai pat oranžā krāsā. Šis simptoms ir raksturīgs cilvēkiem, kas slimo ar A hepatītu, tautā dēvētu par dzelteno kaiti, žultsakmeņu slimību u.c. aknu patoloģijām. Dzelti izraisa žults pigmenta bilirubīna koncentrācijas palielināšanās asinīs. Bilirubīna normāla koncentrācija asins plazmā ir mazāka par 25 µmol/l. Tiklīdz tā koncentrācija pārsniedz 50 µmol/l, parādās dzelte.

## Ārējās saites

*
Vana (nozīmju atdalīšana)

**Vana** var būt:
* Vana — pilsēta Turcijā;
* Vana Džena (王峥, *Wáng Zhēng*; 1987) — Ķīnas vieglatlēte, vesera metēja;
* Vana Haodze (王浩泽, *Wáng Hàozé*; 1990) — Ķīnas kosmonaute;
* Vana Japina (王亚平, *Wáng Yàpíng*; 1980) — Ķīnas kosmonaute;
* Vana Mena (王濛, *Wáng Méng*; 1985) — Ķīnas šorttrekiste.

## Skatīt arī
* VAN
* Vanas ezers
* Vans
Ingus Ulmanis

**Ingus Ulmanis** (dzimis  Limbažos) ir latviešu mūziķis, komponists un mūzikas producents. Darbojies arī kā televīzijas un radio raidījumu vadītājs. Pazīstams ar dalību grupās "Jumprava" un paša izveidotajā grupā "Lādezers".

## Biogrāfija
Bijis grupas "Jumprava" solists, kur darbojies no 1984. gada līdz 1987. gada augustam. 1987. gadā kopā ar grupas biedru Aigaru Voitišķi izveidoja savu grupu "Lādezers", kurā muzicē joprojām. Ulmanis bijis arī dažādu citu muzikālo projektu autors un dalībnieks. Darbojies LNT iznākošajā pārraidē "Tautas Balss", Latvijas Televīzijas bērnu muzikālajā projektā "Brīnumskapis" un raidījumā "4. studija". 

Kopā ar sievu ir "Dabas koncertzāles" idejas autors, tās vadītājs. 

Strādā Latvijas Radio 1, kur vadīja raidījumu "Monopols", kurā par savu pieredzi un gaitām intervē dažādu profesiju pārstāvjus, nostrādāja līdz 2024. gadam. 

### Privātā dzīve
Precējies ar Silviju Noru Kalniņu, RTU pasniedzēju vides inženierzinātnē un "Dabas koncertzāles" idejas līdzautori. Viņu laulībā dzimušas divas meitas. Dzīvo Baltezerā, Ādažu novadā. 

## Atsauces
1140. gads

**1140** (MCXL) bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 21. decembris - Vācijas pirmais karalis Konrāds III ielenca Veinsbergu

### Nezināms datums
* Marburga ieguva pilsētas tiesības
* Gūrīdu valdnieks Alaudīns iekaroja un nodedzināja Gaznī.
* Izveidojās Galīcija, kura atradās Kijivas Krievzemē

## Dzimuši
* 28. maijs - Xin Qiji, ķīniešu dzejnieks (miris 1207. gadā)
* Minamoto no Yoshihira, japāņu cīnītājs (miris 1160. gadā)
* Jūda ben Zamuels no Rēgensburgas (miris 1217. gadā)
* Saksis Gramatiķis jeb Saksis Garais, viduslaiku mūks (miris 1220. gadā)
* Bernhards no Lipes, Livonijas krusta kara karavadonis (miris 1224. gadā)
* Meinards, katoļu misionārs (miris 1196. gadā)
* Alfons I, pirmais portugāļu karalis
* Konrāds I, Jeruzalemes karalis (miris 1192. gadā)
 
## Miruši
* 12. janvāris - Louis I, Tīringenes landgrāfs
* 6. februāris - Thurstans, Jorkas arhibīskaps
* 14. februāris - Sobeslavs I, Bohēmijas hercogs
* 14. februāris - Leo I, Armēnijas princis
* 15. novembris - Ungārijas Adelaide, Bohēmijas hercogiene
Žemīna

**Žemīna** () lietuviešu mitoloģijā ir zemes dieve un zemes personificējums, viena no galvenajām lietuviešu dievēm. Žemīna bija Perkūna sieva un Žemepata māsa, iespējams, dvīņumāsa. Latviešu mitoloģijā pazīstama kā zemes māte.

## Atsauces
Hlinsko

**Hlinsko** () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Hrudimas apriņķī pie Hrudimkas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 14. gadsimta pirmajā pusē. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Ārējās saites
Valērijs Brjusovs

**Valērijs Brjusovs** (, dzimis , miris ) bija krievu dzejnieks, rakstnieks un literatūrzinātnieks, simbolisma virziena veidotājs krievu literatūrā. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1873. gada 13. decembrī turīga Maskavas tirgotāja ģimenē. Studēja vēsturi Maskavas universitātē (1892-1899) un publicēja pirmos dzejoļus franču simbolisma stilā, kuros jūtama Bodlēra, Malarmē un Verlēna ietekme. 1903. gadā viņš izdeva Puškina vēstuļu zinātnisku izdevumu un vadīja laikrakstu "Svari" (*Весы*, 1904-1909). Tulkoja krieviski Vergīlija, Dantes, Gētes, Po darbus. 1909. gadā izdeva dzejas krājumu *Все напевы* (Visi dziedājumi). Tulkoja armēņu dzeju.

1914. gada janvārī Brjusovs atpūtās Maksimoviča sanatorijā Rūjienas ielā Jūrmalā, 26. janvārī Rīgas Latviešu biedrības telpās notika Brjusovam veltīts dzejas vakars ar banketu, kuru organizēja Kārlis Krūza. Ar runām uzstājās Atis Ķeniņš, Fricis Adamovičs un Viktors Eglītis. Dzejoļu krājumā "Septiņas varavīksnes krāsas" (1914-1915) iedzīvināti arī Latvijas motīvi un tēli. 

Krievijas pilsoņu kara laikā pieslējās boļševikiem. 1921. gadā nodibināja Literatūras un mākslas augstskolu Maskavā.
Miris 1924. gada 9. oktobrī Maskavā.

## Darbi
thumb|200px|V. Brjusova un M. Gorkija apkopotais "Latviešu literatūras krājums" (1916).
* *Декаденты. (Конец столетия)* (Dekadenti (Gadsimta beigas)). Drāma, 1893
* *Juvenilia* (Jauneklīgie), dzeja, 1894
* *Chefs d’oeuvre* (Šedevri), dzeja, 1895
* *Me eum esse* (Tas esmu es), dzeja, 1897
* *Об искусстве* (Par mākslu), 1899
* *Tertia Vigilia* (Trešā sardze), dzejas krājums, 1900
* *Urbi et Orbi* (Pilsētai un pasaulei), dzejas cikls 1903
* *Στεφανος* (Vainags), dzeja, 1906
* *Земная ось* (Zemes ass), stāstu un lugu krājums, 1907
* *Огненный ангел* (Ugunīgais eņģelis), vēsturisks romāns, 1908
* *Испепеленный* (Pārpelnotais), dzejas krājums, 1909
* *Все напевы* (Visi dziedājumi), 1909 
* Ф. И. Тютчев. Смысл его творчества (F. Tjučevs. Viņa daiļrades jēga), 1911  
* *Далекие и близкие* (Tālie un tuvie), 1911
* *Зеркало теней* (Ēnu spogulis), 1912
* *Алтарь победы* (Uzvaras altāris), vēsturisks romāns, 1913
* *Семь цветов радуги* (Septiņas varavīksnes krāsas), 1915
* *Юпитер поверженный* (Izmisumā iedzītais Jupiters), 1916
* *Рея Сильвия*, 1916
* *Последние мечты* (Pēdējie sapņi), 1920
* *В такие дни* (Tādās dienās), 1921
* *Дали* (Tāles), 1922
* *Кругозор* (Apvārsnis), 1922
* *Миг* (Brīdis), 1922
* *Mea* (Steidzies!), 1924

### Tulkojumi no latviešu valodas

1916. gadā Petrogradā iespieda Brjusova un Gorkija apkopoto "Latviešu literatūras krājumu". Dzejas un prozas antoloģijā bija iekļauti gan tālaika latviešu literāti Rainis (dzeja, luga "Zelta zirgs"), Rūdolfs Blaumanis ("Nāves ēnā", "Salna pavasarī"), brāļi Kaudzītes ("Mērnieku laiku" fragmants), Aspazija, Jānis Poruks, Kārlis Skalbe, Plūdons, gan iepriekšējās paaudzes autori Auseklis, Juris Alunāns, Andrejs Pumpurs. 

1955. gada krieviski iespiestajos Raiņa kopotajos rakstos (*Ян Райнис. Сочинения в 2 томах*) iekļauti arī Brjusova tulkotie dzejoļi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Fātiha

thumbnail|200px|Fātiha — pirmā Korāna sūra

**Fātiha** (, *sūrah Al-Fātiḥa* — ‘Atvērējas sūra’) ir pirmā Korāna sūra, kas ir neatņemama salāha (musulmaņu lūgšanu) sastāvdaļa. Tajā ir septiņas ājas (rindiņas). Islāmā šī sūra ir tikpat svarīga kā kristietībā Tēvreize. Nākamā Korāna sūra aiz Fātihas ir Bakara.

## Fātihas vārdi
Arābu valodā:






Transliterācija:






Tulkojums latviešu valodā:


Visžēlīgākā, Žēlojošā Allāha vārdā!
Visus slavinājumus pelnījis Allāhs, pasauļu Kungs,
Visžēlīgākais, Žēlojošais,
Atmaksas dienas Valdnieks!
Tikai Tev mēs kalpojam, un tikai Tev mēs lūdzam palīdzību!
Ved mūs pa Taisno ceļu –
pa to [kalpu] ceļu, kurus Tu esi apdāvinājis ar labumiem, ne [pa to ceļu], pār kuriem ir [Tavas] dusmas, un ne [pa] nomaldījušos [ceļu]!



## Atsauces
Flāmu Brabante

**Flāmu Brabante** (, , ) ir viena no desmit Beļģijas provincēm valsts centrālajā daļā, Flandrijā. Province robežojas ar Antverpeni ziemeļos, ar Limburgu austrumos, ar Ljēžu dienvidaustrumos, ar Valoņu Brabanti dienvidos, ar Eno dienvidrietumos un  ar Austrumflandriju rietumos. Province no visām pusēm ieskauj Briseles galvaspilsētas reģionu. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Lēvena. Nākamās lielākās pilsētas ir Dilbeka, Vilvorde, Halle un Grimbergena. Provinces kopējā platība ir 2 106 km², pēc 2013. gada datiem provincē dzīvo 1 086 446 iedzīvotāji.

## Ārējās saites
Džeimss Gandolfīni

**Džeimss Džozefs Gandolfīni** (*James Joseph Gandolfini, Jr.*; dzimis , miris ) bija itāļu izcelsmes amerikāņu aktieris.

Pazīstams kā galvenās lomas Tonija Soprāno atveidotājs televīzijas seriālā "Soprano ģimene" (*The Sopranos*). Par šo lomu saņēmis trīs ''Primetime Emmy'' balvas, trīs Ekrāna aktieru ģildes balvas, vienu Zelta globusa balvu. Tāpat filmējies tādās filmās kā "Īstā mīlestība" (1993), "Mijkrēslis" (1995), "Ķeriet īso" (1995), *[[8MM]]* (1999), "Meksikānis" (*The Mexican*, 2001), "Cilvēks, kura nebija" (2001), "Mīla un cigaretes" (*Romance & Cigarettes*, 2005), *[[Where the Wild Things Are]]* (2009; balss), "Vilciena 1 2 3 nolaupīšana" (2009), *[[In the Loop]]* (2009), "Slepenā operācija "30 pēc pusnakts"" (2012), *[[Enough Said]]* (2013), "Piliens" (2014).

Gandolfīni nominēts ''Tony'' balvai par lomu Brodvejas uzvedumā *God of Carnage*.

Gandolfīni nomira 51 gada vecumā 2013. gadā Romā no sirdstriekas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandra arhipelāgs

**Aleksandra arhipelāgs** () ir ap 480 km garš un līdz 160 km plats klinšainu salu arhipelāgs Klusā okeāna ziemeļaustrumos Ziemeļamerikas piekrastē. Ietilpst Amerikas Savienoto Valstu Aļaskas pavalstī. Veidojies kā iegrimis Piekrastes kalnu grēdas atzars, kura augstākais kalns Venjaminova smaile Baranova salā sniedzas līdz 1643 m vjl. Sastāv no vairāk kā 1100 salām un klintīm, lielākās no kurām ir Velsas Prinča sala (6675 km²), Čičagova sala (5306 km²), Admiralitātes sala (4264 km²), Baranova sala (4162 km²), Kuprejanova sala (2802 km²), Reviljahihedo sala (2755 km²) un Kuju (1962 km²). Diksona šaurums dienvidos to atdala no Karalienes Šarlotes salām. Salas pirmiedzīvotāji ir tlingitu un haidu indiāņi. Pirmie no eiropiešiem to atklāja Vitusa Beringa ekspedīcija 1741. gadā. Nosaukts par godu tirgotājam un Krievu Amerikas pārvaldniekam (1790-1818) Aleksandram Baranovam.

## Atsauces

## Ārējās saites
NBA sezonas labākais komandas biedrs

**[[Nacionālā basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] Tvaimena—Stoksa sezonas labākais komandas biedrs** ir ikgadēja NBA līgas balva, kas tiek piešķirta spēlētājam, kas tiek uzskatīta par "ideālu komandas biedru". Balva nosaukta Džeka Tvaimena un Morisa Stoksa vārdā. Balva tiek pasniegta kopš 2012.—2013. gada sezonas. Pirmais balvas ieguvējs bija Losandželosas "Clippers" aizsargs Čonsijs Billapss. Dirks Novickis ir vienīgais starptautiskais spēlētājs, kurš ieguvis šo balvu. Savukārt Džrū Holidejs pašreiz ir vienīgais spēlētājs, kurš šo balvu ieguvis divas reizes, turklāt pārstāvot divas dažādas komandas - Ņūorleānas "Pelicans" un Milvoki "Bucks".

## Uzvarētāji

## Atsauces
Tālis Millers

**Tālis Millers** (dzimis , miris ) bija latviešu ķīmiķis. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis, Latvijas Zinātņu akadēmijas prezidents (1994-1998).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1929. gadā Ungurmuižas pagastā. Mācījās Liepenes pamatskolā, tad Jēkabpils Valsts ģimnāzijā (1942-1947).
Studēja Latvijas Universitātes Ķīmijas fakultātē, kuru absolvēja 1952. gadā,  1954. gadā sāka strādāt Latvijas Zinātņu akadēmijas Neorganiskās ķīmijas institūtā, 1962. gadā ieguva ķīmijas doktora grādu Rīgas Politehniskajā institūtā. 

Vairāk nekā desmit gadus vadīja LZA Neorganiskās ķīmijas institūtu (1984—1997). 
No 1992. līdz 1994. gadam un no 1998. līdz 2001. gadam Millers bija Latvijas Zinātņu akadēmijas viceprezidents, starpposmā — prezidents. Bija Latvijas Ķīmijas žurnāla (*Latvian Journal of Chemistry*) galvenais redaktors. No 1993. līdz 1994. gadam bija Latvijas Augstākās izglītības padomes priekšsēdētājs.

Miris .

## Darbi
Darbojās neorganiskās ķīmijas nozarē, vadīja pētījumus neorganisko savienojumu plazmas ķīmijā un tehnoloģijā. Millers ir aptuveni 300 zinātnisku rakstu autors. Ir 84 autorapliecības.

* Миллер, Талис Никласович. Неорганические соединения фосфора с азотом. Рига: Зинатне, 1986. - 208 с. (monogrāfija) 
* T.N. Millers, A.A. Kuzjukevics. Micromonocrystals of refractory compounds: composition, structure and properties. Progr. Crystal Growth & Charact., 1988, vol. 16, pp. 367-438.
* T. Millers. Materials synthesis on the basis of ultrafine refractory compound powders. Materials Science and Engineering, 1993, A 168.
* A. Kuzjukevics, K. Ishizaki, J. Grabis, T. Millers. Hot pressing of TiN-alumina composites. J. Cer. Soc. Japan, 1994, vol. 102, pp. 225-230.
* L. Cera, T. Millers. Surface acid-base properties of plasma prepared composite oxides in aqueous solution. Latv. J. Chem., 1994, N 2, pp. 160-165.
* J. Ronis, B. Bondars, A. Vitola, T. Millers, J. Schneider, F. Frey. Crystal structure of the phosphorous oxynitride P4ON6. J.Solid State Chem., 1995, vol. 115, n 1, pp. 265-269.
* T. Millers, H. König. Plasmatechnische Herstellung ultradispersen Keramikpulver und deren Anwendung. DECHEMA, Frankfurt, 1995, s. 41-45.
* A. Vitola, J. Ronis, V. Avotins, T. Millers. Structure of inorganic phosphorous-nitrogen tetrahedral compounds. Latv. J. Chem., 1997, N 1, pp. 52-59.
* L. Cera, M. Berzins, T. Millers. Charge development at the interface in Si-C-N composite aqueous suspensions. Latv. J. Chem., 1997, N 2, pp. 64-71.
* T. Millers, J. Ronis, A. Vitola. Synthesis, structure and properties of materials in the system P-N-O. J. Inorg. Phosphorus Chem.,  Phosphorus Research Bull., 1999, vol. 10, pp. 690-695.
* T. Millers. Plasma, chemistry, and advanced materials. Proc. Latv. Acad. Sci, B, 2004,  vol. 58, N 2, pp. 76-80.

## Apbalvojumi
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1980) 
* Solomona Hillera balva (1996) 
* Triju Zvaigžņu ordenis, trešā šķira (1998) 
* Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielā medaļa (2002) par "izcilu zinātnisko devumu plazmas ķīmijā un neorganisko materiālu tehnoloģijā", 
* Latvijas Zinātņu akadēmijas un "Grindeks" balva.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Latvijas ļaudis" informācija
Šapiro

**Šapiro** ( (*Shapira*), , , ) ir aškenazu cilmes uzvārds, kas cēlies no Špeieres viduslaiku nosaukuma. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Ādolfs Šapiro (*Адольф Шапіро*; 1939) — PSRS, Latvijas un Krievijas teātra režisors;
* Bens Šapiro (*Ben Shapiro*; 1984) — amerikāņu konservatīvais politikas komentētājs, rakstnieks un jurists;
* Jakovs Šapiro (1865—?) — ebreju tirgotājs, Krievijas Impērijas Valsts Domes deputāts.
Imants Zauls

**Imants Zauls** (dzimis  Rūjienā) ir latviešu inženieris, alpīnists.

1980. gadā absolvējis Kaļiņingradas Tehniskās universitātes Rīgas nodaļu. 1962. gadā sācis strādāt Rīgas elektromašīnu rūpnīcā (līdz 1967. gadam), pēc tam strādājis Rīgas traleru flotes bāzē, Tehnisko iekārtu dienestā. Kopš 1977. gada nodarbojās arī ar krustu, gaiļu un zvanu uzstādīšanu Latvijas baznīcās.

1975. gadā sācis nodarboties ar alpīnismu. Zauls ir bijis visās augstākajās bijušās PSRS teritorijā esošajās virsotnēs, kā arī vairākās pasaules augstākajās virsotnēs.  kopā ar Teodoru Ķirsi kā pirmie Latvijas alpīnisti uzkāpa pasaules augstākajā virsotnē Everestā (8848 m).

1992. gadā saņēmis Augstāko PSRS kalnu iekarotāja ("Sniega leopards") goda nosaukumu. 2002. gadā saņēmis piektās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Peidžeris

thumb|220px|''TPL Birdy WP POCSAG-Pager''
**Peidžeris** (no  — 'izsaukt', 'informēt') jeb **radiotelekss** ir bezvadu sakaru ierīce, kas var uztvert un parādīt teksta ziņojumus vai saņemt un atskaņot balss ziņas. Vienvirziena peidžeri var tikai saņemt ziņas, bet atbildes un divpusējie peidžeri var arī apstiprināt saņemšanu, atbildēt vai arī izveidot jaunu ziņojumu. Peidžeri ir daļa no peidžeru sistēmas, kas sastāv no viena vai vairākiem fiksētiem raidītājiem (vai, atbildes un divpusējo peidžeru gadījumā, vienas vai vairākām bāzes stacijām), kā arī daudziem mobilu lietotāju peidžeriem. Tādas sistēmas var darboties kāda ēku kompleksa ietvaros vai valsts mērogā.

Viena no pirmajām praktiskajām peidžeru sistēmām tika ieviesta 1950. gadā Ņujorkā mediķu vajadzībām. Peidžeru popularitāte maksimumu sasniedza 1990. gadu vidū, bet tos izspieda mobilie tālruņi, kuriem bez balss sakariem bija arī īsziņu sūtīšanas iespēja. Mūsdienās to vienkāršības, augstas pieejamības un lētās ekspluatācijas dēļ peidžerus joprojām izmanto daudzās slimnīcās, valsts dienestos u.c.

Peidžeru sistēmas atšķiras pēc tajās izmantotajiem protokoliem. Plašāk izmantotie protokoli: *TAP*, *FLEX*, *ReFLEX*, *POCSAG*, *Golay*, *ERMES* un *NTT*.

## Atsauces
Akermanis

**Akermanis** ( — 'arājs', no *Acker* — 'uzarts lauks'; sieviešu dzimtē Akermane) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ahims fon Akermanis (*Achim fon Akerman*, 1909—1945) — vācbaltiešu dzejnieks;
* Jānis Akermanis (1897—1972) — latviešu izcelsmes amerikāņu aviokonstruktors;
* Paskāls Akermanis (*Pascal Ackermann*, 1994) — Vācijas riteņbraucējs;
* Roberts Akermanis (1926—1993) — latviešu skolotājs un izglītības darbinieks.
Koptu valoda

**Koptu valoda** (ϯⲙⲉⲧⲣⲉⲙⲛ̀ⲭⲏⲙⲓ, *Timetremənkʰēmi*) ir mirusi afroaziātu valoda, ēģiptiešu valodas jaunākais attīstības posms. Šo valodu lietoja mūsdienu Ēģiptes teritorijā no 2. līdz 17. gadsimtam, kad to aizstāja arābu valoda. 

Koptu valoda joprojām tiek izmantota kā liturģiskā valoda Koptu pareizticīgajā baznīcā un Koptu katoļu baznīcā. 1. gadsimtā ēģiptieši rakstībā sāka izmantot pielāgotu grieķu alfabētu, radot tā saukto koptu alfabētu. Koptu valodas vārdu krājumā ir ļoti daudz aizguvumu no grieķu valodas.
Albert Einstein ATV

**Albert Einstein** jeb **ATV-004** bija Eiropas kravas kosmosa kuģis no Automated Transfer Vehicle sērijas, kas paredzēts Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādei. Tas nosaukts 20. gadsimta Vācijas zinātnieka Alberta Einšteina vārdā. Transportkuģis palaists 2013. gada jūnijā.

## Krava
Kosmosa kuģis uz staciju nogādāja 6590 kg kravu, tai skaitā 2480 kg sauskravas, 3440 kg degvielas (860 kg stacijas degvielas krājumiem), 100 kg gaisa un skābekļa un 570 kg ūdeni.

## Lidojuma gaita
*Albert Einstein* tika palaists  21:52:11 UTC ar nesējraķeti Ariane 5ES (*VA213*) no starta laukuma ELA-3 Gviānas kosmiskajā centrā Kurū, Franču Gviānā.

Transportkuģis ar SKS saslēdzās 15. jūnijā 14:07 UTC automātiskā režīmā pie Zvezda moduļa. Lūku atvēršana tika aizkavēta par diennakti nesaskaņu dēļ starp NASA un Roskosmos speciālistiem par operāciju veikšanas kārtību, bažījoties par bakteoroloģisko un fungicīdo piesārņojumu.

19. jūnijā ar *ATV-4* dzinējiem tika veikta orbītas paaugstināšana, kas sākās 13:05 UTC un ilga 407,5 sekundes. Orbīta paaugstināta par 1,75 km.

10. jūlijā veikta stacijas orbītas paaugstināšana. Dzinēji iedarbināti 05:35 UTC un darbojās 593 sekundes. Orbīta paaugstināta par 2,5 km.

Orbītas paaugstināšanas manevrs veikts arī 31. augustā. Dzinēji iedarbināti 07:17 UTC un darbojās 204,8 sekundes. Orbīta paaugstināta par 0,84 km.

Vēl viena orbītas paaugstināšana notika 3. oktobrī. Dzinēji iedarbināti 19:22 UTC un darbojās 818 sekundes. Orbīta paaugstināta par 3,4 km.

24. oktobrī ar *ATV-4* dzinējiem tika veikta orbītas paaugstināšana, kas sākās 11:03 UTC un ilga 256,6 sekundes.

28. oktobrī 08:55 UTC *Albert Einstein* atvienojās no stacijas.
2. novembrī *ATV-4* veica bremzēšanas manevrus un iegāja Zemes atmosfērā, kur tas sadega (aptuveni 12:04 UTC). Nesadegušās daļas iekrita Klusajā okeānā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ATV ESA 
* ATV-Albert Einstein Arianespace apraksts https://web.archive.org/web/20131113035109/http://www.arianespace.com/images/launch-kits/launch-kit-pdf-eng/VA213-ATV4-EN1.pdf  https://web.archive.org/web/20150915210337/http://arianespace.com/images/launch-kits/launch-kit-pdf-frn/VA213-ATV4-FR2.pdf
Katarakta

thumbnail|235px|Katarakta cilvēka acī
**Katarakta** (, *kataráktēs* — ‘ūdenskritums’) ir pilnīgs vai daļējs acs lēcas apduļķojums, kā rezultātā pasliktinās redze. Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem aklumu visbiežāk izraisa tieši katarakta (47,9% no visiem gadījumiem). Kataraktas veidošanās cēloņi ir embrionālās attīstības traucējumi, lēcas mehāniski bojājumi, jonizējošā starojuma iedarbība, vitamīnu trūkums acs audos, intoksikācija, vispārējas organisma slimības, piemēram, cukura diabēts un tetānija, dažādi patoloģiski procesi acī (glaukoma, iridociklīts, stipra tuvredzība).

## Atsauces
Lazda

thumb
**Parastā lazda** (*Corylus avellana*) ir bērzu dzimtas (agrāk lazdu dzimtas) koks. To augstums ir no 1,5 līdz 7 metriem. Aug pa vairākām kopā, veidojot krūmu pudurus. Lazdu dabiskais izplatības areāls ir Eiropa un Mazāzija. Plaši izplatīts Centrāleiropā un Austrumeiropā. Parastā lazda ir vienīgā lazdu ģints suga, kas aug Latvijā. Lazdu riekstus cilvēki lieto uzturā, lai gan lielāko daļu no tirdzniecībā esošajiem riekstiem iegūst no dižaugļu lazdas (*Corylus maxima*).
Parastā lazda aug pamežā, krūmājos, gar ūdenskrātuvēm; lapkoku un jauktajos mežos.
Parastās lazdas zinātniskais nosaukums ir radies no itāļu pilsētas Avellas nosaukuma, jo šīs pilsētas apkaime antīkajā pasaulē bija izslavēts lazdu riekstu audzēšanas reģions.

## Raksturojums
Vasarzaļš, 1 — 7 metrus augsts koks. Jaunie zari ir pelēki, kaili vai tāpat kā lapu kāti — ar dziedzermatiņiem. Vecākie dzinumi dzelteni brūni, ar matiņiem, zvīņām un dziedzermatiņiem. Pumpuri apaļi vai olveida, no sāniem mazliet saplacināti, zvīņas ieapaļas, gar malu ar matiņiem. Lapas pie tievajiem zariem sakārtotas divās rindās, pie resnākajiem — visapkārt. Tās ir augšpusē tumšākas, bet apakšpusē gaiši zaļas, 6 — 12 cm garas, 5 — 9 cm platas. Lapu plātnes ieapaļas vai ovālas, kailas vai ar izklaidus matiņiem, pamats asimetriski sirdsveidīgs, gals nosmailots, mala nevienādi divkārtaini zobaina. Dzīslojums ir plūksnains, dzīslas ar matiņiem. Pielapes olveida, strupas, diezgan agri nobirst. Vīrišķo ziedu spurdzes līdz 5 cm garas, parasti 2 — 4 kopā. Vīrišķie ziedi bez apziedņa, pa vienam olveida seglapu žāklēs, kas biezi segtas ar matiņiem. Pieziedlapas ir divas saaugušas ar seglapu. Putekšņlapas ir četras, šķeltas, tādēļ izskatās, ka astoņas. Putekšnīcām galā ir matiņu pušķis. Sievišķās ziedkopas sēdošas, nelielas, apmēram, 0,5 cm garas, parasti ar 2 — 5 ziediem, neizplaukušas līdzīgas lapu pumpuriem. Apziednis ir neuzkrītošs, saaudzis pie pamata ar sēklotni, mala brīva. Ziedi atrodas nobirstošu, ar matiņiem klātu seglapu žāklēs. Ir divas drīksnas, pavedienveida, purpursarkanas. Augļa vīkals zvanveida, augšdaļā vaļējs, nekārtni šķelts, tikpat garš, vai garāks, nekā auglis. Auglis — rieksts, gandrīz apaļš vai iegareni ovāls, brūni dzeltens, 1,5 — 2 cm garš. Zied martā, aprīlī, pirms lapu plaukšanas. Rieksti nogatavojas septembrī.

## Saimnieciskā nozīme
Rieksti ir ēdami, satur ap 60% riekstu eļļas, kas pieder pie labākajām augu eļļām. Riekstu eļļu lieto arī parfimērijā. Balto, vieglo, labi plīstošo koksni izmanto galdniecībā. No zariem iegūst labu materiālu groziem. Tiek kultivētas ap 20 lazdu šķirnēm. Agro ziedu dēļ augs ir izmantojams biškopībā. Lazdas ir ļoti labi pavairojamas, it sevišķi ar celmu atvasēm un sakņu pumpuriem. Tās var pavairot ar noliekteņiem, spraudeņiem un sēklām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lazda (nozīmju atdalīšana)

**Lazda** var būt:

* lazdas — bērzu dzimtas ģints;
** parastā lazda — lazdu ģints suga, vienīgā lazdu suga, kas aug Latvijā;

* Paulis Lazda (1938—2025) — ASV latviešu vēsturnieks;
* Pēteris Lazda (1936) — latviešu jurists, nacionālās pretošanās kustības dalībnieks un politiķis;
* Zinaīda Lazda (1902—1957) — latviešu dzejniece.
Come Away with Me

***Come Away with Me*** ir amerikāņu pianistes un dziedātājas Noras Džonsas debijas albums, kas izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Blue Note Records. Albums tika ierakstīts 2001. gadā Ņujorkā, Sorcerer Sound un Allaire Studios.

Ar albumu Nora Džonsa guva atpazīstamību visā pasaulē, iekļūstot *Billboard 200* un dažādos džeza topos. Albums arī tika iekļauts daudzu mūzikas kritiķu "gada labāko albumu" sarakstos, procesa laikā iegūstot vērtīgas mūzikas balvas, tajā skaitā astoņas Grammy balvas.

## Dziesmu saraksts

### Bonusa dziesmas
Džārviss Varnado

**Džārviss Lamars Varnado** (; dzimis ) ir amerikāņu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja un centra pozīcijās. Pašlaik (2013) pārstāv NBA klubu Maiami "Heat".

Spēlējis NCAA, kur pārstāvēja Misisipi štata universitātes basketbola komandu. 2010. gada NBA draftā viņu Maiami "Heat" izraudzījās ar kopējo 41. kārtas numuru otrajā kārtā, tomēr NBA debitējis 2012.—2013. gada sezonā Bostonas "Celtics" sastāvā. Pirms tam spēlējis Itālijā, Izraēlā un NBA D-līgā. 2013. gada janvārī parakstīja līgumu ar Maiami "Heat", tomēr 2012.—2013. gada sezonas laikā vēl tika nosūtīts uz D-līgu. "Heat" sastāvā ir izcīnījis 2012.—2013. gada sezonas NBA čempiontitulu.

## Statistika NBA

### Regulārā sezona

|-
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"Celtics"
| 5 || 0 || 3,6 || 50,0 || 0 || 50,0 || 0,6 || 0,2 || 0,2 || 0 || 1,2
|-
| style="text-align:left; background:#afe6ba;"|†
| style="text-align:left;"|"Heat"
| 8 || 0 || 5 || 33,3 || 0 || 0 || 0,8 || 0,3 || 0 || 0,3 || 0,3
|-
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"Bulls"
| 1 || 0 || 2 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|-
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"76ers"
| **23** || 0 || **14,7** || **60,0** || 0 || **51,9** || **2,7** || **0,6** || **0,4** || **1,3** || **4,3**
|-
| style="text-align:left;" colspan="2"|Karjera
| 37 || 0 || 10,7 || 58,2 || 0 || 51,8 || 1,9 || 0,4 || 0,3 || 0,8 || 2,9
|}
## Ārējās saites
Džonatans Tehau

**Džonatans Tehau** (*Jonathan Tehau*; dzimis ) ir Taiti futbolists, pašlaik (2024) spēlē A.S. Central Sport. Bijušais Taiti izlases dalībnieks. Viņa brāļi Lorenzo Tehau un Alvins Tehau, kā arī brālēns Teaonui Tehau arī spēlē Taiti izlasē.

## Izlases karjera
 Džonatans Tehau guva pirmos vārtus Taiti izlases vēsturē FIFA Konfederāciju kausā, tos gūstot pēc stūra stitiena ar galvu, panākot rezultātu 1-3. Vēlāk viņš iesita bumbu arī savos vārtos, kļūstot par pirmo Konfederāciju kausa vēsturē, kas ir iesitis bumbu gan pretinieku, gan savos vārtos.

### Vārti izlasē
*Rezultātos vispirms tiek uzrādīts Taiti rezultāts.*

## Izlases statistika
*Uz *.

## Sasniegumi
***[[OFC Nāciju kauss]]:**
:: **Uzvarētājs (1):** 2013

## Atsauces

## Ārējās saites
Kriss Kellijs

**Kriss Kellijs** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 845 spēles Nacionālajā hokeja līga, 2011. gadā kopā ar Bostonas "Bruins" izcīnot Stenlija kausu.

## Spēlētāja karjera
Spēlējis Ontārio hokeja līgas klubu Londonas "Knights" un Sadbarijas "Wolves" sastāvā. 1999. gada NHL draftā viņu Otavas "Senators" izraudzījās ar kopējo 94. kārtas numuru. NHL debitējis 2003.—2004. gada sezonā. "Senators" sastāvā spēlēja līdz 2010.—2011. gada sezonas vidum, kad pārgāja uz Bostonas "Bruins". 2012. gada NHL lokauta laikā spēlēja NLB kluba *Red Ice* sastāvā. "Bruins" sastāvā 2011. gadā izcīnīja Stenlija kausu. "Bruins" spēlēja līdz pat 2016. gada vasarai. Tad noslēdza viena gada līgumu ar Otavas "Senators", atgriežoties tās sastāvā. Pēc 2017.—18. gada sezonas noslēdza karjeru.

## Ārējās saites
Rīgas pils ugunsgrēks

**Rīgas pils ugunsgrēks** notika 2013. gada 20. un 21. jūnijā. Tā rezultātā tika nodarīti bojājumi Rīgas pilij.

## Notikumu gaita
2012. gada decembrī tika uzsākta Rīgas pils rekonstrukcija. Darbus pasūtīja VAS "Valsts Nekustamie Īpašumi", bet izpildīja pilnsabiedrība SBRE, kurā apvienojušies "Skonto Būve" un "Re&Re". Celtnieki, kas  strādāja pilī, to pameta plkst. 18.45, un atstāja pili Militārās policijas uzraudzībā.

Plkst. 22.21 uz Rīgas pili tika izsaukti ugunsdzēsēji. Ugunsgrēku ieradās skatīties vairāki simti cilvēku.

Ap plkst. 1 naktī Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests (VUGD) ziņoja, ka ugunsgrēka dzēšanā iesaistīti 79 glābēji, 11 autocisternas, 3 autokāpnes, 1 pacēlājs un 3 specializēti transportlīdzekļi. Neilgi pirms plkst. 2 virs pils jumta vairs nebija redzama atklāta liesma, savukārt plkst. 3.53 ugunsgrēks tika lokalizēts. Ugunsgrēka rezultātā tika hospitalizēts viens ugunsdzēsējs, kurš bija saindējies ar dūmiem. Plkst. 4.45 tika atjaunota satiksme 11. novembra krastmalas posmā starp Akmens un Vanšu tiltiem. Plkst. 14.21 ugunsgrēks likvidēts.

Ugunsgrēka dzēšanai tika piesaistīti visi VUGD Rīgas reģiona pārvaldes rīcībā esošie resursi, palīgā devās arī ugunsdzēsēji no Jūrmalas. Ugunsnelaimes laikā Militārās policijas kaprālis Alvis Brūveris nolaida Latvijas karogu no pils, bet to piektdien atpakaļ uzcēla vecākais militārais policists dižkareivis Aldis Dortāns.

## Postījumi
250px|thumb|Rīgas pils nākamajā dienā pēc ugunsgrēka
Ierodoties ugunsdzēsējiem, degšanas platība bija 50—100 kvadrātmetri. Kopumā ugunsgrēka rezultātā tika nopostīta aptuveni 3200 kvadrātmetru liela platība. Tika izpostīti 2400 kvadrātmetri pils jumtā un bēniņos, 600 kvadrātmetri ceturtajā stāvā un 200 kvadrātmetri trešajā stāvā. Gandrīz pilnībā izdega Sarkanā zāle, smagi postījumi Baltajai zālei, postījumi tikuši nodarīti arī Svētku, Sūtņu un Ģerboņu zālēm. Visvairāk cieta tā Rīgas pils daļa, kurā atradās Valsts prezidenta kanceleja.

No Nacionālā vēstures muzeja krājumiem nekas negāja bojā, taču daļai no tiem radās bojājumi. Ugunsgrēkā necieta nekas no Latvijas Nacionālā mākslas muzeja krājumiem.

Rīgas pils bija apdrošināta kopsummā par 27,3 miljoniem latu. Ir uzsākts kriminālprocess par šo ugunsgrēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rīgas pils pēc ugunsgrēka no gaisa
Hrasta

**Hrasta** () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Hrudimas apriņķī pie Hrudimkas upes.

## Vēsture

Jau no 1160. gada rakstos ir pieminēts husītu nopostītais benediktiešu klosteris, kas atradās 2 kilometri no mūsdienu pilsētas. 13. gadsimta sākumā klosterī tika radīts "*[[Codex Gigas]]*" - lielākais neskartais viduslaiku manuskripts, kas mūsdienās atrodas Stokholmā. Pati pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1318. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

## Ārējās saites
Paceplīši

**Paceplīši** (*Troglodytes*) ir maza auguma paceplīšu dzimtas (*Troglodytidae*) zvirbuļveidīgo (*Passeriformes*) putnu ģints, kas apvieno 12 sugas. Šīs ģints sugām ir raksturīgs vēsāku reģionu izplatības areāls. Tā var būt mērenā josla vai Centrālamerikā un Dienvidamerikā dzīvojošām sugām — kalni. Lielākā daļa paceplīšu sugu dzīvo Jaunajā pasaulē. Izņēmums ir paceplītis (*Troglodytes troglodytes*), kas ir ne tikai vienīgā suga paceplīšu ģintī, bet arī paceplīšu dzimtā, kas mājo Vecajā pasaulē. Arī Latvijā tas ir parasts un izplatīts ligzdotājs, kas reizēm pie neaizsalstošām upītēm un strautiem nelielā skaitā paliek ziemot.

## Sistemātikas izmaiņas
[thumb|220px|left|Kādreiz [ziemas paceplītis (attēlā) un paceplītis tika uzskatīti par vienu sugu]]
Dažu grupu klasifikācija ir ļoti sarežģīta un nav līdz galam šobrīd izprasta, iespējams, ka tuvākajā nākotnē tiks izdalītas jaunas sugas. Pēdējos gados jau ir izdalītas vairākas jaunas sugas, piemēram, ziemas paceplītis ir sadalīts trīs atsevišķās sugās: ziemas paceplītis (*Troglodytes hiemalis*), Klusā okeāna paceplītis (*Troglodytes pacificus*) un paceplītis. Paceplīšu ģints tuvākie radinieki ir kalnu ceplīši (*Thryorchilus*) un slīkšņu ceplīši (*Cistothorus*).

## Izskats un īpašības
Paceplīšu ģints sugas ir maza vai ļoti maza auguma putniņi. Vidēji tie ir 11—13 cm lieli, bet mazākais ģintī, kā arī dzimtā ir Eirāzijas paceplītis. Tā ķermeņa garums var būt tikai 8 cm, spārnu izplētums 12 cm, svars 6 g. Paceplīšu ģints sugu apspalvojums ir sīki raibumoti pelēkbrūns ar tumšāku muguru un gaišāku pavēderi. Paceplīšiem ir spēcīgas kājas, īsi, noapaļoti spārni un proporcionāli garas astītes, kuras tie laiku pa laikam mēdz turēt izslietas vertikāli gaisā. Uz astēm un spārnu galiem tiem ir tumšāk brūnas šķērssvītras. Lidojums taisns un spurdzošs.

Paceplīši barojas, medījot dažādus nelielus kukaiņus un zirnekļus. Tie ir teritoriāli putni, kas par savu teritoriju paziņo ar skaļu dziedāšanu.

## Sistemātika
[thumb|200px|[Folklendu paceplītis (*Troglodytes cobbi*) ir endēmiska suga Folklenda salās]]
**Paceplīšu ģints** (*Troglodytes*)
*Dzeltenais paceplītis (*Troglodytes ochraceus*)
*Folklendu paceplītis (*Troglodytes cobbi*)
*Kalnu paceplītis (*Troglodytes solstitialis*)
*Klarionas paceplītis (*Troglodytes tanneri*)
*Klusā okeāna paceplītis (*Troglodytes pacificus*)
*Kolumbijas paceplītis (*Troglodytes monticola*)
*Mājas paceplītis (*Troglodytes aedon*)
*Paceplītis (*Troglodytes troglodytes*)
*Rudaču paceplītis (*Troglodytes rufociliatus*)
*Sokoro paceplītis (*Troglodytes sissonii*)
*Tepui paceplītis (*Troglodytes rufulus*)
*Ziemas paceplītis (*Troglodytes hiemalis*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā