open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johaness Lecmanis

**Johaness Pēteris Lecmanis** (; dzimis , miris ) bija Cēsīs dzimis igauņu / austriešu meteorologs, virpuļviesuļu pētniecības pionieris. 

Dzimis Cēsīs. No 1906. līdz 1913. gadam studēja meteoroloģiju Tartu universitātē. Iepazinās ar Alfrēdu Vēgeneru. 1924. gadā ieguva doktora grādu Helsinku universitātē. No 1928. gada līdz Otrā pasaules kara beigām strādāja Grācas universitātē.

## Darbi
* *Wind- und Wasserhosen in Europa*
* *Richtlinien zur Erforschung von Tromben, Tornados, Wasserhosen und Kleintromben.* (1937), Zalcburga
** 2. izdevums - Grāca (1944)
* *Zur Kinematik und Dynamik stabiler Luftwirbel.* (1933)
* *Das Bewegungsfeld im Fuss einer fortschreitenden Wind oder Wasserhose*, Eesti vabariigi Tartu ülikooli toimetused. Acta et commentationes Universitatis Dorpatensis. A. Mathematica, physica, medica (1923)
Edmons de Gonkūrs

**Edmons Luijs Antuāns Its de Gonkūrs** (, dzimis , miris ) bija franču rakstnieks, kritiķis un grāmatizdevējs. Kā brāļi Gonkūri publicējās kopā ar brāli Žilu. Pēc Žila nāves 1870. gadā nodibināja Gonkūru akadēmiju, kas mūsdienās piešķir franču literatūras prestižāko balvu - Gonkūru prēmiju.

## Ārējās saites
Nobela prēmijas laureāti fizikā

**Nobela prēmijas laureāti fizikā** ir zinātnieki, kas saņēmuši Nobela prēmiju fizikā (). Tās ir ikgadējs apbalvojums par ieguldījumu fizikā. Nobela prēmija fizikā ir viena no piecām Alfrēda Nobela dibinātajām Nobela prēmijām (izveidota saskaņā ar Nobela 1895. gadā parakstīto testamentu). Kopš 1901. gada to pasniedz Zviedrijas Karaliskā Zinātņu Akadēmija svinīgā ceremonijā Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā katru gadu 10. decembrī (A. Nobela nāves dienā).

Balvas piešķiršanu organizē Nobela fonds un Komiteja, kas sastāv no pieciem Zviedrijas Karaliskās Zinātņu Akadēmijas ievēlētiem locekļiem. Apbalvošana notiek Stokholmas koncertzālē. Katram fizikas Nobela prēmijas laureātam tiek pasniegta zelta medaļa, diploms un naudas balva.
[thumb|[Alfrēds Nobels|Alfrēda Nobela (1833—1896) portrets (autors *Gösta Florman*).]]

## Daži fakti
* Pirmo Nobela prēmiju fizikā 1901. gada 10. decembrī saņēma vācu zinātnieks Vilhelms Rentgens par ieguldījumu rentgenstaru atklāšanā.
* Vienīgais zinātnieks, kas saņēmis Nobela prēmiju fizikā divas reizes, ir Džons Bardīns (1956, 1972). Divas reizes Nobela prēmiju ir saņēmusi arī Marija Sklodovska-Kirī, bet divās dažādās nozarēs: fizikā (1903) un ķīmijā (1911).
* Nobela prēmijas fizikā saņēmušas tikai 4 sievietes: Marija Sklodovska-Kirī (1903), Marija Geperte-Maiere (1967), Donna Striklenda (2018) un Andrea Geza (2020).
* Jaunākais laureāts, kas jebkad saņēmis Nobela prēmiju, bija Viljams Lorenss Bregs (1915), kas saņēma Nobela prēmiju fizikā 25 gadu vecumā.
* Vecākais laureāts, kas saņēmis Nobela prēmiju fizikā, bija Artūrs Eškins (2018), kas saņēma Nobela prēmiju fizikā 96 gadu vecumā.
* Līdz 2023. gadam piešķirtas 117 Nobela prēmijas fizikā. Tās piešķirtas 224 laureātiem (Džons Bardīns apbalvots divas reizes). Sešas reizes prēmija fizikas jomā netika piešķirta (1916, 1931, 1934, 1940—1942).

## Laureāti

### 1901—1910

### 1911—1920

### 1921—1930

### 1931—1940

### 1941—1950

### 1951—1960

### 1961—1970

### 1971—1980

### 1981—1990

### 1991—2000

### 2001—2010

### 2011—2020

### 2021—pašlaik

## Laureāti pēc valsts
Saskaņā ar datiem uz 2024. gadu, 118 Nobela prēmijas fizikā piešķirtas 226 laureātiem (Džons Bardīns apbalvots divas reizes) no 19 valstīm.

Laureātiem, kam norādītas divu valstu piederības, tabulā katrai no valstīm pieskaitīta puse punkta.
thumb|300px|Preses konference ar 2010. gada Nobela prēmijas laureātiem fizikā, ķīmijā un ekonomikā Zviedrijas Karaliskajā Zinātņu Akadēmijā
[thumb|300px|2012. gada Nobela prēmijas laureāti fizikā, ķīmijā un ekonomikā [Elvins Rots, Braiens Kobilka, Roberts Lefkovics, Deivids Vainlends, Seržs Arošs]]

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nobela prēmija fizikā
Fleetwood Mac

***Fleetwood Mac*** ir britu/amerikāņu rokmūzikas grupa, kas dibināta 1967. gadā Londonā.

## Vēsture
Viens no grupas dibinātājiem bija ievērojamais blūzmenis Pīters Grīns, kura ietekmē pirmajos pastāvēšanas gados *Fleetwood Mac* pievērsās šim stilam. Grupas sākotnējo sastāvu veidoja Grīns (ģitāra, vokāls), Džeremijs Spensers (ģitāra, vokāls), Džons Makvī (basģitāra) un Miks Flītvuds (sitamie instrumenti). Drīz pēc grupas izveidošanas tai pievienojās arī Denijs Kērvins (ģitāra, vokāls).

Pēc Grīna aiziešanas 1970. gadā grupas sastāvs mainījās, līdz 1975. gadā par tās seju kļuva vokāliste Stīvija Niksa, bet *Fleetwood Mac* mainīja savas mūzikas stilu, iegūstot popmūzikai līdzīgāku skanējumu. Piedzīvojot vairākas sastāva maiņas, ar nelieliem pārtraukumiem grupa turpina darboties līdz pat šim brīdim.

No 17 izdotajiem *Fleetwood Mac* studijas albumiem lielāko popularitāti ieguva 1977. gada albums *[[Rumours (albums)|Rumours]]* un 1987. gadā izdotais *[[Tango in the Night]]*. *Rumours* 31 nedēļu ieņēma *[[Billboard Tops|Billboard Top 200]]* augstāko pozīciju, saņēma ''Grammy'' balvu kā 1977. gada labākais albums un ar vairāk kā 40 miljoniem pārdoto kopiju kļuva par desmito visu laiku pārdotāko albumu (2012. gada dati). Savukārt *Tango in the Night* ASV saņēma trīskāršo, bet Lielbritānijā astoņkārtējo platīna sertifikāciju.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* 1968: *[[Fleetwood Mac (1968. gada albums)|Fleetwood Mac]]* (*Peter Green's Fleetwood Mac*)
* 1968: *Mr. Wonderful*
* 1969: *Then Play On*
* 1970: *Kiln House*
* 1971: *Future Games*
* 1972: *Bare Trees*
* 1973: *Penguin*
* 1973: *Mystery to Me*
* 1974: *Heroes Are Hard to Find*
* 1975: *Fleetwood Mac*
* 1977: *[[Rumours (albums)|Rumours]]*
* 1979: *Tusk*
* 1982: *Mirage*
* 1987: *[[Tango in the Night]]*
* 1990: *Behind the Mask*
* 1995: *Time*
* 2003: *Say You Will*
* 2013: *[[Extended Play (Fleetwood Mac EP ieraksts)|Extended Play]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Jons Kosašvili

**Jons Kosašvili** (; dzimis , Tbilisi) ir Izraēlas starptautiskais lielmeistars (GM, 1994) un medicīnas zinātņu doktors, kas specializējās ortopēdiskajā ķirurģijā.

## Biogrāfija
1972. gadā kopā ar vecākiem emigrējis uz Izraēlu. Bērnībā un jaunībā sekmīgi nodarbojies ar šahu. 1986. gadā pirmo reizi iekļuvis Izraēlas šaha čempionāta finālā. 1989. gadā ticis iekļauts Izraēlas izlases sastāvā Eiropas komandu šaha čempionātā. 1990. gadā pārstāvējis savu valsti Pasaules junioru (U-20) šaha čempionātā. Tajā pašā gadā Izraēlas izlases sastāvā Pasaules šaha olimpiādē izcīnījis sudraba medaļu pie rezerves galdiņa. Vēl piedalījies 1998. gada Pasaules šaha olimpiādē. Par panākumie šahā FIDE piešķīrusi Kosašvili starptautiskā meistara (IM, 1990) un lielmeistara (GM, 1994) nosaukumus.
Kosašvili ir viens no retajiem šaha lielmeistariem, kurš ir arī medicīnas zinātņu doktors. Pēc profesijas viņš ir ortopēdijas ķirurgs, kas specializējas dažādas procedūrās, tostarp artroskopijas un locītavu protezēšanā.
1999. gadā apprecējies ar vienu no māsām Polgārām - Sofiju. Ģimenē ir divi dēli: Alons (2000) un Joavs (2003). Ģimene ir dzīvojusi Toronto (Kanāda), taču 2012. gadā atgriezusies Izraēlā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Somersets Moems

**Viljams Somersets Moems** (; dzimis , miris ) bija britu rakstnieks, dramaturgs un spiegs.

Tā kā Francijas likumi paredzēja, ka jebkurai personai, kura piedzimusi Francijā, jādienē Francijas armijā, Somerseta Moema tēvs - vēstniecības darbinieks, izkārtoja, ka Moems dzimis britu vēstniecībā. Pats Somersets 10 gadu vecumā kļuva par bāreni un uzauga pie tēvoča, ar kuru bija sliktās attiecībās. Izmācījies par ārstu, 1897. gadā publicēja romānu "Liza no Lambetas", ar kuru kļuva slavens, pameta ārstniecību un nodarbojās ar literāro darbību. Daudz ceļoja, iegūtos iespaidus izmantojot darbos. Pirmā pasaules kara laikā darbojās sanitārajā dienestā, vēlāk - britu izlūkošanā, tai skaitā Krievijā īsi pirms Oktobra revolūcijas. No 1926. gada regulāri dzīvoja savā savrupmājā Franču Rivjērā. Otro pasaules karu pavadīja ASV.

## Ārējās saites
Juns Čhiho

**Juns Čhiho** (, *Yun Chi-ho*; dzimis , miris ) bija korejiešu politiskais aktīvists un domātājs 1800. gadu beigās un 1900. gadu sākumā.

Bija spēcīgs nacionālists, īpaši sākumā, iestājies par reformām un modernizāciju *Joseon* valdībā. Viņš iesaistījās dažādās nozīmīgās organizācijās, tai skaitā Seo Čephila vadītajā Neatkarības klubā. Juns tāpat ieņēma dažādus amatus valdībā.

## Ārējās saites
Džons Dilindžers

**Džons Herberts Dilindžers** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu banku aplaupītājs Lielās depresijas laika ASV.

Viņa banda aplaupīja divus dučus banku, kā arī četrus policijas iecirkņus. Dilindžers izvairījās no policijas četros štatos gandrīz gadu, pēc tam tika ievainots un atgriezās tēva mājās, kur atguvās. 1934. gada jūlijā atgriezās Čikāgā, kur pēc kino apmeklējuma viņu nošāva FIB aģenti.

Par viņu ir tikušas uzņemtas vairākas filmas.

## Ārējās saites

* FIB lieta
Kirils Georgijevs

**Kirils Georgijevs** (; dzimis , Petričā, Bulgārijā) ir Bulgārijas starptautiskais lielmeistars šahā (GM, 1985). No 2002. līdz 2005. gadam un kopš 2018. gada pārstāv Maķedoniju.

## Biogrāfija
Savu pirmo panākumu šahā izcīnījis 1983. gadā, kad kļuvis par Pasaules junioru čempionu un FIDE starptautisko meistaru (IM). 1984. gadā pirmo reizi kļuvis par Bulgārijas čempionu šahā. Šo panākumu izdevies atkārtot vēl 3 reizes (1986, 1989, 2013). 1985. gadā kļuvis par FIDE starptautisko lielmeistaru (GM).

Vēlākajos gados daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā 2006. un 2013. gadā uzvarējis vienā no lielākajiem šaha turnīriem Latvijā - «Liepājas rokāde».

Bulgārijas un Maķedonijas izlašu sastāvos no 1984. līdz 2012. gadam 15 reizes piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs, bet no 1983. līdz 2011. gadam 8 reizes piedalījies Eiropas komandu šaha čempionātos, kur ieguvis 3 individuālās medaļas: zelta (1999) un 2 sudraba (1983, 2003).

2009. gadā uzstādījis Pasaules rekordu simultānspēles seansā, vienlaicīgi spēlējot ar 360 pretiniekiem. Seanss ilga 14 stundas, un Georgijevs uzvarēja 280 partijās, 74 partijas beidza neizšķirti, un tikai 6 partijas zaudēja. Sasniegtais rezultāts pārsniedza 80% no iespējamajiem punktiem, kas ļāva rekordu apstiprināt.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 101. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lāomedeja (pavadonis)

**Lāomedeja**, arī **Neptūns XII**, ir Neptūna pavadonis. Tas ir trīpadsmitais pavadonis pēc kārtas, skaitot no Neptūna.
## Atklāšana un nosaukums
Pavadonis tika atklāts 2002. gada 13. augustā. To paveica astronomu komanda Metjū Holmana un Džona Kavelara vadībā. Zinātnieki izmantoja attēlus, kurus ieguva ar 4-m Blanko teleskopu Serrotololo Starpamerikas observatorijā Čīlē.  Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2002 N 3.
Vārds Lāomedeja pavadonim tika piešķirts 2007. gada 3. februārī ar Starptautiskās Astronomijas savienības cirkulāru Nr.8802. Lāomedeja grieķu mitoloģijā ir viena no nereīdām.
## Orbīta un fizikālie parametri
Lāomedeja ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir apmēram 40 km. Lāomedejas orbīta atrodas starp S/2002 N 5 un Psamates orbītām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Psamate (pavadonis)

**Psamate**, arī **Neptūns X**, ir Neptūna pavadonis. Tas ir četrpadsmitais pavadonis pēc kārtas, skaitot no Neptūna.
## Atklāšana un nosaukums
Pavadonis tika atklāts 2003. gada 29. augustā. To paveica astronomi Skots Šepards, Deivids Džuits un Džens Klina, izmantojot 8,2 m Subaru teleskopu Maunakea observatorijā Havaju salās. Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2003 N 1.
Vārds Psamate pavadonim tika piešķirts 2007. gada 3. februārī ar Starptautiskās Astronomijas savienības cirkulāru Nr.8802. Psamate grieķu mitoloģijā ir viena no nereīdām.
## Orbīta un fizikālie parametri
Psamate ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir apmēram 36 – 40 km. Pavadonis ap Neptūnu kustas pretēji tā rotācijas virzienam. Psamates orbīta atrodas starp Lāomedejas un Nēso orbītām. Psamates orbitālie parametri ir līdzīgi Nēso, tāpēc ir ticams, ka abi pavadoņi senatnē radušies pēc kāda cita lielāka pavadoņa sabrukšanas trieciena rezultātā. Psamate, Nēso un S/2021 N 1 ir vistālāk no savām planētām riņķojošie pavadoņi Saules sistēmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gistāfs Delors

**Gistāfs Delors** (; dzimis  De Klingē, miris  Mehelenā) bija profesionāls Beļģijas šosejas riteņbraucējs, kurš uzvarēja pirmo divu *[[Vuelta a España]]* sacensību kopvērtējumā 1935. un 1936. gadā. 1936. gada sacensību rezultāts (150:07:54) joprojām ir ilgākais uzvarētāja laiks *Vuelta* vēsturē, sacensības sastāvēja no 22 posmiem 4 407&nbsp;km kopgarumā. Gistāfs finišēja pirmais un viņa vecākais brālis Alfonss finišēja otrais.

## Biogrāfija
Delors bija profesionālis no 1932. līdz 1939. gadam, kad Otrais pasaules karš izbeidza viņa karjeru. Delors dienēja Beļģijas armijā netālu no Māstrihtas pie *Eben-Emael* cietokšņa, kad 1940. gada 10. maijā iebruka Vācijas armija. Delors kopā ar citiem 1200 beļģiem tika saņemts gūstā. *[[Stalag II-B]]* karagūstekņu nometnē Delors tika pie darba virtuvē, jo iepazinās ar vācu virsnieku, kuram interesēja sports. Kad Delors atgriezās no kara, viņa māja bija nopostīta un 1949. gadā viņš izlēma sākt jaunu dzīvi ASV. Pēc desmit gadiem Ņujorkā viņš pārcēlās uz Losandželosu. 1956. gadā viņš zaudēja savu sievu, bet apprecējās vēlreiz. 1980. gadā Delors atgriezās uz dzīvi Beļģijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālie Delora ''Tour de France'' rezulāti
Delors

**Delors** var būt:

* Gistāfs Delors (*Gustaaf Deloor*; 1913—2002) — Beļģijas šosejas riteņbraucējs;
* Žaks Delors (*Jacques Delors*; 1925—2023) — Francijas politiķis.
Ķelnes katedrāle

**Ķelnes katedrāle** jeb **Ķelnes doms** () ir Romas katoļu baznīcas dievnams Ķelnē, Vācijā.

Baznīcas celtniecība tika uzsākta 1248. gadā, 1473. gadā tā tika apturēta, atstājot būvi nepabeigtu. 19. gadsimtā celtniecība tika atsākta un 1880. gadā baznīcas celtniecība tika pabeigta. Ķelnes katedrāle ir 144,5 metrus augsta, 86,5 metrus plata, un tās torņi ir 157,38 metrus augsti.

Šī katedrāle ir lielākā gotikas baznīca Ziemeļeiropā. Laikā no 1880. līdz 1890. gadam tā bija augstākā celtne pasaulē, līdz tika pabeigts aptuveni 4 m augstākais Ulmas baznīcas tornis. Mūsdienās Ķelnes katedrāle ir populārākais tūrisma objekts Vācijā, to ik dienu apmeklē 20 tūkstoši tūristu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Neviss

**Neviss** () vai **Ņīvešs** () ir kalns Skotijas rietumos, Lielbritānijas salas un Apvienotās Karalistes augstākā virsotne. Izvietojies Grempjanu kalnu rietumdaļā Skotijas augstienē uz dienvidiem no Kaledonijas kanāla. Kalna virsotni, kas ir sena vulkāna iebrucis krāteris, gadā apmeklē ap  tūristu.

Kalna nosaukums cēlies no skotu gēlu valodas un nozīmē vai nu ‘Ļaunais, indīgais kalns’, vai arī ‘Kalns ar galvu mākoņos’. Pirmo zināmo uzkāpšanu kalnā veicis Edinburgas botāniķis Džeimss Robertsons 1771. gada 17. augustā. No 1883. līdz 1904. gadam kalna virsotnē darbojās meteoroloģiskā observatorija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Helga Dancberga

**Helga Dancberga** (dzimusi  Rīgā, mirusi ) bija latviešu aktrise. 

## Dzīves gājums
1960. gadā beidza mācības Rīgas 1. vidusskolā, 1962. gadā absolvēja Dailes teātra 3. studiju, 1984. gadā Latvijas Konservatorijas Kultūras un mākslas zinātnes fakultātes Režijas nodaļu.

Aktrises karjeru sāka 1962. gadā Valmieras teātrī, kur darbojās līdz 1963. gadam, nākamos desmit gadus bija Liepājas teātra aktrise, kopš 1985. gada strādāja Latvijas Nacionālajā teātrī. Tēloja lomas kino un televīzijas seriālos. 1969. gadā kļuva par Latvijas Teātra darbinieku savienības biedri.

Bija precējusies ar Imantu Kalniņu, ir trīs bērni: meita Dana Kalniņa-Zaķe (Latvijas Profesionālo veselības aprūpes kapelānu asociācijas valdes priekšsēdētāja) un dvīņi (1970) Rēzija Kalniņa (aktrise) un Krists Kalniņš (garīdznieks).

## Kino lomas
* "Ceplis" (1972), Berta
* "Jūras vārti" (1974), Lida
* "Piejūras klimats" (1974)
* "Liekam būt" (1976)
* "Dāvanas pa telefonu" (1977)
* "Vīrietis labākajos gados" (1977)
* "Vakara variants" (1980)
* "Mana ģimene" (1982)
* "Nomale" (1985)
* "Kā mēs aizgājām no mājām" (1986)
* "Dzīvīte" (2004)

## Seriāli
* "Dzīvoklis" (1997-2001) - Ženija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Helga Dancberga filmas.lv
*
Mars Orbiter Mission

***Mars Orbiter Mission*** (*MOM*; neformāli saukts par ***Mangalyaan***) ir Indijas kosmiskais aparāts Marsa izpētei no orbītas. Tā ir Indijas pirmā starpplanētu zonde. Palaista 2013. gada novembrī.  *MOM* iegāja Marsa orbītā

Kosmisko aparātu izgatavojusi un apkalpo Indijas kosmosa pētījumu organizācija. Tas veidots uz platformas *[[I-1K]]*, bāzes, kura izmantota Mēness zondē *[[Chandrayaan-1]]* un modificēta starpplanētu misijai.
Zondes sausmasa ir 500 kg, un starta brīdī tajā bija uzpildīti 850 kg degvielas un oksidētāja.

*Mars Orbiter Mission* uzstādīti zinātniskie instrumenti ar masu 15 kg:
* *Lyman-Alpha Photometer* (*LAP*) — fotometrs, kas mēra deitērija un ūdeņraža pārpalikumu no Laimena-alfa emisijas augšējā atmosfērā. Tas ļaus noskaidrot planētas ūdens zuduma procesu.
* *Methane Sensor For Mars* (*MSM*) — mēra metāna daudzumu atmosfērā.
* *Mars Exospheric Neutral Composition Analyzer* (*MENCA*) — kvadrupola masas analizators analizē atmosfēras daļiņu neitrālo sastāvu.
* *Thermal Infrared Imaging Spectrometer* (*TIS*) — mēra Marsa virsmas termālo emisiju, kas ļauj kartēt virsmas sastāvu un mineraloģiju.
* *Mars Color Camera* (*MCC*) — trīs krāsu kamera.

## Lidojuma gaita
*Mars Orbiter Mission* tika palaists  09:08 UTC ar nesējraķeti *[[PSLV-XL]]* (lidojums *C25*) no Satiša Dhavana kosmosa centra pirmā starta laukuma.

Līdz 16. novembrim *MOM* bija plānoti seši manevri, lai paaugstinātu apogeju līdz  un perigeju līdz 238 km.
Pirmie trīs manevri veikti veiksmīgi, bet 11. novembrī cetrurtajā dzinēja darbības reizē ātruma pieaugums bija tikai trešā daļa no plānotā. Pēc kļūmes noskaidrošanas 12. novembrī veikts kompensējošais manevrs. Tad 15. novembrī veikts 243,5 sekunžu manevrs.

30. novembrī 19:19 UTC veikta 23 minūšu dzinēju darbināšana, pēc kuras *Mars Orbiter Mission* ievadīts trajektorijā uz Marsu. Ceļā uz planētu bija paredzēti četri korekcijas manevri. Pirmais veikts . 2014. gada aprīlī paredzētais manevrs tika atcelts, jo zondes trajektorija bija ļoti tuva paredzētajai. Otrs korekcijas manevrs veikts 11. jūnijā. Trešais plānotais manevrs tika atcelts, jo *MOMO* trajektorija bija ļoti tuva paredzētajai, bet tomēr 22. septembrī veikta 3,9 sekunžu ilga dzinēja testa iedarbināšana.

Marsa orbītu *Mars Orbiter Mission* sasniedza . 01:47 UTC iedarbināts zondes dzinējs, kurš darbojās 24 minūtes, līdz ar to kosmiskais aparāts iegāja planētas orbītā.

## Skatīt arī

* Marsa izpēte

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mars Orbiter Mission
Oskars Bārs

thumb|250px|Oskara Bāra arhitekta diploms (1874).
**Oskars Aleksandrs Johans Bārs** (, dzimis , miris ) bija latviešu arhitekts, ārsta un valodnieka Jura Bāra radinieks. Studēja Rīgas Politehniskās augstskolas Arnitektūras nodaļā, 1874. gadā saņēma arhitekta diplomu. Darbojās Jelgavā, kur projektēja no 1875. līdz 1879. gadam uzcelto Jelgavas sinagogu, tad Rīgā kā būvinspektors. Projektējis ne tikai īres namus un savrupmājas (Mežaparkā), bet arī koka celtnes.

## Devums

### O. Bāra projektētie nami

* Kalnciema iela 21
* Daugavpils iela 52, Rīga.
* Daugavpils iela 57, Rīga.
* Hamburgas iela 25, Rīga.
* Miera iela 111, Miera iela 111A, Rīga.
* Zvaigžņu iela 9
* Zvaigžņu iela 22
* Līksnas iela 16, Līksnas iela 16A, Rīga.


Ūdens iela pie Jaunās sinagogas Jelgavā.jpg|Jelgavas Jaunā sinagoga (1877)
Kalnciema iela 21, Rīga.JPG|Kalnciema iela 21, Rīga
Īres nams, Daugavpils iela 52, Rīga.JPG|Īres nams Daugavpils ielā 52, Rīgā. (1911)
Hamburgas 25.jpg|Savrupmāja, Hamburgas iela 25, Rīga. (1910)
Zvaigžņu iela 22.jpg|Dzīvojamā ēka Zvaigžņu ielā 22, Rīgā. (1911).
Dzīvojamā ēka, Daugavpils iela 57, Rīga 03.JPG|Dzīvojamā ēka Daugavpils ielā 57, Rīgā. (1903)


## Atsauces
MOM

***MOM*** var būt:
* *[[Mars Orbiter Mission]]*, Indijas Marsa zonde
* *[[Uz ziņojumiem orientēta starpprogrammatūra|Message-oriented middleware]]*, uz ziņojumiem orientēta starpprogrammatūra
Austrijas eiro monētas

**Austrijas eiro monētas** ir eiro monētas, kuras izdevusi Austrija.

## Valsts puses izskats
Katras denominācijas monētām ir savs valsts puses dizains, bet tiem ir trīs vienojošas tēmas. Uz 1, 2 un 5 centu monētām ir attēloti Alpu ziedi — uz 1 centa monētas attēlota genciāna, uz 2 centu monētas attēlots  ēdelveiss, bet uz 5 centu monētas attēlota prīmula. Ziedu motīvi dizainam ir izvēlēti, lai atgādinātu par cilvēka pienākumu pret dabu un Austrijas valsts lomu vides politikas izstrādē. Uz 10, 20 un 50 centu monētām attēlota Austrijas arhitektūra. Uz 10 centu monētas attēlota 12. gadsimtā celtā Svētā Stefana katedrāle Vīnē. Uz 20 centu monētas attēlota Belvederas pils — baroka pils, kas ir kļuvusi par neatkarības simbolu, jo 1955. gadā tajā tika parakstīts līgums ar kuru Austrija atguva suverenitāti. Uz 50 centu monētas attēlota Secesijas ēka — jūgendstila arhitektūras paraugs, kas izvēlēts kā jauna laikmeta simbols. Uz 1 un 2 eiro monētām attēlotas ievērojamas personības. Uz 1 eiro monētas attēlots austriešu komponists Volfgangs Amadejs Mocarts, kas simbolizē Austriju kā mūzikas zemi. Uz 2 eiro monētas ir austriešu pacifistes un Nobela miera prēmijas ieguvējas Bertas fon Zutneres portrets, kas simbolizē Austrijas centienus veicināt mieru.

Iespējams Austrijas eiro monētu dizains nākotnē tiks mainīts, lai pieskaņotu to jaunākajām eiro dizaina rekomendācijām. Eiropas Savienības noteikumi valstīm, kas lieto latīņu alfabētu, neatļauj uz eiro monētām valsts puses norādīt to denomināciju kā to dara Austrija. Tāpat uz Austrijas eiro monētu valsts puses nav valsts nosaukuma vai tā saīsinājuma, kas identificētu izdevējvalsti. Kā identifikācijas zīme uz visām monētām attēlots Austrijas karogs.

## 2 eiro apgrozības piemiņas monētas
Austrija 2 eiro piemiņas monētas izdod kopš 2005. gada. Neskaitot 2007., 2009. un 2012. gadā izdotās Eiropas ekonomiskajai vienotībai veltītas monētas, kuras izdeva visas eirozonas valstis kopīgi, Austrija ir izdevusi tikai Austrijas valsts līguma, ar kuru tika atjaunota tās suverenitāte pēc okupācijas Otrā pasaules kara laikā, piecdesmitgadei veltītu monētu. Bez 2 eiro piemiņas monētām Austrija ir izdevusi vairākas piemiņas monētas, kas nav paredzētas apgrozībai.

€2 commemorative coin Austria 2005.png|2005 — Austrijas valsts līguma 50. gadadiena 
2 Euro 2007 Vertrag von Rom.jpg|2007 — 50 gadi kopš Romas līguma noslēgšanas
2 Euro WWU Österreich 2009.jpg|2009 — 10 gadi kopš Eiropas Ekonomikas un monetārā savienības izveides
2 Euro Österreich 2012 Bargeld.jpg|2012 — 10 gadi kopš eiro ieviešanas

## Skatīt arī
Šnore

**Šnore** var būt:
* Edmunds Šnore (1904—1941), latviešu politiķis;
* Edvīns Šnore (1974), latviešu vēsturnieks, režisors un politiķis;
* Elvīra Šnore (1905—1996), latviešu arheoloģe;
* Rauls Šnore (1901—1962), latviešu arheologs.
Rīgas šampanietis

**Rīgas šampanietis** (ārpus Latvijas tirgots kā ***Riga Sparkling Wine***) ir tradicionāls Latvijas dzirkstošais vīns, ko pēc nepārtrauktās raudzēšanas metodes kopš 1952. gada ražo akciju sabiedrībā "Latvijas balzams".
Pēc Latvijas iestāšanās Eiropas Savienībā AS "Latvijas balzamam" izdevās šo vēsturisko nosaukumu saglabāt, lai gan par šampanieti (*Champagne*) drīkst saukt tikai tādu dzirkstošo vīnu, kas ir ražots Francijas Šampaņas provincē no tur audzētām šardonē, *Pinot noir* un *Pinot Meunier* vīnogām un ražošanas procesā izmantojot otrreizējo raudzēšanu.

## Domstarpības par nosaukumu
Apzīmējuma *Champagne* lietošanu nosaka regula nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopējo organizāciju, kurā ir noteikts, ka "tiesības izmantot ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un citus tradicionālus terminus ir ļoti vērtīgas: noteikumiem tādēļ būtu jāreglamentē šīs tiesības un jāparedz šādu terminu aizsardzība; lai veicinātu godīgu konkurenci un lai nemaldinātu patērētājus". Atbilstoši šīs regulas apsvērumiem produkta apraksts, noformējums un reklāma nedrīkst maldināt vai radīt neskaidrību par to ģeogrāfisko izcelsmi.
Neraugoties uz Eiropas Komisijas brīdinājuma vēstulē pausto prasību mainīt "Rīgas šampanieša" nosaukumu, "Latvijas balzama" nolīgtais juristu birojs sagatavoja pretargumentus, kas balstījās uz apgalvojumu, ka tas "visā savā vēsturiskajā pastāvēšanas laikā un vēsturiskajā tirgū — Latvijā nekad patērētāju apziņā nav ticis asociēts ar Francijā, Šampaņā ražotu dzērienu *Champagne* un ir lokālas izcelsmes produkts izmantots lietošanai lokālā tirgū".
Papildus tam 2010. gadā "Latvijas balzama" nolīgtā sabiedrisko pētījumu kompānija veica 1000 Latvijas iedzīvotāju aptauju "Kāda ir šampanieša uztvere Latvijā", kas apstiprināja to, ka vārds "šampanietis" Latvijā ir sugas vārds, ar kuru apzīmē jebkuru dzirkstošu vīnu.
Šo un citu argumentu ietekmē Eiropas Komisija atļāva lietot zīmolu "Rīgas šampanietis" tikai Latvijas tirgū un tikai "Latvijas balzamā" ražotiem dzērieniem. Visos pārējos pasaules tirgos šis produkts pazīstams kā "Riga Sparkling Wine".

## Atsauces
KA-SAT

***KA-SAT*** ir Francijas uzņēmuma Eutelsat sakaru pavadonis. Palaists 2010. gada decembrī.
Tas nodrošina interneta piekļuves pakalpojumus Eiropai, Vidusjūras reģionam, kā arī nelielai daļai Vidējo Austrumu. *KA-SAT* bija pirmais pavadonis, kurš paredzēts vienīgi Ka diapazonam.

Kosmisko aparātu izgatavoja Francijā reģistrēts uzņēmums Astrium uz platformas Eurostar-3000 bāzes. Pavadonī uzstādīti 82 Ka raidītāji; katrs kūlis ir individuāli notēmējams.

2008. gada janvārī *Eutelsat* noslēdza līgumu ar *Astrium* par kosmiskā aparāta *KA-SAT* izgatavošanu.

*KA-SAT* tika palaists  21:51 UTC ar nesējraķeti Proton-M/Briz-M no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas. 07:51 UTC pavadonis tika atvienots no dzinējbloka *Briz-M* izlaists ģeostacionārajā pārejas orbītā.
Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem. *KA-SAT* tika novietots ģeostacionārās orbītas punktā 9° austrumu garuma.

Pēc testēšanas fāzes  *KA-SAT* tika nodots ekspluatācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* KA-SAT Eutelsat 
* KA-SAT → Eutelsat KA-SAT 9A Gunter Dirk Krebs
1284 Latvija

**1284 Latvija** ir galvenās asteroīdu joslas asteroīds, kuru  atklāja vācu astronoms Karls Vilhelms Reinmuts Heidelbergas observatorijā. Tas ir nosaukts par godu Latvijas Republikai.

## Ārējās saites
*JPL Small-Body Database Browser par 1284 Latvija
Aleksejs Kudrins

**Aleksejs Kudrins** (, dzimis ) ir Latvijas krievu izcelsmes Krievijas politiķis un ekonomists.

## Dzīvesgājums
Dzimis Dobelē Padomju armijas virsnieka Leonīda Kudrina un viņa sievas Zintas Milleres ģimenē. Mātes radi 1941. gada jūnija deportācijā bija izsūtīti uz Sibīriju. 1950. gados Zinta atgriezās Dobelē, kur iepazinās ar padomju armijas daļā dienošo Leonīdu Kudrinu un izveidoja ģimeni.

Dēls Aleksejs 1967. gadā sāka mācīties skolā Tukumā, bet 1968. gadā kopā ar vecākiem pārcēlās uz Mongoliju.

No 1978. līdz 1983. gadam studēja Ļeņingradas Valsts universitātes ekonomikas fakultātē. 1990. gados, kad pilsētas mērs bija Anatolijs Sobčaks, kopā ar Vladimiru Putinu strādāja Sanktpēterburgas mērijā.

No 1996. gada strādāja prezidenta Borisa Jeļcina administrācijā. No 2000. gada 18. maija līdz 2011. gada 26. septembrim ieņēma Krievijas finanšu ministra posteni. Finanšu ministra amatā lika apmaksāt lielu daļu no valsts ārējā parāda (2012. gada valdības parāds bija 12% no IKP). Akumulējot līdzekļus Stabilizācijas fondā, Krievija relatīvi viegli pārvarēja 2008. gada globālo krīzi. Palielinoties domstarpībām ar Krievijas prezidentu Dmitriju Medvedevu, 2011. gada 26. septembrī tika atcelts no amata. Kopš 2018. gada — Krievijas Revīzijas palātas vadītājs.

2019. gada vasarā ar Kudrina atbalstu Dobelē atklāta koncertzāle “Zinta”.

2022. gada februārī Kudrins esot centies atrunāt Putinu no iebrukuma Ukrainā, brīdinot par kara sekām — ja ekonomika atgriezīsies 90. gadu sākuma līmenī, tas varot novest pie sociālās nestabilitātes. Tomēr viņa viedoklis neticis ņemts vērā.

Sākoties Krievijas iebrukumam Ukrainā, Ukrainas Korupcijas novēršanas valsts aģentūra aicināja ieviest starptautiskas sankcijas pret Kudrinu - augstākās valdības aģentūras vadītāju revīzijas jomā, kas atbalsta Krievijas Federācijas darbības un politiku un militāru darbību veikšanu Ukrainā. ASV sankciju sarakstā Kudrins nokļuva 2023.  gada 20. jūlijā kā korporatīvās attīstības padomnieks Krievijas ekonomikas tehnoloģiju firmā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* A. Kudrina mājaslapa
Tev, mana labā

**Tev, mana labā!** ir Raimonda Paula pirmais estrādes dziesmu albums, tas izdots firmā "Melodija" 1969. gadā. Tajā iekļautas pirmās popularitāti guvušās R. Paula dziesmas, tai skaitā divu pirmo "Mikrofona" aptauju uzvarētājas "Mežrozīte" un "Dziesma nenosalst". Albumu ieskaņojis Rīgas estrādes orķestris, sieviešu vokālais ansamblis un solisti Ojārs Grinbergs, Margarita Vilcāne, Zdzislavs Romanovskis, Nora Bumbiere, kā arī grupa "Eolika".

2001. gadā albums tika izdots CD formātā ar nosaukumu "Tev, mana labā", tam pievienotas četras dziesmas no R. Paula 1970. gadā iznākušā minialbuma (EP) "Zilie lini". Populārākā no šīm četrām dziesmām ir "Zilie lini", kas "Mikrofona" aptaujā 1969. gadā ieguva 2. vietu un vēlāk kļuva populāra Padomju Savienībā, tā ieskaņota arī krievu ("*Синий лен*"), igauņu ("*Sinine lina*") un poļu ("*Modry len*") valodā. Savukārt cita mazās skaņuplates dziesma "Sens ir tas stāsts" 1969. gada aptaujā ierindojās 3. vietā.

2020. gadā visas albuma "Tev, mana labā" un minialbuma "Zilie lini" dziesmas kopā ar minialbuma "Estrādes dziesmas ar latviešu tautas dziesmu tekstiem" dziesmām iekļautas R. Paula agrīno estrādes dziesmu izdevumā "Dziesmas", ko izdevniecība "Plate" izdevusi vinila formātā.

## Dziesmu saraksts
# Tev, mana labā (Ziedoņa Purva teksts) — Ojārs Grinbergs 3:12   
# Ar tevi vien (Alfrēda Krūkļa teksts) — Sieviešu vokālais ansamblis 2:07   
# Dziesma nenosalst (A. Krūkļa teksts) — O. Grinbergs un sieviešu vokālais ansamblis 3:39
# Kur tu esi (Ulda Krasta teksts) — O. Grinbergs 3:11   
# Vecā jūrnieka stāsts (A. Krūkļa teksts) — Zdzislavs Romanovskis 2:26   
# Nepārmet man (A. Krūkļa teksts) — Margarita Vilcāne un O. Grinbergs 3:36   
# Papu, saki mammai pats (A. Krūkļa teksts) — Nora Bumbiere un O. Grinbergs 3:45   
# Mežrozīte (A. Krūkļa teksts) — O. Grinbergs 2:47
# Cik labi, ja tu blakus man (A. Krūkļa teksts) — M. Vilcāne 3:56
# Vectētiņš un vecmāmiņa (A. Krūkļa teksts) — M. Vilcāne un O. Grinbergs 2:27
# Melodija no k/f «235 miljoni seju» — "Eolika" 2:16   
# Baltijas jūrai (A. Krūkļa teksts) — Z. Romanovskis 4:43

**EP "Raimonda Paula dziesmas ar A. Krūkļa vārdiem"**
# Zilie lini — M. Vilcāne un O. Grinbergs 2:50
# Atvadas vasarai — N. Bumbiere 3:26
# Sens ir tas stāsts — O. Grinbergs un sieviešu vokālais ansamblis 4:16
# Kāpēc — N. Bumbiere 2:45
Daramsala

**Daramsala**, arī **Dharamsala** () (IPA: [d̪ʱərəmˈɕaːlaː] vai [d̪ʱərmˈɕaːlaː]) ir pilsēta un rajona centrs Indijas Himāčala Pradēšā. Pilsētas kopējā platība ir 29,51 km², 2005. gadā pilsētā dzīvoja 19 124 iedzīvotāji. Daramsalā atrodas Dalailamas rezidence, Tibetas trimdas valdība un Tibetas bibliotēka ar rakstiem un arhīviem.

## Bilžu galerija

Dharamsala-McLeod Ganj-04-Weg zur Kora-gje.jpg
Dharamsala-Kora-36-gje.jpg
Dharamsala-Gyuto-Karmapa-06-gje.jpg
Dharamsala-Frauenkloster Dolma Ling-02-gje.jpg
Dharamsala-Norbulingka-08-Manisteine-gje.jpg
Dharamsala-Kinderdorf-12-Sportplatz-gje.jpg
Dharamsala-Tse Chok Ling-08-Lakhang-gje.jpg
Dharamsala-Tse Chok Ling-40-Lakhang-Ritualgeraete-gje.jpg


## Ārējās saites
Latvijas smaile

**Latvijas smaile** (līdz 2009. gadam — **Padomju Latvijas smaile**) ir kalns Pamirā uz Tadžikistānas un Kirgizstānas robežas. Izvietojies Pamira ziemeļdaļā, Aizalaja grēdā. Pirmoreiz tajā uzkāpa latviešu alpīnists Egberts Imants 1960. gadā, nosaucot to par Latviju, bet politisku iemeslu dēļ kalns tika atzīmēts kā Padomju Latvijas smaile. 2009. gada februārī kalns tika oficiāli pārdēvēts par Latvijas smaili.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Topogrāfiskās kartes lapa J-43-15. Бардоба 1:100 000
Rietumberlīne

thumbnail|right|Berlīnes dalījums okupācijas zonās
**Rietumberlīne** () bija brīvpilsēta un politisks anklāvs, kas no 1949. līdz 1990. gadam pastāvēja līdzās Austrumberlīnei. Robežojoties ar Vācijas Demokrātiskās Republikas teritoriju.

Pēc Otrā pasaules kara Berlīne tika sadalīta četrās okupācijas zonās. Rietumberlīni veidoja ASV, Apvienotās Karalistes un Francijas sektori. Pilsēta bija politiski un ekonomiski saistīta ar Vācijas Federatīvo Republiku, lai arī oficiāli tā atradās okupācijas spēku pārvaldībā.

1948. gadā padomju okupācijas armija mēģināja izspiest rietumu sabiedrotos no Rietumberlīnes uzsākot zemes ceļu blokādi. Rietumberlīnes blokāde turpinājās līdz 1949. gada maijam. Visu šo laiku rietumu sabiedrotie pa atļautajiem gaisa koridoriem veica pārtikas piegādes ar lidmašīnām.

Lai izbeigtu nepārtrauktu VDR iedzīvotāju masveida bēgšanu uz rietumiem, no 1961. gada līdz 1989. gadam Rietumberlīni apjoza Berlīnes mūris.

## Ārējās saites
Mohameds el Modīahkī

**Mohameds el Modīahkī** (; dzimis , Katarā) ir Kataras starptautiskais lielmeistars šahā (GM, 1998).

## Biogrāfija
1986. gadā izcīnījis pirmo panākumu starptautiskajā arēnā, ieņemot 4. vietu Pasaules junioru šaha čempionātā (U-12) Sanhuanā (Puertoriko). 1990. gados kļuvis par Kataras šahistu līderi, bet 1998. gadā par pirmo Kataras šahistu, kuram FIDE piešķīrusi starptautiskā lielmeistara nosaukumu (GM). 

Kataras izlases sastāvā no 1988. līdz 2014. gadam 12 reizes piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs, kur ieguvis 4 individuālās medaļas: 2 zelta (1996, 1998) un 2 bronzas (1994, 2002). Pārstāvējis savu valsti arī Āzijas komandu šaha čempionātos, kur izcīnījis 2 individuālās medaļas: zeltu (1993) un sudrabu (1995).

Četras reizes piedalījies Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas (1999, 2000, 2001, 2004), bet visos cietis zaudējumus jau 1. kārtā. Četras reizes uzvarējis Arābu valstu šaha čempionātā (1994, 1997, 2000, 2002). 2003. gadā kļuvis par Āzijas vīriešu šaha čempionāta bronzas laureātu.

2014. gada marta beigās Rīgā piedalījās Latvijas dzelzceļa organizētajā starptautiskajā ātrā šaha turnīrā "Latvian Railway Open", kurā spēcīgā lielmeistaru konkurencē ieņēma 13. vietu.

Precējies ar Ķīnas šahisti Džu Čeņu, kura bija Pasaules čempione šahā (2001–2004).

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Āzijas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Šaha komandu turnīrs Āzijas spēles)
Kārlis Fihtenbergs

**Kārlis Fihtenbergs** (1886—1919) bija Latvijas Bruņoto spēku virsnieks.

## Bērnība un jaunība
Kārlis Fihtenbergs dzimis 1886. gadā Jaunpils pagastā mežsarga ģimenē, iegūst izglītību Jaunpils pagasta skolu, pēc tam Jelgavas reālskolu. 1905. gadā Fihtenbergs beidz Vecsātu zemkopības skolu un uzsāk darbu kā muižas pārvaldnieks Orlas guberņā, vēlāk arī Čerņihivas guberņā.

## Pirmajā pasaules karā
1915. gadā, sākoties Pirmajam pasaules karam Fihtenbergu iesauc Krievijas Impērijas armijā, 1917. gadā beidz Žitomiras praporščiku skolu, piedalās kaujās Galīcijas frontē. Pēc Krievijas armijas sabrukuma Fihtenbergs 1918. gada 3. februārī demobilizējas, taču  jau drīz pēc pievienojas hetmaņa Skoropadska militārajiem formējumiem cīņā pret lieliniekiem.

## Latvijas brīvības cīņās
Latvijā Fihtenbergs atgriežas 1918. gada 20. decembrī un 1919. gada 5. maijā tiek iesaukts Latvijas Bruņoto spēku rindās Dienvidlatvijas brigādē. Vēlāk tiek iecelts par Rīgas militārās policijas II iecirkņa priekšnieku, piedalās arī kaujās pie Slokas un Rīgas ieņemšanā 1919. gada 22. maijā.
1919. gada 15. oktobrī Bermontiādes laikā Fihtenbergs komandē 8. Daugavpils kājnieku pulka 1. rotas II vadu triecienā pār Dzelzceļa tiltu ar mērķi novērst uzmanību no desanta Bolderājā. Sākotnēji izdodas ieņemt ienaidnieka pozīcijas otrā tilta galā, Fihtenbergs varonīgi cīnās, taču tiek ievainots un līdz ar citiem 8. Daugavpils pulka vīriem saņemts gūstā. Tiek uzskatīts, ka Fihtenbergs pēc sagūstīšanas tiek spīdzināts ar mērķi noskaidrot uzbrukuma plānu. Pēc vienas no versijām 10. novembrī Fihtenbergam izdodas no gūsta izbēgt, tālākie notikumi ir miglā tīti, taču pēc Pārdaugavas atbrīvošanas viņa ledū iesaldētās mirstīgās atliekas ar spīdzināšanas pazīmēm (izgriezta mēle, salauzts žoklis, izdurtas acis, rokas satītas ar telegrāfa kabeli) tiek atrastas Daugavā pie Dzelzs tilta. Zemes klēpī mocekļa nāvē mirušo Fihtenbergu gulda Rīgas Brāļu kapos.

Pēc nāves apbalvots ar III šķiras Lāčplēša Kara ordeni, Fihtenberga atraitnei Olgai tiek piešķirtas lauku saimniecība Bauskas apriņķī, to nosauc Priežkalni - "Fichtenberg" latviskajā tulkojumā.

Līdz Otrajam pasaules karam Rīgas kara muzejā glabājās leitnanta Fihtenberga pēcnāves maska, kā arī telegrāfa kabelis, ar kuru bija satītas viņa rokas.

Fihtenbergs 1919.png|thumb|Leitnanta Kārļa Fihtenberga mirstīgās atliekas uz Daugavas ledus 1919. gada 11. novembrī
Rīga, Brīvības cīnītāju piemineklis 2002-11-12 - panoramio.jpg|Bermontiādes upuru piemineklis pie Dzelzs tilta (2002)


## Atsauces
Vahtangs Karseladze

**Vahtangs Karseladze** (, Kutaisi – , Tbilisi) bija Gruzijas šahists un šaha treneris.

## Biogrāfija
Savā aktīva šahista karjeras laikā vairākas reizes spēlējis Gruzijas šaha čempionāta finālos, kuros lielākais panākums ir bijusi dalīta 3.-5. vieta 1951. gadā. 1953. gadā Gruzijas izlases sastāvā piedalījies PSRS komandu čempionātā.

1947. gadā kļuvis par šaha kabineta vadītāju Tbilisi skolēnu un pionieru pilī, kur nostrādājis līdz mūža beigām. Karseladze tiek uzskatīts par Gruzijas sieviešu šaha pamatlicēju, jo ir bijis pirmais treneris nākamajai Pasaules čempionei šahā Nonai Gaprindašvili un Pasaules čempiones nosaukuma pretendentei Nanai Aleksandrijai. 

Par panākumiem trenera darbā Karseladze tika apbalvots ar PSRS nopelniem bagātā trenera nosaukumu (1957) un Gruzijas PSR nopelniem bagātā skolotāja nosaukumu (1966).

Kopš 1968. gada dažādās Gruzijas pilsētās ir notikuši Vahtanga Karseladzes memoriālie turnīri šahā. Pašā pirmajā turnīrā, kas notika Gori, uzvaru izcīnīja Mihails Tāls.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
Kārlis Barons (virsnieks)

**Kārlis Barons** (1900-1919) bija Latvijas Bruņoto spēku leitnants, Krišjāņa Barona mazdēls.  Kārlis Barons līdz ar 9 citiem latviešu atsevišķā bataljona kareivjiem krita varoņa nāvē durkļu cīņā Bateru kaujā 1919. gada 22. martā.

## Dzīvesgājums
Kārlis Barons dzimis Rīgā Krišjāņa Barona dēla, pazīstamā zobārsta Kārļa Barona ģimenē, vidējo izglītību ieguva Rīgas reālskolā, to beidzot ar labām sekmēm, pēc tam Pirmā pasaules kara dēļ ar ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Petrogradu.
Kārlis Barons ar ģimeni 1918. gada nogalē atgriezās Latvijā un Latvijas brīvības cīņu pirmajās dienās 1919. gada 2. janvārī brīvprātīgi stājās jaunizveidotās Latvijas Republikas dienestā Atsevišķās studentu rotas rindās. Tās sastāvā Barons piedalījās cīņās pret lielinieku spēkiem Kurzemē un Zemgalē, tostarp Saldus un Jaunpils ieņemšanā. 1919. gada 17. februārī līdz ar Atsevišķo studentu rotu tika ieskaitīts 1. latviešu atsevišķā bataljona 3. rotas IV vadā.

1919. gada 22. martā 1. latviešu atsevišķais bataljons, pārvietojoties pa ceļu purvainā apvidū, nonāca zem negaidītas ienaidnieka ložmetēja uguns no Bateru mājām, kur pozīcijas bija ieņēmuši 10. Padomju Latvijas strēlnieku pulka karavīri. K. Barona komandētais IV vads tika nošķirts no pārējām latviešu vienībām un palika ceļa kreisajā pusē kopā ar jaunveidoto kapteiņa Graudiņa rotu. IV vada kareivjiem izdevās atturēt no bēgšanas nepieredzējušos Graudiņa rotas vīrus un abu vienību karavīri, tostarp arī Barons, izvērsās ienaidnieka pozīciju apiešanai kreisajā flangā, kamēr pārējās vienības turpināja frontālo apšaudi. Apiešanas manevrs notika biezā mežā un, kā drīz izrādās, līdzīgu manevru paredzējis arī ienaidnieks - tikai tuvā distancē IV vads un Graudiņa rota pamanīja ienaidnieku un uzsāka durkļu cīņu. Viens no pirmajiem tajā metās Barons un cīnījās priekšējās rindās. Trieciens kreisajā flangā iedrošināja arī pārējās vienības pāriet uzbrukumā un ienaidnieks tiks padzīts. Leitnants Barons kopā ar latviešu atsevišķā bataljona 8 karavīriem krita kaujā, lielinieku pusē bija ap 40 kritušo.

1920. gada 11. janvārī viņu pārapbedīja Rīgas Brāļu kapos, un pēc nāves par varonību 1921. gadā apbalvoja ar Lāčplēša Kara ordeņa III šķiru.

## Atsauces
Jēkabs Klaviers

**Jēkabs Klaviers** (1865-1937) bija Latvijas Bruņoto spēku virsseržants, otrs vecākais Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

## Bērnība un jaunība
Jēkabs Klaviers dzimis Džūkstē, viņa tēvs bija namdaris-galdnieks, barona Drahenfelsa dzimtcilvēks. 1879. gadā Klaviers beidza Džūkstes tautskolu pilna kursa apjomā, taču tālākai izglītībai trūka līdzekļu un Klaviers apguva tēva arodu, kļūstot par galdnieku. 1887. gadā Klavieru iesauca Krievijas impērijas armijā obligātā militārā dienesta izpildei, viņš dienēja Leibgvardes jēgeru pulkā, dienesta gaitas beidzot 1891. gadā feldfēbeļa pakāpē. Pēc dienesta Klaviers apmetās uz dzīvi Liepājā un aptuveni 14 gadus strādāja Liepājas-Romnas dzelzceļa darbnīcā, no 1913. gada bija dokmeistars Karostas darbnīcā.

## Latvijas brīvības cīņās
1919. gada pavasarī, paklausot jaundibinātās Latvijas Republikas Pagaidu valdības aicinājumam, Latvijas bruņotajos spēkos pieteicās Klaviera vienīgais dēls, 17 gadus vecais Fricis. Bermontiādes laikā, ienaidnieka spēkiem 1919. gada 13. novembrī pietuvojoties Liepājai, Klaviers pats iestājās tur izvietotajā 3. Latgales papildu bataljonā (vēlākajā 10. Aizputes kājnieku pulkā).

14. novembrī, nacionālā karaspēka vienībām gatavojoties izšķirošam pretuzbrukumam Ziemeļu fortiem, ko bija ieņēmušas vācu vienības, cīņai pievienojās Klaviers. Lūk, kā situāciju vēlāk raksturo kāds Latgales papildu bataljona virsnieks:

Ienaidnieka pārspēka trieciens spieda latviešu kareivjus bēgt, taču Klaviers tos apturēja, piedraudot tos pašrocīgi nošaut atkāpšanās gadījumā, sapulcināja ap sevi un veda triecienā, pārsteidzot ienaidnieku, un kā pirmais ieņēma Ziemeļu fortus.

Par varonību šajā kaujā Klavieru apbalvoja ar Lāčplēša Kara ordeņa III šķiru, kā arī Francijas Ārlietu Goda medaļu, vēlāk viņu arī iecēla par 10. Aizputes pulka goda virsseržantu.

## Starpkaru periodā
Pēc Brīvības cīņu noslēguma Klaviers līdz 1924. gadam strādāja par vecāko rajona uzraugu Kara ēku un būvju pārvaldē Liepājā, pēc tam izpildīja būvju grupas sarga vietu, mūža nogalē viņš bija mājas uzraugs Sarkanā Krusta sanatorijā Karostā.

Goda virsseržants Jēkabs Klaviers aizgāja mūžībā 1937. gada 13. maijā, tika apbedīts Liepājas Ziemeļu kapsētā ar pilnu militāro godu, klātesot Liepājas garnizona priekšniekam ģenerālim Oskaram Dankeram un citām augstām armijas amatpersonām.

## Atsauces
Keipgedesa

**Keipgedesa** () jeb **Bāze C** (*Base C*) bija britu polārstacija Antarktīdā. Izvietota Dienvidorkneju salu otras lielākās Lorija salas ziemeļos, Gedesa ragā.

Izveidota 1946. gada 21. janvārī kā aizvietotāja neveiksmīgi dislocētajai Sandefjordbejas stacijai, pārņemot tās indeksu C. Slēgta 1947. gada 17. martā pēc Signi stacijas izbūves Signijas salā. Galvenās pētniecības nozares bija meteoroloģija, ģeodēzija un kartogrāfija. Stacijas ēku vēlākos gados kā patversmi izmantoja Orkadasas personāls.

## Atsauces
Džo Mantenja

**Džozefs Entonijs "Džo" Mantenja** (*Joseph Anthony "Joe" Mantegna, Jr.*; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, producents, rakstnieks, režisors.

Filmējies tādās filmās kā *[[Three Amigos]]* (1986), "Krusttēvs 3" (1990), *[[Airheads]]* (1994), *[[Forget Paris]]* (1995) un "Pavisam personīgi" (*Up Close & Personal*, 1996). Tāpat ir pazīstams ar FIB speciālā aģenta Deivida Rosi lomu CBS seriālā "Noziedzīgie prāti", ir arī vairāku sēriju režisors. Vienā no seriāla trešās sezonas sērijām filmējās arī viena no viņa meitām.

Ticis vairākkārt nominēts ''Emmy'' balvai par lomām dažādos miniseriālos. Ir saņēmis ''Tony'' balvu par tēlojumu izrādē *Glengarry Glen Ross* 1984. gadā. Kopš 1991. gada ir ieskaņojis Resno Toniju *[[Fox Broadcasting Company]]* animācijas seriālā "Simpsoni".

## Ārējās saites
Gedesa rags

**Gedesa rags** (, ) ir klinšains zemesrags Lorija salas ziemeļos Antarktīdā. Izvietojies Fērguslija pussalas ziemeļu galā un atdala Brounsa līci rietumos no Makdugala līča austrumos.

Zemesragu pirmā nokartēja Viljama Brūsa ekspedīcija 1903. gadā un nosauca par godu skotu biologam un sociologam Patrikam Gedesam *(Patrick Geddes)*. No 1946. līdz 1947. gadam zemesragā funkcionēja britu polārstacija Keipgedesa. 

Gedesa rags un apkārtējā pussalas teritorija ir atzīta par putniem nozīmīgu vietu — tajā atrodas zodsiksnas pingvīnu kolonija un ligzdo ap 200 pāru lielo dienvidu vētrasputnu.

## Atsauces
Andrea Džoja Kuka

**Andrea Džoja "Ei Džei" Kuka** (; dzimusi ) ir kanādiešu aktrise.

Pazīstama ar FIB speciālās aģentes Dženiferes "Džei Džei" Džero lomu CBS seriālā "Noziedzīgie prāti". Seriālā viņas dēlu lomu attēlo aktrises īstie dēli. Tāpat ir tēlojusi tādās filmās kā "Jaunavu pašnāvības" (*The Virgin Suicides*, 1999), *[[Out Cold]]* (2001) un "Ceļa gals 2" (*Final Destination 2*, 2003).

## Atsauces

## Ārējās saites
Mikrofona aptauja 1991

**[[Mikrofona aptauja]] 1991** bija gadskārtējā popmūzikas aptauja par gada populārāko dziesmu Latvijā.

Jau otro gadu aptauja notika divās kategorijās: "Rokaptauja" un "Vecā Ratiņa aptauja". Katras aptaujas populārākās dziesmas tika izdotas savā skaņuplatē: "Mikrofons '91 Rokaptauja" un "Mikrofons '91 Vecā Ratiņa aptauja". Rokaptaujā jau otro gadu uzvarēja grupa "Jumprava", veiksmīgi startēja arī grupa "Linga" ar dziesmu "Šeit" (2. vieta) un "Karogs" (17. vieta), kā arī "Jauns Mēness" ar līdz šim augstāko sasniegumu, dziesmu "Piekūns skrien debesīs".

## Populārākās Rokaptaujas dziesmas
# Peldētājs (A. Krēsla, R. Dižkačs) — "Jumprava"
# Šeit ("Linga") — "Linga"
# Piekūns skrien debesīs (A. Mielavs, G. Sola) — "Jauns Mēness"
# Ziemeļvējš (R. Macats, J. Baltauss) — Olga Rajecka & "Tango"
# Diena (G. Račs) — Guntars Račs
# Es tevi nemīlu (G. Račs) — "bet bet"
# Manas mīļākās puķes (J. Lūsēns, V. Plūdons) — "Zodiaks"
# Hei, mazā! (A. Duboks) — "Austrumeiropa"
# Krāsaini tērpi, puķes un lūpas (J. Kulakovs, L. Tauns) — "Pērkons"
# Ceļš ("Nejautā") — "Nejautā"
# Zem diviem karogiem — "Jumprava" [1990]
# Kādēļ atstāji — "Bruģis"
# Pārcēlājs — "Jauns Mēness" [1990]
# Nāc dejot — "Linga" [1990]
# Ticot, mīlot un gaidot — Zigfrīds Muktupāvels [1990]
# Guli, guli (gultā) — M.C. Uncle U (Uģis Kārkliņš)
# Karogs ("Linga") — "Linga"
# Varbūt Rīt — "Dāmu pops" [1990]
# "Pusnakts stundā — "Vaidava" [1990]
# Kamēr es tevi mīlēju — "Pērkons" [1990]
# Dzimušie naktij — "Spogulis"
# Daugava (J. Lūsēns, Rainis) — "Zodiaks"
# Dzīve ir viena — Olga Rajecka un "Tango" [1990]
# Es tev saku — "bet bet"
# Kad jūsu meita lūdz (Z. Liepiņš) — Zane Liepiņa
# Un aizlido tērpa putni (J. Sējāns, L. Tauns) — "Pērkons"
# Ar tevi kopā — "Dāmu pops"
# Milzīte Ilzīte — Ingus & Edīte Baušķenieki [1990]
# Tev — "Austrumeiropa" [1990]
# Sapnis — Olga Rajecka un "Tango"

## Populārākās "Vecā Ratiņa" aptaujas dziesmas
* "Man vienalga" — "bet bet" un "Vecie draugi"
* "Pārdomu vējš" — Miķelis Gruzītis
* "No polārā loka" — "Sirmie no Gulaga"

## Atsauces