open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rīgas Svētās Trīsvienības pareizticīgo baznīca

thumb|250px|Rīgas Sv. Trīsvienības Pārdaugavas pareizticīgo baznīca mūsdienās
thumb|250px|Rīgas Svētās Trīsvienības pareizticīgo baznīca pirms Pirmā pasaules kara
[thumb|250px|Rīgas Svētās Trejādības pareizticīgo baznīca no [Āgenskalna līcis|Āgenskalna līča puses (pēc 1900).]]
**Rīgas Svētās Trīsvienības pareizticīgo baznīca** jeb **Svētās Trejādības Pārdaugavas pareizticīgo baznīca** ir 1895. gadā uzcelts Latvijas Pareizticīgo Baznīcas dievnams Meža ielā 2, Rīgas Āgenskalna apkaimē. Tā ir senākā Pārdaugavas ortodoksā baznīca, kas celta eklektisma stilā kā Pārdaugavas panorāmas dominante Daugavas kreisajā krastā.
Dievnamā darbojas bērnu svētdienas skola un garīgās literatūras bibliotēka. Pagrabā ierīkota lūgšanu telpa ar Sv. Panteleimona altāri.

## Vēsture
Zināms, ka baltkrievu strūdzinieki Pārdaugavas Klīversalā jau 1780. gadā uzcēla nelielu Uniātu baznīcas koka dievnamu, kas darbojās tikai vasarās.

1812. gadā baznīcu atņēma uniātiem un piešķīra pareizticīgajiem. Baltijas pārkrievošanas laikā 1891. gadā nodibināja īpašu celtniecības komisiju, kas par 11 000 rubļu ieguva 1539 kvadrātasis lielu zemes gabalu Daugavas kreisajā senkrastā, baznīcas projektu izstrādāja arhitekti Jānis Frīdrihs Baumanis un Vladimirs Lunskis.

1892. gada 25. maijā notika svinīga pamatakmens likšanas ceremonija. Celtniecības darbus vadīja N. Voosts, baznīcas iekštelpu apdarei tika uzaicināts mākslinieks P. Zikovs un galdnieks M. Muravjovs. 1895. gada 5. novembrī notika baznīcas iesvētīšanas ceremonija, kuru vadīja Rīgas un Jelgavas arhibīskaps Arsenijs. Pirmais baznīcas priesteris bija P. Mednis.

## Arhitektūra
Svētās Trīsvienības pareizticīgo baznīca ir eklektisma stila krusta kupola būve, kurā izpaužas Maskavas 17. gadsimta arhitektūras iezīmes. Baznīcai ir simetrisks plānojums. Ieejas vējtverim seko priekštelpa, tad plaša draudzes telpa, kas noslēdzas ar altāra apsīdu. Dievnamu izgaismo divpadsmit logi. Draudzes telpas rietumu daļā atrodas kora balkons. Baznīcas kupola iekšpusē uz burām izvietoti P. Zikova gleznotie evaņģēlistu un apustuļu tēli. Sienas rotā ģeometriskas ornamentu joslas — jo tuvāk grīdai, jo ornaments kļūst vienkāršāks. Ikonostass risināts trīs stāvos un griezts no liepas koka. Ikonostasa stāvs krāsots rozā krāsā, bet visi kokgriezumi ir zeltīti. Pie baznīcas rietumu sienas atrodas tēlnieka V. Šulca veidotā baznīcas iesvētīšanas piemiņas plāksne, kurā pieminēti visi tās celtnieki.

Baznīcas galvenā rota ir dinamiskā sistēmā izkārtoti kupoli. Tās dominante ir četrstāvu zvanu tornis, kas noslēdzas ar slaidu piramidālu jumtu un sīpolveida kupolu un krustu. Baznīcas ārsienas sadalītas ar pilastriem, starp kuriem izvietoti logi ar bagātīgu dekoratīvo apdari. Ārsienas rotā freskas. Baznīca bija krāsota četrās krāsās — gaiši rozā, gaiši violetā, gaiši zilganā un zeltītā.

1932. gadā pēc Latvijas Pareizticīgo baznīcas sinodes arhitekta Vladimira Šervinska ieteikuma to nokrāsoja okersarkanā krāsā, ko paveica krāsotāju meistars A. Freigangs.

## Atsauces
Hipokamps (pavadonis)

**Hipokamps**, arī **Neptūns XIV** ir neliels Neptūna pavadonis. Tas ir sestais pavadonis pēc kārtas, skaitot no Neptūna un pēdējais no līdz šim atklātajiem Neptūna pavadoņiem. 
## Atklāšana un nosaukums
Pavadonis tika atklāts , kad M.Šovalters analizēja Habla kosmiskā teleskopa 2009. gada attēlus ar Neptūna gredzeniem. Pētot attēlus, viņš ieraudzīja sīku punktiņu ārpus gredzeniem. Pārbaudot agrāk uzņemtos attēlus, punkts joprojām bija redzams. Tam varēja izsekot līdz pat 2004. gadam.
Pēc atklāšanas pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2004 N 1.

 Mazo planētu centrs pavadonim piešķīra pastāvīgo nosaukumu *Neptūns XIV.*

Tradicionāli Neptūna pavadoņi tiek nosaukti vārdos, kas saistīti ar mitoloģijas tēliem Neptūnu vai Poseidonu.
 Starptautiskā Astronomijas savienība pavadoni nodēvēja par Hipokampu. Hipokamps ir tēls sengrieķu mitoloģijā – jūras zirgs ar zivs asti. 
## Orbīta un fizikālie parametri
Hipokamps ir mazākais no Neptūna zināmajiem pavadoņiem. Tā diametrs ir apmēram 35 km. Tiek uzskatīts, ka tā virsma ir līdzīga kā pārējiem Neptūna iekšējiem pavadoņiem un ir „netīra asfalta’’ krāsā. Hipokampa orbīta atrodas starp Lārisu un Proteju. Starp Lārisu un Hipokampu pastāv 3:5 orbitālā rezonanse (atšķirība ~1%), bet starp Hipokampu un Proteju tā ir 13:11.
## Atsauces un piezīmes
Halimēde (pavadonis)

**Halimēde**, arī **Neptūns IX**, ir Neptūna pavadonis. Tas ir desmitais pavadonis pēc kārtas, skaitot no Neptūna.
## Atklāšana un nosaukums
Pavadonis tika atklāts 2002. gada 14. augustā. To paveica astronomu komanda Metjū Holmana un Džona Kavelara vadībā. Zinātnieki izmantoja attēlus, kurus ieguva ar 4-m Blanko teleskopu Serrotololo Starpamerikas observatorijā  Čīlē.  Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2002 N 1.
Vārds Halimēde pavadonim tika piešķirts 2007. gada 3. februārī ar Starptautiskās Astronomijas savienības cirkulāru Nr.8802. Halimēde grieķu mitoloģijā ir viena no nereīdām.
## Orbīta un fizikālie parametri
Halimēde ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir apmēram 62 km. Pavadonis ap Neptūnu kustas pretēji tā rotācijas virzienam. Halimēdes virsma ir līdzīga Nereīdai. Ir aprēķināts, ka senāk atpakaļ Halimēde varēja sadurties ar Nereīdu. Tas liek domāt, ka Halimēde radusies, atšķeļoties no Nereīdas tajā ietriecoties nezināmam objektam.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Latvijas Invalīdu atbalsta asociācija

**Latvijas Invalīdu atbalsta asociācija** ir nevalstiskā organizācija, kas ir dibināta 2010. gadā Jūrmalā, Latvijā. Asociācijas darbības mērķis ir juridisko un konsultatīvo pakalpojumu sniegšana cilvēkiem ar īpašām vajadzībām. 2011.gadā asociācijai ir piešķirts Sabiedriskā labuma organizācijas statuss.

## Projekti un aktivitātes
* Rīgas pilsētas transporta infrastruktūras piemērotības cilvēkiem ar īpašām vajadzībām uzlabošana (2012.-2015.) 
* Pakalpojumu sniegšana cilvēkiem ar īpašām vajadzībām ieslodzījumu vietās (sākot ar 2014. gadu)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Asociācijas oficiālā mājaslapa
* Oficiālā informācija no LR Uzņēmumu reģistra
* Informācija cilvēkiem ar invaliditāti
Eduards Erdmanis

**Eduards Erdmanis** (; dzimis , miris ) bija Cēsīs dzimis baltvācu pianists un komponists. 

Mācījies mūziku Rīgā, kopš 1914. gada — Berlīnē. 1920. gados tika minēts kā viens no pazīstamākajiem vācu komponistiem. No 1925. gada — klaviermūzikas profesors Ķelnes mūzikas akadēmijā. 1935. gadā bija spiests no darba aiziet. Lai varētu darboties profesijā, 1937. gadā iestājās NSDAP. No 1950. gada mūzikas profesors Hamburgā, kur arī miris. Erdmaņa draugu vidū bija Ernsts Krēneks, Emīls Nolde un Artūrs Šnābels.

## Darbi
**An den Frühling*, 1912
**Am Gardasee*, 1914
*Rondo orķestrim, 1918
*1. simfonija, 1920
*Sonāte solo vijolei, 1921
*2. simfonija, 1923
**Die entsprungene Insel*, operete, 1925
*klavierkoncerts, 1928
**Ständchen* orķestrim, 1930
*Stīgu kvartets, 1937
*Koncertīno klavierēm un orķestrim, 1946
*3. simfonija, 1947 (nepublicēta)
*4. simfonija, 1951 (nepublicēta)
**Capricci*, 1952 (nepublicēta)
**Monogramme*, 1955 (nepublicēta)

## Ārējās saites

* Eduarda Erdmaņa profils ''AllMusic''
Erdmanis

**Erdmanis** var būt:

* Eduards Erdmanis (*Eduard Erdmann*; 1896—1958), baltvācu pianists un komponists;
* Johans Eduards Erdmanis (*Johann Eduard Erdmann*; 1805—1892), vācu filozofs.
Alfrēds Tiltiņš

**Alfrēds Tiltiņš** (; ; dzimis , miris ) bija latviešu izcelsmes padomju spiegs. PSRS militārās izlūkošanas *[[Galvenā izlūkošanas pārvalde (PSRS)|GRU]]* rezidents. Triju (pēc citiem avotiem divu) Sarkanā Karoga ordeņa un viena Ļeņina ordeņa kavalieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis Mežotnes pagastā zemnieka Matīsa Tiltiņa ģimenē. 1916. gadā beidza Alekseja kara skolu (*Алексеевское военное училище*) Maskavā. Pirmā pasaules kara laikā dienēja latviešu strēlnieku vienībās, Krievijas pilsoņu kara laikā iestājās boļševiku partijā. Padomju—poļu kara laikā 1920. gada augustā krita poļu gūstā, atbrīvots pēc kara beigām 1921. gada februārī.

No 1922. līdz 1926. gadam veica *GRU* rezidenta pienākumus Parīzē, bet vēlāk Vācijā. Darbojās kopā ar savu sievu Mariju Tiltiņu, dzimušu Šūlu. No 1927. gada bija *GRU* rezidents ASV ar segvārdu *Alfred Tilton*, kur savervēja vairākus amerikāņu komunistus, arī latviešu izcelsmes Nikolaju Dozenbergu. 1930. gadā Tiltiņu atsauca uz PSRS, kur viņš darbojās dažādos amatos Sarkanajā armijā. Tāpat kā brālis Pēteris Pauls Tiltiņš (Pols Armāns), piedalījās Spānijas pilsoņu karā.

Apcietināts 1937. gada 27. novembrī. 1940. gada 15. decembrī notiesāts uz 15 gadiem. 1942. gadā miris. 1957. gadā reabilitēts.

## Ārējās saites
*Alfrēds Tiltiņš 
*Alfrēds Tiltiņš
Ipolits Tēns

**Ipolits Adolfs Tēns** (; dzimis , miris ) bija franču pozitīvisma literatūras kritiķis un vēsturnieks. Viens no naturālisma teorētiķiem. Literatūras kritikas historisma principa ieviesējs kritikā. Uzskatīja, ka mākslas darbs jāskata vides (ģeogrāfisko un klimatisko apstākļu), rases (autora īpašību) un momenta (vēsturiskā brīža) (*le milieu, la race, le moment*) kontekstā.

Dzimis Vuzjē, Francijas ziemeļos. 1853. gadā ieguvis doktora grādu Sorbonnā.

## Pazīstamākie darbi

* *De Personis Platonicis* (1853).
* *La Fontaine et ses Fables* (1853/1861).
* *Voyage aux Pyrénées* (1855).
* *Essai sur Tite-Live* (1856) 
* *Les Philosophes classiques du XIXe en France* (1857 un 1868)
* *Essais de critique et d’histoire* (1858 un 1882)
* *Vie et opinions politiques d'un chat* (1858)
* *Histoire de la littérature anglaise* (1864)
* *Philosophie de l’art* (1865 un 1882)
* *Nouveaux essais de critique et d’histoire: Balzac*. (1865 un 1901)
* *Voyage en Italie* (1866)
* *Notes sur Paris. Vie et opinions de M. Frédéric-Thomas Graindorge* (1867)
* *De l’intelligence* (1870)
* *Un séjour en France de 1792* (1872)
* *Notes sur l’Angleterre* (1872)
* *Les Origines de la France contemporaine* : EAN: 978 2221122181 
** *L’ancien régime* (1875)
** *La Révolution : I – l’anarchie* (1878)
** *La Révolution : II – La conquête jacobine* (1881)
** *La Révolution : III – Le gouvernement révolutionnaire* (1883)
** *Le Régime moderne* (1890-1893)
* *Derniers essais de critique et d’histoire* (1894)
* *Carnets de voyage, notes sur la province* (1863-1865 un 1897)
* *H. Taine, sa vie et sa correspondance* (1903-1907)
* *Une Anglaise témoin de la Révolution française (1792 - 1795)*, 1872 ; atkārtoti 2006.

## Ārējās saites
Vieglatlētika 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem

[thumb|Sacensību uzvarētājs [Karls Lūiss]]
**Vīriešu [[100 metri|100 metru]] distances** sacensības **** Seulā norisinājās 23. un 24. septembrī Seulas olimpiskajā stadionā. Sacensībās uzvarēja ASV sportists Karls Lūiss, sudrabu ieguva Linfords Kristijs (Lielbritānija) un bronzu — Kelvins Smits (ASV).

Sacensībās kopumā piedalījās 103 sportisti. Sākumā visi sportisti tika sadalīti 13 priekšskrējienos, ceturtdaļfinālam kvalificējās 48 labākie sportisti. Pusfināliem kvalificējās 16 sportisti, savukārt finālam — labākie astoņi.

Šī nereti tiek saukta par visu laiku "netīrāko" sacīksti. Sākotnējais fināla uzvarētājs un olimpisko spēļu zelta medaļas ieguvējs kanādietis Bens Džonsons, kas finālā uzrādīja laiku 9,79 sekundes (kas būtu jauns pasaules rekords), tika pieķerts dopinga lietošanā un viņam zelta medaļa tika atņemta.

Pēc olimpiskajām spēlēm tika anulēts arī Džonsonam piederējušais pasaules rekords, ko viņš sasniedza pirms olimpiskajām spēlēm. Līdz ar to par pasaules rekordistu kļuva Lūiss ar olimpiskajās spēlēs sasniegto laiku.

Džonsons nebija vienīgais fināla dalībnieks, kam karjeras laikā bijušas pozitīvas dopinga analīzes. Vienīgi bronzas medaļas ieguvējam Smitam karjeras laikā nebija pozitīvas dopinga analīzes.

## Rekordi
Šādi bija pasaules un olimpiskie rekordi olimpisko spēļu sākumā.

Džonsona pasaules rekords tika anulēts 1989. gada septembrī, pēc tam rekordista stauss tika piešķirts Lūisam.

## Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Olympedia'' profils 
* Sacensību rezultāti  (73. lpp)
*
Mikrofona aptauja 1981

**1981. gada [[Mikrofona aptauja|Mikrofona aptaujā]]** piedalījās 21 komponists ar 26 dziesmām, kuras izpildīja 14 solisti un sešas grupas, kopā par dziesmām nobalsoja 28 246 klausītāji. Uzvarēja Aijas Kukules dziedātā Raimonda Paula dziesma "Dāvāja Māriņa", kurā piedalījās arī mazā Līga Kreicberga. Otra populāra tā gada dziesma, kas tikai pašās gada beigās tika iesniegta aptaujai un ātri guva milzīgu popularitāti, bija Ulda Stabulnieka patriotiskā kompozīcija "Tik un tā", kas beigās palika otrajā vietā.

Šī gada aptaujas dziesmas apkopotas divās skaņuplatēs "Mikrofons '81".

1981. gada Mikrofona aptaujas populārākās dziesmas:

# Dāvāja Māriņa (R. Pauls, L. Briedis) — Aija Kukule un Līga Kreicberga
# Tik un tā (U. Stabulnieks, M. Zālīte) — Uldis Stabulnieks
# Meitene ar kallu ziediem (R. Pauls, I. Ziedonis) — "Credo"
# Rozīt mana nātru dārzā (R. Pauls, L. Briedis) — Jānis Paukštello
# Ar mīlestības pinekļiem (I. Vīgners, J. Peters) — Ingus Pētersons
# Dziesma par rozīti (Z. Liepiņš, K. Dimiters) — "Modo"
# Ugunsputns (R. Pauls, L. Briedis) — Žoržs Siksna
# Tāds mūžs (Džo Dasēna piemiņai) (Z. Liepiņš, K. Dimiters) — Viktors Lapčenoks un "Modo"
# Paliec un neaizej (U. Stabulnieks, D. Dreika) — Margarita Vilcāne
# Pērkonu vasara (J. Sildegs, D. Avotiņa) — Viktors Lapčenoks
# Es mīlu tevi tā (R. Pauls, V. Belševica) — Imants Skrastiņš
# Princesīte (K. Dimiters) — Kaspars Dimiters un Sandra Ozolīte
# Puiši, puiši (tautasdziesma) — "Ornaments"
# Tu smējies sapnī (B. Rezņiks, L. Briedis) — "Eolika"
# Dzeltenie aizkari (E. Zariņš, S. Kaldupe) — "Dālderi"
* Zelta dziesma (I. Vīgners, J. Peters) — I. Pētersons
* Atgriešanās (R. Pauls, L. Briedis) — A. Kukule
* Atziedi, dvēsele (R. Pauls, L. Briedis) — M. Zīvere

## Atsauces
Dzimuši policisti

**"Dzimuši policisti"** () ir ASV policijas izmeklēšanas televīzijas seriāls, ko ASV pārraidīja CBS televīzijas kanālā no  līdz .

Seriāls ir par īru amerikāņu Reiganu ģimeni, kur lielākā daļa ģimenes locekļu strādā policijā. Galvenās lomas tajā atveido Toms Seleks, Donijs Valbergs, Bridžita Moinahena, Vills Estess un Lens Kerju. Seriālam kopumā ir 14 sezonas un 293 sērijas. Seriāla pirmās piecas sezonas bijušas starp 25 skatītākajām pārraidēm ASV.

## Ārējās saites
*
Mikrofona aptauja 1980

**1980. gada [[Mikrofona aptauja]]s** noslēguma koncerts notika Rīgas sporta pilī, to filmēja televīzija, tāpat kā visus turpmākos noslēguma koncertus. Aptaujā piedalījās 24 komponisti ar 60 dziesmām, kopumā par aptaujas dziesmām nobalsoja 20 747 klausītāju. Pirmoreiz uzvarēja aktiera izpildīta dziesma: Imanta Skrastiņa dziedātā "Kamola tinēja", tā saņēma 5105 balsis.

Sākot ar šo gadu, populārākās aptaujas dziesmas tika apkopotas skaņuplatē - togad iznāca "Mikrofons '80".

## Populārākās dziesmas

# Kamola tinēja (R. Pauls, V. Belševica) - Imants Skrastiņš
# Muļķe sirds (R. Pauls, L. Briedis) - Žoržs Siksna
# Ziņģe par bailēm (J. Grodums, A. Neibarts) - "Credo"
# Puķu nakts (Z. Liepiņš, J. Peters) - "Modo"
# Par nesatikšanos (U. Stabulnieks, P. Zirnītis) - Ingus Pētersons
# Krēslas stundā (R. Pauls, L. Briedis) - Aija Kukule
# Neko nevar skaidri zināt (G. Veits, Ā. Elksne) - "Credo"
# Kad mēs iemīlēsim (R. Pauls, L. Briedis) - "Credo"
# Nāk debesis (U. Stabulnieks, Leons Briedis) - Adrians Kukuvass
# Kas esi tu? (Z. Liepiņš, J. Peters) - Viktors Lapčenoks un "Modo"
# Pajaco (R. Pauls, A. Skujiņa) - Rolands Zagorskis
# Tik tā viena (R. Pauls, I. Ziedonis) - Mirdza Zīvere
# Ezers (H. Sīmanis, A. Ulme) - Haralds Sīmanis
# Cerība (R. Pauls, L. Briedis) - Aija Kukule

## Atsauces
Mikrofona aptauja 1984

**1984. gada [[Mikrofona aptauja]]** pirmoreiz notika bez Raimonda Paula līdzdalības, tādēļ populārāko dziesmu sarakstā iekļuva vairāku mazāk pazīstamu komponistu dziesmas. Aptaujā piedalījās 63 175 balsotāji. Uzvarēja Ulda Marhilēviča dziesma "Lūgums" ar togad traģiski mirušās dzejnieces Ārijas Elksnes vārdiem. Aptaujas noslēguma koncerts pirmo un vienīgo reizi notika Zemgales laukos - jaunajā Slampes kultūras pilī.
260px|thumb|Slampes kultūras pils

Aptaujas populārākās dziesmas apkopotas skaņuplatē "Mikrofons '84". 

1984. gada Mikrofona aptaujas populārākās dziesmas:

# Lūgums (U. Marhilēvičs, Ā. Elksne) - Mirdza Zīvere
# Vālodzīte (P. Jurciņš) - Žoržs Siksna
# Atgriežoties (A. Kukuvass, M. Zālīte) - Adrians Kukuvass un "Proventus"
# Disnejlenda (G. Veits, D. Dreika) - "Credo"
# Daugaviņa (M. Brauns, V. Plūdons) - "Sīpoli"
# Tava atnākšana (B. Rezņiks, D. Dreika) - "Eolika"
# Piedod, labā! (I. Paura, I. Lasmanis) - "Lāčplēsis" (2579 balsis)
# Laika dziesmiņa (Ē. Ķiģelis, Viks) - "Līvi" (2417 balsis)
# Vēja māte (tautasdziesma) - "Ornaments"
# Diskžokejs (Z. Liepiņš, K. Dimiters) - Mirdza Zīvere un "Opus"
# Paņemt tevi aiz rokas (I. Rutmanis, Ē. Bražis) - Ivars Rutmanis (1976 balsis)
# Mans zēns (J. Pavītols, I. Ziedonis) - "Saime" (1828 balsis)
# Ko tu dungo savā kabatā? (G. Veits, R. Ziedonis) - "Credo" (1781 balss)
# Aprīļa pilieni (Ē. Ķiģelis, M. Čaklais) - "Līvi" (1724 balsis)
# Dziesmiņa par Mocartu (I. Paura, B. Okudžava, atdz. N. Kalna) - Rita Trence un "Lāčplēsis" (1526 balsis)

## Atsauces
Mikrofona aptauja 1982

**1982. gada [[Mikrofona aptauja|Mikrofona aptaujā]]** pēdējo reizi uzvarēja Raimonda Paula dziesma, šoreiz aktiera Jāņa Paukštello izpildījumā. Starp populārākajiem pēdējoreiz bija duets Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks ar dziesmu "Smaidas", savukārt pirmoreiz aptaujas augšgalā iekļuvusi grupa "Līvi" ar sentimentālo dziesmu "Zīlīte". Augot aptaujas popularitātei, par tās dziesmām šajā gadā jau nobalsojuši vairāk nekā 50 000 cilvēku.

Aptaujas populārākās dziesmas iekļautas skaņuplatē "Mikrofons '82", papildus tai iznāk arī mazā skaņuplate, kurā iekļautas vēl četras aptaujas dziesmas.

1982. gada Mikrofona aptaujas populārākās dziesmas:

# Cielaviņa (R. Pauls, L. Briedis) — Jānis Paukštello
# Kad nekas nav palicis tevī (R. Pauls, L. Briedis) — "Credo"
# Zīlīte (Ē. Ķiģelis, E. Treimanis-Zvārgulis) — "Līvi"
# Smaidas (R. Pauls, L. Briedis) — Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks
# Mīļā Magonīt! (Z. Liepiņš, K. Dimiters) — Viktors Lapčenoks un *[[Modo]]*
# Ceļojums (Z. Liepiņš, K. Dimiters) — Imants Vanzovičs un *Modo*
# Piezvani man! (I. Paura, D. Dreika) — Adrians Kukuvass
# Solījums (U. Stabulnieks, P. Zirnītis) — Uldis Stabulnieks
# Dziesma par spēli (M. Brauns, J. Peters) — "Sīpoli"
# Nav mīla jāmeklē (U. Savickis, H. Gāliņš) — Ingus Pētersons
# Ilgošanās (R. Pauls, L. Briedis) — Aija Kukule
# Nepareizā dziesma (R. Pauls, J. Peters) — "Dālderi"
# Dedz, zvaigzne, dedz (R. Pauls, L. Briedis) — Žoržs Siksna
# Mana neveiksminiece (K. Dimiters) — Kaspars Dimiters
# Akas (I. Vīgners, L. Vāczemnieks) — Ingus Pētersons

## Atsauces
Sergejs Belovs

**Sergejs Belovs** (; dzimis , miris ) bija krievu basketbolists, spēlējis saspēles vadītāja pozīcijā, bija PSRS basketbola izlases dalībnieks.

## Biogrāfija
Spēlētāja karjeras lielāko daļu aizvadījis Maskavas CSKA sastāvā. Kopā ar klubu divas reizes uzvarējis Eiropas čempionvienību kausa izcīņā (1969, 1971), PSRS čempionātā tika svinētas 11 uzvaras. Laikā no 1967. līdz 1980. gadam pārstāvējis PSRS izlasi, ar ko izcīnījis uzvaru  Minhenē, kā arī trīs bronzas (, , ). Tāpat tika iegūti divi Pasaules čempiontituli (1967, 1974), sudrabs 1978. gadā un bronza 1970. gadā, kad viņš tika atzīts arī par turnīra vērtīgāko spēlētāju. Eiropas čempionātā ir tikušas izcīnītas četras zelta (1967, 1969, 1971, 1979), divas sudraba (1975, 1977) un viena bronzas (1973) medaļa.

Belovs iededza  lāpu. 1991. gadā FIBA viņu atzina par visu laiku labāko FIBA spēlētāju. 1992. gadā ticis uzņemts Neismita piemiņas basketbola slavas zālē, 2007. gadā — FIBA slavas zālē.

Pēc sportista karjeras beigām kļuvis par treneri. Trenējis Maskavas CSKA klubu (1981—1982, 1988—1990), Itālijas klubu *[[Basket Cassino]]* (1990—1993) un Krievijas Permas "Ural Great" (1999—2004). Viņa vadībā komandas ir izcīnījušas divus PSRS (1982, 1990) un Krievijas (2001, 2002) čempiontitulus. Vēl vadījis Krievijas basketbola izlasi trijos Eiropas čempionātos (1995. gads — 7. vieta; 1997. gads — 3. vieta; 1999. gads — 6. vieta) un divos Pasaules čempionātos (1994. gads — 2. vieta; 1998. gads — 2. vieta).

Laikā no 1993. līdz 1998. gadam bijis Krievijas Basketbola federācijas prezidents.

Miris 2013. gada oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mikrofona aptauja 1985

**1985. gada [[Mikrofona aptauja|Mikrofona aptaujā]]** piedalījās 30 dziesmas, par tām kopā nobalsoja 59 473 klausītāju. Par gada populārāko dziesmu kļuva Zigmara Liepiņa dziesma ar tautasdziesmas vārdiem, kas daudziem klausītājiem saistās ar tābrīža latviešu jaunekļu piespiedu dienestu padomju armijā Afganistānā ("Zibsnī zvaigznes aiz Daugavas"). Mirdza Zīvere kļuva par aptaujas pirmās vietas ieguvēju jau ceturto reizi (arī 1978., 1979. un 1984. gadā). Šis bija arī "Eolikas" triumfa gads ar divām dziesmām aptaujas pirmajā pieciniekā, kā arī ļoti veiksmīgs "Jumpravas" debijas gads: kopā ar Žoržu Siksnu dalīta 3. vieta ("Par rozēm") un 7. vieta ("Mākonis"). Pirmo un pēdējo reizi aptaujas noslēguma koncerts notika Latvijas Televīzijas jaunajā studijā Zaķusalā. 

Šī gada dziesmas netika izdotas skaņuplatē, taču dažas iekļautas izlasē "Melodiju stafete 5" ("Mākonis", "Tu mana Āfrika, mana Antarktīda", "Ūsainā puķe", "Ceļa maize", "Negaidi mani velti") un atsevišķu izpildītāju albumos.

Mikrofona aptaujas 1985. gada populārākās dziesmas:

# Zibsnī zvaigznes aiz Daugavas (Z. Liepiņš, tautas vārdi) - Mirdza Zīvere
# Pasaule, pasaulīt (B. Rezņiks, D. Dreika) - "Eolika"
# Par rozēm (A. Voitišķis, I. Dikess) - "Jumprava"*
# Mātei (I. Vīgners, I. Auziņš) - Žoržs Siksna*
# Zemeņu lauks (A. Kublinskis, D. Dreika) - "Eolika"
# Tu mana Āfrika, mana Antarktīda (K. Dimiters) - Kaspars Dimiters
# Nedalāmā (U. Marhilēvičs, A. Mielavs, J. Baltauss) - Ainars Mielavs
# Mākonis (I. Ulmanis, I. Grāvere) - "Jumprava"
# Tavai balsij (K. Dimiters) - Kaspars Dimiters
# Pusnaktī (A.Kukuvass, V. Ļūdēns) - A.Kukuvass
# Ūsainā puķe (A. Alksnis, L. Briedis) - "Credo"
# Laiks tālāk iet (H. Bašs, H. Paukšs) - Aija Kukule
# Puiku dziesma (A. Virga, Igo) - Igo
# Bumerangs (A. Virga, G. Račs) - Igo
# Par smilgām (J. Lūsēns, J. Baltvilks) - Igo un "Neptūns"
# Trijjūgs iz tumsas (U. Stabulnieks, D. Dreika) - Rita Trence
# Ceļa maize (V. Mitrohins, P. Stutāns) - Viktors Lapčenoks
# Es atnācu uguntiņu (Z. Liepiņš, tautas vārdi) - Mirdza Zīvere
# Miera pavasarī - Rita Trence
# Leonora - Žoržs Siksna
# Negaidi mani velti (A. Riekstiņš, B. Arāja) - Žoržs Siksna
# Skolas regejs (U. Marhilēvičs) - "Remix"
# Gaujai - Žoržs Siksna
# Viss, kas bijis - Andris Peipiņš
# Lai jums izdodas (M. Brauns, J. Peters) - Edgars Liepiņš
# Trauslās lapas (I. Rutmanis, A. Immermanis) - Ivars Rutmanis un Aija Kukule
# Kolosāli (A. Klāsone, L. Vāczemnieks) - "Varavīksne"
# Dungojamā dziesmiņa (V. Skujiņš) - "Credo"
# Kā logā (A. Kukuvass, A. Ulme) - Antra Ozola un "Proventus"
# Šā tā (Z. Liepiņš) - Mirdza Zīvere un "Opus"

* Dziesmas "Par rozēm" un "Mātei" saņēma vienādu balsu skaitu, tādējādi dalot 3. un 4. vietu.

## Atsauces
EUTELSAT 36B

***EUTELSAT 36B*** (agrākais nosaukums ***W7***) ir Francijas uzņēmuma Eutelsat sakaru pavadonis. Palaists 2009. gada novembrī.
Tas nodrošina televīzijas retranslācijas un sakaru pakalpojumus Eiropai, Krievijai, Centrālajai Āzijai un Āfrikai.

Kosmisko aparātu izgatavoja Francijā reģistrēts uzņēmums Thales Alenia Space uz platformas Spacebus-4000C4 bāzes. Tā starta masa bija 5627 kg. Pavadonī uzstādīti 70 Ku joslas raidītāji.

2006. gada decembrī *Eutelsat* noslēdza līgumu ar *Thales Alenia Space* par kosmiskā aparāta *W7* izgatavošanu.

*W7* tika palaists  14:19:10 UTC ar nesējraķeti Proton-M/Briz-M no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas. 23:31 UTC pavadonis tika izlaists ģeosinhronajā pārejas orbītā.

Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem. *W7* tika novietots ģeostacionārās orbītas punktā 36° austrumu garuma.
2010. gada janvārī *W7* sāka aktīvu darbību, pārņemot trafiku no pavadoņa SESAT 1, kuru 28. janvārī pārvietoja uz pozīciju 16° austrumu garuma. *W7* darbojās līdzās pavadonim *W4* (tagad EUTELSAT 36A).

2012. gada 1. martā *Eutelsat* unificēja savu pavadoņu nosaukumu sistēmu. Kosmiskie aparāti turpmāk tika identificēti pēc to orbitālās pozīcijas. *W7* ieguva nosaukumu *EUTELSAT 36B*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* EUTELSAT 36B  Eutelsat 
* Eutelsat W7 → Eutelsat 36B Gunter Dirk Krebs
Sao (pavadonis)

**Sao**, arī **Neptūns XI**, ir Neptūna pavadonis. Tas ir vienpadsmitais pavadonis pēc kārtas, skaitot no Neptūna.
## Atklāšana un nosaukums
Pavadonis tika atklāts 2002. gada 14. augustā. To paveica astronomu komanda Metjū Holmana un Džona Kavelara vadībā. Zinātnieki izmantoja attēlus, kurus ieguva ar 4-m Blanko teleskopu Serrotololo Starpamerikas observatorijā  Čīlē.  Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2002 N 2.
Vārds Sao pavadonim tika piešķirts 2007. gada 3. februārī ar Starptautiskās Astronomijas savienības cirkulāru Nr.8802. Sao grieķu mitoloģijā ir viena no nereīdām.
## Orbīta un fizikālie parametri
Sao ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir apmēram 40 km. Sao apriņķo Neptūnu starp Halimēdes un S/2002 N 5 orbītām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tadeušs Mazoveckis

**Tadeušs Mazoveckis** (; dzimis , miris ) bija poļu publicists, žurnālists, filantrops un politiķis.

Bija viens no Polijas neatkarīgās arodbiedrības "Solidaritāte" līderiem. Laikā no 1989. līdz 1991. gadam Tadeušs Mazoveckis bija Polijas ministru padomes priekšsēdētājs, kļūdams par pirmo nekomunistisko premjerministru Austrumu blokā pēc 1946. gada. Polijas pašreizējais ārlietu ministrs Radoslavs Sikorskis viņu ir nosaucis par vienu no "Polijas brīvības un neatkarības tēviem".

## Atsauces

## Ārējās saites
Sojuz TMA-11M

***Sojuz TMA-11M*** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas palaists orbītā 2013. gada novembrī. Uz Zemes atgriezās 2014. gada maijā.

Pirmoreiz vēsturē ar *Sojuz TMA-11M* kosmosā nogādāta olimpiskā lāpa (bez iedegtas uguns) 2014. gada ziemas olimpiskajām spēlēm. Tā 9. novembrī tika iznesta atklātā kosmosā un 11. novembrī nogādāta apakaļ uz Zemes ar kosmosa kuģi Sojuz TMA-09M.

## Apkalpes
Kuģa *Sojuz TMA-11M* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Maksims Surajevs (*Максим Викторович Сураев*), komandieris, Roskosmos 
* Gregorijs Vaizmens (*Gregory Reid Wiseman*), lidojuma inženieris, NASA, 
* Aleksanders Gersts, (*Alexander Gerst*), lidojuma inženieris, ESA, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz TMA-11M* tika palaists  04:14:15 UTC ar nesējraķeti Sojuz-FG no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas ("Gagarina starta").

Ar SKS kosmosa kuģis saslēdzās 7. novembrī 10:28 UTC (6 stundas 14 minūtes pēc starta) pie Rassvet moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās operācijas notika automātiskā režīmā.

No stacijas *Sojuz TMA-07M* atvienojās  22:36 UTC. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 14. maijā 01:57 UTC Kazahstānā 147 km uz dienvidaustrumiem no Žezkazganas. Lidojuma ilgums bija 187 dienas 21 stunda 44 minūtes.

## Ārējās saites

* ''Sojuz TMA-11M'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Marko Materaci

**Marko Materaci** (; dzimis ) ir itāļu bijušais futbolists, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Futbolista karjeras lielāko daļu aizvadījis dažādos Itālijas klubos, 1998.—1999. gadā spēlējis Anglijas *[[Everton F.C.|Everton]]* klubā. Laikā no 2001. līdz 2011. gadam spēlēja *[[Milānas "Internazionale"|Internazionale]]* sastāvā, ar ko izcīnījis piecus Itālijas čempiontitulus (2006, 2007, 2008, 2009, 2010), četrus Itālijas kausus (2005, 2006, 2010, 2011), 2010. gadā izcīnījis uzvaru arī UEFA Čempionu līgā.

Pārstāvējis Itālijas izlasi divos FIFA Pasaules kausos (2002, 2006), 2006. gadā arī izcīnīja uzvaru, kā arī divos Eiropas čempionātos (2004, 2008). 2006. gada Pasaules kausā kļuva pazīstams ar Zinedina Zidāna izprovocēšanu uz sarkano kartīti turnīra finālā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Inter Milan**

* Itālijas Serie A: 2005—06, 2006—07, 2007—08, 2008—09, 2009—10
* Coppa Italia: 2004—05, 2005—06, 2009—10, 2010—11
* Supercoppa Italiana: 2005, 2006, 2008, 2010
* UEFA Čempionu līga: 2009—10
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2010

**Itālija**

* FIFA Pasaules kauss: 2006

**Individuālie sasniegumi**

* Itālijas Serie A gada labākais aizsargs: 2007

### Trenera karjera
**Chennaiyin**

* Indijas Superlīga: 2015

## Ārējās saites

*
2006. gada FIFA Pasaules kausa fināls

**2006. gada FIFA Pasaules kausa fināls** bija futbola spēle , kas notika Berlīnes Olimpiskajā stadionā Berlīnē, Vācijā. Spēlē tika noskaidrots 2006. gada FIFA Pasaules kausa izcīņas uzvarētājs.

Itālijas izlase ar rezultātu 5—3 (11 m sitienu sērijā; spēles papildlaiks noslēdzās ar neizšķirtu rezultātu 1—1) uzvarēja Francijas izlasi.

Spēles papildlaikā pēc vārdu apmaiņas starp Francijas futbolistu Zinedinu Zidānu un Itālijas futbolistu Marko Materaci Zidāns iesita ar galvu pa Materaci krūtīm, pēc kā francūzis saņēma sarkano kartīti. Viņš kļuva par ceturto futbolistu, kas saņēmis noraidījumu FIFA Pasaules kausa finālā, kā arī pirmo, kas noraidīts fināla papildlaikā.

## Spēle

## Atsauces

## Ārējās saites
* Spēles informācija FIFA mājaslapā
Dripe

**Dripe** var būt:

* Andrejs Dripe (1929―2013) ― latviešu rakstnieks un publicists. 
* Jānis Dripe (1953) ― latviešu arhitekts, pasniedzējs, politiķis un diplomāts.
Šakuntala Devi

**Šakuntala Devi** (*Shakuntala Devi*; dzimusi , mirusi ) bija indiešu rakstniece un galvā rēķinātāja, pazīstama arī kā "cilvēks dators".

Viņa iekļuva Ginesa rekordu grāmatā ar savām skaitļošanas galvā spējām. Tāpat rakstījusi grāmatas par matemātiku, puzlēm un astroloģiju.

Devi tēvs ievēroja meitas spēju iegaumēt skaitļus triju gadu vecumā, kad viņai centās iemācīt kāršu triku. Devusies tūrēs, lai demonstrētu savas aritmētikas spējas. 1988. gadā tās pētīja psiholoģijas profesors Arturs Džensens.

1977. gadā viņa 50 sekunžu laikā izskaitļoja 23. pakāpes sakni no 201 ciparu liela skaitļa. Viņas atbildi apstiprināja *UNIVAC 1101* dators, kam vajadzēja izveidot speciālu programmu šādu lielu aprēķinu veikšanai. 1980. gadā Devi 28 sekunžu laikā pareizi sareizināja divus 13 ciparu lielus skaitļus, šis fakts tika iekļauts 1982. gada Ginesa rekordu grāmatā.

## Atsauces
Aleksandrs Dimā (dēls)

**Aleksandrs Dimā (dēls)** (; dzimis , miris ) bija franču rakstnieks un dramaturgs. Pazīstams ar romānu (vēlāk arī lugu) "Kamēliju dāma" (*La Dame aux camélias*, 1848), pēc kura motīviem 1853. gadā Džuzepe Verdi radīja operu "Traviata". "Kamēliju dāmas" galvenās varones prototips bija Dimā mīļākā Marija Diplesī.

Rakstnieka Aleksandra Dimā ārlaulības dēls, kuru 1831. gadā tēvs atzina par savu, atņēma mātei un deva izglītību. 1864. gada 31. decembrī Maskavā apprecējās ar Nadeždu fon Knoringu, ģimenē bija divas meitas. Vēlāk apprecējās otrreiz. No 1874. gada — Franču akadēmijas loceklis, 1894. gada — Goda Leģiona ordeņa kavalieris.

## Ārējās saites

*
Hloja Greisa Moreca

**Hloja Greisa Moreca** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Televīzijā debitējusi 2004. gadā ar lomu dažās seriāla *The Guardian* sērijās, kino debitējusi nākamajā gadā ar lomu filmā *[[Heart of the Beholder]]*. Pēc tam filmējusies tādās filmās kā "Šausmas Amitivilā" (2005), "500 vasaras dienas" (2009), "Grega dienasgrāmata" (2010), "Kick-Ass: Jaunie supervaroņi" (2010), "Ielaid mani" (2010), "Hugo" (2011), "Tumšās ēnas" (2012), "Kick-Ass 2: Jaunie supervaroņi 2" (2013), "Kerija" (2013), "Stabilizators" (2014) un "Ja es palikšu" (2014). Karjeras laikā saņēmusi dažādas balvas, visvairāk par lomām filmās *Kick-Ass* un "Hugo".

## Ārējās saites
*
Lāslo Polgārs

**Lāslo Polgārs** (; dzimis , Ģenģešā, Ungārijā) ir Ungārijas pedagogs, kura trīs meitas - Judīte, Sofija, Žuža - ir pazīstamas šahistes.

## Biogrāfija
Piedzimis reliģiozā ebreju ģimenē un bērnībā gribējis kļūt par rabīnu. Pēc 1956. gada Ungārijas revolūcijas viņa māte kopā ar māsu emigrējušas uz Rietumiem, bet Lāslo palicis kopā ar tēvu. Pēc ģimnāzijas beigšanas strādājis dažādus darbus: bijis metinātājs, vēlāk beidzis pedagoģijas kursus un kļuvis par skolotāju. 1967. gadā apprecējies ar Klāru Altbergeru, kura līdz laulībām dzīvojusi Aizkarpatu apgabalā Ukrainā un beigusi Užhorodas pedagoģisko institūtu.

Lielu iespaidu Polgāra pedagoģijas ideju izveidē deva amerikāņu psihologa Džona Votsona darbi, kas apstrīdēja talantu kā iedzimtu īpašību, bet uzskatīja to par audzināšanas rezultātu. Polgārs daudz pētīja tādu pazīstamu cilvēku kā Volfgangs Amadejs Mocarts un Kārlis Frīdrihs Gauss biogrāfijas un nonāca pie atziņas, ka bērni jau mazotnē var parādīt neparastus rezultātus, ja viņi tiek sistemātiski un intensīvi apmācīti. Lai pierādītu savas idejas praksē, Polgārs sevi pilnībā veltīja meitu audzināšanai. Kopā ar sievu viņam izdevās izņēmuma kārtā iegūt atļauju savu meitu mājas izglītībai.

Šaha spēli Polgārs izvēlējās tādēļ, ka tajā varēja viegli izsekot savu meitu panākumiem turnīros. Lai meitas sasniegtu labus rezultātus, viņš tās iesaistīja pārsvarā vīriešu šaha turnīros. Šāda prakse sākumā izraisīja Ungārijas šaha federācijas nepatiku, kā dēļ māsas Polgāras ilgi nevarēja pārstāvēt Ungāriju Pasaules šaha olimpiādēs un citās sacensībās. Vēlāk gan federācija pārdomāja, un māsu Polgāru dalība Ungārijas sieviešu šaha izlases sastāvā vainagojās ar Ungārijas komandas dubultuzvaru 1988. un 1990. gadā. 

Visas trīs māsas kļuva par ļoti spēcīgām šahistēm - Žuža bija pasaules čempione šahā, Judīte ir viena no lielākā FIDE reitinga īpašniecēm un piedalās tikai vīriešu turnīros, Sofija ir starptautiskais meistars šahā vīriešu konkurencē.

Polgārs ir vairāku grāmatu autors, kurās viņš apraksta savu pieredzi meitu izveidē par šahistēm. Lai gan pedagoģijas eksperiments bija sekmīgs, tomēr ārpus Polgāru ģimenes ietvariem tas nav guvis sekotājus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Psychology Today: The Grandmaster Experiment
Edinburgas Universitāte

**Edinburgas Universitāte** (), dibināta 1583. gadā, ir sestā vecākā universitāte angliski runājošajā pasaules daļā un viena no Skotijas senajām universitātēm. Liela daļa universitātes ēku atrodas vēsturiskajā Edinburgas vecpilsētā.

2013. gada QS rangā Edinburgas Universitāte ierindojās 17. vietā. *Times Higher Education Ranking* Mākslas un humanitāro zinātņu jomā tā 2012-2013. gadā bija 11. ranga vietā.  2013. gada *Global Employability University* rangā, kurš parāda universitātes beidzēju spējas atrast darbu, tā ierindojās 15. vietā. Tā ir biedrs Rasela grupā un *[[League of European Research Universities]], *kuru veido 21 izpētes universitāte Eiropā, akadēmiskajās organizācijās. Universitātei ir trešie lielākie finansiālie uzkrājumi Lielbritānijā pēc Kembridžas un Oksfordas.

Universitāte spēlēja nozīmīgu lomu Edinburgas kļūšanā par svarīgu intelektuālo centru Apgaismības laikmetā un palīdzēja iegūt poētisko nosaukumu *Ziemeļu Atēnas*. Universitātes beidzēju skaitā ir daudzas nozīmīgas modernās vēstures personības, to skaitā naturālists Čārlzs Darvins, fiziķis Džeimss Maksvels, filozofs Deivids Hjūms, matemātiķis Tomass Beiess, ķirurgs Džozefs Listers, ASV neatkarības deklarācijas parakstītāji Džons Viterspūns un Bendžamins Rašs, izgudrotājs Aleksandrs Greiems Bells, pirmais Tanzānijas prezidents Džūliuss Njerers un pazīstami literāti kā Arturs Konans Doils, Roberts Luiss Stīvensons, Džeimss Metjū Berijs un Valters Skots. Saistīto personu saraksts iekļauj 18 Nobela prēmijas laureātus, 1 Ābela balvas saņēmēju, vairākus Tjūringa balvas ieguvējus, 3 Apvienotās Karalistes premjerministrus, 2 no šībrīža Augstākās tiesas tiesnešiem un vairākus olimpisko spēļu zelta medaļas ieguvējus. Tai joprojām ir ciešas saites ar Britu karalisko ģimeni, universitātes kanclers no 1953. līdz 2010. gadam bija Princis Filips, bet kopš 2011. gada Princese Anna.

Universitāte saņem ap 47 000 pieteikumiem katru gadu, padarot to par trešo populārāko Lielbritānijas universitāti pēc pieteikumu skaita. Uzņemšanā ir spēcīgs konkurss, 2010./2011. gadā tika uzņemti 27% no kandidātiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
|
* 
* Edinburgas Universitātes Studentu asociācija
* Edinburgas izpētes arhīvs  (ERA), tiešsaistes dokumentu krājums
Mikrofona aptauja 1989

**Mikrofona aptauja 1989** noslēdzās ar gadskārtējo uzvarētāju koncertu, tajā turpinoties Atmodas procesam, arvien vairāk kļuva autoru, kuri veltīja dziesmas aktualitātēm politikā un pieprasīja Latvijas brīvību. Tomēr aptaujā uzvarēja "Pērkona" mīlas dziesma "Mēs pārtiekam viens no otra".

Šī gada populārākās dziesmas ir apkopotas skaņuplatē "Mikrofons '89".

## Populārākās dziesmas

# Mēs pārtiekam viens no otra (J. Kulakovs, Viks) – "Pērkons"
# Taisnība (J. Lūsēns, E. Treimanis-Zvārgulis) – "Zodiaks"
# Atmostas Baltija (B. Rezņiks, V. Pavlovskis) – "Eolika"
# Lietus (A. Grāvers) – "Jumprava"
# Varbūt (U. Stabulnieks, G. Godiņš) – Ieva Akuratere
# Brīvību Baltijai (Z. Liepiņš, R.L. Krieviņa) – "Opus Pro"
# Veltījums LTF (I. Kalniņš, O. Gūtmanis) – "Nea"
# Putnu ceļš (E. Jaunbrālis, O. Vācietis) – "Jumis"
# Balāde brālītim (J. Hiršs) – Juris Hiršs un Harijs Ozols
# Sadosimies rokās (I. Rutmanis) – Ivars Rutmanis un "IR"
# Dziedi jel (J. Lūsēns, J. Poruks) – "Zodiaks"
# Grēks (U. Marhilēvičs, J. Baltauss) – "Remix"
# Tavas saknes tavā zemē (E. Kozialo, V. Belševica) – "Krasts"
# Zibens gaismo tavas acis (J. Kulakovs, J. Gailis) – "Pērkons"
# No rīta mazā gaismiņā (I. Kalniņš, Viks) – "Jumis"
# Vasaras vakari – Žoržs Siksna
# Bailes (A. Mielavs) – "Jauns Mēness"
# 7. autobuss (A. Nikolajevs, L. Sēle) – "ReVīzija"
# Tu esi vēl jauns (A. Voitišķis, M. Zālīte) – "Lādezers"
# Dzīvība – "Jaunais laiks"
# Mātes karogs (Z. Liepiņš, M. Zālīte) – Mirdza Zīvere
# Laimes lējējam (J. Kulakovs, A. Eglītis) – "Pērkons"
# Kā gulbji balti padebeši iet (P. Johansons, E. Veidenbaums) – Pāvils Johansons
# Non stop – "Opus Pro"
# Gaišā cilvēka dziesma – Uldis un Austris Graši
# Vairosimies Latvijai! – "Robis un latvieši"
# Kad pārnāksi, bāleliņ – "Akacis"
# Smagās, apkaltās durvis – "Monro"
# Uz ielas – "Vaidava"
# Līdz palodai (A. Kārkls, G. Gaujenieks, V. Sniķere) – Maija Lūsēna un Gatis Gaujenieks
# Tango – "NSRD"
# Domas par mājām – "Skandāls"
# Pilsēta – "Linga"
# Atgriešanās – "Credo"
# Drīz, nu jau drīz - Rita Trence
# Zvaigzne (G. Rullis) – "Alis P"
# Naivā Nellija (H. Zariņš, N. Beļskis) – "Opus Pro"
# Tie cilvēki tur ārā (K. Grasis) - "Ludvigs dzird"
# Dziļi nanā dvēselē – Rolands Lappuķe
# Man nebija – "Elektriskie burkāni"

## Atsauces
Mikrofona aptauja 1979

**1979. gada [[Mikrofona aptauja]]s** noslēguma koncerts notika Dailes teātrī un to ierakstīja televīzija. Aptaujā togad piedalījās 19 komponisti ar 52 dziesmām, par tām kopumā nobalsoja 6200 klausītāju. Uzvarēja Raimonda Paula un Vizmas Belševicas dziesma "Es aiziet nevaru", ko izpildīja Mirdza Zīvere.

Aptaujas noslēguma koncertā pirmoreiz piedalījās Ingus Pētersons, un pirmo reizi finālā parādījās arī grupa "Menuets". Cenzūra togad aizliedza atskaņot R. Paula un Valda Artava dziesmu "Trīs runči" leģendārā aktiera Edgara Liepiņa izpildījumā. Nākamajā dienā pēc aptaujas noslēguma koncerta "Mikrofons" saņēma vēstuli no Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas ar prasību sniegt paskaidrojumus par aptaujas otrās vietas ieguvēju, Imanta Kalniņa un Vika dziesmu "Dziesma, ar ko tu sāksies?". Noslēguma koncerta televīzijas ieraksts arī tika izdzēsts no LTV arhīva.

1979. gada Mikrofona aptaujas populārākās dziesmas:

# Es aiziet nevaru (R. Pauls, V. Belševica) - Mirdza Zīvere
# Dziesma, ar ko tu sāksies? (I. Kalniņš, Viks) - "Menuets"
# Mana pirmā dziesma (R. Pauls, J. Peters) - Žoržs Siksna
# Jūlijnakts (A. Kukuvass, M. Čaklais) - "Menuets"
# Nenes zvaigznes istabā (R. Pauls, I. Ziedonis) - Ingus Pētersons
# Par vēju, tevi un mani (H. Užans, Ā. Elksne) - Ēriks Kamarūts
# Tu un cits (R. Pauls, J. Peters) - Aija Kukule
# Ilgas (Z. Liepiņš, A. Čaks) - "Modo"
# Tava puķe (H. Užans, Ā. Elksne) - Sandra Ozolīte
# Rīta dziesma (no kinofilmas "Aiz stikla durvīm"; R. Pauls, L. Briedis) - Rolands Zagorskis
# Nakts (J. Porietis, E. Zirnis) - Mirdza Zīvere un Imants Vanzovičs
# Janvārī (Z. Lorencs, J. Brežģis) - Zigismunds Lorencs

## Atsauces
Mauritānijas futbola izlase

**Mauritānijas futbola izlase** ir futbola komanda, kas pārstāv Mauritāniju starptautiskās sacensībās. Tā ne reizi nav kvalificējusies FIFA Pasaules kausam. Āfrikas Nāciju kausa finālturnīrā pirmo reizi spēlēja 2019. gadā, vienā spēlē zaudējot un divās cīnoties neizšķirti, nespēja izkļūt no grupas, kopā šajā turnīrā piedalījusies 3 reizes.

## FIFA Pasaules kauss
*1930-1974 - *Nepiedalījās*
*1978 – *Nekvalificējās*
*1982-1994 – *Nepiedalījās*
*1998-2010 – *Nekvalificējās*
*2014 - *Nepiedalījās*
*2018 - *Nekvalificējās*
*2022 - *Nekvalificējās*
*2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*

## Āfrikas Nāciju kauss
* 1957-1978 – *Nepiedalījās*
* 1980-1982 – *Nekvalificējās*
* 1984 – *Nepiedalījās*
* 1986 – *Nekvalificējās*
* 1988 – *Nepiedalījās*
* 1990 – *Izstājās*
* 1992 – *Nekvalificējās*
* 1994 – *Izstājās*
* 1996-1998 – *Nekvalificējās*
* 2000 – *Izstājās*
* 2002-2010 – *Nekvalificējās*
* 2012 – *Izstājās*
* 2013 – *Nepiedalījās*
* 2015-2017 – *Nekvalificējās*
* 2019 – Grupu turnīrs
* 2021 - Grupu turnīrs
* 2023 -
Mikrofona aptauja 1978

**Mikrofona aptauja 1978** ierasti beidzās ar noslēguma koncertu, kas pēdējo reizi notika Filharmonijas zālē - tā pamazām bija kļuvusi šim populārajam pasākumam par mazu. Šajā laikā pasaulē uzvaras gājienu bija sākusi disko mūzika, un arī latviešu mūziķi sekoja šīm tendencēm. Aptaujā uzvarēja Raimonda Paula dziesma "Tai pilsētā", kuru dziedāja "Modo" jaunās solistes Aija Kukule un Mirdza Zīvere. 
Mikrofona aptaujas 1978 populārākās dziesmas:

# Tai pilsētā (R. Pauls, J. Peters) - Aija Kukule, Mirdza Zīvere un "Modo"
# Elēģija (R. Pauls, J. Peters) - Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks
# Negaisa laikā (J. Karlsons, I. Binde) - Mirdza Zīvere
# Kā caur pelniem (R. Pauls, Ā. Elksne) - Aija Kukule
# Dziesma par pazaudēto laiku (Z. Liepiņš, D. Dreika) - Mirdza Zīvere
# Par visu maksāju es dārgi (H. Užans, Ā. Elksne) - Sandra Ozolīte
# Ilgi pie tevis es gāju... (Kerijas un Herstvuda duets no mūzikla "Māsa Kerija"; R. Pauls, J. Peters) - Mirdza Zīvere un Žoržs Siksna
# Zaķu sala (Z. Lorencs, O. Vācietis) - Zigismunds Lorencs
# Sanāciet, sadziediet, sasadancojiet! (R. Pauls, J. Peters) - Viktors Lapčenoks
# Rudens Salaspilī (G. Freidenfelds) - Lolita Vambute un "Suvenīrs"

Līdzās klausītāju balsojumam togad notikusi arī profesionāļu aptauja, kurā par gada labāko dziesmu atzīta Mirdzas Zīveres dziedātā R. Paula un J. Petera "Pazaudētās debesis".

## Atsauces
Lādezers (grupa)

**Lādezers** ir 1987. gadā dibināta latviešu rokgrupa, kuras kodolu veido Aigars Voitišķis (ģitāra, balss) un Ingus Ulmanis (ģitāra, balss, taustiņi). Pašlaik sastāvā ir arī Anrijs Grinbergs (bungas), Roberts Rasa (basģitāra) un Anete Kozlovska (balss, perkusijas, taustiņi).

## Biogrāfija
I. Ulmanis absolvējis Cēsu mūzikas skolas vokālo nodaļu, A. Voitišķis apguvis ģitārspēli pašmācības ceļā. Aigars Voitišķis un Ingus Ulmanis 1980. gadu vidū kopā muzicēja grupā "Jumprava", grupas repertuārā bija vairākas Voitišķa un arī dažas Ulmaņa dziesmas. Kad 1987. gadā grupā radās domstarpības par muzikālo stilu, Voitišķis un Ulmanis atšķēlās, lai nodibinātu savu grupu "Lādezers". Lai arī "Jumpravas" slavu sasniegt neizdevās, grupa radīja vairākas pazīstamas dziesmas: "Tuvāk vēl", "Tu esi vēl jauns", "Pārsteigums". 1992. gadā tapa dziesma "Vējš".

Grupas pārējie dalībnieki vairākkārt mainījušies, tajā spēlējuši basģitāristi Ilvars Zālītis, Mārtiņš Burkevics, bundzinieks Olafs Vilks, taustiņinstrumentālists Uģis Prauliņš.

1991. tika ierakstīta turnejas demo kasete, kas oficiāli nav izdota. 1994. iznāca iepriekšējā perioda dziesmu apkopojums — kasete "Kā aizvien". 1996. gadā iznāca albums "Putns pelnos" ar dziesmām "Putni", "Cik savādi", "Tālumā", kā arī tautasdziesmas "Gula meitīna" versiju. 1997. gadā iznāca minialbums (EP) "Atbalss" ar četrām dziesmām, 1998. gadā — albums "Uz Kūru salu", tajā iekļautas arī "Atbalss" dziesmas. 2000. abi piedalījās projektā "Silvergruve", kas izdeva vienu albumu. 2002. gadā iznāca Voitišķa un Ulmaņa labāko dziesmu albums "Vēl tuvāk". 2005. gadā iznāca jauns "Lādezera" albums "ZemŪdenNes".

Vēlāk abi mūziķi attīstīja solomūziķu karjeru un darbojušies citos sastāvos un muzikālos projektos, savukārt Ingus Ulmanis arī radio un TV raidījumos.

## Atsauces
Grāds (leņķis)

thumbnail|235px|Vienu grādu liels leņķis ir iekrāsots sarkanā krāsā. Zilā krāsā iekrāsots 89 grādu liels leņķis. Abi sektori veido 90 grādu lielu leņķi
**Grāds** ir plaknes leņķa mērvienība, kas parasti tiek apzīmēts ar grāda simbolu °, un ir vienāds ar 1/360 daļu no pilna leņķa. Tā nav Starptautiskās mērvienību sistēmas (SI sistēmas) mērvienība, lai gan plaši tiek izmantota. SI sistēmā leņķa mērvienība ir radiāns. Viens grāds ir vienāds ar π/180 radiāniem jeb aptuveni vienāds ar 0,01745 radiāniem. Leņķa lielumu grādos parasti mēra ar transportieri.

Sīkāk viens grāds tiek dalīts 60 loka minūtēs, kurus apzīmē ar ', un 3600 loka sekundēs, kurus apzīmē ar ". Viena loka sekunde tiek sadalīta 1000 loka milisekundēs (mas).
Mikrofona aptauja 1988

**1988. gada [[Mikrofona aptauja|Mikrofona aptaujā]]** par gada populārāko dziesmu piedalījās 31 dziesma un tika saņemtas 66537 klausītāju anketu. Šajā gadā Latvijā sākās Atmodas notikumi, un daudzas dziesmas ir saistītas ar tiem: uzvarēja "Remix" dziesma "Pie laika", kurā pieprasīta brīvība tēvzemei, turklāt pirmajā pieciniekā bija divas Eduarda Rozenštrauha dziesmas, kuras padomju laikā bija aizliegtas. Aptaujas noslēguma koncertā pirmoreiz piedalījās arī vairāki trimdas latviešu mūziķi.

Populārākās aptaujas dziesmas apkopotas skaņuplatē "Mikrofons '88", uz kuras konverta ir šāds teksts: ""Mikrofona-88" aptaujā iekļauto 38 dziesmu dažādībā un daudzveidībā vairākas ir tādas, kuras sasaucas ar mūsu šodienu - cerību un ticību latviešu tautas atmodai." Uz šīs skaņuplates konverta ir norādīts nepareizs dziesmu skaits, jo to šajā aptaujā bija 31.

## Populārākās dziesmas
# Pie laika (U. Marhilēvičs, Igo) — Igo un "Remix"
# Vecās likteņdzirnas (E. Rozenštrauhs) — Dainis Porgants
# Reiz zaļoja jaunība (J. Kulakovs, E. Veidenbaums) — Ieva Akurātere
# Ziemeļmeita (A. Grauba) — "Jumprava"
# Zilais lakatiņš (E. Rozenštrauhs, V. Moora) — Eduards Rozenštrauhs
# Tautas laiks (J. Lūsēns, I. Ziedonis) — "Zodiaks"
# Nelaid, māte, bērnus mežā (I. Kalniņš, Viks) — "Turaidas Roze"
# Mana dienišķā dziesma (J. Kulakovs, M. Melgalvs) — "Pērkons"
# Zaļā dziesma (J. Kulakovs, M. Melgalvs) — "Pērkons"
# Ai, māte Latgale (E. Rozenštrauhs, I. Kalnāre) — Aija Kukule
# Tikai tā (U. Marhilēvičs, G. Račs) — "Liepājas brāļi"
# Tur, kur Gauja (E. Rozenštrauhs, J. Grots) — Žoržs Siksna
# Ozolam (A. Virga, G. Račs) — "Līvi"
# Lietus (G. Brečs, G. Račs) — "Credo"
# Zābaku dziesma (A. Virga, G. Godiņš) — "Līvi"
# Šeit lejā (A. Grāvers, R. Dižkačs) — "Jumprava"
# Vējš un liepa (I. Kalniņš, G. Račs) — "Turaidas Roze"
# Buramdziesmiņa (I. Kalniņš) — "Turaidas roze"
# Kliedz, mana tauta (N. Matvejevs, V. Belševica) — "Sīpoli"
# Tava balss — "Lādezers"
# Tiesa — "Jauns mēness"
# Hei, mazā! — "Odis"
# Uguns (H. Sīmanis) — Haralds Sīmanis
# Ir tādi cilvēki — "Reģions"
# Kolumbīne (E. Rozenštrauhs, R. Skujiņa) — Viktors Lapčenoks
# Vakarējā diena — "Vaidava"
# Čaka iela — "Laiks"
# Iela (J. Riekstiņš, E. Zirnis) — "K. Remonts"
# Džuljeta — "Varavīksne"
# Akmens ēna - "Doktors Fausts"
# Jūdasa graši — "Elpa"
Kivi (auglis)

thumbnail|235px|Kivi augļi
**Kivi** ir subtropu auglis ar brūnu, pūkainu mizu un zaļu mīkstumu, pēc formas atgādina olu. To iegūst no aktinīdiju ģints (*Actinidia*) augiem; vispopulārākā suga, no kuras tiek iegūti kivi augļi, ir kivi augs (*Actinidia deliciosa*). Šo augu dabiskais izplatības areāls ir Ķīnas dienvidi. 1950. gados šie augļi tika nosaukti par kivi savas ārējās līdzības dēļ ar kivi putniem. Pirms tam tie angļvalodīgajās valstīs bija zināmi ar nosaukumu **Ķīnas ērkšķogas** (*Chinese gooseberry*).

2011. gadā vislielākā kivi raža tika novākta Itālijā un Jaunzēlandē. Nākamās valstis pēc iegūtās ražas bija Čīle, Grieķija un Francija.

## Atsauces