Jaunjelgavas apriņķis

thumb|265px|Jaunjelgavas apriņķa karte ar latviskajiem vietvārdiem un draudžu novadu robežām (1859).
thumb|265px|Jaunjelgavas apriņķa (līdz 1819. gadam Jaunjelgavas pilskunga tiesas) karte ar vāciskajiem un krieviskajiem vietvārdiem (1820).
thumb|265px|Jaunjelgavas apriņķa karte ar latviskajiem vietvārdiem (J. Roze, 1921).
**Jaunjelgavas apriņķis** (, ) bija administratīva vienība Kurzemes guberņas (1819—1918), īslaicīgi Kurzemes un Zemgales hercogistes (1918) un Latvijas SPR (1919), līdztekus Latvijas Republikas (1918—1924) sastāvā. 1924. gadā Jaunjelgavas apriņķi pārdēvēja par Jēkabpils apriņķi.

Tagad bijušā Jaunjelgavas apriņķa teritorijā atrodas Aizkraukles novads, Jēkabpils novads, daļēji arī Bauskas novads un Ogres novads (to austrumu daļas).

## Ģeogrāfija
 
Apriņķa zemes virsas pamatā guļ augšdevona dolomīti, kas aprakti zem bieziem diluvija ledāju materiāliem un kļūst redzami galvenokārt tikai tur, kur Daugava iegrauzusi samērā dziļu ieleju. Reljefa formās un virsas sastāvā galvenā loma glaciāliem materiāliem — paaugstām mālainām gala morēnu paugurainēm un relatīvi zemākiem līdzeniem diluvija smiltājiem jeb sandriem un slokšņu māliem. Pauguraiņu apriņķī maz, līdzenumu daudz. Šim apstāklim izšķiroša loma vietējo cilvēku dzīvē. Gala morēnu pauguraine (Viesītes morēnu valnis) šķērso apriņķa teritoriju meridiāna virzienā caur Viesīti.

## Vēsture
### Kurzemes guberņas sastāvā
Jaunjelgavas apriņķis tika izveidots 1819. gada teritoriāli administratīvās reformas rezultātā, pārdēvējot Sēlpils virspilskunga tiesas Jaunjelgavas pilskunga tiesu (*Hauptmannschaft Friedrichsstadt*, *Фридрихштадтское гауптманство*) par apriņķi .

Jaunjelgavas apriņķis bija sadalīts trijos draudžu novados:
* Sēlpils draudzes novads (*Kirchspiel Selburg*), 
* Neretas draudzes novads (*Kirchspiel Nerst*),
* Aizkraukles draudzes novads (*Kirchspiel Ascheraden*).


Jaunjelgavas apriņķa ziemeļrietumu daļa 1865.jpg|Jaunjelgavas apriņķa ziemeļrietumu daļa 19. gadsimta vidū
Jaunjelgavas apriņķa ziemeļaustrumu daļa 1866.jpg|Jaunjelgavas apriņķa ziemeļaustrumu daļa 19. gadsimta vidū
Jaunjelgavas apriņķa dienvidrietumu daļa 1865.jpg|Jaunjelgavas apriņķa dienvidrietumu daļa 19. gadsimta vidū
Jaunjelgavas apriņķa dienvidaustrumu daļa 1865.jpg|Jaunjelgavas apriņķa dienvidaustrumu daļa 19. gadsimta vidū


### Latvijas Republikas sastāvā
1923. gadā no Dignājas pagasta atdalīts un izveidots **[[Slates pagasts]]**, bet **Ilzu pagasts** pievienots Kroņa-Susējas pagastam.

1924. gada jūnijā Kurmenes un Valles pagastus pievienoja Bauskas apriņķim, bet Lindes pagastu — Rīgas apriņķim.

Ar 1924. gada 26. jūnija likumu par Latvijas teritorijas iedalīšanu apriņķos Jaunjelgavas apriņķi pārdēvēja par **[[Jēkabpils apriņķis|Jēkabpils apriņķi]]**. Par apriņķa pilsētu noteica Jēkabmiestu, nosaucot to par **[[Jēkabpils|Jēkabpili]]**.

## Muižas Jaunjelgavas apriņķī (1841)

### 1. Sēlpils draudzes novada muižas

### 2. Neretas draudzes novada muižas

### 3. Aizkraukles draudzes novada muižas

## Teritoriālais iedalījums
1912. gadā Jaunjelgavas apriņķī ietilpa 22 pagasti un 2 pilsētas:

## Atsauces

## Ārējās saites
* Фридрихштадтский уезд - Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона - т. XXXVIa - 1902 - с. 751—752 

## Jaunjelgavas apriņķa kartes


Attēls:Shubert map - R09L04.jpg|Jaunjelgavas apriņķa rietumi (Jaunjelgavas apkārtne) (1917)
Attēls:Shubert map - R09L05.jpg|Jaunjelgavas apriņķa austrumi (Jēkabmiesta apkārtne) (1917)
Attēls:Shubert map - R10L04.jpg|Jaunjelgavas apriņķa dienvidi (Eķengrāves apkārtne) (1915)
Attēls:Shubert map - R10L05.jpg|Jaunjelgavas apriņķa Dignājas apkārtne (1917)
Attēls:Viesītes un Biržu apkārtnes karte R16 Buschhof 1919.jpg|Viesītes un Biržu apkārtnes karte (1919)
Attēls:Aknīstes apkārtnes karte R17 Oknissta 1919.jpg|Aknīstes apkārtnes karte (1915)