open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Babītes Sv. Annas luterāņu baznīca

**Babītes Sv. Annas evaņģēliski luteriskā baznīca** jeb **Piņķu Sv. Annas baznīca** ir luterāņu dievnams, Piņķu Sv. Nikolaja baznīcas filiāle. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis nr. 8484, kas atrodas Mārupes novadā.

## Vēsture
Babītes draudzes novada Sv. Annas kapelu, tāpat kā Sv. Nikolaja un Sv. Jāņa kapelas pie senā Lielupes kara ceļa uz Zemgali jau 13. gadsimtā izveidojuši Daugavgrīvas cisterciešu klostera mūki.
Jauna koka baznīca uzcelta un iesvētīta Zviedru Vidzemes laikā starp 1660. un 1692. gadu. 1802. gadā pie Annas baznīcas tika ierīkota pagasta skola zemnieku bērniem.  

Līdz mūsdienām saglabājusies laikā no 1872. līdz 1874. gadam pēc arhitekta Johana Daniela Felsko projekta celtā mūra baznīca.

## Senākā koka baznīca
Pirmā Annas baznīca bija vienkārša vientelpas būve no kaķētiem guļkokiem uz mūra pamata, ar kārniņu jumtu un nelielu koka tornīti. Baznīcas grīdu sedza dēļi, bet guļkoku sienas nebija krāsotas. Nebija arī nodalītas kora telpas. Gaisma telpā ieplūda pa maziem divrūšu logiem. Bluķī cirstas kāpnes veda pašā baznīcā un augšā zvanu tornītī. Mācītāja kambaris atradās baznīcas otrā pusē un bija piebūvēts pa kreisi altāra daļai. 

## Ārējās saites
* 
* pinkudraudze.lv

## Atsauces
2017. gada Vimbldonas čempionāts

**2017. gada [[Vimbldonas čempionāts]]** bija 2017. gada trešais *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīrs, kas no 3. līdz 16. jūlijam notika Vimbldonā, Londonā, Apvienotajā Karalistē. Tas tika aizvadīts uz zāles seguma kortiem ārpus telpām. Šis bija 131. Vimbldonas čempionāts.

## Uzvarētāji

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Zombijs

thumbnail|200px|Cilvēks, kas saģērbies un nogrimējies kā zombijs
**Zombijs** () mitoloģijā ir pārdabiska būtne vai spēks, kas iemiesojas līķī un tas atdzīvojas. Par zombiju sauc arī šo ķermeni.

Zombija tēls ir izplatīts šausmu žanrā un fantāzijā, tādēļ tas ieņēmis savu vietu masu kultūrā. Šajos žanros mirušie cilvēki kļūst par zombijiem zinātnisku eksperimentu, vīrusu, radiācijas un slimību rezultātā. Zinātniskajā fantāzijā zombiji ir dzīvi cilvēki (dažkārt arī dzīvnieki), kurus skārusi infekcija un kuri ir pilnībā zaudējuši kontroli pār sevi un cenšas uzbrukt un nogalināt citus dzīvus cilvēkus/dzīvniekus, dažkārt apēst līķus, parasti infekcija tiek pārnesta ar kodumiem. Šādu zombiju rīcība ir haotiska, viņi nevienam nepakļaujas. Tie ir, piemēram, zombiji no filmas "Pasaules karš Z".

Viens no slavenākajiem literārajiem darbiem par zombijiem ir Mērijas Šellijas romāns "Frankenšteins".

Zombiju jēdziens nācis no Haiti kultūras, kur tas parādās vudū. Vudū burvji spējot mirušos atdzīvināt. Šiem zombijiem nav gribas brīvības un viņi ir pakļauti burvim.

Jēdziens ieguvis arī pārnestu nozīmi, tas var nozīmēt zombificētu dzīvu cilvēku, kurš pilnībā zaudējis kontroli pār sevi un savu ķermeni vai kurš izpilda kāda cita pavēles. Pārnestā nozīmē šis vārds var nozīmēt apsēstu cilvēku, kas atrodas spēcīgā kādu uzskatu, hobiju, destruktīva kulta ietekmē.

## Ārējās saites
Somālijas pilsoņu karš

**Somālijas pilsoņu karš** ir militārs konflikts Somālijā, kas sākās 1991. gadā pēc centrālās valdības krišanas. 1991. gadā neatkarību pasludināja Somālilenda, 1998. gadā autonomiju pasludināja Puntlenda. 2000. gadu sākumā tika izveidota Somālijas Pagaidu federālā administrācija. 2006. gadā Federālā pagaidu valdība ar Etiopijas karaspēka palīdzību  pārņēma kontroli pār lielāko daļu Islāma tiesu savienības kontrolētās valsts dienvidu daļas.

Kopš 2009. gada vairākas radikālās grupas (Al-Šabāb sadarbībā ar *[[Al-Qaida]]* u.c.) turpināja cīnīties ar Federālo pagaidu valdību un tās sabiedrotajiem.
2011. gadā Somālijas valdības un Kenijas karaspēks sāka ofensīvu pret islāmistu nemierniekiem.

2012. gadā nemiernieki zaudēja lielāko daļu no iepriekš ieņemtās teritorijas, tika uzsākts politisks process, lai nodibinātu centrālo valdību un pastāvīgas demokrātiskas institūcijas. 
2012. gada septembrī Somālijas valdības un Kenijas armijas ieņēma Kismājo pilsētu.

## Skatīt arī
* Afganistānas pilsoņu karš
* Irākas pilsoņu karš
* Jemenas pilsoņu karš
* Lībijas pilsoņu karš
* Sīrijas pilsoņu karš

## Atsauces

## Ārējās saites
Kirkūka

**Kirkūka** (, *Kerkûk*, , *Kirkūk*) ir pilsēta Irākas ziemeļos, provinces centrs. 2009. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 850 tūkstoši iedzīvotāju, un pēc šī rādītāja tā ir sestā lielākā pilsēta Irākā.

Kirkūka ir pazīstama kā viens no nozīmīgākajiem Irākas naftas ieguves un pārstrādes centriem. Jau kopš 20. gadsimta sākuma Kirkūkas naftas lauki (īpaši *Baba Gurgur*) nodrošina būtisku daļu valsts naftas eksporta. Pilsētā darbojas vairāki rafinēšanas uzņēmumi un transporta infrastruktūras mezgli, kas savieno Irākas iekšzemes naftas ražotnes ar Turciju, Sīriju un Irākas dienvidu ostām. Kirkūkas–Džeihanas naftas cauruļvads uz Turciju ilgus gadus bijis viens no reģiona stratēģiskākajiem transporta kanāliem.

Kirkūka vēsturiski ir etniski un lingvistiski ļoti daudzveidīga pilsēta, kuras sastāvā ietilpst kurdi, arābi, turkmēņi, asīrieši un citas minoritātes.

## Vēsture
Kirkūkas apkaime tiek uzskatīta par vienu no senākajiem apdzīvotajiem reģioniem Tuvajos Austrumos. Pilsētas vēsture sniedzas līdz senajai Asīrijai, un tā minēta dažādos ķīļu rakstu avotos. Viduslaikos Kirkūka bija nozīmīgs tirdzniecības un amatniecības centrs, kuru pārvaldīja dažādi reģionālie valdnieki — persieši, arābu dinastijas, Osmaņu impērija.

20. gadsimtā, līdz ar naftas ieguves attīstību, Kirkūka kļuva par vienu no ekonomiski nozīmīgākajām Irākas pilsētām. Pēc 2003. gada Irākas kara pilsēta nonāca strīdu zonā starp Irākas centrālo valdību un Kurdistānas reģionālo pārvaldi, jo tās teritorijā atrodas būtiski dabas resursi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūgtais apelsīns

**Rūgtais apelsīns** jeb **pomerance** (*Citrus × aurantium*) ir rūtu dzimtas citrusaugs. Tiek saukts arī par **skābo** vai **Seviljas apelsīnu**. Tā dabiskais izplatības areāls ir Dienvidaustrumāzija, bet mūsdienās to kultivē arī citās pasaules malās. Rūgtais apelsīns ir pampelmūzes un mandarīna hibrīdaugs.

Rūgtā apelsīna augļus izmanto kulinārijā, īpaši marmelādes gatavošanā, ēteriskās eļļas iegūšanai, kas tālāk tiek izmantota smaržu ražošanā. Eļļu izmanto arī liķieru ražošanā.

## Ārējās saites
2018.—2019. gada UEFA Nāciju līga

**2018.—2019. gada UEFA Nāciju līga** bija pirmā UEFA Nāciju līgas sezona, kurā sacentās visas 55 UEFA konfederācijas nacionālās izlases. Grupu turnīra spēles norisinājās 2018. gadā, bet finālposma spēles notika 2019. gada jūnijā. Nāciju līgas spēles daļēji kalpo arī kā kvalifikācijas turnīrs 2020. gada Eiropas čempionātam.

## Turnīra formāts
55 UEFA komandas pēc ranga tika sadalītas četrās līgās — A un B līgās pa 12 komandām, C līgā — 15 un atlikušās 16 komandas D līgā. Katra līga tika sadalīta četrās grupās pa 3 vai 4 komandām un izspēlēs savstarpēju spēļu turnīru 2018. gada septembrī, oktobrī un novembrī. A līgas grupu uzvarētāji kvalificējās Nāciju līgas finālturnīram, kas notika 2019. gada jūnijā.

## Sadalījums
thumb|375px|Izlases pēc līgas, kurā tās piedalās 2018.—2019. gada sezonā.
Izlases tika sadalītas 4 līgās, balstoties uz UEFA komandu koeficientiem pēc pasaules kausa kvalifikācijas pamatturnīra beigām.

Līgu grupu izloze notika 2018. gada 24. janvārī. Politisku iemeslu dēļ Azerbaidžānas un Armēnijas, kā arī Ukrainas un Krievijas izlases nevarēja tikt ielozētas vienā grupā.

## A līga
### 1. grupa

### 2. grupa

### 3. grupa

### 4. grupa

### Finālturnīrs

#### Pusfināli

----

#### Spēle par 3. vietu

#### Fināls

## B līga
### 1. grupa

### 2. grupa

### 3. grupa

### 4. grupa

## C līga
### 1. grupa

### 2. grupa

### 3. grupa

### 4. grupa

### Trešo vietu rangs

## D līga
### 1. grupa

### 2. grupa

### 3. grupa

### 4. grupa

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Kastaņbrūnā samtbeka

**Kastaņbrūnā samtbeka** (*Xerocomus ferrugineus* jeb *Xerocomus spadiceus*, agrāk arī *Boletus ferrugineus*) ir Latvijā reta beku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. Pēc DNS testiem šo sugu izveidoja no trīs *Xerocomus spadiceus* varietātēm, kuras tika atzītas par vienotu sugu, lai gan ievērojami atšķīrās pēc izskata.
Iespējams, ka šo sugu vēl gaida izmaiņas sistemātikā.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|kastaņbrūnās samtbekas, kas uzņemtas Kalifornijā, ASV
* Cepurīte: krāsa parasti kastaņbrūna, bet var būt no okerdzeltenas un olīvzaļas līdz ķieģeļsarkanai. Virsmiziņa samtaina, vecumā nedaudz lipīga, reizēm saplaisājusi un zem tās parādās mīkstuma krāsa. Forma sākumā pusapaļa, vēlāk polsterveida. Platums līdz 9, reti 12 cm. Mīkstums balts līdz dzeltenīgs, ciets, ar patīkamu smaržu un maigu garšu.
* Stobriņi: Atveres dzeltenas, sēnei augot kļūst zaļgandzeltenas, iespiedumu vietās zilganzaļas.
* Kātiņš: stingrs, sauss un ciets, pie pamata sašaurināts, bieži nedaudz rievots, dzeltens ar brūnu tīklojumu. Garums līdz 12 cm, resnums 1—3 cm.
* Sporas: vārpstveida, gludas, dzeltenīgas, masā olīvbrūnas, 9,5—15/4—6 µm.
* Bazīdijas: 20—45/7—12 µm.
* Cistīdas: 35—50/5—7,5µm.

## Augšanas apstākļi

Mikorizas sēne, veido to ar dažādiem kokiem. Aug skuju koku un jauktos mežos, smilšainās, skābās augsnēs no augusta līdz oktobrim.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas.

## Līdzīgās sugas

Grūti atšķirama no kazu samtbekas, izceļas ar dzeltenām sēņotnes atliekām pie kātiņa pamatnes (kazu samtbekai sēņotne ir balta) un parasti ar kastaņbrūnu cepurītes toni. No raibās samtbekas atšķiras ar to pašu, un raibajai samtbekai zem plaisājuma ir sārta nokrāsa, kamēr kastaņbrūnajai - balta vai dzeltenīga. Iespējams, ka šī suga sastopama daudz biežāk, bet tiek jaukta ar līdzīgajām sugām, kuras būtiski neatšķiras no kulinārā viedokļa un tāpēc parastiem sēņotājiem atšķirība nav svarīga.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Samtbeku ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mikologu biedrība
* Boletales.com
* Моховик тёмно-коричневый
* Mycobank
* Isolation and characterization of a novel lectin from the wild mushroom Xerocomus spadiceus.
* Моховик каштановый
* Index Fungorum
Dusmības diena

**"Dusmības diena"** () ir pēc Severa Gansovska tāda paša nosaukuma stāsta 1985. gadā uzņemta padomju filma, kas apvienoja sevī fantastikas un šausmu filmu žanrus. Filmas režisors Sulambeks Mamilovs piedāvā savu traktējumu situācijai, kas pazīstama no dažādiem fantastiskiem literārajiem darbiem: cilvēks nokļūst noslēpumainā zonā, kur ar viņu notiek augstākajā mērā dīvaini un pārdabiski notikumi.  

Portugālē notiekošajā kinofestivālā *Fantasporto* 1986. gadā filma "Dusmības diena" tika nominēta kategorijā "Labākā filma".

## Sižets
Žurnālists Donalds Betlijs saņem atļauju apmeklēt noslēpumainu vietu, kur pazūd cilvēki un norisinās dīvaini notikumi. Mežzinis Mellers viņam pastāsta, ka mežā bijusi laboratorija, kurā gēnu inženierijas eksperimentus veicis zinātnieks Fīdlers. Fīdlers radījis lāčiem līdzīgas būtnes — otarkus. Šiem radījumiem, tāpat kā cilvēkiem, ir intelekts. Taču tām nepiemīt emocijas un morāles principi. Apkārtējo ciematu iedzīvotāji baidās no otarkiem, tie ir nopietns drauds cilvēkiem. Mežzinim izdodas iznīcināt dažus otarkus,  taču gan viņš, gan žurnālists iet bojā. Pamatojoties uz Betlija nofilmēto, Fīdleram būs jāstājas tiesas priekšā.   

## Lomās
* Jozs Budraitis — žurnālists Betlijs
* Aleksejs Petrenko — mežzinis Mellers
* Anatolijs Ivanovs — profesors Fīdlers
* Vladimirs Ivašovs — Kasts
* Jevgeņijs Dvoržeckis —  puisis ar pinkainiem matiem
* Pāvels Mahotins — valdības komisijas priekšsēdētājs
* Pauls Butkēvičs — valdības komisijas loceklis
* Svetlana Svetļičnaja — sieviete no drupām
* Gražina Baikštīte — Betlija sieva
* Кonstantins Zaharčenko — Stengliks
* Marina Fominova — Stenglika sieva
* Marjana Poltejeva — Tina

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
Doraemon

thumbnail|200px|''Doraemon'' 1. izdevuma vāks
***Doraemon*** () ir japāņu mākslinieka Fudzio Fudziko veidota zinātniskās fantastikas žanra mangas sērija par robotkaķi Doraemonu, kurš ir ceļojis laikā no 22. gadsimta, lai palīdzētu zēnam Nobitam Nobi. Pirmo reizi manga *Doraemon* tika publicēta 1969. gadā vairākos žurnālos. To beidza publicēt 1996. gadā. Balstoties uz šo mangu, ir izveidotas arī videospēles, pilnmetrāžas filmas un īsfilmas.

## Filmas
*  (2022)
Kurzemes Provinces muzejs

thumb|270px|Kurzemes Provinces muzeja ēka Jelgavā.

**Kurzemes Provinces muzejs** () bija Kurzemes Literatūras un mākslas biedrības 1818. gadā dibināts muzejs ar bibliotēku tālaika Kurzemes guberņas galvaspilsētā Jelgavā. Tā tradīcijas mūsdienās turpina Ģ. Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzejs.

## Vēsture
Muzejs dibināts 1818. gada 6. augustā kā Kurzemes Provinces muzejs ar priekšlasījumu klubu *Ateneum*.
Priekšlasījumi sākumā notika Jelgavas ģimnāzijas telpās, pēc 1820. gada Štefenhāgenu drukātavas nama otrajā stāvā Kannulējēju (tagad J. Mātera) ielā, kur izveidoja pirmo muzeja kolekciju. 

Rīgas arhitekts Vilhelms Neimanis izstrādāja projektu jaunai muzeja ēkai, kuru uzcēla nojauktās Jelgavas teātra ēkas vietā bijušajā Staļļplacī (pie tagadējā Jāņa Čakstes bulvāra) un atklāja 1898. gada 26. novembrī. Nama ieejas portālu rotāja uzraksts latīņu valodā *Zinātnei un Mākslai*. 1916. gadā muzeja zālē tika nodibināta Jelgavas loža "Pie vācu zobena Austrumos".
1935. gadā Latvijas valdība konfiscēja muzeja krājumus un nodeva Valsts arhīvam biedrības un muzeja arhīvu kolekcijas.
Vācbaltiešu izceļošanas laikā 1939. gada 4. novembrī Latvijas Sabiedrisko lietu ministrs A. Bērziņš izdeva pavēli par Kurzemes literatūras un mākslas biedrības likvidēšanu. No biedrības īpašumā esošajām vērtībām izvest atļāva tikai muzeja zālē esošos portretus, izņemot Johana Reinholda Patkula portretu un vienu Jaņa Rozentāla gleznotu darbu, kā arī vācu autoru gleznas, *Academia Petrina* un vēlākās ģimnāzijas profesoru portretus, mācītāju portretus, vara grebumus un pamatā visu bibliotēku. Latvijā bija jāpaliek visai arheoloģijas nodaļai, etnogrāfiskajām kolekcijām, dabaszinātņu nodaļai, Kurzemes hercogu portretiem. Muzeja kolekcijas nodeva Valsts Vēsturiskā muzeja īpašumā.

Pēc Latvijas okupācijas likvidētās biedrības un Kurzemes provinces muzeja ēku 1940. gada rudenī nodeva Latvijas PSR Izglītības Tautas komisariāta rīcībā. Sarkanās armijas uzbrukuma laikā 1944. gada vasarā muzeja ēka gāja bojā. Daļa fondu pirms tam tika izvesta uz Vāciju, daļa pazuda vai gāja bojā.

Mūsdienās šajā vietā uzcelts Uzvaras ielas dzīvojamo namu siltummezgls un citas ēkas. Līdz mūsdienām nonākušās senlietas no Kurzemes provinces muzeja fondiem glabājas Ģ. Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzejā.


Attēls:Kurzemes Provinces muzeja sēžu zāle Jelgavā.jpg|Kurzemes Provinces muzeja sēžu zāle
Attēls:Kurzemes muzeja Hercogu zāle.jpg|Hercogu zāle


## Ārējās saites
* Ģederta Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzeja vēsture

## Atsauces
EDT

**EDT** var nozīmēt:

* Eastern Daylight Time (UTC−4), viena no Ziemeļamerikas laika joslām
* Eau de toilette, smaržu iedalījums atkarībā no aromātiskās vielas koncentrācijas
Salas Svētā Jāņa baznīca

thumb|270px|Salas Sv. Jāņa baznīca (2001).
**Salas Sv. Jāņa evaņģēliski luteriskā baznīca** ir luterāņu dievnams, kas atrodas Spuņciemā Mārupes novadā. Dievnamā atrodas 1871. gadā darināta Jūliusa Dēringa altārglezna "Jēzus pie krusta".

## Vēsture
Babītes draudzes novada Sv. Jāņa kapelu, tāpat kā Sv. Nikolaja un Sv. Annas kapelas pie senā Lielupes kara ceļa uz Zemgali jau 13. gadsimtā izveidojuši Daugavgrīvas cisterciešu klostera mūki.

Zviedru Vidzemes laikā 1658. gadā pēc Babītes draudzes novada sadalīšanas izveidojās Salas draudzes novads. Salas draudzei piederēja divas koka baznīcas — Sv. Bērtuļa (Bartolomeja) kapela (atradās pie Ķīšiem) un Sv. Jāņa kapela (atradās Jāņragā iepretim Slokai). Jauna koka baznīca uzcelta un iesvētīta  1694. gadā, Rīgas zvejnieku amata biedrība baznīcai bija dāvinājusi krāsainus logus ar Bībeles motīviem.  Līdz mūsdienām saglabājusies laikā no 1869. līdz 1870. gadam celtā mūra baznīca. 

## Baznīcas ēka
Salas Sv. Jāņa baznīcā Rīgas pilsētas arhitekts Felsko ir eklektiski apvienojis neogotikas, neoromānikas un neorenesanses stilus. Baznīcas tornis ir sadalīts trīs stāvos. Virs durvju portāla atrodas rozes logs, virs tā ir mazs pusloka lodziņš, torņa augšdaļa atrodas zvans, kuru sedz pusloka logi ar koka slēģiem. Torņa sānos atrodas šauras loga ailes. Baznīcai ir divslīpju jumts, taču no iekšpuses redzams, ka baznīca griesti ir līdzeni. Raugoties no ārpuses uz dekoratīviem elementiem, redzami sarkanie ķieģeļi, kas labi izceļ baznīcas kontūras, taču lielākie laukumi ir gaiši dzelteni. Baznīcas austrumu daļā ir šķautņaina apsīda, kurā ir trīs pusloka logi. Apsīdai no abām pusēm piekļaujas palīgtelpas.

## Atsauces
Doktors Streindžs (filma)

**"Doktors Streindžs"** () ir 2016. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Skots Deriksons. *[[Marvel Cinematic Universe]]* 14. filma.

Filma ir par neiroķirurgu Stīvu Streidžu, kas pēc izdzīvošanas autoavārijā un izdziedēšanas atklāj maģijas pasauli. Tajā galvenās lomas attēlo Benedikts Kamberbačs, Čūetels Edžiofors, Reičela Makadamsa, Benedikts Vongs, Maikls Stūlbargs, Bendžamins Brats, Skots Edkinss, Madss Mikelsens, Tilda Svintone.

Filmas pirmizrāde notika 2016. gada oktobrī Honkongā. "Doktors Streindžs" guva kritiķu atzinību un tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai par labākajiem vizuālajiem efektiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aprikožu samtbeka

**Aprikožu samtbeka** (*Xerocomus armeniacus* jeb *Rheubarbariboletus armeniacus*, agrāk arī *Xerocomellus armeniacus* un *Boletus armeniacus*) ir neliela Latvijā, iespējams, ļoti reti sastopama beku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. Ir novecojušas ziņas par šīs sugas atrašanu Latvijā, taču iespējams, ka tā patiesībā bijusi līdzīgā bifeļādas samtbeka.  2008. gadā šī suga tika pārcelta no samtbeku ģints uz jaunizveidotu ģinti *Xerocomellus*, bet pēc 2013. gada DNS pētījumiem, 2015. gadā - uz jaunizveidotu ģinti *Rheubarbariboletus*, kurā izraudzīta par tipisko sugu. Latvijas mikologi šai sugai pagaidām saglabājuši samtbekas nosaukumu.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Aprikožu samtbekas jaunībā parasti ir oranžas
* Cepurīte: krāsa sākumā oranža (aprikožu), vēlāk okerkrāsā. Forma sākumā lodveida, vēlāk plakani izliekta, bieži viļņota. Platums līdz 6, reti 10 cm. Virsmiziņa sausa, samtaina, reizēm saplaisājusi. Mīkstums cepurītē dzeltenīgs, zem virsmiziņas šaurā kārtā sarkanīgs, ar patīkamu smaržu un skābenu augļu garšu, griezumu vietās bieži zilē.
* Stobriņi: gan stobriņi, gan atveres sākumā dzeltenīgi, sēnei augot kļūst dzeltenzaļi līdz olīvzaļi, iespiedumu vietās nedaudz zilē.
* Kātiņš: augšdaļa dzeltena, pārējā daļa klāta ar sarkanīgu līdz brūnu tīklojumu. Garums līdz 8 cm, resnums 0,5—1,5 cm. Kātiņa mīkstums oranždzeltens, ar sarkanīgu nokrāsu.
* Sporas: masā olīvbrūnas, 10—15/4,5—6 µm.
* Bazīdijas: četrsporu, 28—35/9—12 µm.
* Cistīdas: 40—55/9—12 µm.

## Augšanas apstākļi
Mikorizas sēne. Vidus un dienvidu Eiropā novērota augšana zem papelēm, ozoliem, priedēm. Viduseiropā sastopama no jūlija līdz oktobrim.

## Barības vērtība
Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas.

## Līdzīgās sugas

Līdzīgas šai sēnei ir sarkanā samtbeka, kuras cepurīte sarkana, un bifeļādas samtbeka, kuras cepurītes virsma ļoti nelīdzena.

## Skatīt arī
* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Samtbeku ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum
* Mycobank
* Hřib meruňkový (čehu)
* Asociación micológica “La Cocorra” (spāņu)
* Aprikosenfarbener Filzröhrling
* Boletales.com
Kastīlijas karaļu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Kastīlijas Karaliste|Kastīlijas]] ([[Kastīlijas Karaliste]]s un un [[Kastīlijas un Leonas Karaliste]]s) karaļi ** no 1065. gada, kad tika izveidota Kastīlijas Karaliste līdz 1516. gadam, kad vairākas karalistes, tajā skaitā, Kastīlijas un Leonas Karaliste tika apvienota—Spānijas Karalistē.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Castile.svg|30px]] Kastīlijas Karaliste (1065—1230) [[Attēls:Kingdom of Castile Arms.svg|30px]]

### [[Attēls:Royal Banner of the Crown of Castile (Early Style)-Variant.svg|30px]] Kastīlijas kronis (Kastīlijas un Leonas Karaliste) (1230—1715) [[Attēls:Royal Coat of Arms of the Crown of Castile (1284-1390).svg|30px]]

## Skatīt arī
* Spānijas monarhu uzskaitījums
* Leonas karaļu uzskaitījums

## Ārējās saites
*Monarchs of Spain (700–present)
Misija "Rieksti" 2: Trakā daba

**"Misija "Rieksti" 2: Trakā daba"** () ir animācijas filma bērniem, kas iznākusi 2017. gada 11. augustā. Šajā filmas daļā parka iemītniekiem ir jāapvienojas jaunā misijā, lai glābtu savas mājas, jo ļaunais pilsētas mērs plāno  iznīcināt viņu mājas un to vietā uzbūvēt atrakciju parku. Filma skatāma 2D un 3D formātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
*
Meteora medības

***Meteora medības*** () ir Žila Verna romāns. Tas bija viens no pēdējiem ražīgā franču zinātniskās fantastikas pioniera sarakstītajiem romāniem. Tomēr to mazāk uztver kā agrīnu zinātniskās fantastikas darbu, bet vairāk kā sociālu satīru, kas izsmej alkatību, monomāniju un iedomību. Verns romānu pirmoreiz sarakstīja 1901. gadā, bet pirms savas nāves to pārrakstīja. Tas tika publicēts tikai 1908. gadā trīs gadus pēc autora nāves un bija viens no septiņiem pēc viņa nāves publicētajiem darbiem.

Romānā aprakstīta sāncensība starp diviem amatierastronomiem nelielā ASV mazpilsētā, kuri pamana jaunu meteoru un mēģina iegūt atzinību par tā atklāšanu. Izrādās, ka meteors sastāv no zelta, tātad ir ārkārtīgi vērtīgs. Tāpēc vēl viens ekscentrisks amatierzinātnieks izgudrotājs rada iekārtu, kas meteoram liks nokrist viņa izvēlētā vietā.

Romānā plašus labojumus veicis Verna dēls Mišels Verns, kurš bez citām izmaiņām radīja izgudrotāja tēlu, uzsvēra romantisku apakšsižeta līniju un paplašināja romānu no 17 līdz 21 nodaļu apjomam.

Romānā attēlotā nākotnes pasaule iekļauj divus politiskus pareģojumus, kuri gadsimta laikā kopš grāmatas izdošanas nav realizējušies: pirmkārt, ASV veidos 51 štats un tā karogā būs 51 zvaigzne; 1905. gadā, kad nomira Žils Verns, ASV bija 45 štati; otrkārt, Grenlande kļūs par neatkarīgu un pilnībā suverēnu valsti.

Romāns latviski izdots 1979. gadā vienā grāmatā kopā ar romānu *[[Begumas pieci simti miljonu]]* (sērijā "Fantastikas pasaulē").

## Atsauces

## Ārējās saites
NK Maribor

***Nogometni klub Maribor***, saīsināti ***NK Maribor***, ir Slovēnijas futbola klubs no Mariboras. Dibināts . Pašlaik spēlē Slovēnijas futbola čempionāta augstākajā līmenī — Pirmajā līgā (). Mājas spēles aizvada *[[Ljudski vrt]]* stadionā, kura ietilpība ir 12 702 vietas. *Maribor* ir titulētākais Slovēnijas klubs — tas ir 16 reizes kļuvis par Slovēnijas čempioniem un 9 reizes uzvarējis Slovēnijas kausa izcīņā. Komanda ir trīs reizes iekļuvusi UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā.

## Sasniegumi
* **Slovēnijas Pirmā līga**
** Čempioni (16): 1996–97, 1997–98, 1998–99, 1999–2000, 2000–01, 2001–02, 2002–03, 2008–09, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2016–17, 2018–19
** Vicečempioni (10): 1991–92, 1992–93, 1994–95, 2009–10, 2015–16, 2017–18, 2019–20, 2020–21, 2023–24, 2024–25
* **Slovēnijas kauss**
** Kausa ieguvēji (9): 1991–92, 1993–94, 1996–97, 1998–99, 2003–04, 2009–10, 2011–12, 2012–13, 2015–16
** Finālisti (5): 2006–07, 2007–08, 2010–11, 2013–14, 2018–19
* **Slovēnijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (4): 2009, 2012, 2013, 2014
** Finālisti (3): 2010, 2011, 2015
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 2006

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
* Kluba profils UEFA vietnē
Fornarīna

***Fornarīna*** (; zināma arī kā ***Jaunas sievietes portrets***) ir itāļu augstākās renesanses gleznotāja Rafaēla glezna, kas tapusi starp 1518. un 1519. gadu. Tā atrodas Nacionālās antīkās mākslas galerijas kolekcijā Barberīni pilī Romā.

Ir iespējams, ka glezna bija mākslinieka studijā viņa nāves brīdī 1520. gadā un, ka to izmainīja un pēc tam pārdeva viņa asistents Džulio Romano. 16. gadsimtā glezna atradās Santafioras grāfienes, romiešu augstmanes, mājā, un pēc tam kļuva par hercoga Bonkompanji īpašumu, līdz nonāca Nacionālās antīkās mākslas galerijā, kur atrodas arī šobrīd.

Sieviete tradicionāli tiek atpazīta kā *fornarina* (cepēja) Margarita Luti, Rafaēla Romas mīļākā, lai arī tas ir ticis apšaubīts. Sieviete ir attēlota ar austrumnieciska stila cepuri un kailām krūtīm. Viņa veic kustību, lai nosegtu kreiso krūti ar kreiso roku; viņu izgaismo spēcīga gaisma no ārpuses. Viņas kreisajai rokai ir apsieta šaura lente ar mākslinieka parakstu, RAPHAEL URBINAS. Izteikts minējums, ka labā roka uz kreisās krūts norāda uz krūts vēzi; tas attēlots klasiskā mīlas pozā. Cits minējums ir tāds, ka viņa aizskar savu kreiso krūti, lai atgādinātu sev, ar kuru krūti viņa pēdējoreiz baroja bērnu; bērns ir no renesanses gleznotāja Rafaēla.

Rentgena analīze norāda, ka gleznas fonā sākotnēji bijusi Leonardo stila ainava vietā, kur aug mirtes krūms, kas bija svēts augs Venerai, mīlas un kaisles dievietei.

thumb|''La velata'', cits Rafaēla portrets, kur attēlota tā pati sieviete

## Atsauces

## Ārējās saites

*   
* Apraksta lapa artonline.it
Sagwa the Chinese Siamese Cat

***Sagwa the Chinese Siamese Cat*** ir amerikāņu bērnu televīzijas raidījums. Raidījums ir kļuvis populārs izglītojošā satura dēļ. Raidījuma pirmā sērija iznāca  un kopš tā laika ir iznākusi 1 sezona ar vairāk nekā 40 sērijām.

## Ārējās saites
* Sagwa the Chinese Siamese Cat
*
Jēkabs Frīdrihs Hincs

**Jēkabs Frīdrihs Hincs** (*Jekopp Friedrik Hinz*, , 1743-1787) bija Apgaismības laikmeta skolotājs un grāmatizdevējs Kurzemes un Zemgales hercogistē.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1734. gadā Neidenburgā. Studēja Kēnigsbergas universitātē (l752), strādāja par mājskolotāju. Septiņgadu kara laikā bēga no krievu 1757.-1762. gadā okupētās Austrumprūsijas uz Rīgu, kur bija Rīgas Domskolas skolotājs (1762-1764).

1763. gadā kopīgi ar J.F. Hartknohu nopirka J. J. Kantera grāmatu veikalu Jelgavā un kopā ar A. V. Šteidelu izveidoja "Kurzemes grāmatu bodi" (1769-1771).
1774. gadā vienojās ar G. F. Stenderu par viņa grāmatu iespiešanu latviešu valodā, Jelgavā un Aizputē izdeva "Augstas gudrības grāmatu" (1774, 1776), "Jaunas ziņģes" (1774), "Svētas gudrības grāmatiņu" (1774), "Tās kristīgas mācības grāmatu" (1776).

Līdztekus tam bija brīvmūrnieku ložas "Pie trīs kronētiem zobeniem" bibliotekārs, savas grāmatspiestuves telpās uzturēja brīvmūrnieku bibliotēku ar 16 tūkstošiem sējumu, glabāja gleznas, skulptūras u.c. mākslas priekšmetus.

1776. gadā Johans Frīdrihs Štefenhāgens, kam Kurzemes hercogs bija apstiprinājis galma grāmatu iespiedēja privilēģiju, viņu apsūdzēja neatļautā Kurzemes latviešu baznīcas grāmatu nelikumīgā pārdrukāšanā un izplatīšanā. 
Zaudējis tiesas prāvu, Hincs bankrotēja un pēc 1784. gada bija mājskolotājs un advokāts Piltenes apgabala galvaspilsētā Aizputē, vēlāk pārcēlās uz Rīgas vietniecību, bija Pērnavas pilsētas sekretārs.

Miris 1787. gada 10. (21.) februārī Pērnavā.

## Literatūra
* Ischreyt H. Jakob Friedrich Hinz, ein vergessener Buchhändler und Verleger in Mitau.  Nordost – Archiv 5, 1972. - S. 3-14

## Atsauces
Aivars Emsis

**Aivars Emsis** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, centra uzbrucējs.

## Karjera
Futbolista karjeru Aivars Emsis iesāka FS METTA/Latvijas Universitāte sastāvā, kur spēlēja 2017.-2018. g.

2021. gada sezonas sākumā viņš spēlēja Telšu "Džiugas" sastāvā Lietuvas A līgā.

2022. gada janvārī spēlētājs pārcēlās uz Grieķiju, uz AO Kavala, kurš spēlēja otrajā Superlīgā.

2022. gada februārī spēlētājs atgriezās un spēlēja Telšu "Džiugas" sastāvā.

2023. gada sezonas sākumā viņš spēlēja Marijampoles "Sūduvas" sastāvā Lietuvas A līgā.

2025. gada sezonas sākumā viņš spēlēja "Bangas" sastāvā Lietuvas A līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Emīls Birka

**Emīls Birka** (dzimis  Limbažos) ir Latvijas futbolists, aizsargs. Kopš 2025. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba Riga FC sastāvā.

Pirms tam pārstāvējis FK Metta un Valmiera FC. 2022. gadā Valmiera FC rindās kļuva par Latvijas čempionu.

Spēlējis dažādu vecumu Latvijas jauniešu izlasēs. Latvijas nacionālajā izlasē debitēja  Baltijas kausa spēlē pret Lietuvu, nākot uz maiņu spēles 63. minūtē.

## Sasniegumi
* Latvijas Virslīgas čempions: 2022

## Atsauces

## Ārējās saites
Johans Bernulli (astronoms)

thumb|250px|Johans Bernulli
**Johans (III) Bernulli** (, 1744-1807) bija šveiciešu cilmes Berlīnes astronoms, kas cita starpā publicējis ceļojuma aprakstus par savu uzturēšanos Jelgavā un Rīgā (1778).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1744. gada 4. novembrī Bāzeles fiziķa un matemātiķa Johana (II) Bernulli ģimenē. Arī viņa vectēvs Johans (I) Bernulli (1667—1748) bija matemātiķis. Jau bērnībā atzīts par brīnumbērnu, studēja Bāzeles un Neišateles universitātē, 13 gadu vecumā ieguva filozofijas doktora grādu un 14 gadu vecumā tieslietu maģistra grādu. 19 gadu vecumā Prūsijas karalis Frīdrihs II viņu uzaicināja kļūt par Berlīnes karalisko astronomu un 1764. gadā viņu ievēlēja par Prūsijas Karaliskās zinātņu akadēmijas locekli.

Kopš 1772. gada akadēmijas uzdevumā apceļoja Eiropu (1772—1776, 1777—1779, 1781), uzturoties Krievijas Impērijā, 1776. gadā tika ievēlēts par Pēterburgas Zinātņu akadēmijas locekli. Uzturoties Kurzemes hercogistes galvaspilsētā Jelgavā, 1778. gadā tikās ar hercogu Pēteri un viesojās pie *[[Academia Petrina]]* profesora Johana Jakoba Ferbera un citiem Jelgavas brīvmūrniekiem. Ceļojot uz Rīgu, apmetās Zolitūdes muižiņā.

Miris 1807. gada 13. jūlijā Berlīnē.

## Darbi
* *Recueil pour les astronomes*. 3 Bände und 1 Supplementband, Berlin 1771—1779
* *Reisen durch Brandenburg, Pommern, Preussen, Curland, Russland und Pohlen in den Jahren 1777 und 1778*. Band I, Leipzig 1779
* *Sammlung kurzer Reisebeschreibungen*. 18 Bände, Berlin 1781—1786
* *Archiv zur neueren Geschichte, Geographie, Natur- und Menschenkenntnis*. 8 Bände, Leipzig 1783—1788

## Literatūra
* Bodo Rollka, Volker Spiess, Bernhard Thieme (Hrsg.): *Berliner Biographisches Lexikon*. Haude & Spenersche Verlagsbuchhandlung, Berlin 1993, , S. 39.
* Jörg Haspel, Klaus von Krosigk (Hrsg.): *Gartendenkmale in Berlin: Friedhöfe.* bearbeitet von Katrin Lesser, Jörg Kuhn und Detlev Pietzsch u.a., Michael Imhof Verlag, Petersberg 2008, , S. 340.

## Atsauces
Rubīna samtbeka

**Rubīna samtbeka** jeb **sarkanā rubīnbeka** (*Xerocomus rubinus* jeb *Rubinoboletus rubinus*, agrāk arī *Chalciporus rubinus*) ir maza, Latvijā iespējami ļoti reti atrodama beku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami, bet aizsargājami retuma dēļ. Pēc pēdējām klasifikācijas izmaiņām tā pieskaitīta jaunizveidotajai rubīnbeku ģintij (*Rubinoboletus*), kurā izraudzīta par tipisko sugu, taču Latvijā vēl parasti tiek lietots sēnes agrākais samtbeku ģints nosaukums (*Xerocomus*). Suga, vadoties no iespējamās atrašanas pie Lubānas, tika iekļauta Latvijas Sarkanajā grāmatā, taču pašlaik nav pārliecības, ka tā tiešām ir atrasta Latvijā un tādēļ tā tikusi svītrota no īpaši aizsargājamo sugu saraksta, lai gan tehnisku iemeslu dēļ vēl palikusi Sarkanajā grāmatā.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Rubīna samtbekai raksturīgā stobriņu krāsa
thumb|250px|Izaugusi rubīna samtbeka
* Cepurīte: krāsa sākumā sārti brūna, asinssarkana vai dzeltenbrūna, vēlāk izbalē. Forma sākumā puslodes, vēlāk plakani izliekta. Platums līdz 8 cm. Virsmiziņa sausa, samtaina, mitrā laikā lipīga, nav novelkama. Mīkstums bāls, dzeltenīgs, ar patīkamu smaržu un skābenu garšu, griezumu vietās krāsu nemaina.
* Stobriņi: cieši, gar kātiņu garāki, gaiši karmīnsarkani, vecumā dzeltē. Atveres arī gaiši karmīnsarkanas. Iespiedumu vietās krāsu nemaina.
* Kātiņš: īss, rozā vai dzeltenīgi brūns, lejasdaļā ar sarkanu apsarmi. Garums līdz 7 cm, resnums 0,5—2 cm. Mīkstums bāls, pie pamata koši dzeltens.
* Sporas: plati eliptiskas, gludas, dzeltenīgas līdz dzeltenbrūnas, masā olīvbrūnas, 5,5—8,5/3,5—5,5 µm.  
* Bazīdijas: četrsporu, vālesveida, 25—35/6—10 µm.
* Cistīdas: 35—50/7—16 µm.

## Augšanas apstākļi

Dažādu koku mikorizas sēne. Aug pa vienai vai mazās grupās zāļainās vietās vai pārplūstošās pļavās, parasti zem ozoliem, īpaši veciem un vientuļi stāvošiem. Reti - uz ozolu celmiem. Pasaulē zināmas tikai ap 40 augšanas vietu, praktiski visas no tām Eiropā. Aug no jūlija līdz septembrim, gados ar sausu un vēsu klimatu augļķermeņi var neveidoties vispār.

## Barības vērtība

Ēdama. Sēne ir ārkārtīgi reta un tāpēc pārtikā izmantot to nav vēlams.

## Līdzīgās sugas

Piparu rubīnbekas cepurīte ir dzeltenīgi brūna un mīkstums dzeltenīgā nokrāsā, un tā aug zem bērziem un skujkokiem.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Samtbeku ģints
* Rubīnbeku ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mycobank
* Sugu enciklopēdija
* sēnes.lv
* Maślaczek rubinowy
* Index Fungorum
* Mycology Collections data Portal
* О новой находке Rubinoboletus rubinus в России
Abrahams Anane Ašrifī

**Abrahams Anane Ašrifī** (dzimis ) ir Ganas futbolists, aizsargs. 2016. un 2017. gadā spēlēja Latvijas kluba FS METTA/Latvijas Universitāte sastāvā.
Hāzners

**Hāzners** var būt:

* Eduards Hāzners (1997) — latviešu basketbolists;
* Vilis Hāzners (1905—1989) — Latvijas armijas un Latviešu leģiona virsnieks.
Galisijas karaļu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Galisija]]s karaļi**.

409. gadā mūsdienu Galisijas teritorijā, sadaloties Rietumromas impērijai izveidojās Svēbu Karaliste, kas ir Galisijas Karalistes priekštece. No 585. līdz apm. 712. gadam daļa Galisijas teritorijas atradās Vestgotu Karalistes pakļautībā. 8. gadsimtā tā kļuva par jaunizveidotā Astūrijas (vēlāk Leonas Karaliste) Karalistes daļu. 1230. gadā Kastīlijas Karalistes karalis Fernando III Leonas Karalisti, kuras sastāvā atradās arī daļa Galisijas Karaliste, pievienoja Kastīlijas tronim. Galisijas Karaliste pastāvēja līdz 1833. gadam, kad to oficiāli apvienoja ar jau pastāvošo Spānijas Karalisti, taču jau kopš 1517. gada to pārvaldīja viens kopējs karalis ar Spāniju.

## Uzskaitījums
### Svēbu Karaliste (409—585)

### Vestgotu Karaliste (585—712)

### Astūrijas Karaliste (718—924) [[Attēls:Cruz de Asturias.svg|30px]]

### [[Attēls:Royal Banner of León.svg|30px]] Leonas Karaliste (910—1065) [[Attēls:Coat of Arms and Shield of León (1230-1284).svg|30px]]

### Portugāles Karaliste (1065—1071)

### [[Attēls:Flag of Castile.svg|30px]] Kastīlijas Karaliste (1071—1230) [[Attēls:Kingdom of Castile Arms.svg|30px]]

### [[Attēls:Royal Banner of the Crown of Castile (Early Style)-Variant.svg|30px]] Kastīlijas kronis (Kastīlijas un Leonas Karaliste) (1230—1367) [[Attēls:Royal Coat of Arms of the Crown of Castile (1284-1390).svg|30px]]

### Portugāles Karaliste (1367—1371)

### [[Attēls:Royal Banner of the Crown of Castile (Early Style)-Variant.svg|30px]] Kastīlijas kronis (Kastīlijas un Leonas Karaliste) (1371—1715) [[Attēls:Royal Coat of Arms of the Crown of Castile (1284-1390).svg|30px]]

## Skatīt arī
* Spānijas monarhu uzskaitījums
* Vestgotu karaļu uzskaitījums
* Kastīlijas karaļu uzskaitījums
* Leonas karaļu uzskaitījums

## Ārējās saites
*Monarchs of Spain (700–present)
Ando

**Ando** ( vai 安東) ir japāņu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
 
* Kodzue Ando (安藤 梢; dzimusi 1982. gadā), japāņu futboliste;
* Masahiro Ando (安藤 正裕; dzimis 1972. gadā), japāņu futbolists.
Kabelo Seriba

**Kabelo Seriba** (dzimis ) ir Dienvidāfrikas futbolists, aizsargs. No 2017. gada līdz 2019. gadam spēlējis FS METTA/Latvijas Universitāte sastāvā.
Diena pēc rītdienas

**"Diena pēc rītdienas"** () ir 2004. gada ASV  zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Rolands Emerihs. Galvenās lomas filmā tēlo Deniss Kveids, Džeiks Jillenhols, Ians Holms, Emmija Rosama un Sila Vorda. "Diena pēc rītdienas" ir sestā ienesīgākā 2004. gada filma.

Filmā stāstīts par globālās sasilšanas izraisītu potenciālu Zemes bojāeju. Profesors Adrians Hals (atveido Deniss Kveids) cenšas šo situāciju glābt. Globālās sasilšanas dēļ Losandželosā plosās zemestrīces un virpuļviesuļi, savukārt Ņujorkā ir novērojami ievērojama izmēra krusas graudi. Gaisa temperatūra vietām noslīd līdz -128 °C.

## Ārējās saites
Velta

**Velta** var būt:

* Velta (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Velta Bodniece
* Velta Līne
* Velta Rūķe-Draviņa
* Velta Skurstene
* Velta Sniķere
* Velta Toma
* Velta Vintera

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Rūne Velta
Bolands

**Bolands** var būt:

* Deivs Bolands (*Dave Bolland*; 1986) ― Kanādas hokejists;
* Džons Bolands (*John Boland*; 1870–1958) ― īru politiķis un teisists, divu olimpisko zelta medaļu ieguvējs.
Soboļeva

**Soboļeva** var būt:

* Soboļeva — ciems Čornajas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Tamāra Soboļeva (1937) — latviešu aktrise.

## Skatīt arī
* Soboļevas ciems
* Soboļevka
Bērtulsons

**Bērtulsons**  ("Bērtuļa dēls", no personvārda Bērtulis; sieviešu dzimtē Bērtulsone) ir latviešu uzvārds. Līdzīgas cilmes uzvārdi sastopami arī ģermāņu valodās.

Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Herberts Bērtulsons, latviešu sportists
Smilga

**Smilgas** var būt:

* Smilga (ģints) — graudzāļu dzimtas ģints;
* Ivars Smilga — latviešu marksists un profesionāls revolucionārs.

## Skatīt arī
* Smilgas
Kozlovska

**Kozlovska** var būt:

* Līga Kozlovska (1957) — latviešu ārste un politiķe;
* Valentīna Kozlovska (*Валентина Козловская*; 1936) — Krievijas šaha lielmeistere.

## Skatīt arī
* Kozlovska grāvis — Medoles upes nosaukums lejtecē.
Pluto

**Pluto** var būt:

* Pluto — Disneja animācijas tēls,
* Mārtiņš Pluto — profesionāls Latvijas šosejas riteņbraucējs.
Džeimsa

**Džeimsa** (; vīriešu dzimtē **[[Džeimss]]**) var būt:
* Džeimsa — upe ASV, Misūri pieteka
* Džeimsa — upe ASV, Atlantijas okeāna pieteka
* Lilija Džeimsa (*Lily James*; 1989) ― angļu aktrise un dziedātāja;
* Mikija Džeimsa (*Mickie James*; 1979) ― amerikāņu profesionāla cīkstone un dziedātāja.

## Skatīt arī
* Džeimss
Baptista

**Baptista** var būt:

* Ana Filipa Baptista (*Ana Filipa Baptista*; 1990) — portugāļu šahiste;
* Žuliu Baptista (*Júlio Baptista*; 1981) ― brazīliešu futbolists un futbola treneris.
Putāns

**Putāns** var būt:

* Alberts Putāns (1998) — latviešu basketbolists;
* Rolands Putāns (1988) — latviešu futbolists.
Kadri

**Kadri** var būt:
* Džalels Kadri (1971) ― Tunisijas futbola treneris;
* Nazems Kadri (1990) ― Kanādas hokejists.
Suharevs

**Suharevs** (; sieviešu dzimtē Suhareva (*Су́харева*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ritvars Suharevs (1999) — latviešu svarcēlājs;
* Roberts Suharevs (1970) — latviešu kamaniņu braucējs.
Ribeiru

**Ribeiru** () ir portugāļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Adrianu Leite Ribeiru (*Adriano Leite Ribeiro*; 1982) — Brazīlijas futbolists;
* Evertons Ribeiru (*Éverton Ribeiro*; 1989) — Brazīlijas futbolists.
Pesonens

**Pesonens** (; sieviešu dzimtē Pesonena) ir somu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Harri Pesonens (*Harri Pesonen*, 1988) — somu hokejists;
* Janne Pesonens (*Janne Pesonen*; 1982) — somu hokejists.
Andrade

**Andrade** var būt:

* Hosē Leandro Andrade (*José Leandro Andrade*, 1901—1957) — Urugvajas futbolists;
* Maksvels Kabelino Andrade (*Maxwell Cabelino Andrade*; 1981) — Brazīlijas futbolists.
Piterāns

**Piterāns** ir sens latgaliešu cilmes uzvārds.

* Alfons Piterāns;
* Vilhelms Piterāns.

## Skatīt arī
* Pītrāni
Mačado

**Mačado** () var būt:

* Antonio Mačado (*Antonio Machado*; 1875—1939) — spāņu dzejnieks un esejists;
* Marija Korina Mačado (*María Corina Machado*; 1967) — Venecuēlas politiķe, rūpniecības inženiere, sabiedriskā aktīviste, Nobela miera prēmijas laureāte.
Mihņevičs

**Mihņevičs** var būt:

* Andrejs Mihņevičs (*Андрэй Міхневіч*; 1976) — Baltkrievijas vieglatlēts, lodes grūdējs;
* Česlavs Mihņevičs (*Czesław Michniewicz*; 1970) — poļu futbola treneris.
Frolova

**Frolova** var būt:
* Frolova — pilsēta Krievijā, Volgogradas apgabalā
* Jekaterina Frolova — latviešu aktrise
Ans

**Ans** var būt:

* Viktors Ans (안현수, *An Hyeonsu*, *Виктор Ан*) Dienvidkorejas un Krievijas šorttrekists (dzimis 1985. gadā);
* *[[Astronomische Nederlandse Satelliet]]* (ANS), Nīderlandes orbitālā observatorija.
Slava

**Slava** var būt:

* augsta atzinība un novērtējums sabiedrībā vai tās daļā;
* Slava — pilsēta Polijā;
* Slau — pilsēta Anglijā;
* Laima Slava — mākslas zinātniece.
Šenons

**Šenons** var būt:

* Klods Šenons (*Claude Shannon*; 1916—2001), amerikāņu matemātiķis un elektroinženieris;
* Maikls Šenons (*Michael Shannon*; 1974), amerikāņu aktieris, mūziķis un teātra režisors.
Anševics

**Anševics** var būt:

* Teodors Anševics (1900―1942) ― latviešu ārlietu darbinieks, žurnālists un mākslinieks. 
* Voldemārs Anševics (1977—2009) ― Latvijas NBS seržants.
Bancāns

**Bancāns** var būt:

* Roberts Bancāns (1891—1938) — latviešu dramaturgs;
* Rūdolfs Bancāns (1898—1938) — latviešu aktieris.

## Skatīt arī
* Bancāni
Konolijs

**Konolijs** var būt:
* Arturs Konolijs (*Arthur Conolly*; 1807—1842) — britu izlūkdienesta virsnieks, pētnieks un rakstnieks;
* Brets Konolijs (*Brett Connolly*; 1992) — Kanādas hokejists, uzbrucējs;
* Džeimss Konolijs (*James Connolly*; 1868—1957) — ASV vieglatlēts un rakstnieks, pirmais mūsdienu olimpisko spēļu čempions;
* Džeimss Konolijs (*Séamas Ó Conghaile*; 1868—1916) — īru revolucionārs un sociālists.

## Skatīt arī
* Konlijs
* Konolija
Daiga

**Daiga** var būt:

* Daiga (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Daiga Gaismiņa-Šiliņa (1970) — latviešu aktrise un teātra darbinieku savienības valdes priekšsēdētāja.  
* Daiga Kažociņa (1974) ―  latviešu aktrise un teātra režisore.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Jolanta Daiga (1920—1984) ― latviešu arheoloģe.
Čempions

**Čempions** (no , viduslaikos "uzvarētājs cīņas laukā") ir nosaukums, kuru piešķir sacensību jeb **čempionāta** uzvarētājam. Var būt lokālu, reģinālu, nacionālu vai starptautisku (Eiropas, pasaules, olimpisko) sacensību uzvarētāji.  
Līdz Otrā pasaules kara beigām čempionus Latvijā dēvēja par **meistariem**, bet čempionātus par **meistarsacīkstēm**.

## Skatīt arī
* Vills Čempions
Bakajoko

**Bakajoko** ir uzvārds, kas cēlies Kotdivuārā. Personas ar šādu uzvārdu:

* Johans Bakajoko (*Johan Bakayoko*; dzimis 2003. gadā) — Beļģijas futbolists;
* Tjemuē Bakajoko (*Tiémoué Bakayoko*; dzimis 1994. gadā) — Francijas futbolists.
Aronietis

**Aronietis** ir latviešu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Pēteris Aronietis (1880—1942), Latvijas inženieris, politiķis, sabiedriskais darbinieks;
* Voldemārs Aronietis (1896—1944), padomju militārais darbinieks
Aba

**Aba** vai **ABA** var būt:

* Aba — pilsēta Nigērijā;
* ABA — Amerikas basketbola asociācija;
* Sāmuels Aba — Ungārijas karalis.

## Skatīt arī
* ABBA
Ulsons

**Ulsons** ( — 'Ules dēls', no personvārda Ule (*Ole*); sieviešu dzimtē Ulsone) ir zviedru cilmes uzvārds, kam citās ģermāņu valodās sastopami līdzīgi uzvārdi ar tādu pašu cilmi — Olsens (, ) un Ulsens (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Kristians Ulsons (*Christian Olsson*; 1980) — zviedru vieglatlēts;
* Martins Ulsons (*Martin Tony Waikwa Olsson*; 1988) — Zviedrijas futbolists.

## Skatīt arī
* Ulsens
* Olsens
Lasmane

**Lasmane** (vīriešu dzimtē Lasmanis) ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Inga Alsiņa-Lasmane (1979) ― latviešu aktrise;
* Lidija Doroņina-Lasmane (1925) ― latviešu disidente;
* Rūta Kate Lasmane (2000) ― latviešu vieglatlēte;
* Skaidrīte Lasmane (1939) ― latviešu filozofe;
* Terēze Lasmane (1970) ― latviešu aktrise;
* Valentīne Lasmane (dzimusi Valentīna Jaunzeme; 1916—2018) ― latviešu filoloģe un nacionālās pretestības kustības dalībniece;
* Vilma Lasmane (1925—1991) ― latviešu aktrise.
Aivazjans

**Aivazjans** () ir armēņu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Ņikita Aivazjans — armēņu izcelsmes Krievijas šahists (dzimis 1999.);
* Viulens Aivazjans — Armēnijas futbolists (dzimis 1995.).
Atis

**Atis** var būt:

* Atis (priekšvārds)

## Cilvēka vārds
*  Doku Atis
* Atis Kramiņš
* Atis Kronvalds
* Atis Ķeniņš
* Atis Lejiņš
* Atis Slakteris
* Atis Stepiņš

## Skatīt arī
* Oto
Holdings

**Holdings** var būt:

* Džons Holdings (*John Houlding*); 1833—1902), angļu biznesmenis un politiķis;
* Robs Holdings (*Rob Holding*; dzimis 1995. gadā), angļu futbolists.
Makellums

thumb|250px|right|Pompeju makelluma paliekas.
thumb|250px|right|Pompeju makelluma plāns.
**Makellums** (; ) ir seno romiešu pārtikas tirgus vēsturiskais nosaukums, kura teritorijā bieži vien atrodas templis vai edikula ar reliģiska satura skulpturālu kompozīciju. Savā tradicionālajā veidā makellums bija taisnstūra peristila pagalms, kuru ietvēra tabernas. Ieeja tajā tika dekorēta ar arku. Makelluma centrā romieši iekārtoja norobežotu baseinu zivju audzēšanai, kuru ieskāva kolonāde. Bez tā pagalmā varēja atrasties divi baseini ar astoņstūra joniskiem portikiem ar joniskām kolonnām un piloniem stūros.

## Nozīme un vēsture
Kā papildinājums forumiem makellums kalpoja kā pārtikas tirgus, īpaši gaļas, zivju un delikatešu tirdzniecībai. Tits Plavts piemin makellumu vēl 3. gadsimta pr.Kr. otrajā pusē. Par paraugu makellumam kalpoja hellēnisko pilsētu agora. Taču šeit nenotika vairumtirdzniecība. Pašlaik Romas impērijas teritorijā ir lokalizēti ap 80 makellumiem, īpaši Itālijā (Roma, Pocuoli, Pompeji u.c.), Ziemeļāfrikā (Leptis Magna, Hippon Regijs) un Anatolijā. Tie kalpo kā romanizācijas pazīme impērijas ietvaros. Pēdējais makellums tika izmantots Konstantinopolē līdz pat 6. gadsimtam.

Pēc Marka Terentiusa Varro teiktā vārdam "makellums" ir doriski joniska izcelsme, kas nozīmē "dārzs". Patiesībā makellums ir vieta, kur notiek lopu kaušana.

## ''Macellum Magnum''
*Macellum Magnum* bija tirdzniecības ēka uz Celijas paugura Romā. Kompleksu 59. gadā uzcēla un iesvētīja imperators Nerons. Senā ēka, domājams, atradās mūsdienu Santo Stefano Rotondo baznīcas vietā.

## Makellums Pompejos
*Macellum Pompeii* bija pagaidu tirgus Pompeju forumā. Dažas celtnes tiek datētas ar 130—120 gadu pr.Kr. Stāsta, ka daļa no makelluma austrumu sienas bija veltīta imperatora kultam. Ja tā ir taisnība, tad tas norāda uz svarīgu lomu, kāda imperatoriem bija romiešu dzīvē 1. gadsimta sākumā. Makelluma daļas bija izpostītas 62. gada zemestrīcē, un šie bojājumi nebija novērsti līdz pat izvirduma laikam, kurš 79. gadā sagrāva Pompejus.
thumb|250px|right|Pocuoli makelluma paliekas.

## Makellums Pocuoli
Pocuoli makellums sākotnēji tika atrakts 1750. gados, kad Serāpida statujas atrašana radīja pārpratumu, ka ēka tika kļūdaini identificēta kā Serapijs jeb Serāpida templis. Stāvošās kolonnas ar jūras molusku atstātām pēdām norādīja, ka ēku augstums mainījās atkarībā no jūras līmeņa, kas radīja strīdus agrīnajā ģeoloģijā. Vēlākie izrakumi atklāja makellumam raksturīgo plānu.

## Atsauces
Grosjēgersdorfas kauja

**Grosjēgersdorfas kauja** (, ) bija Septiņgadu kara kauja 1757. gada 30. augustā 23 km uz rietumiem no Insterburgas (tagad Kaļiņingradas apgabals). 
thumb|Kaujas karte
Lai novērstu uzbrukumu Kēnigsbergai, Prūsijas Karalistes armija ģenerālfeldmaršala J. fon Lēvalda (*Lehwaldt*) vadībā ar 28 tūkstošiem karavīru uzbruka Krievijas Impērijas armijai ar 55 tūkstošiem karavīru feldmaršala Apraksina (*Апраксин*) vadībā, kuri bija nocietinājušies pie Prēgeles upes.

Kaut gan Krievijas karaspēks uzveica Prūsijas karaspēku, tomēr apgādes problēmu dēļ Apraksins izlēma atkāpties no Austrumprūsijas.

## Ārējās saites

* 1757-08-30 – Battle of Gross-Jägersdorf