12. Saeimas vēlēšanas

**[[12. Saeima]]s vēlēšanas** Latvijā notika . Tās norisinājās piecos vēlēšanu apgabalos — Rīgā, Vidzemē, Latgalē, Zemgalē un Kurzemē. Kopumā vēlēšanās startēja 13 partijas (kopumā 1156 deputātu kandidāti).

Kopējais balsstiesīgo skaits bija  cilvēki. Balsošana notika 953 vēlēšanu iecirkņos Latvijā un 98 vēlēšanu iecirkņos 41 citā valstī. Trīs dienas pirms vēlēšanām bija iespējams nodod balsi glabāšanā. Tas bija iespējams 61 iecirknī 38 pašvaldībās. Šo iespēju bija izmantojuši 30 371 jeb aptuveni 2% balsstiesīgo.

Vislielāko balsu skaitu ieguva partija "Saskaņa" ( balsis), iegūstot 24 mandātus Saeimā. Tika ievēlēti vēl pieci saraksti — "Vienotība" (23 vietas), Zaļo un zemnieku savienība (21 vieta), Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" (17 vietas), Latvijas Reģionu apvienība (8 vietas) un "No sirds Latvijai" (7 vietas).

## Balsošanas sistēma
Latvijas Republikas Satversme nosaka, ka Saeimu ievēl vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās, brīvās un proporcionālās vēlēšanās, piešķirot vietas partijām, kuras iegūst vismaz 5% balsu pēc Vebstera—Senlagē metodes. Vēlēšanas parasti notiek reizi četros gados, oktobra pirmajā sestdienā, bet Latvijas Valsts prezidentam ir tiesības rīkot ārkārtas vēlēšanas. Tiesības vēlēt ir pilntiesīgiem Latvijas pilsoņiem, kuri vēlēšanu dienā ir sasnieguši astoņpadsmit gadu vecumu. Saeimā var ievēlēt jebkuru pilntiesīgu Latvijas pilsoni, kurš vēlēšanu pirmajā dienā ir vecāks par divdesmit vienu gadu.

## Vēlēšanu apgabali

Latvijā ir pieci Saeimas vēlēšanu apgabali — Kurzeme, Vidzeme, Latgale, Zemgale un Rīga. No katra vēlēšanu apgabala tiek ievēlēts konkrēts skaits deputātu proporcionāli iedzīvotāju skaitam apgabalā. Katram vēlēšanu apgabalam ir savi kandidātu saraksti. Ārzemēs dzīvojošie Latvijas pilsoņi tiek pieskaitīti pie Rīgas vēlēšanu apgabala.

## Kandidātu saraksti

### Reģistrācija
Vēlēšanām kandidātu sarakstus varēja iesniegt no  līdz .

### Saraksti un to līderi

## Priekšvēlēšanu aptaujas
2014. gada septembra vidū "Latvijas Fakti" veiktās aptaujas rezultāti liecināja, ka par "Saskaņu" balsotu 21,8%, "Vienotību" — 11,8%, Zaļo un zemnieku savienību (ZZS) — 7,6 %, "No sirds Latvijai" — 7,3%, Nacionālo apvienību — 6,9% aptaujāto balsstiesīgo. "Latvijas Fakti" septembra beigās veiktās aptaujas datiem par "Saskaņu" balsotu 17,4%, "Vienotību" — 13,0%, ZZS — 10,5%, "No sirds Latvijai" — 9,9%, NA — 8,3% aptaujāto balsstiesīgo. Nebija izlēmuši 20,3% aptaujāto, bet 11,2% paziņoja, ka nepiedalīsies Saeimas vēlēšanās.

Savukārt pēc pētījumu kompānijas SKDS oktobra sākumā veiktās aptaujas datiem par "Saskaņu" balsotu 18,4%, par "Vienotību" 11,9%, par ZZS 11,3%, par Nacionālo apvienību 9,3%, par partiju "No sirds Latvijai" 9,1%, par Latvijas Reģionu apvienību 3,6%, par "Latvijas Attīstībai" 1,7%, par Latvijas Krievu savienību 1,6%, par partiju "Vienoti Latvijai" 1%, par Jauno konservatīvo partiju 0,8%, par partiju "Brīvība. Brīvs no bailēm, naida un dusmām", par partiju "Suverenitāte" 0,1%, bet par partiju "Izaugsme" 0,1% respondentu. 17,7% norādīja, ka vēl nav izlēmuši, par ko balsos, bet 12,7% atzina, ka balsot neies vispār.

Toties vēlēšanu dienā LETA, "Latvijas Neatkarīgās televīzijas", Rīgas Stradiņa universitātes un SKDS veiktā vēlētāju aptauju pie vēlēšanu iecirkņiem pārsteidzošā veidā norādīja, ka 23,8% aptaujāto bija balsojuši par "Vienotību", 21,6% par "Saskaņu", 19,4% par ZZS, 18,5% par Nacionālo apvienību, 6% par Latvijas Reģionu apvienību un tikai 5,4% par partiju "No sirds Latvijai".

## Vēlētāju aktivitāte

## Vēlēšanu rezultāti

## Skatīt arī
* 12. Saeimas vēlēšanu kandidātu uzskaitījums
* 12. Saeimas deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vēlēšanu mājaslapa
* Vēlētāju aktivitāte