open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksandrs Dvorņikovs

**Aleksandrs Dvorņikovs** (, dzimis ) ir Krievijas Federācijas armijas ģenerālis, kopš 2016. gada Dienvidu kara apgabala pavēlnieks. Viens no Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā vadītājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1961. gadā Usurijskā. Mācījās Usurijskas Suvorova kara skolā, tad Maskavas augstākajā armijas vadības skolā (1978—1982) un M. Frunzes militārajā akadēmijā. Pēc akadēmijas absolvēšanas un PSRS sabrukuma 1991. gadā Dvorņikovs bija bataljona komandiera vietnieks Padomju armijas Rietumu karaspēka grupā Vācijā, līdz Krievijas karaspēka izvešanai no Vācijas 1994. gadā majors Dvorņikovs bija Berlīnes 6. gvardes motorizēto strēlnieku brigādes 154. bataljona komandieris.

Pēc atgriešanās Krievijā bija 2. Tamaņas gvardes motorizēto strēlnieku brigādes 1. gvardes pulka komandieris Maskavas kara apgabalā (1995—2000), piedalījās Groznijas sagraušanā Otrā Čečenijas kara laikā. Kļuva par Ziemeļkaukāza kara apgabala štāba priekšnieku (2000—2003), tad komandēja 19. motorizēto strēlnieku divīziju.

2005. gadā Dvorņikovs absolvēja Krievijas Bruņoto spēku (KBS) Ģenerālštāba Militārajā akadēmiju un viņu iecēla par 36. armijas komandiera vietnieku, tad par šīs armijas štāba priekšnieku Sibīrijas kara apgabalā, bet 2008. gadā par 5. armijas komandieri Tālo Austrumu kara apgabalā. 2011. gadā Dvorņikovs kļuva par Austrumu kara apgabala komandiera vietnieku, 2012. gadā par Centrālā kara apgabala komandiera pirmo vietnieku ģenerālleitnanta pakāpē, 2014. gadā ģenerālpulkveža pakāpē.

Sīrijas pilsoņu kara laikā ģenerālis Dvorņikovs no 2015. gada septembra līdz 2016. gada jūnijam komandēja Krievijas karaspēka grupu kaujā par Alepo, par ko 2016. gada 17. martā viņam piešķīra KF Varoņa nosaukumu.
2016. gada septembrī viņu iecēla par Dienvidu kara apgabala komandieri un 2020. gada jūnijā par armijas ģenerāli.

2022. gada aprīlī ģenerāli Dvorņikovu iecēla par Krievijas bruņoto spēku operācijas vadītāju Ukrainā, bet pēc militārajām neveiksmēm jūnijā atstādināja no šī amata.
Uzskata, ka par KBS operācijas vadītāju kļuva ģenerālpulkvedis Genādijs Židko.

International Mine Action Center in Syria (Aleppo) 45.jpg|Ģenerāļa Dvorņikova komandētā Krievijas karaspēka uzbrukumā sagrautā Alepo
International Mine Action Center in Syria (Aleppo) 15.jpg|Krievu karavīri Alepo
International Mine Action Center in Syria (Aleppo) 05.jpg|Krievu karavīri Alepo


## Atsauces

## Ārējās saites
Erceņģelis

[thumb|Trīs erceņģeļi Mihaēls, Gabriēls un Rafaēls kopā ar Tobiasu ([Frančesko Bottičini glezna).]]
**Erceņģeļi** ( no  — "galvenais sūtnis") ir eņģeļi, kas dažādās ticībās ieņem vadošo pozīciju eņģeļu vidū. Viņu uzdevums ir cilvēkiem un veselām tautām pavēstīt dievišķus rīkojumus.
Vecās derības Sibillu un Enoha grāmatās minēti erceņģeļi Miķelis (Mihaēls), Gabriēls, Rafaēls un Uriēls (vārda otrā daļa *-el* norāda uz Dieva vārdu), kas atbilst lauvas (Mikaēls), vērša (Uriēls), ērgļa (Gabriēls) un čūskas (Rafaēls) zīmēm.
 
Jaunajā derībā vienīgi Miķeli sauc par erceņģeli, savukārt Gabriēlu un Rafaēlu dēvē par eņģeļiem, bet Uriēls nav pieminēts. Ezras ceturtā grāmata, kurā minēts eņģelis Uriēls (un arī "erceņģelis" Jeremiēls), bija populāra Rietumos un to bieži citēja baznīcas tēvi, īpaši Ambrozijs, taču tā nekad netika uzskatīta par katoļu Bībeles kanona daļu.

## Atsauces
Aigula Idrisova

**Aigula Idrisova** (, ; dzimusi ) ir Krievijas (Baškortostānas) dambretiste, 2019. gada Pasaules čempionāta sudraba medaļniece, 2017. gada pasaules čempionāta bronzas medaļniece, 2016. gada Eiropas čempione, 2012. gada pasaules čempione ātrspēlē, 2016. gada pasaules čempione rapidā, starptautiskā lielmeistare.
thumb|right|278px|Aigula Idrisova pie dambretes galdiņa

## Biogrāfija
Dambreti sākusi spēlēt 6 gadu vecumā bērnudārzā. Mācoties pirmajā klasē, viņa sāka apmeklēt skolas dambretes nodaļu. Aigula Idrisova bija Specializētās olimpisko rezervju bērnu un jauniešu sporta skolas audzēkne. Viņa debitēja augstākajā līmenī 9 gadu vecumā, piedaloties 2004. gada Krievijas sieviešu individuālajā un komandu čempionātā starptautiskajā dambretē. Līdz 2011. gadam viņa pārstāvēja dambretes klubu "*Satraš*" (Išimbaja). Pēc pārcelšanās uz Ufu, kopš 2012. gada viņa pārstāvēja dambretes klubu *Junost* (Ufa). un mācījās Ufas pilsētas 23. jaunatnes sporta skolā. Tagad pārstāv Ufas centrālo dambretes klubu "Baškortostāna".

Aigula Idrisova ir 2011. gada Krievijas sieviešu starptautiskās dambretes čempionāta  bronzas medaļniece (Ufa). 2011. gada Krievijas individuālā un komandu čempionātā starptautiskajā dambretē (gan individuāli, gan komandām) uzvarētāja (Išimbaja).
2011. gada Pasaules meiteņu čempionāta bronzas medaļniece starptautiskajā dambretē (Ulanbatora). 
2012. gada Krievijas čempionāta sudraba medaļniece starptautiskajā dambretē sievietēm (Išimbaja). 2012. gada Pasaules intelektuālo spēļu čempione Lillē.

2013. gada Eiropas čempionāta bronzas medaļniece ātrspēlē (Budapešta). 2013. gadā viņa uzvarēja pasaules čempionātā starptautiskajā dambretē starp meitenēm līdz 19 gadu vecumam (Francija).

2014. gada Eiropas čempione ātrspēlē Krievijas komandas sastāvā (Igaunija). 2014. gadā kļuva par Eiropas čempionāta uzvarētāju starptautiskajā dambretē starp meitenēm (Pinska).

Kopš 2004. gada viņa bija Krievijas jaunatnes izlases dalībniece gan starptautiskajā dambretē, gan krievu dambretē.

2015. gada pasaules čempionātā dambretē Uhaņā viņa ieņēma 6. vietu. 2016. gadā viņa kļuva par pasaules ātrspēles čempioni (Turcija), kā arī par Eiropas čempioni un saņēma starptautiskās lielmeistares (GMIF) titulu. 2017. gadā viņa izcīnīja bronzu pasaules čempionātā, kas notika Tallinā (Igaunija). 2019. gadā viņa izcīnīja sudrabu pasaules čempionātā Jakutskā. 2020. gadā viņa kļuva par pasaules čempioni ātrspēlē un pasaules čempionāta (Turcija) bronzas medaļas ieguvēju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Karloss de Kandamo

**Karloss Gonsaless de Kandamo i Rivero** (; dzimis , miris ) bija peruāņu diplomāts un sportists. Pirmais Peru sportists, kurš startējis vasaras olimpiskajās spēlēs.

De Kandamo piedzima Lielbritānijā, Londonā. Viņa tēvs bija Peru valsts vēstnieks Francijā, bet tēvocis, Peru prezidents, Manuels Kandamo.

De Kandamo bija vairāki sportiskie talanti. Viņš spēlēja pirmajā Francijas atklātajā tenisa čempionātā 1891. gadā, kad tajā piedalījās tikai 5 dalībnieki un tas tika aizvadīts uz zālāja. Nākamajā gadā viņš uzvarēja Francijas regbija čempionātā ar komandu *Racing Club de France*. *Racing Club de France*. Viņš bija tās kapteinis un spēlēja kopā ar vienu no saviem brāļiem, 1893. gadā viņš šajā čempionātā ieguva vicečempionu titulu.

De Kandamo bija pirmais Peru sportists, kurš startējis mūsdienu vasaras olimpiskajās spēlēs. Viņš 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti. Šajā disciplīnā viņš aizcīnījās līdz atkārtojuma cīņām un kopvērtējumā ieguva dalīto 18./24. vietu. No 1909. līdz 1922. gadam viņš bija Starptautiskās Olimpiskās komitejas loceklis.

Viņš sekoja ģimenes tradīcijām un kļuva par diplomātu. 1901. gada maijā viņš tika iecelts par Peru ārkārtējo sūtni un pilnvaroto ministru Apvienotajā Karalistē. Vēlāk viņš bija Peru Francijas vēstnieks un savas valsts vārdā parakstīja Versaļas līgumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Karloss de Kandamo (''Olympics'' profils) 
* Karloss de Kandamo (''Olympedia'' profils) 
* Karloss de Kandamo (''Sports Reference'' profils)
2021.—2022. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona

**2021.—2022. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona** bija 59. Bundeslīgas sezona. Tā sākās . Sezona noslēdzās .

Minhenes "Bayern" izcīnīja desmito titulu pēc kārtas, 31. kārtas spēlē uzvarot galvenos konkurentus Dortmundes "Borussia" un nodrošinot uzvaru līgā trīs kārtas pirms sezonas beigām. Kopumā *Bayern* futbolistiem tas bija 32. Vācijas čempionu tituls un 31. kopš Bundeslīgas izveides.

## Komandas
Pēc iepriekšējās sezonas rezultātiem uz Bundeslīgu tika paaugstināti klubi *[[VfL Bochum]]* un *[[SpVgg Greuther Fürth|Greuther Fürth]]*, bet Bundeslīgu atstāja Brēmenes "Werder" un Gelzenkirhenes "Schalke 04".

### Stadioni

1 *SC Freiburg* aizvadīja savas pirmās trīs mājas spēles *Dreisamstadion* pirms pārcelšanās uz *Europa-Park Stadion*.

### Treneri un kapteiņi

## Turnīra tabula

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Iegurņa josla

**Iegurņa josla** cilvēkam atrodas rumpja apakšējā daļā un savieno kājas ar vidukli. Tajā atrodas iegurņa kauli, muskulatūra, dzimumorgāni un izvadorgāni. Cilvēkam tās skeletu veido divi gūžas kauli, kas pievienojas pie krustu kaula. Gūžas kauls katrā pusē savukārt veidojas cilvēka pieaugšanas laikā, saaugot kopā trim kauliem (zarnu kaulam, sēžas kaulam un kaunuma kaulam). Zarnu kauls no tiem vērsts augšup, sēžas kauls — lejup un atpakaļ, kaunuma kauls — uz priekšu. Gūžas kaula ārējā virsmā ir lodveida locītavas iedobums, kurā ievietojas augšstilba kaula galviņa. Šo veidojumu sauc par gūžas locītavu. Mugurpusē gūžas kauli ar mazkustīgām locītavām savienoti ar krustu kaulu, bet priekšpusē saauguši kopā ar skrimsli, veidojot simfīzi. Gūžas kauli, krustu kauls, astes kauls un 2 pēdējie jostas skriemeļi kopā veido iegurni, kas noliekts uz priekšu.

Vīriešiem un sievietēm atšķiras iegurņa kaulu savstarpējie proporcionālie izmēri. Parasti sievietes iegurnis ir īsāks un platāks par vīrieša iegurni, tāpat arī sievietēm sēžas kaulu pauguri atrodas tālāk viens no otra un zarnkaulu spārni ir vairāk atliekti uz sāniem. Sievietes iegurnim ir raksturīgs arī lielāks leņķis starp kaunuma kauliem zem simfīzes, salīdzinot ar vīrieša iegurni. Tāpat mazā iegurņa dobums un tā atveres sievietēm ir lielākas nekā vīriešiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Helas strēle

**Helas strēle** (, , vēsturiski ) ir Baltijas jūras pussala Polijas ziemeļos, kas atdala Puckas līci no Baltijas jūras.

Stiepjas 35 kilometru garumā no Vladislavovo līdz Helai. Strēles vidusdaļā atrodas Jastarņas pilsēta. Strēles platums — no 100 metriem līdz 3 kilometriem. Uz strēles lidz Helai izbūvēts autoceļš un dzelzceļš. Pussalā attīstīts tūrisms.

Līdz pat 17. gadsimtam strēle sastāvēja no vairākām salām, kas savienojās tikai vasaras sezonā. Pēc tam, kad pēc Pirmā pasaules kara atjaunojās Polijas valsts, Helas pussala iekļāvās Polijā. Tā kā tuvumā atradās Dancigas brīvpilsēta un Vācija, Helas pussalā tika izbūvēti nocietinājumi. Polijas kampaņas laikā Polijas karaspēks Helas pussalā bija vieni no pēdējiem, kuri kapitulēja vācu karaspēkam — pussalas aizsardzībaas kaujas notika no 1939. gada 1. septembra līdz 2. oktobrim. Savukārt Otrā pasaules kara beigās vācu garnizons kapitulēja tikai 1945. gada 14. maijā. Mūsdienās pussalas aizsardzības būves ir tūrisma objekti. Daļu pussalas teritorijas arī mūsdienās aizņem Polijas bruņotie spēki.

1945. gada aprīlī un maijā Latviešu leģiona būvbataljoni kopā ar vācu bruņotajiem spēkiem veica Helas pussalas aizsardzību. Būvbataljoni kaujas beidza maija vidū, kapitulējot Padomju armijai. Pēc kapitulācijas nepietiekamos dzeramā ūdens un apgādes apstākļos kapitulējušās vienības nogājušas vairākus simtus kilometru līdz dzelzceļa mezgliem, kur vēlāk tikušas šķirotas. Kaujās piedalījies rakstnieks Egons Līvs. Pēdējo kauju un kapitulācijas norisi Egons Līvs ir aprakstījis savā autobiogrāfiskajā romānā  "Rēta lūpas iekšpusē".

## Atsauces

## Ārējās saites
Anrī Masons

**Ežēns Anrī Masons** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Masons 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti. Šajā disciplīnā viņš izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties savam tautietim Emīlam Kostem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anrī Masons (''Olympics'' profils) 
* Anrī Masons (''Olympedia'' profils) 
* Anrī Masons (''Sports Reference'' profils)
2021.—2022. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona

**2021.—2022. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona** bija 120. Itālijas futbola čempionāta sezona un 90. A sērijas sezona pēc apļa turnīra sistēmas. Tā sākās . Sezona noslēdzās .

Sezonas pēdējā kārtā par čempioniem kļuva *[[AC Milan]]* futbolisti, kas izcīnīja 19. titulu kluba vēsturē, uzvarot pēc 11 gadu pārtraukuma. Visvairāk vārtu (27) guva *[[S.S. Lazio|Lazio]]* futbolists Čīro Immobile.

## Komandas
Pēc iepriekšējās sezonas rezultātiem uz A sēriju tika paaugstināti klubi *[[Benevento Calcio|Benevento]]*, *[[F.C. Crotone|Crotone]]* un *[[Spezia Calcio|Spezia]]*, bet uz B sēriju tika pazemināti *[[U.S. Lecce|Lecce]]*, *[[Brescia Calcio|Brescia]]* un *[[S.P.A.L.|SPAL]]*. *Spezia* A sērijā iekļuva pirmo reizi kluba vēsturē, kļūstot par 66. komandu, kas spēlējusi Itālijas augstākajā līgā.

### Stadioni

### Treneri un kapteiņi

## Turnīra tabula

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Makstainais grīslis

**Mekstainais grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā un Ziemeļamerikā, tostarp nereti Latvijas teritorijas purvainās un aizaugošās pļavās, mitros mežos, mežmalās un krūmājos.

## Apraksts
Makstainais grīslis ir daudzgadīgs, 20-50 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir ļoti īss knābītis.

Augs viss ir dzeltenīgi zaļš un veido paskraju, nelielu ceru. Stublājs ir stāvs, sīkrievains, aplapots pie pamata un uz stublāja ir pāris nelielas lapas. Lapas ir dzeltenzaļas, 0,3-0,5 cm platas, daudz īsākas nekā stublājs. Ziedkopas galotnē ir viena vīrišķo ziedu vārpiņa, zem tās ir 2-3 diezgan attālu novietotas skrajas, kātainas, stāvas un cilindriskas sievišķo ziedu vārpiņas, kur katrā ir aptuveni 5-12 ziedi. Apakšējās sievišķās vārpiņas seglapa ir īsāka nekā vārpiņa, ar līdz 3 cm garu, augšdaļā paplašinātu maksti. Pūslītis ir dzeltenzaļš, gluds, olveidīgs, bez dzīslojuma, strauji sašaurināts īsā, mazliet liektā, divzobainā knābītī. Augļa pūslīša segplēksne ir tumšbrūna, olveidīgi rombiska, ar zaļu joslu vidū, daudz īsāka nekā pūslītis. Zied maija beigās, jūnijā.

## Atsauces
Domeniko Krišito

**Domeniko Krišito** (, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja kreisās malas aizsarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis ''Genoa'' komandā. 2004. gadā pievienojies ''Juventus'', kur viņš nespēja nostiprināties komandas rindās un 2006. gadā atgriezies atpakaļ *Genoa*. 2011. gadā pievienojies Krievijas komandai ''Zenit Saint Petersburg'', kur pavadījis septiņus gadus, izcīnot divus Premjerlīgas čempionu titulus un nospēlējot 225 mačus. 2018. gadā atgriezies *Genoa*.

Itālijas futbola izlasi pārstāvējis no 2009. līdz 2018. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Zenit**

* Krievijas Premjerlīga: 2011–12, 2014–15
* Krievijas kauss: 2015–16
* Krievijas Superkauss: 2015, 2016

## Ārējās saites
Andželo Palombo

**Andželo Palombo** (, dzimis ) ir Itālijas bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis ''Fiorentina'', ''Sampdoria'' un *[[Internazionale]]*. Lielāko daļu karjeras spēlējis *Sampdoria* komandā, kur viņš bija komandas kapteinis un pavadīja gandrīz 15 gadus.

Itālijas futbola izlasi pārstāvējis no 2006. līdz 2011. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā. Izcīnījis bronzas medaļu 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Itālija**

* Vasaras olimpiskās spēles bronzas medaļa: 2004

## Ārējās saites
Arena Kombëtare

***Arena Kombëtare*** ir daudzfunkcionāls stadions Albānijas galvaspilsētā Tirānā. Stadiona ietilpība ir 22&nbsp;500 vietu. Tajā savas mājas spēles aizvada Albānijas futbola izlase, kā arī klubi Tirānas "Dinamo" un Tirānas "Partizani". Pamatojoties uz sponsorēšanas līgumu ar Albānijas  nacionālo lidsabiedrību *[[Air Albania]]*, stadiona oficiālais nosaukums pašlaik ir **''Air Albania'' stadions**.

Stadions tika uzcelts nojauktā *[[Qemal Stafa stadions|Qemal Stafa]]* stadiona vietā. Tas tika atklāts  ar 2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēli starp Albānijas un Francijas futbola izlasēm. 

2022. gada 25. maijā stadionā tika aizvadīts 2021.—2022. gada UEFA Eiropas konferenču līgas fināls starp *[[AS Roma]]* un Roterdamas "Feyenoord".

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Arena Center'' oficiālā tīmekļa vietne
Robērs Marks

**Robērs Marks** (; dzimšanas un miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Marks 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās — paukošanā ar floreti un paukošanā ar špagu. No šīm abām disciplīnām labākos panākumus viņš guva paukošanā ar floreti, kur nokļuva līdz ceturtdaļfinālam, savukārt paukošanā ar špagu viņš tālāk par pirmās kārtas grupu cīņu nestartēja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Robērs Marks (''Olympics'' profils) 
* Robērs Marks (''Olympedia'' profils) 
* Robērs Marks (''Sports Reference'' profils)
Toni Smē

**Antuāns Žozefs Gislēns "Toni" Smē** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija beļģu paukotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Smē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās — paukošanā ar floreti un paukošanā ar špagu. No šīm abām disciplīnām labāko rezultātu, 14. vietu, viņš izcīnīja paukošanā ar floreti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Toni Smē (''Olympedia'' profils) 
* Toni Smē (''Sports Reference'' profils)
Simone Pepe

**Simone Pepe** (, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis *[[AS Roma]]*, viņš pavadīja 12 sezonas, spēlējot Itālijas A sērijā, lielākoties ar ''Juventus'' un ''Udinese'' komandām. Ar *Juventus* komandu četras reizes kļuvis par līgas uzvarētāju.

Itālijas futbola izlasi pārstāvējis no 2008. līdz 2011. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Palermo**

* Itālijas B sērija: 2003–04

**Juventus**

* Itālijas A sērija: 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15
* Itālijas Superkauss: 2012, 2013
* Itālijas kauss: 2014–15

## Ārējās saites
Klemāns de Buasjērs

**Klemāns Fēlikss de Buasjērs** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Buasjērs 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja trijās paukošanas disciplīnās — paukošanā ar floreti, paukošanā ar špagu un paukošanā ar zobenu. No šīm trim disciplīnām viņš labākos rezultātus ieguva paukošanā ar zobenu, kur finālā izcīnīja 6. vietu, bet paukošanā ar floreti viņš fināla kārtā izcīnīja 9. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Klemāns de Buasjērs (''Olympedia'' profils) 
* Klemāns de Buasjērs (''Sports Reference'' profils)
Vesterplate

**Vesterplate** () ir pussala Polijas ziemeļos, Gdaņskā, uz ziemeļiem no Gdaņskas vecpilsētas starp Baltijas jūras Gdaņskas līci un Martva Vislas atteku.

No 1926. līdz 1939. gadam šeit atradās Polijas armijas militārās noliktavas, kas bija izvietotas Dancigas brīvpilsētas teritorijā. Pussala ir pazīstama kā Vesterplates kaujas vieta 1939. gadā no 1. līdz 7. septembrim, kas tiek uzskatīta par pirmo Otrā pasaules kara kauju un tā sākumu. Pussalā uzcelts piemineklis, izveidots muzejs, saglabājušās celtņu drupas.

## Ārējās saites
Vislas līcis

**Vislas līcis** (), **Kēnigsbergas līcis** vai **Kaļiņingradas līcis** () ir sekla sājūdens Baltijas jūras lagūna Polijas ziemeļaustrumos un Krievijas Kaļiņingradas apgabalā.

Līcī ietek Vislas attekas Nogata un Škarpava Polijas daļā, ka arī Pregoļa Krievijas daļā. No Gdaņskas līča to atdala Vislas strēle, bet tie savienojas caur Baltijskas šaurumu Krievijas pusē un, kopš 2022. gada — Vislas strēles kanālu Polijas pusē.

Kopš 13. gadsimta līcis atradās Vācu ordeņa valsts kontrolē, vēlāk Prūsijas hercogistes, Prūsijas Karaliste un Vācijas Impērija. No 1466. līdz 1772. gadam līča rietumu daļa piederēja Karaļa Prūsijai. Pēc Pirmā pasaules kara rietumu daļa piederēja Dancigas brīvpilsētai, bet pēc Otrā pasaules līcis tika sadalīts starp Poliju un PSRS.

Līča krastos atrodas Elblonga, Tolkmicko, Police, Fromborka, Kriņica Morska Polijā un Karaļauči (Kaļiņingrada), Baltijska, Primorska Krievijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džūnio Fedregīni

**Džūnio Fedregīni** (; dzimis , miris ) bija itāļu paukotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Fedregīni 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja trijās paukošanas disciplīnās — paukošanā ar floreti, paukošanā ar špagu un paukošanā ar zobenu. Paukošanā ar floreti un špagu viņš startēja pirmajā kārtā, savukārt paukošanā ar zobenu viņš pārvarēja ceturdaļfināla kārtu, taču pusfināla kārtā savā grupā palika dalītajā 5./8. vietā un nekvalificējās finālam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Džūnio Fedregīni (''Olympedia'' profils) 
* Džūnio Fedregīni (''Sports Reference'' profils)
Vladimirs Kolokoļcevs

**Vladimirs Kolokoļcevs** (; 1961) ir Krievijas policijas darbinieks, policijas ģenerālis. Krievijas Federācijas Iekšlietu ministrs (no 2012) un Krievijas Federācijas Drošības padomes pastāvīgais loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1961. gada 11. maijā Ņižnijlomovā, Penzas apgabalā strādnieka ģimenē. Pēc dienesta Padomju armijā 1982. gadā sāka strādāt ārvalstu vēstniecību milicijas apsardzes vienībā Maskavā. Mācījās PSRS Iekšlietu ministrijas Augstākajā politiskajā skolā (1985—1989) Ļeņingradā, tad atgriezās darbā Maskavas milicijā un strādāja Kriminālizmeklēšanas departamentā. 2007. gada Kolokoļcevu iecēla par Orlas apgabala Iekšlietu pārvaldes vadītāju.

2009. gada septembrī viņš kļuva par Maskavas Galvenās iekšlietu pārvaldes priekšnieku milicijas ģenerālleitnanta dienesta pakāpē (2010). Kā Maskavas policijas priekšnieks Kolokoļcevs cita starpā bija atbildīgs par policijas operācijām protestu laikā pēc parlamenta vēlēšanām 2011. gadā. 2012. gada maijā Vladimirs Putins viņu iecēla par Krievijas Federācijas iekšlietu ministru.

## Ārējās saites
Ščecinas līcis

**Ščecinas līcis** (, ) ir Oderas estuāra līcis Polijas ziemeļrietumos un Vācijas ziemeļaustrumos.

Līcī ietek Oderas upe un vairākas mazākas upes, bet ar Baltijas jūras Pomerānijas līci to savieno, no rietumiem — Pēneštroma (), Svina () un Dzivna (), izveidojot Ūzedomas un Volinas salas. Līcis iedalās Mazajā līcī (, ) rietumos un Lielajā līcī () austrumos. Starp 1874. un 1880. gadu, kad teritorija ietilpa Vācijas impērijas sastāvā, Svinas apkaimē tika izraksts kuģojams kanāls Ščecinas ostas vajadzībām, kas mūsdienās tiek saukts par Pjastu kanālu (). Rezultātā no Ūzedomas daļas izveidojās Karsiboras sala. Līča krastos atrodas Ščecina, Svinoujsce, Police, Volina, Nove Varpno Polijā un Ikerminde, Ūzedoma Vācijā.

## Ārējās saites
Volina

**Volina** () ir Baltijas jūras sala Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistā, Oderas grīvā.

Atrodas starp Ščecinas līci dienvidos un Pomerānijas līci ziemeļos. No austrumiem to no Polijas cietzemes atdala Dzivna, bet rietumos no Ūzedomas salas — Svina. Svinas grīvā atrodas Svinoujsces pilsēta, bet Dzivnas grīvā — Dzivnova. Vēl salā atrodas Meņdzizdrojes un Volinas pilsētas. Volina ir visticamākā senās Jomsborgas vieta. Salas centrālajā daļā izveidots Volinas nacionālais parks.

## Ārējās saites
Heinrihs Rištofs

**Heinrihs Rištofs** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija austriešu paukotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Rištofs 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti. Šajā disciplīnā viņš startēja tikai pirmajā kārtā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Heinrihs Rištofs (''Olympedia'' profils) 
* Heinrihs Rištofs (''Sports Reference'' profils)
Kurmis (filma)

**"Kurmis"** () ir 1970. gada Meksikas avangarda vesterna filma, kuras režisors, scenārija un mūzikas autors ir Alehandro Hodorovskis. Filmā galvenās lomas atveido Alehandro Hodorovskis, viņa dēls Bontiss Hodorovskis un Mara Lorensio.

Filma stāsta par noslēpumainu melnā tērptu strēlnieku, kurš, klīstot pa tuksnesi, sastop vairākus dīvainus tēlus. Filmā ir attēloti daudz sirreālu elementu, kā arī izmantoti kristietības un austrumu filofofijas simboli.

"Kurmis" pirmizrāde notika . Filma tika izrādīta galvenokārt pēc pusnakts, un tā ir ieguvusi kulta filmas statusu. "Kurmis" tika izvēlēta kā Meksikas kandidatūra par "Labāko filmu svešvalodā" 44. Kinoakadēmijas balvai, tomēr tā neiekļuva ārzemju filmu īsajā sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džampaolo Pacīni

**Džampaolo Pacīni** (, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeras lielāko daļu pavadījis, spēlējot Itālijas A sērijas komandās *[[Atalanta]]*, ''Fiorentina'', ''Sampdoria'', *[[Internazionale]]*, *[[AC Milan]]* un ''Hellas Verona''. Spēlējis arī Itālijas B sērijā, kur ar *Hellas Verona* komandu kļuvis par 2016–17. gada sezonas labāko vārtu guvēju.

Itālijas futbola izlasi pārstāvējis no 2009. līdz 2012. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Internazionale**

* Itālijas kauss: 2010–11

**Individuālie sasniegumi**

* Itālijas A sērijas gada labākais jaunais futbolists: 2005
* Itālijas B sērijas labākais vārtu guvējs: 2016–17

## Ārējās saites
FK Vilnius (sievietes)

**FK "Vilnius"** () ir 2019. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Viļņas.

Sieviešu komanda tika izveidota 2020. un iekļuva augstākajā līgā. Šobrīd spēlē Lietuvas sieviešu futbola A līgas čempionātā.

## Sasniegumi
* **Lietuvas sieviešu futbola A līga**
** **Čempioni (0)** : 

## Sezonas

## Sastāvs 2022
: *Atjaunots .* 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"
 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 

## Atsauces

## Ārējās saites
* [ Oficiālā mājas lapa]  
* Feisbuka lapa 
* SOCCERWAY
* Kluba lapa vietnē lietuvosfutbolas.lt
Husto Viljars

**Husto Vilmars Viljars Viveross** (, dzimis ) ir bijušais Paragvajas futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Paragvajas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā, kas ilga 22 gadus, pārstāvējis komandas Paragvajā, Argentīnā, Spānijā un Čīlē.

Paragvajas futbola izlasi pārstāvējis no 1999. līdz 2018. gadam, kopumā aizvadot 120 mačus. Piedalījies 2002., 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī septiņos *[[Copa América]]*.

## Sasniegumi
**Libertad**

* Paragvajas Pirmā divīzija: 2002, 2003

**Newell's Old Boys**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2004

**Colo-Colo**

* Campeonato Nacional: 2014, 2015

## Ārējās saites
Pūslīšu grīslis

**Pūslīšu grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama Eirāzijā, izklaidus sastopama Ziemeļamerikas rietumdaļā. Sastopama arī visā Latvijas teritorijā, zāļu purvos un mitrās pļavās, mitros krūmājos un visdažādāko ūdenstilpju krastos.

## Apraksts
Pūslīšu grīslis ir daudzgadīgs, 40-110 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir skaidri nodalīts, divzobains knābītis.

Augs ir dzeltenzaļš. Tā stublājs ir stāvs, raupjš un trīsšķautņains. Lapas ir 0,6-0,8 cm platas, mīkstas, plakanas, un to vidusdzīsla ir iegremdēta šaurā renesveida padziļinājumā. Lapu garums bieži pārsniedz ziedkopu. Lapu makstis ir sarkanīgas un šķeldrainas. Stublāja galotnē ir 1—3 vīrišķās vārpiņas, zem tām ir 1-3, nokarenas, retāk stāvas sievišķās vārpiņas. Augļa pūslītis ir spīdīgs, dzeltenzaļš, tas no vārpiņas ass atstāv slīpi. Segplēksne, kas ir mazliet īsāka nekā pūslītis, ir gaiši dzeltenbrūna, ar gari nosmailotu galu. Augļa pūslītis pakāpeniski pāriet divzobainā knābītī. Augļu gatavības laikā sievišķā vārpiņa ir mīksta un čaugana. Zied maijā un jūnija sākumā.

## Atsauces
FK Banga (sievietes)

**FK "Banga"** () ir 1966. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Gargždiem,

Sieviešu komanda tika izveidota 2012. un iekļuva augstākajā līgā. Šobrīd spēlē Lietuvas sieviešu futbola A līgas čempionātā.

## Sasniegumi
;  **Lietuvas sieviešu futbola A līga:**
* **Čempioni (0)** :

## Sezonas

## Sastāvs 2024
: *Atjaunots .* 

 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 

 
 
 

 
 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa  
* Feisbuka lapa 
* SOCCERWAY
* Kluba lapa vietnē lietuvosfutbolas.lt
Lapsu grīslis

**Lapsu grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, tostarp diezgan bieži visā Latvijas teritorijā.

## Apraksts
Lapsu grīslis ir daudzgadīgs, 40-100 cm garš lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai, jo tā vīrišķie ziedi atrodas vārpiņu augšdaļā.

Augs veido nelielu ceru. Stublājs ir asi trīsšķautņains, spārnains, raupjš un spēcīgs. Lapas ir pelēkzaļas, īsākas nekā stublājs, 0,5-1 cm platas un to gals ir smails. Pie stublāja pamata ir šķeldrainas lapu makstu paliekas. Ziedkopa ir blīva, 3-8 cm gara, diezgan masīva, vārpiņas strupas. Apakšējie ziedkopas zari mazliet atstāv. Seglapas ir ļoti īsas, plēkšņveidīgas. Augļa pūslītis ir zaļganbrūns, olveidīgs, 0,4-0,5 cm garš ar labi saskatāmu dzīslojumu. Segplēksne ir brūna, olveidīga, galā asi smaila, aptuveni pūslīša garumā. Zied maija beigās, jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krkonoše

**Krkonoše** () jeb **Karkonoše** () ir Sudetu kalnu augstākā daļa Čehijas ziemeļos un Polijas dienvidrietumos. Kalnu augstākā virsotne ir 1603 metrus augstā Sņežka, kas atrodas uz Polijas—Čehijas robežas, un ir arī augstākā virsotne Čehijā.

Kalnu Čehijas pusē izveidots Krkonošes nacionālais parks, bet Polijas pusē — Karkonošes nacionālais parks. Kopā tie veido starptautisku biosfēras rezervātu. Kalni ir populārs tūrisma objekts gan ziemas, gan vasaras sezonā. Kalnos atrodas Elbas upes izteka.

## Galerija

Sněžka_a_Obří_důl.jpg|Sņežka
Elbfall.jpg|Elbas ūdenskritums
Czeski_Grzbiet_Spindlerova_bouda_01.jpg
Chojnik_01.jpg|Hojņikas pils
Husova_bouda_zima,_lyzari.JPG|Slēpošanas kūrorts
Kozí_hřbety2.JPG
Śnieżne_kotły_03.jpg


## Ārējās saites
Grīšļi

**Grīšļi** () ir apjomīga ģints grīšļu dzimtā. Šī ģints satur vairāk nekā 2000 augu sugu, kas parasti tiek klasificētas vienvārpu, vienādvārpu un dažādvārpu grupās.

Latvijā ir sastopamas vairāk nekā 70 grīšļu sugas:

* Agrais grīslis (*Carex praecox*),
* Aireņu grīslis (*Carex loliacea*),
* Akotainais grīslis (*Carex atherodes*),
* Apaļvārpu grīslis (*Carex globularis*),
* Aslapu grīslis (*Carex echinate*),
* Attālinātais grīslis (*Carex distans*),
* Attālvārpu grīslis (*Carex remota*),
* Augstais grīslis (*Carex elata*),
* Bālganais grīslis (*Carex pallescens*),
* Blusu grīslis (*Carex pulicaris*),
* Brūnganais grīslis (*Carex brunnescens*),
* Buksbauma grīslis (*Carex buxbaumii*),
* Ciņu grīslis (*Carex cespitosa*),
* Devela grīslis (*Carex davalliana*),
* Divmāju grīslis (*Carex dioica*),
* Divputekšņlapu grīslis (*Carex diandra*),
* Divrindu grīslis (*Carex disticha*),
* Divsēklu grīslis (*Carex disperma*),
* Dižmeldru grīslis (*Carex pseudocyperus*),
* Dūkstu grīslis (*Carex limosa*),
* Dzeltenais grīslis (*Carex flava*),
* Dzelzszāle (*Carex nigra*),
* Ēdera grīslis (*Carex serotina*),
* Hartmaņa grīslis (*Carex hartmanii*),
* Hosta grīslis (*Carex hostiana*),
* Iesirmais grīslis (*Carex cinerea*),
* Kalnu grīslis (*Carex montana*),
* Knābja grīslis (*Carex rhynchophysa*),
* Krasta grīslis (*Carex riparia*),
* Krastmalas grīslis (*Carex acutiformis*),
* Kūdrāja grīslis (*Carex heleonastes*),
* Lapsu grīslis (*Carex vulpine*),
* Ligērijas grīslis (*Carex ligerica*),
* Lodvārpu grīslis (*Carex pilulifera*),
* Makenzija grīslis (*Carex mackenziei*),
* Makstainais grīslis (*Carex vaginata*),
* Matainais grīslis (*Carex pilosa*),
* Matveida grīslis (*Carex capillaris*),
* Mazziedu grīslis (*Carex pauciflora*),
* Meža grīslis (*Carex sylvatica*),
* Otruba grīslis (*Carex otrubae*),
* Pagarinātais grīslis (*Carex elongata*),
* Palu grīslis (*Carex paupercula*),
* Pavasara grīslis (*Carex caryophyllea*),
* Pēdveida grīslis (*Carex rhizina*),
* Pirkstainais grīslis (*Carex digitata*),
* Pleznveida grīslis (*Carex ornithopoda*),
* Pūkainais grīslis (*Carex hirta*),
* Pūkaugļu grīslis (*Carex lasiocarpa*),
* Pūslīšu grīslis (*Carex vesicaria*),
* Reihenbaha grīslis (*Carex reichenbachii*),
* Sāres grīslis (*Carex panicea*),
* Satuvinātais grīslis (*Carex appropinquate*),
* Šaurlapu grīslis (*Carex stenophylla*),
* Skandināvijas grīslis (*Carex scandinavica*),
* Skarainais grīslis (*Carex paniculate*),
* Slaidais grīslis (*Carex acuta*),
* Smiltāja grīslis (*Carex arenaria*),
* Tievsakņu grīslis (*Carex chordorrhiza*),
* Tūbainais grīslis (*Carex tomentosa*),
* Ūdens grīslis (*Carex aquatilis*),
* Uzpūstais grīslis (*Carex rostrata*),
* Vara grīslis (*Carex muricata*),
* Vārpainais grīslis (*Carex contigua*),
* Virsāja grīslis (*Carex ericetorum*),
* Vizuļu grīslis (*Carex brizoides*),
* Zaķu grīslis (*Carex leporina*),
* Zemais grīslis (*Carex supina*),
* Zemienes grīslis (*Carex demissa*),
* Zilganais grīslis (*Carex flacca*),
* Zvīņaugļu grīslis (*Carex lepidocarpa*).

## Atsauces


## Ārējās saites
Ujara

**Ujara** () ir pilsēta Krievijas Krasnojarskas novadā, Ujaras rajona administratīvais centrs. Municipālajā struktūrā veido municipālo veidojumu «Ujaras pilsēta», kur ir vienīgā apdzīvotā vieta. Izvietojusies Austrumsajānu priekškalnēs Ujarkas upes krastos 132 km uz austrumiem no novada centra Krasnojarskas.

## Vēsture
Pirmā apdzīvotā vieta Ujarkas krastos dibināta 1760. gadā (pēc citiem datiem — 1734. gadā). **Ujarskas** (*Уярская*) ciems izauga pateicoties ieceļotājiem no mūsdienu Latvijas, Ukrainas, Pievolgas un Orlas apgabala teritorijām un 1874. gadā te dzīvoja 1060 cilvēki. 19. gadsimta beigās Transsibīrijas dzelzceļa līnijā uzbūvēja Ujarskas staciju, ko 1897. gadā pārdēvēja par **Oļginu** (*Ольгино*), bet vēlāk — par **Kļukvennuju** (*Клюквенная*). Pakāpeniski Ujarskas ciems un stacijas ciemati izplešoties apvienojās, un 1934. gadā tos apvienoja Ujaras pilsētciematā, kuram 1944. gadā piešķīra pilsētas statusu. Pēc Otrā pasaules kara pilsētā uzbūvēja vairākus ražošanas uzņēmumus, apkārtnē brūnogļu ieguve.

2022. gada maijā pilsētu nopostīja taigas ugunsgrēks — nodega vairāk kā 200 mājas.
 
## Atsauces

## Ārējās saites
Zeļenogorska

**Zeļenogorska** var būt:
* Zeļenogorska — pilsēta Krievijā, Sanktpēterburgas administratīvajā teritorijā
* Zeļenogorska — pilsēta Krievijā, Krasnojarskas novadā

## Skatīt arī
* Žeļeznogorska
Frenks Orols

**Frenks Dāvids Orols** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs. Kopš 2025. gada spēlē Latvijas futbola Virslīgas komandā FK Grobiņa, kas viņu īrē no RFS.

## Pieaugušo futbols
2021. gadā noslēdz līgumu ar Riga FC un tiek nosūtīts īrē uz BFC Daugavpils, kur debitē Virslīgā.

2022. gada sezonā tiek izīrēts no Riga FC uz FK Auda.

## Atsauces
Tianzhou 4

***Tianzhou 4*** (,  — "Debess kuģis 4") bija Ķīnas *[[Tianzhou]]* sērijas automātiskais kravas kosmosa kuģis orbitālās stacijas *[[Tiangong]]* apgādei. Tas orbītā tika palaists 2022. gada 9. maijā; no orbītas novadīts 14. novembrī.

## Krava
*Tianzhou 4* kravā (masa aptuveni 6000 kg) bija krājumi un iekārtas stacijai un nākamajai apkalpei, to skaitā stacijas iekārtas, zinātniskās kravas, pārtika. Kuģis uz staciju nogādāja arī apmēram 750 kg degvielas.

## Lidojuma gaita
*Tianzhou 4* tika palaists  17:56:37 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 7]]* no Venčanas pavadoņu palaišanas centra 201. starta laukuma.

10. maijā 00:54 *UTC* kravas kuģis saslēdzās ar orbitālo staciju *[[Tiangong]]* pie tās pirmā moduļa *[[Tianhe]]* pakaļgala pieslēgvietas.

9. novembrī 06:55 *UTC* *Tianzhou 4* atvienojās no stacijas.
13. novembrī 22:02 *UTC* no kravas kuģa brīvā lidojumā tika palaists nanopavadonis *[[Zhixing 3A]]*.
14. novembrī *Tianzhou 4* novadīts no orbītas, un 23:21 *UTC* sadega Zemes atmosfērā virs Klusā okeāna.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tianzhou 1, 2, 3, 4 (TZ 1, 2, 3, 4) Gunter Dirk Krebs
Nikolajs Trubačovs

**Nikolajs Trubačovs** (dzimis ; Molotovā (Permā), Krievijas PFSR, miris ) bija futbolists, tiesnesis un futbola treneris ar Ukrainas pilsonību, kā spēlētājs pārstāvējis PSRS.

Latvijā zināms kā Valmiera GLASS VIA treneris 2018. gada sezonā.

## Atsauces
Doktors Streindžs neprāta multivisumā

**"Doktors Streindžs neprāta multivisumā"** () ir 2022. gada ASV supervaroņu filma, kas balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksiem par Doktoru Streindžu. Filmu veidojusi studija *[[Marvel Studios]]* un izplata kinokompānija *[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]*. Šis ir turpinājums filmai "Doktors Streindžs" (2016) un 28. filma *[[Marvel Cinematic Universe]]* (MCU) filmu ciklā. Filmas režisors ir Sems Reimi, scenārija autors ir Maikls Voldrons, galveno lomu atveido Benedikts Kamberbačs, pārējās lomas atveido Elizabete Olsena, Čūetels Edžiofors, Benedikts Vongs, Soutčī Gomesa, Maikls Stūlbargs un Reičela Makadamsa. Filmā Streindžs aizsargā Ameriku Čavesu (Gomesa), pusaudzi, kas spēj ceļot multivisumā, no Vandas Maksimovas (Olsena).

Filmas "Doktors Streindžs" režisoram un scenārija līdzautoram Skotam Deriksonam bija plāni par filmas turpinājumu uzreiz pēc filmas iznākšanas. Tiklīdz Benedikts Kamberbačs apstiprināja, ka atgriezīsies filmas turpinājumā, tā 2018. decembrī Deriksons parakstīja līgumu par atgriešanos režisora krēslā filmas turpinājumam. 2019. gada jūlijā paziņoja filmas nosaukumu un Elizabetes Olsenas piedalīšanos filmā. Tā paša gada oktobrī scenārija sarakstīšanai nolīga Džeidu Bārletu. Deriksons no režisora amata atkāpās 2020. gada janvārī, radošo domstarpību dēļ, un jau nākamajā mēnesī noslēdza sadarbības līgumus ar Maiklu Voldronu un Semu Reimi. Viņi filmai pievienoja šausmu žanra elementus, padarot Maksimovu par filmas antagonisti, turpinot viņas stāstu pēc seriāla *[[WandaVision]]* (2021) notikumiem. Filmēšana sākās 2020. gada novembrī Londonā, bet 2021. gada janvārī to apturēja sakarā ar COVID-19 pandēmijas ierobežojumiem. Filmēšana atsākās 2021. gada martā un ilga līdz aprīļa vidum Somersetā, Sari un Losandželosā.

Filmas "Doktors Streindžs neprāta multivisumā" pirmizrāde notika  ''Dolby'' teātrī Holivudā, bet ASV kinoteātros to sāka demonstrēt no 6. maija. Latvijā filmas pirmizrāde bija . Tās pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, padarot to par ceturto ienesīgāko 2022. gada filmu. Filma saņēmusi galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas slavē Sema Reimi režiju, vizuālos efektus, muzikālo pavadījumu un aktierspēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Frantic

***Frantic*** ir 1988. gada ASV un Francijas *[[neo-noir]]* trillera filma, kuras režisors ir Romans Polaņskis. Filmā galvenās lomas atveido Harisons Fords, Betija Baklija, Džons Mahonijs un Emanuela Seiņē.

Filma ir par ķirurgu Ričardu Vokeru (Fords), kurš ar savu sievu Sondru (Baklija) ierodas Parīzē, lai apmeklētu medicīnas konferenci. Kad Ričards viesnīcas numurā iznāk no dušas, viņš konstatē, ka viņa sieva ir pazudusi.

*Frantic* pirmizrāde notika . Filma neguva finansiālos panākumus, tās kopējiem ienākumiem sasniedzot 17,6 miljonus ASV dolāru pie 20 miljonu budžeta. Neskatoties un to, filma bija kritiski veiksmīga. Vairāku kritiķu vērtējumā *Frantic* ir viena Polaņska labākajām filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
21 grams

**"21 grams"** () ir 2003. gada ASV psiholoģiskā drāmas filma, kuras režisors ir Alehandro Gonsaless Injaritu. Filmā galvenās lomas atveido Šons Penns, Naomi Votsa, Benisio del Toro, Melisa Leo un Šarlote Gensbūra. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "Mīla - kuce" (2000) un pirms "Bābele" (2006).

Šausmīgs negadījums saved kopā smagi slimu matemātikas profesoru, sērojošu māti un izbijušu cietumnieku, kurš pievērsies reliģijai. Filmā savijas kopā vairākas sižeta līnijas nelineārā izkārtojumā.

"21 grams" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā. Filma guva gan finansiālus, gan kritiskus panākumus. Kritiķi īpaši uzslavēja Injaritu režiju Giljermo Arrjagas scenāriju, kā arī Votsas un del Toro aktierspēli. Abi tika nominēti Amerikas Kinoakadēmijas balvai attiecīgi kategorijās Labākā aktrise" un "Labākais aktieris otrā plāna lomā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Kokles iela (Rīga)

**Kokles iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Āgenskalnā. Kokles iela sākas krustojumā ar Hermaņa ielu pie Uzvaras parka un beidzas krustojumā ar Mazo Nometņu ielu. Ielas garums ir 390 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu visā garumā.

Kokles ielas pāra numuru pusē ir dzīvojamo namu apbūve, savukārt pretējā ielas pusē lielākoties ir Mazais Arkādijas parks, bet posmā pie Hermaņa ielas — saimnieciska apbūve. Kokles ielā 12 atrodas Torņakalna poliklīnika.

Kokles iela Rīgas ielu reģistrā sastopama no 1867. gada kā **Meistaru iela**. 1938. gadā pārsaukta par **Nidas ielu**, bet 1939. gadā par Kokles ielu.

## Ielu savienojumi
Kokles iela ir savienota ar šādām ielām:
* Hermaņa iela (T veida krustojums)
* Mazā Nometņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Āgenskalns

## Atsauces
Vinstons Rīds

**Vinstons Viremu Rīds** (, dzimis ) ir Jaunzēlandes bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Jaunzēlandes futbola izlases dalībnieks.

10 gadu vecumā pārcēlies uz Dāniju, kur sācis savu futbolista karjeru. No 2005. līdz 2010. gadam spēlējis Dānijas komandā ''Midtjylland''. Vēlāk pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai ''West Ham United'', kur pavadījis 12 sezonas. Ticis izīrēts arī MLS komandai *[[Sporting Kansas City]]* un Anglijas čempionāta komandai ''Brentford''.

Jaunzēlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2010. gadā. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Raiens Nelsens

**Raiens Viljams Nelsens** (, dzimis ) ir Jaunzēlandes futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Jaunzēlandes futbola izlases dalībnieks.

Lielu daļu savas spēlētāja karjeras Nelsens ir aizvadījis Anglijā, kur pārstāvējis *[[Blackburn Rovers]]*, ''Tottenham Hotspur'' un ''Queens Park Rangers''.

Jaunzēlandes futbola izlasi pārstāvējis no 1999. līdz 2012. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2008. un 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**D.C. United**

* MLS kauss: 2014

**Blackburn Rovers**

* UEFA Intertoto kauss: 2007

**Jaunzēlande**

* Okeānijas Nāciju kauss: 2002, 2008

## Ārējās saites
Jāns Muha

**Jāns Muha** (, dzimis ) ir Slovākijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Slovākijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Slovākijā, Polijā, Anglijā, Krievijā un Skotijā.

Slovākijas futbola izlasi pārstāvējis no 2008. līdz 2016. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā, 2016. gada Eiropas čempionātā un 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Raiens Greivss

**Raiens Greivss** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Greivss pārstāv NHL komandu Ņūdžersijas "Devils". Greivsu 2013. gada NHL drafta 4. kārtā ar 110. numuru izvēlējās Ņujorkas "Rangers".

2018. gadā Greivss tika aizmainīts uz Kolorādo "Avalanche", kur viņš debitēja NHL. Pēc trīs sezonām "Avalanche", Greivss tika aizmainīts uz Ņūdžersijas "Devils".

Greivss tika iekļauts Kanādas hokeja izlases sastāvam 2022. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Nikolā Ruā

**Nikolā Ruā** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada Ruā pārstāv NHL komandu Toronto "Maple Leafs". Ruā 2015. gada NHL drafta 4. kārtā, ar kopējo 96. numuru izvēlējās Karolīnas "Hurricanes".

2017.–2018. gada sezonā debitējis Karolīnas "Hurricanes" rindās. 2019. gadā ticis aizmainīts uz Vegasas "Golden Knights", ar kuru 2023. gadā izcīnīja Stenlija kausu.

2025. gada 1. jūlijā Vegasas komanda aizmainīja Ruā uz Toronto "Maple Leafs" komandu. Apmaiņā pret to "Golden Knights" saņēma labās malas kanādiešu uzbrucēju Miču Mārneru kā daļu no darījuma, kas paredzēja Mārnera parakstīšanu un aizmainīšanu.

Ticis iekļauts Kanādas hokeja izlases sastāvam 2022. gada Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Dosons Mersers

**Dosons Mersers** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Mersers spēlē NHL komandā Ņūdžersijas "Devils".

Kanādas hokeja izlases rindās ieguvis zelta medaļu 2020. gada Pasaules čempionātā junioriem, kā arī sudraba medaļu 2021. gada čempionātā. Ticis iekļauts izlases sastāvam 2022. gada Pasaules čempionātā un 2024. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Džošs Andersons

**Džošs Andersons** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2020. gada Andersons pārstāv NHL komandu Monreālas "Canadiens". Andersonu 2012. gada NHL drafta 4. kārtā, ar kopējo 95. numuru izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets".

Kolumbusas "Blue Jackets" rindās debitējis 2014–15. gada sezonā. 2020. gadā Andersons tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens".

Ticis iekļauts Kanādas hokeja izlases sastāvam 2022. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Mortens Poulsens

**Mortens Poulsens** (, dzimis ) ir Dānijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2018. gada Poulsens spēlē Dānijas hokeja līgas komandā Herningas "Blue Fox".

Iepriekš spēlējis Dānijas komandā ''Nordsjælland Cobras'', Zviedrijas ''Allsvenskan'' komandā *[[IK Oskarshamn]]*, Austrijas EBEL komandās *[[Graz 99ers]]* un *[[HC TWK Innsbruck]]*, kā arī Somijas hokeja līgas komandā Lahti "Pelicans".

Dānijas hokeja izlases rindās piedalījies deviņos Pasaules čempionātos, kā arī 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Saša Trejs

**Saša Trejs** (, dzimis ) ir Francijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2019. gada Trejs pārstāv Francijas hokeja līgas komandu *[[Brûleurs de Loups]]*.

Iepriekš spēlējis Zviedrijas komandās *[[Färjestad BK]]* un Malmes "Redhawks", Čehijas Ekstralīgas komandās *[[HC Kladno]]*, *[[HC Sparta Praha]]*, *[[Rytíři Kladno]]* un Pardubices "Dinamo", Vācijas hokeja līgas komandā Štraubingas "Tigers" un Francijas hokeja līgas komandā Ruānas "Dragons".

Francijas hokeja izlases rindās piedalījies 11 Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Oleksandrs Miščenko

**Oleksandrs Miščenko** (; dzimis 1964. gada 24. augustā) ir ukraiņu diplomāts.

## Biogrāfija
Dzimis 1964. gada 24. augustā. 1985. gadā absolvēja Doneckas Augstāko militāri politisko inženiertehnisko karaspēka un sakaru karaspēka skolu, kas nosaukta armijas ģenerāļa O. O. Epiševa vārdā. 1995. gadā absolvēja Ļvivas Nacionālās universitātes Juridisko fakultāti. Viņš runā krievu, poļu, angļu un turku valodās.

No 1985. līdz 1989. gadam dienēja armijā.

No 1989. līdz 1993. gadam bija Ļvivas Nacionālās universitātes Starptautiskās sadarbības katedras vadītājs.

No 1996. līdz 2000. gadam bija Ukrainas ģenerālkonsuls Stambulā, Turcijā. No 2000. līdz 2001. gadam bija Ārlietu ministrijas Konsulārā departamenta vadītāja vietnieks, Konsulārā dienesta departamenta direktora vietnieks un Ukrainas Ārlietu ministrijas Konsulārā un juridiskā atbalsta nodaļas vadītājs. No 2001. līdz 2002. gadam bija Ukrainas vēstniecības Polijā padomnieks-sūtnis. No 2002. līdz 2003. gadam bija Ukrainas Ārlietu ministrijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks. No 2003. līdz 2004. gadam bija Ukrainas pagaidu pilnvarotais lietvedis Austrālijā. No 2004 2005. gadam bija Ukrainas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Austrālijā. No 2005 līdz 2008. gadam bija Ukrainas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Turcijā. No 2008. līdz 2011. gadam bija Ukrainas Ārlietu ministrijas IV teritoriālā departamenta direktors (Ukrainas attiecības ar Centrālās, Austrumeiropas, Dienvidaustrumeiropas, Dienvidkaukāza un Turcijas valstīm). No 2011. līdz 2018. gadam bija Ukrainas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Azerbaidžānā.

No 2019. gada līdz 2022. gada decembrim O. Miščenko bija Ukrainas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Latvijā.

## Diplomātiskais rangs

* Ukrainas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks (2009. gada decembris).

## Ģimene
Sieva — Miroslava Miščenko, ģimenē aug meita.

## Piezīmes