open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tara Deivisa-Vudhola

**Tara Deivisa-Vudhola** (; dzimusi ) ir amerikāņu vieglatlēte, startē tāllēkšanas sacensībās,  čempione, 2025. gada pasaules čempione un 2023. gada Pasaules čempionāta sudraba medaļas ieguvēja, pasaules čempione telpās.

## Karjera
Karjeras sākumā startēja vairākās vieglatlētikas disciplīnās — arī sprintā, barjerskriešanā un trīssoļlēkšanā, vēlāk koncentrējās uz tāllēkšanu. 2015. gadā Pasaules čempionātā jauniešiem Kali izcīnīja zelta medaļu tāllēkšanā. 2017. gadā Panamerikas U-20 čempionātā ieguva trīs medaļas: zeltu tāllēkšanā un 4x100 m stafetē un sudrabu 100 m barjerskrējienā. 2017. gadā uzsāka studijas Džordžijas Universitātē, bet pēc gada pārgāja uz Teksasas Universitāti Ostinā. 2018. gada Pasaules U-20 čempionātā Tamperē tāllēkšanā izcīnīja bronzu.

Kvalificējās  Tokijā, ieņemot otro vietu ASV atlases sacensībās. Olimpiskajās spēlēs ieguva sesto vietu ar 6,84 m tālu lēcienu. 2023. gada februārī ASV vieglatlētikas čempionātā telpās uzvarēja tāllēkšanā, veicot 6,99 metrus. Vēlāk viņai tika atņemts čempiones tituls, jo analīzēs tika atklāta aizliegtā viela tetrahidrokanabinols, kas ir marihuānas sastāvā. Viņai tika piemērotra mēnesi ilga diskvalifikācija.

Pasaules čempionātā debitēja 2023. gadā Budapeštā un izcīnīja sudraba medaļu ar rezultātu 6,91 m. 2024. gada Pasaules čempionātā telpās Glāzgovā uzvarēja, aizlecot 7,07 m.  Parīzē ar 7,10 metrus tālu lēcienu kļuva par olimpisko čempioni. 2025. gada Pasaules čempionātā Tokijā izcīnīja zelta medaļu, labākajā mēģinājumā aizlecot 7,13 metrus.

## Sasniegumi

## Privātā dzīve
 apprecējās ar paraolimpisko spēļu medaļnieku Hanteru Vudholu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nena (upe)

**Nena** (; ) vai **Nīna** () ir  gara upe Anglijas austrumos, desmitā garākā upe Apvienotajā Karalistē.

Sākas Northemptonšīras dienvidrietumos pie Bedbi ciema netālu no grāfistes augstākā paugura Ārburihila, plūst austrumu—ziemeļaustrumu virzienā. Pirmajos  upes kritums ir 91 metrs, bet vēlāk, noplūstot zemienē,  līdz pat ietekai kritums ir tikai . Ietek Ziemeļjūras seklajā Voša līcī lejpus Visbīčas.

Lielākās pilsētas krastos ir Northemptona, Velingboro, Pīterboro un Visbīča. Kuģojama 142 km garumā līdz Northemptonai, kur kuģniecība atklāta 1761. gadā. Vēlākos laikos līdz ar dzelzceļu tīkla attīstība komerciālā navigācija apsīkusi. Komerciālā kuģniecība mūsdienās tikai līdz Visbīčas ostai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rietumnorthemptonšīra

**Rietumnorthemptonšīra** () ir unitārā pašvaldība Anglijas vidienē Northemptonšīras ceremoniālajā grāfistē. Aizņem grāfistes dienvidrietumu daļu, robežojas ziemeļos ar Lesteršīru, rietumos — ar Vorikšīru, dienvidrietumos — ar Oksfordšīru, dienvidos — ar Bakingemšīru, bet austrumos — ar Ziemeļnorthemptonšīru. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Northemptona.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 2021. gada 1. aprīlī, apvienojot 1974. gadā dibinātās Northemptonšīras nemetropoles grāfistes Deventri, Northemptonas un Dienvidnorthemptonšīras distriktus.

Administratīvi distriktu veido 4 pilsētas: Northemptona ( iedzīvotāji), Deventri (), Brekli () un Toustera (), kā arī 163 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bezdelīgu iela (Ogre)

**Bezdelīgu iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Loka ielu un beidzas krustojumā ar Rūpnieku ielu. Privātmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Bezdelīgu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Loka iela (T veida krustojums)
* Lašu iela (T veida krustojums)
* Amatnieku iela
* Rūpnieku iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Uģis Pinete

**Uģis Pinete** (dzimis  Tukumā) ir latviešu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu "Rīgas Zeļļi". Pirms tam spēlējis dažādos Latvijas klubos, BK Ventspils sastāvā kļuvis par 2013. gada Baltijas Basketbola līgas čempionu.

Līdztekus basketbolam U. Pinete nodarbojas ar uzņēmējdarbību, kopā ar sievu vadot kafejnīcu tīklu “Coffee STOP”.

Trenējies Ventspils jaunatnes basketbola sistēmā, kur arī uzsācis spēlēt pieaugušo līmenī, pārstāvot BK Ventspils. Ilgāko karjeras daļu aizvadījis BK Jūrmala un BK Ogre, bet 2023. gada vasarā U. Pinete pievienojās jaunizveidotajam LBL klubam "Rīgas Zeļļi", ir komandas kapteinis.

Pārstāvējis Latvijas U-18 un U-20 izlasi. Ar Agra Galvanovska vadīto Latvijas U-20 izlasi 2011. gada Eiropas čempionātā izcīnījis 8. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grānts Holovejs

**Stenlijs Grānts Holovejs** (; dzimis  Česapīkā, Virdžīnijā) ir amerikāņu vieglatlēts, specializējas barjerskriešanā. Viņš ir  čempions un trīskārtējs pasaules čempions 110 metru barjerskrējienā, trīskārtējs pasaules čempions telpās 60 metru barjerskrējienā. Viņam pieder pasaules rekords 60 m/b telpās (7,27) un otrs labākais rezultāts vēsturē 110 m/b (12,81).

## Karjera
Karjeras sākumā junioru sacensībās un Nacionālās koledžu sporta asociācijas (NCAA) čempionātā, pārstāvot Floridas Universitāti, paralēli barjerskriešanai startēja arī gludā sprinta un tāllēkšanas disciplīnās. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2019. gadā Dohā un jau debijas reizē 110 metru barjerskrējienā izcīnīja zelta medaļu.

2021. gada februārī sacensībās Madridē laboja pasaules rekordu 60 metru barjerskrējienā telpās, kas kopš 1994. gada piederēja Kolinam Džeksonam. Holovejs distanci veica 7,29 sekundēs. 2021. gada jūnijā ASV olimpiskajās atlases sacensībās Jūdžīnā sasniedza otro labāko rezultātu vēsturē 110 m/b (12,81), tikai par vienu simtdaļu atpaliekot no pasaules rekorda.  Tokijā, kas notika 2021. gadā, ieguva sudraba medaļu, piekāpjoties jamaikietim Henslam Pārčmentam.

2022. gada Pasaules čempionātā telpās Belgradā uzvarēja 60 m/b ar rezultātu 7,39 s. Tajā pašā gadā Pasaules čempionātā Jūdžīnā ieguva savu otro pasaules čempiona titulu stadionā 110 m/b. Nākamajā gadā Budapeštā kļuva par pasaules čempionu jau trešajā čempionātā pēc kārtas.

2024. gada februārī ASV čempionātā telpās Albukerkē par divām simtdaļām laboja savu pirms trim gadiem uzstādīto pasaules rekordu 60 metru barjerskrējienā, finišējot pēc 7,27 sekundēm. 2024. gada Pasaules čempionātā telpās Glāzgovā otro reizi kļuva par pasaules čempionu 60 m/b.  Parīzē izcīnīja savu pirmo olimpisko zeltu.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Patēriņš

**Patēriņš** jeb **patērēšana** ir process, kurā cilvēki izmanto preces un pakalpojumus, lai apmierinātu savas vajadzības un vēlmes. Šis process ietver jebkādu produkta vai pakalpojuma iegādi un lietošanu. Patēriņš ir svarīga ekonomikas daļa, jo tā veicina pieprasījumu pēc precēm un pakalpojumiem, kas savukārt stimulē ražošanu un tirdzniecību.

Socioloģiski un kulturāli patērēšana bieži tiek saistīta ar dzīves stilu, statusu un vērtībām. Mūsdienās patērētājs bieži vien tiek uztverts ne tikai kā vienkāršs produkta pircējs, bet arī kā indivīds, kurš pieņem lēmumus, balstoties uz saviem uzskatiem, sociālajām normām un tirgus piedāvājumiem.

## Patērētājsabiedrība
thumb|Tirdzniecības centrs
Patērētājsabiedrība ir sabiedrības modelis, kurā ekonomiskā attīstība un sociālā kārtība ir balstīta uz masveida preču un pakalpojumu patēriņu. Šādā sabiedrībā cilvēku labklājība, identitāte un sabiedriskais stāvoklis bieži tiek mērīts, pamatojoties uz to, cik daudz un kāda veida preces vai pakalpojumus viņi iegādājas un patērē.

Patērētājsabiedrības izveide ir cieši saistīta ar rūpnieciskās revolūcijas un kapitālisma attīstību, īpaši Rietumu pasaulē. Tajā bieži vien rodas problēmas saistībā ar pārmērīgu resursu izmantošanu, atkritumu radīšanu un nevienlīdzību.

## Ārējās saites
Beatrise Čebeta

**Beatrise Čebeta** (; dzimusi  Keričo) ir Kenijas vieglatlēte, garo distanču skrējēja. Viņa ir  čempione gan 5000 m, gan 10 000 m distancē. Piedalās sacensībās gan stadionā, gan krosā, gan šosejā. Viņa ir pašreizējā pasaules rekordiste 5000 metru distancē ar rezultātu 13:58,06, kas sasniegts 2025. gada jūlijā Jūdžīnā un 10 000 metru distancē ar rezultātu 28:54,14, kas sasniegts 2024. gada maijā arī turpat Jūdžīnā.

## Karjera
2018. gada jūlijā Tamperē Pasaules U-20 čempionātā ieguva zelta medaļu 5000 metros un kļuva par pirmo kenijieti, kas izcīnījusi titulu šajā distancē pasaules čempionātos U-20 vecuma grupā. 2019. gadā uzvarēja Pasaules čempionātā krosā junioriem, tāpat kļuva par Āfrikas U-20 čempioni 5000 m distancē.

2022. gada jūnijā uzvarēja 5000 m distancē Āfrikas čempionātā pieaugušajiem, kas risinājās Maurīcijā. 2022. gadā pirmo reizi piedalījās arī Pasaules čempionātā Jūdžīnā un izcīnīja sudraba medaļu 5000 m, piekāpjoties tikai etiopietei Gudafai Cegajai. 2022. gada Nāciju Sadraudzības spēlēs ieguva zelta godalgu 5000 m distancē.

2023. gada februārī Pasaules čempionātā krosā ieguva zelta medaļas gan 10 km skrējienā pieaugušajiem, gan komandu ieskaitē. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā ieguva bronzas medaļu 5000 metru distancē. Tā paša gada oktobrī startēja Pasaules čempionātā skriešanā šosejā, kas notika Rīgā, un izcīnīja zelta medaļu 5 km distancē.

2024. gada maijā Dimanta līgas posmā Jūdžīnā laboja pasaules rekordu 10 000 metru skrējienā, distanci veicot 28 minūtēs un 54,14 sekundēs. Iepriekšējais rekords kopš 2021. gada jūnija piederēja etiopietei Letesenbetai Gidejai.  Parīzē uzvarēja gan 5000 m, gan 10 000 m distancē. Viņa kļuva par trešo sieviešu skrējēju vēsturē aiz Tirunešas Dibabas un Sifanas Hasanas, kas uzvarējusi vienās olimpiskajās spēlēs abās garo distanču skriešanas sacensībās stadionā.

2025. gadā B. Čebeta uzrādīja otro visu laiku ātrāko skrējienu 3000 m distancē (8:11,56; 25. maijā Rabātā) un 5000 m distancē (14:03,69; 6. jūnijā Romā).  Dimanta līgas posmā Jūdžīnā viņa laboja pasaules rekordu 5000 metros (13:58,06), kļūstot par pirmo sievieti, kas distanci veikusi ātrāk par 14 minūtēm. 2025. gada Pasaules čempionātā Tokijā uzvarēja gan 10 000 metru, gan 5000 metru distancē.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizved mani uz Mēnesi

**"Aizved mani uz Mēnesi"** () ir 2024. gada ASV romantiskā komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Gregs Berlanti. Filmā galvenās lomas atveido Skārleta Džohansone, Čenings Teitums, Džims Rešs, Rejs Romāno un Vudijs Harelsons.

Filma stāsta par attiecībām starp mārketinga speciālisti Kelliju Džonsu (Džohansone) un NASA palaišanas direktoru Kolu Deivisu (Teitums), kuriem ir dots uzdevums iestudēt viltus *[[Apollo 11]]* nosēšanos uz Mēness.

Filmas projektu izziņoja 2022. gada martā ar Džohansoni un Krisu Evansu galvenajā lomā, kā arī ar Džeisonu Beitmenu kā režisoru. Vēlāk Evansu un Beitmenu aizvietoja Teitums un Berlanti.

Filmas "Aizved mani uz Mēnesi" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Columbia Pictures]]*, izmantojot uzņēmumu *[[Sony Pictures Releasing]]*. Latvijā pirmizrāde notika . Filma saņēma dalītus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sudžas rajons

**Sudžas rajons** () ir administratīvā iedalījuma vienība Kurskas apgabala dienvidrietumos Krievijā. Rajona centrs atrodas Sudžā. Sudžas rajons robežojas ar Koreņevas rajonu rietumos, Ļgovas rajonu ziemeļos, Boļšoje Soldatskas un Belajas rajonu austrumos un Ukrainas Sumu apgabalu dienvidos un dienvidrietumos.

Pēc Ukrainas ofensīvas Kurskas apgabalā 2024. gada augustā, lielākā daļa rajona teritorijas nonāca Ukrainas okupācijā. Līdz 2025. gada februārim Ukraina bija zaudējusi kontroli pār aptuveni 60% no okupētās teritorijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hereforda

**Hereforda** (; ) ir katedrāles pilsēta un pagasts Anglijā, Herefordšīras grāfistes galvenā pilsēta un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes vidusdaļā Vajas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Londonas. Pilsēta ir nozīmīga lauksaimniecības reģiona centrs; tās zināmākie produkti ir sidrs, alus, ādas izstrādājumi, niķeļa sakausējumi, mājputni, ķīmiskās vielas un desu rullīši, kā arī slavenā Herefordas liellopu šķirne.

## Vēsture
Pilsēta vēsturiski piederējusi Velsai; tās nosaukums, domājams, cēlies no velsiešu valodas *Henffordd* — ‘vecais ceļš’, ar to iespējams domājot seno romiešu ceļu. Zināma vismaz kopš 760. gada, kad šeit notika Herefordas kauja starp sakšiem un velsiešiem. 1189. gadā karalim Ričardam I piešķirot pirmo pilsētas hartiju, tā apzīmēta kā «Hereforda Velsā». 12. gadsimtā uzbūvēta Herefordas katedrāle un pirmais tilts pār Vaju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Procentu likme

**Procentu likme** ir maksa par naudas aizņemšanos vai ieguldīšanu, izteikta procentos no aizdotās vai noguldītās summas. Tā ir naudas izmaksas vai peļņa, ko nosaka aizdevēji vai finanšu institūcijas par naudas izmantošanu noteiktā laika periodā. Aizdevumu procentu likme tiek piemērota, kad kāds aizņemas naudu (piemēram, kredīts vai hipotēka).

Procentu likmes nosaka centrālā banka. Augsta inflācija parasti liek centrālajām bankām paaugstināt procentu likmes, lai kontrolētu cenu kāpumu. Ja pastāv liels pieprasījums pēc aizdevumiem, procentu likmes var palielināties.

Jo lielāks ir aizņēmēja riska līmenis, jo augstāka būs procentu likme, lai kompensētu šo risku.

## Ārējās saites
Vladimirs Gorbatovskis

thumb|12. armijas komandieris infantērijas ģenerālis Vladimirs Gorbatovskis (1915)
**Vladimirs Gorbatovskis** (; 1851—1924) bija krievu virsnieks, Krievu—turku kara (kā štabskapteinis), Krievijas—Japānas kara (kā ģenerālmajors), Pirmā pasaules kara (kā infantērijas ģenerālis) dalībnieks.

Lielās atkāpšanās laikā 1915. gada 12. jūnijā viņu iecēla par Krievijas Impērijas Ziemeļrietumu frontes 5. armijas komandieri, 1915. gada 20. augustā par Ziemeļu frontes 12. armijas komandieri. Vācu Kurzemes ofensīvas laikā 1915. gada augustā ģenerālis Gorbatovskis organizēja Rīgas un Daugavpils aizsardzību, viņa armijas štābs apmetās bijušās Bērzaines ģimnāzijas ēkā pie Cēsīm. Pēc neveiksmes Ķekavas kaujā viņu 1916. gada 20. martā pārcēla par Ziemeļu frontes 6. armijas komandieri, 1916. gada 12. decembrī par Ziemeļu frontes 10. armijas komandieri, bet pēc Februāra revolūcijas 1917. gada 1. aprīlī ieskaitīja rezervē.

Krievijas pilsoņu kara laikā piedalījās Ziemeļrietumu armijas organizēšanā. Miris 1924. gadā Tallinā.

## Ārējās saites
Naisīrs Brukss

**Naisīrs Tadžons Brukss** (; dzimis  Filadelfijā) ir ASV basketbolists, spēlē centra pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Izraēlas klubu Holonas "Hapoel". Kopā ar VEF Rīga kļuvis par Latvijas Basketbola līgas (LBL) čempionu 2023. gadā, kļūstot arī par finālsērijas MVP.

Pēc vidusskolas un koledžas basketbola karjeras ASV N. Brukss spēlēja profesionāli Kanādā. Viņa pirmais klubs Eiropā bija Latvijā, kur VEF Rīga sastāvā kļuva par LBL čempionu, finālsērijas MVP un Latvijas kausa ieguvēju. Spēlējis arī Ķīnā un Francijā. 2024. gada vasarā tika paziņots, ka N. Brukss turpmāk spēlēs no starptautiskās sporta aprites izslēgtās Krievijas klubā *[[BK Samara]]*. Pēc tam spēlējis Taivānā un Izraēlā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ābolu iela (Daugavpils)

**Ābolu iela** ir iela Daugavpilī, Nīderkūnu apkaimē, Daugavas kreisajā krastā. Ābolu iela sākas krustojumā ar Blaumaņa un Kājnieku ielu, iet ziemeļrietumu virzienā un beidzas aiz krustojuma ar Kaļķu ielu. Ielas turpinājums ir ceļš bez seguma, kas savienots ar Gulbju ielas beigu posmu.

Ābolu ielā ir savrupmāju apbūve. Ielas kopējais garums ir 210 metri, satiksmes kustība norit vienā joslā. Sabiedrisks transports pa Ābolu ielu nekursē.

Ielas sākotnējais nosaukums bija **Miera iela**, bet Latvijas PSR laikā, pēc Grīvas pilsētas pievienošanas Daugavpilij, tā tika pārdēvēta par **Čerņahovska ielu** (), padomju ģenerāļa Ivana Čerņahovska vārdā. Savu tagadējo nosaukumu iela ieguva pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas.

## Ielu savienojumi
Ābolu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Blaumaņa iela
* Kājnieku iela
* Kaļķu iela

## Atsauces
Belka un Strelka

thumb|Pastmarka ar Belku un Strelku
**Belka un Strelka** bija divi padomju kosmosa suņi, kas kļuva slaveni kā pirmie dzīvnieki, kas veiksmīgi atgriezās uz Zemes pēc lidojuma kosmosā. Viņi tika palaisti orbītā ar PSRS kosmosa kuģi *[[Sputnik-5]]* 1960. gada 19. augustā. Šis lidojums bija svarīgs solis kosmosa izpētē, kas veicināja cilvēku lidojumu kosmosā.

Suņi orbītā pavadīja vairāk nekā 24 stundas, veicot 17 apriņķojumus ap Zemi. Pēc veiksmīgas atgriešanās viņi kļuva par nacionāliem varoņiem, Strelka vēlāk dzemdēja kucēnus, no kuriem vienu uzdāvināja ASV prezidentam Džonam Kenedijam.

## Interesanti fakti
Lidojumā Belka un Strelka nebija vienīgie dzīvnieki. Kopā ar viņiem kosmosa kuģī atradās arī citi dzīvnieki un organismi:

* divi balti žurku tēviņi;
* četras peles — tāpat kā žurkas, peles tika izmantotas, lai pētītu, kā nelieli zīdītāji reaģē uz orbītas lidojuma apstākļiem;
* dažādi kukaiņi — iekļautas tika mušiņas;
* dažādas augu un sēņu sporas — šie organismi tika izmantoti, lai pētītu, kā kosmosa apstākļi (piemēram, radiācija un mikrogravitācija) ietekmē to attīstību un izdzīvošanu;
* daži mikroorganismi — tāpat kā sēnes un augi, mikroorganismi tika pakļauti kosmosa apstākļiem, lai izpētītu izdzīvošanas spējas.

Visi šie organismi kopā ar Belku un Strelku veiksmīgi atgriezās atpakaļ.

## Ārējās saites
Suņi kosmosā

thumb|Oriģināls padomju kosmosa suņu drošības modulis ar vides kontroli, kas tika izmantots suborbitālos un orbitālos kosmosa lidojumos
Suņi bija vieni no pirmajiem dzīvniekiem, kas tika sūtīti kosmosā, lai pārbaudītu, vai dzīvas būtnes var izdzīvot kosmosa apstākļos. Šie eksperimenti tika veikti padomju kosmosa programmā 20. gadsimta 50. un 60. gados.

Vispazīstamākā no šiem suņiem ir Laika, kas 1957. gada 3. novembrī kļuva par pirmo dzīvo būtni, kas riņķoja ap Zemi, kad tika nosūtīta orbītā ar kosmosa kuģi *[[Sputnik-2]]*. Diemžēl Laika nomira dažas stundas pēc pacelšanās pārkaršanas dēļ, jo kosmosa kuģis nebija pietiekami aprīkots, lai regulētu temperatūru.

Pirms Laikas Padomju Savienība jau bija veikusi vairākus izmēģinājumus ar suņiem, sūtot viņus suborbitālos lidojumos. Pēc Laikas lidojuma padomju zinātnieki turpināja izmantot suņus kosmosa misijās, un daži no šiem suņiem veiksmīgi atgriezās uz Zemes. Piemēram, Belka un Strelka kļuvušas par pirmajiem dzīvniekiem, kas devās orbītā un atgriezās dzīvi 1960. gada augustā.

Šie izmēģinājumi ar dzīvniekiem bija svarīgs solis cilvēku kosmosa lidojumu attīstībā, lai pārliecinātos par drošību un izturību kosmosa apstākļos.

## Ārējās saites
Sentendrūsas Universitāte

thumb|Sentendrūsas Universitātes ēka
**Sentendrūsas Universitāte** (, ) ir augstskola Skotijā, Apvienotajā Karalistē. Tā dibināta 1413. gadā, un ir viena no vecākajām universitātēm angļvalodīgajā pasaulē un vecākā universitāte Skotijā.

Universitāte ir īpaši pazīstama ar savu izcilību humanitārajās zinātnēs, dabaszinātnēs, sociālajās zinātnēs un medicīnā. Sentendrūsas Universitāte ir arī ievērojama ar savām tradicionālajām akadēmiskajām ceremonijām un viduslaiku arhitektūru.

Viens no Sentendrūsas Universitātes slavenākajiem absolventiem ir Apvienotās Karalistes princis Viljams.

## Ārējās saites
Slepenā zīme

**"Slepenā zīme"** () ir 2024. gada ASV melnās komēdijas mistērijas trillera filma, kuras režisore ir Zoja Kravica, kurai tā ir debija kā režisorei. Filmā galvenās lomas atveido Naomi Ekija, Čenings Teitums, Kristians Sleiters, Saimons Rekss, Adrija Arhona, Kails Maklahlens, Heilijs Džoels Osments, Džīna Deivisa un Alija Šokata.

Filma stāsta par viesmīli Frīdu (Ekija), kura ballē satiek miljardieri Sleiteru Kingu (Teitums). Kings uzaicina Frīdu un viņas draudzeni brīvdienās uz savu privāto salu. Taču, kad sāk notikt dīvainas lietas, Frīda sāk apšaubīt realitāti.

Filmas "Slepenā zīme" pirmizrāde notika . Latvijā filmas pirmizrāde notika . ASV filmu izplatīja *[[Amazon MGM Studios]]*, bet citur pasaulē — *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bērzu aleja (Ogre)

**Bērzu aleja** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Brīvības ielu un beidzas krustojumā ar Krasta ielu. Iela visas tās garumā ir paredzēta tikai gājēju un velosipēdistu kustībai.

## Ielu savienojumi
Bērzu aleja ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības iela (T veida krustojums)
* Upes prospekts (T veida krustojums)
* Kalna prospekts
* Krasta iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Birzgales iela

**Birzgales iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Loka ielu un beidzas krustojumā ar Kadiķu ielu. Privātmāju apbūve.

Iela nosaukta Birzgales ciema vārdā.

## Ielu savienojumi
Birzgales iela ir savienota ar šādām ielām:
* Loka iela (T veida krustojums)
* Amatnieku iela
* Birzes iela (T veida krustojums)
* Krasta iela (T veida krustojums)
* Rūpnieku iela (T veida krustojums)
* Bērzlapu iela
* Kadiķu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Mikrogravitācija

[thumb|[Donalds Petits|Dons Petits demonstrē mikrogravitāciju, izmantojot spēles *[[Angry Birds]]* tēlu]]
**Mikrogravitācija** ir stāvoklis, kad uz objektu iedarbojas ļoti niecīgi gravitācijas spēki, radot gandrīz bezsvara apstākļus. Šo fenomenu bieži pieredz astronauti kosmosa stacijās vai kosmosa kuģos, kas riņķo Zemes orbītā. Lai gan šie objekti joprojām atrodas Zemes gravitācijas laukā, tie brīvi krīt orbītā ap Zemi, radot efektu, ka gravitācijas spēks šķiet minimāls.

Mikrogravitācija ļauj veikt unikālus eksperimentus zinātnē, jo tā ļauj novērot un pētīt parādības, kuras uz Zemes gravitācijas apstākļos nebūtu iespējamas, piemēram, šķidrumu uzvedību, bioloģisko procesu izmaiņas un kristālu augšanu bez gravitācijas traucējumiem.

## Ārējās saites
Eiropiešu emigrācija

thumb|Pasaules emigrācijas karte 1858. gadam, ''CJ Minard'', Parīze, 1862. gads
**Eiropiešu emigrācija** ir bijusi nozīmīgs globāls fenomens, kas ietekmējis pasaules demogrāfiju, ekonomiku un kultūru. No 19. gadsimta līdz 20. gadsimta vidum miljoniem eiropiešu pameta savu dzimteni, meklējot labāku dzīvi citās pasaules daļās. Šī masveida kustība bija dažādu faktoru rezultāts, un tās sekas ir jūtamas arī šodien.

Eiropiešu emigrācija sākās jau viduslaikos, taču īpaši intensīva tā kļuva no 19. gadsimta sākuma līdz 20. gadsimta sākumam. Šajā periodā vairāk nekā 50 miljoni eiropiešu emigrēja uz Ameriku, Austrāliju, Āfriku un citām pasaules daļām. Lielākā daļa emigrantu nāca no tādām valstīm kā Lielbritānija, Īrija, Vācija, Itālija un Skandināvijas valstis.

## Cēloņi
Eiropiešu emigrācijas cēloņi bija daudzveidīgi.

* Ekonomiskie apstākļi: Rūpnieciskās revolūcijas laikā daudziem eiropiešiem bija grūtības atrast darbu un nodrošināt iztiku. Augošā nabadzība, zems dzīves līmenis un zemes trūkums laukos piespieda cilvēkus meklēt jaunas iespējas ārzemēs.
* Politiskā nestabilitāte un kari: Daudzās Eiropas valstīs bieži notika politiskie nemieri, revolūcijas un kari, kas veicināja cilvēku aizplūšanu. Piemēram, Kartupeļu bads 1840. gados izraisīja masveida emigrāciju no Īrijas.
* Relatīvā brīvība un jauni piedzīvojumi: Amerikā un citās jaunattīstības teritorijās tika piedāvātas relatīvas brīvības un iespējas, kas daudzus pievilka. Jaunie emigranti cerēja uz labāku dzīvi, zemes īpašumiem un iespējām, ko nespēja atrast Eiropā.
* Koloniālā ekspansija: Dažām Eiropas valstīm bija kolonijas Āzijā, Āfrikā un Amerikā, kur tās veicināja savu pilsoņu pārvietošanos, lai apdzīvotu jaunās teritorijas.

## Sekas
Eiropiešu emigrācijai bija plašas sekas gan Eiropā, gan citur pasaulē. Daudzu valstu populācija ievērojami pieauga, pateicoties eiropiešu ierašanās. ASV, piemēram, būtiski mainījās iedzīvotāju struktūra un kultūra, veidojot multikulturālu sabiedrību. Emigranti bieži kļuva par svarīgiem spēlētājiem jaunattīstības valstu ekonomikās, radot jaunas rūpniecības nozares un attīstot lauksaimniecību. Eiropas valstis savukārt zaudēja darbaspēku, kas varēja radīt problēmas, taču emigrantu sūtītie naudas līdzekļi bieži palīdzēja atbalstīt palikušos radiniekus.

Emigrācija veicināja arī kultūras apmaiņu, kas bagātināja gan izcelsmes, gan galamērķa valstis. Tā rezultātā tika veidotas jaunas identitātes, un kultūras elementi saplūda, veidojot daudzveidīgas sabiedrības.

## Ārējās saites
Enerģētiskie resursi

**Enerģētiskie resursi** jeb **energoresursi** ir dabas vai mākslīgi iegūtas vielas un materiāli, kas var tikt izmantoti enerģijas ražošanai vai pārvēršanai. Tos izmanto, lai nodrošinātu cilvēka saimnieciskās un tehnoloģiskās vajadzības, piemēram, siltuma, elektrības vai mehāniskās enerģijas iegūšanai. Energoresursi var būt gan atjaunojami, gan neatjaunojami.

## Galvenie energoresursu veidi

Neatjaunojamie energoresursi:
* Fosilais kurināmais: ogles, nafta, dabasgāze. Šie resursi veidojušies miljoniem gadu un pēc izlietošanas vairs nevar tik ātri atjaunoties.
* Kodoldegviela: urāns, kuru izmanto kodolenerģijas ražošanā.

Atjaunojamie energoresursi:
* Saules enerģija: enerģija, kas tiek iegūta no saules gaismas.
* Vēja enerģija: enerģija, ko ražo vēja turbīnas, pārveidojot vēja kustības mehānisko enerģiju.
* Ūdens enerģija: enerģija, kas rodas no ūdens kustības (piemēram, hidroelektrostacijās).
* Biomasa: enerģija, kas iegūta no organiskām vielām (augi, koksne, lauksaimniecības atkritumi).
* Ģeotermālā enerģija: siltumenerģija, kas iegūta no Zemes iekšējiem siltuma avotiem.

## Prognozes
Saskaņā ar *[[British Petroleum]]* 2017. gada prognozēm līdz 2035. gadam pieprasījums pēc enerģijas pasaulē pieaugs par 30 %, un šo pieaugumu galvenokārt veicinās labklājības pieaugums jaunattīstības valstīs, taču energoefektivitātes uzlabojumu dēļ tas būs ievērojami mazāks nekā pasaules IKP pieaugums. Paredzams, ka pieprasījums pēc naftas līdz 2035. gadam pieaugs vidēji par 0,7 % gadā, bet pieauguma temps palēnināsies; pieprasījums pēc dabasgāzes pieaugs vidēji par 1,6 % gadā; un ogļu patēriņš pieaugs līdz 20. gadsimta 20. gadu vidum, bet pēc tam samazināsies, galvenokārt tāpēc, ka Ķīna pāries uz tīrākiem kurināmajiem. Rezultātā gāzes īpatsvars pasaules enerģētikas sektorā apsteigs ogļu īpatsvaru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gāzes apgāde

**Gāzes apgāde** ir sistēma, kas nodrošina dabasgāzes vai citas gāzes piegādi patērētājiem — mājsaimniecībām, rūpniecības objektiem, komercuzņēmumiem un citām organizācijām. Tā ietver gāzes ieguvi, transportēšanu, sadali un piegādi līdz galalietotājam, kā arī drošības un uzraudzības sistēmas, kas nodrošina gāzes piegādes nepārtrauktību un drošumu.

Gāzes apgāde ir svarīga infrastruktūra daudzās valstīs, kas nodrošina ērtu un efektīvu enerģijas avotu patērētājiem.

## Ārējās saites
Kokapstrāde

thumb|Caurumu urbšanas process baļķī
**Kokapstrāde** ir rūpniecības nozare, kas nodarbojas ar koka pārvedošanu dažādos produktos un materiālos. Šī nozare aptver vairākus procesus, tostarp koka zāģēšanu, šķelšanu, ēvelēšanu, kaltēšanu, frēzēšanu un līmēšanu, kā arī gatavā produkta izgatavošanu, piemēram, mēbeles, būvmateriālus, koka paneļus un citus koka izstrādājumus.

Kokapstrādes procesā tiek izmantoti dažādi kokmateriāli, piemēram, skujkoki vai lapu koki, atkarībā no gala produkta vajadzībām. Šī nozare ir būtiska Latvijas ekonomikai, jo valsts ir bagāta ar mežiem un koksne ir viens no galvenajiem eksportam paredzētajiem resursiem.

## Vēsture
Koks ir viens no senākajiem materiāliem, ko cilvēki izmantoja rīku, mājokļu un ieroču izgatavošanai. Laika gaitā kokapstrādes tehnoloģijas ir attīstījušās, kļūstot par nozīmīgu rūpniecības nozari.

Senākie cilvēki izmantoja primitīvus rīkus, piemēram, asmeņus no akmens vai kaula, lai strādātu ar koku. Arheoloģiskie atradumi liecina, ka koka izmantošana celtniecībā, transporta līdzekļos (piemēram, laivās un ratiem) un sadzīves priekšmetos ir vairākus tūkstošus gadu sena. Piemēram, Ēģiptes faraonu laikmetā kokapstrāde tika izmantota, lai būvētu kuģus, mēbeles un pat apbedījumu zārkus, piemēram, slaveno faraona Tutanhamona sarkofāgu.

Viduslaikos kokapstrāde kļuva vēl izsmalcinātāka, jo tika ieviesti jauni darbarīki un metodes. Eiropā viduslaikos kokapstrādes meistari veidoja sarežģītas mēbeles, baznīcas iekārtas un koka būves. Šajā periodā īpaši nozīmīgas bija galdnieku un mēbeļu izgatavošanas prasmes.

Renesanses laikā (14. līdz 17. gadsimts) kokapstrāde ieguva lielu nozīmi, jo pieauga pieprasījums pēc greznām mēbelēm un dekorācijām. Kokapstrādes meistari sāka izmantot jaunākus rīkus, piemēram, zāģus, ēveles un frēzes, kas ļāva precīzāk un ātrāk veikt dažādus darbus.

Līdz ar industrializācijas sākumu 18. un 19. gadsimtā kokapstrāde piedzīvoja milzīgas pārmaiņas. Tvaika dzinēji un citas mehāniskās iekārtas ļāva paātrināt koka apstrādi un ražošanu. Arī zāģētavas kļuva daudz efektīvākas, un kokmateriālu apstrāde kļuva par nozīmīgu rūpniecības nozari. Koksnes produkti tika izmantoti kuģu būvē, būvniecībā un transporta līdzekļu ražošanā.

20. gadsimtā kokapstrāde turpināja attīstīties, pateicoties modernām tehnoloģijām un mašīnām, kas ievērojami uzlaboja ražošanas ātrumu un efektivitāti. Rūpnīcas sāka izmantot automatizētas iekārtas, kas varēja izgatavot koka izstrādājumus ar augstu precizitāti un mazāku darbaspēku.

Mūsdienās kokapstrāde daudzviet ir tehnoloģiski attīstīta nozare, kurā tiek izmantotas ar datoriem vadāmas CNC mašīnas, lāzeri un citas modernās tehnoloģijas, lai ražotu precīzus un kvalitatīvus produktus.

## Ārējās saites
Otrreizējā lietošana

thumb|Sols no paletēm
**Otrreizējā lietošana** ir process, kurā priekšmeti vai materiāli, kas jau ir tikuši izmantoti, tiek izmantoti vēlreiz, tādējādi pagarinot to dzīves ciklu un samazinot nepieciešamību pēc jauniem resursiem. Tas palīdz samazināt atkritumu apjomu, samazināt piesārņojumu un taupīt dabas resursus.

Atšķirībā no otrreizējās pārstrādes, kur materiāli tiek pārstrādāti jaunās izejvielās, otrreizējā lietošana saglabā priekšmetus to sākotnējā formā, un tos izmanto tādā pašā vai līdzīgā veidā. Piemēram:

* Stikla pudeles var atkārtoti izmantot kā ūdens pudeles vai dekoratīvus priekšmetus.
* Vecie mēbeļu gabali var tikt atjaunoti un izmantoti vēlreiz.
* Otrreizējās lietošanas apģērbi (piemēram, "*second-hand*" veikalos) tiek pārdoti un izmantoti atkārtoti.

Otrreizējā lietošana ir būtisks ilgtspējīgas dzīves elements un palīdz mazināt patērēto resursu daudzumu.

## Ārējās saites
Kas Jauns Avīze

**"Kas Jauns Avīze"** ir Latvijas nedēļas politikas, ekonomikas un izklaides laikraksts. Laikraksts iznāk reizi nedēļā. Atspoguļo notikumus politikā, ekonomikā un sociālajā sfērā. Publicē intervijas, kriminālhroniku, romānus turpinājumos, praktiskus padomus, krustvārdu mīklas, televīzijas programmu, horoskopus, anekdotes.

Galvenais redaktors no laikraksta pirmā  numura 2013. gada februārī līdz 2025. gada 30. oktobra numuram bija Māris Puķītis. No 2025. gada 31. oktobra galvenais redaktors ir Andrejs Hotejevs. Regulārie autori — Elmārs Barkāns, Dace Ezera, Sandris Metuzāls.

Iznāk kopš 2013. gada februāra. Izdevējs — SIA "Izdevniecība Rīgas Viļņi". Tirāža — 23 000 eksemplāru.

## Laikrakstā turpinājumos publicētie romāni

* Juris Dimitris, "Izlūkošanas laboratorija", 2019. gadā
* Ingūna Dimante, "Nāve Kraukļu ciemā", 2020. gadā
* Rodžers de Kūrs, "Samits", 2020. un 2021. gadā
* Dace Judina, "Ceturtais kauliņš", no 2023. gada

## Atsauces
Daugavpils kara apgabals

thumb|250px|Daugavpils kara apgabala logo (1917)
**Daugavpils kara apgabals** () bija Pirmā pasaules kara sākumā pēc vispārējās mobilizācijas izziņošanas 1914. gada 1. augustā (18. jūlijā pēc VS) izveidots Krievijas Impērijas militārais apgabals, kura pārvaldes centrs bija Daugavpils cietoksnis. Vienlaikus izveidoja Minskas kara apgabalu un izformēja Varšavas un Viļņas kara apgabalus.

Tajā ietilpa Krievijas Impērijas ziemeļrietumu guberņas, kas tagad ir daļas no Latvijas, Lietuvas, Baltkrievijas, Krievijas un Polijas (Vitebskas guberņa, Kurzemes guberņa, Vidzemes guberņas Rīgas apriņķis, Kauņas guberņa, Suvalku guberņa, daļa no Grodņas guberņas, Pleskavas guberņa, kā arī Lomžas, Plockas, Varšavas, Kališas guberņas un daļa no Pjotrkovas Tribunalskas guberņas).

Pēc Austrumprūsijas kaujām 1914. gada novembrī Daugavpils cietoksnī iekārtoto kara hospitāli apmeklēja Krievijas Impērijas ķeizars Nikolajs II.

Ziemeļrietumu frontes Lielās atkāpšanās laikā 1915. gada 1. augustā vācieši Kurzemes ofensīvas rezultātā ieņēma Jelgavu. 1915. gada 7. augustā (25. jūlijā) Daugavpils kara apgabalā izsludināja pavēli evakuēt visu rūpnīcu iekārtas uz Krieviju. No Daugavpils evakuēja 60 rūpnīcas, bet no Rīgas 395 rūpnīcas. Līdz septembra vidum Daugavpili pameta 5069 strādnieki ar ģimenēm.

Attēls:Карта к статье «Виленский военный округ». Военная энциклопедия Сытина (Санкт-Петербург, 1911-1915).jpg|Viļņas kara apgabals pirms sadalīšanas 1914. gadā
Attēls:Рисунок к статье «Варшава». Карта Варшавского военного округа. Военная энциклопедия Сытина (Санкт-Петербург, 1911-1915).jpg|Varšavas kara apgabals pirms sadalīšanas 1914. gadā


## Uzbrukums Daugavpilij

Kad 1915. gada 27. augustā vācu karaspēks no Zarasiem sāka uzbrukumu Daugavpilij, krievu 5. armijas štābs pārcēlās Rēzekni. Tomēr pie Medumiem vācu uzbrukumu apturēja. 1915. gada 9. septembrī uzbrukumu sāka ģenerālleitnanta Oto fon Lauenšteina komandētā vācu armijas grupa, kas 23. oktobrī ieņēma Ilūksti, gandrīz pilnībā iznīcinot to artilērijas apšaudē. 31. oktobrī 5. armijas daļas veica spēcīgu sānu uzbrukumu vācu pozīcijām.

## Likvidācija
Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada 25. aprīlī no amata atcēla apgabala priekšnieku ģenerāli Dmitriju Zujevu. Daugavpils kara apgabalam pievienoja visus Vidzemes guberņas un Pleskavas guberņas apriņķus, kā arī dažus Igaunijas guberņas, Petrogradas guberņas un Novgorodas guberņas apriņķus. Štābu pārcēla uz Vitebsku. Operācijas "Dūres sitiens" laikā 1918. gada 18. februārī Vācijas karaspēks ieņēma Daugavpili un turpināja uzbrukumu Pleskavas virzienā, okupējot visu Daugavpils kara apgabala rietumu daļu.

Pēc Brestļitovskas miera līguma 1918. gadā Daugavpils kara apgabalu likvidēja.

## Atsauces
Ķīmiskā rūpniecība

[thumb|[Nafta|Naftas pārstrādes rūpnīca ASV, Luiziānas štatā]]
**Ķīmiskā rūpniecība** ir rūpniecības nozare, kas nodarbojas ar ķīmisko vielu, produktu un materiālu ražošanu, izmantojot ķīmiskus procesus un reakcijas. Šī nozare ir plaša un daudzveidīga, aptverot dažādu veidu ķīmisko produktu izgatavošanu, kas tiek izmantoti dažādās citās nozarēs, tostarp farmācijas, pārtikas, plastmasas, kosmētikas, lauksaimniecības un enerģētikas nozarēs.

Ķīmiskā rūpniecība piegādā izejvielas daudzām citām nozarēm, piemēram, būvniecībai, automobiļu industrijai un elektronikai.  Šī nozare ir arī nozīmīgs jaunu materiālu, tehnoloģiju un produktu izstrādātājs, kas palīdz uzlabot dzīves kvalitāti un nodrošina progresu dažādās jomās, piemēram, veselības aprūpē.

## Ķīmiskās rūpniecības nozares

* Organiskā ķīmija: Ražo produktus no organiskajiem savienojumiem, piemēram, naftas produktiem, plastmasas, sintētisko šķiedru, gumijas, krāsvielu un pesticīdu ražošanā.
* Neorganiskā ķīmija: Ietver produktu ražošanu no neorganiskiem materiāliem, piemēram, skābēm, sārmiem, metāliem, minerālvielām un mēslojumiem.
* Farmaceitiskā rūpniecība: Ražo medikamentus, vitamīnus un citu veselības aprūpes ķīmiju.
* Naftas ķīmija: Apstrādā naftu un dabasgāzi, iegūstot dažādus produktus, piemēram, degvielu, plastmasas un šķīdinātājus.

## Ārējās saites
Rīgas iela (Ogre)

**Rīgas iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Daugavpils ielu un Kalna prospektu un beidzas pie Ogres rietumu robežas. Lielāko daļu iela veido autoceļa A6 posmu.

## Ielu savienojumi
Rīgas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Tilta iela (Y veida krustojums)
* Tirgoņu iela (Y veida krustojums)
* Ziedu iela (T veida krustojums)
* Kalna prospekts (Apļveida krustojums)
* Neatkarības laukums (T veida krustojums)
* Kalna prospekts (2. reizi) (T veida krustojums)
* Daugavpils iela
* Robežu iela (T veida krustojums)
* Raiņa prospekts (T veida krustojums)
* Brāļu Blauu iela (Y veida krustojums)
* Aleksandra Druviņa iela (T veida krustojums)
* Griezes iela (T veida krustojums)
* Baldones iela (T veida krustojums)
* Doles iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Tokipona

**Tokipona** (*Toki Pona*, ) ir mākslīgā valoda, kuru 2001. gadā izveidoja Sonja Langa, valodniece un tulkotāja no Kanādas. Šīs valodas pamatmērķis ir vienkāršot saziņu un veicināt skaidru domu, izmantojot ierobežotu leksiku un vienkāršu gramatiku. Tokiponas vārdu krājums sastāv tikai no aptuveni 120 līdz 137 vārdiem, kas ļauj izteikt idejas un jēdzienus, apvienojot šos vārdus dažādās kombinācijās. Valodas veidošanas procesu ir iedvesmoja minimālisma filozofija, kā arī dzenbudisms un daoisms, koncentrējoties uz būtiskā un vienkāršā atklāšanu. Lai gan tokipona sākotnēji tika radīta kā eksperimentāla valoda, tā ir izpelnījusies popularitāti dažās Interneta kopienās, kļūstot par rīku alternatīvai saziņai un pašizpausmei. Tokiponas runātāju skaitu 2021. gadā lēsa ap 1600.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Telforda un Rīkina

**Telforda un Rīkina** () ir unitārā pašvaldība ar boro statusu Anglijas vidienē Šropšīras ceremoniālajā grāfistē. Atrodas grāfistes austrumos, robežojas ziemeļaustrumos ar Stefordšīru, bet no pārējām pusēm to iekļauj Šropšīras unitārā pašvaldība. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Telforda.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 2021. gada 1. aprīlī kā **Rīkinas** (*The Wrekin*) nemetropoles distrikts, apvienojot Doli, Ņūportas, Okengeitsas un Velingtonas urbānos distriktus un Velingtonas lauku distriktu. Distrikts nodēvēts pēc  augstā Rīkina kalna rietumos no pilsētas. 1998. gada 1. aprīlī distriktu reorganizēja par unitāro pašvaldību un pārdēvēja tagadējā vārdā.

Administratīvi distriktu veido Telfordas konurbācija ar  iedzīvotājiem, kas sastāv no 14 pagastiem, četriem no kuriem (Doli, Medeli, Okengeita un Velingtona) ir mazpilsētas statuss, Ņūportas () pilsēta, kā arī 14 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Telforda

**Telforda** (; ) ir pilsēta Anglijas rietumos, Šropšīras grāfistes lielākā apdzīvotā vieta un Telfordas un Rīkinas unitārās pašvaldības administratīvais centrs. Atrodas grāfistes austrumos Sevērnas upes krastā  no grāfistes centra Šrūsberi un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Telforda ir policentriska konurbācija, ko veido 14 pagasti, četri no kuriem (Doli, Medeli, Okengeita un Velingtona) ir mazpilsētas statusā. Pilsēta nosaukta par godu Tomasam Telfordam, kurš bija daudzu 19. gadsimta ceļu, kanālu un dzelzceļu būvniecības projektu inženieris.

## Vēsture

Pilsēta dibināta 1963. gada 16. janvārī ar Konservatīvo valdības lēmumu. Pilsētas sākotnējais nosaukums bija **Doliņūtauna** (*Dawley New Town*); tai iedalīja teritoriju 37 km2 platībā, kas pilnīgi vai daļēji iekļāva Doli, Venlokas, Okengeitas, Velingtonas un Šifnelas distriktu teritoriju. Pilsētas attīstīšanu vadīja *Dawley New Town Development Corporation* un pirmā dzīvojamā apbūve tika nodota ekspluatācijā 1967. gadā. 1968. gadā ar valdības rīkojumu pilsētai paredzētā teritorija tika paplašināta un vienlaicīgi tā tika pārdēvēta tagadējā vārdā par godu skotu izcelsmes inženierim Tomasam Telfordam. Lielākā daļa pilsētas infrastruktūras tika uzbūvēta 1960. gadu beigās un 1970. gados, bet dzīvojamā un saimnieciskā apbūve – līdz pat 1990. gadiem. Sākētnēji boja plānots pilsētu attīstīt 50 tūkstošiem iedzīvotāju, bet vēlāk projektētais iedzīvotāju skaits tika palielināts līdz 220 tūkstošiem. Mūsdienās pilsētā mīt 156 tūkstoši iedzīvotāju.

## Sports

Telfordā bāzējas Anglijas hokeja premjerlīgas klubs *Telford Tigers*.
## Atsauces

## Ārējās saites

*
Latvijas PSR Valsts Ārkārtējā komisija

**Latvijas PSR Valsts Ārkārtējā komisija** bija Latvijas PSR valsts iestāde, kura izmeklēja nacistisko okupantu un to kolaborantu nodarījumus Latvijas PSR: tās pilsoņiem, uzņēmumiem, iestādēm un sabiedriskajām organizācijām.

1942. gada 2. novembrī PSRS TKP pēc PSRS AP prezidija dekrēta pieņēma PSRS Valsts Ārkārtējās komisijas nolikumu, kurš paredzēja veidot šādas komisijas padomju republikās un citās teritoriālajās vienībās. Latvijas PSR Valsts Ārkārtējā komisija izveidota ar LK(b)P CK un LPSR TKP lēmumu 1944. gada 24. augustā. Šī komisija darbojās līdz 1945. gada jūlijam un savas darbības laikā izveidoja komisijas pilsētās, apriņķos, ciemos, pagastos, rūpnīcās, iestādēs, organizācijās. Komisijas dokumenti glabājas Latvijas Nacionālajā arhīvā.

## Atsauces
Tīģergarnele

**Tīģergarnele** (*Penaeus monodon*) ir liela garnele, ko raksturo izteikti svītrainais izskats, kas atgādina tīģera rakstu. Tīģergarneles parasti ir pelēcīgi zilā krāsā, taču pēc gatavošanas tās kļūst rozā vai sarkanīgas.

Tās ir iecienītas savas maigās garšas dēļ. Tīģergarneles var būt dažādu izmēru, un tās bieži izmanto dažādos ēdienos, piemēram, salātos vai jūras velšu kokteiļos.

## Ārējās saites
Smagā rūpniecība

[thumb|Metalurģijas rūpnīca [Nīderlande|Nīderlandē]]
**Smagā rūpniecība** ir rūpniecības nozare, kas nodarbojas ar liela mēroga ražošanu un apstrādi, kurai nepieciešamas lielas iekārtas, resursi un darbaspēks. Šajā nozarē ietilpst tādu produktu ražošana kā tērauds, ķīmiskās vielas, naftas produkti, metālapstrāde, kuģubūve un automobiļu rūpniecība. Smagā rūpniecība parasti koncentrējas uz rūpniecības izejvielu ražošanu, kas ir būtiskas citu produktu ražošanai.

Šāda veida rūpniecība bieži vien ietekmē vidi, jo tā prasa daudz enerģijas un rada lielu izmešu daudzumu. Smagās rūpniecības uzņēmumi ir ļoti svarīgi infrastruktūras un ekonomikas attīstībai.

## Ārējās saites
Augstās tehnoloģijas

[thumb|[Džeimsa Veba kosmiskais teleskops būvēšanas laikā. Tas ir visspēcīgākais kosmiskais teleskops, kas līdz šim radīts.]]
**Augstās tehnoloģijas** jeb ***hi-tech*** (no ) ir tehnoloģijas, kuras balstās uz jaunākajiem zinātnes sasniegumiem. Tās raksturo augsts sarežģītības līmenis un inovatīvi risinājumi. Augsto tehnoloģiju jomas bieži vien ietver elektroniku, informācijas tehnoloģijas, biotehnoloģijas, robotiku, mākslīgo intelektu, kosmosa izpēti un citu.

Šīs tehnoloģijas bieži ir saistītas ar digitālajām sistēmām, programmēšanu, jaunākajiem materiālu zinātnes atklājumiem un sarežģītām inženierijas metodēm. Augsto tehnoloģiju nozares attīstība ir būtiska gan valsts ekonomikas izaugsmei, gan cilvēku dzīves kvalitātes uzlabošanai.  Tā veicina arī starptautisko konkurētspēju, jaunu darbavietu radīšanu un ilgtspējīgas attīstības veicināšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uzvedības ekonomika

**Uzvedības ekonomika** ir ekonomikas nozare, kas pēta cilvēku ekonomiskās uzvedības un lēmumu pieņemšanas procesu, ņemot vērā psiholoģiskos, sociālos un emocionālos faktorus. Tā apvieno tradicionālo ekonomisko teoriju ar psiholoģiju, lai izprastu, kā cilvēki patiesībā pieņem lēmumus, kas ne vienmēr ir racionāli vai optimāli.

Tradicionālajā ekonomikā pieņem, ka cilvēki pieņem lēmumus racionāli, pamatojoties uz pilnīgu informāciju un cenšoties maksimizēt savu labumu. Tomēr uzvedības ekonomika rāda, ka reālajā pasaulē cilvēki bieži pieņem lēmumus, kas ir balstīti uz ieradumiem, instinktiem, emocionālām reakcijām vai sociālajām normām.

Svarīgi jēdzieni uzvedības ekonomikā ir ierobežotā racionalitāte (cilvēki ne vienmēr rīkojas racionāli informācijas apstrādes ierobežojumu dēļ), kavēšanās uzvedība (tieksme atlikt lēmumus) un uzvedības aizspriedumi (kā cilvēki kļūdaini interpretē informāciju). Šī nozare palīdz izprast tādus fenomenus kā pārmērīga tērēšana, finanšu burbuļi vai investīciju kļūdas.

## Vēsture
Uzvedības ekonomikas pirmsākumi meklējami darbā ar psiholoģiskajiem aspektiem, kurus iestrādāja agrīnie ekonomisti un psihologi, piemēram, Vilfredo Pareto un Herberts Saimons. Simons 1950. gados ieviesa ideju par ierobežoto racionalitāti, kas apgalvoja, ka cilvēku spēja pieņemt racionālus lēmumus ir ierobežota, jo viņi nevar apstrādāt visu informāciju.

Šo desmitgadi bieži uzskata par uzvedības ekonomikas sākumu, ko ievērojami veicināja psihologi Denjels Kanemans un Amoss Tverskis. Viņi izstrādāja prospektu teoriju (1979), kas pierādīja, ka cilvēki mēdz pieņemt neracionālus lēmumus attiecībā uz risku, lielāku uzsvaru liekot uz iespējamiem zaudējumiem nekā ieguvumiem. Šis darbs pārkāpa tradicionālās ekonomikas normas, kuras balstījās uz pieņēmumu, ka cilvēki darbojas racionāli un vēlas maksimizēt savu labumu.

Uzvedības ekonomika nostiprinājās kā atsevišķa disciplīna, pateicoties pētniekiem, piemēram, Ričards Talers, kurš uzsvēra psiholoģiskos aizspriedumus, kas ietekmē cilvēku ekonomiskos lēmumus. Talers pievērsa uzmanību tādiem jēdzieniem kā mentālā grāmatvedība (kā cilvēki organizē un uztver naudu dažādās kategorijās) un *[[nudge]]* teorijai (kā mazas ietekmes var mudināt cilvēkus pieņemt labākus lēmumus).

2002. gadā Denjels Kanemans saņēma Nobela prēmiju ekonomikā par sasniegumiem uzvedības ekonomikā, apliecinot disciplīnas nozīmīgumu. Viņa darbs radīja spēcīgu ietekmi uz dažādām politikas veidošanas jomām, tostarp finanšu regulēšanā un sabiedriskās politikas jautājumos.

2017. gadā Ričards Talers arī saņēma Nobela prēmiju ekonomikā par ieguldījumu uzvedības ekonomikā, īpaši par viņa darbu, kas demonstrēja, kā cilvēka psiholoģiskie un emocionālie faktori ietekmē ekonomiskos lēmumus.

Mūsdienās uzvedības ekonomika ir labi integrēta gan akadēmiskajā vidē, gan sabiedriskajā politikas veidošanā.

## Ārējās saites
Varakļānu vidusskola

**Varakļānu vidusskola** ir skola Jaunatnes iela 2, Varakļānos.

## Vēsture
thumb|Varakļānu ģimnāzija muižas pils ēkā (ap 1930).
Skola dibināta pēc 1920. gada agrārās reformas, kad Varakļānu muižas zemi nacionalizēja un sadalīja jaunsaimniekiem, bet pilī no 1921. līdz 1944. gadam darbojās **Varakļānu valsts ģimnāzija**. Otrā pasaules kara beigās pils ēkā bija iekārtots kara hospitālis.

Pēc kara skola atsāka darboties muižas pils ēkās, bet 1957. gadā pabeidza jaunas skolas ēkas būvi, kurā izvietoja internātskolu ar krievu mācību valodu. 1961. gadā uz jauno ēku pārvietoja vidusskolas vecākās klases.

## Izglītības programmas

* Pamatizglītības programma (kods 21011111);
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (kods 21015811);
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (kods 31011011);
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (kods 31013011);

## Absolventi
* Leonards Latkovskis, valodnieks
* Marta Bārbale, dzejniece
* Silvija Brice, tulkotāja
* Inga Ungure, aktrise
* Antons Broks, kinoscenārists
* Jānis Paklons
* Māra Rītupe
* Signe Viška