open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Iecavas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Iecavas pagasta ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Iecavas novads|Iecavas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. 

* **Iecavas novadā** atrodas 13 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Iecavas novads
Iecavas novada centrs atrodas **[[Iecava|Iecavā]]**. Iecavas novadā atrodas 13 ciemi, no tiem 1 lielciems, 7 vidējciemi un 5 mazciemi.

## Atsauces
Krimuldas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Krimuldas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Krimuldas novads|Krimuldas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Krimuldas novads sastāv no Krimuldas un Lēdurgas pagastiem. Krimuldas novadā kopā atrodas 15 ciemi.

* **Krimuldas pagastā** atrodas 9 ciemi.
* **Lēdurgas pagastā** atrodas 6 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Krimuldas pagasts
Krimuldas pagasta centrs atrodas **[[Ragana (Krimuldas pagasts)|Raganā]]**, kas ir arī novada centrs. Krimuldas pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 3 vidējciemi, 3 mazciemi un 1 skrajciems.

## Lēdurgas pagasts
Lēdurgas pagasta centrs atrodas **[[Lēdurga|Lēdurgā]]**. Lēdurgas pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi un 3 mazciemi.

## Atsauces
Rojas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Rojas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Rojas novads|Rojas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. 

* **Rojas novadā** atrodas 14 ciemi (12 ciemi pašlaik pastāv, bet 4 ir daļēji izzuduši).

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Rojas novads
Rojas novada centrs atrodas **[[Roja|Rojā]]**. Rojas novadā atrodas 16 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 4 vidējciemi, 5 mazciemi un 5 skrajciemi.

## Atsauces
Ikšķiles novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Ikšķiles novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Ikšķiles novads|Ikšķiles novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Ikšķiles novads sastāv no Tīnūžu pagasta un Ikšķiles pilsētas. 

* **Ikšķiles novadā** atrodas 14 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Tīnūžu pagasts
Tīnūžu pagasta centrs atrodas **[[Tīnūži|Tīnūžos]]**. Tīnūžu pagastā atrodas 14 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 3 vidējciemi, 6 mazciemi, 2 aprūpes ciemi un 1 vasarnīcu ciems.

## Atsauces
Jaunpils novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Jaunpils novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Jaunpils novads|Jaunpils novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Jaunpils novads sastāv no Jaunpils un Viesatu pagastiem. Jaunpils novadā kopā atrodas 12 ciemi.

* **Jaunpils pagastā** atrodas 10 ciemi.
* **Viesatu pagastā** atrodas 2 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Jaunpils pagasts
Jaunpils pagasta centrs atrodas **[[Jaunpils|Jaunpilī]]**. Jaunpils pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 1 lielciems, 3 vidējciemi un 6 mazciemi.

## Viesatu pagasts
Viesatu pagasta centrs atrodas **[[Viesatas|Viesatās]]**. Viesatas pagastā atrodas 2 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 1 mazciems.

## Atsauces
Rugāju novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Rugāju novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Rugāju novads|Rugāju novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Rugāju novads sastāv no Lazdukalna un Rugāju pagastiem. Rugāju novadā kopā atrodas 117 ciemi (111 ciemi pašlaik pastāv, bet 6 ciemi ir daļēji izzuduši).

* **Lazdukalna pagastā** atrodas 49 ciemi (46 ciemi pašlaik pastāv, bet 3 ciemi ir daļēji uzzuduši).
* **Rugāju pagastā** atrodas 68 ciemi (65 ciemi pašlaik pastāv, bet 3 ciems ir daļēji izzudis).

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Lazdukalna pagasts
Lazdukalna pagasta centrs atrodas **[[Benislava|Benislavā]]**. Lazdukalna pagastā atrodas 49 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 47 skrajciemi.

## Rugāju pagasts
Rugāju pagasta centrs atrodas **[[Rugāji|Rugājos]]**. Rugāju pagastā atrodas 68 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 66 skrajciemi.

## Atsauces
Žironas province

**Žironas province** (, ) ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts ziemeļaustrumos, Katalonijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Ļeidas provinci un ar Barselonas provinci rietumos un ar Franciju ziemeļos. Provinci austrumos apskalo Vidusjūra. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Žirona. Žironas provinces kopējā platība ir 5910 kvadrātkilometri, 2011. gada beigās provincē dzīvoja 756 810 iedzīvotāju. Tā ir sīkāk sadalīta 221 municipalitātē.

## Ārējās saites
Rundāles novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Rundāles novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Rundāles novads|Rundāles novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Rundāles novads sastāv no Rundāles, Svitenes un Viesturu pagastiem. Rundāles novadā kopā atrodas 20 ciemi.

* **Rundāles pagastā** atrodas 11 ciemi.
* **Svitenes pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Viesturu pagastā** atrodas 6 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Rundāles pagasts
Rundāles pagasta centrs atrodas **[[Pilsrundāle|Pilsrundālē]]**, kas ir arī novada centrs. Rundāles pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 2 vidējciemi un 6 mazciemi.

## Svitenes pagasts
Svitenes pagasta centrs atrodas **[[Svitene|Svitenē]]**. Svitenes pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 3 mazciemi.

## Viesturu pagasts
Viesturu pagasta centrs atrodas **[[Bērstele (ciems)|Bērstelē]]**. Viesturu pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 2 vidējciems un 3 mazciemi.

## Atsauces
Gvadalaharas province

**Gvadalaharas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts centrālajā daļā, Kastīlijas-Lamančas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Kvenkas provinci ziemeļos, ar Madrides autonomo apgabalu rietumos, ar Segovijas provinci ziemeļrietumos, ar Sorijas provinci ziemeļos, ar Saragosas provinci ziemeļaustrumos un ar Tervelas provinci austrumos. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Gvadalahara. Provinces kopējā platība ir 12 167 kvadrātkilometri, 2012. gada beigās tajā dzīvoja 259 537 iedzīvotāju. Province ir sīkāk sadalīta 288 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Salacgrīvas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Salacgrīvas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Salacgrīvas novads|Salacgrīvas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Salacgrīvas novads sastāv no Ainažu, Liepupes, Salacgrīvas pagastiem, Ainažu un Salacgrīvas pilsētām. Salacgrīvas novadā kopā atrodas 34 ciemi.

* **Ainažu pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Liepupes pagastā** atrodas 16 ciemi.
* **Salacgrīvas pagastā** atrodas 13 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.

## Ainažu pagasts
Ainažu pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 mazciems un 4 skrajciemi.

## Liepupes pagasts
Liepupes pagasta centrs atrodas **[[Mustkalni|Mustkalnos]]**. Liepupes pagastā atrodas 16 ciemi, no tiem 5 vidējciemi, 9 mazciemi un 2 skrajciemi.

## Salacgrīvas pagasts
Salacgrīvas pagasta centrs atrodas **[[Salacgrīva]]s** pilsētā, kas ir arī novada centrs. Salacgrīvas pagastā atrodas 13 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi, 6 mazciemi un 4 skrajciemi.

## Atsauces
Salas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Salas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Salas novads|Salas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Salas novads sastāv no Salas un Sēlpils pagastiem. Salas novadā kopā atrodas 46 ciemi. 

* **Salas pagastā** atrodas 20 ciemi.
* **Sēlpils pagastā** atrodas 26 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Salas pagasts
Salas pagasta centrs atrodas **[[Sala (Salas pagasts)|Salā]]**. Salas pagastā atrodas 30 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 1 vidējciems, 18 mazciemi, 4 skrajciemi un 3 vasarnīcu ciemi.

## Sēlpils pagasts
Sēlpils pagasta centrs atrodas **[[Sēlija (ciems)|Sēlijā]]**. Sēlpils pagastā atrodas 28 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 22 mazciemi, 3 skrajciemi un 1 aprūpes ciems.

## Atsauces
Rucavas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Rucavas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Rucavas novads|Rucavas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Rucavas novads sastāv no Dunikas un Rucavas pagastiem. Rucavas novadā kopā atrodas 26 ciemi (19 ciemi pašlaik pastāv, bet 7 ciemi ir daļēji izzuduši).

* **Dunikas pagastā** atrodas 9 ciemi.
* **Rucavas pagastā** atrodas 17 ciemi (10 ciemi pašlaik pastāv, bet 7 ciemi ir daļēji izzuduši).

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Dunikas pagasts
Dunikas pagasta centrs atrodas **[[Sikšņi (Rucavas novads)|Sikšņos]]**. Dunikas pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 2 mazciemi, 5 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems.

## Rucavas pagasts
Rucavas pagasta centrs atrodas **[[Rucava|Rucavā]]**. Rucavas pagastā atrodas 17 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 4 mazciemi, 10 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems.

## Atsauces
Ropažu novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Ropažu novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Ropažu novads|Ropažu novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Ropažu novads sastāv no Garkalnes, Ropažu un Stopiņu pagastiem un Vangažu pilsētu. Pēc LĢA datiem, Ropažu novadā kopā atrodas 43 ciemi.

* **Garkalnes pagastā** atrodas 15 ciemi
* **Ropažu pagastā** atrodas 19 ciemi.
* **Stopiņu pagastā** atrodas 9 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv.

## Garkalnes pagasts
Garkalnes pagasta centrs atrodas **[[Berģi (Rīga)|Berģos]]**, kas atrodas Rīgas pilsētā. Garkalnes pagastā atrodas 15 ciemi, no tiem 6 lielciemi, 6 vidējciemi, 1 mazciems un 2 skrajciemi.

## Ropažu pagasts
Ropažu pagasta centrs atrodas **[[Ropaži|Ropažos]]**. Ropažu pagastā atrodas 19 ciemi, no tiem 4 lielciemi, 3 vidējciemi, 3 mazciemi, 6 skrajciemi un 3 vasarnīcu ciemi.

## Stopiņu pagasts
Stopiņu pagasta centrs atrodas **[[Ulbroka|Ulbrokā]]**. Stopiņu pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 6 lielciemi, 1 vidējciemi un 1 skrajciemi.

## Atsauces
Pieazovas augstiene

**Pieazovas augstiene** () ir augstiene Ukrainas austrumos Doneckas un Zaporižjas apgabalos. Izvietojusies starp Piedņepras zemieni ziemeļos, Doņecas augstieni rietumos un Pieazovas zemieni dienvidos.Veidota no kristāliskā pamatklintāja, ko klāj lesveida ieži.

## Atsauces
Salaspils novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Salaspils novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Salaspils novads|Salaspils novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Salaspils novads sastāv no Salaspils pagasta un Salaspils pilsētas. Salaspils novadā kopā atrodas 32 ciemi (31 ciems pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).

* **Salaspils pagastā** atrodas 32 ciemi (31 ciems pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Salaspils pagasts
Salaspils pagasta centrs atrodas **[[Salaspils]]** pilsētā. Salaspils pagastā atrodas 32 ciemi, no tiem 4 lielciemi, 5 vidējciemi, 8 mazciemi, 3 skrajciemi un 12 vasarnīcu ciemi.

## Atsauces
Velvas province

**Velvas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts dienvidos, Andalūzijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Badahosas provinci ziemeļos, ar Seviljas provinci austrumos, ar Kadisas provinci ziemeļaustrumos un ar Portugāli rietumos. Provinci dienvidos apskalo Atlantijas okeāns. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Velva. Velvas provinces kopējā platība ir 10 148 kvadrātkilometri, 2011. gada beigās tajā dzīvoja 521 220 iedzīvotāju. Tā ir sīkāk sadalīta 79 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Saulkrastu novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Saulkrastu novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Saulkrastu novads|Saulkrasta novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Saulkrastu novads sastāv no Saulkrastu un Sējas pagastiem un Saulkrastu pilsētas. Saulkrastu novadā kopā atrodas 19 ciemi.

* **Saulkrastu pagastā** atrodas 11 ciemi.
* **Sējas pagastā** atrodas 8 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv.

## Saulkrastu pagasts
Saulkrastu pagasta centrs atrodas **[[Saulkrasti|Saulkrastu]]** pilsētā. Saulkrastu pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 1 skrajciems un 10 vasarnīcu ciemiem.

## Sējas pagasts
Sējas pagasta centrs atrodas **[[Loja|Lojā]]**. Sējas pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 4 vidējciemi, 1 skrajciems, 1 mazciems un 2 vasarnīcu ciemi.

## Atsauces
Siguldas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Siguldas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Siguldas novads|Siguldas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Siguldas novads sastāv no Allažu, Inčukalna, Krimuldas, Mālpils, Mores, Siguldas pagastiem un Siguldas pilsētas. Siguldas novadā kopā atrodas 46 ciemi (45 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzuduši).

* **Allažu pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Inčukalna pagastā** atrodas 9 ciemi.
* **Krimuldas pagastā** atrodas 9 ciemi.
* **Lēdurgas pagastā** atrodas 7 ciemi (6 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzuduši).
* **Mālpils pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Mores pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Siguldas pagastā** atrodas 4 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Allažu pagasts
Allažu pagasta centrs atrodas **[[Allaži|Allažos]]**. Allažu pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 lielciems, 3 vidējciemi un 1 mazciems.

## Inčukalna pagasts
Inčukalna pagasta centrs atrodas **[[Inčukalns|Inčukalnā]]**. Inčukalna pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 5 vidējciemi, 1 mazciems un 1 vasarnīcu ciems.

## Krimuldas pagasts
Krimuldas pagasta centrs atrodas **[[Ragana (Krimuldas pagasts)|Raganā]]**. Krimuldas pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 3 vidējciemi, 3 mazciemi un 1 skrajciems.

## Lēdurgas pagasts
Lēdurgas pagasta centrs atrodas **[[Lēdurga|Lēdurgā]]**. Lēdurgas pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi un 4 mazciemi.

## Mālpils pagasts
Mālpils pagasta centrs atrodas **[[Mālpils|Mālpilī]]**. Mālpils pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi un 2 mazciemi.

## Mores pagasts
Mores pagasta centrs atrodas **[[More|Morē]]**. Mores pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 4 skrajciemi.

## Siguldas pagasts
Siguldas pagasta centrs atrodas **[[Sigulda|Siguldā]]**. Siguldas pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 1 mazciems un 1 skrajciems.

## Atsauces
Skrīveru novada ciemu uzskaitījums

thumb|116x116px|Skrīveru pagasta ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Skrīveru pagasts|Skrīveru pagasta]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. 

* **Skrīveru pagastā** atrodas 7 ciemi (5 ciemi pašlaik pastāv, bet 2 ciemi ir daļēji izzuduši).

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Skrīveru pagasts
Skrīveru pagasta centrs atrodas **[[Skrīveri|Skrīveros]]**. Skrīveru pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1  vidējciems, 4 mazciemi un 1 aprūpes ciems.

## Atsauces
Skrundas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Skrundas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Skrundas novads|Skrundas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Skrundas novads sastāv no Nīkrāces, Ranķu, Rudbāržu, Skrundas pagastiem un Skrundas pilsētas. Pēc LĢIA datiem Skrundas novada teritorijā atrodas 39 ciemi (38 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).

* **Nīkrāces pagastā** atrodas 10 ciemi.
* **Raņķu pagastā** atrodas 3 ciemi (2 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).
* **Rudbāržu pagastā** atrodas 15 ciemi.
* **Skrundas pagastā** atrodas 11 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Nīkrāces pagasts
Nīkrāces pagasta centrs atrodas **[[Dzelda|Dzeldā]]**. Nīkrāces pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 6 mazciemi un 1 skrajciems.

## Raņķu pagasts
Raņķu pagasta centrs atrodas **[[Raņķi|Raņķos]]**. Raņķu pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un  1 mazciems.

## Rudbāržu pagasts
Rudbāržu pagasta centrs atrodas **[[Rudbārži|Rudbāržos]]**. Rudbāržu pagastā atrodas 15 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 10 mazciemi, 1 skrajciems un 2 aprūpes ciemi.

## Skrundas pagasts
Skrundas pagasta centrs atrodas **[[Skrunda]]s** pilsētā. Skrundas pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 3 vidējciemi, 5 mazciemi, 2 skrajciemi un 1 aprūpes ciems.

## Atsauces
Sējas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Sējas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Sējas novads|Sējas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. 

* **Sējas novadā** atrodas 8 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Sējas novads
Sējas novada centrs atrodas **[[Loja|Lojā]]**. Sējas novadā atrodas 8 ciemi, no tiem 4 vidējciemi, 2 mazciemi un 2 vasarnīcu ciemi.

## Atsauces
Veskas province

**Veskas province** (, ) ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts ziemeļaustrumos, Aragonas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Navarras autonomo novadu rietumos, ar Saragosas provinci dienvidrietumos, ar Ļeidas provinci austrumos un ar Franciju ziemeļos. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Veska. Veskas provinces kopējā platība ir 15 626 kvadrātkilometri, 2010. gada beigās provincē dzīvoja 228 566 iedzīvotāju. Tā ir sestā lielākā province Spānijā un ir sīkāk sadalīta 202 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Terenss Džonss

**Terenss Aleksanders Džonss** (; dzimis ) ir amerikāņu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2014) pārstāv NBA klubu Hjūstonas "Rockets".

Spēlējis NCAA, kur pārstāvēja Kentuki Universitātes basketbola komandu "Wildcats", ar kuru 2012. gadā tika izcīnīts NCAA čempiontituls. 2012. gada NBA draftā Džonsu Hjūstonas "Rockets" izraudzījās pirmajā kārtā ar 18. kārtas numuru. Daļu debijas sezonas aizvadīja D-Līgas klubā *[[Rio Grande Valley Vipers]]*. 2014. gadā piedalījās *Rising Stars Challenge* spēlē NBA visu zvaigžņu spēles nedēļas nogalē.

## Statistika NBA

### Regulārā sezona

|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Rockets"
| 19 || 0 || 14,5 || 45,7 || 26,3 || **76,5** || 3,4 || 0,8 || 0,6 || 1 || 5,5
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Rockets"
| **76** || **71** || **27,3** || **54,2** || 30,7 || 60,5 || **6,9** || **1,1** || 0,7 || 1,3 || **12,1**
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Rockets"
| 33 || 24 || 26,9 || 52,8 || **35,1** || 60,6 || 6,7 || **1,1** || 0,5 || **1,8** || 11,7
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Rockets"
| 50 || 11 || 20,9 || 45,2 || 31,6 || 66,4 || 4,2 || 0,8 || 0,5 || 0,8 || 8,7
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Pelicans"
| 51 || 12 || 24,8 || 47,3 || 25,3 || 60,6 || 5,9 || **1,1** || **0,8** || 1 || 11,5
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Bucks"
| 3 || 0 || 2 || 0|| 0 || 0 || 1 || 0 || 0,3 || 0,3 || 0
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Rockets"
| 2 || 0 || 2,5 || 25,0 || 0 || 0 || 2 || 0 || 0 || 0 || 1
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"| Karjera
| 234 || 118 || 23,8 || 50,1 || 29,7 || 62,1 || 5,7 || 1 || 0,6 || 1,2 || 10,4
|}

### Izslēgšanas spēles

|-
| style="text-align:left;"| 2013
| style="text-align:left;"| "Rockets"
| 2 || 0 || 17,5 || 40,0 || 0 || 0 || **7,5** || 0,5 || 0 || 0,5 || 4
|-
| style="text-align:left;"| 2014
| style="text-align:left;"| "Rockets"
| 6 || 2 || 23,0 || **51,3** || 0 || 50,0 || 6,2 || **1,3** || **0,8** || 0,5 || 7,7
|-
| style="text-align:left;"| 2015
| style="text-align:left;"| "Rockets"
| **17** || **9** || **23,6** || 42,1 || **15,8** || **66,7** || 4,8 || 1 || 0,5 || **0,7** || **10,2**
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"| Karjera
| 25 || 11 || 23,0 || 43,8 || 13,6 || 60,9 || 5,3 || 1 || 0,5 || 0,6 || 9,1
|}
## Ārējās saites
Haenas province

**Haenas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts dienvidos, Andalūzijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Sjudadrealas provinci ziemeļos, ar Albasetes provinci austrumos, ar Granadas provinci dienvidos un ar Kordovas provinci rietumos. Haenas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Haena. Provinces kopējā platība ir 13 484 km2, 2003. gada beigās tajā dzīvoja 666 190 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 97 municipalitātēs.

Haenas provincē saražo vairāk nekā 60% no kopējā olīveļļas daudzuma, ko saražo Spānijā.

## Ārējās saites
Spānijas provinces

**Spānijas provinces** () ir Spānijas otrā līmeņa politiskais iedalījums, kas ir izveidots saskaņā ar Spānijas konstitūciju. Spānija kopš 1833. gada ir sadalīta 50 provincēs, kas ir apvienotas 17 autonomajos apgabalos.
 
## Provinces
Stopiņu novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Stopiņu novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Stopiņu novads|Stopiņu novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes.

* **Stopiņu novadā** atrodas 10 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.

## Stopiņu novads
Stopiņu novada centrs atrodas **[[Ulbroka|Ulbrokā]]**. Stopiņu novadā atrodas 10 ciemi, no tiem 6 lielciemi, 2 vidējciemi un 2 skrajciemi.

## Atsauces
Strenču novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Strenču novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Strenču novads|Strenču novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Strenču novads sastāv no Jērcēnu, Plāņu pagastiem, Strenču un Sedas pilsētām. Pēc LĢIA datiem Strenču novada teritorijā atrodas 10 ciemi.

* **Jērcēnu pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Plāņu pagastā** atrodas 7 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Jērcēnu pagasts
Jērcēnu pagasta centrs atrodas **[[Jērcēni (Jērcēnu pagasts)|Jērcēnos]]**. Jērcēnu pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 2 mazciemi.

## Plāņu pagasts
Plāņu pagasta centrs atrodas **[[Plāņi|Plāņos]]**. Plāņu pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 4 mazciemi un 1 skrajciems.

## Atsauces
Donalds Saterlends

**Donalds Maknikols Saterlends** (; dzimis ; miris ) bija kanādiešu kinoaktieris. Viņš atveidojis lomas vairāk nekā 100 televīzijas filmās un kinofilmās. Ievērojamās lomas viņam bijušas filmās "Kazanova" (*Fellini's Casanova*), "Lazarete", *[[Klute]]*, *[[Don't Look Now]]*, ''Invasion of the Body Snatchers'', "Kenedija slepkavām pa pēdām", "Vienkāršie cilvēki" (*Ordinary People*), "Itālijas variants", "Aukstais kalns", "Lepnums un aizspriedumi", "Bada spēles" un "Bada spēles: Spēle ar uguni".

Divas reizes ieguvis Zelta globusa balvu: 1995. gadā kā labākais otrā plāna aktieris televīzijas filmā *[[Citizen X]]*, bet 2002. gadā tādu pašu apbalvojumu par lomu biogrāfiskajā televīzijas filmā *[[Path to War]]*. Par lomu filmā *Citizen X* saņēmis arī ''Emmy'' balvu.

2011. gadā Saterlendam piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā. 2017. gadā saņēmis Kinoakadēmijas goda balvu.

Donalds Saterlends ir aktiera Kīfera Saterlenda tēvs.

Donalds Saterlends nomira 2024. gada 20. jūnijā Maiami 88 gadu vecumā pēc ilgstošas ​​slimības.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Saterlends

**Saterlends** () var būt:

* Donalds Saterlends (*Donald Sutherland*), kanādiešu kinoaktieris (1935—2024);
* Kīfers Saterlends (*Kiefer Sutherland*), kanādiešu kinoaktieris, producents un režisors (dzimis 1966. gadā).

## Skatīt arī
* Saterlenda
Aleks Giness

**Aleks Giness** (; dzimis , miris ) bija angļu aktieris.

Karjeru sācis kā teātra aktieris. Karjeru kino sācis ar lomām melnās komēdijas filmu ciklā *Ealing Comedies*, tai skaitā filmās *[[The Lavender Hill Mob]]* (1951), "Nāvi večiņai" (1955) un *[[Kind Hearts and Coronets]]* (1949), kur attēloja astoņus dažādus tēlus. Filmējies sešās Deivida Līna režisētajās filmās: Herberta Poketa loma filmā "Lielās cerības" (*Great Expectations*, 1946), Feidžina loma filmā "Olivers Tvists" (*Oliver Twist*; 1948), pulkveža Nikolsona loma filmā "Tilts pār Kvai upi" (1957), prinča Faisala loma filmā "Arābijas Lorenss" (1962), Jevgrāfa loma filmā "Doktors Živago" (*Doctor Zhivago*; 1965) un profesora Godbola loma filmā "Ceļš uz Indiju" (*A Passage to India*; 1984). Tāpat pazīstams ar Obi Van Kenobi lomu Džordža Lūkasa oriģinālajā "Zvaigžņu karu" triloģijā.

Par lomu filmā "Tilts pār Kvai upi" saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris, BAFTA kino balvu, Zelta globusa balvu. Vairākas reizes ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un Zelta globusam. 1988. gadā apbalvots Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā ar goda "Zelta lāča" balvu par mūža ieguldījumu. 1996. gadā ieguva Eiropas Kino balvu par mūža ieguldījumu.

## Ārējās saites
Guinness

***Guinness*** var būt:
* *[[Guinness (alus)|Guinness]]*, īru alus darītava un alus marka
* Aleks Giness, angļu aktieris (1914—2000)

## Skatīt arī
* Ginesa rekordu grāmata
Krievijas atbrīvošanas tautas armija

thumb|right|R.O.N.A. formas tērpa uzšuve.
**Krievijas atbrīvošanas tautas armija** () jeb **SS Šturmbrigāde R.O.N.A.** (), vēlāk **Kaminska tautas brigāde** () un **Ieroču Šturmbrigāde RONA** (), zināma arī kā **Kaminska brigāde**, bija Nacistiskās Vācijas pusē karojoša pretpartizānu vienība 2. pasaules kara laikā, ko veidoja pamatā no Lokotas republikas iedzīvotājiem. Dibināta 1941. gadā kā 200 cilvēku liela palīgpolicijas vienība, 1943. gada vidū tā jau bija 10-12 tūkstošu karavīru liela un tās bruņojumā bija padomju karaspēkam atņemtie tanki un artilērija. Tās komandieris bija Broņislavs Kaminskis.
Rona (nozīmju atdalīšana)

**Rona** var būt:
* Rona - viena no Eiropas lielākajām upēm;
* Rona (departaments) - administratīvā vienība Francijā;
* SS Šturmbrigāde R.O.N.A. - militāra vienība 2. pasaules kara laikā.
1279. gads

**1279. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 16. februāris — Dinišs I kļuva par Portugāles karali.
* februāra beigas — Livonijas ordenis rīkoja karagājienu uz Kernavi.
* 5. marts — notika Aizkraukles kauja starp Lietuvas dižkunigaitiju un krustnešiem.
* pēc Aizkraukles kaujas — Lietuvas dižkunigaitija atbrīvoja Tērvetes pili.
* 7. decembris — Lešeks II Melnais kļuva par Krakovas kņazu.

### Nezināms datums
* Igaunijas pilsēta Hāpsalu ieguva pilsētas tiesības.

## Dzimuši

## Miruši
* 16. februāris — Alfonsu III, Portugāles karalis (dzimis 1210. gadā)
* 5. marts — Ernsts fon Rasburgs, Livonijas ordeņa mestrs
* 7. decembris — Boļeslavs V Kautrīgais, Krakovas kņazs (dzimis 1226. gadā)
Eriks Mazurs

**Eriks Mazurs** (; dzimis ) ir nīderlandiešu fiziķis, kas strādā Hārvarda Universitātē, Amerikas Savienotajās Valstīs. Mazurs ir veicis pētījumus ultraātrājā optikā un kondensētās vielas fizikā.

Leidenes Universitātē Mazurs ir studējis fiziku un astronomiju. 1981. gadā ieguva doktora grādu fizikā. Viņa doktora darba tēma bija "Nelīdzsvaroto leņķisko momentu polarizācijas struktūras daudzatomu gāzēs" (*The structure of non-equilibrium angular momentum polarizations in polyatomic gases*). Lai gan sākotnēji turpināja savu karjeru Eindhovenā sadzīves ierīču un apgaismojuma produktu uzņēmumā *[[Philips]]*, drīz pēc sava tēva mudinājuma devās uz Amerikas Savienotajām Valstīm studēt Hārvarda Universitātē pie Nobela prēmijas laureāta Nikolāsa Blūmbergena. 1987. gadā Hārvarda Universitātē kļuva par asociēto profesoru.
Sliktais opis

**"Sliktais opis"** () ir 2013. gada ASV slēptās kameras kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Džefs Tremeins. Scenārija autori ir Tremeins, Džonijs Noksvils un Spaiks Džonss. Galvenās lomas filmā atveido Džonijs Noksvils un Džeksons Nikols. Filmas izplatītājs ir *[[Paramount Pictures]]*. Filmas pirmizrāde gan Latvijā, gan ASV notika . "Sliktais opis" arī satur dažādus jokus, taču pretēji citām *[[Jackass]]* filmām, tam ir stāsts.

Filmu nominēja 86. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais grims un matu sakārtojums", kļūstot par pirmo filmu *Jackass* sērijas filmu, kas nominēta Kinoakadēmijas balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Viljams Holdens

**Viljams Holdens** (; dzimis **Viljams Frenklins Bīdls jaunākais** (*William Franklin Beedle, Jr.*) , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Par lomu 1953. gada kara filmā *[[Stalag 17]]* saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris, par lomu 1973. gada TV filmā *The Blue Knight* — ''Primetime Emmy'' balvu. Vēl ir filmējies tādās filmās kā "Sanseta bulvāris", "Tilts pār Kvai upi", *[[The Wild Bunch]]*, *[[The Towering Inferno]]* un "Tīkls".

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts sarakstā AFI 100 gadi... 100 zvaigznes ierindoja Holdenu 25. vietā izcilāko vīriešu kārtas zvaigžņu sarakstā.

## Pazīstamākās filmas
* "Sanseta bulvāris" (*Sunset Boulevard*, 1950, režisors Billijs Vailders)
* "Dzimusi vakardien" (*Born Yesterday*, 1950, režisors Džordžs Kjūkors)
* *[[Stalag 17]]* (1953, režisors Billijs Vailders)
* *[[The Moon Is Blue]]* (1953, režisors Oto Prēmingers)
* "Sabrina" (*Sabrina*, 1954, režisors Billijs Vailders)
* "Lauku meitene" (*The Country Girl*, 1954, režisors Džordžs Sītons)
* *[[Executive Suite]]* (1954, režisors Roberts Vaizs)
* *[[Picnic]]* (1955, režisors Džošua Logans)
* *[[Love Is a Many-Splendored Thing]]* (1955, režisors Henrijs Kings)
* "Tilts pār Kvai upi" (*The Bridge on the River Kwai*, 1957, režisors Deivids Līns)
* *[[The Horse Soldiers]]* (1959, režisors Džons Fords)
* "Parīze tveicē" (*Paris When It Sizzles*, 1964, režisors Ričards Kvinns)
* "Mežonīgais bars" (*The Wild Bunch*, 1969, režisors Sems Pekinpā)
* *[[Breezy]]* (1973, režisors Klints Īstvuds)
* *[[The Towering Inferno]]* (1974, režisors Džons Gilermins)
* "Tīkls" (*Network*, 1976, režisors Sidnijs Lūmets)
* "Fedora" (*Fedora*, 1978, režisors Billijs Vailders)
* *[[S.O.B.]]* (1981, režisors Bleiks Edvardss)

## Atsauces

## Ārējās saites
Karloss Betankurs

**Karloss Alverto Betankurs Gomess** (; dzimis ) ir profesionāls Kolumbijas šosejas riteņbraucējs, kurš šobrīd (2021) pārstāv ** komandu.

Par sportista lielākajiem sasniegumiem var uzskatīt uzvaru jauno braucēju kategorijā 2013. gada Giro d'Italia un kopvērtējuma uzvaru 2014. gada Parīze-Nica sacensībās.

2009. gada Pasaules čempionātā U23 grupas braucienā Betankurs izcīnīja otro vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Piedņepras zemiene

**Piedņepras zemiene** (, ) ir terasēts līdzenums Austrumeiropas līdzenuma dienviddaļā Dņepras kreisajā krastā. Ietilpst Baltkrievijas Gomeļas apgabalā un Ukrainas Čerņihivas, Sumu, Poltavas un daļēji Kijivas, Čerkasu, Dņipropetrovskas un Harkivas apgabalos starp Viduskrievijas augstieni ziemeļaustrumos un Piedņepras augstieni dienvidrietumos. 

Zemienes robežās dažkārt izdala Piedņepras un Poltavas līdzenumus. Vidējais augstums 50—160 m, maksimālais — 236 m. Veidots no fluvioglaciāliem un limnoglaciāliem nogulumiem (smiltis, smilšmāls, less). Reljefs līdzens, pazeminās Dņepras virzienā, sastopami sālskupoli. Ziemeļdaļā jauktie meži, purvi, dienviddaļā — mežastepe un stepe, intensīva lauksaimniecība. Naftas un dabasgāzes ieguve.

## Atsauces
Laspalmasas province

**Laspalmasas province** () ir viena no 50 Spānijas provincēm, kas atrodas uz tai piederošajām Kanāriju salām, Atlantijas okeānā, Kanāriju Salu autonomajā apgabalā. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Laspalmasa de Grankanārija. Laspalmasas provinces kopējā platība ir 4066 km2, 2010. gada beigās provincē dzīvoja 1 096 980 iedzīvotāji. Tā aizņem vairāk kā pusi no kopējās Kanāriju salu arhipelāga platības. Province ir sīkāk sadalīta 34 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Serhijs Rebrovs

**Serhijs Rebrovs** (, dzimis  Horlivkā, Doneckas apgabalā) ir Ukrainas futbola treneris un bijušais profesionālais futbolists, kurš spēlēja uzbrucēja un vēlāk pussarga pozīcijā. Pašlaik viņš ir Ukrainas futbola izlases galvenais treneris.

Rebrovs starptautisku atpazīstamību ieguva kā Andrija Ševcenko uzbrukuma partneris Kijivas "Dinamo" komandā 1990. gados un joprojām ir Ukrainas Premjerlīgas visu laiku rezultatīvākais spēlētājs.

Kopš savas debijas 1992. gadā viņš valsts izlasē aizvadīja 75 spēles, gūstot 15 vārtus, piedaloties arī 2006. gada Pasaules kausā, kas bija Ukrainas pirmais Pasaules kausa finālturnīrs.

Trenera karjeru sāka Kijivas "Dinamo", strādājot ar kluba U-21 un dublieru komandām. Vēlāk bija trenera asistents galvenajā kluba komandā. No 2010. līdz 2011. gadam bija arī Ukrainas izlases galvenā trenera asistents.  tika iecelts par Kijivas "Dinamo" galvenā trenera vietas izpildītāju, tā paša gada 19. maijā pēc uzvaras Ukrainas kausā apstiprināts par galveno treneri. Pildīja šo amatu līdz 2017. gadam. 2017.—2018. gada sezonā vadīja Saūda Arābijas profesionālās līgas komandu *[[Al Ahli Saudi FC|Al Ahli]]*.

No 2018. līdz 2021. gadam bija Ungārijas kluba *[[Ferencvárosi TC|Ferencváros]]* galvenais treneris. Trīs reizes aizveda komandu līdz Ungārijas čempiontitulam, 2020.—2021. gada sezonā iekļuva UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā. No 2021. līdz 2023. gadam strādāja Apvienotajos Arābu Emirātos ar klubu *[[Al Ain FC|Al-Ain]]*.  apstiprināts par Ukrainas izlases galveno treneri.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 1992–93, 1993–94, 1994–95, 1995–96, 1996–97, 1997–98, 1998–99, 1999–2000, 2006–07
* Ukrainas kauss: 1993, 1996, 1998, 1999, 2000, 2006, 2007
* Ukrainas Superkauss: 2006

**Fenerbahçe**

* Turcijas Superlīga: 2003–04

**Rubin Kazan**

* Krievijas Premjerlīga: 2008, 2009

**Individuālie sasniegumi**

* Ukrainas gada futbolists: 1996, 1998
* Ukrainas Premjerlīgas sezonas labākais spēlētājs: 1996,1998, 1999
* Ukrainas Premjerlīgas labākais vārtu guvējs: 1997–98

### Trenera karjera
**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2014–15, 2015–16
* Ukrainas kauss: 2013–14, 2014–15
* Ukrainas Superkauss: 2016

**Ferencvárosi TC**

* Nemzeti Bajnokság I: 2018–19, 2019–20, 2020–21

**Al Ain**
* AAE Pro līga: 2021–22
* AAE Līgas kauss: 2021–22

## Atsauces

## Ārējās siates

* Profils Dynamo vietnē
* Profils Ukrainas fanu vietnē
1287. gads

**1287. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 26. marts — notika Garozas kauja, viena no lielākajām kaujām Ziemeļu krusta karos, kurā Livonijas ordenis cieta smagu sakāvi.

### Nezināms datums
* Mongoļu Zelta Orda trešo reizi uzbruka Lietuvai.
* Pavasarī notika zemgaļu uzbrukums Rīgai.

## Dzimuši

## Miruši
* 26. marts — Villekens fon Endorps, Livonijas ordeņa mestrs
* 3. aprīlis — Honorijs IV, Romas pāvests (dzimis ap 1210. gadu)
Vaiņodes novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Vaiņodes novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Vaiņodes novads|Vaiņodes novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Vaiņodes novads sastāv no Embūtes un Vaiņodes pagastiem. Vaiņodes novadā kopā atrodas 10 ciemi.

* **Embūtes pagastā** atrodas 4 ciemi.
* **Vaiņodes pagastā** atrodas 6 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Embūtes pagasts
Embūtes pagasta centrs atrodas **[[Vībiņi|Vībiņos]]**. Embūtes pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 3 mazciemi.

## Vaiņodes pagasts
Vaiņodes pagasta centrs atrodas **[[Vaiņode|Vaiņodē]]**, kas ir arī novada centrs. Vaiņodes pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 4 mazciemi.

## Atsauces
Valkas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Valkas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Valkas novads|Valkas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Valkas novads sastāv no Ērģemes, Kārķu, Valkas, Vijciema, Zvārtavas pagastiem un Valkas pilsētas. Pēc LĢIA datiem Valkas novada teritorijā atrodas 38 ciemi.

* **Ērģemes pagastā** atrodas 6 ciemi.
* **Kārķu pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Valkas pagastā** atrodas 12 ciemi.
* **Vijciema pagastā** atrodas 9 ciemi.
* **Zvārtavas pagastā** atrodas 8 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Ērģemes pagasts
Ērģemes pagasta centrs atrodas **[[Ērģeme|Ērgemē]]**. Ērģemes pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 5 mazciemi.

## Kārķu pagasts
Kārķu pagasta centrs atrodas **[[Kārķi|Kārķos]]**. Kārķu pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 2 mazciemi.

## Valkas pagasts
Valkas pagasta centrs atrodas **[[Lugaži|Lugažos]]**. Valkas pagastā atrodas 12 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 7 mazciemi, 1 skrajciems un 2 vasarnīcu ciemi.

## Vijciema pagasts
Vijciema pagasta centrs atrodas **[[Vijciems|Vijciemā]]**. Vijciema pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 4 mazciemi un 4 skrajciemi.

## Zvārtavas pagasts
Zvārtavas pagasta centrs atrodas **[[Stepi|Stepos]]**. Zvārtavas pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 6 mazciemi un 1 skrajciems.

## Atsauces
Varakļānu novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|Varakļānu novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Varakļānu novads|Varakļānu novada]] ciemi** pēc Varakļānu novada pašvaldības sniegtās informācijas. Varakļānu novads sastāv no Murmastienes, Varakļānu pagastiem un Varakļānu pilsētas. Pēc LĢIA datiem Varakļānu novada teritorijā atrodas 62 ciemi (59 ciemi pašlaik pastāv, bet 3 ciemi ir daļēji izzuduši).

* **Murmastienes pagastā** atrodas 29 ciemi (28 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).
* **Varakļānu pagastā** atrodas 33 ciemi (31 ciems pašlaik pastāv, bet 2 ciemi ir daļēji izzuduši).

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.

## Murmastienes pagasts
Murmastienes pagasta centrs atrodas **[[Murmastiene|Murmastienē]]**. Murmastienes pagastā atrodas 29 ciemi no tiem 1 vidējciems, 7 mazciemi un 21 skrajciems. 

## Varakļānu pagasts
Varakļānu pagasta centrs atrodas **[[Stirnienes muiža|Stirnienes muižā]]**. Varakļānu pagastā atrodas 32 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 1 mazciems un 30 skrajciemi. 

## Atsauces
Pēteris Plēsums

**Pēteris Plēsums** (dzimis , miris ) bija padomju valsts un partijas darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1895. gada 7. septembrī Rites pagastā. 
Lielinieku partijas biedrs kopš 1917. gada, piedalījies cīņās par lielinieku varu Latvijā, Igaunijā, Petrogradā un Krievijas Pilsoņu karā. Pēc tam strādājis partijas darbā Baškīrijā.
Pēc Maskavas Rietumtautu Komunistiskās universitātes beigšanas 1930. gadā iesūtīts Latvijā, kopš 1931. gada nelegālās Latvijas Komunistiskās partijas CK loceklis, par pretvalstisku darbību apcietināts (1932—1940).

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā atbrīvots un iecelts par Lejaskurzemes apgabala komitejas sekretāru, Tautas Saeimas deputāts, vēlāk Latvijas PSR Augstākās Padomes deputāts (1940—1947, 1955—1963), Padomju Savienības Augstākās Padomes deputāts (1941—1954) un Latvijas Komunistiskās partijas CK loceklis (1940—1961).

Laikraksta "Cīņa" redaktors (1942—1944). Miris 1968. gada 12. decembrī Rīgā.

## Atsauces
Vladlens Dozorcevs

**Vladlens Dozorcevs** (; dzimis  Roslavļā) ir Latvijas krievu rakstnieks, scenārists, dramaturgs un politiķis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1939. gadā Smoļenskas apgabalā. Pēc Otrā pasaules kara pārcēlās uz dzīvi Latvijā, 1963. gadā absolvēja studijas LVU Fililoģijas fakultātē. 
Nodarbojās ar rakstniecību, Latvijas Rakstnieku savienības biedrs no 1974. gada, vairāku Rīgas Kinostudijas filmu scenārija autors. 1986. gadā kļuva plaši pazīstams pēc psiholoģiskās drāmas "Pēdējais apmeklētājs" uzvedumiem daudzos PSRS teātros. 
1988. gadā viņš kļuva par literatūras žurnāla "Daugava" galveno redaktoru.

Atmodas kustības laikā aktīvi iesaistījās Tautas frontes darbībā, bija tās Valdes loceklis. 
Bija viens no Augstākās Padomes deputātiem, kas balsoja par 1990. gada 4. maija Neatkarības deklarāciju, ievēlēts arī 6. Saeimā no Tautas saskaņas partijas.

## Filmas
* Gaidiet "Džonu Graftonu"
* Vakara variants
* Māja bez izejas
* Apbraucamais ceļš
* Spēle notiks tik un tā (filmas redaktors)

## Apbalvojumi
Vladlens Dozorcevs ir Triju Zvaigžņu ordeņa komandieris (2000).

## Literatūra
* Tālavs Jundzis. 4. maijs: Rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds "Latvijas Vēsture", 2000.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Latvijas ļaudis" ieraksts
* "Latvijas radošo savienību padomes" ieraksts
Žanis Spure

**Žanis Spure** ( — , segvārds — **Lapa**) bija PSRS slepeno dienestu darbinieks. 1936.-39. gados nelegāli iesūtīts Latvijā, pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā bija Latvijas Komunistiskās partijas Centrālkomitejas sekretārs, bija Tautas Saeimas un vēlāk Latvijas PSR Augstākās Padomes deputāts un tās prezidija loceklis (1940—1941).

## Biogrāfija
Dzimis 1901. gada 23. (10.) septembrī Rīgā. Strādājis Jelgavas policijā, 1920. gadā iestājies nelegālajā Latvijas Komunistiskajā partijā, bijis LKP Zemgales apgabala komitejas loceklis. 1922. gadā apcietināts par komunistisko darbību un 1923. gadā apmainīts pret latviešu gūstekņiem PSRS.

No 1923. gada dzīvoja Maskavā un darbojās Profinternes — komunistisko arodbiedrību starptautiskās organizācijas — nodaļā par sekretāru, kas gatavoja slepenos aģentus nosūtīšanai uz ārzemēm (1925—1932). 1929. gada janvārī Maskavā uz ielas nošāvis kādu Krupenkovu, par ko maigi sodīts tikai ar gadu spaidu darbu, jo jau 1930. gadā Spurem tika atjaunots partijas biedra statuss. 
1935. gadā pirmo reizi uz īsu laiku nelegāli iesūtīts Latvijā, pēc atgriešanās Maskavā 1936. gadā absolvējis Rietumtautu Komunistisko universitāti.

Pēc Molotova—Ribentropa pakta noslēgšanas 1939. gadā kopā ar Kalnbērziņu un F. Deglavu nozīmēts nosūtīšanai uz Latviju, gatavojoties LKP legalizācijai. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā — Latvijas Komunistiskās partijas Centrālkomitejas sekretārs, Tautas Saeimas un vēlāk Latvijas PSR Augstākās Padomes deputāts.

Otrā pasaules kara laikā Sarkanās armijas politdarbinieks (bataljona komisārs), frontes laikraksta "Par Padomju Latviju" redaktors.. 
Ojārs Niedre grāmatā "Slepenais karš pret Latviju" raksta: "Iespējams, ka tieši VDTK interese izsauca Spures pašnāvību 1943. gada maijā Valdajā" . Bet oficiāli paziņots, ka kritis kaujās Valdaja augstienē 1943. gada 23. maijā.

## Atsauces
Tērvetes novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Tērvetes novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Tērvetes novads|Tērvetes novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Tērvetes novads sastāv no Augstkalnes, Bukaišu un Tērvetes pagastiem. Tērvetes novadā kopā atrodas 16 ciemi.

* **Augstkalnes pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Bukaišu pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Tērvetes pagastā** atrodas 6 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Augstkalnes pagasts
Augstkalnes pagasta centrs atrodas **[[Augstkalne (Augstkalnes pagasts)|Augstkalnē]]**. Augstkalnes pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 3 mazciemi.

## Bukaišu pagasts
Bukaišu pagasta centrs atrodas **[[Bukaiši|Bukaišos]]**. Bukaišu pagastā atrodas 5 ciemi no tiem 1 vidējciems un 4 mazciemi.

## Tērvetes pagasts
Tērvetes pagasta centrs atrodas **[[Zelmeņi|Zelmeņos]]**, kas ir arī novada centrs. Tērvetes pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems, 3 vidējciemi, 1 mazciems un 1 aprūpes ciems.

## Atsauces
Izmajila

**Izmajila** () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabalā. Izvietojusies Donavas deltas Kilijas attekas kreisajā krastā, Izmajilas rajona administratīvais centrs. Pilsētā ir lielākā Ukrainas osta pie Donavas upes, tā ir nozīmīgs pārtikas rūpniecības centrs un populārs reģiona tūrisma galamērķis. Šeit atrodas arī Ukrainas jūras spēku bāze un upē patrulē krasta apsardzes vienības. Netālu atrodas Pasaules Dabas Fonda Izmajila salu reģionālais ainavu parks.

Šobrīd pilsētā dzīvo ap 85 000 iedzīvotāju, no kuriem 42,7% ir etniskie krievi, 38% ukraiņi, 10% Besarābijas bulgāri un 4,3% moldāvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Piedņepras augstiene

**Piedņepras augstiene** () ir augstiene Ukrainas centrālajā daļā starp Dņepras un Dienvidbugas vidustecēm. No ziemeļiem to norobežo Poļesjes zemiene, no austrumiem — Piedņepras zemiene, no dienvidiem — Melnās jūras zemiene, no rietumiem — Podolijas un Volīnijas augstiene. Vidējais augstums 220—240 m ziemeļu un rietumu daļā, 150—180 m austrumu un dienvidu daļā; lielākais augstums — 323 m. Augstienes ziemeļdaļa ietilpst mežastepes zonā, dienviddaļa — stepes zonā. Intensīva lauksaimniecība. Dzelzs (Krivbass) un mangāna rūdu atradnes, brūnogļu un grafīta ieguve.

## Atsauces
Leonas province

**Leonas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts ziemeļrietumos, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Ourenses provinci ziemeļrietumos, ar Lugo provinci rietumos, ar Astūriju ziemeļos, ar Kantabriju ziemeļaustrumos, ar Palensijas provinci austrumos, ar Samoras provinci ziemeļos un ar Valjadolidas provinci ziemeļaustrumos. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Leona. Tās kopējā platība ir 15 581 km2, 2013. gada beigās provincē dzīvoja 489 239 iedzīvotāji. Tā ir septītā lielākā province Spānijā un tā ir sīkāk sadalīta 211 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Ļeidas province

**Ļeidas province** () vai **Leridas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts ziemeļaustrumos, Katalonijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Žironas provinci un ar Barselonas provinci austrumos, ar Tarragonas provinci dienvidos, ar Saragosas provinci dienvidrietumos, ar Veskas provinci rietumos un ar Franciju un Andoru ziemeļos. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Ļeida. Tās kopējā platība ir 12 150 km2, 2012. gada beigās Ļeidas provincē dzīvoja 443 032 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 231 municipalitātē.

## Ārējās saites
Lugo province

**Lugo province** (spāņu un ) ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts ziemeļrietumos, Galisijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Ourenses provinci dienvidos, ar Pontevedras provinci un  ar Akoruņas provinci austrumos, ar Astūriju un ar Leonas provinci rietumos. Provinci ziemeļos apskalo Biskajas līcis. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Lugo. Lugo provinces kopējā platība ir 9856&nbsp;km2, 2009. gada beigās provincē dzīvoja 355 195 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 67 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Renārs Roze

**Renārs Roze** (dzimis  Rīgā) ir latviešu vieglatlēts un orientierists. Sasniedzis augstus rezultātus orientēšanās sportā, pēc tam pievērsies garo distanču skriešanai: pusmaratonam un maratonam. 2014. gada martā Barselonas maratonā  uzlabojis savu personisko rekordu līdz 2.19:02.

R. Roze dzīvo Ogrē, 1995. gadā tur sācis trenēties orientēšanās sportā. Mācījies Ogres vidusskolā un Rīgas Valsts 1. ģimnāzijā. Ieguvis divus maģistra grādus: Banku augstskolā un *SBS Swiss Business School*. Strādā par finansistu.

R. Roze ir spēcīgs orientierists, uzvarējis Latvijas arī Latvijas čempionātā (pēdējo reizi par čempionu kļuva 2013. gadā sprintā, kur ieņēma otro vietu, zaudējot tikai ārpus čempionāta ieskaites skrienošam Lietuvas sportistam). Vienlaikus pievērsies garo distanču skriešanai. 2013. gadā uzstādījis personisko rekordu pusmaratonā (1.08:10 Kuldīgā), 2014. gadā — maratonā (2.19:02 Barselonā). Uzvarējis vairākos pusmaratonos Latvijā, kā arī bijis labāko desmitniekā vairākos starptautiskos maratonos. Pēdējos dažus gadus ir otrais spēcīgākais Latvijas maratonskrējējs pēc Valērija Žolneroviča.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Maratonists, kurš izlīda no Ogres meža Sporto.lv
* Mājas lapa (blogs)
FK Carnikava

**FK Carnikava** ir Latvijas futbola klubs no Carnikavas.

Biedrība "Futbola klubs Carnikava" izveidota un reģistrēta Latvijas Republikas uzņēmumu reģistrā 2012. gada 9. februārī. Tā ir Latvijas Futbola federācijas biedrs.

Dalību Latvijas čempionātā un Latvijas kausa izcīņā komanda uzsāka no 2013. gada.

## Sastāvs

*Atjaunots :*

### Iznomātie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* FK Carnikava mājaslapa
* FK Carnikava lapa Facebook vietnē
911. gads

**911. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* aprīlis — Anastasijs III kļuva par Romas pāvestu.
* 11. jūlijs — rietumfranku karalis Šarls III un vikingu vadonis Rollo noslēdza līgumu, kas ļāva vikingiem Normandijā veidot savas apmetnes.

### Nezināms datums

## Dzimuši

## Miruši
* 14. aprīlis — Sergejs III, Romas pāvests (dzimis ap 860. gadu)
* no 20. līdz 24. septembrim — Luijs IV, Austrumfranku karalis (dzimis 893. gadā)