Lielupe

**Lielupe** ir lielākā Zemgales upe, caurteces ziņā otra lielākā Latvijas upe (aiz Daugavas). Upes dziļums augštecē ir apmēram 1 m, lejpus Jelgavas — 8—12 m, lejtecē — 15—20 m. Lielupe ir tikai 119 km gara, toties tai ir 250 pietekas. Jelgavas pilsētas teritorijā tās atteka Driksa iekļauj Pilssalu. Krasti daudzviet aizauguši. Lielupei ir ļoti mazs kritums — 10,8 m (0,1 m/km), it sevišķi lejtecē, kur tā kļūst daudz platāka un dziļāka. Vidējais caurplūdums grīvā ir 106 m³/s (maksimālais 1380 m³/s, minimālais 10,6 m³/s).

## Upes raksturojums
Lielupe sākas pie Bauskas, satekot Mēmelei un Mūsai, bet ietek Baltijas jūras Rīgas līcī Jūrmalas pilsētas austrumu malā.

No Bauskas līdz Mežotnes pilskalnam Lielupe plūst pa senleju, kas veidojusies dolomītos. Ūdenstūristiem Lielupe būs interesantāka augšdaļas posmā, kur krasti stāvāki un pie mazāka ūdens jūtamas krāces (kādus 27 km garš posms no Bauskas līdz Emburgai). Lejpus Mežotnes ieleja paplašinās, upe lēni plūst pa plašu ieleju Zemgales līdzenumā un Piejūras zemienē. Pavasarī, veidojoties ledus sastrēgumiem, Lielupe agrāk mēdza iziet no krastiem, applūdinot lauksaimniecības zemes. Intensīvu nokrišņu dēļ plūdi bija iespējami arī vasarā. Tie radīja lielus zaudējumus zemnieku saimniecībām. Lai samazinātu plūdu apmērus, daudzviet gar Lielupi un tās pietekām tika izveidoti aizsargdambji.

## Lielākās pietekas

### Kreisā krasta pietekas
* Kaucīte,
* Īslīce,
* Svitene,
* Sesava,
* Vircava,
* Platone,
* Svēte.

### Labā krasta pietekas
* Garoze,
* Iecava,
* Spuņņupe (agrāk savienoja ar Babītes ezeru).

## Upju transports

thumb|250px|Lielupes ieteka jūrā
Lielupes dziļums uz leju no Jelgavas ir no 5 līdz 15 m. Tas paver iespēju kuģu transportam no Rīgas un Jūrmalas līdz Jelgavai, kas bija galvenais smago kravu transporta veids līdz pat Rīgas—Jelgavas dzelzceļa izbūvei 19. gadsimta beigās. 19. gadsimta beigās un 20. gadsimtā pa upi notika intensīva baržu satiksme no mālu ieguves karjeriem Lielupes un Iecava krastos uz ķieģeļu fabrikām Lielupes krastos un Rīgā.

Mūsdienās upes izmantošanu kuģniecībā, jahtu tūrismā un sportā traucē smilts saneši, kas intensīvi uzkrājas Lielupes grīvā.

## Vēsture
[thumb|250px|Lielupes baseina karte [Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā (ap 1630).]]
Pirmo reizi vēsturiskajos tekstos Lielupe pieminēta Indriķa hronikas XXIII nodaļā sakarā ar 1219. gadā notikušo zemgaļu vecākā Viestarda uzbrukumu Mežotnes pilskalnam. Hronikas vecākajā variantā (t.s. Zamoisku kodeksā) upe, pa kuru krustneši devās palīgā mežotniešiem, tika dēvēta par *Missa*. 15.—17. gadsimtos Indriķa hronikas norakstos šīs upes nosaukums bija kļuvis par *Mussa*, tāpēc tulkotāji J. G. Arnts un A. Hanzens nešaubījās, ka apraksts attiecas uz Lielupi, jo pēdējā rodas, Mūsai saplūstot ar Mēmeli. Lielupes vāciskais nosaukums *Semgaller-Aa* bija vēlākajos gadsimtos radies upes platākās daļas nosaukums lejpus no Bauskas pils, kura vietā latvieši lietoja mūsdienu nosaukumu "Lielupe".

Pēc Indriķa hronikas senākā varianta atklāšanas 19. gadsimta vidū, kur *Mussa* vietā bija *Missa*, daļa autoru (*Pabst 1867; Arndt 1874*) par šo upi sāka uzlūkot nevis Lielupi, bet Misu. Vēlāk rūpīga hidronīmu analīze neradīja šaubas, ka hronikā ir domāta Lielupe, ko augšgalā lietuvieši (seno zemgaļu ietekmē) vēl arvien sauca par Mūšu.

Savukārt 1254. gada Upmales dalīšanas līgumā Lielupe saukta par *aque, que dicitur Semegallera* — upi, ko sauc par *Semegallera* — no . No teksta noprotams, ka arī Mūsas upi toreiz dēvēja šajā pašā vārdā.

1413. gadā Žilbērs de Lanuā, ceļodams uz Rīgu cauri Kurzemei, sauca Lielupi par *Camegalzaru* (no ): "divas jūdzes atstatumā no Rīgas es cēlos pāri platai upei, ko sauc par *Tzamegaelzara*, un nonācu Rīgā."

Līdz pat 1697. gadam Lielupe ietecēja Daugavā, bet kādas stipras vētras laikā Lielupe pie tagadējās Bolderājas pārrāva kāpas un pa tagad aizsērējušo Ziemeļupes līča turpinājumu ietecēja tieši Rīgas līcī.

1755. gadā Lielupe izlauzās uz jūru tagadējā ietekas vietā. Senākā Lielupes lejas daļa līdz tās agrākajai ietekai Daugavā tiek saukta par Buļļupi, kas, iespējams, ir viens no Lielupes lejteces senajiem nosaukumiem.

Lielupe pie Bornsmindes ap 1900.jpg|Lielupe pie Bornsmindes (ap 1900)
Mežotnes pilskalns 1901.jpg|Lielupe pie Mežotnes pilskalna (pa 1900)
Lielupes pasažieru kuģis Mitau.jpg|Lielupes pasažieru kuģis *Mitau* (20. gadsimta sākums)
Lielupe pie Valgundes.jpg|Lielupes pasažieru kuģītis pie Valgundes muižas (20. gadsimta sākums)


## Zivis
Lielupē mīt plauži, līdakas, raudas, asari, zandarti, līņi, salates, vimbas, zuši, vēdzeles, sami. Sevišķi liela makšķernieku rosība vērojama pavasarī vimbu laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lielupes apraksts