Ferdinands Erdmans Štolls (biologs)

**Ferdinands Erdmans Štolls** (; dzimis , miris ) bija taksidermists, autodidakts ornitologs un mikologs, publicējis dabas aizsardzībai veltītus darbus.

## Biogrāfija
Dzimis 1874. gada 3. oktobrī Daugavgrīvas mācītājmuižā, Mangaļu pagastā pie Rīgas. Tēvs — Daugavgrīvas draudzes luterāņu mācītājs Ferdinands Erdmans Štolls (1816—1893). F. E. Štolla vectēvs Frīdrihs Erdmans Štolls (1760—1826) bija viens no pirmajiem dabas pētniekiem mūsdienu Latvijas teritorijā.

Pēc mācībām Rīgas pilsētas ģimnāzijā apguva dermoplastiku Berlīnē Linneja institūtā. Viņa pamatnodarbošanās bija taksidermija. No 1917. gada Štolls strādāja arī par dabaszinātņu skolotāju vairākās Rīgas skolās. Lasījis daudzas lekcijas gan Latvijā, gan arī ārzemēs.

No 1893. gada Štolls bija Rīgas Dabaspētnieku biedrības biedrs. No 1895. gada viņš bija šīs biedrības muzeja Ornitoloģijas nodaļas vadītājs. Latvijas Nacionālā dabas muzeja krājumā pēc biedrības muzeja reorganizācijas nonāca Štolla putnu olu kolekcija. Kad biedrība 1910. gadā Sāmsalā nodibināja bioloģijas stacijas, Štolls līdz 1914. gadam tur veica putnu gredzenošanu ar gredzeniem, uz kuriem bija rakstīts *NATURF. VEREIN RIGA KIELKOND RUSSIA*.

1939. gadā F. E. Štolls emigrēja sākumā uz Poliju, vēlāk Otrā pasaules kara beigās ar vienu meitu nonāca Vācijas Federatīvajā Republikā (VFR). Otra viņa meita Katarina Bikericha-Štolla nonāca Vacijas Demokrātiskajā Republikā, kur Potsdamā strādāja par sēņu inspektori. Pie viņas glabājās tēva akvareļi. Vēlāk tur nonāca arī Vācijā pēc kara zīmētie akvareļi. Sekojot sava tēva novēlējumam, K. Bikericha-Štolla sēņu zīmējumu un fotogrāfiju kolekciju 1998. gadā uzdāvināja Latvijas Universitātes muzejam, kur tā glabājas arī šobrīd.

1942. gadā F. E. Štolls VFR dibināja Putnu aizsardzības staciju *Kranichbruch* pie Šnābelas. Vēlāk Lērē Dabas aizsardzības un dzimtenes vēstures muzejā izveidoja un vadīja muzeja dabas nodaļu. 1955. gadā apbalvots ar Valsts nopelnu krustu (*Bundesverdienstkreuz*). Miris Heselē, Vācijā, 1966. gada 21. septembrī.

## Pētnieciskā darbība
Nozīmīgas publikācijas *Tier- und Pflanzenleben am Rigaschen Strande* ("Dzīvnieku un augu dzīve Rīgas piekrastē") 1931. gadā un "Latvijas sēnes", kas 1934. gadā publicētas "Jaunā zinātnieka" sērijā.
thumb
Divdesmitajos un trīsdesmitajos gados Štolls pievērsās Latvijas sēņu izpētei. Tajā laikā viņš bija vienīgais cepurīšu sēņu pētnieks Latvijā. Viņš nevāca sēņu kolekciju, bet savus sēņu atradumus rūpīgi izpētīja, fotogrāfēja, zīmēja un izkrāsoja ar akvareļkrāsām. Zīmējumu lapās redzamas ne tikai pašas sēnes, bet tur atrodami arī dati par sēņu bazīdiju, asku un sporu izmēriem; visām sēnēm minētas to atradnes un ievākšanas laiks. Šajā sēņu akvareļu zīmējumu kolekcijā ir tādas retas un interesantas sēnes kā Elija mušmire — *Amanita eliae*, parazītiskā samtbeka — *Boletus parasiticus*, sekstainā zemeszvaigzne — *Geaster pectinatus*, Šveinica piepe — *Polyporus schweinitzii*, punktainā poronija — *Poronia punctata*, krokainā kazbārde — *Sparassis crispa* u.c. Štolls atklājis un aprakstījis jaunu sugu — kāpu tinteni (*Coprinus dunarum* Stoll). Sēņu akvareļu kolekcijā uz 1284 lapām ir 1119 sēņu sugu zīmējumi. Savus novērojumus F.E. Štolls publicēja Rīgas Dabaspētnieku biedrības izdevumā *Korrespondenzblatt des Naturforscher Vereins zu Riga*. Gadu no gada organizējis sēņu izstādes, tādējādi paplašinot iedzīvotāju zināšanas par sēnēm. Štolls izgatavoja arī sēņu vaska mulāžas. Līdz mūsdienām LU Muzejā saglabājusies un restaurēta (Māris Jēkabsons, 1922) tikai viena tāda, kur attēlotas divu sugu mušmires.
thumb|left

## Par Štollu

1999. gada rudenī Latvijas Nacionālais dabas muzejs nevarēja sarīkot tradicionālo sēņu izstādi, jo vasaras beigās un rudenī bija liels sausums. Mežos sēņu vienkārši nebija. Tika nolemts izstādīt F. E. Štolla sēņu akvareļus. Šo izstādi apmeklēja arī F. E. Štolla bijušais skolnieks Dr. jur. Andrejs Dītrihs Lēbers. 2000. gadā Dabas muzejs ar viņa atbalstu izdeva grāmatu "Latvijas sēnes. F. E. Štolla akvareļi". Grāmatā iekļauta zinātnieka biogrāfija, svarīgāko publikāciju saraksts un 158 Latvijas sēņu akvareļi. Katrai Ferdinanda Štolla attēlotajai sēnei ir norādīta tās atrašanas vieta un gads. Lai grāmata varētu kalpot arī kā neliela rokasgrāmata sēņu pazīšanai, attēlotajām sēņu sugām norādītas to augtenes, substrāts, augšanas laiks, sastopamības biežums.

2023. gadā izdota Daigas Jamontes sastādīta grāmata "Ferdinants Erdmanis Štolls. Sēņu pasaule" ar Štolla akvareļu reprodukcijām no LU Muzeja krājuma.

## Atsauces