open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
43. šaha olimpiāde

**43. [[šaha olimpiāde]]** notika no 2018. gada 24. septembra līdz 5. oktobrim Gruzijas pilsētā Batumi.

## Vispārīgs apskats
Olimpiādē piedalījās 184 vīriešu komandas un 144 sieviešu komandas. 

Spēles reglaments: Šveices sistēma 11 kārtās. Apdomas laiks: katram spēlētājam 90 minūtes 40 gājieniem un turpinājumā 30 minūtes līdz partijas beigām ar 30 sekunžu pieskaitījumu katram partijā izdarītam gājienam sākot ar pirmo. 

Vērtējums: Par komandas uzvaru tā ieguva divus punktus, par neizšķirtu (2:2) vienu punktu. Turnīra noslēgumā augstāku vietu ieguva komanda, kura bija guvusi 11 kārtās vairāk punktu (KP). Pie vienādiem rādītājiem, vietas noteikšanai lietoja Zonneborna-Bergera punktu summu (ZBP). Ja arī tā izrādījās vienāda, tad bija jāizšķir partijās iegūtai punktu summai (PP).

## Vīriešu (atklātā) turnīra rezultāti

Uzvarētāja Ķīnas komanda tika apbalvota ar ceļojošo "Starptautisko Hamiltona–Rassela kausu", bet komandas spēlētāji un kapteinis saņēma zelta medaļas. ASV un Krievijas komandas tika apbalvotas attiecīgi ar sudraba un bronzas medaļām.

Tālākajās vietās ierindojās: 4.  17 (390,0), 5.  17 (340,0), 6.  16 (388,0), 7.  16 (379,5), 8.  16 (371,0), 9.  16 (366,0), 10.  16 (337,0)

### Labākie rezultāti pie galdiņiem
Visi labākie rezultāti pie atsevišķiem galdiņiem tika aprēķināti pēc labākajiem reitinga sasniegumiem. 
* 1. galdiņš:  Dins Ližeņs 
* 2. galdiņš:  Ngujens Ngok Čion Šons
* 3. galdiņš:  Horhe Kori
* 4. galdiņš:  Daniels Fridmans
* Rezervists:  Antons Korobovs

### Latvijas komandas sniegums
Latvijas vīriešu komanda ierindojās 45. vietā. Komandas dalībnieku rezultāti apkopoti tabulā:

## Sieviešu turnīra rezultāti

Medaļu ieguvēji komandām:

Uzvarētāja Ķīnas komanda tika apbalvota ar ceļojošo "Starptautisko Veras Menčikas kausu", bet komandas spēlētājas un kapteinis saņēma zelta medaļas. Ukrainas un Gruzijas 1. komanda tika apbalvotas attiecīgi ar sudraba un bronzas medaļām.

Tālākajās vietās ierindojās: 4.  16 (379,5), 5.  16 (372,0), 6.  16 (366,0), 7.  16 (359,5), 8.  16 (352,5), 9. -2 16 (351,5), 10.  16 (347,5)

### Labākie rezultāti pie galdiņiem
Visi labākie rezultāti pie atsevišķiem galdiņiem tika aprēķināti pēc labākajiem reitinga sasniegumiem. 

* 1. galdiņš:  Dzjui Veņdzjuņa
* 2. galdiņš:  Marija Muzičuka
* 3. galdiņš:  Hanima Baladžajeva
* 4. galdiņš:  Marina Brunello
* Rezerviste:  Elšebī Bošra

### Latvijas komandas sniegums
Latvijas sieviešu komanda ierindojās 36. vietā. Komandas dalībnieču rezultāti apkopoti tabulā:

## Nonas Gaprindašvili balva
Nonas Gaprindašvili vārdā nosaukto balvu saņem tās valsts šahisti, kas ieguvuši visvairāk punktu abu tās komandu (vīriešu un sieviešu) maču punktu kopsummā. Ar 36 (18+18) punktiem labākie bija un balvu saņēma Ķīnas šahisti. 
## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites

* 43. olimpiādes oficiālā mājas lapa. 
* 43rd Chess Olympiad: Batumi 2018
Cietušo lidotāju fonds

**Cietušo lidotāju fonds** ir fonds, kuru dibināja Aviācijas pulka lidojošais sastāvs, virsnieki un virsdienesta instruktori ar mērķi vajadzības gadījumos sniegt palīdzību aviācijas darba laukā cietušiem lidotājiem un viņu ģimenes locekļiem. Tas darbību sāka 1920. gada 26. augustā.

Šī fonda darba veikšanai nepieciešamos līdzekļus ieguva galvenokārt no Aviācijas svētku ienākumiem, no sarīkotām loterijām, labprātīgiem ziedojumiem, valsts un sabiedrisko iestāžu pabalstiem. Papildus tam, ar Ministru kabineta atļauju līdzekļu iegūšanas nolūkos fonds 1932./33. gadā izdeva speciālus piemaksas pastmarku izdevumus, un 1933. gadā izdeva grāmatu „Gaisa iekarošana", kurā ilustrācijās tika attēloti vēsturiskie gaisa iekarošanas notikumi.

Fonda galvenie uzdevumi bija:

# aktīvā dienesta, kā arī no karadienesta atvaļinātu, ievainotu, vai sakropļotu lidotāju ārstēšana, ja valsts slimnīcas sniegtā palīdzība bijusi nepietiekoša;
# materiāli atbalstīt dienestā veselību un darba spēju zaudējušos, no kara dienesta atvaļinātos, lidotājus un novērotājus, ja viņi dzīvo trūcīgos apstākļos;
# pabalstīt kritušo lidotāju ģimenes, ja tās atrodas trūcīgos apstākļos;
# rūpēties par kritušo lidotāju apbedīšanu un kapu vietu uzkopšanu.

Pēdējā uzdevuma veikšanai fonds 1932./33. gados visiem ārpus Brāļu kapiem apbedītiem kritušiem lidotājiem uzstādījis pieminekļus.

## Atsauces
Mihails Šišovs

**Mihails Šišovs** (;  Tiflisa —  Tbilisi) bija PSRS šahists un treneris.

## Biogrāfija
Pēc profesijas bijis inženieris celtnieks. Piecas reizes uzvarējis Gruzijas PSR šaha čempionātos: 1944., 1948., 1952., 1955. un 1956. gadā. 1951. gadā kļuvis par PSRS sporta meistaru šahā. 1955. gadā bijis otrais PSRS šaha čempionāta Aizkaukāza republiku zonas turnīrā. 1958. gadā uzvarējis PSRS sporta biedrības *Lokomotiv* šaha čempionātā. 

Pazīstams kā šaha treneris. No 1957. līdz 1965. gadam bijis Nonas Gaprindašvili treneris. Bijis viņas sekundants 1962. gada mačā par pasaules čempiones titulu, 1965. gada mačā par pasaules čempiones titulu un 1969. gada mačā par pasaules čempiones titulu. 1962. gadā apbalvots ar PSRS Nopelniem bagātā trenera nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cilvēks dzelzs maskā

**"Cilvēks dzelzs maskā"** () ir 1998. gada ASV drāmas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Randals Volless. Galvenās lomas atveido Leonardo Di Kaprio, Džeremijs Aironss, Džons Malkovičs, Žerārs Depardjē un Gabriels Bairns. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filmā nežēlīgais Francijas valdnieks Luijs XIV tur ieslodzījumā savu dvīņu brāli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas 22. vidusskola

**Rīgas 22. vidusskola** ir viena no Rīgas vidusskolām, kas atrodas Bruņinieku ielā 10 Centra rajonā.

## Vēsture
Skolas ēka celta 1883. gadā pēc arhitekta Felsko projekta kā J. V. Mindela tabakas fabrika, 1896. gadā pārbūvēta pēc arhitekta Trompovska projekta.

Pēc Otrā pasaules kara beigām 1947. gadā ēkā izvietoja skolu ar krievu mācību valodu. Tajā laikā skolā mācījās apmēram 400 skolēnu.
1953. gadā skolu pārveidoja par Rīgas 22. vidusskolu.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības programma (21011121)

Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma

## Ievērojami skolēni
* Mihails Tāls, šahists 
* Boriss Pugo, padomju politiķis
* Nikolajs Neilands, politiķis 
* Otto Lācis, žurnālists, politiķis
* Ābrams Kļockins, politiķis 
* Mihails Barišņikovs, baletdejotājs
* Mavriks Vulfsons, politiķis 
* Viktors Krasovickis, baņķieris 
* Larisa Mondrusa, dziedātāja
*Ēriks Žagars, vēsturnieks
*Georgijs Stoligvo, ārsts
*Aleksandrs Kaverzņevs vecākais, žurnālists
*Zinaīda Slavina, aktrise
*Pjotrs Vaiļs, rakstnieks, radio "Svoboda" žurnālists
*Aleksejs Širovs,  šahists
*Vladimirs Kononovs, LTF Domes biedrs, ceļu inženieris
* Staņislavs Zukulis, Latvijas PSR VDK priekšsēdētājs

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2018

## Atsauces
Slavenība (filma)

**"Slavenība"** () ir 1998. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors  ir Vudijs Allens. Galvenās lomas atveido Leonardo Di Kaprio, Henks Azaria, Kenets Brana, Džūdija Deivisa, Melānija Grifita un Famke Jansena. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā parādīti vīra un sievas dažādie likteņi pēc abu šķiršanās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pludmale (filma)

**"Pludmale"** () ir 2000. gada ASV piedzīvojumu drāmas filma, kuras režisors ir Denijs Boils. Galvenās lomas atveido Leonardo Di Kaprio, Tilda Svintone, Virdžīnija Ledojena, Roberts Kārlails un Gijoms Kanē. Filmas pirmizrāde notika .

Ričards ceļo uz Taizemi, kur atrod dīvainu karti. Tiek baumots, ka šī karte aizvedīs uz vientuļu pludmales paradīzi. Ieintriģēts, Ričards, dodas šo pludmali atrast.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kafejnīca Don's Plum

**"Kafejnīca Don's Plum"** () ir 1998. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir R.D. Robs. Galvenās lomas atveido Leonardo Di Kaprio, Skots Blūms, Dženija Lūisa, Tobijs Magvairs, Ambera Bensona un Hetere Makkomba. Filmas pirmizrāde notika  Berlīnes filmu festivālā.

Losandželosas pusaudžu grupa katru nedēļu satiekas vietējā kafejnīcā, lai apspriestu pēdējās neveiksmes viņu neveiksmīgajās dzīvēs.

## Ārējās saites
Melu virpulī

**"Melu virpulī"** () ir 2008. gada ASV trillera filma, kas balstīta uz Deivida Ignatiusa tāda paša nosaukuma romāna. Filmas režisors un viens no producentiem ir Ridlijs Skots. Galvenās lomas atveido Leonardo Di Kaprio, Rasels Krovs, Marks Strongs, Vinss Kolosimo un Oskars Aizeks. Filmas pirmizrāde notika .

CIP aģents Jordānijā medī spēcīgu teroristu līderi, tai pašā laikā atrodoties starp savu amerikāņu uzraugu un Jordānijas spēku neskaidrajiem nodomiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antonijas iela (Rīga)

**Antonijas iela** ir iela Rīgas Centra apkaimē (Klusajā centrā), kas sākas Ukrainas neatkarības ielas un Nikolaja Rēriha ielas krustojumā un beidzas krustojumā ar Emiļa Melngaiļa ielu. Ielā ir vienvirziena satiksmes kustība virzienā no Melngaiļa ielas. Ielai lielākoties ir asfalta segums, tikai posmā starp Elizabetes un Dzirnavu ielu to klāj bruģis. Antonijas ielā ir pilsētas centram raksturīgā vairākstāvu vēsturiskā apbūve, virkne ēku ir jūgendstila arhitektūras pieminekļi.

## Vēsture
Pirmo reizi Rīgas adrešu grāmatās Antonijas iela ir atrodama 1867. gadā ar nosaukumu **1. ganību iela** (), nosaukums saistīts ar netālajām pilsētas ganībām. 1885. gadā pirmo reizi minēta ar nosaukumu Antonijas iela (, ). Ielas apbūve veidojusies galvenokārt 1901.—1913. gadā.

Pēc Latvijas okupācijas 1941. gadā ielu pārdēvēja rakstnieka Leona Paegles vārdā par **Leona Paegles ielu**, bet 1942. gadā vācbaltiešu ķirurga Ernsta Bergmaņa vārdā par **Ernsta fon Bergmaņa ielu** (), no 1944. gada tā atkal bija Leona Paegles iela. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1994. gadā ielai tika atjaunots vēsturiskais nosaukums.

Pēc 2022. gada Krievijas iebrukuma Ukrainā 10. martā Rīgas dome lēma ielas sākumposmu, kur atrodas Krievijas vēstniecība Latvijā, līdz krustojumam ar Rēriha ielu pārdēvēt par Ukrainas neatkarības ielu.

## Ielu savienojumi
Antonijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ukrainas neatkarības iela / Nikolaja Rēriha iela
* Andreja Pumpura iela
* Elizabetes iela
* Alberta iela
* Dzirnavu iela
* Emiļa Melngaiļa iela (T veida krustojums)

## Ievērojamas ēkas
* Antonijas iela 6, Rīgas politiski represēto biedrība
* Antonijas iela 7, Neatkarīgā šķīrējtiesa
* Antonijas iela 10, īres nams (arhitekts Trompovskis, 1898)
* Antonijas iela 13, īres nams (arhitekts Augusts Vite, 1910), agrākā Rīgas pilsētas 4. īpatnējās pamatskolas, tad Jāzepa Mediņa Rīgas mūzikas vidusskolas ēka
* Antonijas iela 22, īres nams (arhitekts Nikolajs Nords, 1911)
* Magdelēnas kvartāls starp Antonijas, Emiļa Melngaiļa un Strēlnieku ielu


Antonijas iela Rīga pēc 1910.jpg|Antonijas iela (pēc 1910)
Riga, Antonijas 8 (2) M8020 2014-03-12.jpg|Antonijas iela 8
Antonijas 8. Dragons.007.jpg|Antonijas iela 8
RigaAntonijasIela9.jpg|Antonijas iela 9
RigaAntonijasIela10.jpg|Antonijas iela 10 (1898)
Riga, Antonijas 11 M8023 2014-03-12.jpg|Antonijas iela 11
RigaAntonijasIela12.jpg|Antonijas iela 12
Antonijas street. Riga.jpg|Alberta ielas stūris
Alberta ielā-1. 002.jpg|Alberta ielas stūris
Antonijas 13 no Antonijas ielas.jpg|Antonijas iela 13
Antonijas 13. May-2013 A.jpg|Antonijas iela 13
RigaAntonijas18.jpg|Antonijas iela 18
RigaAntonijas20.jpg|Antonijas iela 20
RigaAntonijas22.jpg|Antonijas iela 22
RigaAntonijas24.jpg|Antonijas iela 24
RigaAntonijas26.jpg|Antonijas iela 26
Латвия (Latvija), Рига (Rīga), ул.Антоньяс - ул.Элизабет (Antonijas iela - Elizabetes iela),8 - 33, 11-58 10.07.2006 - panoramio.jpg|Elizabetes ielas stūris


## Skatīt arī
* Centrs

## Literatūra
Enciklopēdija "Rīgas ielas" 1. sējums, 2008. gads

## Atsauces
11. stunda

**"11. stunda"** () ir 2007. gada ASV dokumentālā filma, kuras veidotājs, viens no producentiem un scenārija autoriem, kā arī stāstītājs ir Leonardo Di Kaprio. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā. Filmā tiek parādīts globālās vides stāvoklis, kā arī teorētiski un praktiski risinājumi planētas ekosistēmu atjaunošanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Asiņainais dimants

**"Asiņainais dimants"** () ir 2006. gada ASV kara trillera filma, kura režisors un viens no producentiem ir Edvards Cviks. Galvenās lomas atveido Leonardo Di Kaprio, Dženifere Konelija, Džimons Honsū, Maikls Šīns, Arnolds Voslū un Gauravs Čopra. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā zvejnieks, kontrabandists un uzņēmēju sindikāts saliek kopā prātus, lai iegūtu vērtīgu dimantu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jefims Kogans

**Jefims Kogans** (;  Odesa —  Odesa) bija PSRS šahists un treneris.

## Biogrāfija
Otrā pasaules kara dalībnieks. 1945. gadā apbalvots ar Sarkanā Karoga ordeni.
Pēc kara sekmīgi piedalījies šaha turnīros. Divas reizes dalījis 2.-4. vietu Ukrainas PSR šaha čempionātos: 1951. un 1954. gadā. 1963. gadā kļuvis par PSRS sporta meistaru šahā. 

Pazīstams arī kā šaha treneris. Bijis Jeļizavetas Bikovas sekundants 1958. gada mačā par pasaules čempiones titulu un 1962. gada mačā par pasaules čempiones titulu. 1968. gadā apbalvots ar PSRS Nopelniem bagātā trenera nosaukumu, bet 1969. gadā saņēmis Ukrainas PSR Nopelniem bagātā trenera nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Padomju Savienības maršals

**Padomju Savienības maršals** bija PSRS Bruņoto spēku Sarkanās armijas (1918—1946) un Padomju armijas (1946—1991) pati augstākā (līdz 1945. gadam) vai otra augstākā dienesta pakāpe. To izveidoja 1935. gadā un kopumā piešķīra 41 reizi.

Par to augstāka pakāpe bija Padomju Savienības ģenerālisimuss (kopš 1945. gada), zemāka — armijas ģenerālis (līdz 1943. dadam) vai karaspēka veida galvenais maršals. Kopš 1955. gada līdzvērtīga pakāpe PSRS Jūras kara flotē bija Padomju Savienības flotes admirālis.

Pirmos piecus maršala titulus piešķīra Vorošilovam, Jegorovam, Bļuheram, Budjonnijam un Tuhačevskim. Staļina terora laikā Bļuheru, Tuhačevski un Jegorovu nošāva. 1940. gada maijā maršala pakāpes piešķīra Timošenko, Šapošņikovam un Kuļikam. Otrā pasaules kara laikā Kuļikam nekompetences dēļ maršala pakāpi atņēma. Kara laikā par maršaliem kļuva virkne padomju karavadoņu (Žukovs, Koņevs, Rokosovskis). Politisku iemeslu dēļ par maršaliem kļuva arī Staļins, Berija un Bulgaņins. Pēckara gados maršala titulus piešķīra galvenokārt par nopelniem karā vai kā piedevu augstam amatam. Brežņeva personības kulta gados par maršaliem kļuva Brežņevs un Ustinovs. Pēdējais par PSRS maršalu 1990. gadā kļuva Jazovs.

## Padomju Savienības maršalu uzskaitījums
* thumb|327x327px|Pirmie pieci Padomju Savienības maršali (no kreisās uz labo): Tuhačevskis, Vorošilovs, Jegorovs (sēž), Budjonnijs, Bļuhers (stāv)Kliments Vorošilovs
* Mihails Tuhačevskis
* Aleksandrs Jegorovs
* Semjons Budjonnijs
* Vasilijs Bļuhers
* Semjons Timošenko
* Grigorijs Kuļiks
* Boriss Šapošņikovs
* Georgijs Žukovs
* Aleksandrs Vasiļevskis
* Josifs Staļins
* Ivans Koņevs
* Leonīds Govorovs
* Konstantīns Rokosovskis
* Rodions Maļinovskis
* Fjodors Tolbuhins
* Kirils Mereckovs
* Lavrentijs Berija
* Vasilijs Sokolovskis
* Nikolajs Bulgaņins
* Ovaness Bagramjans
* Sergejs Birjuzovs
* Andrijs Grečko
* Andrejs Jerjomenko
* Kirils Moskaļenko
* Vasilijs Čuikovs
* Matvejs Zaharovs
* Filips Goļikovs
* Nikolajs Krilovs
* Ivans Jakubovskis
* Pāvels Batickis
* Pjotrs Koševojs
* Leonīds Brežņevs
* Dmitrijs Ustinovs
* Viktors Kuļikovs
* Nikolajs Ogarkovs
* Sergejs Sokolovs
* Sergejs Ahromejevs
* Semjons Kurkotkins
* Vasīlijs Petrovs
* Dmitrijs Jazovs

Attēls:Red Army Marshal 1935 .svg|zīmotne (1935—1940)
Attēls:RKKA 1935 chevron OF10 marshal.svg|piedurkņu uzšuve (1935—1940)
Attēls:RKKA 1940 collar OF10 marshal.svg|zīmotne (1940—1943)
Attēls:RKKA 1940 chevron OF10 marshal.svg|piedurkņu uzšuve (1940—1943)
Attēls:CCCP-Army-OF-10 (1943–1955)-Field.svg|uzplecis ikdienas formastērpam (1943—1955)
Attēls:CCCP-Army-OF-10 (1943–1955).svg|uzplecis parādes formastērpam (1943—1955)
Attēls:Rank-insignia-of-Marshal-of-the-Soviet-Union.svg|uzplecis ikdienas formastērpam (1955—1991)
Attēls:Rank insignia of маршал Советского Союза.svg|uzplecis parādes formastērpam (1955—1991)
Ābrams Poļaks

**Ābrams Poļaks** (;  Proskurova — 1996. gads) bija PSRS šahists un treneris.

## Biogrāfija
Pēc profesijas inženieris elektriķis. Piedalījies vairākos Maskavas pilsētas šaha čempionātos, kuros labākos rezultātus sasniedzis 1927. gadā, kad dalījis 5.-6. vietu, un 1951. gadā, kad ieņēmis 6. vietu. 1929. gadā Odesā piedalījies PSRS šaha čempionāta finālā. 1942. gadā uzvarējis Tulas pilsētas šaha čempionātā. 1945. gadā kļuvis par PSRS sporta meistaru šahā. 
4. Pasaules čempiones šahā Olgas Rubcovas (1909—1994) treneris un vīrs. Šaha lielmeistares Jeļenas Fataļibekovas (dzimusi 1947. gadā) tēvs. Bijis Olgas Rubcovas sekundants 1958. gada mačā par pasaules čempiones titulu. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Niklass Jensens

**Niklass Jensens** (, dzimis ) ir dāņu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2026) Jensens pāstāv Šveices hokeja līgas komandu SC Rapperswil -Jona Lakers.

## Karjera
2011. gada NHL draftā Jensenu 1. kārtā ar 29. numuru izvēlējās Vankūveras "Canucks". NHL kopumā ir aizvadījis 31 spēli gan Ņujorkas "Rangers", gan Vankūveras "Canucks". Spēlējis arī AHL, kā Čikāgas "Wolves", Jūtikas "Comets", Hartfordas "Wolf Pack". 2017. gadā pievienojās Helsinku "Jokerit".

## Ārējās saites
Jese Joensū

**Jese Joensū** (, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2018) Joensū pārstāv KHL klubu Helsinku "Jokerit".

## Karjera
2006. gada NHL draftā Joensū 2. kārtā ar 60.numuru izvēlējās Ņujorkas "Islanders". Karjeru ir sācis Somijas hokeja līgas klubā Pori "Ässät". Vēlāk četrus gadus pārsvarā spēlējis AHL klubā Bridžportas "Sound Tigers". 2013. gadā pievienojās Edmontonas "Oilers". Nospēlējis divas sezonas, Joensū pievienojās Šveices hokeja līgas klubam SC Bern. Kopš 2015. gada spēlē Helsinku "Jokerit".

Somijas hokeja izlases sastāvā ir piedalījies 2012. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Vladislavs Gavrikovs

**Vladislavs Gavrikovs** (, dzimis ) ir krievu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2026) Gavrikovs pārstāv NHL komandu Ņujorkas "Rangers". 

2023. gada 1. martā Gavrikovs tika aizmainīts uz Losandželosas Kings kopā ar Jonasu Korpisalo pret vārtsargu Džonatanu Kviku un divām drafta izvēlēm.

Pēc kļūšanas par brīvo aģentu 2025. gada 1. jūlijā Gavrikovs parakstīja septiņu gadu līgumu ar Ņujorkas "Rangers" komandu 49 miljonu ASV dolāru vērtībā, un gadā nopelnot 7 miljonus ASV dolāru.

Krievijas hokeja izlasē spēlējis 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kur ir izcīnijis zelta medaļu.
## Atsauces

## Ārējās saites
Jožin z bažin

***Jožin z bažin*** (tulkojumā *Jožins no purviem*) ir čehu dziesma, kuras autors ir Zdeņeks Navrātils. Dziesma tika izdota 1977. gadā, to izpilda Ivans Mlādeks un grupa *[[Banjo Band]]*. 2008. gadā dziesma kļuva par interneta fenomenu. 2018. gadā dziesmu izpildīja grupa "Metallica".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesma ''YouTube''
Maksims Šalunovs

**Maksims Šalunovs** (, dzimis ) ir krievu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2018) Šalunovs pārstāv KHL komandu Maskavas CSKA. Spēlējis arī Čeļabinskas "Traktor" un Novosibirskas "Sibirj". Krievijas hokeja izlases sastāvā ir piedalījies 2018. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Kuģa gars

**Kuģa gars** (), **kuģa spoks** (*kuo’ig spūok*) jeb **jūras gars** (*mie’r garā*) lībiešu mitoloģijā ir kuģu un laivu sargātājs un vadītājs, kas ar klaudzēšanu, klaudzināšanu vai dažkārt pat vaidiem, raudām un kliedzieniem brīdina par tuvojošos nelaimi, piemēram, vētru, kuģa strandēšanu vai bojāeju. Dažkārt kuģa gars šādos gadījumos jūrniekiem mēdzot dod norādījumus arī cilvēku valodā, un esot bargs pret tiem, kas viņu neklausa. No veciem un satrunējušiem kuģiem un laivām kuģa gars aizejot, un tiklīdz to ir izdarījis kuģis ejot bojā.

## Atsauces
Radu būšana

**"Radu būšana"** (, ) ir Ukrainas komēdijseriāls, kuru veidojusi studija *Kvartal 95*. No 2008. līdz 2013. gadam to pārraidīja televīzijas kanālā *[[Inter (TV kanāls)|Інтер]]*, vēlāk to demonstrēja kanālā *[[1+1 (TV kanāls)|1+1]]*. Latvijā to pārraidīja kanāli TV3 un 3 Plus. Kopumā 7 sezonu laikā tika izveidotas 73 sērijas.

Seriāls ir par Budjko un Kovaļovu ģimeņu attiecībam. Galvenās lomas tajā attēlo Fjodors Dobronravovs, Ludmila Artemjeva, Tatjana Kravčenko, Anatolijs Vasiļjevs, Nikolajs Dobriņins, Anna Košmala, Inna Koroļova, Daniils Belihs. 2012. gadā seriālam iznāca atvasinājums "Mitjaja stāstiņi".

No 2019. līdz 2020. gadam  kanālā TV3 tika pārraidīts latviešu televīzijas seriāls "Radiņi", kas balstīts uz seriālu "Radu būšana".

## Tapšanas vēsture
2008. gadā Kijivā uzņēma divsēriju televīzijas spēlfilmu "Radu būšana", kuras pirmizrāde notika 2008. gada 28. decembrī. Turpinājums netika plānots, bet pārraides laikā filma guva labus skatītāju reitingus, pateicoties kam izveidoja 2. sezonu (arī spēlfilmas formātā), kura pirmizrāde notika 2009. gada 10. novembrī.

Vēlāk "Radu būšanu" pagarināja uz nākamajām sezonām, kurus veidoja jau seriāla formātā. Tos galvenokārt filmēja Ukrainā, dažas ainas filmēja Maskavā. 

4. sezonu filmēja 2010. gada vasarā Jaltā un Turcijā, tā pirmizrāde notika 15. novembrī TV kanālā *[[Inter (TV kanāls)|Інтер]]*. 2011. gadā filmēja 5. sezonu, kura pirmizrāde notika 15. decembrī.

6. sezonu filmēja 2012. gadā, bet pirmoreiz pārraidīja televīzijā 2013. gada 11. martā. Tika ieplānots, ka 6. sezona būs pēdējā, bet vēlāk, pēc daudzajiem skatītāju lūgumiem, projekta veidotāji nolēma veidot turpinājumu. 2015. gadā autori paziņoja par scenārija sarakstīšanu, bet filmēšanu atlika Eiromaidana notikumu dēļ. To rezultātā Krievijas aktieriem aizliedza iebraukt Ukrainā.

7. sezonu sāka filmēt 2017. gada jūlijā, bet tā paša gada novembrī seriāls tika aizliegts Ukrainā un filmēšanu pārtrauca. 2019. gada pavasarī aizliegums tika atcelts un krievu aktieriem atļāva iebraukt Ukrainā.

Filmēšanu atsāka 2020. gada janvārī, kad tika uzņēmtas ziemas ainas. Tā paša gada vasarā tika plānots uzfilmēt atlikušās sērijas, tomēr filmēšanas darbus pārcēla dēļ COVID-19 pandēmijas. Veidošanu atsāka un pabeidza 2021. gadā. Septītās sezonas demonstrēšanu sāka 2021. gada 20. decembrī, bet pabeidza — tā paša gada 30. decembrī.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
Oto Lācis

**Oto Lācis** vai **Otto Lācis** (; 1934–2005) bija latviešu izcelsmes PSRS un Krievijas Federācijas žurnālists un disidents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1934. gada 22. jūnijā Maskavā latviešu boļševika un Spānijas pilsoņu kara dalībnieka Rūdolfa Lāča un viņa sievas Esteres, dzimušas Vulfsones, ģimenē. Pēc Otrā pasaules kara beigām kopā ar vecākiem ieradās Rīgā, mācījās Rīgas 22. vidusskolā. Studēja Maskavas Valsts Universitātes Ekonomikas fakultātē, ko beidza 1956. gadā, strādāja Sahalīnas laikrakstā, vēlāk "Экономическая Газета" (1960—1964), iestājās par politiskās cenzūras mīkstināšanu.

Pēc "Hruščova atkušņa" beigām strādāja PSRS centrālajā laikrakstā "Izvestija" (1964—1971) un Prāgas avīzē "Miera un sociālisma problēmas" (*Проблемы мира и социализма*, 1971—1975). 1975. gadā atbrīvots no darba laikrakstos par nelegālas grāmatas par Staļinu rakstīšanu, strādāja Maskavas Ekonomikas institūtā (*Институт экономики мировой системы социализма АН СССР*, 1975—1986).
Gorbačova pārbūves kustības laikā bija viens no žurnāla "Коммунист" vadītājiem (1987—1991) un PSKP Centrālās komitejas loceklis. 1988. gada 1.-2. jūnijā uzstājās Latvijas PSR Rakstnieku savienības un citu radošo savienību plēnumā Rīgā.

Vēlāk strādāja laikrakstā "Izvestija", bija prezidenta Jeļcina konsultatīvās padomes loceklis (1993—1996). Pēc 1997. gada, pēc konflikta ar "izvestija" vadību, vadīja laikrakstus *Новые Известия*, *Русский курьер* (no 2003), *Московские новости* (no 2005). 

Pēc prezidenta Putina nākšanas pie varas 2000. gadā krievu uzņēmējs Boriss Berezovskis paziņoja, ka nodod savas televīzijas kanāla ORT akcijas žurnālistiem, tostarp Oto Lācim.
2003. gada septembrī viņš izdzīvoja pēc uzbrukuma savas mājas kāpņu telpā. 

Miris 2005. gada 3. novembrī pēc autokatastrofas tā paša gada 10. septembrī, kad mīklainos apstākļos viņa vadītajā automašīnā lielā ātrumā no sānu ceļa ietriecās apvidus mašīna.

## Darbi
* Объединения в странах СЭВ. — М.: Наука, 1978. — 176 с., 2 300 экз.
* Экономическая централизация и централизм управления: Проблемы взаимосвязи. — М.: Наука, 1987.
* Трансформация гуманитарного образования в России. — М., 1995.

* Солнце в доме. — М.: Советская Россия, 1982.
* Искусство сложения. — М.: Советский писатель, 1984. — 336 с.
* Выйти из квадрата. — М.: Политиздат, 1989. — 416 с.
* Перелом. — М.: Политиздат, 1990. — 400 с.
* Что с нами было? Что с нами будет? — М.: Евразия, 1995.
* Тщательно спланированное самоубийство. — 2001.

## Ārējās saites
* Oto Lācis. Atvadas no Latvijas kompartijas. «Izvestija» 1990. gada 19. aprīlī

## Atsauces
Steven Universe

***Steven Universe*** ir ASV animācijas seriāls, kuru kanālam *[[Cartoon Network]]* izveidoja Rebeka Šugara. Tas ir stāsts par zēnu, Stīvenu Visumu (ierunā Zeks Kalisons), kurš Pludmales pilsētā dzīvo kopā ar Kristāla Dārgakmeņiem — maģiskiem humanoidu citplanētiešiem — Pērli (Dīdī Magno Holla), Garnetu (Estele), un Ametistu (Mikeila Dītsa). Stīvens, kurš ir dārgakmens un cilvēka hibrīds (māte- Rozā kvarcs, tēvs- Gregs Visums), dodas piedzīvojumos ar saviem draugiem un palīdz Dārgakmeņiem aizsargāt pasauli no Mājzemes Dārgakmeņiem. *Steven Universe* sāka raidīt , un ir *Cartoon Network* pirmā animācija, kuru radīja tikai sieviete. Seriāla tēmas ietver mīlestību un ģimeni. Pēc seriāla motīviem izdotas grāmatas, komiksi, videospēles un filma. Šim seriālam ir arī turpinājums *[[Steven Universe Future]]*, kurā Stīvens ir jau pusaudža vecumā, un pieredz dzīvi no ne-tik-dzīvespriecīga skatījuma.

## Ārējās saites
Fortnite Battle Royale

***Fortnite Battle Royale*** ir *[[Epic Games]]* izstrādāta un izdota bezmaksas kaujas videospēle. 2017. gada septembrī tā tika izdota *[[Microsoft Windows]]*, *[[macOS]]*, *[[PlayStation 4]]* un *[[Xbox One]]*, 2018. gada aprīlī — *[[iOS]]*, 2018. gada jūnijā — *[[Nintendo Switch]]*, 2018. gada augustā — *[[Android]]* operētājsistēmai, bet 2020. gada beigās: ''PlayStation 5'' un ''Xbox Series X/S''. Tā ir balstīta uz sadarbības izdzīvošanas spēli ar celtniecības elementiem **.

## Spēles gaita
Spēles gaita ir tipiska citām "karaļu kaujas" (*[[Battle Royale|battle royale]]*) žanra spēlēm. No levitējoša autobusa, kurš lido gar visas spēles teritoriju, izlec 100 spēlētāji. Spēlētāji pēc izlekšanas no autobusa var izmantot savu izpletni, lai izvēlētos vietu, kur viņi uzsāks cīņu vai/un meklēs resursus/ieročus. 

Spēlētāji lieto resursus (koks, metāls, tērauds), lai būvētu praktiski jebko - sākot ar īstermiņa koka sienām, ar kurām pasargātos no pretinieku uzbrukuma, līdz pat izgreznotām pilīm un mājām. 

Pēc kāda laika spēles laukumā sāk parādīties "negaiss". Laukums tiek pakāpeniski sašaurināts riņķveida formā, izejot no šī riņķa, spēlētāja varonis sāk lēnām mirt.

Spēles mērķis ir būt pēdējam dzīvajām spēlētājam, bet arī ir iespējams spēlēt divatā, trijatā un četratā vienā komandā.

## ''V-Bucks''
Lai gan Fortnite ir bezmaksas (free-to-play) videospēle, tajā ir iespējams veikt mikrotransakcijas, izmantojot V-Bucks, kurus var izmantot, lai pirktu produktus spēlē. Tos var iegādāties noteiktā daudzumā (1000, 2800, 5000, 13500), respektīvi par 8.99, 22.99, 36.99 un 89,99 eiro. 13 pasaules valstīs (piem. Austrālijā, Spānijā, Japānā, Lielbritānijā un ASV) V-Bucks iespējams iegādāties arī kā dāvanu kartes.

## ''Fortnite Festival''
2023. gada 9. decembrī, pēc kārtējā spēles atjauninājuma *Epic Games* sadarbībā ar *Harmonix* izlaida jaunu videospēli: *Fortnite Festival.* Spēle ir līdzīga *Rock Band* un *Guitar Hero* (kuras veidoja *Harmonix)*, taču to var spēlēt gan ar tastatūru, gan spēļu kontrolieri (2024. gadā tika izveidots arī "Pro" režīms, kam nepieciešama īpaša ģitāra).
Banjo Band

***Banjo Band*** ir Čehijas mūzikas grupa. Tā tika dibināta 1966. gadā. 2008. gadā grupas dziesma "Jožin z bažin" kļuva par interneta fenomenu.

## Diskogrāfija
### [[LP ieraksts|LP]]
* *Dobrý den!* (1976)
* *Na shledanou!* (1977)
* *[[Jožin z bažin]]* (1978)
* *Ej, Mlhošu, Mlhošu!* (1979)
* *I. Mládek uvádí L. Sobotu* (1979)
* *Přeposlední leč* (1980)
* *Guten Tag!* (1981)
* *Úterý* (1981)
* *I. Mládek zase uvádí L. Sobotu* (1982)
* *Moje rodina* (1983)
* *Banjo z pytle ven!* (1985)
* *Potůčku, nebublej!* (1986)
* *Ta country česká* (1989)
* *Pepa z Kadaně* (1990)
* *Škola zvířátek* (1991)

### [[Kompaktdisks|CD]]
* *Ta country česká* (1991)
* *The Best Of Banjo Band I.* (1992)
* *The Best Of banjo Band II.* (1993)
* *Vykopávky * (1993)
* *Řeky* (1993)
* *Pohádky a jiné povídačky* (1994)
* *V hospodě u šesti trampů* (1994)
* *Písničky Čundrcountry show I* (1994)
* *Písničky Čundrcountry show II.* (1995)
* *Písničky na chatu* (1998)
* *Písně o lásce a pravdě* (2000)
* *Do hlavy ne!* (2001)
* *Proč mě ženy nemaj rády* (2002)
* *V Mexiku v taxiku * (2002)
* *Dáme si eště raz!* (2003)
* *60 nej* (2003)
* *Jožin z bažin w Polsce* (2008)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Ivo Pešāks

**Ivo Pešāks** (, dzimis , Bohēmijas un Morāvijas protektorātā, miris , Prāgā, Čehijā) bija čehu dziedātājs, dejotājs un komiķis.

1972. gadā pabeidzis Prāgas konservatoriju. Pēc trīm gadiem kļuva par grupas "Banjo Band" dalībnieku. Iegūva popularitāti 2008. gadā, kad grupas "Banjo Band" dziesma "Jožin z bažin" kļuva par interneta fenomenu. Savas dzīves pēdējos gados bijis arī grupas "Dýza Boys" dalībnieks. 

Miris  Prāgā 66 gadu vecumā.

## Atsauces
Ivans Mlādeks

**Ivans Mlādeks** (, dzimis , Bohēmijas un Morāvijas protektorātā) ir čehu dziedātājs, gleznotājs un rakstnieks.

Dzimis Prāga . Viņa tēvs mācīja Ivanu zīmēt. 1966. gadā Ivans dibināja grupu "Banjo Band". 1980. gadu vudū kļuvis pazīstams kā rakstnieks, kad tika publicēts viņa pirmais stāsts "Jaunā pasaule" (*Mladý Svět*). Kopumā sarakstījis vairāk nekā 400 dziesmas un tika publicētas 8 viņa grāmatas. 2008. gadā viņa izpildīta dziesma "Jožin z bažin" kļuva par interneta fenomenu.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Rudens vidus svētki

**Rudens vidus svētki** (, ) ir ražas svētki, kurus galvenokārt svin Ķīnā. Svētki norisinās mēness kalendāra astotā mēneša 15. dienā. Pēc Gregora kalendāra svētki iekrīt septembra otrajā pusē vai oktobra sākumā, kad ir pilnmēness. Tāpēc svētki dažreiz tiek saukti par **Mēness svētkiem**. Tradicionāls svētku ēdiens ir mēnesskūkas jeb juebini ().

## Ārējās saites
Undertale

***Undertale*** ir lomu datorspēle, ko radīja amerikāņu izstrādātājs Tobijs Fokss. Šajā spēlē spēlētāji vada cilvēka bērnu, kurš ir iekritis Pazemē, lielā, nomaļā reģionā, kas atrodas zem Zemes virsmas un atdalīts ar burvju barjeru. Spēlētājs, cenšoties atgriezties uz virsmas, sastopas ar dažādiem briesmoņiem, galvenokārt ar kaujas sistēmu; spēlētājs pāriet caur mini-ložu uzbrukumiem no pretinieka un var izvēlēties salīgt vai vājināt briesmoņus, lai tos nenoslepkavotu. Šīs izvēles ietekmē spēli, arī dialogs, briesmoņi un stāsts maina spēles beigu iznākumu.

## Tēli
Sans — īss skelets ar zilu jaku;

Papyrus — tēla Sans brālis, kas cer kļūt par Pazemes karalistes sargu;

Undyne — Pazemes karalistes vadošais sargs, zivs;

Muffet — zirneklis,pārdeveja

Alphys — Pazemes karalistes sargu zinātniece;

ASGORE — Pazemes Karalis;

Toriel — Pazemes bijušā Karaliene, tēla Asgore bijušā sieva;

Asriel — tēla Toriel un Asgore dēls;

Flowey — zieds ar seju;

Mettaton — robots, kuru izveidoja tēls Alphys;

Grillby — bārmenis viņa paša veidotajā bārā;

Asriel Dreemurr — nāves Dievs, tēla Asriel transformācija;

Mettaton EX — tēla Mettaton transformācija;

Omega Flowey — tēla Flowey transformācija;

Frisk — Jūs;

Chara — Pirmais nokritušais cilvēks pazemē;
Rīmaņa hipotēze

**Rīmaņa hipotēze** matemātikā ir pieņēmums, ka Rīmaņa zeta funkcijas rindas analītiskā turpinājuma uz komplekso plakni ζ(s)=0 netriviālo sakņu reālās daļas ir viena puse (½). Hipotēzi 1879. gadā formulēja vācu matemātiķis Bernhards Rīmanis. Latvijā Rīmaņa hipotēzi pētījis Ernests Fogels. Rīmaņa hipotēzes pierādījums radītu būtisku progresu daudzās matemātiskās nozarēs. Par Rīmaņa hipotēzes pierādījumu vai apgāšanu Kleja Matemātikas institūts (Amerikas Savienotās Valstis) ir piesolījuši atlīdzību — 1 miljonu ASV dolāru.
Vladimirs Jurkovs

**Vladimirs Jurkovs** (;  Maskava —  Maskava) bija PSRS un Krievijas šahists un treneris.

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Maskavas pilsētas šaha čempionātu finālu dalībnieks. Labāko rezultātu šajā turnīrā sasniedzis 1966. gadā, kad dalījis 5.-6. vietu. 1970. gadā PSRS sporta biedrības *Trud* šaha čempionātā izcīnījis 2. vietu. 1962. gadā kļuvis par PSRS sporta meistaru šahā.

Sasniedzis labus rezultātus kā šaha treneris. Starp viņa audzēkņiem bija lielmeistari Aleksandrs Morozevičs, Jurijs Balašovs, Jurijs Razuvajevs, Andrejs Sokolovs, Jevgeņijs Romanovs un citi.
Bijis Allas Kušniras sekundants 1965. gada mačā par pasaules čempiones titulu, 1969. gada mačā par pasaules čempiones titulu un 1972. gada mačā par pasaules čempiones titulu. 1984. gadā apbalvots ar PSRS Nopelniem bagātā trenera nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūdolfs Lācis

**Rūdolfs Lācis** (; 1903—1971), segvārds **Rūdolfs Vilks**, bija latviešu izcelsmes PSRS izlūkdienesta virsnieks, Spānijas pilsoņu kara dalībnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1903. gada 5. aprīlī Sātiņu pagastā Jāņa Lāča ģimenē. Mācījās Saldus pilsētas sākumskolā. 1921. gadā iestājās nelegālajā Latvijas Komunistiskajā partijā, bija Saldus bibliotēkas-lasītavas pirmais vadītājs (1925—1926). Dienēja Latvijas Bruņoto spēku instruktoru rotā (1927—1928), strādāja Strādnieku kultūras biedrībā.
1929. gadā viņu apcietināja par pretvalstisku darbību, taču atbrīvoja pret drošības naudu. 1930. gada jūlijā viņš nelegāli šķērsoja Latvijas—PSRS robežu un mācījās Rietumtautu Komunistiskajā universitātē, kuru absolvēja 1936. gadā. Pēc mācībām virsnieku kursos 1937. gada martā caur Helsinkiem, Stokholmu un Parīzi ar viltotiem personas dokumentiem devās uz Spāniju, kur piedalījās pilsoņu karā kā ložmetējnieku instruktors 108. internacionālajā brigādē, bet kopš 1938. gada armijas padomnieks speciālo uzdevumu vienībā. 1939. gada 8. februārī viņš kā Spānijas republikāņu armijas 13. internacionālās brigādes majors šķērsoja Spānijas—Francijas robežu un tika internēts franču nometnes latviešu barakā (*15 Compania Letton*), taču padomju diplomāti vilcinājās atļaut visiem internētajiem latviešiem dot patvērumu PSRS. Tomēr Lācis bija starp tiem nedaudzajiem, kam atļāva caur Havras ostu ar padomju kuģi izbraukt uz Ļeņingradu. Pārējiem internētajiem latviešiem, arī Žanim Folmanim (Grīvam) Višī Francija ļāva atgriezties dzimtenē tikai pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā, kad vēl bija spēkā 1940. gada 28. septembra draudzības līgums starp PSRS un Vāciju.

Otrā pasaules kara laikā Rūdolfs Lācis piedalījās kaujās kā 43. gvardes divīzijas politvadītājs leitnanta pakāpē. Pēc kara beigām dzīvoja Pārdaugavā, strādāja par Latvijas Valsts izdevniecības redaktoru un rakstīja atmiņu grāmatas.
Miris 1971. gada 6. decembrī Rīgā.

## Darbi
* Rūdolfs Lācis. Pagrīdes darbā: stāsts par Žani Timmermani. Rīga: Liesma, 1973. – 173 lpp.
* Рудольф Иванович Лацис, Отто Рудольфович Лацис. Повесть в тюремных тетрадях. Москва: Молодая гвардия, 1983 – 236 c. 

## Ārējās saites
* Цирулис (Индзерс) В.О. Убитые годы / лит. запись Р. Лациса. – Возвращение: Москва, 2003. – 448 с.

## Atsauces
Vilhelms Kumelāns

**Vilhelms Kumelāns** (; 1898—1952) bija latviešu izcelsmes Sarkanās armijas virsnieks, artilērijas ģenerālleitnants. Krievijas pilsoņu kara, Spānijas pilsoņu kara un Otrā pasaules kara dalībnieks.

## Biogrāfija
Dzimis 1898. gada 1. decembrī Daugavpils apriņķa Kapiņu pagastā zemnieka Jāņa Kumelāna ģimenē, bērnību pavadīja Pēterburgas guberņas (tagad Pleskavas apgabala) Krukšinas sādžā. No 1918. gadā dienēja Sarkanajā armijā, piedalījās kaujās Urālos un 24. strēlnieku divīzijas sastāvā Poļu—padomju karā (1920). Pēc Krievijas pilsoņu kara beigām bija artilērijas pulka komandieris. Studēja Maskavas F. Dzeržinska Artilērijas akadēmijā (1930—1934), 1932. gadā iestājās boļševiku partijā. 
No 1937. gada janvāra līdz novembrim kā "pulkvedis Kolmans" bija Spānijas pilsoņu kara Dienvidu frontes 9. korpusa militārais padomnieks, pēc atgriešanās PSRS apbalvots ar Ļeņina ordeni.

Pēc Otrā pasaules kara sākuma 1939. gadā tika iecelts par Maskavas Kara apgabala artilērijas pārvaldes priekšnieka vietnieku (1939—1941) ģenerālmajora pakāpē (1940), tad par Tālo Austrumu frontes 15. armijas artilērijas priekšnieku (1941-1943). 
Vēlāk bija 2. Ukrainas frontes artilērijas priekšnieks (1944), piedalījās Ungārijas, Austrijas un Čehijas ieņemšanā, tad kaujās pret Japānas karaspēku Tālajos Austrumos (1945).

F. Dzeržinska Artilērijas akadēmijas priekšnieka vietnieks (1946—1947), Tālo Austrumu kara apgabala artilērijas pavēlnieka štāba priekšnieks (1946—1949).

Miris 1952. gada 22. jūlijā Maskavā.

## Atsauces
Buhuti Gurgenidze

**Buhuti Gurgenidze** (;  Surami —  Tbilisi) bija PSRS un Gruzijas starptautiskais lielmeistars šahā (1970).

## Biogrāfija
No 1955. līdz 1973. gadam divpadsmit reizes uzvarējis Gruzijas PSR šaha čempionātos. No 1957. līdz 1960. gadam četras reizes pārstāvējis PSRS izlasi Pasaules studentu šaha komandu čempionātos, kuros ieguvis 2 zelta un 2 sudraba medaļas komandu vērtējumā. Deviņas reizes piedalījies PSRS šaha čempionātu finālos, kuros labāko panākumu guvis 1958. gadā Rīgā, kad ieņēmis 8. vietu.. 

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā:
* Sofija - 1958. gads, dalīta 1.-3. vieta,
* Tbilisi - 1965. gads, dalīta 1.-2. vieta ar Romanu Džindžihašvili; 1969. gads, dalīta 1.-2. vieta ar Mihailu Tālu,
* Kislovodska - 1968. gads, dalīta 2.-3. vieta kopā ar Jevgeņiju Vasjukovu aiz Jefima Hellera,
* Gori - 1968. gads, dalīta 2.-3. vieta ar Jefimu Helleru aiz Mihaila Tāla,
* Hradeckrālove - 1976. gads, dalīta 1.-2. vieta kopā ar Aivaru Gipsli,
* Olomouca - 1976. gads, 1. vieta.

1993. gadā kļuvis par Pasaules senioru šaha čempionāta vicečempionu (uzvarēja Marks Taimanovs). Par panākumiem turnīros FIDE 1966. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1970. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Bijis arī daudzu pazīstamu Gruzijas šahistu (Nona Gaprindašvili, Maija Čiburdanidze, Nana Aleksandrija, Nana Joseliani) treneris. 1990. gados bijis Gruzijas šaha federācijas viceprezidents.

Devis nozīmīgu ieguldījumu šaha atklātņu teorijā, kurā viņa vārdā ir nosaukti sekojošie varianti:
* Gurgenidzes pretuzbrukums Karo—Kana aizsardzībā - 1.e4 c6 2.d4 d5 3.Zc3 b5;
* Gurgenidzes variants Karo—Kana aizsardzībā - 1.e4 c6 2.d4 d5 3.Zc3 g6;
* Gurgenidzes variants Sicīliešu aizsardzībā - 1.e4 c5 2.Zf3 Zc6 3.Lb5 g6 4.0-0 Lg7 5.Te1 e5 6.b4.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mājas gars

**Mājas gars**, **mājas dievs** jeb **mājas kungs** latviešu mitoloģijā ir mājas un saimes aizgādnis. Cilvēkiem tas esot parādījies gan cilvēka (kā vīrietis vai sieviete baltās drēbēs), gan dzīvnieka veidolā (kā krupis, čūska vai vabole).

## Atsauces
Narelle Kelnere

**Narelle Kelnere** (; dzimusi kā **Jorgensena** ();  —  Jaundienvidvelsa) bija Austrālijas starptautiskā meistare šahā (1977), divkārtējā Austrālijas sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja (1972, 1974).

## Biogrāfija
21 reizi uzvarējusi Jaundienvidvelsas štata sieviešu šaha čempionātā. Divas reizes bijusi labākā arī Austrālijas sieviešu šaha čempionātā: 1972. un 1974. gadā. Četras reizes pārstāvējusi Austrāliju sieviešu šaha olimpiādēs (1972, 1976, 1978, 1984). 

Narelle Kelnere divas reizes ir piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma cikla izcīņas starpzonu turnīros:
* 1976. gadā starpzonu turnīrā Tbilisi, kurā ieņēmusi 11. vietu;
* 1979. gadā starpzonu turnīrā Alikantē, kurā kopā ar Mijoko Vatai dalījusi 17.-18. vietu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1977. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Visu mūžu strādājusi par pamatskolas skolotāju. Kopš 1961. gada bijusi precējusies ar Austrālijas korespondencšaha čempionu un ICCF starptautisko meistaru Džonu Vinsentu Kelneru (; 1931-1987).

### Slepkavība un pašnāvība
Kelnere izdarīja pašnāvību 1987. gada 20. decembra rītā.

Sākotnēji, atbraucot uz mājas ugunsgrēka izsaukumu Kelneres adresē Hērstvilā 20. decembrī ap pulksten 4:00, ugunsdzēsēji guļamistabā atrada Kelneres vīra Džona Kelnera trūdošo ķermeni. Narelle Kellnere tika atrasta vēl dzīva, bet ar pašas radītu lodes brūci pierē atpūtas telpā. Kelnere no gūtajām traumām nomira ceļā uz slimnīcu. Tika uzskatīts, ka viņa tīši aizdedzinājusi māju. 

Policija izmeklēšana nonāca pie secinājuma, ka apmēram nedēļu iepriekš Kelnere bija noslepkavojusi savu vīru un dzīvojusi mājā ar viņa līķi. Policija norādīja, ka abus nāves gadījumus uztvers kā slepkavību un pašnāvību. Kaimiņi pāri apzīmēja kā savrupu. Drīz pēc notikušā Jaundienvidvelsas šaha asociācijas prezidents raksturoja pāri kā "neparastu pāri, kas bija viens otram piemēroti" un norādīja, ka šaha spēle viņiem bija kļuvusi par apsēstību. Austrālijas čempions šahā Jans Rodžerss apgalvoja, ka Džons Kelners iepriekš bija aizrāvies ar neeksistējošām sazvērestības teorijām.

1987. gada 24. decembrī Austrālijas šaha federācija nāca klajā ar paziņojumu, kurā izteica dziļu nožēlu gan par Džona Kelnera, gan Narelles Kelneres nāvi.

Kelnere tika kremēta Rūkvudas krematorijā 1988. gada 5. janvārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ātrs un miris

**"Ātrs un miris"** () ir 1995. gada ASV vesterna filma, kura režisors ir Sems Reimi. Galvenās lomas atveido Šerona Stouna, Džīns Hekmens, Rasels Krovs, Kevins Konvejs un Leonardo Di Kaprio. Filmas pirmizrāde notika .

Sieviete - šāvēja iegriežas mežonīgo rietumu pilsētā, kur notiek duelēšanās turnīrs. Sieviete izlemj piedalīties šajā turnīrā, lai atriebtu sava tēva nāvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kas nomoka Gilbertu Greipu

**"Kas nomoka Gilbertu Greipu"** () ir 1993. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Lase Halstrēms. Galvenās lomas atveido Džuljete Lūisa, Džonijs Deps, Leonardo Di Kaprio, Mērija Stīnbērdžena un Džons Railijs. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc tēva nāves Gilbertam jārūpējas par savu brāli ar garīga rakstura traucējumiem un māti. Tomēr situācija mainās pēc tam, kad Gilberta dzīvē negaidīti ienāk mīlestība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sākuma izvēlne

[thumb|''[Linux Mint* sākuma izvēlne]]
*'Sākuma izvēlne*' ir [[Grafiskā lietotāja saskarne|lietotāja saskarnes]] elements, ko izmanto *Microsoft Windows* kopš *Windows 95*, kā arī dažās citās [[Operētājsistēma|operētājsistēmās]]. Tā nodrošina centralizētu palaišanas vietu [[Lietojumprogrammatūra|lietojumprogrammām]] un citu uzdevumu veikšanai. Dažādās operētājsistēmās un darbvirsmas vidēs tai ir atšķirīgi nosaukumi, piemēram, *Kickoff Application Launcher* ([[KDE]]), *Dash* (*GNOME* un *Unity*) un sākuma ekrāns *Windows 8*.

Tradicionāli sākuma izvēlnē parādās pielāgojams saraksts ar lietotājam palaižamām programmām, kā arī nesen izmantoto dokumentu saraksts, veids, kā atrast failus un iegūt palīdzību, piekļūt sistēmas iestatījumiem. Vēlāki uzlabojumi iekļāva pieeju īpašām mapēm kā "Mani dokumenti" un "Favorīti" (pārlūka grāmatzīmes). *Windows XP* starta izvēlne tika paplašināta, lai iekļautu dažādas dokumentu mapes kā "Mana mūzika" un "Mani attēli", kā arī iekļāva tādus ierakstus kā "Mans dators" un "Manas tīkla vietas" no *Windows* darbvirsmas. Līdz *Windows Vista'' sākuma izvēlne tika paplašināta uz ekrāna, lietotājam pārvietojoties pa apakšizvēlnēm.
Šī puiša dzīve

**"Šī puiša dzīve"** () ir 1993. gada ASV biogrāfiska drāma, kura ir balstīta uz Tobiasa Volfa tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir Maikls Ketons-Džonss. Galvenās lomas atveido Roberts De Niro, Elena Bārkina un Leonardo Di Kaprio. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā parādītas attiecības starp dumpiniecisku pusaudzi un viņa patēvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pilnīgs aptumsums

**"Pilnīgs aptumsums"** () ir 1995. gada ASV, Francijas, Beļģijas, Itālijas un Apvienotās Karalistes biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisore ir Agņeška Holanda. Galvenās lomas atveido Leonardo Di Kaprio, Deivids Tjūliss, Romāna Boringere un Dominika Blanka. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā jauns dzejnieks Arturs Rembo un viņa mentors Pols Verlēns iesaistās aizliegtās romantiskās attiecībās, tajā pašā laikā jūtot mākslinieku dzīvesveida sekas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Basketbola dienasgrāmatas

**"Basketbola dienasgrāmatas"** () ir 1995. gada ASV drāmas filma, kura balstīta uz Džima Kerola tāda paša nosaukuma autobiogrāfisku darbu. Filmas režisors ir Skots Kalverts. Galvenās lomas atveido Leonardo Di Kaprio, Bruno Kērbijs, Loreina Brako, Ērnijs Hadsons, Patriks MakGo, Džeimss Madio, Maikls Imperioli un Marks Volbergs. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filmā Džims Kerols, daudzsološa vidusskolas basketbola zvaigzne, kopā ar draugiem nokļūst heroīna atkarības gūstā un apdraud savu nākotni basketbolā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Filma 43

**"Filma 43"** () ir 2013. gada ASV kinokomēdija. Galvenās lomas atveido Elizabete Benksa, Kristena Bella, Halle Berija, Keita Bosvorta, Džerards Batlers, Džošua Diamels, Ričards Gīrs, Emma Stouna, Keita Vinsleta, Kriss Prats, Džastins Longs un Džeisons Sudeikis. Filmas pirmizrāde notika . Filmai ir 14 dažādas sižeta līnijas; katrai no tām ir savs režisors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Palcmanis

**Palcmanis** ir vācu cilmes latviešu uzvārds. Palcmanis var būt:

* Jānis Palcmanis (1885—?) — latviešu arheologs, mērnieks un politiķis;
* Juris Palcmanis (1895—1918) — latviešu publicists un politiķis.
Andreja Pumpura iela (Rīga)

**Andreja Pumpura iela** ir iela Rīgas Centra apkaimē (Klusajā centrā), kas sākas no Krišjāņa Valdemāra ielas pretī Esplanādei un beidzas krustojumā ar Antonijas ielu. Ielā ir divvirzienu satiksmes kustība. Tai visā garumā ir bruģa segums. Andreja Pumpura ielā ir pilsētas centram raksturīgā vairākstāvu vēsturiskā apbūve, virkne ēku ir jūgendstila un eklektikas arhitektūras pieminekļi. Šeit atrodas vairākas sabiedriskas celtnes, tostarp triju valstu vēstniecības Latvijā.

## Vēsture
Pirmo reizi Rīgas adrešu grāmatās Andreja Pumpura iela atrodama 1877. gadā ar nosaukumu **Andreja iela** (, ). Ielas apbūve veidojusies pēc Rīgas citadeles nocietinājumu sistēmas nojaukšanas, kad pilsētas apbūves zonā tika iekļauta arī teritorija starp Esplanādi, Krišjāņa Valdemāra ielu un Elizabetes ielu.

1923. gadā ielu pārdēvēja rakstnieka Andreja Pumpura vārdā, bet Latvijas vācu okupācijas laikā 1942. gadā Rīgas kara komendanta Vilhelma Uleršpergera vārdā (), kopš 1944. gada tā atkal ir Andreja Pumpura iela.

## Ielu savienojumi
Andreja Pumpura iela ir savienota ar šādām ielām:
* Krišjāņa Valdemāra iela (T veida krustojums)
* Jura Alunāna iela
* Antonijas iela (T veida krustojums)

## Ievērojamas ēkas
* Andreja Pumpura iela 8, Zviedrijas Karalistes vēstniecība Rīgā (savrupnams celts 1883. gadā, arhitekts Heinrihs Kārlis Šēls)
* Andreja Pumpura iela 6, tagad "Pumpura nams" (īres nams, celts eklektisma stilā 1878. gadā celta ēka, arhitekts Kārlis Johans Felsko)
* Andreja Pumpura iela 3, bijušais fon Strandmaņa īres nams (celts 1891. gadā, arhitekti Konstantīns Pēkšēns, Kārlis Johans Felsko)
* Andreja Pumpura iela 2, Turcijas Republikas vēstniecība Rīgā, privāts kultūras centrs "Grata JJ" un vizuālās mākslas galerija "MuseumLV" (bijušais Stāmura savrupnams celts eklektisma stilā 1873. gadā, arhitekts Heinrihs Kārlis Šēls)
* Andreja Pumpura iela 1, ēkā pēc Pirmā pasaules kara atradās Ukrainas Tautas Republikas vēstniecība Latvijā (1920—1921), kopš 2015. gada 17. septembra ēka pieder Krievijas Federācijas vēstniecībai Rīgā (bijušais Pandera nams, celts eklektisma stilā 1889. gadā, arhitekts Jānis Frīdrihs Baumanis)


Sveriges ambassad Riga.jpg|Andreja Pumpura iela 8, Zviedrijas Karalistes vēstniecība
Riga Andreja Pumpura 5.jpg|Andreja Pumpura iela 5/Jura Alunāna iela 2a 
Andreja Pumpura iela (2).jpg|Andreja Pumpura iela 3
Andreja Pumpura iela 1.jpg|Andreja Pumpura iela 1, Krievijas Federācijas vēstniecībai piederoša ēka
Commemorative plaque in honor of the Ukrainian embassy. Antonias str. 6, Riga.jpg|Piemiņas plāksne bijušajai Ukrainas vēstniecībai pie ēkas Andreja Pumpura ielā 1/Antonijas ielā 6


## Skatīt arī
* Centrs

## Literatūra
Enciklopēdija "Rīgas ielas" 1. sējums, 2008. gads

## Atsauces
Burvestība mēnessgaismā

**"Burvestība mēnessgaismā"** () ir 2014. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Vudijs Allens. Galvenās lomas atveido Emma Stouna, Kolins Fērts, Džeki Vīvere, Mārša Geja Hārdena, Hamišs Linklaters un Saimons Makbērnijs. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā kāds anglis palīdz atmaskot iespējamu aplaupīšanu, kam seko gan personiskas, gan profesionālas komplikācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites