open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dārgie pīšļi (romāns)

**"Dārgie pīšļi"** () ir amerikāņu rakstnieces Elisas Seboldas romāns, kas izdots 2002. gadā. 2009. gadā iznāca grāmatas ekranizācija, tās režisors — Pīters Džeksons.

Latviešu valodā grāmatu izdeva apgāds "Zvaigzne ABC" Dainas Grigorjevičas tulkojumā.

## Sižets

Grāmatas notikumi atstāstīti no četrpadsmitgadīgās meitenes Sjūzijas Selmonas skatu punkta, kuru 1973. gada 6. decembrī izvaroja, nogalināja un pēc tam sadalīja līķi viņas kaimiņš Džordžs Hārvijs. Uz turpmākiem gadiem Sūzija nonāk savā personīgajā paradīzē, no kuras vēro savus radus un slepkavu, domājot par viņu likteņiem. Sjūzija nespēj ietekmēt to, kas notiek uz Zemes, taču pāris reizes viņai uz īsu brīdi izdodas parādīties savas ģimenes priekšā, vienreiz tai izdevās iemiesoties savas klasesbiedrenes Rūtas Konorsas ķermenī un noskūpstīt puisi, kurā Sjūzija iemīlējās neilgi pirms nāves. Romāna sižets ir lineārs, gandrīz viss stāstījums nonāk pie tā, ka Sjūzija "no augšas" redz, kas notiek pēc viņas nāves, un komentē notiekošo, dažkārt ar īsiem ekskursiem pagātnē vai nākotnē.

Sižets, sākoties ar Sjūzijas slepkavību, seko līdzi Salmonu ģimenes izjukšanai un beidzas ar bērna piedzimšanu Lindsijai, Sjūzijas jaunākajai māsai.

## Tēli
Bez Sjūzijas Selmonu ģimenē ir tēvs Džeks, māte Ebigeila, māsa Lindsija, brālis Baklijs un vecāmāte Lina. Džeks paliek apsēsts ar meitas slepkavas meklēšanu, līdz ar ko atsvešinās no pārējiem ģimenes locekļiem un Ebigeila nolemj pamest visus un pārcelties uz citu štatu. Pirms aizbraukšanas viņai uz īsu brīdi sākās romāns ar detektīvu Leonu Fenermanu, kurš izmeklē Sjūzijas slepkavību. Pēc klejošanas pa valsti, Ebigeila apmetās Kalifornijā. Pēc strīda ar Bakliju, kurš izauga ar sajūtu, ka zaudējis visu ģimeni, Džeks piedzīvo nopietnu sirdstrieku. Lindsija pabeidza koledžu un kļuva par psihoterapeiti, viņai un viņas skolas biedram piedzima bērns. Pēc vairākiem gadiem nomira vecāmāte Lina.

Sjūzijas slepkava ir Džordžs Hārvijs, 30—40 gadus vecs vīrietis, kurš kļuva par Selmonu ģimenes kaimiņu, atbraucot Noristaunas pilsētā Filadelfijas tuvumā. Hārvijs nodarbojas ar to, ka būvē leļļu mājas, kā arī nogalina un izvaro nepilngadīgās meitenes pa visu valsti. Policija tā arī nenotvēra Hārviju un viņš palika nesodīts. Arī Lindsija, noprotot, ka viņš ir slepkava, bija paspējusi ieklīst Hārvija mājā, lai atrastu pierādījumus. Hārvijs viņu pieķēra savā mājā, taču Lindsijai izdevās aizbēgt. Vēlāk Hārvijs pameta pilsētu un aizbrauca uz Ņūhempšīru, kur ar viņu notika nelaimes gadījums — Hārvijs nokrita aizā, meklējot kārtējo upuri.

Vēl viens svarīgs tēls ir meitene Rūta Konorsa, kurai Sjūzija pieskārās, pametot dzīvo pasauli.

Grāmatā ir daudz tēlu, katram no viņiem ir sava loma Sjūzijas Salmonas dzīvē un nāvē. Lai gan slepkavība paliek neatklāta (pēc vairākiem gadiem policija uzraka kukurūzas lauku, kur tika nogalināta meitene, un atrada pudeli ar limonādi, uz kuras bija Hārvija un Sjūzijas pirkstu nospiedumi, kas padarīja Hārviju par galveno aizdomās turamo meitenes nāvē), Sjūzija vienmēr ir visu romānu tēlu prātos.

## Atsauces
Siltais

**Siltais** (rakstos kļūdaini arī **Siltāji**) ir ciems Gulbenes novada Līgo pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V430.

## Atsauces
Līgomuiža

**Līgomuiža** ir ciems Gulbenes novada Līgo pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V430, Asarupes krastā.

## Atsauces
Teodoras valsts

thumb|250px|Teodoras valsts (zaļā krāsā) Krimas kartē.
thumb|250px|Teodoras valsts (''Doros'') ap 1400. gadu.
**Teodoras valsts** (), kas seno Krimas iedzīvotāju gotu vārdā dēvēta arī par **Gotiju** (*Γοτθία*), bija neliela viduslaiku (14.-15. gadsimta) valsts Zelta Ordas iekarotās Krimas pussalas dienvidrietumos, ietverot arī Hersonesas (Sevastopoles) teritoriju. Tās galvaspilsēta bija Dorosa (*Δόρος*) jeb Teodoro, mūsdienās Mangupa (*Мангуп-Кале*).

Tajā dzīvoja pareizticīgie Krimas goti, grieķi, alani, bulgāri, kipčaki un citas etniskās grupas, kas runāja grieķu valodā. Sākotnēji bija pakļauta Trabzonas valstij. 


Crimea DSC 0745.jpg|Dorosas valdnieka pils (1425-1475) drupas 
Mangup Fortress2.jpg|Mangupas (Dorosas) cietoksnis
Crimea 2Crimea DSC 0003.jpg|Mangupas (Dorosas) alu klosteris
Mangup-hram-bogorodicy.jpg|Mangupas baznīcas drupas (1853)


## Ārējās saites
Entitemas kauja

**Entitemas kauja** () vai **Šarpsburgas kauja**, kā to dēvē ASV dienvidu štatos, bija Amerikas pilsoņu kara kauja, kas notika 1862. gada 17. septembrī starp Amerikas Valstu Konfederācijas ģenerāļa Roberta Lī Ziemeļvirdžīnijas armiju un Savienības ģenerāļa Džordža Maklelana komandēto Potomakas armiju netālu no Šarpsburgas, Mērilendas štatā un Entitemas līča. Daļa no Mērilendas kampaņas, tā bija pirmā lauka armiju līmeņa iesaistīšanās Amerikas pilsoņu kara karadarbības austrumu teātrī, kas notika Savienības teritorijā. Tā joprojām ir asiņainākā diena ASV vēsturē, kurā upuru kopskaits bija 22 717 bojāgājušo, ievainoto vai pazudušo.

Lai gan Savienības armija cieta lielākus zaudējumus nekā konfederāti, kauja bija nozīmīgs pagrieziena punkts Savienības labā, kas mainīja kara gaitu .

## Karojošo pušu iesaistītās vienības

### Savienības armija
Potomakas armija sastāvēja no 6 kājnieku korpusiem.

* Ģenerālmajora Hukera I korpuss trīs divīzijās;
* Ģenerālmajora Edvīna Samnera II korpusa trīs divīzijas;
* Ģenerālmajora Ficdžona Portera V korpuss trīs divīzijās;
* Ģenerāļa Viljama Franklina VI korpuss trīs divīzijās;
* Ģenerāļa Bērnsaida IX korpuss no četrām divīzijām;
* Džozefa Mansfīlda XII divu divīziju korpuss;
Brigādes ģenerāļa Alfrēda Plezantona kavalērijas divīzija (Čārlza Vaitinga, Džona Farnsvorta, Ričarda Raša, Endrū Makreinoldsa un Bendžamina Deivisa brigādes).

Kopā 75 000 karavīru.

### Konfederācijas armija
Amerikas Valstu Konfederācijas armijas Ziemeļvirdžīnijas armija sastāvēja no desmit kājnieku divīzijām, kas bija sakārtotas divos "spārnos" (korpusos), bija arī Džeba Stjuarta kavalērija un artilērijas rezerve ģenerāļa Viljama Pendltona vadībā. Otrais korpuss sadalīja artilēriju starp divīzijām, savukārt Pirmais korpuss to turēja korpusa kontrolē.

Dienvidu armija sastāvēja no 35 tūkstošiem līdz 52 tūkst. līdz kaujas sākumam. Dažkārt vidēji tiek lēsts 45 000.

Pats ģenerālis Roberts Lī ziņojumā rakstīja, ka armijā ir "mazāk nekā 40 000 cilvēku". Ģenerālis Džons Gordons savos memuāros rakstīja, ka ziemeļu armijā bija 60 000 vīru, bet dienvidu armijā — 35 000.
Pēc vēsturnieka Džozefa Pjēro domām, Longstrīta korpusā bija 17 146 vīri, bet Džeksona korpusā 14 584. Ja pievieno rezerves artilēriju, tiek iegūts skaitlis 32 851 vīru. Šajos datos nav ņemti vērā kavalēristi, kuru skaits nav precīzi zināms, bet parasti tiek pieņemts kā 4500 cilvēku.

Pēc vēsturnieku domām, Entitemas kaujā piedalījās 24 tautību pārstāvji. Jo īpaši 12. Dienvidkarolīnas divīzijā bija noteikts skaits katobas cilts indiāņu.
[thumb| [Aleksandrs Gārdners (fotogrāfs)|Aleksandra Gārdnera fotogrāfija: Linkolns un Maklelans pie Entitemas kaujaslauka, 1862. gada 3. oktobris]]

## Atsauces

## Ārējās saites

* The Battle of Antietam (angliski)
* Atlas of the battlefield of Antietam (Library of Congress) (angliski)
Krāslavas iela

**Krāslavas iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Krāslavas iela — iela Rīgā;
** Krāslavas iela — iela Daugavpilī;
** Krāslavas iela — iela Jūrmalā;
** Krāslavas iela — iela Ludzā;
** Krāslavas iela — iela Preiļi;
** Krāslavas iela — iela Rēzeknē.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Krāslavas iela — iela Aglonas pagasta Aglonā;
** Krāslavas iela — iela Indras pagasta Indrā;
** Krāslavas iela — iela Kaplavas pagasta Kaplavā;
** Krāslavas iela — iela Kombuļu pagasta Kombuļos;
** Krāslavas iela — iela Šķeltovas pagasta Šķeltovā;
** Krāslavas iela — iela Naujenes pagasta Vecstropos;
** Krāslavas iela — iela Višķu pagasta Višķos.
Pjērs Nkurunziza

**Pjērs Nkurunziza** (franču un , dzimis , miris ) bija Burundijas politiķis un valstsvīrs, no 2005. līdz 2020. gadam bija Burundijas prezidents. Pirms kļūšanas par prezidentu bija hutu sacelšanās līderis. Prezidentūras laikā tika apvainots diktatorismā un cilvēktiesību pārkāpumos. 2015. gadā notika neveiksmīgs valsts apvērsuma mēģinājums, kurš nenoveda pie nopietnām etniskām sadursmēm kā tas valstī bija arī iepriekš, pirms Nkurunzizas prezidentūras.

Miris 2020. gada 8. jūnijā, īsi pirms savas prezidentūras beigu termiņa. Jau iepriekš P. Nkurunziza bija paziņojis, ka atkārtoti nekandidēs vēlēšanās, tomēr viņš ir visilgāk amatā bijušais prezidents Burundi vēsturē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trīseņu lāčauza

**Trīseņu lāčauza** () ir graudzāļu dzimtas suga, kura savvaļā ir sastopama Āzijas dienvidrietumu daļā. Dekoratīvo īpašību dēļ tā tiek kultivēta Eiropā, vietām, tostarp Latvijā, tā sastopama kā adventīvs (ievazāts) augs. Latvijā atsevišķi eksemplāri ir reti sastopami nezālienēs un izgāztuvēs.

## Apraksts
Trīseņu lāčauza ir viengadīgs, 20—45 cm garš lakstaugs. Tam ir stāvs stiebrs; lapas ir lineāras, 0,2—0,5 cm platas, tāpat kā lapu makstis ir īsi apmatotas. Ziedu skara ir diezgan liela (līdz 10 cm gara), skraja, vienpusēji nokarena; ziedā vārpiņu ir nedaudz. Skaras zari ir aptuveni vārpiņu garumā vai garāki. Vārpiņas ir olveidīgas vai iegareni olveidīgas, lielas un sāniski saplacinātas (1,5—3 cm garas un 0,7—1,3 cm platas), nedaudz uzpūstas. Vārpiņā ir 10—20 ziedi. Ārējā vārpiņas plēksne ir ar 3—5 dzīslām, iekšējā — ar 5—9 dzīslām. Vārpiņas plēksnes ir kopumā nevienādas: ārējā iegareni lancetiska, strupa, ap 0,5 cm gara; iekšējā garāka — iegarena. Arī zieda plēksnēm nav vienāds garums, tās ir otrādi olveidīgas. Uz ārējās ziedu plēksnes akota nav. Auglis — plēksnēs ieslēgts grauds. Zied jūnijā, jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gaidis Vanags

**Gaidis Mārtiņš Vanags** (21.04.1938 — 05.02.2005) bija latviešu bokseris, Latvijas PSR boksa čempions II pusvidējā svarā, Latvijas PSR boksa izlases komandas dalībnieks, Latvijas PSR jaunatnes boksa čempions, piedalījies 100 Profesionāļu cīņās, izcīnījis 84 uzvaras.
Trakšēni

**Trakšēni** ir ciems Aiviekstes pagastā, Aizkraukles novadā. Atrodas 118 km attālumā no Rīgas.

## Atsauces
ESTO

**ESTO** ir finanšu tehnoloģiju uzņēmums, kas sniedz finanšu pakalpojumus Baltijas valstīs, izmantojot savu tirdzniecības platformu. ESTO platforma nodrošina klientiem iespēju pārvaldīt savus maksājumus, veikt pirkumus, izmantot risinājumu “Pērc tagad — Maksā vēlāk”, kā arī patēriņa aizdevuma un kredītlīnijas pakalpojumu. Uzņēmumiem ESTO piedāvā e-komercijas risinājumus, kas ļauj saņemt tiešos maksājumus, piedāvāt saviem klientam iespēju “Pērc tagad — Maksā vēlāk”, kā arī nodrošina mārketinga atbalstu.

ESTO partneri ir mazumtirgotāji Baltijas tirgū: *iDeal*, *[[ELKOR]]*, *BigBox*, *JYSK*, *Stokker*, Veloprofs, *Membershop*, Mēbeles1, *Given/Grenardi*, *Evelatus*, *Weekendshoes* un daudzi citi.

Uzņēmumam ir pieci biroji — Tallinā, Tartu, Rīgā, Viļņā un Kijivā.

## Vēsture
ESTO tika dibināts 2017. gadā Tallinā, kuru izveidoja *Mikk Metsa, Martin Ustaal, Mikk Mihkel Nurges*. Nosaukums “ESTO” ir radīts no vārda Estonia. Tajā pašā gadā ESTO ienāca Igaunijas e-komercijas industrijā ar savu uzbūvētu platformu — *ESTO Checkout* — Igaunijas komersantu tiešsaistes tirdzniecības atbalstam.

2019. gadā uzņēmums izveidoja savu otro produktu *ESTO Account,* kas ir digitāla kredītlīnija. 2019. gada augustā ESTO izsniedza apmēram 26 000 aizdevumu, un tā neto aizdevumu portfeļa apjoms palielinājās līdz 7 miljoni eiro.

2020. gadā ESTO uzsāka darbību e-komercijas maksājumu industrijā ar *ESTO Pay*.

2021. gada sākumā uzņēmums uzsāka darbību Lietuvā un tā paša gada beigās arī Latvijā. 2021. gada beigās ESTO bija piesaistījis 1 200 komersantus — Baltijas tirdzniecības uzņēmumus.

2021. gadā uzņēmums saņēma 4 miljonu eiro aizdevumu AS Citadele banka. Finansējuma mērķis bija apgrozāmie līdzekļi, kas pastiprinās uzņēmuma darbību Igaunijā, kā arī tā turpmāko paplašināšanos Baltijas tirgū.

2022. gadā ESTO ir sasniedzis ievērojamus panākumus, izsniedzot aizdevumus vairāk nekā 100 miljonu eiro vērtībā.

2022. gada septembrī ESTO un Bolt apvienojās sadarbībai un ieviesa *Bolt Pay Later* — jaunu maksājumu veidu.

Līdz 2023. gadam ESTO maksājumu risinājumi ir palīdzējuši Latvijas tirgotājiem pārdot preces 5,2 miljonu eiro vērtībā.

## Atsauces
Pēctecība

**"Pēctecība"** () ir ASV satīrisks melnā humora drāmas televīzijas seriāls, kura autors ir Džesijs Ārmstrongs. Pirmizrāde notika  kanālā HBO. Seriāla pēdējā epizode iznāca . Seriāls ir par Roju ģimeni, globāla mediju un izklaides konglomerāta *Waystar RoyCo* īpašniekiem, kas cīnās par kompānijas vadību saistībā ar ģimenes patriarha Logana Roja (Braians Kokss) veselības pasliktināšanos. Seriālam kopumā iznāca četras sezonas.

Seriālā Džeremijs Strongs atveido Kendalu, Kīrans Kalkins Romānu un Sāra Snuka Siobānu (Šiva), Logana bērnus, kas strādā kompānijā. Metjū Makfedjens atveido Tomu Vambsgansu, Šivas vīru un *Waystar* izpilddirektoru, Nikolass Brauns atveido Gregu Hiršu, Logana radinieku, kas strādā kompānijā, Alans Raks atveido Konoru, Logana vecāko bērnu, un Hiama Abasa — Mārsiju Roju, Logana trešo un pašreizējo sievu. Pārējās lomās filmējas Pīters Frīdmens, Natālija Golda, Robs Jangs, Dagmara Domīnčika, Arians Moajeds, Dž. Smita-Kemerona, Žustīne Lupe, Deivids Rašī un Fišers Stīvenss.

Seriāls "Pēctecība" ir plaši atzīts kritiķu vidū, izceļot scenāriju, aktierspēli (īpaši Stronga un Koksa) un skaņas celiņu. Seriāls saņēmis vairākas balvas un nominācijas, tostarp saņēmis BAFTA televīzijas balvu kategorijā "Labākā starptautiskais raidījums", kā arī 2020., 2022. un 2023. gadā Zelta globusa balvu kategorijā "Labākais drāmas seriāls" un ''Primetime Emmy'' balvu kategorijā "Labākais drāmas seriāls". Gan Kokss, gan Strongs saņēmuši Zelta globusa balvas kā labākie aktieri drāmas seriālā, turklāt Strongs saņēmis arī *Primetime Emmy* balvu šajā pašā kategorijā. *Emmy* balvas saņēma arī Snūka un Makfedjens. Vairāki kritiķi un publikācijas seriālu "Pēctecība" atzinušu par vienu no visu laiku labākajiem seriāliem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Jaunāmuiža (Liezēres pagasts)

**Jaunāmuiža** ir ciems Liezēres pagastā, Madonas novadā. Atrodas 130 km attālumā no Rīgas. Pēc LĢIA klasifikācijas pieder pie skrajciemiem.

## Atsauces
Olaines iela

**Olaines iela** var būt:

* Olaines iela — iela Jelgavā;
* Olaines iela — iela Jūrmalā;
* Olaines iela — iela Rīgā.
Aveņu iela

**Aveņu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Aveņu iela — iela Rīgā;
** Aveņu iela — iela Daugavpilī;
** Aveņu iela — iela Jelgavā;
** Aveņu iela — iela Jūrmalā;
** Aveņu iela — iela Liepājā;
** Aveņu iela — iela Aizkrauklē;
** Aveņu iela — iela Bauskā;
** Aveņu iela — iela Cēsīs;
** Aveņu iela — iela Iecavā;
** Aveņu iela — iela Ikšķilē;
** Aveņu iela — iela Koknesē;
** Aveņu iela — iela Krāslavā;
** Aveņu iela — iela Kuldīgā;
** Aveņu iela — iela Ludzā;
** Aveņu iela — iela Ogrē;
** Aveņu iela — iela Rūjienā;
** Aveņu iela — iela Salaspilī;
** Aveņu iela — iela Saulkrastos;
** Aveņu iela — iela Siguldā;
** Aveņu iela — iela Talsos;
** Aveņu iela — iela Tukumā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Aveņu iela — iela Salaspils pagasta Bajāros;
** Aveņu iela — iela Stopiņu pagasta Dreiliņos;
** Aveņu iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā;
** Aveņu iela — iela Olaines pagasta Jāņupē;
** Aveņu iela — iela Grobiņas pagasta Jaundubeņos;
** Aveņu iela — iela Kocēnu pagasta Kocēnos;
** Aveņu iela — iela Garkalnes pagasta Maksteniekos;
** Aveņu iela — iela Ozolnieku pagasta Ozolniekos;
** Aveņu iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
** Aveņu iela — iela Skrudalienas pagasta Silenē;
** Aveņu iela — iela Līvbērzes pagasta Tušķos;
** Aveņu iela — iela Vietalvas pagasta Vietalvā;
** Aveņu iela — iela Ķekavas pagasta Vimbukrogā;
** Aveņu iela — iela Skultes pagasta Ziemeļblāzmā.

## Skatīt arī
* Aveņu aleja
* Avenes
Gaileņu iela

**Gaileņu iela** var būt:

* Gaileņu iela — iela Jūrmalā;
* Gaileņu iela — iela Rīgā;
* Gaileņu iela — iela Tīrainē;
* Gaileņu iela — iela Garkalnē;
* Gaileņu iela — iela Garupē;
* Gaileņu iela — iela Skultē.
Sveķu iela

**Sveķu iela** var būt:

* Sveķu iela — iela Rīgā;
* Sveķu iela — iela Jūrmalā;
* Sveķu iela — iela Ogrē;
* Sveķu iela — iela Pļaviņās;
* Sveķu iela — iela Olaines pagasta Jaunolainē;
* Sveķu iela — iela Ķekavas pagasta Jenčos.
Mikeli "Jukurit"

**Mikeli "Jukurit"** () ir hokeja komanda, kas bāzēta Mikeli, Somijā, un spēlē SM līgā. Komanda dibināta 1970. gadā un pastāvēšanas ilgāko laiku tā spēlējusi dažādās Somijas zemākajās līgās. SM līgā tā spēlē kopš 2016. gada.

Komandu ir pārstāvējuši vairāki Latvijas hokejisti. 2019.—2020. gada sezonā komandas rindās spēlēja Mārtiņš Dzierkals. No 2021. līdz 2024. gadam tajā spēlēja uzbrucējs Oskars Batņa. Pašlaik (2025) klubu pārstāv aizsargs Alberts Šmits.

## Līderi
### Spēlētāju SM līgas rekordi

* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Petruss Palmu, 26 (2021.—22.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Petruss Palmu, 33 (2021.—22.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Petruss Palmu, 59 (2021.—22.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Olivers Joakims Larsens, 61 (2021.—22.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Tēmu Suhonens, 39 (2017.—18.)

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Mikaela Džaje Rodrigesa

**Mikaela Antonija Džaje Rodrigesa** (; dzimis ), iepriekš zināma kā **Emdžeja Rodrigesa** (), ir amerikāņu aktrise un dziedātāja. Rodrigesa, dzimusi Ņuarkā, Ņūdžersijas štatā, jaunībā apmeklēja vairākas skatuves mākslas skolas, pirms viņu iekļāva teātra iestudējuma
*[[Rent]]* aktieru sastāvā, Endžela Damota Šunarda lomai, par ko viņš 2011. gadā ieguva Klaiva Bārnsa balvu.

Pēc uzstāšanās mūziklā *Rent*, Rodrigesa paņēma pārtraukumu no uzstāšanās, lai veiktu transgendera pāreju. No 2012. līdz 2016. gadam, Rodrigesa atsāka darbu uz skatuves, kā arī piedalījās nelielās lomās televīzijas seriālos, tostarp seriālos "Māsa Džekija" (*Nurse Jackie*), "Kerijas dienasgrāmatas" (*The Carrie Diaries*) un "Lūks Keidžs".

2017. gadā Rodrigesa izturēja atlasi uz vienu no galvenajām lomām televīzijas kanāla FX seriālā *[[Pose]]*. Par Blankas Evandželistas lomu šajā seriālā viņa izpelnījās kritiķu atzinību. 2021. gadā viņa kļuva par pirmo transgendera sievieti, kas saņēmusi ''Emmy'' balvas nomināciju galveno lomu aktieru kategorijās; viņu nominēja kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā drāmas seriālā" par lomu trešajā un noslēdzošajā seriāla *Pose* sezonā, kā arī viņā ieguva Zelta globusa balvu" kategorijā "Labākā aktrise drāmas seriālā".

## Atsauces

## Ārējās saites
The Morning After

***The Morning After*** ir 1986. gada ASV *[[neo-noir]]* trillera filma, kuras režisors ir Sidnijs Lūmets. Filmā galvenās lomas atveido Džeina Fonda, Džefs Bridžess un Rauls Hulija.

Filma stāsta par alkoholiķi aktrisi (Fonda), kura no rīta pamostas blakus noslepkavotam vīrietim.

*The Morning After* pirmizrāde notika . Filma nopelnīja 25,1 miljonu ASV dolāru pie 15 miljonu budžeta, kā arī saņēma dažādus kritiķu vērtējumus. Džeinu Fondu par šo lomu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Saldā dzīve

**"Saldā dzīve"** () ir 1960. gada Itālijas un Francijas kopražojuma satīriska komēdijdrāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Federiko Fellīni. Filmā galvenās lomas atveido Marčello Mastrojanni, Anita Ēkberga, Anuka Emē, Ivonna Furno un Alēns Kinī.

Filma stāsta par dzeltenās preses žurnālistu Marčello Rubīni (Mastrojanni), kurš septiņu dienu un nakšu laikā satiek dažādus krāšņus 60. gadu Romas personāžus, meklējot mīlestību un laimi. Filmas scenārijs var tikt iedalīts prologā, septiņās epizodēs, starpposmā un epilogā.

"Saldā dzīve" pirmizrāde notika . Filma guva gan lielus komerciālus sasniegumus, gan kritiķu atzinību, neskatoties uz to, ka vairākās valstīs, kā Spānijā un Portugālē, to cenzēja. "Saldā dzīve" saņēma Zelta palmas zaru 1960. gada Kannu kinofestivālā, kā arī Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākie kostīmi". Filma nominēta vēl trim Akadēmijas balvām, tai skaitā "Labākais režisors" un "Labākais oriģinālscenārijs". Filmas panākumi izraisīja pavērsiena brīdi Itālijas un Eiropas kino. "Saldā dzīve" tiek uzskatīta par meistardarbu un vienu no visu laiku labākajām filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svārpsts

thumb|Svārpsts
**Svārpsts** ir ar roku darbināms griezējrīks, ar kuru koksnē veic nelielus un nedziļus urbumus.

## Skatīt arī
* Urbis
Minhenes olimpiskais stadions

**Minhenes olimpiskais stadions** () ir daudzfunkcionāls stadions Minhenē, Vācijā. Tas ir izvietots Minhenes olimpiskā parka centrā, pilsētas ziemeļu daļā. Stadiona pašreizējā ietilpība ir 63&nbsp;118 vietu.

Stadions tika uzbūvēts 1972. gada vasaras olimpiskajām spēlēm un bija to galvenā norises vieta. Tajā notika atklāšanas un noslēguma ceremonijas, sacensības vieglatlētikā, jāšanā, modernajā pieccīņā, kā arī futbola finālspēle.

No 1972. līdz 2005. gadam, kad tika atklāts stadions *[[Allianz Arena]]*, Minhenes olimpiskajā stadionā mājas spēles aizvadīja futbola klubi Minhenes "Bayern" un *[[TSV 1860 München]]*. No 2020. līdz 2022. gadam tajā spēlēja Vācijas futbola 3. līgas klubs *Türkgücü München*. 

Stadions bija viena no 1974. gada FIFA Pasaules kausa norises vietām. Tajā tika aizvadītas trīs grupu turnīra spēles, spēle par 3. vietu un fināls. Tajā notika arī divas 1988. gada Eiropas čempionāta futbolā spēles, ieskaitot finālu. Stadionā ir trīs reizes notikuši Eiropas nozīmīgākā futbola klubu turnīra UEFA Čempionu līgas (agrāk — Eiropas kauss) fināli — 1979., 1993. un 1997. gadā. 2012. gadā tajā notika UEFA Sieviešu čempionu līgas finālspēle.

Stadionā ir notikušas arī nozīmīgas vieglatlētikas sacensības. Divas reizes tajā ir rīkots Eiropas čempionāts vieglatlētikā — 2002. un 2022. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Mednieka nakts

**"Mednieka nakts"** () ir 1955. gada ASV *[[film noir]]* trillera filma, kuras režisors ir Čārlzs Lotons. Filmā galvenās lomas atveido Roberts Mičums, Šellija Vintersa un Liliana Giša. Filma ir balstīta uz 1953. gada Deivida Graba romāna ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par sērijveida slepkavu Hariju Pauelu (Mičums), kurš, izliekoties par mācītāju, apprec atraitni Villu (Vintersa) un mēģina noskaidrot no bērniem, kur atrodas viņa īstā tēva noslēptie 10 tūkstoši dolāru.

"Mednieka nakts" pirmizrāde notika . Gan romāns, gan filma ir daļēji balstīta uz patiesu stāstu par Hariju Pauersu, kuru 1932. gadā pakāra par divu atraitņu un trīs bērnu slepkavībām Rietumvirdžīnijā. Filmas liriskais un ekspresionistiskais stils, kas ir aizgūts no mēmā kino, atšķir to no citām Holivudas 40. un 50. gadu filmām. Tā ir ietekmējusi tādus režisorus kā Raineru Verneru Fasbinderu, Robertu Oltmenu un Mārtinu Skorsēzi. 1992. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". Mūsdienās tā tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām filmām. Ietekmīgais franču kinožurnāls *[[Cahiers du Cinéma]]* 2008. gadā izvēlējās "Mednieka nakts" kā otro visu laiku labāko filmu aiz "Pilsonis Keins". Neskatoties uz vēlāk gūtajiem panākumiem, negatīvā reakcija filmas pirmizrādē padarīja to par Čārlza Lotona vienīgo režisēto filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kemerona sala

**Kemerona sala** () ir neapdzīvota sala Kanādas ziemeļos Karalienes Elizabetes salu arhipelāgā. Kemerona sala ir vienīgā vieta Kanādas Arktikā, kur rūpnieciskos apjomos iegūta nafta.

## Ģeogrāfija
Atrodas Kanādas Arktiskā arhipelāga Karalienes Elizabetes salu Perija salu grupā. Baiama Mārtina šaurums rietumos salu atdala no Melvila salas, Debarā šaurums ziemeļos — no Findleja salām, bet Arnota šaurums dienvidos atdala no Vanjē salas. Sala izstiepta ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā, krasti stipri izroboti, daudz nelielu līču. Reljefā dominē līdzenums, salas augstākais punkts ir Vilmota kalns (244 m vjl) dienvidaustrumos. Salas teritorijā valda arktiskais tuksnesis.

## Vēsture
Sala ilgi tika uzskatīta par daļu no Batērsta salas sauszemes masīva. Tagadējais nosaukums piešķirts 1952. gadā par godu kanādiešu kartogrāfam Maksvelam Džordžam Kemeronam (*Maxwell George Cameron*).

1974. gadā pēc degvielas krīzes salā kompānija *Panarctic* atklāja naftas iegulas. No 1985. līdz 1996. gadam Benthornas atradnē salas dienvidrietumos kopumā ieguva 2,8 miljonus barelus naftas, izvedot to vasaras mēnešos ar tankkuģi uz Monreālu. 1999. gadā atradnes vieta tika sakopta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Belcher Channel NT-12/13/14/15/16
Peļņi (Tirzas pagasts)

**Peļņi** ir ciems Gulbenes novada Tirzas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P38.

## Atsauces
Indrāni (Tirzas pagasts)

**Indrāni** ir ciems Gulbenes novada Tirzas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Isliņas upes krastā.

## Atsauces
Vanjē sala

**Vanjē sala** () ir neapdzīvota sala Kanādas ziemeļos Karalienes Elizabetes salu arhipelāgā.

## Ģeogrāfija
Atrodas Kanādas Arktiskā arhipelāga Karalienes Elizabetes salu Perija salu grupā. Baiama Mārtina šaurums rietumos salu atdala no Melvila salas, Arnota šaurums ziemeļos — no Kemerona salas, Erskina līcis austrumos — no Batērsta salas, bet Pīrsa šaurums dienvidos atdala no Mesija salas. Sala izstiepta rietumu—austrumu virzienā, krasti mēreni izroboti. Reljefā dominē paugurains līdzenums, gar ziemeļu krastu stiepjas Ādama grēda ar salas augstāko punktu 253 m vjl. Salas teritorijā valda arktiskais tuksnesis. Visa sala ietilpst Kausuitukas nacionālā parka teritorijā.

## Vēsture
Pirmais no eiropiešiem salu 1851. gadā atklāja Roberts Oldričs, bet tā ilgi tika uzskatīta par daļu no Batērsta salas sauszemes masīva. Tagadējais nosaukums piešķirts 1962. gadā par godu Kanādas ģenerālgubernatoram (1957—1967) Žoržam Vanjē (*Georges-Philias Vanier*). Neliela saliņa Pīrsa šaurumā dienvidos no Vanjē salas nosaukta par godu Vanjē dzīvesbiedrei par Polīnas salu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Belcher Channel NT-12/13/14/15/16
Urbšana

[thumb|313x313px|Urbuma izveidošanas un tālākās apstrādes operācijas: *A — '''urbšana''' ar [Urbis|urbi, *B — izvirpošana ar griezni griežņturī, *C — urbuma paplašināšana ar paplašinātājurbi, *D — izrīvēšana ar rīvurbi, *E un F — norīvēšana ar norīvi, *G — gremdēšana ar gremdurbi, *H — vītnes izveidošana ar vītņurbi]]
**Urbšana** ir materiālu apstrādes ar griešanu veids, kurā ar urbi tiek izveidots urbums. Jau esoša urbuma diametra palielināšanu ar lielāka diametra urbi sauc par pārurbšanu.

## Urbšanas mērķi
Urbšana var tikt veikta, lai

* urbumā izveidotu vītni vai veiktu cita veida urbuma apstrādi,
* urbumā ievilktu vadus,
* urbumā ievietotu enkurskrūvi, dībeli vai citus stiprinājuma elementus,
* urbumā ievietotu sprāgstvielas (kalnrūpniecībā),
* atvieglotu konstrukciju nojaukšanu,
* iegūtu koksnes paraugus.

## Urbšanas veidi
Urbšanu var iedalīt pēc materiāla, kurš tiek urbts, atbilstoši tam tiek izmantoti noteikta veida urbji.

Urbšanu var veikt uz virpas, urbšanas darbgaldiem vai izmantojot urbjmašīnas, kuras var būt ar rokas, elektrisko, hidraulisko vai pneimatisko piedziņu.

Veicot urbšanu detaļām, tās nostiprina (piemēram, skrūvspīlēs), masīvus objektus nenostiprina.

Vēl nošķir caurejošu un necaurejošu (noteiktā dziļumā) urbumu urbšanu, atsevišķi var izšķirt urbšanu slīpās plaknēs, cilindriskās virsmās, loksnēs, dobās detaļās, sevišķi dziļu urbumu urbšanu.

## Darba režīms
Galvenie urbšanas operācijas raksturlielumi ir griešanas ātrums (ceļš, kādu laika vienībā noiet tas urbja griezējšķautnes punkts, kurš atrodas vistālāk no urbja ass), padeve (urbja vai detaļas pārvietojums rotācijas ass virzienā vienā apgriezienā), skaidas biezums un tās platums.

Atkarībā no materiāla, kurā tiek veikta urbšana, var būt nepieciešams izmantot katrai materiālu grupai (piemēram, tērauds) atbilstošu dzesēšanas šķidrumu. Urbšanas laikā urbis periodiski jāizņem no urbuma dzesēšanai un skaidas aizvadīšanai.

Izvēloties ar urbšanu iegūstamā urbuma diametru, jāparedz, vai urbumu pēc tam paredzēts apstrādāt, — katrai apstrādes operācijai nepieciešama sava uzlaide.

## Skatīt arī
* Urbjmašīna
* Urbis

## Ārējās saites
2022. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**2022. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 2022*) bija 41. kontinenta čempionāts. Tajā piedalījās 24 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Tas notika no 2022. gada 1. līdz 18. septembrim. Grupu turnīri notika Ķelnē (Vācija), Milānā (Itālija), Prāgā (Čehija) un Tbilisi (Gruzija), savukārt izslēgšanas spēles tika aizvadītas Berlīnē.

Sākotnēji čempionātam bija jānotiek no 2021. gada 2. līdz 19. septembrim, taču COVID-19 pandēmijas un 2020. gada vasaras olimpisko spēļu pārcelšanas uz 2021. gadu dēļ tika nolemts to pārcelt uz 2022. gadu.

Latvijas basketbola izlase nekvalificējās finālturnīram pirmoreiz kopš 1999. gada. Finālturnīram bija kvalificējusies Krievijas izlase, taču Krievijas iebrukuma Ukrainā dēļ tā tika izslēgta no čempionāta un aizvietota ar Melnkalnes izlasi.

Čempionātā uzvarēja Spānijas izlases basketolisti, izcīnot 4. Eiropas čempionu titulu.

## Turnīra formāts
Čempionāta pirmajā posmā (grupu turnīrā) visas 24 izlases tika sadalītas četrās grupās pa sešām izlasēm katrā. Pirmajā kārtā tika aizvadīts viena apļa turnīrs, pēc kura izslēgšanas spēlēm kvalificējās katras grupas četras labākās izlases, savukārt pēdējās divas vietas ieņēmušās izlases beidza dalību turnīrā.

Izslēgšanas spēlēs bija četras kārtas: astotdaļfināli, ceturtdaļfināli, pusfināli un fināli. Tika aizvadīta arī spēle par trešo vietu.

## Arēnas




## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

## Izslēgšanas spēles

## Vietu sadalījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
31. trolejbusu maršruts (Rīga)

thumb|280px|31. maršruta trolejbuss uz Brīvības gatves
**31. trolejbusu maršruts** ir Rīgas sabiedriskā transporta trolejbusu maršruts, kurā pasažieru pārvadājumi tiek nodrošināti no Centrāltirgus Rīgas centrā līdz sociālās aprūpes centram "Ezerkrasti" (galapunkta nosaukums „Berģuciems"), Vidzemes priekšpilsētas Berģu apkaimē.

No 2022. gada 1. septembra aizvietoja 1. autobusu maršrutu.

Sakarā ar trolejbusa vadītāju saslimstību no 2023. gada 23. oktobra līdz 2023. gada 18. decembrim trolejbusu vietā kursēja 31T autobusu maršruts.

## Maršruts
* Virzienā **Centrāltirgus**—Berģuciems trolejbuss kursē šādās ielās: Gaiziņa iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Brīvības bulvāris, Brīvības iela, Brīvības gatve un Berģu iela.
* Virzienā Berģuciems—**Centrāltirgus** trolejbuss kursē šādās ielās: Berģu iela, Brīvības gatve, Brīvības iela, Brīvības bulvāris, Raiņa bulvāris, Marijas iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Vilhelma Purvīša iela, Prāgas iela, Gaiziņa iela.

## Pieturvietas
31. autobusu maršrutā ir 63 pietura, virzienā **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]**—Berģuciems ir 31 pieturas, bet virzienā Berģuciems—**[[Abrenes iela (Rīga)|Centrāltirgus]]** ir 32 pieturas.

**Iepriekšējie pieturvietu nosaukumi**

Šmerļa iela (pārdēvēta par "Sporta akadēmija")

Ezerkrasti (pārdēvēta par "Mākoņu iela")

## Maršruts ar mainīto virzieni
* Virzienā **Berģuciems** — **[[Salu tilts]]** — **2. trolejbusu parks** trolejbusi kursē šādās ielās: Berģu iela, Brīvības gatve, Brīvības iela, Brīvības bulvāris, Raiņa bulvāris, Emīlijas Benjamiņas iela, Lāčplēša iela, Salu tilts, Mūkusalas rotācijas aplis, Mūkusalas iela, Laivu iela, Buru iela
* Virzienā **2. trolejbusu parks** — **[[Salu tilts]]** — **[[Berģuciems]]** trolejbusi kursē šādās ielās: Buru iela, Laivu iela, Mūkusalas iela, Mūkusalas rotācijas aplis, Salu tilts, Lāčplēša iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Brīvības bulvāris, Brīvības iela, Brīvības gatve, Berģu iela

* 

## Skatīt arī
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme

## Atsauces
Jaunzemi (Lizuma pagasts)

**Jaunzemi** ir ciems Gulbenes novada Lizuma pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V436 un V436 krustojuma.

## Atsauces
Gūžīlas

**Gūžīlas** (arī **Gužilas**) ir ciems Gulbenes novada Lizuma pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie bijušā dzelzceļa Ieriķi—Abrene.

## Atsauces
Viņķeles

**Viņķeles** ir ciems Gulbenes novada Lizuma pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V433, Robežupītes upes krastā.

## Atsauces
Grūšļi

**Grūšļi** ir ciems Gulbenes novada Lizuma pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi ciema apkārtnē: Brīvzemnieku senkapi (Zviedru kapi).

## Atsauces
35. trolejbusu maršruts (Rīga)

[280px|thumb|35. maršruta trolejbuss [Vaidavas iela (Rīga)|Vaidavas ielā]]
**35. trolejbusu maršruts** ir Rīgas sabiedriskā transporta trolejbusu maršruts, kas kursē no Centrāltirgus līdz Mežciemam.

Maršruts atklāts 2022. gada 1. septembrī, aizstājot 5. autobusu maršrutu. Darbdienās pa 35. trolejbusu maršrutu kursē 5 trolejbusi, bet brīvdienās — 2 trolejbusi. 35. trolejbusu maršrutu apkalpo 2. trolejbusu parks.

## Maršruts
thumb|right|280px|35. maršruta trolejbuss S. Eizenšteina ielā
'''Centrāltirgus''' — **[[Mežciems (Rīga)|Mežciems]]** kursē pa šādām ielām: Gaiziņa iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Marijas iela, A. Čaka iela, Ieriķu iela, Dzelzavas iela, Ulbrokas iela, S. Eizenšteina iela, Mežciema iela un Hipokrāta iela.

**Mežciems** — '''Centrāltirgus''' kursē pa šādām ielām: Hipokrāta iela, Mežciema iela, S. Eizenšteina iela, Ulbrokas iela, Dzelzavas iela, Vaidavas iela, Ieriķu iela, A. Čaka iela, Marijas iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Vilhelma Purvīša iela, Prāgas iela, Gaiziņa iela.

## Pieturvietas
35. trolejbusu maršrutā pavisam kopā ir 41 pietura. Virzienā **[[Abrenes iela (Rīga)|Centrāltirgus]]** — **[[Mežciems (Rīga)|Mežciems]]** ir 21 pietura, bet virzienā **Mežciems** — '''Centrāltirgus''' ir 23 pieturas.

## Maršruts pa mainītu virzienu
2. parks — Salu tilts — Mežciems kursē pa šādām ielām: Mūkusalas iela, Mūkusalas rotācijas aplis, Salu tilts, Lāčplēša iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Marijas iela, A.Čaka iela, Jorģa Zemitāna tilts, Dzelzavas iela, Stirnu iela, Ieriķu iela, Biķernieku iela, Hipokrāta iela.

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Atsauces
Benksa sala

**Benksa sala** () ir mazapdzīvota sala Kanādas ziemeļos Kanādas Arktiskajā arhipelāgā. 5. lielākā Kanādas sala, 24. lielākā sala pasaulē. Administratīvi pieder Ziemeļrietumu Teritoriju Inuvikas reģionam; vienīgā pastāvīgi apdzīvotā vieta ir inuītu Sakshārboras ciems salas dienvidrietumu krastā.

## Ģeogrāfija
Atrodas Kanādas Arktiskā arhipelāga rietumos. Maklūra šaurums ziemeļaustrumos salu atdala no Melvila , Eglintona un Prinča Patrika salām, Velsas Prinča šaurums dienvidaustrumos — no Viktorijas salas, bet Amundsena līcis dienvidos to atdala no kontinenta. Rietumos krastus apskalo Boforta jūra. Sala izstiepta ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā, krasti mēreni izroboti. Rietumu piekrastē vairākas nelielas saliņas. Salas centrālo daļu aizņem plaša zemiene, kur plūst lielākās upes — Tomsena un Bernarda. Dienvidos un ziemeļos pauguraini līdzenumi. Salas augstākais punkts ir pašos tās dienvidos Daremas augstienē (730 m vjl). Ainavā valda tundra.

Salā mīt vismaz 14 zīdītāju sugas, tajā skaitā ziemeļbrieži, polārlāči un muskusvērši. Vienu laiku salā mita lielākās daļa pasaules muskusvēršu populācijas (ap 68 000), bet pēdējos gados slimību rezultātā to skaits ievērojami samazinājies. Vasarās salā ligzdo ievērojams skaits gājputnu; salā un tās piekrastē izveidotas trīs migrējošo putnu aizsargājamās teritorijas — «Benksa sala», «Tomsena upe» un «Batērsta raga lāsmenis».

Salas ziemeļos Tomsena upes baseinā 1992. gadā vairāk kā  platībā izveidots Aulavikas nacionālais parks.

## Vēsture
Sala bijusi apdzīvota jau vismaz 1500 gadus p.m.ē. Senākie arheoloģiskie atradumi attiecas uz pirmsdorsetas kultūru. Pirmie no eiropiešiem to 1820. gadā atklāja Viljama Perija ekspedīcija no kaimiņos esošās Melvila salas. Nosaukta par godu britu dabaszinātniekam Džozefam Benksam (*Joseph Banks*) sākotnēji kā **Benksa Zeme**. Vēlākos gados dažkārt kartēs atzīmēta kā **Beringa** (*Baring Island*). Lai arī inuīti no kontinenta to regulāri apmeklējuši medību nolūkos, pirmā un vienīgā pastāvīgā apdzīvotā vieta Sakshārbora dibināta tikai 1929. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Thomsen River NS-9/10/11/12
* International Map of the World 1:1,000,000 Horton River NR-9/10/11/12
Zvejnieki (Lizuma pagasts)

**Zvejnieki** ir ciems Gulbenes novada Lizuma pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Gaujas upes krastā.

## Atsauces
Tirzieši (Druvienas pagasts)

**Tirzieši** ir ciems Gulbenes novada Druvienas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Tirzas upes krastā.

## Atsauces
Joahims Tidihs

**Joahims Tidihs** (*Joachim Tydichius/Tydich*, dzimis ap , miris pēc 1586. gada) bija 16. gadsimta vācu autors, jurists un karavīrs. Dzīves otrajā pusē apmetās Rīgā.

Dzimis Berlīnē vai tās apkaimē. Iespējams, studēja Vircburgā, jo 1569. gada sarakstīja dzejoli par godu Vircburgas galma ārsta Johanesa Posta (*Johannes Posth/Johannes Posthius*) kāzām. Jezuīts Pēteris Kanisijs vēstulē Vircburgas bīskapam slavēja Tidihu kā katoļticības aizstāvi. 1573. gadā Ģentē un Antverpenē publicēja sacerējumus, kur dēvēja sevi par *poeta laureatus*. Ceļoja uz Franciju, Itāliju un Angliju. 1575. gadā, Dancigas sacelšanās priekšvakarā, Tidihs dienēja pilsētā kapteiņa dienesta pakāpē.

No 1576. gada Joahims Tidihs bija kapteinis (*capitaneus milies*) Rīgas pilsētā. 1577. gadā kā Magnusa pārstāvis nodeva Kokneses pilsētai Magnusa vēstuli ar aicinājumu pakļauties. 1580. gadā tika ieslodzīts. 1586. gadā Rīgā apprecējās ar Margaretu fon Veseli (*Margaretha von Wessel*). 1602. gadā antoloģijā tika izdots Tidiha dzejolis, tomēr nav zināms, vai tajā laikā viņš vēl bija dzīvs. Bez Tidiha latīņu valodā rakstītajiem darbiem saglabājušās arī dažas viņa vēstules. Brandenburgā 17. gadsimtā publicēto Joahima Tidiha portretu publicējis Johans Kristofs Broce.

## Bibliogrāfija
* *Extemporaneorum carminum libri duo, quorum prior ecclesiasticorum, posterior vero civium quorundam clarorum, & incolarum Antverpiensium, complectitur encomia.*, Antverpiae, I. Withagius, 1573.
* *Joachimi Tydichii Berlinensis, poetae, Extemporaneorum Carminum libri duo, quorum prior Ecclesiasticorum, posterior verò livium quorundam olarorum, & incolarum Antverpiensium, complectitur Encomia ... Adiecimus & huic labori adornatam quandam celeberrimi regiique Emporii Antverpiani descriptionem, carmine subitaneo, cum nonnullis aliis lectu iucundis, acceleratam, ab eodem Poëta*, Antverpiae J. Withagius 1573
* *Liber Proverbiorum Salomonis, carmine elegiaco redditus. [Precationes duae ad Deum optimum maximum.] Autore Joachimo Tydichio ...*, Gandavi Flandrorum : Apud G. Manilium, 1573.
* *Oratio _ carminus, de vitanda diffidentia, vectvsqve inusvi cvra, exemple acuram & sterum, ex. Math. d. cap. desumpta* (Francofvrti M. Ex. ind. S. Feierabendts) 1569

## Ārējās saites

## Literatūra
* Johans Kristofs Broce: *Sammlung verschiedner Liefländischer Monumente, Prospecte und dergleichen*. Band 2. 1776. Manuskripte 2002B, 2003A
* Kārlis Eduards Napjerskis: *Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland.* Vierter Band *S—Z.* 1832. S. 403
* Kārlis Eduards Napjerskis: *Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Nachträge und Fortsetzungen.* Band 2. *L—Z.* 1861. S. 248
Aclejas upe

**Aclejas upe** (arī **Strazdiņupīte**) ir Abavas labā krasta pieteka Kuldīgas novada Rendas pagastā. Tā ir neliela upīte lejpus Mazrendas. Izteka — no vairākiem avotiem netālu no Strazdiņu mājām.

## Atsauces
Ačgārņa upīte

**Ačgārņa upīte** (arī **Ačgārņupīte**) ir Plaužu ezera pieteka Cēsu novada Straupes pagastā pie Lielstraupes.

Izteka uz dienvidaustrumiem no Lielstraupes. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Plaužu ezera dienvidu krastā. Ačgārņa upīti šķērso valsts autoceļi V127 (Dravnieki—Kaijas—Straupe—Līgatne) un V280 (Unguri—Lielstraupe—Brasla).

## Atsauces
Adrakašu strauts

**Adrakašu strauts** (arī **Adrakašu upīte**, **Darbnīcu strauts**, **Slišiņu grāvis**, **Slišiņu upīte**) ir Skolas upītes labā krasta pieteka Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā uz dienvidiem no Bejas.

Izteka uz austrumiem no Lenkavas. Augštecē tek ziemeļaustrumu virzienā, pie Adrakašiem pagriežas uz dienvidaustrumiem. Ietek Skolas upītē netālu no tās ietekas Alūksnē. Adrakašu strautu šķērso valsts autoceļš V396 (Vētraine—Maliena—Kalncempji—Sprīvuļi). Tās krastos atrodas Adrakaši.

## Atsauces
Adulīte

**Adulīte** (arī **Aduliena**, **Audilīte**) ir Virānes labā krasta pieteka Gulbenes novada Tirzas pagastā uz dienvidiem no Bejas.

Izteka no Adulienas ezera ziemeļu gala. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Virānē netālu no tās ietekas Tirzā. Lielākā pieteka — Rāvija. Adulīti šķērso valsts autoceļš P38 (Cesvaine—Velēna). Tās krastos atrodas Jaunaduliena.

## Atsauces
Adzele (upe)

**Adzele** ir Miegupes labā krasta pieteka Valmieras novada Kauguru pagastā.

Izteka uz austrumiem no Jaunāsmuižas. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Miegupē pie Vīnkalnu mājām un dzelzceļa līnijas Rīga—Lugaži. Adzeli šķērso valsts autoceļi P18 (Valmiera—Smiltene) un V187 (Valmiera—Rauna). Tās krastos atrodas Kauguri.

## Atsauces
Aga (Rīvas pieteka)

**Aga** ir Rīvas labā krasta pieteka Kuldīgas un Dienvidkurzemes novados.

Izteka no purva pie Rīvas upes labajā krastā uz rietumiem no Adzēm. Augštecē tek uz ziemeļiem, bet lejtecē uz rietumiem, faktiski pa Kuldīgas un Dienvidkurzemes novadu robežu. Ietek Rīvā pie Prūšu kapiem. Lielākā pieteka — Mālvalks. Agu nešķērso valsts autoceļi un tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Roberts Akmentiņš (mācītājs)

**Roberts Akmentiņš** (1910—1994) bija luterāņu mācītājs, Teoloģijas semināra rektors un Latvijas Universitātes (LU) Teoloģijas fakultātes dekāns. Latvijas Zinātņu akadēmijas goda loceklis (1992).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1910. gada 27. janvārī Grundzāles pagastā. 1929. gadā absolvēja Gaujienas ģimnāziju. Studēja LU Teoloģijas fakultātē (1929—1934) un LU Filoloģijas un filozofijas fakultātē (1935).

Bija Jēkabpils Valsts ģimnāzijas ticības mācības, vēstures, loģikas, latīņu valodas skolotājs (1934—1938). Dienēja 12. Bauskas kājnieku pulkā (1938—1940). Pēc Latvijas okupācijas 1941. gadā viņu apcietināja par darbošanos nacionālās pretestības organizācijas "Tautas sargi" Osvalda Pūpola vadītajā jauniešu grupā "Viesturieši". Vācu okupācijas laikā studēja psiholoģiju Rīgas Pedagoģiskās psiholoģijas institūtā, tad filozofijas vēsturi un pedagoģiju Rīgas Universitātes Teoloģijas fakultātē (1943—1944).
1944. gada novembrī bija leitnanta Roberta Rubeņa (1917—1944) bataljona faktiskais kapelāns Kurzemes cietoksnī, 1945. gada 11. aprīlī viņu ordinēja par Kuldīgas Svētās Annas baznīcas mācītāju.

Pēc Otrā pasaules kara bija vikārs Blīdenes-Stūru draudzē un Kursīšu-Zvārdes draudzē, tad mācītājs Remtes, Gaiķu un Grīvaišu, Lutriņu draudzēs.
No 1953. līdz 1982. gadam bija mācītājs Saldus I draudzē un strādāja kolhozā "Druva", līdztekus bija Kuldīgas iecirkņa prāvests (1967—1983), LELB Konsistorijas locekļa kandidāts (1968—1979).

No 1969. līdz 1987. gadam Akmentiņš bija LELB Teoloģijas semināra pasniedzējs, no 1980. gada profesors un Sistemātiskās reliģijas zinātnes un filozofisko priekšmetu katedras vadītājs. 1980. gadā viņš aizstāvēja teoloģijas doktora disertāciju "Rakstnieka Augusta Saulieša pasaules uzskata pamatproblēmu aktualitāte" un kļuva par LELB Teoloģijas semināra rektoru (1980—1987), bet tika atstādināts Atmodas kustības laikā par darbošanos LELB garīdznieku kustībā "Atdzimšana un atjaunošanās" (1987—1990).
1989. gadā LELB 14. Sinode atjaunoja Dr. Robertu Akmentiņu Teoloģijas semināra rektora amatā.
1990. gadā viņš kļuva par atjaunotās LU Teoloģijas fakultātes dekānu un Sistemātiskās teoloģijas katedras vadītāju.

Miris 1994. gada 20. maijā. 2020. gadā Lutera Akadēmijā atklāja R. Akmentiņam veltītu memoriālo ekspozīciju viņa vārdā nosauktajā auditorijā.

## Atsauces
Roberts Akmentiņš (jurists)

**Roberts Akmentiņš** bija latviešu jurists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1880. gada 17. augustā Tahevas (*Taiwola*) muižā Veru apriņķī Kārļa Akmentiņa un viņa sievas Marijas, dzimušas Kabuces, 10 bērnu ģimenē kā jaunākais bērns. Mācījās Valkas pagasta skolā, tad Penzas mērniecības skolā (1889—1902).
Piedalījies Krievu-japāņu karā kā jaunākais virsnieks 175. Baturinas kājnieku pulkā. 1908. gadā absolvēja Saratovas 2. ģimnāziju un no 1908. līdz 1912. gadam strādāja ar vecāko mērnieku-revizoru Kazaņā un līdztekus studēja Kazaņas Universitātes Juridiskajā fakultātē (1908—1913).
Pirmā pasaules kara laikā bija jaunākais virsnieks Krievijas Impērijas armijas 306. kājnieku pulkā. Krievijas pilsoņu kara laikā bija juriskonsults Omskā (1918—1919), tad Latvijas diplomātiskās pārstāvniecības juriskonsults Vladivostokā (1919).

Pēc atgriešanās Latvijā strādāja par Ārlietu ministrijas vecāko juriskonsultu, bija Latvijas-Krievijas miera līguma komisijas sekretārs un Latvijas-Krievijas robežas nospraušanas komisijas priekšsēdētājs.
1921. gadā kļuva par Latvijas Universitātes Tautsaimniecības fakultātes tiesībzinātņu nodaļas docētāju, tad docentu, vecāko docentu un 1939. gadā par ārkārtējo profesoru, pasniedza divus kursus — Ievadu tiesību zinātnē un Valststiesības.
Līdztekus bija Izglītības ministrijas vecākais juriskonsults līdz 1933. gadam.

Latvijas PSR laikā 1948. gadā profesoru Akmentiņu atlaida no darba, lai pelnītu iztiku, viņš ar citu vārdu tulkoja grāmatas.

Miris 1956. gada 4. martā Rīgā, apbedīts Rīgas 1. Meža kapos.

## Atsauces
Tīrumkleivas

**Tīrumkleivas** ir ciems Gulbenes novada Druvienas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. Ciemā ir Tīrumkleivu dīķis.

## Atsauces
Ozolsala (Aiviekstes pagasts)

**Ozolsala** ir ciems Aiviekstes pagastā, Aizkraukles novadā. Atrodas 125 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā luterāņu ciemā bija 19 sētas ar 121 cilvēku.
## Atsauces
Sirmauši

**Sirmauši** ir ciems Aiviekstes pagastā, Aizkraukles novadā. Atrodas 122 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā luterāņu ciemā bija 4 sētas ar 18 cilvēkiem.
## Atsauces
Ziemeļi (Druvienas pagasts)

**Ziemeļi** ir ciems Gulbenes novada Druvienas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V437, Saces upes krastā.

Vietējās aizsargājamie kultūras pieminekļi ciema apkārtnē: Ziemeļu senkapi.

## Atsauces
Saltupe

**Saltupe** (arī **Saltupes**) ir ciems Gulbenes novada Druvienas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V437.

## Atsauces
Svilāre

**Svilāre** (arī **Svilāres** vai **Sviļāri**) ir ciems Gulbenes novada Druvienas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Saces upes krastā.

## Atsauces
Prēdeļi (Druvienas pagasts)

**Prēdeļi** ir ciems Gulbenes novada Druvienas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V847. Ciems ir daļēji izzudis.

## Atsauces
Sakshārbora

**Sakshārbora** () vai **Ikahuaka** ( — ‘kur jāiet pāri’) ir ciems Kanādā, Ziemeļrietumu Teritoriju vistālāk ziemeļos esošā un Benksa salas vienīgā apdzīvotā vieta. Izvietojusies Benksa salas salas dienvidrietumos Tesigera līča krastā. Ziemeļos no ciema atrodas Sakshārboras lidosta.

## Vēsture
Benksa sala bijusi apdzīvota jau vismaz 1500 gadus p.m.ē. un senākie arheoloģiskie atradumi attiecas uz pirmsdorsetas kultūru. 19. gadsimtā pastāvīgu apmetņu salā nebija, lai arī to medību nolūkos regulāri apmeklēja inuiti no kontinenta. Pēc polārlapsu kažokādu cenu celšanās 20. gadsimta sākumā uz salu pastāvīgai dzīvošanai pārcēlās vairākas inuitu ģimenes un ap 1929. gadu bija izveidojusies apmetne. Nosaukta par godu 1913.—1916. gadu Kanādas Arktiskās ekspedīcijas kuģim *Mary Sachs*. 1986. gadā Sakshārborai piešķirts oficiāls ciema statuss.

## Infrastruktūra
Sakshārboras ciemā ir skola, ambulance, sporta nams, veikals, pasts, policijas iecirknis, viesnīca. Elektrību nodrošina dīzeļelektrostacija. Ciemā atrodas Aulavikas nacionālā parka administrācija un apmeklētāju centrs. Iedzīvotāju galvenā nodarbošanās ir zveja un medības.

## Atsauces

## Ārējās saites