Shenzhou

thumb|260px| ''Shenzhou'' sagatavošana pirms lidojuma
***Shenzhou*** (, , , "dievišķais kuģis") ir Ķīnas pilotējamu kosmosa kuģu sērija. Tas tika izveidots 1990. gados uz Krievijas kosmosa kuģa *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* pamata. Pirmais (bezpilota) lidojums (*[[Shenzhou 1]]*) tika veikts 1999. gadā. Pirmais pilotējamais lidojums (*[[Shenzhou 5]]*) notika 2003. gadā. Mūsdienās kosmosa kuģus izmanto apkalpju nogādāšanai orbitālajā stacijā *[[Tiangong]]*, un tie kalpo arī kā glābšanas kapsula.

## Vēsture
Ķīnas pilotējama kosmosa kuģa izstrāde ("projekts 741", *[[Shuguang]]*) sākās 1968. gadā, bet 1972. gadā to apturēja finansiālu un citu grūtību dēļ.

1986. gadā tika pieņemta "Programma 863", lai attīstītu Ķīnas neatkarību no ārvalstu tehnoloģiju importa. Tās rezultātā valstī tika izstrādāti savi mikroprocesori, superdatori un kosmosa kuģis *Shenzhou*.

Pilotējama kosmosa kuģa izstrāde ("Projekts 921") atsākās 1992. gadā. Pirmā posma kosmosa kuģim tika izvēlēta Krievijas kosmosa kuģa *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* konstrukcijas shēma — trīs moduļi jeb nodalījumi (orbitālais modulis, nolaižamais aparāts un servisa modulis). Otrais posms ietvēra kosmiskās laboratorijas izveidi, lai izmēģinātu iziešanu kosmosā, kosmosa kuģa tuvošanos un saslēgšanos. Trešajā posmā tiktu izveidota pilnvērtīga orbitālā stacija. 1992. gada septembrī sāka izstrādāt nesējraķeti *[[Chang Zheng 2F]]*, ko veidoja uz *[[Chang Zheng 2E]]* bāzes, to papildinot ar starta glābšanas sistēmu un papildu sistēmām, lai uzlabotu drošību.

Ķīna 1995. gadā noslēdza līgumu ar Krieviju, lai iegūtu kosmosa kuģa *Sojuz* tehnoloģijas, tostarp dzīvības nodrošināšanas sistēmu, saslēgšanās sistēmu un skafandrus, kā arī nodrošinātu Ķīnas kosmonautu apmācību. Pirmā posma kosmosa kuģi tika pārveidoti, izmantojot jaunās Krievijas tehnoloģijas. Ķīnas inženieri *Shenzhou* izveidoja lielāku un ar labāku funkcionalitāti.

Pirmais kosmosa kuģa lidojums bez apkalpes notika 1999. gada 19. novembrī, pēc kura "Projekts 921/1" tika pārdēvēts par *Shenzhou*. Tika veikti vēl trīs izmēginājumu lidojumi bez apkalpes.
Pirmais pilotējamais lidojums ar apkalpi notika 2003. gada 15. oktobrī, kad palaida *[[Shenzhou 5]]* ar pirmo Ķīnas kosmonautu Janu Livei.

Sākotnēji kosmosa kuģa galvenais konstruktors bija Či Farens (*Qi Faren*). 2004. gada janvārī par *Shenzhou* galveno konstruktoru kļuva Džans Bainans (*Zhang Bainan*, 张柏楠).

## Uzbūve
thumb|300px| ''Shenzhou'' (ar saslēgšanās mezglu) sastāvdaļu diagramma
; Vispārējie kosmosa kuģa dati:
: Kopējā masa: 7840 kg
: Garums: 9,25 metri
: Diametrs: 2,80 metri
: Platums (ar saules bateriju paneļiem): 17 metri

Kosmosa kuģim *Shenzhou* ir trīs moduļi jeb nodalījumi:
* orbitālais jeb sadzīves modulis (轨道舱),
* nolaižamais aparāts jeb atgriešanās kapsula (返回舱),
* servisa modulis (推进舱).

Pirmais un trešais nodalījums sadeg Zemes atmosfērā, atgriežoties no orbītas, nolaižamais aparāts ar izpletni nolaižas uz zemes. Nesējraķetes avārijas gadījumā nolaižamais aparāts kopā ar sadzīves nodalījumu tiek atdalīts, un ar cietās degvielas raķešdzinēju tiek aiznests sānis drošākā vietā.

### Orbitālais modulis
thumb|240px| ''Shenzhou 1'' līdz ''Shenzhou 6''
Orbitālais modulis (轨道舱) atrodas kosmosa kuģa augšdaļā (kā tas izvietots nesējraķetē). Tas kalpo kā papildu telpa kosmonautiem, kad kuģis atrodas orbītā, jo nolaižamajā aparātā ir ierobežota telpa, un ilgstoši bez kustēšanās tajā uzturēties ir apgrūtinoši. Nodalījumā atrodas dzīvības nodrošināšanas sistēmas.

Moduļa augšpusē atrodas Ķīnas saslēgšanās sistēma (sākot ar *[[Shenzhou 8]]*), kas veidota uz PSRS izstrādātā Androgīnā perifērijas saslēgšanās agregāta (*APAS*) bāzes.
Līdz saslēgšanās mezgla ieviešanai (*Shenzhou 1 — 6*) orbitālā moduļa augšpusē tika izvietotas dažādas kravas zinātniskajiem eksperimentiem.

Līdz *[[Shenzhou 7]]* orbitālais modulis bija aprīkots ar savu dzinējiekārtu, saules enerģijas un vadības sistēmām, kas tam ļāva veikt autonomu lidojumu pēc nolaižamā aparāta un servisa moduļa atdalīšanās. Šāda iespēja nepiemīt *Sojuz* kuģiem.
Pirmajos bezpilota izmēģinājuma lidojumos katra *Shenzhou* orbitālais modulis palika darboties orbītā vairākas dienas pēc nolaišanās, savukārt *[[Shenzhou 5]]* orbitālais modulis turpināja darboties sešus mēnešus pēc palaišanas.
Moduli no nolaižamā aparāta atdala lūka, kuru noslēdzot, var iegūt hermētisku telpu un vajadzības gadījumā izmantot kā slūžu kameru, kosmosā izejot caur sānu lūku.

; Orbitālā moduļa dati
: darbības ilgums: 200 dienas (pievienotam orbitālajai stacijai)
: garums: 2,80 m
: diametrs: 2,25 m
: dzīvojamais tilpums: 8 m³
: masa: 1500 kg

### Nolaižamais aparāts
Nolaižamais aparāts (返回舱) atrodas kosmosa kuģa vidusdaļā, un tajā ir sēdvietas apkalpei. Tas kalpo kā droša kapsula, kurā atrodas kosmonauti kritisko operāciju (pacelšanās, nolaišanās, saslēgšanās) laikā. Tā ir vienīgā *Shenzhou* daļa, kas atgriežas uz Zemes virsmas. Nolaižamā aparāta forma ir kompromiss starp maksimālu dzīvojamo telpu un aerodinamisko kontroli, atgriežoties Zemes atmosfērā.

; Nolaižamā aparāta dati
: apkalpe: 3 cilvēki
: darbības ilgums: 20 dienas (autonomā lidojumā), 200 dienas (pievienotam orbitālajai stacijai)
: garums: 2,5 m
: diametrs: 2,52 m
: dzīvojamais tilpums: 6 m³
: masa: 3240 kg
: karstuma vairoga masa: 450 kg
: aerodinamiskās kvalitātes koeficients: 0.30

### Servisa modulis
Servisa modulis (推进舱) atrodas kosmosa kuģa aizmugurējā jeb apakšējā daļā. Tajā ir dzinējsistēma, kā arī termoregulācijas, elektroapgādes, radiosakaru, telemetrijas, orientācijas un vadības sistēmas. Modulim ir divi saules bateriju paneļi.

; Servisa moduļa dati
: garums: 2,94 m
: pamata diametrs: 2,5 m
: maksimālais diametrs: 2,8 m
: platums (ar saules baterijām): 17 m
: masa: 3000 kg
: galvenais dzinējs: 4 x 2500 N
: galvenā dzinēja vilce: 10.000 kN
: galvenā dzinēja degviela: N2O4 / MMH
: galvenā dzinēja degvielas masa: 1000 kg
: elektrosistēma: saules baterijas, 24,48 + 12,24 m² (36,72 m²)
: elektrosistēma (vidēji): 1,50 kW
: elektrosistēma: 2,40 kW

## Salīdzinājums ar ''Sojuz''
Lai gan *Shenzhou* izkārtojums ir tāds pats kā Krievijas kosmosa kuģim *Sojuz*, tā tilpums un masa ir par aptuveni 10 % lielāka par *Sojuz*. Tam ir arī lielāks cilindrisks orbitālais modulis ar 4 dzinējiem, kas var veikt autonomu lidojumu orbītā. Nolaižamajā aparātā ir pietiekami daudz vietas piepūšamam plostam, ja notiek iekrišana ūdenī, turpretim *Sojuz* apkalpei ir jālec ūdenī un jāpeld. Komandieris abos kosmosa kuģos sēž centrālajā sēdeklī. Tomēr otrais pilots *Shenzhou* sēž kreisajā sēdeklī, bet *Sojuz* — labajā sēdeklī.

## Lidojumi

## Ārējās saites

* China and the Second Space Age Futron Corporation 
* Shenzhou 1, ..., 7 (SZ 1, ..., 7) Gunter Dirk Krebs 
* Shenzhou 8, 9, 10, 11, 12, 13 (SZ 8, 9, 10, 11, 12, 13) Gunter Dirk Krebs 
* Shenzhou Mark Wade, astronautix.com