open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Frīze

thumb|370px|Korintiskā ordera frīze. Antonīna un Faustīnes templis, Roma.
**Frīze** () ir dekoratīva kompozīcija horizontālas joslas veidā, kas vainago vai apjož kādu no arhitektoniskās celtnes elementiem.

Klasiskajā arhitektūrā par frīzi sauc antablementa vidējo daļu starp arhitrāvu un dzegu. Doriskajā orderī frīzes josla tika veidota ar triglifu un metopu miju. Doriskā ordera frīzes veidojušās, transformējoties seno koka celtņu konstrukcijām akmens konstrukcijās, kur tās sākotnēji sedza pārsedzes siju galus. Vēlākos laikos triglifi un meropas pārtapa par akmenī cirstiem dekoratīviem elementiem. Joniskajos un korintiskajos orderos frīze tiek veidota gluda vai dekorēta ar sekliem skulpturāliem reljefiem.

Mūsdienās frīze skaitās dekoratīva sienas, grīdas vai griestu mala, kas ir rotāta ar ornamentu.

## Atsauces
Francis Palacs

**Francis Ferdinands Ludvigs Palacs** (; dzimis , miris ) bija vācu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Francis Palacs sastādījis aptuveni 500 šaha kompozīcijas, no kurām daudzas tika apbalvotas. Viņš bija viens no 20. gadsimta pirmās puses loģiskās un stratēģiskās skolas galvenajiem teorētiķiem. Otrā pasaules kara laikā, 1945. gadā viņš bez vēsts pazuda Pomerānijā.

Palacs rakstījis daudzus rakstus un grāmatas par šaha kompozīcijas teoriju. Viņa galvenais darbs ir *Antiform*, kas publicēts 1929. gadā Alena Vaita "Ziemassvētku sērijā". 1923. gadā pirmais publicēja jauna tipa uzdevumu, kurš vēlāk ieguva palīgpašmata nosaukumu.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. La4** (gājiena spaids) **1. ... Kd3 2. Lb3 Ke2** (ja **2. ... Ke4 3. Lc4 Kf5 4. Ld3#**) **3. Lc2 Kf1 4. Ld3#** 

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites

* F. Palaca šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Svētā Pētera laukums

**Svētā Pētera laukums** (, ) ir laukums Vatikānā, kas atrodas iepretim Svētā Pētera bazilikai. 

Kaut arī laukuma centrā esošais Senās Ēģiptes obelisks šeit novietots 1586. gadā, laukums mūsdienu izskatu ieguva no 1656. līdz 1667. gadam, kad pēc Džovanni Lorenco Bernīni projekta tika izbūvēta ap laukumu esošā kolonāde. Laukumā atrodas divas strūklakas - viena celta 1613. gadā pēc Karlo Maderno projekta, otru, līdzīgu radīja Bernīni 1675. gadā.

Laukumā pulcējas ticīgie svinīgos gadījumos. 20. gadsimta trīsdesmitajos gados no Romas pilsētas puses uz Svētā Pētera laukumu tika izveidota Samierināšanās iela (*Via della Conciliazione*).

## Ārējās saites
Ādama radīšana

**Ādama radīšana** () ir Mikelandželo radīta Siksta kapelas griestu freska, radīta ap 1512. gadu. Attēlo Radīšanas grāmatā aprakstīto pirmā cilvēka - Ādama radīšanu. Veido kopīgu ansambli ar citām Siksta kapelas griestu freskām un ir pēc kārtas ceturtā aina no Radīšanas grāmatas attēlojuma. 

## Ārējās saites
*
Triglifs

thumb|200px|Triglifs ierāmēts sarkanā rāmī.
**Triglifs** (, no *tri* — 'trīs' un *glyphō* — 'griežu') — arhitektūrā doriskā ordera frīzes elements, kas būtībā ir vertikāli stāvoša akmens plātne ar trīsstūrveida (šķērsgriezumā) gareniskiem iedobumiem. Triglifi mijās ar metopām, kas varēja tikt dekorētas ar bareljefiem vai apgleznojumiem. Triglifi parasti ir izvietoti pa kolonnu un interkolumniju asīm, un frīzes galos ēkas stūros.

Mūsdienās triglifi var papildināt vienkāršo dekoratīvo joslu (frīžu) ornamentējumu. Triglifi laicīgajā arhitektūrā bieži vien tiek izmantoti kā samērā vienkāršs, bet izteiksmīgs fasādes dekoratīvā noformējuma elements. Tādus var redzēt uz atjaunotā Rīgas rātsnama, vai arī izstāžu zāles "Arsenāls" fasādes.

## Atsauces
Rafaēla stancas

**Rafaēla stancas** () ir četras apmēram 9 x 6 metrus lielas telpas Apustuliskajā pilī Vatikānā. Sienas freskas no 1508. gada apgleznoja Rafaēls ar skolniekiem, bet pēc Rafaēla nāves 1520. gadā — viņa skolnieki Džanfrančesko Penni, Džulio Romano un Rafaelle Kolli pēc Rafaēla skicēm. Viena no pazīstamākajām stancu freskām ir Parakstu zālē (*Stanza della Segnatura*) atrodamā Atēnu skola.

Telpas bija izbūvētas jau pāvesta Nikolaja V laikā. Pāvesta Jūlijs II, vēlēdamies tajās ierīkot savus apartamentus, pēc Donato Bramantes rekomendācijas ataicināja uz Romu 25 gadus veco Rafaēlu. Pēc Jūlija nāves telpu izbūvi turpināja pāvests Leons X.

## Ārējās saites
Lil Pump

**Gazijs Garsija** (dzimis 2000. gada 17. augustā), profesionāli pazīstams kā ***Lil Pump***, ir amerikāņu reperis. Viņš ir viens no ievērojamākajiem ''SoundCloud'' repa skatuves dalībniekiem un ir pazīstams ar savu minimālisma mūziku un hiperaktīvo sabiedrisko personību, kur viņš bieži tiek attēlots, lietojot narkotikas, piemēram, marihuānu, ''Xanax'' – darbības, kas ir izraisījušas strīdus.

*Lil Pump* kļuva populārs 2017. gadā ar singlu "Gucci Gang", kas ''Billboard'' Hot 100 topa 3. vietā ieņēma augstāko vietu un Amerikas Ierakstu industrijas asociācija (RIAA) to sertificēja piecas reizes ar platīnu. Singls tika iekļauts viņa debijas albumā *[[Lil Pump (albums)|Lil Pump]]* (2017), kas sasniedza 3. vietu ASV *Billboard* 200. Kopš tā laika viņš ir izdevis singlus "I Love It" (ar Kanje Vestu), "ESSKEETIT", "Drug Addicts", "Butterfly Doors", "Racks on Racks", "Be Like Me" (ar *[[Lil Wayne]]*) un "Welcome To The Party" no Deadpool 2 skaņu celiņa. Viņa otrais studijas albums *[[Harverd Dropout]]* (2019) sasniedza 7. vietu ASV *Billboard* 200.

## Diskogrāfija

###### Studijas albumi
* *[[Lil Pump (albums)|Lil Pump]]* (2017)
* *[[Harverd Dropout]]* (2019)
* *Lil Pump 2* (2023)
Svētās Martas māja

**Svētās Martas māja** (, ) ir 1996. gadā uzcelta celtne Vatikānā. Kalpo kā viesu nams garīdzniekiem, kuri atbraukuši kārtot baznīcas jautājumus Vatikānā, kā arī konklāva kardināla kolēgijas locekļiem. Pāvests Francisks izmantoja Svētās Martas māju par savu rezidenci, atteikdamies aizņemt Pāvesta apartamentus Apustuliskajā pilī.

## Ārējās saites

## Atsauces
Saulkalnes iela (Rīga)

**Saulkalnes iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Valdeķu ielu un beidzas krustojumā ar Graudu ielu.

## Ielu savienojumi
Saulkalnes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valdeķu iela (T veida krustojums)
* Kartupeļu iela
* Rāceņu iela (T veida krustojums)
* Graudu iela 
* Mālu iela (ielas turpinājums)

## Sabiedriskais transports
Pa Saulkalnes ielu kursē 19. un 4. maršruta trolejbusi.

## Atsauces
Rāceņu iela

**Rāceņu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Saulkalnes ielu un beidzas krustojumā ar Pīpeņu ielu.

## Ielu savienojumi
Rāceņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Saulkalnes iela (T veida krustojums)
* Pīpeņu iela (T veida krustojums)
* Tērvetes iela (ielas turpinājums)

## Skatīt arī
* Ziepniekkalns
* Kurzemes rajons

## Atsauces
Diskobols

**Diskobols** () ir sengrieķu tēlnieka Mīrona skulptūra, kas radīta ap 460. – 450. gadu p.m.ē. Oriģinālā bronzas skulptūra ir zudusi, tomēr tā pazīstama pēc vairākām Senās Romas kopijām. Pirmā no tām 1781. gadā tika atrasta Eskvilīna kalnā Romā. Mūsdienās tā atrodas Romas nacionālajā muzejā Romā. Otro 1790. gadā atraka Adriāna villā Romas pievārtē (tagad tā atrodas Britu muzejā).  

## Ārējās saites
Belvederes Apolons

**Belvederes Apolons** ir sengrieķu Maķedonijas Aleksandra galma tēlnieka Leohara ap 350. – 325. gadu p.m.ē. radītās bronzas skulptūras romiešu marmora kopija, kas atrodas Vatikāna muzeju kolekcijā. Kopija tika atrasta 15. gadsimta beigās Nerona villā Romas pievārtē. 1506. gadā pāvests Jūlijs II to izstādīja Vatikāna Belvederes dārzā, no kā skulptūras nosaukums. Skulptūra tika atrasta bez abām rokām, tās pievienoja Mikelandželo skolnieks Džovanni Montorsoli. Skulptūra attēlo Apollonu, kurš ar loku izšāvis bultu.

## Ārējās saites
Gustavs Bauers (cīkstonis)

**Gustavs Bauers** (; dzimis , miršanas gads nav zināms) bija amerikāņu brīvā stila cīkstonis, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (1904).

1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Sentluisā Gustavs Bauers cīnījās mušas svara kategorijā. Pusfinālā viņš uzvarēja Viljamu Nelsonu, bet finālā zaudēja Džordžam Mēnertam un saņēma sudraba medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gustavs Bauers

**Gustavs Bauers** var būt:
* Gustavs Bauers (*Gustav Bauer*, 1882—1918) — vācu politiķis;
* Gustavs Bauers (*Gustave Bauer*, 1884—?) — amerikāņu cīkstonis.
Vanesa Hinca

**Vanesa Hinca** (; dzimusi  Minhenē, Vācijā) ir vācu bijusī biatloniste, trīskārtēja pasaules čempione stafetēs,  bronzas medaļas ieguvēja stafetē.

## Karjera
2013. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja zelta medaļu stafetē. Pasaules kausa sacensībās debitēja  Sočos individuālajā distancē. Pirmos pasaules kausa ieskaites punktus izcīnīja 2014. gada janvārī Antholcā sprintā. 

Pasaules čempionātā pirmoreiz piedalījās 2015. gadā Kontiolahti, kad Vācijas komandas sastāvā kļuva par pasaules čempioni stafetē. 2017. gada Pasaules čempionātā izcīnīja divas zelta medaļas: 4×6 km stafetē sievietēm un jauktajā stafetē. Individuāli labāko rezultātu sasniedza sprintā — 6. vietu. Piedalījās 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā, labākos rezultātus sasniedzot sprintā (5. vieta) un stafetē (4. vieta). 2018. gada martā Kontiolahti sacensībās ar kopēju startu guva savu vienīgo individuālo uzvaru pasaules kausa posmā.

2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā ieguva sudraba medaļu jauktajā stafetē. 2020. gadā Antholcā kļuva par pasaules vicečempioni 15 km individuālājā distancē, izcīnīja sudraba medaļu arī stafetē. 

 izcīnīja bronzas medaļu sieviešu stafetē. 2022.—2023. gada sezonā startēja IBU kausā. 2023. gada Eiropas čempionātā Lencerheidē izcīnīja bronzas medaļu sprintā.  paziņoja par biatlonistes karjeras beigām. Pasaules kausa posmos karjeras laikā ir trīs reizes kāpusi uz goda pjedestāla individuālajās sacensībās. Neskaitot uzvaru 2018. gadā Kontiolahti un sudrabu 2020. gada Pasaules čempionātā 15 km distancē, tas izdevies arī 2019. gada janvārī Antlolcā, kad izcīnīja trešo vietu distancē ar kopēju startu.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Denīze Hermane-Vika

**Denīze Hermane-Vika** (; dzimusi **Denīze Hermane** ) ir bijusī vācu biatloniste un distanču slēpotāja.

## Karjera
Karjeru sākusi kā slēpotāja. Pasaules kausā distanču slēpošanā debitējusi . Lielākos panākumus guvusi sprintā, sešas reizes izcīnot vietas uz goda pjedestāla pasaules kausa posmos. 2013.—2014. gada sezonā ieguva otro vietu sprinta disciplīnas kopvērtējumā. 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos izcīnīja bronzas medaļu stafetē.

2016. gada aprīlī paziņojusi, ka turpmāk pievērsīsies biatlonam. Pasaules kausā biatlonā debitēja  Pokļukā. 2017. gada decembrī Estešundā sprintā izcīnīja savu pirmo uzvaru pasaules kausa posmos. 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā startēja jau kā biatloniste. Labāko rezultātu sasniedza iedzīšanā, izcīnot 6. vietu. 2019. gada Pasaules čempionātā biatlonā ieguva zeltu iedzīšanā, sudraba medaļu jauktajā stafetē un bronzu distancē ar kopēju startu. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja divas sudraba medaļas — iedzīšanā un stafetē.

 Pekinā kļuva par olimpisko čempioni 15 km individuālajā distancē un ieguva bronzas medaļu sieviešu stafetē. 2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā izcīnīja zelta medaļu sprintā un sudrabu iedzīšanā. Ar divām Pasaules čempionāta medāļām 34 gadu vecumā D. Hermane-Vika kļuva par tikai otro biatlonisti vēsturē, kas šādā vecumā tikusi pie vairākām individuālo sacensību medaļām pēc tautietes Uši Dīzlas, kura to paveica 2005. gadā. Šajā čempionātā ieguva sudraba medaļu arī stafetē. 2022.—2023. gada Pasaules kausa sezonā izcīnīja mazo kristāla globusu par uzvaru sprinta ieskaitē. Pēc sezonas noslēdza savu sportistes karjeru.

## Karjeras rezultāti distanču slēpošanā
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Karjeras rezultāti biatlonā

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Valdeķu iela (Rīga)

**Valdeķu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Garozes ielu un beidzas ar strupceļu. 2022. gadā pa Valdeķu ielu izveidoja veloceliņu Centrs—Ziepniekkalns.

## Ielu savienojumi
Valdeķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Garozes iela (T veida krustojums)
* Pērkones iela
* Tadaiķu iela
* Saulkalnes iela (T veida krustojums) 
* Bērzupes iela (T veida krustojums)
* Irbenes iela
* Kartupeļu iela
* Zaļenieku iela
* Graudu iela
* Ēbelmuižas iela (T veida krustojums)
* Dižozolu iela (T veida krustojums)
* Ozolciema iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Valdeķu ielu kursē 19. un 4. maršruta trolejbusi, 44., 46., 56. un 60. maršruta autobusi.

## Atsauces
Pastarā tiesa (Mikelandželo)

**Pastarā tiesa** () ir Mikelandželo radīta Siksta kapelas altārdaļas freska. Attēlo Kristus otro atnākšanu un cilvēces Pastarās tiesas procesu. Freskas centrā attēlots Jēzus Kristus svēto ielenkumā. Cilvēku dvēseles tiek šķirotas un nonāk vai nu freskas kreisajā stūrī (pestītie) vai labajā stūrī (pazudušie). Freskā attēloti vairāk nekā 300 figūru. Oriģinālā tās bija attēlotas kailas, vēlākā laikā daļa no tām tika "apģērbtas".

Freska radīta starp 1536. un 1541. gadu, t.i. 25 gadus pēc tam, kad Mikelandželo apgleznoja Siksta kapelas griestus. Tika sākta pāvesta Klementa VII, bet pabeigta Pāvila III laikā, kad Mikelandželo bija 67 gadi.

## Ārējās saites
Bernhofs Hansens

**Bernhofs Hansens** (; dzimis , miris ) bija norvēģu brīvā stila cīkstonis, olimpiskais čempions (1904).

Bernhofs Hansens dzimis Rongnanā. Sākotnēji viņš bija Norvēģijas cīkstonis, bet pusotru gadu pirms 1904. gada olimpiskajām spēlēm viņš atstāja Norvēģiju un pārcēlās uz ASV. Viņš bija saistīts ar Bruklinā bāzētu Norvēģijas vingrošanas biedrību. Tā sponsorēja Hansenu 1904. gada olimpiskajām spēlēm. Hansens 1904. gada olimpiskajās spēlēs guva trīs uzvaras un ieguva zelta medaļu smagajā svarā.

Norvēģijas vēsturnieki 2012. gadā konstatēja, ka Hansens tika reģistrēts kā "ārzemnieks" pat 1925. gadā un apšaubīja, vai viņš kādreiz vispār ir saņēmis Amerikas pilsonību. Tādējādi vēsturnieki lūdza, lai Hansena zelta medaļa tiktu piereģistrēta kā Norvēģijas izcīnīta medaļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vetle Šostads Kristiansens

**Vetle Šostads Kristiansens** (; dzimis ) ir norvēģu biatlonists.

## Karjera
Kristiansens ar panākumiem ir startējis jauniešu un junioru sacensībās. 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem Kontiolahti ieguva zelta medaļu stafetē un sudrabu iedzīšanā. Kopā pasaules čempionātos izcīnījis 3 medaļas junioru līmemī un 6 jauniešu līmenī.

Pasaules kausā debitēja  Estešundā ar 27. vietu sprintā. 2013. gadā uzvarējis sprintā Eiropas atklātajā čempionātā biatlonā. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla PK posmos individuāli izcīnīja 2018.—2019. gada sezonā Hohfilcenē, iegūstot 3. vietu iedzīšanas sacensībās. Pirmo uzvaru PK posmos izcīnīja  sprintā Soldžerholovas trasē pie Soltleiksitijas. 2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā Norvēģijas komandas sastāvā kopā ar Marti Olsbu-Reiselanni, Tīrilu Ekhofu un Juhannesu Tīngnēsu Bē uzvarēja jauktajā stafetē, veicot pēdējo posmu. Tajā pašā gadā kļuva par pasaules čempionu arī stafetē vīriešiem. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā stafetē ieguva sudraba medaļu, bet 2021. gadā Pokļukā vēlreiz kļuva par pasaules čempionu stafetē.

 Pekinā izcīnīja zelta medaļu vīriešu stafetē un bronzu distancē ar kopēju startu. 2023. gada Pasaules čempionātā ieguva sudraba medaļu stafetē. 2022.—2023. gada Pasaules kausa sezonas kopvērtērjumā izcīnīja trešo vietu un ieguva divus mazos kristāla globusus par uzvarām disciplīnu kopvērtējumā (individuālajā distancē un masu startā). 2024. gada Pasaules čempionātā Nove Mesto izcīnīja savu pirmo indivuduālo medaļu pasaules čempionātos — bronzu sprintā. Arī iedzīšanā ieguva bronzas godalgu. Vīriešu stafetē Kristiansens veica pēdējo posmu, atrodoties pārliecinošā vadībā, pēdējā šautuvē nopelnīja trīs soda apļus, kas ļāva Zviedrijas komandai izcīnīt uzvaru, bet Norvēģija stafeti noslēdza otrajā vietā.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Atēnu skola

**Atēnu skola** () ir Rafaēla no 1509. līdz 1511. gadam radīta freska Rafaēla stancu Parakstu zālē (*Stanza della Segnatura*). Parakstu zāle ir pirmā telpa, ko Rafaēls pāvesta Jūlija II uzdevumā apgleznoja. Freskā lielākotes attēloti antīkie filozofi — Aristotelis, Diogens, Epikūrs, Hērakleits, Pitagors, Platons, Sokrats un citi. Dažiem no filozofiem piešķirti Rafaēla laikabiedru vaibsti, piemēram, Hērakleitam — Mikelandželo, Platonam — Leonardo da Vinči, bet Hipatijai — Fornarīnas.

## Ārējās saites
Metopa

thumb|380px|Divas dekorētas meropas starp triglifiem. Hēras templis Fēstā.
**Metopa** (sengr. *μετόπη* — starp acīm) — arhitektūrā doriskā ordera frīzes elements akmens vai keramiskas plāksnes veidā, kas aizpilda starpas starp diviem triglifiem. Metopām bija kvadrātveida forma un bieži vien tās tika dekorētas ar bareljefiem, kas sengrieķu arhitektūrā atspoguļoja mitoloģiskus sižetus, bet vēlāk vienkārši pildīja dekoratīvu funkciju. Reizēm dekoratīvo funkciju pildīja meropu apgleznojumi.

Līdz akmens pielietojumam arhitektūrā par meropām sauca taisnstūrveida starpas starp pārsega siju galiem, kas nāca ārā uz fasādi un tika nosegti ar triglifiem. Sākumā šīs starpas aizklāja ar koka plāksnēm. Vēlāk tās nomainīja ar keramiskām, un beigās ar akmens plāksnēm.
Ēbelmuižas iela

**Ēbelmuižas iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Valdeķu ielu un beidzas krustojumā ar Misas ielu. Kopējais ielas garums ir 1090 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu posmā starp Valdeķu ielu un Līvciema ielu, bet aiz šī krustojuma turpinās kā neuzturēts zemes ceļš bez seguma līdz Misas ielai.

Ēbelmuižas ielas nepāra numuru pusē atrodas Ēbelmuižas parks ap vēsturisko Ēbelmuižu, bet pāra numuru pusē padomju laika daudzstāvu dzīvojamo namu masīvs. Zemes ceļa posms ved lielākoties caur mežu, bet ielas galā pie krustojuma ar Misas ielu ir savrupmāju apbūve.

Līdz 2013. gada 29. oktobrim iela tika saukta par **Jāņa Čakstes gatvi**, bet tā kā par Jāņa Čakstes gatvi tika nosaukts ceļš no Ziepniekkalna ielas līdz Dienvidu tiltam, tad šai ielai tika atvasināts nosaukums no netālās Ēbelmuižas. Esošais nosaukums var radīt sajukumu, jo 1908. gadā par Ēbelmuižas ielu sauca tagadējo Līvciema ielu un arī tagadējo Daudzeses ielu, jo tās veidoja vienu ielu, daļa no kuras nav saglabājusies, bet tagadējo Zaļenieku ielu sauca par Ēbelmuižas ceļu.

## Ielu savienojumi
Ēbelmuižas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valdeķu iela (T veida krustojums)
* Zaļenieku iela (T veida krustojums)
* Līvciema iela
* Misas iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Ēbeļmuiža
Dižozolu iela (Rīga)

**Dižozolu iela** ir iekšpagalmu iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Valdeķu ielu (dabā nav tiešā veidā savienota), un beidzas krustojumā ar Līvciema ielu. Kopējais ielas garums ir 514 metri, tā lielākoties ir klāta ar asfaltbetona segumu, neliels posms ir ar grants segumu. 

Iela izveidota padomju laikā, gar to slejas šī laika apbūve. Tuvāk Valdeķu ielai gar to atrodas sabiedriskas ēkas (veikali "Mego", "Maxima", 275. pirmsskolas izglītības iestādes "Austriņas" divas ēkas), tālāk — daudzstāvu paneļu dzīvojamās ēkas.

## Ielu savienojumi
Dižozolu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valdeķu iela (T veida krustojums)
* Līvciema iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Vecā Svētā Pētera bazilika

**Vecā Svētā Pētera bazilika** () bija bazilika, kas no 4. līdz 16. gadsimtam atradās mūsdienu Svētā Pētera bazilikas vietā. Bazilikas celtniecība Nērona cirka vietā tika sākta imperatora Konstantīna I laikā, par altāra vietu izvēloties domājamo Svētā Pētera kapu, kurš 66. gadā tika nogalināts Nērona cirkā. Turpmāko 12 gadsimtu laikā bazilika kļuva par vienu ievērojamākajām rietumu kristiešu svētvietām. Šeit tika kronēti Romas pāvesti, bet 800. gadā šeit tika kronēts pirmais Svētās Romas imperators Kārlis Lielais. 846. gadā baziliku izpostīja saracēņi. Pāvestu Aviņonas gūsta laikā baznīca pamazām pārvērtās drupās, līdz Jūlijs II pieņēma drosmīgu lēmumu nojaukt veco baziliku, vietā ceļot jaunu. Jūlija II un turpmāko 20 pāvestu laikā tika uzcelta jaunā Svētā Pētera bazilika.

## Ārējās saites
Augusts no Prima Portas

**Augusts no Prima Portas** () ir romiešu 1. gadsimta Oktaviāna statuja, kas atrodas Vatikāna muzeju kolekcijā. Tika atrasta 1863. gada 20. aprīlī Oktaviāna sievas Līvijas Druzillas bijušās villas drupās Romas pievārtē. Statuja ir bronzas oriģināla, kas bija novietots Romas senātā, marmora kopija. Gandrīz droši, ka tā savulaik bija krāsota, tomēr krāsas gadsimtu laikā izzudušas. Tiek uzskatīts, ka statujai ir portreta līdzība ar Oktaviānu.

## Ārējās saites
101 dalmācietis

**101 dalmācietis** var būt:

* “101 dalmācietis” — Dodijas Smitas 1956. gadā uzrakstīts romāns;
* “101 dalmācietis” — 1961. gadā izdota *Walt Disney Productions* animācijas filma;
* “101 dalmācietis” — 1996. gadā izdota amerikāņu filma.
Kantēns Fijons Maijē

**Kantēns Fijons Maijē** (; dzimis ) ir franču biatlonists, 2021.—2022. gada sezonas Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētājs 2022. gadā, četrkārtējs olimpiskais un seškārtējs pasaules čempions. Izcīnot piecas medaļas 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs viņš kļuva par pirmo Francijas sportistu un pirmo biatlonistu, kas ieguvis piecas medaļas vienās ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Karjera
Pasaules kausa sacensībās debitēja  Ansī. 2014.—2015. gada sezonā Rūpoldingas posma masu startā pirmo reizi izcīnīja vietu uz goda pjedestāla, sasniedzot otro vietu un tikai pēc fotofiniša piekāpjoties Simonam Šempam. 2015. gada Pasaules čempionātā Kontiolahti ieguva bronzas medaļu stafetē. 2016. gadā kļuva par pasaules čempionu jauktajā stafetē. 2017. gada Pasaules čempionātā Hohfilcenē izcīnīja divas sudraba medaļas — jauktajā stafetē un stafetē vīriešiem.

Piedalījās 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā. Sprintā un iedzīšanā nespēja iekļūt labāko 40 skaitā, bet distancē ar kopēju startu ieņēma 29. vietu.

 Antholcā distancē ar kopēju startu pirmo reizi uzvarēja pasaules kausa posmā. 2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā izcīnīja divas bronzas medaļas — sprintā un iedzīšanā. 2018.—2019. gada Pasaules kausa kopvērtējumā ieguva 3. vietu.

2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā kļuva par čempionu stafetē un izcīnīja divas sudraba medaļas — sprintā un distancē ar kopēju startu.

 Pekinā izcīnīja divas zelta (20 km individuālajā distancē un iedzīšanā) un trīs sudraba medaļas (sprintā, jauktajā stafetē un vīriešu stafetē). 2021.—2022. gada sezonā kļuva par PK kopvērtējuma uzvarētāju kopējā ieskaitē, kā arī uzvarēja sprinta un iedzīšanas disciplīnu vērtējumos.

 ieguva trīs zelta medaļas (jauktajā stafetē, sprintā un vīriešu stafetē) un vienu bronzu (distancē ar kopēju startu).

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Ingrida Lannmarka Tandrevolla

**Ingrida Lannmarka Tandrevolla** (; dzimusi ) ir norvēģu biatloniste.

## Karjera
Ar biatlonu nodarbojas kopš 2007. gada. Pārstāv klubu *Fossum IF*. Guvusi panākumus pasaules jauniešu un junioru čempionātos. 2015. gadā jauniešu līmenī izcīnīja 4 medaļas, tai skaitā zeltu iedzīšanā. 2016. gada pasaules junioru čempionātā ieguva zeltu stafetē, bet 2017. gadā izcīnīja trīs medaļas — zeltu stafetē, sudrabu sprintā un bronzu iedzīšanā. 

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Hantimansijskā, sprinta disciplīnā ierindojoties 29. vietā un uzreiz iegūstot PK ieskaites punktus. Piedalījusies 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla PK posmā izcīnīja 2018.—2019. gada sezonā Rūpoldingā distancē ar kopēju startu (2. vieta). 2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā izcīnīja sudraba medaļu sprintā un Norvēģijas komandas sastāvā ieguva zeltu stafetē.

2023.—2024. gada Pasaules kausa sezonā ilgu laiku atradās kopvērtējuma vadībā, bet pazaudēja to pirms sezonas pēdējā starta un beigās ierindojās 3. vietā kopvērtējumā, palaižot priekšā Lizu Vitoci un Lū Žanmono. Sprinta ieskaitē ar iegūtiem 418 punktiem uzvarēja, izcīnot "Mazo kristāla globusu".

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
101 dalmācietis (1961. gada filma)

**“101 dalmācietis”** () ir Amerikas Savienoto Valstu 1961. gadā uzņemta animācijas filma, kas balstīta uz Dodijas Smitas romānu “101 dalmācietis”. Tā bija 17. *[[Walt Disney Animation Studios]]* filma, un tajā tiek stāstīts par dalmāciešu kucēniem, kurus nolaupa ļaundare Kruela de Vila, lai no viņu kažokiem šūtu kažokādas mēteli. Viņu vecāki Pongo un Perdita dodas viņus atbrīvot.

Animācijas filmu  izdeva kompānija *[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures Distribution]]*. Tās režisori ir Volfgangs Reitermans, Hamiltons Luske un Klaids Džeronimi. 1996. gadā pēc šīs animācijas filmas motīviem tika uzņemta arī filma, kurā lomas spēlēja aktieri.

## Ārējās saites
Tamta

**Tamta Goduadze** (, ; dzimusi  Tbilisi) ir gruzīnu izcelsmes Grieķijas dziedātāja. Tamta piedalījās 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā, pārstāvot Kipru ar dziesmu *[[Replay]]*. Savā pusfinālā viņa ieguva 9. vietu, kas ļāva kvalificēties finālam. Finālā viņa ieguva 13. vietu.

## Atsauces
Vatikāna dzelzceļš

**Vatikāna dzelzceļš** () ir 1934. gadā ierīkots dzelzceļš, kas apkalpo Vatikānu un tā vienīgo dzelzceļa staciju *Città del Vaticano* jeb *Stazione Vaticana*. Ierīkots, pamatojoties uz 1929. gada Laterāna līgumu. Dzelzceļš ir 300 metrus garš un tā ir mazākā pasaules dzelzceļa sistēma. Parasti to izmanto kravas pārvadājumiem, retāk pasažieru kustībai, parasti simboliskiem un ceremoniāliem mērķiem. No 2015. gada sestdienas rītos notiek regulāra pasažieru satiksme uz Kastelgandolfo.

## Ārējās saites

*Par Vatikāna dzelzceļu
Karņicki

thumb|right|Karņicku dzimtas ģerbonis
**Karņicki** () ir sena poļu dzimta, kas 18. gadsimtā ieceļojusi Inflantijas vaivadijā.

## Vēsture
Par dzimtas priekšteci uzskata 15. gadsimtā dzīvojušo Janu Karņicki. Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts izveides Staņislavs Karņickis bija Polijas karaļa galminieks (1565). Pēc Polijas un Lietuvas pievienošanas Krievijas impērijai senators Jans Karņickis (miris 1878) vadīja Polijas caristes lietu komiteju. Karņicku dzimta bija ierakstīta Minskas un Vitebskas guberņas muižnieku dzimtas grāmatās.

1738. gadā pie Ludzas katoļu baznīcas Karņicku dzimta uzcēla oktogoniskas formas kapliču, zem kuras atradās velvēti mūra pagrabi. Pēc dzimtbūšanas atcelšanas Baltijas guberņās 1820. gadā Eversmuižas muižnieks M. Karņickis cīnījās pret dzimtbūšanas atcelšanu, Latgales apriņķos dzimtbūšanu atcēla tikai 1861. gadā.

## Cilvēki
* Jāzeps Karņickis, virsleitnants, bija iemīlējies Krāslavas muižas īpašnieka meitā, bet, kad Plāteru ģimene nepiekrita laulībām, viņš nošāvās. Krāslavas Mīlestības kalniņā Augusta ielā atrodas Jāzepa Karņicka piemineklis (1838).

## Atsauces
Izlaušanās spēle

**"Izlaušanās spēle"** () ir 2019. gada ASV šausmu filma. Filmas režisors ir Ādams Robitels, scenārija autori ir Bregijs Šuts un Marija Melnika. Filmā lomas atveido Teilore Rasela, Logans Milers, Debora Enna Volla, Tailers Lebins, Džejs Eliss un Niks Dodani. Filma ir par cilvēku grupu, kas piedalās izlaušanās spēlē un atklāj, ka katrs pēdējais, kas pamet kārtējo istabu, ir nolemts bojāejai.

Filmas veidošana un aktieru atlase uzsākta 2017. gada augustā zem segvārda *The Maze*. Filmēšana norisinājās Dienvidāfrikā 2017. gada beigās un 2018. gada janvārī.

Filmas "Izlaušanās spēle" pirmizrāde ASV un Latvijā notika . Filma visā pasaulē nopelnījusi vairāk kā 155 miljonu ASV dolāru. Filma saņēmusi dažādas kritiķu atsauksmes, kas slavina filmas gaisotni un galveno lomu atveidotājus, bet kritizē filmas paredzamo sižetu. Filmas turpinājuma "Izlaušanās spēle 2: Izejas nav" pirmizrāde ir plānota .

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrija Okasio-Kortesa

**Aleksandrija Okasio-Kortesa** (; dzimusi ) ir amerikāņu politiķe un aktīviste. ASV Pārstāvju palātas locekle no Demokrātiskās partijas.

Studējusi Bostonas Universitātē. Darbojusies Bērnija Sandersa 2016. gada prezidentūras kampaņā. 2018. gadā, daļu savas kampaņas laika vēl strādājot par viesmīli, tika ievēlēta Pārstāvju palātā. 29 gadu vecumā Okasio-Kortesa kļuva par jaunāko Kongresā ievēlēto sievieti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Klīstošā Zeme

**"Klīstošā Zeme"** () ir 2019. gada Ķīnas zinātniskās fantastikas filma. Filmas režisors ir Frants Gvo. Filmas pamatā ir Lokusa un Hugo balvas saņēmušā rakstnieka Ljū Cisina tāda paša nosaukuma romāns. Filmā galvenās lomas atveido Kju Čusiao, Li Guangī, In Mantats, Cao Džinmai, Vu Džings un Kju Džingdžings. Filmas pirmizrāde norisinājās ķīniešu Jaunajā gadā — , bet Ziemeļamerikā un Austrālijā filmu demonstrē kopš .

Filmai ir milzīgi finansiālie panākumi, visā pasaulē nopelnot vairāk kā 699 miljonus ASV dolāru, tostarp 692 miljonus tikai Ķīnā. Šī ir visu laiku pelnošākā Ķīnas filma, otra visu laiku ienesīgākā filma, kas nav angļu valodā un viena no divdesmit visu laiku ienesīgākajām zinātniskās fantastikas filmām. Filma ir saņēmusi galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes. *[[Netflix]]* iegādājās filmas pārraidīšanas starptautiskās tiesības.

## Atsauces

## Ārējās saites
China Film Group Corporation

***China Film Group Corporation*** (saīsināti: **CFGC**; ) ir lielākais un ietekmīgākais valsts uzņēmums, kas nodarbojas ar filmu izplatīšanu Ķīnas teritorijā. Atsaucoties uz *[[Forbes]]* pētījumu, tam pieder valsts monopols un visas importētās filmas tiek izplatītas sadarbībā ar šo uzņēmumu. Tāpat uzņēmumam pieder kinoteātri, un tas nodarbojas ar filmu finansēšanu, producēšanu un izplatīšanu. 2014. gadā kompānija bija lielākais valsts filmu izplatītājs ar 32,8% no kopējā valsts tirgus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Toms Holands

**Tomass Stenlijs Holands** (), pazīstams kā **Toms Holands** (dzimis ) ir angļu aktieris, dziedātājs un dejotājs.

BRIT skolas absolvents. Pazīstams ar Zirnekļcilvēka lomu *[[Marvel Cinematic Universe]]* sērijā. Ir tēlojis Londonas Vestendā. Tēlojis tādās filmās kā "Neiespējamais" (2012), "Jūras sirdī" (2015), "Zudusī Z pilsēta" (2016), *[[Edge of Winter]]* (2016) un "Strāvas karš" (2017). 2017. gadā saņēmis BAFTA uzlēcošās zvaigznes balvu.

## Filmogrāfija
### Kino

### Televīzija

## Atsauces

## Ārējās saites
Holands

**Holands** () var būt:

* Toms Holands (*Tom Holland*; dzimis 1996) — angļu aktieris, dziedātājs un dejotājs;
* Viljamss Holands (*William Holland*; 1874—1930) — amerikāņu vieglatlēts, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs vieglatlētikā.

## Skatīt arī
* Holanns
Kapteine Mārvela (filma)

**"Kapteine Mārvela"** () ir 2019. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisori ir Anna Bodena un Raians Fleks. *[[Marvel Cinematic Universe]]* 21. filma.

Filma ir par ASV Gaisa spēku piloti Kerolu Denversu, kas kļūst neievainojama pēc kontakta ar citplanētiešiem un piedalās karā starp divām citplanētiešu rasēm. Galvenās lomas tajā attēlo Bri Lārsone, Semjuels Džeksons, Bens Mendelsons, Džeimons Unsu, Lī Peiss, Lašeina Linča, Džemma Čana, Annete Beninga, Klārks Gregs, Džūds Lo. Filmas pirmizrāde notika 2019. gada februārī Londonā. Šī ir pirmā *[[Marvel Studios]]* filma ar sievieti galvenā supervaroņa lomā.

Šī ir 2019. gada piektā ienesīgākā filma un 27. visu laiku ienesīgākā filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Paduse

thumbnail|235px|Vīrieša paduse
**Paduse** () ir ķermeņa apvidus zem pleca locītavas starp rokas augšdelmu un vidukli. Cilvēka ķermeņa smarža lielākoties veidojas padusēs, jo tajās atrodas daudz sviedru dziedzeru un izdalās feromoni. Ja paduses netiek koptas, tas var veicināt nepatīkamas ķermeņa smaržas veidošanos.

Cilvēkiem pubertātes vecumā padusēs sāk augt apmatojums. Mūsdienās vairākās kultūrās, it īpaši Rietumu pasaulē, padušu apmatojums tiek regulāri nodzīts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Niko Valters

**Niko Valters** (; dzimis  Freitālē, Vācijā) ir bijušais vācu bobsleja pilots, kā arī kamaniņu braucējs.

Viņš ir četrkārtējs pasaules junioru čempions kamaniņu braukšanā, 2009. un 2010. gadā izcīnot zelta medaļas gan divnieku, gan komandu sacensībās. 2010./11. gada sezonā piedalījās Pasaules kausa posmā Kēnigszē, kur divniekā kopā ar Niko Grūnekeru izcīnīja 16. vietu.

2011. gadā Valters pievērsās bobslejam. 2013. gada janvārī debitēja Eiropas kausā. 2013./14. gada sezonā izcīnīja uzvaru Eiropas kausa kopvērtējumā gan divniekos, gan četrniekos. 2014. gada janvārī divniekā ar Tīno Paški kļuva par pasaules junioru čempionu. 2014. gada 12. decembrī Leikplesidas trasē debitēja pasaules kausā, izcīnot 11. vietu divniekā ar stūmēju Marko Hūbenbekeru. Pirmo medaļu pasaules kausā izcīnīja Altenbergas trasē 2015. gada 10. janvārī divnieku sacensībās. Dienu vēlāk tajā pašā trasē četrnieku sacensībās izcīnīja savu pirmo uzvaru pasaules kausā četrnieku sacensībās. Pēc 2020. gada pasaules čempionāta, kur viņš izcīnīja bronzas medaļu četrnieku sacensībās, 29 gadu vecumā paziņoja par karjeras beigām, pamatojot to ar bailēm no braukšanas un ātruma, kas radušās pēc kritiena treniņos sezonas sākumā, kurā viņš guva muguras savainojumu.

Piedalījies piecos pasaules čempionātos, izcīnot piecas medaļas (sudrabu 2015. gada četrnieku sacensībās un 2017. gada komandu sacensībās, bronzu 2017. gada četrnieku sacensībās, 2019. gada divnieku sacensībās, bronzu 2020. gada četrnieku sacensībās). Piedalījies 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kur divnieku sacensībās palika 4. vietā, bet četrnieku sacensībās izcīnīja sudraba medaļu, dalot to ar Vonu Jundžonu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dmitro Pidručnijs

**Dmitro Pidručnijs** (; dzimis ) ir Ukrainas biatlonists, 2019. gada Pasaules čempions iedzīšanā. Pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā Pidručnijs pievienojās Ukrainas Nacionālajai gvardei, lai aizstāvētu savu valsti.

## Karjera
Ar biatlonu nodarbojas kopš 2005. gada. Pasaules kausā debitēja  ar 98. vietu sprinta distancē Pokļukā. Piedalījies 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos, kur individuālajā distancē ieguva 54. vietu, bet stafetē Ukrainas komandas sastāvā bija devītais. 2015. gada februārī Nove Mesto pirmoreiz izcīnīja vietu uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmos jauktajā stafetē (3. vieta).

Pasaules čempionātā pirmoreiz piedalījās 2015. gadā Kontiolahti. 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā labāko individuālo rezultātu sasniedza sprintā, ierindojoties 21. vietā, bet jauktajā stafetē izcīnīja 7. vietu. 2019. gada Pasaules čempionātā pēc 4. vietas sprintā izcīnīja zelta medaļu iedzīšanā.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Rainers Verners Fasbinders

**Rainers Verners Fasbinders** (, dzimis , miris ) bija Rietumvācijas kinorežisors, scenārists, aktieris, teātra režisors, dramaturgs, komponists un esejists. Tiek uzskatīts par vienu no "Jaunā vācu kino" novirziena līderiem un Vācijas pēckara perioda ievērojamāko kinorežisoru.

## Biogrāfija
Fasbinders uzsāka filmu veidotāja karjeru 1965. gadā ar dažām īsfilmām. Pirmās divas pilnmetrāžas filmas uzņēma 1969. gadā (*Liebe ist kälter als der Tod* un *Katzelmacher*). Tās vēl neguva lielus panākumus. Pēc tam sekoja vairākas TV filmas un filma *Whity* (1971). Panākumus Rietumvācijā Fasbinders guva tikai 1972. gadā ar filmu *[[Händler der vier Jahreszeiten]]*. Bet 1974. gadā Fasbinders ieguva starptautisku atzinību par filmu *[[Angst essen Seele auf]]* – Fasbinders ieguva divas Kannu kinofestivāla balvas (Starptautiskās kinokritiķu federācijas FIPRESCI balvu un Ekumeniskās žūrijas balvu. Lielus panākumus guva arī filma *[[Die Ehe der Maria Braun]]* (1978).

Vēlāk sekoja filmas *[[Despair]]* (1978), *[[Lili Marleen]]* (1981), *[[Lola]]* (1981). Par filmu *[[Die Sehnsucht der Veronika Voss]]* (1982) Fasbinders ieguva Berlīnes Starptautiskā kinofestivāla galveno balvu "Zelta lācis". 1980. gadā Fasbinders uzņēma 15,5 stundas garu TV seriālu (14 sērijas) *[[Berlin Alexanderplatz]]*, uzrakstot scenāriju pēc Alfrēda Deblina romāna "Berlīne, Aleksandra laukums" motīviem. Vairākās savās filmās Fasbinders attēloja ar LGBT saistītas tēmas (*Die bitteren Tränen der Petra von Kant* (1972), *Faustrecht der Freiheit* (1975), *Satansbraten* (1976), *Querelle* (1982)).

Fasbinders nomira 1982. gada 10, jūnijā, 37 gadu vecumā, pārdozējot kokaīna un barbiturātu sajaukumu. Apglabāts Minhenes Bogenhauzenas kapsētā.

Kaut arī Fasbindera karjera ilga mazāk par divām desmitgadēm, tomēr viņš paspēja uzņemt vairāk nekā 40 filmas, divus televīzijas seriālus, trīs īsfilmas, četrus videodarbus un 24 lugas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* The films of Rainer Werner Fassbinder jclarkmedia.com
Getisburga

**Getisburga** () ir apdzīvota vieta (mazpilsēta) Amerikas Savienotajās Valstīs, kas atrodas un kalpo par Ādamsa apgabala administratīvo centru Pensilvānijas štata dienviddaļā. 2016. gadā tajā dzīvoja aptuveni 7700 iedzīvotāji.

Getisburga ir vairāk zināma kā vieta, kur Amerikas pilsoņu kara laikā 1863. gada jūlijā notika lielākā un asiņainākā militārā sadursme starp Savienības un Konfederācijas bruņotajām pusēm. Tā kļuva pazīstama kā Getisburgas kauja, kur pēc trīs dienu ilgas konfrontācijas tā beidzās ar Savienības uzvaru un Konfederācijas jeb Dienvidu štatu spēku galīgo atkāpšanos no Ziemeļu štatu teritorijas. Tāpat pilsētas apkārtnē atrodas viena no ievērojamākajām ASV militārajām kapsētām — Getisburgas Nacionālā kapsēta, kurā galvenokārt apglabāti tie karavīri, kuri krita Getisburgas kaujas laikā.

Pateicoties Getisburgas vēsturiskajiem notikumiem, tajā mūsdienās ir attīstīta tūrisma nozare, kas ļauj cilvēkiem apskatīt vēsturisko kaujas lauku, piemiņas vietas un daudzus citus apskates objektus.

## Skatīt arī
* Getisburgas kauja
* Getisburgas uzruna

## Ārējās saites
Ralfs Bērziņš

**Ralfs Bērziņš** (dzimis  Siguldā) ir bijušais latviešu bobsleja pilots.

Ar bobsleju sācis nodarboties 2016. gadā, pirms tam nodarbojies ar kamaniņu braukšanu, piedalījies arī pasaules junioru čempionātā. Tajā pašā gadā, novembrī, Siguldā debitējis Eiropas kausa sacensībās. 2018. gada 8. decembrī Siguldā debitēja pasaules kausā, izcīnot 7. vietu. 2019. gadā kļuva par Eiropas junioru čempionu. Piedalījies divos pasaules čempionātos 2019. gadā izcīnot 21. vietu divnieku sacensībās, bet 2020. gadā izcīnot 17. vietu divnieku sacensībās.

Labākais sasniegums pasaules kausā ir divreiz Siguldā izcīnītā 5. vieta divnieku sacensībās.

2021. gada 23. augustā paziņots, ka ir noslēdzis bobslejista karjeru.

## Sasniegumi divnieku ekipāžām
### Pasaules čempionāts

### Pasaules kauss

## Sasniegumi četrnieku ekipāžām

### Pasaules kauss

## Atsauces

## Ārējās saites
Mirai

**Mirai** (, *Mirai no Mirai*) ir 2018. gada anime filma, kuras režisors un scenārija autors ir Mamoru Hosoda. Filma stāsta par četrgadīgu zēnu vārdā Kuns, kuram piedzimst jaunākā māsa, kurai vecāki sāk veltīt vairāk uzmanības nekā Kunam un viņš kļūst aizvainots un skaudīgs. Vēlāk, staigājot pa dārzu, viņš satiek savu jaunāko māsu no nākotnes, kura jau ir skolas vecumā.

Galvenās lomas ieskaņojuši Moka Kamiširaiši, Haru Kuroki, Gens Hošino, Kumiko Aso, Micuo Jošihara, Jošiko Mijadzaki, Kodži Jakušo un Masaharu Fukujama. Filmas pirmizrāde Japānā notika 2018. gada 20. jūlijā.

Filma tika nominēta 91. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja filmai "Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē".

## Atsauces

## Ārējās saites
Bens Hārdijs

**Bens Džonss** (; dzimis 1991. gada 2. janvārī), pazīstams kā **Bens Hārdijs** (*Ben Hardy*), ir angļu aktieris, kas tēloja Pīteru Beilu BBC ziepju operā *EastEnders* (2013–2015). Hārdijs debitēja kā Erceņģelis 2016. gada filmā "X-cilvēki: Apokalipse" un tēloja Rodžeru Teiloru 2018. gada biogrāfiskajā filmā "Bohēmista rapsodija".

Atveidojis lomas arī filmās "Tikai drosmīgie" (2017), "Vērotāji" (2021) un *[[Love at First Sight]]* (2023).

## Ārējās saites
Zirnekļcilvēks: Tālu no mājām

**"Zirnekļcilvēks: Tālu no mājām"** () ir 2019. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Džons Votss. "Zirnekļcilvēks: Atgriešanās mājās" turpinājums, *[[Marvel Cinematic Universe]]* 23. filma.

Filmā Pīters Pārkers kopā ar saviem skolasbiedriem dodas skolas ekskursijā uz Eiropu, kuras laikā kopā ar Misterio cīnās pret Elementāļiem no citas dimensijas. Galvenās lomas tajā attēlo Toms Holands, Semjuels Džeksons, Zendaja, Kobija Smaldersa, Džons Favro, Dž. B. Smūvs, Džeikobs Batalons, Mārtins Starrs, Marisa Tomeja un Džeiks Jillenhols.

Filmas pirmizrāde notika , kinoteātros ASV - , kinoteātros Latvijā - . Kritiķi filmu novērtēja atzinīgi, atzīstot to par "jautru un apmierinošu turpinājumu", slavēja aktieru tēlojumu (it īpaši Holanda un Jillenhola).

Šī ir 2019. gada ceturtā ienesīgākā filma un 26. visu laiku ienesīgākā filma, kā arī *Sony Pictures* studijas visu laiku ienesīgākā filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elizabete Olsena

**Elizabete Olsena** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Pazīstama ar Sārtās raganas lomu *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmu sērijā. Mērijas Keitas un Ešlijas jaunākā māsa.

Plašāku atpazīstamību guvusi pēc lomas 2011. gada trillerī "Marta, Mārsija, Meja, Marlēna", par lomu kurā nominēta vairākiem apbalvojumiem. Pēc tam filmējusies tādās filmās kā *[[Silent House]]* (2011), "Humanitārās zinātnes" (2012), "Nogalini savus mīļotos" (2013), "Vecais zēns" (2013), "Godzilla" (2014), "Es redzēju gaismu" (2015), *[[Kodachrome]]* (2017), "Ingrīda — pašiņu karaliene" (2017) un "Vindrivera" (2017). 2014. gadā pirmoreiz parādījusies *Marvel Cinematic Universe* filmā — "Kapteinis Amerika: Ziemas kareivis" beigu ainā. Pēc tam tēlojusi filmās "Atriebēji: Ultrona laikmets" (2015), "Kapteinis Amerika: Pilsoņu karš" (2016), "Atriebēji: Bezgalības karš" (2018) un "Atriebēji: Noslēgums" (2019).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Griničvilidža

**Griničvilidža** (), bieži tiek dēvēta par vienkārši **Vilidžu** (*the Village*), ir rajons Manhatanā, Ņujorkā, ASV. Pirmoreiz pieminēta 1799. gadā. 20. gadsimtā Griničvilidža bija pazīstama kā mākslinieku rajons, vēlāk kļuva par LGBT pārstāvju iecienītu dzīves vietu. Bītu paaudzes rašanās vieta ASV austrumu krastā.

Rajons ir piedzīvojis ģentrifikāciju un komercializāciju. Griničvilidžu veidojošie ZIP kodi 2014. gadā saskaņā ar *[[Forbes]]* datiem bija starp 10 dārgākajiem rajoniem valstī pēc mājokļu vidējās cenas. Šeit atrodas Ņujorkas Universitāte, ievērojami tūrisma objekti ir Vašingtona skvēra parks, Sentlūka laukums, Šeridanskvērs, Džefersona tirgus tiesas nams.

## Atsauces
Mežkalna iela (Rīga)

**Mežkalna iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Ozolciema ielu un beidzas krustojumā ar Rītausmas ielu. Kopējais ielas garums ir 528 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona un grants segumu.

## Ielu savienojumi
Mežkalna iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ozolciema iela (T veida krustojums)
* Rītausmas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ziepniekkalns
* Kurzemes rajons

## Atsauces
Vana Dzjao

**Vana Dzjao** (, ; dzimusi ) ir ķīniešu brīvā stila cīkstone, olimpiskā čempione (2008).

## Biogrāfija
Dzimusi 1988. gadā zemnieku ģimenē. No bērnības bijusi fiziski ļoti aktīva. Jau pēc pusotra gada treniņiem cīņas sportā kļuvusi par pilsētas čempioni.

2003. gadā kļuva par Āzijas kausa ieguvēju, bet pasaules čempionātā ieņēma septīto vietu. 2005. gadā kļuva par Āzijas čempioni, bet pasaules čempionātā bija piektā. 2006. gada pasaules čempionātā ieņēma 10 vietu.

Viņa piedalījās 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Pirmajā kārtā viņa pārspēja Jenniju Fransoni, ceturtdaļfinālā Ali Bērnārdu, pusfinālā Kjoko Hamaguči un fināla cīņā par zelta medaļu pārspēja bulgāru cīkstoni Stanku Zlatevu.

Viņa piedalījās arī 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, bet bija mazāk veiksmīga. Savā pirmajā cīņā viņa uzvarēja Amarači Obiajunvu, ceturtdaļfinālā Svetlanu Sajenko, taču pusfinālā zaudēja Nataļjai Vorobjovai. Tā kā Vorobjova sasniedza finālu, Vana ieguva tiesības piedalīties gandarījuma cīņā, kuru zaudēja Guzelai Manjurovai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nektārs

[thumbnail|235px|[Kamēlijas nektārs]]
**Nektārs** (no  (*néktar*) — 'dievu barība') ir salds, caurspīdīgs šķidrums, ko augos izdala īpaši dziedzeri, nektāra tvertnes — nektāriji. Nektāru uzturā lieto odi, lapsenes, bites, tauriņi, kodes, sikspārņi u.c. dzīvnieki. Nektārs ir svarīga medus veidošanās izejviela.

Nektārā ir daudz glikozes un saharozes, abu šo cukuru nektārā ir 3—72%. Nektāriji parasti atrodas dziļi ziedā, lai to apputeksnētāji, lienot pēc nektāra, skartu arī putekšņlapas un drīksnas. Nektāra ziedos ir maz, un lai ievāktu kilogramu medus, bitēm jāaplido, piemēram, ap 6 miljonu pļavas āboliņa ziedu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bulgārijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Bulgārija]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Bulgārija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš pirmajām olimpiskajām spēlēm 1896. gadā un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1936. gada.

## Vasaras olimpiskās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Bulgārija olimpiskajās spēlēs
* Bulgārijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Olveida krasula

**Olveida krasula** (*Crassula ovata*), sarunvalodā saukta arī par **naudas koku**, ir sukulents ar kokam līdzīgu izskatu un nelieliem rozā vai baltiem ziediem. Dabā tas ir sastopams Dienvidāfrikā un Mozambikā, kā arī naudas koks ir populārs telpaugs tā vieglās kopšanas dēļ. Naudas kokam nav nepieciešams daudz ūdens, pie tam to ir ļoti viegli pārlaistīt, bet tam ir nepieciešams daudz saules gaismas, lai tas neizstīdzētu.

## Apraksts
Olveida krasula ir mūžzaļš augs ar bieziem zariem un stumbru. Tam ir biezas, gludas un glāsmainas lapas, kuras uz zara aug pretēji viena otrai. Lapām ir izteikti bagātīga zaļa krāsa, bet dažiem augiem tā var izskatīties drīzāk dzelteni-zaļgana. Dažiem paveidiem lapu malas var iegūt sarkanīgu nokrāsu, ja tie tiek pakļauti ilgstošai un spēcīgai saules gaismai. Jauna "naudas koka" stumbram ir tāda pati krāsa un tekstūra, kāda ir tā lapām, bet nobriestot stumbrs kļūst brūns un iegūst koka stumbram līdzīgu izskatu; tomēr, par spīti ārējam izskatam, "naudas koka" stumbrs nekad nepārkoksnējas un visa mūža garumā paliek mīksts un sulīgs.

Augot pareizos apstākļos, olveida krasulai var uzziedēt balti vai rozā zvaigžņu formas ziedi.

## Pavairošana
Tāpat kā daudzus citus sukulentus, naudas kokus var pavairot veģetatīvi, izmantojot nogrieztas vai nokritušas koka lapas un zarus. Pavairošanas metodes var būt dažādas, bet lielākoties seko līdzīgiem soļiem — iesākumā nogrieztās lapas (vai zara) griezuma vietai ļauj apkalst, tad tā tiek ielikta augsnē vai nolikta uz augsnes. Aptuveni četru nedēļu laikā kopš lapas nogriešanas no tās sāk dīgt saknes, un neilgi pēc tam — augt lapas. Augšanas ātrums ir ļoti atkarīgs no apkārtējās vides temperatūras un gaisa mitruma.

Arī savvaļā augs galvenokārt vairojas veģetatīvi.

## Šķirnes

* **Monstruosa** (*Cristata*, *Gollum*, *Hobbit*) — naudas koka šķirne, kurai ir raksturīgas garenas, cilindriskas lapas, kuras saules gaismas dēļ var iegūt sarkanu nokrāsu. Vizuāli šī naudas koka šķirne atgādina sukulentu *Sedum rubrotinctum*.
* **Tricolor** — naudas koka šķirne ar apaļām, svītrainām (zaļām, maigi dzeltenām un baltām) lapām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sedia gestatoria

***Sedia gestatoria*** () ir ceremoniāls tronis, ko līdz 1978. gadam izmantoja, lai pārvietotu Romas pāvestu ceremoniju laikā. Mūsdienās par *sedia gestatoria* daļēji kalpo papamobilis. Tas bija zīdā izgreznots krēsls, kuru uz pleciem nesa 12 nesēji (*sediari pontifici*). Parasti to izmantoja procesijās uz vai no Svētā Pētera bazilikas vai Laterāna bazilikas.

Pāvests Jānis Pāvils I līdz ar vairāku citu atribūtu lietošanas attiecās arī no *sedia gestatoria*, tomēr tika pierunāts to izmantot, lai ticīgo redzētu viņu procesiju laikā. Jānis Pāvils II pilnībā attiecās no *sedia gestatoria* lietošanas.

## Ārējās saites