open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Īrijas karaļu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Īrija]]s valdnieki jeb karaļi**, kas bija Īrijas teritorijas pārvaldītāji no 862. gada līdz 1937. gadam un pārstāvēja vairākas dinastijas. Vikingu laikmetā atsevišķi īru ķēniņi tika pasludināti par Īrijas virsķēniņiem (). Kopš 1154. gada angļu iebrukuma Īrijas austrumdaļā Anglijas karaļi tika dēvēti par **Īrijas lordiem** (Īrijas kungiem), bet pēc vienotas Anglijas un Īrijas Karalistes izveides par **Īrijas karaļiem** (1541–1707), šo nosaukumu viņi saglabāja arī Lielbritānijas Karalistes pastāvēšanas laikā (1707–1800) kā "Lielbritānijas, Francijas un Īrijas karaļi". Pēc Apvienotās Lielbritānijas un Īrijas Karalistes  izveides 1801. gadā viņi kļuva par Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes karaļiem (*King of the United Kingdom of Great Britain and Ireland*) kopš 1953. gada par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes karaļiem.

## Uzskaitījums
### Īrijas virsķēniņi (846 — 1186)

### Īrijas lordiste (1177 — 1542) [[Attēls:Coat of arms of the Lordship of Ireland.svg|25px]]
*Pamatraksts: [[Īrijas lordiste]]*

### [[Attēls:Royal Standard of Ireland (1542–1801).svg|25px]] Īrijas Karaliste (1542–1800) [[Attēls:Arms of Ireland (Historical).svg|25px]]
*Pamatraksts: [[Īrijas Karaliste]]*

### [[Attēls:Flag of the United Kingdom.svg|25px]] Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste (1801–1922) [[Attēls:Coat of arms of the United Kingdom (1837-1952).svg|30px]]
*Pamatraksts: [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]]*

### [[Attēls:Flag of Ireland.svg|25px]] Īrijas brīvvalsts (1922–1937) [[Attēls:Seal of the Irish Free State.png|30px]]
*Pamatraksts: [[Īrijas brīvvalsts]]*

## Skatīt arī
* Mites karaļu uzskaitījums
* Ailehas karaļu uzskaitījums
* Konahtas karaļu uzskaitījums
* Leisteres karaļu uzskaitījums
* Īrijas virsķēniņu uzskaitījums
* Anglijas karaļu uzskaitījums
* Apvienotās Karalistes karaļu uzskaitījums
* Īrijas prezidentu uzskaitījums
Jānis Dobelis

**Jānis Dobelis** (dzimis , miris ) bija Latvijas futbolists, treneris un tiesnesis. Dobelis aizvadīja 426 reģistrētas futbola spēles.

No 1934. gada līdz 1936. gadam Dobelis spēlēja Liepājas FK Olimpija, 1936. gadā kļūstot par Latvijas futbola čempionu. 1937. gadā Dobelis pārgāja uz RFK, kura sastāvā 1937. gadā izcīnīja pirmo Latvijas kausu. Jānis Dobelis ir spēlējis Latvijas valstsvienības sastāvā. No 1945. līdz 1949. gadam Dobelis trenēja Rīgas "Dinamo" futbola un hokeja klubus. 1949. gadā Jānis Dobelis, viens no pirmajiem trijiem Latvijas futbolistiem, kļuva par PSRS sporta meistaru. Dobelis bija Latvijas PSR republikas kategorijas futbola tiesnesis.

## Ģimene
J. Dobelis bija precējies ar Antoniju Dobeli (dz. Barkāni) un viņu ģimenē uzauguši divi dēli — Juris Dobelis un Andrejs Dobelis.

## Atsauces
Timotijs Pīks

**Timotijs Naidžels Pīks** (*Timothy Nigel Peake*, dzimis ) ir Apvienotās Karalistes Armijas gaisa spēku virsnieks rezervē, lidotājs, Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) kosmonauts.

Pīka vienīgais kosmiskais lidojums sākās 2015. gada decembrī, dodoties uz SKS ar kosmosa kuģi *[[Sojuz TMA-19M]]*. Viņš bija SKS-46 un SKS-47 lidojuma inženieris. Uz zemes apkalpe atgriezās 2016. gada jūnijā.

2022. gada 31. decembrī Timotijs Pīks atstāja EKA astronautu vienību.

## Ārējās saites

* Astronaut Tim Peake  ESA
* Tima Pīka blogs ESA
Tomass Dosons

**Tomass Dosons** (; dzimis , miris ) bija angļu šaha problēmists, ķīmiķis.

## Darbība šaha kompozīcijas laukā
Bijis Lielbritānijas Šaha problēmu biedrības prezidents (1931—1943), žurnāla "Problēmists" () dibinātājs, žurnāla "Šaha amatieris" () pasaku šaha un etīžu nodaļu redaktors (1916—1930) un "Britu šaha žurnāla" () šaha uzdevumu nodaļas redaktors (1931—1951). Vairāku šaha kompozīcijai veltītu darbu autors.

No 1907. gada sastādījis aptuveni 6,5 tūkstošus dažādu žanru šaha kompozīciju, no tām publicējis aptuveni 5000, galvenokārt pasaku šaham veltītas kompozīcijas, 900 ortodoksālā tipa uzdevumus, 140 etīdes, daudzus retrogrādās analīzes uzdevumus. Izgudrojis vairākas jaunas pasaku šaha figūras (piemēram, "naktsjātnieks", "sienāzis"), izmainījis esošo figūru kustības likumus (skatīt: Garvilcis).

## Kompozīciju piemēri

Risinājums: **1. Df5-d7+ Ke7-f8****2. Ld5-e6 f2-f3****3. Dd7-d5 Kf8-e7** **4. Le6-f5 f3-f4#**
Mata pozīcijas veidošanā piedalās visas uz galdiņa esošās abu pušu figūras (bandiniekus un balto karali ieskaitot) un visi melno karaļa mata zonas deviņi lauciņi ir balto vienreiz apdraudēti vai tos bloķē melno figūras. Šādu mata pozīciju šaha kompozīcijā sauc par **ideālu matu**.

## Publikācijas
* *[http://www.theproblemist.org/trd-cplay.html Caissa's Playthings] * rakstu sērija *Cheltenham Examiner* (1913) 
*  
* *Fata Morgana*, līdzautori Birgfelds, Nanz, Masmans, Pauli (1922) 
* *Asymmetry*, līdzautori V. Pauli (1928) 
* *Seventy Five Retros* (1928) 
*  
*  
*  
*  

## Skatīt arī
* Palīgmats

## Atsauces

## Papildu literatūra
* Dr. Karl Fabel und C. E. Kemp: *Schach ohne Grenzen / Chess Unlimited*. Walter Rau Verlag, Düsseldorf 1969 (par T. Davsona pasaku šaha uzdevumiem) 

## Ārējās saites
* T. Davsona šaha kompozīcijas PDB datu bāzē.
Progress MS-01

***Progress MS-01*** (***Прогресс МС-01***; SKS apzīmējums ***ISS-62P***) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis, pirmais no modificētās sērijas *[[Progress-MS]]*. Paredzēts kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā palaists 2015. gada decembrī. Darbību beidza 2016. gada jūlijā.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija . Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela (), skābeklis (), gaiss (), ūdens (). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam ) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces.

## Lidojuma gaita
*Progress MS-01* tika palaists  08:44:39 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Baikonuras kosmodroma. Autonomajā lidojumā orbītā pirmoreiz *Progress* kuģu ekspluatācijas vēsturē sakariem izmantots retranslācijas pavadonis (*[[Luč-5B]]*).

Saslēgšanās ar staciju automātiskā režīmā notika 23. decembrī 10:27 UTC pie *[[Pirs (SKS)|Pirs]]* moduļa.

Lai izmēģinātu manuālās tālvadības modernizēto sistēmu *TORU*, 1. jūlijā 05:36 UTC veikta *Progress MS-01* atvienošana no stacijas. Sistēmu vadīja kosmonauts Aleksejs Ovčiņins. Testēšanas laikā kravas kuģis attālināts no SKS 200 m attālumā. Saslēdzoties atpakaļ pie stacijas radās problēmas. Kad kravas kuģis bija pieskāries SKS saslēgšanās mezglam, *Progress* pietauvošanās un orientācijas dzinēji turpināja darboties, iešūpojot kuģi; tiem kuģi stacijas portā vajadzēja tikai nedaudz "pastumt", līdz aizvērtos noturēšanas mehānisms. Lidojumu vadības centrs deva komandu pāriet no manuālās uz automātisko vadību, un *Progress* saslēgšanās operācija veiksmīgi tika pabeigta 06:04 UTC. Kosmosa kuģa cieša saslēgšana nebija paredzēta, jo lūkas uz to vairs netiktu atvērtas, un 3. jūlijā *Progress MS-01* tiktu atvienots.

Atkārtoti *Progress MS-01* tika atvienots 3. jūlijā 03:48 UTC. Pulksten 07:00 UTC tika ieslēgti kosmosa kuģa dzinēji bremzēšanas manevram, tas nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā. Nesadegušās daļas iekrita Klusajā okeānā aptuveni 07:50 UTC.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress MS-01 lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Viens pats mājās 5

**"Viens pats mājās 5"** (, arī *Home Alone 5*) ir 2012. gada kinokomēdija, kuras režisors ir Pīters Hjūits.

Filma ir par Baksteru ģimeni, kas Ziemassvētku periodā pārceļas uz dzīvi Meinā, un zagļiem, kas cenšas nozagt gleznu no mājas, kurā Baksteri ir ievākušies. Tajā galvenās lomas attēlo Kristians Mārtins, Džodela Fērlanda, Malkolms Makdovels, Debi Mazara, Edijs Stīpls, Ellija Hārvija, Dags Marijs un Edvards Asners.

Šī ir "Viens pats mājās" filmu cikla piektā daļa un pirmā, kuras darbība nenotiek Čikāgā. Filmas pirmizrāde notika *ABC Family* televīzijas kanālā .

## Ārējās saites
Francijas impērija

**Francijas impērija** () var būt:

* Francijas Pirmā impērija — Francijas lielvalsts Napoleona I un Napoleona II valdīšanas laikā no 1804. līdz 1814. gadam un 1815. gadā;
* Francijas Otrā impērija — Francijas lielvalsts Napoleona III valdīšanas laikā no 1852. līdz 1870. gadam.
2014. gada Pasaules čempionāts florbolā

**2014. gada Pasaules čempionāts florbolā** bija devītais Pasaules čempionāts florbolā. Tas notika Zviedrijā no 2014. gada 5. līdz 14. decembrim.
## Kvalifikācija

## Dalībnieki
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
## Grupu turnīrs
### A grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

### B grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

### C grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

### D grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

## Izslēgšanas spēles

;Spēles par 13.—16. vietu

;Spēles par 9.—12. vietu

;Spēles par 5.—8. vietu

### Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Varenā kopa

**"Varenā kopa"** bija krievu jauno komponistu radošā apvienība, kas veidojās 19. gadsimta 50.gadu beigās un 60.gadu sākumā. Viņus vienoja dedzīga vēlēšanās turpināt Mihaila Gļinkas iesākto krievu nacionālās mūzikas attīstības ceļu. Grupā darbojās Milijs Balakirevs, Aleksandrs Borodins, Modests Musorgskis, Cezars Kiī un Nikolajs Rimskis-Korsakovs.

Viņi savos darbos centās atklāt krievu tautas dzīvi, tās centienus. Visi pieci mūziķi piederēja pie tiem sabiedrības slāņiem, kas ar mūziku nodarbojās tikai labas audzināšanas pēc. Katram no viņiem bija iecerēta cita profesija. Taču muzikālās dotības bija tik ievērojamas, ka viņi kļuva par profesionāliem komponistiem.
Olivers

**Olivers** var būt:

* Olivers (personvārds)

## Cilvēka vārds
* Olivers Kromvels (1599-1658), angļu karavadonis un politiķis
* Olivers Stouns (1946), amerikāņu kinorežisors
* Olivers Kāns (1969), vācu futbolists
* Olivers Rīdels (1971), vācu mūziķis
* Olivers Zecingers (1983), austriešu hokejists
* Olivers Saikss (1986), angļu mūziķis
* Olivers Nāsens (1990), beļģu riteņbraucējs
* Olivers Ēkmans-Lāšons (1991), zviedru hokejists

## Uzvārds
* Džo Olivers
* Džons Olivers
* Kristiāns Olivers
* Maikls Olivers

## Skatīt arī
* Olivera Tvista piedzīvojumi
Pašmats

**Pašmats** (, , ) ir šaha kompozīcija, kurā baltie sāk un piespiež melnos pieteikt matu balto karalim noteiktajā gājienu skaitā. 
: Pašmatos piespiest melnos matot var tikai divos veidos:
# paņēmiens: baltie rada gājienu spaida pozīciju, kurā visi iespējamie melno gājieni mato balto karali;
# paņēmiens: baltie pieliek šahu melno karalim tā, lai melno aizsardzības gājieni būtu matojoši balto karalim.

## Vēsture
Pašmata kompozīcijas sastopamas jau 13. gadsimta rokrakstos, vēlāk A. Salvio, Dž. Lolli, D. Ponciāni darbos. Plašāku popularitāti pašmati ieguva 19. gadsimtā pateicoties A. Petrova, H. Boltona, V. Šinkmana un citu pūlēm. Mūsdienās pašmati ieguvuši plašu izplatību, regulāri notiek sastādīšanas konkursi, tie iekļauti lielu starptautisku sacensību programmās, pasaules čempionātus sastādīšanā un risināšanā ieskaitot. Labākās pašmata kompozīcijas publicē FIDE Albumi.

## Variācijas
Pašmata uzdevumu dažādošanai tika ieviesti papildus nosacījumi, radot vēl divas šo uzdevumu variācijas:
* garvilči — uzdevumi, kuros melno figūrām jāizdara ģeometriski visgarākais gājiens;
* refleksmati — uzdevumi, kuros jebkurai pusei pie pirmās iespējas jāmato pretinieka karalis vienā gājienā. Uzdevumus, kuros šī prasība attiecināta tikai uz melnajiem, sauc par pusrefleksmatiem.

## Pašmata notācija
Pierakstot pašmata risināšanas uzdevumu ir pieņemts lietot šādu saīsinājumu: vispirms raksta latīņu burtu "s", tad mata zīmi # un saīsinājumu noslēdz uzdevuma atrisināšana paredzētais gājienu skaits, piemēram "s#2" nozīmē "pašmats 2 gājienos".

## Piemēri

### 1. uzdevuma risinājums
: **1. Te5-e2 draud 2. Lf8xc5+ Tg5xc5#**
: **1. ... Lg4-f5 2. Dc2-a4+ Th4xa4#**
: **1. ... Zf3-e5 2. Dc2xc3+ Dh3xc3#**
: **1. ... f6-f5 2. Dc2xc3+ Lg7xc3#**
: 1. ... Lg7xf8 2. Dc2xc3 Zc5-b3#

### 2. uzdevuma risinājums
: Risinājums:
: **1. Dc1-a3 (draud 2. Da3-f8+ Zh7xf8#)**
: **1. ... Lb6-c5 2. Tc3-f3+ Ta6-f6 3. Ze4xg5+ Zh7xg5#**
: 1. ... Ta5-c5 2. Tc3-f3+ Tc5-f5 3. Da3-f8+ Zh7xf8#

### 3. uzdevuma risinājums
:**1. h2-h3 h6xg5 2. Zf1-g3 g5-g4 3. 0-0 g4xh3 4. Zg3-h1 h3-h2#**
:**1. ...   h6-h5 2. 0-0-0 h5-h4 3. Za3-b1 a4-a3 4. Zf1-d2 a3xb2#**

### 4. uzdevuma risinājums
**1. La6-f1 Kd8-c8 2. Lf1-h3+ Kc8-d8 3. Zg7-f5  Kd8-c8 4. Zf5-e3+ Kc8-d8 5. Ke4-f5 Kd8-c8 6. Kf5-g5+ Kc8-d8 7. Kg5-g4 Kd8-c8 8. Kg4-h5+ Kc8-d8 9. Lh3-f1 Kd8-c8 10. Lf1a6+ Kc8-d8 11. La6-e2 Kd8-c8 12. Le2-g4+ Kc8-d8 13. Ze3-f5 Kd8-c8 14. Zf5-e7+ Kc8-d8 15. Ze7-g6 f7xg6#**

## Literatūra
*  

## Skatīt arī
* Tiešā mata uzdevums
* Palīgmats
* Palīgpašmats
* Etīde

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pašmata uzdevumu kolekcija PDB datu bankā.
Negatīvā spiediena brūču terapija

[thumb|[Vakuumsūknis|Vakuumsūkņa pielietošana brūču ārstēšanā ar sūkļa izmantošanu.]]**Negatīvā spiediena brūču terapija** ( jeb **NPWT**) ir populārs akūtu un hronisku brūču ārstēšanas veids. Šo metodi plaši izmanto ķirurgi. Negatīva spiediena pielikšanu pirmo reizi aprakstīja 1993. gadā Flaišmans un līdzautori. Tie uzsvēra, ka šī metode dod pozitīvu efektu vaļējo lūzumu audu granulācijai. 1997. gadā Morikvas un Argenta pētīja pielietošanu puliuretāna sūkļu sūkšanai.

## Atsauces
Tāda ir mīlestība

**"Tāda ir mīlestība"** () ir 2003. gada Ziemassvētku romantiskā kinokomēdija, kuras scenārija autors un režisors ir Ričards Kērtiss. Filmā galvenās lomas atveido vairāki ievērojami britu aktieri. Sižetu veido vairākas līnijas, kas vietām filmā sastopas, tomēr būtībā ir atsevišķi mīlas stāsti laika posmā pirms un pēc Ziemassvētkiem. 2003. gada novembrī izdotai filmai bijuši lieliski ieņēmumi, kas kopumā veido ap 247 miljonus dolāru pie filmas budžeta 45 miljonu dolāru apmērā.

Filmu nominēja Zelta globusa balvai kategorijā "Labākais mūzikls vai kinokomēdija".

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Maruta Plivda

**Maruta Plivda** (dzimusi ) ir latviešu uzņēmēja, politiķe, bijusī Preiļu novada domes priekšsēdētāja.

## Biogrāfija

Mācījās Preiļu 1. vidusskolā, 1993. gadā pabeidza studijas Daugavpils Universitātē un ieguva bakalaura grādu psiholoģijā. 2003. gadā pabeidza Rēzeknes Augstskolu un ieguva sociālo zinātņu maģistra grādu vadības zinātnē. 
Bija Preiļu arodvidusskolas skolotāja un SIA "Latgales Finanšu Konsultācijas" valdes priekšsēdētāja.

2009. gadā ievēlēta par Preiļu novada domes deputāti no partijas "LPP/LC" un apvienības "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta
2013. gadā ievēlēta Preiļu novada domē no Latvijas Sociāldemokrātiskās Strādnieku partijas saraksta, strādāja par Sociālo, izglītības un kultūras jautājumu komitejas vadītāju.
2014. gadā ievēlēta par Preiļu novada domes priekšsēdētāju.

2022. gadā nesekmīgi kandidējusi 13. Saeimas vēlēšanās no Jaunās Vienotības saraksta.

## Apbalvojumi
2013. gadā saņēma Viduslatgales Pārnovadu fonda cildinājuma rakstu par brīvprātīgo darbu.
2014. gadā saņēma Preiļu novada domes apbalvojumu par vienu no labākajiem uzņēmumiem (z/s "Jaunaudzes") nozarē "Ģimene lauku sētā".

## Publikācijas
*  
*  
*  
*  
* Lidija Kirillova / Preiļu novada domi turpmāk vadīs Maruta Plivda / Novadnieks. — ISSN 1407-9321. — Nr. 84 (2014, 14.nov.), 1. lpp.
*  
*  
* Andris Grīnbergs / Lielāka skaidrība — mazāki korupcijas riski / Latvijas Avīze, 26.08.2015
* Līvija Rancāne / Kā novadu robežu iespējamo grozīšanu vērtē pašvaldību vadītāji? / Novadnieks. — ISSN 1407-9321. — Nr. 78 (2015, 20.okt.), 5.lpp.
* Līvija Rancāne / "Novadnieks" vēlējās uzzināt arī citu pašvaldību vadītāju viedokļus : [par bēgļu uzņemšanas politiku valstī] / Novadnieks. — ISSN 1407-9321. — Nr. 70 (2015, 18.sept.), 4.lpp.
* Inese Minova / Preiļos šogad plānotas vērienīgas norises / Latgales Laiks. — ISSN 1407-9208. — Nr.31 (2015, 24.apr.), 7.lpp.
* Jana Skrivļa — Čevere / Jaunais Preiļu novada [domes] priekšsēdētājs — Maruta Plivda / Latgales Laiks. — ISSN 1407-9208. — Nr.31 (2015, 24.apr.), 7.lpp.
*  
*  
*  

## Atsauces

## Ārējās saites
* Preiļu novada mājas lapa
Aija

**Aija** var būt:

* sievietes vārds;
* Aija (filma) — 1987. gadā uzņemta Vara Braslas spēlfilma;
* Aija (kuģis) — Latvijas tirdzniecības flotes kravas tvaikonis.

## Skatīt arī
* Aijā
Ulrich

***Ulrich*** var būt:

* Ulrihs — vācu vīrieša vārds;
* Larss Ulriks (*Lars Ulrich*) — dāņu bundzinieks, viens no grupas *Metallica* dibinātājiem.
Jāņa Eglīša Preiļu Valsts ģimnāzija

**Jāņa Eglīša Preiļu Valsts ģimnāzija** ir vispārējās izglītības iestāde Preiļos, Preiļu novadā. Atrodas Preiļos, Kooperatīva ielā 6. Pašreizējā direktore ir Skaidrīte Ūzuliņa.

## Vēsture
1996. gada 26. martā Ministru kabinets Preiļu 1. vidusskolai piešķīra Valsts ģimnāzijas statusu.

Preiļu Valsts ģimnāzija oficiāli darbu uzsāka 1996. gada 2. septembrī. 2014. gadā Preiļu novada dome pieņēma lēmums piešķirt skolai ģimnāzijas dibinātāja, nesen mirušā Jāņa Eglīša vārdu. 2016. gadā, skolai svinot 20 gadu jubileju, tā kļuva par **Jāņa Eglīša Preiļu Valsts ģimnāziju**.

### Skolas vadītāji
1996. — 2003. direktors Jānis Eglītis.

2003. — 2005. direktora vietas izpildītāja Ligita Pauniņa.

2005. — 2023. direktore Ligita Pauniņa.

Kopš 2023. — direktore Skaidrīte Ūzuliņa.

### Skolas vēsturiskie nosaukumi
1996. — 2016. Preiļu Valsts ģimnāzija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Preiļu Valsts ģimnāzijas mājas lapa
* Izglītības iestādes Preiļu novadā
* Izglītība Preiļu, Aglonas, Vārkavas novadā
* Preiļu Valsts ģimnāzija > Absolventu datu bāze
* Draugiem.lv > Preiļu Valsts ģimnāzijas lapa
* facebook > Preiļu Valsts ģimnāzijas profils
Preiļu 1. vidusskola

**Preiļu 1. vidusskola** bija vispārējās izglītības iestāde Preiļos, Preiļu rajonā. Pirmā mācību iestāde Preiļu miestā. Darbojās līdz 1996. gadam.

## Vēsture

### 1865.-1944. gads
1865. gadā Preiļu miestā dibināta pirmā mācību iestāde — **Preiļu tautskola**.

1900. gadā skola tiek pārveidota par divklasīgo skolu.

1904. gadā pie skolas tiek atvērta lauksaimniecības klase.

1920. gadā Preiļu tautskolai pievieno Preiļu četrgadīgo pilsētas skolu un izveido **Preiļu pagasta sešklasīgo pamatskolu**.

1944. gadā tiek piešķirts vidusskolas nosaukums.

### 1944.-1991. gads
1963. gadā uzcelta Preiļu 1. vidusskolas ēka Daugavpils ielā 34, Preiļos.

### 1991.-1996. gads
1996. gada 26. martā Ministru kabinets Preiļu 1. vidusskolai piešķir Valsts ģimnāzijas statusu, kā rezultātā Preiļu 1. vidusskola tiek reorganizēta un tiek izveidotas 2 mācību iestādes: Preiļu 1. pamatskola un Preiļu Valsts ģimnāzija.

## Skolas nosaukumu maiņa
* 1865 — 1920: Preiļu tautskola
* 1920 — : Preiļu pagasta sešklasīgā pamatskola
* 1944 — 1996: Preiļu 1. vidusskola

## Skolas vadītāji

Skolu vadījuši šādi darbinieki:
* skolotājs Aleksandrs Lizlovs,
* skolas pārzinis P. Grinmanis,
* direktori B. Spūlis, M. Lācis, J. Dančausks, D. Livdāns, M. Zaļeskis, Marcijanna Opule

* 1986 — 1996 direktors Jānis Eglītis

## Ievērojami absolventi

* Anastasija Neretniece, pedagoģe, muzeju darbiniece 
* Antonija Vilcāne, arheoloģe
* Mārīte Seile, skolotāja, bijusī Latvijas Republikas izglītības ministre

## Ievērojami skolnieki
* Barikāžu upuris Roberts Mūrnieks.

## Atsauces
Hueji

**Hueji** (, ) ir Ķīnā dzīvojoša islāmticīga cilvēku grupa. 

Ķīnas Tautas Republikas valdība šo grupu klasificē kā tautību, lai gan vēsturiski nosaukums attiecies uz islāmticīgiem Ķīnas iedzīvotājiem un musulmaņiem ārpus valsts robežām. Hueji runā galvenokārt ķīniešu valodā un pieder sunnītu vai arī sūfisma islāma novirzieniem. Mazāk par pusi Ķīnas hueju dzīvo Ninsjas Hueju autonomajā reģionā, un hueju kopienas atrodamas arī Taivānā, Kazahstānā, Kirgizstāna un Dienvidaustrumāzijā.

## Atsauces
Ķīnas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Ķīnas novietojums]]
**[[Ķīna]]s administratīvo iedalījumu** veido **22 provinces**, **5 autonomie rajoni**, **4 municipalitātes** un **2 īpašie administratīvie rajoni**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Municipalitātes

### Īpašie administratīvie rajoni

### Autonomie rajoni

### Provinces

## Atsauce
Telema

**Telema** ir reliģija, balstīta uz tādā pašā vārdā esošas aksiomas, ko izmanto kā galveno principu dažas reliģiskas organizācijas. Šī aksioma ir *Do what thou wilt shall be the whole of the Law. Love is the law, love under will.* — tā tiek dažādi interpretēta, bet pamatā cilvēka griba tiek uzskatīta par augstāko spēku.

Telemu 20. gadsimta pašā sākumā attīstīja angļu rakstnieks un okultists Alisters Kraulijs. Viņš sevi uzskatīja par jaunā laikmeta *[[Æon of Horus]]* pravieti pēc garīgas pieredzes, ko guva ar sievu Ēģiptē 1904. gadā. Pēc viņa teiktā bezķermeniska būtne, kas sauca sevi par Eivasu (*Aiwass*), sazinājās ar viņu un diktēja tekstu "Likuma grāmatai" (*Liber AL vel Legis*), kas norādīja uz galvenajiem telemas principiem. Telemas sekotājus sauc par *telemītiem*.

## Atsauces
Preiļu 1. pamatskola

**Preiļu 1. pamatskola** ir vispārējās izglītības iestāde Preiļos, Preiļu novadā. Atrodas Preiļos, Daugavpils ielā 34. Pašreizējā direktore — Nora Šņepste.

Skolā ir iespējams apgūt vairākas pamatizglītības programmas.

2015./2016. mācību gadā skolā mācās 475 skolēni, ir 26 klašu komplekti, strādā 48 skolotāji, psihologs, logopēds un sociālais pedagogs.

## Skolas vēsture
Skola izveidota 1996. gadā, reorganizējot Preiļu 1. vidusskolu.

2015. gadā Preiļu novada dome pieņem lēmumu atļaut atvērt klašu komplektus ar samazinātu izglītojamo skaitu (1. klasē, 2. klasē un 7. klasē katrā pa trīs klašu komplektiem ar samazinātu izglītojamo skaitu)

## Skolas vadītāji
* Aldis Adamovičs
* Nora Šņepste

## Skolas tradīcijas
2015./2016. mācību gadā ir šādas skolas tradīcijas:
* dzejas dienas,
* veselības nedēļa,
* skolas spartakiāde,
* Lāčplēša diena /lāpu gājiens/,
* latviešu saulgriežu svētki,
* mācību priekšmetu nedēļas

## Ārpusstundu aktivitātes
2015./2016. mācību gadā ir šādas ārpusstundu aktivitātes:
* 6 tautisko deju kolektīvi,
* 1. — 4. klašu vokālais ansamblis,
* 5. —9. klašu koris,
* vizuālās mākslas pulciņš,
* novadpētniecības pulciņš,
* ticības mācības pulciņš,
* bibliotekārais pulciņš

## Publikācijas
*  
*  

## Atsauces

## Ārējās saites
* Preiļu 1. pamatskolas mājas lapa
Harijs Ozols

**Harijs Ozols** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris un dziedātājs.

Harija Ozola vecāki ir aktieri Antra Liedskalniņa un Elmārs Ozols. Mācījies Tautas kinoaktieru studijā un teātra fakultātē. 2002. gadā izdeva savu pirmo solo albumu. Vairākus gadus duetos muzicēja kopā ar Juri Hiršu un Santu Zapacku. 2006. un 2009. gadā Harija Ozola izdotie albumi tika nominēti Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai.

Miris no aknu vēža, kremēts un apglabāts Rīgas Meža kapos līdzās mātei.

## Atsauces
Preiļu 2. pamatskola

**Preiļu 2. pamatskola** ir vispārējās izglītības iestāde A. Paulāna ielā 2 Preiļos.

## Izglītības programmas
# pamatizglītības programma
# pamatizglītības pedagoģiskās korekcijas programma
# speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem
# speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem

## Vēsture
Skola dibināta pēc padomju varas atjaunošanas 1944. gadā kā **Preiļu krievu vidusskola**.
1977. gadā ieviesa bilingvālās izglītības sistēmu.
Latvijas skolu reformas laikā  sākās pakāpeniska pāreja uz mācībām latviešu valodā, sākot no 10. klases.
2015. gadā Preiļu novada dome pieņēma lēmumu atļaut atvērt klašu komplektus ar samazinātu izglītojamo skaitu (7. klasi ar 11 skolēniem un 8. klasi ar 14 skolēniem)

2025. gada 1. septembrī Preiļu 2. vidusskolu pārveidota par Preiļu 2. pamatskolu.

## Nosaukumu maiņa
* Preiļu krievu vidusskola (1944—1998)
* Preiļu 2. vidusskola (1998—2025)
* Preiļu 2. pamatskola (2025—pašlaik)

## Skolas vadītāji
* Martins Antipenko 
* Oļegs Hļebņikovs
* Aivars Podskočijs (direktora p. i.)
* Nadežda Hļebņikova (kopš 2013)

## Ārpusstundu aktivitātes
* Mūsdienu deju grupa "Smile"

## Tradīcijas
* Meteņdienas svinēšana 

## Publikācijas
*  
*  

## Atsauces

## Ārējās saites
* Preiļu 2. vidusskolas mājas lapa
* Preiļu 2. vidusskola svin 60 gadu jubileju (2004. gadā)
Pīrāgs (nozīmju atdalīšana)

**Pīrāgs** var būt:

* pīrāgs — no mīklas cepts pārtikas izstrādājums;
* Pīrāgs (uzvārds)

## Skatīt arī
* "Amerikāņu pīrāgs"
Leja (nozīmju atdalīšana)

**Leja** var būt:

* reljefa pazeminājums, ieleja;
* Leja, uzvārds
* naudas vienība:
** Moldovas leja — Moldovas naudas vienība.
** Rumānijas leja — Rumānijas naudas vienība.
Teozofija

**Teozofija** (; *theos* — dievs, *sophia* — gudrība) ir okultiska un filozofiska mācība, kas pievēršas būtības un dabas, it īpaši dievišķā dabas, meklējumiem. Teozofijas mērķis ir izpētīt dievišķā, cilvēcības un pasaules izcelšanos, lai saprastu visuma izcelšanos un mērķi. Teozofija ietver zināšanas, kas ņemtas gan no gnosticisma un neoplatonisma, gan selektīvi no dažādām pasaules reliģijām, piemēram, budisma.

Teozofijas pirmsākumus var datēt ap 15. gadsimtu, bet kā atsevišķa kustība tā parādījās vien 19. gadsimta beigās pēc tam, kad 1875. gadā Jeļena Blavatska ar vairākiem līdzdalībniekiem izveidoja Teozofijas biedrību. Blavatskas grāmatu "Slepenā doktrīna" uzskata par būtiskāko tekstu, kas cenšas aptvert agrīnos teozofijas principus.

Pasaulē mūsdienās pastāv vairāk kā 52 teozofijas organizācijas.

## Skatīt arī
* Antropozofija

## Atsauces
Mucenieks

**Mucenieks** var būt:

* amatnieks, kas gatavo vai labo mucas;
* latviešu cilmes uzvārds (sieviešu dzimtē Muceniece). Cilvēki ar šo uzvārdu:

** Aivars Mucenieks (dzimis 1964), politiķis;
** Guntars Mucenieks (dzimis 1964), mūziķis;
** Pāvils Mucenieks (1891—1940), ķirurgs;
** Visvaldis Mucenieks (1938—2025), inženieris un sabiedriskais darbinieks.

## Skatīt arī
* Mucinieks
* Mucenieki, apdzīvotas vietas nosaukums
Butānas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Butānas novietojums]]
**[[Butāna]]s administratīvo iedalījumu** veido **20 distrikti**, kuri sīkāk iedalās **207 ciemu grupās**. 

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Distrikti

## Atsauce
Spēcija

**Spēcija** (, ) ir pilsēta Itālijā, Ligūrijas reģionā. Tas ir Spēcijas provinces administratīvais centrs. 2015. gadā Spēcijā dzīvoja 100 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir otra lielākā pilsēta Ligūrijā pēc Dženovas. Spēcija atrodas Ligūrijas jūras krastā starp Dženovu un Pizu. Šeit ir viena no nozīmīgākajām Itālijas flotes militārajām ostām. Tā ir arī nozīmīga tirdzniecības osta.

## Sports
Pilsētā bāzēts futbola klubs ''Spezia Calcio'', kurš 2020.—2021. gada sezonā pirmo reizi spēlēja augstākajā līmenī — A sērijā.

## Cilvēki
Starp slavenākajiem Spēcijā dzimušajiem cilvēkiem ir minami komponists un dzejnieks Džačinto Šelsi un šosejas riteņbraucējs Alesandro Petaki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pudeļpalma

**Pudeļpalma** (*Hyophorbe lagenicaulis*) ir palmu dzimtas suga, kas endēma Maurīcijai. Lai arī tā plaši izplatīta Maurīcijas dārzos un parkos, vienīgā savvaļas populācija ir saglabājusies Raundas salā. Ņemot vērā nelielo izplatības areālu un mazo skaitu, Sarkanajā grāmatā pudeļpalma ierindota kritiski apdraudēto sugu sarakstā. 

Sugas nosaukums cēlies no stumbra, kas ārēji līdzinās pudelei.

## Apraksts
Tā ir lēni augoša palma, kuras augstums var sasniegt 3 līdz 6 m, taču parasti tā ir līdz 3 m augsta. Pudeļpalmas pelēcīgā stumbra diametrs ir līdz aptuveni 60 cm, ko apvij daudzas gredzenu rindas. Stumbrs ir dobs, un, pretēji dažkārt izplatītajam uzskatam, tajā neuzkrājas ūdens.

Stumbra galotnē lapu pušķis ar 4—6 vai 4—8 lapām. Lapām spalvveida apveids — lapas kāta katrā pusē ir viena rinda šauri lineāru plūksnu, kuru garums virzienā uz kāta galotni pakāpeniski samazinās. Lapu garums var pārsniegt 3 m, plūksnu garums līdz aptuveni 60 cm.

Pudeļpalma uzzied skaistiem baltiem ziediem, kuri nokarājas lejup no lapu pušķa. Ziediem sekojošie augļi ir tumši zaļi, kas nobriestot kļūst melni. Ovālveida augļi ir nepilnus 4 cm gari, un katrs no tiem producē vienu sēklu.

Šādi grāmatā "Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži" pudeļpalmas apraksta Džeralds Darels:
*"Pudeļpalmas uz vietas iekaroja manu sirdi... Mazo palmiņu stumbri izskatījās kā chianti vīna pudeles, no kuru kakla pārgalvīgi kā zaļa strūklaka augšup šaujas plušķainu lapu pušķis. Lapas vējojot atgādina mazus apaļvēderainus cilvēciņus, kas jums māj ar roku."*

## Izplatība
[thumb|220px|Pudeļpalmas [auglis|augļi]]
Pēdējās savvaļas pudeļpalmas ir saglabājušās nelielajā Raundas saliņā, kur 1988. gadā bija atlikuši astoņi pieauguši koki un seši jauni stādiņi, brīnumainā kārtā izglābušies no salā ievestajiem trušiem. Truši tika izskausti 1986. gadā, un kopš tā laika palmaudžu blīvums tur palielinās.

Suga acīmredzot bija sastopama arī Maurīcijā, kur kolonizācijas laikā sākotnējie endēmie meži gandrīz izzuduši un klāj mazāk vairs nekā 2% salas teritorijas. Maurīcijā pudeļpalma savvaļā nav sastopama, un tā tiek reintroducēta Maurīcijas parkos, dārzos un nelielās uzraugāmu mežu platībās, kā arī Egretas salas rezervātā.

Kā krāšņumaugs pudeļpalma tiek kultivēta Floridā, Havajās un dažviet citur.

## Galerija

Attēls:Hyophorbe lagenicaulis.jpg|Pudeļpalmas stādiņš
Attēls:Hyophorbe lagenicaulis Pamplemousses.JPG|Jauna pudeļpalmiņa Pamplemuses botāniskajā dārzā Maurīcijā
Attēls:Hyophorbe lagenicaulis Aigrettes.JPG|Pieaugusi pudeļpalma Egretas saliņas rezervātā Maurīcijas dienvidaustrumos


## Atsauces

## Literatūra
Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Rīga. Zinātne. 1981
Mācītājs

**Mācītājs** ir baznīcas kalpotājs, kas ir pilnvarots vadīt dievkalpojumus, kā arī veikt citas svētdarbības, piemēram kristības, laulības un bēres.

Dažādās kristīgajās tradīcijās mācītāja amats un nosaukums var atšķirties. Protestantu baznīcās, piemēram, luterāņu, reformātu un baptistu baznīcās, garīdzniekus parasti sauc par pastoriem. Šajās baznīcās mācītājs parasti ir atbildīgs par sprediķošanu, ticības mācības skaidrošanu un draudzes organizēšanu.

Romas Katoļu baznīcā un Austrumu Pareizticīgajā baznīcā mācītājus sauc par priesteriem. Šajās baznīcās priesteri veic sakramentus un kalpo baznīcā kā garīdznieki, kas saņēmuši īpašu ordināciju. Priesteru pienākumos ietilpst dievkalpojumu vadīšana, sakramentu izdalīšana un draudzes garīgā aprūpe.

Lai kļūtu par mācītāju vai priesteri, parasti nepieciešama teoloģiskā izglītība un ordinācija, ko piešķir attiecīgā baznīca vai reliģiskā organizācija. Ordinācijas laikā kandidāts tiek oficiāli iesvētīts garīgajā amatā un saņem tiesības kalpot draudzē.

## Atsauces
Oderberga

**Oderberga** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Barnimas apriņķī pie Alte Oderas, kas ir Oderas-Hāfeles kanāla un Fīnovkanāla ūdensceļu sistēmas sastāvdaļa.

## Vēsture

Pilsēta pirmoreiz rakstos minēta 1214. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ekoloģiskā sukcesija

thumb|Sukcesija ziemeļu mežā vienu, divus un trīs gadus pēc ugunsgrēka
**Ekoloģiskā sukcesija** ir ekosistēmas pārveidošanās, laika gaitā mainoties gan abiotiskajiem, gan biotiskajiem faktoriem, galvenokārt to mijiedarbības rezultātā. Sukcesijas bieži izraisa arī ārējie faktori, piemēram, ugunsgrēki, mežu izciršana. Galējo, tālāk praktiski nemainīgo sukcesijas stadiju sauc par klimaksu.

Ekosistēma tiecas uz stacionāru stāvokli, kas vislabāk atbilst attiecīgiem klimata un augsnes apstākļiem un nodrošina ilgstošu un noturīgu ekosistēmas funkcionēšanu. Mērenajā klimata joslā vairums gadījumu sauszemes ekosistēmu sukcesija klimaksa biotops ir mežs.

## Teorētiskais pamatojums
Sukcesiju mēdz skaidrot ar diviem atšķirīgiem modeļiem — holistisko un redukctionārās jeb individuālistiskās teorijas modeļiem. Pirmie augu sabiedrības daļas apskata kā vienotu organismu sistēmu, kas ir savstarpēji saistīti un atkarīgi cits no cita. Katram individuālam organismam vai organismu grupai šajā augu sabiedrībā ir noteikta funkcija, tādējādi veidojot vienotu veselumu. Pretēji šim uzskatam redukcionārās jeb individuālistiskās teorijas piekritēji katru atsevišķu organismu apskata kā fundamentālu vienību, un sabiedrība kā vienība neeksistē. Holistiskā izpratne par sukcesiju redz sugu nomaiņu kā loģisku turpinājumu, bet redukcionārā pieeja redz augu sabiedrību izmaiņas kā dažādu neparedzamu faktoru kopumu. Redukcionārās pieejas ietekmē, viena klimaksa biotopa esamība ir apstrīdēta, un tā vietā pieņemts uzskatīt, ka iespējami vairāki alternatīvi klimaksa biotopi.

## Atsauces
Alberts I (Beļģija)

**Alberts I** (; dzimis , miris ) bija Beļģijas karalis no 1909. līdz savai nāvei 1934. gadā.

Viņa valdīšanas laikā notika Pirmais pasaules karš, kura laikā pār lielāko daļu valsts valdīja Vācijas impērija, kā arī lielākā daļa Lielās depresijas. Ir ticis apbalvots ar vairāku valstu ordeņiem. 1923. gadā piešķirts I šķiras Lāčplēša Kara ordenis, 1930. gadā — I šķiras Triju Zvaigžņu ordenis ar ķēdi. Alberts I ir vienīgais ārzemnieks valsts vadītājs, kas saņēmis divus augstākos starpkaru Latvijas apbalvojumus.

Miris nelaimes gadījumā 1934. gadā 58 gadu vecumā. Par Beļģijas karali pēc Alberta nāves kļuva viņa dēls Leopolds III.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bille

**Bille** (agrāk **Billes manufaktūra**) ir ciems Cēsu novada Drabešu pagastā. Novietojies pagasta dienviddaļā pie Amatas upes un Billes HES kanāla, netālu no autoceļa A2 (Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene)). Apdzīvotā vieta atrodas 3 km no pagasta pārvaldes Ausmās, 12 km no novada centra Cēsīm un 78 km no Rīgas.

Ciems vēsturiski veidojies pie Billes tūka fabrikas. 1876. gadā šeit tika izveidota Latvijā pirmā hidroelektrostacija ar hidroturbīnām - tūka fabrikas mašīnu darbināšanai un apgaismošanai.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Reibonis

**Reibonis** () ir stāvoklis, kad cilvēks jūt griešanās sajūtu, līdzsvara traucējumus vai apkārtējo priekšmetu kustību, lai gan tie nekustas. Bieži vien tā ir sajūta, ka cilvēks griežas vai šūpojas. Reibonis var būt saistīts ar sliktu dūšu, vemšanu, samaņas zaudēšanu, troksni ausīs, dzirdes pasliktināšanos. Reibonis parasti pastiprinās, kad tiek kustināta galva.

Visbiežāk sastopamie traucējumi, kas izraisa reiboni, ir labdabīgs paroksismāls pozicionālais vertigo (LPPV), Menjēra slimība un vestibulārais neirīts. Retāk sastopamie iemesli ir insults, smadzeņu audzēji, smadzeņu traumas, multiplā skleroze, migrēna, traumas un nevienmērīgs spiediens starp vidusausi. Fizioloģiskais reibonis var rasties pēc ilgstošas kustību iedarbības, piemēram, atrodoties uz kuģa vai vienkārši pēc griešanās ar aizvērtām acīm. Citi iemesli var būt toksīnu iedarbība, piemēram, oglekļa monoksīda, alkohola vai aspirīna iedarbība. Reibonis parasti norāda uz kādas vestibulārās sistēmas daļas problēmu. Citi reiboņa cēloņi var būt saistīti ar presinkopi, līdzsvara traucējumiem, var būt arī nespecifisks reibonis.

Pēc Starptautiskās slimību klasifikācijas (SSK-10) slimības kods ir R42.

## Cēloņi
Iemesli var būt traucējumi vestibulārajā (līdzsvara) aparātā iekšējā ausī vai galvas smadzenēs.

## Pārvaldība
Reiboņa gadījumā ieteicams apsēsties un izvairīties no lieku kustību veikšanas.

Ārstēšana ir atkarīga no vertigo pamatā esošā cēloņa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Neslimo.lv ieraksts
Eugenijs IV

**Pāvests Eugenijs IV** (), īstajā vārdā **Gabriēle Kondulmers** (; dzimis 1383. gadā, miris ), bija Romas pāvests no 1431. gada līdz savai nāvei 1447. gadā. Pagaidām pēdējais Romas pāvests ar šādu vārdu.

Dzimis Venēcijā bagātu tirgotāju ģimenē. Pāvests Gregors XII, kuram Eugenijs bija māsasdēls, iecēla viņu par Sjēnas bīskapu. Tika ievēlēts par pāvestu 1431. gada konklāvā. Tūlīt pēc pāvesta kronēšanas Romā izcēlās ietekmīgās Kolonnu ģimenes vadīti nemieri, kas tika apspiesti. Pontifikāta laikā Eugenijs IV konfliktēja ar Bāzeles koncilu, 1438. gadā sasaucot Ferāras-Florences koncilu. 1439. gadā Bāzeles koncils Eugeniju atcēla no amata, ievēlot antipāvestu Fēliksu V, tomēr konfliktā uzvaru guva Eugenijs IV.

## Skatīt arī
* Romas pāvestu uzskaitījums

## Ārējās saites
Eugenijs

**Eugenijs** () var būt:

* Eugenijs I — Romas pāvests no 654. līdz 657. gadam;
* Eugenijs II — Romas pāvests no 824. līdz 827. gadam;
* Eugenijs III — Romas pāvests no 1145. līdz 1153. gadam;
* Eugenijs IV —  Romas pāvests no 1431. līdz 1447. gadam.
Eižens

**Eižens** var būt:

* Eižens (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Eižens Āriņš
* Eižens fon Bēms-Baverks
* Eižens Finks
* Eižens Laube
* Eižens Leimanis
* Eižens Švarcs
* Eižens Vāgenheims
* Eižens Zemmers

## Skatīt arī
* Eugenijs
* Jevgeņijs
Pasaules čempionāts šaha kompozīciju risināšanā

**Pasaules čempionāts šaha kompozīciju risināšanā** () ir ikgadējas individuālās un komandu sacensības šaha kompozīciju risināšanā, kuras organizē Pasaules šaha kompozīcijas federācija (),  agrāk *FIDE Šaha kompozīcijas pastāvīgā komisija* ().

## Formāts
Risināšanas turnīrs notiek divas dienas sešās kārtās:
# kārta - 3 divvilči,  risināšanas laiks — 20 minūtes;
# kārta - 3 trīsvilči,  risināšanas laiks — 60 minūtes;
# kārta - 3 šaha etīdes, risināšanas laiks — 100 minūtes;
# kārta - 3 palīgmati, risināšanas laiks — 50 minūtes;
# kārta - 3 daudzvilči, risināšanas laiks — 80 minūtes;
# kārta - 3 pašmati, risināšanas laiks — 50 minūtes.

Katru dienu notiek 3 kārtas. Starpbrīdis starp kārtām 15 minūtes. Katrā kārtā jārisina 3 kompozīcijas,  Pavisam kopā 18 kompozīcijas. Par pareizu un pilnu risinājumu dalībniekam piešķir 5 punktus. Par kļūdām un neuzrādītiem variantiem punktu skaitu samazina. Viena dalībnieka maksimālais punktu skaits 90 punkti un maksimālais risināšanai patērētais summārais laiks 360 minūtes.

Komandā 3 dalībnieki (minimālais skaits — 2). Komandu vērtējumā ieskaita katras kārtas divu labāko komandas dalībnieku rezultātus.

Aukstāku vietu iegūst dalībnieks, kas ieguvis lielāku punktu skaitu, vienāda rezultāta gadījumā augstāku vietu dod mazākais kopējais risināšanai patērētais laiks.

## Sekcijas
* Komandu čempionāts — lai čempionātam būtu oficiāls statuss, jāpiedalās vismaz 7 komandām no 7 dažādām valstīm.
* Individuālais čempionāts — lai  čempionāts varētu notikt, jābūt ne mazāk kā 30 dalībniekiem no vismaz 10 valstīm.
* Sievietes, juniori (līdz 23 gadiem) un seniori (vecāki par 60 gadiem) — jāpiedalās vismaz 10 risinātājiem no vismaz 7 valstīm

## Pasaules čempionātu uzvarētāji

## Skatīt arī
* Eiropas čempionāts šaha kompozīciju risināšanā

## Atsauces

## Ārējās saites
*http://www.wfcc.ch/competitions/solving/
Daugavpils Valsts ģimnāzija

**Daugavpils Valsts ģimnāzija** ir Daugavpils pilsētas domes dibināta un Daugavpils pilsētas Izglītības pārvaldes padotībā esoša vispārējās vidējās izglītības iestāde, kura īsteno pamatizglītības otrā posma, vispārējās vidējās izglītības un interešu izglītības programmas, veic metodisko un pedagogu tālākizglītības darbību.

## Vēsture
Par savu dibināšanas gadu skola uzskata 1831. gadu, kad izveidoja Dinaburgas muižniecības skolu () ar divām klasēm. 
1841. gadā iesvētīja pēc arhitekta Štauberta projekta celto skolas ēku.	
1871. gadā muižniecības skolu pārveidoja par **Dinaburgas reālskolu** (*Динабургское реальное училище*, pēc 1893. gada *Двинское реальное училище*). 
Pirmā pasaules kara laikā 1914. — 1916. gadā skolu evakuēja uz Maskavu.	 
1920. gadā Daugavpils reālskolu pārveidoja par reālģimnāziju, kurā bija sešas vidusskolas klases ar 178 skolēniem un vienpadsmit pamatskolas klases ar 408 skolēniem (kopā 586 skolēni). 1921. gadā reālģimnāziju beidza 49 zēni.	
 
1921. gadā to pārveidoja par **Daugavpils Valsts vidusskolu** ar latviešu mācību valodu. Skolas telpās darbojās arī divas pamatskolas klases, Latgales Tautas konservatorija (1923—1940) un komercskolas vakara nodaļa. Sešās skolas telpās darbojās Daugavpils pedagoģiskais seminārs. 
1924. gadā skolu pārdēvēja par **1. Daugavpils Valsts ģimnāziju**, 1927. gadā to apmeklēja izglītības ministrs un dzejnieks Rainis.	 
Pēc Latvijas okupācijas 1941. gadā to pārdēvēja par **Daugavpils 1. vidusskolu**, Vācu okupācijas laikā skolas ēkā bija kara hospitālis.	 

1996. gadā atklāja skolas piebūvi. 1998. gadā skolai atjaunoja ģimnāzijas nosaukumu. 2002. gadā to sadalīja Daugavpils pilsētas 1. ģimnāzijā (7.-12.klases) un Daugavpils Vienības pamatskolā (1.-9.klases).	 
Kopš 2004. gada to sauc par Daugavpils Valsts ģimnāziju.

## Izglītības programmas
* Vispārējās pamatizglītības otrā posma (7.-9. klase) izglītības programma
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas izglītības programma
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena izglītības programma

## Atsauces
Preiļu novada bērnu un jauniešu centrs

**Preiļu novada bērnu un jauniešu centrs** ir interešu izglītības iestāde Preiļos, Preiļu novadā. Atrodas Preiļos, Kooperatīva ielā 6. Pašreizējā direktore — Aija Caune.

Tehniskās jaunrades nodaļa atrodas Preiļos, Aglonas ielā 24.

Reģistrācijas numurs izglītības iestāžu reģistrā: 4251900393.

2015./2016.mācību gadā skola piedāvā šādas interešu izglītības programmas:
* Kultūrizglītības jomā — „Darbnīca „Es protu!””, „Frizierstudija”, „Zīmēšanas pulciņš”, „Keramika”, „Origami”, Teātra grupa „Kājām gaisā””, ”Vokālā studija „Mazās lāsītes”, Popgrupa "Lāsītes", „Vokālais ansamblis”, „Jauktais vokālais ansamblis”, „Jauniešu pūtēju orķestris”, „Ritma deju grupa „Elīze””, "TAUTAS dejas", „Kokapstrāde”, „Dekoratīvā kokapstrāde”, „Dizaina studija”
* Sporta interešu izglītības jomā — „Dambrete”
* Tehniskās jaunrades jomā — „Tehniskā modelēšana”, „Tehniskās jaunrades pulciņš   „Meistariņš””, „Mazmoto tehniskā jaunrade” 
* Citās izglītojošās jomās — „Angļu valoda”, „Angļu valoda 1” „Brīvā laika klubiņš „Domiņa””, „Līderu skola”

## Atsauces

## Ārējās saites
* Preiļu novada bērnu un jauniešu centra mājas lapa
Aina Poiša

**Aina Poiša** (dzimusi  Liepājas rajona Rucavā) ir latviešu psiholoģe, psihoterapeite, pedagoģe, aktrise režisore un TV šovu vadītāja.

Kopš 1975. gada dzīvo Rīgā.

## Biogrāfija
Pusaudžu gados nodarbojās ar pašdarbību — dejoja, dziedāja, spēlēja teātri, skandēja dzejoļus, rakstīja sacerējumus, gāja uz fakultatīvajiem kursiem par mākslas un teātra vēsturi, piedalījās vokāli instrumentālajā ansamblī.

Gribēja stāties Konservatorijā uz kultūras darbiniekiem, bet tajā gadā nebija uzņemšanas un Aina Poiša iestājās Kultūras darbinieku tehnikumā. Tehnikuma orķestra vadītājs Gunārs Freidenfelds pamanīja, ka Ainai Poišai ir savdabīgs balss tembrs un pieņēma viņu darbā savā ansamblī "Ceļavējš". Ansambļa sastāvā Aina koncertēja vēl 6 gadus pēc tehnikuma pabeigšanas.

Ainas pirmais vīrs bija aktieris. Laulībā priekšlaicīgās dzemdībās dzima dvīņi — puisītis un meitenīte Annija. Puisītis dažas nedēļas pēc dzimšanas nomira. Pēc šķiršanās ar vīru palika draudzīgās attiecībās.

Ansambļa vadītājs Kukuvass nomainīja programmu, un Aina, saņēmusi atraidījumu, atrada darbu Ādažos komjaunatnē. Tur viņa satika tagadējo vīru Gati. Vīrs Lauksaimniecības akadēmijā ir beidzis vadību un ekonomiku.

Ap trīsdesmit gadiem Ainas dzīvē ienāca psihoterapija. Pirms tikšanās ar cilvēkiem, Aina daudz strādāja ar pašanalīzi.

Kā psihoterapeite ar Ģimenes centru braukāja pa Latvijas laukiem pie sievietēm.

Otrajās laulībās dzimis dēls Toms.

Studējusi Latvijas Valsts konservatorijas Režijas nodaļu. Latvijas Universitātes Pedagoģijas un psiholoģijas fakultātē apguvusi pedagoģiju maģistrantūrā.

No 2004. gada līdz 2007. gadam vadījusi TV3 sarunu šovu Aina.

Ierunājusi pasakas klausāmgrāmatu portālā *pasakas.net*.

## Publikācijas
* Arvīds Plauds / Slavenību rokraksti / Rīga, Jumava, 2006, — 95 lpp., 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Sistēmisko un ģimenes psihoterapeitu biedrība > Psihoterapeite Aina Poiša
*
Preiļu novada vakara (maiņu) un neklātienes vidusskola

**Preiļu novada vakara (maiņu) un neklātienes vidusskola** bija vispārējās izglītības iestāde Preiļos, Preiļu novadā. Tā atradās Preiļos, Celtnieku ielā 2. Tās pēdējā direktore bija Klaudija Zarāne. Skola nodibināta 1948. gadā.  Skola tika slēgta 2018. gada 31. augustā.

Skolā mācījās gan skolas vecuma skolēni, gan arī pieaugušie, kuru vecums sasniedza pat 40-50 gadus.

## Izglītības programmas
Skolā bija iespējams apgūt vairākas pamatizglītības 2. programmas un vispārējās vidējās izglītības programmas:

* Pamatizglītības 2. posma (7.-9.klase) pedagoģiskās korekcijas izglītības programma;
* Pamatizglītības 2 .posma (7.-9.klase) pedagoģiskās korekcijas mazākumtautību izglītības programma;
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma;
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena mazākumtautību programma.

## Vēsture
Skola nodibināta 1948. gadā.

1961. gadā nodibināta neklātienes nodaļa, kura darbojas līdz šim.

1992. gads — skola ir divplūsmu.

No 1950.gada skola atradās Preiļu rajona tautas izglītības nodaļas pakļautībā, no 1992./1993. mācību gada ir Skolu valdes, tagad — Izglītības pārvaldes pakļautībā.

Skolas grāmatvedība no 1961. gada tiek veikta centralizēti.

 notika pāreja uz mācībām valsts valodā (latviešu). Turpmāk sākot no 10. klases skolēni mācījās valsts valodā. Vidusskola bija viena no skolām, kas jau 2003. gada martā ir sagatavojusies reformas izmaiņām (līdz tam mācības skolā notiek krievu valodā). 

## Skolas nosaukumu maiņa
1948 — 1961 **Strādnieku darba jaunatnes vakara vidusskola**

1961 — 1992 **Preiļu vispārizglītojošā vakara vidusskola**

1992 — 1998 **Preiļu rajona vakara (maiņu) un neklātienes skola**

1998 — 2009 **Preiļu rajona vakara (maiņu) un neklātienes vidusskola**

2009 — 2018 **Preiļu novada vakara (maiņu) un neklātienes vidusskola**
 
## Skolas direktori
1948 — 1949 Eduards Ivanovskis

1949 — 1950 Mina Loginovs

1950.— 1959 Jānis Dančausks

1959 — 1964 Fricis Lasis

1964 — 1989 Valentīna Jokste

1989 — 1999 Vēsma-Valentīna Lubāne

1999 — 2018 Klaudija Zarāne

## Skolas atrašanās vietas
1948 — 1961 Preiļu 1. vidusskolas telpās

1960 — 1965 Preiļu 2. vidusskolas telpās

1965 — 1991 Preiļu 1. vidusskolas telpās

1990 — 1995 Preiļos, Tirgus laukumā 1

1995 — 2018 Preiļos, Celtnieku ielā 2

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā skolas mājas lapa
* Preiļu novads > Izglītības iestādes
Hērostrats

thumb|upright=1.3|Artemīdas tempļa mūsdienu modelis (mērogā 1:25) Stambulā.
**Hērostrats** (, *Hêróstratos*) bija 4. gadsimtā p.m.ē. Efesā dzīvojis grieķis.

Hērostrats 356. gada 21. jūlijā p.m.ē. nodedzināja Artemīdas templi (viens no septiņiem pasaules brīnumiem) Efesā, jo vēlējās kļūt slavens un iemūžināt savu vārdu. Hērostratam tika piespriests nāvessods, un tika izlemts aizliegt pieminēt viņa vārdu, lai izvairītos no līdzīgiem gadījumiem nākotnē. Tomēr grieķu vēsturnieks Teopomps savā darbā aprakstīja nodedzināšanu un Hērostrata vārdu.

Mūsdienās šis vārds tiek lietots pārnestā nozīmē kā apzīmējums cilvēkam, kas cenšas iegūt slavu ar jebkuriem līdzekļiem.
Musulmaņu brālība

**Musulmaņu brālība** (, *al-ʾiḫwān al-muslimūn*) ir starptautiska sunnītu islāma organizācija, kuru 1928. gadā dibināja ēģiptiešu skolotājs un imāms Hasans al Banna (). Kopš dibināšanas tās atzari ir atrodami Palestīnā, Sīrijā, Jordānijā un Sudānā, kā arī tā ir ietekmējusi citu islāmistu kustību ideoloģiju, īpaši Ziemeļāfrikas reģionā. 1940. gados galvenā Ēģiptes Musulmaņu brālība Hasana al Bannas vadībā kļuva par pirmo masu organizāciju modernajos Tuvajos Austrumos, kas jaunus biedrus meklēja vidusslānī un zemākos slāņos, tādējādi dodot politisko varu ne tikai elitei. Šāda biedru piesaistīšana sekmēja straujo biedrības izaugsmi, tāpat kā al Bannas koncentrēšanās uz morālo un reliģisko izglītību un praktisku islāma vīziju, kas izpaudās aktīvā sludināšanā, kā arī mošeju un skolu būvniecībā.

Ar Ēģiptes revolucionārā režīma nākšanu pie varas 1952. gadā Musulmaņu brālība nogāja pagrīdē. Mēģinājums nogalināt prezidentu Gamālu Abdelu Nāseru Aleksandrijā 1954. gada 26. oktobrī veicināja viņu turpmāku apspiešanu. Seši kustības līderi tika notiesāti uz nāvi par valsts nodevību, un vēl daudzi tika ieslodzīti. Viens no tiem bija rakstnieks Saijeds Kutbs, kurš sava cietumsoda laikā uzrakstīja vairākus darbus, kas kļuva par pamatu sunnītu kaujinieku kustībām. Represijas veicināja Kutba un kustības radikalizēšanos.

Pēc 2011. gada Ēģiptes revolūcijas Musulmaņu brālības atbalstītā Brīvības un taisnīguma partija tika ievēlēta Ēģiptes valdībā un brālības vadītāja Muhammads Mursī kļuva par Ēģiptes prezidentu. Pēc Mursī gāšanas no prezidenta amata 2013. gadā Musulmaņu brālība Ēģiptē tika pasludināta par teroristisku organizāciju, dažādās valstīs tās vietējo organizāciju legālais statuss ir atšķirīgs. 

## Skatīt arī
* Islāmisms

## Atsauces

## Ārējās saites