open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Plāteri (ciems)

**Plāteri** ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 7,1 km no pagasta centra Sēlijas, 14,1 km no Salas un 121,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V777 (Ceļinieki–Pļavnieki), Daugavas kreisajā krastā.

## Atsauces
Plītes

**Plītes** ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 7,1 km no pagasta centra Sēlijas, 17,7 km no Salas un 123,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, uz rietumiem Nikmaņu dīķa.

## Atsauces
Priekšāni

**Priekšāni** (arī **Priekšānkalns**) ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5,9 km no pagasta centra Sēlijas, 16,5 km no Salas un 122,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Sēlpils ziemeļu pievārtē.

## Atsauces
Puļpāni

**Puļpāni** ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 6,5 km no pagasta centra Sēlijas, 13,5 km no Salas un 121,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V777 (Ceļinieki–Pļavnieki) un V813 (Stūrāni–Puļpāni), Daugavas kreisajā krastā.

## Atsauces
Riesti (Sēlpils pagasts)

**Riesti** (arī **Mežmuiža**) ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 14,8 km no pagasta centra Sēlijas, 13,7 km no Salas un 128,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta nomaļus no valsts autoceļiem, starp Melnupīti rietumos un Pliksni austrumos.

## Atsauces
Zaķēni

**Zaķēni** ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 12,9 km no pagasta centra Sēlijas, 11,8 km no Salas un 126,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V803 (Sala–Zilkalne).

## Atsauces
Sakaru banka

**Akciju sabiedrība «Sakaru banka»** bija 1991. gadā dibināta Latvijas banka. Tā pārtrauca savu darbību 1997. gadā, kad Latvijas Banka tai atsauca licenci. 2002. gadā tika uzsākts tās maksātnespējas process.

## Vēsture
Banka tika dibināta .

 «Sakaru bankai» tika pievienota komercbanka «Dālderis». Lēmums apvienoto banku veidot uz «Sakaru bankas», nevis «Dāldera», bāzes bija saistīts ar to, ka «Sakaru banka» jau bija saņēmusi licenci privatizācijas sertifikātu operācijām. Tā bija pirmā komercbanku apvienošanās Latvijā kopš neatkarības atjaunošanas.

1996. gada jūnijā Latvijas Banka ierobežoja «Sakaru bankas» darbību sakarā ar vairāku prasību nepildīšanu, tai skaitā nepietiekamo pašu kapitālu (700 000 latu nepieciešamo 1 000 000 latu vietā). Šī iemesla dēļ banka septembrī pārdeva savas filiāles «Hipotēku un zemes bankai», līdz ar privātpersonu noguldījumiem 1,3 miljona latu apmērā. 

 Latvijas Banka atņēma «Sakaru bankas» darbības licenci un iesniedza tiesā pieteikumu par bankas likvidāciju. Licences atsaukšanas brīdī tās lielākais akcionārs (aptuveni 17% akciju) bija ASV uzņēmums *HT Trading*, tās prezidents bija Vilnis Edvīns Bresis.  Rīgas apgabaltiesa atzina banku par likvidējamu un iecēla zvērinātu advokātu Jāni Briģi par bankas likvidatoru.  bankas akcionāri ārkārtas pilnsapulcē pieņēma lēmumu uzsākt bankas pašlikvidāciju un iesniedza apelāciju, cerot pašiem iecelt bankas likvidētājus.  LR Augstākās tiesas Civillietu palāta atkārtoti pasludināja «Sakaru banku» par likvidējamu, un iecēla Jāni Briģi par bankas likvidatoru.

 Finanšu un kapitāla tirgus komisija (FKTK) iesniedza Rīgas apgabaltiesā likvidējamās «Sakaru bankas» pieteikumu atzīt to par maksātnespējīgu.  banka tika pasludināta par maksātnespējīgu un tika uzsākta tās bankrota procedūra.

## Atsauces
Kaspars Svārups

**Kaspars Svārups** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, uzbrucējs, Latvijas U21 futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Itālijas komandā Montagnano.

## Ārējās saites
Gadži Adžijevs

**Gadži Adžijevs** (dzimis ) ir Krievijas futbolists, pussargs. Kopš 2018. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba FK Spartaks Jūrmala sastāvā.

## Ārējās saites
Altice Arena

***Altice Arena*** (iepriekš saukta ***Pavilhão da Utopia***, ***Pavilhão Atlântico***, kā arī kā ***MEO Arena***) ir daudzfunkcionāla arēna Portugālē, Lisabonā, kura tika atklāta 1998. gadā izstādes *[[Expo '98]]* vajadzībām. Arēna ir trešā lielākā iekštelpu arēna Eiropā, kā arī lielākā Portugālē ar 20 000 cilvēku ietilpību. Arēnā notika 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss.

## Atsauces
Portugāles Radio un televīzija

**Portugāles Radio un televīzija** (, saīsināti **RTP**) ir Portugāles valstij piederošs sabiedriskais medijs, kas raida kopš . RTP rīkoja 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* RTP oficiālā mājaslapa
Juns Ūla Sanns

**Juns Ūla Sanns** (, dzimis 1961. gada 21. decembrī Oslo, Norvēģijā), ir norvēģu televīzijas koordinators, kas no 2011. gada līdz 2020. gadam strādāja EBU kā Eirovīzijas dziesmu konkursa, Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursa, Eirovīzijas gada kora un citu Eirovīzijas tīkla pasākumu koordinators.

## Atsauces
Sīriešu valoda

**Sīriešu valoda** (, *leššānā suryāyā*) ir semītu valoda, aramiešu makrovalodas atzars. Tā nav Sīrijas valsts valoda (Sīrijā valsts valoda ir arābu valoda), bet gan Sīrijas kristiešu minoritātes valoda. Sīrijas kristieši galvenokārt dzīvo Sīrijas ziemeļaustrumos, Irākas ziemeļos un Turcijas austrumos. Tā atsevišķās kopienās ir arī liturģiskā valoda.

## Vēsturiskā attīstība
Sīriešu valoda radās kā aramiešu valodas literārā forma, kas tika izmantota Edesas (mūsdienu Urfa, Turcijā) apgabalā. Jau 2.–3. gadsimtā tā kļuva par galveno kristīgās teoloģijas un liturģijas valodu Sīrijas un Mezopotāmijas reģionā. Sīriešu valodas klasiskais periods aptver apmēram 4.–8. gadsimtu, kad šajā valodā tika radīts plašs teoloģisks, filozofisks, vēsturisks un dzejas mantojums. Nozīmīgi autori šajā laikā bija, piemēram, Efraims Sīrietis (*Ephraem Syrus*), Jēkabs no Sarūgas un Narsajs.

Pēc arābu iekarojumiem 7. gadsimtā sīriešu valodas lietojums kā ikdienas saziņas valodai pakāpeniski samazinājās, to aizstājot ar arābu valodu, tomēr sīriešu valoda saglabājās kā liturģiskā un literārā valoda daudzās Austrumu kristiešu baznīcās.

## Dialekti un mūsdienu formas
Sīriešu valoda pastāv vairākās dialektālās un vēsturiskās formās:

* Klasiskā sīriešu valoda (*Kthobonoyo*) — lietota liturģijā un literatūrā kopš antīkajiem laikiem; joprojām tiek izmantota haldiešu katoļu, asīriešu, sīriešu pareizticīgo un maronītu baznīcās.
* Austrumu neoaramiešu dialekti (piemēram, *Sureth*, *Chaldo*, *Assyrian Neo-Aramaic*) — dzīvas mutvārdu valodas Irākas, Irānas un Sīrijas ziemeļos, kā arī diasporā.
* Rietumu neoaramiešu dialekti saglabājušies ļoti ierobežoti.

## Ārējās saites
Allatīvs

**Allatīvs** (, no *allāt* – 'atnest') ir viens no lokatīva locījuma paveidiem, kas norāda darbības virzienu pie priekšmeta vai dzīvas būtnes. Sastopams somugru valodās un baltu valodās.

## Baltu valodās

Lietuviešu valodā allatīva formas veidoja, pievienojot pie ģenitīva piedēkli -pi: *miško + pi* → *miškop(i)*, *miškun* + *pi* → *miškump(i)* (*"mežā + pi → mežāp(i), mežun + pi → mežump(i)"*). No illatīva tas atšķiras ar to, ka darbība ir vērsta pie, bet ne uz priekšmetu, salīdzinājumam, "ateik manęspi" ("atnāc pie manis"), pretstatā "panirk savin" ("iegremdējies").

Allatīvs tiek uzskatīts par baltu valodu jaunievedumu, jo baltu pirmvalodā tā neesot bijis. Allatīvs parādās jau 16.–17. gadsimta lietuviešu valodas rakstos. Tā pēdas visvairāk atrodamas Lazūnu izloksnē, mazāk – citās Baltkrievijas lietuviešu izloksnēs. Tagad allatīvu valodnieki uzskata par arhaismu, lai gan ir palikušas sastingušas vārdu formas, ko mūsdienās oficiāli pieskaita apstākļa vārdiem, piemēram, lietuviešu valodā: *velniop* – 'velnup, pie velna',* vakarop* – 'vakarup, uz vakarpusi',* rudeniop* – 'uz rudens pusi', *namo(p)* – 'mājup'.

Allatīvs ir bijis arī latviešu valodā ar piedēkli *-up* vai *-p(u)*. Ir saglabājušās atsevišķas sastingušas formas, kā *mājup*, *kalnup*, *augšup*, *lejup*, *kurp, turp(u)*, *šurp(u)*.

## Citās valodās

Allatīva iezīmes sastopamas arī latīņu, Micēnu grieķu valodas formās, norādot virzienu uz kādu vietu.

Somu valodā allatīvs tiek veidots, pievienojot galotni *-lle*, piemēram, *pöytä* ("galds"), *pöydälle* ("galdup, pie galda").
Altruisms

[thumbnail|235px|[Ziedošana ir viena no altruisma izpausmēm]]
**Altruisms** jeb **nesavtība** ir pašaizliedzīga gādība par citiem, gatavība uzupurēties citu labā, nedomājot par savu labumu. Altruisma pretstats ir egoisms. Altruisms ir sastopams ne tikai starp cilvēkiem, bet arī dzīvnieku pasaulē. Jēdzienu ‘altruisms’ ieviesa franču filozofs Ogists Konts. Latīņu vārds *alter*, kas ir altruisma jēdziena pamatā, nozīmē ‘citam’, ‘citiem’. Altruismu nevajadzētu jaukt ar lojalitāti vai atbildību.

## Skatīt arī
* Efektīvais altruisms
Džordžija O'Kīfa

**Džordžija O'Kīfa** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu māksliniece.

Tiek saukta par "ASV modernisma māti". Pazīstama ar liela izmēra puķu, Ņujorkas debesskrāpju un Ņūmeksikas ainavas gleznām. Sadarbojusies ar Alfrēdu Stiglicu, ar ko arī bijusi precējusies. Stiglics izstādīja viņas darbus dažādās izstādēs.

2014. gadā O'Kīfas glezna *Jimson Weed* tika pārdota par 44,4 miljoniem ASV dolāru, kas ir lielākā summa, par kādu pārdota kādas sievietes mākslinieces glezna. Pēc mākslinieces nāves Santafē tika atvērts Džordžijas O'Kīfas muzejs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svjata Vatra

***Svjata Vatra*** (no  — 'svētā uguns') ir 2005. gadā Igaunijā izveidota igauņu/ukraiņu folkroka grupa. Tā izpilda dažādas ukraiņu un igauņu dziesmas, papildinot tās ar pankroka elementiem. Līdz šim grupa izdevusi 5 studijas albumus.

## Dalībnieki
* Ruslans Tročinskis — trombons, balss, izkapts (ritmam)
* Madis Piltss — akordeons, balss
* Juhans Suitss — igauņu dūdas, svilpaunieks, rags, vargāns, balss
* Martins Aulis — sitamie instrumenti
* Arlets Tīgi — basģitāra
* Pauls Neicovs — akustiskā ģitāra

### Bijušie dalībnieki
* Sanda Silamā — dūdas
* Silvers Seps — sitamie instrumenti
* Kulno Malva — akordeons (2005—2013)
* Kalle Kindels — sitamie instrumenti
* Dmitro Dmitrenko — bungas

## Diskogrāfija
* *Svjata Vatra* (2006)
* *Kalyna* (2008)
* *Zillja Zelenen'ke* (CD 2011, CD/DVD 2010)
* *Svitlyi schljah* (2013)
* *Vabadus Svoboda* (2015)

## Atsauces

## Ārējās saites

*  //
Lošinska tēma

**Lošinska tēma** ir tēma šaha kompozīcijā. Tās būtība — ne mazāk kā divos variantos pēc melno lineārās figūra gājiena, balto figūra seko melnajai figūrai nostājoties uz tai blakus esošā laiciņa. Šo tēmu dažreiz dēvē par **magnēta tēmu** vai arī par **Lošinska magnētu**.

Šo ideju 1947. gadā ierosināja padomju šaha problēmists Ļevs Lošinskis (1913—1976).

## Piemērs

**Uzdevuma risinājums**
: **1.♕b1! (draud 2.♘h5+ ♔×e4 3.♖e3#)**
: **1. ... ♖d5 2.♖d4 (draud 3.e×d5#/3.♘h5#) 2...♖×g3 3.e×d5#**
: **1. ... ♖d6 2.♖d5 (draud 3.♗×e5#/3.♘h5#) 2...♖×g3 3.♗×e5#**
: **1. ... ♖d7 2.♖d6 (draud 3.♖f6#/3.♘h5#) 2...♖×g3 3.♖f6#**
: 1. ... ♖c4 2.♖c3 (draud 3.♘h5#) 2...♖×g3 3.f×g3#; 2...♖×e4 3.♕×e4#; 2...♘d3 3.♘×d3#
: 1. ... ♖b4 2.♖b3 (draud 3.♘h5#) 2...♖×g3 3.f×g3#
: 1. ... ♖a4 2.♖a3 (draud 3.♘h5#) 2...♖×g3 3.f×g3#
: 1. ... ♖×e4 2.♖f3+ g×f3 3.♕×e4#
: 1. ... ♖×g3 2.f×g3+ ♔×e4 3.♖f4#

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lošinska tēmas uzdevumu kolekcija vietnē ''yacpdb''
*
Biķernieki (Salas pagasts)

**Biķernieki** ir ciems Jēkabpils novada Salas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 15,2 km no pagasta centra Salas, 15,4 km no novada centra Jēkabpils un 159,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Dolomīts (Salas pagasts)

**Dolomīts** ir vasarnīcu ciems Jēkabpils novada Salas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 9,6 km no pagasta centra Salas, 11,5 km no novada centra Jēkabpils un 153,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas starp Ziemeļsusējas upi rietumos un autoceļu P75 (Jēkabpils–Lietuvas robeža (Nereta)) austrumos, vietā, kur no tā atdalās autoceļš V786 (pievedceļš karjeram "Birži").

## Atsauces
Dūķernieki

**Dūķernieki** ir ciems Jēkabpils novada Salas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 10,7 km no pagasta centra Salas un 154,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no valsts autoceļa P75 (Jēkabpils–Lietuvas robeža (Nereta)).

## Atsauces
Gargrode

**Gargrode** ir ciems Jēkabpils novada Salas pagastā. Atrodas pagasta austrumos 6,0 km no pagasta centra Salas un 133,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, starp Gargrodes purvu rietumos un Ziemeļsusējas upi austrumos.

## Atsauces
Biķernieki (Seces pagasts)

**Biķernieki** ir ciems Aizkraukles novada Seces pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 4 km no pagasta centra Seces, 17 km no novada centra Aizkraukles un 85 km no Rīgas.

## Atsauces
Gravāni (Salas pagasts)

**Gravāni** ir ciems Jēkabpils novada Salas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 3,3 km no pagasta centra Salas un 130,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P76 (Aizkraukle–Jēkabpils), pie Pelītes upes ietekas Daugavas attekā Sakā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Atsauces
Ablatīvs

**Ablatīvs** ( no *ablātus* – 'aiznests, atdalīts, nošķirts') – locījums latīņu un seno irāņu valodās, kas parasti apzīmē kaut kā nošķīrumu. Tas tiek lietots arī somugru valodās (igauņu, somu, ungāru), dažās no tjurku valodām, kā arī citās valodās. Ablatīvs atbild uz jautājumu *no kā?*

Tradicionālajā salīdzinošajā valodniecībā ablatīvs tiek uzskatīts par vienu no astoņiem indoeiropiešu pirmvalodas locījumiem. Tiek uzskatīts, ka austrumbaltu valodās tas saplūdis ar ģenitīva locījuma formām un tādējādi radies latviešu un lietuviešu valodas *o* celma ģenitīvs (*darb-a/darb-o, brāļ-a/broli-o, dadž-a/dagi-o*). Senā ablatīva nozīmes ir atrodamas tādos savienojumos ar ģenitīvu kā "sargies vilciena!", "bīsties Dieva!" utml. Tomēr daži valodnieki uzskata, ka baltu valodās šāda locījuma nekad nav bijis. Pastāv šaubas arī par tā esamību indoeiropiešu pirmvalodā: atšķirīga tā forma bija sastopama tikai *o* celma lietvārdu vienskaitlī, bet divskaitlī *o* celma ablatīvs sakrita ar datīvu−instrumentāli, bet daudzskaitlī − ar datīvu. Citu paradigmu lietvārdu vienskaitļa ablatīvs sakrita ar ģenitīvu, bet divskaitlī un daudzskaitlī sakritība bija tāda pati kā *o* celma lietvārdiem.

Latviešu valodā ablatīva locījums pilnībā atbilst indoeiropiešu pirmvalodas ablatīva locījumam savienojumos ar prievārdiem *aiz, apakš, bez, iekš, iz, kopš, no, pēc, pie, pirms, priekš, virs, zem.*
Stara Planina

**Stara Planina** ( — ‘Vecie kalni’), zināmi arī kā **Balkānu kalni**, ir kalnu grēda Balkānu pussalas austrumos. Tā plešas 530 km garumā caur Bulgārijas centrālo daļu no austrumiem uz rietumiem, un mazliet iesniedzas Serbijas teritorijā. Augstākā virsotne ir Boteva kalns (2376 m vjl.). Kalnu augstākajā daļā atrodas Centrālo Balkānu nacionālais parks, kura deviņi dabas rezervāti 2017. gadā iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā daļa no daudzu Eiropas valstu objekta Karpatu un citu Eiropas reģionu pirmatnējie dižskābaržu meži..

## Ārējās saites
Adesīvs

**Adesīvs** (no  – 'pie' + *esse* – 'būt') ir klātbūtnes lokatīvs viens no lokatīva locījuma paveidiem, kas norāda uz priekšmetu vai dzīvu būtni, kuras tuvumā notiek kāda darbība.

Mūsdienu latviešu un lietuviešu valodā šis locījums ir jau izzudis, bet 16.–17. gadsimta lietuviešu rakstos un dažos Baltkrievijas lietuviešu ciemos (Lazūnos, Zietelā, Gervēčos) tas vēl tiek lietots, piemēram, "*elgeta... gulėjo vartuosemp*" (senlatviešu: "ubags gulēja vārtosump (pie vārtiem)"), [M. Daukša]. Tiek uzskatīts, ka lietuviešu valodas adesīva vienskaitļa formas izveidojušās, pie senā lokatīva pievienojot piedēkli -*pi*: *miškiepi* < *miškie* + -*pi* (senlatviešu: "me(d)žaipi < me(d)žai + -pi"). Daudzskaitļa adesīva formas izveidojušās vēlāk, kad tas pats piedēklis -*pi* pievienots daudzskaitļa inesīvam: *miškuosempi* < *miškuosen* + -*pi* (senlatviešu: "me(d)žosumpi < me(d)žosun + -pi").
Linezera iela

**Linezera iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Mežciemā un Teikā. Tā sākas pie krustojuma ar Dzērbenes ielu un beidzas krustojumā ar ielu bez nosaukuma. Ielas garums ir 363 metri. Ielā atrodas Latvijas Infektoloģijas centrs un Zemessardzes 1. Rīgas brigādes štābs (bijusī slimnīca "Linezers").

## Ielu savienojumi
Linezera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dzērbenes iela
* Stūrīša iela

## Skatīt arī
* Teika
* Mežciems
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Valērijs Fedorčuks

**Valērijs Fedorčuks** (; dzimis ) ir bijušais Ukrainas futbolists, pussargs.

2018. gadā spēlējis Latvijas komandā Riga FC.

## Sasniegumi
**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2015–16
* Ukrainas Superkauss: 2016

## Ārējās saites
Mazā Ropažu iela

**Mazā Ropažu iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Teikā. Tā sākas krustojumā ar Ropažu ielu un beidzas krustojumā ar Brīvības gatvi. Iela sadalīta divās daļās. Ielas kopējais garums ir 246 metri.

## Ielu savienojumi
Mazā Ropažu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ropažu iela
* Caunes iela
* Brīvības gatve

## Skatīt arī
* Teika
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Inesīvs

**Inesīvs** (no  − 'būt iekšā') − locījums, kas izsaka, ka darītājs atrodas vai darbība noris priekšmeta vai dzīvas būtnes, kas tiek izteikta ar šo locījumu, iekšā vai vidū, piemēram, *mājā*. Atbild uz jautājumu *kur? *(par priekšmetiem)*, kad? *(par laiku)*, kamī? *(par dzīvām būtnēm)*. *Valodniecībā, īpaši baltistikā, termins *inesīvs* tiek lietots lokatīva vietā, ja ir nepieciešams nozīmju atdalījums, jo pašreizējie baltu valodu lokatīvi vēsturiski ir veidojušies kā jaundarinājumi, saplūstot vairākām atsevišķo lokatīvu formām kopā. Turklāt termins *inesīvs* ļauj izvairīties no nozīmju sajaukuma, jo ir arī citi lokatīvi (allatīvs, adesīvs, illatīvs u.c). Vienskaitlī baltu valodu inesīvs ir veidojies pievienojot pēcliku **an* 'iekš' pie senā lokatīva, piemēram: latv.  **deināi + an* > **deinājan* > .. > **dienāju(n)* > *dienā(j)*; **laukai + an > *laukan / *laukān > laukā; *akmeni + an* > **akmenijan* > **akmeniju(n)* / **akmenīju* > *akmenī*, utt. Lietuviešu valodas inesīvi *miške *"mežā", *lauke* "laukā" cēlušies no **miškę*, **laukę*  **laukōns > *laukōs* +* an *> **laukōsan / *laukosan* > **laukosun* > *laukos(u)*; **deināns* > **dienāns* > **dienās* +* an *> **dienāsun* > *dienās(u)* utt. Veidojot inesīvus, ir noritējuši arī dažāda veida pārveidojumi pēc citu locījumu paraugiem.

Somugru valodās, piemēram, ungāru valodā inesīvs tiek darināts ar piedēkli *-ban/-ben* (házban "mājā"), somu valodā ar piedēkli *-ssa/-ssä*, igauņu − ģenitīvam pievienojot galotni *-s*. Tiek uzskatīts, ka austrumbaltu valodās postpozicionālie lokatīvi: inesīvs, illatīvs, allatīvs un adesīvs − ir izveidojušies somugru valodu ietekmē. Šajās valodās ir ļoti attīstīta lokatīvu dažādība.
Masimo Longo

**Masimo Longo** (dzimis ) ir Austrālijas futbolists, pussargs, Austrālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba ''Ipswich Town'' sastāvā.

## Sasniegumi
**Austrālija**

* Āzijas kauss futbolā: 2015

## Ārējās saites
Toms Rogičs

**Toms Rogičs** (dzimis ) ir bijušais Austrālijas futbolists, pussargs, Austrālijas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Central Coast Mariners**

* Austrālijas A līga: 2012–13

**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2021–22
* Skotijas kauss: 2012–13, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
* Skotijas Līgas kauss: 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2021–22

## Ārējās saites
Laši (Ābeļu pagasts)

**Laši** ir ciems Jēkabpils novada Ābeļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 4 km no pagasta centra Brodiem, 5 km no novada centra Jēkabpils un 124 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V783 (Jēkabpils – Dignāja – Ilūkste), Daugavas attekas Barana krastā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Atsauces
Ūziņi

**Ūziņi** ir ciems Jelgavas novada Zaļenieku pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 6 km no pagasta centra Zaļeniekiem, 21 km no novada centra Jelgavas un 61 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1056, Svētes upes krastā. Veidojusies ap vēsturisko Ūziņu muižu (*Usingen*).

Ciemā atrodas Ūziņu bibliotēka, kurā tiek veikta vietējās vēstures izzināšana, dzimtu vēstures pētniecība.

## Atsauces
Jaunplatone

**Jaunplatone** ir ciems Jelgavas novada Platones pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6 km no pagasta centra Platones, 18 km no novada centra Jelgavas un 58 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Platones upes krastā.

## Atsauces
Mails Jedinaks

**Mails Jedinaks** (dzimis ) ir Austrālijas futbola treneris un bijušais futbolists, pussargs, Austrālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Jedinaks ir Anglijas Premjerlīgas kluba *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]* trenera asistents.

Austrālijas futbola izlases sastāvā Jedinaks ir spēlējis 2010, 2014 un 2018. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasnieugmi
**Austrālija**

* Āzijas kauss futbolā: 2015

**Individuālie sasniegumi**

* ''Crystal Palace'' gada labākais spēlētājs: 2012–13

## Ārējās saites
Illatīvs

**Illatīvs** () – viens no lokatīva locījuma paveidiem. Tas sastopams somugru, ka arī baltu valodās. Illatīvs norāda darbības virzienu uz priekšmeta iekšieni un atbild uz jautājumu *kurp iekšā*?

Latviešu valodā illatīvs tiek darināts senajam akuzatīva locījumam pievienojot pēcliku *n(a)/n(ā)* 'uz', piemēram, *vieta* – *vietan/vietān* (**vietān* 'vietu' + *nā*), *vidus - vidun* (**vidun* 'vidu'+ *nā*), *upe – upin/upīn/upen/upēn* (**upēn* > **upin* 'upi' + *nā*), *labs – laban* (**laban* 'labu' + *nā*), daudzskaitlī šī pēclika arī tiek pievienota senā akuzatīva locījumam (skat. noteiktos īpašības vārdus *vecos, vecās*, izl. *veca-jos, veca-jās*): piemēram, *laukosna, jūŗāsna (*jūŗāns > *jūŗās* 'jūras'+ *nā*), *upēsna (*upēns > *upēs* 'upes' + *nā), naktīsna (*naktins > *naktīs* 'naktis' + *nā)*. Daudzskaitļa *u* celma illatīva formas *tirgosna* (*vidosna*), nevis gaidāmo *tirgūsna* (*vidūsna*) ir darinātas pēc *laukosna* parauga.

Illatīvs kādreiz ir ticis plaši izmantots latviešu valodā. Tas joprojām tiek lietots atsevišķās izloksnēs vecāku ļaužu vidū, taču valodnieki to uzskata par arhaismu. Latviešu senajos tekstos atrodams ļoti daudz vienskaitļa illatīva piemēru, piemēram, *"Iekš(k)an tan laban vietan", "nāc āran"* u.c.

Somu valodā illatīvs tiek darināts, pievienojot galotni *-hVn*, kur *V* apzīmē patskani, bet *h* nereti pazūd, piemēram, *maa* – *maahan* ("zemē(n)"), *talo* – *taloon* ("mājā(n)"). Ungāru valodā illatīvam ir galotne *-ba/-be* (kas mainās atkarībā no patskaņu harmonijas), piemēram, *szekrény* – *szekrénybe* ("plauktan").
Bajāri (Jaunsvirlaukas pagasts)

**Bajāri** ir ciems Jelgavas novada Jaunsvirlaukas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 13 km no pagasta centra Staļģenes, 4 km no novada centra Jelgavas un 40 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Lielupe upes krastā. Vēsturiski veidojusies ap Vecsvirlaukas (*Alt-Bergfried*) muižu.

## Atsauces
Jaunsvirlauka

**Jaunsvirlauka** ir ciems Jelgavas novada Jaunsvirlaukas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 8 km no pagasta centra Staļģenes, 21 km no novada centra Jelgavas un 50 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1038. Vēsturiski veidojusies ap Jaunsvirlaukas muižu (*Neu-Bergfried*).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Gustiņi

**Gustiņi** ir ciems Jēkabpils novada Salas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 4,3 km no pagasta centra Salas un 130,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V803 (Sala–Zilkalne). Netālu atrodas 44 metrus augstais Gustiņu kalns (139 m v.j.l.) ar labiekārtotu atpūtas vietu un ugunsapsardzības torni.

## Atsauces
Hemmo Aksts

**Hemmo Aksts** (; dzimis ) ir vāciešu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Hemmo Aksts ir sastādījis dažādu žanru šaha kompozīcijas — tiešā mata uzdevumus, palīgmatus un pašmatus, kā arī retro un pasaku šaha uzdevumus. No 1989. gada starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā. Ir bijis 6. pasaules šaha kompozīcijas turnīra (1997—2001) galvenais tiesnesis.

Aksts ir arī spēcīgs šaha kompozīciju risinātājs. 1982. gadā viņam tika piešķirts starptautiskā meistara tituls šaha kompozīciju risināšanā. 

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.♔b2! ~ 2.a3 ~ 3.♗a2# 
: 1. ... ♘f3 2.♘b7 (draud 3.♘d6#) 2. ... ♘e4 3.♗×d3# 
: 1. ... ♘e4 2.♘d7 (draud 3.♘e5#) 2. ... ♘f3 3.♗×d3# 
: 1. ... ♘f3 2.♘b7 (draud 3.♘d6#) 2. ... ♘f5 3.♗×d3# 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hemmo Aksta šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Hemmo Aksta profils mājaslapā ''Chess Composers'' 
* 

Kategorijas (++): (+)
Dzega

[thumb|350px|Ārsienas augšmalā redzama dzega [Alberta iela (Rīga)|Alberta ielas 9. namam Rīgā]]

**Dzega** jeb **karnīze** (no  — 'ietvars') ir horizontāls, dažkārt liekts vai lauzīts izlaidums ēkas ārsienā (starp sienu un jumtu, starp stāviem, virs logiem un durvīm). Dzega var būt izbūvēta arī iekštelpās kā krāsns, kamīnai vai skapja augšmalas izvirzījums.
Viena no dzegas funkcijām ir lietusūdeņu novirzīšana tālāk no ārsienas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tomi Juričs

**Tomi Juričs** (dzimis ) ir Austrālijas futbolists, uzbrucējs, Austrālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Juričs spēlē Slovēnijas Pirmās līgas komandā Koper.

## Sasniegumi
**Western Sydney Wanderers**

* AFC Čempionu līga: 2014

**Austrālija**

* Āzijas kauss futbolā: 2015

## Ārējās saites
Daugavas gāte

**Daugavas gāte** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Daugavas gāte savieno Pils laukumu ar 11. novembra krastmalu. Kopējais ielas garums ir 90 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Daugavas gāte iet gar Rigas pils dienvidu korpusu. Daugavas gātē nav atļauta autotransporta satiksme.

Daugavas gāte ir viena no jaunākajām ielām Vecrīgā, kas izveidota 1937. gadā kā jauna izeja no Pils laukuma uz Daugavmalu. 1908. gadā tā eksistēja kā strupceļš pie agrāk Rīgas pilī bijušās baznīcas ieejas.

## Ielu savienojumi
Daugavas gāte ir savienota ar šādām ielām:
* Pils laukums (T veida krustojums)
* 11. novembra krastmala (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vecrīga

## Atsauces
Dobeles iela (Rīga)

**Dobeles iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Āgenskalnā. Dobeles iela sākas krustojumā ar Žubīšu ielu un beidzas krustojumā ar Medus ielu. Kopējais ielas garums ir 160 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Dobeles ielā ir īres namu un savrupmāju apbūve.

Dobeles iela adrešu grāmatās atrodama kopš 1868. gada ar nosaukumu **Marijas iela**. 1885. gadā tā ieguva nosaukumu Dobeles iela, kas nav mainīts.

Iela ir nosaukta Zemgales pilsētas Dobeles vārdā.

## Ielu savienojumi
Dobeles iela ir savienota ar šādām ielām:
* Žubīšu iela (T veida krustojums)
* Medus iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Āgenskalns

## Atsauces
Ilze Cīrule

**Ilze Cīrule** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu ierēdne. VID ģenerāldirektore no 2016. gada 14. novembra līdz savai nāvei 2018. gadā.

Izglītību ieguvusi Rīgas Politehniskajā institūtā, ko pabeigusi 1989. gadā ar arhitekta kvalifikāciju. 2003. gadā Rīgas Biznesa skolā ieguvusi maģistra grādu uzņēmumu un organizāciju vadīšanā. Strādājusi vadošos amatos AAS "Balta" un AAS "Gjensidige".

2016. gada novembrī kļuvusi par VID ģenerāldirektori. Amatā atradusies līdz 2018. gada martam, kad mirusi 53 gadu vecumā.

Bijusi precējusies, ģimenē auguši meita un dēls.

## Atsauces
2. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)

**2. mikroautobusu maršruts** ir mikroautobusu maršruts, kurā pasažieru pārvadājumi tiek nodrošināti no Kauguriem (galapunkts saucas "TC Kauguri") līdz Ķemeru kapiem (vasaras sezonā) un Kūdrai (pārējā laikā). Vairāki reisi turp un atpakaļ tiek veikti caur kooperatīvu "Slocene" Bāžciemā.

## Maršruts
**[[Kauguri (Jūrmala)|Kauguri]]** — **[[Ķemeri|Ķemeru]] kapi** mikroautobusi kursē šādās ielās: Skolas iela, Satiksmes iela, Ventspils šoseja, Tukuma iela, Tīreļa taka.

**[[Ķemeri|Ķemeru]] kapi** — **[[Kauguri (Jūrmala)|Kauguri]]** mikroautobusi kursē šādās ielās: Tīreļa taka, Tukuma iela, Ventspils šoseja, Satiksmes iela, Skolas iela.

## Pieturvietas
2. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā ir 18 pieturas. Maršrutā **[[Kauguri (Jūrmala)|Kauguri]]** — **[[Ķemeri|Ķemeru]] kapi** ir 9 pieturas un arī maršrutā **[[Ķemeri|Ķemeru]] kapi** — **[[Kauguri (Jūrmala)|Kauguri]]** ir 9 pieturas.

## Vēsture
Maršruts atklāts 2008. gadā. 2018. gada 12. februārī tika mainīta maršruta numerācija. Iepriekš tas bija **14. mikroautobusu maršruts**.

Padomju laikā un 20. gs. 90.-to gadu sākumā 2. autobusu maršruts bija īss maršruts no Slokas stacijas līdz Kauguru vidusskolai.

## Skatīt arī
* Jūrmala
* Autobusu satiksme Jūrmalā

## Ārējās saites
* satiksme.jurmala.lv
660. gads

**660. gads** () bija garais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
* Bizantijas Impērijas valdnieks Konstants II nogalināja savu jaunāko brāli Teodosiju.

## Dzimuši
* Akka, Heksamas bīskaps (aptuvens datums)
* Genmeja, Japānas imperatore (mirusi )

## Miruši
* Bogiss, Akvitānijas valdnieks (aptuvens datums)
* Magnuss, Aviņonas bīskaps
* Zīgeberts III, Austrāzijas karalis 
* Zīgeberts II, Eseksas karalistes valdnieks 

## Atsauces
Austra Dāle

**Austra Dāle** (1892—1972) bija latviešu skolotāja un dzejniece.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1892. gada 23. jūnijā Rīgā namsaimnieka ģimenē, viņas vecākais brālis Pauls Dāle vēlāk kļuva par filozofu. Mācījās Maldoņa ģimnāzijā (1901—1910). Strādāja par skolotāju M. Milleres privātģimnāzijā Rīgā (1912—1914). 1911. gadā laikraksts "Latvija" publicēja viņas tulkoto Stendāla stāstu "Kastro klostera priekšniece", bet 1913. gadā — viņas dzejoli "Gavēņa laikā".

Pirmā pasaules kara laikā Austra Dāle devās bēgļu gaitās uz Maskavu, kur studēja vēsturi Maskavas Augstākajos sieviešu kursos un strādāja Maskavas latviešu bēgļu skolās. 1917. gadā kopā ar brāli atgriezās Latvijā, strādāja Valmieras ģimnāzijā, vēlāk Rīgas pilsētas 3. ģimnāzijā (1919—1924). 1922. gadā iznāca viņas pirmais dzejoļu krājumos "Ēnu rotaļas", bet 1923. gadā Austra Dāle apprecējās ar skolotāju un politiķi Ati Ķeniņu.

Studēja Latvijas Universitātē, pēc kuras beigšanas izdeva vēsturisku apceri "Sievietes stāvoklis senā Ēģiptē" (1929). Pēc 1930. gada strādāja V. Olava komercskolā (1930—1936), bija žurnāla "Latviete" redaktore (1934—1940), šajā laikā publicēja daudz apcerējumu un recenziju par literatūru, kā arī dzejoļu krājumus "Dzīves dziesma" (1935) un "Vēju vēstis" (1937).

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūlijā viņas vīrs Atis Ķeniņš mēģināja "Tautas Saeimas" vēlēšanās izvirzīt Demokrātiskā bloka sarakstu, tādēļ septembrī tika apcietināts un 1941. gada 8. martā Ati Ķeniņu notiesāja un izsūtīja uz Akmoļinskas apgabalu. 
Vācu okupācijas laikā 1944. gadā Austra Dāle publicēja dzejoļu krājumu "Tāli gaisi", pēc Sarkanās armijas ienākšanas Rīgā 1944. gada novembrī no izsūtījuma atgriezās Atis Ķeniņš. Latvijas PSR laikā viņa pārsvarā nodarbojās ar atdzejošanu no krievu valodas (A. Puškina, N. Ņekrasova lirika, I. Turgeņeva romāns "Tēvi un dēli", 1949). Atis Ķeniņš par pretpadomju darbību tika otrreiz apcietināts un izsūtīts uz Kokčetavas apgabalu (1951—1955).

Neilgi pirms nāves iznāca viņas pēdējais dzejas krājums "Sanoši strauti" (1970). Mirusi 1972. gada 6. februārī Rīgā, apbedīta Rīgas Meža kapos.

## Darbi
Dzejoļu krājumi "Ēnu rotaļas" (1922), "Dzīves dziesma" (1935), "Vēju vēstis" (1937), "Tāli gaisi" (1944), "Sanoši strauti" (1970) pārsvarā ir tradicionālā ritmikā veidoti īsi četrrindu pantu dzejoļi — romantiska kamerstila lirika, kurā pasteļtoņos tēlotas viegli rezignētas mirkļa un mūžības izjūtas un dzidrs intīmais pārdzīvojums.

### Tulkojumi
* Johans Volfgangs fon Gēte: Gara radinieki (*Die Wahlverwandtschaften*, Apgāds “Zelta ābele”, 1944.g., digitalizējusi  Latvijas Nacionālā bibliotēka)

## Literatūra
* L. Jēger-Freimane P. Atziņu ceļi. Rīga, 1936; 
* L. Liepa. Ķeniņu gars.  Labrīt, 1994, 4. VI; 
* V. Ancītis. Austrai Dālei - 100. Rakstnieka Vārds, 1992, 16. VII; 
* I. Bērsons. Deviņi likteņi. Rīga, 2001.

## Atsauces
Ieva Zasimauskaite

**Ieva Zasimauskaite** (, dzimusi ) — lietuviešu dziedātāja. Viņa pārstāvēja Lietuvu 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *[[When We’re Old]]* ("Kad mēs esam veci"). Savā pusfinālā viņa ieguva 9. vietu, kas viņai ļāva kvalificēties finālam, kurā dziedātāja ieguva 12.vietu. Zasimauskaite ir zināma Lietuvā arī kā vairāku televīzijas projektu dalībniece.

## Atsauces
Ivars Rutmanis

**Ivars Rutmanis** (dzimis 1950. gada 6. oktobrī Smiltenē) ir latviešu dziedātājs un dziesmu autors, kurš bija populārs 1980. gados.

I. Rutmanis uzaudzis Smiltenē, kur mācījies pamatskolā un mūzikas skolā. Pēc tam mācījies Cēsu mūzikas vidusskolas pūšamo instrumentu nodaļas trombona klasē. Tajā laikā aizrāvies ar rokmūziku un sācis darboties vietējās grupās.

1979. gadā izveidojis rokgrupu Vecpiebalgas kultūras namā, kas vairākkārt uzvarējusi Cēsu rajona pašdarbības ansambļu skatēs. Kultūras iestādes neatļāva oficiāli apstiprināt grupas nosaukumu "IR" - Rutmaņa vārda un uzvārda pirmos burtus.

No 1982. gada I. Rutmanis bija dziedātājs Ogres rajona kolhoza "Lāčplēsis" ansamblī, kuru vadīja komponists Imants Paura. Kopā ar ansambli sagatavotas vairākas koncertprogrammas, notika uzstāšanās Latvijā, piedalīšanās televīzijas un radio raidījumos. 1983. gadā Rutmanis iesniedza savas kompozīcijas Latvijas Radio speciālistu komisijai, kas tās novērtēja atzinīgi. Sākās viņa sadarbība ar Latvijas Radio un TV estrādes orķestri, 1985. gadā tiek ierakstīts arī duets "Trauslās lapas" ar solisti Aiju Kukuli. 1984. gadā dziesma "Paņemt tevi aiz rokas" "Mikrofona" aptaujā ierindojās 11. vietā. Daiga Mazvērsīte rakstīja: "Par viņu īkšķus turēja visa Smiltene. Un, kad Ivars brauca uzstāties televīzijā, mamma uzstāja, ka dēlam jābūt pieklājīgi saģērbtam un uzšuva baltu uzvalku."

80. gadu beigās Rutmanis atgriezās Cēsīs un atjaunoja grupu "IR". Tās ģitārista I. Krilova dziesma "Sadosimies rokās" ieguva 10. vietu 1989. gada "Mikrofona" aptaujā, kļūstot par Atmodas laika noskaņu izteicēju.

90. gadu sākumā Rutmanis iepazinās ar kontrtenoru Gintu Ristamecu un sāka kopīgu muzikālo darbību, ierakstīti duetu albumi "Gaisma" (1994) un "Sauc mani atpakaļ" (2004). Šajā laikā viņš pievērsās mūzikas pedagoga darbam. Viņš strādāja par pūšamo instrumentu un ģitāras spēles skolotāju Dzērbenes mūzikas skolā un dzīvoja Cēsīs. 2014. gadā akcijas "Baltijas ceļš" 25. jubilejā uzstājies ar grupas "IR" dziesmām.

## Atsauces
Bloki

**Bloki** ir ciems Preiļu novada Aizkalnes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 5 km no pagasta centra Aizkalnes, 9 km no novada centra Preiļiem un 215 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V748.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 36 cilvēkiem.
## Atsauces
Indrāni (Salas pagasts)

**Indrāni** ir ciems Jēkabpils novada Salas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 2,3 km no pagasta centra Salas un 128,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no valsts autoceļa P76 (Aizkraukle–Jēkabpils), pie Rudzaites ietekas Daugavas attekā Sakā.

## Atsauces
Vladimirs Jerohins

**Vladimirs Jerohins** (; dzimis , miris ) bija krievu, pirms tam padomju šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Lai gan Vladimirs Jerohins sastādīja dažādu žanru šaha kompozīcijas, viņa mīļākais žanrs bija divvilči. Piedalījies divos PSRS individuālajos čempionātos: 17. čempionātā (1983—1984) — ceturtā un 18. čempionātā (1985—1986) — četrpadsmitā vieta  divvilčos. FIDE albumos iekļauti 29 viņa uzdevumi. 1989. gadā viņam tika piešķirts starptautiskā meistara tituls šaha kompozīcijā. Divvilču žanrā bijis tiesnesis vairākās sacensībās: žurnāla Probleemblad 1982. un 1983. gada konkursā, jubilejas turnīrā "Jerohinam-60", 14. PSRS komandu čempionātā. Publicējis vairākus rakstus par šaha kompozīcijas problēmām.
  
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: Iluzoriskā spēle:
: **1...Lf6[a] 2. Zxg5#[A]**
: **1...Ld6[b] 2. Zexc5#[B]**

: Maldinājumi:
: **1. Kh7? (2. Zxg5#[A]/Zexc5#[B]), bet 1. ... Lf6[a]!**
: **1. Df6? (2. Zxg5#[A]/Zexc5#[B]), bet 1. ... Ld6[b]!**
: Patiesais risinājums:
: **1. Ze5! (2. Df3#)**
: **1. ... Lf6[a] 2. Zxc5#[B]**
: **1. ... Ld6[b] 2. Zxg5#[A]**
: 1. ... Zf5 2. Dxf5#
: 1. ... g4 2. Df4#
: Dombrovska un Hanneliusa tēmu sintēze.

## Publikācijas
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vladimira Jerohina šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Vladimira Jerohina profils mājaslapā ''Chess Composers''
Efeju līga

thumb|upright=1.3|Efeju līgas universitāšu novietojums ASV ziemeļaustrumos
**Efeju līga** () ir astoņu ASV ziemeļaustrumu universitāšu grupa. Sākotnēji nosaukums izmantots NCAA konferences nosaukumā, taču ar laiku kļuvis par akadēmisku un sociālu apzīmējumu. Grupā ietilpst: Brauna Universitāte, Kolumbijas Universitāte, Kornela Universitāte, Dartmutas koledža, Hārvarda Universitāte, Pensilvānijas Universitāte, Prinstonas Universitāte un Jeila Universitāte.

Efeju līgas universitātes tiek uzskatītas par vienām no prestižākajām pasaulē, bieži vien vairākas no tām iekļūst dažādos pasaulē labāko universitāšu sarakstos. 16 no 45 ASV prezidentiem ir absolvējuši kādu no Efeju līgas universitātēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalvāni (Salas pagasts)

**Kalvāni** ir ciems Jēkabpils novada Salas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 0,9 km no pagasta centra Salas un 128,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Ziemeļsusējas kreisajā krastā, Salas ciema dienvidaustrumu pievārtē un faktiski saplūdusi ar Salas ciemu.

## Atsauces
Muižiņa

**Muižiņa** ir ciems Jēkabpils novada Salas pagastā. Atrodas pagasta dienvidos daļā 14,5 km no pagasta centra Salas un 158,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P75 (Jēkabpils–Lietuvas robeža (Nereta)), Podvāzes upes krastā.

## Atsauces
Munīrs Mohamedi

**Munīrs Mohands Mohamedi** (; dzimis ) ir Marokas futbolists, vārtsargs, Marokas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Marokas kluba *[[RS Berkane]]* sastāvā.
## Sasniegumi

**Maroka**

* Āfrikas Nāciju kauss finālists: 2025
## Atsauces

## Ārējās saites
Meldernieki

**Meldernieki** ir ciems Jēkabpils novada Salas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 4,9 km no pagasta centra Salas un 132,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V812 (Straumēni–Bibāni), Ziemeļsusējas upes labajā krastā.

## Atsauces
Rūta Muktupāvela

**Rūta Muktupāvela** (dzimusi 1963. gadā Kauņā, Lietuvā) ir lietuviešu akadēmiķe, Latvijas Kultūras akadēmijas rektore, profesore, aktīva kultūras eksperte, mūziķe un Triju Zvaigžņu ordeņa kavaliere.

## Biogrāfija

Beigusi Viļņas Pedagoģijas universitātes Vēstures fakultāti 1989. gadā un kopš 1993. gada dzīvo Latvijā. Latvijas Kultūras akadēmijā 1996. gadā iegūts maģistra grāds un 2005. gadā doktora grāds kultūras teorijā, aizstāvot promocijas darbu "Inkulturācijas figuratīvo formu salīdzinošā analīze“. No 1999. gada līdz 2003. gadam strādājusi Radio Brīvā Eiropa un no 2003. gada līdz 2009. gadam bijusi Lietuvas žurnāla Kultūros barai redkolēģijas locekle. Kopš 2007. gada darbojas Latvijas Kultūras akadēmijas Zinātniskās pētniecības centrā kā vadošā pētniece.

2014. gadā Latvijas Kultūras akadēmijas Satversmes sapulce Rūtu Muktupāvelu ievēlēja par akadēmijas rektori, kas par vienu no svarīgākajiem uzdevumiem ir definējusi nepieciešamību veicināt izcilību visās akadēmijas darbības jomās – akadēmiskajā, mākslinieciskās jaunrades un pētnieciskajā. Kopš 2014. gada Rūta Muktupāvela vada valsts pētījumu programmu “Habitus. Latvijas tradīciju ilgtspēja inovatīvā vidē”, kopš 2016. – Eiropas Savienības pētniecības un inovāciju programmas *Horizon2020* projekta “Critical Heritages: performing and representing identities in Europe. CoHere” Latvijas sekciju. Rūta Muktupāvela ir Latvijas Zinātnes padomes humanitāro un sociālo zinātņu nozares eksperte, Latvijas Zinātnes padomes locekle, Latvijas Augstskolu profesoru asociācijas valdes locekle, Latvijas Nacionālās kultūras padomes priekšsēdētāja, Latvijas Mākslas augstskolu asociācijas vadītāja, starptautisku organizāciju un redkolēģiju locekle.

No 2017. gada līdz 2021. gadam Rūta Muktupāvela bija Latvijas pārstāve UNESCO Starpvaldību komitejā kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzībai un veicināšanai, kā arī ir dalībniece daudzās starptautiskās organizācijās – Starptautiskajā Socioloģijas asociācijā, Eiropas Sociālantropologu asociācijā, Starptautiskajā Etnoloģijas un folkloras biedrība u.c.
Līdzās zinātniskajai darbībai (aktīva dalība konferencēs, redkolēģijās, zinātnisko publikāciju izstrāde, promocijas darbu vadīšana un recenzēšana) viņa darbojas radošos projektos: muzicējusi kopā ar “Iļģiem” (dziedājusi Leldes un Zemes vēzīša lomu “Iļģu” muzikālajā uzvedumā “Spēlēju, dancoju”), vairākus gadus piedalījusies projektā “Dabas koncertzāle”, kopā ar dzīvesbiedru profesoru Valdi Muktupāvelu uzstājusies gan Latvijā, gan ārzemēs – ASV, Norvēģijā, Somijā, Polijā, Zviedrijā u. c. Rūta Muktupāvela ir piedalījusies vairāku mūzikas albumu, tādu kā “Vairas dziesmas”, Imanta Kalniņa “Trešās dziesmas”, “Iļģu” “Kaza kāpa debesīs”, “Ne uz vienu dienu” u. c., sagatavošanā.

Dzīvesbiedrs – etnomuzikologs, LU profesors Valdis Muktupāvels.

## Publikācijas

## Diskogrāfija

## Atsauces
Cieceres iela (Rīga)

**Cieceres iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Āgenskalnā. Cieceres iela sākas krustojumā ar Liepājas ielu un beidzas krustojumā ar Saules aleju. Kopējais ielas garums ir 353 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Cieceres ielas nepāra numuru pusē ir pārsvarā dzīvojamo ēku apbūve, kā arī sabiedriskas ēkas: Rīgas Volejbola skola (Cieceres ielā 9) un Āgenskalna pirmsskola (Cieceres ielā 3). Ielas pretējā pusē atradās zeķu fabrika "Aurora" (Mazajā Nometņu ielā 16), kas mūsdienās nojaukta, daļā izbūvētas jaunas dzīvojamās ēkas, daļā klajš laukums topošajai būvniecībai. Ielas gals pie Saules alejas atduras pret Māras dīķa krastu.
thumb|left|Cieceres iela 2016. gadā, pirms fabrikas "Aurora" ēkas nojaukšanas

Iela ir nosaukta Cieceres — upes Kurzemē — vārdā.

## Ielu savienojumi
Cieceres iela ir savienota ar šādām ielām:
* Liepājas iela
* Ventspils iela
* Saules aleja (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Āgenskalns

## Atsauces
Mālkalni (Salas pagasts)

**Mālkalni** ir ciems Jēkabpils novada Salas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 1,0 km no pagasta centra Salas un 127,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Salas ciema ziemeļrietumu pievārtē, faktiski ir ar to saplūdusi, pie autoceļu P76 (Aizkraukle–Jēkabpils) un V803 (Sala–Zilkalne) krustojuma.

## Atsauces
Medhī Benatja

**Medhī Benatja** (dzimis ) ir bijušais Marokas futbolists, aizsargs, Marokas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2014–15, 2015–16
* DFB Pokal: 2015–16

**Juventus**

* Itālijas Serie A: 2016–17, 2017–18, 2018–19
* Coppa Italia: 2016–17, 2017–18
* Supercoppa Italiana: 2018

**Al-Duhail**

* Kataras Zvaigžņu līga: 2019–20
* Kataras Emīra kauss: 2019–20

## Ārējās saites
Nebīls Dirārs

**Nebīls Dirjārs** (dzimis ) ir Marokas futbolists, aizsargs, Marokas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Ziemeļmaķedonijas komandā *[[KF Gostivari|Gostivari]]*.

## Sasniegumi
**Monaco**

* Francijas 1. līga: 2016—17
* Francijas 2. līga: 2012—13
**Club Brugge**

* Beļģijas Pro līga: 2020—21

## Ārējās saites
Karims El Ahmadī

**Karims El Ahmadī** (dzimis ) ir bijušais Marokas futbolists, pussargs, Marokas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Feyenoord**

* Eredivisie: 2016–17
* KNVB beker: 2015–16, 2017–18
* Johan Cruijff Schaal: 2017

## Ārējās saites
Bosnija un Hercegovina olimpiskajās spēlēs

**[[Bosnija un Hercegovina]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** pirmo reizi piedalījās 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kad tās notika Spānijas pilsētā Barselonā. No 1994. gada ziemas olimpiskajām spēlēm, kas notika Norvēģijas pilsētā Lillehammerē Bosnija un Hercegovina piedalās arī ziemas olimpiskajās spēlēs. Kopš tā laika Bosnija un Hercegovina ir piedalījusies pilnīgi visās vasaras un ziemas olimpiskajās spēlēs. Līdz 1992. gadam Bosnijas un Hercegovinas sportisti startēja Dienvdslāvijas komandas sastāvā.

Līdz šim neviens Bosnijas un Hercegovinas pārstāvošs sportists olimpiskajās spēlēs nav spējis izcīnīt kādu no olimpiskajām medaļām. Kopā ar Albāniju, Bosnija un Hercegovina ir vienīgās Eiropas ne-mikrovalstis, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījušas olimpiskās medaļas. Taču vairāki Bosnija un Hercegovina sportisti ir izcīnījuši olimpiskās medaļas, pārstāvot kādu citu valsti, galvenokārt Dienvidslāviju.

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
;Paskaidrojumi

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs
;Paskaidrojumi

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

## Olimpiskie medaļnieki (citu valstu sastāvā)
*Iekļauti tie Bosnijas un Hercegovinas sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas citu valstu sastāvos.*

## Karognesēji

*Bosnijas un Hercegovinas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.*

### Vasaras olimpiskās spēles

*  2016 Riodežaneiro — 23px Amels Tuka
*  2012 Londona — 23px Amels Mekičs
*  2008 Pekina — 23px Amels Mekičs
*  2004 Atēnas — 23px Nadžeda Fazlija
*  2000 Sidneja — 23px Elvīrs Krehmičs
*  1996 Atlanta — 23px Islams Dugums
*  1992 Barselona — 23px Zlatans Saračevičs

### Ziemas olimpiskās spēles

*  2018 Phjončhana — 23px Elvedina Muzaferija
*  2014 Soči — 23px Žana Novakoviča
*  2010 Vankūvera — 23px Žana Novakoviča
*  2006 Turīna — 23px Aleksandra Vasiļeviča
*  2002 Soltleiksitija — 23px Eniss Bečirbegovičs
*  1998 Nagano — 23px Mario Fraņičs
*  1994 Lillehammere — 23px Bekims Babičs

## Ārējās saites
* 
*
Romēns Saiss

**Romēns Gānems Pols Saiss** (, ; dzimis ) ir Marokas futbolists, aizsargs, Marokas futbola izlases dalībnieks un kapteinis. Kopš 2023. gada spēlē Kataras Zvaigžņu līgas komandā *[[Al Sadd SC|Al Sadd]]*.

## Sasniegumi
**Wolverhampton Wanderers**

* Anglijas čempionāts: 2017—18

**Maroka**

* Āfrikas Nāciju kauss finālists: 2025
## Atsauces

## Ārējās saites
Metamorfozes

**"Metamorfozes"** () ir romiešu dzejnieka Ovidija poēma. Tā tiek uzskatīta par viņa labāko darbu. Darbs sastāv no vairāk par 250 mītiem, kas apkopoti 15 grāmatās. Mīti ir par laikposmu no pasaules radīšanas līdz Jūlija Cēzara valdīšanai.

"Metamorfozes" pirmoreiz publicētas mūsu ēras 8. gadā. Šis ir viens no ietekmīgākajiem darbiem rietumu kultūrā. Ietekmējis tādus autorus kā Danti Aligjēri, Džovanni Bokačo, Džefriju Čoseru un Viljamu Šekspīru. Vairākas darba ainas tikušas attēlotas gleznās, skulptūrās, mūzikas darbos. Darbs zaudējis popularitāti pēc Renesanses, taču atguva to 20. gadsimta nogalē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Errera

**Errera** var būt:

* Errera (*Herrera*) — Panamas province;
* Anders Errera (*Ander Herrera*; 1989) — Spānijas futbolists;
* Džonijs Errera (*Johnny Herrera*; 1981) — Čīles futbola vārtsargs;
* Ektors Errera (*Héctor Herrera*; 1990) — Meksikas futbolists;
* Irisberto Errera (*Irisberto Herrera*; 1968) — Kubas starptautiskais lielmeistars šahā;
* Janhels Errera (*Yangel Herrera*; 1998) — Venecuēlas futbolists.
Cehšteins

thumb|300px|Perma laikmeta Cehšteina jūras aizņemtā teritorija. 

**Cehšteins** ( — 'raktuvju akmens') ir perma formācijas augšējais nodalījums, kas var saturēt sāls nogulas un vara šīferi. Tas veidojies vairāku miljonu gadu garumā Pangejas superkontinenta ziemeļdaļā seklas epikontinentālas jūras dibenā pirms apmēram 257—251 miljoniem gadu. 

Jaunāku ģeoloģisku slāņu apsegts, tas mūsdienās atrodas Ziemeļjūras, Anglijas, Nīderlandes, Dānijas, Vācijas, Polijas un Lietuvas teritorijas pamatnē.

Ar pasaules okeānu vāji savienotās, samērā seklās Cehšteina jūras ūdeņi uz perma laikmeta beigām bija pakļauti stipram arīdā laikmeta iespaidam un sāka arvien stiprāk izgarot. Radās spēcīgi sālsnogulumi, augšējā cehšteina slānī pirmais izkrita visgrūtāk šķīstošais anhidrīts, tad sekoja akmeņsāls un beidzot kālija sāļi (karnalīts, silvīns, kīzerīts, kainīts). Vidējā cehšteina sastāvā ir dolomīts, anhidrīts, ģipsis. Apakšējā cehšteina sastāvā ir kaļķi, vara šīferis.

## Latvijā
Latvijā cehšteina nogulumi sastopami šaurā joslā Kurzemes dienvidos, kur atradās senās Cehšteina jūras ziemeļaustrumu krasta līnija. Josla sākas pie Paplakas, stiepjas pāri Nīgrandei, atsedzas Ventas krastos, aizķer Saldus un Vecauces apkārtni un uz dienvidiem turpinās Lietuvas teritorijā. 
Maksimālais biezums ir ap 27 metriem. 
Stratigrāfiski Kurzemes cehšteins pieder apakšējam cehšteinam un ir vecāks par Vācijas cehšteinkaļķiem. Tajā atrastas vairākas fosilijas, kā pārakmeņojušās gliemenes, arī kādas haizivju sugas zobs.

Prāvākie kaļķu cepļi, kas izmantoja šos nogulumiežus, bija Vītiņmuižā un Nīgrandē, kas pirms Pirmā pasaules kara ražoja katrs ap 100 000 pudu kaļķu gadā.
Kopš 1938. gada Brocēnos perma kaļķakmens tiek izmantots cementa ražošanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēternieki (Salas pagasts)

**Pēternieki** ir ciems Jēkabpils novada Salas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 1,3 km no pagasta centra Salas un 127,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Salas ciema ziemeļrietumu pievārtē, faktiski ir ar to saplūdusi, pie autoceļa V803 (Sala–Zilkalne).

## Atsauces