open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valsts aizsardzības dienests

**Valsts aizsardzības dienests (VAD)** ir Latvijas valsts dienesta veids, kurš ietver valsts aizsardzības militāro dienestu, kā arī valsts aizsardzības civilo dienestu.

Valsts aizsardzības dienesta likums nosaka pienākumu dienēt valsts aizsardzības dienestā katram Latvijas pilsonim — vīrietim viena gada laikā pēc 18 gadu vecuma sasniegšanas, vai, ja pilsonis turpina iegūt izglītību pamata vai vidējās izglītības pakāpē — viena gada laikā pēc izglītības iestādes absolvēšanas, bet ne vēlāk kā līdz 24 gadu vecumam. Vienlaikus noteikts, ka valsts aizsardzības dienestam brīvprātīgi var pieteikties Latvijas pilsones — sievietes no 18 līdz 27 gadu vecumam.

## Dienesta ilgums
VAD dienesta laiks ir atkarīgs no dienesta veida: 11 mēneši Nacionālo bruņoto spēku (NBS) regulāro spēku vai Zemessardzes vienībā; 5 gadi Zemessardzē kopumā, pildot dienesta uzdevumus ne mazāk kā 21 individuālās apmācības dienu un ne vairāk kā 7 kolektīvās apmācības dienas katru gadu; 5 gadu laikā apgūstot augstskolu un koledžu studentiem paredzēto rezerves virsnieka programmu, kuras kopējais apmācību un dienesta uzdevumu izpildes laiks nav mazāks par 180 dienām.

## Kompensācijas un sociālas garantijas
VAD karavīram, kurš dienesta izpildei pieteicies brīvprātīgi un pildīs 11 mēnešu dienestu NBS vienībā, ikmēneša kompensācijas ikdienas izdevumiem plānota 600 EUR, savukārt VAD iesaukto ikmēneša kompensācijas ikdienas izdevumiem — 300 EUR. VAD karavīriem, kuri dienestu pildīs Zemessardzē vai apgūs augstskolu un koledžu studentiem paredzēto rezerves virsnieka kursu, kompensācijas apmēru aprēķinās proporcionāli par dienām, kurās tiks pildīts dienests. Atvaļināšanās kompensācija pēc dienesta beigām — 1100 EUR.

VAD karavīriem, kuri pildīs 11 mēnešu dienestu, tiks nodrošināta ēdināšana un dzīvošana kazarmās, apmaksāta veselības aprūpe. Atsevišķos gadījumos tiek plānots dot iespēju arī iegūt autovadītāja apliecību atbilstoši specializācijai.

Darba devējam ir pienākums saglabāt darba vietu pēc dienesta, un arī koledžu un augstskolu studentiem studiju vieta tiek saglabāta.

## Atbildība par izvairīšanos no valsts aizsardzības dienesta
Paredzēts, ka valsts aizsardzības militārā dienesta karavīru par prettiesisku rīcību var saukt pie disciplināratbildības, administratīvās atbildības un kriminālatbildības, bet par izvairīšanos no valsts aizsardzības militārā dienesta izpildes personu sauks pie atbildības Krimināllikumā noteiktajā kārtībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristaps Ķilps

**Kristaps Ķilps** (dzimis  Tukumā) ir Latvijas basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. 2026. gadā pārstāv Latvijas—Igaunijas līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu VEF Rīga, bet iepriekš spēlējis BK Ventspils un BK Liepāja kā arī Vācijā. K. Ķilps ir Latvijas basketbola izlases spēlētājs.

## Karjera
Basketbolists bijis arī viņa tēvs Elgars Ķilps. K. Ķilps basketbolu spēlēt sācis Kandavā, kur aizvadījis bērnību, bet pēc tam turpinājis trenēties Ventspilī, spēlējot "Spars" komandās LJBL. Pirmie treneri Kandavā — Juris Fomins un Ivars Bambis, bet Ventspils jaunatnes sistēmā trenējies pie Matīsa Graudiņa.

Pieaugušo BK Ventspils komandā nospēlēja piecas sezonas, pēdējā būdams viens no komandas līderiem (11,8 punkti vidēji spēlē 24 Latvijas—Igaunijas līgas spēlēs). 2022. gadā pārcēlās uz Vācijas pēc spēka trešo līgu, vienu sezonu spēlējot *[[BSW Sixers]]* (komanda ietilpst Veisenfelsas "Mitteldeutscher" sistēmā, tomēr spēlēt Bundelīgā Latvijas spēlētājam iespēja netika dota).

2023. gada vasarā K. Ķilps pievienojās Latvijas—Igaunijas līgas klubam BK Liepāja. 28. oktobra spēlē pret *[[KK Keila]]* guva 27 punktus, kas bija viņa rezultatīvākā spēle Latvijas—Igaunijas līgā. 2024. gada aprīlī izšķirošajā LBL ceturtdaļfināla spēlē pret BK Ogre K. Ķilps guva 38 punktus, palīdzot gūt uzvaru spēles pagarinājumā (85:81) un iekļūt turnīra pusfinālā.

2024.—2025. gada sezonā K. Ķilps turpināja spēlēt BK Liepāja, lai arī pirms sezonas saņēma piedāvājumus no citiem klubiem, tostarp Rīgas VEF. Pēc sezonas noslēguma Latvijā, kur Liepājas komanda agri izstājas izslēgšanas spēlēs, spēlētājs uz dažām spēlēm pievienojās Itālijas klubam Kremonas "JuVi", lai palīdzētu saglabāt vietu Itālijas otrajā līgā, tomēr laukumā šīs komandas sastāvā viņš tā arī neizgāja. Vasarā tika paziņots, ka K. Ķilps kļūs par vadošā Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas kluba Rīgas VEF spēlētāju.

### Latvijas izlase
Pārstāvējis Latvijas U-16 un U-18 izlasi. 2018. gada vasarā pārstāvējis gadu vecāku puišu valstsvienību Rīgā notiekošajā Eiropas U-18 čempionātā, kur Latvija izcīnīja sudraba medaļas.

2024. gada novembrī, Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Beļģiju, K. Ķilps piedzīvoja debiju pieaugušo Latvijas basketbola izlasē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilhelms Baums

**Vilhelms Baums** (1885—1942) bija vācbaltiešu žurnālists, Tautas padomes loceklis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1885. gada 22. oktobrī Rīgā, pēc studijām augstskolā strādāja par redaktoru.
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kļuva par Tautas padomes locekli no Vācbaltu progresīvās partijas. *Akademische Rundschau* izdevējs Berlīnē un Leipcigā.
Miris 1942. gada 3. martā Berlīnē.

## Atsauces
Jozefs Bāns

**Jozefs Bāns** (1895—?) bija Latvijas ebreju sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1895. gada 1. janvārī, pēc mācībām pamatskolā darbojās kā grāmatvedis Liepājas pilsētas valdē.
1919. gada sākumā Liepājā kā deputāta aizvietotājs (substitūts) kļuva par Tautas padomes locekli no Latvijas Bunda.

## Atsauces
Antons Bauža

**Antons Bauža** (1874—?) bija Latvijas lietuviešu sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1874. gada 29. aprīlī, mācījās vidusskolā. Bija Liepājas pilsētas valdes loceklis.
Kā Latvijas lietuviešu pārstāvis kļuva par Tautas padomes locekli.

## Atsauces
Jūlijs Benšons

**Kārlis Jūlijs Benšons** (1873—1949) bija latviešu sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis. Latvijas Finanšu ministrijas ierēdnis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1873. gada 6. janvārī (1872. gada 24. decembrī pēc VS) Ropažu pagastā zemnieku Jāņa un Kristīnes Benšonu ģimenē. 1894. gadā absolvēja mācības Pētera I reālskolā.

Studēja Rīgas Politehniskajā institūta Mehānikas nodaļā, bija studentu korporācijas "Talavija" dibinātājs.
Pēc nepabeigtām studijām augstskolā darbojās kā Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijas sekretārs (1906—1912), vēlāk Valsts saimniecības departamenta vicedirektors.
Kā deputāta aizvietotājs (substitūts) kļuva par Tautas padomes locekli no Latviešu zemnieku savienības.

RLB Zinību komisijas Konversācijas vārdnīcas līdzautors (1906—1921). Kredita departamenta valsts budžetu nodaļas darbinieks. Bloka muižas īpašnieks.

Miris 1949. gadā.

## Atsauces
Mamburao

**Mamburao** (, ) ir municipalitāte Filipīnās, Mimaropas reģionā, Rietummindoro provinces administratīvais centrs un otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas Mindoro salas ziemeļrietumos Dienvidķīnas jūras krastā Mamburao upes grīvā.

Mamburao sākotnēji bijis moro jūrasbraucēju atbalsta centrs un cietoksnis Mindoro salā. Tā kļuva par vienu no pirmajām jaunatklātā arhipelāga pilsētām, ko spāņiem 16. gadsimtā nācās iekarot. Kaujas ar moro bija ilgstošas un postošas, kā rezultātā depopulēta tika visa Mindoro sala; iedzīvotāji tajā sāka atjaunoties tikai 18.—19. gadsimtā, galvenokārt no Lusonas. Pēc Rietummindoro provinces izveidošanas 1950. gadā Mamburao tika nozīmēta par tās administratīvo centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Samuils Zalcmans

**Samuils Zalcmans** (; dzimis , miršanas gads nezināms) bija Jaunjelgavā dzimis ebreju izcelsmes Igaunijas ārsts. Igaunijas PSR nopelniem bagātais ārsts (1974). Vairāk nekā 30 zinātnisku darbu autors.

Dzimis tirgotāja ģimenē. 1924. gadā beidza Tartu Krievu privāto vidusskolu, bet 1934. gadā — Tartu Universitātes Medicīnas fakultāti. 1957. gadā ieguva medicīnas zinātņu kandidāta grādu par darbu *Пневмокониоз у рабочих сланцевой промышленности*.

No 1934. līdz 1937. gadam — Tartu Universitātes 1. slimnīcas ārsts. No 1937. līdz 1940. gadam — slimokases ārsts Rakverē un Paidē. No 1940. līdz 1941. gadam — Rakveres poliklīnikas terapeits. No 1941. līdz 1942. gadam — ārsts Fergānā Uzbekistānā. 1942. līdz 1945. gadam kā ārsts dienēja Sarkanās Armijas 8. Igauņu strēlnieku korpusā. No 1945. līdz 1947. gadam — militārais ārsts Tallinā. No 1947. līdz 1961. gadam — Eksperimentālās un klīniskās medicīnas institūta arodpatoloģijas nodaļas zinātniskais līdzstrādnieks. No 1955. līdz 1976. gadam — Igaunijas PSR Veselības aizsardzības ministrijas galvenais radiologs-rentgenologs. No 1976. līdz 1991. gadam — Tallinas Pelgulinnas slimnīcas rentgenologs.

1991. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV.

## Ārējās saites
Žagares II katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16472266"
}

**Žagares II Svēto apustuļu Pētera un Pāvila baznīca** () ir 18. gadsimta sākumā uzbūvēts renesanses stila Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļos, Šauļu apriņķa Jonišķu rajona pašvaldības Žagares pilsētā. Valsts nozīmes Lietuvas kultūras piemineklis (unikālais kods — 1357). Baznīca ir svētceļojumu vieta, jo baznīcas kriptā atrodas Žagares Barboras (*Barbora Žagarietė*, 1628—1648) simbolisks zārks.

Pirmā baznīca senajā Žagarē tika uzcelta 1495. gadā, tomēr 1605. gadā tā nodega. 1523. gadā tika uzcelta jauna baznīca, kas nodega 1655. gadā karā ar zviedriem. 1712. gadā tika uzcelta pašreizējā mūra baznīca. 1966. gadā baznīca tika slēgta, bet Žagares Barboras pīšļi tika aizvākti un tā arī nav atrasti. Pēc baznīcas slēgšanas šeit atradās graudu noliktava, bet vēlāk — Šauļu muzeja filiāle. 1994. gadā baznīca pēc restaurācijas atsāka darbu.


Zagares_baznycia.2009-06-11.jpg
Žagares_baznīca_-_panoramio.jpg
Žagarės_senoji_bažnyčia,_rūsyje.JPG


## Ārējās saites

* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Kārlis Brekers

**Kārlis Augusts Brekers** (*Carl (Charles) August von Broecker*, 1871—1937) bija vācbaltiešu ārsts, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1871. gada 31. (19.) janvārī Tērbatā ārsta Gustava fon Brekera ģimenē. Studēja medicīnu Tērbatas Universitātē (1889—1895), iestājās studentu korporācijā *[[Livonia]]*. Strādāja par Tērbatas slimnīcas Ķirurģijas nodaļas asistentu (1895—1897), papildinājās Vīnē un Kēnigsbergā. 1898. gadā sāka strādāt par ārstu Rīgā.
Pēc 1919. gada jūlija kļuva par Tautas padomes locekli no Vācbaltiešu nacionālliberālās partijas.

Miris 1937. gada 18. februārī Rīgā, apglabāts Rīgas Meža kapos.

## Atsauces
Heinrihs Brimmers

**Heinrihs Brimmers** (*Heinrich (Harry) Karl Ludwig von Brümmer*, 1880—1969) bija vācbaltiešu jurists, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1880. gada 20. jūlijā Pasta muižā (*Klauenstein*) Kokneses draudzes novadā Kārļa fon Brimmera un viņa sievas Luīzes, dzimušas Radekes, ģimenē. Pēc studijām augstskolā strādāja par Cēsu apriņķa miertiesnesi. Latvijas brīvības cīņu laikā iestājās landesvērā.

Pēc 1919. gada 16. aprīļa puča bija īslaicīgās Oskars Borkovska valdības ārlietu ministrs, tad no 10. maija līdz 19. jūnijam Niedras valdības satiksmes ministrs.
1919. gada jūlijā kļuva par Tautas padomes locekli no Vācbaltiešu nacionālliberālās partijas.

Miris 1969. gadā Vunstorfā Lejassaksijas zemē Vācijā.

## Atsauces
Viešu pilskalns

**Viešu pilskalns** atrodas Vidzemē, Siguldas novada Krimuldas pagastā, Gaujas labajā krastā. Valsts nozīmes kultūras piemineklis. Tas atrodas Gaujas nacionālā parka teritorijā.

Pilskalns paceļas pār Gaujas ūdens līmeni apmēram 60 metru augstumā. Austrumos un rietumos to norobežo dziļas gravas. Ovālā plakuma izmērs — 65 x 15 metri. Datējums — vēlais dzelzs laikmets. Ir izteiktas domas par pilskalna saistību ar Indriķa hronikā minēto Gaujas lībiešu vecāko Vesiķi. Pilskalnu aprakstījuši Augusts Bīlenšteins, Kārlis fon Lēviss of Menārs un Ernests Brastiņš.

## Ārējās saites

* Viešu pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Marinduke

**Marinduke** (*Marinduque*) ir sala Filipīnu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Mimaropas reģionā, kopā ar apkārtējām saliņām veido Marindukes provinci. Apdzīvo galvenokārt tagali, kuri sadzīvē lieto tagalu valodas variantu, kāds pastāvēja pirms spāņu kolonizācijas. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs Boaka rietumu daļā.

## Ģeogrāfija
Izvietojusies arhipelāga vidusdaļā Sibujanas jūrā uz dienvidiem no Lusonas. Ziemeļos krastus apskalo Taibasas līcis, Mompogas šaurums austrumos salu atdala no Lusonas Bondokas pussalas, bet Tablasas šaurums rietumos — no Mindoro salas. Krasti mēreni izroboti, piekrastē vairākas mazākas salas, lielākās no kurām ir Santakrusa, Salomage, Manivaja un Momponga. Sala vulkāniskas izcelsmes, kalnaina, dienvidu galā paceļas snaudošs vulkāns Malindigs  vjl. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

## Vēsture
Tiek uzskatīts, ka pirmskoloniālajā laikā Marinduke bija daļa no Lusonas karalistes — Spānija pieteica tiesības uz salu uzreiz pēc Manilas iekarošanas 1570. gadā. Tagadējais salas nosaukums cēlies no izkropļota visaju nosaukuma *malindig* — ‘stalti stāvošais’, attiecinot uz zīmīgo vulkānu salas dienvidos.

1571. gadā salā tika nodibināta enkomjenda augustīniešu priesterim Pedro de Erreram. 16. gadsimtā Marinduke bija daļa no Balajanas provinces, bet 17.—19. gadsimtā — Mindoro. Kā atsevišķa province izveidota 1901. gadā un atjaunota 1920. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Malindigs

**Malindigs** (*Malindig*) ir potenciāli aktīvs stratovulkāns Filipīnās, Marindukes salas augstākā virsotne. Atrodas salas dienvidu galā. Kalna nosaukums, domājams, cēlies no visaju valodas *malindig* — ‘stalti stāvošais’. No vulkāna nosaukuma izkropļotas formas cēlies arī pašas Marindukes salas nosaukums. Vulkāns potenciāli aktīvs — tā rietumu pakājē atrodamas fumarolas. Apaudzis ar biezu mežu. Populārs kalnu tūrisma objekts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grobiņas karogs

**Grobiņas pilsētas karogs** ir viens no Grobiņas pilsētas oficiālajiem simboliem. Izveidots, sagaidot pilsētas 328. dzimšanas dienu 2023. gada 27. februārī, apstiprināts ar 2023. gada 30. marta Dienvidkurzemes novada pašvaldības domes saistošajiem noteikumiem Nr. 2023/10 "Par Dienvidkurzemes novada simboliku".

Grobiņas pilsēta ir 2021. gada 1. jūlijā izveidotā Dienvidkurzemes novada administratīvais centrs.

Karoga metu izgatavoja māksliniece Dace Gailīte, to izvērtēja Valsts Heraldikas komisija, sniedzot arī savus ieteikumus. Karoga centrā ir Grobiņas ģerbonis, kurš līdzīgā izskatā sākotnēji apstiprināts 1697. gadā, Latvijā pašreizējā formā apstiprināts 1925. gadā — vairoga melnā laukā pa kreisi pagriezusies sudraba dzērve tur zelta akmeni paceltā kreisajā kājā. Grobiņas ģerbonis karoga centrā izvietots uz diagonāli dalīta sarkana un balta fona.

## Simbolika
Karoga diagonālais dalījums no kreisā apakšējā stūra uz augšējo labajā pusē simboliski norāda gan laika virzību, gan augšupejošu attīstību. Pēc vienas no versijām, dzērve Grobiņas ģerbonī simbolizē modrību — ja sardzē stāvošā dzērve aizmieg, akmens izkrīt un troksnis pamodina dzērvi. Tāpat pastāv versija par to, ka sarkanā krāsa karogā simbolizē grobiņnieku drosmi, bet baltā krāsa simbolizē domu, ka mūsu valsts vēsture sākta no Grobiņas kā no baltas lapas, jo Grobiņa ir senākā rakstos precīzi norādītā apdzīvotā vieta Latvijas teritorijā. Vienlaikus baltā krāsa dod iespēju grobiņniekiem iespēju pašiem pilsētā uzzīmēt savu nākotni.

## Krāsas
Karogā lietotās krāsas:

* Zelts PANTONE 873C CMYK 0/32/100/9 RGB 211/142/0;
* melns PANTONE Black C CMYK 0/0/0/100 RGB 0/0/0;
* sarkanais PANTONE 186C CMYK 0/92/77/22 RGB 200/16/46.

## Atsauces
Roberts Brīvmanis

**Roberts Brīvmanis** (1886—1950) bija latviešu aktieris, Tautas padomes loceklis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1886. gada 3. aprīlī (17. martā pēc VS) Rīgā, pēc mācībām pilsētas skolā un amatnieku skolā strādāja par aktieri.
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kļuva par Tautas padomes deputātu no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas.

Pēc Latvijas okupācijas strādāja par aktieri Jelgavas Drāmas teātrī. 
Miris 1950. gada 31. jūlijā Valmierā.

## Atsauces
Marinduke (province)

**Marinduke** (, ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts vidusdaļā, Mimaropas reģionā. Aizņem Marindukes salu, kā arī vairākas nelielas saliņas piekrastē, lielākās no kurām ir Santakrusa, Salomage, Manivaja un Momponga. Izvietojusies Sibujanas jūrā uz dienvidiem no Lusonas. Administratīvi dalās 6 municipalitātēs un sīkāk 128 barangajās. Provinces centrs ir Boaka rietumdaļā. Apdzīvo galvenokārt tagali, kuri sadzīvē lieto tagalu valodas variantū, kāds pastāvēja pirms spāņu kolonizācijas.

## Vēsture
Tiek uzskatīts, ka pirmskoloniālajā laikā Marinduke bija daļa no Lusonas karalistes — Spānija pieteica tiesības uz salu uzreiz pēc Manilas iekarošanas 1570. gadā. 1571. gadā salā tika nodibināta enkomjenda augustīniešu priesterim Pedro de Erreram. 16. gadsimtā Marinduke bija daļa no Balajanas provinces, bet 17.—19. gadsimtā — Mindoro. Kā atsevišķa province pirmoreiz izveidota amerikāņu administrācijas laikā 1901. gada 1. maijā. 1902. gada jūnijā tai tika pievienota Mindoro un Lubangas salas, bet četrus mēnešus vēlāk tās tika atvienotas, bet pati Marinduke pievienota Tajabasas provincei. Kā patstāvīga province atjaunota 1920. gada 21. februārī.

## Ārējās saites
Boaka

**Boaka** (, ) ir municipalitāte Filipīnās, Mimaropas reģionā, Marinduke provinces administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Municipalitātes centrs atrodas Marindukes salas rietumdaļā Boakas upes krastā 3 km no tās ietekas jūrā. Provinces ekonomiskais un izglītības centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tērvetes sila senkapi

**Tērvetes sila senkapi** ir valsts nozīmes aizsargājams arheoloģiskais piemineklis. Datēts ar 11.—13. gadsimtu.

2020. gada pavasarī tika saņemta informācija par senlietu atradumiem Tērvetes silā. Tā paša gada vasarā arheologa Normunda Jēruma vadībā atradumu vietā tika veikti pārbaudes izrakumi. Izrakumos kļuva skaidrs, ka atklāti līdz šim nezināmi ugunskapi, ko daļēji izpostījuši mantrači. Tērvetes sila senkapi ir vieni no nedaudzajiem vēlā dzelzs laikmeta senkapiem zemgaļu apdzīvotajā teritorijā, kur atklāti ugunskapi. Tērvetes sila senkapu arheoloģiskais materiāls ir ar lielu zinātnisko potenciālu kā nozīmīgs vēstures avots par etnisko procesu norisi Latvijas teritorijā vēlajā dzelzs laikmetā, kā arī zemgaļu materiālo un garīgo kultūru.

Atrašanās vieta: Jelgavas novads, Zaļenieku pagasts, Kalnamuižas (Tērvetes) sils, autoceļa P95 Jelgava—Tērvete—Žagare labajā pusē.

## Atsauces
Biedrība

**Biedrība** ir brīvprātīga personu apvienība, kas nodibināta, lai sasniegtu statūtos noteikto mērķi, kam nav peļņas gūšanas rakstura. 

Latvijā biedrība un nodibinājums iegūst juridiskās personas statusu ar brīdi, kad tie ierakstīti biedrību un nodibinājumu reģistrā. Lai dibinātu biedrību, nepieciešami vismaz divi cilvēki. Biedrībai nepieciešama juridiska adrese, uz kuru saņemt ziņas, dokumentus vai citu korespondenci. Biedrības un nodibinājuma nosaukums un simbolika nedrīkst būt pretrunā ar normatīvajiem aktiem un labiem tikumiem, piemēram, tajā nedrīkst ietvert militāra formējuma vai tādas organizācijas vai grupas nosaukumu vai simboliku, kura atzīta par noziedzīgu vai antikonstitucionālu, nosaukums un simbolika nedrīkst radīt pozitīvu attieksmi pret vardarbību. Biedrības nosaukums nedrīkst būt maldinošs, kas tieši vai netieši slēpj tās darbību.

## Biedrības Latvijā
* Latvijas Muzeju biedrība
* Latvijas Ornitoloģijas biedrība
* Rīgas Latviešu biedrība
* Latvijas Neredzīgo biedrība
* Latvijas Mazpulki 
* Latvijas Antropologu biedrība
* Latvijas Ārstu biedrība

## Atsauces
Adsorbcija

**Adsorbcija** (no latīņu *ad* — pie, uz, *sorbere* — sūkt, saistīt) ir dažādu vielu piesaistīšanās pie cietu vai šķidru vielu jeb adsorbentu virsmas. Adsorbcijas procesi ir plaši izplatīti dabā — augsnē un dzīvajos organismos, kā arī tiek izmantoti rūpniecībā, piemēram, papīra un cukura ražošanā.

## Adsorbcijas veidi

* Fizikālā adsorbcija notiek, kad adsorbēto vielu (adsorbātu) piesaista Van der Vālsa spēki.
* Ķīmiskā adsorbcija jeb hemosorbcija notiek, kad starp adsorbentu un adsorbātu notiek ķīmiska reakcija, kura padara šo procesu neatgriezenisku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juris Umbraško

**Juris Umbraško** (dzimis  Jēkabpilī) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlējis vieglā uzbrucēja pozīcijā, bijis Latvijas izlases dalībnieks. Divkārtējs Latvijas Basketbola līgas (LBL) čempions. Pēc spēlētāja karjeras beigām pievērsies trenera darbam. Līdz 2026. gada februārim bija Latvijas—Igaunijas līgas un LBL kluba "Rīgas Zeļļi" galvenais treneris.

Basketbolists ir bijis arī viņa brālis Andris Umbraško, bet tēvs Vitālijs Umbraško ir pazīstams vieglatlētikas un fiziskās sagatavotības treneris.

## Karjera
J. Umbraško karjeru pieaugušo basketbolā sāka LBL komandā ASK/Brocēni-LMT, no kā spēja pārcelties uz vienu no tolaik vadošajiem Eiropas klubiem, Eirolīgā spēlējošo Maskavas CSKA. 2002. gadā viņš atgriezās Latvijā, lai pārstāvētu BK Ventspils, kuras sastāvā 2002. un 2003. gadā izcīnīja Latvijas čempiontitulus.

2003. gada februārī Latvijas Basketbola savienība J. Umbraško uz diviem gadiem diskvalificēja par dopinga lietošanu (anaboliskie steroīdi), līdz ar to viņš nespēlēja 2002.—2003. gada sezonas otrajā pusē, kuru BK Ventspils noslēdza kā LBL čempioni.

Basketbola laukumā pēc diskvalifikācijas atgriezās 2005. gada sākumā Južnijas "Himik" sastāvā; pēc tam vēl vairākas sezonas spēlējis Ukrainā, taču iepriekšējo augsto spēles līmeni vairs nesasniedza. 2008. gadā atgriezās Latvijā un pārstāvēja BK Ventspils un VEF Rīga (komanda kļuva par LBL čampioniem 2010.—2011. gada sezonā, tomēr J. Umbraško komandas sastāvā laukumā nedevās).

2011.—2012. gada sezonas sākumā J. Umbraško kopā ar Kasparu Ciprusu un Rinaldu Sirsniņu pievienojās Igaunijas komandai Rakveres "Tarvas". Par pēdējo komandu J. Umbraško spēlētāja karjerā kļuva Norvēģijas klubs *[[Froya Basket]]*.

Spēlēja Latvijas U-22 izlasē 1998. gadā. Pieaugušo Latvijas basketbola izlasi J. Umbraško pārstāvēja no 2000. līdz 2002. gadam, taču nav piedalījies tās sastāvā lielajos turnīros.

### Trenera darbs
Uzreiz pēc spēlētāja karjeras beigām pievērsies trenera darbam ārpus Latvijas. Strādāja Krievijā, Norvēģijā un Igaunijā. 2018. gadā kļuva par Rakveres "Tarvas" galveno treneri.

2021. gadā J. Umbraško atgriezās Latvijā un pievienojās BK Liepāja, kur strādāja par vienu no Artūra Visocka-Rubeņa asistentiem. 2023. gada vasarā viņu apstiprināja par jaunā Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas kluba "Rīgas Zeļļi" galveno treneri. 2026. gada februārī J. Umbraško tika atbrīvots no "Rīgas Zeļļu" galvenā trenera pienākumiem.

Strādājis ar Latvijas jaunatnes izlasēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brogila ielejas nacionālais parks

**Brogila ielejas nacionālais parks** (, ) ir nacionālais parks Pakistānas galējos ziemeļos, Haibaras Pahtūnhvas provincē, uz ziemeļiem no Čitrālas, netālu no Afganistānas Vāhānas koridora. Parka teritorija ir viena no nepieejamākajām Pakistānā. Teritorija ir kalnaina un atrodas no 3280 līdz 4304 metriem virs jūras līmeņa. Šeit dzīvo tādi apdraudēti vai reti dzīvnieki kā baltvēdera muskusbriedis (*Moschus leucogaster*), Anatolijas leopards (*Panthera pardus tulliana*), sniega leopards, Himalaju vilks, gaiši pelēkais cirslis (*Crocidura pergrisea*). 


Chikaar,_District_Chitral,_Khyber_Pakhtonkhwa,_Pakistan.jpg
4._Baroghil_landscape,_Chitral,_Pakistan._Photo_P.K._Shimlawala.jpg
Broghil_Valley.jpg
Karambar_Lake-Brogil_Chitral.jpg


## Ārējās saites
Staņislava Dovgjallo

**Staņislava Dovgjallo** (; dzimusi , mirusi ) bija Rēzeknē dzimusi poļu izcelsmes farmaceite un sabiedriska darbiniece. Pirmā farmaceite — sieviete Latvijā.

Dzimusi ārsta Franča Dovgjallo ģimenē. Studēja Varšavas slepenajā poļu Lidojošajā Universitātē (*Uniwersytet Latający*). Kādu laiku praktizēja aptiekā Krakovā. Vēlāk bija viena no trijām pirmajām Jagaiļa Universitātes studentēm — sievietēm. 1897. gadā Staņislava Dovgjallo pabeidza Jagaiļa Universitāti un tajā pašā gadā nolika gala eksāmenus Maskavas Universitātē. No 1901. līdz 1905. gadam bija Viļānu aptiekas īpašniece. Kādu laiku darbojās Sanktpēterburgā un Krakovā. 1907. gadā atgriezās dzimtenē, vadīja vecāku īpašumu pie Rēzeknes un iesaistījās sabiedriskajā dzīvē. 1922. gadā kļuva par Latvijas Poļu savienības pirmo vadītāju. No 1925. līdz 1927. gadam Staņislava Dovgjallo bija Rēzeknes poļu gimnāzijas direktore. 1927. gadā pārcēlās uz Poliju, kur mirusi 1933. gadā.

## Ārējās saites
Vidišķu Jaunavas Marijas katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12677065"
}

**Vidišķu Vissvētākās Jaunavas Marijas Parādīšanās baznīca** () ir 20. gadsimta sākumā uzbūvēts neogotiskā stila Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļaustrumos, Utenas apriņķa Ignalinas rajona pašvaldības Vidišķu ciemā. 

1675. gadā minēta Vidišķu kapela. 1828. gadā Vidišķu muižas īpašnieks Kaminskis uzcēla baznīcu, kura 1840. gadā remontēta. No 1902. līdz 1906. gadam tika uzbūvēta mūsdienu baznīca. 1926. gadā tika nodibināta atsevišķa draudze. 1933. gadā baznīca remontēta.


Vidiškės, bažnyčia.JPG
Vidiškės, Lithuania - panoramio (22).jpg
Vidiškės, Lithuania - panoramio (13).jpg


## Ārējās saites
Ķekavas apvedceļš

**Ķekavas apvedceļš** ir daļa no autoceļa A7 (Rīga—Bauska—Lietuvas robeža) posmā no 7,78. līdz 25,0. kilometram Ķekavas novadā. Apvedceļa garums ir 18 kilometru, 11 no tiem — četrjoslu ceļš. Tas ir pirmais un vienīgais autoceļš Latvijā, uz kura uzstādīta ceļazīme "Ātrgaitas ceļš".

Ķekavas apvedceļš ietver četrus divlīmeņu krustojumus, divus tuneļus, vienu tiltu, desmit rotācijas apļus un paralēlos ceļus 20,7 km garumā.

## Vēsture
2003. gadā veica priekšizpēti, lai noteiktu vajadzību pēc Ķekavas apvedceļa, 2004. gadā to turpināja, lai tehniski un ekonomiski pamatotu apvedceļa izbūvi, kā arī notika projekta publiskā apspriešana. Tika izvēlēts viens no trīs piedāvātajiem apvedceļa maršruta variantiem. 2006. gadā izstrādāja rekonstrukcijas projektu esošajam A7 posmam no Rīgas robežas līdz 25. kilometram, kā arī skiču projektu Ķekavas apvedceļam. Uzsāka zemju iegādi abu projektu realizēšanai. Kopējās projektēšanas izmaksas bija 560 000 Ls. A7 posma daļēju rekonstrukciju pabeidza 2013. gadā. 2009. gadā sagatavoja informatīvos ziņojumus Ministru kabinetam par Ķekavas apvedceļa realizāciju, ietverot veicamo pasākumu plānu, kā arī projekta sagatavošanas un realizācijas finansēšanas avotus, taču saistībā ar Finanšu ministrijas pieprasījumu aktualizēt A2/E77 posma Rīgas apvedceļš — "Sēnīte" izbūvi, Ķekavas apvedceļa tālākvirzīšanu apturēja.  Satiksmes ministrija pieņēma lēmumu īstenot Ķekavas apvedceļa būvniecību kā publiskās-privātās partnerības (PPP) projektu.

2019. gada sākumā VAS "Latvijas Valsts Ceļi" izsludināja pieteikšanos Ķekavas apvedceļa PPP projektam.
Kopējais plānotais Ķekavas apvedceļa garums bija 17,5 km, no tiem 12,22 km kā četru joslu brauktuve, bet 5,36 km — brauktuve ar divām joslām.
2021. gada 16. jūlijā starp VSIA "Latvijas Valsts ceļi" un AS "Kekava ABT" kā privāto partneri noslēdza publiskās — privātās partnerības līgumu par E67/A7 posma 7,9—25,0 km projektēšanu, būvniecību, finansēšanu un uzturēšanu. 2021. gada 29. novembrī apstiprināja Ķekavas apvedceļa būvprojektu, pārejot pie būvdarbu fāzes. Satiksmi pa apvedceļu atklāja 2023. gada 13. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Norberts Strautiņš

**Norberts Strautiņš** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Nacionālās basketbola līgas (LBL2) klubu BK Salaspils/API Mobile, bet iepriekš vairākas sezonas spēlējis Latvijas Basketbola līgas (LBL) un Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas klubā BK Latvijas Universitāte. Pievērsies arī 3x3 basketbolam.

## Karjera
Pirmo treniņu aizvadījis Rīgas Teikas vidusskolā treneres Anitas Jandāles vadībā. Jaunatnes basketbolā trenējies un spēlējis LJBL Basketbola skolas "Rīga" filiālē "Rīdzene", kuras komandu pārstāvēja arī LBL2 līmenī.

Profesionālo karjeru sācis BK Latvijas Universitāte, kur spēlē ceturto sezonu, līdztekus studējot Biznesa, vadības un ekonomikas fakultātē finanšu menedžmentu. Pēc daudzu vadošo spēlētāju aiziešanas 2023. gada vasarā N. Strautiņš kļuva par vienu no komandas līderiem. Sezonas pirmajā uzvarā pār Valmiera Glass VIA viņš guva 26 punktus un iedeva 9 rezultatīvas piespēles, sasniedzot efektivitātes rādītāju +46.

Pirms 2025.—2026. gada sezonas pievienojās Nacionālās basketbola līgas (LBL2) klubam BK Salaspils/API Mobile.

N. Strautiņš ir arī basketbola komentētājs, veido podkāstu par Eirolīgas basketbolu "Eiropods". Viņa tēvs Raitis Strautiņš ir žurnālists un gids.

## Atsauces

## Ārējās saites
Romblona (province)

**Romblona** (, ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts vidusdaļā, Mimaropas reģionā. Aizņem vairākas salas Sibujanas jūrā, lielākās no kurām ir Tablasa, Sibujana un Romblona. Administratīvi dalās 17 municipalitātēs un sīkāk 219 barangajās. Provinces centrs ir Romblonas municipalitāte.

## Vēsture
Salu sākotnējie iedzīvotāji bija negritosi aeti no Panajas un mangjani no Mindoro, kas tās apdzīvoja pirmskoloniālajā laikā. Mūsdienās tie nelielā skaitā apdzīvo Tablasas un Sibujanas kalnaino vidieni, uz kurieni tos izspieda ieceļotāji no citām Visaju salām.

Spāņi Romblonā ieradās 1569. gadā un izveidoja trīs enkomjendas, ko administrēja no Iloilo. 1635. gadā salās ieradās augustīniešu misionāri, kas sāka organizēt misijas un pievērst saliniekus katoļticībai. 1716. gadā Romblona tika atdalīta no Iloilo un pievienota jaunizveidotajai Kapisas provincei. 1853. gadā Romblonas salas tika izdalītas atsevišķā subprovincē, bet 1901. gadā, jau amerikāņu pārvaldē, izdalīta patstāvīgā provincē. Nepietiekošo ienākumu dēļ 1907. gadā Romblona atkal tika pievienota Kapisai, bet 1918. gadā atjaunota. Japāņu okupācijas laikā no 1942. līdz 1946. gadam Romblona īslaicīgi atkal tika pakļauta Kapisai.

## Iedzīvotāji
Apdzīvo trīs tautas, kas dzīvo galvenokārt tikai Romblonas provincē — romblonieši (Romblona, Sibujana un Tablasas ziemeļi), onhani (Tablasas dienvidi un Karabao) un ati (Bantona, Simara, Maestre de Kampo un Tablasas ziemeļrietumi). Visas šīs tautas runā visaju valodās.

## Ārējās saites
Ēras katedrāle

**Svētās Margaritas katedrāles baznīca** () jeb **Ēras katedrāle** () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Skotijas dienvidrietumu pilsētā Ērā. 1827. gadā uzceltais dievnams ir 5. gadsimtā Svētā Niniana dibinātās, 1689. gadā likvidētās un 1878. gadā atjaunotās Gallovejas diecēzes galvenā baznīca. Baznīcas ietilpība ir 350 sēdvietu. Baznīca par katedrāli kļuva 2007. gadā, kad vecā Ēras katedrāle jeb Labā Gana katedrāle tika pamesta baznīcas apmeklētāju trūkuma pēc. Tā savukārt par katedrāli kļuva 1961. gadā, kad nodega Damfrīsas katedrāle. Vecā katedrāle tika pārbūvēta par daudzdzīvokļu māju.


SanctuaryViewGallery.jpg|Katedrāles interjers
SacredHeartChapel.jpg
Our_Lady_Window.jpg


## Ārējās saites
*
Romblona

**Romblona** (*Romblon*) ir sala Filipīnu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Mimaropas reģiona Romblonas provincē, kopā ar trijām mazākām saliņām ziemeļos (Logbona, Alada un Kobradora) veido Romblonas municipalitāti, kas ir provinces centrs. Apdzīvo galvenokārt romblonieši.

## Ģeogrāfija
Izvietojusies arhipelāga vidusdaļā Sibujanas jūrā starp Lusonu ziemeļos un Panaju dienvidos. Rietumos  platais Romblonas šaurums to šķir no Tablasas salas. Krasti roboti, vairāki līči un pussalas, piekrastē vairākas mazākas saliņas. Sala vulkāniskas izcelsmes, kalnaina, augstākā virsotne ir Lagtings  vjl salas dienvidos. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

## Atsauces

## Ārējās saites
Romblona (nozīmju atdalīšana)

**Romblona** (*Romblon*) var būt:
* Romblona — sala Filipīnās;
* Romblona — province Filipīnās;
* Romblona — municipalitāte Filipīnās.
Gors Verbinskis

**Gregors Džastins "Gors" Verbinskis** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists, producents un mūziķis.

Viņa pirmā režisētā filma, melnā komēdija "Peles medības" (*Mouse Hunt*), iznāca 1997. gadā. 2001. gadā iznāca filma "Meksikānis" (*The Mexican*) ar Džūliju Robertsu un Bredu Pitu galvenajās lomās. Lielus finansiālus panākumus guva šausmu filma "Aplis" (2002). Vislabāk pazīstams, režisējot pirmās trīs "Karību jūras pirātu" filmas. Panākumus guva arī Verbinska animācijas filma "Rango" (2011), kas saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā animācijas filma". Pēcāk režisējis vesternu "Vientuļais reindžers" (*The Lone Ranger*, 2013) un "Zāles labsajūtai" (2016).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Zāles labsajūtai

**"Zāles labsajūtai"** () ir 2016. gada zinātniskās fantastikas šausmu filma, kuras režisors ir Gors Verbinskis. Filmā galvenās lomas atveido Deins Dehāns, Džeisons Aizekss un Mija Gota. Filmas ideju Verbinskis un scenārists Džastins Heite iedvesmojās no Tomasa Manna 1924. gada romāna "Burvju kalns" (*Der Zauberberg*).

Filma stāsta par jaunu Ņujorkas finanšu uzņēmuma darbinieku, kuru nosūta uz noslēpumainu rehabilitācijas centru Alpos, lai atvestu mājās viņu priekšnieku.

Filma ir ASV, Vācijas un Luksemburgas kopražojums un tika filmēta vairākās vietās Vācijā, tai skaitā Hoencollerna pilī.

Filmas "Zāles labsajūtai" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]*. Filma saņēma dalītus kritiķu vērtējumus, slavējot vizuālo stilu, operatora darbu un aktierspēli, bet kritizējot filmas garumu, scenāriju un stāstījumu. Filma bija finansiāli neveiksmīga, atpelnot tikai 26,6 miljonus ASV dolāru no filmas 40 miljonu budžeta. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 42% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Romblona (pilsēta)

**Romblona** (, ) ir municipalitāte Filipīnās, Mimaropas reģionā, Romblonas provinces administratīvais centrs. Municipalitāti veido Romblonas sala (80 km²) un trīs mazākas saliņas ziemeļos no tās — Alada (3 km²), Kobradora (2,8 km²) un Logbona (1 km²). Salā attīstīta marmora ieguve — Romblona ir otrs lielākais marmora ražotājs valstī.

## Vēsture
Romblonas sākotnējie iedzīvotāji bija aeti no Panajas un mangjani no Mindoro. Spāņi salā ieradās 1569. gadā un jau 1571. gadā izveidoja Donblonas (*Donblon*) vai Lomlonas (*Lomlon*) enkomjendu. Visaju valodā nosaukums nozīmē ‘olu perējošs putns’. 1631. gadā Romblonai tika piešķirts mazpilsētas (*pueblo*) statuss. 1901. gadā pirmoreiz tika izveidota patstāvīga Romblonas province un Romblonas municipalitāte tika nozīmēta par tās administratīvo centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vikija Krīpsa

**Vikija Krīpsa** (, dzimusi ) ir Luksemburgas aktrise. Piedalījusies vairākās Luksemburgas, ASV, Vācijas un Francijas filmās. Kļuvusi starptautiski atpazīstama pēc lomas Pola Tomasa Andersona filmā "Neredzamais pavediens" (2017).

Savas karjeras sākumā piedalījusies tādās filmās kā "Hanna" (2011), *[[Zwei Leben]]* (2012) un "Visbīstamākais cilvēks" (2014), bet vēlāk atveidojusi lomas tādās filmās kā "Meitene zirnekļa tīklā" (*The Girl in the Spider's Web*, 2018), *[[The Last Vermeer]]* (2019), "Novecošana" (*Old*, 2021) un "Izdzīvotājs" (*The Survivor*, 2021). Saņēmusi kritiķu atzinību par lomām filmās "Bergmana sala" (2021), *[[Serre moi fort]]* (2021) un "Korsete" (2022). Par filmu "Korsete", kurā viņa atveidoja Austrijas imperatori Austrijas imperatori Elizabeti, saņēmusi Eiropas Kino balvu kā labākā aktrise.

## Ārējās saites
Korsete (filma)

**"Korsete"** () ir 2022. gada Austrijas, Vācijas, Luksemburgas un Francijas kopražojuma vēsturiskā drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir Marija Kreicere. Filmā galvenās lomas atveido Vikija Krīpsa, Florians Teihtmeisters, Katrīna Lorenca un Kolins Morgans.

Filma ir izdomāts stāsts par vienu gadu Austrijas imperatores Sisī dzīvē.

Filmas "Korsete" pirmizrāde notika  *[[Un Certain Regard]]* sadaļā 75. Kannu kinofestivālā. Austrijā un Vācijā filmas pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši izceļot Krīpsas aktierspēli. "Korsete" tika izvēlēta kā Austrijas kandidatūra par labāko starptautisko spēlfilmu 95. Kinoakadēmijas balvai, tomēr to nenominēja. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 87% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vjetnamas karogs

**Vjetnamas Sociālistiskās Republikas nacionālais karogs** () ir viens no Vjetnamas oficiālajiem valsts simboliem. Tas tiek lietots kopš  kā Ziemeļvjetnamas karogs, bet no 1976. gada tas ir visas Vjetnamas simbols. Karogs ir sarkanā krāsā ar zelta zvaigzni centrā. Sarkanā krāsa simbolizē revolūciju un asinsizliešanu, savukārt zvaigznes katrs no stariem norāda uz kādu sabiedrības slāni — intelektuāļiem, zemniekiem, strādniekiem, uzņēmējiem un karavīriem.

## Vēsturiskie karogi

Attēls:Flag of Colonial Annam.svg|Annamas un Tonkinas protektorāta karogs (1885—1945)
Attēls:Second flag of the Nguyen Dynasty.svg|Ngujenu dinastijas karogs (1920-tie—1945)
Attēls:Flag of the Empire of Vietnam (1945).svg|Vjetnamas impērijas karogs (1945)
Attēls:Flag of North Vietnam (1945-1955).svg|Vjetnamas Demokrātiskās Republikas karogs (1945—1955)
Attēls:Flag of Republic of Cochinchina.svg|Kočinčinas Autonomās Republikas karogs (1946)
Attēls:Flag of Republic of Cochinchina (variant).svg|Kočinčinas Autonomās Republikas karogs (1946—1948)
Attēls:Flag of South Vietnam.svg|Vjetnamas Valsts un Vjetnamas Republikas (Dienvidvjetnamas) karogs (1948—1975)
Attēls:Flag of North Vietnam (1955–1976).svg|Vjetnamas Demokrātiskās Republikas (Ziemeļvjetnamas) karogs (1955—1976)
Attēls:FNL Flag.svg|Dienvidvjetnamas revolucionārās valdības karogs (1969—1976)
Attēls:Flag of Vietnam.svg|Vjetnamas Sociālistiskās Republikas karogs (1976—pašlaik)


## Atsauces

## Ārējās saites
Tablasa

**Tablasa** (*Tablas*) ir sala Filipīnu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Mimaropas reģiona Romblonas provincē, administratīvi dalās deviņās municipalitātēs, no kurām lielākā ir Odiongana. Apdzīvo galvenokārt onhani salas dienviddaļā, romblonieši ziemeļaustrumos un asi ziemeļrietumos. Pirms spāņu kolonizācijas sala bija zināma kā Osigana (*Osigan*).

## Ģeogrāfija
Izvietojusies arhipelāga vidusdaļā Sibujanas jūrā. Rietumos Tablasas šaurums to šķir no Negrosas salas. Krasti roboti, vairāki līči un pussalas, piekrastē vairākas mazākas saliņas. Sala vulkāniskas izcelsmes, kalnaina, augstākā virsotne ir Pajaopao  vjl salas ziemeļu galā. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aeroterapija

**Aeroterapija** (no grieķu *aer* — 'gaiss' un *therapéia* — 'ārstēšana') ir gaisa dziedniecība, klimatoterapijas sastāvdaļa.

Aeroterapijas galvenie veidi ir gaisa peldes un jonizēta gaisa ieelpošana. Gaiss kairina ādā izvietotos nervu receptorus un tā rada centrālās nervu sistēmas uzbudinājuma stāvokli, no kā uzlabojas asinsvadu tonuss un paātrinās asinsrite. Gaisa peldes norūda organismu, tai skaitā palielina tā izturību pret temperatūras svārstībām.

Galvenie gaisa iedarbības faktori uz organismu ir tā temperatūra, mitrums, pārvietošanās ātrums, jonizācijas pakāpe, kā arī ieelpošanas dziļums un ķermeņa atklātās virsmas laukums.

Gan Zemes dabiskā radioaktīvā fona, gan kosmiskā starojuma dēļ gaisā veidojas joni, no kuriem aeroterapijā svarīgākie ir negatīvie joni. Īpaši daudz to ir vasarās jūras piekrastē. Iekļūstot plaušās, negatīvie joni pozitīvi ietekmē organisma funkcijas, īpaši elpošanu un asinsriti. Gaisu medicīniskiem mērķiem jonizē arī mākslīgi. Jonizēto gaisu lieto bronhiālās astmas, hipertonijas un citu slimību ārstēšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sibujana

**Sibujana** (*Sibuyan*) ir sala Filipīnu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Mimaropas reģiona Romblonas provincē, administratīvi dalās trijās municipalitātēs, no kurām lielākā ir Sanfernando. Apdzīvo galvenokārt romblonieši.

## Ģeogrāfija
Izvietojusies arhipelāga vidusdaļā Sibujanas jūrā. Krasti mēreni roboti. Sala vulkāniskas izcelsmes, kalnaina, augstākā virsotne ir Gitingitings  vjl salas ziemeļu centrā. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

Sibujanu reizēm dēvē par Āzijas Galapagu salām — sala bijusi izolēta no pārējās pasaules kopš tās rašanās brīža. Apmēram trešdaļu salas klāj mūžamežs, kurā atrodamas daudzas endēmas augu un dzīvnieku sugas un kas tiek uzskatīts par vienu no pasaulē biezākajiem un daudzveidīgākajiem mežiem. Salas vidienē 157 km² platībā izveidots Gitingitinga kalna dabas parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Muļķu nauda

**"Muļķu nauda"** () ir 2023. gada ASV biogrāfiskā komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Kreigs Gilespi. Filmā galvenās lomas atveido Pols Deino, Šeilīna Vudlija, Pīts Deividsons, Vinsents D'Onofrio, Amerika Ferrera, Niks Ofermens, Entonijs Ramoss, Sebastians Stens, Sets Rogens, Klensijs Brauns un Deins Dehāns. Filma ir balstīta uz Bena Mezrika 2021. gada grāmatu *The Antisocial Network*.

Filma ir uz patiesiem notikumiem balstīts stāsts par to, kā 2021. gada sākumā parasti cilvēki pārsteidza Volstrītu, investējot naudu videospēļu mazumtirgotājā *[[GameStop]]*.

Filmas "Muļķu nauda" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un nopelnīja 20 miljonus ASV dolāru. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 84% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brentvudas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1356731"
}

**Brentvudas katedrāle** () jeb **Svētās Marijas un Svētās Helēnas katedrāle** () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Anglijas Eseksas grāfistes Brentvudas pilsētā, Londonas ziemeļaustrumu pievārtē. Baznīca ir 1917. gadā dibinātās Romas katoļu Brentvudas diecēzes galvenā baznīca.

Baznīca kā draudzes baznīca celta 1869. gadā neogotiskā stilā. 1917. gadā tā ieguva katedrāles statusu. No 1989. līdz 1991. gadam tā tika ievērojami pārbūvēta un paplašināta pēc britu arhitekta, Jaunās klasiskās arhitektūras (*New Classical architecture*) pārstāvja Kvinlana Terija (*Quinlan Terry*, 1937) projekta. Baznīcas noformējumā piedalījies tēlnieks Rafaels Maklūfs (*Raphael Maklouf*, 1937).


Brentwood_Cathedral_interior_5.jpg
Organ_at_Brentwood_Cathedral.jpg


## Ārējās saites
*
Ilūkstes luterāņu baznīca

**Ilūkstes evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Augšdaugavas novada Ilūkstē.

Pirmā luterāņu baznīca Ilūkstē celta 1568. gadā, saistībā ar Kurzemes landtāga 1567. gada lēmumu par baznīcu celtniecību. Tomēr drīzumā, pēc tam, kad vietējie muižnieki Zībergi pārgāja katoļticībā un nomira draudzes mācītājs, baznīca tika atdota katoļiem. Šo lēmumu 1635. gadā apstiprināja Polijas karalis Vladislavs IV. Apkaimes luterticīgos turpināja apkalpot Lašu baznīcas mācītājs.

19. gadsimtā, kad apkaimē pieauga luterticīgo skaits, tika nolemts celt baznīcu. Tā tika uzbūvēta no 1861. līdz 1865. gadam. Baznīca tika nopostīta Pirmā pasaules kara laikā, tomēr 1928. gadā atjaunota. PSRS okupācijas laikā baznīca ticīgajiem tika atņemta. Šeit darbojās klubs, kinoteātris, bet vēlāk — bērnu sporta skola. Pēc neatkarības atjaunošanas ēka tika atdota ticīgajiem un 1993. gadā pēc ilgāka laika šeit atkal notika dievkalpojums.

## Ārējās saites
*
Pīts Deividsons

**Pīters Maikls Deividsons** (; dzimis ) ir amerikāņu komiķis, aktieris un scenārists. Savu karjeru 2013. gadā sācis kā *stand-up* komiķis, bet 2014. gadā pievienojies *[[NBC]]* šova *[[Saturday Night Live]]* aktieru ansamblim, kur pavadījis astoņas sezonas līdz 2022. gadam.

Deividsona tēvs Skots Mejū Deividsons bija ugunsdzēsējs, kurš gāja bojā 11. septembra uzbrukuma laikā.

Pīters Deividsons atveidojis lomas arī vairākās filmās. Bijis izpildproducents un galvenās lomas atveidotājs filmā *[[Big Time Adolescence]]* (2019). Atveidojis galveno lomu, kā arī bijis viens no scenāristiem daļēji autobiogrāfiskajā filmā "Statenas salas karalis" (*The King of Staten Island*, 2020). Piedalījies arī tādās filmās kā "Pašnāvnieku vienība: Jauna misija" (2021), "Vieni vienīgi līķi" (2022), *[[Meet Cute]]* (2022), "Galaktikas sargi: 3. daļa" (2023), "Ātrs un bez žēlastības 10" (2023) un "Muļķu nauda" (2023).

## Ārējās saites
Amerika Ferrera

**Amerika Džordžīna Ferrera** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Saņēmusi vairākas balvas, tai skaitā ''Emmy'' balvu, Zelta globusa balvu un Ekrāna aktieru ģildes balvu.

Savu kinodebiju piedzīvojusi filmā *[[Real Women Have Curves]]* (2002), par ko saņēmusi kritiķu uzslavas. Panākumus guva arī filma "Ceļojošo bikšu māsība" (2005) un ABC seriāls *[[Ugly Betty]]* (2006–2010), par ko saņēmusi *Emmy*, Zelta globusa un Ekrāna aktieru ģildes balvu.

Piedalījusies arī tādās filmās kā "Kā pieradināt pūķi" (2010), "Maiņas beigas" (2012), "Bārbija" (2023) un "Muļķu nauda" (2023).

## Ārējās saites
Coursera

thumb|200px|''Coursera'' logo

***Coursera*** ir plaša mēroga atvērto tiešsaistes kursu nodrošinātājs Amerikas Savienotajās Valstīs, ko 2012. gadā dibināja Stenforda Universitātes datorzinātņu profesori Endrū Ng un Dafne Kollere. *Coursera* sadarbojas ar universitātēm un citām organizācijām, lai piedāvātu tiešsaistes kursus, sertifikātus un diplomus dažādos priekšmetos. 2021. gadā aptuveni 150 universitātes piedāvāja vairāk nekā 4000 *Coursera* kursu.

*Coursera* piedāvā arī absolventu kursus sadarbībā ar universitātēm. Piemēram, ''HEC Paris'' platforma ir *Executive Master* partneris inovāciju un uzņēmējdarbības jomā. Šīs 100% tiešsaistes programmas mērķis ir 18 mēnešos apmācīt augstākos vadītājus, kas specializējas šajās divās jomās. Tā tika atvērta 2017. gada martā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Sebastians Stens

**Sebastians Stens** (; dzimis ) ir rumāņu izcelsmes amerikāņu aktieris. Vislabāk pazīstams ar lomu *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmās, sākot ar "Kapteinis Amerika: Pirmais atriebējs" (2011).

Savas karjeras laikā piedalījies vairākos seriālos, kā "Intrigante" (2007—2010), ''Kings'' (2009), "Reiz sensenos laikos" (2012), *[[Political Animals]]* (2012) un *[[Pam & Tommy]]* (2022), par ko ticis nominēts ''Emmy'' balvai un Zelta globusa balvai.

Pazīstamākās Stena kino lomas ir Džonatana Demija komēdijdrāmā "Roķīgā mamma" (2015), Ridlija Skota zinātniskās fantastikas filmā "Marsietis" (2015), Stīvena Soderberga komēdijā "Loganam veicas" (2017) un Kreiga Gilespi melnajā komēdijā "Es, Tonija" (2017).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Mihalovces "Dukla"

**HK Mihalovces "Dukla"** ir profesionāla hokeja komanda, kas spēlē Slovākijas Ekstralīgā, kas ir valsts augstākais hokeja līmenis. Komandas mājvieta atrodas Mihalovces pilsētā, Slovākijā Mihalovces ledus hallē.

2023./2024. gada sezonā un sekojošajā sezonā līdz karjeras beigām 2024. gada rudenī komandā spēlēja latviešu hokejists Kaspars Daugaviņš.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://hkduklamichalovce.sk/
Centrālā Karakoruma nacionālais parks

**Centrālā Karakoruma nacionālais parks** (, ) ir 1993. gadā nodibināts nacionālais parks Pakistānas galējos ziemeļaustrumos, Gilgitas-Baltistānas teritorijā, pie robežas ar Ķīnu. Tas ir visaugstāk virs jūras līmeņa ierīkotais nacionālais parks pasaulē un pēc teritorijas lielākais Pakistānā.

Nacionālais parks atrodas Karakoruma kalnos. Parka teritorijā atrodas četras kalnu virsotnes, kas augstākas par 8000 metriem, to starpā K2, kā arī 60 virsotnes, kas augstākas par 7000 metriem. Šeit atrodas vairāki šļūdoņi, to starpā Baltoro un Biafo. Šeit dzīvo tādi apdraudēti vai reti dzīvnieki kā uriāls, sniega leopards, Āzijas melnais lācis, Himalaju vilks, kalnu zebiekste.


Lukpe_Lao_or_popularly_known_as_Snow_Lake_,_is_a_glacial_basin_which_located_at_the_confluence_of_Biafo_and_Hispar_glacier_in_Central_Karakoram_National_Park.jpg
GreatTrango.jpg
Baltoro_Glacier,_Pakistan.jpg
A sleepy village.jpg


## Ārējās saites
Deins Dehāns

**Deins Viljams Dehāns** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Savu karjeru sācis ar lomu vienā seriāla *[[Law & Order: Special Victims Unit]]* sērijā 2008. gadā. Vēlāk piedalījies tādās filmās kā trillerī "Hronikas veidotāji" (*Chronicle*, 2012), krimināldrāmā "Ņujorkas ēnā" (2012), biogrāfiskajā filmā "Nogalini savus mīļotos" (2012), supervaroņu filmā "Apbrīnojamais Zirnekļcilvēks 2" (2014), komēdijā *[[Life After Beth]]* (2014), biogrāfiskajā drāmā ''Life'' (2015), drāmā "Kausu bruņinieks" (*Knight of Cups*, 2015), psiholoģiskajā šausmu filmā "Zāles labsajūtai" (2016), zinātniskās fantastikas filmā "Valeriāns un tūkstoš planētu pilsēta" (*Valerian and the City of a Thousand Planets*, 2017), biogrāfiskajā trillerī "Openheimers" (2023) un biogrāfiskajā komēdijdrāmā "Muļķu nauda" (2023).

## Ārējās saites
Jānis Neimanis

**Jānis Neimanis** var būt:

* Jānis Neimanis (1852—1904) — latviešu veterinārārsts;
* Jānis Neimanis (1976) — latviešu jurists.