Latvijas Jūras spēki

**Jūras spēki** ir Latvijas Nacionālo bruņoto spēku kara flote.

Pildot Nacionālo Bruņoto spēku likuma 6.pantā noteiktos uzdevumus, Jūras spēki:
* nodrošina valsts teritoriālās jūras un iekšējo ūdeņu (izņemot upes un ezerus) aizsardzību;
* veic krasta apsardzi, kontrolē valsts teritoriālo jūru un iekšējos ūdeņus (izņemot upes un ezerus), kā arī ekskluzīvo ekonomisko zonu;
* nodrošina vienību kaujas un mobilizācijas gatavību;
* koordinē un veic cilvēku meklēšanas un glābšanas darbus jūrā, likvidē jūrā notikušo avāriju sekas un piesārņojumu ar naftas produktiem, kā arī piedalās ekoloģiskajā uzraudzībā;
* meklē jūrā sprādzienbīstamus priekšmetus un tos iznīcina;
* Ministru kabineta noteiktajā kārtībā nodrošina Valsts robežsardzi ar tehniskajiem līdzekļiem un peldlīdzekļiem tās uzdevumu veikšanai jūrā.

## Vēsture

## Latvijas Republikas Jūras spēki
thumb|18. novembra parāde
Latvijas Jūras spēkus sāka veidot 1992. gadā pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas. 1992. gada 11. aprīlī notika svinīga karoga pacelšana uz pirmā atjaunotās flotes karakuģa "Sams". Šis datums tiek uzskatīts par Latvijas Jūras spēku atdzimšanas dienu.

Kopš 1992. gada 20. maija panākta regulāra valsts jūras robežas kontrole, ko iesākumā veica trīs kuģi. Turpmākajos gados to skaits pakāpeniski palielinās. 1995. gada 11. aprīlī svinīgos apstākļos Jūras spēki atguva brīnumainā kārtā saglabājušos Pirmās Republikas Kara flotes karogu.

1998. gadā tika izveidota apvienota Igaunijas, Latvijas un Lietuvas karakuģu vienība BALTRON.

## Mīnu meklēšana
Atbilstoši Nacionālo bruņoto spēku likumam, viens no svarīgākajiem Jūras spēku uzdevumiem ir meklēt un iznīcināt jūrā sprādzienbīstamus priekšmetus.

Lai uzlabotu mīnu meklēšanas spējas, katru gadu noteikts skaits kuģu piedalās mīnu meklēšanas un iznīcināšanas mācībās un operācijās Baltijas jūrā. Nozīmīgākās no tām: “Mcoplat”, „Open Spirit”. Mācībās un operācijās piedalās arī kaimiņvalstu: Lietuvas un Igaunijas Jūras spēku mīnu kuģi un citu valstu vienības.

Pēc aptuveniem datiem, Baltijas jūras dzelme sevī slēpj aptuveni 80 000 sprādzienbīstamu objektu, kas saglabājušies no Pirmā un Otrā pasaules kara. Kopš JSF dibināšanas (1992. gads) no sprādzienbīstamiem objektiem ir attīrītas 828 kvadrātjūdzes Baltijas jūras- Irbes jūras šauruma un Rīgas līča apgabali. Pavisam atrasti un iznīcināti 813 objekti: gruntsmīnas, dziļuma lādiņi, torpēdas, bumbas, enkurmīnas. No tām 339 Rīgas līcī, bet 468 Irbes jūras šaurumā.

## Struktūra
Latvijas Jūras spēkos ietilpst šādas vienības:
* Mīnu kuģu eskadra
** Mīnu kuģu divizions
** MKE ūdenslīdēju komanda
** Apgādes kuģi
* Patruļkuģu eskadra
** 1.Patruļkuģu divizions
** 2.Patruļkuģu divizions
* Krasta apsardzes dienests
* Jūras novērošanas un sakaru dienests
* Baltijas valstu pretmīnu aprīkojuma darbnīca

## Flotes sastāvs

thumb|right|280px|Patruļkuģi P-05 "Skrunda" un P-07 "Viesīte".

## Bijušie Latvijas Jūras spēku kuģi

## Modernizācija
No 2011. līdz 2014. gadam Latvijas jūras spēkus papildināja pieci "Skrunda" klases kuģi. Šiem kuģiem deva nosaukumus, kas simbolizē nozīmīgākās brīvības cīņu norises vietas Latvijas vēsturiskajās zemēs: Skrunda, Cēsis, Viesīte, Jelgava un Rēzekne. Ar šiem kuģiem aizstāja līdz tam izmantotos 9 Jūras spēku patruļkuģus. Aizsardzības ministrija no Jūras spēkiem nodeva pārstrādei Polijas dāvināto "A-18 Pērkons" un Norvēģijas dāvināto "Storm" klases patruļkuģi "P-04 Bulta". Katrs patruļkuģis izmaksāja aptuveni 7,8 miljonus latu (11 mil. EUR).

## Ārējās saites
* Latvijas Jūras spēku oficiālā tīmekļa vietne
* Vienotā rekrutēšanas platforma "klustukaravirs.lv"
* Detalizēts apraksts par Latvijas Jūras spēku kuģiem

## Atsauces