open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ašmjani

**Ašmjani** () jeb **Ošmjani** () ir pilsēta Baltkrievijas ziemeļrietumos pie Ašmjankas upes, netālu no robežas ar Lietuvu.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēti 1341. gadā, kad pēc Ģedimina nāves tos mantoja Jaunutis. Ap 1413. gadu pilsēta kļuva par nozīmīgu tirgus vietu. 1432. gada 8. decembrī pie Ašmjaniem notika kauja starp Švitrigaiļa un Žigimanta karaspēkiem. 1566. gadā Ašmjaniem piešķīra Magdeburgas pilsētas tiesības. 16. gadsimtā Ašmjani bija ievērojams kalvinisma centrs.

Līdz Polijas Trešajai dalīšanai 1795. gadā tā bija Lietuvas lielkņazistes sastāvā, 1796. gadā Ašmjanus iekļāva Krievijas Impērijas Lietuvas guberņas sastāvā. 1831. gada Novembra sacelšanās laikā pilsētu nopostīja Krievijas Impērijas karaspēks, nogalinot daudzus civiliedzīvotājus.

1920. gadā Ašmjanu apriņķis ietilpa Viduslietuvas Republikas, no 1922. gada Viļņas Zemes, no 1926. gada Viļņas vojevodistes sastāvā. Otrā pasaules kara laikā pēc Polijas kampaņas Ašmjanu apriņķi pievienoja Baltkrievijas PSR, bet 1941. gadā Ostlandes Lietuvas ģenerālapgabalam. 1944. gada 13. – 14. maijā pie Ašmjaniem (Muravanajā Ašmjankā) notika kauja starp šeit dislocētajiem vāciešiem pakļautajiem Lietuviešu drošības spēkiem (*Lietuvos vietinė rinktinė* / *Litauische Sonderverbände*) un poļu partizāniem no *[[Armia Krajowa]]*, kurā poļu spēki sakāva lietuviešu karotājus.

## Novadnieki
* Lucjans Žeļigovskis (1865–1947), poļu ģenerālis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ašmjani vietnē "Baltkrievijas globuss"
Bjerastavicas rajons

**Bjerastavicas rajons** () jeb **Berestovicas rajons** () ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Grodņas, Mastu, Vavkaviskas un Svislačas rajoniem, kā arī Poliju.

## Ārējās saites
Latvijas PSR Tautas dzejnieks

**Latvijas PSR Tautas dzejnieks** ir Latvijas PSR goda nosaukums, kas tika piešķirts padomju Latvijas dzejniekiem, kuru darbi bija nopelnījuši profesionālu un tautas atzinību.

## Latvijas PSR Tautas dzejnieki
Goda nosaukumu Latvijas PSR Tautas dzejnieks dažādos gados saņēma:

* Rainis (1940, pēc nāves)
* Jānis Sudrabkalns (1947)
* Mirdza Ķempe (1967)
* Ojārs Vācietis (1977)
* Imants Ziedonis (1977)

## Skatīt arī
* Latvijas PSR Tautas rakstnieki
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks
Dzjatlavas rajons

**Dzjatlavas rajons** () jeb **Djatlovas rajons** () ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Sloņimas, Zeļvas, Mastu, Ščučinas, Ļidas un Navahrudakas rajoniem, kā arī Brestas apgabala Baranaviču rajonu.

## Ārējās saites
Dzjatlava

**Dzjatlava** (; ) jeb **Djatlova** () ir pilsēta un rajona centrs Baltkrievijas rietumos.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1498. gadā, kad tā tika dāvināta Konstantinam Ostrožskim. 17. gadsimtā pilsētiņa pārgāja Sapehu īpašumā. Līdz Polijas Trešajai dalīšanai 1795. gadā, kad Dzjatlava iekļāvās Krievijā, tā bija Lietuvas lielkņazistes (Žečpospolitas) sastāvā. Starp pasaules kariem — Polijā. Pilsētas apkārtnē līdz Otrajam pasaules karam dzīvoja lietuviešu mazākumtautība, kuru dialekts pēc valodnieka Vladimira Toporova domām, liecināja, ka tie varētu būt lietuviskojušies jātvingi.

Dzjatlava ir rabīna Izraela Meira Kagana (ישראל מאיר הכהן,1838— 1933, Hafeca-Haīma) dzimtā pilsēta. 1944. gadā pie Dzjatlavas krita Jānis Fogelis.

## Ārējās saites

* Dzjatlava vietnē "Baltkrievijas globuss" 

## Atsauces
Ašmjanu rajons

**Ašmjanu rajons** () jeb **Ošmjanu rajons** () ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Astravjecas, Smarhoņas un Ivjes rajoniem, Minskas apgabala Valožinas rajonu, kā arī Lietuvu.

## Ārējās saites
Jaroslavs Popovičs

**Jaroslavs Popovičs** (; dzimis ) ir bijušais Ukrainas šosejas riteņbraucējs, kura profesionāļa karjera ilga no 2002. līdz 2016. gadam.

Viņš ir dzimis Drohobičā, Ukrainas PSR, PSRS. 2001. gadā viņš kļuva par U23 Pasaules čempionu grupas braucienā un 2002. gadā kļuva par profesionāli, pievienojoties **', kur viņš atzīstami startēja ''[[Giro d'Italia]]'' sacensībās, [[2003. gada Giro d'Italia|2003]]. gadā ierindojoties trešajā vietā. 2005. gadā pievienojoties **', viņa uzmanība vairāk tika pievērsta *[[Tour de France]]*, kur 2005. gadā viņš uzvarēja jauno braucēju klasifikācijā un 2006. gadā uzvarēja 12. posmā. Kad 2007. gadā *Discovery Channel* komanda tika likvidēta, viņš 2008. gadā pievienojās **', bet vēl pēc gada, 2009. gadā, pārcēlās uz **'. 2010. un 2011. gadā viņš pārstāvēja **'. Kopš 2012. gada viņš pārstāvēja **'.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

### Apsūdzības dopinga lietošanā
2011. gadā Popovičs parādījās Floida Lendisa apsūdzībās pret **, vēlāk žurnāls*[[Sports Illustrated]]* ziņoja, ka 2010. gada novembrī viņa īpašumus Toskānā pārmeklējuši tiesībsargi, atrodot dopinga testu dokumentus, medicīniskus paraugus un sniegumu uzlabojošas vielas, kā arī pierādījumus par saistību ar bēdīgi slaveno itāļu ārstu Mikēli Ferrāri. Tajā pašā dienā Popovičs noliedza apsūdzības. Vēlāk 2012. gada USADA ziņojums uzrādīja Popoviča saistību ar Ferrāri rīkotajām treniņnometnēm un asins pārliešanu *Discovery* komandā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
IPSO (operētājsistēma)

**IPSO** bija operētājsistēma specializētām ugunsmūra un citām datortīklu drošības iekārtām. Tā izstrādāta uz FreeBSD bāzes, ar būtiskām modifikācijām.

Eksistē arī uz Linux bāzētas versijas *IPSO SX* un *IPSO LX*.

*IPSO* sākotnēji 1990. gadu vidū izstrādāja ASV uzņēmums *[[Ipsilon Networks]]* savām datortīklu iekārtām.
Nosaukums veidots no *IP Switching Operating system* ("IP komutēšanas operētājsistēma").

Kad 1997. gadā *Ipsilon Networks* tika pārdots Somijas uzņēmumam *[[Nokia]]*, arī *IPSO* attīstīšana pārgāja *Nokia* pārziņā. Sākot no versijas *IPSO 3.0* (1999. gadā) operētājsistēmā tika iestrādāts izraēlas uzņēmuma *[[Check Point]]* ugunsmūra tehnoloģija *FireWall-1*.

2009. gadā *IPSO* tika pārdots *Check Point*. Tas *IPSO* apvienoja ar savu produktu *Secure Platform*, izveidojot operētājsistēmu *GAiA*.

## Atsauces
Mičs Evanss

**Mičs Evanss** (dzimis ) ir Jaunzēlandes formulu pilots. Sākot ar 2011. gadu, viņš brauca GP3 sērijā. Pēc 2012. gada sezonā izcīnītā GP3 titula viņš brauc GP2 sērijā.

## GP3 rezultāti

* Sacīkstes **treknrakstā** sāktas no pirmās starta pozīcijas.
* Sacīkstēs *slīprakstā* ir uzrādīts ātrākais apļa laiks.

## GP2 rezultāti

 pašreizējā sezona.
1995. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**1995. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Duitamā, Kolumbijā, no 4. līdz 8. oktobrim. Tas bija pēdējais čempionāts, kurā notika grupas brauciens amatieriem, nākamajā gadā to aizvietoja sacensības U23 grupā. Bez amatieru sacensībām notika arī grupas un individuālais brauciens vīriešiem un sievietēm.  Tas bija 68. Pasaules čempionāts.

## Sacensību kopsavilkums

## Medaļu tabula
Daglass Engelbarts

**Daglass Karls Engelbarts** (;  — ) bija amerikāņu izgudrotājs, kurš darbojies personālo datoru un interneta uzlabojumu izstrādē. Viņš ir pazīstams kā cilvēka-datora mijiedarbības jomas pamatlicējs. Strādājis *[[Augmentation Research Center]]* laboratorijā uzņēmumā *[[SRI International]]*, kurā radīja datorpeli, kā arī piedalījās hiperteksta, datortīklu un pirmo grafisko lietotāja saskarņu izstrādē. 1997. gadā ieguvis Tjūringa balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Daglasa Engelbarta oficiālā vietne un ''Doug Engelbart Institute'' vietne (iepriekš *Bootstrap*)
Ivars Punnenovs

**Ivars Punnenovs** (dzimis 1994. gada 30. maijā) ir latviešu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2024) Punnenovs spēlē Šveices Nacionālās līgas kluba *[[Rapperswil-Jona Lakers]]* rindās.

## Spēlētāja karjera
Jau kopš 2009. gada Punnenovs spēlē Šveices jaunatnes hokeja līgās. 2011.—12. gada sezonu vārtsargs aizvadīja Klotenes "Flyers" U-20 komandā, taču 2012.—13. gada sezonu aizvadīja jau HK Rapersvīla U-20 sastāvā.

2013.—14. gada sezonu Punnenovs uzsāka kā Šveices hokeja līgas kluba HK Rapersvīla otrais vārtsargs aiz pieredzējušā Dāvida Ebišera muguras. 2013. gada 27. septembrī Punnenovs debitēja mačā pret *[[HC Fribourg-Gotteron]]*. Kopumā sezonas gaitā kluba rindās aizvadīja 14 spēles, un sezonas noslēgumā palīdzēja komandai saglabāt vietu Šveices hokeja līgā.

2014. gada aprīlī pagarināja līgumu ar Rapersvīlas klubu uz vēl vienu sezonu, taču pēc kluba izkrišanas no Šveices hokeja līgas 2015. gadā pievienojās Langnavas "Tigers" komandai, kuras rindās aizvadīja septiņas sezonas. 2022. gada aprīlī parakstīja līgumu ar citu Šveices klubu *[[Lausanne HC]]* uz pieciem gadiem. 2024. gada janvārī atgriezās *Rapperswil-Jona Lakers* rindās.

Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2013. un 2014. gada Pasaules čempionātā junioriem. Pasaules čempionātā Latvijas izlases sastāvā ir bijis iekļauts četras reizes (2014, 2017, 2021, 2023). 2023. gada Pasaules čempionātā ar izlasi izcīnīja bronzas medaļu. Piedalījies  Pekinā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nextrom

***Nextrom Oy*** ir Somijā reģistrēts uzņēmums, kas nodarbojas ar optisko kabeļu ražošanas iekārtu izgatavošanu un pārdošanu. Kopš 2005. gada tā kapitāldaļu vairākums pieder Austrijas *Knill Gruppe*.

Uzņēmuma galvenās operācijas tiek veiktas Vantā (Somijā), Šanhajā (Ķīnā) un Atlantā (ASV).

Tā māsas uzņēmums *Knill Gruppe* ietvaros ir Austrijas *[[Rosendahl (uzņēmums)|Rosendahl]]*.

## Vēsture
Uzņēmuma pirmsākumi ir meklējami 1900. gadā, kad Šveices uzņēmējs *Charles-Louis Maillefer* atvēra darbnīcu *Romainmôtier* ciemā. Sākotnēji tā ražoja vīļu izgatavošanas iekārtas.
1920. gadā biznesam pievienojās otrs brālis *Charles-Albert* un tika izveidots uzņēmums ***Charles Maillefer***. Pēc trīs gadiem vīļu iekārtu ražošana pārdota; uzņēmums turpināja izgatavot dažādus produktus: nažu asināmos, gāzes spiediena mērītājus, skrūvspīles, traktoru riteņus u.c.

Pirmais pasūtījums kabeļu ražošanas iekārtas izgatavošanai tika iegūts 1925. gadā. Kopš tā laika paplašinājās kabeļu iekārtu ražošana.

1973. gadā *Ecublens*, netālu no Lozannas tika atklāta jauna rūpnīca, un uzņēmums pārcēlās uz to. 1982. gadā sākta optisko kabeļu ražošanas iekārtu izgatavošana.

1987. gadā *Maillefer* apvienojās ar Somijas uzņēmumu *[[Nokia]]*; jaunais uzņēmums nosaukts par ***Nokia-Maillefer***. 1995. gadā uzņēmuma akcijas sāktas kotēt Šveices SWX biržā; *Nokia* palika lielākais kapitāldaļu turētājs.

1998. gadā uzņēmums pārdēvēts par ***Nextrom Holding SA***.

2000. gadā no *Nextrom* nolēma turpmāk koncentrēties uz optisko kabeļu iekārtām, tāpēc metālisko kabeļu un cauruļu iekārtu bizness atdalīts atsevišķā uzņēmumā *[[Maillefer Extrusion]]*.

Nākamie gadi *Nextrom Holding* nesa zaudējumus.
2005. gada janvārī *Nokia* pārdeva savas *Nextrom Holding* 80 % kapitāldaļas Austrijas *Knill Gruppe*. 2005. gada septembrī *Knill* pārdeva mātes uzņēmumu *Nextrom Holding SA* Šveices uzņēmumam *CommCept AG*. 2006. gadā *Nextrom Holding* pārdēvēts par *Spirt Avert AG* (vēlāk *[[Mindset]]*) un pievērsās elektromobiļu ražošanai.

Pēc *Nextrom Holding SA* mātes uzņēmuma pārdošanas *Knill* grupai palika optisko kabeļu iekārtu ražotnes, kuras turpināja darbību kā ***Nextrom Oy*** ar galveno biroju Somijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Nextrom'' mājas lapa
Rapperswil-Jona Lakers

***Rapperswil-Jona Lakers*** ir hokeja komanda, kas bāzēta Rapersvīlē, Šveicē. Klubs dibināts 1945. gadā, un spēlē NLA. Šveices čempiones titulu klubs izcīnījis septiņas reizes.

1994.—95. gada sezonu komandā aizvadīja Harijs Vītoliņš, bet 2011.—12. gada sezonā vienu spēli tās rindās aizvadīja arī Mārtiņš Mežulis. No 2013. līdz 2015. gadam komandas sastāvā spēlēja Ivars Punnenovs.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Priedes (nozīmju atdalīšana)

**Priedes** var būt:
* Priedes — priežu dzimtas ģints
* Priedes — Sabiles pilsētas daļa
* Priedes — apdzīvota vieta Katvaru pagastā
* Priedes — apdzīvota vieta Lazdulejas pagastā
* Priedes — apdzīvota vieta Saulkrastu pagastā
* Priedes — apdzīvota vieta Valmieras pagastā
Vecsalaca

**Vecsalaca** (agrāk — **Vecsalace**) ir ciems Limbažu novada Salacgrīvas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Salacas labajā krastā  no pagasta centra Salacgrīvas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Vecsalacas *(Alt-Salis)* muižas centru.Vēstures avotos muiža pirmoreiz minēta 1638. gadā. Izaugusi padomju gados kā Salacgrīvas mežrūpniecības saimniecības ciemats. Vecsalacas muižas apbūve un parks ir nozīmīgi kultūrvēsturiski objekti.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Zaļā tēja

thumb|250px|Zaļā tēja
**Zaļā tēja** ir dzēriens, kuru gatavo no tējas koka lapām, aplejot tās ar karstu ūdeni. Par tējas dzimteni tiek uzskatīta Ķīna. Pateicoties tās dziedinošajam efektam tēja kļuvusi par populāru dzērienu visā pasaulē it īpaši Āzijās valstīs.

Tēja jau kopš seniem laikiem ir daudzu kultūru viens no populārākajiem dzērieniem. Vislielākais tējas patēriņš ir tādās valstīs kā Ķīna, Indija, Japāna. Viņiem ir vairāku gadsimtu senas tējas tradīcijas.

## Skatīt arī
* Zāļu tēja
* Tēja
Tiegaži

**Tiegaži** (agrāk arī **Tiegažu muiža**) ir ciems Limbažu novada Katvaru pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P13  no pagasta centra Pociema,  no novada centra Limbažiem un  no Rīgas.

## Vēsture
thumb|250px|left|Tiegažu muiža.
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Tiegažu (*Tegasch*) muižas centru.
1772. gadā muižas īpašniece bija Barbara Helēna Zasa (* Saβ*, dzimusi *Hirscheydt*), 1795. gadā Elizabete Mollere (*Moller*, dzimusi *Timm*). 1807. gadā ģenerālmajors Andreass fon Zass muižu par 33 000 dālderiem pārdevis Rīgas tirgotājam Teodoram Šrēderam (*von Schröder*), kurš to ieķīlāja ārstam Johanam Frīdriham Bēmam (*Böhme*). 1827. gadā muiža ieķīlāta Rīgas tirgotājam Robertam Holstam (*von Holst*), 1838. gadā muiža norakstīta Holsta atraitnei Anetei un meitai Annai Vilhelmīnei. 1857. gadā to iegādājās Frīdrihs fon Palmštrauhs (*von Palmstrauch*), 1871. gadā to mantoja viņa atraitne Sofija un trīs meitas — Leontīne Sofija, Paulīne Anna un Anna Aleksandra, kuras muižu ieķīlāja Aleksandram Palmštrauham. Pēc viņa nāves muiža kā kopīgs ķīlas īpašums tika norakstīta viņa mantiniekiem. Pēc tam muiža vairākas reizes tika likta vairāksolīšanā un tās īpašnieki mainījās.

1905. gada revolūcijas laikā  1906. gada 6. jūlijā revolucionāri nogalināja muižas īpašnieku Heinrihu Gotlību Maksimiliānu fon Kampenhauzenu.
Latvijas PSR laikā izveidojās padomju saimniecības «Katvari» ciemats.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Jaunnorvēģu valoda

**Jaunnorvēģu valoda** (*nynorsk*) ir viena no divām oficiālām norvēģu valodas rakstības formām (otra ir būkmols). To 19. gadsimta vidū no dažādiem norvēģu valodas dialektiem izveidojis valodnieks Ivars Osens, kā alternatīvu oficiālajai norvēģu valodai, kurā bija jūtama dāņu valodas leksika un gramatika. Jaunnorvēģu valodu lieto 10–13% norvēģu jeb aptuveni 450 tūkstoši cilvēku. 27% no Norvēģijas pašvaldībām ir deklarējušas, ka to oficiālā valoda ir jaunnorvēģu valoda.

Vikipēdijā ir sadaļa jaunnorvēģu valodā.

## Atsauces

## Ārējās saites
MetOp-B

**MetOp-B** ir Eiropas meteoroloģisko pavadoņu organizācijas EUMETSAT meteoroloģiskais pavadonis, otrais no MetOp sērijas. Tas palaists 2012. gada septembrī.

*Meridian № 6* tika palaists  16:28 UTC ar nesējraķeti Sojuz-2.1a/Fregat-M no Baikonuras kosmodroma starta laukuma 31/6.
Pavadonis ievadīts solārsinhronā orbītā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Metop EUMETSAT
* MetOp’s instruments Astrium
* MetOp ESA
Junona

thumbnail|200px|Romiešu dievietes Junonas statuja
**Junona**, arī **Jūnona** () romiešu mitoloģijā ir debesu dieviete, Saturna meita, Jupitera māsa un sieva, Marsa un Vulkāna māte. Sengrieķu mitoloģijā Junonas ekvivalents ir Hēra. Kā Romas un Romas impērijas aizgādne viņa tiek saukta arī par *Regina* ("karalieni"). Kopā ar Jupiteru un Minervu romiešu mitoloģijā veido triādi.

Astronomijā šīs dievietes vārdā ir nosaukts asteroīds Jūnona.

## Atsauces
Juno

**Juno** var būt:

* Juno (starpplanētu zonde);
* Juno (2007. gada filma), Kinoakadēmijas balvu saņēmusi komēdijdrāma;
* Juno 1 — nesējraķete , ar kuru orbītā tika ievadīts pirmais ASV pavadonis Explorer 1;
* Juno Reactor — mūzikas projekts, kas vislabāk pazīstams kā elektroniskās, orķestra un globālās mūzikas veiksmīgs apvienojums.
Rožu laukums (Liepāja)

**Rožu laukums** ir Liepājas pilsētas galvenais laukums un viens no tās simboliem. Tas atrodas Vecliepājā, starp Lielo un Zivju ielu.

Laukums ieguvis savu nosaukumu no lielās rožu dobes tā vidū. 1911. gadā pēc Rīgas pilsētas dārzu direktora Georga Kūfalta projekta izveidotais laukums ir 0,44 ha liels, vēlāk tajā iedēstīti koki un izvietoti soliņi.

Laukumu bieži sauc par "Liepājas sirdi", tas ir populārs tūristu apskates objekts un liepājnieku satikšanās vieta. Grupa "Līvi" savulaik sacerēja dziesmu "Rožu laukums".

## Vēsture
18. gadsimtā Rožu laukuma vietā atradās Jaunais tirgus. 1910. gadā tirgus tika pārcelts uz savu tagadējo vietu, vietējā vara izlēma veidot atklātu parku ar apstādījumiem. 1911. gadā kā labākais pieteikums tika izvēlēts Kūfalta veidotais projekts. Kūfalta projekts paredzēja ģeometrisku laukuma kompozīciju ar rožu dobi centrā un ģeometriski orientētiem celiņiem. Viņa projekta laikā tika ierīkots atklāts dārzs ar labiekārtotu skvēru ar apstādījumiem pirmajiem kokiem — skābaržiem un liepām —, rožu dobe ar 500 rožu stādiem. Pēc iedzīvotāju iniciatīvas laukumu nosauca par Rožu laukumu un tas kļuva par Liepājas sirdi.

Vēlāk, mainoties apstādījumu veidošanās modei, laukums ticis papildināts ar brīvi stādītiem kokiem un krūmu grupām, kas neatbilda sākotnējai kompozīcijai. Rožu laukumā aug dižkoks Mandžūrijas valrieksts.

No 1934. līdz 1935. gadam pie Rožu laukuma pēc arhitekta Aleksandra Rāceņa projekta uzcēla Armijas ekonomiskā veikala ēku, ko nodedzināja 1941. gada 28. jūnijā, Otrā pasaules kara kaujā par Liepāju.

Pēc kara 1945. gadā laukumu pārdēvēja par Uzvaras laukumu, bet 1988. gadā tas atkal atguva savu iepriekšējo nosaukumu. Barikāžu laikā 1991. gada pavasarī Baltijas kara apgabala komandantūra pieņēma lēmumu Rožu laukumā apsargāt Ļeņina pieminekli, ko demontēja pēc Augusta puča izgāšanās 23. augustā.

1999. gadā pašvaldība pasūtīja arhitektam Andrim Kokinam izstrādāt laukuma rekonstrukcijas un attīstības koncepciju. Projektā paredzēja saglabāt esošo ideju par ģeometrisku laukuma kompozīciju, cirptiem skābaržiem un centrālo rožu dobi. Ap Rožu laukuma centrālo dobi virknējas Liepājas sadraudzības pilsētu ģerboņi. 2000. gadā pabeidza Rožu laukuma rekonstrukcijas darbus.

Oldlibau.jpg|Vecliepājas karte ar Jaunā tirgus (*Neu-Markt*, tagad Rožu laukums) lokalizāciju (1875)
Liepājas Jaunais tirgus laukums ap 1880.JPG|Liepājas Jaunais tirgus laukums (ap 1880)
Liepājas Jaunais tirgus (Rožu laukums).jpg|Liepājas Jaunais tirgus (pirms 1910. gada)
Liepājas Rožu laukums vācu okupācijas laikā 1917.jpg|Rožu laukums vācu okupācijas laikā (1917)
Liepājas Rožu laukums un Graudu ielas stūris 1917.jpg|Liepājas Rožu laukums un Graudu ielas stūris (1917) 
Rožu laukums un Zivju iela (Liepāja).jpg|Rožu laukums un Zivju iela
The lantern at the Square of Roses in Liepāja (1).jpg
The lantern at the Square of Roses in Liepāja (2).jpg


## Ielu savienojumi
Rožu laukums ir savienots ar šādām ielām:
* Lielā iela
* Zivju iela
* Graudu iela
* Andreja Pumpura iela

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vēsturiski Liepājas Rožu laukuma attēli
Nokia 3100

**Nokia 3100** ir *[[Nokia]]* trīsjoslu GSM mobilais telefons ar *[[Series 40]]* programmatūras platformu. Telefons ražošanā nonāca 2003. gada trešajā ceturksnī, un tā mērķauditorija ir jaunieši.

*3100* tika izstrādāts, par pamatu ņemot *[[Nokia 6100]]*, un kļuva par pēcteci *[[Nokia 3510|Nokia 3510i]]*.

Telefons ir aprīkots ar 128x128 pikseļu izšķirtspējas pasīvo krāsu displeju (4096 krāsas), Java MIDP 1.0, XHTML, un WAP pārlūku, GPRS, Pop-Port savienojamību un litija jonu akumulatoru. Tas var arī atskaņot polifoniskās MIDI melodijas, un izmantot tās kā zvana signālus.

Ir iznākuši vairāki *3100* varianti. *Nokia 3100b* ir paredzēts Amerikas GSM tīkliem, bet *3105* ir paredzēts CDMA tīkliem.

## Skatīt arī
* Nokia

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Jānis Lācis (virsnieks)

**Jānis Lācis** (1897—1937) bija latviešu strēlnieks, vēlāk Sarkanās armijas virsnieks.
Latviešu sarkano strēlnieku divīzijas komandieris (1920. gada 4. — 15. jūlijā).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1897. gada 20. februārī Jaunpiebalgas pagastā zemnieka Jāņa Lāča ģimenē.

Pirmā pasaules kara laikā Lācis 1916. gadā tika iesaukts 4. Vidzemes latviešu strēlnieku pulkā, kur uzdienējās līdz apakšvirsnieka pakāpei. Pēc Februāra revolūcijas pieslējās Latvijas sociāldemokrātijai, kļuva par 4. Vidzemes latviešu strēlnieku pulka komisāru. 1918. gada martā komandēja Maskavas Kremļa apsardzes vienību. No 1918. gada 10. maija līdz 29. jūlijam bija 4. latviešu strēlnieku pulka komandiera palīgs, pēc tam Sarkanās armijas 15. (Inzas) strēlnieku divīzijas komandieris. Piedalījās Krievijas pilsoņu kara cīņās Austrumu, Dienvidu un Dienvidrietumu frontēs. No 1920. gada 4. līdz 15. jūlijam Lācis īslaicīgi pildīja Latviešu sarkano strēlnieku divīzijas komandiera pienākumus.

Pēc pilsoņu kara beigām Lācis bija Harkovas divīzijas (1921—1922) un 4. strēlnieku divīzijas (1923) komandieris. Mācījās Sarkanās armijas Komandējošā sastāva augstākajos kursos (1924). Bija Kijivas apvienotās kara skolas priekšnieks un kara komisārs (1923—1927), Ļeningradas kara apgabala (1926-1932) un 16. strēlnieku korpusa (1930—1932) komandieris.       
No 1932. gada Sarkanās armijas dzelzceļa karaspēka īpašā korpusa komandieris Sibīrija un Tālajos austrumos, no 1935. gada Viskrievijas Centrālās izpildkomitejas (VCIK) loceklis.
   
Lielā terora laikā pēkšņi miris 1937. gada 10. martā Habarovskā, apglabāts Maskavas Novodevičes (*Новодевичье*) kapsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija portālā «Хронос» (krieviski)
Marks Šeifele

**Marks Šeifele** (*Mark Scheifele*; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2025) pārstāv NHL klubu Vinipegas "Jets".

## Spēlētāja karjera
2010. gadā uzbrucējs uzsāka spēlēt Ontārio hokeja līgas kluba Berijas "Colts" rindās. Jau nākamajā sezonā Šeifele aizvadīja arī septiņas spēles Vinipegas "Jets". "Jets" sastāvā Šeifele nostiprinājās 2013.—14. gada sezonā. 2015.—16. gada sezonu Šeifele noslēdza ar 61 rezultativitātes punktiem un bija otrs komandas rezultatīvākais spēlētājs aiz Bleika Vīlera.

Pirms 2023.–2024. gada sezonas sākuma Šeifele un vārtsargs Helebaks ar "Jets" komandu parakstīja identisku līguma pagarinājumu uz septiņiem gadiem par 59,5 miljoniem ASV dolāru.

Kanādas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2012. un 2013. gada Pasaules čempionātā junioriem.
## Atsauces

## Ārējās saites
Džeikobs Truba

**Džeikobs Truba** (*Jacob Trouba*; dzimis ) ir amerikāņu hokejists, aizsargs. Kopš 2024. gada spēlē Nacionālās hokeja līgas vienībā Anahaimas "Ducks", iepriekš spēlējis Ņujorkas "Rangers" komandā, kur no 2022. gada līdz 2024. gadam pildīja kapteiņa funkcijas.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Truba sāka 2013.—14. gada sezonā, spēlējot NHL kluba Vinipegas "Jets" rindās. 2018.—19. gada sezonā ar 50 rezultativitātes punktiem Truba bija komandas rezultatīvākais aizsargs. 2019. gada jūnijā tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers".

2024. gada 6. decembrī Truba tika aizmainīts uz Anaheimas Ducks komandu, apmaiņā pret somu aizsargu Urho Vakanainenu un 2025. gada ceturtās kārtas drafta izvēli.

ASV hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļas 2013. gada Pasaules čempionātā, kā arī spēlējis 2013. gada Pasaules čempionātā junioriem, tajā tiekot atzīts par turnīra labāko aizsargu.

ASV hokeja izlases sastāvā spēlējis 2013. gada Pasaules čempionātā, 2014. gada Pasaules čempionātā un 2017. gada Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Grodņas rajons

**Grodņas rajons** (, ) ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Ščučinas, Mastu un Bjerastavicas rajoniem, kā arī Lietuvu un Poliju.

## Ārējās saites
Sukulenti

**Sukulenti** ir augi, kuru atsevišķas daļas ir biezākas un tuklākas nekā parastiem augiem, kas ļauj tiem pielāgoties ilgstoši sausiem apstākļiem un smilšainai augsnei. Sukulenti parasti vajadzīgo ūdens daudzumu uzkrāj stublājos vai lapās, bet dažkārt arī saknēs. Sukulenti savas neparastās uzbūves dēļ ir populāri krāšņumaugi.

Pie sukulentiem pieder, piemēram, kaktusi, alvejas un agaves, kā arī vairākas eiforbiju sugas. 


Attēls:Pachycereus pringlei cardon sahueso.JPG|Pringla pahicerejs(*Pachycereus pringlei*)
Attēls:Babosa1.jpg|Kokveida alveja(*Aloe arborescens*)
Attēls:Agave tequilana0.jpg|Zilā agave(*Agave tequilana*)


## Ārējās saites
Džonijs Gudro

**Džonijs Gudro** (; dzimis 1993. gada 13. augustā, miris 2024. gada 29. augustā) bija amerikāņu hokejists, malējais uzbrucējs. Viņš spēlēja NHL kluba Kolumbusas "Blue Jackets" sastāvā.

2024. gada 29. augustā Gudro un viņa brāli Metjū nogalināja kāds, iespējams, iereibis autovadītājs, kad viņi brauca ar velosipēdu Oldmenas pilsētiņā, Ņūdžersijas štatā. Abi Gudro brāļi naktī brauca ar velosipēdu pa lauku ceļu, un viņus no aizmugures notrieca autovadītājs, kurš pa labo pusi mēģināja apbraukt citus transportlīdzekļus. Šoferis tika aizturēts par aizdomām uz braukšanu dzērumā un apsūdzēts nonāvēšanā ar automašīnu. Brāļi bija devušies uz ciematu, lai piedalītos māsas Keitijas kāzās, kurām bija jānotiek nākamajā dienā. Gudro palika sieva un divi bērni.

## Spēlētāja karjera
No 2011. līdz 2014. gadam Gudro spēlēja NCAA čempionātā, taču tad pievienojās Kalgari "Flames", aizvadot savu debiju NHL. 2014.—15. gada sezonu noslēdza ar 64 rezultativitātes punktiem, savā pirmajā pilnajā NHL sezonā kļūstot par otru komandas rezultatīvāko spēlētāju aiz Jirži Hudlera. Nākamajā sezonā kļuva jau par rezultatīvāko "Flames" spēlētāju.

2022. gada 13. jūlijā, brīvās aģentūras atklāšanas dienā, Godro piekrita septiņu gadu līgumam par 68,25 miljoniem ASV dolāru ar vidējo gada vērtību 9,75 miljoni ASV dolāru ar Kolumbusas "Blue Jackets", pieņemot mazāk naudas, nekā piedāvāja Kalgari un Ņūdžersijas "Devils".

## Atsauces

## Ārējās saites
Pociems

**Pociems** () ir ciems Limbažu novada Katvaru pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā autoceļu V125 un V146 krustojumā  no novada centra Limbažiem un  no Rīgas. Pociemā atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, bibliotēka, ģimenes ārsta prakse, pasts, veikals, Umurgas pareizticīgo baznīcas drupas.

## Vēsture
[thumb|250px|left|[Ķipēnu muižas kungu māja (pirms 1940).]]
Pociems izveidojies uz Pociema *(Posendorf)* un Ķipēnu muižas *(Eck)* zemes, līdz 1949. gadam Pociema pagasta centrs. Pociema muiža vēstures avotos pirmoreiz minēta 1352. gadā, kad tā izlēņota Pālenu dzimtai. Tiek uzskatīts, ka Ķipēnu muižas pirmais īpašnieks bijis lībietis Sīmanis. 

Ķipēnu ciems (*Kippendorp, Kippen*) pirmo reizi minēts 1392. gadā. 1490. gadā to iegādājās Gotšalks no Pāles (*Pahle*) jeb Pālens, muižu vēlāk dēvēja gan par Ozolmuižu (*Eckhoff*), gan par Pālena muižu (*Palen Hoff*). 
Pie Pociema muižas kungu mājas agrāk atradās divas lauvu skulptūras, kas bija līdzīgas Augusta Folca darbnīcā 1884. gadā izgatavotajām Vērmanes dārza lauvu skulptūrām Rīgā.

Tagadējā apdzīvotā vieta izaugusi Latvijas PSR laikā kā Katvaru ciema padomes un padomju saimniecības «Katvari» ciemats.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.

## Atsauces
Nikšas

**Nikšas** (agrāk arī **Nikša**, **Vecnikšas**) ir ciems Limbažu novada Alojas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Soģupes augštecē autoceļu P13 un P15 krustojumā  no Alojas un  no Rīgas. 1944. gadā pie Nikšām izveidoja augļu koku un ogulāju audzētavu «Vecnikšas».
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Francisks Ksaverijs

**Svētais Francisks Ksaverijs** (, , , ), īstajā vārdā **Francisko Jacu Aspilikueta** (); dzimis , miris ) bija Navarras izcelsmes jezuīts, kurš Portugāles karaļa uzdevumā nodarbojās ar kristietības sludināšanu Azijā. Katoļu svētais un viens no jezuītu ordeņa dibinātajiem.

Dzimis augstmaņu ģimenē Navarras Karalistē. No 1525. gada studēja Parīzē, Sv. Barbaras koledžā (*Collège Sainte-Barbe*). Bija sešu Ignācija no Lojolas studentu starpā, kuri 1534. gada 15. augustā Monmatrā nodibināja jezuītu ordeni. Vēlāk Portugāles karalis Žoao III iecēla Francisku par nunciju Portugāļu Indijā, un 1541. gada 7. aprīlī Francisks no Lisabonas devās uz Indiju.

1542. gada 6. maijā viņš sasniedza Goa, Portugāles Indijas galvaspilsētu, kur izvērsa aktīvu darbu baznīcas nostiprināšanā un baznīcas sekotāju rindu palielināšanā. Uzraudzīja apmēram 40 baznīcu būvniecību Indijas dienvidrietumu piekrastē. Vēlāk devās apustuliskajos braucienos. 1454. gadā sasniedza Portugāļu Malaku (tagad Malaizijā), tālāk dodamies uz Moluku salām (tagad Indonēzijā), kuras sasniedza 1546. gadā, vēlāk atgriezdamies Goa. 1549. gadā ieradās Japānā, nodibinādams šeit jezuītu misiju. 1552. gadā Francisks atgriezās Goa. Tajā pašā gadā Ksavjers atkal devās ceļā, šoreiz uz Ķīnu. Tā arī nesasniedzis kontinentālo Ķīnu 1552. gada 3. decembrī Francisks pēkšņi mira.

Par godu Svētajam Franciskam Ksaverijam katoliskajās zemēs populārs ir vīriešu vārds Havjers, Ksavers, Ksaverijs un tamlīdzīgi vārdi.

## Ārējās saites

* Franciskam Ksaverijam veltīta lapa  , ,
Euler (programmēšanas valoda)

***Euler*** ir programmēšanas valoda, kuru radīja Niklauss Virts un Helmuts Vēbers, veidojot to kā *[[ALGOL 60]]* paplašinājumu un vispārinājumu. Izstrādātāju mērķis bija radīt valodu, kura būtu:
* vienkāršāka, bet elastīgaka kā *ALGOL 60*;
* noderīga programmēšanas valoda ar saprātīgu efektivitāti;
* definējama ar formālu precizitāti.

## Literatūra
* Niklaus Wirth, Helmut Weber: *EULER: a generalization of ALGOL, and its formal definition: Part I*. Communications of the ACM 1966; 9 (1): p. 13-25
* Niklaus Wirth, Helmut Weber: *EULER: a generalization of ALGOL, and its formal definition: Part II*. Communications of the ACM 1966; 9 (2): p. 89-99
* Thomas W. Christopher: *EULER. An Experiment in Language Definition*. Illinois Institute of Technology, 1997. full text
Aleksandrs Kosmatovs

**Aleksandrs Kosmatovs** (, 1879-1938) bija Krievijas impērijas armijas, vēlāk Sarkanās armijas virsnieks. Latviešu sarkano strēlnieku divīzijas komandiera pienākumu izpildītājs 1918. gada 18. — 25. jūlijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1879. gada 2. decembrī tagadējā Penzas apgabala Verhņijlomovas (*Верхний Ломов*) ciemā Krievijā. Mācījās Penzas mērnieku skolā un Militārās topogrāfijas skolā (1898-1900), kuru beidza kā podporučiks. Dienēja Krievijas impērijas Izmailas pulkā (1900-1901), piedalījās Krievijas impērijas Ziemeļrietumu pierobežas teritoriju topogrāfiskajā uzmērīšanā (1901-1905). Piedalījās krievu-japāņu karā (1904-1905), veica Mandžūrijas (1906-1907) un Krievijas impērijas Dienvidrietumu pierobežas teritoriju topogrāfisko uzmērīšanu (1907-1908). Studēja Nikolaja kara akadēmijā (1908-1911). Kapteiņa pakāpē dienēja 130. Hersonas kājnieku pulkā (1911-1913), bija Turkestānas kara apgabala štāba adjutanta palīgs (1913-1915). 
Pirmā pasaules kara laikā Aleksandrs Kosmatovs dienēja 6. Sibīrijas armijas korpusa (1915) un 7. Sibīrijas armijas korpusa štābā (1916), bija Krievijas impērijas 12. armijas štāba ģenerālkvartīrmeistera (*генерал квартирмейстер*) nodaļas vecākais adjutants apakšpulkveža (1916) un pulkveža (1917) pakāpē.

1918. gada maijā Kosmatovu iecēla par Sarkanās armijas latviešu strēlnieku divīzijas štāba priekšnieku. Pēc tam, kad Jukumu Vācieti 18. jūlijā iecēla par Austrumu frontes pavēlnieku, Kosmatovs līdz 25. jūlijam bija arī latviešu strēlnieku divīzijas komandiera pienākumu izpildītājs. 1918. gada augustā Kosmatovu pārcēla uz Saratovu, kur viņš nesekmīgi organizēja Sarkanās armijas uzbrukumu Turkestānas virzienā. Pēc Sarkanās armijas iebrukuma Latvijā 1918. gada decembrī viņu iecēla par Padomju Latvijas armijas grupas štāba priekšnieku, no 1919. gada janvāra līdz maijam Kosmatovs darbojās LSPR kara komisariātā.         
Pēc sakāves pie Rīgas 1918. gada 18. jūlijā viņu īslaicīgi iecēla par latviešu strēlnieku divīzijas komandieri, vēlāk par 15. un 16. armijas grupas komandieri, Daugavpils nocietinātā rajona štāba priekšnieku. 
1919. gada oktobrī tika pārcelts uz Vidusāziju, kur bija Turkestānas kara komisāra palīgs, no 1920. gada marta Turkestānas robežsardzes divīzijas priekšnieks.

1921. gadā bija Padomju Krievijas militārais atašejs Latvijas Republikā, pēc tam vadīja militārās izlūkošanas nodaļu (1921-1923). No 1927. gada atradās rezervē, no 1932. gada strādāja par militāro pasniedzēju Ģeodēzijas institūtā, Maskavas Valsts universitātē un militārajā izlūkošanā.

Lielā terora laikā 1937. gada jūlijā atvaļināts no Sarkanās armijas, 1938. gadā nošauts.

## Atsauces
Auciems

**Auciems** (agrāk arī **Auciema muiža**) ir ciems Cēsu novada Raiskuma pagastā, pagasta lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojies Auciema ezera ziemeļu galā pie autoceļa P14  no pagasta centra Raiskuma,  no Stalbes un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Auciema (*Autzem*) muižas centru. Auciemā atrodas Raiskuma pamatskola, Auciemmuižas tautas nams, ģimenes ārsta prakse, veikals, vairāki uzņēmumi. Mākslas pieminekļa statuss ir diviem Livonijas laika kapakmeņiem (15.—16. gadsimts), Auciema parks ir aizsargājams dabas objekts.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Nokia 3200

**Nokia 3200** ir *[[Nokia]]* trīsjoslu GSM mobilais telefons ar *[[Series 40]]* programmatūras platformu

## Skatīt arī
* Nokia

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Rauls Lopess

**Rauls Lopess i Molists** (; dzimis  Vikā, Spānijā) ir katalāņu tautības Spānijas basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā, bijis Spānijas basketbola izlases dalībnieks, tās sastāvā kļuvis par Eiropas čempionu un olimpiskās sudraba medaļas ieguvēju. Pašlaik (2013) pārstāv Spānijas ACB līgas klubu Bilbao "Bizkaia Basket".

## Karjera
R. Lopess ir Badalonas "Joventut" audzēknis. No katalāņu kluba nokļuva Madrides "Real" sistēmā, bet 2001. gada NBA draftā viņu draftēja Jūtas "Jazz" ar kopējo 24. numuru pirmajā kārtā. R. Lopess bija otrais katalāņu basketbolists (pēc Pau Gazola), kas nokļuva NBA. Kopā šajā līgā nospēlējis tikai divas sezonas (pēcdrafta sezonā nespēlēja ceļgala traumas dēļ), piedalījies 113 regulārā čempionāta spēlēs, gūstot 733 punktus (6,5 punkti vidēji spēlē). 2004.—2005. gada NBA sezonā nospēlēja visas 82 regulārā čempionāta spēles (pārsvarā kā otrais saspēles vadītājs, mainot Karlosu Aroijo), toties savu rezultatīvāko spēli aizvadīja sezonu iepriekš, kad guva 25 punktus pret Fīniksas "Suns". 2005. gada augustā plaša maiņas darījuma starp piecām komandām ietvaros R. Lopess nonāca Memfisas "Grizzlies", taču tika atbrīvots no komandas pirms sezonas sākuma.

Spānijas junioru izlašu sastāvā kļuvis gan par Pasaules, gan Eiropas čempionu. Spānijas pieaugušo izlasē R. Lopess tika iekļauts pirms . Šajās Olimpiskajās spēlēs Spānija palika bez medaļas, toties 2008. gada Olimpiskajās spēlēs Pekinā viņš kļuva par sudraba medaļnieku Spānijas izlases sastāvā. Tāpat izcīnīja čempiontitulu 2009. gada Eiropas čempionātā, kas notika Polijā.

## Ārējās saites
* NBA profils
Persijas līča valstis

thumbnail|Persijas līča valstis
**Persijas līča valstis** ir septiņas arābu pasaules valstis, kuras atrodas Persijas līča krastos; tās ir: AAE, Saūda Arābija, Omāna, Bahreina, Kuveita, Katara un Irāka. Visas līča valstis izņemot Irāku ir Līča arābu valstu sadarbības padomes jeb GCC dalībvalstis. Persijas līča valstis par piemērotāku reģiona nosaukumu uzskata *Arābu līcis* nevis pašlaik lietoto Persijas līča nosaukumu. 

Persijas līcis un tā piekraste ir bagāta ar naftas un dabasgāzes atradnēm, tādēļ vairākās Persijas līča valstīs ir vieni no pasaulē augstākajiem dzīves līmeņiem. 

## Persijas līča valstis
Anna Rūmane-Ķeniņa

**Anna Rūmane-Ķeniņa** (dzimusi  Jelgavā, mirusi  Rīgā, apbedīta Lielajos kapos) bija latviešu rakstniece un sabiedriska darbiniece. Ata Ķeniņa sieva. Dēls - komponists Tālivaldis Ķeniņš. Viena no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Biogrāfija
Dzimusi dzelzceļnieka ģimenē, mācījusies sieviešu ģimnāzijā Jelgavā (1888-1896). 1897. gadā īsu laiku biju skolotāja Biķerniekos. 1900. gadā nodibinājusi privātu meiteņu skolu Rīgā, 1907. gadā pārveidojusi to par ģimnāziju, līdz 1912. gadam bijusi ģimnāzijas direktore. Ģimnāzijā par skolotājiem strādājuši pazīstami rakstnieki un mākslinieki: Kārlis Skalbe, Antons Austriņš, Vilis Plūdons, Augusts Saulietis, Fallijs, Jūlijs Madernieks, Jānis Kuga, Emīls Dārziņš u.c. 1901.-1907. gadā apceļojusi Austriju, Šveici, Itāliju, Franciju, Somiju. No 1911. gada studējusi Sorbonas, no 1913. gada - Ženēvas universitātē. 1916. gadā beigusi Ž. Ž. Ruso Pedagoģijas institūtu Ženēvā. Ārzemju presē propagandējusi neatkarīgās Latvijas ideju. Latvijas Tautas padomes locekle. 1917.-1919. gadā Baltijas lietu referente Francijas Ārlietu ministrijas preses nodaļā. 1918. gadā piedalījusies žurnāla "Revue Baltique" dibināšanā.

1919. gadā atgriezusies Latvijā. 1919. gada rudenī bijusi Latvijas Ārlietu ministrijas preses biroja vadītāja Parīzē. 1920. gadā Parīzē nodibinājusi Franču-latviešu tuvināšanās komiteju (vēlāko biedrību). No 1920. gada dzīvojusi Latvijā, darbojusies dažādās sieviešu organizācijās. 1921. gadā Latvijā dibinājusi Franču aliansi. 1921. gadā Francijas valdība Annai Rūmanei-Ķeniņai piešķīrusi "Palmes académiques" pirmo šķiru "Par nopelniem franču kultūras labā". 1923. gadā šķīrusies no Ata Ķeniņa. 1925. un 1928.-1929. gadā lasījusi lekcijas žurnālistikā un rakstniecībā ASV. 1944. gadā no Latvijas izbraukusi uz Vāciju, nonākusi Berlīnē, Austrumu zonā, no kurienes pēc kara smagi slima atgriezusies Latvijā.

## Literārā darbība
No 1896. gada darbojusies presē - rakstījusi par politiskiem, pedagoģiskiem, sieviešu jautājumiem. Ar pseidonīmu Aina Rasmere presē ("Pēterburgas Avīzes", "Zalktis" u.c.) publicējusi stāstus un tēlojumus. Pirmā publikācija - tēlojums "Dzīvot gribas" laikraksta "Pēterburgas Avīzes" literārajā pielikumā.

Nozīmīgākie un mākslinieciski augstvērtīgākie darbi: autobiogrāfiskais stāsts "Mātes bēdas" (1912) un drāma "Melnais ērglis" (1908).

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis — 4. šķira nr. 46 (1926)
* Francijas ordenis "Palmes Academiques" 1. šķira (1921).

## Atsauces

## Literatūra
* 
* Ērmanis P. Tie, kam nav grāmatu // Burtnieks, 1933, 12
* Paļeviča M. Anna Rūmane-Ķeniņa // Latviete, 1934, 11
* Anna Rūmane-Ķeniņa // Ķelpe J. Sieviete latvju rakstniecibā. Jelgava, 1936
* Ikstena N. Pārnākšana. R., 1993
Norvēģijas ģerbonis

**Norvēģijas ģerbonis** () ir viens no Norvēģijas valsts simboliem. Ģerbonī attēlots karaliskais kronis virs purpursarkana vairoga ar kronētu zelta lauvu, kas priekšķepās tur sudraba cirvi ar zelta rokturi. Valsts galva izmanto īpašu personīgo ģerboni, kas ieskauts mantijā un ir izdaiļots ar Svētā Olafa ordeņiem un Norvēģijas karalisko kroni. Mūsdienu izskatā ģerbonis pastāv kopš 1285. gada.

## Atsauces
Kalnu aukas

"**Kalnu aukas**" () ir angļu rakstnieces Emīlijas Brontē romāns. Tas ir viņas vienīgais sarakstītais romāns. Darbs tika sarakstīts starp 1845. gada decembri un 1846. gada jūliju, bet tika publicēts 1847. gada decembrī. Darbu viņa parakstījusi ar pseidonīmu Eliss Bells.

Romāna nosaukums ir nācis no tā darbības vietas — Jorkšīras tīreļiem. Tā sižeta pamatā ir Katrīnas Ērnšovas un Hitklifa mīlas stāsts.

"Kalnu aukas" mūsdienās tiek uzskatīta par angļu literatūras klasiku, bet, kad romāns iznāca, tas saņēma diezgan pretrunīgus vērtējumus un kritiku par tā atainoto psiholoģisko un fizisko nežēlību.

## Atsauces
The Verve

**The Verve** bija angļu alternatīvā roka grupa, ko 1989. gadā dibināja vadošais solists Ričards Eškrofts, ģitārists Niks MakKeibs, basģitārists Saimons Džounss un bundzinieks Pīters Salisberijs. Ģitārists un taustiņinstrumentālists Saimons Tongs apvienībai pievienojās vēlāk. Sākot ar psihedēliskām skaņām savienojumā ar šūgeizingu un speisroku, 1990. gadu vidū, grupa bija izdevusi vairākus minialbumus un trīs albumus. Apvienībai arī nācās pārciest vairākas sastāva maiņas, darbības pārtraukšanas, veselības problēmas, narkomānijas un tiesasprāvas. Grupas komerciālā izlaušanās bija singls *Bitter Sweet Symphony*, kas kļuva par hitu visā pasaulē. 
Drīz pēc komerciālā uzplaukuma, 1999. gada aprīlī, iekšēju konfliktu dēļ *The Verve* pašķīrās. Astoņu pašķiršanās gadu laikā, Eškrofts noraidīja runas par atkalapvienošanos, sakot "Drīzāk varētu apvienot visus četrus Bītlus."

Grupa ar sākotnējo sastāvu apvienojās 2007. gadā, uzsākot koncerttūri un 2008. gada augustā izdodot albumu *[[Forth (albums)|Forth]]*. 2009. gadā grupa pašķīrās trešo reizi.

## Diskogrāfija
* *[[A Storm in Heaven]]* (1993)
* *[[A Northern Soul]]* (1995)
* *[[Urban Hymns]]* (1997)
* *[[Forth (albums)|Forth]]* (2008)

## Atsauces
Skidzeļa

**Skidzeļa** () jeb **Skideļa** () ir pilsēta Baltkrievijas rietumos uz austrumiem no Grodņas. Cukurrūpnīca.

Rakstos pirmoreiz minēta 1501. gadā. No 1615. gada - Radzivilu īpašumā. Līdz Polijas Trešajai dalīšanai 1795. gadā, kad Skidzeļa iekļāvās Krievijā, tā bija Lietuvas lielkņazistes (Žečpospolitas) sastāvā. Starp pasaules kariem - Polijā. Kad 1939. gada septembrī PSRS iegruka Polijas austrumdaļā, pilsētā sākās poļu iedzīvotāju grautiņi jeb t.s. Skidzeļas sacelšanās. Pēc Otrā pasaules kara Skidzeļā (nevis apgabala centrā Grodņā) bija Komunistiskās partijas apgabala komiteja.

## Galerija

File:Skidel_St._Joseph's_Catholic_Church.JPG
File:Skidel Church of sacred New martyrs and confessors of Belarus.JPG


## Atsauces

## Ārējās saites

* Skidzeļa vietnē "Baltkrievijas globuss"
Meirs Lanskis

**Meirs Lanskis** (), īstajā vārdā **Meirs Suhavļanskis** (; dzimis , miris ), pazīstams kā «mafijas grāmatvedis», bija Polijas ebreju izcelsmes amerikāņu gangsteris. Viens no t.s. «ebreju mafijas» līderiem ASV. Viens no Lasvegasas spēļu industrijas pamatlicējiem.

Dzimis Grodņā, 1911. gadā ar ģimeni emigrēja uz ASV un apmetās Ņujorkas Lejasīstsaidas rajonā. Pusaudžu gados iesaistījās ielu bandās un satika nākamos ASV noziedzības līderus Bagsiju Sīgelu un Lakiju Lučāno. Pirmos finanšu līdzekļus nopelnīja ar alkohola kontrabandu no Kanādas.

Trīsdesmitajos gados pievērsās spēļu biznesam un 1936. gadā vadīja spēļu biznesu Floridā, Ņūorleānā un Kubā, kļūdams par Kubas prezidenta Fulhensio Batistas personisko draugu. 1936. gadā Lanska biznesa partneris Lučano tika ieslodzīts, bet 1946. gadā — deportēts uz Itāliju. Pēc Otrā pasaules kara Lanskis, Lučano un Bagsijs iesaistījās viesnīcas *Flamingo* celtniecībā Lasvegasā. 1946. gada 22. decembrī Lanskis piedalījās t.s. Havanas konferencē, kurā mafijas līderi sprieda par ietekmes sfēru sadali. 1947. gada 20. jūnijā Bagsijs tika nogalināts un Lanskis pārņēma viesnīcu.

thumb|right|'''Meyer Lansky 1958'''
Lanskis bija viens no galvenajiem cilvēkiem Kubas izklaides industrijā līdz pat Kubas revolūcijas uzvarai 1959. gadā, kad Lanska un citu mafijas darboņu kazino un viesnīcas tika konfiscētas. 1970. gadā Lanskis emigrēja uz Izraēlu, jo ASV viņam draudēja tiesa par nodokļu nemaksāšanu. Izraēla tomēr nepiešķīra viņam pastāvīgu uzturēšanās atļauju un 1972. gadā ASV varas iestādes viņu arestēja. Tiesa 1974. gadā Lanski apsūdzībā par nodokļu nemaksāšanu attaisnoja. Atlikušo dzīves daļu līdz savai nāvei 1983. gadā Lanskis dzīvoja ārēji necilu dzīvi Floridā.

## Ārējās saites

* Par Meiru Lanski 
*https://www.findagrave.com/memorial/2794/meyer-lansky (angliski)
Ivjes rajons

**Ivjes rajons** (, ) ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Ašmjanu, Ļidas, Navahrudakas un Voranavas rajoniem, Minskas apgabala Valožinas un Stovbcu rajoniem, kā arī Lietuvu.

## Ārējās saites
Ivje

**Ivje** (, ) ir pilsēta un rajona centrs Baltkrievijas rietumos uz austrumiem no Grodņas. Ivje ir Lietuvas tatāru centrs, pilsētā atrodas mošeja.

Rakstos pirmoreiz minēta 1444. gadā. 16. gadsimtā pilsētā darbojās ariāņu skola. 1611. gadā pilsētā tika nodibināta viena no pirmajām tipogrāfijām Baltkrievijā. Līdz Polijas Trešajai dalīšanai 1795. gadā, kad Ivje iekļāvās Krievijā, tā bija Lietuvas lielkņazistes (Žečpospolitas) sastāvā. Starp pasaules kariem — Polijā.

## Ārējās saites

* Ivje vietnē "Baltkrievijas globuss" 

## Atsauces
Televa

***Televa Oy*** bija Somijas uzņēmums, kas nodarbojās ar sakaru iekārtu izstrādi un ražošanu. Kopš 1981. gada *[[Nokia]]* pārvaldībā; 1990. gados integrēts *Nokia* struktūrā.

Pazīstamākais uzņēmuma izstrādājums ir ciparu telefona centrāle *[[DX 200]]*.

## Vēsture
Somijas Aizsardzības ministrija 1925. gadā izveidoja Radio laboratoriju un radio darbnīcu (*Radiolaboratorio ja radiotyöpaja*), lai ražotu radioaparatūru armijas vajadzībām. 1927. tās nosaukums mainīts uz *Puolustusministeriön Sähkölaboratorioksi* (Aizsardzības ministrijas elektrolaboratorija).

1945. gadā Aizsardzības ministrija *Sähkölaboratorioksi* apvienoja ar citām valsts elektroiekārtu darbnīcām, izveidojot valsts uzņēmumu *Valtion Sähköpaja*. 1962. gadā tā nosaukums mainīts uz *Televa* un bija kļuvis par rūpnīcu.

1973. gadā *Televa* sāka sadarbību ar *[[Nokia]]*, lai izveidotu valsts kopēju ISDN tīklu balss, datu un video pārsūtīšanai.
1976. gadā uzņēmums tika pārveidots par kapitālsabiedrību *Televa Oy*, kura lielākais kapitāldaļu turētājs bija Somijas valsts; citi akciju īpašnieki bija *[[S-ryhmä|Outokumpu Oy]]* un *[[Valmet|Valmet Oy]]*.

Uzņēmums nesa zaudējumus, tādēļ 1977. gadā valdība nolēma kopā ar tajā laikā Somijas lielāko elektronikas uzņēmumu *Nokia* izveidot kopuzņēmumu (vienādās daļās) *Telefenno Oy*, kas ražotu sakaru tīklu aparatūru. *Telefenno* attīstīja *Nokia* *E 10* sistēmu , kuru pārsauca par *DX 100* un *Televa* izstrādātās analogās un ciparu telefona centrāles (tās prototips nosaukts par *[[DX 200]]*). Vēlāk izrādījās, ka *DX 200* sistēma ir pārāka par *DX 100*, tāpēc tā kļuva par uzņēmuma galveno produktu.

1981. gadā valsts savas *Televa* kapitāldaļas pārdeva *Nokia*. *Telefenno* pārdēvēts par *Telenokia Oy*, kas turpināja sakaru tīklu iekārtu ražošanu un attīstīšanu. Uzņēmuma radio operācijas nodotas *[[Mobira|Mobira Oy]]*,  citu elektronisko iekārtu bizness pārdots. 

1987. gadā *Televa* ar *Telefenno* pilnībā pārgāja *Nokia* īpašumā. 1992. gadā uzņēmuma nosaukums mainīts uz *Nokia Telecommunications*.

## Atsauces
Ķīnas Komunistiskā partija

**Ķīnas Komunistiskā partija** (, *Zhōngguó Gòngchǎndǎng*) ir Ķīnas Tautas Republikas vadošā un valdošā partija. Pašreizējais partijas līderis ir Sji Dzjiņpins, kas ieņem Centrālās komitejas ģenerālsekretāra amatu. Partija tika dibināta 1921. gada jūlijā Šanhajā. Ķīnas Komunistiskā partija ar vairāk nekā 96 miljoniem biedru (2022. gada nogales dati)  ir pasaulē otra lielākā partija aiz Indijas Tautas partijas.

Ķīnas Komunistiskā partija (ĶKP) kopš 1949. gada spēlē galveno lomu Ķīnas politiskajā sistēmā, pārvaldot valsti caur vienpartijas sistēmu un uzturot ideoloģisko kontroli pār valsts institūcijām, masu medijiem un bruņotajiem spēkiem. Partijas centrālā loma ir nostiprināta Ķīnas Tautas Republikas konstitūcijā, kur tā definēta kā "valsts un sabiedrības vadošā kodola spēks".

Vēsturiski ĶKP ideoloģiskais pamats bija balstīts uz marksisma-ļeņinisma principiem, ko vēlāk papildināja maoisms — īpaša marksisma interpretācija, ko izstrādāja Mao Dzeduns. Kopš 1980. gadiem partija ir piedzīvojusi vairākus būtiskus transformācijas posmus, it īpaši pēc Dena Sjaopina uzsāktajām reformām, kas ieviesa "sociālistisku tirgus ekonomiku". Lai gan ĶKP saglabā formālu uzticību marksismam-ļeņinismam, tās praktiskā politika bieži vien ietver kapitālistiskas iezīmes, radot unikālu sistēmu, ko oficiāli dēvē par "sociālismu ar ķīniešu specifiku".

Ģenerālsekretārs Sji Dzjiņpins, kurš pie varas ir kopš 2012. gada, ir centies pastiprināt partijas kontroli pār visām valsts un sabiedrības dzīves jomām. Viņš ir uzsācis vairākas kampaņas, tai skaitā plašu pretkorupcijas kampaņu, centralizējis varu, kā arī veicinājis ideoloģisku atdzimšanu, atsaucoties uz marksisma-ļeņinisma un Mao idejām. 2022. gadā Sji tika pārvēlēts par ģenerālsekretāru trešo termiņu, nostiprinot savu varu vēl nepieredzētā mērā kopš Mao Dzeduna ēras.

ĶKP struktūra ir hierarhiski organizēta, tās augstākā vara pieder Centrālajai komitejai, Politbirojam un tā Pastāvīgajam komitejam. Partija darbojas ciešā integrācijā ar valsts institūcijām un tautsaimniecību, kontrolējot nozīmīgākos lēmumu pieņemšanas procesus gan nacionālā, gan reģionālā līmenī.

Mūsdienās ĶKP saskaras ar izaicinājumiem saistībā ar sabiedrības novecošanu, ekonomikas izaugsmes palēnināšanos, sociālo nevienlīdzību, kā arī starptautisku kritiku par cilvēktiesību pārkāpumiem un autoritārisma pieaugumu. Tomēr partija joprojām saglabā augstu lojalitāti daudzos sabiedrības slāņos, pateicoties ekonomiskajai izaugsmei, nacionālisma stiprināšanai un efektīvai kontrolei pār informācijas telpu.

## Skatīt arī

* Ķīnas sociālisms

## Atsauces

## Ārējās saites

* English.cpc.people.com.cn