open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Denjels Dejs-Lūiss

**Denjels Dejs-Lūiss** (; dzimis  Londonā) ir britu—īru teātra un kino aktieris. 2013. gadā kļuvis par vienīgo aktieri, kurš trīs reizes ieguvis Amerikas Kinoakadēmijas balvas kā labākais aktieris galvenajā lomā. Tās saņemtas par galvenajām lomām filmās "Mana kreisā kāja" (īru režisors Džims Šeridans, 1989), "Plūdīs asinis" (režisors Pols Tomass Andersons, 2007) un "Linkolns" (režisors Stīvens Spīlbergs, 2012).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1957. gadā Londonā īru izcelsmes dzejnieka Sesila Deja-Lūisa (1904—1972) un viņa otrās sievas ebreju izcelsmes aktrises Džillas Belkonas (1925—2009) ģimenē. Viņa mātes vecmāmiņa Laura Grīnberga (*Laura Greenberg*, ap 1863 — 1934) bija dzimusi Latvijā un 19. gadsimta beigās pārcēlusies uz dzīvi Anglijā.

Pēc 1975. gada Denjels Dejs-Lūiss iestājās Bristoles teātra skolā (*Old Vic Theatre School*), 1982. gadā debitēja nelielā lomā filmā "Gandijs".
Kļuva populārs ar galvenās lomas atveidi filmā "Istaba ar skatu" (*A Room with a View*, 1985).

Dejam-Lūisam bijušas lielas pauzes starp filmām, sasniedzot pat četrus gadus. Viņas raksturīga pilnīga saplūšana ar atveidojamo tēlu. Tā filmā "Mana kreisā kāja" viņš atveidoja mākslinieku invalīdu kopš bērnības Kristiju Braunu un iemācījās zīmēt un rakstīt ar kreiso kāju, tāpat kā viņa tēla prototips, kura ķermenis bija paralizēts cerebrālās triekas dēļ.

Sešas reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris galvenajā lomā — par lomām filmās "Mana kreisā kāja" (*My Left Foot: The Story of Christy Brown*, 1989), "Tēva vārdā" (*In the Name of the Father*, 1993), "Ņujorkas bandas" (2002), "Plūdīs asinis" (*There Will Be Blood*, 2007), "Linkolns" (2012) un "Neredzamais pavediens" (2017). Ieguvis šo balvu trīs reizes — par filmām "Mana kreisā kāja", "Plūdīs asinis" un "Linkolns". Astoņas reizes nominēts Zelta globusa balvai, ko ieguva divas reizes ("Plūdīs asinis", "Linkolns"). Septiņas reizes nominēts BAFTA kino balvai, ko saņēmis četras reizes ("Mana kreisā kāja", "Ņujorkas bandas", "Plūdīs asinis", "Linkolns").

Pēc ilgstošas kopdzīves ar franču aktrisi Izabellu Adžanī, Dejs-Lūiss apprecējās (1996) ar režisori Rebeku Milleri, dramaturga Artura Millera (pazīstams arī kā viens no Merilinas Monro trim vīriem) meitu.

Pēc trešā Oskara saņemšanas Dejs-Lūiss 2012. gadā paziņoja, ka viņš uz pieciem gadiem pārtrauks filmēšanos, un šo laiku viņš pavadīja savā Īrijas lauku mājā.
2017. gada decembrī notika filmas "Neredzamais pavediens" pirmizrāde, pirms tam izziņojot, ka tā ir pēdējā filma ar Deja-Lūisa piedalīšanos pirms aktiera karjeras beigām.

2024. gada 1. oktobrī paziņoja, ka pēc septiņiem gadiem Dejs-Lūiss atgriežas kino. Viņš atveidos galveno lomu filmā *[[Anemone (filma)|Anemone]]*, kas ir viņa dēla Ronana Deja-Lūisa režijas debija, ar kuru Denjels kopā sarakstīja scenāriju.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Seskāpši

**Seskāpši** jeb **caunāpši** (*Melogale*) ir sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) Eirāzijas āpšu apakšdzimtas (*Melinae*) plēsēju ģints, kurā ir 4 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tos sauc arī par **koku āpšiem** jeb **palmu āpšiem**.

Seskāpši dzīvo Āzijā gan atklātos zālājos, gan mežos, sākot ar Indijas ziemeļaustrumiem līdz centrālajai Ķīnai un Dienvidaustrumāzijai. Tos sauc par seskāpšiem, jo atšķirībā no citiem āpšiem tiem ir smaili seskiem līdzīgi purni.

Lai arī daudzās valstīs seskāpši ir aizsargājama suga, tos vietējie iedzīvotāji medī gaļas, kažokādas ieguvei, kā arī tos izmanto tautas medicīnā.

## Izskats un ieradumi
Tie ir nelieli dzīvnieki, mazāki nekā Eiropas āpši un Amerikas āpši. Vidēji bez astes tie ir 33—43 cm gari, bet kuplās astes garums 12—23 cm. To kažoki ir tumši brūni vai tumši pelēki, gandrīz melni, ar meln-baltām svītrām uz sejas, pakakles un dažreiz uz muguras. Baltajiem vaigiem centrā ir melns plankums. Deguns, ausis un pēdu apakšas ir rozā. Kā visiem āpšiem tiem ir īsas, spēcīgas kājas, kas piemērotas zemes rakšanai. Seskāpši ļoti labi kāpj kokos.

Seskāpši ir nakts dzīvnieki un barojas ar kukaiņiem, tārpiem, maziem putniem, grauzējiem un augļiem.

## Sistemātika
* **Seskāpšu ģints** (*Melogale*)
** Birmas seskāpsis (*Melogale personata*) 
** Borneo seskāpsis (*Melogale everetti*)
** Javas seskāpsis (*Melogale orientalis*) 
** Ķīnas seskāpsis (*Melogale moschata*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Malaizijas seskāpša foto (ARKive)
* Birmas seskāpsis (angliski)
* Birmas un Ķīnas seskāpšu foto (scienceblogs.com)
* Ferret Badger
Cūkāpši

**Cūkāpši** (*Arctonyx*) ir sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) Eirāzijas āpšu apakšdzimtas (*Melinae*) plēsēju ģints, kurā ir 3 mūsdienās dzīvojošas sugas. Cūkāpši ir izplatīti Āzijas austrumos un dienvidaustrumos: Ķīnā, Indijas austrumdaļā, Indoķīnā un Sumatrā. Nesenā pagātnē cūkāpšu ģintī tika klasificēta tikai viena suga cūkāpsis (*Arctonyx collaris*). Zinātniekiem, rūpīgi izpētot un veicot analīzes dažādiem pasaules muzeju eksponātiem, atklājās, ka cūkāpšu ģintī ir 3 atšķirīgas sugas. Zinātnieki savu pētījumu publicēja 2008. gada oktobrī.

## Cūkāpšu sugu salīdzinājums
Tibetas cūkāpsis (*Arctonyx albogularis*) ir vidēji liels āpsis, ar plušķainu kažoku. Tas ir plaši izplatīts mērenā klimata Āzijā, sākot ar Tibetu un Himalaju reģioniem un beidzot ar Ķīnas austrumiem un dienvidiem. Cūkāpsis (*Arctonyx collaris*) ir ļoti liels āpsis, tas ir ne tikai lielākais āpsis cūkāpšu ģintī, bet arī vislielākais āpsis pasaulē. Tā kažokam ir īsāks matojums, un tas ir izplatīts Dienvidaustrumāzijā, sākot ar Indijas austrumiem līdz Birmai, Taizemei, Vjetnamai, Kambodžai un Laosai. Indijas austrumos un iespējams Ķīnas dienvidos viens otram blakus dzīvo gan mazākais cūkāpsis *Arctonyx albogularis*, gan milzis *Arctonyx collaris*. Fosiliju pētījumi liecina, ka abi ir dzīvojuši viens otram blakus jau pleistocēnā. 

Vismazākais cūkāpšu ģintī ir Sumatras cūkāpsis (*Arctonyx hoevenii*), tā kažoks ir ļoti tumšā krāsā un tā izplatība ir pilnīgi atrauta no pārējiem cūkāpšiem. Mazais cūkāpsis ir endēmisks Sumatras salai, un uz dienvidiem, sākot ar Sunda rifu Taizemes pussalā, nedzīvo neviens cits cūkāpšu ģints (*Arctonyx*) pārstāvis.

## Sistemātika
* **Cūkāpšu ģints** (*Arctonyx*)
** Cūkāpsis (*Arctonyx collaris*)
** Sumatras cūkāpsis (*Arctonyx hoevenii*)
** Tibetas cūkāpsis (*Arctonyx albogularis*) 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Appearance and general characteristics of Hog Badger
* Hog badger home page
* Arctonyx collaris
* Hog Badger
* Cūkāpša foto (Guangzhou Zoo)
Trests

**Trests** ir uzņēmumu apvienība, kurā ietilpstošie dažādie uzņēmumi saplūduši vienā lielā kompleksā, zaudējot savu juridisko un saimniecisko patstāvību. Viens no uzņēmumiem kļūst par tresta galveno uzņēmumu, kam pārējie apvienotie uzņēmumi ir pakļauti; galvenais uzņēmums vada ražošanu, ar to saistīto pakalpojumu, tirdzniecības nozari. Trests var apvienot gan vienas nozares, gan dažādu (arī pavisam atšķirīgu) nozaru uzņēmumus. Tā kā trests veicina monopolu rašanos, dažās valstīs (piemēram, ASV un Vācijā) tie ir aizliegti (sk. pretmonopolu likumi).
Lilastes ezers

**Lilastes ezers** (arī **Līlastes ezers**) ir ūdenstilpe Rīgavas līdzenumā, Ādažu novada Ādažu pagasta ziemeļrietumos. Ezers veidojies kā Baltijas ledus ezera joma kopā ar Dūņezeru, ar kuru tas agrāk bijis vienots. Krasti zemi, vietām slīpi, ezeru ierobežo kāpu grēdas. Dibens dūņains, līdz 8&nbsp;m biezs sapropeļa slānis. Gar ezera rietumu krastu iet autoceļš A1. Zivīm bagāts.

## Atsauces
Kamaniņu braukšana 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**2010. gada Olimpisko spēļu sacīkstes kamaniņu braukšanā** norisinājās no  līdz , Vistleras olimpiskajā kamaniņu trasē. Kopumā tika sadalīti 3 medaļu komplekti. Latvijas kamaniņu divnieks brāļi Juris un Andris Šici izcīnīja sudraba medaļu.

## Disciplīnas

## Medaļu ieguvēji

### Kopvērtējums



### Vīrieši

### Sievietes



## Programma
Sākuma un beigu laiki doti pēc Latvijas laika

‡ -sacīkstes beidzās naktī, kad Latvijā jau iestājās nākamā diena

## Latvijas sportistu rezultāti
Slīprakstā atzīmēta iegūtā vieta atsevišķā braucienā.Ietonēti atzīmēts individuāli labākais rezultāts braucienos.
Klayton

***Klayton*** (īstajā vārdā **Skots Deivids Alberts** (*Scott David Albert*; dzimis 1969. gada 17. jūnijā) ir amerikāņu daudzinstrumentālists, kurš darbojies daudz dažādās grupās un projektos un izdevis mūziku ar dažādiem skatuves vārdiem. Pazīstamākie ir viņa pašreizējie projekti — *[[Celldweller]]* un *[[Scandroid]]*.

## Diskogrāfija
* *Immortal — Dead and Buried* (1990, neatkarīgi)

### ''Circle of Dust''

* *Circle Of Dust* (1992, *R.E.X. Records*)
* *Metamorphosis* (1993, *R.E.X. Records*)
* *Brainchild* (1994, *R.E.X. Records*)
* *Disengage* (1998, *Flying Tart Records*)
* *Machines of Our Disgrace* (2016, *FiXT*)
* *alt_Machines* (2018, *FiXT*)

### ''Argyle Park''/''AP2''
* *Misguided* (1995, *R.E.X. Records*)
* *Suspension of Disbelief* (2000, *Tooth & Nail Records*)

### ''Celldweller''
* *Celldweller* (2003, *Esion Media*)
* *Soundtrack for the Voices in My Head Vol. 01* (2008, *FiXT*)
* *Wish Upon a Blackstar* (2012, *FiXT*)
* *Soundtrack for the Voices in My Head Vol. 02* (2012, *FiXT*)
* *Demo Vault Vol. 01* (2014, *FiXT*)
* *Blackstar* (2015, *FiXT*)
* *End of an Empire* (2015, *FiXT*)
* *Soundtrack for the Voices in My Head Vol. 03* (2016, *FiXT*)
* *Killer Instinct Season 3: Original Soundtrack* (2016, *Microsoft Studios Music*)
* *Offworld* (2017, *FiXT*)
* *Satellites* (2021, *FiXT*)

### ''FreqGen''
* *Transmissions: Vol. 01* (2014, FiXT)
* *Transmissions: Vol. 02* (2015, FiXT)
* *Transmissions: Vol. 03* (2016, FiXT)
* *Transmissions: Vol. 04* (2017, FiXT)
* *Dreaming* (2020, FiXT)

### ''Scandroid''
* *Scandroid* (2016, FiXT*)
* *Dreams of Neo-Tokyo* (2017, *FiXT*)
* *Monochrome* (2017, FiXT)
* *Dreams in Monochrome* (2018, *FiXT*)
* *The Darkness and The Light* (2020, *FiXT*)

=== Klayton ===
* *Terraform Drums Vol. 01* (2017, *FiXT*)
* *Weapons of War* (2018, *FiXT/Position Music*)
* *Weapons of War: The Monster Within* (2018, *FiXT/Position Music*)
* *The Dunes (Original Motion Picture Score)* (2020, *FiXT/Position Music'')
Anglijas pilsoņu karš

thumb|300px|Anglijas pilsoņu kara pirmais poms
**Anglijas pilsoņu karš**, arī **Anglijas revolūcija** () bija pilsoņu karš Anglijas Karalistē (1641—1651) starp parlamentāristiem (*Roundheads* — "apaļgalvjiem") un rojālistiem (*Cavaliers* — "kavalieriem"). To iedala trijos posmos: pirmajā (1642—1646), otrajā (1648—1649) un trešajā (1649—1651) pilsoņu karā.

## Kara sākums
Kad karalis pieprasīja parlamentam naudu cīņai pret nemieriem Skotijā , tas atteicās ieviest jaunus nodokļus, un 1642. gadā karalis pieteica parlamentam karu. Anglijā sākās pilsoņu karš starp rojālistiem, kas atbalstīja Anglijas karali Čārlzu I, un parlamenta piekritējiem. Čārlzs I bija slikts karavadonis, bet parlamenta piekritējus atbalstīja flote un vadīja divi izcili ģenerāļi — lords Fērfakss un Olivers Kromvels.

Attēls:King_Charles_I_after_original_by_van_Dyck.jpg|Anglijas karalis Čārlzs I (Antonija van Deika glezna, 1636)
Attēls:Oliver Cromwell by Samuel Cooper.jpg|Olivers Kromvels (Semjuela Kūpera glezna)


## Kara gaita
1645. gada 14. jūnija kaujā pie Neizbijas (*Naseby*) smagi apbruņotie un labi organizētie Kromvela "jaunā tipa" armijas pīķneši un musketieri sagrāva rojālistus.
1649. gadā Kromvels sakāva rojālistus un pasludināja Angliju par republiku.
1649. gadā Anglijas karali Čārlzu I tiesāja par nodevību un sodīja ar nāvi. Viņa nāve bija Anglijas pilsoņu kara kulminācija.  Karš beidzās ar parlamentāristu uzvaru kaujā pie Vūsteras (*Worcester*) 1651. gada 3. septembrī.

## Sekas
Pēc Anglijas pilsoņu kara beigām no Čārlza I sasauktā parlamenta bija palikuši tikai nedaudzi deputāti- t.s. "rumpja parlaments", kas tomēr pretendēja uz varu. 1653. gadā Kromvels, kurš enerģiski centās atbrīvoties no visām karaļa valdīšanas paliekām, atlaida "rumpja parlamentu". Ieradies parlamentā, viņš norādīja uz parlamenta priekšsēdētāja amata simbolu un smiedamies nosauca to par āksta zizli.

Lai gan Kromvels veica vairākas reformas, viņa vara nebija populāra. Pēc Kromvela nāves 1660. gadā armija lūdza Čārlza I dēlu Čārlzu II ieņemt troni. Ar to monarhija bija atjaunota.
## Atsauces

## Ārējās saites
Distanču slēpošana 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**2010. gada Olimpisko spēļu sacīkstes distanču slēpošanā** norisināsies no  līdz , Vistleras olimpiskajā parkā. Kopumā tiks sadalīti 12 medaļu komplekti.

## Disciplīnas

## Medaļu ieguvēji
=== Vīrieši ===

### Sievietes


## Programma
Sākuma,beigu laiki doti pēc Latvijas laika

‡ -sacīkstes beigsies naktī, kad Latvijā jau būs iestājusies nākamā diena
Biotops

[thumb|180px|[Amazones lietus mežu biotops]]

**Biotops** ( (*bios*) — 'dzīve' un  (*topos*) — 'vieta') jeb **dzīvotne** ir samērā viendabīga sauszemes vai ūdens teritorija, kuras pazīmes nosaka dabīgi vai daļēji dabīgi ģeogrāfiskie, biotiskie un abiotiskie faktori un kas piemērota konkrētas sugas eksistencei. Biotopi var būt ļoti dažādi pēc sava veida un platības. Tos var klasificēt pēc vides apstākļiem, augu un dzīvnieku sabiedrībām (biocenozēm) tajos. Biotops kopā ar tajā esošo biocenozi veido bioģeocenozi. Aprakstot biocenozi kā konkrētai sugai piemērotu, to var saukt par dzīvotni, lai gan dzīvotne var iekļaut vairākus blakus pastāvošus biotopus.

## Skatīt arī
* Biocenoze

## Atsauces
Linezers (Rīga)

**Linezers** (arī **Linu ezers**) ir beznoteces ezers Rīgā, Biķernieku mežā, starpkāpu ieplakā. Izvietojies starp iekšzemes kāpām ar mīkstu, tīru ūdeni. Tikai nokrišņu un gruntsūdeņu ūdensgūtve. Krasti lēzeni. Peldvieta. Ap ezeru 1960. gados uzbūvēta Biķernieku mototrase.

Piekraste vietām aizaugusi, vietām smilšains krasts. Pārpurvots DA krasts, gar to vilkvālītes, grīšļi u.c., piekraste aizaugusi ar dzeltenām lēpēm.

No zivju sugām ezerā dzīvo grundulis, asaris, karpa, karūsa, mailīte, rauda, rudulis.

## Atsauces
Linu ezers

**Linu ezers** var būt:
* Linu ezers Mārkalnes pagastā
* Linu ezers Ziemera pagastā
* Linezera Jumurdas pagastā cits nosaukums
* Linezera Lēdurgas pagastā cits nosaukums
* Linezera Rīgā cits nosaukums
* Liniņu ezera cits nosaukums
* Linoka cits nosaukums
* Popīša cits nosaukums
* Višezera cits nosaukums

## Skatīt arī
* Linezers
Līču ūdenskrātuve

**Līču ūdenskrātuve** ir mākslīga ūdenstilpe uz Braslas upes Aizkraukles novada Skrīveru pagastā. Izbūvēta 1975. gadā pēc "Melioprojekta" projekta. Krasti stāvi, dibens mālains. Ūdenskrātuvi veido zemes aizsprosts ar autoceļu, tajā regulējoša dzelzsbetona caurteka un sūkņu stacija. Mīt līdaka, karpa, asaris, rauda, plaudis, rudulis. Krastā peldvieta.

## Atsauces
Brasla (Dīvajas satekupe)

**Brasla** (arī **Brasliņa**) ir viena no Dīvajas satekupēm Ogres un Aizkraukles novados. Sākas no grāvju sistēmas Aizkraukles purva ziemeļu daļā. Augštecē tek austrumu - rietumu virzienā pa līdzenu apvidu. Lejpus Ziemlaukiem pagriežas uz dienvidiem un nolaižas Daugavas ielejā pa izteiktu ieleju. Pirms Līčiem izbūvēta Līču ūdenskrātuve. Lejpus tās gar upes labo krastu ierīkota 3,6 km gara tūristu taka. Dienvidrietumos no Skrīveriem, satekot ar Maizīti, veido Dīvajas upi. 

Upi šķērso autoceļš P32 un dzelzceļa līnija Rīga - Daugavpils.

## Atsauces
Šorttreks 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**2010. gada Olimpisko spēļu sacīkstes šortrekā** norisinājās no  līdz , *Pacific Coliseum* arēnā. Kopumā tika sadalīti 8 medaļu komplekti.

## Disciplīnas

## Medaļu ieguvēji
### Kopvērtējums

=== Vīrieši ===

### Sievietes


## Programma
Sākuma,beigu laiki doti pēc Latvijas laika

## Latvijas sportistu rezultāti
Ķepovas pagasts

**Ķepovas pagasts** ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām, Baltkrievijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Asūnes, Svariņu, Bērziņu un Robežnieku pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Pagasta teritorijā ir septiņas upes:

Akmineica, Aktica, Asūnīca, Lukšova, Pupaļņa, Rūbežneica, Ūšupe.

#### Purvi
Pagasta teritorijā ir trīs purvi:

Jelažņiku purvs, Pupaļņa, Vilku pūrs.

## Vēsture
1945. gadā Asūnes pagastā izveidoja Ķepovas ciema padomi. 1954. gadā **Ķepovas ciemam** pievienoja likvidēto Apoļu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dagdas novadā. 2021. gadā Dagdas novadu iekļāva Krāslavas novadā.

### Pieminekļi
Pagasta teritorijā ir divi valsts nozīmes un viens vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis.

Valsts nozīmes pieminekļi:
* Vorzovas senkapi
* Mīsnīku pilskalns (Zamščina). 

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Neikšāni]]** (pagasta centrs), Apaļi,  Lukšova, Meļķeri.

### Ievērojami novadnieki

* Kostantīns Raudive (1904-1974) - filozofs, rakstnieks
* Konstantīns Aizpurs (1919-2003) - dramaturgs, dzejnieks
* Norberts Neikšānīts (Trepša) (1913-1972) - katoļu garīdznieks, rakstnieks
* Mečislavs Dubra (1934-2003) - sabiedriskais darbinieks, bijis Rīgas pašvaldības vadītājs (1976-1984)

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

Kopš 20.gadsimta 20.gadiem līdz 2000.gadam Ķepovas pagastā (Ķepovas ciemā) darbojās skola, tajā mācījušies Konstantīns Raudive, Konstantīns Aizpurs.

## Atsauces
Laibach (grupa)

***Laibach*** ir slovēņu avangarda mūzikas grupa. Tās mūzikai raksturīgs dažāds skanējums, lielākoties tā ir piederīga industriālajai mūzikai (īpaši *[[martial mūzika|martial industrial]]* apakšžanram), kā arī neoklasiskajai mūzikai. *Laibach* tēlā liela loma ir totalitārisma stila estētikai. Grupa ir izdevusi vairākus kaveralbumus, kā arī tās mūzikā bieži sastopamas atsauces uz klasiskās mūzikas komponistu darbiem.

*Laibach* radās 1980. gada 1. jūnijā Trbovljē, Slovēnijā (tad vēl Dienvidslāvijā). *Laibach* pieder pie Slovēnijas mākslinieku kustības *[[Neue Slowenische Kunst]]* (NSK), bija viena no kustības aizsācējiem 1984. gadā. Vārds *Laibach* ir cēlies no Slovēnijas galvaspilsētas Ļubļanas nosaukuma vācu valodā.

2015. gada 19. un 20. augustā grupa uzstājās Phenjanā, Ziemeļkorejā. Par šo notikumu 2016. gadā tika uzņemta dokumentālā filma "Atbrīvošanas diena".

## Diskogrāfija

* *[[Laibach (albums)|Laibach]]* (ŠKUC/Ropot, 1985), 
* *[[Rekapitulacija 1980-1984]]* (1985),
* *[[Neu Konservativ]]* (1985),
* *[[Nova Akropola]]* (Cherry Red, 1986),
* *[[The Occupied Europe Tour 1985]]* (1986),
* *[[Opus Dei (albums)|Opus Dei]]* (Mute Records, 1987),
* *[[Slovenska Akropola]]* (1987),
* *[[Baptism (albums)|Krst Pod Triglavom-Baptism]]* (1987),
* *[[Let It Be (Laibach albums)|Let It Be]]* (Mute Records, 1988), 
* *[[Sympathy for the Devil (albums)|Sympathy for the Devil]]* (Mute Records, 1990), 
* *[[Macbeth (albums)|Macbeth]]* (Mute Records, 1990), 
* *[[Kapital]]* (Mute Records, 1992), 
* *[[Ljubljana-Zagreb-Beograd]]*, (The Grey Area/Mute Records, 1993),
* *[[NATO (albums)|NATO]]* (Mute Records, 1994), 
* *[[The Occupied Europe NATO Tour 1994-1995]]* (The Grey Area/Mute Records, 1996), 
* *[[Jesus Christ Superstars (albums)|Jesus Christ Superstars]]* (The Grey Area/Mute Records, 1996),
* *[[Malci Belic, December 21, 1984]]* (The Grey Area/Mute Records, 1997),
* *[[The John Peel Sessions]]* (Strangefruit, 2002),
* *[[WAT (albums)|WAT]]* (Mute Records, 2003),
* *[[Anthems (Laibach albums)|Anthems]]* (Mute Records, 2004, izlase),
* *[[Volk (albums)|Volk]]* (Mute Records, 2006).
* *[[Laibachkunstderfuge]]* (Mute Records, 2008).
* *[[Spectre(albums)|Spectre]]* (Mute Records, 2014).
* *[[Also Sprach Zarathustra]]* (Mute Records, 2017).

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa
* Twitter lapa
* MySpace profils
* Last.fm profils
* Facebook profils
Volters Kronkaits

**Volters Līlends Kronkaits jaunākais** (*Walter Leland Cronkite, Jr.*; dzimis , miris ) bija ASV televīzijas žurnālists. Visvairāk pazīstams kā kanāla CBS ziņu vadītājs no 1962. līdz 1981. gadam.

Kronkaits no 1937. gada 1981. gadam bija viens no tiem, kas pirmais informēja par svarīgākajiem notikumiem ASV: Otro pasaules karu, Nirnbergas procesu, Vjetnamas karu, atentātu pret prezidentu Džonu Kenediju, Votergeitas skandālu, Irānas ķīlnieku krīzi. Viņš veidoja plašus sižetus par ASV kosmisko programmu, sākot ar ''Mercury'' projektu līdz cilvēka izkāpšanai uz Mēness (kopā ar Volteru Širru) un *[[Space Shuttle]]*. *[[The Beatles]]* pirmā uzstāšanās ASV televīzijā notika ar Kronkaitu.
Kalnu slēpošana 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[2010. gada ziemas olimpiskās spēles|2010. gada Vankūveras ziemas olimpisko spēļu]] sacensības [[kalnu slēpošana|kalnu slēpošanā]]** norisinājās no  līdz  Vistleras slēpošanas kūrortā. Kopumā tika sadalīti 10 medaļu komplekti.

## Programma
Sākuma, beigu laiki doti pēc Latvijas laika

‡ -sacensības beidzās naktī, kad Latvijā jau bija iestājusies nākamā diena.

## Medaļu kopvērtējums

## Medaļu ieguvēji
=== Vīrieši ===

### Sievietes


## Dalībvalstis

*  (1)
*  (4)
*  (5)
*  (2)
*  (2)
*  (20)
*  (2)
*  (2)
*  (3)
*  (3)
*  (2)
*  (3)
*  (21)
*  (1)
*  (3)
*  (2)
*  (1)
*  (10)
*  (2)
*  (8)
*  (3)
*  (2)
*  (4)
*  (22)

*  (3)
*  (9)
*  (1)
*  (4)
*  (3)
*  (3)
*  (4)
*  (1)
*  (3)
*  (2)
*  (1)
*  (21)
*  (2)
*  (2)
*  (1)
*  (3)
*  (3)
*  (2)
*  (1)
*  (1)
*  (1)
*  (2)
*  (1)
*  (1)

*  (1)
*  (2)
*  (6)
*  (1)
*  (2)
*  (1)
*  (3)
*  (5)
*  (1)
*  (1)
*  (3)
*  (13)
*  (3)
*  (1)
*  (3)
*  (5)
*  (13)
*  (14)
*  (1)
*  (2)
*  (3)
*  (20)
*  (2)

## Ārējās saites
* Sports-Reference profils
Ancīšu dīķi

**Ancīšu dīķi** (arī **Vecannēnu dzirnavezers**) ir divu mākslīgu ūdenskrātuvju kaskāde uz Lorupes Siguldas novada Siguldas pagastā pie autoceļa Allaži - Sigulda. Mazākajā dīķī (2,5 ha) ieplūst ūdeņi no Saltavota, kas ir viens no spēcīgākajiem avotiem Latvijā. Lielākajā dīķī (6,5 ha) pa grāvi ieplūst ūdeņi no dienvidos esošā Grebīša. Ziemeļu krastā atrodas apdzīvotā vieta Kalnabeites.

## Atsauces
Tiešās secības spektra paplašināšanas tehnoloģija

**Tiešās secības spektra paplašināšanas tehnoloģija** ( jeb **DSSS**) ir spektra modulācijas metode. Tas nozīmē, ka pārraides signāls aizņem lielāku frekvenču joslas platumu nekā pats informācijas signāls, kas tiek modulēts. DSSS metode pieder pie platjoslas modulācijas veidiem ar tiešo spektra paplašināšanu un ir viena no trim mūsdienās izmantotajām spektra paplašināšanas metodēm. Formējot platjoslas radiosignālu ar DSSS metodi, sākotnējais ciparsignāls tiek pārveidots par pseidogadījumskaitļu secību, kuru izmanto nesējfrekvences modulācijai.
American Idiot

***American Idiot*** ir amerikāņu pankroka grupas Green Day septītais studijas albums, kas tika laists klajā . Albumu izdeva Reprise, tā producenti ir Robs Kavallo un Green Day.

Albums guva ievērojamus komerciālus panākumus, tas iekļuva 26 valstu albumu topu 1. vietā, ieskaitot ASV un Lielbritāniju. Kopš albuma laišanas klajā tas ir ticis pārsots vairāk nekā 14 miljonos kopiju, tai skaitā 167 000 kopiju tika pārdots jau pirmajā nedēļā. ALbums saņēma Grammy balvu par labāko roka albumu un lielākoties pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Dziesmu saraksts

Visām dziesmām mūziku sarakstījis Billijs Džo Ārmstrongs (izņemot, kur norādīts) un mūziku sarakstījuši Green Day.

# "American Idiot" — 2:54
# "Jesus of Suburbia" — 9:08
#* I. Jesus of Suburbia
#* II. City of the Damned
#* III. I Don't Care
#* IV. Dearly Beloved
#* V. Tales of Another Broken Home
# "Holiday" — 3:52
# "Boulevard of Broken Dreams" — 4:20
# "Are We the Waiting" — 2:42
# "St. Jimmy" — 2:55
# "Give Me Novacaine" — 3:25
# "She's a Rebel" — 2:00
# "Extraordinary Girl" — 3:33
# "Letterbomb" — 4:06
# "Wake Me Up When September Ends" — 4:45
# "Homecoming" — 9:18
#* I. The Death of St. Jimmy
#* II. East 12th St.
#* III. Nobody Likes You (vārdi: Maiks Dirnts)
#* IV. Rock and Roll Girlfriend (vārdi: Trē Kols)
#* V. We're Coming Home Again
# "Whatsername" — 4:12

## Vietas topos

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* GeekStinkBreath.net profils 
* American Idiot LP greendaydiscography.com mājaslapā
* The Internet Music Database profils
Brick by Boring Brick

**"Brick by Boring Brick"** ir amerikāņu grupas Paramore otrais singls no trešā studijas albuma *[[Brand New Eyes]]*. Tas tiek laists klajā . Pirmoreiz grupa šo dziesmu izpildīja 2009. gada septembrī *[[MTV Unplugged]]*.

Dziesmas "Brick by Boring Brick" videoklips tika filmēts Losandželosā . Videoklipa režisors ir Meierts Aviss.

## Dziesmu saraksts

## Piezīmes un atsauces
Armands Ploriņš

**Armands Ploriņš** ir bijušais Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienesta direktors un laika posmā no 2007. gada 4. jūlija līdz 2010. gada 6. aprīlim bija Veselības ministrijas valsts sekretārs. Viņš tika iecelts sekretera amatā laikā, kad Veselības ministrs bija Vinets Veldre (TP).

A.Ploriņš ieguvis augstāko izglītību Latvijas medicīnas akadēmijā, studējot ārstniecības programmā, un ieguvis maģistra grādu Latvijas Universitātes Ekonomikas un vadības fakultātē, studējot Kvalitātes vadības un vērtēšanas maģistra programmā. Armands Ploriņš papildus apguvis projektu vadību un kvalitātes sistēmu ieviešanu, vadīšanu un uzturēšanu, ieguvis LNKB Sertifikācijas centra sertifikātu kā Kvalitātes sistēmas iekšējais auditors.

No 1997.gada līdz 1999.gadam A.Ploriņš ir bijis Sanitārās robežinspekcijas ostu sektora vadītājs, no 2000.gada līdz 2003.gadam lektors Rīgas Tehniskajā universitātē, kopš 2003.gada docents Rīgas Tehniskajā universitātē, no 2002.gada līdz 2004.gadam Pārtikas un veterinārā dienesta Kvalitātes vadības un uzņēmumu atzīšanas daļas vadītājs, no 2004.gada līdz 2007.gadam Pārtikas un veterinārā dienesta Kvalitātes departamenta direktors. 2007.gada maijā A.Ploriņš kļuva par Veselības ministrijas Administratīvā departamenta direktoru.

Ir iesaistīts skandālā ar Bērnu slimnīcas saimniecības direktora Aivara Lisenko (TP, tā sauktā "partijas melnās kases inkasatora") iecelšanu amatā. A. Ploriņa darbība Valsts sekretāra amatā ir tikusi asi kritizēta, kā "nododot Ministru kabinetam visparadoksālākos un absurdākos lēmumus, kuru rezultāts ir Latvijas pacientu nāve".

## Atsauces
Terors

**Terors** var būt:
* Terorisms, 
* Terors — vulkāns Antarktīdā, 
* Terors — varas īstenota visaptverošas vardarbības draudu atmosfēras uzturēšana politisku vai reliģisku mērķu sasniegšanai.
Lorupe

**Lorupe** ir Gaujas kreisā krasta pieteka Siguldas novadā. Iztek no Ummuru ezera Rinkas purva dienvidu daļā. Tek pa Lorupes-Jūdažu zemledus iegultni, lejtecē — pa dziļu gravu. Uz upes ierīkotas vairākas ūdenskrātuves: Roķēnu ūdenskrātuve (11,9 ha), Matiņu ezers (19 ha), Ancīšu dīķi (8 ha). Ancīšu dīķos upē ietek Saltavots, kas ir viens no spēcīgākajiem avotiem Latvijā. Ietek Gaujā lejpus Siguldas. Labajā krastā apdzīvota vieta Kalnabeites, un tās kreisajā krastā pietek Greba grāvis. Upi šķērso autoceļi A2 un P8, kā arī Rīgas—Valkas dzelzceļa līnija.

## Atsauces
Māras dīķis

**Māras dzirnavu dīķis** ir mākslīga ūdenskrātuve Rīgā uz Mārupītes starp Torņakalnu un Āgenskalnu. Dīķa krasti lēzeni, dibens dūņains. Noteci regulē slūžas. Mīt līnis, līdaka, asaris, karpa, rauda, karūsa, vēži.

Pie dīķa izveidots 11 ha lielais Māras dārzs, lejpus dīķa pie Mārupītes Arkādijas parks.

## Vēsture

Svētās Marijas dzirnavu ezers () vairākkārt pieminēts kā bruņotu sadursmju un kauju vieta. Jau 1226. gadā šeit bija uzceltas Rīgas bīskapa dzirnavas. Marijas dzirnavas atradās vietā, kur Mārupīte iztek no Māras dīķa, tās darbojušās vēl 20. gadsimta sākumā. 1902. gadā dzirnavās uzstādīja jaunu tvaika dzinēju graudu malšanai.

Dzirnavu ēku nojauca 1920. gados, rekonstruējot līdzās esošo Altonavas ielas, Friča Brīvzemnieka ielas un jaunprojektētās Māras alejas krustojumu. 1920. gadu vidū dzirnavu ezers tika nolaists ar nolūku tā dūņas izmantot augsnes mēslošanai; vēlāk tas no jauna uzstādināts un izmantots kā zivju audzētava. Mārupes ielas pusē ierīkoja pilsētas peldētavu, tur bijusi koka ēka peldētāju ģērbtuvēm un pilsēta algojusi peldētavas uzraugu. Tur atradās arī laivu izīrēšanas vieta, bet ziemās — slidotava. Peldētava slēgta 1959. gadā.

Attēls:Māras dzirnavu dīķis pirms 1914.jpg|Skats uz Māras dzirnavām (20. gs. sākumā)
Attēls:Māras Pond (Riga).jpg|Māras dīķis


## Atsauces
Āzijas āpsis

**Āzijas āpsis** (*Meles leucurus*) ir sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) Eirāzijas āpšu ģints (*Meles*) plēsējs. Vēl nesenā pagātnē Eirāzijas āpšu ģintī bija tikai viena suga — Eirāzijas āpsis (*Meles meles*). Tomēr DNS pētījumi āpšu kvalifikācijā ir ieviesuši izmaiņas. Divas Eiropas āpša pasugas ir kļuvušas par sugām: Āzijas āpsis un Japānas āpsis (*Meles anakuma*). Daudzos informācijas avotos tās joprojām tiek sauktas par Eirāzijas āpša pasugām: *Meles meles leucurus* un *Meles meles anakuma*.

## Izplatība
Līdz ar sugas sadalīšanos trīs sugās ir sadalījusies to apdzīvotā teritorija. Robeža starp Eiropas āpsi un Āzijas āpsi ir Volgas upe. Uz rietumiem no Volgas dzīvo Eiropas āpsis (*Meles meles*), bet uz austrumiem Āzijas āpsis (*Meles leucurus*). Tas sastopams Krievijas austrumdaļā, Kazahstānā, Mongolijā, Ķīnā, Korejā, Urālu kalnos, Tjanšana kalnos un Tibetas plakankalnē.

Āzijas āpsim patīk dzīvot stepēs, retos, sausos priežu mežos vai krūmājos, kas mijas ar stepēm, un tam patīk apmesties upju vai ezeru krastos. Novērojami liecina, ka āpsis nekad neizvēlas dzīvot biezajos taigas mežos.

## Izskats
Āzijas āpsis ārēji ir ļoti līdzīgs Eiropas āpsim. Tā ķermenis ir masīvs, drukns. Galvas kopējā forma saplacināta, bet slaida, purna daļa ir relatīvi gara. Kājas īsas, ar platām pēdām, katrai pēdai 5 pirksti. Ausis nelielas, apaļas, acis mazas, novietotas ieslīpi. Āzijas āpsim atšķirībā no Eiropas āpša ir lielāka galva, tā dzerokļi ir garāki un šaurāki. Tāpat kā Eiropas āpsim kažoka matojums ir divkrāsains, apakšējā daļa ir melna vai brūna, bet augšējā pelēka. Tā seja ir balta ar divām kontrastainām melnām svītrām, ausis melnas ar baltiem ausu galiem. Tomēr abām sugām atšķiras sejas melnbaltais svītrojums. Baltais matojums uz vaigiem Āzijas āpsim ir īss, bieži nesasniedzot galvas pamatni un izzūdot kakla apmatojumā. Melnās svītras uz sejas šaurākas kā Eiropas āpsim. Āzijas āpsi var apskatīt šeit . Tā aste ir balta, un Krievijā to sauc arī par **baltastes āpsi**.

## Barība
Āzijas āpsis ir visēdājs, tas pamatā medī kukaiņus, kā dažādas vaboles, sienāžus un podnieklapsenes, bet reizēm medī arī kurmjus, ežus un grauzējus. No grauzējiem visbiežāk tiek medītas strupastes. Āpsis ēd arī saknes, ogas, augļus un sēklas.

## Sistemātika
Āzijas āpsim ir 2 pasugas:
* *Meles leucurus amurensis* — Mandžūrija, Korejas pussala
* *Meles leucurus leucurus* — Āzijas mērenā klimata josla uz austrumiem no Volgas

Lai gan Krievijas zinātnieki uzskata, ka Āzijas āpsim ir vairāk pasugu, pievienojot vispārpieņemtajām pasugām Sibīrijā dzīvojošo āpšu pasugas:
* *Meles leucurus sibiricus* — Rietumsibīrija
* *Meles leucurus altaicus* — Altajs
* *Meles leucurus radde* — Baikāla austrumpuse 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Distribution of two badger species(krieviski un angliski)

* Āzijas āpša foto  (inferret.ru)
Mālezers

**Mālezers** ir stipri aizaudzis beznoteces brūnūdens ezers Ropažu novada Garkalnes pagasta ziemeļrietumos, uz dienvidiem no Eimuru poldera. Krasti zemi, nepieejami, dibens dūņains. Izmanto ūdensputnu medībām.

## Atsauces
Dēmokrits

**Dēmokrits no Abdērām** (, Dēmokritos) bija sengrieķu filozofs un atomisma aizsācējs, Leikipa skolnieks. Dēmokrits dzimis ap 460. g. p.m.ē. Abdērās, Trāķijā.

Pirms 2500 gadiem izteica domu, ka visas vielas sastāv no sīkām, neredzamām daļiņām — *[[Atoms|atomiem]]*, kas atrodas mūžīgā kustībā.

## Biogrāfija

Dēmokrits piedzima Abdēru pilsētā Trāķijā. Daudz ceļojis, apgūstot dažādu valstu (Senā Ēģipte, Babilona, Persija, Indija, Etiopija) tautu filozofiskos uzskatus. Atēnās klausījās Sokrata un pitagorieša Filolāja mācības; bija pazīstams ar Anaksagoru.

Ceļojumos Dēmokrits esot iztērējis daudz naudas, kas viņam bija mantojumā. Taču mantojuma izšķērdēšana Abdērās bija krimināli sodāma. Tiesā savas aizstāvības runas vietā Dēmokrits nolasīja fragmentus no sava darba "Lielā pasaules iekārta" un tika attaisnots. Līdzpilsoņi nolēma, ka tēva nauda tikusi izlietota lietderīgi.

Taču Dēmokrita dzīvesveids abdēriešiem likās nesaprotams: viņš regulāri gāja prom no pilsētas, mitinājās kapos, kur tālumā no pilsētas kņadas nodevās pārdomām. Reizēm Dēmokritam bez redzama iemesla uznāca smieklu lēkmes — tik smieklīgas viņam likās cilvēku nodarbošanās uz lielās pasaules kārtības fona. Tāpēc viņu sāka saukt par smejošo filozofu. Līdzpilsoņi nolēma, ka Dēmokrits ir zaudējis prātu, un pat izsauca ārstu Hipokratu (tā laika autoritāti), lai tas izvērtētu Dēmokrita psihisko stāvokli. Hipokrats tiešām arī ieradās un tikās ar filozofu, bet secināja, ka Dēmokrits ir pilnīgi vesels gan fiziski, gan psihiski. Bez tam viņš atzina, ka Dēmokrits ir viens no gudrākajiem cilvēkiem, ar kuriem viņam bijusi iespēja tikties. No Dēmokrita mācekļiem ir pazīstams Bions no Abdērām.
Capital G

"**Capital G**" ir Nine Inch Nails otrais singls no projekta 2007. gada albuma *[[Year Zero]]*, kā arī septītā dziesma no tā paša albuma. Reklāmdisks tika izdots , bet pats singls vinila plates formātā - .

## Dziesmu saraksts
### CD: Interscope / NINCAPGCDP1 (US)
# "Capital G" (album) - 3:51
# "Capital G" (edit) - 3:49

* ASV reklāmdisks

### CD: Interscope / INTR-12230-2 (US)
# "Capital G" (Phones 666 RPM Mix) - 7:23
# "Capital G" (Switch Remix) - 5:01

* ASV reklāmdisks

### 9": Interscope / 173 613-9 (UK)
# "Capital G" (Album Version) - 3:49
# "Survivalism" (Dave Sitek Remix) - 4:30

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* NinWiki informācija
Discipline

"**Discipline**" ir amerikāņu industriālā roka projekta Nine Inch Nails singls. Tas ir projekta pirmais singls kopš aiziešanas no ierakstu kompānijas Interscope Records. Atšķirībā no iepriekšējiem NIN singliem šis singls netika izdots materiālā formātā. Dziesma tika pirmoreiz atskaņota radiostacijās .

Singla MP3 fails sastāv no speciālas bildes albuma vāciņa opcijās, dziesmu vārdiem un komentāru angļu valodā: "*Go to www.nin.com May 5*". 

## Piezīmes un atsauces
Politetrafluoretilēns

**Politetrafluoretilēns** ir polimērs, kas sastāv tikai no oglekļa un fluora. To var uzskatīt par polietilēna atvasinājumu, kura molekulā visi ūdeņraža atomi aizvietoti ar fluora atomiem:
:−(−CF2−CF2−)n−
Politetrafluoretilēnu biežāk pazīst ar zīmola nosaukumu **teflons**. Teflonā ārkārtīgi garas oglekļa atomu ķēdes ir it kā "ietītas" fluora atomos, turklāt ķīmiskā saite starp fluoru un oglekli ir ļoti stipra. Tādēļ teflons ir ķīmiski ļoti inerts materiāls, kas nereaģē pat ar karaļūdeni. Teflons ir ārkārtīgi slidens materiāls, jo tam piemīt neliels berzes koeficients. Šis materiāls ir karstumizturīgs un ķīmiski noturīgs.

## Vēsture
left|thumb|180px|Teflona cilindrveida paraugs
Politetrafluoretilēnu 1938. gadā nejauši atklāja firmu *[[DuPont]]* un *[[General Motors]]* kopuzņēmuma *[[Kinetic Chemicals]]* ķīmiķis Rojs Plankets (*Roy Plunkett*), pētot fluorētos ogļūdeņražus. Plankets bija atstājis ar tetrafluoretilēna gāzi uzpildītu balonu sausajā ledū un pēc kāda laika konstatēja, ka balona manometrs vairs neuzrāda spiedienu. Balons tika nosvērts, lai noskaidrotu, vai gāze nav izplūdusi, bet izrādījās, ka balona masa nav mainījusies. To atverot, atklājās, ka gāze ir pārvērtusies par vaskveidīgu baltas krāsas vielu, kas bija ķīmiski praktiski nesagraujama - tā nešķīda nekādos šķīdinātājos un to neietekmēja vārīšana stiprās skābēs un sārmos. Materiālu neietekmēja ne ļoti zemas, ne ļoti augstas temperatūras, uz to neiedarbojās mitrums un saules gaisma, tādēļ sākās nopietni jaunā produkta pētījumi.

1941. gadā tika atklātas metodes, kā no šīs vielas izgatavot dažādus izstrādājumus - materiāls tika patentēts un *DuPont* plastmasu rūpnīca sāka ražot pirmos teflona (kā tika nosaukts jaunais polimērs) izstrādājumus - tās bija tvertnes un cauruļvadi šķidram fluorūdeņradim Manhatanas projekta vajadzībām. Fluorūdeņradis (HF) bija nepieciešams, lai atdalītu urānu-235 no urāna-238 (urāns-235 ir atombumbu izgatavošanai nepieciešams izotops), tomēr HF ir ārkārtīgi agresīva viela, kas sagrāva tvertni no jebkura tolaik pazīstamā materiāla. *DuPoint* teflons šo problēmu atrisināja. Teflonu Otrā pasaules kara laikā lietoja arī citiem stratēģiskiem mērķiem - sprāgstvielu rūpnīcu slāpekļskābes tvertnēm, radaru ierīcēs, lidmašīnu motoros, tādēļ tas bija slepens stratēģisks materiāls un pilnīgi visu *DuPoint* ražoto politetrafluoretilēnu nopirka ASV valdība.

Teflona preču zīme tika reģistrēta tikai pēc kara - 1945. gadā, tad šo materiālu sāka izmantot arī civilām vajadzībām un pētīt citas tā potenciālās iespējas.

## Atsauces

## Literatūra
* I. Gruziņš. Polimērie materiāli un ķīmija. Rīga: Liesma, 1979, 52.- 56. lpp.
Svariņu pagasts

**Svariņu pagasts** ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar Dagdas, Ezernieku, Šķaunes, Bērziņu, Ķepovas un Asūnes pagastiem. 

## Daba
Svariņu pagasts atrodas Latgales augstienes Dagdas paugurainē. Reljefs galvenokārt lēzeni paugurains, absolūtais augstums tikai dažviet pārsniedz 190 m vjl. (Majaka kalns – 202,1 m vjl., pauguri pie Kairišu ezera un tā apkaimē – 195,2 un 191.2 m vjl.). Meži aizņem 50% pagasta platības (Veizinišku, Rutku, Reiniku, Veteraucu mežs).

### Hidrogrāfija
#### Upes
Pagasta teritorijā ir septiņas upes:

Čaušica, Lukšova, Deņica, Giutineica, Guseņica, Locupe, Pustošku grāvis.

#### Ezeri
Pagasta teritorijā ir divpadsmit ezeri:

Kairišu ezers, Rubinaucu ezers, Čaušu ezers, Brīdeitis, Loceitis, Rikancis, Speilukolna ezers, Šņucinovas ezers, Kromonišku ezers, Galejais ezers, Skutulovas ezers, Videjais ezers.

#### Purvi
Pagasta teritorijā ir septiņi purvi:

Babovnīks, Giutivs, Rejnīku purvs, Siunoklis, Svarincu pūrs, Šņucinovas purvs, Veizinišku purvs.

## Vēsture
1945. gadā Ezernieku pagastā izveidoja Svariņu ciema padomi. 1954. gadā Svariņu ciemam pievienoja Žogotovas ciemu. 1960. gadā Svariņu ciemam pievienoja Bērziņu ciema padomju saimniecības "Cīņa" teritoriju, bet Svariņu ciema Ļeņina kolhoza teritoriju pievienoja Ezernieku ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dagdas novadā. 2021. gadā Dagdas novadu iekļāva Krāslavas novadā.

### Pieminekļi
Pagasta teritorijā atrodas septiņi arheoloģiskie pieminekļi, no tiem četri - valsts nozīmes pieminekļi:
* Babrauščinas pilskalns
* Rubenaucu pilskalns
* Reiņiku senkapi
* Muranišķu apmetne un senkapi (Cīmota)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Svarinci]]** (pagasta centrs), Veiziniški, Bunčova, Rutkeviči.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra
Pagastā darbojas Svariņu pagasta bibliotēka,  Beresņu Sv. Annas katoļu baznīca (celta 1805.gadā).

Pagasta teritorijā ir astoņas kapsētas: Beresņu, Kromonišku, Locu, Murānišku, Puščas, Ruskuļovas, Veteraucu katoļu kapsēta, Svariņu pareizticīgo kapsēta.

## Atsauces
Meduma ezers

**Meduma ezers** ir līčains, ainavisks ezers Augšdaugavas novada Medumu pagastā. Ietilpst Augšzemes aizsargājamajā ainavu apvidū. Krasti slīpi, dienvidu malā — lēzeni. Dibens viļņots, vietām sapropeļa slānis. Ietek vairāki grāvji un strauti. Notece pa Medumu caur Grāveļu ezeru uz Laucesu. Ezerā četras salas (lielākā 2,8 ha), kas ietilpst Meduma ezera salu botāniskajā liegumā.

## Atsauces
Zahars Priļepins

thumb|Zahars Priļepins, 2011

**Zahars Priļepins** (, īstajā vārdā **Jevgeņijs Priļepins** (*Евгений Николаевич Прилепин*), dzimis 1975. gada 7. jūlijā) — krievu prozaiķis, žurnālists, Nacionālboļševiku partijas politiķis. Donbasa kara laikā darbojies pašpasludinātās Doneckas tautas republikas bruņotajos formējumos un pārvaldē.

## Ievērojamākie darbi
* «Patoloģijas» (*Патологии*, romāns; 2004)
* «Saņkja»  (*Санькя*, romāns; 2006)
* «Grēks» (*Грех*, romāns; 2007)
* «Karsta šņabja pilnas kurpes» (*Ботинки, полные горячей водкой*, stāstu krājums; 2008)
* «Es atnācu no Krievijas» (*Я пришёл из России*, eseja; 2008)
* «Karš» (*Война*, stāstu antoloģija; 2008)
* «Terra Tartarara. Tas skar personīgi mani» (*Terra Tartarara. Это касается лично меня*, autora publicistikas krājums; 2009)
* «Sirds vārdadiena. Sarunas par krievu literatūra» (*Именины сердца. Разговоры с русской литературой*, autora intervijas ar rakstniekiem un dzejniekiem; 2009)
* «Revolūcija» (*Революция*, stāstu antoloģija; 2009)

## Ārējās saites

* Zahar Prilepin
21 Guns

"**21 Guns**" ir amerikāņu rokgrupas Green Day dziesma un otrais singls no viņu astotā studijas albuma *[[21st Century Breakdown]]*. Singlu izdeva Reprise Records  kā ciparu lejupielādi un  kompaktdiska formātā.

## Dziesmu saraksts
Piektdiena, 13. datums

**Piektdiena**, kas iekrīt jebkura mēneša **13. datumā**, daudzās kultūrās tiek uzskatīta par neveiksmīgu dienu. Cilvēki patur atmiņā "mīklainās sakritības", kad kādi negatīvi notikumi atgadās piektdienā, 13. datumā. Daži šo pazīmi traktē kā cilvēka psiholoģijas likumu, daži — kā kaut ko mistisku.

Medicīnā bailes no 13. datuma piektdienas, jeb, kā tautā sauc, "melnās piektdienas", tiek uzskatītas par vienu no fobijas paveidiem un tām ir savs nosaukums — **paraskevidekatriafobija**. Šis saliktenis cēlies no grieķu vārdiem *Paraskeví* (Παρασκευή) - piektdiena, *dekatreís* (δεκατρείς) - trīspadsmit un *phobía* (φοβία) - bailes. 

Tiek uzskatīts, ka piektdiena, 13. datums, Eiropā kļuvis bēdīgi slavens pēc Templiešu ordeņa mestra un daudzu ordeņa biedru masveida arestiem  Francijā  pēc karaļa Filipa IV pavēles (nav zinātniski pierādīts).

## Piezīmes un atsauces
FK Jaunība Rīga

**FK Jaunība** ir Latvijas futbola klubs no Rīgas, kurš 2010. gadā debitēja LMT Virslīgā, uzvarot, pateicoties vairāk pretinieku laukumā gūtajiem vārtiem, pārspēlēs FK Daugava. Tomēr noturēties Virslīgā nespēja, ieņemot 10. vietu 2010. gada sezonā bija spiesta to atstāt.

Pirms 2011. gada sezonas sākuma, finansējuma trūkuma dēļ, FK Jaunība atteicās no dalības Pirmajā līgā.

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/2006 till:01/07/2010
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2007 
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:bl3  value:rgb(0.9,0.5,0.5)    
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData= 
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/2006 till:01/07/2007  shift:(0,-4) text:6
  from:01/07/2007 till:01/07/2008  shift:(0,-4) text:3
  from:01/07/2008 till:01/07/2009  shift:(0,-4) text:2
  from:01/07/2009 till:01/07/2010  shift:(0,-4) text:10

  from:01/07/2006 till:01/07/2009  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"
  from:01/07/2009 till:01/07/2010  color:bl1  shift:(0,13)  text: "Virslīga"


## Sasniegumi Latvijas kausa izcīņā
* 2010/11 — astotdaļfināls
* 2009/10 — *nepiedalījās*
* 2008 — *nepiedalījās*
* 2007 — astotdaļfināls

## Komandas sastāvs
*Uz :*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
* Latvijas Futbola federācija
Daiļslidošana 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**2010. gada Olimpisko spēļu sacīkstes daiļslidošanā** norisinājās no  līdz , *Pacific Collisuem* arēnā. Kopumā tika sadalīti 4 medaļu komplekti.

## Medaļu ieguvēji

### Kopvērtējums



## Programma
Sākuma,beigu laiki doti pēc Latvijas laika
Atari Teenage Riot

**Atari Teenage Riot** (saīsinājumā **ATR**) ir vācu digitālā hārdkora mūzikas grupa, izveidota Berlīnē 1992. gadā. Grupas mūzika ir ļoti politiska, tā apvieno anarhisma un antifašisma uzskatus ar pankroka vokālu un pavisam jaunu, tehno mūzikai raksturīgu skanējumu *digital hardcore*, ko ieviesa Alekss Empairs, viens no grupas dalībniekiem, izmantojot to savas ierakstu kompānijas Digital Hardcore Recordings nosaukumā.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* *[[Delete Yourself!]]* (oriģinālais nosaukums *1995*) (DHR 1995)
* *[[The Future of War]]* (DHR 1997)
* *[[60 Second Wipe Out]]* (DHR 1999)
* *[[Is This Hyperreal?]]* (DHR 2011)
* *Reset* (DHR 2014) 

### Izlases
* *[[Burn, Berlin, Burn!]]* (Grand Royal 1997)
* *[[Redefine the Enemy - Rarities and B-Side Compilation 1992-1999]]* (DHR 2002)
* *[[Atari Teenage Riot: 1992–2000]]* (DHR 2006)

### Koncertalbumi
* *[[Live in Stuttgart (One-Off Shit Let's Go!)]]* (DHR 1996)
* *[[Live in Philadelphia Dec. 1997]]* (DHR 1998)
* *[[Live at Brixton Academy (Atari Teenage Riot albums)|Live at Brixton Academy]]* (DHR 1999)
* *Riot in Japan 2011* (DHR 2011)

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne  
* Oficiālā Digital Hardcore Recordings mājas lapa 
* Atari Teenage Riot biogrāfija 
* MySpace profils 
* Last.fm profils
Mežmuižas ezers

**Mežmuižas ezeri** (arī **Sloku ezers**, **Mežkunga ezers**) ir subglaciālas izcelsmes ezers Kuldīgas novada Rendas pagastā, Mordangas ezeru grupā. Krasti slīpi, dibens dūņains. Iztek Meķupe uz Usmas ezeru. Makrofīti: glīvenes, lēpes, ūdensrozes, meldri, niedres, kalmes. Mīt līdaka, asaris, karūsa, līnis. 

Krastā Mežmuižas muižas ēku komplekss, Ezeru dižozols. Peldvieta.

## Atsauces
Birmas seskāpsis

**Birmas seskāpsis** jeb **lielzobu seskāpsis** (*Melogale personata*) ir sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) plēsējs.

Birmas seskāpsis dzīvo Āzijas dienvidos un austrumos. Tas ir sastopams Indijas ziemeļaustrumos, Birmā, Taizemē, Indoķīnā un Ķīnas dienvidos. Daudzās valstīs, kur tas vēsturiski ir mitinājies, seskāpsis ir izmiris. Šobrīd tas ir iekļauts pasaules Sarkanajā grāmatā. Seskāpsis apmetas gan mežos, gan atklātos zālājos.

Kādreiz Javas seskāpsis (*Melogale orientalis*) tika uzskatīts par Birmas seskāpša pasugu, tomēr ģenētiskie pētījumi ir ieviesuši korekcijas klasifikācijā, un šobrīd Javas seskāpsis ir atsevišķa suga. Līdz ar to Javas salā nedzīvo Birmas seskāpši, tikai Javas seskāpsis.

## Izskats
Birmas seskāpsis ir maza auguma āpsis. Tā ķermeņa garums ir 33—43 cm, astes garums 15—23 cm, svars 1—3 kg.

Visas seskāpšu sugas ārēji izskatās ļoti līdzīgas, tām nedaudz atšķiras tikai meln-baltās svītras uz sejas un muguras. Seskāpsim, salīdzinot ar pārējiem āpšiem, ir slaidāks, garāks ķermenis, smalkāki kauli, bet kājas īsas kā jau sermuļu dzimtas dzīvniekam. Purns garš, smails, atgādina seska purniņu, tādēļ šie āpši ir ieguvuši savu nosaukumu. Seskāpša seja nav tik plata kā pārējiem āpšiem, tā ir konusveidīga. Aste ir gara un kupla. Ķepas platas, ar spēcīgiem nagiem, kas piemēroti zemes rakšanai. Starp pirkstiem ir daļēji attīstīta peldplēve.

Kažoks ir biezs, ar īsu matojumu. Kažoka krāsa pelēka vai pelēkbrūna. Uz sejas seskāpšiem ir meln-balts matojums. Ja parasti āpšiem meln-baltais svītrojums uz sejas ir vertikāls, tad seskāpšiem tas ir vairāk horizontāls. Baltās galvas vidū līdzīgi beretei seskāpsim ir melns matojums, uz purna uzreiz pie degungala ir plata, melna svītra kā bante, kas apņēmusi purnu. Divas šauras, vertikālas, melnas svītras, maskējot acis, savieno "bereti" ar "banti". Uz katra vaiga ir pa mazam, melnam punktam. Uz galvas vidus, "beretes" centrā sākas koša, bieza, balta svītra un, šķērsojot visu ķermeni, beidzas pie astes. Apskatīt Birmas seskāpša foto šeit. Pakakle Birmas seskāpsim ir balta, ausis, degungals un pēdu apakšas rozā.

## Uzvedība
Birmas seskāpsis ir aktīvs nakts laikā, dienas laikā tas guļ savā alā. Seskāpši savas alas paši nerok. Alas tiek piemeklētas jau esošas. Par sociālajām attiecībām tikpat kā nekas nav zināms. Ir novērots 1 Birmas seskāpsis, kura teritorija pārklājās ar vairāku mātīšu teritorijām. Seskāpši pretēji citiem āpšiem spēj uzkāpt kokā.

Birma seskāpsis ir izteikti plēsīgs un pamatā barojas tikai ar tārpiem, gliemežiem, prusakiem, sienāžiem un citiem kukaiņiem, bet reizēm apēd kādu augli. Ar saviem lielajiem zobiem tas viegli sakož gliemežu vākus un prusaku cietās bruņas. Par seskāpšu vairošanos tikpat kā nekas nav zināms. Parasti piedzimst 3 mazuļi. Mazuļi dzimst alā īsi pirms lietus sezonas. Pirmās 3 nedēļas tie alu nepamet.

## Sistemātika
Birmas seskāpsim ir 2 pasugas:
* *Melogale personata laotum* — sastopams Taizemē un Laosā;
* *Melogale personata personata* — sastopams pārējās Birmas seskāpša teritorijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Birmas seskāpša foto (scienceblogs.com)
* Burmese ferret-badger 
* Birma seskāpša foto (picsearch.com)
* Burmese Ferret Badger
Nelabais ezers

**Nelabais ezers** (arī **Annas ezers**, **Annasmuižas ezers**) ir ezers Cēsu novada Zaubes pagastā. Krasti zemi, slīpi, dibens dūņains, smilšains, vietām siekstains. Ietek vairāki strauti, iztek Stirve uz Līčupi. Izteku var regulēt ar bijušo Gobgravu dzirnavu aizsprostu. Makrofīti: niedres, kosas, platlapu vilkvālītes, kalmes, grīšļi, velnarutki, baltās ūdensrozes, dzeltenās lēpes, peldošās un skaujošās glīvenes, vārpainās un mieturu daudzlapes, pusiegrimušās raglapes, ūdensgundegas, elodejas, elši. Mīt līdaka, līnis, asaris, karūsa, rauda, vīķe, grundulis, zandarts, plaudis, plicis, karpa, ķīsis. Austrumu krastā apdzīvotā vieta Annas. Vairākas peldvietas.

## Atsauces