open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mančestra (nozīmju atdalīšana)

**Mančestra** () var būt:
* Mančestra — pilsēta Anglijā
* Mančestra — pilsēta ASV, Ņūhempšīrā
* Mančestra — administratīvā vienība Anglijā

## Skatīt arī
* Lielā Mančestra
* Manchester City F.C.
* Manchester United F.C.
Smiltsērkšķi

**Smiltsērkšķi** (*Hippophae*) ir eleagnu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir no Eiropas līdz Mongolijai un Himalajiem.

Ģintī ir klasificētas sugas un dabiski sastopami hibrīdi:

* Pabērzu smiltsērkšķis (*Hippophae rhamnoides*) L.
* *Hippophae* × *goniocarpa* Y.S.Lian & al. ex Swenson & Bartish
* *Hippophae gyantsensis* (Rousi) Y.S.Lian
* *Hippophae litangensis* Y.S.Lian & Xue L.Chen ex Swenson & Bartish
* *Hippophae neurocarpa* S.W.Liu & T.N.He
* *Hippophae salicifolia* D.Don
* *Hippophae sinensis* (Rousi) Tzvelev
* *Hippophae tibetana* Schltdl.

## Atsauces

## Ārējās saites
Saules sistēmas planētu kolonizācija

**Saules sistēmas kolonizācija** — hipotētiska autonomas cilvēku apmetnes izveide ārpus Zemes. Tā ir viena no galvenajām tēmām zinātniskajā fantastikā, kā arī mūsdienu zinātniskajos pētījumos un kosmosa izpētes plānos.

Marss bieži tiek uzskatīts par galveno kandidātu cilvēka kolonizācijai, jo tam ir līdzīga diennakts garums, polāro ledus cepuru klātbūtne, un tam ir atmosfēra, kaut arī ļoti plāna. Marsa kolonijām būtu jāpielāgojas tādiem izaicinājumiem kā kosmiskā radiācija un ekstrēmās temperatūras, ko varētu risināt, izveidojot pazemes apmetnes vai izmantojot vietējos materiālus celtniecībai.

Zemes pavadonis Mēness tiek uzskatīts par tuvāku un vieglāk sasniedzamu kolonizācijas mērķi, kur cilvēki varētu izveidot pirmās pastāvīgās bāzes, jo tas atrodas tikai aptuveni 384 400 km attālumā no Zemes. Tiek uzskatīts, ka Mēness polārajos reģionos ir ūdens ledus, ko varētu izmantot resursu nodrošināšanai, un tāda bāze varētu kalpot kā starpposms dziļākai Saules sistēmas izpētei un kolonizācijai. Mēness apmetnes varētu būt pirmie eksperimenti autonomu cilvēku kopienu izveidē ārpus Zemes.

Citi iespējamie kolonizācijas mērķi ietver Jupitera un Saturna pavadoņus. Eiropa (Jupitera pavadonis) piesaista uzmanību ar iespējamiem šķidra ūdens okeāniem zem ledus virsmas, kas varētu saturēt dzīvībai labvēlīgus apstākļus. Titāns (Saturna pavadonis) ir interesants ar savu blīvo atmosfēru un ogļūdeņražu ezeriem, kas varētu tikt izmantoti enerģijas iegūšanai. Tiek apsvērti arī Venēras augšējie atmosfēras slāņi, kur peldošas platformas varētu nodrošināt apdzīvojamas telpas apstākļos, kas ir līdzīgi Zemei.

## Ārējās saites
Latviešu vārda dienu kalendārs

## Latviešu vārda dienu kalendārs
A - latviešu tradicionālo kalendārvārdu saraksts, oficiālais vārdadienu saraksts1
E - paplašinātais vārdadienu saraksts1
H - dažādos Latvijā izdotos kalendāros minēti priekšvārdi, kas nav iekļauti ne latviešu tradicionālo kalendārvārdu, ne paplašinātajā vārdadienu sarakstā. 
L - priekšvārdi, kas atbilst latgaliešu priekšvārdu izrunai, gan latgaliešu rakstu valodai, gan mūsdienu latviešu literārajai valodai7.

### Janvāris

### Februāris

### Marts

### Aprīlis

### Maijs

### Jūnijs

### Jūlijs

### Augusts

### Septembris

### Oktobris

### Novembris

### Decembris

## Atsauces
1. "Latviešu tradicionālo kalendārvārdu saraksts" 
2. "Kulturas balss" Satīriskais kalendārs 1927. Rediģējis Dr.Orientacijs. Rīga. 1926. 
3. Policijas Kalendārs. 1927. gada neofiāls izdevums. Sastādījis Rīgas prefekta palīgs F.Simanovičs. Rīga. 1926. 
4. Latvijas Universitāte, kalendārs 1927.-1928. gads. Sastādījis Kārlis Upesleja. Rīga: Valtera un Rapas akciju sabiedrības izdevums. 1927. 
5. A.Raņķa Mājturības kalendārs 1937. gadam. Sastādījis A.Abelāns. A.Raņķa izdevniecība. Rīga. 1936. 
6. A.Raņķa Mājturības kalendārs 1938. gadam. Sastādījis A.Abelāns. A.Raņķa izdevniecība. Rīga. 1937.
7. "Valsts valodas centra Kalendārvārdu ekspertu komisija" 
8. Dabas kalendārs 1962. Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas izdevniecība. Rīga. 1961. 
9. Dabas un vēstures kalendārs 1965. Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas izdevniecība. Rīga 1961. Rīga. 1964. 
10. Latviešu apgādu gada hrāmata 1948. Apgāds "Grāmatu draugs", J.Kadiļa apgāds, Pētera Mantnieka apgāds, Edgara Ķiploka apgāds, Grāmatnu apgādn. A.Gulbis / A.Mālītis. 1947.
11. Brīvības pieminekļa gada grāmata 1933. Brīvības pieminekļa komitejas izdevums. Rīga. 1932.

## Skatīt arī
* Latviešu priekšvārdi
* Vārda diena
Venecuēlas līcis

**Venecuēlas līcis** () ir Karību jūras līcis Venecuēlas un Kolumbijas piekrastē. To norobežo Gvahiras pussala rietumos un Paragvanas pussala austrumos.  garš un  plats šaurums dienvidos līci savieno ar Marakaibo ezeru. Līča platums pie ieejas ir ap , un tas iestiepjas sauszemē par . Pie līča ieejas atrodas Monhesu salas un Aruba. Krasti pārsvarā zemi, smilšaini. Plūdmaiņas neregulāras, līdz . Lielākā osta krastos ir Puntofiho Venecuēlā. Līcis ir nozīmīgs ūdensceļš naftas un tās pārstrādes produktu eksportam no Marakaibo ezera atradnēm un pārstrādes rūpnīcām. Zem līča atklātas ievērojamas naftas un dabasgāzes iegulas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Atzīstiet manu vainu

**"Atzīstiet manu vainu"** () ir 2006. gada ASV komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Sidnijs Lūmets. Filmā galvenās lomas atveido Vins Dīzels, Pīters Dinklidžs, Lainuss Roučs, Rons Silvers, Anabella Skiora un Alekss Roko.

Filmas darbība norisinās 1980. gados un stāsta par noziedznieku Džekiju Dinorskio (Dīzels), kurš aizstāv pats sevi visilgākajā tiesu prāvā ASV vēsturē.

Filmas "Atzīstiet manu vainu" pirmizrāde notika . Filma guva pārsvarā pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maijas iela

**Maijas iela** var būt:

* Maijas iela — iela Ķekavā;
* Maijas iela — iela Siguldā;
* Maijas iela — iela Garkalnes pagasta Sužos.

## Skatīt arī
* Maija iela
1. maija laukums

**1. maija laukums** var būt:

* 1. maija laukums — laukums Skrundā;
* 1. maija laukums — laukums Varakļānos.

## Skatīt arī
* 1. maija iela
4. maija iela

**4. maija iela** var būt:

* 4. maija iela — iela Talsos;
* 4. maija iela — iela Preiļu novada Aglonas pagasta Aglonā.

## Skatīt arī
* 4. maija gatve, iela Ilūkstē
* Maija iela
* 1. maija iela
1. līnija

**1. līnija** var būt:

* 1. līnija — iela Daugavpilī;
* 1. līnija — iela Jelgavā;
* 1. līnija — iela Jūrmalā;
* 1. līnija — iela Krāslavas pagasta Cimoškās;
* 1. līnija — iela Garkalnes pagasta Skuķīšos;
* 1. līnija — iela Skultes pagasta Skultē;
* 1. līnija — iela Saulkrastu pagasta Zemē.

## Skatīt arī
* 1. līnija Rīgā:
** Čiekurkalna 1. līnija;
** Dārziņu 1. līnija;
** Imantas 1. līnija;
** Kundziņsalas 1. līnija;
** Trīsciema 1. līnija;
** Vecmīlgrāvja 1. līnija;

* Dārziņu 1. līnija — iela Ogresgala pagasta Ogresgalā;
* Smilgu 1. līnija — iela Ādažos;
* Upmalas 1. līnija — iela Ādažu pagasta Kadagā;
* Zemītes 1. līnija — iela Jelgavā.
Tūļa

**"Tūļa"** () ir 1965. gada Francijas kinokomēdija, kuras režisors ir Žerārs Urī. Filmā galvenās lomas atveido Luijs de Finess, Burvils un Venantīno Venantīni.

Filma stāsta par noziedzniekiem, kuri izvēlas parastu cilvēku, lai pāri robežai pārvestu auto pilnu ar zeltu un narkotikām.

Filmas "Tūļa" pirmizrāde notika . Filma pārdeva vairāk nekā 11 miljonus biļešu, tādējādi tā vēl joprojām ir viena no visskatītākajām filmām Francijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Burvils

**Andrē Robērs Rembūrs** (; dzimis , miris ), plašāk pazīstams kā **Burvils** (*Bourvil*), bija franču aktieris un dziedātājs, kurš ir vislabāk zināms ar lomām kinokomēdijās.

Pazīstams ar sadarbību ar Luiju de Finesu filmās *[[La traversée de Paris]]* (1956), "Tūļa" (1965) un "Lielā pastaiga" (*La Grande Vadrouille*, 1966). Citas zināmākās komēdijas ar Burvila dalību ir *[[Monte Carlo or Bust!]]* (1969) un *[[Le Cerveau]]* (1969). Atveidojis lomas arī kara drāmā "Visgarākā diena" (*The Longest Day*, 1962) un Terensa Janga drāmā *[[The Christmas Tree]]* (1968). Viena no viņa zināmākajām lomām bija Žana Pjēra Melvila kriminālfilmā "Sarkanais aplis" (1970).

## Ārējās saites
Maikija Medisone

**Mikaela Medisone Rosberga** (; dzimusi ), pazīstama kā **Maikija Medisone** (*Mikey Madison*), ir amerikāņu aktrise.

Guvusi plašu atpazīstamību ar galveno lomu Šona Beikera filmā "Anora", kas saņēma Kannu kinofestivāla Zelta palmas zaru. Par šo lomu Medisone saņēma Kinoakadēmijas balvu un BAFTA kino balvu kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", kā arī nomināciju Zelta globusa balvai kategorijā "Labākā aktrise mūziklā vai kinokomēdijā". Saņēmusi BAFTA kino balvu kategorijā "Uzlecošā zvaigzne".

Filmējusies Kventina Tarantīno filmā "Reiz Holivudā" (2019) un šausmu filmā "Kliedziens" (2022), kā arī komēdijseriālā *[[Better Things]]* (2016—2022).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Britu armijas Ģenerālštāba priekšnieks

**Britu armijas Ģenerālštāba priekšnieks** (, (**CGS**)) ir augstākais militārais amats Lielbritānijas armijā. Amats izveidots 1904. gadā; 1909.—1964. gadā amata nosaukums bija **Impērijas ģenerālštāba priekšnieks** (, (**CIGS**)).

## Ģenerālštāba priekšnieku saraksts (1904—1908)

## Impērijas ģenerālštāba priekšnieki (1909—1964)

## Ģenerālštāba priekšnieki (no 1964)

## Atsauces

## Literatūra
* 
* 
* 

## Ārējās saites
* ''SENIOR ARMY APPOINTMENTS: SINCE 1860''
Doneckas tautas republikas karogs

thumb|DTR karogs no 2018. gada
**Doneckas tautas republikas karogs** ir pašpasludinātās neatzītās Doneckas tautas republikas valsts simbols kopā ar ģerboni un himnu. Tas ir taisnstūra audums ar trim vienādām horizontālām svītrām: augšējā ir melna, vidējā ir zila, bet apakšējā — sarkana.
thumb|2014—2018
Pirmo Doneckas tautas republikas karogu 2014. gada pavasarī izveidoja organizācija "Doneckas Republika", kas uz karoga izvietoja uzrakstus *ДОНЕЦКАЯ* un *РЕСПУБЛИКА*.

## Skatīt arī
* Doneckas Tautas Republikas ģerbonis
* Luhanskas tautas republikas karogs

## Ārējās saites
Rukšu purvs

**Rukšu purvs** ir dabas liegums Talsu novada Dundagas pagastā. Teritorija 216 ha platībā izveidota 2004. gadā Eiropas Savienības aizsargājamā biotopa *7110* Neskarti augstie purvi* aizsardzībai. Šis ir vienīgais koncentriskais purvs Latvijā, kā arī nozīmīga purvos ligzdojošo putnu vieta (dzērves, rubeņi, purva tilbītes u.c.). Vietu raksturo purva ciņi, akači un lāmas, kas izkārtoti apļa veidā no purva centra uz malām. Liegums ir iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.
thumb|left|250px|Rukšu purvs

Purvs atrodas Ziemeļkursas augstienes Dundagas pacēlumā (85 metri v.j.l.). Rietumos no purva stiepjas Nevejas—Lapmežciema ceļš, no kura bezlapu periodā nedaudz redzama purva ziemeļrietumu daļa. Taču purva ūdenstilpes, kas veido t.s. Mīnotaura labirintu, atrodas tā centrālajā daļā, kur novērojama reljefa pacelšanās, veidojot kupolu, kas var būt pat līdz 5—6 metriem augstāks par apkārtējo teritoriju. Apmeklējumiem purvs nav piemērots, taču atsevišķas tūrisma firmas rīko ekskursijas grupām, nodrošinot tās ar īpašām purva kurpēm.

## Atsauces
Tarifas rags

**Tarifas rags** () vai **Marroki rags** (*Punta Marroquí*) ir zemesrags Spānijas pašos dienvidos Atlantijas okeāna krastā, Eiropas kontinentālās daļas galējais dienvidu punkts. Atdala okeānu no Vidusjūrai pieskaitītā Gibraltāra šauruma. Zemesrags atrodas dienvidos no Tarifas pilsētas bijušās Palomasas salas dienvidu galā; sala kopš 1808. gada ar  garu dambi savienota ar kontinentu. Zemesragā no 1930. gadiem līdz 2001. gadam atradās militārā bāze.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arcadian

***Arcadian*** ir 2024. gada asa sižeta šausmu filma, kuras režisors ir Bendžamins Brūers. Filmā galvenās lomas atveido Nikolass Keidžs, Džeidens Martells un Maksvels Dženkinss.

Filma stāsta tēvu un viņa diviem 15 gadus vecajiem dēliem, kuri cenšas izdzīvot postapokaliptiskā pasaulē.

Filmas *Arcadian* pirmizrāde notika  *[[South by Southwest]]* festivālā. Filma saņēma galvenokārt pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Limjēra balva

**Limjēra balva** jeb **Gaismas balva** (, oficiāli *Lumières de la presse internationale*) ir Francijas kino balva, ko pasniedz *Académie des Lumières* labākajām aizvadītā gada filmām franču valodā. Balvu pasniegšanas ceremoniju organizē *Académie des Lumières* un tajā piedalās vairāk nekā 200 Parīzē bāzētie starptautiskās preses pārstāvji. Mūsdienās tā tiek uzskatīta par vienu no prestižākajām Francijas kinoindustrijas balvām, un tiek uzskatīta par Zelta globusa balvas franču ekvivalentu.

## Vēsture
No 1935. līdz 1985. gadam pasniedza Luī Limjēra balvu (*Prix Louis Lumière*), kas nosaukta kino pioniera Luī Limjēra vārdā, tomēr šī ir pavisam cita balva un tai nav saistība ar mūsdienu balvu.

Limjēra balvas ideju 1995. gadā ierosināja franču producents Daniels Toskans du Plantjē un amerikāņu žurnālists, bijušais *[[Newsweek]]* korespondents Parīzē Edvards Bērs. Viņu ideja bija izmantot Zelta globusa balvas izvēles metodi, ko pasniedza Holivudas Ārzemju preses asociācija. Limjēra balvu pasniegšanas ceremonija parasti notiek mēnesi pirms Cēzara balvas pasniegšanas ceremonijas, kas ir Francijas nacionālā kino balva. *[[Le Figaro]]* apzīmēja Limjēra balvu kā "vienu no Francijas balvu sezonas barometriem un labu rādītāju tām filmām, kuras janvārī nominēs Cēzara balvai."

## Kategorijas

## Atsauces

## Ārējās saites
*
The Driver

***The Driver*** ir 1978. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir Volters Hills. Filmā galvenās lomas atveido Raiens O'Nīls, Brūss Derns, Izabella Adžanī un Ronija Bleiklija.

Filma stāsta par autovadītāju, kurš palīdz noziedzniekiem pamest laupīšanas vietu un detektīvu, kurš cenšas viņu notvert.

Filmas *The Driver* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Fox]]*. Filma izdošanas brīdī saņēma ļoti negatīvu kritiķu novērtējumu. Mūsdienās skatījums uz filmu ir krietni uzlabojies, kļūstot par vienu no Hilla zināmākajām filmām. Filma ir ietekmējusi tādu režisoru kā Kventina Tarantīno, Nikolasa Vindinga Refna un Edgara Raita darbus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fantastic Voyage

***Fantastic Voyage*** ir 1966. gada ASV zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Ričards Flaišers. Filmā galvenās lomas atveido Stīvens Boids, Rakela Velča, Edmonds O'Braiens, Donalds Plezenss, Arturs O'Konels, Viljams Redfīlds un Arturs Kenedijs.

Filma stāsta par zemūdeni un tās komandu, kura tiek samazināta līdz mikroba izmēram un ievadīta savainotā zinātniekā, lai atbrīvotu smadzenes no tromba.

Filmas *Fantastic Voyage* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvu kritiķu novērtējumu. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai piecās kategorijās, saņemot to kategorijās "Labākais mākslinieka darbs" un "Labākie vizuālie efekti".

## Atsauces

## Ārējās saites
Šeferdijas

**Šeferdijas** (*Shepherdia*) ir eleagnu dzimtas suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir no Subarktiskās Ziemeļamerikas līdz rietumu un centrālajai daļai ASV.

Līdzīgi kā tauriņziežu dzimtas sugas, šeferdiju sugas bagātina augsni ar slāpekli.

Šeferdijas ir divmājnieki — ziedi ir viendzimuma, nodalīti uz dažādiem augiem.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas sugas:

* Kanādas šeferdija (*Shepherdia canadensis*) (L.) Nutt.
* Sudraba šeferdija (*Shepherdia argentea*) (Pursh) Nutt.
* *Shepherdia rotundifolia* Parry

## Atsauces

## Ārējās saites
Masīra

**Masīra** () ir Omānai piederoša sala Arābijas jūrā Indijas okeāna ziemeļrietumos. Administratīvi ietilpst Dienvidaustrumu muhāfazā, kur veido atsevišķu vilajetu.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Arābijas pussalas dienvidaustrumu piekrastē pie Omānas krasta, no kura to šķir  platais Masīras šaurums; tajā pie Masīras krasta atrodas neapdzīvotā Šagafas saliņa. Sala izstiepta 95 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā. Veidotas galvenokārt no kaļķakmens un izvirdumiežiem, peikrastē — koraļļi. Reljefs paugurains, augstākā virsotne ir  vjl. Ainavā dominē tuksnesis ar kserofiliem krūmājiem. Audzē dateļpalmas.

## Vēsture
Sala apdzīvota kopš 6. gadu tūkstoša p.m.ē. 1. gadsimta Eritrejas jūras periplā tā dēvāta par **Serapisu** (*Serapis*). Mūsdienās salas lielākā apdzīvotā vieta ir Hilfa, kur atrodas Omānas gaisa spēku bāze un zvejas osta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizvēja iela

**Aizvēja iela** var būt:

* Aizvēja iela — iela Rīgā;
* Aizvēja iela — iela Ikšķilē;
* Aizvēja iela — iela Ķegumā;
* Aizvēja iela — iela Talsos.
Bērzpils iela

**Bērzpils iela** var būt:

* Bērzpils iela — iela Rīgā;
* Bērzpils iela — iela Rēzeknē;
* Bērzpils iela — iela Balvos;
* Bērzpils iela — iela Olaines pagasta Stūnīšos.
Kaļķupes ieleja

**Kaļķupes ieleja** ir kompleksais dabas liegums Talsu novada Dundagas pagastā. Teritorija 1119,9 ha platībā izveidots 1977. gadā lai aizsargātu Kaļķupes ieleju, kuras nogāzes sedz Eiropas Savienības aizsargājamais biotops *9180* Nogāžu un gravu meži* un *8220 Smilšakmens atsegumi*. Šeit ir sastopami arī citi ES aizsargājami biotopi, piemēram, *6510 Mēreni mitras pļavas*, *9010* Veci un dabiski boreāli meži*, *7230 Kaļķaini zāļu purvi*. Kaļķupes ieleja ir viena no nedaudzajām teritorijām, kur aug parastā īve. Šeit ir sastopamas arī citas aizsargājamo augu un dzīvnieku (īpaši bezmugurkaulnieku) sugas. Liegums ir iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

Kaļķupes ieleja atrodas Ziemeļkursas augstienes Dundagas pacēlumā, Dundagas pagasta austrumu daļā. Šeit atrodas Pilsupes (Kaļķupītes) ieleja ar augstiem gravu saposmotiem krastiem un savdabīgu veģetāciju jauktajos mežos. Upes augštecē kreisā krasta lēzenā nogāze augšpus Dundagas—Ķurbes ceļa sastāv no trekniem limnoglaciāliem māliem, kas holocēnā (domājams, pēc mežu izciršanas, attīstoties lauksaimniecībai) noskaloti pa nogāzi kreisā krasta terasē. Tie veido Prometeju atradni, kuras mālus 1920.—1970. gados izmantoja ķieģeļu un ķeramikas rūpniecībā. Pelēkie bezkarbonātiskie māli līdz 2 m biezumā satur daudz augu atlieku. Pie Dundagas—Ģipkas ceļa ir aizsargājamais ģeoloģiskais objekts Kaļķupītes krastu smilšakmens kraujas.

Ieleja izveidojās, Pilsupei (satekot Kaļķupei un Mazupei) šķērsojot Šlīteres Zilo kalnu turpinājumu dienvidos no Vīdales, netālu no Kaļķiem. Tā rezultātā izveidojusies izteikta upes ieleja ar ļoti sazarotu gravu un sānu gravu tīklu, kur vietām redzami vidusdevona arukilas svītas smilšakmens atsegumi. Viena no teritorijas izteiksmīgākajām reljefa formām ir Puiškalns (pilskalns un sena svētvieta), kas atrodas Kaļķupes un Mazupes satekas vietā. Vēl viena šīs vietas dabas vērtība ir nogāžu meži, dažādi pļavu tipi un bagātīgais augu sugu klāsts. Dabas lieguma teritorija ietver arī no Pilsupes ziemeļos esošo Šlīteres Zilo kalnu nogāzi, Lorumupes gravu sistēmu u.c. gravas.

## Atsauces
Birztalu iela

**Birztalu iela** var būt:

* Birztalu iela — iela Rīgā;
* Birztalu iela — iela Allažu pagasta Allažos;
* Birztalu iela — iela Stopiņu pagasta Dreiliņos;
* Birztalu iela — iela Sesavas pagasta Sesavā;
* Birztalu iela — iela Garkalnes pagasta Upesciemā.
Melnsilupe

**Melnsilupe** (, arī **Mellsilsupe**, **Dižupe**) ir upe Ziemeļkurzemē, Talsu novadā, Rojas pagastā. Izveidojas, satekot Lorumupei un Milzgrāvim (Mīlgrāvim). Ietek Rīgas līcī dienvidos no Melnsila. Pirms ietekas līcī līdz 10 m dziļā ielejā Melnsilupe šķērso kāpu joslu. Upi šķērso autoceļš P131 (Tukums—Ķesterciems—Mērsrags—Kolka). Sateces baseina platība ir 100 km², bet gada notece 0,022 km³. Melnsilupes baseinā atrodas galvenokārt meži. Reizēm par Melnsilupi sauc arī tās sateces upi, Lorumupi. Iemesls tam tāds, ka sākotnēji Milzgrāvja, kā sateces upes, nebija. To izraka tikai 1842. gadā pēc Dundagas barona pavēles, lai nolaistu Dieviņa ezeru, un tādā veidā paplašinātu barona pļavas (tagadējās Ezerpļavas).
thumbnail|left|250px|Melnsilupe

## Pietekas

### Kreisā krasta pietekas
* Timatejupe.

### Labā krasta pietekas
* Krustupīte.

## Atsauces
Višneve (Dņipropetrovskas apgabals)

**Višneve** () ir ciemats Ukrainas centrālajā daļā, Dņipropetrovskas apgabalā, Kamjanskes rajonā. Višneves ciemata kopienas administratīvais centrs.

## Vēsture
Līdz  Višneve ietilpa Pjatihatku rajonā, taču rajons tika likvidēts Ukrainas administratīvās reformas ietvaros, kuras rezultātā Dņipropetrovskas apgabala rajonu skaits tika samazināts līdz septiņiem.

Līdz 2024. gada janvārim Višneve atradās pilsētciemata statusā, taču stājās spēkā likums, kas šo statusu likvidē, un Višneve kļuva par ciematu.

## Ekonomika un infrastruktūra
Višneve atrodas pie šosejas H08, kas savieno Kamjanski ar Kremenčuku, un pie šosejas M04, kas savieno Dņipro ar Kropivnicku. 

Višnevē atrodas Jerastivkas dzelzceļa stacija uz dzelzceļa, kas savieno Dņipro ar Kamjanski, stacijā pastāv pasažieru satiksme.

## Demogrāfija
2022. gadā ciematā dzīvoja aptuveni 2300 iedzīvotāju. Pēdējo gadu laikā daudzi iedzīvotāji devušies uz lielākām pilsētām labāku ekonomisko iespēju meklējumos, kā arī frontes nosacītā tuvuma Dņipropetrovskas apgabalam dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
Attekas iela

**Attekas iela** var būt:

* Attekas iela — iela Rīgā;
* Attekas iela — iela Ādažos;
* Attekas iela — iela Carnikavā;
* Attekas iela — iela Strenčos.
Lorumupe

**Lorumupe** ir upe Ziemeļkurzemē, Talsu novadā, Dundagas un Rojas pagastos. Izteka atrodas blakus Latevei ziemeļos no Daiķu īvju audzes (Lorumupes augštece ir iztaisnota). Ieteka veidojas Lorumupei satekot ar Milzgrāvi (Mīlgrāvi) Melnsilupē. Upes garums ir ap 13,5 km (pēc citiem datiem 12 km), kritums 73 m. Lorumupi dažos posmos sauc arī par **Jaunbriežu valku** vai **Briežupīti**, bet literatūrā visā garumā reizēm sauc par **Melnsilupi**. Iemesls tam tāds, ka sākotnēji Milzgrāvja, kā sateces upes, nebija. To izraka tikai 1842. gadā pēc Dundagas barona pavēles, lai nolaistu Dieviņa ezeru, un tādā veidā paplašinātu barona pļavas (tagadējās Ezerpļavas).

Lorumupe tek gar Vīdali, Ezermuižu un mazākām apdzīvotām vietām. To šķērso V1381, V1307, kā arī mazāki autoceļi. Pie Vīdales Lorumupe, tekot cauri Kaļķupes ielejas dabas liegumam, šķērso Šlīteres Zilo kalnu turpinājumu, un, izgraužoties caur vidusdevona arukilas svītas smilšakmeņiem, veido samērā augstus atsegumus.

## Atsauces
Labākā animācijas filma (Zelta globusa balva)

**[[Zelta globusa balva]]s kategorija "Labākā animācijas filma"** () ir ikgadēja Zelta globusa balvas kategorija kopš 2007. gada, ko pasniedz Holivudas Ārzemju preses asociācija (HFPA). Tā bija pirmā reize, kad Zelta globusa balvai kopš tās izveides ir izveidota atsevišķa kategorija animācijas filmām. Sākotnēji par labāko animācijas filmu nominēja tikai trīs filmas, atšķirībā no piecām nominācijām lielākajai daļai citu balvas kategoriju. Pirmā balvas saņēmēja bija *[[Pixar]]* studijas filma "Vāģi".

## Laureāti un nominanti
### 2000. gadi

### 2010. gadi

### 2020. gadi

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Dzelzs iela

**Dzelzs iela** var būt:

* Dzelzs iela Rīgā;
* Dzelzs iela Baložos;
* Dzelzs iela Carnikavas pagasta Jenčos.
Mātra

**Mātra** () ir vulkānisks kalnu masīvs Ungārijas ziemeļos, Rietumkarpatu dienvidu daļa. Grēdā atrodas Ungārijas augstākā virsotne Kēkešs  vjl. Atrodas starp Tarnas un Zaģvas upju ielejām. Apaugumā ozolu un dižskābaržu meži. Iekopti dārzi un vīnogulāji. Populārs tūrisms un kalnu slēpošana. Mātra attēlota Slovākijas ģerbonī līdztekus Tatriem un Fatrai kā viens no vēsturiski slovāku apdzīvotajiem kalnu reģioniem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Köszöntjük a Mátra internetes útikalauzán!
Grants iela

**Grants iela** var būt:

* Grants iela — iela Rīgā;
* Grants iela — iela Cēsīs;
* Grants iela — iela Kuldīgā;
* Grants iela — iela Salaspilī;
* Grants iela — iela Subatē;
* Grants iela — iela Tukumā;
* Grants iela — iela Valmierā;
* Grants iela — iela Engures pagasta Engurē.
Santīms

thumb|Latvijas santīms (tika lietots līdz 2014. gadam)
**Santīms** ir mazākā naudas vienība daudzās valstīs, kuras valūta vēsturiski ir bijusi saistīta ar franču vai latīņu monētu sistēmu. Nosaukums "*centime*" ir cēlies no latīņu vārda *centum*, kas nozīmē "simts". Centime tika izmantots, lai apzīmētu 1/100 no pamatvalūtas vienības.

Santīms bija arī mazākā Latvijas valūtas vēsturiskā vienība, kas bija daļa no Latvijas lata. Tas tika lietots divos Latvijas valūtas periodos: no 1922. gada līdz 1940. gadam un no 1993. gada līdz 2014. gadam, kad Latvija pievienojās eirozonai un lats tika aizstāts ar eiro.

## Ārējās saites
Valūtas kursa režīms

**Valūtas kursa režīms** ir mehānisms, kas nosaka, kā tiek noteikta valūtas vērtība attiecībā pret citām valūtām. Tas nosaka, vai valūtas kurss tiek brīvi tirgots vai arī tas tiek regulēts vai fiksēts. Valūtas maiņas kursa režīms var būt dažāds atkarībā no valsts ekonomiskās politikas, monetārajām politikām un starptautiskajiem līgumiem.

Valūtas kurss tiek noteikts tirgus spēku, t.i., piedāvājuma un pieprasījuma, ietekmē. Tas nozīmē, ka valūtas kurss var brīvi svārstīties, pamatojoties uz ekonomikas situāciju, tirdzniecības bilanci, inflāciju, politisko stabilitāti un citiem faktoriem.

## Galvenie valūtas maiņas kursa režīmi

# Brīvais (peldošais) valūtas kurss
#* Definīcija: Valūtas kurss tiek noteikts tirgus spēku, t.i., piedāvājuma un pieprasījuma, ietekmē. Tas nozīmē, ka valūtas kurss var brīvi svārstīties, pamatojoties uz ekonomikas situāciju, tirdzniecības bilanci, inflāciju, politisko stabilitāti un citiem faktoriem.
#* Piemēri: ASV dolārs (USD), eiro (EUR), Japānas jena (JPY).
#* Priekšrocības: Elastība un atbilstība tirgus apstākļiem, iespējama automātiska pielāgošanās ekonomikas problēmām (piemēram, ekonomikas lejupslīde vai krīze).
#* Trūkumi: Var radīt lielas svārstības valūtas vērtībā, kas var ietekmēt tirdzniecību un investīcijas.
# Fiksētais (vai pegots) valūtas kurss
#* Definīcija: Valūtas kurss tiek piesaistīts vai "fiksēts" attiecībā pret citu valūtu (vai valūtu grozu). Valsts centrālā banka regulē un notur kursu, iejaucoties tirgū, pirms valūtas kurss var ievērojami svārstīties.
#* Piemēri: Ķīnas juaņa (CNY) kurss ir fiksēts attiecībā pret ASV dolāru (USD) noteiktos rāmjos.
#* Priekšrocības: Valūtas stabilitāte, kas atvieglo starptautiskās tirdzniecības darījumus un nodrošina prognozējamību uzņēmējiem un investoriem.
#* Trūkumi: Valsts centrālajai bankai jāveic regulāras iejaukšanās tirgū, kas var būt dārgs un sarežģīts process. Tas arī samazina ekonomikas elastību.
# Daļēji fiksētais (vai pārvaldītais peldošais) valūtas kurss
#* Definīcija: Valūtas kurss tiek ļauts svārstīties noteiktos ierobežojumos, bet centrālā banka regulāri iejaucas, lai novērstu pārāk lielas svārstības vai saglabātu valūtas kursu noteiktā intervālā.
#* Piemēri: Indijas rūpija (INR), Meksikas peso (MXN).
#* Priekšrocības: Iespēja pielāgoties tirgus apstākļiem, bet arī saglabāt kādu stabilitāti, ja nepieciešams.
#* Trūkumi: Prasa regulāru centrālās bankas iejaukšanos, lai nodrošinātu stabilitāti.
# Valūtas groza sistēma (vai multilaterālais fiksētais kurss)
#* Definīcija: Valūtas kurss tiek piesaistīts nevis vienai valūtai, bet gan vairākiem valūtu pāriem vai pat tirdzniecības grozam. Šādas sistēmas mērķis ir samazināt lielo valūtu svārstību riskus.
#* Piemēri: Šāda sistēma ir izmantota Ķīnā un citu valstu praksē.
#* Priekšrocības: Samazinās ekonomisko un politisko riska ietekme, kas nāk no atkarības no vienas valūtas.
#* Trūkumi: Nepieciešama cieša valūtas groza uzraudzība un līdzsvarošana.

## Ārējās saites
Tirdzniecības bilance

**Tirdzniecības bilance** ir ekonomisks rādītājs, kas parāda valsts preču eksportu un importu starpību noteiktā laika periodā. Tā ir viena no svarīgākajām sastāvdaļām maksājumu bilancē, kas atspoguļo valsts starptautisko ekonomisko darbību. Tā palīdz novērtēt valsts ekonomikas veselību un konkurētspēju.

## Tirdzniecības bilances sastāvdaļas

* Eksports. Preces, ko valsts pārdod ārvalstīs. Eksports ir pozitīvs faktors tirdzniecības bilancē, jo valsts iegūst ārvalstu valūtu un palielina savu ekonomiku.
* Imports. Preces, ko valsts iegādājas no citām valstīm. Imports ir negatīvs faktors, jo tas nozīmē, ka valsts iztērē naudu, kas tiek izmantota citu valstu ekonomikās.

## Tirdzniecības bilances veidi

# Aktīva tirdzniecības bilance
#* Ja eksports pārsniedz importu, tad valsts tiek uzskatīta par tirdzniecības aktīvu. Tas nozīmē, ka valsts gūst vairāk ienākumu no ārvalstu tirdzniecības, nekā iztērē importējot preces.
#* Piemēri: Ja valsts eksportē lielu daudzumu preču, piemēram, dārgmetālus, energoresursus (piemēram, naftu) vai citas vērtīgas izejvielas, tā var uzrādīt aktīvu tirdzniecības bilanci.
# Pasīva tirdzniecības bilance
#* Ja imports pārsniedz eksportu, tad valsts ir tirdzniecības deficītā. Tas nozīmē, ka valsts patērē vairāk nekā iegūst no ārvalstu tirdzniecības, kas var novest pie valsts parāda pieauguma vai ārvalstu valūtas rezervju samazināšanās.
#* Piemēri: Valstis, kas importē vairāk nekā eksportē (piemēram, ASV, kas bieži sastop deficītu tirdzniecības bilancē).

## Ārējās saites
Dārgmetāli

[thumb|[Platīns|Platīna kristāli]]
**Dārgmetāli** ir metāli, kas tiek augstu novērtēti to retuma, estētiskās pievilcības un rūpnieciskās pielietojamības dēļ. Parasti dārgmetāli ir izturīgi pret oksidēšanos un koroziju, kas padara tos ļoti piemērotus izmantošanai rotās, monētās, investīcijās un dažādās rūpnieciskās nozarēs.

Lielākā daļa no tiem ir arī ļoti plastiski, ļaujot tos viegli veidot un apstrādāt. Piemēram, zelts ir ļoti mīksts un viegli apstrādājams, kas ļauj to izmantot smalkās rotās un monētās. Sudrabs ir lielisks elektrības vadītājs, bet platīns un pallādijs tiek izmantoti, lai uzlabotu katalītiskās īpašības, kas ir svarīgi ķīmiskajos un rūpnieciskajos procesos.

Dārgmetālu, īpaši zelta un sudraba ieguve var radīt ievērojamu vides ietekmi, tostarp augsnes eroziju, ūdens piesārņojumu un bioloģiskās daudzveidības zudumu. Tā kā ieguves procesi izmanto ķīmiskās vielas, piemēram, cianīdu, tie var izraisīt smagas vides problēmas.

## Galvenie dārgmetāli
* Zelts (Au): zeltam ir izcila izturība pret oksidēšanos, tas ir plastisks un viegli apstrādājams. To galvenokārt izmanto rotaslietās, monētās, kā ieguldījumu līdzekli un dažādās rūpnieciskās nozarēs, piemēram, elektronikā, kā arī zobārstniecībā.
* Sudrabs (Ag): sudrabs ir izcils elektrības vadītājs un tiek plaši izmantots rotaslietās, monētās, elektronikas komponentēs un fotogrāfijas industrijā. To parasti iegūst no rūdām, piemēram, argentīta (Ag₂S) vai galenīta (PbS), kurā sudrabs mēdz būt kā piemaisījums. Sudrabs bieži tiek iegūts no polimetālu rūdām kopā ar citiem metāliem, piemēram, varu, cinku un zeltu.
* Platīns (Pt): platīns ir smags, izturīgs un ar augstu kušanas temperatūru, tādēļ to izmanto kā katalizatoru ķīmiskajos procesos, augstas kvalitātes rotaslietās un automobiļu izplūdes sistēmās.
* Pallādijs (Pd): pallādijs ir līdzīgs platīnam un tiek izmantots kā katalizators automobiļu izplūdes sistēmās, kā arī elektronikas un ķīmiskajā rūpniecībā.
* Rodijs (Rh): rodijs ir viens no vērtīgākajiem dārgmetāliem un tiek plaši izmantots kā katalizators ķīmiskajos procesos un pievienots citiem metāliem, lai uzlabotu to īpašības.

## Ārējās saites
Braiens Skalabrini

**Braiens Deivids Skalabrini** (; dzimis  Longbīčā, Kalifornijas štatā) ir bijušais amerikāņu basketbolists, spēlēja spēka uzbrucēja pozīcijā. Savas karjeras laikā pārstāvējis trīs Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubus, kopā ar Bostonas "Celtics" kļūstot par 2008. gada NBA čempionu. Pēc karjeras beigām B. Skalabrini ir "Celtics" spēļu komentētājs.

## Karjera
Pēc labas koledžu basketbola karjeras NCAA čempionātā Dienvidkalifornijas Universitātē B. Skalabrini 2001. gada NBA draftā tika izraudzīts ar kopējo 34. numuru otrajā kārtā, nonākot Ņūdžersijas "Nets". Pēc četrām sezonām "Nets" 2005. gadā viņš noslēdza piecu gadu līgumu ar Bostonas "Celtics". Šī kluba sastāvā B. Skalabrini 2008. gadā kļuva par NBA čempionu, taču nepiedalījās nevienā no izslēgšanas spēlēm, lai gan regulārajā sezonā bija komandas rotācijas spēlētājs.

2010. gadā B. Skalabrini kā brīvais aģents noslēdza līgumu ar Čikāgas "Bulls", kas kļuva par viņa pēdējo NBA komandu. 2011. gada NBA lokauta laikā viņš spēlēja Itālijā, pārstāvot Trevīzo "Benetton", bet pēc tam atgriezās "Bulls". Pēc šīs sezonas viņš beidza spēlētāja karjeru un saņēma piedāvājumu kļūt par "Bulls" galvenā trenera Toma Tibodo asistentu, taču izvēlējās spēļu komentētāja karjeru savā bijušā klubā "Celtics".

2013.—2014. gada NBA sezonā B. Skalabrini tomēr izmēģināja arī trenera darbu, būdams Goldensteitas "Warriors" galvenā trenera Marka Džeksona asistents un darbojoties kluba D Līgas komandā. Pēc tam turpinājis darboties kā "Celtics" spēļu komentētājs televīzijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daniels Čofenigs

**Daniels Čofenigs** (; dzimis  Fillahā) ir Austrijas tramplīnlēcējs, 2024.—2025. gada Pasaules kausa kopvērtējuma un Četru tramplīnu turnejas uzvarētājs, Pasaules čempionāta medaļnieks komandu sacensībās.

## Karjera
Pasaules kausā D. Čofenigs debitēja  Bišofshofenē ar 30. vietu. Tā paša gada februārī izcīnīja trešo vietu jaukto komandu sacensībās. 2021. gada Pasaules čempionātā junioriem Lahti ieguva zelta medaļu komandu sacensībās. Nākamajā gadā Pasaules čempionātā junioriem Zakopanē viņš izcīnīja trīs zelta medaļas, uzvarot gan individuālajās sacensībās uz parastā tramplīna, gan komandu un jaukto komandu sacencībās.

Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmā individuāli ieguva  Leikplesidā, ieņemot trešo vietu sacensībās uz lielā tramplīna. Pasaules čempionātā pieaugušajiem pirmo reizi piedalījās 2023. gadā Planīcā. Individuāli ieņēma 12. un 14. vietu, bet komandu sacensībās izcīnīja bronzas medaļu.

2024. gada decembrī Pasaules kausa posmā Vislā izcīnīja savu pirmo individuālo uzvaru Pasaules kausa posmos. Izcīnot uzvaras divos no četriem posmiem, Čofenigs kļuva par 2024.—2025. gada Četru tramplīnu turnejas uzvarētāju. 2025. gada Pasaules čempionātā Tronheimā izcīnīja sudraba medaļu komandu sacensībās. 2024.—2025. gada sezonas noslēgumā kļuva par Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāju. Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2026. gadā ieņēma 15. vietu individuālajās sacensībās uz parastā tramplnīna. 2025.—2026. gada sezonā ieņēma trešo vietu kopvērtējumā.

## Rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Ugļiča

**Ugļiča** () ir sena pilsēta Krievijā, atrodas Volgas upes (Ugļičas ūdenskrātuves) krastā Jaroslavļas apgabalā.

## Vēsture
Pilsēta pirmo reizi rakstos pieminēta kā "Ugļičas lauks" (*Углече поле*) 1148. gadā sakarā ar Kijivas lielkņaza Izjaslava Mstislaviča cīņu pret Suzdaļas kņazu Juriju Dolorukiju. No 1218. gada Ugļiča bija dalienas kņazistes galvaspilsēta. 1238. gadā Ugļiču nopostīja mongoļu karaspēks, bet 1328. gadā to pakļāva Maskavas kņazs Ivans I Kaļita, 1371. gadā to nodedzināja Tveras kņazistes karaspēks.

1584. gadā pēc cara Ivana IV nāves Ugļičā nometināja viņa pēdējo sievu un mazgadīgo dēlu Dmitriju, kuru 1591. gadā neskaidros apstākļos noslepkavoja. Juku laikos 1609. gadā pilsētu aplenca Viltusdmitrija II karaspēks.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Lionas metropole

**Lionas metropole** (), dēvēta arī **Lielā Liona** (*Grand Lyon*), ir teritoriāla kopiena ar departamenta statusu Francijas austrumu daļā, Overņas-Ronas-Alpu reģionā. Izveidota 2015. gadā, nodalot no Ronas departamenta Lionas pilsētu un lielāko daļu tās priekšpilsētu. Robežojas ar Ronas departamentu rietumos, Ēnas departamentu ziemeļaustrumos un Izēru dienvidaustrumos. Lielākās apdzīvotās vietas ir Liona ( iedzīvotāji, administratīvais centrs), Vilērbāna (), Venisjē () un Voenvelēna ().

## Ārējās saites
Ciedru iela (Rīga)

**Ciedru iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Vecmīlgrāvja apkaimē. Iela sastāv no divām atsevišķām nesavienotām daļām abpus Vecāķu prospektam pie tā krustojuma ar Kalngales ielu. Ciedru ielas daļai Vecāķu prospekta pārnumuru pusē ir arī pāra numuri, bet nepārnumuru pusē — nepāra numuri.

Ciedru ielas ziemeļu daļa virzās no Vecāķu prospekta gar mežmalu uz rietumiem un dienvidrietumiem un pārtop par gājēju taciņu, kura ir savienota ar Sarmas ielas nobeigumu. Ciedru ielas dienvidu daļa izskatās kā Vecāķu prospekta lokveida atzars austrumu virzienā.

Ciedru ielas kopējais garums ir 332 metri. Ielā ir privātmāju apbūve.

## Vēsture
Nosaukums Ciedru ielai piešķirts 1938. gada 1. novembrī; pirms tam mājas ar pāra numuriem ietilpa Vecāķu ielā (tagad Vecāķu prospekts), bet nepārnumuru mājas — Kalnciema 5. šķērslīnijā (tagad Kalngales iela).

## Ielu savienojumi
Ciedru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vecāķu prospekts
* Sarmas iela (savienojums tikai gājējiem)

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Vecmīlgrāvis

## Atsauces
Maui

**Maui** (angļu un ) ir ASV piederošā Havaju salu arhipelāga otra lielākā sala. Atrodas arhipelāga vidusdaļā, no Havajas dienvidaustrumos to atdala  platais Alenuihāhā šaurums, no Kahoolaves dienvidrietumos —  platais Alalākeiki šaurums, no Lanai rietumos —  platais Auau šaurums, bet no Molokai ziemeļrietumos —  platais Pailolo šaurums. Lielākā apdzīvotā vieta ir Kahului salas ziemeļu krastā.

Sala vulkāniskas izcelsmes, to veido divi vulkānu masīvi —  augstais aktīvais Haleakalā dienvidaustrumos un  augstais aprimušais Kahālāvai ziemeļrietumos. Vulkānus savieno  plats zemesšaurums, kas faktiski ir vienīgā apdzīvotā un lauksaimniecībai izmantojamā teritorija. Salas dienvidaustrumos vulkāna nogāzē ierīkots Haleakalā nacionālais parks un vairāki rezervāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tādi nieki

**"Tādi nieki"** () ir 2024. gada vēsturiskā drāmas filma, kuras režisors ir Tims Mielantss. Filmā galvenās lomas atveido Kilians Mērfijs, Ailīna Volša, Mišela Feirlija un Emilija Votsone. Filma balstīta uz Klēras Kīganas 2021. gada tāda paša nosaukuma romānu.

Filma stāsta par ogļu tirgotāju nelielā Īrijas pilsētā, kurš atklāj tumšu noslēpumu vietējā klosterī.

Filmas "Tādi nieki" pirmizrāde notika  74. Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā, kur tā bija festivāla atklāšanas filma. Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kanādas šeferdija

**Kanādas šeferdija** (*Shepherdia canadensis*) ir šeferdiju suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Amerikā no Subarktikas līdz Rietumu, Centrālajai un Ziemeļu ASV daļai. 

Suga bagātina augsni ar slāpekli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tukums-3

**"Tukums-3"** bija latviešu popgrupa, kas darbojās no 1982. līdz 1987. gadam.

## Vēsture
Grupa "Tukums-3" bija Tukuma rajona kultūras nama estrādes ansamblis, kas darbojās komponista un pianista Edmunda Ramoškas vadībā. Tajā dziedāja pazīstamie vokālisti Ira Krauja un Arnis Miltiņš. Grupas repertuārā bija tās trešā dziedātāja Aļņa Dūduma un Ramoškas oriģināldziesmas ar latviešu dzejnieku vārdiem. Grupā spēlēja labi izglītoti Latvijas Valsts konservatorijas studenti Agris Štrodahs (basģitāra), Raimonds Kalniņš (sitaminstrumenti), Guntars Ruņģis (ģitāra).

Populārākā kompozīcija ir E. Ramoškas dziesma "Brīvdienā", kura 1986. gada Mikrofona aptaujā ieguva 17. vietu. Nākamajā gadā aptaujā iesniegtā dziesma neiekļuva populārāko dziesmu vidū.

Vienīgā oficiāli izdotā dziesma ansambļa darbības laikā bija A. Dūduma dziesma ar Ārijas Elksnes vārdiem "Dziesma tīģerādas bruņiniekam", kas tika iekļauta izlasē "Mūzika diskoklubos" (1987).

Grupa koncertēja samērā maz. Tālākā uzstāšanās bija 1985. gada nogales tūre Tjumeņas apgabalā, Krievijas Sibīrijas daļā, kur brigādes no padomju Latvijas piedalījās ceļu būvniecībā.

Par grupas izjukšanas iemesliem Daiga Mazvērsīte raksta: "Jaunajiem mūziķiem bija grūti apvienot ansambļa darbību ar citiem pienākumiem un mākslinieciskajiem kolektīviem, piemēram, Edmunds Ramoška izveidoja savu džeza trio, bet Alnis Dūdums pievērsās kordiriģēšanai un kolektīvu vadīšanai. Līdz šai dienai mūzikā ļoti aktīva ir dziedātāja Ira Krauja."

2024. gadā izdots albums ar 17 grupas dziesmām, kuras ierakstītas Rīgas Skaņu ierakstu studijā no 1985. līdz 1987. gadam.

## Diskogrāfija
* *Novēlējums*. Vintāža, 2024.

## Atsauces
Kauai

**Kauai** (, ) ir ASV piederošā Havaju salu arhipelāga ceturtā lielākā sala. Atrodas arhipelāga ziemeļrietumos, no Oahu dienvidaustrumos to atdala  platais Kauai šaurums, bet no Niihau rietumos —  platais Kaulakahi šaurums. Salas administratīvais centrs ir Līhue ar  iedzīvotājiem, bet ielākā apdzīvotā vieta ir Kapaa (). Kauai salā Džeimsa Kuka trešās ekspedīcijas laikā 1778. gada janvārī notika pirmais eiropiešu kontakts ar havajiešiem.

Sala vulkāniskas izcelsmes, to veido  augstais aktīvais Kavaikini masīvs. Ievērojamas teritorijas salas ziemeļdaļā aizņem aizsargājamās dabas teritorijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Molokai

**Molokai** (, ) ir ASV piederošā Havaju salu arhipelāga piektā lielākā sala gan pēc platības, gan iedzīvotāju skaita. Atrodas arhipelāga vidusdaļā, no Maui dienvidaustrumos to šķir  platais Pailolo šaurums, no Lānai dienvidos —  platais Kalohi šaurums, bet no Oahu ziemeļrietumos —  platais Kaivi šaurums. Lielākā apdzīvotā vieta ir Kaunakakai salas dienvidu krastā.

## Ģeogrāfija
Sala vulkāniskas izcelsmes, to veido divi aprimušu vulkānu masīvi — Austrummolokai masīvs ar salas augstāko virsotni Kamakou ( vjl) austrumos un zemākais Rietummolokai masīvs salas rietumos. Salas austrumu daļa kalnaina ar tropiskajiem mežiem, bet rietumu daļā lauksaimniecības zemes, kur audzē ananasus un liellopus. Salas ziemeļaustrumos atrodas ASV augstākais Oloupenas ūdenskritums (900 m).

## Vēsture
Sala tikusi apdzīvota ap 650. gadu. Pirmais no eiropiešiem salu 1786. gadā apmeklēja britu kapteinis Džordžs Diksons. 1832. gadā salā izveidota protestantu misija. 19. gadsimta vidū salā ierīkotas pirmās kafijas un cukura plantācijas, sākta attīstīt lopkopība. 1866. gadā ar kalniem izolētajā Kalaupapas pussalā salas ziemeļu krastā ierīkota lepras kolonija, kurā līdz tās slēgšanai 1969. gadā kopā gadu gaitā dzīvojuši 8500 iedzīvotāji. 1980. gadā šeit izveidots Nacionālais vēsturiskais parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daiķu īvju audze

**Daiķu īvju audze** ir dabas liegums Talsu novada Dundagas pagastā. Tā atrodas pie Lateves, blakus Kaļķupes ielejai. Netālu garām iet autoceļš V1381. Liegums izveidots 1999. gadā 15 ha platībā parastās īves aizsardzībai. Īpaša nozīme šeit ir arī kaļķainiem zāļu purviem, veciem egļu mežiem un pārmitriem platlapju mežiem ar ošiem. Liegumā atrodamas daudzas retas augu sugas. Liegums ir iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

Dabas liegums Dundagas pagastā atrodas valsts aizsardzībā kopš 1962. gada. Līdz 1999. gadam tas bija botāniskais liegums ar nosaukumu "Vīdales parastās īves atradne". Sākotnējā platība bija 7,1 ha. 1987. gadā aizsargājamo platību paplašināja līdz 51 ha. 69% lieguma platības aizņēma ošu meži, 11% — egļu meži, 19% — purvs un 1% pārējie ekotipi.

Liegumā konstatētas 210 paparžaugu un sēklaugu sugas. No aizsargājamajiem augiem bez parastās īves (*Taxus baccata*) te sastopami Fuksa (*Dactylorhiza fuchsii*), Baltijas (*Dactylorhiza baltica*) un plankumainā (*Dactylorhiza maculata*) dzegužpirkstīte, smaržīgā naktsvijole (*Platanthera bifolia*), purvāju vienlape (*Malaxis paludosa*), bezdelīgactiņa (*Primula farinosa*), parastā kreimule (*Pinguicula vulgaris*). Ir sastopama arī purva dzeguzene (*Epipactis palustris*), parastā zalktene (*Daphne mezereum*), gada staipeknis (*Lycopodium annotinum*), apdzira (*Huperzia selago*) u.c.

## Atsauces
Ģipkas lankas

**Ģipkas lankas** ir dabas liegums Talsu novada Dundagas un Rojas pagastos. Liegums atrodas pie autoceļa P131 (Tukums—Ķesterciems—Mērsrags—Kolka) posmā starp Melnsilu un Ģipku ceļa pusē prom no Rīgas līča. Liegums izveidots 2004. gadā 111 ha platībā nozīmīgas putnu ligzdošanas vietas aizsardzībai. Teritorijā konstatētas 10. Putnu Direktīvas 1. pielikuma putnu sugas, no tām nozīmīgākā ir mazais ormanītis — šajā teritorijā ligzdo vismaz divi šīs sugas pāri. Ligzdo arī baltmugurdzeņi, trīspirkstu dzeņi u.c. Dabas liegums ir grūti pieejams, taču daļa no tā ir labi pārskatāma no lielceļa. Liegums ir iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

Par lankām vai ļankām Kurzemē tiek dēvētas pārplūstošas un mitras pļavas. Lieknsupes palienes pļavas, bebraines, nokaltušie koki un grīšļu ceru platības ir labi piemērotas putnu ligzdošanai. Nozīmīgākās putnu sugas šeit ir mazais ormanītis, baltmugurdzenis, trīspirkstu dzenis, mērkaziņa un sloka.

Lieguma pārpurvotās teritorijas vietā Litorīnas jūras laikā atradās Vīdales-Pūrciema lagūna, kuru no jūras šķīra gara kāpas strēle (Ziemeļkurzemes nērija). Pēc tam, kad lagūnas saikne ar jūru pārtrūka, tās vietā gar līča rietumu piekrasti izveidojās lagūnas ezeru virkne, bet lieguma teritorijā atradās Pūrciema-Ģipkas paleoezers. Ezeram aizaugot, pa tā pārpurvoto gultni tagad tek Lieknsupe (Pilsupes kreisā krasta pieteka).

## Atsauces
Zaļā stiklene

[left|thumb|120px|''G. psittacinus'' uz [Fēru Salas|Fēru salu pastmarkas]]
**Zaļā stiklene** jeb **papagaiļu stiklene** *(Gliophorus psittacinus*) ir neliela koši zaļa, vecumā dzeltenzaļa stikleņu dzimtas sēne, kas nereti sastopama Ziemeļeiropā un citās pasaules daļās. Agrāk tā bija pazīstams kā *Hygrocybe psittacina*, taču molekulārās filoģenētikas pētījumā tika secināts, ka tā pieder pie *Gliophorus* ģints un tā tika ievietota tajā. Tomēr daļa avotu to joprojām iekļauj *Hygrocybe* ģintī, reizēm pie tam izdalot *Gliophorus* kā tās apakšģinti.

## Apraksts
Zaļā stiklene ir maza sēne ar strupi konisku zvanveida, vēlāk plakanu, spīdīgu, stipri gļotainu cepurīti līdz 4 cm diametrā, kas jaunībā ir zaļa un vēlāk ar dzeltenīgu vai pat oranžsārtu nokrāsu. Mitrā laikā cepurīte caurspīdīgi rievota. Mīkstums plāns un trausls, vaskveidīgs. Kātiņš, kura izmērs ir 2—8 cm garumā un 2—5 mm platumā, ir gļotains, dobs, no zaļa jaunībā līdz zaļgani dzeltenam vecumā. Zaļā krāsa kātiņa augšdaļā saglabājas pat veciem īpatņiem. Biezās un retās, nedaudz kātiņam pieaugušās lapiņas ir dzelteni zaļganas vai dzelteni oranžas līdz pelēkbaltām ar baltu sporu birumrakstu. Bieži sēnei ir starplapiņas, kas šķērso lapiņu apakšējo daļu. Sporas ir bezkrāsainas, eliptiskas, gludas un nav amiloīdas, to izmēri 7—10/4—6 µm.

Tās smarža un garša ir maiga, tomēr daži avoti novērtē smaržu kā nepatīkamu vai neizšķiramu. Augšanas laiks ir vasara un rudens līdz salnām.

## Izplatība un dzīvotne
Zaļā stiklene ir plaši izplatīta skābās vai neitrālās nabadzīgās augsnēs zālājos, arī parkos, ceļmalās un ganībās, reti mežos Rietumu un Ziemeļu Eiropā, Islandē, Grenlandē, Amerikās, Dienvidāfrikā, Japānā, Mongolijā, kur sastopama vasaras beigās un rudenī. Humusa saprotrofs. Eiropā tās daudzums acīmredzot samazinās pārmērīgas mēslošanas izsauktās biotopu degradācijas dēļ. Ir konstatēts, ka agrīnie šīs sēnes apraksti Austrālijā ir līdzīgi radnieciskajām sugām *Gliophorus graminicolor* vai *G. viridis* un prasa atkārtotu pārbaudi. Ir zināms, ka *Gliophorus psittacinus* sastopams vienā vietā Leinkouvriveras ielejā netālu no Sidnejas. Aug gan pa vienai, gan lielās grupās.

Latvijā pirmo reizi novērota 1951. gadā Lielplatones apkārtnē, bet uz Latvijas Nacionālā dabas muzeja krājumu pirmais eksemplārs atvests tikai 2012. gadā no Moricsalas. Latvijā zināms ap 10 atradņu. 2025. gadā Latvijas Mikologu biedrība zaļo stikleni nosauca par Gada sēni.

## Ēdamība
Zaļā stiklene reizēm tiek atzīta par ēdamu, taču tā ir mazvērtīga tās mazā izmēra un plānuma, kā arī ūdeņainuma dēļ. Daļa avotu to novērtē kā neēdamu. Iespējamā retuma dēļ Latvijas mikologi iesaka to saudzēt. Ir ziņas, ka sēne var izraisīt gremošanas traucējumus.

## Līdzīgas sugas

Latvijā šo sugu var sajaukt ar zaļgano stikleni (*Hygrocybe chlorophana*), kurai ir zaļgandzeltena cepurīte.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lānai

**Lānai** (, ) ir ASV piederošā Havaju salu arhipelāga sestā lielākā sala un mazākā no publiski pieejamām apdzīvotajām salām. Atrodas arhipelāga vidusdaļā, no Maui austrumos to šķir  platais Auau šaurums, no Molokai ziemeļos —  platais Kalohi šaurums, bet no Kahoolaves dienvidaustrumos —  platais Kealaikahiki šaurums. Lielākā apdzīvotā vieta ir Lānaisitija salas vidienē. Attīstīts tūrisms.

## Ģeogrāfija
Sala vulkāniskas izcelsmes — to veido aprimis vulkāns ar tā augstāko virsotni Lānaihali ( vjl) salas dienvidaustrumos. Krasti lielākoties klinšaini.

## Vēsture
Sala apdzīvota no 15. gadsimta, bet tās iedzīvotāji salu savstarpējos karos vairākkārt iznīcināti. 19. gadsimta otrajā pusē salā ierīkota kristiešu kolonija, kas šeit izvērsa lopkopību un cukurniedru audzēšanu. Gadsimtu mijā darbam plantācijās salā tika ievesti ap 800 strādnieki no Japānas. No 1920. līdz 1990. gadiem salā plašā apjomā audzēti ananasi un tā neformāli bijusi zināma kā «Ananasu sala». Kopš 2012. gada lielākā daļa salas pieder vienam no *[[Oracle Corporation]]* dibinātājiem Lerijam Elisonam, kas šeit attīsta tūrismu un videi draudzīgu lauksaimniecību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sudraba šeferdija

**Sudraba šeferdija** (*Shepherdia argentea*) ir šeferdiju suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Ziemeļamerikā, kur tā aug prērijās. Augs ir ziemcietīgs. Tāpat kā smiltsērkšķiem, tam ir atsevišķi vīrišķie augi un sievišķie augi, lapas ir iegarenas, sudrabotas un daudz ērkšķu.

## Atsauces

## Ārējās saites