open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kumbuļu kapela

**Kumbuļu Dieva žēlastības Romas katoļu kapela** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes draudzes kapela. Tā atrodas Augšdaugavas novada Demenes pagasta  Kumbuļu ciemā.

## Vēsture
Sākoties Trešajai atmodai, arvien vairāk Kumbuļu cilvēki sāka pievērsties ticībai, bet nebija telpu dievkalpojumu noturēšanai, tāpēc dievticīgie apmeklēja dievkalpojumus sava pagasta Demenes baznīcā vai arī devās uz Silenes baznīcu Skrudalienas pagastā, jo no Kumbuļiem tās atradās aptuveni vienādā attālumā. Vietējie iedzīvotāji vērsās pie Demenes pagasta vadības ar lūgumu iekārtot ciematā lūgšanu vietu, sakarā ar problemātisko tikšanu uz baznīcu. Atbrīvojoties telpām Sociālā riska ģimeņu bērnu atbalsta centrā "Paspārne", kas izvietojies bijušajā Kumbuļu pamatskolas un bērnudārza ēkā, pagasts ierīkoja tur kapelu, ko Silenes draudzes prāvests Janušs Bulašs palīdzējis iekārtot. 2002. gada 30. jūnijā kapelu iesvētījis Jelgavas diecēzes bīskaps Antons Justs, veltot to Dieva žēlastības godam. 2011. gadā šī ēka kļuva par Kumbuļu saieta namu un kapela atrodas tā namā.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Jelgavas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Vjačeslavs Rosļaks. Draudze ir Silenes draudzes filiāle. Draudzei piederīgi ir katoļi, kas dzīvo Kumbuļos un to apkārtnē. Dievkalpojumi notiek poļu valodā vienu reizi nedēļā un svētku dienās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Demenes pagasta vēsture www.demene.lv 
* Kumbuļos iesvētīja kapelu  www.latgaleslaiks.lv
Mīlestība (filma)

**"Mīlestība"** () ir 2012. gada Francijas, Vācijas un Austrijas kopražojuma mākslas filma, romantiskā drāma. Filmas režisors un scenārija autors ir Mihaels Hāneke. Filmas pirmizrāde notika 65. Kannu kinofestivāla ietvaros, kur filma ieguva galveno balvu Zelta palmas zaru. Galvenajās lomās, padzīvojušus mūzikas skolotājus atveido Žans Luijs Trentiņāns un Emanuela Riva, bet viņu meitu Ievu atveido Izabella Ipēra.

Filma tika nominēta 85. Kinoakadēmijas balvai nominācijās "Labākā filma", "Labākā filma svešvalodā", "Labākais režisors" un "Labākā aktrise galvenajā lomā", kam savos 85 gados tika nominēta Emanuela Riva, tādējādi būdama visvecākā aktrise, kas nominēta šajā kategorijā. Filma saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā filma svešvalodā", kā arī BAFTA kino balvu nominācijā "Labākā filma, kas nav angļu valodā". 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Mīlestība" ierindojās 42. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leopolds fon Zahers-Mazohs

**Leopolds fon Zahers-Mazohs** (; dzimis , miris ) bija Ļvivā dzimis austriešu rakstnieks. Pazīstamākais darbs ir 1870. gadā publicētā novele "Venera kažokādās" (*Venus im Pelz*). No Zahera-Mazoha uzvārda psihiatrs Rihards fon Krafts-Ebings (*Richard von Krafft-Ebing*) 1886. gadā ieviesa jēdzienu mazohisms.

Dzimis Ļvivā, policijas priekšnieka un universitātes rektora meitas ģimenē. Kad Leopoldam bija 12 gadu, ģimene pārcēlās uz Prāgu. Studējis tieslietas, vēsturi un matemātiku Grācas Universitātē. Pievērsās rakstniecībai, savos darbos bieži aprakstīdams dzimto Galīciju. 1869. gadā sāka rakstīt stāstu un noveļu daudzsējumu krājumu "Kaina mantojums" (*Das Vermächtnis Kains*). No iecerēta 6 sējumu darba tika radīta tikai daļa, arī daļēji autobiogrāfiska novele  "Venera kažokādās", kurā pievērsās sievietes dominēšanas tēmai. 1881. gadā Zahers-Mazohs pārcēlās uz Leipcigu, un mūža atlikušo daļu nodzīvoja Vācijā. Mūža nogalē sirga ar psihisku slimību.

## Ārējās saites
Džims Grejs

**Džeimss Nikolass "Džims" Grejs** (; dzimis ; pazudis jūrā ; paziņots par mirušu ) bija amerikāņu datorzinātnieks, kurš 1998. gadā saņēma Tjūringa balvu par "sākotnējiem ieguldījumiem datubāžu un transakciju apstrādes pētījumos un tehniskā līdera lomu sistēmas realizācijā."

## Atsauces
ABA Līga

**ABA Līga**, vēsturiski **Adrijas līga**, ir reģionāla basketbola līga, kurā sacenšas klubi no Balkānu valstīm un tuvējām kaimiņvalstīm: Austrijas, Bosnijas un Hercegovinas, Horvātijas, Ziemeļmaķedonijas, Melnkalnes, Serbijas, Slovēnijas un Rumānijas, bet piedalās arī Apvienoto Arābu Emirātu klubs *[[BC Dubai]]*. Iepriekš piedalījušies arī citu valstu klubi: Bulgārijas, Čehijas, Izraēlas, Ungārijas.

Līga tika dibināta 2001. gadā, to organizē *ABA League JTD*. Pārsvarā visi klubi paralēli piedalās arī savu valstu nacionālajos čempionātos. Visvairāk reižu turnīrā ir uzvarējuši Serbijas klubi Belgradas "Partizan" (8 reizes) un Belgradas "Crvena zvezda" (7 reizes).

## Tituli

## Ārējās saites
*
Longailenda

**Longailenda** ( — ‘Garā sala’) ir sala Ņujorkas štatā, ASV. Tā sastāv no četriem apgabaliem, no kuriem divi — Bruklina un Kvīnsa — ir Ņujorkas pilsētas rajoni, savukārt abi pārējie (Nasava, Safolka) ir Ņujorkas piepilsētas. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem salā dzīvo vairāk nekā 7,5 miljoni cilvēku, tādējādi tā ir apdzīvotākā sala ASV teritorijā. Tāpat tā ir 17. apdzīvotākā sala pasaulē, ar vairāk iedzīvotājiem nekā Īrijā (6,4 miljoni) vai Jamaikā (2,9 miljoni). Ja Longailenda būtu štats, tad tas būtu 13. lielākais ASV štats pēc iedzīvotāju skaita. Longailenda ir 190&nbsp;km gara un 37&nbsp;km plata. Uz salas atrodas divas no Ņujorkas galvenajām lidostām: Lagardijas lidosta un Džona Kenedija lidosta. Bruklinu un Kvīnsu (tādējādi arī Longailendu) ar pārējiem trim Ņujorkas rajoniem savieno 9 tilti un 13 tuneļi. Longailendā atrodas vairāki sporta klubi, tai skaitā MLB beisbola klubs Ņujorkas "Mets", NBA basketbola klubs Bruklinas "Nets", NHL hokeja klubs Ņujorkas "Islanders".

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Antarktikas cirkumpolārā straume

**Antarktikas cirkumpolārā straume** vai **Rietumvēju straume** ir aukstā okeāna straume, kas pulksteņa rādītāju virzienā no rietumiem uz austrumiem pilnībā apliec Antarktīdas kontinentu. Straume ir dominējošā ūdens cirkulācija Dienvidu okeānā un ar 125—147 sverdrupiem ir pasaules lielākā okeānu straume.

Jūrasbraucējiem straume ir zināma jau vairākus gadsimtus — tur valdošie rietumu vēji ļauj stipri paātrināt kuģošanu no rietumiem uz austrumiem, bet stipri apgrūtina kuģošanu no austrumiem uz rietumiem. Tā saucamais «kliperu ceļš», kas, sekojot Rietumvēju straumei rēcošajos četrdesmitajos, apliec triju kontinentu galējos dienvidu zemesragus — Adatas ragu Āfrikā, Sautīstkeipu Tasmanijas salā un Hornas ragu Dienvidamerikā, ir ātrākais burukuģu ceļš apkārt pasaulei.

Valdošie rietumu vēji ir galvenais spēks, kas nodrošina ūdens masu pārvietošanos. Cirkumpolārās straumes nepārtrauktā plūsma varēja sākties pēc Tasmanijas jūrasceļa starp Austrāliju un Austrumantarktīdu izveidošanās pirms aptuveni 33,5 miljoniem gadu un Dreika šauruma starp Dienvidameriku un Rietumantarktīdu atvēršanās pirms 20—40 miljoniem gadu. Nepārtraukti cirkulējošas aukstas straumes izveidošanās eocēnā izsauca Antarktīdas apledošanos.

Straume savieno Kluso, Atlantijas un Indijas okeānus un ir galvenais ūdens masu cirkulēšanas ceļš starp tiem. Straumes ātrums augšējos slāņos ir 0,4—0,9 km/h, dziļākajos slāņos — līdz 0,4 km/h. Straumei ir diezgan izteiktas ziemeļu un dienvidu frontes, pie kurām ūdens temperatūra var atšķirties no 12—15 °C ziemeļos līdz 1—2 °C dienvidos. Gar straumes ziemeļu fronti izveidojusies Antarktiskā konverģence, kas ir Dienvidu okeāna dabīgā ziemeļu robeža.

No Antarktikas cirkumpolārās straumes ziemeļu virzienā atzarojas vairākas aukstās straumes, lielākās no kurām ir Peru straume pie Dienvidamerikas dienvidrietumu krasta, Bengelas straume pie Āfrikas dienvidrietumu krasta un Rietumaustrālijas straume pie Austrālijas rietumu krasta.

## Atsauces

## Ārējās saites
2012.—2013. gada Pasaules kauss skeletonā

**2012.—2013. gada Pasaules kauss skeletonā** bija vairāku sacīkšu skeletona turnīrs, kas sākās  Leikpleisidā un beidzās  Sočos. Pasaules kausu rīkoja FIBT, kas rīko arī pasaules čempionātu skeletonā, kā arī pasaules kausus un čempionātus bobslejā.

Vīriešu ieskaitē uzvarēja latvietis Martins Dukurs, sieviešu ieskaitē — vāciete Mariona Tēsa. Dukuram šī bija ceturtā uzvara Pasaules kausa kopvērtējumā.

## Kalendārs

## Kopvērtējums

## Ārējās saites
* FIBT mājaslapa
Jaunjelgavas katoļu baznīca

**Jaunjelgavas Svētā Krusta Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Aizkraukles novada Jaunjelgavas pilsētā (Lāčplēša ielā 4).

## Vēsture
Sākotnēji Jaunjelgavā ir bijusi 1818. gadā celta koka kapela, kas bijusi veltīta Svētā Ignācija godam un administratīvi atradusies Skaistkalnes baznīcas pakļautībā. Tāpēc šeit dievkalpojumus vienu reizi mēnesī noturējis Skaistkalnes prāvests. 1854. gadā Skaistkalnes prāvests Jēkabs Kurmovičs netālu no kapelas no K. Kurenova nopircis par 900 rubļiem māju, ko dāvājis Skaistkalnes baznīcai. Šajā ēkā tika ierīkota kapela, kur vēlāk noturēti dievkalpojumi. 1869. gadā pie šīs mājas tika piebūvēts šķūnis zirga un ratu novietošanai no Skaistkalnes atbraukušajam prāvestam.

Pašreizējo baznīcu Svētā Krusta godam uzcēla Skaistkalnes prāvests Augustīns Luško 1902. gadā vecās koka kapelas vietā. Pie dievnama tika uzbūvēta arī plebānija un vāgūzis. Pirmajā pasaules kara laikā baznīca un plebānija tika nopostītas, bet līdz 1929. gadam tās atjaunojis Kurmenes baznīcas prāvests J. Jassas pēc saglabātā baznīcas plāna.

## Eksterjers
Baznīca ir koka celtne, 30 metrus gara, 23 metrus plata ēka ar šīfera jumtu un vienu torni, kurā iekārti divi kapara zvani. No ārpuses ēka apšūta ar dēļiem. Presbitērija daļa ir zemāka un šaurāka par pašu baznīcas daļu. Abos baznīcas sānos ir divi logi un no gala pie durvīm divi logi. Ieejas durvis no gala un sakristejas.  Baznīcu ieskauj dārzs, ko noslēdz dzelzs žogs ķieģeļu stabiņos. 
[thumb|left|250px|Dievnams [2000. gadā.]]
## Interjers
Tā ir vienas navas telpa ar koka grīdu un griestiem. Virs ieejas ir kora telpas, kas balstās uz diviem koka pīlāriem. Uz tām ved koka trepes. Griestus balsta četri koka pīlāri. Dievnamā ir viens altāris, kas veltīts Svētajam Krustam. Tajā redzams Krustā sistā Pestītāja tēls uz krucifiksa, kurš atrodas gleznojuma priekšā. Aplūkojamas Krustaceļa bildes, kas iegūtas 1949. gadā un kuras iesvētījis Skaistkalnes dekāns Heinrihs Trops.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Jelgavas diecēzē. Draudzē kalpo prāvests Heinrihs Cinkmanis Par patstāvīgu draudzi kļuva 1920. gadā, pēc tās iekļaušanas Rīgas diecēzē. Draudzei piederīgi ir katoļi, kas dzīvo Jaunjelgavā un tās apkārtnē. Dievkalpojumi notiek vienu reizi mēnesī un svētku dienās. Draudzes lielākie svētki ir Krusta paaugstināšanas svētki.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jaunjelgavas Svētā Krusta Romas katoļu baznīca www.baznica.org
* aunjelgava – ticīga pilsēta www.la.lv
* Jaunjelgavas Sv. Krusta Romas katoļu baznīca www.vieglicelot.lv
* Jaunjelgavas katoļu baznīca www.kurdoties.lv
* Jaunjelgavas Romas katoļu baznīca www.vietas.lv
* Baznīcas attēli www.foto.eks.lv
Vecumnieku katoļu kapela

**Vecumnieku svētīgā Jāņa Pāvila II Romas katoļu kapela** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes draudzes kapela. Tā atrodas Bauskas novada Vecumnieku pagasta centrā Vecumniekos.

## Vēsture
Vecumniekos ir daudz katoļu, bet nebija sava dievnama. Dievnamu būvēt draudze vēlējās jau 1937. gadā, tad 1990. gadu beigās, kad draudzi apkalpojis Skaistkalnes priesteris Janušs Bulašs, jo tuvākā — Skaistkalnes baznīca atrodas aptuveni 30 km attālumā. Tāpēc draudze 2011. gadā vienojās ar Vecumnieku luterāņu draudzi par katoļu kapelas izveidošanu viņu īpašumā — bijušajā Vecumnieku skolas ēkā, sauktajā par "Sarkano skolu". Kapelu izveidoja draudzes locekļi Maija un Gatis Vēveri, piedaloties palīgiem. Tika ielikta lamināta grīda, atjaunoti logi un sienas, iebūvēta krāsns, nopirktas mēbeles, altāra piederumi, tekstilijas un sakrālie priekšmeti. Interjera dizaina autors bija Skaistkalnes baznīcas paulīniešu tēvs Staņislavs. 2011. gada 12, jūnijā, Vasarsvētkos Jelgavas diecēzes bīskaps Antons Justs kapelu iesvētīja svētīgā Romas pāvesta Jāņa Pāvila II godam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Jelgavas diecēzē. Draudzi apkalpo Skaistkalnes baznīcas paulīniešu tēvi. Draudze ir reģistrēta 1997. gada 11. aprīlī. Draudzei piederīgi ir katoļi, kas dzīvo Vecumniekos un to apkārtnē. Dievkalpojumi notiek vienu reizi nedēļā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Atklāta Vecumnieku katoļu draudzes kapela www.bauskasdzive.lv
* Vecumnieku katoļi piedāvā jaunu iniciatīvu  www.katedrale.lv
Kriss Osguds

**Kristofers Džons "Kriss" Osguds** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, spēlējis vārtsarga pozīcijā.

1991. gada NHL draftā viņu Detroitas "Red Wings" izraudzījās ar kopējo 54. kārtas numuru. NHL debitēja 1993.—1994. gada sezonā. Lielāko daļu NHL karjeras aizvadījis "Red Wings" sastāvā, pa divām sezonām aizvadot arī Ņujorkas "Islanders" un Sentluisas "Blues". 2004.—2005. gada sezonu izlaida lokauta dēļ. "Red Wings" sastāvā izcīnījis trīs Stenlija kausus, divās reizēs no tām viņš bija komandas pamatvārtsargs. Piedalījies divās NHL Visu zvaigžņu spēlēs. 2010. gada decembrī kļuva par 10. vārtsargu NHL vēsturē, kas sasniedzis 400 uzvaras. Osguds ir viens no sešiem vārtsargiem NHL vēsturē, kas uzvarējuši vismaz 400 spēlēs un izcīnījuši vismaz trīs Stenlija kausus.

2011. gada jūlijā paziņojis par karjeras beigšanu, vēlāk kļuvis par "Red Wings" vārtsargu treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zviedrijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija

**Zviedrijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija** () ir vecākā un lielākā politiskā partija Zviedrijā.

## Vēsture
Partija tika dibināta 1889. gadā. Sekojot citu valstu paraugam, tā pieņēma programmu, kas balstīta uz marksistisko šķiru cīņas mācību. Partija par mērķi izvirzīja strādnieku šķiras atbrīvošanu ar sociālistiskas revolūcijas palīdzību. Tomēr jau pirmā priekšsēdētāja Jalmara Brantinga laikā partija atteicās no kategoriskas revolūcijas mācības, priekšplānā izvirzot mērķi sociālistiskas sabiedrības izveidošanu pakāpenisku reformu ceļā. Ne visi atbalstīja reformu ceļa izvēli. Jau 20. gadsimta pirmajos gados partijas iekšienē izveidojās opozīcija, kura 1917. gadā atdalījās no partijas un izveidoja Kreiso sociālistu partiju, kuru pēc diviem gadiem pārdēvēja par Zviedrijas komunistisko partiju.

No 1930. līdz 1990. gadam Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija visās Riksdaga vēlēšanās saņēma 40-55% balsu, tādējādi tā ir viena no visveiksmīgākajām politiskajām partijām pasaules demokrātisko vēlēšanu vēsturē. Sociāldemokrāti ir veidojuši lielāko daļu Zviedrijas demokrātiskā perioda valdību un bijuši pie varas nepārtraukti no 1936. līdz 1976. gadam.

## Atsauces
Čeļabinskas meteorīts

**Čeļabinskas meteorīts** nokrita  Urālu reģionā Krievijā. Spilgta bolīda lidojumu novēroja Sverdlovskas, Kurgānas, Orenburgas un Tjumeņas apgabalā, kā arī Kazahstānas ziemeļu apgabalos.  Zemes atmosfērā iegājušā meteoroīda masu novērtēja no 12 000 līdz 13 000 tonnām (smagāks par Eifeļa torni). Izpētīts, ka nokritušais objekts bija Apollona tipa asteroīds.

Čeļabinskas asteroīda sadursme bija lielākā kosmiskā katastrofa kopš Tunguskas notikuma 1908. gada 30. jūnijā. Tas astronomiem ļāva pievērst sabiedrības uzmanību par asteroīdu radītajiem Zemes draudiem. Čeļabinskas meteorīta nokrišana veicināja Asteroīdu dienas kustības izveidošanos pasaulē.

## Norise
thumb|250px|Eksplozijā cietusī Čeļabinskas cinka rūpnīca
Atbilstoši sākotnējām aplēsēm meteoroīds eksplodēja virs Čeļabinskas 30—70 km augstumā, vēlāk precizēja, ka galvenais sprādziens notika 29,7 ± 0,7 km augstumā, apmēram 9:20 pēc vietējā laika (UTC+6).
Sākumā uzskatīja, ka meteorīta atlūzas nokritušas apmēram 80 km no Satkas pilsētas Čeļabinskas apgabalā, tomēr vēlāk precizēja, ka tas varētu būt noticis pie Čebarkulas ezera netālu no Čebarkulas pilsētas tajā pašā apgabalā.

Triecienviļņa tiešā vai netiešā iedarbībā cieta vairāk nekā 1500 cilvēku (reģistrēti 1615 medicīniskās palīdzības sniegšanas gadījumi), pārsvarā no logu stiklu atlūzām. Daudzām ēkām izbira logu stikli, bija arī citi bojājumi. Meteorīta eksplozijas triecienvilnis nodarīja postījumus Čeļabinskas cinka rūpnīcai. Uzskata, ka tik daudz cilvēku meteorīta krišanas rezultātā iepriekš zināmajā Zemes vēsturē nekad nav cietuši. 
Čeļabinskā izsludināja ārkārtas stāvokli.

## Skatīt arī
* Tunguskas meteorīts
* Asteroīdu diena

## Ārējās saites
* Russia Meteor Not Linked to Asteroid Flyby  
* Meteorīta krišanas uzņēmums no pavadoņa Meteosat-9
* Čeļabinskas meteorīts un citi 

## Atsauces
Jaunsaules katoļu baznīca

**Jaunsaules Svētā Konrāda Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Bauskas novada Skaistkalnes pagastā, netālu no Jaunsaules ciema.

## Vēsture
Kapsētas vajadzībām Jaunsaulē katoļiem piešķīra zemes gabalu pie luterāņu kapsētas. 1937. gadā Skaistkalnes kapucīni nolēma uz piešķirtās zemes uzcelt mūra baznīcu ar dzīvokli sargam. Tā paša gada vasarā kapucīnu tēvi Jāzeps Tilmanis un Meinards Kļaviņš, asistējot kapucīnu kleriķiem, iesvētīja pamatus. Jaunajai draudzei dievnama celšanas laikā dievkalpojumus noturēja privātās telpās. Līdz Otrajam pasaules karam tika uzcelti baznīcas mūri, ieliktas sijas un uzlikts jumts. 1947. gadā draudzē sāka kalpot tēvs Jēkabs Jermacāns no Skaistkalnes baznīcas, kurš pabeidza būvdarbus, samazinot platību dzīvoklim un atstājot šķērssienu aiz altāra tikai kāpnēm, kas veda uz otro stāvu. 1947. gada 19. novembrī dievnamu iesvētīja prāvests Jermacāns, klātesot prāvestam Kļaviņam, veltot to Svētā Konrāda godam un aizbildniecībai.

## Eksterjers
Baznīca ir cementa ķieģeļu mūra celtne, 9 metrus gara, 5,9 metrus plata ēka ar cinkotā skārda jumtu bez torņiem. Galvenās ieejas priekšā piebūvēts vējtveris. Ieejas durvis no gala un sakristejas. Abos baznīcas sānos ir 5 logi un sakristejā viens logs. Dievnama priekšā ir tikai metāla vārti, žoga nav.
thumb|left|250px|Dievnams no sāna

## Interjers
Tā ir viena joma telpa ar koka grīdu un griestiem, kas segti lēzeni. Galvenā ieeja ir caur vējtveri, caur ko nonāk lūgšanu zālē. Virs ieejas atrodas kora telpa ar harmoniju. Presbitērija vienā pusē ir sakristeja, bet otrā kāpnes, kas ved uz plebāniju. Presbitēriju no lūgšanu zāles atdala koka dievgalds. Vienīgais altāris atrodas centrā pie presbitērija gala sienas. Tas, tāpat kā svečturi ir veidoti modernisma stilā pēc beļģu parauga.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Jelgavas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Romualds Baļčūns. Jaunsaules draudzi nodibināja 1937. gadā. Tai piederīgi ir katoļi, kas dzīvo Vecsaules pagastā un tā apkārtnē. Dievkalpojumi notiek divas reizes mēnesī. Draudzei ir Jaunsaules kapsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jaunsaules Romas katoļu baznīca www.vietas.lv
* Baznīcas attēli www.foto.eks.lv
* Dievnams pirms bīskapa vizitācijas www.bauskasdzive.lv
Francis Ksavers Volfgangs Mocarts

**Francis Ksavers Volfgangs Mocarts** (; dzimis , miris ) bija austriešu komponists, pianists un mūzikas pedagogs. Volfganga Amadeja Mocarta un Konstances Mocartes jaunākais bērns, dzimis piecus mēnešus pirms tēva nāves. Nosaukts par godu tēva skolniekam Francim Ksaveram Zismairam (*Franz Xaver Süssmayr*).

Dzimis Vīnē, ieguvis muzikālo izglītību pie Antonio Saljeri, Johana Nepomuka Hummela. Jau agrā bērnībā muzicējis koncertos. Darbojās kā profesionāls mūziķis, gūdams mērenus panākumus.  No 1808. līdz 1838. gadam darbojās galvenokārt Ļvivā un tās apkārtnē. 1838. gadā pārcēlās uz Vīni, vēlāk Zalcburgu, kur bija Mocarteuma kapelmeistars. Miris Karslbādē, kur arī apglabāts. Mūžu pavadīja neprecējies un bez bērniem.

## Ārējās saites

* Franča Ksavera Volfganga Mocarta profils ''AllMusic'' 
* Franča Ksavera Volfganga Mocarta notis ''IMSLP''
Truskaveca

**Truskaveca** () ir apgabala nozīmes kūrortpilsēta Ukrainas rietumos, Karpatu piekalnēs, Ļvivas apgabala Drohobičas rajonā. Minerālūdens atradnes. Pie pilsētas speciālā ekonomiskā zona.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1469. gadā. Ietilpa Žečpospolitā. Pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Austrijas impērijā. Kā kūrortpilsēta sāka attīstīties no 1827. gada.

Pēc Pirmā pasaules kara Truskaveca neilgu laiku bija Rietumukrainas Tautas Republikas sastāvā, vēlāk tika iekļauta jaunizveidotajā Polijas valstī. Polijas laikā bija populārs kūrorts. 1931. gada 29. augustā Truskavecā ukraiņu nacionālisti no UNO nogalināja mēreno poļu politiķi Tadeušu Holuvko (*Tadeusz Hołówko*). Tā bija viena no pirmajām ukraiņu nacionālistu veiktajām politiskajām slepkavībām reģionā.

Sākoties Otrajam pasaules karam, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, Truskavecu ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Truskavecu ieņēma vācieši. Pilsēta tika iekļauta Ģenerālgubernatūras sastāvā.

Pēc Otrā pasaules kara lielākā daļa atlikušo poļu iedzīvotāju pārcēlās vai tika padzīti uz dzīvi Polijā, sevišķi uz tās rietumu apgabaliem, no kuriem savukārt tika padzīti vācieši. Pēc kara līdz 1991. gadam Truskaveca bija Ukrainas PSR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Strija

**Strija** () ir apgabala nozīmes pilsēta Ukrainas rietumos, Ļvivas apgabalā, Karpatu piekalnēs pie Strijas upes. Dzelzceļa mezgls. Autobusu ražotne *Стрый-Авто*. Pie pilsētas kara aviācijas bāze.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1385. gadā. Ietilpa Žečpospolitā. Atrazdamies pie ceļa, kas veda pār Karpatu kalniem, pilsēta savu uzplaukumu piedzīvoja 17. gadsimtā. Pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Austrijas impērijā.

Pirmā pasaules kara laikā no 1915. gada 5. jūnija līdz 1915. gada 4. septembrim pilsētā atradās Vācijas Dienvidu armijas (*Südarmee*) štābs. Pēc Pirmā pasaules kara Strija neilgu laiku bija Rietumukrainas Tautas Republikas sastāvā, vēlāk tika iekļauta jaunizveidotajā Polijas valstī. Sākoties Otrajam pasaules karam, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, Strijā iegāja PSRS spēki. Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Striju ieņēma vācieši. Holokaustā tika iznīcināti pilsētas ebreju iedzīvotāji. Pilsēta tika iekļauta Ģenerālgubernatūras sastāvā.

Pēc Otrā pasaules kara lielākā daļa atlikušo poļu iedzīvotāju pārcēlās vai tika padzīti uz dzīvi Polijā, sevišķi uz tās rietumu apgabaliem, no kuriem savukārt tika padzīti vācieši. Pēc kara līdz 1991. gadam Strija bija Ukrainas PSR sastāvā.

## Cilvēki
Strija ir poļu ceļotāja Kazimeža Novaka (*Kazimierz Nowak*, 1897-1937) un grieķu katoļu arhibīskapa Svjatoslava Ševčuka (*Святосла́в Шевчу́к*, 1970) dzimtā pilsēta.

20. gadsimta divdesmitajos gados Strijas skolā mācījās ukraiņu nacionālists Stepans Bandera (*Степан Андрійович Бандера*, 1909-1959), bet trīsdesmitajos gados šeit armijā dienēja poļu komunists Edvards Gereks (*Edward Gierek*, 1913-2001). Otrā pasaules kara laika sākumā armijas daļā Strijā dienēja krievu ieroču konstruktors Mihails Kalašņikovs (*Михаил Тимофеевич Калашников*, 1919).

## Atsauces

## Ārējās saites

*Autobusu ražotne "Стрый-Авто"
Brodu rajons

**Brodu rajons** () ir Ļvivas apgabala administratīvā iedalījuma vienība Ukrainā. Robežojas ar Ļvivas apgabala Zoločivas, Buskas un Radehivas rajoniem, Volīnijas apgabala Horohivas rajonu, Rivnes apgabala Radiviļivas rajonu, kā arī Ternopiļas apgabala Kremenecas un Zborivas rajoniem.

## Ārējās saites
Digimoni

**Digimoni** () ir japāņu videospēļu sērija, kā arī anime seriāls un manga. Latvijā anime tika translēta telekanālā TV3.

## Seriāls
### Pirmā sezona

Seriāla pirmā sezona, pazīstama arī kā *Digimon Adventure* (), stāsta par septiņiem bērniem, kuri ir nonākuši paralēlā, digitālā, pasaulē, kurā viņi satiek radības, kuras sauc par digimoniem. Kopā ar šīm radībām, viņi cīnās pret ļauniem digimoniem.

### Otrā sezona
Seriāla otrās sezonas, pazīstama arī kā *Digimon Adventure 02* (), darbība risinās vairākus gadus pēc pirmās sezonas notikumiem.

### Trešā sezona

Seriāla trešā sezona, pazīstama arī kā *Digimon Tamers* (), risinās realitātē, kurā cilvēki uzskata digimonus par datorspēļu, televīzijas seriālu un kāršu spēļu tēliem. Galvenais varonis Takato atklaj, ka digimoni ir īsti un ka ir spējīgi nonākt realitātē. Tās scenārists Čiaki Konaka ir pazīstams ar savu darbu tādos anime seriālos kā *[[Serial Experiments Lain]]* un *[[Hellsing]]*.

### Ceturtā sezona
Seriāla ceturtā sezona, pazīstama arī kā *Digimon Frontier* (), stāsta par pieciem bērniem, kuri ir nonākuši paralēlā, digitālā, pasaulē, kurā viņi atklāj, ka ir spējīgi pārvērsties par radībām, kuras sauc par digimoniem. Izmantojot šis spējas viņi cīnās ar ļaundariem.

### Piektā sezona
Seriāla cpiektā sezona, pazīstama arī kā *Digimon Data Squad* un *Digimon Savers* (), risinās realitātē, kurā cilvēki zina par digimonu eksistenci. Galvenais varonis Markuss kļūst par aģentu organizācijā "DATS", kas cīnās pret bīstamiem digimoniem.

### Sestā sezona
Seriāla sestā sezona, pazīstama arī kā *Digimon Fusion* un *Digimon Xros Wars* (), stāsta par bērniem, kuri ir nonākuši paralēlā, digitālā, pasaulē, kurā viņi satiek radības, kuras sauc par digimoniem. Kopā ar šīm radibām, viņi cīnās pret ļauniem digimoniem.

### Septītā sezona
Seriāla 2015. gadā gaidāmajā septītā sezonā, pazīstama arī kā *Digimon Adventure tri* () darbība risinās vairākus gadus pēc otrās sezonas notikumiem.

## Skatīt arī
* "Pokemoni"
Rēcošie četrdesmitie

**Rēcošie četrdesmitie** ir jūrnieku dots apzīmējums okeānu dienvidu apvidum starp 40° un 50° dienvidu platuma grādiem. Šajā apvidū zemeslodi apjož Antarktiskā cirkumpolārā straume un tajā ir raksturīgi valdošie rietumu vēji. Šajos platuma grādos dienvidu puslodē ir biežas spēcīgas vētras, ko pavada ievērojama viļņošanās. Rēcošajos četrdesmitajos Dienvidu okeānā ir novērots līdz šim augstākais 36,5 m augstais vilnis.

Rēcošajos četrdesmitajos valdošie rietumu vēji bija nozīmīgi tā sauktajā kliperu ceļā no Eiropas gar Adatas ragu uz Dienvidaustrumāziju un Austrāliju un atpakaļ gar Hornas ragu uz Eiropu. Iespējams, ka šo maršrutu pirmais noteica holandiešu kuģotājs Hendriks Brauvers *(Hendrik Brouwer)* 1610. gadā kā veidu, kā ātrāk sasniegt Batāviju. Tas ir viens no pasaulē bīstamākajiem burātāju maršrutiem un ceļu uz Hornas ragu jūrnieki iesaukuši par «miroņu taku».

Apvidu dienvidos no rēcošajiem četrdesmitajiem mēdz saukt par «satrakotajiem piecdesmitajiem» (starp 50° un 60°) un «gaudojošajiem sešdesmitajiem» (starp 60° un 70°).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jahta "Milda"
Sverdrups (mērvienība)

**Sverdrups** (**Sv**) ir okeanogrāfijā izmantota ūdens plūsmas mērvienība, ko lieto okeāna straumju mērījumiem un ir vienāda ar 106 kubikmetriem sekundē (0.001&nbsp;km3/s). Nosaukta par godu norvēģu okeanogrāfam un polārpētniekam Harallam Sverdrupam. Sverdrups ir ārpus SI sistēmas mērvienība, kurā ar *Sv* apzīmē zīvertus.

Visu Zemes upju summārā noplūde okeānā ir ap 1 Sv, Golfa straumes plūsma mainās no 30 Sv pie Floridas līdz 150 Sv 55° rietumu garumā, bet Rietumvēju straumes plūsma vidēji ir 125—147 Sv.

## Atsauces
Rojs Piziks

**Rojs Piziks** (dzimis  Siguldā) ir bijušais latviešu vieglatlēts, startējis desmitcīņas sacensībās.

## Biogrāfija
Izglītību ieguvis Krimuldas vidusskolā, ko pabeidzis 1989. gadā. Iestājies Latvijas Universitātē, taču studijas nav pabeidzis.

Trenējies pie tēva Imanta Pizika. Piedalījies  Atlantā, kur ieņēma 23. vietu ar 7994 punktiem, uzstādīja labāko rezultātu augstlēkšanā (2,16 m). Startējis divos Pasaules čempionātos (1995, 1997), taču abās reizēs izstājies (pirmoreiz pēc sestās, otrreiz pēc ceturtās disciplīnas pēdas savainojuma dēļ). 1994. gadā izcīnījis 21. vietu Eiropas čempionātā ar 7118 punktiem. Tāpat startējis piecās Eiropas kausa izcīņas sacensībās. Deviņas reizes dažādās disciplīnās kļuvis par Latvijas čempionu (4 reizes no tām — desmitcīņā).

1995. gadā labojis Jānim Lankam 27 gadus piederējušo Latvijas rekordu (no 7854 līdz 7957 punktiem). Piziks kļuva par pirmo Latvijas desmitcīņnieku, kas sasniedzis (un vēlāk arī pārsniedzis) 8000 punktu robežu. 1996. gada Latvijas čempionātā viņš sasniedza 8000 punktu robežu, taču tā paša gada 16. jūnijā Rīgā Eiropas kausa izcīņas sacensībās kopā savāca 8045 punktus (11,33 s — 7,21 m — 15,04 m — 2,13 m — 51,90 s — 14,92 s — 46,42 m — 4,60 m — 62,52 m — 4:30,07 min). Šis rezultāts noturējās Latvijas rekorda statusā līdz 2007. gada maijam, kad to pārspēja Jānis Karlivāns (8271 punkts).

Pašlaik dzīvo Ukrainā, kur nodarbojas ar koksnes eksportu.

## Personiskie rekordi

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
2012.—2013. gada Pasaules kauss bobslejā

**2012.—2013. gada Pasaules kauss bobslejā** bija vairāku sacīkšu bobsleja turnīrs, kas sākās  Leikpleisidā un beigsies  Sočos. Pasaules kausu rīkoja FIBT, kas rīko arī pasaules čempionātu bobslejā, kā arī pasaules kausus un čempionātus skeletonā.

Vīriešu divnieku ieskaitē uzvarēja Lindons Rašs, četrinieku ieskaitē — Aleksandrs Zubkovs, apvienotajā ieskaitē — Oskars Melbārdis. Sieviešu divnieku ieskaitē uzvarēja Keilija Hamfrīsa. Šī bija pirmā reize kopš Latvijas neatkarības atgūšanas, kad latviešu sportists izcīna uzvaru kādā no Pasaules kausa kopvērtējumeim bobslejā.

## Kalendārs

## Kopvērtējumi

## Ārējās saites
* FIBT oficiālā mājaslapa
Brodi (Ukraina)

**Brodi** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Ļvivas apgabala Zoločivas rajonā. Atrodas uz robežas starp vēsturisko Volīniju un Galīciju. Vēsturisks ebreju kultūras centrs. Dzelzceļa mezgls. Pie pilsētas atrodas naftas vada "Družba" un "Odesa - Brodi" mezgls.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1084. gadā. 1546. gadā tai tika piešķirtas Magdeburgas tiesības, un tolaik tā bija pazīstama ar vārdu Lubiča (). Ietilpa Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā, no 1629. gada hetmaņa Staņislava Koņecpolska rezidence. Pēc franču inženiera de Boplāna plāna pārbūvēta pēc ideālas pilsētas principiem.
Pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsētu iekļāva Austrijas impērijā, tā atradās netālu no robežas ar Krievijas Impēriju. 19. gadsimtā Brodi deva vārdu ebreju muzikantiem jeb. t.s. "Brodu dziedātājiem" (*Brodersänger*).

Pilsētu nopostīja Poļu-padomju kara laikā 1920. gadā. Pēc Pirmā pasaules kara Brodus iekļāva atjaunotajā Polijas valstī. Otrā pasaules kara Polijas kampaņas laikā Brodus ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Brodus ieņēma vācieši, 1941. gada 23. - 30. jūnijā pie pilsētas notika Brodu tanku kauja ar smagiem zaudējumiem abām karojošajām pusēm. Tā bija lielākā tanku kauja karā līdz Kurskas kaujai divus gadus vēlāk. Pilsētas ebreju iedzīvotājus iznīcināja holokaustā. Ukraiņu nacionālisti savukārt pilsētas apkārtnē izvērsa represijas pret poļu civiliedzīvotājiem. Pie pilsētas 1944. gada 13. jūlijā pirmajās kaujās pret Sarkano armiju piedalījās ukraiņu 14. ieroču SS grenadieru divīzija "Galīcija".
Pēc kara atlikušie poļu iedzīvotāji pārcēlās vai tika padzīti uz dzīvi Polijā, sevišķi uz tās rietumu apgabaliem, no kuriem savukārt tika padzīti vācieši. Līdz 1991. gadam Brodi atradās Ukrainas PSR sastāvā.

## Cilvēki
Brodi ir šveiciešu matemātiķa Jozefa Ludviga Rābes (*Joseph Ludwig Raabe*, 1801-1859), austriešu rakstnieka Jozefa Rota (*Joseph Roth*, 1894-1939) un reliģiskā darbinieka Izraēla Zolli (*Israel Zolli*, 1881-1956) dzimtā pilsēta.

1944. gada 9. maijā netālu no pilsētas krita padomju diversants Nikolajs Kuzņecovs (*Николай Иванович Кузнецов*, 1911-1944).

Ebreju uzvārds Brodskis ir radies no Brodu pilsētas nosaukuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kazimežs Kuratovskis

**Kazimežs Kuratovskis** (, dzimis , miris ) bija poļu matemātiķis, viens no Varšavas matemātikas skolas redzamākajiem pārstāvjiem. Darbi topoloģijā.

## Dzīvesgājums

Dzimis Varšavā, jurista ģimenē. No 1913. gada studēja Glāzgovas Universitātē. Pēc Pirmā pasaules kara, kad atjaunojās Polijas valsts, pārcēlās studēt uz Varšavas Universitāti, kur ieguva doktora grādu 1921. gadā. No 1927. līdz 1933. gadam Kuratovskis bija Ļvivas Universitātes matemātikas katedras vadītājs un deva būtisku ieguldījumu t.s. Ļvivas matemātikas skolas (Stefans Banahs, Staņislavs Ulams u.c.) izveidē. Kopš 1935. gada - Vaŗšavas universitātes matemātikas katedras vadītājs.

Otrā pasaules kara laikā darbojās Varšavā pagrīdes universitātē. 1945. gada februārī atsāka pasniegt atjaunotajā Varšavas universitātē. No 1952. gada - Polijas Zinātņu akadēmijas biedrs, no 1957. līdz 1968. gadam - tās viceprezidents.

## Ārējās saites
Reinzemes remilitarizācija

thumb|right|Situācija Vācijā pēc Versaļas līguma.
**Reinzemes remilitarizācija** norisinājās 1936. gada 7. martā, kad pēc Trešā reiha vadītāja Ādolfa Hitlera pavēles Vērmahts ienāca Reinzemē, kas vairāk kā 15 gadus bija demilitarizēts reģions saskaņā ar Versaļas un Lokarno līgumiem.

Saskaņā ar Versaļas līgumu tika noteikts, ka Vācijai ir aizliegts izvietot karaspēku, būvēt fortifikācijas Reinas kreisajā krastā (Reinzemē), kā arī 50 km no Reinas labā krasta, lai nepieļautu jaunu Francijas—Vācijas karu. Vēlāk vienošanās par šī reģiona demilitarizācija tika pārjaunota ar Lokarno līgumiem. Iepriekšminētie līgumi paredzēja, ka sabiedroto karaspēks paliks reģionā līdz 1935. gadam, tomēr tie pameta reģionu jau 1930. gadā.

1933. gadā par Vācijas vadītāju kļuva revanšistiski noskaņotais Ādolfs Hitlers. 1935. gadā vācieši atjaunoja obligāto militāro dienestu, kas iepriekš bija aizliegts ar Versaļas noteikumiem. Šajā pašā gadā notikās plebiscīts Zāras reģionā, kuru tobrīd pārvaldīja Nāciju līga, konkrētāk, Francija. Plebiscītā aptuveni 90% Zāras iedzīvotāju nobalsoja par to, lai reģions pievienotos Trešajam Reiham.

1936. gadā tika noslēgts militārās sadarbības līgums starp PSRS un Franciju. Hitlers, kurš bija iecerējis atgūt Reinzemi 1937. gadā, izmantoja padomju franču līgumu kā ieganstu "preventīvam solim" — karaspēka ievešanai Reinzemē. 1936. gada 7. martā 19 Vērmahta kājnieku bataljoni un vairākas lidmašīnas šķērsoja demilitarizētās Reinzemes robežu. Franči, kas bija koncentrējuši karaspēku pie Francijas—Vācijas robežas, tomēr neizšķīrās par iebrukumu. Vācieši atguva militāro kontroli pār reģionu.

Remilitarizācija iezīmēja revenšisma būtisko lomu Hitlera vadītajā Vācijā, kas bija viens no cēloņiem Otrā pasaules kara sākumam. Tāpat remilitarizācija bija viens no pirmajiem incidentiem, kad nacistu vadoņi bija soļa attālumā no jauna kara izcelšanās. Citu valsts neizlēmība gan Reinzemes gadījumā, gan arī vēlākajos notikumos arvien vairāk atraisīja rokas Hitlera agresīvās ārpolitikas realizēšanai.

## Ārējās saites
Medumu baznīca

**Medumu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Augšdaugavas novada Medumu pagasta centrā Medumos.

## Vēsture
Sākotnēji Medumu katoļi apmeklēja Smelinas baznīcu, kas pēc Pirmā pasaules kara palika Lietuvas pusē. Tas radīja neērtības, tāpēc no 1922. gada Medumos saimnieka Jāzepa Gabrāna mājās noturēja dievkalpojumus Grīvas baznīcas priesteri. 1931. gadā baznīcas vajadzībām valsts fonds piešķīra 16 ha zemes uz uzkalna 2&nbsp;km attālumā no Medumu centra. 1932. gadā draudze sāka vākt līdzekļus dievnama celtniecībai, rīkojot sarīkojumus un loterijas. 1933. gada 24. jūnijā, Svētā Jāņa Kristītāja dienā, ar bīskapa Jāzepa Rancāna atļauju Grīvas baznīcas prāvests J. Plonis iesvētīja baznīcas pamatakmeni un viņa vadībā pēc arhitekta Pavlova projekta no betona ķieģeļiem sāka celt baznīcu. 1935. gada 10. jūnijā dievnamam tika uzlikts pagaidu jumts, logi, durvis un sāka tajā noturēt dievkalpojumus. 1936. gadā draudzei tika nozīmēts pastāvīgs prāvests J. Kazenas. 1937. gadā sākās divu stāvu plebānijas celtniecība, baznīcā beidzās koka apdares darbi. 1939. gada 2. jūlijā baznīcā noritēja Liepājas bīskapijas bīskapa Antonija Urbša kanoniskā vizitācija. Pēc bīskapa apmeklējuma turpinājās dievnama būvdarbi, bet, sākoties Otrajam pasaules karam, tie palika nenobeigti. Baznīcas labiekārtošana beidzās 1957. gadā.

## Eksterjers
Baznīca ir betona ķieģeļu mūra celtne, 15 metrus gara, 10 metrus plata un 7 metrus augsta ēka ar 3 metrus garu priekštelpu, kuru balsta četri mūra pīlāri un nenobeigtu torni. Sienas no ārpuses apmestas un krāsotas. Redzami piloni, logu un durvju ierāmējumi. Ieejas durvis ir trīs no gala un vienas no sakristejas. Dievnamu ieskauj dārzs, kurā atrodas arī plebānija.

## Interjers
Tā ir vienas navas telpa ar koka grīdu un griestiem, kas ir apmesti.  Virs ieejas atrodas kora telpa ar "Bokuma" firmas harmoniju. Presbitērija abās pusēs ir sakristejas. Dievnamā ir trīs ozolkoka altāri. Galvenais jeb centrālais altāris atrodas centrā pie presbitērija gala sienas. Virs tā atrodas liela Svētā Jāņa Kristītāja glezna ozolkoka rāmī. Sānu altāri veidoti līdzīgi. Labajā pusē ir Kristus Karaļa altāris ar lielu bareljefa figūru, bet kreisajā pusē — Jaunavas Marijas Lurdas altāris. Aplūkojama ir glezna "Jēzus kristīšana Jordānas upē", neliela kancele un biktskrēsls.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Jelgavas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Rolands Šakals Sākotnēji draudze bija Grīvas baznīcas filiāle, 1936. gadā kļuva par patstāvīgu draudzi. Draudzei piederīgi ir katoļi, kas dzīvo Medumos un to apkārtnē. Dievkalpojumi notiek katru dienu. Draudzei ir četras kapsētas — Vasarišķu, Duļkinu, Baltaču un Pakrāces kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir  Svētā Jāņa Kristītāja diena un Kristus Karaļa svētki.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Medumu Sv. Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca www.vietas.lv
* Medumu katoļu baznīca www.visitlatgale.com
* Medumu katoļu baznīca www.travelnews.lv
* Medumu Romas katoļu baznīca www.travelnet.lv
* Baznīcas attēli www.foto.eks.lv
Intelsat 27

***Intelsat 27*** jeb ***IS-27*** bija Luksemburgā bāzētā uzņēmuma *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis, kas tika zaudēts nesējraķetes *[[Zenit-3SL]]* avārijā . Tas bija paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Amerikā un Eiropā.

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums *[[Boeing]]* uz platformas *[[BSS-702MP]]* bāzes. Tam bija 20 C-joslas un 20 Ku joslas raidītāji, kā arī 20 UHF raidītāji militāriem lietotājiem.

Bija plānots, ka *Intelsat 27* tiktu izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 55,5° rietumu garuma (304,5° austrumu garuma; virs Atlantijas okeāna) kopā ar *[[Galaxy 11]]*, un tur tas nomainītu *[[Intelsat 805]]*.

*Intelsat 27* tika palaists  06:56 UTC ar nesējraķeti *[[Zenit-3SL]]* no peldošās platformas *[[Odyssey (starta platforma)|Odyssey]]* Klusajā okeānā uz ekvatora. Nepilnas minūtes laikā pirmās pakāpes dzinējs *[[RD-171]]* negaidīti izslēdzās un 56. sekundē pēc starta raķete ar derīgo kravu iekrita okeānā.

Tika noskaidrots, ka raķetes avārijā vainojams Ukrainā izgatavots hidrosūknis, kuru izmanto pirmās pakāpes stūrēšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Boeing: Intelsat 27 
* Sea Launch: Intelsat 27 
* Gunter's Space Page: Intelsat 27
Nīls Jangs

**Nīls Persivāls Jangs** (, dzimis ) ir Kanādas mūziķis. Janga mūzikas raksturīgākās iezīmes ir tikai viņam raksturīgā ģitārspēle, augstā, nazālā balss un personiskie, reizēm politiskie, dziesmu teksti. Jangs Rokenrola slavas zālē ir uzņemts divas reizes: 1995. gadā kā solomākslinieks un 1997. gadā kā grupas *[[Buffalo Springfield]]* dalībnieks.

Ar **Bernarda Šeikija** pseidonīmu Jangs arī režisējis vairākas, galvenokārt muzikālas filmas.

2009. gadā Jangs kļuva par Kanādas ordeņa komandieri.

## Biogrāfija
### Muzikālās darbības sākums un ''Buffalo Springfield''
thumb|left|''Buffalo Springfield'' 1966. gadā. Jangs - pirmais no labās
Savu muzikālo karjeru Jangs uzsāka 60. gadu sākuma, kopā ar jaunu kanādiešu grupu izpildot grupas *[[The Shadows]]* dziesmas. 1965. gadā Jangs pārcēlās uz Kaliforniju un kopā ar Stīvenu Stilsu, Brūsu Palmeru un vairākiem citiem jauniem mūziķiem nodibināja grupu *[[Buffalo Springfield]]*, kas ātri guva panākumus, galvenokārt pateicoties veiksmīgajam singlam *For What It's Worth* un debijas albumam.

Neilgi pēc to izdošanas Palmeru, kurš ASV uzturējās nelegāli, aizturēja un deportēja. Savas basa partijas viņš ierakstīja neklātienē, bet tas sagrāva grupas radošo līdzsvaru. Vairākās no grupas otrā albuma *[[Buffalo Springfield Again]]* dziesmām, ieskaitot divas Janga kompozīcijas, no grupas dalībniekiem ierakstā piedalījās tikai viens vai divi, un pēc tā izdošanas grupa vienojās par bezstrīda darbības izbeigšanu, taču līguma nosacījumu dēļ tika ierakstīts vēl viens albums — *[[Last Time Around]]*.

### 2020. gadi
2022. gada 24. janvārī mūziķis Nīls Jangs nosūtīja *[[Spotify]]* atklātu vēstuli, kurā to nodēvēja par "dzīvību apdraudošas COVID-19 dezinformācijas mājvietu".Jangs pieprasīja, lai no tās tiktu izņemta visa viņa mūzika, jo nevēlas, lai tā atrastos vienā platformā ar Džo Rogana raidierakstu *The Joe Rogan Experience*, ko viņš apsūdzēja maldinošas informācijas izplatīšanā par COVID-19. Uz to *Spotify* reaģēja, no platformas izņemot Janga mūziku. Atbalstot Jangu, savu mūziku no *Spotify* izņēma arī dziedātāja Džonija Mičela un ģitārists Nils Lofgrens, bet izdot jaunas raidierakstu sērijas platformā uz nenoteiktu laiku pārtrauca pētniece Brenē Brauna.

## Atsauces
2000. gada Sanmarīno Grand Prix

**2000. gada Sanmarīno Grand Prix** notika . Tā bija sezonas trešā sacīkste. Tajā uzvaru guva Mihaels Šūmahers, otrais bija Mika Hekinens, bet trešais palika Hekinena komandas biedrs Deivids Kulthards.

## Rezultāti

### Kvalifikācija

Kvalifikācijā ātrākais bija Mika Hekinens, kuram sekoja Mihaels Šūmahers, bet trešais bija otrs McLaren pilots Deivids Kulthards

### Sacīkste

Sākumā sacīkstes vadībā izvirzijās Pole position ieguvējs Mika Hekinens. Viņš vadībā turējās līdz pat 44 otrajam aplim, taču tad viņu apsteidza Mihaels Šūmahers, kurš pirmajā vietā noturējās līdz finišam. Sacīkstē trešais palika Hekinena komandas biedrs Deivids Kulthards, bet ceturtais bija Scuderia Ferrari otrais pilots Rubenšs Barikello. Piektais bija Žaks Vilnēvs, sestais finišēja Mika Salo.

Sacīkstē kopā finišēja 15 piloti, bet pārējie 7 braucēji izstājās.

## Kopvērtējums pēc sacīkstes

;Braucēju čempionāts

;Konstruktoru čempionāts

* **Piezīme**: Parādītas tikai pirmās piecas pozīcijas.
Apbrīnojamais Zirnekļcilvēks 2

**"Apbrīnojamais Zirnekļcilvēks 2"** () ir 2014. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir Marks Vebs. Filma ir balstīta uz tāda paša nosaukuma (*The Amazing Spider-Man*) *[[Marvel Comics]]* izdoto komiksu.

Šī ir otrā daļa "Zirnekļcilvēka" atjaunotajā filmu ciklā. Filmā galvenās lomas atveido Endrū Gārfīlds (attēlo Pīteru Pārkeru), Emma Stouna (atttēlo Gvenu Steisiju) un Džeimijs Fokss. Filmas pirmizrāde ASV notika . Ir apstiprināta arī filmas 3. daļas veidošana.

## Atsauces

## Ārējās saites
Perts Ūsbergs

**Perts Ūsbergs** (, dzimis  Raplā) ir igauņu diriģents, komponists un aktieris.

## Biogrāfija
Dzimis Raplā Urves un Valtera Ūsbergu ģimenē — māte ir diriģente, psiholoģe un mūzikas skolotāja, tēvs darbojas teātru jomā. Viens no brāļiem, Uku Ūsbergs, ir aktieris un režisors, bet otrs, Andero Ūsbergs, ir psihologs, Tartu universitātes lektors.

Ūsbergs absolvējis Georga Otsa vārdā nosauktās mūzikas skolas (Tallinā) Heli Jirgensones diriģēšanas klasi, ieguvis bakalaura grādu Igaunijas Mūzikas un teātra akadēmijā ar specializāciju komponēšanā Tenu Kervitsa kompozīcijas klasē.

Daudzus gadus dziedājis dažādos koros, tostarp viņa mātes vadītā korī Raplā. Kopš 2006. gada bijis diriģents Raplā, 2008. gadā dibinājis kamerkori Head Ööd, Vend (Arlabunakti, brāl), kuru vada joprojām.

Kā komponists guvis atzinību kā Igaunijā, tā ārvalstīs. 2009. gadā viņa komponētā dziesma "Ilus ta ei ole" ("Skaista tā nav", Juhana Līva vārdi) ieguva pirmo vietu Tallinas centrālās bibliotēkas patriotisko dziesmu konkursā "Mu isamaa on minu arm" (Mana tēvzeme ir mana mīla), savukārt 2010. gadā ar skaņdarbu "Taaveti psalm nr 121" ("Dāvida psalms nr. 121") ieguva pirmo vietu Igaunijas Komponistu savienības un Piritas klostera organizētā kompozīciju konkursā. 2012. gadā Eiropas Koru asociācijas Europa Cantat rīkotā Eiropas Koru komponistu apbalvošanas ceremonijā Perta Ūsberga komponētā dziesma "Kuula mu palve häält" ("Klausies manu lūgšanu") tika īpaši izcelta A kategorijā (*[[a capella]]* dziesmas). Tai pašā gadā arī Igaunijas Koru asociācija kopā ar Igaunijas Komponistu savienību piešķīra viņam balvu 2012. gada koru komponists.

Ūsberga komponētie skaņdarbi iekļauti vairāku dziesmu svētku repertuāros — 2010. gadā Raplas apriņķa dziesmu svētku repertuārā tika iekļauta bērnu korim komponētā dziesma "Omanäoline" ("Īpašs"), bet Jauniešu dziesmu svētkos Tallinā 2011. gadā apvienotais jauno vīru koris izpildīja viņa dziesmu "Nad vaatavad üksteise otsa" ("Viņi skatās viens uz otru"), un šajos dziesmu svētkos viņam tika pasniegta Veljo Tormisa fonda stipendija.

2014. gada vispārējo igauņu dziesmu svētku repertuārā iekļautas trīs Perta Ūsberga dziesmas.

Filmējies galvenajā lomā igauņu režisora Ilmara Rāga 2007. gadā uzņemtajā filmā "Klass" (Klase).

## Filmogrāfija
* Klase (2007) — Joseps
* Oļegs (2010)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Head Ööd, Vend  — Perta Ūsberga vadītā kora mājaslapa 
* 
* Perta Ūsberga skaņdarbi  portālā Soundcloud
Gredzenu pavēlnieks (filmu cikls)

Ir filmētas vairākas filmas, kas balstītas uz Dž. R. R. Tolkīna grāmatām.

## Pītera Džeksona filmas
Jaunzēlandes režisors Pīters Džeksons ir uzfilmējis 6 filmas balstītas uz Dž. R. R. Tolkīna grāmatām.

## Citas filmas
* "Gredzenu pavēlnieks" (1978)
* "Gredzenu pavēlnieks" (1980)

## Ārējās saites
Buska

**Buska** () ir pilsēta  Ukrainas rietumos, Ļvivas apgabalā pie Rietumu Bugas. Līdz 2020. gadam Buskas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1097. gadā un ietilpa Kijivas Krievzemē. 1241. gadā mongoļu nodedzināta. 1411. gadā tai tika piešķirtas Magdeburgas tiesības. No 14. gadsimta otrās puses ietilpa Polijā, vēlāk - Polijas-Lietuvas kopvalstī.
Pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Austrijas impērijā.

Pēc Pirmā pasaules kara Busku iekļāva atjaunotajā Polijas valstī. Sākoties Otrajam pasaules karam, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, Busku ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Busku ieņēma vācieši. Pilsētas ebreju iedzīvotājus iznīcināja holokaustā.

Pēc Otrā pasaules kara lielākā daļa atlikušie poļu iedzīvotāji pārcēlās vai tika padzīti uz dzīvi Polijā, sevišķi uz tās rietumu apgabaliem, no kuriem savukārt tika padzīti vācieši. Līdz 1991. gadam Buska atradās Ukrainas PSR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Here We Go

***Here We Go*** ir latviešu grupas *[[PeR]]* dziesma, ar kuru viņi uzvarēja 2013. gada Dziesmā. Dziesmas mūzikas autors ir Ralfs Eilands un Arturs Burke, savukārt dziesmas tekstu sacerējis Ralfs Eilands. Dziesma Eirovīzijā finālam nekvalificējās, pusfinālā ar 13 punktiem ierindojās 17. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Buskas rajons

**Buskas rajons** () ir Ļvivas apgabala administratīvā iedalījuma vienība Ukrainā. Robežojas ar Ļvivas apgabala Radehivas, Brodu, Zoločivas, Pustomitu un Kamjankas-Buzkas rajoniem. Buskas rajonā atrodas Olesko pils, kurā 1629. gadā dzimis Polijas karalis Jans III Sobeskis.

## Ārējās saites

*
Neiespējamā misija (filmu cikls)

**"Neiespējamā misija"** () ir ASV asa sižeta filmu cikls, kura ir veidota pēc 1966. gada seriāla ar tādu pašu nosaukumu motīviem. Pašlaik filmu ciklā  iekļautas septiņas filmas.

## Aktieri

## Atsauces

## Ārējās saites
Ralfs Eilands

**Ralfs Eilands** (dzimis ) ir latviešu dziedātājs, TV raidījumu vadītājs.

## Biogrāfija
Mācījās Rīgas 3. ģimnāzijā. Bērnībā piedalījies konkursā "Cālis", taču nav kvalificējies finālam. 2004. gadā startējis Latvijas nacionālajā atlasē Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursam ar dziesmu "Mērkaķis", atlasē izcīnīja 3. vietu. Nākamajā gadā izcīnījis 2. vietu konkursā "Dziesma manai paaudzei 2005". 2007. gadā bijis viens no grupas *[[PeR]]* dibinātājiem, ar kuru plašāku ievērību guvuši ar dalību konkursā "Latvijas zelta talanti" 2008. gada novembrī. R. Eilands ir vadījis vairākus TV raidījumus, tai skaitā "Aprīļa pilieni", "Aiziet", "Juniors TV", darbojies arī TV raidījumā "Sems".

Ar grupu vairākkārt piedalījies Latvijas nacionālajā atlasē Eirovīzijai. 2009. gadā grupa startēja kopā ar Sabīni Berezinu, taču pats Ralfs nevarēja piedalīties, jo nebija sasniedzis 16 gadu vecumu. 2013. gadā grupa uzvarēja Eirovīzijas dziesmu atlasē ar dziesmu *[[Here We Go]]*. Grupa startēja Eirovīzijas otrajā pusfinālā, tomēr finālam nekvalificējās. 2014. gadā ieguvis pirmo vietu TV3 šovā "Izklausies redzēts".

2019. gadā sabiedriskā balsojumā Eilands tika nosaukts par Gada Eiropas cilvēku Latvijā.

## Atsauces