open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sušrutas samhita

thumb|300px|Sušrutas piemineklis Haridvārā.
**Sušrutas samhita** () jeb **Sušrutas sakopojums** ir Sanskritā uzrakstīts ķirurģijas un medicīnas traktāts, kas apkopo Senās Indijas zināšanas par ķirurģiskajiem instrumentiem un ārstnieciskajiem preparātiem no aptuveni 10. gadsimta p.m.ē. līdz 1. gadsimtam m.ē. Tas tiek uzskatīts par vienu no Ājurvēdas pamattekstiem.

## Rašanās
Par sakopojuma pirmautoru tradicionāli uzskata Kaši (Vārānasī) un Taksilas (tagadējā Pakistānā) universitātēs strādājošo ārstu ķirurgu Sušrutu, kas tajā apkopojis sava guru Divodāsas mācību. Pēdējā laika pētījumi liecina, ka sākotnējo tekstu papildinājuši vairāki autori pēc Maurju impērijas sabrukuma, piemēram, Nāgārdžuna Kušānu valsts pastāvēšanas laikā.

## Saturs
Sušruta samhita ir sadalīta divās daļās un 184 nodaļās, apraksta 1120 slimības, ap 700 augu, 64 minerālu un 57 dzīvnieku izcelsmes ārstnieciskos preparātus.
Senākās sadaļas ir:
# *Sūtra-sthāna*, vispārīgie principi;
# *Nidāna-sthāna*, patoloģija
# *Śarīra-sthāna*, fizioloģija un anatomija 
# *Cikitsā-sthāna*, slimību terapija
# *Kalpa-sthāna*, farmācija
# *Uttara-tantra*, atsevišķo slimību ārstēšana

## Ārējās saites

* Ayurveda Scholars
* Ayurvedic Literature
Žuža Makai

**Žuža Makai** (; Rumānijā bijusi Suzana Makai ();  Oradja —  Budapešta) bija Rumānijas un Ungārijas starptautiskā meistare šahā (1970).

## Biogrāfija
Piedzimusi ungāru ārsta daudzbērnu ģimenē Rumānijā. Šahu iemācījusies spēlēt 12 gadu vecumā, tomēr ātri guvusi pirmos panākumus. 1959. gadā uzvarējusi Rumānijas jauniešu šaha čempionātā, bet 1960. gadā piecpadsmit gadu vecumā pirmo reizi debitējusi Rumānijas sieviešu šaha čempionātā. Vēlākajos gados Rumānijas sieviešu šaha čempionātos izcīnījusi 5 medaļas: 3 sudraba (1966, 1974, 1976) un 2 bronzas (1972, 1975).
No 1972. līdz 1976. gadam piecas reizes uzvarējusi Rumānijas komandu šaha čempionātos Timišoaras komandas *Timisoara Medicine* sastāvā. Par panākumiem turnīros FIDE 1970. gadā Makai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

1977. gadā pārcēlusies uz dzīvi Ungārijā un tajā pašā gadā izcīnījusi bronzas medaļu Ungārijas sieviešu šaha čempionātā. 1980. gadā kļuvusi par Ungārijas sieviešu šaha čempionāta uzvarētāju. 

Pārstāvējusi Rumānijas un Ungārijas komandas Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 2 reizes (1969, 1978). Rumānijas izlases sastāvā 1969. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba medaļu, bet 1978. gadā izcīnījusi sudraba medaļu komandu vērtējumā Ungārijas izlases sastāvā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Nacionālās atjaunošanas valdības hunta

**Nacionālās atjaunošanas valdības hunta** () bija Nikaragvas oficiālā valdība no  līdz . To pārvaldīja Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas frontes (FSLN) Nacionālā Valde.

Kad 1979. gadā Nikaragvas revolūcijā tika gāzts diktators Anastasio Somosa Devajle un uzvarēja sandīnisti, viņi izveidoja Nacionālās atjaunošanas valdības huntu par Nikaragvas jauno valdību. Valdībā bija pieci biedri: kreisās FSLN valdes pārstāvis Danjels Ortega, kreisie aktīvisti Serhio Ramiress un Moisess Assans Moraless un labējo pārstāvji Violeta Čamorro un Alfonso Robelo.

Amerikas Savienotās Valstis, kas bija atbalstījušas gāzto diktatūru, uzsāka bruņotu cīņu pret Nikaragvu, apbruņojot un trenējot kontras.  notika starptautiski par godīgām atzītas vēlēšanas, kurās uzvarēja Danjels Ortega no FSLN. Līdz ar viņa inaugurāciju  Nacionālās atjaunošanas valdības hunta pārtrauca pastāvēt.

## Skatīt arī

* Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte
* Danjels Ortega
* Nikaragvas revolūcija
Nindža

thumbnail|235px|Mūsdienīgs nindžu attēlojums ar nindžito (nindžu zobeniem) Edo brīnumzemē, Japānā
**Nindža** (, *ninja*, ), arī **nindzja**, vai **šinobi** (忍び, *shinobi*, ) ir cilvēks, kam ir prasmes nindžutsā — japāņu cīņas mākslas veidā. Nindžām ir raksturīgi melni tērpi, kas noklāj visu ķermeni. Tikai acis ir atklātas. Feodālajā Japānā (līdz 17. gadsimtam) nindžas bija slepenaģenti vai algotņi. Viņu uzdevums bija spiegot, veikt sabotāžas, iefiltrēties pretinieku nometnē un veikt pasūtījuma slepkavības. Viņu slepenās metodes uzskatīja par nekrietnām un sliktākām par samuraju metodēm. Meidzi restaurācijas laikā (19. gadsimtā) nindžas tradīcijas tika apvītas ar nostāstiem un tās kļuva par daļu no japāņu folkloras. Mūsdienās nindžu tēli nereti tiek izmantoti masu kultūrā, piemēram, komiksu, animācijas un kinofilmu franšīzē "Bruņurupuči nindzjas" vai kinofilmā "Beverlihilsas nindzja".
Bīle

**Bīle** (, ) vai **Bjēna** (, , , ) ir pilsēta Šveices ziemeļrietumos, kas atrodas Bernes kantona ziemeļos, Bīles apgabalā. Bīle atrodas Bīles ezera ziemeļaustrumu krastā, Juras kalnā, 434 metrus virs jūras līmeņa. Pilsēta atrodas 43 kilometru attālumā no Šveices galvaspilsētas Bernes un 117 kilometru attālumā no Šveices lielākās pilsētas Cīrihes. Pilsētas kopējā platība ir 21,23 km², pēc 2014. gada datiem pilsētā dzīvo 53 667 iedzīvotāji. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir Šveices desmitā lielākā pilsēta. Bīles ezera otrajā pusē atrodas Bīles dvīņu pilsēta Nidava.

Bīle atrodas uz robežas starp vācu un franču valodu lietotājiem, tāpēc dzīve Bīlē notiek bilingvāli. Kopš 2005. gada 1. janvāra pilsētas oficiālais nosaukums ir Bīle/Bjēna, kur Bīles nosaukums ir ņemts no vācu valodas, bet Bjēnas nosaukums no franču valodas. Līdz tam pilsētas oficiālais nosaukums bija vienkārši Bīle.

Bīle ir viens no galvenajiem šveiciešu pulksteņu ražošanas centriem. Pilsētā atrodas *[[Swatch]]* un *[[Omega SA]]* galvenās mītnes vietas, kā arī *[[Rolex]]* pulksteņu rūpnīca. Pilsētā atrodas arī luksusa pulksteņa ražotāja Omega pulksteņu muzejs.

Kopš 1959. gada katra gada jūnijā pilsētā norisinās 100 kilometru ultramaratons. Bīle ir bāzes vieta Šveices profesionālajai hokeja komandai *[[EHC Biel]]*. Katru gadu pilsētā norisinās turnīrs profesionāliem šahistiem.

## Atsauces
Zorans Gavrilovskis

**Zorans Gavrilovskis** (; dzimis ) ir maķedoniešu šaha problēmists.

Pēc profesijas jurists.

## Sasniegumi šaha kompozīcija
Kopš 1985. gada publicējis vairāk nekā 300 šaha kompozīcijas, galvenokārt tiešā mata un palīgmata uzdevumus.

No 2002. gada starptautiskais tiesnesis un no 2016. gada lielmeistars šaha kompozīcijā.

## Šaha uzdevums

**Risinājums:**
: 1) 1.♘×e6 ♗×c5 2.♗d3 ♕d4#
: 2) 1.♗×e6+ ♖f7 2.♘c2 ♕f5# 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zorana Gavrikovska šaha kompozīcijas PDB vietnē
* Zorans Gavrilovskis Kopenhāgenā
Podorjes rajons

**Podorjes rajons** () ir Krievijas Novgorodas apgabala administratīvais rajons apgabala dienvidrietumos. Rajons robežojas ar Novgorodas apgabala Volotas rajonu ziemeļos, Staraja Rusas rajonu ziemeļaustrumos, Marjovas rajonu austrumos un Holmas rajonu dienvidos, kā arī Pleskavas apgabala Bežaņicu rajonu dienvidrietumos un Dedoviču rajonu ziemeļrietumos.
Soļcu rajons

**Soļcu rajons** () ir Krievijas Novgorodas apgabala administratīvais rajons apgabala rietumos. Rajons robežojas ar Novgorodas apgabala Šimskas rajonu ziemeļos un Volotas rajonu austrumos, kā arī Pleskavas apgabala Dno rajonu dienvidos, Porhovas rajonu rietumos un Strugi Krasnijes rajonu rietumos.
Tūna

**Tūna** (, ) ir pilsēta Šveices centrālajā daļā, kas atrodas Bernes kantona dienvidaustrumos, Tūnas apgabalā. Tūna atrodas pie Āres upes iztekas no Tūnas ezera. Pilsēta atrodas 30 kilometru attālumā no Šveices galvaspilsētas Bernes un 147 kilometru attālumā no Šveices lielākās pilsētas Cīrihes. Pilsētas platība ir 21,58 km², pēc 2014. gada datiem pilsētā dzīvo 43 303 iedzīvotāji. Tūna vidēji atrodas 560 metrus virs jūras līmeņa, bet tās augstākais punkts atrodas 1172 metru augstumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marks Prisks

**Marks Prisks** (, dzimis ) ir Konservatīvās partijas politiķis Apvienotajā Karalistē. Viņš ir Apvienotās Karalistes parlamenta deputāts (MP), pārstāv Hārtfordas un Stotfordas apgabalu. Marks Prisks ir Lielbritānijas premjerministres Terēzas Mejas pārstāvis investīciju jautājumos Ziemeļu un Baltijas valstīs no 2014. gada un Brazīlijā no 2016. gada.

## Dzīves gājums
[thumbnail|200px|left|Marks Prisks tikšanās laikā ar [Mārcis Liors Skadmanis|Mārci Lioru Skadmani un Baibu Braunu 2015. gada 20. oktobrī Apvienotās Karalistes parlamentā]]
Marks Prisks ir Lielbritānijas politiķis un bijis Komercdarbības un uzņēmējdarbības valsts ministrs (2010. gads 13. maijs — 2012. gads 4. septembris), kā arī Pašvaldību un mājokļu valsts ministrs (2012. gads 4. septembris — 2013. gada 7. oktobris).
Kopš 2015. gada augusta Marks Prisks ir Latvijas–Lielbritānijas tirdzniecības kameras biznesa padomes loceklis.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sepenes ezers

**Sepenes ezers** (arī **Sepes ezers**, **Sēpenes ezers**)  ir caurteces ezers Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta ziemeļos. Robežojas ar Kalvenes pagastu. 

Dibens - dūņains. Krasti - lēzeni, dienvidrietumos - zemi. Ezerā ietek septiņi grāvji un strauti, to skaitā Strīķupe. Iztek Vārtāja uz Bārtu. Dažkārt Strīķupi uzskata par Vārtājas augšteci. Makrofīti - niedres, meldri, vilkvālītes, lēpes, glīvenes. Ezerā dzīvo plauži, līņi, asari, līdakas, raudas. Ezers tika papildināts ar līņu, sudrabkarūsu un karpu krājumiem. Ezerā konstatēti vēži. Ligzdo pīles. 

Regulāri novērojama ūdens ziedēšana. Ezera dienvidu krastā - peldvieta, ziemeļu krastā - kempings.

## Atsauces
Soļci

**Soļci** () ir pilsēta Krievijā, Novgorodas apgabala rietumu daļā, Soļcu rajona centrs pie Šeloņas upes.

Divus kilometrus uz ziemeļiem no pilsētas atrodas Krievijas kara aviācijas bāze. 1991. gadā uz Soļcu aviācijas bāzi tika pārcelts aviācijas pulks, kas PSRS laikos atradās Tartu.

## Vēsture
Rakstos Soļci pirmoreiz minēti 1390. gadā. Iedzīvotāju tradicionālā nodarbošanās bija sāls ieguve apkārtnes sāļajos avotos, no kurienes arī radies pilsētas nosaukums. 1471. gadā netālu no Soļciem Maskavijas karaspēks sakāva Novgorodas Republikas spēkus Šeloņas kaujā. 1579. gadā Ivans Bargais Soļcos nodibināja riteņu darbnīcu un turpmākos divsimt gadus Soļcos ražoja riteņus un lafetes Krievijas armijas lielgabaliem. 1781. gadā Soļciem tika piešķirtas posada tiesības, bet 1914. gadā Soļci kļuva par pilsētu. Pirmā pasaules kara laikā Soļci tika pasludināti par kūrortpilsētu un šeit atradās sanatorija. Otrā pasaules kara laikā 1941. gada 14. - 18. jūlijā pie Soļciem notika viens no pirmajiem nosacīti sekmīgajiem Sarkanās armijas prettriecieniem kara gaitā. Pilsēta atradās vācu okupācijā no 1941. gada 22. jūnija līdz 1944. gada 21. februārim.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Soļci enciklopēdijā "Mana pilsēta"
Vecvagaru dīķis

**Vecvagaru dīķis**  ir mākslīga ūdenstilpe Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta dienvidu daļā. Dīķis izveidots uz Ošķes upes. Uz austrumiem no dīķa atrodas valsts autoceļš P106 (Ezere—Embūte—Grobiņa).

## Atsauces
Strīķupe (Sepenes ezera pieteka)

**Strīķupe** ir Sepenes ezera pieteka Dienvidkurzemes novadā.

Izteka - Embūtes pagasta dienvidrietumos. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Sepenes ezera dienvidos. Lielākā pieteka: Tīreļupe. Dažkārt Strīķupi uzskata par Vārtājas augšteci. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Tīreļupe

**Tīreļupe**  ir Strīķupes labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.

Izteka - Tīreļu dīķis. Tek rietumu virzienā. Ietek Strīķupē netālu no tās ietekas Sepenes ezerā. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Velda (upe)

**Velda** (arī **Čammaļu upīte**, **Čammaļupe**, **Drašķe**, **Sidrabene**) ir Bātas dzirnavu dīķa pieteka Dienvidkurzemes novadā. Dažkārt tiek uzskatīta par Lētīžas augšteci.

Izteka - pie Annaskalnu mājām. Tek austrumu virzienā, vidustecē sagriežoties uz dienvidiem. Ietek Bātas dzirnavu dīķī no ziemeļrietumiem. Upi šķērso valsts autoceļš V1209 (Embūte–Vaiņode–Pavāri), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Viesdauga

**Viesdauga** (arī **Viesdaugas dīķis**) ir mākslīga ūdenstilpe Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta dienvidaustrumu daļā, uz ziemeļaustrumiem no Dēseles. 

Iztek Gaurotas upe uz Lētīžu. Ūdenskrātuvē dzīvo līdakas, asari, raudas, karūsas un karpas.

## Atsauces
Henrijeta Konarkovska-Sokolova

**Henrijeta Konarkovska-Sokolova** (; ; dzimusi kā Konarkovska  Inovroclavā) ir poļu izcelsmes Serbijas starptautiskā lielmeistare šahā (1986).

## Biogrāfija
1953. gadā pirmo reizi debitējusi Polijas sieviešu šaha čempionātā. Līdz 1964. gadam šajā turnīrā izcīnīja 6 medaļas: 2 zelta (1958, 1964), 2 sudraba (1961, 1962) un 2 bronzas (1956, 1959). 1961. gadā pirmo reizi piedalījās Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla pretendentu turnīrā, kurā ieņēma 11. vietu. 1964. gadā Suhumi savā nākamajā pretendentu turnīrā dalīja 7.-8. vietu.

1965. gadā apprecējusies ar serbu šahistu Vladimiru Sokolovu un pārcēlusies uz dzīvi Dienvidslāvijā. Divas reizes uzvarējusi Dienvidslāvijas sieviešu šaha čempionātos (1968, 1971). 1967. gadā piedalījusies pretendentu turnīrā Suboticā, kurā dalījusi 11.-12. vietu.

Pārstāvējusi Polijas un Dienvidslāvijas komandas Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 3 reizes (1963, 1969-1972). Dienvidslāvijas izlases sastāvā 1969. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījusi bronzas medaļu, bet 1972. gadā - zelta medaļu.

Daudzu starptautisko sieviešu šaha turnīru dalībniece, labākos rezultātus sasniegusi Bledā (1957, 3. vieta), Pjotrkova Tribunalskā (1965, 2. vieta), Veikanzē (1970, dalīta 2.-4. vieta) un Ļubļinā (1974, dalīta 2.-4. vieta). Par panākumiem turnīros FIDE 1961. gadā Konarkovskai-Sokolovai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1986. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) goda nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hanna Ereņska-Barlo

**Hanna Ereņska-Barlo** (arī Hanna Ereņska-Radzevska (); dzimusi  Poznaņā) ir Polijas starptautiskā lielmeistare šahā (1981).

## Biogrāfija
Šahu sākusi spēlēt sešu gadu vecumā. 1970. gadā beigusi stomatoloģijas studijas un turpmākajos gados nopietni pievērsusies šaham. No 1970. līdz 1993. gadam Polijas sieviešu šaha čempionātos izcīnījusi 11 medaļas: 5 zelta (1971, 1972, 1977, 1978, 1980), 3 sudraba (1973, 1975, 1984) un 3 bronzas (1970, 1982, 1986). Divas reizes Poznaņas komandas *AZS Politechnika Pocztowiec Poznań* sastāvā uzvarējusi Polijas komandu šaha čempionātos (1985, 1988). Vienpadsmit reizes uzvarējusi Polijas sieviešu šaha ātrspēles čempionātos.

Pārstāvējusi Polijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 8 reizes (1972, 1978-1988, 1992). Komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (1980) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1972) un bronzas (1980) medaļas.
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 1992. gadā.

Daudzu starptautisko sieviešu šaha turnīru dalībniece, labākos rezultātus sasniegusi Veikanzē (1971, dalīta 1.-2. vieta), Taškentā (1974, dalīta 2.-3. vieta), Pjotrkova Tribunalskā (1977, dalīta 2.-3. vieta), Smederevska Palankā (1977, dalīta 1.-2. vieta, kā arī 1. vieta 1979. gadā), Novi Sadā (1979, dalīta 2.-4. vieta), Bidgoščā (1980, 3. vieta), Atēnās (1984, 1. vieta), Nalenčovā (1987, dalīta 1.-3. vieta), Dortmundā (1989, 2. vieta), Budapeštā (1991, 2. vieta), Vislā (1994, dalīta 1.-2. vieta). 1982. gadā piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 14. vietu. Par panākumiem turnīros FIDE 1973. gadā Ereņskai-Barlo piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1981. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. Bijusi pirmā poļu šahiste, kas saņēmusi šaha lielmeistares nosaukumu.

Kopš 1997. gada piedalījusies Pasaules šaha čempionātos senioriem, kuros izcīnījusi zelta (2007), 2 sudraba (1998, 2005) un 2 bronzas (1997, 2003) medaļas. Tāpat piedalījusies Eiropas šaha čempionātos senioriem, kuros izcīnījusi 2 zelta (2002, 2005) un bronzas (2007) medaļas.

No 1980. līdz 1996. gadam bijusi Polijas Šaha federācijas valdes locekle un sieviešu šaha komitejas priekšsēdētāja. No 1978. līdz 1990. gadam bijusi FIDE sieviešu šaha komitejas locekle. Kopš 2000. gada ir Polijas Šaha federācijas goda locekle.

## Atsauces

## Ārējās saites
Didriķis Volganskis

**Didriķis Volganskis (Vālgamā, Valgums)** (dzimis , miris ) bija lībiešu zvejnieks, laivu būvētājs, sabiedrisks darbinieks. Viens no Līvu savienības dibinātājiem 1923. gadā. Līvu savienības vecākais no 1933. līdz 1938. gadam. Rakstījis dzejoļus, kuri publicēti lībiešu preses izdevumos. Dzimis un miris Košragā. Mācītāja Edgara Vālgamā tēvs.

## Ārējās saites
* Par Didriķi Volganski livones.net
Virons Zapass

**Virons Zapass** (; dzimis , miris ) bija grieķu šaha problēmists, lielmeistars šaha kompozīcijā.

## Šaha kompozīcija
Pirmo uzdevumu sastādījis 1945. gadā. Pirmo godalgu ieguvis 1949. gadā. Kopš tā laika sastādījis vairāk nekā 500 uzdevumus, no tiem 200 ieguvuši godalgas.

No 1988. gada starptautiskais tiesnesis un no 1993. gada Starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā.

Ieguvis 86,50 FIDE albumu punktus.

## Šaha uzdevuma piemērs

: **[[Iluzoriskā spēle]]**
: Uz trīs iespējamiem melno gājieniem mati jau sagatavoti:
: 1. ... Zb~/Zd6 (a) 2. Zc3#
: 1. ... Zd~/Zb2 (b) 2. Te5#
: 1. ... e5 (c) 2. Ld5#

: **Tematiskie maldinājumi**
: Trīs mēģinājumi sagatavot matu uz sākuma stāvoklī iespējamo ceturto gājienu 1. ... f3, rada maldinājumus, jo katru no tiem atspēko gājiens uz kuru uzdevuma sākuma pozīcijā mats jau bija sagatavots.
: 1. Lh6? (gājiena spaids) 1. ... f3 2. Zd2#, bet 1. ... Zd6! (a)
: 1. Tf8? (gājiena spaids) 1. ... f3 2. exf3#, bet 1. ... Zb2! (b)
: 1. Dc1? (gājiena spaids) 1. ... f3 2. De3#, bet 1. ... e5! (c)

**Risinājums**
: 1. Tf5! (gājiena spaids) 
: 1. ... f3 2. exf3#
: 1. ... Zd~ 2. Te5#
: 1. ... Zb~ 2.Zxc3#
: 1. ... exf5/e5 2. Ld5#

## Atsauces

## Ārējās saites

* V. Zapasa šaha kompozīcijas vietnē PDB
Aizupe (Liepnas pagasts)

**Aizupe** (augšzemnieku dialektā: **Oizupe**) ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Liepnas, 32 km no novada centra Alūksnes un 233 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P41 (Alūksne—Liepna), Liepnas upes krastā.

## Atsauces
Bādenes Karolīne

**Bādenes Frīderike Karolīne Vilhelmīne** (; dzimusi , mirusi ) bija Bādenes princese. 1799. gadā kļuva par Bavārijas kūrfirsta Maksimiliāna I Jozefa otro sievu. No 1806. gada - Bavārijas karaliene - konsorte. Trīs karalieņu (Prūsijas un divu Saksijas), erchercogienes un hercogienes māte.

## Ārējās saites
Ģertrūde Baumštarka

**Ģertrūde Baumštarka** (; dzimusi  Timišoarā, mirusi  Minhenē) bija Rumānijas un Vācijas starptautiskā meistare šahā (1970).

## Biogrāfija
No 1960. gadu vidus bijusi viena no vadošajām Rumānijas šahistēm. Rumānijas sieviešu šaha čempionātos izcīnījusi 9 medaļas: 2 zelta (1967, 1981), 6 sudraba (1969, 1970, 1971, 1975, 1977, 1986) un bronzas (1968). Četras reizes piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīros, kuros 1971. gadā Ohridā dalījusi 16.-17. vietu, 1973. gadā Menorkā palikusi 12. vietā, 1976. gadā Tbilisi dalījusi 7.-8. vietu, bet 1979. gadā Alikantē dalījusi 9.-10. vietu.

Daudzu starptautisko sieviešu šaha turnīru dalībniece, labākos rezultātus sasniegusi Ļubļinā (1969, dalīta 1.-2. vieta), Pernikā (1973, dalīta 1.-4. vieta), Ļubļinā (1974, 1. vieta), Suboticā (1974, dalīta 2.-3. vieta), Nalenčovā (1978, dalīta 1.-2. vieta). Par panākumiem turnīros FIDE 1970. gadā Baumštarkai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Pārstāvējusi Rumānijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 5 reizes (1969-1974, 1978-1980). Komandu vērtējumā izcīnījusi 2 sudraba (1972, 1974) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1978) medaļu.

Kopš 2004. gada starptautiskajos šaha turnīros pārstāvēja Vāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alauksta iela

**Alauksta iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Alauksta iela — iela Jūrmalā.
** Alauksta iela — iela Rīgā.
* iela novadu pilsētās:
** Alauksta iela — iela Siguldā.
* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Alauksta iela — iela Cēsu novada Vecpiebalgas pagasta Vecpiebalgā.
** Alauksta iela — iela Ropažu novada Garkalnes pagasta Sunīšos.

## Skatīt arī
* Alauksts
Rūjienas iela (Rīga)

**Rūjienas iela** ir Rīgas iela Latgales priekšpilsētas Avotu apkaimē. Rūjienas iela sākas pie Valmieras ielas krustojuma un beidzas krustojumā ar Pērnavas ielu. Ielas kopējais garums ir 166 metri, tā visā garumā klāta ar asfaltbetona segumu. Tajā tiek organizēta vienvirziena satiksme.

Pirmoreiz Rīgas adrešu grāmatās Rūjienas iela minēta 19./20. gadsimta mijā ar nosaukumu "Rūjenes iela" (), tagadējo nosaukumu ieguvusi 1923. gadā. Iela nosaukta par godu Rūjienai, pilsētai Ziemeļvidzemē, kas savu nosaukumu ieguvusi no Rūjas upes. Upes nosaukums cēlies no igauņu valodas vārda ar nozīmi "sile", "vienkoču laiva".

Ielā divu un trīs stāvu dzīvojamo ēku apbūve.

## Ielu savienojumi
Rūjienas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valmieras iela
* Pērnavas iela

## Atsauces
Rūjienas iela

**Rūjienas iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Rūjienas iela — iela Jūrmalā.
** Rūjienas iela — iela Rīgā.
** Rūjienas iela — iela Valmieras novada Valmierā.
** Rūjienas iela — iela Ventspilī.
* iela novadu pilsētās:
** Rūjienas iela — iela Mazsalacā.
** Rūjienas iela — iela Valkā.
** Mazā Rūjienas iela — iela Valkā.
Ruta Kardoso

**Ruta Vokla Kardoso** (;  Salvadora —  Salvadora) bija Brazīlijas starptautiskā meistare šahā (1970).

## Biogrāfija
1960. un 1970. gados bijusi vadošā Brazīlijas šahiste. Septiņas reizes uzvarējusi Brazīlijas sieviešu šaha čempionātos (1963, 1965, 1966, 1967, 1968, 1972, 1977). Trīs reizes uzvarējusi Dienvidamerikas sieviešu šaha čempionātos (1966, 1969, 1972). Par panākumiem turnīros FIDE 1970. gadā Kardoso piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Trīs reizes piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīros, kuros 1971. gadā Ohridā dalījusi 16.-17. vietu, 1973. gadā Menorkā palikusi 17. vietā, bet 1979. gadā Riodežaneiro ieņēmusi 16. vietu.

Pārstāvējusi Brazīlijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 5 reizes (1972-1974, 1978-1982). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1972) medaļu.

Bijusi precējusies ar šaha lielmeistaru Pālu Benko.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ada van der Gīsena

**Ada van der Gīsena** (; dzimusi ) ir Nīderlandes šahiste.

## Biogrāfija
1970. gados bijusi viena no vadošajām Nīderlandes šahistēm. 1973. gadā uzvarējusi Nīderlandes sieviešu šaha čempionātā. Pārstāvējusi Nīderlandes komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 3 reizes (1972-1976), un individuālajā vērtējumā izcīnījusi 2 sudraba (1972, 1976) medaļas.

2003. un 2011. gadā kļuvusi par Nīderlandes pilsētas Alfenas šaha kluba *Alphense Schaakclub* senioru turnīra uzvarētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivone Mojsēsa

**Ivone Mojsēsa** (; dzimusi 1945. gadā, mirusi 22. oktobrī 2018. gadā) bija Brazīlijas šahiste.

## Biogrāfija
No 1960. gadu beigām līdz 1970. gadu beigām bijusi viena no vadošajām Brazīlijas šahistēm. Brazīlijas sieviešu šaha čempionātos izcīnījusi 3 zelta (1969, 1970, 1973) un 4 sudraba (1967, 1968, 1976, 1977) medaļas. Pārstāvējusi Brazīlijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 2 reizes (1972—1974), un individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1974) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marija del Pino Garsija Padrona

**Marija del Pino Garsija Padrona** (; dzimusi ) ir Spānijas šahiste.

## Biogrāfija
No 1970. gadu vidus līdz 1980. gadu vidum bijusi viena no vadošajām Spānijas šahistēm. Spānijas sieviešu šaha čempionātos izcīnījusi 2 zelta (1980, 1983) un 4 sudraba (1975, 1977, 1982, 1984) medaļas.

Pārstāvējusi Spānijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 5 reizes (1974-1982). Komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (1976) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1974) medaļu.

Kopš 1987. gada vairs nepiedalās šaha turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķīnas cimdiņkrabis

**Ķīnas cimdiņkrabis**, arī **Ķīnas krabis**, **Japānas cimdiņkrabis** (*Eriocheir sinensis*) ir vidēja izmēra krabis, kas sākotnēji bijis sastopams Dzeltenajā jūrā Āzijas austrumos, taču mūsdienās plaši izplatījies ārpus sākotnējā areāla, apgūstot Eiropas un Ziemeļamerikas piekrastes. Sastopams arī Baltijas jūrā un Latvijas piekrastē.

## Izplatība
Ķīnas cimdiņkrabis ir invazīva suga, kam raksturīga strauja izplešanās. Eiropā no Āzijas pirmo reizi ievests 1912. gadā ar kuģu balasta ūdeņiem. Pirmoreiz noķerts Alleras upē, sākotnēji izplatījies Elbas un Vēzeres deltās. Mūsdienās ir apguvis lielu daļu Eiropas piekrastes un upju lejteču, tostarp arī Baltijas jūras piekrasti. Kopš 1998. gada novērots arī Melnajā jūrā. Tāpat sastopams arī Ziemeļamerikā.

## Latvijā
Latvijā pirmo reizi sastapts jau 20. gadsimta 30. gados, tomēr līdz pat 90. gadiem bija rets. Mūsdienās skaits pieaudzis, un Ķīnas cimdiņkrabis ir sastopams biežāk.

## Izskats
Ķīnas cimdiņkrabja galvkrūšu vairoga jeb karapaksa izmērs ir 6 līdz 10 cm, izmērs kopā ar kājām līdz 20 cm. Priekšējās spīles klātas ar apmatojumu, īsas. Krāsa variē no tumši zaļganbrūnas līdz sarkanīgi brūnai.

## Ekoloģija
Suga ir ļoti izturīga, tā spēj pielāgoties dažādām ūdens temperatūras svārstībām, samazinātam skābekļa daudzumam, un ir iecietīga arī pret stipri piesārņotiem ūdeņiem, kas tai ļāvis veiksmīgi izplatīties samērā piesārņotajos Eiropas piekrastes ūdeņos. Krabis ir visēdājs, uzturā pārsvarā dažāda veida augi, aļģes, bezmugurkaulnieki, nelielas zivis, divvāku gliemenes.

Piekrastē rok līdz 0,5 m dziļas alas. Lielāko dzīves daļu krabis pavada upēs, taču vairoties migrē uz sāļākiem ūdeņiem upju lejtecēs, ostās un jūras piekrastē. Dzimumgatavību Eiropā sasniedz 3–5 gados, Ķīnā 1–2 gados. Vienā reizē krabju mātītes izdēj 100 000 – 1 000 000 olas.

Āzijā dzīvojošie Ķīnas cimdiņkrabji pamatā pārtiek no moluskiem, kas bieži ir inficēti ar cilvēku veselībai kaitīgu parazītu – plaušu trematodi. Eiropā šis parazīts līdz šim nav konstatēts.

Austrumāzijā tiek lietots uzturā, uzskatīts par delikatesi ķīniešu virtuvē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ķīnas krabis Latvijas daba
Boutona trohētija

**Boutona trohētija** (*Trochetia boutoniana*) ir malvu dzimtas krūms, kas endēms Maurīcijai. 

Sugas vienīgā saglabājusies savvaļas populācija tika jaunatklāta 1973. gadā Lemorne Brabantas pussalas nogāzēs salas dienvidrietumos. 1992. gadā šo reto augu izvēlējās par Maurīcijas republikas nacionālo ziedu.

## Nosaukums
Sugas latīniskais nosaukums piešķirts par godu franču botāniķim Luijam Boutonam (1799—1878).

Maurīcijā pazīstams arī ar vietējo franču kreolu vārdu ***Boucle d'oreille*** ("auskaru koks").

## Apraksts
[thumb|left|Boutona trohētijas [zieds.]]
Augstums var pārsniegt 3 m. Ziedi tumši sarkani, zvanveida formas. Skaidri nodalītas piecas kauslapas un piecas vainaglapas. Ziedlapiņu garums 5 līdz 6 cm. Pogaļa satur vairāk nekā 10 melnas sēklas. Ziedēšanas laiks no jūnija līdz oktobrim.

Boutona trohētijas oranžā nektāra smarža atgādina vaniļu, un ar to mielojas Maurīcijas dienas gekoni, zilastes dienas gekoni, bites un putni, kas apputeksnē ziedus. Šī trohētija ir viena no pasaulē nedaudzām zināmām augu sugām, kurai ir krāsains nektārs.

## Apdraudējums
Sugu pastāvēšanu apdraud virkne ātraudzīgāku Maurīcijā ievesto svešzemju augu sugu, kā arī invazīvie pērtiķi un žurkas, kas lieto uzturā trohētiju pumpurus un sēklas. Pēc savvaļas populācijas jaunatklāšanas augs tiek kultivēts.

## Atsauces

## Literatūra
* Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Normunds Priedītis. 2008. Zvaigzne. 
* The Native Plants and Animals of Mauritius. The Mauritius Wildlife Foundation.
Transportlīdzekļa numura zīme

thumbnail|235px|Latvijā reģistrēta transportlīdzekļa numura zīme

**Transportlīdzekļa numura zīme** ir no metāla vai plastmasas izgatavota plāksnīte, kas piestiprināta pie trasnsportlīdzekļa vai piekabes. Numura zīme nepieciešama, lai identificētu konkrēto transportlīdzekli. Numura zīmes piestiprina pie automašīnām, divriteņiem, autobusiem, motocikliem, mopēdiem, traktoriem, motorlaivām, golfa mašīnām un citiem motorizētiem transportlīdzekļiem.

Latvijā numura zīmē tiek rakstīti divi latīņu alfabēta burti, defise un no viena līdz četriem cipariem. Kopš 2004. gada, kad Latvija iestājās Eiropas Savienībā, numura zīmē ir redzama Eiropas Savienības simbolika un Latvijas automobiļu reģistrācijas kods. Pirms tam bija miniatūrs Latvijas karogs. Latvijas numura burtveidols ir DIN 1451.
Gvantanamo līča aizturēšanas nometne

thumb|250px|Ieslodzītie pēc ierašanās nometnē ''X-Ray'' 2002. gada janvārī.
**Gvantanamo līča aizturēšanas nometne** (), arī **Gvantanamo līča aizturēšanas centrs** un **Gvantanamo cietums** ir Amerikas Savienoto Valstu militārais cietums, kas atrodas Kubas salā, Gvantanamo līcī esošajā Gvantanamo līča jūras kara bāzē. Kad  janvārī nometni izveidoja, ASV Aizsardzības sekretārs Donalds Ramsfelds sacīja, ka tā paredzēta īpaši bīstamiem cilvēkiem, lai viņus nopratinātu un notiesātu. Patiesībā nometne ir kļuvusi par cietumu nenotiesātiem ieslodzītajiem.

Gvantanamo cietumu atvēra ASV prezidenta Džordža V. Buša prezidentūras laikā kara pret terorismu ietvaros. Prezidents Baraks Obama to apņēmās slēgt, bet, kad 2016. gada februārī slēgšanu ierosināja republikāņu kontrolētajā kongresā, tas šo plānu noraidīja.

## Cilvēktiesību pārkāpumi

''Amnesty International'' uzskata, ka Gvantanamo cietumā tiek pārkāpti gan ASV, gan starptautiskie "aizliegumi pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, nehumānu un pazemojošu rīcību". Viņi arī raksta, ka ieslodzītie "ir pakļauti dažādām izjautāšanas taktikām, kas uzskatāmas par nežēlīgu izturēšanos, piemēram, neērtas pozas, maņu apslāpēšana, ilgstoša izolēšana, 20 stundu garas intervijas, maisu maukšana galvā pārvietošanas un iztaujāšanas laikā, izģērbšana, piespiedu noskūšana un cietumnieku personīgo fobiju (piemēram, bailes no suņiem) izmantošana, lai radītu uztraukumu".

''Human Rights Watch''  aicinājuši izmeklēt tos, kas atļāva un aizsāka Centrālās izlūkošanas pārvaldes organizētās spīdzināšanas Gvantanamo cietumā, tai skaitā Džordžu V. Bušu. Viņi uzskata, ka ir pietiekami daudz pierādījumu un, ja Baraka Obamas administrācija neko nedarīs, tad spīdzināšana varot kļūt par politisku ieradumu.
## Skatīt arī

* Karš pret terorismu
* Džordžs V. Bušs

## Atsauces

## Ārējās saites
Kjūrpaipas botāniskais dārzs

**Kjūrpaipas botāniskais dārzs** (franču *Jardin botanique de Curepipe*) ir botāniskais dārzs, kas atrodas Maurīcijā. Tas ir otrs lielākais šīs salu valsts botāniskais dārzs, un tajā aplūkojamas arī vairākas apdraudētas augu sugas, ieskaitot pasaulē retāko palmu sugu,— *[[Hyophorbe amaricaulis]]* jeb vientuļo palmu.

1980. gadu vidū dārzu pārdēvēja Maurīcijas pirmā premjerministra vārdā par **Sera Sīvusagura Ramgulama botānisko dārzu**. Šāds pats nosaukums ir Pamplemuses botāniskajam dārzam. Kjūrpaipas dārzs ir izteikti mazāks, un klimats tā apkārtnē ir vēsāks.

## Vēsture un kolekcija
[thumb|left|250px|Ar [Žogs|žogu ieskauta vientuļā palma Kjūrpaipas botāniskajā dārzā.]]
Dārzu atklāja 1870. gadā. Tā sākotnējais mērķis bija kultivēt augus, kurus būtu grūtāk aklimatizēt Maurīcijas piekrastes reģionos ar augstāku temperatūru. Dārzā bija bagāta svešzemju dekoratīvo augu kolekcija un virkne ievesto augļu koku.

Līdzās dārzam atrodas Maurīcijas mežniecības dienesta ēka. Mežniecības dienests apsaimnieko botānisko dārzu kopīgi ar Kjūrpaipas pilsētas pašvaldību. 

Mūsdienās Kjūrpaipas dārzā sastopamas vairākas retas un aizsargājamas Maurīcijas sugas, kā latānijas, pudeļpalma un citas palmu rindas sugas, tambalakokve, vairākas vietējo pandānu jeb "vacoas" pārstāves un citi augi. 

Šādi botānisko dārzu apraksta Džeralds Darels: "*Kjūrpaipas botāniskā dārza skaistajā plašumā, palmas parādīja, kas tās īsti ir. Te auga slaidās, elegantās [[orkāna palma|orkānpalmas]], karaļpalmas, kuru [[stumbrs|stumbri]] atgādina [[Akropole]]s kolonnas, slavenās [[Seišelu kokospalma|coco de Mer]] palmas no [[Seišelas|Seišeļu salām]] un, visbeidzot,— [[pudeļpalma]]s, kas uz vietas iekaroja manu sirdi.*"

## Pasaules retākā palma
Kjūrpaipas botāniskajā dārzā radis patvērumu pēdējais palmas *Hyophorbes amaricaulis* pārstāvis. Aptuveni 12 metrus augsto palmu ieskauj žogs. Laiku pa laikam izplaukst krēmaini balti ziedi, taču centieni panākt pašapputeksnēšanos un dīgtspēju atvašu rašanos nav bijuši sekmīgi.

## Atsauces
GATV 5006

***GATV 5006*** bija ASV NASA *[[Gemini (kosmiskais projekts)|Gemini]]* programmas *[[Agena Target Vehicle]]* sērijas saslēgšanās mērķis. Palaists orbītā 1966. gada septembrī. Ar to veikta saslēgšanās ar kosmosa kuģi *[[Gemini 11]]* un pacelta orbīta.

*GATV 5006* izveidots uz raķešpakāpes *[[Agena-D]]* bāzes, tai pievienojot saslēgšanās mezglu un citas sistēmas.

thumb|left|200px|''Gemini'' saitē ar ''Agena''
*GATV 5006* tika palaists  13:05:01 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas SLV-3]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-14* gandrīz riņķveida 300 km augstā orbītā.
Kosmosa kuģis *Gemini 11* startēja 100 minūtes vēlāk, 14:42:26 UTC. Tas saslēdzās ar *GATV 5006* 16:16 UTC. Kosmosa kuģis saslēdzās un atvienojās četras reizes, un tam vēl pietika degvielas neplānotai piektajai saslēgšanās reizei.

13. septembrī 14:44 Ričards Gordons sāka iziešanu kosmosā. Ar 30 m trosi *Gemini* tika savienots ar *[[Agena Target Vehicle]]*, lai vēlāk veiktu pasīvās stabilizācijas eksperimentu.

14. septembrī 07:12:41 UTC ar *GATV 5006* veikts 25 sekunžu manevrs, paaugstinot orbītas apogeju līdz 1374,1 km. Pēc diviem Zemes apriņķojumiem uz 22,5 sekundēm iedarbināts *Agena* dzinējs, atgriežot abu kosmisko aparātu kompleksu orbītā 287 × 304 km. Pēc 15:00 UTC *Gemini 11* atvienojās no *GATV 5006*, paliekot sasaistīts ar trosi.
Pēc tam veikts pasīvās stabilizācijas eksperiments, ar *Agena* piesietu trosē uz leju (vērstu pret Zemi). Trose nenostiepās kā gaidīts, pēc Zemes gravitācijas gradienta. Savukārt izdevās radīt mākslīgo gravitāciju 0,00015 g, iedarbinot sāna dzinējus, tādējādi lēni rotējot abiem objektiem.

 *GATV 5006* nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* GATV 6, 8, 9, 10, 11, 12 Gunter Dirk Krebs
* Gemini Agena Target Vehicle Encyclopedia Astronautica
Nika Polmanis

**Nika Polmanis** (dzimis , miris ) bija lībiešu pedagogs un sabiedrisks darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis amatnieka ģimenē. No 1835. līdz 1840. gadam mācījās Talsu skolā, bet 1835. līdz 1840. gadam — Irlavas skolotāju seminārā. Pēc tam strādāja par skolotāju Košragā un Kolkā, kā arī par ķesteri Mazirbes filiālbaznīcā Kolkā. 1846. gadā apprecējās ar Ernesta Dinsberģa sievasmāsu. 1859. gadā atstādināts no amatiem. 1860. gados ar Krišjāņa Valdemāra starpniecību iegādājās īpašumu Novgorodas guberņā, kur nodzīvoja līdz mūža galam.

Devis ziņas par austrumlībiešu izloksni Pēterburgas Zinātņu akadēmijas akadēmiķiem Andresam Šēgrenam un Ferdinandam Vīdemanim, kuri to izmantoja sastādīdami pirmo lībiešu valodas gramatiku un vārdnīcu. Tulkojis austrumlībiešu izloksnē Mateja evaņģēliju, izdotu kopā ar Jāņa Prinča tulkojumu rietumlībiešu dialektā 1863. gadā Londonā, kas ir pirmās lībiešu valodā izdotās grāmatas.

## Ārējās saites
* Nika Polmanis portālā garamantas.lv
Staraja Rusas rajons

**Staraja Rusas rajons** () ir Krievijas Novgorodas apgabala administratīvais rajons apgabala rietumu daļā. Rajons robežojas ar Ilmeņa ezeru ziemeļos, Novgorodas apgabala Parfinas rajonu austrumos, Demjanskas rajonu dienvidaustrumos, Marjovas rajonu dienvidos, Podorjes rajonu dienvidrietumos, Volotas rajonu rietumos un Šimskas rajonu ziemeļrietumos.
Staraja Rusa

**Staraja Rusa** () ir pilsēta Krievijā, Novgorodas apgabala centrālajā daļā, Staraja Rusas rajona centrs pie Porusjas upes ietekas Polistas upē. 

Līdz 2022. gadam Rīgā bija iela, kas nosaukta Staraja Rusas vārdā.

## Vēsture
Staraja Rusa ir viena no vecākajām Krievijas pilsētām. Pirmoreiz rakstos tā minēta 1167. gadā, bet tā eksistēja vismaz jau no 11. gadsimta vidus. Līdz 16. gadsimtam tās nosaukums bija Rusa (*Руса*). Iedzīvotāju tradicionālā nodarbošanās bija sāls ieguve. 1456. gadā pie pilsētas notika Rusas kauja, kurā maskavieši sakāva Novgorodas karaspēku. Līdz 1478. gadam, kad Novgoroda pilnībā iekļāvās Krievijas caristē, tā ietilpa Novgorodas Republikas sastāvā.

1581. gadā, Livonijas kara laikā, pilsēta tika spēcīgi nopostīta. 1608. gadā to ieņēma Viltusdmitrija II karaspēks, bet 1609. gadā to padzina krievu-zviedru karaspēks. 1617. gadā pēc Stolbovas miera līguma to atguva Krievija. 1763. gadā pilsēta gandrīz pilnīgi nodega ugunsgrēkā. 1776. gadā Staraja Rusai tika piešķirts ģerbonis. 1828. gadā pie pilsētas tika nodibināts kūrorts. 1831. gadā Staraja Rusā izcēlās holēras dumpis. 1878. gadā Staraja Rusu sasniedza dzelzceļš.

1915. gadā no Ķemeriem uz Staraja Rusu tika evakuēta tramvaja līnija, kas darbojās līdz 1941. gadam. 1917. gada 3.-5. novembrī (pēc vecā stila) pilsētā nodibinājās padomju vara. Otrā pasaules kara laikā no 1941. gada 9. augusta līdz 1944. gada 18. februārim Staraja Rusa atradās vācu okupācijā. Fronte tomēr bija netālu no pilsētas un Sarkanā armija vairākkārt nesekmīgi centās ieņemt pilsētu. Staraja Rusas pievārtē Sarkanās armijas sastāvā cīnījās arī 201. latviešu strēlnieku divīzija. 1942. gada naktī uz 20. novembri no Staraja Rusas apkaimes uz Latviju devās partizānu pulks "Par Padomju Latviju".

## Cilvēki
1872. gada vasarā Staraja Rusā apmetās Fjodors Dostojevskis ar ģimeni. 1876. gadā viņš šeit iegādājās māju (mūsdienās mājā ir Dostojevska muzejs). Staraja Rusā tika radīti vairāki Dostojevska darbi, tostarp romāns "Brāļi Karamazovi", kura vide un prototipi, pēc kritiķu atzinuma, ir ņemti no Staraja Rusas pilsētas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Staraja Rusa enciklopēdijā "Mana pilsēta"
Auguste (Vaiņodes pagasts)

**Auguste** ir apdzīvotā vieta Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 6,3 km no pagasta centra Vaiņodes, 42,9 km no novada centra Grobiņas un 192,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P135 (Priekule—Vaiņode), Augustupes krastos. Veidojusies ap vēsturisko Augustes pusmuižu (*Augustenhof*).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Avotu dīķis

**Avotu dīķis** ir mākslīga ūdenstilpe Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagasta rietumu daļā, starp Cirkšu dīķi ziemeļrietumos un Kauliņa dīķi dienvidos. 

## Atsauces
Balku dīķis

**Balku dīķis** ir mākslīga ūdenstilpe Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagasta centrālajā daļā, uz ziemeļrietumiem no Vaiņodes. No dīķa iztek Ruņa uz Apši.

## Atsauces
1924. gada neoficiālā šaha olimpiāde

thumb|300px|Viesnīca ''Majestic'' (vēlāk ''"Peninsula"'') bija spēles vieta
**1924. gada neoficiālā [[šaha olimpiāde]]** notika 8. vasaras olimpisko spēļu ietvaros no 1924. gada 12. līdz 20. jūlijam Parīzē.

## Vispārīgs apskats
Pēc Pirmā pasaules kara šaha sakari starp valstīm strauji atjaunojās. Pie šaha "debesīm" uzlēca jauna zvaigzne — Kubas šahists, jaunais pasaules čempions Hosē Rauls Kapablanka, kas uzvarēja mačā 27 gadus šaha tronī valdījušo Emanuelu Laskeru. Šaha dzīvē iesaistījās arvien jaunas valstis un nobrieda nepieciešamība dibināt Starptautisku Šaha federāciju, kas organizētu starpvalstu šaha sacensības, pasaules komandu čempionātus ieskaitot, iekļaujot tos olimpisko spēļu programmā. Starptautiskā Olimpiskā komiteja, ideju iekļaut šaha sacensības 1924. gada olimpiādes paraugdemonstrējumu programmā, uzņēma labvēlīgi, tomēr, izvirzot obligātu prasību — sacensībās drīkst piedalīties tikai amatieri. Tāpēc uzaicinājumu piedalīties šaha olimpiādē nesaņēma daudzi tā laika spēcīgākie šahisti: Kapablanka, Aļehins, Laskers, Nimcovičs, Tartakovers, Vidmars, Tarašs un citi. Lai gan tas ievēroja samazināja interesi par turnīru, tas notika un pirmo amatieru pasaules čempiona titulu izcīnīja Latvijas pārstāvis Hermanis Matisons.

## Olimpiādes rezultāti
Olimpiādē piedalījās 54 šahisti no 18 valstīm. Priekšsacīkstēs visus dalībniekus sadalīja 9 vienādās grupās pa 6 šahistiem katrā. Katras grupas uzvarētājs iekļuva galvenajā finālā, kur sacentās par amatieru pasaules čempiona titulu un olimpiskām medaļām. Pārējie 44 dalībnieki sacentās gandarījuma turnīrā, kur pēc Šveices sistēmas spēlēja 8 kārtas.

Fināla un gandarījuma turnīra rezultāti bija šādi:

### Galvenais fināls (Amatieru pasaules čempionāts)

:

### Gandarījuma turnīrs

:

### Individuālās medaļas

:

### Komandu vērtējums
Dalībnieku skaits komandā bija ierobežots — ne vairāk kā četri spēlētāji. Sacensību nolikums paredzēja, ka komandas rezultātu veido visu vienas valsts dalībnieku iegūto punktu summa gan priekšsacīkstēs, gan finālos. Daudzas komandas uz olimpiādi bija atsūtījušas komandas nepilnos sastāvos, to skaitā arī Latvija, jo finanšu trūkuma dēļ ieradušies bija  tikai trīs spēlētāji: Hermanis Matisons, Fricis Apšenieks un Kārlis Bētiņš.

Komandu rezultāti sakopoti tabulā:
:

## Apbalvotās partijas
Sekojošā partija saņēma labākās partijas balvu:
* J. Šulcs (Čehoslovākija) — K. Šterks(Ungārija) 1 : 0

## Piezīmes

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites
* Chess Olympiad: Paris 1924
Alejas dīķis

**Alejas dīķis**  ir mākslīga ūdenstilpe Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagasta ziemeļu daļā, uz dienvidrietumiem no Lielbātas. Savienots ar Sanatorijas dīķi.

## Atsauces
Bātas dzirnavu dīķis

**Bātas dzirnavu dīķis** (arī **Bātas dīķis**, **Bātes dzirnavezers**, **Bātes sudmalu ezers**, **Muskata dīķis**, **Sudmaļu dīķis**)  ir mākslīga ūdenstilpe Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagasta ziemeļaustrumu daļā, uz ziemeļaustrumiem no Vecbātas. 

Ietek Bātas, Veldas un Zāģenes upes. Iztek Lētīža uz Ventu. Ūdenskrātuvē dzīvo līņi.

## Atsauces
Brūveru Bezdibens

**Brūveru Bezdibens** (arī **Brūveļu Bezdibens**) ir ezers Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagasta rietumu daļā. Notece uz Dakterišķes upi.

## Atsauces
Cirkšu dīķis

**Cirkšu dīķis**  ir mākslīga ūdenstilpe Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagasta rietumu daļā. 

## Atsauces
Bezdibenis (Vaiņodes pagasts)

**Bezdibenis** (arī **Bezdibens**, **Bezdibeņa ezers**)  ir ezers Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagasta dienvidos, pie valsts robežas ar Lietuvu. Notece uz Sārtes upi.

## Atsauces
Sudmaļu dīķis

**Sudmaļu dīķis** var būt:

*Sudmaļu dīķis Saldus novada Šķēdes pagastā
*Bātas dzirnavu dīķa cits nosaukums
*Sudmaļu dzirnavezera cits nosaukums
Augustupe

**Augustupe** (arī **Auguste**, **Augustes upe**)  ir Ruņas labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.

Izteka – Vaiņodes pagasta ziemeļu daļā. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā, lejtecē sagriežoties uz dienvidaustrumiem. Ietek 
Ruņā lejpus Augustes. Lielākā pieteka – Varķe. Upi šķērso valsts autoceļš P135 (Priekule—Vaiņode), tās krastos atrodas Auguste.

## Atsauces
Dakterišķe

**Dakterišķe** (arī **Lankupe**, augštecē **Laņķene**)  ir Ruņas kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā. 

Izteka - uz dienvidiem no Vaiņodes. Augštecē tek dienvidu virzienā, vēlāk krasi pagriežoties uz rietumiem. Ietek 
Ruņā pie Plepju dzirnavām. Upi šķērso valsts autoceļš V1213 (Vaiņode–Aizvīķi), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Dārģis

**Dārģis** (arī **Dārģe**)  ir Loša kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes un Saldus novados. 

Izteka - Vaiņodes pagasta austrumos, no ezeriņa pie Zālīšu mājām. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Ietek Losī pie valsts robežas, iepretim Lietuvas Palūšes ciemam. Upi šķērso valsts autoceļš V1168 (Nīgrande–Atvases–Vaiņode), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Nosviedējierīces un aizsargstrupceļš

thumb|Aizsargstrupceļš
**Nosviedējierīces** (nosviedējpārmijas u.c. tml. ceļa aizšķēršļošanas ierīces) **un** **aizsargstrupceļi** (dažkārt saukti arī par uztvērējstrupceļiem) nepieļauj kustības vadību zaudējušiem ritekļiem piekļūt sagatavotam maršrutam. Vienā gadījumā ritekļi krīt uz līdzenas vietas, bet otrā - strupceļā. Nosviedējierīces un aizsargstrupceļus ierīko pieņemšanas - nosūtīšanas ceļos, lai nepieļautu vadību zaudējušu ritekļu nokļūšanu uz galveno ceļu; ceļu posteņos; pievedceļa pievienojumos galvenajiem ceļiem un stacijām. Aizsargstrupceļus īslaicīgi var izmantot nepastāvīgai ritekļu stāvēšanai (piemēram, remontdarbu laikā novietot drezīnu, kad citi ceļi aizņemti kustības organizācijas nodrošināšanai - vilcienu krustošanai vai apdzīšanai). Uz pietiekami nozīmīgiem ceļiem, piemēram, galvenajiem un pieņemšanas nosūtīšanas ceļiem parasti nosviedējierīces neierīko, bet tieši aizsargstrupceļus ar strupceļa atbalstu un prizmas grunts uzbērumu. Nosviedējierīces parasti ierīko tieši uz mazāk svarīgiem pievedceļiem ritekļu ķeršanai, kas pārvietojas ar mazu ātrumu, bet arī šeit bieži var redzēt strupceļus. Aizsargstrupceļš beidzas pie strupceļa atbalsta vai prizmas uzbēruma, atkarībā, kurš sākas pirmais, bet ja ir izolētās salaidnes, līdz izolētajai salaidnei. Nosviedējpārmija beidzas daudz agrāk - jau asmens resgalī.

## Attēlu galerija
### Nosviedējierīces

Attēls:Nometoshaa paarmija.jpg|Nosviedējpārmija pie Skultes stacijas
Attēls:Castleton East Junction signal box 26A points (1).jpg|thumb|Nosviedējpārmija pievedceļam, kur pa parasto ceļu pāreju var notikt neatļauta ritekļu piekļuve galvenajam ceļam
Attēls:DMU150221-01.jpg|Nosviedējpārmija izkļūšanai uz galveno ceļu
Attēls:Catch trap drag.jpg|Kreisajā pusē izbūvēts aizsargstrupceļš, bet uz galvenā ceļa ierīkota nosviedējpārmija uz sienu
Attēls:Catch points diagram.svg|Sapārota nosviedējpārmija ar divām asmeņu darba stāvokļa pozīcijām

### Aizsargstrupceļi

Attēls:1. kilometrs level junction 14.JPG|Aizsargstrupceļš 1. kilometra ceļa postenī
Attēls:Schutzweiche.jpg|Aizsargstrupceļš
Attēls:DerailPoint JRH-Chokubetsu.jpg|Nosviedējpārmija ar 2 kustīgām rāmjsliedēm (kreisajā pusē), 1 nekustīgu rāmjsliedi (labajā pusē) un 1 līko asmeni (labajā pusē)


## Atsauces
Ceļa pāreja

thumb|Parastā ceļu pāreja 1/11 starp galvenajiem ceļiem neelektrificēta
thumb|Ceļu šķērspāreja 2/9
thumb|Taisnleņķa ceļu pārejas un krustojumi
**Ceļa pāreju** veido pārmiju pārvedas un ceļš, kurš tās savieno. Ceļu pāreja nodrošina vilcienu novirzīšanu no viena ceļa uz otru — blakusesošo sānu ceļu.

**Izšķir:**
* **parastās ceļu pārejas**, kuras sastāv no divām parastajām pārmiju pārvedām;
* **šķērspārejas**, kad ceļa pāreja tiek nodrošināta ar slīpleņķa nekustīgā ceļa krustojuma palīdzību.
Parastās ceļu pārejas ierīko, kad sadales punktā vietas ir pietiekoši, bet šķērspārejas, kad vietas nepietiek.

Pēc ceļa pārejas sliežu ceļa garenasu nogriežņu un tangenšu savstarpējā savienojuma veida pāreja var būt:
* **taisna**;
* savienota ar vienu līkni **starp diviem taisniem, taču ne paralēliem ceļiem**;
* savienota ar vienu līkni **starp diviem līklīnijas ceļiem**;
* **saīsinātās ceļu pārejas** starp paralēliem vai neparalēliem, vai līklīnijas ceļiem, kad pārmijas savstarpēji savieno ar "*S*" veida līkni.

## Attēlu galerijas
### Parastā pāreja

Attēls:Cheltenham Spa railway station MMB 01.jpg|Ceļa pāreja
Attēls:Highbridge and Burnham railway station MMB 07.jpg|Ceļa pāreja uz dzelzsbetona brusām
Attēls:Nottingham MMB H9 Market Square.jpg|Ceļa pāreja tramvajam
Attēls:Pickering GO Station 7938643182.jpg|Ceļa pāreja
Attēls:China turnout.JPG|Lēzena ceļa pāreja
Attēls:Überleitstelle Richthof.JPG|Lēzena ceļa pāreja


### Šķērspāreja

Attēls:Empties Through Chester - geograph.org.uk - 1934869.jpg|Šķērspāreja pretī pasažieru platformai
Attēls:Railroad switch from Sumiyoshi Koen DSCN0578 20050927.JPG|Šķērspāreja starp līklīnijas ceļiem ar mazu rādiusu
Attēls:Tokyo station chuo line crossline.jpg|Šķērspāreja, kad lielā pilsētā parastajām pārejām nepietiek vietas


## Atsauces