open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dienviddakota

**Dienviddakota** (, IPA: ; , ) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Vidējo Rietumu reģionā. Nosaukts par godu siu indiāņu ciltīm lakotiem un dakotiem. Dienviddakota par štatu kļuva 1889. gada 2. novembrī (kopā ar Ziemeļdakotu). Dienviddakotas galvaspilsēta ir Pīra, bet lielākā pilsēta ir Sūfolsa.

## Vēsture
Pirmie mūsdienu Dienviddakotas teritoriju 18. gadsimtā apsekoja franči. Kopš 1743. gadā šī teritorija piederēja Francijai. Tā bija iekļauta Franču Luiziānas (1682—1762) un vēlāk Spāņu Luiziānas (1762—1802) teritorijā. 1803. gadā Francija pārdeva Luiziānu ASV. 
 Minesotas teritorija tika sadalīta uz pusēm un tās austrumu daļā izveidoja Minesotas štatu, bet rietumu daļā Dakotas teritoriju. 
Teritorijas masveida apdzīvotība sākās 1870. gados, kad Blekhila kalnos atklāja zelta atradnes. 1889. gada 2. novembrī Dienviddakota kļuva par 40. ASV štatu.


Nouvellefrance-V2.jpg|Jaunās Francijas teritorija 18. gadsimtā
U.S. Territorial Acquisitions.png|Dakotas iekļaušana ASV (1803)
United States 1861-03-1861-08.png|Dakotas teritorijas sastāvā (1861)
DakotaTerritory.png|Dakotas teritorijas sadalīšanās


## Ģeogrāfija
Dienviddakota atrodas ASV Vidējo Rietumu reģionā. Štata platība ir 199 905 km2. Robežojas ar Aiovas, Minesotas, Montānas, Nebraskas, Vaiomingas un Ziemeļdakotas štatiem.

Caur Dienviddakotu no ziemeļiem uz dienvidiem tek Misūri upe, kas izveido šajā teritorijā vietām ir līdz 150 metriem dziļu kanjonu. Uz austrumiem no upes atrodas melnzemju prērijas, bet uz rietumiem - Lielie līdzenumi. Vēl štata rietumos atrodas Blekhila kalni.

Badlands Plantlife.jpg|Bedlendas nacionālais parks — štata dienviddaļa
Mount Rushmore Closeup 2017.jpg|Monuments, kas izkalts Rašmora kalnā


## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Štata oficiālā mājaslapa
* U.S. Census Bureau 
* Photos of South Dakota — Terra Galleria 
* South Dakota Profile 
* Pictures of the Dakotas: Badlands and Theodore Roosevelt National Parks
Teksasa

**Teksasa** (, izrunā: ) ir otrs lielākais štats Amerikas Savienotajās Valstīs gan pēc platības, gan pēc iedzīvotāju skaita. No kontinentālajiem štatiem Teksasa pēc platības ir vislielākā. Tā atrodas ASV Dienvidu un Dienvidrietumu reģionā. Teksasa robežojas ar Meksiku, kā arī ar Ārkanzasas, Luiziānas, Oklahomas un Ņūmeksikas štatiem. Dienvidaustrumos to apskalo Meksikas līcis. Lielāko daļu no robežām veido upes: ziemeļaustrumos stata robeža sakrīt ar Redriveras tecējumu, rietumos ar Sabīnas upi, bet dienvidrietumos ar Riograndi.

Štata administratīvais centrs ir Ostina, lai gan lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita ir Hjūstona. Hjūstona ir ASV ceturtā lielākā pilsēta. Par Ostinu lielākas ir arī Sanantonio, kas ir septītā lielākā ASV, un Dalasa. Kopš 2015. gada 20. janvāra Teksasas štata gubernators ir Gregs Ebots (*Greg Abbott*). Cilvēki Teksasu dēvē arī par "Vientuļās zvaigznes štatu" (*Lone Star State*). Štata devīze ir "Draudzība" (*Friendship*). Štata simbolizējošais putns ir zobgaļstrazds (*Mimus polyglottos*).

## Vēsture
Ir atrastas liecības, ka pirmie cilvēki Teksasas teritorijā dzīvoja pirms 37 tūkstošiem gadu. 16. gadsimtā tur atradās Kedo (*Caddo*) valsts, ko veidoja vairākas Amerikas pamatiedzīvotāju ciltis. Pirmie spāņi Teksasā ieradās 1528. gadā, kas šo teritoriju nosauca par Teksasu, kas indiāņu valodā nozīmēja "draugi" jeb "sabiedrotie". 

1685. gadā franči izveidoja pirmo pastāvīgo apmetni, kas tolaik bija daļa no Franču Luiziānas. Pēc Septiņgadu kara 1736. gadā to atguva Spānija.
1836. gadā sacēlušies amerikāņu kolonisti pasludināja Teksasas Republikas izveidi, ko atzina ASV. Pēc Teksasas kļūšanas par ASV 28. pavalsti 1845. gadā sākās ASV—Meksikas karš. 


Viceroyalty of the New Spain 1800 (without Philippines).png|Jaunās Spānijas teritorija (1800)
Adams onis map.png|Teksasa kā Spānijas daļa pēc 1819. gada Adamsa-Onisa robežlīguma
Mexico 1824 (equirectangular projection).png|Pirmā Meksikas Republika 1824. gadā, kuras ziemeļu robežu noteica ASV un Spānijas 1819. gada robežlīgums
Wpdms republic of texas.svg|Teksasas Republika (1836–1845)


## Lielākās pilsētas

## Skatīt arī
* Marfa

## Atsauces

## Ārējās saites

*  A Texas and Texas History Resource Lone Star Junction
*  The National Magazine of Texas Texas Monthly
Vērmonta

**Vērmonta** (, ) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu 50 štatiem, atrodas Jaunanglijas reģionā. Pēc platības tas ir sestais mazākais ASV štats, bet pēc iedzīvotāju skaita — otrs mazākais. Vērmontas administratīvais centrs ir Montpīljera, bet lielākā pilsēta ir Bērlingtona.

Vērmonta ziemeļos robežojas ar Kanādas provinci Kvebeku, austrumos ar Ņūhempšīru, rietumos ar Ņujorku, bet dienvidos ar Masačūsetsu.

## Vēsture

Vērmonta sākotnēji bija irokēzu, algonkīnu ​​un abenaki indiāņu cilšu dzimtene. 1609. gadā franču pētnieks Semjuels de Šamplēns apgabalu ap tagadējo Šamplēnas ezeru nosauca par Zaļajiem kalniem (), kas vēlāk pārveidojās par pašreizējo nosaukumu.
Pēc Franču un indiāņu kara 1763. gadā šo teritoriju ieguva Lielbritānija, daļēji pakļaujot Ņujorkas un Ņūhempšīras kolonijām. 
Pēc tam, kad Trīspadsmit kolonijas 1776. gadā pasludināja neatkarību, 1777. gada 18. janvārī arī Vērmontas robežteritorija pasludināja neatkarību no Lielbritānijas un savu konstitūciju, kas atcēla verdzību, garantēja visiem vīriešiem vienādas balsošanas tiesības. 1791. gadā Vērmontas Republika kļuva par ASV 14. pavalsti. 1793. gadā tika pieņemta konstitūcija, kas lielā mērā ir spēkā arī šodien. Vēlāk vēsturnieki ieviesa terminu Vērmontas Republika, lai apzīmētu neatkarības periodu no 1777. līdz 1791. gadam .


QueenAnnesWarBefore.svg|Anglijas un Francijas Ziemeļamerikas kolonijas (1702)
French and indian war map.svg|Karš ar frančiem un indiāņiem (1755–1763)
Thirteencolonies politics cropped.jpg|13 koloniju periodā


## Administratīvais iedalījums
Vērmonta administratīvi sīkāk dalās 14 apgabalos: Adisonas, Beningtonas, Čitendenas, Eseksas, Franklinas, Grandailas, Kaledonijas, Lamoilas, Orindžas, Orliansas, Ratlendas, Vašingtonas, Vindemas un Vindzoras apgabalos.

## Lielākās pilsētas

## Skatīt arī

* Vērmontas Republika

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Jūta

**Jūta** (, izrunā:  vai ) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu 50 štatiem, atrodas valsts rietumu reģionā. Jūta ir viens no svarīgākajiem transporta un telesakaru centriem ASV rietumos. Aptuveni 80% no štata iedzīvotājiem dzīvo Vosečas grēdas pakājē (*Wasatch Front*), kur atrodas arī Jūtas pārvaldes centrs un lielākā pilsēta Soltleiksitija. Soltleiksitija ir nozīmīgs tirdzniecības un finanšu centrs ne tikai štatā, bet arī ASV rietumos.

Jūta robežojas ar Aidaho, Arizonas, Kolorādo, Nevadas un Vaiomingas štatiem. Dienvidrietumos vienā punktā robežojas ar Ņūmeksiku.

2002. gadā štata pārvaldes centrā Soltleiksitijā notika ziemas olimpiskās spēles.

## Vēsture
1847. gada 24. jūlijā mormoņi sludinātāja Brigama Janga vadībā ieceļoja Lielā Sālsezera ielejā. Gadu vēlāk, pēc Meksikas un Amerikas kara beigām, mūsdienu Jūtas teritoriju atdota ASV. 1849. gadā mormoņi izveidoja Deseretas štatu, kas stiepās no Oregonas līdz Meksikai un uz rietumiem līdz Sjerranevadas kalnu grēdai, un iesniedza lūgumu Kongresam iekļaut to ASV. Kongress atteicās atzīt štatu šajās robežās, bet 1850. gadā pieņēma rezolūciju izveidot mazāko Jūtas apgabalu ar Brigamu Jangu kā tās gubernatoru. Tomēr mormoņu pretenzijas uz Deseretas štata izveidi turpinājās līdz 1870. gadiem.

Nākamās desmitgades Jūtas vēsturi iezīmēja konflikti starp kolonistiem un jūtiem, kā arī federālo varas iestāžu cīņa ar mormoņiem, kurus vajāja daudzsievības dēļ. 1857.–1858. gadā notikumi noveda pie tā sauktā "Jūtas kara", kad pēc prezidenta Džeimsa Bjūkenena pavēles uz turieni tika nosūtīts federālais karaspēks ar uzdevumu iecelt teritorijā jaunu nemormoņu gubernatoru. 
Karš ar jūtiem beidzās 1867. gadā pēc indiāņu rezervātu izveidošanas. Transkontinentālā dzelzceļa pabeigšana 1869. gadā veicināja intensīvu kolonistu, tostarp nemormoņu, pieplūdumu, kā arī lauksaimniecības un rūpniecības attīstību. 1895. gadā pieņemtajā topošās valsts konstitūcijā bija tam laikam neparasts noteikums par sieviešu balsstiesībām.

1896. gada 4. janvārī Jūta kļuva par 45. ASV pavalsti.

Nouvellefrance-V2.jpg|Jaunās Francijas teritorija 18. gadsimtā
Viceroyalty of the New Spain 1800 (without Philippines).png|Jaunās Spānijas teritorija (1800)
Adams onis map.png|Jūta kā Spānijas daļa pēc 1819. gada Adamsa-Onisa robežlīguma
U.S. Territorial Acquisitions.png|Jūtas iekļaušana ASV (1848)
United States 1861-03-1861-08.png|Jūtas teritorija (1861)


## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Viskonsina

**Viskonsina** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, kas atrodas Lielo ezeru reģionā. Viskonsinas galvaspilsēta ir Medisona.

Viskonsina robežojas ar Aiovas, Ilinoisas, Mičiganas un Minesotas štatiem, kā arī ar diviem Lielajiem ezeriem — Augšezeru un Mičiganu.

Adams onis map.png|Viskonsina kā Misūri teritorijas daļa pēc 1819. gada Adamsa-Onisa robežlīguma ar Spāniju


## Lielākās pilsētas

200px|left|thumb|Viskonsinas upes klintis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaiominga

**Vaiominga** () ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Rietumu reģionā. Štata galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Šaiena.

Vaiominga robežojas ar Aidaho, Dienviddakotas, Jūtas, Kolorādo un Montānas štatiem. Pēc iedzīvotāju skaita mazākais ASV štats, pēc apdzīvotības blīvuma tikai Aļaska ir vēl retāk apdzīvota. Štatā daudz kalnu, dabas pieminekļu — Jeloustonas nacionālais parks, Grandtītona nacionālais parks, Velna tornis u.c.

## Vēsture
Pirms eiropiešu ierašanās teritoriju, kas šodien pazīstama kā Vaiominga, apdzīvoja dažādas pamatiedzīvotāju ciltis – šajeni, arapaho, šošoni, krovi, pauni, lakoti (sijū) un citas.

17.–18. gadsimtā franču un spāņu tirgotāji sāka iepazīt šo teritoriju, bet nopietnāka izpēte sākās tikai pēc Luiziānas pirkuma 1803. gadā. 19. gadsimta sākumā cauri Vaiomingai devās dažādas ekspedīcijas, tostarp Lūisa un Klārka ekspedīcijas pēcteči, kā arī kažokādu mednieki. Teritorija atradās uz vairākiem nozīmīgiem migrācijas ceļiem – Oregonas, Kalifornijas, Mormoņu ceļa un *Pony Express* maršruta.

19. gadsimta vidū tika uzcelti vairāki forti, piemēram, *Fort Laramie*, kas kļuva par stratēģiskiem punktiem ASV armijas cīņās pret pamatiedzīvotājiem. Lielie Sijū kari un citas sadursmes starp indiāņiem un kolonistiem norisinājās arī šajā reģionā. 1860.–1870. gados cauri Vaiomingai tika izbūvēts Transkontinentālais dzelzceļš, kas veicināja strauju kolonistu pieplūdumu un jaunu apmetņu veidošanos, vienlaikus pastiprinot konfliktus ar vietējiem iedzīvotājiem, kuri tika spiesti pārcelties uz rezervātiem.

1868. gadā tika izveidota Vaiomingas Teritorija, bet 1869. gadā tā kļuva par pirmo ASV teritoriju, kur sievietēm piešķīra vēlēšanu tiesības, nopelnot iesauku “Vienlīdzīgo tiesību štats” (*Equality State*). Šis solis bija domāts gan kā sociāls eksperiments, gan kā mēģinājums piesaistīt jaunus iedzīvotājus. 1872. gadā šeit tika dibināts Jeloustounas Nacionālais parks – pirmais nacionālais parks pasaulē, kas kļuva par simbolu dabas aizsardzībai.

1869. gada 10. jūlijā Vaiominga oficiāli iestājās Savienībā kā 44. ASV štats. 20. gadsimtā štata ekonomiku lielā mērā noteica rūpnieciskās ieguves nozares – ogļu, naftas, gāzes un urāna ieguve. Vienlaikus lopkopība saglabāja nozīmīgu vietu saimniecībā. Vaiominga joprojām ir viens no vismazāk apdzīvotajiem štatiem, slavena ar plašām prērijām, kalniem un nacionālajiem parkiem – īpaši Jeloustounas un Grandtetonas. Politikā Vaiominga tradicionāli tiek uzskatīta par vienu no viskonservatīvākajiem ASV štatiem.
Nouvellefrance-V2.jpg|Jaunās Francijas teritorija 18. gadsimtā
U.S. Territorial Acquisitions.png|ASV ieguva Vaiomingas austrumu daļu 1803. gada Luiziānas pirkuma rezultātā
United States 1861-03-1861-08.png|Dakotas un Nebraskas teritoriju sastāvā (1861)


## Lielākās pilsētas

## Attēli

Casperskyline.jpg|Kaspera
CheyenneWyoming.jpg|Šaiena
Cars driving through Golden Gate from Bunsen Peak Trail (48120931917).jpg|Zelta Vārtu kanjons


## Atsauces

## Ārējās saites
Mitoloģisko Zviedrijas karaļu uzskaitījums

Zviedru karaļi, kuri pieminēti mitoloģiskajās sāgās, bet kuru reālu eksistenci var apšaubīt.

* Gilfi (*Gylfi*)
* Odins (*Odin*)
* Njords (*Njord*)
* Ingvi/Freirs (*Yngvi/Freyr*)
* Felnirs (*Fjölnir*) — 1.gs beigas?
* Sveigders (*Sveigder*) — 1.gs?
* Vanlade (*Vanlade*)
* Visburs (*Visbur*)
* Domalde (*Domalde*) — 2.gs?
* Domars (*Domar*)
* Digve (*Dyggve*)
* Dags Gudrais/ (*Dagr Spaka*) — 3.gs?
* Agne (*Agne*) — 4.gs?
* Eriks un Alriks (*Erik* un *Alrik*)
* Ingvi un Alfs (*Yngvi* un *Alf*)
* Hugleiks (*Hugleik*)
* Haki (*Haki*)
* Jorunds (*Jorund*) — 4.gs?
* Auns (*Aun*), Halfdans (*Halfdan*) un Uplandes Ale (*Ale den Uppländske*) — 4.gs-5.gs?

## Skatīt arī
* Pusleģendārie Zviedrijas karaļi
Karamana

**Karamana** (, agrāk **Larende**) ir pilsēta Turcijā un Karamanas ila galvaspilsēta. Atrodas valsts centrālajā dienvidu daļā, Tauru kalnu ziemeļos, aptuveni 100 km uz dienvidiem no Konjas. Ilā 2000. gadā bija 152450 iedzīvotāji, no tiem Karamanas pilsētā — 105834. Pilsēta ir bijusi senā Karamanas emirāta galvaspilsēta.

## Vēsture
No 7. gadsimtā pirms mūsu ēras Karamana ietilpst Frīģijā. No 6. gadsimtā pirms mūsu ēras Karamana ietilpst Līdijā un Persijā. 322. gadā pirms mūsu ēras Maķedonijas Aleksandra karavadonis Perdiks (*Perdiccus*) ieņem un noposta **Larandu** (**Karamanas** senais nosaukums). Karamana ir bijusi Izaurijas pirātu bāze. Strabons pilsētu ir pieminējis savos darbos.

Karamana ir bijusi daļa no Senās Romas un Bizantijas. 8. līdz 9. gadsimta pilsēta atrodas arābu kontrolē. 12. gadsimtā pilsētu iekaro seldžuki. 1190. gadā Frīdrihs I Barbarosa ieņem pilsētu. 1256. gadā Karamanogli Mehmedbejs ieņem pilsētu un pārsauc to par Karamanu. 1275. gadā Karamana kļūst par Karamanas emirāta centru. 1468. gadā pilsētu ieņem Osmaņu impērija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rietumvirdžīnija

**Rietumvirdžīnija** () ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Apalaču reģionā. Rietumvirdžīnijas galvaspilsēta ir Čārlstona.

Rietumvirdžīnija robežojas ar Kentuki, Mērilendas, Ohaio, Pensilvānijas un Virdžīnijas štatiem. Viss štats atrodas Apalaču kalnos — kaut arī šeit nav augstu kalnu, štatā nav līdzenu vietu.
2020. gadā iedzīvotāju skaits bija 1 793 716 cilvēki (39. vieta ASV). 
Oficiālā iesauka ir "Kalnu štats" (*Mountain State*). Devīze — *Montani semper liberi* (no latīņu valodas: "Kalnieši vienmēr ir brīvi").

## Vēsture
Kad ASV pilsoņu kara laikā Virdžīnijas štats pievienojās Amerikas Valstu Konfederācijai, Virdžīnijas rietumu  apgabalu pārstāvji Aleksandrijā izveidoja savu valdību. 
Saskaņā ar ASV konstitūciju bez štata valdības piekrišanas nebija atļauts uzņemt Savienībā tā teritorijas daļu. ASV savienību atbalstošais Virdžīnijas opozīcijas parlaments šādu apstiprinājumu sniedza 1862. gada 13. maijā, bet 1863. gada 20. jūnijā ASV Kongress atbalstīja Rietumvirdžīnijas atdalīšanos no Virdžīnijas un kļūšanu par 35. ASV pavalsti.

## Ekonomika
200px|thumb|left|Ņūriveras aizas tiltsVisintensīvākais ogļrūpniecības attīstības periods bija no 1910. līdz 1970. gadam (Rietumvirdžīnija ieņēma pirmo vietu valstī ogļu ieguves ziņā). 20. gadsimta sākumā štatu vairākkārt pārņēma nemieri, kas bija saistīti ar ogļraču cīņu par savām tiesībām.  

Valstī ir ievērojamas ogļu, dabasgāzes, naftas, sāls un citu derīgo izrakteņu rezerves, kas nosaka tās attīstību. Attīstīta ķīmiskā rūpniecība, kas balstīta uz derīgo izrakteņu pārstrādi. Ir labi attīstīta lauksaimniecība (lopkopība, putnkopība, ābolu, persiku, kukurūzas, tabakas audzēšana). Nozīmīga loma ekonomikā ir tūrismam. 

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Monoteisms

[thumbnail|upright=1.2|Monoteisma reliģijās atzīst tikai vienu vienīgu Dievu. Attēlā redzama [Dievs|Dieva interpretācija kristietībā]]
**Monoteisms** (, *mónos* — 'viens' un , *theós* — 'dievs') jeb **viendievība** ir reliģiska pārliecība, ka pastāv tikai viens Dievs un atzīst tikai to, pretstatā duālismam un politeismam. Monoteismā Dievs parasti ir visu varens, visur esošs, visu zinošs un vienmēr taisnīgs. Monoteisma reliģijas ir Ābrama reliģijas (kristietība, islāms, jūdaisms), deisms, druzi, rastafari, jezīdisms, bahāisms, bābisms, mandeisms un atonisms. Vēl monoteisms piemīt dažiem hinduisma novirzieniem, piemēram, šaivismam un vaišnavismam. Monoteisma elementi ir sastopami zoroastrismā.

Monoteismā noliedz jebkādu citu dievu vai dievību pastāvēšanu, tāpēc tas ir nodalāms no henoteisma (relatīva monoteisma) — reliģiskas sistēmas, kurā ticīgais pielūdz vienu dievu, nenoliedzot, ka citi var pielūgt dažādus dievus. Vēl monoteisms nav saistāms ar monolatriju, tas ir, daudzu dievu esamības atzīšanu, bet ar vienas dievības pastāvīgu pielūgšanu.

## Monoteisma reliģijas
### Ābrama reliģijas

[thumbnail|upright=1.0|[Karavadžo glezna “Īzaka upurēšana”. Ābrama reliģijas ir monoteisma ticības, kuru svētajos rakstos Ābrams tiek pieminēts kā ciltstēvs]]
Pie Ābrama reliģijām pieder trīs no lielajām un globālajām reliģijām pasaulē. Izteikta viendievība pastāv divās no tām, tās ir, jūdaismā un islāmā. Arī trešā Ābrama reliģija kristietība tiek uzskatīta par monoteisma reliģiju, taču Trīsvienības dēļ tiek apšaubīta tās piederība monoteismam un tiek klasificēta jau kā politeisma reliģija. Reliģijas pētnieki uzskata, ka sākotnēji jūdaisms nebija monoteisma reliģija, bet gan monolatrijas reliģija.

### Monoteisms Senajā Ēģiptē

Senajā Ēģiptē radās pirmā monoteisma reliģija — atonisms. 14. gadsimtā p.m.ē. Ēģiptes faraons Ehnatons paša kontrolētajā zemē centās ieviest ticību tikai vienam dievam, tas ir, Atonam.

### Citas monoteisma reliģijas

* deisms
* druzi
* rastafari
* jezīdisms
* bahāisms
* bābisms
* mandeisms
* zoroastrisms (ir monoteisma elementi)

## Dievs monoteismā

Monoteismā Dievs ir vienīgais īstais dievs, kas tiek uzskatīts par eksistējošu. Tiek uzskatīts, ka Dieva būtība ir unikāla un tā nav saistāma ar kādu citu būtni. Dievs parasti ir visu varens, visur esošs, visu zinošs un vienmēr taisnīgs. Dažādām reliģijām dieva attēlojumi ir atšķirīgi. Dievs kristietībā parasti tiek attēlots kā cilvēks, savukārt dievs islāmā ir visuresošs gars un to nemaz nav iespējams attēlot.

Dievs monoteismā tiek uztverts kā pasaules un cilvēces radītājs. Dievs ir radījis ne tikai dabisko pasauli un tur pastāvošo kārtību, bet arī ētisko kārtību, kas cilvēkiem būtu jāievēro, un līdz ar to arī sociālo kārtību. Viss ir Dieva rokās.

Monoteisma negatīvā izpausme ir monoteisma pārliecība, ka eksistē tikai viens Dievs, kā rezultātā visas pārējās uzskatu sistēmas tiek noraidītas. Šis noraidījums daļēji izskaidro monoteisma reliģiju ārkārtīgi agresīvo vai neiecietīgo nostāju pret citām reliģijām pasaules vēsturē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vašingtona (štats)

**Vašingtona** () ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Ziemeļrietumu reģionā, nosaukts par godu ASV pirmajam prezidentam Džordžam Vašingtonam. Vašingtonas štata administratīvais centrs ir Olimpija, lielākā pilsēta - Sietla. 

Vašingtonas štats robežojas ar Kanādu, kā arī ar Aidaho un Oregonas štatiem, bet rietumos to apskalo Klusais okeāns.

## Vēsture
1889. gada 11. novembrī Vašingtona kļuva par 42. ASV pavalsti.

Oregoncountry.png|Oregonas zeme ar strīdīgo teritoriju (vēlākā Vašingtonas štata daļa), uz kuru pretendēja gan Apvienotā Karaliste, gan ASV
Oregon Territory 1848.svg|Oregonas teritorija pēc dibināšanas (1848) 
Oregon & Washington Territories 1853.svg|Oregonas un Vašingtonas teritorija (1853) 
Oregon State & Washington Territory 1859.svg|Oregonas štats un Vašingtonas teritorija (1859)
United States 1861-03-1861-08.png|Vašingtonas teritorija (1861)


## Iedzīvotāji
Pēc tautas skaitīšanas datiem 2025. gadā štatā bija 8 001 020 iedzīvotāju.
Apmēram 60% štata iedzīvotāju dzīvo Sietlas aglomerācijā.

### Lielākās pilsētas

## Ekonomika
### Vīnkopība

Vašingtonas štats ieņem otro vietu ASV vīna ražošanā, atpaliekot tikai no Kalifornijas. Līdz 2006. gadam štatā bija vairāk nekā 31 000 akru (130 km2) vīna dārzu, tika ievākta 109 000 t vīnogu raža, un notika štata 600 vīna darītavu eksports uz vairāk nekā četrdesmit valstīm visā pasaulē. Līdz 2021. gadam šis skaits bija pieaudzis līdz 1050 vīna darītavām. Lai gan štata vēsākajā, mitrākajā rietumu pusē notiek dažas vīnkopības aktivitātes, gandrīz visa (99%) vīna vīnogu produkcija tiek iegūta tuksnesim līdzīgajā austrumu daļā. Kaskādes grēdas lietus ēna nodrošina Kolumbijas upes baseinu ar aptuveni 200 mm ikgadēju nokrišņu daudzumu, nodrošina apūdeņošanu un tiesības uz ūdeni Vašingtonas vīna industrijā. Vīnkopību štatā ietekmē arī garās saules gaismas stundas (vidēji divas stundas dienā vairāk nekā Kalifornijā augšanas sezonā) un nemainīga temperatūra.
## Atsauces

## Ārējās saites
Rafaels Kaldera

**Rafaels Kaldera** (*Rafael Caldera Rodriguez*; dzimis , miris ) bija Venecuēlas jurists, socioloģijas profesors, valsts prezidents (1969-1974, 1994-1999). Kristīgās demokrātijas iedibinātājs Venecuēlā.

## Biogrāfija
Dzimis  Sanfelipē, Venecuēlā.

1936. gada janvārī tika ievēlēts Venecuēlas parlamentā. No 1936. līdz 1938. gadam bija darba lietu ministrs. Parlamentā nodarbojās ar civilo un darba likumdošanu. 1943. gadā pameta parlamentu, lai strādātu universitātē. 1946. gadā Kalderu ievēlēja Venecuēlas Satversmes sapulcē, kur viņš piedalījās jaunās konstitūcijas izstrādē.

1946. gadā viņš nodibināja kristīgi demokrātisko Venecuēlas Sociāli Kristīgo partiju (*COPEI - Comité de Organización Política Electoral Independiente*).  kļuva par COPEI kandidātu prezidenta vēlēšanās, bet zaudēja Romulo Betankūram. Markosa Himenesa diktatūras laikā bija opozīcijā, par ko vairākkārt arestēts. 1963. gadā atkal kandidēja par Venecuēlas prezidentu, bet zaudēja Raulam Leoni, saņemot 19,0% balsu.

1968. gadā Kaldera tika ievēlēts par Venecuēlas prezidentu, iegūstot 29,13% balsu. Tas bija pirmais gadījums Venecuēlas vēsturē, kad mierīgā ceļā vara tika nodota opozīcijas kandidātam. Likumdošanas darbs ritēja grūti, jo parlaments pretojās prezidenta iniciatīvām.

Pēc Karlosa Peresa impīčmenta korupcijas skandālu dēļ 1993. gadā Kaldera 77 gadu vecumā otrreiz kandidēja par prezidentu kā neatkarīgais kandidāts. Viņš uzvarēja vēlēšanās, iegūstot 30,26% balsu. Tiek uzskatīts, ka vēlētāji Kalderu ievēlēja tāpēc, ka viņš protestēja pret brīvo tirgu, taupības režīmu un globalizāciju. Kaldera uzstājas kā globalizācijas mērens, sociāli orientēts kritiķis. Otro **Kalderas** prezidenta darbības termiņu raksturo liela inflācija, finanšu krīze un pieaugošs valsts ārējais parāds. Savas prezidentūras laikā Kaldera amnestēja Ugo Čavesu un viņa piekritējus. 1999. gadā Kaldera vecuma dēļ vairs nepiedalījās vēlēšanās, un Čavess viegli uzvarēja prezidenta vēlēšanās.
Austrālija (nozīmju atdalīšana)

**Austrālija** var būt:
* Austrālija — valsts;
* Austrālija — kontinents;
* Austrālija — 2008. gada filma.
Providensa

**Providensa** () ir Rodailendas štata administratīvais centrs, kā arī šī štata visapdzīvotākā pilsēta. Providensa ir viena no pirmajām pilsētām, kuru dibināja ASV. Tā atrodas Providensas apgabalā un trešā lielākā pilsēta visā Jaunanglijā.

2020. gadā Providensā dzīvoja 190 934 iedzīvotāji. Tai ir arī osta Atlantijas okeāna krastā. Vecs tekstilrūpniecības centrs. Naftas pārstrāde, ķīmiskā rūpniecība. Juvelierizstrādājumu ražošana. Mācību iestādes — Brauna Universitāte, Rodailendas dizaina skola (*Rhode Island School of Design*). Amerikas Matemātikas biedrība (*American Mathematical Society*).

## Vēsture
175px|left|thumb|Skats uz Providensas centru
Providensu 1636. gadā dibinājis teologs Rodžers Viljamss, kad savu reliģisko uzskatu dēļ tika patriekts no Masačūsetsas Līča kolonijas. Viljamss šeit iedibināja kopienu, pamatojoties uz reliģiskās brīvības principiem. No 1675 līdz 1676. gadam pilsētu gandrīz pilnīgi nopostīja t.s. karaļa Filipa karā. Vēlāk Providensa lēnām attīstījās kā tirdzniecības pilsētiņa ar 1446 iedz. 1708.g līdz apm. 4000 iedz. sākoties Neatkarības karam. Neatkarības karā Providensa necieta.

No 1790. gada līdz 1830. gadam pilsētā strauji sāka attīstīties rūpniecība (metālapstrāde, audumu ražošana, juvelierizstrādājumu ražošana). Laiku starp 1868.g un 1899.g var saukt par Providensas zelta gadiem - rūpnieciskās revolūcijas rezultātā pilsētā sāka darbu pasaulē lielākās instrumentu (*Brown and Sharpe*), vīļu (*Nicholson File*), tvaika mašīnu (*Corliss Steam Engine Company*), skrūvju (*American Screw*) un sudraba izstrādājumu (*Gorham*) rūpnīcas - t.s. "Providensas pieci industriālie brīnumi". 1900.g Providensa bija lielākā vilnas audumu ražotāja ASV, trešā lielākā metālizstrādājumu ražotāja un vispāratzīta juvelierizstrādājumu galvaspilsēta valstī, tomēr pēc šī laika pilsētas rūpniecība pamazām sāka nīkuļot, nespēdama konkurēt ar dienvidu štatiem.

Providensa smagi cieta lielās depresijas laikā. 1938. gada 21. septembrī spēcīga viesuļvētra izposta jau tā depresīvo pilsētu, nogalinot 311 iedzīvotājus. Ekonomika uz laiku atdzīvojās Otrā pasaules kara laikā, kad Providensā ražoja preces frontes vajadzībām (kara kuterus, izpletņus, nažus), tomēr arī šobrīt Providensa nav spējusi atgūt savu pagājušā gadsimta sākuma slavu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārsonsitija

**Kārsonsitija** () ir pilsēta ASV, Nevadas štata galvaspilsēta. Nosaukta amerikāņu karavīra un avantūrista Kita Kārsona vārdā. Pilsēta auga pateicoties sudraba raktuvēm, kuras tika atklātas 1859. gadā. 1864. gada 31. oktobrī, līdz ar Nevadas štata izveidošanu, Kārsonsitija kļuva par štata galvaspilsētu. No 1870. līdz 1893. gadam Kārsonsitijā atradās ASV naudas kaltuve. 1880. gados sudraba raktuves pamazām izsīka, tāpēc pilsēta sāka nīkuļot, līdz 1930. gadā tajā bija 1800 iedzīvotāju (mazākā štata galvaspilsēta). Tomēr pēdējās desmitgadēs pilsēta atdzimst, un tagad Kārsonsitija ir tikai desmitā mazākā štata galvaspilsēta ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lasvegasa

**Lasvegasa** () ir pilsēta ASV, lielākā pilsēta Nevadas štatā. Pasaules nozīmes izklaides un azartspēļu centrs. Lasvegasas aglomerācijā ietilpst vairākas satelītpilsētas ar iedzīvotāju skaitu virs 100 000 — Hendersona (*Henderson*), Paradaisa (*Paradise*), Sanraismeinora (*Sunrise Manor*), Ziemeļlasvegasa (*North Las Vegas*), Springvaleja (*Spring Valley*). Lasvegasu dēvē par "grēka pilsētu" (*Sin City*) spēļu zāļu, prostitūcijas un alkoholisko dzērienu brīvās pieejamības dēļ. Tomēr tā vēl aizvien ir visstraujāk augošā aglomerācija ASV.

## Vēsture
Pilsētas teritorijā pirmie apmetās mormoņi 1854. gadā. Lasvegasa atšķīrās no apkārtējā tuksneša ar ūdens esamību artēziskajos urbumos. Tomēr jau 1857. gadā mormoņi šo vietu pameta. Lai gan oficiāli Lasvegasa tika radīta 1905. gadā, kad vietējos zemes gabalus izpārdeva izsolē, Lasvegasa tā arī paliktu neliela pilsētiņa, ja Nevadas štata valdība 1931. gadā nebūtu legalizējusi azartspēles un 1941. gadā netiktu sākta milzīgu viesnīcu ar kazino un laimētavu celtniecība. Ir uzskats, ka viesnīcu biznesu sāka ASV mafijas vadoņi (Bendžamins "Bagsijs" Sīgels un Meirs Lanskis), lai legalizētu savus nelikumīgi iegūtos līdzekļus.

## Ģeogrāfija
Lasvegasa atrodas sausā tuksnesī, kuru rietumos ieskauj Pavasara kalni (*Spring Mountains*). Lielākoties ainava ir akmeņaina, galvenokārt dominē tuksneša augājs un daži savvaļas dzīvnieki. Teritorija atrodas 620 metrus virs jūras līmeņa. Pilsētas kopējā platība ir 352 km2 no tiem 0,13 km2 sastāda ūdens teritorijas, un 351,87 km2 pilsētas teritorija.
Pilsētas robežās ir mākslīgi sastādīti daudz koku, zālāju un citu zaļumu.

## Klimats
Lasvegasā ir subtropu tuksneša klimats. Pilsētā saule spīd lielākoties visu gadu ar aptuveni 300 saulainām dienām gadā un vairāk kā 3800 stundu saules. Vasarā ir ļoti karsts un sauss ar gaisa temperatūru no 34 °C līdz 40 °C grādiem, bet naktī no 21 °C līdz 26 °C grādiem. Gadā ir aptuveni 133 dienas, kad gaisa temperatūra pārsniedz 32 °C, un aptuveni ap 72 dienām gadā, kad gaisa temperatūra pārsniedz 38 °C. Mitrums ir ļoti mazs sasniedzot vien 10%.

Ziemas Lasvegasā ir īsas un bez īpašiem nokrišņiem ar gaisa temperatūru dienā apmēram ap 16 °C, bet naktī ap 4 °C. Apkārt esošie kalni uzkrāj sniegu un neļauj tam pārvietoties tālāk, tādēļ Lasvegasā reti snieg. Pēdējo reizi Lasvegasā sniga 2008. gada 16. decembrī, kad sniega sega bija 9,2 centimetrus bieza, un 2003. gads gada 30. decembrī, kad sniega sega bija 3,3 centimetrus bieza. Lielākā sniega sega Lasvegasā ir bijusi 1974. gadā, kad sniega sega sasniedza 22,9 centimetrus. Vidēji 29 dienas gadā līst (110 mm). Lielākā daļa nokrišņu iekrīt ziemā, bet dažreiz arī martā vidēji 3,6 dienas ir lietainas.

## Galerija

Attēls:Las Vegas strip.jpg|Lasvegasas centrālā iela 2003. gadā
Attēls:Lasvegashistoryhooverdam.jpg|Hūvera dambis 1950. gadā
Attēls:WelcomeToVegasNite.JPG|*[[Welcome to Fabulous Las Vegas]]* zīme naktī
Attēls:Las Vegas Strip south, Tropicana ave.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Salvadora (nozīmju atdalīšana)

**Salvadora** var būt:
* Salvadora (*El Salvador*) - valsts Centrālamerikā.
* Salvadora (*Salvador*) - pilsēta Brazīlijā, Baijas štatā.
Rīno

**Rīno** () ir pilsēta ASV, otra lielākā pilsēta Nevadas štatā. Atrodas uz vecā pionieru ceļa starp Soltleiksitiju un Kaliforniju. Jau 1850. gados eksistēja neliela apmetne. 1859. gadā apkārtnē tika atklātas zelta un sudraba atradnes. Oficiāli Rīno tika izveidota 1868. gadā, kad garām nākamajai pilsētai izbūvēja Pirmo Transkontinentālo dzelzceļu un kāds iedzīvotājs, saprotot, ko tas varētu nozīmēt viņa biznesam, uzdāvināja savu zemi vilciena depo ierīkošanai. Pilsētu nosauca Amerikas pilsoņu kara varoņa Džeses Rīno vārdā. 1886. gadā pilsētā dibināta Nevadas Universitāte. 20. gadsimta sākumā zelta un sudraba ieguve samazinājās. 1931. gadā tika legalizētas azartspēles, un Rīno tika ierīkoti daudzi kazino un laimētavas, kas turpina nest ievērojamus ienākumus. Līdz nesenam laikam Rīno bija populāra vieta laulības noslēgšanai un šķiršanai Nevadas štata liberālās laulību likumdošanas dēļ, kas radīja pilsētai papildus ienākumus, tomēr pēdējos gados arī citi štati ir liberalizējuši laulību likumdošanu, un šis bizness ir iznīcis.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tīmekļa sindikācija

**Tīmekļa sindikācija** ir sindikācijas forma, kas ļauj izmantot tīmekļa vietnes daļas citām tīmekļa vietnēm. Tas var nozīmēt arī vienkāršu tīmekļa vietnes satura licencēšanu, padarot to pieejamu citiem, lai gan biežāk ar šo terminu apzīmē vietnes tīmekļa barotņu pieejamību, kas ļauj citiem attēlot pašatjaunojošu satura sarakstu (piemēram, pēdējo foruma ierakstu sarakstu). Pirmās to sāka izmantot ziņu vietnes un tīmekļa žurnāli, taču arvien biežāk to izmanto lai sindicētu jebkāda veida informāciju.

Lai gan formāts var būt gan HTML, gan JavaScript, biežāk tas ir XML. Ievērojamas diskusijas par pareizo formātu ir novedušas pie RSS, kam ir vairākas paralēlas versijas, bet vēlāk radīts vēl viens tīmekļa sindikācijas formāts un protokols - Atom.

## Skatīt arī
* Ziņu agregators
Atom (standarts)

**Atom** ir uz XML bāzes veidots dokumentu formāts un uz HTTP bāzes veidots protokols, kas radīts tīmekļa satura sindikācijai. Tas ir līdzīgs RSS, taču nodrošina vairāk iespēju. Kritiķi gan apgalvo, ka tas ir radījis papildu jucekli.

Bez RSS aizstājēja ("Atom Syndication Format"), tiek veidots arī "Atom Publishing Protocol", kura mērķis ir pilnveidot un aizstāt esošos publicēšanas mehānismus, kā Blogger API un LiveJournal XML-RPC klienta/servera protokols. Atom sākotnējais nosaukums bija "Echo".

## Skatīt arī
* RSS
* Vikipēdija:Syndication
* Semantiskais tīmeklis

## Ārējās saites
* Atom projekta oficiālā lapa
Microstation

**MicroStation** ir Bentley Systems izstrādāta platformu arhitektūras un inženierijas programmatūras pakete. Cita starpā tā veido 2D/3D vektorgrafikas objektus un elementus.

MicroStation pamata datnes formāts ir .DGN (*DesiGN file*), lai gan tā māk lasīt un rakstīt arī daudzus citus datorizētās projektēšanas formātus, ieskaitot AutoCAD .DWG un .DXF, kā arī izvadīt informāciju renderētu attēlu (JPEG un BMP), animāciju (AVI) un 3D tīmekļa lappušu (VRML) veidā.

## Ārējās saites
* http://www.bentley.com/
* https://web.archive.org/web/20050301025513/http://microstation.bentley.com/
* http://selectservices.bentley.com/
* https://web.archive.org/web/20050305143037/http://discussion.bentley.com/
Programmēšanas valoda

[thumbnail|235px|''[Hello World* piemērs, kas uzrakstīts programmēšanas valodā *Java*]]
*'Programmēšanas valoda*' ir [[formāla valoda]], kas kalpo [[datorprogramma|datorprogrammu]] aprakstam. Ir izstrādāts plašs [[programmēšanas valodu uzskaitījums|programmēšanas valodu klāsts]], sākot ar [[mašīnorientēta valoda|mašīnorientētām valodām]] līdz [[augsta līmeņa programmēšanas valoda|augsta līmeņa valodām]].

== Programmēšanas valodu vēsture ==
Programmēšanas valodu attīstība ir cieši saistīta ar šodienas datoros izmantoto fizisko un elektronisko procesu attīstību.

Par pirmās datoriem līdzīgās mašīnas autoru tiek uzskatīts [[Čārlzs Bebidžs]], kuram [[Ada Lavleisa]] sarakstīja vairākas programmas šīs mašīnas [[asamblervaloda]]s analogā.

1940. gados tika radīti pirmie mūsdienīgie, elektriskie datori. Sākotnēji datoru izstrādi virzīja nepieciešamība veikt sarežģītus aprēķinus, tādus, kā šifrēšana, atšifrēšana un trajektoriju aprēķināšana militārām vajadzībām. Tajā laikā datori bija ļoti lieli, lēni un dārgi. Pēckara sasniegumi [[elektronika|elektronikā]] ļāva radīt daudz praktiskākus elektroniskos datorus. Tajā laikā tikai [[Konrāds Cūze]] iedomājās, ka tādas programmēšanas valodas, kādas tiek izmantotas mūsdienās, varētu atrisināt daudzas problēmas.

Sekojošie izrāvieni elektronikā ([[tranzistors|tranzistori]], [[integrālā shēma|integrālās shēmas]]) noveda pie arvien labāku un lietojamāku datoru izstrādes. Pirmā plaši lietotā programmēšanas valoda bija *Fortran*, kuru izstrādāja [[IBM]] no 1954. līdz 1957. gadam. Fortrans tiek plaši izmantots vēl joprojām, 2004. gadā tika pieņemts tā starptautiskais standarts.

No 1969. līdz 1973. gadam amerikāņu datorzinātnieks [[Deniss Ričijs]] un kanādiešu datorzinātnieks [[Braiens Kērnigans]] (*Brian Kernighan*) [[DEC]] [[PDP-10]] datoram izstrādāja programmēšanas valodu [[C (programmēšanas valoda)|C]]. 1985. gadā tika izstrādāta valoda [[C++]], kas bija ar programmēšanas valodu C savietojama [[objektorientēta programmēšanas valoda|objektorientēta valoda]]. 1995. gadā *Sun Microsystems* izstrādāja valodu *Java*. 2001. gadā *Microsoft* radīja programmēšanas valodai *Java* līdzīgu valodu [[C sharp|C#]].

2014. gada maijā visplašāk izmantotās programmēšanas valodas bija [[C (programmēšanas valoda)|C]] un *Java*. Nākamās populārākās programmēšanas valodas bija *Objective-C*, [[C++]] un *Visual Basic*. Plaši tiek lietotas arī daudzas citas valodas, piemēram, [[C sharp|C#]], [[PHP]], *Python*, *JavaScript* un *Perl''.

## Skatīt arī
* Programmēšanas valodu uzskaitījums
* Kompilators
* Vizuālā programmēšana

## Atsauces

## Ārējās saites

* Programmēšanas valodu enciklopēdija 
* Computer Programming Languages DMOZ
C (programmēšanas valoda)

**C** ir standartizēta programmēšanas valoda. To 1972. gadā izmantošanai UNIX operētājsistēmā izstrādāja Kens Tomsons un Deniss Ričijs, kurš tobrīd strādāja *AT&T [[Bell Labs]]*. Nosaukumu "C" tā ieguvusi, jo burts pirms tā "B" jau bijis aizņemts — bija programmēšanas valoda B. Kopš tā laika tā ir izplatījusies arī uz daudzām citām operētājsistēmām un ir viena no visplašāk izmantotajām programmēšanas valodām. Valoda C tiek augstu vērtēta tās efektivitātes dēļ, un tā ir vispopulārākā valoda, ko izmanto sistēmas programmatūras izstrādē. C un ar to saistīto valodu C++ plaši izmanto lietojumprogrammu izstrādē. Lai gan valoda nav radīta iesācējiem, to plaši izmanto datorzinātnes apmācībai.

C struktūru raksturo tuvums datora uzbūves pamatprincipiem, un C komandas cieši pārklājas ar datora elementārajām pamatfunkcijām, tipiski izmantojot tīri aritmētikas funkcijas atmiņas adresēšanai, nekontrolējot un neierobežojot programmētāju, kas padara to īpaši piemērotu programmām, kas tieši saistītas ar datora 'dzelžu' kontrolēšanu, kā arī operētājsistēmu un dziņu realizēšanu. Šīs pašas īpašības savukārt rada lielu iespēju neievēroti ieviesties kļūdām, piemēram, liela daļa drošības 'caurumu' ir radusies C standarta simbolu virkņu apstrādes bibliotēku dēļ, kuras, rakstot atmiņā, nepārbauda, vai rezervētajā apgabalā pietiek vietas, un tādējādi ļauj uzbrucējam veikt patvaļīgas darbības.

## C standarta bibliotēka

C standarta bibliotēku nosaka ANSI C standarts. Tas tika izstrādāts vienā laikā ar POSIX C bibliotēkas standartu, kas iekļauj vēl papildu funkcionalitāti. Tā kā ANSI C standartu vēlāk pieņēma arī Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO), to mēdz dēvēt arī par ISO C bibliotēku. C standarta bibliotēka ietver makrodefinīcijas, datu tipu definīcijas un biežāk nepieciešamās funkcijas virkņu apstrādei, matemātiskiem aprēķiniem, ievades/izvades apstrādei, atmiņas pārvaldībai un piekļuvei dažādiem operētājsistēmas servisiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Salvadora (pilsēta)

**Salvadora** ( ir pilsēta Brazīlijas austrumos, Atlantijas okeāna krastā. Trešā lielākā Brazīlijas pilsēta, Baijas štata galvaspilsēta, trešā senākā pilsēta valstī, Brazīlijas galvaspilsēta līdz 1763. gadam.

## Vēsture
Salvadoru dibinājuši 1549. gadā portugāļi, tās pilnais nosaukums — *São Salvador da Baía de Todos os Santos* — ‘Visu Svēto Līča Svētais Pestītājs’). Pilsēta ātri kļuva par Portugāles jaunās kolonijas — Brazīlijas cukurniedru audzēšanas centru, lielāko ostu un galveno vergu tirdzniecības centru valstī. Darbam cukurniedru plantācijās no Āfrikas līdz 1888. gadam caur ostu ieveda apmēram 1,2 miljonu melnādaino vergu, — vairāk kā visā ASV.

Arī mūsdienās lielākā daļa no Salvadoras iedzīvotājiem ir afrikāņu izcelsmes, kuri izveidojuši vairākus spilgtus Brazīlijas kultūras elementus, proti, Salvadora ir kandombles (*candomblé*) reliģijas, ašē (*axé*) mūzikas un kapoeiras (*capoeira*) kaujas mākslas rašanās vieta.

Salvadora ir liels katoļu reliģiskais centrs. Pirmā katedrāle Brazīlijā celta Salvadorā, un ar savām 350 baznīcām, tā iesaukta par *melno cilvēku Romu*.

Salvadora slavena ar savu gadskārtējo karnevālu, kas esot mazāk komercializējies un dabiskāks par Riodežaneiro līdzinieci. Vecpilsēta ar tipisko koloniālā baroka arhitektūru iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Cilvēki
Salvadorā dzimuši:
* Bebetu (*Bebeto*, 1964-) — futbolists
* Gala Kosta (*Gal Costa*, 1945-) — mūziķe
* Adriana Lima (*Adriana Lima*, 1981-) — modele
* Daniela Merkurija (*Daniela Mercury*, 1965-) — mūziķe
* Vagners Moura (*Wagner Moura*, 1976-) — aktieris
* Astruda Žilberto (*Astrud Gilberto*, 1940-) — mūziķe
* Žoao Žilberto (*João Gilberto*, 1931-) — mūziķis
* Žilbertu Žils (*Gilberto Gil*, 1942-) — mūziķis un politiķis

## Atsauces

## Ārējās saites
Malatja

**Malatja** (; agrāk hetu: *Melid* un grieķu: Μαλάτεια, *Malateia*) ir pilsēta Turcijas centrālajā austrumu daļā Eifratas ielejā un tā ir Malatjas ila centrs. Kaut arī mūsdienu Malatja dibināta tikai 1838. gadā, pilsētas vēsture ir vismaz 3000 gadus ilga. Pilsētas tuvā apkārtnē atrodas hetu galvaspilsētas Milidas un Senās Romas Mazāzijas provinces galvaspilsētas Melitenes drupas. Aprikožu un opija magoņu audzēšanas centrs un Turcijas prezidenta Turguta Ezala dzimtā pilsēta.

## Vēsture
Apmēram 1000 gadā pirms mūsu ēras hetu senā galvaspilsēta bija Milida (tagad Aslantepe). Senpilsēta atrodas apmēram 7 kilometru attālumā no mūsdienu Malatjas. Ap 100. gadu Romas imperators nodibināja Meliteni, kas kādu laiku bija Romas Mazāzijas provinces galvaspilsēta (tagad Vecā Malatja). Senpilsēta atradās apmēram 12 kilometru attālumā no mūsdienu Malatjas. 757. gadā Bizantijas impērija pilsētu nopostīja un pēc tam Abasīdu kalifs lika to atjaunot. 12. gadsimtā pilsētu ieņēma seldžuki. 1515. gadā Malatju iekļāva Osmaņu impērijā.

1838. gadā nodibināja mūsdienu pilsētu uz dienvidiem no senās Melitenes. 1893. gadā spēcīga zemestrīce pilsētu izpostīja. 1895. gadā pilsētas teritorijā notika Armēņu genocīds. 1971. gadā Malatjā nodibināja Inēnu universitāti.

## Ārējās saites
Ziņu agregators

**Ziņu agregators** ir datorprogramma vai attālināts serviss, kas periodiski pārskata noteiktus ziņu avotus, vienā no vairākiem uz XML bāzes veidotiem formātiem (galvenokārt RSS), atrod jaunumus un attēlo tos apgrieztā hronoloģiskā secībā vienā lapā.

Ir trīs ziņu agregatoru grupas:
* lietojumprogrammas,
* tiešsaites ziņu agregatori,
* servera puses ziņu agregatori.

RSS atbalsts ir iekļauts arī jaunākajās pārlūkprogrammu *[[Mozilla Firefox]]* un *[[Opera (pārlūkprogramma)|Opera]]*, kā arī e-pasta klienta *[[Mozilla Thunderbird]]* versijās. Tas tiks iekļauts arī šobrīd izstrādes stadijā esošajās nākamajās *[[Internet Explorer]]* un *[[Microsoft Outlook]]* versijās.
Kelce

**Kelce** () ir pilsēta un apriņķis Polijas dienviddaļā, Sventokšiskas vojevodistes centrs. Atrodas Sventokšiskas kalnu vidienē, Silņicas upes krastos. Sens kaļķakmens ieguves centrs. Pilsētā ir 9 augstskolas un 3 teātri.

## Vēsture
12. gadsimtā Krakovas bīskaps uzcēla koka baznīcu sena tirgus vietā. Vieta kļuva par bīskapa īpašumu. 1171. gadā pilsētā tika uzcelta mūra baznīca. 1229. gadā bīskaps Vincents Kadlubeks nodibināja pirmo skolu. 13. gadsimta vidū Mongolijas hans Ugedejs nopostīja apmetni.

1295. gadā pilsētai piešķīra Magdeburgas tiesības. 15. gadsimtā Kelce kļuva par lielu metalurģijas centru, kur tika pārstrādāts varš, svins, dzelzs, kaļķakmens. 1637. līdz 1642. gadam notika renesanses stila bīskapa pils celtniecība.

1650. gados zviedri Plūdu laikā nopostīja pilsētu. 1702. gadā Lielā Ziemeļu kara laikā pie Kelces notika kauja starp uzbrūkošajiem zviedriem un poļu-sakšu armiju jeb Klisovas kauja. 1762. gadā Kelcē dzīvoja 4000 iedzīvotāju.

1789. gadā pilsēta tika nacionalizēta un vairs nebija Krakovas bīskapu īpašums. 1794. gadā Kelce bija Tadeuša Koscjuško štābs. 1795. gadā Trešās Polijas dalīšanas laikā Kelci iekļāva Austrijas Impērijā. 1809. gadā Poļu - austriešu kara laikā pilsētu ieņēma Juzefa Poņatovska karaspēks un iekļāva Polijas hercogistē. 1815. gadā pēc Napoleona sakāves Kelci iekļāva Polijas caristē, respektīvi Krievijā.

1816. gadā Kelcē tika nodibināta pirmā tehniskā universitāte Polijā. 1830. gadā notika Novembra sacelšanās. 1885. gadā Kelcē pabeigta dzelzceļa būvniecība. 1863. gadā pēc Janvāra sacelšanās sakāves krievu varas iestādes slēdza visas poļu skolas Kelcē, un tā kļuva par garnizona pilsētu.

1914. gada septembrī Juzefa Pilsudska poļu leģioni ienāca pilsētā, tā bija pirmā poļu pilsēta, ko ieņēma Pilsudska karaspēks. 1939. gada septembrī liela daļa no Vesterplates aizstāvjiem bija kelcieši. Vācu okupācijas laikā Sventokšiskas kalnos darbojās daudzas poļu partizāņu vienības. 1945. gada 15. janvārī pilsētu ieņēma Sarkanā armija. 1946. gada jūlijā pilsētas teritorijā norisinājās Kelces grautiņš.

## Cilvēki
Kelcē dzimuši:

* Pavels Brožeks (*Paweł Brożek*, 1983 – ) – futbolists
* Gustavs Herlings-Grudziņskis (*Gustaw Herling-Grudziński*, 1919 – 2000) – esejists un domātājs
* Malgožata Olejņika (*Małgorzata Olejnik*, 1966 – ) – politiķe

## Apskates objekti

*Kelces bazilika (*Bazylika katedralna Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Kielcach*)
*Kelces pils (*Pałac Biskupów Krakowskich w Kielcach*)
*Kelces sinagoga (*Synagoga w Kielcach*)

## Galerija

Katedra_Kielce_01_ssj_20060513.jpg|Kelces bazilika
Kielce06DSC_0234.JPG|Kelces pils
Kielce_synagoga_front.jpg|Kelces sinagoga


## Atsauces

## Ārējās saites

*Kelces bazilika
*Kelces pils

## Pilsētas panorāma
4375px|Panorama Kielc
Teritoriālais tīkls

**Teritoriālais tīkls** () ir datortīkls, kas nosedz plašu ģeogrāfisku platību, iesaistot lielu datoru daudzumu. Tas atšķiras no lokāliem tīkliem, kas parasti ir ierobežoti līdz vienai telpai vai ēkai. Labākais teritoriālā tīkla piemērs ir Internets.

Teritoriālos tīklus izmanto lai savā starpā savienotu vairākus lokālos tīklus, ļaujot viena lokālā tīkla datoriem sazināties ar citu lokālo tīklu datoriem. Daudzi teritoriālie tīkli ir veidoti kādas organizācijas vajadzībām un ir privāti, savukārt citi, ko veido Interneta Pakalpojumu Sniedzēji nodrošina organizāciju lokālajiem tīkliem pieeju Internetam. Teritoriālos tīklus parasti veido izmantojot nomātās līnijas. Katras nomātās līnijas galā, maršrutētājs savieno vienas puses lokālo tīklu ar teritoriālā tīkla centrmezglu. Pamata transporta mehānisms var balstīties uz dažādiem protokoliem, piemēram, TCP/IP. Kā citus plaši lietotus protokolus var minēt X.25, ATM un kadru retranslēšanu.

Mūsdienās, kad Internets nodrošina lielas ātrdarbības teritoriālo tīklu, ir samazinājusies vajadzība pēc privātiem tīkliem, kas ir veidoti izmantojot organizācijai piederošas nomātās līnijas. Tā vietā bieži lieto virtuālos privātos tīklus. Tie izmanto datu šifrēšanu un citas tehnoloģijas, lai veidotu organizācijas privāto tīklu izmantojot koplietošanas teritoriālā tīkla infrastruktūru.
TCP/IP

**Interneta protokolu kopums** ir sakaru protokolu kopums, kas realizē protokolu steku uz kā darbojas internets. To mēdz saukt arī par **TCP/IP**, pēc diviem svarīgākajiem tā protokoliem — Pārraides vadības protokola (TCP)(transporta slānī) un Intertīkla Protokola (IP)(tīkla slānī), kas bija vieni no pirmajiem definētajiem tīklu protokoliem.
Emuārtelpa

**Emuārtelpa** jeb **blogosfēra** (no  un ) ir termins, ar ko apzīmē visu tīmekļa žurnālu kopumu. Tīmekļa žurnāli savā starpā ir cieši saistīti: to autori lasa citus tīmekļa žurnālus, saitē uz tiem un atsaucas uz tiem savos rakstos. Tā rezultātā no savstarpēji saistītajiem tīmekļa žurnāliem ir izaugusi sava kultūra.

Emuāros jeb tīmekļa žurnālos raksta par visdažādākajām tēmām. Tīmekļa žurnāli var būt gan vienkārši saišu saraksti, gan personīgās dienasgrāmatas.

## Atsauces

## Skatīt arī
* :Kategorija:Blogeri
Lietotāja saskarne

**Lietotāja saskarne** () ir vide, ar kuras starpniecību lietotājs mijiedarbojas ar tehnoloģijām (visbiežāk lietojumprogrammām). 

Lietotāja saskarnes iedalās divās grupās: komandrindas saskarnes un grafiskās lietotāja saskarnes. Komandrindas saskarnes tiek izmantotas ar tekstuālo priekšrakstu palīdzību, bet grafiskās lietotāja saskarnes piedava komponentus, ar kuru palīdzību lietotājs var navigēt caur saturu un mijiedarboties ar to. Šādi komponenti ir pogas, izvēlnes, saites, ikonas un līdzīgi elementi. 

Lai raksturotu lietotāja saskarnes efektivitāti, produktivitāti un to, cik saskarne ir patīkama, tiek izmantots jēdziens lietojamība.

## Ārējās saites
Lielbritānija (nozīmju atdalīšana)

**Lielbritānija** var būt:

* Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste — valsts Eiropā;
* Britu impērija — lielvara, kas ietvēra Lielbritānijas un Īrijas Apvienoto Karalisti un tās domīnijas, kolonijas un atkarīgās teritorijas;
** Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste — valsts Britu salās ar kolonijām, kas pastāvēja līdz 1927. gadam;
* Lielbritānija (sala) — sala Eiropā.

## Skatīt arī
* Britānija
* Lielbritānijas vēsture
Sviesta Ciba

**Sviesta Ciba** ir Latvijas pirmais tīmekļa žurnālu pakalpojums, kas balstīts uz Live Journal atvērtā koda programmatūras.

Sviesta Ciba tika atvērta 2002. gada vidū. Sākumā lietotāju bija pamaz, bet projekts ātri ieguva popularitāti un ātri sasniedza pirmo tūkstoti lietotāju. Uz 2010. gada oktobri lietotāju ir vairāk nekā 35 tūkstoši. Šajā vietnē savas publiskās dienasgrāmatas uztur arī virkne sabiedrībā zināmu literātu, piemēram Ieva Melgalve (lietotājs honeybee). 

Servera administrators ir lietotājs watt. 

2005. gada oktobrī līdz šim privāto un nekomerciālo projektu nopirka SIA Inbokss, kuras portāls Inbox.lv ir viena no populārākajām Latvijas tīmekļa vietnēm. Darījuma summa izpausta netika. 

## Ārējās saites
* Sviesta Ciba
* Live Journal
* watt žurnāls

## Atsauces