open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Medicīnas māsa

thumb|Māsas ar pacientu
**Medicīnas māsa** jeb **medmāsa** ir medicīnisko izglītību ieguvusi ārstniecības persona, kas veic pacientu aprūpi, piedalās ārstniecībā, vada pacientu aprūpes darbu, nodarbojas ar pacientu izglītošanu veselības jautājumos un veic profesionālās izglītības darbu. Medicīnas māsas darbojas dažādās veselības aprūpes jomās, tostarp primārajā aprūpē, slimnīcās, ambulatorajās iestādēs, rehabilitācijas centros, paliatīvajā aprūpē un sabiedrības veselības programmās.

Māsu pienākumi ietver pacientu veselības stāvokļa novērošanu, vitālo rādītāju mērīšanu (asinsspiediens, pulss, temperatūra u.c.), medikamentu ievadīšanu, injekciju un infūziju veikšanu, brūču aprūpi, pēcoperācijas uzraudzību, palīdzību higiēnas nodrošināšanā un ēdināšanā, kā arī emocionālā atbalsta sniegšanu pacientiem un viņu ģimenēm. Medicīnas māsas ir neatņemama ārstniecības komandas daļa, kas cieši sadarbojas ar ārstiem, fizioterapeitiem, farmaceitiem un citiem veselības aprūpes speciālistiem. 

Atkarībā no specializācijas medicīnas māsas var strādāt dažādās jomās, piemēram, intensīvās terapijas nodaļā, neatliekamajā medicīnā, pediatrijā, geriatriskajā aprūpē, psihiatrijā, operāciju zālē un citur. Specializētās māsas, piemēram, anestezioloģijas, onkoloģijas vai infekciju kontroles māsas, papildus vispārējiem aprūpes pienākumiem veic specifiskus uzdevumus, kas saistīti ar viņu jomu.

No 2022.gada 1.janvāra Latvijā tika mainīts profesijas "māsa (medicīnas māsa)" nosaukums uz "māsa (vispārējās aprūpes māsa)".

## Ārējās saites
*Ieva Valeine, Paula Gulbinska, Sandra Kropa (2017. gada 26. janvāris). Medmāsu profesijas vēsture Latvijā. *Zināmais nezināmajā*. Latvijas Radio 1. Lsm.lv. Skatīts: 2017. gada 28. janvārī.

## Atsauces
Īstā tabaka

**Īstā tabaka** () ir nakteņu dzimtas augs, kas satur nikotīnu. Auga dabiskais izplatības arēals ir Bolīvijā, tas ir viengadīgs vai daudzgadīgs augs un savvaļā aug galvenokārt sezonāli sausajā tropu biotopos. To izmanto kā indi, zāles un bezmugurkaulnieku barību, to komerciāli audzē visur pasaulē. Notiek pētījumi par tā izcelsmi savvaļā, taču tiek uzskatīts, ka īstā tabaka ir sugu *Nicotiana sylvestris*, *Nicotiana tomentosiformis* un iespējams *Nicotiana otophora* hibrīds. Šī ir visbiežāk audzētā no visām tabakas ģints sugām, augs tiek audzēts komerciāli, lai tā lapas pārstrādātu tabakā.

## Atsauces
Uzturs

**Uzturs** ir uzturvielu kopums, kas vajadzīgs organisma dzīvības norišu normālai nodrošināšanai. Uzturs cilvēka ikdienā ir ļoti svarīgs; nepietiekama uztura gadījumā cilvēka organisms var mainīties un tikt traucēta tā darbība, bet, uzņemot pārāk daudz uzturvielu, var sākt veidoties liekais svars.

Ar uzturvielām organismā uzņemto enerģijas daudzumu parasti mēra kilokalorijās (kcal) vai kilodžoulos (kJ). Uzturu pamatā veido 3 galvenās uzturvielu grupas — ogļhidrāti, tauki un olbaltumvielas. No 1g olbaltumvielu organisms uzņem 4 kcal jeb 17 kJ, no 1g tauku — 9 kcal jeb 38 kJ, savukārt no 1g ogļhidrātu 4 kcal jeb 17 kJ, neskaitot ar izkārnījumiem un olbaltumvielu galaproduktiem — urīnvielu un urīnskābi — zaudēto niecīgo enerģijas daudzumu.

Latvijas iedzīvotājiem uzturā visvairāk raksturīgs joda, fluora, selēna, kalcija, folskābes, B<sub>12</sub>, C un E vitamīnu, kā arī ω-3 taukskābju trūkums.

## Atsauces

## Literatūra
*
Ārstniecība

**Ārstniecība** ir profesionāla un individuāla slimību profilakse, diagnostika un ārstēšana, medicīniskā rehabilitācija un pacientu aprūpe. 

## Ārstniecības personas
Ārstniecības personām ir medicīniskā izglītība un tās nodarbojas ar ārstniecību. Ārstniecības personām ir jābūt ārstniecības personas sertifikātam. Latvijā ārstniecības personas sertifikāts ir dokuments, kas apliecina attiecīgās personas profesionālo sagatavotību un norāda, ka ārstniecības persona kā speciālists ir kompetenta patstāvīgi nodarboties ar ārstniecību (speciālista praksi) konkrētajā nozarē. Sertifikātu izsniedz Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība, Latvijas Ārstu biedrība vai Latvijas Māsu asociācija.
## Atsauces
Māsa

**Māsa** ir meita ģimenē attiecībā pret citiem bērniem kopīgiem vecākiem. Viņa ir daļa no brāļiem un māsām.

## Ārējās saites
Veselības zinātne

**Veselības zinātne** ir lietišķās zinātnes disciplīna, kas pēta cilvēku un dzīvnieku veselību. Pētījumi tiek balstīti uz bioloģiju, ķīmiju un sociālājām zinātnēm. Veselības zinātnei ir divas daļas: studijas un pētījumi, un zināšanas par veselību un šo zināšanu izmantošana, lai uzlabotu veselību, ārstētu slimības un saprastu cilvēku un dzīvnieku funkcijas.
Sentvinsentas un Grenadīnu himna

**St. Vincent, Land so Beautiful** ir Sentvinsentas un Grenadīnu valsts himna. Šī dziesma pirmo reizi oficiāli tika lietota 1967. gadā, taču tikai valsts neatkarības pasludināšanas laikā 1979. gadā, dziesma tika pieņemta par valsts himnu.

## Himnas vārdi

**1. pants:**

*Saint Vincent, land so beautiful,*

*With joyful hearts we pledge to thee.*

*Our loyalty and love and vow to keep you ever free.*

**Piedziedājums:**

*Whate'er the future brings.*

*Our faith will keep us true.*

*May peace reign from shore to shore,*

*And God bless and keep us too.*

**2. pants:**

*Hairoun, our fair and blessed isle*

*Your mountains high, so clear and green*

*Are home to me, though I may stray*

*A haven calm serene*

**3. pants:**

*Our little sister islands are,*

*Those gems, the lovely Grenadines.*

*Upon their seas of golden sand,*

*The sunshine ever beams.*

Himnas melodija MIDI formātā ir pieejama *[https://web.archive.org/web/20060212024915/http://209.197.86.65/19580222/themes/anthems/St_Vincent_The_Grenadines.mid šeit]* ( nospiežot ar labo peles taustiņu un izvēloties *Save Target As...* ).
Balvu profesionālā un vispārizglītojošā vidusskola

**Balvu profesionālā un vispārizglītojošā vidusskola (agrāk — Balvu amatniecības vidusskola)**, saīsināti **BPVV**, ir amatniecības vidusskola Vidzemes ielā 26 Balvos.

## Vēsture
Skola dibināta 1991.gadā. Sākotnēji tā bija Balvu deviņgadīgā skola. Direktore Ināra Ņikuļina, direktora vietniece mācību darbā Sarmīte Cunska un direktora vietniece ārpusklases un ārpusskolas darbā Anastasija Ločmele. Pēc gada skola nomaina nosaukumu un kļūst par Balvu amatniecības vidusskolu (BAV). Kopš 2001./2002. mācību gada skolas direktore ir Sarmīte Cunska.

## BPVV mācību programma
* Vispārējās izglītības programma
* Profesionālās vidējās izglītības programma „Komerczinības”
* Profesionālās vidējās izglītības programma „Kokizstrādājumu izgatavošana”
* Profesionālās vidējās izglītības programma „Šūto izstrādājumu ražošanas tehnoloģija”
* Modulārā profesionālās vidējās izglītības programma „Kokizstrādājumu izgatavošana”
* Modulārā profesionālās vidējās izglītības programma „Skaistumkopšanas pakalpojumi”
* Modulārā profesionālās pamatizglītības programma „Kokizstrādājumu izgatavošana”
* Modulārā arodizglītības programma „Šūto izstrādājumu ražošanas tehnoloģija”
* Modulārā profesionālās vidējās izglītības programma „Skaistumkopšanas pakalpojumi”
* Profesionālās vidējās izglītības programma „Bērnu aprūpe”

## Ārējā saite
* BPVV mājaslapa
Arktika

[thumbnail|235px|Arktikas karte, kurā iezīmēts Ziemeļu [Polārais loks.]]
thumbnail|235px|Sarkanā krāsā novilkta jūlija vidējās gaisa temperatūras 10 °C izoterma, kas ir viena no Arktikas robežas definīcijām
thumbnail|235px|Arktikas topogrāfiskā karte
**Arktika** ir Zemes ziemeļu polārais apgabals, kas atrodas apkārt ziemeļpolam. Arktikā ietilpst Ziemeļu Ledus okeāns, tai piederošās jūras, kā arī Eirāzijas (Krievijas, Islandes, Norvēģijas, Somijas) ziemeļi un Ziemeļamerikas (Aļaskas, Kanādas, Grenlandes) ziemeļi. Arktika ir starptautiska teritorija ar noteiktu tiesisko režīmu, respektīvi, tā nepieder nevienai valstij (izņemot iepriekš nosaukto valstu daļas) un to var izmantot visas valstis.

Salīdzinājumā ar Zemes otru polāro apgabalu Antarktiku, Arktika ir par 10—15 °C siltāka, jo saņem lielāku siltuma daudzumu labākas ūdens aprites dēļ. Ziemas vidējā gaisa temperatūra ir −40 °C. Zemākā reģistrētā gaisa temperatūra ir −68 °C.

Arktikā, līdzīgi kā Antarktikā, sezonāli parādās plānāks ozona slānis. Visintensīvākā ozona slāņa noārdīšanās vērojama rudenī un ziemā.

Arktikā valdošie ir austrumu vēji. Piezemes slānī pūš no ziemeļaustrumiem.

## Etimoloģija
Vārds ‘Arktika’ radies no sengrieķu vārda  (*arktikós*), kas ir īpašības vārds un norāda uz piederību lācim vai ziemeļiem. Šajā gadījuma varētu būt lāča zemes vai ziemeļu zemes. Tas skaidrojams ar to, ka Lielā Lāča un Mazā Lāča zvaigznājs atrodas netālu no Polārzvaigznes, kas ir zenītā virs ziemeļpola.

## Definīcija
Nav vienas noteiktas, striktas Arktikas robežas. Viena no piedāvātajām Arktikas robežām ir jūlija vidējās gaisa temperatūras 10 °C izoterma. Šādas Arktikas aptuvenā platība ir 27 miljoni km² (5,3% no Zemes virsmas). Vēl viena kā Arktikas robeža tiek piedāvāta ziemeļu polārais loks, tas ir, Arktika ir visa teritorija uz ziemeļiem no tā, kur ir polārā nakts un polārā diena. Šeit Arktikas aptuvenā platība ir 21 miljons km².

## Flora un fauna
[thumbnail|Polārlāču mātīte ar mazuli [Svalbāra|Svalbārā]]
Arktikā nav liela bioloģiskā daudzveidība. Arktikas augāju galvenokārt veido mazi krūmi, graudzāles, ķērpji un lapu sūnas. Jo tuvāk ziemeļpolam, jo augājs ir nabadzīgāks. No dzīvnieku pasaules sastopami tādi dzīvnieki kā polārlāči, polārlapsas, polārie vilki, muskusvērši un ziemeļbrieži. Ūdeņos dzīvo airkāji, valzirgi un atsevišķi vaļveidīgie. Ir arī dažas putnu sugas, piemēram, sārtā kaija, arktiskā kaija. Tie dzīvnieki, kas dzīvo Arktikā, ir pielāgojušies aukstajam periodam.

## Arktika daiļliteratūrā
Pirms Roberta Pīrija un Roalda Amundsena ekspedīcijām Arktiku uzskatīja par nesasniedzamu, pastāvēja dažādi viedokļi par Arktikas klimatu, ģeogrāfiju un iespējamo faunu un floru. Atsevišķos darbos aprakstīts, ka Arktikā dzīvo augstākstāvošas būtnes par cilvēku; tur atrodoties eja uz Zemes centru.

## Skatīt arī
* Ziemeļu Ledus okeāns
* Ziemeļpols
* Antarktika

## Atsauces

## Ārējās saites
Vļora

**Vļora** () ir pilsēta Albānijas dienvidrietumos, Otrantas šauruma krastā. Tā ir Albānijas ceturtā lielākā pilsēta un otrā svarīgākā jūras osta, Albānijas kara flotes bāze.

## Vēsture
Vļoru 6. gadsimtā pirms mūsu ēras dibinājuši sengrieķi, nosaucot par **Aulonu**, un to pieminējis Ptolemajs. Romiešiem tā bija svarīga osta Epīrā.

5. gadsimtā tā kļuva par bīskapa rezidenci. 11. un 12. gadsimtā par Valonu cīnījās normaņu Sicīlijas Karaliste un Bizantija. 1345. gadā Vļoru sagrāba Serbija, bet 1464. gadā to ieguva osmaņi. 1851. gadā pilsēta cieta zemestrīcē.

1912. gada 28. novembrī Ismails Ķemali Vļorā deklarēja Albānijas neatkarību un tā kļuva par Albānijas pirmo galvaspilsētu. 1914. gadā to tomēr ieņēma itāļi un kontrolēja pilsētu līdz 1920. gadam. 1939. gadā Itālija okupēja Albāniju, bet 1944. gadā itāļus nomainīja vācieši.

Otrā pasaules kara laikā Sazanas salā Vļoras līcī izvietojās itāļu un vācu zemūdeņu kara bāze, tādēļ tā tika smagi bombardēta.

1997. gadā Vļora bija galvenais nemieru centrs, kas noveda pie Sali Beriša valdības krišanas.

## Apskates objekti
* Etnogrāfiskais muzejs
* Vēstures muzejs
* Neatkarības muzejs
* Muradije mošeja
* Kanini cietoksnis, Kaninā
* Porto Palermo cietoksnis
* Gimaras cietokšņa drupas, Gimarā
* Sv.Stefana un Sv.Mitrija baznīcas, Dermi (12-14. gadsimts)
* Sv.Marijas klosteris, Zvernecā
* Orikonas antīkais teātris 1. gadsimts pr.Kr.
* Marmirojas baznīca netālu no Paši-Limana estuāra Orikumā
* Neatkarības monuments

## Cilvēki
Vļorā dzimuši:
* Ismails Ķemali (*Ismail Qemali*, 1844-1919) — Albānijas pirmais premjerministrs

## Ārējās saites

* www.vloracity.com - albāniski un angliski
* Vļoras fotogrāfijas
Edvards Bērns-Džonss

thumb|''The Beguiling of Merlin'', 1874
, 186 x 111 cm, ''Lady Lever Art Gallery''

**Sers Edvards Kolejs Bērns-Džonss** (, dzimis 1833. gada 28. augustā Birmingemā, miris 1898. gada 17. jūnijā Londonā) bija britu gleznotājs. Cieši saistīts ar prerafaelītu kustību. Viljama Morisa draugs un domubiedrs.

Pēc nāves gandrīz aizmirsts, tomēr interese par mākslinieku atkal parādījās 1970. gados. Birmingemā atrodošās gleznas dziļi ietekmējušas jauno Tolkīnu.

## Ārējās saites
Kolumbijas futbola izlase

**Kolumbijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Kolumbijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Kolumbijas futbola izlasi pārvalda Kolumbijas Futbola federācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1938. gadā, cīnoties pret Meksikas izlasi. Kolumbijas izlase 6 reizes ir piedalījusies FIFA Pasaules kausa finālturnīros, tās lielākais sasniegums ir iekļūšana ceturtdaļfinālā 2014. gadā. *[[Copa America]]* Kolumbijas izlase ir piedalījusies 21 reizi, 2001. gadā pagaidām vienīgo reizi kļūstot par Dienvidamerikas čempioniem.

## Pasaules čempionātos
* 1930 - *Nepiedalījās*
* 1934 - *Nepiedalījās*
* 1938 - *Izstājās*
* 1950 - *Nepiedalījās*
* 1954 - *Nepiedalījās*
* 1958 - *Nekvalificējās*
* 1962 - Grupu turnīrs
* 1966 - 1986 - *Nekvalificējās*
* 1990 - Astotdaļfināls
* 1994 - Grupu turnīrs
* 1998 - Grupu turnīrs
* 2002 - *Nekvalificējās*
* 2006 - *Nekvalificējās*
* 2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - Ceturtdaļfināls
* 2018 - Astotdaļfināls
* 2022 - *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONMEBOL zona|Nekvalificējās]]*

## ''Copa América'' sasniegumi

## Sastāvs
Šāds sastāvs tika izsaukts pārbaudes spēlēm pret Dienvidkoreju un Ķīnu, kas notika 2017. gada 10. un 14. novembrī.
White Power

***White Power*** (no angļu valodas — 'balto spēks') — neofašistiska ideoloģija un politisks lozungs, kuras pamatā ir uzskats par baltās rases pārākumu.

Kā politisku frāzi vārdus *White Power* pirmoreiz lietojis Amerikas nacistu partijas vadītājs Džordžs Linkolns Rokvels (*George Lincoln Rockwell*) debatēs ar Melno panteru partijas vadītāju Stokliju Kārmišelu (*Stockley Carmichael*) pēc līdzīga melnās rases saukļa *Black Power* popularizēšanas.

Nosaukums *White Power* ir dots arī Amerikas nacistu partijas avīzei, kā arī Rokvela sarakstītai grāmatai. Subkultūra, kas bieži lietoja frāzi *White Power*, pieredzēja uzplaukumu 1980. gados un 1990. gadu sākumā, bet mūsdienās tās popularitāte ievērojami kritusies.
European Hit Radio Top 100

**European Hit Radio Top 100** ir radiostacijas European Hit Radio gada noslēguma tops, kurš tiek sastādīts balstoties uz European Hit Radio Top 40 rezultātiem. Līdz 2002. gada 1. novembrim radiostacijas nosaukums bija Super FM.

## Top 100 sastādīšanas princips
European Hit Radio Top 100 tiek sastādīts pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas, ik nedēļu, tiek apkopoti Top 40. Topa veidošanas procesā piedalās visas dziesmas, kas kaut reizi ir pabijušas Top 40 sarakstā. No visām vidēji 250 līdz 280 gada laikā Top 40 iekļuvušajām dziesmām, tiek noteiktas populārākās 100. 

Katrai dziesmai, kas kaut reizi ir iekļuvusi Top 40, tiek piešķirts punktu skaits, atkarībā no dziesmas atrašanās vietas topā. Piemēram, ja dziesma iknedēļas Top 40 ieņem 1. vietu, tad dziesmai tiek pieskaitīts 1 punkts, ja dziesma ieņem 12. vietu, tad 12 punkti, ja 37. vietu, tad 37 punkti un tā tālāk. Nedēļās, kurās dziesma nav iekļuvusi Top 40 populārāko dziesmu sarakstā, dziesmai tiek pieskaitīts 41 punkts. Veidojot Top 100, visi punkti tiek skaitīti kopā un augstāko vietu iegūst dziesma ar vismazāko punktu skaitu. Ja vairākām dziesmām ir vienāds punktu skaits, tad augstākā vietā nonāk tā dziesma, kurai ir bijusi augstākā vieta Top 40, tad nākamā augstākā vieta un tā tālāk.

## Top 100 statistika
### Top 100 pirmo vietu ieguvēji
* 2000: Sting — Desert Rose
* 2001: LeAnn Rimes — Can't Fight The Moonlight
* 2002: Shakira — Whenever Whatever
* 2003: 50 Cent — In Da Club
* 2004: Maroon 5 — This Love
* 2005: The Black Eyed Peas — Don't Phunk With My Heart
* 2006: Shakira feat. Wyclef Jean — Hips Don't Lie
* 2007: Nelly Furtado — Say It Right
* 2008: Armin van Buuren & DJ Shah feat. Chris Jones — Going Wrong
* 2009: David Guetta feat. Kelly Rowland — When Love Takes Over
* 2010: Eminem feat. Rihanna — Love The Way You Lie
* 2011: Pitbull feat. Ne-Yo, Afrojack & Nayer — Give Me Everything
* 2012: Swedish House Mafia feat. John Martin — Don't You Worry Child
* 2013: Avicii feat. Aloe Blacc — Wake Me Up!
* 2014: Lilly Wood & The Prick feat. Robin Schulz — Prayer In C
* 2015: Major Lazer feat. MØ & Dj Snake — Lean On
* 2016: Robin Schulz feat. J.U.D.G.E. — Show Me Love
* 2017: The Chainsmokers feat. Coldplay — Something Just Like This
* 2018: Dynoro feat. Gigi D'agostino — In My Mind
* 2019: The Chainsmokers & Illenium feat. Lennon Stella — Takeaway

## Skatīt arī
* European Hit Radio
* European Hit Radio Top 40

## Ārējās saites

* Oficiālā European Hit Radio Lithuania mājas lapa
* Šīs nedēļas European Hit Radio Lithuania Top 40
European Hit Radio Top 40 Nr. 1 (1996)

Šeit apkopots to dziesmu saraksts, kas 1996. gadā Latvijas radiostacijas European Hit Radio sastādītajā iknedēļas populārāko 40 dziesmu sarakstā Top 40 ieguva 1. vietu. Šis tops tika sastādīts pamatojoties uz radiostaijas klausītāju balsojuma internetā, vai pa e-pastu.

## 1. vietas dziesmu saraksts

## Skatīt arī
* European Hit Radio
* European Hit Radio Top 40
* European Hit Radio Top 100

## Piezīmes un atsauces
* Rakstā izmantoti dati no www.latnet.lv
* Līdz 2002. gada 1. novembrim radiostacijas nosaukums bija "Super FM".

## Ārējās saites
Bleizs Beilijs

thumb|right|200px|Bleizs Beilijs.
**Bleizs Beilijs** (), dzimis **Beilijs Kuks** (; dzimis  Birmingemā) ir britu mūziķis. Grupas *[[BLAZE]]* vadošais vokālists, tomēr vairāk pazīstams kā grupas *[[Iron Maiden]]* vadošais vokālists no 1994. līdz 1999. gadam.

## Ārējās saites
European Hit Radio Top 40 Nr. 1 (2000)

[thumb|200px|[Sting un Cheb Mami singla "Desert Rose" vāka noformējums.]]
[thumb|200px|[Bon Jovi singla "It's My Life" vāka noformējums.]]

**European Hit Radio Top 40** (**Super FM Top 40**) ir Latvijas nacionālās apraides radiostacijas European Hit Radio  iknedēļas populārāko dziesmu saraksts, kas tiek veidots apkopojot klausītāju balsojuma rezultātus, kuri tika nodoti sūtot e-pastu, peidžera ziņojumu vai vēstuli. Šajā rakstā ir apkopots to dziesmu saraksts, kas 2000. gadā Latvijas radiostacijas European Hit Radio iknedēļas populārāko 40 dziesmu sarakstā Top 40 ieguva 1. vietu. Līdz 2002. gada 1. novembrim radiostacijas nosaukums bija "Super FM"

## Top 40 sastādīšanas princips
Super FM Top 40 tika sastādīts, pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas ik nedēļu tika apkopoti raidījumā "Super FM Top 40". Topa veidošanas procesā piedalījās visas dziesmas, par kurām tika balsots sūtot e-pastu, peidžera ziņojumu vai sūtot vēstuli. Neatkarīgi no tā, kādā veidā tika balsots par dziesmām, visas balsis summētās kopā, veidojot European Hit Radio klausītāju 40 populārāko dziesmu sarakstu, kas ēterā skanēja katru svētdienu plkst. 16.00.

### Balsošanas iespējas
Balsot par dziesmām varēja vairākos veidos:
* sūtot e-pastu un adresi — top40@superfm.lv (kopš augusta — topi@superfm.lv) 
* sūtot peidžera ziņojumu Baltkom abonentam "SuperFM"
* sūtot vēstuli uz adresi: Radio Super FM, Elijas iela 17, Rīga, LV-1050

Ikdienas balsojuma rezultāti tika apkopoti raidījumā Top 5, kas ēterā skanēja katru darba dienu plkst. 17.00 un raidījumā Top 10, kas skanēja no svētdienas līdz ceturtdienai plkst. 22.00.

## 1. vietas dziesmu saraksts

[thumb|200px|[Melanie C un Lisa "Left Eye" Lopes singla "Never Be The Same Again" vāka noformējums.]]
[thumb|200px|[Madonna (mūziķe)|Madonnas singla "Music" vāka noformējums.]]
[thumb|200px|[Modjo singla "Lady (Hear Me Tonight)" vāka noformējums.]]

## Skatīt arī
* European Hit Radio
* European Hit Radio Top 40
* European Hit Radio Top 100
* European Hit Radio Top 100 (2000)

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
European Hit Radio Top 40 Nr. 1 (2003)

[thumb|200px|[50 Cent singla "In Da Club" vāka noformējums. Singls pirmo vietu ieņēma 4 nedēļas un 2003. gada Top 100 ieguva 1. vietu.]]
[thumb|200px|[The Black Eyed Peas singla "Where Is The Love?" vāka noformējums. Singls pirmo vietu ieņēma 7 nedēļas pēc kārtas un 2003. gada Top 100 ieguva 10. vietu.]]

**European Hit Radio Top 40** ir Latvijas nacionālās apraides radiostacijas European Hit Radio  iknedēļas populārāko dziesmu saraksts, kas tiek veidots apkopojot klausītāju balsojuma rezultātus EHR mājas lapā internetā vai e-pastā. Šajā rakstā ir apkopots to dziesmu saraksts, kas 2003. gadā Latvijas radiostacijas European Hit Radio iknedēļas populārāko 40 dziesmu sarakstā Top 40 ieguva 1. vietu.

## Top 40 sastādīšanas princips
European Hit Radio Top 40 tika sastādīts, pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas ik nedēļu tika apkopoti raidījumā "European Hit Radio Top 40". Topa veidošanas procesā piedalījās visas dziesmas, par kurām tika balsots European Hit Radio mājas lapā — sadaļā Top 40, Padomdevēju aptaujā un ar e-pasta starpniecību. Neatkarīgi no tā, kādā veidā tika balsots par dziesmām, visas balsis, pēc noteikta algoritma, summētās kopā, veidojot European Hit Radio klausītāju 40 populārāko dziesmu sarakstu, kas ēterā skanēja katru svētdienu plkst. 16.00.

### Balsošanas iespējas
Balsot par dziesmām varēja vairākos veidos:
* EHR mājas lapā, balsojot sadaļā Top 40 — balsot bija iespējams vienu reizi nedēļā,
* reģistrējoties kā "Padomdevējam",
* sūtot e-pastu un adresi — topi@superfm.lv 

European Hit Radio mājas lapā, sadaļā Top 40, bija iespējams nobalsot par trijām dziesmām, savukārt reģistrējoties kā European Hit Radio Padomdevējam, katru nedēļu uz lietotāja norādīto e-pasta adresi tika nosūtīts 40 dziesmu saraksts, kurā katra no dziesmām bija jānovērtē ar atzīmi no 1 līdz 5 (1 bija zemākais vērtējums, kas nozīmēja, ka dziesma pavisam nepatīk, 5 — augstākais vērtējums, kas nozīmēja, ka dziesma ļoti patīk). Bija jāatzīmē, vai dziesma ir pazīstama vai nē, kā arī jāatzīmē, vai dziesma jau ir apnikusi vai nē. Papildus šīm izvēlnēm, katrai dziesmai bija iespējams noklausies tās fragmentu, uzklikšķinot uz linka. Pēc dziesmu vērtēšanas papildus bija jāatbild uz 2 aptaujas jautājumiem par dažādām tēmām. Lai gan Padomdevēju aptaujas bija angļu valodā, tomēr atbildēt uz jautājumiem varēja arī latviešu valodā.

Ikdienas balsojuma rezultāti tika apkopoti raidījumā Top 5, kas ēterā skanēja katru darba dienu plkst. 17.00 un raidījumā Top 10, kas skanēja no svētdienas līdz ceturtdienai plkst. 22.00.

## 1. vietas dziesmu saraksts

[thumb|200px|[Evanescence singla "Bring Me To Life" vāka noformējums. Singls Top 40 pavadīja 24 nedēļas un 2003. gada Top 100 ieguva 2. vietu.]]
[thumb|200px|[Eminem singla "Lose Yourself" vāka noformējums.]]
[thumb|200px|[Beyoncé Knowles un Jay-Z singla "Crazy In Love" vāka noformējums.]]

## Skatīt arī
* European Hit Radio
* European Hit Radio Top 40
* European Hit Radio Top 100
* European Hit Radio Top 100 (2003)

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
Čemberlens

**Čemberlens** ( vai *Chamberlin*; sieviešu dzimtē **Čemberlena**) ir angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Džimijs Čemberlens (*Jimmy Chamberlin*; 1964) — mūziķis;
* Džozefs Čemberlens (*Joseph Chamberlain*; 1836—1914) — politiķis;
* Hjūstons Stjuards Čemberlens (*Houston Stewart Chamberlain*; 1855—1927) — rakstnieks;
* Nevils Čemberlens (*Neville Chamberlain*; 1869—1940) — politiķis;
* Ostins Čemberlens (*Austen Chamberlain*; 1863—1937) — politiķis;
* Ouens Čemberlens (*Owen Chamberlain*; 1920—2006) — fiziķis;
* Ričards Čemberlens (*Richard Chamberlain*; 1934—2025) — aktieris;
* Vilts Čemberlens (*Wilt Chamberlain*; 1936—1999) — basketbolists.
Nevils Čemberlens

**Artūrs Nevils Čemberlens** (; dzimis  Birmingemā, miris  Hekfīldā) bija britu politiķis no Apvienotās Karalistes Konservatīvās partijas. Apvienotās Karalistes premjers (1937—1940).

Ādolfam Hitleram nostiprinot varu, pielietoja t.s. Hitlera nomierināšanas taktiku. Tas noveda pie Minhenes vienošanās parakstīšanas 1938. gada 29. septembrī, kura ļāva Vācijai okupēt Čehoslovākiju.

Demisionēja pēc tam, kad Vācija iebruka Nīderlandē, Beļģijā un Francijā.

## Ārējās saites
Einšteinijs

**Einšteinijs** ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu **Es** un atomskaitli 99. Tas ir metālisks radioaktīvais elements, kas pieder pie aktinīdiem. Einšteinijs nosaukts par godu Albertam Einšteinam. Tas pirmo reizi atklāts 1952. gada decembrī ūdeņraža bumbas sprādziena radioaktīvajos nokrišņos, kur veidojies no urāna, tā kodoliem satverot lielu daudzumu neitronu. Šādiem kodoliem raksturīga daudzkārtēja bēta sabrukšana, kas katrreiz noved pie jauna, periodiskajā tabulā pa labi esoša elementa veidošanās. Einšteiniju izmanto sevišķi smago un nestabilo elementu kodolu sintēzei, piemēram, kodolreaktoros, lai iegūtu citus smagākus elementus kā fermiju. To izmanto arī zinātniskajā pētniecībā. Dabā einšteinijs nav sastopams.

## Īpašības
### Fizikālās īpašības
Einšteinijs ir mākslīgi iegūts ķīmiskais elements. Tas ir aktinīds ar sudrabainu spīdumu. Tā blīvums normālos apstākļos ir 8840 kg/m³ (8,84 g/cm³). Tā kušanas temperatūra ir 860 °C. Einšteinijs ir mīksts metāls, kura tilpuma elastības modulis ir tikai 15 GPa, kas ir viens no mazākajiem metāliem, kas nav sārmu metāli. Einšteinija elektronu konfigurācija ir [Rn]5f117s2.

### Ķīmiskās īpašības
Einšteinija ķīmiskās īpašības ir līdzīgas citu aktinīdu ķīmiskajām īpašībām. Tā oksidēšanas pakāpe parasti ir +3, bet var būt arī +2 vai +4. Einšteinijs veido savienojumus ar skābēm un dažiem nemetālu elementiem. Lielākoties šie savienojumi ir pētīti laboratorijās. Ir izpētīti einšteinija oksīdi.

### Izotopi
Einšteinija izotopi ir nestabili un pakļauti radioaktīvajai sabrukšanai. Stabilākais einšteinija izotops ir 252Es, kura pussabrukšanas periods ir 471,7 dienas. Nākamie stabilākie izotopi ir 254Es (275,7 dienas), 255Es (39,8 dienas) un 253Es (20,47 dienas). Ir iegūti einšteinija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 240 līdz 258. Visi einšteinija izotopi ir radioaktīvi.

## Vēsture
Einšteinijs un nākamais elements periodiskajā tabulā fermijs iegūts Losalamosas nacionālajā laboratorijā no radioaktīvajiem putekļiem, kas iegūti no  notikušā ūdeņraža bumbas *[[Ivy Mike]]* izmēģinājuma Enivetokas atolā, Klusā okeāna dienvidos. Uz atola koraļļiem tika konstatēts lielāks einšteinija daudzums. Militārās slepenības dēļ sākotnēji informācija netika publicēta.

Ķīmiskais elements nosaukts par godu Albertam Einšteinam, lai gan viņam nav saistība ar elementa atklāšanu vai tā pētīšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fermijs

**Fermijs** ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu **Fm** un atomskaitli 100. Tas ir metālisks radioaktīvais elements (aktinīds). To iegūst no torija, urāna vai plutonija, apstarojot šos elementus ciklotronā ar neona, skābekļa vai oglekļa joniem. Elements pirmo reizi iegūts 1952. gadā Losalamosas Nacionālajā laboratorijā un nosaukts par godu itāļu fiziķim Enriko Fermi.

## Izotopi
Fermija stabilākais izotops ir fermijs-257 un tā pussabrukšanas periods ir 100,5 dienas. Ir zināms 21 fermija izotops, kuru masas skaitlis ir no 242 līdz 260.

Izotopa 257Fm sabrukšanas ķēde ir šāda:
:\mathrm{^{257}_{100}Fm\ \xrightarrow[100,5 \ d]{\alpha} \ ^{253}_{\ 98}Cf\ \xrightarrow[17,81 \ d]{\beta^-} \ ^{253}_{\ 99}Es\ \xrightarrow [20,47 \ d]{\alpha} \ ^{249}_{\ 97}Bk  \rightarrow \ ... \rightarrow \ ^{237}_{\ 93}Np}

Neviens no fermija izotopiem sabrūkot neizdala β<sup>-</sup> starojumu, līdz ar to no tā nevar iegūt nākamo ķīmisko elementu periodiskajā tabulā — mendeļejeviju.

## Vēsture
[thumbnail|upright=0.8|Fermijs nosaukts par godu itāļu fiziķim [Enriko Fermi]]
Fermiju pirmo reizi identificēja Alberts Giorso un viņa līdzstrādnieki 1952. gadā Losalamosas Nacionālajā laboratorijā. Šo ķīmisko elementu viņi konstatēja radioaktīvajos putekļos, kas 1. novembrī Enivetokas atolā radās pēc ūdeņraža bumbas *[[Ivy Mike]]* notikušā kodoltermiskā sprādziena. Tas tika nosaukts par godu itāļu fiziķim Enriko Fermi, lai gan viņš nebija personīgi saistīts ar tā atklāšanu vai izpēti. Šajos putekļos tika atklāts arī einšteinijs. Vēlāk šie ķīmiskie elementi tika izolēti arī no Enivetokas atola koraļļiem. Militārās slepenības dēļ rezultāti sākotnēji tika slēpti. 1955. gadā tie tika publicēti.

## Izmantošana
Fermijs tiek izmantots kā izpētes ķīmiskais elements zinātnē. Ikdienā un saimniecībā tam nav nozīmes, tāpēc tas netiek rūpnieciski sintezēts. Tiek pieļauts, ka to varētu izmantot medicīnā.

## Ķīmiskās īpašības
Nav zināmas fermija ķīmiskās īpašības, bet tiek pieļauts, ka tās ir līdzīgas erbija ķīmiskajām īpašībām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mendeļejevijs

**Mendeļejevijs** jeb **mendelevijs** ir ķīmiskais elements ar simbolu **Md** un atomskaitli 101. Tas ir metālisks radioaktīvais elements. To var iegūt no einšteinija, bombardējot to ciklotronā ar alfa daļiņām (pirmo reizi to izdarīja amerikāņu zinātnieku grupa 1955. gadā). Mendeļejevijs nosaukts par godu krievu ķīmiķim Dmitrijam Mendeļejevam.

## Izotopi
Mendeļejevija stabilākais izotops ir mendeļejevijs-258 ar pussabrukšanas periodu 51,5 dienas. Vēl salīdzinoši stabils ir mendeļejevijs-260, kura pussabrukšanas periods ir 31,8 dienas. Mākslīgi ir iegūti mendeļejevija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 245 līdz 262.

## Vēsture
Pirmie mendeļejevija atomi iegūti 1955. gadā. To paveica Kalifornijas Universitātes zinātnieki Alberto Giorso, Bernards Hārvijs, Gregorijs Čopins, Stenlijs Tompsons un Glenns Sīborgs. Tā gada 18. februāra naktī viņi ieguva 17 mendeļejevija atomus. Izmantojot 16 collu ciklotronu, viņi bombardēja einšteiniju-253 ar alfa daļiņām.

: Es + α → Md + n

Vēlākos eksperimentos tika sintezēti vēl vairāki tūkstoši mendeļejevija atomu, kas ļāva noteikt tā oksidēšanas pakāpes un kušanas temperatūru. Sākotnēji ķīmiskā elementa simbols bija Mv, bet 1957. gadā tas tika mainīts uz pašreizējo, tas ir, uz Md.

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
Histidīns

**Histidīns** (***His***, α-amino-β-5-imidazolilpropionskābe, C6H9N3O2) ir dzīvo organismu aminoskābe. Tas pieder pie heterocikliskajām aminoskābēm, jo satur imidazola grupējumu. Histidīns ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

## Atrašanās dabā
Ietilpst olbaltumvielu sastāvā. Histidīns veido daudzu fermentu aktīvos centrus.
[thumb|250px|left|Histidīna veidotā [hēms|hēma grupa sukcinātdehidrogenāzes (svarīga mitohondriālā fermenta) sastāvā. Lielā brūnganā sfēra ir dzelzs jons.]]

## Bioloģiskā nozīme
Histidīns ir viena no 9 neaizstājamajām aminoskābēm. Agrāk histidīnu uzskatīja par aizstājamo aminoskābi, taču ilgtermiņa pētniecība pierādīja, ka arī pieaugušie cilvēki histidīnu nevar sintezēt savā organismā. Histidīns ir histamīna biosintēzes izejviela.
thumb|450px|left|Histamīna rašanās, dekarboksilējoties histidīnam

## Atsauces
Glutamīns

**Glutamīns** (***Gln***, glutamīnskābes 3-monoamīds, C5H10N2O3) ir viena no dzīvo organismu olbaltumvielu aminoskābēm. Glutamīns kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida kristāli.

## Atrašanās dabā
Ietilpst olbaltumvielu sastāvā līdzīgi citām aminoskābēm.

## Bioloģiskā nozīme
Organismā glutamīns veidojas no glutamīnskābes, fermenta glutamīnsintetāzes iedarbībā piesaistot amonjaku. Glutamīns ir svarīga slāpekļa vielmaiņas sastāvdaļa. Tāpat kā arginīns, glutamīns ir bioķīmiskais slāpekļa donors, veidojoties citām aminoskābēm, purīniem un pirimidīniem.
Glutamīnskābe

**Glutamīnskābe** (***Glu***, 2-aminopentāndiskābe, *d*-α-aminoglutārskābe, C5H9NO4) ir dzīvo organismu aminoskābe. Kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

## Atrašanās dabā
Glutamīnskābe ir svarīga olbaltumvielu sastāvdaļa, tā organismā atrodas arī dažu mazmolekulāru vielu sastāvā un brīvā veidā.

## Bioloģiskā nozīme
Glutamīnskābe kopā ar glutamīnu ir svarīga slāpekļa vielmaiņas sastāvdaļa. Tā pieder arī pie neiromediatoriem (tā saucamā ierosinošā aminoskābe).

## Izmantošana
Glutamīnskābi un tās sāļus (glutamātus) to garšas receptoru stimulējošās iedarbības dēļ lieto kā garšas pastiprinātājus (**E620** — glutamīnskābe, **E621** — mononātrija glutamāts, **E622** — monokālija glutamāts, **E623** — kalcija diglutamāts, **E624** — monoamonija glutamāts, **E625** — magnija glutamāts). Pastāv uzskats, ka pārlieku liela šo pārtikas piedevu uzņemšana var izraisīt veselības traucējumus, tostarp paātrinātu sirdsdarbību, galvassāpes, muskuļu vājumu, jutības samazināšanos pakauša un muguras daļā, kā arī vemšanu. Tomēr klīniskajos pētījumos šāda reakcija nav atklāta. 

Medicīnā glutamīnskābi lieto kā stimulējošu preparātu.

## Atsauces
Ēriks Rags

**Ēriks Rags** (dzimis  Ventspilī) ir latviešu vieglatlēts, startē šķēpa mešanas sacensībās. Trenējas pie Māra Grīvas.

Izglītību ieguvis Ventspils 1. vidusskolā un Rīgas Tehniskajā Universitātē.

## Karjera
Piedalījies trijās olimpiskajās spēlēs (2000, 2004, 2008). 2000. gadā Sidnejā un 2008. gadā Pekinā viņš nespēja pārvarēt kvalifikācijas kārtu, savukārt 2004. gadā Atēnās izcīnīja 7. vietu.

Ē. Rags ir piedalījies septiņos Pasaules čempionātos, no kuriem četros spējis pārvarēt kvalifikāciju un iekļūt pamatsacensībās. 2005. gadā Helsinkos izcīnīja sesto vietu, kas ir viņa labākais sasniegums Pasaules čempionātos.

2002. gada Eiropas čempionātā viņš ierindojās augstajā 4. vietā, 2006. gada Eiropas čempionātā ar 79,51 metrus tālu metienu viņš ierindojās 9. vietā, savukārt 2010. gadā Barselonā Ē. Rags ieņēma 11. vietu. 2011. gada Pasaules čempionātā viņš startēja neveiksmīgi, ar 77,34 m tālu metienu ierindojoties 20. vietā.

Izcīnījis divas zelta medaļas Universiādēs.

Personisko rekordu (iepriekšējo Latvijas rekordu) viņš sasniedza 2001. gadā Londonā, metiens bija 86,47 metrus tāls.

## Personiskie rekordi

## Lielākie sasniegumi

## Sezonu labākie rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* LVS profils
* Pekina 2008 profils
Izoleicīns

**Izoleicīns** (***Ile***, 2-amino-3-metilpentānskābe, α-amino-β-metilbaldriānskābe, C6H13NO2) ir neaizstājamā aminoskābe. Izoleicīns ir leicīna struktūrizomērs. Izoleicīna molekulā ir 2 hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie izomēri:

## Atrašanās dabā
Izoleicīns ir visu olbaltumvielu sastāvdaļa. Dzīvnieki nespēj paši sintezēt izoleicīnu, bet augi un mikroorganismi to sintezē no pirovīnogskābes un α-ketoglutarāta.

## Bioloģiskā nozīme
Piedalās enerģijas apmaiņā. Ja organismā trūkst fermenta, kas katalizē izoleicīna dekarboksilēšanos, rodas ketoacidūrija.
Lizīns

**Lizīns** (***Lys***, 2,6-diaminoheksānskābe, *d*-α,ε-diaminokapronskābe, C6H14N2O2) ir neaizstājamā aminoskābe. Adatu vai heksagonālu plāksnīšu veida kristāli no ūdens. Lizīns ir izteikti bāziska aminoskābe.

## Atrašanās dabā
Lizīns ir viena no olbaltumvielas veidojošām aminoskābēm. Dzīvniekiem lizīns noteikti jāuzņem ar barību, bet augi un mikroorganismi lizīnu spēj sintezēt no asparagīnskābes.

## Īpašības
Lizīnam noārdoties baktēriju iedarbībā, dekarboksilācijas procesā veidojas kadaverīns — viena no līķa indēm.

## Bioloģiskā nozīme
Lizīnam ir svarīga loma kalcija uzsūkšanās procesos organismā.

## Izmantošana
Sintētisko lizīnu lieto pārtikas produktu un lopbarības bagātināšanai.
Ostins Čemberlens

**Sers Ostins Čemberlens** (*Sir Austen Chamberlain*, dzimis , miris ) bija britu politiķis. Nevila Čemberlena pusbrālis. 1925.gada Nobela miera prēmijas laureāts. Prēmiju ieguva, būdams Apvienotās Karalistes ārlietu ministrs, tā tika piešķirta par Lokarno līgumu izstrādi un ieviešanu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nobela prēmijas profils
Metionīns

**Metionīns** (***Met***, α-amino-γ-metilmerkaptosviestskābe, C5H11NO2S) ir neaizvietojamā aminoskābe. Metionīns ir viena no divām sēru saturošajām aminoskābēm (otra ir cisteīns). Metionīns ir heksagonālu plāksnīšu veida kristāli.

## Atrašanās dabā
Ietilpst olbaltumvielu sastāvā. Metionīns cilvēkam obligāti jāuzņem ar pārtiku.

## Bioķīmiskā nozīme
Metionīns organismā kalpo kā metilgrupu donors holīna, adrenalīna un citu bioloģiski aktīvu vielu sintēzē. No metionīna veidojas arī aminoskābe cisteīns.

## Izmantošana
Sintētisko metionīnu lieto pārtikas produktu un lopbarības bagātināšanai. Medicīnā lieto organisma funkciju uzlabošanai (samazina holesterīna līmeni asinīs, tauku uzkrāšanos aknās, veicina fosfolipīdu sintēzi). Metionīnam ir arī mērena antidepresīva iedarbība.

## Ārējās saites
Prolīns

**Prolīns** (***Pro***, *l* -2-pirolidīnkarbonskābe, C5H9NO2) ir dzīvo organismu aminoskābe. Tā ir vienīgā aminoskābe, kurā alfa aminogrupa (šajā gadījumā - iminogrupa) atrodas heterociklā - pirolidīna gredzenā. Prolīns kristalizējas no etanola kā bezkrāsaini adatveidīgi kristāli. Ūdenī šķīst ļoti labi.

## Atrašanās dabā
Prolīns ir praktiski visu olbaltumvielu sastāvdaļa. Sevišķi daudz prolīna ir kolagēnā - saistaudu olbaltumvielā. Askorbīnskābes klātienē prolīns oksidējas par oksiprolīnu, kas dod kolagēna molekulām sevišķi noturīgu struktūru. Organismā prolīns sintezējas no glutamīnskābes.
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Albānijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Albānija|Albānijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli **2 vietas**, savukārt 5 vietas Albānijā ir iekļautas kā potenciālās, kuras nākotnē varētu iekļaut oficiālajā sarakstā.

## Sarakstā iekļautie objekti
} || 1992 || Kultūra || III || Senās Grieķijas un vēlāk Romas pilsēta Epīras vēsturiskajā reģionā. 1997. gadā pēc lielas politiskās un ekonomiskās krīzes valstī UNESCO iekļāva Butrintus apdraudēto Pasaules mantojuma objektu sarakstā aizsardzības, pārvaldības, saglabāšanas trūkuma un marodierisma dēļ. No apdraudēto Pasaules mantojuma objektu saraksta izņemti 2005. gadā. || 570
|-
| 140px || **[[Berati un Ģirokastras vēsturiskie centri]]** || Berati, Berati apgabals un Ģirokastra, Ģirokastras apgabals || 2008 || Kultūra || III, IV || Berati un Ģirokastra ir Albānijas pilsētas. Pilsētu vēsturiskajos centros ir saglabājušās Osmaņu impērijas arhitektonisko stilu ēkas. Pilsētu ēkās ir redzama arī dažādo reliģiju līdzpastāvēšana. Berati lielākoties ir 13. gadsimtā un vēlāk celtās ēkas, citadeles un baznīcas. Savukārt Ģirokastrā ir redzamas 18. gadsimta izcilas divstāvu ēkas. || 569
|}

## Sarakstā iekļautie objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Tirozīns

**Tirozīns** (***Tyr***, 2-amino-3-(4-hidroksilfenil)-propānskābe, β-*p*-oksifenilalanīns, C9H11NO3) ir dzīvo organismu aminoskābe. Tirozīns pieder pie aromātiskajām aminoskābēm un atšķiras no fenilalanīna tikai ar hidroksilgrupu pie benzola gredzena. Tirozīns kristalizējas no ūdens kā zīdaini, bezkrāsaini adatveida kristāli.

## Atrašanās dabā
Tirozīns ietilpst daudzu dabisko olbaltumvielu, tai skaitā fermentu, sastāvā. Organismā tirozīns sintezējas no fenilalanīna ar fermenta fenilalanīn-4-hidroksilāzes palīdzību. Parasti tirozīns pietiekamā daudzumā tiek uzņemts ar pārtiku, tādēļ šis process vairāk nepieciešams fenilalanīna pārpalikuma likvidēšanai. Ja fenilalanīn-4-hidroksilāze nav pietiekami aktīva, attīstās smaga slimība - fenilketonūrija.

## Bioloģiskā nozīme
Tirozīns nepieciešams arī daudzu svarīgu bioloģiski aktīvu vielu (kateholamīnu - dofamīna, adrenalīna, noradrenalīna; pigmenta melanīna; vairogdziedzera hormonu) sintēzei.
Treonīns

**Treonīns** (***Thr***, 2-amino-3-hidroksibutānskābe, α-amino-β-oksisviestskābe, C4H9NO3) ir dzīvo organismu aminoskābe. Treonīnam ir divi hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie izomēri.

## Atrašanās dabā
Treonīns pieder pie proteinogēnajām (olbaltumvielas veidojošajām) aminoskābēm. Cilvēkam treonīns obligāti jāuzņem ar pārtiku — tā ir neaizstājamā aminoskābe. Augi un baktērijas treonīnu sintezē no asparagīnskābes.
Fosgēns

**Fosgēns** (COCl2) ir nedegoša, toksiska, viegli sašķidrināma gāze. Fosgēns ir ogļskābes dihloranhidrīds. To var iegūt, oksidējot hloroformu vai hlorējot oglekļa monoksīdu (rūpnieciski fosgēnu ražo šādi). Fosgēns arī var veidoties, degot hloru saturošām organiskajām vielām.

Fosgēns ir inde. To lietoja Pirmajā pasaules karā ķīmiskajos ieročos. Fosgēns ir arī viena no polikarbonātu polimēru izejvielām.

## Atsauces
Triptofāns

**Triptofāns** (***Trp***, *l* -α-amino-β-(3-indolil)-propionskābe, β-(3-indolil)-alanīns, C11H12N2O2) ir neaizstājamā aminoskābe. Triptofāns kristalizējas no atšķaidīta etanola kā bezkrāsaini heksagonālu plāksnīšu veida kristāli. Triptofāna molekula satur heterociklisko indola grupējumu.

## Atrašanās dabā
Triptofāns ir dabisko olbaltumvielu sastāvdaļa. Triptofānu satur galvenokārt augu olbaltumvielas, dzīvnieku proteīnos triptofāna ir maz. Augi un mikroorganismi triptofānu spēj sintezēt no indola un serīna.
Līdsa

**Līdsa** () ir pilsēta Anglijas ziemeļdaļā, Jorkšīrā pie Ēras upes. Viena no Anglijas pamatpilsētām (*Core City*). Līdsas pamatiedzīvotājus sauc par loineriem (*loiner*).

Liels rūpniecības centrs un viena no visstraujāk augošajām pilsētām Lielbritānijā. Lielākais Apvienotās Karalistes finanšu centrs aiz Londonas — apmēram ceturtdaļa no darbaspēka strādā šajā sektorā.

Sporta pasaulē pazīstama ar regbija un kriketa klubiem, kā arī ar futbola klubu *[[Leeds United F.C.|Leeds United]]*.

## Vēsture
Līdsas nosaukums cēlies no ķeltu valsts, kura atradās šajā apgabalā. Pilsēta pirmoreiz minēta Pastarās tiesas grāmatā 1086. gadā. Viduslaikos tirgus pilsēta. Tjudoru valdīšanas laikā Līdsa kļuva par lielu vilnas tirdzniecības un eksporta centru.

Rūpnieciskā revolūcija vairākkārtīgi palielināja pilsētas iedzīvotāju skaitu. Eiras un Kalderas kanālu sistēmas un kanāla uz Liverpūli izveide palielināja Līdsas nozīmību. 1758. gadā Līdsā izbūvēja Midltonas dzelzceļu (*Middleton Railway*) — pirmo komerciālo dzelzceļu pasaulē, kurš nogādāja akmeņogles pilsētas centrā. Šis dzelzceļš darbojas vēl šodien.

20. gadsimta otrajā pusē Līdsā notika ekonomikas pārstrukturēšana. Mūsdienās Līdsas iedzīvotāju galvenā nodarbošanās vairs nav rūpniecība, bet finanšu un apkalpojošās sfēras.

## Cilvēki
Līdsā vai tās apkārtnē dzimuši:

* Herberts Henrijs Askvits (*Herbert Henry Asquith*; 1852—1928) — politiķis;
* Korīna Beilija Reja (*Corinne Bailey Rae*; 1979) — mūziķe;
* Melānija Brauna (*Melanie Brown*; 1975) — mūziķe;
* Helēna Fīldinga (*Helen Fielding*; 1958) — rakstniece;
* Ārons Lenons (*Aaron Lennon*; 1987) — futbolists;
* Metjū Deivids Lūiss (*Matthew David Lewis*; 1989) — aktieris;
* Malkolms Makdauels (*Malcolm McDowell*; 1943) — aktieris;
* Nevils Frensiss Mots (*Nevill Francis Mott*; 1905—1996) — fiziķis;
* Pīters O'Tūls (*Peter O'Toole*; 1932—2013) — aktieris;
* Alans Smits (*Alan Smith*; 1980) — futbolists;
* Čārlzs Stross (*Charles Stross*; 1964) — rakstnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Līdsas pilsētas padome
* Oficiālais Līdsas pilsētas gids
* Oficiālā pilsētas tīmekļa vietne
British Airways

***British Airways*** (saīsinājumā ***BA***) ir Lielbritānijas lielākā lidsabiedrība. Tā tika atklāta 1924. gadā ar nosaukumu *Imperial Airways*. Tā ir arī otra lielākā Eiropas lidsabiedrība (aiz *[[Air France]]*). Tai ir divas galvenās bāzes lidostas - Londonas Hītrovas Lidosta, kas ir lielākā pasaulē un Londonas Getvikas Lidosta. Tai ir vēl viena bāzes lidosta — Mančestras Starptautiskā Lidosta. 
2011. gadā tā apvienojās ar *[[Iberia]]*, izveidojot *International Airlines Group*, kas 2015. gadā pārņēma arī *[[Aer Lingus]]*. 

## Lidmašīnas
[thumb|right|350px|''British Airways'' ''[Concorde* lidmašīna Hītrovas lidostā 1980. gados]]


== BA Latvijā ==
2006. gada 31. augustā *British Airways* pie sava biroja [[Vecrīga|Vecrīgā]] palaida gaisā 500 ar [[hēlijs|hēliju]] piepūstus balonus. 300 no tiem klāt bija piekarināta 29% atlaide *British Airways'' lidojumam Rīga—Londona, bet pie 29 — brīvbiļetes. 2007. gada 25. martā lidsabiedrība pārtrauca lidojumus uz Rīgu un atsāka 2024. gadā.

## Negadījumi

Ilgajos pastāvēšanas gados aviokompānijai ir gadījušies vairāki negadījumi, bet vienīgi 1976. gada 10. septembrī kāda no BA lidmašīnām avarēja. Toreiz ceļā no Londonas uz Stambulu gāja bojā 54 pasažieri un 9 apkalpes locekļi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* British Airways mājaslapa
* British Airways lidojumi
Ugaunieši

[thumb|300px|right|Dienvidigaunijas dialekti. Ugauņu valodas [Substrāts (valodniecība)|substrāts saglabājies tartu un veru dialektos]]

**Ugaunieši** jeb **ugauņi** () bija viena no somugru maztautām, no kuras 13.—16. gadsimtā izveidojās igauņu tauta. 

Ugauņi dzīvoja Ugaunijas novadā, kas aptver mūsdienu Tartu, Pelvas, Veru un Valgas apriņķus Igaunijā, kuru pamatiedzīvotāji runā igauņu valodas Tartu un Veru dialektā.

## Atsauces
Paragvajas futbola izlase

**Paragvajas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Paragvajas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Paragvajas futbola izlasi pārvalda Paragvajas Futbola asociācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1919. gadā pret Argentīnas izlasi. Paragvaja 8 reizes ir piedalījusies Pasaules kausa finālturnīros, tostarp arī pašā pirmajā turnīrā 1930. gadā. Lielākais sasniegums ir iekļūšana ceturtdaļfinālā 2010. gadā. *[[Copa América]]* turnīros Paragvaja ir piedalījusies 34 reizes, divas reizes arī kļūstot par uzvarētājiem — 1953. un 1979. gadā.

## Pasaules čempionātos
* 1930 - Astotdaļfināls
* 1934 - *Nepiedalījās*
* 1938 - *Nepiedalījās*
* 1950 - Grupu turnīrs
* 1954 - *Nekvalificējās*
* 1958 - Grupu turnīrs
* 1962-1982 - *Nekvalificējās*
* 1986 - Astotdaļfināls
* 1990 - *Nekvalificējās*
* 1994 - *Nekvalificējās*
* 1998 - Astotdaļfināls
* 2002 - Astotdaļfināls
* 2006 - Grupu turnīrs
* 2010 - Ceturtdaļfināls
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONMEBOL zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - *[[2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONMEBOL zona|Nekvalificējās]]*
* 2022 - *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONMEBOL zona|Nekvalificējās]]*

## ''Copa América''

## Sastāvs 2010. gada Pasaules kausa finālturnīrā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Paragvajas Futbola asociācija 
* Paragvajas profils FIFA vietnē
Viljams Volless

**Viljams Volless** (, , ; dzimis ap 1270. gadu, miris ) bija skotu feodālis un karavadonis, kas vadīja skotu pretošanos angļu okupācijai Pirmā Skotijas neatkarības kara laikā.

1297. gadā kļuva par skotu sacelšanās pret angļiem līderi. 1297. gada 11. septembrī Volless uzvarēja angļus Kaujā pie Stērlingas tilta un tā paša gada novembrī uzsāka plašus iebrukumus Ziemeļanglijā. 1298. gada 22. jūlijā zaudēja Folkērkas kaujā pret Anglijas karali Edvardu I. 1305. gada augustā sagūstīts netālu no Glāsgovas. Apvainots nodevībā un publiski sodīts ar nāvi Londonā.
## Attēlojums mākslā un kino
* Filma Drošsirdis (1995), kuras režisors ir Mels Gibsons filmējās arī Vollesa lomā un kuras scenārija autors ir Rendals Volless, un kas filmēta Skotijā un Īrijā. Filma tika kritizēta par daudzām vēsturiskām neprecizitātēm.
## Atsauces

## Ārējās saites
Ulls

thumb|250px|Ulls uz slēpēm ar loku (18 gs. islandiešu manuskripta ilustrācija).
**Ulls** () skandināvu mitoloģijā ir āsu dievs, Sivas dēls un Tora padēls. Ulls ir izcils loka šāvējs, mednieks, slidotājs un slēpotājs. Ulla palīdzību lūdza pirms dueļiem. Saskaņā ar Sakša Gramatiķa *[[Gesta Danorum]]* Ulls var pārbraukt jūru uz kaula, ko autors piedēvē burvestībām.

Ulls nereti minēts Jaunākās Edas keningos kā "loka dievs", "vairoga dievs","medību dievs". Vairoga kenings ir "Ulla kuģis". Ulls bieži minēts arī keningos par karotājiem, piemēram, karotāju var dēvēt par "zobena Ullu", "vairoga Ullu" vai "striegras Ullu".

Ulla vārds parādās daudzos norvēģu un zviedru vietvārdos, kas liecina, ka šī dieva sākotnējā nozīmē varētu būt bijusi krietni lielāka nekā var spriest pēc saglabājušamies tekstiem. Ulla kults pastāvējis Zviedrijā un Austrumnorvēģijā.
Helēna Fīldinga

**Helēna Fīldinga** (; dzimusi  Morli, netālu no Līdsas) ir angļu rakstniece un žurnāliste.

Slavu ieguvusi ar romāniem "Bridžitas Džonsas dienasgrāmata" (*Bridget Jones's Diary*, 1996) un "Bridžita Džonsa: Saprāta robeža" (*Bridget Jones: The Edge of Reason*, 1999).

## Ārējās saites

* Par Fīldingu ''Guardian''
Ārons Lenons

**Ārons Džastins Lenons** (; dzimis , Līdsā, Lielbritānijā) ir bijušais angļu futbola uzbrucējs un Anglijas futbola izlases spēlētājs. Viņš bija no Anglijas Premjerlīgas īsākajiem spēlētājiem.

## Sasniegumi
**Tottenham Hotspur**

* Anglijas Līgas kauss: 2007–08; finālists: 2008-09

## Ārējās saites