open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jūras robeža

**Jūras robeža** ir robeža, kas nosaka valsts teritoriālās jūras un ekskluzīvās ekonomiskās zonas (EEZ) ārējo robežu. Šīs robežas ir nozīmīgas, jo tās nosaka valsts jurisdikciju pār jūras resursiem, ekonomiskām aktivitātēm un vides aizsardzību.

Jūras robežu noteikšana un apzīmēšana ir sarežģīts process, kas ietver starptautiskās tiesības, ģeogrāfiskos un hidrogrāfiskos datus, kā arī diplomātiskās sarunas starp valstīm. Galvenie starptautiskie tiesību akti, kas regulē jūras robežas, ir 1982. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija (UNCLOS).

Teritoriālā jūra ir 12 jūras jūdzes (aptuveni 22,2 km) plata josla, kas stiepjas no valsts piekrastes līnijas. Šajā teritorijā valsts pilnībā kontrolē visus juridiskos, ekonomiskos un vides jautājumus, bet tiek ievērotas starptautiskās tiesības, piemēram, tiesības uz mierīgu kuģošanu caur teritoriālo jūru. EEZ ir 200 jūras jūdzes (aptuveni 370,4 km) plata zona no piekrastes, kurā valstij ir tiesības uz izpēti un dabas resursu izmantošanu, piemēram, zivsaimniecību, naftas un gāzes ieguvi. Tomēr šajā zonā citu valstu kuģiem ir tiesības uz mierīgu kuģošanu un pārlidojumiem. Kontinentālais šelfs ir jūras gultnes un pazemes daļa, kas atrodas ārpus teritoriālās jūras un līdz 200 jūras jūdzēm vai vairāk, ja kontinentālā plātne stiepjas tālāk. Šajā teritorijā valstīm ir ekskluzīvas tiesības uz dabas resursiem.

## Skatīt arī

* Kuģošanas tiesības

## Ārējās saites
Ekskluzīvā ekonomiskā zona

thumb|Pasaules ekskluzīvās ekonomiskās zonas pēc robežu veidiem un EEZ tipiem
**Ekskluzīvā ekonomiskā zona (EEZ)** ir jūras zona, kas stiepjas līdz 200 jūras jūdzēm (aptuveni 370,4 km) no valsts piekrastes līnijas. Šajā zonā valstij ir īpašas tiesības izmantot un pārvaldīt dabas resursus, kā arī veikt dažādas ekonomiskās aktivitātes.

Ekskluzīvās ekonomiskās zonas jēdziens un tiesiskais regulējums ir noteikts 1982. gada ANO Organizācijas Jūras tiesību konvencijā (UNCLOS). Saskaņā ar UNCLOS 57. pantu, valsts EEZ var stiepties līdz 200 jūras jūdzēm no pamatlīnijas, no kuras tiek mērīta teritoriālā jūra.

EEZ robežu noteikšana bieži vien ir sarežģīts process, jo tas var iesaistīt ģeogrāfiskos, hidrogrāfiskos un politiskos apsvērumus. Dažkārt valstis saskaras ar robežstrīdiem, īpaši, ja EEZ robežas pārklājas ar citu valstu EEZ. Šādos gadījumos valstis bieži vien izmanto diplomātiskas sarunas vai starptautiskās tiesas, piemēram, Starptautisko Jūras tiesību tiesu vai Starptautisko Tieslietu tiesu, lai atrisinātu strīdus.

## Skatīt arī

* Teritoriālie ūdeņi

## Ārējās saites
Autokefālija

**Autokefālija** ir termins, kas galvenokārt tiek izmantots pareizticīgo un austrumu ortodoksālās baznīcas kontekstā, un tas apzīmē baznīcas neatkarību no ārējas baznīcas jurisdikcijas. Autokefālās baznīcas ir pašpārvaldes vienības, kurām ir tiesības pašām izvēlēties savu vadītāju un pārvaldīt iekšējos jautājumus, neatkarīgi no citas baznīcas autoritātes.

Šis termins tiek lietots, lai aprakstītu baznīcas statusu, kad tā vairs nav pakļauta citai augstākai baznīcas autoritātei, piemēram, patriarhātam vai metropolītam. Autokefālija var tikt piešķirta baznīcai ar ekumeniskā patriarha vai citu augstāko baznīcas iestāžu dekrētu, vai arī tā var izveidoties vēsturiski, piemēram, caur valsts neatkarības iegūšanu, kur baznīca pielāgojas jaunajiem politiskajiem apstākļiem.

Latvijas Pareizticīgā baznīca ir piemērs baznīcai, kas ir autokefāla.

## Ārējās saites
Balsstiesības

**Balsstiesības** ir pilsoņu tiesības piedalīties valsts politiskajā dzīvē, īpaši tiesības balsot vēlēšanās un referendumos. Balsstiesības ir svarīgs demokrātijas elements, jo tās ļauj pilsoņiem ietekmēt valsts pārvaldi un politiskos procesus.

Dažādās valstīs ir atšķirīgas vēlēšanu sistēmas, piemēram, proporcionālā vēlēšanu sistēma, vairākuma sistēma un jauktās sistēmas, kas ietekmē vēlēšanu iznākumu un pārstāvniecību.

## Balsstiesību veidi

* Vispārējās balsstiesības: Tiesības balsot, kas piešķirtas visiem pilsoņiem, kas sasnieguši noteiktu vecumu, parasti 18 gadu. Šīs tiesības tiek piešķirtas neatkarīgi no dzimuma, rases, reliģijas vai sociālā stāvokļa.
* Kopējās balsstiesības: Attiecas uz visiem vēlētājiem, kuriem ir tiesības piedalīties valsts mēroga vēlēšanās, piemēram, parlamenta vēlēšanās.
* Pašvaldību balsstiesības: Tiesības balsot vietējās pašvaldību vēlēšanās, piemēram, pilsētu domju vai pašvaldību padomju vēlēšanās.

## Ārējās saites
Segregācija

thumb|Izkārtne ''Colored Waiting Room'' no segregācijas laikmeta ASV
**Segregācija** ir sociālo grupu (dažādu rasu, etnisko grupu, reliģisko vai citu grupu) atdalīšana vai izslēgšana no sabiedrības dzīves. Tās rezultātā dažādas grupas var piedzīvot nelīdzsvarotu piekļuvi iespējām, resursiem, izglītībai utt.

## Piemēri
Segregācija Amerikas Savienotajās Valstīs bija likumīgi spēkā ar Džima Krau likumiem, kas noteica atsevišķas iestādes melnajiem un baltajiem sabiedriskajos vietās, skolās, transportā un dzīvojamos rajonos līdz pilsoniskās tiesību kustības vidusposmam 20. gadsimta.

Aparteīds bija rasu segregācijas sistēma Dienvidāfrikā no 1948. gada līdz agrā 1990. gadu sākumam, kas tika īstenota ar likumu palīdzību.

## Ārējās saites
Kara ekonomika

[thumb|Amerikāņu plakāts no [Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara, kurā skaidrotas cukura devas (cukuru taupīja, lai apgādātu sabiedrotās valstis Eiropā un atbalstītu kara centienus)]]
**Kara ekonomika** ir ekonomiskā politika, ko īsteno valdība, lai mobilizētu un koordinētu valsts resursus un ražošanu kara laikā. Šī pieeja ietver izmaiņas ekonomiskajās prioritātēs, lai nodrošinātu nepieciešamos resursus karadarbībai, un bieži vien iekļauj gan centralizētu vadību, gan ierobežojumus civilo patēriņu un uzņēmējdarbību.

## Galvenās iezīmes un elementi

* Civilās rūpniecības pārveidošana uz kara ražošanu, piemēram, automašīnu rūpnīcas pārveidošana par tanku vai lidmašīnu rūpnīcu.
* Palielināta militārā aprīkojuma, munīcijas, transportlīdzekļu un citu nepieciešamo preču ražošana.
* Centrālā resursu sadale, piemēram, pārtikas, degvielas un izejvielu piešķiršana prioritārām nozarēm un armijai.
* Racionēšanas sistēmas ieviešana, lai kontrolētu civilo patēriņu un nodrošinātu resursu pieejamību militāriem mērķiem.
* Obligātā darbaspēka iesaukšana un pārorientēšana uz militāriem un stratēģiskiem darbiem.
* Sieviešu un mazāk aizsargāto grupu iesaistīšana darba tirgū, lai aizpildītu darbaspēka trūkumu.
* Nodokļu palielināšana un kara obligāciju emisija, lai finansētu karadarbību.
* Kontrole pār cenu un algu pieaugumu, lai izvairītos no inflācijas un ekonomiskās destabilizācijas.
* Centralizēta ekonomikas vadība un plānošana.

## Vēsturiskie piemēri

### Pirmais pasaules karš
* Vācija un Lielbritānija ieviesa plašus racionēšanas un resursu sadales pasākumus, lai uzturētu karadarbību ilgtermiņā.
* ASV palielināja kara ražošanu un mobilizēja ekonomiskos resursus, īpaši pēc 1917. gada, kad tā iesaistījās karā.

### Otrais pasaules karš
* ASV ieviesa "Kara ražošanas pārvaldi" *(War Production Board*), kas pārraudzīja ražošanas pārorientēšanu uz kara vajadzībām.
* Lielbritānijā tika izveidota "Ministru kabineta kara pārvalde" (*War Cabinet Office*), kas koordinēja visas kara ekonomikas aktivitātes.
* Padomju Savienība ieviesa piecgades plānus, kas koncentrējās uz militāro ražošanu un resursu mobilizāciju.

## Skatīt arī

* Aizsardzības ekonomika

## Ārējās saites
Darba tirgus

**Darba tirgus** ir ekonomikas sastāvdaļa, kurā notiek darbaspēka piedāvājuma un pieprasījuma mijiedarbība. Tas ietver procesus un faktorus, kas nosaka nodarbinātības līmeni, algu līmeni, darba apstākļus un darbinieku mobilitāti.

Nodarbinātība attiecas uz cilvēku īpatsvaru, kas ir aktīvi iesaistīti darba tirgū un saņem par to atalgojumu. Bezdarbs ir stāvoklis, kad darbaspējīgi cilvēki nespēj atrast darbu.

Valdības politika var ievērojami ietekmēt darba tirgu, izmantojot dažādus instrumentus, piemēram, minimālās algas noteikšanu, nodokļu politiku, nodarbinātības programmas un izglītības iniciatīvas. Efektīva darba tirgus politika veicina nodarbinātību, samazina bezdarbu un uzlabo darba apstākļus.

## Darba tirgus Latvijā
Latvijas darba tirgus raksturo:

* Sezonālās svārstības. Daudzās nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā un būvniecībā, ir ievērojamas sezonālās darbaspēka pieprasījuma svārstības.
* Reģionālās atšķirības. Bezdarba līmenis un nodarbinātības iespējas būtiski atšķiras dažādos Latvijas reģionos. Piemēram, Rīgā un tās apkārtnē bezdarba līmenis parasti ir zemāks, pateicoties lielākam darba piedāvājumam un ekonomiskajai aktivitātei. Savukārt, Latgalē bezdarba līmenis bieži vien ir augstāks, jo šajā reģionā ir mazāk darba iespēju un zemāka ekonomiskā attīstība. Šeit ir arī augstāks ārvalstu investīciju līmenis, kas veicina nodarbinātības iespēju palielināšanos. Pretstatā tam Latgale saskaras ar zemāku investīciju līmeni un lēnāku ekonomisko attīstību.
* Migrācija. Iedzīvotāju emigrācija un imigrācija ietekmē darba tirgu, mainot darbaspēka piedāvājumu un pieprasījumu.

## Ārējās saites
Vācijas koloniālā impērija

**Vācijas koloniālā impērija** pastāvēja no 1884. gada līdz Pirmā pasaules kara beigām, kad Vācija zaudēja savas kolonijas pēc Versaļas līguma parakstīšanas 1919. gadā. Vācijas koloniālā ekspansija sākās salīdzinoši vēlu, salīdzinot ar citām Eiropas lielvarām, piemēram, Lielbritāniju un Franciju.

Vācijas koloniālā pārvalde bija stingri centralizēta un bieži vien brutāla. Kolonijas tika pārvaldītas tieši no Berlīnes, un vietējie iedzīvotāji bieži tika pakļauti smagai ekspluatācijai un represijām. Vācijas kolonizatori veica infrastruktūras attīstību, piemēram, dzelzceļu būvniecību, lai atvieglotu resursu izvešanu, tomēr šo projektu izmaksas bieži vien sedza vietējie iedzīvotāji ar piespiedu darbu un nodokļiem.

Vācijas koloniālais mantojums joprojām ir jūtams daudzās bijušajās kolonijās, īpaši attiecībā uz etniskajiem un politiskajiem konfliktiem, kas izcēlās pēc koloniālisma. Vācijas rīcība, piemēram, Herero un Nama genocīds, joprojām ir aktuāla tēma starptautiskajā politikā un attiecībās starp Vāciju un Āfrikas valstīm.

## Galvenās kolonijas

# Āfrika:
#* Vācijas Rietumāfrikas kolonijas: Togo un Kamerūna.
#* Vācijas Dienvidrietumāfrika: Tagadējā Namībija.
#* Vācu Austrumāfrika: Tagadējā Tanzānija, Ruanda un Burundi.
# Klusais okeāns:
#* Vācu Jaungvineja: Ietvēra Ziemeļjaungvineju un vairākas mazākas salas.
#* Marianas, Karolīnas un Maršala salas: Ietvēra vairākas salu grupas Klusajā okeānā.
# Ķīna:
#* Kiaučou līča noma: Ietvēra teritorijas ap Cjindao pilsētu.

## Vācijas koloniju zaudēšana
Pēc Pirmā pasaules kara beigām, 1919. gada Versaļas līgums noteica, ka Vācija zaudē visas savas kolonijas. Tās tika sadalītas starp uzvarētājvalstīm kā Tautu Savienības mandātu teritorijas. Lielākā daļa no Āfrikas teritorijām nonāca Lielbritānijas un Francijas kontrolē, kamēr Klusā okeāna teritorijas tika sadalītas starp Japānu, Austrāliju un Jaunzēlandi.
## Vācijas kolonijas (1912)

## Skatīt arī

* Cjindao aplenkums
## Atsauces

## Ārējās saites

* Deutsche-Schutzgebiete.de  ("German Protectorates")
Hardcore (filma)

***Hardcore*** ir 1979. gada ASV *[[neo-noir]]* krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Pols Šreiders. Filmā galvenās lomas atveido Džordžs Skots, Pīters Boils, Sīzona Hablija un Diks Sardžents.

Filma stāsta par konservatīvu Vidējo Rietumu uzņēmēju, kura pusaugu meita Kalifornijā pazūd. Ar prostitūtas palīdzību viņa meklējumi aizved līdz nelegālās pornogrāfijas pasaulei.

Filmas *Hardcore* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Columbia Pictures]]*. Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 78% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tempī

**Tempī** () ir pilsēta Arizonas štatā, ASV. 2020. gadā pilsētā dzīvoja  iedzīvotāji. Pilsēta ietilpst Fīniksas aglomerācijā. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir devītā lielākā pilsēta štatā. Tempī atrodas Arizonas Štata universitātes galvenais komplekss.

No 2022. līdz 2024. gadam pilsētā bāzējās Nacionālās hokeja līgas komanda Arizonas "Coyotes".

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Veimāras Konstitūcija

thumb|Veimāras Konstitūcija
**Veimāras Konstitūcija**, oficiāli — **Vācijas Valsts konstitūcija** () pieņemta 1919. gada 11. augustā un kalpoja kā Vācijas pamatlikums līdz 1933. gadam, līdz nacistu nākšanai pie varas. Šī konstitūcija tika izstrādāta un pieņemta Veimārā, kas deva nosaukumu gan konstitūcijai, gan Veimāras Republikai.

Pēc Reihstāga dedzināšanas, Hitlers izmantoja Veimāras Konstitūcijas 48. panta ārkārtas pilnvaras, lai ieviestu ārkārtas dekrētus, kas būtībā apturēja konstitūcijas darbību un ieviesa nacistisko diktatūru. Oficiāli Veimāras Konstitūcija netika atcelta, bet tās noteikumi tika praktiski ignorēti līdz nacistu režīma beigām 1945. gadā.

## Galvenās iezīmes un struktūra
Veimāras Konstitūcija sastāvēja no preambulas un divām galvenajām daļām:

# Pamatnoteikumi par valsts organizāciju:
#* Prezidents: Veimāras Konstitūcija piešķīra Vācijas prezidentam plašas pilnvaras, tostarp tiesības atlaist parlamentu un izsludināt ārkārtas stāvokli (54. un 48. pants).
#* Reihstāgs (parlaments): Tautas vēlēts likumdevējs orgāns, kas bija atbildīgs par likumu pieņemšanu.
#* Reihsrāts: Federālais padomnieku orgāns, kurā bija pārstāvji no Vācijas zemēm (*Länder*).
# Pamatnoteikumi par pilsoņu tiesībām un brīvībām:
#* Veimāras Konstitūcija garantēja plašas pilsoņu tiesības, piemēram, vārda, preses, reliģijas un pulcēšanās brīvību.
#* Tika nostiprinātas arī sociālās tiesības, piemēram, tiesības uz darbu un izglītību.
Veimāras Konstitūcija bija progresīva savā laikā, piedāvājot demokrātisku pamatu valsts pārvaldībai. Tomēr tā arī saskārās ar ievērojamām problēmām:

* Politiskā nestabilitāte: Biežas valdības maiņas un politiskie konflikti vājināja republikas stabilitāti.
* Ekonomiskās grūtības: Hiperinflācija un Lielās depresijas sekas radīja plašu neapmierinātību sabiedrībā.
* Prezidenta pilnvaras: 48. pants ļāva prezidentam pieņemt ārkārtas dekrētus, kas vēlāk ļāva Hitleram legalizēt totalitāro režīmu.

## Ārējās saites
Jūma

**Jūma** () ir pilsēta Arizonas štatā, ASV. 2020. gadā pilsētā dzīvoja  iedzīvotāji. Pilsēta ir Jūmas apgabala administratīvais centrs un atrodas Arizonas štata rietumos, pie Kalifornijas un Meksikas robežas.

Saskaņā ar Ginesa rekordu grāmatu Jūma ir "saulainākā pilsēta uz Zemes", jo vidēji 91% dienas stundu gadā ir saulainas. Pilsētas ekonomika lielā mērā balstās uz lauksaimniecību, auglīgās zemes dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Mijkrēslis (filma)

**"Mijkrēslis"** () ir 1995. gada ASV spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir Tonijs Skots. Filmā galvenās lomas atveido Denzels Vašingtons, Džīns Hekmens, Džordžs Zundza, Vigo Mortensens, Džeimss Gandolfīni un Mets Kreivens.

Filmas darbība norisinās laikā, kad Krievijā ultranacionālisti draud palaist kodolraķetes uz ASV un Japānu. Filma koncentrējas uz kodolzemūdenes kapteini Remziju (Hekmens) un viņa palīgu Hanteru (Vašingtons), kurš sarīko dumpi, lai atturētu Remziju no raķešu palaišanas pirms apstiprinājuma saņemšanas.

Filmas "Mijkrēslis" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures Distribution]]*. Filmas mūzikas autors Hanss Cimmers par skaņu celiņu saņēma ''Grammy'' balvu. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un to nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai trīs kategorijās: "Labākā montāža", "Labākā skaņa" un "Labākā skaņas montāža". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 89% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dižozolu iela

**Dižozolu iela** var būt:

* Dižozolu iela — iela Rīgā;
* Dižozolu iela — iela Cenu pagasta Iecēnos;
* Dižozolu iela — iela Skultes pagasta Skultē.
Džonsboro

**Džonsboro** () ir pilsēta Ārkanzasas štatā, ASV. 2022. gadā pilsētā dzīvoja  iedzīvotāji, tādējādi tā ir piektā lielākā pilsēta Ārkanzasā un tās ziemeļaustrumu ekonomiskais un kultūras centrs.

Saskaņā ar jaunākajiem datiem, Džonsboro iedzīvotāju skaits ir aptuveni 80 000 cilvēku, padarot to par piekto lielāko pilsētu Arkanzasā. Iedzīvotāju sastāvs ir daudzveidīgs, un pilsētā dzīvo cilvēki ar dažādu etnisko un kultūras izcelsmi.

Džonsboro pilsēta tika dibināta 1859. gadā un nosaukta par godu senatoram Viljamam Džounsam (*William A. Jones*), kurš bija viens no pirmajiem apgabala senatoriem. Pilsēta sākotnēji bija mazs lauksaimniecības un kokmateriālu centrs, bet 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā tā piedzīvoja strauju izaugsmi.

Džonsboro ir pazīstama ar savām izglītības iestādēm. Pilsētā atrodas Ārkanzasas Štata universitāte, kas ir arī lielākais darba devējs pilsētā. Universitāte piedāvā plašu akadēmisko programmu klāstu un ir nozīmīgs pētniecības centrs reģionā.

## Transports
Džonsboro ir labi attīstīta transporta infrastruktūra, kas ietver autoceļus, dzelzceļus un reģionālo lidostu. Pilsēta ir viegli pieejama no lielākajām Arkanzasas un blakus esošo štatu pilsētām.

## Ārējās saites

* 
*
Fransuā Klizē

**Fransuā Klizē** (; dzimis ) ir franču aktieris. Sadarbojies ar tādiem Eiropas un ASV kinorežisoriem kā Klodu Šabrolu, Bertrānu Travenjē, Klēru Denī, Agņešku Holandu, Robertu Oltmenu un Olivjē Asajasu. Par lomu Gijoma Kanē trillera filmā "Nesaki nevienam" (2007) saņēmis Cēzara balvu. Iespējams, vislabāk pazīstams ar lomu filmā "Neaizskaramie" (2011).

Atveidojis lomas filmās, kā *[[Round Midnight]]* (1986), *[[Chocolat (1988. gada filma)|Chocolat]]* (1988), *[[Une affaire de femmes]]* (1988), "Pārāk skaista tev" (*Trop belle pour toi*, 1989), "Elle" (*L'Enfer*, 1994), "Gatavs valkāšanai" (*Prêt-à-porter*, 1994), "Franču skūpsts" (1995), *[[Les Petits Mouchoirs]]* (2010), *[[L'incredibile storia dell'Isola delle Rose]]* (2020) un "Maskarāde" (*Mascarade*, 2022).

## Ārējās saites
Ārpus laika

**"Ārpus laika"** () ir 2003. gada ASV mistērijas trillera filma, kuras režisors ir Karls Franklins. Filmā galvenās lomas atveido Denzels Vašingtons, Eva Mendesa, Sena Latana un Dīns Keins.

Filma stāsta par Floridas policijas priekšnieku, kuram ir jāatrisina dubultslepkavība, pirms viņš pats kļūst par aizdomās turamo.

Filmas "Ārpus laika" pirmizrāde notika . Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* tai ir 64% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
2024. gada NHL drafts

**2024. gada NHL drafts** bija 62. NHL drafts, kurš norisinājās 2024. gada 28. un 29. jūnijā, *[[Sphere (Lasvegasa)|Sphere]]* sarīkojumu hallē Lasvegasas priekšpilsētā Paradaisā, Nevadā. Kopā draftēja 225 spēlētāji septiņās kārtās.

Saskaņā ar 2024. gada aprīļa līgumu visas deaktivizētās Arizonas "Coyotes" franšīzes drafta tiesības tika nodotas jaunajam Jūtas "Mammoth". Sanhosē "Sharks" pirmo reizi franšīzes vēsturē ieguva pirmo kopējo drafta izvēli. Pirmās trīs drafta izvēles bija Maklīns Selebrīni, kuru kā pirmo izvēlējās Sanhosē "Sharks", kā otro Artjomu Ļevšunovu izvēlējās Čikāgas "Blackhawks" un kā trešo Beketu Seneku izvēlējās Anahaimas "Ducks".

2024. gada Nacionālās hokeja līgas (NHL) draftā tika izvēlēti arī 3 latviešu hokejisti, trešajā raundā Vašingtonas "Capitals" ar kopējo 90. numuru izraudzījusies latviešu uzbrucēju Ēriku Mateiko. Ar 134. numuru 5. kārtā Monreālas "Canadiens" draftēja Miku Vecvanagu, bet ar 214. numuru 7. kārtā Anahaimas "Ducks" izraudzījās Darelu Uļjanski.

## 1. kārta
[thumb|[Artjoms Ļevšunovs (2. drafta izvēle)]]

## 3. kārta

## 5. kārta

## 7. kārta

## Draftēto spēlētāju pārstāvētās valstis

## Atsauces

## Ārējāss aites
* 2024 NHL Entry Draft player stats vietnē The Internet Hockey Database
Forests

**Forests** var būt:

* Džeimss Forests (*James Forrest*; 1991) — Skotijas futbolists;
* Natenjels Bedfords Forests (*Nathan Bedford Forrest*; 1821—1877) — Konfederācijas ģenerālis Amerikas pilsoņu kara laikā.
Kvantu skaitļi

thumb|300x300px|Viena valences elektrona orbitāles 1s, 2p, 3d, 4f gadījumos.
**Kvantu skaitļi** ir lielumi kvantu fizikā un ķīmijā, kas raksturo sistēmas iespējamos stāvokļus. Ūdeņradim un citiem atomiem ar vienu valences elektronu nepieciešami četri kvantu skaitļi:

* Galvenais kvantu skaitlis  n- nosaka elektronu potenciālo enerģiju un attālumu no kodola. Maksimālais iespējamais elektronu skaits N katrā līmenī ir  N = 2 n^2;
* Orbitālais kvantu skaitlis  l- nosaka elektronu orbitāles formu. Vērtības ir robežās no 0 līdz  (n-1). Maksimālais iespējamais elektronu skaits konkrētajā apakšlīmenī ir  N = 2(2l+1);
* Magnētiskais kvantu skaitlis *<math> m_l</math>*- nosaka orbitāļu orientāciju telpā, jeb cik dažādos veidos attiecīgās orbitāles var telpā atrasties. Tas var pieņemt vērtības  m_l = no  -l līdz  +l, jeb  m_l =  -l,  (-l+1), ..., 0, ...,  (+l-1),  +l;
* Spina kvantu skaitlis  s- nosaka elektrona rotāciju ap savu asi. Iespējamās vērtības ir -1/2 un +1/2, kas atbilst pulksteņrādītājvirzienam un pretēji tam.

Lai raksturotu citas sistēmas, nepieciešami citi kvantu skaitļi. Piemēram, subatomiskajiem kvarkiem nepieciešams ieviest to tipu: U kvarks, D kvarks, S kvarks, C kvarks, B kvarks, T kvarks, kuriem klasiskajā fizikā nav analoga.

Pēc Pauli aizlieguma principa diviem elektroniem kādā sistēmā nedrīkst būt tā pati kopa ar kvantu skaitļiem.

## Atsauces
Romēns Bardē

**Romēns Bardē** (; dzimis ) ir bijušais Francijas šosejas riteņbraucējs. Bardē bij apazīstams ar savām kalnā braukšanas un nobraucienu prasmēm, kas padarīja viņu par vienu no galvenajiem kopvērtējuma ieskaites pretendentiem Lielajās tūrēs.

Viņa karjeras labākie rezultāti galvenokārt gūti Francijā. Uzvarējis četros *[[Tour de France]]* posmos četros atsevišķos gados, no 2015. līdz 2017. gadam un pēc tam 2024. gadā; piecus gadus pēc kārtas (no 2014. līdz 2018. gadam) ierindojās labāko desmitniekā un divas reizes finišēja uz goda pjedestāla: otrais kopvērtējumā 2016. gadā un trešais kopvērtējumā 2017. gadā. Valkājis jauno braucēju ieskaites līdera kreklu, ieguvis kalnu karaļa ieskaites kreklu 2019. gadā, kā arī visas tūres cīnītāja balvu 2015. gadā. Ārpus Francijas viņš uzvarējis 2021. gada ''Vuelta a España'' posmā un uzvarēja 2022. gada *[[Tour of the Alps]]* kopvērtējumā. Izcīnījis sudraba medaļu 2018. gada Pasaules čempionāta grupas braucienā.

Karjeru noslēdza pēc 2025. gada *[[Critérium du Dauphiné]]* sacensībās gūta smadzeņu satricinājuma.

## Personīgā dzīive
Bardē dzīvo Klermonferānā. Profesionāla riteņbraucēja karjeras laikā viņš 2011. gadā uzsāka uzņēmējdarbības studijas *[[Grenoble École de Management]]*, *[[grande école]]* programmā, kas piemērota augsta klīmeņa sportistiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
2024. gada Tour de France

**2024. gada ''Tour de France*** bija 111. *Tour de France* [[Šosejas riteņbraukšana|velobrauciens]], kas norisinājās no 2024. gada 29. jūnija. līdz 21. jūlijam. Sacensību starts (*Grand Départ*) bija [[Florence|Florencē]], [[Itālija|Itālijā]], bet tās noslēdzās [[Nica|Nicā]], [[Francija]]s dienvidos, 21. jūnijā. Saistībā ar gatavošanos [[2024. gada vasaras olimpiskās spēles|2024. gada vasaras olimpiskajām spēlēm]] pirmo reizi sacensību vēsturē tās nenoslēdzās [[Parīze|Parīzē]] vai tās tuvumā.

Sacensību kopvērtējumā trešo reizi uzvarēja [[Slovēnija]]s riteņbraucējs [[Tadejs Pogačars]] (**), kurš iepriekš iepriekš bija uzvarējis velobraucienā arī [[2020. gada Tour de France|2020]]. un [[2021. gada Tour de France|2021]]. gadā. Pogačars uzvarēja sešos sacensību posmos, ieskaitot trīs pēdējos. Viņa komanda **, uzvarēja [[Komandu ieskaite Tour de France|komandu ieskaitē]]. [[Binijams Girmajs]] uzvarēja [[Punktu ieskaite Tour de France|punktu ieskaitē]] un trijos posmos, bet [[Kalnu karaļa ieskaite Tour de France|kalnu karaļa ieskaitē]] uzvarēja un [[Cīnītāja balva Tour de France|cīnītāja balvu]] saņēma [[Ričards Karapass]]. [[Jauno braucēju ieskaite Tour de France|Jauno braucēju ieskaitē]] uzvarēja [[Remko Evenepūls]].

[[Marks Kevendišs|Marks Kavendišs]], uzvarot piektajā posmā, guva savu 35. uzvaru *Tour de France* posmā un pārspēja līdz šim [[Edijs Merkss|Edijam Merksam]] piederējušo rekordu.

== Komandas ==
Sacensībās piedalījās 22 komandas. Tā kā *Tour de France* ir [[2024. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas, un dalība tām bija obligāta. Tām pievienojās 4 UCI *ProTeam* komandas: pēc 2023. gada ranga divas augstākās (** un **), kā arī tūres organizatoru *Amaury Sport Organisation* uzaicinātās ** un **. Komandu saraksts tika paziņots 2024. gada 18. janvārī.


== Distance un posmi ==


== Klasifikāciju līderi ==


== Atsauces ==


== Ārējās saites ==

* [http://www.letour.fr/le-tour/2024/us/ *Tour de France'' 2024]
Mārča

**Mārča** () ir pilsēta un pagasts Anglijas dienvidaustrumos, Kembridžšīras nemetropoles grāfistē, Fenlendas nemetropoles distrikta administratīvais centrs un otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos Nenas upes krastos  no grāfistes centra Kembridžas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta kā *Merche*; nosaukums, domājams cēlies no senangļu valodas vārda *mearc* — ‘robeža’. Apdzīvotā vieta radusies uz vienas no Fenu purvu salām pie senā romiešu ceļa vietā, kur tas šķērso Nenas upi. 1670. gadā karalis Čārlzs II piešķīra Mārčai tirgus tiesības. Līdz pat 19. gadsimtam pilsētiņa attīstījās kā tirdzniecības centrs un osta upes krastā. 1847. gadā pilsēta tika savienota ar dzelzceļu, kas deva ievērojamu impulsu pilsētas attīstībai. 1894. gadā izveidots Mārčas urbānais distrikts. Kopš 1974. gada Mārča ir Fenlendas distrikta administratīvais centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gijoms Kanē

**Gijoms Kanē** (; dzimis ) ir franču aktieris, kinorežisors, scenārists un kinoproducents.

Savu aktiera karjeru sācis televīzijā un uz skatuves. Vēlāk atveidojis lomas tādās filmās kā "Pludmale" (2000), "Bērnu spēle" (*Jeux d'enfants*, 2003) un "Priecīgus Ziemassvētkus" (*Joyeux Noël*, 2005). 2002. gadā režisējis savu pirmo filmu *[[Mon idole]]*. Par filmu "Nesaki nevienam" (2006) saņēmis Cēzara balvu kā labākais režisors.

Režisors filmām *[[Les Petits Mouchoirs]]* (2010), "Asinssaites" (*Blood Ties*, 2013), *[[Rock'n Roll (filma)|Rock'n Roll]]* (2017) un "Asterikss un Obelikss: Vidus karaliste" (*Astérix et Obélix: l'Empire du Milieu*, 2023). Kā aktieris piedalījies filmās "Vidoks" (*Vidocq*, 2001), "Pagājusī nakts" (2010), "Programma" (2015), *[[The Siege of Jadotville]]* (2016), "Dubultā dzīve" (*Doubles vies*, 2018), "Peldi vai grimsti" (*Le Grand Bain*, 2018) un "Brīnišķīgais laikmets" (2019).

## Ārējās saites
Fenlenda

**Fenlendas distrikts** () ir nemetropoles distrikts Anglijas dienvidaustrumos Kembridžšīras nemetropoles grāfistē. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos Fenu purvu līdzenumā, robežojas ziemeļos ar Linkolnšīru, austrumos — ar Norfolku, dienvidaustrumos — ar Austrumkembridžšīru, dienvidrietumos — Hantingdonšīru, bet rietumos — ar Pīterboro. Distrikta administratīvais centrs ir Mārča, bet lielākā apdzīvotā vieta — Visbīča.

## Vēsture
Vēsturiski distrikta teritorija bijusi daļa no Īli Salas administratīvās grāfistes. Tagadējās robežās distrikts izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Visbīčas municipālo boro, Četerisas, Mārčas un Vitlsī urbānos distriktus un Nortvičfordas un Visbīčas lauku distriktus. Nosaukts pēc tā atrašanās Fenu purvu (*The Fens*) jeb Fenlendas līdzenumā.

Administratīvi unitāro pašvaldību veido Visbīčas ( iedzīvotāju), Mārčas (), Vitlsī () un Četerisas () pilsētas, kā arī 12 lauku pagasti.

## Ārējās saites

*
Līvija Rezevska

**Līvija Rezevska** (1926-2004) bija tēlniece, Kuldīgas goda pilsone.

Radījusi vairāk nekā 200 darbu granītā, bronzā un šamotā.

## Izstāžu zāle
Kopš 2001. gada izstāžu zālē Mucenieku ielā 19, Kuldīgā ir apskatāmi tēlnieces darbi.
thumb|Līvijas Rezevskas izstāžu zāle

## Kuldīgas skulptūru dārzs
Skulptūru dārzs sākts veidot 1976. gadā Kuldīgas pils parkā, tajā ir apskatāmas 19 skulptūras. 
Attēls:Work by L.Rezevska - panoramio.jpg|"Ave sol" (1978)
Attēls:Māte ar bērniem (1970) - Līvija Rezevska.jpg|"Māte ar bērniem" (1970)
Attēls:Kukažiņa (1970) - Līvija Rezevska.jpg|"Kukažiņa" (1970)
Attēls:Sāpju ceļi (1986) - Līvija Rezevska.jpg|"Sāpju ceļi" (1986)


## Citi darbi

* "Meitene ar ūdens krūzi" (1957) 1905. gada parks, Kuldīga
* Piemineklis 1905. gada revolucionāriem (arhitekte Lea Novoženeca) 1905. gada parks, Kuldīga
* Piemineklis 1919. gada baltā terora upuriem, Gotlība sēta, Kuldīga
* "Pretī saulei" (1970) Bastejkalns, Rīga
* "Pavasaris" (1970) Bastejkalns, Rīga
Attēls:Kuldīga - panoramio (50).jpg|"Meitene ar ūdens krūzi" (1957)
Attēls:Kuldīga, 1905. g. revolūcijs piemineklis 2000-09-16 - panoramio.jpg|Piemineklis 1905. gada revolucionāriem
Attēls:Piemineklis 1919. gadā nošautajiem kuldīdzniekiem - panoramio.jpg|Piemineklis 1919. gada baltā terora upuriem
Attēls:Bastejkalns pliknis.JPG|"Pretī saulei" (1970)


## Atsauces
Visbīča

**Visbīča** (, ) ir pilsēta un pagasts Anglijas dienvidaustrumos, Kembridžšīras nemetropoles grāfistē, Fenlendas nemetropoles distrikta lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos Nenas upes krastos  no grāfistes centra Kembridžas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Atrodas nosusināto Fenu purvu līdzenumā un neoficiāli tiek dēvēta par «Fenu galvaspilsētu».

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta Anglosakšu hronikā 656. gadā kā *Wisbeach*, bet Pastardienas grāmatā 1086. gadā tā minēta kā ievērojams zvejnieku un zemnieku ciems. 11. gadsimtā karalis Viljams I šeit uzbūvēja cietoksni, bet karalis Ričards I 12. gadsimtā piešķīra tai pirmo hartiju. 1236. gada 12. novembrī Visbīčas ciemu appludināja jūra, nodarot ievērojamus postījumus. Nopostītais Visbīčas cietoksnis tika atjaunots tikai 1246. gadā. Visbīča attīstījās kā nozīmīga tirdzniecības un zvejas osta Voša līča piekrastē. 18. gadsimtā pilsētā uzplauka ziepju ražošana. Līdz 18. gadsimtam Visbīča atradās Greitūzas estuāra krastā, bet nosusinot Fenu purvus, krasta līnija pavirzījās tālāk uz ziemeļiem un pilsētas kuģniecības nodrošināšanai tika pārvirzīta Nenas upe. 1848. gadā pilsētu savienoja dzelzceļa līnija no Mārčas; tā darbojās līdz 1968. gadam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzisna (upe)

**Dzisna** () jeb **Dīsna** () ir upe Lietuvā un Baltkrievijā, kas iztek no Dīsnu ezera un ietek Daugavā pie Dzisnas pilsētas.

## Etimoloģija
Poļu etnogrāfs Kazimirs Mošinskis uzskatīja, ka hidronīms "Dzisna" cēlies no slāvu saknes *desьna* — "labā" vai *dьsьna* — "gaišā, mirdzošā, baltā", salīdzinot to ar indoeiropiešu sakni **dei-*, **di-* — "spīdēt, mirdzēt, dzirkstīt".

Tomēr ar piedēkli *-n—* papildinātā izskaņa *-isa* liecina par hidronīma baltu izcelsmi. Piedēklis *-n-* sastopams tādos hidronīmos kā Lisnas ezers, Cna (3/s (pēc citiem avotiem 46,8 m3/s), taču palu periodā var sasniegt 710 m3/s, savukārt sausuma periodos nokristies līdz 5 m3/s. Plūsmas ātrums 0,2—0,4 m/s, vietām sasniedz 1,4 m/s.

Dzisnas līdzenums ir blīvi apdzīvots. Upes krastos atrodas Šarkavščinas un Dzisnas pilsētas, Kazjanu un Hermanaviču agropilsētiņas un vairāki ciemi.

## Pietekas
thumb|250px|Dzisnas augštece pie Kačergišķes, Lietuvā

## Atsauces
Plakosteīnas

**Plakosteīnas** () ir izmirušu bežžokļaiņu apakšģints, kas ietilpst Psammosteīdu apakškārtā. Apakšdzimtu 2018. gadā izdalīja Krievijas paleontologs Vadims Gļinskis. Tā tiek pārstāvēta ar vienu *[[Placosteus]]* ģinti un divām sugām. Apakšdzimtas pārstāvji ir sastopami arī Latvijas devona nogulumos.

## Apraksts
Muguras plātne ir daļēji klāta ar tesērām, ar sava virsējā slāņa mozaīku. Tās aizmetnis ir pilnīgi klāts ar tesērām. Muguras plātnes saīsinātās tesēras ir sīkas (0.2—0.8 cm). Muguras plātne ir ar sekundāri reducētu mediālo aizmugurējo izaugumu aizmugurējā malā. Vēdera plātne ir ar ovālu aizmetni.

## Sistemātika
* apakšdzimta: ***Placosteinae*** Glinskyi, 2018
:* ģints: *[[Placosteus]]* Agassiz, 1845
::* suga: *[[Placosteus alatus]]* (Mark-Kurik, 1965)
::* suga: *[[Placosteus undulatus]]* (Agassiz, 1844)

## Atsauces
Piknolepji

**Piknolepji** (*Pycnosteus*) (no grieķu *pycnos* — blīvs un *lepis* — zvīņa) ir bezžokļaiņu izmirušās psammosteīdu apakškārtas ģints. Ģinti 1964. gadā izdalīja britu paleontologs Lamberts Tarlo. Ģints vienīgā suga ir *[[Pycnolepis splendens]]*. Ģints bija izplatīta vidusdevona narvas svītā, Igaunijā, Gorodenkas upītes (Narvas pieteka) atsegumā un Ļeņingradas apgabalā Lugas upes atsegumā.

## Apraksts
Branhiālā plātne ir plata un gara, ornamentēta ar blīvi (parasti vēdekļveidīgi) izvietotiem dentīna pauguriņiem ar zobotām malām. Dorsālajai mediālajai plātnei ir samērā ieapaļa forma ar trīsstūrveida iegriezumu priekšējā malā. Tā ir ornamentēta ar blīvi izvietotiem vēdekļveidīgi orientētiem dentīna pauguriņiem, kas smalki zoboti to izliektajās malās. Ventrālās mediālās plātnes garums ir lielāks, nekā platums, un tā ir ar dziļu aizmugurējo iegriezumu, kas stiepjas līdz plātnes vidum. Rostrālā plātne ir taisnstūrveidīga ar platu malu un nelīdzenu virsmas mozaīku.

## Atsauces
Rīgas Lauksaimniecības centrālbiedrība

**Rīgas Lauksaimniecības centrālbiedrība (RLCB)**, no 1920. gada **Latvijas lauksaimniecības centrālbiedrība**, bija pirmā lauksaimniecības biedrību apvienība Krievijas Impērijā un Latvijā.

## Vēsture
**Rīgas Lauksaimniecības centrālbiedrība** tika dibināta 1906. gada 24. jūlijā, apvienojot galvenokārt Vidzemes guberņas lauksaimniecības biedrības ar mērķi veicināt lauksaimniecības attīstību, racionalizāciju un modernizāciju, kā arī noieta tirgu meklēšanu. RLCB darbojās pēc kooperatīva principa un tajā bija Lopkopības, Piensaimnieku, Zemkopības sekcijas, Tehniskais birojs, Statistikas birojs. Lopkopības sekcija organizēja lopkopības pārraudzības biedrības un vaislas lopu stacijas; Piensaimnieku sekcija organizēja piena pārstrādi un piena produktu tirdzniecību. 1910. gadā tika nodibināta RLCB Priekuļu Lauksaimniecības skola. 1914. gadā RLCB bija iesaistītas 106 biedrības.

Pirmajā pasaules karā RLCB sadarbojās ar citām sabiedriskajām organizacijām un piedalījās Baltijas bēgļu apgādāšanas komitejas un Latviešu bēgļu apgādāšanas centrālkomitejas dibināšanā Pēterburgā.

Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada 19. martā (pēc VS 6. martā) Rīgas Lauksaimniecības centrālbiedrība nosūtīja Vidzemes latviešu pagastu valdēm vēstuli par Vidzemes Zemes sapulces sasaukšanu:

Atsaucoties aicinājumam, 25.—26. martā (pēc VS 12.—13. martā) Valmierā notika Vidzemes apriņķu pārstāvju sapulce, kas izveidoja Vidzemes Pagaidu Zemes padomi. Ar Krievijas Pagaidu valdības akceptu tā kļuva par jauno Vidzemes guberņas latviešu daļas pārvaldes orgānu. Pēc Oktobra apvērsuma RLCB piedalījās arī Latviešu pagaidu nacionālās padomes dibināšanā 1917. gada novembrī.

Pēc Latvijas neatkarības iegūšanas 1920. gadā Rīgas Lauksaimniecības centrālbiedrību pārdēvēja par **Latvijas lauksaimniecības centrālbiedrību**, kuras pārraudzībā 1924. gadā sāka darboties Kaucmindes mājturības seminārs, 1926. gadā nodibināja Mājturības sekciju, Valsts zvērināta mērnieka biroju un mājturības kursus skolotājiem, 1927. gadā — Priekuļu Lopkopības skolu, 1928. gadā — Latvijas Lauksaimniecības ekonomikas institūtu ar cenu biroju un Lauksaimniecības Tautas augstskolu. 1929. gadā bija vadoša loma mazpulku organizācijas izveidē.

Izdeva žurnālus "Latvijas lauksaimnieks" un "Lauksaimniecības tirgus ziņas".

Pēc Ulmaņa apvērsuma 1935. gadā Latvijas Lauksaimniecības centrālbiedrību pakļāva Lauksaimniecības kameras uzraudzībai un administrēšanai, bet 1936. gadā likvidēja.

## Priekšnieki
* Viļums Skubiņš (1906)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas lauksaimniecības centrālbiedrība (Rīga) : Fonda Nr. 2753. kartīte Latvijas Valsts Vēstures arhīvā
Uniqlo

***Uniqlo Co., Ltd.*** (, *Kabushiki-gaisha Yunikuro*) ir Japānas ikdienas apģērbu dizaina, ražošanas un mazumtirdzniecības uzņēmums. Sākotnēji uzņēmums savu produkciju izplatīja Japānā, bet 21. gadsimtā tas paplašinājās ārpus Japānas un ātri kļuva par nozīmīgu apģērbu zīmolu, kas salīdzināms ar tādiem uzņēmumu kā H&M. Pašlaik *Uniqlo* visā pasaulē ir vairāk nekā 2400 veikalu.

## Vēsture
Uzņēmums *Uniqlo* dibināts 1949. gadā Ubē (Jamaguči prefektūrā) kā daļa no *Fast Retailing* uzņēmumu grupas. 1984. gadā Hirosimā atvēra *unisex* ikdienas apģērbu veikalu ar nosaukumu *Unique Clothing Warehouse*, ko vēlāk saīsināja uz *Uniqlo*.

*Uniqlo* savu pirmo veikalu ārpus Japānas atvēra Londonā 2001. gadā un veikalu Šanhajā 2002. gadā. 2005. gadā Ņujorkā atvēra pirmo amerikāņu *Uniqlo*.

Pašlaik *Uniqlo* nodarbina vairāk nekā  cilvēku un darbojas vairāk nekā 25 valstīs. Japānā ir vairāk nekā 800 *Uniqlo* veikalu (vairāk nekā 100 Tokijā) un vairāk nekā 70 veikalu Eiropā.

## Logotipi

Uniqlo 1999.svg|Bijušais *Uniqlo* logotips (1998-2009)
UNIQLO logo.svg|*Uniqlo* logotips
UNIQLO logo (Japanese).svg|*Uniqlo* logotips japāņu valodā


## Atsauces

## Ārējās saites

*
Racionālās izvēles teorija

**Racionālās izvēles teorija** ir ietvars, kas tiek izmantots, lai izprastu un modelētu sociālo un ekonomisko uzvedību. Tā balstās uz pieņēmumu, ka indivīdi rīkojas, pamatojoties uz savām vēlmēm un ierobežojumiem, ar mērķi maksimizēt savu labklājību.

Teorija pieņem, ka indivīdiem ir pilnīgas un transitīvas vēlmes, tas nozīmē, ka viņi spēj noteikt prioritātes starp dažādām alternatīvām un rīkoties konsekventi saskaņā ar šīm prioritātēm. Tā pieņem, ka indivīdi izvēlas alternatīvas, kas maksimizē viņu gaidāmo lietderību. Lietderība tiek mērīta kā subjektīvs labuma līmenis, ko indivīds sagaida no noteiktas darbības rezultāta. Teorija apvieno personīgo lietderības funkciju ar personīgo varbūtību sadalījumu, balstoties uz Beijesa varbūtības teoriju.

Racionālās izvēles teorijā pastāv vairākas aksiomas, piemēram, pilnīguma aksioma, kas nosaka, ka indivīdam ir labi definētas preferences starp jebkurām divām alternatīvām, un transitivitātes aksioma, kas nodrošina, ka indivīds rīkojas konsekventi atbilstoši savām prioritātēm​.

## Racionālās izvēles teorijas pielietošana zinātnēs
Racionālās izvēles teorija ir plaši izmantota ne tikai ekonomikā, bet arī politoloģijā, socioloģijā un citās humanitārās zinātnēs, lai analizētu un paredzētu indivīdu un grupu uzvedību dažādās situācijās.

## Ārējās saites
Romualds Trauguts

thumb|Romualds Trauguts Krievijas Impērijas armijas formā
**Romualds Trauguts** (poļu: *Romuald Traugutt*; dzimis 1826. gada 16. janvārī Grodņas guberņā, miris 1864. gada 5. augustā Varšavā) bija poļu revolucionārs, ģenerālis un nacionālais varonis, kas kļuva par Janvāra sacelšanās vadītāju.

## Dzīvesgājums
Romualds Trauguts dzimis Krievijas Impērijas Šastakavas ciematā (mūsdienu Baltkrievijas teritorijā). Uzsāka savu militāro karjeru 1845. gadā, iestājoties Krievijas Impērijas armijā, kur piedalījās Krimas karā un citās militārās kampaņās​.

Pēc aiziešanas no dienesta 1862. gadā Trauguts pievienojās poļu nacionālistu kustībai. Kad 1863. gada janvārī sākās sacelšanās pret Krievijas Impēriju, viņš ātri vien kļuva par vienu no tās līderiem. 1863. gada oktobrī viņu iecēla par sacelšanās vadītāju, līdz ar ko viņš vadīja poļu nacionālo valdību līdz 1864. gada aprīlim​.

Pēc sacelšanās neveiksmes Trauguts tika arestēts un notiesāts uz nāvi. Viņu pakāra 1864. gada 5. augustā Varšavas citadelē kopā ar citiem sacelšanās vadītājiem.

Līdz šim nav zināms, kur Trauguts ir apglabāts.

## Ārējās saites
Prāta spēles (franšīze)

**"Prāta spēles"** ir ASV mediju franšīze, ko izveidojuši Pīts Dokters un Ronijs del Karmens. Visa darbība norisinās meitenes, vārdā Railija, prātā, kur viņas domas un darbības pārvalda vairākas personificētas emocijas. Franšīzi ražo *[[Pixar]]* un izplata tās mātes uzņēmums *[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]*. Franšīze aizsākās ar tāda paša nosaukuma 2015. gada filmu, kam sekoja turpinājums "Prāta spēles 2" (2024). Franšīze ietver arī īsfilmu, vairākas videospēles un divas atrakciju parka atrakcijas.

*Pixar* izstrādā televīzijas seriālu, kura pamatā ir filma. Sēriju attīstīs animācijas filmas "Dvēsele" līdzautors Maiks Džounss. Sēriāls ar nosaukumu *Dream Productions* pirmizrādi piedzīvos *[[Disney+]]* 2025. gadā.

## Filmas

## Atsauces
Ludviks Meroslavskis

thumb|Ludviks Meroslavskis
**Ludviks Meroslavskis** (poļu: *Ludwik Mierosławski*; 1814—1878) bija poļu militārais vadītājs, revolucionārs un rakstnieks, kas aktīvi piedalījās cīņā par Polijas neatkarību.

## Dzīvesgājums
Ludviks Meroslavskis dzimis poļu muižnieku ģimenē Nemurā, Francijā. 1820. gadā ģimene pārcēlās uz Polijas Karalisti.

Ludviks mācījās skolās Lomžā un Kališā, iestājās militārajā dienestā 5. kājnieku pulkā un piedalījās 1830. gada sacelšanās. Kopā ar nemiernieku vienību atkāpās uz Austrijas Galīciju, pēc tam devās uz Franciju.

Vēlāk izglītojās Parīzē, kur studēja militāro stratēģiju un piedalījās revolucionārās aktivitātēs.

Meroslavskis kļuva pazīstams 1848. gada revolūcijas laikā, kad viņš vadīja poļu spēkus Lielpoļu sacelšanās laikā. Viņš arī piedalījās cīņās par Sicīlijas neatkarību, vadot brīvprātīgo karaspēku.

1863. gadā Meroslavskis atgriezās Polijā, lai piedalītos Janvāra sacelšanās pret Krievijas Impēriju. Viņš tika iecelts par sacelšanās militāro vadītāju, taču viņa vadībā sacelšanās neguva panākumus, un viņš atkal devās trimdā. Aktīvi piedalījās arī poļu trimdas politiskajā dzīvē.

Miris 1878. gadā Parīzē.

## Darbi

* Histoire de la revolution de Pologne, (1836—1838);
* Powstanie narodu polskiego w roku 1830 i 1831 roku (1845)
* Powstanie 1830 (1845—87)
* Rozbiór krytyczny kampanii poznańskiej w roku 1848 (1852)
* Pamiętnik Mierosławskiego. 1861—1863 (1924)

## Ārējās saites
Tempe

**Tempe** var būt:
* tempe — tradicionāls indonēziešu ēdiens;
* Tempī (*Tempe*) — pilsēta Arizonas štatā, ASV.
Piorija

**Piorija** var būt:

* Piorija (*Peoria*) — pilsēta ASV, Arizonas štatā;
* Piorija (*Peoria*) — pilsēta ASV, Ilinoisas štatā.
Kamčadali

**Kamčadali** ir krievu etnogrāfiskā grupa, kas kopš seniem laikiem dzīvojoši tagadējā Kamčatkas novada, Magadanas apgabala un Čukotkas teritorijā. Šī grupa iizveidojusies etnisko kontaktu rezultātā starp nedaudzajiem krievu kolonistiem un Galējo Ziemeļu pamatiedzīvotājiem. Kamčadalu valoda ir krievu.

18. gadsimtā ar terminu  apzīmēja itelmeņus. Pastāvīgie krievu iedzīvotāji parādījās līdz 1730. gadam un to nelielā skaita dēļ lielā mērā sajaucās ar reģiona pamatiedzīvotājiem, daļa itelmeņu pieņēma krievu valodu un kultūru, kļūstot par daļu no kamčadaliem. Līdz 20. gadsimta sākumam Kamčatkā bija aptuveni 3600 vietējo krievu-itelmeņu iedzīvotāju. Pašlaik kamčadalu skaits ir aptuveni 1547 cilvēki.

## Ārējās saites
Armēņu diaspora

thumb|Armēņu diaspora pasaulē
**Armēņu diaspora** ir plaša armēņu kopiena, kas dzīvo ārpus Armēnijas Republikas robežām. Tā ir viena no pasaulē lielākajām diasporām, aptverot miljoniem cilvēku dažādās valstīs un kontinentos. Armēņu diaspora ir veidojusies dažādu vēsturisku notikumu un migrāciju rezultātā, sākot no senajiem laikiem līdz mūsdienām.

Armēņu diaspora ir bijusi nozīmīga kopš senajiem laikiem, kad armēņi izplatījās visā Tuvo Austrumu un Vidusjūras reģionā. Tomēr lielākais un traģiskākais impulss diasporas izveidei bija armēņu genocīds 1915. gadā, kad Osmaņu impērijā tika nogalināti vairāk nekā pusotrs miljons armēņu. Pēc šī notikuma daudzi armēņi bija spiesti bēgt uz citām valstīm, izveidojot lielas kopienas Tuvajos Austrumos, Eiropā, Amerikas Savienotajās Valstīs un citur.

## Valtis
Armēņu galvenās kopienas atrodas šādās valstīs:

* Krievijā dzīvo lielākā armēņu kopiena ārpus Armēnijas. Pēc dažādiem avotiem, šeit mīt vairāk nekā 2 miljoni armēņu.
* ASV ir mājvieta vienai no lielākajām un ietekmīgākajām armēņu kopienām pasaulē, īpaši Losandželosā.
* Francijā dzīvo ievērojams skaits armēņu, kuru skaits pārsniedz 500 tūkstošus.
* Libānā dzīvo aktīva un ietekmīga armēņu kopiena un veido aptuveni 4% iedzīvotāju skaita jeb 156 000 cilvēku.
* Irānā dzīvo sena un nozīmīga armēņu kopiena, kas pastāv jau vairākus gadsimtus, kopējais skaits ir aptuveni  200 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Hantingdona

**Hantingdona** () ir pilsēta un pagasts Anglijas dienvidaustrumos, Kembridžšīras nemetropoles grāfistē, Hantingdonšīras distrikta administratīvais centrs. Atrodas  grāfistes rietumdaļā Greitūzas upes krastā  no grāfistes centra Kembridžas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Pilsētā dzimis politiķis un karavadonis Olivers Kromvels.

## Vēsture
Tiek uzskatīts, ka pilsētu dibinājuši sakši un dāņi, vēstures avotos tā pirmoreiz minēta 921. gadā Anglosakšu hronikās kā *Huntandun*. 1205. gadā karalis Džons tai piešķīra pilsētas hartiju. Attīstījusies kā grāfistes centrs un tirgus pilsēta. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Nortčārlstona

**Nortčārlstona** () ir pilsēta ASV, Dienvidkarolīnas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 114 852 iedzīvotāji, tādējādi tā ir trešā lielākā pilsēta štatā. Nortčārlstona ietilpst štata lielākās pilsētas Čārlstonas aglomerācijā, kurā kopumā dzīvo 894 417 iedzīvotāji.

Pilsētā atrodas Čārlstonas starptautiskā lidosta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vasaras vībotne

**Vasaras vībotne** (*Artemisia annua*) ir vībotņu suga, kas ir sastopama Eiropas dienvidaustrumos un daudzviet Āzijā. Daudzviet Eiropā to kultivē. Latvijā suga ir sastopama ļoti reti kā dārzbēglis.

## Apraksts
Vasaras vībotne ir viengadīgs, 0,5—1,2 m garš lakstaugs ar stāvu, zarainu stublāju, kas pie pamata nekad nav koksnains. Augam ir patīkama smarža, tam ir vairākkārt plūksnainas lapas ar pie pamata ausainu kātu. Vīkals ir strups un ārpusē zālains. Vīkallapas nevienādas (ārējās īsākas). Ziedu kurvīši ir ieapaļi, nokareni, ķekarveida ziedkopās augšējo lapu žāklēs un stublāja (zaru) galā. Stobrziedi zaļgandzelteni, kurvīša ārmalā sievišķie, vidū — divdzimumu. Auglis ir sīks sēklenis. Zied jūlijā un augustā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Psiholoģiskais karš

**Psiholoģiskais karš** ir taktika, ko izmanto, lai ietekmētu pretinieka prātu, emocijas un uzvedību, izmantojot dažādas psiholoģiskas metodes. Šāda veida karš ir pazīstams arī kā **psiholoģiskās operācijas** (PSYOP) un bieži tiek izmantots militārās, politiskās un komerciālās sfērās. Tas ir cieši saistīts ar informācijas karu.

Psiholoģiskā kara prakse ir tikpat sena kā pati kara māksla. Vēstures gaitā daudzas civilizācijas ir izmantojušas dažādas metodes, lai vājinātu ienaidnieku morāli. Piemēram, senie grieķi un romieši izmantoja propagandu, lai izplatītu baumas un dezinformāciju starp ienaidnieka rindām.

Mūsdienu psiholoģiskais karš bieži tiek veikts ar modernām tehnoloģijām, piemēram, sociālo mediju un interneta starpniecību. Internets ļauj ātri un plaši izplatīt informāciju, padarot to par efektīvu rīku psiholoģiskā kara vadīšanai. 

## Metodes
Psiholoģiskā kara metodes var būt dažādas un tās ietver:

* Propaganda: Informācijas izplatīšana, lai ietekmētu sabiedrisko domu vai demoralizētu pretinieku.
* Dezinformācija: Meli vai maldinoša informācija, kas tiek izplatīta, lai radītu apjukumu vai neskaidrību.
* Draudi: Metodes, kas tiek izmantotas, lai radītu bailes un trauksmi pretinieku vidū.
* Slepenas operācijas: Aktivizēšana slepenās darbībās, piemēram, sabotāža un spiegošana.

## Ārējās saites
Krievijas troļļu armija

**Krievijas troļļu armija** jeb vienkārši **Krievijas troļļi** vai **Kremļa boti** () ir ar Krievijas Federācijas valdību saistītas troļļu grupas, kas nodarbojas ar sabiedriskās domas ietekmēšanu, dezinformācijas izplatīšanu un psiholoģisko operāciju veikšanu vispasaules tīmeklī. To organizēšanā un finansēšanā ir tieši iesaistīta Krievijas Federācijas Aizsardzības ministrija, Krievijas Federālais drošības dienests un citas Krievijas valsts drošības iestādes.

Krievijas troļļu armija parādījās 21. gadsimta sākumā, pieaugot interneta lietošanas popularitātei un sociālo mediju ietekmei. Pirmais nozīmīgais piemērs bija Krievijas—Ukrainas kara sākumā, kad Krievijas Ģenerālštāba Galvenā izlūkošanas pārvaldes darbinieki izveidoja viltus profilus un grupas, kas *[[Facebook]]*, *[[Vkontakte]]* un citos sociālajos tīklos, kā arī vadošo angļvalodīgo plašsaziņas līdzekļu komentāru sadaļās uzdevās par Ukrainas iedzīvotājiem, kas sākotnēji it kā esot atbalstījuši Eiromadanu, bet vēlāk tajā vīlušies, kad iniciatīvu esot pārņēmuši "zapadenci", ukraiņu "nacionālisti", "fašisti" un "nacisti". Caur viltus kontiem izplatīti arī draudi Ukrainas austrumu krievvalodīgajiem iedzīvotājiem un Viktoru Janukoviču atbalstošajiem politiķiem.

Krievijas troļļu armiju veido algoti rakstītāji un analītiķi, kas strādā organizētās struktūrās. Viens no zināmākajiem Krievijas troļļu armijas darbības piemēriem ir 2016. gada ASV prezidenta vēlēšanas, kurās tika veikta plaša dezinformācijas kampaņa, lai ietekmētu amerikāņu vēlētāju izvēli par labu Krievijai labvēlīgākajam kandidātam Donaldam Trampam. Līdzīgas kampaņas ir notikušas arī Eiropas Savienībā, piemēram, *[[Brexit]]* referenduma laikā.

Lai identificētu "troļļu" kontus, tiek izmantoti dažādi rīki, tostarp mākslīgais intelekts.

## Atsauces

## Ārējās saites