open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anna Putniņa

**Anna Putniņa** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu aktrise.

1990. gadā absolvējusi Latvijas Valsts konservatorijas masu svētku režisoru nodaļu. 1993. gadā beigusi Liepājas teātra 4. studiju. 2005. gadā absolvējusi Juridisko koledžu.

Valmieras teātra aktrise kopš 1995. gada. Pirms tam strādājusi arī Liepājas teātrī un Nacionālajā teātrī. Kopš 2000. gada ir "Teātra TT" producente.

Vecāki aktrise Līga Liepiņa un dramaturgs un politiķis Pauls Putniņš, dzīvesbiedrs režisors Lauris Gundars.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anna Putniņa filmas.lv

* Anna Putniņa izrades.lv
Aigars Apinis (aktieris)

**Aigars Apinis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

1998. gadā absolvējis Latvijas Kultūras koledžu amatierteātra režisora specialitātē. 2004. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas Ekrāna mākslas un teātra nodaļu.

Kopš 2008. gada ir Valmieras teātra aktieris. Strādājis arī Jaunajā Rīgas teātrī Nacionālajā teātrī un teātra grupā "United Intimacy". Piedalās arī neatkarīgo teātra projektos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aigars Apinis izrades.lv
Baiba Valante

**Baiba Valante** (dzimusi  ) ir latviešu aktrise.

1972. gadā beigusi Jēkabpils vidusskolu un kļuvusi par Valmieras teātra aktrisi. Neveiksmīgi centusies iestāties Valsts konservatorijas Teātra fakultātē un Dailes teātra studijā.

Bijusi Starptautiskās bērnu un jaunatnes teātra asociācijas Latvijas nodaļas vadītāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Baiba Valante izrades.lv
Māra Vīgante

**Māra Vīgante** (dzimusi ) ir latviešu aktrise.

Ir mācījusies kinoaktieru studijā Rīgā. 1976. gadā sākusi strādāt Valmieras teātrī par ģērbēju, vēlāk kļuvusi par režisora palīgu. Valmieras teātra izrādēs piedalās kopš 1981. gada. Pirms tam bijusi Cēsu Tautas teātra aktrise.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Māra Vīgante izrades.lv
Sebastiāns Rūdijs

**Sebastiāns Rūdijs** (; dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists.

Rūdijs savu karjeru sāka *[[VfB Stuttgart]]*, sākumā spēlēja dublieru komandā. Vēlāk pievienojās *[[TSG 1899 Hoffenheim]]*, kur pavadīja septiņus gadus. No 2017. līdz 2018. gadam spēlēja Minhenes "Bayern". 2018. gada augustā pievienojās *[[FC Schalke 04|Schalke 04]]*.

Vācijas izlasē spēlē kopš 2014. gada un ir guvis vienus vārtus.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2017–18
* DFL Supercup: 2017, 2018

**Vācija**

* FIFA Konfederāciju kauss: 2017

## Atsauces

## Ārējās saites
FK Radnički Niš

***FK Radnički Niš*** ir Serbijas futbola klubs no Nišas, kas spēlē Serbijas Superlīgā.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pendžāba

thumbnail|Pendžābas topogrāfiskā karte ar pilsētām
[thumb|Pendžābas province [Britu Indijas sastāvā (1909).]]
**Pendžāba** () ir ģeogrāfisks un kultūrvēsturisks reģions Indijas subkontinenta ziemeļos, mūsdienu Pakistānas un Indijas teritorijās. 

Indijā ir Pendžābas štats, bet Pakistānā ir Pendžābas province.
Pendžābā galvenokārt dzīvo pandžabi, kas runā pandžabu valodā.

## Vēsture

thumb|Indijas Pendžābas sadalīšana trīs štatos (P.E.P.S.U. = ''Patiala and East Punjab States Union''.)

Līdz 1947. gadam Pendžābas province bija daļa no Britu Indijas. Daloties Britu Indijai divās atsevišķās valstīs, šī province tika sadalīta.

1966. gadā Indijas Pendžābas štatu pēc dominējošās valodas principa sadalīja Harjānas (hindi) un Pendžābas (pendžabi valoda) štatos ar kopēju galvaspilsētu Čandīgarhu. Ziemeļu daļu pievienoja Himāčala Pradēšas savienības teritorijai.

## Ārējās saites
Juhans Šēls

**Juhans Šēls** (; dzimis , miris ) bija norvēģu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
J. Šēls sastādījis apmēram 750 šaha kompozīcijas, galvenokārt trīsvilčus. Viņš bija čehu skolas piekritējs. Astoņdesmit viņa uzdevumi ieguvuši godalgas, tostarp 18 pirmās. Publicējis grāmatu ar savu uzdevumu izlasi.

Viņš bija starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā kopš 1956. gada.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. d8D? d3! 2. Dxd3 pats.

: 1. d8T! d3 2. Txd3 Kb1 3. Td1#
: 1. ... Kb1 2. Te8 Ka1/Kc1 3. Te1#
: 1. ... Kd1 2. Ta8 Kc1/Ke1 3. Ta1#

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Juhana Šēla šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Juhana Šēla profils mājaslapā ''Chess Composers''
Kārlis Pamše

**Kārlis Pamše** (dzimis  Virānes pagastā, miris ) bija latviešu aktieris, režisors un rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1917. gadā Virānes muižas kučiera ģimenē. Mācījās Dzelzavas pamatskolā, Jaungulbenes lauksaimniecības skolā, Zeltmata dramatiskajos kursos (1937-1938) un Latvijas aktieru arodbiedrības teātra skolā.

Pēc Otrā pasaules kara 1947. gadā absolvēja Drāmas teātra studiju, 1953. gadā Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātes Režijas nodaļu.

No 1944. līdz 1965. gadam darbojās Drāmas teātrī, sākotnēji kā aktieris, vēlāk kā režisors. Tāpat Teātra fakultātes studentiem pasniedza aktiermeistarības kursus, iestudēja vairākus radiolasījumus Latvijas Radio, kā arī nodarbojās ar teātra kritiku. Bija Valsts Rīgas Operetes teātra galvenais režisors (1978—1989). Mūža nogalē rakstīja atmiņu krājumus.

Miris 2015. gadā.

## Darbi
* luga "Kuģi taujā ostas" (ar pseidonīmu K. Kalnarājs; teātrī 1957)
* "Nemierā ar sevi" (1966)
* "Kāpums mūža garumā" (par A. Amtmani-Briedīti, 1971) 
* "Tā nebija lietaina diena" (A. Klints atmiņu grāmata, 1974) 
* "Jānis Zābers" (1980, kopā ar S. Vēriņu) 
* "Pastāsti man savus sapņus" (V. Līnes bērnības tēlojumi, 1981) 
* "Ja mana dzīve būtu tik mana vien..." (1989) 
* "Operetes karuselī" (par Edgaru Zveju, 1997) 
* "Mana īsbiogrāfija, kas izvēršas garumā 33 notikumos" (1997) 
* "Mani draugi un citas nepatikšanas" (atmiņas, 1999)
* "Anta Klints. Sarunas" (2002)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kārlis Pamše izrades.lv
Jānis Samauskis

**Jānis Samauskis** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

Filmējies filmās "Cukura nams", "Kroņa numurs", "Cīrulīši" un "Trīs minūšu lidojums".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jānis Samauskis izrades.lv
Rutēņu valoda

[thumb|200px|left|[Francisks Skarina|Franciska Skarinas rutēņu valodā tulkotā un iespiestā Bībele (1517—1519)]]
**Rutēņu valoda** (*руська мова, проста мова*, , ) ir izzudusi austrumslāvu valoda, kurā runāja Lietuvas dižkunigaitijas, vēlāk Polijas-Lietuvas kopvalsts teritorijā dzīvojošie rutēņi. 

No rutēņu valodas izveidojās baltkrievu, rusīnu un ukraiņu valodas. Krievijas autoru darbos rutēņu valoda tiek saukta par **rietumkrievu valodu** (). 

## Atsauces
Edvīns Endre

**Edvīns Leonards Hugo Endre** (; dzimis 1994. gada 1. jūlijā Stokholmā, Zviedrijā) ir zviedru aktieris. Endres pirmā kinoloma bija 2013. gada filmā *Studentfesten*. Pēc tam no 2014. līdz 2016. gada viņš vēsturiskajā seriālā „Vikingi” tēloja karaļa Horika dēlu Erlenderu. Vēlāk Endre tika jau pie vadošajām lomām — 2016. gada biogrāfiskajā filmā „Slēpes pa gaisu” (*Eddie the Eagle*), atveidojot somu tramplīnlēcēju Mati Nikenenu, un 2018. gada spēlfilmā „Nameja gredzens”, atveidojot Nameju.

Arī Endres māte Lena Endre un tēvs Tomass Hanzons ir kinoaktieri.

## Filmogrāfija
* *Tyskungen* (2013)
* *Studentfesten* (2013)
* „Vikingi” (2014—2016)
* *JacobJosefAimee* (2014)
* *En delad värld* (2015)
* „Slēpes pa gaisu” (2016)
* *Fortitude* (2017)
* „Nameja gredzens” (2018)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Krista Tuča (2018. gada 20. janvāris). „„Vikingu” aktierim Nameja lomu piedāvāja tieši viņa dzimšanas dienā ”. tvnet.lv. Skatīts: 2018. gada 23. janvārī.
Vera

**Vera** var būt:

* Vera (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Vera Singajevska
* Vera Muhina

## Vietvārds
* Vera (upe)
Knuts

**Knuts** var būt:

* Knuts (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Knuts I
* Knuts II, Hardeknuts
* Knuts Hamsuns
* Knuts Skujenieks

## Cita nozīme
* Knuts (lācis)
Alina Tarahoviča

**Alina Tarahoviča** (; dzimusi  Slupskā) ir Polijas FIDE meistare šahā (1992).

## Biogrāfija
1990. gados bijusi viena no perspektīvākajām Polijas jaunajām šahistēm. Daudzkārtējā Polijas jauniešu šaha čempionātu dalībniece dažādās vecuma grupās, kurās izcīnījusi 5 medaļas: divas zelta (1993. gadā U12 vecuma grupā un 1997. gadā U16 vecuma grupā) un trīs sudraba (1991. gadā U10 vecuma grupā, 1992. gadā U12 vecuma grupā un 1995. gadā U14 vecuma grupā). Vairākkārt pārstāvējusi Poliju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos. Lielāko panākumu guvusi 1992. gadā Rimavskā Sobota, kad uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā un kļuvusi par FIDE meistari sievietēm (WFM). 1995. gadā Verdenā izcīnījusi bronzas medaļu Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā.

Kopš 2000. gada vairs nepiedalās šaha turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
Miķelis (nozīmju atdalīšana)

**Miķelis** var būt:

* Miķelis
* Svētais Miķelis

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Miķelis Goppers
* Miķelis Rubenis
* Miķelis Valters

## Skatīt arī
* Miķeļi
Imants Skrastiņš

**Imants Skrastiņš** (dzimis  Skultē, miris  Rīgā,Latvijā) bija latviešu aktieris, dziedātājs un radio teātra režisors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1941. gadā Skultē, 1951. gadā kopā ar ģimeni pārcēlās uz Taurupi, kur viņa tēvs strādāja par Taurupes stacijas priekšnieku. Mācījās Taurupes astoņgadīgajā skolā, pēc 7. klases beigšanas pārcēlās uz Rīgu, kur absolvēja Rīgas 1. vidusskolu. Vēl skolas laikā sāka filmēties, Skrastiņa debija bija Artūra loma filmā "Rita" (1957). 1963. gadā absolvēja Latvijas Valsts konservatoriju un strādāja par Jaunatnes teātra aktieri, tāpat kā viņa jaunākais brālis aktieris Guntis Skrastiņš. Kā aktieris un režisors darbojās arī Radioteātrī.

1980. gados Imants Skrastiņš kļuva populārs Raimonda Paula dziesmu izpildītājs, uzvarēdams Mikrofona aptaujā 1980 ar dziesmu "Kamolā tinēja". No 2004. gada viņš darbojās Nacionālajā Valsts radio un televīzijas padomē. Miris 2019. gada 9. septembrī Rīgā. Apglabāts Rīgas 1. Meža kapos. 

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1981)
* Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1989)
* Aleksandra Čaka balva (2001)
* Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira Nr.459 (2003)

## Filmogrāfija
* "Rita" (1957)
* "Akmens un šķembas (Es visu atceros, Ričard!)" (1966)
* "Cīruļi atlaižas pirmie" (1967)
* "Buras" (1977)
* "Atspulgs ūdenī" (1977)
* "Pavasara ceļazīme" (1978)
* "Ģimenes albums" (1978)
* "Nakts bez putniem" (1979)
* "Cukura nams" (1997)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Imants Skrastiņš  filmas.lv
*
Anna Jakubovska

**Anna Jakubovska** (; dzimusi kā **Gasika** ()  Varšavā) ir Polijas starptautiskā meistare šahā (2010).

## Biogrāfija
Daudzkārtējā Polijas jauniešu šaha čempionātu dalībniece dažādās vecuma grupās, kur labāko rezultātu sasniegusi 2002. gadā Žagaņā, kad kļuvusi par vicečempioni U14 vecuma grupā. 2006. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā. 2007. gadā Erevānā piedalījusies Pasaules jauniešu šaha čempionātā U20 vecuma grupā un ieņēmusi 15. vietu.

2008. gadā Naļčikā piedalījusies Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas, kur pirmajā kārtā sakarā ar pretinieces Marijas Sebagas neierašanos saņēmusi uzvaru bez cīņas, bet otrajā kārtā zaudējusi Lilitai Mkrtčjanai.

2012. gadā Katovicē izcīnījusi bronzas medaļu Polijas studenšu šaha čempionātā. 2013. gada jūlijā dalījusi pirmo vietu Bornholmas starptautiskajā šaha turnīrā. 2015. gada janvārī izcīnījusi sudraba medaļu Polijas studenšu šaha čempionātā, bet augustā bijusi Polijas studenšu izlases sastāvā, kas uzvarējusi Pasaules studenšu šaha čempionātā komandu ieskaitē.

## Personīgā dzīve
2016. gadā apprecējusies ar Polijas šaha lielmeistaru Kšištofu Jakubovski.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kšištofs Jakubovskis

**Kšištofs Jakubovskis** (; dzimis  Lomžā) ir Polijas starptautiskais lielmeistars šahā (2009).

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Polijas jauniešu šaha čempionātu medaļists dažādās vecuma grupās: sudrabs - 1993. gadā (U10), 2002. gadā (U20), bronza - 1995. gadā (U12), 2000. gadā (U18), 2001. gadā (U18). Tāpat izcīnījis medaļas Polijas jauniešu komandu šaha čempionātos un Polijas jauniešu čempionātos ātrajā šahā. 1999. gadā izcīnījis sudrabu Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. Daudzkārtējais Polijas šaha čempionātu finālu dalībnieks, tāpat sekmīgi piedalījies Polijas komandu šaha čempionātos, kuros izcīnījis zelta individuālā vērtējumā (2008) un sudrabu komandu vērtējumā (2000, 2001). 2001. gadā Avilesā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā. 2005. gadā uzvarējis B turnīrā *Gausdal Classics* (Norvēģija) šaha festivālā. 2006. gadā uzvarējis Brno starptautiskajā šaha turnīrā. 2014. gadā dalījis 2. vietu Rumānijas pilsētas Aradas starptautiskajā šaha turnīrā *Banca Feroviara Open* (uzvarējis Aleksanders Mista).

Par panākumiem turnīros FIDE 2004. gadā Jakubovskim piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2009. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Personīgā dzīve
2016. gadā apprecējies ar Polijas šaha meistari Annu Gasiku.

## Atsauces

## Ārējās saites
FK Napredak Kruševac

***FK Napredak Kruševac*** ir Serbijas futbola klubs no Kruševacas, kas spēlē Serbijas Superlīgā.

## Sezonas

## Atsauces
Belgradas "Rad"

**Belgradas "Rad"** ir Serbijas futbola klubs no Belgradas, kas kopš 2021. gada spēlē Serbijas Pirmajā līgā.

## Sezonas

## Sasniegumi

Dienvidslāvijas Otrā līga: 1986–87 (Austrumu grupa)

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Club page at Srbijasport
Slovēnijas futbola Pirmā līga

**Slovēnijas futbola Pirmā līga**  ir Slovēnijas augstākā futbola līga, kas dibināta 1991. gadā. Čempionātā piedalās 10 komandas.

## Klubi 2023.—2024. gada sezonā

## Ārējās saites
*
Čačakas "Borac"

**Čačakas futbola klubs "Borac"** () ir Serbijas futbola klubs no Čačakas, pašlaik spēlē Serbijas Pirmajā līgā.

## Sezonas
Visams Ben Jeders

**Visams Ben Jeders** (*Wissam Ben Yedder*; dzimis ) ir Francijas futbolists, uzbrucējs.

## Sasniegumi
**Francija**

* UEFA Nāciju līga: 2020—21

## Ārējās saites
Robertu Firminu

**Robertu Firminu Barbosa de Oliveira** (; dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2025. gada spēlē Kataras Zvaigžņu līgas komandā *[[Al Sadd SC|Al Sadd]]*.

## Sasniegumi
**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2019—20
* FA kauss: 2021—22
* Anglijas līgas kauss: 2021—22
* FA Charity/Community Shield:2022
* UEFA Čempionu līga: 2018—19; finālists 2021—22
* UEFA Superkauss: 2019
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2019

**Brazīlija**

* Copa América: 2019

## Atsauces

## Ārējās saites
Jago Aspass

**Jago Aspass** (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2015. gada spēlē Bigo "Celta" sastāvā.

## Sasniegumi
**Sevilla**

* UEFA Eiropas līga: 2014—15

## Ārējās saites
Rafaels Gerreiru

**Rafaels Adelino Žuze Gerreiru** (; dzimis ) ir Portugāles futbolists, pārstāv Portugāles futbola izlasi. Kopš 2023. gada Gerreiru pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Minhenes "Bayern".

Gerreiru ir dzimis Sendenī, Francijā. Viņa māte ir francūziete, bet tēvs portugālis, tāpēc viņš pārstāv Portugāles futbola izlasi. Savu karjeru sāka Francijas otrās līgas klubā SM Caen. 2013. gadā pievienojās Ligue 1 klubam FC Lorient. 2016. gadā Gerreiru parakstīja četru gadu līgumu ar Vācijas klubu Dortmundes "Borussia". 2016.—2017. gada sezonā pārsvarā spēlēja kā pussargs. Kā brīvais aģents, 2023. gada vasarā Gerreiru pievienojās Minhenes "Bayern".

Portugāles futbola izlasē spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* DFB Pokal: 2016—17, 2020—21
* DFL Supercup: 2019
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2023—24

**Portugāle**

* Eiropas čempionāts futbolā: 2016
* UEFA Nāciju līga: 2018—19

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzimtenes Vēstnesis

**Dzimtenes Vēstnesis** bija politisks, sabiedrisks un literārs Latvijas dienas laikraksts latviešu valodā. Tas iznāca 1907. gada 1. novembra līdz 1915. gada 30. septembrim Rīgā un no 1916. gada 2. janvāra līdz 1917. gada 31. maijam Pleskavā.

## Iznākšanas vēsture
Laikraksts iznāca no 1907. gada 1. novembra un bija lielākais latviešu dienas laikraksts slēgto "Baltijas vēstnesis" un "Balss" vietā. Pirmā pasaules kara notikumu dēļ, laikraksta redakcija 1915. gadā septembra beigās Rīgā darbu pārtrauca un pārcēlās uz Pleskavu. Pleskavā laikraksts iznāca no 1916. gada janvāra līdz 1917. gada jūnijam, tad tā iznākšanu pārtrauca un to pievienoja Rīgā atkal izdotajam laikrakstam "Baltijas Vēstnesis".  

Tā atbildīgie redaktori bija:
* Augusts Krūms — no 1907. gada 1. novembra līdz 1908. gada 7. aprīlim;
* Reinholds Nicmanis — pēc Krūma nāves uz laiku bija redaktora vietas izpildījs;
* Frīdrihs Vitandts — no 1908. gada 1. maija līdz 1910. gada 7. janvārim;
* Jēkabs Stumbergs — galvenā redaktora vietas izpildītājs;
* Āronu Matīss — no 1910. gada 16. augusta līdz laikraksta slēgšanai. 

## Saturs
Laikraksts publicēja ziņas par notikumiem Latvijā un ārzemēs, apcerējumus par mākslu. Literārais pielikums iespieda latviešu, krievu un citu tautu rakstnieku darbus, literatūras kritiku.

Laikrakstam bija vairāki pielikumi:
* "Dzimtenes Vēstneša" Literārais pielikums (1907-1917);
* "Dzimtenes Vēstneša" Skrejlapa (1914);
* Dzimtene (1916).

## Literatūra
* 

## Atsauces
Svens Benders

**Svens Benders** (; dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists. Viņa dvīņu brālis Larss Benders arī ir futbolists.

Benders savu karjeru sāka Minhenes klubā *[[TSV 1860 Munich]]*. 2009. gadā Benders pievienojās Dortmundes "Borussia". Dortmundē Benders izcīnija divus Bundeslīgas titulus un divus Vācijas kausus. 2017. gadā Svens pievienojās Leverkūzenes "Bayer".

Vācijas futbola izlasē spēlējis 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur ieguva sudraba medaļas.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* Vācijas Bundeslīga: 2010–11, 2011–12
* DFB Pokal: 2011–12, 2016–17
* DFL Supercup: 2013, 2014

## Atsauces

## Ārējās saites
Run-DMC

***Run-DMC*** bija amerikāņu hiphopa mūzikas grupa no Kvīnsas, Ņujorkā. Tā ir viena no visietekmīgākajām hiphopa mūzikas grupām un ir devusi lielu ieguldījumu šī mūzikas stila attīstībā.
 
Grupu 1981. gadā izveidoja Džozefs Simonss (*Run*), Derils Makdeniels (*DMC*) un Džeisons Viljams Mizels (*Jam-Master Jay*).
Pirmie grupas ieraksti tika veikti ar Džozefa Simona vecākā brāļa Rasela palīdzību, kurš bija ierakstu kompānijas *Def Jam* līdzdibinātājs. 1983. gadā *Run-DMC* izdeva savu pirmo singlu *"It's Like That"*, kas saņēma pozitīvas atsauksmes.
1984. gadā grupa izdeva debijas albumu *"Run-D.M.C."*. Videoklips kompozīcijai *"Rock box"* kļuva par pirmo MTV parādīto repa video.

Grupas trešajā, 1986. gadā iznākušajā albumā *"Raising Hell"* tika iekļauta kopā ar rokgrupu *[[Aerosmith]]* ierakstītā kompozīcija *Walk This Way*, kas  nokļuva ceturtajā vietā *[[Billboard Hot 100]]*.

Grupa beidza pastāvēt 2002. gadā, pēc tam kad Džeisons Viljams Mizels tika nošauts savā ierakstu studijā Kvīnsā.

2009. gadā grupa tika uzņemta Rokenrola slavas zālē, bet 2016. gadā saņēma ''Grammy'' balvu par mūža ieguldījumu mūzikā.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *[[Run–D.M.C. (albums)|Run-D.M.C.]]* (1984)
* *[[King of Rock]]* (1985)
* *[[Raising Hell]]* (1986)
* *[[Tougher Than Leather]]* (1988)
* *[[Back from Hell]]* (1990)
* *[[Down with the King]]* (1993)
* *[[Crown Royal]]* (2001)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Gabriels Žezuss

**Gabriels Fernandu de Žezuss** (; dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2022. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba *[[Londonas "Arsenal"]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Palmeiras**

* Brazīlijas  A sērija: 2016
* Copa do Brasil: 2015

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2017—18, 2018—19, 2020—21, 2021—22
* FA kauss: 2018—19
* Anglijas Līgas kauss: 2017—18, 2018—19, 2019—20
* FA Community Shield: 2018, 2019
* UEFA Čempionu līga finālists: 2020—21
**Brazīlija**

* Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļa: 2016
* Copa América: 2019

**Individuālie sasniegumi**

* Brazīlijas A sērijas labākais spēlētājs: 2016

## Atsauces

## Ārējās saites
Larss Benders

**Larss Benders** (; dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists. Lielāko daļu karjeras spēlēja Bundeslīgas klubā Leverkūzenes "Bayer". Viņa dvīņu brālis Svens arī pārstāv Leverkūzenes "Bayer".

Benders savu karjeru sāka Minhenes klubā *[[TSV 1880 Munich]]*. 2009. gadā Benders pievienojās Leverkūzenes "Bayer". Kopš 2015.—2016. gada sezonas Benders bija *Bayer* kapteinis, taču atteicās no šī statusa pirms 2020.—2021. gada sezonas, sakarā ar ilgstošām traumām.

Vācijas futbola izlasē spēlējis 2012. gada Eiropas čempionātā un 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur izcīnija sudraba medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leucocoprinus cretaceus

**[[Leucocoprinus cretaceus]]** jeb  *Leucoagaricus cretaceus* ir Latvijā iespējami sastopama kroksardzeņu ģints sēņu suga,, kura Latvijas avotos bieži tiek jaukta vai apzināti apvienota ar sārtsporeņu ģints riekstu sārtsporeni (*Leucoagaricus leucothites* jeb *Leucoagaricus naucinus*). Riekstu sārtsporenei briedumā ir gluda cepurīte, kamēr *Leucocoprinus cretaceus* cepurīte visu pastāvēšanas laiku klāta ar lieliem graudiem. Fungi.lv, nosaucot riekstu sārtsporeni par *Leucoagaricus cretaceus*, vienlaikus min tai *Leucoagaricus leucothites* sinonīmus un fotogrāfijās rāda sēni ar gludu cepurīti.

Jautājums par pareizajiem sugu nosaukumiem latviešu valodā paliek apstrīdams, šeit tiek lietota versija, ka riekstu sārtsporene ir identiska ar *Leucoagaricus leucothites*, gludā sārtsporene - šī nosaukuma sinonīms, zīdainā sārtsporene - tās dzeltējošā varietāte, bet **Leucocoprinus cretaceus** - cita suga pagaidām bez latviskā nosaukuma, kura turklāt salīdzinoši nesen pārcelta no sārtsporeņu ģints *Leucoagaricus* uz kroksardzeņu ģinti *Leucocoprinus* ar attiecīgu latīniskā nosaukuma maiņu. Dodot nosaukumu pēc tradīcijas, šī sēne būtu saucama par krīta kroksardzeni.

## Senā taksonomija

XVIII gadsimtā sēne latīniski bija nosaukta par *Agaricus cretaceus*, taču analoģisku nosaukumu cits autors bija devis krīta atmatenei un radās neliels sajukums, kuram nu vairs nav nozīmes, jo oriģinālais nosaukums sen mainīts atbilstoši jaunajai ģintij.

## Sēnes apraksts
[thumb|250px|Jaunībā ''Leucocoprinus cretaceus'' var atgādināt [dižsardzenes|dižsardzeni]]
thumb|250px|Griezumā ''Leucocoprinus cretaceus'' krāsu nemaina
thumb|250px|Kātiņš šai sugai parasti ir izliekts
* Cepurīte: krāsa balta vai bālgana. Virsma ar lielām, graudveidīgām baltām zvīņām. Forma sākumā olveida, vēlāk izliekta un izpletusies, vecumā bieži ar nelielu pauguru vidū. Platums līdz 7 cm. Mīkstums balts, griezumu vietās krāsu nemaina.
* Lapiņas: baltas, brīvas, ciešas, dažāda garuma.
* Kātiņš: balts, vēlāk gaiši brūns. Tievs, šķiedrains, cilindrisks, pie pamatnes neliels bumbuļveida paresninājums. Garums līdz 10 cm, resnums līdz 1 cm. 

## Augšanas apstākļi

Humusa saprofīte. Aug grupās no augusta līdz oktobrim.

## Barības vērtība

Ēdama. 

## Līdzīgās sugas

Iespējama sajaukšana ar letāli indīgo balto mušmiri. Mušmires atšķiras no kroksardzenēm ar to, ka viņām kātiņa pamatne ietverta makstī, kādas šai ģintij nav. Pie tam, baltajai mušmirei ir nepatīkama smaka. Atmatenes atšķiras no kroksardzenēm ar ātri tumsnējošām lapiņām. Riekstu sārtsporenei ir gandrīz vai pilnīgi gluda cepurīte.

## Skatīt arī

* Kroksardzeņu ģints
* Sārtsporeņu ģints
* Sēnes kulinārijā
* Sēņošana

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum
* Species Fungorum - sinonīmi
* Taxon passport
Arics Aduriss

**Arics Aduriss** (*Aritz Aduriz*; dzimis ) ir bijušais Spānijas futbolists, uzbrucējs.

## Sasniegumi
**Athletic Bilbao**

* Spānijas Superkauss: 2012

**Individuālie sasniegumi**

* UEFA Eiropas līgas labākais vārtu guvējs: 2014–15, 2015–16

## Ārējās saites
Rubens Kastro

**Rubens Kastro Martins** (; dzimis ) ir Spānijas bijušais futbolists, uzbrucējs.

## Sasniegumi
**Real Betis**

* Segunda Division: 2010—11, 2014—15

## Ārējās saites
Žerārs Moreno

**Žerārs Moreno Balagero** (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, uzbrucējs, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada spēlē *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]* kluba Villarreal CF sastāvā.

## Sasniegumi
**Villarreal**

* UEFA Eiropas līga: 2020—21

## Ārējās saites
Ndue Mujeci

**Ndue Mujeci** (dzimis ) ir Albānijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2020. gada spēlē Melnkalnes kluba *[[FK Jezero]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Vigo Roga

**Vigo Roga** (dzimis **Vigo Vrubļevskis**; , miris ) bija latviešu aktieris.

1980. gados darbojies Jelgavas Ādolfa Alunāna tautas teātra studijā pie režisores Intas Alekses (1933—2009) un Lūcijas Ņefedovas (1933—2022).

Filmējies "Golfa straume zem ledus kalna", "Krišana" (2005), "Cauri", "Daudz laimes!", "Tikšanās", "Paslēpes", "Pa ceļam aizejot...", "Kāzas", "Svešās debesis. Dzīve nr.2", kā arī "Baiga vasara".

Bija precējies ar režisori un aktrisi Indru Rogu.

## Atsauces
Sandro Ramiress

**Sandro Ramiress Kastiljo** (; dzimis ), pazīstams arī vienkārši kā **Sandro**, ir Spānijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2023. gada Ramiress pārstāv *[[La Liga]]* komandu ''Las Palmas''.

## Sasniegumi
**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 2014—15, 2015—16
* Copa del Rey: 2014—15, 2015—16
* UEFA Čempionu līga: 2014—15
* UEFA Superkauss: 2015
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2015

## Ārējās saites
Mauro Ikardi

**Mauro Emanuels Ikardi** (*Mauro Emanuel Icardi*; dzimis ) ir Argentīnas futbolists, uzbrucējs. Aizvadījis 8 spēles Argentīnas izlasē. Kopš 2023. gada spēlē Turcijas Superlīgas komandas Stambulas "Galatasaray" sastāvā.

## Sasniegumi
**Paris Saint-Germain**

* Ligue 1: 2019—20, 2021—22
* Coupe de France: 2019—20, 2020—21
* Coupe de la Ligue: 2019—20
* Trophée des Champions: 2020, 2022

**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2022—23, 2023—24
* Turcijas Superkauss: 2023

**Individuālie sasniegumi**

* Serie A labākais vārtu guvējs: 2014—15, 2017—18
* Serie A simboliskā izlase: 2014—15, 2017—18
* Serie A gada futbolists: 2018
* Turcijas Superlīgas labākais vārtu guvējs: 2023—24

## Ārējās saites
Taksons

150px|thumbnail|Dzīvnieku bioloģiskā klasifikācija. Katra no šīm iedaļām veido taksonu
**Taksons** ir objektu, visbiežāk dzīvo organismu, kopums, kam ir noteiktas kopīgas pazīmes un kas atbilst noteiktai taksonomiskai kategorijai. Taksonus izmanto, lai dažādus dzīvos organismus sakārtotu noteiktās grupās, vadoties pēc to savstarpējās radniecības, piemēram, visas savstarpēji radniecīgās sugas apvieno ģintīs, savukārt līdzīgās ģintis apvieno dzimtās.
Gatis Gāga

**Gatis Gāga** (dzimis  Ugālē) ir latviešu aktieris.

Dzimis Jēkaba un Ināras Gāgu 3 bērnu ģimenē — māsa Laura un brālis Mārcis. Mācījies Ugāles vidusskolā. Studējis Latvijas Kultūras akadēmijā starpvalstu kultūras sakaru programmā, 1999. gadā ieguvis bakalaura grādu kultūras teorijā un menedžmentā, 2005. gadā maģistra grādu teātra režijā.
  
No 2004. līdz 2017. gadam bijis Jaunā Rīgas teātra aktieris.

Filmējies vairākās latviešu filmās, tai skaitā "Valkyrie Limited" (2009), "Paukotājs" (2009), "Seržanta Lapiņa atgriešanās" (2010), "Izlaiduma gads" (2014), "Paradīze '89" (2018), "Dvēseļu putenis" (2019), "1906" (2019), "Ko zina klusā Gerda" (2020), "Tīklā. TTT leģendas dzimšana" (2025), kā arī 2019. gadā tēlojis lomu TV seriālā "Sarkanais mežs", 2023. gadā seriālā "Nemīlētie", un 2024. gadā miniseriālā "Padomju džinsi". 

Audzē ābolus dzimtajās mājās Ugāles pagasta "Ausekļos".

Dēls — Toms Indriķis (dz. 2005. gadā).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gatis Gāga filmas.lv
* Gatis Gāga izrades.lv
Māris Liniņš

**Māris Liniņš** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

1987. gadā absolvējis LLU inženiera mehāniķa specialitātē. 1996. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra specialitātē. No 1997. līdz 2004. gadam Jaunā Rīgas teātra aktieris. Atveidojis galvenās lomas E. Sabato romāna "Tunelis" dramatizējumā" (1997) un K. Dīras lugā "Stāsts par Kasparu Hauzeru" (2002, "Spēlmaņu nakts" nominācija "Labākais aktieris").

Citas lomas: Rūdis (R. Blaumaņa "Skroderdienas Silmačos", 1998), kapteinis Braiss (T. Stoparda "Arkādija", 1998), Kārlis (J.V. Gētes "Verters", 1999), uzraugs Radions (V. Nabokova "Aicinājums uz nāvessodu", 2000), Ordulfo (Momo) (L. Pirandello "Heinrihs IV", 2000), Rūdolfs (G. Priedes "Jaunākā brāļa vasara", 2001), Luks Lukičs Hlopovs (N. Gogoļa "Revidents", 2002).

Valmieras Drāmas teātrī iestudējis R. Bredberija romāna "Pieneņu vīns" dramatizējumu (1997).

Filmējies "Slikta vieta", "Nediena. Dzīve nr.2", "Jaunā Vertera lielās ciešanas", "Ērglis" un "Seko man".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Māris Liniņš izrades.lv
Džošua Kings

**Džošua Kristians Kodžo Kings** (*Joshua Christian Kojo King*; dzimis ) ir Norvēģijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2025. gada spēlē Saūda Arābijas profesionālās līgas komandas *[[Al-Khaleej FC|Al-Khaleej]]* sastāvā.

Norvēģijas izlasē debitēja  pret Islandi. Pirmos vārtus izlases labā guva tā paša gada 16. oktobrī pret Kipru. Tika atzīts par 2017. gada Norvēģijas gada labāko futbolistu un saņēma *[[Gullballen]]* balvu.

## Sasniegumi
**Fenerbahçe**
* Turcijas kausa ieguvējs: 2022—23

**Individuālie**
* *[[Gullballen]]*: 2017

## Atsauces

## Ārējās saites
Olga Krūmiņa

**Olga Krūmiņa** (dzimusi  Rīgā, mirusi ) bija latviešu aktrise.

1927. gadā beigusi Rīgas pilsētas 2. ģimnāziju. Bijusi Dailes teātra un Nacionālā teātra aktrise.

Filmējusies vairākās filmās, tai skaitā "Emīla nedarbi", "Pēdējā vizīte", "Salavecīša personiskā dzīve", "Agrā rūsa" un "Melnā vēža spīlēs".

## Atsauces
Marta (Lietuvas ķēniņiene)

thumb|200px|Rīgas bīskaps Alberts II un Kulmas bīskaps Indriķis krista Mindaugu un Martu (nezināms autors, 17. gs.).

**Marta** ( , mirusi 1262) bija pirmā Lietuvas ķēniņa Mindauga sieva.

## Vēsture
1251. gada pavasarī Livonijas ordeņa mestrs Andreass fon Štīrlands piedāvāja Mindaugam pieņemt kristietību, pretī apsolot izgādāt ķēniņa kroni. Romas pāvests Inocents IV deleģēja Livonijas mestram kronēt Mindaugu par Lietuvas ķēniņu. Rīgā tika izgatavoti divi zelta kroņi ķēniņam un viņa sievai Martai. Kulmas bīskaps no Prūsijas tika aicināts piedalīties kronēšanas ceremonijā.

1253. gada 6. jūlijā notika Mindauga un viņa sievas kronēšana (iespējams, tas notika Vorutas vai Viļņas pilī). Mindaugs saņēma no Livonijas mestra Lietuvu kā feodālo lēni. Mindaugs dāvināja Vācu ordenim Livonijā par solīto palīdzību cīņā pret žemaišu kunigaiti Vikintu viņa pārvaldīto Žemaitijas daļu.
1254. gadā ar savu dēlu piekrišanu Mindaugs piešķīra Lietuvas bīskapam Krišjānim kā baznīcas devu pusi Raseiņu, Betigolas un Laukavas.

1260. gada jūlijā žemaišu karaspēks sakāva Livonijas ordeņa karaspēku Durbes kaujā, 1261. gadā Mindaugs pārņēma Žemaitiju savā pakļautībā un atteicās no kristietības un miera ar Livonijas ordeni.
1262. gadā Mindaugs devās karagājienā uz Cēsīm, bet bija spiests atkāpties. Savai sievai Martai viņš žēlojās: "*Kad nonācu šai gājienā pie pilsētiņas letu daļā, neviens man neslēdza to vaļā, kā Tranaitis bij solījis; un, kad vēl visas zemes tās tik neganti man pretojās, tad dūša sašļuka man dikti. Man likās arī ļoti slikti, ka krievu nebija ar mums, kaut saistīja tos solījums, ko devu es bez apdoma pēc savu draugu lūguma: kā teica Tranaitis, tā tiku darījis. Bet tagad jāskumst man par to.*"

Marta aicināja viņu atkal izlīgt ar ordeņa mestru, tomēr viņš atbildēja: "*Lai kas ar mani notiktu, Tranaitim es sekošu un žemaišiem, lai tur vai kas, mans lēmums galīgais ir tas. Es zinu gan, cik aplams viss ir bijis, ko es darījis. Gan padoms nāks reiz pats no sevis. Ar to es atvados no tevis.*”

Drīz Marta mira nenoskaidrotos apstākļos un Mindaugs apņēma par sievu viņas māsu, kas bija Daumanta sieva.

## Leģenda par Martas izcelsmi
Marta bijusi Madelānu pilskunga meita, pilskalns ar senpilsētu kādreiz bijis ievērojams Jersikas valsts centrs.

## Piemineklis Aglonā
Baltu vienības dienā 2015. gada 22. septembrī Aglonā atklāja pieminekli Lietuvas karalim Mindaugam un karalienei Martai (skulptors Vidmants Gīliķis, arhitekti Jons Anuškevičs un Vītenis Izokaitis).

## Dokumenti

## Atsauces
Plūču valks

**Plūču valks** ir Ventas labā krasta pieteka Kuldīgas novadā. 

Tek ziemeļu virzienā. Ietek Ventā pie tā Ikaišu kapiem. Plūču valks šķērso valsts autoceļš V1278 (Ciecere—Ikaiši—Vārme), tā krastos atrodas Videnieki.

## Atsauces
Mšeno

**Mšeno** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Melnīkas apriņķī.

Rakstos pirmoreiz minēta 1306. gadā. 1274. gadā imperators Kārlis IV piešķīra Mšeno pilsētas tiesības. 1526. gadā pilsēta iekļāvās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Mšeno ir mūziķa, Friderika Šopēna klavierskolotāja Vojceha Živnija (*Wojciech Żywny*, 1756 – 1842) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Poļvalks

**Poļvalks** ir Ventas labā krasta pieteka Kuldīgas novadā. 

Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Ventā iepretim Dzirkaļu mājām. Poļvalku nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Neratovice

**Neratovice** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Melnīkas apriņķī pie Labas upes. Ķīmiskās rūpniecības centrs.

Pilsētas tiesības ieguva 1957. gadā, sociālistiskās Čehoslovākijas laikā. Kopš 1993. gada — Čehijā. Galvenais pilsētas rūpniecības uzņēmums ir 1898. gadā dibinātā Spolana. 20. gadsimta 60. gados tas ražoja dioksīnus, kas pasliktināja ekoloģisko situāciju apkaimē. Mūsdienās rūpnīca ražo polivinilhlorīdu, kaprolaktāmu un citus produktus. Pilsētā atrodas arī ASV kompānijas *Cayman Chemical Company* rūpnīca, kas ražo prostaglandīnus.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Zoltāns Kodājs

**Zoltāns Kodājs** (; dzimis , miris ) bija ungāru komponists, etnomuzikologs, mūzikas pedagogs, valodnieks un filozofs. Pazīstams kā Kodāja mūzikas mācīšanas metodes autors. 20. gadsimta pirmajā pusē kopā ar Bēlu Bartoku pētīja ungāru folkloru. No 1912. gada — Budapeštas Mūzikas akadēmijas profesors. 

## Ārējās saites

* 
* Zoltāna Kodāji profils ''AllMusic'' 
* Zoltāna Kodāji notis ''IMSLP''
Ponakste

**Ponakste** (arī **Panakse**, **Panākse**, **Ponakse**, **Ponaksis**, **Ponākse**, **Ponākste**, lejtecē **Plostnieku upe**) ir Ventas labā krasta pieteka Saldus novadā un Kuldīgas novadā.

Iztek no Dižā Veiķenieku purva. Netālu no iztekas uzņem Veiķenieku ezera ūdeņus. Tek rietumu virzienā mazapdzīvotā apvidū. Lielākās pietekas - Alkšņu valks, Čabu grāvis, Robalts, Zobenvalks. Ietek Ventā iepretim Raņķiem. Lejtecē Ponaksti šķērso valsts autoceļš V1278 (Ciecere—Ikaiši—Vārme).

## Atsauces
Veltrusi

**Veltrusi** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Melnīkas apriņķī pie Vltavas upes.

Rakstos pirmoreiz minēta 1226. gadā. 1526. gadā pilsēta iekļāvās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Pilsētas tiesības no 1926. gada. Kopš 1993. gada — Čehijā. Pie pilsētas atrodas 1716. gadā celta baroka stila Veltrusu pils (*státní zámek Veltrusy*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

*Veltrusu pils
Ernē Donāņi

**Ernē Donāņi** (; dzimis , miris ) bija ungāru komponists, pianists, diriģents un mūzikas pedagogs. Bieži parakstīja savus darbus kā **Ernsts fon Donāņi** (). Studēja Budapeštas mūzikas akadēmjā. Kā pianists debitēja Berlīnē 1897. gadā. No 1905. līdz 1915. gadam mācīja mūziku Berlīnē. Pēc Pirmā pasaules kara darbojās Ungārijā, būdams Budapeštas Mūzikas akadēmijas direktors. Pēc Otrā pasaules kara pārcēlās uz ASV. Donāņi dēls Hanss fon Donāņi bija precējies ar Dītriha Bonhēfera māsu Kristīni, darbojās Pretošanās kustībā un tika nogalināts. 

## Ārējās saites

* Ernē Donāņi notis ''IMSLP''
Vladislavs I (Čehijas kņazs)

**Vladislavs I** (; dzimis ap 1065. gadu, miris ) bija Bohēmijas kņazs no 1109. gada līdz 1117. gadam un no 1120. gada līdz nāvei 1125. gadā.

Vladislavs I bija Bohēmijas kņaza Vratislava II un Polijas karaļa Kazimira I meitas Svatavas dēls. Pēc tēva un vecākā pusbrāļa Bržetislava II nāves cīnījās par varu valstī. Vladislavam kopā ar brālēnu Svatopluku I izdevās no valsts padzīt savu brāli Borživoju II, tomēr 1110. gadā Borživojam II ar Polijas kņaza Boļeslava III palīdzību izdevās atgriezties. 1117. gadā Vladislavs atteicās no troņa par labu Borževojam, tomēr jau 1120. gadā atkal to padzina no valsts. No 1110. līdz 1111. gadam piedalījās Svētās Romas imperatora Heinriha V karagājienā uz Itāliju.

## Ārējās saites
Vētra Galilejas jūrā

**"Vētra Galilejas jūrā"** ir nīderlandiešu gleznotāja Rembranta eļļas krāsas glezna, tapusi 1633. gadā. Tā pieder Izabellas Stjuartes Gārdneres muzejam Bostonā, bet 1990. gadā tā tika nozagta un joprojām nav atrasta. Gleznā attēlots Jēzus paveiktais brīnums, nomierinot vētru Galilejas jūrā, kas aprakstīts Jaunās Derības Marka evaņģēlija ceturtajā nodaļā. Tā ir vienīgā Rembranta jūras ainava.

Gleznā redzams arī pats Rembrants, kurš priekšplānā skatās tieši uz skatītāju.

## Zādzība
Naktī uz 1990. gada 18. martu zagļi, maskējušies kā policisti, ielauzās muzejā un nozaga 13 mākslas darbus, ieskaitot gleznu "Vētra Galilejas jūrā". To uzskata par lielāko mākslas zādzību ASV vēsturē, un tā joprojām nav atklāta; muzejā joprojām izvietoti tukšie gleznu rāmji to sākotnējās atrašanās vietās.

2013. gada 18. martā FIB paziņoja, ka noskaidrojuši, kas ir atbildīgs par zādzību. Veiktā analīze liek secināt, ka laupīšanu veikusi organizēta noziedznieku grupa. Secinājumi nav publiskoti, jo izmeklēšana turpinās.

## Masu kultūrā
* Seriāla "Melnais saraksts" sērijā "Gina Zanetakos (No. 152)" (1. sezonas 6. sērijā) glezna nonākusi Reimonda Redingtona rokās un viņš organizē tās pārdošanu pircēja kāzām. Sērijā "Greyson Blaise (No. 37)" (5. sezonas 2. sērijā) redzama gleznas viltošana.
* Glezna īsi parādās filmā "Transā" kā nozagta Rembranta glezna.
* Glezna parādās uz Pītera Bernstīna grāmatas *Against the Gods: The Remarkable Story of Risk* vāka.
* Glezna izmantota uz grupas *[[Tenth Avenue North]]* albuma *[[The Struggle (Tenth Avenue North albums)|The Struggle]]* vāka noformējumā.
* Seriālā *[[The Venture Bros.|The Venture Brothers]]*, ļaundaris Fantoms Limbs pārdod gleznu mafiozo, kurš sūdzas, ka vēlējies "Monu Lizu". Limbs paskaidro, ka Rembranta glezna ir ne tikai labāka, bet arī izdevīgāks darījums, jo ir divreiz lielāka.
* Glezna bez rāmja redzama arī seriāla ** 3. sērijā Selīnas Kailas (Kaķsievietes) istabā.
* Glezna parādās seriāla *[[Iron Fist (seriāls)|Iron Fist]]* 1. sezonas 2. sērijā apartamentā, kas pieder it kā mirušajam Haroldam Mīčamam.

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* 

## Ārējās saites

* Zādzības pārskats Izabellas Stjuartes Gārdneres muzeja vietnē
* FBI Top Ten Art Crimes: Isabella Stewart Gardner Museum Theft  by the FBI Art Crime Team
* "Great Art Thefts of the 20th Century" , *[[Forbes (žurnāls)|Forbes]]* žurnāls
Cinga

**Cinga** jeb **skorbuts** () ir ilgstošs C vitamīna trūkums organismā. Šai slimībai raksturīgs nespēks, nogurums, smaganu asiņošana, sāpes kaulos un locītavās, kas rodas no saistaudu bojājumiem kolagēna biosintēzes traucējumu dēļ.
Vēlāk rodas iekšēji asinsizplūdumi, muskuļu atrofija, sirdsdarbības traucējumi, sāk izkrist zobi. Ja slimība netiek ārstēta, tad tā beidzas ar nāvi. Šo slimību var novērst, uzturā lietojot dārzeņus un augļus. Visbiežāk cinga ir sastopama mērenās un aukstās joslas iedzīvotājiem, it īpaši ziemā un pavasarī. Savulaik tā bija izplatīta jūrnieku slimība.

## Eksperimenti ar cietumniekiem
Eksperimentos ar cietumniekiem ASV un Lielbritānijā 1960.-1980. gados atklāja, ka cingas pirmie simptomi parādās 4 nedēļas pēc tam, kad ieslodzītajiem uzsāk dot pārtiku pilnīgi bez C vitamīna. Ja cietumniekiem deva 70 mg C vitamīna dienā sešas nedēļas pirms eksperimenta sākšanas, cingas agrīnās pazīmes parādījās vēlāk — 6-8 nedēļu laikā.

Šajos eksperimentos noskaidrojās, ka slimības simptomi pazūd, tiklīdz cietumniekiem sāk dot 10 mg C vitamīna dienā. Atveseļošanās nenotiek ātrāk, ja dod vairāk, piemēram, 70 mg C vitamīna.

## Ārējās saites
*
Vladimirs Ostrogskis

**Vladimirs Ostrogskis** (; dzimis 1877., miris 1917. gadā) bija krievu šahists, viens no 3. Baltijas Šaha savienības kongresa uzvarētājiem.

## Šahs
Lielākais Ostrogska panākums bija 1904. gadā iegūtais Baltijas meistara tituls. Viņš piedalījās 3. Baltijas Šaha savienības kongresā un galvenā turnīra dalīja pirmo-otro vietu ar B. Gregori. Uzvarētāja noskaidrošanai izspēlēja papildus partiju, bet tā beidzās neizšķirti. Līdz ar to pirmo (150 rbļ.) un otro (100 rbļ.) godalgu   sadalīja starp abiem uzvarētājiem — 125 rubļi katram. 

## "Aklais" šahs
Ostrogskis bija spēcīgs "aklā" šaha spēlētājs. 1904. gada 28. (15.) februārī viņš, spēlējot vienlaicīgi ar 23 pretiniekiem, laboja Pilsberija rekordu "aklajā" šahā. Pēc 14 stundu cīņas viņš uzvarēja 8, zaudēja 5 un neizšķirti beidza 7 partijas. 1912. gada 20.—22. februārī Ostrogskis sniedza četrus "aklās" spēles seansus Tulā. Visu četru seansu kopējais rezultāts: 50,5 : 10,5 (+48, -8, =5) seansa devēja labā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Andrejs Možeiko

**Andrejs Možeiko** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

2007. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju. Kopš 2005. gada bija Rīgas Krievu teātra aktieris.

Filmējies filmās "Sēņotāji" un "Sapņu komanda 1935", kā arī seriālā "Likteņa līdumnieki".

## Atsauces
Nora Veignere

**Nora Veignere** (dzimusi ) ir latviešu aktrise.

Bijusi Valmieras teātra, Jaunā Rīgas teātra un Nacionālā teātra aktrise. Filmējusies seriālā "Likteņa līdumnieki", kā arī filmās "Anna" (1996)  un "Leģenda par Jāni Tīdemani" (1998). 2000. gadā par lomu filmā "Anna" saņēma filmu festivāla "Lielais Kristaps" balvu kā labākā aktrise.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nora Veignere izrades.lv

* Nora Veignere filmas.lv
Māra Zemdega

**Māra Zemdega** (dzimusi ) ir latviešu aktrise.

Tēlnieka Kārļa Zemdegas meita.

Bijusi Valmieras Drāmas teātra aktrise, pašlaik ir Nacionālā teātra ārštata aktrise. Filmējusies kino. Kino debija bija 1967. gada Rīgas Kinostudijas Aloiza Brenča režisētajā filmā "Kad lietus un vēji sitas logā".

Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves māksliniece (1973). 2018. gada novembrī saņēma Spēlmaņu nakts balvu par mūža ieguldījumu.

## Filmogrāfija
* 1967 — "Kad lietus un vēji sitas logā"
* 1970 — "Vārnu ielas republika
* 1972 — "Ceplis"
* 1975 — "Melnā vēža spīlēs"
* 1983:
** "Vilkatis Toms"
** "Šāviens mežā"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Māra Zemdega izrades.lv
Palsas iela (Rīga)

**Palsas iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Mežciema un Juglas robežā. Tā sākas pie krustojuma ar Malienas ielu un beidzas krustojumā ar Kvēles ielu. Ielas garums ir 509 metri.

Palsas iela šķērso Gaiļupīti, kā arī blakus ielai atrodas Dambjapurva ezers.

## Ielu savienojumi
Palsas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Malienas iela
* Dambjapurva iela
* Kvēles iela

## Skatīt arī
* Mežciems
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Palsas iela

**Palsas iela** var būt:

* Palsas iela — iela Rīgā;
* Palsas iela — iela Drustu pagasta Drustos;
* Palsas iela — iela Grundzāles pagasta Grundzālē;
* Palsas iela — iela Rankas pagasta Rēveļos;
* Palsas iela — iela Saulkrastu pagasta Silmalā;
* Palsas iela — iela Variņu pagasta Variņos.

## Skatīt arī
* Palsa
Alsupes iela

**Alsupes iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglā. Tā sākas pie krustojuma ar Tirzas ielu un beidzas krustojumā ar Mārkalnes ielu. Ielas garums ir aptuveni 300 metru.

Tagadējais nosaukums tika piešķirts 2016. gadā; pirms tam Alsupes iela tika uzskatīta par Tirzas ielas turpinājumu.

## Ielu savienojumi
Alsupes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Tirzas iela
* Mārkalnes iela

## Skatīt arī
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Salamandras iela

**Salamandras iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglā. Tā sākas Auduma un Baltezera ielas krustojumā, šķērso dzelzceļa līniju Rīga - Valka un beidzas pie krustojuma ar Mārkalnes ielu. Ielas garums ir 1176 metri.

Ielai tās nosaukums piešķirts pēc netālu bijušās rūpnīcas "Salamandra" (1909—1916) nosaukuma.

## Ielu savienojumi
Salamandras iela ir savienota ar šādām ielām:
* Auduma iela
* 22px Dzelzceļa līnija Rīga - Valka
* Meiju iela
* Mārkalnes iela

## Skatīt arī
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Slēpotāju iela (Rīga)

**Slēpotāju iela** ir lokveida iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglā. Tā sākas un arī beidzas krustojumā ar Murjāņu ielu. Ielas garums ir 629 metri.

## Ielu savienojumi
Slēpotāju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Murjāņu iela
* Silciema iela
* Biatlona iela
* Bobsleja iela

## Skatīt arī
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Ūdeļu iela (Rīga)

**Ūdeļu iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglā. Tā sākas krustojumā ar Juglas ielu un beidzas strupceļā. Ielas garums ir 736 metri.

## Ielu savienojumi
Ūdeļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Juglas iela
* Mazā Juglas iela
* Apogu iela

## Skatīt arī
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Ūdeļu iela

**Ūdeļu iela** var būt:
* Ūdeļu iela — iela Rīgā;
* Ūdeļu iela — iela Glūdas pagasta Nākotnē un Ūdelēs.
Slēpotāju iela

**Slēpotāju iela** var būt:
* Slēpotāju iela — iela Rīgā;
* Slēpotāju iela — iela Gulbenē;
* Slēpotāju iela — iela Siguldā.
Biogāze

thumb|Caurules ar biogāzi
**Biogāze** ir gāzveida produkts, kas rodas, noārdoties organiskam materiālam bez skābekļa piekļuves. To var ražot no lauksaimniecības atkritumiem, mēsliem, sadzīves atkritumiem, kanalizācijas un augiem. Tas ir atjaunīgais resurss.

Biogāzi iegūst, izmantojot anaerobus organismus, kas to rada barošanās procesā, kā arī to iegūst no bioloģiski noārdāmu materiālu fermentēšanas.

Biogāzi veido metāns (CH4), oglekļa dioksīds (CO2), kā arī nelieli daudzumi sērūdeņraža (H2S), mitruma un siloksānu. No biogāzes atdalīto metānu var izmantot kā enerģijas avotu siltumenerģijas, elektroenerģijas vai biodegvielas ražošanai.

## Atsauces
Anaerobie organismi

[thumb|''[Spinoloricus cinziae* — dzīvnieku suga, kam nav nepieciešams skābeklis nevienā dzīves posmā]]
*'Anaerobais organisms** jeb **anaerobs''' ir jebkurš organisms, kam nav vajadzīgs skābeklis, lai augtu. Skābeklis var būt tam kaitīgs vai pat nāvējošs. Tas ir pretstats aerobam organismam.

Anaerobi organismi var būt gan vienšūnu (e.g. protozoāni, baktērijas), gan daudzšūnu. Tos iedala trīs kategorijās:

* obligātie anaerobi, kam skābeklis ir kaitīgs;
* aerotolerantie anaerobi, kas skābekli neizmanto, bet tiem tas nekaitē;
* fakultatīvie anaerobi, kas izmanto skābekli, ja tas ir pieejams.

## Atsauces
Visvalža iela (Rīga)

**Visvalža iela** ir Rīgas iela Latgales priekšpilsētas Avotu apkaimē. Visvalža iela sākas pie Ernesta Birznieka-Upīša ielas krustojuma un beidzas krustojumā ar Satekles ielu. Ielas kopējais garums ir 258 metri, tā visā garumā klāta ar asfaltbetona segumu.

Visvalža ielā atrodas Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultāte, Rīgas Ukraiņu vidusskola un Rīgas 15. pamatskola.

## Vēsture
Vēsturiskais nosaukums — **Otrais Kurmanovu dambis**, pēc apkaimes dārznieku dzimtas uzvārda. Kad 18. gadsimta beigās tirgotāji Popovi šeit atvēra fabriku, iegājās nosaukums "**Popova dambis**". 1876. gada kartē redzama **Popova iela**. 1936. gadā iela pārsaukta 13. gadsimta latgaļu feodāļa Visvalža vārdā.

## Ielu savienojumi
Visvalža iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ernesta Birznieka-Upīša iela;
* Satekles iela.

## Atsauces
Visvalža iela

**Visvalža iela** var būt:
* Visvalža iela — iela Rīgā;
* Visvalža iela — iela Valmieras pagasta Valmiermuižā.
Edgars Zīle

**Edgars Zīle** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

Mācījies Latvijas Universitātē. 1926. gadā Rīgā beidzis dramatisko studiju un sācis strādāt Strādnieku teātrī. Strādājis arī Dailes teātrī un Nacionālajā teātrī.

Filmējies vairākās filmās, tai skaitā "Melnā vēža spīlēs", "Kara ceļa mantinieki", "Mājup ar uzvaru", "Vella kalpi" un "Vella kalpi Vella dzirnavās".

Saņēmis trešās pakāpes Staļina prēmiju (1950) par mācītāja Teodora lomas atveidošanu lugā "Zvejnieka dēls". Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1959).

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Asteru rinda

**Asteru rinda** (*Asterales*) ir augu rinda, kurā apvienotas 11 līdzīgas augu dzimtas. Šī rinda tiek saukta arī par **kurvjziežu rindu**, jo agrāk tajā ietilpa tikai kurvjziežu dzimta. Mūsdienās tajā ir iekļautas vēl vairākas citas dzimtas, piemēram, vairākas pulkstenīšu rindas dzimtas. Asteru rindā ietilpst šādas dzimtas:

*  (agrāk tika izdalīta atsevišķā kamoldipsaku rindā)
*  (zināma arī kā asteru dzimta)
*  (agrāk bija pulkstenīšu rindas dzimta)
*  (agrāk bija rožu rindas dzimta)
*  (agrāk bija pulkstenīšu rindas dzimta)
*  (agrāk bija nakteņu rindas dzimta)
*  (agrāk bija pulkstenīšu rindas dzimta)
*  (agrāk bija pulkstenīšu rindas dzimta)
* 
* 
* 

## Ārējās saites