open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Baltais āmulis

**Baltais āmulis** — *Viscum album L.* — ir daudzgadīgs ziemzaļš santalkoku dzimta (*Santalaceae*) krūms. Pusparazīts. Latvijā sasniedz sava izplatības areāla ziemeļu robežu. Īpaši aizsargājama suga, ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā un Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.

## Apraksts
Daudzgadīgs, ziemzaļš krūms (līdz 1,5 m diametrā). Zari neīsti dihotomiski dalīti, lapas veselas, ādainas, otrādi lancetiskas, pretējas. Tas ir divmāju augs. Sievišķie un vīrišķie ziedi ir sīki, pa vienam vai trim augšējo lapu žāklēs. Tos apputeksnē galvenokārt mušas. Auglis ir neīstā oga. Sēklas nobriest novembrī — decembrī. No ārpuses tās apņem balta, sulīga sēklsedze, kas satur gļotainu, lipīgu vielu — viscīnu.

Sēklas izplata putni. Ar gļotām sēkla piestiprinās pie saimniekauga zariem. Sēklu dīgšanai nepieciešams daudz gaismas. Nākamajā pavasarī dīgst tikai tās sēklas, kas gaismā atradušās visu ziemu. Asns liecas prom no gaismas — saimniekauga zara virzienā (negatīvais fototropisms). Sasniedzis mērķi, asna gals paplašinās, kļūst lipīgs un ar gredzenveida uzbiezinājumu piestiprinās pie saimniekauga. No šā uzbiezinājuma centra izaug saknes, kas iekļūst saimnieka mizā un tālāk koksnē izveido kanālu sistēmu. Āmulis no saimniekauga uzņem ūdeni un minerālvielas. Organiskās vielas tas spēj sintezēt pats. Otrajā gadā izveidojas pirmais ādaino lapu pāris. Tas norāda, ka saimniekauga inficēšana ir izdevusies. Nākamos divus gadus āmulim izaug vēl pa vienam lapu pārim. Tikai piektajā gadā sākas stumbra neīsti dihotomiskā zarošanās. Paiet vēl vairāki gadi, līdz augs sāk ziedēt.

thumb|left|Baltais āmulis

## Izplatība un biotopi
Baltais āmulis sastopams Eiropā no Dienvidskandināvijas līdz Ziemeļāfrikai, austrumos — līdz Japānai. Latvijā āmulis satopams reti, tas tika atrasts tikai dienvidaustrumu un dienvidrietumu rajonos. R. Rikmanis veicis āmuļu uzskaiti 2010., 2011. gadā. Viņš konstatējis 3324 kokus ar āmuļiem Kurzemes un Latgales dienvidos Pēdējā desmitgadē šī suga pavirtzījusies tālāk uz ziemeļiem. Vidzemē līdz Trapenei un līdz Kurzemes pussalas ziemeļiem.

Baltais āmulis Latvijā aug uz ābelēm, liepām, apsēm, vītoliem, kļavām un citiem lapu kokiem platlapju un platlapju-egļu mežos, dārzos, alejās, parkos, apstādījumos.

## Izmantošana
Agrāk āmuli uzskatīja par bīstamu parazītu, kas bojā augļukokus dārzā un lietaskokus mežā. Mežkopji izcirta kokus ar āmuļiem. Tomēr Latvijas apstākļos, kur auga izplatību ierobežo klimatiskie un ekoloģiskie faktori, tas nav uzskatāms par bīstamu.
Baltais āmulis satur indīgas vielas, izmantots tautas medicīnā.
Āmuļus lietoja arī kā dekoratīvos augus, piemēram, baznīcu rotāšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karpo (pavadonis)

**Karpo** jeb **Jupiters XLVI** ir Jupitera pavadonis. To  atklāja Havaju Universitātes zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (Scott S. Sheppard). Vārds Karpo pavadonim tika piešķirts 2005. gadā. Karpo ir tēls sengrieķu mitoloģijā, viena no horām.

Karpo ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir tikai apmēram 3 km. Līdzīgi Temisto, Karpo ir unikāls, nepiederošs grupām.

## Atsauces
Ārstniecības ancītis

**Ārstniecības ancītis** () ir 30—90 cm augsts, daudzgadīgs rožu dzimtas lakstaugs ar stāvu, augšdaļā nedaudz zarainu stumbru, kas klāts ar raupjiem matiņiem. Lapas nepāra plūksnaini dalītas, to mala rupji zobaina. Ziedi dzelteni, sakārtoti skrajā ķekarā vai vārpā stumbra un zaru galā. Zied no jūlija līdz augustam. Auglis dzeloņains riekstiņš. Ārstniecības ancītis aug sausās pļavās, ceļmalās, mežos, lielas audzes neveido.

Tautas medicīnā izmanto no auga gatavotas tējas. Tās lieto aknu slimību, žultsakmeņu, caureju ārstēšanai, gremošanas traucējumu novēršanai.
Līsiteja (pavadonis)

**Līsiteja** jeb **Jupiters X** ir Jupitera pavadonis.. To  atklāja Sets Barns Nikolsons (*Seth Barnes Nicholson*), pārlūkojot attēlus, kurus ieguva ar 100 collu teleskopu Vilsona kalna observatorijā. 1975. gadā pavadonis tika nosaukts par Līsiteju. 
Sengrieķu mitoloģijā Līsiteja bija Okeāna meita, viena no Zeva mīļākajām. No 1955. līdz 1975. gadam dažreiz tika lietots nosaukums Dēmetra.

Līsiteja pieder Himalijas grupai. Tāpat kā pārējiem grupas pavadoņiem, Līsitejas orbīta ir pakļauta spēcīgām perturbācijām.

## Atsauces
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (16. diena)

Sešpadsmitajā Pekinas olimpisko spēļu dienā sacensības norisināsies 7 sporta veidos un tiks sadalīti 12 medaļu komplekti. Vakarā notiks spēļu slēgšana.

## Basketbols

Spēles aizvadīs vīriešu komandas

----

## Bokss

*Sacīkstes sākas 8:30*

* Svara kategorija 48 kg - **fināls**
* Svara kategorija no 51 līdz 54 kg - **fināls**
* Svara kategorija no 57 līdz 60 kg - **fināls**
* Svara kategorija no 64 līdz 69 kg - **fināls**
* Svara kategorija no 75 līdz 81 kg - **fināls**
* Svara kategorija no 91 kg - **fināls**

## Rokasbumba

Spēles aizvadīs vīriešu komandas

----

----

## Ūdenspolo

Finālspēli aizvadīs vīriešu komandas

----

## Vieglatlētika

*Sacīkstes sākas 2:30*

* Vīriešiem - maratons - **fināls**

## Vingrošana

*Sacīkstes sākas 6:00*

* Ritmiskā vingrošana 
** Komandu sacīkstes sievietēm - **fināls**

## Volejbols

Finālspēli aizvadīs vīriešu komandas

----

## Skatīt arī
* 2008. gada vasaras olimpiskās spēles
* 2008. gada vasaras olimpisko spēļu kalendārs
S/2003 J 12

**S/2003 J 12** ir Jupitera pavadonis. To  atklāja Havaju Universitātes zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (Scott S. Sheppard). Pavadonis ir mazākais zināmais pavadonis Saules sistēmā. Tā diametrs ir tikai apmēram 1 km. Pagaidām tam vēl nav piešķirts oficiālais vārds, ir tikai pagaidu apzīmējums.

Līdz 2020. gada beigām pavadonis tika uzskatīts par "pazaudētu", bet astronoms amatieris Kajs Lī (*Kai Ly*) to no jauna atrada, analizējot arhīvu fotoattēlus. Pirms tam S/2003 J 12 uzskatīja par nepiederošu nevienai Jupitera pavadoņu grupai, bet arhīvu dati rādīja, ka tas pieder Anankes grupai.

## Atsauces
Euporija (pavadonis)

**Euporija**, arī **Jupiters XXXIV** ir Jupitera pavadonis. To  atklāja Havaju Universitātes zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (*Scott S. Sheppard*). Pēc atklāšanas tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2001 J 10. Vārds Euporija pavadonim tika piešķirts 2003. gadā. Euporija ir tēls sengrieķu mitoloģijā, viena no horām.

Euporija ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir tikai apmēram 2 km. Pavadonis ir piederīgs Anankes grupai.

## Atsauces
ISO 639-3

**ISO 639-3** (ISO 639-3:2007) ir starptautisks valodu kodu stantarts. Tas ir viens no ISO 639 grupas standartiem un apraksta trīsburtu kodus valodu identificēšanai. Šis standarts paplašina ISO 639-2 trīsburtu kodu apjomu, lai aptvertu visas zināmās dabīgās valodas. Standarts pirmoreiz tika publicēts 2007.g. 5.februārī.

Standarts paredzēts plašai lietošanai darosistēmās, kurās nepieciešams daudzu valodu atbalsts. Tas piedāvā visplašāko valodu uzskaitījumu, ieskaitot visas dzīvās un mirušās, senās un mākslīgās, ar un bez rakstības. Standartā tomēr nav iekļautas rekonstruētās valodas, tādas kā protoindoeiropiešu valoda.

ISO 639-3 iekļauj sevī ISO 639-1 standartu un ISO 639-2 individuālo valodu kodus. Šie standarti vairāk ir orientēti uz pasaules galvenajām valodām. Gadījumos, kad standartā ISO 639-2 valodai ir B un T kodi, ISO 639-3 lieto T kodu.

Piemēri:

Standartā uz šo brīdi ir iekļauti 7589 kodi. Valodu saraksts ir balstīts uz vairākiem avotiem:
* ISO 639-2 iekļautās individuālās valodas,
* *[[Ethnologue]]* 15.redakcijas mūsdienu valodu saraksts.
* Entonija Eristera *[[Linguist List]]* mākslīgās un senās valodas,
* Publiskās apspriešanas perioda rekomendācijas.

## Kodu telpa
Tā kā standartu apraksta trīsburtu latīņu alfabēta kodi, tas viena no augšējajām robežām ir 26 × 26 × 26 = 17576. Sakarā ar to, ka standartā ISO 639-2 ir noteikti speciālie kodi (2), rezerves kodu telpa (520) un "B" kodi (23), 545 kodi nevar tikt lietoti ISO 639-3 standartā. Tātad zemākā apakšējā robeža ir 17576 - 545 = 17032.

Augšējā robeža var būt vēl zemāka sakarā ar ISO 639-5 standarta ieviešanu valodu saimēm un grupām.

## Makrovalodas

ISO 639-2 standartā ir iekļautas 56 valodas, kuras ISO 639-3 standartā tiek definētas kā makrovalodas.

Dažās no šīm makrovalodām nav individuālu (atsevišķu) valodu pēc ISO 639-2 definīcijas, kā piemēram ara (vispārēja arābu valoda). Citām, kā piemēram nor (norvēģu valoda), individuālie kodi (nno (jaunnorvēģu valoda) un nob (bukmols)) jau bija iekļauti ISO 639-2.

Tas nozīmē, ka dažas valodas (kā standarta arābu valoda arb), kas ISO 639-2 izpratnē tika uzskatīta par citas valodas (ara) dialektu, šajā standartā zināmos kontekstos tiek uzskatītas par atsevišķām valodām.

Šādā veidā tiek risināti situācijas ar valodām, kuras lingvistiski atšķiras, bet kuras to runātāji uzskata par vienas un tās pašas valodas dažādām formām, kā tas ir diglosijas gadījumos.

Skatīt SIL makrovalodu pilno sarakstu.

## Kolektīvie kodi
Daži no ISO 639-2 kodiem, kuri tradicionāli tiek lietoti zināmu valodu apzīmēšanai, ISO 639-3 izpratnē neapzīmē individuālas valodas vai radniecīgu valodu grupas un no standarta izslēgti. Tādas valodas tiek definētas kā kolektīvās valodas.

## Skatīt arī
* ISO 639
* ISO 639-3 kodu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* **[http://www.sil.org/iso639-3/ ISO 639-3 Registration Authority]**
* Valodu saraksts - senās un mirušās valodas
Jupiters LV

**Jupiters LV** ir neliels Jupitera pavadonis. To  atklāja zinātnieku komanda Breta Gledmena (Brett J. Gladman) vadībā Maunakea observatorijā. Pēc atklāšanas pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums **S/2003 J 18**.

Pastāvīgo nosaukumu *Jupiters LV*, Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra tikai , pēc precīzas orbītas noteikšanas.

Jupiters LV ir neliels pavadonis, diametrs tikai apmēram 2 km. Pavadonis ir piederīgs Anankes grupai.

## Atsauces
Eifēme

**Eifēme**, iepriekš zināms arī kā **Jupiters LX** un **S/2003 J3**, ir Jupitera pavadonis. To 2003. gadā atklāja Havaju Universitātes zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (*Scott S. Sheppard*). Ēifēme ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir tikai apmēram 2 km. Pavadonis pieder pie Anankes grupas.

2017. gada 5. oktobrī Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra pastāvīgo nosaukumu Jupiters LX. 2019. gadā pavadonis nosaukts par Eifēmi (*Ευφήμη*), sengrieķu labu zīmju, uzslavu, atzinības, triumfa saucienu un aplausu gara, Hēfaista un Aglajas meitas un Zeva mazmeitas vārdā. Nosaukums izvēlēts konkursā, kas notika vietnē *[[Twitter]]*.

## Atsauces
Tempels

**Tempels** var būt:

* Ernsts Tempels — vācu astronoms;
* Tempels — Mēness krāteris;
* Tempels — asteroīds.
Normans Borlougs

**Normans Borlougs** (*Norman Borlaug*, dzimis , miris ) ir ASV agronoms, humānists un 1970. gada Nobela miera prēmijas laureāts, kurš tiek dēvēts par Zaļās revolūcijas tēvu. Borlougs ir viens no pieciem cilvēkiem vēsturē, kurš ir saņēmis gan Nobela prēmiju, gan ASV augstāko civilo apbalvojumu, gan ASV Kongresa pasniegto augstāko civilo apbalvojumu. Viņš arī ir ieguvis "Padma Vibhushan", kas ir otrs augstākais apbalvojums Indijā.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

*Normana Borlouga biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Zilais valis (nozīmju atdalīšana)

**Zilais valis** var būt:

* zilais valis — ūdenī dzīvojošs zīdītājs;
* "Zilais valis" — latviešu rokgrupas ''Double Faced Eels;; dziesmu albums.
Anistone

**Anistone** var būt:

* Dženifere Anistone (*Jennifer Aniston*; 1969) — amerikāņu aktrise;
* Nikola Anistone (*Nicole Aniston*; 1987) — amerikāņu pornoaktrise.
Sarkanā jāņoga

**Sarkanā jāņoga** () ir daudzgadīgs, apmēram 1 m augsts, stipri cerojošs ērkšķogu dzimtas krūms. Diezgan bieži sastopams savvaļā krūmājos, mitros mežos, grāvjos, apdzīvoto vietu tuvumā. Ļoti bieži kultivē dārzos. Jaunie dzinumi klāti ar dziedzermatiņiem, ar bāli dzeltenu, gludu mizu. Vecākiem zariem miza tumši pelēka. Lapas pamīšus, 3—6 cm garas un platas, parasti sirdsveida, trīsdaivainas līdz piecdaivainas, ar smailām, rupji zobainām daivām, parasti kailas, spīdīgas, apakšpusē ar dzīsliņām vai izklaidus pa visu plātni ar smalkiem sarveida matiņiem. Zied maijā un jūnijā. Ziedi pa 3—8 ,sakārtoti 2—5 cm garos, augļu laikā nokarenos ķekaros. Kauslapas 5, kailas, zaļganas vai zaļgandzeltenas, nereti ar iesārtiem plankumiem. Vainaglapas 5, zaļganas vai iesārtas, uz pusi īsākas par kauslapām, otrādi olveidīgas, galā ar robiņu. Putekšņlapas īsākas par kauslapām. Auglis — sarkana oga. Ogu sastāvā ir cukuri, organiskas skābes, P vitamīns, C vitamīns un pektīnvielas. Sākumā audzēja kā ārstniecības augu, kura lapas izmantoja kā diurētisku un sviedrēšanas līdzekli, un tikai vēlāk ogas sāka lietot pārtikā.
thumb|left|300px|Jāņogu galvenās audzētājvalstis
Sila virsis

**Sila virsis**, arī **parastais virsis** () ir mūžzaļš 30 - 70 cm augsts ēriku dzimtas pundurkrūms. Ļoti bieži sastopams smiltājos, priežu silos, sausos krūmājos, izcirtumos. Stumbrs pacils, koksnains, ļoti zarains. Lapas pretējas, vienkāršas, sēdošas, īsi lineāras, virspusē ar rieviņu, apakšpusē ar šķautni, uz vecākām stumbra daļām līdz 0,4 cm garas. Zied no jūlija līdz septembrim. Ziedi atliekušies vai nokareni, veido gandrīz vienpusīgu ķekaru. Ziedu kātiņi jauno, pūkaino zariņu lapu žāklēs. Pie zieda pamata 4 zaļas pieziedlapas - ārkauss. Kauss dalīts 4 daļās, violeti rožains, retāk balts, spīdīgs, kauslapas ieliekušās, gareni olveidīgas, noapaļotas, garākas nekā vainaglapas. Vainags zvanveida, vainaglapas 4, bālgani violetas, retāk baltas. Putekšņlapas 8. Auglenīca augšēja, ar 2 sēklaizmetņiem katrā ligzdā. Auglis - ieapaļa, pūkaina pogaļa. Nektāraugs. Viršu ziedēšanas laikā bišu dravas novieto viršājos, un bites tur gūst labu ienesumu. Tautas medicīnā lieto kā diurētisku līdzekli, nieru un urīnpūšļa slimību ārstēšanai, kā nomierinošu līdzekli pret neirastēniju un bezmiegu, ārīgi lieto apdegumu dziedēšanai.
Strictly 4 My N.I.G.G.A.Z.

**Strictly 4 My N.I.G.G.A.Z.** ir 90-gadu hiphopa ikonas Tupaka Šakura otrais albums. Līdzīgi, kā viņa ieprekšējā albumā 2Pacalypse Now, daudzas viņa dziesmas ir par politiku un citām tamlīdzīgām lietām. Albums debitēja Billboard 200 topa 24. vietā. Tas bija komerciāli veiksmīgāks nekā iepriekšējais albums. No albuma tika izdoti divi singli, kuri abi sasniedza platīna statusu. To nosaukumi ir — Keep Ya Head Up un I Get Around. Albumu sākotnēji izdeva Interscope, taču tagad visas tiesības uz to pieder Amaru Entertainment. Leibls pieder Tupaka mātei Afēnijai Šakurai. No albuma kopumā tika izdoti četri singli — Holla If Ya Her Me, I Get Around, Keep Ya Head Up un Papa'z Song.

## Dziesmu saraksts

## Albuma topu pozīcijas

## Singlu topu pozīcijas

## Ārējās saites
* All Music Guide apskats
Apaļlapu ziemciete

**Apaļlapu ziemciete** () - mūžzaļš, daudzgadīgs 15 - 30 cm augsts ziemciešu dzimtas lakstaugs. Bieži sastopams mežos, birztalās, krūmājos. Saknenis garš, zarains, tievs. Stumbrs stāvs vai pacils, šķautņains, ar rozetē sakārtotām apakšējām lapām, bet augstāk ar 1 - 2 iegareni olveidīgām, makstainām, rūsganām lapiņām. Rozetes lapas vienkāršas, apaļas vai ovālas, 2 - 6 cm garas, 1,5 - 5,5 cm platas, ādainas, mazliet spīdīgas, pa daļai ziemojošas. Zied jūnijā un jūlijā. Ziedu ķekars 6 - 16 cm garš, ar 8 - 15 ziediem, ziedi atliekušies, retāk nokareni. Zieda kāts atrodas 2 plēvainu pieziedlapu žāklītēs, pieziedlapas tikpat garas kā zieda kāts vai garākas par to. Kauslapas 5, olveidīgi lancetiskas. Vainags plaši atvēries, balts, ar kreimeņu smaržu. Vainaglapas 5, pabiezas, ieapaļi olveidīgi lancetiskas, strupas, 0,6 - 1 cm garas, 0,4 - 0,6 cm platas. Putekšņlapas 10. Irbulis garāks par vainagu. Auglis - saplacināta olveida pogaļa ar sīkām sēklām. Iecienīts krāšņumaugs. Pavairojams, sadalot sakneni. Jāaudzē pēc iespējas ēnainā vietā. Kultivējams grūti. Tautas medicīnā lapas lieto kā diurētisku līdzekli, diabēta, nieru hroniska iekaisuma gadījumā, strutojošu brūču dziedēšanai.
Frenks Bērnets

**Frenks Makferleins Bērnets** (*Frank Macfarlane Burnet*) bija austrāliešu virusologs, kas pazīstams kļuva ar savu ieguldījumu imunoloģijā. Bērnets ieguva medicīnas doktora gradu 1924. gadā Melburnas Universitātē. 1928. gadā Londonas Universitātē viņš ieguva filozofijas doktora grādu. 1960. gadā Bērnets saņēma Nobela prēmiju fizioloģijā un medicīnā.

## Ārējās saites
Jans Smetss

**Jans Kristiāns Smetss** (; dzimis , miris ) bija Dienvidāfrikas virsnieks, politiķis un filozofs. Ir vienīgais cilvēks, kurš parakstījis miera līgumus gan pēc Pirmā, gan Otrā pasaules kara. Viens no Tautu Savienības un arī ANO izveides dalībniekiem (ANO dibināšanas līguma preambulas autors) un ir vienīgais cilvēks, kurš parakstījis abu organizāciju dibināšanas dokumentus. Kā domātājs Smetss pazīstams kā holisma iedibinātājs.

## Biogrāfija

Dzimis 1870. gada 24. maijā turīgu būru zemes īpašnieku ģimenē Bovenplācā (*Bovenplaats*), Lielbritānijas Kāpas kolonijā, Dienvidāfrikā. Sešpadsmit gadu vecumā (1886.) uzsāka studijas Viktorijas koledžā (mūsd. Stellenbošas Universitāte), vēlāk devās studēt jurisprudenci Kembridžas Universitātē, kuru absolvēja 1893. gadā.

Strādāja par juristu Keiptaunā, kur 1895. gadā kļuva par kompānijas *[[De Beers]]* īpašnieka Sesila Rodsa juridisko padomnieku. Pēc Džeimsona reida vīlies Rodsā, Smetss pameta Lielbritānijas koloniju un pārcēlās uz Transvālas republikas galvaspilsētu Pretoriju. 1898. gadā kļuva par valsts prokuroru. Angļu — būru karā kā virsnieks karoja būru pusē — sākotnēji bija Transvālas prezidenta Paula Krūgera padomnieks, bet vēlāk — saņēmis ģenerāļa dienesta pakāpi, piedalījās būru partizānu karā pret britu okupācijas spēkiem Kosa de la Reja vadībā. Smetss bija būru padošanās līguma delegācijā (britu delegāciju vadīja Lords Kičeners).

### Politiķa karjera

Pēc būru valstu aneksijas uzsāka politiķa karjeru, veicinot britu koloniju apvienošanos Dienvidāfrikas Savienībā 1910. gadā un ieņemot visai augstus amatus tās administrācijā: kara ministrs (1910.-1912., 1913.), iekšlietu un kalnrūpniecības ministrs (1910—1912), kara ministrs (1910—1920) un finanšu ministrs (1912—1913).

Pirmā pasaules kara laikā Smetss kā DS kara ministrs vienlaikus bija arī Lielbritānijas ekspedīcijas korpusa Austrumāfrikā virspavēlnieks un darbojās kā Deivida Loida-Džordža kabineta loceklis. Kopā ar Luisu Botu vadīja būru sacelšanās apspiešanu, piedalījās Vācu Dievidrietumāfrikas (mūsdienu Namībijas) ieņemšanā, karoja Vācu Austrumāfrikā (mūsdienu Burundi, Ruanda un Tanzānija). Ir viens no britu kara aviācijas dibinātājiem.

No 1919. līdz 1924. gadam Smetss bija Dienvidāfrikas Savienības premjerministrs. 1924. gadā cietis sakāvi vēlēšanās, pievērsās filosofijai un botānikai, atgriežoties politikā tikai Lielās depresijas laikā 30. gadu sākumā: 1933.-1939. gados — tieslietu ministrs, 1939.-1948. gados ārlietu ministrs, aizsardzības ministrs un premjerministrs. 1939. gada septembrī kā premjerministrs pieteica karu nacistiskajai Vācijai. Otrā pasaules kara laikā, būdams Lielbritānijas karalisko spēku ģenerālštāba loceklis, saņēma feldmaršala dienesta pakāpi (24.05.1941.). Smetss, atbalstīdams Balfūra deklarāciju un būdams Haima Veicmana personīgs draugs, bija viens no Izraēlas valsts izveides palestīniešu zemē iniciatoriem. 1948. gada vēlēšanās cieta sakāvi un bija spiests aiziet no politikas.

Miris 1950. gada 11. septembrī savā villā netālu no Pretorijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristus Pestītājs (statuja)

**Kristus Pestītājs** () ir Jēzus Kristus statuja, kas atrodas Riodežaneiro, Brazīlijā. Statuja ir 39,6 metrus augsta, sver 700 tonnas un atrodas Korkovadu 700 metrus augstajā virsotnē, kas atrodas Tižukas meža Nacionālajā parkā. Tā ir viena no pasaulē augstākajām Kristus statujām.

Statuja ir kļuvusi par kristietības un Brazīlijas simbolu.

## Galerija

Rio_Larson_3.jpg
Morro_do_Corcovado.jpg
O_Cristo_Redentor.JPG
P1170797-B.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
Lopu gārņi

**Lopu gārņi** (*Bubulcus*) ir gārņu dzimtas (*Ardeidae*) ģints, kas apvieno divas sugas. Ilgstoši abas sugas tika uztvertas kā vienas sugas pasugas. Kopumā lopu gārņi sastopami visos kontinentos un neskaitāmās salās, un kā maldu viesis ieklejojis pat Antarktīdā.

## Latvijā
[thumb|left|200px|[Lopu gārnis (*Bubulcus ibis*) novērots arī Latvijā]]
Latvijā novērota viena lopu gārņu ģints suga — lopu gārnis (*Bubulcus ibis*), kuram līdz šim bijuši trīs novērojumi. Pirmais novērojums 2009. gadā pie Engures ezera, otrais Dižilmājas apkārtnē (2015. gadā) un trešais pie Liepājas ezera (2017. gadā).

## Kopīgās īpašības
Abas sugas izskatās ļoti līdzīgas — neliela auguma, balts gārnis. Salīdzinot ar citiem gārņiem, kakls un knābis ir īss un spēcīgs. Pieaugušiem lopu gārņiem ir balts apspalvojums, dzeltens knābis un dzeltenpelēkas kājas. Riesta laikā lopu gārnim uz krūtīm un muguras izaug rudas spalvas, kā arī tā cekuls kļūst ruds. Bet knābis, kājas un acu zīlītes kļūst koši sarkanas. Abi dzimumi izskatās vienādi, tomēr tēviņi ir nedaudz lielāki un to riesta dekoratīvās spalvas ir garākas kā mātītēm. Jaunajiem putniem ir melns knābis un tiem nav rudo dekoratīvo spalvu.

Salīdzinot abas lopu gārņu sugas, riesta laikā austrumu lopu gārnis (*Bubulcus coromandus*) ir košāks nekā Eiropā dzīvojošais lopu gārnis.

## Sistemātika
**Lopu gārņu ģints** (*Bubulcus*)
*Austrumu lopu gārnis (*Bubulcus coromandus*)
*Lopu gārnis (*Bubulcus ibis*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*iNaturalist: Genus Bubulcus
Juris Štāls

**Juris Štāls** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā, Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Profesionāļa karjeru beidzis, taču joprojām (2015) spēlē Latvijas čempionāta komandā HK Kurbads.

## Karjera
Spēlētāja karjeru J. Štāls uzsāka 1999. gadā, pievienojoties Raumas "Lukko" junioru komandai, un aizvadot tajā divas sezonas. 2001. gada NHL draftā viņu izvēlējās Ņujorkas "Rangers" ar kopējo 269. kārtas numuru, tādēļ J. Štāls devās uz Ziemeļameriku un 2001.—2002. gada sezonā spēlēja OHL klubā Stingas "Sarnia". Lielāko daļu 2002.—2003. gada sezonas viņš aizvadīja citā OHL klubā — Ouensaundas "Attack" —, bet spēlēja arī Somijas otrās spēcīgākās hokeja līgas Mestis kluba Vāsas "Sport" rindās, kā arī aizvadīja divas spēles AHL kluba Hārtfordas "Wolf Pack" sastāvā. 2003.—2004. gada sezonu J. Štāls aizvadīja "Wolf Pack" rindās, bet 2004.—2005., kā arī 2005.—2006. gada sezonu viņš aizvadīja ECHL klubā Šarlotas "Checkers".

2006. gadā J. Štāls atgriezās Eiropā, pievienojoties tolaik Krievijas Augstākās līgas klubam Ņižņijnovgorodas "Torpedo". Vēlāk viņš pārstāvēja Čehijas Ekstralīgas klubu Triņecas "Ocelari", Baltkrievijas Ekstralīgas klubu Grodņas "Neman", kā arī Latvijas hokeja līgas klubu HK Rīga 2000.

No 2009. līdz 2012. gadam Štāls ar nelieliem pārtraukumiem spēlēja KHL kluba Rīgas "Dinamo" sistēmā, "Dinamo" rindās aizvadot 59 spēles. 2012.—2013. gada sezonu viņš uzsāka Ukrainas hokeja līgas kluba Kijivas "Kompanion" sastāvā, tomēr sezonu pabeidza Slovākijas līga klubā *[[HK Poprad]]*.

2015. gadā beidzis profesionāla hokejista karjeru un pievērsies hokeja menedžera darbam, vienlaikus spēlējot Latvijas čempionāta komandā HK Kurbads.

### Latvijas izlase
Latvijas hokeja izlases sastāvā J. Štāls ir spēlējis 1999. gada Eiropas čempionātā junioriem, 2001. gada Pasaules čempionātā junioriem, 2005. gada olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīrā uz 2006. gada olimpiskajām spēlēm, kā arī 2006., 2008. un 2010. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites

* Rīgas "Dinamo" profils 
* Latvijas Hokeja federācijas profils
Ronaldu

**Ronaldu Luišs Nazariu de Lima** (; dzimis , Riodežaneiro, Brazīlijā) jeb **Ronaldu** () ir bijušais brazīliešu futbola uzbrucējs, kurš tiek uzskatīts par vienu no labākajiem spēlētājiem futbola vēsturē.

Profesionālo karjeru viņš uzsāka Belohorizontes "Cruzeiro" klubā 1993. gadā. Pirmo reizi ārzemju klubā Ronaldu spēlēja 1994. gadā, kad tika aizmainīts uz Eindhovenas PSV. Brazīlijas izlasē viņš debitēja 1994. gadā un aktīvi tajā spēlēja līdz 2006. gadam. Spēlējis FC Barcelona, Milānas "Internazionale", Madrides "Real" un AC Milan. Pēdējais profesionālais klubs viņa karjerā bija Sanpaulu "Corinthians Paulista".

2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

2011. gada 14. februārī Ronaldu paziņoja par futbolista karjeras beigām, bet 1. jūnijā aizvadīja atvadu spēli Brazīlijas izlasē (1:0 pret Rumāniju).

## Sasniegumi
**Cruzeiro**

* Copa do Brasil: 1993

**PSV Eindhoven**

* KNVB beker: 1995–96
* Johan Cruijff Schaal: 1996

**Barcelona**

* Copa del Rey: 1996–97
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1996–97
* Spānijas Superkauss: 1996

**Inter Milan**

* UEFA kauss: 1997–98

**Real Madrid**

* Spānijas La Liga: 2002–03
* Starpkontinentālais kauss: 2002
* Spānijas Superkauss: 2003

**Corinthians**

* Copa do Brasil: 2009

**Individuālie sasniegumi**

* Eredivisie labākais vārtu guvējs: 1994–95
* Eiropas Zelta zābaks: 1996–97
* Copa América vērtīgākais spēlētājs: 1997
* Ballon d'Or: 1997, 2002
* Itālijas Serie A gada labākais futbolists: 1998
* UEFA klubu labākais spēlētājs: 1997–98
* FIFA Pasaules kausa Zelta zābaks: 2002
* FIFA 100

## Atsauces

## Ārējās saites
Smadzenītes

thumb|250px|Cilvēka smadzenes. Smadzenītes iekrāsotas violetā krāsā.

**Smadzenītes** () ir smadzeņu daļa. Tās atrodas galvaskausa pakauša daļā. Tām ir liela nozīme sensorās uztveres saskaņošanā, kustību koordinācijā. Smadzenītes veido divas puslodes, kuras saista tā sauktais *tārps*.

Smadzenītes atrodas iegareno smadzeņu un tilta aizmugurē. Smadzenītes veic muskuļu kustību koordināciju un saskaņošanu pozas un līdzsvara nodrošināšanai. Bez tam smadzenītes regulē arī muskuļu tonusu, laika koordināciju un ķermeņa stāju. Smadzenītēm izšķir 2 puslodes un vidusdaļu. To perifēro daļu veido pelēkā viela jeb smadzenīšu garoza, bet centru — baltā viela. Balto vielu veido nervu šūnu izaugumi jeb aksoni, kas sakopoti īpašos kūlīšos. Smadzeņu garengriezumā, kas izdarīts tieši redzams īpatnējs baltās un pelēkās vielas izkārtojums, kas atgādina dzīvības koku.
Ar apkārtējām smadzeņu daļām smadzenītes saista vairāki šķiedru (baltās vielas) sakopojumi, tas ir, smadzenīšu kājiņas. Apakšējās kājiņas savieno tās ar iegarenajām un muguras smadzenēm; pa tām smadzenītes saņem impulsus no ķermeņa muskuļiem, saitēm, locītavām, kā arī no iekšējās auss pusloka kanāliem. Vidējās kājiņas savieno abas smadzenīšu puslodes savā starpā un ar tiltu, bet tālāk — ar smadzeņu lielo pusložu garozu. Smadzenīšu augšējās kājiņas savieno tās ar vidussmadzenēm.

## Atsauces un piezīmes
Aga

**Aga** var būt:

* Aga — Klāņu-Būšnieku kanāla pieteka
* Aga — Rīvas pieteka
* Aga — upe Aizbaikāla novadā, Krievijā
* viens no jūras krupja nosaukumiem
* AGA — bijušais Zviedrijas gāzes uzņēmums
* aga - tituls Osmaņu impērijā
Kerijs

**Kerijs** (sieviešu dzimtē **Kerija**) ir angļu izcelsmes uzvārds.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
; Vīrieši
* Džims Kerijs (*Jim Carrey*; 1962) ― amerikāņu aktieris;
* Džons Kerijs (*John Kerry*; 1943) ― amerikāņu politiķis.

; Sievietes
* Meraija Kerija (*Mariah Carey*; 1969) ― amerikāņu mūziķe un aktrise.

## Skatīt arī
* Keri ezers (*Lake Carey*) ― sālsezers Austrālijas rietumu daļā.
Iļja Ņikuļins

**Iļja Ņikuļins** (; dzimis ) ir bijušais krievu hokejists, aizsargs, Krievijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 955 spēles Krievijas Superlīgā un Kontinentālajā hokeja līgā. Izlases sastāvā kļuvis par trīskārtēju pasaules čempionu, spēlējis divos olimpisko spēļu turnīros.

## Spēlētāja karjera
Sava profesionālā spēlētāja karjeru Iļja uzsāka 1998. gadā, kad pievienojās Maskavas "Dinamo" otrajai komandai, kas spēlēja Krievijas Augstākajā līgā. 1999.—00. sezonā "Dinamo" otrais sastāvs nonāca Krievijas Pirmajā līgā, kas ir trešā spēcīgākā, attiecīgi viņš pārcēlās uz Augstākās līgas klubu THK Tvera. No 2001. līdz 2005. gadam Ņikuļins spēlēja Krievijas Superlīgas kluba Maskavas "Dinamo" pirmajā sastāvā. 2008.—09. sezonā tika atzīts par KHL oktobra, kā arī marta labāko aizsargu. Spēlējot Kazaņas "Ak Bars" rindās, Ņikuļins kļuvis arī par divkārtēju Gagarina kausa ieguvēju. "Ak Bars" sastāvā spēlēja līdz 2015. gadam. Septembrī hokejists pievienojās Maskavas "Dinamo" rindām. No 2017. līdz 2019. gadam bija tās kapteinis, taču tad noslēdza profesionāļa karjeru.

Krievijas hokeja izlases rindās Ņikuļins spēlējis astoņos Pasaules čempionātos, 2008., 2009. un 2012. gadā kopā ar komandu izcīnot zelta medaļas. Ņikuļins spēlējis arī 2010. un 2014. gada Olimpiskajās spēlēs. Junioru vecumā spēlējis 1999. un 2000. gada Pasaules čempionātos U-18 jauniešiem.

## Ārējās saites
Arvīds Pētersons

**Arvīds Mārtiņš Pētersons** (dzimis  Rīgā, miris  Rīgā) bija latviešu bendija un vēlāk hokeja spēlētājs, Latvijas valsts komandas uzbrucējs. Pieckārtējais Latvijas meistars hokejā - ASK (1934-1936) un "Universitātes sports" komandu (1937, 1940) sastāvā. 
Latvijas hokeja izlases rindās Arvīds aizvadīja 29 spēles un piedalījās piecos Pasaules čempionātos, kā arī . Pasaules čempionātos kopā laukumā devies 18 spēlēs, guvis 8 vārtus. Pirmais PSRS sporta meistars hokejā no Latvijas. Trenēja LPSR sieviešu basketbola un volejbola izlases.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1913. gadā Rīgā. Spēlēja bendiju un hokeju Rīgas "ASK", Rīgas "US" un Rīgas "Dinamo" komandās, 
Savas hokejista karjeras sākumā Arvīds spēlēja ASK, bet 1938. gadā viņš sāka studēt Latvijas Universitātes Mehānikas fakultātē, kļūstot par Rīgas "US" sportistu.  1936. gada olimpiskajās spēlēs hokejā viņš Latvijas komandas sastāvā ieguva 13./15. vietu.

1937. gadā Arvīds kļuva par Akadēmisko pasaules meistarsacīkšu uzvarētāju basketbolā, bet 1939. gadā – arī volejbolā.

Pēc Latvijas okupācijas Pētersons bija Latvijas PSR čempions "Dinamo" sastāvā (1941), Latvijas meistars "Universitātes sports" sastāvā (1942). 
Pēc Otrā pasaules kara izcīnīja ceturto vietu PSRS čempionātā Rīgas "Dinamo" sastāvā (1947), pabeidza studijas Ļeņingradas Fiziskās kultūras institūtā.

Strādāja par hokeja, basketbola un volejbola treneri. Vadīja volejbola treneru padomi (1948-1953), bija Latvijas PSR sieviešu volejbola izlases treneris (1946-1951), basketbolistu Dzidras Karamiševas un Helēnas Hehtas pirmais treneris. Bija Latvijas Valsts Fiziskās kultūras institūta docents.

Miris 1985. gada 6. jūlijā Rīgā.

## Pagodinājumi
thumb|200px|Arvīds Pētersons Latvijas PSR laikā.
LPSR Nopelniem bagātais treneris (1966)

## Atsauces

## Ārējās saites
Sweet Home

***Sweet Home*** ir šausmu žanra datorspēle, ko  izlaida *[[Nintendo Entertainment System|NES]]*. Spēle ir veidota pēc japāņu šausmu filmas ar tādu pašu nosaukumu.

## Personāži
### Kadzuo
Komandas vadonis. Viņam ir šķiltavas, ļoti nepieciešams priekšmets, ar ko var sadedzināt virves un uzbrukt ienaidniekiem. Viņš ir visizturīgākais personāžs.

### Taguči
Viņš ir filmētājs. Viņš var fotografēt zīmes uz sienām. Taguči ir otrs izturīgākais personāžs un personāžs ar vislabāko aizsardzību.

### Akiko
Viņa ir medmāsa un var saārstēt komandas biedrus ar pirmās palīdzības komplektu. Viņa ir visneizturīgākais personāžs.

### Asuka
Viņa ir sieviete ar putekļu sūcēju, ar ko viņa var aizvākt saplīsušu stiklu. Asuka ir otrs spēcīgākais personāžs.

### Emi
Viņai spēlē nav profesijas, bet viņai ir atslēga ar ko atslēgt durvis. Emī ir komandas stiprākais un gudrākais personāžs.
 
### Lēdija Mamija
Viņa ir spēles galvenā ļaundare. Mamija sava bērna nāves dēļ ir sajukusi prātā un tagad grib nogalināt citus bērnus, lai viņas bērnam nākamajā dzīvē būtu ar ko spēlēties. Spēlē viņai ir divas formas.

### Ičirou
Viņš ir Mamijas vīrs un slavens gleznotājs. Ičirou mājā ir atstājis dažādus pavedienus.

### Jamamura
Viņš ir noslēpumains vecs vīrs, kurš spēles beigās palīdz komandai. Spēlē tiek doti mājieni, ka Jammura ir tas pats cilvēks, kas Ičirou.

## Ārējās saites
* ''Sweet Home'' fanu tīmekļa vietne
Kokveida alveja

**Kokveida alveja** (*Aloe arborescens*) ir asfodelu dzimtas augs. Kokveida alvejai ir līdz 4 m augsts, nezarots stumbrs. Lapas 25—40 cm garas, apaļīgas, virspusē nedaudz izliektas, mala dzeloņaina. Ziedi oranžsarkani. Kokveida alveja zied reti, augļus neveido un vairojas veģetatīvi. Augs maz salcietīgs.

Dabā aug Dienvidāfrikā, Mozambikā, Zimbabvē un Malāvijā. Bieži tiek audzēts telpās kā krāšņumaugs.

Izmanto tautas medicīnā.

## Ārējās saites
Pļavas āboliņš

**Pļavas āboliņš** () - divgadīgs vai daudzgadīgs tauriņziežu dzimtas lakstaugs ar stipri zarainu sakņu sistēmu, uz kuras attīstās gumiņbaktērijas. Stublājs stāvs, zarains. Lapas trīsstaraini saliktas, ar pielapēm. Ziedi rožaini, sarkanbrūni vai violetsārti, sakopoti lielās, apaļās galviņās. Zied no jūnija līdz septembrim. Auglis pāksts. Pļavas āboliņš bieži sastopams pļavās, laukos, mežmalās, ceļmalās, to kultivē kā vērtīgu lopbarības augu. Labs nektāraugs.

Ir divi pļavas āboliņa tipi: vēlīnais ziemāju paveids un agrīnais vasarāju paveids. Pirmo izmanto divus, otro - vienu gadu. Pļavas āboliņš aug visas Latvijas augsnēs, izņemot stipri skābās un ļoti nabadzīgās. Tas ir labs priekšaugs citām laukaugu kultūrām. Labi audzis pļavas āboliņš augšanas laikā uz hektāru saista 150-160 kg gaisa slāpekļa, to sēj gan atsevišķi, gan maisījumā ar citām zālēm. 100 kg pļavas āboliņa siena satur 9,7 kg sagremojamā proteīna un 2,5-3,5 g karotīna.

Tautas medicīnā ziedu tēju lieto hroniska klepus, bronhiālas astmas, drudža, saaukstēšanās slimību ārstēšanai.

Droga satur glikozīdus - trifolīnu un izotrifolīnu; flavonoīdus; kumarīna atvasinājumus, ēterisko eļļu, miecvielas, askorbīnskābi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Edvards Nortons

**Edvards Harisons Nortons** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, kinorežisors un producents. Četrreiz nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai par lomām filmās "Pirmatnējās bailes" (1996), "Amerikāņu vēsture X" (1998), "Putncilvēks" (2014) un "Bobs Dilans: Pilnīgi nezināms" (2024). Ieguvis Zelta globusa balvu par otrā plāna lomu filmā "Pirmatnējās bailes".

Nortons piedalās labdarības pasākumos, ir vides aktīvists. 2010. gadā Nortons kļuva par ANO Labas Gribas vēstnieku biodiversitātes jomā (*Goodwill Ambassador for Biodiversity*).

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Edvarda Nortona biogrāfija biography.com
Me Against the World

**Me Against the World** ir trešais Tupaka Šakura albums. Tas tika izdots . Albumu sākotnēji izdeva Interscope, bet tagad visas tiesības uz to pieder Amaru Entertainment. Albums tika ierakstīts pirms 1994. gada novembra, kad Šakurs tika sašauts. Kritiķi šo albumu ir novērtējuši kā ļoti labu, sakot ka tajā esošās dziesmas izpauž ļoti dažādas emocijas, un stāstus par Tupaka dzīvi. Dziesma "Young Niggaz" ir veltīta kādam vienpadsmit gadus vecam zēnam, kurš nogalināja vairākus cilvēkus. Albums iekļuva Billboard 200 un Billboard Top R&B/Hip-Hop Albums topu pirmajās vietās, kā arī Zviedrijas pirktāko albumu topa 40. vietā. No albuma tika izdoti četri singli - Dear Mama, Old School, So Many Tears un Temptation.

## Dziesmu saraksts

## Albuma topu pozīcijas

## Singlu topu pozīcijas

## Ārējās saites
* All Music Guide apskats 
* Enterteinment Weekly apskats  
* Rolling Stone apskats  
* The Source apskats
Dundaga

**Dundaga** () ir lielciems Kurzemē, Dundagas pagastā, Talsu novadā. Dundagas pagasta pārvaldes centrs. Atrodas Ziemeļkurzemes augstienē 33,5 km no Talsiem, 151 km no Rīgas un 66 km no Ventspils. Cauri ciemam tek Pāce; uz upes un tajā ietekošā Mācītājmuižas valka izveidoti vairāki dīķi: Dundagas dīķis un Zirgu dīķis.

## Vēsture
[thumb|200px|left|[Dundagas pils 19. gadsimta vidū (Štafenhāgens)]]
Rakstītajos vēstures avotos Dundagas (*Donedange*) vārds pirmo reizi minēts 1245. gadā, kad Rīgas bīskaps Nikolajs Domkapitulam dāvinājis 200 akrus zemes. Dundagas vārda nozīmi 1846. gadā gleznotājs Jūliuss Dērings skaidrojis kā "niedru kaktu". 13. gadsimta beigās Dundagā uz mākslīgas salas izbūvēja mūra pili, kuras galvenā funkcija bija kalpot par produktu savāktuvi un glabātuvi līdz to nogādāšanai Rīgā. Pils vairākkārt mainījusi savus īpašniekus. 17. gadsimta beigās to pārbūvēja par muižnieku kungu māju (*Dondangen*). Pie pils izveidojās apdzīvota vieta. 1931. gadā Dundagai piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu, 1950. gadā — strādnieku ciemata (pilsētciemata) statusu. No 1949. līdz 1956. gadam Dundaga bija Dundagas rajona centrs. 2009. gadā Dundaga kļuva par novada centru (līdz tam — Dundagas pagasta centrs). 2021. gadā Dundagas novadu iekļāva Talsu novadā, līdz ar to Dundaga kļuva par Dundagas pagasta centru.

Dundagā atrodas pagasta pārvalde, vidusskola, mūzikas un mākslas skola, bērnudārzs, bibliotēka, pasts, luterāņu baznīca, baptistu baznīca. Sociālās aprūpes iestādes ir SIA «Dundagas Veselības centrs», Valsts sociālās aprūpes centrs «Dundaga» un Dundagas aprūpes nams «Stacija».

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dundagas novada dome
Bērzi

**Bērzi** (*Betula*) ir bērzu dzimtas lapu koku, krūmu vai puskrūmu ģints. Bērzi aug tikai Ziemeļu puslodē, tas ir, Eiropā, Āzijā līdz Himalaju dienvidiem un Ziemeļamerikā. Tie ir plaši izplatīti, arī Latvijas teritorijā bērzi ir vieni no izplatītākajiem kokiem. Ģintī ir ap 120 sugu un vēl vairāk pasugu un formu.

Daudzas bērza daļas tiek izmantotas saimniecībā: koksne, miza, tāss (mizas ārējā kārta), kā arī bērzu sula. Bērza pumpuri un lapas tiek izmantoti medicīnā. Dažas sugas tiek izmantotas arī lauku aizsardzībā un daiļdārzniecībā. Bērziem ir arī nozīmīga loma slāvu, skandināvu, kā arī latviešu tautas tradīcijās.

Bērzu galvenā atšķirīgā iezīme no citiem kokiem ir balts, dzeltenīgs stumbrs. Lapas veselas ar zobainu malu. Rudenī lapas parasti krāsojas dzeltenā krāsā. Parasti vienmājas augi ar viendzimuma ziediem spurdzēs. Bērzi aug labā saules apgaismojumā, ēnainās vietās tie ir trausli un maziņi. Atšķirībā no sugas un apkārtējiem dabas apstākļiem vidējais bērza mūžs var būt no 80 līdz 300 gadiem.

## Klasifikācija
Bērzu ģints sīkāk dalās 4 apakšģintīs un aptuveni 120 sugās.

* 
** 
** 
** 
** 

## Sugas Latvijā
[thumb|left|[Zemais bērzs]]
[thumb|left|[Himalaju bērzs|Himlaju bērza stumbrs]]
Latvijā savvaļā ir sastopamas četras sugas, bet parkos un apstādijumos to skaits ir vēl lielāks.

### Savvaļas sugas
* 
* 
*  — reta suga
*  — ļoti reta suga, ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā.

### Augošas parkos
[thumb|left|[Dzeltenais bērzs]]
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Literatūra
* Mārtiņš Cekuliņš, Andris Zvirgzds. *Dendroloģija*. Rīga 2006. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Daudzlapu andromeda

**Daudzlapu andromeda** vai **Polijlapu andromēda** (*Andromeda polifolia* L.) ir mūžzaļš 10—40 cm augsts pundurkrūms. Diezgan bieži sastopams sūnu purvos. Stumbri guloši, sarkanbrūni, zari pacilus, gludi, brūnganpelēki. Lapas pamīšus, vienkāršas, 2—4 cm garas, 0,2—0,8 cm platas, ar ļoti īsiem kātiņiem, ādainas. Lapas plātne iegareni ovāla, lancetiska, uz apakšu ieritinātām malām, virspusē tumši zaļa un spīdīga, apakšpusē bālgani zilgana, jo klāta ar vaska apsarmi, nespodra, ar spilgti izteiktu vidusdzīslu, abās pusēs ar labi saredzamu tīklainu dzīslojumu. Zied no maija līdz augustam. Ziedkopas — vairogveida ķekari vai gandrīz čemuri ar 2—5, reti vairākiem ziediem, kas atrodas viengadīgo dzinumu galos. Ziedu kāti tumši rožaini, pie pamata ar mazām ,krāsainām pieziedlapām. Kauslapas 5, kauss iesarkans, 4—5 reizes īsāks par vainagu, iegareni zvanveidīgs. Vainaglapas 5, saaugušas stobriņā; vainags rožains, ap 0,5 cm garš, vainaga apmales zobiņi atliekušies. Putekšņlapas 10, divreiz īsākas par vainagu, putekšnīcas tumši sarkanas. Irbulis zaļš, bet drīksna sarkana. Auglis — pogaļa ar sīkām sēklām. Augs ir indīgs. Tas satur glikozīdu andromedotoksīnu, kam piemīt narkotiska iedarbība.

## Ārējās saites
Geimeris

**Geimeris** () ir žargons, ko agrāk lietoja par kādu, kurš spēlēja RPG un kara žanra spēles. Tagad tas tiek plašāk attiecināts uz cilvēkiem, kas spēlē datorspēles. Lai gan tas tiek attiecināms arī uz tiem, kas sevi neuzskata par geimeriem, biežāk to lieto par cilvēkiem, kas pavada daudz brīvā laika spēlējot vai mācoties par spēlēm.

## Spēļu iesauka

Spēļu iesauka, lietotājvārds (parasti pseidonīms) ir nosaukums, ar kuru geimeris ir pazīstams datorspēļu vidē. Tas visvairāk tiek lietots daudzspēlētāju spēlēs un elektroniskā sporta sacensībās.

## Skatīt arī

* Datorspēļu atkarība
Jānis Gardovskis

**Jānis Gardovskis** (dzimis ) ir latviešu ķirurgs, zinātnieks un akadēmiskās dzīves organizators, Rīgas Stradiņa universitātes profesors un rektors (2008-2017).

1981. gadā Jānis Gardovskis sāka darbu toreizējā Rīgas Medicīnas institūtā kā fakultātes ķirurģijas katedras asistents. 
Daudzu zinātnisku projektu vadītājs, kā arī Latvijas ķirurģijas žurnāla zinātniskais redaktors. Kopš 2006. gada ir Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis.
2010. gadā Paula Stradiņa Medicīnas vēstures muzejs un LZA viņam piešķīra Paula Stradiņa balvu.
Rīgas Stradiņa universitātes studiju virzieni

**[[Rīgas Stradiņa universitāte|Rīgas Stradiņa universitātē]]** ir šādas **fakultātes un studiju virzieni**:
* Medicīnas fakultāte (dekāns, asoc. profesors Vitālijs Zirdziņš)
** Medicīna
** Pediatrija
** Biomedicīna
* Stomatoloģijas fakultāte (dekāne, profesore Ingrīda Čēma)
** Zobu higiēnists
** Zobārstniecība
* Farmācijas fakultāte (dekāne, asoc. profesore Vija Eniņa)
** Farmācija
** Klīniskā farmācija
* Rehabilitācijas fakultāte (dekāns, asoc. profesors Aivars Vētra)
** Fizioterapija
** Ergoterapija
** Ortozēšana-protezēšana
** Audiologopēdija
** Uzturzinātne
** Veselības sporta speciālists
** Sociālais darbs
* Māszinību fakultāte (dekāne, asoc. profesore Inga Millere)
** Māszinības
** Vecmāte
** Mākslas terapija
* Sabiedrības veselības fakultāte (dekāne, asoc. profesore Anita Villeruša)
** Sabiedrības veselība
* Tālākizglītības fakultāte (dekāne, asoc. profesore Jevgēnija Livdāne)
** Rezidentūra medicīnā

Rīgas Stradiņa universitātē var apgūt sociālās zinātnes šādās fakultātēs:

* Eiropas studiju fakultāte (dekāne, asoc. prof. Ilga Kreituse)
** Politikas zinātne
** Starptautiskās attiecības — Eiropas studijas
** Eiropas ekonomika un bizness
** Mazā un vidējā biznesa vadība
** Starptautiskais mārketings un reklāma
** Bizness un tiesības Eiropas Savienībā
* Komunikācijas fakultāte (dekāne, Taņa Lāce)
** Žurnālistika
** Sabiedriskās attiecības
** Sociālā antropoloģija
** Socioloģija
** Organizāciju un menedžmenta socioloģija
** Psiholoģija
** Stratēģiskā un sabiedrisko attiecību vadība
** Komunikācija
* Tiesību institūts (direktors, Dr. iur., asoc. prof. Andrejs Vilks)
** Tiesību zinātne

Starptautiskajā studiju nodaļa (dekāne, profesore Juta Kroiča) sagatavo speciālistus medicīnas, stomatoloģijas, farmācijas un rehabilitācijas fakultātēs. Šajā nodaļā studijas notiek angļu valodā. Pašlaik tajā mācās studenti no 18 pasaules valstīm.((atsauce))
Purva atālene

**Purva atālene** (*Parnassia palustris*) ir daudzgadīgs 10—40 cm augsts atāleņu dzimtas lakstaugs ar vienu vai nedaudziem stumbriem, īsu sakneni un bārkšsaknēm. Bieži sastopams mitrās, purvainās pļavās. Stumbrs vienkāršs, kails, ar vienu sēdošu, veselu, olveidīgu, skaujošu lapu, kas atrodas gandrīz stumbra vidū. Pārējās lapas rozetē, ovālas, ar sirdsveida pamatu, apmēram 4 cm garas un 3 cm platas, ar kātu; dzīslojums lokveida. Zied no jūlija līdz septembrim. Ziedi pa vienam stumbra galotnē. Kauss līdz pamatam dalīts 5 daļās, divas reizes īsāks par vainagu, kauslapas strupi nosmailotas. Vainaglapas 5, brīvas, 0,5 - 1,5 cm garas, plati olveidīgas, baltas, ar daudzām (5 - 17) dzelteni zaļām vai brūnganām dzīslām. Putekšņlapas 5, zaļgani dzeltenas, vēdekļveidīgi sašķeltas dažāda garuma pavedienveidīgās daļās. Sēklotne augšēja, balta vai iesārta, ar violetiem punktiņiem. Drīksnas 4, sēdošas. Auglis — viencirkņa pogaļa, atveras augšdaļā ar 4 zobiņiem. Sēklas brūnas, ļoti sīkas. Satur rūgtas, aromātiskas vielas.

Tautas medicīnā lakstus un saknes lieto sirds slimību (īpaši neirožu) ārstēšanai, pret galvas sāpēm un epileptiskiem krampjiem, kā diurētisku līdzekli un gremošanas trakta darbības traucējumu gadījumos. Ārīgi lieto acu kompresēm.
LMA

**LMA** var būt:
* Latvijas Mākslas akadēmija
* Latvijas Medicīnas akadēmija, tag. Rīgas Stradiņa universitāte
* Latvijas Mūzikas akadēmija
Lauku kokalis

**Lauku kokalis** () ir viengadīgs 30—80 cm augsts neļķu dzimtas lakstaugs. Bieži sastopams kā nezāle labības sējumos un atmatās. Stumbrs vienkāršs vai zarains, tāpat kā lapas, ar gariem, smalkiem un pieguļošiem matiņiem. Lapas pretējas, vienkāršas, lineāras vai lineāri lancetiskas, 3—13 cm garas, 0,2—1 cm platas, ar spēcīgi attīstītu vidusdzīslu. Zied jūnijā un jūlijā. Ziedi lieli, vientuļi, stumbra vai zaru galotnēs. Ziedu kāti gari. Kauslapas 5, līdz 5 cm garas, ar raupjiem matiņiem, saaugušas stobriņā; stobriņa garums 1,5—2 cm. Vainaglapas 5, tumši purpursārtas vai rožainas, īsākas par kauslapām. Putekšņlapas 10, irbuļi 5 (reti 4), pavedienveida. Auglis — viencirkņa pogaļa, atveras ar 5 zobiņiem. Sēklas sīkas, melnas, nierveida. Augs ir indīgs. Sēklas satur diezgan daudz cietes un indīgu glikozīdu (gigatīnu un agrostemīnu). Miltiem ar kokaļu piejaukumu ir rūgta garša un lielākos daudzumos tos lietojot, var saindēties. Tautas medicīnā lieto sēklas un lakstus. Sēklu iedarbība ir diurētiska, pretasiņošanas, helmintocīda, lakstu — diurētiska, sāpes remdinoša, tie ir miega un atkrēpošanas līdzeklis.
Purva sermulīte

**Purva sermulīte** () ir daudzgadīgs prīmulu dzimtas ūdensaugs. Ne visai bieži sastopams stāvošos un lēni tekošos ūdeņos, grāvjos, purvos, dīķos. Stumbrs — ziednesis lielākoties iegremdēts ūdenī, 15—50 cm garš, posmains, stipri pacils. Lapas pamīšus, 8—20 cm garas. Lapas plātne spilgti zaļa, spīdīga, kaila, plūksnaini dalīta šauri lineārās, nosmailotās daļās. Zied no maija līdz jūlijam. Ziednesis viens, stāvs sākumā īss, vēlāk pagarinās un sasniedz 40—50 cm garumu. Ziedu kāti īsi, sākumā stāvi, vēlāk noliekušies uz leju. Ziedkopa — mieturains ķekars, sastāv no 3—10 mieturiem, katrā mieturī 3—6 ziedi. Kauss dziļi šķelts 5 lineārās, nosmailotās daļās. Vainags riteņveida, ar īsu stobriņu, rožains, balts vai violets, rīklīte dzeltena, apmale šķelta 5 daļās, tās otrādi olveidīgas, 0,7—0,8 cm garas, 0,4—0,5 cm platas. Putekšņlapas 5, putekšnīcas iegarenas. Auglenīcas ar olveida sēklotnēm, dažāda garuma pavedienveida irbuļiem. Auglis — pogaļa. Sēklu daudz, tās ļoti sīkas.
Zelta avenes balva

**Zelta avenes balva** () ir amerikāņu publicista Džona Vilsona 1980. gadā dibināta antibalva, kas atzīmē gada sliktāko filmu, aktieru sliktākās lomas, scenāriju, režiju, kinodziesmu. To izveidoja kā pretstatu Amerikas Kinoakadēmijas balvai un to parasti pasniedz dienu pirms Amerikas Kinoakadēmijas balvu ceremonijas. Zelta avenes balva parasti sastāv no plastmasas avenes, kas nopūsta ar zelta krāsu uz plastmasas pamatnes — kas maksā aptuveni piecus ASV dolārus.

Pirmo reizi balvas pasniedza  (par sliktākajiem darbiem 1980. gadā). Kopš tā laika balvas pasniedz katru gadu.  norisinājās 45. Zelta avenes balvas ceremonija.
## Nominācijas
### Pašreizējās nominācijas
* "Sliktākā filma" — no 1980. gada
* "Sliktākais režisors" — no 1980. gada
* "Sliktākais aktieris" — no 1980. gada
* "Sliktākā aktrise" — no 1980. gada
* "Sliktākā otrā plāna aktrise" — no 1980. gada
* "Sliktākais otrā plāna aktieris" — no 1980. gada
* "Sliktākais scenārijs" — no 1980. gada
* "Sliktākais rimeiks, kopija vai turpinājums" — no 1994. gada, izņemot 1996. un 1999. gadu
* "Sliktākais aktieru pāris" — no 2013. gada
* "Reputācijas atjaunošanas balva" — no 2014. gada

## Atsauces

## Ārējās saites

*
RCA Records

***RCA Records*** (sākotnējais nosaukums ***The Victor Talking Machine Company*** vēlāk ***RCA Victor***) ir viena no *[[Sony BMG Music Entertainment]]* izdevējkompānijām. Apvieno trīs izdevējkompānijas — *RCA Records* (rokmūzika, popmūzika, kantrī), *RCA Victor* (brodvejas mūzikli, blūzs, pasaules tautu mūzika, džezs), *RCA Red Seal* (klasiskā mūzika).

## Ārējās saites
* Oficiālā ''RCA Label Group'' Anglijas mājaslapa 
* ''RCA Victor'' diskogrāfija
Deriks Viblijs

**Deriks Džeisons Viblijs** (; dzimis , Skerboro, Kanādā) ir kanādiešu mūziķis un producents, kļuva slavens kā vokālists un ģitārists kanādiešu pankmūzikas grupā Sum 41. Kā producents viņš bija viens no Bunk Rock Productions izveidotājiem. Viņš 12 gadu vecumā pārvācās uz Aļasku, Ontārio un pēc pāris gadiem izveidoja Sum 41.  Montecito, Kalifornijā viņš apprecējās ar Avrilu Laviņju.

## Diskogrāfija

### Sum 41
* *[[Half Hour Of Power]]* (1999/2000), producents
* *[[All Killer No Filler]]* (2001), bundzinieks "Pain for Pleasure"
* *[[Does This Look Infected?]]* (2002), bundzinieks "Reign in Pain" un "WWVII Parts 1 & 2" (tikai koncertuzstašanās)
* *[[Does This Look Infected Too?]]* (2002), producents
* *[[Chuck]]* (2004), "Subject to Change" producents
* *[[Go Chuck Yourself]]* (2005/2006), producents
* *[[Underclass Hero]]* (2007), producents

### Citos projektos
* Ludacris — The Red Light District (2004), ģitārists
* Avrila Laviņja — The Best Damn Thing (2007), producents, ģitārists

## Ārējās saites
* Derika grupas mājaslapa 
*