open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
True Love

"**True Love**" ir amerikāņu reperu Kanje Vesta un XXXTentacion dziesma no viņa 11. studijas albuma *[[Donda 2]]* (2022), un XXXTentacion 1. komplikācijas albuma *[[Look at Me: The Album]]* (2022). Dziesmas singla versijai albuma labojums tika pārskatīts. Pēc tam, kad 2022. gada 23. maijā izdevniecība Columbia Records paziņoja par savu individuālo izdošanu, izdevniecība 27. maijā izlaida dziesmu straumēšanas pakalpojumos kā albuma trešo singlu. Lēna dziesma, kurā ir iekļauti sintezatori, tajā redzams, ka Vests repo par bērnu aprūpes pasākumiem ar Kimu Kardašjanu.
Niedru auzene

**Niedru auzene** () ir mainīga izskata augu suga graudzāļu dzimtā, kuras ietvaros nodala vismaz 3 pasugas. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā un dažviet Āfrikā. Latvijā nereti vai reti sastopama visā valsts teritorijā, taču izplatība samazinās virzienā no valsts rietumu uz austrumu daļu. Dažāda lieluma grupas aug ūdenstilpju krastos, ceļmalās un mitrās pļavās.

## Apraksts
Niedru auzene ir daudzgadīgs, 70—150 cm garš lakstaugs. Augam ir ložņājoši sakneņi, un tas veido skraju ceru. Stiebrs ir stāvs, 15—35 cm garš — tas lielās un vienpusējās skaras svara dēļ parasti noliecas. Arī masīvā skara pašā galā ir nolīkusi. Lapas maksts ir vaļēja, mēlīte īsa un strupa. Pie lapas maksts pārejas plātnē ir skropstveida matiņi. Lapas ir raupjas, līdz 70 cm garas un 0,4—1 cm platas, nolīkstošas. Vārpiņas 1—1,5 cm garas un plakanas. Vārpiņā ir 3—6 ziedi. Vārpiņas plēksnes un zieda plēksnes ir lancetiskas. Ārējā zieda plēksne ar īsu smaili, bez akota. Auglis ir no zieda plēksnes neizbirstošs grauds. Zied no jūnija beigām līdz augustam.

## Atsauces
Zigfrīds Helds

**Zigfrīds Helds** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga un uzbrucēja pozīcijā, bijis Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks.

Helds ir dzimis Freidentālē, Sudetu apgabalā (tagad Čehijā). Lielāko daļu savas karjeras pavadījis *[[Kickers Offenbach]]* un *[[Borussia Dortmund]]* komandās. Savas karjeras laikā aizvadījis 442 mačus un guvis 72 vārtus Vācijas Bundeslīgā.

Rietumvācijas futbola izlasi pārstāvējis no 1966. līdz 1973. gadam, kopumā 41 mačā gūstot 5 vārtus. Piedalījies 1966. un 1970. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Vadījis komandas Vācijā, Turcijā, Austrijā un Japānā. Bijis Islandes, Maltas un Taizemes futbola izlases galvenais treneris.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Borussia Dortmund**

* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1965—66

## Ārējās saites
Bezalkoholiskā taukaino aknu slimība

**Bezalkoholiskā taukaino aknu slimība** () ir visbiežāk sastopamais hronisko aknu slimību variants. To raksturo pārmērīga tauku uzkrāšanās aknās bez cita skaidra iemesla, piemēram, alkohola lietošanas. Bezalkoholiskā taukaino aknu slimība ir biežāk sastopama cilvēkiem, kuriem ir liekais svars, kā arī ar to saistītās indikācijas, piemēram, 2. tipa diabēts.

Bezalkoholiskajai taukaino aknu slimībai izdala 2 apakšveidus:

* Taukainā aknu hepatoze jeb aknu steatoze (no angļu val.: *non-alcoholic fatty liver* jeb *NAFL*). To raksturo tauku uzkrāšanās aknās bez būtiska aknu iekaisuma vai bojājumiem. Tā nemēdz strauji progresēt, tomēr tā nereti izraisa sāpes aknu izstiepšanās dēļ;
* Bezalkoholiskais steatohepatīts (no angļu val.: *non-alcoholic steatohepatitis* jeb *NASH*). To raksturo ne vien tauku uzkrāšanās aknās, bet arī aknu iekaisums vai pat jau bojājumi. Savukārt tie var progresēt un izraisīt aknu fibrozi vai rētas, kam nereti seko arī aknu ciroze, kas ir pēdējā aknu slimību stadija, kur aknu bojājumi jau ir neatgriezeniski. Aknu ciroze savukārt var izraisīt aknu vēzi.

Nav zināms, kādēļ dažiem cilvēkiem izveidojas taukainā aknu hepatoze, bet citiem — bezalkoholiskais steatohepatīts, kas ir būtiski smagāka slimības forma.

## Atsauces
Golvejas grāfiste

**Golvejas grāfiste** (, ) ir grāfiste Īrijā, Konahtas provincē. Golvejas grāfistes pārvaldes centrs atrodas Golvejā.  grāfistē dzīvoja 276 451 iedzīvotāji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trotila ekvivalents

thumb|300px|Kodolsprādziena "sēnes" augstums atkarībā no ieroča trotila ekvivalenta
**Trotila ekvivalents** ir sevišķi lielas enerģijas notikumu mērs, ko izsaka trotila tonnās, kas sprāgstot izdalītu notikumam atbilstošu enerģiju. Visbiežāk trotila ekvivalentu izmanto kodolieroču un asteroīdu triecienu jaudas raksturošanai. Bez tonnas izmanto arī lielākas trotila ekvivalenta mērvienības — kilotonnu (kT jeb 1000 T) un megatonnu (MT jeb 1 000 000 T).  Asteroīda trieciena, kas iznīcināja dinozaurus, enerģija tiek lēsta ap 72 000 gigatonnām (GT) jeb 72 teratonnām (TT) trotila ekvivalenta.

Piemēram, neliela taktiskā kodollādiņa ar jaudu 1 kT efektivitāte ir atbilstoša 1000 tonnu trotila efektivitātei. Lai izgatavotu tik daudz parasto artilērijas šāviņu, vajadzētu vilciena sastāvu ar trotilu. Turpretī tādas pašas jaudas ar lielgabalu izšaujams kodolierocis sver ap 100 kg. Lielākais cilvēka izraisītais sprādziens pasaules vēsturē ir PSRS veiktais ūdeņraža bumbas izmēģinājums Novaja Zemļas poligonā 1961. gadā — tā trotila ekvivalents bija ap 50 megatonnu.

Trotila eksplozijas īpatnējā enerģija atkarībā no sprādziena apstākļiem var būt no 980 līdz 1100 cal/g, bet dažādu sprāgstvielu salīdzināšanai nosacīti pieņemta vērtība 1000 termoķīmiskās kalorijas jeb 4184 džouli uz trotila gramu.

## Atsauces
Baltā ziemene

**Baltā ziemene** (*Flammulina fennae*) ir Latvijā reti sastopama ziemeņu ģints sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami.

## Taksonomija
Vēsturiski uzskatīta par koši dzeltenās un vēsākā laikā augošās samtainās ziemenes bālo formu *Flammulina velutipes var. fennae*, tomēr 1983. gadā izdalīta kā patstāvīga suga.

## Sēnes apraksts
* Cepurīte: sākumā izliekta, vēlāk plakana ar vāju pauguru. Krāsa centrā dzeltenbrūna, malas no baltām līdz dzeltenbrūnām, reti ar sarkanbrūniem plankumiem. Uz vecumu cepurīte kļūst gaišāka. Mitrā laikā ar caurspīdīgi rievotu malu, gluda, mitrā laikā lipīga, sausā — spīdīga. Platums līdz 5 cm.
* Mīkstums: balts, cepurītes vidū dzeltenīgs, ar augļu vai sveķu smaržu un maigu garšu, sākumā stingrs, vecumā porains.
* Lapiņas: elastīgas, sākumā ciešas, vecumā retas, baltas līdz bālā krēmkrāsā, bojājumu vietās bieži sarkanbrūni plankumi.
* Kātiņš: vārpstveidīgs, elastīgs, sīksts, blīvs līdz dobam, augšdaļā bāli dzeltenīgs, virzienā uz leju pakāpeniski kļūst sarkanīgi brūns līdz melngans, samtains. Garums ļoti mainīgs, no 2,5 līdz 12 cm, resnums 0,1—1 cm.
* Sporas: eliptiskas, iegareni eliptiskas vai cilindriskas, gludas, bezkrāsainas, birumraksts balts, amiloīdas, izmēri 6—7,5/4—4,5 µm.

## Augšanas apstākļi
Saprotrofs, aug pa vienai (reti) vai lielos ceros (līdz 100 eksemplāriem kopā), uz augsnē iegremdētas lapu koku koksnes vai tieši uz celmiem, ļoti reti uz dzīviem kokiem. Bieži aug pilsētās un citās atklātās vietās. Atradnes novērotas visā pasaulē, tomēr galvenokārt Eiropā. Arī Eiropā tiek uzskatīta par retu un, piemēram, Čehijā iekļauta Sarkanajā grāmatā. Latvijā aug galvenokārt septembrī.

## Barības vērtība
Laba ēdamā sēne, cepama bez novārīšanas, taču daļa avotu iesaka blanšēšanu. Kātiņu sīkstuma dēļ lieto parasti tikai cepurītes.

## Līdzīgās sugas
Ziemenes var sajaukt ar līdzīgi ceros augošajām celmenēm un parasti neēdamajām sērsēnēm, kurām nav ziemenēm raksturīgā tumšā kātiņa un lapiņas parasti ir krāsainas. Ēdamā dūmainā sērsēne ir ar dzeltenīgu cepurīti, bet gaišu kātiņu un pelēcīgām lapiņām, neēdamā ķieģeļsarkanā sērsēne ar zilpelēkām lapiņām. Līdzīgi ceros var augt arī dažādas vērdiņsēnes, kurās savulaik ieskaitīja arī ziemenes, un citas sēnes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum
* Mycobank
* NCBI Nucleotide
* Latvijā atrasto sēņu sugu saraksts
Konahta

**Konahta** (, ) ir viena no četrām Īrijas provincēm. Tā atrodas Īrijas salas rietumos. Ģeogrāfiski Konahtas platība ir  km2, tur dzīvo aptuveni 586 tūkstoši iedzīvotāju. Lielākās pilsētas ir Golveja, Atlona, Slaigo, Kāslbāra un Belina.  

## Administratīvais dalījums
Administratīvi sīkāk province dalās 5 grāfistēs: 

* Golvejas grāfistē;
* Mejo grāfistē;
* Roskomonas grāfistē;
* Slaigo grāfistē;
* Litrimas grāfistē;

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Frišenfelds

**Kārlis Ernests Frišenfelds** (1912—2001) bija latviešu jūrnieks un elektromehāniķis. Otrā pasaules kara beigās iesaistījās Latvijas Centrālās padomes (LCP) organizētajā bēgļu laivu akcijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1912. gada 18. martā Dundagas pagastā jūrnieka ģimenē. Mācījās Melnsila pamatskolā, tad Ventspils arodskolā izmācījās par kuģa mehāniķi un strādāja uz kuģiem. Vēlāk Rīgas vakartehnikumā apguva elektromehāniķa specialitāti un Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā Frišenfelds strādāja par Ventspils spēkstacijas pārzini un iesaistījās LCP sakaru grupā Ventspilī, kuru sākotnēji vadīja inženieris Arturs Arnītis.

1944. gada oktobrī Frišenfeldu apcietināja vācu okupācijas spēku pretizlūkošanas daļa, pēc atbrīvošanas viņš līdz kara beigām turpināja sadarboties ar bēgļu pārcēlājiem.
1945. gada 12. maijā viņu arestēja padomju okupācijas spēki un līdz 1946. gada maijam turēja ieslodzījumā un pratināja VDK ēkā Rīgā, piespriežot 20 gadu ieslodzījumu Gulaga nometnē Vorkutā. Pēc 10 gadu spaidu darbiem viņu atbrīvoja 1956. gada novembrī, pēc atgriešanās Ventspilī Frišenfelds strādāja par mehāniķi Baltijas transporta celtniecības pārvaldē, pēc 1970. gada trīs gadus nostrādāja dzelzceļa elektrifikācijas darbos Kolas pussalā. 

Miris 2001. gada 20. augustā, apbedīts Ventspils Meža kapos.

## Literatūra
* Pārcēlāji. Mansards, 2021.

## Atsauces
Pūķa nams

**"Pūķa nams"** () ir amerikāņu fantāzijas drāmas televīzijas seriāls. Tas ir neatkarīgs prīkvels seriālam "Troņu spēle" (2011–2019) un otrais seriāls franšīzē. To pēc HBO pasūtījuma veidojuši Džordžs R. R. Mārtins un Raiens Kondals. Abu seriālu pamatā ir Mārtina romāni no sērijas "Dziesma par ledu un uguni". Seriāla vadošie producenti ir Kondals un Migels Sapočniks. Seriāla notikumi risinās aptuveni 200 gadus pirms "Troņu spēles" notikumiem un ir balstīti uz daļu no romāna *Uguns un asinis.* Seriāls sākas 172 gadus pirms Dinerīsas Tārgārjenas, karaliskās dzimtas pēcteces, dzimšanas un 100 gadus pēc tam, kad Tārgārjeni ar iekarojumiem pavienojuši Septiņas karaļvalstis. Tajā attēlots Tārgārjenu dzimtas beigu sākums un notikumi, kas noveda pie Tārgārjenu pilsoņu pēctecības kara, kas zināms ar nosaukumu "Pūķu deja".

2019. gada oktobrī "Pūķa nams" komanda saņēma pasūtījumu veidot seriālu, aktieru atlase sākās 2020. gada jūlijā, bet pamata filmēšana — 2021. gada aprīlī Apvienotajā Karalistē. Seriāla pirmizrāde notika 2022. gada 21. augustā, un pirmā sezona sastāvēja no desmit sērijām. Piecas dienas pēc pirmizrādes seriāls tika pagarināts uz otro sezonu. Sapočņiks atstāja producenta amatu pēc pirmās sezonas, atstājot Kondalu kā otrās sezonas vienīgo producentu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Žilmars

**Žilmars dus Santuss Neviss** (, dzimis , miris ) bija Brazīlijas futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Brazīlijas komandās *[[Corinthians]]* un ''Santos''.

Brazīlijas futbola izlasi pārstāvējis no 1953. līdz 1969. gadam, kopumā piedaloties 94 mačos. Ar izlasi uzvarējis 1958. un 1962. gada FIFA Pasaules kausā. Spēlējis arī 1966. gada FIFA Pasaules kausā. IFFHS Žilmaru noteica kā 20. gadsimta labāko brazīļu, kā arī vienu no pasaulē labākajiem vārtsargiem.

## Sasniegumi
**Corinthians**

* Campeonato Paulista: 1951, 1952, 1954

**Santos**

* Brazīlijas A sērija: 1962, 1963, 1964, 1965, 1968
* Campeonato Paulista: 1962, 1964, 1965, 1967, 1968
* Copa Libertadores: 1962, 1963

**Brazīlija**

* FIFA Pasaules kauss: 1958, 1962

## Ārējās saites
Zitu

**Žuzē Elijs de Miranda** (, dzimis , miris ) bija Brazīlijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko daļu spēlētāja karjeras pavadījis zvaigžņotajā ''Santos'' komandā, kur spēlējis kopā ar tādiem spēlētājiem kā Žilmaru, Pepi un Pelē. Ilgu laiku bijis *Santos* kluba kapteinis.

Brazīlijas futbola izlasi pārstāvējis no 1955. līdz 1966. gadam, kopumā 52 mačos gūstot 3 vārtus. Ar izlasi uzvarējis 1958. un 1962. gada FIFA Pasaules kausā. Piedalījies arī 1966. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Santos**

* Torneio Rio – São Paulo: 1959, 1963, 1964, 1966
* Campeonato Paulista: 1955, 1956, 1958, 1960, 1961, 1962, 1964, 1965, 1967
* Taça Brasil: 1961, 1962, 1963, 1964, 1965
* Copa Libertadores: 1962, 1963
* Starpkontinentālais kauss: 1962, 1963

**Brazīlija**

* FIFA Pasaules kauss: 1958, 1962

## Ārējās saites
Lajošs Tihijs

**Lajošs Tihijs** (, dzimis , miris ) bija Ungārijas futbolists un treneris, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Ungārijas futbola izlases dalībnieks.

Visu savu karjeru pavadījis ''Budapest Honvéd'' komandā, tur gūstot 247 vārtus 320 līgas mačos.

Ungārijas futbola izlasi pārstāvējis no 1955. līdz 1971. gadam, kopumā 72 mačos gūstot 51 vārtus, tādējādi pašlaik viņš ir ceturtais retultatīvākais izlases spēlētājs vēsturē. Piedalījies 1958., 1962. un 1966. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1964. gada Eiropas čempionātā.

No 1976. līdz 1982. gadam bijis *Budapest Honvéd* galvenais treneris. 1980. gadā palīdzējis komandai izcīnīt pirmo Ungārijas čempionu titulu 25 gadu laikā.

## Ārējās saites
Mariu Koluna

**Mariu Esteviss Koluna** (, dzimis , miris ) bija Portugāles futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Portugāles futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko daļu spēlētāja karjeras pavadījis ''Benfica'' vienībā, kopumā piedaloties 525 oficiālos mačos, gūstot 127 vārtus, to paveicot 16 sezonās. Kopumā ar komandu izcīnījis 19 titulus, tai skaitā 10 Premjerlīgas trofejas un divus Eiropas kausus. No 1963. līdz 1970. gadam bijis arī komandas kapteinis.

Portugāles futbola izlasi pārstāvējis no 1955. līdz 1968. gadam, kopumā 57 mačos gūstot 8 vārtus. Piedalījies 1966. gada FIFA Pasaules kausā. Ilgus gadus bijis arī izlases kapteinis.

## Sasniegumi
**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 1954–55, 1956–57, 1959–60, 1960–61, 1962–63, 1963–64, 1964–65, 1966–67, 1967–68, 1968–69
* Portugāles kauss: 1954–55, 1956–57, 1958–59, 1961–62, 1963–64, 1968–69
* Eiropas kauss: 1960–61, 1961–62

## Ārējās saites
Milans Galičs

**Milans Galičs** (, dzimis , miris ) bija dienvidslāvu futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Dienvidslāvijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis *[[FK Partizan]]* komandā, kur četras reizes kļuvis par Dienvidslāvijas čempionu. Ar komandu spēlējis arī 1966. gada Eiropas kausa finālā. 1966. gadā pievienojies Beļģijas komandai *[[Standard Liège]]*, kur divas reizes kļuvis par valsts čempionu. Savu karjeru noslēdzis Francijas komandā ''Reims''.

Dienvidslāvijas futbola izlasi pārstāvējis no 1959. līdz 1965. gadam, kopumā 51 mačā gūstot 37 vārtus. Bijis daļa no izlases, kas ieguva zelta medaļas 1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Romā. Piedalījies arī 1960. gada Eiropas čempionātā un 1962. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Partizan**

* Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1960—61, 1961—62, 1962—63, 1964—65

**Standard Liège**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 1968—69, 1969—70
* Beļģijas kauss: 1966—67

**Dienvidslāvija**

* Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļa: 1960

## Ārējās saites
Voldemārs Mežaks

**Voldemārs Mežaks** (1914—1985) bija latviešu dzelzceļnieks. Otrā pasaules kara beigās iesaistījās Latvijas Centrālās padomes (LCP) organizētajā bēgļu laivu akcijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1914. gada 26. aprīlī Rīgā. Mācījās Rīgas Valsts tehnikumā, strādāja dzelzceļa resorā. Vācu okupācijas laikā bija Ventspils stacijas ceļu meistars, līdztekus darbojās LCP, 1945. gadā kļuva par Ventspils grupas vadītāju. 

1945. gada 28. oktobrī Voldemārs Mežaks Rīgā tikās ar no Zviedrijas iesūtītajiem Edgaru Andersonu un Laimoni Pētersonu. Pēc Latvijas PSR Valsts drošības ministrijas aģenta Vidvuda Šveica nodevības Mežaku 5. novembrī apcietināja. 1946. gada 16. maijā Latvijas PSR Iekšlietu ministrijas karaspēka kara tribunāls Arturu Arnīti, Jāni Šmitu, Voldemāru Mežaku, Albertu Klibiķi, Ernestu Priedīti sodīja ar brīvības atņemšanu uz 25 gadiem, bet Laimoni Pētersonu – uz 15 gadiem ieslodzījumā Gulaga nometnēs. 
Pēc spaidu darbiem Taišetas Ozerlaga nometnē viņu atbrīvoja 1957. gada jūnijā.

Miris 1985. gada 6. martā Jelgavā, apglabāts Rīgas Pāvila draudzes kapos.

## Literatūra
* Pārcēlāji. Mansards, 2021.

## Atsauces
Zeps Herbergers

**Jozefs "Zeps" Herbergers** (, dzimis , miris ) bija vācu futbolists un futbola treneris. Spēlējis uzbrucēja pozīcijā, pārstāvējis Vācijas futbola izlasi.

Vislabāk pazīstams kā Vācijas futbola izlases galvenais treneris, kura vadībā izlase pirmo reizi kļuva par pasaules čempioniem, uzvarot 1954. gada FIFA Pasaules kausā, ko vācieši dēvē par "Bernes brīnumu" (*Wunder von Bern*). Vadījis izlasi arī 1938., 1958. un 1962. gada FIFA Pasaules kausā.

Pazīstams arī ar vairākām savām frāzēm, kas kļuvušas atpazīstamas, piemēram, "Bumba ir apaļa un spēle ilgst 90 minūtes" (*Der Ball ist rund und das Spiel dauert 90 Minuten*).

## Ārējās saites
Kākciema pamatskola

thumb|Kākciema skolas ēka 2022. gadā
thumb|Kākciema skolas ēka 2022. gadā
**Kākciema pamatskola** bija skola Ropažu pagastā, kas pastāvēja no 19. gadsimta sākuma līdz 1972. gadam.

Kākciema pagastskolā mācījās bērni no 1.—4.klasei. Skolā noritēja aktīva kultūras dzīve. Telpas izmantoja arī saviesīgiem pasākumiem, sanāksmēm, teātra izrādēm. Skolas pārziņi bija Otomārs Oškalns (1927—1934), vēlāk — Andrejs Eģītis (1934—1954) un Amanda Valaina (1957—1972).

## Vēsture
1819. gadā ar zemnieku brīvlaišanas likumu noteica, ka Vidzemē uz 500 vīriešu kārtas personām jābūvē viena pagastskola. Ēkas bija jāceļ pagastam, un pagastskolas jāuztur pagasta zemniekiem.

Kākciema pagastskola celta 19. gadsimta sākumā. Domājams, ka sākotnēji tā bijusi celta no koka. Vēlāk, 19. gadsimta otrajā pusē, celta no laukakmeņiem. Ap 1890. gadiem, iespējams, ir uzbūvēts otrais stāvs, kam raksturīga sarkano ķieģeļu ārējā apdare ar īpaši izveidotām logu ailēm.

1892. gada 20. oktobrī Kākciema skolu savā dienasgrāmatā piemin Ropažu draudzes skolas skolotājs Augusts Kažoks. Skolā rīkota balle ar dejām un dziedāšanu.

20. gadsimta sākumā skolā darbojās arī jauniešu kultūras centrs. Telpas izmantoja arī apkārtējie iedzīvotāji kā sanāksmju un atpūtas vietu.

1917. gada augustā Kākciema skolas telpas tika izmantotas Krievijas armijas strēlnieku vajadzībām. Pēc Pirmā pasaules kara skola bija stipri cietusi. Līdz pat 1927. gadam skolā bija daudz trūkumu un nepilnību — skolas inventārs trūcīgs, soli veci, internātam nebija gultu, nebija elektriskās gaismas.

Aktīvi darbojoties, Kākciema skolas pārzinis Otomārs Oškalns (no 1927. līdz 1934. gadam) savāca līdzekļus skolas internāta gultām, mācību līdzekļiem, bibliotēkai un apgādei ar elektrību.

Skolas izaugsmi tālāk veidoja skolas pārzinis Andrejs Eģītis (no 1934. līdz 1954. gadam). Ap skolu tika ierīkots augļu dārzs, ierīkoti apstādījumi.

1937. gada izdevums “Rīgas apriņķis” rakstīja: “Bez Ropažu pamatskolas pagastā vēl ir Kākciema I pak. pamatskola ar 2 skolotājiem pie 36 skolēniem. Abām skolām ir radio aparāti, mūzikas instrumenti, pietiekoši mācības līdzekļi un klases inventārs. Pie abām skolām pastāv mazpulki." Skola bija ne tikai izglītības, bet arī kultūras centrs visu paaudžu ciema iedzīvotājiem.

1949. gadā Kākciema pamatskola kļuva par kolhoza „Oškalni” centru, tās telpās turpināja organizēt kultūras dzīvi un rīkot sabiedriskus pasākumus.

No 1954. gada līdz 1956. gadam skolas pārzinis bija Boļeslavs Teicāns.

1957. gadā par skolas pārzini kļuva Amanda Valaine, kura strādāja šajā amatā līdz 1972. gadam, kad Latvijas PSR izglītības ministrija pieņēma lēmumu Kākciema pamatskolu likvidēt.

1972. gadā tika pieņemts lēmums Kākciema pamatskolu pievienot Ropažu vidusskolai.

Skolas telpās tika ierīkoti dzīvokļi, kas tiek apdzīvoti arī šobrīd.

## Atsauces
Žanis Gerge

**Žanis Edgars Gerge** (1913—1966) bija latviešu inženieris. Otrā pasaules kara beigās iesaistījās Latvijas Centrālās padomes (LCP) organizētajā bēgļu laivu akcijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1913. gada 12. decembrī Aucē. Mācījās Rīgas Valsts tehnikumā, kuru absolvēja 1931. gadā un sāka studijas Latvijas Universitātes inženierzinātņu fakultātē, darbojās studentu korporācijā *[[Fraternitas Livonica]]*.

Vācu okupācijas laikā bija Ventspilī dzelzceļa iecirkņa priekšnieka palīgs, 1943. gada vasarā viņš iestājās Ventspils sakaru grupā un pārsūtīja uz Zviedriju savu ģimeni. Pēc Vācijas kapitulācijas 1945. gada maijā viņš mēģināja pārcelties uz Zviedriju, bet jūrā padomju ātrlaivas viņu pārķērušas, NKVD pratināts un ieslodzīts Gulaga nometnē līdz 1949. gada decembrim. No izsūtījuma atgriezies 1953. gadā, strādājis Rīgā.

Miris 1966. gada 7. decembrī Rīgā no hematoloģiskas slimības, apglabāts Auces kapos.

## Literatūra
* Pārcēlāji. Mansards, 2021.

## Atsauces
Meža auzene

**Meža auzene** () ir augu suga graudzāļu dzimtā. Tā ir neregulāri sastopama Eiropā, tostarp reti Latvijā, un dažviet rietumu un centrālajā Āzijā. Latvijā atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug platlapu un lapkoku, kā arī egļu mežos. Suga ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

## Apraksts
Meža auzene ir daudzgadīgs, 60—130 cm garš lakstaugs, kurš veido īsus sakneņus un skraju velēnu. Augam pie pamata ir brūnganas, makstveidīgas lapu paliekas. Stiebrs ir stāvs. Lapas raupjas, plakanas, 0,6—1,3 cm platas. Arī lapas maksts raupja, rievaina. Lapas mēlīte īsa, 0,2—0,4 cm gara, galā bārkstaina. Skara plaša un 10—20 cm gara, parasti diezgan vienpusēja. Vārpiņas ir 0,6—0,8 cm garas, plakanas, dzelteni zaļas. Vārpiņā ir 2—5 ziedi. Vārpiņas plēksnes ir lancetiskas. Ārējā zieda plēksne ir smaila, ar skaidri nodalāmu šķautni, bet bez akota. Auglis ir no zieda plēksnes neizbirstošs grauds. Zied jūnijā, jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
I Love It

"**I Love It**" ir amerikāņu reperu Kanje Vesta un *[[Lil Pump]]* dziesma, kurā viesvokāls ir amerikāņu komiķe Adele Givensa, izmantojot fragmentus no viņas 1992. gada *Def Comedy Jam* sērijas. Dziesmu producēja Vests kopā ar dīdžeju Klārku Kentu un biežu *Lil Pump* sadarbības partneri *[[CBMix]]*, bet papildu producēja *[[Ronny J]]*. Dziesmas pirmizrāde notika 2018. gada *[[Pornhub]]* balvu pasniegšanas ceremonijā. "*I Love It*" sasniedza pirmo vietu Kanādā, Somijā, Jaunzēlandē un Zviedrijā, kā arī labāko 10 Austrālijā, Apvienotajā Karalistē un ASV. Dziesma ir trešais singls no *Lil Pump* otrā studijas albuma, *[[Harverd Dropout]]* (2019).
Arturs Arnītis

** Arturs Arnītis** (1909—1986) bija latviešu būvinženieris. Otrā pasaules kara beigās iesaistījās Latvijas Centrālās padomes (LCP) organizētajā bēgļu laivu akcijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1909. gada 7. oktobrī Rozulas pagastā. Studēja Latvijas Universitātes inženierzinātņu fakultātē, kuru absolvēja 1941. gada 15. jūlijā. Vācu okupācijas laikā viņš strādāja par būvinženieri Ventspilī, 1943. gada jūlijā noorganizēja Leonīda Siliņa pārvešanu uz Zviedriju. Pēc Konstantīna Čakstes apcietināšanas 1944. gada 29. aprīlī vācu okupācijas iestādes mēģināja apcietināt arī inženieri Arnīti, kurš vadīja LCP sakaru grupu. Viņam izdevās izbēgt uz slēpties Mauru dzelzceļa stacijā, vēlāk Ventas pagasta "Gulbjos".

Tūlīt pēc Vācijas kapitulācijas 1945. gada 9. maijā Arturs Arnītis pārcēlās uz Gotlandi, kur sazinājās ar zviedru izlūkdienesta darbinieku Johansonu, kurš kara laikā bija aktīvi atbalstījis laivu akcijas no Latvijas uz Gotlandi.

1945. gada 15. oktobri četru vīru grupu Arnīša vadībā, kuras sastāvā bija arī Jānis Šmits, Laimons Pētersons un Eduards Andersons, izsēdināja Kurzemes piekrastē. Arturu Arnīti un Jāni Šmitu arestēja jau 16. oktobrī, bet Eduards Andersons un Laimons Pētersons 28. oktobrī ar vilcienu ieradās Rīgā, kur tikās ar LCP Ventspils grupas vadītāju Voldemāru Mežaku un ar LCP dalībnieku Ernestu Priedīti. Viņus nodeva Latvijas PSR Valsts drošības ministrijas aģents Vidvuds Šveics.

1946. gada 16. maijā Latvijas PSR Iekšlietu ministrijas karaspēka kara tribunāls Arturu Arnīti, Jāni Šmitu, Voldemāru Mežaku, Albertu Klibiķi, Ernestu Priedīti sodīja ar brīvības atņemšanu uz 25 gadiem, bet Laimonu Pētersonu — uz 15 gadiem ieslodzījumā Gulaga nometnēs.
Pēc 10 gadu spaidu darbiem Taišetas Ozerlaga nometnē Arturu Arnīti atbrīvoja 1957. gada februārī.

Miris 1986. gada 16. aprīlī, apglabāts Straupes Pārupes kapos.

## Literatūra
* Vidusvidzemes biogrāfiskā vārdnīca. Cēsis, 2003.
* Pārcēlāji. Mansards, 2021.

## Atsauces
Olsteras skotu valoda

**Olsteras skotu valoda** (, ) ir skotu valodas dialekts, ko lieto Olsterā, Ziemeļīrijā un Īrijas Republikā.

Šīs valodas variants ir cieši saistīts ar Zemkotijas apgabalu (*Lowlands*) skotu dialektiem, un tās attīstība ir cieši saistīta ar 17. gadsimta skotu kolonistu migrāciju uz Olsteru. 

Valodnieciski Olsteras skotu valodu uzskata par skotu valodas dienvidrietumu dialektu grupas paveidu ar atsevišķām fonētiskām, leksiskām un gramatiskām īpatnībām, kas radušās ilgstošas saskares rezultātā ar angļu un īru valodu. Mūsdienās Olsteras skotu valoda tiek izmantota gan mutvārdu saziņā, gan kultūras un literārā darbībā, un tai ir oficiāls atbalsts saskaņā ar 1998. gada Lielpiektdienas līguma (*Good Friday Agreement*) noteikumiem un Eiropas Reģionālo vai mazāk lietoto valodu hartas (*European Charter for Regional or Minority Languages*) 2. daļu.

## Atsauces
Valdemārs Jurjaks

thumb|200px|Valdemārs Jurjaks.
[thumb|280px|Latviešu pārcēlāji Laimons Pētersons, [Eduards Andersons (jūrnieks)|Eduards Andersons, Valdemārs Jurjaks, Kārlis Prulis un Jānis Priedoliņš Gotlandē 1945. gada aprīlī.]]
**Valdemārs Jurjaks** (1914—1988) bija latviešu jūrnieks un nacionālās pretestības kustības dalībnieks, kas 1944. un 1945. gadā organizēja bēgļu laivas uz Zviedriju.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1914. gada 21. aprīlī Ventspilī. Mācījās Ventspils arodskolas mehānikas nodaļā, tad Krišjāņa Valdemāra Rīgas jūrskolā, kuru absolvēja 1937. gadā.

Otrā pasaules kara laikā strādāja uz tvaikoņa "Rīga", kuru vācu karaspēks pārņēma pēc Liepājas ieņemšanas 1941. gada jūlijā, atlaižot kuģa komandu. 1942. gadā strādāja Mežu departamentā Ventspilī un 1943. gadā iesaistījās Latvijas Centrālās padomes organizētajā bēgļu pārcelšanā no Kurzemes piekrastes. 1944. gada maijā pārveda uz Gotlandi LCP locekli Fēliksu Cielēnu.
Pēc kara dzīvoja Zviedrijā, 1949. gadā vadīja vecu angļu karakuģi zem Latvijas karoga ar 263 bēgļiem pāri Atlantijas okeānam uz Halifaksas ostu Kanādā.

Miris 1988. gada 6. martā Kalifornijā ASV.

## Atsauces
Arvīds Krasts

thumb|200px|Arvīds Krasts
**Arvīds Krasts** (1907—1990) bija latviešu inženieris un nacionālās pretestības kustības dalībnieks, kurš 1944. gadā organizēja bēgļu laivas uz Zviedriju.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1907. gada 7. martā Sniķeres pagasta Vaidmaņos lauksaimnieka ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā kopā ar vecāku ģimeni devās bēgļu gaitās uz Krieviju. 1918. gadā atgriezās dzimtenē, no 1926. gada studēja Latvijas Universitātes inženierzinātņu fakultātē, tad lauksaimniecības fakultātē, kuru absolvēja 1939. gadā ar kultūrinženiera grādu.
Otrā pasaules kara laikā 1941. gadā strādāja Ventspils apriņķī par meliorācijas darbu vadītāju un 1944. gadā iesaistījās Latvijas Centrālās padomes organizētajā bēgļu pārcelšanā no Kurzemes piekrastes. 1944. gada novembrī ieradās Gotlandē un pēc kara dzīvoja Zviedrijā, kur strādāja savā nozarē.

Miris 1990. gada 26. aprīlī Vesterosā, Zviedrijā.

## Atsauces
Krasts (uzvārds)

**Krasts** (sieviešu dzimtē Krasta) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Arvīds Krasts (1907—1990), inženieris un nacionālās pretestības kustības dalībnieks;
* Guntars Krasts (1957), politiķis;
* Ivars Krasts (1980), aktieris
* Jānis Krasts (1895—1965), jurists, miertiesnesis;
* Lūkass Krasts (2001), kamaniņu braucējs.
Nikolajs Oskars Alksnītis

thumb|200px|Nikolajs Oskars Lepste (no 1940. gada Alksnītis).

**Nikolajs Oskars Alksnītis** (1915—1981) bija viens no nacionālās pretestības kustības dalībniekiem, kuri 1944. gadā organizēja bēgļu laivas uz Zviedriju.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1915. gada 25. martā Ventspilī kā **Nikolajs Oskars Lepste**. Mācījās Ventspils Valsts ģimnāzijā. 1940. gadā uzvārdu latviskošanas kampaņas laikā nomainīja uzvārdu uz Alksnītis. Līdz Latvijas okupācijai 1940. gadā strādāja par rakstvedi Ventspils kara pārvaldē.
 
Vācu okupācijas laikā strādāja par darbvedi Ventspils elektriskajā spēkstacijā, 1943. gadā iesaistījās Latvijas Centrālās padomes organizētajā bēgļu pārcelšanā no Kurzemes piekrastes. 1944. gada 15. oktobrī pārcēlās uz Gotlandi, viņa pienākumus uzņēmās Osvalds Bileskalns. 1956. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV, miris 1981. gada 2. maijā.

## Atsauces
Hanss Šēfers

**Hanss Šēfers** (, dzimis , miris ) bija Vācijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Visu savu karjeru, no 1948. līdz 1965. gadam, pavadījis *[[1. FC Köln]]* komandā. 1962. un 1964. gadā kļuvis par Vācijas čempionu. 1963. gadā atzīts par Vācijas gada futbolistu.

Rietumvācijas futbola izlasi pārstāvējis no 1952. līdz 1962. gadam, kopumā 39 mačos gūstot 15 vārtus. Ar izlasi uzvarējis 1954. gada FIFA Pasaules kausā. Spēlējis arī 1958. un 1962. gada FIFA Pasaules kausā. Viņš ir pirmais vācu futbolists, kurš ir piedalījies trijos FIFA Pasaules kausos. Ilgstoši bijis arī izlases kapteinis.

## Sasniegumi
**1. FC Köln**

* Vācijas čempionāts: 1962, 1964

**Rietumvācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1954

## Ārējās saites
Alfons Priedīte

thumb|200px|Alfons Priedīte.

**Alfons Priedīte** (1908—1993) bija latviešu kultūrtehniķis un nacionālās pretestības kustības dalībnieks, kurš 1944. gadā organizēja bēgļu laivas uz Zviedriju.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1908. gada 5. decembrī Jaunlaicenes pagasta Lūšos mežsarga ģimenē. Mācījās Apes pamatskolā, tad Rīgas Valsts tehnikumā, kuru absolvēja 1929. gadā. Strādāja pie Latgales sādžu sadalīšanas viensētās, no 1933. gada Zemkopības ministrijas kultūrtehniskajā nodaļā Ventspilī. 

Otrā pasaules kara laikā 1944. gada maijā iesaistījās Latvijas Centrālās padomes organizētajā bēgļu pārcelšanā no Kurzemes piekrastes. 1944. gada oktobrī ieradās Gotlandē un pēc kara dzīvoja Zviedrijā.

Dzīvojot Zviedrijā, aktīvi iesaistījās sporta organizēšanā - volejbola un īpaši basketbola. 

## Atsauces
Dragoslavs Šekularacs

**Dragoslavs Šekularacs** (, dzimis , miris ) bija serbu futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Dienvidslāvijas futbola izlases dalībnieks.

Savulaik viens no populārākajiem sportistiem Dienvidslāvijā, Šekularacs lielu daļu savas karjeras aizvadīja vienā no valsts spēcīgākajiem klubiem ''Crvena Zvezda''. Šekularacs tiek uzskatīts par vienu no visu laiku svarīgākajiem komandas spēlētājiem. Ar komandu izcīnījis piecus Dienvidslāvijas čempionu titulus. Vēlāk spēlējis Rietumvācijā, ASV, Kolumbijā, Francijā un Kanādā.

Dienvidslāvijas futbola izlasi pārstāvējis no 1956. līdz 1966. gadam, kopumā 41 mačā gūstot 6 vārtus. Ar izlasi izcīnījis sudraba medaļas 1956. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Melburnā, kā arī otro vietu 1960. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1958. un 1962. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Strādājis Kanādā, ASV, Austrālijā, Dienvidslāvijā, Meksikā, Saūda Arābijā, Spānijā un Dienvidkorejā. Bijis arī Gvatemalas futbola izlases galvenais treneris.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Crvena Zvezda**

* Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1955–56, 1956–57, 1958–59, 1959–60, 1963–64
* Dienvidslāvu kauss: 1957–58, 1958–59, 1963–64

**Independiente Santa Fe**

* Categoría Primera A: 1971
* Copa Simón Bolívar: 1970

### Trenera karjera
**Crvena Zvezda**

* Dienvidslāvijas pirmā līga: 1989-90
* Dienvidslāvu kauss: 1989–90

**Heidelberg United**

* NSL Cup: 1992–93

**Serbian White Eagles**

* Kanādas futbola līga (**International Division**): 2006

## Atsauces

## Ārējās saites
Džovanni Ferrāri

**Džovanni Ferrāri** (, dzimis , miris ) bija itāļu futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga vai uzbrucēja pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Ferrāri tiek uzskatīts par vienu no savas paaudzes, kā arī vienu no Itālijas visu laiku labākajiem futbolistiem. Savas karjeras laikā izcīnījis astoņus Itālijas A sērijas čempionu titulus. Piecas reizes to paveicis ar ''Juventus'', divas reizes ar *[[Internazionale]]*, bet vienu reizi ar ''Bologna''.

Itālijas futbola izlasi pārstāvējis no 1930. līdz 1938. gadam, kopumā 44 mačos gūstot 14 vārtus. Ar izlasi uzvarējis 1934. un 1938. gada FIFA Pasaules kausā. Viņš ir viens no tikai trim Itālijas spēlētājiem, kas ir divreiz uzvarējuši FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Bijis arī Itālijas izlases galvenais treneris, vadot komandu 1962. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Juventus**

* Itālijas A sērija: 1930–31, 1931–32, 1932–33, 1933–34, 1934–35
* Itālijas kauss: 1941–42

**Internazionale**

* Itālijas A sērija: 1937–38, 1939–40
* Itālijas kauss: 1938–39

**Bologna**

* Itālijas A sērija: 1940–41

**Itālija**

* FIFA Pasaules kauss: 1934, 1938

## Atsauces

## Ārējās saites
Lorenco Bufons

**Lorenco Bufons** (, dzimis , miris ) bija itāļu futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases pārstāvis.

Savas karjeras laikā aizvadījis 277 mačus *[[AC Milan]]* komandas rindās. Spēlējis arī otrajā Milānas komandā *[[Internazionale]]*, kā arī vairākos citos Itālijas klubos. Kopumā piecas reizes uzvarējis Itālijas A sērijā.

Itālijas futbola izlasi pārstāvējis no 1958. līdz 1962. gadam, kopumā piedaloties 15 mačos. Piedalījies 1962. gada FIFA Pasaules kausā. Lorenco Bufons tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem itāļu vārtsargiem.

Viņa radinieks ir cits itāļu futbola vārtsargs Džanluidži Bufons.

## Sasniegumi
**AC Milan**

* Itālijas A sērija: 1950—51, 1954—55, 1956—57, 1958—59
* Latin Cup: 1951, 1956

**Internazionale**

* Itālijas A sērija: 1962—63

## Personīgā dzīve
Lorenco Bufons ir brālēns vārtsarga Džanluidži Bufona vectēvam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brensfīlds (nozīmju atdalīšana)

**Brensfīlds** var būt:
* Brensfīlda šaurums (arī Flotes jūra; *Bransfield Strait*) ― ap 350 km garš un līdz 100 km plats jūras šaurums Antarktīdas piekrastē. 

## Cilvēko ar šādu uzvārdu
* Edvards Brensfīlds (*Edward Bransfield*; 1785―1852) ― īru izcelsmes britu kara flotes virsnieks un pētnieks.
Elenio Errera

**Elenio Errera Gavilāns** (, dzimis , miris ) bija Argentīnā dzimis Francijas futbolists un futbola treneris, spēlēja aizsarga pozīcijā.

Savas spēlētāja karjeras laikā spēlējis gan Marokā, gan Francijā. Karjeru beidzis 1945. gadā, kad kļuvis par treneri. Savas trenera karjeras sākumā trenējis vairākas Spānijas komandas, četras reizes aizvedot komandas līdz *[[La Liga]]* čempionu titulam. Divreiz to paveicis ar *[[Atletico Madrid]]* un divreiz ar ''Barcelona''. Vēlāk ar *[[Internazionale]]* komandu trīs reizes kļuvis par Itālijas A sērijas uzvarētāju. Aizvedis arī komandu līdz panākumam divās Eiropas kausa izcīņās. Vadījis arī Spānijas futbola izlasi 1962. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī divus gadus bijis Itālijas futbola izlases treneris.

Errera tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem futbola treneriem.

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**Atlético Madrid**

* La Liga: 1949–50, 1950–51
* Copa Eva Duarte: 1950

**Barcelona**

* La Liga: 1958–59, 1959–60
* Spānijas Karaļa kauss: 1958–59, 1980–81
* Starppilsētu gadatirgus kauss: 1955–58, 1958–60

**Internazionale**

* Itālijas A sērija: 1962–63, 1964–65, 1965–66
* Eiropas kauss: 1963–64, 1964–65
* Starpkontinentālais kauss: 1964, 1965

**Roma**

* Itālijas kauss: 1968–69

## Atsauces

## Ārējās saites
Kasels (nozīmju atdalīšana)

**Kasels** var būt:

* Vinsents Kasels (*Vincent Cassel*; 1966) — franču aktieris un kinorežisors,
* Žans Pjērs Kasels (*Jean-Pierre Cassel*; 1932—2007) — franču aktieris. 

## Skatīt arī
* Kasele (*Kassel*) ― pilsēta Vācijā, Hesenes federālajā zemē.
Šarko (nozīmju atdalīšana)

**Šarko** var būt:
* Šarko — franču polārstacija Antarktīdā;
* Šarko līcis ― jūras līcis Antarktīdā;
* Šarko duša.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Žans Batists Šarko (*Jean-Baptiste Charcot*; 1867―1936) — franču zinātnieks, mediķis un polārpētnieks;
* Žans Martēns Šarko (*Jean-Martin Charcot*; 1825—1893) — franču neirologs.
Sjerva (nozīmju atdalīšana)

**Sjerva** var būt:
* Sjervas līcis (*Cierva Cove*) — līcis Antarktīdas piekrastē;
* Sjervas līcis (*Cierva Point*) — zemesrags Antarktīdas piekrastē.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Huans de la Sjerva (*Juan de la Cierva*; 1895―1936) ― spāņu aviokonstruktors.
Sairuss (nozīmju atdalīšana)

**Sairuss** (sieviešu dzimtē **Sairusa**) var būt:
; Vīrieši:
* Billijs Rejs Sairuss (*Billy Ray Cyrus*; 1961) ― amerikāņu kantrī mūziķis.

; Sievietes:
* Mailija Sairusa (*Miley Cyrus*; 1992) ― amerikāņu mūziķe un aktrise.
Klīvlends

**Klīvlends** () var būt:

* Grovers Klīvlends.

## Skatīt arī
* Klīvlenda (*Cleveland*) ― pilsēta Ohaio štatā, ASV.
Kokss (nozīmju atdalīšana)

**Kokss** var būt:
* Kokss — ciets, porains, pelēcīgas krāsas materiāls, ko iegūst, karsējot (koksējot) akmeņogles.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
; Vīrieši:
* Braians Kokss (*Brian Cox*; 1946) ― skotu aktieris.

; Sievietes:
* Kortnija Koksa (*Courteney Cox*; 1964) ― amerikāņu aktrise un režisore.
Dario Šits

**Dario Šits** (dzimis  Kuldīgā) ir profesionāls Latvijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Latvijas izlases spēlētājs. Pašlaik Šits spēlē Spānijas trešajā pēc līmeņa līgā Madrides "Atletico" dublieru komandā *[[Atlético Madrileño]]*, kas viņu īrē no Itālijas kluba *[[Parma Calcio 1913|Parma]]*.

## Klubu karjera
Futbolu sācis spēlēt  Skonto jauniešu sistēmā un turpināja attīstīt savu meistarību Latvijas kluba FK Metta jauniešu komandās. 2020. gadā Dario Šits pievienojās kluba *[[Parma Calcio 1913|Parma]]* jauniešu akadēmijai. Sākumā spēlējis U-17 sastāvā, ātri pārcēlās uz *[[Campionato Primavera 1|Primavera]]* turnīra komandu, kurā bija ražīgs vārtu guvējs 2021.—22. gada sezonā, izpelnoties pirmos izsaukumus uz profesionālo komandu.

Profesionāļa statusā *Parma* komandā debitēja 2022. gada 2. martā, sākot spēli sākumsastāvā 1:1 neizšķirtā viesos pret *[[AC Monza]]* komandu B sērijas turnīrā. Jau otrajā spēlē viņš nopelnīja 11 metru soda sitienu savas komandas labā, nākot uz maiņu neizšķirtā pret *[[A.S. Cittadella|Cittadella]]*. 2022. gada oktobrī klubs ar spēlētāju pagarināja līgumu līdz 2026. gadam.

2024. gada jūlijā uz īres tiesībām uz vienu sezonu Dario Šits pievienojās Nīderlandes komandai *[[Helmond Sport]]*, kas spēlē Nīderlandes otrajā līgā. Jau pirmajā pārbaudes spēlē Šits guva divus vārtus pret *Valenciennes FC*. Arī sezonas sākums bija veiksmīgs — sešās aizvadītajās spēlēs Šits guva 3 vārtus un atdeva 1 rezultatīvu piespēli. 2024.—2025. gada sezonā aizvadīja 20 spēles *Eerste Divisie* līgā un guva sešus vārtus. Pēc īres līguma beigām Šits atgriezās *Parma* vienībā un bija pieteikts A sērijas spēlei pret Turīnas "Juventus", bet laukumā neizgāja. 2025. gada augusta beigās parakstīja līgumu ar Madrides "Atletico" dublieru komandu *[[Atlético Madrileño]]*, kas spēlē Spānijas trešajā pēc līmeņa līgā (*Primera Federación*).

## Starptautiskā karjera
Spēlējis dažādu vecumu Latvijas jauniešu izlasēs. 2024. gada oktobrī Dario Šits saņēma pirmo izsaukumu uz Latvijas nacionālo futbola izlasi un debitēja izlasē  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Ziemeļmaķedoniju, nākot uz maiņu spēles 17. minūtē pēc Vladislava Gutkovska piespiedu maiņas. Pirmos vārtus izlases labā guva nākamajā Nāciju līgas spēlē 13. oktobrī izbraukumā pret Fēru Salām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stokeley

***Stokeley*** ir amerikāņu repera *[[Ski Mask The Slump God]]* debijas studijas albums. To 2018. gada 30. novembrī izdeva *Victor Victor Worldwide* un *Republic Records*. Albumā piedalās viemākslinieki *[[Juice Wrld|Juice WRLD]]*, *Austin Lam*, *[[Lil Baby]]* un *[[Lil Yachty]]*.

## Dziesmu saraksts
Jānis Šmits (pārcēlājs)

**Jānis Šmits** (1909—1955) bija latviešu inženieris un nacionālās pretestības kustības dalībnieks, kurš Otrā pasaules kara beigās iesaistījās Latvijas Centrālās padomes (LCP) organizētajā bēgļu laivu akcijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1909. gadā Irkutskā. Studēja Latvijas Universitātes Inženierzinātņu fakultātē. Vācu okupācijas laikā no 1941. līdz 1944. gadam bija Jūras departamenta darbinieks Rīgas ostā, 1944.—1945. gadā Latviešu leģiona virsnieks. Kurzemes cietokšņa kauju laikā 1945. gada aprīlī Šmits dezertēja no leģiona un nelegāli dzīvoja Ventspilī.

Pēc Vācijas kapitulācijas 1945. gada 8. maijā aizbēga no Ventspils uz Zviedriju. 1945. gada 15. oktobri četru vīru grupu Artura Arnīša vadībā, kuras sastāvā bija arī Jānis Šmits, Laimons Pētersons un Eduards Andersons, izsēdināja Kurzemes piekrastē. Arturu Arnīti un Jāni Šmitu arestēja jau 16. oktobrī, bet Eduards Andersons un Laimons Pētersons 28. oktobrī ar vilcienu ieradās Rīgā, kur tikās ar LCP Ventspils grupas vadītāju Voldemāru Mežaku un ar LCP dalībnieku Ernestu Priedīti. Viņus nodeva Latvijas PSR Valsts drošības ministrijas aģents Vidvuds Šveics. 1946. gada 16. maijā Latvijas PSR Iekšlietu ministrijas karaspēka kara tribunāls Arturu Arnīti, Jāni Šmitu, Voldemāru Mežaku, Albertu Klibiķi, Ernestu Priedīti sodīja ar brīvības atņemšanu uz 25 gadiem, bet Laimonu Pētersonu — uz 15 gadiem ieslodzījumā Gulaga nometnēs.

Miris 1955. gada 12. septembrī Krasnojarskas novadā.

## Literatūra
* Pārcēlāji. Mansards, 2021.

## Atsauces
Ģula Grošičs

**Ģula Grošičs** (, dzimis , miris ) bija Ungārijas futbolists un futbola treneris, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Ungārijas futbola izlases dalībnieks.

Bijis viens no ungāru "Zelta komandas" pārstāvjiem 1950. gados. Uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem vārtsargiem, Grošiču dēvē arī par pirmo *sweeper-keeper* vārtsargu, kurš aktīvi piedalījās saspēlēs ar aizsargiem. Ungāru līdzjutēju vidū ieguvis iesauku "Melnā pantera" (*Fekete Párduc*) sava melnā spēļu krekla dēļ. Ar izlasi izcīnījis zelta medaļu 1952. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Helsinkos, kā arī otro vietu 1954. gada FIFA Pasaules kausā. Piedalījies arī 1958. un 1962. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Budapest Honvéd**

* Ungārijas līga: 1950, 1952, 1954, 1955

**Ungārija**

* Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļa: 1952

## Atsauces

## Ārējās saites
Sīmaņi

**Sīmaņi** ir ciems Cēsu novada Mārsnēnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V187.

## Atsauces
Starti

**Starti** (agrāk arī **Startu muiža**) ir ciems Cēsu novada Mārsnēnu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V323, Startu ezera krastā. Ciems veidojies ap bijušās Startu muižas *(Stürzenhof)* centru.

## Atsauces
Džonijs Heinss

**Džons Normans Heinss** (, dzimis , miris ) bija Anglijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Heinss tiek uzskatīts par vienu no ''Fulham'' visu laiku labākajiem spēlētājiem, paliekot uzticīgs komandai gandrīz 20 gadus, tā arī neizcīnot nevienu trofeju. Heinss ir rekordists aizvadīto spēļu ziņā *Fulham* komandā, visos turnīros kopumā piedaloties 658 mačos. Savas karjeras noslēgumā spēlējis arī Kanādā un Dienvidāfrikā.

Anglijas futbola izlasi pārstāvējis no 1954. līdz 1962. gadam, kopumā 56 mačos gūstot 18 vārtus. 22 mačus bijis arī izlases kapteinis. Pārstāvējis izlasi 1954., 1958. un 1962. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Durban City**

* Dienvidāfrikas Nacionālā futbola līga: 1970–71

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzirkaļi (Mārsnēnu pagasts)

**Dzirkaļi** ir ciems Cēsu novada Mārsnēnu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Lisas upes krastā.

## Atsauces
Lisa (Mārsnēnu pagasts)

**Lisa** (citi nosaukumi **Mazā Lisa,** arī **Lisaskrogs**) ir ciems Cēsu novada Mārsnēnu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V323.

## Atsauces
Pintuļi

**Pintuļi** (agrāk arī **Trokšņi**) ir ciems Cēsu novada Mārsnēnu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V187, Miegupes upes krastā.

Vietējās aizsargājamie kultūras pieminekļi ciema apkārtnē: Plēpju senkapi.

## Atsauces
SpaceX Crew-5

***SpaceX Crew-5*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* kosmosa kuģa *[[Crew Dragon]]* lidojums.
Tas orbītā tika palaists 2022. gada 5. oktobrī *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* uzdevumā *[[Commercial Crew Development]]* programmā. 6. oktobrī kosmosa kuģis saslēdzās ar Starptautisko kosmosa staciju. Nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 2023. gada 12. martā.

*Crew-5* tika izmantots kosmosa kuģa nolaižamais aparāts *Endurance*, kas kosmosā bija lidojis vienu reizi (*[[SpaceX Crew-3|Crew-3]]*). Nesējraķetei tika izmantota jauna pirmā pakāpe (sērijas numurs *B1077*)

## Apkalpe
*Crew-5* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

## Lidojuma gaita
*SpaceX Crew-5* tika palaists  16:00:57 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*.
Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nolaidās uz peldošas platformas *Just Read the Instructions* (*JRTI*) Atlantijas okeānā.

6. oktobrī 21:01 *UTC* *Endurance* automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* modulim priekšpusē pievienotā adaptera *[[Pressurized Mating Adapter|PMA-2]]* saslēgšanās mezgla *[[International Docking Adapter|IDA-2]]*.

2023. gada 11. martā 07:19:26 *UTC* kosmosa kuģis atvienojās no stacijas.  12. martā 02:02 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Meksikas līcī, Floridas tuvumā. Lidojuma ilgums bija 157 dienas 10 stundas 1 minūte.

## Atsauces

## Ārējās saites

* NASA's SpaceX Crew-5 Mission *NASA*
* Crew-5 Mission *SpaceX*
* Crew Dragon Gunter Dirk Krebs
Alberts Klibiķis

**Alberts Klibiķis** (1913—2001) bija latviešu nacionālās pretestības kustības dalībnieks, kurš Otrā pasaules kara beigās iesaistījās Latvijas Centrālās padomes (LCP) darbībā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1913. gadā Augstrozes pagastā. Studēja Latvijas Universitātes Mehānikas fakultātē.

Pēc Otrā pasaules kara beigām 1945. gadā strādāja par mehāniķi Ventspils dzelzceļa stacijā un darbojās LCP. Kad 1945. gada oktobrī Latvijā nelegāli no Zviedrijas ieradās četru LCP dalībnieku grupa Artura Arnīša vadībā, sākās tobrīd vēl brīvībā palikušo LCP aktīvistu un viņu atbalstītāju masveida aresti.
Klibiķi NKVD apcietināja 1945. gada 31. oktobrī un ilgstoši pratināja. Uz čekas izmeklētāja jautājumu: «Vai tagad jūs personiski atsakāties no pārliecības par cīņas nepieciešamību par neatkarīgu Latviju?» viņš atbildēja:

1946. gada 16. maijā Latvijas PSR Iekšlietu ministrijas karaspēka kara tribunāls Arturu Arnīti, Jāni Šmitu, Voldemāru Mežaku, Albertu Klibiķi, Ernestu Priedīti sodīja ar brīvības atņemšanu uz 25 gadiem, bet Laimonu Pētersonu — uz 15 gadiem ieslodzījumā Gulaga nometnēs.

Pēc 10 spaidu darba gadiem Ozerlaga nometnē Irkutskas apgabalā Klibiķim 1956. gada jūlijā atļāva atgriezties Latvijā.

Miris 2001. gadā.

## Literatūra
* Pārcēlāji. Mansards, 2021.

## Atsauces
Milzu auzene

**Milzu auzene** () ir graudzāļu dzimtas suga. Tā ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp diezgan bieži visā Latvijas teritorijā. Suga aug mežos un krūmājos, tā veido dažāda lieluma grupas arī mežu ceļmalās un izcirtumos.

## Apraksts
Milzu auzene ir daudzgadīgs, 60—150 cm garš lakstaugs. Stiebrs ir stāvs, gluds un augs veido skraju ceru. Lapas ir 0,6—1,5 cm platas, to mala ir raupja — arī apakšējo lapu makstis ir raupjas. Mēlīte ir strupa un īsa (aptuveni 0,1 cm). Īpaši raksturīga pazīme ir stublāju sirpjveidīgi aptverošās austiņas pie lapas pamata (sevišķi izteiksmīgas apakšējām lapām). Ziedi ir izvietoti skrajā un 10—30 cm garā skarā, skara galā un zari mazliet nolīkst. Zari parasti pušķos pa 2. Katrā vārpiņā ir 5—9 divdzimumu ziedi. Ārējā zieda plēksne beidzas ar 1—2 cm garu akotu. Auglis ir sīks plēksnenis (no zieda plēksnes neizbirstošs grauds). Zied jūlijā, augustā.

## Atsauces