open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Datņu serveris

**Datņu serveris** () ir specializēts servera veids, kas nodrošina pieeju koplietošanas datnēm. Parasti tas ir viens no tīkla datoriem, kurā tiek uzkrātas datnes, lai tās varētu izmantot klientu datori.

Lielākos tīklos datņu serveriem var būt nepieciešama speciāla operētājsistēma, bet mazākos tas var strādāt ar parastu personālā datora operētājsistēmu. Datņu serverim lokālajā tīklā parasti ir galvenā loma. Jo serverim ir pieslēgts vairāk darba staciju, jo tā jaudai vajadzētu būt lielākai. Lai nodrošinātu tīkla darbu jebkurā laikā, serveri bez īpašas vajadzības neizslēdz. Tā kā tīkla administrēšana neprasa ilgstošu un regulāru darbu pie servera, tas var būt komplektēts ar ne pārāk kvalitatīvu monitoru, peli un klaviatūru, uzsvaru liekot uz koplietošanas iekārtām un datora jaudu.

Galvenais servera uzdevums ir visu pieņemto pieprasījumu izsekošana, piekļūšanas vadība resursiem un maksimāli ātra šo resursu piedāvāšana klientiem.

Tā, piemēram, datņu serverim ir izteikti liela nozīme tīmekļa mitināšanas pakalpojumu nodrošināšanā, kas apmeklētājiem pieejamas padara tīmekļa vietnes. Kvalitatīvu mitināšanas pakalpojumu sniegšanai vajadzīgi serveri ar augstu jaudu, kas bez liekiem traucējumiem nodrošina nepārtrauktu darbību, bet nepieciešamā darbības ātruma nodrošināšanai liela uzmanība jāpievērš servera noslogojumam.
Tamilu valoda

**Tamilu valoda** ( ; IPA: ) ir dravīdu saimes valoda, kurā galvenokārt runā tamili Indijas subkontinentā. Tā ir oficiālā valoda Indijā, Šrilankā un Singapūrā. Tamilu valodā cilvēki runā arī minoritātēs Malaizijā, Maurīcijā un Reinjonā, kā arī diasporā visā pasaulē. Tā ir oficiāla valoda Tamilnādas štatā Indijā, kā arī viena no Indijas klasiskajām valodām. Ar vairāk nekā 77 miljoniem runātāju tamilu valoda ir viena no lielākajām pasaules valodām.

Tamilu literatūrai ir vairāk kā divu tūkstošu gadu gara vēsture. Visagrākie epigrāfiskie pieraksti datējami Čolas dinastijas valdīšanas sākumā apmēram 300. gadu p.m.ē. Visvecākais zināmais apcerējums tamilu valodā, Tolkāpijams (தொல்காப்பியம்), tiek datēts starp 2. gadsimtu p.m.ē. un 10. gadu m.ē.

Tamilu valodā pēc 2001. gada datiem tiek izdotas 1863 avīzes, no kurām 353 ir ikdienas izdevumi. 2004. gadā tamilu valodai kā pirmajai Indijā tika piešķirts klasiskās valodas statuss.

## Ārējās saites
* ''Ethnologue'' par tamilu valodu 
* Omniglot par tamilu rakstību
* ''Language Museum'' ziņojums 
* UCLA tamilu valodas profils
* ''CIIL'' tamilu valodas vietne
* Starptautisks informācijas tehnoloģiju forums par tamilu valodā

;Tiešsaistes apmācību resursi
* Tamilu valoda — Projekts, kas piedāvā tiešsaistes tamilu valodas lekcijas, arī videolekcijas.
* Tamilu virtuālā universitāte
* Tīmeklī bāzēta tamilu valodas apmācība

## Atsauces un piezīmes
Sols Belovs

**Sols Belovs** (*Saul Bellow*, dzimis kā **Solomons Belovss** (*Solomon Bellows*) , miris ) bija Kanādā dzimis ebreju izcelsmes ASV rakstnieks. 1976. gada Nobela prēmijas literatūrā laureāts.

Solomons Belovss dzimis Kanādas pilsētiņā Lašinā (tagad Monreālas daļa) ebreju ģimenē, kura pirms dažiem gadiem bija emigrējusi no Sanktpēterburgas. Kad zēnam palika deviņi gadi, ģimene pārcēlās uz Čikāgu, ar kuru Belovam saistījās gandrīz viss atlikušais mūžs. Arī viņa romānu darbība lielākoties ir saistīta ar Čikāgu.

Mācījās Čikāgas Universitātē, vēlāk pārcēlās uz Ziemeļrietumu Universitāti, kur studēja antropoloģiju un socioloģiju. Universitātē sadraudzējās ar Alanu Blūmu, ar kuru izveidojās mūža draudzība. 1941. gadā Belovs kļuva par ASV pilsoni. Otrā pasaules kara laikā dienēja tirdzniecības flotē un kara gados sarakstīja savu pirmo romānu *Dangling Man*.

1948. gadā Belovam tika piešķirta Gugenheima stipendija, kas ļāva doties uz Parīzi un uzrakstīt pirmo plaši pazīstamo romānu *The Adventures of Augie March*.

1962. gadā Belovs atgriezās Čikāgā un sāka strādāt par pasniedzēju Čikāgas Universitātē. 1964. gadā tika sarakstīts romāns *Herzog*, kas kļuva par bestselleru. Rezultātā Belova ienākumi no rakstniecības būtu ļāvuši nenodarboties ar pasniedzēja darbu, tomēr viņš turpināja darbu Čikāgas Universitātē. Vēlāk pasniedza arī Minesotas, Ņujorkas, Prinstonas, Puertoriko un Bostonas Universitātēs. Lai strādātu Bostonas Universitātē, 1993. gadā pārcēlās uz Brūklinu, Masačūsetsā, kur 2005. gadā mira 89 gadu vecumā.

Pēc politiskās pārliecības Belovs mūža gaitā evolucionēja līdzīgi citiem neokonservatoriem, ar kuriem parasti asociē Belovu. Jaunības dienās Belovs bija kreisi noskaņots, interesējās par trockismu. Viņš pat devās uz Meksiku, lai satiktos ar Ļevu Trocki, tomēr ieradās dienu pēc Trocka nāves atentātā. Tomēr mūža otrajā pusē, līdzīgi domubiedriem Čikāgas Universitātē, kļuva par vienu no neokonservatoriem. 

## Sola Belova romāni

* *Dangling Man* (1944)
* *The Victim* (1947) 
* *The Adventures of Augie March* (1953)
* *Seize the Day* (1956) 
* *Henderson the Rain King* (1959)
** tulkots latviski "Lietus pavēlnieks Hendersons", AGB, 2006, tulk. Karīna Tillberga, 
* *Herzog* (1964)
* *Mr. Sammler's Planet* (1970) 
* *Humboldt's Gift* (1975), Pulicera balva
* *The Dean's December* (1982) 
* *More Die of Heartbreak*(1987) 
* *A Theft* (1989) 
* *The Bellarosa Connection* (1989)
* *The Actual* (1997)
* *Ravelstein* (2000)

## Ārējās saites

* Sola Belova biogrāfija un darbu fragmenti portālā ¼ Satori
* Sola Belova biedrība
Belovs

**Belovs** (, ; sieviešu dzimtē **Belova** *(Бело́ва)*) ir slāvu cilmes uzvārds, kas izplatīts Krievijā un Vācijas austrumu daļā. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Antons Belovs (*Антон Белов*, dzimis 1986) — krievu hokejists;
* Fricis fon Belovs (*Fritz von Below*, 1853—1918) — vācu ģenerālis;
* Oto fon Belovs (*Otto von Below*, 1857—1944) — vācu ģenerālis;
* Sergejs Belovs (*Сергей Белов*, 1944—2013) — krievu basketbolists;
* Sols Belovs (*Saul Bellow*, 1915—2005) — amerikāņu rakstnieks.

## Skatīt arī
* fon Belovi
Indriķis Reinbahs

**Indriķis Reinbahs** (dzimis 1904. gada 9. augustā, miris 1942. gada 20. martā) bija latviešu hokejists, aizsargs. 1931., 1932. un 1933. gadā viņš kļuva par Latvijas čempionu, spēlējot Rīgas "Uniona" rindās.

Latvijas hokeja izlases rindās viņš spēlējis 9 spēlēs, gūstos 3 vārtus. 1932. gada 27. februāri, Rīgā, spēlē pret Lietuvas hokeja izlasi, kura bija pirmā Latvijas hokeja izlases vēsturē, Indriķis guva pirmos vārtus. Spēlē Latvija uzvarēja ar 3-0.

Reinbahs spēlēja arī Uniona futbola komandā, kuras sastāvā četras sezonas (no 1930. līdz 1933. gadam) viņš aizvadīja Virslīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Straupe

**Jānis Straupe** (dzimis 1989. gada 3. jūnijā) ir latviešu hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 17 sezonas Latvijas čempionātā, četras reizes kļūstot par līgas čempionu.

## Spēlētāja karjera
2004.—05. gada sezonā Straupe spēlēja SK Rīga 18 rindās, bet savu profesionālā spēlētāja karjeru uzsāka 2002.—03. sezonā, aizvadot četras spēles Rīgas "Prizma" vienībā. No 2005. līdz 2008. gadam uzbrucējs pārstāvēja Latvijas hokeja līgas klubu SK LSPA/Rīga.

2008.—09. gada sezonā aizvadīja piecas spēles KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā, pārējo sezonas daļu aizvadot tās fārmklubā HK Rīga 2000. Arī nākamo sezonu Straupe pavadīja "Dinamo" fārmklubā Rīgas "Dinamo Juniors".

2010.—11. gada sezonu iesāka Mestis līgas klubā HeKi, taču noslēdzas Francijas 2. līgas klubā *[[HC Montpellier]]*. 2011.—12. un 2012.—13. gada sezonas uzbrucējs pavadīja Baltkrievijas Ekstralīgas vienībā HK Liepājas Metalurgs.

2013.—14. gada sezonas ievadā spēlēja Norvēģijas hokeja līgas klubā Tonsbergas "Vikings", taču tad pārcēlās uz Ukrainas hokeja līgas klubu *[[Bilyy Bars Bila Tserkva]]*. 2014. gada vasarā Straupe pievienojās HK Kurbads rindām. Kopā ar komandu aizvadīja nākamās sešas sezonas, 2017. un 2018. gadā kļūstot par Latvijas čempionu. Pēc tam, kad komanda pārtrauca dalību Latvijas čempionātā, 2020. gada vasarā Straupe pievienojās HK Mogo. Jau gadu vēlāk Straupe pārcēlās uz HK Prizma.

Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2005., 2006. un 2007. gada Pasaules čempionātā U-18 jauniešiem. 2007. un 2008. gadā viņš spēlēja arī Pasaules čempionātā junioriem. 26 turnīra spēlēs viņš ir atzīmējies ar 6 gūtiem vārtiem, kā arī 6 rezultatīvām piespēlēm. Visrezultatīvākais viņš ir bijis 2007. gada Pasaules čempionātā U-18 jauniešiem, kā arī 2008. gada Pasaules čempionātā junioriem. Šajos divos turnīros viņš guvis 11 no kopā 12 punktiem, kurus guvis oficiālās Latvijas izlases spēlēs.

## Ārējās saites
Konstantīns Ostrožskis

right|thumb|200px|lielhetmanis Konstantins Ostrožskis
**Konstantīns Ostrožskis** (, , 1460.-1530.) bija Lietuvas lielkņazistes kņazs, Braclavas un Vinnicas stārasts, Traķu vojevoda, lielhetmanis no 1497. gada.

## Dzīvesgājums
Pēc krievu vēsturnieku uzskata viņš bija cēlies no Turovas-Pinskas kņaziem, kuru rezidence atradās Ostrogā (*Острог*) vai arī no Volīnijas Rjurikovičiem. Piedalījās karos ar Krimas hanisti, 1497. gadā kļuva par Lietuvas lielhetmani.

1500. gadā Smoļenskas aizstāvēšanas kampaņā 14. jūlijā viņš cieta sakāvi kaujā pie Vedrošas upes un krita Maskavijas gūstā. Viņu aizveda uz Vologdu un lika rakstiski zvērēt uzticību Maskavijas lielkņazam. 1507. gadā Ostrožskis aizbēga no Maskavijas un atguva savus īpašumus un titulus (viņa valdījumos bija Breslavas stārastija, Lietuvas lielkņazs Sigismunds I Vecais viņu iecēla par Luckas stārastu un Volīnijas maršalu). Ostrožskis uzreiz uzņēmās lielkņazistes armijas vadību un atguva Turovu un Moziru. 1508. gadā viņš sakāva sadumpojušos Mihailu Gļinski. Tad Ostrožskis straujā pārgājienā, ar pāris tūkstošiem jātnieku, smagi sakāva tatāru karaspēku, un atsvieda tos atpakaļ. Lielkņazs tam dāvāja zemes Volīnijā, Gļinska-Turovā u.c.
Pateicoties laulībām ar Tatjanu Alšansku (1509), viņš pēc diviem gadiem mantoja Viļņas kastelāna amatu, kas *radā* sēdēja pirmajā rindā. Viņš atbalstīja pareizticīgo baznīcu visā lielkņazistē.
Miris 1530. gadā, apglabāts Kijivas Pečoru klostera (*Києво-Печерська лавра*) Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas (Uspeņijes) baznīcā.

Надгробок Костянтина Острозького.tif|Ostrožska kapavieta Kijivas Pečoru klosterī

## Karavadoņa talants
thumb|300px|Oršas kauja 1514. gada 8. septembrī, kurā Lietuvas armiju vadīja Konstantins Ostrožskis.
Ostrožski lieliski raksturo Oršas kauja 1514. gada 8. septembrī, kurā viņš novatoriski saskaņoja kavalērijas, artilērijas un kājnieku uzbrukumu, gūstot spožu uzvaru. Lielhetmanis vadīja 25 000 - 35 000 (dažādos avotos skaitļi dažādi) lielu apvienoto Lietuvas lielkņazistes un poļu algotņu armiju. Izšķirošā kauja ar Maskavijas 40 000 - 70 000 (dažādos avotos skaitļi dažādi) vīru lielo karaspēku, ko vadīja Pleskavas vojevoda Ivans Čeļadins (*Челяднин, Иван Андреевич*), notika pie Krapivno upes netālu no Oršas. Ostrožskis novietoja pretī maskaviešu un livoniešu algotņu armijai savus jātniekus divās rindās, bet labajā spārnā slēpnī izvietoja daļu lielgabalu. Lielhetmaņa kavalērija veica strauju uzbrukumu un tad atkāpās slēpņa virzienā, kur artilērija pabeidza šo operāciju. Negaidītais pavērsiens izjauca maskaviešu karaspēka izvietojumu un noveda pie tā sagrāves. Hronikas min 30-40 tūkstošus kritušo, 1500 sagūstītus muižniekus, 48 gūstā kritušus maskaviešu karaspēka komandierus. Lielkņazs Sigismunds Vecais kā balvu piešķīra Ostrožskim tiesības uzcelt Viļņā sv. Trīsvienības un sv. Nikolaja pareizticīgo baznīcas.

## Bibliogrāfija

* Венков А. В. , Деркач С. В., Великие полководцы и их битвы. - Ростов-на-Дону, 1999.

## Ārējās saites
* Oršas kaujas apraksts
Eirodziesma 2008

**Eirodziesma 2008** ir 53. starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlase, kuras fināls notika  Ventspilī. Par Eirodziesmas uzvarētājiem un Latvijas pārstāvjiem Eirovīzijas dziesmu konkursā kļuva "Pirates of the Sea" ar dziesmu "Wolves of the Sea".

Pasākuma organizētāji Latvijas Televīzija saņēma 88 dziesmu pieteikumus, no kurām  tika izvēlētas 20 pusfinālistes. Šīs dziesmas noteica starptautiska žūrija, kas sastāvēja no Gruzijas, Lietuvas, Zviedrijas, Lielbritānijas un Latvijas pārstāvjiem.

## Pusfināli
2 pusfinālos piedalījās 20 dziesmas. No 2008. gada 21. līdz 23. janvārim klubā "Essential" tika uzfilmēti dalībnieku priekšnesumi. Televīzijā 1. pusfināls tika demonstrēts 2. februārī, bet otrais — 9. februārī. Katrā pusfinālā piedalījās 10 dziesmas, no kurām 5 kvalificējās finālam. Skatītāju telefonbalsojumā tika noteikti 3 finālisti, bet atlikušos 2 noteica žūrijas balsojums.

### 1. pusfināls
* 2008. gada 2. februāris

### 2. pusfināls
* 2008. gada 9. februāris

## Fināls
Fināls notika 1. martā Ventspils Olimpiskajā centrā un tajā televīzijas skatītāju balsojumā tika noteikts Eirodziesmas uzvarētājs un Latvijas pārstāvis Eirovīzijas dziesmu konkursā Belgradā.

* 2008. gada 1. marts

## Skatīt arī
* Eirovīzijas dziesmu konkurss
* 2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Eirovīzijas oficiālā mājas lapa
* Eirovīzijas oficiālā mājas lapa
Katastrofa

**Katastrofa** (no , kas savukārt no  *(katastrophē)* — 'apvērsums') ir liela nelaime, kas negatīvi ietekmē sabiedrību vai apkārtējo vidi. Katastrofu rezultātā bieži vien tiek iznīcinātas ēkas, tilti un citi cilvēku radītie objekti. Katastrofas var būt dažādas, no kurām lielākā daļa ir dabas izraisītas.

## Iedalījums
Katastrofas iedala divās lielās kategorijās: dabas izraisītās katastrofas un cilvēku darbības izraisītas katastrofas.

### Dabas katastrofas

Dabas katastrofas var izraisīt zemestrīces, viesuļvētras, vulkānu izvirdumi, sausums, lavīnas, cunami, seljes, plūdi, sals, karstums, slimību uzliesmojumi, bads, ugunsgrēki, krusa, sniega vētras u.c.

### Cilvēku izraisītas katastrofas
Cilvēku izraisītas katastrofas var izraisīt terorisms, kari, lidmašīnu avārijas, autoavārijas u.c.

## Atsauces

## Skatīt arī

* Dabas katastrofas
Tero Pitkemeki

**Tero Kristians Pitkemeki** (; dzimis  Iljamokos, Somijā) ir bijušais profesionālais somu vieglatlēts, startējis šķēpa mešanas sacensībās. Viņš ir bijis pasaules čempions (2007. gadā), atzīts par Eiropas gada labāko vieglatlētu. Viņa personīgais rekords šķēpmešanā (91,53 m) ir 11. visu laiku labākais sasniegums pasaulē.

Viņa treneris bija pasaules rekordists šķēpa mešanā Jans Železnijs.

## Karjera
Karjeru uzsācis 2000. gadā. 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās viņš ieņēma 8. vietu ar sasniegtajiem 83,01 metriem. 2005. gada Pasaules čempionātā, kas notika Somijā, T. Pitkemeki bija viens no sacensību lielākajiem favorītiem, jo iepriekš bija šķēpu aizmetis 91,53 metru tālumā. Viņš ieņēma tikai 4. vietu ar 81,27 metrus tālu šķēpa raidījumu. Savu pirmo medaļu lielajos vieglatlētikas turnīros viņš ieguva 2006. gada Eiropas čempionātā Gēteborgā, Zviedrijā, kur ieņēma 2. vietu.

2007. gada 13. jūlijā IAAF Zelta līgas Romas posma laikā Romas *Olimpico* stadionā T. Pitkemeki mestais šķēps trāpīja franču tāllēcēja Salima Sdiri mugurai. Šķēps iedūrās francūža labajā sānā. S. Sdiri nekavējoties tika nogādāts slimnīcā, kur tika uzliktas piecas šuves un jau nākamajā dienā tika izlaists no slimnīcas. Vēlāk atklājās, ka šķēps bijis iedūries dziļāk nekā četrus centimetrus, kā sākumā tika uzskatīts un sportists atgriezās slimnīcā.

2007. gada Pasaules čempionātā Osakā viņš pirmoreiz karjerā kļuva par pasaules čempionu ar 90,33 metru tālumā aizmesto šķēpu. 2007. gada nogalē viņš Eiropas vieglatlētikas asociācijas vērtējumā tika atzīts par gada labāko Eiropas vieglatlētu, šo apbalvojumu viņam garantēja gada tālākais metiens pasaulē, iegūtais Pasaules čempiona tituls, uzvara divos Zelta līgas posmos. Tāpat šķēpa metējs tika atzīts par 2007. gada Somijas labāko sportistu, šis apbalvojums ir ievērojams, jo 2007. gadā par F-1 čempionu kļuva somu pilots Kimi Reikenens. 2008. gada Olimpiskajās spēlēs Pekinā viņš finālsacensībās ieņēma 3. vietu, zaudējot divkārtējam olimpiskajam čempionam norvēģim Andrēasam Tūrkildsenam un latvietim Aināram Kovalam. Nākamajā gadā notikušajā Pasaules čempionātā viņš ieņēma 5. vietu, taču IAAF vieglatlētikas sacensību finālā tika izcīnīta 2. vieta. 2010. gadā notikušajā Eiropas čempionātā viņš ieņēma 3. vietu, otrajā vietā ierindojās Matiass de Zordo no Vācijas, kas uzstādīja savu personisko rekordu (87,81 m). 2011. gada Pasaules čempionātā Pitkemeki neiekļuva pamatsacensībās, kvalifikācijā šķēpu raidot 79,46 m tālumā, kas deva 17. vietu. 2012. gada Eiropas čempionātā soms finālā izcīnīja 11. vietu,  — 5. vietu. 2013. gada Pasaules čempionātā soms atkal izcīnīja medaļu — šoreiz sudrabu.

2018. gadā guva smagu traumu — pārrāva ceļgala krusteniskās saites. Lai arī viņš 2019. gadā bija plānojis atgriezties sportā un piedalīties 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Tokijā, somu sportists gada beigās secināja, ka viņa ceļgals vairs nevar izturēt ilgstošu slodzi, un pieņēma lēmumu par karjeras beigām.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Indijas plātne

thumb|right|300px|Indijas plātne ir iekrāsota sarkanā krasā.

**Indijas plātne** ir mikroplātne, uz kuras atrodas Indija un daļa no Indijas okeāna. Indijas plātne bija senās Gotvānas kontinenta daļa, no kuras tā atdalījās. Apmēram pirms 50-55 miljoniem gadu Indijas plātne apvienojās ar kaimiņu Austrālijas plātni un izveidoja Indoaustrālijas plātni.

## Tektoniskā vēsture
 Indijas plātnes pārvietošanās par 15 metriem gar apmēram 1200 km garu lūzuma zonu, vietā kur tā paiet zem Birmas plātnes, izraisīja vienu no visu laiku lielākajām reģistrētajām zemestrīcēm, kuru zinātnieki sauc par Sumatras-Andamanu zemestrīci. Tā savukārt izsauca cunami vilni. Rezultātā vairāk nekā miljons iedzīvotāju palika bez pajumtes un vairāk nekā 200 000 gāja bojā.

Pēc šīs zemestrīces okeāna dibens Indijas plātnes ziemeļaustrumu daļā iegrima par diviem metriem.

## Skatīt arī
* Indijas subkontinents
* Plātņu tektonika

## Atsauces
2008. gada Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā

thumb|right|Čempionāta logotips.
**2008. gada [[Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā]]** norisinājās no 2008. gada 11. līdz 24. februārim, Altenbergā, Vācijā, piekto reizi. Iepriekš tas ir noticis 1991. (bobslejs), 1994. un 1999. (skeletons) un 2000. gadā (vīriešu bobslejs). Tā bija pirmā reize Altenbergā, kad visas sacensības notika vienā trasē.

## Bobslejs
### Vīriešu divnieki
16. un 17. februāris

Sacensībām tika pieteiktas 30 komandas, no kurām pēc 1. brauciena vienu diskvalificēja. 2. un 3. braucienā avarēja pa vienai ekipāžai. 1. braucienā avarēja arī Galikera/Egera ekipāža, tomēr komanda finišēja un otrajā braucienā viņi atkal varēja piedalīties. Sakarā ar savainojumu, Egeru aizvietoja Markuss Līti.

### Vīriešu četrinieki
23. un 24. februāris

Sacensībām tika pieteiktas 24 ekipāžas, no kurām viena nestartēja. 2. braucienā avarēja ASV 2. ekipāža un par spīti tam, ka tā finišēja, komanda izlēma nepiedalīties 3. braucienā. Andrē Langes ekipāža izcīnīja savu otro uzvaru šajā čempionātā (iepriekš viņi uzvarēja divnieku sacensībās).

### Sieviešu divnieki
15. un 16. februāris

Sacensībām tika pieteiktas 25 komandas, no kurām viena izstājās pēc 2. brauciena un divas avarēja 4. braucienā. Tā bija pirmā reize, kad vienas valsts sportisti izcīnīja pirmās trīs vietas bobsleja čempionāta vēsturē un otrā reize vispār, jo Austrijas vīriešu skeletonisti to izdarīja Īglsā 1991. gadā. Ja skaita arī 2006. gada ziemas olimpiskās spēles Turīnā, tā ir Kiriasis ceturtā uzvara pēc kārtas bobsleja PČ. Sacīkstēs notika vairākas avārijas, no kurām divas kļuva par iemeslu ekipāžas izstāšanai no sacensībām.

## Skeletons
### Vīrieši
21. un 22. februāris

Sacensībām tika pieteikts 31 sportists. Viens no sportistiem 3. braucienā nestartēja. Pirmo reizi šajā čempionātā zelta medaļu ieguva kāds sportists, kurš nepārstāv Vāciju.

### Sievietes
22. un 23. februāris

Sacensībām tika pieteiktas 26 sportistes. Hūbere izcīnīja Vācijas piekto zelta medaļu šajā čempionātā.

## Jauktā komanda
18. februāris

Sacensībās piedalījās sešas komandas. Vācija izcīnīja trešo zelta medaļu šajā čempionātā.

## Medaļas

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa , , 
* Čempionāta programma
Ķeltu pankroks

**Ķeltu pankroks** (*Celtic punk*) ir mūzikas novirziens, kurā apvienots pankmūzikas un ķeltu tautu mūzikas skanējums. Šo mūziku pieņemts uzskatīt par folkpanka mūzikas apakšžanru. Ķeltu pankroka grupas savā mūzikā izmanto tādus mūzikas instrumentus kā ģitāras, bungas, vijoles, dūdas, stabules, akordeonu, bandžo un daudzus citus. Jāatzīmē, ka ķeltu pankrokā mūzikā jūtama ne tikai īru, bet arī skotu un velsiešu tautas mūzikas ietekme. Lai gan pārsvarā šī stila mūziķi ir no Britu salām, ASV un Kanādas, tomēr ši mūzika ir izplatīta arī kontinentālajā Eiropā. 

## Vēsture

### Rašanās

Jau 1970. gados bija pankmūzikas grupas, kas savā mūzikā iekļāva ķeltu mūzikas elementus. Tomēr plašāku klausītāju loku ar ķeltu pankroku iepazīstināja Šeins Makgovans *(Shane MacGowan)* ar savu grupu *[[The Pogues]]*, kuru mūzikā, it sevišķi pirmajos albumos, bieži vien bija sastopamas gan ķeltu tautasdziesmas (pārsvarā īru) pankmūzikas apdarē, gan arī viņu pašu dziesmas, kurās tika izmantoti tādi mūzikas instrumenti kā akordeons un stabules.

### Atdzimšana

Ķeltu pankmūzikas atdzimšanu un izplatību 1990. gadu vidū sekmēja tādas grupas kā *[[Dropkick Murphys]]* un nedaudz vēlāk arī *[[Flogging Molly]]* panākumi. Tieši pateicoties abu iepriekš minēto grupu labajām sekmēm, visā pasaulē radās jaunas ķeltu pankroka grupas un arī daudzi jau esošie ši stila izpildītāji ieguva jaunus klausītājus. Pašlaik citas zināmākās no aktīvajām ķeltu pankroka grupām ir: *[[Blood or Whiskey]]*, *[[The Skels]]*, *[[The Killigans]]*, *[[Irish Stew]]*, *[[Greenland Whalefishers]]*, *[[The Peelers]]* (nejaukt ar 1970. gadu grupu ar tādu pašu nosaukumu, kas nepārstāv ķeltu pankroku) un daudzas citas. Jāatzīmē, ka mūsdienās ķeltu pankroka mūzika turpina attīstīties, rodas jaunas grupas un jauni šīs mūzikas novirzieni.

## Ķeltu pankroks Latvijā

Pašlaik Latvijā neviena grupa nespēlē ķeltu pankroku, bet no 1990. gadu vidus līdz 2005. gadam skots Jānis Kalējs *(Ian Gow)* ar savu grupu *[[The Rogues (Latvija)|The Rogues]]* (nejaukt ar Ziemeļamerikas grupu un citiem izpildītājiem ar tādu pašu nosaukumu, kas nepārstāv ķeltu pankroku) savā mūzikā iekļāva ķeltu mūzikas motīvus, pabroka un pankmūzikas elementus un regulāri sniedza koncertus Rīgā un citās Latvijas pilsētās. Diemžēl, *The Rogues* nav izdevuši nevienu oficiālu mūzikas ierakstu un kopš Jāņa Kalēja aizbraukšanas no Latvijas grupas liktenis ir neskaidrs.
Somma

**Somma** () ir upe Francijas ziemeļos, Pikardijā. Tās garums ir 245 km, no tiem kuģojami ir 160 km (ieskaitot kanālus).

Somma sākas Fonsommas komūnā augšpus Senkantēnas, plūst rietumu—ziemeļrietumu virzienā. Augšgalā ar kanāliem savienota ar Šeldu un Uāzu, arī pati kanalizēta no augšas līdz Korbjē, tāpēc veido svarīgu daļu Ziemeļfrancijas iekšējā ūdens ceļu tīklā. Sommas baseina augšdaļu šķērso vairāki tranzīta ceļi starp Franciju un Beļģiju. Vidusdaļā auglīgs lesa rajons, lejasdaļā (lejpus Amjēnas) mazāk auglīga krīta platforma, kas ielejas krastos veido stāvas krīta kraujas. Sommas ielejas dibenā ir auglīga zeme sakņu un augļu dārziem. Grīvā diezgan plašs, bet sekls, kuģniecībai nederīgs estuārs, tāpēc kuģu pieejai rakts kanāls, kas iet uz Sommas grīvas ostu Abevillu.

## Atsauces

## Ārējās saites
2007. gada Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā

**2007. gada [[Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā]]** norisinājās no  līdz 4. februārim, Sanktmoricā, Šveicē. Tā bija divdesmit pirmā reize, kad Sanktmoricā norisinājās pasaules čempionāts, kas ir rekords FIBT vēsturē.

## Bobslejs
### Vīriešu divnieki

 Hercogs aizvietoja Streļcovu pēc trešā brauciena sakarā ar savainojumu.

### Vīriešu četrinieki

### Sieviešu divnieki

## Skeletons
### Vīrieši

### Sievietes

## Jauktā komanda

## Medaļas

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Reaktīvās kustības laboratorija

**Reaktīvās kustības laboratorija** ( (**JPL**)) ir NASA pētniecības centrs, kas izvietots Pasadīnā un *La Cañada Flintridge* Kalifornijā, ASV, netālu no Losandželosas. To pārvalda Kalifornijas Tehnoloģiju institūts. Laboratorija nodarbojas ar NASA bezpilota kosmisko aparātu konstruēšanu un apkalpošanu. Plašāk zināmie pašreizējie projekti ir Cassini-Huygens misija uz Saturnu, Mars Reconnaissance Orbiter un Spicera kosmiskais teleskops.

## Vēsture
JPL darbības pirmsākumi meklējami 1930. gados, kad Kalifornijas Tehnoloģiju institūta studenti sāka eksperimentus ar raķešdzinējiem. Starp viņiem bija Frenks Malina, Velds Arnolds, Apollo Smits, Cjaņs Sjueseņs, Džeks Persons un Edvards Formens. Pirmoreiz "Reaktīvās kustības laboratorijas" nosaukums parādījies dokumentā, ar kuru Cjaņs ar vēl diviem biedriem vērsās pie ASV armijas par vajadzību izstrādāt raķetes, ar kurām varētu atbildēt uz Vācijas V-2 raķeti. Otrā pasaules kara laikā ASV Armijas gaisa spēki pasūtīja JPL analizēt vācu V-2 raķetes, kā arī veikt citus darbus kara vajadzībām. Pēc šiem pētījumiem laboratorija izveidoja Corporal raķeti. Šis projekts vēlāk attīstījās par Sergeant raķeti.

1958. gadā JPL tika pievienota jaundibinātajai Nacionālajai aeronautikas un kosmosa administrācijai (NASA), un laboratorija sāka nodarboties ar bezpilota kosmiskajiem aparātiem. JPL inženieri uzkonstruēja un izgatavoja Explorer — pirmos ASV pavadoņus. Vēlāk, sagatavojot apollo programmu, tika īstenotas Mēness zonžu programmas: Ranger un Surveyor. Laboratorija ievadīja ASV starpplanētu pētījumus ar Mariner misijām uz Veneru, Marsu un Merkuru. 1970. gados JPL realizēja komplicētas Viking misijas uz Marsu un Voyager lidojumus uz Saules sistēmas ārējām planētām (Jupiteru, Saturnu un tālāk). 1990. gados tika veikts Magellan zondes lidojums uz Veneru, Galileo Jupitera pētījumi, kā arī sākti plašāki Marsa pētījumi (Mars Pathfinder un Mars Global Surveyor).

## Misijas
Zemāk uzskaitītas nozīmīgākās misijas, kurās JPL piedalījusies.

* Explorer programma
* Ranger programma
* Surveyor programma
* Mariner programma
* Pioneer 3 un 4
* Viking programma
* Voyager 1 Voyager 2
* Magellan zonde
* Galileo zonde
* Deep Space 1 un Deep Space 2
* Mars Global Surveyor
* Mars Climate Orbiter
* Cassini-Huygens
* Stardust
* Mars Odyssey
* Mars Pathfinder
* Mars Exploration Rover
* Spicera kosmiskais teleskops
* Mars Reconnaissance Orbiter
* Phoenix
* Wide-field Infrared Survey Explorer
* Mars Science Laboratory

## Direktoru saraksts
* Teodors fon Karmans (*Theodore von Kármán*), 1938.—1944.
* Frenks Malina (*Frank Malina*), 1944.—1946.
* Luijs Dans (*Louis Dunn*), 1946.—.
* Viljams Pikerings (*William Hayward Pickering*), —
* Brūss Marijs (*Bruce C. Murray*), —
* Lū Allens (*Lew Allen, Jr.*), —
* Edvards Stons (*Edward C. Stone*), —
* Čārlzs Elači (*Charles Elachi*), no 

## Atsauces

## Ārējās saites
JPL mājaslapa
Teodors fon Kārmāns

**Teodors fon Kārmāns** (;  — ) jeb **Todors Kārmāns** () bija Ungārijas ebreju izcelsmes amerikāņu inženieris un fiziķis, kura darbība vairāk pazīstama aeronautikas un kosmonautikas jomā. Viņš ir veicis nozīmīgus pētījumus aerodinamikā, īpaši virsskaņas un hiperskaņas lidojumu raksturlielumu aprēķinos.

## Skatīt arī
* Karmana līnija

## Ārējās saites
Devīze

**Devīze** jeb **moto** (no  — 'vārds', 'teikums') ir frāze, kas formāli apraksta sabiedrības grupas vai organizācijas vispārīgo motivāciju vai mērķus. Devīze var būt jebkurā valodā, lai gan latīņu un mazākā mērā franču valoda tiek lietota neproporcionāli biežāk, jo tās ievērojamu laiku ir bijušas starptautiskas valodas. Valstu devīzēs parasti tiek izmantota vietējā valoda.

Heraldikā devīzes parasti izmanto kā parakstu zem vairoga, lai arī skotu heraldikā tās atrodams virs kroņa.

## Skatīt arī
* Nacionālo devīžu uzskaitījums
KM

**KM** vai **km** var būt:
* Kilometrs (**km**)
* Komoru ISO 3166-1 kods
* .km — Komoru augšējā līmeņa domēns
Straupe (nozīmju atdalīšana)

**Straupe** var būt:
* Straupe — apdzīvota vieta Cēsu novada Straupes pagastā.
* Jānis Straupe (1989) — latviešu hokejists.

## Skatīt arī
* Lielstraupe
* Mazstraupe
* Straupes pagasts
Anadira (upe)

**Anadira** () ir upe Čukču pussalā. Upes garums ir 1150 km, baseina platība – 191 000 km².

Anadira iztek no Anadiras plakankalnes centrālās daļa un ietek Beringa jūras Anadiras līcī. Augštecē upes ieleja šaura, vidējā un lejtecē līdzenuma upe, vietām nav izteiktas ielejas, attekas. Grīvā platums līdz 7 km. Galvenās pietekas: labās – Jablona, Jeropola, Maina; kreisās – Činejvēma, Belaja, Taņurera. Upes barošanās  nokrišņi. Aizsalst no oktobra vidus līdz jūnija sākumam. Anadiras baseinā akmeņogļu ieguve.

1648.g. krievu pirmatklājējs Semjons Dežņovs atklāja Anadiras grīvu, kur izveidoja ziemošanas vietu, vēlāk pārbūvētu par Anadiras cietoksni.

Lielākās pietekas: Jablona, Jeropola, Maina (labais krasts), Belaja, Taņurera (kreisais krasts).

## Ārējās saites
Galējie Ziemeļi

thumb|300px|

Par **Galējiem Ziemeļiem** () ģeogrāfiskā nozīmē tradicionāli sauc to Krievijas Federācijas teritorijas daļu, kas atrodas uz ziemeļiem aiz Polārā loka. Klimats ļoti skarbs. Lielākoties Galējo ziemeļu teritorija ir arktiskā zona, tundra, mežatundra un, mazākā mērā, taiga.

No ekonomiskā viedokļa par Galējiem Ziemeļiem noteikts daudz plašāks apgabals, kurā iekļaujami visi reģioni ar īpaši aukstu ziemu un kurā iedzīvotājiem izsniedzamas īpašas valsts piemaksas un kompensācijas. Šādi reģioni ir: Murmanskas apgabals, Jakutija, Magadanas apgabals, Čukotkas autonomais apvidus, Kamčatkas novads, daļēji Karēlija, Arhangeļskas apgabals, Komi Republika, Tjumeņas apgabals, Krasnojarskas novads, Irkutskas apgabals, Habarovskas novads, Sahalīnas apgabals, kā arī Ziemeļu Ledus okeāna un tā jūru salas, Beringa jūras un Ohotskas jūras salas. Pastāv arī reģioni, kuri pielīdzināti Galējiem Ziemeļiem piemaksu un kompensāciju ziņā, taču neietilpst tajos.

Galējo Ziemeļu pamatiedzīvotāji ir mazskaitlīgās ziemeļu tautas.
Mento

**Mento** ir Jamaikas tautas mūzika, kuras ietekmē ir radušies tādi mūzikas stili kā ska un līdz ar to arī skinhedu regejs (*skinhead reggae*), *[[rocksteady]]* un regejs. Iespējams, ka mento mūzikas sākumi ir meklējami jau 19. gadsimtā. Tomēr par mento popularitātes augstāko punktu uzskata 20. gadsimta 50. gadus.

## Mento un ska

Atšķirībā no ska, mento ir raksturīgs akustisks skanējums, jo mento izpildītāji izmanto akustiskās ģitāras, rokas bungas, bandžo un citus akustiskos instrumentus. Līdz ar ska mūzikas popularitātes pieaugumu Jamaikā 1960. gados, daudzi mento izpildītāji sāka izpildīt ska mūziku un mento pamazām zaudēja savu popularitāti. Tomēr mento ietekme ska mūzikā ir jūtama, jo daudzas pirmā viļņa ska grupas savā repertuārā iekļāva mento dziesmu aranžējumus.

## Mento mūsdienās

Mūsdienās mento nav plaši izplatīts, lai gan ir nedaudzi mento izpildītāji, kas turpina uzstāties un spēlēt šo mūziku.

## Mento ieraksti

Mento ieraksti līdz mūsdienām bieži vien nav saglabājušies un arī esošie nav viegli pieejami. Bieži vien mūsdienās zināmākie mento ieraksti ir radīti vairākus gadu desmitus pēc mento popularitātes augstākā punkta (piemēram, Stenlijs Beckfords *(Stanley Beckford)* ar savu grupu *Stanley and the Turbines*, kas savas mūziķa gaitas uzsāka kā regeja izpildītājs, tikai daudz vēlāk pievēršoties mento un arī grupa *The Jolly Boys*).
Lielā Jugla

**Lielā Jugla** ir upe Latvijā. Sākas Mālpils pagastā un tek caur Siguldas un Ropažu novadiem, pie ietekas Juglas ezerā satek ar Mazo Juglu, veidojot Juglas upi, kuras sanesas kā abu Juglu kopīga delta iespiežas ezerā.

## Tecējums

Upes sākums atrodas Sidgundā, kur tā veidojas, satekot Mergupei un Sudai. Upes kritums ir 71 m, slīpums uz 1 km 1,1 m. Praktiski visu tecējumu upe tek pa Viduslatvijas zemieni — Madlienas nolaidenumu un tālāk pa Ropažu līdzenumu, tikai lejteces gals pie saplūšanas ar Mazo Juglu iesniedzas Piejūras zemienes Rīgavas līdzenumā. Upe līkumo pa mežainu apvidu, baseins vietām stipri meliorēts. Krasti parasti lēzeni, vietām devona iežu atsegumi. Lejtecē pie Krievupes un Tumšupes ietekas daudz zemu palieņu un vecupju.

No Sidgundas līdz Ropažiem upe ir 5-15 m plata. Ropažos un apkārtnē upes režīmu nosaka vietējās HES darbība, kur upi šķērso dambis — 1,5 m augsta betona siena, kas rada mākslīgu ūdenskritumu. Pie dambja sākas ap 1,5 km garais kanāls, kas izveidots ūdensdzirnavu vajadzībām. Pēc HES upe ir mierīga un mazūdenī sekla, augšpus Bajāriem sākas krāces un upes kritums sasniedz 3,5 m/km. Krāces izbeidzas pie Zaķumuižas, tālāk tecējums atkal ir mierīgs.

### Kilometrāža

### Fauna
Upē mīt līdakas, asari, raudas, plauži, zuši.

## Pietekas
* Krievupe
* Pietēnupe
* Tumšupe
* Urga

## Apdzīvotas vietas upes krastos
* Sidgunda
* Ropaži
* Zaķumuiža
* Upesciems

## Tūrisms

Upe ir laivojama visā garumā, taču ir grūtības zema ūdens periodos un pie Ropažu HES.

Ievērojami objekti krastos: Sidgundas pilskalns un Ropažu pilsdrupas.

## Attēlu galerija

Andrejfr - panoramio - Andrejfr (2).jpg|Pie Tumšupes ietekas
Sudas un Mergupes sateka - Lielās Juglas sākums 2008-10-12 - panoramio.jpg|Sudas un Mergupes sateka - Lielās Juglas sākums
Jugla ziemā - mikroskops - Panoramio (1).jpg|Pie Sunīšiem
Lielā Jugla pie Zaķumuižas 1998-05-31.jpg|Pie Zaķumuižas
Lielās Juglas loki no augšas - panoramio.jpg|Silakroga apkārtnē


## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš P8

|}
|}
**P8** autoceļš **Inciems—Sigulda—Ķegums** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu  Inciemā,  Siguldā un  Ķegumā. Autoceļa kopgarums ir 74,4 km un tas ir klāts ar asfaltbetona, bet Turaidas muzejrezervāta teritorijā ar bruģa segumu.

## Vēsture
2015. gada 20. februārī izsludināja konkursu par autoceļa P8 posma Rembate-Ķegums (68,0-71,1 km) seguma periodiskās uzturēšanas darbiem.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Inciems
* Sigulda
* Upmalas
* Sidgunda
* Suntaži
* Glāžšķūnis
* Ķegums

## Atsauces
Frīdrihs Hajeks

**Frīdrihs Augusts fon Hajeks** (; dzimis , miris ) — austriešu/britu ekonomists un politikas filozofs. Viens redzamākajiem austriešu skolas un liberālisma pārstāvjiem. XX gadsimta vidū viens no galvenajiem brīvā tirgus aizstāvjiem. Hajeka idejas bija XX gadsimta otrās puses redzamāko labējo politiķu (Mārgaritas Tečeres Lielbritānijā un Ronalda Reigana ASV) ekonomiskās politikas iedvesmas avots.

## Dzīvesgājums

Dzimis Vīnē aristokrātu ģimenē. Hajeka otrās pakāpes brālēns no mātes puses bija Ludvigs Vitgenšteins. Pirmā pasaules kara laikā, slēpdams savu patieso vecumu, karoja Austroungārijas armijas rindās un saņēma apbalvojumus par varonību.

Pēc kara 1921. un 1923. gadā ieguva doktora grādu tiesību zinātnē un politoloģijā. Apguva arī ekonomiku un psiholoģiju. Universitātes laikā Hajeka pasniedzēji bija ekonomisti Ludvigs fon Mīzess un Frīdrihs fon Vīzers.

Pāris gadus nostrādājis Ņujorkas Universitātē, XX gadsimta divdesmitajos gados Austrijā, bet 1931. gadā sāka strādāt Londonas Ekonomikas skolā, kur izveidojās par ietekmīgu ekonomistu, tomēr sastapa opozīciju starp Džona Keinsa piekritējiem. Pēc Austrijas pievienošanas Trešajam reiham Hajeks 1938. gadā kļuva par Lielbritānijas pilsoni.

Otrā pasaules kara gados Hajeks sarakstīja vienu no ietekmīgākajiem liberālisma darbiem — Ceļš uz dzimtbūšanu (*The Road to Serfdom*, 1944).

1947. gadā Hajeks bija viens no galvenajiem liberālisma smadzeņu centra Montpelerīnas biedrības (*Mont Pelerin Society*) dibinātājiem. 1950. gadā Hajeks devās uz ASV, kur strādāja Čikāgas Universitātē.

No 1962. līdz 1968. gadam viņš bija Freiburgas Universitātes profesors, bet vēlāk — Zalcburgas Universitātes viesprofesors.

## Ārējās saites

*
Mālpils

**Mālpils** ir apdzīvota vieta Vidzemē, Siguldas novada Mālpils pagasta administratīvais centrs. Izvietojusies Viduslatvijas zemienes Viduslatvijas nolaidenumā 58 km no Rīgas. Cauri ciemam tek Mergupe un Suda, uz kuras atrodas Centra dīķis. Mālpilī krustojas autoceļi Inciems—Sigulda—Ķegums (P8) un Garkalne—Alauksts (P3).

## Vēsture
Mālpils senā vēsture sniedzas dzelzs laikmetā (5.—9.gs.), kad tās teritoriju apdzīvoja lībieši, apmetoties Sudas upes krastā esošajā pilskalnā, ko šodien mālpilieši dēvē par Vīnkalnu. Iespējams, ka lībieši devuši pirmo Mālpils nosaukumu **Lemburga** (no  un *urga* — 'virsaiša upīte'). Laikā starp 1207. un 1209. gadu Zobenbrāļu ordeņa mestrs Venno pirmo zemes lēni piešķīra Mālpils novada labietim Maneģintim un viņa brāļiem. Izveidojās ordeņa vasaļa muiža, ko devēja par Idoves pili (*castrum Yodeven*).

Pēc 1386. gada Mergupes krastā Vācu ordenis uzbūvēja Lemburgas pili (*Lemburg*), kas kalpoja kā viens no Siguldas fogtejas atbalsta punktiem. Ordeņa pils sagrauta 1626. gadā poļu—zviedru karā.
Mālpils ziemeļu daļā atradās Vibrokas muiža (*Sudden*).

## Nosaukums
Senais Mālpils nosaukums "Lemburga" visticamāk cēlies no lībiešu valodas, kur *lembit* nozīmē ‘virsaitis’, bet *urga* — ‘upe’. Mālpils latviskais nosaukums, savukārt, ir kalks no vāciskā nosaukuma tiešā tulkojuma, kur *Lehm* nozīmē ‘māls’, bet *Burg* — ‘pils’.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Cilvēki
* Johans Gotfrīds Ageluts (1763—1848) — Mālpils draudzes mācītājs, latviešu garīgo dziesmu autors. Latviešu literārās biedrības dibinātājs.
* Gerhards Dēterss (1892 - 1961) - vācu valodnieks un Bonnas universitātes profesors.

## Galerija

Mālpils vidusskola.jpg|Mālpils vidusskola
Mālpils luterāņu baznīca.jpg|Mālpils luterāņu baznīca
Mālpils pils 2000-02-12.jpg|Mālpils pils 2000. gadā


## Atsauces

## Ārējās saites
* www.malpils.lv
Sidgunda

**Sidgunda** (agrāk **Riktere**) ir ciems Siguldas novada Mālpils pagastā. Izvietojies pie Sudas un Mergupes satekas Lielajā Juglā pie autoceļa P8  no pagasta centra Mālpils,  no novada centra Siguldas un  no Rīgas.

## Vēsture
Sidgundā atrodas Veckalns (Sidgundas pilskalns) — sena lībiešu apdzīvota vieta Lielās Juglas sākumā. Mūsdienu apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Rikteres (Sidgundas; *Siggund*) muižas centra (muiža nodedzināta 1905. gada revolūcijā un nav atjaunota). Līdz 1949. gadam Riktere bija Sidgundas pagasta centrs, līdz 1963. gadam — Sidgundas ciema centrs. Sidgundā atradās pamatskola (1,5 km uz ziemeļiem no ciema), kura 2013. gadā pievienoja Mālpils vidusskolai kā filiāli un pēc diviem gadiem likvidēja skolēnu trūkuma dēļ.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Grosvalds

**Grosvalds** ( vai *Großwald*, no *Gross/Groß* — 'liels' un *Wald* — 'mežs'; sieviešu dzimtē **Grosvalde**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Frīdrihs Grosvalds (1850—1924) — latviešu advokāts, politiķis un diplomāts;
* Jāzeps Grosvalds (1891—1920) — latviešu mākslinieks, strēlnieks;
* Oļģerts Grosvalds (1884—1962) — latviešu žurnālists, mākslas kritiķis, politiķis un diplomāts.
Baltkrievu valoda

**Baltkrievu valoda** (*беларуская мова*, ) ir austrumslāvu valodu saimes valoda, kurā galvenokārt runā baltkrievi. Tā ir viena no Baltkrievijas valsts valodām (otra valsts valoda ir krievu valoda). Izplatīta arī Baltkrievijas pierobežā Polijā, Lietuvā, Latvijā, Krievijā un Ukrainā, kā arī baltkrievu diasporā citur pasaulē. Vēsturiski attīstījusies no rutēņu valodas.

1933. gadā PSRS notika baltkrievu valodas pareizrakstības reforma, ar kuras palīdzību baltkrievu valoda tika pietuvināta krievu valodai. Šī reforma netika atzīta Polijas tolaik kontrolētajā Rietumbaltkrievijā un citur ārvalstīs, tādējādi izveidojās divi baltkrievu valodas ortogrāfijas varianti, kas turpina pastāvēt arī mūsdienās: padomju versija (oficiālā ortogrāfija) un pirmspadomju (taraškevica jeb klasiskā pareizrakstība), kura nav oficiāli atzīta.

Pēc 1995. gada 14. maija referenduma par krievu valodas statusa pacelšanu baltkrievu valoda zaudēja savu vienīgās valsts valodas statusu, un tās prestižs un sabiedriskais lietojums Baltkrievijā sāka strauji kristies. 1999. gada tautskaitē baltkrievu valodu par savu dzimto valodu uzskatīja aptuveni  (85,6%) Baltkrievijas iedzīvotāju, bet sadzīvē lietoja vien ap  (36,7%).

thumb|250px|Baltkrievu valoda

## Baltkrievu alfabēts
Baltkrievu alfabēts ir balstīts uz kirilicu. Tajā ir 32 burti un apostrofs.

## Baltkrievu valoda Latvijā
2011. gadā Latvijas Baltkrievu savienība ar Rīgas domes, Baltkrievijas vēstniecības, Liepājas Metalurga un Iļģuciema atbalstu izdeva pirmo latviešu-baltkrievu, baltkrievu-latviešu vārdnīcu, ko bija sākusi veidot valodniece Mirdza Ābola, taču pēc viņas nāves pabeidza un iespiešanai sagatavoja Baltkrievijas Zinātņu akadēmijas Valodas un literatūras institūta līdzstrādnieka filoloģijas zinātņu kandidāta Ivana Lučica-Fedoreca vadībā.

## Skatīt arī

* Baltkrievijas pārkrievošana

## Atsauces

## Ārējās saites

* .
* .
* .
Undīne (mītiska būtne)

[thumb|200px|[Džons Viljams Voterhauss|Džona Viljama Voterhausa glezna "Undīne" (1872.)]]
**Undīne** (no  — 'vilnis') ģermāņu mitoloģijā ir ūdens gars, nāra. Tās ir bezķermeņa, garīgas būtnes, kuras sastāv no ūdens enerģijas, tāpēc arī undīnes vilina vīriešus atvaros vai akās.
Diptihs

[thumb|[Albrehts Dīrers|Albrehta Dīrera diptihs "Ādams un Ieva"]]
**Diptihs** ( - divkāršs) ir mākslas darbs, kas sastāv no divām savstarpēji savienotām daļām (parasti — divām gleznām). Šīs gleznas apvienotas ar kopēju ideju vai sižetu.
Igates muiža

thumb|250px|Igates pils 2000. gadā
**Igates muižas** () kungu māja jeb **Igates pils** atrodas Limbažu novada Vidrižu pagasta Igatē.
Igates pils kompleksā ietilpst kungu māja, kalpu māja un muižas parks, kā arī klēts, pārvaldnieka māja, brūzis un kūts. Igates pilī ierīkota viesnīca, bet magazīnā (celta 1868. gadā) — etnogrāfisko priekšmetu kolekcija.

## Vēsture
Lēdurgas līvu novadam piederīgā muiža atradās Lēdurgas-Turaidas draudzes novadā Rīgas arhibīskapijas Līvu galā.
Pirmoreiz rakstos minēta 1455. gadā, kad Dideriks Fītinghofs Idseles līvu ciemu un muižu pārdeva Pēterim fon der Borham. Pieminēta arī 1457. gada Silvestra žēlastības (*Sylvestersche Gnade*) dokumentā. Zviedru Vidzemes laikā 1631. gadā  Igates muižu ieguva Mengdenu dzimta.

Ap 1880. gadu Igates muižā uzcēla kungu māju neorenesanses stilā. Ēku projektēja Rūdolfs Heinrihs Cirkvics fon Pistolkorsu dzimtai, celtnē demonstrējot atturīgu un izsmalcinātu lakonismu.

1934. gadā bijušo Igates muižas centru nopirka Latvijas bērnu savienība un kungu mājā atradās bērnu internāts. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada vasarā to pārveidoja par bērnu namu. Sākot ar 1972. gadu, Igates pils atradās Lauksaimniecības ministrijas pārziņā. 1996. gadā Igates pili savā īpašumā pārņēma Valsts nekustamā īpašuma aģentūra. 2001. gadā pabeidza pils atjaunošanu un sakopa muižas parku ar dīķiem.

No 2015. gada nogales līdz 2019. gada rudenim pils komplekss bija iznomāts SIA “*Domaines et Chateaux*”. Kopš 2020. gada augusta krodziņa un tā teritorijas apsaimniekošanu un uzturēšanu nodrošināja nomnieks SIA “Munda”, savukārt kopējo pils kompleksa uzturēšanu - teritorijas uzkošanu, zāles pļaušanu, kompleksa teritorijā esošo ūdenstilpņu - dīķa, meniķa atjaunošanas darbus nodrošināja Valsts nekustamā īpašuma aģentūra. 2022. gada augustā atklātā izsolē ēku pārdeva par 915 000 eiro.

## Skatīt arī
* Latvijas Piļu un muižu asociācija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Igates pils mājaslapa
Kentaurs

[thumb|200px|[Sandro Botičelli glezna "Pallāda un kentaurs" (1482.)]]
**Kentaurs** (, *Kéntauros*) ir mežu un kalnu dēmons sengrieķu mitoloģijā. Mežonīga būtne, kam raksturīga trauksmaina daba un nesavaldība. Viņš ir pa pusei cilvēks un pa pusei — zirgs. Viņa galva, rokas un torss ir kā cilvēkam, bet kājas kā zirgam.

Kentauri tika uzskatīti par cietsirdīgiem — vienīgais izņēmums bija gudrais kentaurs Hīrons, kas izaudzināja daudzus grieķu varoņus. Viņu ar saindētu bultu nejauši nošāva Hērakls.

## Ārējās saites
Džeimss Van Allens

**Džeimss Van Allens** (*James Alfred Van Allen*; dzimis  — ) bija ASV kosmosa pētnieks no Aiovas Universitātes. Viņa vārdā nosauktas Zemes radiācijas joslas, kuras viņa vadītā grupa atklāja 1958. gadā pēc pavadoņu Explorer 1 un Explorer 3 iegūtajiem datiem.

Van Allens doktora grādu ieguva 1939. gadā Aiovas Universitātē. 1940. gadā Karnegi institūtā viņš veica pētījumus, lai izveidotu fotoelektriskos un radio tuvuma detonatorus bumbām, raķetēm un šaujamlādiņiem. Tieši šeit Van Allenam radās interese par kosmisko starojumu. 1942. gadā viņš iestājās kara flotē, un dienēja Klusā okeāna dienvidu flotē par artilērijas virsnieku.

Atvaļinājies no militārā dienesta 1946. gadā, viņš atgriezās pie pētījumiem. Džonsa Hopkinsa Universitātes pielietojumfizikas laboratorijā (*Applied Physics Laboratory*, *APL*) Džeimss Van Allens vadīja grupu, kas nodarbojās ar augstlidojumu eksperimentiem. Tiem tika izmantotas raķetes V-2, kuras ASV ieguva Vācijā pēc Otrā pasaules kara beigām. Pēc viņa dotās specifikācijas tika izstrādāta pētnieciskā raķete Aerobee.

1951. gadā Džeimss Van Allens kļuva par Aiovas Universitātes fizikas departamenta vadītāju, kur bez pasniedzēja darba viņš turpināja nodarboties ar pētījumiem. Van Allens ierosināja palaist raķetes no baloniem, kas pacelti augstu atmosfērā, virs atmosfēras biezajiem slāņiem. 1950. gados šādas raķetes tika palaistas no ledlauža pie Grenlandes un Ņūfaundlendā.

[left|thumb|200px|[Viljams Pikerings, Van Allens un Verners fon Brauns pēc Explorer 1 palaišanas]]
1957.—1958. gadā Džeimss Van Allens piedalījās Starptautiskā ģeofizikas gada pasākumos. Septembrī Antarktikā no ASV ledlauža *U.S.S. Glacier* tika palaistas 36 balonraķetes.  palaistajā pirmajā ASV pavadonī Explorer 1 atradās Džeimsa Van Alena vadītās Aiovas Universitātes grupas izstrādātie zinātniskie instrumenti: mikrometeorītu detektors un Geigera skaitītājs. Pēc šā pavadoņa un Explorer 3 datu salīdzināšanas tika secināts, ka ap Zemi eksistē noteiktas zonas, kurās ir paaugstināta radiācija. Tas tika izskaidrots ar to, ka Zemes magnētiskais lauks ir "noķēris" lādētās daļiņas. Vēlāk šīs zonas nosauca par Van Allena radiācijas joslām.

No 1960. gada Van Allens piedalījās zinātnisko instrumentu izstrādē un palaišanā ar pētnieciskajām raķetēm, kā arī pavadoņos (Hawkeye 1) un starpplanētu zondēs (Pioneer programma, Mariner programma, Voyager programma, Galileo zonde). Viņš no Aiovas Universitātes aizgāja 1985. gadā.

Džeimss Van Allens mira  Aiovasitijā ar sirds nepietiekamību.

## Ārējās saites
* What Is A Space Scientist? An Autobiographical Example  James A. Van Allen
* Van Allen Day - October 9, 2004 University of Iowa Foundation and UI Department of Astronomy & Physics
Allens

**Allens** (; sieviešu dzimtē Allena) ir izplatīts angļu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Džeiks Allens (*Jake Allen*; 1990) — Kanādas hokejists;
* Džeimss Allens (*James Allen*; 1864—1912) — britu rakstnieks un žurnālists;
* Džeimss Van Allens (*James Van Allen*; 1914—2006) — amerikāņu kosmosa pētnieks;
* Džerets Allens (*Jarrett Allen*; 1998) — amerikāņu basketbolists;
* Džo Allens (*Joe Allen*; 1990) — Velsas futbolists;
* Kriss Allens (*Kris Allen*; 1985) — amerikāņu dziedātājs;
* Pēteris Allens (1890—1961) — latviešu padomju darbinieks;
* Pols Allens (*Paul Allen*; 1953—2018) — amerikāņu uzņēmējs, *Microsoft* līdzdibinātājs;
* Rejs Allens (*Ray Allen*; 1975) — amerikāņu basketbolists;
* Tims Allens (*Tim Allen*; 1953) — amerikāņu aktieris un komiķis;
* Tonijs Allens (*Anthony Allen*; 1982) — amerikāņu basketbolists;
* Vudijs Allens (*Woody Allen*; 1935) — amerikāņu režisors, scenārists, aktieris, komiķis un dramaturgs.

## Skatīt arī
* Alens
* Alens (personvārds)
* Allena
* Allēns
* *[[Allenstein]]*
Anatolija

[thumb|Anatolija un [Eiropa]]
**Anatolija** (no  (*Anatolía*) — ‘saullēkta [zeme]’, ‘austrumi’; ), arī **Mazāzija**, ir ģeogrāfisks reģions Turcijā. Vārds lietots jau kopš Jonijas laikiem (aptuveni 1000. gads p.m.ē.). Bizantiešu nosaukums *Anatolikon*, austrumu-, apzīmēja zemes uz austrumiem no Eiropas un no Bizantijas galvaspilsētas Konstantinopoles (tagadējā Stambula). Vārda etimoloģija apstiprina uzskatu, ka Anatolija ir pussala, kuru apskalo Melnā jūra un Vidusjūra, bet tās austrumos atrodas Tauru kalni.

Turku *Anadolu* cēlies no grieķu vārdiem, kas lietoti abos Bosfora krastos jau pirms Konstantinopoles nostiprināšanās. Turku tautas etimoloģijā vārda izcelsmi skaidro kā divu vārdu salikumu: *ana* — 'māte' un *dolu* — 'pilns'. Abu vārdu salikums nozīmē „mātes pilns” vai „pilns mātišķuma” un ir pamatā uzskatam pedagoģijā — mātes piens ir pamata devums vīrišķīgajai drosmei. Netulkojot tik tieši, šis jēdziens tiek skaidrots arī kā „pilsētu māte” un šāds skaidrojums, iespējams, cēlies pirms islāma ienākšanas, kad vienīgais Āzijā pazīstamais starptautiskais spēks bija Bizantijas impērija, kas bija pakļāvusi visu šo reģionu.
Attēls:Reservoir-in-Taurus-Mountains.jpg|alt=
Attēls:Bolu Abant Tabiat Parkı Havadan Görünüm Sonbahar - Türkiye.jpg|alt=


## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī

* Bizantija
* Osmaņu impērija
* Turcija
Skrituļdēlis

thumb|250px|Skrituļdēlis
**Skrituļdēlis** vai **skeitbords** () ir dēlis, kas sastāv no vairākām koksnes kārtām, ar piekares palīdzību piestiprinātiem četriem ritentiņiem, paredzēts vienkāršai braukāšanai un triku izpildei.

## Skatīt arī
* Skeitbordings