open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jurģis Krāsons

**Jurģis Krāsons** (dzimis  Tukumā) ir latviešu mākslinieks un animācijas filmu režisors. Grupas "Bedre" dalībnieks. Organizē Rojā notiekošo kino, mākslas un kultūras festivālu "Rojal", kura idejas autors ir viņš pats.

Mācījies Rojas vidusskolā un Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolā. 1994. gadā absolvējis Latvijas Mākslas akadēmijas Monumentālās glezniecības nodaļu. 1996. gadā ieguvis maģistra grādu mākslā.

1989. gadā kļuvis par mākslinieku un izstāžu iekārtotāju Dekoratīvi lietišķās mākslas muzejā, kā arī radoši darbojies dažādos medijos. 90. gadu beigās sācis strādāt par mākslinieku vairākās Latvijā veidotās filmās.

Vairākas reizes nominēts Lielajam Kristapam; kopumā ieguvis četras Lielā Kristapa balvas. Krāsona otrā animācijas filma " Norīt krupi"  (2010) atnesa viņam ne tikai *Lielā Kristapa* balvu kā labākajam animācijas režisoram, bet arī iespēju piedalīties Kannu starptautiskā kinofestivāla īsfilmu konkursā, kurā Krāsona filma iekļuva deviņu balvas pretendentu sarakstā no vairākiem tūkstošiem festivālam iesniegto filmu. 2020. gadā Krāsons ieguva Lielā Kristapa balvu "Labākais mākslinieka darbs" par filmu "Ko zina Klusā Gerda".

## Atsauces
Slimnīcas strauts

**Slimnīcas strauts** var būt:

*Slimnīcas strauts - Cieceres pieteka
*Slimnīcas strauts - Liepnas pieteka
Padomju Savienība 1976. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Padomju Savienība]] (PSRS) [[1976. gada ziemas olimpiskās spēles|1976. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** piedalījās ar 79 sportistiem. Tās notika Austrijas pilsētā Insbrukā. Kopumā Padomju Savienība izcīnīja 27 olimpiskās medaļas (1. vieta medaļu kopvērtējumā). No tām 13 bija zelta medaļas, kas bija vairāk nekā citām valstīm līdz šīm olimpiskajām spēlēm.

## Sportisti

## Medaļnieki
[thumb|[Tatjana Averina-Barabaša 1976. gada ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnīja divas zelta medaļas un divas bronzas medaļas]]

## Medaļu sadalījums pa sporta veidiem

## Skatīt arī
* 1976. gada ziemas olimpiskās spēles
* 1976. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula
* 1976. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

* Official Olympic Reports
* International Olympic Committee results database
* Olympic Winter Games 1976, full results by sports-reference.com
Juris Pakalniņš

**Juris Pakalniņš** (dzimis ) ir latviešu režisors.

1975. gadā beidzis Rīgas 5. vidusskolu. 1977. gada beidzis 2. arodskolu. 1982. gadā mācījies Latvijas Mākslas akadēmijas sagatavošanās kursos. 1990. gadā absolvējis Maskavas Kinematogrāfijas institūta aktieru kino režijas fakultāti.

Ir sadarbojies ar dažādām Latvijas reklāmu studijām. Veidojis filmu ciklu par bērnu drošību "Lai dzīvo bērni." Srādājis pie reklāmām, dokumentālajām filmām, kā arī dažādiem korporatīviem un valstiskiem pasākumiem.

1990. gadā saņēmis galveno balvu Starptautiskajā kinofestivālā Rimini. Divas reizes ieguvis Lielā Kristapa balvu par savu darbu pie filmām "Kurpe" un "Pitons".

## Atsauces
Vladimirs Leščovs

**Vladimirs Leščovs** (dzimis  Daugavpilī) ir latviešu režisors.

No 1982. līdz 1989. gadam mācījies Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolā. No 2001. līdz 2002. gadam studējis animāciju *Konstfack* universitātē Zviedrijā.

1991. gadā sācis strādāt kā neatkarīgs mākslinieks un ilustrators. Veidojis personālizstādes gan Latvijā, gan Krievijā. 1993. gadā sācis veidot animētas reklāmas un TV klipus. No 1993. līdz 2002. gadam strādājies vairākās Latvijas televīzijas un video studijās. 2007. gada sākumā dibinājis savu filmu studiju *"Lunohod"*.

2018. gadā par filmu "Elektriķa diena" saņēma Lielā Kristapa balvu nominācijās "Labākais animācijas režisors" un "Labāka īsfilma".

## Atsauces
Spaļu strauts

**Spaļu strauts** (arī **Spaļupīte**) ir Cieceres kreisā krasta pieteka Saldus novadā. Izteka uz ziemeļiem no Strazdiem. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Ciecerē starp Mežvidiem un Sātiņiem. Spaļu strautu šķērso valsts autoceļš P105 (Butnāri–Saldus–Ezere).

## Atsauces
Ornitopters

thumb|''Pteryx Skybird'' ornitopters lidojumā
**Ornitopters** (no grieķu *ornithos* "putns" un *pteron* "spārns") ir gaisa kuģis, kas lido vicinot tā spārnus. Konstruktori parasti mēģina imitēt putnu, sikspārņu un kukaiņu spārnu vicināšanu lidojuma laikā. Ir divu veidu ornitopteri — tie, kurus darbina dzinējs un tie, kurus darbina pilota muskuļu spēks.

[thumb|[Oto Lilientāls 1894. gada 16. augustā ar savu *kleiner Schlagflügelapparat*]]

## Ārējās saites
Māris Putniņš

**Māris Putniņš** (dzimis , miris ) bija latviešu mākslinieks, scenārists un producents.

Absolvējis Valsts Leļļu teātra aktieru studiju. Mācījies Valsts Mākslas akadēmijā un Liepājas Pedagoģijas institūtā. Strādājis Liepājas teātrī un Rīgas Kinostudijas leļļu filmu studijā. 1991. gadā kļuvis par animācijas filmu studijas "Animācijas Brigāde" vadītāju un producentu. Grāmatu sērijas "Mežonīgie pīrāgi" autors.

## Atsauces
Jānis Cimmermanis

**Jānis Cimmermanis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu režisors.

1969. gadā beidzis Rīgas 24. vidusskolu. Skolas laikā vēlējies kļūt par aktieri, tomēr nav izturējis iestājeksāmenus. Bijis režisora palīgs Latvijas Televīzijas Jaunatnes raidījumu redakcijā. Mācījies Leļļu teātra studijā un Ļeņingradas teātra, mūzikas un kinematogrāfijas institūtā, kuru pabeidzis 1980. gadā leļļu teātra režisora specialitātē.

Strādājis Leļļu teātrī gan kā aktieris, gan kā režisors. 1984. gadā pēc Arnolda Burova uzaicinājuma sācis strādāt Rīgas Kinostudijas leļļu filmu grupā. Strādājis arī vairākos starptautiskos projektos. 2021. gadā apbalvots ar 4. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Gerards Drese

**Gerards Drese** (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu šaha problēmists. Pēc profesijas — skolotājs.

## Šaha kompozīcija
Gerards Drese sastādīja tiešā mata uzdevumus un pašmatus. Sešdesmit divi viņa uzdevumi iekļauti Meinderta Nīmeiera sērijas *Probleemcomponisten* 5. sējumā.

1958. gadā viņam tika piešķirts starptautiskā tiesneša un 1973. gadā starptautiskā meistara tituls šaha kompozīcijā.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. ♗d3!
: 1. ... e5 2. f×g3 (draud 3. ♗e4#) 2. ... ♘c4+ 3. ♗×c4#
: 1. ... e6 2. f×e3 ~ 3.♗c4#
: 1. ... e×d6 2. f3 ♘c4+ 3. ♗×c4#
: 1. ... e×f6 2. f4 ♘c4+/♘e4 3. ♗×e4#/♗×c4#
: Uzdevumā apvienotas albino un pikenini tēmas.

## Atsauces

## Literatūra
* 

## Ārējās saites
* Gerarda Dreses šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Slimnīcas strauts (Cieceres pieteka)

**Slimnīcas strauts** ir Cieceres labā krasta pieteka Saldus novadā, tai skaitā Saldus pilsētā. Izteka pie Tiruļiem, Odzēnu dīķa. Augštecē tek ziemeļu virzienā, pie Unguru fermas pagriežas uz dienvidiem. Lielākā pieteka - Birēnu strauts. Lejtecē tek pa Saldus pilsētas teritoriju, tostarp gar Saldus slimnīcu. Ietek Ciecerē Saldus centrā pie tirgus. Slimnīcas strautu šķērso valsts autoceļi V1150 (Druva–Avotiņi), A9 (Rīga (Skulte)–Liepāja) un V1430 (Vāne–Saldus), kā arī dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja. Tās krastos atrodas Ziedonis.
[thumb|left|250px|Slimnīcas strauta caurteka netālu no [Saldus (stacija)|Saldus stacijas]]

## Atsauces
Jānis Putniņš

**Jānis Putniņš** (dzimis ) ir latviešu režisors.

Mācījies Latvijas Universitātes Svešvalodu fakultātes Vācu valodas nodaļā. Masačūsetsas Mākslas koledžā ieguvis bakalaura grādu kino režisora specialitātē. Ņujorkas štata universitātē ieguvis maģistra grādu *Media Studies/English* specialitātē.

Bijis režisors vairākās Latvijas filmu studijās un Latvijas Nacionālajā operā. Bijis reklāmas aģentūras "ADELL Saatchi & Saatchi" radošais direktors.

Putniņš strādājis pie vairākām filmām kā režisors un scenārists. Saņēmis Lielā Kristapa balvu par spēlfilmu *[[Vogelfrei]]* (2007) un dokumentālo filmu "Degošais" (2016).

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Septiņas neveikla seksa reizes

**"Septiņas neveikla seksa reizes"** ir 2016. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Liene Linde. Filma 2017. gadā saņēmusi Latvijas nacionālo kino godalgu "Lielais Kristaps" kā labākā studentu filma.

## Sižets
Jauna režisore, balstoties uz savu seksuālo pieredzi, mēģina uzņemt savu pirmo filmu.

## Lomās
* Inga Tropa
* Liene Linde
* Toms Liepājnieks
* Jurijs Djakonovs
* Klāvs Mellis

## Atsauces
Melleņu gari

**"Melleņu gari"** ir 2016. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Astra Zoldnere.

## Sižets
Filmas galvenie varoņi ir kāda romu ģimene, kura vasarās lasa un pārdod ogas no Kurzemes mežiem. Ogu lasīšanas laikā viņi dalās ar pašu mežā piedzīvotjiem spoku stāstiem. Šajos stāstos atklājas romu cīņa par identitāti.

## Atsauces
Juliuss Ailio

**Juliuss Edvards Ailio** (*Julius Edvard Ailio*, līdz 1897. gadam **Akss**, *Axe*; dzimis , miris ) bija Somijas arheologs, sociāldemokrātu politiķis. Bijis Senāta loceklis un Parlamenta deputāts. Pētījis vairākas nozīmīgas akmens laikmeta apmetnes.

Juliusa vecāki bija Johans Akss un Johanna Aksa, aprūpes māsu skolotāja. 1897. gadā Juliuss nomainīja uzvārdu no Akss uz Ailio.

1909. gadā Juliuss Ailio Helsinku Universitātē ieguva filozofijas licenciāta grādu. No 1910. līdz 1926. gadam viņš Helsinku Universitātē bija arheoloģijas docents. 1920. gadā viņš kļuva par Nacionālā muzeja Senās vēstures nodaļas vadītāju. Ailio 1922. gadā aizstāvēja disertāciju par akmens laikmetu Krievijā.

Pēc tam, kad tika gāzts Krievijas imperators, 1917. gada 26. martā sociāldemokrāta Oskari Tokoi vadībā izveidots jauns Senāts (valdība), kurā Ailio, arī sociāldemokrāts, ieguva Iekšlietu nodaļas vadītāja vietnieka posteni. Augustā no Senāta atkapās visi sociāldemokrāti, arī Ailio.
No 1919. gada 1. aprīļa līdz 1922. gada 4. septembrim Ailio bija Eduskuntas deputāts, pārstāvot sociāldemokrātus. Otrreiz viņš parlamentā bija no 1924. līdz 1933. gadam.
1926. un 1927. gadā Juliuss Ailio bija izglītības ministrs Tannera ministru kabinetā.

## Ārējās saites
* Julius Ailio Eduskunta

|-
Leonīds Lencs

**Leonīds Lencs** (dzimis  Prokopjevskā, Kemerovas apgabalā, PSRS) ir latviešu aktieris un Latvijas Puškina biedrības priekšsēdētājs.

## Vēsture
Dzimis staļinisma laikā izsūtīto – no Līgatnes nākušā Dmitrija Lenca un ukrainietes Marijas Poļetunas – ģimenē, kura 1953. gadā pārcēlās uz Līgatni.

1971. gadā absolvēja studijas Latvijas Valsts konservatorijas aktierkursā; tajā pašā gadā kļuva par Krievu teātra aktieri. Vēlāk strādāja arī Kirovas apgabala teātrī un Rīgas Jaunatnes teātrī. 1988. gadā atgriezās Krievu drāmas teātrī.

Attēlojis lomas filmās "Tēvs Nakts" (2018), "Pelnu sanatorija" (2016), "Sarkanā kapela", "Likteņa līdumnieki", "Rīgas gambīts", "De Granšānu ģimenes noslēpumi" un "Zītaru dzimta".

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira (2013)
* Harija Liepiņa balva (2014) 
* Spēlmaņu nakts balvu par mūža ieguldījumu (2020) 
* Latvijas Pareizticīgās Baznīcas I šķiras Svētā svētmocekļa Rīgas arhibīskapa Jāņa medaļa

* Krievu Pareizticīgās baznīcas Svētā Radoņežas Sergija medaļa (2000)
* Krievijas Puškina medaļa, 
* Krievijas Rakstniecības akadēmijas medaļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Leonīds Lencs filmas.lv

* Leonīds Lencs izrades.lv
Irina Ļeščanka

**Irina Ļeščanka** (; dzimusi **Krivko** (*Крыўко*) ) ir baltkrievu biatloniste.

## Karjera
Ar panākumiem startējusi pasaules jauniešu un junioru čempionātos. Jauniešu (U-19) vecuma grupā izcīnījusi vienu sudraba un vienu bronzas medaļu stafetē. 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem Kontiolahti U-21 vecuma grupā izcīnīja bronzu iedzīšanas distancē. 

Pasaules kausā piedalās kopš 2011.—2012. gada sezonas. Savu pirmo individiālo medaļu PK posmos izcīnījusi 2017. gada decembrī Ansī, iegūstot otro vietu 12,5 kilometru distancē ar kopēju startu.

 Phjončhanā Baltkrievijas komandas sastāvā kopā ar Nadeždu Skardino, Dzinaru Alimbekavu un Darju Domračevu kļuva par čempioni stafetē.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Apollo 4

***Apollo 4*** jeb ***AS-501*** bija NASA ''Apollo'' programmas nepilotējamais lidojums, pirmais  nesējraķetes *[[Saturn V]]* starts. Šis bija pirmais *Apollo* lidojums pēc negadījuma ar *[[Apollo 1]]*, kad gāja bojā tā apkalpe.

*AS-501* lidojuma mērķis bija izmēģināt raķetes visas pakāpes. Tāpat arī bija jāpārbauda komandmoduļa karstuma vairogs, ieejot Zemes atmosfērā tādā ātrumā un leņķī, ar kādu tas nonāks no Mēness trajektorijas.

Raķetes derīgā krava bija pēdējais *Block I* komandmodulis (sērijas numurs 017). Balstam tika izmantots mēness moduļa makets *Lunar Module Test Article*, *LTA-10R* ar masu .

## Lidojuma gaita
*Apollo 4* tika palaists  12:00:01 UTC ar nesējraķeti *[[Saturn V]]* no Kenedija kosmosa centra starta laukuma *LC-39A*. Ceturtā pakāpe *S-IVB* un komandmodulis tika ievadīts gandrīz apļveida orbītā ar augstumu 190 km. Tāda bija plānotā sākumorbīta nākotnes lidojumos uz Mēnesi. Pēc diviem apriņķojumiem *S-IVB* ievadīja kosmosa kuģi eliptiskā orbītā ar apogeju  un perigeju 84,6 km zem Zemes virsmas. Šādai trajektorijai vajadzēja nodrošināt komandmoduļa ieiešanu Zemes atmosfērā lielā ātrumā, kā arī *S-IVB* sadegšanu atmosfērā. Neilgi pēc šī manevra tika atdalīts komandmodulis, kas iedarbināja servisa moduļa dzinēju un paaugstināja apogeju līdz  un perigeju līdz −74 km. Pēc apogeja sasniegšanas uz 281 sekundi tika iedarbināts servisa moduļa dzinējs, izmainot orbītu uz hiperbolisku trajektoriju, palielinot atmosfērā ieiešanas ātrumu līdz 11,139 m/s (120 km augstumā) un lidojuma leņķi -6,93 grādi, simulējot atgriešanos no Mēness.

Komandmolulis nolaidās aptuveni 16 km no paredzētās vietas uz ziemeļrietumiem no Midveja salas Klusā okeāna ziemeļdaļā.

## Ārējās saites
* Apollo-4 (20) NASA
* November 1967 - Apollo 4 Launched NASA
* Apollo CSM *Encyclopedia Astronautica*
Miši Batšuaji

**Miši Batšuaji** (dzimis ) ir Beļģijas futbolists, uzbrucējs, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Vācijas Bundeslīgas kluba Frankfurtes "''Eintracht''" sastāvā.

## Sasniegumi
**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2016–17
**Valencia**

* Spānijas Karaļa kauss: 2018–19

**Beşiktaş**

* Turcijas Superkauss: 2021

**Fenerbahçe**

* Turcijas kauss: 2022–23

## Ārējās saites
Marvins Platenhārts

**Mārvins Platenhārts** (dzimis ) ir Vācijas bijušais futbolists, uzbrucējs, Vācijas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Vācija**

* FIFA Konfederāciju kauss: 2017

## Ārējās saites
Marsels Halstenbergs

**Marsels Halstenbergs** (dzimis ) ir Vācijas bijušais futbolists, aizsargs, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Lielu daļu karjeras aizvadījis *[[RB Leipzig]]* komandā.

## Sasniegumi
**RB Leipzig**

* Vācijas kauss: 2021—22, 2022—23

## Ārējās saites
Ēcis

**Ēcis** var būt:

* Ģirts Ēcis (1971) — latviešu režisors;
* Kirils Ēcis (2000) — latviešu dzejnieks, aktieris un mūziķis.
Spundiņu grāvis

**Spundiņu grāvis** ir Grozilas labā krasta pieteka Saldus novada rietumos uz ziemeļiem no Pakalniem. Tek dienvidu virzienā, ietek Grozilā augšpus Pakalniem.

## Atsauces
Dimetilformamīds

**Dimetilformamīds** (DMF, DMFA) ir organisks savienojums, kas pieder pie karbonskābju amīdiem. Tas ir bezkrāsains, samērā viskozs šķidrums. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet parasti dimetilformamīdam piemīt vāja zivju smaka sadalīšanās produkta dimetilamīna dēļ. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar vairumu citu šķīdinātāju, izņemot ogļūdeņražus. DMFA pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī vairāki neorganiskie sāļi.

## Molekulas uzbūve
thumb|left|400px|Divas rezonanses formas DMFA molekulā
Dimetilformamīds ir  formamīda (skudrskābes amīda) atvasinājums, kam abi aminogrupas ūdeņraža atomi aizvietoti ar metilgrupām. DMFA molekulai var būt divas rezonanses formas, tādēļ saites kārta starp oglekļa un skābekļa atomu ir samazināta, bet starp oglekļa un slāpekļa atomu — palielināta (tā kā C−N saitei daļēji ir divkāršās saites raksturs, rotācija ap šo saiti ir apgrūtināta).

## Iegūšana
Dimetilformamīdu iegūst dimetilamīna reakcijā ar oglekļa(II) oksīdu metanola vidē paaugstinātā temperatūrā un spiedienā. Reakcijai nepieciešama nātrija metilāta vai metālu karbonilu klātbūtne.
:CO + (CH3)2NH → (CH3)2NC(O)H 

Otra nozīmīga dimetilformamīda iegūšanas metode ir metilformiāta reakcija ar dimetilamīnu paaugstinātā temperatūrā un spiedienā:
:HCOOCH3 + (CH3)2NH → (CH3)2NC(O)H + CH3OH

Var iegūt arī, reaģējot skudrskābei ar dimetilamīnu:
:HCOOH + (CH3)2NH → (CH3)2NC(O)H + H2O

Iegūto DMFA attīra, rektificējot vakuumā. Ūdens un skudrskābes piemaisījumus atdala, samaisot kopā ar KOH un destilējot virs bārija oksīda vai kalcija oksīda.

## Īpašības
Stipru skābju un bāzu iedarbībā hidrolizējas, it sevišķi augstā temperatūrā.

Dimetilformamīdam piemīt diezgan stipra ādu un gļotādu kairinoša iedarbība. Viegli uzsūcas caur ādu un bojā aknas un nieres. DMFA ir samērā toksiska viela, tā nāvējošā deva ir apmēram 10 g. Tam piemīt arī potenciāla kancerogēna un teratogēna iedarbība, tādēļ DMFA jācenšas pēc iespējas aizstāt ar daudz nekaitīgāko dimetilsulfoksīdu.

## Izmantošana
Dimetilformamīdu bieži lieto par šķīdinātāju dažādu reakciju veikšanai, kā arī vielu pārkristalizēšanai un polimēru ražošanai. DMFA veicina tādu reakciju norisi, kam ir polārs mehānisms, piemēram, SN2 reakcijas. To lieto krāsvielu izšķīdināšanai dažādu materiālu krāsošanā.  Izmanto hlorūdeņraža, sēra dioksīda un citu skābu gāzu absorbcijai. DMFA lieto arī kā neūdens vidi skābju-bāzu titrēšanā. 

Dimetilformamīdu organiskajā sintēzē lieto ne tikai kā reakcijas vidi, bet arī par izejvielu formilēšanas reakcijām.

## Atsauces
Pelēkcekula zīlīte

**Pelēkcekula zīlīte** (*Lophophanes dichrous*) ir neliels zīlīšu dzimtas (*Paridae*) dziedātājputns, kas sastopams Āzijas centrālās daļas dienvidos. Izdala 4 pasugas.

Nesenā pagātnē pelēkcekula zīlīte tika sistematizēta zīlīšu ģintī (*Parus*), tomēr pēdējo gadu DNS pētījumi zīlīšu dzimtas sistemātikā ir ieviesuši izmaiņas.

## Izplatība
thumb|left|240px|Pelēkcekula zīlīte ir vidēja auguma zīlīte ar stāvu cekuliņu
thumb|left|240px
Pelēkcekula zīlīte izplatīta Himalaju piekalnēs (Nepālā, Butānā, Tibetā, Indijas ziemeļos, Mjanmas ziemeļaustrumos) un Ķīnas centrālās daļas dienvidos.

## Izskats
Pelēkcekula zīlīte ir vidēja auguma zīlīte ar garu, stāvu cekulu. Ķermeņa garums 11,5—12,5 cm, svars 11—14 g.

Apspalvojums mugurpusē pelēks vai pelēkbrūns, pavēderē gaiši oranžīgi brūns. Galva un cekuls pelēki, pelēkos vaigus ieskauj balta vai gaiši pelēka josla, kas aizmugurē savienojas un izveido apkakli, pazode pelēkbrūna. Aste pelēka, knābis pelēks, acis sarkanbrūnas. Abi dzimumi izskatās līdzīgi. Jaunajiem putniem cekuls ir īsāks nekā pieaugušajiem.

## Uzvedība un barība
Pelēkcekula zīlīte ir nometnieks, mājo mērenās joslas  mežos un subtropu un tropu mitrajos kalnu mežos. Uzturas gan atklātos, gan biezos platlapu, skujkoku un jauktu koku mežos, ozolu un rodedendru mežus ieskaitot. Sastopama līdz 4270 m virs jūras līmeņa. Ziemas periodā no augstkalniem pārvietojas zemāk.

Pelēkcekula zīlīte ir ļoti veikla un akrobātiska. Barību meklē koku apakšējos un vidējos zaros, reizēm uz zemes. Parasti uzturas pa pāriem vai nelielās grupās, reizēm jauktu sugu baros. Galvenokārt barojas ar bezmugurkaulniekiem un to kāpuriem.

## Ligzdošana
Par pelēkcekula zīlītes ligzdošanas ieradumiem zināmi ļoti maz faktu. Ligzda tiek iekārtota trupējoša koka dobumā, to izklājot ar sūnām un dzīvnieku vilnu. Dējumā apmēram 5 baltas olas ar kastaņbrūniem raibumiņiem.

## Sistemātika
Pelēkcekula zīlītei ir 4 pasugas:
**Lophophanes dichrous dichrous* — nominālpasuga, sastopama Hamalaju centrālajā daļā un austrumos līdz Ķīnas dienvidrietumiem;
**Lophophanes dichrous dichroides* — sastopama Ķīnas centrālajā daļā;
**Lophophanes dichrous kangrae* — sastopama Himalaju ziemeļrietumos;
**Lophophanes dichrous wellsi* — sastopama Ķīnas dienvidos un Mjanmas ziemeļaustrumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Xeno-Canto: Grey Crested Tit Lophophanes dichrous (Blyth, 1845)
*Avibase: Grey-crested Tit Lophophanes dichrous (Blyth, 1845)
*iNaturalist: Grey-crested Tit Lophophanes dichrous)
*IBC: Grey-crested Tit   Lophophanes dichrous
Straumīte

**Straumīte** ir Mellupītes labā krasta pieteka Saldus novadā uz rietumiem no Frančiem. Tek rietumu virzienā, lielākā pieteka - Pirtsgaru grāvis. Ietek Mellupītē pie Lauklapuķu mājām.

## Atsauces
Strazdupīte (Zaņas pieteka)

**Strazdupīte** (arī **Puteņu grāvis**) ir Zaņas labā krasta pieteka Saldus novadā. Izteka pie Strazdiem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Zaņā pie Cērpju mājām. Strazdupīti šķērso valsts autoceļi P105 (Būtnāri–Saldus–Ezere) un V1178 (Ēvarži–Dubaskrogs).

## Atsauces
Stūrupīte

**Stūrupīte** (arī **Stūrupe**, augštecē **Dūrupīte**) ir Smukupītes labā krasta pieteka Saldus un Dobeles novados. Izteka no Stūru purva. Tek austrumu virzienā, apliecot Stūru ciemu. Ietek Smukupītē augšpus Pona dīķa. Stūrupīti šķērso valsts autoceļi V1120 (Lielauce–Bejas) un V1157 (Blīdene–Stūri).

## Atsauces
Daina Kārkliņa

**Daina Kārkliņa** (dzimusi 1950. gada 12. jūlijā Rīgā, mirusi 2020. gada 13. aprīlī) bija latviešu pārtikas zinātniece, Latvijas Lauksaimniecības universitātes profesore, Latvijas Lauksaimniecības un meža zinātņu akadēmijas locekle, Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondētājlocekle un no 1993. līdz 2006. gadam — Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultātes dekāne.

## Dzīvesgājums

Kārkliņa piedzima 1950. gada 12. jūlijā Rīgā. 1973. gadā Kārkliņa absolvēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Pārtikas rūpniecības tehnoloģijas fakultāti un fakultātes Pārtikas produktu katedrā sāka strādāt par tehniķi, no 1978. līdz 1983. gadam katedrā bija lektore, bet no 1986. līdz 1993. gadam — fakultātes vicedekāne.

1993. gadā viņa Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultātē pabeidza doktora studijas pārtikas zinātnē, iegūstot inženierzinātņu doktores grādu. 1993. gadā Kārkliņa kļuva par Pārtikas tehnoloģijas fakultātes dekāni kas bija līdz 2006. gadam. 1997. gadā Kārkliņa kā locekle uzņemta Latvijas Zinātnes padomes Pārtikas zinātnes ekspertu komitejā, bet 1998. gadā ievēlēta par Pārtikas tehnoloģijas katedras asociēto profesori. 2006. gadā Kārkliņa kļuva arī par Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondētājlocekli.

## Atsauces
Sudrabstrauts (Ventas pieteka)

**Sudrabstrauts** ir Ventas labā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos. Izteka uz austrumiem no Pakalniem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Ventā lejpus Nīgrandes. Sudrabstrautu šķērso valsts autoceļš V1169 (Pampāļi–Lukas).

## Atsauces
Suste

**Suste** (arī **Susta**, **Šustupīte**, augštecē **Mellupīte**, vidustecē **Laimesstrauts**) ir Vadakstes labā krasta pieteka Saldus novada dienvidos. Izteka pie Kūdrām. Tek dienvidu virzienā. Lielākās pietekas - Ķiļķu grāvis, Lielais grāvis. Pie Sustes ietekas Vadakstē atrodas Ezere. Susti šķērso valsts autoceļi V1169 (Pampāļi–Lukas) un P106 (Ezere–Embūte–Grobiņa).

## Atsauces
Sūdupīte

**Sūdupīte** ir Zaņas labā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos pie Pampāļiem. Tek dienvidu virzienā gar Pampāļu rietumu malu. Ietek Zaņā pie Zaņenieku mājām. Sūdupīti šķērso valsts autoceļš V1169 (Pampāļi–Lukas).

## Atsauces
Svētaiņu upe

**Svētaiņu upe** (arī **Svētaiņu strautiņš**) ir Mežupītes kreisā krasta pieteka Saldus novada austrumos. Izteka no Zvārdes purva. Tek ziemeļu virzienā mazapdzīvotā, mežainā apvidū.

## Atsauces
Šarlote (upe)

**Šarlote** (arī **Auskaļu upīte**, **Illaišis**, augštecē **Sūbrupīte**, vidustecē **Vērmjupīte**) ir Līkupes labā krasta pieteka Saldus novada dienvidos. Izteka no Tiltu tīreļa uz austrumiem no Kursīšiem. Auštecē tek dienvidaustrumu virzienā, lejtecē pagriežoties uz dienvidrietumiem. Ietek Līkupē pie Šarlotes.

## Atsauces
Šķēpu strauts

**Šķēpu strauts** (arī **Plaupis**, **Pļaupis**) ir Zaņas kreisā krasta pieteka Saldus novadā pie Kareļiem. Izteka pie Pūpu dīķa. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Zaņā pie Audaru mājām. Šķēpu strautu šķērso valsts autoceļš V1164 (Kursīši–Zaņa).

## Atsauces
Susta

**Susta** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Gaviezes pagastā. Izvietojusies pagasta austrumdaļā Otaņķes upes krastā pie autoceļa V1224  no pagasta centra Gaviezes,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Sustas muižas *(Susten)* centru. 1920. gada zemes reformas laikā Sustas muižu ar Pilsmuižas, Dižkrīzberģes un Mazkrīzberģes pusmuižām (1686 ha) sadalīja 105 vienībās.
No 1945. līdz 1954. gadam Sustas ciema padomes centrs.

## Atsauces
Sustu strauts

**Sustu strauts** ir Misiņgrāvja labā krasta pieteka Saldus novada dienvidos. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Misiņgrāvī netālu no valsts autoceļa V1164 (Kursīši–Zaņa).

## Atsauces
Tenisons

**Tenisons** var būt:

* Jāns Tenisons, igauņu jurists, politiķis un izdevējs;
* Kārlis Tenisons, igauņu budists;
* Kārlis Tenisons, latviešu čekists;
* Viktors Tenisons, latviešu padomju politiskais un saimnieciskais darbinieks.
Veine Vuolijoki

**Hugo Roberts Veine Vuolijoki** (*Hugo Robert Wäinö Wuolijoki*; dzimis , miris ) bija Somijas agronoms, sociāldemokrātu politiķis, diplomāts. Bijis ministrs, Eduskuntas deputāts, parlamenta priekšsēdētājs.

Veines Vuolijoki vecāki bija zemnieki Johana Roberta Vuolijoki un Serafina Lagervika. Veines brālis bija advokāts un politiķis Sulo Vuolijoki, kura sieva bija rakstniece, uzņēmēja un politiķe Hella Vuolijoki.
1911. gadā Veine Vuolijoki apprecējās ar Sjlviju Adelaidi Rošīru (*Sylvia Adelaide Roschier*).

1896. gadā Vuolijoki ieguva filozofijas bakalaura grādu agronomijā. 1900. gadā viņš ieguva maģistra grādu.
No 1904. līdz 1905. gadam Vuolijoki bija skolotājs Mustialas lauksaimniecības skolā.
Vuolijoki vadīja savu zemnieku saimniecību Hauho no 1911. līdz 1947. gadam, un īsu periodu Hivinkē no 1918. līdz 1922. gadam.

1907. gadā Veine Vuolijoki tika ievēlēts Eduskuntā.
Pēc tam, kad tika gāzts Krievijas imperators, 1917. gada 26. martā sociāldemokrāta Oskari Tokoi vadībā izveidots jauns Senāts (valdība), kurā Vuolijoki, arī sociāldemokrāts, ieguva Palātas darba vadītāja posteni. 31. jūlijā Vuolijoki atkāpās.

1919. gadā Veine Vuolijoki ievēlēts Eduskuntā, vairākkārt pārvēlēts, kur darbojās līdz 1927. gadam. No 1921. līdz 1922. gadam un 1925. gadā viņš bija parlamenta priekšsēdētājs. Bija vairāku parlamenta komisiju priekšsēdētājs.

1926. un 1927. gadā Veine Vuolijoki bija transporta un darba lietu ministrs Tannera ministru kabinetā.
Pēc tam Vuolijoki darbojās Somijas ārlietu dienestā. Viņš bija vēstnieks Berlīnē un Vīnē no 1927. līdz 1933. gadam, Oslo no 1933. līdz 1940. gadam un Hāgā no 1933. līdz 1938. gadam.

## Ārējās saites
* Wäinö Wuolijoki Eduskunta

|-
Timrēnu strauts

**Timrēnu strauts** ir Mežupītes labā krasta pieteka Saldus novada austrumos, uz dienvidrietumiem no Roņu kalna. Tek rietumu virzienā mežainā, mazapdzīvotā apvidū. 

## Atsauces
Tilgāļu valks

**Tilgāļu valks** ir Cieceres kreisā krasta pieteka Saldus novadā uz ziemeļaustrumiem no Zirņiem. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Ciecerē pie Lejas Tilgaļu mājām. 

## Atsauces
Timbru strauts

**Timbru strauts** (arī **Timbru strautiņš**) ir Cieceres ezera pieteka Saldus novadā. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Cieceres ezera dienvidrietumu krastā pie Timbru mājām. 

## Atsauces
Padomju Savienība 1980. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Padomju Savienība]] (PSRS) [[1980. gada ziemas olimpiskās spēles|1980. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** piedalījās ar 86 sportistiem. Tās notika ASV pilsētā Leikplesidā no 1980. gada 14. februāra līdz 23 februārim. Kopumā Padomju Savienība izcīnīja 22 olimpiskās medaļas (1. vieta medaļu kopvērtējumā).

## Sportisti

## Medaļnieki

[thumb|[Nikolajs Zimjatovs 1980. gada ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnīja trīs zelta medaļas distanču slēpošanā.]]

## Medaļu sadalījums pa sporta veidiem

## Skatīt arī
* 1980. gada ziemas olimpiskās spēles
* 1980. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula
* 1980. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces
* Official Olympic Reports
* International Olympic Committee results database
* Olympic Winter Games 1980, full results by sports-reference.com
Boulings

thumb|Spēlētājs met boulinga bumbu ķegļu virzienā.
**Boulings** (no  — 'ripināšana') ir sporta veids, kurā spēlētājs ķegļu virzienā ripina vai met boulinga bumbu celiņā. Spēlē uzvar tas spēlētājs, kurš gūst visvairāk punktu, ko var iegūt, nogāžot ķegļus. Ir dažādi punktu iegūšanas veidi, par kuriem ir atšķirīgs punktu skaits. Straiks tiek iegūts tad, kad ar pirmo bumbas metienu tiek nogāzti visi ķegļi, bet *spare* — kad ar otro bumbas metienu tiek nogāzti visi atlikušie ķegļi. Maksimālais iegūstamais punktu skaits ir 300, ko spēlētājs saņem veicot 12 straikus.

## Atsauces
Karaļu maiņa

**"Karaļu maiņa"** ir 2016. gadā izdota Igna Miškiņa režisēta Latvijas un Lietuvas filma.

## Sižets
Kāds jauns policists nomaļā klīnikā apsargā komā esošu slimnieku, kuru tur aizdomās par Otrā pasaules kara noziegumiem. Lai arī policista dežūrmaiņa ir jau kādu laiku beigusies, neviens neierodas viņu nomainīt. Arī priekšniecība ar viņu nesazinās, tomēr likumsargs no palātas prom nedodas, jo ir pārliecināts par savas misijas svarīgumu,

Diemžēl vienatne, nogurums un izsalkums liek viņam pārvērsties bumbā ar laika degli, kura uzsprāgst visnepiemērotākajā brīdī — tieši tad, kad policistam jāpieņem grūtākais lēmums viņa dzīvē.

## Lomās
* Vaiņus Sodeika
* Aiste Diržūte
* Pauļus Ignatavičus
* Dainius Gavenonis
* Vids Petkevičus
* Jozas Rapalis
* Arvīds Virgilijs Matuļonis
* Ieva Miškiniene
* Ieva Norviliene

## Atsauces
Rīgas ielas, kas ir privatizētas

Šis ir **Rīgas ielu**, kas nepiederošu personu apmeklējumam ir slēgtas, **uzskaitījums**.

Šeit uzskaitītas tikai ielas, kas praktiski visā to garumā atrodas privātās vai cita veida slēgtās teritorijas. Tas neiekļauj ielas, kam tikai kāds no to posmiem atrodas privātās teritorijās.

## Slēgtas visu diennakti

## Slēgtas tikai naktī un atsevišķās brīvdienās
Ēriks Lesers

**Ēriks Lesers** (; dzimis ) ir vācu bijušais biatlonists, vairāku olimpisko medaļu ieguvējs, 2015. gada pasaules čempions iedzīšanā un stafetē.

Viņa vectēvs Aksels Lesers ir bijis distanču slēpotājs, piedalījies trīs olimpiskajās spēlēs (, , ).

## Karjera
2009. gada Pasaules čempionātā junioriem ieguvis bronzas medaļu individuālajā distancē un zeltu stafetes komandas sastāvā. Pasaules kausa sacensībās debitēja 2010. gada martā Kontiolahti.

Pasaules čempionātā pirmoreiz piedalījās 2013. gadā Nove Mesto, izcīnot bronzu stafetē. 2015. gada Pasaules čempionātā Kontiolahti kļuva par pasaules čempionu iedzīšanā un stafetē. 2016. gadā ieguvis sudraba medaļu stafetē. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja sudraba medaļu jauktajā pāru (1+1) stafetē kopā ar Francisku Preisu un bronzu stafetē vīriešiem.

Piedalījies trīs ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). 2014. gadā Sočos izcīnīja sudraba medaļu 20 kilometru individuālajā distancē. Sākotnēji bija ieguvis sudrabu arī stafetē, bet 2025. gadā pēc Krievijas komandas diskvalifikācijas Jevgeņija Ustjugova dopinga pārkāpumu dēļ tā tika nomainīta uz zelta godalgu. 2018. gadā Phjončhanā kļuva par bronzas medaļas ieguvēju stafetē.

Pēc 2021.—2022. gada sezonas noslēdza biatlonista karjeru.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Senekas diena

**"Senekas diena"** ir 2016. gadā izdota Latvijas, Igaunijas un Lietuvas kopražota filma. Filmas režisors ir Kristijonas Vildžiūnas.

## Sižets
Ir 1989. gads. Trīs astoņpadsmitgadīgi draugi izdomā veidot Senekas brālību. Brālības devīze ir "Dzīvo katru dienu tā, it kā tā būtu pēdējā". Brālību izjauc mīlas trijstūris laikā, kad tauta veido Baltijas ceļu.

25 gadus vēlāk galvenais varonis, lai arī dzīvo it kā veiksmīgu dzīvi, ir sevī vīlies. Viņš saprot, ka ir nodevis Senekas brālības ideju un kļuvis par savas dzīves vienaldzīgu vērotāju. Tā rezultātā viņam ir nepieciešams atvērt savas pagātnes Pandoras lādi.

## Lomās
* Dainius Gavenonis
* Marijus Mažūnas
* Elžbieta Latėnaitė
* Ina Marija Bartaitė

## Atsauces
Rīgas ielas, kas nav saskatāmas dabā

Šis ir **Rīgas ielu uzskaitījums**, kuru esamību nosaka Rīgas domes lēmums, bet tās dabā **nav saskatāmas**.
Padomju Savienība 1984. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Padomju Savienība]] (PSRS) [[1984. gada ziemas olimpiskās spēles|1984. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** piedalījās ar 99 sportistiem. Tās notika ASV pilsētā Leikplesidā no 1984. gada 7. februāra līdz 19. februārim. Kopumā Padomju Savienība izcīnīja 25 olimpiskās medaļas (2. vieta medaļu kopvērtējumā). Šī bija otrā reize ziemas olimpisko spēļu vēsturē, kad Padomju Savienība nebija pirmajā vietā medaļu kopsummā.

## Sportisti

## Medaļnieki

[thumb|[Sergejs Fokičevs izcīnīja zelta medaļu ātrslidošanas 500 m distancē.]]

## Medaļu sadalījums pa sporta veidiem

## Skatīt arī
* 1984. gada ziemas olimpiskās spēles
* 1984. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula
* 1984. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces
* Official Olympic Reports
* International Olympic Committee results database
* Olympic Winter Games 1984, full results by sports-reference.com
Atslēgas (raidījums)

**"Atslēgas"** ir dokumentālais raidījums par Latvijas vēstures nozīmīgākajiem notikumiem no 1918. gada līdz mūsdienām. Raidījumu veidoja *[[VFS Films]]*, raidījuma autors un vadītājs ir Mārtiņš Ķibilds. Raidījums tiek rādīts LTV1.

## Sērijas

## Ārējās saites
*
Ramins Rezaejans

**Ramins Rezaejans** (; dzimis ) ir Irānas futbolists, aizsargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada spēlē Irānas Pirmās divīzijas kluba *[[Foolad F.C.|Foolad]]* sastāvā, kas viņu īrē no *[[Esteghlal F.C.|Esteghlal]]*.

## Ārējās saites
Ehsāns Hādžsafī

**Ehsāns Hādžsafī** (; dzimis ) ir Irānas futbolists, pussargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Grieķijas Superlīgas kluba Atēnu AEK sastāvā.

## Sasniegumi
**Sepahan**

* Irānas Pirmā divīzija: 2009—10, 2010—11, 2014—15
* Irānas kauss: 2005—06, 2006—07, 2012—13

**Tractor**

* Irānas kauss: 2019—20

**AEK Athens**

* Grieķijas Superlīga: 2022—23
* Grieķijas kauss: 2022—23

## Ārējās saites
Sajeds Ezatollāhī

**Sajeds Ezatollāhī Afāgs** (; dzimis ) ir Irānas futbolists, pussargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē AAE Pro līgas komandā *[[Shabab Al Ahli Club|Al Ahli]]*.

## Ārējās saites
Vahīds Amīrī

**Vahīds Amīrī** (; dzimis ) ir Irānas futbolists, pussargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Irānas kluba ''Perspolis'' sastāvā.

## Sasniegumi
**Perespolis**

* Irānas Pirmā divīzija: 2016—17, 2017—18, 2019—20, 2020—21, 2022—23
* Irānas Superkauss: 2017, 2018, 2020

**Individuālie sasniegumi**

* Irānas gada futbolists: 2018

## Ārējās saites
Omīds Ebrāhīmī

**Omīds Ebrāhīmī** (; dzimis ) ir Irānas futbolists, pussargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Kataras Zvaigžņu līgas komandas ''Al-Shamal'' sastāvā.

## Sasniegumi
**Sepahan**

* Irānas Pirmā divīzija: 2010—11, 2011—12

## Ārējās saites
Alīreza Džahānbahšs

**Alīreza Džahānbahšs** (; dzimis ) ir Irānas futbolists, pussargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē *[[Eredivisie]]* kluba *[[SC Heerenveen|Heerenveen]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**NEC**

* Eerste Divisie: 2014—15
**Feyenoord**

* Eredivisie: 2022—23

**Individuālie sasniegumi**

* Eredivisie labākais vārtu guvējs: 2017—18

## Ārējās saites
Aškāns Dežāga

**Sejeds Aškāns Dežāga** (; dzimis ) ir Irānas futbolists, pussargs, Irānas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**VfL Wolfsburg**

* Vācijas Bundeslīga: 2008–09

## Ārējās saites
Karīms Ansārifards

**Karīms Ansārifards** (; dzimis ) ir Irānas futbolists, uzbrucējs, Irānas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Olympiacos**

* Grieķijas Superlīga: 2016—17

## Ārējās saites
Ūdrupe (upe)

**Ūdrupe** (arī **Ūdre**) ir Ēdas labā krasta pieteka Saldus un Kuldīgas novados. Izteka uz ziemeļaustrumiem no Ķingutiem. Tek rietumu virzienā. Ietek Ēdā pie Vīķu mājām. Ūdrupi augštecē šķērso valsts autoceļš V1297 (Kabile–Vārme).

## Atsauces
Mehdī Tāremī

**Mehdī Tāremī** (; dzimis ) ir Irānas futbolists, uzbrucējs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Grieķijas Superlīgas komandā Pirejas "Olympiacos".
## Sasniegumi

**Persepolis F.C.**
* Irānas Superkauss: 2017

**FC Porto**
* Portugāles futbola Premjerlīga: 2021—22
* Portugāles kauss futbolā: 2021—22, 2022—23, 2023—24
* Taça da Liga: 2022—23
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2020, 2022

**Milānas Inter**
* UEFA Čempionu līga finālists: 2024–25
## Atsauces

## Ārējās saites
Vaidupe

**Vaidupe** ir Mežupes labā krasta pieteka Saldus novada galējos dienvidaustrumos, uz dienvidaustrumiem no Bileiķiem, pie Lietuvas robežas. 

## Atsauces
Sardārs Azmūns

**Sardārs Azmūns** (; dzimis ) ir Irānas futbolists, uzbrucējs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Azmūns spēlē AAE Pro līgas komandā *[[Shabab Al Ahli Club|Shabab Al Ahli]]*.

## Sasniegumi
**Sephan**

* Irānas Pro līga: 2011—12

**Zenit**

* Krievijas Premjerlīga: 2018—19, 2019—20, 2020—21
* Krievijas kauss: 2019—20
* Krievijas Superkauss: 2020, 2021

**Individuālie sasniegumi**

* Krievijas Premjerlīgas labākais vārtu guvējs: 2019—20

## Ārējās saites
Valtu strauts

**Valtu strauts** (arī **Valtu grāvis**) ir Mazupes kreisā krasta pieteka Saldus novada austrumos. Izteka uz austrumism no Valtu kapiem. Tek ziemeļu virzienā mazapdzīvotā, mežainā apvidū.

## Atsauces
Varžu strauts

**Varžu strauts** ir Zaņas kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Zaņā pie Straumēnu mājām.

## Atsauces
Vatstrauts

**Vatstrauts** (arī **Vata strauts**, **Vates strauts**, **Vatu upe**) ir Matužēnu strauta labā krasta pieteka Saldus novada austrumos. Izteka no Zvārdes purva dienvidaustrumiem. Tek dienvidaustrumu virzienā mežainā, mazapdzīvotā apvidū. Ietek Matužēnu strautā uz ziemeļrietumiem no Zvārdes kalna.

## Atsauces
Verteža

**Verteža** (arī **Vērteža**, vidustecē **Neļauku upe**) ir Līkupes labā krasta pieteka Saldus novadā. Izteka no Kauķu dīķa. Tek dienvidu virzienā mazapdzīvotā, mežainā apvidū. Lielākā pieteka - Upītes grāvis.

## Atsauces
Vēdzele (Krimeldes pieteka)

**Vēdzele** ir Krimeldes labā krasta pieteka Saldus novada ziemeļos. Līkumojot tek dienvidu virzienā. 

## Atsauces
Vēršāda (Cieceres pieteka)

**Vēršāda** (lejtecē **Kaļķupīte**) ir Cieceres labā krasta pieteka Saldus novadā. Izteka pie Remtes pagasta Dzegužu mājām. Augštecē tek uz ziemeļiem, pie Novadnieku mājām krasi pagriežoties uz dienvidrietumiem. Lielākā pieteka  - Nabagupe. Vēršāda caurtek Ildzi, Brocēnu ezeru un, lejtecē Saldus ezeru. Ietek Ciecerē Saldus pilsētas teritorijā pie Saldus sporta kompleksa. Vēršādu šķērso valsts autoceļi A9 (Rīga (Skulte)–Liepāja) un V1152 (Bērzi–Brocēnu stacija), kā arī dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja. Bez Saldus pilsētas upes krastos atrodas Brocēnmuiža, Ceplis un Emburga.

## Atsauces
Vēršupīte

**Vēršupīte** var būt:

* Vēršupīte — Plocītes pieteka;
* Vēršupīte — Vecslocenes pieteka.
Vēršupīte (Plocītes pieteka)

**Vēršupīte** (arī **Pērejas strauts**) ir Plocītes labā krasta pieteka Saldus novadā, uz dienvidiem no Veldrēm. Tek dienvidaustrumu virzienā starp Dadzu purvu austrumos un Pumpuru purvu rietumos. Augštecē Vēršupīti šķērso valsts autoceļš V1180 (Saldus–Pampāļi).

## Atsauces
Vīkstrauts

**Vīkstrauts** (arī **Pērejas strauts**) ir Avīknes labā krasta pieteka Saldus novada austrumos. Lejtecē tek dienvidaustrumu virzienā mazapdzīvotā, mežainā apvidū

## Atsauces
Zaļēnu strauts (Zaņas pieteka)

**Zaļēnu strauts** (arī **Celmu grāvis**) ir Zaņas kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos, uz dienvidiem no Baltākroga. Tek ziemeļrietumu virzienā, ietek Zaņas dzirnavu dīķī.

## Atsauces
Zirdzenes upīte

**Zirdzenes upīte** (arī **Stungurupīte**) ir Klūgas kreisā krasta pieteka Saldus novada rietumos, uz austrumiem no Bračām. Tek ziemeļu virzienā, ietek Klūgā pie Grāveru mājām.

## Atsauces
Zvērupe

**Zvērupe** ir Loša kreisā krasta pieteka Saldus novada galējos dienvidrietumos. Tek dienvidu virzienā mazapdzīvotā, mežainā apvidū.

## Atsauces
Žuburvalks

**Žuburvalks** (arī **Kražu strauts**, augštecē **Dandziņu strauts**) ir Klūgas kreisā krasta pieteka Saldus novada rietumos. Tek dienvidrietumu virzienā mazapdzīvotā, mežainā apvidū. Ietek Klūgā augšpus Birzīšu mājām.

## Atsauces
Aļona Savčenko

**Aļona Savčenko** (; dzimusi ) ir ukraiņu daiļslidotāja, kas startē pāru slidojumos un sacensībās pārstāv Vāciju. Kopš 2017. gada startē pārī ar Bruno Maso.

Karjeru sākusi kā Ukrainas pārstāve (līdz 2002. gadam). Piecas reizes startējusi ziemas olimpiskajās spēlēs (, , , , ). 2010. un 2014. gada olimpiskajās spēlēs izcīnījusi bronzas medaļu (ar Robinu Šolkoviju), 2018. gadā — zelta medaļu (ar Maso). Vēl ar Šolkoviju un Maso ir izcīnījusi piecas zelta, trīs sudraba un divas bronzas medaļas Pasaules čempionātā.

2009. gadā Savčenko un Šolkovija pāris bija pirmie, kas jaunajā ISU sistēmā no viena no tiesnešiem ieguva 10 punktus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tīna Veirātere

**Kristīna Tīna Veirātere** (; dzimusi ) ir bijusī Lihtenšteinas kalnu slēpotāja.

Divas reizes piedalījusies ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). Bija aizbraukusi arī uz , bet sacensībās nestartēja, jo treniņā guva traumu. 2018. gadā Phjončhanā izcīnīja bronzas medaļu supergigantā.

Pasaules kausā startē kopš 2007. gada sezonas, lielākos panākumus guvusi supergigantā, kur sezonas kopvērtējumā bijusi 1., 2., 3. vietā. Kopējā ieskaitē veiksmīgākā bijusi 2016. gada sezona, kad ierindojās 4. vietā. Uzvarējusi 9 pasaules kausa posmos.

Veirāterei ir dubultā Lihtenšteinas un Austrijas pilsonība. Viņas tēvs Harti Veirāters (Austrija) un māte Hanni Vencele (Lihtenšteina) arī bijuši kalnu slēpotāji. Māte bijusi divu Pasaules kausa sezonu uzvarētāja, kā arī divu olimpisko zelta medaļu laureāte. Mātes brālis Andreass Vencels bijis Lielā kristāla globusa ieguvējs.

## Ārējās saites
Upītes grāvis

**Upītes grāvis** ir Vertežas labā krasta pieteka Saldus novada dienvidos. Tek dienvidaustrumu virzienā mežainā, mazapdzīvotā apvidū. 

## Atsauces
Andreass Vellingers

**Andreass Vellingers** (; dzimis ) ir vācu tramplīnlēcējs.

Trīs reizes startējis ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). 2014. gadā Sočos kļuva par čempionu komandu sacensībās. 2018. gadā Phjončhanā kļuva par čempionu sacensībās uz parastā tramplīna, izcīnīja sudrabu sacensībās uz lielā tramplīna un komandu sacensībās.

Pasaules čempionātos ir izcīnījis divas zelta un četras sudraba medaļas. Pasaules kausā augstākais sasniegums ir 3. vieta 2023.—2024. gada sezonas kopvērtējumā.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Ārējās saites
Estere Ledecka

**Estere Ledecka** (; dzimusi ) ir čehu snovbordiste un kalnu slēpotāja.

Pasaules kausā snovbordā startē kopš 2013. gada. Četras reizes (2016, 2017, 2018, 2019) izcīnījusi uzvaru paralēlo disciplīnu kopvērtējumā. Pasaules čempionātā snovbordā izcīnījusi piecas medaļas, tostarp trīs zelta (2015. gadā paralēlajā slalomā, 2017. un 2025. gadā paralēlajā milzu slalomā).

Pasaules kausā kalnu slēpošanā startē kopš 2016. gada sezonas. 2019.—2020. gada sezonā ieguva otro vietu nobrauciena kopvērtējumā un trešo vietu kombinācijā. Tā bija arī sekmīgākā sezona absolūtajā kopvērtējumā, ieņemot 10. vietu. 2021.—2022. gada sezonā ieņēma trešo vietu nobrauciena kopvērtējumā.2025. gada Pasaules čempionātā kalnu slēpošanā Zālbahā Ledecka izcīnīja bronzas medaļu nobraucienā.

Četras reizes piedalījusies ziemas olimpiskajās spēlēs (, , , ). 2014. gadā Sočos startējusi vienīgi snovbordā, kur paralēlajā slalomā izcīnīja 6. vietu, savukārt paralēlajā milzu slalomā — 7. vietu. 2018. gadā Phjončhanā startēja gan kalnu slēpošanā, gan snovbordā. Abos sporta veidos kļuva par olimpisko čempioni — supergigantā kalnu slēpošanā un paralēlajā milzu slalomā snovbordā. Viņa ir pirmā sportiste, kas vienās ziemas olimpiskajās spēlēs kļuva par čempioni divos dažādos sporta veidos. 2022. gadā Pekinā izcīnīja vēl vienu zelta medaļu paralēlajā milzu slalomā snovbodrdā.

## Ārējās saites
Juhanness Hesflots Klēbo

**Juhanness Hesflots Klēbo** (; dzimis ) ir norvēģu distanču slēpotājs. Piedaloties trīs ziemas olimpiskajās spēlēs, viņš ir izcīnījis 13 olimpiskās medaļas, tai skaitā 11 zelta medaļas. Klēbo ir visvairāk zelta medaļas izcīnījušais sportists ziemas olimpisko spēļu vēsturē, kā arī ir otrajā vietā pēc peldētāja Maikla Felpsa olimpiskajās spēlēs izcīnīto zelta medaļu skaita vērtējumā.

## Karjera
Pasaules kausā debitējis 2015.—2016. gada sezonā. 2017. gadā kļuva par jaunāko sportistu, kas izcīnījis uzvaru Pasaules kausā sprinta kopvērtējumā. Sešas reizes kļuvis par Pasaules kausa absolūtā kopvērtējuma uzvarētāju (2018, 2019, 2022, 2023, 2025, 2026).

Startējis  Phjončhanā, kur kļuva par trīskārtēju olimpisko čempionu (individuālais sprints, 4x10 km stafete, komandu sprints). Klēbo ir viens no Phjončhanas olimpisko spēļu veiksmīgākajiem sportistiem.  Pekinā izcīnīja zelta medaļas gan individuālajā, gan komandu sprintā. Norvēģijas komandas sastāvā stafetē ieguva sudraba medaļu, bet 15 km distancē klasiskajā stilā bronzu.  uzvarēja visās disciplīnās, izcīnot sešas zelta medaļas. Vispirms viņš izcīnīja savu pirmo olimpisko zeltu garajās distancēs — 20 km skiatlonā, bet sprinta distancē kļuva par čempionu jau trešajās olimpiskajās spēlēs pēc kārtas. Vēlāk uzvarēja 10 km distancē brīvajā stilā ar intervāla startu, stafetē un komandu sprintā. Sacensību noslēgumā ieguva zeltu arī 50 km distancē klasiskajā stilā ar kopēju startu.

Sekmīgi startējis Pasaules čempionātos, izcīnot 15 zelta medaļas. 2017. gada Pasaules čempionātā Lahti izcīnījis bronzas medaļu sprintā. 2019. gada Pasaules čempionātā Zēfeldē izcīnīja trīs zelta medaļas: individuālajā sprintā, komandu sprintā un 4x10 km stafetē. Šo panākumu atkārtoja arī 2021. gada Pasaules čempionātā Oberstdorfā. Viņš sākotnēji uzvarēja arī 50 km klasiskā stila distancē ar kopēju startu, taču tika diskvalificēts par sadursmi finiša taisnē ar krievu slēpotāju Aleksandru Boļšunovu. 2023. gada Pasaules čempionātā Planīcā ieguva zelta medaļas sprintā, komandu sprintā un stafetē, kā arī divas sudraba medaļas: skiatlonā un 50 km distancē klasiskajā stilā. 2025. gada Pasaules čempionātā Tronheimā izcīnīja zeltu sprintā ceturto reizi pec kārtas.

Klēbo ir arī četrkārtējs *[[Tour de Ski]]* uzvarētājs. Pirmoreiz viņš šo daudzdienu sacensību kopvērtējumā uzvarēja 2018.—2019. gadā, bet otro reizi to paveica 2021.—2022. gada sezonā. 2022.—2023. gada sezonā uzvarēja pirmajos sešos *Tour de Ski* posmos, kļūstot par pirmo slēpotāju, kam tas izdevies. Pēdējā posmā ieņemot sesto vietu, nodrošināja uzvaru kopvērtējumā un savu trešo titulu. Pārliecinoši uzvarot 2024.—2025. gada sezonā, Klēbo kļuva par otro slēpotāju pēc Dario Koloņas, kas izcīnījis *Tour de Ski* titulu četras reizes. 2026. gadā vēlreiz uzvarēja *Tour de Ski* kopvērtējumā un kļuva par pirmo, kas izcīnījis piecus titulus.

2025.—2026. gada sezonā kļuva par pirmo distanču slēpotāju pēc 1998. gada, kurš uzvarējis gan sezonas absolūtājā kopvērtējumā, gan arī distanču ieskaitē un sprinta kopvērtējumā.

## Rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Konvertīti

**"Konvertīti"** ir 2016. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Kārlis Lesiņš.

## Sižets
Jauna un ambicioza žurnāliste Maija izlemj, ka viņa pētīs, kā Eiropas jaunie islāmisti nokļūst Sīrijā un tur pievienojas Dāiš. Lai pētījums tiktu īstenots, Maija izliekas par islāma konvertītu.

## Lomās
* Agnese Cīrule
* Klāvs Mellis
* Igors Šelegovskis
* Lauma Balode
* Emīls Krūmiņš

## Atsauces
Tango (filma)

**"Tango"** ir 2016. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Dace Pūce.

## Sižets
Helēna dzīvo skaistā dzīvoklī. Viņai ir bizness. Tāpat viņa ir māte dēlam Dainim. Viņa mācās dejot tango. Helēna sapņo kopā ar dēlu doties ceļojumā uz Argentīnu. Tad viņa uzzina, ka Dainim ir draudzene Anna, kuru viņš slēpj no mātes. Mātes greizsirdības rezultātā rodas traģiskas sekas.

## Lomās
* Baiba Broka
* Reinis Boters
* Jana Herbsta

## Atsauces
Medību diena

**"Medību diena"** ir 2016. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Ivo Skanstiņš.

## Sižets
Malumedību laikā tiek nošauts kāds vīrietis. Viņa slepkavam izdodas tikt cauri nesodītam. Bojāgājušā meita un dēls, kuram ir garīgās attīstības traucējumi, nolemj, ka viņi vēlas uzzināt patiesību par tēva nāvi. Viņi dodas ceļā, lai apmeklētu tēva medību biedrus un viņiem uzdotu dažus neērtus jautājumus.

## Lomās
* Armands Berģis
* Izabella Mihailova
* Linda Kikuste
* Anna Belūna

## Atsauces
Kvanta kods

**"Kvanta kods"** ir 2016. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Santa Skutele.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir kvantu fiziķis Vjačeslavs Kaščejevs. Pēdējo gadu laikā par viņa ikdienu ir kļuvušas regulāras intervijas un piedalīšanās dažādās TV un radio pārraidēs. Paralēli tam visam viņš ar Vācijas kolēģi strādā pie jauna atklājuma. Kā Kaščejevs sadzīvo ar savu pašreizējo statusu un ko viņš par to domā?

## Atsauces