Vitrūvija cilvēks

**Vitrūvija cilvēks** () ir slavens zīmējums, ko ap 1490. gadu radījis Itālijas renesanses mākslinieks un zinātnieks Leonardo da Vinči. Darbs atspoguļo senromiešu arhitekta Vitrūvija uzskatus par ideālajām cilvēka ķermeņa proporcijām un attēlo kailu vīrieša figūru divās pārklājošās pozās, kas ievietotas kvadrātā un aplī. Mākslas vēsturniece Karmena Bambaka to raksturojusi kā "pamatoti ierindojamu starp visu laiku ikoniskākajiem Rietumu civilizācijas tēliem".

## Apraksts

### Kompozīcija
Zīmējums pārsvarā izpildīts ar spalvu un gaiši brūnu tinti, kā arī tajā saskatāmas brūna akvareļa pēdas. Papīra izmērs ir , kas ir lielāks par vairumu Leonardo *folio* manuskriptu lapām. Leonardo izmantoja metālspalvu ar cirkuli un bīdmēru, lai iegūtu precīzas līnijas, kā arī nelielas atzīmes mērījumiem.

Vitrūvija cilvēks attēlo kailu vīrieti, kas vērsts uz priekšu un ievietots kvadrātā, kuram uzlikts aplis. Vīrietis attēlots vienlaikus divās dažādās pozās: rokas izplēstas virs pleciem un perpendikulāri tiem, kājas kopā un arī izplēstas gar apļa pamatu. Pirksti un kāju pirksti rūpīgi izvietoti tā, lai tie neskartu apkārtējās formas robežas.

### Teksts
Zīmējuma augšdaļā un apakšdaļā ir Leonardo paša rakstītas piezīmes 15. gadsimta itāļu valodā, kas apraksta cilvēka ķermeņa proporcijas. Šīs piezīmes, rakstītas Leonardo raksturīgajā spoguļrakstā, detalizēti pamato attēlotās proporcijas, balstoties uz Vitrūvija teorētiskajiem postulātiem un Leonardo empīriskajiem novērojumiem.

**Teksts virs zīmējuma** (itāļu val.):

**Tulkojums:**

**Teksts zem zīmējuma** (itāļu val.):

**Tulkojums:**

Pilns teksts satur precīzus anatomiskos mērījumus, kas demonstrē Leonardo dziļās zināšanas cilvēka ķermeņa uzbūvē un viņa centienus apvienot mākslu ar zinātni.

## Vēsturiskais konteksts

Mēreni veiksmīgais arhitekts un inženieris Vitrūvijs dzīvoja no ap 80. līdz 20. gadam p.m.ē., galvenokārt Romas Republikā. Viņš pazīstams kā **' (''Par arhitektūru'') autors, kas vēlāk saukta par ''Desmit grāmatām par arhitektūru'' — vienīgo būtisko arhitektūras [[Traktāts|traktātu]], kas saglabājies no antīkās pasaules. Darba trešajā sējumā iekļauta diskusija par [[ķermeņa proporcijas|ķermeņa proporcijām]], kur vīrieša figūras aplī un kvadrātā attiecīgi dēvētas par **' un **'.

Vitrūvijs savā darbā skaidroja:


**Tulkojums:**


Vitrūvija traktāts bija ilgi glabājies slēpti mūku manuskriptu kopijās, bet 15. gadsimtā to "atklāja no jauna" [[Poggio Bracciolini|Podžo Bračolīni]]. Daudzi mākslinieki tad mēģināja izveidot figūras, kas atbilstu Vitrūvija aprakstam, ar agrākajiem mēģinājumiem ap 1470. gadiem no [[Frančesko di Džordžo Martīnis|Frančesko di Džordžo Martīņa]].<gallery mode="packed" heights="260px" perrow="3">
Attēls:De_Architectura030.jpg|Vitrūvija cilvēka attēlojums [[Vitrūvijs|Vitrūvija]] darba **' izdevumā; ilustrēts izdevums, ko veidoja Čezāre Čezariāns, 1521. gads
Attēls:FGMartini1.jpg|Viens no Frančesko di Džordžo Martīņa trim mēģinājumiem radīt ideālo *Vitrūvija cilvēku*
Attēls:Vitruvian_Man_by_Giacomo_Andrea.jpg|*Vitrūvija cilvēka* prototips, ko radīja Džakoms Andrea, 1490. gads


## Radīšana
thumb| zīmēšanai
Leonardo versija Vitrūvija cilvēkam laboja neprecizitātes Vitrūvija aprakstos, īpaši saistībā ar galvu, izmantojot Leona Batista Alberti *[[De pictura]]* otro grāmatu. Agrākie tādas pašas tēmas zīmējumi "pieņēma, ka aplim un kvadrātam jābūt centrētam ap nabu", līdzīgi Vitrūvija aprakstam, kamēr Leonardo panāca, ka shēma darbojas, izmantojot vīrieša dzimumorgānus kā kvadrāta centru un nabu kā apļa centru.

Leonardo zīmējums gandrīz vienmēr datēts ap 1490. gadu viņa pirmā Milānas perioda laikā. Eksaktais datējums nav pilnībā vienots, un agrākās mākslas vēsturnieku paaudzes darbu datēja jebkur no 1485. līdz 1490. gadam.

## Mantojums

Vitrūvija cilvēks bieži tiek uzskatīts par Augstās Renesanses arhetipisko pārstāvi, tāpat kā Leonardo pats kļuva par arhetipisko renesanses cilvēku. Tam ir unikāla vieta mākslas, matemātikas, zinātnes, klasicisma un dabiskuma apvienošanā.

Mākslas vēsturnieks Martins Kemps zīmējumu sauc par "pasaulē slavenāko zīmējumu", kamēr Bambaka to apraksta kā "pamatoti ierindojamu starp visu laiku ikoniskākajiem Rietumu civilizācijas tēliem". Atspoguļojot tā slavu, Bambaka 2019. gadā norādīja, ka "mūsdienu komerciāla bezgalīga tēla fetišizēšana ar visuresošām reprodukcijām (populārās grāmatās, reklāmās un eiro monētā) to ir nolaupījusi no Renesanses zīmējuma jomas, padarot grūtu skatītājam to novērtēt kā niansētu, radošas izpausmes darbu".

## Atrašanās vieta

Pēc Leonardo nāves zīmējums visticamāk pārgāja viņa studentam Frančesko Melzi (1491—1570). 1822. gadā darbs tika pārdots Venēcijas Akadēmijas galerijas kolekcijai, kur tas ir palicis kopš tā laika.

Vitrūvija cilvēks reti tiek izstādīts, jo ilgstoša pakļaušana gaismai varētu izraisīt krāsu zudumu; tas tiek glabāts Akadēmijas galerijas ceturtajā stāvā slēgtā telpā. 2019. gadā Luvra pieprasīja aizņemties zīmējumu viņu monumentālajai *Léonard de Vinci* izstādei, kas svinēja 500. gadadienu kopš mākslinieka nāves.

## Atsauces

## Ārējās saites