open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sandra Kima

**Sandra Kima**, pazīstama arī kā **Sandra Kaldarone** (dzimusi 1972. gada 15. oktobrī) ir itāļu izcelsmes Beļģijas dziedātāja,  kura uzvarēja 1986. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, kas notika Bergenā, Norvēģijā, 1986. gada 3. maijā.

Viņa ir dzimusi Montegnē, netālu Lježā, un sāka dziedāt, kad viņa bija septiņi gadi. Laikā, kad viņa uzvarēja Eirovīzijas dziesmu konkursā, viņa bija tikai 13 gadus veca, padarot viņu par jaunāko uzvarētāju šajā konkursā, lai gan viņas dziesmas vārdi ''J'aime la vie'' (Es mīlu dzīvi) apgalvo, viņai ir 15 gadu.  Šajā pašā dziesmu konkursā Šveice lūdza, lai dziesma tiktu  diskvalificēta, pēc tam, kad viņas īstais vecums tika atklāts. Kima pārstāvēja Beļģiju YAMAHA mūzikas festivālā Tokijā 1986. gada rudenī, un iedziedāja dziesmu Francijas animācijas televīzijas seriālam *Il était une FOIS ... la vie*. Kimas pop / roka CD *Make Up* tika izlaists 2011. gada maijā, CD ietvertas slaveno beļģu mākslinieku dziesmas, piemēram, *[[Salvatore Adamo]]*, *Dani Klein (Vaya Con Dios), Ozark Henry, Anthony Sinatra (Piano Club), Jacques Duval un David Bartholome*.

## Personīgā dzīve
1994. gadā viņa apprecējās ar Oliveru Žerāru, bet jau 1995. gadā šķīrusies. Pēc tam precējusies ar Jurgenu Delanžū 2001. gadā.

## Diskogrāfija
* J'aime la vie (1986)
* Bien dans ma peau (1988)
* Balance tout (1991) / Met open ogen (1991)
* Les Sixties (1993) / Sixties (1993)
* Onvergetelijk (1997)
* Heel diep in mijn hart (1998)
* Make Up (2011)

## Atsauces

## Ārējās saites
Rhynocoris annulatus

***Rhynocoris annulatus*** ir Eirāzijā izplatīta laupītājblakšu suga. Apdzīvo skrajus mežus un tiem blakus esošās pļavas. Nimfas un pieaugušus īpatņus var sastapt zem deviņvīruspēka un mārsila. Eiropā *Rhynocoris annulatus* barojas ar sīkiem blakšu kārtas pārstāvjiem, vaboļu un taureņu kāpuriem.

## Atsauces
Linards Grantiņš

**Linards Grantiņš** (1950) ir latviešu disidents un sabiedriskais darbinieks, viens no organizācijas Helsinki-86 dibinātājiem.

## Biogrāfija
Dzimis 1950. gadā Sibīrijā, kur vecāki un vecvecāki bija izsūtīti 1949. gadā. Atgriezās Latvijā 1956. gadā.
1986. gadā bija viens no Helsinki-86 dibinātājiem, tika apcietināts, pēc atbrīvošanas 1987. gada novembrī Grantiņš piekrita uzstāties Latvijas TV un aicināt nepiedalīties protesta akcijās pie Brīvības pieminekļa. Pēc tam viņam atļāva emigrēt uz Vāciju.

Atrazdamies Rietumos, Grantiņš nezaudēja sakarus ar Atmodas aktīvistiem un nosūtīja tiem tolaik deficīto video un audio tehniku notikumu dokumentēšanai.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Grantiņš atgriezās valstī.

## Apbalvojumi
1996. gadā apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni.

## Konflikti
2012. gadā pret Grantiņu sāka kriminālprocesu pēc Krimināllikuma panta par darbībām, kas apzināti vērstas uz nacionālā naida un nesaticības izraisīšanu.
2013. gadā Saeimas deputāts Valērijs Agešins vērsies Ģenerālprokuratūrā un Drošības policijā, aicinot izvērtēt Grantiņa interneta vietnē rakstīto un no Grantiņa saņemtos elektroniskā pasta vēstījumus. Drošības policija nolēma kriminālprocesu neuzsākt.

2015. gada jūlijā Grantiņš tika aizturēts, viņa aizstāvis Pāvels Rebenoks aicināja Ģenerālprokuratūru sākt kriminālprocesu, norādot, ka Drošības policijas darbinieki piemērojuši pārmērīgu spēku, kam neesot bijusi objektīva nepieciešamība, jo Grantiņš nepretojās. Tiesībsargs Juris Jansons sakarā ar šo lietu paziņoja, ka "savas kompetences ietvaros veiks darbības situācijas izzināšanai".

Grantiņš ir mājaslapas Tautastribunals.eu dibinātājs, kurā nereti izplatījis skandalozus paziņojumus, asi kritizējot Latvijas politiķus un citas pazīstamas personas un draudot tiem.

Latvijas juristu apvienības vadītājs R. Bunka 2018. gadā lūdzis ģenerālprokuroru sākt kriminālprocesu par neslavas celšanu un valsts varas piesavināšanos, kuru esot veicis Grantiņš, kā arī lūdzis Ordeņu kapitulu izvērtēt Linarda Grantiņa valsts apbalvojuma anulāciju.

## Atsauces
136. gads

**136**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

* Imperators Adriāns patriec ebrejus no Galilejas un saņem triumfa arku Beit She'an tuvumā. 
* Adriāns atklāj jaunu sazvērestību pret viņu. Viņš adoptē Lucius Aelius kā viņa mantinieku.

## Mirušie
* Akiva ben Joseph
Kārlis Čukste

**Kārlis Čukste** (dzimis ) ir bijušais latviešu hokejists, aizsargs.

Viņa tēvs Ainārs Čukste ir latviešu basketbola treneris, savukārt māte Baiba Čukste ir agrākā Latvijas sieviešu hokeja izlases kapteine.

## Spēlētāja karjera
Karjeru uzsācis SK Rīga 16 sastāvā. Tās rindās 2012.—13. gada sezonā kļuva par Latvijas U-18 čempionu. Nākamajā sezonā komandas rindās spēlēja jau Latvijas U-20 līgā. 2014.—15. gada sezonu aizvadīja MHL vienībā HK Rīga.

Pēc sezonas noslēguma Čuksti 2015. gada NHL draftā izvēlējās Sanhosē "Sharks". Nākamo sezonu aizsargs jau aizvadīja Ziemeļamerikā, USHL komandā Čikāgas "Steel". 2016. gada pavasarī kļuva zināms, ka nākamajā sezonā aizsargs spēlēs Kvinipjekas universitātes komandā NCAA čempionātā. Tās rindās spēlēja līdz pat 2020. gadam.

2020. gada vasarā Čukste noslēdza līgumu ar Amerikas hokeja līgas vienību Sanhosē "Barracuda". COVID-19 pandēmijas dēļ aizkavējoties hokeja sezonas sākumam Ziemeļamerikā, 2020.—21. gada sezonu Čukste uzsāka Latvijas čempionāta klubā HK Mogo. 2021.—2022. gada sezonas pirmo daļu aizvadīja Rīgas "Dinamo", bet noslēdza Somijas vienībā Lahti "Pelicans". 2022.—2023. gada sezonā pārstāvēja Čehijas Ekstralīgas klubu Tršinecas "Oceláři", izcīnot čempiontitulu. 2023. gada jūlijā pievienojās Zviedrijas otrās spēcīgākās līgas *[[Hockeyallsvenskan]]* komandai *[[Brynäs IF]]* ar kuru izcīnija čempiona titulu.

Latvijas hokeja izlases rindās spēlējis 2015. gada Pasaules čempionātā junioriem, kā arī 2014. un 2015. gada Pasaules čempionātos jauniešiem. Čukste tika iekļauts Latvijas izlases sastāvā, lai dotos uz 2022. gada olimpiskajām spēlēm, taču pozitīva COVID-19 testa dēļ izbraukšanas dienā no sastāva tika atsaukts. Pasaules čempionātā Latvijas izlasi pirmo reizi pārstāvēja 2022. gadā. Čukste spēlēja Latvijas izlasē arī 2023. gada Pasaules čempionātā un izcīnīja bronzas medaļu.

2024. gada oktobrī paziņoja par savas hokejista karjeras beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rhynocoris abramovii

***Rhynocoris abramovii*** ir laupītājblakšu suga. Sastopama Centrālajā Āzijā, Kazahstānā, Kirgīzijā, Tadžikistānā un Uzbekistānā. Barojas ar dažādiem kukaiņiem.

## Atsauces
Coca-Cola Europacific Partners

***Coca-Cola Europacific Partners Plc*** (līdz 2021. gadam ***Coca-Cola European Partners***) ir daudznacionāls uzņēmums, kas ražo (uzpilda pudelēs), izplata *[[Coca-Cola]]* produktus un nodarbojas ar to tirgvedību. tas ir dibināts 2016. gadā. Uzņemums galvenais birojs ir Londonas piepilsētā Uksbridžā.

## Vēsture
2015. gada 6. augustā tika paziņots, apvienosies *[[The Coca-Cola Company]]* Rietumeiropas partneri: *Coca-Cola Enterprises, Inc.*, *Coca-Cola Iberian Partners S.A.* un *Coca-Cola Erfrischungsgetränke AG*, kas apkalpoja vairāk nekā 300 miljonu klientu 13 valstīs. Apvienošanos pabeidza 2016. gada 28. maijā apvienotajam uzņēmumam iegūstot nosaukumu ***Coca-Cola European Partners Plc***. Tā akcijas kotēja *[[Nasdaq]]* biržā.
2019. gada martā uzņēmuma akcijas sāka kotēt *[[London Stock Exchange]]* biržā.

2021. gada 10. maijā *Coca-Cola European Partners* par 9,8 miljardiem Austrālijas dolāru iegādājās Austrālijā bāzēto uzņēmumu *Coca-Cola Amatil Limited*, un *Coca-Cola European Partners* tika pārdēvēts par ***Coca-Cola Europacific Partners Plc*** (*CCEP*).
2023. gada 10. decembrī *Coca-Cola Europacific Partners* akcijas iekļāva *[[Nasdaq-100]]* biržas indeksā.
2024. gada 23. februārī *Coca-Cola Europacific Partners* kopā ar Filipīnu uzņēmums *[[Aboitiz Equity Ventures]]* pabeidza uzņēmuma *Coca-Cola Beverages Philippines* iegādi; kopējā darījuma summa bija 1,8 miljardiem ASV dolāru, *CCEP* uzņēmumā ieguva 60 % kapitāldaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Coca-Cola Europacific Partners
Papua-Jaungvinejas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Papua-Jaungvinejas novietojums]]
**[[Papua-Jaungvineja]]s administratīvo iedalījumu** veido **20 provinces**, **1 autonomais reģions** un **1 galvaspilsētas distrikts**. Visas administratīvās vienības tiek iedalītas **4 reģionos**. Provinces un autonomais reģions sīkāk iedalās **85 distriktos**. Pēc platības lielākā administratīvā vienība ir Rietumu province (98 189 km²), bet mazākais — Galvaspilsētas distrikts (240 km²). Pēc iedzīvotāju skaita vislielākā administratīvā vienība ir Morobes province (674 810 iedzīvotāji), bet mazākā — Manusas province (60 485 iedzīvotāji).

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvas iedalījums
### Reģioni

## Otrā līmeņa administratīvas iedalījums

### Galvaspilsētas distrikts

### Autonomais reģions

### Province

## Atsauces
Mušveidīgie

**Mušveidīgie** jeb **īstaustekleņi** (*Brachycera*) ir viena no divām divspārņu kārtas (*Diptera*) apakškārtām, kas apvieno 4 infrakārtas. Tā ir lielākā divspārņu apakškārta un apvieno apmēram 120 kukaiņu dzimtas. To galvenā pazīme ir saīsināti taustekļi, kuriem ir 8 vai mazāk posmi. Lielākā daļa mušveidīgie kukaiņi ir plēsīgi vai maitēdāji. Salīdzinot ar odveidīgajiem (*Nematocera*) kukaiņiem, mušveidīgie ir spēcīgāk būvēti, to ķermeņi ir masīvāki un lielākā daļa no tiem spēj ļoti labi lidot.

## Latvijā
Latvijā sastopamas apmēram 3600 mušveidīgo kukaiņu sugas, kas pārstāv 59 dažādas dzimtas.

## Bioloģija
Mušveidīgo divspārņu ekoloģija un bioloģija ir ļoti daudzveidīga. Vairāku dzimtu sugas sūc asinis, no tām Latvijā sastopamas, piemēram, kaulmušas (*Hippoboscidae*) un dunduri (*Tabanidae*). Mājdzīvniekos parazitē spindeļu (*Oestridae*) kāpuri. Posmkājos, tārpos un gliemežos parazitē cikāžmušas (*Pipunculidae*), gliemežmušas (*Sciomyzidae*), kāpurmušas (*Larvaevoridae*), kuprmušas (*Phoridae*), lielgalves (*Conopidae*), pūkmušas (*Bombyliidae*) un zirnekļmušas (*Acroceridae*). Bišmušu (*Braulidae*) dzimtas divspārņi barojas medusbišu ligzdās ar vasku un ziedputekšņiem. Savukārt burkānmušu (*Psilidae*), stiebrmušu (*Chloropidae*) un raibspārnmušu (*Tephritidae*) kāpuri parazitē kultūraugos. Plēsīgi ir, piemēram, laupītājmušu (*Asilidae*), ziedmušu (*Syrphidae*) un medniekmušu (*Rhagionidae*) dzimtu pārstāvji. Dažādās organiskās atliekās mīt gaļasmušu (*Sarcophagidae*), līķmušu (*Calliphoridae*), mēslmušu (*Scathophagidae*) un citu dzimtu divspārņu kāpuri. Alotājmušu (*Agromyzidae*) kāpuri izalo dažādu augu lapas, bet augļmušu (*Drosophilidae*) dzimtas kāpuri dzīvo pūstošos un rūgstošos produktos.

## Sistemātika
: *Pamatraksts: [[divspārņu sistemātika]]*
**Mušveidīgo apakškārta**  (*Brachycera*)
*Dunduru infrakārta (*Tabanomorpha*)
*Dzelkņmušu infrakārta (*Stratiomyomorpha*)
*Koksnesmušu infrakārta (*Xylophagomorpha*)
*Mušu infrakārta (*Muscomorpha*)

Mūsdienu klasifikācijā vairs netiek lietots laupītājmušu infrakārtas (*Asilomorpha*) taksons, tā kā tas ir parafilētisks. Visas kādreizājās laupītājmušu dzimtas iekļautas mušu infrakārtā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Dziedava: Kukaiņi. Mušveidīgie
*Mušveidīgie divspārņi – Brachycera
*Fauna europaea: Diptera - brachycera
* Merriam Webster Dictionary: Brachycera
Korija Brokena

**Kornēlija Marija "Korija" Brokena** (; dzimusi , mirusi ) bija nīderlandiešu dziedātāja. 1957. gadā viņa bija pirmā holandiešu uzvarētāja Eirovīzijas dziesmu konkursā, viens no augstākajiem ilgās karjeras punktiem kā dziedātājai un māksliniecei bija 20. gadsimta 50. un 60. gados, kuru laikā viņa ierakstīja vairākus hitus un dziedāja tautas televīzijas raidījumā *Sleeswijk Revue*, un vēlāk tas bija viņas televīzijas šovs. Viņa beidza savu karjeru 1976. gadā un kļuva par advokāti un pēc tam par tiesnesi. Brokena uzrakstīja autobiogrāfiju un 1990. gados atgriezās sabiedrībā, rakstot iknedēļas sleju un atkal ierakstot dziesmas.

## Biogrāfija
Brokena bija pirmā nīderlandiešu uzvarētāja Eirovīzijas dziesmu konkursā, uzvarot 1957. gada konkursā ar dziesmu *[[Net als toen]]*. Dziesmas melodiju komponējis *Guus Jansen*, un dziesmas vārdus sarakstīja Villijs van Hemerts.

Viņa arī piedalījās 1956. gada konkursā (iekļūstot astotajā no četrpadsmit vietām), dziedot *Voorgoed voorbij*, ar dziesmu, kuru sarakstījis Jelle de Vries, kā arī piedalījās 1958. gada konkursā (kur viņa ieguva pēdējo vietu), dziedot *Heel de Wereld*, ar dziesmu, kuru sarakstīja Benijs Vredens. Korija ir vienīgā dziedātāja, kas ir ieguvusi gan pirmo, gan pēdējo vietu šajā konkursā.

Brokena bija viena no populārākajām sieviešu dziedātājām Nīderlandē no 1950. līdz 1960. gadiem, uzstājoties ar *Sleeswijk Revue*. 1973. gadā, tomēr viņa piedalījās grāmatas par romiešu tiesībām apspriešanā, un viņa sāka interesēties par juridisko profesiju.

1976. gadā Brokena piedalījās prezentāciju konkursā. Līdz tam brīdim, viņa vairs nebija aktīva kā dziedātāja: viņa beidza savu muzikālo karjeru 1976. gadā; viņa kļuva par advokāti un pēc tam par tiesnesi. 1990. gadā viņa atgriezās šovbiznesā, atgriežoties uz skatuves un ieraksot albumu; viņa arī rakstīja sleju par sievietēm žurnālā *„Margrieta”*

Mirusi  83 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Virpuļotāju dzimta

**Virpuļotāju dzimta** () ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst apmēram 800 sugu. Šo vaboļu kāpuri un pieaugušie īpatņi ir plēsēji. Pieaugušas vaboles apdzīvo saldūdens ūdenstilpes, kur zigzagveidīgi kustoties peld pa ūdens virsmu, parasti grupās. Kāpuri dzīvo ūdenī.

## Atsauces
Asmaļu dzimta

**Asmaļu dzimta** () ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst apmēram 600 sugu. Tās ir vidēji lielas vaboles, kuru garums ir 4—19 mm. Dzīvo mirušā koksnē un zem koku mizas. Vaboles ir pārsvarā plēsēji.

## Atsauces
91. gads

**91. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Glabrio un Trajāns kļuva par Romas konsuliem.
* Plīnijs Jaunākais tiek saukts par *[[Tribūns|Tribūnu]]*.
* Romu apraksta Statijs.
Dunduru infrakārta

**Dunduru infrakārta** (*Tabanomorpha*) ir viena no mušveidīgo apakškārtas (*Brachycera*) infrakārtām. Tā ir salīdzinoši neliela kukaiņu grupa, kurā ir vairākas nelielas dzimtas un divas lielas dzimtas: dunduru dzimta (*Tabanidae*), kurā ir apmēram 3750 sugas, un medniekmušu dzimta (*Rhagionidae*), kurā ir apmēram 650 sugas. Dunduru infrakārtas kukaiņu kopīgā īpašība ir tā, ka pieaugušie īpatņi barojas, sūcot asinis. Dažas sugas pārnēsā infekcijas slimības. Tomēr dunduru infrakārtas kukaiņi nav vienīgie asinis sūcošie divspārņi. Otra šāda asinssūcēju grupa ir kaulmušas (*Hippoboscoidea*). Dunduru infrakārtas kukaiņu kāpuri ir plēsīgi un galvenokārt mājo ūdenī vai daļēji ūdenī. Uz to ķermeņa ir dažādi izaugumi un kārpas, tādējādi tie nedaudz atgādina tauriņu kāpurus.

## Sistemātikas diskusijas
Ir sistemātiķi, kuri visas nelielās dzimtas iekļauj medniekmušu dzimtā. Reizēm dunduru infrakārtā tiek iekļautas arī kaulmušas. Jaunākajās sistemātikās dunduru infrakārtā tiek klasificētas arī kāpurlauvas (*Vermileonidae*), tomēr citi tās izdala atsevišķā kāpurlauvu infrakārtā (*Vermileonomorpha*).

## Sistemātika
* **Dunduru infrakārta** (*Tabanomorpha*)
:* 
::* **#**
::* 
::* 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
:* 

Piezīme: Latvijā sastopamās dzimtas apzīmētas ar **#**.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Catalogue of Latvian Flies (Diptera: Brachycera)
Gudenieki

**Gudenieki** ir ciems Kuldīgas novada Gudenieku pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā Užavas krastā pie autoceļa V1264  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Gudeniekos atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, bibliotēka, pasts, veikals, katoļu baznīca. Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados netālu no vecās Gudenieku pagastmājas, izaugusi kā ciema padomes un kolhoza «Ļeņina ceļš» (vēlāk — «Gudenieki») centrālais ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Blusvaboļu dzimta

**Blusvaboļu dzimta** ( Ritsema, 1869) ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst apmēram 10 sugas no 4 ģintīm. Iepriekš dažas atsevišķas šīs dzimtas sugas un ģintis ietilpa patstāvīgās dzimtās, tādās kā *Leptinidae*, *Platypsyllidae* un *Silphopsyllidae*. Vaboles ir bebru, sīko grauzēju un kukaiņēdāju ektoparazīti.

## Atsauces
Dīķnagaiņu dzimta

**Dīķnagaiņu dzimta** ( Billberg, 1820) ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst apmēram 300 sugas. Tās ir sīkas un vidēji lielas vaboles. kuru ķermeņa garums ir 1—8 mm. Pieaugušie īpatņi un kāpuri ir augēdāji. Vaboles apdzīvo ūdenstilpes, dažas sugas sastopamas uz augiem, kas aug virs ūdens. Kāpuri dzīvo uz sauszemes. *[[Stygoparnus comalensis]]* dzīvo pazemes ūdeņos.

## Atsauces
Sogdiāna

[thumbnail|250px|Sogdiānas reģions laikā, kad to iekaroja [Aleksandrs Lielais]]
**Sogdiāna** vai **Sogdija** (,‎ *Soġd*; , ) bija vēsturisks reģions Centrālāzijā, mūsdienu Uzbekistānas un Tadžikistānas teritorijā.

## Lokalizācija
Sogdiāna atradās auglīgā līdzenumā starp Amudarjas un Sirdarjas upēm un Fergānas ielejā. Lielākās pilsētas bija Samarkanda un Buhāra. Sogdiāna robežojās ar Baktrijas un Margiānas reģioniem.

## Iedzīvotāji
Vēsturiski reģionā dzīvoja sogdieši, kas runāja indoirāņu valodās. Sākotnēji sogdieši bija zoroastristi, vēlāk budisti un musulmaņi.

## Zīda ceļš
Cauri Sogdiānai veda Zīda ceļš no Senās Ķīnas uz Romas impēriju, vēlāk Bizantiju.

## Skatīt arī
* Sugda
Malnavas lidlauks

**Malnavas lidlauks** ir nesertificēts lidlauks un kādreizējais improvizētais kara lidlauks Ludzas novadā. Izvietojies Malnavas pagasta vidusdaļā Ījevkas strauta krastā pie autoceļa P49 Malnavas ciema dienvidu nomalē un atrodas 7,8 kilometru attālumā no Krievijas robežas. Lidlaukā ir viens labā stāvoklī esošs 400 m garš un 20 m plats asfalta seguma skrejceļš. Izvietots pierobežas EVR17 2500 pēdu augstajā lidojumu lieguma zonā.

## Vēsture
[thumb|left|250px|Hitlers [Malnavas muiža|Malnavas muižā 1941. gadā]]
Malnavas lidlauks plašāk zināms Ādolfa Hitlera apmeklējuma dēļ. Hitlers ieradās Malnavas lidlaukā 1941. gada 21. jūlija rītā operācijas Barbarosa, nacistiskās Vācijas iebrukuma Padomju Savienībā, agrīnajā fāzē. Viņš ieradās ap plkst 6:15 ar militārā transporta lidmašīnu "Junkers" feldmaršala Vilhelma Keitela pavadībā. Lidojumu pavadīja vismaz deviņi "Messerschmitt" iznīcinātāji Hitlera drošībai. *[[Mercedes-Benz|Mercedes]]* kabrioletā viņš no Malnavas kara lidlauka devās pa aleju cauri vārtiem uz Malnavas muižu, kur atradās gan štābs, gan Latgales lauksaimniecības vidusskola. Pēc kara lidlauku izmantoja lauksaimniecības aviācijai. Mūsdienās to izmanto kā amatieru autosporta sacensību vietu, pie lidlauka ierīkota autokrosa trase.

## Atsauces

## Ārējās saites
CubeSat

***CubeSat*** (*U-klases kosmosa kuģis*) ir miniatūra satelīta veids kosmosa izpētei, kura tilpums parasti ir precīzi viens litrs (10&nbsp;cm kubs), masa ne vairāk kā 1,33 kilogrami un tajā tiek izmantoti komerciāli pieejamas elektronikas komponentes.

1999. gadā Kalifornijas Politehniskā Valsts Universitāte (*Cal Poly*) un Stenforda Universitāte izstrādāja *CubeSat* specifikāciju, lai popularizētu un attīstītu prasmes, kas nepieciešamas zemās Zemes orbītas satelītu projektēšanai, ražošanai un pārbaudei. Tie paredzēti zinātniskas izpētes veikšanai un jaunu kosmosa tehnoloģiju izpētei. Lai arī lielākā daļa attīstības un izmēģinājumu notiek akadēmiskā vidē, vairāki uzņēmumi izgatavo *CubeSats*, piemēram, lielo satelītu izgatavotājs *[[Boeing]]* un vairāki mazi uzņēmumi. *CubeSat* projekti bijuši arī *[[Kickstarter]]* kampaņu mērķi. *CubeSat* formāts ir populārs arī amatieru satelītradio entuziastu vidū.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ievads ''Cubesat'', 2 minūšu video, DIYspace
* ''CubeSat'' programmas oficiālā vietne, satur informāciju par nākamajiem lidojumiem
* Plašs saraksta ar ''Cubesat'' misijām
* ''Amsat'' saraksts ar aktuālajiem ''CubeSats'' satelītiem
Dīķvaboļu dzimta

**Dīķvaboļu dzimta** ( Thomson, 1859) ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst apmēram 70 sugas. Iepriekš šī dzimta ietilpa strautvaboļu dzimtā (*Hydraenidae*). Tās ir sīkas vaboles, kuru ķermeņa garums ir līdz 3 mm; tās ir melnas vai bronzas krāsā. Parasti sastopamas starp ūdens augiem.

## Atsauces
Aveņvaboļu dzimta

**Aveņvaboļu dzimta** ( Jacquelin du Val, 1858) ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst apmēram 20 sugas. Tās ir nelielas vaboles, kuru garums ir 2,5—5,5 mm. Pieaugušās vaboles barojas uz dažādu augu ziediem. Kāpuri barojas koku augļos. Dažu sugu kāpuri barojas lapu gallos (piemēram, *[[Xerasia grisescens]]*).

## Atsauces
Ādgraužu dzimta

**Ādgraužu dzimta** ( Latreille, 1804) ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst apmēram 600 sugas. Pieaugušie īpatņi un kāpuri barojas ar sausām augu un dzīvnieku atliekām, dažas sugas barojas ar putekšņiem; citi pieaugušie īpatņi no *[[Anthrenus]]* un *[[Attagenus]]* ģintīm barojas uz ziediem, citi nebarojas vispār.

## Medicīnā
Ādgraužu kāpuriem uz ķermeņa virsmas ir ērkšķveidīgi vai šķepveidīgi matiņi, kas var radīt alerģiskas reakcijas ar niezošu sajūtu, papulovezikulāro ādas bojājumu. Ādgraužu kāpuri ir bieži sastopami dzīvokļa piederumos, tādos kā grīda paklājā, pledā un apšuvumos vai glabātās drēbēs.

## Atsauces
Eļļasvaboļu dzimta

**Eļļasvaboļu dzimta** ( Gyllenhal, 1810) ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst apmēram 2500 sugas. Vaboļu garums ir 3—70 mm. Pieaugušās vaboles barojas ar putekšņiem, ziediem vai ar augu lapām.  Kāpuri ir obligāti plēvspārņu un taisnspārņu parazīti.

## Vaboļu toksicitāte
Vairākas eļļasvaboļu sugas, ja ne visas, ķermenī satur terpēnu kantaridīnu (C10H12O4), kas nokļūstot uz cilvēka vai dzīvnieka ķermeņa virsmas, izraisa ādas kairinājumu. Vaboļu šķidrumam nokļūstot uz ādas vai cilvēkam saskaroties ar nospiesta kukaiņa daļām, saskarsmes vietā uz ādas 24 stundu laikā attīstās pūšļi (bullas). Bieži pūšļu attīstība kombinējas ar vietējām durstošām sāpēm vai dedzināšanas sajūtām. Dažreiz kairinājums pāraug vezikulārajā dermatītā, ko pavada nieze un vispārēja vājuma sajūta.

Ir zināmas apmēram 20 eļļasvaboļu sugas, pēc kuru saskares ar cilvēku ādu ir attīstījies dermatīts. Zemāk ir šādu sugu saraksts un ģeogrāfiskā vieta, kur tika reģistrēts klīnisks gadījums:
* *[[Lytta vesicatoria]]* Linnaeus, 1758 — Eiropa
* *[[Lytta phalerata]]* Frivaldszky von Frivald, 1837 — Ķīna
* *[[Epicauta hirticornis]]* (Haag-Rutenberg, 1880) — Indija
* *[[Epicauta maculata]]* (Say, 1824) — ASV (rietumos)
* *[[Epicauta pensylvanica]]* (De Geer, 1775) — Meksika
* *[[Epicauta sapphirina]]* Maeklin, 1845 — Sudāna
* *[[Epicauta tomentosa]]* Mäklin, 1875 — Sudāna
* *[[Epicauta vittata]]* (Fabricius, 1775) — ASV (austrumi)
* *[[Lydomorphus bisignatus]]* Mäklin, 1875 — Dienvidāfrika
* *[[Lydomorphus dusaulti]]* (Dufour, 1821) — Senegāla, Malī
* *[[Lydomorphus melanocephala]]* (Fabricius, 1775) — Gambija, Senegāla
* *[[Lydomorphus ruficollis]]* (Olivier, 1790) — Sudāna, Indija
* *[[Lydomorphus picticollis]]* (Haag-Rutenberg, 1880) — Sudāna
* *[[Mylabris bifasciata]]* (De Geer, 1778) — Nigērija
* *[[Mylabris cichorii]]* (Linnaeus, 1764) — Indija
* *[[Psalydolytta vestita]]* (Dufour, 1821) — Senegāla
* *[[Psalydolytta flavicornis]]* (Mäklin, 1875) — Senegāla
* *[[Psalydolytta fusca]]* (Olivier, 1795) — Gambija
* *[[Psalydolytta substrigata]]* (Castelnau, 1840) — Gambija

Kantaridīnu satur vaboļu hemolimfa un sekrēts, kas izdalās no kāju locītavām tām sugām, kuras reflektori pie kairinājuma to izdala.

### Izmantošana
No kantaridīna, kuru izdala eļļasvaboles, tiek iegūts homeopātiskais līdzeklis, ko lieto dažādu iekaisumu un citu slimību ārstēšanai. Koncentrētākus kantaridīnu saturošus preparātus lieto (parasti nelegāli) potences stimulēšanai (kā afrodīziju). Šādu afrodīziju, kas ir ķīmiskais kantaridīns, kuru jau kopš seniem laikiem iegūst no eļļasvabolēm, dēvē par "spāņu mušu". Nosaukums cēlies galvenokārt no *[[Lytta vesicatoria]]* eļļasvaboļu sugas, kuru arī dēvē par "spāņu mušu", kas ir parasta Spānijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ēnvaboļu dzimta

**Ēnvaboļu dzimta** ( Leach, 1815) ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst apmēram 450 sugas. Apdzīvo mežus. Barojas ar sēnēm un mirušo koksni. Pieaugušās vaboles pārsvarā ir aktīvas naktī: pārvietojas un grauž koksni, grauž sēnes un lido (dažas lido uz gaismu naktī).

## Atsauces
Gliemežvaboļu dzimta

**Gliemežvaboļu dzimta** () ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst apmēram 50 sugu. Pieaugušās vaboles nebarojas vispār. Kāpuri barojas ar gliemežiem.

## Atsauces
Gludvaboļu dzimta

**Gludvaboļu dzimta** ( Leach, 1815) ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst apmēram 600 sugas. Pieaugušās vaboles barojas ar ziedputekšņiem vai ar sēnēm. Pieaugušie īpatņi un kāpuri dzīvo asociācijās ar sēnītēm un izplata tās starp augiem, piemēram, graudus (*Claviceps*),  rūsas (*Pucciniales*), melnplaukas sēnes (*Ustilaginales*). *[[Olibrus]]* ģints pārstāvji barojas ar kurvjziežu ziediem (piemēram, astere, sunītis, dadzis, zeltgalvīte,  *[[Chrysopis]]*, *[[Eupataria]]*, *[[Vernonia]]*) vasara beigās; *Olibrus* kāpuri attīstās ziedu pumpuros, barojoties ar augu sulu. *[[Acylomus]]* vaboles barojas ar saprofītu sēnēm uz pūstošiem augiem.

## Atsauces
Gremzdgraužu apakšdzimta

**Gremzdgraužu apakšdzimta** ( Latreille, 1804) ir smecernieku apakšdzimta, kurā ietilpst aptuveni 6000 sugas. Tās ir sīkas vai nelielas vaboles, kuru ķermeņa garums ir 0,9—9 mm. Gandrīz visu savu mūžu gremzdgrauži pavada koksnē, koku mizā vai zem tās.

## Atsauces
Dumbraiņu dzimta

**Dumbraiņu dzimta** ( Fleming, 1821) ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst apmēram 600 sugas. Pieaugušās vaboles dzīvo uz pūstošiem augiem netālu no ūdenstilpju malas. Kāpuri parasti sastopami nekustīgos ūdeņos, taču dažreiz tos var atrast tekošos ūdeņos.

## Atsauces
Dūņvaboļu dzimta

**Dūņvaboļu dzimta** ( Erichson, 1837) ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst aptuveni 20 sugas. Lielākā sugu daļa sastopama Etiopijā un orientālajā reģionā, dažas sugas sastopamas arī Palearktikas, neotropu un Austrālijas reģionos. Tās ir sīkas vai nelielas vaboles, kuru ķermeņa garums ir 1,5—7 mm. Dzīvo ūdeni.

## Atsauces
Basi

**Basi**, agrāk — **Birži**, ir ciems Kuldīgas novada Gudenieku pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā Guļas valka krastā pie autoceļa V1290  no pagasta centra Gudeniekiem,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Basos atradās Kuldīgas pamatskolas Basu filiāle (slēgta 2017. gadā), ir tautas nams un bibliotēka. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Biržu muižas *(Birshof, Byrszen)* centru un bijušā Basu pagasta valdi, izaugusi pēckara gados kā kolhoza «Basi» centrālais ciemats. Biržu muižas apbūve (19. gadsimta pils, klēts, kūts, kalpu māja, 4,5 ha liels parks) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.
Līdz 1949. gadam Birži bija Basu pagasta centrs.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Mušu infrakārta

**Mušu infrakārta** (*Muscomorpha*) ir lielākā no četrām mušveidīgo apakškārtas (*Brachycera*) infrakārtām. Šīs grupas kukaiņiem ir īsas antenas, kas visbiežāk sastāv no trīs vai četriem posmiem. Uz ķermeņa daudzām sugām ir sariņi, kuru raksturs ļoti bieži ļauj noteikt mušas taksonomisko piederību.
 
Lielākajai daļai mušu infrakārtas kukaiņu kāpuriem ir samazināta galvas kapsula, un tiem ir īpatnēja kūniņa – pupārijs, kas veidojas, kāpura ādai paliekot kā papildsegai uz kūniņas apvalka. Kad kāpurs metamorfozes ceļā ir kļuvis par pieaugušu īpatni, tas izlien no pupārija, galvgalī saraujot vāji veidotu cirkulāru šuvi. Visas mušu sugas, kas attīstās šādā pupārijā, iedala *[[Cyclorrhapha]]* grupā.

## Sistemātikas izmaiņas
Tā kā ģenētiskajos pētījumos atklājās, ka laupītājmušu infrakārta (*Asilomorpha*) ir parafilētiska, mūsdienās šis taksons vairs netiek lietots, bet visas trīs šīs bijušās infrakārtas virsdzimtas tiek klasificētas mušu infrakārtā.  tiek sistematizēta kā māsas taksons bijušajai mušu infrakārtas grupai, kura mūsdienās izdalīta bez nosaukuma taksonā *[[Cyclorrhapha]]*. Abas šīs grupas kopā veido bez nosaukuma taksona grupu - , kurai māsas taksoni ir  un .

## Sistemātika
: *Pamatraksts: [[divspārņu sistemātika]]*
* **Mušu infrakārta** (*Muscomorpha*)
:* 
::* **#**
::* 
::* **#**
::* **#**
::*  (Māņlaupītājmušu dzimta)**#**
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta †
:* 
::* 
::* **#**
::* dzimta †
:* 
::* 
:::* **#**
:::* **#**
:::* **#**
:::* dzimta 
::* 
:::*sekcija 
:::* sekcija 

Piezīme: Latvijā sastopamās dzimtas apzīmētas ar **#**.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Catalogue of Latvian Flies (Diptera: Brachycera)
Krūtsgals

**Krūtsgals** () ir uz āru izvirzīts, pigmentēts krūts dziedzera veidojums. Krūtsgalu aptver pigmentēta zona, ko sauc par areolu. Zīdīšanas laikā caur krūtsgalu izdalās mātes piens. Krūtsgalu žargonā mēdz dēvēt arī par **pupu**. Daudzās kultūrās sieviešu krūtsgali ir seksualizēti un tiek saistīti ar seksualitāti. Dzimumuzbudinājuma un ovulācijas laikā var novērot krūtsgala erekciju un jutīguma paaugstināšanos.

## Ārējās saites
Ušmala

**Ušmala** (*Uxmal*, *Óoxmáal*) ir maiju pilsēta, atrodas mūsdienu Meksikas teritorijā Jukatanas pussalā. Tiek uzskatīta par vienu nozīmīgākajiem maiju civilizācijas pilsētām. Atrodas 62 km uz dienvidiem no Meridas pilsētas.

10. gadsimta beigās Ušmalu iekaroja tolteku ciltis. Tiek uzskatīts, ka 13. gadsimta sākumā Maijapana sagrāva pilsētu. Pilsēta tika pamesta ap 1450. gadu. Ievērojamākais objekts pilsētā ir 40 m augstā Burvja piramīda (*Pirámide del adivino*).

1996. gadā Ušmala tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
Fidži administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Fidži novietojums]]
**[[Fidži]] administratīvo iedalījumu** veido **4 apgabali** un **1 valdījums**. Apgabali sīkāk iedalās **14 provincēs**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Valdījums

### Apgabali

## Otrā līmeņa administratīvais iedalījums

### Provinces

## Atsauces
Mikronēzijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas novietojums]]
**[[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzija]]s administratīvo iedalījumu** veido **4 štati**. 

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Štati

## Atsauces
Tongas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Tongas novietojums]]
**[[Tonga]]s administratīvo iedalījumu** veido **5 iecirkņi**. Iecirkņi sīkāk iedalās **23 distriktos**. 

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvasi iedalījums

### Iecirkņi

## Atsauces
Laupītājmušu infrakārta

**Laupītājmušu infrakārta**  (*Asilomorpha*) ir viena no lielākajām mušveidīgo apakškārtas (*Brachycera*) infrakārtām. Mūsdienās lielākā daļa sistemātiķu neatzīst un nelieto šo taksonu, tā kā tas ir parafilētisks.  un  pārceltas uz mušu infrakārtu (*Muscomorpha*). Toties  dažādās sistemātikās tiek klasificēta samērā atšķirīgi: ir sistemātiķi, kas arī dejotājmušu virsdzimtu sistematizē mušu infrakārtā, ir sistemātikas, kurās virsdzimta pacelta kā māsas taksons mušveidīgo apakškārtai  (*Brachycera*).

## Sistemātika
***Laupītājmušu infrakārta** (*Asilomorpha*)
:* 
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* dzimta 
::* dzimta 
:* 
::* **#**
::* 
::* **#**
::* **#**
::*  (Māņlaupītājmušu dzimta)**#**
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta †
:* 
::* 
::* **#**
::* dzimta †

## Atsauces

## Ārējās saites
*Catalogue of Latvian Flies (Diptera: Brachycera)
Basu muiža

**Basu muiža** vai **Basi** ir ciems Kuldīgas novada Gudenieku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Rīvas krastā pie autoceļa V1289  no pagasta centra Gudeniekiem,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Basu muižas *(Bassen)* centru. Basu pilskalns ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.

## Atsauces
Korīne Ermē

**Korīne Ermē** (dzimusi 1961. gada 16. novembrī, īstais vārds **Korīne Bondū**) ir franču dziedātāja, kura uzvarēja 1983. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *[[Si la vie est cadeau]]*.

## Karjera
Viņas karjera sākās 1974. gadā, kad viņa ieguva vairākas uzvaras dažādos dziesmu konkursos.
1979. gadā viņa sāk sadarbību ar ierakstu kompāniju *45s Grey* viena no pirmajām šajā kompānijā ierakstītajām dziesmām *Le blouson gris/ La ville où je vis* (kas ātri vien guva panākumus), šajā laikā Bernards Estardī izdzirdēja Korīnes balsi un piedāvāja viņai vienu no vadošajām lomām muzikālajā komēdijā *[[36 Front Populaire]]*.

### 1980. gadi — 1990. gadi
1983. gadā viņa pārstāvēja Luksemburgu 1983. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā un ieguva 1. vietu ar dziesmu *Si la vie est cadeau* (Žana Pjēra Millera mūzikas un Alana Garcias teksts), dziesma kopā ieguva 142 punktus.

Pēc uzvaras Eirovīzijā tika izdots albums, kurā tika iekļautas tikai divas dziesmas, taču šis albums neguva tik lielus panākumus, kā viņas 1974. gada singls.

Pēc šīs neveiksmes dziedātāju pameta  viņas producents Haims Sabans.

1989. gadā Korīne Ermē ierindojas *Top 50* 15. vietā ar dziesmu *Draw me* un saņem Grammy balvu 1990. gadā.

## Atsauces
Tuvalu administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Tuvalu novietojums]]
**[[Tuvalu]] administratīvo iedalījumu** veido **9 salas**, no kurām 6 ir atoli un 3 rifi. Pēc platības lielākā sala ir Vaitupu (5,6 km²), bet mazākā — Niulakita (0,4 km²). Pēc iedzīvotāju skaita lielākā sala ir Funafuti (4 492 iedzīvotāji), bet mazākā — Niulakita (35 iedzīvotāji). 

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums
300px|thumbnail

## Atsauces
Samoa administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Samoa novietojums]]
**[[Samoa]] administratīvo iedalījumu ** veido **11 apgabali**, kas izvietojušies galvenokārt uz 2 galvenajām salām — Upolu un Savai. Pēc platības lielākais apgabals ir Palauli (523 km²), bet mazākais — Aiga-i-le-Tai (27 km²). Pēc iedzīvotāju skaita lielākais apgabals ir Tuamasaga (83 191 iedzīvotāji), bet mazākais — Vaa-o-Fonoti (1 666 iedzīvotāji). 

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums
400px|thumbnail

### Apgabali

## Atsauces
Īvande

**Īvande**, agrāk arī **Lielīvande** vai **Dižīvande**, ir ciems Kuldīgas novada Īvandes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos Vankas krastā pie autoceļa P119  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Īvandē atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, pasts, ārsta prakse, veikals, luterāņu baznīca. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lielīvandes muižas *(Groß-Iwanden)* centru un baznīcu, izaugusi pēckara gados kā ciema padomes (līdz 1977. gadam) un kolhoza «Īvande» ciemats. Īvandes ūdensdzirnavas (1842) un Lielīvandes muižas apbūve (vecā pils, jaunā pils, klēts, stallis) un parks ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Ārjabhata

**Ārjabhata** (, dzimis 476. gadā, miris 550. gadā) bija indiešu matemātiķis un astronoms. Senākais Indijas matemātiķis, kura darbi pieejami mūsdienu pētniekiem. Autors vismaz diviem darbiem: *Aryabhatiya* (ap 499. gadu) un pazudušajam *Aryabhatasiddhanta*.

*Aryabhatasiddhanta* ir viens no pirmajiem darbiem, kurā par dienas sākumu tiek noteikta pusnakts. *Aryabhatiya* darbs bija īpaši populārs Indijas dienvidos, kur darba komentārus matemātiķi rakstīja visā nākamajā tūkstošgadē. Darbs sarakstīts dzejas formā, tiek aprakstīti gan matemātikas, gan astronomijas jautājumi. Tas iedalīts trijās daļās. Darbā sniedzis pirmo desmit skaitļu nosaukumus decimālajā skaitīšanas sistēmā, noteicis aptuveno pī vērtību (62 832/20 000 = 3,1416), algoritmus kvadrātsaknes un kubsaknes izrēķināšanai. Pievērsies planētas kustībai pa elipsi, definējis dažādas laika vienības. Pielietojis plaknes trigonometriju sfēriskajā ģeometrijā, prognozējis Saules un Mēness aptumsumus. Ārjabhata arī pareizi apgalvoja, ka Mēness un planētu dzidrumu izraisa atspoguļotā Saules gaisma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Žanna Jorkina

**Žanna Jorkina** (*Жанна Дмитриевна Ёркина*; dzimusi , mirusi ) bija PSRS kosmonaute, nav lidojusi kosmosā.

1961. gadā absolvēja Rjazaņas pedagoģisko institūtu un sāka strādāt par skolotāju Rjazaņas apgabala Paļkovas ciema astoņgadīgajā skolā. Rjazaņas avioklubā nodarbojās ar izpletņlēkšanu.

1962. gada sakumā *DOSAAF* avioklubos tika izvēlētas kandidātes pirmajai sieviešu kosmonautu grupai. Jorkina martā izgāja medicīnas komisiju. 3. aprīlī tika ieskaitīta kosmonautu sagatavošanas grupā. Līdz novembrim apguva vispārējo kosmonautu sagatavošanas kursu. Pēc eksāmenu nokārtošanas 1. decembrī iekļauta kosmonautu vienībā.

No 1963. gada marta kopā ar Valentīnu Tereškovu, Irinu Solovjovu un Valentīnu Ponomarjovu gatavojās sievietes pirmajam lidojumam kosmosā ar kosmosa kuģi *[[Vostok-6]]*. 1963. gada jūnijā kosmosā devās Tereškova.

1965. un 1966. gadā Jorkina gatavojās sieviešu apkalpes lidojumam ar *[[Voshod (kosmosa kuģis)|Voshod]]* ar iziešanu atklātā kosmosā. 1966. gadā *Voshod* programma tika atcelta.  1969. gada 1. oktobrī viņa izslēgta no kosmonautu vienības sakarā ar sieviešu kosmonautu grupas izformēšanu.

Turpmāk Jorkina darbojās kosmonautu sagatavošanas centrā. Aktīvo militāro dienestu atstāja 1989. gadā.

## Ārējās saites
* Жанна Дмитриевна Ёркина (Сергейчик) astronaut.ru
Dunduri

**Dunduri, dunduru dzimta** (*Tabanidae*) ir viena no dunduru infrakārtas (*Tabanomorpha*) mušveidīgo kukaiņu dzimtām. Daudzas dunduru dzimtas sugas ir liela auguma kukaiņi, un tie ir lielākie no asinssūcējiem divspārņiem. Tomēr kož tikai mātītes, lai sūktu asinis no zīdītājiem, cilvēkus ieskaitot. Dunduri sastopami visā pasaulē, izņemot dažas attālas okeānu salas un polāros reģionus. Dunduru dzimtā zināmas apmēram 4500 sugas, no kurām Latvijā konstatētas 27 sugas.

Lielākie dunduri Latvijā ir diždunduri (*Tabanus*), bet no tiem vislielākais ir govju dundurs (*Tabanus bovinus*), kā arī liels ir briežu dundurs (*Hybomitra tarandina*). Cilvēkam tie uzbrūk reti. Daudz agresīvāki attiecībā uz cilvēku ir zeltači (*Chrysops*), kā arī ļoti bieži cilvēkam uzbrūk aklie dunduri (*Haematopota*).

## Izskats
Dunduri ir lieli vai vidēji lieli kukaiņi ar lielām saliktajām acīm, īsiem taustekļiem, kas sastāv no trīs posmiem, un platiem ķermeņiem. Mātītēm acis novietotas plati, attālināti viena no otras, bet tēviņiem acis gandrīz saskaras viena ar otru. Acis ļoti bieži ir košā, kontrastainā krāsā. Uz galvas un krūtīm ir īsi matiņi, bet tie nav uz vēdera posma. Spārni ir divi, membrānveida, pelēkā vai brūnā krāsā, lai gan dažām sugām tie var būt raibi.

Dunduri atkarībā no sugas var būt 5—25 mm lieli, lielākais zināmais spārnu izplētums ir 60 mm. Kāpuri ir gari un cilindrveidīgi, ar nelielām galvām un 12 ķermeņa posmiem.

## Kopīgās īpašības
Asinis sūc tikai mātītes, bet tēviņi ir pilnīgi nekaitīgi, jo pārtiek no nektāra, augu sulām un laputu saldajiem izdalījumiem. Mātītes dūriens ir visai sāpīgs, jo brūcē tiek ievadītas siekalas, kas kavē asins sarecēšanu. Mātītes var baroties arī ar kritušu dzīvnieku hemolimfu, apmēram 2—3 dienas pēc to nobeigšanās. Kopumā mātīte izsūc 50—200 mg asiņu. Tādējādi tās var pārnēsāt dažādu slimību ierosinātājus. Dunduru dzēlumi var izraisīt arī alerģiskus iekaisumus. Visi dunduri ir ļoti izveicīgi lidotāji. Tie parasti ir aktīvi sausā, saulainā laikā, lai gan uzturas mitrās vietās, ūdeņu tuvumā. Dunduri izvairās no tumšām, noēnotām vietām, kā arī nakts laikā tie ir neaktīvi.

Dunduru kāpuri attīstās augsnē, dūņās, trūdošās augu atliekās vai slapjās smiltīs. Mātīte dēj 300—600 olas, veidojoties olu kaudzītēm. Dēšana notiek uz augu lapām, kas atrodas virs ūdens vai ūdens tuvumā. Pēc 3—8 dienām izšķiļas kāpuri, kas izdzīvo 7 attīstības stadijas un pēc pārziemošanas iekūņojas. Pēc 4—6 nedēļām izlido jaunais dundurs. Daļai sugu kāpuri ir plēsīgi un barojas ar citu kukaiņu sugu kāpuriem. Ir arī dunduru kāpuri, kas barojas ar detrītu un augu atliekām.

## Sistemātika
**Dunduru dzimta** (*Tabanidae*)
* apakšdzimta *[[Adersiinae]]*
** ģints *[[Adersia]]*
* apakšdzimta *[[Chrysopsinae]]*
** cilts *[[Bouvieromyiini]]*
** cilts *[[Chrysopsini]]*
** cilts *[[Rhinomyzini]]*
* apakšdzimta *[[Pangoniinae]]*
** cilts *[[Pangoniini]]*
** cilts *[[Philolichini]]*
** cilts *[[Scioniini]]*
* apakšdzimta *[[Tabaninae]]*
** cilts *[[Diachlorini]]*
** cilts *[[Haematopotini]]*
** cilts *[[Tabanini]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

*Catalogue of Latvian Flies (Diptera: Brachycera)
*Latvijas daba: Dunduru dzimta
Aleksandrs Kannenbergs

**Aleksandrs Kannenbergs** (dzimis  Harkivā, miris  Rīgā) bija latviešu finanšu darbinieks un šahists.

## Dzīvesgājums
Dzimis Harkivā, pārcēlās uz dzīvi Latvijā. Jelgavas reālskolas beigšanas no 1912. līdz 1918. gadam viņš studēja RPI komerczinību nodaļā. Piedalījās Latvijas brīvības cīņās. Vēlāk strādāja vairākos lielos uzņēmumos, bet no 1936. gada finanšu ministrijā kā finanšu ministrijas valsts apdrošināšanas uzņēmuma personu apdrošināšanas daļas vadītājs un bijis AS „Vairogs" revīzijas komisijas priekšsēdētājs. 
No 1935. gada bijis Latvijas Grāmatvežu savienības biedrs.
 
## Aktivitātes šaha laukā
Ar šaha spēli viņš iepazinies jau skolas gados. Šeit arī sākusies viņa sirsnīga draudzība ar Hermani Matisonu, kas turpinājās līdz pat meistara nāvei. Neraugoties uz daudzajiem pienākumiem, Kannenbergs vienmēr pratis atlicināt laiku šaham. Viņš piedalījies Latvijas šaha dzīves pirmsākumu izveidošanā un šaha biedrību noorganizēšanā. 1920. gada 23. aprīlī iestājies 2. Rīgas Šaha biedrībā un no 1921. gada 28. janvāra līdz 1924. gada beigām bijis biedrības priekšsēdētāja H. Matisona vietnieks. Kad biedrību pārdēvēja par Rīgas šaha klubu, viņš ticis ievēlēts par tā priekšnieku. Vairākus gadus viņš vadījis gan Latvijas meistarības izcīņas turnīrus, gan dažāda cita veida sarīkojumus un sacīkstes. Aktīvi darbojies Senioru Kluba spēles komitejā kopā ar K. Bētiņu, prof. Dr. Arvīdu Kalniņu, arhitektu P. Dreimani un komponistu E. Melngaili korespondencšaha mačos ar Stokholmas šaha klubiem, izcīnot Rīgai pārliecinošu uzvaru  un nostiprinot Latviešu gambītam paliekošu vietu starptautiskā mērogā. Ar labiem panākumiem Kannenbergs piedalījies arī ierēdņu turnīros, spēlējot finanšu ministrijas pirmā komandā pie pirmā galdiņa.

Darbojies arī kā problēmists un sastādījis vairākus uzdevumus, sevišķi vērtīgs bijis viņa kā Latvijas komandas dalībnieka devums 5. starptautiskajās šaha problēmu risināšanas sacīkstēs 1934. gadā.

## Atsauces
1926. gada apvērsums

**1926. gada apvērsums** var būt:
* Maija apvērsums Polijā;
* Lietuvas 1926. gada apvērsums;
* 1926. gada 28.maija apvērsums Portugālē.
Jānis Zankevics

**Jānis Zankevics** ( — 1968. gada marts) bija Latvijas policists un politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Mazinieku partijas biedrs.

## Biogrāfija
Jānis Zankevics piedzima  Svitenes pagastā. Mācījies Bauskas pilsētas skolā un Pleskavas mērniecības skolā.

No 1920. līdz 1922. gadam Zankevics bija Latvijas Satversmes sapulces deputāts. Ievēlēts no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas saraksta, drīz pēc ievēlēšanas pievienojās partijas mazākuma frakcijai. Pēc tam strādājis par policistu: 1925. gadā bija Rīgas prefektūras 10. iecirkņa priekšnieks, 1939. gadā iecelts par 7. iecirkņa priekšnieku. No 1939. līdz 1940. gadam bija Rīgas policijas darbinieku biedrības valdes loceklis.

Otrā pasaules kara laikā devies trimdā. Miris Kolumbijas mazpilsētā Ņujorkas štatā ASV 1968. gada martā.

## Atsauces
Laidi

**Laidi**, agrāk arī **Laide**, ir ciems Kuldīgas novada Laidu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta austrumdaļā autoceļu V1272 un V1273 krustojumā  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Laidos atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bibliotēka, doktorāts, aptieka, pasts, veikals, brīvdabas estrāde. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Laidu muižas *(Laiden)* centru un Valtaiķu pagastnamu, izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Spartaks» ciemats. Laidu muižas apbūve (pils, pārvaldnieka māja, ratnīca-klēts) un parks ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Alphabeta

***Alphabeta*** ir Izraēlas popgrupa, kas uzvarēja 1978. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, dziedot kopā ar Izharu Koenu (*Izhar Cohen*). 1978. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā popgrupa izpildīja dziesmu *[[A-Ba-Ni-Bi]]*, dziesma ieguva 157 punktus, tai skaitā, maksimālos 12 punktus no piecām valstīm, sasniedzot jaunu Eirovīzijas dziesmu konkursa rekordu.

Kad kļuva skaidrs, ka Izraēla gatavojas uzvarēt konkursā, Jordānija pārtrauca savu tiešraidi, aizbildinoties ar tehniskām grūtībām. Skatītājiem tika rādīti narcišu attēli. Dienu vēlāk Jordānija raidīja Beļģijas dziesmu, kas ierindojās otrajā vietā. Šī uzvara deva tiesības Izraēlai rīkot 1979. gada Eirovīzijas dziesmu konkursu Jeruzalemē.

## Atsauces
Valtaiķi

**Valtaiķi** ir ciems Kuldīgas novada Laidu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos Vaipas upes krastā pie autoceļa P117  no pagasta centra Laidiem,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Valtaiķos atrodas luterāņu baznīca.

## Vēsture
Sena apdzīvotā vieta, rakstu avotos pirmoreiz minēta 1338. gadā, kad šeit uzcelta Livonijas ordeņa Valtaiķu pils (nopostīta 1583. gadā). Mūsdienu apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Valtaiķu muižas *(Neuhausen)* centru. 

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Arheoloģijas un mākslas pieminekļi
Valtaiķu viduslaiku pils paliekas ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis, Valtaiķu baznīcas altāris, kancele, baznīcēnu soli, durvju komplekts, ērģeļu prospekts, luktas, ērģeles un 15 vitrāžas ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi.

## Atsauces
Rude (Laidu pagasts)

**Rude** ir ciems Kuldīgas novada Laidu pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa V1272  no pagasta centra Laidiem,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Rudes muižas *(Rudden)* centru; muižas apbūve ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis. Muižas parkā aug viena no dižākajām Latvijas liepām.

## Atsauces
Sermīte

**Sermīte**, agrāk arī **Sermite**, ir ciems Kuldīgas novada Laidu pagastā. Izvietojies pagasta rietumos pie autoceļa V1295  no pagasta centra Laidiem,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Sermītē atrodas bibliotēka, Valtaiķu pasta nodaļa, veikals. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Sermites muižas *(Sergemiten)* centru, izaugusi pēckara gados kā kolhoza «Uzvara» ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Dunduru virsdzimta

**Dunduru virsdzimta** (*Tabanoidea*) ir lielākā dunduru infrakārtas (*Tabanomorpha*) mušveidīgo kukaiņu grupa, kas apvieno 6 dzimtas. Tikai viena dunduru infrakārtas dzimta netiek iekļauta dunduru virsdzimtā - . Visi šīs grupas kukaiņi ir plēsīgi.

## Sistemātika
***Dunduru virsdzimta** (*Tabanoidea*)
:* 
:* 
:* 
:* dzimta 
:* dzimta 
:* dzimta 

## Atsauces

## Ārējās saites
*Catalogue of Latvian Flies (Diptera: Brachycera)
*Superfamily Tabanoidea - Snipe Flies, March Files and Soldier Flies 
*Different classiﬁcation systems in the Diptera
Vanga

**Vanga** ir ciems Kuldīgas novada Laidu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos pie autoceļa V1266  no pagasta centra Laidiem,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Vangā atrodas veikals. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Vangas muižas (*Wangen*) centru. Divas durvju vērtnes Vangas muižas klētī (18. gadsimta vidus) ir valsts nozīmes mākslas piemineklis.

Vangas muiža piederēja Ostenzakenu dzimtai. Vangas muižas ēkā Otrā pasaules kara beigās mitinājās vācu armijas štābs. Muižas jums tika noklāts ar tīklu un egļu zariem, lai no gaisa ēka nebūtu pamanāma, tomēr krievu lidmašīnas pēc vairākkārtējiem mēģinājumiem, ēku atklāja un pilnībā iznīcināja. Ir saglabājies reiz bijušais muižas parks ar vēl sazīmējamām pastaigu taku liepu alejām, barona tējas kalniņu (parka malā pie šosejas), kurš apstādīts ar kastaņām. Ostenzakenu dzimtas kapliča un kapenes bija 1 km attālumā no muižas tuvējā mežmalā, taču kapliča un kapenes līdz mūsdienām nav saglabājusies.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces