Vācijas ķeizariskā kara flote

**Vācijas ķeizariskā kara flote** () bija Vācijas Impērijas flote, kas pastāvēja no 1871. līdz 1919. gadam. Tā izauga no nelielās Prūsijas flotes (no 1867. gada Ziemeļvācijas Federālā flote), kas galvenokārt bija paredzēta piekrastes aizsardzībai. Vēlāk ķeizars Vilhelms II ievērojami paplašināja floti. Ievērojamākais flotes komandieris bija admirālis Alfreds fon Tirpics, kurš ievērojami palielināja flotes lielumu un kvalitāti, vienlaikus pārņemot amerikāņu stratēģa Alfreda Teijera Mahena izstrādātās jūras spēku teorijas. Tā rezultātā notika jūras spēku bruņošanās sacensība ar Lielbritāniju, jo Vācijas flote kļuva par vienu no lielākajiem jūras spēkiem pasaulē, atrodoties otrajā vietā aiz Karaliskās flotes.

Vācijas flote Pirmā pasaules kara laikā izrādījās neefektīva; tās vienīgā lielā sadursme, Jitlandes kauja, beidzās neizšķirti, taču vācieši lielākoties noturēja floti ostās līdz kara beigām. Zemūdeņu flote tika ievērojami paplašināta kara laikā un apdraudēja Lielbritānijas apgādes sistēmu zemūdeņu kampaņas laikā. Kara beigās pamiera ietvaros, vāciešiem tika pavēlēts nodot Imperiālās flotes galvenos kuģus sabiedrotajiem, taču tos nogremdēja pašu apkalpes. Visiem Imperiālās flotes kuģiem bija prefikss *SMS*, kas apzīmēja () (Viņa Majestātes kuģis).
## Flotes sastāvs
* Atklātās jūras flote
* Vācijas Austrumāzijas kreiseru eskadra
* Vācijas Baltijas jūras spēki
* Vidusjūras eskadra
## Jūras kājnieki
Jūras kājniekus vācu valodā sauca par *Seebataillone* (jūras bataljoniem). Viņi dienēja gan Prūsijas Jūras spēkos, Ziemeļvācijas Federālajā Jūras spēkos, Vācijas ķeizariskajā kara flotē un mūsdienu Vācijas Jūras spēkos.
## Pirmais pasaules karš
Zaudējot Lielbritānijas Jūras spēkiem (kara sākumā 34 drednauts un kaujas kreiseris) pēc flotes lieluma, Vācijas Jūras spēki (24 drednauts un kaujas kreiseris)  centās vājināt Vācijas blokādi un pārtraukt Lielbritānijas piegādes, vienlaikus veicot aktīvu kampaņu Baltijas jūrā pret Krievijas Baltijas floti.
Lielākās vācu flotes sadursmes kara laikā parādītas zemāk:

* Atlantijas kauja (1914–1918)
** Helgolandes līča kauja — 1914. gada augusts, Vācijas flotes sakāve.
** Kreiseru Aboukir, Hog un Cressy nogremdēšana — 1914. gada 22. septembris, Vācijas flotes pilnīga uzvara.
** Reids Jarmūtā — 1914. gada 3. novembris, iznākums nav skaidrs.
* Reids Hārtlpūlā, Skarboro un Vitbijā — 1914. gada 16. decembris, iznākums nav skaidrs.
** Doggersēkļa kauja — 1915. gada 24. janvāris, Vācijas flotes sakāve.
** Jitlandes kauja — 1916. gada 31. maijs–1. jūnijs, taktiska vāciešu uzvara, stratēģiska britu uzvara.
** Otrā Helgolandes līča kauja — 1917. gada 17. novembris, iznākums neskaidrs.
* Baltijas jūra:
** Gotlandes kauja — 1915. gada 19. jūnijs, vācu flotes sakāve.
** Kauja par Rīgas līci (1915) — 1915. gada 8.–19. augusts, vācu flotes sakāve.
** Monzunda kauja — 1917. gada 12.–20. oktobris, vācu flotes uzvara.
* Klusais okeāns:
** Papeetes bombardēšana — 1914. gada 22. septembris, vācu flotes uzvara.
** Koronela kauja — 1914. gada 1. novembris, pilnīga vācu flotes uzvara.
** Folklenda kauja — 1914. gada 8. decembris, graujoša vācu flotes sakāve.
* Indijas okeāns:
** Zanzibāras kauja — 1914. gada 20. septembris, Vācijas flotes uzvara.
** Madrasas bombardēšana — 1914. gada 22. septembris, Vācijas flotes uzvara.
** Penangas kauja — 1914. gada 28. oktobris, Vācijas flotes uzvara.
** Kokosu salu kauja — 1914. gada 9. novembris, Vācijas flotes sakāve.
** Rufidži kauja — 1914. gada oktobris — 1915. gada 1. jūlijs, Vācijas jūras spēku sakāve. 
* Melnā jūra (vācu kuģi ar vācu apkalpēm tika pievienoti Turcijas flotei):
** Saričas raga kauja — 1914. gada 18. novembris, Vācijas flotes sakāve.
** Bosfora kauja — 1915. gada 10. maijs, Vācijas flotes sakāve.
** Atklātās jūras flotes nogremdēšana (1919. gada 21. jūnijs). Rezultāts: briti nogremdēja 52 kuģus, 22 uzskrēja uz sēkļa.
## Kara noziegumi
Vācijas Impērijas flote bija iesaistīta vairākos kara noziegumos, kas tika pastrādāti Pirmā pasaules kara laikā, no kuriem ievērojamākie ir:

* 1914. gada reids Skarboro, Hārtlpūlā un Vitbijā, kurā tika bombardētas vairākas Lielbritānijas ostas, izraisot 112 civiliedzīvotāju nāvi.
* Zemūdeņu kampaņa. jūras balvas noteikumi, kas paredzēja, ka tirdzniecības reideri brīdina savus mērķus un dod laiku apkalpei iekāpt glābšanas laivās, tika ignorēti, un tirdzniecības kuģi tika nogremdēti neatkarīgi no to apkalpes tautības, kravas vai galamērķa. Pēc RMS Lusitania nogremdēšanas 1915. gadā šī prakse tika pārtraukta, bet pēc tam atsākta 1917. gada februārī. Tas radīja sašutumu ASV sabiedrībā, un pamudinot ASV iesaistīties karā sabiedroto pusē.[59]
* Civilās flotes kapteiņa brita Čārlza Frajata nāvessods, kurš, komandējot pasažieru kuģi SS Brussels, mēģināja taranēt vācu zemūdeni U-33.
* Hospitāļu kuģu HMHS Llandovery Castle, HS Koningin Regentes un HMHS Dover Castle nogremdēšana.
## Kuģu karogi
right|мини|350px

War Ensign of Germany (1892-1903).svg|Kaujas kuģu karogs1892—1903
War Ensign of Germany 1903-1918.svg|Kaujas kuģu karogs1903—1919
Flag of German Empire (jack 1903).svg|Kuģa priekšgala karogs 1871—1919
Reichsdienstflagge der Kaiserlichen Marine 1893-1918.svg|palīgkuģu karogs 1893—1919


### Virsnieku karogi

|Admirālis
|Viceadmirālis
|Kontradmirālis


Kommodorestander.svg|Komodors
Divisionsstander.svg|diviziona komandieris
Flotillenstander.svg|flotiles komandieris
Kriegswimpel.svg|kaujas kuģu vimpelis


## Atsauces

## Ārējās saites

* Imperial German Navy in World War I
* German Naval History WW1
* Kaiserliche Marine Deployment 1914
* U-boat War in World War One
* Historical footage of various vessels of the Imperial German Navy – *[[filmportal]].de*