open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Banti

thumb|300px|Baltu valodās runājošo etnisko grupu izplatība

**Banti** ir kolektīvs apzīmējums vairāk nekā 400 dažādām Centrālās, Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas etniskajām grupām, kuras runā bantu valodās. Kopējais bantu skaits pārsniedz 200 miljonus.

## Vēsture
Šo terminu 1862. gadā ieviesa vācu valodnieks Vilhelms Blīks (*Wilhelm Bleek*), jo daudzās bantu valodās *bantu* nozīmē "cilvēki".

## Izcelsme
Uzskata, ka bantu priekšteči sākotnēji dzīvojuši Kamerūnas augstienēs un Nigērijas dienvidaustrumos. Apmēram 1000. gadu p.m.ē. bantu ciltis apguva ieroču un darbarīku izgatavošanu no dzelzs, un dzelzs laikmetā viņu apmetņu areāls līdz Viktorijas un Tanganjikas ezeriem. Vēlāk bantu cilšu apdzīvotā teritorija strauji paplašinājās uz dienvidiem no ekvatora un viņi atspieda vai asimilēja khoju-sanu valodās runājošos Dienvidāfrikas pirmiedzīvotājus, kuri nenodarbojās ar lauksaimniecību un turpināja lietot akmens ieročus un darbarīkus. Līdz apmēram 5. gadsimtam m.ē. bantu izplatības areāls sasniedza mūsdienu robežas.

## Ārējās saites
Ukrainas teritoriālās kopienas

thumb|300px|Ukrainas teritoriālo kopienu robežas
**Teritoriālā kopiena** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma primārā līmeņa (zemākā) teritoriālā vienība. Izveidotas administratīvās reformas gaitā no 2015. līdz 2020. gadam. Teritoriālās kopienas parasti apvieno vairāku pilsētu, ciematu un ciemu teritorijas. Vietējās pašpārvaldes institūcijas teritoriālajās kopienās ir kopienu padomes. Teritoriālās kopienas apvienotas rajonos. Reformas gaitā liela daļa teritoriālo kopienu tika organizētas uz iepriekšējo rajonu un apgabala pakļautības pilsētu bāzes.

Teritoriālās kopienas kā primārā līmeņa vienības aptver visu valsts teritoriju, izņemot pilsētas ar speciālo statusu (Kijiva un Sevastopole) un Čornobiļas atsvešināšanas zonu. Teritoriālo kopienu struktūra nav ieviesta arī Krievijas okupētajās teritorijas — Krimā, Sevastopolē, kā arī Doneckas un Luhanskas „tautas republiku“ teritorijās.

## Teritoriālo kopienu tipi un skaits
Izšķir trīs veidu teritoriālās kopienas:
* Pilsētu teritoriālās kopienas (*міська територіальна громада*) — kopiena ar centru pilsētā; tajā var būt iekļautas citas lauku vai pilsētas tipa apdzīvotās vietas;
* Ciematu teritoriālās kopienas (*селищна територіальна громада*) — kopiena ar centru ciematā; tajā var būt iekļautas citas lauku vai pilsētas tipa apdzīvotās vietas;
* Ciemu teritoriālās kopienas (*сільська територіальна громада*) — kopiena ar centru lauku ciemā; tajā var būt iekļautas citas lauku apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Bulganas nacionālais parks

**Bulganas nacionālais parks** () ir 2011. gadā izveidots nacionālais parks Mongolijas rietumos pie Ķīnas robežas.

Nacionālā parka teritorijā tek apmēram 700 kilometrus garā Bulganas (Ķīnas teritorijā — Ulunguras) upe, kas no Mongolijas Altaja ietek Ulungura ezerā. Nacionālā parka teritorijā upe sadalās daudzās attekās, un tā ir ievērojama migrējošo putnu vieta. Citu putnu sugu starpā parka teritorijā sastopams stepes piekūns un karaliskais ērglis.

## Ārējās saites
Geno Petriašvili

**Geno Petriašvili** (; dzimis ) ir bijušais gruzīnu brīvā stila cīkstonis, trīskārtējs pasaules čempions, divkārtējs Eiropas čempions, Pasaules un Eiropas čempionātu, olimpisko un Eiropas spēļu medaļnieks.

## Biogrāfija
Geno Petriašvili dzimis 1994. gadā Gori pilsētā.

2013. gadā viņš izcīnīja bronzas medaļas Pasaules un Eiropas čempionātos. Pasaules čempionātā viņš pusfinālā zaudēja Krievijas pārstāvim Hadžimuratam Gacalovam, bet cīņā par bronzu pieveica Ķīnas cīkstoni Denu Dživei. Savukārt Eiropas čempionāta pusfinālā zaudēja osetīnu izcelsmes Ukrainas cīkstonim Alenam Zasejevam, bet bronzas cīņā uzvarēja Vācijas pārstāvi Ņikitu Matjuhinu.
 
2015. gadā viņš kļuva par Eiropas spēļu un pasaules čempionāta bronzas medaļnieku. Eiropas spēlēs viņš pusfinālā zaudēja Baltkrievijas pārstāvim Aleksejam Šemarovam, bet cīņā par bronzu pieveica Armēnijas pārstāvi Levanu Berianidze. Savukārt Pasaules čempionātā pusfinālā zaudēja Azerbaidžānas pārstāvim Džamaladinam Magomedovam, bet cīņā par bronzu pieveica Mongolijas cīkstoni Žargalsaihanu Čulūnbatu.

2016. gadā Petriašvili, finālā uzvarot poli Robertu Baranu, kļuva par Eiropas čempionu. 2016. gada Riodežaneiro olimpiskajās spēlēs viņš izcīnīja bronzas medaļu. 2017. gadā viņš Parīzē kļuva par pasaules čempionu. 2018. gada pasaules čempionātā Budapeštā Geno izdevās izcīnīt pasaules čempiona titulu otro gadu pēc kārtas, finālcīņā uzveicot Ķīnas cīkstoni Denu Dživei.

2019. gadā Eiropas čempionātā Bukarestē Geno izcīnīja sudraba medaļu, zaudējot Turcijas čempionam Taham Akgilam.

2019. gada pirmsolimpiskajā pasaules čempionātā Kazahstānā līdz 125 kg svara kategorijā Geno izcīnīja zelta medaļu un saņēma olimpisko licenci nacionālajai olimpiskai komitejai vīriešu brīvās cīņas svara kategorijā 125 kg.

2020. gada februārī Itālijas galvaspilsētā notikušajā kontinenta čempionātā svara kategorijā līdz 125 kg cīņā par čempiona titulu uzvarēja sportistu no Polijas Robertu Baranu un izcīnīja Eiropas čempionāta zelta medaļu.

2020. gada vasaras olimpiādē Petriašvili ieguva sudraba medaļu.

2021. gada pasaules čempionātā, kas notika Oslo, viņš kļuva par pasaules čempionāta sudraba medaļnieku svara kategorijā līdz 125 kg. Finālā viņš piekāpās Irānas cīkstonim Amiram Hoseinam Zarem.

Arī 2022. gada Eiropas čempionātā Budapeštā Petriašvili izcīnīja sudraba medaļu, šoreiz finālā viņš zaudēja turkam Taham Agilam.

 Parīzē izcīnīja zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alberts Popovs

**Alberts Popovs** (; dzimis  Sofijā) ir bulgāru kalnu slēpotājs.

Pasaules kausa sacensībās startē kopš 2014. gada. Pirmo reizi vietu uz pjedestāla Pasaules kausa posmā Popovs ieguva  ASV. Pirmo uzvaru Pasaules kausa sacensībās izcīnīja  Madonnā di Kampiljo, Itālijā. 2018. gada Pasaules junioru čempionātā Davosā A. Popovs izcīnīja bronzas medaļu milzu slalomā.

Piedalījies 2018., 2022. un 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 2022. gada olimpiādē Pekinā viņa iegūtā 9. vieta slalomā bija augstākais sasniegums Bulgārijai 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alvaro Negredo

**Alvaro Negredo Sančess** (, dzimis ) ir Spānijas bijušais futbolists, spēlēj uzbrucēja pozīcijā, bijis Spānijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Spānijā, Anglijā, Turcijā un Apvienotajos Arābu Emirātos. Ar ''Manchester City'' komandu 2014. gadā uzvarējis Anglijas Premjerlīgā. Deviņu sezonu laikā *[[La Liga]]* turnīrā, nospēlējis 299 mačus un guvis 120 vārtus.

Spānijas futbola izlases sastāvā debitējis 2009. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2012. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Sevilla**

* Copa del Rey: 2009—10

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2013—14
* Anglijas Līgas kauss: 2013—14

**Al Nasr**

* AAE Līgas kauss: 2019—20

**Spānija**

* Eiropas čempionāts: 2012

## Ārējās saites
Kristians Madžo

**Kristians Madžo** (, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras sākumā spēlējis Itālijas komandās ''Vicenza'', ''Fiorentina'' un ''Sampdoria''. 2008. gadā pievienojies ''Napoli'', kur pavadījis 10 sezonas, kuru laikā aizvadījis 307 mačus un guvis 23 vārtus. Ar *Napoli* izcīnījis arī divus Itālijas kausus.

Itālijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2012. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Napoli**

* Itālijas kauss: 2011–12, 2013–14
* Itālijas Superkauss: 2014

## Ārējās saites
Federiko Baldzareti

**Federiko Baldzareti** (, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis dzimtās pilsētas komandā ''Torino''. 2005. gadā pievienojies ''Juventus''. 2007. gadā ticis pārdots *[[ACF Fiorentina]]*, bet pēc pussezonas pievienojies ''Palermo'', kuru pavadījis piecas sezonas, kuru laikā aizvadījis 159 mačus. Savu karjeru noslēdzis ''Roma''.

Itālijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2012. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Juventus**

* Itālijas B sērija: 2006–07

## Ārējās saites
Quo Vadis, Aida?

***Quo Vadis, Aida?*** ir 2020. gada Bosnijas spēlfilma. Filmas scenārija autore, producente un režisore ir Jasmila Žbaņiča. Šī filma ir divpadsmit starptautisku kinostudiju kopražojums, un tās pirmizrāde notika 77. Venēcijas kinofestivāla pamatprogrammā. To nominēja 93. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā starptautiskā spēlfilma" un tā ieguva 34. Eiropas Kino balvu kategorijā "Labākā filma".  Producents Damirs Ibrahimovičs par filmas veidošanu saņēma Ivica Matiča balvu.

Filma ataino Srebrenicas slaktiņa notikumus, kuru laikā Serbijas karaspēks serbu kara noziedznieka Ratko Mladiča vadībā 1995. gada jūlijā nogalināja bosniešu vīriešus un zēnus. Visi notikumi ir parādīti no mātes un skolotājas Aīdas skatupunkta, kas strādā Apvienoto Nāciju Organizācijā par tulku. Pēc trīsarpus aplenkuma gadiem Srebrenicas pilsēta, kas atrodas netālu no Serbijas ziemeļaustrumu robežas, 1993. gadā tika pasludināta par ANO drošības zonu un nodota ANO holandiešu bataljona aizsardzībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Labucs

**Jānis Labucs** (dzimis 1990. gada 9. aprīlī) ir latviešu žurnālists, kanāla TV24 raidījumu vadītājs, kurā strādā kopš 2014. gada. Tajā vadījis tādus raidījumus kā *[[Uz līnijas]]*, *#Spilgtenis* un *Rīga runā.* Kopš Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gada februārī vadīja raidījumu "Aktuālais par karadarbību Ukrainā". Tika atstādināts no raidījuma vadītāja amata 2024. gada martā pēc tam, kad, nezinādams, ka vēl atrodas tiešajā ēterā, pauda rupju viedokli par Latvijas aizsardzības ministra psihisko stāvokli. Vēlāk, pēc atvainošanās, atjaunots amatā.

## Atsauces
Braiena dzīve

**"Braiena dzīve"** () ir 1979. gada Apvienotās Karalistes kinokomēdija, kuras autori un aktieri ir humora trupas *[[Monty Python]]* dalībnieki (Greiems Čepmens, Džons Klīzs, Ēriks Aidls, Terijs Giljams, Terijs Džonss un Maikls Peilins). Filmas režisors ir Terijs Džonss.

Filma vēsta par Braienu Koenu (Čepmens), jaunu ebreju romiešu okupētajā Jūdejā, kurš tiek sajaukts ar Mesiju.

"Braiena dzīve" pirmizrāde notika . Izdošanas brīdī filma izraisīja pretrunīgas emocijas tajā attēlotās reliģiskās satīras dēļ. Filma izraisīja protestus no vairākām reliģiskajām grupām. Dažās valstīs, tostarp Īrijā un Norvēģijā, filmu aizliedza demonstrēt, un dažās no tām, piemēram, Itālijā, aizliegums ilga vairākas desmitgades. Neskatoties uz to, filma guva plašus finansiālos panākumus, kļūstot par ceturto ienesīgāko 1979. gada filmu Lielbritānijā, kā arī par ienesīgāko Lielbritānijas filmu ASV. Filma vēl joprojām ir saglabājusi savu popularitāti un tiek dēvēta par vienu no visu laiku labākajām komēdijām. 2006. gada *[[Channel 4]]* aptaujā, "Braiena dzīve" tika atzīta par visu laiku labāko komēdiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
2061. gads

**2061. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies sestdienā.

## Gaidāmie notikumi

* 24. jūlijs – Paredzams, ka Haleja komēta būs redzama pirmo reizi kopš 1986. gada, kad tā pēdējo reizi sasniedza perihēliju.
* 1. septembris – Tiks atvērta Sv. Gabriela skolas laika kapsula, kas atrodas Biggarā, Saskačevanā, Kanādā, par godu tās skolas nodaļas (*[[Lielās Saskatūnas katoļu skola]]*) 150. gadadienai.
* Komerciālā elementu ieguve uz Mēness varētu būt ekonomiski izdevīga.
* Līdz ši gadam ir plānots demontēt visus 6 Fukušimas atomelektrostacijas reaktorus. Tomēr saskaņā ar 2023. gada *[[Voice of America]]* ziņojumu daži eksperti ir teikuši, ka līdz 2051. gadam nebūs iespējams novākt visas izkusušās degvielas atliekas, un tas prasītu 50–100 gadus, ja tas vispār tiktu panākts.

### 31. decembris

* Beidzas Singapūras un Malaizijas ūdens līguma termiņš.
* Amerikas Zinātnes attīstības asociācija pabeigs 1985. gadā aizsāktos centienus "palīdzēt visiem amerikāņiem iegūt lasītprasmi zinātnē, matemātikā un tehnoloģijās", pamatojoties uz noteiktiem kritērijiem.

## Atsauces
Rikardo Montolivo

**Rikardo Montolivo** (, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru 2003. gadā sācis *[[Atalanta]]* komandā, bet 2005. gadā pievienojies ''Fiorentina''. Septiņu gadu laikā ar *Fiorentina* komandu aizvadījis vairāk nekā 250 mačus. 2012. gadā kā brīvais aģents noslēdzis līgumu ar ''Milan''. No 2013. līdz 2017. gadam bijis *Milan* komandas kapteinis. Futbolista karjeru beidzis 2019. gadā.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2007. gadā. Piedalījies 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2012. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**AC Milan**

* Itālijas Superkauss: 2016

## Ārējās saites
Otruba grīslis

**Otruba grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas rietumu, centrālajā un dienvidu daļā, kā arī ļoti reti Latvijā.

Ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Apraksts
Otruba grīslis ir daudzgadīgs, 40-80 cm garš lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai, jo tā vīrišķie ziedi atrodas vārpiņu augšdaļā.

Augs veido nelielu ceru. Tā stublājs ir trīsšķautņains, nav spārnains, un ir diezgan raupjš un spēcīgs. Lapas ir pelēkzaļas, īsākas nekā stublājs, aptuveni 0,5-1 cm platas. Lapas gals ir smails. Pie stublāja pamata ir gaiši brūnas lapu makstu paliekas. Ziedkopa ir blīva, 2—5 cm gara, to vārpiņas ir strupas. Seglapas ir īsas un plēkšņveidīgas. Augļa pūslītis ir bāli zaļš, olveidīgs, 0,3-0,45 cm garš, tam ir smalks, neskaidrs dzīslojums. Pūslīša virsma ir gluda. Sašaurinājums divzobainā knābītī ir pakāpenisks. Knābīša gala zobiņi vienāda garuma. Segplēksne ir zaļganbrūna, olveidīga, galā īsi smaila, mazliet īsāka nekā pūslītis. Zied maija beigās, jūnijā.

## Atsauces
Bālganais grīslis

**Bālganais grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā sastopama Eiropas ziemeļu un kalnu apvidos, kā arī vietumis Āzijā un Ziemeļamerikas austrumu daļā.

Latvijā suga bieži sastopama purvainās un aizaugošās pļavās, mežmalās un krūmājos.

## Apraksts
Bālganais grīslis ir daudzgadīgs, 20-60 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir ļoti īss knābītis.

Augs ir dzeltenīgi zaļš un tas  veido blīvu, nelielu ceru. Auga stublājs ir stāvs, trīsšķautņains, aplapots. Lapas ir dzeltenzaļas, šauras, 0,2-0,4 cm platas un garākas nekā stublājs. Lapu mala ir apmatota. Apakšējo lapu makstis ir gaišbrūnas un šķeldrainas. Ziedkopas galotnē ir viena vīrišķo ziedu vārpiņa, un zem tās ir 2-3 diezgan tuvu novietotas sievišķo ziedu vārpiņas. Apakšējās vārpiņas seglapa ir ziedkopas garumā vai īsāka. Vārpiņas ir cilindriskas, 1,5-4 cm garas un 0,4-0,7 cm platas, ar kātiņu, stāvas vai apakšējās nokarenas. Augļa pūslītis ir dzeltenzaļš, gluds, olveidīgs, ar redzamu dzīslojumu, knābītis tikko samanāms vai knābīša nav. Augļa pūslīša segplēksne ir bāldzeltena, akotveidīgi nosmailota, īsāka nekā pūslītis. Zied maija beigās, jūnijā.

## Atsauces
Sāres grīslis

**Sāres grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā ar nodalītu Eiropas un Āzijas areālu.

Suga ir bieži sastopama visā Latvijā teritorijā, dažāda lieluma grupas mitrās vietās pļavās, purvos un ūdenstilpju piekrastē.

## Apraksts
Sāres grīslis ir daudzgadīgs, 10-50 cm garš grīšļu dzimtas lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupas sugai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir īss knābītis.

Augs veido ļoti skraju, irdenu ceru. Stublājs ir stāvs, stīvs un rievains. Lapas ir zilganzaļas, 0,2-0,4 cm platas un īsākas nekā stublājs. Stublāja galotnē ir viena vīrišķo ziedu vārpiņa. Zem tās diezgan attālu ir 2-3 cilindriskas, skrajas, 1,5-3 cm garas un stāvas sievišķo ziedu vārpiņas ar taisnu kātiņu. Apakšējās vārpiņas seglapa ziedēšanas laikā ir mazliet garāka nekā vārpiņa, maksts gara un šaura. Augļa pūslītis ir zaļganbrūns, kails, pēkšņi sašaurināts īsā, mazliet liektā knābītī. Segplēksne ir brūna, gari nosmailota un ar gaišu apmali, īsāka nekā pūslītis. Zied maijā, jūnijā.

## Atsauces
Oto fon Šepings

**Oto fon Šepings** (, , dzimis , miris ) bija Kurzemē dzimis vācbaltiešu izcelsmes Krievijas impērijas ģenerālmajors, piedalījies 1812. gada karā.

Oto fon Šepings bija Kurzemes politiķa, Bornsmindes muižas īpašnieka Dītriha Ernsta fon Šepinga un krievu diplomāta Oto Magnusa fon Štakelberga meitas Elizabetes jaunākais dēls. Iesākumā strādājis Krievijas ārlietu dienestā, kopš 1812. gada — dienests Krievijas armijā. 1812. gada kara laikā piedalījies kaujās pie Vitebskas, Smoļenskas, Borodinas kaujā, Krievijas armijas sastāvā iegāja Berlīnē 1813. gadā. 1815. gadā tika iecelts par cara Aleksandra I flīģeļadjutantu. No 1819. gada — Gvardes Korpusa štāba priekšnieka palīgs. 1824. gadā atvaļinājies no kara dienesta. Pēdējos 20 dzīves gadus galvenokārt uzturējās Parīzē. Oto fon Šepinga dēls no laulības ar Mariju Čertkovu bija etnogrāfs un mitologs Dmitrijs Šepings (1823—1895).

## Ārējās saites
* Шеппинг Дмитрий Андреевич (Оттон Густав), барон
Jaunannas mežmuižas medību pils

**Jaunannas mežmuižas medību pils** ir Latvijas arhitektūras piemineklis, kas atrodas Alūksnes novada Jaunannas pagasta Mežtekās, Pededzes upes kreisajā krastā.

Medību pils celta pēc 1904. gada, kad apkārtni savā īpašumā ieguva Aksels fon Delvigs (1851—1916). Masīvā celtne būvēta no rupji tēstiem laukakmeņiem. Pēc Delviga nāves pili mantoja meitas Edītes vīrs Arturs fon Vāls. Agrārās reformas laikā pils tika nacionalizēta. 20. gadsimta trīsdesmito gadu vidū pilī saimniekoja Meža departaments, tornis tika izmantots ugunsnovērošanai, bet daļā ēkas tika ierīkoti dzīvokļi. Savukārt no 1991. gada pils īpašnieks ir Valsts mežu dienests.

## Ārējās saites
* Par Jaunannas mežmuižas medību pili delfi.lv
* 
*
Fabio Borīni

**Fabio Borīni** (; dzimis ) ir Itālijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Borīni pārstāv *[[EFL League Two]]* komandu *[[Salford City F.C.|Salford City]]*.

Savu karjeru sācis Anglijas komandā ''Chelsea''. 2011. gadā pievienojies *[[AS Roma]]*, bet jau nākamajā sezona atgriezies Anglijā, lai pārceltos uz ''Liverpool'' komandu. 2013—14. gada sezonu pavadījis īrē ''Sunderland'', bet 2015. gadā pievienojies komandai pilnvērtīgi. Vēlāk spēlējis arī Itālijas komandās ''Milan'' un ''Hellas Verona''.

Itālijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2012. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Morgans De Sanktiss

**Morgans De Sanktiss** (, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākas Itālijas komandas. Savu karjeru sācis ''Pescara'', spēlējis arī ''Juventus'', ''Udinese'', ''Napoli'' un ''Roma''. Spēlējis arī Spānijas komandā ''Sevilla'' un Turcijas komandā *[[Stambulas "Galatasaray"|Galatasaray]]*, bet karjeru 2017. gadā noslēdzis Francijas 1. līgas komandā ''Monaco''.

Itālijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2008. un 2012. gada Eiropas čempionātā, 2010. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Juventus**

* Itālijas A sērija: 1997–98
* Itālijas Superkauss: 1997

**Udinese**

* UEFA Intertoto kauss: 2000

**Galatasaray**

* Turcijas Superkauss: 2008

**Napoli**

* Itālijas kauss: 2011–12

**Monaco**

* Francijas 1. līga: 2016–17

## Ārējās saites
Limbs (instruments)

[thumb|202x202px|[Teodolīts|Teodolīta vertikālais un horizontālais limbs]]
**Limbs** (no latīņu *limbus* — 'apmale') ir vienādās daļās (visbiežāk grādos) iedalīts disks vai gredzens, ar kuru mēra leņķi. Limbi tiek izvietoti kompasos, darbagaldos un citur. Rādījumi tiek nolasīti tieši vai izmantojot noniju.
Ziemeļalbānijas Alpi

**Ziemeļalbānijas Alpi** () jeb **Prokletije** ( — ‘Nolādētie kalni’) ir  gara kalnu grēda reģionā, kur satiekas Albānijas, Melnkalnes un Kosovas robežas. 

Tā ir Dināru kalnienes augstākā, vistālāk uz dienvidiem esošā daļa. Ziemeļalbānijas Alpu 2694 metrus augstā Jezercas virsotne piektais augstākais kalns Albānijā, 2534 metrus augstā Zla Kolata ir Melnkalnes augstākā virsotne, bet 2656 metrus augstā Ģeravica ir otrs augstākais kalns Kosovā.

## Galerija

Liqeni_I_Madhe_Peje_Kosovo_from_Fatos_Katallozi.jpg
Tamara_01.JPG
Maja_Arapit.jpg
BogëKosovë.jpg
Đeravica.jpg|Ģeravica


## Ārējās saites
Šarplanina

**Šarplanina** (, ) ir kalnu grēda Kosovas dienvidos un Ziemeļmaķedonijas ziemeļaustrumos. Neliela kalnu daļa atrodas Albānijā.

Kalnu grēdas augstākā virsotne 2748 metrus augstā Tito smaile ir nosaukta Josipa Broza Tito vārdā. 

Gan kalnu Kosovas, gan Ziemeļmaķedonijas daļā ierīkoti nacionālie parki. Kalnu grēda lielākoties ir bez kokiem un 30 kalnu virsotnes ir augstākas par 2500 metriem. Šarplaninas kalni attēloti Ziemeļmaķedonijas galvaspilsētas Skopjes ģerbonī.

## Galerija

Brod_Dragash.jpg
Krokusi_i_Sharrit_(Crocus_scardicus).jpg
Rudoka_e_madhe,_Brod.jpg
Luboteni.JPG
Karanikola_Lake.jpg


## Ārējās saites
Blagoveščenska

**Blagoveščenska** var būt:

* Blagoveščenska — pilsēta Amūras apgabalā;
* Blagoveščenska — pilsēta Baškortostānā;
* *[[Jussendo]]*, īstajā vārdā Žanna Blagoveščenska.
Ģeravica

**Ģeravica** () ir otra augstākā, aiz Jezercas, Dināru kalnienes Ziemeļalbānijas Alpu virsotne un otra augstākā (pēc citām ziņām augstākā) Kosovas virsotne.

## Ārējās saites

* Ģeravica summitpost.org
Deivids

**Deivids** var būt:

* Džonatans Deivids (*Jonathan David*; 2000) ― kanādiešu futbolists;
* Kīts Deivids (*Keith David*; 1956) ― amerikāņu aktieris un kinoproducents;
* Lerijs Deivids (*Larry David*; 1947) — amerikāņu komiķis, scenārists, aktieris un televīzijas producents.

## Skatīt arī
* *[[David]]*
* Deividss
Slovjanoserbija

thumb|right|Slovjanoserbijas karte
thumb|right|Slovjanoserbijas izvietojums
**Slovjanoserbija** bija Krievijas impērijas izveidota administratīvā teritorija Balkānu pareizticīgo kolonistu izvietošanai mūsdienu Ukrainas Luhanskas apgabala un Doneckas apgabala teritorijās. Pastāvēja no 1753. līdz 1764. gadam. Administratīvais centrs Bahmutā.

1755. gadā šeit dzīvoja 1513 cilvēki. 1763. gadā iedzīvotāju skaits pieauga un šeit dzīvoja 3992 vīrieši (sievietes netika uzskaitītas), no kuriem 378 bija serbi.

1753. gada 29. maijā Krievijas impērijas Senāts mazapdzīvotajās stepju zemēs aicināja apmesties pareizticīgos serbus, rumāņus, moldāvus, bulgārus, grieķus no Osmaņu impērijas kontrolētajiem Balkāniem. Slovjanoserbija atradās starp Krievijas sastāvā esošo Slobodas Ukrainu un pusautonomo Zaporižjas Siču.

Jaunizveidoto apgabalu kontrolēja impērijas Senāts un Kara kolēģija. Jaunie kolonisti 1764. gadā izveidoja Bahmutas huzāru brigādi. Teritorijas militārie vadītāji bija pulkveži Rajko Depreradovičs un Jovans Ševičs.

1764. gadā Slovjanoserbiju pārveidoja par Jekaterinoslavas guberņas Doneckas ujezdu.
Zurabs Datunašvili

**Zurabs Datunašvili** (; dzimis ) ir Gruzijas un Serbijas grieķu-romiešu stila cīkstonis, 2020. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs, Pasaules un trīskārtējs Eiropas čempions.

## Biogrāfija
2011. gadā Datunašvili spēja kļūt par junioru pasaules čempionāta sudraba medaļas ieguvēju. 2012. gada aprīlī Gruzijas cīkstonis kļuva par pirmo olimpiskajā kvalifikācijas turnīrā un izcīnīja ceļazīmi uz vasaras olimpiskajām spēlēm. Spēlēs Londonā Datunašvili startēja kategorijā līdz 74 kg. Gruzijas cīkstonis pārliecinoši aizvadīja divas sacensību kārtas, taču ceturtdaļfinālā piekāpās azerbaidžānim Eminam Ahmedovam un izstājās no tālākās cīņas par medaļām.

2013. gadā Zurabs kļuva par Eiropas čempionāta sudraba medaļnieku savā dzimtajā Tbilisi, finālā zaudējot krievam Romanam Vlasovam. 2014. gadā Datunašvili bija tuvu pasaules čempionāta bronzas medaļas izcīnīšanai, bet cīņā par trešo vietu Zurabs zaudēja azerbaidžānim Elvinam Mursalijevam. 2015. gadā Zurabs piedalījās pirmajās Eiropas spēlēs Baku. Spēļu atklāšanas ceremonijā Datunašvili tika uzticētas tiesības nest Gruzijas karogu. Kategorijā līdz 75 kg Gruzijas cīkstonis spēja sasniegt pusfinālu, taču tur atkal piekāpās Mursalijevam. Cīņā par bronzas medaļu Zurabs piekāpās arī krievam Čingizam Labazanovam.

2016. gada martā, finālā uzvarot serbu Viktoru Nemesu, Datunašvili uzvarēja  Eiropas čempionātā Rīgā. 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņu pirmajā kārtā "izsita" Kazahstānas cīkstonis Dosžans Kartikovs. 2017. gada Eiropas čempionātā Novi Sadā viņam izdevās savu iepriekšējā gada panākumu atkārtot. Viņš otrreiz pēc kārtas izcīnīja čempiona titulu, šoreiz finālā pieveicot baltkrievu Radiku Kuļijevu.

2018. gadā Datunašvili radās konflikts ar Gruzijas Cīņas sporta federāciju, kas bija par iemeslu tam, ka Zurabs pieņēma Serbijas pilsonību un turpmāk savā cīkstoņa karjerā pārstāvēja Serbiju.

Pirmās sacensības, kurās Datunašvili pārstāvēja Serbiju, bija 2020. gada Eiropas čempionāts, kur jau pirmajā cīņā viņš zaudēja lietuvietim Eividam Stankevičam un ieņēma tikai 11. vietu. Nākamajā, 2021. gada Eiropas čempionātā, finālā uzvarot Baltkrievijas cīkstoni Kirilu Maskeviču, Zurabs izcīnīja čempiona titulu. 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš ieguva bronzas medaļu. Bet divus mēnešus vēlāk, 2021. gada oktobrī ieguva pirmo pasaules čempionāta zelta medaļu.

### Galveno sacensību rezultāti
### Olimpiskās spēles

#### Pasaules čempionāti

#### Eiropas spēles

#### Eiropas čempionāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Sadursme (1996. gada filma)

**"Sadursme"** () ir 1996. gada Kanādas un Apvienotās Karalistes psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir Deivids Kronenbergs. Filmā galvenās lomas atveido Džeimss Speiders, Hollija Hantere, Eliass Koteass, Debora Kara Angere un Rozanna Ārkete.

Pēc iekļūšanas autoavārijā, filmu producents Džeimss Ballards (Speiders) iesaistās grupā, kuru dalībnieki gūst seksuālu uzbudinājumu, skatoties un atdarinot autoavārijas.

"Sadursme" pirmizrāde notika 1996. gada Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Filma saņēma Žūrijas balvu — unikālu balvu, kas atšķiras no žūrijas balvas, jo to nepiešķir katru gadu, bet tikai pēc oficiālās žūrijas pieprasījuma. 2020. gada intervijā Kronenbergs izteicās, ka, viņaprāt, kinofestivāla žūrijas prezidents Frānsiss Fords Kopola bija tik dedzīgi pret filmu, ka citi žūrijas locekļi, kas atbalstīja filmu, apvienojās, lai pasniegtu Kronenbergam šo balvu. Kopolas nepatika pret filmu bija tik liela, ka, pēc Kronenberga teiktā, Kopola atteicās personīgi pasniegt balvu režisoram. Filma saņēma sešas Kanādas ''Genie'' balvas. Laika gaitā "Sadursme" ir kļuvusi par kulta filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Slobodas Ukraina

[thumb|Krievijas-Polijas robeža Ukrainā pēc Andrusovas pamiera 1667. gadā. Redzama [Mazkrievija un Slobodas Ukraina. Ar sarkanu iezīmēta Belgorodas aizsardzības līnija.]]
thumb|Aptuvenās Slobodas Ukrainas robežas
thumb|Slobodas Ukrainas kazaku pulku teritorijas
**Slobodas Ukraina** bija vēsturisks teritoriāli administratīvs reģions mūsdienu Ukrainas un Krievijas Federācijas teritorijās. Nosaukums veidojies no šajā reģionā 17. gadsimta sākumā izveidotajām slobodām, un tika izmantots līdz 19. gadsimta sākumam.

Reģions robežojās ar Hetmanātu, Zaporižjas Siču un Maskaviju. Teritorijas robežas pamatā veidoja Ostrožokas, Izjumas, Harkivas, Ohtirkas un Sumu kazaku vienību teritorijas.

## Vēsture
16. gadsimta sākumā šis mazapdzīvotais un tatāru reidu plosītais reģions nonāca Maskavijas kontrolē. Šeit arī dzīvoja no valsts varas bēgošie cilvēki, kas nodarbojās ar biškopību, zvejniecību un medībām. Viņi arī attīstīja sāls ieguvi, kas galvenokārt notika Bahmutas reģionā un pie mūsdienu Slovjanskas.

16. gadsimta gaitā šeit no ziemeļiem ienāca Maskavijas karaspēks, kas veidoja aizsardzības līnijas pret Krimas hanistes uzbrukumiem, bet no rietumiem ukraiņu zemnieki. Lai nodrošinātu savu varu, Maskavija šeit veidoja jaunas garnizonu apmetnes. Tāda bija 1585. gadā Orla, Livni, Voroņeža, 1592. gadā Jeļeca, 1596. gadā Belgoroda, Starijoskola, Kurska, 1599. gadā Valuiki.

1635.—1654. gadā šeit izbūvēja Belgorodas aizsardzības līniju (*Белгородская черта*). 
17. gadsimta beigās Slobodas Ukrainas iedzīvotāju skaits sasniedza 120 000. 1732. gada tautas skaitīšana uzrādīja 400 000 iedzīvotājus, bet 1773. gadā to bija jau vairāk nekā 660 000. Ukraiņu ienākšana pavirzīja ukraiņu etnogrāfiskās zemes robežu 120-200 km uz austrumiem. 18. gadsimta vidū Slobodas Ukraina veidoja 25% no ukraiņu etnogrāfiskās teritorijas.

Krievija veicināja ukraiņu kolonizāciju, jo pieaugošais iedzīvotāju skaits nodrošināja valsts robežas. Šejienes iedzīvotājiem piešķīra slobodu tiesības, tradicionālās kazaku brīvības un militāro vienību pārvaldi. Ietekmīgāko kazaku ģimeņu pārstāvji parasti ieņēma visus vadošos amatus.

18. gadsimta sākumā Belgorodas aizsardzības līnija zaudēja savu nozīmi, jo no 1731. līdz 1733. gadam izbūvēja Ukrainas līniju.
1765. gada 28. jūlijā ķeizariene Katrīna II izbeidza kazaku administratīvo sistēmu. Kazaku militārās vienības iekļāva Krievijas Impērijas armijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stīvens Vords

**Stīvens Roberts Vords** (, dzimis ) ir bijušais Īrijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Īrijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Īrijā, bet 2007. gadā pievienojies Anglijas čempionāta komandai *[[Wolverhampton Wanderers]]*. Tur viņš spēlēja līdz 2014. gadam, kopumā aizvadot 239 mačus. 2014. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai ''Burnley'', kur viņš pavadīja piecas sezonas, nospēlējot 113 mačus. Vēlāk spēlējis arī ''Stoke City'' un ''Ipswich Town'', bet karjeru noslēdzis ''Walsall''.

Īrijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Wolverhampton Wanderers**

* Anglijas čempionāts: 2008–09

**Burnley**

* Anglijas čempionāts: 2015–16

## Ārējās saites
Kevins Doils

**Kevins Edvards Doils** (, dzimis ) ir bijušais Īrijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Īrijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Īrijā, bet 2005. gadā pievienojies Anglijas čempionāta komandai ''Reading'', kur pavadījis četras sezona, nu kurām divas Anglijas Premjerlīgā. No 2009. līdz 2015. gadam spēlējis *[[Wolverhampton Wanderers]]*. Savu karjeru noslēdzis MLS komandā Kolorādo "Rapids".

Īrijas futbola izlases sastāvā debitējis 2006. gadā. Piedalījies 2012. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Cork City**

* Īrijas Premjerlīga: 2005

**Reading**

* Anglijas čempionāts: 2005–06

**Wolverhampton Wanderers**

* Anglijas Pirmā līga: 2013–14

## Ārējās saites
Olehs Husjevs

**Olehs Husjevs** (, dzimis ) ir bijušais Ukrainas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Ukrainas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeras lielāko daļu pavadīijs Kijivas "Dinamo" komandā, kur spēlējis no 2003. līdz 2018. gadam. Ar komandu izcīnījis piecus Ukrainas Premjerlīgas čempionu titulus, kā arī piecus Ukrainas kausus.

Ukrainas futbola izlases sastāvā debitējis 2003. gadā. Piedalījies 2006. gada FIFA Pasaules kausā un 2012. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2003—04, 2006—07, 2008—09, 2014—15, 2015—16
* Ukrainas kauss: 2004-05, 2005-06, 2006-07, 2013-14, 2014—15
* Ukrainas Superkauss: 2004, 2006, 2007, 2009, 2011

## Ārējās saites
Jekaterina Rjabova

**Jekaterina Rjabova** (; dzimusi  Maskavā) ir bijusī krievu daiļslidotāja, kura sacensībās pārstāvēja Azerbaidžānu. Startēja individuālajā slidojumā.

Daiļslidošanā trenējas kopš trīs gadu vecuma, pirmais treneris bija tēvs Aleksejs Rjabovs. Sacensībās sākotnēji pārstāvēja Krieviju. Kopš 2018. gada pārstāv Azerbaidžānu, tādējādi izvairoties no konkurences par vietu Krievijas izlases sastāvā lielajās starptautiskajās sacensībās. Lielākie sasniegumi ir divas izcīnītās 6. vietas Eiropas čempionātā (2020, 2022), kā arī 9. vieta 2022. gada Pasaules čempionātā. Piedalījās 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā, kur viņas izcīnītā 15. vieta bija augstākais sasniegums Azerbaidžānai šajās olimpiskajās spēlēs.

2022. gada septembrī J. Rjabova paziņoja par karjeras beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Novoserbija

thumb|right|Novoserbijas karte
thumb|right|Novoserbijas atrašanās vieta
**Novoserbija** vai **Nova Serbija** bija Krievijas Impērijas izveidota militāri administratīva teritorija mūsdienu Ukrainas Kirovohradas apgabala teritorijā no 1751. līdz 1764. gadam. Izveidota Polijas-Lietuvas ūnijas un pusautonomā kazaku Hetmanāta pierobežā. Uz šejieni pārcēla pareizticīgos serbus, moldāvus, melnkalniešus, rumāņus. Teritorijas centrs atradās Novomirhorodā.

Imperatore Elizabete I teritoriju izveidoja 1752. gada janvārī. Lai arī oficiālais jaunās teritorijas mērķis bija Krievijas Impērijas aizsardzība pret turku un Krimas hanistes uzbrukumiem, šī teritorija Krievijai deva bāzi, no kuras tā varēja kontrolēt Zaporižjas Sičas kazakus, izolējot Zaporižju no Labā krasta Ukrainas un daļēji no Kreisā krasta Ukrainas, kā arī veicināja Krievijas ekspansijas plānus Ukrainas stepju reģionā.

Krievijas valdība no šejienes padzina aptuveni 4000 vietējo kazaku iedzīvotāju mājsaimniecības. Viņu vietā ieveda serbu militāros kolonistus no Austrijas Hābsburgu kontrolētajām serbu zemēm, kam vēlāk pievienojās pareizticīgo tautu pārstāvji no Osmaņu impērijas kontrolētajiem Balkāniem.

## Atsauces
Nenads Žugajs

**Nenads Žugajs** (; dzimis ) bija horvātu grieķu-romiešu stila cīkstonis, 2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks, Pasaules un Eiropas čempionātu bronzas medaļu ieguvējs, cita slavenā horvātu cīkstoņa Nevena Žugaja dvīņubrālis.

## Biogrāfija
Nenads Žugajs dzimis 1983. gadā Zagrebā. 2009. gadā, finālā pieveicot Itālijas cīkstoni Andrea Minguzi, viņš kļuva par Vidusjūras spēļu čempionu. 2010. gada pasaules čempionāta viņš izcīnīja trīs uzvaras un iekļuva pusfinālā, kur zaudēja kubietim Pablo Šorejam, bet pēc tam cīņā par trešo vietu uzveica Turcijas cīkstoni Nazmi Avludžu. 

2012. gadā viņš piedalījās Londonas olimpiskajās spēlēs, bet tur pēc zaudējuma astotdaļfinālā Azerbaidžānas sportistam Eminam Ahmadovam ieņēma tikai 10. vietu.

2013. gadā viņš izcīnīja bronzas medaļu Eiropas čempionātā. Šoreiz viņš pusfinālā zaudēja krievu cīkstonim Aleksejam Mišinam, bet cīņā par bronzas medaļu uzveica Azerbaidžānas cīkstoni Samanu Tahmasebi. Otru bronzas medaļu togad viņš ieguva Vidusjūras spēlēs. 2013. gada pasaules čempionātā Nenads ceturtdaļfinālā zaudēja somam Rami Hietaniemi un ieņēma 7. vietu.

2014. gads Žugajam bija neveiksmīgs, jo abos čempionātos viņš zaudēja jau pirmajā cīņā — pasaules čempionātā Ungārijas cīkstonim Viktoram Lerincam, Eiropas čempionātā krievam Aleksejam Mišinam.

2015. gadā horvātu sportists piedalījās Eiropas spēlēs, kur zaudēja pusfinālā un gandarījuma cīņā par bronzas medaļu un ieguva dalītu piekto vietu. Pasaules čempionātā viņš zaudēja ceturtdaļfinālā un čempionātu noslēdza 8. vietā.

2016. gads Nenada Žugaja cīkstoņa karjerā bija pēdējais. Eiropas un Pasaules čempionātos viņš palika otrā desmitniekā. Lai gan viņš piedalījās trīs olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīros, tām kvalificēties nespēja.

### Galveno sacensību rezultāti
#### Olimpiskās spēles

#### Pasaules čempionāti

#### Eiropas spēles

#### Eiropas čempionāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Skarainais grīslis

**Skarainais grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, tostarp reti visā Latvijas teritorijā. Auga grupas ir sastopamas purvos un purvainās pļavās.

## Apraksts
Skarainais grīslis ir daudzgadīgs, 50-100 cm garš lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai, jo tā vīrišķie ziedi atrodas vārpiņu augšdaļā.

Augs veido ceru. Stublājs ir asi trīsšķautņains, spēcīgs un raupjš. Lapas ir aptuveni 0,4-0,6 cm platas un tumšzaļas. Pie stublāja pamata ir tumšbrūnas, spīdīgas lapu makstis. Ziedkopa ir 5-10 cm gara, ziedkopas sānzari nedaudz atstāv. Seglapu nav. Vārpiņas ir novietotas tuvu cita pie citas. Augļa pūslītis ir zaļganbrūns, olveidīgs, pie pamata ir saskatāms dzīslojums, galā spārnains knābītis ar sakļautiem zobiņiem. Segplēksne ir gaišbrūna, mala plēvjaina, gals smails, īsāka nekā pūslītis. Zied jūnijā.

## Atsauces
Jūhans Elmanders

**Jūhans Ēriks Kalvins Elmanders** (, dzimis ) ir bijušais Zviedrijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Zviedrijā, bet 2000. gadā pievienojies Nīderlandes komandai *[[Feyenoord]]*. Spēlējis tādās valstīs kā Zviedrijā, Nīderlandē, Dānijā, Francijā, Anglijā un Turcijā.

Zviedrijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2006. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2008. un 2012. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Feyenoord**

* UEFA kauss: 2001–02

**Djurgården**

* Allsvenskan: 2003
* Zviedrijas kauss: 2002

**Brøndby**

* Dānijas Superlīga: 2004–05
* Dānijas kauss: 2004–05

**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2011–12, 2012–13
* Turcijas Superkauss: 2012

## Ārējās saites
Mazziedu grīslis

**Mazziedu grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tas plaši sastopams Eiropas ziemeļu un kalnu apvidos, kā arī Ziemeļpolam tuvās teritorijās. Reti sastopams visā Latvijas teritorijā, kur tas aug pārejas un sūnu purvos.

## Apraksts
Mazziedu grīslis ir daudzgadīgs, 8-30 cm garš vienmājnieku lakstaugs, kas pieder vienvārpas grīšļu grupai.

Vīrišķie ziedi ir vārpiņas augšdaļā, sievišķie apakšdaļā. Augam ir ložņājoši pazemes dzinumi un augs ceru neveido. Stublājs ir trīsšķautņains. Lapas stublāja apakšdaļā ir īsas un šauras. Vārpiņai ir 2—5 iegareni, ļoti slaidi, 0,6-0,8 cm gari, nosmailoti, dzelteni pūslīši, kas veido vārpiņas sievišķo daļu un no vārpiņas ass atstāv slīpi lejup. Segplēksne ir lancetiska, īsāka nekā pūslītis. Augam ir 1—2 vīrišķie ziedi, kas ir novietoti vārpiņas galā īsā, vālesveida daļā virs sievišķo ziedu pūslīšiem. Zied jūnijā.

## Atsauces
Pontuss Vernblūms

**Pontuss Anderss Mīkaels Vernblūms** (, dzimis ) ir bijušais Zviedrijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.

Savu profesionālo karjeru sācis Zviedrijas komandā *[[IFK Goteborg]]*. 2009. gadā pievienojies Nīderlandes komandai *[[AZ Alkmaar]]*, kur pavadījis trīs sezonas. 2012. gadā pārcēlies uz Krievijas komandu ''CSKA Moscow'', kur septiņu sezonu laikā nospēlējis 224 mačus, kā arī izcīnījis trīs Krievijas Premjerlīgas čempionu titulus.

Zviedrijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**IFK Göteborg**

* Allsvenskan: 2007
* Zviedrijas kauss: 2008
* Zviedrijas Superkauss: 2008

**AZ Alkmaar**

* Zviedrijas Superkauss: 2009

**CSKA Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2012–13, 2013–14, 2015–16
* Krievijas kauss: 2012–13
* Krievijas Superkauss: 2013, 2014

**PAOK**

* Grieķijas Superlīga: 2018–19
* Grieķijas kauss: 2018–19

## Ārējās saites
Džoleons Leskots

**Džoleons Patriks Leskots** (; dzimis ) ir bijušais Anglijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis *[[Wolverhampton Wanderers]]* komandā, kur spēlējis no 2000. līdz 2006. gadam Anglijas pēc spēka otrajā līgā. 2006. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai ''Everton'', kur četru sezonu laikā aizvadījis pavisam 143 mačus un guvis 17 vārtus. 2009. gadā par aptuveni 22 miljoniem Sterliņu mārciņām pievienojies ''Manchester City'', ar kuru izcīnījis divus Premjerlīgas titulus. Vēlāk spēlējis arī ''West Bromwich Albion'', ''Aston Villa'', ''AEK Athens'' un ''Sunderland''.

Anglijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2012. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2011–12, 2013–14
* FA kauss: 2010–11
* Anglijas Līgas kauss: 2013–14

## Ārējās saites
Palu grīslis

**Palu grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas ziemeļu reģionos un kalnainos apvidos pola tuvumā. Latvijā retumis un izklaidus gandrīz visā teritorijā, neiekļaujot galējos dienvidu rajonus, kur nav sastopams.

Ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

## Apraksts
Palu grīslis ir daudzgadīgs, 20-60 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas, bet augļa pūslītim ir tikko samanāms, ļoti īss knābītis.

Stublājs ir stāvs, pārsvarā aplapots lejasdaļā. Cera lapas ir 0,2-0,4 cm platas, mīkstas, gludas un daudz īsākas nekā stublājs. Vīrišķo ziedu vārpiņa stublāja galotnē ir stāva, vālesveidīga, aptuveni 1 cm gara. Zem tās ir 2—3 nokarenas, olveidīgi iegarenas, 0,7-1,5 cm garas sievišķo ziedu vārpiņas tievos un garos kātos, kas apmēram divas vai trīs reizes pārsniedz vārpiņas pašas garumu. Apakšējā seglapa ir stāva, pārsniedz ziedkopu. Augļa pūslītis ir zaļgans, olveidīgs, īsāks nekā segplēksne. Segplēksne ir brūna, ar gari nosmailotu galu un šauru, gaišu joslu vidū. Zied maijā, jūnijā.

## Atsauces
Matainais grīslis

**Matainais grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir nevienmērīgi un disjunkti sastopama Eiropas centrālajā un austrumu daļā, kā arī Austrumāzijā. Latvijā matainais grīslis ir sastopams ļoti reti, tikai valsts dienvidrietumu daļā. Ir idenfiticētas atradnes Lazdukalnu upītes tuvumā un Zvirgzdenes ezera salas dabas liegumā.

Augs ir ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

## Apraksts
Matainais grīslis ir daudzgadīgs, 30—50 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo auga sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir īss knābītis.

Augam ir ložņājošs saknenis un spēcīgs cers. Bieži veido neziedošus, lapainus dzinumus. Stublājs ir stāvs, gluds un gandrīz bezlapains. Lapas ir izvietotas pie stublāja pamata, tās ir garas, 0,5—1 cm platas un mīkstas. To mala un vidusdzīsla apakšpusē ir ar matiņiem. Ziedkopas seglapai ir gara maksts. Stublāja galotnē ir stāva, 2—3 cm gara vīrišķā vārpiņa. Zem tās ir 2 vai 3 šauras sievišķās vārpiņas diezgan garā, taisnā kātiņā. Augļa pūslītis ir zaļš, kails, olveidīgs, garāks nekā sarkanbrūnā un smailā segplēksne. Pūslītis galā pēkšņi sašaurināts īsā, mazliet līkā knābītī. Zied maijā.

## Atsauces
Mihails Hreptovičs

**Mihails Hreptovičs** (, , dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis Baltkrievijas poļu izcelsmes Krievijas impērijas diplomāts, Bješenkoviču muižas (mūsdienās Bješankoviču rajonā) īpašnieks, īstenais slepenpadomnieks.

Bija ietekmīgā Krievijas ārlietu ministra Kārļa Neselrodes (1780—1862) znots un protežē. No 1853. līdz 1856. gadam — Krievijas vēstnieks Beļģijā, bet no 1856. līdz 1858. gadam — Krievijas vēstnieks Lielbritānijā.

## Ārējās saites
* РБС/ВТ/Хрептович, Михаил Иринеевич
2021.—2022. gada LBL sezona

**2021.—2022. gada LBL sezona** bija 31. Latvijas Basketbola līgas sezona. Šajā sezonā seši vadošie Latvijas klubi spēlēja ''OlyBet'' Latvijas—Igaunijas Basketbola līgā. Visi seši klubi piedalījās LBL augstākās divīzijas izslēgšanas spēlēs, kas sākās 2022. gada 13. aprīlī. Par Latvijas Basketbola līgas čempioniem 9. reizi kļuva Rīgas VEF, finālsērijā pieveicot BK Ventspils ar 4—1. VEF saspēlēs vadītāju Kristeru Zoriku atzina par finālsērijas vērtīgāko spēlētāju.

## Komandas

* Rīgas VEF
* BK Ventspils
* BK Ogre
* Valmiera Glass VIA
* Latvijas Universitāte
* Liepāja

## Izslēgšanas spēles

;Ceturtdaļfināli

;Pusfināli

;Par trešo vietu

;Fināls

;Piezīmes:

## Atsauces

## Ārējās saites
* LBL mājaslapa
* ''Eurobasket'' profils
Poliščinas pilskalns

**Poliščinas pilskalns** jeb **Gorodoks** atrodas Latgalē, Krāslavas novada Šķaunes pagasta Šķaunē, pie Šķaunes jaunajiem kapiem un valsts robežas ar Baltkrieviju. Pilskalnu 1925. gadā atklāja Franča Baloža arheoloģiskā ekspedīcija, bet to aprakstījis Ernests Brastiņš.

Pilskalns ir apmēram 10 metrus augsts, savrups paugurs, postīts, noarot nogāzes. Pilskalna plakums ir 35 x 20 metrus liels. Novērojams apmēram 30 cm liels kultūrslānis. Tā datējums nav zināms.

## Foto galerija

Attēls:Polescinas pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Poliščinas pilskalna 3D modelis
Attēls:Polescinas pilskalns.jpg|alt=|Poliščinas pilskalna 3D modelis
Attēls:Polescinas pilskalns5.jpg|alt=|Poliščinas pilskalna 3D modelis
Attēls:Poliščinas pilskalns 01.jpg|alt=
Attēls:Poliščinas pilskalns 02.jpg|alt=


## Ārējās saites
* Poliščinas pilskalns portālā Latvijas pilskalni
Rubuļu pilskalns

**Rubuļu pilskalns** atrodas Latgalē, Krāslavas novada Šķaunes pagasta Rubuļos.

Pirmās ziņas par pilskalnu 1925. gadā sniedza A. Krimuldēns, to plašāk aprakstījis Juris Urtāns. Pilskalns aršanas rezultātā zaudējis savu formu. Plakums varē­tu būt bijis apmēram 30 metrus garš un apmēram 17 metrus plats. Kultūrslānis saglabājies tikai ziemeļu un rietumu nogāzēs. Spriežot pēc atrastajām gludajām bezripas trauku lauskām, Rubuļu pilskalns būtu attiecināms uz mūsu ēras pirmo gadu tūkstoti.

## Foto galerija

Attēls:Rubulu pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Rubuļu pilskalna 3D modelis
Attēls:Rubulu pilskalns.jpg|alt=|Rubuļu pilskalna 3D modelis
Attēls:Rubulu pilskalns5.jpg|alt=|Rubuļu pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Rubuļu pilskalns portālā Latvijas pilskalni
Nepal Airlines

***Nepal Airlines*** ir 1958. gadā dibināta Nepālas nacionālā lidsabiedrība. Tās galvenā mītne atrodas Katmandu un bāzes lidosta ir Katmandu Tribhuvanas lidosta. Nodrošina lidojumus uz 35 lidostām, gan Nepālā, gan arī starptautiskos reisus uz AAE, Indiju, Japānu, Kataru, Ķīnu, Malaiziju un Taizemi. Kopš 2013. gada lidsabiedrībai aizliegts veikt lidojumus Eiropas Savienībā.

## Ārējās saites

*
Buddha Air

***Buddha Air*** ir 1996. gadā dibināta Nepālas lidsabiedrība. Tās galvenā mītne atrodas Lalitpurā uz dienvidiem no Katmandu un bāzes lidosta ir Katmandu Tribhuvanas lidosta. Nodrošina lidojumus uz 15 lidostām Nepālā un uz Vārānasī Indijā. 2020. gadā tā bija lielākā lidsabiedrība valstī pēc pārvadāto pasažieru skaita. Kopš 2013. gada lidsabiedrībai aizliegts veikt lidojumus Eiropas Savienībā.

## Ārējās saites

*
Yeti Airlines

***Yeti Airlines*** ir 1998. gadā dibināta Nepālas lidsabiedrība. Tās galvenā mītne atrodas Katmandu un bāzes lidosta ir Katmandu Tribhuvanas lidosta. Nodrošina iekšzemes lidojumus. Kopš 2013. gada lidsabiedrībai aizliegts veikt lidojumus Eiropas Savienībā. 2019. gadā *Yeti Airlines* kļuva par pirmo klimatneitrālo lidsabiedrību Dienvidāzijā.

2023. gada 15. janvārī lidsabiedrības turbopropelleru lidmašīna "ATR 72" bija iesaistīta aviokatastrofā, kad lidaparāts, kas lidoja no Nepālas galvaspilsētas Katmandu uz Pokharu, nolaišanās laikā strauji zaudēja augstumu un iegāzās aizā tikai dažu kilometru attālumā no lidostas. Katastrofā gāja bojā 72 cilvēki.

## Ārējās saites

* 

## Atsauces
Lodvārpu grīslis

**Lodvārpu grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā izplatīta gandrīz visur Eiropā, neiekļaujot galējos austrumus, ziemeļus un dienvidus. Latvijā lodvārpu grīslis ir sastopams nevienmērīgi un nereti, neiekļaujot austrumdaļu, kur tas sastopams ļoti reti.

Atsevišķi eksemplāri un skrajas grupas aug sausos mežos un to izcirtumos, meža laucēs un sausās pļavās.

## Apraksts
Lodvārpu grīslis ir daudzgadīgs, 15-35 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un pūslītim ir īss knābītis.

Augs ir blāvi zaļš un veido blīvu ceru. Lapas ir 0,2-0,3 cm šauras, mazliet īsākas nekā stublājs vai gandrīz stublāja garumā. Apakšējo lapu makstis ir sarkanīgas un šķeldrainas. Stublājs ir trīsšķautņains un parasti nedaudz izliekts. Stublāju galā ir viena, vālesveidīga, 0,4-1,2 cm gara vīrišķo ziedu vārpiņa. Sievišķo ziedu vārpiņas ir lodveidīgas, 2-5, sēdošas, blīvi satuvinātas tūlīt zem vīrišķās vārpiņas. Apakšējās vārpiņas seglapa ir nedaudz īsāka vai vienāda garuma ar ziedkopu. Augļa pūslīša segplēksne ir brūna, olveidīga, gals smails, vidū ar zaļu joslu. Pūslītis ir zaļš vai dzeltenzaļš, olveidīgs, apmatots. Knābītis ir īss, paugurveidīgs. Zied maijā.

## Atsauces
Dižmeldru grīslis

**Dižmeldru grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama Eiropā, kā arī dažviet Āzijā un Ziemeļamerikā. Nereti visā Latvijas teritorijā, ūdenstilpju krastos, applūstošos pazeminājumos pļavās un mežu laucēs, skrajos purvainos mežos.

## Apraksts
Dižmeldru grīslis ir daudzgadīgs, 40-100 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir īss knābītis.

Augs ir spilgti gaišzaļš un neveido ceru. Stublājs ir ļoti raupjš, stingrs un asi trīsšķautņains. Lapas ir 0,5-1 cm platas, gaišzaļas, garākas nekā stublājs, vienpusēji nolīkušas. Vīrišķo ziedu vārpiņa galotnē ir viena, zem tās pagarā kātiņā nokarenas un satuvinātas ir 3-5 sievišķo ziedu vārpiņas. Apakšējās vārpiņas seglapa ir garāka nekā ziedkopa, seglapas pamats makstveidīgs. Augļa pūslītis ir spīdīgs, zaļš, kails un slaids, galā ar divzobainu knābīti. Pūslīša segplēksne ir blāvi plēvjaina, īsa, ar zobainu malu un garu, akotveidīgu smaili. Arī smaile zobaina. Zied jūnijā.

## Atsauces