open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikolajs Zaremba

**Nikolajs Zaremba** (; 1821—1879) bija Latvijas poļu izcelsmes Krievijas Impērijas komponists un mūzikas pedagogs.

Pēterburgas konservatorijas profesors (1862) un tās direktors no 1867. līdz 1871. gadam. Izveidoja krievu valodas mūzikas terminoloģiju, kas aizstāja iepriekš lietotos aizguvumus no vācu valodas.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1821. gada 12. jūnijā (31. maijā pēc vecā stila) Ciblas pagastā Ozupines (Āzupines) muižas īpašnieka Jana Zarembas un viņa sievas Marijas, dzimušas Ļvovas, ģimenē. No 1831. gada mācījās Daugavpils apriņķa muižnieku skolā, pēc Novembra sacelšanās apspiešanas Lazdonas daudzes mācītāja H. E. Bergmaņa skolā. 1836. gadā sāka mācīties Pēterburgas Universitātes 3. ģimnāzijā, kur apguva klavierspēli pie Antona Gērkes. Studēja tieslietas Pēterburgas Universitātē (1840—1844), tad strādāja par kancelejas ierēdni (1846—1852).

Pēc papildināšanās mūzikas teorijā Berlīnē pie Ādolfa Bernharda Marksa (1852—1854) bija mūzikas teorijas privātskolotājs un vadīja Pēterburgas Svētā Pētera un Pāvila luterāņu baznīcas (*Petrikirche*) kori. Līdztekus strādāja par vācu valodas tulku Senāta 5. departamenta 2. sekcijā (1856—1858). 1859. gadā viņu uzņēma Krievu mūzikas biedrībā, no 1860. gada novembra līdz 1861. gada maijam Mihaila pilī lasīja publiskas lekcijas par harmoniju. Pēc Pēterburgas konservatorijas dibināšanas 1862. gadā viņš ieņēma kompozīcijas pasniedzēja amatu un 1867.—1871. gadā bija konservatorijas direktors. 1871. gadā atteicās no mācīšanas un aizbrauca uz Vāciju, kur Ludvigsburgā komponēja klavierdarbus un oratoriju "Jānis Kristītājs".

1878. gadā viņš atgriezās Sanktpēterburgā, kur miris pēc smadzeņu triekas 1879. gada 8. aprīlī (27. martā pēc vecā stila).

## Atsauces
Ziemeļsantanderas departaments

**Ziemeļsantanderas departaments** (spāņu: *Departamento de Norte de Santander*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā, pie robežas ar Venecuēlu.

Departamenta galvaspilsēta ir Kukuta.

Ziemeļsantanderas departamenta platība ir aptuveni 21 658 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1 300 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Pastasas province

**Pastasas province** (spāņu: *Provincia de Pastaza*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts dienvidaustrumu daļā, Amazonas zemienē.

Provinces administratīvais centrs ir Pujo pilsēta.

Provinces platība ir aptuveni 29 520 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Esmeraldasas province

**Esmeraldasas province** (spāņu: *Provincia de Esmeraldas*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts ziemeļrietumu daļā, pie Klusā okeāna.

Esmeraldasas provinces administratīvais centrs ir Esmeraldas pilsēta.

Provinces platība ir aptuveni 16 132 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 530 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Vičadas departaments

**Vičadas departaments** (spāņu: *Departamento del Vichada*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts austrumu daļā, Orinoko zemienes reģionā, pie robežas ar Venecuēlu.

Departamenta galvaspilsēta ir Puerto Karreo.

Vičadas departamenta platība ir aptuveni 100 242 km², un tajā dzīvo apmēram 70 000 iedzīvotāju, padarot to par vienu no visretāk apdzīvotajiem departamentiem Kolumbijā.

## Ārējās saites
Vaupesas departaments

**Vaupesas departaments** (spāņu: *Departamento del Vaupés*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumu daļā, Amazones lietusmeža reģionā, pie robežas ar Brazīliju.

Departamenta galvaspilsēta ir Mitu.

Vaupesas departamenta platība ir aptuveni 54 135 km², un tajā dzīvo apmēram 45 000 iedzīvotāju. Tā ir viena no vismazāk urbanizētajām teritorijām valstī, kur dzīvo daudzas autohtonu kopienas.

## Ārējās saites
Valjes del Kaukas departaments

**Valjes del Kaukas departaments** (spāņu: *Departamento del Valle del Cauca*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts rietumu daļā, Klusā okeāna piekrastē.

Departamenta galvaspilsēta ir Kali, viena no lielākajām pilsētām Kolumbijā.

Valjes del Kaukas departamenta platība ir aptuveni 22 140 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 4 000 000 iedzīvotāju. Tas ir viens no ekonomiski nozīmīgākajiem departamentiem valstī, īpaši pateicoties rūpniecībai, lauksaimniecībai un ostu infrastruktūrai.

## Ārējās saites
Antjokijas departaments

**Antjokijas departaments** (spāņu: *Departamento de Antioquia*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļrietumu daļā un ir viens no ekonomiski un kultūrvēsturiski nozīmīgākajiem reģioniem valstī.

Departamenta galvaspilsēta ir Medeljina – otra lielākā pilsēta Kolumbijā.

Antjokijas departamenta platība ir aptuveni 63 612 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 6 600 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Araukas departaments

**Araukas departaments** (spāņu: *Departamento de Arauca*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts austrumu daļā, pie robežas ar Venecuēlu.

Departamenta galvaspilsēta ir Arauka.

Araukas departamenta platība ir aptuveni 23 818 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 270 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Atlantiko departaments

**Atlantiko departaments** (spāņu: *Departamento del Atlántico*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļu daļā pie Karību jūras.

Departamenta galvaspilsēta ir Barrankilja, kas ir viena no lielākajām Kolumbijas pilsētām.

Atlantiko departamenta platība ir aptuveni 3 388 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 2 500 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Bojasas departaments

**Bojasas departaments** (spāņu: *Departamento de Boyacá*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā Andu kalnos, un ir pazīstams ar savu vēsturisko nozīmi Kolumbijas neatkarības cīņās.

Departamenta galvaspilsēta ir Tunha.

Bojasas departamenta platība ir aptuveni 23 189 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1 200 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Bolivara departaments

**Bolivara departaments** (spāņu: *Departamento de Bolívar*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļos, pie Karību jūras piekrastes.

Departamenta galvaspilsēta ir Kartahena, kas ir viena no vēsturiski un tūrisma ziņā nozīmīgākajām pilsētām valstī.

Bolivara departamenta platība ir aptuveni 25 978 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 2 100 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Čoko departaments

**Čoko departaments** (spāņu: *Departamento del Chocó*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts rietumu daļā, gar Klusā okeāna piekrasti un robežojas arī ar Panamu.

Departamenta galvaspilsēta ir Kvido.

Čoko departamenta platība ir aptuveni 46 530 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 500 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Uilas departaments

**Uilas departaments** (spāņu: *Departamento del Huila*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidcentrālajā daļā, Andu kalnu reģionā.

Departamenta galvaspilsēta ir Neiva.

Uilas departamenta platība ir aptuveni 19 890 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1 100 000 iedzīvotāju. Uila ir pazīstams ar saviem kafijas laukiem, hidroelektrostacijām un Sanagustinas arheoloģisko parku – vienu no nozīmīgākajām pirmkolumbiešu kultūras vietām Kolumbijā.

## Ārējās saites
Amazonasas departaments

**Amazonasas departaments** (spāņu: *Departamento del Amazonas*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidu daļā, un robežojas ar Brazīliju un Peru.

Departamenta galvaspilsēta ir Letīsija.

Amazonasas departamenta platība ir aptuveni 109 665 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 75 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Gvainijas departaments

**Gvainijas departaments** (spāņu: *Departamento de Guainía*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts austrumu daļā, Amazonijas reģionā, un robežojas ar Venecuēlu un Brazīliju.

Departamenta galvaspilsēta ir Inirida.

Gvainijas departamenta platība ir aptuveni 72 238 km², un tajā dzīvo aptuveni 50 000 iedzīvotāju, lielākoties pamatiedzīvotāji.

## Ārējās saites
Gvavjares departaments

**Gvavjares departaments** (spāņu: *Departamento de Guaviare*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumu daļā, pārejas zonā starp Andiem un Amazonijas zemienēm.

Departamenta galvaspilsēta ir Sanhosēdelgvarjare.

Gvavjares departamenta platība ir aptuveni 42 327 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 80 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Kaketas departaments

**Kaketas departaments** (spāņu: *Departamento del Caquetá*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumu daļā un ir viens no lielākajiem Kolumbijas departamentiem pēc platības.

Departamenta galvaspilsēta ir Florensija.

Kaketas departamenta platība ir aptuveni 88 965 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 400 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Kaldasas departaments

**Kaldasas departaments** (spāņu: *Departamento de Caldas*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā, Andu kalnu reģionā, un ir daļa no tā sauktā "Kafijas trijstūra".

Departamenta galvaspilsēta ir Manisalesa.

Kaldasas departamenta platība ir aptuveni 7 888 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 950 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Kasanares departaments

**Kasanares departaments** (spāņu: *Departamento de Casanare*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts austrumu daļā, Ljanosas reģionā.

Departamenta galvaspilsēta ir Jopala.

Kasanares departamenta platība ir aptuveni 44 640 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 400 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Kaukas departaments

**Kaukas departaments** (spāņu: *Departamento del Cauca*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidrietumu daļā, pie Klusā okeāna piekrastes.

Departamenta galvaspilsēta ir Popajana.

Kaukas departamenta platība ir aptuveni 29 308 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1 400 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Kundinamarkas departaments

**Kundinamarkas departaments** (spāņu: *Departamento de Cundinamarca*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā un gandrīz pilnībā ieskauj valsts galvaspilsētu Bogotu, kas ir atsevišķa administratīvā vienība.

Departamenta galvaspilsēta ir Bogota, lai gan tā ir atsevišķs distrikts, un formāli departamenta pārvaldes centrs ir Fusagasuga.

Kundinamarkas departamenta platība ir aptuveni 24 210 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 3 000 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Lagvahiras departaments

**Lagvahiras departaments** (spāņu: *Departamento de La Guajira*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumos, Karību jūras piekrastē, uz robežas ar Venecuēlu.

Departamenta galvaspilsēta ir Rioača.

Lagvahiras departamenta platība ir aptuveni 20 848 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 900 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Magdalenas departaments

**Magdalenas departaments** (spāņu: *Departamento del Magdalena*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļos, pie Karību jūras piekrastes.

Departamenta galvaspilsēta ir Santamarta — viena no vecākajām pilsētām Dienvidamerikā.

Magdalenas departamenta platība ir aptuveni 23 188 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1 300 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Metas departaments

**Metas departaments** (spāņu: *Departamento del Meta*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts centrālajā austrumu daļā, Ljanosas reģionā.

Departamenta galvaspilsēta ir Vilavisensio.

Metas departamenta platība ir aptuveni 85 635 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1 100 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Narinjo departaments

**Narinjo departaments** (spāņu: *Departamento de Nariño*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidrietumu daļā, pie robežas ar Ekvadoru un Klusā okeāna piekrasti.

Departamenta galvaspilsēta ir Pastasa.

Narinjo departamenta platība ir aptuveni 33 268 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1 800 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Putumajo departaments

**Putumajo departaments** (spāņu: *Departamento del Putumayo*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidrietumos, pie robežas ar Ekvadoru un Peru.

Departamenta galvaspilsēta ir Mokoa.

Putumajo departamenta platība ir aptuveni 24 885 km², un tajā dzīvo apmēram 350 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Kindio departaments

**Kindio departaments** (spāņu: *Departamento del Quindío*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā un ir daļa no "Kafijas trijstūra".

Departamenta galvaspilsēta ir Armenija.

Kindio departamenta platība ir aptuveni 1 845 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 540 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Kordovas departaments

**Kordovas departaments** (spāņu: *Departamento de Córdoba*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļrietumu daļā, pie Karību jūras.

Departamenta galvaspilsēta ir Monterija.

Kordovas departamenta platība ir aptuveni 25 020 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1 800 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Risaraldas departaments

**Risaraldas departaments** () ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts rietumu centrālajā daļā, Andu kalnu reģionā.

Departamenta galvaspilsēta ir Pereira.

Risaraldas departamenta platība ir aptuveni  km², un tajā dzīvo vairāk nekā  iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Sanandresas, Providensijas un Santakatalinas arhipelāgs

**Sanandresas, Providensijas un Santakatalinas arhipelāgs** () ir viens no Kolumbijas departamentiem. Tas aizņem salas un sēkļus Karību jūras rietumos ap 700 km no Kolumbijas kontinentālās daļas krasta un ap 180 km no Nikaragvas piekrastes. Ietilpst trīs apdzīvotas salas (Sanandresa, Providensija un Santakatalina) un vairākas neapdzīvotas salas un sēkļi (Bahonuevo, Serranilja, Serrana, Kitasvenjo, Ronkadora, Albukerkes salas). Departamenta galvaspilsēta ir Sanandresa.

## Ārējās saites
Santanderas departaments

**Santanderas departaments** (spāņu: *Departamento de Santander*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumos.

Departamenta galvaspilsēta ir Bukaramanga.

Santanderas departamenta platība ir aptuveni 30 537 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 2 100 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Sesaras departaments

**Sesaras departaments** (spāņu: *Departamento del Cesar*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumos, pie robežas ar Venecuēlu.

Departamenta galvaspilsēta ir Valledupara.

Sesaras departamenta platība ir aptuveni 22 905 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1 000 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Sukres departaments

**Sukres departaments** (spāņu: *Departamento de Sucre*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļos, pie Karību jūras piekrastes.

Departamenta galvaspilsēta ir Sincelejo.

Sukres departamenta platība ir aptuveni 10 917 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 900 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Guntis Sīpoliņš

**Guntis Sīpoliņš** (dzimis  Ogrē) ir latviešu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja un centra pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu BK Ogre. Pirms tam spēlējis vairākos citos Latvijas klubos.

Trenējies Ogres jaunatnes basketbola sistēmā, bet pieaugušo līmenī spēlēt spēlēt pārstāvot BA Turība komandu. Pēc vairāku gadu pārtraukuma 2024. gada vasarā atgriezies BK Ogre.

G. Sīpoliņš pārstāvēja Latvijas U-18 izlasi 2012. gada Eiropas čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Imdina

**Imdina** () ir neliela, bet vēsturiski nozīmīga pilsēta Maltā. Tā ir atsevišķa pašvaldība, kurā 2023. gada augustā dzīvoja 250 iedzīvotāju, padarot to par vienu no vismazāk apdzīvotajām, taču kultūras ziņā bagātākajām pilsētām valstī. Imdina zināma kā “Klusā pilsēta” () un ir senā Maltas galvaspilsēta, kuras izcelsme meklējama feniķiešu laikmetā, vēlāk attīstoties romiešu, arābu un viduslaiku periodos. Pilsēta ir slavena ar savu nocietināto arhitektūru, šaurajām ieliņām un baroka ēkām, un tajā atrodas tādi ievērojami objekti kā Svētā Pāvila katedrāle un Imdinas vārti. Mūsdienās Imdina ir viens no galvenajiem tūrisma centriem Maltā, piesaistot apmeklētājus ar savu viduslaiku pilsētvidi, vēsturisko autentiskumu un ainavisko skatu uz salu. Pilsētas kultūrvēsturiskā nozīme padara to par vienu no vērtīgākajiem Maltas kultūras mantojuma pieminekļiem.

## Ārējās saites
Oškalna iela (Daugavpils)

**Oškalna iela** ir vietējas nozīmes iela Daugavpilī, Daugavas kreisajā krastā, Grīvas apkaimē. Oškalna iela sākas krustojumā ar Ķiršu ielu, ved galvenokārt dienvidu virzienā un beidzas strupceļā Grīvas robežā ar Nīderkūniem. Oškalna ielā ir privātmāju apbūve.

Oškalna iela sastāv no diviem atsevišķiem posmiem. Pirmais posms sākas krustojumā ar Ķiršu ielu, ved dienvidu un dienvidaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Dostojevska ielu. Šim posmam ir asfalta segums un divas braukšanas joslas, tā garums ir 747 metri. Otrais posms sākas no Skolas ielas, stiepjas uz dienvidiem un beidzas strupceļā pēc krustojuma ar Stellas ielu. Sim posmam sākumā nav seguma un pēc 50 metriem to pārtrauc neliels purvs. Tālāk ielai ir grants segums un viena braukšanas josla. Otrā posma kopējais garums ir 515 metri.

Visā garumā Oškalna iela ir divvirzienu iela, tās sarkano līniju platums ir 15 metri. Posmā no Ķiršu ielas līdz sazarojumam ar Staru ielu pa Oškalna ielu kursē 9. maršruta minibusi.

Oškalna iela izveidota 20. gadsimta vidū un nosaukta Sarkanās armijas partizāna, Padomju Savienības varoņa, Latvijas Komunistiskās partijas darbinieka Otomāra Oškalna vārdā. Laika gaitā šis nosaukums nav mainījies.

2022. gadā biedrība "Publiskās atmiņas centrs" aicināja pārdēvēt šo ielu par Daugavpilī dzimušā poļu komponista Gžegoža Fitelberga ielu, bet Daugavpils pilsētplānošanas un būvniecības departamenta sēdē tika nolemts saglabāt tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Oškalna iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ķiršu iela (T veida krustojums)
* Veidenbauma iela
* Staru iela (Y veida krustojums)
* Gaujas iela
* Laumu iela (T veida krustojums)
* Meduma iela
* Pērļu iela (T veida krustojums)
* Dostojevska iela
* Skolas iela (T veida krustojums)
* Pieneņu iela
* Stellas iela

## Atsauces
Martins Pāsoja

**Martins Pāsoja** (; dzimis  Kerdlā) ir igauņu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga pozīcijā, Igaunijas basketbola izlases dalībnieks. 2025. gadā pārstāv Igaunijas klubu *[[Tartu Ülikool Maks & Moorits]]*, kas spēlē Latvijas—Igaunijas līgā. Iepriekš spēlējis arī Rumānijā, Grieķijā, Spānijā, Venecuēlā un Islandē.

M. Pāsoja nāk no Hījumā lielākās pilsētas Kerdlas, bet profesionālā basketbola karjeru sācis Pērnavā — *[[KK Pärnu]]*. Spēlējis virknē Igaunijas klubu, kā arī ārzemēs. Kopš 2024. gada spēlē *[[Tartu Ülikool Maks & Moorits]]*, ir komandas kapteinis.

Pārstāvējis Igaunijas jaunatnes izlases. 2016. gadā debitējis Igaunijas basketbola izlasē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Botošani

**Botošani** (, ) ir pilsēta Rumānijas pilsēta ziemeļaustrumos, vēsturiskajā Moldāvijas reģionā, netālu no robežas ar Ukrainu. Tā ir Botošanu žudeca administratīvais centrs un viena no nozīmīgākajām apdzīvotajām vietām reģionā. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 90,0 tūkstoši iedzīvotāju, un tā ieņem būtisku vietu reģionālajā administrācijā, saimniecībā, kultūrā un izglītībā. Vēsturiski Botošani ir bijusi nozīmīga tirgotāju un amatnieku pilsēta, kurā attīstījās arī daudznacionāla kultūras vide, tostarp ar spēcīgu ebreju kopienas mantojumu. Mūsdienās pilsēta ir pazīstama kā dzimtā vieta dzejniekam Mihajam Eminesku, kā arī kā aktīvs kultūras centrs ar teātriem, muzejiem un izglītības iestādēm. Saimnieciski tā ir balstīta uz vieglās rūpniecības, pārtikas pārstrādes un pakalpojumu sektoriem, bet tās atrašanās vieta nodrošina reģionālu nozīmi arī transporta un loģistikas ziņā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adamava

**Adamavas štats** (angļu: *Adamawa State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā, robežojas ar Kamerūnu.

Štata galvaspilsēta ir Jola.

Adamavas štata platība ir aptuveni 36 917 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 4 000 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Simpsona tuksnesis

**Simpsona tuksnesis** () vai **Munatiri** (*Munga-Thirri*) ir plašs tuksnesis Austrālijas centrālajā daļā. Administratīvi lielākā daļa ietilpst Ziemeļu teritorijā, kā ar Kvīnslendā un Dienvidaustrālijā. Izvietojies ziemeļos no Eira ezera, rietumos to norobežo Finkas un Heilas upes, ziemeļos — Makdonela grēdas atzari, bet austrumos — Džordžīnas un Daiamantinas upes. Simpsona tuksnesis atrodas virs Lielā Artēziskā baseina — vairākās vietās caur urbumiem virspusē izplūst ūdens. Ziemeļdaļā šķembu tuksnesis, bet centrālajā un dienvidu daļā — smilšu tuksnesis — ergs ar garām un  augstām smilšu kāpām. Lielākā un zināmākā ir 40 m augstā Lielā Sarkanā kāpa (*Big Red*). Raksturīgs ekstrēmi sauss klimats — vidējais nokrišņu daudzums 150 mm/gadā. Vidējā temperatūra , maksimālā — virs . Biežas smilšu vētras. Augājā dominē kserofītu krūmāji un spinifeksi.

Tuksneša teritorijā izveidoti vairāki nacionālie parki, lielāki eno kuriem ir Munatiri nacionālais parks (izveidots 1967. gadā kā Simpsona tuksneša nacionālais parks 10 120 km² platībā) un Viķiras nacionālais parks (1985, 7727 km²).

Tuksnesi vairāk kā 5000 gadus apdzīvo aborigēnu tautas. Pirmais no rietumniekiem tuksnesi 1844. gadā atklāja britu Austrālijas pētnieks Čārlzs Stērts. Kā pirmais no neaborigēniem tuksnesi kamieļu karavānā 1936. gadā šķērsoja austrālietis Teds Kolsons (*Ted Colson*). Tuksneša šķērsošana virzienā no rietumiem uz austrumiem un atpakaļ gar 26° paralēli kopā ar aborigēnu pavadoni Eringu Pīteru (*Eringa Peter*) aizņēma 36 dienas, kurās veica 600 jūdzes. Pirmo tuksneša šķērsošanu ar autotransportu 1962. gadā paveica ģeologs Redžinalds Sprigs kopā ar sievu Griseldu un diviem bērniem.

Tuksnesi 1929. gadā tā pētnieks Sesils Medigans nodēvēja par godu austrāliešu filantropam un ģeogrāfam Alfrēdam Alenam Simpsonam (*Alfred Allen Simpson*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Horodlas vienošanās

thumb|Piemiņas kurgāns Horodlas vienošanās vietā (uzcelts 1861)
thumb|Pēc vienošanās piešķirie ģerboņi (1506. gada attēls)
**Horodlas vienošanās** jeb **Horodlas ūnija** (, ) bija vienošanās starp Lietuvas Lielkņazistes un Polijas Karalistes valdniekiem un muižniekiem, kuru 1413. gada 2. oktobrī parakstīta Horodlā pie mūsdienu Polijas un Ukrainas robežas. Horodlas līgumi nostiprināja katolicismu Lietuvā un deklarēja Žemaitijas atkarību no Lietuvas, ko apstrīdēja Vācu ordenis.

## Saturs
Jagailis un Vītauts Dižais parakstīja vienošanos par Lietuvas pāreju Polijas aizsardzībā, lai pasargātu to no Vācu ordeņa. Baznīcām Lietuvas lielkņazistē garantēja tādas pašas privilēģijas kā Polijas Karalistē. Arī Lietuvas lielkņazistes katoļu kungiem un muižniekiem noteica tādas pašas tiesības kā Polijas Karalistes kungiem un muižniekiem, piešķirot pilnu kontroli pār mantotajām un dāvinātajām zemēm, solot uzticīgi kalpot Jagailim un Vītautam, kā arī viņu pēctečiem un neievēlēt tos bez otras puses piekrišanas.

Polijas ģerboņus piešķīra 47 Lietuvas muižnieku dzimtām, kuras bija pārgājušas katoļu ticībā, līdzšinējās Lietuvas valdnieku privilēģijas zaudēja juridisko spēku.
Nodibināja Traķu un Viļņas vaivadijas, arī Žemaitijas kunigaitijai piešķīra vaivadijas tiesības, izveidojot vaivada un kastelāna amatus.
Abas puses paziņoja, ka nesāks karu bez otras puses piekrišanas.

## Piešķirtie ģerboņi
Lietuvas katoļticīgie šļahtas pārstāvji ieguva 47 ģerboņus: *Awdaniec (Abdank), Bogorya, Ciołek, Dębno, Doliwa, Dołęga, Drya (Dryja), Działosza, Gierałt (Osmoróg), Godziemba, Gryf, Grzymała, Janina, Jastrzębiec, Jelita, Kopacz (Topacz), Korczak, Kot Morski, Paprzyca (Kuszaba), Leliwa, Lis, Łabędź, Łodzia, Nałęcz, Nowina, Odrowąż, Ogończyk, Oksza, Ossoria, Pierzchała, Pobóg, Pomian, Poraj, Półkozic, Rawicz (Rawa), Rola, Sulima, Syrokomla, Szreniawa, Świnka, Topór, Trąby, Trzaska, Wadwicz, Wąż, Zadora, Zaremba*.

## Ārējās saites
Akva Iboma

**Akvas Ibomas štats** (angļu: *Akwa Ibom State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts dienvidu daļā pie Atlantijas okeāna Gvinejas līča.

Štata galvaspilsēta ir Ujo.

Akvas Ibomas štata platība ir aptuveni 7 081 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 5 400 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Anambra

**Anambras štats** (angļu: *Anambra State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumu daļā.

Štata galvaspilsēta ir Auvka.

Anambras štata platība ir aptuveni 4 844 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 6 000 000 iedzīvotāju, padarot to par vienu no visblīvāk apdzīvotajiem štatiem Nigērijā.

## Ārējās saites
Bajelsa

**Bajelsas štats** (angļu: *Bayelsa State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts dienvidu daļā, Nigēras deltas reģionā pie Atlantijas okeāna Gvinejas līča.

Štata galvaspilsēta ir Jenagoa.

Bajelsas štata platība ir aptuveni 10 773 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 2 000 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Bauči (štats)

**Bauči štats** (angļu: *Bauchi State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā.

Štata galvaspilsēta ir Bauči.

Bauči štata platība ir aptuveni 49 119 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 6 500 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Borno

**Borno štats** (angļu: *Borno State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts pašā ziemeļaustrumos, robežojas ar Nigēru, Čadu un Kamerūnu.

Štata galvaspilsēta ir Maiduguri.

Borno štata platība ir aptuveni 70 898 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 5 800 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Delta (štats)

**Deltas štats** (angļu: *Delta State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts dienvidu daļā, Nigēras deltas reģionā.

Štata galvaspilsēta ir Asaba.

Deltas štata platība ir aptuveni 17 698 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 5 600 000 iedzīvotāju. Štats ir pazīstams ar naftas un gāzes resursiem.

## Ārējās saites
Džigava

**Džigavas štats** (angļu: *Jigawa State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā un robežojas ar Nigēru.

Štata galvaspilsēta ir Dutse.

Džigavas štata platība ir aptuveni 23 154 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 4 300 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Edo

**Edo štats** (angļu: *Edo State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts dienvidu centrālajā daļā.

Štata galvaspilsēta ir Benina, vēsturiski pazīstama kā Beninas Karalistes centrs.

Edo štata platība ir aptuveni 17 802 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 4 200 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Ekiti

**Ekiti štats** (angļu: *Ekiti State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts dienvidrietumu daļā.

Štata galvaspilsēta ir Ado Ekiti.

Ekiti štata platība ir aptuveni 6 353 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 3 200 000 iedzīvotāju. Reģions ir pazīstams ar augstu izglītības līmeni un kultūras mantojumu.

## Ārējās saites
Enugu (štats)

**Enugu štats** (angļu: *Enugu State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumu daļā.

Štata galvaspilsēta ir Enugu.

Enugu štata platība ir aptuveni 7 161 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 4 400 000 iedzīvotāju. Enugu ir vēsturiski bijis akmeņogļu ieguves centrs un reģionāls centrs igbo tautai.

## Ārējās saites
Benue (štats)

**Benues štats** (angļu: *Benue State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts centrālajā un austrumu daļā, gar Benues upi.

Štata galvaspilsēta ir Makurdi.

Benues štata platība ir aptuveni 34 059 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 5 700 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Imo

**Imo štats** (angļu: *Imo State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumu daļā un ir daļa no Igbo kultūras reģiona.

Štata galvaspilsēta ir Overi.

Imo štata platība ir aptuveni 5 530 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 5 400 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Jobe

**Jobe štats** (angļu: *Yobe State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā, robežojas ar Nigēru un Čadu.

Štata galvaspilsēta ir Damaturu.

Jobes štata platība ir aptuveni 45 502 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 3 400 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Kacina (štats)

**Kacinas štats** (angļu: *Katsina State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts ziemeļrietumu daļā, robežojas ar Nigēru.

Štata galvaspilsēta ir Kacina.

Kacinas štata platība ir aptuveni 24 192 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 6 900 000 iedzīvotāju. Reģionā pārsvarā dzīvo hausi un fulani.

## Ārējās saites
Kaduna (štats)

**Kadunas štats** (angļu: *Kaduna State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā, ziemeļu centrālajā reģionā.

Štata galvaspilsēta ir Kaduna.

Kadunas štata platība ir aptuveni 46 053 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 8 200 000 iedzīvotāju. Tas ir viens no daudzveidīgākajiem štatiem pēc tautību un reliģiju sastāva.

## Ārējās saites
Kebi

**Kebi štats** (angļu: *Kebbi State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts ziemeļrietumu daļā, robežojas ar Nigēru un Beninu.

Štata galvaspilsēta ir Birninkebi.

Kebi štata platība ir aptuveni 36 800 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 4 400 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Kogi

**Kogi štats** (angļu: *Kogi State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā un ir vienīgais štats Nigērijā, kas robežojas ar desmit citiem štatiem.

Štata galvaspilsēta ir Lokoja.

Kogi štata platība ir aptuveni 29 833 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 4 500 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Krosrivera

**Krosriveras štats** (angļu: *Cross River State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumos, robežojas ar Kamerūnu un Atlantijas okeāna Gvinejas līci.

Štata galvaspilsēta ir Kalabara.

Krosriveras štata platība ir aptuveni 20 156 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 4 000 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Kvara

**Kvaras štats** (angļu: *Kwara State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts rietumu daļā, un robežojas ar Beninu.

Štata galvaspilsēta ir Ilorina.

Kvaras štata platība ir aptuveni 36 825 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 3 600 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Kano (štats)

**Kano štats** (angļu: *Kano State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts ziemeļrietumu daļā un ir viens no blīvāk apdzīvotajiem štatiem valstī.

Štata galvaspilsēta ir Kano, kas ir arī viena no lielākajām pilsētām Nigērijā.

Kano štata platība ir aptuveni 20 131 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 13 000 000 iedzīvotāju. 

## Ārējās saites
Tolimas departaments

**Tolimas departaments** (spāņu: *Departamento del Tolima*) ir viens no Kolumbijas 32 departamentiem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā, Andu reģionā.

Departamenta galvaspilsēta ir Ibague.

Tolimas departamenta platība ir aptuveni 23 562 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1 400 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Nigēra (štats)

**Nigēras štats** (angļu: *Niger State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts rietumu daļā un ir lielākais štats pēc platības.

Štata galvaspilsēta ir Minna.

Nigēras štata platība ir aptuveni 76 363 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 4 000 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Oguna

**Ogunas štats** (angļu: *Ogun State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts dienvidrietumu daļā un robežojas ar Beninu.

Štata galvaspilsēta ir Abeokuta.

Ogunas štata platība ir aptuveni 16 762 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 5 000 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Osuna

**Ošunas štats** (angļu: *Osun State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts dienvidrietumos un robežojas ar Ojo, Ondo, Ekiti, Kvaru un Ogunu.

Štata galvaspilsēta ir Ošobo.

Osunas štata platība ir aptuveni 9 251 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 4 700 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Plato (štats)

**Plato štats** (angļu: *Plateau State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā un ir daļa no Vidējās Josas reģiona.

Štata galvaspilsēta ir Džosa.

Plato štata platība ir aptuveni 30 913 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 3 500 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Riversa (štats)

**Riversas štats** (angļu: *Rivers State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts dienvidu daļā pie Atlantijas okeāna Gvinejas līča.

Štata galvaspilsēta ir Porta Harkorta.

Riversas štata platība ir aptuveni 11 077 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 7 000 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Lagosa (štats)

**Lagosas štats** (angļu: *Lagos State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts dienvidrietumu piekrastē un ir vismazākais pēc platības, bet visapdzīvotākais štats valstī.

Štata galvaspilsēta ir Ikeja, bet lielākā un pazīstamākā pilsēta ir Lagosa – Nigērijas ekonomiskais un bijušais administratīvais centrs.

Lagosas štata platība ir aptuveni 3 577 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 20 000 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Nasarava

**Nasaravas štats** (angļu: *Nasarawa State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā, netālu no galvaspilsētas Abudžas.

Štata galvaspilsēta ir Lafija.

Nasaravas štata platība ir aptuveni 27 117 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 2 500 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Taraba

**Tarabas štats** (angļu: *Taraba State*) ir viens no Nigērijas 36 štatiem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumos un robežojas ar Kamerūnu.

Štata galvaspilsēta ir Džalingo.

Tarabas štata platība ir aptuveni 54 473 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 3 000 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Federālā galvaspilsētas teritorija (Nigērija)

**Federālā galvaspilsētas teritorija** (angļu: *Federal Capital Territory*, saīsināti **FCT**) ir īpašs administratīvais reģions Nigērijā, kurā atrodas valsts galvaspilsēta Abudža.

Teritorija tika izveidota 1976. gadā, lai nomainītu līdzšinējo galvaspilsētu Lagosu.

Federālās galvaspilsētas teritorijas platība ir aptuveni 7 315 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 2 500 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Liliju iela (Daugavpils)

**Liliju iela** ir vietējas nozīmes iela Daugavpilī, Viduspoguļankas apkaimē. Ielā ir privātmāju apbūve.

Liliju iela sastāv no diviem atsevišķiem posmiem. Vecākais posms sākas krustojumā ar Zaru ielu, ved austrumu un ziemeļu virzienā, šķērso Ventas ielu un beidzas strupceļā Plociņa ezera piekrastē. Šis posms ir daļēji asfaltēts (līdz krustojumam ar Ventas ielu), tā kopējais garums ir aptuveni 800 metri. Jaunākais posms sākas krustojumā ar Medņu ielu, ved dienvidaustrumu un austrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Cēsu ielu. Šim posmam ir grants segums, bet tā garums ir aptuveni 300 metri. Tātad, Liliju iela divreiz krustojas ar Cēsu ielu, divreiz ar Zaru ielu un divreiz ar Medņu ielu.

Visā garumā Liliju ielā satiksmes kustība norit abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Liliju ielu nekursē.

Ielas sākotnējais nosaukums bija **Nometņu iela**. 1957. gadā iela ieguva tagadējo nosaukumu, kurš vairs nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Liliju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Medņu iela (T veida krustojums)
* Zaru iela (divi T veida krustojumi)
* Cēsu iela (divi T veida krustojumi)
* Jersikas iela (T veida krustojums)
* Omskas iela
* Robežu iela
* Medņu iela (otro reizi)
* Ventas iela
* Pērses iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Reālūnija

**Reālūnija** ir divu vai vairāku monarhisku valstu savienība viena valdnieka virsvadībā. Reālūnijā, atšķirībā no personālūnijas, abu (vai vairāku) valstu savienība realizējas ne tikai caur valdnieka personu, bet arī kopīgu aizsardzību, ārlietām un finansēm.

## Vēsturiski piemēri
* Dānija—Norvēģija (1509—1814)
* Livonijas un Lietuvas reālūnija (1566-1569/1667)
* Polijas-Lietuvas kopvalsts (1569—1795)
* Lielbritānijas Karaliste (1707—1800)
* Somijas lielhercogistes un Krievijas Impērijas reālūnija (1809—1899, 1905—1917)
* Polijas Karalistes un Krievijas Impērijas reālūnija (1831—1863)
* Austroungārija (1867—1918)
* Dānijas un Islandes reālūnija (1918—1944)
Geharkunikas marze

**Geharkunikas marze** (, *Geġarkʻunikʻi marz*) ir viena no Armēnijas 10 marzēm (reģioniem). Tā atrodas valsts austrumu daļā, austrumos robežojoties ar Azerbaidžānu. Reģiona administratīvais centrs ir Gavara, un marze aptver teritoriju ar kopējo platību 5349 km², padarot to par lielāko Armēnijas marzi pēc platības. Geharkunikas marzē 2022. gadā dzīvoja 210 tūkstoši iedzīvotāju. Geharkunikas marzes ģeogrāfisko un ekonomisko nozīmi nosaka Sevana ezers — lielākais saldūdens ezers Kaukāzā —, kas aizņem ievērojamu daļu no reģiona teritorijas. Šī ūdenstilpe ir svarīga gan Armēnijas ūdensresursu un vides aizsardzības kontekstā, gan zivsaimniecībā un tūrisma attīstībā. Reģions ir arī viens no valsts nozīmīgākajiem lauksaimniecības centriem, īpaši attīstīta ir lopkopība un kartupeļu audzēšana, kā arī kalnu zivsaimniecība. Marzes teritorijā atrodas daudzi kultūrvēsturiski objekti, tostarp Sevana klosteris, kas kopā ar dabas ainavām piesaista ievērojamu iekšzemes un ārvalstu tūristu plūsmu. Geharkunikas marze ieņem arī stratēģisku nozīmi valsts aizsardzībā, ņemot vērā tās pierobežas atrašanos un periodiskās drošības problēmas.

## Ārējās saites
Viktorija (2015. gada filma)

**"Viktorija"** () ir 2015. gada Vācijas krimināltrillera filma, kuras režisors ir Sebastians Šipers. Filmā galvenās lomas atveido Laia Kosta, Frederiks Lau, Francs Rogovskis, Makss Laufs un Buraks Jigits. Filma sastāv no viena gara kadra un tās dialogi ir galvenokārt improvizēti.

Filma stāsta par jaunu spānieti Viktoriju (Kosta), kura Berlīnē iepazīstas ar vietējo puisi, kurš viņu ievelk bīstamā piedzīvojumā.

Filmas "Viktorija" pirmizrāde notika  Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta lāča balvu. Filma saņēma pozitīvu kritiķu vērtējumu. Filma saņēma sešas Vācijas Kino balvas, tai skaitā kategorijā "Labākā pilnmetrāžas filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Mežezers (Olaines pagasts)

**Mežezers** ir mākslīgs ezers Olaines novada Olaines pagastā nepilnu kilometru uz austrumiem no Jaunolaines.

Ezers izveidojies bijušā karjera vietā, ap to un īsā posmā virs tā ved Mežezera pastaigu taka. Ziemeļu pusē šī taka nodala ezeru no garām plūstošā Apšukalna kanāla (avotos dēvēts arī par Smerdūkļa grāvi), otrpus kuram atrodas rotaļlaukums, volejbola laukumi un parks. Pie takas izvietoti infostendi par vietējiem putniem. Dzīvojamo māju pie ezera nav. Pie Mežezera Olaines Kultūras centrs organizē brīvdabas koncertus.

Ziemeļkrastā esošā oficiālā peldvieta reizēm tiek slēgta higiēnisku iemeslu dēļ, novada dome izteikusi arī bažas par peldētāju niezes esamību karstajos periodos. Tomēr parasti peldvieta ir ar labu ūdens kvalitāti un viena no populārākajām novadā. Ezera rietumu galā aug ūdensrozes.

## Attēli

Mežezers, Olaines pagasts (8).jpg
Mežezers, Olaines pagasts.jpg


## Atsauces
Andrejs Babišs

**Andrejs Babišs** (, dzimis ) ir slovāku izcelsmes Čehijas uzņēmējs un politiķis, no 2025. gada 9. decembra ieņem Čehijas Republikas premjerministra amatu. Pirms tam šajā amatā bija no 2017. līdz 2021. gadam, vadot valdību sarežģītā politiskā un epidemioloģiskā kontekstā. 

Babišs pazīstams kā viens no ietekmīgākajiem un pretrunīgākajiem Čehijas sabiedriskās dzīves darboņiem. Viņš ir partijas ANO 2011 (*Akce nespokojených občanů*) dibinātājs un līderis, kas ar populistisku un pretinstitucionālu retoriku īsā laikā kļuva par vienu no vadošajiem politiķiem valstī. Babišs ieguva ievērību arī kā miljardieris un koncerna *[[Agrofert]]* īpašnieks, kura uzņēmumi darbojas lauksaimniecībā, ķīmijas rūpniecībā, pārtikas ražošanā un medijos. Viņa darbību ir pavadījuši plaši publiski un juridiski strīdi par interešu konfliktu, valsts atbalsta izmantošanu un saistībām ar komunistiskā režīma slepenajiem dienestiem. Neskatoties uz pretrunīgo reputāciju, Babišs ir bijis centrāla figūra Čehijas politikā, veidojot diskusiju par valsts pārvaldes efektivitāti, uzņēmējdarbības lomu politikā un sabiedrības attiecībām ar eliti un institūcijām.

## Ārējās saites
Kalnu rūgtdille

**Kalnu rūgtdille** (*Peucedanum oreoselinum*) ir rūgtdiļļu suga. Tā ir izplatīta centrālajā un austrumu Eiropā. Latviju šķērso sugas areāla ziemeļu robeža — tā valstī ir sastopama retumis, galvenokārt vidus un austrumu daļā, it īpaši Daugavas ielejā. 

Suga ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 3.kategorijā.

## Apraksts
Kalnu rūgtdille ir daudzgadīgs augs, kurš parasti sasniedz 30–120 cm augstumu. Augs ir pelēkzaļā krāsā ar stāvu, zarojošu un gludu stublāju, kas klāts ar smalkiem matiņiem. Piezemes lapas ir plati trīsstūrveida, 20–40 cm garas un 15–20 cm platas, trīskārt plūksnainas, ar blāvi zaļu krāsojumu abās pusēs. Plūksnas ir lineāri lancetiskas, 1–2 cm garas, ar lielzobainām malām, bet lapas ass parasti lauzīta. Augšējās stublāja lapas ir mazākas, bieži vien divkārt plūksnainas, ar uzpūstām, nereti sarkanīgām lapu makstīm.

Ziedkopas veidojas blīvos čemuros 10–20 cm platumā zaru un stublāja galotnēs. Čemuriem raksturīgs 10–25 staru skaits, tiem pievienots gan vīkals, gan vīkaliņš. Ziedi ar baltām vai viegli iesārtām, ieapaļām vainaglapām (apmēram 1 mm garām un platām), kuru centrālā daļa veido nelielu iedobi jeb jomu. Auglis ir dvīņsēklenis, 0,5–0,8 cm garš, ar platām, spārnveidīgām sānu ribām. Zied jūlijā un augustā.

## Atsauces
Prezidenta balva

**Prezidenta balva** () ir Nacionālās hokeja līgas (NHL) balva komandai, kura regulārajā sezonā finišē ar visvairāk izcīnītajiem punktiem. Ja divām komandām ir vienāds skaits visvairāk izcīnīto punktu, tad trofeju saņem komanda, kurai ir visvairāk uzvaru regulārajā turnīrā. Prezidenta balva kopš tās izveides 1985.—1986. gada NHL sezonā ir piešķirta 37 reizes 18 dažādām komandām.

Kā komandai ar labāko regulārās sezonas punktu summu, Prezidenta balvas ieguvējam parasti tiek garantēta mājas ledus priekšrocība visās Stenlija kausa izslēgšanas spēlēs. Balvas izcīnīšana negarantē panākumus izslēgšanas spēlēs, jo ir bijuši tikai astoņi gadījumi, kad Prezidenta balvas ieguvējs tajā pašā sezonā ir izcīnījis Stenlija kausu, bet trīs Prezidentu kausa ieguvēji Stenlija kausa izcīņā zaudēja Stenlija kausa izcīņas finālsērijā. Tomēr komanda, kas ieguvusi prezidentu trofeju, ir uzvarējusi vairāk nekā jebkura cita izslēgšanas spēlēs. Pēdējā komanda, kas vienā sezonā ieguvusi gan Prezidentu balvu, gan Stenlija kausu, ir Čikāgas "Blackhawks" 2012.—2013. gada NHL sezonā. Vienīgā komanda, kas vairāk nekā vienu reizi paveikusi šo varoņdarbu, ir Detroitas "Red Wings".

## Ārējās saites
* Records.nhl.com
Apartment 7A

***Apartment 7A*** ir 2024. gada ASV psiholoģiska šausmu filma, kuras režisore ir Natalija Erika Džeimsa. Filmā galvenās lomas atveido Džūlija Gārnere, Daiena Vīsta, Džims Stērdžess un Kevins Maknellijs. Filma balstīta uz Aira Levina 1967. gada grāmatu "Rozmarijas bērns" un ir prīkvels Romana Polaņska 1968. gada filmai "Rozmarijas bērns".

Filmas *Apartment 7A* pirmizrāde notika  *[[Fantastic Fest]]* festivālā. Filmu izplatīja *[[Paramount Pictures]]*. Filma saņēma viduvējas kritiķu atsauksmes, slavējot aktierspēli un filmas atmosfēru, bet kritizējot scenāriju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pirana

**Pirana** (, ) ir vēsturiska piejūras pilsēta Slovēnijas dienvidrietumos, kas atrodas Adrijas jūras piekrastē, uz Istras pussalas, netālu no Itālijas un Horvātijas robežas. Tā ir Piranas pašvaldības administratīvais centrs, kurā 2023. gadā dzīvoja 3,8 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta izceļas ar viduslaiku pilsētbūvniecību, šaurām ielām, venēciešu stila arhitektūru un bagātu kultūrvēsturisko mantojumu, kas atspoguļo tās piederību dažādiem vēsturiskiem veidojumiem, īpaši Venēcijas Republikai. Mūsdienās Pirana ir viens no galvenajiem Slovēnijas tūrisma centriem, piesaistot apmeklētājus ar savu vēsturisko centru, piejūras ainavu, kultūras pasākumiem un veselības kūrortiem. Pilsētā dzimis arī ievērojamais baroka komponists Džuzepe Tartīni, kura vārdā nosaukts galvenais pilsētas laukums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Boako departaments

**Boako departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts kalnainajā centrālajā daļā, robežojas rietumos ar Granadas un Managvas departamentiem, ziemeļos — ar Matagalpu, austrumos — ar Dienvidu Karību Krastu, dienvidos — ar Čontalesu, bet dienvidrietumos krastus apskalo Nikaragvas ezers. Departamenta galvaspilsēta ir Boako pilsēta. Departaments izveidots 1936. gadā, nodalot no Čontalesas departamenta.

## Ārējās saites
Činandegas departaments

**Činandegas departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļrietumu daļā, robežojas ziemeļos ar Hondurasu, austrumos — ar Madrisu un Esteli, dienvidaustrumos — ar Leonu, bet dienvidos un rietumos krastus apskalo Klusais okeāns un Fonsekas līcis. Departamenta galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Činandega. Činandega bija viens no septiņiem 1858. gadā sākotnēji izveidotajiem Nikaragvas departamentiem.

## Ārējās saites
Esteli departaments

**Esteli departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļrietumu daļā, robežojas ziemeļos ar Madrisu, austrumos — ar Hinotegu un Matagalpu, dienvidos — ar Leonu, bet rietumos — ar Činandegu. Departamenta galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Esteli. Departaments izveidots 1891. gadā, no Nuevasegovijas nodalot 6 municipalitātes.

## Ārējās saites
Granadas departaments

**Granadas departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts rietumu daļā pie Nikaragvas ezera, robežojas ziemeļos ar Boako un Managvu, rietumos — ar Masaju un Karaso, bet dienvidos — ar Rivasu. Departamentam pieder Nikaragvas ezera otra lielākā sala Sapatera. Departamenta galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Granada.

Granadas departaments ir viens no 1858. gadā izveidotajiem septiņiem sākotnējiem Nikaragvas departamentiem. 1875. gadā no tā nodalīja Managvas departamentu, 1883. gadā — Masajas departamentu, bet 1891. gadā — Karaso departamentu.

## Ārējās saites
Hinotegas departaments

**Hinotegas departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļu daļā, zobežojas ziemeļos ar Hondurasu, austrumos — ar Ziemeļu Karību Krastu, dienvidos — ar Matagalpu, bet rietumos — ar Esteli, Madrisu un Nuevasegoviju. Departamenta galvaspilsēta ir Hinotega. Departaments izveidots 1891. gada 15. oktobrī, nodalot no Matagalpas departamenta. Hinotegas departamentā iegūst 80 % no Nikaragvas kafijas ražas.

## Ārējās saites
Leonas departaments

**Leonas departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļrietumu daļā, robežojas ziemeļrietumos ar Činandegu, ziemeļos — ar Esteli, austrumos — ar Matagalpu un Managvu, bet dienvidrietumos krastus apskalo Klusais okeāns. Departamenta teritorijā atrodas daļa no Managvas ezera. Departamenta galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Leona. Leona bija viens no septiņiem 1858. gadā sākotnēji izveidotajiem Nikaragvas departamentiem.

## Ārējās saites
Karaso departaments

**Karaso departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidrietumu daļā, robežojas ziemeļrietumos ar Managvu, ziemeļaustrumos — ar Masaju, austrumos — ar Granadu un Ruvasu, bet dienvidos krastus apskalo Klusais okeāns. Departamenta galvaspilsēta ir Hinotepe, bet lielākā apdzīvotā vieta — Diriamba. 

Departaments izveidots 1891. gadā, nodalot no Granadas departaments un nodēvēts par godu 17. Nikaragvas prezidentam Evaristo Karaso.

## Ārējās saites
Madrisas departaments

**Madrisas departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļrietumu daļā, robežojas rietumos ar Hondurasu, ziemeļos — ar Nuevasegoviju, austrumos — ar Hinotegu, dienvidos — ar Esteli, bet dienvidrietumos — ar Činandegu. Departamenta galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Somoto. Departaments izveidots 1936. gadā, nodalot no Nuevasegovijas departamenta; nodēvēts prezidenta Hosē Madrisa (*José Madriz*, 1909-1910) vārdā.

## Ārējās saites
Čontalesas departaments

**Čontalesas departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā, Nikaragvas ezera ziemeļu krastā. Robežojas ziemeļos ar Boako departamentu, austrumos — ar Dienvidu Karību Krastu, bet dienvidos — ar Riosanhuanu. Departamenta galvaspilsēta ir Huigalpa. Departamenta nosaukums cēlies no čontalu indiāņu cilts, kas apdzīvoja Nikaragvas ezera austrumu krastu.

## Ārējās saites
Managvas departaments

**Managvas departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts rietumu centrālajā daļā, robežojas ar Leonu ziemeļrietumos, Matagalpu ziemeļos, Boako austrumos, dienvidos — ar Granadas, Masajas un Karaso, bet dienvidrietumos krastus apskalo Klusais okeāns. Departamenta teritorijā ietilpst lielākā daļa Managvas ezera. Departamenta galvaspilsēta ir Managva, kas ir arī valsts galvaspilsēta. Departaments izveidots 1875. gadā, nodalot no Granadas departamenta.

## Ārējās saites
Masajas departaments

**Masajas departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts rietumu daļā, robežojas ar Managvas departamentu ziemeļos, Granadas departamentu austrumos un Karaso departamentu dienvidos. Departamenta galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Masaja. Departaments izveidots 1883. gadā, nodalot no Granadas departamenta.

## Ārējās saites