open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
T krekls

**T krekls** ir viens no kreklu veidiem, nosaukts pēc tam esošās T burta formas. T krekliem parasti ir īsas piedurknes un apaļa kakla līnija, kā arī tiem nav apkakles. Kreklus visbiežāk izgatavo no kokvilnas tekstila.
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Ziemeļkorejā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkorejā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Ziemeļkorejas ir iekļautas **2 vietas** (abi kultūras objekti), savukārt 5 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Ziemeļkoreja Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1998. gada 21. jūlijā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Kanaviņas

**Kanaviņas** ir ciems Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 6 km no pagasta centra Kolberģa, 2,5 km no novada centra Alūksnes pilsētas centra un 204 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie pašas Alūksnes pilsētas robežas, Kanaviņu ezera krastā.

## Atsauces
Džims Korbets

**Džeimss Edvards "Džims" Korbets** (; dzimis  Britu Indijā, miris  Kenijā) bija britu mednieks, rakstnieks un dabas aizsardzības aktīvists. Ievērojams ar cilvēkēdāju tīģeru un leopardu medībām Indijā.

Dzimis Indijā īru emigrantu trīspadsmit bērnu ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā cīnījās Rietumu frontē Francijā.

Britu Indijas pulkveža pakāpē esošais Dž. Korbets bija iemantojis izcilu reputāciju kā mednieks, kas spējīgs izsekot un nomedīt tīģerus un leopardus, kuri Indijā uzbruka cilvēkiem. Dokumentāli pierādīts, ka laikā no 1907. līdz 1938. gadam viņš ir nomedījis 19 tīģerus un 14 leopardus, kuru rēķinā ir bijuši uzbrukumi cilvēkiem. Uzskata, ka šie dzīvnieki bijuši vainojami vairāk nekā 1200 cilvēku nāvē, tostarp visbīstamākais, pirmais no Dž. Korbeta nomedītajiem — Šampavatas tīģeriene — viena pati bija nogalinājusi vismaz 436 cilvēkus. Līdzās medībām aizrāvās ar dzīvnieku fotografēšanu un filmēšanu, bet pēc aktīvu mednieku gaitu beigām kļuva par rakstnieku, sešās grāmatās aprakstījis piedzīvojumus cīņā ar bīstamiem dzīvniekiem un sava laika Indiju (1970. gadā izdots Džima Korbeta grāmatas "Kumaonas cilvēkēdāji" tulkojums latviešu valodā). Cīnījās par Indijas dabas saglabāšanu. Pēc viņa nāves, 1957. gadā, Indijas ziemeļos tika izveidots viņa vārdā nosauktais Džima Korbeta nacionālais parks.

1947. gadā pārcēlies dzīvot uz Keniju, kur miris.
Lāčudārzs

**Lāčudārzs**, arī **Ločudorzs**, ir ciems Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 24 km no pagasta centra Kolberģa, 21 km no novada centra Alūksnes un 223 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V401, Jurenskas upes krastā.

## Atsauces
Jons Trinkūns

**Jons Trinkūns** (), garīgais vārds **Jauņus** (*Jaunius*; dzimis Klaipēdā 1939. gada 28. februārī, miris Viļņā 2014. gada 20. janvārī), bija lietuviešu etnologs, folklorists un no 2002. gada līdz savai nāvei 2014. gadā seno baltu ticības kopas „Romuva” garīgais vadītājs — krīvs.

## Dzīvesgājums
Trinkūns piedzima 1939. gada 28. februārī Klaipēdā. 1957. gadā viņš pabeidza Kauņas 4. vidusskolu, bet 1965. gadā — Viļņas Universitātes Lietuviešu valodas un literatūras fakultāti, iegūstot filologa specialitāti. Studiju laikā Trinkūns interesējās par Indijas kultūru un nodibināja „Indijas draugu biedrību” (*Indijos bičulių draugija*), kas viņu pamudināja pievērsties arī seno lietuviešu pagāniskajai ticībai.

No 1969. līdz 1973. gadam Trinkūns bija aspirants un pasniedzējs Viļņas Universitātes Filoloģijas fakultātes Filoloģijas katedrā. 1969. gadā viņš nodibināja novadpētniecības biedrību „Ramuva”, kas sāka nodarboties ar seno baltu rituāliem, tostarp tajā pašā gadā ar domubiedriem Ķernaves pilskalnā aizsākot Rasas svētku svinēšanu, uz kuru pirmajā reizē ieradās ap simts cilvēku, bet turpmākos gadus svinētāju skaits arvien pieauga. 1973. gadā padomju varasiestādes svinēšanu aizliedza, bet Trinkūnu „par politisku darbību” atlaida no darba Viļņas Universitātē.

Gandrīz divdesmit gadus viņš pavadīja ceļodams pa Lietuvas ciemiem un pētīdams lietuviešu tautas dzīvās tradīcijas, līdz 1988. gadā, sākoties Lietuvas neatkarības kustībai *[[Sajūdis]]*, Trinkūns varēja atgriezties darbā universitātē un sāka strādāt par palīgu Filozofijas un socioloģijas institūta Ētikas nodaļā. No 1990. līdz 1993. gadam viņš vadīja Lietuvas Kultūras ministrijas Etniskās kultūras nodaļu. 1992. gadā Trinkūns kopā ar domubiedriem reģistrēja seno baltu ticības kopu „Romuva”. 1998. gadā Viļņā notikušajā Pasaules etnisko reliģiju kongresā ievēlēts par šīs organizācijas vadītāju. 2002. gadā viņš saņēma garīgo vārdu Jauņus (no lietuviešu valodas — 'jaunais') un tika iesvētīts par „Romuvas” garīgo vadītāju — krīvu —, kurš bija līdz pat savai nāvei 2014. gadā.

Miris Viļņā 2014. gada 20. janvārī. Apbedīts Rokantišķu kapos.

## Darbi
* *Of Gods & holidays: the Baltic heritage*. — Viļņa: *Tvermė*, 1999. — 214 lpp: ilustr. — 
* *Baltų tikėjimas: lietuvių pasaulėjauta, papročiai, apeigos, ženklai*. — Viļņa: *Diemedis*, 2000. — 127 lpp: ilustr. — 
* *Lietuvių pasaulėjauta: papročiai, apeigos, ženklai*. — Viļņa: *Diemedis*, 2003. — 127 lpp: ilustr. — 
* Lietuvių senosios religijos kelias. — Viļņa: *Asveja*, 2009. — 265 p.: ilustr. — 
* *Žodžiai mūsų Dievams ir Deivėms: maldos, giesmės ir eilės* / māksliniece Gintare Markevičiene. — Viļņa: Romuva, 2010. — 56 p.: ilustr.
* *Baltų religija šiandien* / sast. Jons Trinkūns, rediģēja Inija Trinkūniene, Jons Vaiškūns, Žemīna Trinkūnaite. — Viļņa: *Senovės baltų religinė bendrija*, 2011. — 41 lpp: ilustr. — 
* *Baltic religion today*. — Viļņa: *Senovės baltų religinė bendrija*, 2011. — 41 lpp: ilustr. — 

## Apbalvojumi

* Jona Basanaviča prēmija (1997)
* Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordeņa Bruņinieka krusts (2013)

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Malāvijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Malāvija|Malāvijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Malāvijas ir iekļautas **2 vietas** (1 kultūras objekts un 1 dabas objekts), savukārt 6 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā. Malāvija Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja 1982. gada 5. janvārī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Terni

**Terni** () ir pilsēta Itālijā, Umbrijas reģionā. Tā ir Terni provinces administratīvais centrs. 2016. gadā Terni dzīvoja 111 tūkstoši cilvēku. Pēc iedzīvotāju skaita Terni ir otra lielākā pilsēta Umbrijas reģionā aiz Perudžas.

Sākotnēji tā bija Senās Romas pilsēta ar nosaukumu *Interamna Nahars*. Terni sevi ir nosaukusi par "Mīlestības pilsētu" (*Città degli Innamorati*), jo netālu no tās esot dzimis Svētais Valentīns. Pilsēta tiek saukta arī par "Itālijas Mančestru" (*Manchester italiana*) vai "Tērauda pilsētu" (*La Città d'Acciaio*), jo tajā ir attīstīta metalurģija. Šī iemesla dēļ tā stipri tika bombardēta Otrā pasaules kara laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bakara

thumbnail|upright=1.2|Bakaras nūja un kārtis
**Bakara** (, ) ir kāršu spēle, kuru ļoti bieži spēlē kazino. Šajā spēlē ir jāliek likme vai spēlētājs uzvarēs, zaudēs, vai būs neizšķirts. Ja ir neizšķirts un spēlētājs ir uzlicis likmi uz to koeficients ir 8:1 tātad spēlētājs saņem 8 reizes vairāk nekā uzlika likmē. Punkti tiek skaitīti šādi: 2 līdz 9 ir punktu vērtība šīm kārtīm, 10, kungs, dāma un kalps ir 0 punkti un dūzis ir 1 punkts. Uzvar spēlētājs kura 2 kāršu kopējā vērtība ir tuvāka skaitlim 9. Ja kāršu vērtība ir vairāk nekā 9 tad tiek ņemts vērā tikai otrais cipars. Piemēram, kopējās vērtības 14 patiesā vērtība ir 4. Ja spēlētāja punktu summa pēc 2 kāršu saņemšanas ir 0 līdz 5 punkti, spēlētājs saņem trešo kārti.

Ņemot vērā to, ka pirmās liecības par bakara spēli ir lasāmas 15. gadsimta sākumā rakstītajos materiālos, šo ilgo gadu laikā spēlei ir izveidojušās vairākas versijas. Šobrīd populārākās bakara versijas ir *Punto Banco*, *Chemin de Fer*, *Baccarat Banque*, *European Baccarat* un *Dragon Tiger*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maurisio Makri

**Maurisio Makri** (, , dzimis ) ir Argentīnas politiķis. No 2015. līdz 2019. gadam bija Argentīnas prezidents. Viņš pārstāv koalīciju *[[Cambiemos]]* (*Mainīsimies!*), kas ir centriska līdz centriski labēja, un ir arī tajā ietilpstošās centriski labējās politiskās partijas *[[Propuesta Republicana]]* (*Republikāņu priekšlikums*) prezidents.

## Ārējās saites

*
Burgosas katedrāle

**Burgosas Svētās Marijas katedrāle** () ir katedrāle Burgosā, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā, Spānijā. Katedrāle pieder Romas katoļu baznīcai. Katedrāles celtniecība tika uzsākta 1221. gadā, bet tika iesvētīta 1260. gadā.

Katedrāles stils galvenokārt ir ieturēts gotikas stilā, bet tai ir arī renesanses un baroka stila piesitiens, kuru tā ieguva 15. un 16. gadsimtā pēc vērienīgās baznīcas pārbūves. Burgosas katedrāles galvenā fasāde ir ieturēta franču gotikas stilā līdzīgi kā Parīzes Dievmātes katedrāle un Reimsas Dievmātes katedrāle. Savukārt katedrāles interjers ir ieturēts līdzīgā stilā kā Buržas katedrālē.

Katedrālē ir apkopoti unikāli mākslas darbu kolekcijas, tostarp gleznas, kora stendi, altāra gleznas, kapenes un vitrāžas.

1984. gada 31. oktobrī Burgosas katedrāle tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
Segovijas akvedukts

thumb|Segovijas akvedukts|250px
**Segovijas akvedukts** () ir Senās Romas laikā celts akvedukts, kas atrodas Segovijā, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgablā, Spānijā. Tas ir viens no ievērojamākajiem un labāk saglabājušajiem Senās Romas pieminekļiem Pireneju pussalā. Akveduktu veido divu līmeņu arkas.

Nav zināms precīzs laiks, kad akvedukts ir ticis uzcelts, bet tiek uzskatīts, ka tas ir celts pirmajā gadsimtā pirms mūsu ēras. Akvedukts tika uzcelts, lai nogādātu ūdeni uz pilsētu no septiņpadsmit kilometru attālās kalnu upes.

Tas ir viens no Segovijas pazīstamākajiem simboliem un tas ir attēlots arī uz pilsētas ģerboņa. 1985. gadā Segovijas akvedukts kopā ar Segovijas vecpilsētu tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
Takuja Oniši

**Takuja Oniši** (大西 卓哉, *Ōnishi Takuya*, dzimis ) ir Japānas inženieris, kosmonauts.

1998. gadā Takuja Oniši ieguva inženiera bakalaura grādu aeronautikas un kosmiskās inženierijas specialitātē Tokijas Universitātē. Viņš strādāja lidsabiedrībā *[[All Nippon Airways]]* Hanedas lidostā. Beikersfīldā Kalifornijā Oniši pabeidza lidotāja apmācības divu gadu kursus un Tokijā viena gada kursus. 2003. gadā viņš sāka strādāt par lidmašīnas *[[Boeing 767]]* pilotu.

2009. gada 25. februārī Takuja Oniši tika izvēlēts par *[[JAXA]]* kosmonauta kandidātu. 1. aprīlī uzņemts kosmonautu sagatavošanas grupā. Augustā devās uz ASV, kur līdz 2011. gada jūlijam apguva kosmonauta vispārējās un Starptautiskās kosmosa stacijas apkalpošanai nepieciešamās iemaņas.

Takujas Oniši pirmais kosmiskais lidojums sākās 2016. gada jūlijā, ar kosmosa kuģi *[[Sojuz MS-01]]* dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju. Viņš bija 48. ekspedīcijas un 49. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes atgriezās 2016. gada oktobrī.

Otro reizi kosmosā Oniši devās 2025. gada 14. martā ar kosmosa kuģi *[[SpaceX Crew-10]]*. Viņš bija 72. ekspedīcijas lidojuma inženieris un 73. ekspedīcijas komandieris. Uz zemes atgriezās 9. augustā.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

## Ārējās saites

* Biogrāfija ''JAXA'' mājaslapā
Valdekas pils

**Valdekas pils** () ir neogotikas arhitektūras stila ēka Rīgas ielā 22, Jelgavā, kas līdz 1920. gada zemes reformai bija Valdekas jeb **Zorgenfreijas pusmuižas** (*Waldeck, Sorgenfrei*) kungu māja un medību pils.

## Vēsture
Celta kā Valdeķu muižas kungu māja klasicisma stilā, iespējams, ka nosaukta par godu Valdekas-Pīrmontas princesei Luīzei Karolīnai, ko 1765. gadā apprecēja Pēteris Bīrons.
1848. gadā to savā īpašumā ieguva Rekes dzimta, pusmuižu nomāja Andrievam Alunānam viesnīcas iekārtošanai. 
Pēc Rīgas—Jelgavas šosejas izbūves pabeigšanas (1857) īpašnieki nolēma ēku pārbūvēt par medību pili. Tādēļ 1870. gados to Kurzemes guberņas arhitekts Ādolfs Vinbergs pārbūvēja neogotikas stilā. 1920. gada zemes reformas laikā Ozolmuižu ar Valdeķu pusmuižu sadalīja 252 vienībās 1299 ha kopplatībā un 1927. gadā Valdekas pils apkārtni iekļāva Jelgavas pilsētas teritorijā. Rīgas šoseju pēc Ulmaņa apvērsuma 1935. gadā pārdēvēja par Vienības prospektu, bet pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā par Rīgas ielu.

thumb|left|250px|Valdekas pils 20. gadsimta sākumā.
Pēc Otrā pasaules kara no 1946. līdz 1954. gadam atjaunotajā ēkā atradās gan Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas (LLA) mācību un pētījumu saimniecības «Jelgava» kantoris, gan LLA Pārtikas rūpniecības tehnoloģijas fakultātes katedra, gan bērnudārzs. 1990. gadu sākumā avārijas stāvoklī esošā pils tika pamesta.

Pēc rekonstrukcijas 2014. gadā Valdekas pilī iekārtota Latvijas Lauksaimniecības universitātes Vides un būvzinātņu fakultātes Ainavu arhitektūras un plānošanas katedra, pirmajā stāvā izvietojot vadības, mācībspēku un apkalpojošā personāla telpas, otrajā stāvā ierīkojot auditorijas, zīmētavu, datorklases, maketētavu un citas telpas, bet trešajā, jumta jeb bēniņu stāvā — konferenču zāli un izstāžu zāli. Pils rekonstrukcija izmaksāja apmēram vienu miljonu eiro, no kuriem lielākā daļa bija Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oniši

**Oniši** var būt:
* Tadao Oniši, Japānas futbolists (1943. — 2006.)
* Takuja Oniši, Japānas kosmonauts (dzimis 1975. gadā)
Valdeķu muiža

thumb|200px|Valdeķu muižas kungu māja pirms Otrā pasaules kara.
thumb|200px|Valdeķu muiža mūsdienās (2005).
**Valdeķu muižas pils** () ir 1882. gadā celta muižas kungu māja, kas atrodas Tukuma novada Valdeķu ciemā. 
Vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

## Vēsture
Valdeķu muižu 1845. gadā, atdalot no Aizdzires muižas (*Adsirn*), izveidoja tās īpašnieks Nikolauss fon Koskuls un uzdāvināja savai sievai Luīzei.
20. gadsimta sākumā muiža piederēja Rīgas tirgotājam Eiženam Švarcam.

1931. gadā to stipri nolaistu iegādājās izdevējs Antons Benjamiņš, kas to īsā laikā izveidoja par lauku paraugsaimniecību. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā Valdeķu muižas kungu māju nacionalizēja un tās īpašniece Emīlija Benjamiņa tika deportēta uz Gulaga soda nometni. Pēc Latvijas neatkarības 1997. gadā Benjamiņu dzimta (Ilze Stokvuda, Pēteris Benjamiņš, Juris Džordžs Benjamiņš) savu īpašumu atguva un atjaunoja.

## Atsauces
Uzbrukums Nicā 2016. gadā

**Uzbrukums Nicā 2016. gadā** bija terora akts  vakarā, kad Tunisijas izcelsmes Francijas pilsonis Muhameds Lauežs Bulels kravas mašīnā iebrauca cilvēku pūlī Nicā, Francijā, *Promenade des Anglais*, kur cilvēki Bastīlijas dienā bija pulcējušies uguņošanas vērošanai. Tā rezultātā tika nogalināti 87 cilvēki, ieskaitot pašu teroristu, vairāk nekā 400 cilvēki guva ievainojumus. Pēc uzbrukuma veikšanas kravas automašīnas vadītāju policija nogalināja. Šis bija trešais liela mēroga teroristu uzbrukums Francijā pēdējā pusotra gada laikā pēc ''Charlie Hebdo'' apšaudes 2015. gada janvārī un 2015. gada 13. novembra terora aktiem Parīzē.

## Atsauces
Silciema iela (Rīga)

**Silciema iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglas apkaimē. Silciema iela sākas krustojumā ar Murjāņu ielu un beidzas krustojumā ar Brīvības gatvi. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. 

## Ielu savienojumi
Silciema iela ir savienota ar šādām ielām:

* Murjāņu iela ("T" veida krustojums)
* Krosa iela ("T" veida krustojums)
* Slēpotāju iela ("T" veida krustojums) 
* Ainažu iela ("T" veida krustojums)
* Vangažu iela ("T" veida krustojums)
* Brīvības gatve ("T" veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
thumb|255px|28. maršruta autobuss Brīvības gatves un Silciema ielas krustojumā
* 28. un 29.maršruta autobusi, kā arī 4. maršruta trolejbusi kursē  posmā no Murjāņu ielas krustojuma līdz Brīvības gatves krustojumam.
* 33. maršruta autobusi virzienā no Juglas uz Pļavniekiem kursē ielas posmā no Brīvības gatves krustojuma līdz Murjāņu ielas krustojumam.

## Skatīt arī
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta
Ābrams Idelsons

**Ābrams Zevi Idelsons** (, ; dzimis , miris ) bija Jūrkalnē dzimis ebreju komponists, muzikologs, ebreju tautas dziesmu vācējs un sabiedrisks darbinieks.

Tiek uzskatīts par vienu no ticamākajiem ebreju dziesmas *[[Hava Nagila]]* autoriem. Pirmās Palestīnā sarakstītās ebreju operas *"Yiftaḥ"* autors. Daudz ceļojis pa pasauli, dzīvojis ASV un Palestīnā. Monumentālās *Thesaurus of Hebrew Oriental Melodies* desmit sējumos (1914–1932) autors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1882. gadā Jūrkalnē ebreju šoheta (miesnieka) un hazana (dziedātāja) Azriela Idelzona ģimenē. Mācījās dziedāšanu pie Liepājas sinagogas dziedātāja Ābrama Mordehaja Rabinoviča, turpināja ebreju mūzikas studijas Kēnigsbergā, Londonā, Berlīnē un Leipcigā. Darbojās kā hazans Rēgensburgas (1903) un Johannesburgas (1905) sinagogās. 1906. gadā viņš izceļoja uz Jeruzalemi, kur strādāja par mūzikas skolotāju un sinagogas hazanu, 1910. gadā nodibināja ebreju mūzikas institūtu, izdeva ebreju dziesmu skaņuplates (1906—1921). 1914. gadā izdeva Jemenas ebreju dziesmu grāmatu.

Pirmā pasaules kara laikā Idelsons dienēja Osmaņu impērijas armijā kā Gazas kapelmeistars, pēc kara beigām izceļoja uz Vāciju, tad uz ASV, kur no 1924. līdz 1934. gadam bija Sinsinati rabīnu semināra (*Hebrew Union College*) ebreju mūzikas profesors. 1937. gadā Idelsons kopā ar ģimeni pārcēlās uz Johanesburgu, kur mira 1938. gadā.

## Darbi
* Hebräisch-Orientalischer Melodienschatz, 10 Bände, Berlin und Leipzig 1914–1932
* תולדות הנגינה העברית (Ebreju mūzikas vēsture divos sējumos), Jeruzaleme 1924–1928
* Jewish Music. Its Historical Development, New York 1929, 1944
* Manual of Musical Illustrations of Lectures on Jewish Music and Liturgy, Cincinnati 1926

## Ārējās saites
* Кантор из Скайсткалне - автор «Хава нагилы»
Lāzberģis

**Lāzberģis** ir ciems Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 3 km no pagasta centra Kolberģa, 8 km no novada centra Alūksnes un 210 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V389 un V390 krustojumā, Alūksnes ezera krastā.

## Vēsture
thumb
Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušo Lāzberģa muižu (*Fianden*). Muižas pili 1821. gadā sāka celt Johans Gotlībs fon Volfs, to pabeidza tikai 1860. gadā. Pēdējais muižas īpašnieks bija Eduards Boriss Ernsts fon Volfs. 1950. gados tajā atradās kultūras nams, vēlāk dzīvokļi un vienā galā pat kūts. Šobrīd ēka daļēji sagruvusi. Muižas teritorijā iekārtots viesu nams.

Fiandene 1866.jpg|Fiandenes muižas kungu māja 1866. gadā
Fiandenes muižas kungu māja Lāzberģī.jpg|Fiandenes muižas kungu māja Lāzberģī (20. gadsimta sākumā)


## Atsauces
Progresīvais nodoklis

**Progresīvais nodoklis** ir nodoklis, kura nodokļa likme pieaug, palielinoties vērtībai, kas jāapliek ar nodokli. Vārds "progresīvais" apzīmē to, kā nodokļa likme progresē no zemas uz augstu, tādēļ vidējā nodokļa likme ir mazāka par marginālo nodokļu likmi. Progresīvs var būt gan viens atsevišķs nodoklis, gan arī visa nodokļu sistēma. Šāda veida nodokli ievieš, lai samazinātu nodokļu slogu cilvēkiem ar mazāku maksātspēju. Progresīvais nodoklis šo slogu pārnes uz iedzīvotājiem ar lielāku maksātspēju. Progresīvajam nodoklim pretējais ir regresīvais nodoklis — nodoklis, kura likme samazinās, palielinoties vērtībai, kas jāapliek ar nodokli.

Progresivitāti bieži pievieno ienākuma nodoklim, lai cilvēki ar mazāku algu maksātu mazāk nodokļus, nekā cilvēki, kam alga ir lielāka. Nodokļu sistēma var būt progresīva, ja tajā ir, piemēram, augstāks korporatīvais nodoklis, uzņēmuma ienākuma nodoklis, nekustamā īpašuma nodoklis, zemes nodoklis vai citi nodokļi, kuri vairāk skar bagātāko sabiedrības slāni. Šāds nodoklis samazina ienākumu nevienlīdzību un mantisko nevienlīdzību. Ekonomisti gan nav vienisprātis par šāda nodokļa ilgtermiņa efektu. Taču pastāv saikne starp cilvēkiem, kas uzskata sevi par laimīgiem, un vienlīdzību viņu valstī.

## Skatīt arī

* Regresīvais nodoklis
* Proporcionālais nodoklis
* Sociāldemokrātija
* Ienākumu nevienlīdzība

## Atsauces
Niantic, Inc.

***Niantic, Inc.*** ir amerikāņu programmatūras izstrādes uzņēmums, kas atrodas Sanfrancisko, Kalifornijā. Uzņēmums 2010. gadā kā* [[Google]]* iekšējo jaunuzņēmumu dibināja Džons Henks ar nosaukumu ***Niantic Labs.*** 2015. gadā tas tika atdalīts no *Google* kā pilnvērtīgs uzņēmums.

*Niantic*, iespējams, vislabāk pazīstams kā paplašinātās realitātes mobilo spēļu *[[Ingress]]* (2012) un *[[Pokémon Go]]* (2016, kopā ar *The Pokemon Company*) izstrādātājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ludvigsfelde

**Ludvigsfelde** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Teltovas-Flēmingas apriņķī, uz dienvidiem no Berlīnes. Autobūves centrs.

## Vēsture

Pilsēta zināma no 1750. gada. 1936. gadā pielsētas pievārtē tika uzcelta *[[Daimler-Benz]]* rūpnīca, kas līdz 1945. gadam ražoja aviācijas dzinējus. Kara beigās rūpnīca cieta ASV uzlidojumos, bet pēc kara iekārtas tika izvestas uz PSRS kā kara reparācijas. Pēc Otrā pasaules kara Ludvigsfelde līdz 1991. gadam bija VDR sastāvā. Rūpnīca tika nacionalizēta, un tā ražoja motorollerus un *[[Multicar]]* automašīnas. 1965. gada Ludvigsfeldei piešķirtas pilsētas tiesības. 1994. gadā *[[Daimler AG]]* atkal ieguva īpašumā Ludvigsfeldes rūpnīcu.

## Ekonomika
Pie pilsētas atrodas kompānijas *[[Daimler AG]]* autorūpnīca un šeit tiek ražotas automašīnas *[[Mercedes-Benz Sprinter]]* un *[[Volkswagen Crafter|Volkswagen Crafter]]*.

## Cilvēki
Ludvigsfelde ir džudistes Ivonnas Bēnišas (*Yvonne Bönisch*, 1980) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kukris

**Kukris** (arī **Kiekuru ezers**, **Kukru ezers**, **Kukuru ezers**, **Kūkuru ezers**, **Kūrīļu ezers**)  ir caurteces subglaciāls ezers Valkas novada Ērģemes pagasta dienvidos.

Dibens - dūņains. Krasti - lēzeni, ziemeļrietumos un dienvidaustrumos - zemi. Krasti viegli pieejami tikai no dienvidu puses. Ietek - grāvis no Vircēļa, iztek grāvis uz Zūdaini.

Gar krastu bieza niedru josla. Makrofīti - niedres, vilkvālītes, meldri, ūdensrozes, lēpes, hāras, elodejas. Ezerā dzīvo līdakas, raudas, ruduļi, līņi, karūsas un asari.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

## Atsauces
Tiviešu valoda

**Tiviešu valoda** (*тыва дыл*, ) ir tjurku saimes valoda, kas galvenokārt izplatīta Tivas Republikā, Krievijas Federācijā. Neliels skaits tiviešu valodas pratēju dzīvo arī Mongolijā un Ķīnā. 

Valodā ir daudz aizguvumi no mongoļu valodas, tibetiešu valodas un krievu valodas, piemērām, “Tiva” (tautas un reģiona nosaukums, atvasināts no mongoļu “tuba”, kas nozīmē “zem”).

## Alfabēts
1941. gadā tika izstrādāts pielāgots kirilicas alfabēts, kas apstiprināts 1943. gadā: 

Papildu (attiecībā pret krievu alfabētu) tiviešu alfabēta burti:

* Ңң (latīņu ng, IPA — [ŋ]),
* Өө (latīņu ö (latīņu ö, IPA — [ø]),
* Үү (latīņu ü, IPA — [y]).

Tiviešu valodas vārdi nevar sākties ar skaņu [ŋ].

## Raksturojums
Tiviešu valodai ir raksturīga bagātīga vokālā sistēma ar daudzām patskaņu skaņām, tostarp gan īsajiem, gan garajiem patskaņiem. Tuviešu valodā tiek izmantotas arī tonalitātes atšķirības, kas nav raksturīgas vairumam citu tjurku valodu.

Tiviešu valoda ir aglutinatīva, kas nozīmē, ka gramatiskās nozīmes tiek izteiktas ar piedēkļiem.

Šai valodai ir sarežģīta locījumu sistēma (piemēram, nominatīvs, ģenitīvs, datīvs, datīvs, akuzatīvs u. c.)

Darbības vārdi mainās pēc laika, personas un skaitļa, un šajā valodā ir daudz darbības vārdu formu veidu un aspektu.

## Problēmas
Tiviešu valoda saskaras ar vairākām problēmām, kas apdraud tās saglabāšanu un attīstību. Tivas izglītības sistēmā un oficiālajā saziņā dominē krievu valoda. Tas noved pie tā, ka tiviešu valoda tiek lietota arvien retāk, īpaši jauniešu vidū. Skolās un augstskolās trūkst mācību grāmatu un citu mācību materiālu tiviešu valodā, turklāt arī skolotāji bieži vien nav atbilstoši sagatavoti, lai mācītu tiviešu valodā.  Arī lielākā daļa televīzijas, radio un drukāto plašsaziņas līdzekļu Tivā darbojas krievu valodā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Villems no Ribrūkas

thumb|350px|Villema no Ribrūkas ceļojums kartē
**Villems no Ribrūkas**, arī **Gijoms no Rubrukas** (, ; dzimis ap 1220. gadu, miris ap 1293. gadu) bija flāmu izcelsmes franciskāņu mūks, kas Francijas karaļa Luija IX uzdevumā 13. gadsimtā veica ceļojumu pie mongoļiem, sasniedzot to galvaspilsētu Karakorumu. Viņš bija pirmais no zināmajiem eiropiešiem, kas veicis šāda mēroga ceļojumu Āzijas iekšienē, un Villema publicēto ceļojuma piezīmju nozīme ir salīdzināma ar vēlākajiem Marko Polo ceļojumiem.

Villems bija krustnešiem neveikmīgā Septītā krusta kara dalībnieks. Francijas karalis Luijs IX krita ienaidnieka gūstā, un pēc izpirkšanas vēl vairākus gadus palika Svētajā zemē. Cīņā pret islāmticīgajiem viņš cerēja vienoties ar mongoļiem un, lai gan dominikāņu mūka Andrē de Lonžimo misija, kas beidzās 1251. gadā, nebija veiksmīga, viņš nākamajā gadā sūtīja ceļā jaunu vēstnesi pie mongoļu valdnieka — Villemu no Ribrūkas. 1252. gada pavasarī Villems kopā ar pavadoņiem devās ceļā no Akras. Misija uzkavējās Konstantinopolē, ko atstāja 1253. gada 7. maijā. Šķērsojis Melno jūru, Villems izkāpa krastā Krimā un tālāk ceļoja pa sauszemi. Pēc diviem mēnešiem misija sasniedza mongoļu hana Sartaka apmetni pie Volgas. Sartaks viņu nosūtīja tālāk pie sava tēva, Čingishana mazdēla, ietekmīgā  Batuhana. Tomēr arī Batuhans nebija gatavs vest sarunas ar Francijas karaļa vēstnešiem un pāradresēja misiju pie hana Munke mongoļu galvaspilsētā Karakorumā. 26. decembrī Villems sasniedza hana apmetni, no kuras nokļuva galvaspilsētā.

Villems tikās ar hanu Munke. Viņš pārziemoja Karakorumā, iegūstot daudz ziņu ne vien par mongoļiem, bet arī ķīniešiem un eiropiešiem, kas atradās hana gūstā. Munke ar Villemu nosūtīja vēstuli Francijas karalim, un mūks devās atpakaļceļā. Viņa ceļabiedrs itāļu mūks Bartolomeo no Kremonas palika mongoļu galvaspilsētā, kalpot kristiešu baznīcā, kas tur atradās (mongoļi bija reliģiski toleranti un viņu valstī bija atļauti visu reliģiju dievnami).

1254. gada 6. jūnijā pametis Karakorumu, caur Astrahaņu, Derbentu, Erzurumu Villems sasniedza Akru pie Vidusjūras. 1255. gada 16. jūlijā viņš ieradās Famagustā, Kiprā un jau augustā atgriezās savā klosterī.

Villema no Ribrūkas ceļojuma apraksts deva eiropiešiem jaunas zināšanas par Austrumeiropas, Centrālās Āzijas un Mongolijas ģeogrāfiju, kas ir salīdzināmas ar vēlākajiem Marko Polo ceļojumiem.

## Ārējās saites
Regresīvais nodoklis

**Regresīvais nodoklis** ir nodoklis, kura nodokļa likme samazinās, palielinoties vērtībai, kas apliekama ar nodokli. Vārds "regresīvais" apzīmē to, kā nodokļa likme regresē jeb samazinās no augstākas uz zemāku, tādēļ vidējā nodokļa likme pārsniedz marginālo nodokļa likmi. Regresīvs var būt gan viens atsevišķs nodoklis, gan arī visa nodokļu sistēma. Šāds nodoklis pārnes nodokļu slogu uz iedzīvotājiem ar mazāko maksātspēju. Regresīvajam nodoklim pretējais ir progresīvais nodoklis — nodoklis, kura likme pieaug, palielinoties vērtībai, kas apliekama ar nodokli. 

Nodokļa regresivitāti var noteikt arī sabiedrības grupu atšķirīgā tieksme pirkt labumus, kas ir aplikti ar šo nodokli. Citiem vārdiem, pat ja nodokļa likme nav regresīva, bet ar nodokli aplikto labumu vairāk pērk nabadzīgie iedzīvotāji, un viņi ir šī nodokļa galvenie maksātāji, tad šo nodokli var uzskatīt par regresīvu.

Šāds nodoklis palielina nevienlīdzību. To mēdz ieviest, lai veicinātu uzņēmumu attīstību.

## Skatīt arī
* Progresīvais nodoklis
* Proporcionālais nodoklis
* Neoliberālisms

## Atsauces
XC

**XC** var būt:

* 90 (skaitlis) romiešu skaitļu sistēmā;
* krosa (*cross-country*) disciplīna dažādos sporta veidos;
* Reaktīvā pretestība jeb XC — kondensatora īpašība;
* *[[Corendon Airlines]]* IATA kods;
* *[[KD Air]]* bijušais IATA kods.
Gaveitiški

**Gaveitiški**, arī **Gaveiniški**, ir ciems Augšdaugavas novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5 km no pagasta centra Salienas, 28 km no novada centra Daugavpils un 260 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

## Atsauces
Karļinova

**Karļinova** ir ciems Augšdaugavas novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā, 4 km no pagasta centra Salienas, 30 km no novada centra Daugavpils un 261 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P69, netālu no Poguļankas upes. Veidojusies ap vēsturisko Karlīnes muižu (*Gut Karlinhof*).

## Atsauces
Proporcionālais nodoklis

**Proporcionālais nodoklis** ir nodoklis, kura nodokļa likme nemainās, palielinoties vai samazinoties ar nodokli apliekamajai vērtībai. Nodoklī nomaksājamo daudzumu var izteikt kā nemainīgu daļu no šīs vērtības. Vārds "proporcionāls" apzīmē šī nodokļa reālās vērtības proporcionālo izmainīšanos, mainoties apliekamajam daudzumam — šī nodokļa likme nemainās, kā tas notiek ar progresīvo un regresīvo nodokli. Līdz ar to vidējā nodokļa likme ir vienāda ar marginālo nodokļa likmi.

Proporcionāls var būt gan atsevišķs nodoklis, gan arī visa nodokļu sistēma. Proporcionālais nodoklis nodokļu slogu izlīdzina visiem vienādi un nenosver to uz bagātākajiem vai nabadzīgākajiem iedzīvotājiem.

## Skatīt arī
* Progresīvais nodoklis
* Regresīvais nodoklis

## Atsauces
Ritāni

**Ritāni**, arī **Rītāni**, ir ciems Augšdaugavas novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā, 13 km no pagasta centra Salienas, 39 km no novada centra Daugavpils un 270 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V673, netālu no Poguļankas un Mālkalnes upju ietekas Daugavā.

## Atsauces
Kurēlis

**Kurēlis** (arī **Kurelis**, **Kurēļa ezers**, **Kuriļu ezers**)  ir caurteces ezers Valkas novada Ērģemes pagasta dienvidos.

Dibens - dūņains. Krasti - zemi, grūti pieejami. No ezera iztek grāvis uz Rūju.

Ūdens krāsa - brūnūdens. Makrofīti - niedres, upes kosas, vilkvālītes, ūdens padilles, visgarās un peldošās glīvenes, dzeltenās lēpes, elodejas.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā. Ezeru stipri piesārņojusi bijusī pīļu ferma. Ezera dienvidu krastā atrodas autoceļš P22 (Valka—Rūjiena).

## Atsauces
Voksova

**Voksova** ir ciems Augšdaugavas novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8 km no pagasta centra Salienas, 35 km no novada centra Daugavpils un 265 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P69.

## Atsauces
Faļtopi

**Faļtopi** ir ciems Augšdaugavas novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta  centrālajā daļā 9 km no pagasta centra Salienas, 36 km no novada centra Daugavpils un 267 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu pie autoceļa V673, Poguļankas upes krastā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Ienākumu nevienlīdzība

[thumb|350px|Ienākumu nevienlīdzība katrā valstī pēc [Džini koeficients|Džini koeficienta. Džini vērtības ir no 0 (pilnīga vienlīdzība — visiem vienādi ienākumi) līdz 1 (pilnīga nevienlīdzība — vienam cilvēkam tiek visi ienākumi) ]]
**Ienākumu nevienlīdzība** ir atšķirība regulāro ienākumu apjomā cilvēkiem kādā grupā vai valstī. Visizplatītākā mērvienība ienākumu nevienlīdzības izmērīšanai ir Džini koeficients. Lai gan neliela nevienlīdzība ir nepieciešama, lai stimulētu izaugsmi un ražīgumu, pārāk augsta nevienlīdzība tiek uzskatīta par ekonomisku un sociālu problēmu, kas pasliktina ekonomisko stāvokli. Cilvēki arī jūtas laimīgāki, ja dzīvo vienlīdzīgākā sabiedrībā.

Ienākumu nevienlīdzību var izmainīt ar nodokļu politiku. Regresīva nodokļu sistēma nevienlīdzību palielina, bet progresīva nodokļu sistēma to samazina.

## Skatīt arī
* Materiālā nevienlīdzība
* Nodokļu politika

## Atsauces
Šļomovka

**Šļomovka**, arī **Šļomi**, ir ciems Preiļu novada Riebiņu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6 km no pagasta centra Riebiņiem un 208 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P58.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 72 cilvēkiem.
## Atsauces
Dzintarjūra (kuģis)

**„Dzintarjūra”** bija Ventspils zvejnieku kolhoza „Sarkanā bāka” lielais zvejas saldētājtraleris.

## Vēsture
Uzbūvēts 1967. gadā Mikolajivā, Ukrainas PSR, kopš 1967. gada zvejnieku kolhoza „Sarkanā bāka” kuģis. Piedalījies tāljūras zvejas ekspedīcijās Atlantijas okeāna ziemeļrietumu rajonos Amerikas piekrastē — Ņūfaundlendas, Džordža sēkļa rajonā, Ziemeļjūrā, Āfrikas rietumu piekrastē. Bija zivju apstrādes kuģis līdz 1979. gadam, pēc tam zivju ieguves kuģis. 1994. gadā sagriezts metāllūžņos Turcijā.

## Kapteiņdirektori
Vilnis Otomers (1967—1970), Harijs Austrums (1968—1970), Georgijs Durmanovs (1968—1971; 1973—1978), Kārlis Harps (1973), Zandars Balodis (1973—1977), Guntis Tīrmanis (1979), Ivans Fomičevs, Valerijs Gavriščuks, Juris Reķis (1983—1984), Nikolajs Fedosejevs (1990—1991), Kārlis Kukarāns (1992—1993).

## Skatīt arī

* Dzintarkrasts
* Dzintarzeme (kuģis)

## Atsauces
Kaltenes kalvas

**Kaltenes kalvas** ir aizsargājams ģeoloģiskais un ģeomorfoloģiskais dabas piemineklis Talsu novadā pie Kaltenes. Iekļauts pieminekļu sarakstā 1962. gadā 85,7 ha platībā ar nosaukumu «Velna kalva». Dabas piemineklis ietver laukakmeņu sakopojumus un vaļņveida krāvumus bijušā Baltijas ledus ezera abrāzijas līdzenumā. Teritorijā ir vairāki līdz 1 km gari, 10—100 m plati un līdz 6 m augsti vaļņi. Akmeņu krāvumos tie uzguļ cits citam un telpu starp tiem aizpilda oļi, grants, smilts, bet dažreiz šī telpa ir tukša. Nogāzes asimetriskas ar lēzeno pusi pret jūru. Laukakmeņu sakopojumu veidošanās notikusi, kad, ledus mēlei atkāpjoties, tās malas joslu sāka apskalot Baltijas ledus ezera ūdeņi.

Kaltenes kalvas ietilpst Latvijas Valsts mežu apsaimniekotajā teritorijā. Dabas piemineklī gar vienu no akmeņu krāvumiem ierīkota dabas taka.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kaltenes Velna kalvas
Kiviste

**Kiviste** var būt:

*Kiviste - upe Igaunijā, Acupītes pieteka
*Kiviste - upe Igaunijā un Latvijā, Omuļupes pieteka
Kiviste (Omuļupes pieteka)

**Kiviste** () ir Omuļupes labā krasta pieteka Igaunijā un Valkas novadā.

Sākas Igaunijā, uz dienvidiem no Ēras ciema. Tek austrumu virzienā. Lielāko daļu no tecējuma virzās gar Igaunijas un Latvijas robežu, dažkārt tekot Igaunijas, dažkārt Latvijas teritorijā. Ietek Omuļupē Latvijas teritorijā, apmēram 75 metrus no valsts robežas.

## Atsauces
Valters Bote

**Valters Vilhelms Georgs Bote** (; dzimis , miris ) bija vācu kodolfiziķis. Kopā ar Maksu Bornu 1954. gada Nobela prēmijas fizikā laureāts.

Dzimis pulsteņmeistara un šuvējas ģimenē. No 1908. līdz 1913. gadam studēja fiziku, matemātiku, ķīmiju un mūziku Berlīnes Humboltu universitātē. 1913. gadā strādāja pie Maksa Planka par asistentu, 1914. gadā ieguva doktora grādu Planka vadībā.

1913. gadā Bote sāka darbu Valsts fizikālā un tehniskā institūta Radioaktivitātes laboratorijā, kur, izņemot Pirmā pasaules kara gadus, strādāja līdz 1930. gadam. Sākumā Bote bija Hansa Geigera asistents, bet pēdējos gadus bija laboratorijas  vadītājs. Pirmā pasaules kara laikā krita krievu gūstā, Vācijā atgriezās 1920. gadā. Vēlāk strādāja Gīsenē, Heidelbergā. Pēc nacistu nākšanas pie varas tika iecelts par Maksa Planka Medicīnas pētījumu institūta vadītāju, kur izveidoja Vācijā pirmo ciklotronu. Otrā pasaules kara gados strādāja Vācijas kodolieroču programmā (*Uranprojekt*).

1954. gadā Bote saņēma Nobela prēmijas fizikā par sakrišanas metodes izstrādāšanu un ar tās palīdzību izdarītajiem atklājumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Valtera Botes biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Krka (pilsēta)

**Krka** () ir pilsēta Horvātijā, atrodas Adrijas jūras krastā. Tā ir Krkas salas galvenā pilsēta.

Pilsēta ir sena, tā ir viena no senākajām pilsētām pie Adrijas jūras. Pilsēta nepārtraukti apdzīvota jau kopš seniem laikiem, tostarp to apdzīvojuši ilīrieši un vēlāk romieši, kādreiz tā bija daļa no Austrumromas impērijas pēc tam, kad Rietumromas impērija krita barbaru rokās.

Dažās pilsētas daļās joprojām redzamas romiešu laika paliekas, piemēram, mozaīkas pilsētas namos. Pilsētā ir saglabājušies arī daudzi viduslaiku nocietinājumi, tostarp Frankopanas pils, un daļa no pilsētas mūriem, kas celti tais piecos gadsimtos, kad pilsētu pārvaldīja Venēcijas Republika.

## Ārējās saites
Halmstade

**Halmstade** () ir pilsēta Zviedrijā, Hallandes lēnes administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Zviedrijas dienvidos, rietumu piekrastē pie Nisanas upes ietekas Kategatā starp Gēteborgas un Malmes pilsētām. 2014. gadā Halmstadē dzīvoja 58,6 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir 20. lielākā Zviedrijas pilsēta. Halmstades aglomerācijā dzīvo vairāk nekā 95 tūkstoši cilvēku. Pēc šī rādītāja tā ir 12. lielākā Zviedrijas pilsēta.

## Mūzika
* Jonas Altberg (Basshunter)

## Atsauces

## Ārējās saites
Krka

**Krka** var būt:
* Krka (pilsēta) — galvenā Krkas salas pilsēta, Horvātijā;
* Krka (sala) — sala Horvātijā;
* Krka (upe) — upe Slovēnijā.
Armēnija Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Armēnija]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 17 reizes, debitējot 2006. gada konkursā, kad Armēniju pārstāvēja André ar dziesmu *[[Without Your Love]]*. Armēnijas labākais rezultāts ir 4. vieta 2008. un 2014. gada konkursā, bet sliktākais — 2019. gada konkursā.

2021. gada konkursa valsts nepiedalījās. Taču 2022. gadā Armēnija atgriezās konkursā.

## Armēnijas pārstāvji Eirovīzijā
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Nekvalificējās finālam*

## Atsauces
Mīlgrāvja iela

**Mīlgrāvja iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Mīlgrāvja apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Ostas prospektu kā Viestura prospekta turpinājums un beidzas krustojumā ar Ezera ielu, kur pārtop par Jaunciema gatvi. Visā garumā Mīlgrāvja iela ir autoceļa P1 daļa un klāta ar asfalta segumu.

1930. gadu vidū par Mīlgrāvja ielu dēvēja tagadējo Lēdurgas ielu, kā arī daļu no tagadējās Tvaika ielas posmā līdz Lēdurgas ielai, kurai nav saistības ar šobrīd eksistējošo Mīlgrāvja ielu, kurai tobrīd nebija nosaukuma.

Mīlgrāvja ielas sadalošajā joslā atrodas piemiņas vieta - balts krusts ar ausekļa zīmes galiem. Šajā vietā 1991. gada janvāra barikāžu laikā padomju OMON vienības nāvējoši ievainoja barikāžu dalībnieku, šoferi Robertu Mūrnieku.

## Ielu savienojumi
Mīlgrāvja iela ir savienota ar šādām ielām:
* Viestura prospekts
* Ostas prospekts
* Ezera iela
* Jaunciema gatve

## Sabiedriskais transports
Visā Mīlgrāvja ielas garumā pa to kursē 2., 11., 24. un 58. maršruta autobusi.

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Mīlgrāvis
Trebīne

**Trebīne** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Teltovas-Flēmingas apriņķī, 36 kilometrus uz dienvidrietumiem no Berlīnes, pie Hāfeles pietekas Nutes.
## Sadraudzības pilsētas
Trebīnes sadraudzības pilsētas ir:
*  Bognora, Lielbritānija
*  Veila pie Reinas, Vācija

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz no 1213. gada. Pēc Otrā pasaules kara Trebīne līdz 1991. gadam bija VDR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Omuļi

**Omuļi** ir ciems Valkas novada Ērģemes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 10,9 km no pagasta centra Ērģemes, 23,8 km no novada centra Valkas un 175,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V256 (Ērģeme–Igaunijas robeža) un V230 (Omuļi–Kurģi) krustojuma.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Stašališki

**Stašališki** ir ciems Augšdaugavas novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 4 km no pagasta centra Salienas, 29 km no novada centra Daugavpils un 260 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no vietējās nozīmes autoceļiem, Poguļankas upes pietekas krastā, divus kilometrus no Latvijas—Baltkrievijas robežas.

## Atsauces
Šlapaki

**Šlapaki** ir ciems Augšdaugavas novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Salienas, 28 km no novada centra Daugavpils un 259 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V707, Poguļankas upes krastā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Johans Georgs Vithauers

**Johans Georgs Vithauzers** (; dzimis , miris ) bija vācu mūziķis un komponists.

Pēc mācībām Erfurtē un Leipcigā, devās uz Jelgavu, kur Kurzemes hercoga galmā bija hercogienes Dorotejas un viņas pusmāsas Elīzas fon der Rekes mūzikas skolotājs. Vēlāk devās uz Hamburgu, kur mācījās pie Kārļa Filipa Emanuela Baha. No 1797. gada līdz savai nāvei bija Lībekas Jēkaba baznīcas ērģelnieks.

## Darbi
* *6 Sonaten für Klavier.* Hamburg 1783
* *Sammlung vermischter Clavier- und Singstücke.* 4 daļās, Hamburg 1786
* *6 Sonaten für Klavier.* Hamburg 1788
* *6 Klaviersonaten für Liebhaber und angehende Klavierspieler.* 2 izdevumi, Berlin 1792 un 1793

## Ārējās saites

* Johans Georgs Vithauers Petrucci Music Library
Dainis Upelnieks

**Dainis Upelnieks** (dzimis  Bauskā) ir latviešu stenda šāvējs.

2015. gadā izcīnījis 62. vietu Pasaules čempionātā, 2015. gada Eiropas čempionātā izcīnījis 15. vietu, savukārt pēc gada — 21. vietu. 

Pārstāvēja Latviju  Riodežaneiro. Tajās ieņēma 14. vietu sacensībās apaļajā stendā. 

2023. gada Eiropas spēlēs izcīnīja sudraba medaļu šaušanā apaļajā stendā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mantiskā nevienlīdzība

**Mantiskā nevienlīdzība**, arī **materiālā nevienlīdzība** ir atšķirības mantiskajā stāvoklī cilvēkiem kādā grupā vai valstī. Visizplatītākā mērvienība nevienlīdzības izmērīšanai ir Džini koeficients. Pārāk liela mantiskā nevienlīdzība tiek uzskatīta par sociālu un ekonomisku problēmu. Mantisko nevienlīdzību rada augsta ienākumu nevienlīdzība. Mantisko nevienlīdzību var mazināt, samazinot ienākumu nevienlīdzību un mainot nodokļu politiku.

## Skatīt arī
* Ienākumu nevienlīdzība
* Nodokļu politika

## Atsauces
Melnezers (Ērģemes pagasts)

**Melnezers** ir noteces ezers Valkas novada Ērģemes pagasta ziemeļos, 5 kilometrus uz ziemeļiem no Ērģemes. 

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

## Atsauces
JCSAT-2B

***JCSAT-2B*** (sākotnēji ***JCSAT-14***) ir Japānas uzņēmuma *[[SKY Perfect JSAT]]* sakaru pavadonis. Tas palaists 2016. gada maijā. Tas apkalpo klientus Japānas teritorijā, kā arī Āzijā, Austrālijā un Klusā okeāna reģionā.

Pavadoni izgatavoja ASV uzņēmums *[[SSL (uzņēmums)|SSL]]* uz platformas *[[SSL-1300]]* bāzes. 
Kosmiskā aparāta masa startā bija 4696 kg, sausmasa 2622 kg. Tas ir apgādāts ar 26 C un 18 Ku joslas raidītājiem.

Līgums ar *SSL* par *JCSAT-14* izgatavošanu tika noslēgts 2013. gada jūnijā.

*JCSAT-14* tika palaists  05:21 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 v1.2]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. 32 minūtes pēc starta pavadonis tika ievadīts ģeostacionārajā pārejas orbītā.

Pēc *Falcon 9* otrās pakāpes atdalīšanās pirmā pakāpe veica veiksmīgu nosēšanos uz okeāna platformas.

Pavadonis tika pozicionēts punktā 154° austrumu garuma. Tur tas nomainīs pavadoni *[[JCSAT-2A]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''JCSAT-2B'' JSAT vietnē  
* ''JCSAT-14'' izgatavotāja vietnē  
* ''JCSAT-14'' starta nodrošinātāja vietnē 
* ''JCSAT-14'' Gunter Dirk Krebs vietnē
Nodokļu politika

**Nodokļu politika** ir valsts ieviesta politika, kas nosaka, kādus, kāda veida un kāda apmēra nodokļus tā ievieš. Tai ir ietekme gan uz makroekonomiku, gan uz mikroekonomiku. Makroekonomikā šādi var regulēt kopējo naudas daudzumu saimniecībā, kā arī veicināt vai samazināt saimniecisko darbību valstī. Mikroekonomika tiek ietekmēta, jo dažādi nodokļi un to apmēri maina atsevišķu uzņēmumu un iedzīvotāju spēju saimnieciski attīstīties.

## Filozofija

Ekonomistu un politiķu viedokļi par dažāda veida nodokļu un to izmantošanas veidu ietekmi atšķiras. Labējāk noskaņotie uzsver, ka regresīva nodokļu sistēma un zemi nodokļi veicinātu uzņēmumu attīstību un saimniecisko izaugsmi. Piemēram, bijušā ASV prezidenta Ronalda Reigana padomnieks ekonomists Miltons Frīdmans par nodokļiem ir teicis, ka viņam "patiktu samazināt nodokļus jebkuros apstākļos, jebkāda aizbildinājuma dēļ, jebkāda iemesla dēļ, kad vien tas ir iespējams". Nodokļu samazināšana ir arī raksturīga labējiem populistiem.

Citi uzsver, ka nodokļus var izmantot, lai stimulētu saimniecību un mazinātu nevienlīdzību. Kreisais ekonomists Ričards Volfs aizstāv progresīvu nodokļu sistēmu, norādot uz apmēram trīsdesmit gadiem pēc Otrā pasaules kara, kad Amerikas Savienotajās Valstīs bija ļoti progresīva nodokļu sistēma, zems bezdarba līmenis un strauja saimnieciskā attīstība.

## Skatīt arī

* Nodoklis
* Progresīvais nodoklis
* Regresīvais nodoklis

## Atsauces
JCSAT-RA

***JCSAT-RA*** (sākotnēji ***JCSAT-12***) ir Japānas uzņēmuma *[[JSAT Corporation]]* sakaru pavadonis. Orbītā palaists 2009. gada maijā. Tas kalpo kā orbitālā rezerve.

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums *[[Lockheed Martin]]* uz platformas *[[A2100AXS]]* bāzes. 
Kosmiskā aparāta masa startā bija 4500 kg. Tas ir apgādāts ar 30 Ku un 12 C joslas raidītājiem.

Līgums ar *Lockheed Martin* par *JCSAT-12* izgatavošanu tika noslēgts 2007. gada 6. septembrī, dienu pēc *[[JCSAT-11]]* zaudēšanas nesējraķetes avārijā. 

*JCSAT-12* tika palaists  22:13 UTC ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* (lidojums *VA-206*) no Gviānas kosmiskā centra kopā ar Austrālijas pavadoni *[[Optus D3]]*. Ģeostacionāro orbītu pavadonis sasniedza paša spēkiem. Tas tika pozicionēts punktā 143° austrumu garuma un pārdēvēts par ***JCSAT-RA***.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''JCSAT-RA'' JSAT vietnē  
* JCSat 10, 11, 12 (JCSat 3A, RA) Gunter Dirk Krebs vietnē
Nodokļa likme

**Nodokļa likme** ir daļa (parasti izteikta procentos), kas jāmaksā kā nodoklis no vērtības, kas apliekama ar nodokli. Nodokļa likme var būt nemainīga. Tad šī nodokļa likme ir proporcionāla. Nodokļa likme var būt arī progresīva — tā var pieaugt, palielinoties ar nodokli apliekamajai vērtībai — un regresīva — samazināties, palielinoties ar nodokli apliekamajai vērtībai. Tā var pieaug vai samazināties gan vienmērīgi, gan lēcienveidīgi. Nodokļa likmes īpašības var izteikt ar vidējo nodokļa likmi un marginālo nodokļa likmi.

## Vidējā nodokļa likme

Vidējā nodokļa likme ir kopējā daļa, kas jāmaksā nodokļos no kādas ar nodokļiem apliekamas vērtības, izteikta procentos. Ja:
* k ir kopējā nodokļos nomaksājamā summa un
* n ir kopējā ar nodokļiem apliekamā vērtība,
tad vidējo nodokļa likmi var izteikt kā

::\frac{k}{n}.

Ja šis nodoklis ir proporcionāls, tad noteiktā nodokļa likme k sakrīt ar vidējo nodokļa likmi. Ja nodoklis ir progresīvs, tad vidējā nodokļa likme palielinās, pieaugot ar nodokli apliekamajai vērtībai n, bet ja nodoklis ir regresīvs, tad, pieaugot apliekamajai vērtībai n, vidējā nodokļa likme samazinās.

## Marginālā nodokļa likme

Marginālā nodokļa likme ir nodokļa likme, kas būtu jāmaksā no vienas papildu vienības (parasti dolārs vai eiro), ja to pieliktu ar nodokli apliekamajai vērtībai. Ja nodoklis ir proporcionāls, tad marginālā nodokļa likme sakrīt ar noteikto, nemainīgo nodokļa likmi. Ja nodoklis ir progresīvs, tad marginālā nodokļa likme ir lielāka par vidējo nodokļa likmi, bet, ja nodoklis ir regresīvs, tad tā ir mazāka par vidējo nodokļa likmi.

## Skatīt arī

* Nodoklis
* Proporcionālais nodoklis
* Progresīvais nodoklis
* Regresīvais nodoklis