Polijas demogrāfija

[thumb|Polijas iedzīvotāju [vecuma un dzimuma piramīda 2021. gadā]]
Polijas demogrāfisko attīstību pašreizējās valsts robežās var nosacīti sadalīt sociālisma un pēcsociālisma periodā, bet pēcsociālisma periodu var sīkāk iedalīt periodā pirms un pēc pievienošanās Eiropas Savienībai (vai pēc cita principa — industriālajā un pēcindustriālajā periodā), kad valsts demogrāfiskie rādītāji ievērojami pasliktinājās darbspējīgāko un auglīgākā vecuma iedzīvotāju masveida emigrācijas dēļ. Dzimstības ziņā Polija ir 212. vietā no 224 valstīm, 2013. gadā summārais dzimstības koeficients Polijā bija aptuveni 1,32 bērni uz sievieti.

Kopumā Polijas iedzīvotāji jau ir pabeiguši demogrāfisko pāreju un atrodas intensīvas novecošanās posmā. Kopš 2014. gada ir vērojams neliels (-0,06) iedzīvotāju skaita samazinājums gadā. Papildus iedzīvotāju mirstībai, valsts iedzīvotāju skaits samazina arī negatīvais vai tuvu nullei esošais migrācijas saldo.

## Polijas Tautas Republika
Polijas Tautas Republikas laikā iedzīvotāju skaits pieauga diezgan strauji, jo bija zemāks abortu skaits, kā arī saglabājās augsts dzimstības līmenis laukos dzīvojošo poļu vidū, ko veicināja nepieciešamība apdzīvot no Vācijas pievienotās un vāciešu pamestās teritorijas. No 1961. līdz 1991. gadam Polijas Tautas Republikas iedzīvotāju skaits pieauga par 27 %, sasniedzot 38 miljonus.

Samazinoties valsts atbalstam ģimenēm, pēcsociālisma periodā Polijas demogrāfiskā situācija pasliktinājās, lai gan lejupslīde nebija tik dramatiska kā Krievijas Federācijā vai Ukrainā kopumā: dzimstība Polijā samazinājās lēnāk, un mirstības rādītāji nepieauga tik strauji kā austrumslāvu valstīs. Turklāt līdz 2001. gadam ieskaitot valstī turpinājās pakāpeniska iedzīvotāju dabiskā pieauguma samazināšanās.

## Iestāšanās Eiropas Savienībā
2002. gadā pirmo reizi kopš 1945. gada kara valsts piedzīvoja dabisku iedzīvotāju skaita samazināšanos, ko galvenokārt noteica jauniešu emigrācija uz Rietumeiropu un ASV. Neliels dabiskais iedzīvotāju skaita samazinājums tika reģistrēts arī 2005. un 2006. gadā. Pēc neliela uzlabojuma 2007.−2012. gadā valsts demogrāfiskie rādītāji krasi pasliktinājās 2013. gadā, kad gada pirmajā pusē iedzīvotāju dabiskais samazinājums pēkšņi sasniedza 40 tūkstošus iedzīvotāju, ko palielināja gan dzimušo skaita samazinājums, gan mirušo skaita pieaugums. Šo procesu dēļ Polijas iedzīvotāju īpatsvars kopējā ES iedzīvotāju skaitā pastāvīgi samazinājās (no 8,0 % 1999. gadā līdz 7,6 % 2009. gadā). Poļu, īpaši jaunu sieviešu, emigrācija palīdz citām ES valstīm risināt savas demogrāfiskās problēmas. Tā, piemēram, poļu sievietēm dzimušo bērnu skaits Apvienotajā Karalistē palielinājās no 2 tūkstošiem 2001. gadā līdz 23 tūkstošiem 2012. gadā. Tajā pašā laikā pašā Polijā jaundzimušo skaits 2013. gada pirmajos sešos mēnešos (183 tūkstoši) samazinājās par 9 tūkstošiem, salīdzinot ar to pašu periodu 2012. gadā. Savukārt mirušo skaits palielinājās par 7,6 tūkstošiem, pārsniedzot 202 tūkstošus.

## Nacionālais un reliģiskais sastāvs
Mūsdienu Polija ir viena no monoetniskākajām valstīm pasaulē. Saskaņā ar 2002. gada tautas skaitīšanas datiem 96,74 % Polijas iedzīvotāju ir poļi (identificē kā poļus). 97,8 % poļu paziņoja, ka mājās runā poļu valodā. Citu tautību piederību norādīja 1,23 % iedzīvotāju, no kurām lielākās etniskās grupas bija silēzieši-vācieši (0,4 %), baltkrievi (0,1 %), ukraiņi (0,1 %) un romi.

Lielākā daļa no Polijas ticīgajiem iedzīvotājiem ir katoļi (90%), pareizticīgie ir 1,3%, bet protestanti — 0,3%.

## Statistika

## Atsauces

## Ārējās saites