open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksandrs Jakimovs

**Aleksandrs Jakimovs** (; dzimis  Abajā, Kazahstānā) ir Latvijas krievu dzejnieks, publicists, jurists un politiķis, pārstāv partiju "Saskaņa". Bijis Ludzas novada un trīs Saeimas sasaukumu deputāts. A. Jakimova dzejoļi publicēti vairākos izdevumos. Starptautiskās prozaiķu un publicistu asociācijas biedrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1961. gadā Abajā, Kazahijas PSR Karagandas apgabalā. 1970. gadā kopā ar vecākiem pārcēlās uz dzīvi Latvijā.

Mācījās Ludzas 2. vidusskolā, pēc mācību beigām 1979. gadā viņu iesauca obligātajā karadienestā Padomju armijā. Studēja Latvijas Valsts Universitātes Juridiskajā fakultātē (1988), bija Ludzas rajona Tautas tiesas tiesnesis (1989—1993).
Studijas turpināja neklātienē M. Gorkija Literatūras institūtā Maskavā (*Московский литературный институт имени Максима Горького*, 1995), pēc tam līdz pat 2010. gadam A. Jakimovs bija zvērināts advokāts. Līdztekus bija laikrakstu "Ludzas zeme" un "Rēzeknes panorāma" līdzstrādnieks, publicējās arī Krievijas izdevumos "Российский писатель" un "Культпросвет. Работа. Встреча".

Apbalvots ar Latvijas Pareizticīgās Baznīcas I šķiras Svētā svētmocekļa Rīgas arhibīskapa Jāņa medaļu.

### Politiskā darbība
2009. gadā A. Jakimovu ievēlēja Ludzas novada domē no "Saskaņas Centra" saraksta. 2010. gadā viņš kandidēja Saeimas vēlēšanās un tika ievēlēts 10. Saeimā. Tāpat vēlētāju atbalstu A. Jakimovs saņēma arī ārkārtas vēlēšanās nākamajā gadā un darbojās 11. Saeimā. 12. Saeimas vēlēšanās sākotnēji netika ievēlēts, taču 2015. gada oktobrī kļuva par 12. Saeimas deputātu pēc tam, kad mandātu nolika Marjana Ivanova-Jevsejeva. 2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts; tāpat vēlētāju atbalstu neguva 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās.

2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Ludzas novada domē, taču netika ievēlēts. Kandidēja arī 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gada rudenī, taču "Saskaņas" saraksts nepārvarēja 5% barjeru, un tāpat A. Jakimovu neievēlēja Ludzas novada domē 2025. gada pašvaldību vēlēšanās.

### Darbi

* *Александр Якимов. Сборник стихов*. 1996. — 50 lpp. (dzejas krājums)
* *Колокольный звон, плывущий...: литературно-художественное посвящение Даугавпилсско-Резекненской епархии Латвийской православной церкви*. 2016. — 143 lappuses (dzejas krājums)

A. Jakimova dzejoļi un apraksti publicēti arī Rēzeknē iznākušajā "Poētiskajā vēstnesī" (*Резекненский Поэтический Вестник 2010-2013*), krājumā *“Он из тиких районных стониц”* u.c.
Viņš ir redaktors un sastādītājs grāmatām *“Русская поэзия Латгалии ХХ-ХХI век”*, *„Русская поэзия Латвии”*, *„Засмотревшийся в озера”*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* "Saskaņas Centra" profils
* Aleksandrs Jakimovs dodas lielajā politikā "Ludzas Zeme"
Pakarinen

***Pakarinen*** ir somu cilmes uzvārds. *Pakarinen* var būt:

* Pakarinena — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Pakarinens — uzvārds vīriešu dzimtē.
Dženisa Vosa

**Dženisa Vosa** (*Janice Elaine (Ford) Voss*, dzimusi , mirusi ) bija ASV inženiere, NASA astronaute.

Vosa veikusi piecus kosmiskos lidojumus ar Space Shuttle kosmoplāniem: STS-57 (1993. gadā), STS-63 (1995.), STS-83 (1997.), STS-94 (1997.) un STS-99 (2000. gadā).

No 2004. līdz 2007. gadam Dženisa Vosa bija NASA Keplera kosmiskās observatorijas zinātniskā direktore. Viņa arī strādāja Orbital Sciences Corporation lidojumu atbalstā.

Vosas vārdā nosaukts kravas kosmosa kuģis *[[Orb-2|Cygnus Orb-2]]* (*Spaceship Janice Voss*).

## Atsauces
Lins (nozīmju atdalīšana)

**Lins** var būt:
* Džeremijs Lins — ASV basketbolists;
* Lins — Romas pāvests;
* Sējas lini — lakstaugs.
Ibragimovs

**Ibragimovs** (; sieviešu dzimtē: **Ibragimova** *(Ибрагимова)* no arābu personvārda Ibrāhīms *(Ибрагим)*, kas atbilst , Ābrams) ir uzvārds, kas izplatīts Krievijas Federācijas republikās un Centrālāzijas valstīs. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Azizs Ibragimovs (*Aziz Ibragimov*; 1986) — Uzbekistānas futbolists;
* Ildars Ibragimovs (*Ильдар Ибрагимов*; 1967) — Krievijas un ASV šaha lielmeistars;
* Romāns Naudiņš (dzimis kā Romāns Ibragimovs; 1980) — Latvijas uzņēmējs un politiķis.
Vosa

**Vosa** var būt:
* Dženisa Vosa (*Janice Voss*), ASV astronaute (1956.—2012.);
* Marianna Vosa (*Marianne Vos*), Nīderlandes riteņbraucēja (dzimusi 1987).
Dmitrijs Rodionovs

**Dmitrijs Rodionovs** (dzimis ) ir latviešu inženieris un politiķis. Bijis Saeimas un Daugavpils domes deputāts, pārstāvot partiju "Saskaņa" un apvienību "Saskaņas Centrs".

## Dzīvesgājums
Izglītību ieguvis Daugavpils 16. vidusskolā (1995), Daugavpils dzelzceļa transporta tehnikumā (1999) un Rīgas Tehniskajā universitātē (2003. gadā iegūta inženiera specialitāte, 2005. gadā iegūts maģistra grāds transporta un sakaru jomā). Pēc tam kļuva par uzņēmuma "LDz Ritošā sastāva serviss" Lokomotīvju remonta centra ražošanas tehniķi.

D. Rodionovs ir precējies, ģimenē aug divi dēli.

## Politiskā darbība
2010. gadā tika ievēlēts 10. Saeimā no "Saskaņas Centra" saraksta. 2011. gadā kļuva par partijas "Saskaņa" valdes locekli un ārkārtas vēlēšanās tika ievēlēts arī 11. Saeimā. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās tika ievēlēts Daugavpils domē, tāpēc nolika Saeimas deputāta mandātu.

Pirmajā Daugavpils domes sēdē D. Rodionovs tika ievēlēts par domes priekšsēdētāja Jāņa Lāčplēša vietnieku. Šajā amatā atradās līdz 2015. gadam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* "Saskaņas Centra" profils
Pauls Putniņš

**Pauls Putniņš** (dzimis  Reinkaļvos, Cēsu apriņķī, miris ) bija latviešu dramaturgs, publicists, politiķis.

## Biogrāfija
1963. gadā absolvējis Latvijas Valsts konservatoriju. Strādājis par režisora palīgu un režisoru Dailes un Liepājas teātros. Kopš 1965. gada nodarbojās vienīgi ar dramaturģiju. Bija viens no populārākajiem 1970.—1980. gados iestudētajiem autoriem teātros. Dramatizējis tādus darbus kā "Laikmetu griežos" (Andrejs Upīts) un "Mērnieku laiki" (Reinis un Matīss Kaudzītes). Sarakstījis vairāk nekā 30 lugas, 25 no tām iestudētas profesionālajos un amatieru teātros. Bijis literārā avota autors un scenārija līdzautors Jāņa Streiča filmām "Aizaugušā grāvī viegli krist" (1986) un "Naktssargs un veļasmazgātāja" (TV filma, 2002). Kopš 1970. gada P. Putniņš bija Rakstnieku savienības un Teātra darbinieku savienības biedrs, savukārt no 1999. gada — Dramaturgu ģildes biedrs. 1977. gadā saņēmis A. Upīša balvu, 1987. gadā — Andreja Pumpura un Annas Brigaderes balvas.

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā iesaistījās politikā. Bija 5. un 6. Saeimas deputāts no "Latvijas Zemnieku savienības" saraksta. 2001. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās sekmīgi kandidēja Rīgas domes vēlēšanās no "Zaļo un Zemnieku savienības" saraksta. Pēc Rīgas domes deputāta pilnvaru beigšanās 2006. gadā piedalījās 9. Saeimas vēlēšanās, kur tika ievēlēts. 2010. gadā paziņoja, ka nekandidēs 10. Saeimas vēlēšanās un pametīs politiku.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pauls Putniņš filmas.lv
* Pauls Putniņš izrades.lv
Putniņš

**Putniņš** (sieviešu dzimtē Putniņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „putns” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Artūrs Putniņš — aktieris;
* Ernests Putniņš (1867—1962) — ārsts ginekologs, pasniedzējs
* Jānis Putniņš (dzimis 1967) — režisors;
* Kaspars Putniņš (dzimis 1966) — diriģents un producents;
* Ludvigs Putniņš (1920—1945) — latviešu hokejists un futbolists;
* Māris Putniņš (1950—2024) — latviešu mākslinieks, scenārists un producents;
* Oskars Putniņš (dzimis 1987) — latviešu ekonomists, uzņēmējs un politiķis;
* Pauls Putniņš (1937—2018) — latviešu dramaturgs, publicists, politiķis;
* Renārs Putniņš (dzimis 1976) — latviešu neiroķirurgs un politiķis.
Mītavas pils uzcelšana

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte XIII. gs. vidū. Livonijas ordeņa karaspēks devās no Rīgas karagājienā gar Lielupi]]

**Mītavas pils uzcelšana** notika zemgaļu sacelšanās laikā 1265. gadā. Ordeņa mestrs Konrāds fon Manderns apmēram pusceļā starp Rīgu un Zemgales galvenajām pilīm lika uzcelt nocietinājumu, ko nosauca par Mītavu (*Mytowe*).
Mītavas pilij uz Lielupes salas bija jākalpo kā Livonijas ordeņa galvenajai karabāzei Zemgalē, jo šim nolūkam 1259. gadā uzcelto Dobes pili pēc 1260. gada Dobes kaujas un sakāves Durbes kaujā ordeņa garnizons bija pametis. 

Augusts Bīlenšteins pieņēma, ka Mītavas pils sākotnēji atradās Lielupes krastā pie Zemgales robežas tagadējā Slokas apkārtnē. Tomēr ne vēsturiskajos dokumentos, ne arheoloģiskajos izrakumos tam trūkst apstiprinājuma. Iespējams, ka hronikas tekstā vārdi *vor Semegallen* ("pie Zemgales") liecina par to, ka Upmales zemi, kurā atradās Mītavas pils, tolaik neuzskatīja par Zemgales valsts sastāvdaļu.
 
## Atskaņu hronikas vēstījums
Gadu pēc Livonijas ordeņa karaspēka sakāves Zemgalē mestrs Konrāds rūpīgi plānoja jaunu karagājienu pret zemgaļiem. Viņš pie Zemgales lika izveidot karaspēka patvēruma vietu Lielupes (*Semegaller Â*) krastā četru jūdžu (apmēram 30 km) attālumā (senvācu valodā: *er ließ vier mîle nâ ûf der Semegaller Â vor Semegallen bûwen dô ein hûs*).

Mestrs atstāja pilī daudz bruņinieku un karakalpu un atkal atgriezās Rīgā. Mītavas garnizons bieži devās sirojumos pret zemgaļu pilīm.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Jelgavas pils
* Livonijas krusta kari
Neoplasticisms

[thumb|right|200px|[Gerits Rītvelds|Gerita Rītvelda 1917. gadā projektētais *[[Red and Blue Chair]]*]]
**Neoplasticisms** ir Nīderlandes mākslas kustība, kas tika aizsākta 1917. gadā. Tā galvenokārt izpaudās arhitektūrā un glezniecībā, nīderlandiešu mākslinieku grupas *De Stijl* darbos. Neoplasticisma centrālie pārstāvji ir mākslinieki Pīts Mondriāns, Teo van Dūsburgs un Žoržs Vantonžerlo. Neoplasticisma darbiem ir raksturīgs liektu līniju trūkums, tā vietā izmantojot melnas horizontālas un vertikālas līnijas, kas sadala krāsu laukumus, ko katru veido viens krāsas tonis, visbiežāk sarkans, zils un dzeltens.

Plašākā nozīmē par neoplasticisma darbiem tiek uzskatīti visi mākslinieku darbi, kas tika veidoti Nīderlandē laikā no 1917. gada līdz 1931. gadam, kad tika izlaists arī žurnāls ar nosaukumu *De Stijl*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* PĪTS MONDRIANS UN "DE STIJL" // Izglītība un Kultūra - 08.02.96. (liis.lv)
Karagājiens uz Zemgali (1265)

[250px|thumb|[Livonijas Konfederācijas karte 13. gadsimta vidū. Livonijas ordeņa karaspēks devās no Rīgas karagājienā uz dienvidiem.]]

**1265. gada ordeņa karagājiens uz Zemgali** notika zemgaļu sacelšanās laikā pēc Mītavas pils uzcelšanas. Kauja ar zemgaļu karaspēku notika nenosauktā vietā mežainā apvidū netālu no Jelgavas. Kaujā uzvarēja zemgaļi, kas piespieda bruņiniekus un viņu karavīrus bēgt uz Mītavu.

## Atskaņu hronikas vēstījums
Livonijas ordeņa mestrs Konrāds no Mandernes 1265. gada vasarā sapulcināja karaspēku un iebruka Zemgalē, kur laupīja un dedzināja ciemus un druvas. 
Kad ordeņa karavīri devās mājupceļā, mestrs Konrāds kopā ar dažiem palīgiem nolēma doties ātrāk uz priekšu, lai izlabotu ceļus un atjaunotu tiltus.

To izmantoja zemgaļi, kas uzbruka ordeņa pamatspēkiem un nogalināja viņu zirgus, tādēļ krustneši bija spiesti cīnīties kā kājnieki. Mestrs ar saviem pavadoņiem izlēma jāt uz Mītavu un tur gaidīt savu pulku. Kaujā krita desmit ordeņa bruņinieki un daudzi karakalpi, citi metās bēgt mežā: "Daudz līķu karalauku klāja, bet dzīvie žigli projām gāja, līdz nonāca tie drīzumā it visi sveiki Mītavā." 

Drīz pēc tam pēc ordeņa brāļu padoma mestrs nosūtīja Vācu ordeņa lielmestram Anno vēstuli, kurā "lūdza viņu atbrīvot no amata un citu vīru norīkot par mestru šajā tālajā malā."

## Atsauces

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Krāšņspāru dzimta

**Krāšņspāru dzimta** (*Coenagrionidae*) ir spāru kārtas (*Odonata*) dzimta, kas pieder pie vienādspārnu spāru apakškārtas (*Zygoptera*). Krāšņspāru dzimtā ir apmēram 1100 sugas, un tā ir lielākā vienādspārnu apakškārtas dzimta. Šajā dzimtā ir 6 apakšdzimtas un vairāk kā 90 ģintis. Šīs dzimta sugas ir sastopamas visā pasaulē, un tās ir vienas no visbiežāk sastopamajām spārēm. Latvijā sastopamas 13 sugas.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|220px|[Zaļganā krāšņspāre|Zaļganajai krāšņspārei (*Coenagrion hastulatum*) acu apakšējā daļa ir zaļgana]]
Krāšņspāru dzimtas sugas spāres ir nelielas vai vidēji lielas. Arī vismazākās spāres pieder šai dzimtai. To ķermeņi ir smalki un trausli. Krāšņspāru dzimtas spārēm ir raksturīgi arī salīdzinoši šauri spārni, kuri visbiežāk ir bezkrāsaini un caurspīdīgi. Tās ir maza auguma, un tās parasti mājo stāvošu ūdeņu tuvumā. Krāšņspāru dzimtas spārēm ķermeņi ir koši un krāsaini. Tie var būt zaļi, zili, dzelteni, oranži vai lillā, bieži kombinācijā ar melniem rakstiem. Dažu sugu mātītēm var būt divējāds izskats; tās var līdzināties tēviņiem un būt pilnīgi atšķirīgas. Atpūšoties spārni tiek sakļauti nedaudz virs ķermeņa un turēti paralēli tam.
 
Tās olas dēj uzreiz ūdenī, kas var būt gan stāvošs, gan lēni tekošs, gan ātri tekošs. Izvēlētā ūdenstilpe parasti ir bagāta ar ūdensaugiem. Spāres un kāpuri ir plēsīgi. Pieaugušie īpatņi medī lidojumā dažādus, nelielus kukaiņus, piemēram, odus. Kāpurs ir apmēram 20&nbsp;mm garš. Tas zem ūdens medī citus kāpurus, piemēram, odu kāpurus. Pirms pēdējās ādas maiņas kāpurs izlien no ūdens, un no kāpura čaulas izlien pieaugusi spāre.

## Klasifikācija
[thumb|220px|[Lielā sarkanace (*Erythromma najas*)]]
[thumb|220px|[Ugunsspāre (*Pyrrhosoma nymphula*)]]
[thumb|220px|[Parastā daiļspāre (*Ischnura elegans*)]]
* **Krāšņspāru dzimta** (*Coenagrionidae*)
**Daiļspāru apakšdzimta (*Ischnurinae*) 
**Krāšņspāru apakšdzimta (*Coenagrioninae*) 
** apakšdzimta *[[Agriocnemidinae]]* 
** apakšdzimta *[[Argiinae]]* 
** apakšdzimta *[[Leptobasinae]]* 
** apakšdzimta *[[Pseudagrioninae]]*

## Latvijā sastopamās sugas
**Krāšņspāru dzimta** (*Coenagrionidae*)
* Daiļspāru apakšdzimta (*Ischnurinae*)
** Daiļspāres (*Ischnura*)
*** Dienvidu daiļspāre (*Ischnura pumilio*)
*** Parastā daiļspāre (*Ischnura elegans*)
** Ezeru krāšņpāres (*Enallagma*)
*** Ezeru krāšņspāre (*Enallagma cyathigerum*)
* Krāšņspāru apakšdzimta (*Coenagrioninae*)
** Krāšņspāres (*Coenagrion*)
*** Astainā krāšņspāre (*Coenagrion armatum*)
*** Gaišzilā krāšņspāre (*Coenagrion puella*)
*** Tumšzilā krāšņspāre (*Coenagrion pulchellum*)
*** Zaļganā krāšņspāre (*Coenagrion hastulatum*)
*** Ziemeļu krāšņspāre (*Coenagrion johanssoni*)
*** Zilganā krāšņspāre (*Coenagrion lunulatum*)
** Sarkanaces (*Erythromma*)
*** Lielā sarkanace (*Erythromma najas*)
*** Mazā sarkanace (*Erythromma viridulum*)
** Sīkspāres (*Nehalennia*)
*** Sīkspāre (*Nehalennia speciosa*)
** Ugunsspāres (*Pyrrhosoma*)
*** Ugunsspāre (*Pyrrhosoma nymphula*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Coenagrionidae
* Krāšņspāru dzimta
* Family Coenagrionidae - Narrow-winged Damselflies
* Coenagrionidae (Pond Damsels)
* The Smallest Damselfly
* Ogres spāres II
Krāšņspāres

**Krāšņspāres** jeb **krāšņspāru ģints** (*Coenagrion*) ir krāšņspāru dzimtas (*Coenagrionidae*) ģints, kas pieder pie vienādspārnu spāru apakškārtas (*Zygoptera*). Šo ģinti angļu valodā mēdz saukt arī par Eirāzijas spārēm, lai gan 3 sugas ir sastopamas Ziemeļamerikā. Kā jau angļu nosaukums norāda, lielākā daļa sugu mājo Eirāzijā.

Latvijā sastopamas 6 krāšņspāru sugas: astainā krāšņspāre (*Coenagrion armatum*), gaišzilā krāšņspāre (*Coenagrion puella*), tumšzilā krāšņspāre (*Coenagrion pulchellum*), zaļganā krāšņspāre (*Coenagrion hastulatum*), ziemeļu krāšņspāre (*Coenagrion johanssoni*) un zilganā krāšņspāre (*Coenagrion lunulatum*).

## Sistemātika
* ģints **Krāšņspāres** (*Coenagrion*)
** Astainā krāšņspāre (*Coenagrion armatum*)
** Gaišzilā krāšņspāre (*Coenagrion puella*)
** Tumšzilā krāšņspāre (*Coenagrion pulchellum*)
** Zaļganā krāšņspāre (*Coenagrion hastulatum*)
** Ziemeļu krāšņspāre (*Coenagrion johanssoni*)
** Zilganā krāšņspāre (*Coenagrion lunulatum*)
** *[[Coenagrion aculeatum]]*
** *[[Coenagrion adelais]]*
** *[[Coenagrion amurense]]*
** *[[Coenagrion antiquum]]*
** *[[Coenagrion angulatum]]*
** *[[Coenagrion australocaspicum]]*
** *[[Coenagrion bartenevi]]*
** *[[Coenagrion bifurcatum]]*
** *[[Coenagrion brevicauda]]*
** *[[Coenagrion caerulescens]]*
** *[[Coenagrion castellani]]*
** *[[Coenagrion chusanicum]]*
** *[[Coenagrion dorothaea]]*
** *[[Coenagrion ecornutum]]*
** *[[Coenagrion elegantulum]]*
** *[[Coenagrion exornatum]]*
** *[[Coenagrion glaciale]]*
** *[[Coenagrion holdereri]]*
** *[[Coenagrion hylas]]*
** *[[Coenagrion intermedium]]*
** *[[Coenagrion interrogatum]]*
** *[[Coenagrion kashmirum]]*
** *[[Coenagrion lanceolatum]]*
** *[[Coenagrion lehmanni]]*
** *[[Coenagrion lyelli]]*
** *[[Coenagrion melanoproctum]]*
** *[[Coenagrion mercuriale]]*
** *[[Coenagrion ornatum]]*
** *[[Coenagrion persicum]]*
** *[[Coenagrion ponticum]]*
** *[[Coenagrion pygmaea]]*
** *[[Coenagrion resolutum]]*
** *[[Coenagrion scitulum]]*
** *[[Coenagrion simillimum]]*
** *[[Coenagrion sophia]]*
** *[[Coenagrion striatum]]*
** *[[Coenagrion syriacum]]*
** *[[Coenagrion tengchongensis]]*
** *[[Coenagrion terue]]*
** *[[Coenagrion tugur]]*
** *[[Coenagrion vanbrinkae]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Cretan bluet (Coenagrion intermedium)
* Chinese damselflies of the genus Coenagrion
* The genus Coenagrion
Karagājieni uz Zemgali

**Karagājieni uz Zemgali** var būt:

* Karagājiens uz Zemgali (1228) - notika pēc Zobenbrāļu ordeņa mestra Folkvīna iniciatīvas, lai atriebtos zemgaļu ķēniņam Viestardam par atteikšanos pieņemt kristīgo ticību;
* Karagājiens uz Zemgali (1250) - krustneši piespieda zemgaļus parakstīt miera līgumu, pēc kura 1251. gadā Zemgale tika sadalīta starp Rīgas bīskapu un Livonijas ordeni;
* Tērvetes aplenkums un Dobes pils uzcelšana (1259) - karagājiens notika zemgaļu sacelšanās apspiešanai. Nespējot ieņemt Tērvetes pili, ordeņa mestrs nolēma uzcelt savu pili Dobes pilskalnā; 
* Ordeņa karaspēka sakāve Zemgalē (1264) - pēc sakāves ordeņa vadība nolēma uzcelt Mītavas pili pie Lielupes;
* Karagājiens uz Zemgali (1265) - karā pret zemgaļiem krustneši laupīja un dedzināja viņu ciemus un druvas, bet mājupceļā pie Jelgavas tika sakauti;
* Karagājieni uz Zemgali (1271) - ordeņa mestrs Valters organizēja trīs karagājienus pēc kārtas uz Zemgali un iekaroja Tērvetes, Mežotnes un Raktes pilskalnus, kur nometināja savus garnizonus.

## Skatīt arī
* Zemgale
Latvijas futbola izlase 1938. gada Pasaules kausa kvalifikācijā

**[[Latvijas futbola izlase]]** laika posmā no 1937. gada jūlija līdz oktobrim piedalījās 1938. gada Pasaules kausa kvalifikācijas turnīrā. Finālturnīrs norisinājās 1938. gada jūnijā Francijā.

## Kvalifikācija
### Pirmā kārta

: Jānis Bebris; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Aleksandrs Vanags, Fricis Kaņeps, Vaclavs Borduško.
----

: Jānis Bebris; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Alfrēds Verners, Vaclavs Borduško.

### Otrā kārta

: Jānis Bebris; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Jānis Rozītis, Vaclavs Borduško.

## Latvijas izlases sastāvs

## Skatīt arī
* 1938. gada FIFA Pasaules kauss

## Atsauces
Ārstniecības melisa

**Ārstniecības melisa** jeb **citronmētra** (*Melissa officinalis*) ir daudzgadīgs mētru grupas lūpziežu dzimtas augs. Tā dabiskā izplatības vieta ir Dienvideiropa un Vidusjūras reģions. Melisa izaug līdz 70—150 cm gara. Vasarās melisai parādās ar nektāru pilni balti ziedi. Tie pievilina bites un no tiem arī melisa ir ieguvusi savu nosaukumu (tas latīņu valodā nozīmē *medus bite*).

Melisu izmanto pārtikā kā piedevu saldējumam un kā zāļu tēju un kā sastāvdaļu Svētā Benediktīna liķierī. Melisai ir pretbakteriālas un pretvīrusa īpašības (tā ir efektīva herpesa novēršanā). Melisa tike lietota arī kā nomierinošs līdzeklis. Tā satur rozmarīnskābi ļoti lielos daudzumos, kas iedarbojas kā GABA transamināzes inhibitors, izraisot vieglu pretstresa iedarbību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Citronmētra (am.ros.lv)
I'm with You

**I'm with you** ir desmitais amerikāņu alternatīvā roka grupas Red Hot Chili Peppers studijas albums, kas tika izdots 2011. gada 29. augustā. Tā producents bija Riks Rubins (Rick Rubin), tas tika sagatavots studijā "Warner Bros. Records". Visas dziesmas sarakstīja grupa Red Hot Chili Peppers: Entonijs Kīdiss (Anthony Kiedis), Flī (Flea), Čads Smits (Chad Smith), Džošs Klinghofers (Josh Klinghoffer).

## Dziesmu saraksts
#**Monarchy of Roses**
#**Factory of Faith**
#**Brendan's Death Song**
#**Ethiopia**
#**Annie Wants a Baby**
#**Look Around**
#**The Adventures of Rain Dance Maggie**
#**Did I Let You Know**
#**Goodbye Hooray**
#**Happines Loves Company**
#**Police Station**
#**Even You Brutus?**
#**Meet Me At The Corner**
#**Dance, Dance, Dance**
Petriothilsa

**Petriothilsa** () bija privāta sezonāla tūrisma un loģistikas bāzes nometne Antarktīdā. Izvietojusies uz ledāja Elsvērta kalnu dienviddaļā Petriota kalnu pakājē, no kā cēlies bāzes nosaukums. Nometne piederēja privātai ASV kompānijai *Adventure Network International* (kopš 2003. gada — *Antarctic Logistics & Expeditions LLC*).

Zilā ledus apgabals pie Petriota kalniem kā lidaparātu nolaišanās vieta tiek izmantots kopš 1985. gada. 1995./1996. gada vasaras sezonā Čīles gaisa spēki kopīgi ar *Adventure Network International* sāka ierīkot pastāvīgu lidlauku, kas spētu uzņemt transkontinentālos lidojumus ar riteņšasiju lidaparātiem no Puntaarenasas Čīles dienvidos. Kopš 1996. gada funkcionēja pastāvīga vasaras bāzes nometne, kas parasti atvērta no novembra līdz janvārim. 1997. gadā līdzās lidlaukam tika ierīkota čīliešu Antoniouneeusganas vasaras pētniecības stacija, 1999. gadā, līdz ar lidlauka nodošanu pastāvīgā ekspluatācijā — čīliešu gaisa spēku stacija Arturoparodi.

Petriothilsas bāze tika izmantota galvenokārt antarktiskā tūrisma vajadzībām, organizējot ekspedīcijas uz netālo kontinenta augstāko virsotni Vinsona masīvu, kā arī pārgājienus uz Dienvidpolu un citas aktivitātes. Nometne aktīvi tika izmantota līdz 2010. gada vasarai, kad 70 km uz ziemeļrietumiem tika izveidota jauna bāze Jūnionglečera.


Attēls:Patriot Hills.jpg|Lidlauka apkalpes ēka
Attēls:Patriot Hills Tunnels.jpg|Noliktavu tuneļi zem nometnes


## Atsauces
Daiļspāres

**Daiļspāres** jeb **daiļspāru ģints** (*Ischnura*) ir krāšņspāru dzimtas (*Coenagrionidae*) ģints, kas pieder pie vienādspārnu spāru apakškārtas (*Zygoptera*). 

Daiļspāru sugas ir sastopamas visā pasaulē. Latvijā mājo 2 sugas: dienvidu daiļspāre (*Ischnura pumilio*) un parastā daiļspāre (*Ischnura elegans*).

## Sistemātika
ģints **Daiļspāres** (*Ischnura*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Dragonflies of the world
* Genus Ischnura
* Zipcodezoo: Ischnura Genus
Fox Broadcasting Company

***Fox Broadcasting Company***, pazīstams arī kā ***Fox Network*** jeb **FOX**, ir ASV komerciāls televīzijas tīkls. Tas pieder Mērdoku ģimenes kontrolētam uzņēmumam *[[Fox Corporation]]*. Pirmā pārraide notika . Laikā no 2004. līdz 2009. gadam tas bija augstāk novērtētais televīzijas kanāls ASV starp cilvēkiem vecumā no 18 līdz 49 gadiem. 2007.—2008. gada sezonā *Fox* pirmoreiz kanāla vēsturē kļuva par populārāko ASV televīzijas kanālu, pārspējot CBS. Kanālā pašlaik tiek pārraidīti tādi šovi kā "Amerikāņu elks", "Nozieguma skelets", "Simpsoni", "Mana trakā ģimene", "Jauniņā" un *[[Bruklina 99]]*.

## Raidījumi
### Seriāli

#### Animācijas seriāli

### Realitātes šovi
* "Amerikāņu elks" (2002—pašlaik)
* "Labākais no Labākajiem" (2005—pašlaik)
* *[[Paņem 100 000 ... ja vari!|Million Dollar Money Drop]]* (2010—2011)
* *[[X Faktors|The X Factor]]* (2011—2013)
* *[[Hotel Hell]]* (2012—2016)

### Citi šovi
"Treisijas Ulmenas šovs" (1987—1990)

## Atsauces

## Ārējās saites
*
NBC

***National Broadcasting Company*** (**NBC**) ir ASV komerciālais televīzijas kanāls, kas darbību uzsāka kā radio stacija. Kanāla vadība atrodas Ņujorkā, ASV.

To 1926. gadā izveidoja *[[Radio Corporation of America]]*, NBC ir pirmais lielais pārraides kanāls ASV. 1986. gadā kontroli pār to pārņēma *[[General Electric]]*. Pašlaik NBC ietilpst *[[NBCUniversal]]* sastāvā. Pirmā radio pārraide bija , savukārt televīzijas — .

## Pārraides
### Seriāli

### Vakara un varietē šovi
**[[Saturday Night Live]]* (1975—pašlaik)
**[[The Tonight Show Starring Jimmy Fallon]]* (2014—pašlaik)
**[[Late Night with Seth Meyers]]* (2014—pašlaik)
**[[The Jay Leno Show]]* (2009—2010)
**[[Last Call with Carson Daly]]* (2002—2019)
**[[Late Night with Conan O'Brien]]* (1993—2009)
**[[Late Night with David Letterman]]* (1982—1993)
**[[Late Night with Jimmy Fallon]]* (2009—2014)
**Later* (1988–2001)
**[[A Little Late with Lilly Singh]]* (2019—2021)
**[[The Tomorrow Show]]* (1973—1982)
**[[The Tonight Show Starring Johnny Carson]]* (1962—1992)
**[[The Tonight Show with Conan O'Brien]]* (2009—2010)
**[[The Tonight Show with Jay Leno]]* (1992—2009; 2010—2014)
**[[Tonight Starring Jack Paar]]* (1957—1962)
**[[Tonight Starring Steve Allen]]* (1954—1957)
**The Dean Martin Show* (1965—1974)
**The Dean Martin Celebrity Roast* (1974—1984)
**The Bob Newhart Show* (1961—1962)

### Realitātes šovi
**[[America's Got Talent]]* (2006—pašlaik)
**[[The Voice (ASV)|The Voice]]* (2011—pašlaik)
**[[American Ninja Warrior]]* (2012—pašlaik)
**[[Deal or No Deal Island]]* (2024—pašlaik)

### Ziņu pārraides

### Ziepju operas (līdz 2022. gadam)

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
*
Sociālistiskais reālisms

[thumb|right|275px|Piemineklis [Prāga|Prāgā]]
**Sociālistiskais reālisms** ir reālisma mākslas veids, kas attīstījās Padomju Savienībā un kļuva par dominējošo mākslas veidu komunisma valstīs. Sociālistiskajam reālismam raksturīgs ideoloģiski orientēts stils, kas tendēts ar mērķi vairot sociālisma un komunisma idejas. Sociālistiskais reālisms ir saistīts ar citu mākslas virzienu — sociālo reālismu —, kas reālistiski attēlo sociāli nozīmīgas problēmas. Tomēr atšķirībā no sociālā reālisma sociālistiskais reālisms koncentrējas uz nabadzīgās sabiedrības daļas glorificēšanu.

Nozīmīgākie sociālistiskā reālisma gleznotāji ir Boriss Kustodijevs, Izaks Brodskis, Aleksandrs Gerasimovs un Georgijs Rjažskis.

Sociālistiskā reālisma teorētiķi un ideologi Latvijā: A. Upītis, K. Kraukliņš, V. Lācis, J. Sudrabkalns. 

## Ārējās saites

* Sociālistiskā reālisma mākslas darbi
Dobele (nozīmju atdalīšana)

**Dobele** var būt:
* Dobele — pilsēta Zemgalē, Dobeles novada centrs;
* Dobele (zeme) — senās Zemgales valsts sastāvdaļa;
* Dobele — dzelzceļa stacija līnijā Jelgava—Liepāja;
*uzvārds:
**Ilze Dobele (1972) — žurnāliste, TV diktore, runas pedagoģe.

## Skatīt arī
* Dobeles meteorīta krāteris
Krāšņspāru apakšdzimta

**Krāšņspāru apakšdzimta** (*Coenagrioninae*) ir krāšņspāru dzimtas (*Coenagrionidae*) apakšdzimta, kas pieder pie vienādspārnu spāru apakškārtas (*Zygoptera*). Krāšņspāru dzimtas apakšdzimtas savā starpā ir samērā grūti atšķiramas, atšķirības ir nelielas. Galvenā krāšņspāru apakšdzimtas pazīme ir salīdzinoši mazāk izteiktais spārna pamatnes sašaurinājums, un spārna šūnas ir izteikti īsas un smailas.

Krāšņspāru apakšdzimtas sugas ir sastopamas visā pasaulē. Latvijā mājo 10 sugas: astainā krāšņspāre (*Coenagrion armatum*), gaišzilā krāšņspāre (*Coenagrion puella*), lielā sarkanace (*Erythromma najas*), mazā sarkanace (*Erythromma viridulum*), sīkspāre (*Nehalennia speciosa*), tumšzilā krāšņspāre (*Coenagrion pulchellum*), ugunsspāre (*Pyrrhosoma nymphula*), zaļganā krāšņspāre (*Coenagrion hastulatum*), ziemeļu krāšņspāre (*Coenagrion johanssoni*) un zilganā krāšņspāre (*Coenagrion lunulatum*).

## Sistemātika
* **Krāšņspāru apakšdzimta** (*Coenagrioninae*)
** ģints Krāšņspāres (*Coenagrion*)
** ģints Sarkanaces (*Erythromma*)
** ģints Sīkspāres (*Nehalennia*)
** ģints Ugunsspāres (*Pyrrhosoma*)
** ģints *[[Argiallagma]]*
** ģints *[[Austroagrion]]*
** ģints *[[Austrocoenagrion]]*
** ģints *[[Cercion]]*
** ģints *[[Chromagrion]]*
** ģints *[[Himalagrion]]*
** ģints *[[Neoerythromma]]*
** ģints *[[Paracercion]]*
** ģints *[[Psenderythromma]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Das Tierreich: eine Zusammenstellung und Kennzeichung der rezenten Tierformen
Vašingtona piemineklis

**Vašingtona piemineklis** () ir obelisks, kas atrodas ASV galvaspilsētā Vašingtonā un celts par godu pirmajam ASV prezidentam Džordžam Vašingtonam. Piemineklis atrodas pie nacionālās alejas rietumu gala un celts no marmora, granīta un gneisa. Pašlaik obeliskam ir divi rekordi: pasaules augstākais obelisks un augstākā akmens celtne pasaulē. Obelisks ir 169,294 metrus augsts. Pasaulē ir augstākas pieminekļu kolonnas, bet tās nav no akmens. Obelisku projektēja Roberts Mills. To sāka celt 1848. gadā un pabeidza 1884. gadā, gandrīz 30 gadus pēc arhitekta nāves. Obeliska pamatakmens tika ielikts 1848. gada 4. jūlijā. Uzceļot tas kļuva par pasaules augstāko celtni, pārspējot 157 metrus augsto Ķelnes katedrāli. 1889. gadā to pārspēja Eifeļa tornis. Piemineklis bojāts 2011. gada Virdžīnijas zemestrīcē un līdz 2019. gada septembrim nebija pieejams sabiedrībai.

## 2011. gada Virdžīnijas zemestrīce
 Virdžīnijas zemestrīce nodarīja bojājumus Vašingtona piemineklim. Nacionālo parku dienests ziņoja, ka obeliska virsotnē tika atklāta plaisa un paziņoja, ka piemineklis tiks slēgts, lai salabotu radušos bojājumus. Dažas no pieminekļa daļām bija izkritušas no savām vietām, un bojāts bija pieminekļa lifts. Nacionālo parku dienests solīja aiztaisīt piemienkļa plaisas, lai to pasargātu no lietus un sniega. Pieminekļa pārbaudei iztērēja vairāk nekā 200 000 ASV dolāru.

## Ārējās saites
* Vašingtona pieminekļa lapa Nacionālo parku dienesta tīmekļa vietnē 
* 6. decembris. Vašingtonā beidz būvēt Vašingtona pieminekli
* Today in History—December 6
* 
* Prehistory on the Mall at the Washington Monument
Valdis Liepiņš (ekonomists)

**Valdis Liepiņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu ekonomists, tirgus izpētes speciālists, sabiedriskais darbinieks un politiķis. Bija 11. Saeimas deputāts, pārstāvot Reformu partiju, iepriekš bijis Rīgas domes deputāts. Latvijas, Apvienotās Karalistes un Kanādas pilsonis.

## Biogrāfija
1944. gada jūlijā kopā ar māti un vectēvu devies trimdā uz Vāciju, pēc tam uz Angliju. Absolvējis Oksfordas Universitāti Apvienotajā Karalistē. Pēc studiju pabeigšanas uzsācis darba gaitas Anglijā. 1966. gadā pārcēlies uz Kanādu, strādājis tirgus pētniecības firmā *Canadian Facts*, kur kļuva par viceprezidentu. 1971. gadā pieņēmis Kanādas pilsonību.

V. Liepiņš Kanādā bijis aktīvs trimdas latviešu sabiedriskajā dzīvē: 1968. un 1972. gadā organizējis Vispasaules latviešu jaunatnes kongresus, aktīvi piedalījies Toronto Latviešu centra darbībā.

1989. gadā iesaistījies Latvijas Tautas frontē. 1990. gadā atgriezies uz dzīvi Latvijā. Arī dzimtenē darbojies dažādos tirgus pētniecības uzņēmumos. Pasniedzis lekcijas Rīgas Ekonomikas augstskolā, Rīgas Stradiņa universitātē, Komunikāciju akadēmijā un Komercizglītības centrā Rīgā.

1996. gadā saņēmis Triju Zvaigžņu ordeni. Laikā no 1998. līdz 2002. gadam V. Liepiņš bija Latvijas Nacionālā bibliotēkas atbalsta fonda biedrs un valdes loceklis. Studentu korporācijas "Lettonia" biedrs.

## Politiskā darbība
2005. gadā V. Liepiņš veiksmīgi kandidēja Rīgas domes vēlēšanās no "Jaunā laika" saraksta. 2007. gadā bija viens no Vēlēšanu reformas biedrības dibinātājiem un kļuva par tās priekšsēdētāju. 2011. gadā, pirms Saeimas ārkārtas vēlēšanām izstājies no "Jaunā laika", lai pievienotos jaundibinātajai Zatlera reformu partijai. Saeimas ārkārtas vēlēšanās ievēlēts 11. Saeimā, kur darbojās Reformu partijas frakcijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* CVK profils
Gavēšana

**Gavēšana** jeb **badošanās** ir apzināta pilnīga vai daļēja atturēšanās no dažādu ēdienu un dzērienu lietošanas uzturā. Gavēšanas laikā nereti atturas arī no tabakas lietošanas. Gavēnis ir attiecināms uz laika periodu, kas lielāks par vienu dienu. Kādu konkrētu pārtikas produktu vai dzērienu nelietošanu sauc par abstinenci.

Gavēšanas iemesli var būt dažādi. Tie var būt saistīti ar veselības problēmu risināšanu, reliģiskas pārliecības vadīti, piemēram, lielais gavēnis, vēlme nomest lieko svaru un citi iemesli.

## Atsauces
Gavēnis

**Gavēnis** var būt:

* gavēšana — apzināta atturēšanās no ēdieniem un dzērieniem;
* lielais gavēnis — kristiešu gavēnis no Pelnu dienas līdz Lieldienām.
Krāšņspāru virsdzimta

**Krāšņspāru virsdzimta** (*Coenagrionoidea*) ir spāru kārtas (*Odonata*) virsdzimta, kas pieder vienādspārnu spāru apakškārtai (*Zygoptera*). Krāšņspāru virsdzimtā ir 6 dzimtas. No tām Latvijā sastopamas 2 dzimtas:  ar 13 sugām un  ar 1 sugu.

Kā visas vienādspārnu spāres arī krāšņspāru virsdzimtas spāres atpūšoties spārnus tur sakļautus nedaudz virs ķermeņa un paralēli tam. Turklāt spārni ir caurspīdīgi un bezkrāsaini. Krāšņspārnu virsdzimtu ir samērā grūti atšķirt no citas vienādspārnu spāru virsdzimtas - *[[Lestoidea]]*. Abu virsdzimtu sugām ir šauri spārni, bet galvenā īpašība, kas atšķir krāšņspārnu virsdzimtu ir smailās šūnas spārna membrānā. Diemžēl Dienvidamerikā dzīvojošās *Lestoidea* virsdzimtas dzimtai *[[Megapodagrionidae]]* ir līdzīgas pazīmes, un patieso piederību var noteikt, tikai spāri secējot. Ja atrod tēviņam otru ģenitāliju, tad spāre pieder pie *Lestoidea* virsdzimtas.

## Sistemātika
* 
** 
** 
** dzimta 
** dzimta 
** dzimta 
** dzimta 

## Atsauces
Badošanās

[thumbnail|upright=1.0|“[Māte migrante” — fotogrāfija, kas raksturo Lielo depresiju, laiku, kad cilvēki bija spiesti badoties, jo nepietika līdzekļi pabarot sevi un bērnus]]
**Badošanās** ir organisma stāvoklis, kad cilvēks nav fiziskas vai finansiālas iespējas apēst tik daudz, lai apmierinātu šo pamatvajadzību ilgākā laika posmā. Badošanās laikā pilnīgi vai daļēji ir traucēta pārtikas uzņemšana. Badošanos var izraisīt arī nepietiekams uzturs. Badošanās izraisa **izsalkumu** — sajūtu, kas rodas, kad ilgstoši nav uzņemta barība. Ja ilgstoši nav iespējams iegūt pārtiku, iestājās bads.

Apzinātu badošanos dēvē par gavēšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jozuas grāmata

**Jozuas grāmata** () ir sestā Vecās Derības grāmata, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts Mozus pēctecis Jozua, izņemot daļu par Jozuas miršanu. Grāmatā tiek izklāstīta "Izraēla bērnu" ienākšanu Kanaānā Jozuas vadībā. Grāmata sastāv no 24 nodaļām. Grāmatā ietverta arī Jordānas šķērsošana, Jērikas krišana, cīņa ar Aju un derības atjaunošana starp Dievu un Viņa tautu.

## Ārējās saites
Svētais Matejs

**Svētais Matejs** bija viens no divpadsmit Jēzus Kristus apustuļiem un viens no četriem evaņģēlistiem. Domājams, ka dzimis Galilejā. Viņš bija nodokļu iekasētājs, taču tad viņu Jēzus Kristus aicināja pievienoties 12 apustuļiem. Saskaņā ar Jauno Derību, viņš bija viens no Jēzus augšāmcelšanās un debesbraukšanas lieciniekiem.

## Ārējās saites
Triumfa arka (Parīze)

**Triumfa arka** (, *Arc de Triomphe de l'Étoile*) ir viens no populārākajiem pieminekļiem Parīzē, Francijā. Tas atrodas Šarla de Golla laukuma (*Place Charles de Gaulle*) centrā, Elizejas lauku rietumos. Savukārt Luvras rietumos atrodas cita (mazāka) arka — *Arc de Triomphe du Carrousel*. Piemineklis veltīts tiem karotājiem, kas cīnījās un mira cīņās Franču revolūcijas un Napoleona karos. Pie arkas atrodas Pirmajā pasaules karā bojā gājušā nezināmā kareivja kaps. Triumfa arka ir 50 m augsta, 45 m plata un 22 m dziļa. Pieminekļa būvniecība tika sākta  un pabeigta — . Līdz 1982. gadam tā bija lielākā triumfa arka pasaulē, taču tad to pārspēja Phenjanā, Ziemeļkorejā, uzbūvētā triumfa arka.

Triumfa arka sastāv no divām masīvām piestātnēm, kas savienotas ar arku. Galvenā struktūra rotāta ar kokgriezumiem, gleznām un veltījumiem.

## Ārējās saites
* Triumfa arkas oficiālā vietne
* Asociācijas «La Flamme sous l'Arc de Triomphe» oficiālā vietne
* Skats no Triumfa arkas
Antoniouneeusgana

**Antoniouneeusgana** () ir Čīles vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietojusies uz ledāja Elsvērta kalnu dienviddaļā Petriota kalnu pakājē. Izveidota 1997. gada novembrī netālu no privātās antarktisko tūrismu apkalpojošās vasaras bāzes Petriothilsas un darbojas Čīles Antarktikas institūta pārraudzībā. 1999. gada 11. novembrī nosaukta par godu bijušajam Čīles ārlietu ministram Antonio Uneeusam Ganam (*Antonio Huneeus Gana*). Stacija slēgta 2013. gadā sakarā ar loģistikas un pētniecības aktivitāšu pārcelšanu uz jaunizveidoto Glasjarunjonas staciju.

## Atsauces
Mikija Džeimsa

**Mikija Džeimsa** (; dzimusi ) ir amerikāņu profesionāla cīkstone un dziedātāja.

1999. gadā uzsākusi cīkstones karjeru, 2002. gadā sāka strādāt *[[Total Nonstop Action Wrestling]]* (TNA). Tikai pēc dalības dažās sacensībās M. Džeimsa pievienojās *The Gathering* grupai. 2005. gadā startēja WWE. 2006. gada aprīlī *[[WrestleMania]] 22* pirmoreiz karjerā kļuva par *[[WWE Women's Championship]]* čempioni (kopumā šo titulu izcīnījusi piecas reizes). 2009. gada *[[Night of Champions]]* uzvarēja *[[WWE Divas Championship]]*, kļūstot par otro cīkstoni, kas uzvarējusi gan *WWE Women's Championship*, gan *WWE Divas Championship*. 2010. gadā atgriezās TNA. M. Džeimsa ir vienīgā cīkstone, kas uzvarējusi *WWE Women*, *WWE Divas* un *TNA Knockout* čempiones titulus restlinga vēsturē. 2009. un 2011. gadā saņēma *Pro Wrestling Illustrated* balvu kā gada labākā cīkstone.

## Ārējās saites

* 
* TNA profils
Mario Pjuzo

**Mario Pjuzo** (;  — ) bija itāļu izcelsmes amerikāņu žurnālists un rakstnieks, scenārists. Divas reizes saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labāko adaptēto scenāriju — par filmām "Krusttēvs" (1972) un "Krusttēvs 2" (1974).

Dzimis Ņujorkā itāļu imigrantu ģimenē. Pēc Ņujorkas pilsētas koledžas pabeigšanas piedalījies Otrajā pasaules karā. Atgriezies Amerikas Savienotajās Valstīs studējis Ņujorkas Sociālo pētījumu skolā un vēlāk Kolumbijas Universitātē. Piecdesmitajos un sešdesmitajos gados galvenokārt strādājis kā žurnālists.

1950. gadā iznāca Pjuzo pirmais īsais stāsts, bet 1955. gadā pirmais romāns — "Tumšā arēna". 1969. gadā tika publicēts romāns "Krusttēvs". Pjuzo kopā ar Frānsisu Fordu Kopolau pēc romāna motīviem sarakstīja scenāriju filmai "Krusttēvs", kas saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu trīs nominācijās. Viņš sarakstīja scenāriju arī filmas turpinājumiem — "Krusttēvs 2" un "Krusttēvs 3", kā arī scenārijus citām filmām. Pēc "Krusttēva" Pjuzo sarakstīja romānus "Sicīlietis", "Ceturtais *K*", "Pēdējais Dons", "Omerta" un "Ģimene".

## Ārējās saites
Arturoparodi

**Arturoparodi** () ir Čīles vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietojusies uz ledāja Elsvērta kalnu dienviddaļā Petriota kalnu pakājē. Izveidota 1999. gada 7. decembrī pēc Petriothilsas zilā ledus lidlauka nodošanas ekspluatācijā un atrodas  no lidlauka. Nosaukta par godu leitnantam Arturo Parodi Alisteram, kurš 1947. gada 15. februārī ar *Vought Sikorsky* lidaparātu veica pirmo lidojumu šajā kontinentā. Stacija slēgta 2013. gadā sakarā ar loģistikas un zinātņu aktivitāšu pārcelšanu uz jaunizveidoto Glasjarunjonas staciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Centrostrade. Estación Polar Teniente Arturo Parodi Alister
Mišela Makūla

**Mišela Līta Keloveja** (; dzimusi **Mišela Makūla** (*Michelle McCool*) ) ir bijusī amerikāņu profesionāla cīkstone.

Pirms kļūšanas par cīkstoni strādājusi par pamatskolas skolotāju Floridā. 2004. gadā pievienojās WWE pēc dalības tā gada *[[WWE Diva Search]]* sacensībās. 2008. gada *The Great American Bash* M. Makūla kļuva par pirmo *[[WWE Divas Championship]]* uzvarētāju. Titulu noturēja apmēram piecus mēnešus. 2009. gadā, uzvarot *WWE Women's Championship*, kļuva par pirmo cīkstoni, kurai piederējuši abi tituli. 2010. gada *Night of Champions* apvienoja šos abus titulus, kļūstot par pirmo *[[WWE Unified Divas]]* čempioni. *WWE Unified Divas* titulu izcīnījusi vēl vienu reizi, tādējādi M. Makūla ir četrkārtējā čempione. 2011. gada maijā paziņoja par karjeras beigām.

## Ārējās saites
Anglosakši

[right|225px|thumb|[Beovulfs — viens no svarīgākajiem anglosakšu literatūras darbiem]]
**Anglosakši** bija ģermāņu (anglu, sakšu, jitu, frīzu) ciltis, kas no 5. līdz 6. gadsimtam ienāca Lielbritānijas salā, izstumjot britu ciltis pēc tam, kad 5. gadsimta sākumā salu bija pametuši romieši.

7.—8. gadsimtā, šīm ģermāņu ciltīm sajaucoties ar vietējo ķeltu cilšu paliekām, izveidojās anglosakšu tautība. Šajā pašā laikā notika anglosakšu kristianizācija. Vēlāk anglosakši pārtautoja dāņus un norvēģus, kas 8.—9. gadsimtā bija iebrukuši Lielbritānijas salas ziemeļaustrumos, austrumos. 1066. gadā, kad anglosakšu teritorijas iekaroja Viljams I, anglosakši sajaucās ar ienācējiem no Normandijas — normaņiem —, liekot pamatu angļu tautībai. Līdz aptuveni 12. gadsimtam anglosakši runājuši senangļu jeb anglosakšu valodā, kas vēlāk attīstījās par angļu valodu.

## Skatīt arī
* Stefordšīras depozīts
Daiļspāru apakšdzimta

**Daiļspāru apakšdzimta** (*Ischnurinae*) ir krāšņspāru dzimtas (*Coenagrionidae*) apakšdzimta, kas pieder pie vienādspārnu spāru apakškārtas (*Zygoptera*). Krāšņspāru dzimtas apakšdzimtas savā starpā ir samērā grūti atšķiramas, atšķirības ir nelielas. Daiļspāru apakšdzimtai salīdzinot ar krāšņspāru apakšdzimtu (*Coenagrioninae*) ir izteiktāka spārnu pamatne, un tēviņu pterostigma priekšējiem spārniem nedaudz atšķiras no aizmugurējiem spārniem.

Daiļspāru apakšdzimtas sugas ir sastopamas visā pasaulē. Latvijā mājo 3 sugas: dienvidu daiļspāre (*Ischnura pumilio*), parastā daiļspāre (*Ischnura elegans*) un ezeru krāšņspāre (*Enallagma cyathigerum*).

## Sistemātika
**Daiļspāru apakšdzimta** (*Ischnurinae*)
* ģints Daiļspāres (*Ischnura*), Charpentier, 1840
* ģints *[[Acanthagrion]]*, Selys, 1876
* ģints *[[Acanthallagma]]*, Williamson & Will., 1924
* ģints *[[Aciagrion]]*, Selys, 1892
* ģints *[[Africallagma]]*, Kennedy, 1920
* ģints *[[Amorphostigma]]*, Fraser, 1925
* ģints *[[Amphiagrion]]*, Selys, 1876
* ģints *[[Amphiallagma]]*, Kennedy, 1920
* ģints *[[Andinagrion]]*, Bulla, 1973
* ģints *[[Anomalagrion]]*, Selys, 1857
* ģints *[[Anomalura]]*, Kennedy, 1920
* ģints *[[Archaeallagma]]*, Kennedy, 1920
* ģints *[[Argentagrion]]*, Fraser, 1948
* ģints *[[Austroallagma]]*, Lieftinck, 1953
* ģints *[[Azuragrion]]*, May, 2002
* ģints *[[Bedfordia]]*, Mumford, 1942
* ģints *[[Boninagrion]]*, Asahina, 1952
* ģints *[[Calvertagrion]]*, St. Quentin, 1960
* ģints *[[Celaenura]]*, Kennedy, 1917
* ģints *[[Ceratura]]*, Selys, 1876
* ģints *[[Chromatallagma]]*, May, 2002
* ģints *[[Cyanallagma]]*, Kennedy, 1920
* ģints *[[Enacantha]]*, Donnelly & Alayo, 1966
* ģints *[[Enallagma]]*, Charpentier, 1840 
* ģints *[[Helveciagrion]]*, Machado, 1980
* ģints *[[Hesperagrion]]*, Calvert, 1902
* ģints *[[Homeoura]]*, Kennedy, 1920
* ģints *[[Ischnallagma]]*, Kennedy, 1920 
* ģints *[[Ischnuragrion]]*, Longfield, 1947
* ģints *[[Ischnuridia]]*, Donnelly, 1965
* ģints *[[Libyagrion]]*, Fraser, 1928
* ģints *[[Mesamphiagrion]]*, Kennedy, 1920
* ģints *[[Micronympha]]*, Kirby, 1890
* ģints *[[Millotagrion]]*, Fraser, 1953
* ģints *[[Mombagrion]]*, Sjöstedt, 1909
* ģints *[[Nanosura]]*, Kennedy, 1920
* ģints *[[Oreagrion]]*, Ris, 1913
* ģints *[[Oxyagrion]]*, Selys, 1876
* ģints *[[Oxyallagma]]*, Kennedy, 1920
* ģints *[[Pacificagrion]]*, Fraser, 1926
* ģints *[[Pinheyagrion]]*, May, 2002
* ģints *[[Proischnura]]*, Kennedy, 1920
* ģints *[[Protallagma]]*, Kennedy, 1920
* ģints *[[Rhodischnura]]*, Laidlaw, 1919
* ģints *[[Skiallagma]]*, Förster, 1906
* ģints *[[Teleallagma]]*, Kennedy, 1920
* ģints *[[Thermagrion]]*, Förster, 1906
* ģints *[[Tigriagrion]]*, Calvert, 1909
* ģints *[[Xiphiagrion]]*, Selys, 1876
* ģints *[[Zoniagrion]]*, Kennedy, 1917

## Atsauces
Sicīlietis (romāns)

**"Sicīlietis"** () ir amerikāņu rakstnieka Mario Pjuzo romāns, kas iznāca 1984. gadā kā romāna "Krusttēvs" turpinājums.

Romāna galvenais varonis ir Salvatore (Turi) Giljāno, kurš pēc Otrā pasaules kara vada nemiernieku bandu, kas kontrolē daļu no Sicīlijas salas, metot izaicinājumu valdībai Romā, kā arī mafijai, kura daudz cietusi no Musolīni režīma represijām, atkal pretendē uz vadošo lomu salas dzīvē. Giljāno ar saviem vīriem laupa tikai bagātos, izdalot daļu laupījuma nabagajiem zemniekiem, kā arī cīnās pret varas iestāžu un mafijas patvaļu, iemantojot parasto sicīliešu simpātijas. Giljāno cīņa ilgst septiņus gadus līdz brīdim, kad viņš piekrīt apklusināt sociālistus, kuri guva aizvien lielāku atbalstu Sicīlijā. Lai arī sociālisti tiek apklusināti, valdības, mafijas un garīdzniecības vadoņi netur solījumu par bandas amnestēšanu. Tas ierauj viņus asiņainā atriebē. Šajā brīdī viens no iepriekšējā romāna "Krusttēvs" varoņiem — Maikls Korleone — apņemas slepeni izvest uz ASV Giljāno, tomēr tas viņam neizdodas, jo Giljāno nodod tuvākais bandas biedrs un bērnības draugs Gaspāre (Aspans) Pišota.

Romāns daļēji ir balstīts uz reāliem notikumiem. Galvenā varoņa Salvatores Giljāno prototips ir slavens sicīliešu separātists un bandīts Salvatore Džuljāno, kurš darbojās Itālijā pēc Otrā pasaules kara. Viņa tuvākais biedrs Gaspāre Pišota arī nav izdomāts tēls.

Pēc romāna motīviem tika radīta kinofilma "Sicīlietis", kas iznāca 1987. gadā.
Sicīlietis

**Sicīlietis** ir Sicīlijas iedzīvotājs. Tas var būt arī:

* "Sicīlietis" — Mario Pjuzo romāns.
* "Sicīlietis" — 1987. gada amerikāņu filma.
988. gads

**988. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Kijivas Krievzemē ieviesa kristietību.
* Dibināta Dānijas pilsēta Odense.
* 988. gadu uzskata par Īrijas galvaspilsētas Dublinas dibināšanas gadu, lai gan pilsēta pastāvēja jau pirms tam.

## Dzimuši

## Miruši
* 19. maijs — Danstens, Kenterberijas arhibīskaps (dzimis ap 909. gadu)
996. gads

**996. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 3. maijs — Gregors V kļuva par Romas pāvestu.
* 21. maijs — sešpadsmitgadīgais Oto III Otons tika kronēts par Svētās Romas impērijas imperatoru.
* 24. oktobris — Robērs II Kapetings kļuva par Franku valsts valdnieku.

### Nezināms datums

## Dzimuši

## Miruši
* marts — Jānis XV, Romas pāvests
* 24. oktobris — Hugo Kapets, franku ķēniņš (dzimis 938. gadā)
Augstkalne

**Augstkalne** var būt:
* Augstkalne — apdzīvota vieta Augstkalnes pagastā
* Augstkalne — apdzīvota vieta Ūdrīšu pagastā
Borovka (Ūdrīšu pagasts)

**Borovka** () ir ciems Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā. Izvietojies pagasta rietumos Rudņas pietekas Malnupeites krastā pie autoceļa A6  no pagasta centra Augstkalnes,  no novada domes Krāslavā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izaugusi padomju gados. Borovkā atrodas feldšeru un vecmāšu punkts, veikals, katoļu baznīca. Rietumos no ciema atrodas uzņēmuma «Latgales nafta» degvielas krātuves.

1897. gadā katoļu ciemā bija 48 cilvēki.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
21 (albums)

***21*** ir angļu dziedātājas Adeles otrais studijas albums. Tas tika izdots  lielākajā daļā Eiropas un  — Ziemeļamerikā. Albuma nosaukums ir ņemts no mākslinieces gadu skaita producēšanas laikā. Adele albuma sacerēšanu sāka 2009. gada aprīlī. 2011. gadā tas guva necerēti labus panākumus. *21* bija vairāk nekā 26 valstu albumu topa līderis un tika iekļauts 2012. gada "Ginesa rekordu grāmatā". Tas ir 21. gadsimtā vislabāk pārdotākais albums Apvienotajā Karalistē, tas iespēts mazāk nekā gadu pēc tā izdošanas. *21* uzstādīja rekordus vairākās valstīs, tāpat albuma singli kļuva par hitiem un ierindojās dažādu valstu topu augšgalā. Adeles izdotais albums kļuva par 2011. un 2012. gada vislabāk pārdotāko ierakstu visā pasaulē. 2012. gada *[[Grammy]]* balvu pasniegšanas ceremonijā tas tika atzīts par gada albumu. 2014. gada sākumā tas kļuva par pirmo digitālo albumu, kas ticis pārdots vairāk nekā 3 miljonos kopiju.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Barauka

**Barauka** var būt:
* Barovka Kalupes pagastā cits nosaukums
* Barauka — apdzīvota vieta Rudzātu pagastā
* Borovkas Ūdrīšu pagastā cits nosaukums

## Skatīt arī
* Baraukas pilskalns
* Baraukas pūrs
* Barovka
* Borovka
* Otrā Borovka
* Pirmā Borovka

## Ārējās saites
* Baraukas pilskalns