open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pāvels Tulubjevs

**Pāvels Tulubjevs** (dzimis ) ir latviešu bobslejists, stūmējs. Dzimis Valmierā. Pirms bobslejista karjeras uzsākšanas trenējies vieglatlētikā, specializējies šķēpa mešanā un lodes grūšanā.

## Labākie rezultāti
:*Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, V. — Vieta.*

## Atsauces

## Ārējās saites
Toms Vasins

**Toms Vasins** (dzimis ) ir latviešu snovbordists, kas specializējies snovborda krosā. Agrāk nodarbojies ar BMX. Bija iekļauts Latvijas delegācijas sastāvā dalībai , tomēr nebija izpildījis individuālos atlases kritērijus, tāpēc starptautiskā federācija liedza T. Vasinam debitēt olimpiādē. Viņa tēvs Andris Vasins ir arī viņa treneris. 2011. gada Pasaules čempionātā Spānijā ieņēma 40. vietu kvalifikācijā, tādējādi nekvalificējoties finālsacensībām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiāla mājaslapa
* Snovbordkrosista garā minūte Dainis Caune, Žurnāls "Sports", Nr. 15 (169)
Liene Fimbauere

**Liene Fimbauere** (dzimusi  Valmierā) ir latviešu kalnu slēpotāja.

## Karjera
2009. gada Pasaules čempionātā viņa izcīnīja 42. vietu slalomā un 48. vietu milzu slaloma.

2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankūverā viņa startēja slalomā, kur izcīnīja 49. vietu, milzu slalomā viņa ieņēma 51. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anita Teilāne

**Anita Teilāne** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu basketboliste, centra spēlētāja, Latvijas sieviešu basketbola valstsvienības spēlētāja. Pašlaik (2013) pārstāv Vācijas līgas klubu *TSW Wasserburg*.

Latvijas izlasē debitējusi . Kopā ar Latvijas sieviešu izlasi ir izcīnījusi 4. vietu 2007. gada Eiropas čempionātā Itālijā. Kopā ar Latvijas U-20 izlasi izcīnījusi 3. vietu 2005. gada Eiropas U-20 čempionātā. 2011. gadā izcīnīja Rumānijas čempionāta sudraba medaļu *CSM Satu Mare* sastāvā. 2011.—2012. gada sezonu aizvadīja Budapeštas klubu *Vasas Basket*, savukārt pēc sezonas pārgāja uz Ungārijas klubu *Uniqa Euroleasing Sopron*. Tā sastāvā aizvadīja pussezonu, 2013. gada janvārī pārejot uz Bulgārijas līgas klubu *Haskovo*, kur spēlēja līdz sezonas beigām, kad pārgāja uz Vācijas līgas klubu *TSW Wasserburg*.

## Sasniegumi
* 2007: 4. vieta 2007. gada Eiropas čempionātā kopā ar Latvijas sieviešu izlasi Itālijā.
* 2005: 3. vieta Eiropas U-20 čempionātā kopā ar Latvijas sieviešu U-20 izlasi Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Anita Teilāne: "Fabio ļoti gribēja strādāt ar Latvijas meitenēm"
Žanna Juškāne

**Žanna Juškāne** (dzimusi  Rēzeknē) ir bijusī latviešu biatloniste. Pasaules kausā startēja kopš 2007.—2008. gada sezonas.

Izglītību ieguvusi Alūksnes vidusskolā un LSPA.

## Karjera
2008. gada Pasaules čempionātā Estešundā Ž. Juškāne ieņēma 93. vietu sprintā, 2010. gada Pasaules čempionātā junioriem viņa izcīnīja 16. vietu 12,5 km iedzīšanas distancē.

Savās pirmajās Olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā Ž. Juškāne 7,5 km sprintā ieguva 79. vietu, kā arī 84. vietu 15 km distancē un ar Latvijas komandu 19. vietu stafetē.

2012. gada 1. martā Ž. Juškāne sasniedza savu tobrīd labāko rezultātu Pasaules kausa posmā, finišējot 43. vietā sprintā un pirmo reizi karjerā kvalificējoties iedzīšanai. Iedzīšanas distancē sportiste gan pieļāva 10 kļūdas šautuvē un palika pēdējā no finišējušajām sportistēm.

2013. gada sākumā Ž. Juškāne Latvijas izlases iekšējā konkurencē pārspēja Baibu Bendiku un bija vienīgā Latvijas biatloniste, kas startēja 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos. Tajās ieņēma 79. vietu sprintā, savukārt 15 km distancē nefinišēja.

2014. gada 13. martā Pasaules kausa posmā Kontiolahti Ž. Juškāne, šaujot bez kļūdām, ieguva 24. vietu sprinta distancē, kas ir viņas labākais sasniegums Pasaules kausa posmos.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristaps Zvejnieks

**Kristaps Zvejnieks** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu kalnu slēpotājs, triju olimpisko spēļu dalībnieks. Pēc karjeras beigām strādā kā sporta psihologs.

Pabeidzis Mārupes vidusskolu un Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmiju (iegūts maģistra grāds).

## Karjera
Kalnu slēpošanā trenējies kopš 1995. gada. 2008. gada Pasaules junioru čempionātā viņš izcīnīja 36. vietu slalomā, 47. vietu milzu slalomā un 52. vietu supergigantā.

2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankūverā K. Zvejnieks bija Latvijas delegācijas jaunākais pārstāvis. Olimpiskajās spēlēs viņš izcīnīja 62. vietu milzu slalomā un 37. vietu slalomā, kas bija Latvijas sportistu labākais sasniegums kalnu slēpošanā šajās olimpiskajās spēlēs.

2011. gada Pasaules čempionātā izcīnījis 36. vietu slalomā. 2013. gadā Pasaules čempionātā junioriem izcīnījis 8. vietu kombinācijā, 2013. gada Ziemas Universiādē ieņēmis 8. vietu slalomā.

2015. gada Eiropas čempionātā skrituļslalomā izcīnīja pirmo vietu.

Piedalījies arī 2014. gada olimpiskajās spēlēs Sočos un 2018. gada olimpiskajās spēlēs Phjončhanā.

## Ģimene
K. Zvejnieks nāk no sportiskas ģimenes. Pirmā trenere ir māte Jana Zvejniece. Jaunākais brālis Miks Zvejnieks arī ir kalnu slēpotājs, tāpat piedalījies olimpiskajās spēlēs. Arī jaunākie brāļi nodarbojas ar kalnu slēpošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jānis Paipals

**Jānis Paipals** (dzimis  Gulbenē) ir latviešu distanču slēpotājs.

Piedalījās 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Tām viņš kvalificējās pēc izcīnītas 67. vietas 15 kilometru distancē FIS sacensībās Idrē, Zviedrijā. 15 kilometru brīvā stila slēpojumā ieguva 72. vietu, 30 km iedzīšanā viņš izcīnīja 54. vietu, lai arī tika apsteigts par apli, sprinta kvalifikācijas sacensībās viņš palika pēdējā 62. vietā un nekvalificējās nākamajām kārtām.

2006. gada Pasaules U-23 čempionātā viņš ierindojās 59. vietā 1 km sprintā un 66. vietā 15 km klasiskajā slēpojumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tīruma

**Tīruma** (vīriešu dzimtē Tīrums) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Elīza Tīruma (1990) — latviešu kamaniņu braucēja;
* Maija Tīruma (1983) — latviešu kamaniņu braucēja.
Braunvērta ezers

**Braunvērta ezers** () ir ledāja kušanas ezers Raita apakšējā glečera pakājē Raita ielejā Antarktīdā. Iztek Antarktīdas garākā upe Oniksa. Ezeru klāj pastāvīga ledus sega. Mīt aļģes. Nosaukts par godu amerikāņu topogrāfam Frederikam Braunvērtam (*Frederick S. Brownworth Jr.*). Pie Oniksas iztekas ierīkota sezonāla pētniecības nometne Loverraithata (*Lower Wright Hut*).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lake Brownworth Fotogrāfijas un apraksts.
* 360° Panorama from Lake Brownworth Meteorologic Station Panorāmas kamera meteostacijā ezera krastā.
Raita ieleja

right|thumb|400px|Raita ielejas karte.
**Raita ieleja** () ir centrālā un pēc platības lielākā no trim galvenajām Antarktīdas Viktorijas Zemes Sausajām ielejām. Izvietojusies Transantarktīdas kalnos Makmerdo šauruma rietumu krastā. Ieleja ir 60 km gara un vidēji 8 km plata un atrodas starp Olimpesa un Asgardas grēdām. Ieleju no abiem galiem norobežo Raita augšējais un apakšējais glečeri. Pa ieleju rietumu - austrumu virzienā tek Antarktīdas garākā upe Oniksa, kā arī atrodas pasaulē sāļākā ūdenstilpe Dona Huana dīķis.

Raita ielejā ir arktiskā tuksneša klimats ar ziemas (no aprīļa līdz oktobrim) temperatūru līdz pat -70&nbsp;°C un vasaras (novembris - marts) temperatūru līdz +15,0&nbsp;°C (Vandas stacija 1974. gadā). Ielejā ļoti niecīgs nokrišņu daudzums un tā kopā ar pārējām Sausajām ielejām tiek uzskatīta par vienu no sausākajām vietām uz Zemes.

Nosaukta par godu Britu antarktiskās ekspedīcijas (1910-1913) dalībniekam fiziķim Čārlzam Raitam (*Charles Wright*).

## Atsauces
Dona Huana dīķis

**Dona Huana dīķis** () ir neliela ļoti sekla pārsāļa ūdenstilpe Antarktīdā, Raita ielejas rietumu galā, 9 km uz rietumiem no Vandas ezera. Dīķis ir sāļākā zināmā ūdenstilpe uz planētas, kuras sāļums pārsniedz 40%. Tas ir vienīgais no Antarktīdas pārsāļajiem ezeriem, kas jebkurā gaisa temperatūrā paliek šķidrā stāvoklī. Ūdens aprēķinātais ķīmiskais sastāvs pie -51,8&nbsp;°C temperatūras ir 3,72 mol/kg CaCl<sub>2</sub> un 0,5 mol/kg NaCl, kas ir ekvivalenti 413 g CaCl2 un 29g NaCl uz 1 kg ūdens.

Atklāts 1961. gadā un nosaukts par godu diviem helikopteru pilotiem Donam Rē (*Don Roe*) un Džonam Hikijam (*John Hickey*), kas pilotēja lidaparātu pirmās lauka ekspedīcijas laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Great Zoom into Don Juan Pond, Antarctica 
* Nature 280, 828 - 829 (30 August 1979); Life in the calcium chloride environment of Don Juan Pond, Antarctica
* McMurdo Dry Valleys MCM Lakes Data
* Attēlu galerija
Pirmais Nīkajas koncils

[thumb|300px|[Ikona (svētbilde), Pirmais Nīkajas koncils]]
**Pirmais Nīkajas koncils** bija pirmais vispārējais kristīgās baznīcas koncils, kurš notika 325. gadā Nīkajā, Bitīnijas provincē (tagad Iznika, Turcijā). Tas tiek saukts par pirmo ekumenisko koncilu.

## Priekšvēsture
Ap 318. gadu kādas Aleksandrijas draudzes prezbiterim Arijam radās nesaskaņas ar bīskapu Aleksandru jautājumā par Jēzus Kristus dabu. Arijs uzskatīja, ka Dēls (Jēzus Kristus), kas pats ir ticis radīts, nevar būt patiesi dievišķs kā Tēvs. Drīz vien Aleksandrijas koncilā, kurā sapulcējās Ēģiptes un Lībijas bīskapi, Arijs tika izslēgts no Baznīcas, taču viņš atrada ietekmīgus atbalstītājus, it īpaši Nikomedijas bīskapu Eisebiju, izraisot plašus strīdus visā Romas impērijas austrumu daļā. Imperators Konstantīns I, kurš bija pieņēmis kristīgo ticību, nosūtīja Spānijas bīskapu Osiju uz Aleksandriju, taču viņam neizdevās samierināt abas puses. Nākamajā gadā Konstantīns sasauca vispārēju bīskapu sapulci — koncilu Ankirā (tagad Ankara), tomēr vēlāk pārcēla to uz Nīkaju — imperatora pili.

## Dalībnieki
Konstantīns bija ielūdzis uz koncilu visus 1800 bīskapus, bet ieradās krietni mazāks skaits. Pēc dažādiem datiem koncilā sapulcējās 250 līdz 318 bīskapi. Tikai daži no viņiem pārstāvēja impērijas rietumu daļu. Romas bīskapu (pāvestu) Silvestru pārstāvēja divi prezbiteri.

## Koncila gaita
Koncilā noraidīja Arija mācību un lai izvairītos no šādu strīdu atkārtošanās, noformulēja ticības apliecību, kura pazīstama kā Nīkajas ticības apliecība. Tās nobeigumā tika nolādēti Arija sekotāju uzskati. Tikai divi bīskapi atteicās parakstīties zem ticības apliecības. Koncilā pieņēma arī divdesmit kanonus, kas regulēja dažādus Baznīcas dzīves aspektus. Tika noteikts Lieldienu svinēšanas datums. Tāpat tika atzīts, ka Romas, Aleksandrijas, Antiohijas, Cēzarejas un Jeruzalemes bīskapiem pieder augstākas pilnvaras nekā citiem.

## Pēc koncila
Neskatoties uz koncilā pieņemto ticības apliecību, vairāk nekā pusgadsimta garumā turpinājās strīdi un nesaskaņas baznīcā, līdz pat I Konstantinopoles koncilam 381. gadā, pēc kura ariānisms zaudēja savu ietekmi Romas impērijā.

## Skatīt arī
* Ariānisms

## Atsauces

## Ārējās saites
Reja

Reja var būt:
* Reja (mitoloģija) — tēls sengrieķu mitoloģijā,
* Reja (pavadonis) — planētas Saturns pavadonis.
Murovana Goslina

**Murovana Goslina** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļiem no Poznaņas. Lielākā pilsētas iedzīvotāju daļa dzīvo pilsētas jaunajā daļā, kura sākta celt 1983. gadā. Pie Murovanas Goscinas atrodas Zelonkas gāršas nacionālais parks, tāpēc pilsēta ir populārs vietējā tūrisma centrs. Polijas Gaisa spēku bāze.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Pobedziska

**Pobedziska** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz austrumiem no Poznaņas.

Pilsētas vārds cēlies no vārda *pobieda* (uzvara), un tā pilsētu esot nosaucis Kazimirs I Atjaunotājs. Pēc Polijas dalīšanām pilsēta nokļuva Prūsijas sastāvā. Lielpolijas sacelšanās rezultātā pilsēta iekļāvās jaunajā Polijas valstī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Republikas Augstākā Padome

**Latvijas Republikas Augstākā Padome** bija Latvijas parlaments laikā no 1990. gada līdz 1993. gadam. Augstākā Padome tika ievēlēta vienmandāta vēlēšanu apgabalos 1990. gada 18. marta vēlēšanās kā LPSR Augstākā Padome. Tās priekšsēdētājs bija Anatolijs Gorbunovs.

1990. gada 4. maijā Latvijas Republikas Augstākā Padome pieņēma deklarāciju Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu, kas paredzēja pārejas periodu neatkarības *de facto* atjaunošanai līdz 5. Saeimas sasaukšanai. Latvijas neatkarība *de facto* tika atjaunota 1991. gada 21. augustā pēc Augusta puča. Augstākās Padomes pilnvaras beidzās līdz ar 5. Saeimas pirmo sēdi 1993. gada 6. jūlijā.

## Augstākās Padomes deputāti
thumb|Frakcijas un bloki
Izmantotie saīsinājumi::

TF — Latvijas Tautas fronte, L — Līdztiesība, LNNK — Latvijas Nacionālās neatkarības kustība, LZP — Latvijas Zaļā partija, PSKP — Padomju Savienības Komunistiskā partija, LAP — Latvijas Atdzimšanas partija

Piezīmes:

 Anatolijs Gorbunovs — AP priekšēdētājs

Indulis Strazdiņš AP ievelēts pēc viņa sievas Itas Kozakevičas nāves 1990. gada oktobrī

## Atsauces
Puščikovo

**Puščikovo** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Poznaņas pie Vartas upes. Ap pilsētu atrodas Lielpolijas Nacionālais parks.

Puščikovo pēdējos mūža gadus dzīvoja ceļotājs un rakstnieks Arkādijs Fidlers (*Arkady Fiedler*, 1894 — 1985), šeit atrodas viņa muzejs.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Pāns (pavadonis)

**Pāns** () ir Saturnam vistuvākais pavadonis. Tas ir neliels valrieksta formas pavadonis apmēram 35 kilometrus platumā un 23 km garumā, kas riņķo Enkes spraugā Saturna A gredzenā. Tas darbojas kā planetārā gredzena gans un ir atbildīgs par Enkes spraugas tīrību no gredzena daļiņām.

## Paredzējumi
Pavadoņa esamību Enkes spraugā pirmo reizi prognozēja Džefrijs N. Cuzzi un Džefrijs D. Scargle 1985. gadā, pamatojoties uz spraugas viļņveida malām, kas norādīja uz gravitācijas traucējumiem. 1986. gadā Šovalters *et al.* , modelējot šos traucējumus, izsecināja tā orbītu un masu. Viņi nonāca pie ļoti precīzas prognozes par to, ka pavadoņa lielā pusass ir 133603 ± 10 km un tā masa ir 5-10  no Saturna masas, un secināja, ka Enkes spraugā riņķo tikai viens pavadonis. Faktiskā lielā pusass atšķiras par 19 km un faktiskā masa ir 8,6  no Saturna masas.

Pavadonis vēlāk tika ieraudzīts 1 ° leņķī no paredzētās pozīcijas. Meklēšana tika veikta ņemot vērā visus *[[Voyager 2]]* attēlus un izmantojot datoru aprēķinus, lai prognozētu, vai pavadonis būs redzams pietiekami izdevīgā stāvoklī katrā no tiem. Katrs vērā ņemamais Voyager 2 attēls ar izšķirtspēju, kas pārsniedz ~ 50 km / pikseli, parāda Pānu skaidri. Kopumā tas parādās vienpadsmit *Voyager 2* attēlos.

## Orbīta
Pāna orbītas ekscentricitāte liek tā attālumam no Saturna atšķirties par ~ 4 km. Slīpums, kas varētu izraisīt tā pārvietošanos uz augšu un uz leju, ar šī brīža datiem nav atšķirams no nulles. Enkes sprauga, kurā riņķo Pāns, ir apmēram 325 km plata.

## Ģeogrāfija
*[[Cassini]]* zinātnieki ir aprakstījuši Pānu kā "valrieksta formas" ekvatoriālās kores dēļ, līdzīgi, kā Atlasam, kas ir redzams attēlos. Grēda ir saistīta ar gredzena materiālu, kuru Pāns ir savācis no Enkes spraugas.

## Pāna gredzentiņš
Enkes spraugā ir gredzentiņš, kas sakrīt ar Pāna orbītu, norādot, ka Pāns notur daļiņas pakavveida orbītā.

## Nosaukums
Pavadonis tika nosaukts 1991. gada 16. septembrī pēc mitoloģiskā Pāna, kas bija (cita starpā) ganu dievs. Tā ir atsauce uz Pāna lomu kā pavadoni — ganu. Tas arī apzīmēts kā 
To atklāja Marks R. Šovalters 1990. gadā no vecu *Voyager 2* zondes fotogrāfiju analīzes un saņēma pagaidu apzīmējumu ****, jo atklājuma attēli datēti ar 1981.

Pastāv arī asteroīds, kuru sauc par 4450 Pānu.

## Attēlu galerija

File:PIA06534 Encke Division.jpg|Enkes spraugas pietuvināts attēls. Centrālais gredzentiņš sakrīt ar Pāna orbītu.
File:Pans highway 3-05-07.jpg|Attēls parāda Pānu riņķojam Enkes spraugā.
File:Pan side view.jpg|Pāns starp Saturna gredzeniem. Sānskats parāda Pānu, it kā tas būtu daļa no gredzena, kaut arī patiesībā tas riņķo tukšajā Enkes spraugā.
File:Pan Rev09.2x.jpg|Pāns attēla centrā, aizņēmis Enkes spraugu Saturna gredzenos. Tā valriekstam līdzīgā forma ir redzama no liela attāluma.
File:Pan (moon) edge-on.jpg|Pāns tuvplānā. Skats no sāna. Skaidri redzams ekvatoriālais valnis.


## Atsauces

## Ārējās saites
* Pāna profils no NASA's Saules sistēmas izpētes sekcijas
* Planetārā sabiedrība: Pāns
Pāns

**Pāns** var būt:
* Pāns (mitoloģija) - ganāmpulku, mežu un lauku dievs grieķu mitoloģijā,
* Pāns (pavadonis) - Planētas Saturns pavadonis.
Stenševa

**Stenševa** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidrietumiem no Poznaņas. Pilsētas pievārtē ir vairāki ezeri un Lielpolijas Nacionālais parks.

Pilsētas tiesības pilsētai piešķīra Kazimirs III Lielais. Pēc Polijas dalīšanām, pilsēta iekļāvās Prūsijā, bet pēc Lielpolijas sacelšanās - Polijā.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Svažendza

**Svažendza** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz austrumiem no Poznaņas.

Rakstos pirmotreiz minēta 1366. gadā. Pēc Polijas dalīšanām pilsēta iekļāvās Prūsijā (Schwersenz), bet pēc Lielpolijas sacelšanās - Polijā.

Pilsētā atrodas brīvdabas biškopības muzejs. Pilsētas pievārtē (Kruševņā) dzimis vācu ģenerālis Ērihs Lūdendorfs (1865-1937).

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
2010. gada ziemas olimpiskās spēles (7. diena)

**Vankūveras Olimpisko spēļu septītajā dienā** (18. februārī) sacīkstes norisinājās 7 disciplīnās un tika izcīnīti 6 medaļu komplekti. 

## Programma
*Laika starpības dēļ daži notikumi pēc Latvijas laika sākas jau naktī (nākamajā dienā), šajos sarakstos saglabāta kārtība pēc Vankūveras laika.*
Sākuma,beigu laiki doti pēc Latvijas laika

### Ātrslidošana

23:00 - 00:30 - Sievietes, 1000 metri, **fināls**

### Biatlons

20:00 - 21:10 - Sievietes, 15 km

23:00 - 00:35 - Vīrieši, 20 km

### Daiļslidošana

03:00 - 07:05 - Vīrieši, brīvā programma

### Hokejs

*Vīriešu turnīrs*

----

----

*Sieviešu turnīrs*

----

### Kalnu slēpošana

20:00 - 21:30 - Sievietes, kombinētais nobrauciens
23:00 - 00:00 - Sievietes, kombinētais nobrauciens, **fināls** *sacīkstes pārceltas no 14. februāra*

### Kērlings

19:00 - 22:00 - Vīrieši

00:00 - 03:00 - Sievietes

05:00 - 08:00 - Vīrieši

### Skeletons

02:00 - 07:00

### Snovbords

22:30 - 00:15 - Sievietes, akrobātika
02:00 - 03:00 - Sievietes, akrobātika
04:00 - 05:00 - Sievietes, akrobātika, **fināls**
Ekumeniskais koncils

**Ekumeniskie koncili** bija pirmie septiņi vispārējie kristīgās baznīcas koncili–bīskapu sapulces. Par “ekumeniskiem” tos sauc pēc grieķu vārda *οἰκουμένη* (oikūmenē) — “apdzīvotā pasaule”, ar ko šajā laikā saprata Romas impēriju. Koncilos noformulēja daudzas ticības pamatnostādnes un priekšstatus. Ap 50. gadu notika Jeruzalemes koncils, taču to nepieskaita pie ekumeniskajiem konciliem, bet sauc par “Apustuļu koncilu” vai “Jeruzalemes koncilu”. Pirmo ekumenisko koncilu sasauca Romas imperators Konstantīns I 325. gadā Nīkajā, lai atrisinātu strīdu starp Trīsvienības un ariānisma piekritējiem. Līdz Lielajai shizmai 11. gadsimtā notika astoņi ekumeniskie koncili, taču Ceturtā Konstantinopoles koncila laikā 869. gadā Rietumu un Austrumu baznīcu delegāti vairs nespēja vienoties par daudziem jautājumiem, koncilā nepieņēma visaptverošus, ekumeniskus lēmumus, un baznīca faktiski sāka sadalīties Rietumu un Austrumu strāvojumos. Šo koncilu par ekumenisku atzīst tikai Romas Katoļu baznīca.

## Koncilu saraksts
* Pirmais Nīkajas koncils (325) nosodīja ariānismu, noformulēja ticības apliecību, noteica Lieldienu svinēšanas datumu.
* Pirmais Konstantinopoles koncils (381) vēlreiz nosodīja ariānismu, kā arī nosodīja maķedonismu, kas noliedza Svētā Gara dievišķumu, laboja un papildināja Nīkajas ticības apliecību.
* Efesas koncils (431) nosodīja nestoriānismu (Kristus dievišķās un cilvēciskās dabas nošķiršanu), pasludināja Jaunavu Mariju par Dievmāti, kā arī nosodīja pelagiānismu — britu mūka Pelagija mācību, kas noraidīja mācību par iedzimto grēku un uzskatīja, ka cilvēks ar savu brīvo gribu spēj izvēlēties darīt labu un būt bezgrēcīgs.
* Halkēdonas koncils (451) nosodīja monofizītismu (mācību, ka Kristum piemīt tikai dievišķā daba), noformulēja Halkēdonas ticības apliecību.
* Otrais Konstantinopoles koncils (553) nosodīja “Trīs nodaļas”, kas ietvēra trīs nestoriānisma piekritēju, kuri netika nosodīti Halkēdonā, — Teodora no Mopsuestijas, Edesas bīskapa Ibasa un daļēji Teodorēta — darbus.
* Trešais Konstantinopoles koncils (680–681) nosodīja uzskatus, ka Kristum piemīt viens aktivitātes jeb enerģijas princips (monoergisms) un vienota griba (monotelētisms).
* Otrais Nīkajas koncils (787) atjaunoja svētbilžu godāšanu un noraidīja ikonoklasmu.

## Koncilu atzīšana
Dažādu šķelšanos dēļ dažādi kristīgās baznīcas virzieni atzīst tikai pirmos koncilus. Asīriešu Baznīca atzīst tikai pirmos divus koncilus, Nīkajas un I Konstantinopoles, Austrumu baznīcas — pirmos trīs (Nīkajas, I Konstantinopoles un Efesas). Romas Katoļu baznīca arī nākamos koncilus (no astotā līdz pat divdesmit pirmajam), kurus sasaukuši pāvesti, pieskaita pie ekumeniskajiem. Dažas protestantu konfesijas atzīst tikai pirmos četrus koncilus, tomēr vairums atzīst visus septiņus. Dažas baznīcas, kuras neatzīst Trīsvienību, kā unitārieši, Jehovas liecinieki un mormoņi, neatzīst nevienu no ekumeniskajiem konciliem.
Andrejs Kiriļenko (basketbolists)

**Andrejs Kiriļenko** (; dzimis  Iževskā) ir bijušais krievu basketbolists (kopš 2011. gada arī ASV pilsonis), spēlēja vieglā uzbrucēja un spēka uzbrucēja pozīcijās, Krievijas basketbola izlases dalībnieks. 1999. gada NBA draftā Jūtas "Jazz" viņu izraudzījās ar kopējo 24. kārtas numuru, pārstāvējis vairākas Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) komandas. Pēc karjeras beigām — funkcionārs, Krievijas basketbola federācijas prezidents.

## Karjera
Kopā ar Krievijas izlasi ir izcīnījis 8. vietu 2000. gada olimpiskajās spēlēs, 5. vietu 2001. gada Eiropas čempionātā, 10. vietu 2002. gada Pasaules čempionātā, 8. vietu 2003. gada Eiropas čempionātā, 8. vietu 2005. gada Eiropas čempionātā, 1. vietu 2007. gada Eiropas čempionātā, 9. vietu 2008. gada olimpiskajās spēlēs, 3. vietu 2011. gada Eiropas čempionātā un 3. vietu . 2008. gada olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā A. Kiriļenko nesa Krievijas karogu.

Pēc ilgas NBA karjeras 2011. gadā A. Kiriļenko atgriezās spēlēt Krievijā un uz 3 gadiem noslēdza līgumu ar Maskavas CSKA. Līgums paredzēja, ka NBA lokautam beidzoties, viņš var atgriezties savā NBA klubā Jūtas "Jazz". Maskavas CSKA sastāvā A. Kiriļenko lieliski sāka 2011.—2012. gada ULEB Eirolīgas sezonu un tika atzīts par līgas labāko spēlētāju oktobrī.

2011. gada janvārī pieņēma ASV pilsonību. 2011. gadā uz NBA lokauta laiku bija pievienojies Krievijas Superlīgas klubam Maskavas "CSKA", taču pēc lokauta beigām atšķirībā no citiem NBA spēlētājiem izvēlējās turpināt karjeru CSKA, nevis atgriezties NBA. 2012. gadā viņš tika atzīts gan par Eirolīgas, gan par VTB Vienotās līgas vērtīgāko spēlētāju. Pēc vienas aizvadītas sezonas CSKA viņš nolēma atgriezties NBA, pievienojoties Minesotas "Timberwolves". "Timberwolves" aizvadīja 2012.—2013. gada sezonu, pēc tam pievienojās Bruklinas "Nets", kuras sastāvā aizvadīja pēdējo sezonu NBA, piedaloties gan tikai 7 spēlēs. Spēlētāja karjeru pabeidza 2015. gadā Krievijas komandā Maskavas "CSKA".

## Atsauces

## Ārējās saites
Marija Kiriļenko

**Marija Kiriļenko** (; dzimusi  Maskavā, Krievijā) ir bijusī krievu tenisiste. Kiriļenko savu pirmo WTA titulu izcīnīja 2005. gadā, uzvarēdama Annu-Lenu Grēnefeldu Ķīnas atklātajā turnīrā. Marijas Kiriļenko labākais sasniegums WTA vienspēļu rangā ir 10. vieta, kas tika sasniegta . Ir uzvarējusi 2002. gada Kanādas atklāto turnīru junioriem un 2002. gada ASV atklāto čempionātu junioriem. Pēdējo WTA turnīru aizvadījusi 2014. gadā.

## Karjeras statistika
### Uzvaras vienspēlēs WTA turnīros (5)

## Panākumi Grand Slam turnīros

|}

## Ārējās saites

*
Kiriļenko

**Kiriļenko** (, no personvārda Kirils (*Кирило*)), ir ukraiņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andrejs Kiriļenko (*Андрей Кириленко*; 1981) — krievu basketbolists un funkcionārs;
* Andrejs Kiriļenko (*Андрей Кириленко*; 1906–1990) — padomju politiķis;
* Marija Kiriļenko (*Мари́я Кириле́нко*; 1987) — krievu tenisiste.

## Skatīt arī
* Kirilenko
Kīra Korpi

**Kīra Linda Katrīna Korpi** (; dzimusi  Tamperē, Somijā) ir somu daiļslidotāja. Sacensībās startē kopš 1993. gada. Ir izcīnījusi 3. vietu 2007 un 2011. gada Eiropas čempionātā un 1. vietu 2009. gada Somijas čempionātā, 2009. gada ziemas Universiādē izcīnīja 3. vietu. Dažādās citās sacensībās ir izcīnījusi dažāda kaluma medaļas. Kīra izlaida lielāko daļu 2007.-08. gada sezonas sakarā ar traumu. Pēc 2010. gada Pasaules čempionāta Kīra Korpi ISU Pasaules rangā ieņem 11. vietu.

## Biogrāfija
### Personīgā dzīve
Korpi piedzima Tamperē. Kīras tēvs Rauno Korpi ir slavens somu hokeja treneris, 1998. gada Olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs kopā ar Somijas sieviešu hokeja izlasi. Somijā Kīra tiek saukta par ledus princesi () par savu līdzību ar Greisu Kelliju, bijušo Monako princesi. Kīra tiek uzskatīta par visskaistāko sportisti dāmu daiļslidošanā.

### Karjera
Kīra ieguva sudraba medaļu 2005. gada Somijas čempionātā, tādā veidā iegūstot tiesības startēt 2005. gada Eiropas čempionātā, kur viņa ieņēma 13. vietu. Nākamajā sezonā viņa ieguva bronzas medaļu Somijas čempionātā, 6. vietu 2006. gada Eiropas čempionātā, taču vēlāk savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2006. gadā Turīnā viņa ierindojās 16. vietā. Pēcolimpiskajā 2006.-07. gada sezonā viņa ierindojās 4. vietā Somijas čempionātā, 2007. gada Eiropas čempionātā viņa izcīnīja bronzas medaļu, tā kļūstot par otro somieti, kas ir izcīnījusi medaļu Eiropas čempionātā. Šo panākumu viņa atkārtoja 2011. gada Eiropas čempionātā Bernē, lai arī pēc īsās programmas viņa bija sacensību līdere.

## Programmas

## Sasniegumi

*Piezīme:"J" nozīmē, ka sportiste startēja kā juniore.*

## Personīgie rekordi

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kīras Korpi neoficiālā mājaslapa
Mapuči

**Mapuči** (mapudungunu: *Mapuche* — ‘zemes cilvēki’) ir Dienvidamerikas indiāņu tauta, kas dzīvo centrālajā un dienvidu Čīlē, kā arī dienvidu Argentīnā. Pazīstami arī kā **araukāņi**, taču mūsdienās šo nosaukumu vairs nelieto kā tautības apzīmējumu, jo tas tiek uztverts kā nievājošs un vairāk ir saistāms ar Araukānijas provinces iedzīvotāju apzīmējumu.

Mapuči veido apmēram 4% no Čīles iedzīvotāju skaita un visvairāk dzīvo Araukānijas reģionā.

Mapuči pēc savas izcelsmes nav viendabīgs etnisks veidojums, bet sastāv no vairākām etniskām grupām, kurām ir kopīga reliģija, ekonomika un sociālā struktūra, kā arī kopīgs valodas mantojums.

Mapuču vēsturiskais areāls atrodas Čīlē starp Akonkagvas upi ziemeļos un Čonosu arhipelāgu dienvidos.

Pēc ģeogrāfiskā izvietojuma vai nodarbošanās mapuči dalās vairākās apakšgrupās - pikunči (*Picunches* - "cilvēki no ziemeļiem"), viliči (*Williche* vai *Huilliche* - "cilvēki no dienvidiem"), kunki (*Cuncos*), moluči jeb nguluči (*Moluche* jeb *Nguluche* - "cilvēki no Araukānijas "). Moluču dialekts arī ir kalpojis par mapuču valodas jeb mapudungunu kodolu.

Molučiem Čīles iekarošanas laikā spāņu iekarotāji tad arī deva nosaukumu araukāņi.

200px|thumb|left|Mapuču karogs
200px|thumb|left|Mapuču mūzikas instruments
No 17. līdz 19. gadsimtam mapuči kolonizēja teritorijas, kas atrodas uz austrumiem no Andu kalniem, mūsdienu Argentīnas teritorijā — Komahas reģionu, kā arī lielu daļu pampas Patagonijas ziemeļdaļā. Šīs teritorijas apdzīvoja etniski atšķirīgas tautas — pevenči Komahas reģionā, savukārt Patagonijas pampās — puelči un tevelči.

Līdz ar to šo reģionu tautas pārņēma gan daļu no mapuču kultūras, gan mapudungunu valodu. Šo mapuču valodas un kultūras paplašināšanos Patagonijas līdzenumos mēdz dēvēt par araukanizāciju.
[200px|thumb|right|Aptuvenais valodu sadalījums [Patagonija|Patagonijā pirms spāņu kolonizācijas ]]

## Atsauces

## Ārējās saites
Krotošinas apriņķis

**Krotošinas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes dienvidos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Ravičas, Gostiņas, Jarocinas, Pleševas un Ostrovas apriņķiem, kā arī Lejassilēzijas vojevodistes Miličas apriņķi.
Krotošina

**Krotošina** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Ostrovas Velkopolskas. Rakstos pirmoreiz minēta 1406. gadā. Pēc Polijas dalīšanām pilsēta iekļāvās Prūsijā, bet pēc Lielpolijas sacelšanās - Polijā.

Vācu pianista Teodora Kullaka (*Theodor Kullak*, 1818 - 1882) un poļu rokasbumbas spēlētāja Marcina Lijevska (*Marcin Lijewski*, 1977) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Kobilina

**Kobilina** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Krotošinas.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Kozmina Velkopolska

**Kozmina Velkopolska** () - pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļiem no Krotošinas.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Laura Lepiste

**Laura Anneli Lepiste** (; dzimusi  Espo, Somijā) ir bijusī somu daiļslidotāja. Ir izcīnījusi 1. vietu 2009. gada Eiropas čempionātā un 1. vietu 2008 un 2010. gada Somijas čempionātos. Dažādās citās sacensībās ir izcīnījusi dažāda kaluma medaļas. Pašlaik (2010) Laura Lepiste ISU Pasaules rangā ieņem 4. vietu.

Pēc divu sezonu izlaišanas savainojumu dēļ, Laura Lepiste 2012. gadā paziņoja par profesionālās karjeras izbeigšanu.
2016.gadā ieguvusi maģistra grādu mārketingā. Bijusi arī daiļslidošanas sacensību komentētāja Somijas TV. 

## Sasniegumi

## Personīgie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mapuču valoda

**Mapuču valoda**, jeb **mapudunguna** (*mapu* 'zeme' un *dungun* 'valoda, runāt'), ir izolēta valoda, kurā runā centrālajā Čīlē un Argentīnas vidusdaļas rietumos dzīvojošie mapuču (*mapu* un *che* 'cilvēki') cilšu piederīgie. Zināma arī kā araukāņu valoda.

## Ārējās saites
2010. gada ziemas olimpiskās spēles (8. diena)

**Vankūveras Olimpisko spēļu astotajā dienā** (19. februārī) sacīkstes norisinājās 7 disciplīnās un tika izcīnīti 4 medaļu komplekti.

## Programma
*Laika starpības dēļ daži notikumi pēc Latvijas laika sākas jau naktī (nākamajā dienā), šajos sarakstos saglabāta kārtība pēc Vankūveras laika.*
Sākuma,beigu laiki doti pēc Latvijas laika

### Daiļslidošana

02:45 - 06:45 - Deju pāri, obligātā deja

### Distanču slēpošana

23:00 - 23:50 - Sievietes, 15&nbsp;km iedzīšana

### Hokejs

*Vīriešu turnīrs*

----

----

### Kalnu slēpošana

21:30 - 23:00 - Vīrieši, supergigants, **fināls**

### Kērlings

19:00 - 22:00 - Sievietes

00:00 - 03:00 - Vīrieši

05:00 - 08:00 - Sievietes

### Skeletons

01:45 - 06:30 - medaļu izcīņas
Sievietes

Vīrieši

### Tramplīnlēkšana

20:00 - 21:05 - lielais tramplīns, kvalifikācija
Zduni

**Zduni** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidrietumiem no Krotošinas.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Turekas apriņķis

**Turekas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes austrumos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Kališas, Koņinas un Kolo apriņķiem, kā arī Lodzas vojevodistes Podembices un Seradzas apriņķiem. Tas tika izveidots 1991. gada 1. janvārī Polijas pašvaldību reformas rezultātā. Tā administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Tureka.

## Ārējās saites
Tureka

**Tureka** () ir pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Koņinas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1136. gadā. Pilsētas pievārtē atrodas termoelektrostacija, kur kā kurināmo izmanto vietējās brūnogles.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Dobra (Lielpolija)

:*Polijā ir cita pilsēta ar tādu pašu nosaukumu - skat. [[Dobra (Rietumpomože)]]*

**Dobra** () ir pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Turekas.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Stīvens Robinsons

**Stīvens Robinsons** (*Stephen Robinson*, dzimis ) ir NASA kosmonauts.

Robinsona pirmais kosmiskais lidojums notika 1997. gada augustā misijā STS-85. Otro lidojumu viņš veica 1998. gada novembrī misijā STS-95. Trešais lidojums notika 2005. gada jūlijā — augustā misijā STS-114.

Ceturtais Robinsona lidojums notika 2009. gada februārī misijā STS-130.

2012. gada jūlijā Stīvens Robinsons atstāja NASA. Viņš pārgāja darbā par profesoru uz Kalifornijas Deivisa universitāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NASA biografija
Tuliškova

**Tuliškova** () - pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Koņinas. Otrā pasaules kara laikā 1939. gada decembrī vai 1940. gada janvārī Tuliškovā Vācijas varas iestādes nodibināja pirmo lielo ebreju geto tā laika Eiropā.
Vžesņas apriņķis

**Vžesņas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes centrālajā daļā. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Gņezno, Slupcas, Pleševas, Jarocinas, Srodas un Poznaņas apriņķiem.
Hati (pavadonis)

**Hati** jeb Saturns XLIII ir Saturna dabīgais pavadonis. Par tā atklāšanu 2005. gada 4. maijā paziņoja astronomi Skots Šepards (Scott S. Sheppard) , Deivids Džūits (David C. Jewitt), Džens Klina (Jan Kleyna) un Braiens Marsdens (Brian G. Marsden). Atklājums tika veikts, izpētot attēlus, kuri uzņemti laikposmā no 2004. gada 12. decembra līdz 2005. gada 11. martam. Pēc atklāšanas tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2004 S 14. Vārds "Hati" pavadonim tika piešķirts 2007. gada aprīlī. Hati skandināvu mitoloģijā ir milzu vilks, Fenrira dēls un Skolla dvīņu brālis.

Hati ir aptuveni 6 kilometru diametrā, un apriņķo Saturnu vidēji 20,303 Mm attālumā 1080,099 dienās ar slīpumu 163 ° pret ekliptiku (165 ° pret Saturna ekvatoru), pulksteņa rādītāja virzienā un ekscentricitāti 0,291.

## Atsauces

* Jewitt Jauno Saturna pavadoņu lapa 
* IAUC 8.523: ''New Satellites of ''  *[https://web.archive.org/web/20200530220611/https://minorplanetcenter.net//iau/iauc/08500/08523.html Saturn]* 2005. gada 4. maijs (atklāšana) 
* MPODP 2005-J13: ''Divpadsmit jauni pavadoņi '' *[http://cfa-www.harvard.edu/mpec/K05/K05J13.html Saturn]* 2005. gada 3. maijs (atklāšana un efemerīda) 
* IAUC 8.826: ''Jupītera un Saturna pavadoņi''  2007. gada 5. aprīlis (pavadoņa nosaukums) 

## Ārējās saites
Hati

**Hati** var būt:
* Hati (mitoloģija) — vilks skandināvu mitoloģijā,
* Hati (pavadonis) — Saturna pavadonis
Fenrirs (pavadonis)

**Fenrirs** jeb Saturns XLI (pagaidu apzīmējums **S/2004 S 16**) ir Saturna dabīgais pavadonis. Tā atklāšanu 2005. gada 4. maijā paziņoja Skots S. Šepards, Deivids C. Dževits, Jans Kleins un Braiens G. Marsdens no novērojumiem starp 2004. gada 12. decembri un 2005. gada 11. martu. Tas tika atklāts, izmantojot dažus no lielākajiem teleskopiem pasaulē.

Fenrira redzamais spožums ir 25, padarot to par vienu no visblāvākajiem zināmajiem pavadoņiem Saules sistēmā. Tas ir apmēram 10 miljardus reižu blāvāks nekā Saturns.
Fenrirs ir apmēram 4 km diametrā,  un apriņķo Saturnu vidēji 22454 Mm attālumā 1260 dienās 163° slīpumā pret ekliptiku (143° pret Saturna ekvatoru) ar ekscentricitāti 0,136.

Tā pulksteņrādītāja virzienā vērstā orbīta (tas apriņķo Saturnu pretēji tā griešanās virzienam) liek domāt, ka šo neregulāro pavadoni Saturns ir noķēris laika gaitā.

Tas tika nosaukts 2007. gada aprīlī  Fenrira, milzu vilka skandināvu mitoloģijā, vārdā, kas ir Hati un Skolla tēvs un Loki dēls, kuram paredzēts izjaukt saites ar Ragnaroku.

## Atsauces


## Ārējās saites

* Saturn's Known Satellites (Skots S. Šepards) 
* Jewitt New Satellites of Saturn lapa (2005. gada maijs) 
* MPODP 2005-J13: Twelve New Satellites of Saturn 2005. gada 3. maijs (atklāšana un efemerīda)
Draudzīgais aicinājums

thumb|180px|Draudzīgā aicinājuma marka, kas bija ielīmējama grāmatā.
**Draudzīgais aicinājums** ir 1935. gada 28. janvārī Latvijas valsts vadītāja Kārļa Ulmaņa iedibināta akcija — aicinājums dāvināt grāmatas savām bijušajām skolām. Pirmajā akcijas norises gadā skolas saņēma 1,7 miljonu grāmatu un tūkstošiem gleznu. Kopš 1994. gadā šī tradīcija ir atjaunota.

## Ārējās saites
* Mājaslapa par Draudzīgo aicinājumu
Vžesņa

**Vžesņa** () ir pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Gņezno.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1256. gadā. No 1793. līdz 1920. gadam (ar pārtraukumu no 1807. līdz 1815. gadam, kad tā atradās Varšavas hercogistes sastāvā) ietilpa Prūsijā un bija pazīstama ar vācisko nosaukumu Vrešene (*Wreschen*). Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

1901. gadā Vžesnā notika skolnieku protesti pret vietējās skolas pāreju uz vācu valodu, kurus brutāli apspieda.

## Cilvēki
Komponista Luija Levandovska (*Louis Lewandowski*, 1821 - 1894) un Latviešu leģiona 19. divīzijas komandiera Frīdriha Vilhelma Boka (1897—1978) dzimtā pilsēta.
Latvijas ukraiņu rakstnieka Andreja Zadonska (1893-1941) miršanas vieta.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Maikls Grifins

**Maikls Daglass Grifins** (*Michael Douglas Griffin*, dzimis ) ir ASV fiziķis un aerokosmiskais inženieris. No 2005. līdz 2009. gadam viņš bija NASA administrators.

|-
! colspan="3" style="background:#a8bb22;" | Amati
2010. gada ziemas olimpiskās spēles (9. diena)

**Vankūveras Olimpisko spēļu devītajā dienā** (20. februārī) sacīkstes norisinājās 9 disciplīnās un tika izcīnīti 6 medaļu komplekti.

## Programma
*Laika starpības dēļ daži notikumi pēc Latvijas laika sākas jau naktī (nākamajā dienā), šajos sarakstos saglabāta kārtība pēc Vankūveras laika.*
Sākuma,beigu laiki doti pēc Latvijas laika

### Ātrslidošana

02:15 - 04:00 - Vīrieši, 1500 metri

### Bobslejs

03:00 - 05:40 - Vīrieši, divnieki, 1. un 2. brauciens

### Distanču slēpošana

23:30 - 01:00 - Vīrieši, 30 km iedzīšana

### Frīstaila slēpošana

20:00 - 21:35 - Sievietes, akrobātika, kvalifikācija

### Hokejs

*Vīriešu turnīrs*

----

----

*Sieviešu turnīrs*

----

### Kalnu slēpošana

20:00 - 21:45 - Sievietes, supergigants

### Kērlings

19:00 - 22:00 - Vīrieši

00:00 - 03:00 - Sievietes

05:00 - 08:00 - Vīrieši

### Šorttreks

03:45 - 06:15 - Sievietes, 1500 metri

03:45 - 06:15 - Vīrieši, 1500 metri

### Tramplīnlēkšana

21:30 - 23:10 - lielais tramplīns, **fināls**
Pevenči

200px|thumb|right|Pevenču karogs

**Pevenči** ir mapuču etniskā grupa. (mapudungunu: *pehuén* 'Čīles araukārija' un *che* 'cilvēki' ) *Pehuénche* - "*pehuén* koka cilvēki" jeb "araukāriju cilvēki". Dzīvo Andu kalnos. Čīlē no Maules upes ziemeļos līdz Lonkimaja vulkānam dienvidos. Argentīnā Neukenas provincē uz rietumiem no Alumines ezera.

Kā jau liecina pevenču etnonīms Čīles araukārija ieņem svarīgu lomu viņu ekonomiskajā, sociālajā un garīgajā dzīvē. Araukāriju sēklas plaši tiek izmantotas pārtikā gan svaigā veidā, gan arī apceptas. Araukārijas kalpo arī kā galvenais kurināmā avots. Araukāriju sveķus plaši izmanto medicīnā, lai atvieglotu galvassāpes, saaukstēšanos kā arī brūču, čūlu un sastiepumu ārstēšanā. Pastāv arī ar araukārijām saistīti reliģiskie rituāli un ticējumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nekla

**Nekla** () ir pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Vžesņas.
Pizdri

**Pizdri** () ir pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Vžesņas pie Vartas upes. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 3014 iedzīvotāji.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Jarocinas apriņķis

**Jarocinas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistē. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Srodas, Vžesņas, Pleševas, Krotošinas, Gostiņas un Sremas apriņķiem.
Dženija Finča

**Dženija Linna Finča** (; dzimusi ) ir amerikāņu softbola spēlētāja, 2004. gada Olimpisko spēļu uzvarētāja un 2008. gada Olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvēja ASV softbola izlases sastāvā. Lai arī viņa parasti spēlē padevējas pozīcijā, viņa var arī spēlēt pirmajā bāzē. Dženija tiek uzskatīta par visu laiku vispopulārāko softbola spēlētāju.

Dženija softbolu spēlē kopš 5 gadu vecuma un sākusi spēlēt padevējas pozīcijā 8 gadu vecumā. Augstskolā bez softbola viņa spēlēja arī volejbola un basketbola komandās. Viņas tēvs, Dags Finčs, ir bijis padošanas treneris gandrīz visu viņas karjeru. Viņas spēles maniere nav mainījusies līdz pat šodienai. Spēlējot Arizonas Universitātē viņa 3 reizes tika atzīta par visas Amerikas padevēju.

## Ārējās saites

*
Anna Kurņikova

**Anna Kurņikova** (; dzimusi  Maskavā, Krievijā) ir bijusī krievu tenisiste un modele. Annas Kurņikovas labākais sasniegums WTA vienspēļu rangā ir 8. vieta, kas tika sasniegta . Annas stiprākā puse ir bijusi dubultspēles, ko pierāda sasniegtā 1. pozīcija WTA dubultspēļu rangā. Kopā ar Martinu Hingisu viņa uzvarēja Austrālijas atklātajā čempionātā 1999. un 2002. gadā. Anna profesionāles karjeru noslēdza 2003. gadā muguras savainojumu dēļ. Pašlaik viņa dzīvo Floridā, ASV un spēlē Pasaules tenisa komandas sastāvā.

Anna ir visjaunākā Olimpisko spēļu dalībniece Krievijas sastāvā, savā debijā 1996. gada Olimpiskajās spēlēs viņa bija 15 gadus un 47 dienas veca.

Annas Kurņikovas tēvs, Sergejs Kurņikovs, ir bijušais grieķu-romiešu cīkstonis.

## Grand Slam fināli
### Dubultspēlēs
#### Uzvaras (2)

#### Zaudējumi (1)

## Panākumi Grand Slam vienspēļu turnīros

}
|align="center" style="background:#afeeee;"|1R
|align="center" style="background:#afeeee;"|3R
|align="center" style="background:#afeeee;"|4R
|align="center" style="background:#afeeee;"|4R
|align="center" style="background:#ffebcd;"|QT
|align="center" style="background:#afeeee;"|1R
|align="center" style="background:#afeeee;"|2R
|-
|style="background:#EFEFEF;"|Francijas atklātais čempionāts
|align="center" |A
|align="center" style="background:#afeeee;"|3R
|align="center" style="background:#afeeee;"|4R
|align="center" style="background:#afeeee;"|4R
|align="center" style="background:#afeeee;"|2R
|align="center" style="background:#afeeee;"|
|align="center" style="background:#afeeee;"|1R
|align="center" |A
|-
|style="background:#EFEFEF;"|Vimbldonas čempionāts
|align="center" |A
|align="center" style="background:yellow;"|SF
|align="center" style="background:#afeeee;"|
|align="center" style="background:#afeeee;"|4R
|align="center" style="background:#afeeee;"|3R
|align="center" style="background:#afeeee;"|
|align="center" style="background:#afeeee;"|1R
|align="center" |A
|-
|style="background:#EFEFEF;"|ASV atklātais čempionāts
|align="center" style="background:#afeeee;"|4R
|align="center" style="background:#afeeee;"|2R
|align="center" style="background:#afeeee;"|4R
|align="center" style="background:#afeeee;"|
|align="center" style="background:#afeeee;"|
|align="center" style="background:#afeeee;"|
|align="center" style="background:#afeeee;"|1R
|align="center" |A
|}

* **A** Nepiedalījās
* **B** Nepiedalījās savainojuma dēļ

## Apbalvojumi
* 1996: WTA gada debitante
* 1999: WTA gada labākais dubultspēļu pāris (kopā ar Martinu Hingisu)
* 2000: ESPN skaistākā sportiste

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

*  

* Annas Kurņikovas galerija
Kristina Šmiguna-Vehi

**Kristina Šmiguna-Vehi** (; dzimusi  Tartu, Igaunijā) ir bijusī igauņu distanču slēpotāja. 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Kristina Šmiguna izcīnīja 2 zelta medaļas, kļūstot par pirmo sievieti no Igaunijas, kurai ir izdevies izcīnīt Olimpisko medaļu ziemas olmpiādē. Ar panākumiem ir startējusi pasaules čempionātos, kur ir izcīnījusi 1 zelta medaļu (5 km + 5 km iedzīšanas distancē), 3 sudraba medaļas un 2 bronzas medaļas.

Pasaules kausa izcīņā vislabāk ir veicies 1999.-2000. gada sezonā, kad viņa kļuva par otrās vietas ieguvēju kopvērtējumā. Pasaules kausa izcīņas posmos ir izcīnījusi 16 uzvaras, to skaitā 14 individuālajās sacīkstēs un 2 — sprinta distancēs. 7 reizes atzīta par Igaunijas gada sportisti.

Kristīnes Šmigunas vecāki Anatolijs Šmiguns un Ruta Rehemā ir bijušie distanču slēpotāji, arī viņas jaunākā māsa Katrina Šmiguna ir profesionāli nodarbojusies ar šo sporta veidu, bet abu treneris ir tēvs.  Kristina Šmiguna apprecējās ar savu ilgadējo menedžeri Kristjanu Toru Vehi. 2007.-2008. gada sezonu viņa izlaida grūtniecības dēļ, pēc meitas Viktorijas Krīsas piedzimšanas atgriezusies profesionālajā sportā.

2010. gadā Vankūveras olimpiskajās spēlēs jau pirmajā 10 km brīvā stila distancē izcīnīja sudraba medaļu, zaudējot tikai Zviedrijas slēpotājai Šarlotei Kallai.

2010. gada 2. jūlijā paziņoja par sportistes karjeras beigām.

2014. gada sākumā parādījās informācija, ka K. Šmigunas analīzēs no 2006. gada Turīnas Olimpiskajām spēlēm ir atrastas aizliegtas vielas.

## Panākumi Olimpiskajās spēlēs
Kristina Šmiguna-Vehi ir piedalījusies 5 ziemas olimpiskajās spēlēs. 2006. gadā izcīnījusi 2 zelta medaļas.

## Pasaules kausa kopvērtējums

## Uzvaras Pasaules kausa posmos

## Atsauces

## Ārējās saites

* Šmiguna – Igaunijas lepnums
Meningioma

[thumb|200px|Meningioma [Datortomogrāfija|datortomogrammā, izmantojot kontrastvielu]]
**Meningioma** ir smadzeņu apvalku audzējs, kas attīstās no vidējā smadzeņu apvalka jeb plīvurapvalka. Raksturojas ar miermīlīgu gaitu, visbiežāk ir labdabīgs un uz smadzenēm iedarbojas vienīgi, radot kompresiju. Tomēr kompresija var būt par cēloni galvassāpēm, redzes traucējumiem, reiboņiem, pat epilepsijai (viss ir atkarīgs, kurā smadzeņu daļā tā atrodas). Ja tā ir izvietojusies muguras smadzeņu kanālā, tad tā augot var nospiest muguras smadzenes un izraisīt paralīzi. Biežāk tiek novērota sievietēm pusmūžā. Vīriešiem tās parasti ir ļaundabīgākas ar lielāku recidīvisma risku. Ārstē operatīvi, izņēmumi, ja meningiomas ir grūti pieejamā vietā un piekļūšana tām varētu izraisīt smagus neiroloģiskus defektus.
Televīzijas signālu standarti

Pasaulē pašlaik eksistē virkne dažādu analogās televīzijas un video ieraksta signālu standartu.
Analogais video signāls sastāv no vairākiem komponentiem: virknes tehnisko parametru signālam, krāsu kodēšanas sistēmas un iespējams arī daudzkanālu skaņas pavadījumam.
## Analogā televīzija
### Kadru frekvence
Pasaulē ir divas visvairāk lietotās kadru frekvences 25Hz un 30Hz. Kadru frekvences izvēli vēsturisku ir noteikusi elektriskā tīkla frekvence, kas Ziemeļamerikā ir 60Hz, bet Eiropā ir 50Hz. Tādēļ Ziemeļamerikā lieto 30 kadru/sekundē frekvenci (NTSC), bet Eiropā 25 (PAL, SECAM), kas ir puse no tīkla frekvences.
### Puskadri
Televīzijā lieto pārlecošo izvērsi lai mazinātu ekrāna mirgošanu. Kadrs tiek sadalīts divos puskadros (angļu: *frames*, krievu: *поля*), vienā puskadrā ietilpst nepāra rindas, otrā - pāra rindas.
### Ekrāna proporcija
Analogajai virszemes TV ekrāna platuma:augstuma proporcija ir 4:3, kas atbilst šaurekrāna kino, Augstas izšķirtspējas televīzijai lieto proporciju 16:9. 
### Krāsu sistēmas
Dominē trīs pamata standarti PAL, NTSC un SECAM ar dažām iespējamām variācijām jeb apakšstandartiem, piemēram, PAL-M un ME-SECAM.

## Ciparu Televīzija
2010. gada ziemas olimpiskās spēles (10. diena)

**Vankūveras Olimpisko spēļu desmitajā dienā** (21. februārī) sacīkstes norisinājās 8 disciplīnās un tika izcīnīti 6 medaļu komplekti.

## Programma
*Laika starpības dēļ daži notikumi pēc Latvijas laika sākas jau naktī (nākamajā dienā), šajos sarakstos saglabāta kārtība pēc Vankūveras laika.*
Sākuma,beigu laiki doti pēc Latvijas laika

### Ātrslidošana

01:00 - 02:35 - Sievietes, 1500 metri

### Biatlons

20:45 - 21:25 - Vīrieši, 15 km masu starts

23:00 - 23:45 - Sievietes, 12,5 km masu starts

### Bobslejs

23:30 - 01:50 - Vīrieši, divnieki, 3. un **4. brauciens**

### Daiļslidošana

02:15 - 05:45 - Pāri, oriģināldeja

### Frīstaila slēpošana

19:15 - 20:15 - Vīrieši, kross, kvalifikācija
22:15 - 23:30 - Vīrieši, kross, **fināls**

### Hokejs

*Vīriešu turnīrs*

----

----

### Kalnu slēpošana

Vīrieši, kombinētais nobrauciens

### Kērlings

19:00 - 22:00 - Sievietes
00:00 - 03:00 - Vīrieši
05:00 - 08:00 - Sievietes
Viktorijas Zeme

**Viktorijas Zeme** () ir dabas apgabals Antarktīdā starp Rosa jūru austrumos un Vilksa zemi rietumos. Izvietojusies starp 142° un 170° austrumu garumu un stiepjas no Adēra raga Klusā okeāna piekrastē uz dienvidiem līdz Minnas pussalai pie Rosa šelfa ledāja. Ietilpst Austrālijas Antarktiskajā Teritorijā un Jaunzēlandes pretenzijā Rosa Teritorijā.

Viktorijas Zeme ietver daļu no Transantarktīdas kalnu grēdas ar Sausajām ielejām. Augstākā virsotne ir Minto kalns (4165 m). Rietumu daļā ir līdz 2,5 km biezs ledus plato. Piekrastē daudz glečeru, lielākie no kuriem ir Deivida glečers ar tā turpinājumu Drigalska ledus mēli un Renika glečers Somova jūras piekrastē.

Zemi 1841. gada janvārī atklāja Džeimsa Rosa ekspedīcija un nosauca par godu Lielbritānijas karalienei Viktorijai.

Viktorijas Zemē darbojas trīs polārstacijas: Čanpogo (Dienvidkoreja), Gondvana (Vācija) un Mariocukelli (Itālija).

## Atsauces

## Ārējās saites
Raita apakšējais glečers

**Raita apakšējais glečers** () ir stagnants 4 km plats ledājs Raita ielejas austrumu galā. Glečers noslēdz ielejas izeju uz Makmerdo šaurumu un ar austrumu galu pāriet Vilsona piekalnes glečerā. Nosaukts par godu Britu antarktiskās ekspedīcijas dalībniekam Čārlzam Raitam. Līdz 1958. gadam ledāju sauca par Raita glečeru, bet tika pārdēvēts, lai atšķirtu no Raita augšējā glečera, kas aizņem ielejas augšgalu.

No glečera pakājē esošā Braunvērta ezera iztek Antarktīdas garākā upe Oniksa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* T. J. Chinn, Glacier balances in the Dry Valleys area, Victoria Land, Antarctica