open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Merila Strīpa

**Mērija Luīza "Merila" Strīpa** (; dzimusi  Samitā, Ņūdžersijas štatā, ASV) ir amerikāņu aktrise. Viņa tiek uzskatīta par vienu no visu laiku talantīgakajām aktrisēm.

M. Strīpa ir visvairāk Amerikas Kinoakadēmijas balvas nomināciju saņēmusī aktrise. Viņa tikusi nominēta 21 Kinoakadēmijas balvai un ir saņēmusi trīs, no kurām vienu kā labākā aktrise otrā plāna lomā filmā "Krāmers pret Krāmeri" un divas kā labākā aktrise galvenajā lomā filmās "Sofijas izvēle" un "Dzelzs lēdija". Bez tam Strīpa ir tikusi nominēta 32 Zelta globusa balvām, no kurām ieguvusi astoņas.

Filmēties M. Strīpa uzsāka 1977. gadā televīzijas filmā *[[The Deadliest Season]]*, tajā pašā gadā viņa debitēja arī kinofilmā "Džūlija" (1977). Dažas no pazīstamākajām filmām, kurās piedalījusies M. Strīpa, ir "Briežu mednieks" (1978), "Krāmers pret Krāmeri" (1979), "Franču leitnanta draudzene" (1981), "Sofijas izvēle" (1982), "Prom no Āfrikas" (1985), "Medisonas apgabala tilti" (1995), "Adaptācija" (2002), "Sātans Pradas brunčos" (2006), *[[Mamma Mia! (filma)|Mamma Mia!]]* (2008), "Džulī un Džūlija" (2009), "Dzelzs lēdija" (2011), "" (2013), "Jo dziļāk mežā" (2014), "Florense Fostere Dženkinsa" (2016), "Slepenie dokumenti" (2017), "Mamma Mia! Mēs atkal esam klāt" (2018), "Mazās sievietes" (2019).

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēdējā partija

**Pēdējā partija** bija 2010. gadā izveidota politiskā partija. Tā šobrīd nav pārstāvēta ne Saeimā, ne Eiroparlamentā, ne pašvaldībās. Partiju raksturoja kā rīku protesta balsojumam pret esošo partiju sistēmu, dažiem to salīdzinot ar 1993. gadā eksistējušo satīrisko Muļķu partiju (arī zināma kā vēlēšanu apvienība "Latvijas laime").

## Vēsture
Pēdējo partiju dibināja  klubā "Nabaklab". Pirmajā sanāksmē tā kā savus mērķus nosauca valsts ilgtspējīgas attīstības veicināšanu, demokrātijas un tiesiskuma stiprināšanu, rūpēšanos par bērnu veselību, kā arī kultūras, zinātnes un izglītības attīstību. Uzņēmumu reģistrs  to ierakstīja politisko partiju reģistrā.  tā iesniedza savu kandidātu sarakstu 10. Saeimas vēlēšanām. Tai tika izlozēts 11. saraksta numurs no 13. Partija preses konferencē "Satori" grāmatnīcā 2010. gada 7. septembrī par savu Ministru prezidenta kandidātu izvirzīja "Laimes lāci", kura figūru uz ratiņiem izstūma pasākuma zālē.

Vēlēšanās tā nepārvarēja 5% barjeru un tādējādi neieguva nevienu vietu Saeimā.  no partijas tika izslēgts viens no tās dibinātājiem — Ansis Ataols Bērziņš. 

2015. gada novembrī tika uzsākta partijas likvidācija.

## Nostādnes
Savā 10. Saeimas priekšvēlēšanu programmā partija minēja, ka budžeta samazināšana ir neizbēgama, tomēr tā aizstāv bērnu veselības aprūpes budžetu, izglītības budžetu, pensijas, zinātni un kultūru. Tā aicina palielināt dzimstību un atgriezt valstī emigrantus, piešķirot nodokļu atlaides, pabalstus, veselības aprūpi un pieejamu izglītību. Pēdējā partija aicina nepieļaut jebkāda veida diskrimināciju, kā arī valsts panākumus mērīt nevis pēc finanšu rādītājiem, bet pēc iedzīvotāju laimes indeksa. Tā aicina aizliegt politiskās reklāmas, ieviest progresīvo nodokli, palielināt neapliekamo minimumu un samazināt nodokļu likmi mazām algām. Par vienu no saviem uzdevumiem partija izvirzīja ieviest 11. Saeimas vēlēšanām ieviest iespēju balsot internetā.

Partija atbalstīja viendzimuma reģistrēto partnerattiecību ieviešanu un bērnu adopciju viendzimuma pāriem, kā arī "autortiesību deregulāciju".

## Vadība
Partijas dibināšanas sanāksmē par tās priekšsēdētāju tika ievēlēts agrākais "Sabiedrības citai politikai" biedrs Gints Knoks. Partijas valdē bez viņa strādāja arī Natālija Baškirova un Zanda Slava, bet par revidentu tika ievēlēts Kaspars Rolšteins. Tās sarakstos kandidēja mūziķis Roberts Gobziņš, biedrības “Mozaīka” valdes locekle Evita Goša, TV personība Mārtiņš Kozlovskis (jeb Kozmens), psihoterapeits Ansis Jurģis Stabingis un reklāmas speciālists Pēteris Pūrītis.

## Dalība Saeimas vēlēšanās

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa (arhivēta versija)
Mindauga

**Mindauga** ir skrajciems Mindauga salā netālu no Teiču purva. Līdz 20. gadsimta vidum ciemā atradās vairākas viensētas, mūsdienās ciems ir gandrīz izzudis. Ir saglabājusies viena sēta. Blakus ciemam atrodas Mindaugas ezers un Mindaugas purvs.

1897. gadā luterāņu ciemā bija 2 sētas ar 16 cilvēkiem.
## Atsauces
Pulcenes

**Pulcenes** bija skrajciems, tagad savrupiene ziemeļos no Teiču purva, Islienas kreisajā krastā. Līdz 20. gadsimta 70.–80. gadiem ciema teritorijā bija saglabājušās vairākas viensētas. Mūsdienās ciems ir izzudis. Grants ceļš Pulcenes savieno ar ziemeļos esošajiem Radžēļiem un Barkavu, kādreiz no ciema pa meža ceļu varēja nokļūt dienvidos bijušajā Mindaugas ciemā. Mūsdienās skrajciema teritorijas dienvidu daļa ar Vaišļusalu ir iekļauta Teiču dabas rezervāta teritorijā. Pulceņu teritorijā esošās dabiskās pļavas joprojām tiek izmantotas lauksaimniecībā. Teritorijai raksturīgas arī latvāņu audzes.

## Atsauces
Pallijs

thumb|right|150px|Jānis Pāvils II ar Palliju

**Pallijs** () ir arhibīskapa- metropolīta vai kardināla- metropolīta amata zīme, ko Romas pāvests nēsā pats un piešķir latīņu rita baznīcas arhibīskapiem-metropolītiem vai kardināliem-metropolītiem. Tā ir apļveidīga, apmēram 5 cm plata jēra vilnas lente, ko rotā seši melni zīda krusti, no kuriem trijos iesprauž naglveidīgas zelta brošas un to valkā virs ornāta. Pallijs simbolizē jurisdikciju un kopību ar Apustulisko Krēslu.

Romas bīskapi palliju valkāja, sākot ar ceturto gadsimtu. Palliju arhibīskapiem — metropolītiem piešķir Pāvests, pallijs var tikt piešķirts tikai vienu reizi mūžā, tāpēc, to pazaudējot, jaunu palliju iegūt nav iespējams.

Palliji tiek izgatavoti no divu baltu jēru vilnas, kuri katru gadu tiek svētīti Svētās Agneses piemiņas dienā pie viņas kapa vietas Romā, 21. janvārī.

Pallijs simbolizē pazudušo avi, kuru Pāvests vai arhibīskaps — metropolīts nes uz saviem pleciem. Palliju rotā seši krustiņi, kas sākotnēji bija sarkanā krāsā, simbolizējot Kristus asinis, bet vēlāk palliji tika greznoti ar melniem krustiņiem, kādi tiek lietoti mūsdienās, simbolizējot ticīgos jeb avis Kristus ganāmpulkā. Trijos krustiņos tiek iespraustas naglveida zelta brošas, simbolizējot Kristus ciešanas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pallijs
Krūšu krusts

thumb|right|150px|Bīskapa krūšu krusts
**Krūšu krusts** () ir viena no bīskapa un kardināla insignijām. Tā simbolizē uz norādi piederību Kristum, pauž paļāvību uz spēku, ko dāvā Pestītāja krusts. Krūšu krusts tiek lietots zem ornāta.
Liturģijas laikā kardinālu lietotie krūšu krusti ir sarkani-zelta, bet bīskapiem zaļi-zelta krāsas auklā iekarinātu krustu, savukārt, ārpus liturģijas krusts tiek iekarināts ķēdē.

Ievēlot bīskapu par kardinālu, viņam šī insignija saglabājas.
Gana zizlis

thumb|right|150px|Bīskaps ar Gana zizli
**Gana zizlis** () ir viena no bīskapa un kardināla insignijām. Tā simbolizē Labā gana kalpojumu, ko veic uzticētās tautas vidū, tas ir, būt nomodā par ticību un morāli, tā ir pastorālā kalpojuma zīme. Gana zizli lieto tikai savā diecēzē, citā diecēzē drīkst lietot ar vietējā bīskapa piekrišanu. Gana zizli, tāpat kā gredzenu nekad nelieto Lielajā piektdienā. Vērstu ar izliekumu uz sevi, zizli bīskaps lieto, ejot procesijā, sakot homīliju, klausoties Evaņģēlija pasludināšanu, pieņemot solījumus un ticības apliecinājumu, dodot svētību, svinot sakramentus, kā arī sakramentālijas.

Ievēlot bīskapu par kardinālu, viņam šī insignija saglabājas.
Mitra

thumb|right|200px|Bīskapi ar mitrām
[200px|thumbnail|right|[Romas katoļu baznīca|Katoļu baznīcas mitru evolūcija no 11. gadsimta līdz mūsdienām]]
**Mitra** () ir bīskapa vai kardināla galvassega, kas tiek lietota liturģijas laikā, tā sastāv no divām vienādām no stingra auduma pagatavotām daļām un divām aizmugurē piestiprinātām platām lentēm. Mitras nepieskaņo liturģiskām krāsām, bet iedala vienkāršajās un vērtīgajās mitrās. Mitra simbolizē skaidra prāta saglabāšanu un šķīstību, bet tās abas daļas tiek uzskatītas par Vecās un Jaunās Derības, kā arī Dieva un tuvākā mīlestības simbolu.

## Vienkāršā mitra
Vienkāršā mitra, kas pagatavota no balta lina auduma bez rotājumiem, tās lenšu gali papildināti ar sarkanām bārkstīm, tiek lietota bērēs, Lielajā gavēnī, Pelnu trešdienā, Lielajā Piektdienā, mirušo piemiņas dienā, svinot liturģiju, kas ietver Gandarīšanas sakramentu vai gandarīšanas liturģiju. Piedaloties vairākiem bīskapiem liturģiskās svinībās - kā Svētajā Misē, tā arī Koncila svinēšanā, visi bīskapi, izņemot bīskapu -priekšstāvi, lieto vienkāršo mitru.

## Vērtīgā mitra
Vērtīgā mitra, kas krāšņi rotāta ar izšuvumiem un dārgakmeņiem, bet lenšu galos var būt arī izšūts bīskapa ģerbonis, tiek lietota visos pārējos gadījumos. Tā simbolizē skaidra prāta saglabāšanu un šķīstību, mitras abas daļas tiek uzskatītas par Vecās un Jaunās Derības, kā arī Dieva un tuvākā mīlestības simbolu. Vērtīgo mitru lieto sēžot, sakot homīliju, veicot apsveikumus, paziņojumus un pamudinājumus, veicot sakramentālus žestus, ejot procesijā, kā arī svinīgi dodot svētību tautai.
Ievēlot bīskapu par kardinālu, viņam šī insignija saglabājas.
Gredzens (bīskapa insignija)

thumb|right|200px|Bīskapu gredzeni
**Gredzens** () ir viena no bīskapa un kardināla insignijām. Tā simbolizē uzticību un laulību ar baznīcu. Bīskaps gredzenu valkā vienmēr, izņemot Lielo piektdienu. Bīskapa ordinācijas laikā gredzena uzvilkšana labās rokas zeltnesī, kas vienlaicīgi noris ar noteiktas vārdu formulas teikšanu: "Saņem šo gredzenu, ticības zīmogu un, ietērpts nepārejošā ticībā, sargā nevainīgu Dieva Līgavu, svēto Baznīcu", kas norāda uz bīskapa saikni ar viņam uzticēto diecēzi.

Ievēlot kardinālu, pāvests viņam pasniedz gredzenu. Gredzens tiek nēsāts, līdzīgi kā bīskapam, vienmēr, izņemot Lielo piektdienu.
Buržuāzijas diskrētais šarms

"**Buržuāzijas diskrētais šarms**" () ir 1972. gadā uzņemta Francijas, Itālijas un Spānijas sirreālisā melnās kinokomēdijas kopražojuma filma. Tā tika filmēta galvenokārt Francijā, gandrīz visi filmas dialogi arī ir franču valodā. Filmas režisors ir Luiss Bunjuels. Filmas sižeta pamatā ir augstāko sabiedrības pārstāvju grupa, kas, neskatoties uz dažādiem traucēkļiem, izmisīgi cenšas kopā papusdienot.

Filma ir ieguvusi Kinoakadēmijas balvu par labāko filmu svešvalodā.

## Atsauces

## Literatūra

* 

## Ārējās saites

* Criterion Confessions papildinformācija 

__NOTOC__
Neatgriezeniskais

"**Neatgriezeniskais**" () ir 2002. gada Francijas trillera filma, kuras režisors ir Gaspars Noē. Filmai ir nelineārs stāstījums. Filmas mūziku komponēja Tomass Bangelters, kas vislabāk zināms kā hausmūzikas grupas *[[Daft Punk]]* dalībnieks.

"Neatgriezeniskais" ieguva Zelta zirga balvu Stokholmas kinofestivālā un sacentās par Palmas zaru Kannu kinofestivālā.

## Lomās
* Monika Belluči — Aleksa
* Vinsents Kasels — Markus
* Albērs Dipontels — Pjērs
* Jo Prestija — Le Tenja

## Filmas veidošana
Filma "Neatgriezeniskais" uzņemta, izmantojot platekrāna 16 milimetru kinolenti. Daudzas filmas ainas uzņemtas vairākkārt un, izmantojot ciparu apstrādi saliktas kopā, kas rada ilūziju, ka aina filmēta vienā piegājienā, neizmantojot montāžu. Piemēram, tāda bija deviņas minūtes ilgā izvarošanas aina. Dzimumloceklis, kas bija redzams pēc tās, vēlāk tika digitāli pievienots, izmantojot datormodelēšanu. Tāpat datormodelēšana izmantota ainā, kur Pjērs geju klubā nogalina vīrieti, sašķaidot tā galvaskausu ar ugunsdzēšamo aparātu. Datorgrafiku izmantoja, lai pastiprinātu šīs ainas reālistiskumu, jo sākotnējais video materiāls ar lateksa butaforiju nebija pietiekoši pārliecinošs.

Filmas pirmajās 25 minūtēs izmantota zemas frekvences skaņa, lai skatītājos radītu dezorientācijas un nemiera sajūtu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gaspars Noē

**Gaspars Noē** (; dzimis ) ir Argentīnā dzimis Francijas kinorežisors. Režisējis filmas *[[I Stand Alone]]* (1998), "Neatgriezeniskais" (2002), "Ieeja tukšumā" (2009), "Mīlestība" (*Love*, 2015), "Ekstāze" (2018), *[[Lux Æterna]]* (2019) un *[[Vortex]]* (2021).

## Ārējās saites

* Neoficiālā mājaslapa
Monika Belluči

**Monika Anna Marija Belluči** (; dzimusi ) ir itāļu aktrise un modele.

Attēlojusi lomas vairākās plaši pazīstamās filmās: "Dzīvoklis" (*L'Appartement*; 1996), "Malēna" (*Malèna*; 2000), "Vilku brālība" (*Le pacte des loups*; 2001), "Neatgriezeniskais" (2002), "Asterikss un Obelikss: Misija Kleopatra" (2002), "Matrikss atjaunots" (2003), Matrikss — Revolūcija (2003), "Kristus ciešanas" (2004), "Brāļi Grimmi" (2005), "Nošauj viņus" (*Shoot 'Em Up*; 2007), "Pipas Lī privātā dzīve" (2009), "Atmaskotāja" (*The Whistleblower*, 2010), "007: SPEKTRS" (2015), "Uz Piena Ceļa" (*On the Milky Road*, 2016), "Dzīves labākie gadi" (*The Best Years of a Life*, 2019), *[[The Man Who Sold His Skin]]* (2020) un "Bītldžūss Bītldžūss" (2024).

## Personīgā dzīve
No 1990. līdz 1994. gadam Belluči bija precējusies ar fotogrāfu Klaudio Karlosu Baso.

Sākot no 1999. gada Belluči bija precējusies ar aktieri Vinsentu Kaselu. Vecākā meita no šīs laulības — Deva Kasela ir slavena fotomodele. 2013. gada augustā Belluči un Kasels paziņoja par šķiršanos.

## Ārējās saites

* ''Fashion Model Directory'' profils
Vinsents Kasels

**Vinsents Kasels** (; dzimis ) ir franču aktieris un kinorežisors.

Kasels piedzima Parīzē, Francijā franču aktiera Žana Pjēra Kasela (1932—2007) ģimenē. Tēvs bija Francijā populārs aktieris, īpaši pazīstams ar lomām 1960-gadu komēdijās.

Vinsents Kasels uzsāka aktiera karjeru 1987. gadā. Kļuva plašāk pazīstams pēc lomas atveidošanas franču režisora Metjū Kasovica filmā *[[La Haine]]* (1995). Par šo lomu tika nominēts divām Cēzara balvām. Vēlreiz tika nominēts Cēzara balvai par lomu  filmā *[[Read My Lips]]* (*Sur mes lèvres*, 2001). Cēzara balvu ieguva par gangstera Žaka Merina (*Jacques Mesrine*) atveidošanu filmā *[[Mesrine]]* (filma divās daļās: Žaks Mesrins: Nāves instinkts" (*L'instinct de mort*), "Žaks Mesrins: Valsts ienaidnieks Nr. 1" (*L'ennemi public n°1*), 2008). Kasels divreiz nominēts Eiropas Kino balvai (kategorijā *Audience Award*) — par lomām filmās *[[The Crimson Rivers]]* (*Les rivières pourpres*, 2000) un *Read My Lips*.

Kasels ir spēlējis lomas vairākās plaši pazīstamās filmās: "Dzīvoklis" (*L'Appartement*; 1996), "Elizabete" (1998), "Vilku brālība" (*Le pacte des loups*; 2001), "Neatgriezeniskais" (2002), "Oušena ducis" (2003), "Oušena velna ducis" (2007), "Austrumu solījumi" (*Eastern Promises*; 2007), "Melnais gulbis" (2010), "Bīstamā metode" (2011), "Transā" (2013), "Skaistule un Briesmonis" (*Beauty and the Beast*; 2014), "Bērns Nr. 44" (2015), "Visu stāstu stāsts" (2015), *[[Partisan]]* (2015), "Tas neveiklais brīdis" (*Un moment d'égarement*; 2015), "Īpašie" (2019).

## Personīgā dzīve
Piedaloties filmā "Dzīvoklis", Kasels satika aktrisi Moniku Belluči. Viņi apprecējās 1999. gadā. Ģimenē piedzima divas meitas. 2013. gada augustā Kasels un Belluči paziņoja par šķiršanos.

Kasels aizraujas ar cīņas mākslu kapueiru, kas ir noderējis arī filmējoties lomās, piemēram, filmā "Oušena ducis".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Jānis Cakuls

**Jānis Cakuls** (dzimis  Rožupes pagastā, miris   Rīgā) bija Romas Katoļu Tinistas titulārbīskaps, ordinēts 1949. gada 18. septembrī, konsekrēts 1982. gada 12. decembrī.

## Biogrāfija
Dzimis Rožupes pagasta (agrāk Rudzātu pagasts) “Bērziņos”, mācījies Rusiņu pamatskolā (1934—1936) un Rudzātu pamatskolā (1936—1941). Mācības turpinājis Aglonas ģimnāzijā (1941—1944). Pēc mācībām ģimnāzijā iestājies Rīgas garīgajā seminārā (1946—1949).

## Garīgā kalpošana
* 1949. gada 18. septembrī iesvētīts par priesteri.
* 1982. gada 12. decembrī konsekrēts par bīskapu.

Iesākumā bijis Rīgas Svētās Marijas Magdalēnas draudzes vikārs, tad šīs draudzes prāvests, Rīgas metropolijas palīgbīskaps, Rīgas arhidiecēzes palīgbīskaps, pāvesta goda kapelāns. Līdz mūža beigām — Tinistas titulārbīskaps.

## Zinātniskā darbība
Pētījis Latvijas katoļu baznīcas vēsturi, vācis, apkopojis, sistematizējis un publicējis ziņas par katoļu priesteriem. 
Nozīmīgākie darbi:
* “Latvijas Romas katoļu priesteri 1918—1995” (1996);
* “Latvijas Romas katoļu draudzes” (1997);
* “Katoļu Baznīcas loma Latvijas tautas vēsturē XIII—XIX gs.” (1999)

Piešķirts augstais Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktora goda nosaukums.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Bīskaps
* Romas katoļu Rīgas Metropolijas (atjaunotās) bīskapu uzskaitījums

## Ārējās saites
* Hierarhija
* Grāmata
* LZA goda doktors
Asylum

***Asylum*** ir ASV smagā metāla grupas *[[Disturbed]]* piektais studijas albums. *Asylum* ir domāts kā jauns virziens grupas muzikālajā karjerā, vienlaikus krasi nemainot mūzikas stilu un pieturoties iepriekšējos albumos raksturīgajam grupas skanējumam. Albums tika izdots 2010. gada 31. augustā, un to izplatīja *[[Reprise Records]]*.

Pirmajā nedēļā tika pārdotas aptuveni 179 000 albuma kopijas, un *Asylum*, tāpat kā grupas iepriekšējie trīs albumi, debitēja ASV *[[Billboard 200]]* 1. vietā, kas no rokgrupām iepriekš izdevies vien *[[Metallica]]* un *[[Dave Matthews Band]]*.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces
Jānis Šmēdiņš

**Jānis Šmēdiņš** (dzimis  Kuldīgā) ir latviešu pludmales volejbolists.  bronzas medaļas laureāts, spēlējot pārī ar Mārtiņu Pļaviņu. Kopš 2012. gada beigām spēlēja kopā ar Aleksandru Samoilovu, 2013. gada sezonas laikā trīs reizes izcīnot uzvaru Pasaules kausa posmos. Samoilovs/Šmēdiņš ir bijuši FIVB reitinga līderi.

## Karjera
Volejbolā sācis trenēties astoņu gadu vecumā Kuldīgas sporta skolā. Karjeras sākumā spēlējis kopā ar brāli Tomu Šmēdiņu. Viņi ir izcīnījuši 2. vietu 2002. gada Eiropas U-18 čempionātā, 3. vietu 2004. gada Pasaules U-18 čempionātā, 1. vietu 2005. gada Eiropas U-20 čempionātā, 4. vietu 2006. gada Pasaules U-21 čempionātā.

Pēc  sāka spēlēt pārī ar Mārtiņu Pļaviņu. 2010. gada Eiropas čempionātā Berlīnē tika izcīnīta bronzas medaļa. Pārī ar Ingaru Ivanovu izcīnījis 9. vietu 2009. gada Eiropas U-23 čempionātā. 2011. gadā tika izcīnīta 4. vieta Pasaules čempionātā Romā un 5. vieta Eiropas čempionātā. Vēl 2010. gadā izcīnīja 2. vietu FIVB Pasaules kausa posmā. 2012. gadā tika izcīnīta 9. vieta *Grand Slam*.  kopā ar Mārtiņu Pļaviņu izcīnīja bronzas medaļu, kas bija Latvijas sportistu pirmā medaļa 2012. gada Olimpiskajās spēlēs. Pēc Olimpiskajām spēlēm viņi uzvarēja sezonas pēdējā *Grand Slam* posmā. 2012. gada oktobrī tika paziņots, ka pāris neturpinās spēlēt kopā. Par sasniegumiem sportā ticis piešķirts IV šķiras Triju Zvaigžņu ordenis. 2013. gada Pasaules čempionātā tika izcīnīta dalīta 9. vieta.

Kopš 2012. gada startē kopā ar Aleksandru Samoilovu. Pāris veiksmīgi aizvadīja 2013. gada Pasaules kausa tūres pirmo pusi, trīs posmus pēc kārtas sasniedzot finālu, vienā turnīrā arī gūstot uzvaru. 2013. gada jūnijā publicētajā rangā viņi ierindojās 2. vietā, kas tobrīd bija Latvijas pludmales volejbolistu augstākais sasniegums. Tā paša gada augustā viņi izcīnīja sudraba medaļu Eiropas čempionātā, pēc tam viņi arī pirmoreiz sasniedza ranga pirmo vietu. Ranga pirmo vietu saglabājuši arī sezonas noslēgumā, pēdējā posma finālā uzvarot Pļaviņa un Aleksandra Soloveja pāri, tādējādi pirmoreiz kāda posma finālā tikās divi Latvijas pāri. Samoilovs ar Šmēdiņu kļuva par pirmo Latvijas pāri, kas sezonas noslēgumā bijuši ranga līderi. 2013. gada nogalē viņš uzvarēja vairākās nominācijās FIVB sezonas balvu pasniegšanā.

2013. gada jūnijā notikušajās Pasaules kausa finālsacensībās viņš startēja kopā ar Pļaviņu un izcīnīja 3. vietu.

2023. gada vasarā J. Šmēdiņš paziņoja par gaidāmām aktīvo sporta gaitu beigām, tomēr 2024. gadā vēl turpināja spēlēt.

## Privātā dzīve
J. Šmēdiņš ir dzimis  Kuldīgā. Precējies, viņa sieva ir Jāņa bijušā pārinieka M. Pļaviņa māsa Elīna. Viņa brālis Toms Šmēdiņš ir pludmales volejbolists, arī tēvs nodarbojies ar pludmales volejbolu, savukārt māte ir mūzikas skolas pedagoģe.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

* Pļaviņš/Šmēdiņš profils
* Sportacentrs.com profils
Kempa krasts

**Kempa krasts** () ir Austrumantarktīdas piekrastes daļa starp Edvarda VIII līci un Viljama Skorsbija līci Sadraudzības jūras krastā. Austrumos robežojas ar Mosona krastu, reizēm tiek pieskaitīts Enderbiju Zemei. Piekrastē daudzas klinšainas salas, no Polārā plato noplūst vairāki glečeri, lielākie no kuriem ir Roberta glečers un Hosīsona glečers. Iekšzemē paceļas Hansena kalni. Krasts nosaukts par godu britu kapteinim Pīteram Kempam *(Peter Kemp)*, kurš šajā apvidū 1833. gadā atklāja cietzemi.

## Atsauces
Lerijs Bērds

**Lerijs Džo Bērds** (; dzimis  Vestbādenspringsā, Indiānas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists, spēlējis vieglā uzbrucēja un spēka uzbrucēja pozīcijā, bijis ASV basketbola izlases dalībnieks.

Visu profesionāļa karjeru aizvadīja Nacionālās basketbola asociācijas kluba Bostonas "Celtics" sastāvā, kas viņu 1978. gada NBA draftā izraudzījās ar kopējo 6. kārtas numuru. "Celtics" sastāvā trīs reizes izcīnīja NBA čempiontitulu (, , ), divas reizes tika atzīts par finālsērijas vērtīgāko spēlētāju (, ). Bērds trīs sezonas pēc kārtas (–) tika atzīts par līgas vērtīgāko spēlētāju. 12 reizes piedalījies NBA Visu zvaigžņu spēlē, vienā no tām tika atzīts arī par spēles vērtīgāko spēlētāju.

Bērds beidza 13 gadus ilgušo karjeru 1992. gadā muguras problēmu dēļ. Pēc sezonas ASV izlases sastāvā izcīnīja zelta medaļu  Barselonā, par čempioniem kļuvusī ASV izlase tika nosaukta par "Zvaigžņu komandu", jo pirmoreiz Olimpisko spēļu vēsturē basketbola sacensībās varēja piedalīties NBA spēlētāji.

1996. gadā tika nosaukts par vienu no 50 izcilākajiem NBA spēlētājiem līgas vēsturē. 1998. gadā ticis uzņemts Džeimsa Neismita Basketbola slavas zālē, 2010. gadā uzņemts tajā atkārtoti, šoreiz Zvaigžņu komandas sastāvā.

Laikā no 1997. līdz 2000. gadam bijis Indiānas "Pacers" galvenais treneris. 2003. gadā kļuva par kluba basketbola operāciju prezidentu, ieņēmis šo amatu līdz 2012. gadam, pēc gada paziņojis, ka atgriezīsies šajā amatā 2013. gadā. Bērds ir vienīgais NBA vēsturē, kas karjeras laikā atzīts par sezonas vērtīgāko spēlētāju, labāko treneri un labāko ģenerālmenedžeri.

## Statistika NBA

### Regulārā sezona

### Izslēgšanas spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
Šmēdiņš

**Šmēdiņš** (sieviešu dzimtē **Šmēdiņa**) ir daļēji latviskota vācu cilmes uzvārda Šmēdings () versija. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andris Šmēdiņš (1956) — latviešu volejbolists un treneris;
* Jānis Šmēdiņš (1987) — latviešu pludmales volejbolists;
* Toms Šmēdiņš (1986) — latviešu pludmales volejbolists.

## Skatīt arī
*Šmēdings
Ričards Fainmens

**Ričards Filipss Fainmens** (, , dzimis , miris ) bija amerikāņu zinātnieks un polimāts. 1965. gadā par pētījumiem kvantu elektrodinamikā Fainmens kopā ar Džulianu Švingeru un japāņu zinātnieku Sinitiro Tomonagu saņēma Nobela prēmiju fizikā. Viņš bija arī viens no pirmajiem, kas 1959. gadā sāka runāt par nanotehnoloģiju piedāvātajām iespējām nākotnē. Savas dzīves laikā Fainmens bija viens no pazīstamākajiem zinātniekiem pasaulē.

1996. gadā par Ričardu Fainmenu tika uzņemta biogrāfiska kinofilma "Bezgalība" (*Infinity*). Viņu šajā filmā atveidoja aktieris Metjū Broderiks.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ričarda Fainmena biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Trevors Lindens

**Trevors Džons Lindens** (; dzimis  Midisainhatā, Albertas provincē, Kanādā) ir bijušais kanādiešu hokejists, spēlēja centra uzbrucēja un labās malas uzbrucēja pozīcijās. Savas profesionāļa karjeras laikā spēlēja NHL klubu Vankūveras "Canucks", Vašingtonas "Capitals", Monreālas "Canadiens" un Ņujorkas "Islanders" klubu sastāvos.

No 2014. gada līdz 2018. gada jūlijam Lindens bija NHL kluba Vankūveras "Canucks" prezidents.

## Spēlētāja karjera
1988. gada NHL draftā viņu izraudzījās Vankūveras "Canucks" ar kopējo 2. kārtas numuru.

Karjeras laikā viņš piedalījās divās NHL Visu zvaigžņu spēlēs. 1990. gadā viņu ievēlēja par vienu no "Canucks" kapteiņiem, tā viņš kļuva par vienu no visu laiku jaunākajiem kapteiņiem NHL. Viņš pildīja kapteiņa pienākumus līdz 1997. gadam. 1998. gadā viņu ievēlēja par NHL Spēlētāju asociācijas prezidentu, šajā amatā viņš bija 8 gadus. T. Lindens bija nozīmīga persona 2004-05 NHL lokautā. 1989. gadā viņš tika iekļauts NHL jauno spēlētāju pirmajā izlasē.

Kopā ar Kanādas izlasi piedalījās 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
* 
* The Internet Hockey Database profils 
* NHL profils 

## Atsauces
Vecpilsētas laukums (Jēkabpils)

thumb|right|250px|Vecpilsētas laukums
thumb|right|250px|Svari Vecpilsētas laukumā Jēkabpilī-simbolizē agrāko tirgus laukumu
thumb|right|250px|Lūsis Vecpilsētas laukumā Jēkabpilī-pilsētas simbols
thumb|right|250px|Bijusī Shell benzīna uzpildes stacija
[thumb|right|250px|Bijušais Tirgus laukums Jēkabpilī, [1920. gadi]]
**Vecpilsētas laukums** ir viens no Jēkabpils pilsētas laukumiem, kas atrodas Daugavas kreisajā krastā, pilsētas centrālajā daļā, netālu no Daugavas. Tas no divām pretējām pusēm ir norobežots ar Brīvības un Pasta ielām. 

## Vēsture
Pilsētas dibināšanas laikā 17. gadsimtā laukums ir bijis valsts, tas ir, hercoga īpašumā un tā izmantošana bija saistīta ar ostas darbību, jo tai bez laivu piestātnēm bija nepieciešamas arī saimniecības un dzīvojamās ēkas, kā arī noliktavas. Tā tika atdāvināta 1715. gadā baziliāņu klosterim, kurš nodega 1773. gadā un tā vietā 1783. gadā tika uzcelts mūra klosteris ar mūra baznīcu. Dominējošā loma bija kvartāla rietumu malā izvietotajai uniātu baznīcai, kas tagad ir Vissvētās Dievmātes patvēruma pareizticīgo baznīca, kas pacēlās pāri kvartāla apbūvei. 18. gadsimtā ap vecpilsētas laukumu koncentrējās galvenās sabiedriskās celtnes. 20. gadsimta sākums ir laiks, kurā izveidojās pašreizējais Vecpilsētas laukums kā pilsētas laukums, kurš tika izmantots kā tirgus laukums līdz pat 20. gadsimta sešdesmito gadu sākumam, kad daļu laukuma sāka izmantot arī autoostas vajadzībām, bet daļu kā autostāvvietu. 1936. gadā blakus laukumam tika uzbūvēts Aizsargu nams (tagad Tautas nams). 1920. gadu beigās laukuma dienvidrietumu stūrī tika uzbūvēta pirmā firmas "Shell" benzīna uzpildes stacija (pašlaik saldumu veikals). No 2005. gada pēc jaunas autoostas uzbūvēšanas Vecpilsētas laukums tika izmantots kā pilsētas galvenā autostāvvieta.

## Pārbūve
2009. gadā noritēja Vecpilsētas laukuma pārbūve, kas 2010. gada vasarā tika pabeigta.
Pašlaik Vecpilsētas laukums ir Jēkabpils pilsētas sirds, pie kura atrodas Tautas nams, Jēkabpils tūrisma informācijas centrs, kafejnīcas un veikali. Uz laukuma ir izvietots pulkstenis, kā arī vides mākslas objekti - "Svari", "Aka", "Pilsētas stāsts" un bronzas lūša skulptūra. Pašlaik laukums kalpo kā autostāvvieta un masu pasākumu vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vecpilsētas laukuma mājaslapa 

### Video
* Pirms pārbūves
* Pārbūve
* Pārbūve
* Jaunais Vecpilsētas laukums pēc pārbūves
* Pilsētas svētki laukumā
Urbanovičs

**Urbanovičs** (poļu *Urbanowicz*) ir poļu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jānis Urbanovičs (dz. 1959) — latviešu politiķis;
* Juzefs Urbanovičs (1916—1989) — Latvijas poļu izcelsmes PSRS un Polijas militārais darbinieks;
* Viktors Urbanovičs (1898—1977) — Latvijas baltkrievu izcelsmes padomju valsts drošības un militārais darbinieks.
Supergirl

**"Supergirl"** ir amerikāņu dziedātājas Mailijas Sairusas singls, ko viņa izpilda kā Hanna Montana. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Walt Disney Records. Dziesma iekļuva Bubbling Under Hot 100 Singles topā.

## Dziesmu saraksts
* **ASV / Eiropas vinila CD singls / ciparu lejupielāde**
# "Supergirl" (Album Version) — 2:55
# "Supergirl" (Instrumental) — 2:55
# "Every Part of Me" — 3:30

* **Eiropas 2 dziesmu CD singls**
# "Supergirl" (Album Version) — 2:55
# "Every Part of Me" — 3:30

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hannas Montanas oficiālā mājaslapa
Krustpils Svētā Nikolaja pareizticīgo baznīca

thumb|300px|Krustpils Sv. Nikolaja pareizticīgo baznīca.
**Krustpils Svētā Nikolaja pareizticīgo baznīca** ir pareizticīgo dievnams Jēkabpilī, Zīlānu ielā 57. Celta bizantiešu stilā un iesvētīta 1910. gadā Svētā Nikolaja godam.

Pirmā pasaules kara laikā no baznīcas pāri palikušas bija tikai sienas, bet no garīdznieku mājas — pamati, savukārt, no aptuveni 1000 draudzes locekļiem bija tikai palikusi puse. 1920. gadā no Krievijas atgriezās Marijas patvēruma un aizlūguma baznīcas pārzinis Jēkabpilī tēvs Vladimirs Borozdinskis, kurš uzsāka baznīcas atjaunošanu. Jau no 1922. gada atsākās pastāvīgi dievkalpojumi garīdznieka Nikolaja Vasiļjeva vadībā. 1928. gadā ar tēva Jēkaba Karpa gādību baznīcas iekšpusi izrotāja ar jaunu svētbilžu sienu, draudzes locekles uzgleznoja astoņas ikonas. Daudzas svētbildes ziedoja arī paši draudzes locekļi. Pēc Otrā pasaules kara baznīcu atkal bija jāatjauno un 1963. gadā to pārņēma garīdznieks Anatolija Kudrjavcevs, kurš šajā baznīcā kalpoja līdz pat 1993. gadam. No 1965. gada līdz 1990. gadam šajā baznīcā bieži dievkalpojumus arī vadīja pašreizējais pareizticīgās baznīcas Rīgas un visas Latvijas metropolīts Aleksandrs Kudrjašovs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* www.jekabpils.lv 
* www.wikimapia.org
Pētersīļi

**Pētersīļi** (*Petroselinum*) ir čemurziežu dzimtas (*Apiaceae*) ģints. Pētersīļu ģintī ietilpst divas sugas: **cirtainais pētersīlis** (*Petroselinum crispum*) un *Petroselinum neapolitanum*, no kuriem izplatītāka ir pirmā suga. Pētersīļi ir divgadīgi augi. Sakne veidojas līdzīgi burkāniem, bet lapas ir divkārt un trīskārt plūksnainas. Ziedi un sēklas izaug un nobriest tikai otrajā augšanas gadā. Pētersīļi tiek izmantoti kā garšaugi un piedevas ēdienam.

## Atsauces

## Ārējās saites
1577. gads

**1577. gads** (MDLXXVII) ir parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 13. decembris — Frensiss Dreiks no Plimutas devās ekspedīcijā apkārt Zemeslodei. Pēc Magelāna brauciena tā ir otrā tāda veida ekspedīcija.

## Dzimuši
* 12. aprīlis — Kristiāns IV (*Christian 4.*), Dānijas karalis (miris 1648.)
* 28. jūnijs — Pīters Pauls Rubenss (*Peter Paul Rubens*), flāmu baroka gleznotājs (miris 1640.)

## Miruši
* 26. februāris — Ēriks XIV Vāsa, Zviedrijas karalis (dzimis 1533.)
Krustpils (nozīmju atdalīšana)

**Krustpils** var būt:
* Krustpils — bijušā pilsēta, pašreizējā Jēkabpils pilsētas daļa.
* Krustpils — dzelzceļa stacija Rīgas—Daugavpils un Maskavas—Vindavas—Ribinskas līniju krustpunktā.

## Skatīt arī
* Krustpils pils
* Krustpils pagasts
* Krustpils novads
* Krustpils luterāņu baznīca
* Krustpils Svētā Nikolaja pareizticīgo baznīca
1576. gads

**1576. gads** (MDLXXVI) ir garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 25. janvāris — Dibināta Angolas galvaspilsēta — Luanda. 
* 2. novembris — Rūdolfs II kļūst par Svētās Romas impērijas ķeizaru.

## Dzimuši
* 6. jūnijs — Džovanni Diodati, itāļu protestantu teologs, pirmais Bībeles tulkotājs itāļu valodā (miris 1649.)

## Miruši
* 27. augusts — Ticiāns Večellio (*Tiziano*), itāļu gleznotājs (dzimis 1488/1490.)
* 21. septembris — Džerolamo Kardāno (*Gerolamo Cardano*), itāļu matemātiķis, ārsts (dzimis 1501.)
* 12. oktobris — Maksimiliāns II Hābsburgs (*Maximilian II.*), Svētās Romas impērijas ķeizars (dzimis 1527.)
Kliedziens

**"Kliedziens"** (; veidota 1893.—1910. gadā) ir nosaukums norvēģu mākslinieka Edvarda Munka ekspresionisma stilā gleznotai gleznu un grafiku sērijai, kurā parādīta izmisumā esoša figūra ar asinssarkanām debesīm fonā. Fona ainava ir Oslo fjords, skatīts no kāda Ekebergas pakalna.

Slavenākajā gleznas “Kliedziens” versijā, kas tapusi 1893. gadā, redzams panikā krītošs tēls, kura izliektais ķermenis saplūst ar apkārtējās ainavas lokiem. Iedvesma darbam gleznotājam radās halucinogēnā pieredzē, kad viņš esot dzirdējis “kliedzienu caur dabu,” kas labi saskatāms gleznas tēla un fona vienotībā. Sarkano debesu toni, kas izteikti pastiprina trauksmes un panikas sajūtu, izraisīja Indonēzijas salu vulkāna Krakatau izvirdums, visu pasauli pārklājot ar vulkāniskā izvirduma mākoņiem. Lai arī gleznā redzamais notikums ir autobiogrāfisks, galvenais tēls māksliniekam nelīdzinās. Trauksmes stāvoklī esošā būtne ir zaudējusi gan dzimumu, gan personību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Naomi Votsa

**Naomi Votsa** (; dzimusi ) ir angļu aktrise. Spēlējusi lomas vairākās plaši pazīstamās filmās: "Malholanda ceļš" (2001), "Aplis" (*The Ring*; 2002), "21 grams" (2003), "Austrumu solījumi" (2007), "Starptautiskie darījumi" (2007). Saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvas nomināciju.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites

* Naomi Votsai veltīta tīmekļa vietne  
* Fanu mājaslapa
Watts

***Watts*** ir angļu uzvārds. *Watts* var būt:

* Votsa — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Votss — uzvārds vīriešu dzimtē.
Jēkabpils autoosta

thumb|250px|Jēkabpils autoosta
**Jēkabpils autoosta** ir autoosta, kas atrodas Latvijas pilsētā Jēkabpilī. SIA "Jēkabpils autobusu parks" Jēkabpils autoosta atrodas Daugavas kreisajā pusē, Jēkabpils centrā blakus Kena parkam, Vienības ielā 1. Autoostā ir plaša uzgaidāmā zāle, divas kases un pieejami mantu uzglabāšanas pakalpojumi. Ziemas sezonā siltums tiek nodrošināts ar vietējo gāzes apkures sistēmu. Autoostā darbojas kafejnīca, frizētava, preses kiosks, bezmaksas interneta termināls un vairāki veikaliņi. Autoosta ir iekļāvusies "Baltic Lines" programmā, kas dod iespēju pasažieriem pasūtīt biļetes uz visiem tiem iekšzemes un starptautiskajiem maršrutiem, ko apkalpo Rīgas Starptautiskā autoosta.

Pie autoostas celtnes atrodas stāvvieta apmēram 15 autobusiem un seši pasažieru iekāpšanas laukumi, pie kurām pienāk un atiet autobusi, kuri apkalpo kā vietējos, tā iekšzemes un starptautiskos maršrutus. Autoostai apkārt esošā teritorija ir apzaļumota. Blakus autoostai atrodas pilsētas autobusu pieturas un taksometru stāvlaukums, kā arī vairāki veikali un aptieka.

## Vēsture
Iepriekšējā autoosta, kas atradās blakus Vecpilsētas laukumam, bija nolietojusies un neatbilda nepieciešamajām prasībām, kā arī radīja lieku transporta kustības noslogojumu. Kā jauns būvobjekts, tas ir, autobusu perons, autoosta un apbūves zona, Jēkabpils autoosta tika nodota ekspluatācijā 2004. gada janvāra beigās, bet tika atklāta februāra beigās. Kopējās būvniecības izmaksas bija aptuveni 423000 Ls. darbus veica vietējie uzņēmēji- ģenerāluzņēmējs p/s "Jēkabpils Lauku celtnieks", "Hektors", "Velmo", "Indriķis" un "Jēkabpils PMK".

## Starppilsētu maršruti
No Jēkabpils autoostas pastāv tiešā satiksme uz šādām Latvijas pilsētām: Aizkraukle, Aknīste, Alūksne, Bauska, Cēsis, Cesvaine, Daugavpils, Gulbene, Ilūkste, Jaunjelgava, Ķegums, Līvāni, Madona, Ogre, Preiļi, Pļaviņas, Rēzekne, Rīga, Salaspils, Varakļāni, Viļāni, Viesīte. Vairāki starppilsētu maršruti, piemēram, Rīga—Ludza—Kārsava un Rīga—Krāslava, neiebrauc Jēkabpils autoostā, bet pietur otrpus Daugavai, Kurzemes ielā; savukārt ECOLINES starptautiskie reisi pietur Rīgas ielā iepretim "Statoil".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Autobusu kustības saraksts Jēkabpils-Rīga-Jēkabpils
* Autobusu kustības sarakstu meklētājs
Trepe (stacija)

**Trepe** ir dzelzceļa stacija Jēkabpils novada Vīpes pagastā, līnijā Krustpils—Daugavpils. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Stacija tika ierīkota ar dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils izbūvi 1861. gadā. 1918. gadā stacijas nosaukums bija Bormaņi, taču kopš 1919. gada par stacijas oficiālo nosaukumu tika apstiprināta Trepe (sākotnēji — *Treppenhof*).

## Atsauces
Edvarda VIII līcis

**Edvarda VIII līcis** () ir Sadraudzības jūras piekrastes līcis, kas nosacīti atdala Kempa krastu no Enderbiju Zemes. Līcis ir aptuveni 30 km plats un iestiepjas sauszemē austrumu — rietumu virzienā par 40 km. Līča ziemeļu malu veido Edvarda VIII plato, dienvidu piekrastē izvietojušās Eigardena salas, rietumu galu aizņem Edvarda VIII šelfa ledājs. Līcī noplūst vairāki glečeri, lielākie no kuriem ir Roberta glečers dienvidaustrumu galā un Sītona glečers ziemeļaustrumu galā. Līci 1936. gadā atklāja britu *[[Discovery Investigations]]* ekspedīcija un nosauca par godu tā laika Apvienotās Karalistes monarham Edvardam VIII.

## Atsauces
Līvāni (nozīmju atdalīšana)

**Līvāni** var būt:
* Līvāni - pilsēta.
* Līvāni - dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Daugavpils.
Līvāni (stacija)

left|thumb|Līvānu dzelzceļa stacijas ēka 1945. gadā.
left|thumb|Līvānu dzelzceļa stacijas uzgaidāmā telpa.
left|thumb|Pasažieru vilciens Līvānu dzelzceļa stacijā.

**Līvāni** ir dzelzceļa stacija līnijā Krustpils—Daugavpils, kas atrodas Līvānos, 158 kilometru attālumā no Rīgas Pasažieru stacijas. Līvānu stacijā katru dienu piestāj dīzeļvilcieni Rīga—Daugavpils, Daugavpils—Rīga, Rīga—Krāslava, Krāslava—Rīga un Līvāni—Rīga. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Stacija tika atklāta līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils izbūvi 1861. gadā. 

1930. gados no stacijas izbūvēja atzarojumu uz kūdras fabriku, bet padomju laikos tika izbūvēti atzarojumi uz stikla fabriku, bioķīmisko rūpnīcu, māju būves kombinātu, kā arī uzcelta jauna stacijas ēka. Vecā stacijas ēka pastāvēja līdz 1944. gadam. 

## Mūsdienas
Ceļā līdz Rīgas Pasažieru stacijai ir jāpavada aptuveni 2 stundas un 30 minūtes, bet līdz Daugavpils stacijai aptuveni 50 minūtes. Biļetes cena 2016. gadā bija — līdz Daugavpilij 2,50 vai 3,20 EUR, bet līdz Rīgai — 5,35 vai 6,05 EUR.

## Pasažieru pārvadājumi

No septembra sākuma līdz maija beigām katru svētdienu kursē atsevišķs dīzeļvilciena maršruts Līvāni—Rīga, vasaras mēnešos minētais dīzeļvilciens nekursē.

## Ārējas saites
* 

## Atsauces
Jersika (stacija)

**Jersika** ir dzelzceļa stacija Līvānu novada Jersikas pagastā, līnijā Krustpils—Daugavpils. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Stacija ierīkota dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils izbūves laikā 1861. gadā. Līdz 1919. gadam stacijas nosaukums bija **Cargrada** (; ), bet 1919. gadā nosaukums nomainīts uz **Jersika**. Sākotnējā stacijas ēka ir saglabājusies līdz pat mūsdienām.

## Attēlu galerija

Attēls:Jersika (stacija)1.jpg|
Attēls:Jersika (stacija)2.jpg|
Attēls:Jersika (stacija)3.jpg|
Attēls:Jersika (stacija).jpg|
Attēls:Jersikas stacijas ēka 2.JPG|
Attēls:vilciens Jersikas stacijā.JPG|
Attēls:ūdens pumpis Jersikas stacijā.JPG|
Attēls:noliktava Jersikas stacijā.JPG|


## Atsauces

## Ārējās saites
* Preču vilciens Jersikas stacijā (foto)
*
Vabole (stacija)

**Vabole** ir dzelzceļa stacija līnijā Krustpils—Daugavpils, kas atrodas Augšdaugavas novadā Vaboles pagastā, apmēram 1 km uz ziemeļiem no pagasta centra Vaboles. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Stacija tika atvērta 1931. gadā kā pieturas punkts.

1930. gados te uzbūvēja stacijas ēku, kā arī no stacijas uz kūdras fabriku tika izbūvēts šaursliežu dzelzceļš. Šodien vecā stacijas ēka tiek izmantota kā dzīvojamā māja (Dzelzceļa māja 371. km). Jaunā stacijas ēka tika uzcelta padomju laikos, taisnā dzelzceļa posmā, aptuveni 500 m Krustpils virzienā no vecās dzelzceļa stacijas ēkas.

## Attēlu galerija

Dedzināmās kūdras transports netālu no Vaboles dzelzceļa stacijas 1939.png|Šaursliežu atzars no kūdras fabrikas (1939)
Attēls:Vabole (stacija)1.jpg|Stacijas ēka
Attēls:Vabole (stacija)2.jpg|Perons
Attēls:Vabole (stacija).jpg|Stacijas ēka 2010. gadā


## Atsauces
Vabole

**Vabole** var būt:
* Vaboles — kukaiņu klases kārta;
* Vabole — apdzīvota vieta Augšdaugavas novadā, Vaboles pagasta centrs;
* Vabole — upe Madonas novada Murmastienes pagastā;
* Vabole — dzelzceļa stacija līnijā Krustpils—Daugavpils.

## Skatīt arī
* Vaboles pagasts
* Vabales ezers
Roberta glečers

**Roberta glečers** () ir ap 50 km garš un ap 6 km plats šļūdonis Austrumantarktīdā, Kempa krastā. Sākas ap 1000 m augstumā ziemeļos no Leki grēdas, plūst ziemeļaustrumu virzienā. Ap 20 km no ietekas saplūst ar no rietumiem pietekošo Vilmas glečeru. Ietek Edvarda VIII līča rietumdaļā un kopā ar vairākiem citiem šļūdoņiem veido Edvarda VIII šelfa ledāju. Pirmoreiz novērots 1954. gadā austrāliešu polārpētnieku Doversa un Švarca pārgājiena laikā. Nosaukts par godu Robertam Doversam *(Robert Dovers)*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Outlet glacier and mass-budget studies in Enderby, Kemp, and Mac. Robertson Lands, Antarctica by V. I. Morgan, T. H. Jacka and G. J. Akerman
Līksna (stacija)

**Līksna** ir dzelzceļa stacija līnijā Krustpils—Daugavpils, kas atrodas Augšdaugavas novada Līksnas pagastā. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Stacija ierīkota ar dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils izbūvi 1861. gadā. Saglabājusies sākotnējā stacijas ēka un preču šķūnis ar iebrauktuvi vagonu padošanai.

## Attēlu galerija

Attēls:Dzelzceļa stacija Līksna 1958. gadā.jpg|Dzelzceļa stacija 1958. gadā
Attēls:Līksna (stacija)1.jpg|Stacijas ēkas fragments
Attēls:Līksna (stacija).jpg|Stacijas ēka 2010. gadā


## Ārējas saites
* 

## Atsauces
Nīcgale (stacija)

**Nīcgale** ir dzelzceļa stacija līnijā Krustpils—Daugavpils, kas atrodas Augšdaugavas novada Nīcgales pagastā. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Stacija ierīkota ar dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils izbūvi 1861. gadā. Pirmā pasaules kara laikā starp staciju un Pēterburgas—Varšavas līnijas dzelzceļa staciju Višķi izbūvēta savienojoša dzelzceļa līnija. PSRS varas gados no stacijas izbūvēts ap 2 km garš atzarojums uz ķieģeļu (keramzīta) rūpnīcu (mūsdienās nojaukts). Sākotnējā stacijas ēka ir saglabājusies līdz pat mūsdienām.

## Attēlu galerija

Attēls:Nīcgale (stacija).jpg|Nīcgales stacija 2010. gadā


## Ārējās saites
* Nīcgales stacija. LDz īsfilma.

## Atsauces
Rakstnieks

[228px|thumbnail|Pastmarka, kurā attēlots krievu rakstnieks [Antons Čehovs]]
**Rakstnieks** vai **rakstniece** ir persona, kas veido daiļliteratūru, tas ir, raksta romānus, noveles, stāstus, lugas un tamlīdzīgus darbus. Rakstniekus nereti dēvē arī par **literātiem**, lai gan ar šo terminu apzīmē arī literatūrzinātniekus, literatūras kritiķus un tulkotājus, kas var arī nebūt rakstnieki. Nievājošā formā rakstnieki var tikt saukti arī par **skribentiem**.

Viens no prestižākajiem apbalvojumiem, ko var saņemt rakstnieks, ir Nobela prēmija literatūrā, lai gan daudzi kritiķi norāda, ka ir autori, kas to būtu pelnījuši, bet nav saņēmuši, tajā pašā laikā to iegūst daudz mazāk nozīmīgi rakstnieki. Cits prestižs apbalvojums ir Pulicera balva. Lai gan no 21 nominācijas 14 tiek pasniegtas žurnālistikas jomā, tomēr 6 nominācijas tiek arī literatūras sfērā strādājošajiem cilvēkiem.

## Skatīt arī
* Hronoloģisks nozīmīgāko literātu uzskaitījums
* Nozīmīgi autori latviešu literatūrā (saraksts)
* Nozīmīgi autori pasaules literatūrā (saraksts)

## Atsauces

## Ārējās saites
Mežciems (stacija)

**Mežciems** ir neizmantots pieturas punkts Daugavpilī, līnijā Krustpils—Daugavpils. Stacijas ēka tiek izmantota kā dzīvojamā māja, tajā nav biļešu kases.

## Vēsture
Pieturas punkta izveidi 1937. gadā ierosināja Latvijas Kredītbanka, kuras īpašumā pārgāja jaunais Mežciema kūrorts Daugavas labajā krastā. Kūrortu bija paredzēts izveidot par modernu ūdensdziedniecības iestādi, tāpēc jau 1938. gadā pieturas punktu «Mežciems» nodeva vispārējai lietošanai. Kopš 2011. gada maija Mežciemā vilcieni nepietur.

## Attēlu galerija

Mežciems station.jpg|Stacijas ēka 2012. gadā
Attēls:Mežciems (stacija).jpg|Perons pie Mežciema stacijas (2010)
Attēls:Mežciema stacija.jpg|Mežciema stacijas ēka (2014)
Attēls:Mežciema stacijas ēka.JPG|Mežciema stacijas ēka (2014)


## Ārējās saites
* Mežciema dzelzceļa stacija 1930. gados
* Kam traucēja pp. “Mežciems”? 
* 

## Atsauces
Kaspars Dubra

**Kaspars Dubra** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks. Pirmais un vienīgais Latvijas futbolists kurš ir piedalījies Čempionu līgas, Eiropas līgas un Konferenču līgas grupu turnīros. 

## Karjera
### Klubos
Dubra ir JFC Skonto audzēknis. 2007. gadā pievienojās *[[Skonto FC|Skonto]]* galvenajai komandai, taču laukumā tā arī neizgāja un tika izīrēts JFK Olimps komandai. 2009. gada sezonu sāka *Skonto* sastāvā, nospēlēja tikai vienu spēlu un atkal tika aizdots "Olimpam". 2010. gadā nostiprinājās *Skonto* komandā. Viņš tika atzīts par LMT Virslīgas 2010. gada sezonas mēneša labāko spēlētāju jūlijā.

2012. gada februārī parakstīja līgumu ar Polijas 1. līgas klubu Bitomas "Polonia". Tomēr kluba sastāvā aizvadīja tikai četras spēles un tā paša gada jūlijā atgriezās Latvijā, pievienojoties FK Ventspils. Ventspilī nospēlēja divarpus sezonas, divas reizes (2013. un 2014. gadā) izcīnot Latvijas čempionu titulu.

2015. gada februārī pārcēlās uz Baltkrievijas klubu Barisavas BATE. 2015. gada sezonā kopā ar komandu kļuva par Baltkrievijas čempionu. 2016. gadā atkārtoja šo panākumu. 2017. gadā atgriezās Latvijā un līdz 2018. gada sezonas beigām pārstāvēja Virslīgas klubu RFS. 2019. gada sākumā pievienojās Kazahstānas klubam Pavlodaras "Irtysh". Tā paša gada augustā pārgāja uz Ukrainas Premjerlīgas klubu FK Oleksandrija.

2022. gada martā, pēc Krievijas iebrukumā Ukrainā, Ukrainas Premjerlīga tika apturēta, un Dubra atgriezās Latvijas klubā RFS. 2023. gada jūnijā pārgāja uz Lietuvas klubu *[[FK Panevėžys]]*. Šīs komandas sastāvā Dubra kļuva par 2023. gada Lietuvas čempionu.

2025. gada maijā Dubra paziņoja par profesionālā sportista karjeras beigām.

### Izlasē
Bijis Latvijas jauniešu izlašu dalībnieks. 2010. gada 17. novembrī Dubra debitējis Latvijas nacionālajā izlasē draudzības spēlē pret Ķīnu, nākot uz maiņu spēles kompensācijas laikā. Pirmos vārtus izlases labā guvis  draudzības spēlē pret Gibraltāru.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions (3): 2010, 2013, 2014
* Baltkrievijas čempions (2): 2015, 2016
; ar FK Panevėžys
* Lietuvas čempions (1): 2023.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārtiņš Bīmanis

**Mārtiņš Bīmanis** (dzimis , miris ) bija inženieris un sabiedriskais darbinieks, Latvijas Universitātes ārštata profesors, Inženierzinātņu fakultātes dekāns un LU rektors.

## Dzīvesgājums
Mārtiņš Bīmanis ir dzimis 1864. gada 1. maijā Lielplatones pagastā. 
1891. gadā viņš beidza Rīgas Politehnikuma Inženieru nodaļu. Vadīja Maskavas pilsētas Kanalizācijas nodaļu. Pēc atgriešanās Latvijā strādāja Latvijas Universitātē, Inženierzinātņu fakultātes dekāns, prorektors saimniecības lietās un LU rektors no 1931. līdz 1933. gadam.
1944. gadā ievēlēts par LU Goda biedru.

## Darbi
* M. Bīmanis. Aktivēto dūņu metode (Kopsav. angļu val.: Activated sludge Process, 553.-561.lpp.) Latvijas Universitātes
Raksti. Rīga, 1926. — 13.sēj., 478.-561.lpp. 
* M. Bīmanis. Lietus pārgāzes aprēķini (Kopsav. vācu val.: Über die Berechnung von Regenauslässen, 271.-274.lpp.) Latvijas
Universitātes Raksti. Rīga, 1929. — 20.sēj., 251.-274.lpp.
* Bīmanis, Mārtiņš. Sanitārtechniskas labierīcības atsevišķās saimniecībās. Valters un Rapa, Rīga: 1930, 208 lpp.
* M. Bīmanis. Tehnika kā kultūras faktors (Kopsav. vācu val.: Die Technik als Kulturfaktor, 190.-192.lpp.) Latvijas
Universitātes Raksti. Inženierzinātņu fakultātes sērija. — 1.sēj., Nr.5 (1932), 177.-192.lpp.
Eiropas veselības apdrošināšanas karte

thumb|Eiropas veselības apdrošināšanas karte (Austrija)
thumb|Eiropas veselības apdrošināšanas karte (Francija)
**Eiropas veselības apdrošināšanas karte** (**EVAK**) ir dokuments, kas, uzturoties citā Eiropas Savienības valstī, kā arī Norvēģijā, Islandē, Lihtenšteinā vai Šveicē apliecina tiesības saņemt nepieciešamo vai neatliekamo medicīnisko veselības aprūpi tādā pašā apjomā kā šīs valsts iedzīvotājiem.

## Atsauces
Ozolsala (stacija)

**Ozolsala** ir neizmantots pieturas punkts līnijā Rīga—Krustpils, kas atrodas Jēkabpils novada Krustpils pagastā. Stacijas ēka tiek izmantota kā dzīvojamā ēka "Ozolsala 2", kopš 2019. gada ēka ir neapdzīvota, tajā arī pirms slēgšanas nebija biļešu kases. Uz Ozolsalas staciju no Daugavpils šosejas ved neliels autoceļš V797. Stacijai tuvākā apdzīvotā vieta ir skrajciems Ganukrogs, kas atrodas gandrīz kilometra attālumā uz dienvidrietumiem no stacijas, bet Ozolsalas ciems atrodas 5 km uz ziemeļaustrumiem, kaimiņu novadā, otrpus Aiviekstes.

No 2019. gada decembra Ozolsalas pieturā vilcieni vairs neapstājas.

## Vēsture
Ozolsalas izmaiņas punktu atvēra 1942. gadā. 1956. gadā izstrādāja projektu par pasažieru platformas un koka paviljona izbūvi. 1974. gadā šeit uzbūvēja nelielu koka stacijas ēku. Pēc otrā sliežu ceļa posmā Skrīveri—Krustpils atklāšanas stacija pārvērsta par pieturas punktu, tajā uzbūvēti jauni paaugstināti peroni.

Somijas koksnes pārstrādes koncerns *“Metsaliitto Group”* 1990. gadu beigās izveidoja a/s *"Baltic Pulp"*, kas piedāvāja pie Ozolsalas stacijas celt lielu celulozes pārstrādes rūpnīcu, tomēr Latvijas Republikas Vides ministra R. Vējoņa vadītais Ietekmes uz vidi novērtējuma (IVN) valsts birojs 2004. gadā aizliedza Ozolsalā celt tādu celulozes rūpnīcu, kurā celulozi balinātu ar hlora savienojumiem.

## Attēlu galerija

Attēls:Ozolsala-2.JPG|Ozolsalas stacijas ēka 2012. gadā
Attēls:Ozolsalas stacija 01.jpg|Ozolsalas stacija, pienācis vilciens no Rīgas
Attēls:Ozolsalas stacija 04.jpg|Ozolsalas stacijas kopskats
Attēls:Ozolsalas stacija 03.jpg|Ozolsalas stacija, Rīgas virziena perons


## Skatīt arī
* Pieturas punkts «Aiviekste»

## Atsauces