open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Itālijas pilsētu uzskaitījums

[200px|thumb|[Itālijas novietojums Eiropā]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas **[[Itālija]]s pilsētas**.

Oficiāli par pilsētām (itāļu valodā: *Città*) var tikt uzskatītas tās apdzīvotās vietas, kas ir saņēmušas dekrētu no valsts galvas (līdz 1946.g. no karaļa, savukārt pašlaik no Itālijas prezidenta vai pagaidu valsts vadītāja), pamatojoties uz apdzīvotās vietas vēsturisko, mākslas, pilsonisko vai demogrāfisko ietekmi un nozīmi.

## Oficiālo pilsētu (''Città'') sadalījums pa reģioniem

## Uzskaitījums

## Karte

## Galerija

## Atsauces
Ungārijas pilsētu uzskaitījums

[200px|thumbnail|[Ungārijas novietojums Eiropā]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas visas **[[Ungārija]]s pilsētas**. 2013. gadā Ungārijā bija **346 pilsētas**.

Kopumā Ungārijā ir 3152 apdzīvotās vietas no tām 346 pilsētas (ungāru valodā:*város*) un 2806 lauku apdzīvotās vietas (ungāru valodā: *község*). Pilsētu skaits vai mainīties, jo ciems var iegūt pilsētas statusu pēc priekšsēdētāja akta. Galvaspilsētai, Budapeštai, ir īpašs statuss un tā nav iekļauta nevienā meģē, savukārt 23 pilsētas ir ar meģu (novadu) tiesībām (centri).

Četrām pilsētām — Budapešta, Miškolca, Ģēra un Pēča — ir izvedojušās savas aglomerācijas. Ungārijas lielākā pilsēta ir Budapešta ar 1 744 665 iedzīvotājiem (2014. gada 1. janvārī), savukārt mazākā ir Pālhāza (1060 iedzīvotāji (2014. gada 1. janvārī)).

## Pilsētu sadalījums pa meģēm

## Uzskaitījums

## Karte
Šajā kartē norādītas 100 lielākās Ungārijas pilsētas (ņemot vērā iedz.sk.) atrašanās vietas

## Galerija

## Atsauces
Karols Adameckis

**Karols Adameckis** (, dzimis , miris ) bija poļu ekonomists, inženieris un vadībzinības teorētiķis.

Mācījies Lodzā, pēc tam studējis Pēterburgā. Pētījis galvenokārt metalurģiskos uzņēmumus.

Galvenais darbs: *O zasadach organizacji pracy zbiorowej*, kur attīstījis mācību par vadības harmoniju, kura sastāv no trīs komponentēm:

* izvēles harmonija — visiem ražošanas līdzekļiem jābūt savstarpēji salāgotiem, lai paātrinātu produkcijas ražošanas ātrumu.
* darbības harmonija — laika koordinēšanas un plānošanas svarīgums.
* gara harmonija — saliedētas komandas izveides svarīgums.

Adamecka vārdā nosaukta ekonomikas universitāte Katovicē — *Akademia Ekonomiczna im. Karola Adamieckiego w Katowicach*.

## Ārējās saites
Rumānijas pilsētu uzskaitījums

[200px|thumbnail|[Rumānijas novietojums Eiropā]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas visas **[[Rumānija]]s pilsētas**. Pašlaik Rumānijā ir **320 pilsētas**.

No šīm 320 pilsētām, 103 pilsētas ar pašvaldības tiesībām (rumāņu valoda: *municipiu*) un 217 pilsētas ar pilsētas statusu (rumāņu valoda: *oraş*).

## Pilsētu sadalījums pa žudeciem

## Uzskaitījums

## Karte
Kartē parādītas tikai tās 103 pilsētas, kam ir pašvaldības tiesības.

## Galerija

## Atsauces
Raimonds Bitenieks

**Raimonds Bitenieks** (dzimis  Liepājā, miris ) bija viens no Trešās atmodas aizsācējas kustības Helsinki-86 dibinātājiem.

## Dzīvesgājums
Bitenieks dzimis 1944. gada 14. maijā Liepājā jūrnieka ģimenē. Strādāja kokapstrādes kombinātā "Baltija" par atslēdznieku, mācījās Liepājas 5. vidusskolas neklātienes nodaļā, tad Kaļiņingradas aviācijas skolā (1963-1965). Divus gadus strādāja Tahiatas aerodromā Karakalpakijas APSR par aviomehāniķi. Pēc atgriešanās Liepājā strādāja kokapstrādes kombinātā "Baltija", 1973. gadā Liepājas autobusu parkā. 1978. gadā uzsāka darbu apvienībā "Daiļrade", kur strādāja arī Linards Grantiņš.

1983. gada 4. septembrī no Liepājas kopā ar draugu Jāni Vansoviču un abu bērniem pusaudžiem Agri Vansoviču un Evu Bitenieci ar pārbūvētu motorlaivu nesekmīgi mēģināja šķērsot Baltijas jūru un nokļūt Zviedrijā, lai izveidotu sakarus ar Rietumeiropā dzīvojošajiem latviešiem un veidotu pretošanās kustību okupācijas varai Latvijā. Par to viņam piesprieda divu gadu cietumsodu Šķirotavas cietumā Rīgā.

1986. gada 16. jūlijā Bitenieks kopā ar Linardu Grantiņu un Mārtiņu Barisu nodibināja cilvēktiesību aizstāvības grupu Helsinki-86. Šī grupa sastādīja un iesniedza dokumentus Latvijas PSR un starptautiskajām organizācijām par latviešu tautas traģisko stāvokli PSRS okupācijas jūgā.  21. augustā Bitenieku un Grantiņu arestēja un pret viņiem ierosināja krimināllietu. 1987. gada 4. aprīlī prokurors Batarags pārtrauca krimināllietu un viņus atbrīvoja, bet 1987. gada 29. novembrī VDK represiju dēļ bija spiests emigrēt uz Vāciju. 1997. gada jūlijā atgriezās Latvijā.

Bija partijas Nacionālā Spēka Savienība Ārējo sakaru koordinators.
Kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās no Nacionālā Spēka savienības saraksta.

Miris pēkšņā nāvē 2019. gada 15. decembrī 75 gadu vecumā.

## Apbalvojumi
1996. gadā apbalvots ar 70px Triju Zvaigžņu ordeņa 3. šķiru.

## Atsauces
Īrijas pilsētu uzskaitījums

[138x138px|thumbnail|[Īrijas novietojums Eiropā]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas **[[Īrija]]s pilsētas**. Pašlaik Īrijā ir **108 apdzīvotās vietas ar pilsētas statusu** (no tām 5 oficiālās pilsētas — *city*).

Saskaņā ar 2001.g. Īrijas pašvaldību likumu pilsēttipa apdzīvotās vietas tiek iedalītas - *Cities, Boroughs, un Towns*.

## Pilsētu sadalījums pa provincēm un grāfistēm

## Uzskaitījums

## Karte
Kartes leģenda: 
* 10px **Īrijas galvaspilsēta**
* 10px Pilsētas (*City*)
* 10px Pilsētas (*Borough*)
* 10px Pilsētas (*Town*)

## Galerija

## Atsauces
Portugāles pilsētu uzskaitījums

[200px|thumbnail|[Portugāles novietojums Eiropā]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas visas **[[Portugāle]]s pilsētas**. Pilsēta Portugālē (portugāļu valodā: *cidade*) ir goda apzīmējums apdzīvotajai vietai, kas atbilst vairākiem parametriem, piemēram, minimāls iedzīvotāju skaits, laba infrastruktūra (skolas, medicīnas aprūpe, kultūras un sporta iestādes), vai arī tai ir liela vēsturiska nozīme. 1980. gadā vairākām pilsētām tika piešķirts pilsētas statuss. 2013. gadā Portugālē bija **159** pilsētas.

Portugālē pilsētai nav administratīvs iedalījums, tāpēc pilsēta ne vienmēr atbilst pašvaldībai, izņemot pilsētas ar pašvaldībām, piemēram, Lisabona, Portu, Funšala, Amadora, Entrokamentu un Sanžuana da Madeira.

Līdz 1910. gadam apdzīvoto vietu par pilsētu pasludināja ar karaļa hartu, kas notika 25 reizes, tā veidojoties pašreizējām Portugāles pilsētām. Portugāles Pirmās Republikas laikā pilsētas statusu piešķīra Portugāles parlaments. Diktatoriskā režīma — *[[Estado Novo (Portugāle)|Estado Novo]]* — laikā pilsētas tiesības piešķīra ar valdības dekrētu. Pēc Neļķu revolūcijas pilsētas statusu atkal piešķir Parlaments.

Astoņas apdzīvotās vietas par pilsētu jau tika uzskatītas Portugāles karalistes laikā (*de facto:* 1128. gadā). Tās ir Braga, Koimbra, Lamegu, Portu un Viseu, kā arī Evora, Lisabona un Silveša, kuras tika par pilsētām pasludinātas vēlāk. Gvarda ir pirmā pilsēta, kas ieguva pilsētas tiesības (1199. gadā), nesen izveidotajā Portugāles karalistē.

Visapdzīvotākās Portugāles pilsētas ir Lisabona, Portu, Braga, Amadora, Vilanova de Gaja, Keluša, Funšala, Koimbra, Setubala, Agualva-Kaseima un Almāda.

## Pilsētu sadalījums pa apgabaliem un autonomajiem reģioniem

## Uzskaitījums

## Kartes
Šajās kartēs norādīta atrašanās vietas 50 lielākajām Portugāles pilsētām (ņemot vērā iedzīvotāju skaitu).

### Portugāle

### Azoru Salas

### Madeira

## Galerija

## Atsauces
Grieķijas pilsētu uzskaitījums

[200px|thumbnail|[Grieķijas novietojums Eiropā]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas **[[Grieķija]]s pilsētas**.

Gandrīz divas trešdaļas Grieķijas iedzīvotāju dzīvo pilsētās. Grieķijas lielākās un ietekmīgākās pilsētas ir Atēnas un Saloniki. Šajās abās pilsētās attiecīgi 2011.g. dzīvoja 3 090 508 un 790 824 iedzīvotāji.

## Pilsētu sadalījums pa perifērijām

## Uzskaitījums

## Karte

## Galerija

## Atsauces
Ierobežota kopa

Kopa X ir **ierobežota no augšas**, ja eksistē tāds reāls skaitlis M, ka visiem šīs kopas elementiem x ir spēkā nevienādība x.
Kopa X ir **ierobežota no apakšas**, ja eksistē tāds reāls skaitlis m, ka visiem šīs kopas elementiem ir spēkā nevienādība x>m.
Ja kopa X ir ierobežota no augšas un arī ierobežota no apakšas, tad kopu sauc par **ierobežotu**.
Ja kopa X ir ierobežota, tad eksistē tāds pozitīvs skaitlis a, ka visiem šīs kopas elementiem x ir spēkā nevienādība |x|
**[[Infīms]]** - lielākais no visiem skaitļiem, kuri ir mazāki (vai vienādi) par jekuru kādas kopas elementu.
Ja kopa ir ierobežota no augšas, tad tai eksistē suprēms. Ja kopa ir ierobežota no apakšas, tad tai eksistē infīms.

Jebkura galīga reālo skaitļu kopas apakškopa ir ierobežota.

### Piemēri
A={1; 2; 3; ...} - visu naturālo skaitļu kopa. Šī kopa ir ierobežota no apakšas, bet nav ierobežota no augšas.
A={ 1; \frac{1}{2}; \frac{1}{3}; ...}. Kopa A ir ierobežota gan no augšas, gan apakšas. Tāpēc A ir ierobežota.
Abava

**Abava** ir upe Latvijā, Ventas labā krasta pieteka (lielākā Ventas pieteka). Tek caur Tukuma, Talsu un Kuldīgas novadiem. Garums — , baseina platība — 2042 km2. 50% baseina platības aizņem meži.

## Etimoloģija
Upes nosaukuma izcelsmi valodnieki saista ar indoeiropiešu pirmvalodas sakni *ab* ('ūdens, upe'). Savukārt piedēklis *-av-* ir plaši izplatīts baltu toponīmijā, īpaši hidronīmijā.

## Upes raksturojums
Sākas Spārnenes viļņotajā līdzenumā no Lestenes-Ēnavas purva, Austrumkursas augstienes austrumu malā, 55 metrus virs jūras līmeņa. Augšgalā Abava ir iztaisnota, tek ziemeļu virzienā. Sākot no Jaunsātiem, upe tek dziļā ielejā. Pie Pūres pagriežas uz rietumiem un līdz ietekai daudz līkumo, veidojot Abavas ieleju. Kopējais kritums ap 53 metriem. Upē ir vairākas dolomītu krāces ar straumes ātrumiem līdz 2 m/sek. Lejpus Sabiles atrodas 2 metrus augsts vairākpakāpju ūdenskritums — Abavas rumba. Abavas ielejā no Kandavas līdz ietekai Ventā izveidots dabas parks Abavas senleja. Senlejas krastu krauju augstums vietām sasniedz 30 metrus, vietām ar dziļām sāngravām, kurās redzami smilšakmens atsegumi, tai skaitā Velnala un Māras kambari. Lejtecē senleja pamazām izzūd.

### Fauna
Abavā mājo līdakas, asari, raudas, sapali, vimbas, vēdzeles, ālanti, nēģi, kā arī bebri.

## Pietekas

## Attēlu galerija

Abava River Valley, Latvia.jpg|Abavas ieleja
Abavas Rumba 2013.jpg|Abavas rumba
Māras kambari(3).jpg|Māras kambari
Bridge over River Abava in Kandava - panoramio.jpg|Abavas tilts Kandavā
Abavas Velnala.jpg|Abavas Velnala


## Atsauces

## Ārējās saites
Velička

**Velička** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē, uz dienvidaustrumiem no Krakovas. Pazīstama ar senām sāls raktuvēm, kuras darbojās no 12. gadsimta līdz 2007. gadam. Kopš 1978. gada raktuves iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā un ir tūrisma objekts. Raktuves izvietotas deviņos dažādos līmeņos, raktuvju kopējais garums ir apmēram 300&nbsp;km. Galerijās atrodas daudzi mākslas darbi, altāri un skulptūras, veidoti no sāls. Tomēr Polijas vissenākās sāls raktuves atrodas tuvējā Bohņā.

Velička ir grupas *[[Scorpions]]* basģitārista Pāvela Moncivodas (*Paweł Mąciwoda*, 1967) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites

* Veličkas sālsraktuvju tūrisma taka , , , 
* Sāls ieguves muzejs Veličkā , 
* Veličkas sālsraktuvju shēma un apraksts ,
Bloks

**Bloks** var būt:
* bloks ―  valstu vai organizāciju apvienība;
* bloks (tehnikā) — detaļu vai elementu kopums;
* bloks (būvniecībā) — ēkas elements;
* bloks (sportā) — pretinieka kavēšana, volejbolā — gremdes atvairīšanas paņēmiens;

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Aleksandrs Bloks (*Александр Блок*; 1880―1921) ― krievu dzejnieks;
* Eduards Bloks ― armijas kapteinis, kura vārdā nosaukta Blokmuiža jeb Bloka muiža Rīgā, Vienības gatvē;
* Kens Bloks (*Ken Block*; 1967—2023) — amerikāņu profesionāls autorallija pilots.

## Skatīt arī
* Blohs
Telnet

**TELNET** ir Interneta protokols, kas pieder pie TCP/IP protokolu saimes un ko izmanto attālai piekļuvei tīkla resursiem un
termināļu emulēšanai. Ar vārdu "telnet" bieži vien apzīmē arī programmu, kas implementē šo protokolu.

Šo protokolu bieži lieto, lai nodibinātu sakarus ar ziņojumdēļa sistēmām (BBS) un lieldatoriem. Telnet klients izveido vienkāršu TCP savienojumu ar attālināto serveri. Sākotnējā variantā telnetu lietoja kā attālinātu datora lietotāja interfeisu, taču mūsdienās to vairs šādiem mērķiem plaši nelieto, jo te nav iespējama pārsūtāmo datu šifrēšana un ir citas būtiskas drošības problēmas. Šādiem mērķiem mūsdienās pārsvarā lieto SSH. Telnet klientu var lietot arī, lai piekļūtu POP3 pasta severiem (ja nav pieejams cits pasta klients).

Telnet klients ir pieejams gandrīz visām OS, kam ir iebūvēts TCP/IP. Telnet serveri ir mazāk izplatīti. Pēc noklusējuma telnet klients slēdzas pie servera 23 TCP porta.

Telnet ir viens no vecākajiem interneta protokoliem un tas tika standartizēts vēl pirms TCP/IP. Telnet protokolu apraksta vairāki RFC, sākot ar 0015. 1970. un 1980. gadu sākumā drošības problēmas internetā nebija aktuālas.
Malborka

**Malborka** () ir pilsēta Polijas ziemeļos, Pomožes vojevodistē pie Vislas attekas Nogatas. Slavena ar savu gotisko Marienburgas pili.

## Vēsture
Malborka biežāk vēsturiski ir pazīstama ar vācu nosaukumu **Marienburga** (). Pilsētas vēsture ir cieši saistīta ar Malborkas pils — Vācu ordeņa rezidences — vēsturi. No 1309. gada, kad Vācu ordeņa mītnes vieta tika pārcelta no Venēcijas uz Marienburgu, līdz Grīnvaldes kaujai pils bija Prūsijas ordeņa valsts politiskais centrs — lielmestru dzīvesvieta.

Pēc Trīspadsmitgadu kara Malborka nokļuva poļu Karaļa Prūsijas sastāvā, bet pēc Polijas dalīšanām — atkal Prūsijā. Šajā periodā pils pamazām kļuva dzīvošanai nederīga.
19. gadsimtā sākta pils restaurācija, kas ar dažādu intensitāti veikta līdz Otrā pasaules kara sākumam. Nacistu laikā pils bija simbols "teitoņu garam", un šeit bieži notika dažādi svētki un piemiņas pasākumi.

Pils ievērojami cieta Otrā pasaules kara laikā, bet pēc kara, kad Austrumprūsijas dienviddaļa nokļuva Polijā, tā tika atjaunota. Restaurācijas darbi turpinās arī mūsdienās.

## Malborkas pils UNESCO pasaules mantojuma sarakstā

1997. gadā Malborkas pili iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā, jo tā ir lielākā, labi saglabātā ķieģeļu gotikas aizsardzības būve pasaulē (kompleksa kopējā platība — 210 000 m²), kas uzskatāmi raksturo Vācu ordeņa krustnešu arhitektūru. Pils ir sava laika modernās restaurācijas tehnikas un filozofijas paraugs, daudzi no izmantotajiem restaurācijas principiem kļuvuši par aksiomām.

## Cilvēki
Malborka ir vācu astronoma Adalberta Krīgera (*Adalbert Krüger*, 1832 — 1896), kā arī poļu futbolistu Gžegoža Lato (*Grzegorz Lato*, 1950) un Rafala Muravska (*Rafał Murawski*, 1981) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Malborkas pils muzejs   
* Malborkas pils vēsture  
* Fotogrāfijas no Malborkas pils
Konīdijas

**Konīdijas** ir sīkas sēņu šūnas, kuras atdalās no īpašu hifu - konīdijnesēju galiem. Dažreiz konīdijas veidojas īpašās tvertnēs - piknīdijās.
Laponis

[thumb|[Aknu sūna]]
**Laponis** — nediferencēts vai vāji diferencēts augu (piem. aknu sūnu) vai ķērpju ķermenis.

Pēc uzbūves un formas lapoņus iedala vairākos veidos:
* **Heteromērs laponis** sastāv no vairākiem skaidri norobežotiem slāņiem: Virsējās mizas, gonīdiju slāņa, serdes un apakšējās mizas.
* **Homeomērs laponis** ir bez norobežotiem šūnu slāņiem. Homeomērā laponī apmēram vienmērīgi savijas gonīdijas un sēnes hifas.
* **Krevveida laponis** — laponis kreves vai miziņas veidā. Tā apakšpuse ir cieši saaugusi ar substrātu.
* **Krūmveida laponis** — laponis, kas aug perpendikulāri pret substrātu zarainu krūmiņu veidā.
* **Lapveida laponis** — ķērpju laponis, kam apakšpusē ir rizoīdi, ar kuriem tas pieaug pie substrāta.
* **Hipofleodisks laponis** — krevu ķērpju laponis, kas attīstās substrātā un līdz ar to nav saskatāms.
* **Endolītisks laponis** — laponis, kurš attīstās akmeņos.

## Ārējās saites
Metadati

**Metadati** (no grieķu *meta* + latīņu *data*) jeb "dati par datiem" ir informācija, kas apraksta kādu citu datu kopu. Populārs piemērs ir bibliotēkas kataloga kartīte, kas satur informāciju par noteiktas grāmatas saturu un atrašanās vietu. Šajā gadījumā šī kartīte satur datus par grāmatā atrodamajiem datiem.

## Skatīt arī
* RDF
* Semantiskais tīmeklis
Vienotais resursu identifikators

**Vienotais resursu identifikators** jeb **URI** () ir Interneta protokolu elements, ko veido īsa simbolu virkne, kas atbilst noteiktai sintaksei. Šī simbolu virkne sastāda adresi, pēc kuras pieejams resurss. URI ir viens no vispasaules tīmekļa pamatelementiem.
GNU

**GNU**, kas ir rekursīvs saīsinājums no *GNU's Not UNIX* (GNU nav UNIX), ir brīva operētājsistēma, kas ir veidota pēc UNIX sistēmas līdzības, taču nesatur UNIX kodu. GNU sistēma, savienojumā ar Linux kodolu, ir viena no pasaulē populārākajām operētājsistēmām (skat. GNU/Linux). Par GNU sistēmas projektu 1983. gadā paziņoja Ričards Stalmans, 1984. gadā sākās sistēmas izstrāde. 

## Ārējās saites
* Oficiālā GNU mājaslapa
ASV himna

**„Zvaigžņotais karogs”** () ir Amerikas Savienoto Valstu valsts himna. Tās vārdu autors ir Frānsiss Skots Kijs (*Francis Scott Key*), bet mūzikas autors — Džons Stefords Smits (*John Stafford Smith*).

## Vēsture

Dziesmas vārdus 1814. gadā sarakstīja amerikānis Frānsiss Skots Kijs, kuru iedvesmoja Makhenrija fortā pēc britu kuģu veiktās bombardēšanas nākamajā rīta mastā plīvot palikušais ASV karogs.

Drīz vien „Zvaigžņotais karogs” ieguva lielu popularitāti ASV kā patriotiska dziesma, bet Anglijā dziesmu tolaik dziedāja kā parastu „dzērājdziesmu” — *[[To Anacreon in Heaven]]*.

1889. gadā „Zvaigžņoto karogu” oficiālai lietošanai pieņēma Jūras kara flote, bet 1916. gadā — arī Baltais nams. 1931. gada 3. martā ASV Kongresa rezolūcijā dziesmu pasludināja par ASV valsts himnu. Pavisam himnai ir četri panti, bet mūsdienās parasti izpilda tikai pirmo pantu.

## Vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
Marseljēza

**„Marseljēza”** ( — 'marsaļietis') ir Francijas valsts himna. Dziesmas mūziku un vārdus 1792. gada 25. aprīlī Strasbūrā sacerēja Klods Jozefs Ružē de Lisls (*Claude Joseph Rouget de Lisle*). Tās sākotnējais nosaukums bija **„Reinas armijas kara dziesma”** (*Chant de guerre de l'Armée du Rhin*). „Marseljēza” ir saistīta ar Franču revolūciju, un agrāk tā bija revolucionāru dziesma.

1917. gadā „Marseljēzas” melodiju ar Pjotra Lavrova sarakstītiem vārdiem par savu valsts himnu pieņēma Krievija ar nosaukumu „Strādnieku marseljēza” ().

## Vārdi

## Atsauces
Rizoīdi

**Rizoīdi** ir īpaši tievi pavedienveidīgi izaugumi, ar kuru palīdzību augi, kam nav sakņu, nostiprinās substrātā, uzņem no tā ūdeni un barības vielas. Ķērpjiem rizoīdi ir lapoņa apakšpusē, kur dažreiz veido biezu filcveidīgu savijumu. Sūnām tos visvairāk sastop stumbra lejasdaļā, bet, ja stumbri guļoši, — stumbra apakšējā pusē (īpaši lapainajām aknu sūnām). Daudzos gadījumos rizoīdi saista atsevišķus sūnu stumbrus vienā velēnā, tā veicinot atmosfēras putekļu un nokrišņu uzkrāšanos un izmantošanu. Sfagniem rizoīdi sastopami tikai attīstības sākumā, bet ļoti ātri atmirst reizē ar apakšējo stumbra daļu, un pēc tam ūdeni un barības vielas tie uzņem ar lapām un stumbra epidermas šūnām.
Slavinājums brīvībai

**„Slavinājums brīvībai”** (, *Ýmnos eis tīn Eleutherían*) ir 158 pantu gara poēma, ko 1823. gadā sarakstīja Dionīsijs Solomoss (*Dionýsios Solomós*), bet mūziku 1828. gadā sacerēja Nikolajs Mancaross (*Nikolaos Mantzaros*). 1864. gadā tā pieņemta kā Grieķijas un 1966. gadā arī kā Kipras valsts himna.

## Vārdi
:Σε γνωρίζω από την κόψη,
:του σπαθιού την τρομερή,
:Σε γνωρίζω από την όψη,
:που με βια μετράει την γη.

:Απ' τα κόκαλα βγαλμένη,
:των Ελλήνων τα ιερά,
:Και σαν πρώτα ανδρειωμένη,
:χαίρε, ω χαίρε Ελευθεριά.

:Εκεί μέσα εκατοικούσες 
:πικραμένη, εντροπαλή, 
:κι' ένα στόμα ακαρτερούσες, 
:Ελα πάλι, να σου πή.

:Αργειε νάλθη εκείνη η μέρα 
:και ήταν όλα σιωπηλά, 
:γιατί τάσκιαζε η φοβέρα 
:Και τα πλάκωνε η σκλαβιά.

:Δυστυχής! Παρηγοριά 
:μόνη σου έμενε να λες
:περασμένα μεγαλεία 
:Και διηγώντας τα να κλαις.

:Και ακαρτέρι, και ακαρτέρι
:φιλελεύθερη λαλιά,
:ένα εκτύπαε τ' άλλο χέρι
:από την απελπισία,

:Κι έλεες: πότε α! Πότε βγάνω! 
:το κεφάλι από τς ερμιές; 
:Και αποκρίνοντο από πάνω 
:κλάψες, άλυσες, φωνές.

:Τότε εσήκωνες το βλέμμα
:μες στα κλάματα θολό,
:και εις το ρούχο σου έσταζ' αίμα,
:πλήθος αίμα Ελληνικό.

:Με τα ρούχα αιματωμένα
:ξέρω ότι έβγαινες κρυφά
:να γυρεύης εις τα ξένα
:άλλα χέρια δυνατά.

:Μοναχή το δρόμο επήρες,
:εξανάλθες μοναχή
:δεν είν' εύκολες οι θύρες, 
:εάν η χρεία τες κουρταλή.

:Φεύγει οπίσω το ποδάρι
:και ολογλήγορο πατεί
:η την πέτρα η το χορτάρι
:που τη δόξα σου ενθυμεί.

:Ταπεινότατη σου γέρνει 
:η τρισάθλια κεφαλή, 
:σαν πτωχού που θυροδέρνει
:κι είναι βάρος του η ζωή.

:Ναι αλλά τώρα αντιπαλεύει
:κάθε τέκνο σου με ορμή
:που ακατάπαυστα γυρεύει
:η τη νίκη η τή θανή

:Απ΄ τα κόκαλα βγαλμένη
:των Ελλήνων τα ιερά
:και σαν πρώτα ανδρειωμένη,
:Χαίρε, ω χαίρε, Eλευθεριά

## Ārējās saites
Firsta Piklera parks

**Firsta Piklera parks**, arī **Mužakovska parks** (, arī *Park von Muskau*, *Muskauer Park*, ) ir lielākais un slavenākais angļu stila parks Vācijā un Polijā. Atrodas robežupes Neises abos krastos, Vācijā — Saksijā un Polijā — Lubušas vojevodistē.

Parka centrs atrodas Bādmuskavā (*Bad Muskau*) — Vācijā, tomēr 2/3 no parka teritorijas kopš 1945.gada atrodas Polijā. Parka kopējā teritorija — 559,9 ha.

Parku no 1815. līdz 1844.gadam izveidoja firsts Hermanis fon Piklers-Muskavs (*Hermann von Pückler-Muskau*) (1785-1871) — vācu augstmanis un apkārtējo zemju īpašnieks. Dzīves pirmajā pusē kalpodams kā militārpersona, pēc pensionēšanās viņš devās uz Angliju, kur interesējās par ainavu arhitektūru. Atgriežoties dzimtajā Bādmuskavā (toreiz Muskavā), viņš finansēja ainavu parka izveidi. Parka izbūvi vadīja izcils ainavu arhitekts Eduards Pecolds (*Eduard Petzold*). Parkā saglabājušās vairākas klasicisma celtnes — Vecā un Jaunā pils, Oranžērija un citas.

2004.gadā parks iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā, kā lieliski saglabājies ainavu parks, kura izveide ietekmējusi ainavu arhitektūras attīstību visā Eiropā, sevišķi pilsētās.

## Ārējās saites

*
Miera baznīcas

**Miera baznīcas** (*Kościoły pokoju*) Svidņicā (Sv. Gara baznīca) un netālu esošajā Javorā (Sv. Trīsvienības baznīca) — vēsturiskas koka (fahtverka) luterāņu baznīcas Polijā, Lejassilēzijas vojevodistē. Baznīca Švidņicā ir lielākā koka baznīca Eiropā (garums — 44 m, platums — 30,5 m, laukums — 1090 m², ietilpība — 7000 cilvēku (3000 sēdvietas)).
Miera baznīcas Svidņicā interjers|thumb|left|200px

Baznīcu nosaukums cēlies no tā, ka tās tika uzceltas XVII gs. vidū pēc Vestfāles miera noslēgšanas, kad Eiropā ieviešas reliģiskās tolerances principi. Pārsvarā luteriskā Silēzija tajā laikā bija katoliskās Hābsburgu impērijas sastāvā. Baznīcas ir īpašas arī ar to, ka tās ir luterāņu baznīcas, kuru interjerā drīzāk izpaužas katolisma principi. Mūsdienās baznīcas tiek uzturētas arī no Vācijas budžeta līdzekļiem, jo luterticīgo skaits draudzēs ir visai neliels.

2001.gadā baznīcas tika iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā Eiropas vēstures un reliģiskās iecietības, kā arī koka arhitektūras pieminekļi.

## Ārējās saites

* www.kosciolpokoju.pl
* www.jawor.pl/miasto/
Klarnete

**Klarnete** ( — ‘mazais klarino’) ir koka pūšamais mūzikas instruments. Klarnete ir mēlīšinstrumets, kas tieks spēlēts ar vienkāršu bambusniedres mēlīti. Pateicoties cilindriskajai caurules formai, klarnetes tembrālajā spektrā ir tikai katra otrā virsskaņa. Šis fakts arī nosaka specifisko klarnetes tembru. Klarnetei ir trīs izteikti reģistri: zemais vidējais un augstais. Skanējuma tembrs katrā no tiem ir atšķirīgs.

Klarnete mūsdienu izpratnē izveidojās 18. gadsimtā un ātri vien nostiprinājās arī simfoniskā orķestra sastāvā. Pateicoties savam plašajam diapazonam un dinamiskajām iespējam, klarnete ir arī ļoti populārs solo un ansambļa instruments. Tiek lietota arī džeza mūzikā (Benijs Gudmens).

Klarnete ir transponējošs instruments. Simfoniskajā orķestrī tiek lietotas *in B* un *in A* klarnetes. Nereti tiek izmantoti arī klarnetei radniecīgie instrumenti: basklarnete, basethorns, klarnete *in Es*.

Latvijā ievērojamākie klarnetisti: Egīls Šēfers, Uldis Lipskis, Mārcis Kūlis, Ints Dālderis, Guntis Kuzma, Mārtiņš Circenis u.c.

## Vēsture
Pirmo klarneti izveidoja Johans Kristofs Denners 18. gs. sākumā. Oriģināli klarnetei bija divi vārstuļi, bet mūsdienās tai ir trīspadsmit. Kopš 18. gs. vidus klarnete tika iekļauta orķestra standartaprīkojumā.

## Skatīt arī
* Mūzikas instrumenti
* Pūšamie mūzikas instrumenti

## Atsauces

## Ārējās saites
Čehijas himna

thumb|right|300px|Dziesmas vārdi un notis
**„Kur ir manas mājas?”** () ir Čehijas Republikas valsts himna. Šī himna tika sarakstīta jau 1860. gadā, taču sākta oficiāli lietot pēc Čehijas neatkarības atgūšanas 1993. gadā.

To sarakstījuši komponists Františeks Škrups (*František Škroup*) un dramaturgs Jozefs Kajetans Tīls (*Josef Kajetán Tyl*) kā daļu no komēdijas *Fidlovačka aneb žádný hněv a žádná rvačka*.

Dziesmai sākotnēji bija vairāki panti, taču pašlaik kā himna tiek lietots tikai pirmais pants. Pārējie panti gadu gaitā ir vai nu pazuduši, vai arī aizmirsti.

## Himna čehu valodā

:1.
:Kde domov můj, kde domov můj?
:Voda hučí po lučinách,
:bory šumí po skalinách,
:v sadě skví se jara květ,
:zemský ráj to na pohled,
:A to je ta krásná země,
:země česká, domov můj,
:země česká, domov můj.

:2.
:Kde domov můj kde domov můj?
:V kraji znáš-li bohumilém
:duše útlé v těle čilém
:mysl jasnou vznik a zdar
:a tu sílu vzdoru zmar
:to je Čechů slavné plémě
:mezi Čechy domov můj
:mezi Čechy domov můj!

## Himnas tulkojums angļu valodā

:1 
:Where is my home, where is my home?
:Water roars across the meadows,
:Pinewoods rustle among crags,
:The garden is glorious with spring blossom,
:Paradise on earth it is to see.
:And this is that beautiful land,
:The Czech land, my home,
:The Czech land, my home.

:2
:Where is my home, where is my home?
:If, in a heavenly land, you have met
:Tender souls in agile frames,
:Of clear mind, vigorous and prospering,
:And with a strength that frustrates all defiance,
:That is the glorious race of Czechs,
:Among Czechs (is) my home,
:Among Czech, my home.

## Himnas tulkojums latviešu valodā

:Kur ir mana dzimtene?
:Kur ir mana dzimtene?
:Ūdens čurkst pa pļavām,
:Mežs šalko uz klintīm,
:Dārzā staro pavasara zieds — 
:Mēs redzam paradīzi uz zemes.
:Tā ir tā skaistā zeme.
:Čehu zeme — mana dzimtene,
:Čehu zeme — mana dzimtene!
Dienvidmazpolijas koka baznīcas

**Dienvidmazpolijas koka baznīcas** (), Karpatu priekškalnu ciematiņos lieliski saglabājušās senās koka arhitektūras pieminekļi — sīko draudžu baznīcas. Sešas no tām 2003. gadā iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Koka baznīcas saglabājušās no vismaz XVI gs. Tās veidotas guļbūves tehnikā un lieliski iederas Karpatu ainavā.

Šo baznīcu arhitektūra sakņojas rutēņu tautas mākslas tradīcijā, un diezgan līdzīga stila celtnes sastopamas arī citur Karpatos (Ukrainā, Slovākijā, Ungārijā un Rumānijā).

Baznīcas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā unikāli koka arhitektūras paraugi, ar vēlmi vēlāk tur iekļaut koka baznīcas no citiem Karpatu apgabaliem.

## Baznīcu UNESCO sarakstā uzskaitījums

* Erceņģeļa Mihaila baznīca (*Kościół par. p. w. św. Michała Archanioła w Binarowej*) — Binarovā (*Binarowa*). Atrodas aptuveni 40 km uz austrumiem no Novi Sončas. Celta ap 1500. gadu.
* Visu svēto baznīca (*Kościół par. p. w. Wszystkich Świętych w Bliznie*) — Bļiznē (*Blizne*). Atrodas aptuveni 30 km uz dienvidiem no Žešovas. Celta 15. gadsimta vidū.
* Erceņģeļa Mihaila baznīca (*Kościół par. p. w. św. Michała Archanioła w Dębnie*) — Denbnā (*Dębno*). Atrodas aptuveni 60 km uz dienvidiem no Žešovas. Celta 15. gadsimta otrajā pusē.
* Dievmātes Debesbraukšanas un Erceņģeļa Mihaila baznīca (*Kościół p. w. Wniebowzięcia Matki Boskiej i Świętego Michała Archanioła w Haczówie*) Hačovā (*Haczów*). Atrodas aptuveni 40 km uz dienvidiem no Žešovas. Celta 15. gadsimta vidū.
* Sv. Leonarda baznīca (*Kościół p. w. św. Leonarda w Lipnicy Murowanej*) Ļipņicā Murovanā (*Lipnica Murowana*). Atrodas aptuveni 40 km uz austrumiem no Krakovas. Celta 15 gadsimta beigās.
* Apustuļu Filipa un Jēkaba baznīca (*Kościół śś. Filipa i Jakuba Apostołów w Sękowej*) Senkovā (*Sękowa*). Atrodas aptuveni 70 km uz dienvidiem no Tarnovas. Celta ap 1520. gadu.

## Ārējās saites

* 
* Polijas koka baznīcas 
* UNESCO ieraksts
Valkas rajons

**Valkas rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR (1949—1990) un Latvijas Republikas (1990—2009) sastāvā. Tas atradās Vidzemes ziemeļu daļā un robežojās ar Alūksnes rajonu, Gulbenes rajonu, Cēsu rajonu, Valmieras rajonu un Igaunijas Republiku. Rajona pārvaldes centrs bija Valka.

## Izveide un reorganizācija
1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālajā reformā **[[Valkas apriņķis]]** tika sadalīts Smiltenes un Valkas rajonos.
1952.—1953. gadā Valkas rajons ietilpa Rīgas apgabalā. 1959. gada 11. novembrī Valkas rajonam tika pievienots Smiltenes rajons. Pēc Latvijas Republikas atjaunošanas 1990. gadā Valkas rajona ciemi tika pārdēvēti par pagastiem.

## Teritoriālais iedalījums (1983)

### Pilsētas
* Smiltene
* Valka
* Strenči

### Pilsētciemats
* Seda

### Ciemi
Bilskas — Blomes — Brantu — Ērģemes — Grundzāles — Jērcēnu — Kārķu — Launkalnes — Palsmanes — Plāņu — Smiltenes — Trikātas — Valkas — Vijciema — Zvārtavas.

## Teritoriālais iedalījums (2008)
### Pilsētas
* Smiltene
* Valka
* Strenči
* Seda ar lauku teritoriju

### Pagasti
Bilskas pagasts — Blomes pagasts — Brantu pagasts — Ērģemes pagasts — Ēveles pagasts — Grundzāles pagasts — Jērcēnu pagasts — Kārķu pagasts — Launkalnes pagasts — Palsmanes pagasts — Plāņu pagasts — Smiltenes pagasts — Trikātas pagasts — Valkas pagasts — Variņu pagasts — Vijciema pagasts — Zvārtavas pagasts.

## Demogrāfija (01.01.2004.)
Rajona iedzīvotāju skaits bija 32 930 (1,4% no Latvijas iedzīvotājiem), darbaspējīgo iedzīvotāju skaits 19 605 (59,5% no iedzīvotāju kopskaita). 22,7 % no iedzīvotājiem bija pensijas vecumā (7480), bet 17,7% bija vecumā līdz 18 gadiem (5845).
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Likvidācija
Saskaņā ar 1998. gadā pieņemto "Administratīvi teritoriālās reformas likumu" un 2008. gada "Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumu" 2009. gada 1. jūlijā Valkas rajons tika likvidēts un tā teritorijā tika izveidoti

* **[[Smiltenes novads (2009—2021)|Smiltenes novads]]**
* **[[Strenču novads]]**
* **[[Valkas novads]]**.

## Atsauces
Blomes pagasts

**Blomes pagasts** ir viena no Smiltenes novada administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada Smiltenes, Brantu un Raunas pagastiem, Cēsu novada Mārsnēnu pagastu un Valmieras novada Trikātas un Brenguļu pagastiem. 

## Daba

### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
* Abuls
** Nigra
*** Mutulīte
**** Zaķīšu grāvis
*** Brantupīte
** Lisa
*** Kaņupīte
****Kameņupīte

#### Ūdenstilpes
Asuāns, Blomes dzirnavu ezers, Muiniešu dzirnavu ezers, Pauru dīķis, Steģu gravas uzpludinājums.

#### Purvi
Lisas purvs.

### Dabas pieminekļi
* Riņģu dižozols (apkārmērs 8,6 m)
* Kreiļu dižozols
* Kreiļu dižkadiķis
* Garoziņas dižpriede
* Dukuļu dižegle
* Pelītes dižvīksna
* Brandavu priede
* Pasaku ozols
* Nigras ielejā — Steģu grava ar dolomīta atsegumiem un Kāļu gravu
* Jeberleja (Mutulītes ieleja)
* Jaunsmiltenes aleja

## Vēsture
Blomes pagasts izveidots 1891. gadā, apvienojot Blomes un Biksējas muižu pagastus. 1920. gada zemes reformas laikā Blomes muižu sadalīja 140 vienībās 2021 ha kopplatībā, Biksējas muižu (*Wilkenpahlen*) 27 vienībās 278 ha kopplatībā, bet Ikšeles muižu (*Uexküllshof*) 17 vienībās 237 ha kopplatībā. 

—1926. gadā tas saukts par **Nigras pagastu**. 1935. gadā pagasta platība bija 64,5 km² un tajā dzīvoja 1254 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Blomes un Mutulītes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Blomes ciems** ietilpis Smiltenes (1949—1959) un Valkas (pēc 1959. gada) rajonos. Blomes ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Mutulītes ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Blomes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Smiltenes novadā.

### Pieminekļi
* Krēsliņu senkapi ("Zelta kalniņš")
* Brāļu draudzes saiešanas nams "Riņģos"
* Blomes muiža
* Blomes - Siļķītes pamatskolas ēka (1881)
* Ķikuļu Jēkaba piemiņas ansamblis (1977)
* piemiņas zīme “Vārpas” (tēlnieks O. Feldsbergs)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Blome]]** (pagasta centrs), Biksēja, Drandi, Jeberi, Purēnieši, Kaiberis, Jāņmuiža. Blome atrodas 8 km no Smiltenes, 25 km no Valmieras un 36 km no Cēsīm.

### Ievērojamas personības
* Ķikuļu Jēkabs (1740—1777), pirmo zināmo laicīga satura dzejoļu autors latviešu valodā
* Jūlijs Pētersons (1880—1945), latviešu rakstnieks.
* Ādolfs Ābele (1889-1967),  latviešu komponists, diriģents, ērģelnieks un mūzikas pedagogs. Latvijas Universitātes studentu kora “Dziesmuvara" diriģents (1927-1944). Komponējis simfoniskos tēlojumus, klavierdarbus, kora un solo dziesmas, tautasdziesmu apdares.
* Andris Marts (1952), latviešu dzejnieks, rakstnieks un komponists.

## Saimniecība
### Transports
Pagastu šķērso autoceļi Smiltene—Valmiera (P18) un Smiltene—Mārsnēni—Liepa.

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Bosnijas un Hercegovinas himna

**Intermeco** ir Bosnijas un Hercegovinas valsts himna. Himna tika pieņemta 1998. gada 10. februārī līdz ar jauna karoga pieņemšanu.

Himnu ir sarakstījis Dušans Šestičs (*Dušan Šestić*), taču šai himnai nav vārdu.
Kalvarja Zebžidovska

**Kalvarja Zebžidovska** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē, apmēram 20 kilometrus uz dienvidrietumiem no Krakovas.

Slavena kā ievērojama svētvieta — otra slavenākā Polijā pēc Čenstohovas. Svētvietā ietilpst bazilika, franciskāņu klosteris un svētceļu parks ar daudzām kapelām, krucifiksiem un citiem objektiem.

1999. gadā komplekss tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā lieliski saglabāts 17. gadsimta manierisma laikmeta reliģiskais komplekss.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kalvārijas Zabžidovskas klostera un sanktuārija mājaslapa
Inda

**Inda** vai **Sinda** (, *Sindhu*; , *Sindh*) ir upe Dienvidāzijā, Indostānas viena no divām galvenajām upēm.

## Etimoloģija
Upe bija zināma senajiem Indijas iedzīvotājiem kā *Sindhu* un persiešiem kā *Hindu*, kas abās valodās nozīmēja ‘robežas upe’. No persiešiem upes nosaukums nonāca pie senajiem grieķiem kā *Indós* (*Ἰνδός* — grieķiem nebija zināma [h] fonēma).

## Ģeogrāfija
Inda sākas Tibetas kalnienē svētā Kailaša kalna ziemeļu nogāzēs; augštecē tiek dēvēta par **Sengekabaphu** () vai **Sengecanpo** (). Plūst rietumu virzienā kā tipiska kalnu upe, kur aizas mijas ar plašām ielejām. Lejpus Gilgitas pietekas izlaužas starp Himalajiem un Hindukušu pa  dziļu aizu; pēc tam pagriežas uz dienvidrietumiem, kur plūst pa tuksnešaino Indas-Gangas līdzenuma ruetumu daļu, veidojot daudzas attekas. Ieplūst Arābijas jūrā, veidojot plašu deltu (ap 8000 km²). Lielākās pietekas ir Šaioka, Gilgita, Kabula (labās) un Satledža (kreisā). Lielākās pilsētas krastos ir Haidarābāda un Sukura.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maldīvijas himna

**Gavmii mi ekuverikan matii tibegen kuriime salaam** ir Maldīvijas Republikas valsts himna.
Tās vārdus sarakstījis Muhameds Džamels Didi (*Mohamed Jameel Didi*). Melodiju ir komponējis Šrilankiešu komponists Pandits Vanakuvatavaduge Dons Amaradeva (*Pandit Wannakuwattawaduge Don Amaradeva*) 1972. gadā.

## Himnas vārdi maldīviešu valodā

:ޤައުމީ މިއެކުވެރިކަން މަތީ ތިބެގެން ކުރީމެ ސަލާމް
:ޤައުމީ ބަހުން ގިނަހެޔޮ ދުޢާ ކުރަމުން ކުރީމެ ސަލާމް
:ޤައުމީ ނިޝާނަށް ޙުރުމިތާއެކު ބޯލަންބައި ތިބެގެން
:އައުދާނަކަން ލިބިގެން އެވާދިދައަށް ކުރީމެ ސަލާމް


:ނަސްރާ ނަސީބާ ކާމިޔާބުގެ ރަމްޒަކަށް ހިމެނޭ
:ފެއްސާ ރަތާއި ހުދާ އެކީފެނުމުން ކުރީމެސަލާމް
:ފަޚްރާ ޝަރަފް ގައުމަށް އެހޯދައިދެއްވި ބަތަލުނަށް
:ޒިކްރާގެ މަތިވެރި ޅެންތަކުން އަޑުގައި ކުރީމެ ސަލާމް
:ދިވެހީންގެނަން މޮޅުވުން އެދިތިބެ ކުރީމެ ސަލާމް

:މިނިވަންކަމާ މަދަނިއްޔަތާ ލިބިގެން މިޢާލަމުގާ
:ދިނިގެން ހިތާމަތަކުން ތިބުންއެދިގެން ކުރީމެ ސަލާމް
:ދީނާއި ވެރިންނަށް ހެޔޮހިތުން ހުރުމަތް އަދާކުރަމުން
:ސީދާ ވަފާތެރިކަންމަތީ ތިބެގެން ކުރީމެ ސަލާމް
:ދައުލަތުގެ އަބުރާ ޢިއްޒަތާ މަތިވެރި އަބަދަށް 
:އައުދާނަވުން އެދި ހެޔޮދުޢާ ކުރަމުން ކުރީމެ ސަލާމް

## Himnas transliterācija latīņu alfabētā

:Gaumee mi ekuverikan matee tibegen kureeme salaam,
:Gaumee bahun gina heyo du'aa kuramun kureeme salaam.
:Gaumee nishaanang hurmataa eku bo lambai tibegen
:Audaanakan libigen e vaa dida-ak kureeme salaam.

:Nasraa nasiibaa kaamyaabu-ge ramzakang himenee
:Fessaa rataai hudaa ekii fenumun kuriime salaam.
:Fakhraa sharaf gavmang e hoodai devvi batalunna'
:Zikraage mativeri lhentakun adugai kuriime salaam.
:Divehiinge ummay kuri arai silmaa salaamatugai
:Divehiinge nan molu vun edai tibegen kuriime salaam.

:Minivankamaa madaniyyataa libigen mi 'aalamugai
:Dinigen hitaamatakun tibun edigen kuriime salaam.
:Dinaai verinnang heyo hitun hurmay adaa kuramun
:Siidaa vafaaterikan matii tibegen kuriime salaam.
:Davlatuge aburaa 'izzataa mativeri vegen abada'
:Audaana vun edi heyo du'aa kuramun kuriime salaam.

## Himnas tulkojums angļu valodā

:We salute you in this national unity.
:We salute you, with many good wishes in the national tongue,
:Bowing the head in respect to the national symbol.
:We salute the flag that has such might ;
:It falls into the sphere of victory, fortune and success
:With its green and red and white together, and therefore we salute it.

:To those heroes who sought out honour and pride for the nation
:We give salute today in auspicious verses of remembrance.
:May the nation of the Maldivian Islanders advance under guard and protection
:And the name of the Maldivian Islanders become great.
:Thus we pledge as we salute.

:We wish for their freedom and progress in this world
:And for their freedom from sorrows, and thus we salute.
:With full respect and heartfelt blessing towards religion and our leaders,
:We salute you in uprightness and truth.
:May the State ever have auspicious honour and respect.
:With good wishes for your continuing might, we salute you.
Somijas himna

thumb|180px|Somijas himnas zviedru versijas (Vårt land) notis. 1863. gads
**Maamme/Vårt land** ir Somijas Republikas valsts himna.
 
Somijā jau ļoti sen ir divas oficiālās valodas - somu un zviedru un daļa iedzīvotāju ir Somijas zviedri, tāpēc arī himna ir divās valodās - somu "Maamme" un zviedru "Vårt land".

Himnas mūziku radijis vācietis Frederiks Paciuss (*Fredrik Pacius*) un vārdus sarakstījis Somijas zviedrs Johans Ludvigs Runebergs (*Johan Ludvig Runeberg*). Pirmo reizi tā tika atskaņota 1848. gada 13. maijā. Oriģinālie vārdi tika sarakstīti jau 1846. gadā, taču netika nodrukāti līdz pat 1848. gadam. Dzejolis bija 11 pantu garš.

Daži somi labprāt vēlētos, lai Somijas valsts himna tiktu mainīta uz Somijas zviedru komponista Jana Sibēliusa *[[Finlandia]]*.

Somijas himnas melodija tiek lietota arī Igaunijas Republikas himnā.

## Himnas vārdi somu valodā "Maamme"
thumb|
:Oi maamme, Suomi, synnyinmaa,
:soi, sana kultainen!
:Ei laaksoa, ei kukkulaa,
:ei vettä, rantaa rakkaampaa
:kuin kotimaa tää pohjoinen,
:maa kallis isien.

:Sun kukoistukses' kuorestaan,
:kerrankin puhkeaa.
:Viel' lempemme saa nousemaan,
:sun toivos', riemus' loistossaan.
:Ja kerran laulus' synnyinmaa,
:korkeemman kaiun saa.

## Himnas vārdi zviedru valodā "Vårt land"

:Vårt land, vårt land, vårt fosterland,
:ljud högt, o dyra ord!
:Ej lyfts en höjd mot himlens rand,
:ej sänks en dal, ej sköljs en strand,
:mer älskad än vår bygd i nord,
:än våra fäders jord!

:Din blomning, sluten än i knopp,
:skall mogna ur sitt tvång.
:Se, ur vår kärlek skall gå opp
:ditt ljus, din glans, din fröjd, ditt hopp.
:Och högre klinga skall en gång
:vår fosterländska sång.

## Himnas vārdi angļu valodā

:Our land, our land, our fatherland,
:Sound loud, O name of worth!
:No mount that meets the heaven's band,
:No hidden vale, no wavewashed strand,
:Is loved, as is our native North,
:Our own forefathers' earth.

:Thy blossom, in the bud laid low,
:Yet ripened shall upspring.
:See! From our love once more shall grow
:Thy light, thy joy, thy hope, thy glow!
:And clearer yet one day shall ring 
:The song our land shall sing.

## Ārējās saites
Zviedrijas himna

**„Tu vecā, tu brīvā”** () ir Zviedrijas Karalistes faktiskā valsts himna, kuras vārdus sarakstījis Rikards Dībeks (*Richard Dybeck*), bet melodija ņemta no kādas zviedru tautasdziesmas.

Dziesmai ir 4 panti, bet parasti dziedāti tiek tikai pirmie divi. Sporta notikumos, tāpat kā Amerikas Savienoto Valstu himnai, parasti tiek dziedāts tikai pirmais pants.

## Vārdi

## Atsauces un piezīmes
Norvēģijas himna

**„Jā, mēs mīlam šo zemi”** () ir Norvēģijas Karalistes valsts himna, kuras vārdus sarakstīja Bjērnstjerne Bjērnsons starp 1859. un 1868. gadu, bet melodiju sacerēja viņa brālēns Rikards Nordrāks (*Rikard Nordraak*).

Pirmoreiz tā tika publiski izpildīta 1864. gada 17. maijā. Šis notikums bija saistīts ar Norvēģijas konstitūcijas 50. gadadienu.

Parasti tiek dziedāts tikai pirmais un divi pēdējie panti.

## Vārdi

## Atsauces
Krievijas himna

thumb|200px|Krievijas himnas notis ar vārdiem
thumbnail|Krievijas himna
**Krievijas Federācijas valsts himna** () ir Krievijas valsts himna.

To pēc jaunievēlētā Krievijas prezidenta Vladimira Putina priekšlikuma pieņēma 2000. gada decembrī. Tā ir bijusī PSRS himna, kurai mūziku komponējis Aleksandrs Aleksandrovs, bet himnas vārdi 2000. gadā tika pārstrādāti, lai atbilstu mūsdienu situācijai, tos sarakstījis Sergejs Mihalkovs. Pirmo reizi šī himna tika atskaņota gadu mijā starp 2000. un 2001. gadu un tā aizvietoja 1993. gadā pieņemto Krievijas himnu — "Patriotisko dziesmu" ().

Saskaņā ar Krievijas likumdošanu visām valdības pārvaldītajām televīzijas kompānijām Krievijas himna ir jāatskaņo divreiz dienā.

## Himnas vārdi krievu valodā un tās tulkojums latviski

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krievu himnu muzejs
Der er et yndigt land

thumb|220px|Dānijas himnas teksts un notis
***Der er et yndigt land*** ir Dānijas Karalistes valsts himna. Dānijai ir divas himnas — valsts un karaliskā. Karalisko himnu izpilda notikumos, kuri ir saistīti ar karalisko ģimeni.

Vārdus 1819. gadā sacerēja Ādams Olenšlēgers (*Adam Oehlenschläger*). Mūziku sakomponēja H.E. Krojers (*H.E. Krøyer*).

## Vārdi

## Skatīt arī
* *[[Kong Christian stod ved højen Mast]]*
Simbioze

[thumb|250px|right|Savstarpējas simbiozes piemērs — [parastā klaunzivs jeb amfiprions un aktīnija]]

**Simbioze** (no grieķu *συμ*, *sym* — 'kopā' un *βίοσίς*, *biosis* — 'dzīvot') bioloģijā ir ilgtermiņa attiecības, kas izveidojušās divām vai vairāk sugām dzīvojot kopā.

## Iedalījums

Šādas attiecības var būt abpusēji labvēlīgas, neitrālas vai neizdevīgas vienam, bet izdevīgas vai neitrālas otram (apzīmē ar +/+).
Mutuālisms ir simbiozes forma, kura abiem organismiem ir savstarpēji nepieciešama.
Komensālisms ir tāda simbiozes forma, kur viens no organismiem iegūst priekšrocības, nenodarot postu otram.
Parazītisms arī ir simbiozes forma.
Piemēram, ķērpji ir mutuālisma piemērs, jo ķērpji sastāv no sēnēm, baktērijām un aļģēm.

## Ārējās saites
* Simbioze: Pārsteidzošais stāsts par sugu sadarbību — Deivids Gonzaless . *TED-Ed* (2012. gada 13. marts).
Stāv Kristiāns pats, kur staltais masts

**„Stāv Kristiāns pats, kur staltais masts”** (, ) ir Dānijas Karalistes karaliskā jeb militārā himna.

Tā pieņemta 1780. gadā, un ir viena no visvecākajām himnām pasaulē. Himnas vārdus sarakstījis Johanness Ēvalds (*Johannes Ewald*) kā balādisku dziesmu lugai „Zvejnieki”. Mūzikas autors nav zināms, bet ļoti iespējams, tās pamatā ir tautas melodija. Himnā apdziedāta Dānijas karaļa Kristiāna IV vīrišķība 1644. gada jūras kaujā starp dāņu un zviedru flotēm, kurā Kristiāns guva ievainojumus, tomēr palika ierindā.

Himnu pirmoreiz izpildīja 1780. gada 27. janvārī no Dānijas Karaliskā teātra skatuves „Zvejnieku” pirmuzvedumā par godu Kristiāna IV pēcnācēja karaļa Kristiāna VII dzimšanas dienai.

Dānijas valsts himna ir *[[Der er et Yndigt Land]]*, bet „Stāv Kristiāns pats, kur staltais masts” tiek atskaņota tikai karaliskās ģimenes klātbūtnē.

## Vārdi

## Atsauces
Sprāgstvielas

[thumb|Sprāgstvielu brīdinājuma zīme [angļu valoda|angliski]]
[thumb|280px|[Sudraba acetilenīds|Sudraba acetilenīda un dzīvsudraba fulmināta eksplozijas (detonācijas) un acetona peroksīda strauja sadegšana (deflagrācija). Detonāciju no sadegšanas var viegli atšķirt pēc spalgās virsskaņas triecienviļņa radītās skaņas. Lai arī acetona peroksīds ir ļoti bīstama sprāgstviela, brīvā veidā izbērts nesablīvēts acetona peroksīds neeksplodē, bet tik strauji sadeg, ka nepaspēj nodarīt bojājumus rokas delnai, uz kuras tas izbērts]]
**Sprāgstvielas** ir vielas, kuras spēj strauji ķīmiski noārdīties, sadalīšanās siltumu izdalot ļoti īsā laika intervālā. Šeit ir aprakstītas ķīmiskās sprāgstvielas. Sprādzienu ir iespējams izraisīt arī ar fizikālām metodēm, piemēram, karsējot ūdeni noslēgtā traukā (tvaika katlā), kodolreakcijās, utt.

## Iedalījums
Sprāgstvielas iedala pēc to sadalīšanās ātruma:
* primārās (iniciējošās) sprāgstvielas: svina azīds, dzīvsudraba fulmināts;
* sekundārās (brizantās) sprāgstvielas: trinitrotoluols, heksogēns u.c.;
* pulveri (sadalās relatīvi lēni): šaujampulveris (visi paveidi), lielākā daļa cieto raķešdegvielu.

Var iedalīt arī pēc ķīmiskā sastāva:
* Oksidētāja un degvielas maisījumi:
:* melnais šaujampulveris (sastāv no kokogless, sēra un kālija nitrāta);
:* sprāgstvielas, kurām pamatā ir amonija nitrāts (amonāls);
:* sprāgstvielas, kurām pamatā ir šķidrais skābeklis (oksilikvīti);
* tīras ķīmiskas vielas:
:* nitroglicerīns, galvenais dinamīta komponents;
:* trinitrotoluols, relatīvi stabila sprāgstviela;
:* nitroceluloze, galvenā mūsdienu šaujampulveru sastāvdaļa;
:* heksogēns, daudzu plastisko sprāgstvielu galvenais komponents.

Organiskās sprāgstvielas pēc to funkcionālajām grupām var iedalīt:
* slāpekli saturošās:
** nitroesteri (slāpekļskābes esteri) (nitroglicerīns, PETN, nitroceluloze);
** nitrosavienojumi (parasti aromātiskie) (trinitrotoluols, pikrīnskābe);
** nitramīni (amīni, kuru aminogrupās viens vai vairāki ūdeņraža atomi aizvietoti ar nitrogrupu)(heksogēns);
* organiskie peroksīdi (acetona peroksīds, HMTD).

Sekundārās sprāgstvielas ir stabilas, tāpēc tās var relatīvi droši ražot un uzglabāt lielos daudzumos, bet ir relatīvi grūti panākt to detonāciju. Primārās sprāgstvielas ir nestabilas, tāpēc tās nevar ražot lielos daudzumos. Primāro sprāgstvielu detonāciju izraisīt ir relatīvi viegli. Šos savienojumus lieto detonatoriem, lai detonētu sekundārās sprāgstvielas.

## Skatīt arī
* Sprādziena trauma
* Uguņošana
* Dūmu pulveris (agrāk šaujampulveris)
* Pirotehnika

## Atsauces

## Ārējās saites
Dombrovska mazurka

**"Dombrovska mazurka"** () jeb **"Poļu leģionu dziesma Itālijā"** (*Pieśń Legionów Polskich we Włoszech*) ir Polijas Republikas valsts himna, kuras vārdu autors ir Juzefs Vibickis (*Józef Wybicki*).

Tā bijusi valsts himna ne tikai Polijā, bet arī Dienvidslāvijā un Bulgārijā.

## Vārdi
Volts

**Volts** (*V*) ir elektriskā sprieguma SI mērvienība, tā nosaukta par godu itāļu fiziķim Alesandro Voltam (1745—1827).

:

:\mbox{V} = \dfrac{\mbox{W}}{\mbox{A}} = \dfrac{\mbox{W} \cdot \mbox{s}}{\mbox{A} \cdot \mbox{s}} = \dfrac{\mbox{J}}{\mbox{C}} = \dfrac{\mbox{N} \cdot \mbox{m} }{\mbox{A} \cdot \mbox{s}} = \dfrac{\mbox{kg} \cdot \mbox{m}^2}{\mbox{A} \cdot \mbox{s}^{3}}

## Ārējās saites