open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sols Perlmuters

**Sols Perlmuters** (; dzimis ) ir ASV astrofiziķis. Kopā ar Ādamu Rīsu un Braienu Šmitu 2011. gadā saņēma Nobela prēmiju fizikā par supernovu pētījumiem. 

Studējis Hārvarda Universitātē un Kalifornijas Universitātē Bērkli. Strādā Lorensa Bērklija nacionālajā laboratorijā un ir fizikas profesors Kalifornijas Universitātē Bērkli.

1998. gadā, Perlmuters, Rīss un Šmits, veicot supernovu pētījumus, atklāja Visuma izplešanās paātrināšanos, aprēķināja izplešanās ātrumu un enerģijas blīvumu kosmosā. Par šo atklājumu viņi 2006. gadā saņēma Šova prēmiju astronomijā (*Shaw Prize*), kas tiek uzskatīta par "Austrumu Nobela prēmiju". Vēlāk, 2011. gadā viņi tika apbalvoti ar Nobela prēmiju fizikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dens Šehtmans

**Denjels Šehtmans** (, *Daniel Shechtman*; dzimis ) ir Izraēlas ķīmiķis.

Strādā Izraēlas Tehnoloģiju institūtā Haifā, ASV enerģijas departamentā un Aiovas štata universitātē. Tāpat strādājis arī ASV Nacionālajā standartu un tehnoloģijas institūtā.

2011. gadā viņš saņēma Nobela prēmiju ķīmijā par kvazikristālu atklāšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija 
* Nobela prēmijas profils
Atkinsons

**Atkinsons** ( — 'Atkina dēls'; sieviešu dzimtē Atkinsone) ir angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Kems Atkinsons (*Cam Atkinson*; 1989) — amerikāņu hokejists;
* Kenijs Atkinsons (*Kenny Atkinson*; 1967) — ASV basketbola treneris; 
* Rovans Atkinsons (*Rowan Atkinson*; 1955) — britu komiķis.
Seksuālais fetišisms

**Seksuālais fetišisms** ir seksuāla uzvedība, kā pamatā ir seksuālā uzbudinājuma ierosinājums, ko cilvēks saņem no fiziskiem objektiem vai īpašām situācijām. Objekti vai situācijas, kas rada šādu uzbudinājumu, tiek sauktas par *fetišiem*. Visbiežāk fetišisma objekti ir kādas specifiskas ķermeņa daļas vai apģērbs. Neskatoties, ka seksuālais fetišisms ir plaši izplatīta cilvēka dzimumdzīves sastāvdaļa, lielākā daļa tā veidi tiek saistīti ar seksuālajām novirzēm.

Seksuālajam fetišismam pastāv dzimumu diference — vīriešiem tas raksturīgs daudz biežāk nekā sievietēm.

## Atsauces

## Literatūra

* 
* 
* 
* 
*
Krēsla (grāmatu sērija)

**Krēsla** ir amerikāņu rakstnieces Stefanijas Meieres sarakstītā grāmatu sērija, kas iepazīstina ar septiņpadsmitgadīgās Izabellas Svonas un vampīra Edvarda Kalena mīlas stāstu. Galvenā varone Izabella "Bella" pēc tam, kad viņas māte apprecas otrreiz, dodas pie tēva uz Forksu.
Granada (nozīmju atdalīšana)

**Granada** var būt:
* Granada — pilsēta Spānijā, Andalūzijā;
* Granadas province — province Spānijā, Andalūzijā;
* Granada — pilsēta Nikaragvā;
* Granada — pilsēta Kolumbijā;
* *[[Granada CF]]* — Spānijas futbola klubs, bāzējās Granadā.

## Skatīt arī
* Granadas ezers — Nikaragvas ezera cits nosaukums
Mar Dulce

**Mar Dulce** var būt:
* Mar Dulce — Bajofondo izdots mūzikas albums;
* Nikaragvas ezers — ezers Centrālamerikā;
* Laplata — upe Dienvidamerikā.
Rītausma (grāmata)

**"Rītausma"** (*Breaking Dawn*) ir ceturtā un pēdējā grāmata Stefanijas Meieres "Krēslas" sērijā, kas ir stāsts par astoņpadsmitgadīgo Izabellu Svonu un vampīru Edvardu Kalenu. Grāmata ir sadalīta trīs daļās: pirmā un trešā rakstīta no Bellas skatupunkta, savukārt otrā — no Džeikoba Bleka. Grāmata iznāca 2008. gadā, taču latviskais tulkojums tika izdots . Pēc grāmatas motīviem ir tikusi uzņemta filma, kas divās daļās tika izdota 2011.—2012. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Stefanijas Meieres oficiālā mājaslapa 
* "Krēslas" sērijas oficiālā mājaslapa
Mastodon

***Mastodon*** ir amerikāņu smagā metāla mūzikas grupa no Atlantas ASV. Tās sastāvā pašlaik spēlē Trojs Sanderss (vokāls, basģitāra), Brents Hindss (vokāls, elektriskā ģitāra), Bills Keliers (bekvokāls, elektriskā ģitāra), Brens Deilors (vokāls, bungas).

Grupa līdz šim ir izdevusi septiņus studijas albumus. Pēdējais no tiem — *[[Emperor of Sand]]* — tika izdots 2017. gadā.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *[[Remission]]* (2002)
* *[[Leviathan (albums)|Leviathan]]* (2004)
* *[[Blood Mountain]]* (2006)
* *[[Crack the Skye]]* (2009)
* *[[The Hunter]]* (2011)
* *[[Once More 'Round the Sun]]* (2014)
* *[[Emperor of Sand]]* (2017)
**[[Hushed and Grim]]* (2021)

### Koncertalbumi
* *[[Live at the Aragon]]* (2011)
* *Live at Brixton* (2014)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Savao Kato

**Savao Kato** (, *Katō Sawao*, *Sawao Kato*; dzimis ) ir bijušais japāņu vingrotājs. Viņš ir viens no visu laiku veiksmīgākajiem Olimpisko spēļu dalībniekiem — trijās Olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis astoņas zelta medaļas.

Pirmajās Olimpiskajās spēlēs 1968. gadā Mehiko viņš izcīnīja zelta medaļu Japānas izlases sastāvā komandu sacensībās, individuālajās sacensībās un brīvajās kustībās. Tāpat viņš izcīnīja bronzu vingrojumā uz riņķiem. Nākamajās Olimpiskajās spēlēs 1972. gadā Minhenē japānis izcīnīja vēl trīs olimpiskos čempiontitulus: komandu sacensībās, individuālajās sacensībās un līdztekās. Tāpat izcīnīja sudrabu vingrojumā uz vingrošanas zirga un uz stieņa. Savās pēdējās Olimpiskajās spēlēs 1976. gadā Monreālā izcīnīja divas zelta medaļas (komandu sacensībās un līdztekās) un sudraba medaļu individuālajās sacensībās.

Viņš ir viens no astoņiem sportistiem, kas Olimpiskajās spēlēs spējuši izcīnīt vismaz 8 zelta medaļas. Tāpat S. Kato ir Japānas medaļām bagātākais sportists un medaļām bagātākais vīriešu vingrotājs.

## Ārējās saites
Tomass Peins

**Tomass "Toms" Peins** (; dzimis , miris ) bija rakstnieks, pamfletists, radikālis, izgudrotājs, intelektuālis, revolucionārs un viens no ASV pamatlicējiem.

Dzimis Lielbritānijā, taču 1774. gadā pārcēlās uz Ameriku, kur piedalījās Amerikas revolūcijā. 1776. gadā publicēja pamfletu par ASV neatkarību "Kopības izjūta". Tāpat piedalījās arī Franču revolūcijā.

## Ārējās saites

* Biogrāfija 
*
Peins

**Peins** ir angļu izcelsmes uzvārds.

Personas ar šādu uzvārdu:

* Aleksandrs Peins (*Alexander Payne*; dzimis 1961. gadā) — amerikāņu kinorežisors un scenārists;
* Džons Peins (*John Paine*; 1871—1951) — amerikāņu sporta šāvējs, olimpiskais čempions;
* Liams Peins (*Liam Payne*; 1993—2024) — angļu dziedātājs un dziesmu autors;
* Samners Peins (*Sumner Paine*; 1868—1904) — amerikāņu sporta šāvējs, divu olimpisko medaļu ieguvējs 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs;
* Tomass Peins (*Thomas Paine*; 1737—1809) — angļu izcelsmes amerikāņu rakstnieks, pamfletists, radikālis, izgudrotājs, intelektuālis, revolucionārs un viens no ASV pamatlicējiem.
Tūmass Transtrēmers

**Tūmass** jeb **Tomass Transtrēmers** (;  — ) bija zviedru dzejnieks. Viņa darbi ir tulkoti vairāk nekā 60 valodās, tai skaitā latviešu.

Viņa pirmais darbs (dzejoļu krājums "17 dzejoļi") tika laists klajā 1954. gadā. Viņš ir visvairāk tulkotais zviedru pēckara dzejnieks.

2011. gadā viņš saņēma Nobela prēmiju literatūrā par "darbiem ar piesātināto, dzidro izteiksmes veidu, kas sniedz jaunu skatu uz realitāti".

## Grāmatas latviešu valodā
* *Atmiņas mani redz*. Dzejas izlase. Sast. S. Elsberga. Rīga: Jumava, 1999.
* *Dzeja*. Kopotā dzeja. Atdz. J. Kronbergs un G. Godiņš. Rīga: Mansards, 2011.
* *Atmiņas mani redz*. Memuāri. Tulk. J. Kronbergs. Rīga: Mansards, 2011.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Oficiālā mājaslapa
1224. gads

**1224. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās pirmdienā.

## Notikumi
* janvāris — Livonijas krusta kari: notika karagājiens uz Hariju un Jervu.
* 15. augusts — Livonijas krusta kari: notika Tērbatas kauja.
* no 15. augusta līdz 29. septembrim — Asīzes Francisks saņem stigmatus jeb Kristus brūču zīmes.

### Nezināms datums
* Tika izveidota Tērbatas bīskapija (iepriekš pazīstama kā Igaunijas bīskapija).

## Dzimuši

## Miruši
* 30. aprīlis — Bernhards no Lipes, viens no Livonijas krusta karu karavadoņiem (dzimis ap 1140.)
* augusts — Vetseke, Kokneses ķēniņš
Dankans Kīts

**Dankans Kīts** (; dzimis ) ir bijušais profesionāls kanādiešu hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijušais Kanādas hokeja izlases dalībnieks. 16. sezonas pārstāvēja NHL klubu Čikāgas "Blackhawks", un vienu sezonu spēlēja Edmontonas "Oilers" vienībā. Kīts tiek saukts par vienu no "100 Labākajiem spēlētājiem NHL vēsturē".

## Spēlētāja karjera
Studējis Mičiganas štata universitātē. 2002. gada NHL draftā viņu Čikāgas "Blackhawks" izraudzījās ar kopējo 54. kārtas numuru. Pēc draftēšānas vairākas sezonas spēlējis WHL un AHL. Debitējis "Blackhawks" 2005.—2006. gada sezonā.

Karjeras laikā piedalījies četrās NHL Visu zvaigžņu spēlēs (2008, 2011,2015, 2017 ). 2010. gadā izcīnīja Džeimsa Norisa balvu kā līgas labākais aizsargs, tika iekļauts NHL simboliskajā pirmajā izlasē. 2010. un 2013. gadā kopā ar "Blackhawks" izcīnīja Stenlija kausu. 2014. gadā otro reizi karjerā Kīts ieguva Džeimsa Norisa balvu. 2015. gadā jau trešo reizi kopā ar "Blackhawks" izcīnīja Stenlija kausu. Kīts bija sērijas izšķirošo vārtu autors, kā arī kā izslēgšanas spēļu vērtīgākais spēlētājs ieguva Kona Smita balvu.
2021. gada jūlijā tika aizmainīts uz citu NHL klubu Edmontonas "Oilers", kurā nospēlēja vienu sezonu. 2022. gada 8. jūlijā pēc sezonas beigām paziņoja par spēlētāja karjeras beigām.

Kanādas izlases sastāvā kļuvis par 2010. un 2014. gada olimpisko čempionu, izcīnījis sudraba medaļu 2008. gada Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ādolfs Mencels

**Ādolfs Frīdrihs Erdmanis fon Mencels** (; dzimis , miris ) bija vācu gleznotājs un grafiķis. Viens no redzamākajiem un ražīgākajiem XIX gadsimta vācu māksliniekiem. Ieguvis plašu atzinību savas dzīves laikā.

Kaut arī dzimis Breslavā (mūsdienu Polijā, tolaik Prūsijā), jau agrā jaunībā kopā ar ģimeni pārcēlās uz Berlīni, kur nodzīvoja līdz savai nāvei 1905. gadā, vairākkārt gan dodamies ceļojumos. Sešus mēnešus mācījies Berlīnes Mākslas akadēmijā, Mencels citu mākslas izglītību nav ieguvis.

Pēc tēva nāves 1833. gadā mantoja tēva litogrāfijas darbnīcu, un, lai nopelnītu iztiku, veica visdažādākos darbus — zīmēja ielūgumus, ēdienkartes utt. 1833. gadā publicēja pirmo darbu — ilustrācijas Gētes dzejolim. No 1839. līdz 1842. gadam publicēja apmēram 400 zīmējumu, lielākoties kokgrebuma tehnikā. Pēc 1850. gada Mencels radīja vēsturiskās gleznas, veltītas Frīdriha Lielā laikam. Pievērsās arī citu žanru glezniecībai (sevišķi sadzīves žanram). Miris 1905. gadā un izvadīts greznā bēru ceremonijā, piedaloties imperatoram.
## Gleznu izlase

Adolph von Menzel - A Flute Concert of Frederick the Great at Sanssouci - WGA15051.jpg|Flautas koncerts Sansusī. 1852.g.
At the beer garden (1883) - Adolf Friedrich Erdmann von Menzel (Museum Georg Schäfer).jpg|Alus dārzā. 1883.g.
MenzelAdolph Ballsouper02.JPG|Vakariņas ballē. 1878.g.
Adolph von Menzel - Auf der Fahrt durch schoene Natur 1892.jpg|Izbrauciens skaistajā dabā. 1892.g.
Adolph Menzel - Eisenwalzwerk - Google Art Project.jpg|*Dzelzs velmēšana* 1875.g.


## Ārējās saites

* Mencela darbi ''zeno.org''
Mencels

**Mencels** var būt:

* Ādolfs Mencels (*Adolph von Menzel*, 1815—1905) — vācu mākslinieks
* Jirži Mencels (*Jiří Menzel*, 1938—2020) — čehu kinorežisors
Konservatīvā partija (Apvienotā Karaliste)

**Konservatīvā partija** () ir centriski labēja politiskā partija Apvienotajā Karalistē. Partija tika dibināta 1834. gadā, savukārt 1678. gadā tika dibināta tās priekšgājēja Toriju partija. Partijas vadītāja ir opozīcijas līdere Kemi Beidnoka. Pašlaik Konservatīvā partija atrodas opozīcijā ar 121 vietu no 650 parlamenta apakšnamā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Partijas oficiālā mājaslapa
Ferdinands Lasalls

**Ferdinands Lasalls** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes vācu jurists, viens no Vācijas sociāldemokrātijas pamatlicējiem.

Dzimis Breslavā, Prūsijā (mūsdienās Vroclava, Polijā) bagāta ebreju tirgotāja ģimenē. Lai arī tēvs gribēja sūtīt dēlu mācīties komerciju Leipcigā, tomēr Ferdinands Lasalls izvēlējās studēt filoloģiju un filozofiju Breslavas, vēlāk Berlīnes universitātēs. 1845. gada beigās Lasalls satika kādu bagātu šķirtu grāfieni, kurai kā jurists palīdzēja desmit gadus ilgā tiesas prāvā par īpašuma tiesībām.

1848. gadā Lasalls jau bija redzams sabiedrisks darbinieks, radikālās avīzes *[[Neue Rheinische Zeitung]]* līdzstrādnieks (tajā darbojās arī Kārlis Markss un Frīdrihs Engelss). Piedalījās 1848. gada revolūcijā Vācijā, tāpēc vēlāk viņam tika liegta iespēja uzturēties Berlīnē.

1859. gadā atgriezās Berlīnē, kur iesaistījās Prūsijas politiskajā dzīvē, iestādamies par vispārējām vēlēšanu tiesībām. Kaut arī Lasalls bija Komunistu savienības biedrs, viņš bija opozīcijā Marksa un Engelsa uzskatiem. 1863. gadā Leipcigā Lasalls nodibināja Vispārējo Vācu strādnieku asociāciju (*Allgemeiner Deutscher Arbeiterverein*, ADAV), kas bija pirmā Vācijas strādnieku politiskā partija un Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas priekštece.

1864. gadā, atrazdamies Šveicē, iemīlējās kādā 16 gadus vecā meitenē, vācu diplomāta meitā. Tomēr tēvs pretojās laulībām, par līgavaini izvēlēdamies kādu Valahijas augstmani - Rakovicas princi. Lasalls izsauca princi uz dueli. Duelis notika  Ženēvas pievārtē un Ferdinands Lasalls tajā tika nošauts. Apglabāts dzimtajā Breslavā.

## Ārējās saites

* Ferdinands Lasalls ''Zeno.org''
Leiboristu partija (Apvienotā Karaliste)

**Darba (Leiboristu) partija** () ir centriski kreisa politiskā partija Apvienotajā Karalistē. Partija tika dibināta 20. gadsimta sākumā. Partijas vadītājs ir Kīrs Stārmers. Pašlaik (2024. g.) Darba partija Parlamenta apakšnamā ir lielākā partija ar 411 vietām no 650. Laika posmā no 1997. līdz 2010. gadam Leiboristu partijai bija vairākums parlamentā. Šajā laikā Apvienotās Karalistes premjerministri bija leiboristi Tonijs Blērs un Gordons Brauns.

Kopš 2010. gada Leiboristu partija ir Lielbritānijas lielākā partija pēc biedru skaita.

## Vēsture
Leiboristu partija radās 19. gadsimta beigās kā atbilde uz strādnieku kustības nepieciešamību pēc politiskās pārstāvniecības. 1900. gada 27. februārī vairākas strādnieku grupas, arodbiedrības un sociālistu organizācijas nodibināja Leiboristu pārstāvniecības komiteju (*Labour Representation Committee*), kas bija tiešs Leiboristu partijas priekšgājējs.

1906. gadā Leiboristu pārstāvniecības komiteja kļuva par Leiboristu partiju un ieguva 29 vietas Parlamentā. 

1918. gadā partija pieņēma jaunu konstitūciju, kuras mērķis bija sociālistiskas valsts izveide. 1924. gadā Ramzejs Makdonalds kļuva par pirmo leiboristu premjerministru, taču viņa valdība ilga tikai dažus mēnešus. 1929. gadā Makdonalds atkal kļuva par premjerministru, taču Lielās depresijas izraisītā politiskā krīze noveda pie partijas šķelšanās.

Pēckara gados, sākot no 1945. gada, Leiboristu partija, vadīta Klementa Etlija, uzvarēja parlamenta vēlēšanās un ieviesa plašas sociālās reformas, tostarp Nacionālo veselības dienestu (NHS), sociālās drošības sistēmu un nacionalizāciju dažādās nozarēs. No 1951. līdz 1979. gadam partija vairākkārt mainīja valdību ar Konservatīvo partiju, un Leiboristu valdības vadīja Harolds Vilsons un Džeimss Kalahans, ieviešot dažādas sociālas un ekonomiskas reformas.

Tečeres un Meidžora ēras laikā no 1979. līdz 1997. gadam Leiboristu partija pavadīja ilgstošu laiku opozīcijā, kamēr Margaretas Tečeres un Džona Meidžora konservatīvas valdības dominēja. Partija arī grūti pielāgojās mainīgajai politiskajai videi.

Jaunā Leiboristu partija sākās 1994. gadā, kad Tonijs Blērs kļuva par partijas vadītāju un ieviesa "Jauno leiboristu" politiku, kas vairāk pievērsās centriskai un tirgus orientētai pieejai. 1997. gadā Leiboristu partija uzvarēja vēlēšanās ar lielu pārsvaru, un Blērs kļuva par premjerministru, ieviešot dažādas reformas, tostarp konstitucionālās un sociālās reformas. 2007. gadā Gordons Brauns kļuva par partijas vadītāju un premjerministru, taču viņa laiks bija apzīmēts ar ekonomisko krīzi.

2010. gadā Leiboristu partija zaudēja vēlēšanās, un vadību pārņēma Eds Milibands. 2015. gadā Milibands atkāpās, un partijas vadību pārņēma Džeremijs Korbins, kura vadībā partija piedzīvoja ideoloģiskas izmaiņas uz kreisāku pozīciju. 2019. gadā Korbins atkāpās pēc vēlēšanu sakāves, un partijas vadību pārņēma Kīrs Stārmeris, kurš mērķē uz partijas atjaunošanu un centrisma virzienu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Partijas oficiālā mājaslapa
Fraternitas Imantica

alt=Studentu korporācijas "Fraternitas Imantica" krāsu vairodziņš un cirķelis.|thumb|357x357px|"Fraternitas Imantica" krāsu vairodziņš un cirķelis
***Fraternitas Imantica*** ir pirmā Latvijas studentu korporācija, ko pēc Latvijas okupācijas nodibināja pie Baltijas Universitātes 1947. gadā.

## Dibināšana un sākotnējā darbība

Dibināta 1947. gada 18. februārī Baltijas Universitātē (BU) Pinnebergā, Vācijā. Gadu vēlāk garantēts A!K!K! pie Selonijas. 1949. gada 16. septembrī uzņemta Latvijas Korporāciju Apvienībā (L!K!A!). Pēc BU slēgšanas 1949. gada 30. septembrī un vadlīniju pieņemšanas darbībai tālākā emigrācijā, sākotnējais aktīvā konventa posms noslēdzās 1949. gada 24. oktobrī.

## Imantieši pasaulē

Brīvās pasaules augstskolās imantieši atjaunoja studijas un sākās globālā korespondences konventa darbības posms. ASV/Kanādā, Austrālijā/Jaunzēlandē un Eiropā nodibinātās internās kopas atsāk jaunu locekļu uzņemšanu 1953. gada rudens semestrī. 25 gadu dibināšanas atceres svētku ārkārtējā konventā Milvokos, ASV, pieņem jaunas vadlīnijas globālai darbībai. *Fraternitas Imantica* prezidē L!K!A! (ar sēdekli Ņujorkā) 1957./1958. un 1976./1977. gados. Globālais korespondences konvents (G!K!K-ts) darbību pārtrauc 1999. gada 4. septembrī. 

## Atjaunošana Latvijā
 
Ar 1990. gada 13. jūliju, kad uzņēma pirmo locekli Rīgā, sākās darbība Latvijā. Gadu vēlāk korporācija akreditēta pie Latvijas Lauksaimniecības Universitātes, uzņemta Prezidiju Konventā un iegādāts īpašums Jelgavā - Kungu ielā 8. 1995. gadā reģistrēta Tieslietu ministrijā. 1997. gada 18. maijā korporācijas ģenerālsapulce Latvijā atjauno aktīvo konventu. 2007. gada 18. novembrī noslēgts karteļlīgums ar *[[Gersicania]]*. 
Filistru biedrība. Pēc Filistru Biedrības (F!B!) statūtu pieņemšanas G!K!K!-tā, F!B! darbība Latvijā (ar kopu ASV/Kanādā) sākās 1999. gada 20. februārī. Reģistrēta Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistrā.

## Mērķi

* uzņemt latviešu tautības studentus un audzināt viņus buršu garā;
* sniegt saviem locekļiem iespējamo morālo un materiālo atbalstu, kā arī izveidot un nostiprināt viņu starpā īstu draudzību; 
* izkopt savu locekļu nacionālo garu un sabiedrisko stāju, kā arī stiprināt goda prāta izpratni, pienākuma apziņu un vienprātību; 
* kārtot un vadīt akadēmiskās jaunatnes sabiedrisko dzīvi. 

## Devīzes un krāsas

Svešumā tēvzemei!, Lai zobens nesarūs!, *Scientiae, populo, patriae*!
Sākotnējās krāsas: sarkans-balts-zelts; *[[Lettonia]]*’i iebilstot, 1949. gada 16. septembrī mainītas uz sarkans-zelts-balts.

## Biedri

* Dibinātāji: 24; 
* 1949. gadā : 57; 
* 4 goda filistri: pulkvedis Kārlis Lobe, paidagogs Ansis Dreimanis, virspulkvedis Artūrs Silgailis, sabiedrisks darbinieks Jānis Riekstiņš; 
* 2008. gadā: fil!fil! 124, com!com! 34; kr!kr! 13.
* Periodiskie izdevumi. „Svešumā Tēvzemei” (1952 – 1972) un krustdēlu satīra „Svīķis”.

## Atrašanās vieta
K!Dz! : Kungu ielā 8, Jelgavā, Latvijā.

## Avoti
Fr! Imantica arhīvs.

## Ārējās saites

* Fraternitas Imantica mājas lapa
* Studentu korporāciju Prezidiju Konventa P!K! mājas lapa
Roberts Saakjancs

**Roberts Saakjancs** (; dzimis  Baku Azerbaidžānas PSR, miris  Erevānā Armēnijā) bija armēņu un padomju animācijas mākslinieks.

Mācījies Armēnijas Pedagoģiskajā institūtā. No 1970. gada strādā kinostudijā *[[Armenfilm]]* par multiplikācijas mākslinieku, no 1972. gada — par režisoru. Viņš ir arī praktiski visu savu filmu scenāriju autors un inscenētājs. Radošās darbības laikā izveidojis ap 30 animācijas filmu, ap 70 mūzikas klipus Armēnijas un Krievijas TV kanāliem, kā arī bijis līdzautors citām *Armenfilm* uzņemtajām animācijas filmām. Pazīstamākās Saakjanca animācijas filmas ir pēc Ovanesa Tumanjana pasaku motīviem veidotais cikls «Kurš izstāstīs blēņu stāstu?» («Kikoss», «Runājošā zivs» u.c.), kā arī fantāzija par armēņu tautas pasaku tēmu «Zilajā jūrā, baltajās putās».

Saakjanca filmas apbalvotas vairākos kinofestivālos kā bijušajā PSRS, tā arī Francijā, Itālijā, Spānijā, Vācijā un Japānā. 1987. gadā ieguvis Armēnijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbinieka goda nosaukumu, 2008. gadā — Armēnijas Tautas mākslinieka goda nosaukumu.

Miris 2009. gada 24. septembrī pēc smagas sirds aortas aneirismas operācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* In memory of Robert Sahakyants
1366. gads

**1366. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 26. oktobris — 0,0229 ua attālumā no Zemes palidoja garām Tempela—Tatla komēta.

### Nezināms datums
* Lietuvā sāka lietot mūsdienu Lietuvas ģerbonim līdzīgu heraldiku.
* Savojas grāfs Amadejs VI organizēja pirmo krusta gājienu Bizantijas atbalstam pret Osmaņu impēriju. Viņam izdevās turkus padzīt no visām teritorijām Eiropā, izņemot Galipoli pussalu.

## Dzimuši
* 3. aprīlis — iespējams Henrijs IV Lankasters, Anglijas karalis (miris 1413.)

## Miruši
* *nezināms datums*
** Jaunutis, Lietuvas dižkunigaitis (dzimis ap 1300.)
1354. gads

**1354. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās trešdienā.

## Notikumi
* 4. decembris — Joans VI Kantakuzins (*Ἰωάννης ΣΤʹ Καντακουζηνός*) tika gāzts no Bizantijas līdzimperatora troņa.

### Nezināms datums
* Osmāņu sultāna Orhana I vadībā turki ieņēma bizantiešu pilsētu Gallipoli un pirmo reizi iekaroja teritorijas Eiropā.
* Noslēdzās vairākus gadus ieilgušie Dānijas karaļa Valdemāra IV iebrukumi Ziemeļvācijas zemēs.
* Ivans Joanovičs kļuva par Maskavijas kņazu. 
* Dibināta Rīgas Lielā ģilde.

## Dzimuši
* *nezināms*
** Bajezids I, Osmaņu impērijas sultāns (miris 1403.)
* *iespējams*
** Šķirgailis, lietuviešu aristokrāts (miris 1397.)

## Miruši
Neikšāns

**Neikšāns** var būt:
* Andis Neikšāns — latviešu autosportists;
* Arturs Neikšāns — šahists;
* Māris Neikšāns — latviešu autosportists.
Elēna Džonsone Sirlīfa

**Elēna Džonsone Sirlīfa** (*Ellen Johnson Sirleaf*; dzimusi ) ir Libērijas politiķe, bijusī Libērijas prezidente. Prezidentes amatā bija no 2006. gada 16. janvāra līdz 2018. gada 22. janvārim. Laika posmā no 1979. līdz 1980. gadam viņa bija valsts finanšu ministre, kad Libērijā notika valsts apvērsums. Pēc tam viņa atstāja Libēriju un darbojās dažādās finanšu institūcijās.

Kandidēja 1997. gada prezidenta vēlēšanās, taču ierindojās 2. vietā. Tika ievēlēta 2005. gada vēlēšanās un 2006. gada 16. janvārī sāka pildīt Libērijas prezidentes amata pienākumus. Viņa bija pirmā un vienīgā ievēlētā valsts vadītāja Āfrikā. Tika pārievēlēta 2011. gada vēlēšanās. 2017. gada vēlēšanās vairs nevarēja kandidēt, jo jau bija servējusi divus termiņus.

2011. gadā kopā ar Leimahu Gbovī un Tevekulu Kermānu saņēma Nobela miera prēmiju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija 
* Libērijas opozīcija par Džonsones-Sērlīfas Nobela miera prēmiju
* Elēnas Džonsones Sirlīfas biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Leimaha Gbovī

**Leimaha Gbovī** (*Leymah Roberta Gbowee*) ir libēriešu miera aktīviste. Viņa bija miera kustības organizatore, kas 2003. gadā ļāva izbeigt otro Libērijas pilsoņu karu. 2011. gadā kopā ar Elēnu Džonsoni Sirlīfu un Tevekulu Kermānu saņēma Nobela miera prēmiju par "nevardarbīgo cīņu par sieviešu drošību un par sieviešu tiesībām pilnā mērā piedalīties miera veidošanas darbā".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Leimahas Gbovī biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Skandināvijas autodroms

**Skandināvijas autodroms** ir 4 kilometrus gara sacīkšu trase, kas atrodas Zviedrijā, Anderstorpā. Trasi uzbūvēja 1968. gadā, nosusinot vietējo purvāju. Trases garākā taisne arī tika izmantota kā skrejceļš lidmašīnām. Atšķirībā no daudzām citām trasēm, boksu celiņš atrodas apļa pusceļā nevis kā ierasts starta — finiša taisnē. 1970. gados šajā trasē tika aizvadīti seši *[[Formula 1]]* sacīkšu posmi, taču pēc zviedru F1 pilota Ronija Petersona bojāejas 1978. gadā interese par sacīkstēm Zviedrijā saruka. Mūsdienās trasi izmanto vietēja līmeņa sacīkstēm.

## Skatīt arī
* F1 trašu saraksts
Tevekula Kermāna

**Tevekula Kermāna** () ir jemeniešu cilvēktiesību aktīviste, žurnāliste, politiķe. Viņa pārstāv *Al-Islah* partiju. 2005. gadā dibināja "Sieviešu žurnālistu grupu bez važām" un ir arī šīs grupas vadītāja. 2011. gadā kopā ar Elēnu Džonsoni Sirlīfu un Leimahu Gbovī saņēma Nobela miera prēmiju par "nevardarbīgo cīņu par sieviešu drošību un par sieviešu tiesībām pilnā mērā piedalīties miera veidošanas darbā".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nobela prēmijas profils
Alkšņi

**Alkšņi** (*Alnus*) ir bērzu dzimtas ģints, kurā ir apvienotas aptuveni 30 sugas. Alkšņu ģints sugas ir izplatītas Ziemeļu puslodes mērenajā joslā un Andu kalnos Dienvidamerikā.

Latvijā ir izplatītas divas alkšņu sugas: melnalksnis un baltalksnis.

## Sistemātika
Alkšņu ģintī izšķir trīs apakšģintis: alkšņu apakšģinti, paalkšņu apakšģinti un *Alnus subg. Clethropsis*.
* ģints alkšņi (*Alnus*)
** apakšģints alkšņi (*Alnus subg. Alnus*)
*** suga baltalksnis (*Alnus incana*)
*** suga melnalksnis (*Alnus glutinosa*)
*** suga sarkanais alksnis (*Alnus rubra*)
*** suga *[[Alnus acuminata]]*
*** suga *[[Alnus cordata]]*
*** suga *[[Alnus cremastogyne]]*
*** suga *[[Alnus firma]]*
*** suga *[[Alnus formosana]]*
*** suga *[[Alnus japonica]]*
*** suga *[[Alnus jorullensis]]*
*** suga *[[Alnus mandshurica]]*
*** suga *[[Alnus orientalis]]*
*** suga *[[Alnus pendula]]*
*** suga *[[Alnus rhombifolia]]*
*** suga *[[Alnus serrulata]]*
*** suga *[[Alnus subcordata]]*
** apakšģints paalkšņi (*Alnus subg. Alnobela*)
*** suga zaļais paalknis (*Alnus viridis*)
** *Alnus subg. Clethropsis*
*** suga piejūras alksnis (*Alnus maritima*)
*** suga *[[Alnus nepalensis]]*
*** suga *[[Alnus nitida]]*

## Atsauces
Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija

**Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija** ( jeb saīsināti *Eurocontrol*) ir 1963. gadā radīta Eiropas lidojumu drošības organizācija.

Primārais *Eurocontrol* uzdevums ir gaisa satiksmes vadīšana augstumā virs 7500 metriem dalībvalstu gaisa telpā, kā arī ārpus to suverēnajām teritorijām. Līdz ar to suverēno varu pār savu gaisa telpu dalībvalstis ir deleģējušas *Eurocontrol*. Organizācijā kopumā ir 39 dalībvalstis. Latvija ir dalībvalsts kopš 2011. gada 1. janvāra.

## Atsauces
Angeluss Silēziuss

**Johans Šeflers** (, biežāk pazīstams pēc sava pseidonīma **Angeluss Silēziuss** (*Angelus Silesius*, tulkojumā no latīņu - "Silēzijas vēstnesis"), kristīts , miris ) bija silēziešu dzejnieks, mistiķis un ārsts, kurš rakstīja vāciski.

Dzimis Breslavā, poļu/vācu ģimenē. Audzis luterāņu ģimenē, ieguvis ārsta izglītību. Bija ārsts Elsas hercoga galmā. 1653. gadā pārgāja katolismā. Pēc tam divus gadus bija imperatora Ferdinanda III galma ārsts. 1661. gadā kļuva par priesteri dzimtajā Breslavā, kur arī miris.

1657. gadā Angeluss Silēziuss publicēja savu pazīstamāko darbu - *Geistreiche Sinn- und Schluss-reime*, kas 1674. gadā tika nosaukts par "Ķerubu ceļinieku" (*Cherubinischer Wandersmann*). Šis krājums 2004. gada iznācis latviski Jura Boiko tulkojumā.

## Ārējās saites

* Angeluss Silēziuss zeno.org
Eiropas Investīciju banka

**Eiropas Investīciju banka** () ir banka un vienlaikus Eiropas Savienības patstāvīga finanšu institūcija, kas lielākoties atbalsta projektus, kas nodrošina ES dalībvalstu integrāciju un palīdz attīstīties ekonomiski vājākiem savienības reģioniem.

EIB, kuras akcionāri ir 27 ES dalībvalstis, tika radīta Luksemburgā 1958. gadā pamatojoties uz Romas līgumu. Finansiāli banka no vienas puses darbojas kā jebkura komercbanka sniedzot aizdevumus, garantijas un citus pakalpojumus parastajā kārtībā. No otras puses, kā ES finansēšanas institūcija, tā izsniedz kredītus, ilgtermiņa aizdevumus, garantijas projektiem, kuri palīdz līdzsvarot ES ekonomisko attīstību un integrāciju. 2010. gadā banka ES projektiem izsniedza 72 miljardus eiro jeb 88% no saviem finansu līdzekļiem. Papildus tam palīdzība tiek sniegta arī ES partnervalstīm — kaimiņreģioniem, jaunattīstības valstīm. Finanses savai darbībai EIB iegūst aizņemoties ES un pasaules kapitāla tirgos. Līdz ar to tā nav atkarīga no ES budžeta.

## Atsauces
Robērs Šūmanis

**Robērs Šūmanis** (,  — ) bija franču politiķis. Francijas premjerministrs, finanšu, ārlietu, tieslietu ministrs. 1950. gadā kopā ar Žanu Monē izstrādājis Šūmaņa plānu, kas lika pamatu Eiropas Savienības priekšteces Eiropas Ogļu un tērauda kopienas izveidei. No 1958. līdz 1960. gadam vadījis Eiropas Ekonomiskās Kopienas Parlamentāro asambleju. Šūmanis piedalījās arī NATO izveidē.

## Biogrāfija

Dzimis Luksemburgā kā Vācijas pilsonis, franču valodā runājis ar akcentu. Studēja jurisprudenci, vēsturi, ekonomiku, politiku, teoloģiju, statistiku un klasiskās valodas Bonnas, Minhenes, Berlīnes un Strasbūras augstskolās. Ieguva diplomu filozofijā un Strasbūrā doktora grādu ar izcilību. Pēc studijām strādāja kā jurists, pirms Pirmā pasaules kara ievēlēts Mecas domē.

Pirmā pasaules kara laikā iesaukts Vācijas armijā, bet nav piedalījies aktīvajā karadarbībā. Pēc kara, kad Lotringas reģionu pievienoja Francijai, pieņēma Francijas pilsonību. 1919. gadā ievēlēts Francijas parlamentā, kura deputāts bija līdz pat 1958. gadam, neskaitot Otrā pasaules kara gadus. Starpkaru periodā parlamentā piedalījās normatīvo aktu izstrādē, finanšu komitejās, izmeklēšanā par korupcijas gadījumiem tērauda rūpniecībā Lotringā, kā arī aizstāvējis atbruņošanās politiku. Otrā pasaules kara laikā piedalījās franču pretošanās kustībā.

Pēc Otrā pasaules kara beigām Šūmanis atgriezās politikā un kļuva par vienu no vadošajiem Francijas politiķiem, ieņemot premjerministra un finanšu, ārlietu, tieslietu ministru amatus. Kā premjerministrs viņš aicināja izveidot Apvienoto Nāciju Organizācijai līdzīgu Eiropas asambleju, bet vēlāk, būdams ārlietu ministra krēslā, laika posmā no 1949. līdz 1950. gadam izvirzīja ideju par Eiropas Kopienu. Šie centieni noveda pie tā, ka 1950. gadā tika izstrādāts Šūmaņa plāns, kas tika publiskots 9. maijā. Plāns paredzēja, ka ir nepieciešams apvienot kontroli pār ogļu un tērauda ražošanu ― vissvarīgākajiem materiāliem bruņojuma ražošanā, lai izvairītos no jauna kara Eiropā.

Šūmaņa plāns vainagojās ar Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) izveidi 1951. gadā. Tādēļ Šūmanis tiek uzskatīts par vienu no EOTK pēcteces — Eiropas Savienības, tēviem. Pēc Eiropas Ekonomiskās Kopienas izveidošanās Šūmanis kļuva par tās pirmo Parlamentārās asamblejas prezidentu.

1962. gadā pametis aktīvo politiku. Miris Mozelē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dženifere Lorensa

**Dženifere Šreidera Lorensa** (; dzimusi  Lūivilā, Kentuki štatā, ASV) ir amerikāņu aktrise.

Viņa bija galvenās lomas atveidotāja TBS seriālā *The Bill Engvall Show* (2007—2009), kā arī neatkarīgajās filmās "Degošais līdzenums" (2008) un "Ziemas pīšļi" (2010). Par lomu filmā "Ziemas pīšļi" viņa tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai, Zelta globusa balvai un Ekrāna aktieru ģildes balvai kā labākā aktrise. 20 gadu vecumā Lorensa kļuva par otro jaunāko Amerikas Kinoakadēmijas balvas labākās aktrises balvai nominēto aktrisi.

Par lomu 2012. gada romantiskajā komēdijā "Optimista stāsts" viņa saņēma Zelta globusa balvu kā labākā aktrise muzikālajā filmā vai komēdijā, kā arī otro reizi tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā aktrise (viņa arī saņēma šo balvu). 22 gadu vecumā Lorensa kļuva par visu laiku jaunāko aktrisi, kas divas reizes tikusi nominēta labākās aktrises balvai, kā arī, saņemot labākās aktrises balvu, kļuva par otro visu laiku jaunāko balvas saņēmēju. 2014. gadā *[[Forbes]]* viņu ierindoja 2. vietā visvairāk pelnošāko aktrišu sarakstā pēc Sandras Bulokas.

Lorensa saņēma otru Zelta globusa balvu kā labākā otrā plāna aktrise drāmā, muzikālajā filmā vai komēdijā par lomu filmā "Amerikāņu afēra" (2013), kā arī BAFTA kino balvu un nomināciju Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Par galveno lomu filmā "Džoja" (2015) saņēmusi trešo Zelta globusa balvu, kā arī vēlreiz nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

Lorensa ir filmējusies 2011. gada filmā "X-cilvēki: Pirmā klase", kā arī filmas turpinājumos: "X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas" (2014), "X-cilvēki: Apokalipse" (2016) un "X-cilvēki: Tumšais Fēnikss" (2019). 2012. gadā starptautisku ievērību guva ar Katnisas Everdīnas lomas attēlošanu rakstnieces Sūzenas Kolinsas romāna ekranizācijā "Bada spēles". Lorensa par šo lomu izpelnījās kritiķu atzinību. Šo lomu attēlojusi arī filmu cikla nākamajās daļās.

## Filmogrāfija

## Apbalvojumi

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Lorensa

**Lorensa** (*Lawrence*) var būt:
* Lorensa — pilsēta ASV, Kanzasā
* Lorensa — pilsēta ASV, Masačūsetsā
* Dženifere Lorensa — amerikāņu aktrise

## Skatīt arī
* *[[Lawrence]]*
* Lorenss
Lawrence

***Lawrence*** ir angļu, skotu un īru uzvārds. Tas atvasināts no vidusangļu vai senfranču vārda *Laurence*, kas savukārt atvasināts no latīņu valodas personvārda *[[Laurentius]]*. Vārdnīcā *The Oxford dictionary of family names of Britain* uzvārdi *[[Laurence]]* un *[[McLaren (uzvārds)|McLaren]]* minēti kā *Lawrence* uzvārda varianti.

Latīņu vārds *Laurentius* nozīmē "no Laurentijas", cēlies no vārda laurs, kas sapīts vainagā ir romiešu uzvaras simbols.

*Lawrence* var būt:
* Lorensa — uzvārds sieviešu dzimtē vai vietvārds;
* Lorenss — uzvārds vīriešu dzimtē.

## Atsauces
Lūcijs Endzelīns

[thumb|280px|Latvijas šahistu komanda Pasaules šaha čempionātā Buenosairesā. No kreisās: [Tenis Melngailis, Vladimirs Petrovs, Milda Lauberte, Lūcijs Endzelīns.]]
** Lūcijs Endzelīns **(1909–1981) bija latviešu korespondencšaha lielmeistars, Austrālijas šaha čempions (1961).

## Dzīvesgājums
Lūcijs Endzelīns dzimis 1909. gada 21. maijā Tērbatā valodnieka Jāņa Endzelīna ģimenē kā otrais bērns. Viņa pirmais lielākais panākumus šahā bija dalīta trešā vieta Rīgas šaha meistarsacīkstēs 1932. gadā. Endzelīns Latvijas izlases sastāvā piedalījās trīs šaha olimpiādēs: Minhenē (1936), Stokholmā (1937) un Buenosairesā (1939). Bija precējies ar ārsti un šahisti Mildu Lauberti (1918—2009). 
 
Otrā Pasaules kara beigās viņš devās bēgļu gaitās uz Vāciju, kur 1947. gadā uzvarēja Hermaņa Matisona piemiņas turnīrā Hanavā. Pēc pārcelšanās uz Austrāliju viņš, startēdams kā *Lucius Endzelins,* bija Dienvidaustrālijas štata šaha čempions astoņas reizes un visas Austrālijas čempions 1961. gadā. 1959. gadā viņš ieguva korespondencšaha lielmeistara titulu, dalot otro vietu Otrajā Pasaules korespondencšaha čempionātā (1956—1959).

Miris 1981. gada 27. oktobrī Adelaidā, Austrālijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lūcijs Endzelīns at 365Chess.com
* 2. Pasaules Korespondencšaha čempionāta tabula
Kote

**Šri Džajavardanapūra Kote** (; ) ir Šrilankas administratīvā galvaspilsēta. Kote atrodas Rietumu provincē, uz austrumiem no Šrilankas komerciālās galvaspilsētas Kolombo un būtībā ir šīs pilsētas piepilsēta. 2001. gadā pilsētā dzīvoja 116 tūkstoši iedzīvotāju, no kuriem 87% ir singāļi, 6% — tamili, bet 7% — citu etnisko grupu pārstāvji.

## Ārējās saites
Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzija

thumb|300px|Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzijas attēls uz pastkartes.

**Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzija** (, ) bija pirmā Rīgas ģimnāzija ar krievu mācību valodu un krievu pareizticīgās baznīcas lūgšanu telpu (1894). Skola tika dibināta ar mērķi uzsākt Baltijas pārkrievošanas politiku un nosaukta Krievijas imperatora Aleksandra II vārdā. Ar laiku ģimnāzija kļuva par vienu no labākajām Rīgas skolām un to beiguši daudzi slaveni latviešu zinātnieki un kultūras darbinieki. Tagad šajā ēkā atrodas Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija.

## Vēsture
thumb|Veravas skolotāju semināra ēka, kurā no 1915. līdz 17. gadam atradās Rīgas Aleksandra ģimnāzija.
thumb|Saranskas reālskola, uz kuras ēku 1917. gada pavasarī pārcēlās Rīgas Aleksandra ģimnāzija.
Rīgas Aleksandra ģimnāzija dibināta 1868. gadā, tās atklāšanā piedalījās Krievijas Impērijas ķeizara radinieks Oldenburgas princis Nikolajs un Baltijas ģenerālgubernators Pēteris Albedinskis (*Альбединский*). Ģimnāzijas ēku neoklasicisma stilā uzcēla 1870. — 1875. gadā pēc tā laikā izcilākā latviešu arhitekta Jāņa Frīdriha Baumaņa (1834—1891) projekta. 1894. gadā Krievijas Pareizticīgās baznīcas Rīgas un Jelgavas arhibīskaps Arsēnijs Brjancevs (*Брянцев*) ģimnāzijas ēkas otrajā stāvā iesvētīja baznīcu, kas atradās aktu zāles galā.

Pēc Pirmā Pasaules kara sākuma 1915. gadā Rīgas Aleksandra ģimnāziju evakuēja uz Veravu, bet 1917. gada maijā uz Saransku. Pēc kara ģimnāzijas ēku 1919. gada nogalē piešķīra Latvijas Konservatorijai.

## Ievērojami skolotāji un audzēkņi
* Kaspars Biezbārdis, ģimnāzijas latviešu valodas skolotājs (no 1868), latviešu publicists un valodnieks
* Jānis Andrejs Burtnieks, diplomāts, skolotājs, rakstnieks un literatūrzinātnieks
* Aleksandrs Čaks, dzejnieks,
* Jānis Fabriciuss, PSRS virsnieks,
* Ernests Felsbergs, mākslas vēsturnieks, pirmais LU rektors,
* Grigorijs Jančeveckis, latīņu un sengrieķu valodu skolotājs, ģimnāzijas direktors,
* Rūdolfs Jirgens, pedagogs un psihologs,
* Roberts Krimbergs, latviešu fiziologs un bioķīmiķis,
* Aleksandrs Mežciems, 4. Vidzemes latviešu strēlnieku pulka ārsts, ķirurgs,
* Kārlis Mīlenbahs, ģimnāzijas vācu valodas skolotājs, latviešu valodnieks,
* Pāvils Mucenieks, ķirurgs,
* Grigorijs Pasītis, ģimnāzijas latviešu valodas skolotājs (no 1881) un latviešu rakstu cenzors. Rīgas latviešu dziedāšanas biedrības vadītājs, Rīgas Latviešu biedrības teātra komisijas priekšnieks,
* Jānis Ruberts, medicīnas profesors, Latvijas Universitātes rektors,
* Andrejs Stērste, skolotājs un Pirmās Atmodas darbinieks,
* Pauls Stradiņš, ķirurgs, slimnīcas direktors, medicīnas vēsturnieks,
* Aleksandrs Štange, Krievijas Impērijas un PSRS sabiedriskais darbinieks, kooperators.

## Ģimnāzijas audzēkņu raksturojums

## Atsauces

## Literatūra
* Прибалтийские русские: история в памятниках культуры. Рига: Институт европейских исследований, 2010. Ред. А. В. Гапоненко, 736 с.  — стр. 358—360
LGBT

thumb| LGBT daudzveidība, kas attēlota ielas zīmē Kristofera ielā Ņujorkā (2019)
**LGBT** vai **GLBT** ir akronīms, ar ko apzīmē lesbietes, gejus, biseksuāļus un transpersonas, tika ieviests kā saīsinājums visām dzimuma, dzimtes identitātēm un seksuālajai orientācijai, kas atšķiras no binārajām un heteroseksuālajām normām.

Termins kļuva izplatīts 20. gadsimta 90. gados. Šim terminam vēl var tikt pievienoti dažādi burti, kas apzīmē citas seksualitātes un dzimuma identitātes, piemēram, "Q" par šaubīgu seksuālo orientāciju, "I" par interseksuāliem (nav seksuāla orientācija un nav transpersonas) vai "A" par aseksuāliem (dzimumtieksmes trūkums).

Vispirms LGB parādījās kā cilvēku apvienība ar atbilstošu seksuālo orientāciju cīņā pret diskrimināciju. Šai kolektīvajai kustībai drīz pievienojās transpersonu grupas "**T**", kuras neidentificējās ar viņiem piedzimstot piešķirto dzimumu. Kategorija “transpersonas” neattiecas uz skarto personu seksuālo orientāciju, bet gan uz viņu dzimtes identitāti. Turpmāk apvienībai pievienojas "**Q**" kvīru kustība (), kolektīvs apzīmējums cilvēku grupai, kurai nav heteroseksuālas orientācijas un ir nebināra dzimtes identitāte. Vēlāk LGBTQ apzīmējums bija papildināts ar burtu “**I**” par interseksuāliem cilvēkiem, kuriem bioloģiskas dzimuma īpašības neatbilst tipiskiem priekšstatiem par vīriešu vai sieviešu ķermeni un ar burtu “**A**” par aseksuālām, aromantiskām personām. Un visbeidzot ir plusa zīme **+**  kā "brīva vieta" citam dzimtes identitātēm (**LGBTQIA+**).

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Open Directory Project'' — ''Gay, Lesbian, and Bisexual'' 
* ''Open Directory Project'' — ''Transgendered''
Kima Kardašjana

**Kimberlija Noela "Kima" Kardašjana** (; dzimusi ) ir armēņu izcelsmes amerikāņu uzņēmēja, TV personība, modele un aktrise.

Viņa ir jurista Roberta Kardašjana meita. Kopā ar ģimenes locekļiem veidoja realitātes šovu *Keeping Up with the Kardashians*, kā arī tā turpinājumos *Kourtney and Kim Take New York* un *Kourtney and Khloé Take Miami*. Piedalījusies šovā "Dejo ar zvaigzni" un filmējusies vairākās filmās, tai skaitā *[[Disaster Movie]]* un *[[Deep in the Valley]]*. 2010. gadā kopā ar māsām izdeva autobiogrāfiju *Kardashian Konfidential*. Kopā ar Kortniju un Kloju izdevusi modes līniju *Kardashian Kollection*.

Bijusi precējusies ar mūzikas producentu Deimonu Tomasu. Pēc tam ar basketbolistu Krisu Hamfrīsu. 2014. gadā apprecējās ar reperi Kanje Vestu. Šķīrušies 2021. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kardašjana

**Kardašjana** var būt:

* māsas Kardašjanas
** Kima Kardašjana — armēņu-amerikāņu uzņēmēja, TV personība, modele un aktrise;
** Kortnija Kardašjana — amerikāņu uzņēmēja, augstāko aprindu dāma, modele, aktrise un realitātes šova personība;
** Hloja Kardašjana — amerikāņu uzņēmēja, augstāko aprindu dāma.
Rebane

**Rebane** ( — 'lapsa') ir izplatīts igauņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Hanss Rebane (*Hans Rebane*; 1882—1961) — igauņu politiķis, diplomāts;
* Alfons Rebane (*Alfons Rebane*; 1908—1976) — igauņu pulkvedis;
* Bills Rebane (*Bill Rebane*; 1937) — ASV rakstnieks.
Edīte Šteina

**Edīte Šteina** (, ordeņa vārds **Krusta Terēze Benedikta** (); dzimusi , mirusi ) bija ebreju izcelsmes vācu kristīgā filozofe, mūķene, katoļu svētā un mocekle. Gājusi bojā Aušvicas nāves nometnes gāzes kamerā. Kanonizējis Jānis Pāvils II 1998. gadā.

## Dzīvesgājums
Dzimusi ticīgu ebreju ģimenē Breslavā, Vācijas impērijā (mūsdienās Vroclava, Polijā). Tēvs nomira, kad meitenei bija divi gadi, un viņu izaudzināja māte. Jaunības dienās kļuva par agnostiķi. Studēja vācu valodu, psiholoģiju, filozofiju un vēsturi Breslavas, Getingenes un Freiburgas universitātēs. Getingenes universitātē viņas doktora disertācijas vadītājs bija Edmunds Huserls. Strādāja arī ar Martinu Heidegeru. Pirmā pasaule kara laikā darbojās kā žēlsirdības māsa.

Pēc kara Edīti Šteinu sāka interesēt reliģija. 1922. gada 1. janvārī, daļēji ietekmējoties no Svētās Avilas Terēzes dzīves aprakstiem, viņa pārgāja katolismā. No 1922. līdz 1932. gadam pasniedza dominikāņu meiteņu skolā Špeierā, kur tulkoja vācu valodā Akvīnas Tomu. 1932. gadā viņa kļuva par pasniedzēju Pedagoģijas institūtā Minsterē.

Kad 1933. gadā, nacistiem nākot pie varas, Edītei Šteinai antisemītisko likumu dēļ bija jāpamet darbs, viņa iestājās Baskājaino karmelīšu klosterī Ķelnē. Lai izvairītos no vajāšanām, 1938. gadā ordenis pārcēla Edīti Šteinu uz klosteri Ehtā, Nīderlandē. 1942. gada 20. jūlijā Nīderlandes bīskapu konference nosodīja nacistiskās Vācijas rasismu. Atriebjoties, Nīderlandes reihskomisārs Artūrs Zeiss-Inkvarts pavēlēja arestēt visus ebrejus, kuri bija pārgājuši citā ticībā. Edīte Šteina kopā ar māsu tika arestētas un aizsūtītas uz Aušvicas nāves nometni, kur tika nogalinātas.

## Ārējās saites

* Edītes Šteinas lapa Špeieras diecēzē (piecās valodās)
* Edītes Šteinas arhīvs
Šteina

**Šteina** ( — 'akmens'; vīriešu dzimtē Šteins) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anna Šteina (1973) — aktrise;
* Edīte Šteina (1891—1942) — ebreju izcelsmes filozofe, mūķene, katoļu svētā un mocekle;

## Skatīt arī
*Staina
Hanss Rebane

**Hanss Rebane** (,  — ) bija igauņu žurnālists, politiķis un diplomāts, Igaunijas ārlietu ministrs (1927—28). No 1937. līdz 1940. gadam bijis Igaunijas sūtnis Latvijā.

## Biogrāfija

Dzimis Pērnavas apriņķī zemnieku ģimenē netālu no tagadējās Latvijas—Igaunijas robežas. Pēc Pērnavas zēnu ģimnāzijas pabeigšanas studējis Tartu Universitātē medicīnu un Berlīnes Universitātē politiskās un sabiedriskās zinātnes.

Pēc augstskolas 1906. gadā uzsācis darbu laikrakstā "Postimees", bet no 1918. līdz 1927. gadam bija laikraksta "Päevaleht" galvenais redaktors. Ievēlēts Igaunijas parlamentā un no 1927. līdz 1928. gadam bijis ārlietu ministrs. 1928. gadā apbalvots ar I šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. No 1931. līdz 1937. gadam bijis Igaunijas sūtnis Somijā. Pēc tam no 1937. līdz 1940. gadam pildījis Igaunijas sūtņa pienākumus Latvijā.

Pēc Igaunijas vēstniecības slēgšanas sakarā ar Latvijas okupāciju apcietināts, tomēr Rebanem izdevās izbēgt. 1944. gadā viņš izbrauca uz Zviedriju. 1961. gadā miris Stokholmā.

## Atsauces
Brēmerhāfene

**Brēmerhāfene** () ir ostas pilsēta Vācijā, Brēmenes federālajā zemē. Izvietojusies Vēzeres upes grīvā, tas labajā krastā  no Brēmenes pilsētas. Brēmerhāfene ir vienīgā Vācijas lielpilsēta, kas atrodas tieši Ziemeļjūras krastā un ir viens no svarīgākajām Vācijas eksporta ostām, kā arī nozīmīgs zinātnes un pētniecības centrs.

Brēmerhāfenes pilsēta mūsdienu izpratnē dibināta 1827. gadā, bet tās teritorijā jau agrākos laikos pastāvējušas apdzīvotās vietas. Senākās no tām ir Lēe (*Lehe*), kas pastāvējusi jau 12. gadsimtā un Gēstendorfa (*Geestendorf*), kas vēstures avotos minēta 9. gadsimtā.. Tie bija mazi ciematiņi, kas pastāvēja uz salām Vēzeres purvainajā grīvā. 1381. gadā Brēmenes pilsēta pārņēma upes lejteci savā valdījumā un Lēe sāka saukties par Brēmerlēi.

Pēc vairākkārtējas teritorijas pāriešanas no viena valdnieka pie cita, 1827. gadā Brēmenes pilsēta nopirka no Hanoveres Karalistes teritoriju Vēzeres upes grīvā, lai izbūvētu ostu tajā laikā aizsērējušās pilsētas ostas vietā. Tika nodibināta Brēmerhāfenes pilsēta (burtiski — ‘brēmeniešu osta’), kas ātri izauga un jau 1848. gadā tā kļuva par Vācijas konfederācijas kara flotes bāzi.

Pilsētā bāzēta Vācijas hokeja līgas komanda *[[Fischtown Pinguins]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vadims Šipačovs

**Vadims Šipačovs** (; dzimis 1987. gada 12. martā) ir krievu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2022) Šipačovs spēlē KHL kluba Maskavas "Dinamo" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Savu karjeru Vadims uzsāka dzimtajā Čerepovecā, 2003.—04. sezonā spēlējot "Severstal" otrajā sastāvā Krievijas Pirmajā līgā. Jau 2005.—06. sezonā Šipačovs debitēja arī Krievijas Superlīgā. No 2006. līdz 2008. gadam Šipačovs spēlēja Krievijas Augstākās līgas kluba HK Belgoroda rindās, taču tad atgriezās "Severstal". Ja 2008.—09. sezonā Šipačovs dalīja spēles laiku starp pirmo un otro sastāvu, jau nākamajās divās sezonās Šipačovs bija kļuvis par vienu no vadošajiem komandas spēlētājiem. Šipačovs tika atzīts arī par 2011.—12. sezonas septembra mēneša labāko KHL uzbrucēju.

Pēc 2012.—13. gada sezonas noslēguma tika aizmainīts uz Sanktpēterburgas SKA. 2015. gadā SKA rindās kļuva par Gagarina kausa ieguvēju.

2017. gadā parakstija līgumu ar NHL klubu Vegasas "Golden Knights". NHL debitēja 15. oktobrī, Šipačovam savā debijas spēlē gūstot arī vārtus. Tiesa, uzbrucējs NHL aizvadīja vien trīs spēles, pirms novembra ievadā no komandas rindām tika atskaitīts. Jau drīz Šipačovs atgriezās Sanktpēterburgas SKA sastāvā, savukārt 2018. gada maijā noslēdza līgumu ar Maskavas "Dinamo".

Krievijas hokeja izlases rindās kļuvis par 2014. gada Pasaules čempionu.

## Ārējās saites
Mūlis

**Mūlis** (*Equus asinus x caballus*) ir ēzeļu tēviņa un zirgu mātītes (ķēves) pēcnācējs. Mūlis nav tas pats, kas zirgēzelis (ērzeļa un ēzeļu mātītes pēcnācējs) — šis hibrīds ir daudz līdzīgāks ēzelim, nekā mūlis. Mūļi ir mājlopi, kurus jau vairāk nekā 3000 gadus izmanto nastu nešanai. Par viņu izcelsmes vietu uzskata Mazāziju. Mūļi ir sterili, tas ir, viņiem nevar būt pēcnācēji. 2009. gadā visvairāk mūļu tika audzēti Meksikā (3,28 miljoni) un Ķīnā (2,96 miljoni).

## Atsauces
Ādams Legzdiņš

**Ādams Ričards Legzdiņš** (; dzimis ) ir Anglijas bijušais futbola vārtsargs. Viņa tēva vecāki bija 2. Pasaules kara bēgļi no Latvijas, tāpēc viņam bija iespējams pārstāvēt Latvijas izlasi.

Spēlētāja karjeru sācis *[[Birmingham City F.C.|Birmingham City]]* jauniešu komandā, tomēr galvenajā komandā pirmo spēli aizvadīja tikai 2015. gadā, pirms tam pārstāvot vairākus Anglijas zemāko līgu klubus.

2023. gada 31. maijā Legzdiņš ar *[[Dundee FC]]* pagarināja līgumu uz diviem gadiem, paliekot Dandī klubā līdz 2025. gada vasarai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Osipovs

**Aleksandrs Osipovs** (; dzimis 1989. gada 24. martā) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2018) Osipovs spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Maskavas "Spartak" rindās.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Osipovs uzsāka 2007. gadā, kad spēlēja Krievijas Augstākās līgas kluba Tjumeņas "Rubin" rindās. 2009.—10. sezonā Osipovs debitēja KHL kluba Habarovskas "Amur" rindās. 2010.—11. sezonā Osipovs tika atzīts par līgas oktobra labāko jauno spēlētāju. 2011.—12. sezonas septembra mēnesī Osipovs tika atzīts par KHL labāko aizsargu.

2012.—13. gada sezonā tika aizmainīts uz Mitišču "Atlant", taču sezonu Osipovs noslēdza jau Sanktpēterburgas SKA rindās. 2013. gada vasarā hokejists pievienojās Kazaņas "Ak Bars" vienībai, savukārt 2014.—15. gada sezonas ievadā tika aizmainīts uz Maskavas "Dinamo".

## Ārējās saites