open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Mongolijā

(CentrālSarakstā apkopotas tās **vietas [[Mongolija|Mongolijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā no Mongolijas ir iekļautas **6 vietas** (2 dabas objekts un 4 kultūras objekti), savukārt 11 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Mongolija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1990. gada 2. februārī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti
} || 2014 || Daba || ix, x || 5946
|-
| 140px || **[[Amarbajasgalanta klosteris]] un apkārtējās svētā kultūrainava** || Selenges aimaks || 2014 || Kultūra || ii, iii || 5947
|-
| 140px || **[[Baldanberēvena klosteris]] un tā svētā apkārtne** || Henteja aimaks || 2014 || Kultūra || ii, iii, v || 5949
|-
| || **Svētais [[Binderovo]] un ar to saistītās kultūras mantojuma vietas** || Henteja aimaks || 2014 || Kultūra || ii, iii, v || 5950
|-
||| **Hunnu augstmaņu apbedīšanas vietas** || Austrumu un Henteja aimaki || 2014 || Kultūra || ii, iii || 5951
|-
| || **[[Hudūarals|Hudūarala]] arheoloģiskā vieta un apkārtējā kultūrainava** || Henteja aimaks || 2014 || Kultūra || iii, iv, vi || 5952
|-
| || **Petroglifu komplekss Mongolijas [[Gobi]]** || Austrumgobi aimaks || 2014 || Kultūra || iii || 5954
|-
| 150px || **[[Mongolijas Altajs|Mongolijas Altaja]] augstienes** || Bajanulgī aimaks || 2014 || Jaukti || ii, iii, iv, x || 5955
|-
| || **Mongolijas svētie kalni** || Gobi Altaja, Dzavhanas, Dienvidgobi, Bajanhongoras, Suhebatora un Hovdas aimaki || 2015 || Kultūra || iii || 6068
|}

## Atsauces
Māris Diļevka

**Māris Diļevka** (dzimis ) ir latviešu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2021) Diļevka spēlē Somijas pēc spēka ceturtās spēcīgākās līgas komandā Kraft.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Diļevka sāka 2008.—09. gada sezonā Latvijas hokeja līgas vienībā HK Liepājas Metalurgs. Kluba sastāvā viņš spēlēja līdz pat 2013. gadam, kad tas pārtrauca savu darbību. 2013.—14. gada sezonu Diļevka aizvadīja MHL B vienības komandā Kišiņevas "Platina", taču tad pievienojās HK Liepāja rindām. Liepājas sastāvā kļuva par 2015.—16. gada sezonas rezultatīvāko Latvijas čempionāta spēlētāju.

## Ārējās saites
Lucāni

**Lucāni** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 6,4 km no pagasta centra Viļāniem un 213,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 94 cilvēku.

## Atsauces
Sandis Zolmanis

**Sandis Zolmanis** (dzimis ) ir latviešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2021) Zolmanis spēlē Āzijas hokeja līgas vienībā East Hokkaido Cranes.

## Spēlētāja karjera
2011. gadā Zolmanis devās uz Zviedriju, kur nākamās divas sezonas aizvadīja dažādos junioru un zemāko līgu klubos. No 2013. līdz 2015. gadam spēlēja USHL un NAHL komandās ASV, taču tad pievienojās HK Zemgale rindām. Jau savu pirmo sezonu komandas sastāvā Zolmanis noslēdza kā tās rezultatīvākais spēlētājs. 2016. gada jūlijā pievienojās HK Kurbads rindām, kopā ar komandu nākamajā sezonā izcīnot Latvijas čempiona titulu. 2017.—18. gada sezonas pirmajā pusē spēlēja Kurbada pirmajā maiņā kopā ar Jāni Spruktu un Martinu Lavrovu, sezonas izskaņā kopā ar komandu kļūstot jau par divkārtēju Latvijas čempionu.

2018. gada maija vidū noslēdza viena gada līgumu ar Francijas hokeja līgas klubu *[[Mulhouse HC]]*. Pēc gada atgriezās HK Kurbads rindās.

Latvijas hokeja izlases sastāvā debitēja 2017. gada 9. novembra pārbaudes spēlē pret Baltkrieviju.

## Ārējās saites
Lielie Tuči

**Lielie Tuči** (arī **Lielie Tūči**, **Lelie Tūči**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 7,4 km no pagasta centra Viļāniem un 214,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Maltas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 146 cilvēkiem.

## Atsauces
Masaļski (ciems)

**Masaļski** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 4,1 km no pagasta centra Viļāniem un 211,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)), Līpupeites krastā.

1897. gadā *Бабагаевка* sādžā bija 9 sētas ar 130 cilvēkiem.

## Atsauces
Malmežnieki

**Malmežnieki** (arī **Mālmežnieki**; ) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 7,4 km no pagasta centra Viļāniem un 219,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 85 cilvēkiem.
## Atsauces
Mukuļi

**Mukuļi** (arī **Mukules**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 7,2 km no pagasta centra Viļāniem un 219,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)).

1897. gadā muižā bija 2 sētas ar 32 cilvekiem.
## Atsauces
Dundagas pacēlums

**Dundagas pacēlums** ir dabas apgabals Ziemeļkursas augstienes ziemeļrietumos Kurzemes ziemeļdaļā Talsu novadā. Stiepjas 42 km garumā ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Ziemeļos un ziemeļaustrumos Šlīteres Zilo kalnu nogāze to nodala no Piejūras zemienes Irves un Engures līdzenumiem, rietumos piekļaujas Kursas zemienes Ugāles līdzenums. Dienvidu robeža ar Vanemas pauguraini stiepjas pa aktīvā ledus kontaktnogāzes un frontālo vaļņu pakāji gar Arkliņiem, Valdgali, Laidzi, Laucieni un Dursupi. Augstākais virsmas punkts ir Oškalns (94,2 m vjl) austrumos no Lateves.

## Ģeoloģija

Pacēluma pamatā ir meridionāli stiepts pamatiežu virsmas paaugstinājums, kas lēzeni pazeminās ziemeļu—dienvidu virzienā no 78 m vjl līdz 20 m vjl. Vīdales, Tiņģeres un Valdemārpils apkārtnē tā virsmu saposmo apraktās ielejas. Pamatiežus veido vidusdevona smilšakmeņi un aleirolīti, ko vietām sedz augšdevona smilšakmeņi. Zemes virspusē pamatieži atsedzas pacēluma ziemeļu un ziemeļrietumu malās, bet Šlīteres Zilajos kalnos tajos izveidojušās gravas un vairākas alas. Pārējā teritorijā pamatiežus klāj plāni (pārsvarā līdz 20 m) kvartāra nogulumi. Vīdales apkaimē ir smilts un grants atradnes, austrumos no Dundagas — māla atradne. Šlīteres Zilo kalnu gravās, kā arī Valdemārpils un Lubezeres apkārtnē ir nelielas saldūdens kaļķiežu iegulas; lielākā — Laidzes ezera austrumu krastā.

## Reljefs
Dundagas pacēlums izceļas virs apkārtējiem zemieņu apvidiem tikai pamatiežu virsas paaugstinājuma dēļ. Reljefā dominē pārsvarā vidēji un maz viļņoti morēnu un limnoglaciālie līdzenumi. To absolūtais augstums ir  vjl. Pacēluma augstākā daļa ir ziemeļaustrumos no Dundagas, kur pie Lateves Oškalns paceļas līdz vjl.

## Klimats
Pacēlumā klimats mēreni vēss un mitrs, pavasarī jūtama jūras dzesējošā ietekme. Gada vidējā temperatūra 5,8 °C, janvāra — –4 °C, jūlija — 16,5 °C. Bezsala periods 127—140 dienas, nokrišņu daudzums — 600—650 mm gadā, ziemeļdaļā — līdz 700 mm. Sniega sega veidojas decembra beigās, nokūst marta beigās; tās biezums līdz 19 cm.

## Hidrogrāfija
Dundagas pacēlumu ziemeļu—dienvidu virzienā šķērso Irbes šauruma un Rīgas līča rietumu piekrastes baseinu ūdensšķirtne. Pacēlumā sākas Mazirbe, Ostupe, Pāce, Pilsupe, Roja, Grīva. Upēm raksturīgas maz izteiktas palienes tipa ielejas, pacēluma nogāzēs — šauras, dziļas kanjonveida ielejas.

Ezeri izvietojušies galvenokārt pacēluma dienvidaustrumu daļā. Tie pārsvarā ir ledāju ezeri. Lielākie un dziļākie ir subglaciālā izspieduma iegultņu ezeri: Sasmakas ezers (237 ha), Laidzes ezers (170 ha), Lubezers (130 ha).

## Dabas aizsardzība
Šlīteres Zilo kalnu nogāzes rietumu daļa ietilpst Slīteres nacionālā parka teritorijā, bet austrumu daļa — Kaļķupes ielejas dabas liegumā. Pacēluma ziemeļu daļā vēl izveidoti dabas liegumi Rukšu purvs, Kadiķu nora un Daiķu īvju audze, bet austrumos no Lubezera — Zemgaļu purva dabas liegums.

## Atsauces
Notra

**Notra** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 4 km uz dienvidem no pagasta centra Viļāniem un 219,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V595 (Viļāni–Maltas Trūpi–Lomi), Notras upes krastā, uz ziemeļiem no Notras ezera.

Vecticībnieku ciemats ar Notras lūgšanu namu.

1897. gadā sādžā bija 87 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Notra (upe)

**Notra** ir Maltas upes kreisā krasta pieteka Rēzeknes novadā.

Izteka - uz rietumiem no Aleksandropoles. Tek ziemeļu virzienā. Tecējums novirzīts ap Notras ezeru. Tek paralēli autoceļam V595 (Viļāni–Maltas Trūpi–Lomi), uz dienvidiem no Viļānu muižas to šķērso autoceļš P58 (Viļāni–Preiļi–Špoģi). Ietek Maltā Viļānu pilsētas teritorijā.

Apdzīvotās vietas upes krastos: Notra, Kūkoji, Viļānu muiža, Viļāni.

## Atsauces
Pustoški

**Pustoški** var būt:
* Pustoški — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā;
* Pustoški — apdzīvota vieta Krāslavas novada Andzeļu pagastā.
Ornicāni

**Ornicāni** var būt:

*Ornicāni - skrajciems Krāslavas novada Skaistas pagastā
*Ornicāni - mazciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā
Pustoški (Kastuļinas pagasts)

**Pustoški** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 5,5 km no pagasta centra Priežmales un 252 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V597.

1897. gadā ciemā bija 24 sētas ar 128 cilvēkiem.
## Atsauces
Ornicāni (Viļānu pagasts)

**Ornicāni** (arī **Orneicāni**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 4,8 km no pagasta centra Viļāniem un 216,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V596 (Viļāni–Pilskalns–Nagļi), pie Lauzas upes ietekas Maltā. No 1945. līdz 1951. gadam Ornicāni bija Ornicānu ciema centrs.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Piziči

**Piziči** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Viļāniem un 214,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Pizičos atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Piziču pilskalna apmetne (Pilsētas vieta).

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 54 cilvēkiem.
## Atsauces
Poči

**Poči** var būt:

*Poči - skrajciems Madonas novada Varakļānu pagastā
*Poči - skrajciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā
Notras ezers

**Notras ezers** (arī **Nātras ezers**, **Notra ezers**, **Notrenes ezers**) ir ezers Rēzeknes novada Viļānu pagasta dienvidaustrumu daļā. Bebru darbības dēļ ūdens līmenis paaugstināts.

## Atsauces
Protiriha

**Protiriha** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 6 km no pagasta centra Priežmales un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P60, Okras ezera ziemeļu krastā.

1897. gadā ciemā bija 19 sētas ar 134 cilvēkiem.

## Atsauces
Privši

**Privši** (arī **Priuši**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 6,9 km no pagasta centra Viļāniem un 219 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V561 (Gaigalava–Viļāni).

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Radopoles ezers

**Radopoles ezers** (arī **Rodopoles ezers**) ir mākslīgs ezers Rēzeknes novada Viļānu pagasta dienvidu daļā. 

Ezers izrakts slīkšņas vietā, kas palikusi pēc meža izzāģēšanas Otrā pasaules kara laikā. Ezera austrumu krastā - autoceļš P58 (Viļāni—Preiļi—Špoģi), pie ezera — Radopoles ciems. Dibens — dūņains, krasti — slīpi, vietām — zemi. Ezeru apdzīvo bebri.

## Atsauces
Rimši

**Rimši** var būt:

*Rimši - mazciems Augšdaugavas novada Līksnas pagastā
*Rimši - skrajciems Balvu novada Vīksnas pagastā
*Rimši - skrajciems Ludzas novada Brigu pagastā
*Rimši - skrajciems Ludzas novada Pildas pagastā
*Rimši - skrajciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā
Rimši (Viļānu pagasts)

**Rimši** (arī **Rimšas**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 8,4 km no pagasta centra Viļāniem un 211,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Vecticībnieku ciemats, ar Rimšu lūgšanu namu.

1897. gadā sādžā bija 25 sētas ar 102 cilvēkiem.

## Atsauces
Rimšas

**Rimšas** var būt:

*Rimšas - skrajciems Augšdaugavas novada Sventes pagastā
*Rēzeknes novada Viļānu pagasta Rimšu skrajciema cits nosaukums
Reiniki

**Reiniki** var būt:
* Reiniki — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā;
* Reiniki — apdzīvota vieta Krāslavas novada Svariņu pagastā.
Solaskungi

**Solaskungi** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 7,4 km no pagasta centra Viļāniem un 222,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P58 (Viļāni–Preiļi–Špoģi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 59 cilvēkiem.
## Atsauces
Spierga

**Spierga** (arī **Sperga**) ir Maltas upes kreisā krasta pieteka Rēzeknes novadā.

Izteka - Šautiņu apkaimē. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Maltā iepretim Viļāniem, pirms dzelzceļa līnijas Krustpils—Rēzekne II tilta. Apdzīvotās vietas upes krastos: Ugrinieki.

## Atsauces
Trasta komercbanka

**Akciju sabiedrība "Trasta komercbanka"** (agrākais nosaukums ***Riga Bank***) ir Latvijas banka. Dibināta 1989. gadā. 2016. gada martā bankai atsaukta licence. 2017. gada  martā ir pasludināta *Trasta komercbanka* maksātnespēja un sākta bankrota procedūra.

*Trasta komercbanka* lielākie akcionāri ir Igors Buimisters (no 33 līdz 50 %) un Ivans Fursins (netiešā ceļā iegūta līdzdalība no 20 līdz 33 %).

## Vēsture
Banka izveidota 1989. gadā ar nosaukumu ***Riga Bank***.
1991. gadā tā reorganizēta par akciju sabiedrību un 27. septembrī reģistrēta Uzņēmumu reģistrā. 12. decembrī banka saņēma Latvijas Bankas licenci Nr. 8.
1992. gadā *Riga Bank* kā viena no pirmajām iestājās Komercbanku asociācijā.
1996. gada 12. aprīlī banka pārdēvēta par **AS ''Trasta komercbanka***.
1997. gadā banka kļuva par [[Nasdaq Riga|Rīgas Fondu biržas]] un [[Latvijas Centrālais depozitārijs|Centrālā depozitārija]] locekli.

2002. gadā atklāta *Trasta komercbanka* pārstāvniecība Baltkrievijā, 2003. gadā — Ukrainā un Krievijā, 2004. gadā — Kazahstānā un Kanādā, 2007. gadā — Bulgārijā. 2006. gadā Kiprā atvērta pirmā bankas filiāle.
2005. gadā izveidoti meitas uzņēmumi *TKB Nekustamie īpašumi* un *ТКВ Līzings*.

2013. gadā banka kļuva par [[Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera]]s biedru.

2016. gada 3. martā [[Eiropas Centrālā banka]] pēc [[Latvijas Finanšu un kapitāla tirgus komisija]]s (FKTK) ierosinājuma anulēja *Trasta komercbanka* licenci. FKTK bija secinājusi, ka banka ilgstoši strādāja ar zaudējumiem, tās biznesa modelis nebija dzīvotspējīgs, un tā nav spējusi izstrādāt reālajai situācijai atbilstošu darbības stratēģiju. Bankas darbībā konstatēti arī ilgstoši trūkumi noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā.
14. martā Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesa atzina *Trasta komercbanka* par likvidējamu.
2017. gada 27. februārī Finanšu un kapitāla tirgus komisija Vidzemes priekšpilsētas tiesā iesniedza *Trasta komercbanka* [[maksātnespēja]]s pieteikumu. Tiesa 10. martā banku pasludināja par maksātnespējīgu. 16. martā paziņots, ka ir sākta *Trasta komercbanka'' bankrota procedūra.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Juris Ziemiņš

**Juris Ziemiņš** (dzimis ) ir latviešu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2021) Ziemiņš spēlē Latvijas čempionāta kluba HK Mogo sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Karjeru sāka 2009.—10. gada sezonā Latvijas čempionāta komandā SK Rīga/Profs 18. Nākamo sezonu daļēji aizvadīja MHL vienībā HK Rīga, taču vēl gadu vēlāk spēlēja MHL B komandā HK Juniors Rīga. 2012.—13. gada sezonā spēlēja HK Liepājas Metalurgs sistēmā. 2013.—14. gada sezonu ievadīja MHL B vienībā Viļņas "Baltica", taču tad pievienojās HK Zemgales rindām. 2014.—15. gada sezonu noslēdza kā komandas rezultatīvākais spēlētājs. 2016. gada vasarā pievienojās HK MOGO rindām, 2019. gadā kopā ar komandu kļūstot par Latvijas čempionu.

## Ārējās saites
Pasaules izstāde Parīzē

**Pasaules izstāde Parīzē** var būt:
* Pasaules izstāde Parīzē (1889);
* Pasaules izstāde Parīzē (1937).
Sperga

**"Sperga"** var būt:
* Ilze Sperga —  latviešu dzejniece;
* Sperga — Viļānu novadā esošās Spiergas upes otrs nosaukums;
Mungo Pārks

**Mungo Pārks** (; dzimis , miris 1806. gadā) bija skotu ceļotājs, pirmais eiropietis, kas sasniedzis Rietumāfrikas iekšzemi.

Pēc izglītības — ārsts. Mungo Pārku Rietumāfrikas izpētei nosūtīja Britu Āfrikas sabiedrība. No 1795. līdz 1797. gadam viņš devās ceļojumā augšup pa Gambijas upi, kā pirmais eiropietis sasniedzot Senegālas un Nigēras upju augšteces. Ekspedīcijas laikā viņš nokļuva mauru gūstā, taču spēja izbēgt.

Otrajā ekspedīcijā 1805. un 1806. gadā viņš izpētīja Nigēras vidusteci no Bamako līdz Busas krācēm (mūsdienu Nigērijas ziemeļrietumos), kur gāja bojā. Tiek uzskatīts, ka ekspedīcijas locekļi noslīka upē, ielecot tajā, lai izvairītos no naidīgo vietējo iedzīvotāju bultām. Mungo Pārks bija pirmais eiropietis, kas pietuvojās leģendārajai pilsētai Tombuktu un varbūt pat sasniedza to, taču pilnīga informācija par viņa pēdējo ceļojumu nav saglabājusies.

## Ārējās saites
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Gvinejā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Gvineja|Gvinejā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Gvinejas ir iekļautas **1 vieta** (dabas objekts), savukārt 3 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Šī vieta ir iekļauta arī kā apdraudētais objekts, kurš tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināts. Gvineja Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1979. gada 18. martā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Artūrs Salija

**Artūrs Salija** (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Salija spēlē Latvijas hokeja čempionāta vienībā HK Liepāja.

## Karjera
Karjeru sācis 2009.—10. gada sezonā Latvijas čempionāta vienībā SK Rīga/Profs 18. Turpmākās trīs sezonas aizvadīja MHL komandā HK Rīga, taču tad devās uz Kazahstānu. No 2013. līdz 2015. gadam spēlēja Kazahstānas čempionāta komandā Karaghandi "Berkut", vairākas spēles aizvadot arī Karaghandi "Saryarka" sastāvā.

2015.—16. gada sezonu uzsāka Latvijas čempionāta komandā Rīgas "Prizma", taču tad pievienojās Polijas hokeja līgas vienībai STS Sanok. Sezonas vidū atgriezās Latvijā, pievienojoties HK Kurbads rindām, kopā ar komandu izcīnot čempionāta sudraba medaļas.

2012. gadā debitējis Latvijas hokeja izlases sastāvā.

## Ārējās saites
Elfrīda Pakule

**Elfrīda Pakule** (dzimusi  Rīgā, mirusi ) bija latviešu operdziedātāja (koloratūrsoprāns). Apguvusi vokālās studijas pie Paula Saksa. E. Pakules pirmais solo koncerts notika  Melngalvju namā. Otro pasaules karu aizvadīja Krievijā, Ivanovā un Maskavā. 1944. gadā atgriezās Latvijā un bija soliste Latvijas PSR Valsts akadēmiskajā operas un baleta teātrī un Latvijas Valsts filharmonijā.

## Biogrāfija
E. Pakule dzimusi 1912. gada 2. jūnijā, Rīgā muzikālā strādnieku ģimenē. Skolas gados apguvusi klavierspēli. Pirmais E. Pakules solo koncerts notika 1938. gada 29. novembrī Melngalvju namā. 1940. gada ziemā E. Pakuli uzaicināja piedalīties Nakts karalienes lomā V. A. Mocarta operas "Burvju flauta" iestudējumā Leo Bleha vadībā.

### Krievijā, 1941-1944
1941. gada jūnijā E. Pakule kopā ar vairākiem citiem Latvijas dziedātājiem devās uz Maskavu, lai piedalītos Vissavienības estrādes mākslinieku konkursā. Sākoties Otrajam pasaules karam, E. Pakule evakuējās uz Ivanovu, kur no 1941. gada jūlija līdz 1942. gada maijam darbojās Latvijas PSR Valsts mākslas ansamblī, gada laikā sniedzot aptuveni 200 koncertus. 1942. gadā E. Pakule pārcēlās uz Maskavu. Sniegusi aptuveni 80 koncertus Maskavas Radiostudijā. Daudzkārt uzstājusies Maskavas Lielajā teātrī Violetas lomā. 1943. gadā viesojusies aplenktajā Ļeņingradā.

### Latvijā, no 1944. gada

1944. gadā E. Pakule atgriezās Rīgā, atsakoties no vairākiem piedāvājumiem turpināt darbu Maskavā. Līdz 1956. gadam E. Pakule strādāja Latvijas PSR Valsts akadēmiskajā operas un baleta teātri, kur viņa iestudēja divpadsmit galvenās koloratūrsoprāna partijas, tai skaitā Margaretu Š. Guno operā "Fausts", Džildu Dž. Verdi operā "Rigoleto", Antoņidu M. Gļinkas operā "Ivans Susaņins", Gulbi N. Rimska-Korsakova operā "Pasaka par caru Saltanu", Violetu Dž. Verdi operā "Traviata", u.c. Turpināja sniegt koncertus arī Maskavā un Ļeņingradā. 1951. gadā viesojās Somijā. Kopš 1956. gada E. Pakule bija Latvijas Valsts filharmonijas soliste.

1946. un 1950. gadā ievēlēta par deputāti PSRS Augstākajā Padomē, bet 1959. gadā — Rīgas pilsētas padomē.

Bija precējusies ar operdziedātāju Aleksandru Daškovu.

Mirusi 1991. gada 31. decembrī. Apglabāta Rīgas Meža kapos.

## Apbalvojumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves māksliniece (1942)
* Staļina prēmija (1946)
* Darba Sarkanā Karoga ordenis (1946)
* Latvijas PSR Tautas skatuves māksliniece (1947)
* Ļeņina ordenis (1956)

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Uzbekistānā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Uzbekistāna|Uzbekistānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Uzbekistānas ir iekļautas **5 vietas** (4 kultūras objekti un 1 dabas objekts), savukārt 31 vieta ir iekļauta kandidātu sarakstā. Šahrisabzas vēsturiskais centrs 2016. gadā tika iekļauts apdraudēto objektu sarakstā, kurš tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināts. Uzbekistāna Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1993. gada 13. janvārī.

## Sarakstā iekļautie objekti
 

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Jaunā čigāniete

**"Jaunā čigāniete"** ir 1870. gadā gleznota Kārļa Hūna glezna. Tā atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja kolekcijā.

Glezna tapusi 1870. gada vasarā, kad Hūns pēc dalības Parīzes Salonā devās uz Normandiju un pēc tam uz Beļģiju, kur šī glezna varētu būt tapusi.

## Atsauces
Pasaules čempionāts šaha kompozīcijā

**Pasaules čempionāts šaha kompozīcijā** () ir šaha problēmistu konkurss, kuru organizē FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgā komisija  vienu reizi trijos gados.

## Čempionātu programma
Čempiona nosaukumu izcīna katrā no šādiem astoņiem žanriem:

# Divvilči (mats divos gājienos)
# Trīsvilči (mats trijos gājienos)
# Daudzvilči (mats četros un vairāk gājienos)
# Etīdes
# Palīgmati
# Pašmati
# Pasaku šahs
# Retro (retrogrādā analīze)

Problēmisti, kas vēlas piedalīties konkrētā žanrā, iesniedz maksimāli sešas attiecīgā trīs gadu periodā publicētās, nodaļas prasībām atbilstošas, savas kompozīcijas. Iesniegtās kompozīcijas izvērtē triju tiesnešu komisija, un četras labākās no tām piedalās galīgo rezultātu noteikšanā.

## Vēsture
1997. gadā Pulē notiekošais PCCC kongress pieņēma lēmumu pirmos pasaules čempionu nosaukumus šaha kompozīcijā piešķir pēc FIDE albuma 1989—1991 rezultātiem. Līdz ar to 1998. gada kongresā Santpēterburgā problēmisti, kas bija savākuši vislielāko punktu summu katrā no astoņām albuma nodaļām, tika pasludināti par pasaules čempioniem:
* divvilčos — Anatolijs Sļesarenko (Krievija);
* trīsvilčos — Mihaels Kellers (Vācija);
* daudzvilčos — Jakovs Vladimirovs (Krievija);
* etīdēs — Davids Gurgenidze (Gruzija);
* pašmatos — Petko Petkovs (Bulgārija);
* palīgmatos — Živko Jaņevskis (Ziemeļmaķedonija)
* pasaku šahā — George Sphicas (ASV)
* retro uzdevumos — Aleksandrs Kisļaks (Ukraina)

## Uzvarētāji
### 1.pasaules čempionāts (WCCI 1998—2000)

### 2. pasaules čempionāts (WCCI 2001—2003)

### 3. pasaules čempionāts (WCCI 2004—2006)

### 4. pasaules čempionāts (WCCI 2007—2009)

### 5. pasaules čempionāts (WCCI 2010—2012)

### 6. pasaules čempionāts (WCCI 2013—2015)

### 7. pasaules čempionāts (WCCI 2016—2018)

## Skatīt arī
* Pasaules čempionāts šaha kompozīciju risināšanā (WCSC)
* Pasaules šaha kompozīcijas turnīrs (WCCT)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pasaules šaha kompozīcijas federācijas vietne
Marjans Kovačevičs

**Marjans Kovačevičs** (dzimis ) ir Serbijas šaha žurnālists un problēmists.

1988. gadā ieguvis starptautiskā lielmeistara titulu šaha kompozīciju risināšanā.

No 1989. gada ir starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā un 2007. gadā ieguvis starptautiskā lielmeistara titulu šaha kompozīcijā.

Četrkārtējs pasaules čempions šaha kompozīcijas divvilču grupā.

## Uzdevuma piemērs

## Bibliogrāfija
*  
*  

## Atsauces

## Ārējās saites
* M. Kovačeviča šaha kompozīcijas PDB vietnē.
Gaujas leja (glezna)

**"Gaujas leja"** ir 1891. gadā Jūlija Federa gleznota Gaujas senlejas glezna. Tā atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja kolekcijā. "Gaujas leja" ir viens no Federa zināmākajiem darbiem, mākslinieka "zīmols", glezna kļuvusi par vienu no Latvijas ainavas simboliem.

## Vēsture
J. Feders bija viens no Latvijas ainavas glezniecības aizsācējiem 19. gadsimta otrajā pusē. Glezna "Gaujas leja" pirmoreiz tika eksponēta Mākslas akadēmijas izstādē Sanktpēterburgā, pēc tam divdesmit gadus piederējusi kādam privātkolekcionāram. 1921. gadā Rīgas Pilsētas mākslas muzejs izmantoja piedāvājumu to iegādāties.

## Raksturojums
19. gadsimta glezniecībai raksturīgā panorāmiskā ainava "Gaujas leja" tiek dēvēta par latviešu dabassskatu glezniecības stūrakmeni. Darbā attēlotā Vidzemes ieleja, kas tiek saistīta ar Siguldas apkaimē esošo Ķeizarskatu, pieder pie reālisma perioda J. Federa daiļradē. Šajā posmā mākslinieks rūpīgi un detalizēti fiksējis vizuāli tveramas ainavas ģeogrāfiski ģeoloģisko, florālo, atmosfērisko un apgaismojuma specifiku, kas novērojams arī darbā "Gaujas leja".

Mākslinieks izvēlējies savdabīgu skatu punktu, kas ļauj skatītājam vērties plašumā no kāda pakalna, sniedzot iespēju apskatīt dabas skaistumu no putna lidojuma pozīcijas. J. Feders, gleznojot Vidzemes ieleju, telpiskuma sajūtu radījis izmantojot gan lēzenas diagonāles, gan krāsu kontrastus — priekšplāns veidots sulīgi zaļos toņos un tālie plāni pakāpeniski baltināti, tā piešķirot tiem dūmaku un sapludinot horizontu. Analizējot darbā izmantoto krāsu gammu, mākslas zinātnieks Jurijs Dobrins apgalvo, ka gleznotājs turējies pie Diseldorfas skolas tradīcijām, kam raksturīga krāsu baltināšana telpas dziļuma veidošanai, brūno toņu pievienošana ēnu radīšanai un saules apspīdēto vietu izgaismošana ar baltās krāsas triepieniem. Tieši ierobežoto krāsu lietojumu vairāki mākslas zinātnieki uzskatījuši par šķērsli nacionālās ainavas radīšanā, bet, skatoties uz "Gaujas leju", šķiet, ka tas netraucē to uztvert pavisam tuvu, pazīstamu un latvisku.

J. Feders, attēlojot Gaujas līkločus un tiem raksturīgo vidi, nav izcēlis kādu konkrētu objektu, bet gan virzījis skatu pāri dabasskatam. Māksliniecisko elementu mērķtiecīga izvēle kalpo gleznas emocionālā satura atklāsmei, radot priekšstatu par harmonisku vidi, par dabu, kas ir samērojama ar cilvēku un draudzīga viņam. Pret gaismu gleznotajā kalna pakājē mākslinieks izcēlis priekšā esošos koku siluetus un ar pabiezu baltās krāsas triepienu veidojis upes līkločus, kuri šķietami aiziet bezgalībā, tā gleznā it kā izslēdzot reālo laiku. Vienīgā liecība par cilvēku klātbūtni ir nelielais dūmu stabs, kas veidojas no kāda skursteņa gleznas tālajā plānā. 

Gan "Gaujas lejas" skaidrā uzbūve, gan krāsu risinājums liek domāt par šā darba ciešo saiti ar akadēmiskajām tradīcijām, un ne tikai šauri Diseldorfas skolas nozīmē, bet raugoties uz akadēmismu plašāk.

## Atsauces
Seišelu Tautas aizsardzības spēki

**Seišelu Tautas** **aizsardzības spēki** ir Seišelu Republikas armija, kas sastāv no kājnieku vienības, krasta apsardzes, gaisa spēkiem un prezidenta drošības dienesta.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Seychelles People's Defence Force – official site
Tētuka meitiņas

**"Tētuka meitiņas"** () ir Krievijas situācijkomēdiju seriāls, kura autori ir Vjačeslavs Murugovs un Aleksandrs Rodnjanskis. Seriālu laikposmā no  līdz  pārraidīja televīzijas kanālā СТС. Atšķirībā no vairākiem citiem Krievijas televīzijas seriāliem, šī nav kāda cita seriāla adaptācija. Seriālam kopā iznāca 410 sēriju (20 sezonas).

"Tētuka meitiņas" ir par ģimenes terapeitu Sergeju Vasņecovu, kuru sieva pametusi un atstājusi ar piecām meitām. Galvenās lomas tajā attēlo Andrejs Ļeonovs, Miroslava Karpoviča, Anastasija Sivajeva, Darja Meļņikova, Elizabeta Arzamasova, Jekaterina Staršova, Nonna Grišajeva.

Sākotnēji tika ieplānotas vienīgi 60 sērijas, taču augsto reitingu dēļ seriāla uzņemšanu tika izlemts turpināt. "Tētuka meitiņas" bija viens no skatītākajiem komēdijseriāliem Krievijā.

Ir prēmijas *ТЭФИ*.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Maja Alma

**Maja Alma** (; dzimusi ) ir dāņu orientieriste, izcīnījusi septiņas zelta medaļas Pasaules čempionātos orientēšanās sportā. Pārstāv Dānijas izlasi un klubu no Orhūsas *OK Pan Århus*.

Pirmās nozīmīgās starptautiskās medaļas izcīnīja 2007. gada Pasaules junioru čempionātā sprintā (bronzas) un 2008. gada čempionātā stafetē kopā ar Idu Bobahu un Signi Klintingu (sudraba). Dānijas pieaugušo izlasē debitēja 2007. gadā, kad kopā ar Dānijas stafetes komandu ieņēma 8. vietu. Viņa piedalījās arī 2008. gada Eiropas čempionātā Ventspilī.

2015. gada Pasaules čempionātā Skotijā M. Alma kļuva par titulētāko sportisti ar izcīnītām trīs zelta medaļām. Tāpat divas zelta medaļas ieguva 2016. gada Pasaules čempionātā. Uzvarot sprinta distancē Vecrīgā 2018. gada Pasaules čempionātā, Maja Alma kļuva par pirmo sportisti, kas šajā distancē Pasaules čempionātos uzvarējusi četras reizes pēc kārtas. Kopā izcīnījusi septiņas zelta medaļas, kā arī tikpat cita kaluma medaļu.

Pasaulas kausa kopvērtējumā augstāko — trešo — vietu ieguvusi divreiz: 2010. un 2014. gadā. 2009. gadā kluba *Ulricehamns OK* sastāvā uzvarēja prestižākajās stafešu sacensībās *[[Venla]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Maja Alma *World of O Runners*
Zoja

**Zoja Štrauba** (dzimusi  Vīnē), plašāk zināma kā **Zoja**, ir Austrijas aktrise, dziedātāja un komponiste. Viņa pārstāvēja Austriju 2016. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu "Loin d'ici".

## Ārējās saites
Nothing Else Matters

***Nothing Else Matters*** ir amerikāņu smagā metāla grupas *[[Metallica]]* dziesma. Šis bija grupas trešais singls no piektā studijas albuma *[[Metallica (albums)|Metallica]]*. Dziesmas autori ir Džeimss Hetfīlds un Larss Ulriks.

Šī tiek uzskatīta par vienu no populārākajām grupas dziesmām. Viena no nedaudzajām grupas dziesmām, kurās ģitāras solo izpilda Hetfīlds, nevis Kērks Hemets. Singls ierindojās 11. vietā *[[Billboard]]* *Mainstream Rock* topā. Vairākās valstīs singls tika sertificēts ar platīna diska statusu.

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Earth Song

***Earth Song*** ir amerikāņu dziedātāja Maikla Džeksona dziesma. 1995. gadā izdotā albuma ** trešais singls. Dziesmas autors ir pats Maikls Džeksons.

Pirmā Džeksona dziesma par pasauli, kurā cilvēki dzīvo, un galvenokārt par tās vidi un dzīvniekiem. Džeksons saņēma dažādu vides un dzīvnieku tiesību aizstāju atbalstu par dziesmu izpildīšanu. Dziesmas videoklipā lielāka uzmanība tika pievērsta Zemes iznīcībai un tās atdzimšanai, tas tika nominēts *[[Grammy]]* balvai.

Šī bija pēdējā mēģinātā Džeksona dziesma pirms ieplānotajiem *[[This Is It]]* koncertiem. Dziesma tika mēģināta īsi pēc pusnakts , līdz ar to šī ir pēdējā dziesma, ko izpildījis mūziķis. Pēc deviņiem mēnešiem Džeksons saņēma *Grammy* balvu par mūža ieguldījumu. Pirms šo balvu saņēma abi viņa vecākie bērni vairāki dziedātāji izpildīja *Earth Song*.

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Reiniki (Kastuļinas pagasts)

**Reiniki** () ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Priežmales un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V569, faktiski piekļaujas Priežmales ciemam.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 106 cilvēkiem.

## Atsauces
Ribački

**Ribački** var būt:
* Ribački — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā;
* Ribački — apdzīvota vieta Krāslavas novada Šķeltovas pagastā;
* Ribački — apdzīvota vieta Ludzas novada Istras pagastā.
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Turkmenistānā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Turkmenistāna|Turkmenistānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Turkmenistānas ir iekļautas **3 vietas** (visi kultūras objekti), savukārt 8 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā. Turkmenistāna Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1994. gada 30. septembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Ribački (Kastuļinas pagasts)

**Ribački** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Priežmales un 246 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V611, Randovkas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 7 sētas ar 38 cilvēkiem.
## Atsauces
Reļenki

**Reļenki** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 7 km no pagasta centra Priežmales un 240 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P60, Biržkalna ezera dienvidu krastā. Netālu atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Releņģu - Reļenku senkapi.

1897. gadā katuļu ciemā bija 12 sētas ar 92 cilvēkiem.
## Atsauces
Mihails Marandjuks

**Mihails Marandjuks** (dzimis ) ir ukraiņu šaha problēmists, starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā (2004). Profesija — inženieris-mehāniķis.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1968. gada publicējis apmēram 1150 dažādu žanru šaha kompozīcijas, ieguvis 550 godalgas, tai skaitā 45 pirmās. Pēdējos gados lielākus panākumos guvis trīsvilčos un daudzvilčos.

Sešos notikušos pasaules čempionātos šaha kompozīcijā ieguvis 10 zelta medaļas, pirmajā, trešajā, ceturtajā un sestajā čempionātā uzvarējis trīsvilčos un visos sešos — daudzvilčos.

No 1997. gada Marandjuks ir starptautiskais tiesnesis un no 2004. gada lielmeistars šaha kompozīcijā.

### Iegūtās vietas šaha kompozīcijas pasaules čempionātos

## Uzdevuma piemērs

Risinājums
: **1. Da3-b3!** (draud 2. Db3xf7+ Ze5xf7 3. La4-d7#; 2. ... Kf5-e4 3. Df7xh7#) 
: 1. ... Kf5-f6 2. Db3-e6+ f7xe6 3. Te8-f8# 
: 1. ... Kf5-e4 2. Db3-c2+ Lb1xc2 3. La4xc2# 
: 1. ... f7-f6 2. Db3-d5 ar sekojošo: 3. La4-d7# 

## Atsauces

## Ārējās saites
* M. Marandjuka kompozīcijas vietnē PDB
Mirdzas iela (Jūrmala)

**Mirdzas iela** ir iela Jūrmalā, Asaru un Valteru apkaimēs. Mirdzas iela sākas krustojumā ar Zemgales ielu un beidzas krustojumā ar Gulbju ielu. Kopējais ielas garums ir 1370 metri, tā ir klāta ar grants un asfaltbetona segumu (asfaltētais posms ir no Dāvja ielas līdz Zemgales ielai). Mirdzas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā un ielai ir vienvirziena posms no Dāvja ielas līdz Zemgales ielai. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Celtnes
* Agrāk Mirdzas ielā 5 atradās Asaru bērnu bibliotēka.
* Agrāk Mirdzas ielā 5/7 atradās Asaru kultūras nams.

## Sabiedriskais transports
Mirdzas iela ir pretī Asaru stacijai. Agrāk pa Mirdzas ielu kursēja 5. autobuss.

## Ielu savienojumi
Mirdzas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zemgales iela (T veida krustojums)
* Dāvja iela
* Medņu iela 
* Cīruļu iela
* Rubeņu iela
* Aveņu iela 
* Gulbju iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari
* Valteri
* Autobusu satiksme Jūrmalā
Šautines

**Šautines** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 8,8 km no pagasta centra Viļāniem un 224,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P58 (Viļāni–Preiļi–Špoģi), Ūšas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 115 cilvēkiem.
## Atsauces
Teveņāni

**Teveņāni** (arī **Tēvenāni**, **Tievināni**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,3 km no pagasta centra Viļāniem un 215,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)) un dzelzceļa līnijas Krustpils—Rēzekne II.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Francijas hokeja līga

**Francijas hokeja līga** (*Ligue Magnus*) ir Francijas hokeja čempionāts. Tas ir izveidots 1906. gadā, līgā pašlaik spēlē 13 komandas. Visvairāk, 30 reizes, ir uzvarējusi HK Šamonī. Līga nosaukta par godu IIHF dibinātājam Luijam Magnusam.

## Čempioni
* 2025.—26. —
* 2024.—25. — *[[Brûleurs de loups de Grenoble]]*
* 2023.—24. — Ruānas "Dragons"
* 2022.—23. — Ruānas "Dragons"
* 2021.—22. — *[[Brûleurs de loups de Grenoble]]*
* 2020.—21. — Ruānas "Dragons"
* 2019.—20. — *netika noskaidrota*
* 2018.—19. — *[[Brûleurs de loups de Grenoble]]*
* 2017.—18. — Ruānas "Dragons"
* 2016.—17. — *[[Rapaces de Gap]]*
* 2015.—16. — Ruānas "Dragons"
* 2014.—15. — *[[Rapaces de Gap]]*
* 2013.—14. — *[[Diables Rouges de Briançon]]*
* 2012.—13. — Ruānas "Dragons"
* 2011.—12. — Ruānas "Dragons"
* 2010.—11. — Ruānas "Dragons"
* 2009.—10. — Ruānas "Dragons"
* 2008.—09. — *[[Brûleurs de loups de Grenoble]]*
* 2007.—08. — Ruānas "Dragons"
* 2006.—07. — *[[Brûleurs de loups de Grenoble]]*
* 2005.—06. — Ruānas "Dragons"
* 2004.—05. — *[[Scorpions de Mulhouse]]*
* 2003.—04. — *[[Gothiques d'Amiens]]*
* 2002.—03. — Ruānas "Dragons"
* 2001.—02. — *[[Flammes Bleues de Reims]]*
* 2000.—01. — Ruānas "Dragons"
* 1999.—00. — *[[Flammes Bleues de Reims]]*
* 1998.—99. — *[[Gothiques d'Amiens]]*
* 1997.—98. — *[[Brûleurs de loups de Grenoble]]*
## Komandu izcīnītie tituli

## Atsauces

## Ārējās saites
* Līgas oficiālā mājaslapa
* Līgas eliteprospects.com lapa
Trūpi (Viļānu pagasts)

**Trūpi** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 3,7 km no pagasta centra Viļāniem un 215,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Maltas upes kreisajā krastā.

Trūpos atrodas valsts nozīmes arheoloģijas pieminekļi: Trūpu Velna akmens - kulta vieta un Trūpu viduslaiku kapsēta.

Trūpos dzimusi dzejniece Dzērksteņa, īstajā vārdā Genovefa Upeniece (1909_2002).

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 100 cilvēkiem.

## Atsauces
Ošupīte

**Ošupīte** var būt:

*Ošupīte - Dimzas pieteka
*Ošupīte - Lētīžas pieteka
*Ošupīte - Sedas pieteka
*Ošupes nosaukums augštecē
*Ūšas cits nosaukums
Viļānu ezers

**Viļānu ezers** ir ezers Rēzeknes novada Viļānu pagasta austrumu daļā. 

Ezers novietojies uz austrumiem no Viļānu pilsētas pie Viļānu purva. Piekrastē grīšļi un vilkvālītes.

## Atsauces
Viļānu muiža (ciems)

**Viļānu muiža** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 1,7 km no pagasta centra Viļāniem un 217,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidiem no Viļāniem, pie autoceļu P58 (Viļāni–Preiļi–Špoģi) un V595 (Viļāni–Maltas Trūpi–Lomi) krustojuma, Maltas kreisajā krastā.

## Atsauces
Brikuļi

**Brikuļi** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 5,8 km no pagasta centra Viļāniem un 217,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V596 (Viļāni–Pilskalns–Nagļi), netālu no Maltas upes.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 34 cilvēkiem.
## Atsauces
Francis fon Pāpens

**Francis Jozefs Hermanis Mihaels Maria fon Pāpens cu Kēningens** (, dzimis , miris ) bija vācu politiķis un diplomāts.

## Dzīvesgājums
Fon Pāpens bija Vācijas kanclers no 1932. gada 1. jūnija līdz 1932. gada 17. novembrim, kad viņu amatā nomainīja Kurts fon Štreihers. Atbalstīja Hitlera iecelšanu par kancleru, plānodams to politiski ierobežot. Kad Hitlers kļuva par kancleru, fon Pāpens tika iecelts par vicekancleru. Tomēr visai ātri fon Pāpens un viņa piekritēji zaudēja ietekmi. 1934. gada 17. jūnijā fon Pāpens Marburgā teica runu, kas bija vērsta pret nacismu, un tā esot bijusi pēdējā augstas valsts amatpersonas publiska runa pret nacistiem līdz 1945. gadam. Vairāki no fon Pāpena līdzgaitniekiem tika nogalināti Garo nažu naktī 1934. gada jūnija beigās un 1934. gada 7. augustā fon Pāpens demisionēja. Pēc tam darbojās par Vācijas sūtni Austrijā (no 1934. līdz 1938. gadam) un Turcijā (no 1939. līdz 1944. gadam). Tika tiesāts Nirnbergas procesā, kur attaisnots.

## Ārējās saites
Ugrinieki

**Ugrinieki** (arī **Ūgrinīki**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,7 km no pagasta centra Viļāniem un 213,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Spiergas upes kreisajā krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 108 cilvēkiem.

## Atsauces
Ūša

**Ūša** (arī **Oša**, **Ošupīte**) ir Dubnas upes labā krasta pieteka Preiļu, Rēzeknes un Līvānu novados. Otra garākā Dubnas pieteka aiz Feimankas.

Izteka - Galēna pagasta Skabu apkaimē. Iesākumā tek ziemeļaustrumu virzienā, vēlāk ar vairākiem straujiem līkumiem līdz Gribovai sagriežoties dienvidrietumu virzienā. Ietek Dubnā pie Mālkalniem. Krasti zemi, platums sasniedz līdz 10 m, dziļums parasti 0,5-1,8 m. Baseins 636 km2, gada notece 0,12 km2. 

Pietekas: Borovka, Ezera grāvis, Īvaisis, Lēcija, Locupe, Malnupeite, Mazā Ūša, Sauna, Soltupe, Sumanka, Zviergža.

Upi šķērso autoceļi: P58 (Viļāni–Preiļi–Špoģi), V739 (Galēni–Sīļukalns–Stirniene), V735 (Stabulnieki–Sīļukalns–Varakļāni), V756 (Smelteri–Viktorovka), P62 (Krāslava–Preiļi–Madona), V761 (Rožupe–Rudzāti–Varakļāni), V759 (Rožupe–Švirksti).

Apdzīvotās vietas upes krastos: Skabi, Skoboļeva, Zeimuļi-Puzāki, Galēni, Mičuļevka, Gribova, Čači, Zviergža-Varaža, Karulāni, Vilcāni, Lācupi, Gardrivieši, Šauri, Rudzāti, Kivlenieki, Rusiņi, Švirksti, Mālkalni.

1930. gados pa upi un tās pieteku Saunu pludināti baļķu plosti līdz Līvāniem. Vēlāk upe un tās baseina upes bagarētas un lielā mērā pārgrāvotas, lai mazinātu palieņu pārplūšanu. 1951. gadā, bagarējot Ūšu, esot atrasti un Dabas muzejam nodoti mamuta kauli. Ūšas krasti 21. gadsimta sākumā bija apauguši alkšņiem, kuru kritušie stumbri aizšķēršļoja upi. 2010. gados upes gultne pēc ilgiem strīdiem atkal pārveidota un 22,2 km garumā no Kurčiniem pavasaros kļuvusi lietojama ūdenstūrismam, lai gan lejtecē poldera rajonā aizaugusi ar ūdensaugiem.  Abos krastos ir daudz  ganību, elektriskie žogi atrodas pat tieši upē. Līdz Kiulenieku tiltam Ūša vairākkārt šķērso nelielas dolomīta kāples, kas rada straujteču posmus. 

## Atsauces
Vilhelms fon der Reke

**Vilhelms fon der Reke** () bija Livonijas ordeņa brālis 15. gadsimtā. Cēlies no Kāmenas un Dortmundes apkaimes Vestfālenā. Tēvs - Alfs fon der Reke. 1432. gadā bija Cēsu pils pārvaldnieks (*Hauskomtur*).

## Avoti
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 704* (531).
EUTELSAT 65 West A

***EUTELSAT 65 West A*** ir Francijas uzņēmuma *[[Eutelsat]]* sakaru pavadonis. Palaists 2016. gada februārī.
Tas nodrošinās sakarus, televīzijas un datu pārraides pakalpojumus  Latīņamerikai.

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums *[[Space Systems/Loral]]* uz platformas *[[LS-1300]]* bāzes. Tā starta masa bija 6564 kg, izmēri 7,9 x 3,2 x 3,6 m. Pavadonī uzstādīti 24 Ku un 10 C diapazona raidītāji.

*EUTELSAT 65 West A* tika palaists  05:20 UTC ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* (lidojums *VA-229*) no Gviānas kosmiskā centra. Šī bija viena no retajām reizēm, kad ar *Ariane 5ECA* tika palaists nevis pāris, bet tikai viens pavadonis. *Eutelsat* bija svarīgi sākt *EUTELSAT 65 West A* ekspluatāciju pirms 2016. gada vasaras olimpiskajām spēlēm Brazīlijā. Tā kā *[[Arianespace]]* šim startam nebija atrasta piemērota krava, *Eutelsat* apmaksāja raķetes palaišanas pilnu maksu.

Ģeostacionāro orbītu pavadonis sasniedza ar saviem dzinējiem. *EUTELSAT 65 West A* tika novietots ģeostacionārās orbītas punktā 65° rietumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* EUTELSAT 65 West A  Eutelsat 
* Ariane Flight VA229 Arianespace 
* Eutelsat 65 West A Gunter Dirk Krebs
Kosinceva

**Kosinceva** (; vīriešu dzimtē Kosincevs *(Косинцев)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Nadežda Kosinceva (*Надежда Косинцева*; 1985) — krievu šahiste;
* Tatjana Kosinceva (*Татьяна Косинцева*; 1986) — krievu šahiste.
Tkačovs

**Tkačovs** (, no *ткач* — 'audējs'; sieviešu dzimtē Tkačova (*Ткачёва*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* ‎Vladimirs Tkačovs (*Влади́мир Ткачёв*, 1993) — krievu hokejists;
* ‎Vladislavs Tkačovs (*Владислав Ткачёв*; 1973) — Kazahstānas un Francijas starptautiskais lielmeistars šahā.
Petko Petkovs

**Petko Petkovs** (dzimis , miris ) bija bulgāru šaha problēmists, lielmeistars (1984) un starptautiskais tiesnesis (1972) šaha kompozīcijā.

Pēc profesijas Petkovs bija jurists un šaha žurnālists. No 1982. gada žurnāla *"Шахматна мисъл"* galvenais redaktors. Kā žurnālists strādājis laikrakstā *"Народен спорт"*, žurnālos *"Дума"*, *"StrateGems"* (ASV), *"Уральский проблемист"* (Krievija) un citos.

## Šaha kompozīcija
Četrkārtējs pasaules čempions šaha kompozīcijā, vienreiz uzvarējis pašmatu grupā,trīsreiz pasaku šaha grupā.

Ar šaha kompozīciju sācis nodarboties no 1956. gada, kad viņš publicēja savu pirmo uzdevumu padomju laikrakstā *"Пионерская правда"*. Kopš tā laika publicējis vairāk nekā 6115 dažādu žanru šaha kompozīcijas. Daudzi no viņa sacerējumiem apbalvoti ar godalgām.

## Uzdevuma piemērs

:a) 1.b8=♘! (gājiena spaids)
:1. ... ♘c3 2.♘c6#  
:1. ... ♔xd5 2.♖d8#  
:1. ... ♘d2 2.♘c6#  
:1. ... ♘f2 2.♘c6#  
:1. ... ♘g3 2.♘c6#  
:1. ... ♘g5 2.♘c6#  
:1. ... ♘d6 2.♘c6# 
:b) 1.f8=♕! (gājiena spaids)
:1. ... ♘c3 2.♕xf6#  
:1. ... ♔xd5 2.♕d8#  
:1. ... ♘d2 2.♕xf6#  
:1. ... ♘f2 2.♕xf6#  
:1. ... ♘g3 2.♕xf6#  
:1. ... ♘g5 2.♕xf6#  
:1. ... ♘d6 2.♕xf6# 

## Bibliogrāfija
* 

## Skatīt arī
* Pasaules čempionāts šaha kompozīcijā

## Atsauces

## Ārējās saites
* P. Petkova šaha kompozīcijas saitā PDB
Minheberga

**Minheberga** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Markas-Oderlandes apriņķī.

## Vēsture
Minheberga rakstos pirmoreiz minēta 1232. gadā un to dibinājuši cisterciešu mūki. 1245. gadā tā kļuva par pilsētu. 1432. gadā to nopostīja husīti. 1605. gadā pilsētu piemeklēja buboņu mēra epidēmija. Ap 1700. gadu pilsētā sāka apmesties hugenotu bēgļi. 1867. gadā pilsētu ar Berlīni savienoja dzelzceļa līnija. Starp pasaules kariem Minhebergā atradās Ķeizara Vilhelma institūts augkopībai (*Kaiser-Wilhelm-Gesellschaft für Züchtungsforschung*). Otrā pasaules kara beigās 1945. gada aprīlī pilsēta smagi cieta kaujās, tika nopostīta 85% no pilsētas apbūves. Pēc Otrā pasaules kara Minheberga atradās VDR sastāvā.

## Zinātne
Minhebegergā atrodas zinātnes iestāde "Leibnica agrokultūras ainavu pētniecības centrs" (*ZALF — Leibniz-Zentrum für Agrarlandschaftsforschung*) ar 428 darbiniekiem un vairākiem pētniecības institūtiem, to skaitā Vācu Entomoloģijas institūts (*Senckenberg Deutsches Entomologisches Institut Müncheberg*) ar apmēram 3 miljonu vienību lielu entomoloģijas kolekciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Leibnica agrokultūras ainavu pētniecības centrs  
* Entomoloģijas institūts