open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Motoru iela (Rīga)

**Motoru iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Iļģuciemā. Tā sākas krustojumā ar Daugavgrīvas ielu un beidzas krustojumā ar Balto ielu. Motoru iela sastāv no divām braukšanas joslām. Iela visā garumā klāta ar asfalta segumu, tās kopējais garums ir 465 metri.

## Vēsture
Motoru iela pirmoreiz Rīgas adrešu grāmatā minēta 1935. gadā ar savu tagadējo nosaukumu, kuru tā saglabājusi līdz pat mūsdienām.

## Ielas raksturojums
Motoru iela ir 465 metrus gara iela Iļģuciema apkaimes austrumos. Tā sākas krustojumā ar Daugavgrīvas ielu un iet rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Pēc aptuveni 125 metriem iela nepāra numuru pusē krustojas ar Stūres ielu. Motoru iela beidzas iepretīm Rīgas 54. vidusskolai krustojumā ar Balto ielu. Ielā ir daudzstāvu dzīvojamo un sabiedrisko ēku apbūve.

## Ielu savienojumi
Motoru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavgrīvas iela (T veida krustojums)
* Stūres iela (T veida krustojums)
* Baltā iela (T veida krustojums)

## Infrastruktūra

### Esošie objekti
* **Motoru ielā 3a** atrodas Rīgas pašvaldības Bērnu un jauniešu centra filiāle "Ilga".
* **Motoru ielā 5a** atrodas Rīgas pirmsskolas izglītības iestāde "Bizmārītes".

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Iļģuciems

## Atsauces
Hrestivka

**Hrestivka** () ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainas austrumos Doneckas apgabalā. Izvietojusies apgabala austrumdaļā starp Horļivkas—Jenakijeves un Torezas aglomerācijām.

Tagadējās pilsētas vietā līdz 1941. gadam atradās vācu kolonistu ciems Maloorlovka. 1954. gadā šajā apvidū uzsākās divu akmeņogļu šahtu būvniecība un pie tām uzbūvēto ciematu sākotnēji sauca par Novokrestovku. 1956. gadā ciematam piešķīra pilsētciemata statusu un nodēvēja par godu PSRS valstsvīram Sergejam Kirovam par **Kirovsku** (*Кіровське*). 1958. gadā piešķirtas pilsētas tiesības, 1987. gadā — apgabala pakļautības pilsētas statuss. Mūsdienās lielākā daļa iedzīvotāju nodarbināta akmeņogļu ieguvē. 2016. gadā pilsēta pārdēvēta tagadējā nosaukumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Palestīnas Atbrīvošanas organizācija

**Palestīnas Atbrīvošanas organizācija** (; **) ir 1964. gadā dibināta organizācija.

Palestīnas Atbrīvošanas organizācija tika dibināta, lai izveidotu neatkarīgu Palestīnas Valsti. Vairāk nekā 100 valstis, ar kurām tai ir diplomātiskas attiecības, ir to atzinušas par vienīgo likumīgo palestīniešu pārstāvi. Kopš 1974. gada organizācijai ir novērotāja statuss ANO. Līdz 1991. gada Madrides konferencei ASV un Izraēla to uzskatīja par teroristu organizāciju. 1993. gadā Palestīnas Atbrīvošanas organizācija atzina Izraēlas tiesības eksistēt, noraidīja "vardarbību un terorismu", pieņēma divas ANO Drošības padomes rezolūcijas. Savukārt Izraēla oficiāli atzina Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju kā palestīniešu pārstāvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Abioģenēze

**Abioģenēze** ir uzskats, ka dzīvība var rasties no nedzīvas matērijas, piemēram, organiskas vielas. Pretēja hipotēze ir bioģenēze, kurā uzskata, ka dzīva matērija var rasties tikai no dzīvas matērijas.

Zeme ir izveidojusies pirms 4,54 miljardiem gadu. Agrākās dzīvības formas uz Zemes eksistējušas jau vismaz pirms 3,5 miljardiem gadu.  Tomēr vairāki pētījumi liek domāt, ka dzīvība uz Zemes pastāvējusi jau senāk — saskaņā ar viena pētījuma datiem — pirms 4,25 miljardiem gadu, bet saskaņā ar cita pētījuma datiem — pirms 4,4 miljardiem gadu.

Vairākās metodēs tiek pētīts, kā veidojas pašreplicējošas molekulas vai to daļas. Pieņemot, ka dzīvība uz Zemes radusies spontāni, Millera—Ureja eksperiments un vairāki citi eksperimenti rāda, ka lielākā daļa aminoskābju var tikt ķīmiski sintezētas apstākļos, kas bijuši līdzīgi tiem apstākļiem, kas pastāvēja uz Zemes tās sākumposmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Aisedora Dunkane

**Andžela Aisedora Dunkane**, arī **Andžela Izadora Dankana** (, ; dzimusi 1877. gada 26. vai , mirusi ), bija amerikāņu dejotāja.

## Dzīvesgājums
Dzimusi Kalifornijā, ASV, no 22 gadu vecuma līdz nāvei 50 gadu vecumā lielākoties dzīvojusi Rietumeiropā un PSRS. Dunkane guva atzinību Eiropā pēc izraidīšanas no ASV par simpātijām pret PSRS. Dunkanes uzstāšanās un mācība palīdzēja atbrīvot baletu no tā konservatīvajiem uzskatiem un vēstīja par mūsdienu izteiksmīgo deju attīstību.

Bez novitātēm dejā arī personiskajā dzīvē izaicināja tā laika valdošo morāli. Audzināja divus ārlaulības bērnus (kas gāja bojā traģiskā autoavārijā noslīkstot), bija atklāti biseksuāla. Iespējams, mūsdienās pazīstamākais privātās dzīves notikums bija Dunkanes laulības ar 18 gadus par viņu jaunāko krievu dzejnieku Sergeju Jeseņinu.

Mirusi autonegadījumā Nicā, Francijā, kad viņas zīda šalle, kas bija aplikta ap kaklu, sapinās automašīnas riteņos un aizmugurējā asī, kas izraisīja kakla lūzumu. Aisedoras Dunkanes urna glabājas Perlašēza kapsētas kolumbārijā, ar numuru 6796.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija 
* Aisedora Dunkane 
* Aisedoras Dunkanes biogrāfija
Augstā dziesma

**Augstā dziesma**, arī **Zālamana dziesmas** un **Dziesmu dziesmas** (, *Šîr HašŠîrîm*, , *asma asmaton*), ir viena no grāmatām Tanahā un Vecajā Derībā.

Šī ir mīlestības dzejoļu virkne. Dziesmu krājums tiek datēts ar 1. gadu tūkstoti p.m.ē., par tā autoru tradicionāli tiek uzskatīts Zālamans. Augstā dziesma tiek uzskatīta par sakopojumu, tiek uzskatīts, ka to veido 25—31 dzejolis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Augstās dziesmas teksts
Filips Petēns

**Anrī Filips Benoni Omers Žozefs Petēns** (; dzimis , miris ) bija franču ģenerālis, maršals un politiķis. No 1940. līdz 1944. gadam viņš bija Višī Francijas valsts vadītājs. Ieņemot šo amatu 1940. gadā, 84 gadu vecumā, Petēns kļuva par vecāko Francijas valsts vadītāju vēsturē.

Petēns bija ievērojams Francijas militārais līderis Pirmajā pasaules karā, izcēlies Verdenas kaujas laikā, tika uzskatīts Francijas nacionālo varoni.

Otrā pasaules kara laikā, pēc Francijas krišanas Vācijas varā 1940. gadā, Petēns kļuva par Francijas premjerministru. Viņa vadītā valdība vēlāk Višī pilsētā nobalsoja par autoritatīvās Franču Valsts (*l'État français*) (Višī Francija) nodibināšanu ar Petēnu valsts vadītāja (*Chef de l'État français*) amatā, kas pastāvēja līdz 1944. gadam. Petēns pirmais lietoja jēdzienu kolaboracionisms ( — ‘sadarbība’), radiouzrunā aicinot francūžus sadarboties ar okupantiem.

Pēc kara 1945. gadā Petēnam tika piespriests nāves sods, kuru valdības vadītājs Šarls de Golls nomainīja pret mūža ieslodzījumu. Miris 1951. gadā. Aizvadot cietumā savas dzīves pēdējos gadus, viņš bija pasaulē vecākais cietumnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Spageti

thumb|220px|Spageti
**Spageti** () ir gari, tievi kaltētu miltu izstrādājumu jeb pastas paveids itāļu virtuvē, ko ɡatavo no miltiem vai mannas un ūdens. Tradicionāli spageti bija apmēram 50 cm gari, tomēr 20. gadsimta otrajā pusē popularitāti sāka gūt īsāki spageti un mūsdienās visplašāk pieejamie spageti ir apmēram 25—30 cm gari.

Ikgadējais spageti patēriņš Itālijā pieauga dubultā no vidēji 14 kg uz cilvēku pirms Otrā pasaules kara līdz 28 kg uz cilvēku 1955. gadā. Itālijā tad tika saražotas  spageti, no kurām tikai 74 tūkstoši tonnu tika eksportēti.

Pasaules rekords par lielāko bļodu ar spageti uzstādīja 2009. gada martā un atkārtoja 2010. gada martā, kad *Buca di Beppo* restorāns Gārdengrouvā, ASV, piepildīja peldbaseinu ar vairāk nekā 6251 kg pastas.

## Skatīt arī
* Lazanja
* Njoki
* Nūdeles
* Makaroni

## Atsauces

## Ārējās saites
Dokučajevska

**Dokučajevska** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Doneckas apgabalā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā uz dienvidiem no Doneckas. Pilsētas padomei pakļauts Jasnes ciems (800 iedzīvotāju)

Apdzīvotā vieta dibināta 1912. gadā sakarā ar kaļķakmens un dolomīta karjeru izveidi Jenakijeves metalurģijas uzņēmumiem un sākotnēji saukusies **Oleņivski karjeri** *(Оленівські кар'єри)*. Pilsētas tiesības kopš 1954. gada. Nosaukta par godu dabaszinātniekam, ģeologam un augšņu zinātniekam Vasilijam Dokučajevam (1846-1903).

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas Visu Svēto baznīca

**Rīgas Visu Svēto pareizticīgo baznīca** () ir Latvijas Pareizticīgās Baznīcas dievnams Rīgā, Latvijā. Atrodas Katoļu ielā 10a.

Ap baznīcu atrodas Klusais dārzs, kur agrāk bijusi kapsēta. No 1774. gadā Rīgas paplašināšanas dēļ nojauktās Vissvētās Dievmātes Pasludināšanas pareizticīgo baznīcas un Svētā Nikolaja baznīcas būvmateriāliem tika uzbūvēta Visu svēto kapela, kas vēlāk pārbūvēta par baznīcu, jo palielinājās pareizticīgo skaits. Tiek uzskatīts, ka baznīcas būvdarbi esot sākti neilgi pirms 1812. gada. 1815. gadā baznīca tika iesvētīta. Šī bija bizantiešu stila koka garenbūve ar piebūvētu zvana torni.

Līdz 19. gadsimta vidum Visu Svēto baznīca bija Vissvētās Dievmātes Pasludināšanas baznīcas, kas tika nodedzināta 1812. gadā, filiālbaznīca. 1851. gadā no koka celtā baznīca kļuva par patstāvīgu baznīcu. 1854. gadā tika nolemts koka baznīcas vietā celt jaunu mūra baznīcu, kuras pamatakmes tika likts . 1882. gadā bijusī koka baznīca tika pārvesta uz Ivana kapiem.  baznīca tika iesvētīta. Baznīca tika celta neoromānikas stilā. Tās mūra zvanu torņa projektu izstrādāja Jānis Frīdrihs Baumanis. No 1892. līdz 1894. gadam tika uzcelta draudzes skolas ēka.

Pirms Pirmā pasaules kara šis bija Maskavas priekšpilsētas garīgais centrs. Pie baznīcas 1936. gadā ticis uzstādīts piemineklis Pirmajā pasaules karā kritušajiem. 1995. gadā kādreizējās draudzes skolas telpās tika atklāts Rīgas Garīgais seminārs.

Šī ir viena no retajām baznīcām Rīgā, kurā ir ticis saglabāts celtnes sākotnējais, oriģinālais interjers.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* ''Pravoslavie.lv'' ieraksts 
* "Cita Rīga" ieraksts
Novohrodivka

**Novohrodivka** () ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainas austrumos Doneckas apgabalā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā uz rietumiem no Doneckas.

Apdzīvotā vieta dibināta 1939. gadā kā **Hrodivkas** ciemats sakarā ar šahtas *Novohrodivska-1* izbūvi. Pilsētas tiesības un tagadējais nosaukums piešķirti 1958. gadā. Kopš 1992. gada apgabala pakļautības pilsēta (līdz tam Selidoves pilsētas padomes pakļautībā).

## Atsauces

## Ārējās saites
Arktikas stērstu dzimta

**Arktikas stērstu dzimta** (*Calcariidae*) ir zvirbuļveidīgo kārtas (*Passeriformes*) dzimta, kas apvieno 6 neliela auguma dziedātājputnu sugas, kas tiek iedalītas 3 ģintīs. Arktikas stērstu dzimtas 2 sugas (Lapzemes stērste un sniedze) mājo Eirāzijā un Ziemeļamerikā, bet visas pārējās tikai Ziemeļamerikā. Šīs dzimtas sugas dzīvo dažādos biotopos - pļavās, prērijā, tundrā, kalnos un jūras krastā.

Latvijā sastopamas abas Eiropā dzīvojošās Arktikas stērstu dzimtas sugas: Lapzemes stērste (*Calcarius lapponicus*) un sniedze (*Plectrophenax nivalis*).

## Izskats un īpašības
[thumb|left|240px|[Sniedze (*Plectrophenax nivalis*)]]
Arktikas stērstu dzimtas sugām piederošie īpatņi ir nelieli dziedātājputni. Mazākā dzimtā ir Bērkakla stērste (*Calcarius ornatus*), kuras ķermeņa garums mazākajiem īpatņiem ir 13 cm, svars 18 g. Lielākā dzimtā ir baltā sniedze (*Plectrophenax hyperboreus*), kuras lielāko īpatņu ķermeņa garums ir 19 cm, svars 62 g. Šīs dzimtas putniem ir vai nu brūns, vai pelēks, vai balts apspalvojums, acis tumšas. Sniedzēm kājas ir tumši pelēkas vai melnas, bet pārējām sugām pelēkrozīgas vai brūnas.

Arktikas stērstu dzimtas putni barojas ar kukaiņiem, sēklām un dažādiem augiem. Tie ir aktīvi dienas laikā un staigājot barojas uz zemes.

## Sistemātikas izmaiņas
Vēl nesenā pagātnē Arktikas stērstu dzimtas sugas tika klasificētas stērstu dzimtā (*Emberizidae*). Ģenētiskajos pētījumos 2008. gadā noskaidrojās, ka šīs sešas stērstu sugas ir ļoti attāli radniecīgas pārējām stērstēm un ir tuvāk radniecīgas Amerikas ķauķiem (*Parulidae*), kardinālputniem (*Cardinalidae*) un tanagrām (*Thraupidae*). 2010. gadā Arktikas stērstu grupa tika izdalīta no stērstu dzimtas atsevišķā Arktikas stērstu dzimtā. DNS analīzes liecina, ka Arktikas stērstu dzimtas sugas no kopīgā zvirbuļveidīgo putnu priekšteča nodalījās pirms 4,2—6,2 miljoniem gadu, apmēram pliocēna sākumā.

## Sistemātika
[thumb|240px|[Apkakles stērste (*Rhynchophanes mccownii*)]]
**Arktikas stērstu dzimta** (*Calcariidae*)
*Apkakles stērstes (*Rhynchophanes*)
**Apkakles stērste (*Rhynchophanes mccownii*)
*Arktikas stērstes (*Calcarius*)
**Bērkakla stērste (*Calcarius ornatus*)
**Lapzemes stērste (*Calcarius lapponicus*)
**Losā stērste (*Calcarius pictus*)
*Sniedzes (*Plectrophenax*)
**Baltā sniedze (*Plectrophenax hyperboreus*)
**Sniedze (*Plectrophenax nivalis*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Planet of Birds: Calcariidae
*Family Calcariidae
*Calcariidae: Longspurs, Snow Buntings
Sniedzes

**Sniedzes, sniedžu ģints** (*Plectrophenax*) ir Arktikas stērstu dzimtas (*Calcariidae*) ģints, kas apvieno 2 neliela auguma dziedātājputnu sugas. Tās ligzdo Arktiskajā tundrā, bet ziemot dodas salīdzinoši nelielā attālumā uz mēreno joslu. Latvijā sastopama viena sniedžu ģints suga - sniedze (*Plectrophenax nivalis*), kurai ir cirkumpolāra izplatība un kura mājo gan Eirāzijas, gan Ziemeļamerikas ziemeļu reģionos. Otra suga - baltā sniedze (*Plectrophenax hyperboreus*) sastopama tikai Ziemeļamerikā.

## Izskats un īpašības
Abām sniedžu sugām apspalvojums ir līdzīgs, bet salīdzinoši lielā sniedze ir baltāka, īpaši vairāk baltās krāsas ir uz spārniem un astes. Riesta laikā abu sugu tēviņi ir gandrīz balti ar kontratējošām melnām spalvām uz spārniem. Ziemas periodā košums un kontrasts zūd. Mātītēm apspalvojums ir balts ar brūnu. Sniedzes barojas ar sēklām, asniem un citām augu daļām, kukaiņiem, to kāpuriem un citiem bezmugurkaulniekiem.

## Sistemātika
***Sniedžu ģints** (*Plectrophenax*)
**Baltā sniedze (*Plectrophenax hyperboreus*)
**Sniedze (*Plectrophenax nivalis*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Latvijas Daba: Strēstu dzimta (Emberizidae)
*Planet of Birds: Calcariidae
*Family Calcariidae
*Calcariidae: Longspurs, Snow Buntings
Vilis Skārds

**Vilis Skārds** (1894—1980) bija latviešu būvinženieris, Latvijas Universitātes profesors (1939), LVU (1945—1947) un LLA docētājs. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Dzīves gājums
Dzimis 1894. gada 3. martā Sērenes pagasta "Lieljakšānu" saimnieka Jāņa Skārda un Mades ģimenē. Mācījās Sērenes pagasta skolā, Jaunjelgavas pilsētas skolā (līdz 1909), 1913. gadā — Ata Ķeniņa privātskolā Rīgā. Studēja Rīgas politehniskā institūta būvinženieru nodaļā (1913—1916, 1915. gadā institūtu evakuēja uz Maskavu), bija hidrotehniķis Sibīrijā (1916—1917). Pirmā pasaules kara beigās bija 22. inženieru pulka podporučiks Galīcijas frontē (1917—1918).

Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada jūnijā pārgāja Latvijas armijā, iedalīts Sapieru rotā, no 1920. gada janvāra bija Armijas Galvenās tehniskās noliktavas priekšnieka palīgs, 1920. gada oktobrī demobilizēts. Pabeidza studijas Latvijas Universitātes Inženierzinātņu fakultātē (1920—1922), pēc tam strādāja LU kā jaunākais asistents (1922), asistents (1924), vecākais asistents (1927), privātdocents (1930), docents (1934), Inženierzinātņu fakultātes dekāns (1937-1939) un ārkārtas profesors. 1939. gada maijā ieguva inženierzinātņu doktora grādu un ievēlēts par profesoru inženierzinātņu fakultātē (1939).

Pēc Otrā pasaules kara bija LVU (1945—1947) un LLA profesors (no 1952. gada). 
 
Miris 1980. gada 19. jūlijā Rīgā, apglabāts Meža kapos.

## Darbi
* Vilis Skārds. Eksperimentāli pētījumi par filtracijas likumu. Disertācijas darbs tehnisko zinātņu kandidāta grāda iegūšanai, oponenti: M. Bīmanis, M. Vegners, E. Ziemelis. Rīga, 1939. - 164 lpp.

## Atsauces
LLA

**LLA** var būt:
* Latvijas Lombardu asociācija
* Latvijas Lauksaimniecības akadēmija (tagad Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitāte)
Heinrihs Zariņš

**Heinrihs Zariņš** (dzimis  Lubānas pagastā, miris  Lapmežciemā) bija latviešu žurnālists, laikraksta "Brīvā Zeme" atbildīgais redaktors (no 1938) un Latvijas preses biedrības sekretārs. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Atsauces
Alfrēds Stūre

**Alfrēds Stūre** (1888—1961) bija 1905. gada revolūcijas dalībnieks, vēlāk kooperācijas kustības darbinieks, uzņēmējs. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem. 
 
## Dzīvesgājums
Dzimis 1888. gada 14. aprīlī Valmierā. 1905. gada revolūcijas dalībnieks, izsūtījumā Sibīrijā (1905-1911), pēc atbrīvošanas dzīvoja Irkutskā (1911-1921).

Pēc atgriešanās Latvijā bija sabiedrības "Konzums" patērētāju biedrību instruktors revidents (1921-1927), kredīta un instruktoru nodaļas vadītājs (1927-1937), Tautsaimniecības ministrijas kooperatīvu revīzijas padomes loceklis (1929-1937), kooperatīva „Pašpalīdzība“ dibinātājs un vadītājs (1931-1939), Rīgas apvienotā kooperatīva pilnvarotājs (1934-1937), Rīgas patērētāju biedrības „Vienība“ revīzijas komisijas priekšsēdētājs (1936-1939), A/S „Laima“ revīzijas komisijas loceklis (1937-1940), sabiedrības "Turība" organizācijas nodaļas vadītājs (1937-1940), Sesavas patērētāju biedrības priekšsēdētājs (1939-1940).

Miris 1961. gada 3. janvārī Rīgā.

## Atsauces
Vuhledara

**Vuhledara** () ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainas austrumos Doneckas apgabalā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā uz dienvidrietumiem no Doneckas.

Apdzīvotā vieta dibināta 1964. gadā kā perspektīvā Dienviddonbasa akmeņogļu ieguves masīva centrs, kur perspektīvā vajadzēja darboties ap 10 šahtām un pilsēta bija paredzēta 100 000 iedzīvotājiem. Sākotnēji ciemats ar nosaukumu **Pivdennijdonecka** *(Південний Донецьк)* un bija pakļauts Doneckas pilsētas Marjinas rajonam. 1969. gadā pārdēvēts par **Vuhledaru** un piešķirts pilsētciemata statuss. Kopš 1989. gada Vuhledara ir pilsēta, kopš 1991. gada ir apgabala pakļautības pilsēta. Mūsdienās akmeņogļu ieguves centrs, kur darbojas divas šahtas.

Pilsēta praktiski iznīcināta kara ar Krieviju laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pleskavas Republika

thumb|Pleskavas Republikas teritorija ap 1462. gadu
**Pleskavas Republika** bija viduslaiku valsts ar galvaspilsētu Pleskavā. Neatkarību no Novgorodas Republikas ieguva 1348. gadā, un beidza pastāvēt 1510. gadā, kad tika iekļauta Maskavijas sastāvā.

Pleskavas kņazi bija lielā mērā autonomi no Novgorodas jau kopš 13. gadsimta vidus, kad no 1266. līdz 1299. Pleskavā valdīja leišu kunigaitis Daumants. Republikas politiskās institūcijas bija līdzīgas Novgorodā pastāvošajām. Bez piecu apkaimju sapulcēm un kopsapulces "večes", reālā vara atradās augstmaņu padomes rokās, kuras pārstāvji parasti veidoja valdošo padomi, kurā bija pa pārstāvim no piecām apkaimēm un padomes vadītājs. Pleskavas pilsētas tiesības bija formulētas 1320.—1330. gados un jaunā versijā izmainītas 1462. gadā.

## Neatkarības zaudēšana
Saiknes stiprināšana ar Maskavu, ko izraisīja ekonomiskā attīstība, ārpolitikas mērķi, Pskovas līdzdalība Kulikovas kaujā un veiksmīgā kopīgā pretestība Vācu ordenim un Lietuvai, radīja priekšnoteikumus Pskovas republikas neatkarības vājināšanai.

1510. gada janvārī, izmantojot konfliktu Pskovas republikas vadībā, Maskavas lielkņazs Vasilijs III, kurš atradās Novgorodā, uzaicināja turp Pskovas posadņikus un sotskus un tos arestēja. Uz Pskovu kņaza nosūtīja diakonu T. Dolmatovu, kurš pieprasīja Pskovas vecākam piekrist, ka Pskovas zemi pārvalda tikai Maskavas lielkņaza vietvalži. Veče tika izformēta, aptuveni 300 bagātas Pskovas ģimenes tika izraidītas no pilsētas. To īpašumi tika sadalīti starp Maskavas kalpotājiem. 1510. gada 13. janvāra rītausmā tika noņemts večes zvans.

## Atsauces
Arābu—izraēliešu konflikts

**Arābu—izraēliešu konflikts** (, *Al-Sira'a Al'Arabi A'Israili*; , *Ha'Sikhsukh Ha'Yisraeli-Aravi*) tiek attiecināts uz politisku saspīlējumu un militārajiem konfliktiem starp Arābu valstīm un Izraēlu. Konflikta saknes ir meklējamas 19. gadsimta beigās, kad aizsākās cionistu kustība, kuras mērķis bija izveidot neatkarīgu ebreju valsti.
Kā daļu no plaša mēroga arābu—izraēliešu konflikta ir pieņemts izdalīt reģionālo Izraēlas—Palestīnas konfliktu. 

## Vēsture
Pēc Osmaņu impērijas sabrukuma, ko izraisīja tās sakāve Pirmajā pasaules karā, konflikts starp cionistiski noskaņotajiem ebrejiem un Palestīnas arābu iedzīvotājiem galvenokārt koncentrējās uz abu pušu teritoriālajām pretenzijām uz mandātteritoriju Palestīnā. 

Plašāks konflikts sākās 1948. gadā, kad izveidoja Izraēlas valsti, un norisinājās Izraēlas neatkarības karš. 1973. gadā norisinājās Grēkatlaides Dienas karš. 1979. gadā Izraēla noslēdza miera līgumu ar Ēģipti, bet 1994. gadā — ar Jordāniju. 
1982. un 2006. gadā notika divi Izraēlas–Libānas kari.

2023. gadā sākās Izraēlas–''Hamās'' karš Gazas joslā, kurā iesaistījās arī Irāna un tās atbalstītie *[[Hezbollah]]* un hutiešu kaujinieki.

## Atsauces
Aukštaiši

[thumb|250px|right|Baltu zemes pirms krusta kariem Prūsijas, Latvijas, Lietuvas, Baltkrievijas un Polijas teritorijās. Aukstaišu zemes atradās starp žemaišu un [kriviči|kriviču zemēm.]]

**Aukštaiši** (), arī **augštaiši**, ir Aukštaitijas vēsturiskajā zemē dzīvojošie lietuvieši.
Pēc izloksnes tos var iedalīt austrumu un rietumu aukstaišos. Austrumu aukstaiši dzīvo Sventājas baseinā un ir radniecīgi sēļiem.
Rietumu aukstaiši dzīvo Nevēžas baseinā.

## Austrumaukštaišu vēsturiskie novadi
* Lietava
* Deltuva
* Nalsene (*Nalšia*, kopā ar sēļiem)

## Rietumaukštaišu vēsturiskie novadi
* Upīte (*Upytė*, kopā ar zemgaļiem)
* Saulene (*Šiaulių žemė*, kopā ar žemaišiem un zemgaļiem)

## Ārējās saites
Arturs Ozoliņš (skolotājs)

**Arturs Ozoliņš** ( Umurgas pagastā —  Takomā, ASV) bija latviešu skolotājs, Pleskodāles valsts zēnu audzināšanas iestādes direktors un Rīgas Latviešu skolotāju biedrības valdes loceklis. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Atsauces
Ždaņivka

**Ždaņivka** () ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainas austrumos Doneckas apgabalā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā, pieskaitāma Horļivkas—Jenakijeves aglomerācijai. Pilsētas padomei pakļauti Viļhivkas un Molodijšahtaras ciemati (kopā ,  iedzīvotāji (2014)). 

Apdzīvotā vieta dibināta 1924. gadā kā **Novoždaņivkas** *(Ново-Жданівка)* ciemats. 1966. gadā piešķirtas pilsētas tiesības un pārdēvēta tagadējā vārdā. Ap 70% darbspējīgo iedzīvotāju nodarbināti akmeņogļu ieguvē un ar to saistītajā saimniecībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladislavs Puriņš

**Vladislavs Puriņš** (1892–1951) bija latviešu ārsts, Latvijas Dzelzceļu virsvaldes ambulances ārsts. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1892. gada 29. janvārī Zādzenes pagastā. Studēja medicīnu Latvijas Universitātē, pēc kuras beigšanas 1928. gadā strādāja par Dzelzceļu virsvaldes VII ārstu iecirkņa ārstu (1929-1934), un Dzelzceļu virsvaldes ambulances ārstu (1935-1940). Otrā pasaules kara laikā bija Rīgas preču dzelzceļa ambulances ārsts (1940-1944).

1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, miris 1951. gada 7. jūlijā Pinebergā.

## Atsauces
Pēteris Bērziņš

**Pēteris Bērziņš** ( Drustu pagastā —  Rīgā) bija latviešu publicists un vēsturnieks. Kara klausības komisijas sekretārs Valkā (1909-1917), vēlāk laikraksta „Līdums” līdzstrādnieks. Latvijas Kara ministrijas Budžetu un kredītu pārvaldes priekšnieka palīgs un Latvijas vēstures institūta loceklis. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem. 

## Darbi
* Karaspēka īsa saimnieciska vēsture (1924), 
* Mobilizācijas vēsture un teorija (1926). 

## Apbalvojumi
* IV šķiras Triju Zvaigžņu ordenis (1926)
* Sv. Staņislava ordenis, III šķira

## Atsauces
Eduards fon Bēms-Ermolli

**Eduards fon Bēms-Ermolli** (; dzimis , miris ) bija Austroungārijas ģenerālis Pirmā pasaules kara laikā.

Dzimis Austrijas karavīra ģimenē. Mācījies karaskolās Sanktpeltenē un Vīnerneištatē. Sākoties Pirmajam pasaules karam, komandēja austriešu 2. armiju, kas tika pārcelta uz Krievijas fronti, un piedalījās karadarbībā Karpatos. 1918. gada janvārī kļuva par feldmaršalu. 1918. gada martā Bēma-Ermolli spēki okupēja Ukrainas teritoriju.

Pēc kara demobilizējās un apmetās Opavā, kur kļuva par Čehoslovākijas armijas ģenerāli. Kad 1938. gadā Vācija okupēja Sudetus, Bēmam-Ermolli tika piešķirta Vācijas armijas goda ģenerālfeldmaršala pakāpe.

## Ārējās saites
Johans Pāliza

**Johans Pāliza** (; dzimis , miris ) bija austriešu astronoms.

Studējis Vīnes Universitātē. Atklājis 122 asteroīdus. Pālizas vārdā nosaukts Mēness krāteris.

## Ārējās saites
Ahmeds Abdultaufiks

**Ahmeds Abdultaufiks** (; dzimis  Džosā) ir Nigērijas futbolists.

Futbola spēli apguva Kvaras futbola akadēmijā, bet savu profesionālo karjeru sāka 2010. gadā Latvijas klubā FK Ventspils. Šajā klubā viņš aizvadīja piecas sezonas, trijās no tām — 2011., 2013. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona|2013]]. un 2014. gadu sezonās — kopā ar komandu iegūts Latvijas čempionu tituls, kā arī 2011. un 2013. gadā iegūts Latvijas kauss futbolā. 2015]]. gada sākumā pēc neveiksmīgām pārbaudēm Ukrainā pievienojies citam Latvijas klubam FK Spartaks Jūrmala.

## Ārējās saites
Kiko Insa

**Fransisko Insa Boigess** (; dzimis ), plašāk zināms kā **Kiko Insa** (*Kiko Insa*), ir spāņu bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Ieguva Malaizijas pilsonību, jo viņa vecmamma ir dzimusi Sabahā, pārstāvēja Malaizijas futbola izlasi.

2014. gada sezonā spēlēja Latvijas Virslīgas klubā FK Ventspils.

## Ārējās saites
Alkmāra

**Alkmāra** () ir pilsēta Nīderlandē, Ziemeļholandes provincē. 2014. gada sākumā pilsētā dzīvoja 94,9 tūkstoši iedzīvotāju.

Alkmārā bāzējas Nīderlandes augstākās futbola līgas *[[Eredivisie]]* klubs *[[AZ Alkmaar]]*. Pilsētā atrodas arī velodroms, kur katru gadu tiek rīkots Nīderlandes čempionāts treka riteņbraukšanā. Alkmāra ir zināma arī kā slavena siera tirgošanas vieta.

## Ārējās saites
Mireks Topolāneks

**Mireks Topolāneks** (; dzimis ) ir čehu politiķis no liberāli konservatīvās Pilsoņu demokrātiskās partijas. No 2006. līdz 2009. gadam - valsts premjerministrs.

No 2002. gada novembra līdz 2010. gada martam bija Pilsoņu demokrātiskā partija līderis pēc Vāclava Klausa, kurš 2003. gadā kļuva par Čehijas prezidentu. 2009. gada 24. martā zaudēja uzticības balsojumā parlamentā. 2008. gada 8. maijā par premjeru kļuva Jans Fišers.

## Ārējās saites
Fransuā I

**Fransuā I** (; dzimis , miris ) bija Francijas karalis no 1515. gada līdz savai nāvei 1547. gadā. Valuā dinastijas pārstāvis. Karaļa amatā nomainīja Luiju XII.

Bijis mākslas mecenāts, piesaistījis vairākus Itālijas māksliniekus darbam Šamboras pilī (*Château de Chambord*), tai skaitā Leonardo da Vinči, kas atveda sev līdzi "Monu Lizu". Fransuā valdīšanas laikā notika nozīmīgas izmaiņas, tai skaitā Francijā nostiprinājās absolūtā monarhija, humānisma un protestantisma izplatīšanās un Francija sāka Jaunās pasaules izpēti. Tāpat tika centralizēta valsts pārvaldes sistēma, kā rezultātā karaļa padome kļuva par galveno pārvaldes iestādi. Piedalījās Itālijas karos.
## Skatīt arī
* Fransuā I zobens
## Atsauces

## Ārējās saites
Zālamans Mācītājs

**"Zālamans Mācītājs"** ir viena no grāmatām Vecajā Derībā un Tanahā. Tā ir eseja par dzīves mērķi, jēgu un vērtību.

Mācītājs sevi sauc par "Dāvida dēlu, Jeruzalemes ķēniņu", tādējādi, iespējams, autors vēlējies, lai tiktu uzskatīts, ka šo grāmatu sarakstījis Zālamans, kas tomēr tiek apšaubīts. Tiek uzskatīts, ka darbs ticis sarakstīts apmēram 3. gadsimta p.m.ē. beigu daļā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* "Zālamans Mācītājs" teksts
В

thumbnail|235px|Lielais un mazais kirilicas burts В
**В** (**в**) ir kirilicas burts. Tas visbiežāk reprezentē balsīgu labiodentālu frikatīvu /v/. To nevajadzētu jaukt ar citu kirilicas burtu Б, kas reprezentē balsīgu bilabiālu eksplozīvu slēdzeni /b/.

## Ārējās saites
Čehijas krona

**Čehijas krona** () ir Čehijas oficiālā valūta. To parasti apzīmē ar *Kč* vai ar ISO kodu CZK. 1 krona atbilst 100 helleriem. Čehijas krona (un Slovākijas krona Slovākijā) nomainīja Čehoslovākijas kronu . 2014. gada aprīlī viens eiro atbilda 27,502 Čehijas kronām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Čehijas Nacionālās bankas mājaslapa
Indijas Nacionālais kongress

**Indijas Nacionālais kongress** () ir viena no divām lielajām politiskajām partijām Indijā (otra ir Indijas Tautas partija).

Šī ir pasaulē lielākā un viena no vecākajām demokrātiskajām politiskajām partijām. Organizācija tika dibināta 1885. gadā. Indijas Nacionālais kongress bija galvenais Indijas neatkarības kustības dalībnieks, cīņā ar britu koloniālo valdīšanu Indijā piedalījās 15 miljoni partijas biedru un kopumā 70 miljoni cilvēku. Pēc neatkarības iegūšanas 1947. gadā Indijas Nacionālais kongress kļuva par valsts dominējošo partiju. 15 vispārējās vēlēšanās, kas notikušas pēc neatkarības iegūšanas, partija ieguva vairākumu sešas reizes, vēl četras reizes partija bijusi valdošās koalīcijas līdere, esot centrālās valdības vadītāja 49 gadus. Indijas Nacionālo kongresu lielāko tās pastāvēšanas daļu vadījuši Neru—Gandija ģimenes pārstāvji.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bizantijas imperatoru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Austrumromas impērija|Bizantijas]] (Austrumromas impērijas) imperatoru uzskaitījums** no 324. gada līdz 1453. gadam, kad notika Konstantinopoles krišana.

Ar 395. gada ediktu imperators Teodosijs I Lielais Romas impēriju sadalīja divās daļās – Austrumromā un Rietumromā. Pēc pēdējā Rietumromas imperatora Romula Augustula gāšanas no varas 476. gadā, Austrumromas imperatori uzskatīja sevi par vienīgajiem Senās Romas varas mantiniekiem. Tiešā valdnieku pēctecība kopš Romas imperatoru dinastijām pārtrūka 711. gadā pēc Hēraklija dinastijas valdnieku gāšanas.

Šīs dinastijas laikā panīka latīņu valodas lietošana impērijas pārvaldē un par vienīgo Austrumromas pārvaldes valodu kļuva grieķu valoda.
Tādēļ līdz 7. gadsimtam Austrumromas valdnieki lietoja latīņu titulus Imperators Cēzars Augusts un *Dominus*, bet vēlāk grieķu Bazilejs () un *Autokrators* (, "patvaldnieks").

## Uzskaitījums
### [[Konstantīna dinastija]] (306–363)

### Bez dinastijas periods (363–364)

### [[Valentiniāna dinastija]] (364–379)

### [[Teodosija dinastija]] (379–457)

### [[Leonīdu dinastija]] (457–518)

### [[Justiniāna dinastija]] (518–602)

### Bez dinastijas periods (602–610)

### [[Hēraklija dinastija]] (610–695)

### Divdesmit gadu anarhija (695–717)

### [[Izauriāna dinastija]] (717–802)

### [[Nikeforiāna dinastija]] (802–813)

### Bez dinastijas periods (813–820)

### [[Amoriešu dinastija]] (820—867)

### [[Maķedoniešu dinastija]] (867—1055)

### Bez dinastijas periods (1056–1057)

### [[Komnēnīdu dinastrija]] (1057–1059)

### [[Dukīdu dinastija]] (1059—1081)

### [[Komnēnīdu dinastrija]] (1081–1185)

### [[Angelīdu dinastija]] (1185–1204)

### [[Laskarīdu dinastija]] ([[Nīkejas impērija]]) (1204–1261)

### [[Paleologu dinastija]] (1261–1453)

### Pretendenti trimdā ([[Paleologu dinastija]]) (1453—1502)

## Skatīt arī
* Romas imperatoru uzskaitījums
* Osmaņu impērijas sultānu uzskaitījums
Kaljāri province

**Kaljāri province** (, ) ir bijusī Itālijas province valsts dienvidrietumos, Sardīnijas autonomajā reģionā. Provinci dienvidos apskaloja Vidusjūra un austrumos — Tirēnu jūra. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta bija Kaljāri. Provinces kopējā platība ir 4570 km2, 2013. gada beigās tajā dzīvoja  iedzīvotāji. Kaljāri province sīkāk iedalās 71 komūnā. Province likvidēta 2016. gada februārī, no tās dienviddaļas izdalot Kaljāri metropoli, bet ziemeļdaļu pievienoja jaunizveidotajai Dienvidsardīnijas provincei.

## Ārējās saites
Mežāzis (zodiaka zīme)

thumbnail|200px|Mežāža zodiaka zīmes simbols
**Mežāzis** () ir desmitā zodiaka zīme, kas reprezentē Mežāža zvaigznāju. Cilvēki, kas pēc horoskopa ir mežāži, ir dzimuši laika posmā no 22. decembra līdz 19. janvārim. Tā simbols ir šāds: ♑. Pēc astrologu uzskatiem tā ir viena no trim zemes zīmēm. Mežāža zīmi pārvaldošā planēta ir Saturns.

## Atsauces
Karbonijas-Iglēziasas province

**Karbonijas-Iglēziasas province** (, ) ir bijusī Itālijas province valsts dienvidrietumos, Sardīnijas autonomajā reģionā. Provinces krastus apskalo Vidusjūra. Tās administratīvie centri bija Karbonija un Iglēziasa, bet lielākā pilsēta ir Karbonija. Provinces kopējā platība — 1495 km2, 2010. gada beigās tajā dzīvoja  iedzīvotāji. Karbonijas-Iglēziasas province sīkāk iedalījās 23 komūnās. Province izveidota 2001. gadā, nodalot to no Kaljāri provinces, bet likvidēta 2016. gadā, iekļaujot Dienvidsardīnijas provincē.

## Ārējās saites
Nuoro province

**Nuoro province** (, ) ir viena no 110 Itālijas provincēm  valsts dienvidrietumos, Sardīnijas salā, Sardīnijas reģionā. Provinci austrumos apskalo Tirēnu jūra. Tās administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Nuoro. Nuoro province sīkāk iedalās 74 komūnās. 2016. gadā Nuoro provincei pievienoja 22 komūnas no likvidētās Oljastras provinces.

## Ārējās saites
Pāvils Dāvis

thumb|400px|Rīgas 3. ģimnāzijas izlaiduma klase ar klases audzinātāju Pāvilu Dāvi vidū (1929)
**Pāvils Dāvis**, arī **Paulis Dāvis** (1874–1947), bija latviešu skolotājs, Latvijas pareizticīgo baznīcas sinodes loceklis (1936-1940). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1874. gada 2. septembrī Vestienas pagasta "Rūsiņos" pareizticībā pārgājuša zemnieka Kārļa Dāvja un viņa sievas Elizabetes, dzimušas Andersones, ģimenē. Līdz 1896. gadam mācījās Rīgas garīgajā seminārā, tad līdz 1900. gadam Pēterburgas garīgajā akadēmijā. Bija Rīgas garīgā semināra inspektora palīgs (1900-1908) , vēlāk latīņu valodas skolotājs (1908-1918), līdztekus "Garīgo Vēstneša" redaktors (1903-1918). Pirmā pasaules kara laikā 1917. gadā kopā ar Rīgas garīgo semināru evakuējās uz Ņižņijnovgorodu, kur bija latviešu biedrības priekšnieks.

Pēc kara beigām atgriezās Latvijā, kur 1920. gada agrārās reformas laikā bija Vestienas pagasta zemes komisijas priekšsēdētājs (1922-1925), pēc tam Rīgas pilsētas 3. ģimnāzijas latīņu valodas skolotājs (1925-1940).

Miris 1947. gada 11. oktobrī Vestienā.

## Atsauces
Jorkšīra

**Jorkšīra** (, ) ir vēsturiska grāfiste Anglijā, lielākā grāfiste Apvienotajā Karalistē.

Lieluma dēļ (salīdzinājumā ar citām Anglijas grāfistēm), tās funkcijas lielā mērā ir pārņēmušas apakšiedalījuma vienības (Ziemeļjorkšīra, Rietumjorkšīra, Dienvidjorkšīra un Jorkšīras Īstraidinga). Šo pārmaiņu laikā Jorkšīru turpina atzīt par ģeogrāfisku teritoriju un kultūras reģionu. Jorkšīra ir viena no zaļākajiem Anglijas zonām. Mūsdienās 1. augustā tiek atzīmēta Jorkšīras diena.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jorkšīras vēsture
Motoru iela

**Motoru iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Motoru iela — iela Rīgā
** Motoru iela — iela Daugavpilī

## Skatīt arī
* Motors
Monmartras kapsēta

**Parīzes Ziemeļu kapi** jeb **Monmartras kapsēta** () ir kapsēta Parīzē, Francijā. Šī ir trešā lielākā kapsēta Parīzē pēc Perlašēza (*Cimetière du Père-Lachaise*) un Monparnasas (*Cimetière du Montparnasse*) kapiem. Par Monmartras kapsētu mazāka ir Pasi kapsēta (*Cimetière de Passy*).

Monmartras kapsētu oficiāli atklāja 1825. gada 1. janvārī. Tās platība ir 11 hektāri, te ir sastādīti 783 koki. Pāri kapsētai ir 1888. gadā būvētais Kolankūra metāla tilts (*Pont de Caulaincourt*). Kapsēta atrodas *avenue Rachel* 20, Parīzes 18. apgabalā, kas atrodas tā saucamajā augšējā pilsētā, vēsturiskajā centrā netālu no Svētās Sirds bazilikas (*La Basilique du Sacré Cœur de Montmartre*). 20 000 kapavietu starpā ir tādu slavenu cilvēku kā Heinriha Heines, Stendāla, Zolā, Berlioza, Vaclava Ņižinska pieminekļi. Vispopulārākā tūristu un pielūdzēju vidū ir franču dziedātājas Dalidas atdusas vieta, kas visu gadu ir noklāta ar ziediem.

## Ārējās saites
* Official website
* A more comprehensive list
* Cimetiere de Montmartre 

## Atsauces
Jānis Kadilis

**Jānis Kadilis** (1903-1994) bija latviešu pedagogs, literatūrkritiķis un grāmatizdevējs. Žurnāla "Daugava" redaktors un apgāda "Valters un Rapa" direktora vietnieks (1938-1940). Grāmatu apgāda īpašnieks (1942-1950). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1903. gada 16. janvārī Stāmerienas pagasta "Kraukļos" laukstrādnieka ģimenē. Mācījās Stāmerienas pagastskolā (1911-1916), Alūksnes tautskolā un reālskolā (1916-1919), Cesvaines ģimnāzijā (1919-1921). Strādāja par skolotāju Vecgulbenē (1921-1923) un Rīgas Franču licejā (1923-1937, 1940-1941). Studēja Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātes Tautsaimniecības nodaļā (līdz 1933).

Bija žurnāla "Daugava" redaktors un apgāda "Valters un Rapa" direktora vietnieks (1938-1940). 1942. gadā nodibināja savu grāmatu apgādu.

Otra pasaules kara beigās 1944. gadā devās trimdā uz Vāciju, dzīvoja Vircburgā un Eslingenē. Bija mēnešraksta "Ceļš" līdzredaktors (1945-1946), Eslingenes Latviešu teātra dramaturgs, kritiķis, laikraksta "Latviešu Ziņas" līdzstrādnieks. 1950. gadā izceļoja uz ASV, bija krievu valodas docētājs Sirakjūsas universitātē. Studēja Ņujorkas Kolumbijas Universitātē līdz 1956. gadam. Strādāja par bibliotēku darbinieku Ņujorkā un Vašingtonā. Darbojās Amerikas Latviešu apvienības valdē, Kultūras birojā (1956-1959) un Kultūras fondā (1956-1963).

Miris 1994. gada 14. aprīlī ASV, Vašingtonā.

## Atsauces
2014. gada NBA izslēgšanas spēles

**2014. gada [[NBA]] izslēgšanas spēles** bija turnīrs pēc 2013.—2014. gada NBA regulārās sezonas beigām. Izslēgšanas spēles sākās . Tajās piedalījās astoņas komandas no katras konferences, kas iekļuvuša savas konferences astoņu labāko komandu skaitā.

Abu konferenču čempioni (Maiami "Heat" un Sanantonio "Spurs") tikās 2014. gada NBA finālsērijā, kurā uzvarēja "Spurs".

## Kvalificēšanās izslēgšanas spēlēm
### Austrumu konference

*— = Nesasniedza*

### Rietumu konference

*— = Nesasniedza*

## Izslēgšanas spēļu rezultāti
* Komandas treknrakstā kvalificējas nākamai kārtai
* Komandas slīprakstā ir divīziju čempioni

## Ārējās saites
* NBA oficiālā mājaslapa
Jelounaifa

**Jelounaifa** (, ; ) ir pilsēta Ziemeļrietumu Teritorijās, Kanādā. Šis ir Ziemeļrietumu Teritoriju administratīvais centrs. Ar vairāk nekā 20,3 tūkstošiem iedzīvotāju šī ir arī Ziemeļrietumu Teritoriju lielākā pilsēta. Jelounaifa atrodas Greitsleivleika krastā, apmēram 400 km uz dienvidiem no Ziemeļu polārā loka.

Tiek uzskatīts, ka Jelounaifa tika dibināta 1934. gadā pēc zelta atrašanas šeit. Tā ātri kļuva par Ziemeļrietumu Teritoriju ekonomisko centru, 1967. gadā kļuva par to administratīvo centru.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bada spēles (nozīmju atdalīšana)

**"Bada spēles"** () var būt:
* "Bada spēles" — grāmatu sērija;
** "Bada spēles" — grāmatu sērijas pirmā daļa;
* "Bada spēles" — filmu cikls;
** "Bada spēles" — filmu cikla pirmā daļa.
Medio Kampidāno province

**Medio Kampidāno province** (, ) ir bijusī Itālijas province valsts dienvidrietumos, Sardīnijas autonomajā reģionā. Krastus rietumos apskalo Vidusjūra. Tās administratīvie centri bija Sanluri un Villačidro, bet lielākā pilsēta — Villačidro. Provinces kopējā platība ir 1516 km2, 2010. gada beigās tajā dzīvoja  iedzīvotāji. Medio Kampidāno province sīkāk iedalās 28 komūnās. Dibināta 2001. gadā, nodalot no Kaljāri provinces, bet likvidēta 2016. gadā, iekļaujot Dienvidsardīnijas provincē.

## Ārējās saites
Kamilo Hosē Sela

**Kamilo Hosē Sela i Truloks** (, ; dzimis , miris ) bija spāņu rakstnieks. Rakstījis romānus, īsos stāstus un esejas. Sarakstījis vairāk nekā 70 darbus un 10 romānus.

1989. gadā saņēmis Nobela prēmiju literatūrā. Pirmo romānu *La Familia de Pascual Duarte* publicējis 1942. gadā 26 gadu vecumā. Sākotnēji darbs tika izdots Argentīnā, jo tas bija pārāk vardarbīgs un rupjš darbs 1940. gadu Spānijai.

Vēl ir sarakstījis tādus darbus kā *La Colmena*, *Viaje a la Alcarria*, *San Camilo*, *Judíos, Moros, y Cristianos*, *El molino de viento, y otras novelas cortas* un *Diccionario secreto*.

No 1977. līdz 1979. gadam bijis Spānijas Senātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bada spēles (filmu cikls)

**"Bada spēles"** ir zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filmu cikls. Filmu sižets veidots pēc Sūzenas Kolinsas grāmatu sērijas ar tādu pašu nosaukumu. Galvenās lomas pirmajās četrās filmās attēlo Dženifere Lorensa, Džošs Hatčersons un Liams Hemsvorts, piektajā filmā galvenās lomas atveido Toms Blaits un Reičela Zeglere, sestajā — Džozefs Zada un Greisa Makena. Pirmo filmu režisēja Gērijs Ross, savukārt pārējās — Frānsiss Lorenss.

Pirmā filma "Bada spēles" iznāca 2012. gadā, otrā filma "Bada spēles: Spēle ar uguni" — 2013. gadā. Trešā grāmata ekranizācijai sadalīta divās daļās: pirmā daļa "Bada spēles: Zobgaļsīlis. 1. daļa" iznāca 2014. gadā un otrā daļa "Bada spēles: Zobgaļsīlis. 2. daļa" iznāca 2015. gadā. Piektā filma "Bada spēles: Balāde par dziedātājputniem un čūskām", kuras darbība norisinās 64 gadus pirms pirmās filmas notikumiem, iznāca 2023. gada novembrī. 2026. gada 20. novembrī tiks izlaista jaunākā filma "Bada spēles: Izlozes rītausma" (balstīta uz romāna "Izlozes rītausma" motīviem), un tās darbība norisināsies 24 gadus pirms pirmās filmas notikumiem.

## Filmas

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Zīmīgie cipari

**Zīmīgie cipari** ir cipari, kas satur informāciju par skaitļa precizitāti. Zīmīgie cipari sākas ar pirmo no nulles atšķirīgo ciparu, sākot skatīties no kreisās puses, un beidzas ar pēdējo pareizo ciparu.

Ja tiek iegūts rezultāts 0,0406 un tiek mērīts ar precizitāti 0,001, tad šajā gadījumā ir divi zīmīgie cipari: 4 un 0. Ja ir doti vairāki skaitļi ar dažādu precizitāti, tad par galīgā rezultāta precizitāti jāsniedz tā skaitļa precizitāte, kuram bija vismazākais zīmīgo ciparu skaits. Piemēram, ja ir skaitļi
:x_1=8,1
un
:x_2=10,0

tad to dalījuma rezultātā jābūt diviem zīmīgiem cipariem, jo *x* ir divi zīmīgie cipari, bet *x* — trīs.

:\frac{x_2}{x_1}=\frac{10,0}{8,1}\approx 1,23456 = 1,2
Matemātiskā formula

**Matemātiskā formula** () ir kodolīgs veids, kā ar simboliem atainot informāciju par divu izteiksmju vienādību vai arī nevienādību. Piemēram, lai aprēķinātu sfēras tilpumu, ir jāpielieto integrālrēķini vai to ģeometriskais analogs, taču, kad tas vienreiz ir ticis izdarīts, var tikt izvesta formula, kas ir atkarīga no viena vai vairākiem parametriem (šajā gadījumā no rādiusa). Attiecīgā formula ir



Iegūstot šo rezultātu un zinot rādiusu sfērai ar nezināmo tilpumu, var ātri aprēķināt tilpumu. Formulas tiek pielietotas, lai nodrošinātu matemātisko risinājumu reālās dzīves problēmām. Piemēram, formula , kas ir viena no Ņūtona otrā likuma izteiksmēm, var tikt pielietota dažādu problēmu risināšanā.

## Ārējās saites
Oljastras province

**Oljastras province** (, ) ir viena no 110 Itālijas provincēm  valsts dienvidrietumos, Sardīnijas salā, Sardīnijas reģionā. Provinci austrumos apskalo Tirēnu jūra. Tās administratīvie centri ir Lanuzei un Tortoli, bet lielākā pilsēta ir Tortoli. Provinces kopējā platība ir 1854 km2, 2013. gada beigās tajā dzīvoja  iedzīvotāji. Oljastras province sīkāk iedalās 23 komūnās. Province likvidēta 2016. gadā, sadalot starp Nuoro provinci (22 komūnas) un jaunizveidoto Dienvidsardīnijas provinci (1 komūna).

## Ārējās saites
Imani Rouza

**Imani Rouza** (; dzimusi  Heivardā, Kalifornijas štatā) ir amerikāņu pornoaktrise. Pornoaktrises karjeru uzsākusi 2009. gadā 23 gadu vecumā.

## Ārējās saites

* IAFD profils 
* Adult Film Database profils
Donbass (nozīmju atdalīšana)

**Donbass** var būt:

* Donbass — reģions;
* "Donbass" (*Донбас*) — 2018. gada Francijas, Vācijas, Nīderlandes, Rumānijas un Ukrainas kopražojuma melnās komēdijas kara filma;
* Doņecas akmeņogļu baseins — akmeņogļu ieguves apgabals Ukrainā un Krievijā
* HK Donbass — KHL hokeja klubs
Zinātniskais pieraksts

**Zinātniskais pieraksts** jeb **normālforma** ir veids, kā pierakstīt ļoti mazus vai ļoti lielus skaitļus. Šo pieraksta sistēmu parasti izmanto dažādi zinātnieki, matemātiķi un inženieri.

Zinātniskajā pierakstā skaitļi tiek pierakstīti formā

:a \times 10^b,

kur  ir reāls skaitlis robežās no 1 līdz 10,  ir skaitļa kārta, tas ir vesels skaitlis. Piemēram, skaitli 350 zinātniskajā pierakstā pieraksta kā .

Lielākajai daļai kalkulatoru ir zinātniskā pieraksta attēlošanas iespēja. Tā kā tādus lielus skaitļus kā 107 jeb 10 000 000 nevar korekti attēlot displejā, kam ir 7 vai mazāk zīmes, tad tiek pielietots *E* vai *e* burta pieraksts, kam nav nekādas saistības ar matemātisko konstanti ''e'' vai eksponentfunkciju *e**x*. Piemēram, ja kalkulatora displejā ir parādījies uzraksts "5,045e15" vai "5,045E15", tas norāda, ka attiecīgais skaitlis rakstāms kā .

## Pamatoperācijas
Ja ir doti divi skaitļi zinātniskajā pierakstā

:x_0=a_0\times10^{b_0}
un
:x_1=a_1\times10^{b_1}

tad to reizināšanā un dalīšanā izmantojami tie paši likumi, kas izpildot attiecīgās darbības ar kāpinātājiem:

:x_0 x_1=a_0 a_1\times10^{b_0+b_1}
un
:\frac{x_0}{x_1}=\frac{a_0}{a_1}\times10^{b_0-b_1}

Piemēram:
:5,67\times10^{-5} \times 2,34\times10^2 \approx 13,3\times10^{-3} = 1,33\times10^{-2}  
un
:\frac{2,34\times10^2}{5,67\times10^{-5}}  \approx 0,413\times10^{7} = 4,13\times10^6  

Saskaitīšanā un dalīšanā abiem skaitļiem ir jābūt vienādai desmitnieka pakāpei, tad abi skaitļi var tikt vienkārši saskaitīti vai var tikt veikta atņemšanas darbība.

:x_0 \pm x_1=(a_0\pm c)\times10^{b_0}

Piemēram:

:2,34\times10^{-5} + 5,67\times10^{-6} = 2,34\times10^{-5} + 0,567\times10^{-5} \approx 2,907\times10^{-5}

## Ārējās saites
* Scientific Notation in Everyday Life
Minerva

thumbnail|200px|Mozaīka, kurā attēlota Minerva
**Minerva** romiešu mitoloģijā ir gudrības, maģijas, medicīnas, amatu un mākslas dieviete. Minerva kopā ar Junonu un Jupiteru pieder pie Kapitolija triādes. Sengrieķu mitoloģijā Minerva atbilst Atēnai. Senie romieši par godu Minervai martā svinēja amatnieku svētkus Kvinkvatriju. Minervas svētie dzīvnieki ir čūska un pūce.

Šīs dievietes vārdā ir nosaukts asteroīds 93 Minerva.
Fredijs Mārtenss

**Fredijs Mārtenss** (; dzimis  Niuvportā) ir bijušais profesionālais Beļģijas šosejas riteņbraucējs, kurš divas reizes uzvarēja Pasaules čempionātā grupas braucienā. Viņa karjera sakrita ar cita beļģu braucēja Edija Merksa spožākajiem gadiem un līdzjutēji un žurnālisti bija dalītās domās, kurš no viņiem ir labāks. Mārtensa karjera svārstījās no sezonas ar vairāk kā 50 uzvarām līdz sezonai ar gandrīz nevienu un atpakaļ uz panākumiem bagātu periodu. Savas dzīves laikā viņš cīnījās arī ar parādiem un alkoholismu. Nodokļu parāda nomaksa viņam aizņēma vairāk kā divas desmitgades. Šobrīd viņš ir *[[Flandrijas tūre]]s* muzeja kurators Audenārdē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 

* Oficiālie Fredija Mārtensa ''Tour de France'' rezultāti
Andrejs Skabelka

**Andrejs Skabelka** (; dzimis ) ir bijušais baltkrievu hokejists, labās malas uzbrucējs. Karjeru hokejists aizvadīja dažādos Krievijas Superlīgas un Baltkrievijas Ekstralīgas klubos, Baltkrievijas hokeja izlases rindās piedalījies divos olimpisko spēļu turnīros, kā arī 12 Pasaules čempionātos.

Pēc spēlētāja karjeras beigām Skabelka kļuvis par treneri. Pašlaik (2018) ir Kontinentālās hokeja līgas kluba Astanas "Baris" galvenais treneris.

Skabelkas dēls Aleksejs arī ir profesionāls hokejists.

## Spēlētāja karjera
Karjeru Skabelka sāka 1992.—93. gada sezonā Starptautiskajā hokeja līgā spēlējošās Minskas "Tivali" sastāvā. Komandas rindās Krievijas un Baltkrievijas čempionātos uzbrucējs spēlēja līdz pat 1994.—95. gada sezonas izskaņai, 1993.—94. gada sezonā tiekot atzīts arī par Baltkrievijas Ekstralīgas sezonas labāko spēlētāju.

No 1995. līdz 1998. gadam Skabelka spēlēja Krievijas Superlīgas kluba Jaroslavļas "Torpedo" sastāvā, tad sezonu aizvadīja Kazaņas "Ak Bars" rindās. No 1999. līdz 2001. gadam spēlēja Toljati "Lada" sastāvā, taču tad pievienojās Ufas "Salavat Julajev" rindām, tās pārstāvot līdz pat 2004. gadam. 2004.—05. gada sezonu aizvadīja Novosibirskas "Sibirj", taču tad atgriezās Baltkrievijā, nākamās divas sezonas aizvadot Baltkrievijas Ekstralīgas vienībā Minskas "Dinamo".

Baltkrievijas hokeja izlases rindās piedalījies 1998. un 2002. gada olimpisko spēļu turnīros, kā arī 12 Pasaules čempionātos. Viņš ir visu laiku rezultatīvākais izlases spēlētājs.

## Trenera karjera
2009. gadā Skabelka kļuva par Baltkrievijas Ekstralīgas kluba HK Gomeļa galveno treneri, amatā pavadot nākamās četras sezonas. 2012. gada Pasaules čempionātā bija Baltkrievijas hokeja izlases trenera palīgs, taču gadu vēlāk jau vadīja komandu.

2013.—14. gada sezonā bija KHL kluba Ņižņijnovgorodas "Torpedo" galvenā trenera Pētera Skudras palīgs. 2014. gada aprīlī tika apstiprināts par jauno Novosibirskas "Sibirj" galveno treneri. 2017.—18. gada sezonā bija Omskas "Avangard" galvenais treneris, taču 2018. gada jūnijā kļuva par Astanas "Baris" un Kazahstānas hokeja izlases galveno treneri.

## Ārējās saites