open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Torkretēšana

[thumb|[Armatūras torkretēšana]]
**Torkretēšana** (no  — 'apmetums' un *cret* — 'sablīvēts') ir sacementējošā maisījuma strūklas uzklāšana ar uzpūšanas paņēmienu zem spiediena uz dažādām remontējamām virsmām, kā arī uz armatūru iekļaujošām virsmām un tilpumiem, ko izmanto būvniecībā, remontdarbos un konstrukciju aizarklājumiem. Torkretēšanā izmanto saspiestā gaisa spiedienu, uzpūšot kopā ar cementa daļiņām, mijiedarbojoties ar attiecīgo virsmu. Darbu laikā aizpilda plaisas, dobumus un sīkas poras.

Torkretēšana palielina konstrukcijas izturību un salizturību.
Attēls:Shotcrete Covered Cliff Auckland.jpg|Klints pretnogruvuma torkretēšana
Attēls:Shotcrete gun.jpg|Šļūtene
Attēls:20091215n.jpg
Attēls:"Salt River - Power Canal - Typical section of gunite lining, Roosevelt Power Canal, one side and bottom only at... - NARA - 294602.tif|Grāvja torkretēšana


## Maisījums
Visbiežāk cementa-smilšu maisījums proporcijās no 1/2—1/6. Frakcijas daļiņu izmērs ne lielāks par 8 mm. Cementa marka nav zemāka par 400.

## Tehnoloģija
Galvenais torkretēšanas instruments nodrošina maisījuma uzklāšanu ar ātrumu 80—100 m/s. Gaisa spiediens ir no 150—350 kPa.

Atkarībā no remontdarbu tehnoloģijas, izšķir sauso un mitro torkretēšanu:

* **Sausā torkretēšanā** maisījums satur smalkas pildvielas, portlandcementu un modificējošas piedevas. To ievietoto torkretēšanas iekārtā, no kurienes zem gaisa spiediena padod uz sprauslu. Sprauslā sauso sastāvu sajauc ar ūdeni (cementa hidrācija) un uzklāj uz virsmu. Maisījuma sadursmes laikā ar virsmu tas sablīvējas. Par cik sausajā torkretēšanā nav nepieciešama iepriekšēja maisījuma sajaukšana ar ūdeni, palielinās darba ražība, un vienā reizē ir iespējams uzklāt biezu maisījuma kārtu.
* **Mitrā torkretēšanā** lieto maisījumu, kuru iepriekš sajauc ar ūdeni, to kārtīgi samaisot. Maisījumu sūknē uz uzklāšanas vietu. Pa atsevišķu šļūteni piegādā saspiestu gaisu sprauslai, kas paātrina maisījuma plūsmu. Mitrā torkretēšana ar nepārtrauktu plūsmu nodrošina vienmērīgu maisījuma padevi, samazina maisījuma izputi (zudumus) gaisā, — un maisījuma zudumus pēc sadursmes ar virsmām.

Katrai no šīm divām metodēm ir savas priekšrocības un trūkumi. Izvēli nosaka vietējā darba specifika, konstrukcijas īpatnības u.c. Katrai tehnoloģijai ražo savu optimāli specifisko cementēsanas maisījumu.

Mitrā un slapjā torkretēšana prasa specifiskas zināšanas un zināmas praktiskās iemaņas.

Torkretēšanu izmanto bojāta dzelzsbetona, mūra, sienu, u.c. būvju remontdarbos, kā arī zemes klātnes nogāžu nostiprināšanas būvniecībā un remontdarbos (galvenokārt pret noslīdeņiem un izskalošanu ar virsējiem ūdeņiem), tunelēšanas darbu laikā, hidrobūvēs (kanāli, ūdenstilpnes, aizsprosti) u.c.

## Atsauces

* Н. Н. Васильев, О. Н. Исаакян, Н. О. Рогинский, Я. Б. Смолянский, В. А. Сокович, Т. С. Хачатуров. Skrējbetons / / Tehniskā dzelzceļa vārdnīca. — M.: Valsts transporta dzelzceļa izdevniecība (Krievu). — 1941. gads.
* Torkretēšana
Lado Gudiašvili

**Lado Gudiašvili** (, dzimis , miris ) bija 20. gadsimta gruzīnu mākslinieks.

Dzimis dzelzceļnieka ģimenē. Mācījās Tiflisas tēlniecības un tēlotājmākslas skolā, kuru pabeidza 1914. gadā. 1915. gadā Tiflisā notika viņa pirmā personālā izstāde, kas ātri padarīja viņu slavenu Gruzijas mākslinieciskos lokos. Nokļuva gruzīnu intelektuāļu lokā, satuvinājās ar simbolisma dzejnieku grupu *Голубые роги*, kuru izveidoja Paolo Jašvili. Piedalījās arheoloģiskajā ekspedīcijā, kas pētīja gruzīnu arhitektūras pieminekļus, kopēja daudz seno fresku. Vienlaikus strādāja kā mākslinieks un grafiķis. 1919. gada gruzīnu mākslas izstādē tika izstādīti vairāk par 50 Gudiašvili gleznu un akvareļu.

1912. gadā pirmoreiz ieraudzīja Niko Pirosmani gleznas, bet 1916. gadā iepazinās ar pašu mākslinieku. Pirosmani daiļrade radīja lielu ietekmi uz paša Gudiašvili māksliniecisko manieri. Viņš vairākas reizes atgriezās pie N. Pirosmani tēla savās gleznās. 1919. gadā kopā ar māksliniekiem Dāvidu Kikabidzi un Šalvu Kikodzi devās uz Parīzi, kas tolaik faktiski bija pasaules mākslas centrs. Parīzē mācījās privātajā Ronsona mākslas akadēmijā un strādāja par teātra dekoratoru. Nodzīvoja Parīzē 6 gadus, viņa darbi bieži piedalījās izstādēs. 1925. gadā iznāca kritiķa Morisa Renāla grāmata, kas pilnīgi veltīta Gudiašvili daiļradei.

Bija pazīstams ar māksliniekiem Pablo Pikaso, Morisu Utrilo, Amedeo Modiljāni, Injacio Suloagu, Mihailu Larionovu un Nataļju Gončarovu. Viņa izstādes notika ne tikai Parīzē, bet arī Marseļā, Lionā un Bordo, vēlāk Londonā, Romā, Briselē, Amsterdamā, Berlīnē un Ņujorkā.

1925. gadā atgriezās Tbilisi. No 1926. līdz 1932. gadam strādāja par profesoru Tbilisi mākslas akadēmijā. Bija Gruzijas revolūcijas mākslinieku asociācijas biedrs (1929—1932).

1945. gadā gleznoja Kašveti baznīcas altāri. Tiek uzskatīts ka Kristus tēlā viņš iemiesoja Bidzinas Avališvili sejas vaibstus, par ko 1946. gadā tika izslēgts no PSKP.

Vēlāk dzejnieks Jevgeņijs Jevtušenko veltīja vienu no saviem dzejoļiem Gudiašvili daiļradei.

Daudz strādāja ilustrācijas žanrā. Vēl dzīves laikā viņa darbi piedalījās izstādēs Austrumu tautu mākslas muzejā Maskavā un Gruzijas Valsts mākslas muzejā.

Miris 1980. gada 20. jūlijā.

## Darbi
* 

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Attēlu galerija
Špeneri

**Špeneri** ir bijušais ciems Isnaudas pagastā, Ludzas novadā.

Sādža veidojusies Rīgas-Maskavas dzelzceļa labajā pusē, tūlīt aiz Istalsnas dzelzceļa stacijas. Līdz iziešanai uz viensētām 20. gadsimta 20. gados sādža atradās dzelzceļa kreisajā pusē pussalā pie Istalsnas ezera. No divām pusēm sādžu ietvēra purvi. Pēc iziešanas uz viensētām sādža izpletās abās dzelzceļa pusēs, robežojoties ar Noviku un Kravaļu sādžām.

Līdz Otrajam pasaules karam Špeneru sādžā bija 18 viensētas, 2020. gadā ir palikusi tikai viena mājsaimniecība (pēc VZD datiem ciems ir bez iedzīvotājiem).

1897. gadā ciemā bija 14 sētas ar 109 cilvēkiem.

## Atsauces
1788.—1789. gada ASV prezidenta vēlēšanas

**1788.—1789. gada ASV prezidenta vēlēšanas** bija pirmās ASV prezidenta vēlēšanas, kas notika no 1788. gada 15. oktobra līdz 1789. gada 10. janvārim. Par pirmo prezidentu ievēlēja Džordžu Vašingtonu, bet par pirmo ASV viceprezidentu tika ievēlēts Džons Adamss.

## Atsauces
SpaceX Crew-1

***SpaceX Crew-1*** ir ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* kosmosa kuģa *[[Crew Dragon]]* pirmais darba lidojums pilotējamā režīmā.
Tas orbītā tika palaists 2020. gada 16. novembrī NASA uzdevumā *[[Commercial Crew Development]]* programmā. 17. novembrī kosmosa kuģis saslēdzās ar Starptautisko kosmosa staciju. Nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 2021. gada 2. maijā.

Sākotnēji 2012. gadā *NASA* šo lidojumu ***USCV-1*** bija plānojusi veikt 2016. gada novembrī. Starta datums vairākas reizes tika atlikts.
Apkalpe kosmosa kuģi nosauca par *Resilience*.

## Apkalpe
thumb|240px|left|Apkalpe treniņu laikā 2020. gada 22. jūlijā
*Crew-1* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Rezerves apkalpe:
* Čells Lindgrēns, kosmosa kuģa komandieris, NASA, 
* Koiči Vakata, misijas speciālists, *[[JAXA]]*, 

## Lidojuma gaita
*SpaceX Crew-1* tika palaists  00:27:17 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*.

Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe (sērijas numurs *B1061*) nolaidās uz peldošas platformas *Just Read the Instructions* Atlantijas okeānā.

17. novembrī 04:01 *UTC* *Resilience* automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* modulim pievienotā adaptera *[[Pressurized Mating Adapter|PMA-2]]* saslēgšanās mezgla *[[International Docking Adapter|IDA-2]]*.

2021. gada 5. aprīlī tika veikta kosmosa kuģa pārvietošana no vienas pieslēgvietas uz citu, lai atbrīvotu vietu drīzumā sagaidāmajam kuģim *[[SpaceX Crew-2]]*. *Resilience* apkalpe (Hopkinss, Glovers, Noguči un Volkere) manevru laikā atradās kosmosa kuģī. Tas 10:29 *UTC* atvienojās no *Harmony* priekšgala mezgla *IDA-2*, un pēc 45 minūtēm pieslēdzās pie *Harmony* augšējā saslēgšanās mezgla *IDA-3*

2021. gada 2. maijā 00:35 *UTC* kosmosa kuģis atvienojās no stacijas. *Crew Dragon* veica četras dzinēju iedarbināšanas, lai samazinātu orbītas augstumu. 05:58 *UTC* atdalījās nehermētiskais kravas nodalījums, un 06:03:12 *UTC* tika veikts 16 minūšu 27 sekunžu ilgs bremzēšanas manevrs. 06:45 *UTC* kuģis iegāja atmosfēras blīvajos slāņos. 06:56:33 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Meksikas līcī, Panamsitijas tuvumā. Lidojuma ilgums bija 167 dienas 6 stundas 29 minūtes.

## Ārējās saites
* ''COMMERCIAL CREW PROGRAM'' *NASA*
* ''SpaceX''
* Crew Dragon Gunter Dirk Krebs
Misolovjannija

**Misolovjannija** () ir slēgta Krievijas hidrometeoroloģiskā polārstacija Arktikā. Izvietojusies Severnaja Zemļas arhipelāga lielākās Oktobra Revolūcijas salas dienvidaustrumos, Olovjannija ragā Šokaļska šauruma krastā.

## Vēsture
Staciju bija plānots izveidot 1934. gadā, bet smago ledus apstākļu dēļ ledlauzis *Sadko* nespēja piekļūt paredzētajai vietai, tādēļ Ziemeļu jūras ceļa pārvalde izlēma būvēt staciju Ujediņeņijas salā Karas jūrā. Olovjannija ragā staciju izbūvēja 1935. gada pavasarī no ledlauža *Sibirjakov*. Stacijā ziemoja četri cilvēki un tās pirmais vadītājs bija Ernsts Krenkelis. Maiņa stacijā nostrādāja divas sezonas, bet 1937. gada vasarā apgādes kuģis atkal nespēja piekļūt stacijai, tādēļ personāls tika evakuēts ar lidmašīnu, bet stacija uz diviem gadiem iekonservēta. 1939. gadā stacijas darbība tika atjaunota; tās apkalpe uz staciju devās no Misčeļuskinas suņu pajūgos.

Stacija nodrošināja hidrometeoroloģisko informāciju Ziemeļu jūras ceļam un polārajai aviācijai. Slēgta 1943. gadā (pēc citiem datiem – 1940. gadā).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Open Ocean: Arctic Archipelagos. Открытый Океан: Архипелаги Арктики
Dobeles draudzes novads

thumb|270px|Dobeles draudzes novads 1859. gada kartē.
thumb|270px|Dobeles draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Dobeles draudzes novads** jeb **Dobeles ķiršpēle** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Jelgavas virspilskunga iecirkņa Dobeles pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Doblen*), vēlākā Kurzemes guberņas Dobeles apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Dobeles draudzes novada teritorija ir sadalīta Dobeles un Tukuma novados.

## Mācītājmuižas (pastorāti) Dobeles draudzes novadā (1841)

* Dobeles vācu luterāņu draudzes mācītājmuiža,
* Dobeles latviešu luterāņu draudzes mācītājmuiža,
* Džūkstes luterāņu draudzes mācītājmuiža (*Schuhkst*)
* Līvbērzes katoļu draudzes mācītājmuiža (*Lievens-Behrsen*)

Lutheran Church Dobele.JPG|Dobeles luterāņu baznīca

Līvbērzes katoļu baznīca 02.JPG|Līvbērzes baznīca 


## Muižas Dobeles draudzes novadā (1841)
Atsauce:

## Attēlu galerija


Līvbērzes muiža 1916.jpg|Līvbērzes muižas kungu māja (ap 1916)
Virkus muiža.JPG|Virkus muiža (1926)
Lustes pils 1929.jpg|Lustes muižas pils (1929)
Vecapguldes muižas kungu māja.jpg|Vecapguldes muižas kungu māja (pēc 1915)
Vecapguldes muiža.jpg|Vecapguldes muiža (2014)
Ālaves muiža (2016).JPG|Ālaves muiža (2016)
Auri school.jpg|Auru muižas kungu māja (2008)
Dobeles un Jaunpils draudžu novadi 1770.jpg|Dobeles un Jaunpils draudžu novadi (1770)
Dobeles, daļēji Jelgavas, Mežmuižas un Sesavas draudžu novadi 1798.jpg|Dobeles, daļēji Jelgavas, Mežmuižas un Sesavas draudžu novadi (1798)


## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Dobele no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Dobeles draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
Henrijs Sleks

**Henrijs Berijs Sleks** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Sleks 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja divās vieglatlētikas skriešanas disciplīnās — 100 un 400 metros. Abās šajās disciplīnās viņš startēja kvalifikācijas kārtas skrējienos un fināla kārtam nekvalificējās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Henrijs Sleks (SOK profils) 
* Henrijs Sleks (''Olympedia'' profils) 
* Henrijs Sleks (''Sports Reference'' profils)
Māris Gulbis (basketbolists)

**Māris Gulbis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu basketbolists un treneris, spēlēja uzbrucēja pozīcijā. 2026. gadā pārstāv Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu VEF Rīga, taču visvairāk sezonu spēlējis BK Ventspils sastāvā. Seškārtējs LBL čempions un trīskārtējs Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas čempions. Bijis Latvijas basketbola izlases spēlētājs. 2025. gadā apstiprināts par VEF fārmkluba RSU/VEF galveno treneri.

M. Gulbja jaunākais brālis Mārtiņš Gulbis arī ir spēlējis basketbolu, bet ātri izvēlējies kļūt par treneri. Šobrīd — VEF Rīga galvenoais treneris, vada komandu, kurā spēlē viņa brālis. Sportisti ir arī abu brāļu vecāki: tēvs spēlējis basketbolu, bet māte Anita Gulbe bijusi volejboliste, pārstāvējusi PSRS izlasi.

## Karjera
Karjeras laikā M. Gulbis ir pārstāvējis daudzus LBL klubus, spēlējis arī Lietuvā un Portugālē. 2014. un 2018. gadā kopā ar BK Ventspils kļuva par Latvijas čempionu, bet 2013. gadā uzvarēja Baltijas Basketbola līgā. BK Ventspils sastāvā M. Gulbis bija viens no komandas līderiem, bijis arī tās kapteinis. 2020.—2021. gada Latvijas—Igaunijas līgas sezonas sākumā saņēma oktobra mēneša labākā spēlētāja balvu (šajā laika posmā guva vidēji 29,4 punktus spēlē).

2021. gada vasarā M. Gulbis pievienojās Latvijas čempionvienībai VEF Rīga, kurā bija spēlējis vienu sezonu pirms vairāk nekā 10 gadiem. Arī VEF sastāvā kļuvis gan par Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas, gan LBL čempionu.

M. Gulbis ir spēlējis Latvijas U-20 izlasē, taču ilgstoši netika pārstāvējis Latvijas pieaugušo izlasi. 2020. gadā viņam izdevās piedzīvot debiju izlases sastāvā, pirmo spēli 2021. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Bosniju un Hercegovinu aizvadot 34 gadu vecumā.

Uzreiz pēc spēlētāja karjeras beigām pievērsies trenera darbam un 2025. gada vasarā tika apstiprināts par VEF fārmkluba RSU/VEF galveno treneri. 2026. gada martā M. Gulbis tika pieteikts VEF Rīga sastāvā un atgriezās laukumā spēlētāja statusā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bobs Douls

**Roberts Džosefs Douls** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu politiķis, bijušais ASV senators, pārstāvēja Republikāņu partiju. 1996. gadā viņš bija republikāņu kandidāts ASV prezidenta amatam, bet 1976. gadā republikāņu partijas kandidāts ASV viceprezidenta amatam, kurās kandidēja kopā ar toreizējo ASV prezidentu Džeraldu Fordu. Viņš abās vēlēšanās zaudēja.

Bobs Douls piedzima Raselā, Kanzasas štatā.  1942. gadā Bobs Douls nolēma iestāties armijā. Otrā pasaules kara laikā viņš tika nopietni ievainots. 1960. gadā viņš tika ievēlēts ASV pārstāvju palātā, bet 1968. gadā ASV Senātā. Douls bija pazīstams ar labām debatētāja spējām. 1997. gada janvārī tobrīdējais ASV Prezidents Bills Klintons Doulam piešķīra Prezidenta brīvības medaļu.  Douls paziņoja, ka ir diagnosticēts ar ceturtās stadijas plaušu vēzi.  nomira pēc gandrīz 10 mēnešu cīņas ar plaušu vēzi.
## Atsauces

## Ārējās saites
1976. gada ASV prezidenta vēlēšanas

**1976. gada ASV prezidenta vēlēšanas** bija 49. ASV prezidenta vēlēšanas, kas notika 1976. gada 2. novembrī. Vēlēšanās uzvarēja tābrīža Džordžijas gubernators Džimijs Kārters.

## Kandidātu izvirzīšana

## Atsauces
Kails Maklahlens

**Kails Merits Maklahlens** (, dzimis ) ir ASV aktieris. Vislabāk pazīstams par Deila Kūpera lomu televīzijas seriālā "Tvinpīka" (1990—1991, 2017) un filmā "Tvinpīka: Caur uguni" (1992). Par šo lomu seriālā ir saņēmis Zelta globusa balvu. Ir filmējies arī divās Deivida Linča filmās: "Kāpa" (1984) un "Zilais samts" (1986). Atveidojis Reja Manzareka lomu filmā *[[The Doors (filma)|The Doors]]* (1991) un ieskaņojis lomu animācijas filmā "Prāta spēles" (2015) un turpinājumā "Prāta spēles 2" (2024). Citas pazīstamākās lomas ir filmās *[[The Hidden]]* (1987), "Šova meičas" (*Showgirls*, 1995), "Māja ar pulksteni sienās" (2018), *[[Giant Little Ones]]* (2018), *[[High Flying Bird]]* (2019), "Kapone" (*Capone*, 2020), "Tesla" (*Tesla*, 2020), *[[Confess, Fletch]]* (2022) un "Slepenā zīme" (2024). Maklahlens ir piedalījies tādos seriālos kā "Sekss un lielpilsēta" (*Sex and the City* 2000—2002), "Bīstamās mājsaimnieces" (2006—2012), "Kā es satiku jūsu māti" (2010—2014), *[[Portlandia]]* (2011—2018) un "Drošības aģenti V.A.I.R.O.G.S" (2014—2015). Seriālā "Pāri Atlantijas okeānam" (*Atlantic Crossing*, 2020) tēlojis ASV prezidentu Franklinu Rūzveltu.

## Ārējās saites
Mihaels Gregoričs

**Mihaels Gregoričs** (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Austrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada Gregoričs pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu *[[FC Augsburg]]*, kas viņu īrē no *[[Brøndby IF|Brøndby]]*.

## Ārējās saites
Vladimīrs Coufals

**Vladimīrs Coufals** (, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Čehijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Coufals pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu *[[TSG 1899 Hoffenheim|Hoffenheim]]*.

## Sasniegumi

**West Ham United**

* UEFA Eiropas konferences līga: 2022—23

## Atsauces

## Ārējās saites
1968. gada ASV prezidenta vēlēšanas

**1968. gada ASV prezidenta vēlēšanas** bija 46. ASV prezidenta vēlēšanas, kas notika .

Izšķirošā izvēle bija starp diviem bijušajiem ASV viceprezidentiem: demokrātu Hjūbertu Hamfriju no Minesotas un republikāni Ričardu Niksonu no Ņujorkas. Ričards Niksons uzvarēja ar nelielu pārsvaru.

## Kandidātu izvirzīšana

## Atsauces
Misvatutina

**Misvatutina** () ir slēgta Krievijas pētniecības polārstacija Arktikā. Izvietojusies Severnaja Zemļas arhipelāga lielākās Oktobra Revolūcijas salas rietumos, Žilojas pussalas Vatutina ragā.

## Vēsture
Izveidota 1957. gadā kā Arktikas un Antarktikas zinātnisko pētījumu institūta hidrogrāfisko pētījumu bāze. Bāzē darbojās PSRS Jūras tirdzniecības flotes ministrijas Hidrogrāfijas pārvaldes Otrā Kompleksā hidrogrāfiskā ekspedīcija (*КАГЭ-2 ГП ММФ*). Ekspedīcija veica kompleksus novērojumus un pētījumus hidrogrāfijā, glacioloģijā, meteoroloģijā, ģeofizikā un citās saistītās disciplīnās. Pie bāzes piederēja arī lauka apmetne Podjomnajas upes ielejā. Bāze slēgta 1990. gadu vidū, kad ekspedīcija pārcēlās uz Jaunsibīrijas salām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Свидание с северной землей" (Майя Самсонова)
* В российской Арктике пропала полярная станция
Baltiešu biogrāfiskais leksikons digitāli

**Baltiešu biogrāfiskais leksikons digitāli (BBLD)** () ir tiešsaistes enciklopēdija, kuras pamatā ir biogrāfiju krājuma "Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710-1960" digitalizēta versija, ko 2012. gadā uzsāka veidot Baltijas Vēstures komisija.

BBLD satur vairāk nekā 3600 īsbiogrāfiju.

## Ārējās saites
* BBLD — Baltisches biografisches Lexikon digital (personu īsbiogrāfiju meklētājs)
* BBLD — Baltisches biografisches Lexikon digital  Baltijas Vēstures komisija
Kalnamuižas luterāņu baznīca

**Kalnamuižas evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīcas dievnams, kas atrodas Tērvetē. 1614. gadā celtā baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Pie baznīcas aatrodas 1906. gadā celtā Pālenu dzimtas kapliča, kas arī ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Kalnamuižas baznīcas celtniecība sākta 1568. gadā un pabeigta 1614. gadā.
18. gadsimta sākumā piebūvēja torni, 1741. gada baznīcas inventārijā norādīts, ka virs torņa teltsveida jumta bijis nostiprināts dzelzs stienis ar lodi un gaili kā vējrādītāju. No 1848. līdz 1890. gadam Kalnamuižas un Penkules draudžu mācītājs bija Latviešu literārās biedrības Kurzemes direktors Ādolfs Rutkovskis. 1934. gadā Pieminekļu valde Kalnamuižas ev. lut. baznīcu ierakstīja valsts aizsargājamo pieminekļu sarakstā. Remontdarbu laikā izveidoja zvaigžņotu velvi altārtelpā ar Augusta Annusa gleznotu altārgleznu.

Latvijas PSR laikā 1961. un 1962. gadā baznīcu demolēja un izpostīja ērģeles, 1964. gadā draudze pārtrauca savu darbību. Tērvetes ev. lut. draudze 1988. gadā atjaunoja savu darbību.

## Atsauces
Ādolfs Rutkovskis

**Ādolfs Rutkovskis** (; 1820—1890) bija vācbaltiešu izcelsmes Tērvetes draudzes luterāņu mācītājs. Latviešu literārās biedrības Kurzemes direktors (1864–1880).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1820. gada 9. jūnijā Kalkūnes muižas nomnieka ģimenē. Mācījās Jelgavas ģimnāzijā (1836–1839), strādāja par mājskolotāju, studēja teoloģiju Tērbatas Universitātē (1841–1845).

1848. gadā iesvētīts par luterāņu mācītāju Jelgavā, bija Kalnamuižas un Penkules draudžu mācītājs (1848–1890), kopš 1880. gada Dobeles diecēzes prāvests.

Darbojās Latviešu literārajā biedrībā, publicēja bibliogrāfiski kritiskus pārskatus par 1867.–1880. gada  Kurzemes latviešu grāmatniecību.

Viņa dēls bija luterāņu mācītājs Arnolds Rutkovskis, kuru lielinieki nošāva 1919. gadā.
Starptautiska organizācija

**Starptautiska organizācija** jeb **starpvalstu organizācija** ir vismaz divu valstu vai citu starptautisko tiesību objektu organizācija, kas izveidota, lai pildītu starpvalstu uzdevumus un risinātu problēmas, kuras skar organizācijā iesaistītās valstis. Ir izveidoti vairāki tūkstoši dažādu starptautisku organizāciju. Pazīstamākās starptautiskās organizācijas ir Apvienoto Nāciju Organizācija un Eiropas Savienība.

## Dažas starptautiskās organizācijas

#### Organizācijas Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO)

* Dibināšana: 1945. gadā, pēc Otrā pasaules kara.
* Mērķis: uzturēt starptautisko mieru un drošību, veicināt sadarbību starp valstīm, aizsargāt cilvēktiesības un veicināt sociālo un ekonomisko attīstību.
* Struktūra: ietver Ģenerālo asambleju, Drošības padomi, Ekonomikas un sociālo lietu padomi (ECOSOC), Starptautisko tiesu un specializētās aģentūras, piemēram, UNESCO, PVO, SVF un citas.

#### Starptautiskais Valūtas fonds (SVF)

* Dibināšana: 1944. gadā Bretonvudsas konferencē (sk. Bretonvudsas sistēma).
* Mērķis: veicināt starptautisko monetāro sadarbību, stabilizēt valūtas kursus, atvieglot starptautisko tirdzniecību un sniegt finansiālu palīdzību dalībvalstīm.
* Struktūra: sastāv no Valdes un dažādām komitejām.

#### Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO)

* Dibināšana: 1995. gadā kā Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību pēctece.
* Mērķis: regulēt starptautisko preču, pakalpojumu un intelektuālā īpašuma tirdzniecību un nodrošināt godīgas un brīvas tirdzniecības attiecības.
* Struktūra: ietver Ministru konferenci, Ģenerālpadomi un dažādas komitejas un darba grupas.

#### Eiropas Savienība (ES)

* Dibināšana: 1993. gadā, kad tika parakstīts Māstrihtas līgums.
* Mērķis: izveidot ekonomisko un politisko savienību starp Eiropas valstīm, nodrošinot preču, pakalpojumu, kapitāla un cilvēku brīvu apriti.
* Struktūra: ietver Eiropas Parlamentu, Eiropadomi, Eiropas Savienības Padomi, Eiropas Komisiju un Eiropas Savienības Tiesu.

## Ārējās saites
Roberts Sēlis

**Roberts Sēlis** (1884—1975) bija latviešu rakstnieks. Viens no populārākajiem rakstnieka darbiem ir romāns "Silaines muiža", kurā aprakstīti Leišmales Bukaišu un Augstkalnes pagasti.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1884. gada 29. septembrī Bukaišu pagasta "Mašmelēs" zemnieka ģimenē. Mācījās Bukaišu pagastskolā, tad Jelgavā apguva galdnieka amatu (1900–1902).
Strādāja par galdnieku, 1903. gadā kļuva par Jelgavas sociāldemokrātu pulciņa locekli un nelegālās literatūras izplatītāju. Piedalījās 1905. gada revolūcijā, pēc revolūcijas apspiešanas apcietināts.
1911. gadā laikraksts "Laika Balss" literārajā pielikumā publicēja viņa tēlojumu "Atnāca meitenes...". Vēlāk iespiesti stāsti "Jurģu diena" (1912), "Pēc nedaudz gadiem..." (1913), "Nosala..." (1914), "Sautums" (1915), "Zem piekvēpušās debess" (1917), kas publicēti dažādos sociāldemokrātiskas ievirzes izdevumos.
Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā devās bēgļu gaitās uz Petrogradu, 1917.–1920. gadā bija lauksaimniecības mašīnu remontētājs Vitebskas latviešu komūnā "Liesma".

1920. gadā atgriezās dzimtenē, nomainīja uzvārdu uz Roberts Hermanis, strādāja par galdnieku kooperatīvā "Kultūras balss" (1920–1928), bija Rīgas pilsētas amatnieku skolas galdnieku darbnīcas vadītājs (1928–1934), līdztekus darbojās literārajā žurnālā "Domas".

Otrā pasaules kara vācu okupācijas laikā 1943. gadā viņu apcietināja, šajā laikā uzrakstīja savu pirmo romānu "Muiža un zeme", ko 1948. gadā  publicēja ar nosaukumu "Silaines muiža". Pēc 1947. gada nodevās galvenokārt literāram darbam.

Miris 1975. gada 19. aprīlī Vecāķos, apglabāts Raiņa kapos.

## Pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks

## Darbi
* "Leišmale" (1927)
* "Burši un zeļļi". 1. daļa žurnālā "Domas" (1929). Papildināts un pārstrādāts izdevums: "Burši un zeļļi" (1941); Burši un zeļļi. Gaiss viļņo. Rīga: Liesma, 1975. - 464 lpp.
* "Silaines muiža" (1948); atkārtoti izdevumi: Silaines muiža. Rīga: Liesma, 1984. - 333 lpp., 1985. - 333 lpp. un 1993. - 291 lpp.
* "Gaiss viļņo" (1954)
* "Kam vara un viltus" (1956) 
* "Mūsu dārza mazie draugi: vectēva stāsts". Rīga: LVI, 1957. - 31 lpp. 
* "Tanī bargā dienā". Rīga: LVI, 1963. - 631 lpp.; atkārtots izdevums 1980. - 582 lpp.
* "Ne viss ir zelts, kas spīd" (1966)
* "Es stāstu par sevi: bērnības un jaunības gadi". Rīga: Liesma, 1969. - 295 lpp. 
* "Vinardu tirāns" (1971)
* "Es stāstu par sevi. Leišmalē". Rīga: Liesma, 1974. - 399 lpp.

## Atsauces
Mežmuižas draudzes novads

thumb|300px|Mežmuižas draudzes novads 1859. gada kartē.
thumb|300px|Mežmuižas draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).

**Mežmuižas draudzes novads** jeb **Mežmuižas ķiršpēle** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Jelgavas virspilskunga iecirkņa Dobeles pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Doblen*), vēlākā Kurzemes guberņas Dobeles apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Mežmuižas draudzes novada teritorija atrodas Dobeles un Jelgavas novados.

## Mācītājmuižas (pastorāti) Mežmuižas draudzes novadā (1841)

* Mežmuižas luterāņu draudzes baznīca un mācītājmuiža ar filiāli Sniķerē
* Kalnamuižas luterāņu draudzes baznīca un mācītājmuiža ar filiāli Penkulē

Mežmuižas luterāņu baznīca1.jpg|Mežmuižas luterāņu baznīca
Kalnamuižas luterāņu baznīca19.jpg|Kalnamuižas baznīca 
Penkules baznīca 2000-11-04.jpg|Penkules baznīca (2000)
Sniķeres baznīcas drupas 2002-09-07.jpg|Sniķeres baznīcas drupas (2002)


## Mežmuižas draudzes novada muižas  (1841)
Atsauce:

## Attēlu galerija
thumb|300px|Mežmuižas un Sesavas draudžu novadi 1770. gada kartē.

2010 06 Augstkalne (2).jpg|Mežmuižas pils Augstkalnē
Bukaišu muiza.jpg|Bukaišu muižas kungu māja (pirms 1905)
Kalnamuiza.jpg|Kalnamuiža (pirms 1930)
Kalpu māja ar caurbrauktuvi Blenkenfeldes muižā 02.JPG|Blenkenfeldes muižas kalpu māja ar caurbrauktuvi
Kungu māja.jpg|Blenkenfeldes muižas kungu māja
Berķenes muiža 2015-09-26 (7).jpg|Berķenes muiža (2015)
Vecstegule.jpg|Stegules muiža


## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Kalnamuiža no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Mežmuižas draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
Viktors Glovers

**Viktors Džeroms Glovers** (*Victor Jerome Glover*, dzimis ) ir ASV Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (NASA) astronauts, ASV Jūras kara flotes lidotājs izmēģinātājs, komanders.

Viktors Glovers piedzima Kalifornijas štata Pomonā. 1994. gadā viņš absolvēja Ontario vidusskolu Kalifornijā. 1999. gadā viņš Kalifornijas Politehniskajā štata universitātē ieguva bakalaura grādu vispārējā inženierijā.

1998. gada janvārī Glovers sāka dienestu ASV Kara flotē. Pensakolā viņš apguva sākotnējo lidotāja apmācību. 2002. gada 14. decembrī Teksasas štata Kingsvillā viņš ieguva lidotāja kvalifikāciju "pilota spārni". Pēc tam viņš turpināja apmācību ASV Jūras kājnieku korpusa Jūras kājnieku flotes nomaiņās eskadriļā Sandjego. 2003. gadā Glovers tika norīkots 34. uzlidojumu iznīcinātāju eskadriļā Virdžīnijā. Viņš uz lidmašīnu bāzes kuģa *USS John F. Kennedy* piedalījās Irākas karā; veica 24 kaujas lidojumus.

No 2006. līdz 2007. gadam Glovers trenējās Gaisa spēku Izmēģinātājpilotu skolā. 2007. gadā viņš Gaisa universitātē Edvardsas Gaisa spēku bāzē ieguva zinātņu maģistra grādu lidojumu izmēģinājumu inženierijā. 2007. gada 9. jūnijā viņš ieguva izmēģinātājpilota kvalifikāciju. Pēc tam viņš tika norīkots par izmēģinātājpilotu 31. Gaisa izmēģinājumu un novērtēšanas eskadriļā Jūras kara flotes Gaisa ieroču stacijā Čainaleikā, Kalifornijā.
2009. gadā Glovers Jūras kara flotes Pēcdiploma skolā ieguva zinātņu maģistra grādu sistēmu inženierijā. 2010. gadā viņš ieguva militāro operāciju mākslas un zinātnes maģistra grādu Gaisa komandēšanas un štāba koledžā Maksvelas bāzē. Pēc tam Glovers tika norīkots 195. uzlidojumu iznīcinātāju eskadriļā ASV Jūras kara flotes bāzē Acugi, Japānā.
2012. gadā viņš kļuva par Jūras kara flotes pārstāvi ASV Kongresā, bija Džona Makeina palīgs.

Viktors Glovers 2008. gadā pieteicās par astronautu kandidātu, bet netika uzņēmts. Otro reizi viņš pieteicās 2012. gadā, un 2013. gada 17. jūnijā viņu uzņēma *NASA* 21. astronautu iesaukumā. Pēc astronautu pamata apmācības pabeigšanas 2015. gada 9. jūlijā Glovers ieguva astronauta kvalifikāciju.

2018. gada 3. augustā tika paziņots, ka Viktors Glovers ir iekļauts *[[Crew Dragon]]* pirmajā darba misijā *SpaceX Crew-1*, kam bija jānotiek 2019. gadā.

Viktora Glovera pirmais kosmiskais lidojums sākās 2020. gada 16. novembrī, esot kosmosa kuģa *[[SpaceX Crew-1]]* pilotam. Viņš bija Starptautiskās kosmosa stacijas 64. un 65. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes viņš atgriezās 2021. gada 2. maijā.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

## Ārējās saites
* NASA Astronaut Victor J. Glover  NASA 
* Виктор Джером Гловер astronaut.ru
Sesavas draudzes novads

thumb|270px|Sesavas draudzes novads 1859. gada kartē.
thumb|270px|Sesavas draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Sesavas draudzes novads** jeb **Sesavas ķiršpēle** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Jelgavas virspilskunga iecirkņa Dobeles pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Doblen*), vēlākā Kurzemes guberņas Dobeles apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Sesavas draudzes novada teritorija atrodas Jelgavas novadā.

## Mācītājmuižas (pastorāti) Sesavas draudzes novadā (1841)

* Sesavas luterāņu draudzes baznīca 

Attēls:Sesavas luterāņu baznīca 2015-09-26 (2).jpg|Sesavas luterāņu baznīca
Attēls:Sesavas mācītājmāja 2015-09-26 (1).jpg|Sesavas mācītājmuža (2015)

## Sesavas draudzes novada muižas  (1841)
Atsauce:

## Attēlu galerija


Lielsesavas muiža.jpg|Lielsesavas muiža
Elejas muiza-1.jpg|Elejas muižas pils
Bervircava manor. One of oldest wooden manors in Baltics (before AD1690, some details from 1500, abandoned) - ainars brūvelis - Panoramio.jpg|Bērvircavas muižas kungu māja (2008) 
Skursteņmuižas saimniecības ēkas, 11.08.2013.jpg|Skursteņmuižas saimniecības ēkas (2013)
Lielplatones muizha.jpg|Lielplatones muiža (2016)
Mežmuižas un Sesavas draudžu novadu karte 1770.jpg|Mežmuižas un Sesavas draudžu novadi 1770. gada kartē
Dobeles, daļēji Jelgavas, Mežmuižas un Sesavas draudžu novadi 1798.jpg|Dobeles, daļēji Jelgavas, Mežmuižas un Sesavas draudžu novadi 1798. gada kartē


## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Platone no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Sesavas draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
Sarkanās Armijas šaurums

**Sarkanās Armijas šaurums** () ir jūras šaurums Ziemeļu Ledus okeānā Krievijā. Tas atdala Severnaja Zemļas arhipelāga Oktobra Revolūcijas salu dienvidos no Komsomoļecas ziemeļos un Pioņeras rietumos un savieno Karas jūru dienvidrietumos un Laptevu jūru ziemeļaustrumos. Šaurums ir  garš un šaurākajā vietā  plats. Pārsvarā cauru gadu klāts ar ledu un tikai retumis no tā atbrīvojas. Šauruma krasti stipri izroboti, lielākoties kalnaini un krauji, klāti ar ledājiem, no kuriem noplūst aisbergi.

Šaurumu 1931. gadā atklāja ekspedīcija Georgija Ušakova un Nikolaja Urvanceva vadībā.

## Atsauces
Ģenerālpriekšnieks

**Ģenerālpriekšnieks** vai **ģenerālpārzinis** ir Romas katoļu baznīcas un dažu citu kristīgo konfesiju reliģiskā institūta līderis vai vadītājs. Ģenerālpriekšniekam reliģiskajā kārtībā parasti ir augstākā izpildvara, savukārt galvenajam kapitulam ir likumdošanas vara.
Sesavas luterāņu baznīca

**Sesavas evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Jelgavas novada Elejas pagastā. 1633. gadā celtā baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
1567. gadā pēc Kurzemes un Zemgales hercoga Gotharda Ketlera pavēles uzcēla Sesavas draudzes novada koka baznīcu, 1633. gadā uzcēla mūra baznīcu.

1838. gadā Mēdemu dzimtas kapos pie Sesavas baznīcas apglabāja agrāko Krievijas impērijas sūtni ASV Kristofu Johanu Frīdrihu fon Mēdemu.
1855. gadā Sesavas baznīcā veica lielus pārbūves darbus, 1859. gadā tajā kristīts nākamais Valsts prezidents Jānis Čakste.
Dievnamā ir apskatāma J. Dēringa altārglezna "Kristus debesbraukšana" (1860) un A. Martina 1860. gadā būvētas ērģeles ar 25 reģistriem. Ērģeļu prospekts, kancele un kungu sols savukārt pārstāv 18. gadsimtu ar vēlā baroka un rokoko stilistiku.

Baznīcā apskatāma piemiņas plāksne Pirmajā pasaules karā un Latvijas Brīvības cīņās kritušo un bezvēsts pazudušo Sesavas draudzes locekļu piemiņai.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Māras aleja

**Māras aleja** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Āgenskalnā. Aleja sākas krustojumā ar Ojāra Vācieša ielu un beidzas krustojumā ar Saules aleju. Kopējais ielas garums ir 250 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu un visā garumā ir gājēju celiņš bez autotransporta satiksmes. Māras alejas nepāra numuru pusē ir dzīvojamo ēku apbūve. Ielas pretējā pusē atrodas Māras dīķis.

Māras aleja ir izveidota 1932. gadā ar šo pašu nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Māras aleja ir savienota ar šādām ielām:
* Ojāra Vācieša iela (T veida krustojums)
* Saules aleja (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Āgenskalns
* Māras iela

## Atsauces
Roberts Skovs

**Roberts Skovs** (, dzimis ) ir Dānijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Skovs pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu *[[1. FC Union Berlin|Union Berlin]]*.

2018.—2019. gada Dānijas Superlīgas sezonā Skovs guva 29 vārtus, kas kļuva par jaunu rekordu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Abrāzija

thumb|Ievērojama abrāzija pie krasta Spānijā.
**Abrāzija** (no  — 'nokasīšana') jeb **viļņgrauze** ir lielu ūdenstilpju krastu noārdīšanās viļņu ietekmē. Ūdens klātbūtnē materiālu virsma ar laiku noārdās berzes dēļ, ko rada materiāla skrāpēšana, skalošana un nonēsāšanās. Abrāzijas līmenis ir atkarīgs no iesaistīto materiālu cietības, koncentrācijas, kustīgo daļiņu ātruma un masas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jonass Vinds

**Jonass Vinds** (, dzimis ) ir Dānijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Vinds spēlē Vācijas Bundeslīgas kluba *[[VfL Wolfsburg]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**København**

* Dānijas Superlīga: 2018—19

## Ārējās saites
Harisons Smits

**Harisons Prezerveds Smits** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Smits 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja 800 metru skriešanas disciplīnā. Šajā disciplīnā viņš startēja tikai kvalifikācijas kārtas skrējienā un finālam nekvalificējās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Harisons Smits (SOK profils) 
* Harisons Smits (''Olympedia'' profils) 
* Harisons Smits (''Sports Reference'' profils)
Balvu un Gulbenes slimnīcu apvienība

**Balvu un Gulbenes slimnīcu apvienība** ir III līmeņa neatliekamās palīdzības lokālā daudzprofilu slimnīca, kas pamatā ārstē Balvu, Rugāju, Viļakas, Baltinavas, Gulbenes novadu iedzīvotājus. Slimnīcu apvienība dibināta 2011. gadā un tajā ietilpst divas slimnīcas Vidzemes ielā 2, Balvos un Upes ielā 1, Gulbenē.

## Struktūra
Gulbenes slimnīcā ir 
* steidzamās medicīniskās palīdzības punkts, 
* dienas stacionārs ar 10 gultām, kurā strādā internists, neirologs, ķirurgs, ginekologs, LOR speciālists, anesteziologs-reanimatologs,
* stacionāra aprūpes nodaļa ar 15 gultām terapeitiska, neiroloģiska, ķirurģiska profila pacientiem,
* infekciju nodaļa bijušajā poliklīnikas ēkā Upes ielā 1.

## Vēsture
thumb|250px|Gulbenes slimnīcas ēka (pirms 1940).

Gulbenes slimnīcas ēku ar 16 gultas vietām uzbūvēja 1899. gadā par Vecgulbenes muižas īpašnieces Izabellas fon Volfas līdzekļiem.
Līdz Pirmajam pasaules karam slimnīcas ārsti bija Kārlis Devrients un Teodors fon Pahts.
1929. gadā slimnīcu paplašināja līdz 25 vietām, slimnīcas ārsta vadītāja alga bija 400 latu mēnesī un piemaksas no operāciju maksām.
1930. gadā Madonas apriņķa valde nolēma Gulbenes slimnīcā atvērt arī lipīgo slimību nodaļu. 
No 1930. līdz 1938. gadam Gulbenes slimnīcas direktors bija Teodors Vankins. 1938. gadā ķirurģijas, sieviešu un iekšķīgo slimību nodaļās kopā bija 45 vietas, gada laikā ārstējās 955 slimnieki.
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā vietu skaits pieauga līdz 60, to pārdēvēja par "Gulbenes un apkārtnes pašvaldību sadarbes apvienoto slimnīcu". No 1938. līdz 1944. gadam slimnīcas direktors bija ķirurgs Vilis Purmals, līdz 1947. gadam slimnīcu sauca par Gulbenes pilsētas slimnīcu. Šajā laikā Gulbenes slimnīca atradās vairākās ēkās, proti, ķirurģijas nodaļa atradās Brīvības ielā 2, terapijas un dzemdību nodaļa - vecajā slimnīcas ēkā Upes ielā 3. 1954. gadā izveidoja Gulbenes slimnīcas prettuberkulozes dispanseru ar 50 gultām. 
1958. gadā slimnīca ieguva Gulbenes rajona apvienotās slimnīcas nosaukumu. 
1964. gadā uzbūvēja slimnīcas ēku kompleksu, 1967. gadā to pārdēvēja par Gulbenes rajona centrālo slimnīcu, kurā 1971. gadā bija 230 gultas.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1994. gadā nodibināja Gulbenes rajona pašvaldības bezpeļņas organizācijas uzņēmumu "Gulbenes slimnīca", 1999. gadā tajā bija 140 gultas vietu un strādāja 230 cilvēku.

1952. gadā uzcēla Balvu slimnīcas galveno ēku, 1976. gadā atklāja Balvu poliklīnikas ēku, bet 1988. gadā jaunu ķirurģijas korpusu.

2011. gadā Balvu un Gulbenes slimnīcu apvienībā sākotnēji bija uzņemšanas nodaļa ar traumu punktu, ķirurģijas nodaļa ar 30 gultām (15 Balvos un 15 Gulbenē) un operāciju bloku, terapijas nodaļa ar 40 gultām (20 Balvos un 20 Gulbenē), ginekoloģijas un dzemdību nodaļa ar 20 gultām (10 Balvos un 10 Gulbenē), bērnu nodaļa ar 20 gultām (10 Balvos un 10 Gulbenē), reanimācijas nodaļa ar 9 gultām (5 Balvos un 4 Gulbenē), neiroloģijas nodaļa ar 12 gultām Gulbenē, infekciju nodaļa ar 15 gultām Gulbenē, kā arī patologanatomijas nodaļa.

## Atsauces
Leo Dibuā

**Leo Dibuā** (, dzimis ) ir Francijas bijušais futbolists, kurš spēlēja aizsarga pozīcijā un ir pārstāvējis Francijas futbola izlasi.

## Sasniegumi
**Galatasaray**

* Turcijas futbola Superlīga: 2022—23

**Francija**

* UEFA Nāciju līga: 2020—21

## Ārējās saites
Eduardo Kamavinga

**Eduardo Kamavinga** (; dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Francijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Kamavinga pārstāv *[[La Liga]]* komandu ''Real Madrid''.

Dzimis bēgļu nometnē Angolā, bēgļu no Kongo Demokrātiskās Republikas ģimenē.
## Sasniegumi
**Real Madrid**
*Spānijas La Liga: 2021—22, 2023—24
*Spānijas Karaļa kauss: 2022—23
*Spānijas Superkauss: 2021—22, 2024
*UEFA Čempionu līga: 2021—22, 2023—24
*UEFA Superkauss: 2022, 2024
*FIFA Klubu Pasaules kauss: 2022
*FIFA Starpkontinentālais kauss: 2024

**Francija**
*FIFA Pasaules kauss: finālists 2022

## Atsauces

## Ārējās saites
Giorgi Čahvetadze

**Giorgi Čahvetadze** (, dzimis ) ir Gruzijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Gruzijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Čahvetadze pārstāv Anglijas čempionāta komandu ''Watford''.

## Ārējās saites
Marko Rogs

**Marko Rogs** (, dzimis ) ir Horvātijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Rogs pārstāv Horvātijas līgas komandu Dinamo Zagreb, kas viņu īrē no ''Cagliari''.

Horvātijas futbola izlases sastāvā Rogs ir spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 2015—16
* Horvātijas kauss: 2015—16

## Ārējās saites
Karls Jakobs Heins

**Karls Jakobs Heins** (, dzimis ) ir Igaunijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Igaunijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Heins pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Brēmenes "Werder", kas viņu īrē no Anglijas Premjerlīgas komandas *[[Arsenal FC]]*.

2024. gada 13. augustā Heins parakstīja vienas sezonas īres līgumu ar tikko paaugstināto uz *[[La Liga]]*, Spānijas klubu *[[Real Valladolid]]*.

## Sasniegumi
**Igaunija**

* Baltijas kauss: 2022
## Atsauces

## Ārējās saites
Georgijs Tunjovs

**Georgijs Tunjovs** (, dzimis ) ir Igaunijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Igaunijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Tunjovs pārstāv Itālijas C sērijas komandu Pineto, kas viņu īrē no Pescara.

## Ārējās saites
Klemāns Lenglē

**Klemāns Lenglē** (; dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Francijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Lenglē pārstāv Spānijas *[[La Liga]]* komandu Madrides "Atletico", kas viņu īrē no *[[FC Barcelona]]*.

## Sasniegumi
**Nancy**

* Francijas 2. līga: 2015—16

**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 2018—19
* Spānijas Karaļa kauss: 2020—21
* Spānijas Superkauss: 2018

**Francija**
* UEFA Nāciju līga trešā vieta:2024—2025
## Atsauces

## Ārējās saites
Dāniels Vass

**Dāniels Vass** (, dzimis ) ir Dānijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Vass pārstāv Dānijas Superlīgas komandu *[[Brøndby IF|Brøndby]]*.

Dānijas futbola izlases sastāvā Vass ir spēlējis 2012. un 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Valencia**

* Copa del Rey: 2018—19

## Ārējās saites
Šeins Dafijs

**Šeins Dafijs** (, dzimis ) ir Īrijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Īrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Dafijs pārstāv Anglijas čempionāta komandu ''Norwich City''.

Īrijas futbola izlases sastāvā Dafijs ir spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Celtic**

* Skotijas kauss: 2019—20

**Individuālie sasniegumi**

* ''Brighton & Hove Albion'' gada labākais spēlētājs: 2018—19

## Ārējās saites
Komsomoļeca

**Komsomoļeca** ( — ‘komjaunietis’) ir Krievijai piederoša neapdzīvota sala Ziemeļu Ledus okeānā Severnaja Zemļas arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Karas jūras austrumos Severnaja Zemļas arhipelāga vidienē, tā trešā lielākā sala. Sarkanās Armijas šaurums dienvidos to atdala no Oktobra Revolūcijas salas, Junija šaurums dienvidrietumos — no Pioņeras, bet Belobrova šaurums rietumos — no Šmita salas. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un pussalu. Salas ziemeļos atrodas Āzijas galējais salu ziemeļu punkts — Arktiskais rags. Krasti galvenokārt lēzeni, izņemot vietas, kur jūrā no ledājiem noplūst ledus. Piekrastē daudz nelielu salu, tajā skaitā Demjana Bednija salas ziemeļrietumu piekrastē. Apmēram 65% salas teritorijas klāj ledāji, lielākie no kuriem ir Zinātņu Akadēmijas ledājs ar salas augstāko punktu 781 m vjl un aizņem salas lielāko daļu, Polārais ledājs salas ziemeļos un Otdeļnija ledājs dienvidos. No ledus brīvās salas daļas reljefu veido zemie līdzenumi. Daudz upju, kas ziemā izsalst.

Sala atrodas arktiskā tuksneša dabas zonā. Mīt baltais lācis, polārlapsa, lemingi, krastos valzirgu kolonijas.

## Vēsture
Salas austrumu krastu 1913. gada 4. septembrī atklāja Krievijas hidrogrāfiskā ekspedīcija Borisa Viļkicka vadībā. Ekspedīcija sasniedza galējo ziemeļu punktu, ko nosauca par Žohova ragu (tagad — Arktiskais rags).

No 1930. līdz 1933. gadam padomju polārpētnieki Georgija Ušakova un Nikolaja Urvanceva vadībā detāli izpētīja Severnaja Zemļas arhipelāga salas, cita starpā veicot aerofotografēšanu ar dirižabli *Graf Zeppelin*. Pēc ekspedīcijas rezultātiem galvenajām arhipelāga salām tika piešķirti tagadējie nosaukumi.

Aukstā kara laikā salas ziemeļu galā darbojās militārais aerodroms. 

2006. gadā Taimiras (Dolganu-Ņencu) autonomā apvidus Dome pieņēma lēmumu atgriezt arhipelāgam 1919. gadā nogalinātās Krievijas cara ģimenes vārdus, tajā skaitā Komsomoļecu pārdēvēt par Svētās Marijas salu. Pēc Taimiras autonomā apvidus pievienošanas Krasnojarskas novadam 2007. gadā tā vadība šo ierosmi neatbalstīja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zoltāns Speidls

**Zoltāns Speidls** (; dzimis , miris ) bija ungāru vieglatlēts, kas startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Speidls 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja divās vieglatlētikas skriešanas disciplīnās. 800 metru disciplīnā viņš ieguva piekto vietu. Savukārt 400 metru disciplīnā startēja tikai kvalifikācijas kārtas skrējienā un finālam nekvalificējās.

Viņš 1901. gadā bija Ungārijas čempions 440 jardu skrējienā, bet 1897. gadā ieguva bronzas medaļu 100 jardu skriešanā. Kā arī no 1900. līdz 1902. gadam bija  trīskārtējs Austrijas čempions 1000 metros.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zoltāns Speidls (SOK profils) 
* Zoltāns Speidls (''Olympedia'' profils) 
* Zoltāns Speidls (''Sports Reference'' profils)
Emīls Šampions

**Emīls Šampions** (; dzimis , miris ) bija franču vieglatlēts, garo distanču skrējējs, 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja sudraba medaļu maratona distancē.

Šampions 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja maratona skriešanas disciplīnā. Šajā disciplīnā viņš ieguva sudraba medaļu ar rezultātu 3 stundas 4 minūtes un 17 sekundes. Viņš par apmēram 5 minūtēm piekāpās Francijas pārstāvim Mišels Teato.

## Atsauces

## Ārējās saites
 
* Emīls Šampions (SOK profils) 
* Emīls Šampions (''Olympedia'' profils) 
* Emīls Šampions (''Sports Reference'' profils)
Pioņera

**Pioņera** ( — ‘pionieris’) ir Krievijai piederoša neapdzīvota sala Ziemeļu Ledus okeānā Severnaja Zemļas arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Karas jūras austrumos Severnaja Zemļas arhipelāga rietumos, tā ceturtā lielākā sala. Sarkanās Armijas šaurums austrumos to atdala no Oktobra Revolūcijas salas, Junija šaurums ziemeļos — no Komsomoļecas, bet Kaļiņina līcis un Lodočnija šaurums dienvidos — no Krupskas salas. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un pussalu. Krasti galvenokārt lēzeni. Salas ziemeļaustrumu daļā atrodas 15 km diametra Pioņera ledājs, kas ir arī salas augstākais punkts. No ledus brīvās salas daļas reljefu veido zemie līdzenumi. Daudz upju, kas ziemā izsalst, vairāki nelieli ezeri.

Sala atrodas arktiskā tuksneša dabas zonā, bet apmēram 5% teritorijas aizņem arktiskā tundra. Mīt baltais lācis, polārlapsa, lemingi.

## Vēsture
Salu 1932. gadā atklāja padomju polārpētnieku Georgija Ušakova un Nikolaja Urvanceva vadītā ekspedīcija.

2006. gadā Taimiras (Dolganu-Ņencu) autonomā apvidus Dome pieņēma lēmumu atgriezt arhipelāgam 1919. gadā nogalinātās Krievijas cara ģimenes vārdus, tajā skaitā Pioņeru pārdēvēt par Svētās Tatjanas salu. Pēc Taimiras autonomā apvidus pievienošanas Krasnojarskas novadam 2007. gadā tā vadība šo ierosmi neatbalstīja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Albērs Šampudrī

**Albērs Alfonss Šampudrī** (; dzimis , miris ) bija franču vieglatlēts, vidējo distanču skrējējs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš izcīnīja sudraba medaļu 5000 metru komandu skrējienā, kur bija Francijas komandas sastāvā kopā ar Anrī Deložu, Gastonu Ragjeno, Andrē Kastaņē un Žanu Šastanjē. Viņi piekāpās Jauktās komandas skrējējiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Albērs Šampudrī (SOK profils) 
* Albērs Šampudrī (''Olympedia'' profils) 
* Albērs Šampudrī (''Sports Reference'' profils)
Džefs Hendriks

**Džefs Hendriks** (, dzimis ) ir Īrijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Īrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Hendriks pārstāv Anglijas čempionāta komandu *[[Derby County FC|Derby County]]*.

Īrijas futbola izlases sastāvā Hendriks ir spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Džeimss Maklīns

**Džeimss Maklīns** (; dzimis ) ir Īrijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Īrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Maklīns pārstāv *[[EFL League One]]* komandu *[[Wrexham FC|Wrexham]]*.

Īrijas futbola izlases sastāvā Maklīns ir spēlējis 2012., un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Individuālie sasniegumi**

* *[[Wigan Athletic]]* gada labākais spēlētājs: 2014—15
* ''Stoke City'' gada labākais spēlētājs: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
Alesandro Bastoni

**Alesandro Bastoni** (, dzimis ) ir Itālijas futbolists, spēlē centra aizsarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada Bastoni pārstāv Itālijas ''Serie A'' komandu Milānas "''Internazionale''".

## Sasniegumi

**Inter Milan**

* Serie A: 2020—21, 2023—24
* Itālijas kauss futbolā: 2021—22, 2022—23
* UEFA Čempionu līga finālists: 2022—23, 2024–25

## Atsauces

## Ārējās saites