open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Napoleons (1927. gada filma)

**"Napoleons"** () ir 1927. gada Francijas episka vēsturiska mēmā filma, kuras režisors, scenārija autors un producents ir Abels Ganss. Filmā galvenās lomas atveido Albērs Djedonē, Žina Manesa, Antonēns Arto un Edmonds Van Dēle.

Filma ir stāsts par Napoleona Bonaparta jaunību. Filma pazīstama ar tam laikam neierasto kameras plūstošo kustību un vairākām inovatīvām tehnikām, kā, piemēram, ātra kadru maiņa, plaši izmantotiem tuvplāniem un citiem vizuālajiem efektiem. Filmas atkārtota izdošana 1950. gados ietekmējusi franču jaunā viļņa kustību.

Filmas pirmizrāde notika . Kad *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]* iegādājās tiesības uz filmu, to izrādīja tikai astoņās Eiropas pilsētas, taču ASV filma bija ievērojami saīsināta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš M1 (Krievija)

thumb|300px|M1 Krievijas federālo autoceļu kartē (2017)
**Autoceļš M1 "Baltkrievija"** (*Автодорога М-1 «Беларусь»*) ir Krievijas Federācijas federālais autoceļš, kas aiz Baltkrievijas robežas savienojas ar Baltkrievijas autoceļu M1 un ir daļa no Eiropas autoceļu maršruta E30. Trases Maskava—Smoļenska—Baltkrievijas robeža garums ir aptuveni 456 km.

Ātrgaitas maģistrāli no Maskavas līdz tālaika PSRS un Polijas robežai uzbūvēja līdz 1938. gadam, gatavojoties militāram uzbrukumam rietumu virzienā. 122 km autoceļa bija klāti ar divu slāņu asfaltbetona slāni un ļāva pārvietoties ar ātrumu līdz 120 km stundā.

Odintsovo Old Smolenskaya Road Sign.jpg|Vecā Smoļenskas ceļa zīme autoceļa M1 sākumā Odincovā 
Трасса "Беларусь" - panoramio.jpg|Autoceļš M1 ziemā
Vyazemsky District, Smolensk Oblast, Russia - panoramio (24).jpg|Pie Vjazmas
Staroye Istomino, Smolenskaya oblast', Russia - panoramio (1).jpg|Atpūtas vieta Smoļenskas apgabalā
Автодорога М1 "Беларусь" в Смоленской области.jpg|Smoļenskas apgabalā


## Atsauces
Kurčatova (Krievija)

**Kurčatova** () ir Kurskas apgabala pilsēta Krievijā.

Pilsēta atrodas pie Seimas upes, 37 km no Kurskas. Trešā lielākā pilsēta Kurskas apgabalā. Iedzīvotāju skaits — 40 318 (2021).

Tā tika dibināta 1968. gadā saistībā ar Kurskas atomelektrostacijas būvniecību, bet 1971. gadā tai tika piešķirts strādnieku ciemata statuss un nosaukums fiziķa Igora Kurčatova vārdā.

## Attēli

Attēls:Kurchatov 2013-04-28 0917 (8940719077).jpg|alt=
Attēls:Kurchatovigorvas.jpg|alt=
Attēls:Kurchatov 2013-04-28 0820 (8940694555).jpg|alt=
Attēls:Kurchatov, Kursk Oblast, Russia - panoramio (48).jpg|alt=
Attēls:Kurchatov, Kursk Oblast, Russia - panoramio (15).jpg|alt=


## Atsauces

## Ārējās saites
Smaids (filma)

**"Smaids"** () ir 2022. gada ASV šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Pārkers Finns. Filmā galvenās lomas atveido Sozija Beikona, Džesijs T. Ašers, Kails Gallners, Kels Penns un Robs Morgans. "Smaids" ir Finna pirmā režisētā pilnmetrāžas filma un tā balstīta uz viņa režisētu 2020. gada īsfilmu *Laura Hasn't Slept*.

Filma stāsta par psihiatri Rouzu Koteri, kura pēc tam, kad piedzīvo savas pacientes pašnāvību, kļūst arvien vairāk pārliecināta, ka viņu apdraud kāda pārdabiska būtne.

Sākotnēji filmu bija paredzēts izplatīt tikai straumēšanas platformā *[[Paramount+]]*, tomēr pēc sekmīgiem testa seansiem izplatītājs *[[Paramount Pictures]]* izvēlējās filmu izlaist arī kinoteātros. Filmas "Smaids" pirmizrāde notika . Filma bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 217,4 miljonus ASV dolāru pie 17 miljonu budžeta. Filma saņēma arī galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot filmas vizuālo stilu, tēmu, kinematogrāfiju un Beikonas aktierspēli.

2024. gadā iznāca turpinājums "Smaids 2".

## Atsauces

## Ārējās saites
Dasiji

**Dasiji** jeb **damani** (*Hyracoidea*) ir zīdītāju kārta. Mūsdienās ir tikai viena šīs kārtas dzimta — dasiju dzimta (*Procaviidae*) —, kurā ietilpst 3 ģintis un 6 sugas. Ir zināmas vēl vismaz četras izmirušas šīs dzīvnieku kārtas dzimtas — *[[Geniohyidae]]*, *[[Pliohyracidae]]*, *[[Saghatheriidae]]* un *[[Titanohyracidae]]*. Ģenētiski damani ir radniecīgi snuķaiņiem un sirēnām, bet pēc izskata ir līdzīgi murkšķiem un svilpējzaķiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žeļeznogorska (Kurskas apgabals)

**Žeļeznogorska** () ir pilsēta Krievijā, Kurskas apgabalā. 

Pilsēta atrodas Krievijas rietumos, 90 km no Kurskas. Otrā lielākā pilsēta Kurskas apgabalā, ieņem pirmo vietu pēc gaisa piesārņojuma. Iedzīvotāju skaits — 97 038 (2021).

## Atsauces

## Ārējās saites
Lipīgā sveķene

**Lipīgā sveķene** () ir neļķu dzimtas suga, kas plaši aug Eiropā un Rietumāzijā, tostarp Latvijā diezgan bieži visā valsts teritorijā. Augu grupas aug pļavās, skrajos mežos un krūmājos, upju krastos un pauguru nogāzēs. 

Sugas ietvaros nodala vairākas pasugas.

## Apraksts
Lipīgā sveķene ir daudzgadīgs, velēnu veidojošs, 30—60 cm garš lakstaugs ar stāvu, brūnsarkanu stublāju, kas parasti nezaro un augšdaļā ir ļoti lipīgs. Lapas ir lineāri lancetiskas vai lancetiskas, 2—7 cm garas un 0,2—0,5 cm platas, gandrīz kailas (retumis skropstainas pie pamata), pie stublāja pamata kātainas, veido rozeti. Lapas uz stublāja ir pretēji sēdošas. Lapu plātnes mala ir gluda un gals smails. Ziedi ir izvietoti blīvā dihāzijā stublāja galotnē. Vainaglapas ir veselas, tumši sarkanas, garākas nekā saaugušās, stobrveidīgās un sarkanīgās kauslapas. Kauslapu galā ir pieci trīsstūraini zobiņi. Ziedam ir 10 putekšņlapas, no kurām 5 garākas un 5 — īsākas. Auglis ir pieccirkņu pogaļa, kas atveras ar 5 zobiņiem. Augs zied no maija beigām līdz jūlijam.

## Atsauces
Okajama

**Okajama** (, *Okayama-shi*) ir pilsēta Japānā, Honsju salas dienvidos, Okajamas prefektūras administratīvais centrs un pēc statusa "ar valdības rīkojumu noteikta pilsēta".

## Vēsture
Pilsēta tika dibināta 1889. gada 1. jūnijā no vairākām kopienām. Līdz ar dzelzceļu izbūvi 19. gadsimtā beigās sākās pilsētas industriālā attīstība. Vēlāk pilsēta kļuva par nozīmīgu izglītības un transporta centru Japānas rietumos.

Otrā pasaules kara laikā Okajama gandrīz pilnībā tika iznīcināta amerikāņu uzlidojumu rezultātā, jo tur atradās Japānas armijas militārā bāze, bet pēc kara pilsēta tika atjaunota.

## Rūpniecība

* mehāniskā inženierija;
* tekstilrūpniecība;
* ķīmiskā rūpniecība;
* gumijas ražošana;
* porcelāna un keramikas izstrādājumu ražošana.

## Transports
Okajama ir ļoti nozīmīgs sakaru un pārsēšanās mezgls.

Okajamā ir starptautiskā lidosta. Okajamas stacija apkalpo ātrgaitas vilcienus no vairākiem reģionālajiem dzelzceļiem. No blakus esošajām ostām kursē automašīnas pārvadājošie prāmji.

Pilsētā ir neliels tramvaju tīkls, kā arī liels skaits pilsētu, piepilsētu un starppilsētu autobusu maršrutu.

## Izglītība
1949. gadā dibināta Nacionālā Okajamas universitāte (), tā ir viena no lielākajām universitātēm Japānā ar 16 fakultātēm.

Vēl pilsētā ir 7 privātās universitātes, 3 profesionālās koledžas, 24 pilnas izglītības vidusskolas, 7 sešgadīgās skolas, 37 nepilnas izglītības vidusskolas un 93 pamatskolas.

## Sadraudzības pilsētas

* Sanhosē, Kalifornija, ASV (1957);
* Sanhosē, Kostarika (1969);
* Plovdiva, Bulgārija (1972);
* Sanantonio, Teksasa, ASV (1976)
* Luojana, Ķīna (1981);
* Phočhona, Dienvidkoreja (2002);
* Sjiņdžu, Taivāna (2003).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Okayama City official website/  Oficiālā tīmekļa saite 
* Okayama City official website/  Oficiālā tīmekļa saite  
* I Love Okayama - Okayama global brand
Rževa

**Rževa** () ir pilsēta Volgas augštecē Tveras apgabalā Krievijā, municipālā apriņķa administratīvais centrs. Cauri pilsētai ved federālais autoceļš M9 no Latvijas-Krievijas robežas uz Maskavu.

## Vēsture
[thumb|left|Volga Rževā. [Sergejs Prokudins-Gorskis|Sergeja Prokudina-Gorska foto 1910. gadā]]
Rževa pirmo reizi dokumentos minēta 1150. gadā kā Smoļenskas kņaziem piederoša pils. 1216. gadā Novgorodas kņazs Mstislavs Mstislavičs un no Tālavas padzītais kņazs Vladimirs Mstislavičs to aizsargāja pret kņaza Svjatoslava Vsevolodoviča uzbrukumu. Tādēļ kņazu Vladimiru uzskata par pilsētas svēto patronu.

No 14. gadsimta Rževu centās iekarot Lietuvas dižkunigaitija, no 1521. gada Rževas kremlis bija Maskavijas rietumu priekšpostenis. 1775. gadā Rževa kļuva par Krievijas Impērijas apriņķa pilsētu. 1901. gadā cauri Rževai uzbūvēja privāto dzelzceļa līniju Ventspils—Maskava.

1929. gadā izveidoja Rževas rajonu. Otrā pasaules kara laikā 1941. gada 14. oktobrī to ieņēma vācu karaspēks, un 1942. gada vasarā pie pilsētas notika smagas kaujas. 1943. gada 3. martā Rževu atkaroja Sarkanā armija.

## Demogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Glazova

**Glazova** (, ) ir pilsēta Krievijā, Udmurtijas Republikā.

Glazova atrodas Udmurtijas ziemeļrietumos, 180 km no Iževskas. Iedzīvotāju skaits — 87 762 (2021).

Pirms 90. gadu reformām dzīves kvalitāte Glazovā bija daudz augstāka nekā visā Krievijā. Politiskajā un ekonomiskajā situācijā, kas valdīja tajā laikā, augsti urbanizētā Glazova, kas bija saistīta ar militāri rūpniecisko kompleksu, nonāca sarežģītā situācijā. Ražošanas apjoma samazināšanās, ko izraisīja produkcijas pieprasījuma kritums, izraisīja kvalificēta personāla aizplūšanu. Kopš 90. gadu sākuma ekonomiskās krīzes dēļ strauji samazinājās pilsētas uzņēmumu saražotās rūpniecības produkcijas apjoms. Daži uzņēmumi, nespējot izturēt tirgus konkurenci, pārtrauca vai apturēja savu darbību. Instrumentu ražošanas rūpnīca tā arī netika pabeigta. Mājokļu būvniecība praktiski nenotika. Kopš 2000. gada ekonomiskā situācija ir uzlabojusies.

## Atsauces

## Ārējās saites
Volokolamska

**Volokolamska** () ir pilsēta Maskavas apgabalā Krievijā, rajona administratīvais centrs. Cauri pilsētai ved federālālais autoceļš M9 no Latvijas—Krievijas robežas uz Maskavu.

## Vēsture
Volokolamska pirmo reizi dokumentos minēta ap 1135. gadu. Nosaukums cēlies no "Lamas valka" (*Волок на Ламе*), kas kalpoja kā tirdzniecības ceļš no Novgorodas uz Rjazaņu, 13. gadsimtā to vairākkārt izpostīja.
No 1398. gada tā piederēja Lietuvas dižkunigaitijai, no 1513. gada Maskavijai. 1781. gadā Volokolamska kļuva par Krievijas Impērijas apriņķa pilsētu, kuru ar Maskavu savienoja Volokolamskas trakts.
1901. gadā cauri Volokolamskai uzbūvēja privāto dzelzceļa līniju Ventspils—Maskava.

1929. gadā izveidoja Volokolamskas rajonu. Otrā pasaules kara laikā 1941. gada 27. oktobrī to ieņēma vācu karaspēks un pie pilsētas notika kaujas par Maskavu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krievijas Nacionālā gvarde

thumb|Rosgvardes karogs
**Krievijas Nacionālā gvarde**, arī **Rosgvarde** (krievu: *Росгвардия*) ir Krievijas Federācijas militārais formējums. Tā ir tieši pakļauta šīs valsts prezidentam.

To veido Nacionālās gvardes karaspēks, kas agrāk bija Krievijas Iekšlietu karaspēks. Nacionālās gvardes izveide ļauj Krievijas valdībai veikt militāras operācijas valsts teritorijā pret bruņotiem iekšējiem spēkiem. Rosgvarde tika izveidota 2016. gada 5. aprīlī. 

Karavīru skaits ir aptuveni 340 tūkstoši.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hendersonvila

**Hendersonvila** () ir pilsēta ASV, Tenesī štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 61 753 iedzīvotāji.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hendersonville official city website
* Hendersonville Chamber of Commerce
Jiusers

**Jiusers** (; arī **Juseris**, **Useru ezers**, **Userovas ezers**, **Aizezers**, **Vuseru ezers**, **Vusaru ezers**, **Usaru ezers**, **Jūseris**) ir caurteces ezers Rēzeknes novada Audriņu pagastā.

## Atsauces
Dmitrijs Peskovs

**Dmitrijs Peskovs** (krievu: *Дмитрий Сергеевич Песков*, dzimis 1967. gada 17. oktobrī Maskavā, PSRS) ir Krievijas valstsvīrs un diplomāts.

Kopš 2012. gada 22. maija ir Krievijas Federācijas prezidenta administrācijas vadītāja vietnieks − Krievijas Federācijas prezidenta preses sekretārs. Krievijas Federācijas premjerministra preses sekretārs (no 2012. gada 25. aprīļa līdz 22. maijam), Krievijas Federācijas valsts padomnieks, 1. šķira (2005).

Peskovs tiek uzskatīts par vienu no vislielākajā apmērā korumpētajām amatpersonām Krievijā (pamatojoties uz Alekseja Navaļnija Pretkorupcijas fonda veikto izmeklēšanu rezultātiem). Viņš ir kļuvis par oficiālās liekulības, valsts melu un Krievijas augstāko amatpersonu ciniskas nodevības simbolu. Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Peskovam, tāpat kā lielākajai daļai Krievijas politiķu, tika piemērotas Eiropas Savienības, ASV, Apvienotās Karalistes, Kanādas un Japānas personīgās sankcijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krievijas Federācijas Bruņoto spēku ģenerālštābs

thumb|Krievijas Bruņoto spēku ģenerālštāba lielā emblēma
**Krievijas Federācijas Bruņoto spēku ģenerālštābs** (krievu: *Генеральный штаб Вооружённых сил Российской Федерации*) ir Krievijas Federācijas Aizsardzības ministrijas centrālā militārās vadības un kontroles iestāde un Krievijas Federācijas Bruņoto spēku galvenā iestāde.

Ģenerālštābs vada bruņotos spēkus, Krievijas Aizsardzības ministrijas pakļautībā organizē Krievijas aizsardzības plānošanu, mobilizācijas mācības un mobilizāciju Krievijā, kā arī koordinē citu karaspēku, militāro un speciālo formējumu aizsardzības pasākumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš M2 (Krievija)

thumb|300px|M2 Krievijas federālo autoceļu kartē (2017)
**Autoceļš M2 "Krima"** (*Автодорога М-2 «Крым»*) ir Krievijas Federācijas federālais autoceļš, kas aiz Ukrainas robežas savienojas ar Ukrainas autoceļu M20 un ir daļa no Eiropas autoceļu maršruta E105. Trases Maskava—Tula (154 km)—Orla (349 km)—Kurska (510 km)—Belgoroda (643 km)—Ukrainas robeža garums ir 697 km.

**Krimas traktu** sāka uzbūvēt 1828. gadā, bet pabeidza tikai pēc Krimas kara beigām 1858. gadā. Autoceļu rekonstruēja 1949.—1950. gadā. Pēc PSRS sabrukuma autostrādes būve apstājās 155 km no Maskavas.


Гостиница, кафе ПИТSTOP - panoramio.jpg|Atpūtas vieta Tulas apgabalā
Конец автомагистрали М2 (001).JPG|Autostrādes beigas Tulas apgabalā
182 километр Симферопольского шоссе.JPG|182 km Tulas apgabalā
Belgorod Region E105.JPG|Belgorodas apgabalā
Goptivka.jpg|Krievijas-Ukrainas robeža
Nehoteevka.JPG|Krievijas-Ukrainas robeža


## Atsauces
Jevgens Voļnovs

**Jevgens Voļnovs** (, ) ir ukraiņu prankeris un blogeris.

Internetā Voļnovs ir pazīstams ar savu *[[YouTube]]* kanālu *"Евгений Вольнов"*, kurā viņš publicē telefonsarunas, kurās provocē un izjoko savus sarunu biedrus. Viņa telefonsarunās ir daudz rupjību, rasistisku un ksenofobisku izteikumu. Viņa joku mērķi ir gan parādu piedzinēji, gan Putina atbalstītāji, Krievijas karavīri un citi Krievijas agresijas pret Ukrainu dalībnieki un atbalstītāji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš M3 (Krievija)

thumb|300px|M3 Krievijas federālo autoceļu kartē (2017)
**Autoceļš M3 "Ukraina"** (*Автодорога М-3 «Украина»*) ir Krievijas Federācijas federālais autoceļš, kas aiz Ukrainas robežas savienojas ar Ukrainas autoceļu M-02 un ir daļa no Eiropas autoceļu maršruta E101. Trases Maskava—Kaluga—Brjanska—Ukrainas robeža garums ir 509 km.

2017. gadā Kalugas apgabala posmu pārvērta par maksas autoceļu.


Kievskoe highway, Moscow.jpg|Kijivas šoseja Maskavā
Вид на трассу М3 с эстакады Первомайское-Крёкшино.jpg|Pie Pervomaijskas
Киевское шоссе (поворот на Думиничи).jpg|Pie Duminičiem
Трасса М3 в районе 270-го км.jpg|270 km
M3 interchange with 29K-008 road 01.jpg|Pie Kalugas
Entering to Bryansk Oblast from Kaluga Oblast at M3 road.jpg|Kalugas un Brjanskas apgabalu robeža


## Atsauces
Daugavas iela (Lielvārde)

**Daugavas iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas pie Daugavas un beidzas krustojumā ar Saules ielu. 

## Ielu savienojumi
Daugavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Baņutas iela
* Opernieku iela
* Lāčplēša iela
* Rembates iela
* Lapu iela
* Parka iela
* Saules iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Kendra Sanderlende

**Kendra Sanderlende** (; dzimusi  Seilemā, Oregonā, ASV) ir amerikāņu pornoaktrise un erotiskā modele.

Kļuvusi slavena pēc tam, kad 2014. gadā nolēma uzfilmēt šovu savas universitātes bibliotēkā, kur viņa masturbēja. Nepilnu divu stundu laikā viņa saņēma aptuveni  skatījumu un 700 ASV dolāru. 2015. gada janvārī kāds anonīms lietotājs ievietoja video vietnē *[[Pornhub]]*, kur viņa kļuva par vietējo slavenību. Policija ieinteresējās par video, un 2015. gada 27. janvārī Kendru arestēja, pamatojoties uz apsūdzībām par nepiedienīgu atkailināšanos publiskā vietā. Šis arests izraisīja plašu rezonansi, tādējādi paverot durvis pieaugušo filmu industrijā.

Tajā pašā gadā viņu uz fotosesijām aicināja žurnāli *[[Playboy]]* un *[[Penthouse]]*. Kā pornoaktrise viņa debitēja 2015. gadā pie režisora Grega Lanski, *[[Vixen]]*, *[[Tushy]]* un *[[Blacked]]* studiju īpašnieka.

## Atsauces

## Ārējās saites
Klīstošā Zeme 2

**"Klīstošā Zeme 2"** () ir 2023. gada Ķīnas zinātniskās fantastikas asa sižeta piedzīvojumu filma, kuras režisors un scenārija līdzautors ir Frants Gvo. Galvenās lomas atveido Endijs Lau, Vu Džings un Li Suejiana. Filma ir prikvels 2019. gada filmai "Klīstošā Zeme", kas balstīta uz tāda paša nosaukuma Ljū Cisina īsā stāsta, kurš ir arī viens no filmas producentiem.

Pēc iepriekšējās filmas lielajiem kases ieņēmumiem, par turpinājumu Gvo paziņoja , bet  oficiāli sākās filmas veidošana. Filmas "Klīstošā Zeme 2" pirmizrāde notika , ķīniešu Jaunā gada dienā. Filmas pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, padarot to par astoto ienesīgāko 2023. gada filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kanādas Karaliskā jātnieku policija

**Kanādas Karaliskā jātnieku policija (KKJP)** (, ) ir Kanādas federālā policija. Tā kā policijas iestādes ir Kanādas provinču un teritoriju konstitucionālā atbildība, KKJP galvenā atbildība ir federālo krimināllikumu izpilde, un KKJP uniformētajiem darbiniekiem ir jurisdikcija kā kārtības sargiem visās Kanādas provincēs un teritorijās. Tomēr šī iestāde sniedz policijas pakalpojumus saskaņā ar līgumu arī astoņās Kanādas provincēs (izņemot Ontārio un Kvebeku), visās trijās Kanādas teritorijās, vairāk nekā 150 pašvaldībās un 600 pamatiedzīvotāju kopienās. Papildus federālo tiesību aktu izpildei un vietējās policijas pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar līgumu KKJP ir atbildīga par robežu integritāti, pārrauga Kanādas miera uzturēšanas misijas, kurās iesaistīta policija, pārvalda Kanādas šaujamieroču programmu, kas licencē un reģistrē šaujamieročus un to īpašniekus, kā arī pārvalda Kanādas Policijas koledžu, kas nodrošina policijas apmācību Kanādas un starptautiskajām policijas iestādēm. Neraugoties uz nosaukumu, Kanādas Karaliskā jātnieku policija vairs nav reāls jātnieku policijas dienests, un zirgus izmanto tikai svinīgos pasākumos.

Kanādas Karaliskā jātnieku policija tika izveidota 1920. gadā, apvienojot Ziemeļrietumu Karalisko jātnieku policiju un Domīnijas policiju. Kopš tās izveidošanas 20. gadsimta sākumā, KKJP jau sen ir guvusi starptautisku atpazīstamību, parādoties filmās, televīzijas šovos un grāmatās. Kanādas valdība uzskata KKJP par neoficiālu nacionālo simbolu, un 2013. gadā 87% *Statistics Canada* aptaujāto kanādiešu atzina, ka KKJP ir svarīga viņu nacionālajai identitātei.

Divās visblīvāk apdzīvotajās provincēs, Ontārio un Kvebekā, darbojas neatkarīgi provinču policijas dienesti, kas, līdzīgi kā KKJP, ir atbildīgi par dažu provinču tiesībaizsardzību un sniedz vietējās policijas pakalpojumus saskaņā ar līgumu. Pārējās astoņās provincēs un visās trijās teritorijās vismaz daļa policijas pienākumu ir uzticēti KKJP, kas provinču valdību vadībā šajās provincēs nodrošina policijas darbu uz vietas. Pašvaldības, kas ir atbildīgas par policijas pakalpojumiem visās provincēs, izņemot Ņūfaundlendas un Labradoras provinci, var slēgt līgumus par KKJP pakalpojumu sniegšanu ar savas provinces valdības starpniecību vai tieši. Tādējādi KKJP sniedz policijas pakalpojumus federālā, provinču un pašvaldību līmenī. Dažos Kanādas reģionos Karaliskā jātnieku policija ir vienīgais policijas dienests.
[thumb|RCMP locekļi piedalās bēru gājienā [Elizabete II|Elizabetes II valsts bērēs Londonā, 2022. gadā]]

## Dienesta pakāpes un amati

### Dienesta pakāpju zīmotnes

## Atsauces

## Ārējās saites
Ugunsgrēki (filma)

**"Ugunsgrēki"** () ir 2010. gada Kanādas drāmas filma, kuras režisors ir Denī Vilnēvs. Filmā galvenās lomas atveido Lubna Azabāla, Melisa Desomeo-Polīna, Maksims Godets un Remī Žirārs. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma Važdī Muavāda 2003. gada lugu.

Filma stāsta par kanādiešu dvīņiem, kuri dodas uz savas tikko mirušās mātes dzimto valsti Tuvajos Austrumos, lai atrastu un nogādātu vēstuli savam tēvam un brālim. Lai gan valsts, kurā filma risinās netiek minēta, notikumus filmā ietekmēja Libānas pilsoņu karš. Filmu filmēja Monreālā, kā arī Jordānijā.

Filmas "Ugunsgrēki" pirmizrāde notika . To izrādīja gan Toronto Starptautiskajā kinofestivālā, gan Venēcijas kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un saņēma vairākus apbalvojumus, tai skaitā astoņas Kanādas *[[Genie Awards]]*. Filmu nominēja arī Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 93% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gvadalahara (Spānija)

**Gvadalahara** (, ) ir pašvaldība un pilsēta Spānijas centrālajā daļā, Kastīlijā-Lamančā. 2022. gadā Gvadalaharā dzīvoja 87,5 tūkstoši iedzīvotāju. Tas ir Gvadalaharas provinces administratīvais centrs. Pilsēta atrodas 60 km uz ziemeļaustrumiem no Madrides.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielā Saulgriežu iela

**Lielā Saulgriežu iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Laimdotas un beidzas krustojumā ar Saulgriežu un Agates ielu. 

## Ielu savienojumi
Lielā Saulgriežu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Laimdotas iela
* Saulgriežu iela
* Agates iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Antonēns Arto

**Antonēns Marī Žozefs Pols Arto** (, dzimis , miris ) bija franču rakstnieks, dzejnieks, teātra režisors un aktieris. Arto tiek uzskatīts par nozīmīgu figūru Eiropas avangarda žanrā. Ieviesis un attīstījis "nežēlības teātra" konceptu.

1920. gados viņš bija saistīs ar sirreālistiem, taču Andrē Bretons viņu izslēdza ideoloģisku konfliktu dēļ. Kā aktieris, piedalījies vairākās kinofilmās, no kurām pazīstamākas ir Abela Gansa "Napoleons" (1927) un Karla Teodora Dreiera "Žannas d'Arkas ciešanas" (1928).

## Atsauces

## Ārējās saites
Ošu iela (Lielvārde)

**Ošu iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Ausekļa ielu. Pēc 110 metriem no krustojuma ar Ausekļa ielu, Ošu iela sadalās 2 daļās - viena daļa ielas turpinās līdz Lāču Jura laukuma un Paegļu ielas krustojumam, savukārt otra daļa turpinās līdz Lāčplēša ielas krustojumam. 

## Ielu savienojumi
Ošu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ausekļa iela
* Lāču Jura laukums
* Paegļu iela
* Lāčplēša iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Zinātnes filozofija

**Zinātnes filozofija** ir filozofijas nozare, kas saistīta ar zinātnes pamatiem un metodēm. Nozares galvenie jautājumi attiecas uz to, kas ir kvalificējams kā zinātne, uz zinātnisko teoriju ticamību un zinātnes galīgo mērķi. Tā pārklājas ar ar metafiziku, ontoloģiju un epistemoloģiju, piemēram, kad tiek pētīta saistība starp zinātni un patiesību. Zinātnes filozofijā tiek pretnostatīti tādi jēdzieni kā zinātne un pseidozinātne, objektivitāte un subjektivitāte.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš M5 (Krievija)

thumb|300px|M5 Krievijas federālo autoceļu kartē (2017).
**Autoceļš M5 "Urāli"** (*Автодорога М-5 «Урал»*) ir Krievijas Federācijas federālais autoceļš, kas ir daļa no Eiropas autoceļu maršruta E30. Aiz Čeļabinskas tas pāriet autoceļā R-254, kas ir daļa no AH6 (*Asian Highway 6*). Trases Maskava—Rjazaņa (181 km)—Penza (634 km)—Samara (1032 km)—Ufa (1459 km)—Čeļabinska garums ir aptuveni 1855 km. Starp Maskavu un Rjazaņu, kā arī posmos pie Samaras, Ufas un Čeļabinskas autoceļš ir paplašināts par automaģistrālei līdzīgu autoceļu.

Autoceļu no Maskavas līdz Rjazaņai uzbūvēja 1930. gados. Otrā pasaules kara laikā to nolēma pagarināt austrumu virzienā līdz PSRS rezerves galvaspilsētai Samarai (tolaik Kuibiševai). Ceļa būvi pabeidza 1946.—1947. gadā, bet daudzo defektu dēļ satiksmi pa to atklāja tikai 1965. gadā.


М-5 Урал в Московской области (Росавтодор).jpg|Autoceļš M5 pie Maskavas robežas
М5 in village Kamenka.jpg|Rjazaņas apgabalā
Транспортная развязка на 189-м км трассы М-5 «Урал» в Рязани (4).jpg|Pie Rjazaņas (189 km)
М-5 «Урал», ввод в эксплуатацию участка с 241 по 245 км после реконструкции · 10.jpg|Rekonstruētais posms 241 — 245 km
Участок М-5 Урал в посёлке Тереньга (Сызранское шоссе).jpg|Pie Uļjanovskas
М5 10.JPG|M5
Мост через реку Ик на 1281 км автодороги М-5 «Урал» на границе с Татарстаном (2).jpg|Pie Tatarstānas robežas
Участок автодороги М-5 «Урал» на 1396 км в Башкортостане.jpg|1396 km Baškortostānas teritorijā
Сим - panoramio.jpg|Čeļabinskas apgabalā
Sosnovsky District, Chelyabinsk Oblast, Russia - panoramio (3).jpg|Pie Čeļabinskas


## Atsauces
Īstais vīnkoks

**Īstais vīnkoks** () ir vīnkoku dzimtas suga, kura izcēlusies Vidusjūras reģionā, Centrāleiropā un Āzijas dienvidrietumos, no Marokas un Portugāles ziemeļiem līdz Vācijas dienvidiem un Irānas ziemeļiem.

Īstā vīnkoka ogas, t.i., vīnogas, un no tām gatavoti produkti tiek plaši lietoti uzturā visā pasaulē. Vīnogas tiek ēstas svaigas vai žāvētas. Vīnogu lapas izmanto daudzu kultūru virtuvē. Svaigas vīnogas var arī pārstrādāt sulā, kas tiek raudzēta, lai iegūtu vīnu un etiķi. Lielākā daļa pasaulē ražotā vīna veidota no īstā vīnkoka ogām.

Ir no 5000 līdz 10 000 īstā vīnkoka šķirņu, lai gan tikai dažām ir komerciāla nozīme vīna un ēdamo vīnogu ražošanā. Īstais vīnkoks tiek audzēts visos kontinentos, izņemot Antarktīdu.

## Atsauces
Zvartnocas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q17054090"
}

**Zvartnocas katedrāle** () ir 7. gadsimtā celta Armēņu apustuliskās baznīcas baznīcas drupas, kas atrodas Armēnijas pilsētas Vagaršapatas pievārtē. 2000. gadā Zvartnocas katedrāle kopā ar citām reliģiskajām celtnēm tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma objektā "Ečmiadzinas katedrāle un baznīcas, kā arī Zvartnocas arheoloģiskā vieta".

Baznīca, kurai ir Armēnijā neparasts apaļš plānojums, celta katolikosa Nersesa III Celtnieka laikā. Tā uzcelta vietā, kur satikušies Armēnijas karalis Trdats III (ap 250—ap 330) un kristietības ieviesējs Armēnijā Grigorijs Apgaismotājs (ap 257—ap 328). Katedrāle esot konsekrēta 652. gadā. Baznīca atradās drupās jau 11. gadsimtā, visticamāk tā sabrukusi zemestrīces rezultātā.

## Galerija

Zvarthnotz_plan.jpg
Armenië_-_Kaukasus_(2896850946).jpg
Zvartnots_img_6967.jpg
Zvart1.jpg|Katedrāles rekonstrukcija


## Ārējās saites
*
Tromeļa pils

**Tromeļa pils** jeb **Tromeļa pilskalns** atrodas Kurzemē, Talsu novada Rojas pagasta Melnsilā. Reģiona nozīmes kultūras piemineklis. 

Pakalns, kas atrodas netālu no Ķilmiņupes ietekas jūrā, saistās ar teikām par jūras laupītāju Trommeli, kurš 14. gadsimtā aplaupījis kuģus Rīgas līcī. Šeit atradusies Trommeļa pils, kuras mūri vēl bijuši redzami 19. gadsimta beigās, kad iedzivotāji pils akmeņus un ķieģeļus izmantoja māju būvē. 1977. gadā šeit tika tika veikti arheoloģiskie izrakumi, kas konstatēja, ka viduslaikos šeit atradusies būve.

## Ārējās saites

* Par pilskalnu melnsils.lv
Jolanta Tarvida

**Jolanta Tarvida** (dzimusi  Bauskā) ir latviešu tekvondo sportiste, 2023. gada Eiropas spēļu bronzas medaļas ieguvēja.

Viņas vecākā māsa Inese arī nodarbojas ar tekvondo.

## Karjera
Ar tekvondo sākusi nodarboties 2006. gadā. 2014. gada Pasaules čempionātā kadetiem Baku izcīnīja sudraba medaļu svara kategorijā līdz 44 kilogramiem.

2017. gada Eiropas junioru čempionātā Larnakā, Kiprā, ieguva bronzas medaļu. Tā paša gada decembrī startēja Eiropas čempionātā olimpiskajās svara kategorijās, kas gan ir tikai G-1 klases turnīrs, un arī izcīnīja bronzas medaļu, uz goda pjedestāla kāpjot kopā ar māsu Inesi, kas ieguva sudraba godalgu.

2018. gada Eiropas U-21 čempionātā Varšavā izcīnīja sudraba medaļu svara kategorijā līdz 57 kilogramiem. 2019. gadā uzvarēja Eiropas U-21  čempionātā Helsingborgā tajā pašā svara kategorijā. , kas 2021. gadā risinājās Tokijā, nekvalificējās.

2023. gada Eiropas spēlēs izcīnīja bronzas medaļu svara kategorijā līdz 62 kilogramiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Inese Tarvida

**Inese Tarvida** (dzimusi  Bauskā) ir latviešu tekvondo sportiste, divkārtēja Pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvēja, 2018. gada Eiropas vicečempione.

Viņas jaunākā māsa Jolanta arī nodarbojas ar tekvondo.

## Karjera
Ar tekvondo sākusi nodarboties 2006. gadā.  2017. gada Pasaules čempionātā Mudžu, Dienvidkorejā, startējot svara kategorijā līdz 53 kilogramiem, izcīnīja bronzas medaļu. Tajā pašā gadā startēja Eiropas čempionātā olimpiskajās svara kategorijās, kas gan ir tikai G-1 klases turnīrs, izcīnīja sudraba medaļu, uz goda pjedestāla kāpjot kopā ar māsu Jolantu, kas ieguva bronzas godalgu.

2018. gada Eiropas čempionātā Kazaņā nokļuva līdz finālmačam, bet tajā zaudēja, iegūstot sudraba medaļu. 2018. gada septembrī pirmoreiz kāpa uz goda pjedestāla *Grand Prix* posmā, izcīnot trešo vietu sacensībās Taivānā. Tā paša gada gada novembrī Polijas galvaspilsētā Varšavā uzvarēja Eiropas U-21 čempionātā.

2019. gada Pasaules čempionātā Mančestrā izcīnija bronzas medaļu. 2019. gada jūlijā Universiādē Neapolē ieguva trešo vietu un bronzas godalgu. 2021. gada Eiropas čempionātā Sofijā ieguva bronzas medaļu svara kategorijā līdz 57 kilogramiem. , kas 2021. gadā risinājās Tokijā nekvalificējās.

2023. gada Eiropas spēļu atklāšanas ceremonijā bija viena no Latvijas komandas karognesējiem kopā ar smaiļotāju Robertu Akmeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tarvida

**Tarvida** var būt:

* Inese Tarvida (1998) — latviešu tekvondiste;
* Jolanta Tarvida (2000) — latviešu tekvondiste.
Krīvu iela (Lielvārde)

**Krīvu iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Laimdotas ielu un beidzas krustojumā ar Laimas ielu. 

## Ielu savienojumi
Krīvu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Laimdotas iela
* Virsaišu iela
* Laimas iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Bahmutas kauja

**Bahmutas kauja** (ukraiņu: *Битва за Бахмут*) bija kauju sērija starp Ukrainas bruņotajiem spēkiem un Krievijas bruņotajiem spēkiem, kurus atbalstīja Vāgnera grupa, karadarbības laikā, kas kopš 2022. gada augusta norisinājās ap Bahmutas pilsētu. Šī kauja bija daļa no Donbasa kaujas, kas ir lielākā kauja Eiropā kopš 1945. gada.

Līdz 2023. gada sākumam, pēc apgabala administrācijas vadītāja Pavlo Kirilenko teiktā, pilsēta bija sagrauta vairāk nekā par 60 %, bet līdz maijam tā bija gandrīz pilnībā izpostīta.

2023. gada maija beigās Krievijas karaspēks ieņēma pilsētu. Kaujas apkaimē turpinājās arī pēc tam.

## Priekšvēsture
thumb|Krievijas T-64BV Nr. 5 tika sagūstīts kā trofeja (2014. gada 27. jūnijs)
Bahmutā, kas tolaik bija Artemivska, 2014. gadā notika kaujas starp Ukrainas bruņotajiem spēkiem un Krievijas separātistu spēkiem. Separatistu grupējumi ieņēma daļu pilsētas prokrievisko protestu laikā Ukrainā 2014. gada aprīlī, un Ukrainas Īpašo operāciju spēku vienības kopā ar Nacionālo gvardi tika nosūtīta izdzīt kaujiniekus no pilsētas. Prokrieviskie kaujinieki tika izspiesti uz pilsētas nomali, kur sadursmes turpinājās līdz 2014. gada jūlijam, kad viņi beidzot atkāpās no šīs teritorijas.

Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā viens no galvenajiem Krievijas bruņoto spēku mērķiem bija ieņemt Donbasu. 2022. gada 18. aprīlī Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis paziņoja par kaujas sākumu par Donbasu. Līdz 2022. gada jūlijam KF bruņotie spēki spēja ieņemt vairākas lielākās pilsētas Luhanskas apgabalā un tādējādi ieņemt visas deklarētās tā saucamās Luhanskas tautas republikas teritorijas, pēc tam Krievijas pavēlniecības uzmanība tika pievērsta Slovjanskai, Bahmutai un Soledarai.

## Attēli

Attēls:Battle of Bakhmut 3.jpg|Ukraiņu karavīrs ierakumos
Attēls:Annunciation church in Bakhmut, 2023-05 (01).jpg|Degošā baznīca Bahmutā
Attēls:President of Ukraine met with the Ukrainian military in Bakhmut and presented state awards. (52712338767).jpg|Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis Bahmutā tikās ar Ukrainas karavīriem


## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
Riksdags

**Riksdags** (zviedru: *riksdag* — ‘imperatora saeima’) ir Zviedrijas parlaments.

Riksdagā ir 349 locekļi (*riksdagsledamot*, *riksdagsman*), kas tiek ievēlēti uz četriem gadiem, kā arī divreiz lielāks skaits rezerves locekļu (*efterträdare*), kas tiek ievēlēti kopā ar viņiem. Riksdaga kārtējās vēlēšanas notiek septembra otrajā svētdienā.
[thumb|Riksdaga ēka [Stokholma|Stokholmā]]
Riksdaga ēka atrodas Stokholmas centrā.

## Ārējās saites
Dievukalna iela

**Dievukalna iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā ka iela ir sazarota, tai nav iespējams noteikt konkrētu ielas sākumu un beigas. 

## Ielu savienojumi
Dievukalna iela ir savienota ar šādām ielām:
* Laimdotas iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Saules iela (Lielvārde)

**Saules iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas kādā privātīpašumā un beidzas krustojumā ar Pils ielu. 

## Ielu savienojumi
Saules iela ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavas iela
* Rembates iela
* Muižas iela
* Pils iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Daibes iela (Mārupe)

**Daibes iela** ir iela Mārupē, Tēriņos. Daibes iela sākas krustojumā ar Upesgrīvas ielu uz Rīgas un Mārupes novada robežas, kā turpinājums Rīgas ielai ar tādu pat nosaukumu Daibes iela, un beidzas krustojumā ar Ziedleju ielu un Vecinku ielu. Ielas kopējais garums ir 1220 metri, tā klāta ar asfalta un grants segumu. Daibes ielā ir dažāda veida dzīvojamā apbūve, arī tukši gruntsgabali. Kvartālā starp Lielo ielu un Lambertu ielu notiek būvniecība. 

Iela nosaukta Daibes — ciema Tukuma novada Tumes pagastā — vārdā.

## Ielu savienojumi
Daibes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Upesgrīvas iela
* Daibes iela (Rīga)
* Malduguņu iela (T veida krustojums)
* Jaunzemu iela (T veida krustojums)
* Dārznieku iela
* Vērdiņu iela
* Lielā iela
* Dimantu iela (T veida krustojums)
* Lambertu iela
* Unnes iela (T veida krustojums)
* Ziedleju iela
* Vecinku iela

## Atsauces
Pirms es aizeju gulēt

**"Pirms es aizeju gulēt"** () ir 2014. gada Apvienotās Karalistes, ASV, Francijas un Zviedrijas psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Rovans Žofe. Filmā galvenās lomas atveido Nikola Kidmena, Kolins Fērts, Marks Strongs un Anna Marija Dafa. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma S. Dž. Votsona 2011. gada romānu.

Filma stāsta par sievieti, kura katru rītu pamostas, neko neatceroties, pagātnē notikuša traumatiska negadījuma dēļ. Kādu dienu atklājas patiesība, kas liek apšaubīt visus sev apkārt.

Filmas "Pirms es aizeju gulēt" pirmizrāde notika . Filma saņēma pārsvarā negatīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 37% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Atcerēties visu (2012. gada filma)

**"Atcerēties visu"** () ir 2012. gada ASV zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir Lens Vaismans. Filmā galvenās lomas atveido Kolins Ferels, Keita Bekinseila, Džesika Bīla, Braians Krenstons, Džons Čo un Bills Naijs. Filma ir rīmeiks 1990. gada Pola Verhovena filmai ar tādu pašu nosaukumu. Atšķirībā no oriģinālās filmas, šīs filma darbība norisinās uz antiutopiskas Zemes, nevis Marsa.

Filmas "Atcerēties visu" pirmizrāde notika . Filma saņēma galvenokārt negatīvas kritiķu atsauksmes un nopelnīja 211,8 miljonus ASV dolāru pie 125 miljonu budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stokholma (filma)

**"Stokholma"** () ir 2018. gada Kanādas un ASV krimināldrāmas filma, kuras režisors ir Roberts Budro. Filmā galvenās lomas atveido Ītans Hoks, Noumi Rapasa un Marks Strongs.

Filma daļēji balstīta uz patiesu stāstu par 1973. gadā Stokholmā notikušo bankas aplaupīšanu un ķīlnieku krīzi.

Filmas "Stokholma" pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Marks Strongs

**Marks Strongs** (; dzimis ) ir angļu aktieris, vislabāk pazīstams ar lomām filmās "Zvaigžņu putekļi" (2007), "Rokenrolleris" (2008), "Šerloks Holmss" (2009), "Kick-Ass: Jaunie supervaroņi" (2010), "Skārdnieks, drēbnieks, zaldāts, spiegs" (2011), "Zaļais lukturis" (2011), "Slepenā operācija "30 pēc pusnakts"" (2012), "Imitācijas spēle" (2014), "" (2014), "" (2017), "Šezam!" (2019) un "Kruella" (2021).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Bērzu iela (Lielvārde)

**Bērzu iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Slimnīcas ielu un beidzas krustojumā ar Gaismas ielu. 

## Ielu savienojumi
Bērzu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slimnīcas iela
* Ezeru iela
* Ausekļa iela
* Ceriņu iela
* Skolas iela
* Čiekuru iela
* Gaismas iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Islāms Krievijā

[thumb|[Krievijas Federācijas subjekti ar musulmaņu vairākumu]]
**Islāms Krievijā** (krievu: *ислам в России*) ir otrā izplatītākā reliģija Krievijas Federācija pēc kristietības.

Precīzs musulmaņu skaits Krievijā joprojām nav skaidrs, un par to notiek diskusijas. Saskaņā ar 2002. gada tautas skaitīšanas datiem musulmaņu skaits Krievijā bija aptuveni 14,5 miljoni jeb 10 % no valsts iedzīvotājiem. Saskaņā ar Krievijas Federācijas Eiropas daļas musulmaņu garīgās pārvaldes datiem tajā laikā Krievijā bija līdz 20 miljoniem islāma piekritēju. Saskaņā ar 2002. gada Krievijas tautas skaitīšanas datiem "etniskie musulmaņi" jeb tautas, kas tradicionāli piekopj islāmu, ir vairākums septiņos Krievijas Federācijas subjektos: Ingušijā (98 %), Čečenijā (96 %), Dagestānā (94 %), Kabardā-Balkārijā (70 %), Karačaja-Čerkesijā (54,6 %), Baškortostānā (54,5 %) un Tatarstānā (54 %).

Reliģijas eksperti lēš, ka krievu tautības musulmaņu skaits ir no 3000 līdz 20 000.

Musulmaņu skaits Krievijā turpina pieaugt dabiskā pieauguma dēļ, īpaši Ziemeļkaukāza tautu vidū, kā arī pateicoties migrācijai, galvenokārt no Vidusāzijas un Azerbaidžānas. Tādējādi musulmaņu īpatsvars Krievijas Federācijas iedzīvotāju vidū ievērojami palielinās.

## Skatīt vēl

* Musuļmaņu pasaule

## Atsauces

## Ārējās saites
Kultūras identitāte

**Kultūras identitāte** ir personas piederības izjūta konkrētai kultūras kopienai, identificējoties ar tās kultūras modeļiem. 

Kultūras identitāte veidojas dažādu kultūras ietekmju rezultātā, kurām indivīds ir pakļauts. Ja kultūras ietekmes nav savstarpēji pretrunā, cilvēks identificējas ar apkārtējo kultūru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daudznacionāla valsts

**Daudznacionāla valsts** jeb **multinacionāla valsts** ir valsts, kuras teritorijā dzīvo dažādas etniskās grupas — nācijas, tautības, nacionālās un etnogrāfiskās grupas, kurām ir politiskā subjektivitāte. 

Vēsturiski daudznacionālas valstis veidojušās tur, kur vairāk vai mazāk plašas teritorijas valstiska saliedētība notika pirms nāciju veidošanās un nacionālo kustību attīstības (vairākas Austrumeiropas un Āzijas valstis), kā arī koloniālās ekspansijas laikā (Āfrikas valstis, kur daudzas etniskās grupas sadalīja valstu robežas); intensīvas migrācijas rezultātā (piemēram, ASV).

Atšķirībā no etniski viendabīgām sabiedrībām daudznacionālu valsti veido vairāk nekā viena etniskā grupa. Faktiski gandrīz visas mūsdienu nacionālās valstis ir daudznacionālas.

## Skatīt arī

* Multinacionālisms

## Ārējās saites
Islāms Āfrikā

[thumb|[Āfrikas karte, kurā attēlotas galvenās mūsdienās izplatītās reliģijas]]
**Islāms Āfrikā** ir otra izplatītākā reliģija pēc kristietības.

Āfrika bija pirmais kontinents, kurā islāms izplatījās no Dienvidrietumu Āzijas 7. gadsimta sākumā. Gandrīz trešdaļa pasaules musulmaņu dzīvo Āfrikā.

Islāma sarežģītību Āfrikā atklāj daudzās Āfrikas valstīs pastāvošās domas skolas, tradīcijas un viedokļi. Daudzas Āfrikas etniskās grupas, galvenokārt Ziemeļāfrikā, Rietumāfrikā un Austrumāfrikā, uzskata islāmu par savu tradicionālo reliģiju. Islāma praktizēšana kontinentā nav statiska, un to pastāvīgi pārveido dominējošie sociālie, ekonomiskie un politiskie apstākļi. Kopumā islāms Āfrikā bieži pielāgojās Āfrikas kultūras kontekstam.

Saskaņā ar aplēsēm 2002. gadā musulmaņi veidoja 40 % Āfrikas iedzīvotāju, un šis īpatsvars ir nedaudz samazinājies, jo Āfrikā uz dienvidiem no Sahāras, kur pārsvarā dzīvo kristieši, ir augstāks dzimstības līmenis. Islāms ir galvenā reliģija Ziemeļāfrikā, Āfrikas ragā, Sāhelā, Svahili piekrastē un Rietumāfrikā.

## Ārējās saites
Islāms Austrālijā

[thumb|[Musulmaņi|Musulmaņu skaits procentos no kopējā Austrālijas iedzīvotāju skaita (2011)]]
**Islāms Austrālijā** ir viena no reliģijām valstī. Saskaņā ar 2021. gada tautas skaitīšanas datiem Austrālijā kopējais cilvēku skaits, kuri sevi identificēja kā musulmaņus, bija 813 392 jeb 3,2 % no kopējā Austrālijas iedzīvotāju skaita.

Lielākā daļa Austrālijas musulmaņu ir sunnīti, bet ievērojams mazākums pieder šiītu konfesijai.

## Ārējās saites
Lietuvas krievi

**Lietuvas krievi** (lietuviešu: *Lietuvos rusai*) ir trešā lielākā etniskā grupa un otra lielākā nacionālā minoritāte Lietuvā pēc poļiem. Saskaņā ar 2011. gada Lietuvas iedzīvotāju skaitīšanas datiem krievi veido 5,02 % no iedzīvotāju skaita jeb 141 122 cilvēki.

Lietuvā dzīvojošie krievi, no kuriem lielākā daļa uz Lietuvu pārcēlās 20. gadsimta otrajā pusē, pārsvarā dzīvo pilsētās. Saskaņā ar 2021. gada Lietuvas iedzīvotāju skaitīšanas datiem 2021. gadā Viļņā, Klaipēdā, Visaginā, Kauņā, Šauļos, Jonavā, Panevēžā, Grigišķēs un Lentvarē dzīvoja 105 343 krievi jeb 74,65 % no Lietuvas krieviem. Saskaņā ar 2021. gada Lietuvas tautas skaitīšanas datiem etniskie krievi Viļņas pilsētā veidoja 9,61 % iedzīvotāju, Klaipēdas pilsētā — 16,03 %, bet Kauņas pilsētā — 2,89 %.

## Skatīt vēl

* Latvijas krievi
* Igaunijas krievi
* Krievu diaspora

## Ārējās saites
Čečeni Eiropā

[thumb|Mītiņš [Strasbūra|Strasbūrā par godu čečenu un ingušu deportācijai]]
**Čečeni Eiropā** ir čečenu diaspora, kurā ir vairāk nekā 300 000 cilvēku. Pēc Pirmā un Otrā Čečenijas kara tika reģistrēta masveida čečenu bēgšana uz Rietumeiropas valstīm.

2020. gada 1. februārī Bela Baha (īstajā vārdā Bahajeva) kļuva par Bundestāga deputāti. Viņa ir dzimusi 1990. gadā Magdeburgā. Bahajeva 2007. gadā iestājās SPD, bet 2018. gadā viņa Minhenes Universitātē aizstāvēja disertāciju tiesību zinātnēs. Bahajeva bija pirmā čečenu deputāte Bundestāgā.

Ukrainas austrumos Ukrainas armijas pusē pašlaik cīnās Eiropas čečeni, no kuriem ir veidoti Džohara Dudajeva un Šeiha Mansura vārdā nosauktie bataljoni.

## Skatīt arī
* Ahmeds Zakajevs

## Ārējās saites

* Горская эмиграция в Европе. Часть 1 
* Горская эмиграция в Европе. Часть 2
Islāms ASV

thumb|ASV karavīrs-musulmanis veic rīta lūgšanas
**Islāms ASV** (angļu: *Islam in the United States*) ir trešā lielākā reliģija Amerikas Savienotajās Valstīs pēc kristietības un jūdaisma. 

Saskaņā ar ASV reliģiju skaitīšanas datiem 2020. gadā valstī dzīvoja 4,45 miljoni musulmaņu, kas veidoja 1,3 % iedzīvotāju, no tiem Ņujorkā dzīvoja vairāk nekā 724 tūkstoši.

Saskaņā ar 2001. gada pētījumu, ko veica Kentukijas Universitātes islāma studiju asociētais profesors Ihsans Bagbijs (*Ihsan Bagby*), 64 % no amerikāņiem, kas pievērsušies islāmam, bija afroamerikāņi, 27 % — baltādainie, 6 % — latīņamerikāņi un 3 % — citas rases pārstāvji.

## Skatīt vēl

* Islāms Brazīlijā
* Islāms Vācijā
* Islāms Eiropā

## Atsauces

## Ārējās saites
Septītais dēls

**"Septītais dēls"** () ir 2014. gada ASV fantāzijas filma, kuras režisors ir Sergejs Bodrovs. Filmā galvenās lomas atveido Džefs Bridžess, Bens Bārnss, Alīsia Vikandere, Kits Haringtons, Olīvija Viljamsa, Antje Traue, Džimons Unsū un Džūliana Mora. Filma balstīta uz 2004. gada Džozefa Deleinija romānu *The Spook's Apprentice*.

Filma stāsta par septītā dēla septīto dēlu, kurš ir apveltīts ar īpašām spējām un spēj uzveikt ļaunos spēkus.

Filmas "Septītais dēls" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma pārsvarā negatīvas kritiķu atsauksmes un nopelnīja 114,2 miljonus ASV dolāru pie 95 miljonu budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lietuvas poļi

[thumb|[Poļi|Poļu skaits Lietuvas rajonos un pilsētās (2001)]]
**Lietuvas poļi** (poļu: *Polacy na Litwie*, lietuviešu: *Lenkai Lietuvā*) ir otra lielākā etniskā grupa un lielākā etniskā minoritāte Lietuvā, kas saskaņā ar 2021. gada Lietuvas tautas skaitīšanas datiem veido 6,53 % iedzīvotāju jeb 183 421 cilvēku.

Poļi dzīvo kompakti pilsētās un ciematos valsts austrumos.

Galvenā Lietuvas poļu partija ir Lietuvas poļu vēlēšanu akcija (*Akcja Wyborcza Polaków na Litwie*). Seima vēlēšanās 2008. gadā tā ieguva 3 vietas (vienmandāta vēlēšanu apgabalos) no 141 vietām.

## Skatīt vēl
* Lietuvas krievi

## Ārējās saites
Kondicionieris

thumb|Uz loga uzstādāms gaisa kondicionieris izmantošanai vienā telpā
**Kondicionieris** ir ierīce optimālu klimatisko apstākļu uzturēšanai. Vienkāršākajā formā gaisa kondicionieris ir paredzēts noteiktas telpas temperatūras regulēšanai un uzturēšanai. Gaisa kondicionierus visbiežāk izmanto, lai karstā laikā samazinātu temperatūru telpās, kurās rodas pārmērīgs karstums (datu centros, metro vagonos, lidmašīnu kabīnēs, auditorijās, skatītāju zālēs u. c.).

## Ārējās saites
Septoplastika

thumb|Noņemtās deguna starpsienas daļas septoplastikas laikā
**Septoplastika** (no latīņu *septum* un grieķu πλαστική — plastisks) ir ķirurģiska plastiska operācija, kuras mērķis ir koriģēt šķību deguna starpsienu. 

Atšķirībā no rinoplastikas tās mērķis nav pārveidot degunu, bet gan uzlabot elpošanu caur degunu. Lielākā daļa operāciju tiek veikta 60 minūšu laikā, operācijas ilgums ir atkarīgs no individuālās struktūras un deguna starpsienas stāvokļa. Ja deguna formas korekcija ir jāapvieno ar septoplastiku, tiek veikta sarežģīta operācija, ko sauc par **rinoseptoplastiku**.

## Ārējās saites
Islāma feminisms

thumb|Islāma feminisma simbols
**Islāma feminisms** ir feminisma veids, kas ir saistīts ar sievietes lomu islāmā. Tā mērķis ir panākt visu musulmaņu vienlīdzību neatkarīgi no dzimuma gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīvē. Kustības atbalstītāji cenšas uzsvērt vienlīdzības mācības dziļās saknes reliģijā un veidot vienlīdzīgāku un taisnīgāku sabiedrību.

## Ārējās saites
Pārkāpums (filma)

**"Pārkāpums"** () ir 2011. gada ASV krimināltrillera filma, kuras režisors ir Džoels Šūmahers. Filmā galvenās lomas atveido Nikolass Keidžs un Nikola Kidmena.

Filma stāsta par precētu pāri, kuri tiek sagūstīti kā ķīlnieki paši savā mājā.

Filmas "Pārkāpums" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes. Šī bija pēdējā Šūmahera režisētā filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nauda diviem

**"Nauda diviem"** () ir 2005. gada ASV sporta drāmas filma, kuras režisors ir D. Dž. Karuso. Filmā galvenās lomas atveido Als Pačīno, Metjū Makonahijs, Renē Ruso, Armands Asante un Džeremijs Pivens.

Filma stāsta par bijušo futbola spēlētāju ar talantu paredzēt maču rezultātus, kuru pieņem darbā lielākajā sporta prognožu dienestā.

Filmas "Nauda diviem" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma galvenokārt negatīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Near Dark

***Near Dark*** ir 1987. gada ASV šausmu filma, kuras režisore ir Ketrina Bigelova. Filmā galvenās lomas atveido Adrians Pasadrs, Dženija Raita, Lānss Henriksens, Bills Pekstons, Dženeta Goldstīna un Tims Tomersons.

Filma stāsta par jaunu Oklahomas puisi, kurš iepazīstas ar meiteni un negribīgi pievienojas grupai vampīru.

Filmas *Near Dark* pirmizrāde notika . Filma nebija finansiāli veiksmīga, taču saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 82% vērtējums. Laika gaitā tā ir ieguvusi kulta filmas statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vikipēdija mongoļu valodā

**Vikipēdija mongoļu valodā** (mongoļu: *Монгол Википедиа*) ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas mongoļu valodas versija.

2023. gada 26. jūnijā Vikipēdijas mongoļu valodas sadaļā bija 22 174 raksti.

Galvenās mongoļu Vikipēdijas problēmas ir aktīvu autoru un autoritatīvu rakstisku avotu mongoļu valodā trūkums.

## Ārējās saites
Monas Lizas smaids

**"Monas Lizas smaids"** () ir 2003. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Maiks Ņūels. Filmā galvenās lomas atveido Džūlija Robertsa, Kirstena Dansta, Džūlija Stailsa, Megija Jillenhola, Dominiks Vests, Džuljeta Stīvensone un Mārša Geja Hārdena.

Filma stāsta par mākslas zinātnes skolotāju, kura 1950. gados meiteņu skolā iedrošina viņas apšaubīt savas tradicionālās sociālās lomas.

Filmas "Monas Lizas smaids" pirmizrāde notika . Par savu lomu Robertsa saņēma 25 miljonu ASV dolāru atalgojumu, kas līdz tam bija lielākā summa, kādu saņēmusi aktrise par dalību filmā. Filma saņēma pārsvarā negatīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites