1983. gads

**1983. gads** (MCMLXXXIII) bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

### Janvāris
* 19. janvāris — *[[Apple|Apple Inc.]]* izlaida personālo datoru *[[Apple Lisa]]*.
* 22. janvāris — Bjērns Borgs aizgāja no tenisa pēc piecām uzvarām pēc kārtas Vimbldonā.
* 26. janvāris — IBM-PC savietojamiem datoriem izlaida *[[Lotus 1-2-3]]*.
* 26. janvāris — Lielbritānijā nolija sarkans lietus, kas saturēja smiltis no Sahāras tuksneša.
* 31. janvāris — Apvienotajā Karalistē obligāta kļuva drošības josta automašīnu vadītājiem un priekšā sēdošajiem pasažieriem.

### Februāris
* Izveidota Zālamanu Salu Centrālā banka.
* 7. februāris — Irāna iebruka dienvidaustrumu Irākā.
* 13. februāris — ASV prezidents Ronalds Reigans pasludināja 1983. gadu par Bībeles gadu.
* 16. februāris — Pelnu trešdienas krūmu ugunsgrēki Viktorijas štatā un Dienvidaustrālijā paņēma 75 cilvēku dzīvības. Tas bija otrais lielākais mežu ugunsgrēks Austrālijas vēsturē pēc 2009. gada februārī notikušā.

### Marts
* Par Kotdivuāras galvaspilsētu kļuva Jamusukro.
* 1. marts — Baleāru Salas un Madride kļuva par autonomiem apgabaliem Spānijā.
* 1. marts — *[[Swatch]]* piedāvāja savus pirmos rokas pulksteņu modeļus.
* 5. marts — Bobu Hauki ievēlēja par Austrālijas premjerministru.
* 8. marts — IBM laida pārdošanā IBM PC XT.
* 8. marts — ASV prezidents Ronalds Reigans nosauca Padomju Savienību par "ļaunuma impēriju".
* 23. marts — Stratēģiskās aizsardzības iniciatīva: ASV prezidents Ronalds Reigans paziņoja par plāniem veidot tehnoloģijas, lai pārtvertu ienaidnieka raķetes. Prese to nosauca par "Zvaigžņu kariem".

### Aprīlis
* 7. aprīlis — *[[STS-6]]*: *[[Space Shuttle Challenger]]* astronauti Storijs Masgreivs un Donalds Pītersons veica pirmo iziešanu kosmosā (ilgums: 4 stundas, 10 minūtes).
* 11. aprīlis:
** Kanberā notika Nacionālais ekonomikas samits.
** norisinājās 55. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonija.
* 12. aprīlis — Harolds Vašingtons kā pirmais melnādainais tika ievēlēts par Čikāgas mēru.
* 18. aprīlis — Beirūtā tika uzspridzināta ASV vēstniecība, nogalinot 63 cilvēkus.

### Maijs
* 6. maijs — žurnāls *[[Stern (žurnāls)|Stern]]* publicēja "Hitlera dienasgrāmatu", kas vēlāk izrādījās viltojums.
* 9. maijs — pāvests Jānis Pāvils II atcēla Galileo Galileja izraidījumu no baznīcas.
* 11. maijs — *[[Aberdeen FC]]* ieguva Eiropas kausu ieguvēju kausu, finālā uzvarot *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid C.F.]]* ar 2—1.
* 15. maijs — par Dienvidslāvijas 7. prezidentu kļuva Mika Špiļaks.
* 16. maijs — Londonas policija sāka lietot riteņu saslēgus neatļautā vietā atstātām automašīnām.
* 17. maijs — Libāna, Izraēla un ASV parakstīja līgumu par Izraēlas spēku izvākšanu no Libānas.
* 26. maijs — Japānā, ziemeļu Honsju notika spēcīga zemestrīce un cunami, nogalinot 104 un ievainojot 163 iedzīvotājus.
* 28. maijs — Viljamsburgā sākās 9. G7 samits.

### Jūnijs
* 9. jūnijs — Mārgarita Tečere, Apvienotās Karalistes premjerministre kopš 1979. gada, atkārtoti uzvarēja vēlēšanās, savācot 42% balsu.
* 18. jūnijs — *[[STS-7]]*: Salija Raida kļuva par pirmo amerikānieti kosmosā ar kosmosa kuģi *[[Space Shuttle Challenger|Challenger]]*.

### Jūlijs
* 1. jūlijs — Austrālijas augstākā tiesa apturēja Franklina aizsprosta celtniecību Tasmanijā.
* 15. jūlijs — Japānā sākās *[[Nintendo Entertainment System]]* pārdošana.
* 20. jūlijs — Polijas valdība atcēla karastāvokli un amnestē politiski ieslodzītos.
* 22. jūlijs — austrālietis Diks Smits pabeidza lidojumu apkārt pasaulē vienatnē ar helikopteru.
* 23. jūlijs — Šrilankā notika Melnais Jūlijs — sabiedrības sacelšanās, kas notika pret Šrilankas tamiliem un ievadīja Šrilankas pilsoņu karu.
* 23. jūlijs — lietus un dubļi izraisīja dabas katastrofu Simanes prefektūrā Japānā, nogalinot 117 iedzīvotājus.

### Augusts
* 4. augusts — Tomā Sankara kļuva par Augšvoltas prezidentu.
* 7. augusts — Helsinkos notika pirmā pasaules vieglatlētikas čempionāta atklāšana.
* 18. augusts — Viesuļvētra Alīsija postīja Teksasas krastu, nogalinot 22 cilvēkus un radot zaudējumus vairāku miljardu dolāru apjomā.
* 21. augusts — Manilā neilgi pēc atgriešanās no trimdas tika noslepkavots Filipīnu opozīcijas līderis Benigno Akvino (jaunākais).
* 30. augusts — *[[STS-8]]*: Džions S. Blafords kosmosa kuģī *[[Space Shuttle Challenger|Challenger]]* kļuva par pirmo melnādaino amerikāni kosmosā.

### Septembris
* 1. septembris — Aukstais karš: Korejas pasažieru lidmašīnu pēc ielidošanas Padomju gaisa telpā notrieca Padomju Savienības iznīcinātājlidmašīna. Visi 269 cilvēki gāja bojā.
* 4. septembris — seši vīri šķērso 48 stundās kājām zem ūdens šķērsoja Sidnejas ostu, veicot .
* 6. septembris — Padomju Savienība atzina Korejas lidmašīnas notriekšanu, apgalvojot, ka piloti nezināja, ka tā ir civilā lidmašīna.
* 16. septembris — Donna Grifitsa Pīršorā, Anglijā beidza šķaudīt pēc nepārtrauktas 978 dienu šķaudīšanas (kopš ).
* 23. septembris — Jaunkaledonijā izcēlās nemieri starp vietējiem kanakiem un franču kolonistiem. Francijas valdība atsauca neatkarības solījumus.
* 25. septembris — Labirinta cietuma bēgšana. 38 īru republikāņu cietumnieki, bruņojušies ar 6 šautenēm nolaupīja pārtikas piegādes auto un izbēga no Labirinta cietuma. Tā ir lielākā bēgšana no cietuma Britānijas vēsturē kopš Otrā pasaules kara.
* 25.—26. septembris — padomju militārais virsnieks Staņislavs Petrovs novērsa vispasaules kodolkaru.
* 27. septembris — Interešu kopās *net.unix-wizards* un *net.usoft* tika oficiāli paziņots par GNU projektu.

### Oktobris
* 4. oktobris — Ričards Noubls uzstādīja jaunu ātruma rekordu uz zemes — , braucot ar *[[Thrust 2]]* Melnās klints tuksnesī, Nevadā.
* 9. oktobris — Rangūnas spridzināšanas laikā tika nogalināts Dienvidkorejas ārlietu ministrs Lī Bum Suks un vēl 21 cilvēks.
* 19. oktobris — Grenādas premjerministram Morisam Bišopam un 40 viņa līdzcilvēkiem tika izpildīts nāvessods nošaujot.
* 21. oktobris — 17. Vispārīgajā svaru un mēru konferencē tika definēts metrs kā attālums, ko gaisma vakuumā veic 1/299 792 458 sekundes daļā, piesaistot to gaismas ātrumam.
* 22. oktobris — Bonnā, Rietumvācijā notika demonstrācija par atteikšanos no kodolieročiem.
* 23. oktobris — vienlaicīgi pašnāvnieku uzbrukumi iznīcināja Francijas un ASV armijas barakas Beirūtā, nogalinot 241 ASV un 58 Francijas karavīrus un 6 Libānas civiliedzīvotājus.
* 25. oktobris — ASV spēki iebruka Grenādā pēc Dominikas premjerministres Jevgeņijas Čārlzas lūguma.
* 25. oktobris — tika izlaista *[[Microsoft Office Word|Microsoft Word]]* pirmā versija.
* 27. oktobris — pāvests Jānis Pāvils II cietumā apmeklē Memetu Ali Agdžu — cilvēku, kas viņu sašāva, lai tam piedotu.
* 30. oktobris — Argentīnā notika pirmās demokrātiskās vēlēšanas pēc 7 gadu militāras pārvaldes.

### Novembris
* 2. novembris — sākās *[[Able Archer 83]]*, NATO mācības, kuras daudzas padomju amatpersonas uztvēra kā kodoluzbrukumu, izraisot pēdējo kodolkrīzi Aukstā kara laikā.
* 11. novembris — Ronalds Reigans kļuva par pirmo ASV prezidentu, kurš vērsies pie Japānas parlamenta.
* 15. novembris — Kipras turku daļa deklarēja savu neatkarību.
* 17. novembris — tika dibināta Zapatistas Nacionālā atbrīvošanas armija.
* 30. novembris — Ņujorkā tika atvērts Trampa tornis.

### Decembris
* 10. decembris — Argentīnā tika atjaunota demokrātija pēc militāras pārvaldes, par prezidentu tika iecelts Rauls Alfonsīns.

### Visa gada garumā
* Čadas pilsoņu karš (1965—1993)
* Aukstais karš
* Namībijas neatkarības karš (1966—1988)
* Otrā Malaizijas krīze (1967—1989)
* Dienvidāfrikas robežu karš (1965—1989)
* Ziemeļīrijas konflikts (1969—1994)

## Dzimuši

### Janvāris

* 11. janvāris — Adrians Sutils (*Adrian Sutil*), vācu autosportists
* 17. janvāris — Alvaro Arveloa (*Álvaro Arbeloa*), spāņu futbolists
* 19. janvāris:
** Hikaru Utada (宇多田 ヒカル, *Utada Hikaru*), japāņu dziedātāja
** Justina Kovalčika (*Justyna Kowalczyk*), poļu distanču slēpotāja

* 24. janvāris — Skots Spīds (*Scott Speed*), ASV autosportists
* 31. janvāris — Fabio Kvaljarella (*Fabio Quagliarella*), itāļu futbolists

### Februāris
* 2. februāris — Karolīna Klifta (*Carolina Klüft*), zviedru vieglatlēte
* 4. februāris — Hanibāls Bariss (*Hannibal Buress*), ASV komiķis, aktieris un rakstnieks
* 7. februāris — Kristians Klīns (*Christian Klien*), Austrijas autosportists
* 11. februāris — Rafaels van der Vārts (*Rafael van der Vaart*), nīderlandiešu futbolists
* 21. februāris — Melānija Lorāna (*Mélanie Laurent*), franču aktrise, modele, režisore, dziedātāja un rakstniece
* 14. februāris — Bakarijs Saņa (*Bacary Sagna*), franču futbolists
* 23. februāris — Emilija Blanta (*Emily Blunt*), angļu aktrise
* 25. februāris — Eduardu da Silva (*Eduardo da Silva*), horvātu futbolists
* 26. februāris — Pepi (*Pepe*), portugāļu futbolists
* 27. februāris — Keita Mara (*Kate Mara*), amerikāņu aktrise

### Marts
* 17. marts — Rauls Meirelišs (*Raul Meireles*), portugāļu futbolists
* 27. marts — Vasilijs Košečkins (*Василий Кошечкин*), krievu hokejists

### Aprīlis
* 4. aprīlis:
** Ēriks Andrē (*Eric André*), ASV komiķis un aktieris
** Bens Gordons (*Ben Gordon*), Apvienotās Karalistes un ASV basketbolists
*7. aprīlis — Franks Riberī (*Franck Ribéry*), franču futbolists
* 12. aprīlis — Lūks Kibets (*Luke Kibet*), Kenijas vieglatlēts
* 13. aprīlis:
** Klaudio Bravo (*Claudio Bravo*), čīliešu futbolists
** Nikola Kuka (*Nicole Cooke*), Apvienotās Karalistes riteņbraucēja
* 15. aprīlis — Iļja Kovaļčuks (*Илья Ковальчук*), krievu hokejists
* 20. aprīlis — Miranda Kera (*Miranda Kerr*), Austrālijas modele un uzņēmēja
* 23. aprīlis — Daniela Hantuhova (*Daniela Hantuchová*), slovāku tenisiste
* 25. aprīlis — Deniss Matvejevs (*Денис Владимирович Матвеев*), Krievijas kosmonauts
* 26. aprīlis — Juris Šics, latviešu kamaniņu braucējs
* 29. aprīlis — Megana Būna (*Megan Boone*), ASV aktrise
* 30. aprīlis — Tatjana Hifnere (*Tatjana Hüfner*), vācu kamaniņu braucēja

### Maijs
* 2. maijs:
** Majnors Figeroa (*Maynor Figueroa*), Hondurasas futbolists
** Tina Maze (*Tina Maze*), slovēņu kalnu slēpotāja
* 3. maijs — Lorela O'Hāra (*Loral O'Hara*), ASV kosmonaute
* 5. maijs — Henrijs Kevils (*Henry Cavill*), britu aktieris
* 6. maijs — Dani Alviss (*Daniel Alvess*), Brazīlijas futbolists
* 12. maijs — Dounels Glīsons (*Domhnall Gleeson*), īru aktieris
* 13. maijs — Jaja Ture (*Yaya Touré*), Kotdivuāras futbolists

### Jūnijs
* 8. jūnijs — Kima Kleistersa (*Kim Clijsters*), Beļģijas tenisiste
* 16. jūnijs — Kļims Šipenko (*Клим Алексеевич Шипенко*) Krievijas kinorežisors, kinoproducents, scenārists, kosmonauts
* 19. jūnijs — Marks Selbijs (*Mark Selby*), Anglijas snūkerists
* 24. jūnijs — Jasmina Moghbeli (*Jasmin Moghbeli*), ASV kurdu kosmonaute, helikoptera pilote
* 27. jūnijs — Alsu (*Алсу*), Krievijas tatāru dziedātāja

### Jūlijs
* 10. jūlijs — Dmitrijs Peteļins (*Дмитрий Александрович Петелин*), Krievijas kosmonauts
* 13. jūlijs — Liu Sjans (劉翔), Ķīnas vieglatlēts
* 16. jūlijs — Ketrīna Kēfa (*Katrina Kaif*, कैटरीना कैफ़), Apvienotās Karalistes un Indijas aktrise un modele
* 24. jūlijs — Daniele De Rosi (*Daniele De Rossi*), itāļu futbolists un treneris
* 27. jūlijs — Gorans Pandevs (*Горан Пандев*), Ziemeļmaķedonijas futbolists
* 28. jūlijs — Vladimirs Stojkovičs (*Владимир Стојковић*), serbu futbolists

### Augusts
* 6. augusts — Robins van Persijs (*Robin van Persie*), nīderlandiešu futbolists un treneris
* 11. augusts — Kriss Hemsvorts (*Chris Hemsworth*), austrāliešu aktieris
* 20. augusts — Endrū Gārfīlds (*Andrew Garfield*), ASV angļu aktieris
* 23. augusts — Sergejs Kuds-Sverčkovs (*Сергей Кудь-Сверчков*), Krievijas kosmonauts

### Septembris
* 14. septembris — Eimija Vainhausa (*Amy Winehouse*), angļu dziedātāja (mirusi 2011. gadā)
* 25. septembris — Donalds Glovers (*Donald Glover*), ASV aktieris, režisors un reperis
* 26. septembris — Rikārdu Kvarežma (*Ricardo Quaresma*), portugāļu futbolists

### Oktobris
* 11. oktobris — Ruslans Ponomarjovs (*Русла́н Пономарьо́в*), Ukrainas šahists
* 15. oktobris — Bruno Senna (*Bruno Senna*), Brazīlijas autosportists
* 17. oktobris — Felisita Džonsa (*Felicity Jones*), angļu aktrise
* 19. oktobris:
** Rebeka Fērgusone (*Rebecca Ferguson*), zviedru aktrise
** Kristofers Viljamss (*Christopher Williams*), ASV kosmonauts, fiziķis

### Novembris
* 8. novembris — Blanka Vlašiča (*Blanka Vlašić*), horvātu augstlēcēja
* 11. novembris — Filips Lāms (*Philipp Lahm*), vācu futbolists
* 15. novembris — Džons Heitinga (*John Heitinga*), nīderlandiešu futbolists un treneris
* 17. novembris — Kateržina Emonsa (*Kateřina Emmons*), čehu sporta šāvēja
* 18. novembris — Žilija Dikurno (*Julia Ducournau*), franču kinorežisore
* 19. novembris — Ādams Draivers (*Adam Driver*), ASV aktieris

### Decembris

* 13. decembris — Haza El Mansūrī (هَزَّاع ٱلْمَنْصُوْرِي, *Hazā al-Mansūrī*), Apvienoto Arābu Emirātu kosmonauts
* 17. decembris — Sebastjēns Ožjē (*Sébastien Ogier*), franču rallija pilots
* 20. decembris — Džona Hills (*Jonah Hill*), ASV aktieris un režisors

## Miruši
* 8. janvāris — Gerhards Barkhorns (*Gerhard Barkhorn*), vācu lidotājs (dzimis 1919. gadā)
* 15. janvāris — Meirs Lanskis (*Meyer Lansky*), ASV gangsteris (dzimis 1902. gadā)
* 24. janvāris — Džordžs Kjūkors (*George Cukor*), amerikāņu kinoaktieris (dzimis 1899. gadā)
* 25. februāris — Tenesijs Viljamss (*Tennessee Williams*), ASV rakstnieks (dzimis 1911. gadā)
* 1. marts — Arturs Kestlers (*Arthur Koestler*), britu rakstnieks (dzimis 1905. gadā)
* 8. marts — Viljams Voltons (*William Walton*), britu komponists (dzimis 1902. gadā)
* 17. marts — Haldans Kefers Hartlains (*Haldan Keffer Hartline*), ASV psihologs (dzimis 1903. gadā)
* 18. marts — Umberto II (*Umberto II*), Itālijas karalis (dzimis 1904. gadā)
* 30. aprīlis — Džordžs Balančins (*George Balanchine*), amerikāņu horeogrāfs (dzimis 1904. gadā)
* 22. maijs — Alberts Klods (*Albert Claude*), beļģu biologs (dzimis 1899. gadā)
* 1. jūlijs — Ričards Bakminsters Fulers (*Richard Buckminster Fuller*), ASV arhitekts (dzimis 1895. gadā)
* 29. jūlijs:
** Luiss Bunjuels (*Luis Buñuel*), Spānijas kinorežisors (dzimis 1900. gadā)
** Deivids Nivens (*David Niven*), britu aktieris (dzimis 1910. gadā)
* 9. septembris — Luiss Monti (*Luis Felipe Monti*), Argentīnas itāliešu futbolists un treneris (dzimis 1901. gadā)
* 10. septembris:
** Fēlikss Blohs (*Felix Bloch*), Šveicē dzimis fiziķis (dzimis 1905. gadā)
** Džons Brovers Minočs (*Jon Brower Minnoch*), smagākais jebkad dzīvojušais vīrietis (dzimis 1941. gadā)
* 25. septembris — Leopolds III (*Leopold III*), Beļģijas karalis (dzimis 1901. gadā)
* 26. oktobris — Alfreds Tarskis (*Alfred Tarski*), ebreju izcelsmes poļu/ASV matemātiķis un loģiķis (dzimis 1901. gadā)
* 5. decembris — Roberts Oldričs (*Robert Aldrich*), amerikāņu kinorežisors (dzimis 1918. gadā)

## Nobela prēmijas
* Ekonomikā — Žerārs Debro
* Fizikā — Subrahmanjans Čandrasekars un Viljams Alfrēds Faulers
* Fizioloģijā vai medicīnā — Barbara Maklintoka
* Ķīmijā — Henrijs Taube
* Literatūrā — Viljams Goldings
* Miera veicināšanā — Lehs Valensa