open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Braila raksta esperanto alfabēts

Esperanto valodā ir īpašs Braila alfabēts. Kopš 1920. gada tiek izdots esperanto braila žurnāls *Aŭroro*, bet kopš 1904. gada cits žurnāls *Esperanta Ligilo*.

## Alfabēts
Braila pamata alfabēts tiek papildināts ar diakritiskajiem burtiem. Cirkumflekss tiek atzīmēts, pievienojot 6. punktu (apakšā pa labi) pamata burtiem:  *ĉ*,  *ĝ*,  *ĥ*,  *ĵ*,  *ŝ*. Tāpēc burtam *ĵ* ir tāda pati forma kā neizmantotajam franču/angļu Braila burtam  *w*; lai *w* ierakstītu svešvalodas vārdā, tiek pievienots 3. punkts:  *w* (skatīt nākamo sadaļu). Esperanto *ŭ* tiek veidots, atspoguļojot *u*, lai 1. punkts kļūtu par 4. punktu:  *ŭ* . Alfabēts tādējādi ir šāds.

Kontraktētajam Braila rakstam esperanto valodā ir ierobežots pielietojums.

### Citvalodu burtu transkribēšana
Līdzās svešajiem latīņu valodas burtiem *q*, *w*, *x*, *y* ir speciāli burti patskaņiem ar umlautu, kas sastopami vācu valodā *ä*, *ö*, *ü*:

Papildu akcentētos burtus citās valodās apstrādā atsevišķas Braila šūnas diakritiskajām zīmēm. Tām nav divpusējas atbilstības ar druku:

Šīs konvencijas tiek izmantotas svešvārdiem, kas pielāgoti esperanto Braila rakstam. Nepielāgotu tekstu citā Braila alfabētā norāda kods .

## Pieturzīmes

; Viena pieturzīme

Gan apostrofs, gan saīsinājuma punkts tiek pierakstīti kā , kas atšķiras no beigu punkta .

; Pārī savienotas pieturzīmes

Esperanto pēdiņas ir ļoti atšķirīgas, un tās mēdz ievērot tās valsts konvencijas, kurā teksts ir publicēts. Drukāšanai Braila rakstā tas nav svarīgi.

## Skaitļi
Lai skaitļos grupētu ciparus, izmanto apostrofu/saīsinājuma punktu , līdzīgi kā komatu angļu valodā. Gan drukātajā, gan Braila esperanto rakstā valodā komats tiek izmantots kā decimālzīme, tāpēc:

: latviešu valodā 100&#x2009;000,00
:angļu valodā 100,000.00
:= esperanto 100&#x2009;000,00
: = esperanto Brailā .

## Formatēšana
Lielie burti ir apzīmēti tikai īpašvārdiem. Tie netiek izmantoti teikuma sākumā.

Lai veidotu uzsvērumu (treknrakstā vai kursīvā), katram vārdam izmanto , ja tie ir viens līdz trīs vārdi. Garākam tekstam ir divi formāti: vai nu kols ir pirms vienkāršās uzsvēruma zīmes , un pirms pēdējā uzsvērtā vārda tiek ievietota vēl viena  zīme, vai arī zīme  tiek novietota pirms un pēc uzsvērtā teksta.

Kontraktētajā Braila rakstā (2. pakāpe) lielajiem burtiem tiek izmantota cita zīme  (6. punkts). Tāpat kā lielākajā daļā Braila raksta ortogrāfiju, arī īpašvārdi netiek kontraktēti un vārdiem, kuru priekšā ir šī zīme, esperanto Braila rakstā neveic kontrakciju.

## Atsauces
Mitānija

thumbnail|upright=1.2|Mitānija tās ziedu laikos 15. gadsimtā p.m.ē.
**Mitānija** (, *Mi-ta-an-ni*), asīriešu avotos — **Hanigalbata** (*Ḫanigalbat*), seno ēģiptiešu avotos — **Naharina**, bija sena hurītu valsts Divupes ziemeļos no aptuveni 1600. līdz aptuveni 1260. gadam p.m.ē. Pēc valsts pastāvēšanas par Mitāniju turpināja saukt ģeogrāfisku reģionu starp Eifratas un Kaburas upēm. Mitānijas valsts atradās mūsdienu Sīrijas, Irākas, Turcijas, kā arī ziedu laikos Libānas teritorijā. Mitānija bija izveidojusi savienību ar Senās Ēģiptes 18. dinastijas faraoniem. Pastāv teorija, ka Ēģiptes faraona Ehnatona sieva Nofretete ir bijusi Mitānijas valdnieku meita.

## Ārējās saites
Tērbatas latviešu ģimnāzija

**Tērbatas latviešu ģimnāzija** bija Tērbatas (tolaik Jurjevas) latviešu ģimnāzija, kas darbojās Pirmā pasaules kara laikā (1915—1918). To uz evakuētās Dubultu ģimnāzijas bāzes izveidoja un vadīja Ludis Bērziņš.
Vinci (uzņēmums)

***Vinci***, kas agrāk bija *Société Générale d'Entreprises* (SGE), ir pasaules otrais lielākais uzņēmums koncesiju un būvniecības jomā, nodarbinot 222 397 cilvēkus visā pasaulē. *Vinci* darbība tiek organizēta ap 5 biznesa centriem: *Vinci Autoroutes*, *Vinci Concessions*, *Vinci Énergies*, *Eurovia* un *Vinci Construction*. 2019. gadā uzņēmums darbojas vairāk nekā 100 valstīs, un tā apgrozījums 2019. gadā ir 48 053 miljardi eiro. 

## Ārējās saites

*
Hūgārdenas alus darītava

**Hūgārdenas alus darītava** () ir kompānijai *[[AB InBev]]* piederoša alus darītava, kas atrodas Beļģijas Flāmu Brabantes provinces Hūgardenas pašvaldībā. Pazīstama kā *[[Hoegaarden]]* kviešu alus markas ražotājs.

Apkārtnē kviešu alus tika darināts vismaz no viduslaikiem, tomēr 1957. gadā tika aizvērta pēdējā kviešu alus darītava. 1966. gadā Pjērs Seliss (*Pierre Celis*) ražošanu atjaunoja. 1989. gadā Seliss pārdeva ražotne kompānijai *Interbrew* (mūsdienās *AB InBev*). 2006. gadā *AB InBev*, neskatoties uz protestiem, plānoja pārcelt ražošanu uz rūpnīču Ljēžā, tomēr plāni netika realizēti.


HoegaardenBeer.jpg
Hephaestos.jpg
Hoegaarden original belgian white ale.JPG


## Ārējās saites

*
Karls Ruberls

**Karls Ruberls** (; dzimis , miris ) bija austriešu peldētājs, divu olimpisko medaļu ieguvējs.

Ruberls 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja trijās peldēšanas disciplīnās no kurām divās viņš izcīnīja olimpiskās medaļas. Sudraba medaļu viņš ieguva 200 metru peldēšanā uz muguras, kur viņa fināla rezultāts bija 2:56.0. Šajā disciplīnā viņš piekāpās vācu sportistam Ernstam Hopenbergam. Bronzas medaļu viņš ieguva 200 metru brīvā stila peldēšanā, kur viņa rezultāts bija 2:32.0. Šajā disciplīnā viņš piekāpās austrālietim Frederikam Leinam un ungāram Zoltānam Halmai. Savukārt 200 metru šķēršu joslas peldēšanā viņš ieguva 4. vietu.

Pēc olimpiskajām spēlēm, 1900. gadā, viņš emigrēja uz ASV un 1904. gadā naturalizējās par tās pilsoni. Šajā procesā viņš nomainīja savu vārdu uz Čārlzs Ruberls *(Charles Ruberl)*. Viņš turpināja startēt peldēšanas sacensībās Ņujorkas sporta klubā un uzstādība vairākus ASV peldēšanas rekordus. 1903. gadā viņš izcīnīja trīs nacionālos titulus.

Pēc peldēšanas karjeras viņš sāka darbu bankā un palīdzēja izveidot *Bainbridge, Ryan & Ruberl* ― biržas brokeru sabiedrību, kas strādāja ar Ņujorkas fonda biržu. Ruberls bija arī pieredzējis mūziķis un uzstājās Bruklinas Mūzikas akadēmijā ar vijoli un klavierēm. Viņš aizgāja pensijā pirms 1929. gada akciju tirgus sabrukuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Karls Ruberls (SOK profils) 
* Karls Ruberls (Olympedia profils) 
* Karls Ruberls (Sports Reference profils)
Domela

**Domela** () ir 120 kilometrus gara Māsas kreisā krasta pietekas Dīzes kreisā satekupe Beļģijā un Nīderlandē.

Izteka Kempenas augstienē. Tek ziemeļu virzienā. Pie Hertogenbosas, satekot ar Ā no labās puses, izveido Dīzi, kas pēc nedaudz kilometriem ietek Māsā. Bez Hertogenbosas upes krastos atrodas Valkensvārda, Eindhovena, Sintūdenrode, Bokstela un Sintmihīlsgestela.

## Ārējās saites
Zoldera

**Zolderas trase** () ir sacīkšu trase, kura atrodas Beļģijas ziemeļaustrumos, Limburgas provincē.

Mūsdienās Zolderas trasē notiek autosacensības dažādās klasēs, bet no 1973. līdz 1984. gadam (ar pārtraukumiem) šeit notika *[[Formula 1]]* Beļģijas GP izcīņa. 1982. gadā Zolderas trasē kvalifikācijas braucienā gāja bojā Žils Vilnēvs.

## Skatīt arī
* F1 trašu saraksts

## Ārējās saites

*
Eizera

**Eizera** () jeb **Izēra** () ir 78 kilometrus gara upe Francijā un Beļģijā.

Sākas Bijišēras komūnā (*Buysscheure*) Francijas Noras departamentā. Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā, pie Diksmeidas pagriežas uz ziemeļiem. Ietek Ziemeļjūrā pie Nivportas.

Vidustecē pie upes atrodas mitrājs, kas izveidojies ap 16. gadsimtā kūdras ieguves rezultātā radītu ezeru. 1986. gadā tas tika iekļauts Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā.

## Ārējās saites
Briges Dievmātes baznīca

**Briges Dievmātes baznīca** () ir gotikas stila Romas katoļu baznīca, kas atrodas Beļģijas pilsētas Briges vecpilsētā. Briges vecpilsēta līdz ar baznīcu 2000. gadā iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Baznīcas 115,6 metrus augstais tornis ir otrs augstākais no ķieģeļiem celtais baznīcas tornis pasaulē aiz Landshutas Mārtiņa baznīcas torņa Bavārijā.

Katedrāle celta no 12. līdz 15. gadsimtam. 18. gadsimta celtajā baznīcas kapelā atrodas Mikelandželo veidotā skulptūra "Madonna ar bērnu", kas radīta ap 1504. gadu. Baznīcā apglabāti pēdējais Burgundijas hercogs Kārlis Drosmīgais (1433 – 1477) un viņa meita Burgundijas Marija (1457 – 1482).

## Galerija

Brugge,_de_Onze_Lieve_Vrouwekerk_(oeg82359)_vanuit_Oud_Sint_Jan_foto3_2015-09-27_16.26.jpg
Belgium-6053 - Church of Our Lady (13902392705).jpg
Brugge_Praalgraven_Maria_en_Karel_9-03-2010_15-51-34.jpg
Brugge_OLV-kerk_R01.jpg
Interieur_OLV-kerk.jpg
Michelangelos_Madonna_OLV-Kerk_Brugge.jpg|Mikelandželo Madonna


## Ārējās saites

*
Capgemini

***Capgemini*** ir Francijas digitālo pakalpojumu uzņēmums, kuru 1967. gadā Grenoblē izveidoja Seržs Kampfs ar nosaukumu *Sogeti*. Tas ir visvairāk pelnošais konsultāciju uzņēmums valstī un visā pasaulē ir starp desmit labākajiem nozarē. Uzņēmums atrodas Parīzē un ir iekļauts Parīzes Fondu biržas CAC 40 sarakstā.

## Ārējās saites

*
Ņerčinskas līgums

thumb|300px|Ņerčinskas līguma pamatteksts latīņu valodā.
thumb|300px|Albazinas (''Albasin'') cietokšņa aplenkums (1686).
**Ņerčinskas līgums** (, , ) bija starptautisks līgums, kas izbeidza 1685. un 1686.-1689. gada krievu-ķīniešu robežkonfliktus. Noslēgts 1689. gada 6. septembrī starp Krievijas caristi un Cjinu dinastijas pārvaldīto Ķīnas impēriju Ņerčinskas ciemā (tagad pilsēta Aizbaikāla novadā). Līgums sagatavots latīņu valodā, bet tulkojumi mandžūru un krievu valodā, līguma krievu valodas oriģināls tiek uzskatīts par nozaudētu.
Ņerčinskas sarunas no Krievijas puses vadīja Feodors Golovins (*Головин*), bet no Ķīnas puses Songotu (索額圖), Ķīnas delegācijā kā tulki darbojās jezuītu misionāri, tādēļ tā pamatteksts bija latīņu valodā.

Līgumā Krievija atzina Amūras kreisā krasta zemju piederību Ķīnai. Līgums zaudēja spēku līdz ar Aigunas (1858) un Pekinas (1860) līgumu noslēgšanu.

## Vēsture

1682. gadā Krievijas caristes vojevoda Aleksejs Tolbuzins (*Толбузин*) Amūras kreisajā krastā uzcēla Albazinas (*Албазин*) nocietinājumu ar trim lielgabaliem, kurā nometināja ap 500 karavīru. 1685. gada jūnijā apmēram 3000 karavīru liela ķīniešu un mandžūru armija Lantaņa vadībā ar 30 lielgabaliem aplenca Albazinu.
Pēc nedēļu ilgas apšaudes ķīnieši gāja uzbrukumā, pirmo uzbrukumu krievi atsita, tad vojevoda panāca vienošanos, ka krievu garnizons atstās cietoksni un dosies ar tiem uz Ņerčinsku.
Tomēr pēc diviem mēnešiem krievi atgriezās Albazinā un ar 700 cilvēku garnizonu tur atjaunoja vēl stiprāku cietoksni.
1686. gada aprīlī Ķīnas imperators Kansi pavēlēja pulkvedim Lantaņam vēlreiz patriekt krievus no Albazinas. Tā paša gada jūlijā ķīniešu karaspēks pa Amūras upi sasniedza Albazinas apkaimi un sāka cietokšņa aplenkumu. Aplenkums ieilga līdz ziemai.

Kaut gan Krievijas caristes reģentes Sofijas Romanovas sūtītā krievu delegācija oktobrī Pekinā noslēdza pamieru, tomēr Albazinas cietokšņa aplenkums turpinājās. 1686. gada decembrī cietokšņa aizstāvju skaits samazinājās līdz 150, bet 1687. gadā maijā līdz 66. 1687. gada maijā ķīnieši pārtrauca aplenkumu.
1689. gada septembrī pēc Ņerčinskas līguma parakstīšanas krievu garnizons atstāja Albazinas cietokni.

Attēls:CEM-44-La-Chine-la-Tartarie-Chinoise-et-le-Thibet-1734-NE-2571.jpg|Ķīnas ziemeļaustrumu daļas teritorija pēc 1689. gada līguma. Kartē tagadējais Piejūras novads un Habarovskas novads attēloti kā Ķīnas impērijas daļa
Attēls:Map irk gub 1808.jpg|Ķrievijas impērijas Irkutskas guberņas teritorija (1808)


## Atsauces
Armands Ikalis

**Armands Ikalis** (dzimis 1988. gada 18. maijā) ir latviešu aktieris. Uz 2022. gada sākumu spēlējis 13 teātra izrādēs, visvairāk teātrī "Skatuve".

Piedalījies seriālos "Nemīlētie", "Ēnu spēles", "Atriebējas" (Andreja Gobas lomā). Piedalījies arī filmās "Tēvs Nakts" un "Ābolu vīrs".

Ārpus aktiera profesijai vada militārā un taktiskā ekipējuma veikalu.

## Atsauces
Danone

***Danone*** ir starpnacionāls franču pārtikas uzņēmums, kura galvenā mītne atrodas Parīzē. Uzņēmums ir iekļauts Parīzes fondu biržas *[[Euronext]]* sarakstā, kur tas ir iekļauts CAC 40 akciju tirgus indeksā.

Gadu gaitā uzņēmums ir attīstījies četrās jomās: svaigi piena produkti un augu izcelsmes produkti, ūdens pudelēs, medicīniskā un zīdaiņu uzturs.

## Ārējās saites

*
Amikla

**Amikla** () ir sena ahajiešu pilsēta Lakonijā, kas atrodas Eirotas vidustecē, labajā jeb rietumu krastā, 20 stadijas uz dienvidiem no Spartas, auglīgā rajonā, kas pārbagāts ar augļu kokiem. Tā izvietota nogāzē pie paugura, uz kura mūsdienās uzcelta Svētā Kiriaka kapella. Amikla mitoloģiskajā laikā bija viena no slavenākajām Peloponēsas pilsētām. Tiek uzskatīts, ka to dibināja Lakedemonas ķēniņš Amikls, Hiacinta tēvs, un tur dzīvoja Tindars, Kastors un Pollukss, kādēļ tos sauc par Amiklas brāļiem (*Amyclaei Fratres*). Amiklu piemin arī Homērs, un tā saglabāja savu neatkarību kā ahajiešu pilsēta ilgu laiku pēc tam, kad dorieši iekaroja Peloponēsu. Mūsdienās Amiklas vārdā ir nosaukts ciems, kas atrodas apmēram 2 km uz dienvidrietumiem no vēsturiskās Amiklas.

Pēc vispārpieņemtas tradīcijas, kas rāda Peloponēsas iekarošanu vienas Hērakla pēcteču paaudzes laikā, Amiklu dorieši uzdāvināja Filonomam par balvu, ka viņš tiem nodeva savu dzimto pilsētu, Spartu. Tālāk stāsta, ka Filonoms izmitināja pilsētā kolonistus no Imbrosas un Lemnas. Taču nevar būt šaubu, ka senie ahajiešu iedzīvotāji daudzu paaudžu garumā saglabāja savu pastāvēšanu vietā, kas ir neatkarīga no Spartas. Tikai neilgi pirms Pirmā Mesēnijas kara pilsētu ieņēma spartiešu valdnieks Telekls. Stāsta, ka Amiklas iedzīvotāji tik bieži bija izbiedēti ar viltus ziņām par ienaidnieka tuvošanos, ka pieņēma likumu, kas aizliedza par šo tēmu runāt un, attiecīgi, kad beidzot atnāca spartieši, un neviens neuzdrošinājās paziņot par viņu tuvošanos, "Amikla gāja bojā savas klusēšanas dēļ". No šejienes radās teiciens "*Amyclis ipsis taciturnior*" ("klusāk par pašu Amiklu"). Pēc tam, kad lakedemonieši ieņēma Amiklu, tā kļuva par neaizsargātu ciemu, kurā dzīvoja perieku amatnieki, un kurš bija atpazīstams tikai ar Hiacintijas festivālu, kuru ik gadus atzīmēja šajā vietā, kā arī ar templi (it kā uz Hiacinta kapa) un lielo (10 metrīgu) Apollona statuju, kuru nosauca par Amiklu. Tronis, uz kura bija uzstādīta šī statuja, bija slavens mākslas darbs, un to bija cēlis Batikls no Magnēzijas. Tas bija vainagots ar daudziem bareljefiem, par kuriem rakstīja Pausānijs.

Izrakumu laikā Viljams Martins Liks atrada daļēji bojātu uzrakstu, kurā burti ΑΜΥ seko aiz personvārda un neatstāj šaubas, ka pilnais vārds bija ΑΜΥΚΛΑΙΟΥ.

## Atsauces
2009. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**2009. gada (61.) [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika no 2009. gada 31. marta līdz 5. aprīlim Lietuvas galvaspilsētā Viļņā.

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 10 punktus, 2. vietu — 9 punktus, 3. vietu — 8 punktus, ... , 10. vietu — 1 punktu.

## Latvijas cīkstoņu rezultāti

## Ārējās saites
*Official website
Aijima Abdildina

**Aijima Abdildina** (; dzimusi ) ir bijusī Kazahstānas brīvā stila cīkstone, bronzas medaļas ieguvēja 2016. gada pasaules čempionātā, Āzijas spēļu un vairākkārtēja Āzijas čempionātu medaļniece.

## Sporta karjera
Nodarboties ar brīvo cīņu Aijima Abdildina sāka 2007. gadā. 2008. gadā viņa kļuva par Āzijas junioru čempionāta sudraba medaļnieci. Periodā no 2009. līdz 2016. gadam Aijima piecas reizes piedalījusies pasaules čempionātos. Labāko rezultātu viņa sasniedza 2016. gada pasaules čempionātā Budapeštā. Tur viņa astotdaļfinālā pieveica polieti Roksanu Zasinu, ceturtdaļfinālā — ukrainieti Tetjanu Kitu, bet pusfinālā zaudēja šī čempionātā uzvarētājai  japānietei Maju Mukaidai. Taču gandarījuma cīņā guva plecu uzvaru pār Ungārijas sportisti Ramonu Galambosu un tika apbalvota ar bronzas medaļu.

Aijima Abdildina septiņas reizes piedalījās Āzijas čempionātos, no tiem sešos izcīnot medaļas — piecas bronzas un vienu sudraba.    

## Atsauces

## Ārējās saites
Ar mīlestību no Krievijas

**Ar mīlestību no Krievijas** () ir 1963. gada britu spiegu filma, kuras režisors ir Terenss Jangs. Šī ir otrā filma par Džeimsu Bondu, viņu attēlo Šons Konerijs. Filmas sižets ir balstīts uz Iana Fleminga 1957. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmā Bonds dodas uz Turciju, lai iegūtu atšifrēšanas mašīnu, kamēr organizācija "SPECTRE" ir iecerējusi atriebties Bondam par Doktora Nē nāvi.

Galvenās lomas filmā atveido Šons Konerijs, Daniela Bjanki, Pedro Armendarizs, un Roberts Šovs. Filma guva plašu atzinību kritiķu vidū un sasniedza kopējos ienākumus 79 miljonu ASV dolāru apmērā.

## Ārējās saites
Jūliuss Frejs

**Jūliuss Frejs** (; dzimis , miris ) bija vācu peldētājs.

Jūliuss 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja divās peldēšanas disciplīnās. Olimpisko zelta medaļu viņš izcīnīja 200 metru peldēšana komandām. 200 metru brīvā stila peldēšanā viņš fināla kārtā izcīnīja 8. vietu.

1953. gadā par sporta sasniegumiem viņam tika piešķirta Vācijas Nacionālās Olimpiskās komitejas Goda zīme.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jūliuss Frejs (SOK profils) 
* Jūliuss Frejs (Olympedia profils) 
* Jūliuss Frejs (Sports Reference profils)
Ramona Galambosa

**Ramona Galambosa** (; dzimusi ) ir ungāru brīvā stila cīkstone, bronzas medaļas ieguvēja 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Biogrāfija
Ramona Galambosa dzimusi 1996. gadā. Ar cīņas sportu nodarbojas kopš 9 gadu vecuma. Beigusi Ungārijas Fiziskās audzināšanas universitāti.

Starptautiskās sacensībās piedalās kopš 2011. gada. Pirmās medaļas viņa izcīnīja 2013. gadā, kad uzvarēja Pasaules un Eiropas kadetu čempionātos. 2014. gadā viņa ieguva bronzas medaļu Eiropas junioru čempionātā. 2015. gadā bija Pasaules un Eiropas junioru vicečempione.

2016. gada Eiropas čempionātā Rīgā Galambosa izcīnīja bronzas medaļu, kas bija pirmā pieaugušo čempionātos. Togad viņa ieguva vēl divas bronzas medaļas — Pasaules junioru čempionātā un Pasaules studentu čempionātā. Nākamajos gados viņa ieguva bronzas medaļas 2017. un 2018. gada Eiropas U23 čempionātos un kļuva par čempioni 2019. gada Eiropas U23 čempionātā. Ramona uzvarēja arī 2018. gada Pasaules studentu čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Atos

***Atos*** ir Francijas digitālo pakalpojumu (IT) uzņēmums, kas izveidots 1997. gadā. Tas ir viens no 10 lielākajiem IT uzņēmumiem visā pasaulē, tā gada apgrozījums 2019. gadā bija gandrīz 11 miljardi eiro, un aptuveni 110 000 darbinieku ir sadalīti pa 73 valstīm. Grupa, kas kopš mākoņu servisa iegādes ir Eiropas līderis mākoņu, kiberdrošības un superdatoru jomā, ir iekļauta CAC 40 sarakstā. Kopš 2001. gada *Atos* ir olimpisko un paralimpisko spēļu globālais IT partneris.

## Ārējās saites

*
AXA (uzņēmums)

***AXA*** ir Francijas starptautiska grupa, kas specializējusies apdrošināšanā kopš tās pirmsākumiem un aktīvu pārvaldīšanā kopš 1994. gada.

*Axa* grupa galvenokārt darbojas Rietumeiropā, Ziemeļamerikā, Klusajā okeānā, Indijā un Tuvajos Austrumos, turklāt darbojas arī Āfrikā. Tas ir neatkarīgu uzņēmumu konglomerāts, kas darbojas saskaņā ar daudzu dažādu valstu normatīvajiem aktiem. Tā ir *Euro Stoxx 50* akciju tirgus indeksa sastāvdaļa.

## Ārējās saites

*
BNP Paribas

***BNP Paribas*** ir Francijas banka, vadošā Francijas banka pēc darbības un rentabilitātes, kā arī 10. lielākā starptautiskā banku grupa, kas darbojas 71 valstī. Tā kopā ar *[[LCL]]* un *[[Société Générale]]* ir viena no Francijas banku nozares pīlāriem, un tā ir iekļauta Parīzes *[[Euronext]]* pirmajā tirgū un ir daļa no CAC 40. 2019. gada 31. decembrī grupas neto ienākumu daļa bija 8,2 miljardi eiro.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bizantija (pilsēta)

thumbnail|upright=1.2|Bizantijas atrašanās vieta (kartē ir iezīmētas mūsdienu valstu robežas)
**Bizantija** (, *Byzántion*, ) bija sengrieķu pilsēta klasiskajos senajos laikos pie Marmora jūras un Bosfora šauruma. Pilsētas nosaukumu 330. gadā Romas imperators Konstantīns I mainīja imperatora vārdā uz Konstantinopoli. Mūsdienās šī teritorija atrodas Turcijas lielākajā pilsētā Stambulā (Eiropas pusē). Pilsēta dibināta 657. gadā p.m.ē. un to paveica sengrieķu kolonisti no Megaras. No pilsētas nosaukuma ir radies Austrumromas impērijas otrs nosaukums, tas ir, Bizantijas impērija.

## Ārējās saites
Ф

thumbnail|235px|Lielais un mazais kirilicas burts Ф
**Ф** (**ф**) ir kirilicas burts. Vispārīgi šis burts apzīmē nebalsīgu labiodentālu berzeni /f/ (latviešu valodā atbilst F burtam). Burts ir radies no grieķu alfabēta burta fī (Φ, φ). Krievu alfabētā burts φ ir 22. burts pēc kārtas, baltkrievu — 23. burts, bulgāru alfabētā — 21. burts, serbu un ukraiņu — 25. burts, maķedoniešu alfabētā — 26. burts.

## Ārējās saites
Aspiss

thumbnail|300px|Aspiss skatā no Larisas cietokšņa.
**Aspiss** (,  jeb **Pravieša Elijas paugurs** () ir plakans paugurs Argosas ziemeļu daļā, Peloponēsā, Grieķijā, kas antīkās Argosas laikā kalpoja kā viena no divām pilsētas akropolēm (otra bija Larisa). Nosaukums "Aspiss" no sengrieķu valodas nozīmē sengrieķu vairogu, kas norāda uz paugura vairogveidīgu, plakanu formu. Paugurs ir aptuveni 80 metrus augsts.

Aspiss bija apdzīvots no neolīta beigām (ap 3000 gadu pr.Kr.). Vidushellādas periodā šeit bija dibināta apdzīvota vieta 20000 m² platībā ar cietokšņu sienām, kam bija trīs celtniecības fāzes (MHII, MHIIIa un MHIIIb). Paugurs bija nocietināts ar cietokšņa sienu arī antīkajā laikā.

Paugura rietumu nogāzē Driasas virzienā uz četrām cita citai sekojošām terasēm vēsturiskajā periodā bija dibinātas Apollona un Atēnas svētnīcas.

Mūsdienās paugura centrā atrodas Pravieša Elijas baznīca, no kā nāk paugura otrs nosaukums - Pravieša Elijas paugurs.

## Atsauces
Bouygues

***Bouygues*** ir daudznozaru franču celtniecības grupa, kuru 1952. gadā dibināja Fransiss Buigs un kuras vadītājs kopš 1989. gada bija viņa dēls Martēns Buigs.

Grupa specializējas trīs darbības veidos: būvniecībā kā *Bouygues Construction*, *Bouygues Immobilier* un *Colas*, telekomunikācijās kā *Bouygues Telecom* un plašsaziņas līdzekļos, izmantojot *TF1* grupu.

2020. gadā *Bouygues* pārdošanas apjoms sasniedza 34,694 miljonus eiro. 2020. gada beigās grupa darbojās 81 valstī piecos kontinentos un nodarbināja vairāk nekā 129 000 cilvēku, tostarp 62 901 ārpus Francijas.

## Ārējās saites

*
Ana Brnabiča

**Ana Brnabiča** (, dzimusi ) ir Serbijas politiķe. Kopš 2017. gada viņa ir Serbijas premjerministre. Brnabiča ir bijusi valsts pārvaldes un vietējo pašvaldību ministre. Viņa ir Serbijas progresīvās partijas biedre. Brnabiča ir pirmā sieviete Serbijas premjerministra amatā un pirmā homoseksuālā persona šajā amatā. 

## Biogrāfija
Ana Brnabiča piedzima  Belgradā. 1994. gadā viņa absolvēja Belgradas 5. ģimnāziju. 1998. gadā Brnabiča Nortvūdas Universitātē Mičiganā ieguva bakalaura grādu biznesa pārvaldībā. 2001. gadā Halla Universitātē Anglijā viņa ieguva maģistra grādu biznesa pārvaldībā tirgzinībā.

No 1999. gada marta līdz 2002. gada oktobrim Brnabiča darbojās Serbijas Informācijas centrā Londonā.
2002. gadā viņa atgriezās Serbijā un darbojās dažādos valdības un *[[ASV Aģentūra starptautiskajai attīstībai|USAID]]* projektos cilvēkresursu pārvaldībā un apmācībā, konsultēšanā, kā sabiedrisko ziņojumu speciālists u. c.
2011. gadā Brnabiča sāka darbu uzņēmumā *Continental Wind Partners*. 2013. gadā viņa kļuva par tā direktori. Viņas vadībā tika sākts darbs pie vēja ģeneratoru parka *Čibuk* Dolovo. 2015. gada septembrī Serbiju satricināja liels noklausīšanās skandāls, tostarp bija aizdomas par lieliem kukuļiem, kur bija iesaistīta *Continental Wind* īpašnieka sieva. Pēc tam Brnabiča publiski atkāpās no uzņēmuma direktora amata.

2016. gada augustā Ana Brnabiča kļuva par Serbijas valsts pārvaldes un vietējo pašvaldību ministri Aleksandara Vučiča valdībā.

Pēc 2017. gada prezidenta vēlēšanām, kurās uzvarēja Aleksandars Vučičs, Anai Branbičai tika piedāvāts Serbijas valdības priekšsēdētāja (premjerministra) amats. 2017. gada 15. jūnijā Serbijas prezidents Aleksandars Vučičs apstiprināja Brnabiču par valdības priekšsēdētāju.
2018. gada maijā Brnabiča arī īslaicīgi pildīja finanšu ministra pienākumus, kad atkāpās Dušans Vujovičs, kā arī 2020. gada oktobrī īslaicīgi pildīja ārlietu ministra pienākumus, kad atkāpās Ivica Dačičs.
2019. gada oktobrī Ana Brnabiča paziņoja, ka iestājusies Serbijas progresīvajā partijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Aна Брнабић Председница Владе Републике Србије  Serbijas valdības vietne

|-

|-

|-
Grūninges muzejs

**Grūninges muzejs** () ir 1929. gadā dibināts mākslas muzejs Beļģijas pilsētā Brigē. Atrodas Briges vecpilsētā un nosaukts ielas vārdā. Sevišķi slavena ir muzeja agrīnās nīderlandiešu glezniecības kolekcija. Muzejā eksponēti tādu autoru kā Jana van Eika, Gerarda Davida, Hieronīma Bosa, Hugo van der Gūsa, Dirika Bautsa, kā arī 20. gadsimta autoru, piemēram, Renē Magrita darbi.

## Galerija

La_Madone_au_Chanoine_Van_der_Paele.jpg|Jans van Eiks
Margareta van Eyck.jpg|Jans van Eiks
Gerard_David_-_Triptych_of_Jan_Des_Trompes_-_WGA6031.jpg|Gerards Davids
Bosch_laatste_oordeel_drieluik.jpg|Hieronīms Boss
Hugo_van_der_Goes_Death_of_the_Virgin.jpg|Hugo van Gūss


## Ārējās saites

*
Krasta tramvajs

**Krasta tramvajs** () ir 1885. gadā ierīkota tramvaja līnija gar visu Beļģijas piekrasti no Depanes pie Francijas robežas, caur Ostendi, līdz Knokei pie Nīderlandes robežas. 67 kilometrus garā līnija 2020. gadā ir garākā ekspluatācijā esošā līnija pasaulē. Tā izmanto 600 V līdzstrāvu un 1000 mm sliežu platumu.

## Ārējās saites

*Krasta tramvajs portālā urbanrail.net
Dienvidurāli

**Dienvidurāli** () ir Urālu kalnu platākā, dienvidu, daļa, kas stiepjas no Ufas upes augšteces līdz Urālas upes vidustecei, Krievijas Čeļabinskas un Orenburgas apgabalā, kā arī Baškortostānas Republikā. Uz rietumiem no Dienvidurāliem atrodas Austrumeiropas līdzenums, austrumos Rietumsibīrijas līdzenums, bet dienvidos stepes pie Arāla un Kaspijas jūras.

Augstākā virsotne ir Jamantau kalns (1640 m). Kalnu pakājes plešas līdz 250 km platumā, kas ir ievērojami vairāk nekā pārējā Urālu daļā, kur grēdas platums ir no 40 līdz 150 km. Dienvidurālu garums ir 550 km.

Dienvidurālu reljefs ir sarežģītāks, ar daudzām ielejām un paralēlām grēdām, kas vērstas uz dienvidrietumiem un meridionāli. Grēdā ietilpst Ilmeņa kalni, UNESCO Pasaules mantojuma kandidātobjekts, kurus no galvenajām kalnu grēdām atdala Miasas upe. Maksimālais augstums ir 1640 metri (Jamantau) un platums sasniedz 250 kilometrus. Citas ievērojamas virsotnes atrodas pie Iremela kalnu grēdas (Lielais Iremels un Mazais Iremels). Dienvidurālu garums ir apmēram 550 kilometri no strauja Urālas upes līkuma ziemeļos līdz platajiem Mugodžaru kalniem dienvidos, Kazahstānas Aktebes apgabalā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Unibail-Rodamco-Westfield

***Unibail-Rodamco-Westfield*** ir Eiropas lielākā komerciālo nekustamo īpašumu grupa no Francijas, kas darbojas 13 valstīs un kuras aktīvu portfelis 2020. gada 31. decembrī bija 56,3 miljardi eiro. Grupa tika izveidota 1968. gadā, un tajā 2021. gadā ir 3100 darbinieku. Tā specializējas Eiropas un ASV pilsētu lielo tirdzniecības centru, lielu biroju ēku un konferenču un izstāžu centru Parīzes reģionā pārvaldībā, attīstībā un investīcijās.

Grupai 2020. gadā bija 87 tirdzniecības centri.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kaliakras rags

**Kaliakras rags** () ir Melnās jūras zemesrags Bulgārijas ziemeļaustrumos, apmēram 60 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Varnas. Rags, kura klintis paceļas apmēram 70 metrus un stiepjas apmēram 2 kilometru garumā.

Kaliakras raga virsotne tikusi apdzīvota vismaz no 4. gadsimta p.m.ē. No 1369. līdz 1385. gadam Kaliakra bija Dobrudžas despotāta centrs (pirms tam tā bija Kavarna, pēc tam — Varna). 1791. gada 11. augustā krievu—turku kara laikā šeit notika Kaliakras kauja, kurā krievu flote Fjodora Ušakova vadībā sakāva turku floti. Kopš 1866. gada uz raga darbojas bāka.

## Ārējās saites
Rūdolfs Daslers

**Rūdolfs Daslers** (, dzimis , miris ) bija Vācijas uzņēmējs, sporta apģērbu uzņēmuma ''Puma'' dibinātājs. Rūdolfa jaunākais brālis Ādolfs Daslers bija uzņēmuma *[[Adidas]]* dibinātājs.

1924. gadā brāļi Rūdolfs un Ādolfs Dasleri kļuva par partneriem un nodibināja uzņēmumu "Gebrüder Dassler Sportschuhfabrik" (Brāļu Dasleru sporta apavu fabrika). 20. gadsimta 30. gados brāļi pievienojās Nacistu partijai. Tomēr, pēc ilgstošiem savstarpējiem konfliktiem Otrā pasaules kara laikā, 1948. gadā abi brāļi sāka veidot paši savus uzņēmumus. R. Daslers sākotnēji savu uzņēmumu nosauca *Ruda* (akronīms no **''Ru**dolf **Da**ssler*), bet drīz uzņēmums ieguva savu pašreizējo nosaukumu [[Puma (uzņēmums)|*Puma'']].

Miris no plaušu vēža, 76 gadu vecumā.

## Atsauces
Veolia

***Veolia*** (agrāk *Veolia Environnement*, *Vivendi Environnement* un iepriekš *Compagnie Générale des Eaux*) ir Francijas daudznacionāla sabiedrība, pasaules līmeņa kolektīvo pakalpojumu vadītāja. *Veolia* darbojas ūdens aprites apsaimniekošanas, atkritumu apsaimniekošanas un reģenerācijas, kā arī enerģijas pārvaldības pakalpojumu jomās.

Uzņēmumā strādā vairāk nekā 163 000 cilvēku piecos kontinentos. *Veolia* apgrozījums 2015. gadā bija 24,965 miljardi eiro. Uzņēmums ir iekļauts Parīzes biržā un tika iekļauts Ņujorkas biržā līdz tā brīvprātīgai izstāšanās brīdim 2014. gadā.

## Ārējās saites

*
Globālais vietas numurs

**Globālais vietas numurs** (GVN) ir daļa no GS1 standartu sistēmas. Tas ir vienkāršs rīks, kas paredzēts atrašanās vietu identifikācijai, un nepieciešamības gadījumā var unikāli identificēt vietas. Šis identifikators atbilst ISO/IEC 6523 standarta normām.

GS1 identifikācijas atslēga tiek izmantota fizisko atrašanās vietu vai juridisko personu identificēšanai. Atslēgu veido GS1 uzņēmuma prefikss, atrašanās vietas atsauce un kontrolcipars.

Ar GVN identificēta atrašanās vieta var būt fiziska atrašanās vieta, piemēram, noliktava vai juridiska persona, piemēram, uzņēmums vai klients, vai funkcija, kas notiek juridiskajā personā. To var izmantot arī, lai identificētu kaut ko tik specifisku kā konkrētu plauktu veikalā. Spēja identificēt atrašanās vietas ar unikālu numuru ir atslēga daudziem biznesa procesiem. GVN tiek izmantots elektroniskajā ziņojumu apmaiņā starp klientiem un piegādātājiem, kur atrašanās vietas ir ļoti svarīgas. GVN tiek izmantots arī konkrētu vietu identificēšanai uzņēmumos gan elektroniski datu bāzē, gan fiziski ar svītrkodā vai GS1 EPC etiķetē iekodētu GVN.

## GLN struktūra
GLN ir 13 ciparu skaitlis ar šādu struktūru:

### EAN (GS1 pārvaldītie GLN, GTVN, EAN numuri)
EAN (*European Article Number*) kontrolciparus (pārvalda GS1) aprēķina, summējot pāra pozīcijas numurus, reizinot ar 3 un pēc tam saskaitot nepāra pozīciju skaitļu summu. Lai aprēķinātu kontrolciparu, jāatņem summu no ar desmit vienāda vai tuvākā augstākā desmitnieka reizinājuma. GS1 kontrolciparu kalkulators un detalizēta dokumentācija ir tiešsaistē GS1 vietnē. Vēl viena oficiālā kalkulatora lapa, kas parāda, ka GTVN-13 mehānisms ir tāds pats kā globālajam atrašanās vietas numuram/GVN.

## Skatīt arī

* Globālais tirdzniecības vienības numurs
* Globālais dokumentu tipa identifikators

## Atsauces
 

## Ārējās saites

* Globālais Vietas NumursGS1 mājaslapā
* 
* GVN (Globālais Vietas Numurs) - GS1 identifikācijas atslēgas (ID atslēgas) - tehniski - svītrkodi un identifikācija - produkti un risinājumi - GS1-Globālā biznesa valoda 
* Kontrolciparu kalkulators un dokumentācija GS1 oficiālajā vietnē
* Kontrolciparu kalkulators un dokumentācija pdf formātā GS1 ASV oficiālajā vietnē  (parāda vienādu mehānismu GVN un GTVN-13 gadījumā)
Teleperformance

***Teleperformance*** ir Francijas izcelsmes daudznacionāls uzņēmums. Tas ir pasaules līderis zvanu centru pārvaldībā. Uzņēmums ir kļuvis daudzveidīgāks no 2017. gada, papildinot pakalpojumu loku ar daudzkanālu klientu attiecību pārvaldību, biroja funkciju ārpakalpojumus un sociālo mediju vadību.

Grupā strādā vairāk nekā 383 000 cilvēku, un tās apgrozījums 2020. gadā bija 5,732 miljardi eiro. Kopš 2020. gada jūnija tā ir iekļauta CAC 40 sarakstā.

## Ārējās saites

*
Crédit Agricole

***Crédit Agricole***, kas sākotnēji bija pazīstama kā "Zaļā banka", jo tā sākotnēji darbojās lauksaimniecības jomā, ir lielākais kooperatīvo un savstarpējo banku tīkls pasaulē. Francijā *Crédit Agricole* veido 39 reģionālās bankas. 1990. gadā tā kļuva par starptautisku vispārēju banku grupu. Tas ir  daļa no CAC 40 indeksa.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vivendi

***Vivendi*** ir Francijas mediju uzņēmumu konglomerāts, kas specializējas saturā, plašsaziņas līdzekļos un komunikācijā.

Grupa darbojas vairāk nekā 100 valstīs un ir iekļauta Parīzes biržā, kur tā pieder CAC 40 indeksam. Tajā ietilpst *[[Universal Music Group]]*, maksas televīzijas grupa *Canal + Group* un *Havas*, kā arī *Editis* kopš 2019. gada.

## Ārējās saites

*
Oto Vāle

**Oto Vāle** (; dzimis , miris ) bija austriešu peldētājs, trīs olimpisko medaļu ieguvējs. 1912. gada, 1920. gada un 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija ASV ūdenspolo vīriešu komandas treneris.

## Dzīvesgājums
Vāle 20 gadu vecumā startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Viņš startēja trijās peldēšanas disciplīnās, no kurām divās izcīnīja medaļas. Sudraba medaļu viņš izcīnīja 1000 metru brīvā stila (rezultāts —14:43.6) un 200 metru šķēršļu joslas (rezultāts — 2:40.0) peldēšanā. Savukārt 200 metru brīvā stila peldēšanā viņš kvalificējās fināla sacensībām, taču tajās nestartēja.

1901. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi ASV, Ņujorkā un iesaistījās Ņujorkas atlētikas klubā. Trīs gadus vēlāk viņš startēja 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Sentluisā. Arī šajās spēlēs viņš startēja trijās peldēšanas disciplīnās, no kurām vienā izcīnīja bronzas medaļu. Bronzas medaļa tika izcīnīta 440 jardu peldēšanā brīvajā stilā (rezultāts — 6:39.0). Savukārt 880 jardu peldēšanā izcīnīja 5. vietu un 1 jūdzes peldēšanā 4. vietu.

1906. gadā viņš kļuva par ASV pilsoni. 1912. gadā viņš kļuva par ASV ūdenspolo komandas treneri olimpiskajās spēlēs Stokholmā. Viņš bija arī topošā ģenerāļa un modernās pieccīņas pārstāvja Džordža Patona treneris. Arī 1920. gada un 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš bija ASV vīriešu ūdenspolo komandas treneris.

1968. gadā viņš tika iekļauts Starptautiskajā peldēšanas slavas zālē un 1990. gadā iekļauts ASV ūdenspolo slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oto Vāle (SOK profils) 
* Oto Vāle (Olympedia profils) 
* Oto Vāle (Sports Reference profils)
М

thumbnail|235px|Lielais un mazais kirilicas burts М
**М** (**м**) ir kirilicas burts. Vispārīgi šis burts apzīmē bilabiālu nazālu līdzskani /m/ (latviešu valodā atbilst M burtam). Burts ir radies no grieķu alfabēta burta mī (Μ, μ). Krievu alfabētā burts м ir 14. burts pēc kārtas, baltkrievu — 15. burts, bulgāru alfabētā — 13. burts, serbu — 16. burts, ukraiņu — 17. burts.

## Ārējās saites
Valdis Jākobsons

**Valdis Jākobsons** (dzimis 1938. gada 4. jūnijā Valkā; miris 2021. gada 7. maijā) bija latviešu uzņēmējs, Latvijas Valsts medicīnisko preparātu pētniecības un ražošanas firmas "Grindeks" direktors (1991—1997), Blankenfeldes muižas atjaunotājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1938. gada 4. jūnijā Valkā Alfrēda Jākobsona un viņa sievas Ernas, dzimušas Ķimenes, ģimenē. Studēja Rīgas Pedagoģiskajā institūtā, kuru absolvēja 1958. gadā un strādāja par saimniecības pārzini (1961—1963). Vēlāk bija Organiskās sintēzes institūta (OSI) direktora vietnieks (1965—1985), līdztekus līdz 1982. gadam studēja LVU Ekonomikas fakultātē, specializējās rūpniecības ekonomikā.

No 1985. līdz 1991. gadam Jākobsons bija OSI Eksperimentālās rūpnīcas direktors, pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas viņš to pārveidoja par Latvijas Valsts medicīnisko preparātu pētniecības un ražošanas firmu „Grindeks”, bija tās direktors. 1995. gadā Latvijas Medicīnas akadēmijā ieguva sabiedrības veselības speciālista izglītību.
Pēc uzņēmuma privatizācijas 1997. gadā Jākobsons kļuva par publiskās akciju sabiedrības "Grindeks" valdes priekšsēdētāju. 1998. gadā Jākobsons kandidēja 7. Saeimas vēlēšanās no Tautas partijas saraksta.

Pēc pensionēšanās 2007. gadā Jākobsons kopā ar citiem “JVB” līdzīpašniekiem iegādājās Blankenfeldes muižas kungu māju, kuru pakāpeniski atjaunoja. Organizēja pārtikas produktu ražošanu no āboliem un gurķiem, nodarbojās ar plūškoku audzēšanu. Muižas vāgūzī viņš izvietoja savu zvanu kolekciju, kurā ietilpst ap 1000 dažādas izcelsmes, vēstures, senuma, formas un materiālu zvanu. Pēc muižas pārdošanas izsolē 2020. gadā Jākobsons savu zvanu kolekciju atdāvināja Jelgavas novada pašvaldībai, kas to izvietoja Lielplatones muižas kungu mājā.

Miris 2021. gada 7. maijā.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Triju Zvaigžņu ordenis (1995),
* Latvijas Medicīnas akadēmijas farmācijas goda doktora grāds (1995),
* Latvijas Zinātņu akadēmijas Goda loceklis (1996),
* Stradiņa balva (2005),
* Grindeļa medaļa.

## Atsauces
Pernod Ricard

***Pernod Ricard*** ir Francijas uzņēmums, kas specializējas vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ražošanā un izplatīšanā. *Pernod Ricard*, kas ir pasaules līderis savā nozarē, atrodas aiz *Diageo* un priekšā *Bacardí-Martini*. 2019.—2020. finanšu gadā grupas apgrozījums sasniedza 8448 miljonus eiro.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Worldline

***Worldline*** ir Francijas maksājumu un darījumu pakalpojumu uzņēmums, kas dibināts 1974. gadā.

2020. gada oktobra beigās *Worldline* pievienoja *Ingenico*, izveidojot jaunu līderi globālo maksājumu pakalpojumu jomā. Apvienojot spēkus ar *Ingenico*, *Worldline* ir spērusi jaunu soli: nodrošināt bankas, tirgotājus un kopumā visu maksājumu ekosistēmu ar līdzekļiem ilgtspējīgas un ienesīgas ekonomiskās izaugsmes sasniegšanai.

## Ārējās saites

*
Groupe Carrefour

***Groupe Carrefour*** ir Francijas grupa, kas darbojas mazumtirdzniecības nozarē, hipermārketa koncepcijas aizsācēja 1963. gadā.

1999. gadā, apvienojoties ar *Promodès*, tas kļuva par pirmo vietu mazumtirdzniecībā Eiropā, un 2013. gadā šajā nozarē pēc apgrozījuma tas pakāpās uz trešo vietu pasaulē, atpaliekot no amerikāņu grupas *[[Walmart]]*. Saskaņā ar *[[Deloitte]]* datiem 2016. gadā tas visā pasaulē nokritās uz 6. vietu.

## Sports
Kopš 1993. gada *Carrefour* sponsorē *[[Tour de France]]* "kalnu karaļa" ieskaiti, kuras līderim tiek piešķirts punktots krekls.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
2012. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**2012. gada (64.) [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika no 2012. gada 8. līdz 11. martam Serbijas galvaspilsētā Belgradā.

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 10 punktus, 2. vietu — 9 punktus, 3. vietu — 8 punktus, ... , 10. vietu — 1 punktu.

## Dalībnieki
Čempionātā piedalījās cīkstoņi no 41 valsts.

* (10)
* (7)
* (14)
* (9)
* (21)
* (21)
* (18)
* (10)
* (3)
* (12)
* (17)

* (14)
* (7)
* (7)
* (15)
* (6)
* (1)
* (2)
* (20)
* (12)
* (13)

* (9)
* (2)
* (19)
* (1)
* (1)
* (7)
* (19)
* (4)
* (20)
* (20)

* (12)
* (1)
* (9)
* (10)
* (10)
* (21)
* (21)
* (18)
* (21)
* (14)

## Latvijas cīkstoņu rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Seriālais kravas konteinera kods

**Seriālais kravas konteinera kods** (SSCC) ir 18 ciparu skaitlis, ko izmanto loģistikas vienību identificēšanai. Lai automatizētu lasīšanas procesu, SSCC bieži tiek iekodēts svītrkodā, parasti GS1-128simbolikā, un to var iekodēt arī RFID tagā. To izmanto elektroniskās komercijas darījumos.

SSCC sastāv no paplašinājuma cipara, GS1 uzņēmuma prefiksa, sērijas numura un kontrolcipara. Tas viss ir ciparos. To izmanto augstākā iepakojuma līmeņa identifikācijai.

SSCC parasti izmanto piegādes iepriekšējos paziņojumos (ASN) EDI biznesa ziņojumos.

SSCC nevajadzētu jaukt ar SSCC vienībā esošo (serializēto) objektu GRAI vai GIAI kodiem: SSCC parasti tiek izveidots konkrētā (nosūtītāja) pusē iepakošanas laikā un zaudē savu nozīmi pēc tam, kad to ir saņēmusi otra (saņēmēja) puse, vai pēc tā izpakošanas. SSCC konteinerā esošos serializētos objektus vienmēr var identificēt pēc to GRAI vai GIAI identifikatoriem, ja vien šie GRAI vai GIAI kodi vairs nav derīgi tā iemesla dēļ, ka pats serializētais objekts ir iznīcināts vai arī tā identifikators vairs nav derīgs.

## Ārējās saites

* http://www.gs1.org
* http://www.gs1.org/barcodes/technical/idkeys/sscc 
* http://www.unece.org/trade/untdid/welcome.htm
* Serializētais Kravas Konteinera Kods (SSCC-18)
* BarcodeRobot Serial SSCC pdf etiķešu ģenerators Arhivēts
Hercogenauraha

**Hercogenauraha** () ir pilsēta Vidusfrankonijas apgabalā, Bavārijā, Vācijā. Pilsētā 2019. gadā dzīvoja 23 373 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas 23 km uz ziemeļrietumiem no Nirnbergas. Pilsētā atrodas divu sporta preču uzņēmumu — *[[Adidas]]* un ''Puma'' — galvenie biroji.

## Ekonomika
Hercogenaurahā ir radušies vieni no lielākajiem sporta preču uzņēmumiem — *[[Adidas]]* un ''Puma'' — ko attiecīgi ir dibinājuši brāļi Ādolfs Daslers un Rūdolfs Daslers, pēc ģimenes konflikta 1948. gadā. Abu uzņēmumu galvenie biroji vēl joprojām atrodas Hercogenaurahā.

## Sports
Pilsētā bāzējas divi amatieru futbola klubi: *[[ASV Herzogenaurach]]*, ko atbalsta *Adidas* un *[[1. FC Herzogenaurach]]*, ko atbalsta *Puma*.

## Cilvēki
Hercogenaurahā dzimuši:

* Rūdolfs Daslers (1898—1974) — uzņēmējs
* Ādolfs Daslers (1990—1978) — uzņēmējs

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Sibiraki

thumb|270px|"Nāve pārsūtīšanā", Jaceka Malčevska 1891. gada glezna
**Sibiraki** () politiskā nozīmē bija poļi, kuri tika izsūtīti uz Sibīriju, ietverot šajā jēdzienā arī Arktiku un ziemeļu Kazahstānu. Citā nozīmē šis termins, analoģiski krievu "*sibirjak*", var apzīmēt jebkuru Sibīrijas iedzīvotāju.

## Carisma laikmets
thumb|270px|"Atvadas no Eiropas", Aleksandra Sohačevska 1894. gada glezna ar Eiropas un Āzijas robežu
Pirmie zināmie poļi, kas tika izsūtīti uz Sibīriju, bija 60 Polijas un Lietuvas karagūstekņi 1617. gadā, kurus nosūtīja uz Toboļsku. Līdz 1645. gadam tika izsūtīti ap 1500 dažādu tautību karagūstekņu, starp kuriem vairākums bija poļi un lietuvieši.

Krievijas impērijas varas iestādes izsūtīja daudzus poļus uz Sibīriju, sākot ar 18. gadsimta pretiniekiem Krievijas impērijas pieaugošajai ietekmei Polijas—Lietuvas ūnijā (īpaši 1768.—1772. gada Baras konfederācijas locekļus).

Pēc Krievijas sodu likuma maiņas 1847. gadā trimda un soda darbs (*katorga*) kļuva par parastu sodu nacionālo sacelšanos dalībniekiem Krievijas impērijā. Tas noveda pie tā, ka aizvien vairāk poļu tika nosūtīti uz Sibīriju katorgā un pēc tam kļuva pazīstami kā sibiraki. Daļa no viņiem, kuriem bija aizliegts atstāt reģionu arī pēc soda izciešanas, tur izveidoja poļu minoritāti Sibīrijā. Lielākā daļa no viņiem nāca no 1830.—1831. gada sacelšanās un 1863.—1864. gada sacelšanās dalībniekiem un atbalstītājiem, no 1905.—1907. gada sacelšanās dalībniekiem un no simtiem tūkstošu cilvēku, kas tika deportēti padomju iebrukuma rezultātā Polijā 1939. gadā.

19. gadsimta beigās uz Sibīriju pārcēlās arī ierobežots skaits brīvprātīgu poļu kolonistu, kurus piesaistīja reģiona ekonomiskās iespējas. Simtiem poļu piedalījās Transsibīrijas dzelzceļa būvniecībā. Ievērojami poļu zinātnieki pētīja Sibīriju, piemēram, Aleksanders Čekanovskis, Jans Čerskis, Benedikts Dibovskis, Viktors Godlevskis, Broņislavs Pilsudskis.

Daļai sibiraku pēc 1857. gada amnestijas tika atļauts atgriezties Krievijas kontrolētajā Polijā. Grupa, kas bija populāra jaunatnes vidū laika posmā pirms 1863.—1864. gada sacelšanās, atbalstīja "organiskā darba" ideju — infiltrēšanos varas struktūrās bez bezcerīgu dumpju rīkošanas. Tomēr sacelšanās laikā tā sabruka, nespējot vienoties par kopīgu pozīciju un sadaloties starp "sarkanajiem" un "baltajiem".

Ap 1860. gadiem Sibīrijā dzīvoja aptuveni 20 000 poļu. 1866. gadā notika neveiksmīga poļu katordznieku — ceļu būvnieku Apbaikāla sacelšanās. Tomēr pēc tās sakāves poļu stāvoklis tika uzlabots.

## Padomju deportācijas
thumb|270px|Sibiraku padomju laika barakas kopija muzejā Šimbarkā
Otrā pasaules kara sākumā padomju vara deportēja simtiem tūkstošu Polijas pilsoņu, lielākoties četros masveida viļņos. Pēc nepilnīgiem NKVD dokumentiem to skaits bija no 309 000 līdz 381 220. Apmēram 55% deportēto bija sievietes.

Padomju vara neatzina etniskās minoritātes par Polijas pilsoņiem, un daži skaitļi ir balstīti uz tiem, kuriem tika piešķirta amnestija, nevis deportēti, un ne visiem bija tiesības uz amnestiju, tāpēc reālie skaitļi ir lielāki. Daļa avotu nosauc kopējo no Polijas teritorijas deportēto skaitu no 1 līdz 2 miljoniem.

## Atsauces
Sarisu

**Sarisu** (, kas nozīmē "dzeltenais ūdens") ir Azerbaidžānas lielākais ezers, kas atrodas Kūras-Araksas zemienē, Imišli un Sabirabadas rajonā.

## Pārskats
Sarisu ezers stiepjas gar Kūras upi no Imišli rajona uz dienvidaustrumiem līdz Sabirabadas rajonam 22 kilometru garumā. Tas ir viens no četriem ezeriem, kas atrodas šajā apkārtnē. Ezera ūdens ir saldūdens. Ezerā ir pieplūdums no Aggola ezera caur kanālu, to papildina arī  gruntsūdeņi un lietus, bet aizplūde ir uz Kūras upi. Noplūdi uz Kūru regulē slūžu stacija Muradbejli ciemā. 

Ezeru no dzīvojamajiem rajoniem ziemeļos atdala šoseja, kas novērš iespējamo piesārņojumu. Ezera dienvidu daļa agrāk ir bijusi piesārņota no naftas ieguves tā krastos.

Sarisu krasta līniju galvenokārt veido mitrāji un purvi. Kopējā platība ir 65,7 kvadrātkilometri.  Aptuvenais ūdens tilpums ezerā ir 60 miljoni m3. Vidējais dziļums ir 1–3 metri, pie krasta līnijas 0,1–0,9 metri. Ūdens apjoma pieaugums galvenokārt novērojams pavasara un rudens sezonā. Ziemas sezonā vidējais ledus segšanas periods ir 11 dienas. Ezers ir bagāts ar karpām un raudām . Labvēlīgi apstākļi pie ezera ziemā piesaista 300-350 tūkstošus migrējošo putnu. Sarisu ir augsta mineralizācija.

Sarisu ezers ir pēc platības un tilpuma lielākais Azerbaidžānā, bet lielākā ūdenstilpe ir Mingečeviras ūdenskrātuve valsts ziemeļos.

## Plūdi
Dažkārt Kūras upe pārplūst. Tā dēļ 1976. gadā ezers palielinājās 3-5 reizes. 2010. gada maijā apkārtni piemeklēja lieli plūdi. Spēcīgas lietavas izraisīja Kūras upes līmeņa paaugstināšanos par 12&nbsp;cm un Sarisu ezera līmeņa paaugstināšanos par 20&nbsp;cm. 2010. gada 24. maijā Muradbejli ciems, kuru ieskauj ezers dienvidos un Kūras upe ziemeļos, sabrūkot dambim, pilnībā applūda. Muradbejli un trīs citi ciemati Sabirabadas rajonā, kā arī četri ciemati Saatli rajonā tika evakuēti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sarisu ezers Wikimapia
Valērijs Bragins

**Valērijs Bragins** (, dzimis ) ir Krievijas hokeja treneris un bijušais hokejists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Bragins ir KHL kluba Sanktpēterburgas SKA un Krievijas hokeja izlases galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Savu spēlētāja karjeru Bragins sāka 1978. gadā, PSRS hokeja līgas klubā Maskavas "Spartak". 1981. gadā Bragins pievienojās citai līgas komandai Voskresenskas "Himik", kur nospēlēja 8 sezonas. 1989. gadā viņš pārcēlās uz Dāniju, kur piecas sezonas spēlēja ''Rødovre SIK''. Savā pirmajā sezonā Bragins izcīnīja Dānijas hokeja līgas čempionu titulu, kā arī tika atzīts par sezonas vērtīgāko spēlētāju. Spēlētāja karjeru noslēdza 38 gadu vecumā.

## Trenera karjera
Trenera karjeru uzsācis Voskresenskas "Himik". 2004. gadā ar Krievijas U18 izlasi izcīnījis zelta medaļas Pasaules čempionātā jauniešiem, No 2005. gada līdz 2007. gadam bijis Maskavas "Spartak" galvenais treneris. No 2008. gada līdz 2010. gadam bijis KHL kluba Mitišču "Atlant" trenera asistents. Vēlāk divus gadus strādājis par Krievijas U20 galveno treneri, vienreiz uzvarot un vienreiz iegūstot sudraba medaļas Pasaules junioru čempionātā. 2012. gadā Bragins kļuva par Maskavas CSKA galveno treneri, tomēr jau sezonas vidū tika atlaists. Vēlāk trīs gadus strādājis atkal par Krievijas U18 treneri un sešus gadus par Krievijas U20 izlases treneri, bet zelta medaļas Pasaules čempionātos izcīnīt neizdevās. 2019. gadā viņš atgriezās KHL un sāka trenēt Sanktpēterburgas SKA. 2020. gadā Bragins kļuva arī par Krievijas hokeja izlases galveno treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites