Fjordu zirgs

**Fjordu zirgs** jeb **Norvēģijas fjordu zirgs** ir viena no siltasiņu zirgu šķirnēm. Lai arī fjordu zirgi ir neliela auguma, tie ir ļoti spēcīgi. Šķirne ir attīstījusies Norvēģijas rietumu kalnainajā apvidū. Dzīvnieku augums skaustā ir 1,35—1,50 m, svars 400—500 kg. Fjordu zirgiem ir draudzīgs un maigs raksturs, tie labprāt sadarbojas ar cilvēku un ir ideāli piemēroti visai ģimenei.

Fjordu zirgu šķirne ir viena no vecākajām šķirnēm pasaulē. Jau vairākus simtus gadu tā nav bijusi jaukta ar citām zirgu šķirnēm. Tiek uzskatīts, ka fjordu zirgu senči ienāca Norvēģijas kalnos no austrumiem, un tos pieradināja pirms vairāk nekā 3000 gadu. Arheoloģiskie izrakumi pierāda, ka vikingi fjordu zirgus audzēja kā selekcionētu šķirni jau pirms 2000 gadiem. No mājas zirgiem fjordu zirgs ir vistuvākais līdzinieks Prževaļska zirgam, un uzskata, ka tas ir attīstījies no Prževaļska zirga.

## Izskats
thumb|left|200px|Fjordu zirgs ar neapgrieztām krēpēm
thumb|left|200px|Fjordu zirgs ar apgrieztām krēpēm
Fjordu zirgu uzbūve ir līdzīga spēcīgajiem vilcējiem, bet to muskuļu šķiedras ir smalkākas un tiek labāk apasiņotas, kas padara muskuļu darbu efektīvāku un jaudīgāku. Fjordu zirgam ir skaista galva, ar viegli izliektu purnu, spēcīgs, arkveidīgs kakls, spēcīgas kājas un nagi, un kompakts muskuļains ķermenis. Ar to var jāt pieaugušie cilvēki, un tas var vilkt smagas kravas. Vasarā tā apmatojums ir gluds un spīdīgs, bet ziemā uzaug biezs un garš kažoks.

### Krāsas
Visi fjordu zirgi ir pāti, un tiem izšķir piecas krāsu variācijas. Ķermeņa pamatkrāsa var būt gan krēmīgi dzeltena, gan zeltaina, gan dzeltenbrūna ar tumšu tonējumu, kas ir vai nu melns vai tumši brūns, uz kājām. Reizēm uz priekškājām ir zebrai līdzīgi horizontāli, tumši brūni lāsumi. Ļoti reti ir brūna svītra šķērsām pāri pleciem. Fjordu zirgam ir nelielas ausis ar smailiem galiem, ausu mala ar tumšu kontūru. Purns vienmēr ir gaišāks nekā ķermeņa pamatkrāsa. Fjordu zirgu krēpes ir garas un biezas ar interesantu krāsojumu — centrālā krēpju josla ir tumša, bet gar malām tumšajai joslai aug gaišas krēpes, tādēļ fjordu zirga krēpes parasti apgriež 5—10 cm garumā, lai tās stāvētu vertikāli uz augšu, un būtu redzama unikālā krēpju krāsa, kā arī tādā veidā tiek izcelts zirga spēcīgais kakls. Pāri mugurai no krēpēm līdz astei stiepjas šaura, tumši brūna svītra — peļutaka. Aste tāpat kā krēpes ir divās krāsās, centrā tumši sari, kas it kā turpina muguras tumšo svītru, gar malām sari ir gaiši. Šāda veida astes ir sastopamas arī Islandes zirgiem, kuru šķirne ir atvasināta no fjordu zirgiem.
 
Cilvēki, kas labi nepazīst fjordu zirgus, uzreiz neatšķirs piecu krāsu toņus. Tos vislabāk var atšķirt, kad šādi pieci zirgi nostājas viens otram blakus. Šīm piecām krāsām ir grūti piemērot tulkojumu, un visu piecu krāsu apzīmējums eksistē tikai norvēģu valodā.

Visiem fjordu zirgiem ir pātas krāsas gēns, kas ir dominants gēns, un savienojumā ar citu krāsu gēniem pamatkrāsu padara gaišāku.

Vispopulārākā krāsa ir bēri pāta, kas ir dzeltenbrūna, to varētu salīdzināt ar gaiši bēru krāsu. Ķermenis ir pasteļdzeltenbrūns, un var variēt no krēmīga toņa līdz gaiši rudam. Kājas un svītra, kas stiepjas cauri krēpēm, pa muguru un cauri astei, ir melna vai tumši brūna. Gaišie sari krēpēs un astē ir krēmīgi vai balti, reizēm gaiši brūni. Apmēram 90% fjordu zirgu ir šajā krāsā, kas veidojas, sajaucoties pātam gēnam ar bēras krāsas gēnu.

Otra biežāk sastopamā krāsa fjordu zirgiem, ir rudi pāta — gaiši ruda ar zeltainu tonējumu. Kājas, jebkādas zīmes uz ķermeņa un tumšā svītra visā garumā pāri zirgam ir sarkanbrūna, vienmēr tumšāka par ķermeni, bet nekad nav melna. Gaišie sari astē un krēpēs parasti ir balti, reizēm visa aste un krēpes var būt baltas. Šāda krāsa veidojas, pātam gēnam sajaucoties ar rudo gēnu.

Pelēkais fjordu zirgs ģenētiski nav pelēks. Fjordu zirgiem nav sirmās krāsas gēna. Dažreiz šo krāsu sauc par pelēko pāta krāsu, bet zirgu audzētāji šādu nosaukumu nelieto, lai arī ģenētiski tas būtu vispareizāk. Šīs krāsas zirgu tonis variē no gaiši pelēcīgi-ruda līdz tumšam, siltam pelēcīgam tonim. Tumšās zīmes ir melnas vai tumši pelēkas, gaišie sari ir gaišāki nekā ķermeņa krāsa. Šāda krāsa veidojas, bēšajam gēnam sajaucoties ar melno.

Bāli pātie zirgi un dzeltenpātie zirgi patiesībā ir bēri pāto un rudi pāto zirgu gaišākas variācijas, iespējams, šī krāsa veidojas, kad pātajam, bērajam vai rudajam gēnam piejaucas krēmkrāsas gēns. Tumšās zīmes bāli pātajam zirgam ir melnas vai tumši pelēkas. Gaišie sari ir gaišāki nekā ķermeņa krāsa. Dzeltenpātie fjordu zirgi ir visretāk sastopamā krāsa. Šāds zirgs izskatās gaišā zelta krāsā, krēpes un aste var būt pilnībā baltas, bez tumšajiem sariem, kā arī kājas var būt bez tumšā tonējuma. Ja sapāro divus dzeltenpātos fjordu zirgus, tad ir 25% varbūtība, ka kumeļš būs dzeltenpāts bez tumšajām pazīmēm, un tam var būt pat zilas acis.

## Izmantošana
thumb|200px|Fjordu zirgs lauksaimniecības darbos
Norvēģijā fjordu zirgi simtiem gadu ir izmantoti lauksaimniecības darbiem. Zirgi ir pietiekami spēcīgi, lai varētu veikt smagos darbus, kā zemes aršanu, baļķu vilkšanu, kā arī tie ir pietiekami viegli un ātri, lai tos izmantotu kā jājamzirgus un braucamzirgus. Kara gados 1944.—1945. zirgus lietoja arī gaļas ieguvei.

Mūsdienās fjordu zirgs Norvēģijā ir kļuvis par populāru jājamzirgu, tā ka tam ir maigs un jūtīgs raksturs, to plaši lieto reitterapijā. Tā mazais izmērs ir piemērots bērnu jāšanas sportam. Tos lieto gan konkūrā, gan dresāžā. Fjordu zirgs ir populārs arī kā braucamzirgs tūristu vizināšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://www.nfhr.org/

* http://www.cfha.org/

* https://web.archive.org/web/20080819190211/http://www.fjordhorselist.com/