open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Amora tipa asteroīds

**Amora tipa asteroīdi** – Zemei tuvo asteroīdu grupa, kuru orbītu lielās pusasis ir lielākas par 1 AU un perihēlijs ir lielāks par 1,017 AU, bet mazāks par 1,3 AU. 

Šie asteroīdi riņķo orbītā starp Zemi un Marsu. Vairums grupas asteroīdu šķērso Marsa orbītu. Iespējams, ka Marsa pavadoņi Deimoss un Foboss agrāk bijuši Amora tipa asteroīdi, kurus Marss sagrābis savā gravitācijas laukā.

Grupa nodēvēta asteroīda 1221 Amors vārdā. 2015. gada aprīlī bija zināmi vairāk nekā 4700 Amora tipa asteroīdi. 

Vislabāk izpētītais grupas objekts ir asteroīds 433 Eross, kuru 2000. gadā pētīja starpplanētu zonde NEAR Shoemaker, misijas beigās nolaižoties uz asteroīda virsmas.

## Atsauces
Riselsheima

**Riselsheima** () ir pilsēta Darmštates reģionā, Vācijas Hesenes federālās zemes dienvidos, Mainas kreisajā krastā. Ekonomiski ietilpst Reinas-Mainas aglomerācijā, dažu kilometru attālumā atrodas Reinzemes-Pfalcas administratīvais centrs — Mainca. Riselsheimā izvietoti vairāki mašīnbūves uzņēmumi, tajā skaitā *[[Opel]]*, kura izveidotājs Ādams Opels ir dzimis šajā pilsētā, galvenais birojs. Saskaņā ar 2013. gada datiem pilsētā dzīvo 60 tūkstoši iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
La Scala

***La Scala*** () ir operteātris Milānā, Itālijā.

Dibināts 1778. gadā, kad pēc arhitekta Džuzepes Pjermarīni (*Giuseppe Piermarini*) projekta tika uzcelta pašreizējā teātra ēka. Atvērts , atklājot to ar Antonio Saljēri operu *Europa riconosciuta*. Teātris uzcelts bijušās baznīcas *Santa Maria della Scala* vietā, no kurienes arī cēlies teātra nosaukums.

Galvenokārt tiek izrādītas operas, agrāk — arī lugas, leļļu izrādes. Bijušas vairāku ievērojamu darbu pirmizrādes. 19. gadsimta otrajā pusē tika sākti citu tautu komponistu darbu iestudējumi, līdz tam tika izrādīti vienīgi itāļu komponistu darbi. *La Scala* darbojušies vairāki ievērojami itāļu un ārzemju dziedātāji un diriģenti. Sniegtas viesizrādes dažādās valstīs.

Teātra ēkā atrodas *La Scala* teātra muzejs, *La Scala* teātra baleta skola (viena no vadošajām baleta skolām pasaulē).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Welcome to Fabulous Las Vegas

**''Welcome to Fabulous Las Vegas'' zīme** (no ) ir 7,6 m augsta zīme Lasvegasā, kas izveidota 1959. gada maijā.

Zīmi pēc vietējā pārdevēja Teda Rodžiha lūguma izveidoja Betija Vilisa. Rodžihs to vēlāk pārdeva Klārkas apgabalam. Atrodas Lasvegasas bulvāra dienvidos, netālu no Makkeirena starptautiskās lidostas.  Zīme patiesībā atrodas Paradaisas (*Paradise*) teritorijā, apmēram 6,4 km uz dienvidiem no patiesās Lasvegasas robežas.

Tā kā Vilisa šo uzskatīja par dāvanu pilsētai un vēlējās, lai tā ir publiskajā lietošanā, zīmes dizains nav aizsargāts ar autortiesībām. Tāpēc zīme bieži tiek izmantota Lasvegasas suvenīros.

Lasvegasas pilsētas padome 2002. gadā uzstādīja vēl vienu zīmi tieši pie Lasvegasas pilsētas robežas *Welcome to Fabulous Downtown Las Vegas*, jo *Welcome to Fabulous Las Vegas* atrodas tik tālu no pašas pilsētas. Vēl viena *Welcome to Fabulous Las Vegas* zīme atrodas *Boulder* ceļa malā, arī šī zīme atrodas ārpus pilsētas robežām.

## Ārējās saites
* 
* Lietotāju publicētas zīmes fotogrāfijas
Teorētiskā fizika

[thumbnail|[Tārpejas vizualizācija — lai arī tā nekad nav novērota, matemātiskie modeļi un zinātniskās teorijas paredz tās pastāvēšanu]]
**Teorētiskā fizika** ir fizikas apakšnozare, kurā tiek izstrādāti dabas parādību, kā arī to risināšanas matemātiskie modeļi. Atbilstoši fizikas nozaru iedalīšanai pēc pētījumu metodēm, līdzās teorētiskajai fizikai pastāv eksperimentālā fizika.

## Atsauces
Glasjarunjona

**Glasjarunjona** () ir Čīles vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietojusies uz Jūniona glečera Elsvērta kalnu dienviddaļā pie 2010. gadā ASV kompānijas *Antarctic Logistics & Expeditions LLC* izbūvētā lidlauka un Jūnionglečeras privātās vasaras polārstacijas. Staciju 2014. gada 4. janvārī svinīgi atklāja valsts prezidents Sevastjans Pinjera Ečenjike. Staciju kopīgi uztur Čīles Antarktikas institūts, Gaisa spēki, Kara flote un armija.

## Atsauces
Las Vegas Strip

***Las Vegas Strip*** ir Lasvegasas bulvāra daļa tā dienvidos Klārkas apgabalā, Nevadā. Starptautiski pazīstama ar lielo kazino skaitu. Viens no populārākajiem tūrisma objektiem gan ASV, gan ārzemju tūristiem.

*Strip* ir apmēram 6,8 km gara, atrodas Paradaisas un Vinčesteras neinkorporētajā teritorijā (*unincorporated town*) tieši ārpus Lasvegasas pilsētas dienvidu robežas. Neskatoties uz to, parasti tiek teikts, ka *Strip* atrodas Lasvegasā. *Strip* atrodas vairāki no pasaulē lielākajiem kūrortiem, viesnīcām un kazino. No 25 pasaulē lielākajām (pēc istabu skaita) viesnīcām te atrodas 15 viesnīcas ar kopējo istabu skaitu 62 tūkstoši.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Bellagio (viesnīca)

***Bellagio*** ir kūrorts, luksusa viesnīca un kazino *[[Las Vegas Strip]]*, Paradaisā, Nevadā, ASV. Tā īpašnieks ir *MGM Resorts International*.

Uzcelts nojauktās *Dunes* viesnīcas un kazino vietā, atvērts . Pazīstams ar savu eleganci. Viens no ievērojamākajiem objektiem ir 3,2 ha lielais ezers starp kazino un *Strip*, kurā atrodas *Bellagio* strūklaka. Galvenajā *Bellagio* tornī ir 36 stāvi, 3015 istabas, ir 151 m augsts. *Spa* tornim ir 33 stāvi, 935 istabas, tas ir 119 m augsts.

14 gadus pēc kārtas no 2000. līdz 2014. gadam *Bellagio* ir ieguvis AAA piecu dimantu balvu, kas ir augstākais AAA līmenis restorāniem un naktsmītnēm. *Condé Nast Traveller* to ir iekļāvis savā "zelta sarakstā" kā vienu no pasaulē vadošajām viesnīcām.

Parādījusies vairākās filmās, piemēram, "Ak, tu laimīgais" (*Lucky You*, 2007), "21" (2003), "Oušena banda" (2001), "Oušena velna ducis" (2007), "Līdz džekpots mūs šķirs" (2008), "Paģiras" (2009).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vaidavas pilskalna ala

**Vaidavas pilskalna ala** (arī **Vaidavas Velnala**) ir sufozijas izcelsmes ala, kas atrodas Vaidavas pilskalna pakājē pie Vaidavas ezera. Pašreizējā ala ir atzars no aizbrukušās **Metimnes alas**, un tās ieeja ved no senās alas griestiem. Ala izveidojusies baltā, irdenā smilšakmenī, kas padara to bīstamu cilvēka apmeklējumam. Ap 1912. gadu, kad ala iebruka, tā bijusi aptuveni 6 m augsta un 10 m dziļa, bet pazemes telpa turpinājusi aizbrukt, līdz iekļūt alā nebijis iespējams. 2007. gada beigās atkal atvērās alas ieeja, un 2008. gada pavasarī alu uzmērīja Latvijas dabas aizsardzības entuziasts Guntis Eniņš. Pēc uzmērīšanas atklājās, ka pašreizējā ala ir 12—20 m gara, līdz 2,5 m augsta un tās platums ir 3 m. Jaunizveidotai alai blakus atrodas liela kritene, kas liecina, ka šajā apkārtnē ir notikušas ģeoloģiskas pārvērtības — notikusi alas aizbrukšana un atvēršanās.

## Atsauces un piezīmes
### Piezīmes

### Atsauces
Kārļa Marksa ordenis

**Kārļa Marksa ordenis** () bija viens no augstākajiem Vācijas Demokrātiskās Republikas (VDR) apbalvojumiem.

Ordenis nodibināts 1953. gada 5. maijā par godu Kārļa Marksa 135 gadu jubilejai. Tas tika pasniegts VDR pilsoņiem un ārvalstniekiem par izcilu ieguldījumu strādnieku kustībā, zinātnē, kultūrā, tautsaimniecībā, kā arī citu ieguldījumu tautas un valsts labā. Kopā ar ordeni tika piešķirta 20 tūkstošu marku prēmija.

Ordeņa zīme tika izgatavota no 333 proves zelta un sastāvēja no ozollapu vainaga, uz kura novietota sarkanas emaljas piecstūra zvaigzne, tās centrā medaljons ar K. Marksa profila reljefu. Ordeni nēsāja krūšu kreisajā pusē, ikdienas nēsāšanai bija paredzēta lente ar zelta ozollapu.

Kopumā ar ordeni tika apbalvoti ap tūkstotis cilvēku, pēdējais apbalvotais — 1989. gadā. Līdz ar VDR pievienošanos Vācijai, kas notika 1990. gadā, vairs netiek pasniegts.
## Literatūra
* Günter Tautz: *Orden und Medaillen. Staatliche Auszeichnungen der Deutschen Demokratischen Republik.* VEB Bibliographisches Institut Leipzig, 2. Auflage, Leipzig 1983.
* Dirk Hubrich: *Karl-Marx-Orden der DDR 1953 bis 1990. Teil 1: Verleihungen*. In: *Orden und Ehrenzeichen. Das Magazin für Freunde der Phaleristik* der Deutsche Gesellschaft für Ordenskunde, Heft 109, Jahrgang 19. Gäufelden 2017. ISSN 1438-3772.
* Dirk Hubrich: *Karl-Marx-Orden der DDR 1953 bis 1990. Teil 2: Verleihungen*. In: *Orden und Ehrenzeichen. Das Magazin für Freunde der Phaleristik* der Deutsche Gesellschaft für Ordenskunde, Heft 118, Jahrgang 20. Gäufelden 2018. ISSN 1438-3772.
Emīls Fukss

**Emīls Fukss** (,  — ) bija protestantu mācītājs un teologs.

Pēc politiskās pārliecības sociālists, bijis vieno pirmajiem mācītājiem, kas iestājās Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā, vēlāk pacistisku uzskatu vadīts pievienojies kveikeriem, attīstot to darbību Vācijā. Otrā pasaules karā laikā bijis saistīts ar antinacistisko pretošanos kustību. Pēc kara sabiedriskais darbinieks Vācijas Demokrātiskajā Republikā, pēc obligātā dienesta ieviešanas panācis alternatīvā dienesta ieviešanu. Vairāku augstskolu goda doktors un profesors.
Atona tipa asteroīds

[thumb|250px|Atona tipa asteroīdi (zaļš), [Merkurs (planēta)|Merkurs (melns), Venera (dzeltens), Zeme (zils), Marss (sarkans).]]
**Atona tipa asteroīdi** – Zemei tuvo asteroīdu grupa, kuru orbītu lielās pusasis ir mazākas par 1 AU un afēlija attālums lielāks par 0,983 AU. Šo asteroīdu orbītas atrodas Zemes orbītas iekšpusē, bet Zemei tuvojoties perihēlijam, orbītas krustojas.
 
Grupa nodēvēta asteroīda 2062 Atons vārdā. 2015. gada aprīlī bija zināmi 915 Atona tipa asteroīdi. 

Šai grupai pieder asteroīds 99942 Apofiss. 2004. gada beigās veiktie aprēķini rādīja, ka pastāv neliela iespēja, ka asteroīds var sadurties ar Zemi 2029. gadā, tomēr, pēc orbītas precizēšanas sadursmes iespēja līdzinās 0.

## Atsauces
Ložņu āboliņš

**Ložņu āboliņš** () ir divgadīgs vai daudzgadīgs tauriņziežu dzimtas lakstaugs, izplatīts Eiropā, Ziemeļāfrikā un Rietumāzijā. Tas ir vērtīgs lopbarības augs, tādēļ izplatīts visā pasaulē, it īpaši bieži sastopams Ziemeļamerikā un Jaunzēlandē.

Auga stublājs stīgojošs, stāvs, zarains. Lapas trīsstaraini saliktas, ar pielapēm. Ziedi balti, sakopoti lielās, apaļās galviņās. Zied no maija līdz oktobrim. Auglis ir pāksts ar 2—4 sēklām.

Ložņu āboliņš bieži sastopams pļavās, laukos, mežmalās, ceļmalās. Pēc izskata līdzīga suga retāk sastopamajam zemeņu āboliņam (*Trifolium fragiferum*).

Baltā āboliņa siena barības vērtība ir augstāka nekā citiem kultivējamiem āboliņiem (59 pret 52-56), 100 kg šāda siena satur 9,7 kg sagremojamā proteīna un 2,5-3,5 g karotīna.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
1221 Amors

**Amors**, arī **1221 Amors** ir asteroīds ar diametru apmēram 1 km. Objekts ir Zemei tuvais asteroīds, pieder Amora tipa asteroīdu grupai.

Asteroīdu atklāja  beļģu astronoms Eižens Delports (Eugène Joseph Delporte) Beļģijas Karaliskajā observatorijā. Tas bija 12. viņa atklātais asteroīds (kopā 66). Objektu nodēvēja par Amoru. Amors romiešu mitoloģijā ir mīlas dievs. 

Amora spektra klase nav precīzi zināma, bet domājams, ka tas ir S vai C tipa asteroīds. Amora orbīta nešķērso Zemes orbītu, bet pārklāj Marsa orbītu. Tas nozīmē, ka tālā nākotnē Amors var pietuvoties Marsam pietiekoši tuvu, lai Amora orbīta mainītos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Amora orbīta
Brūnais āboliņš

**Brūnais āboliņš** () ir viengadīgs vai divgadīgs tauriņziežu dzimtas lakstaugs. Izplatīts pārsvarā Ziemeļeiropā un Austrumeiropā (it īpaši  Vācijā, Polijā, Baltijas valstīs, Somijā un Krievijā), atsevišķas atradnes ir atrastas citviet Eiropā un Kaukāzā.

Auga stublājs stāvs, augšdaļā reti zarains. Lapas trīslapaini saliktas, pielapes saaugušas ar kātu. Ziedi neizziedējušā galviņā dzelteni, bet izziedot kļūst kastaņbrūni. Zied no jūnija līdz augustam. Auglis ir sīka pāksts.

Brūnais āboliņš visbiežāk sastopams pļavās un atmatās, retos gadījumos arī mežmalās.

## Ārējās saites

*
2014.—2015. gada Latvijas kauss futbolā

**2014.—2015. gada [[Latvijas kauss futbolā|Latvijas kausa izcīņa futbolā]]** sākās .

## Pirmā kārta
Pirmā kārta norisinājās no  līdz . Tajā piedalījās 16 komandas, 8 no tām kvalificējās otrajai kārtai.

|}

## Otrā kārta
Otrā kārta norisinājās no  līdz . Tajā piedalījās 16 komandas, astoņas no pirmās kārtas dueļu uzvarētājām un astoņas komandas, kas sāka šajā kārtā. Astoņas no tām kvalificējās trešajai kārtai.

|}

## Trešā kārta
Trešā kārta norisinājās no  līdz . Tajā piedalījās 24 komandas, astoņas no otrās kārtas dueļu uzvarētājām un 16 komandas, kas sāka šajā kārtā. 12 no tām kvalificējās ceturtajai kārtai.

|}

## Ceturtā kārta
Trešā kārta norisinājās no  līdz . Tajā piedalījās 12 komandas, visas ir trešās kārtas dueļu uzvarētājas. Sešas no tām kvalificējās ceturtajai kārtai.

|}

## Astotdaļfināli
Astotdaļfināli norisinājās no  līdz , bet spēle starp FB Gulbene un FK Ventspils tika pārcelta uz  FK Ventspils dalības Čempionu līgā dēļ. Tajā piedalījās 16 komandas, sešas no ceturtās kārtas dueļu uzvarētājiem. Ar šo kārtu turnīrā iesaistījās visas 10 2014. gada sezonas Virslīgas komandas. Ceturtdaļfinālam kvalificējās astoņi šo dueļu uzvarētāji.

|}

## Ceturtdaļfināli
Ceturtdaļfināli norisinājās no  līdz . Tajos piedalījās astoņas komandas, kuras uzvarēja savus astotdaļfināla dueļus. Četras komandas kvalificējās pusfināliem.

|}

## Pusfināli
Pusfināli norisinājās  un . Tajos piedalījās četras komandas, kas uzvarēja savas ceturtdaļfināla spēles. Finālā iekļuva divas šo pusfinālu uzvarētājkomandas.

|}

## Fināls
Fināls norisinājās  Olimpiskajā centrā "Ventspils". Tajā FK Jelgava ar rezultātu 2—0 pārspēja FK Ventspils, izcīnot savu trešo Latvijas kausu.

## Piezīmes

## Atsauces
2062 Atons

**Atons**, arī **2062 Atons** ir asteroīds ar diametru apmēram 1,1 km. Objekts ir Zemei tuvais asteroīds, pieder Atona tipa asteroīdu grupai.

Asteroīdu atklāja  amerikāņu astronome Eleonora Helina (*Eleanor Helin*) Palomaras observatorijā. Tas bija pirmais atklātais Atona tipa asteroīds, kopumā E. Helina atklājusi 872 dažādu tipu asteroīdus. Objektu nodēvēja par Atonu. Atons ēģiptiešu reliģijā un mitoloģijā ir saules diska personifikācija. 

Atons bija pirmais atklātais asteroīds, kura orbītas lielā pusass ir mazāka par 1 AU. Tas nozīmē, ka objekta orbīta atrodas Zemes orbītas iekšpusē, bet pārklāj to, Atonam tuvojoties afēlijam. Atona vārdā nosaukta grupa asteroīdu ar līdzīgiem orbītas parametriem. Pašreiz zināmi vairāk nekā 900 Atona tipa asteroīdu.

Atons pieder S tipa asteroīdiem, sastāv no silikātu minerāliem.
 
## Atsauces

## Ārējās saites
Atona orbīta
Eizenaha

**Eizenaha** () ir Vācijas pilsēta, kas atrodas Tīringenes federālās zemes rietumos. Pilsētas platība ir 103,84 km2, iedzīvotāju skaits — vairāk nekā 42 tūkstoši. Eizenaha vislabāk pazīstama ar tai līdzās esošo Vartburgas pili. Eizenaha ir Johana Sebastiāna Baha dzimtā pilsēta.

Pilsētā atrodas autobūves un elektrotehnikas rūpnīcas — *[[Opel]]*, *[[Robert Bosch]]*. 
Eizenahā darbojas Tīringenes etnogrāfijas, mūziķu — Johana Sebastiāna Baha, Riharda Vāgnera, Riharda Reitera, autobūves un citi muzeji. Kopš 1999. gada Vartburgas pils ir iekļauta *[[UNESCO]]* Pasaules mantojuma sarakstā.

## Vēsture
Hronikās Eizenaha pirmo reizi minēta 1180. gadā. Tās vēsture ir cieši saistīta ar Vartburgas pili, kas ilgstoši bija viens no reģiona centriem, saskaņā ar leģendām pils šeit pastāvējusi jau kopš 1067. gada. 12. un 13. gadsimtā Eizenaha bija Tīringenes galvaspilsēta. Pilī un tās apkārtnē norisinājās daļa no Tannheizera leģendā aprakstītajiem notikumiem. Vartburgas pilī dzīvoja Ungārijas Elizabete, kas 14 gadu vecumā apprecējās ar Tīringenes landgrāfu un 20 gadu vecumā kļuva par atraitni, par saviem līdzekļiem nodibināja slimo patversmi, kurā pati darbojās.

Ar Frīdriha Gudrā atbalstu Mārtiņš Luters, apmetās Vartburgas pilī, kur iztulkoja Bībeles Jauno Derību vācu valodā, tādēļ Eizenahu pieskaita Lutera pilsētām.

1896. gadā Eizenahā nodibināja autobūves uzņēmumu *[[Automobilwerk Eisenach]]*, kurā ražoja automašīnas *Wartburg* līdz pat VDR pastāvēšanas beigām. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Ernests Eferts-Klusais

**Ernests Eferts** (1889—1927), saukts arī **Ernests Eferts-Klusais**, bija latviešu rakstnieks, literatūrkritiķis, sabiedriskais darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1889. gada 26. janvārī Vānes pagasta „Buļļos” turīga muižas rentnieka Ernesta Efferta (1842—1906) 12 bērnu ģimenē. Mācījās pirmmācības skolā Tukumā (1899—1901), Tukuma proģimnāzijā, no 1905. gada Rīgas reālskolā. Studēja Rīgas Politehniskā institūta Lauksaimniecības fakultātē. 
Pēc studiju beigām Ernests Eferts 1914. gadā iestājās Latvijas Sociāldemokrātijā (LSD), strādāja par dabas zinību un vēstures skolotāju Alūksnes proģimnāzijā (1914—1915) un darbojās LSD Malienas organizācijā ar segvārdu **Klusais**. 1915. gadā viņu arestēja, pēc atbrīvošanas viņš turpināja darboties Krievijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas Maskavas organizācijā, 1916. gadā viņu no jauna arestēja un izsūtīja uz Turgajas apgabalu tagadējās Kazahstānas teritorijā.

Pēc 1917. gada Februāra revolūcijas E. Eferts atgriezās Alūksnē, 1917. gada beigās vadīja Iskolata Pārtikas nodaļu. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas un vācu karaspēka okupācijas 1918. gadā devās uz Maskavu, kur bija Latvijas Nacionālo lietu komisariāta Kultūrizglītības nodaļas vadītājs. 1919. gada sākumā atgriezās Latvijā, bija LSPR Tautas izglītības komisāra vietnieks un Centrālās izpildkomitejas loceklis Rīgā, pēc tam Rēzeknē.

1920. gada sākumā kopā ar Sarkano armiju atkāpās no Latgales, bija izdevniecības „Spartaks” redaktors Pleskavā (1920—1922), vēlāk Maskavas Latviešu strādnieku fakultātes un pedagoģijas tehnikuma pedagogs (1922—1926), vienlaikus Rietumtautu Komunistiskās universitātes docētājs (1922—1927). Nodarbojās ar rakstniecību.
Miris 1927. 16. jūlijā ar tuberkulozi Zaharjinas sanatorijā Himkos, Maskavas apgabalā, apbedīts Novodevičjes kapsētā, Maskavā.

## Darbi
Publicējies no 1917. gada, rakstīja par materiālistisko filozofiju, ateismu, darvinismu, LKP vēsturi, Latvijas ekonomiku.

* "J. Jansons-Brauns" (1922),
* „Nemieru sirotājs” (1923), 
* "Piezīmes par latviešu ideoloģijas vēsturi" (1, 1925), 
* „Pierobežas apriņķis” (1926).
1936. gadā izdevniecība "Prometejs" sāka izdot E. Eferta-Klusā Kopotus rakstus, bet represiju pret PSRS latviešiem dēļ iznāca tikai rakstu 1. sējums. Pēc Otrā pasaules kara Rīgā izdeva vairākas E. Eferta-Klusā darbu izlases (1947, 1971, 1978).

## Atsauces
Abitūrija

thumbnail|Abitūrijas iegūšanai veltīts "kapakmens" Vācijas skolā
**Abitūrija** (, no  — 'aiziet, pamest') ir lielākoties vācvalodīgajās zemēs lietots termins, ar kuru saprot gatavības apliecību, ko, beidzot vidējās izglītības iestādi, saņem gala pārbaudījumus nokārtojis skolēns. Tās iegūšana ir priekšnoteikums, lai varētu pretendēt uz vietu augstskolā. Atbilstoši skolēnu, kurš gatavojas vidējās izglītības iestādes gala eksāmeniem, sauc par abiturientu, tomēr pēcpadomju valstīs par abiturientu nereti sauc arī cilvēku, kurš stājas augstskolā.
Organiskais mēslojums

[thumbnail|[Komposts|Komposta kaudze|250 px]]
**Organiskais mēslojums** ir svaigas vai bioloģiski pārveidotas augu vai dzīvnieku organiskās vielas, kuras lieto augsnes mēslošanai, lai uzlabotu tās auglību un palielinātu kultūraugu ražu. Pie organiskajiem mēslojumiem pieder kūtsmēsli, virca, fekālijas, putnu mēsli, kūdra, ezera dūņas jeb sapropelis, jūras mēsli, dažādi komposti un zaļmēsli, kā arī lauksaimniecības, rūpniecības un ražošanas procesā radušies atkritumi. Organiskā mēslojuma sastāvā ietilpst slāpeklis, fosfors, kālijs, kalcijs, magnijs, dažādi mikroorganismi un organiskās vielas kā ogļhidrāti un olbaltumvielas. 

Organiskais mēslojums ir augu un mikroorganismu uzturvielu avots, kas veicina augsnē dzīvojošo slāpekļa saistītāju baktēriju, amonifikācijas un nitrifikācijas baktēriju derīgo mikrobu darbību. Mikroorganismu ietekmē noris fermentatīvas reakcijas, sadalās un mineralizējas organiskās vielas, līdz ar to palielinās ogļskābās gāzes koncentrācija augsnes un virszemes gaisā, kas apgādā augus ar ogļskābo gāzi.
Bērenbergs

**Bērenbergs** () ir aktīvs vulkāns Norvēģijai piederošajā Jana Majena salā Atlantijas okeāna ziemeļos. Vulkāna masīvs veido salas lielāko — ziemeļu daļu. Kalna nogāzes lielākoties klātas ar sniegu un ledu, tā virsotnē ap 1 km diametra ar ledu pildīts krāteris. Vulkāniskais masīvs pamatā veidots no bazaltas lavas. Vulkāna pēdējais izvirdums novērots 1985. gada janvārī, bet pirms tam 1973. un 1970. gadā, turklāt tie visi bija izvirdumi no ziemeļu nogāzes sānu sprauslām.

Kalnu apklāja holandiešu jūrasbraucēji 17. gadsimtā un nosauca par ‘Lāču kalnu’ pēc tur novērotajiem polārlāčiem.

## Atsauces
Bruģa klasikas

**Bruģa klasikas** ir četras klasiskās riteņbraukšanas sacensības, kas katru gadu notiek pavasarī. Šīs sacensības raksturo bruģakmens segums un paugurains apvidus, bieži vien arī apmākušies vai pat lietaini laika apstākļi. Visas šīs klasikas notiek ziemeļrietumu Eiropā. No pieciem klasiku pieminekļiem divi ir bruģa klasikas Flandrijas tūre un Parīze—Rubē, kas iekļauj vairāk nekā 20 bruģa sektorus.

## Vēsture
Pirmā sezonas klasika ar bruģa sektoriem ir *[[Omloop Het Nieuwsblad]]*, kas tradicionāli atklāj Beļģijas klasiku sezonu, nākamajā dienā tām seko Kīrne—Brisele—Kīrne. Sākot ar marta beigām sākas *Vlaamse Wielerweek* (flāmu riteņbraukšanas nedēļa), kurā notiek nozīmīgākās bruģa klasikas. Pirms *[[UCI Pro Tour]]* izmaiņām svarīgākās flāmu klasikas notika vienā nedēļā. Tagad tās sākas ar *[[Dwars door Vlaanderen]]* trešdienā, tad seko *[[E3 Harelbeke]]* piektdienā un Gente—Vevelgema svētdienā. Nākamajā nedēļā notiek viendienas (agrāk daudzdienu) sacensības *[[Driedaagse van De Panne]]* un to noslēdz klasiku piemineklis Flandrijas tūre svētdienā. Nākamās nedēļas trešdienas sacensības *[[Scheldeprijs]]* sagatavo braucējus vēsturiskajām Parīze—Rubē sacensībām, ar kurām arī noslēdzas bruģa klasikas.

No bruģa klasikām trīs vēsturiskākās parasti notiek secīgās agra pavasara svētdienās: Gente—Vevelgema, Flandrijas tūre un Parīze—Rubē.

2012. gadā Beļģijas sportists Toms Bonens uzvarēja visās četrās nozīmīgākajās bruģa klasikās vienā sezonā, kļūstot par pirmo un vienīgo, kas to paveicis.

## Uzvarētāji kopš 1990. gada
Karlo Borromeo

**Svētais Karlo Borromeo** (, ; dzimis , miris ) bija Milānas arhibīskaps no 1564. līdz 1584. gadam. Viens no redzamākajiem reformācijas pretiniekiem un kontrreformācijas līderiem. Organizēja garīgo semināru institūciju katoļu baznīcā. Mūku ordeņu reorganizācijas iniciators. 1610. gadā kanonizēts. Komponista Palestrinas aizbildnis.

## Ārējās saites
Deutsche Bank

***Deutsche Bank AG*** ir Vācijas globāla mēroga bankas un finanšu pakalpojumu kompānija, kuras galvenā mītnes vieta atrodas ''Deutsche Bank'' Dvīņu torņos, Frankfurtē, Vācijā. Banka ir dibināta 1870. gadā. Tā ir viena no pasaules vadošajām bankām un tajā strādā vairāk kā 100 000 darbinieku, 70 pasaules valstīs. Banka nodarbojas ar finanšu pakalpojumu sniegšanu uzņēmumiem un privātpersonām. *Deutsche Bank* akcijas ir iekļautas Ņujorkas fondu biržā un Frankfurtes fondu biržā.

Saskaņā ar 2020. gada rakstu žurnālā “New Yorker” Deutsche Bank jau ilgu laiku bija “nožēlojama” reputācija starp lielākajām bankām, jo tā ir bijusi iesaistīta lielos skandālos dažādās jomās.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mariona fon Klota

thumb|270px|Marionas fon Klotas izpildītā dziesma "Tu zini ceļu" (''Du weiß den Weg'', 1933. gada pastkarte).
**Anna Margrēta Cecīlija Erika Mariona fon Klota** (, dzimusi , mirusi ) bija vācbaltiešu izcelsmes dziedātāja.

## Dzīvesgājums
Dzimusi Puikules muižnieka Reinholda fon Klota ģimenē. Pēc tēva nāves 1903. gadā ģimene pārcēlās uz Rīgu. 
Pirmo reizi publiski uzstājās 1916. gadā Pirmā pasaules kara laikā, 1918. gadā sniedza vokālos koncertus. 
Latvijas SPR laikā 1919. gada 7. aprīlī arestēta un ieslodzīta Centrālcietumā. Landesvēram tuvojoties Rīgai, 22. maijā cietuma pagalmā nošauta līdz ar citiem ieslodzītajiem.

## Ārējās saites
*
Klot

***Klot*** ir vācu izcelsmes uzvārds. *Klot* var būt:

* Klota — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Klots — uzvārds vīriešu dzimtē.
Iluzionisms

thumbnail|"Burvis", Nezināms autors
**Iluzionisms** ( — «maldināt») ir mākslas paveids, kur galveno lomu spēlē roku veiklība; var tikt izmantoti tehniskie palīglīdzekļi. Mākslinieku, kurš rāda ilūzijas, kuru pamatā ir dažāda veida psiholoģiskie paņēmieni un optiskās ilūzijas, sauc par **iluzionistu**.
Pārtvērējiznīcinātājs

thumb|right|Krievijas Gaisa spēku pārtvērējlidmašīna ''MiG-31''.
**Pārtvērējiznīcinātājs**, **iznīcinātājs-pārtvērējs** jeb **pārtvērējlidmašīna** ir iznīcinātāju paveids, kura uzdevums ir nepieļaut veiksmīgas pretinieka lidmašīnu, galvenokārt bumbvedēju un izlūklidmašīnu, misijas. Mūsdienās šo funkciju lielākā daļā gaisa spēku veic parasti iznīcinātāji, vienīgie pēc 1960. gadiem izstrādātie specifiski pārtvērējiznīcinātāju modeļi ir *[[MiG-31]]* (PSRS) un *[[Tornado F3]]* (Lielbritānija). Pārtvērējiznīcinātāju ātrums sasniedz 3000 km/st, bet lidojuma augstums — 21 km.

## Atsauces
Kārlis Lauva

**Kārlis Lauva** ( — ) bija Latvijas politiķis. Bijis 2. Saeimas deputāts, Latvijas Jaunsaimnieku un sīkgruntnieku partijas pārstāvis.

## Biogrāfija
Kārlis Lauva piedzima  Padures muižā kalpa ģimenē. Mācījies tautskolā. Iestājies pret baznīcu un muižniekiem, kā arī pret Krievijas impērijas iekārtu, par ko ticis tiesāts. 1905. gadā viņam tika piespriests nāvessods nošaujot, taču Lauvam izdevās no tā izvairīties.

Ceļojot pa Latviju, iepazinies ar vairākiem zvejniekiem, sācis darboties zvejnieku organizācijās un biedrībās. Bēgļu gaitās Somijā un Norvēģijā iepazinies ar vietējo zvejnieku stāvokli. Atgriežoties dzimtenē, bija Latvijas Zvejnieku savienības dibinātājs, priekšnieks un goda biedrs. 1925. gadā no Latvijas Jaunsaimnieku un sīkgruntnieku partijas saraksta ievēlēts 2. Saeimā.

 ap plkst. 12 Kārlis Lauva savā dzīvoklī Rīgā, Kojusalas ielā 25 izdarīja pašnāvību pakaroties.

## Atsauces
Linolejs

thumbnail|Linoleja gabals
**Linolejs** (no  — 'lini' un *oleum* — 'eļļa') ir grīdu seguma materiāls, ko izmanto dzīvojamās, sabiedriskās un rūpnieciskās telpās, kā arī vilcienos, kuģos, lidmašīnās, autobusos u.c. transporta līdzekļos. Pēc ražošanā izmantotajiem materiāliem izšķir piecus linoleja veidus — polivinilhlorīda linoleju, gliftāla linoleju, nitrocelulozes linoleju, gumijas linoleju un pergamīna linoleju.

Liepājā no 1895. gada pastāvēja Liepājas linoleja rūpnīca, kura līdz Pirmajam pasaules karam bija viena no lielākajiem Latvijas ķīmiskās rūpniecības uzņēmumiem. Padomju Savienības laikā rūpnīcā ražoja gliftāla un gumijas linoleju, savām vajadzībām, bet pēc PSRS sabrukuma rūpnīca pārtrauca savu darbību.

Gliftāla linoleju ražo no modificētu gliftāla sveķu un pildmateriāla maisījuma, kuru uzklāj uz džutas auduma pamatnes. Gumijas linoleju veido divi slāņi — augšējais jeb apdares slānis, ko izgatavo no krāsainas sintētiskā kaučuka gumijas un apakšējais no sasmalcinātas gumijas un bitumena maisījuma. Katru slāni izgatavo atsevišķi un pēc tam savieno kopā.

## Atsauces
2015. gada NBA Visu zvaigžņu spēle

**2015. gada NBA Visu zvaigžņu spēle** bija 64. NBA Visu zvaigžņu spēle. Tā notika 2014.—2015. gada NBA sezonas laikā  *[[Madison Square Garden]]* un *[[Barclays Center]]* arēnā Ņujorkā. Spēli organizēja Ņujorkas "Knicks" un Bruklinas "Nets" vienība. Ņujorka tika nosaukta par spēles norises vietu 2013. gadā.

*Barclays Center* notika sestdienas konkursi, savukārt pati zvaigžņu spēle tika aizvadīta *Madison Square Garden*. Spēlē uzvarēja Rietumu komanda ar 163—158. Par spēles vērtīgāko spēlētāju atzītais Rasels Vestbruks guva 41 punktu, pirmajā puslaikā viņš guva 27 punktus, kas ir jauns Visu zvaigžņu spēles rekords puslaikā gūtajos punktos. 41 punkts ir otrs labākais rezultāts pēc Vilta Čemberlena gūtajiem 42 punktiem 1962. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Visu zvaigžņu spēles oficiālā mājaslapa
99942 Apofiss

**Apofiss**, arī **99942 Apofiss** ir asteroīds ar diametru apmēram 325 m. Objekts ir Zemei tuvais asteroīds, pieder Atona tipa asteroīdu grupai.

Asteroīdu atklāja  amerikāņu astronomi Rojs Takers (*Roy Tucker*), Deivids Tolens (*David Tholen*) un Fabrīcio Bernardi (*Fabrizio Bernardi*) Kitpīkas nacionālajā observatorijā. 2005. gada 21. jūlijā  Starptautiskā Astronomijas savienība objektu nodēvēja par Apofisu. Apofiss, arī Apops ēģiptiešu mitoloģijā ir milzīga čūska, pazemes būtne, tumsas un haosa iemiesojums. 

Apofisa orbītas lielā pusass ir mazāka par 1 AU, bet afēlijs tālāk par 1 AU. Tas nozīmē, ka objekta orbīta atrodas Zemes orbītas iekšpusē, bet pārklāj to, Apofisam tuvojoties afēlijam. Pēc asteroīda atklāšanas veiktie orbītas aprēķini rādīja, ka pastāv neliela (2,7 %) iespēja, ka asteroīds 2029. gada 13. aprīlī var sadurties ar Zemi. Turpmākajos pētījumos tika precizēta Apofisa orbīta un pašreiz zināms, ka sadursmes iespēja nepastāv. 2029. gada 13. aprīlī Apofiss palidos garām Zemei tikai  km attālumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apofisa orbīta
Celestīns V

**Celestīns V** (; dzimis , miris ) bija Romas pāvests piecus mēnešus 1294. gadā — no jūlija līdz decembrim. Viņš ir pirmais pāvests, kas atkāpies. Bija arī mūks, nodibinājis celestīniešu orderi.

Ticis ievēlēts par pāvestu 1294. gadā pēc pēdējām vēlēšanām, kas nebija konklāvs. Piekritis kļūt par pāvestu, jo jau divus gadus pāvests nebija ievēlēts. Viņam trūka administratīvo spēju, uzskatīja, ka pontifikāts traucē viņa askētiskajā cīņā par pestīšanu. Viņš neuzticējās kardināliem, kļuva atkarīgs no Kārļa II no Neapoles. Pontifikāta laikā apstiprinājis pāvesta tiesības atkāpties, gandrīz visus citus viņa oficiālos aktus atcēla nākamais pāvests Bonifācijs VIII. Sastapies ar grūtībām, viņš saprata, ka būšana par pāvestu var būt bīstama gan baznīcai, gan arī viņam pašam, tāpēc atkāpies. Pēc atkāpšanās vēlējies atgriezt savu veco pieticīgo dzīvesveidu, kas nav izdevies, jo nākamais ievēlētais pāvests Bonifācijs VIII viņu apcietināja. Celestīns nomira apcietinājumā 81 gada vecumā.

1313. gadā ticis kanonizēts. Neviens no nākamajiem pāvestiem nav pieņēmis Celestīna vārdu. Nākamais pāvests, kas atkāpies, bija Benedikts XVI 2013. gadā (719 gadus vēlāk).

## Atsauces

## Ārējās saites
Rāma

thumb|Rāmas attēlojums gleznā
**Rāma** (, *Rāma* — ‘tumšais’) ir dievība hinduismā, tiek uzskatīta par Višnu septīto avatāru. Gudra un labestīga valdnieka tēls. Tāpat kā Krišna atspoguļo indiešu nacionālo domāšanu, kultūras pamatus, dzīvesveidu, ētikas principus. Galvenais varonis hindu eposā "Rāmājana". Tiek uzskatīts par vienu no svarīgākajiem Višnu avatāriem. Viena no populārākajām dievībām hinduismā.

Katru gadu tiek svinēts Rāmlils — Rāmas svētki.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Pačuka

**Pačuka** (, formāli — *Pachuca de Soto*) ir pilsēta Idalgo štatā, Meksikā. Štata administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Atrodas 2426 m v.j.l. štata dienvidu daļā, ap 90 km uz ziemeļaustrumiem no Mehiko.

Tolteku kultūrā svarīgs rajons, jau pirmskolumba laikā šeit atradušās sudraba raktuves. 1534. gadā pilsētu dibināja spāņi, šī ir viena no pirmajām dibinātajām pilsētām Jaunajā Spānijā. Spāņi arī pārņēma raktuves. Realas del Montes (*Real del Monte*) raktuves (atrodas netālu no pilsētas), kas darbību sāka 1739. gadā un darbojas joprojām, ir vienas no plašākajām raktuvēm pasaulē.

Lielāko īpatsvaru ekonomikā veido vieglā rūpniecība un pakalpojumu nozare, tomēr arī kalnrūpniecība un metalurģija ir svarīgas nozares. 1877. gadā tika dibināta raktuvju un metalurģijas skola, 1869. gadā tika dibināta Idalgo Autonomā universitāte (pašreizējais statuss kopš 1869. gada). Tolteku galvaspilsētas Tulas drupas atrodas 55 km uz rietumiem no Pačukas.

## Sports
Pilsētā bāzējas futbola klubs ''Pachuca''.

## Ārējās saites

*
Horizont (uzņēmums)

[thumb|right|240px|''Horizont'' rūpnīca [Minska|Minskā]]
***Horizont*** (pilns nosaukums **Atvērta akciju sabiedrība «Holdinga pārvaldošā kompānija «Horizont»»**, ) ir Baltkrievijas elektronikas un sadzīves tehnikas uzņēmums. Tas ir dibināts 1951. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas Minskā.

Uzņēmums ražo televizorus, datorus, mikroviļņu krāsnis, putekļusūcējus, maizes cepšanas krāsniņas, tējkannas, kondicionierius, ciparu televīzijas uztvērējus, mediju atskaņotājus, multivārīšanas iekārtas.

## Vēsture
thumb|1990. gadā izlaistais radiouztvērējs ''Veras RP-225''
1939. gada septembrī PSRS okupēja Polijas austrumu daļu. Viļņas uzņēmumi tika nacionalizēti, iekārtas demontētas un aizvestas uz Padomju Savienību. Radiorūpnīcas *[[Elektrit]]* iekārtas tika pārvestas uz Minsku, kur mēbeļu rūpnīcā *Dervoobdeločnik* izveidota "Molotova vārdā nosauktā radiorūpnīca". 1940. gada novembrī tā sāka izlaist produkciju. Kara laikā rūpnīca tika sagrauta.

1945. gada februārī rūpnīca atsāka darbu.
1950. gadā no radiorūpnīcas tika atdalīts atsevišķs uzņēmums *Horizont*.
1957. gadā Molotova radiorūpnīca pārdēvēta par «Ļeņina vārdā nosauktā Minskas radiorūpnīca», bet 1958. gadā — «Ļeņina vārdā nosauktā Minskas aparātbūves rūpnīca».

1968. gadā Minskas rūpnīcai tika nodots populārais *[[VEF]]* tranzistoru radiouztvērēja modelis *VEF Tranzistor-17* (*[[Spīdola (radiouztvērējs)|Spīdola]]*), uz kura bāzes sāka uztvērēju saimes *Okean* ražošanu.
Televizoru ražošana sakta 1968. gadā. 1977. gadā izlaists pirmais krāsu televizors *Horizont-723*.

2010. gadā uzņēmums tika pārveidots par holdinga sabiedrību *Horizont*.

2022. gadā pēc Krievijas uzņēmuma *[[MTS (uzņēmums)|MTS]]* pasūtījuma *Horizont* rūpnīca sāka ražot televizorus *KION Smart TV* ar *MTS* izstrādāto platformu uz *[[Android]]* operētājsistēmas bāzes.
2022. gadā uzņēmums sāka piedāvāt klēpjdatorus ar zīmolu *H-book*.

## Interesanti fakti
No 1959. līdz 1961. gadam rūpnīcā strādāja no ASV atbēgušais Lī Hārvijs Osvalds, kurš 1962. gadā atgriezās Amerikā un 1963. gadā tika apsūdzēts ASV prezidenta Džona Kenedija slepkavībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne 
* ''Horizont'' grupas vietne
Ruandas genocīds

**Ruandas genocīds** bija masu slepkavība Ruandā, kas notika apmēram 100 dienu laikā no 1994. gada aprīļa līdz jūlijam. Šajā laika posmā lielākās valsts iedzīvotāju daļu veidojošās hutu cilts pārstāvji nogalināja 500 tūkstošus līdz 1 miljonu tutsu minoritātes iedzīvotājus un ikvienu, kas bija pret genocīda ideju.

Kopumā tika nogalināti 20% valsts iedzīvotāju un 70% tutsu, kas dzīvoja Ruandā. Genocīdu izplānoja *akazu* politiskās elites pārstāvji, no kuriem vairāki ieņēma augstus amatus valdībā. Tiek uzskatīts, ka genocīdā piedalījās ap 200 tūkstošiem hutu. Starp vainīgajiem bija Ruandas armijas, valsts policijas (žandarmērija), hutu civiliedzīvotāju, valdības atbalstīto miliciju pārstāvji. Genocīda laikā un pēc tā valsti pameta apmēram 2 miljoni ruandiešu.

Apmēram 85% no Ruandas iedzīvotājiem bija huti, tomēr tutsu minoritāte ilgi dominēja valstī. 1959. gadā huti gāza tutsu monarhiju, vairāki desmiti tūkstošu tutsu aizbēga uz kaimiņvalstīm, tai skaitā Ugandu. Trimdā bijušie tutsi izveidoja nemiernieku grupu, kas iebruka Ruandā 1990. gadā, cīņas notika līdz 1993. gadam, kad tika pieņemts miera līgums.  naktī tika notriekta lidmašīna, kurā atradās valsts prezidents ar Burundi kolēģi (abi bija huti), gāja bojā visi lidmašīnā bijušie cilvēki. Hutu ekstrēmisti vainoja tutsu nemiernieku grupu un nekavējoties sāka iznīcināšanas kampaņu. Nemiernieku grupa apgalvoja, ka lidmašīnu notriekuši huti, lai būtu iemesls genocīdam.

Milicijai tika doti valdības pretinieku saraksti. Tika nogalināti gan pretinieki, gan viņu ģimenes. Nogalināmo saraksti un ieroči tika doti arī vietējām grupām, kuru locekļi zināja, kur meklējams nogalināmais. Daži vīri pat nogalināja savas tutsu sievas, sakot, ka viņus pašus nogalinās, ja viņi to nepaveiks. Tajā laikā ID kartēs bija informācija par cilvēka etnisko grupu, tāpēc milicija veidoja ceļa blokus, kur tika nogalināti tutsi. Parasti tika nogalināti ar mačetēm, ko mājās glabāja lielākā daļa ruandiešu. Tūkstošiem tutsi sieviešu tika aizvestas un turētas par seksa verdzenēm. Hutu ekstrēmisti izveidoja radio stacijas un avīzes, kurās pauda naida propagandu, tajās arī tika cilvēki aicināti nogalināt tutsus. Nogalināmo vārdi tika nolasīti radio. Par cilvēku nogalināšanu tika notiesāti pat priesteri un mūķenes, kas nogalināja tos, kas patvērumu meklēja baznīcās.

Genocīdu pārtrauca labi organizētā tutsu nemiernieku grupa (Ruandas patriotiskā fronte), kas ar Ugandas armijas palīdzību sagrāba arvien lielāku teritoriju, līdz 4. jūlijā tika sasniegta galvaspilsēta Kigali. Pēc tam valsti pameta ap 2 miljoniem hutu, gan civiliedzīvotāju, gan to, kas piedalījās genocīdā. Viņi pārbēga uz Kongo Demokrātisko Republiku (tobrīd — Zaira), baidoties no atriebības.

## Skatīt arī

* Burundi pilsoņu karš

## Atsauces

## Ārējās saites
Spartaka grupa

**Spartaka grupa** var būt:
* Spartaka grupa — Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas grupa, Spartaka savienības priekštece;
* Spartaka grupa — Latvijas Sociāldemokrātijas Rīgas organizācijas nosaukums (1917—1918).
Turkestānas APSR

**Turkestānas APSR** () bija viena no Krievijas PFSR autonomajām republikām Vidusāzijā, Krievijas Turkestānas teritorijā. Tā robežojās ar Persijas un Afganistānas valstīm dienvidos, Krievijas PFSR Kirgīzu APSR ziemeļos, Kaspijas jūru austrumos un Ķīnu rietumos.

## Vēsture
Pēc zaudētā Krimas kara (1853—1856) Krievijas Impērija sāka ekspansiju Vidusāzijā, sākot Krievijas Turkestānas veidošanu. 1865. gadā krievu karaspēks ieņēma Taškentu, ko 1867. gadā pasludināja par jaundibinātās Turkestānas ģenerālgubernatūras centru, bet 1868. gadā bijušo Timura galvaspilsētu Samarkandu. Buhāras emirāts kļuva par Krievijas Impērijas protektorātu 1868. gadā, Hivas haniste 1873. gadā, bet Kokandas haniste pēc sacelšanās 1876. gadā tika likvidēta.

Pēc tam, kad Krievijas pilsoņu kara laikā Krievijas Turkestānu, kā arī Buhāras emirāta un Hivas hanistes teritorijas ieņēma Sarkanā armija, tika izveidota Turkestānas APSR, Buhāras Tautas Republika un Horezmas Tautas Republika.

1923. gada 30. oktobrī Horezmas TPR tika pārdēvēta par Horezmas SPR, savukārt 1924. gada 19. septembrī Buhāras TPR padomju kurultajs pieņēma lēmumu pievienoties PSRS kā Buhāras SPR. 1924. gada 27. oktobrī Turkestānas APSR, Buhāras SPR un Horezmas SPR tika likvidētas un to teritorijās izveidoja Uzbekijas PSR ar Tadžikijas ASPR, Turkmēnijas PSR, bet KPFSR sastāvā uz laiku palika Kara-kirgīzu un Kara-kalpaku autonomie apgabali.
Artikuls

thumb|300px|Artikuli dažādās valodās Eiropā
**Artikuls** (, cēlies no *artus* — 'savienojums') valodniecībā ir palīgvārds, kas tiek izmantots kopā ar lietvārdu. Ar artikula palīdzību tiek izteiktas dažādas gramatiskās kategorijas — noteiktība, nenoteiktība, dzimte, locījums, skaitlis.

Latviešu valodā artikulu nav, tomēr rakstu valodas vecākajos posmos artikula funkcijas piedēvēja norādāmajam vietniekvārdam *tas, tā*, skaitļa vārdam *viens*.

## Piemēri

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vinterala

**Vinterala** bija smilšakmens ala, kas atradās Vintergravā, Cēsīs. Vinterala bija otra lielākā ala Latvijā tilpuma ziņā (lielākā ir Gūtmaņa ala).  Nobrukumi alā sākās jau ap 1974. gadu, ala ievērojami iebruka 1984. gadā, kad tajā varēja ielīst tikai četrrāpus, bet 1990. gadā tās ieeja aizbruka pilnībā. Pirms aizbrukšanas tās garums bija 40,5 m, platums bija līdz 5 m, griestu augstums — līdz 4,4 m un kopējais alas tilpums bija 325 m.3 Ala daļēji veidota mākslīgi — to izraka balto smilšu ieguvei. Tiek uzskatīts, ka daļa pazemes eju vēl ir saglabājušās. Šīs alas, tāpat kā apkārt esošās Vintergravas un tai cauri tekošās Vinterupītes nosaukums radies no muižnieka Vintera vārda, kam piederēja alai apkārt esošā zeme. Senās enciklopēdijās Vinterala kļūdaini minēta kā lielākā un dziļākā ala visā Latvijā, lai gan tās garums nesasniedz pat 50 metrus.

## Atsauces
Ferencs Sālaši

**Ferencs Sālaši** (, dzimis , miris ) bija galēji labējs ungāru politiķis. 

1935. demobilizējās no armijas, kur dienēja no jaunības, un nodibināja galēji labējo "Nacionālās gribas partiju", kur drīz tika aizliegta, tomēr, mainot nosaukumus, 1939. gadā kļuva par Bultu krusta partiju. Kļuva par "tautas vadoni" (*Nemzetvezető*) pēc tam, kad Vācija okupēja Ungāriju un ar šantāžu (apcietinot Horti dēlu) atcēla no varas Miklošu Horti, kad tas sāka zondēt iespējas Ungārijas pāriešanai Sabiedroto pusē. Bija Ungārijas līderis pēdējos trīs mēnešus Ungārijas dalībā Otrajā pasaules karā. Bēga no valsts, kad Budapeštu aplenca Sarkanā armija un Rumānijas karaspēks. 6. maijā ASV spēku apcietināts Vācijā, nodots Ungārijas varas iestādēm un sodīts ar nāvi.

## Ārējās saites
Lukass Ozoliņš

**Lukass Ozoliņš** ( — ) bija Latvijas politiķis. Bijis 2., 3. un 4. Saeimas deputāts, Katoļu un kristīgo zemnieku partijas pārstāvis.

## Biogrāfija
Lukass Ozoliņš piedzima  Skaistkalnes pagastā skolotāja ģimenē. Mācījies Skaistkalnes pamatskolā un Bauskas pilsētas skolā, kuru absolvēja 1898. gadā. Nokārtojis tautskolotāja un mājskolotāja eksāmenus.

No 1898. līdz 1905. gadam kopā ar savu tēvu strādāja Skaistkalnes pamatskolā. Politisku iemeslu dēļ devies trimdā. 1907. gadā atgriezies Rīgā. Līdz 1915. gadam bija pārzinis Torņakalna Marijas katoļu skolā. Pirmā pasaules kara laikā, 1916. gadā iesaukts Krievijas armijā. Bija kara ierēdnis Rīgas un Kaukāza frontēs. 1918. gadā atgriezies Latvijā, kļuva par Gudenieku pagasta skolas pārzini.

1920. gadā Ozoliņš tika iecelts par Daugavpils un Daugavpils apriņķa pamatskolu inspektoru. Amatā bija līdz 1927. gada janvārim, kad kļuva par 2. Saeimas deputātu, no mandāta atsakoties Bernardam Kublinskim. Parlamentā pārstāvēja Katoļu un kristīgo zemnieku partiju. Ozoliņš tika ievēlēts arī nākamajos divos Saeimas sasaukumos, strādāja parlamentā līdz tā atlaišanai 1934. gada maijā, Ulmaņa apvērsuma rezultātā.

Otrā pasaules kara laikā devies trimdā uz ASV, bija aktīvs latviešu sabiedriskais darbinieks Bufalo.

Miris  Bufalo. Apbedīts *Mount Olivers* kapsētā.

## Atsauces
Johans Eliass Lorencs Šacs

**Johans Eliass Lorencs Šacs** (, dzimis , miris ) bija vācu izcelsmes Igaunijas un Latvijas luterāņu mācītājs.

Dzimis Arnštatē, Tīringenē, kur gājis ģimnāzijā. No 1787. līdz 1790. gadam studēja Jēnas universitātē. Vidzemes guberņā no 1793. gada. No 1801. līdz 1812. gadam — Alojas draudzē, bet no 1812. gada — Valgā. No 1839. gada — emeritēts.
Ziemeļkorejas pilsētu uzskaitījums

[200px|thumbnail|[Ziemeļkorejas novietojums]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas **[[Ziemeļkoreja]]s pilsētas**.

Ziemeļkorejas lielākajām pilsētām ir pašpārvaldes statuss, tāpat kā provincēm. Phenjana, lielākā pilsēta un galvaspilsēta, tiek klasificēta kā galvaspilsēta (*chikhalsi*) un vēl viena tiešās pārvaldes pilsēta (*t'ŭkpyŏlsi*) — Kesona. Savukārt pārējās pilsētas Ziemeļkorejā tiek klasificētas kā *si*.

## Pilsētu sadalījums pa administratīvajām vienībām

## Pilsētu sadalījums pēc statusiem

## Uzskaitījums

## Karte

## Galerija

## Atsauces
1862 Apollons

**Apollons**, arī **1862 Apollons** ir neregulāras formas asteroīds ar diametru apmēram 1,5 km. Objekts ir Zemei tuvais asteroīds, pieder Apollona tipa asteroīdu grupai.

Asteroīdu atklāja  vācu astronoms Karls Vilhelms Reinmuts (*Karl Wilhelm Reinmuth*) Heidelbergas-Kēnigštūles observatorijā. Objektu nodēvēja par Apollonu. Apollons grieķu mitoloģijā ir Olimpa dievs, kurā ietvertas gan labdabīgas, gan postošas īpašības. 

Apollons bija pirmais atklātais asteroīds, kura orbīta šķērso Zemes orbītu. Apollons šķērso arī Veneras un Marsa orbītas. Apollona vārdā nosaukta grupa asteroīdu ar līdzīgiem orbītas parametriem. 2015. gada aprīlī bija zināmi 6720 Apollona tipa asteroīdi. 

Laika posmā no 2005. gada 30. oktobra līdz 2. novembrim, izmantojot *Aresibo* radioteleskopu, Apollons tika pētīts ar radaru. Rezultātā asteroīdam tika atklāts neliels pavadonis. Pavadonim ir piešķirts pagaidu apzīmējums S/2005 (1862) 1. Tā diametrs ap 80 m, Apollonu apriņķo apmēram 3,5 km attālumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apollona orbīta
Olonkinbīene

**Olonkinbīene** () ir vienīgā apdzīvotā vieta Norvēģijai piederošajā Jana Majena salā. Izvietojusies salas zemākajā, vidusdaļā tās dienvidu piekrastē  no salas lidlauka. Dibināta 1961. gadā kā LORAN-C radionavigācijas sistēmas stacijas personāla mājvieta, vēlāk tur apmetās arī meteostacijas un lidlauka apkalpojošais personāls. Salā nav pastāvīgo iedzīvotāju, personāls šeit ierodas uz sešu mēnešu maiņām. Nosaukta par godu ilggadējam norvēģu meteostacijas darbiniekam (1928–1936), polārpētniekam un radiooperatoram Genādijam Olonkinam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Olonkinbyen – Olonkin City
* Meteorologisk institutt. Jan Mayen
Mongolijas pilsētu uzskaitījums

[200px|thumbnail|[Mongolijas novietojums]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas **[[Mongolija]]s pilsētas**.

## Uzskaitījums

## Karte

## Galerija

## Atsauces
2015. gada Latvijas kausa izcīņa orientēšanās sportā

**2015. gada Latvijas kausa izcīņa orientēšanās sportā** bija Latvijas Orientēšanās federācijas organizēts orientēšanās sacensību seriāls, kas 2015. gadā sastāvēja no 18 posmiem un notika no aprīļa līdz oktobrim. Sacensību kopvērtējumā tika noskaidroti Latvijas kausa ieguvēji 34 vecuma un meistarības grupās, tostarp arī vīriešu un sieviešu elites grupās, kurās par uzvarētājiem kļuva Andris Jubelis un Kristīne Bertuka. Atsevišķi tika organizēts arī Sprinta kauss un Stafešu kauss.

## Latvijas kausa posmu uzvarētāji elites grupās

Piezīme: Latvijas kausa izcīņā piedalās tikai LOF datu bāzē reģistrētie sportisti, tādēļ tajās sacensībās, kur uzvarējuši ārvalstu sportisti, nosaukts arī labākais Latvijas pārstāvis.

## Skatīt arī
* Latvijas čempionāts orientēšanās sportā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Kauss 2015 LOF.lv
Senmalo

**Senmalo** (, , ) ir ostas pilsēta Francijas ziemeļrietumos, Bretaņā, Ilas un Vilēnas departamentā. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 44,6 tūkstoši iedzīvotāju. Vasaras sezonā cilvēku skaits pilsētā sasniedz ap 200 tūkstošiem, jo tur ierodas tūristi.

Senās Romas laikā pilsēta bija zināma ar latīņu nosaukumu *Maclovium*. Jaunajos laikos tā slavu ieguva kā franču pirātu osta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sīms Kallass

**Sīms Kallass** (; dzimis  Tallinā) ir Igaunijas politiķis, kurš no 2010. līdz 2014. gadam bija Eiropas Savienības komisārs ar atbildību par transportu. Pirms tam, no 2004. līdz 2009. gadam viņš bija Eiropas Savienības komisārs ar atbildību par administratīvajām lietām, auditu un cīņu ar krāpniecību. Abās Barozu komisijās viņš bija arī viceprezidents.

Iepriekš Kallass ir bijis arī Igaunijas premjerministrs, finanšu ministrs, ārlietu ministrs, PSRS Augstākās Padomes un Rīgikogu deputāts. Viņš aktīvi iesaistījies Igaunijas valsts atjaunošanā. Kallass pārstāv liberālo brīvā tirgus Igaunijas Reformu partiju, iepriekš bijis tās līderis. Kallass bijis arī *[[Liberal International]]* viceprezidents.

## Personīgā dzīve
Kallas pārzin igauņu, angļu, krievu, somu, vācu un franču valodu. Precējies ar Kristi Kallasu; ģimenē dēls un meita Kaja, Igaunijas premjerministre (2021—), bijusī Rīgikogu un Eiropas Parlamenta deputāte.

Kallasa priekštečiem ir igauņu, latviešu un baltvācu izcelsme.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sīms Kallass, oficiālā mediju galerija
* Igaunijas Reformu partija
Ēlandes tilts

**Ēlandes tilts** () ir sešus kilometrus garš satiksmes tilts, kas savieno Zviedrijas sauszemes daļu (Kalmaru) ar Ferjestādeni, kas atrodas uz valsts otrās lielākās salas — Ēlandes. Tilts ir novietots uz 156 pīlāriem un tam ir pacēlums, kas domāts kuģu satiksmes nodrošināšanai pa Kalmaras šaurumu. Ēlandes tilts ir viens no garākajiem Eiropas tiltiem.
Horezmas SPR

**Horezmas SPR** (; ), **Horezmas Sociālistiskā Padomju Republika**, bija īslaicīgi no 1923. līdz 1925. gadam pastāvoša padomju sociālistiskā republika, ko izveidoja Horezmas Tautas Padomju Republikas teritorijā pēc tās pievienošanas PSRS un likvidēja pēc sadalīšanas starp Turkmēnijas PSR (81%), Kazahijas APSR (10%) un Uzbekijas PSR (9%).

## Vēsture
[thumb|200px|left|[Hivas haniste (*Khiva*) 1903. gada kartē.]]
Pēc zaudētā Krimas kara (1853—1856) Krievijas Impērija sāka ekspansiju Vidusāzijā. 1865. gadā krievu karaspēks ieņēma Taškentu, ko 1867. gadā pasludināja par jaundibinātās Turkestānas ģenerālgubernatūras centru, bet 1868. gadā bijušo Timura galvaspilsētu Samarkandu.  Hivas haniste kļuva par Krievijas Impērijas protektorātu 1873. gadā.

### Izveide
Pēc tam, kad Krievijas pilsoņu kara laikā Sarkanā armija iekaroja Turkestānu, Hivas hanistes teritorijā tika izveidota Horezmas Tautas Padomju Republika.

1923. gada 30. oktobrī Horezmas TPR tika pārdēvēta par Horezmas PSR un pievienota PSRS.

### Likvidācija
1925. gada 15. februārī Horezmas PSR likvidēja un tās teritoriju sadalīja starp nesen nodibināto Uzbekijas PSR, Turkmēnijas PSR un KPFSR Karakalpaku autonomo apgabalu.