open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalinga

**Kalinga** (, ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts ziemeļdaļā, Kordiljeras administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 7 municipalitātēs un sīkāk 153 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir Tabuka. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs, lielākoties kalniešu igorotu tautas kalingi (64 %), kankanaji (3 %), bontoki (2 %), kā arī ieceļojušie iloki (24 %).

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Lusonas salas ziemeļdaļā Centrālās Kordiljeras kalnienes austrumdaļā. Ziemeļos robežojas ar Apajao, ziemeļaustrumos — ar Kagajanu, austrumos — ar Isabelu, dienvidos — ar Kalnu provinci, bet rietumos — ar Abru. Reljefs kalnains, augstākā virsotne ir Alčans (2617 m vjl). Valda subtropu kalnu klimats.

## Vēsture
Kalinga dibināta 1907. gadā kā subprovince Lepanto-Bontokas provincē, nodalot teritorijas no Kagajanas un Isabelas provincēm. 1908. gadā iekļauta Kalnu provincē kā patstāvīga subprovince. 1966. gadā, sadalot Kalnu provinci, izveidota Kalingas-Apajao province, kas sadalīta 1995. divās patstāvīgās provincēs.

## Ārējās saites
Guanči

**Guanči** () jeb **Kanāriju salu aborigēni** ir mūsdienās izzudušie Kanāriju salu pamatiedzīvotāji, kas runāja guanču valodā. Šaurākā nozīmē guanči ir tikai Tenerifes pamatiedzīvotāji (nosaukuma izcelsme *Guan* — cilvēks un *Achinet* — Tenerife). Pārējo Kanāriju salu iedzīvotājiem ir savi vēsturiskie nosaukumi, un to kultūras tradīcijas ievērojami atšķīrās.

Līdz 15. gadsimtam starp Kanāriju salām nebija ciešu attiecību; katra sala dzīvoja atsevišķi, un to iedzīvotāji runāja radniecīgās, lai arī ne identiskās valodās, kuras, visticamāk, bija tuvas netālajā Āfrikā sastopamajām berberu valodām. Guanči minēti feniķiešu, grieķu un romiešu rakstiskajos avotos. Salu pirmiedzīvotāji cieta no nemitīgiem arābu iebrukumiem.

Laikā, kad spāņi (kastīlieši) iekaroja Kanāriju salas (1402—1496), guanči pretojās iekarotājiem. Turpmākajos gados lielākā daļa guanču tika iznīcināti vai pārdoti verdzībā. Atlikušie guanči sajaucās ar spāņiem, pievēršoties kristietībai un zaudējot savu dzimto valodu.

## Atsauces
Dīķu iela (Ilūkste)

**Dīķu iela** ir vietējas nozīmes iela Ilūkstē. Tā sākas pļavā netālu no Ilūkstes upes un beidzas neapbūvētā apvidū, kur turpinās kā grantēts ceļš bez nosaukuma līdz 4. maija gatvei. Kopējais ielas garums — 670 metri, visā garumā klāta ar grants segumu un autotransporta satiksmei atvēlēta viena braukšanas josla. Ielā galvenokārt pēc individuāliem projektiem būvētas savrupmājas.

## Ielu savienojumi
Dīķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ozolu iela (neregulējams T veida krustojums nepāra numuru pusē)
* Avotu iela (neregulējams T veida krustojums nepāra numuru pusē)
* ceļš bez nosaukuma (ielas turpinājums)

## Skatīt arī
* Ilūkste
* Ilūkstes ielu uzskaitījums

## Atsauces
4. maija gatve

**4. maija gatve** ir vietējas nozīmes iela Ilūkstē. Tā sākas krustojumā ar Priežu ielu un beidzas strupceļā netālu no Ilūkstes upes krasta. Kopējais ielas garums — 783 metri, visā garumā klāta ar asfalta segumu un autotransporta satiksmei atvēlētas pa vienai braukšanas joslai katrā virzienā.

Iela nosaukta par godu Latvijas Republikas Neatkarības atjaunošanas dienai.

## Ielu savienojumi
4. maija gatve ir savienota ar šādām ielām:
* Priežu iela (neregulējams T veida krustojums)
* ceļš bez nosaukuma (neregulējams krustojums)

## Skatīt arī
* Ilūkste
* Ilūkstes ielu uzskaitījums

## Atsauces
Alberts Šamihins

**Alberts Šamihins** (1939—) ir bijušais Latvijas PSR arodbiedrību darbinieks.

Pēc Rīgas Politehniskā institūta absolvēšanas darbojās arodbiedrībās, bija Automobiļu un lauksaimniecības mašīnbūves strādnieku arodbiedrības Centrālās komitejas atbildīgais organizators.

1989. gadā viņu ievēlēja PSRS Tautas deputātu kongresā no PSRS arodbiedrībām.

## Atsauces
Ipsviča

**Ipsviča** (, ) ir pilsēta un nemetropoles distrikts ar boro statusu Anglijā, Safolkas grāfistes administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienvidaustrumos Orvelas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Londonas. Pilsēta robežojas austrumos ar Austrumsafolku, dienvidrietumos — ar Beiberu, bet ziemeļrietumos — ar Vidussafolku. 

## Vēsture
Ipsviča tiek uzskatīta par vienu no senākajām Anglijas pilsētām. Romas Impērijas laikos pie mūsdienu Fīlikstovas bija romiešu nocietinājums, bet Ipsvičas apvidū atradās romiešu fermeru villas, kas iespējams, bijis apvidus administratīvais komplekss. 

Mūsdienu pilsēta izveidojusies anglosakšu laikos 7.—8. gadsimtā kā ostas pilsētiņa, kas vēstures avotos minēta kā *Gipeswic*. 869. gadā pilsēta nonāca vikingu valdījumā, kas to nocietināja. 10. gadsimtā pilsētā atradās karaļa Edgara naudas kaltuve. Pirmo hartiju pilsētai piešķīra karalis Džons 1200. gadā. Viduslaikos Žēlastības Dievmātes Marijas svētnīca bija slavens svētceļojumu galamērķis un piesaistīja daudzus svētceļniekus, tostarp Henriju VIII un Aragonas Katrīnu. 14.—17. gadsimtā pilsētā atradās Hanzas savienības pārstāvniecība un osta intensīvi tika izmantota tirdzniecībai ar Baltijas jūras reģionu. 

Pilsētā ir daudzas vēsturiskas ēkas un šauras, senas ieliņas. Pilsētas centrā ir dažādu stilu un laiku
arhitektūras objekti, gan gotikas, gan baroka stilā celtas ēkas. Vēsturiski Ipsviča ir bijis nozīmīgs tirdzniecības punkts. Arī mūsdienās tajā ir daudz un dažādi veikali, restorāni un kafejnīcas. Pilsētā regulāri notiek mākslas un kultūras festivāli, teātra izrādes un koncerti. Ipsvičas muzejā interesenti var iepazīties ar pilsētas vēsturi un mākslas darbiem.

## Sports
Ipsviča ir mājvieta vienam no Anglijas futbola klubiem *[[Ipswich Town FC]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Labākais piedāvājums

**"Labākais piedāvājums"** () ir 2013. gada Itālijas psiholoģiskā trillera filma angļu valodā, kuras režisors un scenārija autors ir Džuzepe Tornatore. Filmā galvenās lomas atveido Džefrijs Rašs, Džims Stērdžiss, Silvija Huksa un Donalds Saterlends. Filmas mūzikas autors ir Ennio Morrikone.

Filma stāsta par mākslas ekspertu un izsoļu vadītāju, kurš sāk strādāt pie noslēpumainas sievietes.

Filmas "Labākais piedāvājums" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filma saņēma dalītus kritiķu vērtējumus, bet tika nominēta 13 Itālijas *[[David di Donatello]]* balvām, tai skaitā saņēma balvu kategorijā "Labākā filma". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 56% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džuzepe Tornatore

**Džuzepe Tornatore** (; dzimis ) ir itāļu kinorežisors un scenārists.

Tornatores pazīstamākā filma ir drāma "Jaunais kinoteātris "Paradiso"" (*Nuovo Cinema Paradiso*, 1988), kas saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā". Režisējis arī filmas *[[Stanno tutti bene]]* (1990), "Leģenda par pianistu" (*The Legend of 1900*, 1998), "Malēna" (*Malèna*, 2000), "Nezināmā" (*La sconosciuta*, 2006), "Bārija" (*Baarìa*, 2009) un "Labākais piedāvājums" (2013) un "Mīlestības vēstules" (*La corrispondenza*, 2016).

Vairākkārt sadarbojies ar komponistu Ennio Morrikoni, kurš sarakstījis mūziku 13 viņa filmām. 2021. gadā Tornatore režisēja arī dokumentālo filmu *[[Ennio]]*, kas stāsta par Morrikones dzīvi.

## Ārējās saites
Mets Bomers

**Metjū Steitons Bomers** (; dzimis ) ir amerikāņu kino un televīzijas aktieris. Savas karjeras laikā saņēmis Zelta globusa balvu, Kritiķu izvēles televīzijas balvu, kā arī ''Emmy'' balvas nomināciju.

2000. gadā debitējis televīzijā ar lomu ziepju operā *[[All My Children]]*. 2005. gadā ar lomu filmā "Lidojuma plāns" debitējis kino. 2007. gadā piedalījies seriālā "Aģents Čaks" (*Chuck*), bet no 2009. līdz 2014. gadam seriālā "Mahinatori" (*White Collar*). 2015. gadā saņēmis Zelta globusa balvu par lomu seriālā *[[The Normal Heart]]*.

Piedalījies arī tādās filmās kā "Slaktiņš Teksasā: Sākums" (*The Texas Chainsaw Massacre: The Beginning*, 2006), "Laikā" (2011), "Maģiskais Maiks" (2012), "Maģiskais Maiks XXL" (2015), "Foršie džeki" (2016), *[[The Boys in the Band]]* (2020) un "Maestro" (2023).

## Ārējās saites
Dž. Lī Tompsons

**Džons Lī Tompsons** (; dzimis , miris ) bija angļu kinorežisors.

Pazīstams kā balvu saņēmušu filmu *[[Woman in a Dressing Gown]]* (1957), *[[Ice Cold in Alex]]* (1958) un *[[The Guns of Navarone]]* (1961) režisors. Par filmu *The Guns of Navarone* nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais režisors" un Zelta globusa balvai kategorijā "Labākais režisors". Filma saņēma arī Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā drāmas filma".

Bijis arī tādu filmu kā "Baiļu rags" (1962), *[[What a Way to Go!]]* (1964), *[[Eye of the Devil]]* (1966), *[[Conquest of the Planet of the Apes]]* (1972), *[[Battle for the Planet of the Apes]]* (1973), *[[The White Buffalo]]* (1977), *[[Happy Birthday to Me]]* (1981), *[[10 to Midnight]]* (1983) un *[[Death Wish 4: The Crackdown]]* (1987) režisors.

## Ārējās saites
Luna

**Luna** var būt:
* Luna — literatūras žurnāls Latvijā;
* Luna — municipalitāte Filipīnās;
* *[[Luna-1]]*, *[[Luna-16]]*, *[[Luna-17]]*, *[[Luna-21]]*, *[[Luna-25]]* — programmas *Luna* kosmiskie aparāti.
Apajao

**Apajao** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts ziemeļdaļā, Kordiljeras administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 7 municipalitātēs un sīkāk 133 barangajās. Provinces oficiālā galvaspilsēta ir Kabugao, bet administratīvās iestādes atrodas Lunā. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs — lielākā daļa ir ieceļojušie iloki (51 %), kā arī aborigēnās kalniešu igorotu tautas isnagi (30 %), malauegi (4 %), isnegi (3 %), kalingi (3 %).

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Lusonas salas ziemeļdaļā Centrālās Kordiljeras kalnienes ziemeļos. Ziemeļos un austrumos robežojas ar Kagajanu, dienvidos — ar Kalingu, dienvidrietumos — ar Abru, bet rietumos — ar Ziemeļilokosu. Reljefs kalnains, augstākā virsotne ir Lungods (1921 m vjl). Valda subtropu kalnu klimats.

## Vēsture
Līdz 19. gadsimta beigām spāņu koloniālā administrācija isnegu apdzīvotās teritorijas faktiski nekontrolēja. 17. gadsimtā bija vairāki neveiksmīgi mēģinājumi šajā apvidū nodibināt kristiešu misijas. Tikai 1891. gadā tika izveidotas Apajao un Kabugao militāri politiskās komandansijas Kagajanas provinces sastāvā. Apajao subprovince dibināta 1907. gadā Kagajanas provincē. 1908. gadā Apajao iekļauta Kalnu provincē kā patstāvīga subprovince. 1966. gadā, sadalot Kalnu provinci, izveidota Kalingas-Apajao province, kas sadalīta 1995. divās patstāvīgās provincēs. Provinces centrs sākotnēji bija Tauitā (tagadējā Pudtolas municipalitātes Matagisi barangaja). 1915. gadā par subprovinces galvaspilsētu oficiāli tika pasludināta Kabugao, bet administratīvās iestādes palika Tauitā. 1936. gadā administratīvās iestādes tika pārceltas uz Lunu.

## Ārējās saites
Kabugao

**Kabugao** (, , ) ir municipalitāte Filipīnās, Kordiljeras administratīvajā reģionā, Apajao provinces oficiālā galvaspilsēta. Atrodas provinces vidusdaļā Abulogas upes krastā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir isnagi.

## Vēsture
Kabugao bija viena no komandansijām, ko Kagajanas provinces sastāvā 1891. gadā nodibināja isnagu apdzīvotajās teritorijās. Pēc Apajao subprovinces nodibināšanas 1907. gadā par tās centru kļuva Tauita. 1915. gadā par galvaspilsētu oficiāli pasludināja Kabugao, bet administratīvās iestādes palika Tauitā. 1936. gadā administratīvo centru pārcēla uz Lunu provinces ziemeļos, kur uzbūvēts jauns administratīvais komplekss. Kabugao ir uzcelts provinces kapitolijs, kas netiek izmantots.

## Atsauces

## Ārējās saites
Agroķīmija

**Agroķīmija** ir zinātne par ķīmijas izmantošanu lauksaimniecībā ar praktisko mērķi palielināt ražas un uzlabot to kvalitāti.

Pirmos pētījumus agroķīmijā 16. gadsimtā Francijā veica B. Palisī. Pirmo grāmatu par agroķīmijas pamatiem publicēja zviedru ķīmiķis J. Valēriuss 1761. gadā.

Kā zinātne tā izveidojusies 18. un 19. gadsimtu mijā. Latvijā pirmie vietējie agroķīmiskie pētījumi tika veikti 19. gadsimta beigās Rīgas Politehnikumā un bija veltīti augsnes mēslošanai, tos veica V. Knīrīms un G. Tomss.

Pirmās lekcijas Latvijā par agroķīmiju sāka lasīt P. Kulitāns Latvijas Universitātē 1920. gadā, 1922. gadā LU izveidoja Lauksaimniecības ķīmijas katedru. Ap šo laiku sākās teorētiski agroķīmijas pētījumi LU un Zemkopības ministrijā. Pētīja vietējo augšņu reakcijas un vajadzību pēc kaļķošanas, apkopoja datus par minerālmēslu lietderību, izstrādāja metodes, kā noteikt augiem pieejamo barības vielu daudzumu augsnē, kūtsmēslu un vircas sastāvu un uzglabāšanu.

Padomju laikā turpinājās kaļķošanas un citas mēslošanas lietderības izpēte, pētīja kūdras mēslojuma efektivitāti, mikroelementu iedarbību, izstrādāja paņēmienus sēklu kodināšanai. 1964. gadā pabeidza Latvijas augšņu reakciju kartēšanu, turpmāk kartes vairākkārt atjaunoja. Kartēs tika parādīts fosfora un kālija, retāk arī magnija, slāpekļa u.c. mikroelementu daudzums un augsnes skābuma (pH) reakcija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Nemateriālais kultūras mantojums

**Latvijas Nemateriālais kultūras mantojums** (NKM) ir paražas, spēles un mutvārdu izpausmes, zināšanas un prasmes, kā arī ar tiem saistītie priekšmeti un kultūrtelpa, ko tās iedzīvotāji vai to daļa atzīst par sava kultūras mantojuma daļu. Šo kultūras mantojumu, kas tiek nodots no paaudzes paaudzē, iedzīvotāji nemitīgi rada no jauna mijiedarbībā ar dabu un savu vēsturi, un tas veido identitātes un pēctecības izjūtu.

## Vēsture
Ideja par NKM guva likumīgu pamatu 2016. gada 1. decembrī, kad Latvijā stājās spēkā Nemateriālā kultūras mantojuma likums. Kopš 2017. gada tiek veidots Latvijas Nemateriālā kultūras mantojuma saraksts.

Saskaņā ar likumu tika izveidota konsultatīva Nemateriālā kultūras mantojuma padome, bet īstenot valsts politiku NKM lietās tika uzdots Latvijas Nacionālajam kultūras centram.

Latvijas NKM sarakstā iekļautas arī divas vērtības, kas ir iekļautas UNESCO starptautiskajos sarakstos — Baltijas Dziesmu un Deju svētku tradīcija un simbolisms, un suitu kultūrtelpa.

## Iekļautā mantojuma saraksts

### UNESCO

* Baltijas Dziesmu un Deju svētki
* Suitu kultūrtelpa

### 2017

* Ziemeļlatgales psalmu dziedāšana
* Ziemeļlatgales dziedāšana pusbalsī
* Latgales rāmja bundziņu spēle
* Vidzemes ieviņu tipa ermoņiku spēle un gatavošana
* Siguldas spieķis
* Vaboles un Līksnas pagastu mirušo ofīcijas lūgšanas izpilde

### 2018

* Pēterburgas ermoņiku spēle
* Caurspēlējamās cītaras spēle
* Gaujas plostnieki
* Knipelēšanas prasme
* Ziemeļvidzemes dubultauduma šatiera segu aušana
* Lībiešu kultūrtelpa
* Upītes kultūrtelpa
* Rucavas kultūrtelpa

### 2019

* Andrupenes un Šķaunes pagastu maija dievkalpojumi pie ceļmalu krustiem
* Carnikavas nēģu ķeršana un apstrāde
* Pededzes pagasta pareizticīgo iedzīvotāju kāzu rituāls

### 2020

* Ziemeļlatgales maija dziedājumi pie ciemu krustiem
* Mazsalacas rakstainu dubultcimdu darināšana
* Līvānu stikla pūšana
* Dūru cītaras būvēšana un spēle
* Aušanas prasme Pētera Viļumsona pusautomātiskajās vienpaminas stellēs

### 2021

* Latviešu etnogrāfisko cimdu adīšana
* Stirnienes tradicionālie psalmu un bēru dziedājumi
* Kāršu spēle zolīte
* Jelgavas puzuru darināšana
* Zemgales rakstaino brunču aušana stellēs ar velkamo ierīci
* Rīgas danču tradīcija

### 2022

* Siguldas novada jostiņsegu aušana rakstainā audu ripsa tehnikā
* Latvijas vecticībnieku Pomoras baznīcas zīmju jeb kāšu dziedāšana
* Nīcas kultūrtelpa
* Vidzemes lībiskā kultūrtelpa

### 2023

* Bārtas kultūrtelpa
* Sēņu vākšana un izmantošana
* Ziemeļlatgales celu jostiņu aušanas tradīcija
* Piebalgas kultūrtelpa

## Atsauces

## Ārējās saites

* nematerialakultura.lv
FK Transinvest

**Futbola klubs "Transinvest"** () ir profesionāls Lietuvas futbola klubs no Galines. Tas ir dibināts 2022. gadā, pašlaik spēlē Lietuvas čempionāta augstākajā līgā (TOPLYGA).

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** Čempioni (0):
** Vicečempioni (0):
* **Lietuvas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2023
** Finālisti (0):
* **Lietuvas superkauss**
** Kausa ieguvēji (0):
** Finālisti (0):

## Sezonas

## Krāsas

## Sastāvs
: *Atjaunots .* 

 
|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 

  
 
|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 
 ()
|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne  
* Globalsportsarchive
Artūrs Šēnhofs

**Artūrs Šēnhofs** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. Pēc spēlētāja karjeras beigām — spēlētāju aģents un basketbola funkcionārs. Šobrīd A. Šēnhofs ir Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) kluba Rīgas Zeļļi ģenerālmenedžeris.

Kā spēlētājs pārstāvējis LBL klubus ASK/Juniors un Rīgas ASK. Pēc spēlētāja karjeras beigām turpinājis darboties basketbolā kā spēlētāju aģents un sporta organizators. Darbojies tēva Gunta Šēnhofa izveidotajā Eiropas Jaunatnes basketbola līgā (EYBL). Bijis VEF skolas direktors un basketbola kluba VEF Rīga menedžeris un sporta direktors. Bijis basketbola komentētājs, viens no basketbola raidījuma "Ūdenszeļļi" dalībniekiem.

Ieguvis jurista izglītību Latvijas Universitātē.

2023. gadā A. Šēnhofs bija viens no Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas kluba Rīgas Zeļļi dibinātājiem un kļuva par tā ģenerālmenedžeri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lāčplēša iela (Ilūkste)

**Lāčplēša iela** ir vietējas nozīmes iela Ilūkstē. Tā sākas starp zemesgabaliem Jēkabpils ielā 17A un 21A pilsētas rietumu daļā, pilsētas robežas tuvumā, un beidzas savienojumā ar Grāvju ielu. Kopējais ielas garums — 297 metri, visā garumā klāta ar asfalta segumu un autotransporta satiksmei atvēlētas pa vienai braukšanas joslai katrā virzienā (uz brauktuves nav ieklāts ceļa horizontālais apzīmējums). Ielā pēc individuāliem projektiem būvētas savrupmājas, tostarp vairāki neapbūvēti zemesgabali.

## Vēsture

## Ielas raksturojums
Lāčplēša iela sākas kā piebraucamais ceļš pie zemesgabaliem Jēkabpils ielā 17A un 21A, virzās kā divu joslu asfaltēts ceļš ziemeļu virzienā. Pēc aptuveni 70 metriem - mazliet zig-zag veidā šķērso Jēkabpils ielu, turpmākajā posmā pāra numuru pusē ierīkots ielu apgaismojums. Lāčplēša iela beidzas, pēc aptuveni 225 metriem no iepriekšējā savienojuma, T veida krustojumā ar Grāvju ielu iepretīm transformatora stacijai. Visā ielas garumā nav izbūvētas gājēju ietves.

Kopējais ielā reģistrēto adrešu skaits — 16 (Lāčplēša iela 2, 3, 3A, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15 un 16), no tām zemesgabali Lāčplēša ielā 3, 3A, 5, 7 un 15 neapbūvēti.

### Ielu savienojumi
Lāčplēša iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jēkabpils iela (neregulējams krustojums)
* Grāvju iela (neregulējams T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ilūkste
* Ilūkstes ielu uzskaitījums

## Atsauces
Kārlis Karlsons

**Kārlis Karlsons** var būt:

* Kārlis Karlsons (1886—1919), latviešu revolucionārs;
* Kārlis Karlsons, dzimis Eduards Ogrietis (1888—1938), latviešu čekists;
* Kārlis Karlsons (1907—1962), inženieris un ķīmiķis, Latvijas finanšu ministrs (1940).
Tonis (nozīmju atdalīšana)

**Tonis** var būt:

* tonis ― mūzikas intervāls; noteikta augstuma skaņa, ko rada periodiskas svārstības;
* tonis — krāsas nianse;
* tonis — balss, runas nokrāsa.
Abra (province)

**Abra** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts ziemeļdaļā, Kordiljeras administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 27 municipalitātēs un sīkāk 303 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Bangeda. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs — lielākā daļa ir ieceļojušie iloki (72 %), kā arī aborigēnās kalniešu igorotu tautas itnegi (22 %) un ibanagi (4 %).

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Lusonas salas ziemeļdaļā Centrālās Kordiljeras kalnienes ziemeļrietumos, aizņem Abras upes un tās lielākās pietekas Anajanas baseinu. Ziemeļos robežojas ar Ziemeļilokosu un Apajao, austrumos — ar Kalingu, dienvidos un rietumos — ar Dienvidilokosu. Reljefs kalnains, augstākā virsotne ir Bangbanglangs (2467 m vjl). Valda subtropu kalnu klimats.

## Vēsture
Spāņu koloniālie spēki kopā ar ilokiem iekaroja itnegu apdzīvoto Bangedu Abras upes vidustecē 1598. gadā un tajā pašā gadā izveidoja kristiešu misijas. Sākotnēji apvidus tika dēvēts *El Abra de Vigan* — ‘Uz Viganu atvērtā ieleja’ un iekļauts Ilokosas provincē. 1818. gadā, sadalot Ilokosas provinci, Abras teritorija nonāca Dienvidilokosā. 1846. gadā Abra tika izdalīta patstāvīgā provincē ar centru Bukajā. 1863. gadā provinces galvaspilsētu pārcēla uz Abras vecāko pilsētu Bangedu. 1905. gadā finansiālu apsvērumu dēļ Abru pievienoja Dienvidilokosai kā subprovinci, bet jau 1917. gadā atjaunoja kā patstāvīgu provinci. Lai arī lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir iloki, 1987. gadā Abru iekļāva jaundibinātajā Kordiljeras administratīvajā reģionā.

## Ārējās saites
Kārlis Karlsons (1888—1938)

**Kārlis Karlsons** (1888—1938), īstais vārds — **Eduards Ogrietis**, bija latviešu izcelsmes čekists.

## Dzīvesgājums
Piedzima Rīgā 1888. gadā kalēja ģimenē. 1903. gadā pabeidza 4 klašu pamatskolu. Strādāja par burtliča mācekli tipogrāfijā (1903—1906).

Krievijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (KSDSP) biedrs kopš 1905. gada. Piedalījās KSDSP pulciņos un Latviešu sociāldemokrātiskās strādnieku partijas pulciņā "Ausma", darbojās KSDSP Rīgas organizācijā. Strādāja tipogrāfijā Pēterburgā un nelegālā KSDSP Pēterburgas organizācijas tipogrāfijā (1906—1907). 1907. gadā arestēts, pēc tam atkal strādāja tipogrāfijā. 1908. gadā izbrauca no Krievijas, strādāja tipogrāfijās Vācijā un Beļģijā, darbojās Latvijas Sociāldemokrātijas ārzemju grupā, strādāja avīzes "Cīņa" tipogrāfijā (1908—1917). No 1917. gada jūnija vadīja tipogrāfiju Petrogradā, no novembra bija VCIK avīzes "*Izvestija*" tipogrāfijas vadības kolēģijas loceklis.

Kopš 1918. gada — padomju valsts iekšlietu dienestos:

* Viskrievijas Ārkārtas komisijas (VĀK) Slepenās nodaļas pārziņa palīgs (1918. gada aprīlis — augusts)
* VĀK pilvarotais pārstāvis Pievolgā (Ņižņijnovgorodā, 1918. gada augusts — novembris)
* Kazaņas guberņas ĀK priekšsēdētājs (1918. gada novembris — 1919. gada jūnijs)
* VĀK Slepenās nodaļas kolēģijas loceklis (no 1919. gada jūnija)
* Maskavas ĀK kolēģijas loceklis (līdz 1919. gada decembrim)
* 1919. gadā piedalījās sacelšanās apspiešanā Jurjevpoļskā
* Visukrainas Revolucionārā tribunāla ĀK pārvaldes priekšnieka vietnieks (1920. gada janvāris — marts)
* Ukrainas Ārkārtas komisiju centrālās pārvaldes Azovas piekrastes pilnvarotais pārstāvis (1920. gada janvāris — oktobris)
* Doneckas guberņas ĀK priekšsēdētājs (1920. gada novembris — 1922. gada februāris)
* Ukrainas PSR Valsts Politiskās pārvaldes (UPSR VPP) Doneckas guberņas nodaļas priekšnieks (1922. gada februāris — 1924. gada aprīlis)
* UPSR VPP priekšsēdētāja vietnieks (1924. gada jūnijs — 1934. gada maijs)
* UPSR VPP Slepeni operatīvās pārvaldes priekšnieks (1925. gada jūnijs — 1929. gada decembris)
* UPSR VPP Harkivas apgabala nodaļas priekšnieks (1934. gada jūnijs — jūlijs)
* Harkivas apgabala Iekšlietu pārvaldes priekšnieks (1934. gada jūlijs — 1936. gada oktobris)
* UPSR iekšlietu Tautas komisāra vietnieks (1936. gada oktobris — 1937. gada jūlijs)
* Tomskas—Asinas labošanas darbu nometnes (mūsdienu Tomskas apgabalā) priekšnieks (1937. gada augusts — 1938. gada janvāris).

1938. gada 11. janvārī atvaļināts no dienesta Iekšlietu Tautas komisariātā. 22. janvārī arestēts. 22. aprīlī viņam piespriests nāvessods, kurš izpildīts tajā pat dienā.

## Atsauces
Luna (Filipīnas)

**Luna** (, , ) ir municipalitāte Filipīnās, Kordiljeras administratīvajā reģionā, Apajao provinces administratīvais centrs. Atrodas provinces ziemeļos pie robežas ar Kagajanas provinci. Lielākā daļa iedzīvotāju ir iloki.

## Vēsture
Dibināta 1929. gadā kā Makatelas (*Macatel*) municipalitāte, bet pārdēvēta par godu iloku varonim, ģenerālim Antonio Lunam. Pēc Apajao subprovinces nodibināšanas 1907. gadā par tās centru kļuva Tauita. 1915. gadā par galvaspilsētu oficiāli pasludināja Kabugao, bet administratīvās iestādes palika Tauitā. 1936. gadā administratīvo centru pārcēla uz Lunu, kur uzbūvēts jauns administratīvais komplekss, ieskaitot jauno provinces kapitoliju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Strelīciju dzimta

**Strelīciju dzimta** (*Strelitziaceae*) ir augu dzimta, kas pēc izskata un augšanas paradumiem ir ļoti līdzīga tuvi radniecīgajai banānu dzimtai (*Musaceae* ) un dzimtām *[[Heliconiaceae]]* dzimtai. Dzimtā ir klasificētas trīs ģintis un septiņas sugas, kuras dažās klasifikācijas sistēmās ir iekļautas banānu dzimtā.

## Klasifikācija
Dzimtā klasificētas šādas ģintis:

## Atsauces
Keitija Daglasa

**Ketrina Emīlija Daglasa** (; dzimusi  Ontārio, Kanādā) ir kanādiešu aktrise.

Vislabāk zināma pēc lomām *[[Netflix]]* seriālos *[[Ginny & Georgia]]* un *Pretty Hard Cases*.

## Filmogrāfija

### Seriāli
* 2007: *F2: Forensic Factor*
* 2009: *Flashpoint*
* 2012: *[[Less Than Kind]]*
* 2012: *[[Alphas]]*
* 2013—2014: *[[Spooksville]]*
* 2013—2015: *[[Defiance]]*
* 2014: *[[Saving Hope]]*
* 2015—2016: *[[Max & Shred]]*
* 2016: *Raising Expectations*
* 2016: *[[Eyewitness]]*
* 2017—2019: *[[Mary Kills People]]*
* 2018: *[[Creeped Out]]*
* 2018: *[[Burden of Truth]]*
* 2019: *[[Nurses]]*
* 2021—2023: *Pretty Hard Cases*
* 2021-pašlaik: *[[Ginny & Georgia]]*

### Filmas
* 2011: *Stay with Me*
* 2012: *Sunshine Sketches of a Little Town*
* 2013: *[[Compulsion]]*
* 2018: *[[Level 16]]*
* 2018: *[[Every Day]]*
* 2018: *[[Believe Me: The Abduction of Lisa McVey]]*
* 2019: *Thicker Than Water*
* 2022: *The Walk*
* 2023: *The Girl Who Escaped: The Kara Robinson Story*

## Atsauces

## Ārējās saites
Threads

***Threads*** ir mikroblogošanas platforma un tiešsaistes tīkls, kas darbojas kopš 2023. gada. Tā īpašnieks ir uzņēmums *[[Meta Platforms]]*.

Pēc darbības sākšanas *Threads* reģistrēto lietotāju skaits dažu dienu laikā sasniedza 100 miljonus, tomēr drīz pēc tam lietotāju skaits pieaudzis līdz 150 miljoniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kandahāras vilajets

**Kandahāras vilajets** (, *kandahār velâyat*) ir viens no 34 Afganistānas vilajetiem. Vilajets atrodas Afganistānas dienvidos, tā administratīvais centrs ir Kandahāra (Afganistānas otra lielākā pilsēta). 2021. gadā Kandahāras vilajetā dzīvoja 1,43 miljoni iedzīvotāju. Ziemeļos robežojas ar Zābolas un Orūzgānas vilajetiem, rietumos ar Helmandas vilajetu, bet dienvidos un austrumos ar Pakistānu.

Kandahāras vilajets vēsturiski ir bijis nozīmīgs kultūras, tirdzniecības un reliģijas centrs. Pie tam Kandahāras vilajets ir viens no svarīgākajiem teroristiskās organizācijas *[[Taliban]]* centriem. Tieši ar *Taliban* kustību Kandahāras vilajets bieži ir nonācis pasaules uzmanības lokā. Kandahāras vilajets ir bagāts ar kultūras mantojumu, tostarp seniem vēsturiskiem pieminekļiem un arhitektūru. Tomēr daži no šiem objektiem ir cietuši Afganistānas kara rezultātā.

## Ārējās saites
Agrotehnika

**Agrotehnika** ir kultivējamo augu (kultūraugu) audzēšanas metožu, plašākā nozīmē arī līdzekļu (lauksaimniecības tehnikas jeb lauktehnikas) komplekss.

Agrotehnikas uzdevums ir nodrošināt augstu un stabilu kultūraugu ražu ar minimāliem darba, materiālajiem un finanšu resursiem, t.i., pašizmaksu, uz vienu kvalitatīvas produkcijas vienību. Pie tam tai jāievēro arī augsnes auglības saglabāšana un augsnes aizsardzība pret eroziju. Katrai agrotehniskajai metodei un visai lauka vai kultūrauga agrotehnisko metožu sistēmai jābūt augsni aizsargājošai, mitrumu un trūdvielas taupošai. Īpaši tas attiecas uz intensīvajām lauksaimniecības augu audzēšanas tehnoloģijām, kuras tikušas aktīvi ieviestas kopš 20. gadsimta otrās puses.

Agrotehnika ietver augsnes apstrādi, mēslošanu, sēklu un stādu sagatavošanu, sēšanu un stādīšanu, kultūraugu un stādījumu kopšanu un ražas novākšanu, augu sekas ievērošanu. Kultivēto augu audzēšanā izmantotās lauksaimniecības metodes nosaka, no vienas puses, to bioloģiskās īpašības un, no otras puses, audzēšanas apgabala augšņu un klimatiskie apstākļi. Agrotehnika darbojas kompleksi, tādēļ kāda posma neefektivitāte padara neefektīvu visu sistēmu.

Agrotehnika Rietumeiropā sāka attīstīties 18. un 19. gadsimtu mijā.

Lai agrotehniku uzlabotu, tiek veikti zinātniski pētījumi kā globālā, tā arī vietējā līmenī, lai noskaidrotu vietējiem apstākļiem piemērotas metodes. Latvijā šādus pētījumus veic LLA (LBTU), tās filiālēs un institūtos, LU Bioloģijas institūtā un citur.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tumšā pāreja

**"Tumšā pāreja"** () ir 1947. gada ASV mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Delmers Deivss. Filmā galvenās lomas atveido Hamfrijs Bogarts, Lorēna Bekola, Brūss Benets un Agnese Morheda. Šī ir trešā no četrām filmām, kurā Bogarts tēloja kopā ar Bekolu.

Filma stāsta par vīrieti, kurš pēc tam, kad ticis ieslodzīts par savas sievas slepkavību, izbēg no cietuma un vēlas pierādīt savu nevainību.

Filmas "Tumšā pāreja" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 90% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bangeda

**Bangeda** (, , ) ir municipalitāte Filipīnās, Kordiljeras administratīvajā reģionā, Apajao provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas provinces rietumdaļā Abras upes kreisajā krastā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir iloki.

## Vēsture
Abras upes ieleju apdzīvojušie itnegi sīvi pretojās spāņu un to sabiedroto iloku iekļūšanai ielejā. Bangedas nosaukums cēlies no iloku valodas *bangan* — ‘bloķēts ceļš’ — itnegi veidoja dažādus šķēršļus uz ūdensceļiem un takām, pa kurām varēja nokļūt ielejā. Tikai 1598. gadā augustīniešu misionāriem kopā ar nelielu spāņu militāro vienību izdevās nokļūt Bangedā, kur tika nodibināta neliela misija un to aizsargājošs garnizons. 1615. gadā Bangeda tika paplašināta par misiju centru darbībai tālāk iekšzemē. 1617. gadā tika organizēta patstāvīga draudze, bet 1692. gadā Bangeda kļuva par patstāvīgu misiju teritoriju. 1861. gadā formāli tika dibināta Bangedas pašvaldība, bet 1863. gadā uz Bangedu pārcēla Abras subprovinces galvaspilsētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karaliskā Mūzikas akadēmija

:Nejaukt ar citu Londonas mūzikas augstskolu — Karalisko Mūzikas koledžu.

**Karaliskā Mūzikas akadēmija** () ir mūzikas augstskola, kas atrodas Londonā, Apvienotajā Karalistē. Tā ir visvecākā mūzikas augstākās izglītības iestāde Apvienotajā Karalistē un viena no vadošajām pasaulē. Akadēmija ietilpst Londonas Universitātes sastāvā.

## Vēsture
Akadēmiju 1822. gadā dibināja politiķis un mūziķis Džons Feins un komponists Nikolā-Šarls Boksā. 1830. gadā augstskola saņēma karalisko hartu no Džordža IV un titulu "karaliskā". Kopš 2003. gada Karaliskā akadēmija ietilpst Londonas Universitātes sastāvā.

Augstskolas pastāvēšanas laikā to absolvējuši daudzi pasaulē ievērojami mūziķi, piemēram, Arturs Salivens, Eltons Džons, Džeikobs Koljērs, Harisons Bērtvistls, Enija Lenoksa, Vanesa Meja, Saimons Retls. No latviešu mūziķiem akadēmijā mācījās vijolnieki Kristīne Balanas un Roberts Balanas, operdziedātāja Inga Kalna.

Akadēmijā ir izveidots muzejs, kura ekspozīcijā ir liels skaits vēsturisko mūzikas instrumentu, tostarp Antonio Stradivāri instrumenti, vēsturisko angļu taustiņinstrumentu kolekcija, kā arī Henrija Pērsela, Georga Frīdriha Hendeļa, Fēliksa Mendelszona, Johannesa Brāmsa, Franca Lista un Ralfa Vona-Viljamsa rokraksti.

2024. gadā akadēmija ieņem 2. vietu pasaules mūzikas augstskolu reitingos.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Simt soļu ceļojums

**"Simt soļu ceļojums"** () ir 2014. gada ASV komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Lase Halstrēms. Filmā galvenās lomas atveido Helēna Mirena, Oms Puri, Manišs Dajals un Šarlote Le Bona. Filma balstīta uz Ričarda K. Moraiša tāda paša nosaukuma 2010. gada romānu.

Filma stāsta par indiešu ģimeni, kuri nelielā Francijas pilsētā izveido indiešu restorānu tieši pretī franču restorānam ar ''Michelin'' zvaigzni.

Filmas "Simt soļu ceļojums" pirmizrāde notika . Filma guva finansiālus panākumus, nopelnot 89,5 miljonus ASV dolāru pie 22 miljonu budžeta. Par savu tēlojumu Mirenu nominēja Zelta globusa balvai kategorijā "Labākā aktrise mūziklā vai kinokomēdijā". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 68% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tantra

**Tantra** (, *tántra*) hinduismā un budismā ir garīga un rituāla tradīcija. Tantra pēc reliģijas ir ar atšķirīgām mācībām un novirzieniem. Hinduismā tās ir maģiskas un seksuālas jogas paražas, kas atdarina dievu Šivas un Šakti attiecības, savukārt budismā tantra ir apskaidrības iegūšas metodes, kuru pierakstīšana piedēvēta Budam. Tantra ir plaša un daudzveidīga, un tajā ietilpst dažādas filozofijas, rituāli, meditācijas un dzīvesveida principi. Tantras pamatprincipi ir mantra un meditācija, joga, dzimums un seksualitāte, kā arī sūtras.

## Ārējās saites
Ziemassvētki (1988. gada filma)

**"Ziemassvētki"** () ir 1988. gada ASV Ziemassvētku fantāzijas kinokomēdija, kuras režisors ir Ričards Doners. Filmā galvenās lomas atveido Bills Marijs, Kārena Allena, Džons Forsaits, Džons Glovers, Bobkats Goldvaits, Kerola Keina, Roberts Mičums, Maikls Dž. Pollards un Elfrija Vudvarda. Filma balstīta uz Čārlza Dikensa 1843. gada noveli "Ziemassvētku dziesma".

Filma stāsta par cinisko un savtīgo televīzijas kanāla direktoru Frenku Krosu (Marijs), kuru Ziemassvētku vakarā apmeklē trīs spoki, lai parādītu, ka nauda nav galvenais.

Filmas "Ziemassvētki" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Paramount Pictures]]*. Filma bija finansiāli veiksmīga, nopelnot vairāk nekā 100 miljonus ASV dolāru. Filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus un to nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais grims un matu sakārtojums". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 71% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plieņu atsegums

**Plieņu atsegums** ir Latvijas dabas piemineklis, kas atrodas Saldus novada Pampāļu pagasta  Ventas labajā krastā dabas lieguma Ventas un Šķerveļa ieleja teritorijā. Tas ir cementēta smilšakmens un mālaini aleirītisko nogulumu atsegums, kā arī Apakškarbona, Turneja stāva Lētīžas svītas stratotips.

Vēl ap 1990. gadu atsegums bija apmēram 400 metrus garš un līdz 6,5 metrus augsts. 2014. gada apsekojumā atrasti tikai divi nelieli (0,4 un 0,8 metrus augsti) atsegumi.

## Ārējās saites
*Plieņu atsegums DAP lapā
Lase Halstrēms

**Larss Svens "Lase" Halstrēms** (; dzimis ) ir zviedru kinorežisors un scenārists.

## Karjera
Kļuvis pazīstams kā režisors gandrīz visiem popgrupas ABBA mūzikas video, bet vēlāk kļuvis par kinorežisoru. Par filmu *[[Mitt liv som hund]]* (1985) nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais režisors" un "Labākais adaptētais scenārijs". ASV kļuvis pazīstams, režisējot filmu "Kas nomoka Gilbertu Greipu" (1993) ar Džoniju Depu un Leonardo Di Kaprio galvenajās lomās.

Otro reizi nominēts "Labākā režisora" balvai par filmu "Sidra nama likumi" (1999). Filmu kopumā nominēja Kinoakadēmijas balvai sešās kategorijās. Lielu kritiķu atzinību un finansiālus panākumus guva filma "Šokolāde" (2000). Vairākām balvām nominētas viņa filmas "Jūras vēstis" (*The Shipping News*, 2001) un "Tas notika Jemenā" (*Salmon Fishing in the Yemen*, 2011).

Viņa 2012. gada trilleris *[[Hypnotisören]]* bija Zviedrijas kandidatūra Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā".

Lielus finansiālus panākumus guva Halstrēma ģimenes filma "Suņa dzīves jēga" (*A Dog's Purpose*, 2017).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Strelīcijas

**Strelīcijas** (*Strelitzia*) ir strelīciju dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir Āfrikas dienvidos. Ģintī it klasificētas piecas sugas, tās tautā tiek dēvētas par paradīzes putniem, jo to ziedi ir līdzīgi paradīzes putniem. Dienvidāfrikā strelīcijas ir pazīstamas kā dzērvju ziedi.

Divas no sugām — Nikola strelīcija (*Strelitzia* *nicolai*) un karaliskā strelīcija (*Strelitzia* *reginae*) — bieži tiek audzētas kā telpaugi.

Ģints ir nosaukta par godu Mēklenburgas-Štrēlicas Šarlotei.

## Klasifikācija
Ģintī ir klasificētas sugas:

* Astainā strelīcija (*Strelitzia caudata*) R.A.Dyer
* Baltā strelīcija (*Strelitzia alba*) (L.f.) Skeels
* Karaliskā strelīcija (*Strelitzia reginae*) Banks
* Nikola strelīcija (*Strelitzia nicolai*) Regel & Körn.
* *Strelitzia juncea* Andrews

## Atsauces
Arafāta kalns

**Arafāta kalns** () ir 454 metrus augsts granodiorīta paugurs apmēram 20 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Mekas. Islāma tradīcijā kalns ir vieta, no kuras Muhameds 632. gada 6. martā teica savu pēdējo sprediķi. Stāvēšana Arafāta kalnā musulmaņiem ir Hādža centrālais notikums, kura laikā ticīgie lūdz Allāhu piedot viņu grēkus. Pēc stāvēšanas Arafāta kalnā, kura turpinās līdz saulrietam, Minas ielejā notiek Šaitana nomētāšana ar akmeņiem. Kalns islāma tradīcijā arī ir vieta, kur pēc padzīšanas no debesīm satikās Ādams un Ieva (Hava).

## Ārējās saites
Agnese Morheda

**Agnese Robertsone Morheda** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu kino, televīzijas, teātra un radio aktrise. Savas karjeras laikā saņēmusi ''Emmy'' balvu un divas Zelta globusa balvas, kā arī nominēta četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām.

Morhedas pazīstamākās kino lomas ir drāmā "Pilsonis Keins" (1941), mistērijas trillerī "Tumšā pāreja" (1947), muzikālajā filmā *[[Show Boat]]* (1951) un romantiskajā drāmā *[[All That Heaven Allows]]* (1955). Par lomām filmās "Lieliskie Ambersoni" (1942), *[[Mrs. Parkington]]* (1944), *[[Johnny Belinda]]* (1948) un "Kuš... kuš, jaukā Šarlote" (*Hush...Hush, Sweet Charlotte*, 1964) nominēta Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Divas Zelta globusa balvas kategorijā "Labākā otrā plāna aktrise" saņēmusi par lomām filmās *Mrs. Parkington* un *Hush...Hush, Sweet Charlotte*.

Par lomu ABC seriālā *[[Bewitched]]* (1964—1972) saņēmusi sešas *Emmy* balvas nominācijas, bet balvu saņēmusi par lomu seriālā *[[The Wild Wild West]]*.

## Ārējās saites
Georgs Veinblūms

**Georgs Veinblūms** (; dzimis , miris ) bija Jaunkalsnavā dzimis vācbaltiešu izcelsmes vācu inženieris, kuģubūvētājs un pasniedzējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis virsmežsarga ģimenē. Apmeklēja ģimnāzijas Cēsīs un Sanktpēterburgā. Studēja kuģubūvi Santpēterburgā. Pēc Oktobra revolūcijas un cīņām Baltijas landesvēra sastāvā turpināja mācības Dancigas tehniskajā augstskolā, kur 1923. gadā ieguva inženiera grādu. 1929. gadā ieguva doktora grādu. No 1936. gada — Šarlotenburgas Tehniskās augstskolas profesors. Pēc Otrā pasaules kara strādāja Lielbritānijā un ASV, tomēr 1952. gadā atgriezās Vācijā. Kļuva par Hamburgas Universitātes profesoru un Kuģubūves institūta direktoru. Tajā pašā gadā sāka darbu Hannoveres Universitātē.

## Ārējās saites

* BBLd — Baltisches Biografisches Lexikon digital
* Kuģu būves inženierim Georgam Veinblūmam 125
Jelgavas iela (Ilūkste)

**Jelgavas iela** ir vietējas nozīmes iela Ilūkstē. Tā sākas krustojumā ar Raiņa ielu pilsētas ziemeļu daļā un beidzas savienojumā ar Upes ielu. Kopējais ielas garums — 988 metri, visā garumā klāta ar asfalta segumu un autotransporta satiksmei atvēlētas pa vienai braukšanas joslai katrā virzienā. Ielā galvenokārt pēc individuāliem projektiem būvētas savrupmājas, tostarp vairāki neapbūvēti zemesgabali un saimnieciska rakstura apbūve.

## Ielu savienojumi
Jelgavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Raiņa iela (neregulējams T veida krustojums)
* Zemgales iela (neregulējams krustojums)
* Upes iela (neregulējams T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ilūkste
* Ilūkstes ielu uzskaitījums

## Atsauces
Saugu luterāņu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12672430"
}

**Saugu evaņģēliski luteriskā baznīca** () ir 1857. gadā uzcelts Lietuvas evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Lietuvas rietumos, Klaipēdas apriņķa Šilutes rajona pašvaldības Saugu ciemā. Blakus luterāņu baznīcai atrodas Saugu katoļu baznīca.

Baznīca tika iesvētīta 1857. gadā. Kaut arī teritorija ietilpa Prūsijas teritorijā, vairāk nekā puse no draudzes locekļiem bija lietuvieši. 1944. gadā, Otrā pasaules kara beigās, daudzi draudzes locekļi evakuējās uz Vāciju. 1948. gadā draudzes darbība atkal tika atjaunota.

## Ārējās saites
Kalna iela (Ilūkste)

**Kalna iela** ir vietējas nozīmes iela Ilūkstē. Tā sākas krustojumā ar Zemnieku ielu pilsētas rietumu daļā un beidzas strupceļā starp zemesgabaliem Kalna ielā 2 un 9. Kopējais ielas garums — 106 metri, visā garumā klāta ar grants segumu un autotransporta satiksmei atvēlēta viena braukšanas josla. Ielā nepāra numuru pusē pēc individuāliem projektiem būvētas savrupmājas, pāra numuru pusē - neapbūvēta teritorija.

## Vēsture

## Ielas raksturojums
Kalna iela sākas T veida krustojumā ar Zemnieku ielu, virzās kā vienas joslas grantēts ceļš austrumu virzienā. Kalna iela beidzas 106 metrus tālāk iepretīm neapbūvētai teritorijai starp zemesgabaliem Kalna ielā 2 un 9. Ielā visā garumā nav ierīkots ielu apgaismojums un nav izbūvētas gājēju ietves.

Kopējais ielā reģistrēto adrešu skaits — 5 (Kalna iela 2, 3, 5, 7 un 9), no tām zemesgabali Kalna ielā 2 un 5 neapbūvēti.

### Ielu savienojumi
Kalna iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zemnieku iela (neregulējams T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ilūkste
* Ilūkstes ielu uzskaitījums

## Atsauces
Veikfīldas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2363343"
}


**Veikfīldas katedrāle** () jeb **Visu Svēto katedrāles baznīca** () ir anglikāņu katedrāle, kas atrodas Anglijas ziemeļos, Rietumjorkšīras grāfistes Veikfīldas pilsētā. 2014. gadā dibinātās Līdsas diecēzes viena no trim katedrālēm. Pārējās šīs diecēzes katedrāles ir Bredfordas katedrāle un Riponas katedrāle.

Baznīca šajā vietā bijusi jau anglosakšu laikā. Iesākumā tā bija draudzes baznīca. Vairākkārt pārbūvēta un paplašināta. Baznīcas tornis ir 75 metrus augsts, un tas ir augstākais Jorkšīrā.


Wakefield_Cathedral_Rood_Screen,_West_Yorkshire,_UK_-_Diliff.jpg
Wakefield_Cathedral_Nave_2,_West_Yorkshire,_UK_-_Diliff.jpg
Wakefield_Cathedral_Choir,_West_Yorkshire,_UK_-_Diliff.jpg


## Ārējās saites
*
Meža iela (Ilūkste)

**Meža iela** ir vietējas nozīmes iela Ilūkstē. Tā atrodas mazdārziņu rajonā pilsētas ziemeļaustrumos. Kopējais ielas garums — 110 metri, bez seguma ceļš un autotransporta satiksmei nosacīti atvēlēta viena braukšanas josla.

## Ielu savienojumi
Meža iela ir savienota ar šādām ielām:
* ceļš bez nosaukuma (ielas turpinājums ārpus mazdārziņu rajona)
* Ķiršu iela (neregulējams Y veida krustojums)
* Bērzu iela (neregulējams T veida krustojums)
* ceļš bez nosaukuma (ielas turpinājums ārpus mazdārziņu rajona)

## Skatīt arī
* Ilūkste
* Ilūkstes ielu uzskaitījums

## Atsauces
Rušonu ezera salas

**Rušonu ezera salas** ir 1987. gadā izveidots dabas liegums Rušona ezerā, Preiļu novada Rušonas pagastā.

Liegumā ietilpst 10 Rušona ezera salas. Salu lielākā dabas vērtība ir platlapju meži, kas klāj daļu no salu platības. Aug lielziedu uzpirkstīte, mieturu hidrilla, gada staipeknis, vālīšu staipeknis, ūdens ērkšķuzāle.

## Ārējās saites

* Rušonu ezera salas, Dabas aizsardzības pārvalde
Nūbijas tuksnesis

**Nūbijas tuksnesis** (arābu: صحراء النوبة) ir tuksnesis Āfrikā, Sahāras austrumu daļā. Tas atrodas starp Nīlas upi un Atbāja kalnu grēdu.

Tuksneša platība ir  (viens no lielākajiem tuksnešiem pasaulē). Lielākā daļa atrodas Sudānā, mazāka — Ēģiptes dienvidos.

Lielākā Nūbijas tuksneša pilsēta ir Portsudāna, kas atrodas tās austrumu galā, pie Sarkanās jūras. Citas svarīgas pilsētas ir Atbara, kā arī Masava.

## Klimats
Klimats  ir sauss tropisks, karsts, kontinentāls. Vidējā temperatūra jūlijā ir +30 °C, janvārī +15 °C. Maksimālā temperatūra sasniedz +53 °C. Ziemā aukstas naktis nav retums. Gada nokrišņu daudzums nepārsniedz 25 mm, un dažos gados nokrišņu nav vispār.

## Iedzīvotāji
Tiek lēsts, ka abās tuksneša daļās dzīvo aptuveni 2–2,5 miljoni iedzīvotāju: nūbieši, arābi, berberi, niloti, kopti. Ir izplatīts sunnītu islāms, kā arī koptu kristietība. Tiek lietotās arābu, angļu, nilotu, nūbiešu, beja un koptu valodas.

## Ārējās saites
Strupdegunpērtiķi

**Strupdegunpērtiķi** (*Rhinopithecus*) ir mērkaķu dzimtas ģints, kas ir reta un nav pilnībā izpētīta. Daži taksonomisti grupē strupdegunpērtiķus kopā ar *[[Pygathrix]]* ģinti. Strupdegunpērtiķu ģinti veido 5 sugas.

## Izplatība
Strupdegunpērtiķi dzīvo Āzijā, to izplatības areāls aptver Ķīnas dienvidus (īpaši Tibetu, Sičuaņu, Junaņu un Guidžou), līdz Mjanmas un Vjetnamas ziemeļu daļai. Šie primāti apdzīvo kalnu mežus līdz vairāk nekā 4000 m augstumam virs jūras līmeņa. Ziemā viņi pārvietojas dziļi nošķirtos reģionos. 

## Izskats
Šie pērtiķi ir nosaukti pēc īsa deguna celma uz to apaļajām sejām ar nāsīm, kas izkārtotas uz priekšu. Viņiem ir salīdzinoši daudzkrāsains un garš kažoks, īpaši plecos un mugurā. Tie izaug līdz 51—83 cm garumam, kopā ar asti 55—97 cm.

## Dzīvesveids
Lielo daļu savas dzīves strupdegunpērtiķi pavada kokos. Dzīvo kopā ļoti lielās grupās, kurās ir līdz 600 dzīvniekiem, sadaloties mazākās grupās pārtikas trūkuma laikā, piemēram, ziemā. Grupās ir daudz vairāk tēviņu nekā mātīšu. Šiem dzīvniekiem ir teritoriāls instinkts, viņi savu teritoriju aizstāv galvenokārt ar skaļiem saucieniem, tiem ir liels skaņu repertuārs, reizēm atsevišķam dzīvniekam radot skaņas signālus, bet citreiz to rada kopā vairāki dzīvnieki.

## Barība
Šo dzīvnieku barība sastāv galvenokārt no koku skujām, ķērpjiem, bambusa asniem, augļiem un lapām. Daudzkameru kuņģis palīdz viņiem sagremot pārtiku.

## Vairošanās
Pārošanās impulsu pamatā raida mātīte. Viņa uzņem acu kontaktu ar tēviņu un uz īsu brīdi aizbēg, tad pazibina savus dzimumorgānus. Ja tēviņš izrāda interesi (kas ne vienmēr notiek), viņš pievienojas mātītei, un viņi pārojas. 200 dienu grūtniecības periods beidzas ar viena mazuļa dzemdībām pavasara beigās vai vasaras sākumā. Jaunie dzīvnieki kļūst pilnībā nobrieduši apmēram sešu līdz septiņu gadu laikā. Zoologiem maz zināms par viņu dzīves ilgumu.

## Klasifikācija
Strupdegunpērtiķu ģinti veido 5 sugas, no kurām viena iedalās pasugās:
* Zeltainais strupdegunpērtiķis (*Rhinopithecus roxellana*)
** *R. r. hubeiensis*
** * R. r. qinlingensis*
** *R. r. roxellana*
* Melnais strupdegunpērtiķis (*R. bieti*)
* Pelēkais strupdegunpērtiķis (*Rhinopithecus brelichi*)
* Mjanmas strupdegunpērtiķis (*Rhinopithecus strykeri*)
* Tonkinas strupdegunpērtiķis (*Rhinopithecus avunculus*)

## Dzīvnieku aizsardzība
Gan Zeltainais strupdegunpērtiķis, gan melnais strupdegunpērtiķis ir apdraudētas sugas, savukārt pārējās trīs sugas ir kritiski apdraudētas.

Zeltaino strupdegunpērtiķu grupām ar lielām populācijām ir liela ģenētiskā daudzveidība, taču tajās ir arī augstāks tuvradniecības līmenis nekā citiem pērtiķiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Primate Info Net ''Rhinopithecus'' Factsheets
Ģertrūde Elaiona

**Ģertrūde Belle Elaiona** (; dzimusi , mirusi ) bija Amerikas Savienoto Valstu farmakoloģe un bioķīmiķe. Viņa ir ievērojama ar ieguldījumu medicīnas un farmācijas jomā, īpaši ar zāļu attīstību. Elaiona kopā ar kolēģiem izstrādāja vairākas nozīmīgus medikamentus, kas guva plašu pielietojumu medicīnā. Viņas pētījumi koncentrējās uz ķīmijterapiju un imūnsistēmas regulēšanu. Viņa palīdzēja izveidot daudzas zāles, tostarp azatioprīnu. Viņa ņēma dalību arī medikamentu izstrādē pret podagru un vēzi. 1988. gadā viņa kopā ar Džeimsu Bleku un Džordžu Hičingsu ieguva Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā “par viņu atklājumiem saistībā ar svarīgiem zāļu terapijas principiem”.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeina Dārvela

**Džeina Dārvela** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu teātra, kino un televīzijas aktrise.

Savā vairāk nekā 50 gadu ilgajā aktrises karjerā piedalījusies vairāk nekā 100 filmās. Dārvela vislabāk pazīstama ar lomu Džona Forda drāmā "Dusmu augļi" (1940), par ko saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Piedalījusies arī tādās filmās kā "Vējiem līdzi" (1939), *[[The Ox-Bow Incident]]* (1943), *[[My Darling Clementine]]* (1946), *[[The Bigamist]]* (1953), "Mērija Popinsa" (1964).

## Ārējās saites