open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Galvenās tjurku valodas

**Galvenās tjurku valodas** ir tjurku valodu saimes lielākā un daudzskaitlīgākā apakšgrupa (otra ir oguru valodas ar vienu dzīvo valodu), kurā ietilpst vismaz 39 dzīvās valodas ar kopējo runātāju skaitu ap 200 miljoniem. Izplatītas plašā reģionā Eirāzijā no Turcijas rietumos līdz Jakutijai ziemeļaustrumos. Lielākās valodas pēc runātāju skaita ir turku valoda (90 miljoni), uzbeku valoda (29 miljoni), azerbaidžāņu valoda (24 miljoni) un kazahu valoda (17 miljoni).

## Klasifikācija
Viena no vispārpieņemtajām klasifikācijas versijām (iekļautas tikai dzīvās valodas):

*Tjurku valodas
**Oguru valodas
****Galvenās tjurku valodas**
***Kipčaku valodas
****Austrumkipčaku valodas
*****Kirgīzu valoda (5 150 000)
*****Altajiešu valoda (68 700)
******Teleutu dialekts (3700)
****Ziemeļkipčaku valodas (Kipčaku-bulgāru)
*****Baškīru valoda (1 200 000)
*****Tatāru valoda (5 200 000)
****Dienvidkipčaku valodas (Kipčaku-nogaju)
*****Karakalpaku valoda (871 970)
*****Kazahu valoda (17 000 000)
*****Nogaju valoda (86 000)
******Barabiešu dialekts (8000)
****Rietumkipčaku valodas (Kipčaku-kumānu)
*****Karaīmu valoda (80)
*****Krimiešu-urumu valodas
******Urumu valoda (185 000)
******Krimiešu valodas
*******Krimas tatāru valoda (580 000)
*******Krimčaku valoda (200)
*****Kaukāza kipčaku valodas
******Karačaju-balkāru valoda (310 000)
******Kumiku valoda (450 000)
***Oguzu valodas
****Salaru valoda (70 000)
****Galvenās oguzu valodas
*****Austrumoguzu valodas
******Horasānas turku valoda (900 000)
******Turkmēņu valoda (6 560 000)
*****Kaškaju valoda (2 000 000)
*****Azerbaidžāņu valoda (24 000 000)
*****Rietumoguzu valodas
******Gagauzu valoda (148 720)
******Rumēliešu valoda (460 000)
******Turku valoda (90 000 000)
***Karluku valodas (Turkestānas tjurku)
****Uiguru-Ili valodas
*****Ili turku valoda (120)
*****Uiguru valoda (10 000 000)
****Uzbeku valodas
*****Uzbeku valoda (29 000 000)
*****Dienviduzbeku valoda (3 500 000)
***Sibīrijas tjurku valodas
****Ziemeļsibīrijas tjurku valodas
*****Dolganu valoda (1100)
*****Jakutu valoda (480 000)
****Vidussibīrijas tjurku valodas
*****Sibīrijas tatāru valoda (140 000)
*****Dienvidsibīrijas tjurku valodas
******Čulimu valoda (44)
******Ziemeļaltajiešu valoda (57 000)
******Sajāna tjurku valodas
*******Tiviešu valoda (257 750)
*******Tofalaru valoda (93)
*******Sojotu valoda (?)
*******Cātanu valoda (500)
******Jeņisejas-Austrumsibīrijas tjurku valodas
*******Austrumsibīrijas tjurku valodas
********Rietumjuguru valoda (4600)
********Fuju kirgīzu (ainu) valoda (10)
*******Jeņisejas valodas
********Hakasu valoda (43 000)
********Šoru valoda (2800)
***Haladžu valoda (19 000)

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilūkstes apvienības pārvalde

**Ilūkstes apvienības pārvalde** ir Augšdaugavas novada pašvaldības pastarpinātas pārvaldes iestāde, kas nodrošina Augšdaugavas novada pašvaldības sniegtos pakalpojumus Ilūkstes pilsētas un Pilskalnes pagasta teritorijā. Tā atrodas Ilūkstē, Brīvības ielā 7.

## Atsauces
Kaut kur

**"Kaut kur"** () ir 2010. gada ASV, Francijas un Japānas drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir Sofija Kopola. Filmā galvenās lomas atveido Stīvens Dorfs un Elle Faninga.

Filma stāsta par šķīrušos Holivudas aktieri, kurš, atpūšoties pēc nelielas traumas, piedzīvo eksistenciālu krīzi. Viss mainās, kad negaidīti pie viņa ierodas viņa 11 gadus vecā meita.

Filmas "Kaut kur" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā, kur tā saņēma festivāla augstāko apbalvojumu — Zelta lauvu. ASV filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Focus Features]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot tās vizuālo stilu un tēlu atveidojumu, bet kritizējot, ka filmas tēmas atgādina Kopolas iepriekšējās filmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kipčaku—bulgāru valodas

**Kipčaku—bulgāru valodas**, arī **ziemeļkipčaku valodas** vai **Pievolgas kipčaku valodas** ir viena no tjurku valodu saimes kipčaku valodu apakšgrupām, kurā ietilpst 2 dzīvās valodas ar kopējo runātāju skaitu ap 6,5 miljoniem. Izplatītas Krievijas vidienē Pievolgā un Urālos. Grupas abas valodas (tatāru un baškīru) faktiski veido dialektu kontinuumu, kurā, piemēram, baškīru valodas rietumu dialekts sinhroni ir pārejas dialekts no baškīru valodas dienvidu dialekta uz tatāru valodas centrālo dialektu. Grupai dažkārt tiek pieskaitīta arī Sibīrijas tatāru valoda, vai arī tā tiek uzskatīta par tatāru valodas dialektu kopumu.

## Klasifikācija
Viena no vispārpieņemtajām klasifikācijas versijām:

*Tjurku valodas
**Oguru valodas
**Galvenās tjurku valodas
***Kipčaku valodas
******Ziemeļkipčaku valodas** (kipčaku-bulgāru)
*****Baškīru valoda (1 200 000)
*****Tatāru valoda (5 200 000)
*****Sentatāru valoda †

## Atsauces

## Ārējās saites
Kipčaku—nogaju valodas

**Kipčaku—nogaju valodas** vai **dienvidkipčaku valodas** ir viena no tjurku valodu saimes kipčaku valodugrupas apakšgrupām, kurā ietilpst vismaz 4 dzīvās valodas ar kopējo runātāju skaitu ap 18 miljoniem. Izplatītas plašā reģionā Vidusāzijā, Ziemeļkaukāzā un Rumānijā. Lielākās valodas pēc runātāju skaita ir kazahu valoda (17 miljoni) un karakalpaku valoda (0,9 miljoni). Vairāki nogaju valodas dialekti dažkārt tiek uzskatīti par patstāvīgām valodām. Dažkārt grupai pieskaita arī Sibīrijas tatāru valodu.

## Klasifikācija
Viena no vispārpieņemtajām klasifikācijas versijām:

*Tjurku valodas
**Oguru valodas
**Galvenās tjurku valodas
***Kipčaku valodas
****Dienvidkipčaku valodas (kipčaku-nogaju)
*****Karakalpaku valoda (871 970)
*****Kazahu valoda (17 000 000)
*****Nogaju valoda (86 000)
******Barabiešu dialekts (8000)
******Karagašu valoda (6000)
******Jurtiešu tatāru valoda (20 000)
******Utaru valoda (1100)
*****Dobrudžas tatāru valoda (70 000)
*****Fergānas kipčaku valoda †

## Atsauces

## Ārējās saites
Kirgīzu—kipčaku valodas

**Kirgīzu—kipčaku valodas** vai **austrumkipčaku valodas** ir viena no tjurku valodu saimes kipčaku valodugrupas apakšgrupām, kurā ietilpst vismaz 2 dzīvās valodas ar kopējo runātāju skaitu ap 5,2 miljoniem. Izplatītas plašā reģionā Vidusāzijā (Kirgizstāna, Kazahstāna, Tadžikistāna, Ķīna) un Krievijas Altaja Republikā. Lielākā valodas pēc runātāju skaita ir kirgīzu valoda ar 5,1 miljonu runātāju. Dažkārt grupai kā patstāvīgu valodu pieskaita arī teleutu valodu. Altajiešu valodu kopā ar citām Dienvidsibīrijas valodām agrāk nodalīja atsevišķā Kalnu Altaja valodu grupā.

## Klasifikācija
Viena no vispārpieņemtajām klasifikācijas versijām:

*Tjurku valodas
**Oguru valodas
**Galvenās tjurku valodas
***Kipčaku valodas
****Austrumkipčaku valodas (kirgīzu-kipčaku)
*****Kirgīzu valoda (5 150 000)
*****Altajiešu valoda (68 700)
******Teleutu dialekts (3700)

## Atsauces

## Ārējās saites
Dobrudžas tatāru valoda

**Dobrudžas tatāru valoda** (*tatarşa*, *tatar tĭlĭ*) Rumānijas tatāru valoda, Krimas tatāru valodas dialekts, tuvs tās stepju (nogaju) dialektam. Tajā runā galvenokārt Rumānijas Dobrudžas reģionā. Ir arī runātāji Bulgārijā un Turcijā. Tajā ir daudz aizguvumu no turku un rumāņu valodas.

## Rakstība
Rumānijā 1956. gadā tur dzīvojošajiem Krimas tatāriem tika izstrādāta cita alfabēta versija uz latīņu alfabēta pamata. To aktīvi izmantoja izglītībā, bet 1959. gadā visas tatāru skolas Rumānijā tika slēgtas. Šajā alfabētā bija šādi burti:

*A a, Á á, B b, Č č, D d, E e, F f, G g, Ğ ğ, H h, I i, Í í, Î î, J j, K k, L l, M m, N n, Ñ ñ, O o, Ó ó, P p, R r, S s, Ș ș, T t, Ț ț, U u, Ú ú, V v, W w, Y y, Z z.*

Krimas tatāru kopiena Rumānijā pašlaik izmanto šādu alfabētu:

*A a, B b, C c, Ç ç, D d, E e, F f, G g, H h, I ı, İ i, Ĭ ĭ, J j, K k, L l, M m, N n, Ñ ñ, O o, Ö ö, P p, R r, S s, Ş ş, T t, U u, Ü ü, V v, W w, Y y, Z z.*

## Ārējās saites
Kipčaku—kumānu valodas

**Kipčaku—kumānu valodas**, arī **rietumkipčaku valodas**, ir tjurku valodu saimes kipčaku valodu viena no apakšgrupām, kurā ietilpst 6 dzīvās valodas ar kopējo runātāju skaitu ap 1,6 miljoniem. Izplatītas sporādiski Ziemeļkaukāzā, Krimā un Austrumeiropā (Lietuvā un Galīcijā). Lielākās valodas pēc runātāju skaita ir Krimas tatāru valoda (580 tūkstoši), kumiku valoda (450 tūkstoši) un karačaju-balkāru valoda (310 tūkstoši).

Grupas valodas cēkušās no senās kipčaku valodas kumānu dialekta. Pie grupas pieder arī mūsdienās mirušās mameluku-kipčaku valoda, kas 13.—15. gadsimtā bija tirgotāju un amatpersona *[[lingua franca]]* Osmaņu pārvaldītajā Sīrijā un Ēģiptē, kā arī 14.—15. gadsimta Krimas tjurkizēto armēņu valoda. 

## Klasifikācija
Viena no vispārpieņemtajām klasifikācijas versijām:

*Tjurku valodas
**Oguru valodas
**Galvenās tjurku valodas
***Kipčaku valodas
******Rietumkipčaku valodas** (kipčaku-kumānu)
*****Karaīmu valoda (80)
*****Krimiešu-urumu valodas
******Urumu valoda (185 000)
******Krimiešu valodas
*******Krimas tatāru valoda (580 000)
*******Krimčaku valoda (200)
*****Kaukāza kipčaku valodas
******Karačaju-balkāru valoda (310 000)
******Kumiku valoda (450 000)
******Mamluku-kipčaku valoda †
******Armēņu-kipčaku valoda †
*****Kumānu (pečeņegu) valoda †

## Atsauces

## Ārējās saites
Luksemburgas kantons

**Luksemburga** () ir Luksemburgas kantons, kas ietilpst tāda paša nosaukuma distriktā.  Kantona teritorijā atrodas valsts galvaspilsēta Luksemburga.

Pēc iedzīvotāju skaita un blīvuma tas ir pirmais kantons valstī. Iedzīvotāju skaits — 204 358 cilvēki (2023), platība — 238,5 km2.

## Ārējās saites
Transcendence (filozofija)

**Transcendence** ir filozofijas jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes (latīņu valodā), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā ontoloģiju (esības teoriju), bet gan kā esības zināšanu rašanās un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un empīriskiem novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem. Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.

## Atsauces
Andrāši prospekts

**Andrāši prospekts** () ir 19. gadsimta vidū izbūvēts bulvāris Ungārijas galvaspilsētā Budapeštā Peštas daļā.

2,4 kilometrus garā iela savieno Ferenca Deāka laukumu ar Varoņu laukumu un Pilsētas parku. Ielas izbūve uzsākta 1872. gadā. Izbūves darbus vadīja arhitekts Miklošs Ibls (*Ybl Miklós*, 1814—1891). No 1894. līdz 1896. gadam zem ielas tika izbūvēta Budapeštas metro līnija, kas bija pirmā kontinetālajā Eiropā. Iela 1885. gadā nosaukta Ungārijas premjerministra Ģulas Andrāši vārdā. Pēc Otrā pasaules kara, līdz 1956. gada Ungārijas revolūcijai, iela tika saukta Staļina vārdā, revolūcijas laikā to nosaucot par Ungārijas jaunatnes prospektu. Pēc revolūcijas sakāves to sauca par Tautas republikas prospektu, līdz 1990. gadā tam tika atjaunots vēsturiskais nosaukums. Pazīstamāko Andrāši prospekta ēku vidū ir Ungārijas Valsts operas ēka, Ferenca Lista Mūzikas akadēmijas ēka un Terora nams.

2002. gadā Andrāši prospekts kā elements iekļāvās UNESCO Pasaules mantojuma objektā "Budapešta, ieskaitot Donavas promenādi, Budas pils kvartālu un Andrāši prospektu".

## Ārējās saites
Kārlo Kurko

**Kārlo Kurko** (; dzimis , miris ) bija somu karavīrs un rakstnieks. Piedalījies Somijas Pilsoņu karā balto pusē, Igaunijas brīvības cīņās Ziemeļu zēnu rindās (to starpā piedalījās Alūksnes ieņemšanā), poļu—padomju karā Staņislava Bulaka-Balahoviča vienībās. Vēlāk dienēja Franču Ārzemnieku leģionā Alžīrijā un Indoķīnā. Atgriezās Somijā 1931. gadā. Izdevis vairākas grāmatas, tai skaitā memuārus, par attiecīgo periodu. 1935. gadā Otavā publicēja *Latvian vapaustaistelu* par Latvijas brīvības cīņām.

## Bibliogrāfija
Ar savu vārdu:
* *Saharan legioonat: 10 vuotta Muukalaislegioonan riveissä*. Jyväskylä: Gummerus 1933
* *Puolalaisten mukana bolsheviikkejä vastaan: suomalaisen muistelmia Puolan-Venäjän sodasta v. 1920*. Kustannus Oy Säilä, Helsinki 1933
* *Suuri vakoilujuttu*: romaani. Tekijä, Helsinki 1933
* *Tropiikin yössä : legioonalaisjuttuja*. Kustannus Oy Säilä, Helsinki 1933
* *Latvian vapaustaistelu*. Otava 1935
* *Väestönsuojelua Korven kirkonkylässä*: väestönsuojelunäytelmä. Suomen kaasusuojelujärjestö, Helsinki 1937, 1939
* *Puna-armeija nykyhetkellä*. Heimoside, Helsinki 1938
* *Weikselin ihme : muistelmia Puolan-Venäjän sodasta v. 1920*. Kustannus Oy Säilä, Helsinki 1939
* *Sotatoimet Pietarin valloittamiseksi 1918—19*. WSOY 1942
* *Muurmannin punainen legioona*. Helsinki 1942
* *Talonpoikaisarmeijan huolto*.
* *Inkerin suomalaiset GPU:n kynsissä: kokoelma karkoitettujen kirjeitä* / Inkerin Liiton toimeksiannosta julkaissut Kaarlo Kurko. WSOY 1943
* *Atlas-vuorten musta leijona*. Nide, Hämeenlinna 1945
* *Matkakuumetta*, ilmestyi kokoomateoksessa *Me kerromme itsestämme; kirjailijoiden yhteisjulkaisu*. Otava 1946
* *Entisen Inkerin luterilaisen kirkon 350-vuotismuistojulkaisu sanoin ja kuvin* Inkere, Helsinki 1960
Kā *C. Guenard*:
* *Tropiikin halki : ranskalaisten retkeilijäin kuvauksia*. Nide, Hämeenlinna 1946
Kā *Paul Hara*:
* *Vapauden puolesta : historiallinen romaani Norjasta*. Nide, Hämeenlinna 1946
Kā *Réne Mórand*:
* *Salainen polku*. Nide, Hämeenlinna 1946

## Ārējās saites
Oguzu valodas

**Oguzu valodas** ir viena no tjurku valodu saimes apakšgrupām, kurā ietilpst 9 dzīvās valodas ar kopējo runātāju skaitu ap 125 miljoniem. Izplatītas plašā reģionā Eirāzijā no Ziemeļmaķedonijas rietumos līdz Ķīnai austrumos. Lielākās valodas pēc runātāju skaita ir turku valoda (90 miljoni), azerbaidžāņu valoda (24 miljoni) un turkmēņu valoda (6,5 miljoni), kas kopā ir vairāk kā 95 % no grupas kopējā runātāju skaita. Grupas nosaukums cēlies no 10.—11. gadsimtā Kaspijas jūras austrumu krastā pastāvējušās oguzu valsts, kur lietotā valoda vēlāk izplatījās tālāk uz rietumiem un dienvidiem.

## Klasifikācija
Oguzu valodām eksistē vairākas to sīkākas klasifikācijas versijas. Viena no vispārpieņemtajām klasifikācijas versijām:

*Tjurku valodas
**Oguru valodas
**Galvenās tjurku valodas
*****Oguzu valodas**
****Salaru valoda (70 000)
****Galvenās oguzu valodas
*****Austrumoguzu valodas
******Horasānas turku valoda (900 000)
******Turkmēņu valoda (6 560 000)
*****Dienvidoguzu valodas
******Kaškaju valoda (2 000 000)
******Čahārmahālas turku valoda (30 000)
******Afšaru valoda (350 000)
******Sonkoras turku valoda (40 000)
*****Azerbaidžāņu valoda (24 000 000)
*****Rietumoguzu valodas
******Gagauzu valoda (148 720)
******Rumēliešu valoda (460 000)
******Turku valoda (90 000 000)
******Osmaņu turku valoda †
******Pečeņegu valoda †

## Atsauces

## Ārējās saites
Karluku valodas

**Karluku valodas** vai **Turkestānas tjurku valodas** ir viena no tjurku valodu saimes apakšgrupām, kurā ietilpst 4 dzīvās valodas ar kopējo runātāju skaitu ap 43 miljoniem. Izplatītas plašā reģionā Centrālāzijā no Uzbekistānas rietumos līdz Ķīnas Siņdzjanas reģionam austrumos. Lielākās valodas pēc runātāju skaita ir uzbeku valoda (29 miljoni) un uiguru valoda (10 miljoni). Grupa nodēvēta pēc karluku tautas, kas 5.—15. gadsimtā apdzīvoja plašas teritorijas Irtišas augštecē un Vidusāzijā un kas ir mūsdienu uzbeku un uiguru priekšteči.

## Klasifikācija
Viena no vispārpieņemtajām klasifikācijas versijām:

*Tjurku valodas
**Oguru valodas
**Galvenās tjurku valodas
*****Karluku valodas**
****Sentjurku valodas †
*****Orhonas tjurku valoda †
*****Karahanīdu valoda †
****Uiguru-uzbeku valodas
*****Džagatajs †
*****Horezmiešu valoda †
*****Mūsdienu uiguru-uzbeku valodas
******Uiguru-Ili valodas
*******Ili tjurku valoda (120)
*******Uiguru valoda (10 000 000)
******Uzbeku valodas
*******Uzbeku valoda (29 000 000)
*******Dienviduzbeku valoda (3 500 000)

## Atsauces

## Ārējās saites
2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās

**2024. gada [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās]]** bija 19. pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās, ko organizēja *[[World Athletics]]*. Čempionāts notika Glāzgovā, Apvienotajā Karalistē, no 1. līdz 3. martam.

Glāzgova par čempionāta norises vietu tika apstiprināta 2021. gada decembrī. Apvienotā Karaliste pasaules čempionātu vieglatlētikā telpās rīkoja trešo reizi. 2003. un 2018. gadā tas bija risinājies Birmingemā. Glāzgovā iepriekš divas reizes bija noticis Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās (1990. un 2019. gadā).

Čempionātā tika izcīnīti medaļu komplekti 26 disciplīnās. Visvairāk medaļu (20) ieguva ASV vieglatlēti. Čempionātā tika laboti divi pasaules rekordi vieglatlētikā telpās. 400 metru skrējienā to paveica Nīderlandes sprintere Femke Bola (rezultāts — 49,17 s). 60 metru barjerskrējienā pasaules rekordu sasniedza Bahamu pārstāve Devina Čārltone, distanci veicot 7,65 sekundēs.

## Rezultāti

### Vīrieši

### Sievietes

## Medaļu kopvērtējums

## Latvijas sportisti
Latviju pasaules čempionātā pārstāvēja divi sportisti — 400 metru skrējēji Artūrs Pastors un Gunta Vaičule. A. Pastors priekšskrējienā ieņēma ceturto vietu ar jaunu personisko rekordu telpās (47,53 s), kas deva 16. vietu kopvērtējumā. G. Vaičule priekšskrējienā finišēja piektā un sasniedza jaunu sezonas labāko rezultātu (53,09 s), kopvērtējumā ieņemot 17. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kāpnīšu dzimta

**Kāpnīšu dzimta** (*Polemoniaceae*) ir viršu rindas dzimta, kas sastāv no aptuveni 25 ģintīm un 270–400 viengadīgām un ziemciešu sugām, kuru dabiskais izplatības areāls ir ziemeļu puslodē un Dienvidamerikā, un daudzveidības centrs atrodas Ziemeļamerikas rietumos.

Tikai viena ģints (kāpnītes (*Polemonium*)) ir sastopama Eiropā un divas (*Phlox* un kāpnītes) Āzijā, kur tās ir sastopamas vēsā mērenā klimatā līdz arktiskiem reģioniem; abas ģintis arī plašāk sastopamas Ziemeļamerikā. Izplatība liecina par salīdzinoši nesenu Vecās pasaules kolonizāciju no Ziemeļamerikas.

## Klasifikācija
Dzimtā ir klasificētas ģintis:

* Kāpnītes (*Polemonium*)
* *Acanthogilia*
* *Aliciella* *
* *Allophyllum*
* *Bonplandia*
* *Cantua*
* *Cobaea* *
* *Collomia*
* *Dayia* *
* *Eriastrum*
* *Gilia*
* *Giliastrum**
* *Gymnosteris*
* *Huthia**
* *Ipomopsis*
* *Langloisia*
* *Lathrocasis* *
* *Leptodactylon**
* *Leptosiphon*
* *Linanthus*
* *Loeselia*
* *Loeseliastrum*
* *Microsteris* *
* *Navarretia*
* *Phlox*
* *Saltugilia* *

Ar asterisku (*) atzīmētās ģintis neatzīst visi botāniķi.

## Galerija

Attēls:Aliciella subnuda 137546270.jpg|*Aliciella subnuda*
Attēls:Allophyllum gilioides 8019.JPG|*Allophyllum gilioides*
Attēls:Gilia tricolor.jpg|*Gilia tricolor*
Attēls:Gymnosteris parvula (2022).jpg|*Gymnosteris parvula*
Attēls:Loeseliastrum matthewsii (5).jpg|*Loeseliastrum matthewsii* 


## Atsauces

## Ārējās saites
Sibīrijas tjurku valodas

**Sibīrijas tjurku valodas** ir ģeogrāfiski apvienots divu tjurku valodu saimes apakšgrupu kopums, kurā iekļautas Ziemeļsibīrijas tjurku valodas un Vidussibīrijas tjurku valodas. Izplatītas Krievijā, Sibīrijā un sporādiski Ķīnā. Grupā kopā iekļautas 11 dzīvās valodas ar kopējo runātāju skaitu ap 1 miljonu; lielākās no tām ir jakutu valoda ar 480 tūkstošiem runātāju un tiviešu valoda ar 260 tūkstošiem runātāju.

## Klasifikācija
Pastāv vairākas atšķirīgas Sibīrijas tjurku valodu klasifikācijas, pie tam dažās no tām šīs grupas valodas tiek attiecinātas uz citiem tjurku saimes atzariem. Viena no vispārpieņemtajām klasifikācijas versijām:

*Tjurku valodas
**Galvenās tjurku valodas
*****Sibīrijas tjurku valodas**
****Ziemeļsibīrijas tjurku valodas
*****Dolganu valoda (1100)
*****Jakutu valoda (480 000)
****Vidussibīrijas tjurku valodas
*****Sibīrijas tatāru valoda (140 000)
******Barabu dialekts (8000)
******Tomskas tatāru dialekts (2900)
*****Dienvidsibīrijas tjurku valodas
******Čulimu valoda (44)
******Kumandiešu valoda (738)
******Ziemeļaltajiešu valoda (57 000)
******Sajāna tjurku valodas
*******Tiviešu valoda (257 750)
*******Tofalaru valoda (93)
*******Sojotu valoda (?)
*******Cātanu valoda (500)
*******Kekmončaku valoda (200)
******Jeņisejas-Austrumsibīrijas tjurku valodas
*******Austrumsibīrijas tjurku valodas
********Rietumjuguru valoda (4600)
********Einu valoda (12 000)
*******Jeņisejas valodas
********Hakasu valoda (43 000)
********Šoru valoda (2800)
********Fuju kirgīzu valoda (880)
********Sentjurku (Orhonas-Jeņisejas) valoda †

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemeļsibīrijas tjurku valodas

**Ziemeļsibīrijas tjurku valodas** ir viena no tjurku valodu saimes apakšgrupām, kurā iekļautas divas tuvu radniecīgas Krievijas ziemeļu tjurku valodas — jakutu valoda ar 480 tūkstošiem runātāju un dolganu valoda ar 1100 runātājiem; dolganu valoda ilgstoši tika uzskatīta par jakutu valodas dialektu.

## Klasifikācija
Vispārpieņemtā klasifikācijas versija:

*Tjurku valodas
**Galvenās tjurku valodas
***Sibīrijas tjurku valodas
******Ziemeļsibīrijas tjurku valodas**
*****Dolganu valoda (1100)
*****Jakutu valoda (480 000)

## Atsauces

## Ārējās saites
Kāpnītes

**Kāpnītes** (*Polemonium*) ir kāpnīšu dzimtas ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir mērenajā ziemeļu puslodē, kā arī Dienvidamerikas dienvidos. Ģintī klasificētas aptuveni 37 sugas, tostarp Latvijā sastopamā zilā kāpnīte (*Polemonium caeruleum*).

## Sugas
Ģintī ir klasificētas sugas:

* *[[Zilā kāpnīte]]* *(Polemonium carneum) A.Gray*
* *Polemonium apachianum* J.P.Rose
* *Polemonium boreale* Adams
* *Polemonium brandegeei* (A.Gray) Greene
* *Polemonium caeruleum* L.
* *Polemonium californicum* Eastw.
* *Polemonium campanulatum* (Th.Fr.) Th.Fr.
* *Polemonium caucasicum* N.Busch
* *Polemonium chartaceum* H.Mason
* *Polemonium chinense* (Brand) Brand
* *Polemonium eddyense* Stubbs
* *Polemonium elegans* Greene
* *Polemonium elusum* J.J.Irwin & R.L.Hartm.
* *Polemonium eximium* Greene
* *Polemonium foliosissimum* A.Gray
* *Polemonium glabrum* J.F.Davidson
* *Polemonium grandiflorum* Benth.
* *Polemonium hingganicum* (P.H.Huang & S.Y.Li) S.Y.Li & K.T.Adair
* *Polemonium kiushianum* Kitam.
* *Polemonium majus* Tolm.
* *Polemonium mexicanum* Cerv. ex Lag.
* *Polemonium micranthum* Benth.
* *Polemonium nevadense* Wherry
* *Polemonium occidentale* Greene
* *Polemonium pauciflorum* S.Watson
* *Polemonium pectinatum* Greene
* *Polemonium pulchellum* Bunge
* *Polemonium pulcherrimum* Hook.
* *Polemonium reptans* L.
* *Polemonium sachalinense* Vorosch.
* *Polemonium schizanthum* Klokov
* *Polemonium schmidtii* Klokov
* *Polemonium* × *speciosum* Rydb.
* *Polemonium sumushanense* G.H.Liu & Y.Q.Ma
* *Polemonium vanbruntiae* Britton
* *Polemonium* × *victoris* Klokov
* *Polemonium villosissimum* (Hultén) D.F.Murray & Elven
* *Polemonium villosum* Rudolph ex Georgi
* *Polemonium viscosum* Nutt.

## Galerija

Attēls:Polemonium acutiflorum (7833466098).jpg|*Polemonium acutiflorum*
Attēls:Polemonium californicum 6290.JPG|*Polemonium californicum*
Attēls:Polemonium carneum 1.jpg|*Polemonium carneum*
Attēls:Polemonium reptans Stairway to Heaven 2zz.jpg|*Polemonium reptans*
Attēls:Polemonium viscosum 13.jpg|*Polemonium viscosum*


## Atsauces

## Ārējās saites
Hofburga

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q46242"
}

**Hofburga** () ir pils komplekss Austrijas galvaspilsētas Vīnes centrā. No 13. gadsimta līdz 1918. gadam pils bijusi Hābsburgu galvenā rezidence. Mūsdienās daļā no pils iekārtota Austrijas prezidenta rezidence. Gadsimtu gaitā gandrīz katrs no Hābsburgu valdniekiem centās to paplašināt un uzlabot. Hofburgas kompleksā ietilpst Austrijas Nacionālā bibliotēka, Impērijas Dārgumu krātuve, Burgteātris, Spāņu jāšanas skola un citas struktūras. 2001. gadā Hofburga kā elements iekļāvās UNESCO Pasaules mantojuma objektā "Vīnes vēsturiskais centrs".

## Galerija

Wien_-_Neue_Hofburg.JPG
Reichskanzleitrakt_Hofburg_Vienna_June_2006_415.jpg|Impērijas kanceleja
Hofburg_Vienna_plan.svg|Pils plāns
Neue_Burg_Vienna_June_2006_271.jpg|Austrijas Nacionālās bibliotēkas ieeja
Spanish_Riding_School_Vienna.jpg|Spāņu jāšanas skola
Imperial_Crown_Orb_and_Sceptre_of_Austria_(Imperial_Treasury).jpg|Impērijas kronis
Wien_-_Burgtheater.JPG|Burgteātris


## Ārējās saites

*
Leonards Pļavnieks

**Leonards Pļavnieks** (1893—1938) bija latviešu izcelsmes padomju kara jurists.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1893. gadā Rīgā strādnieka ģimenē. Pabeidzis sākumskolu, mācījās reālskolā, nepabeigdams 5. klasi trūkuma dēļ, sāka strādāt par izsūtāmo, pēc tam par rakstvedi apdrošināšanas kantorī. Sākoties Pirmajam pasaules karam, 1914. gadā iesaukts armijā, nosūtīts uz Lietuviešu pulka rezerves bataljonu Petrogradā. Pēc četriem mēnešiem nosūtīts uz Oranienbaumu, kur kā ierindnieks dienēja bruņu un ložmetējnieku komandā. Oktobra revolūcijas laikā bija Oranienbaumas strēlnieku skolas kursants, piedalījās tās darbinieku atbruņošanā.

Pēc revolūcijas strādāja par apriņķa Tautas tiesas locekli, pēc tam par tās priekšsēdētāju Arhangeļskā. 1918. gada sākumā vadīja ekspedīcijas vienību zemnieku sacelšanās apspiešanā pie Pečoras upes. Pēc tās iestājās Sarkanajā armijā, iecelts par Ziemeļaustrumu frontes Politiskās nodaļas kara izmeklētāju, pēc tam līdz 1918. gada septembrim bija šīs nodaļas priekšnieka vietnieks un priekšnieks. KK(b)P biedrs kopš 1918. gada augusta. Līdz 1920. gada februārim — Ziemeļu frontes 6. armijas Kara tribunāla kolēģijas loceklis, priekšsēdētāja vietnieks, priekšsēdētājs. No 1920. gada februāra — 1. kavalērijas armijas Kara tribunāla priekšsēdētājs.

Pēc Pilsoņu kara no 1922. gada maija līdz 1935. gadam bija Ziemeļkaukāza kara apgabala Kara tribunāla priekšsēdētājs. 1935. gadā iecelts par Maskavas kara apgabala Kara tribunāla priekšsēdētāju.

1937. gada 10. novembrī arestēts. Apsūdzēts spiegošanā un dalībā militārā sazvērestībā. 1938. gada 7. jūnijā PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija (AT KK) piesprieda L. Pļavniekam nāvessodu, kurš izpildīts tajā pašā dienā. 1957. gadā PSRS AT KK L. Pļavnieku reabilitēja.

## Atsauces
Beatriz at Dinner

***Beatriz at Dinner*** ir 2017. gada ASV un Kanādas komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Migels Arteta. Filmā galvenās lomas atveido Salma Hajeka, Džons Litgovs, Konija Britone, Džejs Duplass, EImija Landekere, Kloē Seviņī un Deivids Varšovskis.

Filma stāsta par holistiskās medicīnas praktizētāju, kura, salūstot savai mašīnai, apmeklē turīgas klienta vakariņas.

Filmas *Beatriz at Dinner* pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši slavējot Hajekas un Litgova aktierspēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Enerģētiskā krīze

**Enerģētiskā krīze** ir parādība, kas rodas, ja pieprasījums pēc enerģijas ir ievērojami lielāks nekā tās piedāvājums. Tās cēloņi var būt loģistikas problēmas, politiskās nesaskaņas vai fiziskais trūkums.

Enerģētiskās krīzes var būt gan globālas, gan lokālas. Tās atšķiras arī atkarībā no enerģijas nesēju veida — nafta, naftas produkti, gāze, elektroenerģija utt.

## Skatīt arī

* 1973. gada naftas krīze
* Naftas pārprodukcija 80. gados
* Teksasas enerģētiskā krīze (2021)
* Pasaules enerģētiskā krīze (2021-2022)

## Ārējās saites
Maģistrs (grāds)

**Maģistrs** ir akadēmiskais grāds, ko maģistrānts iegūst pēc maģistra studiju programmas pabeigšanas.

**Maģistrantūra** ir augstākās profesionālās izglītības līmenis pēc bakalauriāta, kas ļauj padziļināt specializāciju noteiktā profesionālajā virzienā un dažos gadījumos — to mainīt.

Latvijā maģistra studijas ilgst 1‒2 gadus, bet maģistra grāda iegūšanai kopā jāstudē piecus gadus.

Personas, kurām ir maģistra grāds vai tam atbilstoša augstākā izglītība, var pretendēt uz studijām doktorantūrā. Doktorantūras studijas paredzētas zinātnieka darbam nepieciešamās izglītības, pētniecisko iemaņu un prasmju radošai apguvei.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gregs Vitingtons

**Gregs Vitingtons** (; dzimis  Mērilendas štatā, ASV) ir amerikāņu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja pozīcijā. Vienu sezonu aizvadījis Nacionālajā basketbola asociācijā (NBA), pārstāvot Denveras "Nuggets". 2025. gadā pārstāv Meksikas klubu *[[Halcones de Ciudad Obregón]]*, bet iepriekš spēlējis arī Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubā VEF Rīga.

## Karjera
Pēc juceklīgas koledžu basketbola karjeras Džordžtaunas Universitātē G. Vitingtons sāka savu profesionālo karjeru, palīdzot *[[Sioux Falls Skyforce]]* uzvarēt 2016. gada NBA D-Līgas čempionātā. Šīs sezonas sākumā, 2015. gada rudenī, viņš noslēdza līgumu ar NBA komandu Maiami "Heat", tomēr pirms sezonas tika atbrīvots. Pēc tam G. Vitingtons turpināja profesionāļa karjeru Austrālijā, Japānā, Izraēlā, Turcijā, Krievijā un Spānijā.

2021. gadā viņš debitēja NBA Denveras "Nuggets" komandā, tomēr laukumā devās vien 4 spēlēs, aizvadot 12 minūtes un tā arī negūstot punktus trijos izpildītajos metienos no spēles.

2024. gada janvārī G. Vitingtons noslēdza līgumu ar Latvijas klubu VEF Rīga. Jau februārī viņš kopā ar VEF ieguva Latvijas kausu un tika atzīts par finālspēles labāko spēlētāju, bet sezonas noslēgumā kļuva par Latvijas Basketbola līgas čempionu.

Pēc sezonas beigām Latvijā G. Vitingtons pievienojās Puertoriko klubam *[[Santeros de Aguada]]*, pēc tam spēlēja Dominikānā, līdz pievienojās Lietuvas klubam *[[KK Šiauliai]]* 2025. gada sākumā. Šauļu kluba sastāvā viņš tomēr nespēlēja, bet martā nonāca Meksikas komandā *[[Halcones de Ciudad Obregón]]*, kurā pabeidza sezonu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksejs Stecs

**Aleksejs Stecs** (dzimis ) ir Latvijas baltkrievu politiķis, kurš ieņēma Rēzeknes domes priekšsēdētāja amatu laika posmā no  līdz 2. jūlijam.

## Atsauces
Sibīrijas tatāru valoda

**Sibīrijas tatāru valoda** (*себер татар теле*) ir tjurku saimes valoda, kurā runā tatāru etnoteritoriāla grupa Sibīrijas tatāri. Izplatīta Krievijā, Rietumsibīrijā, galvenokārt Tjumeņas, Omskas, Tomskas un Novosibirskas apgabalos bijušās Sibīrijas hanistes austrumos. Valoda faktiski ir triju dialektu kopums — Tobolas-Irtišas, Barabas un Tomskas dialekti, katrs no kuriem vēl tālāk iedalās vairākās izloksnēs. Kopējais runātāju skaits tiek lēsts ap 140 tūkstošiem; precīzas aplēses ir apgrūtinātas, jo lielākā daļa Sibīrijas tatāru sevi identificē kā tatārus (tikai ap 7 tūkstošiem pēdējā tautskaitē sevi pašidentificējuši kā Sibīrijas tatārus) un savu valodu — par tatāru valodu. Līdz nesenam laikam Sibīrijas tatāriem nebija savas normētas rakstības — tika izmantotas tatāru valodas rakstības. 2000. gadā Tjumeņā izdota pirmā Tobolas-Irtišas dialekta ābece.

## Klasificēšana
Sibīrijas tatāru valodas klasificēšana ir diskutabla. Daļa valodnieku to uzskata par tatāru valodas austrumu dialektu, bet daļa — par patstāvīgu valodu, kurai piešķirts patstāvīgs ISO 639-3 kods. Dažādos avotos valoda tiek pieskaitīta kā kipčaku valodām (kā tatāru valoda), tā arī Vidussibīrijas tjurku valodām. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Nakts vilciens uz Lisabonu

**"Nakts vilciens uz Lisabonu"** () ir 2013. gada Vācijas, Šveices un Portugāles drāmas filma, kuras režisors ir Bille Augusts. Filmā galvenās lomas atveido Džeremijs Aironss, Lēna Olina, Melānija Lorāna, Džeks Hjūstons, Martina Gedeka, Bruno Gancs, Augusts Dīls, Kristofers Lī, Šārlota Remplinga un Toms Kortnijs. Filma balstīta uz Paskālā Mersjē 2004. gada tāda paša nosaukuma romānu.

Filma stāsta par šveiciešu skolotāju, kurš izglābj kādu sievieti no pašnāvības un pamet savu skolotāja karjeru, uzsākot aizraujošu piedzīvojumu.

Filmas "Nakts vilciens uz Lisabonu" pirmizrāde notika  Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Monstrs (2023. gada filma)

**"Monstrs"** () ir 2023. gada Japānas psiholoģiska mistērijas drāmas filma, kuras režisors ir Hirokazu Kore-eda. Filmā galvenās lomas atveido Sakura Ando, Eita Nagajama, Soja Kurokava, Hinata Hiragi un Jūko Tanaka. Šī ir pirmā Kore-edas filma kopš *[[Maborosi]]* (1995), kurai viņš nav scenārija autors. Filma veltīta tās mūzikas autoram Rjūiči Sakamoto, kurš nomira divus mēnešus pirms pirmizrādes.

Filma stāsta par māti, kura pieprasa atbildes no skolotāja, kad viņas dēls sāk uzvesties dīvaini.

Filmas "Monstrs" pirmizrāde notika  76. Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Filma saņēma festivāla *[[Queer Palm]]* balvu, kā arī balvu par labāko scenāriju. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot scenāriju, režiju, aktierspēli, montāžu un skaņu celiņu. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 96% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bille Augusts

**Bille Augusts** (; dzimis ) ir dāņu kinorežisors, scenārists un operators.

Augusta filma "Pelle iekarotājs" (*Pelle Erobreren*, 1987) saņēma Kannu kinofestivāla Zelta palmas zaru un Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā". Saņēmis Zelta palmas zaru arī par filmu *[[Den goda viljan]]* (1991), kuras scenārists ir Ingmars Bergmans.

Režisējis arī tādas filmas kā "Garu nams" (*Åndernes hus*, 1993), "Smillas sniega izjūta" (1997), "Nožēlojamie" (*Les Misérables*, 1998), *[[En sång för Martin]]* (2001), *[[Goodbye Bafana]]* (2007), "Nakts vilciens uz Lisabonu" (2013), *[[Stille hjerte]]* (2014) un *[[Lykke-Per]]* (2018).

## Ārējās saites
Jānis Krastiņš (kara jurists)

**Jānis Krastiņš** bija latviešu izcelsmes padomju kara jurists.

## Dzīvesgājums
Dzimšanas gads nav zināms. KSDSP biedrs kopš 1904. gada. Strādāja par zvērinātu advokātu, no 1922. līdz 1928. gadam bija Petrogradas guberņas Revolucionārā tribunāla Izmeklēšanas nodaļas priekšnieks, Petrogradas (no 1924. gada — Ļeņingradas) guberņas (no 1927. gada — apgabals) prokurors. 1932.—1933. gadā — Austrumsibīrijas novada prokurors. No 1935. gada līdz savai nāvei bija KPFSR Tieslietu Tautas komisariāta Vissavienības Tiesību akadēmijas direktors, tāpat līdz nāvei bija PSRS ģenerālprokurora vietnieks.

1936. gadā Maskavā veica pašnāvību.

## Publikācijas

* *«Общественные обвинители и народные заседатели в уголовном суде»* ("Sabiedriskie apsūdzētāji un tautas piesēdētāji krimināltiesā"), 1926
* *«Прокуратура в деревне»* ("Prokuratūra laukos"), 1927
* *«Народный суд в деревне»* ("Tautas tiesa laukos"), 1928
* *«Роль революционной законности в организационно-хозяйственном укреплении колхозов»* ("Revolucionārā tiesiskuma loma kolhozu organizacionāli saimnieciskajā nostiprināšanā"), 1933

## Atsauces
Prīmulu dzimta

**Prīmulu dzimta** (*Primulaceae*) ir viršu rindas dzimta, kurā ir klasificētas gandrīz 60 ģintis.

Latvijā ir sastopamas 13 sugas.

## Ģintis
Dzimtā ir klasificētas ģintis:

* Ķekarzeltenes (*Naumburgia*)
* Pavirzas (*Anagallis*)
* Pienzāles (*Glaux*)
* Prīmulas (*Primula*) L.
* Septiņstarītes (*Trientalis*)
* Sermulītes (*Hottonia*) Boerh. ex L.
* Sīkaudzītes (*Centunculus*)
* Vairodzenes (*Androsace*) L.
* Zeltenes (*Lysimachia*) Tourn. ex L.
* *Aegiceras* Gaertn.
* *Amblyanthopsis* Mez
* *Amblyanthus* A.DC.
* *Antistrophe* A.DC.
* *Ardisia* Sw.
* *Ardisiandra* Hook.f.
* *Badula* Juss.
* *Bonellia* Bertero ex Colla
* *Bryocarpum* Hook.f. & Thomson
* *Clavija* Ruiz & Pav.
* *Conandrium* (K.Schum.) Mez
* *Coris* L.
* *Ctenardisia* Ducke
* *Cybianthus* Mart.
* *Cyclamen* L.
* *Deherainia* Decne.
* *Dionysia* Fenzl
* *Discocalyx* (A.DC.) Mez
* *Elingamita* G.T.S.Baylis
* *Embelia* Burm.f.
* *Emblemantha* B.C.Stone
* *Evotrochis* Raf.
* *Fittingia* Mez
* *Geissanthus* Hook.f.
* *Heberdenia* Banks ex A.DC.
* *Hymenandra* A.DC. ex Spach
* *Jacquinia* L.
* *Kaufmannia* Regel
* *Labisia* Lindl.
* *Loheria* Merr.
* *Maesa* Forssk.
* *Mangenotiella* M.Schmid
* *Monoporus* A.DC.
* *Myrsine* L.
* *Neomezia* Votsch
* *Omphalogramma* Franch.
* *Oncostemum* A.Juss.
* *Paralysimachia* F.Du, J.Wang & S.Y.Yang
* *Parathesis* Hook.f.
* *Pleiomeris* A.DC.
* *Pomatosace* Maxim.
* *Sadiria* Mez
* *Samolus* L.
* *Soldanella* L.
* *Solonia* Urb.
* *Stimpsonia* C.Wright ex A.Gray
* *Stylogyne* A.DC.
* *Systellantha* B.C.Stone
* *Tapeinosperma* Hook.f.
* *Theophrasta* L.
* *Vegaea* Urb.
* *Votschia* B.Ståhl
* *Wallenia* Sw.

## Galerija

Attēls:Androsace villosa 6.jpg|*Androsace villosa*
Attēls:Cyclamen coum (d.j.b.) 02.jpg|*Cyclamen coum*
Attēls:Pleiomeris canariensis.JPG|*Pleiomeris canariensis*
Attēls:Primula farinosa flowers 100704 (cropped).jpg|*Primula farinosa*
Attēls:SoldanellaAlpina.jpg|*Soldanella alpina*


## Atsauces

## Ārējās saites
Janapoles katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12657150"
}

**Janapoles Sv. Erceņģeļa Miķeļa baznīca** () ir 19. gadsimta sākumā celta Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļrietumos, Telšu rajona pašvaldības Janapoles miestā, Varņu reģionālā parka teritorijā. Baznīcas komplekss ir reģiona nozīmes Lietuvas kultūras piemineklis (unikālais kods — 23653).

Viržuvēni (tā Janapole tika saukta līdz 18. gadsimta otrajai pusei) no 1421. līdz 1842. gadam piederēja Žemaitijas bīskapiem. Pirmā baznīca šeit tika uzcelta pirms 1748. gada. Bīskaps Jons Lopacinskis (*Jonas Lopacinskis/Jan Dominik Łopaciński*, 1708—1778) no 1762. gada dzīvoja Viržuvēnos. 1763. gadā tika uzcelta jauna baznīca, 1774. gadā nodibināta atsevišķa draudze. Pašreizējā baznīca celta 1815. gadā ar Žemaitijas bīskapa Jozapa Giedraiša (*Juozapas Arnulfas Giedraitis/Józef Arnulf Giedroyć*, 1754—1838) atbalstu.

## Ārējās saites

* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Simo Valakari

**Simo Johanness Valakari** (; dzimis ) ir somu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā. Kopš 2024. gada oktobra Valakari ir Skotijas Premjerlīgas komandas *[[Saint Johnstone FC|St Johnstone]]* galvenais treneris.

Savu spēlētāja karjeru sācis Somijas komandās *[[FC Kontu]]* un *[[FinnPa]]*. 1996. gadā pievienojies Skotijas komandai *[[Motherwell FC|Motherwell]]*. Pēc četrām sezonām Skotijā, 2000. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai *[[Derby County FC|Derby County]]*. Vēlāk spēlējis arī *[[MLS]]* komandā *[[FC Dallas]]* un Somijas komandā *[[Turun Palloseura|TPS]]*.

Somijas futbola izlases rindās debitējis 1996. gadā. Kopumā izlases rindās aizvadījis 32 mačus.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Divas reizes ar *[[Seinäjoen Jalkapallokerho|SJK]]* un vienu reizi ar *[[Kuopion Palloseura|KuPS]]* kļuvis par Somijas augstākās līgas jeb *[[Veikkausliiga]]* uzvarētāju. 2023. gadā kļuvis par Latvijas Virslīgas komandas FK Auda galveno treneri, aizvedot komandu līdz trešajai vietai. Pēc vienas sezonas FK Auda komandā kļuva par Riga FC treneri. Tomēr Rīgas klubā nenostrādāja pilnu sezonu un 2024. gada 1. oktobrī Valakari tika apstiprināts par Skotijas Premjerlīgas kluba *[[Saint Johnstone FC|St Johnstone]]* galveno treneri.

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**SJK Seinäjoki**

* Veikkausliiga: 2015, 2014
* Somijas kauss: 2016
* Somijas Līgas kauss: 2014

**KuPS**

* Veikkausliiga: 2021
* Somijas kauss: 2021, 2022

**Riga FC**

* Latvijas Superkauss: 2024

## Atsauces

## Ārējās saites
Idolta

**Idolta** () ir agropilsētiņa Baltkrievijas Vitebskas apgabala Mjoru rajona Pavjaces ciema padomē. Atrodas starp dzelzceļa līniju Varapajeva—Druja un Idoltas ezeru, vietējas nozīmes ceļa H2102 malā, 11 km no Drujas, 14 km no Mjoriem un 7 km no Latvijas robežas. 2 km uz dienvidiem no ciema atrodas Idoltas dzelzceļa stacija.

Apdzīvotā vieta pirmoreiz minēta 16. gadsimtā, kad tā piederēju Rudominu-Dusjacku dzimtai. No 1725. līdz 1824. gadam piederēja Sapjehām. 1824. gadā ciemu nopirka tiesnesis Josifs Milošs ar dēlu Jevgēniju, kuri Idoltā uzcēla muižu un kapliču.

## Ārējās saites
2024. gada Latvijas Superkauss futbolā

**2024. gada Latvijas Superkauss futbolā** bija otrā Latvijas Superkausa izcīņa futbolā. Tajā sacentās 2023. gada Latvijas futbola Virslīgas čempioni FK RFS un 2023. gada Latvijas kausa ieguvēji Riga FC. Spēlē, kas notika  LNK Sporta parka mākslīgajā laukumā, uzvaru pēcspēles 11 metru sitienu sērijā uzvarēja Riga FC.

## Spēle

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas Futbola federācija
Stefans Paničs

**Stefans Paničs** (; dzimis ) ir serbu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Paničs spēlē Latvijas Virslīgas komandā RFS.

Savas karjeras laikā pārstāvējis klubus Serbijā, Čehijā, Latvijā un Kiprā. No 2013. līdz 2017. gadam spēlējis Serbijas komadnā *[[FK Metalac Gornji Milanovac|Metalac Gornji Milanovac]]*. 2018., 2019. un 2020. gadā ar Riga FC komandu uzvarējis Latvijas Virslīgā. 2023. gadā to izdarījis arī ar RFS komandu.

Serbijas futbola izlases rindās debitējis 2017. gadā.

## Ārējās saites
Suvi Minkinena

**Suvi Minkinena** (; dzimusi  Joutsā) ir somu biatloniste.

## Karjera
Ar biatlonu sākusi nodarboties 2007. gadā. Pirmās starptautiskās sacensības viņas karjerā bija 2013. gada Pasaules čempionāts jauniešiem Obertilliahā, kur labāko rezultātu sasniedza iedzīšanā, ieņemot 37. vietu. 2014. gada janvārī Ridnaunā debitēja IBU kausa sacensībās pieaugušajiem. Piedalījās 2014. gada Pasaules čempionātā junioriem Preskailā, ASV. Labāko rezultātu sasniedza individuālajā distancē, ieņemot 41. vietu.

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Estešundā ar 78. vietu 15 km individuālajā distancē. Tajā pašā sezonā piedalījās arī Eiropas čempionātā Ridnaunā, Itālijā, viņas labākais rezultāts bija 34. vieta individuālajā distancē. Startēja arī jauktajā stafetē, kur Somijas komanda ieguva 16. vietu. Savās debijas ziemas olimpiskās spēlēs 2018. gadā Phjončhanā piedalījās tikai sprintā un ieņēma 69. vietu. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2019. gadā Estešundā. Startēja sprintā un 15 km individuālajā distancē, attiecīgi ieņemot 73. un 56. vietu, kā arī stafetē, kur Somija tika apdzīta par apli, ierindojoties 22. vietā.

2020. gada janvārī Rūpoldingā sprintā ar nekļūdīgu šaušanu ieņēma 31. vietu un ieguva pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē.  Pekinā sprintā ieņēma 51. vietu, bet iedzīšanā pakāpās līdz 43. vietai, startēja arī jauktajā un sieviešu stafetē. 2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā 15 km individuālajā disatncē izcīnīja 8. vietu, sasniedzot savu karjeras augstāko rezultātu. 2022.—2023. gada Pasaules kausa sezonu noslēdza 27. vietā, sasniedzot karjeras augstāko vietu kopvērtējumā.  Pasaules kausa posmā Holmenkollenē 1+1 jauktajā stafetē kopā ar Oto Inveniusu izcīnīja 3. vietu. Tas bija Somijas pirmais goda pjedestāls šajā disciplīnā, kā arī pirmais pjedestāls Minkinenai Pasaules kausa sacensībās.

Pirmo reizi individuāli vietu uz goda pjedestāla izcīnīja 2024.—2025. gada sezonas pirmajā Pasaules kausa posmā Kontiolahti, kur ieņēma trešo vietu sprintā.  Pasaules kausa posmā Oberhofā kopā ar Tero Sepeli uzvarēja 1+1 jauktajā stafetē, tā bija pirmā Somijas uzvara Pasaules kausa stafetēs. 2025. gada Pasaules čempionātā Lencerheidē izcīnīja savu pirmo pasaules čempionātu medaļu — bronzu sprintā. Kopā ar Tero Sepeli uzvarēja arī *Skidskyttekampen* komercsacensībās Stokholmā. Sezonas pēdējā Pasaules kausa posmā Holmenkollenē sprintā izcīnīja vēl vienu trešo vietu. Sezonu noslēdza 7. vietā kopvērtējumā, kas tobrīd bija viņas karjeras labākais sasniegums.

2025.—2026. gada sezonas pirmajā posmā Estešundā Minkinena uzvarēja sprintā, izcīnot savu pirmo uzvaru karjerā Pasaules kausa posmos.  izcīnīja bronzas medaļu iedzīšanā. Pasaules kausa kopvērtējumā ieņēma 5. vietu, sasniedzot jaunu augstāko vietu karjerā.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Samuils Zivs

**Samuils Zivs** () bija ebreju izcelsmes padomju tiesībzinātnieks un orientālists.

Piedzimis 1921. gadā Ventspilī. Piedalījās Otrajā pasaules karā. 1944. gadā pabeidza mācības Taškentas Juridiskajā institūtā. Strādāja PSRS ZA Valsts un tiesību institūtā: zinātniskais darbinieks no 1948. gada, sektora pārzinis no 1964. līdz 1969. gadam, direktora vietnieks no 1969. gada. Juridisko zinātņu doktors kopš 1962. gada, profesors kopš 1966. gada. Starptautiskās Salīdzinošās tiesību zinātnes akadēmijas korespondētājloceklis kopš 1971. gada. KPFSR Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks kopš 1972. gada. Darbojies dažādās biedrībās, cita starpā bija Padomju sabiedrības antisionistiskās komitejas priekšsēdētāja vietnieks. Vairāku vispārīgajai valsts un tiesību teorijai un salīdzinošajai tiesību zinātnei veltītu rakstu darbu autors.

Nomiris 1999. gadā. Apglabāts Maskavas apgabalā.

## Atsauces
Pavjaces ciema padome

**Pavjaces ciema padome** () ir viena no Baltkrievijas Vitebskas apgabala Mjoru rajona administratīvā iedalījuma vienībām, kas robežojas ar sava rajona Mjoru, Perabrodzes un Uzmjonu ciema padomi, Braslavas rajona Drujas ciema padomi un Vjerhņadzvinskas rajona Bihosavas ciema padomi, kā arī Latvijas Krāslavas novada Piedrujas pagastu.

## Vēsture
 izveidoja Mjoru rajona Pavjaces ciema padomi.  13 Pavjaces ciema padomes apdzīvotās vietas pievienoja Drujas ciema padomei.  Pavjaces ciema padomei pievienoja 5 apdzīvotās vietas no likvidētās Aļeksandrovas ciema padomes.  Pavjaces ciema padomei pievienoja 8 apdzīvotās vietas no likvidētās Maļcu ciema padomes un 2 Pavjaces ciema padomes apdzīvotās vietas pievienoja Drujas ciema padomei.  2 Pavjaces ciema padomes apdzīvotās vietas pievienoja Jakubavščinas ciema padomei un  11 apdzīvotās pievienoja Davhinavas ciema padomei.  Pavjaces ciema padomei pievienoja 4 apdzīvotās vietas no Davhinavas ciema padomes.

2009. gada tautskaite Pavjaces ciema padomē uzrādīja 1 741 iedzīvotāju, no tiem 88,7% — baltkrievi, 6,7% — poļi, 3,3% — krievi. 2019. gada tautskaite Pavjaces ciema padomē uzrādīja 1 158 iedzīvotājus.

## Apdzīvotās vietas

## Atsauces
Gobziņu klintis

**Gobziņu klintis** ir Latvijas dabas piemineklis, kas atrodas Kuldīgas novada Skrundas pagastā,  Ventas labajā krastā dabas lieguma Ventas un Šķerveļa ieleja teritorijā.

Tā ir gandrīz nepārtraukta, apmēram 400 metrus gara cementēta smilšakmens un dolomītu atsegumu siena. Klintīs atrodas Gobdziņu ala, kuras garums ir līdz 26 metriem un tā ir otra garākā ala Kurzemē. Kraujas pakājē, apmēram 70 metrus augšpus alas, atrodas nobrukuši akmeņu bluķi ar kopējo apjomu apmēram 3 kubikmetri.

## Ārējās saites
*Gobziņu klintis DAP lapā
Dohāņas ielas sinagoga

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q754397"
}


**Dohāņas ielas sinagoga** (, ) jeb **Lielā sinagoga** () ir 1859. gadā uzcelta sinagoga, kas atrodas Ungārijas galvaspilsētas Budapeštas Peštas daļā, Eržēbetvārošas rajonā. Tā ir lielākā sinagoga Eiropā un neologa jūdaisma centrs.

Sinagoga celta no 1854. līdz 1859. gadam pēc Vīnes arhitekta Ludviga Ferstera (*Ludwig Förster*, 1797 – 1863). Darbojošās sinagogas kompleksā ietilpst arī Ungārijas ebreju muzejs, kas izvietots vietā, kurā atradās Teodora Hercla dzimtā māja, Varoņu templis, Ebreju kapsēta un Raula Vallenberga memoriālais parks. Sinagoga cieta Otrā pasaules kara laikā, tomēr netika nopostīta. 1944. gadā, holokausta laikā, tā bija daļa no Budapeštas geto.

## Galerija

Synagogue_-_Budapest.jpg
Budapest_Zsinagoga.png


## Ārējās saites
Aleksandrs Stenboks-Fermors

**Grāfs Aleksandrs Stenboks-Fermors** (; dzimis , miris ) bija Nītaurē dzimis vācbaltiešu autors un nacisma pretinieks.

Karojis landesvēra rindās Latvijas brīvības cīņās. 1920. gadā emigrāja uz Vāciju. Studējot inženierzinātnes un strādājot, iepazinās ar Rūras baseina kalnraču dzīves apstākļiem un no antikomunista kļuva par komunistu. No 1929. gada strādāja par rakstnieku, kinoscenāriju un radiolugu autoru. Kļuva par Proletāriešu-revolucionāro rakstnieku līgas biedru. 

Pēc Otrā pasaules kara 1945. gadā kādu brīdi bija Neištrēlicas pilsētas mērs, vēlāk darbojās Austrumvācijas izdevniecībā *Verlag Volk und Welt* un kinostudijā DEFA. Vēlāk apmetās uz dzīvi Rietumberlīnes Vilmersdorfas rajonā. 

## Ārējās saites

* Baltiešu biogrāfiskais leksikons digitāli
Japānas 32. armija

**32. armija** () bija Japānas Impērijas armijas militārā vienība, kas darbojās Otrā pasaules kara laikā.

Tā tika izveidota 1944. gada 13. martā ģenerāļa Masao Vatanabes vadībā un bija pakļauta 10. frontei. Tās galvenais uzdevums bija pretdarboties sabiedroto desantam Okinavā un citās Rjūkju arhipelāga salās.

Armijas sastāvā bija aptuveni 77 000 karavīru (39 000 kājnieku bataljonā un 38 000 artilērijas, tanku un palīgvienībās), kā arī 10 000 cilvēku no Jūras spēku bāzes un 42 000 vietējo iesaukto. Lielāko daļu karavīru veidoja slikti apmācīti rezervisti, nesen iesaukti jaunieši un zemessardze. Šie karavīri lielā mērā tika iznīcināti Okinavas kaujas laikā, kas notika no 1945. gada aprīļa līdz jūnijam.

## Ārējās saites
*