open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sekunde

235px|thumbnail|Punkts iedegas vienu reizi sekundē
**Sekunde** (simbols: **s**, dažreiz **sek.**) ir Starptautiskās mērvienību sistēmas (SI) laika pamatmērvienība. Sākotnēji tā tika definēta kā 1/86 400 no vidējā Saules diennakts garuma. 1967. gadā Starptautiskā Mēru un svaru komiteja pieņēma, ka sekunde ir vienāda ar 1/31 556 925, 9747 no tropiskā 1900. gada ilguma, kas atbilst cēzija izotopa 133Cs izstarotā mikroviļņa 9 192 631 770 svārstību periodu kopējam ilgumam, notiekot pārejai starp diviem atoma pamatstāvokļa hipersīkstruktūras līmeņiem. Sekunžu skaitu nosaka pēc pulksteņiem.

Sekundes vēsturiskā definīcija ir saistīta ar diennakts garumu. Diennaktī ir 24 stundas, stundā — 60 minūtes, bet minūtē — 60 sekundes. Viena sekunde ir  daļa no dienas. Pašreizējā sekundes definīcija, kas saistīta ar cēzija izotopu 133Cs, ir spēkā kopš 1967. gada. 

## SI daudzkārtņi
Visbiežāk izmantotie sekundes daudzkārtņi ir milisekunde (ms), mikrosekunde (μs) un nanosekunde (ns). Izmanto arī citus daudzkārtņus, piemēram, kilosekunde (ks), bet tas notiek ļoti reti. Tā vietā izmanto minūtes, stundas, dienas un gadus.

## Sakarības ar citām laika mērvienībām

## Atvasinātās mērvienības
Sekunde ir daudzumu fizikālu lielumu mērvienību pamatā, piemēram, ātruma pamatmērvienība ir metrs sekundē (m/s), spēku mēra ņūtonos (N), kas ir kilograms×metrs/sekundē ik sekundi (kg×m/s²), jaudu mēra vatos (W), kas ir džouls sekundē (J/s), un tā tālāk.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kandela

**Kandela** (no  — 'svece'; apzīmējums: **cd**) ir SI sistēmas gaismas stipruma mērvienība.

Kandela ir gaismas stiprums, ko noteiktā virzienā izstaro monohromatisks starotājs, kura frekvence ir 540 THz (teraherci) (šī frekvence atbilst zaļajai krāsai, pret kuru cilvēka acij ir vislielākā jutība) un starojuma stiprums ir 1/683 W/sr. Gaismas avota gaismas stiprums ir viena kandela, ja gaismu izstaro 1/600000 m2 liela platīna virsma tā sacietēšanas temperatūrā 2042°K un 101325 paskālu spiedienā (sakarsētajai platīna virsmai jābūt perpendikulārai pret novērotāju).

100 vatu kvēlspuldze izstaro apmēram 120 cd stipru gaismu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Presuppozīcija

Valodniecībā par **presuppozīciju** (iepriekšēju pieņēmumu) sauc no saziņas akta konteksta un tās dalībnieku fona zināšanām atkarīgus izdarītus (bet noklusētus) pieņēmumus attiecībā uz izteikumu.

## Piemērs

* *Vai tavs suns māk staigāt uz pakaļkājām?*

Presuppozīcija šajā gadījumā ir pieņēmums, ka uzrunātajam vispār ir suns.

## Īpašības

* Lai izteikums būtu atbilstošs kontekstam, presuppozīcijai ir jābūt zināmai abiem (visiem) sarunas (saziņas) dalībniekiem.
* Pamatā presuppozīcijas paliek tās pašas, mainot izteikuma veidu (t.i., apgalvojums, jautājums, noliegums u.tml.)

Piemēram, gan jautājumam "*Vai tavs suns māk staigāt uz pakaļkājām?*", gan jautājumam "*Vai tavs suns nemāk staigāt uz pakaļkājām?*" ir viena un tā pati presuppozīcija, proti, ka tev vispār ir suns.

## Tipi

Presuppozīciju tipi:

* **eksistences**: par kaut ko izsakoties, pieņem, ka tas vispār eksistē (**''Dievs** tevi mīl.*);
* *'faktuālā**;
* **nefaktuālā**;
* **kontrafaktiskā**;
* **leksikālā**: izteikumā iekļauta leksikas vienība norāda uz noklusētu faktu (''Es **atkal** atbildēju pareizi.'' — esmu jau kaut kad agrāk (vismaz vienu reizi) atbildējis pareizi);
* **strukturālā**;

== Presuppozīcijas un patiesums ==

Ir vairāki veidi, kā skaidrot, kas notiek gadījumos, **ja presuppozīcija izrādās aplama*'.

* Ja presuppozīcija ir aplama, tad gan izteikums, uz kuru tā attiecas, gan šī izteikuma noliegums abi ir aplami.<br />Piemēram, ja man suņa nav, tad abi apgalvojumi — "*Mans suns māk staigāt uz pakaļkājām.*" un "*Mans suns nemāk staigāt uz pakaļkājām.''" ir aplami.

* Ja presuppozīcija ir aplama, tad izteikumiem, uz kuru tā attiecas, patiesuma vērtību piešķirt vispār nevar (Strosona pieeja).
Implikatūra

Par **implikatūru** valodniecībā sauc papildu pragmatisku nozīmi, kas noteiktā kontekstā (un vidē) piemīt izteikumam. Izteikums norāda uz implikatūru kā ticamu iespēju, bet ne obligāti to nosaka (kā tas būtu implikācijas gadījumā).

## Īpašības

* Implikatūras ir **atceļamas**: ir iespējams izteikumu papildināt tā, ka sākotnējā implikatūra vairs nav spēkā.
* Implikatūras ir **atkarīgas no konteksta**: tam pašam izteikumam citā kontekstā sākotnējā implikatūra nav spēkā (varbūt ir cita implikatūra).
* Implikatūras ir **rekonstruējamas** (*calculable*): izmantojot zināšanas par izteiktā teikuma nozīmi un izteikuma kontekstu, ar kooperācijas principa palīdzību implikatūru ir iespējams izsecināt.
Ikdienas valodas filozofija

**Ikdienas valodas filozofija** ir īpaša pieeja tradicionālajām filozofijas problēmām, pievēršot uzmanību vārdu lietojumam ikdienas valodā. Šo pieeju galvenokārt saista ar filozofu Dž. L. Ostina, Gilberta Raila, kā arī vēlākiem Ludviga Vitgenštaina darbiem.

## Pamatideja

Ikdienas valodas filozofi uzskata, ka vārdiem nav nozīmes pašiem par sevi, bet tikai valodas lietojumā — kas ir iemesls tradicionālās filozofijas problēmām noteikt kāda abstrakti paņemta vārda nozīmi.

Ikdienas valodas filozofiju var uztvert kā papildinājumu vai kā alternatīvu analītiskajai filozofijai (ideālas valodas filozofijai).

## Ārējās saites

* Lingvistiskā filosofija - Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca
Binārā skaitīšanas sistēma

**Binārā skaitīšanas sistēma** ir pozicionāla skaitļu pieraksta sistēma ar bāzi 2. Tajā lieto tikai divus simbolus – visbiežāk tie ir cipari 0 un 1.

Tā kā ar elektriskajiem signāliem visvienkāršāk ir darboties binārajā sistēmā (ir signāls – 1, nav signāla – 0), šo sistēmu lieto ciparu elektronikā, tostarp praktiski visos mūsdienu datoros. Ciparus 0 un 1 visbiežāk sauc par bitiem.

## Konvertēšana

### Binārā → decimālā

Lai kādu binārajā skaitīšanas sistēmā pierakstītu skaitli iegūtu decimālajā skaitīšanas sistēmā, tā ciparus reizina ar attiecīgajām divnieka pakāpēm, piemēram, 110100_2:

\begin{matrix}
1 & 1 & 0 & 1 & 0 & 0\\
\ ^5 & \ ^4 & \ ^3 & \ ^2 & \ ^1 & \ ^0\end{matrix}
= 1 \cdot 2^5 + 1 \cdot 2^4 + 0 \cdot 2^3 + 1 \cdot 2^2 + 0 \cdot 2^1 + 0 \cdot 2^0
= 32 + 16 + 4 = 52_{10}
Fernando Belaunde

thumb|Fernando Belaunde Terī
**Fernando Belaunde Terī** (*Fernando Belaúnde Terry*, dzimis 1912. gada 12. oktobrī Limā, miris 2002. gada 4. jūnijā Limā) bija divkārtējs Peru prezidents (1963—1968, 1980—1985). Partijas ''Tautas darbība'' (*Acción Popular*) līderis.

Atcelts no amata pēc 1968. gada militārā apvērsuma, tomēr pēc militāristu režīma beigām 1980. gadā vēlreiz ievēlēts par Valsts prezidentu. Abu prezidentūru laikā ekonomiskā nestabilitāte radīja nemiernieku grupējumu aktivizēšanos valstī, kas noveda pie cilvēktiesību pārkāpumiem gan no valdības, gan nemiernieku puses.
Alberto Fuhimori

**Alberto Kenja Fuhimori** (*Alberto Ken'ya Fujimori*; dzimis , miris ) bija japāņu izcelsmes Peru politiķis. No 1990. līdz 2000. gadam viņš bija Peru prezidents. Pirms ievēlēšanas par prezidentu viņš bija lauksaimniecības akadēmijas rektors.

Alberto Fuhimori Peru atjaunoja makroekonomisko stabilitāti, tomēr viņu plaši kritizēja par autoritārismu, sevišķi pēc 1992. gada pašapvērsuma. 2000. gada beigās Fuhimori, saskaroties ar pieaugošajām apsūdzībām par plaši izplatītu korupciju, noziegumiem pret cilvēci un cilvēktiesību pārkāpumiem viņa valdībā, devās uz APEC tikšanos Brunejā, pēc tam uz Japānu, no kurienes pa faksu atsūtīja demisijas rakstu. Peru varas iestādes cenšas panākt Fuhimori izdošanu tiesāšanai par korupciju.

2005. gadā viņu arestēja Čīlē un izdeva Peru, kur viņu notiesāja par vairākām apsūdzībām, tostarp cilvēktiesību pārkāpumiem un līdzekļu piesavināšanos. Viņam piesprieda 25 gadu cietumsodu.

2023. gada decembrī viņš tika atbrīvots pēc pretrunīgi vērtēta tiesas lēmuma. Deviņus mēnešus vēlāk, 2024. gada 11. septembrī, Alberto Fuhimori nomira no vēža.

## Ārējās saites

* Biography and tenure by CIDOB Foundation 

* The Fall of Fujimori on *[[POV (TV series)|POV]]* at *[[Public Broadcasting Service|PBS]]*, 2006
* State of Fear a documentary of Peru's war on terror based on the findings of the Peruvian Truth and Reconciliation Commission
Alans Garsija

200px|thumb|Alans Garsija

**Alans Gabriels Ludvigs Garsija Peress** (*Alan Gabriel Ludwig García Pérez*, dzimis  Limā, miris  Limā) bija Peru politiķis, valsts prezidents (1985—1990; 2006—2011), Kreisās partijas APRA (*Alianza Popular Revolucionaria Americana*) līderis.

Pirmais prezidentūras laiks iezīmējās ar politisku un ekonomisku nestabilitāti, tomēr 2006. gadā atkal uzvarēja prezidenta vēlēšanās, pārspējot kreiso nacionālistu Oljantu Umalu.
Garsija

**Garsija** () ir izplatīts basku cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alans Garsija (*Alan García*; 1949—2019) — Peru prezidents;
* Anastasio Somosa Garsija (*Anastasio Somoza García*; 1896—1956) — Nikaragvas prezidents;
* Anjers Garsija (*Anier García*; 1976) — Kubas barjerskrējējs;
* Antonio Medina Garsija (*Antonio Medina García*; 1919—2003) — Spānijas un Venecuēlas šahists;
* Džerijs Garsija (*Jerry Garcia*; 1942—1995) — ASV mūziķis;
* Endijs Garsija (*Andy García*; 1956) — ASV aktieris;
* Eriks Garsija (*Eric García*; 2001) — Spānijas futbolists;
* Federiko Garsija Lorka (*Federico García Lorca*; 1898—1936) — spāņu dzejnieks;
* Frans Garsija (*Fran García*; 1999) — spāņu futbolists;
* Gabriels Garsija Markess (*Gabriel García Márquez*; 1927) — Kolumbijas rakstnieks;
* Garsija II (*García II*; ~1040—~1090) — Portugāles karalis;
* Garsija IV (*García IV*; ?—~1000) — Pamplonas karalis;
* Gonsalo Garsija (*Gonzalo García*; 2004) — spāņu futbolists;
* Havi Garsija (*Javi García*; 1987) — spāņu futbolists;
* Hoans Garsija (*Joan García*, 2001) — spāņu futbolists;
* Horhe Garsija (*Jorge Garcia*; 1973) — ASV aktieris;
* Karloss Garsija (*Carlos Garcia*; 1896—1971) — Filipīnu prezidents;
* Karolīna Garsija (*Caroline Garcia*; 1993) — Francijas tenisiste;
* Kimberlija Garsija (*Kimberly García*; 1993) — Peru vieglatlēte, soļotāja;
* Luiss Garsija (*Luis Javier García Sanz*; 1978) — spāņu futbolists;
* Njevesa Garsija (*Nieves García*; 1955) — Spānijas šahiste;
* Rudi Garsija (*Rudi Garcia*; 1964) — Francijas futbolists un treneris;
* Serdžo Garsija (*Sergio García*; 1980) — spāņu golfa spēlētājs.

## Skatīt arī
* Djegogarsija (*Diego Garcia*) — atols Indijas okeānā.
Bolīds

250px|right
**Bolīds** (grieķu βολίς, βολίδος — metamais šķēps) ir ļoti spožs meteors, kura spožums lielāks par −4 (Veneras vidējo zvaigžņlielumu). Spoži bolīdi redzami arī dienā; naktī redzams bolīda apvalks un aste. Bolīdu bieži pavada dzirksteļošana, uzliesmojumi, sprādzieni, pērkonam līdzīgi dārdi, meteorītu krišana.

## Latvijā redzētie bolīdi
* 2021. gada 27. decembrī 16:04, redzēts Latvijas rietumu un vidusdaļā.
* 2019. gada 9. septembrī 20:57, redzēts Latvijas austrumu un vidusdaļā, nofilmēts LTV kamerā no Zaķusalas ēkas jumta Lucavsalas virzienā 
* 2017. gadā Latvijā tika novēroti trīs bolīdi: 2. septembrī 23:35 redzēts Jēkabpilī, 25. – 26. septembra naktī nofotografēts Ķemeru purvā, 30. septembrī ap 22:10 redzēts no Madonas līdz pat Liepājai
* 2011. gada 21. – 22. maija naktī 2:40 visā Latvijā novēroja spožu bolīdu, kas nonāca tuvu zemes virsmai, radot troksni

## Atsauces
Jānošs Bojai

**Jānošs Bojai** (, ; dzimis , miris ) bija Transilvānijas ungāru matemātiķis.

Kopā ar krievu matemātiķi Nikolaju Lobačevski tiek uzskatīts par vienu no neeiklīda ģeometrijas pamatlicējiem.

Dzimis Transilvānijā ungāru matemātiķa Farkaša Bojai ģimenē. Mācījās Karaliskajā Kara inženieru akadēmijā Vīnē. Ap 1825. gadu, dienēdams jaunākā leitnanta pakāpē, Bojai nonāca pie neeiklīda ģeometrijas postulātiem.

1832. gadā Bojai publicēja 24 lappušu darbu kā pielikumu tēva grāmatai "Skolu jaunatnes elementārās un augstākās matemātikas pamatu apmācības pieredze". Tajā tika izklāstīta neeiklīda ģeometrijas pamati un tas bija vienīgais viņa darbs, kurš publicēts Bojai dzīves laikā.

Bojai bija pazīstams poliglots, jo mācēja deviņas svešvalodas, to skaitā ķīniešu un tibetiešu valodu.

Bojai vārdā nosaukta lielākā universitāte Rumānijā — Babeša-Bojai universitāte Klužā-Napokā (*Universitatea Babeş-Bolyai*), kā arī vairākas skolas Ungārijā un Ungārijas matemātiķu biedrība.

## Ārējās saites
*
Bojaji

**Bojaji** var būt:

* Farkašs Bojaji (*Bolyai Farkas*; 1775―1856) ― ungāru matemātiķis;
* Jānošs Bojaji (*Bolyai János*; 1802―1860) ― ungāru matemātiķis.
Šūmahers

**Šūmahers** ( — 'kurpnieks'; sieviešu dzimtē **Šūmahere**) jeb **Šumahers** (; sieviešu dzimtē **Šumahere**), ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Džoels Šūmahers (*Joel Schumacher*; 1939—2020) — ASV kinorežisors;
* Kurts Šūmahers (*Kurt Schumacher*; 1895—1952) — vācu politiķis;
* Haralds Šūmahers (*Harald Schumacher*; 1954) — vācu futbolists;
* Heinrihs Kristians Šūmahers (*Heinrich Christian Schumacher*; 1780—1850) — vācu astronoms;
* Mihaels Šūmahers (*Michael Schumacher*; 1969) — vācu autosportists;
* Miks Šūmahers (*Mick Schumacher*; 1999) — vācu autosportists;
* Ralfs Šūmahers (*Ralf Schumacher*; 1975) — vācu autosportists;
* Stefans Šūmahers (*Stefan Schumacher*; 1981) — vācu riteņbraucējs.
Māķāšs Huņadi

**Māķāšs Huņadi** (), arī **Matejs Korvins** (, , , ; dzimis , miris ), bija Ungārijas un Horvātijas karalis no 1458. līdz savai nāvei 1490. gadā. 
Māķāša valdīšana tautas atmiņā saglabājusies kā viens no Ungārijas un Rumānijas uzplaukuma periodiem. Huņadi tiek pieminēts ungāru un rumāņu teikās un tautasdziesmās. Attēlots uz mūsdienu Ungārijas 1000 forintu naudas zīmes.

## Dzīvesgājums
[thumbnail|left|[Ungārijas Karalistes teritorija 1490. gadā.]]
Dzimis 1443. gadā Transilvānijas vaivada Jānoša Huņadi ģimenē. 
Kļuva par Ungārijas karali 15 gadu vecumā. Izglītojās Itālijā, ietekmējās no renesanses idejām. Atbalstīja celtniecību, mākslu, viņa bibliotēka - *Bibliotheca Corviniana* bija viena no lielākajām Eiropā. Huņadi valdīšanas gados Ungārija bija milzīga valsts, kura stiepās no Vācijas dienvidiem līdz Bulgārijai.

1469. gadā Korvinu kronēja par Bohēmijas karali pret Jirži no Podebradiem un viņš pārvaldīja Morāviju, Silēziju un Lužicu. Karalis Māķāšs Huņadi veiksmīgi atvairīja Osmaņu impērijas uzbrukumus un karoja ar čehiem un austriešiem.

Miris 1490. gadā. Tā kā Māķāšam Huņadi nebija likumīgu mantinieku, pēc viņa nāves Ungārijā iestājās varas krīze. Reālā vara nokļuva atsevišķu vietvalžu rokās, līdz 1526. gadā Mohāčas kaujā Ungāriju sagrāva osmaņi.

## Ārējās saites

* ''The Squash and the Colt'', a folk tale reflecting Matthias' wisdom and sense of justice
* ''Bibliotheca Corviniana Digitalis''&nbsp;– National Széchényi Library, Hungary
* Map of Europe in 1500.
Saistīts saraksts

**Saistīts saraksts** ir lineāra datu struktūra, kurā katrs elements (**mezgls**) glabā datus un rādītāju. Rādītājs (adrese) norāda uz nākamo elementu. Pēdējā mezglā rādītājs ir tukšs — nenorāda ne uz vienu elementu. Saistīto sarakstu bieži vien sauc vienkārši par **sarakstu**.

thumb|right|Vienkāršs saistīts saraksts ar 3 elementiem

Var būt dubultsaišu jeb divvirziena saraksts, kuram katrā mezglā ir divi rādītāji, kur viens norāda uz iepriekšējo mezglu, bet otrs — uz nākamo.

Var būt ciklisks jeb gredzenveida saraksts, kuram pēdējā mezgla rādītājs norāda uz saraksta pirmo mezglu.

## Sarakstu salīdzinājums ar masīviem
Sarakstā var uzglabāt tādus pašus datus kā masīvā, bet tie atšķiras struktūras ziņā un katram ir savas priekšrocības un trūkumi.

### Priekšrocības
* viegli pievienot un dzēst elementus, tikai izmainot rādītājus uz vajadzīgo mezglu
* datora atmiņas izdalīšana (un atbrīvošana) notiek tikai tad, kad notiek jaunu elementu pievienošana vai dzēšana

### Trūkumi
* grūti noteikt elementa kārtas numuru (indeksu): lai to izdarītu, ir jāiziet visam sarakstam cauri līdz vajadzīgajam mezglam
* rādītājam tiek tērēta papildu atmiņa
Degvīns

[200px|thumb|right|Krievijas degvīna ''[Русский Стандарт* pudele]]

*'Degvīns** (,  — 'ūdentiņš') jeb [[sarunvaloda|sarunvalodā]] **šņabis*' (no ) ir caurspīdīgs un bezkrāsains stiprais [[alkoholiskais dzēriens]], [[rektificēšana|rektificēta]] [[etanols|etanola]] šķīdums [[ūdens cietība|mīkstinātā]] [[ūdens|ūdenī]]. Pēc Eiropas Savienības regulas, minimālajam degvīna stiprumam ir jābūt 37,5%, ASV 40%.

Ir arī aromatizētie degvīni, kam papildus pievieno [[smaržīgā mārsmilga|smaržīgo mārsmilgu]], [[pipari|piparus]], [[ķirši|ķiršus]], [[dzeloņplūmes]] vai [[laims|laimu]].

[[Latvija|Latvijā]] degvīns ir trešais visvairāk lietotais [[alkoholiskie dzērieni|alkoholiskais dzēriens]] un visvairāk lietotais [[stiprie spirtotie dzērieni|stiprais alkoholiskais dzēriens]], tomēr tā tirdzniecības apjomi samazinās.

== Vēsture ==
[[Attēls:Museum of vodka.jpg|250px|thumb|left|Degvīna muzejs [[Verhņije Mandrogi]], [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]], [[Krievija|Krievijā]]]]

Degvīns radies 15. gadsimta sākumā [[Krievija|Krievijā]] vai [[Polija|Polijā]], bet līdzīgi alkoholiski dzērieni šajā laikā radušies arī citās Eiropas zemēs. Sākotnēji degvīnu ieguva medicīniskiem nolūkiem kā [[zāles]]. Agrāk degvīnam izmantoto spirtu lielākoties ieguva no [[kartupeļi]]em, bet mūsdienās — galvenokārt no [[graudi]]em ([[mieži]]em, [[kvieši]]em vai dažkārt [[rudzi]]em).

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==


* Žanete Hāka (2014. gada 14. novembris). [http://www.db.lv/zinas/ka-top-degvins-uznemuma-latvijas-balzams-423127 Kā top? Degvīns uzņēmumā *Latvijas Balzams''] . Dienas Bizness. Skatīts: 2016. gada 24. maijā
Eiropas Kosmosa aģentūra

**Eiropas Kosmosa aģentūra** (**EKA**;  — *ESA*,  — *ASE*) ir 1975. gadā dibināta starptautiska organizācija, kuras mērķis ir apvienot Eiropas valstu pūliņus kosmosa apgūšanā. EKA galvenā mītne atrodas Parīzē, Francijā.

thumb|280px|

## Dalībvalstis
Pašlaik (2015) EKA ir 22 pastāvīgās dalībvalstis:
* Apvienotā Karaliste
* Austrija
* Beļģija
* Čehija (no 2008. gada novembra)
* Dānija
* Francija
* Grieķija (no 2005. gada marta)
* Igaunija (no 2015. gada 4. februāra)
* Itālija
* Īrija
* Luksemburga (no 2005. gada jūnija)
* Nīderlande
* Norvēģija
* Polija (no 2012. gada septembra)
* Portugāle (no 2000. gada novembra)
* Rumānija (no 2011. gada decembra)
* Somija
* Spānija
* Ungārija (no 2015. gada 24. februāra)
* Vācija
* Zviedrija
* Šveice

Kopš 1979. gada Kanāda sadarbojas ar EKA īpašā statusā.
 
EKA cieši sadarbojas arī ar Krieviju un Ķīnu.

Vairākas jaunās Eiropas Savienības valstis gatavojas kļūt par ESA loceklēm.

## Latvijas dalība
Latvija izteica gatavību uzsākt sadarbību ar Eiropas Kosmosa aģentūru 2009. gadā. Ministru kabinets Latvijas sadarbību ar Eiropas Kosmosa aģentūru atbalstīja 2009. gada 5. maija sēdē, pilnvarojot izglītības un zinātnes ministri Tatjanu Koķi parakstīt Sadarbības līgumu. Pirmais posms — Sadarbības līgums () tika noslēgts 2009. gada 23. jūlijā. Dalība Eiropas Kosmosa aģentūras projektos paredz sadarbību materiālzinātnes, satelītbūves, elektronikas un citās inženierzinātņu jomās.
Otrais posms sākās 2013. gada 19. martā, kad Latvija parakstīja Eiropas Sadarbības valsts līgumu (*European Cooperating State Agreement*) un kļuva par vienu no EKA Sadarbības valstīm, tādējādi nodrošinot ciešāku iesaistīšanos EKA starptautiskajos projektos.
2015. gada 30. janvārī Latvija parakstīja EKA Eiropas Sadarbības valsts plāna hartu (ESVP harta, *PECS Charter*). Tā paredzēta piecu gadu periodam, pēc kura valsts vai nu kļūst par EKA dalībvalsti, vai asociatīvo valsti, vai noslēdz jaunu ESVP hartu.

2020. gada 24. jūnijā Eiropas Kosmosa aģentūras Padome apstiprināja Latvijas pievienošanos EKA asociētās dalībvalsts statusā. Līgums stāsies spēkā pēc ratificēšanas Saeimā. Saeima līgumu apstiprināja 27. jūlijā. 

Latvija kā asociētā dalībvalsts maksā EKA budžetā 9,5 miljonus eiro gadā.

## Skatīt arī
* NASA
* *[[Roskosmos]]*
* *[[JAXA]]*
* *[[ISRO]]*

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
ESA

**ESA** var būt:
* *[[Eiropas Kosmosa aģentūra|European Space Agency]]* — Eiropas Kosmosa aģentūra
* Salvadoras SOK kods
Tēvzemes mantojums

**Tēvzemes mantojums** (TM, agrāk **Tautas mantojums**, **Tēvzemes savienība**, **Tēvzemes nacionālo spēku savienība** un **Daugava — Latvijai**) ir 2000. gadā dibināta kreisa, nacionālistiska politiskā partija Latvijā. Partijas priekšsēdētājs ir Alfrēds Buls, priekšsēdētāja vietnieks - Kārlis Krūmiņš.

## Vēsture
Partiju "Tautas mantojums" (TM) dibināja 2000. gada 17. jūlijā. 2001. gadā TM Rīgas Domes vēlēšanās ieguva 0,47% balsu vienotā sarakstā ar Helsinki-86, "Mūsu zemi", Nacionālo savienību "Namejs" un Latvijas Vienības partiju. 2004. gada 27. februārī partiju pārdēvēja par "Tēvzemes savienība" TS. 2004. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās TS piedalījās Sociāldemokrātu savienības sarakstā. 2005. gada Rīgas Domes vēlēšanās TS piedalījās partijas Latvijas Kalves sarakstā.

2006. gada maijā TS sāka sarunas ar Nacionālā Spēka Savienību (NSS) par kopēja saraksta veidošanu dalībai 9. Saeimas vēlēšanās, aicinot šai koalīcijai pievienoties arī citas nacionāli orientētās partijas, it īpaši Pensionāru un senioru partiju, taču beigās katra partija vēlēšanās nolēma piedalīties ar atsevišķu sarakstu. TS sarakstā kandidēja arī Demokrātu partijas līderis Marģeris Martinsons un viens no bijušiem partijas "Mūsu Latvijai" līderiem Nikolajs Baranovskis. Saraksts ar 0,12% balsu ieņēma pēdējo vietu starp vēlēšanu dalībniekiem.

2008. gada 20. jūnijā, apvienojoties ar Nacionālā Spēka Savienību, tika izveidota partija "Tēvzemes nacionālo spēku savienība". 2010. gada 16. jūlijā tā tika pārdēvēta par partiju "Daugava — Latvijai" un ar šādu nosaukumu piedalījās 10. Saeimas vēlēšanās, kur ieguva 0,17% vēlētāju atbalstu. Partijas priekšvēlēšanu kampaņa pirms vēlēšanām vismaz sākotnēji tika balstīta uz parakstu vākšanu par referenduma ierosināšanu Daugavas-Dņipro-Volgas ūdens ceļa izveides atbalstam.

2012. gada 16. janvārī partija tika pārdēvēta par "Tēvzemes mantojumu" (TM). Tās pārstāvis Imants Burvis minēja, ka partija atgriežas pie tās sākotnējo dibinātāju izvēlētās nacionāli kreisas, sociāli atbildīgas platformas.

2018. gada 27. jūlijā kopā ar Latvijas Atdzimšanas partiju TM izveidoja apvienību "Latviešu Nacionālisti" startam 13. Saeimas vēlēšanās. Partiju apvienība ieguva 0,5% balsu, Saeimā neiekļuva un 2020. gadā paziņoja par likvidēšanos.

Pirms 14. Saeimas vēlēšanām TM kopā ar partijām "Par cilvēcīgu Latviju" un "Brīvai stiprai Latvijai" izveidoja partiju apvienību "Apvienība Latvijai" (2024. gadā pārdēvēta par "Tauta. Zeme. Valstiskums."), kura vēlēšanās ieguva 0,33% balsu. 2025. gada februārī partija ziņoja, ka tās rindās ir 263 biedru.

## Vēlēšanas

### Saeimas vēlēšanas

### Eiroparlamenta vēlēšanas

## Atsauces
2004. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas Latvijā

**6. Eiropas Parlamenta vēlēšanas Latvijā** bija pirmās Eiropas Parlamenta vēlēšanas pēc Latvijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Tās notika 2004. gada 12. jūnijā, nobalsoja 577 881 pilsoņi jeb 41,34% vēlētāju.

## Rezultāti

## Ārējās saites
* Vēlēšanu rezultāti Latvijā
Abrahams Valds

200px|thumb|right|Abrahams Valds jaunībā.
**Abrahams Valds** (, ; dzimis 1902. gada 31. oktobrī Koložvārā, Austroungārijā, tagad Kluža-Napoka, Rumānijā; miris 1950. gada 13. decembrī Indijā) bija ebreju izcelsmes ungāru un ASV matemātiķis.

Dzimis Transilvānijā reliģiozu ebreju ģimenē. Studējis Vīnē. Pēc Austrijas anšlusa devās uz ASV.

Devis ieguldījumu lēmumu pieņemšanas teorijā, ģeometrijā un ekonometrijā. Statistikā pirmais izstrādāja secīgās analīzes (*sequential analysis*) jēdzienu un teoriju.

Miris aviokatastrofā 1950. gada 13. decembrī.

## Darbi
* *A new formula for the index of cost of living*, 1939
* *Contributions to the Theory of Statistical Estimation and Testing Hypotheses*, 1940
* *The Fitting of Straight Lines in Both Variables are Subject to Error*, 1940
* *Sequential Tests of Statistical Hypotheses*, 1945
* *Sequential Analysis*, 1947
* *Statistical Decision Functions*, 1950

## Ārējās saites
Jānis Pāvils I

**Jānis Pāvils I** (, dzimis , miris ), īstajā vārdā **Albīno Lučiāni** (), bija Romas pāvests no  līdz . Pāvesta krēslā atradās 33 dienas. Viņš bija pirmais pāvests, kas pieņēma divus vārdus, tas ir, gan Jānis, gan Pāvils, par godu saviem priekšgājējiem Jānim XIII un Pāvilam VI. Jānis Pāvils I pāvesta krēslā sēdās pēc Pāvila VI un kļuva pazīstams kā "smaidošais pāvests". Pirms pontifikāta bija Venēcijas patriarhs (1969—1978) un Vitorio Veneto bīskaps (1958—1969).

Oficiāli Jānis Pāvils I nomira no sliktās veselības un sirds slimības dēļ, bet pastāv spekulācijas, ka viņš ir noindēts vai nožņaugts. Iespējamais slepkavības iemesls it kā esot viņa vēlme atcelt kontracepcijas aizliegumu. Pastāv arī vairākas citas literatūrā izklāstītas teorijas, kas saistītas ar viņa nāvi, tai skaitā vainojot tajā konfliktus ap korupciju Vatikāna bankā un akciju spēlēm biržā, brīvmūrniekus, CIP, doktrināru strīdu ap tradicionālās latīņu mesas atjaunošanu baznīcā, seksuālos noziedzniekus utt.

## Biogrāfija

Jānis Pāvils I, īstajā vārdā Albīno Lučiāni, dzimis  Forno de Kanalē, Veneto reģionā. Izglītību ieguva dažādos Belluno bīskapijas semināros.  Albīno Lučiāni kļuva par katoļu priesteri. Vēlāk Pāvesta Gregoriskajā universitātē ieguva doktora grādu teoloģijā. No 1937. līdz 1947. gadam kalpoja par savas bīskapijas semināru vicerektoru, kā arī studentiem mācīja teoloģija, kanonu likumus un svēto mākslu. 1947. gadā kļuva par bīskapijas viceģenerāli, bet 1958. gadā kļuva par Vitorio Veneto bīskapu. Kā bīskaps piedalījās visās Otrā Vatikāna koncila sanāksmēs (1962–1965).  tā brīža pāvests Pāvils VI iecēla Albīno Lučiāni par Venēcijas patriarhu.  Pāvils VI viņu virzīja kardināla amatam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Mirča Eliade

**Mirča Eliade** (; dzimis  Bukarestē, miris  Čikāgā) bija rumāņu reliģijas pētnieks un rakstnieks.

Dzimis Bukarestē militārpersonas ģimenē. 1925. gadā iestājās Bukarestes Universitātē filozofijas fakultātē, kur sadraudzējās ar Emīlu Siorānu un Eiženu Jonesko. 1928. gadā devās uz Indiju, kur apguva filozofiju Kolkatas Universitātē, apceļodams valsti. 1931. gadā atgriezās Rumānijā, kur pasniedza Bukarestes Universitātē.

1937.—1938. gados atbalstīja galēji labējo Dzelzs Gvardi, tāpēc varas iestādes Eliadi apcietināja. Pēc atbrīvošanas Eliade strādāja par rumāņu kultūras atašeju vairākās Eiropas valstīs, kara gadus pavadot Lielbritānijā. Pēc kara pasniedza Sorbonnā, bet kopš 1956. gada — Čikāgā. Kopš 1966. gada — ASV pilsonis.

## Bibliogrāfija
### Latviski izdots

Grāmatas:
* Mīts par mūžīgo atgriešanos. - R., 1995.
* Sakrālais un profānais. - R., 1996
* Mīta aspekti. Minerva, R., 1999
 
Lugas:
* "Jaunava Kristīna", rež. V.Kairišs, JRT, 1997
* "Čūska", rež. V.Kairišs, JRT, 2000

## Ārējās saites
* Par M.Eliadi 
* Par M.Eliadi
Trigeris (nozīmju atdalīšana)

**Trigeris** var būt:

* elektroniska shēma;
* glabāta procedūra datu bāzu pārvaldības sistēmās.
Iesmdurklis

thumb|right|250px|19.gs. sākuma uzmavas tipa iesmdurklis
**Iesmdurklis** ir šaujamieroča asmens detaļa, kas drīzāk izskatās kā smails iesms, nevis nazis. Vairums agro muskešu durkļu bija šāda tipa. Parasti tos lietoja, kad tuvcīņa drīzāk bija varbūtība nekā iespēja. Tie var būt izgatavoti gan no viena materiāla, gan no vairākiem, piemēram, no alumīnija uzmavas un tērauda asmens. Mūsdienās iesmdurkļu un arī cita veida durkļu izmantošanas lietderīgums ir stipri mazinājies.

## Raksturojums

No apmēram 1800.gada sāka parādīties naža vai zobens tipa durkļi, kurus varēja tikpat labi arī turēt rokās. 20.gs. sākumā atkal sāka parādīties iesmdurkļi, kuri bieži vien tika salocīti vai pieblīvēti zem stobra lielākam kompaktumam kā, piemēram, uz Francijas MAS-36, Krievijas SKS un Vācijas FG-42. Lee-Enfield No.4 durklis jeb Cūku-durklis bija īss un viegls iesms (bet nostiprināts šabloniski), un bija nepopulārs tā garuma dēļ. Britu karaspēks tos vēl lietoja 2. pasaules karā, bet kopš šī kara armijās tie nav iecienīti, izņemot iespējams Ķīnu, kas piestiprināja tos pie saviem AK-47 un SKS variantiem (56. tips un 68. tips). Tā izmantošanas iespējas atšķirībā no naža tipa durkļa ir mazākas. To vēl var izmantot kā telts mietiņu. Dažiem cilvēkiem patīk arī tas, ka, ejot medībās purvainā apvidū, iesmdurkli var iespraust zemēs un tā noturēt šauteni. Jāpiezīmē arī, ka noņemot to no ieroča, to nevar mest kā nazi.

## Iesmdurkļa detaļas

* Durkļa saslēgšanas atbalsts
* Durkļa saslēgšanas atbalsta atspere
* Durkļa roktura skrūve
## Ārējās saites
*World Bayonets
Josips Jelačičs

**Josips Jelačičs** (*Josip Jelačić*, dzimis 1801. gada 16. oktobrī Petrovaradinā pie Novi Sadas, miris 1859. gada 19. maijā Zagrebā) - horvātu karavadonis un Horvātijas bans (1848-1859).

Vēsturiski nozīmīgs kā veiksmīgu militāru kampaņu realizētājs 1848. gada revolūciju laikā. Atcēla dzimtbūšanu Horvātijā.

Horvātijas nacionālais varonis, bet Ungārijā tiek uzskatīts par vienu no 1848. gada revolūcijas kapračiem. Kad 1848. gadā Ungārija deklarēja autonomiju no Austrijas, tam nepiekrita Ungārijas mazākumtautību līderi, jo ungāru revolucionāri bija izteikti nacionālisti.

Bana Jelačiča horvātu karaspēks deklarēja karadarbību pret ungāru spēkiem, un sadarbībā ar austriešu monarhistu karaspēku sakāva ungārus.
thumb|Bana Jelačiča piemineklis Zagrebā
Jelačiča vārdā nosaukts Zagrebas centrālais laukums. Viņš attēlots uz Horvātijas 20 kunu banknotes.

## Ārējās saites
Josefs Lapids

[thumb|Josefs Lapids [Ādolfs Eihmanis|Ādolfa Eihmana tiesas prāvā 1961. gadā]]
**Josefs Lapids** (, *Yosef Lapid* dzimis  Novi Sadā, miris ) bija Izraēlas žurnālists un politiķis. No 1999. līdz 2006. gadam bija antiklerikālās, liberālās partijas Šinui (*שינוי*) līderis. Viens no galvenajiem ortodoksālo ebreju reliģisko partiju pretiniekiem.
Monika Seleša

**Monika Seleša** ( vai *Monika Seleš*, , ; dzimusi , Novi Sadā, Serbijā) ir bijusī ungāru izcelsmes Dienvidslāvijas un ASV tenisiste. Bijusī WTA ranga līdere vienspēlēs.

1990. gadā kļuva par visu laiku jaunāko Francijas atklātā čempionāta uzvarētāju.

Seleša dominēja sieviešu tenisā 1991. un 1992. gadā, bet 1993. gadā kāds līdzjutējs ar nazi Selešu ievainoja, tāpēc viņai nācās pārtraukt sportistes karjeru. 1995. gadā Seleša atgriezās profesionālajā tenisā, tomēr vairs nespēja gūt agrākos panākumus.

## Vietas Grand Slam turnīros

|}

### Grand Slam fināli
#### Uzvaras

#### Zaudējumi

## Ārējās saites
Enki Bilāls

**Enki Bilāls** (), īstajā vārdā **Eness Bilalovičs** (*Enes Bilalović*; dzimis  Belgradā) ir dienvidslāvu izcelsmes franču komiksu mākslinieks un kinorežisors.

Dzimis Belgradā, bet 9 gadu vecumā pārcēlies uz Parīzi. 14 gadu vecumā iepazinās ar Renē Gosinī, kura ietekmē pievērsies komiksu radīšanai.

Bilāla komiksi parasti ir fantastiskas antiutopijas. Pazīstamākā ir Nikopoles triloģija "Nemirstīgo karnevāls" (*La Foire aux immortels*, 1980); "Sieviete-slazds" (*La Femme piège*, 1986); "Aukstais ekvators" (*Froid-Équateur*, 1992).

Līdzīgā žanrā uzņēmis mākslas filmas, no kurām pazīstamākā — *Immortel (Ad Vitam)* (2004).

## Ārējās saites

* Enki Bilāla mājaslapa (franciski)
Prešova

**Prešova** () ir pēc iedzīvotāju skaita Slovākijas trešā lielākā pilsēta. Atrodas valsts austrumos pie Torisas (*Torysa*) upes aptuveni 30 kilometrus uz ziemeļiem no Košices. Prešovas apgabala centrs.

Prešovā ir labi saglabājusies vecā gotikas, baroka un rokoko apbūve. Pilsēta ir grieķu katoļu un luterāņu bīskapijas un pareizticīgos patriarhāta centrs.

## Vēsture

Daudzus gadsimtus pilsēta ietilpa Ungārijā. Pirmās rakstītās ziņas par Prešovu ir no 1247. gada, kad pilsētā ieceļoja vācu kolonisti no Spišas reģiona. 1299. gadā Prešovai tika piešķirtas pilsētas tiesības, bet 1374. gadā tā kļuva par karalisko brīvpilsētu. 15. gadsimtā tā kopā ar Bardejovu, Košici, Levoču un Sabinovu ietilpa t.s. Pentapolitānā. Pilsēta kļuva turīga kā starpnieks vīna tirdzniecībā no Tisas reģiona uz Poliju.

1572. gadā apkārtnē sākās sāls ieguve, bet 1647. gadā tā kļuva par Šarišas komitāta centru.

Pēc Pirmā pasaules kara 1919. gada 16. jūnijā pilsētā ar Ungārijas karaspēka palīdzību Prešovā tika deklarēta Slovākijas Padomju republika. Prešova kļuva par šīs neatzītās valsts, kura eksistēja līdz tā paša gada 7. jūlijam, galvaspilsētu. Pēc tam pilsēta iekļāvās jaunās Čehoslovākijas sastāvā. Otrā pasaules kara laikā Prešova uz laiku kļuva par Slovākijas austrumdaļas galveno pilsētu, jo pēc Vīnes arbitrāžām Košice tika iekļauta Ungārijā. Sociālistiskās Čehoslovākijas laikā Prešovas iedzīvotāju skaits trīskāršojās, jo tika attīstīta smagā rūpniecība. Kopš 1993. gada - neatkarīgās Slovākijas sastāvā.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (94,7 %). Pēc reliģiskās piederības - katoļi (66,77 %), bez reliģiskās piederības (13,57 %), grieķu katoļi (4,82 %).

Prešova ir hokejistu Vladimīra Mihālika (*Vladimír Mihálik*, 1987) un Martina Štrbāka (*Martin Štrbák*, 1975) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brāgi

thumb|200px|Karla Vālboma (1810—1858) glezna "Brāgi"
**Brāgi** () ir dzejas dievs skandināvu mitoloģijā, kā arī viens no gudrākajiem āsiem. Saskaņā ar Snorri Sturlusonu viņa vārdā nosaukta dzejas māksla (*bragr*). Brāgi ir Odina un Frigas dēls un Idunas vīrs.

Iespējams, Brāgi ir dievišķots dzejnieka Brāgi Bodasona (IX gs.) tēls. Kā dievs viņš parādās XII un XIII gs. darbos, īpaši Jaunākajā Edā. Snorri Sturlusons tomēr nošķir dzejnieku un dievu (ticami, ka abu izcelsme ir viena un nosķīrums noticis vēlāk).

Jaunākās Edas otrajā daļā Brāgi un Ēgirs sarunājas par dzejas dabu. Brāgi izklāsta poēzijas medus rašanās vēsturi no Kvasīra asinīm.

## Ārējās saites
Filla

[250px|thumb|Filla ceļos līdzās savai kundzei [Frigai, 19. gadsimta zīmējums.]]
**Filla** () skandināvu mitoloģijā ir āsu dieviete, Frigas pavadone. Filla nes Frigas dārgumu šķirstiņu, rūpējas par viņas apaviem un zina Frigas noslēpumus. Saskaņā ar Snorri Sturlusonu Filla ir daiļa jaunava ar gariem, viļņotiem matiem un nēsā ap pieri zelta lenti. Skaldi keningos vārdu *Fulla* lieto, lai apzīmētu sievieti.

Filla skaldiskajā dzejā parādās jau 10. gadsimtā. Iespējams, ka viņa ir identiska ar dievieti Vollu. Nav zināms, vai Filla ir neatkarīga dieviete vai identiska ar Freiju vai Frigu.
Forseti

right|thumb|300px|Karla Emīla Deplera glezna ''Forseti zu Gericht sitzend'' (1881)
**Forseti** skandināvu mitoloģijā ir taisnīguma, miera un patiesības dievs, viens no āsiem. Forseti ir Baldra un Nannas dēls. Viņš ticis uzskatīts par visgudrāko āsu dievu. 

Forseti skandināvu dzejā pieminēts tikai *Grímnismál*, kur viņš nosaukts par dievu, kurš izšķir strīdus. Tas tomēr nenozīmē, ka Forseti ir nesenas izcelsmes dievs. Alkvīns savā darbā *Vita Sancti Willebrordi* (785-797) piemin, ka 8 gs. sākumā Sv.&nbsp;Villebrords ieradies salā, kas atrodas statp Frīziju un Dāniju un kas saukta par Fositeslandi par godu dievam, kurš tur pielūgts. Iespējams, ka frīzu *Fosite* un skandināvu *Forseti* ir etimoloģiski saistīti.
Gēvjona

[thumb|250px|Gēvjonas strūklaka Čērčila parkā [Kopenhāgena|Kopenhāgenā, Dānijā.]]
**Gēvjona** ( — 'devēja') senskandināvu mitoloģijā ir jaunavu un tikumības, kā arī auglības dieviete. Meitenes, kuras mira kā jaunavas, kļuva par viņas pavadonēm. Gēvjona tiek uzskatīta gan par āsu, gan vānu dievieti. Viņa ir Odina dēla Skjelda sieva.

## Mīts par Zēlandes rašanos

Reiz Odins sūtījis Gēvjonu uz ziemeļiem meklēt zemi. Zviedru karalis Gilvi viņai ļāvis paņemt tik daudz zemes, cik viņa spēs apart ar četriem vēršiem vienā diennaktī. Gēvjona pārvērtusi par vēršiem savus četrus dēlus, kas viņai piedzimuši no milža, un tā no Zviedrijas ieguvusi Zēlandi, ko ievilkusi jūrā. Odins viņai pēc šī notikuma par vīru devis savu dēlu Skjeldu, un no viņiem radusies dāņu karaļu Skjeldungu dinastija.
Johans Nepomuks Hummels

**Johans Nepomuks Hummels** (, dzimis , miris ) bija austriešu komponists un virtuozs pianists. Hummela mūzika iezīmē pāreju no klasicisma uz romantismu.

## Biogrāfija
Dzimis Presburgā (tagad Bratislava) militārās mūzikas skolas direktora ģimenē.

Mācījies mūziku pie Mocarta, Albrehstbergera, Haidna un Saljeri (pie Albrehstbergera un Haidna vienlaicīgi ar Bēthovenu).

Dzīves otrajā pusē bija kapelmeistars Veimārā, kur iedraudzējās ar Gēti un Šilleru.

Par Hummela audzēkņiem tiek uzskatīti Karls Černijs, Zigismonds Tālbergs un Fēlikss Mendelszons.

## Ārējās saites

* Hummela biedrības mājaslapa 
* Johann Nepomuk Hummels Petrucci Music Library
* Hummels allmusic.com
Imants Bleidelis

**Imants Bleidelis** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbola pussargs. Imants Bleidelis Latvijas izlasē ir aizvadījis 106 spēles, ieņemot otro vietu Latvijas izlasē pēc aizvadīto spēļu skaita, kā arī guvis 10 vārtus.

Latvijas izlasē Bleidelis debitēja 19 gadu vecumā 1995. gadā spēlē pret Igaunijas izlasi. Kopš tā laika Bleidelis bija pastāvīgs Latvijas futbola izlases pamatsastāva labās malas pussargs, kurš vienmēr izcēlies ar savu lielo ātrumu. Latvijas izlases sastāvā spēlējis arī 2004. gada Eiropas čempionātā Portugālē. Savu simto spēli izlasē Bleidelis aizvadīja 2007. gada 2. jūnijā pret Spānijas izlasi.

Savu futbolista karjeru uzsācis Skonto FC, kurā arī spēlēja, līdz 2000. gadā pārcēlās uz Anglijas Premjerlīgas klubu Southampton F.C., kurā jau spēlēja cits Latvijas izlases futbolists Marians Pahars. Bleidelim tā arī neizdevās nostiprināties Southampton sastāvā, trīs klubā pavadīto gadu laikā viņš Premjerlīgā aizvadīja tikai 2 spēles, vairāk spēlējot dublieru komandā. Par spīti spēļu prakses trūkumam, Bleideli turpināja aicināt uz Latvijas izlasi. 2003. gadā viņam beidzās līgums ar Southampton F.C. un viņš pārgāja uz Dānijas komandu Viborg FF, kurā aizvadīja trīs diezgan veiksmīgas sezonas. No 2005. līdz 2006. gadam Bleidelis spēlēja Austrijas klubā Grazer AK, bet 2006. gada vasarā atgriezās Latvijā, kur spēlēja FK Jūrmala sastāvā. 2007. gada vasarā pievienojās FHK Liepājas Metalurgs. 2008. gadā sakarā ar komandas neveiksmīgo sniegumu, klubs lauza ar viņu līgumu. Pēc šīs sezonas Bleidelis karjeru beidza.

Šobrīd strādā Jūrmala-VV par bērnu futbola treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Volfgangs fon Kempelens

**Volfgangs fon Kempelens** (, dzimis , miris ) bija austriešu izgudrotājs. Šaha spēles automāta un balss sintēzes mehāniskā aparāta autors.

Izgudrojis vairākas mehāniskas ierīces, no kurām pazīstamākā bija mehāniskais turks - šaha spēles automāts, kurš izraisīja ažiotāžu tā laika Eiropā. Ar automātu dažādos laikos spēlējuši - Bendžamins Franklins, Frīdrihs Lielais, Napoleons, Čārlzs Bebidžs. 
Vēlāk izrādījies, ka aparāta iekšienē esot sēdējis cilvēks, kurš vadījis spēli, t.i. tā bijusi blēdība.

Pēc "šaha automāta" izgudrošanas, turpmākos 20 gadus Kempelens nodarbojās ar mehāniskā balss sintezatora izgatavošanu, pulbicējot izdevumu *Mechanismus der menschlichen Sprache nebst Beschreibung einer sprechenden Maschine*.


Tuerkischer schachspieler windisch4.jpg|Mehāniskais turks
Kempelen Speakingmachine.JPG|Kempelena balss sintezatora mūsdienu replika


## Ārējās saites
Mars Express

***Mars Express*** (no  "Marsa ekspresis") ir ESA starpplanētu zonde Marsa izpētei. Galvenie uzdevumi bija veikt planētas foto ģeoloģijas (10 m izšķirtspējā), mineraloģijas (100 m izšķirtspējā) un atmosfēras sastāva kartēšanu, kā arī pētīt Marsa pazemes struktūru, globālo atmosfēras cirkulāciju.

*Mars Express* līdz Marsam nogādāja arī nolaižamo aparātu *[[Beagle 2]]*, kas diemžēl cieta neveiksmi nolaižoties.

*Mars Express* konstrukcija tika izmantota Veneras zondes *[[Venus Express]]* izgatavošanā.

## Galveno notikumu hronoloģija
*  — *Mars Express* palaišana ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG/Fregat]]* no Baikonuras kosmodroma Kazahstanā
*  — *Beagle 2* palaišana brīva lidojumā
*  — ieiešana Marsa orbītā
*  — zinātniskajiem pētījumiem optimālās orbītas sasniegšana
*  — izvērsta radara pirmā 20 m garā antena 
*  — izvērsta radara otrā antena 
*  — *Mars Express* misija pagarināta līdz 2009. gada maijam
*  — *Mars Express* misija pagarināta līdz 2009. gada 31. decembrim
*  — *Mars Express* misija pagarināta līdz 2012. gada 31. decembrim
*  — veikts līdz tam tuvākais (67 km) Fobosa pārlidojums.
*  — veikts līdz tam tuvākais (45 km) Fobosa pārlidojums.

## Ārējās saites

* ESA Mars Express
Simons Mariuss

thumb|200px|Simons Mariuss
**Simons Mariuss** (, ; dzimis 1573. gada 10. janvārī, Guncenhauzenā, Bavārijā, miris 1624. gada 26. decembrī, Ansbahā) bija vācu astronoms. 1614. gadā Mariuss nopublicēja savu slaveno darbu *Mundus Iovialis*, kurā aprakstīja Jupiteru un tā pavadoņus. Šajā darbā viņš arī apgalvoja, ka pirmais bija aplūkojis planētu ar teleskopu, kas noveda tālāk pie strīda ar Galileo Galileju, kurš ne tikai ieraudzīja Jupiteru, bet arī par to ziņoja 1610. gadā. Lai arī kā nebūtu, nosaukumus četriem lielākajiem Jupitera pavadoņiem (Jo, Eiropa, Ganimēds un Kallisto) deva tieši Mariuss.

Simons Mariuss 1612. gadā novēroja arī Andromēdas miglāju, kuru tomēr pirms viņa ap 905. gadu bija atklājis persiešu astronoms Al-Sufi. Neatkarīgi no citiem astronomiem viņš pētīja arī Saules plankumus.

Simona Mariusa vārdā nosaukts viens no Mēness krāteriem. Vēl dzimtajā pilsētā, Guncenhauzenā, viņa vārdā ir nosaukta ģimnāzija.

## Zinātniskie darbi
*Marius-Portal – Mathematician – Medical Practitioner – Astronomer
*Mundus Iovialis anno M.DC.IX Detectus Ope Perspicilli Belgici

## Ārējās saites
Delta

**Delta** var būt
* Delta — grieķu alfabēta ceturtais burts,
* upes delta,
* matemātikā — kāda lieluma izmaiņas,
* Delta — ASV nesējraķešu saime.
* Delta Air Lines — ASV lidsabiedrība
Jurijs Andrejevs

**Jurijs Andrejevs** (dzimis , Rīgā, Latvijā) ir futbola treneris, kādreizējais Latvijas futbola izlases galvenais treneris. Futbolista karjeras laikā Andrejevs vairākus gadus spēlējis aizsarga pozīcijā FK Daugava sastāvā, spēlējis arī PSRS jauniešu izlasē.

Savas trenera gaitas sācis kā bērnu treneris, 1994. gadā kopā ar FK Pārdaugava Latvijas čempionātā ieņēma 6. vietu. Kopš 1995. gada bijis galvenā trenera Aleksandra Starkova palīgs Skonto FC komandā, un kopš 2001. gada - arī Latvijas izlasē. Savas karjeras laikā trenējis arī Latvijas U,-16, U-18 un U-21 izlases. 2004. gadā, kad Latvijas izlase spēlēja Eiropas čempionātā, bija trenera palīgs.

2004. gada rudenī, kad Starkovs atstāja gan izlasi, gan Skonto FC, Andrejevs kļuva par abu šo komandu galveno treneri. Sākot ar 2004. gada 8. septembra spēli pret Luksemburgas izlasi Andrejevs uz rezervistu soliņa aizstāja diskvalificēto galveno treneri Starkovu, bet pilntiesīgi galvenā trenera amatā debitēja pārbaudes turnīrā Bahreinā tā paša gada decembrī. 2004. gadā kopā ar Skonto FC kļuvis par Latvijas čempionu. 2005. gada vasarā pēc Skonto FC zaudējuma UEFA Čempionu līgas kvalifikācijas turnīrā Maķedonijas Republikas klubam *[[FK Rabotnički|Rabotnički]]* ar 0:6, Andrejevs no amata atkāpās, turpinot darbu vienīgi Latvijas izlasē. Jurija Andrejeva vadībā Latvijas izlase pabeidza 2006. gada Pasaules kausa kvalifikācijas turnīru, kā arī iesāka EURO-2008 kvalifikācijas ciklu. Viņa vadībā izlase šajā ciklā aizvadīja 4 spēles, taču pēc zaudējuma Lihtenšteinas izlasei ar 0-1 2007. gada 28. martā, Andrejevs atkāpās no amata.

2007. gada vasarā Andrejevs kļuva par FK Liepājas Metalurgs galveno treneri, taču pēc neveiksmīgā 2008. gada sezonas sākuma viņš tika atbrīvots no amata.

Kopš 2020. gada rudens ir nozīmēts par Latvijas Futbola federācijas sporta direktoru.

* Latvijas izlasi vadījis 27 spēlēs (6 uzvaras, 6 neizšķirti, 15 zaudējumi, vārtu attiecība 27:37)
Gērijs Džonsons (1955)

**Gērijs Džonsons** (; dzimis , Fulemā, Apvienotajā Karalistē) ir britu futbola treneris, kā arī bijušais Latvijas futbola izlases galvenais treneris.

Par Latvijas izlases galveno treneri Džonsons kļuva 1999. gada vasarā, kad no izlases aizgāja viņa priekšgājējs Revazs Dzodzuašvili. Kā izlases galvenais treneris Džonsons debitēja 1999. gada septembrī 2000. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Albānijas izlasi (3:3). Pabeidzis šo atlases ciklu, Džonsons iesāka arī nākamo. Pēc zaudējumiem 2002. gada Pasaules čempionāta kvalifikācijas turnīra spēlēs pret Skotiju, Beļģiju un Horvātiju, sekoja negaidīts neizšķirts 1:1 pret Sanmarīno izlasi. Pēc šīs spēles Gērijs Džonsons bija spiests atkāpties no izlases galvenā trenera amata, un viņa vietu ieņēma līdzšinējais izlases otrais treneris Aleksandrs Starkovs.

No 2005. līdz 2010. gadam viņš vadīja Anglijas futbola klubu Bristoles "City", pēc tam Pīterboro "United", savas karjeras laikā viņš ir trenējis arī citus angļu klubus. Kopš 2010. gada Džonsons trenē Anglijas futbola klubu *[[Northampton Town F.C.|Northampton Town]]*.

Džonsona vadītie klubi 3 reizes izcīnījuši tiesības pāriet augstākā līgā. Klubi, viņa vadībā, vairākas reizes labi startējuši Anglijas zemāko līgu kausā, kā arī 1 reizi to izcīnījuši.

## Ārējās saites
Revazs Dzodzuašvili

**Revazs Dzodzuašvili** (; dzimis 1945. gada 15. aprīlī Kutaisi, Gruzijā) ir gruzīnu bijušais futbolists un futbola treneris, bijušais Latvijas un Gruzijas futbola izlases galvenais treneris. 1970. gada Pasaules čempionāta dalībnieks PSRS izlases sastāvā. Izcīnīja bronzas medaļu Minhenes olimpiskajās spēlēs. PSRS izlasē aizvadījis 49 spēles, lielāko karjeras daļu aizvadījis Tbilisi Dinamo komandā.

## Latvijas izlase
Trenējis vairākas Gruzijas futbola komandas, līdz 1997. gadā kļuva par Skonto FC trenera palīgu. Par Latvijas futbola izlases galveno treneri Dzodzuašvili kļuva 1998. gada janvārī, nomainot iepriekšējo izlases treneri Jāni Gili. Dzodzuašvili vadībā Latvijas futbola izlase iesāka 2000. Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīru. Šis cikls Latvijas izlasei sākās ļoti veiksmīgi ar uzvarām pār Norvēģijas (3:1) un Gruzijas (1:0) izlasēm. Vēl šajā ciklā Dzodzuašvili vadībā izlase uzvarēja grieķus, divreiz nospēlēja bezvārtu nezšķirtus ar Albānijas un Grieķijas izlasēm, kā arī divreiz piekāpās Slovēnijas izlasēm. Pēc draudzības spēles 1999. gada jūnijā ar Brazīlijas izlasi, Revazs Dzodzuašvili devās uz Saūda Arābiju, atstājot Latvijas izlasi. Viņa vietā par galveno treneri kļuva anglis Gērijs Džonsons. Pēc darba Saūda Arābijas, Gruzijas un Krievijas klubos, 2004. gadā Dzodzuašvili atgriezās Latvijā kā Skonto FC konsultants, savukārt 2006. gadā viņš atgriezās pie Gruzijas klubu trenēšanas.

Latvijas izlasi vadījis 18 spēlēs (5 uzvaras, 3 neizšķirti, 10 zaudējumi, vārtu attiecība 18:30).

## Ārējās saites