open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Loyal to the Game

***Loyal to the Game*** ir repera *[[2Pac]]* albums. Albumā dažas dziesmas ir vienkārši remiksi no to oriģinālajām versijām, bet lielākā daļa dziesmu ir pirms tam neizdotas un iedziedātas pirms 1996. gada kad Tupaks tika nogalināts. ASV to izdeva  un 12. decembrī Apvienotajā Karalistē. *Loyal to the Game* galvenais producents ir *[[Eminem]]*.

*Eminem* kādā intervijā ar MTV izteicās, ka viņš Tupaka dzīvē, dziesmās un darbos ir bijis tik ļoti ieinteresēts, ka viņš uzrakstīja vēstuli Afenijai Šakurai, lūdzot viņai atļaut producēt Tupaka nākamo albumu. Afēnija piekrita un atļāva *Eminem* producēt albumu. No albuma ir izdoti divi singli — *[[Thugs Get Lonely Too]]* un *[[Ghetto Gospel]]*.

Albums debitēja *[[Billboard 200]]* pirmajā vietā ar vairāk kā 330 000 eksemplāriem pārdotiem pirmajā nedēļā. Vēlāk tas tika sertificēts ar Platīnu ASV un Zeltu Apvienotā Karalistē.

## Dziesmu saraksts

## Topu pozīcijas

## Ārējās saites
* ''All Music Guide'' apskats
* ''PopMatters'' apskats
* ''Rap Reviews'' apskats
* ''Rolling Stones'' apskats
Delaj Sam

thumb|200px|Žurnāla logo
thumb|200px|Žurnāla 1. numurs
***Delaj Sam*** ( — 'dari pats') ir žurnāls krievu valodā praktiskiem cilvēkiem, kuri aizraujas ar remontdarbiem. Iznāk kopš 2006. gada reizi mēnesī. Žurnālu izdod mediju koncerna "Diena" paspārnē esošā izdevniecība "Dienas žurnāli". Galvenais redaktors — Mārtiņš Šmits.

Žurnālā tiek publicēti raksti par mājas labiekārtošanu: remontdarbi un būvniecība, mēbeļu dizains, dārza izveide. Katru mēnesi žurnālā tiek publicēti raksti šādās rubrikās:
* Jaunumi — inventāra un materiālu apskats;
* Prasiet mums — lasītāju jautājumi un redakcijas atbildes;
* Ceļvedis — remonta un celtniecības materiālu detalizēta analīze;
* Mācību kurss — ekspertu padomi soli pa solim: kā veicams konkrēts darbs;
* Lasītāju labākie padomi — lasītāju personīgā pieredze un idejas.

Žurnāla devīze ir "Īsteno savas idejas!"

## Ārējās saites
* Žurnāla mājas lapa
Ilustrētā Pasaules Vēsture

thumb|right|150px|Žurnāla logo
**Ilustrētā Pasaules Vēsture** ir populārzinātnisks žurnāls par vēsturi latviešu valodā, iznāk kopš 2008. gada janvāra reizi mēnesī. Žurnālu izdod a/s Diena uzņēmums Izdevniecība "Dienas žurnāli".

Tā galvenā redaktore ir Aiva Lapiņa. Žurnālā tiek publicēti raksti par nozīmīgākajiem civilizācijas pavērsieniem: kariem, valdnieku, politiķu un parasto cilvēku likteņiem. Žurnāla tematika ietver svarīgākos notikumus un izcilākās personības kā pasaules, tā Latvijas vēsturē. Izdevuma mērķis ir rosināt lasītāju interesi par pagātni.
Žurnāla materiāli top līdzdarbojoties vadošajiem ekspertiem dažādās vēstures nozarēs. Rakstus papildina kvalitatīvas ilustrācijas.

Katru mēnesi tiek publicēti raksti šādās rubrikās:
* Vēstures jaunumi - atklājumi un dažādi fakti;
* Jautā vēsturniekam - uz lasītāju jautājumiem atbild eksperti;
* Vēsturisks pārskats;
* Piedzīvo vēsturi;
* Īsumā;
* Pārbaudi sevi!
* Par meistardarbu;
* Aculiecinieki.

Žurnāla devīze ir "Par cilvēces lielajām drāmām un personībām!"

## Ārējās saites
* Žurnāla "Ilustrētā Pasaules Vēsture" mājaslapa
* Izdevniecības "Dienas žurnāli" mājaslapa
Ilustrētā Zinātne

**Ilustrētā Zinātne** ir populārzinātnisks žurnāls latviešu valodā, kas reizi mēnesī tiek izdots kopš 2005. gada. Žurnālu izdod a/s Diena uzņēmums Izdevniecība "Dienas žurnāli".

Žurnālā tiek publicēti raksti par aktuālākajiem sasniegumiem un atklājumiem dažādās zinātnes nozarēs. Žurnāla mērķis ir rosināt interesi par zinātni, stāstot par to viegli uztveramā un izklaidējošā formā. Rakstu autori ir dažādās nozarēs atzīti un pazīstami speciālisti: fiziķi, ģeologi, astronomi, ārsti, biologi, arheologi, antropologi un žurnālisti. Žurnālu "Ilustrētā Zinātne" izdod Latvijā, Lietuvā, Dānijā, Norvēģijā, Zviedrijā, Somijā, Īslandē, Nīderlandē, Grieķijā un ASV.

## Rubrikas
* Atklājumi – jauni atklājumi un sasniegumi visā pasaulē;
* Pašlaik – aktuāli pasākumi, grāmatas un virtuālie resursi;
* Latvijā – pētījumu rezultāti un izgudrojumi mūsu zemē;
* Jautā mums – zinātnieku atbildes uz lasītāju jautājumiem;
* Pārbaudi sevi – loģikas uzdevumi un erudīcijas tests.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Leģendas

thumb|200px|Žurnāla logo
thumb|200px|Žurnāla 1.numurs
**Leģendas** ir žurnāls latviešu valodā, kas iznāk kopš 2007. gada jūnija reizi mēnesī. Žurnālu izdod a/s Diena uzņēmums Izdevniecība "Dienas žurnāli".

Galvenā redaktore — Agnese Zatermane.

Žurnālā tiek publicēti raksti par spilgtām un leģendārām personībām un notikumiem dažādos laikmetos.

## Rubrikas
Katru mēnesi tiek publicēti raksti šādās rubrikās:
* Personības kods — stāsts par izcilu personu;
* Mantojums — aktualitātes par vēsturiskiem notikumiem;
* Gadsimta... — kāda gadsimta nozīmīgākie notikumi;
* Laiki un tikumi — par vērtību maiņu sabiedrībā dažādos laikos;
* Seriāls — personas un notikumi, ko iztirzā vairākos secīgos "Leģendu" numuros;
* Mēneša jubilārs;
* Personības mūžs — stāsts par izcilu Latvijas personību;
* Mistika;
* Padomju mantojums;
* Kādas lietas vēsture.

Žurnāla devīze — "Īpaši cilvēki un notikumi dažādos laikmetos".

## Ārējās saites
* Izdevniecības "Dienas žurnāli" mājaslapa
* Mediju koncerna "Diena" mājaslapa
* "Bonnier Group" mājaslapa

## Skatīt arī
* Leģenda
Dari Pats

thumb|Žurnāla logo
thumb|Žurnāla 1. numurs
**Dari Pats** ir Latvijas Republikā kopš 2004. gada izdots tematisks žurnāls latviešu valodā. Specializācija: raksti par mājas labiekārtošanu, remontdarbi un būvniecība, mēbeļu dizains, dārza izveide.
Žurnālu izdod a/s Diena uzņēmums Izdevniecība "Dienas žurnāli". 

Devīze ir "Īsteno savas idejas!"

Žurnālu izdod mediju koncerna "Diena" izdevniecība "Dienas žurnāli". Galvenais redaktors - Normunds Lisovskis.

## Rubrikas
* "Jaunumi" - inventāra un materiālu apskats;
* "Prasiet mums" - lasītāju jautājumi un redakcijas atbildes;
* "Ceļvedis" - remonta un celtniecības materiālu detalizēta analīze;
* "Mācību kurss" - ekspertu padomi soli pa soli, kā veicams konkrēts darbs;
* "Lasītāju labākie padomi" - lasītāju personīgā pieredze un idejas.

## Ārējās saites
* Žurnāla "Dari pats" mājas lapa
Dārza Pasaule

thumb|Žurnāla logo
thumb|Žurnāla 1. numurs
**Dārza Pasaule** ir žurnāls dārzkopjiem - gan iesācējiem, gan pieredzējušajiem - latviešu valodā, iznāk reizi mēnesī. Kopš 1999. gada žurnālu izdod a/s Diena uzņēmums Izdevniecība "Dienas žurnāli". Galvenā redaktore Solvita Smilģe.

Žurnālā tiek publicēti raksti un intervijas par to, kā ierīkot un uzturēt savu dārzu.
Katru mēnesi tiek publicēti raksti šādās rubrikās:
* Ziņas, notikumi, jaunumi;
* Dārza Pasaules kolekcija - augu šķirņu apskati;
* Puķu dārzs;
* Dārza Pasaule viesojas - sabiedrībā populāru cilvēku un dārzkopības speciālistu dārzi;
* Augļu dārzs;
* Darbu burtnīca;
* Sakņu dārzs;
* Augu aizsardzība;
* Receptes;
* Dārza ierīkošana;
* Jautājumi un atbildes.

Žurnāla devīze ir "Lielākais un skaistākais dārzu žurnāls Latvijā!"

## Ārējās saites
* Mājaslapa
Mūsmājas

thumb|Žurnāla logo
**Mūsmājas** bija no 2004. līdz 2013. gadam Dienas žurnālu reizi mēnesī latviešu valodā izdots žurnāls. Žurnāla galvenā redaktore bija Aiva Kalve. Žurnālā tika publicēti raksti, intervijas un padomi par mājas iekārtošanu.

2009. gada februārī izdevniecība "DIENAS ŽURNĀLI" pārņēma žurnālu "Mājas&Dārzs", kas tika pievienots žurnālam "Mūsmājas". Sākot ar 2009. gada marta numuru, žurnāls "Mūsmājas" piedzīvoja ievērojamas pārmaiņas. Tika palielināts lapu skaits, raksti skāra daudz plašāku tēmu loku.

## Rubrikas
Katru mēnesi tika publicēti raksti šādās rubrikās:
* Jautājumi un atbildes - eksperti atbildēja uz lasītāju jautājumiem;
* Māja 
** svētki,
** viesos,
** eksperta padomi, 
** stils, 
** pārvērtības,
** dzīvo zaļi;
* Virtuve 
** ekspertu padomi,
** pircēja gids, 
** receptes, 
** virtuves ABC, 
** garšaugs;
* Dārzs 
** ekspertu padomi, 
** viesos, 
** darbu kalendārs, 
** floristika;
* Prakstiskā burtnīca - rokdarbi, dekorēšana, amatniecība.

Žurnāla devīze bija "Mājīgāk, gudrāk, garšīgāk, zaļāk, veselīgāk, aizraujošāk, stilīgāk!"

## Ārējās saites
* Šonedēļ iznāks pēdējais žurnāla Mūsmājas numurs (Diena.lv, 2013. gada 16. septembrī)
Triatlons 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

right

**[[Triatlons|Triatlonā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiks sadalīti 2 medaļu komplekti - vīriešu un sieviešu sacīkstēs. Sacensības notiks no 18. un 29. augustam Pekinā. 

## Sacensību formāts
Triatlona sacīkstēs dalībniekiem būs jāpieveic 1500 metrus gara distance peldus, tad 40 kilometri jābrauc ar divriteni un pēdējie 10 kilometri jānoskrien.
Badmintons 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

right
**[[Badmintons|Badmintonā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tika sadalīti 5 medaļu komplekti - vīriešu un sieviešu vienspēles, vīriešu un sieviešu dubultspēlēs, kā arī jauktajās dubultspēlēs. Sacensības notika no 9. līdz 17. augustam Pekinā. 

## Sacensību formāts

## Medaļu kopvērtējums
Daiļlēkšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Daiļlēkšana|Daiļlēkšanā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiek sadalīti 8 medaļu komplekti - gan vīrieši, gan sievietes sacentīsies 3 metru tramplīna sinhronajos lēcienos, 10 metru torņa lēcienos, 3 metru tramplīnlēcienos un 10 metru torņa lēcienos. Sacensības notiek no 10. un 23. augustam Pekinas nacionālajā ūdenssporta centrā, Pekinā. 

## Sacensību formāts

* 10. augusts
** 3 metru tramplīna sinhronie lēcieni sievietēm - **fināls**

* 11. augusts
** 10 metru torņa sinhronie lēcieni vīriešiem - **fināls**

* 12. augusts
** 10 metru torņa sinhronie lēcieni sievietēm - **fināls**

* 13. augusts
** 3 metru tramplīna sinhronie lēcieni vīriešiem - **fināls**

* 15. augusts
** 3 metru tramplīna lēcieni sievietēm - priekšsacīkstes

* 16. augusts
** 3 metru tramplīna lēcieni sievietēm - pusfināls

* 17. augusts
** 3 metru tramplīna lēcieni sievietēm - **fināls**

* 18. augusts
** 3 metru tramplīna lēcieni vīriešiem - priekšsacīkstes

* 19. augusts
** 3 metru tramplīna lēcieni vīriešiem - pusfināls
** 3 metru tramplīna lēcieni vīriešiem - **fināls**

* 20. augusts
** 10 metru torņa lēcieni sievietēm - priekšsacīkstes

* 21. augusts
** 10 metru torņa lēcieni sievietēm - pusfināls
** 10 metru torņa lēcieni sievietēm - **fināls**

* 22. augusts
** 10 metru torņa lēcieni vīriešiem - priekšsacīkstes

* 23. augusts
** 10 metru torņa lēcieni vīriešiem - pusfināls
** 10 metru torņa lēcieni vīriešiem - **fināls**
Sinhronā peldēšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

right
**[[Sinhronā peldēšana|Sinhronajā peldēšanā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiks sadalīti 2 medaļu komplekti - sieviešu komandu un sieviešu pāru sacīkstēs. Sacensības notiks no 18. un 23. augustam Pekinas nacionālajā ūdenssporta centrā, Pekinā. 

## Sacensību formāts

* 18. augusts
** Pāru sacīkšu tehniskā programma

* 19. augusts
** Pāru sacīkšu brīvā programma - priekšsacīkstes

* 20. augusts
** Pāru sacīkšu brīvā programma - **fināls**

* 22. augusts
** Komandu sacīkšu tehniskā programma

* 23. augusts
** Komandu sacīkšu brīvā programma - **fināls**

## Sacīkšu dalībnieces

Komandu sacīkstēm kvalificējušās izlases:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Pāru sacīkstēm kvalificējušās izlases:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Alžīra

**Alžīra** (, *al-Jazā’er*; alžīriešu: , , , , ) ir Alžīrijas galvaspilsēta un lielākā pilsēta, kā arī otra lielākā Magribas pilsēta aiz Kasablankas. 2011. gadā Alžīrā dzīvoja 3,42 miljoni iedzīvotāju. Pilsēta atrodas valsts ziemeļos, Alžīras līča, Vidusjūras krastā. Tā ir viena no lielākajām ostām Ziemeļafrikā. Pilsētas nosaukums no arābu valodas nozīmē ‘salas’.

## Vēsture
Feniķiešiem vietā, kur mūsdienās atrodas Alžīrā, bija kolonija ar nosaukumu *Ikosim*. Senās Romas laikos apdzīvoto vietu sauca par *Icosium*. 5. gadsimtā pilsētu nopostīja vandaļi. Mūsdienu pilsētu 944. gadā dibināja berberi. 16. gadsimtā iedzīvotāju skaits pilsētā strauji pieauga, jo daudzi mauri, kas tika padzīti no Pireneju pussalas, šeit meklēja patvērumu. Daži no tiem kļuva par pirātiem, kas uzbruka spāņu tirdzniecības kuģiem. Tādēļ Spānija 1514. gadā uzbruka Alžīrai. Neilgi pēc tam Alžīra nonāca Osmaņu impērijas pakļautībā. Nākamos 300 gadus tā bija berberu pirātu galvenā osta. 1541. gadā pirātiem uzbruka Svētā Romas impērijas imperators Kārlis V, vēlāk līdz pat 19. gadsimtam tiem uzbruka arī briti, nīderlandieši un amerikāņi. 1830. gadā pirātu ostu iekaroja franči. Alžīra kļuva par franču koloniju centrālo pilsētu Ziemeļafrikā.

Otrā pasaules kara laikā Alžīra kļuva par Sabiedroto galveno bāzi Ziemeļafrikā. 1950. gados Alžīra bija centrālā pilsēta, kur notika pretošanās pret franču koloniālo varu. 1962. gadā Alžīrija kļuva par neatkarīgu valsti un Alžīra par tās galvaspilsētu.

1992. gadā Alžīras vecpilsēta tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

2001. gada novembrī Alžīrā bija plūdi, kas prasīja vairāk nekā 700 upurus, bet 2003. gada maijā zemestrīce paņēma aptuveni 2200 cilvēku dzīvības.

## Klimats
Pēc Kepena klimata klasifikācijas Alžīrā valda silts Vidusjūras klimats (*Csa*). Vasaras ir karstas un sausas. Nokrišņu daudzums būtiski palielinās ziemā.

## Galerija

Algeri04.jpg|Koloniālā perioda arhitektūra Alžīrā.
Alger - Grande Poste.jpg|Centrālā pasta ēka.
Ministère des finances - Alger.jpg|Alžīrijas finansu ministrijas ēka
Alger-Notre-Dame-D'Afrique Basilique.jpg|Katoļu bazilika


## Atsauces

## Ārējās saites

* Alžīras karte
* ''Algermag''
* Alžīras tūrisma info
Paukošana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Paukošana|Paukošanā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiek sadalīti 10 medaļu komplekti. Sacensības notiek no 9. un 17. augustam pagaidu paukošanās zālē Pekinā. 

## Sacensību formāts
Medaļas tiek izcīnītas šādās disciplīnās:
* Špaga - vīriešiem
* Špaga - sievietēm
* Florete - vīriešiem
* Florete - sievietēm
* Zobens - vīriešiem
* Zobens - sievietēm
* Špaga - vīriešu komandām
* Florete - sieviešu komandām
* Zobens - vīriešu komandām
* Zobens - sieviešu komandām
Cīņas sports 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika no 12. un 21. augustam Ķīnas Lauksaimniecības universitātes zālē Pekinā. Vīrieši sacentās grieķu-romiešu un brīvajā cīņā, bet sievietes tikai brīvajā cīņā. Tās bija otrās olimpiskās spēles, kurās bija iekļauta brīvā cīņa sievietēm. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 18 medaļu komplekti. Latvijas cīkstoņi Pekinas olimpiskajām spēlēm nekvalificējās.

## Medaļnieki

### Vīrieši, brīvā cīņa

### Vīrieši, grieķu-romiešu cīņa

### Sievietes, brīvā cīņa

* Vasil Fedorišins no Ukrainas sākotnēji ieguva sudraba medaļu, bet 2016. gadā tika diskvalificēts pēc atkārtotas dopinga analīzes. Starptautiskā cīņas federācija (UWW) par medaļu pārdalīšanu.
* Soslans Tigijevs no Uzbekistānas sākotnēji ieguva sudraba medaļu, bet 2016. gadā tika diskvalificēts pēc atkārtotas dopinga analīzes. Starptautiskā cīņas federācija (UWW) par medaļu pārdalīšanu.
* Taimurazs Tigijevs no Kazahstānas sākotnēji ieguva sudraba medaļu, bet 2016. gadā tika diskvalificēts pēc atkārtotas dopinga analīzes. Starptautiskā cīņas federācija (UWW) par medaļu pārdalīšanu.
* Arturs Taimazovs no Uzbekistānas sākotnēji ieguva zelta medaļu, bet 2016. gadā tika diskvalificēts pēc atkārtotas dopinga analīzes.  Starptautiskā cīņas federācija (UWW) par medaļu pārdalīšanu.
* Vitālijs Rahimovs no Azerbaidžānas sākotnēji ieguva sudraba medaļu, bet 2016. gadā tika diskvalificēts pēc atkārtotas dopinga analīzes. Starptautiskā cīņas federācija (UWW) par medaļu pārdalīšanu.
* Ara Abrahamjans no Zviedrijas sākotnēji ieguva vienu no divām bronzas medaļām, bet  tika diskvalificēts pēc tam, kad pēc apbalvošanas, ejot prom no pjedestāla, nometa savu medaļu paklāja vidū, protestējot pret tiesneša lēmumu, kas itkā liedza viņam iegūt zelta medaļu.
* Assets Mambetovs no Kazahstānas sākotnēji ieguva vienu no divām bronzas medaļām, bet 2016. gadā tika diskvalificēts pēc atkārtotas dopinga analīzes. Starptautiskā cīņas federācija (UWW) par medaļu pārdalīšanu.
* Hasans Barojevs no Krievijas sākotnēji ieguva sudraba medaļu, bet 2016. gadā tika diskvalificēts pēc atkārtotas dopinga analīzes. Starptautiskā cīņas federācija (UWW) par medaļu pārdalīšanu.

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2008. gada vasaras olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa
Bokss 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Bokss|Boksā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiek sadalīti 11 medaļu komplekti. Sacensības notiek no 9. un 24. augustam Strādnieku apjumtā arēnā Pekinā. Lai gan tika plānota arī sieviešu boksa iekļaušana spēlēs, tas tomēr nenotika un sieviešu bokss olimpiskajās spēlēs notiks 2012. gada olimpiādē Londonā. 

## Sacensību formāts
Vīrieši sacenšas šādās svara kategorijās:
* Līdz 48 kg
* 48 - 51 kg
* 51 - 54 kg
* 54 - 57 kg
* 57 - 60 kg
* 60 - 64 kg
* 64 - 69 kg
* 69 - 75 kg
* 75 - 81 kg
* 81 - 91 kg
* 91 kg un vairāk
Peldēšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Peldēšana|Peldēšanā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tika sadalīti 34 medaļu komplekti. Sacensības notika no 9. līdz 21 augustam. Sacensības (izņemot 10 kilometru peldēšanu) tika aizvadītas Pekinas nacionālajā ūdenssporta centrā, Pekinā.

Pirmo reizi olimpiskajās spēlēs medaļas tika sadalītas 10 kilometru maratondistances peldēšanā brīvā dabā.

## Medaļu ieguvēji
### Kopvērtējums

## Vīrieši
### Brīvais stils

### Peldēšana uz muguras

### Brass

### Tauriņstils

### Kompleksais stils (brīvais + brass + tauriņstils + krauls)

## Sievietes
### Brīvais stils

### Peldēšana uz muguras

### Brass

### Tauriņstils

### Kompleksais stils (brīvais + brass + tauriņstils + krauls)
Riteņbraukšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Riteņbraukšana|Riteņbraukšanā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiek sadalīti 18 medaļu komplekti. Sacensības notiek no 9. līdz 23. augustam. Sacensības tiek aizvadītas Laošanas velodromā, Laošanas kalnu velosipēdu trasē, Laošanas BMX trasē un Pekinas šosejas trasē Pekinā. Riteņbraukšanā sacīkstes norit četrās disciplīnās - šosejā, trekā, kalnu velosipēdi un BMX.

## Medaļu reitings

## Šosejas riteņbraukšana
### Vīrieši
#### Grupas brauciens

#### Individuālais brauciens

### Sievietes
#### Grupas brauciens

#### Individuālais brauciens

## Treka riteņbraukšana
### Vīrieši
#### Komandu sprints

#### Sprints

#### Kerings

#### 4000 metru komandu iedzīšana

#### 4000 metru iedzīšana

#### 50 km medisons

#### 40 km punktu brauciens

### Sievietes
#### Sprints

#### 3000 metru iedzīšana

#### 25 km punktu brauciens

## Kalnu riteņbraukšana
* Kalnu velosipēdu sacīkstes - vīriešiem un sievietēm
## BMX
* BMX sacīkstes - vīriešiem un sievietēm

BMX sacīkstēs Latviju pārstāv Ivo Lakučs, Māris Štrombergs un Artūrs Matisons.
Svarcelšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Svarcelšana|Svarcelšanā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tika sadalīti 15 medaļu komplekti. Sacensības notika no 9. līdz 19. augustam Beihanas universitātes zālē.

## Rezultāti
### Medaļu reitings
 

### Vīrieši
PR - pasaules rekords, OR - olimpiskais rekords
#### Līdz 56 kg

#### Līdz 62 kg

#### Līdz 69 kg

#### Līdz 77 kg

#### Līdz 85 kg

#### Līdz 94 kg

#### Līdz 105 kg

#### 105 kg un vairāk

### Sievietes
#### Līdz 48 kg

#### Līdz 53 kg

#### Līdz 58 kg

#### Līdz 63 kg

#### Līdz 69 kg

#### Līdz 75 kg

#### 75 kg un vairāk
2Pac Live

**2Pac Live** ir repera 2Pac albums. To izdeva . Izdevējs ir Koch Records un tas ir pirmais Tupaka Šakura koncerta albums. 

## Dziesmu saraksts
# "Live Medley"
# "Intro"
# "Ambitionz Az a Ridah"
# "So Many Tears"
# "Troublesome"
# "Hit 'Em Up"
# "Tattoo Tears"
# "Heartz Of Men"
# "All Bout U"
# "Never Call U Bitch Again"
# "How Do U Want It"
# "2 of Amerikaz Most Wanted"
# "California Love"

## Ārējās saites
* All Music Guide apskats
* Rap Reviews apskats
Tekvondo 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

right
**[[Tekvondo]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tika sadalīti 8 medaļu komplekti. Sacensības notika no 20. līdz 23. augustam. Spēles notika Pekinas zinātnes un tehnoloģijas universitātē, Pekinā.

## Sacensību formāts
Medaļas tiks sadalītas sekojošās disciplīnās:
* Vīrieši
** Līdz 58 kg
** 59 - 68 kg
** 69 - 80 kg
** 80 kg un vairāk
* Sievietes
** Līdz 49 kg
** 50 - 57 kg
** 58 - 67 kg
** 67 kg un vairāk
Džudo 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Džudo]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiek sadalīti 14 medaļu komplekti. Sacensības notiek no 9. līdz 15. augustam. Spēles notiks Pekinas zinātnes un tehnoloģijas universitātē, Pekinā.

## Rezultāti
### Vīrieši

### Sievietes
Valmiermuižas alus

thumb|Valmiermuižas alus darītava
**SIA "Valmiermuižas alus"** ir alus darītājs Latvijā. Tā ražotne un birojs atrodas Valmiermuižas ciemā pie Valmieras. Uzņēmums ir dibināts 2005. gadā, un alus ražošana sākta 2009. gadā.

Uzņēmuma īpašnieks ir AS "Cēsu alus", kura 99,88 % kapitāldaļu pieder Somijas uzņēmumam *[[Olvi]]*.

## Vēsture
Saskaņā ar mākslas zinātņu doktora Jāņa Kalnača pētījumiem, pirmās rakstītās liecības par alus darīšanu Valmiermuižā datējamas ar 1688. gadu un tajā strādājošo Pilskrogu.

2005. gada 29. jūnijā tika dibināts uzņēmums **SIA ''Valmieras alus***.
2007. gada janvārī Valmiermuižā sākās alus darītavas būvniecība. To būvēja SIA *Alion celtnieks*, bet iekārtas piegādāja un uzstādīja SIA *Friteks*.
2008. gada 25. jūnijā uzņēmumu pārdēvēja par *'SIA *Valmiermuižas alus**'. Alus darītavu ekspluatācijā nodeva 2008. gada rudenī, celtniecībā un apkārtējās teritorijas sakārtošanā ieguldot 2,4 milj. latu, izmantojot arī [[Eiropas Savienība]]s finansējuma piesaisti..

Pirmā alus šķirne — gaišais alus — tika laista pārdošanā 2009. gadā. 2010. gadā sāka darīt arī tumšo alu. 2012. gadā tika izvēlēta recepte ziemas alum, 2013. gadā — porterim, bet 2014. gadā — kviešu alum un alus kokteilim.

2015. gadā alus darītava atjaunoja 1857. gadā dibinātās [[Kokmuižas alus darītava]]s zīmolu “Kokmuižas alus”.

2024. gadā "Valmiermuižas alus" strādāja ar 10,018 miljonu eiro apgrozījumu, bet uzņēmuma peļņa bija 65 858 eiro.
2025. gada 2. septembrī tika paziņots, ka uzņēmums [[Cēsu alus|AS "Cēsu alus"]] iegādāsies SIA "Valmiermuižas alus". Tajā brīdī "Valmiermuižas alus" vienīgais kapitāldaļu turētājs bija SIA "Valmiermuižas Ieguldījumu Fonds", kas piederēja Aigaram Ruņģim (60 %), [[Austrija]]s uzņēmumiem *Industrieliegenschaftenverwaltung AG* (24 %) un *MVF40 Beteiligungs* (16 %). Pēc Konkurences padomes atļaujas saņemšanas darījums pabeigts 2026. gada 17. janvārī.

== Provju izmantošana līnijas paplašinājumos ==
Valmiermuižas alus klāsta papildinājumus darītājs sākotnēji saražo vairākos variantos (provēs), piedāvājot tos patērētājam, un tad uzsāk plašāku ražošanu balstoties uz patērētāju balsojuma rezultātu. Šāda prakse piekopta ar tumšo alu (4 proves), ziemas alu (3 proves), porteri (4 proves), alus kokteili (5 proves) un kviešu alu (3 proves).

== Produkcija ==
=== Alus ===
* Gaišais alus (filtrēts) — *Premium Lager* (5,2%)
* Gaišais alus (nefiltrēts) — *Kellerbier* (5,2%)
* Tumšais alus (filtrēts) — *Dunkel* (5,8%)
* Tumšais alus (nefiltrēts) — *Dunkel* (5,8%)
* Valmieras Dūmalus — *Rauchbier* (5,5%, sezonāls)
* Ziemas alus — *Dunkler Bock* (7,2%, sezonāls)
* Trejledus alus — *Eisbock'' (9,0%, sezonāls)
* Kviešu alus (nefiltrēts)- (5,5%)

### Alus kokteiļi
* Frišs (2,8%)

### Degalus
* Gaišais degalus (42%)
* Kviešu degalus (42%)
* Tumšais degalus (42%)
* 6 mēnešus noturēts degalus (42%)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
Halaha

**Halaha** (), aškenazu izrunā **Alaha**, ir nosaukums, kas dots visam jūdaisma reliģisko likumu kopumam. Tas sevī iekļauj Torā minētos 613 baušļus, Talmūda likumus, rabīnu atzinumus, kā arī paražas un tradīcijas.

Jūdaismā likumi tradicionāli netiek dalīti reliģiskos un ikdienas. Tie attiecas uz visām dzīves situācijām. Halaha dažreiz tiek tulkota kā "ebreju likumi", bet precīzāks tulkojums būtu "ceļš". Halaha nosaka reliģiska ebreja dzīves gājumu. 

Vēsturiski Halaha ebreju sabiedrībā kalpoja kā pašiem savu autonomu likumu krājums. Mūsdienās halahas ievērošana ir tīri brīvprātīga izvēle, kas raksturīga ortodoksālajam jūdaismam.
Vingrošana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Vingrošana|Vingrošanā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiek sadalīti 18 medaļu komplekti. Sacensības notiek no 9. līdz 24. augustam, Pekinas nacionālajā iekštelpu stadionā, Pekinā.

## Sacensību formāts
Sacensības notiek šādās disciplīnās
* Vingrošana
** Komandu sacīkstes daudzcīņā - vīriešiem un sievietēm
** Individuālās sacīkstes daudzcīņā - vīriešiem un sievietēm
** Brīvās kustības - vīriešiem un sievietēm
** Atbalsta lēciens - vīriešiem un sievietēm
** Vingrošanas zirgs - vīriešiem
** Vingrošanas riņķi - vīriešiem
** Līdztekas - vīriešiem
** Vingrošanas stienis - vīriešiem
** Vingrošanas stieņi - sievietēm
** Baļķis - sievietēm
* Ritmiskā vingrošana
** Individuālās sacīkstes sievietēm
** Komandu sacīkstes sievietēm
* Batuts
** Individuālās sacīkstes vīriešiem
** Individuālās sacīkstes sievietēm
Šaušana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Šaušana|Šaušanā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiek sadalīti 15 medaļu komplekti. Sacensības notiek no 9. līdz 17. augustam, Pekinas šaušanas sporta hallē (šaušana ar šauteni un pistoli) un Pekinas Šaušanas centrā (šaušanā ar bisi).

## Rezultāti
### Vīrieši

### Sievietes

## Sacensību formāts
* Šaušana ar pistoli
** 50 metri - vīriešiem
** 25 metri - sievietēm
** 25 metri ātršaušana - vīriešiem
** 10 metri ar pneimatisko pistoli - vīriešiem un sievietēm
* Šaušana ar šauteni
** 50 metri no guļus pozīcijas - vīriešiem
** 50 metri 3 pozīcijas - vīriešiem un sievietēm
** 10 metri ar pneimatisko šauteni - vīriešiem un sievietēm
* Šaušana ar bisi
** Tranšeju stends - vīriešiem un sievietēm
** Dubultais tranšeju stends - vīriešiem
** Apaļais stends - vīriešiem un sievietēm
Jāšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Jāšana|Jāšanā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiek sadalīti 6 medaļu komplekti. Sacensības notiek no 9. līdz 20. augustam, Honkongas sporta institūtā, Honkongā.

## Sacensību formāts
* Individuālās sacīkstes iejāde
* Komandu sacīkstes iejādē
* Individuālās sacīkstes konkūrā
* Komandu sacīkstes konkūrā
* Individuālās sacīkstes trīscīņā
* Komandu sacīkstes trīscīņā
Airēšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[akadēmiskā airēšana|Airēšanā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tika sadalīti 14 medaļu komplekti. Sacensības notika no 9. līdz 20. augustam, Šunji airēšanas un kanoe parkā.

## Sacensību formāts
Sacensības notiek šādās 14 disciplīnās:
Monteiru

**Monteiru** ( — 'mednieks') ir portugāļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Migels Monteiru (*Miguel Monteiro*; 1980) — Portugāles futbolists;
* Tiagu Monteiru (*Tiago Monteiro*; dzimis 1976) — portugāļu sacīkšu pilots.
Ivrits

**Ivrits** (, **) ir semītu saimes mūsdienu ebreju valoda, kas ir Izraēlas valsts valoda. Ivrita senā forma senebreju valoda ir jūdaisma liturģiskā valoda. Kā saziņas valoda tā izzuda ap 4. gadsimtu, bet, sākot ar 1880. gadiem, sefardi to atdzīvināja. Mūsdienās ivritā runā aptuveni 7 miljoni Izraēlas iedzīvotāju un vēl 2 miljoni ebreju kopienās pārējā pasaulē.

## Statuss
2018. gadā pieņemtais Pamatlikums "Izraēla — ebreju tautas valsts" noteica, ka ivrits ir vienīgā Izraēlas valsts valoda (arābu valoda zaudēja oficiālās valodas statusu, taču tai ir piešķirts īpašs statuss).

## Skatīt arī
* Jidišs

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ivrita kursi tiešsaistē
* ''Hebrew is Easy''
* ''Ancient Hebrew Research Center''es
* Ivrita vārdnīcu kolekcija
* Senebreju un mūsdienu ebreju valodas vēsture 
* ''Learn Hebrew''
* Zuckermann, Ghil'ad, 2003. ''Language Contact and Lexical Enrichment in Israeli Hebrew''. Palgrave Macmillan. ( / )
Vērmele

**Vērmele**, arī **pelene** (*Artemisia absinthium*) ir daudzgadīgs 60–120 cm augsts kurvjziežu dzimtas lakstaugs ar spēcīgi rūgtenu smaržu un garšu, kura dabiskā izplatības vide ir Eirāzija un Ziemeļāfrika.

## Izplatība un raksturojums
Vērmele ir sastopama ne visai bieži. Tā aug dārzos, ceļmalās, sētmalēs, nezāļainās vietās. Saknenis resns, bieži pārkoksnējies. Stumbrs stāvs, zarains, ar ļoti daudziem piekļāvīgiem matiņiem un punktveida dziedzeriem. Lapu daudz, tās pamīšus, vienkāršas, visgarām stumbram un zariem; lapas plātne divkārt vai trīskārt plūksnaini dalīta, abās pusēs spīdīgi zīdaina, ar daudziem matiņiem. Apakšējās lapas ar 4–12 cm garu kātu un apmēram tikpat garu plātni, stumbra vidusdaļā lapas sēdošas, vienkāršākas, pat trīsstūrainas, augšējās lapas bieži vien ar veselu plātni. Zied no jūlija līdz septembrim. Ziedu kurvīšu ļoti daudz, tie nokareni, ieapaļi, ļoti zarainās skarās. Vīkala lapas jumstiņveidīgi, ārējās lineāri lancetiskas, iekšējās olveida, ar platu, caurspīdīgu, plēvainu apmali. Kurvīša gultne ar gariem matiņiem. Ziedi dzelteni. Kausmatiņu nav. Vainags stobrveida; kurvīša ārmalā sievišķi ziedi, bieži vien vainaga apmale divdaļīga, kurvīša vidū divdzimumu ziedi, bieži vien vainaga apmale ar 5 zobiņiem. Auglis – ļoti sīks sēklenis, bez lidmatiņiem.

### Ķīmiskais sastāvs
Laksti un lapas satur ēterisko eļļu (līdz 2%), kuras sastāvā ietilpst tujols, tujons, hamazulēns un citi terpēni. Bez ēteriskās eļļas lakstos vēl ir rūgtvielas - absintīns, anabsintīns, artabzīns (lapās vairāk nekā ziedos); flavonoīdi, organiskās skābes, karotīns, miecvielas, askorbīnskābe u.c. savienojumi.

## Izmantošana
Vērmele ir ārstniecības augs un garšaugs. Tā ir galvenā absinta sastāvdaļa. Ārstniecībā lakstus izmanto kuņģa, žults un aizkuņģa dziedzera sekrēcijas stimulēšanai, ēstgribas rosināšanai, kā vieglu pretsāpju un miega līdzekli, arī cērmju izdzīšanai. Satur ēterisku eļļu, ko lieto kā garšvielu vīna un liķieru rūpniecībā. Augs ir indīgs, ļoti lielās devās izraisa saindēšanos. Saindēšanās gadījumos var būt krampji un psihiski traucējumi.

## Atsauces
Pļavas gandrene

**Pļavas gandrene** jeb **pļavas ģerānija** () ir daudzgadīgs 20—70 cm augsts gandreņu dzimtas lakstaugs. 

Ļoti bieži sastopams mitrās pļavās, grāvjos, krūmājos, mežmalās. Sakneņi horizontāli vai slīpi ar tumši brūnām pielapju atliekām. Saknes resnas, garas. Stumbrs viens vai nedaudzi, stāvi, zaraini, cilindriski vai mazliet šķautņaini, tāpat kā lapu kāti ar atstāvošiem vienkāršiem matiņiem un dziedzermatiņiem. 

Lapas pretējas, vienkāršas, staraini šķeltas vai dalītas, ar pielapēm. Apakšējo — rozetes lapu daudz, to kāti 15—30 cm gari. Lapas plātne 6—12 cm gara, 8—16 cm plata, gandrīz līdz pamatam šķelta rombiski olveidīgās daļās, kas savukārt plūksnaini dalītas. Stumbra vidējā daļā lapas ar īsākiem kātiem, dalītas 5 daļās, augšējās sēdošas, trīsdaļīgas. Lapas plātnes virspuse viscaur ar pieguļošiem matiņiem, apakšpusē matiņi galvenokārt tikai uz dzīslām. Zied no jūnija līdz augustam. Ziedkopa — dihāzijs. Ziedneši un ziedu kāti ar dziedzermatiņiem. Kauslapas 5, ar dziedzermatiņiem un 0,2—0,4 cm garu dzeloņsmaili. Vainaglapas 5, violeti rožainas, ar tumšākām dzīsliņām, gandrīz 2 reizes garākas nekā kauslapas, otrādi olveidīgas, noapaļotas. Putekšņlapas 10, apmēram tikpat garas kā kauslapas, kātiņi pie pamata plati olveidīgi, uz augšu strauji sašaurinās. 

Auglis ir 2,5—3 cm garš 5 riekstiņu skaldauglis. Augam izteikta autohorija — nogatavojušās sēklas tiek izsviestas prom no mātes auga, augļa vārsnēm saritinoties. Augam piemīt pretaudzēju iedarbība.
Meža sprigane

**Meža sprigane** () ir viengadīgs 40—100 cm augsts balzamīņu dzimtas lakstaugs. Ne visai bieži sastopams mitros mežos, krūmājos, strautmalās. Stumbrs stāvs, ar paresninājumiem mezglu vietās, dažreiz zarains, bieži vien caurspīdīgs. Lapas pamīšus, vienkāršas, 5—10 cm garas, 2—5 cm platas, iegareni eliptiskas vai olveida, ar īsu, smailu galotni un rupji zobainu malu. Apakšējās lapas ar kātiņiem un plati ķīļveidīgu pamatu, augšējās gandrīz sēdošas. Zied no jūlija līdz augustam. Ziedkopa — ķekars, īsāks par lapām, ar 3—5 ziediem. Ziedi līdz 3 cm gari, ar nokareniem ziedu kātiņiem, citrondzeltenā krāsā, ar sārtiem plankumiņiem rīklē. Kauslapas 5, divas no tām vērstas uz priekšu, divas mazas, viena liela, ar piesi, vainaglapu krāsā. Vainaglapas 5, malējās saaugušas pa pāriem, tā izveidojot 2 divdaivainas vainaglapas, kurām piekļaujas viena maza vainaglapa (tāpēc izskatās, it kā būtu 4 vainaglapas un 2 kauslapas). Auglis — lineāra pogaļa, apmēram 2 cm gara, atveras ar 5 vārsnēm, tām saritinoties uz augšu; sēklu daudz. Tautas medicīnā lapas izmanto kā diurētisku līdzekli pret tūskām, nieru un urīnpūšļa akmeņiem; ārīgi lieto čūlu un ievainojumu dziedēšanai, kā pretiekaisuma līdzekli, ārstējot hemoroīdus, pret reimatiskām sāpēm. Ar lapām un ziediem var nokrāsot vilnas tekstilijas sarkanā vai citā krāsā.
Parastā virza

**Parastā virza** () ir viengadīgs vai viengadīgs pārziemojošs 20 - 80 cm augsts Neļķu dzimtas lakstaugs. Ļoti bieži sastopams sakņu dārzos, laukos, ceļmalās, mēslainēs u.c. Stumbrs gulošs vai pacils, zarains, apaļš, parasti vienā pusē ar raupjiem matiņiem, retāk matiņi abās stumbra pusēs. Lapas pretējas, sēdošas, olveida, 1,5 - 2 cm garas, īsi nosmailotas, ar kātiem. Matiņi tikai pie lapas pamata, pārējā daļā tā kaila. Zied no marta līdz decembrim. Ziedi sakopoti skrajos dihāzijos, ar kātiņiem, kas vienā pusē ar matiņiem. Kauslapas 5, iegareni olveidīgas, tikpat garas kā vainaglapas vai mazliet garākas par tām. Kauslapu apmale balta, mugurpuse parasti ar matiņiem. Vainaglapas 5, baltas, gandrīz līdz pamatam šķeltas divās daivās; dažkārt vainaglapu nav. Putekšņlapas 3 - 5, pie pamata ar nektārijiem. Auglis - iegarena pogaļa. Sēklas sarkanīgi brūnas vai melnas. Izplatīta nezāle, kas labi panes apēnojumu un attīstās arī zem kultūraugu lapotnes. Vienam augam nogatavojas līdz 15000 sēklu, tāpēc 1 m2 augsnes var būt līdz 200000 sēklu. Vairojas arī veģetatīvi. Augs, attīstoties rudenī, spēj pārziemot zem sniega segas un dažkārt uzzied decembrī. Nektāraugs. Tautas medicīnā lieto kā sirds līdzekli, diurētisku līdzekli, palielināta vairogdziedzera un nervozitātes ārstēšanai, ārīgi - slikti dzīstošu brūču dziedēšanai. Jaunas lapas lieto salātiem, zupām.
Pļavas skābene

thumb|

**Pļavas skābene** () ir daudzgadīgs 30 - 100 cm augsts sūreņu dzimtas lakstaugs. Bieži sastopams pļavās, norās, gar ceļmalām. Sakne īsa, bārkšveida. Stumbrs rievains, kails vai pūkains, vienkāršs, reti ar 1 - 2 zariem. Lapas pamīšus, vienkāršas, bultveida, pabiezas, ar turzītē saaugušām pielapēm, 2,5 - 13 cm garas, 15, - 5 cm platas. Rozetes lapas ar gariem kātiem, stumbra lapas sēdošas, daudz mazākas. Lapas plātnes dzīslojums vāji izteikts, mala gluda, pamats bultveida. Turzītes caurspīdīgas, ar bārkstainu vai zobainu malu. Zied no maija līdz jūlijam. Ziedkopa - skraja, zaraina, šaura skara. Ziedi viendzimuma vai divdzimumu, rožaini, zaļgani, iedzelteni vai dažādi vienā ziedkopā, ar kātiņiem. Auglis - brūni melns, spīdīgs riekstiņš, pie pamata ar gaišāku plankumu. Augu nereti arī kultivē. Nektāraugs. Jaunas lapas, ievāktas pirms auga ziedēšanas, lieto uzturā (zupām, saltiem, konservu rūpniecībā). Tautas medicīnā lapas lieto pret skorbutu, mazasinību, ēstgribas veicināšanai, kā žultsdzinēju un diurētisku līdzekli. Pārāk daudz un ilgstoši lietojot, var saindēties - rodas caureja, sirdsdarbības traucējumi, pazemināts asinsspiediens.

## Ārējās saites
Parastais ķirbis

**Parastais ķirbis** (*Cucurbita pepo*) ir viengadīgs 3 - 8 m garš ķirbju dzimtas lakstaugs, kultūraugs.

## Raksturojums

Stumbrs gulošs vai kāpelējošs, ar atstāvošiem sarveida matiņiem. Lapas pamīšus, vienkāršas, piecdaivainas, 17—20 cm garas, 20—25 cm platas, ar sarveida matiņiem un līdz 40 cm garu kātu. Zied no jūnija līdz augustam.

Ziedi viendzimuma, 7—10 cm diametrā, lapu žāklēs, vīrišķie ziedi pušķos, sievišķie — pa vienam. Ziedu kāti līdz 25 cm gari, rievaini. Kauss ar īsu stobriņu un 5 lineārām vai gandrīz pavedienveidīgiem zobiņiem. Vainags dzeltens vai oranždzeltens ar zvanveidīgu, līdz 5 cm garu stobriņu un 6—7 cm garām, smailām daļām. Kauss un vainags ārpusē ar atstāvošiem matiņiem.

Auglis — oga ar cietu apvalku un iedzeltenu mīkstumu. Sēklas plakanas, iedzelteni baltas, ar apmali. Sastopamas daudzas kultūršķirnes. Iecienīts pārtikas augs; auglī daudz karotīna, C, B1 un B2 vitamīna. Sēklas satur līdz 50% eļļas, tās izmanto ārstniecībā pret parazītiskiem tārpiem.

Ķirbju dzimtene ir Meksika. Eiropā tie nokļuva 16. gadsimtā.

## Atsauces
LC

**LC** var būt:
* Latvijas Ceļš
* Sentlūsijas ISO 3166-1 valsts kods
* .lc — Sentlūsijas augšējā līmeņa domēns
Disturbed

***Disturbed*** ir rokgrupa no Čikāgas, ASV. Grupu 1996. gadā izveidoja mūziķi Dens Donegans, Stīvs Kmeks un Maiks Vengrens, kas nolīga dziedātāju Deividu Dreimanu. *Disturbed* ir pārdevuši vairāk nekā 11 miljonus albumu un tikuši nominēti ''Grammy'' balva. Četri no grupas albumiem ir debitējuši Billboard 200 1. pozīcijā, ko ir paveikušas vēl tikai 2 rokgrupas Lai gan sākumā tā bija klasificēta kā ņūmetāla grupa, kritiķi Disturbed tagad uzskata par smagā metāla grupu, taču citi to uzskata par alternatīvā metāla grupu.

## Vēsture

### Pirmsākumi kā ''Brawl''

Grupas nosaukums sākumā bija *Brawl*, un tās sastāvā bija ģitārists Dens Donegans, bundzinieks Maiks Vengrens, bassists Stīvs Kmeks un vokālists Ēriks Avalts. Neilgi pēc demo kasetes ierakstīšanas Ēriks Avalts pameta grupu un grupa sāka meklēt jaunu vokālistu. 1996. gadā grupai pievienojās Deivids Dreimans un grupa tika pārsaukta par *Disturbed*.

## Talismans

*Disturbed* talismans, saukts par *The Guy*, ir redzams *[[Land of Confusion]]* dziesmas animētajā klipā un ir parādījies uz trim grupas albumu vākiem, *[[Ten Thousand Fists]]*, *[[Indestructible]]* un *[[Asylum]]*. The Guy sākumā bija tikai sejas zīmējums ar lielu smaidu, kā tas redzams uz *[[The Sickness]]* albuma vāka un vēlāk dziesmas "*[[Stupify]]*" video. Vēlāk tas kļuva par grupas oficiālo talismanu un to pilnībā animēja *[[Spawn]]* komiksu autors Tods Makfarleins.

## Grupas sastāvs

;Pašreizējie dalībnieki
* Deivids Dreimans — vokāli 
* Dens Donegans — ģitāra 
* Džons Moiers — basģitāra, fona vokāli (2004 - pašlaik)
* Maiks Vengrens — bungas 
;Bijušie dalībnieki
* Stīvs "Fuzz" Kmaks — basģitāra (1996—2003)

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* *[[The Sickness]]* (2000)
* *[[Believe]]* (2002)
* *[[Ten Thousand Fists]]* (2005)
* *[[Indestructible]]* (2008)
* *[[Asylum (Disturbed albums)|Asylum]]* (2010)
* *[[Immortalized]]* (2015)
* *[[Evolution (albums)|Evolution]]* (2018)

### Videogrāfija
* M.O.L. (2002)
* Indestructible in Germany (2008)
* Decade of Disturbed (2010)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* ''Disturbed'' ''Myspace'' mājaslapā 
* ''Disturbed Lyricwiki''
Ouens Ričardsons

**Sers Ouens Villanss Ričardsons** (; dzimis , miris ) bija britu fiziķis. 1928. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā par termoelektronu emisijas atklāšanu, kas ļāva izstrādāt pirmās elektronu lampas.

Dzimis Rietumjorkšīrā. 1900. gadā beidza Kembridžas Universitāti. No 1906. līdz 1913. gadam strādāja par profesoru Prinstonas Universitātē. 1914. gadā kļuva par Londonas Universitātes Karaliskās koledžas fizikas profesoru. Pētījumi arī par žiromagnētisko efektu, elektronu emisijas parādībām ķīmiskajās reakcijās un ūdeņraža spektru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ouena Ričardsona biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Kārlis Zariņš

**Kārlis Zariņš** var būt:
* Kārlis Zariņš — latviešu rakstnieks (1889—1978);
* Kārlis Zariņš — latviešu dziedātājs, operas solists (1930—2015);
* Kārlis Reinholds Zariņš — Latvijas diplomāts (1879—1963).

## Skatīt arī
* Zariņš
Ričardsons

**Ričardsons** (), sieviešu dzimtē **Ričardsone**, ir angļu uzvārds, kas visbiežāk sastopams Ziemeļaustrumanglijā. Priedēklis Ričards ir personvārds, kas ieguva lielu popularitāti vidusangļu valodas laikā atvasinot to no ģermāņu *ric* (spēks) un *hard* (drosmīgs/izturīgs). Piedēklis "-sons" nozīmē "dēls/pēcnācējs". Vārdi Ričards un Ričardsons sastopami jau 1381. gada rakstos Jorkšīrā, Anglijā. Sastopami dažādi atveides principi, piemēram zviedru Ričardšons (*Richardsson*).

* Džeisons Ričardsons (*Jason Richardson*; 1981) — amerikāņu basketbolists;
* Džošs Ričardsons (*Josh Richardson*; 1993) — amerikāņu basketbolists;
* Kevins Ričardsons (*Kevin Richardson*; 1971) — amerikāņu dziedātājs, modelis, aktieris, komponists;
* Miranda Ričardsone (*Miranda Richardson*; 1958) — angļu aktrise;
* Ouens Ričardsons (*Owen Richardson*; 1879—1959) — britu fiziķis.°;
* Ralfs Ričardsons (*Ralph Richardson*; 1902—1983) — angļu skatuves un kino aktieris.

## Atsauces
Mišels Lotito

**Mišels Lotito** (, dzimis , miris ) bija franču izklaides jomas darbonis. Lotito ir dzimis Grenoblē un ir pazīstams kā nesagremojamu priekšmetu ēdājs, saukts arī par *Monsieur Mangetout* ("Visēdāja kungs").

Reiz kādā Parīzes restorānā viņš apēda visus uz galda esošos priekšmetus (nažus, šķīvjus, dakšiņas).

Viņa uzstāšanās iekļauj metāla, gumijas, stikla, un citu materiālu ēšanu. Viņš ir apēdis velosipēdus, televizorus, Cessna 150 lidmašīnu un mazākus priekšmetus, kas tiek izjaukti, sadalīti un norīti. Lidmašīnas *apēšana* aizņēma aptuveni divus gadus (1978—1980). Neparastus materiālus viņš saka ēst jau bērnībā un publiski ir uzstājies jau kopš 1966. gada.

Lotito ļoti reti cieš no dažādiem blakusefektiem pēc savām neparastajām maltītēm, pat pēc par indīgiem materiāliem uzskatītiem apēšanas. Uzstājoties viņš patērē apmēram kilogramu dažādu materiālu dienā, pirms tam lietojot minerāleļļu un *maltītes* laikā dzerot lielākus apjomus ūdens. Viņš ir apgalvojis, ka banāni un cieti vārītas olas viņu padarot slimu. Tiek lēsts, ka no 1959. līdz 1997. gadam Lotito ir apēdis aptuveni 9 tonnas metāla.
## Atsauces

## Ārējās saites

* CNN raksts
* Ginesa pasaules rekordu ieraksts
Abduss Salams

**Abduss Salams** (, , dzimis , miris ) bija pakistāniešu fiziķis. Kopā ar Šeldonu Glešovu un Stīvenu Veinbergu 1979. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā par elektrovājās mijiedarbības teorijas izstrādi. Teorijas pareizība tika parādīta eksperimentos Superprotonu sinhrotronā CERN centrā Ženēvā un līdz ar W un Z bozonu atklāšanu 1983. gadā.

Abduss Salams ir pirmais pakistānietis — Nobela prēmijas laureāts, un var tikt uzskatīts par pirmo Nobela prēmijas zinātnē ieguvēju — musulmani, kaut arī Salams piederēja pie musulmaņu Ahmadījas novirziena, ko Pakistānas nacionālā asambleja 1974. gadā atzina par nemusulmaņu reliģiju.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1926. gadā Izglītības departamenta ierēdņa ģimenē. Četrpadsmit gadu vecumā iestājās Pendžābas Universitātē iestājeksāmenos uzrādot vēsturiski vislabāko vērtējumu šajā universitātē. Vēlāk studēja Valdības koledžas universitātē Lahorā, kurā 1946. gadā ieguva maģistra grādu. Pēc tam mācījās Kembridžas Universitātē, 1951. gadā šeit ieguva doktora grādu, jau būdams pazīstams zinātnieks.

Abduss Salams līdz 1974. gadam, kad protestējot pret Pakistānas parlamenta lēmumu par Ahmadījas novirziena pasludināšanu par nemusulmaņu reliģiju Salams pameta valsti, bija Pakistānas valdības zinātniskais padomnieks un viens no Pakistānas Atomenerģijas komitejas dibinātājiem un Pakistānas Kosmosa un Atmosfēras augšējo slāņu izpētes komisijas priekšsēdētājs. No 1957. gada viņš bija arī Londonas Impērijas koledžas profesors, bet no 1964. gada — Teorētiskās fizikas starptautiskā centra Triestē direktors.

Miris 1996. gadā Oksfordā. Apglabāts Ahmadījas galvenajā centrā Rabvā (*Rabwah*) Pakistānā. Uz kapa sākotnēji bija rakstīts "Pirmais musulmaņu Nobela prēmijas laureāts", tomēr pēc vietējās varas rīkojuma vārds "musulmaņu" izdzēsts, un pašlaik tur ir rakstīts "pirmais [..] Nobela prēmijas laureāts".

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Javas tīģeris

**Javas tīģeris** (*Panthera tigris sondaica*) ir izmirusi tīģera pasuga, kas kādreiz apdzīvoja Indonēzijas salu Javu. Pasuga tiek uzskatīta par izmirušu kopš 1970. gadu vidus.

## Izskats
thumb|left|240px|Javas tīģeris Londonas zoodārzā pirms 1942. gada
thumb|left|240px|Ciema iedzīvotāji pozē ar nošautu Javas tīģeri, 1941. gada foto
Javas tīģeris bija neliela auguma tīģeris, salīdzinot ar citām pasugām, kas dzīvo kontinentā, tomēr tas bija lielāks nekā Bali tīģeris. Atšķirībā no citiem tīģeriem, tam svītras bija garas un šauras, pēc skaita vairāk nekā joprojām mūsdienās dzīvojošam Sumatras tīģerim. Purna daļa bija šaura un gara, arī pakausis šaurs un ilkņi relatīvi gari. Balstoties uz šīm morfoloģiskajām atšķirībām, daļa zinātnieku uzskata, ka Javas tīģeris būtu jāizdala kā atsevišķa suga — *Panthera sondaica* —, nevis pasuga.

Kā visiem tīģeriem, tēviņi bija lielāki nekā mātītes. Tēviņa ķermeņa garums bija ap 2,48 m, svars 100—141 kg, mātītes svars 75—115 kg. Lai arī Javas tīģeris nebija tik masīvs kā, piemēram, Bengālijas tīģeris, tas spēja ar ķepu triecienu salauzt kājas gan zirgam, gan bifelim.

## Ekoloģija
Javas tīģeris medīja vidēji lielus un lielus pārnadžus. Tie bija rusabriežus, bantengus un mežacūkas. Retāk par medījumu kļuva nelieli dzīvnieki, piemēram, ūdens putni un rāpuļi. Nekas nav zināms par Javas tīģera vairošanās ieradumiem vai tā mūža garumu (nebrīvi ieskaitot). Līdz Otrajam pasaules karam Javas tīģeri bija sastopami dažos Indonēzijas zoodārzos, bet kara laikā zoodārzi tika likvidēti. Pēc kara Javas tīģeri savvaļā bija tik maz, ka zoodārzi izvēlējās Sumatras tīģerus.

## Izmiršana
19. gadsimta beigās Javas tīģeris apdzīvoja lielāko dalu Javas salas. Vietējie iedzīvotāji plēsēju uztvēra kā kaitēkli un ļaunumu. Tīģeris un tā medījums, lai nogalinātu tīģeri, daudzviet tika indēts, meži tika izcirsti, to vietā ierīkojot kafijas plantācijas un izzuda rusabrieži, tīģera galvenais medījums. 1940. gados tīģeris bija sastopams vairs tikai kalnu apvidū, biezos kalnu mežos. Mežu izzušana kļuva par vienu no galvenajiem iemesliem tīģera izmiršanai. 1938. gadā Javas salā meži aizņēma 23% no salas teritorijas, bet 1975. gadā meži aizņēma vairs tikai 8% teritorijas.

1970. gados tīģeri mājoja tikai Meru Betiri nacionālā parka teritorijā, Javas visaugstākajā kalnā, apmēram 1200 m virs jūras līmeņa. Pēdējais īpatnis tika novērots 1976. gadā. Izmiršanas iemesli ir gan tīģeru neapdomīgās medības, gan mežu izciršana, tādējādi izzūdot tīģeriem piemērotai dzīves videi un tā medījumam. Arī nebrīvē nav neviena Javas tīģera.

Ik pa laikam vietējie iedzīvotāji ziņo, ka redzējuši mežā tīģeri vai tīģera ķepu nospiedumus zemē, pēdējais šāds paziņojums bijis 2010. gadā, tomēr patiesu un neapšaubāmu pierādījumu tīģera eksistencei Javas salā nav.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CatSG: Tiger 
* Javan Tiger
Asmera

**Asmera** (geezā: ኣስመራ *Asmera*,  *Asmarah*) ir Eritrejas galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Pilsēta dibināta imperatora Johannesa IV laikā. Pilsētas neoficiālais nosaukums ir Piccola Roma jeb Mazā Roma. Pilsētas vidējais augstums ir 2 325 metri virs jūras līmeņa, kas to padara par sesto augstāko galvaspilsētu pasaulē.

## Cilvēki
Asmerā dzimuši vai dzīvojuši: 
* Isajass Afeverki (1946), Eritrejas prezidents;
* Tedross Adhanoms Gebreiesuss (1965), biologs, politiķis Pasaules Veselības organizācijas ģenerāldirektors;

## Ārējās saites

* Asmeras vēsture
* Eritreja fotogrāfijās

## Atsauces