Latvijas—Krievijas attiecības

**Latvijas—Krievijas attiecības** ir divpusējās diplomātiskās, politiskās, ekonomiskās un kultūras attiecības starp Latviju un Krieviju. Šīs attiecības vēsturiski ir bijušas sarežģītas, ņemot vērā abu valstu kopīgo vēsturi, īpaši PSRS periodu un Latvijas neatkarības atjaunošanu 1991. gadā.

## Vēsture
### Attiecības pirms Otrā pasaules kara
Pēc Latvijas Republikas proklamēšanas 1918. gadā attiecības ar Padomju Krieviju tika nostiprinātas ar Latvijas—Padomju Krievijas miera līgumu 1920. gadā, ar kuru Krievija atzina Latvijas neatkarību un atteicās no jebkādām pretenzijām uz tās teritoriju. Starpkaru periodā attiecības bija formāli korektas, taču ierobežotas.

### Otrā pasaules kara un PSRS periods
1940. gadā Latvija tika okupēta un anektēta Padomju Savienības sastāvā, kļūstot par Latvijas PSR. Šajā periodā notika plašas deportācijas un represijas pret Latvijas iedzīvotājiem, kā arī rusifikācijas politika. Pēc Otrā pasaules kara Latvija palika PSRS sastāvā līdz 1991. gadam.

### Attiecību atjaunošana pēc 1991. gada
Pēc 1991. gada un Latvijas neatkarības atjaunošanas tika atjaunotas diplomātiskās attiecības starp Latviju un Krieviju. Svarīgākie jautājumi 1990. gadu sākumā bija Krievijas karaspēka izvešana no Latvijas teritorijas, kas noslēdzās 1994. gadā, un robežlīguma noslēgšana. 

2007. gadā tika parakstīts un ratificēts Latvijas—Krievijas robežlīgums, kas oficiāli noteica abu valstu sauszemes robežu.
[thumb|Latvijas prezidents [Valdis Zatlers kopā ar Krievijas prezidentu Dmitriju Medvedevu parakstīšanas ceremonijā Zatlera 2010. gada oficiālās vizītes laikā Krievijā]]
Prezidents Valdis Zatlers piedalījās Maskavas Uzvaras dienas parāde Sarkanajā laukumā 2010. gada 9. maijā. Prezidente Vaira Vīķe-Freiberga iepriekš bija piedalījusies 60. gadadienas pasākumā 2005. gadā. 2010. gada decembrī Zatlers devās savā pirmajā valsts vizītē uz Maskavu; četru dienu vizītes laikā notika sarunas ar Krievijas prezidentu Dmitrijs Medvedevs, kā arī premjerministru Vladimirs Putins, Maskavas mēru Jurijs Lužkovs un citi.

Nākamajā gadā Kremļa administrācijas vadītājs Sergejs Nariškins devās darba vizītē uz Latviju.

2014. gada sākumā Latvijas prezidents Andris Bērziņš apmeklēja 2014. gada ziemas olimpiskās spēles atklāšanas ceremoniju Sočos, kur viņam notika piecu minūšu saruna ar Putinu.

## Politiskās attiecības
Pēc 2000. gada Latvijas un Krievijas attiecības bieži raksturojušas spriedze saistībā ar:
* Latvijas dalību NATO un Eiropas Savienībā;
* jautājumiem par vēstures interpretāciju un PSRS okupācijas atzīšanu;
* krievvalodīgo iedzīvotāju statusu Latvijā;
* Krievijas īstenoto ārpolitiku pret kaimiņvalstīm.

Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gadā attiecības starp valstīm būtiski pasliktinājās. Latvija pievienojās starptautiskajām sankcijām pret Krieviju, slēdza vairākas diplomātiskās pārstāvniecības un izraidīja daļu Krievijas diplomātu. 

2022. gadā Latvija ieviesa virkni ierobežojumu Krievijas pilsoņiem, tostarp attiecībā uz uzturēšanās atļaujām. Saskaņā ar 2023. gadā pieņemtajiem grozījumiem Imigrācijas likumā, daļai Krievijas pilsoņu tika anulētas vai netika pagarinātas pastāvīgās un termiņuzturēšanās atļaujas, ja viņi nebija nokārtojuši latviešu valodas prasmes pārbaudi vai nespēja pierādīt pietiekamu saikni ar Latviju (viens no statusa piešķiršanas kritērijiem ir valsts valodas zināšanas A2 līmenī, kā arī iepriekšēja nepārtraukta uzturēšanās Latvijas Republikas teritorijā vismaz piecus gadus). Šis lēmums izraisīja plašas diskusijas par drošības, integrācijas un cilvēktiesību aspektiem, taču Latvijas valdība uzsvēra, ka pasākumi ir nepieciešami nacionālās drošības un sabiedriskās kārtības nodrošināšanai.

2023. gadā tika samazināts abu valstu diplomātisko pārstāvniecību līmenis.

## Ekonomiskās attiecības
Līdz 2014. gadam Krievija bija viens no nozīmīgākajiem Latvijas tirdzniecības partneriem, īpaši energoresursu un tranzīta jomā.

Pēc Krimas aneksijas un ES sankciju ieviešanas tirdzniecības apjoms strauji samazinājās. 

Pēc 2022. gada sankcijām un transporta ierobežojumiem Krievijas loma Latvijas ekonomikā ir kļuvusi minimāla, īpaši tranzīta un enerģētikas sektoros.

## Kultūras un sabiedriskās attiecības
Neskatoties uz politisko spriedzi, Latvijā joprojām dzīvo ievērojama krievvalodīgo kopiena, kas uztur kultūras un valodas saites ar Krieviju. Tomēr pēdējos gados ir notikusi pakāpeniska attālināšanās kultūras jomā, un daudzas Krievijas valsts kultūras programmas Latvijā ir pārtrauktas.

Savukārt Krievijā dzīvo neliela, bet vēsturiski nozīmīga latviešu diaspora. Lielākās latviešu kopienas vēsturiski pastāvēja Sibīrijā, Maskavā un Sanktpēterburgā, kur tās izveidojās gan 19. gadsimtā brīvprātīgas migrācijas rezultātā, gan vēlāk – piespiedu izsūtījumu un latviešu koloniju dēļ. Mūsdienās latviešu kopiena Krievijā ir ievērojami samazinājusies, tomēr daļā reģionu joprojām darbojas latviešu biedrības un svētdienas skolas, kas cenšas saglabāt latviešu valodu un kultūras tradīcijas. Latvijas vēstniecība Maskavā un tās pārstāvniecības sniedz atbalstu šīm iniciatīvām, īpaši izglītības un kultūras jomā.

## Militārie un drošības aspekti
Latvija, būdama NATO dalībvalsts, uzskata Krieviju par galveno drošības izaicinājumu reģionā. Latvija aktīvi piedalās NATO kolektīvās aizsardzības mehānismos un uzņem sabiedroto spēkus savā teritorijā, tostarp daudznacionālo bataljona kaujas grupu ar vadošo valsti Kanādu. Regulāri tiek organizētas starptautiskas militārās mācības, piemēram, *Namejs*, *Saber Strike* un *Defender Europe*, kas stiprina sadarbību ar sabiedrotajiem un palielina reģionālo drošību.

Latvija arī palielinājusi aizsardzības izdevumus, sasniedzot un pārsniedzot NATO noteikto 2% no IKP līmeni, un mērķtiecīgi attīsta bruņoto spēku kapacitāti, tostarp kiberdrošības un pretgaisa aizsardzības jomās.

Papildus militārajiem aspektiem Latvija uzskata Krievijas informatīvo un kiberdrošības aktivitātes par būtisku hibrīdapdraudējumu, tāpēc valsts veic pasākumus mediju telpas stiprināšanai, sabiedrības noturības palielināšanai un dezinformācijas apkarošanai.

## Diplomātiskās pārstāvniecības
* Krievijas vēstniecība Rīgā  
* Latvijas vēstniecība Maskavā

## Skatīt arī
* Latvijas ārpolitika

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Republikas Ārlietu ministrija  
* Krievijas Ārlietu ministrija