open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bīstamās spēles

**"Bīstamās spēles"** () ir 1999. gada romantiskā drāmas filma, kas balstīta uz Pjēra Šordelosa de Laslosa romānu *Les Liaisons dangereuses*. Filmas režisors un scenārija autors ir Rodžers Kambls. Galvenās lomas filmā atveido Sāra Mišela Gelāra, Raiens Filipe, Rīza Viterspūna un Selma Blēra. Filmas pirmizrāde notika . 2000. gadā iznāca filmas prīkvels "Bīstamās spēles 2".

Ketrīna un Sebastians ir pusbrālis un pusmāsa bez morāles normām, kuri mācās elitārā Manhatanas skolā. Abi noslēdz derības par to, ka Sebastians pavedīs skolas direktores meitu Aneti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Emanuēls Kalniņš

**Emanuēls Kalniņš** (1855 — ?) bija viens no pirmajiem latviešu ģenerāļiem Krievijas Impērijas armijā, izlūkdienesta aģents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1855. gada 28. februārī Krievijas Impērijas armijas prapoščika Kristapa Kalniņa ģimenē. Mācījās Pēterburgas 1. reālskolā, tad Mihaila artilērijas skolā (*Михайловское артиллерийское училище*), kuru beidza 1877. gadā un kā praporščiks uzsāka dienestu 1. Rezerves artilērijas brigādē. 1879. gadā paaugstināts podporučika pakāpē un studēja Nikolaja Ģenerālšatāba akadēmijā (1880-1883), pēc kuras beigšanas viņu iecēla par 12. kavalērijas divīzijas štāba vecāko adjutantu (1883-1885), tad paaugstināja par Ģenerālšatāba štabskapteini (1884), tad par kapteini (1885) un piekomandēja Ģenerālšatābam Austrumu valodu apgūšanai Ārlietu ministrijas Āzijas departamentā (1885-1888). 
No 1888. gada Kalniņš darbojās Krievijas Impērijas izlūkdienestā Osmaņu impērijas pilsētā Mosulā, 1889. gadā viņu nomināli iecēla par rotas komandieri Moldinas 57. kājnieku pulkā (*Модлинский 57-й пехотный полк*) Aizkaukāzā, 1890. gadā Kalniņu paaugstināja par apakšpulkvedi un 1894. gadā par pulkvedi.  
No 1895. līdz 1899. gadam viņš pildīja īpašus uzdevumus Atēnās, 1902. gadā tika paaugstināts ģenerālmajora pakāpē. No 1904. līdz 1911. gadam ģenerālis Kalniņš bija Odesas kara apgabala ģenerālkvartīrmeistars.

1913. gadā viņu atvaļināja no karadienesta, par turpmāko dzīvi nav datu.

## Atsauces
Emodži filma

**"Emodži filma"** () ir 2017. gada ASV animācijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Tonijs Leonīdss. Filma ir par emodžiju vārdā Džīns, kuram jāizglābj sava virtuālā pasaule pirms tā tiks izdzēsta.

Galvenās lomas ierunājuši T.J. Millers, Džeimss Kordens, Anna Ferisa, Maija Rūdolfa, Stīvens Raits, Dženifera Kūlidža, Kristīna Agilera, Sofija Vergara, Šons Hejess un Patriks Stjuarts. Filmas pirmizrāde notika 2017. gada 23. jūlijā, bet Latvijā filma pirmo reizi izrādīta 18. augustā. Filma saņēma negatīvus kritiķu un skatītāju vērtējumus, kā arī ieguva 4 Zelta avenes balvas kategorijās "Sliktākā filma", "Sliktākais režisors", "Sliktākais scenārijs" un "Sliktākais ekrāna pāris".

## Atsauces

## Ārējās saites
Jans Tadeušs Zībergs

**Jans Tadeušs Zībergs** (, ; dzimis 1739. gadā, miris 1806. gadā) bija Polijas–Lietuvas valsts darbinieks, Inflantijas vaivads no 1775. līdz 1778. gadam, Brestas vaivads no 1778. līdz 1795. gadam.

## Dzīvesgājums
Dzimis Livonijas vaivada Juzefata Zīberga un viņa sievas Magdalēnas, dzimušas Budbergas (1712-1770) ģimenē. Baras konfederācijas loceklis. 1784. gadā tika iecelts par Pastāvīgās padomes (valdības) konsulāru (padomdevēju). Parakstījis Četrgadīgā Sejma ģenerālo konfederāciju. 1792. gadā kļuva par senāta konsulāru Targovices konfederācijā.

Jans Tadeušs Zībergs bija pēdējais Zībergu dzimtas vīriešu kārtas pārstāvis. Trīs reizes precējās, līdz trešajā laulībā ar Ludvigu Sofiju fon Kleistu piedzima meita Izabella Helēna. 1803. gadā viņa apprecējās ar grāfu Mihailu Plāteru, apvienojot Latgalē ietekmīgās Plāteru un Zībergu dzimtas. Izabellai Helēnai pūrā bija zemes īpašumi 1935 kvadrātkilometru platībā ar 15 000 dzimtcilvēkiem.

## Ārējās saites
*Фон Зиберги, Евгений Голубев
Artūrs Tomsons

**Artūrs Tomsons** (dzimis ) ir latviešu arheologs, vēstures zinātņu doktors.

## Biogrāfija
1997. gadā uzsācis studijas Latvijas Universitātes Vēstures un Filozofijas fakultātē un 2012. gadā aizstāvējis promocijas darbu Latvijas Universitātes Vēstures un filozofjas fakultātē par tēmu "Divasmeņu zobeni Latvijas arheoloģiskajā materiālā no 9. — 13. gadsimtam". Ieguvis vēstures zinātņu doktora grādu. Veicis arheoloģiskos izrakumus Rīgas pilī (2008), Ludzas pilī (2013—2014), Āraišu mūra pilī un priekšpilī (2010, 2012, 2018, 2019), Mežotnes pilskalna senpilsētā (2017), Rīgā, Kalēju ielā 64/66 (2019, 2020), Rīgas Svētā Jēkaba katedrāles viduslaiku kapsētā (2018, 2021, 2022), Rīgā, Mārstaļu ielā 6 (2022), u.&nbsp;c.

No 2007. līdz 2020. gadam strādājis Latvijas Nacionālajā vēstures muzejā kā Arheoloģijas departamenta galvenais krājuma glabātājs. Kopš 2013. gada pasniedz lekciju kursu *Ievads bioloģiskajā antropoloģijā* Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātē. Kopš 2018. gada pasniedz arī Arheoloģijas pamatus Latvijas Mākslas akadēmijā.

Vairāk kā 30 zinātnisku rakstu autors, Latvijas Arheologu biedrības biedrs, akadēmiskās vienības "Austrums" vecbiedrs, Eiropas arheologu asociācijas biedrs, biedrības *[[Latvijas Arheoklubs]]* valdes priekšsēdētājs. 2019. gadā laista klajā Tomsona monogrāfija "Zobeni Latvijas teritorijā 7.—16. gs."

A. Tomsona galvenās profesionālās intereses ir saistītas ar bruņojuma un tehnoloģiju attīstību no bronzas laikmeta līdz mūsdienām. Īpašu uzmanību velta eksperimentālās arheoloģijas metožu pielietošanai un popularizēšanai. Kopš 2013. gada organizē Baltijas eksperimentālās arheoloģijas vasaras skolu.

## Atsauces
Džons Lendiss

**Džons Lendiss** (, dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists, aktieris un producents.

Pazīstams kā kinokomēdiju *[[Schlock (filma)|Schlock]]* (1973), "Kentuki ceptā filma" (1977), *[[Animal House]]* (1978), "Brāļi Blūzi" (*The Blues Brothers*, 1980), "Amerikāņu vilkacis Londonā" (1981), *[[Trading Places]]* (1983), *[[Three Amigos]]* (1986), "Uz Ameriku pēc princeses" (1988), "Oskars" (*Oscar*, 1991) un "Beverlihilsas policists 3" (1994) režisors. Režisēja arī vairākus Maikla Džeksona mūzikas klipus.

Lendisa režisētā dokumentālā komēdija *Mr. Warmth: The Don Rickles Project* (2007) saņēma divas ''Emmy'' balvas, tai skaitā speciālo balvu par labāko varietē, mūziklu vai komēdiju viņam kā producentam (kopā ar kolēģiem producentiem).

## Atsauces

## Ārējās saites
Problēmas ar metienu

**"Problēmas ar metienu"** () ir 2012. gada ASV sporta drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Roberts Lorencs. Galvenās lomas filmā atveido Klints Īstvuds, Eimija Adamsa, Džastins Timberleiks, Metjū Lilards un Džons Gudmens. Filmas pirmizrāde notika .

Gass ir beisbola skauts labākajos gados, kuram tiek dota pēdējā iespēja sevi pierādīt kā noderīgu organizācijai. Viņa priekšnieks Pīts nojauš, ka Gasam varētu būt problēmas ar veselību, tāpēc viņš sazinās ar Gasa meitu Mikiju, lai viņa pievienotos tēvam viņa uzdevumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vara (2018. gada filma)

**"Vara"** () ir 2018. gada biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Ādams Makejs. Galvenās lomas filmā atveido Kristians Beils, Eimija Adamsa, Stīvs Karels, Sems Rokvels, Tailers Perijs un Elisone Pila. Filmas pirmizrāde notika  Semjuela Goldvina teātrī.

Filma veidota par 46. ASV viceprezidentu Diku Čeiniju un viņa ceļu līdz kļūšanai par visspēcīgāko viceprezidentu ASV vēsturē.

Filma tika nominēta astoņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām: "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais aktieris galvenajā lomā", "Labākais aktieris otrā plāna lomā", "Labākā aktrise otrā plāna lomā", "Labākais oriģinālscenārijs", "Labākais grims un matu sakārtojums" un "Labākā montāža"; filma gan ieguva tikai vienu balvu par labāko grimu un matu sakārtojumu.

Tāpat filma tika nominēta sešām BAFTA kino balvām un sešām Zelta globusa balvām, kas ir vislielākais Zelta globusa balvu nomināciju skaits, ko līdz šim saņēmusi kāda filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šumeru valoda

**Šumeru valoda** (𒅴𒂠, *eme.g̃ir* — ‘dzimtā valoda’) ir mirusi valoda, kurā no 4. līdz 3. tūkstošgadei p.m.ē. runāja senie šumeri, kas dzīvoja Mezopotāmijā, mūsdienu Irākas teritorijā. Ap 2000. gadu p.m.ē. valoda izmira, bet to turpināja lietot kā reliģisko, administrācijas un mācību valodu līdz mūsu ēras sākumam. Valoda tika pierakstīta ķīļu rakstā, kurā galvenokārt tika rakstīti reliģiskie teksti, likumi un saimniecības jautājumi. Šumeru ķīlu rakstu atšifrēja 19. gadsimtā. Ģenētiskā saistība ar citām valodām nav atrasta.

## Ārējās saites
Stožices stadions

**Stožices stadions** () ir futbola stadions Ļubļanā, Slovēnijā. Tajā savas mājas spēles aizvada Ļubļanas futbola klubs *[[NK Olimpija Ljubljana|Olimpija]]* un Slovēnijas futbola izlase. Stadiona ietilpība ir 16&nbsp;038 vietas. Tas ietilpst Stožices sporta parka kompleksā. Stadionā tiek aizvadīti arī koncerti un citi pasākumi.

Stožices stadions tika atklāts  ar futbola spēli starp Slovēnijas un Austrālijas izlasēm, kurā Slovēnija uzvarēja ar 2:0.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Stadions Ļubļanas "Olimpija" vietnē
* Stadiona profils ''stadiumguide.com''
Marija — Skotijas karaliene

**"Marija — Skotijas karaliene"** () ir 2018. gada ASV un Apvienotās Karalistes vēsturiskā drāmas filma, kuras režisore ir Džosija Rurka. Galvenās lomas filmā atveido Sīrša Ronana, Margo Robija, Džeks Loudens, Džo Elvins, Džemma Čana un Gajs Pīrss. Filmas pirmizrāde notika  Amerikas Filmu institūta festivālā *AFI Fest*.

Filmu nominēja 91. Kinoakadēmijas balvai divās kategorijās: "Labākais grims un matu sakārtojums" un "Labākie kostīmi", kā arī BAFTA kino balvai trīs kategorijās: labākie kostīmi, labākais grims un matu sakārtojums un labākā aktrise otrā plāna lomā.

Filmā parādīts Marijas I Stjuartes mēģinājums gāzt no troņa savu māsīcu Elizabeti I.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pretsāpju līdzekļi

[thumbnail|235px|Pretsāpju līdzekļi [diklofenaks un citodons]]
**Pretsāpju līdzekļi**, arī **analģētiķi** (, an — ‘pret’ un , *álgos* — ‘sāpes’) vai **analgētiskie līdzekļi**, ir medikamenti, kas paredzēti sāpju samazināšanai un remdināšanai. Tie darbojas uz smadzeņu centriem, kas atbild par sāpju sajūtu veidošanos. Šos medikamentus iedala narkotiskajos un nenarkotiskajos pretsāpju līdzekļos. Izteikta pretsāpju darbība ir opija alkaloidam morfīnam, kuru atkārtoti lietojot var izveidoties atkarība. Morfīns tiek izmantots ļoti stipru sāpju gadījumos. Pie nenarkotiskajiem pretsāpju līdzekļiem pieder acetilsalicilskābe, amidopirīns, analgīns, fenacetīns un citi medikamenti, kuru darbība ir vājāka par narkotiskajiem pretsāpju līdzekļiem, kā arī to kaitīgums uz organismu ir mazāks.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vārsma

**Vārsma** ir dzejas valodas ritma pamatvienība, kas balstās uz uzsvērtu un neuzsvērtu zilbju, paužu un citu valodas elementu noteiktu izkārtojumu; tā var būt atsevišķa rinda dzejolī. Vārsma var būt arī dzejoļa **pants** vai pat viss dzejolis. Pēc uzsvērto un neuzsvērto zilbju, paužu un citu valodas elementu izkārtojuma ir dažādi vārsmu veidi jeb pantmēri, piemēram, monometrs, dimetrs, trimetrs.
Ielu vingrošana

**Ielu vingrošana** () ir sporta veids. Tas ir fizisks treniņš, sporta, vieglatlētikas un mākslas vingrošanas apvienojums. Galvenokārt tā notiek ārpus telpām, publiskās vietās, piemēram, parkos.

Ar ielu vingrošanu var nodarboties gan bērni, gan pieaugušie. Ielu vingrošana satur gan dažādus trikus, gan arī spēka vingrinājumus. Latvijā notiek arī pasākumi, kas ar to ir saistīti, piemēram, Vislatvijas Spēka diena. Šis pasākums ir radies tieši Latvijā, un ar nosaukumu Pasaules pievilkšanās diena (*World Pull Up Day*) notiek jau 73 valstīs (2019). 

Ielu vingrošana radusies ASV. Ielu vingrošanai ir trīs veidu pasaules čempionāti: brīvā stila, izturība, spēka kategorijās. Ielu vingrošanai nav nepieciešams aprīkojums, tādēļ tā tiek saukta par ielu vingrošanu.

## Atsauces
Kristofers Robins (filma)

**"Kristofers Robins"** () ir 2018. gada drāma, kuras režisors ir Marks Forsters. Galvenās lomas filmā atveido Jūens Makgregors, Heilija Atvela, Džims Kamings un Breds Garets. Filmas pirmizrāde notika  Bērbankā.

Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākie vizuālie efekti".

Filmā tiek sekots līdzi pieaugušam Kristoferam Robinam, kurš zaudējis savu iztēli. Pateicoties bērnības draugam, lācītim Vinnijam Pūkam, Kristofers no jauna atklāj dažādus dzīves priekus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maija Rūdolfa

**Maija Habīra Rūdolfa** (, dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, komiķe un dziedātāja. Kļuva pazīstama 1990. gadu vidū kā alternatīvā roka grupas *[[The Rentals]]* dalībniece. 2000. gadu sākumā kļuva par skeču šova *[[Saturday Night Live]]* aktrisi, kā arī tēloja lomas filmās "Kārtējais pirmais randiņš" (2004), *[[A Prairie Home Companion]]* un "Idiokrātija" (2006).

Pametot *Saturday Night Live* filmējusies tādās filmās kā "Lielie" (2010), "Līgavas māsas" (*Bridesmaids*, 2011), "Lielie 2" (2013), "Iedzimtais netikums" (2014), "Māsas" (*Sisters*, 2015), "Kalifornijas lielceļu patruļa" (*CHiPs *, 2017) un *[[Wine Country]]* (2019). Ieskaņojusi animācijas filmas "Šreks Trešais" (2007) un "Lielais 6" (2014). Filmējusies *[[NBC]]* seriālos *[[Up All Night (seriāls)|Up All Night]]* un *[[The Good Place]]*. Par lomu seriālā *The Good Place* tika nominēta divām *Primetime Emmy* balvām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārtiņš Krūmiņš

**Mārtiņš Krūmiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu gleznotājs impresionists, kas kopš 1950. gada dzīvoja ASV.

## Dzīvesgājums
thumb|left|Latvijas Mākslas akadēmijas beidzēji kopā ar Vilhelmu Purvīti (1942)
Dzimis 1900. gada 2. martā Rīgā uzņēmēja ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā 1917. gadā devās bēgļu gaitās uz Irkutsku Sibīrijā, kur pabeidza komercskolu un iestājās latviešu karaspēka vienībā, ar kuru 1920. gadā caur Ķīnu un Indiju atgriezās dzimtenē.

1929. gadā Krūmiņš sāka mācīties gleznošanu pie Sergeja Vinogradova viņa Rīgas studijā, pēc tam studēja Latvijas Mākslas akadēmijas Vilhelma Purvīša meistarklasē (1935—1942).

Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā viņš devās bēgļu gaitās uz Vāciju, bet 1950. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV. Strādāja par zīmētāju kādā Ņūdžersijas arhitektu birojā, gleznoja un piedalījās latviešu gleznotāju izstādēs ASV, Kanādā un Zviedrijā.

Miris 1992. gada 26. janvārī Ņūdžersijas štata Saseksas apgabala Ņūtonā.

## Atsauces

## Literatūra
* Jānis Silin̦š. Mārtiņš Krūmiņš. New York: Latvian Humanities and Social Science Association, 1980.

## Ārējās saites
Vislatvijas Spēka diena

**Vislatvijas Spēka diena** ir ielu vingrošanas pasākums, kuru radījusi Latvijas Ielu vingrošanas biedrība (LIVB) 2012. gadā. LIVB ir arī Pasaules Ielu vingrošanas federācijas dibinātāji, tādēļ šī ideja tika piedāvāta citām valstīm. Tagad Spēka diena ar starptautisko nosaukumu *World Pull Up Day* tiek aizvadīta 73 valstīs ar centrālo pasākumu Rīgā, Latvijā.

Sākotnēji Spēka dienā bija jāpievelkas, ja pievilkās līdz 15 reizēm, tika piešķirta pelēkā aproce, 15-20 — sarkanā aproce un vairāk nekā 20 — melnā aproce. Taču Latvijā Spēka dienā vairs nav tikai pievilkšanās, vēl var izpildīt pietupienus un planku. Visi rezultāti tiek fiksēti diplomā, kas ir kā balva par piedalīšanos. 2019. gadā Latvijā Spēka diena nenotika.

## Atsauces
Galaktiku superkopa

[alt=|thumb|300x300px|Tuvākās Galaktiku superkopas ar [Jaunavas galaktiku superkopa|Jaunavas galaktiku superkopu (*Virgo*) centrā.]]
**Galaktiku superkopa** () ir milzīga galaktiku grupu kopa, kas ietver vairākus tūkstošus galaktiku. Tās veido t.s. "galaktiku pavedienus", "slāņus", "sienas" un cita veida kompleksas struktūras, kuru izmēri ir no 100 miljoniem līdz pat 10 miljardiem gaismas gadu lieli. Tās ir lielākās šobrīd zināmās Visuma struktūras. 

Galaktiku superkopas pakļaujas Habla likumam un attālinās viena no otras, ļaujot spriest par Visuma sākotnējo struktūru.  
Uzskata, ka redzamajā Visumā ir apmēram 10 miljardi galaktiku superkopu.

## Nosauktās superkopas
* Laniakeas superkopa (*Laniakea Supercluster*) jeb Lokālā galaktiku superkopa, kas ietver vismaz 100 000 galaktiku un tās izmēri sasniedz 160 megaparsekus (520 miljonus gaismas gadu): 
** Jaunavas galaktiku superkopa  (*Virgo Supercluster*), kurā ietilpst Jaunavas galaktiku kopa, ietverot vismaz 100 galaktiku grupas (arī Lokālo galaktiku grupu). Tās izmēri sasniedz 110 miljonus gaismas gadu jeb 33 megaparsekus. 
** Hidras-Centaura galaktiku superkopa (*Hydra-Centaurus Supercluster*) 
** Pāva-Indiāņa galaktiku superkopa (*Pavo-Indus Supercluster*)
** Sarasvati galaktiku superkopa  (*Saraswati Supercluster*)
** Dienvidu galaktiku superkopa (*Southern Supercluster*)

* Berenikes Matu galaktiku superkopa (*Coma Supercluster*)
* Perseja-Zivju galaktiku superkopa (*Perseus-Pisces Supercluster*)
* Hērakla galaktiku superkopas (*Hercules Superclusters*)
* Lauvas galaktiku superkopa (*Leo Supercluster*)
* Čūskneša galaktiku superkopa (*Ophiuchus Supercluster*)
* Šeplija galaktiku superkopa (*Shapley Supercluster*)

## Galaktiku superkopu attēli

Local supercluster-ly.jpg|Jaunavas galaktiku superkopas jeb Lokālā galaktiku superkopas shēma
6 Virgo Supercluster (ELitU).png|Jaunavas galaktiku superkopas struktūra
07-Laniakea (LofE07240).png|Laniakeas superkopa
Laniakea.gif|Tuvākās galaktiku superkopas (*Laniakea* iezīmēta dzeltenā krāsā)
2MASS LSS chart-NEW Nasa.jpg|Redzamā Visuma iespējamā struktūra ar galaktiku superkopām, lūkojoties no Piena Ceļa galaktikas (vidū) 


## Atsauces
AWIPEV

**AWIPEV Arktiskā pētniecības bāze** (, ) ir Francijas un Vācijas vissezonas apvienotā pētniecības bāze Arktikā. Izvietojusies Svalbāras arhipelāga lielākās salas Špicbergenas ziemeļrietumos Nīolesunnas pētniecības pilsētiņā. Izveidota 2003. gadā, apvienojot Vācijas un Francijas pētnieciskos resursus Nīolesunnā. Bāze iekļauj Vācijas Koldevejas staciju un Francijas stacijas Rabo un Korbelu, kā arī visas saistītās infrastruktūras. Bāzi kopīgi pārvalda Vācijas Alfreda Vēgenera institūts (AWI) un Pola Emīla Viktora Francijas polārais institūts (IPEV), no kuru saīsinātajiem nosaukumiem veidots bāzes nosaukuma akronīms.

## Atsauces
Koldeveja

**Koldeveja** () ir Vācijas vissezonas polārstacija Arktikā. Izvietojusies Svalbāras arhipelāga lielākās salas Špicbergenas ziemeļrietumos Nīolesunnas pētniecības pilsētiņā. Izveidota 1991. gadā, to pārvalda Alfreda Vēgenera institūts (AWI). Nosaukta par godu vācu polārpētniekam Karlam Koldevejam, kura vadībā notika pirmās vācu polārās ekspedīcijas 1968.—1870. gados. 2003. gadā Koldevejas stacija tika iekļauta AWIPEV pētniecības bāzes struktūrā.

## Atsauces
Kur satiekas pasaules

**"Kur satiekas pasaules"** () ir 2018. gada Zviedrijas fantāzijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Alī Abāsī. Galvenās lomas filmā atveido Eva Melandere, Ero Milonofs, Jorgens Torsons, Anna Petrena un Stens Lungrēns. Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā.

Zviedrija filmu virzīja 2018. gada Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākā starptautiskā spēlfilma", tomēr tā netika līdz noslēdzošajam nomināciju sarakstam. Tā vietā "Kur satiekas pasaules" tika nominēta kategorijā "Labākais grims un matu sakārtojums", kur tā zaudēja filmai "Vara".

Tīna ir muitas darbiniece, kurai ir neparastas spējas saost bailes un kaunu. Kādu dienu muitā Tīna satiek neparastu ceļotāju, kurš izmaina visu Tīnas dzīvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ārstniecības gurķene

**Ārstniecības gurķene** (*Borago officinalis*), arī **gurķumētra**, ir viengadīga skarblapju dzimtas lakstaugu suga. Raksturīgi, ka augs klāts ar maziem, skarbiem matiņiem. Dabiskais izplatības areāls ir Vidusjūras reģions, bet mūsdienās ir izplatījusies visā Eirāzijā. Latvijā šis augs ir dārzbēglis. Gurķene tiek audzēta, jo tās lapas ir ēdamas. Saberžot lapas, tās smaržo pēc gurķiem. Komerciāli no tās sēklām iegūst eļļu.

## Ārējās saites

*
Londonas krišana

**"Londonas krišana"** () ir 2016. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Babaks Nadžafi.

Filma ir par teroristu uzbrukumu pasaules lielvalstu līderiem, kuri ieradās Londonā, lai piedalītos Lielbritānijas premjerministra bērēs. Galvenās lomas atveido Džerards Batlers, Ārons Ekharts, Morgans Frīmens, Elons Monī Ebūtbūls, Angela Basseta, Džekijs Ērls Heilijs, Melisa Leo, Rada Mitčela, Šons O'Braiens un Valīds Zvaiters. Filmas pirmizrāde notika 2016. gada 1. martā Holivudā. Latvijā to sāka rādīt 2016. gada 1. aprīlī.

Šis ir turpinājums 2013. gada filmai "Olimpa krišana". 2019. gadā tika izdots filmas turpinājums *[[Angel Has Fallen]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Teniss 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Teniss]] [[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Seulā norisinājās no 20. septembra līdz 1. oktobrim. Šī bija pirmā reize pēc 64 gadu pārtraukuma, kad teniss atkal bija iekļauts oficiālajā olimpisko spēļu programmā. Šo gadu laikā divas reizes tas bija kā demonstrācijas sporta veids — 1968. gada Mehiko un 1984. gada Losandželosas spēlēs. 1988. gada olimpiskajā tenisa turnīrā startēja līdz šim lielākais sportistu skaits — 128 tenisisti, 81 vīrieši un 37 sievietes, no 38 valstīm. Tenisa turnīrs tika aizvadīts uz cietā seguma kortiem.

Šajās olimpiskajās spēlēs tenisa turnīrā tika aizvadītas 4 sacensības: vīriešu un sieviešu vienspēles, vīriešu un sieviešu dubultspēles.

Visvairāk medaļu tenisa turnīrā šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja ASV sportisti — 5 medaļas. Kopumā medaļas izcīnīja 8 valstu pārstāvji.

## Medaļas

### Titulētākie sportisti

### Medaļu tabula

## Pārstāvētās valstis
1988. gada vasaras olimpisko spēļu demonstrācijas turnīrā bija pārstāvētas 38 valstis. Pirmoreiz tenisā bija pārstāvētas Alžīrija, Bermuda, Bulgārija, Jaunzēlande, Kotdivuāra, Paragvaja un Polija.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

*  (1)
*  (5)
*  (7)
*  (6)
*  (3)
*  (1)
*  (3)
*  (2)
*  (4)
*  (3)
*  (5)
*  (3)
*  (5)
*  (3)
*  (1)
*  (3)
*  (3)
*  (4)
*  (5)
*  (2)
*  (4)
*  (3)
*  (7)
*  (1)
*  (2)
*  (4)
*  (5)
*  (3)
*  (1)
*  (7)
*  (2)
*  (1)
*  (5)
*  (4)
*  (2)
*  (2)
*  (3)
*  (3)

## Dalībnieki
1988. gada olimpisko spēļu tenisa turnīrā startēja 128 tenisisti, 81 vīrieši un 47 sievietes.

### Vīrieši
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Sievietes
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Starptautiskā Olimpiskā komitejas rezultātu datubāze
* Teniss 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (SR/Olympic Sports)
Favorīte (filma)

**"Favorīte"** () ir 2018. gada satīriska vēsturiskā melnā kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Jorgs Lantims. Galvenās lomas filmā atveido Olīvija Kolmane, Emma Stouna un Reičela Vaisa. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Filma tika nominēta desmit Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tādējādi kopā ar filmu "Roma" kļūstot par visvairāk nominēto filmu šajā ceremonijā; "Favorīte" gan ieguva tikai vienu balvu nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā". Tāpat filma tika nominēta vairākām citām nozīmīgām balvām, tajā skaitā piecām Zelta globusa balvām; Amerikas Kinoinstitūts "Favorīti" nosauca par vienu no 2018. gada desmit labākajām filmām.

Filmas sižets norisinās 18. gadsimta Anglijā, kad troni ieņem vārgā karaliene Anna, bet valsti viņas vietā pārvalda tuva draudzene, lēdija Sāra. Anglijā ierodas Sāras māsīca Ebigeila, kura meklē nodarbošanos, tomēr drīz vien abu māsīcu attiecības tiek pārbaudītas.

## Atsauces

## Ārējās saites
2019. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**2019. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā]]** notika  no 14. līdz 22. septembrim Nursultanā (Kazahstānā).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 25 punktus, 2. vietu — 20 punktus, 3.—4. vietu — 15 punktus, 5.—6. vietu — 10 punktus, 7. vietu — 8 punktus, 8. vietu — 6 punktus, 9. vietu — 4 punktus un 10. vietu — 2 punktus.

## Medaļu ieguvēji

### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Latvijas cīkstoņi
Čempionātā piedalījās divi Latvijas cīkstoņi: vīriešiem grieķu-romiešu cīņā (līdz 67 kg) Aleksandrs Jurkjans — 37. vieta un sievietēm brīvajā cīņā (līdz 68 kg) Anastasija Grigorjeva — 13. vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Čempionāti oficiālie rezultāti
Vess Studi

**Veslijs Studi** (, , dzimis ) ir čiroku amerikāņu aktieris un kinoproducents, kas saņēmis pozitīvu kritiku un kino apbalvojumus par Amerikas pamatiedzīvotāju atveidošanu filmās. Viņš ir filmējies Kinoakadēmijas balvas saņēmušās filmās "Dejas ar vilkiem" (1990) un "Pēdējais mohikānis" (*The Last of the Mohicans*, 1992), kā arī filmās, kas tika nominētas šai balvai — ** (1993) un *[[The New World]]* (2005). Tāpat viņš zināms ar Sagata lomas atveidošanu filmā *[[Street Fighter (filma)|Street Fighter]]* (1994). Vēl Vess Studi ir filmējies filmās "Naidnieki", "Sadursme" (*Heat*), "Noslēpumainie varoņi" (*Mystery Men*), "Avatars", "Miljoniem iespēju, kā atdot galus" un televīzijas seriālā *[[Penny Dreadful]]*. 2019. gadā viņš saņēma Kinoakadēmijas goda balvu, kļūstot par pirmo Amerikas pamatiedzīvotāju, kas saņem Kinoakadēmijas balvu. 2020. gadā *[[The New York Times]]* ierindoja viņu 19. vietā starp 25 izcilākajiem 21. gadsimta aktieriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rabo

**Rabo** () ir Francijas vissezonas polārstacija Arktikā. Izvietojusies Svalbāras arhipelāga lielākās salas Špicbergenas ziemeļrietumos Nīolesunnas pētniecības pilsētiņā. Izveidota 1999. gadā, to pārvalda Pola Emīla Viktora Polārais institūts (IPEV). Nosaukta par godu franču ģeogrāfam, glaciologam un ceļotājam Šarlam Rabo. 2003. gadā Rabo stacija tika iekļauta AWIPEV pētniecības bāzes struktūrā.

## Atsauces
1932.—1933. gada Latvijas čempionāts hokejā

**1932.—1933. gada Latvijas čempionāts hokejā** bija otrais oficiālais Latvijas čempionāts hokejā. Tas tika aizvadīts Rīgas un Liepājas zonās, čempioni noskaidrojot, abu zonu uzvarētājām tiekoties savā starpā. Finālspēlē Rīgas "Unions" ar 1:0 pieveica Liepājas "Olimpija", otro gadu pēc kārtas kļūstot par valsts čempioniem.

## Rīgas zona

### Rīgas "Unions" sastāvs
*Vārtsargs: Herberts Kušķis
*Aizsargi: Herberts Keslers, Indriķis Reinbahs
*Uzbrucēji: Bergmanis (vārds nezināms), Harijs Fogelis,  Jergens Hvīds, Georgs Kabuls, Jūlijs Lindenbergs, Johans Skadiņš, Alfrēds Verners

## Liepājas zona
1932.—33. gada sezonā Liepājas zonā spēlēja vairs tikai divas komandas — Liepājas "Olimpija" un Liepājas LTK. Abās savstarpējās spēlēs ar 1—0 un 3—1 uzvaru svinēja "Olimpija".

## Literatūra
* Ainis Ulmanis. *Melnās ripas bruņinieki.* Latvijas Hokeja federācija, 1998. .
Fizruks

**"Fizruks"** (*Физрук*) ir Fjodora Stukova un Sergeja Sencova izveidots seriāls, kurā lomas tēlo Dmitrijs Nagijevs, Viktors Suhorukovs, Sofija Raizmane, Aleksandrs Gordons, Vladimirs Sičjovs, Anastasija Paņina un Polīna Grenca. Sākotnēji seriāls stāsta  par bijušo bandītu Oļegu Fominu, kurš iefiltrējies skolā kā sporta skolotājs, lai sekotu sava bijušā bosa meitai, tādējādi gribot atgūt priekšnieka uzticību un atgriezties atpakaļ bandā. Latvijā šo seriālu pereodiski translēja televīzijas kanāli TV6 un 3+. Tā pirmā sērija tika rādīta 2014. gada 7. aprīlī, bet pēdējā – 2017. gada 1. novembrī. Kopumā tika izveidotas 4 sezonas ar 77 sērijām.

## Ārējās saites
Igaunijas Nacionālā raidorganizācija

**Igaunijas Nacionālā raidorganizācija** () ir valsts finansēta raidorganizācija Igaunijā. Pamatojoties uz *[[Riigikogu]]* pieņemtu likumu, nodibināta 2007. gadā, apvienojot Igaunijas Televīziju un Igaunijas radio. 

Raidorganizācijā ietilpst:

1. Televīzijas kanāli:
*ETV - vispārīgs kanāls
*ETV2 - bērnu, kultūras un sporta kanāls
*ETV+ - kanāls krievu valodā

2. Radiostacijas
**[[Vikerraadio]]* - vispārīgs kanāls
**[[Raadio 2]]* - mūzikas kanāls jaunatnei
**[[Klassikaraadio]]* - klasiskās un dzēza mūzikas kanāls
**[[Raadio 4]]* - mazākumtautībām
**[[Raadio Tallinn]]* - ziņu kanāls ārzemniekiem

3. Interneta portāls
*err.ee

## Ārējās saites

*ERR portāls
Līna Vertmillere

**Līna Vertmillere** ( [], dzimusi , mirusi ) bija itāļu scenāriste un kinorežisore.

1977. gadā viņa kļuva par pirmo sievieti, kas nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais režisors" par filmu *[[Seven Beauties]]* (*Pasqualino Settebellezze*, 1975). Par šo filmu bija nominēta arī kā scenārija autore. Viņas pazīstamāko filmu vidū ir arī *[[Which Way Is Up?]]* (*Mimì metallurgico ferito nell'onore*, 1977), *[[Love & Anarchy]]* (*Film d'amore e d'anarchia, ovvero: stamattina alle 10, in via dei Fiori, nella nota casa di tolleranza...*, 1973) un "Aiznestie" (*Travolti da un insolito destino nell'azzurro mare d'agosto*, 1974). 2019. gadā Vertmillere saņēma Kinoakadēmijas goda balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Nasha Russia. Likteņa olas

**"Nasha Russia. Likteņa olas"** (*Наша Russia. Яйца судьбы*) ir Gļeba Orlova filma ar Mihailu Galustjanu un Sergeju Svetlakovu galvenajās lomās. Filmas tēli ir ņemti no skečkoma "Naša Russia". Stāsts ir par viesstrādniekiem Rafšanu un Džamšutu un to piedzīvojumiem Maskavā. Filmā ir parādīti arī citi skečkoma tēli, piemēram, frēzētājs-homoseksuālists Ivans Duļins, jaunieši Slaviks un Dimons, godīgs ceļu policijas inspektors Nikolajs Laptevs un daudzi citi. Filma ir aizliegta Tadžikistānas teritorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ausma Grīnvalde

**Ausma Grīnvalde** (dzimusi **Tiltiņa**,  Rīgā) ir latviešu literatūrzinātniece, habilitētā filoloģijas doktore (1992).

## Dzīvesgājums

Bērnību pavadījusi Madonā (1930—1936). Mainoties tēva darba vietai (viņš strādājis par galveno grāmatvedi), ģimene pārcēlusies uz dzīvi Daugavpilī (1936—1943).

Liepājā pabeigta Liepājas 1. vidusskola (1950). Rīgā absolvēts Latvijas Valsts pedagoģiskais institūts (1954). Pēc tam strādājusi Liepājas 6. vidusskolā. Ausma Grīnvalde kļuvusi par docētāju Liepājas Pedagoģiskajā institūtā (1964), kur Latviešu valodas un literatūras fakultātes studentiem lasījusi literatūras teorijas un ārzemju literatūras vēstures lekciju kursus.

Neklātienes aspirantūras gados (1973—1977) Latvijas Zinātņu Akadēmijas Valodas un literatūras institūtā uzrakstīta un aizstāvēta disertācija „Mākslinieciskā tēla problēmas mūsdienu latviešu padomju dzejā (1965—1973)”. 

## Publikācijas <small>(saīsināts saraksts)</small>

* Vārds un dzejas mākslinieciskais tēls. *Vārds un vārda funkcija.* Rīga: Zvaigzne, 1977, 114. — 145. lpp.
* Daži dzejas tēla teorijas jautājumi mākslas tēla problēmu aspektā. *Latvijas PSR Zinātņu Akadēmijas Vēstis,*  Nr.3, 1978, 75. — 85. lpp.
* Mūsdienu latviešu padomju dzejas tēla konkretizācija. *Latvijas PSR Zinātņu Akadēmijas Vēstis,* Nr. 6, 1978,  84. — 95. lpp
* Mūsdienu latviešu dzejas tēla metaforizācija. *Kritikas gadagrāmata, VII.* Rīga: Liesma, 1979,  49. — 60. lpp.
**Asociācijas un dzeja.*  Rīga: P. Stučkas Latvijas Valsts universitāte, 1982.
* *O. Vācieša dzejoļu krājuma „Si minors” liriskais varonis.* Rīga: P. Stučkas Latvijas Valsts universitāte, 1988.
* *Dzejas tēmu un krājumu analīze: J. Petera likteņdzeja, O. Vācieša „Si minors” skolā.* Rīga: Latvijas Universitāte, 1992.
* Rindkopu dzejoļi un vizuālie signāli mūsdienu dzejā. *Aktuālas problēmas latviešu literatūras zinātnē.* Rakstu krājums, 5. Liepāja: LiePA, 1999, 48. — 83. lpp.
* *Laiks un dzeja. Jaunās paaudzes dzeja 80. gados.* Liepāja: LiePA, 2000.
* *Franču romantisma literatūra 19. gadsimtā.* Liepāja: LiePA, 2002.
*  Grāmatas ''"Romantisma vējos"'' manuskripts. 2019, PDF formātā.

## Intervijas

*Ausma Grīnvalde: "Par visu ir jāmaksā!" Dainas Meisteres saruna ar literatūrzinātnieci Ausmu Grīnvaldi. *Laikraksts "Kurzemes Vārds".* 2002. gada 1. oktobrī. 8. -- 9. lpp.  
**Liepājas Pedagoģijas akadēmijas darbinieku dzīvesstāsti. 1. laidiens.* Sast. un red. A. Medveckis. Liepāja: LiePA, 2004. 17. — 44. lpp.
*Laiks un literatūra. Zandas Gūtmanes saruna ar literatūrzinātnieci Ausmu Grīnvaldi. *"[https://dom.lndb.lv/data/obj/765938.html Scriptus Manet": Humanitāro un mākslas zinātņu žurnāls,]*Nr.6, 2017, 94. —102. lpp''.''* *

## Ārējās saites
*Literatūra.lv
* Latgales dati 
*Latviešu bibliotēka Šveicē
Šovinisms

**Šovinisms** (no ) ir galēja patriotisma vai nacionālisma ideoloģija, kura postulē savas valsts vai tautas pārākumu pār citām valstīm vai tautām. Bieži tiek jaukts ar nacionālismu kā tādu vai rasismu. 

Apzīmējums cēlies no leģendāra atvaļināta franču kareivja Nikolā Šovina (*Nicolas Chauvin*) uzvārda, kurš esot saglabājis fanātisku uzticību Napoleonam Bonapartam pat tad, kad Napoleons gāzts no troņa un bonapartisms sabiedrībā kļuva arvien nepopulārāks.

## Šovinisma pazīmes

* Aklums pret kritiku vai citu grupu tiesībām.
* Pārlieku liels uzsvars uz savas grupas pozitīvajām īpašībām un citu grupu trūkumu izcelšana.
* Naidīgums pret cilvēkiem vai grupām, kas tiek uzskatītas par "svešām" vai "zemākām".
* Tendence izmantot propagandu, lai uzturētu savas grupas pārākuma ilūziju.

## Ārējās saites
2019. gada Il Lombardia

**2019. gada ''Il Lombardia*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 12. oktobrī. Tā bija 113. reize, kad notika *Il Lombardia* sacensības un tās bija 37. sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā. Sacensībās uzvarēja Nīderlandes sportists [[Bauke Mollema]] (*'').

## Komandas

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Leonardo Spinacola

**Leonardo Spinacola** (; dzimis  Folinjo) ir itāļu futbolists, malējais aizsargs, kas kopš 2024. gada pārstāv Itālijas A sērijas komandu *[[SSC Napoli|Napoli]]*.

## Karjera
Profesionāļa karjeru uzsācis Turīnas "Juventus", tomēr lielāko daļu laika pavadījis īrē dažādās Itālijas komandās. Debiju A sērijā piedzīvoja , nākot uz maiņu Bergamo "Atalanta" sastāvā 0—0 neizšķirtā pret *[[Hellas Verona F.C.]]*. Pavadot sešas sezonas īrē, Spinacola atgriezās "Juventus" sastāvā 2018. gada vasarā, piedzīvojot savu debiju "Juventus"  Itālijas kausa spēlē pret *[[Bologna F.C. 1909]]*.. Tā paša gada 12. martā Spinacola debitēja UEFA Čempionu līgā, esot sākumsastāvā 3—0 uzvarā pār Madrides "Atletico".  Spinacola pievienojās citai A sērijas komandai *[[AS Roma]]*.

 Spinacola debitēja Itālijas izlasē, nākot uz maiņu 2—1 uzvarā pārbaudes spēlē pret Nīderlandi.

Lai gan viņam stiprā kāja ir labā, Spinacola parasti spēlē kā kreisās malas aizsargs vai pussargs, var arī spēlēt laukuma labajā pusē.

## Sasniegumi
**Juventus**

* Itālijas Serie A: 2018–19
* Supercoppa Italiana: 2018

**AS Roma**

* UEFA Eiropas līga finālists : 2022—2023
* UEFA Konferences līga: 2021–22

**Itālija**

* UEFA Eiropas čempionāts: 2020

**Individuālie sasniegumi**
* UEFA Eiropas čempionāta simboliskā izlase : 2020
* UEFA Eiropas līga sezonas izlase: 2020—2021

### Ordeņi
:* 5. klases: *[[Ordenis par nopelniem Itālijas Republikas labā]]*: 2021

## Atsauces

## Ārējās saites
* Profils ''AS Roma'' oficiālajā mājaslapā
45. Saturna balva

**45. Saturna balvas** pasniegšanas ceremonija norisinājās , Holivudā. Ceremonijas organizators ir Zinātniskās fantastikas, fantāzijas un šausmu filmu akadēmija, kurā tā apbalvo labākās zinātniskās fantastikas, fantāzijas un šausmu filmas, kā arī citu žanru filmas, seriālus, mājas video izdevumus, kas izveidoti no  līdz . Nominantus izziņoja 15. jūlijā.

Sākot ar šo ceremoniju tika ieviestas izmaiņas Saturna balvas nolikumā, lai arī nominanti tika izraudzīti no iepriekšējā gada līdz 2016. gadam, turpmāk par nominatiem uzskatīs darbus, kas iznākuši kopš pagājušā gada marta līdz tekošā gada februārim. Tāpat šī pirmā Saturna balvas pasniegšanas ceremonija kopš 2009. gada, kas nenotiek Bērbankā, un otrā ceremonija pēc 1978. gada ceremonijas, kas tiek translēta tiešraidē. Vēl ir ieviestas izmaiņas kategorijās: svarīgākā, seriāli ir sadalīti divās dažādās kategoriju grupās — televīzijas un straumēšanas platformu, tostarp Interneta televīzijas seriāli, kas izdoti straumēšanas/video pēc pieprasījuma servisos, tādos kā *[[Netflix]]* vai *[[Hulu]]*. Tāpat straumēšanas servisu seriālu kategoriju skaits ir palielināts un tās ir pielīdzinātas televīzijas kategorijām, tomēr televīzijas kategoriju skaits joprojām ir lielāks.

Lielākais nomināciju skaits (14) ir filmai "Atriebēji: Noslēgums", kam seko "Aladins" ar deviņām nominācijām un "Mēs" ar astoņām. Televīzijas seriālu nomināciju līderis ir "Troņu spēle" ar deviņām nominācijām, kam seko *[[Outlander]]* un "Staigājošie miroņi" ar piecām nominācijām katra. Savukārt, straumēšanas servisu seriāls *[[The Haunting of Hill House]]* saņēma sešas nominācijas, bet *[[Lost in Space]]* un *[[Star Trek: Discovery]]* katra saņēma piecas nominācijas. Visvairāk balvas, sešas, ieguva "Atriebēji: Noslēgums", otro vietu pēc balvu daudzuma dalīja filmas "Klusā pasaule" un "Zirnekļcilvēks: Tālu no mājām" katra saņemot divas balvas. Starp televīzijas seriāliem līderis ar četrām balvām ir "Troņu spēle", trīs balvas saņēma "Staigājošie miroņi", bet *Star Trek: Discovery* saņēma divas balvas kļūstot par līderi starp straumēšanas servisu seriāliem, kam sekoja *[[Stranger Things]]* ar divām balvām.

## Laureāti un nominanti
### Kino
#### Labākā filma

#### Aktierspēle

#### Filmēšanas komanda

## Atsauces
Pola Emīla Viktora Francijas polārais institūts

**Pola Emīla Viktora Francijas polārais institūts** (, *IPEV*) ir Francijas pētnieciskā institūcija, kas pārrauga un koordinē polāros pētījumus Arktikā un Antarktikā. Dibināts , reorganizējot 1947. gadā dibinātās Francijas Polārās ekspedīcijas, un nosaukts par godu franču polārpētniekam un etnogrāfam Polam Emīlam Viktoram. Galvenais birojs atrodas Pluzānā, Bretaņā.

## Struktūra
Institūts darbojas pēc publiskas interešu grupas principa un tās dalībnieces ir visas galvenās Francijas polārajos pētījumos iesaistītās organizācijas:
* Izglītības un zinātnes ministrija (MENESR),
* Ārlietu ministrija (MAEE),
* Nacionālais zinātnisko pētījumu centrs (CNRS),
* Francijas Jūras pētniecības institūts (Ifremer),
* Francijas Alternatīvās enerģijas un atomenerģijas komisija (CEA),
* Nacionālais kosmosa pētījumu centrs (CNES),
* *Météo-France*,
* Francijas Dienvidu un Antarktikas Zemes (TAAF).

## Pētniecība
IPEV uztur sešas polārstacijas Arktikā, Subantarktikā un Antarktīdā, kā arī tam pieder divi pētniecības kuģi *Astrolabe* un *Marion Dufresne*. Polārstacijas:
* Arktika:
**AWIPEV (kopīgi ar Vācijas AWI), kuras sastāvā stacijas:
*** Korbela,
*** Rabo,
* Antarktīda:
** Dimondirvila,
** Konkordija (kopīgi ar Itāliju),
* Subantarktika:
** Alfredfora,
** Martēndevivjē,
** Portofransē.

## Atsauces
Romas katoļu Kauņas arhidiecēze

**Romas katoļu Kauņas arhidiecēze** (, ) ir Romas katoļu baznīcas arhidiecēze Lietuvas rietumu daļā. Arhidiecēzes katedrāle ir Kauņas arhikatedrālā bazilika Kauņā, bet Šiluvā atrodas vēl viena bazilika. Līdz 1920. gadam Kauņas arhidiecēzē ietilpa arī Kurzemes guberņas katoļu draudzes.

Kauņas arhidiecēzes pakļautībā atrodas Šauļu diecēze, Talšu diecēze un Vilkavišķu diecēze. Pati arhidiecēzes teritorija sadalīta 7 dekanātos. 

Diocēzes vēsture iesākās līdz ar Žemaitijas diecēzes nodibināšanu (ar centru Medininkos) Konstances koncilā 1417. gadā. 1798. gadā tā zaudēja daļu teritorijas, nodibinoties Vigru diecēzei. 1848. gadā ieguva daļu no Viļņas diecēzes. 1920. gadā, nodibinoties Rīgas arhidiecēzei, tā zaudēja Latvijas teritorijā atrodošās draudzes. 1921. gadā tā ieguva daļu no Sejnu diecēzes. 1922. gadā Viļņa tika inkorporēta Polijas teritorijā, bet Kauņa bija Lietuvas pagaidu galvaspilsēta. Tāpēc 1926. gadā pāvests Pils XI paaugstināja diecēzi par arhidiecēzi.

## Ārējās saites
*Kauņas arhidiecēzes mājaslapa 
*Kauņas arhidiecēze
Bjalistokas—Minskas kauja

thumb|250px|Kaujas Bjalostokas apkaimē
thumb|250px|Kaujas Minskas apkaimē

**Bjalistokas—Minskas kauja** (, ) bija Vērmahta Armiju grupas "Centrs" veikta stratēģiska operācija Vācijas uzbrukuma PSRS sākumpomā no 1941. gada 22. jūnija līdz 9. jūlijam mūsdienu Polijas ziemeļaustrumos un Baltkrievijas rietumos.

Vācu spēkiem Fedora fon Boka vadībā, izmantojot pārsteiguma efektu un Sarkanās armijas dezorganizēto darbību, izdevās gūt ievērojamus panākumus. Kaujās seviški izcēlās 2. tanku armija Heinca Guderiana vadībā un 3. tanku armija Hermaņa Hota vadībā. Kaut arī atsevišķās vietās Sarkanā armija pārgāja pretuzbrukumā, 30. jūnijā pie Bjalistokas un pie Minskas aplenkumā atradās četras PSRS armijas, kuras līdz 9. jūlijam tika iznīcinātas. Kaujās Sarkanā armija zaudēja vairāk nekā 400 000 karavīru iepretim vācu karaspēka mazliet vairāk nekā 12 000. Bez cilvēku zaudējumiem Sarkanā armija zaudēja milzums tehniskos līdzekļus, tai skaitā gandrīz visas Rietumu frontes kaujas lidmašīnas.

Pēc PSRS Rietumu frontes sagrāves tās komandieris Dmitrijs Pavlovs un vairāki tā līdzgaitnieki tika tiesāti un nošauti. PSRS Informbirojs par Minskas krišanu nemaz nepaziņoja.

## Bibliogrāfija
* *David M. Glantz*: The Border Battles on the Białystok-Minsk Axis, 22—28 June 1941. In: David M. Glantz (Hrsg.): The Initial Period of War on the Eastern Front. 22 June — August 1941 Frank Cass Pbl., London 1993, , S. 184—247.
* *Хаупт В*. Сражения группы армий «Центр». — М.: Яуза; Эксмо, 2006. 
* *Егоров Д.* Июнь 41-го. Разгром Западного фронта. — М.: Яуза; Эксмо. 2008. — 
* *Volker Detlef Heydorn*: Der sowjetische Aufmarsch im Bialystoker Balkon und der Kessel von Wolkowysk, Verlag für Wehrwissenschaften, München 1989.
## Atsauces

## Ārējās saites
Melnais KKKlanmens

**"Melnais KKKlanmens"** () ir 2018. gada ASV kriminālfilma, kas balstīta uz Rona Stalvorta 2014. gada memuāriem *Black Klansman*. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir Spaiks Lī. Galvenās lomas filmā atveido Džons Deivids Vašingtons, Ādams Draivers, Lora Heriera un Tofers Greiss. Filmas pirmizrāde notika  71. Kannu kinofestivālā, kur tā saņēma *[[Grand Prix (Kannu kinofestivāls)|Grand Prix]]* balvu.

Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais adaptētais scenārijs"; tāpat filmu nominēja kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais aktieris otrā plāna lomā", "Labākā oriģinālmūzika" un "Labākā montāža".

Filmu nominēja arī vairākām citām balvām, tajā skaitā četrām Zelta globusa balvām, piecām BAFTA kino balvām, kā arī to nosauca par vienu no desmit labākajām 2018. gada filmām Amerikas Kinoinstitūta skatījumā.

Rons Stalvorts ir afroamerikāņu policists no Kolorādospringsas, kuram veiksmīgi izdodas iefiltrēties vietējā Kukluksklana atzarā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Klusā pasaule

**"Klusā pasaule"** () ir 2018. gada ASV postapokaliptiska šausmu filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir Džons Krasinskis. Tāpat filmā ir filmējusies Emilija Blanta. Filmas pirmizrāde notika  *South by Southwest* festivālā.

Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā skaņas montāža".

Ebotu ģimene ir spiesta dzīvot pilnīgā klusumā, tādā veidā slēpjoties no briesmoņiem ar īpaši smalku dzirdi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kamene (filma)

**"Kamene"** () ir 2018. gada filma, kuras režisors ir Treviss Naits. Filma ir balstīta uz *Transformers* rotaļlietu sērijas tēlu ar tādu pašu vārdu. Tika veidota kā "Transformeru" filmu sērijas atvasinājums, vēlāk tika pasludināta par franšīzes rībūtu.

Filmā parādīts kā autobots Kamene nonāca uz Zemes. Galvenās lomas atveido Heilija Steinfelda, Džons Sina, Horhe Lendeborgs jaunākais, Džons Ortiss, Džeisons Drakers un Pamela Edlona. Autobotus ieskaņojuši Dilans O'Braiens, Andžela Basseta, Džastins Teirū un Pīters Kallens. Filmas pirmizrāde notika 2018. gada 3. decembrī, Latvijā to sāka rādīt 2018. gada 20. decembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valdis Krisbergs

**Valdis Krisbergs** ( — ) bija latviešu uzņēmējs, noziedznieks un politiķis (6. Saeimas un Rīgas domes deputāts). 1998. gadā par krāpšanu komercfirmas «Auseklītis» vadībā tika sodīts ar brīvības atņemšanu, atbrīvots 1999. gadā.

## Biogrāfija
Valdis Krisbergs piedzima  Rīgā. Viņa tēvs bija pūtēju orķestru diriģents Augusts Krisbergs. Slimības dēļ līdz septītajai klasei Krisbergs mācījās mājās. Pēc tam mācījies Rīgas 17. pamatskolā, tad Rīgas 53. vidusskolā, un visbeidzot Rīgas 3. vidusskolas specializētajā matemātikas un ķīmijas klasē. 1976. gadā pabeidzis Rīgas Kultūras un izglītības darbinieku tehnikumu (tagad — Latvijas Kultūras koledža), iegūstot amatieru foto-kino studiju vadītāja specialitāti.

1970. gados Krisbergs tika sodīts par zagšanu. Viņš sodu izcieta strādājot vispārējās celtniecības trestā Liepājā. 1990. gados Krisbergs vispirms noliedza, ka būtu krimināli sodīts, taču vēlāk šo lietu nosauca par Valsts drošības komitejas (VDK) falsificētu un saistīja to ar savu disidentismu.  viņš dibināja komercfirmu «Auseklītis». Tā sākotnēji sniedza fotopakalpojumus. Vēlāk uzņēmums piedāvāja aizņemties naudu, kā arī pārdeva savas akcijas, solot augstu peļņu. 1994. gada vasarā «Auseklītis» kļuva par akciju sabiedrību.

1980. gadu beigās Krisbergs iesaistījās politikā, darbojoties Latvijas Kooperatoru politiskajā savienībā. Vēlāk viņš iestājās Latvijas Liberālajā partijā, un strādāja tās valdē. 1993. gadā viņš piedalījās Latvijas Nacionālās neatkarības kustības (LNNK) ekonomiskās programmas veidošanā 5. Saeimas vēlēšanām. Kaut arī viņš nebija iestājies partijā, Krisbergs plānoja kandidēt no LNNK saraksta, taču no tā atteicās, kad kandidātu sarakstā tika iekļauts Joahims Zīgerists. Tā vietā Krisbergs kandidēja no Saimnieciskās rosības līgas saraksta, kas nepārvarēja četru procentu barjeru.

1994. gada maijā Krisbergs tika ievēlēts Rīgas domē no politiskās organizācijas «Saimnieks» saraksta. Vēlāk tajā pašā gadā bija 12 cilvēku redakcijas komisijā, kas formulēja topošās partijas programmu un politisko orientāciju. 1995. gada oktobrī ievēlēts 6. Saeimā no Demokrātiskās partijas «Saimnieks» saraksta. Īsi pirms ievēlēšanas Krisbergs aizgāja no «Auseklīša», un drīz pēc tam parādījās pirmās ziņas par uzņēmuma finanšu grūtībām.

 akciju sabiedrība «Auseklītis» tika atzīta par maksātnespējīgu. Tā paša gada  Krisbergs izstājās no Demokrātiskās partijas «Saimnieks» Saeimas frakcijas.  Saeima izdeva Krisbergu kriminālvajāšanai, tā apturot viņa darbību parlamentā līdz kriminālvajāšanas beigām. Viņš tika izdots saistībā ar kriminālprocesu par krāpšanu lielos apmēros un finanšu datu sagrozīšanu uzņēmumā «Auseklītis». 1998. gadā Krisbergs tika notiesāts par krāpšanu lielos apmēros, un viņam tika piespriests cietumsods. 1999. gadā pirms termiņa atbrīvots. Tajā pašā gadā Krisbergs dibināja juridiskās palīdzības biroju «Eiro Temīda», un to vadīja līdz mūža galam.

Valdis Krisbergs nomira  pēkšņā nāvē. Atvadu ceremonija notika  Rīgas Krematorijā.

## Atsauces
Saliktās daļiņas

**Saliktās daļiņas** () ir daudzveidīgas subatomārās daļiņas, pie kurām pieder gan hadroni, kas sastāv no kvarkiem, gan arī atomu kodoli. Plašākā nozīmē saliktās daļiņas ir visi atomi un molekulas, kā arī hipotētiskās daļiņas.

## Skatīt arī
* Elementārdaļiņas

## Atsauces
Žaugupe

**Žaugupe**  ir Pārkūnu ezera pieteka Balvu novadā Balvu pilsētas austrumu pievārtē. 

Izteka - uz dienvidoem no Balviem. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Pārkūnu ezera dienvidu krastā uz ziemeļiem no Līču ielas. Upes krastos atrodas Žaugupes ciems un šeit to šķērso valsts autoceļš P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)). 

## Atsauces
Adams Evalds Felkerzambs

**Adams Evalds Felkerzambs** (; dzimis , miris ) bija Žečpospolitas valsts darbinieks no Felkerzāmu dzimtas, pēdējais Inflantijas vaivads no 1790. līdz 1794. gadam, karaļa Staņislava Poņatovska kambarsulainis. Pirms vaivada pienākumu pildīšanas bija Vitebskas kastelāns no 1787. līdz 1790. gadam. Piedalījās Četrgadu Sejma (1788 - 1792) darbā.

## Ārējās saites
*Adams Evalds Felkerzambs portālā sejm-wielki.pl
Jantes likums

[200px|thumb|[Aksels Sandemūse|Aksela Sandemūses dzimtajā pilsētā Jantes likumam veltīta plāksne, kurā dāniski rakstīti visi punkti]]

**Jantes likums** (dāņu un , , ) ir Ziemeļvalstīm raksturīgs uzvedības kodekss, kurā kolektīvisms tiek stādīts augstāk par individuālismu un godkāre tiek atzīta kā kaut kas nevērtīgs un nepiedienīgs.

To desmit punktu veidā savā 1933. gada ironiskajā grāmatā „Bēglis šķērso savas takas” pirmoreiz formulēja dāņu rakstnieks Aksels Sandemūse (*Aksel Sandemose*):

# Nedomā, ka esi īpašāks par mums.
# Nedomā, ka esi pārāks par mums.
# Nedomā, ka esi gudrāks par mums.
# Neļaujies iedomai, ka esi labāks par mums.
# Nedomā, ka esi zinošāks par mums.
# Nedomā, ka esi svarīgāks par mums.
# Nedomā, ka esi kādā jomā labāks par mums.
# Tev nav ļauts par mums smieties.
# Tu maldīsies, ja domāsi, ka kādam rūpi.
# Nedomā, ka varēsi mūs pamācīt.

## Atsauces