open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
848. gads

**848. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Par Brēmenes arhibīskapu kļūst Ansgars.
* Indijā sāk valdīt Čolas dinastija.
* Pabeigta Borobudura būvniecība Indonēzijā.
847. gads

**847. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Pēc Verdenas līguma noslēgšanas Elzasa un Lotringa jāatdod Lotāram I.
* Britānijas karalis piesaka karu vikingiem.
Greitsmokimauntinsu nacionālais parks

**Greitsmokimauntinsu nacionālais parks** () ir nacionālais parks ASV. Atrodas Tenesī un Ziemeļkarolīnas štatā, ASV. Šis ir apmeklētākais nacionālais parks ASV — 2013. gadā to apmeklēja vairāk nekā 9,3 miljoni cilvēku (nākamais apmeklētākais ir Lielā kanjona nacionālais parks ar 4,5 miljoniem). Aizņem 211 415 ha lielu platību, tajā atrodas dažas no Apalaču kalnu augstākajām virsotnēm. Dibināts 1934. gadā, lai saglabātu pēdējo atlikušo lielas platības dienvidu cietkoksnes mežu ASV. 1976. gadā tas tika iekļauts UNESCO Starptautiskajā biosfēras rezervātu sarakstā, 1983. gadā — Pasaules mantojuma sarakstā.

Ap kalnu kori parasti ir zila dūmaka, no tā arī kalni ieguvuši savu nosaukumu, kas tulkojumā no angļu valodas nozīmē ‘Lielie Dūmakainie kalni’.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

* Greitsmokimauntinsu nacionālais parks
846. gads

**846. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Par Morāvijas valdnieku kļūst Mojmira pēctecis Rostislavs.
845. gads

**845. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Vikingu kuģu flote uzbrūk Vācijas pilsētai Hamburgai un Francijas pilsētai Parīzei un tās noposta.
* Ansgars kļūst par Brēmenes bīskapu.
* Dibināta Vācijas pilsēta Esene.

## Dzimuši
* Ārpāds, ungāru lielkņazs un valdnieks, Ārpādu dinastijas dibinātājs (miris 907.)

## Miruši
* Svētais Vāclavs, Bohēmijas kņazs, Čehijas svētais (dzimis 907.)
841. gads

**841. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Iespējams, dibināta Īrijas galvaspilsēta Dublina.
* Vikingi iekuģo Sēnā un izlaupa Ruānu.
840. gads

**840. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Ragnārs Lodbroks veda dāņu vikingu karagājienu uz Baltijas valstu zemēm.
* Pēc Luija I Dievbijīgā nāves sākās cīņas par Franku karalistes valdnieka troni starp trim viņa dēliem.

## Dzimuši
* Ohridas Svētais Kliments, apgaismotājs un pirmais bulgāru bīskaps (miris 916.)

## Miruši
* Luijs Dievbijīgais, Akvitānijas karalis, Franku karalis un Svētās Romas imperators (dzimis 778.)
844. gads

**844. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* Vikingu kuģi uzbrūk mauru pakļautībā esošajām pilsētām Kadisai un Lisabonai.
* Par Romas pāvestu kļūst Sergijs II nomainot Gregoru IV.
* Francijas pilsētu Tulūzu neveiksmīgi aplenc vikingi.
842. gads

**842. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Strasbūrā uzrakstīts Strasbūras zvērests, kurā pirmoreiz vēsturē bez latīņu un ģermāņu valodām parādās teksts franču valodā.
* Pēc Popela nāves Krušvicā sanācis konvents, lai izvēlētos jaunu valdnieku. Nevarēdami vienoties, tika nolemts, ka pirmais cilvēks, kurš ieies pa pilsētas vārtiem, tiks atzīts par valdnieku. Pēc leģendas tas izrādījies kāds ebrejs, vārdā Abrahams Prohovņiks. Viņš gan atteicās no troņa un Abrahama vietā par valdnieku ievēlēja pirmo Pjastu dinastijas kņazu.
839. gads

**839. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Vikingi nodibināja savu pirmo ķēniņvalsti Īrijā
* Varjagi pirmo reizi ierodas Konstantinopolē.
* Kijivas Krievzemē uz vizīti ierodas delegācija no Bizantijas imperatora.

## Dzimuši
* 13. jūnijs - Kārlis III Resnais, Karolingu imperators (miris 888.)

## Miris
* Egberts, Veseksas karalis, pirmais Anglijas karalis
837. gads

**837. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Pirmo reizi ir minēta Šveices pilsēta Hērizava ar nosaukumu *Herinisauva*.
* Vikingi uzbrūk Konstantinopolei.
836. gads

**836. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Musulmaņi Romā izlaupa Svētā Pētera katedrāli.
Dagdas iela

**Dagdas iela** var būt:

* Dagdas iela — iela Daugavpilī;
* Dagdas iela — iela Jūrmalā;
* Dagdas iela — iela Ludzā;
* Dagdas iela — iela Rēzeknē;
* Dagdas iela — iela Rīgā;
* Dagdas iela — iela Andrupenes pagasta Andrupenē;
* Dagdas iela — iela Indras pagasta Indrā.
Nokia 6136

***Nokia 6136*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* vidējā līmeņa mobilais telefons. Izlaists 2006. gadā. Tas darbojās GSM 900, 1800 un 1900 tīklā (ASV tirgum 850, 1800 un 1900 MHz).

Šis bija pirmais *Nokia* tālrunis ar *[[Generic Access Network]]* (tajā laikā pazīstama ar nosaukumu *Unlicensed Mobile Access*, *UMA*) atbalstu, ļaujot automātiski pārslēgties no GSM uz bezvadu tīklu, ja tāds ir pieejams.
Telefons izveidots atlokāmā formā ar ārējo un iekšējo displeju. Apgādāts ar 1,3 megapikseļu kameru.

## Ārējās saites
* Nokia 6136 *gsmarena.com*
Tebulo

**Tebulo** (, ) vai **Tulojlams** () ir kalns Kaukāzā, Austrumkaukāza augstākā virsotne. Izvietojies Lielajam Kaukāzam paralēlās Sānu grēdas Tušetijas grēdā uz Gruzijas un Krievijas Federācijas Čečenijas Republikas robežas. Kalna augstums ir 4493 m vjl, relatīvais augstums — 2145 m.

Kalns veidots no Juras laikmeta māla slānekļiem un smilšakmeņiem. Kalna virsotne klāta ar mūžīgajiem sniegiem; nogāzēs esošo ledāju kopējā platība ap 3 km².

## Atsauces

## Ārējās saites
Kriptonauda

**Kriptonauda** jeb **kriptovalūta** () ir maiņas līdzeklis, kas izmanto kriptogrāfiju, lai aizsargātu darījumus un kontrolētu jaunu vienību emisiju. Tās pieder pie alternatīvām valūtām un ciparnaudas. Pirmā kriptovalūta bija *[[Bitcoin]]*, kas tika radīta 2009. gadā. Kopš tā laika ir radītas arī daudzas citas kriptovalūtas. Tipiska kriptovalūtu īpašība ir decentralizēta kontrole, kas to atšķir no centralizētām elektroniskās naudas sistēmām, kā, piemēram, *[[PayPal]]*. Vēl viena īpašība ir darījumu pierakstīšana publiskā žurnālā (blokķēdē).

## Populārākās kriptovalūtas
Kriptovalūtu kopējā tirgus kapitalizācija 2021. gada septembrī pārsniedza 2 triljonus ASV dolāru.
* *[[Bitcoin]]*
* *[[Ethereum]]*
* *[[Ripple]]*
* *[[Solana]]*
* *[[Bitcoin Cash]]*
* *[[Cardano (kriptonauda)|Cardano]]*
* *[[Litecoin]]*
* *[[NEO]]*
* *[[NEM]]*
* *[[Stellar]]*
* *[[IOTA]]*
* *[[EOS]]*
* *[[Dash]]*
* *[[TRON]]*
* *[[Monero]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
Nokia 6131

***Nokia 6131*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* 2006. gadā izlaists mobilais tālrunis. Tas darbojās GSM 850, 900, 1800 un 1900 tīklā.

Šis bija pirmais tālrunis ar tuvā lauka sakaru (*NFC*) atbalstu, ļaujot pārraidīt datus starp divām ierīcēm, kas atrodas 10 cm attālumā.
Modelis bija apgādāts ar *Nokia* jauno radiosakaru darbības mikroshēmu *[[Base Band 5]]*. Tajā iestrādāts jauns drošības mehānisms, kas novērš manipulācijas ar aparātprogrammatūru un sistēmas konfigurāciju.

Telefons izveidots atlokāmā formā ar ārējo un iekšējo displeju. Apgādāts ar 1,3 megapikseļu kameru.

## Versijas
Ziemeļamerikas tirgum izlaista versija ***Nokia 6126*** (paredzēta operatoriem *[[AT&T]]* un *[[Fido Solutions]]*).

Uz *6131* bāzes izveidota modifikācija ***Nokia 6133***. Tai bija sudraba krāsas tastatūra (pretstatā melnajai), FM radiouztvērējs, nedaudz savādāks kameras objektīva un ārējā ekrāna izvietojums. Parfedzēts operatoram *[[T-Mobile]]*.

## Ārējās saites

* Nokia 6131 *gsmarena.com*
Vītauts Gaļinauskas

**Vītauts Gaļinauskas** (; dzimis  Šauļos) ir bijušais lietuviešu šosejas riteņbraucējs, kas pārstāvēja PSRS, Lietuvas PSR un Latvijas PSR (kopš 1968. gada).

Gaļinauskas ir dzimis Lietuvā, bet kopš 1968. gada dzīvo Latvijā. 1967. gadā beidzis Šauļu 13. profesionālo vidusskolu. Kopš 1981. gada ir velosipēdu mehāniķis.

Gaļinauskas meita Inga ir precējusies ar Latvijas hokejistu Oļegu Sorokinu.

Mūziķa Toma Gaļinauska vectēvs.

## Karjera
Lietuvas 100 km komandas sacīkšu čempions (1969, Šauļu komanda), PSRS čempionāta 100 km komandas sacīkšu bronzas medaļnieks (1969, ar Lietuvas komandu). Jau pārstāvot Latviju PSRS Tautu spartakiādē 198 km komandas sacīkšu uzvarētājs (1975), trīskārtējais PSRS čempions (divas reizes 1975. gadā — 198 km grupu sacīkstēs un šosejas sacīkstēs un vienreiz 1978. gadā — 185 km grupu sacīkstēs), sudraba medaļa PSRS čempionātā 1976. gadā šosejas sacīkstēs, bronzas medaļa PSRS čempionātā 1974. gadā šosejas sacīkstēs. PSRS Bruņoto Spēku valstsvienības sacīkstēs ieguvis 1. vietu (1974), 2. vietu (1973), un 3. vietu (1971).
1973. gadā Vissavienības velotūrē uzveica tābrīža PSRS izlases līderi Gainanu Saidhužinu.

Pašlaik darbojas kā velosipēdu mehāniķis, taču vaļaspriekam piedalās arī tādos tautas braucienu pasākumos kā Latvijas riteņbraucēju vienības brauciens, 22. Vienības braucienā iegūstot 43. vietu un 23. Vienības braucienā iegūstot 50. vietu.

## Atsauces
Nokia 6280

***Nokia 6280*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* mobilais telefons. Izlaists 2005. gadā. Tas darbojās GSM 900, 1800 un 1900 tīklā.

Tas bija pirmais 3G modelis masu tirgum. Izstrādāts uz 2G modeļa *[[Nokia 6270]]* bāzes.
Telefons izveidots slīdņa formā. Apgādāts ar 2 megapikseļu kameru aizmugurē un VGA video kameru priekšpusē.
Darbojās ar operētājsistēmu *[[Series 40]]*.

2006. gadā izlaista uzlabota versija ***Nokia 6288***.

## Ārējās saites

* Nokia 6280 *gsmarena.com*
* Nokia 6288 *gsmarena.com*
Nokia 6680

***Nokia 6680*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* viedtālrunis. Izlaists 2005. gadā. Tas darbojās GSM 900, 1800 un 1900 tīklā.

Tas bija *Nokia* pirmais telefons ar video kameru priekšpusē un pirmais ar zibspuldzi.
Darbojās ar operētājsistēmu *[[S60]]* (*[[Symbian]]*).

*Nokia 6680* priekštecis bija *[[Nokia 6630]]*. Glavenās izmaiņas: jauns "aktīvās gatavības" režīms, videozvana "seja pret seju" iespēja, kameras zibspuldze, labāks ekrāns uz uzlabots izskats.
Izstrādes laikā modeļa koda nosaukums bija *Milla*.

2006. gadā izlaistas *6680* vienkāršotas versijas ***Nokia 6681*** un ***Nokia 6682***. Tiem nebija tīkla *[[WCDMA]]* atbalsta un bija bez priekšējās kameras, toties krāsas bija spilgtākas. *6681* bija paredzēts Eiropas tirgum, bet *6682* — Ziemeļamerikai.

## Ārējās saites

* Nokia 6680 *gsmarena.com*
* Nokia 6681 *gsmarena.com*
Azerbaidžānas pilsētu uzskaitījums

[250px|thumbnail|[Azerbaidžānas novietojums Eiropā]]
Šajā uzskatījumā apkopotas visas **[[Azerbaidžāna]]s** pilsētas (azerbaidžāņu valodā:*şəhər*). Azerbaidžānā ir **79** apdzīvotas vietas ar pilsētas statusu.

## Uzskaitījums

## Karte

## Galerija

## Atsauces
Kazbeks

**Kazbeks** (), arī **Mkinvari** () vai **Sena** (), ir aprimis stratovulkāns Kaukāzā, tā septītā augstākā virsotne. Izvietojies Lielajam Kaukāzam paralēlās Sānu grēdas Hohas grēdā uz Gruzijas un Krievijas Ziemeļosetijas Republikas robežas. Kalnam divas virsotnes, augstākā ir 5034 m vjl, relatīvais augstums — 2353 m, bet otra virsotne ir 400 m zemāka. 
Kalns veidots no slānekļiem un lavas. Kalna virsotne klāta ar mūžīgajiem sniegiem un firna laukiem; ledāju kopējā platība ap 135 km². Līdzās kalnam iet Gruzijas Kara ceļš.

Kazbeka kalna nosaukums, visticamāk, ir aizguvums no tjurku valodām, kabardiešu valodā *Къазбэч* nozīmē "augstmanis".  Kalna nosaukums gruzīnu valodā nozīmē "Ledus smaile". 
Kalnā pirmā uzkāpa angļu alpīnistu komanda Daglasa Frešfīlda vadībā 1868. gadā. 2013. gadā Kazbekā uzkāpa tālaika Gruzijas prezidents Mihails Saakašvili.

## Atsauces

## Ārējās saites
Naņnina

**Naņnina** (, ) ir pilsēta Ķīnas dienvidaustrumos, Guansji Džuanu autonomā reģiona galvaspilsēta. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 6,7 miljoni iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Senlatvijas valdnieki

**Senlatvijas valdnieki** bija augstākie pavēlnieki tā sauktās Senlatvijas, proti, Jersikas, Kokneses, Kursas, Līvzemes, Tālavas, Zemgales un citu vēsturisko Latvijas novadu teritorijās. No tā laika hronikām ir zināmi daudzi 13. gadsimta Senlatvijas ķēniņu, karavadoņu un novadu vecāko vārdi.

## Vēsture
Līdz 13. gadsimtam mūsdienu Latvijas teritorija bija sadalīta vairākās valstīs un zemēs, kuras savukārt dalījās pilsnovados un kiligundās. No tā laika hronikām un sāgām ir zināmi divu 9. gadsimta kuršu leģendāro ķēniņu vārdi — Lokers un Dorns. Pēdējais kuršu ķēniņš 13. gadsimta sākumā bija Lamekins (*rex Lammekinus*), ar kuru Romas pāvesta Gregorija IX vicelegāts Balduīns 1230. gadā noslēdza pakļaušanās līgumu.

Pirmais vēsturiski pierādāmais Turaidas līvu valdnieks bija Indriķa hronikā pieminētais "gandrīz ķēniņš un vecākais" () Kaupo, kas jau 1203. gadā kļuva par bīskapa Alberta vasali un devās ceļojumā uz Romu pie pāvesta Inocenta III.
Pirmais hronikās pieminētais zemgaļu valdnieks bija ķēniņš Viestards, kas 1205. gada notikumu sakarā saukts par Zemgales dižciltīgo (*maior natu de Semigallia*), 1206. gadā par zemgaļu kungu (*Semigallorum princeps*), bet 1208. gadā arī par zemgaļu karavadoni jeb hercogu (*dux Semigallorum*).

13. gadsimta hronikās pieminēti arī Visvaldis, Jersikas ķēniņš (*Vissewalde rex de Gerzika*), kas līdz 1209. gadam bija lietuviešu sabiedrotais, Vetseke, Kokneses ķēniņš, kas līdz 1207. gadam bija Polockas kņaza Vladimira Vseslaviča vasalis, kā arī Tālivaldis, Tālavas latgaļu valdnieks, vēlāk Trikātas novada vecākais, kas kopš 1208. gada kopā ar saviem dēliem bija bīskapa Alberta vasalis.

## Skatīt arī
* Vidzemes valdnieku uzskaitījums
* Kurzemes valdnieku uzskaitījums
* Zemgales valdnieku uzskaitījums

## Atsauces
1936. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 1936. gada sezona** bija 10. Virslīgas sezona. Par čempioniem kļuva Liepājas Olimpija.

## Turnīra tabula

## Čempioni — Olimpija 1936
Harijs Lazdiņš, Fricis Laumanis, Kārlis Tīls, Voldemārs Ziņģis, Aleksandrs Stankus, Rūdolfs Kronlaks, Voldemārs Dzērvēns, Ludvigs Dudaņecs, Voldemārs Žins, Alfrēds Ķikuts, Nikolajs Voskoboiņikovs, Jānis Dobelis, Fricis Kaņeps, Pēteris Jurčenko
1937.—1938. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 1937—38. gada sezona** bija 11. Virslīgas sezona. Čempionāts norisinājās pēc sistēmas rudens—pavasaris un sākās 1937. gada augustā. V.Ķuzes fabrikas komanda pēc pirmā riņķa izstājās no turnīra un beidza pastāvēt. Par čempioniem kļuva Liepājas Olimpija.

## Turnīra tabula

**Sp** = Aizvadītās spēles; **U** = Uzvaras; **N** = Neizšķirti; **Z** = Zaudējumi; **+** = Gūtie vārti; **-** = Zaudētie vārti; **V** = Vārtu starpība; **Pkt** = Punkti

## Čempioni — Olimpija 1937—38
Harijs Lazdiņš, Rečinskis, Fricis Laumanis, Kārlis Tīls, Voldemārs Ziņģis, Voldemārs Jēgers, Voldemārs Dzērvēns, Alfrēds Ķikuts, Artūrs Ķikuts, Harijs Lēvenšteins, Voldemārs Apsēns, Eduards Freimanis, Ludvigs Dudaņecs, P.Krūmiņš, Mednis, Zeids, Roberts Heiblihs, Pēteris Jurčenko, Žanis Krišjānovs, Voldemārs Lagzdenbergs, E.Ziņģis
Serbijas Karpati

**Serbijas Karpati** ( vai *Српски Карпати*) vai **Austrumserbijas kalni** ir Karpatu kalnu grēdas dienvidu gals Serbijas teritorijā Donavas labajā krastā. Izvietojušies starp Velika Morāvas ieleju rietumos, kas to atdala no Dināru kalnienes, un Timokas ieleju austrumos, kas Serbijas Karpatus atdala no Stara Planinas. Serbijas Karpatus veido vidēji augstas kalnu grēdas un plakankalnes, kuras saposmo Donavas un Morāvas upju pietekas: Šomrda, Liškovacs, Veliki Grebens, Miročs, Homoļe, Veliki Kršs, Mali Kršs, Stols, Deli Jovans, Beļanica, Kučajs, Rtaņs, Tupižnica, Devica un Ozrens. Vidējie augstumi ir starp 800 un 1500 m v.j.l., augstākā virsotne ir Šiļaks Rtaņa kalnos.

Kalni veidoti no kaļķakmeņiem, granītiem un izvirdumiežiem, bieži sastopams karsts. Ziemeļu daļā atrodama vara rūda, pirīts, zelts, akmeņogles, brūnogles un lignīts. Nogāzēs ozolu, dižskābaržu un jauktie meži, krūmāji, virsotņu daļā — pļavas.

Serbijas Karpati ir viena no Balkānu visretāk apdzīvotajām teritorijām, kurā vēl daļēji pastāv nomadu dzīvesveids. Serbijas vlahu apdzīvotības areāls.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bonaventūra Kavaljēri

**Bonaventūra Frančesko Kavaljēri** (, ; dzimis , miris ) bija itāļu matemātiķis.

Bijis Galileo Galileja skolnieks. Bijis jezuītu ordenī. Studējis teoloģiju Milānā un ģeometriju Pizas Universitātē. 1629. gadā sācis strādāt Boloņas Universitātē. 1635. gadā izveidojis jaunu metodi, ar kuras palīdzību var tikt noteikts laukums un tilpums, mūsdienās šī metode pazīstama kā Kavaljēri princips. Darbiem bijusi ietekme integrālrēķinu un rēķinu attīstībā. Viens no sava laika ietekmīgākajiem matemātiķiem. Viņa vārdā tika nosaukts Mēness krāters *Cavalerius*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Kokers

**Kokers** var būt:

* Džārviss Kokers (*Jarvis Cocker*; 1963) — angļu dziedātājs un mūziķis;
* Džo Kokers (*Joe Cocker*; 1944—2014) — angļu dziedātājs.
Džo Kokers

**Džons Roberts "Džo" Kokers** (; dzimis , miris ) bija angļu dziedātājs.

Kopumā karjeras laikā izdevis 22 studijas albumus.

Kļuva populārs 1960. gados, 1968. gadā Apvienotās Karalistes singlu topa 1. vietā nokļuva viņa izpildītā *[[The Beatles]]* dziesmas *[[With a Little Help from My Friends]]* kaverversija, kuru izpildīja dzīvajā 1969. gadā Vudstokā, uzstājies arī 1994. gada Vudstokā. 1970. gados viņa ieraksti neguva lielus panākumus, izņemot 1975. gada dziesmu *[[You Are So Beautiful]]*, kas ASV *[[Billboard]]* topā ierindojās 5. vietā. Popularitāti atguvis 1982. gadā, kad kopā ar Dženiferi Vornsu ierakstīja dziesmu *Up Where We Belong* no filmas *[[An Officer and a Gentleman]]* skaņu celiņa. Dziesma iekļuva *Billboard* topa 1. vietā, saņēma Amerikas Akadēmijas balvu un Zelta globusa balvu, pats Kokers saņēma *[[Grammy]]* balvu. Pēc tam vairākas viņa dziesmas, tai skaitā *You Can Leave Your Hat On* (*[[9 1/2 Weeks]]*, 1986) un *When the Night Comes* (*[[An Innocent Man]]*, 1990) ir tikušas iekļautas filmu skaņu celiņos.

Žurnāls *[[Rolling Stone]]* ierindoja viņu 97. vietā 100 labāko dziedātāju sarakstā.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi

* *[[With a Little Help from My Friends]]* (1969)
* *[[Joe Cocker!]]* (1969)
* *[[Joe Cocker (albums)|Joe Cocker]]* (1972/EU: 1973)
* *[[I Can Stand a Little Rain]]* (1974)
* *[[Jamaica Say You Will]]* (1975)
* *[[Stingray]]* (1976)
* *[[Luxury You Can Afford]]* (1978)
* *[[Sheffield Steel]]* (1982)
* *[[Civilized Man]]* (1984)
* *[[Cocker (albums)|Cocker]]* (1986)
* *[[Unchain My Heart]]* (1987)
* *[[One Night of Sin]]* (1989)
* *[[Night Calls]]* (1991/US: 1992)
* *[[Have a Little Faith]]* (1994)
* *[[Organic]]* (1996)
* *[[Across from Midnight]]* (1997)
* *[[No Ordinary World]]* (1999/US: 2000)
* *[[Respect Yourself]]* (2002)
* *[[Heart & Soul]]* (2004/US: 2005)
* *[[Hymn for My Soul]]* (2007/US: 2008)
* *[[Hard Knocks]]* (2010/US: 2012)
* *[[Fire It Up]]* (2012)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Karls Pīrsons

**Karls Pīrsons** (; dzimis , miris ) bija angļu matemātiķis, biologs un filozofs. Tiek uzskatīts par modernās matemātiskās statistikas un biometrijas pamatlicēju. Sniedzis ieguldījumu biometrikā, meteoroloģijā, sociālā darvinisma un eigēnikas teorijā.

Studējis Kembridžas un Heidelbergas Universitātē. 1884. kļuvis par profesoru Londonas Universitātē, kur 1911. gadā dibinājis pirmo statistikas departamentu pasaulē (universitātē). 1892. gadā izdevis "Zinātnes gramatiku" (*The Grammar of Science*). Ieviesis vairākus jēdzienus matemātiskajā statistikā, piemēram, Pīrsona sadalījumu, Pīrsona hī kvadrāta kritēriju (*[[hī|χ]]*), Pīrsona korelācijas koeficientu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sadī Karno

**Nikolā Leonārs Sadī Karno** (; dzimis , miris ) bija franču fiziķis un inženieris. Tiek uzskatīts par "termodinamikas tēvu".

Bija franču revolucionārās valdības Direktorijas locekļa, matemātiķa Lazāra Karno dēls. Nosaukts persiešu dzejnieka Saadi vārdā.

1814. gadā pabeidzis mācības Politehniskajā skolā Parīzē (*École Polytechnique*). No 1814. līdz 1819. gadam un no 1826. līdz 1827. gadam bijis inženieris Francijas armijā — inspicējis nocietinājumus, zīmējis plānus un rakstījis pārskatus. 1821. gadā ciemojies pie tēva, kas pēc Napoleona Bonaparta varas krišanas emigrēja uz Vāciju, Magdeburgā un ieinteresējies par tvaika mašīnām. Atgriežoties Francijā, centies izstrādāt tvaika mašīnu teoriju. 1824. gadā izdevis monogrāfiju "Pārdomas par uguns dzinējspēku un mašīnām, kas šo spēku attīsta" (*Réflexions sur la puissance motrice du feu et sur les machines propres à développer cette puissance*), šī ir Karno vienīgā publikācija. Darbā apskatījis ideālu ciklu, kas mūsdienās pazīstams kā Karno cikls. Viņa dzīves laikā darbs neguva popularitāti, tomēr vēlāk Rūdolfs Klauziuss un Viljams Tomsons izmantoja to otrā termodinamikas likuma izveidē un entropijas definēšanā. Karno teorijas izmantoja arī Rūdolfs Dīzelis, izstrādājot dīzeļdzinēju.

Karno nomira 1832. gadā Parīzē, holeras epidēmijas laikā, 36 gadu vecumā. Baidoties no slimības izplatīšanās, lielākā daļa no Karno pierakstiem tika apglabāti kopā ar viņu. Par godu Saadi Karno nosaukta Karno iela Gaujas ciemā Ādažu novada Carnikavas pagastā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ludvigs Bolcmanis

**Ludvigs Eduards Bolcmanis** (; dzimis , miris ) bija austriešu fiziķis un filozofs, lielāko ieguldījumu sniedzis statistiskajā mehānikā. Tiek uzskatīts par vienu no molekulāri kinētiskās teorijas pamatlicējiem.

1866. gadā absolvējis Vīnes Universitāti. No 1869. līdz 1906. gadam bijis profesors Grācas, Vīnes, Minhenes un Leipcigas Universitātē.

1871. gadā Bolcmanis ieguva formulu, ar kuru aprēķināms molekulu sadalījums pēc ātruma, 1872. gadā noformulēja gāzu kinētisko pamatvienādojumu. Tajā pašā gadā sasaistīja fiziskas sistēmas entropiju ar tās termodinamisko varbūtību, kas ļāva pierādīt otrā termodinamikas likuma statistisko raksturu. Neatgriezenisko procesu teorijas pamatā ir otrā termodinamikas likuma statistiskā interpretācija un Bolcmaņa formulētā H teorēma. Pēc tam, kad 1879. gadā Jozefs Stefans empīriski bija konstatējis, ka izstarotā siltuma enerģija ir proporcionāla absolūtajai temperatūrai ceturtajā pakāpē, Bolcmanis 1884. gadā pamatoja to teorētiski un formulēja absolūti melna ķermeņa starojuma likumu, kas mūsdienās pazīstams kā Stefana—Bolcmaņa likums. Bolcmaņa vārdā ir arī nosaukta Bolcmaņa konstante un Stefana—Bolcmaņa konstante.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ohaio (upe)

**Ohaio** () ir upe ASV, Misisipi pieteka. Sākas, satekot Alegeini un Monongahilai.

Pašas Ohaio garums ir 1579 km, bet kopā ar satekupi Alegeini — 2102 km. Upe tek cauri sešiem štatiem (vairāk pa to robežu), sateces baseinā — 14 štati. Upei bijusi liela nozīme Amerikas pamatiedzīvotāju dzīvē, jo daudzas ciltis apmetās pie tās ielejas. Upe kādu laiku bija robeža starp mūsdienu Kentuki un Indiāņu teritoriju. Ohaio bija galvenais transporta maršruts sākotnējās paplašināšanās rietumu virzienā laikā. 19. gadsimtā šī bija Ziemeļrietumu teritoriju dienvidu robeža. Upes šaurākās vietas bija pārbēgšanas ceļš vergiem no dienvidiem uz ziemeļiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Philae

thumb|right|280px|''Philae'' uz komētas virsmas mākslinieka skatījumā
***Philae*** ir Eiropas Kosmosa aģentūras nolaižamais aparāts, ko uz Čurjumova—Gerasimenko komētas kodola nogādāja zonde *[[Rosetta]]*. 2014. gada novembrī tas kļuva par vēsturē pirmo kosmisko aparātu, kas veicis mīkstu nolaišanos uz komētas.

Aparāts no Zemes startēja 2004. gada 2. martā ar nesējraķeti *[[Ariane 5G+]]*. Zondes *Rosetta* sastāvā tas vairāk nekā desmit gadu veica ceļojumu uz Čurjumova—Gerasimenko komētu. Ceļojuma laikā veikti vairāki Zemes un Marsa, kā arī asteroīdu Šteins un Lutēcija pārlidojumi.

 *Rosetta* iegāja orbītā ap Čurjumova—Gerasimenko komētu.

 08:35 UTC *Philae* atdalījās no *Rosetta*. Uz komētas kodola tas nosēdās 15:35 UTC. Apstiprinājuma signāls par nolaišanos saņemts 16:03 UTC. Telemetrijas dati rādīja, ka pēc aparāta pieskaršanās komētas virsmai nav nostrādājis raķešdzinējs, kuram vajadzēja piespiest *Philae* pie virsmas, un nav izlaistas divas harpūnas, kurām aparātu vajadzēja fiksēt. Izrādījās, ka nolaižamais aparāts ir vairākas reizes atlēcis no virsmas un īstenībā veicis trīs nolaišanās: 15:33, 17:26 un 17:33 UTC. Pastāvīgajā nosēšanās vietā *Philae* atrodas netālu esošas klints ēnā, tādēļ tā saules baterijas nav pienācīgi apspīdētas.

14. novembra rītā novērtēts, ka akumulatorā elektroenerģijas pietiks tikai atlikušajai dienai. Lai paspētu iegūt maksimāli iespējamos zinātniskos datus, tika veikta grunts urbšana, un izpētas dati noraidīti uz *Rosetta*, no kurienes uz Zemi. Sakari ar *Philae* pazuda 00:36 UTC, jo akumulators bija pilnībā izlādējies.

Speciālisti cerēja, ka *Philae* darbība atjaunosies, kad tā saules baterijas saņems pietiekamu gaismas daudzumu. Tas notika 2015. gada 13. jūnijā. 20:28 UTC tika saņemts signāls no nolaižamā aparāta. Jūnijā vēl izdevās nodibināt vairākus sakaru seansus, saņemot informāciju, ka *Philae* ir darbspējīgs. Pēdējais signāls saņemts 9. jūlijā. Turpmākie mēģinājumi sazināties ar aparātu bija neveiksmīgi. 2016. gada februārī *Philae* atzīts par zaudētu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ESA Rosetta
834. gads

**834. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Hamburgā tika nodibināta bīskapija, un tās pirmais bīskaps Ansgars tiek godināts par Ziemeļvalstu apustuli.
833. gads

**833. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Dibināta Lielmorāvija, kā rezultātā Nitras kņaziste beidza pastāvēt kā neatkarīga valsts.
832. gads

**832. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Pabeigta otrā Sv. Marka katedrāles būvniecība Venēcijā.
Nokia N70

***Nokia N70*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* viedtālrunis. Izlaists 2005. gadā. Tas darbojās GSM 900, 1800 un 1900 tīklā.

Tāpat kā tā priekštecis *[[Nokia 6680]]*, *Nokia N70* bija apgādāts ar video kameru priekšpusē un ar zibspuldzi.
Darbojās ar operētājsistēmu *[[S60]]* (*[[Symbian]]*).

Tika izlaists arī vienkāršots modelis ***Nokia N70-5*** bez priekšējās kameras un bez 3G iespējām. Tas bija paredzēts Ķīnas, Meksikas un Autrumeiropas tirgum.

2006. gadā izlaists modelis *[[Nokia N73]]*, kuram, salīdzinājumā ar *Nokia N70*, bija jaudīgāka kamera un vairāk multimediju iespēju.

## Ārējās saites

* Nokia N70 *gsmarena.com*
Džordžs Būls

**Džordžs Būls** (; dzimis , miris ) bija angļu matemātiķis, filozofs un loģiķis.

1849. gadā, nebūdams akadēmiski izglītots (viņu mācīja tēvs, vēl bija ieguvis pamatskolas izglītību), kļuva par matemātikas profesoru Korkas Karalienes koledžā Īrijā.

Izveidojis loģikas algebru 1847. gada grāmatā "Loģikas matemātiskā analīze" (*The Mathematical Analysis of Logic*) un pilnveidojis to turpmākajos darbos. Nodibinājis matemātisko loģiku. Viņa vārdā tikusi nosaukta Būla algebra, Būla funkcija un Būla mainīgais. Nodarbojies arī ar varbūtību teoriju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
831. gads

**831. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Ansgars kļūst par Hamburgas arhibīskapu.
* Pabeigta pirmā baznīcas būvniecība Zviedrijā.
830. gads

**830. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Mojmirs I kļūst par pirmo Morāvijas valdnieku.
* Sākās intensīvi vikingu uzbrukumi Franku valstij. 

## Dzimuši
* Ruriks, rūsu karavadonis no kura sākās daudzas varjagu-krievu kņazu un lielkņazu dinastijas (miris 879.)
* Rimberts Hamburgas-Brēmenes arhibīskaps, hronikas *Vita sancti Anscarii* autors (miris 888.)
829. gads

**829. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Ēģiptē ziemas laikā aizsalst Nīla.
Avilesa

**Avilesa** () ir pilsēta un municipalitāte Spānijas ziemeļos, viena no Astūrijas galvenajām pilsētām. Izvietojusies Biskajas līča krastā Avilesas upes estuārā. Nozīmīga osta un industriālā pilsēta.

## Vēsture
Pilsētas nosaukums, domājams, cēlies no vietējā romiešu zemes īpašnieka Abilija *(Abilius)* vārda. Pirmoreiz vēstures dokumentos minēta 905. gadā sakarā ar divu baznīcu būvniecību. Jau viduslaikos bija nozīmīga osta, caur kuru transportēta sāls.

## Atsauces

## Ārējās saites
Protoplanetārais miglājs

**Protoplanetārais [[miglājs]]** (PPM) ir astronomisks objekts, kas pastāv īsā laika posmā zvaigznes straujās evolūcijas laikā starp sarkanā milža vēlā asimptotiskā zara fāzi un tai sekojošo planetārā miglāja (PM) fāzi. Sarkanā milža asimptotiskā zara fāzes laikā zvaigzne zaudē masu, izdalot zvaigzni ieskaujošu ūdeņraža gāzes apvalku. Kad tuvojas šīs fāzes noslēgums, zvaigzne pāriet protoplanetārā miglāja fāzē.

Cenrtālā zvaigzne jonizē protoplanetāro miglāju, kā rezultātā tas izstaro spēcīgu infrasarkano radiāciju un kļūst par atstarojošo miglāju. Centrā esošās zvaigznes kolimētie vēji satricina un formē tās apvalku aksiāli simetriskā formā, izraisot strauju molekulāro vēju. Precīzu mirkli, kad protoplanetārais miglājs pārtop par planetāro miglāju, nosaka centrālās zvaigznes temperatūra. Protoplanetārā miglāja fāze turpinās līdz brīdim, kad centrālā zvaigzne sasniedz 30 000 K temperatūru un ir pietiekami karsta, lai jonizētu apkārtesošo gāzi.
Žans Klods Karjērs

**Žans Klods Karjērs** (, dzimis , miris ) bija franču rakstnieks, kinoscenārists, kinoaktieris un kinorežisors. Saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labāko īsfilmu, kā arī Kinoakadēmijas goda balvu. Daudz darbojies kopā ar Luisu Bunjuelu. Bijis *[[La Fémis]]*, Francijas valsts kino skolas, prezidents.

Karjērs savu pirmo romānu *Lézard* sarakstīja 1957. gadā. Viņš iepazinās ar Žaku Tatī, pēc kura filmu motīviem viņš rakstīja īsus romānus. Caur Tatī, viņš iepazinās ar Pjēru Etē, kura dažām filmām viņš sarakstīja scenārijus, tajā skaitā *[[Heureux Anniversaire]]* (1962). Par šo filmu abi tās autori, Karjērs un Etē, ieguva Kinoakadēmijas balvu "Labākā īsfilma".

Karjēra deviņpadsmit gadus ilgā sadarbība ar kinorežisoru Bunjuelu sākās ar filmu *[[Diary of a Chambermaid]]* (1964), viņš kopā ar Bunjuelu uzrakstīja scenāriju, kā arī atveidoja ciemata mācītāja lomu. Karjērs ir sarakstījis scenāriju gandrīz visām pēdējām Bunjuela filmām, tajā skaitā *[[Belle de Jour]]* (1967), *[[The Milky Way]]* (1969), "Buržuāzijas diskrētais šarms" (1972), "Brīvības rēgs" (1974) un "Šis slepenais iekāres objekts" (1977).

Vēl viņš ir sarakstījis scenārijus filmām *[[The Tin Drum]]* (1979), *[[Danton (filma)|Danton]]* (1983), *[[The Return of Martin Guerre]]* (1982), *[[La dernière image]]* (1986), *[[The Unbearable Lightness of Being]]* (1988), *[[Valmont]]* (1989), *[[Cyrano de Bergerac]]* (1990), *[[Birth]]* (2004) un "Gojas rēgi" (2006), kā arī kopā ar kinorežisoru Nagisu Osimu ir scenārija līdzautors filmai *[[Max, Mon Amour]]* (1986). Tāpat Karjērs ir sadarbojies ar Pīteru Bruku pie senā sanskrita eposa *[[The Mahabharata]]* deviņu stundu ilgajā skatuves versijas un piecu stundu kino versijas.

Par filmas "Buržuāzijas diskrētais šarms" scenāriju kopā ar Luisu Bunjuelu saņēmis BAFTA kino balvu. Vēl vienu BAFTA kino balvu ieguvis par filmas "Nepanesamais esības vieglums" (*The Unbearable Lightness of Being*, 1988) scenāriju (kopā ar Filipu Kaufmanu). Kā viens no filmas *[[Le retour de Martin Guerre]]* (1982) scenāristiem ieguvis Cēzara balvu. 2016. gadā apbalvots ar Eiropas Kino balvu par mūža ieguldījumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krona slimība

**Krona slimība** () ir iekaisīgu zarnu slimību grupā ietilpstoša slimība, kas var ietekmēt jebkuru gremošanas orgānu sistēmas daļu no mutes līdz anālajai atverei.

## Klīniskā aina
Pie slimības simptomiem var pieskaitīt vēdersāpes, caureju (var būt asiņaina, ja iekaisums ir smags), drudzi un svara zudumu. Citas komplikācijas var rasties ārpus gremošanas orgānu sistēmas, piemēram, anēmija, ādas izsitumi, artrīts, acs iekaisums un nogurums. Parasti notiek arī zarnu obstrukcija, tiem, kas slimo ar šo slimību, ir arī lielāks risks saslimt ar zarnu vēzi.

## Ārstēšana
Pašlaik nav tādu medikamentu vai ķirurģisko procedūru, ar ko varētu izārstēt Krona slimību. Svarīga ārstēšanas daļa ir smēķēšanas atmešana (ja tiek smēķēts). Katrs piektais ar Krona slimību slimais cilvēks tiek hospitalizēts ik gadu, pusei no viņiem nākamo desmit gadu laikā nepieciešama operācija. Tiek ieteikts operācijas veikt pēc iespējas mazāk. Tāpat ir ieteicams ik pēc pāris gadiem pēc saslimšanas veikt zarnu vēža pārbaudi ar kolonoskopiju.

## Epidemioloģija
Krona slimība skar apmēram 3,2 cilvēkus uz 1000 iedzīvotājiem Eiropā un Ziemeļamerikā. Āfrikā un Āzijā šī ir mazāk izplatīta slimība. Tā jau vēsturiski bijusi izplatītāka vairāk attīstītākajā pasaules daļā. Tomēr arī jaunattīstības valstīs kopš 20. gadsimta 70. gadiem ir palielinājies saslimušo skaits. 2010. gadā no iekaisīgu zarnu slimībām pasaulē bija 35 tūkstoši mirušo; tiem, kas saslimuši ar Krona slimību, bija nedaudz samazinājies dzīves ilgums. Krona slimība sāk parādīties pusaudžu vecumā un tiem, kas ir 20—30 gadus veci, tomēr saslimšana var notikt jebkurā vecumā. Slimība vienādi skar vīriešus un sievietes. Slimība nosaukta gastroenterologa Barila Bernarda Krona vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Dermatologs.lv'' informācija
* ''Vesels.lv'' informācija
Gruzijas pilsētu uzskaitījums

[thumbnail|[Gruzijas novietojums uz zemeslodes]]

Šajā uzskaitījumā apkopotas visas **[[Gruzija]]s pilsētas** (gruzīnu valodā: *ქალაქი, k'alak'i*). Šobrīd Gruzijas teritorijā ir **66 pilsētas**, no tām 8 pilsētas atrodas Abhāzijas un 2 pilsētas Dienvidosetijas teritorijās.

Pēc 2011. gada datiem Gruzijā ir 60 pilsētas ar iedzīvotāju skaitu virs 2 tūkstošiem. Valsts galvaspilsēta Tbilisi ir vienīgā valsts pilsēta, kur iedzīvotāju skaits ir lielāks par 1 000 000. 3 pilsētās iedzīvotāju skaits ir no 100 000 līdz 500 000, 3 pilsētās iedzīvotāju skaits ir no 50 000 līdz 100 000, 5 pilsētās iedzīvotāju skaits ir no 25 000 līdz 50 000.

## Pilsētu sadalījums pa reģioniem

## Uzskaitījums

## Karte

## Galerija

## Atsauces
Ludvigs Jānis Čiško

**Ludvigs Jānis Čiško**; dzimis , miris ) bija latviešu luterāņu mācītājs. Kalpoja Matīšu draudzē.

No 1873. līdz 1880. gadam mācījās Jelgavas guberņas ģimnāzijā. No 1881. līdz 1890. gadam studēja Tērbatas universitātē. Ordinēts 1893. gadā. Kalpojis draudzēs Pleskavā, tai skaitā Lavru kolonijā. Strādājis arī par ģimnāzijas skolotāju. No 1909. gada darbojies Sarkandaugavas draudzē. 1918. gadā komunistu arestēts, deportēts un nošauts. Apglabāts Matīšu kapos.

## Ārējās saites
*Čiško Erik-Amburger-Datenbank
Vasilijs III

**Vasilijs III Ivanovičs** (; dzimis , miris ) bija Vladimiras un Maskavas lielkņazs no 1505. gada līdz savai nāvei 1533. gadā. Ivana III dēls un Ivana IV tēvs. 1514. gadā līgumā ar ķeizaru Maksimiliānu I nodēvēts par caru, kas pirms tam bija Zelta Ordas hanu tituls.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Maskavas lielkņaza Ivana III un Sofijas Paleologas ģimenē.
1502. gadā tēvs viņu iecēla par līdzvaldnieku, pēc Ivana III nāves 1505. gadā Vasilijs kļuva par pilntiesīgu valdnieku. 1505. gadā Vasilijs pēc līgavu skates apprecējās ar Solomoniju Saburovu. Tā kā laulībā nedzima bērni, 1525. gadā Vasilijs panāca laulības šķiršanu. Saburovu aizsūtīja uz klosteri, un Vasilijs III apprecējās ar Jeļenu Gļinsku, kura dzemdēja divus dēlus, arī nākamo valdnieku Ivanu IV. Miris 54 gadu vecumā, kad vecākajam dēlam bija 3 gadi.

Iekšpolitikā ar baznīcas atbalstu aktīvi izrēķinājās ar bajāru opozīciju. Valsts piedzīvoja celtniecības bumu. Vasilijs III realizēja aktīvu ārpolitiku. 1510. gadā likvidēja Pleskavas Republikas neatkarību, vēlāk pakļāva arī Rjazaņas kņazisti un Novhorodas-Siverskas kņazisti. Vasilijs III karoja ar Kazaņas hanisti, Lietuvas lielkņazisti. 1514. gadā ieņēma Smoļensku. 1521. gadā Krimas un Kazaņas apvienotais karaspēks nopostīja Maskavas apkārtni.

## Ārējās saites
Rivjēra

**Rivjēra** (franču un ; no itāļu *riva* vai franču *rive* — ‘krasts’) ir Ligūrijas jūras piekrastes rajons Francijas dienvidaustrumos un Itālijas ziemeļrietumos. Tradicionāli iedalās Azūra krastā (vai Franču Rivjērā) Francijā un Itālijas Rivjērā (Rivjēra di Ponente un Rivjēra de Levante).

Apvidum raksturīgs tipisks tā sauktais «Vidusjūras klimats» ar temperatūru ziemā no +9 līdz +12°С, bet vasarā — no +22 līdz +25&nbsp;°C. Daudz saulainu dienu (270—300 gadā), nokrišņu daudzums lietus veidā 500–700&nbsp;mm gadā. Līdz Pirmajam pasaules karam Rivjēra bija viens no tuberkulozes ārstniecības centriem, vēlāk kļuva par ļoti populāru kūrortu ar vienām no pasaules augstākajām nekustamo īpašumu cenām.

Tradicionāli par «Rivjērām» dēvē arī citas kūrvietas pasaulē ar tipisku Vidusjūras klimatu: Adrijas Rivjēra Adrijas jūras krastā, Turcijas Rivjēra Antaljas apkārtnē, Amerikas Rivjēra Santabarbaras apvidū, Kaukāza Rivjēra Krievijas Melnās jūras piekrastē un Abhāzijā u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
Semjuels Kolts

**Semjuels Kolts** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu uzņēmējs un izgudrotājs, kas popularizēja revolveri. Dibinājis uzņēmumu, kas mūsdienās pazīstams kā *[[Colt's Manufacturing Company]]*, kas masveidā ražoja revolverus.

Izveidojis no koka revolvera modeli, pēc vairākiem gadiem strādājošu uzlaboto versiju patentēja Anglijā un Francijā 1835. gadā un nākamajā gadā — ASV. Sākotnēji Kolta ražotie revolveri neguva atsaucību, un ražošana 1842. gadā tika apturēta. Tā kā militārās vienības atzina Kolta šaujamieročus par efektīviem cīņā pret indiāņiem, Florida un Teksasa pasūtīja 1000 revolverus Meksikas kara laikā, 1847. gadā Kolts atsāka ražošanas procesu. 1855. gadā tika uzcelta pasaulē lielākā ieroču noliktava. Izgudrojums viņu padarīja par bagātu cilvēku, viņa uzņēmuma ražotās pistoles bija visvairāk izmantotās Amerikas pilsoņu karā, ieroči tika piegādāti gan ziemeļiem, gan dienvidiem. Kolts nomira 1862. gadā, būdams viens no bagātākajiem cilvēkiem ASV.

## Ārējās saites
Riviera

***Riviera*** var būt:
* Rivjēra — piekrastes apvidus Francijā un Itālijā
* Niks Rivera *(Nick Riviera)* — tēls seriālā «Simpsoni»

## Skatīt arī
* Rivera
Kosmos-21

***Kosmos-21*** jeb ***3MV-1 № 1*** bija PSRS starpplanētu zonde, kuras sākotnējais uzdevums bija Veneras pārlidojums un kapsulas nolaišanās uz planētas virsmas. Nesējraķetes kļūmes dēļ kosmiskais aparāts palika Zemes orbītā, bet pēc dažām dienām sadega atmosfērā.

Šis bija pirmais Marsa un Veneras izpētei paredzeto zonžu *[[3MV]]* eksemplārs. Ar to bija paredzēts izmēģinājumu nolūkos nofotografēt Mēness otro pusi no pārlidojuma trajektorijas.
Kosmiskajā aparātā bija uzstādīta fototelevīzijas kamera. Nolaižamajā aparātā ievietots vimpelis ar PSRS ģerboni.

*3MV-1 № 1* tika palaista  06:28:35 UTC ar nesējraķeti *[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]* no Baikonuras kosmodroma. Ceturtās pakāpes (*Blok L*) stabilizācijas sistēmas kļūmes dēļ impulss tika veikts nepareizā virzienā, un zonde palika Zemes orbītā. Oficiāli netika atklāts kosmiskā aparāta lidojuma mērķis, un tas nosaukts par ***Kosmos-21***.

14. novembrī *Kosmos-21* sadega Zemes atmosfērā. Pēc citiem datiem tas notika 16. novembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zond (3MV-1A #1, 2) Gunter Dirk Krebs
Dombes putnu parks

**Dombes putnu parks** (*Parc des oiseaux*) ir zoodārzs, kas atrodas Villarsledombas komūnā, Ēnas (Rona-Alpi) departamentā, Francijā. Parka teritorija ir 35 ha, un tajā mīt ap 400 sugas, kas pārstāv visus Zemeslodes kontinentus un klimatiskās zonas.

Putnu parkā ir vairāki aviāriji, putnu mājas un brīvdabas iežogojumi. Atsevišķi aviāriji iekārtoti bez nožogojumiem. Tajos zoodārza apmeklētāji var aplūkot zem plašas nojumes brīvi lidojošus putnus, kuru apstākļi pēc iespējas pietuvināti to dabiskajai videi.

## Ekspozīcijas
Zoodārzā izvietotas aptuveni divdesmit ekspozīcijas. Parka centrā plešas ezers, kuru apdzīvo dažādas ūdensputnu sugas. Arī nelielāki dīķi un ūdensteces caurvij lielu daļu parka teritorijas. Zoodārza tālākajā daļā izvietots atsevišķs nostūris "Mazā Dombe" (*La petite Dombes*) ar apvidum raksturīgo floru, plašu dīķi un aprakstiem, kas iepazīstina ar vietējo augu un dzīvnieku valsti.

Pantanalas kompleksā (*La voliére du Patanal*) pārstāvētas vairākas sugas, kas raksturīgas Pantanalai — plašam, upēm un mežiem klātam reģionam Dienvidamerikā. Dažas no aviārijā pārstāvētām sugām ir Čīles flamings, sārtais ibiss *(Eudocimus ruber*), laivknābju gārnis, Jamaikas zilknābis.

Ekspozīciju "Austrālijas krūmājs" (*Le bush Australien*) ietver plašs brīvdabas iežogojums, kurā mitinās emu, melnie gulbji un citi ūdensputni un ķenguri, kā arī aviārijs ar mazākiem putnu pasaules pārstāvjiem.

Parkā ēkās izvietotās ekspozīcijās aplūkojami papagaiļveidīgie, tukāni, dažnedažādi citi tropisko reģionu pārstāvji. Katrai no tām dots savs nosaukums — "Papagaiļu pilsēta" (*La cité perroquets*), "Lori voljērs" (*La voliére des lorris*), "Putnu māja" (*La maison oiseaux*), "Putnu dārzs" (*Le jardin des oiseaux*) , "Audzētava" (*Nurserie*).

Arī brīvdabas novietnes un aviārijus raksturo to spilgtie epiteti — "Kubas līcis"(*La baie de Cuba*), "Tropu mežs" (*La fôret tropicale*), "Kondoru voljērs"(*La voliére condors*), "Nandu pampa" (*La pampa nandous*), "Stārķu lauks" (*Le champ cigognes*), "Āfrikas savanna" (*La plaine Africaine*), "Āfrikas degunragputnu zeme", (*Les terres de calaos Africains*), "Āfrikas voljērs" (*La voliére Africaine*), "Āzijas degunragputnu zeme" (*Les terres de calaos Asiatiques*), "Pelikānu dīķis" (*L'etang des pélicans*), "Dzērvju sala" (*L'île aux échassiers*), "(Bambusu) labirints" (*Le labyrinthe*), "Pingvīnu ielīcis" (*La crique manchots*),

Ezera malā iekārtota skatuve, kur noteiktā laikā tiek demonstrēti ibisu, papagaiļu, pelikānu, vainagdzērvju un citu putnu lidojumi.

## Galerija

Attēls:Sartais_ibiss.JPG|Sārtais ibiss *(Eudocimus ruber)* Pantanalas voljērā
Attēls:Penguins_parcoiseaux.JPG|Humbolta pingvīni *(Spheniscus humboldti)*
Attēls:Vanellus_miles_miles.JPG|Ķīvītes *Vanellus miles*
Attēls:Parc_oiseaux_rhea.JPG|Lielais nandu *(Rhea americana)* un ūdensputni
Attēls:Oiseaux_spectacle.JPG|Lidojumu demonstrēšana ezera krastā
Attēls:Oiseraux_parc.JPG|Lidojumu demonstrēšana
Attēls:Bucorvus_abyssinicus.JPG|Abesīnijas degunragputns *(Bucorvus abyssinicus)*


## Ārējās saites

*
Tēsejs

thumb|250px|Tēsejs un Mīnotaurs
**Tēsejs** sengrieķu mitoloģijā ir Aitras dēls, viņam ir divi tēvi: zemes cilvēks atēniešu valdnieks Egejs un dievišķais Poseidons.

Kad Tēsejs pieauga, Aitra viņu nosūtīja uz Atēnām pie sava tēva Egeja. Ceļojums ne pa vieglāko ceļu viņam bija piedzīvojumu pilns. Tēsejs nogalināja vairākus ceļā sastaptos laupītājus un citas personas. Ar laiku pēc nokļūšanas Atēnās viņš iemantoja slavu un apliecināja, ka ir atēniešu valdnieka dēls un mantinieks.

Krētā nogalinājis Mīnotauru, kam Mīnojs ik pēc deviņiem gadiem izbaroja septiņus jaunekļus un septiņas jaunavas. Izbarotie cilvēki bija izpirkuma maksa par Mīnoja dēla Androgeja nāvi, kurā esot vainojams Egejs. Uz Krētu bija devies ar kuģi, kam bijušas melnas buras. Atgriezties pēc uzvaras viņam vajadzēja ar baltām burām, tomēr atpakaļceļā viņš aizmirsa tās nomainīt. Egejs ielēca jūrā, ieraudzīdams melnās buras un nodomādams, ka dēls ir miris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Azūra krasts

**Azūra krasts** ( — ‘Zilais krasts’) jeb **Franču Rivjēra** ir Ligūrijas jūras piekrastes rajons un populārs kūrorts Francijas dienvidaustrumos. Daļa no Rivjēras; stiepjas no Tulonas rietumos līdz Itālijas robežai austrumos un iekļauj arī Monako firstistes teritoriju. Nosaukumu izdomāja franču rakstnieks Stefans Ležārs *(Stéphen Liégeard)* 1870. gadā kā nosaukumu savam romānam, iedvesmojoties no Jēras piekrastes ainavas.

Apvidum raksturīgs tipisks tā sauktais «Vidusjūras klimats» ar maigu ziemu un mēreni siltu vasaru; temperatūra ziemā no +9 līdz +12°С, bet vasarā — no +22 līdz +25&nbsp;°C. Daudz saulainu dienu (270—300 gadā), nokrišņu daudzums lietus veidā 500–700&nbsp;mm gadā. Līdz Pirmajam pasaules karam Rivjēra bija viens no tuberkulozes ārstniecības centriem, vēlāk kļuva par ļoti populāru kūrortu ar vienām no pasaules augstākajām nekustamo īpašumu cenām.

Zināmākie kūrorti Azūra krastā ir Nica, Sentropēza, Kannas, Antiba, Montekarlo. Jēru salās krasta rietumdaļā izveidots Porkro nacionālais parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
3MV-1 № 2

***3MV-1 № 2*** bija PSRS starpplanētu zonde, kuras uzdevums bija Veneras pārlidojums un kapsulas nolaišanās uz planētas virsmas. Zaudēta nesējraķetes kļūmes dēļ.

*3MV-1 № 2* tika palaista  05:47:40  UTC ar nesējraķeti *[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]* no Baikonuras kosmodroma. Šis bija pirmais raķetes modifikācijas *8K78M* starts. Trešās pakāpes (*Blok I*) kļūmes dēļ raķete ar zondi uzsprāga.

## Ārējās saites
* Zond (3MV-1A #1, 2) Gunter Dirk Krebs
Nikoličs

**Nikoličs** (; sieviešu dzimtē Nikoliča) ir serbhorvātu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dragans Nikoličs (*Драган Николић*, 1943—2016) — serbu aktieris;
* Nebojša Nikoličs (*Nebojša Nikolić*; 1968) — Bosnijas un Hercegovinas šahists;
* Predrags Nikoličs (*Predrag Nikolić*; 1960) — Bosnijas un Hercegovinas šahists;
* Tomislavs Nikoličs (*Tomislav Nikolić*; 1952) — Serbijas prezidents.
Tomislavs Nikoličs

**Tomislavs Nikoličs** (, dzimis ) ir serbu politiķis. No 2012. līdz 2017. gadam bijis Serbijas prezidents.

## Biogrāfija

Dzimis Kragujevacā strādnieka ģimenē. Dzimtajā pilsētā pabeidza tehnikumu. Pirmā darba vieta bija kapsētas uzraugs, pēc tam strādāja celtniecībā. No 1978. līdz 1990. gadam vadīja investīciju komercsabiedrību *22. decembar*. 1990. — 1992. gadā bija pilsētas komunālā dienesta tehniskais direktors.

Politikā Nikoličs iesaistījās 1991. gadā, kad aizsākās Dienvidslāvijas krīze, pievienojoties nacionālradikālajiem spēkiem. Sākotnēji viņš iestājās Tautas radikālajā partijā, bet drīz vien pievienojās Serbu radikālajai partijai, kļūstot par tās priekšsēdētāja vietnieku. 1992. gadā ievēlēts parlamentā, kur bija radikālo spēku frakcijas līderis. Nikoličs no 1998. līdz 1999. gadam bija premjerministra vietnieks.

Neveiksmīgi piedalījās 2000., 2004. un 2008. gada prezidenta vēlēšanās. 2007. gadā ievēlēts par parlamenta spīkeru, tomēr amatu atstāja pēc proeiropeiskās koalīcijas izveidošanās. Savukārt 2008. gadā kopā ar domubiedriem tika padzīts no partijas par nacionālistisko retoriku, kā arī iebildumiem pret asociācijas līguma parakstīšanu ar Eiropas Savienību. Tajā pašā gadā Nikoličs izveidoja Serbijas progresīvo partiju.

Serbijas prezidenta vēlēšanās Nikoličs 2012. gadā 1. kārtā palika otrais, tomēr 2. kārtā apdzina konkurentu — iepriekšējo prezidentu Borisu Tadiču, iegūstot 51 % vēlētāju balsu, un tādējādi uzvarot vēlēšanās. Amatā stājās 2012. gada 30. maijā.
2016. gada 4. martā prezidents Tomislavs Nikoličs atlaida parlamentu, nosakot jaunas vēlēšanas 24. aprīlī. Vēlēšanās valdošā koalīcija ieguva 48 % balsu. 
2017. gada prezidenta vēlēšanās uzvarēja Aleksandars Vučičs, kurš amatā stājās 31. maijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Биографија Томислава Николића
* Томислав Николић: Радикални напредњак (биографија на НСПМ)
* Николић на сајту Народне скупштине Републике Србије
1938.—1939. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 1938—39. gada sezona** bija 12. Virslīgas sezona. Čempionāts norisinājās pēc sistēmas rudens—pavasaris un sākās 1938. gadā. Par čempioniem kļuva Liepājas Olimpija.

## Turnīra tabula

## Čempioni — Olimpija 1938—39
Harijs Lazdiņš, Fricis Laumanis, Kārlis Tīls, Voldemārs Ziņģis, Harijs Lēvenšteins, Voldemārs Jēgers, Voldemārs Apsēns, Ernests Ziņģis, Žanis Krišjānovs, Bērziņš, Voldemārs Dzērvēns, Eduards Freimanis, Roberts Heiblihs, Pēteris Jurčenko, P.Krūmiņš, Voldemārs Lakucis, Voldemārs Lagzdenbergs
Lavrovs

**Lavrovs** (, sieviešu dzimtē **Lavrova** (*Лавро́ва*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Pjotrs Lavrovs (*Пётр Лавро́в*; 1823—1900) — krievu sociologs un publicists;
* Kirils Lavrovs (*Кири́лл Лавро́в*; 1925—2007) — padomju un Krievijas aktieris;
* Martins Lavrovs (1994) — latviešu hokejists;
* Sergejs Lavrovs (*Серге́й Лавро́в*; 1950) — Krievijas diplomāts.
Sergejs Lavrovs

**Sergejs Lavrovs** (, dzimis ) ir diplomāts, kopš 2004. gada vada Krievijas Federācijas Ārlietu ministriju.
Krievijas Federācijas Drošības padomes pastāvīgais loceklis.
## Dzīvesgājums

Dzimis Tbilisi armēņa Viktora Kalantarjana un viņa krievu sievas ģimenē. Studiju laikā viņš apprecējās ar Mariju Lavrovu un pieņēma viņas uzvārdu.
1972. gadā viņš absolvēja Maskavas Valsts Starptautisko attiecību institūta Austrumu nodaļu. Tajā pašā gadā uzsāka darbu padomju diplomātiskajā dienestā ārvalstīs. Līdz 1991. gadam bija PSKP biedrs.

1991. — 1994. gadā darbojās Ārlietu ministrijā vadošajos amatos. No 1994. līdz 2004. gadam bija Krievijas pastāvīgais pārstāvis Apvienoto Nāciju Organizācijā.
Kopš 2004. gada Lavrovs ir Krievijas Federācijas ārlietu ministrs, atrodoties šajā amatā ilgāko laiku kopš šīs valsts izveidošanās. Vienlaikus viņš ir Krievijas Drošības padomes pastāvīgais biedrs. Bez dzimtās krievu valodas pārvalda arī angļu, franču un singāļu valodu.

## Atsauces

## Ārējās saites