open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Achema

**Akciju sabiedrība "Achema"** () ir Lietuvas ķīmiskās rūpniecības uzņēmums, kas atrodas Jonavas pilsētas ziemeļaustrumu pievārtē. Viens no lielākajiem ķīmiskās rūpniecības uzņēmumiem Baltijas valstīs. Ražo slāpekļa minerālmēstus, kā arī amonjaku, slāpekļskābi, metanolu, formalīnu, rūpnieciskās gāzes un citas ķīmiskās izejvielas.

Rūpnīca dibināta 1962. gadā. Kā izejviela kalpo dabasgāze. 1989. gada 20. martā rūpnīcā notika sprādziens, kura rezultātā vidē nonāca 7500 tonnas šķidrā amonjaka. Avārijas rezultātā izveidojās 7 x 50 kilometrus liels toksisks mākonis, kas noklāja apkārtējās teritorijas. Rūpnīcā gāja bojā 7 cilvēki, bet 29 kļuva par invalīdiem.

## Ārējās saites

* ''Achema'' mājaslapa
FC ROMAR

***FC ROMAR*** bija Lietuvas futbola klubs no Mažeiķiem, kurš spēlēja Lietuvas A līgā. Tas ir dibināts 1992. gadā, beidza pastāvēt 1995. gadā.

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** Čempioni (1): 1994

## Sezonas

## Krāsas

## Apģērbu izmaiņas

## Treneri
*  Fjodors Finkleris (1992—1995)

## Atsauces

## Ārējās saites
* fka.lt
* UEFA
* futbolinis
* foot.dk 
* weltfussballarchiv.com
Ivars Kabucis

**Ivars Kabucis** (1958) ir latviešu biologs, botāniķis, specializējies floras un veģetācijas pētīšanā.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1958. gada 24. martā Saldus rajona Remtē. Mācījies Remtes astoņgadīgajā skolā un Saldus vidusskolā. 1982. gadā absolvējis Latvijas Valsts Universitātes Bioloģijas fakultāti botānikas specialitātē un turpinājis mācības aspirantūrā ZA Bioloģijas institūtā līdz 1985. gadam.

Darba gaitas I. Kabucis uzsācis 1986. gadā Liepājas Pedagoģiskajā institūtā kā bioloģijas pasniedzējs. Lasījis lekcijas botānikā, augu ekoloģijā, dabas aizsardzībā, vadījis laboratorijas darbus un studentu lauku prakses. Bijis arī Studentu lauksaimniecības vienību Kuldīgas rajona štāba vadītājs.

No 1989. līdz 1996. gadam I. Kabucis strādājis ZA Bioloģijas institūta Botānikas laboratorijā, sākumā kā vecākais biologs, no 1991. gada — jaunākais zinātniskais līdzstrādnieks. Piedalījies Latvijas floras, reto un aizsargājamo sugu un biotopu izpētē. Pēc 1996. gada I. Kabucis strādājis kā konsultants vairākos starptautiskos projektos, Latvijas Dabas fondā u.c.

Latvijas Botāniķu biedrības biedrs. Strādājot Liepājas Pedagoģiskajā institūtā, vadījis institūta Latvijas Dabas un pieminekļu aizsardzības biedrības pirmorganizāciju. I. Kabucis ir viens no Latvijas Dabas fonda dibinātājiem un bijis tā padomes priekšsēdētājs.

Ivara Kabuča ievāktais ziedaugu un paparžaugu herbārijs glabājas LU Bioloģijas institūta Botānikas laboratorijas herbārijā (starptautiskais herbārija kods — LATV).

## Darbi
# Kabucis I., Pakalne M., Laime B. Dažas aizsargājamo augu atradnes Liepājas rajonā. Retie augi un dzīvnieki. Rīga, 1989.
# Kabucis I. Šķēplapu ķiverene — Scutellaria hastifolia L. Latvijas florā. Retie augi. Rīga, 1991.
# Kabucis I. Reto un aizsargājamo augu sugu apsekošana Latvijā 1991. gadā. Dabas saglabāšanas jautājumi. Rīga, 1992.
# Kabucis I. Conservation of rare biotopes in Latvia. Strasbourg, 1993.
# Spuņģis V., Kabucis I. Biodiversity research, information and conservation in Latvia.Biodiversity and conservation biology. Upsala, 1997.
# Kabucis I. Galv.red. Biotopu rokasgrāmata. Eiropas Savienības aizsargājamie biotopi Latvijā. Rīga, 2000.

Rakstījis arī enciklopēdijai “Latvijas Daba”, Pasaules Dabas Fonda projektam “Dabas daudzveidības plāns Latvijai”, 1992, *National report on biological diversity: Latvia, 1998.*, Latvijas Sarkanā grāmata, Vaskulārie augi. Rīga, 2003.

## Atsauces
Osvalds Mednis

**Osvalds Mednis** (1898—1987) bija latviešu karavīrs un aktieris, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris. Ievērību guvis ar lomu pirmajā lielformāta Latvijas spēlfilmā „Lāčplēsis”, kur atveidojis Melno bruņinieku.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1898. gada 29. augustā Rīgā. Pirmā pasaules kara laikā dienēja piefrontes Galvenajā štābā Rīgā.
1919. gada 7. jūlijā brīvprātīgi iestājies Latvijas Bruņoto spēku 8. Daugavpils kājnieku pulkā. Piedalījies daudzās kaujās pret bermontiešiem un arī vēlāk pret boļševikiem Latgalē. 1922. gadā apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni par 1919. gada 3. novembra uzbrukumu Spilves pļavās, kur Mednis ar dažiem vīriem devās ienaidnieka aizmugurē un sabojāja telefona vadus, tādējādi izraisot apjukumu pretinieka rindās, kas ļāva iegūt divus ložmetējus un citas trofejas.
No armijas atvaļināts 1921. gada martā.

Pēc kara dzīvojis Rīgā un strādājis par laborantu ķīmijas preču fabrikā. 1920. gados arī apmeklējis Aleksandra Rusteiķa kinoaktieru studiju „Sfinkss”. Ticis izraudzīts par aktieri pirmajā lielformāta Latvijas spēlfilmā „Lāčplēsis”, kur atveidojis Melno bruņinieku. Bijis precējies ar vācbaltieti, kas 1941. gada 17. februārī ļāva izceļot uz Vāciju.

Pēc Otrā pasaules kara nokļuvis Vācijas Demokrātiskajā republikā, kur arī nodzīvojis visu atlikušo mūžu. Strādājis par naktssargu kādā rūpnīcā Parhimā. Miris 1987. gada 8. martā Parhimā.

## Atsauces
Ramļēni

**Ramļēni** (agrāk — **Ramuļīni**) ir apdzīvota vieta Madonas novada Sausnējas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidaustrumos Pērses krastos pie autoceļa V917   no pagasta centra Sidrabiņiem,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. 

## Atsauces
FK Inkaras

***FK Inkaras*** bija Lietuvas futbola klubs no Kauņas, kas spēlēja Lietuvas A līgā. Tas ir dibināts 1937. gadā, beidza pastāvēt 2003. gadā.

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** Čempioni (2x): 1995, 1996
* **Lietuvas kauss**
** Kausa ieguvēji (1x): 1995
** Finālisti (2x): 1996, 1997

## Sezonas

## Treneri
* Henrikas Kersnauskas - 1950, 1951, 1954
* Julius Kvedaras - 1969-1972
* Vitalijus Stankevičius - 1993–1994

## Atsauces

## Ārējās saites
* foot.dk
* weltfussballarchiv.com
FK Sirijus

***FK Sirijus*** bija Lietuvas futbola klubs no Klaipēdas, kas spēlēja Lietuvas A līgā. Tas ir dibināts 1973. gadā, beidza pastāvēt 1998. gadā.

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** Čempioni (1x): 1990
* **Lietuvas kauss**
** Kausa ieguvēji (1x): 1990
** Finālisti (1x): 1993

## Sezonas

## Treneri
* Šenderis Giršovičius, 1988–1992

## Atsauces

## Ārējās saites
* futbolinis
* foot.dk 
* weltfussballarchiv.com
FK Kareda

***FK Kareda*** bija Lietuvas futbola klubs, kas spēlēja Lietuvas A līgā. Tas ir dibināts 1990. gadā, beidza pastāvēt 2003. gadā.

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** Čempioni (2x): 1997, 1998
* **Lietuvas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1996, 1999

## Sezonas

## Treneri
* Algimantas Liubinskas, 1996–1997
* Šenderis Giršovičius, 1997–1998

## Atsauces

## Ārējās saites
* futbolinis.lt
*  foot.dk 
* weltfussballarchiv.com
FC Šiauliai

***FC Šiauliai*** bija Lietuvas futbola klubs, kurš spēlēja Lietuvas A līgā. Tas ir dibināts 2004. gadā, beidza pastāvēt 2016. gadā.

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** 4. vieta (2x): 2009, 2011

## Sezonas

## Krāsas

## Apģērbu izmaiņas

## Treneri
*  Vytautas Jančiauskas, 2004–2005
*  Saulius Vertelis, 2006
*  Darius Magdišauskas, 2006
*  Rytis Tavoras, 2008
*  Fabio Lopez, 2008
*  Deivis Kančelskis, 2009
*  Valdas Ivanauskas, 2010
*  Saulius Širmelis, 2010–2011
*  Deivis Kančelskis, 2011–2012
*  Gediminas Jarmalavičius, 2012
*  Tomas Kančelskis, 2013
*  Audrius Paškevičius, 2013
*  Gediminas Jarmalavičius 2014
*  Tomas Ražanauskas 2015
*  Deivis Kančelskis 2015

## Atsauces

## Ārējās saites
* futbolinis.lt
* UEFA
* foot.dk 
* weltfussballarchiv.com 
* soccerway
Jurga Šeduikīte

**Jurga Šeduikīte** (; dzimusi ) ir lietuviešu dziedātāja un dziesmu autore.

Mācījusies Viļņas Universitātes žurnālistikas fakultātē. Dziedātājas solo karjeru uzsāka 2005. gadā. Viņas debijas singls *Nebijok* nokļūva Lietuvas mūzikas topu vadībā. 2007. gadā, ar singlu *5th season*, ieguva pirmo vietu starptautiskajā Baltijas dziesmu konkursā, kas notika Karlshamnā. Ieguva MTV Eiropas mūzikas balvu kategorijā "Labākais Baltijas izpildītājs". Šobrīd ir izdoti 8 Jurgas albumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Buks

**Jānis Buks** (dzimis  Rīgā) ir latviešu jurists, finansists un sporta funkcionārs. Bijušais Nordea bankas Latvijas filiāles vadītājs.

2023. un 2024. gadā viņš bija Latvijas Olimpiskās komitejas prezidents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1969. gadā Rīgā, viņa vecākais brālis bija skolotājs un vēsturnieks Artis Buks (1966–2023). Kopš 1982. gada trenējās Rīgas volejbola skolā Andra Leiša vadībā.
Pēc Rīgas 4. vidusskolas (tagad Rīgas Angļu ģimnāzija) absolvēšanas 1988. gadā sāka studēt tieslietas Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, kuru absolvēja 1993. gadā ar tiesību zinātņu bakalaura grādu.

Kopš 1993. gada Jānis Buks darbojās finanšu sektorā, specializējoties uz līzinga pakalpojumiem un tā uzņēmumiem, no 1997. gada līdz 2009. gadam bija Latvijas Līzinga asociācijas padomes loceklis, ieņēma vadošus amatus "UniCredit līzings" un "Unilīzings". 2011. gadā kļuva par Nordea bankas Latvijas filiāles vadītāju, no 2014. līdz 2018. gadam bija Latvijas Komercbanku asociācijas padomes loceklis. "Olainfarm" padomes priekšsēdētājs.

## Sabiedriskā darbība
2002. gadā Jānis Buks sāka darboties asociācijā "Dzīvesprieks", 2014. gadā kļuva par "*[[Junior Achievement Latvija]]*" padomes locekli, Līderu programmas mentoru.

 Jāni Buku ievēlēja par Latvijas Volejbola federācijas (LVF) prezidentu, 2021. gadā pārvēlēja uz otro termiņu. 

 ievēlēja par Latvijas Olimpiskās komitejas prezidentu. Iepriekšējā prezidenta priekšlaicīgās atkāpšanās dēļ Bukam dots īss pilnvaru termiņš līdz kārtējām LOK prezidenta vēlēšanām 2024. gadā. Kļūstot par LOK prezidentu pēc aktīvas opozīcijas bijušajam tās prezidentam Žoržam Tikmeram, Buks aicināja uz lielāku sadarbību un mazāk aizkulišu konfliktēšanas, kā arī sāka ar pārvaldes izdevumu samazināšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jānis Buks — Linkedin profils
Divna Ļubojeviča

**Divna Ļubojeviča** (serbu: *Дивна Љубојевић*, *Divna Ljubojević*) ir serbu pareizticīgo garīgās mūzikas izpildītāja, diriģente un kora **"Melodi"** dibinātāja, vadītāja un soliste. Izpilda serbu, krievu, bulgāru un bizantiešu pareizticīgo garīgo mūziku.

## Biogrāfija
Divna Ļubojeviča piedzima Belgradā, Serbijā, toreizējā Dienvidslāvijas Sociālistiskajā Federatīvajā Republikā, 1970. gadā. No 10 gadu vecuma mācījās garīgo mūziku Belgradas Dievmātes Ievešanas templī klosterī (serbu: *Ваведење Пресвете Богородице*). Pabeidza Mokraņaca mūzikas skolu un Novi Sadas mūzikas akadēmiju.

1991. gadā D. Ļubojeviča dibināja baznīcas kori "Melodi", kurš ieguva savu nosaukumu par godu Svētajam Romānam Dziedonim (*Roman Melod*). Kora "Melodi" repertuārā ietilpst pareizticīgo dziedājumi: no agrajiem bizantiešu, serbu, bulgāru un krievu dziedājumu paraugiem līdz mūsdienu autoru skaņdarbiem. Koris aktīvi piedalās baznīcas dievkalpojumos, savas pastāvēšanas laikā tika novadīti vairāk nekā 600 koncerti, koris aktīvi piedalās starptautiskajos festivālos.

## Diskogrāfija
* Аксион эстин, 1996 г.
* Достойно есть, 1999 г.
* Живоносный источник, 2000 г.
* Мелоди, 2001 г.
* Славословие, 2002 г.
* Liturgija u manastiru Vavedenje, 2004 г.
* Концерти, 2006 г.
* Христос воскресе, 2007 г.
* Христос се роди, 2007 г.
* Divna en concert
* Mysteres Byzantins
* Lumieres du Chant Byzantin
* La Divine Liturgie de Saint Jean Chrisostome
* La Gloire de Byzance

## Ārējās saites
* Oficiālais YouTube kanāls
* Oficiālā Facebook grupa
Animal Magic

***Animal Magic*** ir pirmais britu elektroniskās mūzikas mākslinieka *[[Bonobo (mūziķis)|Bonobo]]* studijas albums. Sākotnēji to izdeva *[[Tru Thoughts]]* 2000. gadā, bet 2001. gadā to atkārtoti izdeva *[[Ninja Tune]]*.

## Dziesmu saraksts
Visus skaņdarbus sarakstīja un atskaņoja *Bonobo*.

## Atsauces
Vanda Rutkeviča

**Vanda Rutkeviča** (; dzimusi , mirusi ) bija poļu alpīniste.

Pievērsās alpīnismam studējot Varšavas Tehniskajā universitātē. 1978. gadā sasniedza Everesta virsotni. 1986. gadā kļuva par pirmo sievieti, kas nostājusies K2 virsotnē. Iekaroja tādas virsotnes kā Nangaparbats, Šišabanma, Gašerbrumā II, Čooju un Annapūrna. Viņa cerēja uzkāpt visās 14 pasaules virsotnēs, kuras ir augstākas par 8000 metriem.

1992. gada 12. maijā pazudusi bez vēsts Kančendžangā, viņas līķis atrasts netika. Tiek uzskatīts, ka alpīniste gājusi bojā no aukstuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ņesterovs

**Ņesterovs** (, no personvārda Nestors (*Не́стор*); sieviešu dzimtē **Ņesterova** (*Не́стерова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Mihails Ņesterovs (*Михаил Нестеров*, 1862—1942) — Krievijas mākslinieks;
* Ņikita Ņesterovs (*Никита Нестеров*, 1993) — Krievijas hokejists.

## Skatīt arī
* Ņesterova — pilsēta Krievijā, Kaļiņingradas apgabalā.
Elsīte (upe)

**Elsīte** (arī **Eliste**, **Elksnīte**, Lietuvā - **Alsinta**) ir Dienvidsusējas kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā un Lietuvā.

Izteka purvainā apvidū Lietuvas pierobežā ar Latviju. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Vidustecē veido valsts robežu, lejtecē upe ir robeža starp Aknīstes pagastu un Gārsenes pagastu. Ietek Dienvidsusējā iepretim Aknīstes pilsētas kapiem. Pie ietekas Dienvidsusējā Elsīti šķērso valsts autoceļš V709 (Aknīste–Gārsene–Ausmas). Elsītes krastos atrodas Elsītes ciems.

## Atsauces
Meksika olimpiskajās spēlēs

**[[Meksika]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** pirmo reizi piedalījās 1900. gadā, kad tās notika Francijas galvaspilsētā Parīzē. Taču turpmākajās spēlēs tā ilgstoši nepiedalījās. Olimpiskajās spēlēs Meksika atgriezās 1924. gadā un kopš tā laika ir piedalījusies visās vasaras olimpiskajās spēlēs. Savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs tā pirmo reizi piedalījās 1928. gadā, kad tās notika Šveices pilsētā Sanktmoricā. Taču pēc tam ilgu laiku tajās nepiedalījās un atgriezās ziemas olimpiskajās spēlēs 1984. gadā, kad tās notika Dienvidslāvijas galvaspilsētā Sarajevā.

1968. gadā Meksikas galvaspilsēta Mehiko kļuva par pirmo Latīņamerikas pilsētu, kurā rīkotas olimpiskās spēles.

Līdz šim olimpiskajās spēlēs Meksikas sportisti ir izcīnījuši 72 medaļas (13 zelta, 24 sudraba un 35 bronzas medaļas). Visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Visvairāk no olimpiskajiem sporta veidiem Meksikas sportisti ir izcīnījuši medaļas daiļlēkšanā (15 medaļas), otrajā vietā ir bokss (13 medaļas). Kopumā Meksikas sportisti olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši medaļas 16 dažādos olimpiskajos sporta veidos.

Ar medaļām bagātākais Meksikas sportists ir daiļlēcējs Hoakins Kapilja, kurš olimpiskajās spēlēs, kopumā ir izcīnījis 4 medaļas (1 zelta, 1 sudraba un 2 bronzas medaļas). Savukārt Umberto Mariless (jāšanas sports) ir vienīgais Meksikas sportists, kurš ir izcīnījis divas zelta medaļas. Bet tekvondo sportiste Marija Espinosa kļuva par pirmo Meksikas sportisti, kura olimpiskās medaļas ir izcīnījusi trijās olimpiskajās spēlēs (no 2012. — 2016. gadam).

Meksika savas pirmās medaļas olimpiskajās spēlēs izcīnīja jau 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļas (9) tā izcīnīja 1968. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles tika rīkotas pašu mājās Mehiko.

## Rīkotās olimpiskās spēles
Meksika līdz šim rīkosi vienas olimpiskās spēles.

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļām bagātākie sportisti

[200px|thumb|[Hoakins Kapilja ir olimpiskajām medaļām bagātākais Meksikas sportists. Viņš olimpiskajās spēlēs kopumā ir izcīnījis 4 medaļas.]]

*Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Meksiku ir ieguvuši trīs vai vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.*

## Karognesēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
Radžupe

**Radžupe** (arī **Radžupīte**, **Skirsa**, augštecē - **Šķerstene**, **Šķērse**, **Šķērstene**) ir Dienvidsusējas labā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Izteka no Tīreļu purva. Tek dienvidrietumu virzienā. Lielākās pietekas - Audriņu grāvis, Putraimiņu grāvis, Upesgala upīte. Ietek Dienvidsusējā Aknīstes ziemeļu pievārtē. Pie ietekas Dienvidsusējā Radžupi šķērso valsts autoceļš P74 (Siliņi—Aknīste).

Upes kreisajā krastā Aknīstes Velnala jeb Radžupes ala.

## Atsauces
FK Mažeikiai

***FK Mažeikiai*** bija Lietuvas futbola klubs, kurš spēlēja Lietuvas A līgā. Tas ir dibināts 1995. gadā. Klubs beidza pastāvēt 2011. gadā.

## Sezonas

## Krāsas

## Apģērbu izmaiņas

## Treneri
*  Nerijus Gudaitis

## Atsauces

## Ārējās saites
* fka.lt
* UEFA
* futbolinis
* foot.dk 
* weltfussballarchiv.com
Audriņu grāvis

**Audriņu grāvis**  ir Radžupes labā krasta pieteka Jēkabpils novadā. 

Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Radžupē Lielā Aknīstes purva austrumu pievārtē. Augštecē Audriņu grāvi šķērso valsts autoceļš V790 (Leimaņi–Mežgale–Grāvīši).

## Atsauces
Goba (Arālītes pieteka)

**Goba** (arī **Gobas strauts**, lejtecē - **Gobāja**) ir Arālītes kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Lielā Aknīstes purva. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Arālītē pie Kungudruvām. Augštecē Gobu šķērso valsts autoceļš P74 (Siliņi—Aknīste).

## Atsauces
Vējš pelēkās priedes nolauza

**"Vējš pelēkās priedes nolauza"** ir Latvijas studentu īsfilma, kas izdota 2013. gadā. Filmas režisore ir Madara Dišlere.

## Sižets
Filmas sižets notiek pavasarī kādā Latvijas mazpilsētā. Tajā tiek attēlotas attiecības starp sievieti un diviem vīriešiem, kā arī viņu visu emocijas.

## Atsauces
LDM: Lielais draudzīgais milzis

**"LDM: Lielais draudzīgais milzis"** () ir 2016. gada ASV piedzīvojumu filma, kas balstīta uz Roalda Dāla tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Stīvens Spīlbergs. Galvenās lomas filmā ierunājuši Marks Railenss, Rūbija Bārnhila, Penelope Viltone, Rebeka Hola, Reifs Spols, Bills Heiders un Džemeins Klements. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Meitene, kuras vecāki ir miruši, sadraudzējas ar labestīgu milzi. Abi dodas ceļojumā uz Milžu Valsti, kur viņi cenšas apturēt milžus-cilvēkēdājus, kuri cenšas iebrukt cilvēku pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dārgie pīšļi

**"Dārgie pīšļi"** () ir 2009. gada drāma, kas balstīta uz Elisas Seboldas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Pīters Džeksons. Galvenās lomas filmā atveido Sīrša Ronana, Marks Volbergs, Reičela Vaisa, Stenlijs Tuči, Sūzana Sarandona un Maikls Imperioli. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas sižets notiek 1973. gadā, kad četrpadsmitgadīgo Sjūziju Selmonu nogalina viņas kaimiņš. Pēc slepkavības Sjūzija nonāk vietā starp debesīm un zemi, kur viņa vēro gan savu ģimeni, gan savu slepkavu. Sjūzijai šajā vietā jāsaprot, ko viņa vēlas vairāk — atriebties savam pāridarītājam vai to, lai viņas ģimene pēc traģēdijas atlabtu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Spēle sākas

**"Spēle sākas"** () ir 2018. gada zinātniskās fantastikas filma, kas balstīta uz Ernesta Klaina tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Stīvens Spīlbergs. Galvenās lomas filmā atveido Tajs Šeridans, Olīvija Kuka, Bens Mendelsons, T. Dž. Millers, Saimons Pegs, Lena Vaite un Marks Railenss. Filmas pirmizrāde notika  *South By Southwest* festivālā.

Filmas sižets notiek 2045. gadā, kad lielākā daļa cilvēces izmanto virtuālās realitātes programmu "OASIS", lai izbēgtu no īstās realitātes. Pusaudzis Veids Votss atklāj pavedienus uz programmā paslēptu spēli, kuras uzvarētājam tiek apsolītas "OASIS" īpašumtiesības. Veids kopā ar vairākiem sabiedrotajiem cenšas spēli pabeigt pirms to izdara liela kompānija ar Nolanu Sorento priekšgalā.

## Atsauces

## Ārējās saites
7 dienas un naktis ar Merilinu Monro

**"7 dienas un 7 naktis ar Merilinu Monro"** () ir 2011. gada ASV un Apvienotās Karalistes kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir Saimons Kērtiss. Galvenās lomas filmā atveido Mišela Viljamsa, Edijs Redmeins, Emma Votsone, Kenets Brana un Džūdija Denča. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkas filmu festivālā.

Kolins Klārks ir sera Lorensa Olivjē darbinieks. Kolinam ir jādokumentē Olivjē un Merilinas Monro savstarpējās attiecības 1957. gada filmas "Princis un koriste" uzņemšanas laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilgu tramvajs (filma)

**Ilgu tramvajs** () ir 1951. gada ASV drāmas filma, kas balstīta uz Tenesija Viljamsa tāda paša nosaukuma lugu. Filmas režisors ir Elija Kazans, galvenās lomas attēlo Vivjena Lī, Marlons Brando, Kima Hantera un Karls Moldens. Filma stāsta par angļu valodas skolotājas Blānšas Dibuā attiecībām ar savu svaini Stenliju Kovaļski.

Filma nominēta 12 Amerikas Kinoakadēmijas balvām un iegūtas četrās nominācijās: Labākā aktrise galvenajā lomā, Labākais aktieris otrā plāna lomā, Labākā aktrise otrā plāna lomā un Labākais mākslinieka darbs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arsenāls

**Arsenāls** var būt:
* Arsenāls (izstāžu zāle);
* Arsenāls (kinofestivāls);
* Ieroču un munīcijas noliktava.
Cīņas sports 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 28 olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika no 22. un 29. augustam Atēnu olimpiskajā hallē *"AnoLiosia"*. Vīrieši sacentās grieķu-romiešu un brīvajā cīņā, bet sievietes tikai brīvajā cīņā. Šīs bija pirmās olimpiskās spēles, kurās bija iekļauta brīvā cīņa sievietēm. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 18 medaļu komplekti.

No Latvijas cīkstoņiem olimpiādes grieķu-romiešu cīņas sacensībās smagajā svarā (līdz 96 kg) piedalījās Igors Kostins. Viņš pirmajā cīņā  zaudēja Uzbekistānas pārstāvim Aleksejam Čeglakovam, otrajā — turkam Mehmetam Ezalam un turnīru noslēdza 17. vietā.

## Medaļnieki
### Vīrieši, brīvā cīņa

### Vīrieši, grieķu-romiešu cīņa

### Sievietes, brīvā cīņa

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Atsauces

## Ārējās saites

*Cīņas sporta rezultātu grāmata
Filantropija

**Filantropija** ir naudas, laika, zināšanu vai citu privāto resursu plānota ziedošana labiem (sabiedrības) mērķiem, nesagaidot par to nekādu atlīdzību.

Filantropija ir vēlme veicināt citu cilvēku labklājību, īpaši ar dāsnu ziedojumu labiem mērķiem. Nevalstiskas organizācijas to piemēro arī savam darbības mērķim un redzējumam. Latvijas Universitātes Fonda gadījumā termins tiek formulēts kā nesavtīga izglītības, zinātnes, mākslas, sporta un kultūras finansiāla, materiāla un informatīva atbalstīšana.

## Filantropi no Latvijas
Starptautiski pazīstami latviešu filantropi.
* Boriss Teterevs — Borisa un Ināras Teterevu fonda dibinātājs
* Ināra Tetereva — Borisa un Ināras Teterevu fonda dibinātāja
* Aiva Vīksna — Biedrības “Līdere” idejas autore un dibinātāja
* Mārcis Liors Skadmanis — Vispasaules NVO dienas *(angliski. World NGO Day)* dibinātājs
* Kārlis Bērenss — Melngalvju brālības loceklis (1751)
* Vilis Vītols — Vītolu fonda dibinātājs

## Skatīt arī
* Labdarība
* Mecenātisms

## Atsauces

## Ārējās saites
Taidžuna

**Taidžuna** (, *Táizhōng*) ir otrā lielākā pilsēta pēc Taibei Taivānā (Ķīnas Republika) ar 2,8 miljoniem iedzīvotāju 2017. gadā.
Taidžuna ir rūpniecības pilsēta Taivānas centrālās daļas rietumu pusē, atrodas kalnainā teritorijā. Taidžunas pilsētas centrā ir muzeji, tempļi un grezna ķieģeļu Taidžunas stacija, kas ir japāņu kolonijas perioda (1895–1945) mantojums.
Taidžunas apgabals ir 2 215 km² plats, pilsētas apvidus ir 492 km² plašs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs fon Meijendorfs (ierēdnis)

**Kristofs Gutavs Aleksandrs fon Meijendorfs** (, ; dzimis , pēc citām ziņām , miris ) bija Rīgā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Krievijas Impērijas valsts darbinieks un ekonomists. Finanšu ministra padomes biedrs, īstenais slepenpadomnieks, kambarsulainis.

## Dzīves gājums
Cēlies no Meijendorfu dzimtas. Dzimis Rīgā, Rīgas vietniecības pārvaldnieka, ģenerāļa Kazimira fon Meijendorfa ģimenē. No 1812. līdz 1816. gadam mācījās Ceļa inženieru institūtā Sanktpēterburgā. No 1817. līdz 1824. gadam - militārā dienestā. No 1829. gada - Finanšu ministrijas dienestā. No 1850. līdz 1855. gadam darbojās Kaukāzā.

## Ārējās saites
*Aleksandrs fon Meijendorfs Baltisches Biographisches Lexikon Digital
*Aleksandrs fon Meijendorfs Erik-Amburger-Datenbank
OVH

**OVH** ir Francijas mākoņskaitļošanas uzņēmums, kas piedāvā virtuālos privātos serverus, serveru nomu un citus pakalpojumus. To 1999. gadā dibināja Klabā ģimene Rubē, Francijā.

2016. gada oktobrī, OVH sagādāja līdzekļus 250 miljonu dolāru apmērā, lai turpinātu izplesties starptautiski. Šie līdzekļi palielināja OVH vērtību pāri vienam miljardam dolāru.

## ''Wikileaks''
2010. gada decembrī, franču *[[Gizmodo]]* mājaslapa atklāja, ka *[[WikiLeaks]]* izvēlējās OVH kā tā jauno tīmekļa mitināšanas pakalpojumu sniedzēju, pēc *[[Amazon]]* atteikšanās sniegt šādus pakalpojumus. 3. decembrī, pieaugošās diskusijas lika Ērikam Besonam, Francijas rūpniecības, enerģētikas un digitālās ekonomikas ministram, aicināt Francijas uzņēmumiem nesadarboties ar *WikiLeaks* un pētīt iespējamus legālus veidus šo pakalpojumu liegšanai *Wikileaks*. Mēģinājums liegt pakalpojumus Francijā neizdevās, jo, 2010. gada 6. decembrī, tiesnesis sprieda, ka nav pamatojuma OVH beigt sniegt pakalpojumus *WikiLeaks*.

## Atsauces
Meksikas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Meksika]]s sportisti, kuri [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] ir ieguvuši olimpiskās medaļas**. 

Līdz šim olimpiskajās spēlēs Meksikas sportisti ir izcīnījuši 69 medaļas (13 zelta, 24 sudraba un 32 bronzas medaļas). Visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Visvairāk no olimpiskajiem sporta veidiem Meksikas sportisti ir izcīnījuši daiļlēkšanā (14 medaļas), otrajā vietā ir bokss (13 medaļas). Kopumā Meksikas sportisti olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši medaļas 16 dažādos olimpiskajos sporta veidos. 

Ar medaļām bagātākais Meksikas sportists ir daiļlēcējs Hoakins Kapilja, kurš olimpiskajās spēlēs, kopumā ir izcīnījis 4 medaļas (1 zelta, 1 sudraba un 2 bronzas medaļas). Savukārt Umberto Mariless (jāšanas sports) ir vienīgais Meksikas sportists, kurš ir izcīnījis divas zelta medaļas. Bet tekvondo sportiste Marija Espinosa kļuva par pirmo Meksikas sportisti, kura olimpiskās medaļas ir izcīnījusi trijās olimpiskajās spēlēs pēc kārtas (no 2012. līdz 2016. gadam).

## Sportistu uzskaitījums
*Šajos uzskaitījumos iekļauti tie sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Meksiku.*

### A — Ģ

[200px|thumb|[Marija Espinosa olimpiskajās spēlēs izcīnījusi 3 medaļas]]

### H — O

[200px|thumb|[Hoakins Kapilja olimpiskajās spēlēs izcīnījis 4 medaļas]]
[200px|thumb|[Umberto Mariless olimpiskajās spēlēs izcīnījis 3 medaļas]]

### P — Ž

## Skatīt arī
* Meksika olimpiskajās spēlēs
* Meksikas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
Kaišadores katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2484482"
}

**Kaišadores Kristus pārveidošanās katedrāle** () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Lietuvā, Kaišadores pilsētā. Katedrāle ir 1926. gadā dibinātās Kaišadores diecēzes centrs.

Lai arī baznīcas celšanas organizatoriskie, finansēšanas un projektēšanas darbi noritēja no 1906. gada, baznīca tika uzcelta tikai 1932. gadā. 1936. gadā tā kļuva par katedrāli. Baznīcas ēka cieta 1944. gadā Otrā pasaules kara laikā, pēc kara atjaunota. Katedrālē ir trīs zvani, senākais no tiem izgatavots 1665. gadā. Pie katedrāles apglabāts Vecmēmelē dzimušais muzikologs Teodors Brazis.

## Ārējās saites

* Kaišiadorių katedra
Krones seņūnija

**Krones seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kaišadores rajona pašvaldībā, tās dienvidrietumos. Seņūnija sastāv no 6 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemats (Krone), 90 ciemi un 8 viensētas.

## Apskates vietas
*Darsūnišķes baznīca (*Darsūniškio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia*)
*Darsūnišķes ciema vārti-kapellas (*Darsūniškio vartai–koplytėlės*)
*Darsūnišķes kapu kapella (*Darsūniškio kapinių koplyčia*)
*Darsūnišķes minerālūdens avots (*Darsūniškio mineralinis šaltinis*)
*Darsūnišķes pilskalns (*Darsūniškio piliakalnis*)
*Kalvju baznīca (*Kalvių Šv. Antano Paduviečio bažnyčia*)
*Krones baznīca (*Kruonio Švč. Mergelės Marijos, Angelų Karalienės, bažnyčia*)
*Krones hidroakumulācijas elektrostacija (*Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė*)
*Krones pareizticīgo baznīca (*Kruonio Dievo Motinos Globėjos cerkvė*)
*Maisiejūņu pilskalns (*Maisiejūnų piliakalnis*)
*Maisiejūņu II pilskalns (*Maisiejūnų piliakalnis II*)
*Palapaines pilskalns (*Palapainės piliakalnis*)
*Rokišķu pilskalns (*Rokiškių piliakalnis*)
*Vilūnu baznīca (*Vilūnų Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia*)

## Attēlu galerija

Darsuniskis_church.jpg|Darsūnišķes baznīca
Darsūniškis._Šv._Agotos_vartai.JPG|Darsūnišķes Agates vārti
Darsūniškis,_šv._Jurgio_vartai.JPG|Darsūnišķes Jura vārti
Darsūniškis,_kapinių_koplyčia_2.JPG|Darsūnišķes kapu kapella
Darsūniškis,_šaltinis_2.JPG|Darsūnišķu minerālūdens avots
Darsūniškis,_piliavietė.JPG|Darsūnišķes pilskalns
Kalviai_church.jpg|Kalvju baznīca
Kruonio_bažnyčia_2.JPG|Krones baznīca
Kruonis_Pumped_Storage_Plant.Lithuania.jpg|Krones hidroakumulācijas elektrostacija
Kruonio_cerkve.jpg|Krones pareizticīgo baznīca
Maisiejūnų_piliakalnis_(1).JPG|Maisiejūņu pilskalns
Maisiejūnų_piliakalnis_II.JPG|Maisiejūņu II pilskalns
Rokiškių_piliakalnis_2.JPG|Rokišķu pilskalns
Vilunai_church4.jpg|Vilūnu baznīca
Senlaiku biškopības muzejs

thumb|250px|Muzejā izstādītās skulptūras
**Senlaiku biškopības muzejs** () ir agronoma Broņus Kazla (*Bronius Kazlas*) 1984. gadā izveidots biškopības muzejs Stripeiķos (*Stripeikiai*), Aukštaitijas nacionālajā parkā. Tas ir vienīgais šāda veida muzejs Lietuvā.

Senās biškopības muzejs aizņem trīs hektārus, un tajā atrodas četras muzeja ēkas, 500 eksponāti un 25 skulptūras, kurās atainoti lietuviešu bišu dievi Bubils un Austēja, kā arī citi lietuviešu, indiešu, ēģiptiešu un Amerikas indiāņu mīti. Muzejā atrodas arī Ukrainas prezidenta Viktora Juščenko Lietuvas prezidentam Valdam Adamkum dāvinātās trīs bišu saimes. 15. augustā muzejā ik gadu notiek Medus noņemšanas svētki (*Medkopio šventė*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Muzeja tīmekļa vietne
The Poker House

***The Poker House*** (vēlāk pārdēvēta par *Behind Closed Doors*) ir 2008. gada drāmas filma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir Lorija Petija. Filma ir balstīta uz režisores dzīvi 20. gadsimta 70. gadu vidū. Galvenās lomas filmā atveido Dženifere Lorensa, Selma Blēra, Hloja Greisa Moreca, Bokīms Vūdbains, Sofī Beirlija un Deivids Alans Grīrs. Filmas pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Devil You Know

***Devil You Know*** ir 2013. gada trilleris, kura režisors un viens no producentiem ir Džeimss Ouklijs. Galvenās lomas filmā atveido Lena Olina, Rozamunda Paika, Dženifere Lorensa, Dīns Vinterss, Mollija Praisa, Barbara Gerika un Berns Kouens. Filmas pirmizrāde notika .

Katrīna Veila ir bijusī filmu zvaigzne ar tumšu noslēpumu. Viņai ir meita, kura cer sekot mātes pēdās un kļūt par filmu zvaigzni. Kad Katrīna cenšas atjaunot savu karjeru, viņu sāk apdraudēt kāds anonīms šantažētājs. Tam sekojošie notikumi Katrīnai liek saprast patiesību par sevi un apkārtējiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Like Crazy

***Like Crazy*** ir 2011. gada romantiskā drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Dreiks Doremuss. Galvenās lomas filmā atveido Antons Jeļčins, Felisita Džonsa un Dženifere Lorensa. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Anna ir studente no Lielbritānijas, kura dodas uz Ameriku apmaiņas programmā. Tur viņa iemīlas amerikāņu studentā Džeikobā. Pēc tam, kad Anna paliek Amerikā ilgāk, nekā atļauj viņas studentu vīza, Annai tiek aizliegts doties uz ASV, kā rezultātā abi mīlnieki tiek nošķirti.

## Atsauces

## Ārējās saites
House at the End of the Street

***House at the End of the Street*** ir 2012. gada psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir Marks Tonderejs. Galvenās lomas filmā atveido Dženifere Lorensa, Makss Terjē, Elizabete Šū, Džils Belovss, Eva Linka, Nolans Džerards Fanks un Ellija Makdonalda. Filmas pirmizrāde notika .

Pusaudze Elīza kopā ar māti Sāru pārceļas uz mazpilsētu. Jau pašā sākumā abas uzzina, ka mājā, kas atrodas viņu ielas beigās, notika dubultslepkavība, kuru pastrādāja meitene Kerija-Anna, kura pēc šī notikuma pazuda bez vēsts. Elīza drīz vien sāk draudzēties ar Kerijas-Annas brāli Raienu, kurš vēl joprojām dzīvo tajā pašā mājā, un laika gaitā par mājā notikušo traģēdiju uzzina patiesību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dārza ballīte

**"Dārza ballīte"** () ir 2008. gada drāmas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Džeisons Frīlends. Galvenās lomas filmā atveido Vinesa Šo, Villa Holanda un Dženifere Lorensa. Filmas pirmizrāde notika .

Piecpadsmitgadīgā Eiprila patstāvīgi iekuļas dažādās sliktās situācijās. Cerībā izkļūt no šīm neveiksmēm un rast atbildes uz saviem jautājumiem, viņa iekļūst starp apjukušiem pusaudžiem, kuri seko saviem sapņiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Degošais līdzenums

**"Degošais līdzenums"** () ir 2008. gada  ASV drāmas filma, kuras  režisors un scenārija autors ir Giljermo Arjaga. Galvenās lomas filmā atveido Šarlīze Terona, Kima Beisingere un Dženifere Lorensa. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

## Sižets
Filmā parādīts sievietes Marianas dzīvesstāsts. Pusaudža gados viņa nejauši nogalina savu māti Džīnu un viņas mīļāko Niku. Pēc bērēm Mariana sāk attiecības ar Nika dēlu Santjago, kā rezultātā Mariana paliek stāvoklī. Pēc meitas Marijas piedzimšanas Mariana pamet ģimeni un nomaina savu vārdu uz Silvija. Vairāk nekā desmit gadus pēc šiem notikumiem Silvijas dzīvē caur Santjago biznesa partneri un draugu Karlosu atkal ienāk Marija un Santjago.

## Atsauces

## Ārējās saites
Meksikas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Meksika]]s pārstāvji un sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Pirmo reizi Meksika vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1900. gadā, savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs — 1928. gadā.

## Vasaras olimpiskajās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Meksika olimpiskajās spēlēs
* Meksikas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Bebrs (filma)

**"Bebrs"** () ir 2011. gada drāmas filma, kuras režisore un viena no galveno lomu atveidotājām ir Džodija Fostere. Citas lomas filmā atveido Mels Gibsons, Antons Jeļčins un Dženifere Lorensa. Filmas pirmizrāde notika  *South by Southwest* festivālā.

Volters Bleks ir rotaļlietu kompānijas "Jerry Co." vadītājs. Kompānijai draud bankrots, bet pašam Volteram ir depresija. Kādu dienu sieva viņu izmet no mājas, kā rezultātā Volteram izveidojas otra personība, kuru reprezentē rokas lelle bebra izskatā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vadims Koževņikovs

**Vadims Koževņikovs** (dzimis  Daugavpilī) ir latviešu svarcēlājs un vairāku Latvijas rekordu turētājs. Viņa labākais sportiskais sasniegums ir 2017. gada Eiropas čempionātā U23 vecuma grupā izcīnītā 3. vieta.

## Karjera
Ar svarcelšanu nodarbojas no četrpadsmit gadu vecuma. Sportista gaitas uzsāka Daugavpilī pie pazīstamā svarcelšanas trenera Igora Očkurova. Viņa labākais sasniegums sportā ir 2017. gadā izcīnītā bronzas godalga Eiropas čempionātā U23 vecuma grupā. Paralēli sportista karjerai Vadims strādāja par sporta skolotāju Randenes pamatskolā un Daugavpils 10. vidusskolā. 2017. gadā Koževņikovs pārcēlās uz dzīvi Ventspilī, lai trenētos Eduarda Andruškēviča paspārnē.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rezultāti
* Ventspils OC profils
Dainis Zīlītis

**Dainis Zīlītis** (dzimis  Saldū) ir bijušais latviešu svarcēlājs. Piedalījies 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kurās svara kategorijā līdz 85 kg izcīnīja 15. vietu.

## Karjera
D. Zīlītis ar svarcelšanu sāka nodarboties pie trenera Jāņa Andžāna. Viņš ir trīskārtējs Latvijas čempions svarā līdz 83 kg (1995, 1996, 1997). Trīsreiz piedalījies Eiropas čempionātā (1995, 1996, 1997), bet vienmēr palicis ārpus goda pjedestāla. 1998. gadā piedalījās pasaules čempionātā, bet palika bez rezultāta un izstājās. Daiņa Zīlīša labākais rezultāts divcīņas summā ir 312 kg. Pēc sportista gaitu beigšanas bijis Latvijas Svarcelšanas klubu apvienības (tagadējās Latvijas Svarcelšanas federācijas) tiesnešu padomes priekšsēdētājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sergejs Lazovskis

**Sergejs Lazovskis** (dzimis  Ludzā) ir bijušais latviešu svarcēlājs, kurš 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs svara kategorijā līdz 94 kg izcīnīja 18. vietu.

## Karjera
Sergejs Lazovskis ar svarcelšanu sāka nodarboties deviņu gadu vecumā. Vienpadsmit reizes kļuvis par Latvijas čempionu (1988, 1994, 1995, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005). Vairākkārt pārstāvējis Latviju Eiropas un pasaules čempionātos.

1998. gadā sportists tika diskvalificēts par aizliegto vielu (anaboliskie steroīdi) lietošanu, taču vēlāk viņš tika attaisnots un Starptautiskā federācija diskvalifikāciju atcēla. 2000. gada jūlijā Kauņā, Lietuvā S. Lazovskis sev nopelnīja ceļazīmi uz olimpiskajām spēlēm. Pēc tam S. Lazovskis darbojās kā treneris un uz sacensībām gatavoja savu meitu Kristiānu Lazovsku.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rezultāti 
* LOK profils
* Olimpisko spēļu rezultāti
2019. gada Flandrijas tūre

**2019. gada Flandrijas tūre** bija šosejas riteņbraukšanas viendienas sacensības, kas notika 7. aprīlī. Tā bija 103. reize, kad notika *[[Flandrijas tūre]]* sacensības un tās bija 14. sacensības 2019. gada UCI Pasaules tūres kalendārā.

Sacensībās uzvarēja Itālijas sportists Alberto Betiols (**).

## Komandas
Tā kā Flandrijas tūre bija UCI Pasaules tūres sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas septiņas UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 25 komandu pelotonu.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
2019. gada Āzijas kauss futbolā

**2019. gada Āzijas kauss futbolā** bija 17. Āzijas kausa izcīņa, kas notika Apvienotajos Arābu Emirātos no 2019. gada 5. janvāra līdz 1. februārim. Turnīru rīkoja Āzijas Futbola konfederācija (AFC).

Šī bija otrā reize, kad finālturnīrs notika Apvienotajos Arābu Emirātos, iepriekšējo reizi AAE Āzijas kausu rīkoja 1996. gadā. Pirmo reizi Āzijas kausa finālturnīrā piedalījās 24 izlases. Finālturnīrā debitēja trīs izlases: Jemena, Filipīnas un Kirgizstāna. Par Āzijas kausa uzvarētājiem pirmo reizi kļuva Kataras izlase, kas finālā ar 3:1 pieveica Japānu. 2019. gada Āzijas kausa uzvarētāji piedalīsies 2021. gada FIFA Konfederāciju kausā.

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### Trešo vietu ieguvēju rangs

## Izslēgšanas spēles

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Stefans Cicips

**Stefans Cicips** (; dzimis  Atēnās, Grieķijā) ir profesionāls grieķu tenisists.

Cicips ir bijis junioru ranga līderis. 2016. gadā uzvarēja Vimbldonas čempionāta junioru dubultspēļu turnīrā kopā ar Igaunijas tenisistu Kenetu Raismu. 2018. gadā kļuva par *[[Next Gen ATP Finals]]* uzvarētāju.

2018. gada oktobrī Stokholmas *ATP World Tour 250* sērijas turnīrā izcīnīja savu pirmo ATP titulu, finālā uzvarot Latvijas tenisistu Ernestu Gulbi. 2019. gada Austrālijas atklātajā čempionātā pirmo reizi karjerā sasniedza *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīra pusfinālu, 4. kārtas mačā uzvarot Rodžeru Federeru, bet ceturtdaļfinālā — Roberto Bautistu-Agutu.

2021. gada Francijas atklātajā čempionātā pirmo reizi iekļuva *Grand Slam* turnīra finālā, bet tajā piecos setos piekāpās Novakam Džokovičam. Ar Džokoviču tikās arī 2023. gada Austrālijas atklātā čempionāta finālā, bet arī tajā piedzīvoja zaudējumu.

## Sasniegumi ''Grand Slam'' turnīros
### Sniegums vienspēlēs

|}

### ''Grand Slam'' fināli
#### Zaudējumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikaragva olimpiskajās spēlēs

**[[Nikaragva]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** pirmo reizi piedalījās 1968. gadā, kad tās notika Meksikas galvaspilsētā Mehiko. Kopš tā laika Nikaragva ir piedalījusies gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1988. gada Seulas spēles, kuras boikotēja. Nikaragva nav piedalījies nevienās ziemas olimpiskajās spēlēs.

Līdz šim neviens Nikaragvas pārstāvošs sportists olimpiskajās spēlēs nav izcīnījis kādu no medaļām.

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*
### Vasaras olimpiskajās spēlēs

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
*
FC Iberia 1999

***FC Iberia 1999*** (kādreiz ***FC Saburtalo***) ir Gruzijas futbola klubs no Tbilisi, kurš spēlē Erovnuli līgā. 2018. gadā izcīnīja Gruzijas čempiontitulu.

## Sasniegumi
* **[[Erovnuli līga]]**
** Čempioni (3): 2018, 2024, 2025

## Sezonas
### Umaglesi Liga un Pirveli Liga

### Erovnuli Liga

## Atsauces

## Ārējās saites

* oficiālā mājaslapa
* soccerway
Keila JK

***Keila JK*** () ir Igaunijas futbola klubs no Keilas, kurš spēlēja Igaunijas futbola *Esiliiga*.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Federācijas mājas lapa
Nikaragvas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Nikaragva]]s pārstāvji un sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Pirmoreizi Nikaragva vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1968. gada. ziemas olimpiskajās spēlēs tā līdz šim vēl nav piedalījusies.

## Vasaras olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Nikaragva olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
UAE Tour

***UAE Tour*** ir ikgadējas šosejas riteņbraukšanas daudzdienu sacensības, kas notiek Apvienotajos Arābu Emirātos. Sacensības tika izveidotas apvienojot *[[Dubai Tour]]* un *[[Abu Dhabi Tour]]* daudzdienu sacensības.

Pirmo reizi sacensības notika 2019. gada 24. februārī—2. martā kā daļa no 2019. gada UCI Pasaules tūres.

Pirmās sacensības sastāvēja no septiņiem posmiem, kas aptvēra visus septiņus emirātus, kas veido valsti.

2020. gada sacensībās sākotnēji bija plānoti septiņi posmi, bet pēc piektā posma finiša, tika paziņots, ka pēdējie divi sacensību posmi tiek atcelti saistībā ar satraukumu par koronavīrusa COVID-19 epidēmiju.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Valentīns Feoktistovs

**Valentīns Feoktistovs** (dzimis ) ir Latvijas hokejists, malējais uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadīja 17 sezonas dažādos Latvijas čempionāta klubos, 393 spēlēs atzīmējoties ar 255 rezultativitātes punktiem. 2008. gadā izcīnījis Latvijas čempiona titulu.

## Spēlētāja karjera
Karjeru Feoktistovs sāka 2002.—03. gada sezonā, kuru aizvadīja Latvijas čempionāta komandā SK Ozollapas. No 2005. līdz 2008. gadam spēlēja HK Liepājas Metalurgs sastāvā, tās rindās kļūstot par 2008. gada Latvijas čempionu. Nākamās divas sezonas aizvadīja DHK Latgale rindās.

2016. gadā pievienojās HK Zemgale sastāvam, kļūstot par komandas kapteini. 2018. gadā kopā ar komandu sasniedza Latvijas čempionāta finālsēriju. 2018.—19. gada Optibet hokeja līgas regulārā čempionātā aizvadīja 32 spēles, veica 54 metienus uz vārtiem, guva piecus vārtus un izdarīja septiņas rezultatīvās piespēles, ka arī nopelnīja 24 soda minūtes. Pusfināla izslēgšanas kārtā aizvadīja trīs spēles, veica septiņus metienus uz vārtiem, izdarīja vienu rezultatīvo piespēli un nopelnīja četras soda minūtes. Traumas dēļ nepiedalījās ceturtajā izslēgšanas kārtas spēlē. Kopā ar HK Zemgale/LLU šajā sezonā izcīnīja Latvijas hokeja čempionāta bronzas medaļas.

Latvijas hokeja izlases sastāvā 2006. gadā spēlējis divās pārbaudes spēlēs. Junioru vecumā pārstāvējis gan U-20, gan U-18 jauniešu izlases.

## Ārējās saites
*
Gaviezes stacija

**Gaviezes stacija** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Gaviezes pagastā. Izvietojusies pagasta dienviddaļā Otaņķes upes krastā pie autoceļa V1225  no pagasta centra Gaviezes,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies pie Gaviezes stacijas tagad slēgtajā dzelzceļa līnijā Liepāja—Vaiņode.

## Atsauces
Emisijas nams

**Emisijas nams** ir banka vai kāda cita finanšu iestāde, kas reģistrē, izplata un pārdod nodrošinājumu primārajā tirgū citas sabiedrības personas vai uzņēmuma vārdā. Piemēram, ja uzņēmums vēlas veikt sākotnējo publisko piedāvājumu, tas var pieņemt darbā emisijas namu, lai reģistrētu IPO ar SEC un veiktu pasākumus tā noslēgšanai.

## Ārējas saites
* Issuing House
* IPO
* SEC 

## Atsauces
Akermanas konvencija

**Akermanas konvencija** parakstīta 1826. gada 25. septembrī Akermanā, starp Krievijas un Osmaņu impērijām, ar kuru osmaņi piekāpās Krievijas ultimātam attiecībā uz pareizticīgo provinču Serbijas, Valahijas un Moldāvijas īpašo stāvokli. 

Osmaņu karaspēks bija atgriezies Valahijas un Moldāvijas provincēm, kā arī centās apspiest serbu sacelšanos. 1826. gada 5. martā imperators Nikolajs I pieprasīja 1812. Bukarestes līguma ievērošanu un osmaņu karaspēka izvešanu. Sultāns Mahmuds II aprīlī piekrita sākt sarunas.

Konvencija atkārtoti apstiprināja Bukarestes līgumu, atjaunojot autonomiju Serbijas kņazistei, kā arī piešķirot Krievijai protektorāta tiesības pār Valahijas un Moldāvijas pareizticīgajiem iedzīvotājiem. Šo provinču gospodarus turpmāk amatos iecēla uz septiņiem gadiem, un nevarēja atcelt bez Krievijas vēstnieka piekrišanas. Krievijas kuģiem piešķīra brīvas kuģošanas tiesības Melnajā jūrā un Donavā. Kuģiem, kas tirgojās ar Krieviju, atļāva brīvu kuģošanu pa Dardaneļu un Bosfora jūras šaurumiem. Osmaņi arī piekrita atteikties no teritorijas Melnās jūras Kaukāza piekrastē (Suhumi, Anaklija) un Donavas robežu izmaiņām par labu Krievijai. 

Tas, ka 1827. gada 8. decembrī Mahmuds II lauza Akermanas konvenciju, cenšoties atjaunot savu kontroli Balkānu provincēs, 1828. gadā izraisīja Krievu-turku karu.

## Atsauces
Pjetro Lokatelli

**Pjetro Antonio Lokatelli** (itāļu: *Pietro Antonio Locatelli*, 1695. gada 3. septembrī, Bergamo — 1764. gada 30. martā, Amsterdama) — itāļu vijolnieks un baroka komponists.

## Biogrāfija
Vēl bērnībā viņam piemita labas vijoļspēlēšanas prasmes, tāpēc viņš tika aizsūtīts uz Romu, kur mācījās pie slavenā itāļu vijolnieka un komponista Arkandželo Korelli. Tur Lokatelli strādāja par kapelmeistaru, bet 1725. gadā ieņēma šo amatu Mantujā. Par viņa dzīvi un darbību pastāv ļoti maz liecību, toties ir zināms, ka pēc ilggadējām koncertēšanām pa Eiropas pilsētām (Venēcija, Mantuja, Berlīne, Minhene, Drēzdene, Kasele) 1729. gadā viņš apmetās uz dzīvi Amsterdamā, kur nodarbojās ar pedagoģiju. Viens no viņa skolēniem bija Žans-Mari Leklērs. Savā laikā Lokatelli tika uzskatīts par ekstraordināru. Viņš nekļuva par galma muzikantu, neskatoties uz to, ka viņa līmeņa muzikantiem bija tādas iespējas.

1728. gadā notika pēc koncerta karalis Frīdrihs Vilhelms nosūtīja viņam honorāru 20 dālderu apjomā, kuru mākslinieks uzdāvināja galminiekam, kurš atnesa naudu. Karalis bija izbrīnīts par šādu darbību, bet Saksijas kūrfirsts Frīdrihs Augusts, kas atveda vijolnieku, paskaidroja, ka Lokatelli nav pieradis tik maziem honorāriem. Pēc nākamās uzstāšanās Lokatelli saņēma zelta kausu pilnu ar dālderiem. "Jūs esat tik dāsns," karalis ironizēja. "ka šoreiz "dzeramnaudu" par manu dāvanu gribētu saņemt es." Uz to Lokatelli atbildēja: "Ak! Dāvana no karaļa rokām ir tik vērtīga, ka šoreiz es nevarētu no tās sķirties."

Pēc Lokatelli nāves ir saglabājušās viņa kolekcijas: daiļliteratūras, mūzikas skaņdarbu rokraksti un izdevumi, filozofijas, teoloģijas, ornitoloģijas, topogrāfijas un vēstures grāmatas.

## Daiļrade
Visnozīmīgākais Lokatelli muzikālais sacerējums ir koncertu cikls "Vijoles māksla", kurš sastāv no 12 koncertiem, kuros ietilpst 24 garas kadences kaprīžu formā (koncertu sastāvs: solo vijole, 2 vijoles, alts, čells un *basso continuo* (izdots 1733. gadā). Lokatelli vārds ir saistīts ar sonātes formas attīstību. Tiek uzskatīts par pirmo programmātiskās vijoļmūzikas pārstāvi (vijoļkoncerts Nr.6 "Ariadnas raudas", "Sēru sonāta" u.c.).

## Ārējās saites