2024. gada ASV prezidenta vēlēšanas

**2024. gada ASV prezidenta vēlēšanas** bija 60. ASV prezidenta vēlēšanas, kas notika . Tajās vēlēja ASV prezidentu un viceprezidentu. Republikāņu partijas kandidāti Donalds Tramps un Džeimss Venss uzvarēja. Tramps kļuva par pirmo prezidentu kopš Grovera Klīvlenda, kurš tika ievēlēts prezidenta amatā divus termiņus ar pārtraukumu starp tiem. Vēlēšanas arī bija pirmās kopš 2004. gada vēlēšanām, kurā Republikāņu partijas kandidāts saņēma vairākumu balsotāju balsu.

Par galvenajiem vēlēšanu jautājumiem šajās vēlēšanās izrādījās karš Ukrainā un karš Tuvajos Austrumos, aborta pieeja ASV, ASV - Meksikas robežas drošība un ASV ekonomiskā situācija.

ASV prezidenta amata kandidātus izvēlēja partiju priekšvēlēšanu balsojumos. Republikāņu partijas nacionālajā konventā par partijas kandidātu ASV prezidenta vēlēšanās atkal nominēja bijušo ASV prezidentu Donaldu Trampu. 2024. gada 21. jūlijā Demokrātiskās partijas kandidāts un esošais ASV prezidents Džo Baidens paziņoja, ka izstājas no cīņas par pārvēlēšanu, atbalstot viceprezidentes Kamalas Harisas kandidatūru.

## Priekšvēsture
2020. gadā par nākamo ASV prezidentu tika ievēlēts demokrāts Džo Baidens, tomēr esošais prezidents Donalds Tramps aicināja viceprezidentu Maiku Pensu neapstiprināt Džo Baidena uzvaru prezidenta vēlēšanās. Reaģējot uz Trampa sacīto, Penss paziņoja, ka neiejauksies, lai apturētu Baidena uzvaras apstiprināšanu Kongresā. Laikā, kad notika abu palātu kongresmeņu sesija, Trampu atbalstošajiem protestētājiem izdevās ielauzties Kapitolijā, pēc kā Kongresa sesija tika apturēta. Kad Kapitolija ēku atbrīvoja no protestētājiem, parlamenta deputāti atsāka sēdi, kurā naktī uz 7. janvāri apstiprināja demokrātu partijas pārstāvja Džo Baidena uzvaru prezidenta vēlēšanās.

## Kandidātu izvirzīšana
### Republikāniskā partija
[thumb|[ASV Republikāniskā partija|Republikāniskās partijas priekšvēlēšanu sacīkstes rezultāti.

|257x257px]]
No Republikāniskās partijas priekšvēlēšanu sacīkstēs pieteicās 10 kandidāti. Kā galvenais kandidāts izvirzījās 45. ASV prezidents Donalds Tramps. Viņa galvenie konkurenti bija Floridas gubernators Rons Desantiss, bijušais ASV viceprezidents Maiks Penss, ASV senators Tims Skots, bijušais Ņūdžersijas gubernators Kriss Kristijs, bijusī Dienvidkarolīnas gubernatore Nikija Heilija un biznesmenis Viveks Ramasvamijs. 2023. gada sākumā priekšvēlēšanu aptaujas rādīja, ka balsotāji lielākoties dotu priekšroku Trampam un Desantisam, Maikam Pensam atrodoties trešajā vietā, tomēr gada beigās Maiks Penss izbeidza dalību līdz ar Nikijas Heilijas uzlabojumam priekšvēlēšanu aptauju rezultātos. 2024. gada sākumā priekšvēlēšanu aptaujas norādīja, ka lielākais atbalsts bija Donaldam Trampam, Nikijai Heilijai un Ronam Desantisam, kā arī Krisam Kristijam Ņūhempšīras štatā.

Republikāņu partijas nacionālajā konventā, kas notika no 15. līdz 18. jūlijam Milvoki, Trampu oficiāli nominēja par Republikāņu partijas kandidātu ASV prezidenta vēlēšanām. Konventa laikā Tramps par savu viceprezidenta amata kandidātu, savu dēlu un žurnālista Takera Karlsona mudināts, izvēlējās ASV senatoru no Ohaio Džeimsu Vensu.

#### Republikāniskās partijas biļetens

### Demokrātiskā partija
[thumb|[ASV Demokrātiskā partija|Demokrātiskās partijas priekšvēlēšanu sacīkstes rezultāti.
|257x257px]]
Demokrātiskās partijas prezidenta priekšvēlēšanu sacīkstē pieteicās tābrīža ASV prezidents Džo Baidens. Pret viņu vienīgais  opozicionārs partijas iekšienē izrādījās 35. ASV prezidenta Džona Kenedija brāļadēls un bijušā ASV senatora Roberta Kenedija dēls Roberts Kenedijs jaunākais. 2023. gada 9. oktobrī Kenedijs pameta Demokrātisko partiju, un turpmāk kandidēja kā bezpartijisks kandidāts. Pēcāk Kenedijs atbalstīja Trampa kampaņu, aicinot saviem atbalstītājiem balsot par Trampu. Neskatoties uz to, 0.5% no visiem balsotājiem nobalso par Kenediju.

2024. gada 21. jūlijā Džo Baidens paziņoja, ka izstājas no cīņas par pārvēlēšanu, atbalstot viceprezidentes Kamalas Harisas kandidatūru. Baidenam izstājoties, viņš kļuva par pirmo ASV prezidentu kopš Lindona Džonsona, kurš atsacījās no iespējas tikt pārvēlētam amatā.

No 1. līdz 5. augustam notika Demokrātiskās partijas nacionālā konventa delegātu tiešsaistes balsošana, kurā par partijas kandidāti prezidenta amatam izraudzījās Kamalu Harisu. Neraugoties uz šo pirmstermiņa balsojumu, tas bija jāapstiprina demokrātu nacionālajā konventā, kas notika no 19. līdz 22. augustam Čikāgā.
6. augustā Kamala Harisa par viceprezidenta amata kandidātu izraudzījās Minesotas štata gubernatoru Timu Volcu.

#### Demokrātiskās partijas biļetens

## Priekšvēlēšanu aptauju prognozes
#### Baidens/Kenedijs pret Trampu

#### Harisa pret Trampu
800px|Priekšvēlēšanu aptauju rezultātu apkopojums

Pēc Demokrātiskās partijas kandidātes Kamalas Harisas nominēšanas aptauju rezultāti izmainījās. Ziņu aģentūras "Reuters" pasūtītā aptaujā 45% respondentu augustā atbildēja, ka viņi gatavojas balsot par Harisu, bet 41% savu balsi bija gatavi atdot Trampam. Savukārt izdevums "The Wall Street Journal" publicētā aptaujā Harisu atbalstīja 48% respondentu, bet Trampu – 47%.

Oktobra sākumā, saskaņā ar portāla 270toWin.com prognozēm demokrāti diezgan stabili varēja rēķināties ar 226 balsīm Elektoru kolēģijā, republikāņiem prognozēja 219 balsis, bet neskaidras bija 93 elektoru balsis septiņos "svārstīgajos" štatosː Pensilvānijā (19 balsis Elektoru kolēģijā), Džordžijā (16), Ziemeļkarolīnā (16), Mičiganā (15), Arizonā (11), Viskonsinā (10) un Nevadā (6).

Tomēr Trampam izdevās gūt atbalstu neizlēmušo vēlētāju vidū un panākt viņu piedalīšanos vēlēšanās.
Jau nākamajā dienā pēc vēlēšanām kļuva zināms, ka Tramps ieguva balsu vairākumu gandrīz visos "svārstīgajos" štatos — Pensilvānijā (19)  Džordžijā (16), Ziemeļkarolīnā (16) un Viskonsinā (10), tādējādi elektoru kolēģijā nodrošinot vismaz 277 balsis un uzvaru vēlēšanās kopumā. Beigās Tramps uzvarēja visus "svārstīgos" štatus, tādējādi elektoru kolēģijā viņš nodrošināja kopā 312 balsis.

## Atsauces