open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ildars Ibragimovs

**Ildars Ibragimovs** (, ; dzimis  Kazaņā) ir tatāru izcelsmes Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1993), kas no 2002. līdz 2015. gadam pārstāvēja ASV.

## Biogrāfija
1991. gadā Hersonā dalījis 1.-3. vietu PSRS jauno meistaru šaha turnīrā. Tajā pašā gadā Brazīlijas pilsētā Maringā PSRS izlases sastāvā uzvarējis Pasaules jauniešu komandu čempionātā U26 vecuma grupā.

Pēc PSRS sabrukuma pārcēlies uz ASV. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā Filadelfijā (1992, 2006), Budapeštā (1993, 1995), Mihaila Čigorina memoriālā (1994), Grācā (1994, 1999), Groningenā (1994), Bīlē (1997), Atēnās (1999), Lisabonā (2000), Firtē (2001), Mineapolisā (2005). 1996. gadā uzvarējis Eiropas šaha klubu kausa izcīņā Kazaņas kluba *TatTransGaz-Itil* sastāvā. 2006. gadā Sandjego ieņēmis 2. vietu ASV šaha čempionātā.

Pārstāvējis ASV komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 2006. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2005. gadā un individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1991. gadā Ibragimovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1993. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Varužans Akopjans

**Varužans Akopjans** (, ; dzimis  Erevānā) ir Armēnijas starptautiskais lielmeistars šahā (2004), kas no 2002. gada pārstāv ASV.

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt piecu gadu vecumā. Četras reizes uzvarējis Armēnijas junioru šaha čempionātos (1993, 1995, 1998, 1999). Vairākkārt pārstāvējis Armēniju Pasaules un Eiropas junioru šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvis 1999. gadā, kad Eiropas junioru šaha čempionātā izcīnījis bronzas medaļu U16 vecuma grupā. 1995. gadā Parīzē ieguvis bronzas medaļu Pasaules junioru čempionātā ātrajā šahā U12 vecuma grupā.

2001. gadā pārcēlies uz dzīvi Losandželosā un no nākamā gada šaha turnīros pārstāvējis ASV. 2003. gadā Maiami uzvarējis ASV junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 2007. gadā piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā zaudējis 1. kārtā. 2007. gadā Kali izcīnījis bronzas medaļu Amerikas valstu individuālajā šaha čempionātā. 2014. gadā Sentluisā kļuvis par sudraba laureātu ASV šaha čempionātā. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Losandželosā (2001, 2003), Sanfrancisko (2002), Filadelfijas *World Open* (2004, 2007), Maiami (2007), Kanberā (2008), Čikāgā (2008). 2017. gada aprīlī Sentluisā kopā ar Fabiano Karuanu un Hikaru Nakamuru dalījis 3.-5. vietu ASV šaha čempionātā (uzvarējis Veslijs So). 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 100. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis ASV komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 4 reizes (2006-2008, 2012-2014). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (2006, 2008) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (2010, 2013-2015). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (2010) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2013) medaļu;
* Panamerikas komandu šaha čempionātā piedalījies 2013. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu, bet individuālajā vērtējumā sudraba medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2001. gadā Akopjanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2004. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trevors Horns

**Trevors Čārlzs Horns** (; dzimis ) ir britu mūzikas ierakstu producents, dziesmu autors, mūziķis un dziedātājs. Viņš bija iecienīts popmūzikas producents 1980. gados, tādēļ tiek raksturots kā "cilvēks, kas izgudroja 1980. gadus."

Horns ir producējis vairākas komerciāli veiksmīgas dziesmas un albumus Apvienotās Karalistes un starptautiski zināmiem māksliniekiem, piemēram, Polam Makartnijam, Šērai, Tīnai Tērnerei, Līzai Stensfīldai, *[[Pet Shop Boys]]*, Erosam Ramacoti, Maikam Oldfīldam, t.A.T.u., *[[Genesis]]*, *[[Frankie Goes to Hollywood]]* un citiem. Viņš ir ieguvis ''Grammy'' balvu par mūziķa *[[Seal]]* dziesmu *[[Kiss from a Rose]]*. Kā mūziķis viņš ir guvis panākumus ar grupu *[[The Buggles]]*, *[[Yes]]* un *[[Art of Noise]]*. Pazīstamākā mūziķa iedziedātā dziesma ir *The Buggles* singls *[[Video Killed the Radio Star]]*. Hornam pieder daļa ierakstu kompānijas *[[ZTT Records]]*, *[[Sarm Studios]]* un *[[Perfect Songs]]*. 2010. gadā viņš saņēma Ivora Novello balvu par izcilu ieguldījumu britu mūzikā.

## Apbalvojumi
* 1983. gada BRIT balva nominācijā "Labākais britu producents",
* 1985. gada BRIT balva nominācijā "Labākais britu producents",
* 1992. gada BRIT balva nominācijā "Labākais britu producents",
* 1995. gada ''Grammy'' balva nominācijā "Gada ieraksts" (par *Kiss From A Rose* producēšanu),
* 2011. gadā Trevors Horns saņēma Britu Impērijas Komandiera ordeni par nopelniem mūzikas industrijā,
* 2012. gadā saņēma Goda Doktora grādu mūzikā Sauthemptonas Solenta universitātē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* ''ZTT Records'' oficiālā mājas lapa
* ''Perfect Songs'' oficiālā mājas lapa
* Trevoraa Horn video intervija par ''SARM Studios''
* Oficiālā diskogrāfija 

* Trevora Horna jaunumi
Ni Hua

**Ni Hua** (, ; dzimis  Šanhajā) ir Ķīnas starptautiskais lielmeistars šahā (2003).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis savu valsti Pasaules junioru šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvis 1999. gadā Spānijā, kad U16 vecuma grupā izcīnījis bronzas medaļu. 2000. gadā uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Ungārijas pilsētās Tapolcā un Budapeštā. 2003. gadā Čuncjinā uzvarējis Pasaules šaha čempionāta izcīņas cikla zonas turnīrā. 2004. gadā Tripolē Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas zaudējis 2. kārtā. 2004. gadā Taijuaņā ieņēmis 2. vietu aiz Naidžela Šorta starptautiskajā šaha turnīrā *Sanjin Hotel Cup* un uzvarējis šaha turnīrā Kolkatā. 2005. gadā piedalījies Pasaules kausa šahā izcīņā, kurā zaudējis 1. kārtā. 2006. gadā uzvarējis Ķīnas šaha čempionātā, kā arī Lagosā izcīnījis sudraba medaļu Pasaules studentu šaha čempionātā. 2007. gadā Maskavā dalījis 2. vietu starptautiskajā šaha turnīrā *Aeroflot Open*. Divas reizes pēc kārtas uzvarējis Eiropas šaha kluba kausā Saratovas komandas *Ekonomist SGSEU* sastāvā (2009, 2010). 2009. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Redžo Emīlijā. 2010. gadā Filipīnās kļuvis par Āzijas individuālā šaha čempionāta uzvarētāju. 2011. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Bīlē. 2014. gadā Šardžā (Apvienotie Arābu Emirāti) izcīnījis bronzas medaļu Āzijas individuālajā šaha čempionātā. 2015. gadā uzvarējis Austrālijas atklātajā šaha čempionātā.

Sekmīgi pārstāvējis Ķīnas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (2000-2002, 2006-2008, 2014). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2014) un sudraba (2006) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (2014) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (2005, 2019). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (2005) un bronzas (2019) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu (2005);
* Āzijas valstu komandu šaha čempionātā piedalījies 1999. gadā;
* Āzijas spēļu komandu šaha čempionātā piedalījies 2010. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Āzijas spēļēs telpās komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (2007-2009) un abas reizes komandu vērtējumā izcīnījis zelta  medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1999. gadā Ni Hua piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2003. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džans Pensjans

**Džans Pensjans** (, ; dzimis  Tjaņdziņā) ir Ķīnas starptautiskais lielmeistars šahā (2001).

## Biogrāfija
Pirmos panākumus starptautiskajos šaha turnīros guvis 1990. gadu beigās. 1999. gadā Erevānā dalījis 5. vietu Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 2000. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Ģulā (Ungārija) un dalījis 3. vietu Āzijas individuālajā šaha čempionātā Pekinā. Tajā pašā gadā piedalījies Pasaules čempionātā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kur 1. kārtā uzvarējis Anatoliju Karpovu, bet zaudējis 2. kārtā. 2002. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Linaresā (Spānija) un Ķīnas šaha čempionātā. 2004. gadā dalījis 1. vietu starptautiskajā šaha turnīrā Barselonā. 2005. gadā pārliecinoši uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Kannās ar 8½ punktiem no 9 iespējamajiem. 2007. gadā Sebu kļuvis par Āzijas individuālā šaha čempionāta uzvarētāju.

Pārstāvējis Ķīnas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (2002, 2006). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (2006) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2005. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu;
* Āzijas valstu komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1999-2003). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2003) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2003) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1998. gadā Džanam Pensjanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2001. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Greimica

**Greimica** (arī **Silupīte**, **Silupe**) ir Rojas kreisā krasta pieteka Talsu novadā. 

Izteka - uz ziemeļaustrumiem no Valdgales pagasta Bandenieku mājām. Tek austrumu virzienā. Ietek Rojā netālu no Silmuižas. Greimicu šķērso valsts autoceļš V1368 (Dundaga–Tinģere–Tiltiņi), tās krastos atrodas Silmuiža.

## Atsauces
Vārzava (Rojas pieteka)

**Vārzava** (arī **Vārzavas strauts**) ir Rojas kreisā krasta pieteka Talsu novadā.

Izteka - uz dienvidiem no Ķurbes. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Rojā pie Maušu kapiem. Vārzavu nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Īves grāvis

**Īves grāvis** ir Rojas kreisā krasta pieteka Talsu novadā. 

Izteka - uz dienvidrietumiem no Tiņģeres. Tek austrumu virzienā. Ietek Rojā lejpus Mazrojas ietekas. Īves grāvi šķērso valsts autoceļš V1368 (Dundaga–Tinģere–Tiltiņi), tās krastos atrodas Īve.

## Atsauces
Maušupīte

**Maušupīte** ir Rojas kreisā krasta pieteka Talsu novadā. 

Augštecē uzņem Prauliņdīķa un Grodnieku dīķa ūdeņus. Caurtek Pūpdīķi. Tek austrumu virzienā. Ietek Rojā pie Kalnkalēju mājām. Maušupīti šķērso valsts autoceļš V1368 (Dundaga–Tinģere–Tiltiņi), tās krastos atrodas Dūmciems.

## Atsauces
Vēveru grāvis

**Vēveru grāvis** ir Rojas kreisā krasta pieteka Talsu novadā.

Izteka - uz dienvidiem no Cīruļiem. Tek austrumu virzienā, paralēli autoceļam V1411 (Valdemārpils–Pope). Ietek Rojā iepretim Aiļu mājām. Vēveru grāvi šķērso valsts autoceļš P125 (Talsi—Dundaga—Mazirbe), tā krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Francijas Marija Terēze

**Francijas Marija Terēze Šarlote** (dzimusi , mirusi ) bija Francijas karaļa Luija XVI un Marijas Antuanetes vecākā meita, princese no Burbonu dinastijas.

## Biogrāfija
Marija Terēze piedzima Versaļas pilī 1778. gada 19. decembrī. Viņas tēvs bija Francijas karalis Luijs XVI (1754—1793), māte — Austrijas erchercogiene, Francijas karaliene Marija Antuanete (1755—1793). Vēlāk karaļpārim piedzima vēl trīs bērni, bet tie nomira bērnībā.

1789. gada oktobrī, sākoties Franču revolūcijai, Luiju XVI kopā ar ģimeni piespieda mitināties Tilerī pilī Parīzē, bet karaļa brāļiem izdevās aizbēgt no valsts. Arī Luijs XVI ar savu ģimeni, tostarp trīspadsmitgadīgo Mariju Terēzi, 1791. gada jūnijā centās bēgt, tomēr nesekmīgi. 1792. gada septembrī Francijā atcēla monarhiju, un karalisko ģimeni ievietoja Tempļa cietumā. 1793. gadā karaļpāri sodīja ar nāvi. Marija Terēze cietumā palika līdz 1795. gada decembrim, kad viņas mātes dzimtene Austrija apmainīja revolucionāru Nikolasu Marī Kvinetu pret Mariju Terēzi. Turpmākos gadus Marija Terēze dzīvoja Austrijā, bet 1799. gadā, sava tēvabrāļa Luija XVIII aicināta, sāka dzīvot Jelgavas pilī, kur Luijs XVIII uzturējās kā Krievijas imperatora Pāvila I viesis. 19. jūnijā Marija Terēze apprecējās ar savu brālēnu, tēva otrā brāļa Šarla X dēlu Luiju Antuānu, Angulēmas hercogu.

Turpmākos gadus princese pavadīja dažādās Eiropas valstīs, līdz 1814. gadā Napoleons tika sakauts un tronī kāpa Marijas Terēzes tēva brālis Luijs XVIII, kurš ar ģimeni atgriezās Francijā. 1815. gadā Napoleons atgriezās un atguva varu Francijā, bet Marija Terēze nocietinājās Bordo pilsētā un atteicās padoties imperatoram. Napoleons pilsētu ieņēma un Mariju Terēzi arestēja, taču ļāva viņai pamest Franciju. 1815. gada jūnijā Napoleons tika sakauts pie Vaterlo un Luijs XVIII ar ģimeni atgriezās Francijā. Luijs XVIII mira 1824. gadā, un tā kā viņam nebija bērnu, tronī kāpa jaunākais brālis Šarls X, Marijas Terēzes tēva brālis un arī vīratēvs. 1830. gadā Jūlija revolūcijas rezultātā Burbonus gāza, un karaliskā ģimene devās trimdā vispirms uz Lielbritāniju, bet 1832. gadā uz Austriju.

Marija Terēze nomira 1851. gadā, septiņus gadus pēc sava vīra. Viņa nomira Frohsdorfa pilī, Lancenkirhenā, Lejasaustrijā. Apglabāta franciskāņu klostera baznīcas kapenēs Nova Goricā (mūsdienu Slovēnijā). Marijai Terēzei un viņas vīram nebija bērnu, bet vīra brāļa Šarla Ferdinanda, Berijas hercoga, vienīgais dēls Anrī, Šamboras grāfs, nomira bez bērniem 1883. gadā, izbeidzot Francijas Burbonu dinastiju.

## Ārējās saites
Žans Bedels Bokasa

**Žans Bedels Bokasa** (; dzimis , miris ) bija armijas virsnieks, pēc tam Centrālāfrikas Republikas diktators, prezidents (no 1966. līdz 1976. gadam) un Centrālāfrikas Impērijas imperators **Bokasa I** (no 1976. līdz 1979. gadam).

## Biogrāfija
Dzimis  12 bērnu ģimenē. Cēlies no mbaka cilts. Sešu gadu vecumā kļuvis par bāreni.

1939. gadā iestājies militārajā dienestā (Francijas koloniālajā karaspēkā). Piedalījies Otrā pasaules kara kaujās Francijas teritorijā. Kara beigas sagaidīja vecākā seržanta militārajā pakāpē. 1953. gadā karojis Indoķīnā, pēc tam dienējis Brazavilā. 1961. gadā saņēmis kapteiņa militāro pakāpi, bet 1962. gadā demobilizējās no Francijas karaspēka, iestājās Centrālāfrikas Republikas armijā majora dienesta pakāpē. Valsts prezidents Dāvids Dako, kas bija Bokasas brālēns, piešķīra viņam pulkveža pakāpi un norīkoja par valsts bruņoto spēku štāba priekšnieku.

1965. un 1966. gada mijā Bokasa organizēja militāro apvērsumu, kura rezultātā Dako tika apcietināts, bet viņš pats ieņēma prezidenta amatu, kā arī atcēla konstitūciju un atlaida Nacionālo Asambleju. Valdīšanas sākumposmā Bokasu atbalstīja Francija. 1972. gadā viņš iecēla sevi par valsts prezidentu uz mūžu, bet 1976. gada 4. decembrī pasludināja par Centrālāfrikas imperatoru Bokasu I. Impērijas izveidošanā ekscentriskais valdnieks iedvesmojās no sava elka Napoleona, taču ārišķībās un greznībā to pārspēja, piemēram, 1977. gadā notikušās imperatora kronēšanas ceremonijas izmaksas sasniedza 20 miljonus dolāru (ap 80 miljonu dolāru mūsdienu vērtībā), tostarp viņa dimantiem rotātais kronis vien izmaksāja ap 5 miljoniem dolāru.

Bokasas režīms bija izteikti totalitārs, vardarbīgi apspieda jebkuru opozīciju. Pats valsts vadītājs bieži piedalījās nežēlīgās apcietināto pratināšanās un daudzajās nāvessodu izpildēs. Bokasas vardarbība pārspēja gandrīz visus nežēlīgākos 20. gadsimta tirānus, starp daudziem citiem pierādītiem un nepierādītiem noziegumiem viņš ticis apsūdzēts arī kanibālismā.

Ekscentriskajam diktatoram bija 19 sievas un 77 atzīti bērni, tomēr tikai viena sieva Katrīna Dangiade bija kronēta kā valdniece.

1979. gadā Bokasa ar Francijas armijas atbalstu tika gāzts no troņa pēc nežēlīgas skolēnu protestu apspiešanas (daudzi skolēni sodīti ar nāvessodu). Centrālāfrikas Impērija tika likvidēta, bet par Centrālāfrikas Republikas prezidentu atkal kļuva Dāvids Dako. Bijušais imperators pameta valsti, taču tika aizmuguriski tiesāts par daudziem noziegumiem, piespriežot nāvessodu. Bokasa divus gadus nodzīvoja Abidžanā, Kotdivuārā, tad pārcēlās uz Franciju. 1986. gadā bijušais Centrālāfrikas valsts vadītājs pārsteidza visus, labprātīgi atgriežoties dzimtenē, cerot, ka pateicīgā tauta viņu atgriezīs tronī, taču uzreiz tika arestēts un tiesāts. Bokasu atzina par vainīgu vairumā apsūdzību (gan ne kanibālismā) un vēlreiz piesprieda viņam nāves sodu. Vēlāk sods tika mainīts pret mūža ieslodzījumu, bet 1993. gadā vispārējas amnestijas ietvaros Bokasu atbrīvoja no ieslodzījuma un mūža noslēgumā viņš dzīvoja savā mājā Bangi. Miris 1996. gada 3. novembrī ar infarktu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Blackpast.org
98 (skaitlis)

**98 (deviņdesmit astoņi)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 97 un 99. Gada deviņdesmit astotā diena ir 8. aprīlis (garajā gadā 7. aprīlis).

Romiešu skaitļu sistēmā deviņdesmit astoņi tiek pierakstīts šādi — XCVIII, bet binārajā skaitīšanas sistēmā deviņdesmit astoņi ir 11000102, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1428 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 6216. Deviņdesmit astoņi ir pāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskā tabulā deviņdesmit astoņi ir kalifornija (Cf) atomskaitlis, kā arī tas ir ASCII kods "b" simbolam.

## Skatīt arī
* 98. gads
* 98. gads p.m.ē.
Luidži Kerubīni

**Luidži Kerubīni** (; dzimis , miris ) bija 18. gadsimta beigu/19. gadsimta sākuma itāļu komponists, kurš lielāko tiesu no muzikālās karjeras pavadīja Francijā. Bēthovena laikabiedrs, kurš devis ieguldījumu *[[opera comique]]* žanra attīstībā. Pazīstams ne tikai kā operu, bet arī garīgās mūzikas komponists.

Dzimis Florencē mūziķa ģimenē. Apguva mūziku Boloņā un Milānā. 1783. gadā Venēcijā tika iestudēta pirmā Kerubīni opera. 1785. gadā devās uz Londonu, bet tajā pašā gadā Parīzē saņēma pasūtijumu uzrakstīt operu. Izņemot neilgu laiku, ko pavadīja Londonā un Turīnā, atlikušo mūžu dzīvoja un radīja Francijā. 1797. gadā tika iestudēts, iespējams, pazīstamākais Kerubīni darbs - opera "Mēdeja" (*Médée*). Muzikālās karjeras otrajā pusē, kad Kerubīni operas zaudēja popularitāti, vairāk pievērsās garīgajai mūzikai, sarakstot septiņas mesas un divus rekviēmus, no tiem 1816. gadā uzvestais Kreubīni 1. rekviēms guva vispārīgu atzinību. 1822. gadā Kerubīni kļuva par Parīzes konservatorijas direktoru. 

## Ārējās saites

* 
* Kerubīni Petrucci Music Library
* Luidži Kerubīni allmusic.com
Osvalds Tīlmanis

**Osvalds Tīlmanis** (dzimis , Šķibes pagasta Jēģeros, miris ) bija latviešu arhitekts, daudzu 20. gadsimta Rīgas celtņu autors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1900. gadā Šķibes pagastā Friča Tīlmaņa un viņa sievas Julianas ģimenē. Mācījās Jelgavas ģimnāzijā, uzsāka studijas Tērbatas Universitātē, piedalījās Brīvības cīņās.
̩Pēc kara beigām studēja arhitektūru Latvijas Universitātē.

Arhitekta darbi ir pilsētas blokēkas un skolas. Osvalds Tīlmanis bija Nacionālās celtniecības komisijas padomes loceklis un Latvijas arhitektu biedrības priekšnieks.
1950.-1956. ɡɑdā bija Valsts pilsētu celtniecības projektēšanas institūta galvenais arhitekts un LPSR  Ministru padomes celtniecības un arhitektūras pārvaldes Pilsētu plānošanas nodaļas vadītājs.
Bija Rīgas galvenais arhitekts, RPI Celtniecības fakultātes Arhitektūras katedras vadītājs (1958-1969), profesors no 1960. gada.

## Apabalvojumi un paɡodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1955)
* PSRS Celtniecības un arhitektūras akadēmijas korespondētājloceklis (1957-1964)  
* ordenis "Goda zīme"

## Galerija

Riga Technical University. 07.jpg|Rīgas Politehniskā institūta galvenā ēka
Poruka iela 23, Riga (1).jpg|Savrupmāja Poruka ielā 23, Rīgā. (1931)
Zinatnu akademijas augstceltne.jpg|Zinātņu akadēmijas augstceltne
Poruka iela 9, Riga (3).jpg|Savrupmāja Poruka ielā 9, Rīgā. (1930)
Jāņa Asara iela 15 (1).jpg|Dzīvojamā ēka J. Asara ielā 15, Rīgā. (1931)


## Atsauces

## Ārējās saites
* Tag Archives: Osvalds Tīlmanis
* Osvalds Tīlmanis
Lunar Orbiter 1

***Lunar Orbiter 1*** bija NASA programmas *[[Lunar Orbiter]]* kosmiskais aparāts. Tas bija pirmais ASV aparāts, kas iegājis Mēness orbītā (pirmais pasaulē to paveica PSRS *[[Luna-10]]*). Palaists 1966. gada augustā. Tā primārais uzdevums bija fotografēt Mēness virsmu, lai varētu izvēlēties piemērotākās vietas, kur nolaisties *[[Surveyor]]* un *[[Apollo programma|Apollo]]* nolaižamajiem aparātiem.

thumb|240px|left|Pirmais Zemes attēls no Mēness orbītas, uzņemts 1966. gada 23. augustā
thumb|200px|right|''Lunar Orbiter 1'' orbīta un nofotografētie apgabali pret Zemi vērstajā pusē un pretējā pusē
*Lunar Orbiter 1* tika palaists  19:311 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas SLV-3 Agena-D]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas laukuma *LC-13*. Sākotnēji tā ievadīta orbītā ap Zemi. 20:04 UTC *Agena D* trešā pakāpe veica manevru, un ievadīja *Lunar Orbiter 1* trajektorijā uz Mēnesi.

14. augustā *Lunar Orbiter 1* iegāja orbītā ap Mēnesi. Pamazām tā orbīta tika pazemināta. No 18. līdz 29. augustam tika veikta attēlu uzņemšana, iegūstot 42 augstas izšķirtspējas un 187 vidējas izšķirtspējas kadrus. Līdz 14. septembrim tika apstrādātas iegūtās fotogrāfijas un pārraidītas uz Zemi.

15. septembrī sākta papildmisija, kad uz Zemi tika pārraidīti ne fotogrāfiju dati: kosmiskā aparāta sistēmu telemetrija un mikrometeorīdu detektoru rādījumi.
Līdz 28. septembrim *Lunar Orbiter 1* vairākas sistēmas bija sabojājušās vai degradējušās. Ja *Lunar Orbiter 1* kļūtu nevadāms, tā radiosignāli varētu traucēt *[[Lunar Orbiter 2]]* misiju, tāpēc tika pieņemts lēmums izbeigt kosmiskā aparāta lidojumu. 29. septembrī *Lunar Orbiter 1* tika nodota komanda veikt manevru, pēc kura zonde nogāja no orbītas un ietriecās Mēness virsmā.

## Ārējās saites
* DESTINATION MOON: A History of the Lunar Orbiter Program NASA
* Lunar Orbiter Spacecraft Boeing
* Lunar Orbiter Astronautix
* Lunar Orbiter 1, 2, 3, 4, 5 Gunter Dirk Krebs
Pēteris Dannenbergs

**Pēteris Dannenbergs** (1877-1925) bija latviešu rēders un baņķieris. Latvijas Republikas jūrniecības departamenta pirmais direktors (1919—1920). Somijas goda konsuls Latvijā. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1877. gada 14. oktobrī Ķoņu pagastā zemnieka Jēkaba Danneberga un viņa sievas Māretes ģimenē. Viņa jaunākais brālis bija Artūrs Dannebergs. Mācījās Rīgas pilsētas Rīgas reālskolā un tirdzniecības biedrības vakara kursos, līdztekus no 1895. gada strādāja K. Oša kokmateriālu eksporta firmā par mācekli. 1902. gadā ieguva šo firmu savā īpašumā, 1911. gadā to pārveidoja par rēdereju (kuģniecību). Iegādājās tvaikoņus "Balva" (1911), "Biruta" (1912), "Velta" (1914).
Pirmā pasaules kara sākumā kuģniecības kompānijas valde pārcēlās uz Petrogradu. 

1918. gadā Dannenbergs ar ģimeni atgriezās Rīgā. 1919.-1920. gadā bija Latvijas Jūrniecības departamenta direktors. Nodibināja Latvijas Loida banku un Latvijas tirdzniecības un rūpniecības banku un 1921. gadā atjaunoja savas kuģniecības kompānijas darbību ar vienīgo palikušo kuģi "Velta". 1923. gadā iegādājās tvaikoni "Biruta" (3200 BRT). Vēlāk iegādājās velkoņus "Kaija" un "Akots".
            
Miris 1925. gada 19. jūlijā Berlīnē, 25. jūlijā apglabāts Rīgas Jāņa draudzes kapos. 

Pēc Pētera Dannenberga nāves visu darbību mantoja viņa vecākais dēls Pauls Dannebergs, kas iegādājās kuģi "Balva II" un " Konsuls P. Dannenbergs". 1933. gadā viņam piederēja seši kuģi, kas veica reisus uz Rietumeiropu ar ogļu un koksnes kravām.
Kompānija pastāvēja līdz 1940. gada 29. oktobrim, kad to nacionalizēja. Viens no ekspropriētajiem kompānijas velkoņiem "Mednis" strādāja Rīgas ostā līdz pat 1970. gadam.

## Sabiedriskā darbība
Bija Rīgas biržas vecākais un komitejas loceklis, Latvijas kuģu īpašnieku savienības priekšnieka biedrs, Latvijas Jahtkluba dibinātājs. Rīgas ložas "Jāņuguns" loceklis (1925).

## Dannenbergu kuģi

Tvaikonis Balva 2107 BRT.png|Tvaikonis "Balva" (2107 BRT)
Tvaikonis Biruta 1823 BRT.jpg|Tvaikonis "Biruta" (1823 BRT)
Tvaikonis Konsuls P. Dannebergs 2747 BRT.jpg|Tvaikonis "Konsuls P. Dannenbergs" (2747 BRT)


## Atsauces
Lunar Orbiter 2

***Lunar Orbiter 2*** bija ASV NASA programmas *[[Lunar Orbiter]]* Mēness orbitālais aparāts. Palaists 1966. gada novembrī. Tā primārais uzdevums bija fotografēt Mēness virsmu, lai varētu izvēlēties piemērotākās vietas, kur nolaisties *[[Surveyor]]* un *[[Apollo programma|Apollo]]* nolaižamajiem aparātiem.

[thumb|220px|left|1966. gada 20. novembrī uzņemts attēls virs [Miera jūras]]
thumb|200px|right|''Lunar Orbiter 2'' orbīta un nofotografētie apgabali pret Zemi vērstajā pusē un pretējā pusē
*Lunar Orbiter 2* tika palaists  23:21 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas SLV-3 Agena-D]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas laukuma *LC-13*.

10. novembrī *Lunar Orbiter 2* iegāja orbītā ap Mēnesi. Pamazām tā orbīta tika pazemināta. No 18. līdz 26. novembrim tika veikta attēlu uzņemšana, iegūstot 609 augstas izšķirtspējas un 208 vidējas izšķirtspējas kadrus. Līdz 7. decembrim iegūtās fotogrāfijas tika apstrādātas un pārraidītas uz Zemi.
*Lunar Orbiter 2* misijas laikā mikrometeorīdu detektori fiksēja trīs triecienus.

1967. gada 11. oktobrī *Lunar Orbiter 2* tika dota komanda veikt manevru, pēc kura zonde nogāja no orbītas un ietriecās Mēness virsmā.

## Ārējās saites
* DESTINATION MOON: A History of the Lunar Orbiter Program NASA
* Lunar Orbiter Spacecraft Boeing
* Lunar Orbiter Photo Gallery. Mission 2 Lunar and Planetary Institute
* Lunar Orbiter Astronautix
* Lunar Orbiter 1, 2, 3, 4, 5 Gunter Dirk Krebs
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Bangladešā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Bangladeša|Bangladešā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Bangladešas ir iekļautas **3 vietas** (2 kultūras objekti un 1 dabas objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Čārlzs Basets

**Čārlzs Arturs "Čārlijs" Basets II** (*Charles Arthur "Charlie" Bassett II*; dzimis , miris ) bija 
ASV izmēģinātājpilots, astronauts, nav lidojis kosmosā. Gājis bojā treniņlidojumā.

## Dzīvesgājums
[thumb|200px|left|''[Gemini 5* sākotnējā apkalpe: [[Eliots Sī]] un Čārlzs Basets]]
Čārlzs Basets no 1950. līdz 1952. gadam studēja Ohaio Štata universitātē.
1952. gadam viņš iestājās [[ASV Gaisa spēki|ASV Gaisa spēkos]]. 1954. gadā Basets bija apguvis lidotāja prasmes un tika nosūtīts uz 8. iznīcinātājbumbvedēju grupu Klusā okeāna reģionā.
1958. gadā viņš iestājās Teksasas Tehnoloģiju koledžā, un 1960. gadā ieguva bakalaura grādu elektroinženierijā. Pēc tam Basets apguva pētniecisko pilotu un izmēģinātājpilotu kursus un ieguva [[kapteinis (ASV)|kapteiņa]] pakāpi.

1963. gada oktobrī Čārlzs Basets tika uzņemts [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] astronautu grupā. Trenējās *Gemini* projektam.
1965. gada 8. novembrī Čārlzs Basets tika apstiprināts par *Gemini 9* apkalpes pilotu kopā ar [[Eliots Sī|Eliotu Sī]].

Čārlzs Basets gāja bojā 1966. gada 28. februārī, gatavojoties kosmiskajam lidojumam, treniņlidmašīnā *T-38'' kopā ar Eliotu Sī. Izmeklēšanas komisija secināja, ka nelaimes cēlonis bija pilota kļūda sliktos redzamības apstākļos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija Johnson Space Center,
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Katarā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Katara|Katarā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Kataras ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts), savukārt vēl viena vieta ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Katara Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja 1984. gada 12. septembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļautie objektu izvietojums
 

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Piedņestras diplomātisko misiju uzskaitījums

[thumb|Neatzīto Valstu Sadraudzības locekļu — Abhāzijas un Dienvidosetijas — pārstāvniecība [Tiraspole|Tiraspolē, Piedņestrā]]
Šis ir **[[Piedņestras Moldāvu Republika]]s diplomātisko misiju uzskaitījums**. Piedņestras Moldāvu Republika ir starptautiski neatzīta valsts, kas pēc 1990. gada Piedņestras kara atdalījās no Moldovas. Valsts ir Neatzīto Valstu Sadraudzības locekle. Piedņestras Moldāvu Republiku neatzīst neviena ANO dalībvalsts, ANO atzīst Moldovas suverenitāti pār Pārdņestras reģionu, ko faktiski kontrolē Piedņestras Moldāvu Republika. Piedņestras Moldāvu Republiku atzīst tikai Abhāzija, 2023. gadā likvidētā Arcahas Republika un Dienvidosetija. Šobrīd Piedņestras Moldāvu Republikai ir divas pārstāvniecības ārvalstīs.

## Eiropa
* 
** Suhumi (pārstāvniecība)
* 
** Chinvala (pārstāvniecība)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Piedņestras Moldāvu Republikas Ārlietu ministrijas mājaslapa
Votss

**Votss** ir angļu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Alans Votss (*Alan Watts*; 1915—1973) — amerikāņu filozofs;
* Džons Votss (*Jon Watts*; 1981) — amerikāņu kinorežisors un scenārists;
* Redžijs Votss (*Reggie Watts*; 1972) — amerikāņu mūziķis.

## Skatīt arī
* Votsa
* *[[Watts]]*
Džordžs Hamiltons-Gordons

**Džordžs Hamiltons-Gordons, Ceturtais Aberdīnas grāfs** (; dzimis , miris ) bija Skotijā dzimis britu politiķis 19. gadsimta pirmajā pusē. No 1828. līdz 1830. gadam un no 1841. līdz 1846. gadam bija Lielbritānijas ārlietu ministrs. Kaut arī pats personīgi centās no tā izvairīties, Hamiltona-Gordona valdības laikā Lielbritānija iesaistījās Krimas karā. Bija pazīstams kā vājš orators.

## Ārējās saites
Makss Reinhards

**Makss Reinhards** (; dzimis kā **Maksimiliāns Goldmanis** (*Maximilian Goldmann*) , miris ) ir ebreju izcelsmes austriešu novatorisks teātra režisors, pedagogs un administrators. No 1904. gada līdz nacistu nākšanai pie varas 1933. gadā vadīja Berlīnes Vācu teātri (*Deutsches Theater*). 1929. gadā Vīnē nodibināja teātra semināru (*Max Reinhardt Seminar*), kurā aktiera meistarību ieguvušaa daudzas teātra un kino zvaigznes, tostarp Marlēna Dītriha, Hedija Lamarra, Pola Negri, Lenija Rīfenštāle. 1920. gadā bija viens no Zalcburgas festivāla dibinātājiem. Pēc Austrijas anšlusa 1938. gadā devās uz Lielbritāniju, vēlāk uz ASV, kur 1940. gadā kļuva par pilsoni.

## Ārējās saites
Haso fon Manteifels

Brīvkungs **Haso-Ekards fon Manteifels** (; dzimis , miris ) bija vācu tanku ģenerālis (*General der Panzertruppe*) Otrā pasaules kara laikā. Viens no 27 karavīriem, kuri saņēmuši Dzelzs krusta Bruņinieka krustu ar ozollapām, zobeniem un briljantiem (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub, Schwertern und Brillanten*). Pēc Otrā pasaules kara kļuva par politiķi, mūsdienu Vācijas armijas nosaukuma Bundesvērs autors.

Dienestu armijā sāka Pirmā pasaules kara laikā. Operācijas Barbarosa laikā fon Manteifels komandēja bataljonu 7. tanku divīzijā, kura ieņēma Viļņu, karoja Baltkrievijā un Maskavas pievārtē. 1943. gada sākumā fon Manteifels tika nosūtīts uz Ziemeļāfriku, kur komandēja divīziju Tunisijas kampaņas laikā. No 1943. gada augusta, nu jau kā 7. tanku divīzijas komandieris, vadīja cīņas Austrumu fromtē. 1944. gada 1. februārī tika iecelts par divīzijas "Lielvācija" komandieri. Cīnījās Ukrainā un Austrumprūsijā, tostarp neveiksmīgi mēģinot debloķēt Kurzemes ielenkumu. 1944. gada 1. septembrī Haso fon Manteifels tika iecelts par 5. tanku armijas komandieri un cīnījās Rietumu frontē Ardēnu kaujās. Kara beigu posmā kā 3. tanku armijas komandieris cīnījās pret Sarkano armiju Zēlovas augstienes kaujās. Padevies britu armijai.

Pēc kara kļuva par Brīvo Demokrātu partijas (*Freie Demokratische Partei*) politiķi, bundestāga deputātu un Bundesvēra atjaunošanas iniciatoru. Tomēr 1959. gadā tika notiesāts par kāda dezertiera nošaušanu 1944. gadā uz diviem gadiem ieslodzījumā.

## Ārējās saites
Akopjans

**Akopjans** ( — 'Akopa (Jēkaba) dēls', no personvārda Akobs *(Հակոբ)*; sieviešu dzimtē **Akopjana**) ir armēņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Varužans Akopjans (*Varuzhan Akobian*; 1983) — Armēnijas un ASV šaha lielmeistars;
* Vladimirs Akopjans (*Վլադիմիր Հակոբյան*; 1971) — Armēnijas šaha lielmeistars.
Žoseps Oms Paļise

**Žoseps Oms Paļise** (; dzimis  Ļeidā) ir katalāņu izcelsmes Spānijas starptautiskais lielmeistars šahā (2007), kas no 2003. līdz 2007. gadam šaha turnīros pārstāvēja Andoru.

## Biogrāfija
1993. gadā uzvarējis Spānijas junioru šaha čempionātā un pārstāvējis Spāniju Eiropas junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā Valensijā (1996), Saragosā (1998, 1999), Seviljā (2000), Barselonā (2008). 2000. gadā dalījis 2. vietu Katalonijas šaha čempionātā. No 2003. līdz 2006. gadam četras reizes pēc kārtas uzvarējis Andoras šaha čempionātos. 2004. gadā dalījis trešo vietu Spānijas šaha čempionātā.

Pārstāvējis Andoras komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 2 reizes (2004-2006). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2006) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1997. gadā Paļisem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2007. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Manuels Larrea

**Gustavo Manuels Larrea Ljorka** (; dzimis ) ir Urugvajas FIDE meistars šahā (2006).

## Biogrāfija
Trīskārtējs Urugvajas šaha čempionātu uzvarētājs (2010, 2013, 2015).

Pārstāvējis Urugvajas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (2002-2010, 2014-2016). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2006) medaļu;
* Panamerikas komandu šaha čempionātā piedalījies 2013. gadā;
* Pasaules jauniešu komandu šaha čempionātā piedalījies 1998. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bešīrs el Kudeimī

**Bešīrs el Kudeimī** (; dzimis 1984. gadā) ir Jemenas starptautiskais meistars šahā (2008).

## Biogrāfija
2003. gadā Jemenas kluba *Al-Wahda Sana'a* sastāvā izcīnījis 3. vietu Arābu valstu klubu šaha čempionātā.
 2007. gadā uzvarējis Arābu valstu vīriešu šaha individuālajā čempionātā. 

Pārstāvējis Jemenas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (2002-2010, 2014, 2018). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2006) medaļu;
* Āzijas spēļu komandu šaha čempionātā piedalījies 2010. gadā;
* Panarābu spēļu komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (2007-2011). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2007) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2008. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fiona Steila-Antoni

**Fiona Steila-Antoni** (; dzimusi  Nīderkornā) ir Luksemburgas starptautiskā meistare šahā (2010).

## Biogrāfija
Vairākkārtēja Luksemburgas sieviešu šaha čempionātu laureāte. 2008. gadā dalījusi otro vietu starptautiskajā šaha turnīrā Francijā. 2010. gadā bijusi otrā Fēru Salu starptautiskajā šaha turnīrā *Klaksvík Open* un Aksbridžas (Anglija) starptautiskajā šaha turnīrā *e2e4 Autumn Women's International*. Par panākumiem turnīros FIDE 2010. gadā Steilai-Antoni piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Pārstāvējusi Luksemburgas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 7 reizes (2002-2008, 2012-2016). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (2006) medaļu;
* Pasaules šaha olimpiādē vīriešiem piedalījusies 2010. gadā;
* Eiropas komandu šaha čempionātā vīriešiem piedalījusies 2011. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ričmonds Firi

**Ričmonds Firi** (; dzimis ) ir Zambijas starptautiskais meistars šahā (2015).

## Biogrāfija
2015. gadā uzvarējis Zambijas šaha turnīrā "Nkwazi Closed International". 2015. gadā Malavi uzvarējis Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla Āfrikas zonas turnīrā. 2015. gadā Baku piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā, kur 1. kārtā piekāpies Hikaru Nakamuram ar 0:2. 2016. gadā Zambijas šaha čempionātā dalījis 1.-3. vietu.

Pārstāvējis Zambijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (2006, 2014-2016). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2006) medaļu;
* Āfrikas spēļu komandu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (2007-2011). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (2007) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā viņam piešķīrusi FIDE meistara (FM), bet 2015. gadā - starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Personiskais konts

**Personiskais konts** ir analītiskās uzskaites konts, ko lieto uzņēmumi, organizācijas un iestādes norēķinu, stāvokļa un pārmaiņu atspoguļošanai.
Kontā ir dati par darba algu u.c.

## Atsauces
Oukailenda

[250px|thumb|Salas [OSM karte]]
**Oukailenda** ( — 'Ozolu sala') ir 57 hektāru liela, privātīpašumā esoša sala Jaunskotijas dienvidu krastā. Oukailenda ir viena no 360 salām Mahouna līcī un tā sasniedz 11 m augstumu virs jūras līmeņa. Sala atrodas 200 metrus no krasta un ir savienota ar kontinentu caur uzbērtu zemes strēli.

Pirmie eiropieši, kas apmetās salas apkārtnē, bija franču zvejnieki 1750. gados. 1762. gadā salas teritoriju sadalīja trīsdesmit divos 4 āru lielos īpašumos. 18. gadsimta beigās salu pārsauca no **Smita salas** par **Gleišera salu**, līdz par oficiālo nosaukumu tika pieņemts vietēji izmantotais nosaukums — "Oukailenda". 1784. gadā Kanādas valdība daļu zemes izsniedza bijušajiem karavīriem. Šobrīd 78% no salas pieder uzņēmumam *Oak Island Tours*, atlikušie 22% pieder privātpersonām. Uz salas ir uzbūvētas divas pastāvīgas mājas un divas vasarnīcas.

Sala ir vislabāk pazīstama tās apslēpto dārgumu leģendu dēļ.

## Oukailendas dārgumi
250px|thumb|Sala 1931. gadā
Jau vairāk nekā pusotru gadsimtu salā notiek dažādi pētījumi un izrakumi, meklējot leģendās aprakstītos Oukailendas dārgumus. Ir daudz teoriju par to, kas varētu būt aprakts vai noslēpts uz salas — ir izteikti pieņēmumi gan par iespējamo Svētā Grāla, gan dažādu senu tautu priekšmetu, gan Viljama Šekspīra manuskriptu atrašanos salas dzīlēs. Lielākoties pētniecība ir notikusi Naudas bedrē, dziļurbumā "10-X", Nolana krustā, Smita līcī un trīsstūra formas purvā. Kritiķi apgalvo, ka uz salas nav dārgumu un Naudas bedre ir dabiska karsta kritene.

## Popkultūrā
Kopš 1863. gada regulāri tiek izdotas jaunas grāmatas par Oukailendas dārgumiem. Vairāk nekā piecdesmit grāmatas apskata salas vēsturi un pēta dažādās teorijas. Vairāki daiļliteratūras darbi ir balstīti uz Naudas bedri, tostarp *[[The Money Pit Mystery]]*, *[[Riptide (novel)|Riptide]]*, *[[The Hand of Robin Squires]]*, un **.

2012. gadā sala tika iekļauta videospēlē *[[Assassin's Creed III]]*. Spēlētājs sasniedz Oukailendu, pildot misijas saistībā ar Kapteiņa Kida dārgumiem. Spēlē uz salas var atrast smaragdus un "Ēdenes gredzenu".

2014. gada 5. janvārī *[[History Channel]]* uzsāka pārraidīt raidījumu *[[The Curse of Oak Island]]* — dokumentālo seriālu par mūsdienu dārgumu mednieku grupu, kas turpina pusotru gadsimtu ilgos meklējumus. Šova galvenie varoņi ir brāļi Riks un Mārtijs Lagīnas, kas 2006. gadā iegādājās daļu uzņēmuma *Oak Island Tours* akciju.

## Atsauces
Aleksejevs

**Aleksejevs** (, no personvārda Aleksejs *(Алексей)*; sieviešu dzimtē Aleksejeva *(Алексе́ева)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksejs Aleksejevs (*Алексей Алексеев*; 1988) — krievu futbolists;
* Jevgeņijs Aleksejevs:
** Jevgeņijs Aleksejevs (*Евгений Алексеев*; 1985) — Krievijas šahists;
** Jevgeņijs Aleksejevs (1993) — Latvijas bokseris.
* Jurijs Aleksejevs (*Юрий Алексеев*; 1958) — latviešu politiķis;
* Lauris Aleksejevs (1976) — latviešu pavārs;
* Mihails Aleksejevs (*Михаил Алексеев*; 1857—1918) — krievu virsnieks, ģenerālis;
* Nikolajs Aleksejevs (*Николай Алексеев*; 1911―1962) ― Latvijas krievu valsts un sabiedriskais darbinieks;
* Konstantīns Staņislavskis (*Константин Станиславский*, īstajā vārdā **Konstantīns Aleksejevs**; 1863—1938) — krievu aktieris un teātra režisors.
Antons fon Verners

**Antons Aleksandrs fon Verners** (; dzimis , miris ) bija vācu vēsturiskā žanra gleznotājs un mākslinieks. Vilhelmisma redzams pārstāvis un modernisma pretinieks.

Dzimis Frankfurtē pie Oderas galdnieka ģimenē. Ģimene cēlusies no Austrumprūsijas. 1857. gadā sācis strādāt kā daiļkrāsotāja māceklis. 1860. gadā uzsācis studijas Prūsijas mākslas akadēmijā Berlīnē. Pēc gada studijas turpinājis studijas Karlsrūes mākslas akadēmijā.

Kļuva pazīstams, kad saņēma pasūtījumus Franču-prūšu kara laikā Prūsijas štābā Versaļā. Faktiski būdams Prūsijas galma mākslinieks, 1875. gadā Verners kļuva par Berlīnes Mākslas akadēmijas direktoru, par kuru nostrādāja līdz pat 1915. gadam. Mūsdienās, iespējams, populārākais Antona fon Vernera darbs ir mozaīkas Berlīnes Uzvaras kolonnai.

## Galerija

Siegessaeule Berlin December 2004 Mosaic 05.jpg|Berlīnes Uzvaras kolonnas mozaīkas, Berlīne
1877 Werner Ankunft Wilhem I in Saarbruecken anagoria.JPG|Ķeizara Vilhelma I ierašanās Zārbrikenā 1870.g. (1877.g.)
Anton von Werner Amor.jpg| Amors (1872.g.)
Anton von Werner Kronprinz Friedrich.JPG|Kroņprincis Frīdrihs galma ballē 1878.g. (1895.g.)
Anton von Werner - Kaiser Wilhelm I. auf dem Sterbebett.jpg|Ķeizars Vilhelms I uz nāves gultas 1888.g. 9. martā. (1898.g.)
A v Werner - Kaiserproklamation am 18 Januar 1871 (3. Fassung 1885).jpg|Vācijas Impērijas proklamēšana (1885.g.)


## Ārējās saites
Polar Satellite Launch Vehicle

***Polar Satellite Launch Vehicle*** (***PSLV***) ir Indijas nesējraķešu grupa. To izstrādājusi un apkalpo Indijas Kosmosa pētījumu organizācija. Raķetes pirmais lidojums notika 1993. gadā, un to joprojām izmanto. *PSLV* paredzēta pavadoņu ievadīšanai solārsinhronā orbītā, bet var arī pacelt kravas ģeostacionārā pārejas orbītā.

## Uzbūve
*PSLV* sastāv no četrām pakāpēm. Pirmā pakāpe ir ar cietās degvielas dzinēju *S139*. Pirmajai pakāpei (atkarībā no konfigurācijas) var būt pievienoti seši cietās degvielas starta paātrinātāji. Otro pakāpi darbina šķidrās degvielas dzinējs *Vikas*, degvielai izmantojot nesimetrisko dimetilhidrazīnu un oksidētājam — slāpekļa tetroksīdu. Trešajā pakāpē izmantots cietās degvielas dzinējs *HPS3*. Trešo pakāpi darbina divi šķidrās degvielas dzinēji *L-2-5*, tos baro monometilhidrazīns un slāpekļa oksīdu maisījums.

## Varianti
Raķetei ir trīs varianti: *PSLV-G*, *PSLV-CA* un *PSLV-XL*:
* ***PSLV-G*** ir standarta versija, kas 622 km augstā solārsinhronā orbītā var nogādāt 1678 kg kravu.
* ***PSLV-CA*** ir vieglā versija. *CA* nozīmē *Core Alone* (" viens pats kodols"). Tai nav starta paātrinātāju, ceturtajā pakāpē degviela ir par 400 kg mazāk nekā standarta versijā. *PSLV-CA* 622 km augstā solārsinhronā orbītā var nogādāt 1100 kg kravu. Versijas pirmais starts notika 2007. gadā.
* ***PSLV-XL*** ir smagā versija. Tai ir seši starta paātrinātāji, lielāki nekā standarta versijā. *PSLV-XL* 600 km augstā solārsinhronā orbītā var nogādāt 1750 kg kravu. Versijas pirmais starts notika 2008. gadā.
* ***PSLV-DL*** — versija ar diviem starta paātrinātājiem. Pirmais starts notika 2019. gada 24. janvārī.
* ***PSLV-QL*** — versija ar četriem starta paātrinātājiem. Pirmais starts notika 2019. gada 1. aprīlī.

Plānotas vai izstrādē esošas versijas:
* ***PSLV-3S*** — trīs pakāpju (izņemta otrā pakāpe) raķete bez starta paātrinātājiem. Tā spētu pacelt 550 kg zemā orbītā.
* ***PSLV-HP*** — četru pakāpju raķete ar uzlabotu otro pakāpi. Tā solārsinhronā orbītā spētu pacelt 2000 kg.

## Startu biežums

## Atsauces

## Ārējās saites

* POLAR SATELLITE LAUNCH VEHICLE  ISRO
* PSLV Günter Dirk Krebs
Mihails Aleksejevs

**Mihails Aleksejevs** (; dzimis , miris ) bija Krievijas Impērijas armijas infantērijas ģenerālis Pirmā pasaules kara laikā un viens no Baltās kustības dibinātājiem un līderiem Krievijas pilsoņu kara laikā.

## Dzīvesgājums
Dzimis . Piedalījās Krievu—turku karā un Krievijas—Japānas karā. Pirmā pasaules kara sākumā Aleksejevs bija Krievijas Dienvidrietumu frontes štāba priekšnieks, no 1915. gada 17. marta līdz 1915. gada 4. augustam komandēja Ziemeļrietumu fronti. Ar viņa  pavēli nr. 322 () tika oficiāli izveidoti Latviešu strēlnieku bataljoni. Kad 1915. gada augustā lielkņazs Nikolajs Nikolajevičs tika atbrīvots no virspavēlnieka amata un par Krievijas karaspēka virspavēlnieku kļuva ķeizars Nikolajs II, Aleksejevu iecēla par virpavēlniecības štāba priekšnieku.

Februāra revolūcijas laikā aicināja ķeizaru atkāpties no troņa un tika iecelts par Krievijas karaspēka virspavēlnieku. Pēc Oktobra revolūcijas bēga uz Krievijas dienvidiem, kur koncentrējās pretboļševistiskie spēki. 1917. gada 15. novembrī Novočerkaskā nodibināja organizāciju, kas kļuva par Brīvprātīgās armijas kodolu. 

Miris no plaušu karsoņa  Jekaterinodarā. Baltajai armijai atkāpjoties, 1920. gadā Aleksejevu pārapbedīja Belgradā.

## Ģimene
1891. gadā Aleksejevs apprecējās ar Annu Pirotsku, viņiem bija trīs bērni: Nikolajs (dzimis 1891) (virsnieks), Klaudija (1893-1925 (pēc citiem avotiem 1929)), Vera (1899-1992).

## Piemiņa
*Aleksejevskas divīzija brīvprātīgo armijā pie Donas tika nosaukta ģenerāļa Aleksejeva vārdā.
*Sibīrijā ģenerāļa Aleksejeva vārdu nesa atamana Dutova Orenburgas armijas Aleksejevska huzāru pulks.
*Krievijas Impērijas Melnās jūras flotes kaujas kuģis "Imperators Aleksandrs III" 1919. gadā tika pārdēvēts par "Ģenerāli Aleksejevu".

## Literatūra
*Абинякин Р. М. Офицерский корпус Добровольческой армии: социальный состав, мировоззрение. 1917–1920 гг. : Монография. — Орёл : Издатель А. Воробьёв, 2005. — 204 с. — 1000 экз. — ISBN 5-900901-57-2.
*Алексеева-Борель В. Сорок лет в рядах Русской Императорской армии: генерал М. В. Алексеев. — СПб.: Бельведер, 2000. — ISBN 5-9259-0006-5.
*Алексеева-Борель В. М. Аргентинский архив генерала Алексеева. // Военно-исторический журнал. — 1992. — № 9-12.; 1993. — № 3, 7, 10.
*Боханов А. Н. Николай II. — М.: Вече, 2008. — 528 с. — (Императорская Россия в лицах). — ISBN 978-5-9533-2541-7.
*Волкова И. Русская армия в русской истории. — М.: Яуза, Эксмо, 2005. — 640 с. — ISBN 5-699-09557-8.
*Деникин А. И. Очерки русской смуты: — Т. I−V.. — Париж; Берлин: Изд. Поволоцкого; Слово; Медный всадник, 1921−1926.; М.: «Наука», 1991.; Айрис-пресс, 2006. — (Белая Россия). — ISBN 5-8112-1890-7.
*Залесский К. А. Кто был кто в Первой мировой войне. — М.: АСТ; Астрель, 2003. — 896 с. — 5000 экз. — ISBN 5-17-019670-9. — ISBN 5-271-06895-1.

## Ārējās saites

## Atsauces
Maziras rajons

**Maziras rajons** (, ) ir Baltkrievijas administratīvais rajons Gomeļas apgabala dienvidrietumos. Tas robežojas ar Gomeļas apgabala Kaļinkaviču rajonu ziemeļaustrumos, Hojņiku rajonu austrumos, Narovļas rajonu dienvidaustrumos, Jeļskas rajonu dienvidos, Ļeļčicu rajonu dienvidrietumos un Pjetrikavas rajonu ziemeļrietumos. 

Rajona skolās par skolotāju ir strādājusi Nobela prēmijas laureāte Svetlana Aļeksijeviča (*Светла́на Алекса́ндровна Алексие́вич*, 1948).

Maziras pilsētā dzimuši revolucionāre Gesja Geļfmana (*Геся Мировна Гельфман*, 1855 — 1882), bērnu Eirovīzijas konkursa uzvarētāja Ksenija Sitņika (*Ксенія Міхайлаўна Сітнік*, 1995), futbolists Andrejs Varankovs (*Андрэй Мікалаевіч Варанкоў*, 1989).
Nora Mohda Saleha

**Nora Mohda Saleha** (; dzimusi 1989. gadā) ir Apvienoto Arābu Emirātu starptautiskā meistare šahā (2009).

## Biogrāfija
Sekmīgi piedalījusies Arābu valstu junioru šaha čempionātos dažādās vecuma grupās: 2005. gadā uzvarējusi U16 vecuma grupā, 2007. gadā izcīnījusi 2. vietu U18 vecuma grupā un 2009. gadā uzvarējusi U20 vecuma grupā. Daudzkārtēja savas valsts sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja (2008, 2010, 2011, 2016). 2011. gadā uzvarējusi starptautiskajā šaha turnīrā *Sharjah International Cup*.

Pārstāvējusi Apvienoto Arābu Emirātu komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 4 reizes (2006-2012). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (2006) medaļu;
* Āzijas komandu šaha čempionātā sievietēm piedalījusies 2016. gadā;
* Āzijas spēļu komandu šaha turnīrā piedalījusies 2006. gadā;
* Panarābu spēļu komandu šaha turnīrā piedalījusies 2007. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2009. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zvērenvalks

**Zvērenvalks** ir Ziepanvalka labā krasta pieteka Talsu novadā.

Izteka uz austrumiem no Ķurbes. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Ziepanvalkā augšpus Avotleju mājām. Zvērenvalku nešķērso valsts autoceļi, upes krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Tatjana Berlina

**Tatjana Berlina** (; dzimusi kā **Martiņuka** ()  Kobrinā) ir Baltkrievijas starptautiskā meistare šahā.

## Biogrāfija
Pārstāvējusi Baltkrieviju Pasaules un Eiropas junioru šaha čempionātus dažādās vecuma grupās. Beigusi Brestas Valsts universitātes matemātikas un informātikas fakultāti. Pēc tam Kobrinā strādājusi par bērnu šaha treneri. Vēlāk atgriezusies Brestā un kļuvusi par pasniedzēju vietējā universitātē. Precējusies, ir dēls. Pārstāvējusi Baltkrievijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 2 reizes (2006-2008). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (2006) medaļu. Kopš 2009. gada šaha turnīros piedalās reti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Briežkrogstrauts

**Briežkrogstrauts** ir Dursupes kreisā krasta pieteka Talsu novadā. 

Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Dursupē lejpus Vairogu mājām. Briežkrogstrautu nešķērso valsts autoceļi, tā krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces