open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eh, Eh (Nothing Else I Can Say)

"**Eh, Eh (Nothing Else I Can Say)**" ir amerikāņu dziedātājas Lady Gaga singls no viņas debijas studijas albuma *[[The Fame]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Interscope Records kā debijas studijas albuma trešais singls.

## Dziesmu saraksts
* **Austrālijas CD singla versija**
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say)" – 2:57
# "Poker Face (Space Cowboy Remix)" – 4:56

* **Francijas CD singla versija**
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say)" – 2:56
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say) [Pet Shop Boys Radio Edit]" – 2:49
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say) [Random Soul Synthetic Club Remix]" – 5:27

* **iTunes Remix Singls**
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say) [Random Soul Synthetic Club Remix]" – 5:29
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say) [Pet Shop Boys Radio Edit]" – 2:53

* **Italian iTunes download**
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say) (Electric Piano & Human Beatbox Version)" – 3:03

* **iTunes Remix EP**
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say)" – 2:57
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say) [Pet Shop Boys Radio Edit]" – 2:53
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say) [Bollywood Remix]" – 3:29
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say) [FrankMusik 'Cut Snare Edit' Remix]" – 3:50
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say) [Electric Piano & Human Beat Box Version]" – 3:03
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say) [Mattafix Remix]" – 3:21
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say) [Random Soul Synthetic Club Remix]" – 5:29
# "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say) [Pet Shop Boys Club Remix]" – 6:31

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lady Gaga oficiālā mājaslapa 
* Dziesmas videoklips
Nikolā Batēns

**Nikolā Batēns** (; dzimis ) ir franču basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā, Francijas izlases dalībnieks. 2024. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Filadelfijas "76ers". Kopā ar Francijas izlasi kļuvis par 2020. un 2024. gada vasaras olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvēju.

## Karjera
Karjeru uzsāka Francijas augstākās līgas klubā *[[Le Mans Sarthe Basket]]*. 2008. gada NBA draftā viņu Hjūstonas "Rockets" izraudzījās ar kopējo 25. kārtas numuru, taču tiesības uz spēlētāju tika atdotas Portlendas "Trail Blazers". Individuāli veiksmīgākā sezona viņam bijusi 2010.—2011. gada NBA sezona, kad 80 spēlēs vidēji guva 12,4 punktus spēlē, savāca 4,5 atlēkušās bumbas. 2011. gada augustā, 2011. gada NBA lokauta laikā, parakstīja viena gada līgumu ar Francijas līgas klubu Nansī SLUC, kas bija spēkā līdz NBA lokauta beigām. Pēc tam atgriezās "Trail Blazers".

2015. gada 24. jūnijā, N. Batēns tika aizmainīts uz Šarlotas "Hornets" pret Džeraldu Hendersonu un Noā Vonlehu. 2016. gada 7. jūlijā noslēdza piecu gadu līgumu ar "Hornets" 120 miljonu dolāru vērtībā. 2020. gada novembrī "Hornets" spēlētāju atbrīvoja no saistībām pret komandu, bet 1. decembrī N. Batēns parakstīja līgumu ar Losandželosas "Clippers".

2023. gada oktobra beigās, N. Batēns tika iesaistīts lielā maiņas darījumā, kurā galvenais dalībnieks bija Džeimss Hārdens, kurš pret N. Batēnu, Markusu Morisu, Robertu Kovintonu, K.J. Mārtinu un vairākām nākotnes drafta izvēlēm tika aizmainīts no Filadelfijas "76ers" uz "Clippers" (kopā ar Dž. Hārdenu uz Losandželosu devās arī P.J. Takers un Filips Petruševs).

### Francijas izlase
Francijas izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu 2011. gada Eiropas čempionātā, zelta medaļu 2013. gada Eiropas čempionātā un bronzas medaļu 2014. gada Pasaules kausā.

Četras reizes startējis olimpiskajās spēlēs (, , , ), 2020. gada olimpiskajās spēlēs Tokijā un 2024. gada spēlēs Parīzē izcīnot sudraba medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rēzeknes 6. pamatskola

**Rēzeknes 6. pamatskola** ir vispārējās izglītības iestāde Rēzeknē.

## Vēsture
Dibināta 1976. gadā kā Rēzeknes 6. vidusskola, 1981. gadā sāka īstenot izglītības programmu ar padziļinātu mūzikas apguvi. Skolā nodibināja pūtēju orķestri, defilē grupu, vokāli instrumentālo ansambli, zēnu, meiteņu un jaukto kori, vijolnieku un akordeonistu ansambļus. Kopš 1989. gada skolas muzikālie kolektīvi piedalās Latvijas skolu jaunatnes Dziesmu un deju svētkos.

1994. gadā sāka darboties latviešu valodas centrs, 1996. gadā skola iekļāvās starptautiskajā studentu apmaiņas programmā, uzņemot jauniešus no Dānijas, Portugāles, Jaunzēlandes, Taizemes, Venecuēlas, Brazīlijas, Panamas, Vācijas, Somijas, ASV, Austrālijas, Beļģijas. No 3. klases skolēniem ir iespēja mācīties spāņu vai vācu valodu kā otro svešvalodu.
Kopš 1998. gada skolā darbojas Reģionālais datorcentrs.  Pārejas periodā mācības notika bilingvāli latviešu un krievu valodās.

## Izglītības programmas
* Pamatizglītības programma (programmas kods – 21011111)
* Pamatizglītības programma ar augstākiem sasniedzamajiem rezultātiem kultūras izpratnes un pašizpausmes mākslā mācību jomā – mūzika (programmas kods – 21017111)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (programmas kods – 21015611)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar valodas traucējumiem (programmas kods – 21015511)

## Skolas direktori

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rēzeknes 6. pamatskolas mājaslapa
* Rēzeknes 6. pamatskola portālā "Izglītība un kultūra"
Dalata

**Dalata** (, izrunā: ) ir pilsēta Vjetnamā, Lomdonas provinces administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Tojngujena augstienē, aptuveni 1500 metrus virs jūras līmeņa. 2023. gadā pilsētā dzīvoja 240 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsētu 19. gadsimta beigās dibināja kā kūrortu Franču Indoķīnā, bet 1939. gadā uz to pārcēlās franču administrācija.

## Ārējās saites

* 
* Official website of the provincial government (Vjetnamiešu valodā)
Dekstrometorfāns

**Dekstrometorfāns** (**DXM** jeb **DM**) ir pretklepus viela, kas ir atrodama vairāku zāļu sastāvā. Dekstrometorfānu bieži mēdz izmantot arī kā psihotropu vielu, jo lielās devās tai ir disociatīva iedarbība, līdzīga ketamīnam un fenciklidīnam.

## Psihotropās īpašības
thumb|200px|Dekstrometorfāna kapsulas
### Lietošana
Dekstrometorfāns tiek izplatīts kapsulu vai šķidruma formā. To parasti lieto ieēdot, retāk iešņaucot vai ievadot intramuskulāri vai intravenozi. Vidējā dekstrometorfāna psihotropā deva ir aptuveni 400 mg, tomēr tās iedarbības stiprums ir atkarīgs no vielas lietotāja ķermeņa masas.

### Iedarbība
Dekstrometorfāns iedarbojas aptuveni 20—60 minūšu laikā pēc devas ieņemšanas. Dekstrometorfāna iedarbības ilgums mēdz būt atkarīgs no uzņemtās devas lieluma, bet tas parasti ilgst aptuveni 4—6 stundas.

Galvenie iedarbības efekti ir eiforija, halucinācijas (galvenokārt ar aizvērtām acīm), palielināta taustes izjūta, apjukums un disorientācija. Dekstrometorfānam ir vairākas blakusparādības: paplašinātas acu zīlītes, paātrināta sirdsdarbība, nelabums un vemšana, reiboņi, apsārtusi un niezoša āda. Vielas ietekmē tā lietotājs var izjust arī ārpusķermeņa pieredzi, tāpat ļoti iespējams ir īslaicīgs psihozes stāvoklis.

Dekstrometorfāns neizraisa fizisku atkarību, bet tāpat kā citi halucinogēni var izraisīt psiholoģisku atkarību.

Dekstrometorfāna nāves gadījumi nav konstatēti, bet ir konstatēti nāves gadījumi, kas iestājušies no paracetamola pārdozēšanas, kas ir bijis piejaukts dekstrometorfāna tabletēm, ko lietotāji ir ieēduši.

## Dekstrometorfāns Latvijā
Dekstrometorfānu saturošie medikamenti tiek pārdoti gan kā recepšu, gan kā bezrecepšu zāles. Medikamenti, kuru sastāvā vienīgā aktīvā viela ir dekstrometorfāns, piemēram, *Dexofan*, ir izsniedzami pret recepti, bet medikamenti, kas satur dekstrometorfānu kopā ar kādu citu vielu, piemēram, paracetamolu, ir bezrecepšu. Dekstrometorfāna medikamentu iekļaušana recepšu zāļu sarakstā notika 2009. gadā, tās iemesls bija šo medikamentu ļaunprātīga lietošana apreibināšanās nolūkos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Erowid'' informācija
Arktikas un Antarktikas zinātniski pētnieciskais institūts

**Arktikas un Antarktikas zinātniski pētnieciskais institūts** () ir vecākā Krievijas (agrāk — PSRS) zinātniski pētnieciskā iestāde, kas nodarbojas ar Zemes polāro reģionu komplekso izpēti. Izpēte tiek veikta tādās zinību nozarēs, kā okeanogrāfija, ledus fizika, meteoroloģija, okeāna un atmosfēras mijiedarbība, ģeofizika, jūras leduszinības, glacioloģija, polārā ģeogrāfija, hidroķīmija, upju grīvu hidroloģija, ekoloģija, polārā medicīna.

Par institūta pirmsākumiem tiek uzskatīta 1920. gada 4. martā dibināta Ziemeļu zinātniski rūpnieciskā ekspedīcija (*Северная научно-промысловая экспедиция*, *Севэкспедиция*). 1925. gadā ekspedīcija tiek reorganizēta par Ziemeļu izpētes institūtu (*Институт по изучению Севера*), ko 1930. gadā pērdēvē par Vissavienības Arktikas institūtu (*Всесоюзный арктический институт*). Institūts kļūst par PSRS arktisko apgabalu izpētes centru, kā arī veic Ziemeļu jūras ceļa kuģošanas nodrošinājumu.

1930. gados notika ekspedīcijas ar ledlaužiem *G. Sedov*, *A. Sibirjakov*, *Čeļuskin*, *Sadko* un citiem, kuru gaita tika izpētītas Ziemeļu Ledus okeāna piekrastes jūras. 1937. gadā tika noorganizēta pasaulē pirmā dreifējošā polārstacija *Severnij poļus-1*. 1939. gadā institūtu pārdēvē par Arktikas zinātniski pētniecisko institūtu, bet 1958. gadā, sakarā ar darbu sākšanu Antarktīdā, institūts iegūst tagadējo nosaukumu. Par institūta vadītājiem strādājuši tādi ievērojami zinātnieki, kā Rūdolfs Samoilovičs (1920-1930, 1932-1938) un Oto Šmits (1930-1932).

Institūta vārdā nosauktas Arktiskā institūta salas Karas jūrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ИСТОРИЧЕСКАЯ СПРАВКА О СОЗДАНИИ И ДЕЯТЕЛЬНОСТИ АРКТИЧЕСКОГО И АНТАРКТИЧЕСКОГО НАУЧНО-ИССЛЕДОВАТЕЛЬСКОГО ИНСТИТУТА
Arvīds Grigulis

**Arvīds Grigulis** (dzimis  Lādes pagasta Jumpravmuižā, miris  Rīgā) bija latviešu rakstnieks un literatūrzinātnieks. LPSR Zinātņu Akadēmijas akadēmiķis (1978). Latvijas PSR Tautas rakstnieks (1976).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1906. gadā pusmuižas nomnieka (agrāk skolotāja) ģimenē. 1925. gadā beidzis Limbažu vidusskolu. Strādāja Rīgā par ierēdni pastā (1925—1929) un Centrālajā kopējā slimo kasē (1929 - 1934). Pirmā publikācija - dzejolis "Stāsts" laikraksta "Sociāldemokrāts" literārajā pielikumā "Literatūra un Dzīve" 1927. gadā. Piedalījās Strādnieku teātra darbā, lasīja lekcijas par literatūru Tautas augstskolā, bija biedrības "Zemgalija" biedrs.

Līdztekus studēja Latvijas Universitātē dabaszinības (1926) un tieslietas (1932—1937), iegūstot jurista diplomu. Atsāka darbu pastā (1937—1940).

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūnijā darbojās atbildīgos amatos LPSR kultūras iestādēs (Sabiedrisko lietu ministrijas teātru repertuāra redaktors, žurnāla "Karogs" atbildīgais sekretārs, Valsts Daiļliteratūras izdevniecības vadītājs). No 1941. līdz 1945. gadam Sarkanajā armijā (no 1942. gada frontes laikraksta "Latviešu Strēlnieks" kara korespondents).

1944. gadā atgriezās Rīgā. 1945. gadā Valsts apgādniecību un poligrāfisko uzņēmumu pārvaldes Daiļliteratūras apgāda vadītājs. Drāmas teātra literārās daļas vadītājs (1945—1947). LVU Filoloģijas fakultātes docētājs (1944—1983) (no 1973. profesors; 1948—1962 Latviešu literatūras katedras vadītājs). Rīgas Kinostudijas Scenāriju redakcijas kolēģijas galvenais redaktors (1962—1967).

Apbedīts Rīgā, Raiņa kapos.

## Bibliogrāfija
### Dzeja
* Reportiera piezīmes (1929)
* Imitācija un sirds (1931)
* Nogurušo namā (1934)
* Zemnīcā (1943)
* Vētrā (1946)
* Rudens lietus (1966)
* Vējš dzied ezera vītolos (1968)
* Otrie gaiļi (1970)
* Marginālijas angļu valodas vārdnīcā Amerikas ceļojuma laikā (1972)
* Uz balta zirga (1977)
* Ar saules puķi pie cepures (1983)

### Lugas
* Logs uz priekšpilsētu (1933)
* Uz kuru ostu? (1945)
* Kā Garpēteros vēsturi taisīja (1946)
* Māls un porcelāns (1947) — PSRS Valsts prēmija
* Kramā ir uguns (1950)
* Profesors iekārtojas (1953)
* Karavīra šinelis (1955)
* Baltijas jūra šalc (1957)
* Nekur tā neiet kā pasaulē (1959)
* Savu lodi nedzird (1965)
* Šekspīrs mazgā traukus (1971)

### Esejas
* Vēstules dzejniecei Kamilai (1981) - LPSR Valsts prēmija
* Labvakar, Kamila! (1984)

### Romāni
* Cilvēki dārzā (1940) (Rīgas Kinostudijas filma, 1990)
* Kad lietus un vēji sitas logā (1964) (Rīgas Kinostudijas filma, 1968)

### Kopoti raksti
* Kopoti raksti, 7 sējumos (1963 - 1966)
Drams

**Drams** var būt:

* Armēnijas drams — Armēnijas nacionālā valūta;
* dimenhidrināts — ķīmiska viela.
Modele

thumbnail|Modele pozē fotostudijā
**Modele**, vīriešu dzimtē — **modelis**, ir persona, kuras uzdevums ir demonstrēt kaut ko, piemēram, apģērbu. Augsti apmaksātas un ārkārtīgi slavenas modeles sauc par supermodelēm. Modeļu izskatam, ķermenim un vecumam ir noteiktas prasības. Visbiežāk sastopamās modeles ir manekenes (modeles, kas demonstrē tērpus modes skatēs) un fotomodeles (pozē žurnāliem, reklāmām, reklāmas plakātiem).

## Atsauces

## Ārējās saites
Fenciklidīns

**Fenciklidīns** (zināms arī kā **PCP** jeb **eņģeļa putekļi**) ir disociatīva viela ar anestezējošu un halucinogēnu iedarbību. Tas darbojas kā NMDA receptoru antagonists. Līdz 1970. gadiem to izmantoja veterinārajā medicīnā, bet vēlāk šo vielu aizliedza. Mūsdienās fenciklidīns tiek uzskatīts par vienu no veselībai bīstamākajiem halucinogēniem.

## Vēsture
Fenciklidīns pirmoreiz tika sintezēts 1926. gadā, bet 1952. gadā to pirmoreiz izlaida tirdzniecībā kā narkozes līdzekli ar nosaukumu ***Sernyl***. Pateicoties lētajai cenai, fenciklidīns ātri 1960. gadu beigās sāka izplatīties kā ielu narkotika. To, pircējiem nezinot, bieži pārdeva vien kā LSD vai meskalīnu. 1970. gados tā kļuva par vienu no populārākajām ielu narkotikām, piemēram, 1979. gada aptaujās ASV 13% vidusskolēnu bija vismaz vienreiz izmēģinājuši fenciklidīnu. Vēlākos gados tā popularitāte gan strauji mazinājās. Mūsdienās daudz biežāk tiek lietoti citi, drošāki līdzīgas iedarbības NMDA receptoru antagonisti: ketamīns, dekstrometorfāns un tiletamīns.

## Psihotropās īpašības
thumb|200px|Fenciklidīna kristāli un šķīdums
### Lietošana
Fenciklidīns tiek izplatīts tablešu, kapsulu un šķīdumu formā. To parasti lieto smēķējot, šņaucot vai ieēdot. Fenciklidīnu var ievadīt arī intravenozi. Parastā fenciklidīna deva ir aptuveni 5 mg, bet tās iedarbības stiprums var atšķirties atkarībā no tā, kādā veidā viela organismā ir uzņemta.

### Iedarbība
Ievadīts intravenozi, fenciklidīns iedarbojas jau pēc 2 minūtēm, bet iešņaukts tas sāk iedarboties pēc aptuveni 30 minūtēm. Fenciklidīna iedarbība ilgst līdz 11 stundām.

Galvenie iedarbības efekti ir neliela eiforija, dezorientācija, halucinācijas, ķermeņa izmēru uztveres maiņa, ego un realitātes zudums. Fenciklidīns rada arī negatīvus psiholoģiskos blakusefektus, kas ir daudz izteiktāki nekā daudziem citiem halucinogēniem. Tie iekļauj depresiju, depersonalizāciju, paranoju un pašnāvnieciskas tendences. Tāpat raksturīga ir arī acu zīlīšu paplašināšanās, neliels delīrijs, murgi un lielās devās muskuļu konvulsijas. Fenciklidīna iedarbībā netiek justas sāpes un ir ļoti liels risks iegūt dzīvībai bīstamas traumas.

Fenciklidīns neizraisa fizisku atkarību, bet, tāpat kā citi halucinogēni, var izraisīt psiholoģisku atkarību. Fenciklidīns rada arī toleranci.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Erowid'' informācija
Gunārs Priede

**Gunārs Priede** (dzimis  Rīgā, miris  Rīgā) bija latviešu dramaturgs. Latvijas PSR Tautas rakstnieks (1988).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1928. gadā valsts ierēdņa ģimenē. Mācījās Rīgas 10. pamatskolā Čiekurkalnā (absolvēja 1942), Ventspils 1. vidusskolā (1947), studēja LVU Inženierceltniecības fakultātes Arhitektūras nodaļā (1953).

Strādāja LZA Arhitektūras un celtniecības institūtā par zinātnisko sekretāru (1953—1955), Rīgas lauksaimniecības tehnikumā par arhitektūras un celtniecības pasniedzēju (1955—1957), Latvijas republikāniskajā neklātienes lauksaimniecības tehnikumā (1955), Rīgas celtniecības tehnikumā (1957—1958).

Rakstnieku savienībā dramaturģijas konsultants (1958—1960), Rīgas Kinostudijā (1960—1964), Kultūras ministrijā (1964—1965), Latvijas Kinematogrāfistu savienības valdes 1. sekretārs (1965—1968), Rakstnieku savienības valdes sekretārs (1972—1974), Rakstnieku savienības valdes 1. sekretārs (1974—1984), Ļeņina un PSRS Valsts prēmiju komitejas loceklis (1975—1989), Latvijas Brāļu kapu komitejas priekšsēdētājs (no 1989).

Apbedīts Lielvārdes kapos.

## Piemiņa
thumb|Goda krēsls Gunāram Priedem
2018. gadā par godu dramaturga 90 gadu jubilejai Rembates parkā Lielvārdē atklāja vides objektu "Goda krēsls Gunāram Priedem", ko veidojis metālmākslinieks Aldis Lambergs.

## Bibliogrāfija
### Lugas

* Jaunākā brāļa vasara (1955)
* Lai arī rudens (1956)
* Normunda meitene (1958)
* Vikas pirmā balle (1960)
* Miks un Dzilna (1963)
* Tava labā slava (1965)
* Pa valzivju ceļu (1965)
* Trīspadsmitā (1966)
* Smaržo sēnes (1967)
* Otīlija un viņas bērnubērni (1971)
* Ugunskurs lejā pie stacijas (1972)
* Udmurtijas vijolīte (1974)
* Žagatas dziesma (1978)
* Vai mēs viņu pazīsim? (1980)
* Mācību trauksme (1980)
* Saniknotā slieka (1983)
* Filiāle (1983)
* Centrifūga (1985)
* Sniegotie kalni (1986)
* Aivaru gaidot.

### Kinoscenāriji
* Kārkli pelēkie zied (1961)
* Nekur vairs nav jāiet (1963)
* Četri balti krekli (Elpojiet dziļi) (1967)

### Kopoti raksti
* Struka, I. (sast.), Priede, G., "Gunāra Priedes dzīve un darbi, 1928–1958". 1. sējums (2013)
* Struka, I. (sast.), Priede, G., "Gunāra Priedes dzīve un darbi, 1959–1968". 2. sējums (2014)
* Struka, I. (sast.), Priede, G., "Gunāra Priedes dzīve un darbi, 1969–1976". 3. sējums (2015)
* Struka, I. (sast.), Priede, G., "Gunāra Priedes dzīve un darbi, 1977–1986". 4. sējums (2016)
* Struka, I. (sast.), Priede, G., "Gunāra Priedes dzīve un darbi, 1987–2000". 5. sējums (2017)

## Apbalvojumi
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1959)
* LĻKJS prēmija (1974)
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1976)
* Tautu Draudzības ordenis (1978)
* Andreja Upīša prēmija (1982)
* Darba Sarkanā karoga ordenis (1984)
* Latvijas PSR Tautas rakstnieks (1988)
* IV šķiras Triju Zvaigžņu ordenis (1995)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gunārs Priede izrades.lv
Portugāles valdnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Portugāle]]s valdnieki ** kopš 1139. gada, kad tika izveidota Portugāles Karaliste līdz 1910. gadam, kad Portugāle sevi pasludināja par republiku.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag Portugal (1830).svg|30px]] Portugāles Karaliste (1139—1910) [[Attēls:Brasão de armas do reino de Portugal.svg|30px]]

## Skatīt arī
* Portugāles prezidentu uzskaitījums
* Portugāles grāfu uzskaitījums

## Ārējās saites
* Portugāles valdnieku vēsture ar bibliogrāfiju
Romana Sutas un Aleksandras Beļcovas muzejs

**Romana Sutas un Aleksandras Beļcovas muzejs** ir Latvijas Nacionālā mākslas muzeja filiāle Rīgā, Elizabetes ielā 57a. Muzejs atvērts 2008. gada oktobrī latviešu mākslinieku Romana Sutas un Aleksandras Beļcovas memoriālajā dzīvoklī, kurā mākslinieki dzīvoja kopš 1935. gada.

Muzeju izveidoja pēc mākslinieku meitas Tatjanas Sutas iniciatīvas, ekspozīciju balstot uz mantojumā iegūtajiem abu mākslinieku darbiem un personisko arhīvu. Muzeja ekspozīcija izvietota trīs istabās. Ekspozīcijā ietverti mākslinieku darbi, skices, grafika un citas ar māksliniekiem saistītas lietas.

## Muzeja atrašanās vieta
* Rīga, Elizabetes ielā 57a, 26. dzīvoklis, ieeja caur pagalmu, 5.stāvs.

## Skatīt arī
* Rīgas birža (mākslas muzejs)
* Arsenāls (izstāžu zāle)

## Ārējās saites
* Muzeja mājaslapa
Senangļu valoda

**Senangļu valoda** jeb **anglosakšu valoda** (*Ænglisc*, *Anglisc*, *Englisc*) ir valoda, kurā runāja un rakstīja anglosakšu ciltis Anglijā pirms 1100. gada. Uz šīs valodas pamata ir veidojusies viduslaiku angļu valoda un mūsdienu angļu valoda. Tā ir viena no rietumģermāņu valodu grupas angļu-frīzu atzara valodām.

Ir zināmi četri senangļu valodas dialekti: nortambriešu (*Northumbrian*; Anglijas ziemeļos un Skotijas dienvidaustrumos), mersiešu (*Mercian*; Anglijas centrālajā daļā), kentu (*Kentish*; Anglijas dienvidaustrumos) un rietumsakšu dialekts (*West Saxon*; Anglijas dienvidos un dienvidrietumos). Nortambriešu un mersiešu dialekti dažreiz tiek klasificēti vienā dialektā kā *Anglian* dialekts. Visvairāk rakstiskās liecības ir saglabājušās rietumsakšu dialektā. Literārās aktivitātes pirmais lielais periods bija 9. gadsimtā Alfrēda Lielā valdīšanas laikā. Vieni no slavenākajiem darbiem, kas uzrakstīts senangļu valodā, ir "Beovulfs" un "Anglosakšu hronika".

Atšķirībā no mūsdienu angļu valodas, senangļu valodā lietvārdiem un īpašības vārdiem bija trīs dzimtes: vīriešu, sieviešu un nekatrā. Lietvārdiem, vietniekvārdiem un īpašības vārdiem bija četri locījumi: nominatīvs, ģenitīvs, datīvs un akuzatīvs. Mūsdienu angļu valoda tiek locīta minimāli tikai nominatīvā, ģenitīvā un akuzatīvā.

## Atsauces
Māris Grīva

thumbnail
**Māris Grīva** (dzimis 1944. gada 25. jūlijā Ventspilī) ir latviešu vieglatlētikas treneris. Viņa pašreizējie audzēkņi ir paša atvases - māsas Lauma, Māra un Gundega Grīvas un dēls Jānis Svens Grīva. Olimpiskā čempiona Daiņa Kūlas, vairākkārtēju Olimpisko spēļu dalībnieka un šķēpmetēja Ērika Raga treneris, tāpat trenējis arī augstlēcēju Normundu Pūpolu. 1970. gadā absolvējis Latvijas Valsts Fiziskās Kultūras institūtu. 1969. gadā sācis darboties kā vieglatlētikas treneris, ko turpina darīt arī šodien.

Vaļasprieks — Kurzemes dabas fotografēšana, ir bijušas Grīvas fotogrāfiju personālizstādes.

## Atsauces
Skaitļi (seriāls)

**"Skaitļi"** () bija amerikāņu TV seriāls, ko izveidoja Nikolass Falači un Šerila Hītona. To pārraidīja CBS laika posmā no  līdz . Seriālam ir sešas sezonas, kopumā ir iznākušas 118 sērijas. Seriāla galvenie varoņi ir brāļi Epsi, matemātikas profesors Čārlijs (attēlo Deivids Kramholcs) un FIB aģents Dons (Robs Morovs), kas kopā izmeklē dažādus noziegumus. Pārsvarā visi noziegumi tiek izdarīti Losandželosas teritorijā. CBS oficiāli paziņoja par seriāla filmēšanas beigām .

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Sakse

**Sakse** var būt:
* Anna Sakse (1905—1981), latviešu rakstniece un PSRS Augstākās Padomes deputāte,
* Elga Sakse (1930—2023), latviešu tulkotāja,
* Minjona Sakse (dzimusi 1930. gadā), bijusī latviešu volejboliste.
Ungārijas himna

**"Himna"** () ir Ungārijas valsts himna. Himna sākas ar vārdiem **"Dievs, svētī ungārus"** (*Isten, áldd meg a magyart*), kas dažreiz arī tiek uzskatīts par tās nosaukumu. Himnas vārdus 1823. gadā sacerēja Ferencs Keļčejs (*Ferenc Kölcsey*), bet mūziku — Ferencs Erkels (*Ferenc Erkel*). Par Ungārijus himnu tā tika oficiāli pieņemta 1949. gadā.

## Himnas vārdi
Himnas vārdi ungāru valodā ir šādi:

## Ārējās saites
* Ungārijas valsts himna (video ar subtitriem 33 valodās)
Daugavpils Novadpētniecības un mākslas muzejs

**Daugavpils Novadpētniecības un mākslas muzejs** ir muzejs Daugavpilī. 2018. gadā tas bija apmeklētākais muzejs Latgalē ( reizes).

## Vēsture
Muzeja izstāžu zāle (otrā ēka)|left|200px|thumb
Pirmās idejas par muzeja izveidi izteica jau 1925. gadā. 1926. gadā vēsturnieks un Daugavpils pilsētas domes deputāts Boļeslavs Brežgo aktualizēja jautājumu par Latgales novada muzeja izveidi. Kā pamats muzejam bija Daugavpils Skolotāju institūta savāktā arheoloģijas un etnogrāfijas priekšmetu kolekcija. 1933. gadā mākslinieks, pedagogs un arheologs Oskars Kalējs Daugavpils Valsts skolotāju institūta telpās atklāja Latgales tautas mākslas izstādi.  notika Valsts vēstures muzeja Daugavpils nodaļas atklāšana. Muzeja atradās divstāvu ēkā Saules ielā 5/7. Pirmais muzeja direktors bija tā izveidotājs Oskars Kalējs.

Pirmajos gados muzeja ekspozīcija iepazīstināja apmeklētājus ar Dvietes un Lubāna krastos un Jersikas pilskalnā atrastajiem arheoloģiskajiem izrakumiem, novada tautastērpiem un keramiku.  pirms Latgales dziesmu svētkiem notika muzeja paplašinātās ekspozīcijas atklāšana. Papildus vēstures ekspozīcijai bija apskatāma arī mākslas galerija.

1940. gadā pēc Latvijas padomju okupācijas muzejā atklāja revolūcijas un mākslas nodaļas. Nacistiskās okupācijas laikā muzejs bija slēgts un liela daļa eksponātu gāja zudumā. Muzejs atsāka darbu 1944. gadā kā Daugavpils Valsts vēstures muzejs, bet no 1945. gada muzeju pārdēvēja par Daugavpils Novadpētniecības muzeju.

Muzejs vairākas reizes mainīja savu atrašanās vietu līdz 1959. gadā tas ievācās tagadējās jūgendstila ēkas telpās Rīgas ielā 8. 1967. gadā muzejam pievienoja blakus esošo divstāvu namu, kur izveidoja kultūrvēstures ekspozīcijas turpinājumu un izstāžu zāli. Vēlāk abas ēkas tika savstarpēji savienotas.

## Muzeja atrašanās vieta
Muzejs atrodas Daugavpilī, Rīgas ielā 8 un Muzeja ielā 7, ēkas savā starpā ir savienotas.

Ēku komplekss būvēts 19. gadsimta beigās vai 20. gadzimta sākumā. 1918. gadā ēku izmantoja vācu karaspēks. 1920. gadā ēkā atradās Latgales apgabala pārvalde. Šā gada 9. aprīlī Rainis un Aspazija atgriežoties no emigrācijas, atpūtās Latgales apgabala priekšnieka dzīvoklī. Šim notikumam veltīta piemiņas plāksne pie ieejas muzejā. No 1921. līdz 1940. gadam ēkā atradās Zemgales divīzijas štābs, intendantūra un citi resora dienesti. No 1941. līdz 1944. gadam ēka kalpoja kā kara hospitālis, bet pēc kara to izmantoja kā dzīvojamo ēku. Kopš  ēkā atrodas Daugavpils Novadpētniecības un mākslas muzejs.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Salvadors Aljende

**Salvadors Aljende** (;  — ) bija čīliešu ārsts un politiķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo demokrātiski ievēlēto prezidentu-marksistu kādā no Latīņamerikas valstīm. Viņš laikā no 1970. līdz 1973. gadam bija 29. Čīles prezidents.

S. Aljende Čīles politikā bija iesaistījies gandrīz 40 gadus. Kā Sociālistu partijas loceklis viņš bija senators, vietnieks un ministrs. Pirms ievēlēšanas prezidenta amatā 1970. gadā, viņš neveiksmīgi pretendēja uz šo amatu 1952., 1958. un 1964. gadā.

S. Aljende prezidentūras laikā pieņēma industriju nacionalizēšanas un kolektivizācijas politiku.  notika militārs apvērsums, kas bija vērsts pret S. Aljendi. Pats S. Aljende veica pašnāvību. Pēc tam par Čīles valsts vadītāju kļuva militārā apvērsuma vadītājs Augusto Pinočets.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jāņa Akuratera muzejs

**Jāņa Akuratera muzejs** ir memoriālais muzejs-māja Ojāra Vācieša ielā 6а Torņakalnā, Rīgā, tā ekspozīcija veltīta latviešu rakstnieka Jāņa Akuratera dzīvei un daiļradei. Māju savai ģimenei dzejnieks Jānis Akuraters uzbūvēja 1933. gadā pēc arhitekta Vernera Vitanda projekta. Muzejs tika atvērts 1991. gadā kā Raiņa Literatūras un mākslas vēstures muzeja filiāle. No 2009. gada muzejs ir Memoriālo muzeju apvienības struktūrvienība. Muzeja ekspozīcija izvietota divos stāvos. Pēc Jāņa Akuratera muzeja restaurācijas projekta īstenošanas, ko atbalstīja EEZ finanšu instrumenta programma “Kultūras un dabas mantojuma saglabāšana”, no 2017. gada 31. augusta apmeklētājiem ir atvērtas muzeja ekspozīcijas Kamīnzālē, Ēdamistabā, Trauku istabā, Virtuvē, Dzejnieka Kabinetā, Gaišajā salonā, Laimas istabā, Marijas Annas istabā, Vannas istabā.

thumb|left|Jāņa Akuratera muzejs pēc restaurācijas

## Ārējās saites
* Muzejs  http://memorialiemuzeji.lv/muzeji/jana-akuratera-muzejs/ 
*https://www.facebook.com/akurateramuzejs.lv/?ref=bookmarks
Brīvā asociācija

**Brīvā asociācija** ir metode, ko izmanto psihoanalīzē un psihodinamikā. To attīstīja Zigmunds Freids, balstoties uz sava kolēģa Jozefa Breijera hipnotisko metodi.

Brīvās asociācijas tehnikas pamatjēga ir ļaut pacientam runāt ar sevi, meklējot savas atbildes, nevis izmantojot analītiķa idejas. Pacientu ierosina izsacīt to, kas pirmais ienāk tam prātā domu plūsmas rezultātā. Bieži vien tā izpaužas kā atsevišķu priekšmetu, darbību vai citu bezsižetisku objektu izsacīšana, kam nav jābūt saistītai ar galveno problēmu un no malas ir šķietami neloģiska, līdz šāda veida monologs noved pie kādas apziņas neapzinātas daļas aptveršanas, palīdzot atrisināt problēmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Brīvās asociācijas piemērs
Armands Zvirbulis

**Armands Zvirbulis** var būt:
* Armands Zvirbulis (cīkstonis) — latviešu cīkstonis;
* Armands Zvirbulis (režisors) — latviešu kinorežisors.
Uvis Kalniņš

**Uvis Kalniņš** (dzimis  Valmierā) ir Latvijas peldētājs, specializējies brīvajā stilā.

2011. gada Eiropas junioru čempionātā viņš izcīnīja bronzas medaļu 100 m brīvā stila distancē, distanci veikdams 50,18 sekundēs. 2011. gada Pasaules junioru čempionātā izcīnījis 8. vietu 100 metru distancē brīvajā stilā, 13. vietu 50 metru brīvā stila peldējumā. 2011. gada Pasaules čempionātā ieņēmis 36. vietu 200 metru distancē brīvajā stilā. Sportists bija kvalificējies startam . Tajās viņš izcīnīja 30. vietu 100 m brīvajā stilā ar jaunu personisko rekordu — 49,96 s.

Trenējas pie Vladimira Širjājeva.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Swimming'' profils
Nora (departaments)

**Nora** (, izrunā: ) ir Francijas departaments, viens no Odefransas reģiona departamentiem. Noras administratīvais centrs ir Lille. Nora sīkāk iedalās 6 apgabalos (*arrondissements*):
* Lilles apgabals (*Arrondissement de Lille*);
* Avensīrelpas apgabals (*Arrondissement d'Avesnes-sur-Helpe*);
* Duē apgabals (*Arrondissement de Doua*);
* Denkerkas apgabals (*Arrondissement de Dunkerque*);
* Kambrē apgabals (*Arrondissement de Cambrai*);
* Valansjēnas apgabals (*Arrondissement de Valenciennes*).

## Ārējās saites
Vladimirs Osnačs

**Vladimirs Osnačs** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas džudists. LOV sastāvā ir kopš 2007. gada.

2003. gada Eiropas čempionātā kadetiem viņš izcīnīja bronzas medaļu. 2007. gada Eiropas junioru čempionātā džudists ieņēma 3 vietu. Vairākkārt ir svinējis uzvaru Latvijas čempionātā, kā arī Latvijas II Olimpiādē 2008. gadā. Viņš pretendēja uz gada uzlēcošās zvaigznes balvu Latvijas Gada balvas sportā pasniegšanas ceremonijā. 2010. gada augustā viņš izcīnīja otro vietu Pasaules cīņas mākslu spēlēs. V. Osnačs bija kvalificējies , taču nestartēs tajās, jo nav atguvis sportisko formu pēc 2011. gadā piedzīvotās autoavārijas.

Visu karjeru ir trenējies pie Aleksandra Osnača.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
* Latvijas džudo federācijas profils
Deniss Kozlovs

**Deniss Kozlovs** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas džudists. LOV sastāvā ir kopš 2002. gada.

2001. gada Eiropas čempionātā viņš ieņēma 5. vietu svara kategorijā līdz 66 kg, 2009. gadā šajā pašā svara kategorijā D. Kozlovs izcīnīja bronzas medaļu. Vairākkārt ir svinējis uzvaru Latvijas čempionātā un bijis starp medaļniekiem Pasaules kausa posmos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
* Latvijas džudo federācijas profils
* ''Judo Inside'' profils
Armands Zvirbulis (cīkstonis)

**Armands Zvirbulis** (dzimis  Gulbenē) ir bijušais Latvijas cīkstonis, startēja brīvajā cīņā. Pēc karjeras beigām treneris un sporta organizators, pašlaik Latvijas Sporta Cīņas federācijas prezidents. Kā sportists bija LOV sastāvā (2008—2016), piedalījās .

## Karjera
### Sportista karjera
Cīņas sportam pievērsies nejauši: bērnībā gribējis nodarboties ar kādu sporta veidu, sakritības pēc aizgājis uz brīvās cīņas pulciņu. Guvis labus panākumus jauniešu vecumā: 2007. gada Eiropas U-20 čempionātā kļuva par sacensību uzvarētāju. 2005. gada Pasaules U-20 čempionātā izcīnījis 9. vietu.

Starp pieaugušajiem viņa lielākais panākums ir 2011. gada Pasaules čempionātā izcīnītā 5. vieta svara kategorijā līdz 84 kilogramiem, tādējādi kvalificējoties  svara kategorijā līdz 84 kilogramiem. Šī ir latviešu sportistu augstākā izcīnītā vieta Pasaules čempionātā pēc neatkarības atjaunošanas. Olimpiskajās spēlēs viņš sasniedza ceturtdaļfinālu. Vēl ir izcīnījis 9. vietu 2010. un 2013. gada Eiropas čempionātā.
### Trenera un funkcionāra karjera
Pēc nesekmīgas kvalifikācijas  A. Zvirbulis sliecās beigt cīkstoņa karjeru. 2017. gada februārī cīkstonis sāka palīdzēt Anastasijas Grigorjevas treniņos, bet pēc dažiem mēnešiem kļuva par viņas oficiālo treneri. Abu sadarbība vainagojās ar 2017. gada pasaules čempionāta bronzas medaļu.

2019. gada 26. martā Latvijas Sporta Cīņas federācijas ārkārtas kongresā tika ievēlēts par tās prezidentu.
## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
Brīnums uz ledus

**"Brīnums uz ledus"** ir termins, ko attiecina uz 1980. gada ziemas olimpisko spēļu hokeja turnīra spēli, kurā ASV izlase uzvarēja PSRS izlasi. ASV izlases sastāvā vairums spēlētāju bija pusprofesionāļi un koledžu studenti, savukārt PSRS izlase tika uzskatīta par tobrīd izcilāko izlasi visā pasaulē. Spēlē ASV izlase uzvarēja ar 4—3.

Turnīrā ASV izlase izcīnīja zelta medaļas, savukārt PSRS izlase saņēma sudraba medaļas.

1999. gadā *[[Sports Illustrated]]* "brīnumu uz ledus" nosauca par 20. gadsimta izcilāko sporta notikumu, savukārt IIHF simtgades jubilejas atzīmēšanā 2008. gadā izraudzījās "brīnumu uz ledus" kā visu laiku izcilāko hokeja notikumu.

2004. gadā tika izdota šim notikumam veltīta filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Born to Be Players, Born to the Moment", Dave Kindred, *Washington Post*, February 23, 1980
* "U.S. Shocks Soviets in Ice Hockey, 4–3", Leonard Shapiro, *Washington Post*, February 23, 1980
* "U.S. Defeats Soviet Squad In Olympic Hockey by 4–3", Gerald Eskenazi, *New York Times*, February 23, 1980
* Miracle on Ice
Āraišu ezers

**Āraišu ezers** ir lielākais no Āraišu ezeru grupas ezeriem. Atrodas Vidzemes augstienē Cēsu novada Drabešu pagastā starp Rīgas—Valkas dzelzceļu un autoceļu P20 Gaujas nacionālā parka teritorijā. Ezeram trīsspārnu ezerdobe ar dziļāko austrumu daļu un diviem gariem līčiem uz rietumiem un dienvidrietumiem. Krasti zemi, lēzeni; dibens — smilšains. Ietek četri strauti, tai skaita notece no Lazdiņu un Pūcīša ezeriem; notece pa Rakšupīti uz Gauju. Makrofīti: niedres, kosas, pūslenes, sūrenes, meldri, kalmes, ūdensrozes, lēpes, trejdaivu ūdensziedi, glīvenes. Mīt līdaka, asaris, rauda, karpa, karūsa, plaudis, līnis, rudulis. Ezerā viena sala (0,2 ha), uz kuras rekonstruēta Āraišu ezerpils.

Ezera rietumu krastā Āraišu pilskalns ar pilsdrupām. Vairākas peldvietas, atpūtas bāze.

## Atsauces
Edžus Treimanis

**Edžus Treimanis** (dzimis  Valmierā) ir bijušais latviešu BMX riteņbraucējs. Piedalījies divās olimpiskajās spēlēs, 2012. gada Eiropas čempionāta kopvērtējuma uzvarētājs.

Izglītību ieguvis Vidzemes Augstskolā.

2004. gada Pasaules čempionātā U-16 vecuma grupā viņš izcīnīja 3. vietu. Pēc gada Eiropas čempionātā junioriem E. Treimanis ieņēma 12. vietu. 2005. gada Pasaules rangā viņš ierindojās 34. vietā starp junioriem. 2006. gada Eiropas junioru čempionāta kopvērtējumā E. Treimanis ieņēma 8. vietu. 2007. gada Eiropas čempionāta kopvērtējumā viņš ierindojās 24. vietā, 2009. gadā — 6. vietā, 2010. gadā — 4. vietā. 2011. gada Eiropas čempionāta kopvērtējumā E. Treimanis izcīnīja sudraba medaļu ar 284 punktiem, savukārt 2012. gadā guva uzvaru kopvērtējumā. Viņš ir vairākkārtējs Latvijas čempions. Kvalificējās startam , kurās sasniedza pusfinālu stadiju, ierindojoties 9. vietā.

2018. gada novembrī E. Treimanis paziņoja par sportista karjeras beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
* Formula-Europe profils
Treimanis

**Treimanis** (; sieviešu dzimtē Treimane) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Edvards Treimanis-Zvārgulis (1866—1950) — latviešu dzejnieks, ierēdnis, politiķis un grāmatizdevējs;
* Edžus Treimanis (1988) — bijušais latviešu BMX riteņbraucējs;
* Jēkabs Treimanis (1875—1924) — latviešu revolucionārs.
Inguna Minusa

**Inguna Minusa** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu pludmales volejboliste. Startējusi kopā ar Ingu Ikaunieci un Inesi Jursoni.

Karjeras lielākie panākumi pieaugušo konkurencē ir 2009. gada Eiropas čempionātā izcīnītā uzvara un 2010. gada Eiorpas čempionātā izcīnītā 5. vieta. Pasaules čempionātos vairākkārt ir ieņēmusi dalītu 17.—32. vietu. Vairākkārt kļuvusi par Latvijas čempioni.

2009. gadā I. Minusa izveidoja "Minusas Volejbola skolu".

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
Aņhui

**Aņhui province** (, ) ir viena no Ķīnas 22 provincēm. Province atrodas Lielajā Ķīnas līdzenumā. Robežojas ar Djansu, Džedzjanu, Dzjansji, Hubei, Henaņu un Šaņdunu. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Hefei. 2010. gadā Aņhui provincē dzīvoja 59,5 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 99% ir haņi, 0,6% — hueji, 0,4% — citi.

## Ārējās saites
Evija Puķīte

**Evija Puķīte** (dzimusi  Rīgā) ir Latvijas džudiste un sambo sportiste. LOV sastāvā ir kopš 2010. gada.

2003. gada Eiropas čempionātā kadetiem viņa izcīnīja 5. vietu. 2006. gada Pasaules kausā U-20 vecuma grupā E. Puķīte izcīnīja sudraba medaļu. 2010. gada Eiropas čempionātā U-23 vecuma grupā viņa izcīnīja bronzas medaļu.

2008. gada Pasaules čempionātā sambo svara kategorijā līdz 68 kilogramiem E. Puķīte izcīnīja uzvaru, 2007. gadā viņa izcīnīja bronzas medaļu. 2005. gada Eiropas čempionātā junioriem viņa arī izcīnīja uzvaru svara kategorijā līdz 65 kilogramiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
* Biogrāfija
Harijs Poters un Uguns biķeris

**"Harijs Poters un Uguns biķeris"** () ir ceturtā Dž. K. Roulingas grāmata grāmatu sērijā par Hariju Poteru, kurā galvenais varonis ir jaunais burvis Harijs Poters. Lielbritānijā grāmata tika izdota . Pirmajā nedēļas nogalē ASV tā tika pārdota trīs miljonos kopiju.

Šī ir vienīgā no Harija Potera grāmatām, kas ieguvusi Hugo balvu (2001. gads). 2005. gadā pēc grāmatas motīviem tika izveidota tāda paša nosaukuma filma. Latvijā grāmata pirmoreiz tika izdota 2006. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Harry Potter Wiki'' profils
Ketrina Makfī

**Ketrina Houpa Makfī** (; dzimusi ) ir amerikāņu popdziedātāja, dziesmu autore, modele un TV personība. Viņa kļuva pazīstama pēc dalības ASV TV šova "Amerikāņu elks" piektajā sezonā 2006. gadā, kurā mūziķe sasniedza finālu.

## Karjera
K. Makfī izdeva debijas studijas albumu *[[Katharine McPhee (albums)|Katharine McPhee]]* 2007. gada janvārī, tas *Billboard 200* topā debitēja 2. vietā. Nākamie albumi neguva tik lielus panākumus.

## Diskogrāfija
* 2007: *[[Katharine McPhee (albums)|Katharine McPhee]]*
* 2010: *[[Unbroken (Katharine McPhee album)|Unbroken]]*
* 2010: *[[Christmas Is the Time to Say I Love You]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dezmonds Tutu

**Dezmonds Mpilo Tutu** (*Desmond Mpilo Tutu*; dzimis , miris ) bija Dienvidāfrikas aktīvists un bijušais anglikāņu bīskaps, kurš kļuva pazīstams visā pasaulē 1980. gados kā aparteīda pretinieks. Viņš bija pirmais melnādainais Keiptaunas arhibīskapa amatā.

Tutu ir bijis aktīvs cilvēktiesību aizstāvis. Viņš ir iestājies pret AIDS, tuberkulozi, homofobiju, transfobiju, nabadzību un rasismu. Tutu 1984. gadā saņēma Nobela miera prēmiju, kā arī vairākas citas balvas par miera veicināšanu. Viņa runas un teicieni ir apkopoti vairākās grāmatās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Tutu Foundation UK'' 
* Dezmonda Tutu biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Vesleskarvets

[thumb|250px|Vesleskarvets ar uz tā izbūvēto [SANAE IV polārstaciju]]
**Vesleskarvets** () ir ap 250 m augsts nunataks Antarktīdā, Karalienes Modas Zemē. Izvietojies Ālmana grēdas ziemeļrietumos  no okeāna piekrastes. Nunatakam no ziemeļu puses piekļaujas ledus vairogs, dienvidu pusē ir stāva krauja. Nunataku atklāja un 1949.—1952. gados nokartēja Modheimas ekspedīcija. Nunataka plakanās virsotnes un nosacīti ērtā piekļūšanas ceļa dēļ tas tika izvēlēts par Dienvidāfrikas polārstacijas SANAE IV būvniecības vietu.

Nunataka iežu krāsa ir melna vai tumši brūna. Uz klintīm aug dažas ķērpju sugas un mājo kukaiņi. 25 km no polārstacijas ir sniega vētrasputnu kolonija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Fotogalerija
* Vesleskarvet Panorama
HAT-P-7b

**HAT-P-7b** ir citplanēta, kura riņķo ap zvaigzni HAT-P-7, kas atrodas 318 pc attālumā no Zemes Gulbja zvaigznājā. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir 0,0377 AU un gads uz tās ilgst 2,20473 dienas. Tā kā planēta atrodas ļoti tuvu zvaigznei, uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HAT-P-7b, tad uz tās būtu 2027&nbsp;°C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli. Planētas masa ir 1,802 reižu lielāka par Jupiteru, un tās rādiuss ir 1,421 reizes lielāks nekā Jupiteram. Masas un rādiusa raksturlielumu dēļ to pieskaita pie Jupitera tipa planētām.

Planētu atklāja 2008. gada 6. martā.

## Skatīt arī
* Karstie jupiteri
HAT-P-7

300 px|thumb|''HAT-P-7'' gaismas spektrālais sastāvs.
**HAT-P-7** jeb **GSC 03547-01402** ir 10,5. zvaigžņlieluma zvaigzne, kas atrodas apmēram 318 pc attālumā no Zemes Gulbja zvaigznājā. Novērojumi liecina, ka zvaigznei ir vismaz viena planēta.

Zvaigznes masa ir 1,47 MSUN, un tās rādiuss ir 1,84 RSUN. Zvaigzne ir nedaudz karstāka (temperatūra 6351 K jeb 6078&nbsp;°C) par Sauli, tāpēc zvaigzne izstaro gaismu, kura pēc spektrālā sastāva ir nedaudz zilāka par Saules gaismu.
Mundigciems

**Mundigciems** (agrāk arī **Villas**, **Ezerkalni**) ir ciems Talsu novada Lībagu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļos Mundigezera krastā netālu no autoceļa P120  no novada domes Talsos un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā Villu karjera un asfaltbetona rūpnīcas strādnieku, kā arī kolhoza «Lībagi» ciemats. Ciema centrālajā daļā vairākas dauddzīvokļu mājas, rietumu daļā — privātmāju apbūve. Mundigciemā atrodas pagasta pārvalde, ēdnīca, veikals, motosporta trase.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
1204. gads

**1204. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 1. janvāris — Gutorms Sigurdsons kļuva par Norvēģijas karali.
* 13. aprīlis — Ceturtais Krusta karš: krustneši iekaroja Konstantinopoli un izlaupīja to turpmāko trīs dienu laikā
* 16. maijs — Balduīns I tika kronēts par pirmo Latīņu impērijas valdnieku.
* 1. jūnijs — Francijas karalis Filips II Augusts iekaroja Ruānu.
* 11. augusts — Inge Bārdsons kļuva par Norvēģijas karali.

### Nezināms datums
* Notika lietuviešu un līvu karagājiens uz Rīgu.

## Dzimuši
* marts/aprīlis – Hākons IV Vecais, Norvēģijas karalis (miris 1263. gadā)

## Miruši
* 1. janvāris — Hokons III, Norvēģijas karalis (dzimis 1182. gadā)
* 8. februāris — Aleksijs IV Angels, Bizantijas imperators (dzimis ap 1182. gadu)
* 1. aprīlis — Akvitānijas Eleonora, Francijas un Anglijas karaliene (dzimusi 1122. vai 1124. gadā)
* 11. augusts — Gutorms Sigurdsons, Norvēģijas karalis (dzimis 1199. gadā)
* 30. novembris — Imre, Ungārijas karalis (dzimis 1174. gadā)
* 13. decembris — Maimonids, ebreju rabīns un filozofs (dzimis 1135. gadā)
Allaži

**Allaži** ()  ir ciems Siguldas novada Allažu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies Tumšupes kreisajā krastā  no novada centra Siguldas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados 4 km uz ziemeļiem no Allažu muižas centra pie Allažu pagasta valdes un skolas kā kolhoza «Allaži» centrālais ciemats. Allažos atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, ģimenes ārsta prakse.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Dubeņi

**Dubeņi** ir ciems Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pie autoceļa P113 un slēgtās Liepājas—Mažeiķu dzelzceļa līnijas (stacija Dubeņi)  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas. Pirmā pasaules kara laikā, 1916. gadā Bārtas un Rucavas mežu kokmateriālu izvešanai Vācijas okupācijas iestādes izbūvēja 600 mm platu šaursliežu dzelzceļa līniju no Dubeņiem līdz Dārbeniem Lietuvā.
Apdzīvotā vieta izveidojusies 1960. gados kā zvērkopības saimniecības «Grobiņa» ciemats. Dubeņos atrodas pagasta pārvalde, Grobiņas pagasta sākumskola, pagasta kultūras centrs «Dubeņi», feldšerpunkts, pasts, ekumenisks dievnams.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Ziemeļbrabante

**Ziemeļbrabante** (, izrunā: ) ir viena no Nīderlandes 12 provincēm. Ziemeļbrabante robežojas ar Beļģiju dienvidos un četrām citām Nīderlandes provincēm: ar Zēlandi, Dienvidholandi, Gelderlandi un Limburgu. Provinces administratīvais centrs ir Hertogenbosa, lai gan lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita ir Eindhovena. 2023. gadā Ziemeļbrabantē dzīvoja 2,62 miljoni iedzīvotāju.

## Ārējās saites
SKS 28. ekspedīcija

**SKS 28. ekspedīcija** (;  jeb *ISS-28*) bija Krievijas, ASV un Japānas kosmonautu ekspedīcija Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS).

## Apkalpe

Sākotnēji *Sojuz TMA-21* atgriešanās uz zemi bija paredzēta 8. septembrī, bet 24. augusta Progress M-12M avārijas dēļ kosmonautu uzturēšanās stacijā tika pagarināta par nedēļu.

## Ārējās saites
* 28. ekspedīcija NASA mājas lapā  
* 28./29. ekspedīcija Energija mājas lapā
Normandijas salas

**Normandijas salas** (, ) ir Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumā (pārraudzībā) esošs arhipelāgs Lamanša šaurumā, uz rietumiem no Francijai piederošās Kotantēnas pussalas, Senmalo līča ieejā. No Anglijas tās atrodas aptuveni 80 km, bet no Francijas — aptuveni 20 km attālumā. Četras lielākās Normandijas salas ir Džērsija, Gērnsija, Oldernija un Sarka, bet arhipelāgā ietilpst arī daudzas mazākas un neapdzīvotas salas un klintis. Lielākās Normandijas salu pilsētas ir Sentheljēra (28,3 tūkstoši iedzīvotāju), Sentpīterporta (16,5 tūkstoši) un Sentena (2 tūkstoši). Kopējais Normandijas salu iedzīvotāju skaits tiek lēsts ap 158 tūkstošiem, no kuriem 56% ir angļi, 40% — franči, 2% — beļģi, 1% — nīderlandieši, bet atlikušais 1% ir citu tautību cilvēku. Normandijas salu kopējā platība ir 194 km².

Ekonomikā īpašu lomu spēlē tūrisms un finansu pakalpojumi, kas saistīti ar īpatnējo atrašanās vietu un vietējām ekonomiskajām politikām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Piejūras Alpi

**Piejūras Alpi** (, izrunā: ) ir Francijas departaments, viens no sešiem Provansas-Alpu-Azūra Krasta reģiona departamentiem. Piejūras Alpu administratīvais centrs ir Nica, citas lielākās pilsētas ir Antibas, Kannas un Grasa. Departaments administratīvi sīkāk iedalās 2 apgabalos (*arrondissements*):
* Nicas apgabals (*Arrondissement de Nice*);
* Grasas apgabals (*Arrondissement de Grasse*).

## Ārējās saites
Teikums

**Teikums** ir pēc gramatikas likumiem savienotu vārdu virknējums vai viens vienīgs vārds, kas izsaka relatīvi noslēgtu viedokli, kurš var izpausties kā atziņa, spriedums, ideja vai pieņēmums. Rakstot teikumu, to parasti noslēdz ar punktu, bet nereti ar izsaukuma zīmi, jautājuma zīmi, daudzpunkti vai citu pieturzīmi. Pēc struktūras teikumus iedala nepaplašinātos un paplašinātos, kā arī vienkāršos un saliktos teikumos. Pēc mērķa tos iedala stāstījuma, jautājuma, rosinājuma, vēlējuma un izsaukuma teikumos.
Sabīne Berezina

**Sabīne Geiba** (dzimusi un plašāk pazīstama kā **Sabīne Berezina**  Dobelē) ir latviešu dziedātāja, dziesmu autore.

Bērnībā piedalījusies dažādos konkursos, tostarp "Aprīļa pilieni". Viņa piedalījās pirmajās trijās Latvijas nacionālajās atlasēs Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursam (2003, 2004, 2005), 2005. gadā ar dziesmu *Ir laiks* viņa ieņēma 3. vietu.

Izglītību ieguvusi Īslīces vidusskolā, Bauskas mūzikas skolā, Rīgas Purvciema amata skolā, vēl mācījusies Jāzepa Mediņa Rīgas mūzikas vidusskolā. Vairākkārt startējusi Latvijas nacionālajā atlasē Eirovīzijas dziesmu konkursam. 2008. gada Eirodziesmā S. Berezina piedalījās ar dziesmu *If I Only Knew* un ieņēma 5. vietu finālā. 2009. gada Eirodziesmā viņa konkursā piedalījās kopā ar grupu PeR, viņu izpildītā dziesma *Bye, Bye* ieņēma 9. vietu finālā. Piedalījās arī 2011. gada Eirodziesmā, kad ar dziesmu *Let Me Be* savā pusfinālā ieņēma pēdējo vietu (finālam nekvalificējās arī caur izaicinājuma kārtu). 2011. gadā piedalījās LNT šovā "O!Kartes Skatuve. Dzimuši mūzikai", kur grupas "Jātnieki" sastāva arī guva uzvaru. 2012. gadā piedalījās "O!Kartes Skatuve" otrās sezonas šovā, kurā ierindojas 3. vietā. 2013. gadā piedalījās Latvijas nacionālajā atlasē Eirovīzijai "Dziesma 2013", finālā tika ieņemta 12. vieta.

2016.-2024. gadā bijusi precējusies ar uzņēmēju Ati Geibu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Draugiem.lv'' profils
Berezina

**Berezina** var būt:
*krievu/ukraiņu cilmes uzvārds (, , no *берёза*/*береза* — 'bērzs' ; vīriešu dzimtē Berezins *(Бере́зин; Березін)*). Cilvēki ar šo uzvārdu:
** Irina Berezina (*Ірина Березіна*; 1965) — Ukrainā dzimusi Austrālijas šahiste;
** Sabīne Berezina (1990) — latviešu dziedātāja.
* Bjarezina (Berezina) — upe Baltkrievijā;
* Bjerazino (Berezina) — pilsēta Baltkrievijā.
Kroņauce

**Kroņauce** ir ciems Dobeles novada Tērvetes pagastā, lielākā pagasta apdzīvotā vieta. Izvietojusies Auces upes krastos autoceļu P96 un P103 krustojumā  no pagasta Zelmeņiem un 78 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Auces kroņa muižas (*Autzhof*) centra. Izaugusi pēckara gados kā kolhoza (vēlāk — agrofirmas) «Tērvete» centrālais ciemats. Kroņaucē atrodas pamatskola, bibliotēka, bērnudārzs, ārsta prakse, aptieka, kafejnīca, veikals, stadions. Kroņaucē izvietota «Tērvetes alus» ražotne un zirgaudzētava.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.


Attēls:Kroņauces skola.jpg|Annas Brigaderes pamatskola
Attēls:Annas Brigaderes pamatskola.jpg|Annas Brigaderes pamatskola
Attēls:Kroņauces dzirnavu ezers.jpg|Kroņauces dzirnavu ezers
Attēls:Kroņauces dzirnavu ezers 2.jpg|Kroņauces dzirnavu ezers


## Atsauces