Aglonas bazilika

**Aglonas Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu bazilika** ir nozīmīgs Latvijas katoļu reliģisks centrs. 1980. gadā, Aglonas dievnamam svinot savu 200 gadu jubileju, pāvests Jānis Pāvils II piešķīra tai titulu "Basilica minoris". 1993. gada septembrī savas Latvijas vizītes laikā pāvests apmeklēja baziliku. Pasākumos piedalījās ap 300 000 svētceļnieku.
Aglonas bazilika ir veltīta Dievmātes Debesīs Uzņemšanas godam.

## Vēsture
thumb|left|Aglonas bazilika no sakrālā laukuma labās puses|213x213px

### Dominikāņu darbības aizsākumi Aglonā
1697. gadā pēc zemes īpašnieces Evas Justīnes Šostovickas, dzimušas Selickas () ar toreizējā Livonijas bīskapa, Nikolaja Poplavska atbalstu, 1688. gadā Aglonā ieradās Viļņas dominikāņu klostera priors tēvs Remigijs Mosokovskis () un Aglonā izvēlējās vietu sakrālajām celtnēm. 1698. gada augustā starp divām priedēm dziļi ticīgajai Viškovas muižas kalponei Annai esot parādījusies Dievmāte Marija ar Jēzus bērniņu rokā. Šeit 1699. gadā dominikāņi nodibināja klosteri, bet 1670. gadā uzcēla pirmo koka baznīcu. 1700. gadā Eva Justīne Šostovicka ziedoja dominikāņiem 20 ciemus ar 90 mājām baznīcas būvniecībai. Dāvinājumu 1700. gada 8. aprīlī apstiprināja bīskaps Poplavskis, Polijas karalis Augusts II un pāvests Inocents XII. 1751. gada 10. septembrī, savā trešajā Aglonas apmeklējuma laikā, Livonijas bīskaps Jāzeps Dominiks Puzina () koka baznīcu iesvētīja. Baznīcā dominikāņi novietoja Dievmātes svētgleznu, kura bija uzgleznota pēc Traķu Dievmātes svētgleznas parauga.

### Mūra baznīca
left|thumb|160x160px|Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētki 2015. gada 14. augustā
Kad sākotnējā baznīca 1766. gadā nodega, tās vietā no 1768. līdz 1780. gadam uzcēla dominikāņu mūra klostera ēku un pašreizējo dievnamu. Pie klostera darbojās skola poļu valodā. No 1788. gada tajā strādāja baltkrievu drāmas pamatlicējs Kajatans Moraševskis. 1800. gadā baznīcu konsekrēja Mogiļevas palīgbīskaps Jānis Benislavskis. 1820. gadā šeit tika nodibināts garīgais seminārs. Seminārs tika slēgts pēc Novembra sacelšanās 1832. gadā, pēc 1864. gada Janvāra sacelšanās klosterī aizliedza iestāties jauniem mūkiem, bet 1880. gadā to slēdza. Klostera ēku tomēr izmantoja kā nevēlamu katoļu garīdznieku nometinājuma vietu. Citu starpā tajā tika nometināts Zigmunts Loziņskis (*Zygmunt Łoziński*).

Dievnama interjera apdare tapusi 18.—19. gadsimtā, taču kancele, ērģeles un biktssols — 18. gadsimta nogalē.

Aglonas bazilika celta vēlā baroka stilā, to rotā divi apmēram 60 m augsti torņi. Iekšpusē atrodas krusta velves, arkas, kolonnas, kas dekorētas ar rokoko stila rotājumiem.

Katru gadu 15. augustā Aglonā ierodas svētceļnieki, lai atzīmētu Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas dienu. Baznīcā glabājas gleznu, skulptūru un mākslas vērtību kolekcija, tajā skaitā svētbilde "Aglonas Brīnumdarītāja Dievmāte". Pastāv uzskats, ka gleznai piemīt dziednieciskas spējas.

No 2011. līdz 2013. gadam pēc diecēzes bīskapa Jāņa Buļa rīkojuma notika Aglonas Bazilikas restaurācijas darbi. Tika nomainīts jumta segums, skārda segumu nomainot pret kaparu un veikti renovācijas darbi bazilikā un klosterī. Bazilikā tika veikta pilnīga sienu krāsojuma nomaiņa, saglabājot iepriekšējo baroka un rokoko stilu, bet nomainot krāsu toņus un rakstus uz sienām. Altārdaļas lielās kolonnas un dzegas pārtapušas no imitēta zili zaļā marmora uz sarkanīgi rozīgo, tādējādi viss altāris kļuvis daudz "siltāks". Turpretim pārējā bazilikā nomainīts sienu krāsojums no dekoratīviem līniju elementiem gaiši dzeltenās un rozā krāsās uz marmora imitācijām zaļpelēkās krāsās. Visas bazilikas dekoratīvajā krāsojumā ir daudz vairāk marmora imitāciju, nekā tas bija iepriekš. Pazuduši dažu svēto attēli un kristietības simboli, piemēram balodis (kā Svētā Gara simbols), Dieva Jēra simbols, u. c.

## Foto galerija

### Aglonas bazilika ārpusē

Attēls:Aglona Basilika Tor.JPG|Aglonas bazilikas vārti. 2014. gada maijs
Attēls:Aglona Basilika Fassade 1.JPG|Aglonas bazilikas skats tālumā (aizmugurē vārti). 2014. gada maijs
Attēls:Hfs - panoramio.jpg|
Attēls:Aglona Basilika Fassade 3.JPG|Aglonas bazilikas fasāde. 2014. gada maijs
Attēls:Aglona Basilika 1.JPG|Aglonas baznīca no kreisā sāna. 2014. gada maijs
Attēls:Aglonas-klosteris.jpg|Aglonas baznīca no labā sāna. 2014. gada maijs
Attēls:Agluonos bazilikos galine dalis.JPG|Aglonas baznīca no aizmugures. 2013. gada augusts


### Aglonas bazilika iekšpusē

Attēls:Aglona Basilika Innen 2.JPG|Aglonas bazilikas galvenais altāris tālumā. 2014. gada maijs
Attēls:Aglonas Bazilikas galvenais altārs.JPG|Aglonas bazilikas galvenais altāris ar Aglonas Brīnumdarītājas Dievmātes svētgleznu tuvumā. 2014. gada jūlijs
Attēls:Aglona Basilika Innen Hochaltar 1.JPG|Aglonas bazilikas galvenais altāris tuvumā. 2014. gada maijs
Attēls:Aglona Basilika Innen Decke.JPG|Aglonas bazilikas griesti. 2014. gada maijs
Attēls:Aglonas Bazilikas-ergelu-prospekts.jpg|Aglonas bazilikas ērģeļu prospekts tālumā. 2016. gada septembris
Attēls:Ergeles Aglona tuvuma.jpg|Aglonas bazilikas ērģeļu prospekts tuvumā. 2016. gada septembris
Attēls:Kancele Aglona.jpg|Aglonas bazilikas kacele tālumā. 2016. gada septembris
Attēls:Aglona Basilika Innen Kanzel.JPG|Aglonas bazilikas kacele tuvumā. 2014. gada maijs
Attēls:Akvinas Toms.jpg|Aglonas bazilika. Gleznā attēlots Akvīnas Toms. 2016. gada septembris
Attēls:Dievmate.jpg|Aglonas bazilika. Svētās Dievmātes Marijas ikona. 2016. gada septembris
Attēls:Svetais Vinsents.jpg|Aglonas bazilika. Gleznā attēlots Svētais Vinsents. 2016. gada septembris


## Atsauces

## Ārējās saites
* fotoattēli
* Aglonas bazilika — ir.lv Dzīvie šķirkļi
* Aglyunas zvaneņš. Aglyunas bazilikas draudzes iknedēļas ziņu lopa
* letonika. Aglonas bazilika
* Sacred sites of Latvia
* Aglonas fotoattēli