open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2011. gada NBA lokauts

**2011. gada NBA lokauts** bija ceturtais lokauts Nacionālās basketbola asociācijas vēsturē. Tas ilga no  līdz kolektīvā darba līguma parakstīšanai .

Par NBA lokauta sākšanos paziņoja NBA komisārs Deivids Stērns  īpašā preses konferencē. Lokauta iemesls bija nespēja vienoties par jaunu kolektīvo darba līgumu starp līgu un tās spēlētāju asociāciju. Galvenie punkti līgumā bija ienākumu sadale un algas griestu un "luksusa nodokļa" struktūru. Lokauta laikā komandas nedrīkstēja aizmainīt savus spēlētājus uz citiem klubiem vai parakstīt ar spēlētājiem līgumus. Vairāki spēlētāji parakstīja līgumus uz lokauta laiku ar citu valstu līgu klubiem, galvenokārt Eiropas un Āzijas valstīs. 26. novembrī spēlētāji un īpašnieki panāca vienošanos par lokauta beigām, kā arī samazinātu (līdz 66 spēlēm) sezonu, kas sāksies 25. decembrī. Oficiāli lokauts beidzās 8. decembrī, kad tika parakstīts jaunais kolektīvais darba līgums. 9. decembrī tika atvērts brīvo aģentu tirgus, tika uzsāktas treniņnometnes un atļauti maiņas darījumi.

## Hronoloģija
2011. gada 31. jūnijā NBA paziņoja, ka 1. jūlijā pulksten 12.01 tiks uzsākts lokauts. 1. jūlijā sākās lokauts. 23. septembrī NBA atcēla treniņnometnes, kam bija jāsākas 3. oktobrī un pirms sezonas pārbaudes spēļu pirmo nedēļu, kas būtu ilgušas no 9. līdz 15. oktobrim. 4. oktobrī NBA atcēla atlikušās pirms sezonas pārbaudes spēles. 10. oktobrī NBA atcēla regulārās sezonas pirmās divas nedēļas. 28. oktobrī NBA atcēla visas regulārās sezonas spēles līdz 30. novembrim. 14. novembrī NBA Spēlētāju asociācija noraidīja līgas ultimātu un paziņoja par pilnvaru nolikšanu. 15. novembrī NBA atcēla visas regulārās sezonas spēles līdz 15. decembrim. Spēlētāji Kalifornijas un Minesotas štatu tiesās vērsās ar prasību atzīt lokautu par nelikumīgu un piedzīt no līgas zaudējumus. 26. novembrī NBA īpašnieki un spēlētāji panāk vienošanos par lokauta beigām. 1. decembrī NBA Spēlētāju asociācija atjaunoja savu darbību. 8. decembrī tika parakstīts jaunais kolektīvais darba līgums un oficiāli tika beigts lokauts.

## Atsauces
Kļava

**Kļava** var būt:

* parastā kļava (*Acer platanoides*) — vienīgā kļavu ģints suga, kas aug Latvijā;
* kļavas — kļavu dzimtas koki;
* kļavu dzimta — sapindu rindas dzimta;
* Kļava — uzvārds.
Ivans Turgeņevs

**Ivans Turgeņevs** (; dzimis , miris ) bija krievu rakstnieks.

Izglītību ieguvis Maskavas, Sanktpēterburgas un Berlīnes universitātēs. Viņa romāns "Tēvi un dēli" (*Отцы и дети*) ir viens no slavenākajiem 19. gadsimta literārajiem sacerējumiem. Citi viņa pazīstamākie darbi ir "Mednieka piezīmes", "Rudins" (*Рудин*), "Muižnieku ligzda" (*Дворянское гнездо*), "Dūmi" (*Дым*).

## Ārējās saites

* Turgeņeva darbi Open Library
Shenzhou 8

**Shenzhou 8** (, , ) ir Ķīnas bezpilota kosmosa kuģis, kas palaists . 
Ar to veikta pirmā Ķīnas kosmiskā aparāta saslēgšanās ar citu objektu — (orbitālās stacijas prototipu Tiangong 1).

Kosmosa kuģis apgādāts ar Krievijā izstrādāto saslēgšanās mezglu APAS.
Kosmosa kuģī atrodas arī Eiropas Kosmosa aģentūras bioloģiski paraugi.

Palaišana notika no Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra  21:58:10 UTC (1. novembrī pēc Ķīnas laika) ar nesējraķeti Chang Zheng 2FG.

2. novembrī 17:28 UTC *Shenzhou 8* saslēdzās ar orbitālo staciju Tiangong 1.

14. novembrī *Shenzhou 8* atvienojās no *Tiangong 1* un pēc tam atkal saslēdzās ar to. Atvienošanās notika 11:27 UTC, *Shenzhou 8* atvirzījās 138 m attālumā un tad sāka pietuvoties stacijai. Otrais kontakts ar *Tiangong 1* notika 11:53 UTC.

Otrreiz kosmosa kuģis no *Tiangong 1* atvienojās 16. novembrī 10:30 UTC. 17. novembrī 11:32 UTC tā nolaižamais aparāts nolaidās Iekšējā Mongolijā.

## Atsauces
Arsens Miskarovs

**Arsens Miskarovs** (dzimis  Jelgavā) ir bijušais Latvijas peldētājs.

Izglītību ir ieguvis LVFKI, ko absolvēja 1984. gadā.

Piedalījies 1980. gada Maskavas Vasaras Olimpiskajās spēlēs. Tajās viņš izcīnīja divas sudraba (100 m brasā, 4×100 m kombinētā stafete) un bronzu 200 m brasā PSRS sastāvā. Viņš ir vienīgais Latvijas sportists, kas vienās Olimpiskajās spēlēs izcīnījis trīs medaļas. Izcīnījis medaļu arī Pasaules čempionātā — 1978. gadā ieņēma 2. vietu 200 m brasa distancē. Trīs sudraba medaļas A. Miskarovs ir izcīnījis arī Eiropas čempionātā: 1977. gadā 200 m brasā, kā arī 1981. gadā 100 m un 200 m brasa distancēs. 14 reizes kļuvis arī par Latvijas čempionu. A. Miskarova 1981. gadā sasniegtais rezultāts 100 m brasa distancē (1:03,60 min) 22 gadus bija Latvijas rekords.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Biogrāfija
Durbes muiža

thumb|Durbes pils 2024. gadā
thumb|upright=1.0|Durbes pils parks ar strūklaku 19. gadsimtā
thumb|upright=1.0|Durbes pils pirms Otrā pasaules kara
thumb|upright=1.0|Durbes pils 2013. gadā
thumb|Durbes pils Kalpu māja
**Durbes pusmuižas** kungu māja () jeb **Durbes pils** atrodas Slocenes upes ielejas dienvidu malā, Tukuma pilsētas teritorijā Mazā Parka ielā 7. Muiža no 1848. gada līdz Latvijas agrārajai reformai 1920. gadā piederēja fon der Rekes dzimtai. Tagad tā nodota Tukuma novada pašvaldībai un tajā atrodas Tukuma muzejs. Muzeja pirmajā stāvā rekonstruēts 19. gadsimta beigu un 20. gadsimta sākuma interjers. Pārējās pils telpās tiek iekārtotas izstādes, rīkoti koncerti un citi pasākumi. 20. gadsimta beigās muzejā iebūvēts pacēlājs, lai nodrošinātu piekļuvi cilvēkiem ar īpašām vajdzībām. 

## Vēsture
Durbes pusmuiža rakstos pirmo reizi minēta 1644. gadā kā Šlokenbekas pusmuiža, bet dzīvojamā ēka rakstos pieminēta 1671. gadā. Šlokenbekas muižas īpašnieks Kurzemes hercoga virsjēgermeistars Oto Filipa von Grothusa (1732—1799) savas saimniekošanas laikā no 1754. līdz 1786. gadam šai vietā uzcēla jaunu kungu māju. Tika izveidots muižas centrs ar noslēgtu pagalmu, ko ietvera divstāvu kungu nams, kalpu māja, zirgu stallis un ratu šķūnis, laidars un klēts.

Kungu mājai 18. gadsimta gaitā viņa dēls Ernests fon Grothusa, kuram muiža piederēja no 1789. līdz 1808. gadam, piebūvēja divus sānu flīģeļus, bet vēlāk visai ēkai izbūvēja otro stāvu.

No 1818. līdz 1838. gadam muiža bija Elejas un Šlokenbekas muižnieka grāfa Žanno Mēdema īpašumā, kurš 1821. gadā pēc arhitekta Johana Berlica projekta lika klasicisma stilā pārbūvēt ēkas fasādes un izbūvēt portiku. 1848. gadā Šlokenbekas un Durbes muižas iegādājās barons fon der Reke.

1923. gadā Latvijas valdība Durbes muižas kungu māju piešķīra lietošanā dzejniekam Rainim, kas Durbes pils ēkā lika iekārtot ģimeņu atpūtas namu skolotājiem. Pēc dzejnieka nāves 1929. gadā te tika izveidots Raiņa muzejs. Latvijas Skolotāju slimokase izīrēja daļu ēkas bērnu vasaras mītnei. Vēlāk šeit iekārtoja sanatoriju, 1943. gadā kara hospitāli, pēc kara līdz 1963. gadam atkal sanatoriju. 1963. gadā ēkā ierīkoja tuberkulozes slimnīca, 1970.—1978. gadā tuberkolozes sanatorija, vēlāk rehabilitācijas slimnīca. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Tukuma pašvaldība muižas kungu māju un blakus esošās ēkas nodeva lietošanā Tukuma muzejam.

## Muižas ansamblis
Muižas kungu mājas parādes pagalma abās malās ir saimniecības ēka un kalpu māja, agrāk pretī pils ēkai atradies stallis. Muižas parkā pēc arhitekta Berlica projekta uzcelta rotonda un divi akmens tilti, kā arī lapenes un strūklaka ielejā pie upes, kas pakāpeniski tiek atjaunoti. Parks veidots pēc angļu ainavu parka parauga: lieli koku masīvi mijas ar nelielām koku grupām un vientuļi augošiem kokiem, bet nelielie dīķīši, nelīdzenais reljefs un izlocītu celiņu tīkls gar plašiem zālieniem ar pili kā galveno kompozīcijas elementu veido neatkārtojamu ainavu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Durbes pils
1374. gads

**1374. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās svētdienā.

## Notikumi
* 23. oktobris — Johans IV fon Zintens kļuva par Rīgas arhibīskapu.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 11. aprīlis — Rodžers Mortimers, kandidāts uz Anglijas karaļa troni (miris 1398.)
* 26. novembris — Jurijs Dmitrijevičs, Krievijas lielkņazs (miris 1434.)
* *iespējams*
** Jadviga, Polijas karaliene (mirusi 1399.)

## Miruši
* 12. marts — Go-Kogons, Japānas imperators (dzimis 1336.)
* 30. jūnijs — Zīgfrīds fon Blombergs, Rīgas arhibīskaps
* 19. jūlijs — Frančesko Petrarka (*Francesco Petrarca*), itāļu dzejnieks (dzimis 1304.)
* 1. decembris — Magnuss Ēriksons (*Magnus Eriksson*), Zviedrijas un Norvēģijas karalis (dzimis 1316.)
1385. gads

**1385. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās svētdienā.

## Notikumi
* 6. aprīlis — Žuau I kļuva par Portugāles karali.
* 14. augusts — Krēvas ūnija: Lietuvas dižkunigaitis Jagailis apprecējās ar Polijas karalieni Jadvigu, kā rezultātā tika izveidota Polijas-Lietuvas personālūnija.

### Nezināms datums
* Robins fon Elcs kļuva par Livonijas ordeņa mestru.
* Moldāvijas kņazistes galvaspilsēta tika pārcelta no Baias uz Sučavu.

## Dzimuši

## Miruši
* 28. jūnijs — Androniks IV Paleologs, Bizantijas līdzimperators (dzimis 1348.)
* *datums nezināms*
** Vilhelms fon Frimersheims, Livonijas ordeņa mestrs
1394. gads

**1394. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 28. septembris — Benedikts XIII kļuva par Romas pāvestu.

### Nezināms datums
* Osmaņu impērija uzsāka astoņus gadus ilgu Konstantinopoles aplenkumu.

## Dzimuši
* 4. marts — Enrike Jūrasbraucējs, portugāļu augstmanis (miris 1460.)
* 24. novembris — Čārlzs de Orleāns, franču dzejnieks (miris 1465.)
* 10. decembris — Džeimss I Stjuarts, Skotijas karalis (miris 1437.)

## Miruši
* 4. jūnijs — Marija d'Bouna, Anglijas karaļa Henrija IV Lankastera sieva
* 27. augusts — Čokei, Japānas imperators (dzimis 1343.)
* 16. septembris — Klements VII, Romas pāvests (dzimis 1342.)
89. gads

**89. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās ceturtdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Dākijas valdnieks Decebals noslēdza miera līgumu ar Romas impērijas valdnieku Domiciānu.
* Ķelne kļuva par Romas provinces *[[Germania inferior]]* administratīvo centru.
* Tika dibināta mūsdienu Ungārijas galvaspilsēta Budapešta.

## Dzimuši

## Miruši
* Polikarps I, Bizantijas bīskaps
Rostokas Universitāte

**Rostokas Universitāte** () ir sabiedriski finansēta universitāte Rostokā, Vācijā. Tā tika dibināta 1419. gadā un skaitās vecākā un lielākā universitāte kontinentālajā Ziemeļeiropā un Baltijas reģionā. Šī ir trešā vecākā pašlaik esošā universitāte Vācijā.

Šajā universitātē studēja Kurzemes hercogi Vilhelms Ketlers (no 1590) un Jēkabs Ketlers, luterāņu mācītāji Georgs Mancelis (no 1612), Pauls Einhorns (no 1615), Jānis Reiters (no 1674/1675) un daudz citu studentu no Latvijas (Rīgas, Livonijas (Vidzemes), Kurzemes).

## Vēsture
thumb|left|200px|Neorenesanses stilā celtā Rostokas Universitātes galvenā ēka (1866-1870).
Rostokas Universitāti () 1419. gadā nodibināja Mēklenburgas-Šverīnas hercogi Johans IV und Albrehts V kopā ar Rostokas pilsētas rāti. 1419. gada 13. februārī Romas pāvests Martins V parakstīja bullu par universitātes dibināšanas atļaušanu, bet svinīgā atklāšanas ceremonija notika 1419. gada 12. novembrī. Sākumā Rostokas Universitātē bija juridiskā, medicīniskā un mākslu (*Facultas artium*) fakultātes, bet teoloģijas fakultāti atvēra tikai 1433. gadā.

15. gadsimta laikā universitātē studēja vairāk kā 400 studenti no dažādām Ziemeļeiropas valstīm, arī no Livonijas. Reliģisko strīdu dēļ universitāti pārcēla uz Greifsvaldi (1437-1443) un Lībeku (1487-1488). 1542. gadā universitāte pievienojās baznīcas reformācijai. 1569. gadā nodibināja universitātes bibliotēku.

No 1760. līdz 1789. gadam to sadalīja rātei pakļautajā Rostokas Universitātē un Mēklenburgas hercogiem pakļautajā Bicovas (*Bützow*) Universitātē, bet pēc tam atkal apvienoja. 1827. gadā Rostokas Universitāte pārgāja Mēklenburgas-Šverīnas lielhercogistes pakļautībā.
 
VDR pastāvēšanas laikā tā tika saukta par Vilhelma Pīka Universitāti (*Wilhelm-Pieck-Universität Rostock*, 1976-1990).

## Ar universitāti saistītie Latvijas cilvēki
* Johans Kristofs Baumbahs
* Johans Heinrihs Blūmentāls
* Liborijs Depkins
* Pauls Einhorns
* Gustavs Kristiāns fon Hantvigs
* Hermanis Helevegs
* Vilhelms Ketlers
* Jēkabs Ketlers
* Pauls Einhorns 
* Georgs Mancelis
* Frīdrihs Mēnijs
* Jānis Reiters
* Johans Frīdrihs Rozenbergers
* Hermanis Samsons
* Zahārijs Stopijs
* Tomass Šēnings
* Silvestrs Tegetmeijers

## Atsauces

## Ārējās saites

* Catalogus Professorum Rostochiensium
* Rostocker Matrikelportal (1419-1945)
Raimonds Vilde

**Raimonds Vilde** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas volejbolists, tagad — volejbola treneris. Pašlaik (2012) ir Latvijas vīriešu volejbola izlases galvenais treneris.

PSRS Nopelniem bagātais sporta meistars. Karjeras laikā spēlējis Latvijas, Grieķijas, Itālijas un Igaunijas klubu sastāvos. Latvijā, Grieķijā un Igaunijā arī izcīnījis čempiona titulu. Guvis panākumus arī izlašu karjeras laikā. PSRS izlases sastāvā izcīnīja sudrabu 1988. gada Seulas olimpisko spēļu turnīrā. 1985. gadā izcīnīja sudrabu Pasaules kausa izcīņā un kļuva par Eiropas čempionu, 1986. gadā izcīnīja otro vietu Pasaules čempionātā. 1986. gadā R. Vilde ticis atzīts par gada populārāko Latvijas sportistu. 13 spēles aizvadījis arī Latvijas izlasē, tās sastāvā izcīnījis dalītu 9.—12. vietu 1995. gada Eiropas čempionātā.

Pēc sportista karjeras beigām kļuvis par treneri. Trenējis Grieķijas un Latvijas klubus. Tāpat viņš ir pašreizējais Latvijas vīriešu volejbola izlases galvenais treneris.

Bijis Rīgas domes deputāts no Tautas partijas.

Par sasniegumiem sportā ticis piešķirts V šķiras Triju Zvaigžņu ordenis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils
Vilde

**Vilde** var būt:

* Jakobs Vilde (*Jacob Wilde*; 1679—1755) — Kurzemes hercogistē dzimis zviedru zinātnieks;
* Jānis Vilde (1900—1971) — latviešu ārsts neirologs;
* Pēteris Ernests Vilde (*Peter Ernst Wilde*; 1732—1785) — Baltijas vācu ārsts, rakstnieks un grāmatizdevējs;
* Raimonds Vilde (1962) — latviešu volejbolists un treneris;
* Ričmonds Vilde (1990) — latviešu basketbolists.

## Skatīt arī
* *[[Wilde]]*
Patriks Marlo

**Patriks Marlo** (; dzimis ) ir profesionāls kanādiešu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Kanādas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) pārstāv NHL klubu Sanhosē "Sharks".

## Spēlētāja karjera
Laikā no 1995. līdz 1997. gadam P. Marlo spēlēja WHL kluba Sietlas "Thunderbirds" sastāvā. 1997. gada NHL draftā viņu Sanhosē "Sharks" izraudzījās ar kopējo 2. kārtas numuru. Visu profesionāļa karjeru aizvadījis "Sharks" sastāvā. Viņš ir kluba rekordists gūtajos vārtos, punktos, aizvadītajās spēlēs, kā arī vairākos citos rādītājos. Piedalījies trijās NHL Visu zvaigžņu spēlēs (2004, 2007, 2009). 2007. gadā viņš bija Lēdijas Bingas balvas finālists. Viņš ir visu laiku jaunākais NHL spēlētājs, kurš sasniedz 1000 aizvadīto spēļu robežu vienas komandas sastāvā (2011. gada 17. janvāris).

Pēc 19 "Sharks" sastāvā aizvadītām sezonām 2017. gada jūlijā Marlo noslēdza trīs gadu līgumu ar Toronto "Maple Leafs". 2019. gada vasarā tika aizmainīts uz Karolīnas "Hurricanes", kas izpirka Marlo līgumu. Hokejists atgriezās Sanhosē "Sharks" rindās. 2020. gada februārī tika aizmainīts uz Pitsburgas "Penguins", taču rudenī vēlreiz atgriezās "Sharks", noslēdzot ar komandu viena gada līgumu. 2021. gada 19. aprīlī Marlo aizvadīja savu 1768. spēli NHL un apsteidza Gordiju Hovu kā visvairāk spēles aizvadījušo hokejistu līgas vēsturē.

Kanādas hokeja izlases sastāvā P. Marlo ir izcīnījis zeltu 2010. un 2014. gada olimpisko spēļu turnīrā, zeltu 2003. gada Pasaules čempionātā un sudrabu 2005. gada Pasaules čempionātā, kā arī zeltu 2004. gada Pasaules kausa izcīņā.

## Ārējās saites
Gada labākais peldētājs

[thumb|right|[Maikls Felpss par gada labāko peldētāju pasaulē ticis atzīts septiņas reizes]]
**Gada labākais peldētājs** ir amerikāņu žurnāla *Swimming World Magazine* pasniegtā balva gada labākajam peldētājam septiņās dažādās kategorijās: labākais peldētājs pasaulē, Amerikā, Eiropā, *Pacific Rim* reģionā, Āfrikā, atklātajos ūdeņos un starp invalīdiem. Katrā nominācijā balva tiek pasniegta vīriešiem un sievietēm. Tā tiek pasniegta kopš 1964. gada.

Visbiežāk par gada labākajiem peldētājiem pasaulē tikuši atzīti ASV sportisti (44 reizes), otrajā vietā ierindojas Austrālijas peldētāji (13 reizes). Amerikāņu peldētājs Maikls Felpss šo apbalvojumu ir saņēmis septiņas reizes, austrālietis Jans Torps — četras reizes.
Cīņa par Saljut

**"Cīņa par Saljut"** () ir Krievijas televīzijas dokumentālā filma, ko veidojusi Roskosmos telestudija. Pirmizrāde notika  telekanālā *Rossija 1*.

Filmā piedalījās kosmonauti Vladimirs Džanibekovs, Viktors Savinihs, Valērijs Rjumins, Patriks Bodrī; Krievijas zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis Sergejs Rogovs, Krievijas kosmosa aģentūras Krišanas un ballistikas rajonu ekspluatācijas priekšnieka vietnieks Sergejs Sergejevs.

## Sižets
1985. gada sākumā tika zaudēti sakari ar PSRS orbitālo staciju Saljut-7, kura tobrīd bija neapdzīvota. Tā kļuvusi nekontrolējama un pēc kāda laika varētu nokrist uz Zemes neparedzētā vietā. ASV slepeni plāno notvert staciju un ar kosmoplānu Space Shuttle nogādāt to uz zemes. Kad PSRS par to uzzina, steidzami tiek gatavota remonta misija, lai nepieļautu padomju tehnoloģiju nonākšanu ASV rokās...

## Ārējās saites

* Фильм «Битва за «Салют». Космический детектив» на сайте производителя (Телестудия Роскосмоса).
* Фильм «Битва за «Салют». Космический детектив» на сайте телеканала «Россия-1».
Dagmāra Legante

**Dagmāra Legante-Celmiņa** (dzimusi **Dagmāra Legante**  Rīgā) ir latviešu aktrise, humoriste, TV raidījumu vadītāja, modele un fotogrāfe.

Dagmāra Legante ir piedalījusies vairākos LNT humora un dažādos citos šovos ("Ak, kungs", "Savādi gan", "Mūzikas stunda", "Kāpēc ne!"). 2004. gadā viņa kļuva par TV šova "Baltijas Džungļu zvaigzne" pirmās sezonas uzvarētāju. Šova finālā Dagmāra Legante pārspēja Renātu Ražnauskieni no Lietuvas un Koitu Tomi no Igaunijas. 2008. gadā kopā ar Oļegu Kuzņecovu piedalījās TV3 šovā "Dejo ar zvaigzni 2", taču abi tika izbalsoti no šova. 2010. gadā kopā ar Normundu Rutuli vadījusi talantu šovu "O!Kartes akadēmija".

Dagmāra Legante aktrises karjeras laikā ir spēlējusi divās Dailes teātra izrādēs: "Petras fon Kantas rūgtās asaras" (2003), "Lodes pār Brodveju". Tāpat ir filmējusies Jāņa Streiča 2010. gada filmā "Rūdolfa mantojums".

Precējusies ar uzņēmēju Normundu Celmiņu.  viņiem piedzima meita Šarlote, bet 2013. gada novembrī viņu otrā meita Odrija.

Kopā ar Justu Sirmo vadīja konkursu Supernova 2018, bet 2019. gada Supernovas konkursu vadīja kopā ar Ketiju Šēnbergu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ansis Kaupēns

**Ansis Alberts Kaupēns** ( — ) bija latviešu slepkava un laupītājs. Leģendāra persona Latvijas kriminālistikas vēsturē.

## Dzīvesgājums
Dzimis kā Alberts Kaupēns  Vecplatones pagastā. 
Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā iesaukts Krievijas Impērijas armijā, 1919. gadā dienēja Padomju Latvijas armijas 9. latviešu strēlnieku pulkā. 1919. gadā viņš dezertēja, 1919. gada decembrī Kaupēnu iesauca Latvijas armijā, bet viņš atkal dezertēja un Krievijas bēgļu karantīnā saņēma pasi uz Anša Kaupēna vārda.

 viņš pastrādāja savu pirmo laupīšanu, savukārt pēdējo — . Šajā laika posmā veicis vairāk nekā 30 laupīšanas un 19 slepkavības, ir arī dedzinājis. Spējis apstādināt un aplaupīt Viesītes šaursliežu dzelzceļa pasažieru vilcienu ( mežā starp Sunāksti un Daudzevu), pārsvarā laupījis ap lielceļiem. Ikdienā strādājis Jelgavā par tapsētāju.

Arestēts ,  A. Kaupēnam tika izpildīts nāvessods pakarot. Viņš tika aprakts Svētes pagastā.
Vēlāk viņa vārds kļuva par romantiska dēkaiņa simbolu.

 "Iedzīvotājos, sevišķi pēc laupīšanas uz Rīgas šosejas radās pārliecība, ka laupītājs ir kāds vietējais, labs apstākļu pazinējs, jo policija notikuma vietā ieradās jau pēc apmēram 20 min. Aizsargi aizsprostoja visus ceļus un tikai labs vietas pazinējs varēja izbēgt. Drīz policija uz aizdomu pamata arī apcietināja kādu tapsētāju-galdnieku Ansi Kaupēnu, kurš vēlāk izrādījās par jau sen meklēto dezertieri Albertu Kaupēnu. [..] Galvenāki Kaupēna darbi: Daudzevas vilciena apturēšana un aplaupīšana, Sveķu māju saimnieka un viņa kalpa noslepkavošana netāļu no Taurkalna stacijas, Taurkalna koku zāģētavas kasiera aplaupīšana, četru sieviešu noslepkavošana, iebrukums zemnieku mājās Braknu pagastā un saimnieka noslepkavošanā, dzelzceļnieka Māriņa noslepkavošana un pārdrošais uzbrukums Jelgavas-Rīgas šosejā. Tagad noskaidrojās, ka Māriņu Kaupēns nav gribējis aplaupīt, bet gājis aplaupīt Berlīnes ātrvilcienu. Granāta kurai vajadzēja uzspridzināt Berlīnes vilcienu, Kaupēns, acīmredzot nepazīdams dzelzceļa pārmijas, bija novietojis nepareizā vietā, caur ko vilciena riteņi granātu neķēra un vilciens laimīgi aizbrauca briesmām garām. Laupītāju bija ievērojis pārmijnieks Māriņš un bija laupītājam uzsaucis stāvēt. Kaupēns baidīdamies, ka Māriņš viņu nesagūsta, bija Māriņu nošāvis un pēc tam aplaupījis."

## Literatūra
Par Kaupēnu ir sarakstītas vairākas grāmatas, tai skaitā Andra Grūtupa sarakstītā "Tiesāšanās kā māksla". Pēc šīs grāmatas motīviem ir arī uzņemta filma "Kaupēns". 
Kaupēna tēls izmantots rokoperā "Kaupēn, mans mīļais!".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Spotnet profils
Kaspars Petrovs

**Kaspars Petrovs**, pazīstams arī kā **Rīgas Raskoļņikovs**, (dzimis 1978. gadā Grobiņā) ir Latvijas laupītājs un sērijveida slepkava.

Laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam viņš Rīgā paveicis vairāk nekā 13 vecu cilvēku slepkavības. Viņš tika apsūdzēts 38 slepkavībās un astoņos slepkavības mēģinājumos, taču tikai 13 slepkavības tika apstiprinātas ar pierādījumiem. Pārsvarā upuru dzīvokļos iekļuvis, uzdodamies par gāzes skaitītāju pārbaudītāju. Uzbrucis vienīgi pensionārēm. 2005. gada 12. maijā viņam tika piespriests mūža ieslodzījums.

## Biogrāfija
Dzimis mediķu ģimenē, kurā auga 10 bērni. 1998. gadā viņu nosacīti notiesāja uz trim gadiem par laupīšanu.

## Slepkavības un arests
Petrovs nogalināja savus upurus laika posmā no 2002. gada oktobra līdz 2003. gada februārim. Gandrīz visos dzīvokļos viņam izdevās nokļūt, izliekotes par gāzes skaitītāju pārbaudītāju. Aizturēt viņu izdevās nejauši — noslepkavotās pensionāres dzīvoklī uz grāmatas tika atstāts viņa pirkstu nospiedums. Datu bāze parādīja, ka tas pieder Petrovam un 2003. gada 3. februārī viņu aizturēja.

## Atsauces
Īlaijs Menings

**Īlaijs Menings** (; dzimis **Īlaiša Nelsons Menings** (*Elisha Nelson Manning*) ) ir profesionāls ASV amerikāņu futbola spēlētājs, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. Pašlaik (2012) pārstāv NFL klubu Ņujorkas "Giants", kurā aizvadījis visu profesionāļa karjeru.

Viņš ir bijušā NFL saspēles vadītāja Ārčija Meninga dēls un pašreizējā Indianapolisas "Colts" saspēles vadītāja Peitona Meninga jaunākais brālis.

Ī. Menings pārstāvēja Misisipi universitāti NCAA čempionātā. 2004. gada NFL draftā viņu Sandjego "Chargers" izraudzījās ar kopējo pirmo kārtas numuru, taču uzreiz pēc drafta spēlētājs tika aizmainīts uz Ņujorkas "Giants". Piedalījies 2008. un 2011. gada sezonas Visu zvaigžņu spēlē. Ī. Menings tādējādi kļuva par pirmo "Giants" saspēles vadītāju, kurš tiek iebalsots Visu zvaigžņu spēles sastāvā. Kluba sastāvā guvis uzvaru divās Superkausa izcīņās, abās tika atzīts par spēles vērtīgāko spēlētāju (MVP).

2020. gada 22. janvārī Ī. Menings paziņoja par karjeras noslēgšanu un aiziešanu no profesionālā sporta. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* NFL profils 
* ESPN profils
Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems

**Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems**, saukts **Žanno Mēdems** (, 1763—1838), bija galminieks Prūsijas karaļu Frīdriha II Lielā, Frīdriha Vilhelma II un Krievijas Impērijas ķeizara Pāvila I galmos. Žanno Mēdema vecākā māsa Elizabete Šarlote Konstance kļuva par slavenu rakstnieci, bet māsa Anna Šarlote Doroteja apprecējās ar pēdējo Kurzemes hercogu Pēteri Bīronu.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1763. gada 13. augustā Mežotnes muižā ietekmīgā muižnieka Johana Frīdriha fon Mēdema un viņa otrās sievas Luīzes Šarlotes fon Manteifeles-Cēges ģimenē kā viņa piektais bērns. Tēvs viņu iekārtoja Prūsijas karaļa Frīdriha II Lielā svītā, kam sekoja dienests gvardes korpusā. Pēc karaļa nāves 1786. gadā uzdienējās par viņa dēla karaļa Frīdriha Vilhelma II flīģeladjutantu.

Pēc sava patrona nāves viņš pārgāja Krievijas Impērijas ķeizara Pāvila I dienestā, bija viņa flīģeladjutants, īstenais kambarkungs Pēterburgā un pārstāvis Vašingtonā. 
1799. gadā apprecējās ar Pētera fon der Pālena meitu Mariju Luīzi Ernestīni fon der Pālenu (1778-1831).
1800. gadā atgriezās Zemgalē un pievērsās lauksaimniecībai, kļūdams par vairāku muižu īpašnieku. 
Pēc grāfa Mēdema pasūtījuma arhitekts Johans Georgs Ādams Berlics 1806.-1810. gadā pēc Džakomo Kvarengi meta cēla Elejas muižas kungu māju, 1818. gadā uzcēla viņa Jelgavas rezidenci *[[Villa Medem]]*, 1820.-1821. gadā veica Durbes muižas kungu mājas pārbūvi un 1829.-1830. gadā Pilsblīdenes muižas kungu mājas pārbūvi.

Miris 1838. gada 24. februārī Jelgavā, 2. martā apglabāts Mēdemu dzimtas kapos pie Sesavas baznīcas.

## Pēcnācēji
* Pauls fon Mēdems (*Paul von Medem*, 1800—1854), diplomāts, Elejas muižas īpašnieks; 
* Pēteris fon Mēdems (*Peter Georg von Medem*, 1801—1877), precējies ar Juliānu fon Bēru (1807—1863), Elejas muižas īpašnieks;
* Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems (*Alexander Friedrich von Medem*, 1803—1859), diplomāts;
* Kārlis Teodors Pēteris fon Mēdems (*Carl Theodor Peter von Medem*, 25.02.1805—?), precējies ar Aleksandru fon Līvenu (1831—1913);
* Ludvigs Johans Frīdrihs fon Mēdems (*Ludvig Johann Friedrich von Medem*) (15.05.1814—8.06.1891), precējies ar Sofiju fon Lēvenšternu, Stukmaņu muižas īpašnieks;
* Jūlijs fon Mēdems (*Julius von Medem*).

## Atsauces
Gambija (ciems)

**Gambija**, arī **Cīrulīši**, ir ciems Talsu novada Valdgales pagastā. Attālums līdz pagasta centram Pūņām ir 4 km, līdz novada centram Talsiem — 20 km, līdz Rīgai — 135 km. Ciemam nosaukumu devuši vietējie pagasta iedzīvotāji kādreiz slikti izbraucamo ceļu dēļ. Nosaukums no 1960. gadu beigām lietots ikdienā.

## Atsauces
Lakūna

**Lakūna** (no  — ‘dobums, caurums’)  valodniecībā ir  apzīmējums izlaidumam, kas mērķvalodas tekstā radies avottekstā lietotā vārda atbilsmes trūkuma dēļ.

## Terminoloģija
Lietuviešu filoloģe Regīna Kvašīte (*Regina Kvašytė*) salīdzina lietuviešu terminus *neekvivalentine leksika*, *beekvivalentė leksika* ar latviešu *lakūna* un *kultūraizguvums* un krievu *лакуны*, *безэквивалентная лексика*. Autore iztirzā dažādu tautu atšķirīgās reālijas un šo atšķirību nesavietojamību tulkošanā. Piemēram, vārds "Jāņu siers" lietuviski tiktu "tulkots" kā *sūris su kmynais* ("siers ar ķimenēm").

## Atsauces
Johans Frīdrihs fon Mēdems

**Johans Frīdrihs fon Mēdems** (*Johann Friedrich von Medem*, 1722—1785) bija ievērojams Kurzemes un Zemgales hercogistes muižnieks un politiķis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1722. gada 16. septembrī Vilces muižas (*Wilzen und Kahrenbeck*) īpašnieka Georga Kristapa Mēdema (1684-1746) un viņa sievas Sibillas Šarlotes, dzimušas Knigges, ģimenē. Studēja Jēnas un Kēnigsbergas universitātēs. 
Iestājās Polijas-Lietuvas kopvalsts armijā kā rotmistrs, pēc tam kļuva par Polijas karaļa un Saksijas kūrfirsta Augusta III kambarkungu. Bija Ašmenas (*Ашмяны*) stārasts un Staņislava ordeņa kavalieris.

Pēc atgriešanās dzimtenē viņš 1753. gadā kļuva par Elejas muižas īpašnieku, apprecējās ar Luīzi fon Korfu (ap 1730—1758) un 1754. gadā piedalījās Jelgavas brīvmūrnieku ložas "Pie trim kronētajiem zobeniem" dibināšanā. Piedalījās Septiņgadu karā (1757-1763), 1760. gada 1. jūnijā viņu paaugstināja pulkveža pakāpē, bet karu viņš beidza ģenerālmajora pakāpē. 1759. gadā atbalstīja karaļa Augusta III dēlu Saksijas Kārli Kurzemes hercoga tronī.
Pēc sievas nāves viņš 1760. gadā otrreiz apprecējās ar Luīzi Šarloti Manteifeli-Cēgi, bet 1766. gadā ar Remtes muižas īpašnieci Agnesi Brukenu. 

Piedalījās Krievu—turku karā (1768—1774), komandēja Mazdokas robežlīnijas karspēka vienības, 1773. gadā paaugstināts par ģenerālporučiku.

Pēc viņa meitas Dorotejas laulībām ar hercogu Pēteri 1779. gadā viņam piešķīra Svētās Romas impērijas grāfa titulu, un viņš kļuva par dedzīgu Bīronu dzimtas interešu aizstāvi. Mūža nogali pavadīja dzimtenē, pārvaldot savas muižas.
 
Miris 1785. gada 4. augustā Jelgavā. Apglabāts Sesavas baznīcas kapsētā.

## Sievas un bērni
* Luīze Doroteja Korfa (*Louise Dorothea v. Korff a. d. H. Preekuln*, mirusi 1758), meita Elīza fon der Reke (1754—1833);
* Luīze Šarlote Manteifele, Noldes atraitne (*Louise Charlotte, geb. v. Manteuffel gen. Szöge a. d. H. Platon*, 1760), meita Doroteja fon Mēdema (1761—1821), dēli Kristofs Johans Frīdrihs Mēdems un Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems;
* Agnese Brukena, Torka un Rekes atraitne (*Agnesa, geb. v. Brucken gen. Fock*, 1766), Remtes muižas (*Remten*), *Cappeln* un Viesatu muižas (*Weesahten*) īpašniece.

## Muižas

Elejas muižas (*Elley*, no 1753), Remtes muižas (*Remten*, no 1766), Kapeļu pusmuižas (*Cappeln*, no 1766), Viesatas muižas (*Weesahten*, no 1766), Vecauces muižas (*Alt-Autz*, no 1768),  Vidusmuižas (*[[Middelhof]]*) un Galamuižas (*Endenhof*, no 1768) īpašnieks, Mežotnes muižas (*Mesohten*) nomnieks.

1753. gadā Johans Frīdrihs fon Mēdems par 135 000 florīnu muižu nopirka Elejas muižu un vēlīnā rokoko stilā uzcēla jaunu kungu māju, tomēr viņa galvenā rezidence atradās 1768. gadā nopirktajā Vecauces muižā.

## Atsauces
87. gads

**87. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Pēc vietas
#### Romas Impērija
* Gallijas pilsētas Lionas iedzīvotāju skaits pārsniedza 100 000.
* Dāki uzbruka Romas provincei, kura robežojās ar Donavu.

#### Eiropa
* Decebals kļuva par Dākijas karali.
Ilmārs Kullams

**Ilmārs Kullams** (;  — ) bija igauņu basketbolists un basketbola treneris.

Spēlēja Tartu "Kalev" sastāvā, vēlāk šo komandu arī trenēja. Ar panākumiem startējis arī PSRS izlasē, tās sastāvā kļūdams par trīskārtēju Eiropas čempionu (1947, 1951, 1953), kā arī 1952. gada Helsinku Olimpiskajās spēlēs izcīnot sudraba medaļu. 1997. gadā ticis apbalvots ar Baltās zvaigznes ordeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Strazdiņš

**Jānis Strazdiņš** var būt:
* Jānis Strazdiņš (ārsts)
* Jānis Strazdiņš (diriģents);
* Jānis Strazdiņš (mūziķis).
Genādijs Šitiks

**Genādijs Šitiks** ( — ) bija Latvijas futbolists un futbola treneris.

Lielāko spēlētāja karjeras daļu aizvadījis Rīgas "Daugava" sastāvā, vēl spēlējis citos Rīgas un Liepājas klubos. Spēlējis Latvijas PSR izlasē, kā arī 1992. gadā aizvadījis 4 spēles Latvijas nacionālās izlases sastāvā. "Daugavas" sastāvā esot, izpelnījies iesauku "Gena".

Dibinājis "Šitika Futbola skolu". Laikā no 2006. līdz 2009. gadam bija Latvijas U-21 izlases galvenais treneris, iepriekš trenēja Latvijas U-17 izlasi. Miris  51 gada vecumā Rīgā, apglabāts I Meža kapos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rožlapa

**Rožlapa** ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dailis Rožlapa (1932—2014), gleznotājs, scenogrāfs un filmu mākslinieks;
* Dana Rožlapa (1979), riteņbraucēja;
* Matīss Rožlapa (1992), basketbola treneris;
* Pēteris Rožlapa (1906—1991), scenogrāfs;
* Vija Rožlapa (1942), šahiste.
Brīvs saturs

**Brīvs saturs** jeb **brīva informācija** ir jebkura veida funkcionāls darbs, mākslas darbs vai cits radošs saturs, kurš atbilst brīva darba definīcijai. Brīvs darbs ir tāds, kuram nav nekādu būtisku juridisku ierobežojumu cilvēka tiesībām:
* izmantot vai izmainīt saturu,
* izplatīt satura kopijas,
* izplatīta no satura atvasinātus darbus.

Lai arī tiek izmantotas dažādas definīcijas, brīvs saturs ir juridiski līdzīgs, daudzos gadījumos pat identisks apzīmējums atvērtam saturam. Kā analoģiju var izmantot definīciju atvērtā pirmkoda un brīvās programmatūras jomā, kur atšķirības ir ideoloģiskas, nevis juridiskas.

## Atsauces
Latvijas Gada balva sportā 2011

**[[Latvijas Gada balva sportā|Latvijas Gada balvas sportā]] 2011** ceremonija notika *Splendid Palace* kinoteātrī . Ceremonija tiešraidē tika translēta LTV1 kanālā un Latvijas Radio 1 ēterā. Balvas tika pasniegtas 14 nominācijās.

Tiešraides laikā līdzjutējiem bija iespēja balsot ar telefonu starpniecību par gada populārāko sportistu. Balsojumam tika izvirzīti trīs iepriekš interneta balsojumā noteikti sportisti: Martins Dukurs, Ineta Radēviča un Gatis Smukulis. Savukārt balsojumam internetā tika izvirzīti 35 dažādi sportisti, par kuriem varēja balsot portālos *delfi.lv* un *olimpiade.lv* laika posmā no  līdz . Interneta balsojumā visvairāk balsis savāca I. Radēviča (3189 balsis), G. Smukulis bija ieguvis 3154 balsis, taču M. Dukurs ieguva 2796 balsis.

 tika paziņoti kandidāti uz balvām, kā arī tika paziņots, ka balvu par mūža ieguldījumu sportā saņems Jānis Serģis. Par gada sportisti tika atzīta 2011. gada Pasaules čempionāta vieglatlētikā bronzas medaļas laureāte tāllēkšanā Ineta Radēviča un par gada sportistu tika atzīts Pasaules un Eiropas čempions, kā arī Pasaules kausa izcīņas uzvarētājs, Martins Dukurs.

## Laureāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* LOK mājaslapa
Īnida Blaitone

**Īnida Mērija Blaitone** (, dzimusi , mirusi ) bija angļu bērnu literatūras rakstniece, kura ieņem starptautiski nozīmīgu vietu 20. gadsimta bērnu un jauniešu literatūrā. Viņas daiļrade būtiski ietekmējusi bērnu lasīšanas kultūru vairākās paaudzēs, pateicoties vienkāršam un viegli uztveramam stilam, dinamiskam sižetam, sērijveida uzbūvei un skaidri strukturētai vērtību sistēmai. Blaitones darbi īpaši jau agrīnā vecumā veicināja bērnu patstāvīgas lasīšanas paradumu veidošanos un interesi par literatūru. Īnidas Blaitones literārie darbi guvuši ļoti plašu starptautisku izplatību. Viņa tiek uzskatīta par vienu no komerciāli veiksmīgākajām bērnu grāmatu autorēm pasaulē. Dažādos avotos Blaitones darbu izplatība raksturota ar ļoti lieliem skaitļiem. Minēti vairāk nekā 500 miljoni pārdotu eksemplāru, bet citos izdevēju kopsavilkumos ap 600 miljoniem; tulkojumu apjoms tiek raksturots no vairāk nekā 40 līdz vismaz 90 valodām (atkarībā no izmantotās uzskaites un avota). UNESCO *[[Index Translationum]]* statistikā Blaitone tiek norādīta 4. vietā visvairāk tulkoto autoru sarakstā.

Rakstnieces daiļrade saistīta ar sērijveida piedzīvojumu, detektīvstāstu, fantāzijas un skolas romānu tradīciju. Starptautisku atpazīstamību ieguvuši tādi darbu cikli kā *[[The Famous Five]]*, *[[Secret Seven]]* un *[[Malory Towers]]*, kā arī tēls *[[Noddy]]*, kas kļuvuši par globāli pazīstamiem bērnu literatūras zīmoliem. Daudzi Blaitones darbi ir vairākkārt adaptēti radio, televīzijas, animācijas un filmu formātos. Pasaules literatūras vēsturē Īnida Blaitone bieži raksturota kā masveidā lasītas, populāras un sērijveida bērnu literatūras pārstāve, kuras nozīme galvenokārt saistīta ar lasītprasmes popularizēšanu un bērnu auditorijai pielāgotu literāro darbu attīstību. Vienlaikus viņas darbi ir tikuši kritizēti par stilistisko vienkāršību, stereotipu izmantojumu un konkrētā laikmeta sabiedrisko normu atspoguļojumu. Tomēr literatūrzinātnē tiek atzīts, ka Blaitones ietekme uz bērnu lasīšanas pieredzi, populārās literatūras attīstību un globālo bērnu literatūras tirgu ir ilgstoša un starptautiski nozīmīga.

## Atsauces

## Ārējās saites
Energoneatkarīga atmiņa

**Energoneatkarīga atmiņa** (**NVRAM** no ) ir datoru brīvpiekļuves atmiņa, kas saglabā tajā ierakstīto informāciju, nepievadot barošanas spriegumu. Enerģija šādai atmiņai nepieciešama tikai ierakstīšanas, nolasīšanas vai dzēšanas laikā. Tipiski energoneatkarīgas atmiņas veidi ir lasāmatmiņa un zibatmiņa.
Mars-500

thumb|right|''Mars-500'' projekta logo.
***Mars-500*** ir Krievijas eksperiments, kurā tika imitēts pilotējams lidojums uz Marsu. Projektu īsteno Krievijas zinātņu akadēmijas Medicīniski bioloģisko problēmu institūts. Maskavā īpaši uzbūvētā kompleksā izolācijā pavadīja seši brīvprātīgie. Projekts paredzēts, lai pētītu, kādas problēmas (psiholoģiskas, medicīniskas u.c.) sagaida apkalpi ilgā izolācijā, kāda būs tālos kosmiskos lidojumos.

2007. gadā notika izmēģinājuma izolācija uz 14 diennaktīm. 2009. gadā tika realizēts 105 dienu etaps. 520 dienu izolācija, kurā piedalās cilvēki no Krievijas, Francijas, Itālijas un Ķīnas, sākās  un beidzās .

Projekta dalībnieki atrodas no ārējās pasaules izolētā kompleksā. Saziņa ar ārpasauli notiek ar elektronisko saziņas līdzekļu palīdzību noteiktu sakaru seansu laikā ar zināmu laika nobīdi (signāla pienākšana no Zemes līdz Marsam ilgst līdz 20 minūtēm).

*Mars-500* direktors no 2009. līdz 2011. gadam bija bijušais kosmonauts Boriss Morukovs.
Painailendas glečers

**Painailendas glečers** () ir ap 250 km garš un līdz 40 km plats šļūdonis Rietumantarktīdā, Elsvērta Zemē. Izvietojies dienvidos no Hadsona kalnu masīva un noplūst Amundsena jūras Painailenda līcī Volgrīna krastā. Sākas no Rietumantarktīdas ledus vairoga ap 1500 metru augstumā un novada uz okeānu ap 10% no tā apjoma ().

Pirmie šļūdoni nokartējuši USGS kartogrāfi pēc 1960.—1966. gados veiktās aerofotouzņemšanas un uzmērījumiem. Nosaukts pēc asociācijas ar Painailenda līci, kas savukārt nosaukts par godu ASV Jūras spēku kuģim *Pine Island*, kas bija viens no operācijas Highjump galvenajiem atbalsta kuģiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pine Island Glacier (PIG) Ice Shelf
* Is the Ice Moving?
Mēdemi

thumb|right|Mēdemu dzimtas ģerbonis (no Baltijas ģerboņu grāmatas)
thumb|right|Grāfu Mēdemu dzimtas ģerbonis (no Baltijas ģerboņu grāmatas)

**Mēdemi** () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas ieceļojusi Livonijā 15. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī Prūsijā, Polijā un Krievijā.

## Vēsture
Dzimta cēlusies no Mēdenheimas ciema, kas atradās netālu no mūsdienu Northeimas Lejassaksijā Vācijā. Rakstos norādes par Albertu no Mēdemas (*Oberth de Medehem*) atrodamas 1240. gadā.
 
Klauss no Mēdeheimas (*Claus von Medeheym*) no Getingenes 1459. gadā ieradās Zemgalē un 1462. gadā no Livonijas ordeņa saņēma lēnī Vilces muižu Jelgavas komturejā. 1590. gadā tika uzcelta nocietinātā Vilces mūra muiža, tautā iesaukta par Mūrmuižu. 1620. gadā Kurzemes un Zemgales hercogistes tiesnesis Johans Mēdems (*von Mehdem*) tika ierakstīts Kurzemes bruņniecības matrikulā.  
Vilces dzimtkungam Georgam Kristapam Mēdemam (1684-1746) bija divi dēli, vecākais dēls Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems bija Kurzemes un Zemgales hercogistes landmaršals un virspadomnieks, bet jaunākais dēls Johans Frīdrihs fon Mēdems 1779. gadā kļuva par Svētās Romas impērijas grāfu, šo titulu mantoja arī viņa tiešie pēcteči. Citiem Krievijas Impērijas teritorijā dzīvojošajiem dzimtas piederīgajiem 1862. gadā piešķīra mantojamu barona titulu.

## Muižas
* Vilces muiža (*Wilzen*, dzimtmuiža)
* Blankenfeldes muiža (*Kahrenbeck*)
* Elejas muiža (*Elley*, no 1753) 
* Galamuiža (*Endenhof*, no 1768)  
* Vecauces muiža (*Alt-Autz*, no 1768) 
* Remtes muiža (*Remten*, no 1780)
* Kapeļu pusmuiža (*Cappeln*, no 1780) 
* Viesatas muiža (*Weesahten*, no 1780)
* Vidusmuiža (*Middelhof*, no 1780)
* Jaunauces muiža (*Neu-Autz*, no 1804)
* Šlokenbekas muiža un Durbes muiža (*Schlockenbeck mit Durben*, no 1818)
* Blīdenes muiža (*Groß-Blieden*, no 1816)
* Zutēnu muiža (*Sutten*)
* Abgunstes muiža (*Abgunst*)
* Jurdaiču muiža (Lietuvā)
* Medemrodes muiža (Lietuvā)
* Vecžagares muiža (Lietuvā).

Mēdemi cēluši vairākas pilis, tai skaitā Medemu villu Jelgavā, Elejas, Remtes muižas kungu māju.

### Slaveni Mēdemi
* Aleksandrs fon Mēdems;
* Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems;
* Doroteja fon Mēdema;
* Elīza fon der Reke;
* Johans Frīdrihs fon Mēdems;
* Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems;
* Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems;
* Pauls fon Mēdems;
* Pēteris fon Mēdems;
* Valters fon Mēdems.


Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems.jpg|Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems
Johans Frīdrihs Mēdems.jpg|Johans Frīdrihs fon Mēdems
1797 Graff Porträt Elisa von der Recke anagoria.JPG|Elīza fon der Reke, dzimusi Mēdema
Graff Anna Dorothea von Medem.jpg|Doroteja fon Mēdema
Christoph Johann Friedrich Reichsgraf von Medem.jpg|Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems
Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems.jpg|Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems
Pavel Ivanovich Medem.jpg|Pauls fon Mēdems
Русский граф Оттон Медем, новгородский губернатор 1898-1907гг 9fd 1024 e1t3.jpg|Oto fon Mēdems
Walter Eberhard Medem.jpg|Valters fon Mēdems


## Literatūra
* Ernst Heinrich Kneschke: ''Neues allgemeines deutsches Adels-Lexicon''. Band 6. Friedrich Voigt's Buchhandlung, Leipzig 1865, Seite 201–204. 

## Ārējās saites
* Die v. Medem (1703) 
* Par Mēdemiem
Drustu luterāņu baznīca

**Drustu luterāņu baznīca** ir luterāņu baznīca, kura atrodas Smiltenes novada Drustu pagasta Drustos.

## Vēsture
Pirmā koka baznīca Drustos tika uzcelta 1616. gadā Kroga ezera krastā. Tā nodedzināta Ziemeļu kara laikā. 1750. gadā tika uzcelta jauna koka baznīca. 1782. gadā baznīca minēta kā Dzērbenes baznīcas filiāle, kurā dievkalpojumi notiek katru trešo svētdienu.
1816. gadā draudze sāka vākt līdzekļus jaunas — mūra baznīcas būvei, taču būvdarbi sākās tikai 1835. gadā. Baznīcas jaunbūvē namdara un galdnieka darbus, domājams, pēc Drustu muižas īpašnieka Heinriha Hāgemeistera zīmējuma veica būvmeistars Mārcis Sārums. 1837. gadā būvdarbi bija pabeigti. 1838. gada 25. septembrī baznīcu iesvētīja ģenerālsuperintendents R. fon Kloks.

## Arhitektūra
Baznīca celta ampīra stilā pēc Pievolgas vācu koloniju parauga. Tā ir akmens mūra garenbūve ar poligonālu sakristeju un celtnes būvapjomā iekļautu astoņstūra torni ar kupola noslēgumu. Baznīcas ieeju akcentē sešu toskānisko kolonnu portiks ar trīsstūra frontonu.
Baznīcā atrodas Oto Donnera fon Rihtera altārglezna „Kristus debesbraukšana”. 1901. gadā baznīcā uzstādītas ērģeļmeistara Emīla Martina būvētas 10 reģistru ērģeles.

## Atsauces
Šugars Rejs Leonards

**Rejs Čārlzs Leonards** (, dzimis ), labāk zināms kā **Šugars Rejs Leonards** (*Sugar Ray Leonard*), ir bijušais amerikāņu bokseris.

Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem bokseriem. Leonards bija pirmais bokseris, kas karjeras laikā nopelnījis 100 miljonus ASV dolāru. Bokseris izcīnīja čempiona titulus piecās dažādās svara kategorijās. Piedalījās 1976. gada Monreālas Olimpiskajās spēlēs, kurās izcīnīja zelta medaļu svara kategorijā līdz 63,5 kilogramiem. Viņš tika atzīts par 1980. gadu labāko bokseri. 1981. gadā *Sports Illustrated* viņu atzina par gada labāko sportistu. Kopumā profesionālās karjeras laikā viņš aizvadīja 40 cīņas, no kurām 36 guva uzvaru (25 — ar nokautu). 1997. gadā ticis iekļauts Boksa slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''BoxRec'' profils
1596. gads Latvijā

thumb|315px|Polijas-Lietuvas un Zviedrijas cīņas par dominanci (1585–1629)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1596]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās sadalītās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Piltenes apgabals un Grobiņas apgabals nebija pakļauti Kurzemes hercogam. Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas sastāvā. 

## Valdnieki
* Livonijas lielhercogs bija Polijas un Zviedrijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
* Vilhelms Ketlers kopā ar savu brāli Frīdrihu Ketleru Tērvetes Kalnamuižas (Hof zum Berge) pilī noslēdza līgumu par Kurzemes un Zemgales hercogistes sadalīšanu divās daļās - Frīdrihs kļuva par Zemgales hercogu ar rezidenci Sēlpils un Jelgavas pilīs, bet Vilhelms par Kurzemes hercogu ar rezidenci Kuldīgas pilī.

## Notikumi
### Nezināms laiks vai visa gada laikā

* Bauskas pilī pēc 12 celtniecības gadiem tika pabeigta Kurzemes un Zemgales hercogu rezidence. Tomēr Kurzemes un Zemgales hercogi pārcēlās uz savām jaunajām rezidencēm Jelgavā un Kuldīgā.
* Hercogs Vilhelms Turlavā nodibināja vecāko dzelzs manufaktūru Kurzemē. Tajā kausēja ievesto un vietējo purva rūdu, lēja lielgabalus un kala naglas. Izstrādājumus sūtīja arī uz ārzemēm.
* Tika pabeigta Strazdes luterāņu baznīcas celtniecība, kas ir viena no vecākajām Kurzemē.
* Tika uzcelta Lielvircavas evaņģēliski luteriskā baznīca, viena no vecākajām baznīcām Jelgavas novadā.
* Veclašu, Šēderes un Baltmuižas īpašnieks Oto fon Taube pie savas Veclašu muižas robežām Pabēržos uzcēla pirmo Lašu luterāņu baznīcu. Tā bija Ilūkstes draudzes filiāle.
* Sliktā stāvokļa dēļ tika nojaukta Grobiņas luterāņu baznīca.
* Hanss Meiers Rīgas Sv. Pētera baznīcas vajadzībām izgatavoja 3 m augstu septiņžuburu bronzas svečturi (pašlaik atrodas Vloclavekā).
* Īstenojot hercoga Gotharda Ketlera vēlēšanos, Neretā tika dibināta latīņu skola, kas bija domāta muižas un mācītājmājas kalpotāju vajadzībām. Šeit skolēni apguva latīņu, grieķu, senebreju valodas, teoloģiju, matemātiku, vēsturi un ģeogrāfiju. 
* Latīņu skola tika atklāta arī Ilūkstē.
* Bebrenē sāka darboties baznīcas svētdienas skola, kurā par maksu mācīja zemnieku bērnus.
* Pabeidza Ekes konventa ēkas pārbūvi, pielāgojot Mazās ģildes locekļu atraitņu patversmes vajadzībām.
* Polijas karalis Sigismunds III apstiprināja Rīgas rātes pieņemtos noteikumus aizbildnības lietu regulēšanā.
* Pirmo reizi vēstures avotos pieminēta Druviena.
* Lizuma muižu savā īpašumu ieguva Cesvaines Roberts.
* Mollīna tipogrāfija Rīgā izdeva 7 jaunas grāmatas.

### Augusts
* 10. augusts — slavenais itāļu augstmanis Heinrihs fon Lode no Lietuvas lielfirsta saņēma dokumentu, ka viņš cēlies no ļoti senas dzimtas.

## Kultūra
* Nikolausa Mollīna spiestuvē iespieda Daniela Hermaņa darbu *De monstroso partu...*. Viņa dzejojumā iekļauts Livonijas politiskās un reliģiskās situācijas attēlojums. Šajā darbā dzejnieks sludina vienotību, pirmkārt, vienotību.

## Zinātne

## Dzimuši

## Miruši
* 8. maijs — Johans Frīdrihs Rīvijs, luterāņu mācītājs, Rīgas Domskolas rektors un inspektors (dzimis 1528.)
Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems

**Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems** (*Karl Johann Friedrich von Medem*, 1762-1827) bija ievērojams Kurzemes un Zemgales hercogistes politiķis. Remtes muižas, Vecauces muižas (1786) u.c. muižu īpašnieks. Kurzemes muižniecības deputāts. Kurzemes, Zemgales un Piltenes hercogistes civilās valdības vadītājs (1812).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1762. gada 23. martā Mežotnes muižā Johana Frīdriha fon Mēdema un viņa otrās sievas Luīzes Šarlotes fon Manteifeles-Cēges ģimenē kā viņa ceturtais bērns.

Kārļa Mēdema vecākā pusmāsa Elizabete Šarlote Konstance kļuva par slavenu rakstnieci, bet māsa Anna Šarlote Doroteja apprecējās ar pēdējo Kurzemes hercogu Pēteri Bīronu.
1788. gada 24. decembrī viņš apprecējās ar Vilhelmīni Braunu (*Wilhelmine Browne of Camus*). 

Kārlis Mēdems kļuva par Kurzemes bruņniecības pilnvaroto, pēc tēva nāves 1785. gadā viņam piederēja Remtes, Viesātu, Kapeļu un citas muižas. 1800. gadā viņš sāka celt tagadējo Remtes muižas pili, 1804. gadā nopirka arī Jaunauces muižu. 

Kad 1812. gada kara laikā 1. augustā Jelgavu ieņēma Napoleona armija un atjaunoja Kurzemes un Zemgales hercogisti, Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems kā Kurzemes bruņniecības pilnvarotais kļuva par hercogistes civilās pārvaldes vadītāju. 1812. gada 20. decembrī sakarā ar Napoleona armijas atkāpšanos viņš zaudēja visus amatus un nodevās savu muižu pārvaldei.

1815. gadā grāfs Kārlis Mēdems uzsāka Jaunauces muižas kungu mājas būvi. 
Miris 1827. gada 9. decembrī Jelgavā.

## Ģimene
1788. gadā grāfs Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems Rīgā apprecējās ar ģenerālgubernatora Džordža Brauna meitu Elizabeti Vilhelmīni.
Viņiem piedzima septiņi bērni:
* Kārlis fon Mēdems (15.02.1801 — 17.11.1860), Remtes muižas mantinieks;
* Anna, precējusies fon der Ropa (13.11.1789 — 10.10.1807), no 1806. gada Bikstu muižas īpašnieka Ferdinanda fon der Ropa pirmā sieva;
* Karolīna, precējusies fon der Ropa (13.07.1794 — 07.02.1872), no 1808. gada Bikstu muižas īpašnieka Ferdinanda fon der Ropa otrā sieva, Jaunauces muižas mantiniece;
* Sofija, precējusies fon der Pālena (13.11.1789 — 10.10.1807), no 1821. gada Johana fon der Pālena (1784-1856) sieva;
* Doroteja, precējusies fon Šepinga, slepenpadomnieka Frīdriha Magnusa fon Šepinga (1779-1855) sieva;
* Elīza fon Mēdema.

## Atsauces
Leonards

**Leonards** var būt:

* Leonards (personvārds)

## Cilvēki ar šo vārdu
* Leonards Bernstains
* Leonards Eilers
* Leonards Koens
* Leonards Latkovskis
* Leonards Nīmojs
* Leonards Stašs

## Cilvēki ar šo uzvārdu
* Džeimss Leonards (*James Leonard*) — ASV šahists (1841—1862);
* Kavai Leonards (*Kawhi Leonard*) — ASV basketbolists (dzimis 1991);
* Šugars Rejs Leonards (*Sugar Ray Leonard*) — ASV bokseris (dzimis 1956).
Amerikāņu pīrāgs: Salidojums

**"Amerikāņu pīrāgs: Salidojums"** (; arī **"Amerikāņu salidojums"** (*American Reunion*)) ir 2012. gada ASV kinokomēdija, kuras režisori ir Džons Harvics un Heidens Šlosbergs. Filmas pirmizrāde Latvijā bija , savukārt ASV — .

Tā ir astotā filma "Amerikāņu pīrāga" filmu ciklā, taču ceturtā daļa oriģinālajā Amerikāņu pīrāga filmu ciklā un turpinājums filmai "Amerikāņu kāzas" (trešā daļa).

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Krogus ezers

**Krogus ezers** ir caurteces ezers Vidzemes augstienē, Smiltenes novada Drustu pagastā. No ezera iztek strauts, kas to caur Brengūzi un Draudzesskolas ezeru savieno ar Pērļupi. Ezerā dzīvo asaris, līdaka, karūsa, sudrabkarūsa, plaudis, rauda. Ezera tuvumā atrodas autoceļš Rauna—Jaunpiebalga, Drustu pamatskola un vairākas viensētas.

## Atsauces