2020. gada Rīgas domes vēlēšanas

**2020. gada [[Rīgas dome]]s vēlēšanas** notika 29. augustā.
Atbilstoši likumam Rīgas domes vēlēšanas tika plānotas ne vēlāk kā  2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanu laikā.

2019. gada 6. decembrī Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs Juris Pūce paziņoja, ka ir iesniedzis likumprojektu par 2017. gadā ievēlētās Rīgas domes atlaišanu. 2020. gada 13. februārī to pieņēma Saeima, bet 24. februārī to apstiprināja valsts prezidents Egils Levits, līdz ar to Rīgas domes vēlēšanas notika priekšlaicīgi.

Sākotnēji bija paredzēts, ka vēlēšanas notiks 2020. gada 25. aprīlī, bet saskaņā ar tiesas lēmumu (pēc politiskās partijas "Alternative" pieteikuma) vēlēšanas tika pārceltas uz 2. maiju, savukārt 20. martā Saeima pieņēma lēmumu pārcelt tās uz 6. jūniju saistībā ar COVID-19 izplatīšanos Latvijā, bet 16. aprīlī vēlēšanas jau trešo reizi tika pārceltas, šoreiz uz 29. augustu. Vēlēšanās Rīgas domē ievēlēja 60 deputātus, šoreiz uz pagarinātu laiku — nepilniem pieciem gadiem.

## Balsošanas sistēma
Latvijas Republikas pilsētas domes un novada domes vēlēšanu likums nosaka, ka pašvaldības ievēl vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās, brīvās un proporcionālās vēlēšanās, piešķirot vietas partijām, kuras iegūst vismaz 5% balsu pēc Vebstera—Senlagē metodes.

Vēlēšanas parasti notiek reizi četros gados, jūnija pirmajā sestdienā, bet Saeimai ir tiesības pieprasīt ārkārtas vēlēšanas. Ja notiek ārkārtas vēlēšanas un līdz iepriekšējās domes termiņa beigām ir vairāk par diviem mēnešiem, bet mazāk par diviem gadiem, tad domi ievēl uz pagarinātu laiku — līdz aiznākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām, savukārt ja ir vairāk par diviem gadiem tad uz saīsinātu laiku — līdz nākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām.

Tiesības piedalīties Rīgas domes vēlēšanās bija Latvijas un citu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem, sākot no 18 gadu vecuma, kuriem bija reģistrēta dzīvesvieta Rīgas administratīvajā teritorijā 90 dienas pirms vēlēšanu dienas, vai kuriem Rīgas administratīvajā teritorijā pieder nekustamais īpašums.

## Kampaņa
Vēl pirms vēlēšanas tika oficiāli izsludinātas partijas jau uzsāka priekšlaicīgu reklāmas kampaņu, jo īpaši "Attīstībai/Par!" ar mēra kandidātu Mārtiņu Staķi, kuras plakāti tika izlikti Rīgas centrā jau 6. februārī. Drīz tai sekoja arī "Gods kalpot Rīgai!" ar mēra kandidātu Oļegu Burovu. Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs paziņoja, ka partijas priekšlaicīgi reklamēties var bez ierobežojumiem. Līdz ar ārkārtējās situācijas izsludināšanu COVID-19 izplatīšanās dēļ priekšvēlēšanu kampaņa tika uz laiku apturēta. 2020. gada 7. jūlijā Centrālā vēlēšanu komisija oficiāli izsludināja Rīgas domes vēlēšanas, kas notika 29. augustā.

2020. gada septembra beigās NEPLP piemēroja 10 500 eiro soda naudu kanālam RīgaTV 24 (tagad TV24) par slēptu priekšvēlēšanu aģitāciju. Tās raidījumos tika novērots ievērojams divu politisko spēku – “Gods kalpot Rīgai” un “Attīstībai/Par!-"Progresīvie”" īpatsvars.

2021. gada jūnijā KNAB publicēja pārskatu par kandidējušo politisko partiju un to apvienību vēlēšanu deklarāciju pārbaudēm, konstatējot, ka desmit politiskie spēki nav ievērojuši Politisko organizāciju finansēšanas likumā un Priekšvēlēšanu aģitācijas likumā noteiktās prasības.

Par konstatētajiem pārkāpumiem KNAB deviņas partijas sauca pie administratīvās atbildības, piemērojot tām naudas sodus kopumā 3 110 eiro apmērā. Partijai "Jaunā Saskaņa" tika uzlikts sods 810 eiro apmērā, "Alternative" — 650 eiro, "Jaunā konservatīvā partija" — 600 eiro, "Jaunā Vienotība" — 450 eiro, "Reģionu spēks" — 200 eiro, "Latvijas Krievu savienība" — 150 eiro, "Attīstībai/Par!" — 100 eiro, "Zaļo un zemnieku savienība" — 100 eiro un "Vienoti Latvijai" — 50 eiro. Savukārt "Rīcības partijai" tika izteikts aizrādījums.

Tāpat KNAB sauca "Vienoti Latvijai", "Alternative" un Nacionālo savienību "Taisnīgums" pie administratīvās atbildības par vēlēšanu deklarāciju iesniegšanas kārtības neievērošanu, piemērojot attiecīgajām partijām naudas sodus, kā arī iesniedza prasību tiesai apturēt "Vienoti Latvijai" darbību par 2020. gada vēlēšanu deklarācijas un 2019. gada pārskata neiesniegšanu.

## Kandidātu saraksti
No 2020. gada 14. līdz 20. jūlijam notika kandidātu sarakstu iesniegšana 29. augusta Rīgas domes vēlēšanām.

Deputātu kandidātu sarakstus Rīgas domes vēlēšanām varēja iesniegt reģistrētas politiskās partijas, reģistrētu politisko partiju reģistrētas apvienības, kā arī divas vai vairākas reģistrētas politiskās partijas, kuras nav apvienojušās reģistrētā politisko partiju apvienībā.

Tiesības piedalīties pašvaldību vēlēšanās kā deputātu kandidātiem bija Latvijas vai citu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem, kuri vēlēšanu dienā bija sasnieguši vismaz 18 gadu vecumu un bija reģistrēti Latvijas vēlētāju reģistrā un uz kuriem neattiecās likumā noteiktie kandidēšanas ierobežojumi.

Lai kandidētu Rīgas domes vēlēšanās, kandidātu saraksta iesniegšanas dienā deputāta kandidātam bija jāatbilst vismaz vienam no šiem nosacījumiem, - Rīgā ir jābūt reģistrētai dzīvesvietai bez pārtraukuma pēdējos 10 mēnešus, Rīgā ir jābūt nostrādājušam kā darba ņēmējam vai pašnodarbinātai personai vismaz pēdējos četrus mēnešus vai Rīgā ir jāpieder nekustamajam īpašumam.

### Kandidātu saraksti

## Vēlētāju aktivitāte

## Vēlēšanu rezultāti

## Priekšvēlēšanu aptaujas

### Partiju reitingi
thumb|800px|center|Priekšvēlēšanu aptauju rezultātu vizuāls attēlojums

### Kandidātu vērtējums
thumb|500px|center|Priekšvēlēšanu aptauju rezultātu vizuāls attēlojums pa mēra amatu kandidātiem
No 2020. gada 7. līdz 25. aprīlim "Factum" veica aptauju, kurā piedalījās 708 rīdzinieki. Aptaujātajiem rīdziniekiem lūdza novērtēt vairākus Rīgas mēra amata kandidātus. Mārtiņu Staķi pozitīvi novērtējis 21% aptaujāto rīdzinieku, savukārt negatīvi – 15%, Vilni Ķirsi pozitīvi novērtējuši 13% rīdzinieku, savukārt negatīvi – 22%, Eināru Cilinski pozitīvi novērtējuši 10% rīdzinieku, savukārt negatīvi – 23%, bet Oļegu Burovu pozitīvi novērtējuši 13% rīdzinieku, savukārt negatīvi – 38%.

### Citas aptaujas
2019. gada janvārī tika atklāti "Kantar TNS" veikto aptauju rezultāti, kuri liecina, ka 43% Rīgas iedzīvotāju atbalsta Rīgas domes ārkārtas vēlēšanas, bet 40% neatbalsta, savukārt tikai 34% Latvijas iedzīvotāju uzskata, ka Rīgas domes potenciālā atlaišana pozitīvi ietekmēs problēmu risināšanu pilsētā, savukārt 49%, ka nē. SKDS aptaujas liecina, ka 2020. gada sākumā rīdzinieki ir vismazāk apmierināti ar Rīgas domes darbu 10 gadu laikā.

2020. gada februāra beigās "Betsafe" bukmeikeri izvērtēja izredzes Rīgas mēra kandidātiem pēc vēlēšanām iegūt mēra amatu. Pēc viņu novērtējuma Mārtiņam Staķim ir 25% iespēja uzvarēt, Oļegam Burovam – 20%, Konstantīnam Čekušinam – 15%, Jurim Jurašam – 15%, Eināram Cilinskim – 15%, bet Vilnim Ķirsim – 10%.

2020. gada matā publicētajā "Kantar TNS" aptaujā Latvijas iedzīvotāji novērtēja 10 punktu skalā savas cerības par to, ka nākamais Rīgas domes sasaukums strādās labāk nekā iepriekšējais. Aptaujā vidējais vērtējums bija 2,9 punkti. 65% Latvijas iedzīvotāju novērtējuši ar no 1 līdz 4 punktiem.

2020. gada 15. jūlijā tika publicēta SKDS aptauja, kurā tika aptaujāti rīdzinieki par Rīgas domes pagaidu administrācijas darba novērtējumu. 65% aptaujāto ir pagaidu administrāciju novērtējuši negatīvi, bet 19% pozitīvi. Tas ir vēsturiski zemākais Rīgas pašvaldības darba novērtējums.

## Galerija

## Atcauces

## Ārējās saites
* Rīgas dome  pilsētas pašvaldības portālā
* CVK mājaslapa