open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalifornijas jūras pīle

**Kalifornijas jūras pīle** (*Chendytes lawi*) ir izmirusi, aizvēsturiska pīļu dzimtas (*Anatidae*) nelidojoša jūras pīle. Tā ir bijusi plaši izplatīta pleistocēna epohā un holocēna epohas sākumā Ziemeļamerikas rietumkrastā: Kalifornijas krastos, Čenela salās un, iespējams, Oregonas krastos. Kalifornijas jūras pīle izmira 450.—250. gados pirms mūsu ēras. Tā ir vienīgā zināmā suga **Kalifornijas pīļu ģintī** (*Chendytes*). Tās tuvākie radinieki ir pūkpīles.

## Izmiršana
Arheoloģiskie atradumi 14 senajās apmetnēs Kalifornijas piekrastē liecina, ka cilvēki medījuši un izmantojuši pārtikai Kalifornijas jūras pīles vismaz 8000 gadus. Jaunākās putna kaulu fosilijas, kas atrastas Kalifornijas Venturas apgabalā, ir saglabājušās no 770.—400. gadiem pirms mūsu ēras. Arī šīs fosilijas tika atrastas senā cilvēku apmetnē. 

Visticamākais, suga izmira pārāk intensīvu medību dēļ, taču izdzīvošanas spējas ietekmēja arī vides izmaiņas. Pīles tūkstošiem gadu lieliski jutās neapdzīvotajās Čenela salās, kurās nebija arī sauszemes plēsēju. Cilvēku ierašanās un apmešanās salās pirms 13 000 gadiem izmainīja drošo vidi. Ne tikai  uzsākās nekontrolētas medības, bet līdz ar cilvēkiem ieradās plēsēji. Putni bija spiesti pamest vecās, drošās ligzdošanas vietas un apmesties mazākās salās.

## Izskats un īpašības
Kalifornijas jūras pīle ir bijis liels ūdensputns. To augumā var salīdzināt ar Kanādas zosi, kuras ķermeņa garums var sasniegt 110 cm, svars 5,5 kg. Tipiska zoss ļoti labi jūtas uz sauszemes un labi staigā, bet slikti nirst. Tai ir slaida ķermeņa uzbūve un gurnu anatomija ļauj tai nostāties samērā vertikāli, uzlabojot spējas staigāt. Tomēr Kalifornijas jūras pīlei ir atšķirīga anatomija, līdzīga jūras pīlēm, kas liecina par lieliskām niršanas spējām. Tādēļ šo sugu sauc arī par **nirējzosi**.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Flightless Diving Duck (Aves, Anatidae) from the Pleistocene of Shiriya, Northeast Japan
*Beauty of Birds: Seaducks
Lūpas šķeltne un aukslēju šķeltne

thumb|Lūpas šķeltne
**Lūpas šķeltne un aukslēju šķeltne** ir iedzimta aukslēju anomālija, viduslīnijā nesaaugot simetriskajiem aukslēju aizmetņiem, kā rezultātā netiek nodalīts mutes un deguna dobums. Sejas šķeltnes ir viena no izplatītākajām iedzimtajām anomālijām, kas bērnam var izraisīt estētiskus un funkcionālus traucējumus. Latvijā uz 700—800 jaundzimušajiem dzimst vidēji viens bērns ar šķeltni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vīķu purvs

**Vīķu purvs** ir dabas liegums Dobeles novada Lielauces pagastā. Ietver Lielauces ezeru ar apkārtni un no tā dienvidos esošo Vīķu purvu. No 1977. gada Vīķu purvs ir aizsargājama teritorija. 1987. gadā pārveidota par dzērvenāju liegumu, 1999. gadā liegumam pievienots ezers ar piekrastes mežu, 2003. gadā, vadoties no ornitoloģiskiem apsvērumiem, pievienotas papildu mežu teritorijas. Pašlaik liegums galvenokārt aizsargātu migrējošos (sējas zoss) un ligzdojošos (ziemeļu gulbis, cekuldūkuris) ūdensputnus. Pavisam kopā teritorijā konstatētas 24 Latvijas vai Eiropas Savienības līmenī nozīmīgas putnu sugas. Liegumā sastopami Latvijā aizsargājami biotopi — hāru ezers, kam raksturīgs dzidrs ūdens, maz izšķīdušo minerālvielu un bagātīgs zemūdens augājs, ko veido mieturaļģes, nogāžu un gravu meži, kā arī pārejas purvi un slīkšņas ar aizsargājamiem augiem, kas šajā vietā ir izcili Zemgales un Latvijas mērogā. Natura 2000 teritorija un putniem nozīmīgā vieta "Lielauces ezers" (*Lake Lielauce*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vīķu purvs, Dabas aizsardzības pārvalde
* Lielauces ezers, BirdLife International
Ātrs un bez žēlastības 8

**"Ātrs un bez žēlastības 8"** () ir 2017. gada ASV spriedzes filma. Filmas režisors ir F. Gērijs Grejs, scenārija autors Kriss Morgans. Šī ir filmu cikla astotā daļa. Galvenajās lomas atveido Vins Dīzels, Dveins Džonsons, Džeisons Steitems, Mišela Rodrigesa, Tairīss Gibsons, Kriss 'Ludacris' Bridžess, Skots Īstvuds, Natali Emanuēla, Elsa Pataki, Kurts Rasels un Šarlīze Terona.

"Ātrs un bez žēlastības 8" ir otrā sērijas filma pēc "Ātrs un bez žēlastības 3: Tokijas drifts" (2006), kurā nefilmējas Pols Volkers, kurš gāja bojā autoavārijā , un Džordana Brūstere.

Par to, ka būs filmu cikla astotā daļa, 2015. gada marta raidījumā *[[Jimmy Kimmel Live!]]* paziņoja Vins Dīzels, kā arī par to, ka filma tiks filmēta Ņujorkā. Gatavošanās sākās uzreiz pēc sērijas septītās daļas. Pēc pirmizrādes datuma paziņošanas no 2015. gada aprīļa līdz jūnijam norisinājās aktieru atlase. Tā paša gada oktobrī tika paziņots, ka jaunās filmas režisors būs Grejs, kas ieņēma iepriekšējās daļas režisora Džeimsa Vana vietu. Filmēšana sākās 2016. gada martā un norisinājās Mīvahdnā, Havanā, Atlantā, Klīvlendā un Ņujorkā.
Filmas "Ātrs un bez žēlastības 8" pirmizrāde notika  Berlīnē, savukārt ASV un Latvijā filmu demonstrē kopš . Filmu demonstrē arī 3D, IMAX 3D un 4DX formātos. Šī ir 20. visu laiku ienesīgākā filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plutokrātija

**Plutokrātija** (grieķu: πλοῦτος (*ploutos*), "bagātība", un κράτος (*kratos*), "vara") ir oligarhijas paveids, kur sabiedrību pārvalda minoritāte, ko sastāda bagātākie iedzīvotāji. Jēdziens ir pazīstams kopš 1652. gada. Pretēji tādām sistēmām kā demokrātija, anarhisms, sociālisms un kapitālisms, plutokrātija nebalstās politiskā ideoloģijā. Lai gan plutokrātijas iezīmes var atbalstīt bagātākā iedzīvotāju daļā netiešā vai slēptā veidā, pašu jēdzienu gandrīz vienmēr lieto sliktā nozīmē.

## Skatīt arī

* Oligarhija
* Demokrātija
Garīgā evolūcija

**Garīgā evolūcija** ir filozofiska un teoloģiska mācība par cilvēku un kultūras garīgo attīstību, kas notiek līdztekus bioloģiskajai evolūcijai.

## Vēsture
Sengrieķu filozofijā garīgās evolūcijas koncepcijai līdzīgas idejas atrodamas Platona un Aristoteļa rakstos, kas tālāk attīstītas Plotīna filozofijā, stipri iespaidojot Augustīna un Akvīnas Toma uzskatus. Arī Renesanses un Apgaismības laikmeta idejas pamatotas ticībā garīgajai attīstībai.
Līdzīgus uzskatus par ceļiem gudrības iegūšanai pauduši arī kabalisti Īzaks Aklais (ap 1160-1235), Mozus no Leonas (ap 1250-1305), Moše Kordovero (1522-1570) un Īzaks Luria (1534-1572).

Jaunākos laikos par cilvēka un cilvēces garīgo attīstību rakstījuši Frīdrihs Šellings (1775-1854), Georgs Hēgelis (1770-1831),  Helēna Blavatska (1831-1891), Anrī Bergsons (1859-1941), Rūdolfs Šteiners (1861-1925), Alfrēds Vaitheds (1861-1947), Šrī Aurobindo (1872-1950), Karls Gustavs Jungs (1875-1961),Pjērs Teijārs de Šardēns (1881-1955), Edvards Haskels (1906-1986), Klērs Greivss (*Clare W. Graves*, 1914-1986), Timotijs Līrijs (1920-1996) un Terenss Makkena (1946-2000).
Budistu uzskatus par garīgo evolūciju apkopojis Alberts Lovs (*Low*, 1928-2016).

Mūsdienās mācību par garīgo evolūciju jeb integrālo teoriju attīsta Kens Vilbers (1949) un Braiens Svims (*Swimme*, 1950) ASV, kā arī Viktors Skumins (1948) un Tatjana Mikušina (1958) Krievijā.

## Atsauces
Visa dzīvība zaļo

**"Visa dzīvība zaļo"** ()
 ir amerikāņu rakstnieka Kliforda Saimaka 1965. gadā sarakstītais zinātniskās fantastikas romāns, viens no viņa populārākajiem darbiem. Tas stāsta par nelielu pilsētu Viskonsinas štatā, šo pilsētu no ārpasaules nošķīrusi cilvēcei līdz šim nepazīstamu saprātīgu būtņu radīta neredzama barjera.

## Sižets
Romāna galvenais varonis ir bankrotējis apdrošināšanas aģents Bredšovs Kārters, kurš dzīvo nelielā pilsētiņā ar nosaukumu Milvila. Pilsēta nokļūst pasaules uzmanības centrā pēc tam, kad to ieskāvusi neredzama barjera, caur kuru nav iespējams izkļūt vienīgi cilvēkiem. Barjeru radījušas ar saprātu apveltītas puķes. Šīs puķes kādreiz bija atradis Bredšova Kārtera tēvs, kas šos augus ar violetajiem ziediem atnesa uz pilsētu, pavairoja un rūpējās par tiem. Taču šīs puķes īstenībā bija atnācēji no citas pasaules, kas atrodas turpat uz Zemes, taču atpaliek laikā no mūsu pasaules par niecīgu sekundes daļu. Kārteram nejauši izdodas nokļūt šajā pasaulē, kuru apdzīvo tikai šīs violetās puķes. Viņš uzzina, ka Puķes spēj pieņemt jebkura uz Zemes esoša auga izskatu. Puķēm nav sliktu nodomu, tās vēlētos sadarboties ar mūsu pasauli, taču Zeme nav gatava šādam kontaktam, un uz Milvilu paredzēts nomest ūdeņraža bumbu. Bredšovs Kārters ar vietējā dzērāja Kleinā Granta palīdzību atrod netriviālu izeju no situācijas.

## Publicēšana
Romānu "Visa dzīvība zaļo" pirmoreiz publicēja izdevniecība *Doubleday* 1965. gadā. Kopš tā laika grāmata izdota vismaz 21 reizi. Latviešu valodā tā izdota 1969. gadā sērijā "Fantastikas pasaulē" (izdevniecība "Zinātne", no angļu valodas tulkojusi Helma Lapiņa).

## Interesanti fakti
* Мilvila ir reāli eksistējoša pilsēta Viskonsinas štatā, tā ir Kliforda Saimaka dzimtā pilsēta, kas tiek pieminēta vairākos viņa sarakstītajos stāstos.

## Apbalvojumi un novērtējums
1966. gadā romāns tika nominēts *Nebula Award for Best Novel* balvai par labāko romānu.

## Piezīmes

## Atsauces
Pirmie kosmosā

**"Pirmie kosmosā"** () ir 2017. gada Krievijas biogrāfiskā asa sižeta filma, kuras režisors ir Dmitrijs Kiseļovs. Filma ir balstīta uz 1965. gadā veiktu PSRS pirmo iziešanu kosmosā, izmantojot kosmosa kuģi Voshod-2. Filmas galvenais varonis, kosmonauts Aleksejs Ļeonovs, piedalījās filmas veidošanā kā konsultants.

## Lomās
* Jevgēņijs Mironovs — Aleksejs Ļeonovs
* Konstantīns Habenskis — Pāvels Beļajevs
* Vladimirs Iļins — Sergejs Koroļovs
* Anatolijs Koteņovs — Nikolajs Kamaņins
* Aleksandra Ursuļaka — Svetlana Ļeonova
* Jeļena Panova — Tatjana Beļajeva
* Aleksejs Morozovs — Germans Titovs
* Jurijs Ickovs — Boriss Čertoks
* Vladimirs Maļugins — Valērijs Bikovskis
* Aleksandrs Novins — Jevgēņijs Hrunovs
* Jurijs Nifontovs — Boriss Raušenbahs
* Aleksandrs Iljins — Vladimirs Markeļovs

## Atsauces

## Ārējās saites
Paņemūnes meži

**Paņemūnes meži** ir dabas liegums Bauskas novadā. Izvietojies Brunavas pagasta vidusdaļā Mēmeles un Ceraukstes starpupē. Dabas liegums izveidots 2004. gadā, lai nodrošinātu ornitoloģiski nozīmīgā meža masīva un tajā ietilpstošo biotopu aizsardzību un saglabāšanu. Liegumu veido Zemgales auglīgākajam apvidum tipisks meža masīvs. Tam raksturīga izteikti dabiska mežaudžu struktūra, par ko liecina dažāda vecuma koku un ļoti vecu koku klātbūtne, sugu daudzveidība. Liegumā ietilpst izcilas dabas vērtības — bioloģiski daudzveidīgi, reti un pat unikāli biotopi, to skaitā arī tādi, kā melnalkšņu staignāji, pārmitri platlapju meži un jaukti platlapju meži. Liegums ir viena no piecām Eiropā nozīmīgākajām putnu ligzdošanas vietām. Šeit konstatētas vairākas īpaši atzīmējamas putnu sugas: melnais stārķis, baltmugurdzenis, vidējais dzenis un mazais ērglis. *[[Natura 2000]]* teritorija un starptautiskā putniem nozīmīgā vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Paņemūnes meži, BirdLife International
Zebrus un Svētes ezers

**Zebrus un Svētes ezers** ir dabas liegums Dobeles novadā. Izvietojies novada dienvidos Lielauces pauguraines austrumu daļā, ietver Zebrus un Svētes ezerus ar apkārtējiem purviem (Zebrus purvs, Elkus purvs, Ļūmaiņu purvs); administratīvi ietilpst Bikstu un Zebrenes pagastos. Teritorija izveidota 1957. gadā, lai aizsargātu Zebrus un Svētes ezerus ar apkārtējo ainavu. Dabas lieguma galveno daļu aizņem eitrofi ezeri, sastopami arī purvaini meži un minerālvielām bagāti avoti un avotu purvi. 2001. gadā pēc 60 gadu pārtraukuma atkal konstatēta dzeltenā dzegužkurpīte. Ir arī neliela Lēzeļa lipares populācija. Ezers ir piemērota barošanās vieta retām un īpaši aizsargājamām sikspārņu sugām. Nozīmīga putnu aizsardzības vieta. Natura 2000 teritorija.

## Ārējās saites

## Atsauces
Lielupes palienes pļavas

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29424502"
}

**Lielupes palienes pļavas** ir dabas liegums Jelgavas pilsētā un Jelgavas novadā. Izvietojies Lielupes krasta palienēs, veidojas no četrām atsevišķām teritorijām. Lielākā no tām aizņem Pilssalas ziemeļu daļu un pļavas upes labajā krastā; vidējā teritorija aizņem palieni starp Platones un Vircavas ietekām. Divas mazākas teritorijas atrodas Lielupes abos krastos starp Kārniņiem un Āni. Dabas liegums izveidots 1999. gadā, lai saglabātu dabiskās palieņu pļavas Lielupes krastos. 2004. gadā liegums paplašināts, pievienojot tam vēl divas palieņu pļavu teritorijas 97 ha platībā. Dabas liegumā konstatētas 27 īpaši aizsargājamas augu un dzīvnieku sugas, kā arī trīs ES Biotopu direktīvā minētie biotopi — eitrofas augsto lakstaugu audzes (ar dižzirdzeni) un mēreni mitras pļavas. Liegums ir nozīmīga tārtiņveidīgo putnu ligzdošanas vieta un migrējošo ūdensputnu atpūtas vieta. *[[Natura 2000]]* teritorija un starptauriskā putniem nozīmīgā vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lielupes palienes pļavas, BirdLife International
Tijana Bogičeviča

**Tijana Bogičeviča** (; dzimusi ) ir serbu dziedātāja. Viņa pārstāvēja Serbiju 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā]] Kijivā ar dziesmu *[[In Too Deep]]*. Savā pusfinālā viņa ieguva 11. vietu, kas neļāva viņai kvalificēties finālam.

Iepriekš Tijana 2011. gada Eirovīzijā bija bekvokāliste tā gada Serbijas pārstāvei Ninai. Arī 2009. gadā viņa startēja Serbijas Nacionālajā atlasē 2009. gada Eirovīzijai "Beovizija 2009", bet tajā nekvalificējās finālam.

## Atsauces
Aleksandra Makē

**Aleksandra Makē** (, dzimusi 1988. gada 27. septembrī), plašāk pazīstama ar pseidonīmu **Alma**, ir franču dziedātāja un dziesmu autore.

Aleksandra sākusi dziedāt jau agrā bērnībā. 16 gadu vecumā kopā ar ģimeni no Lionas pārvākusies uz dzīvi Maiami ASV, bet pēc vidusskolas pabeigšanas devusies atpakaļ uz Franciju.

Viņa pārstāvēja Franciju 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā un fināla kopvērtējumā ieguva 12. vietu.

## Atsauces
Jaunciems (dabas liegums)

**Jaunciems** ir dabas liegums Rīgā. Izvietojies pilsētas ziemeļaustrumos, Ķīšezera krastā. Lieguma teritorija veidojas no trijiem atsevišķiem apgabaliem: ezera ziemeļu piekrastē pie Trīsciema un Zundaga kaktā, ezera austrumu piekrastē pie Jaunciema un ezera dienvidaustrumu piekrastē ap Pilskaktu. 58% platības ir sauszemes teritorija, bet 42% — ezera akvatorija. Dabas liegums izveidots 1999. gadā, lai nodrošinātu aizsardzību Latvijas un Eiropas Savienības nozīmes īpaši aizsargājamiem biotopiem un īpaši aizsargājamām augu un dzīvnieku sugām, kā arī nodrošinātu rekreācijai un izglītībai piemērotu teritoriju aizsardzību pilsētvidē un kultūrvēsturiskās ainavas saglabāšanu. Ķīšezera krastā sastopams tāds aizsargājams biotops, kā eitrofi ezeri ar iegrimušo ūdensaugu un peldaugu augāju. Reljefa īpatnību dēļ dabas liegumam un tā apkārtnei piemīt ainaviska vērtība. Lielāko daļu teritorijas aizņem dažādi zālāji. Sausie — piejūras un smiltāju zālāji, mēreni mitrie — vilkakūlas zālāji (tukšaiņu zālāji), applūstošie un slapjie zālāji — eitrofas augsto lakstaugu audzes un palieņu zālāji. Plašāk pārstāvēti ir mēreni mitri, mitri un slapji zālāji, kas sastopami visā dabas lieguma teritorijā. Būtiskākie ainavas elementi ir Ķīšezera piekraste, parks pie Mangaļu mežniecības, Beltes parks, Ķīšezera piekraste ezera vidusdaļā, kas izceļas ar reljefa formu daudzveidību, un vietām augstu ezera krasta terasi. *[[Natura 2000]]* teritorija.

## Atsauces
Havaju Karalistes valdnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Havaju Karaliste]]s karaļi** kopš 1795. gada, kad karaliste tika izveidota, līdz 1893. gadam, kad karaliste beidza pastāvēt.

## Uzskaitījums
### [[Kamehameha dinastija]] (1795–1872)

### [[Kalākaua dinastija]] (1874–1893)
Grafs (nozīmju atdalīšana)

**Grafs** var būt:

* grafs — matemātikas un datorzinātnes jēdziens;
* Aleksandrs Grafs;
* Raitis Grafs.

## Skatīt arī
* Grafa
* Grafu teorija
Joci Pāpai

**Jožefs "Joci" Pāpai** (; dzimis ) ir čigānu izcelsmes Ungārijas dziedātājs, reperis un ģitārists.

Viņš piedalījās Ungārijas nacionālajā atlasē 2017. gada Eirovīzijai *A Dal 2017* ar dziesmu *[[Origo (dziesma)|Origo]]*, un tajā uzvarēja, kas ļāva Joci pārstāvēt Ungāriju 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā. Fināla kopvērtējumā viņš ieguva 8. vietu.

Pēc uzvaras nacionālajā atlasē, viņš piedalījās arī 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā, pārstāvot Ungāriju ar dziesmu *[[Az én apám]]*. Savā pusfinālā viņš ieguva 12. vietu, kas neļāva kvalificēties finālam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rikards Grēnborjs

**Rikards Grēnborjs** (; dzimis ) ir zviedru hokeja treneris, skauts un bijušais hokejists. Spēlējis aizsarga pozīcijā. No 2023. gada ir Somijas hokeja līgas Tamperes "Tappara" galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Pārstāvējis Zviedrijas otrās spēcīgākās līgas klubus *Huddinge IK*, *Tyringe SoSS* un *Hammarby IF*. No 1989. līdz 1992. gadam spēlējis arī NCAA Sentklaudas Universitātes komandas sastāvā.

## Trenera karjera
Trenera karjeru sāka 1994. gadā kā asistents Sentklaudas Universitātes komandā. Vēlāk strādājis arī ar citām NCAA, AWHL un WHL komandām. 2006. gadā sācis darbu ar dažādu vecumu Zviedrijas izlasēm. Sākotnēji darbojies kā U18 un U20 izlašu skauts. 2010. gadā kļuvis par Zviedrijas jauniešu (U18) izlases galveno treneri.

No 2011. gada paralēli strādājis arī kā trenera asistents junioru (U20) un Zviedrijas nacionālajā izlasē. 2013. gadā ticis apstiprināts par Zviedrijas junioru izlases galveno treneri. 2014. gadā R. Grēnborja vadībā Zviedrija izcīnīja sudraba medaļas Pasaules čempionātā junioriem. R. Grēnborjs bijis arī treneru kolektīva sastāvā, kas palīdzēja Zviedrijai izcīnīt sudraba godalgas 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

 tika apstiprināts, ka Grēnborjs kļūs par Zviedrijas izlases galveno treneri, sākot ar 2016. gada Pasaules kausa hokejā turnīru. Tajā Zviedrijas izlase aizkļuva līdz pusfinālam.

No 2019. gada līdz 2023. gadam bija Šveices Nacionālās līgas kluba Cīrihes "Lions" galvenais treneris.

No 2023. gada ir Somijas hokeja līgas Tamperes "Tappara" galvenais treneris. 2023.–2024. gada sezonā "Tappara" noslēdza trīs gadu līgumu par komandas galveno treneri ar Rikardu Grēnborju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valters Hirte

**Valters Jānis Hirte** ( — ) bija latviešu koktēlnieks.

## Biogrāfija
Hirte dzimis skursteņslauķa, ugunsdzēsēja ģimenē Mazsalacā. Piedalījies Otrajā pasaules kara cīņās vācu armijas pusē. No 1949. līdz 1967. gadam strādājis par mežstrādnieku, kurinātāju, līdz 1973. gadam — par atslēdznieku.

## Mākslinieciskā darbība
Ar kokgriešanu sācis nodarboties bērnībā. 60. gados darinājis praktiskus priekšmetus, no 70. gadiem vairāk kā 200 skulptūras, galvenokārt velnu un cilvēku figūras, kuras Hirte dēvēja par *kloņģīšiem*. Atveidojis Latvijas un citu zemju kultūras darbiniekus. Tēliem piemīt smagnēji stāvi, izteiksmīgi, reizēm groteski sejas vaibsti, īpatnēji uzirdināta virsma. Izmantojis dažādas koku sugas, visbiežāk vētras nolauzto Tūteres upurozolu.

Izstādēs piedalījies no 1968. gada. Personālizstādes Dolē (1982), Rīgā (1983), Valmierā (1983), Pērnavā (1985), vairākkārt Mazsalacā (70. — 80. gados). Tautas daiļamata meistars (1983). Darbi eksponēti Hanzas dienu izstādē Zvollē (Nīderlandē, 2000), izmantoti mākslas filmā „Mans draugs — nenopietns cilvēks”. 1990. gadā Mazsalacā iekārtots Hirtes piemiņas muzejs (mūsdienās Mazsalacas novada muzejs). 

Hirtes atmiņas un ar skulptūrām saistītie stāsti publicēti grāmatā *Ja patiesību varētu teikt*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valtera Hirtes Pasaule - Mazsalacas novada muzeja ekspozīcija
Andre Geims

**Andre Konstantīns Geims** (*Andre Konstantin Geim*; dzimis **Andrejs Geims** () ) ir Krievijā dzimis Nīderlandes/Lielbritānijas fiziķis.

Kopā ar Konstantīnu Novosjolovu 2010. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā par grafēna iegūšanu. Tas pirmoreiz tika iegūts 2004. gadā, zinātnieku grupu vadīja tieši Geims. 2000. gadā kopā ar Maiklu Beriju saņēmis Ig Nobela prēmiju — viņš izmantoja magnētiskās īpašības, lai ar magnētu palīdzību lidinātu nelielu vardi. Geims ir pirmais un pašlaik vienīgais, kas saņēmis gan Nobela prēmiju, gan Ig Nobela prēmiju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jevgeņijs Kafeļņikovs

**Jevgeņijs Kafeļņikovs** (; dzimis ) ir bijušais krievu tenisists, bijis ATP vienspēļu ranga līderis.

Divas reizes uzvarējis *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* vienspēļu turnīrā (1996. gada Francijas atklātais čempionāts, 1999. gada Austrālijas atklātais čempionāts), četras reizes dubultspēļu turnīrā (1996., 1997. un 2002. gada Francijas atklātais čempionāts, 1997. gada ASV atklātais čempionāts tenisā). Izcīnījis uzvaru  vienspēlēs un 1996. gada ATP tūres noslēguma sacensībās. Kopā ar Krievijas komandu 2002. gadā uzvarējis Deivisa kausā. Kafeļņikovs ir pēdējais vīrietis, kas vienās Grand Slam sacensībās uzvarējis gan vienspēlēs, gan dubultspēlēs. Astoņas reizes (1994—2001) atzīts par Krievijas gada labāko tenisistu.

Spēlējis golfu, ir Krievijas čempions golfā. Pēc karjeras beigām komentē tenisu, bijis Marata Safina treneris 2008. gada *Miami Masters* laikā.

## ''Grand Slam'' statistika

### Vienspēles

|}

### Dubultspēles

|}

## Ārējās saites
Imri Zivs

**Imri Zivs** (, dzimis 1991. gada 12. septembrī), arī pazīstams vienkārši kā **IMRI**, ir ebreju dziedātājs. Imri ir piedalījies šova "X Faktors" Izraēlas versijā, kā arī uzvarējis Izraēlas nacionālajā atlasē 2017. gada Eirovīzijai.

2015. un 2016. gada Eirovīzijā pedalījies kā piedziedātājs Izraēlas pārstāvjiem (2015. gadā — Nadavam Gedžam, bet 2016. gadā — Hovi Staram). Viņš pārstāvēja Izraēlu 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā ar dziesmu "I Feel Alive", fināla kopvērtājumā iegūstot 23. vietu.

## Atsauces
SBV Vitesse

***SBV Vitesse***  ir Nīderlandes futbola klubs no Arnemas. Klubs ir dibināts 1892. gadā un ir viens no vecākajiem futbola klubiem Nīderlandē. Spēlē Nīderlandes futbola otrajā pēc līmeņa līgā *[[Eerste Divisie]]*. Vēl pirms *Eredivisie* izveides klubs piecas reizes kļuvis par Nīderlandes vicečempioniem. 2017. gadā pirmoreiz kluba vēsturē izcīnīja KNVB kausu. Mājas spēles komanda aizvada *[[GelreDome]]* stadionā, kura ietilpība ir 25&nbsp;000 vietu.

## Sasniegumi
* **Nīderlandes čempionāts** (tagad — ***[[Eredivisie]]***)
** Vicečempioni (5): 1897–98, 1902–03, 1912–13, 1913–14, 1914–15
* ***Eerste Divisie***
** Čempioni (2): 1976–77, 1988–89
** Vicečempioni (2): 1959–60, 1973–74
* ***Tweede Divisie***
** Čempioni (1): 1965–66
* **[[Nīderlandes kauss futbolā|KNVB kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2016–17
** Finālisti (4): 1911–12, 1926–27, 1989–90, 2020–21

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne  
* Kluba profils UEFA vietnē 
* Kluba profils vietnē ''soccerway.com''
Karolīna Plīškova

**Karolīna Plīškova** (; dzimusi ) ir čehu tenisiste. WTA tūrē guvusi 16 uzvaras vienspēļu turnīros un piecas — dubultspēļu turnīros. Bijusi WTA ranga līdere no 2017. gada 17. jūlija līdz 10. septembrim. 2016. gada ASV atklātajā čempionātā sasniegusi finālu vienspēlēs. 2021. gadā spēlējusi Vimbldonas čempionāta finālā. Čehijas komandas sastāvā 2015. un 2016. gadā guvusi uzvaru Federāciju kausā.

Arī Karolīnas dvīņumāsa Kristīna ir profesionāla tenisiste.

## ''Grand Slam'' statistika

### Vienspēles

|}

## Ārējās saites
Latvijas čempionāts šaha kompozīciju risināšanā

**Latvijas čempionāts šaha kompozīciju risināšanā** ir ikgadējas individuālās sacensības šaha kompozīciju risināšanā.

## Organizatori
* No 1972. līdz 1990. gadam Latvijas PSR Šaha federācijas šaha kompozīcijas komisija.
* No 1991. līdz 2007. gadam Latvijas Šaha problēmistu biedrība.
* No 2008. gada Latvijas problēmšaha biedrība.

## Vēsture
Mēnešraksts "Austrums" bija pirmais preses izdevums latviešu valodā, kas no 1885. gada sāka publicēt šaha uzdevumus un to atrisinātāju vārdus. 1892. gadā tas sarīkoja arī pirmo konkursu, kura viens no pareizo risinājumu iesūtītājiem pēc izlozes kā balvu saņēma šaha spēles komplektu. Šajā konkursā piedalījās 64 dalībnieku un tikai 19 no tiem konkursa divvilci bija atrisinājuši pareizi. Augot šaha popularitātei, divdesmitā gadsimta divdesmitos un trīsdesmitos gados, šaha nodaļas tika atvērtas daudzos preses izdevumus. Vairums no tām publicēja arī šaha uzdevumus un izveda risināšanas konkursus. Tie notika gan specializētajos izdevumos "Šaha Māksla", "Krustamīkla. Šahs. Bridžs.", gan populārajos žurnālos "Atpūta", "Stāsti un romāni", "Magazīna", gan laikrakstos "Latvijas Sargs", "Pēdējā brīdī", "Segodnja" un citos.  

Latvijā pirmās zināmās klātienes šaha uzdevumu risināšanas sacīkstes notika 1930. gada 9. novembrī. Tās organizēja jaundibinātā Latvijas Šaha problēmistu biedrība.
 
## Latvijas čempionātu uzvarētāji
Latvijas čempionātu rezultāti apkopoti tabulā:

## Skatīt arī
* Pasaules čempionāts šaha kompozīciju risināšanā
* Eiropas čempionāts šaha kompozīciju risināšanā

## Informācijas avoti
* 
* Šahs :Latvijas PSR Šaha federācijas un Centrālā šaha kluba orgāns.  Rīga : [b. i.], 1972-1990. nr. : il. ; 20-28 cm.. ISSN 0201-8101.
* Šahs Baltijā = Балтийские шахматы : Latvijas Šaha savienības žurnāls.  Nr. 1 (1991)-Nr. 12 (1994) Rīga : Šahs, 1991-1994. nr. : il. ISSN 0201-7822
* Latvijas problēmšaha biedrības mājas lapa.

## Piezīmes

## Atsauces
Izabella Luēna

**Izabella Luēna** (dzimusi: 1991. gada 1. maijā), profesionāli pazīstama ar pseidonīmu **Levina**, ir vācu dziedātāja un dziesmu autore. Izabella ir absolvējusi Londonas Mūzikas koledžu. Levina piedalījās, pārstāvot Vāciju, 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā ar dziesmu "Perfect life" un fināla kopvērtējumā ieguva 25. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Silinieki (Baltinavas pagasts)

**Silinieki** bija apdzīvota vieta Baltinavas pagastā. Atradās pagasta dienvidu daļā 15 km no pagasta centra Baltinavas un 284 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās netālu no autoceļa P45.

## Atsauces
Tirzmaliete

**Minna Dzelzkalne** (dzimusi 1876. gada 23. jūnijā, mirusi 1942. gada 28. janvārī), plašāk pazīstama kā **Tirzmaliete**, bija latviešu rakstniece un dzejniece.

## Biogrāfija
Dzimusi 1876. gada 23. jūnijā Tirzas pagasta skolotāja Andrieva Dzelzkalna ģimenē. Pirmo izglītību Minna ieguva pagastskolā pie sava tēva, tad vienu gadu mācījās Tirzas draudzes skolā. Grūtie materiālie apstākļi neļāva viņai turpināt izglītību, kā arī izmācīties par skolotāju. Palīdzējusi tēvam skolas darbā, pelnījusi iztiku ar šūšanu un rokdarbiem.  

1899. gadā "Baznīcas Vēstnesis" nodrukāja viņas stāstu "Vecā krustmāte", kam sekoja citi stāsti, kuros tēloti lauku ļaudis, īpaši sievietes, kas pacietīgi panes dzīves grūtības. Kļuva populāra ar 1903. gadā sacerēto dzejoli "Es dziedāšu par tevi, tēvu zeme".   
Tikai daļa no viņas stāstiem izdota grāmatās, pārējie iznākuši dažādos periodiskos izdevumos, tādos kā "Zeltene" un citos.

1912. gadā viņa ar vecākiem pārcēlās uz Lejasciemu, kur tēvs, pensiju saņēmis, nopirka mazu mājiņu un sakņu dārzu. Lejasciemā viņa kopa savus slimos vecākus un vadīja sieviešu kori.
Mirusi 1942. gada 28. janvārī Lejasciemā, apbedīta Tirzas Kancēnu kapos.

## Piemiņa
Lejasciemā, pie mājas Skolas ielā, kur Tirzmaliete dzīvoja 30 gadus, atklāta piemiņas plāksne (1990), iekārtota Tirzmalietes memoriālā istaba.
Melodija ar viņas vārdiem Es dziedāšu par tevi, tēvu zeme kļuvusi par tautasdziesmu.

## Darbi
### Lugas
* "Līga"
* "Bāra bērns"
* "Pa mēneša tekām"
* "Kad sirdsbalss runā"

### Stāsti
* "Vecā krustmāte" (1899)
* "Pie baznīcas" (1900)
* "Kārkliņu Arnolds" (1901)
* "Saderība" (1902)
* "Pie Svētavotiņa" (1903)
* "Liktenis" (1904)
* "Atstātā" (1905)
* "Gaišais engelis"
* "Gāršas meitene"
* "Sieviete" (1935)
* "Asaru mantojums"
* "Meitenes stāsts"
* "Uz kuru pusi?"
* "Pa šauru teku"
* "Zem dzimtenes debesīm"
* "Jēkabs Dzintars"
* "Arestanta līgava"

### Stāstu krājumi
* "Raksti"

### Dzejoļu krājumi
* "Aizmirstā sirds" (izdota 1927.; pirmo 13 gadu dzejas, 1899.—1912.)

### Izlases
* "Par tevi, tēvu zeme" (dzejoļu un stāstu izlase, 1992)

## Atsauces
JOWST

**Juakims Vīzs Stens** (dzimis 1989. gada 26. jūnijā), plašāk pazīstams ar skatuves vārdu **JOWST**, ir norvēģu mūzikas producents, dziesmu autors, skaņu inženieris un skolotājs. Juakims piedalījās 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā, pārstāvot Norvēģiju ar dziesmu "Grab the Moment" kopā ar Aleksandru Valmanu. Fināla kopvērtējumā viņi ieguva 10. vietu. 

## Atsauces
Marks Selbijs

**Marks Entonijs Selbijs** (; dzimis  Lesterā, Apvienotajā Karalistē) ir profesionāls angļu snūkerists, bijis pasaules ranga līderis. Kopumā līdz šim uzvarējis 20 reitinga turnīros, tai skaitā četras reizes pasaules čempionātā un divreiz Apvienotās Karalistes čempionātā.

Pazīstams ar iesauku *The Jester from Leicester* ("Jokdaris no Lesteras"). Spēlējis augstā līmenī arī pūlu. 2006. gadā kļuvis par pasaules čempionu astoņu bumbiņu pūlā.

## Karjera
Profesionāļa karjeru sācis 1999. gadā 16 gadu vecumā. Pirmo reizi reitinga turnīra finālā iekļuva 2003. gadā *Scottish Open*, kur finālspēlē ar 7:9 zaudēja Deividam Grejam. 2005. gadā pirmo reizi kvalificējās Pasaules čempionāta finālturnīram, kur pirmajā kārtā ar 5:10 piekāpās Džonam Higinsam.  Kopš tā laika Selbijs ir spēlējis visu pasaules čempionātu finālturnīros. Arī 2006. gada Pasaules čempionātā viņš pirmajā kārtā tikās ar Džonu Higinsu un uzvarēja ar 10:4. Taču jau nākamajā kārtā zaudēja Velsas snūkeristam Markam Viljamsam. 2007. gadā pirmo reizi iekļuva Pasaules čempionāta finālā, kur atkal tikās ar Dž. Higinsu, zaudējot ar 13:18.

2008. gadā Selbijs izcīnīja savu pirmo nozīmīgo titulu, uzvarot *The Masters*, kas nepieder reitinga turnīriem, bet ir viens no prestižākajiem sezonas turnīriem. Finālā ar 10:3 tika apspēlēts Stīvens Lī. Nedaudz vēlāk tajā pašā gadā viņš izcīnīja arī savu pirmo reitinga turnīra titulu,  *Welsh Open* finālspēlē ar 9:8 pieveicot Roniju O'Salivanu. 2009. gada jūnijā *Jiangsu Classic* turnīrā Selbijs pirmoreiz karjerā veica maksimālo (147 punktu) sēriju.

2012. gadā Selbijs uzvarēja Apvienotās Karalistes čempionātā, kas tiek uzskatīts par otru nozīmīgāko turnīru pēc pasaules čempionāta. Finālā viņš pieveica citu angļu snūkeristu Šonu Mērfiju ar 10:6. Arī 2013. gadā Selbijs spēlēja Apvienotās Karalistes čempionāta finālā, taču piekāpās Nīlam Robertsonam. 

2014. gadā Selbijam izdevās izcīnīt savu pirmo pasaules čempiona titulu, finālā uzvarot Roniju O'Salivanu ar 18:14. 2016. gada Pasaules čempionāta finālā Selbijs tikās ar Ķīnas snūkeristu Dinu Dzjuņhui un uzvarēja ar 18:14, otro reizi kļūstot par pasaules čempionu.

2016.—2017. gada sezona kļuva par sekmīgāko Selbija līdzšinējā karjerā. Tajā tika izcīnīti pieci reitinga turnīru tituli — uzvaras *Paul Hunter Classic*, *International Championship* un *China Open*, kā arī tika izcīnīts otrais Apvienotās Karalistes čempiona tituls un trešais pasaules čempiona tituls. 2017. gada Pasaules čempionāta finālā Selbijs tikās ar Džonu Higinsu un, lai gan spēles gaitā bija iedzinējos ar 4:10, spēja lauzt cīņas gaitu,  izcīnot uzvaru ar 18:15.

2020. gada Pasaules čempionātā aizkļuva līdz pusfinālam, kur piekāpās Ronijam O'Salivanam ar 16:17. 2021. gadā izcīnīja savu ceturto pasaules čempiona titulu, finālā pieveicot Šonu Mērfiju ar 18:15.

## Karjeras rezultāti
### Pasaules čempionāti

### Reitinga turnīru fināli

:Iekavās norādīti atkārtotie tituli nozīmīgākajos turnīros (Pasaules čempionāts; Apvienotās Karalistes čempionāts)

### Zemākas pakāpes reitinga turnīru fināli

### Citu turnīru fināli

## Atsauces

## Ārējās saites
Grieķijas valsts vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Grieķija]]s valsts vadītāji** kopš 1822. gada, kad notika Grieķijas revolūcija un tika izveidota mūsdienu Grieķijas valsts.

## Uzskaitījums
### [[Pirmā Grieķu Republika]] (1822 — 1832)
#### Grieķijas Pagaidu administrācija (1822 — 1827)
 

#### Grieķu valsts (1827 — 1832)

### [[Grieķijas Karaliste]] (1832 — 1924)

### [[Otrā Grieķu Republika]] (1924 — 1935)

### [[Grieķijas Karaliste]] (1935 — 1973)

### [[Attēls:Flag of Greece (1970–1975).svg|30px]] [[Grieķijas militārā hunta]] (1973—1974) [[Attēls:Greek Phoenix.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Greece.svg|30px]] [[Grieķija|Trešā Grieķijas Republika]] (1974 — mūsdienas)[[Attēls:Coat of arms of Greece.svg|30px]]
Bengtsons

**Bengtsons** ( — 'Bengta dēls'; sieviešu dzimtē **Bengtsone**) ir zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Franss Gunnars Bengtsons (*Frans Gunnar Bengtsson*; 1894—1954) — zviedru rakstnieks;
* Robins Bengtsons (*Robin Bengtsson*; 1990) — zviedru dziedātājs.
Francijas intervence Spānijā

**Francijas intervence Spānijā** () bija 1823. gadā noticis Burbonu dinastijas Francijas karaļa Luija XVIII organizēts iebrukums Spānijā ar mērķi tās tronī atjaunot savu dinastisko radinieku, Burbonu karali Fernando VII, kas bija Francijas karaļa Anrī IV pēctecis.

1820. gada janvārī Spānijā sākās armijas sacelšanās pret Fernando VII absolūto monarhiju. Karalis neievēroja 1812. gada liberālo konstitūciju un centās nepieļaut Dienvidamerikas koloniju neatkarību. Kareivji, kas bija paredzēti nosūtīšanai uz Dienvidameriku, sadumpojās un draudēja maršēt uz Madridi. Karalis akceptēja jauno 1820. gada 9. marta konstitūciju, kas radīja konstitucionālu monarhiju un liberāļu vadītu valdību. Karalis turpmāk atradās faktiskā mājas arestā, kamēr valstī valdīja parlaments. 1822. gada vēlēšanās uzvarēja liberāļi, bet reģionos sākās monarhistu dumpji.
 
Daudz kas no Spānijā notiekošā atgādināja franču revolūcijas pirmos gadus, tāpēc monarhisti liberāļus dēvēja par frankofīliem (*afrancesados*), kamēr pārējās Eiropas lielvalstīs vairojās bailes no jakobīņu stila revolūcijas atkārtošanās Spānijā. 1822. gada oktobrī Veronā notika Krievijas Impērijas, Austrijas Impērijas, Prūsijas Karalistes un Lielbritānijas augstāko pārstāvju tikšanās, kuras laikā Francija saņēma atļauju veikt intervenci Spānijā, lai izbeigtu liberāļu varu.
 
1823. gada 7. aprīlī 80 000 franču kareivji iebruka Spānijā. Liberāļu parlaments karali pārveda no Madrides uz Sevilju un ātri organizēja ap 70 000 kareivju lielu armiju. Politiski sadalītā un vājā spāņu armija izrādīja minimālu pretestību, arī monarhijai simpatizējošā tauta liberāļus neatbalstīja. 23. maijā franči iegāja Madridē, sākās liberāļu aresti. Franču armijai tuvojoties Seviljai, karali pārveda uz Kadisu pašos valsts dienvidos. Jūnija un jūlija laikā franču armija ieņēma vai aplenca Spānijas lielākās pilsētas. 16. augustā franču galvenie spēki sasniedza jau iepriekš no zemes un jūras aplenkto Kadisu un sāka tās apšaudi. 30. septembrī parlaments, saprotot tālākas pretošanās bezjēdzīgumu, pasludināja savas pastāvēšanas beigas un atbrīvoja karali. Barselona padevās tikai 2. novembrī.

Fernando VII pasludināja liberālo konstitūciju par spēkā neesošu, atjaunoja savu absolūto varu un turpināja valdīt līdz nāvei 1833. gadā. Francijas armijas galvenie spēki atstāja Spāniju 1823. gada novembrī, valstī karaļa varas stiprināšanai izvietojot 45 000 cilvēku lielu garnizonu, kuru pabeidza izvest 1828. gadā.

## Atsauces
2017. gada Pasaules čempionāta hokejā izlašu sastāvi

Šajā lapā ir apkopoti visu **[[2017. gada Pasaules čempionāts hokejā|2017. gada Pasaules čempionāta hokejā augstākās divīzijas]] izlašu sastāvi**.

## A grupa
### 
* **Galvenais treneris**:  Oļegs Znaroks

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Džefs Bleshils

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Rikards Grēnborjs

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Zdeno Cīgers

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Marko Šturms

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Bobs Hārtlijs

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Janne Kārlsons

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Stefans Mairs

Avots: IIHF

## B grupa
### 
* **Galvenais treneris**:  Džons Kūpers

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Lauri Marjameki

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Josefs Jandačs

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Patriks Fišers

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Deivs Lūiss

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Peters Tūresens

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Deivs Hendersons

Avots: IIHF

### 
* **Galvenais treneris**:  Niks Zupančičs

Avots: IIHF

## Skatīt arī
* 2017. gada Pasaules čempionāts hokejā
* Latvijas hokeja izlase 2017. gada Pasaules čempionātā

## Ārējās saites
* Čempionāta oficiālā mājaslapa
2017. gada Eschborn-Frankfurt – Rund um den Finanzplatz

**2017. gada ''Eschborn-Frankfurt – Rund um den Finanzplatz*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 1. maijā. Tā bija 55. reize, kad notika *Eschborn-Frankfurt – Rund um den Finanzplatz* sacensības un tās bija divdesmitās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada *UCI World Tour*]] kalendārā un pirmā reize, kad tās iekļautas *UCI World Tour* kalendārā.

Sacensībās uzvarēja ** braucējs [[Aleksanders Kristofs]], kurš labi izmantoja komandas biedra [[Riks Cābels|Rika Cābela]] veidoto aizvēju, finišējot krietni pirms tuvākā sekotāja un gūstot savu trešo uzvaru šajās sacensībās, izlīdzinot rekordu ar Rika tēvu [[Ēriks Cābels|Ēriku Cābelu]]. Rikam Cābelam izdevās finišēt otrajā vietā, bet uz trešā pjedestāla pakāpiena stājās vēl viens Vācijas sportists [[Džons Degenkolbs]] no ** komandas.

== Maršruts ==
Sacensības sākās [[Ešborna|Ešbornā]] un noslēdzās [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtē]], virzoties caur [[Taunuss|Taunusa]] kalniem uz ziemeļrietumiem no Frankfurtes. Ievērojamākie kāpumi bija Feldbergs, Ruperšains un Mammolšains. Sacensības noslēdzās ar trijiem 4,5 kilometru apļiem Frankfurtes centrā ar finišu pie Frankfurtes [[Alte Oper|vecās operas]], pilsētas galvenās koncertzāles. Distances kopgarums bija 215,7 km.

== Komandas ==
Tā kā sacensības bija jaunums *UCI World Tour* kalendārā, tika ielūgtas visas 18 UCI *WorldTeam* komandas, bet dalība nebija obligāta. Sacensībās piedalījās vienpadsmit no astoņpadsmit *WorldTeam'' komandām. Piedalījās arī astoņas UCI profesionālās kontinentālās komandas un Vācijas izlase, veidojot 20 komandu pelotonu.

## Rezultāti

## Atsauces

### Avoti

*  

## Ārējās saites

* 
*
Konstantins Stefanopuls

**Konstantins "Kostis" Stefanopuls** (Κωνσταντίνος (Κωστής) Στεφανόπουλος; dzimis , miris ) bija Grieķijas jurists, politiķis. No 1995. līdz 2005. gadam bija Grieķijas prezidents.

Konstantins Stefanopuls 1954. gadā absolvēja Atēnu universitātes juridisko fakultāti. Līdz 1974. gadam darbojās Patras Advokātu asociācijā.

1958. gadā, pārstāvot nacionālo radikālo apvienību, Stefanopuls startēja parlamenta vēlēšanās. 1964. gadā ievēlēts parlamentā no Ahejas reģiona. 1974., 1977., 1981. un 1985. gadā ievēlēts parlamentā, pārstāvot partiju Jaunā demokrātija.
No 1981. līdz 1985. gadam Stefanopuls pildīja parlamenta sekretāra un parlamenta priekšsēdētāja pienākumus.

1974. gadā Konstantins Stefanopuls tika apstiprināts Konstantina Karamanla nacionālās vienotības valdībā komercijas ministra vietnieka amatā. 1974. gada novembrī Stefanopuls kļuva par iekšlietu ministru. 1976. gada septembrī viņš apstiprināts sociālo lietu ministru. No 1977. gada novembrim līdz 1981. gadam viņš bija ministrs bez portfeļa.

Pēc neveiksmīga mēģinājuma kļūt par Jaunās demokrātijas priekšsēdētāju, 1985. gada augustā Konstantins Stefanopuls atstāja partiju. 6. septembrī viņš dibināja jaunu partiju "Demokrātiskā atjaunotne" (*DIANA*). 1989. gadā Stefanopuls iekļuva parlamentā no Atēnu velēšanu apgabala. 1994. gadā partija Demokrātiskā atjaunotne likvidēta.

Konservatīvā partija "Politiskais pavasaris" 1995. gada prezidenta vēlēšanām izvirzīja Konstantinu Stefanopulu. Parlaments trešajā balsošanas kārtā 1995. gada 8. martā Stefanopulu ievēlēja par Grieķijas prezidentu; viņš amatā stājās 10. martā, nomainot Konstantinu Karamanli. 2000. gada 8. februārī viņš atkārtoti ievēlēts par prezidentu. 2005. gada 12. martā Konstantinu Stefanopulu prezidenta amatā nomainīja Karols Papulijs.
Briļļu pūkpīle

**Briļļu pūkpīle** (*Somateria fischeri*) ir liela auguma pīļu dzimtas (*Anatidae*) ūdensputnu suga, kas pieder pie gauru apakšdzimtas (*Merginae*). Tā ligzdo Sibīrijas ziemeļaustrumos, sākot ar Ļenas deltu, areālam turpinoties līdz Aļaskas ziemeļiem. Ilgstoši nebija zināms briļļu pūkpīles ziemošanas areāls un atbilstoši putna ieradumi ziemas periodā. Tas tika atklāts nesenā pagātnē neaizsalstošā jūras apgabalā, pusceļā starp Sentlorensas un Sentmetjū salām Beringa jūrā.

## Izskats
thumb|left|260px|Galvas apspalvojums nosedz knābja pamatni līdz pat nāsīm
Sugai piemīt dzimumu dimorfisms: tēviņi ir krāsaināki un nedaudz lielāki nekā mātītes. Ķermeņa garums ir 50—58 cm, svars tēviņiem ap 1,3—1,8 kg, mātītei ap 1,1—1,9 kg.  Salīdzinoši ar citām pūkpīlēm, briļļu pūkpīle ir nedaudz mazāka nekā parastā pūkpīle.  

Tēviņa apspalvojums ķermenim ir melns ar baltu muguru. Arī spārni ir melnbalti. Galva daudzkrāsaini zaļi balta (dažādas galvas daļas ir atšķirīgos, zaļos vai baltos toņos) ar lieliem, apaļiem, baltiem acu laukumiem, kurus kā briļļu rāmis ierāmē tumši zaļa vai melna līnija. Galvas apspalvojums nosedz knābja pamatni līdz pat nāsīm. Knābis koši oranžs. Mātīte ir raibumoti tumši brūna ar gaišāk brūniem acu laukumiem. Knābis zilpelēks. Abiem dzimumiem ir koši oranžas kājas. Jaunie putni un tēviņi ārpus vairošanās sezonas ir līdzīgi mātītei.

## Uzvedība
Briļļu pūkpīle ligzdošanas vietās ierodas maijā vai jūnijā un uz ziemošanas vietām dodas laikā no jūlija līdz augustam. Migrācijas lidojumi notiek pa vienam atsevišķi vai nelielās grupās, līdz trīs īpatņiem. Lidojuma laikā briļļu pūkpīle turas tuvu ūdens virsmai. Vasaras mēnešos putni ir aktīvi dienas laikā.

## Barība
thumb|260px|Dējumā parasti ir 3—6 olas
Briļļu pūkpīle barojas, ienirsot zem ūdens, bet tā arī barību uzlasa no ūdens virsmas. Tā galvenokārt barojas ar moluskiem, bet uzlasa arī  vēžveidīgos. Vasarā pīles diēta kļūst plašāka, tā barojas arī ar kukaiņiem, zirnekļveidīgajiem, ogām un sēklām. 

## Ligzdošana
Briļļu pīkpīle ligzdo tundrā nelielu ezeriņu, purvu un upīšu krastos, tuvu jūras krasta līnijai. Sezona sākas maijā vai jūnijā, ligzdo atsevišķiem pāriem vai vaļīgās grupās. Dzimumbriedumu briļļu pūkpīles sasniedz 2 gadu vecumā. Katrā sezonā veidojas jauni pāri. Lielākā daļa pāru izveidojas ziemošanas vietā, pirms pavasara migrācijas. Ligzda ir uz zemes, ieslēpta augstā zālē. 

Zāle tiek nomīdīta ligzdas formā un iegūtā iedobe izklāta ar sausu zāli un dūnām, kuras mātīte sev izplēš no apspalvojuma. Dējumā ir 1—8 olīvzaļas vai gaiši brūnas olas (parasti 3—6 olas). Perē un par mazuļiem rūpējas tikai mātīte. Inkubācijas periods ilgst apmēram 24 dienas. Šajā laikā mātīte ļoti reti atstāj ligzdu. Ja tuvojas ienaidnieki, mātīte ligzdu nepamet, bet cieši pieplok pie zemes, nolaižot galvu un kaklu lejup. Cilvēks var pieiet klāt un pacelt mātīti rokās. Jaunie putni sāk lidot 53 dienu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Avibase: Spectacled Eider Somateria fischeri (von Brandt, 1847)
*The Robinson Library: Spectacled Eider
*Bird Guides: Spectacled Eider (Somateria fischeri)
Kuļķi

**Kuļķi** ir ciems Smiltenes novada Variņu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļdaļā 5,2 km no pagasta centra Variņiem, 26,9 km no novada centra Smiltenes un 148,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, starp Palsas un Vizlas upēm.

## Atsauces
Džovanni Džentile

**Džovanni Džentile** (; dzimis , miris ) bija itāļu filozofs un valsts darbinieks, viens no redzamākajiem fašisma ideologiem. 

Dzimis Sicīlijā, aptiekāra ģimenē. Pasniedza dažādās universitātēs līdz 1917. gadā kļuva par Romas *"[[La Sapienza]]"* universitātes filozofijas vēstures profesoru. No 1903. līdz 1922. gadam sadarbojās ar Benedeto Kroči, kopā izdodot žurnālu *La Critica*. Abu filozofu attiecības pārtrūka, jo Džentile pieņēma fašisma kustību, turpretim Kroče kļuva par tās redzamu kritiķi. 1922. gadā Džentile kļuva par izglītības ministru Musolīni valdībā un veica Itālijā skolu reformu. 1925. gadā tika publicēts Džentiles radīts "Fašistu intelektuāļu manifests" (*Manifesto degli intellettuali fascisti*), kuru citu starpā bija parakstījuši arī Kurcio Malaparte, Filipo Tomāzo Marineti, Luidži Pirandello, Džuzepe Ungareti. Džentile arī radījis 1932. gadā publicētās esejas "Fašisma doktrīna" (*La dottrina del fascismo*) pirmo daļu, kaut arī oficiāli par visu daļu autoru atzina Musolīni. Pēc tam, kad 1943. gadā Musolīni tika gāzts, Džentile atbalstīja Itālijas Sociālās Republikas izveidi un tika iecelts par Itālijas Zinātņu akadēmijas prezidentu. 1944. gadā Džentili Florencē atentātā nogalināja antifašistiskie partizāni.

## Ārējās saites
Džentile

**Džentile** () ir itāļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Džovanni Džentile (*Giovanni Gentile*; 1875—1944) — itāļu filozofs un valsts darbinieks;
* Klaudio Džentile (*Claudio Gentile*, 1953) — Itālijas futbola treneris un bijušais futbolists.
Lauri Marjameki

**Lauri Marjameki** (; dzimis  Tamperē, Somijā) ir somu hokeja treneris. Kopš 2016. gada ir Somijas hokeja izlases galvenais treneris.

## Karjera
Profesionālā līmenī hokeju nav spēlējis, bijis tikai dzimtās pilsētas Tamperes klubu *Koovee* un *[[Tamperes "Ilves" (hokejs)|Ilves]]* jauniešu komandās. Spēlēt beidzis 17 gadu vecumā.

Trenera karjeru sācis kā Tamperes "Ilves" U18 komandas treneris. 2002. gadā pārgājis uz Espo "Blues", kur trenējis dažādu vecumu jauniešu un junioru komandas. 2007. gadā kļuva par *Blues* galvenās komandas trenera Petri Matikainena asistentu. Kā asistents divreiz izcīnīja sudraba medaļas SM līgā (2008. un 2011. gadā). Paralēli sāka strādāt ar Somijas junioru (U20) izlasi, kur 2010. gada Pasaules čempionātā junioriem bija trenera asistents. 2011. gada Pasaules čempionātā bija Somijas junioru izlases galvenais treneris.

2011. gadā tika iecelts par Espo "Blues" galveno treneri. Pirmajā sezonā jaunajā amatā aizveda komandu līdz 4. vietai. Izslēgšanas spēļu ceturtdaļfināla sērijā kļuva par pirmo galveno treneri Somijas hokeja līgas vēsturē, kura komanda uzvarēja sēriju ar 4:3 pēc zaudētām pirmajām trīs spēlēm. Taču nākamā sezona izvērtās neveiksmīgi, komanda *play-off* neiekļuva, un 2013. gada februārī, mēnesi pirms regulārās sezonas beigām, Marjameki amatu atstāja.

2013.—2014. gada sezonu uzsāka kā Oulu "Kärpät" galvenais treneris. Vienlaikus sāka strādāt arī ar Somijas pieaugušo hokeja izlasi kā viens no galvenā trenera Erkas Vesterlunda palīgiem. Marjameki bija treneru kolektīvā, kas palīdzēja Somijas izlasei izcīnīt bronzas medaļas 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un sudraba godalgas 2014. gada Pasaules čempionātā. Arī pēc galvenā trenera maiņas Marjameki turpināja darbu Somijas izlases treneru korpusā 2014.—2015. gada sezonā kā Kari Jalonena asistents.

Ar Oulu "Kärpät" 2014. un 2015. gadā izcīnīja Somijas čempiona titulu. 2015. gadā saņēma Kalevi Numminena balvu kā sezonas labākais treneris.
2015.—2016. gada sezonā Somijas hokeja līgā izcīnīja bronzas medaļas, bet Čempionu hokeja līgā aizveda komandu līdz finālam.

2015. gada oktobrī tika paziņots, ka Marjameki pēc 2016. gada Pasaules čempionāta, beidzoties Kari Jalonena līgumam, kļūs par Somijas izlases galveno treneri. Viņa pirmais turnīrs jaunajā amatā bija 2016. gada Pasaules kausa izcīņa hokejā. Tajā Somija neizkļuva no grupas, zaudējot visās trīs spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Trenera profils ''eliteprospects.com''
Anatolijs Kurjatņikovs

**Anatolijs Kurjatņikovs** (dzimis ) ir Latvijas šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Publicējis apmēram 100 šaha kompozīcijas, ieguvis 25 atzinības. Divkārtējs Latvijas čempions šaha kompozīcijā, 10. (1975—1977) un 12. (1981—1986) čempionāta uzvarētājs etīžu žanrā.
### Piemērs

**Etīdes risinājums:**
: **1. Te7! e1D+ 2. Txe1 Kb7 3. Zb6! Tf5 4. Ze5+ Kxc5 5. Kg4!** un melno tornim nav droša atkāpšanās lauciņa. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* A. Kurjatņikova šaha kompozīcijas vietnē PDB
Leopoldova

**Leopoldova** () ir pilsēta Slovākijā, Trnavas apgabala Hlohovecas apriņķī pie Vāhas upes. 

## Vēsture
Pilsētu kā cietoksni dibinājis Austrijas imperators Leopolds I, kad tur bija ieņēmis Nove Zāmku cietoksni. 1855. gadā cietoksnis tika pārveidots par cietumu. Līdz 1918. gadam, kad Leopoldova iekļāvās jaunizveidotajā Čehoslovākijas valstī, šeit bija lielākais cietums Ungārijā. Arī mūsdienās cietoksnī ierīkota ieslodzījuma vieta (*Väznica Leopoldov*).

## Cilvēki
No 1954. līdz 1960. gadam Leopoldovas cietumā bija ieslodzīts nākamais Čehoslovākijas prezidents Gustavs Husāks (*Gustáv Husák*, 1913—1991).

## Ārējās saites
*
Hlohoveca

**Hlohoveca** () ir pilsēta Slovākijā, Trnavas apgabala Hlohovecas apriņķa centrs pie Vāhas upes. 

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1113. gadā, 1362. gadā ieguva pilsētas tiesības. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Hlohoveca līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Galgoca** (*Galgóc*). Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada - neatkarīgās Slovākijas pilsēta. 

## Cilvēki
2011. gadā absolūtais vairākums (97.85 %) pilsētas iedzīvotāju bija slovāki. Hlohoveca ir futbolista Miroslava Karhana (*Miroslav Karhan*, 1976) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites
*
Lazdiņi

**Lazdiņi** ir daļēji izzudis ciems Smiltenes novada Variņu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 3,4 km no pagasta centra Variņiem, 26,2 km no novada centra Smiltenes un 148,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Vizlas upes krastos.

## Atsauces