open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ogres Vēstures un mākslas muzejs

**Ogres Vēstures un mākslas muzejs** ir muzejs, kas atrodas Brīvības ielā 36, Ogrē, Ogres novadā. Muzejs dibināts 1981. gadā kā **Ogres rajona vēstures un tautas mākslas muzejs**. Muzeja mērķis ir saglabāt, pētīt un popularizēt Ogres novada kultūras un vēsturisko mantojumu.

## Muzeja krājums
Muzeja krājums sastāv no vairāk nekā  priekšmetiem, kas iedalīti četrās kolekcijās: arheoloģija, etnogrāfija, vēsture un māksla. Muzejs glabā arī dažus nozīmīgus dokumentus, piemēram, Ogres pilsētas dibināšanas aktu (1928), Ogres novada domes lēmumus (1928—1940) un Ogres pilsētas padomes protokolus (1944—1990). Lai veicinātu krājuma izpēti un izglītošanu, muzejs rīko dažādas izstādes, pasākumus un ekskursijas.

## Muzeja vēsture
Muzeja vēsture saistīta ar Ogres novada kultūras un politiskajiem notikumiem. Tas piedzīvojis vairākas nosaukuma, atrašanās vietas un vadības maiņas. 1981. gadā muzeju dibināja kā Ogres rajona vēstures un tautas mākslas muzeju.

2000. gadā muzejs mainīja savu nosaukumu uz Ogres Vēstures un mākslas muzejs un pārcēlās uz jaunu ēku, kas atrodas pilsētas centrā, Brīvības ielā 36, kura būvēta kā PSRS Valsts bankas ēka.

2023. gada februārī muzeja darbinieki publiski iebilda pret Ogres novada domes priekšsēdētāja Egila Helmaņa ieceri rīkot muzejā Krievijas oligarham Pjotram Avenam piederošās porcelāna kolekcijas izstādi. Pēc tam pašvaldība ierobežoja muzeja darbību, un 2023. gada aprīlī muzeja vadītāja Evija Smiltniece atkāpās no amata. 2023. gada augustā par vadītāju kļuva Ilze Zariņa, kuru 2024. gada novembrī pārcēla uz Ogres novada bāriņtiesas priekšsēdētāja vietnieces amatu, bet par muzeja vadītāju tika iecelts bijušais Nacionālās mākslu vidusskolas direktors Jānis Ziņģītis. 2023. gada 1. novembrī par muzeja vadītājas vietnieku zinātniskajā darbā kļuva agrākais Saeimas deputāts no Nacionālās apvienības Ritvars Jansons.

## Atsauces
Shenzhou 17

***Shenzhou 17*** (, ) bija Ķīnas pilotējams *[[Shenzhou]]* sērijas kosmosa kuģis. Tas orbītā tika palaists 2023. gada 26. oktobrī. Kosmosa kuģis orbitālajā stacijā *[[Tiangong]]* nogādāja 6. ekspedīciju. Uz zemes tas atgriezās 2024. gada 30. aprīlī.

## Apkalpe
Kuģa *Shenzhou 17* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Visi trīs kosmonauti bija Tautas Atbrīvošanas armijas virsnieki. Šī apkalpe bija jaunākā (kosmonautu vidējais vecums bija 38 gadi) Ķīnas pilotējamo kosmisko lidojumu vēsturē.

## Lidojuma gaita
*Shenzhou 17* tika palaists  03:13:59 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 2F]]* no Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra.

Tajā pašā dienā 09:46 *UTC* kosmosa kuģis automātiskā režīmā saslēdzās ar orbitālo staciju *[[Tiangong]]* pie moduļa *[[Tianhe]]* priekšējās pieslēgvietas. Stacijā kosmonautus sagaidīja *[[Shenzhou 16]]* apkalpe (*Tiangong* 5. ekspedīcija).

2024. gada 30. aprīlī 00:43 *UTC* *Shenzhou 14* atvienojās no *Tiangong*. 09:46:08 *UTC* kosmosa kuģa nolaižamais aparāts nolaidās Ķīnas teritorijā, Iekšējā Mongolijā. Lidojuma ilgums bija 187 dienas 6 stundas 32 minūtes

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Shenzhou 8, ..., 17 (SZ 8, ..., 17) Gunter Dirk Krebs
Tans Šendzje

**Tans Šendzje** (; dzimis 1989. gada decembrī) ir Ķīnas kosmonauts, Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku lidotājs, pulkvežleitnants. Viņš ir Ķīnas Komunistiskās partijas biedrs un ieguvis bakalaura grādu. Pēc tautības viņš ir haņs.

Tans Šendzje piedzima Dinsjī, Gaņsu provincē.
2008. gada septembrī viņš sāka dienestu Tautas Atbrīvošanas armijā. 2013. gada martā Tans iestājās Ķīnas Komunistiskajā partijā. Viņš dienēja Gaisa spēku aviācijā, bija Gaisa spēku Aviācijas korpusa brigādes eskadriļas komandieris, tika novērtēts kā Gaisa spēku pirmās klases pilots.

Pirmo kosmisko lidojumu Tans Šendzje sāka 2023. gada 26. oktobrī, ar kosmosa kuģi *[[Shenzhou 17]]* dodoties 6. ekspedīcijā uz orbitālo staciju *[[Tiangong]]*. Uz zemes viņš atgriezās 2024. gada 30. aprīlī.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Ārējās saites

* ''Shenzhou 17'' kosmonautu apkalpes biogrāfijas astronaut.ru
Ričards Roundtrijs

**Ričards Arnolds Roundtrijs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris un dziedātājs, kas vislabāk pazīstams pēc privātdetektīva Džona Šafta lomas 1971. gada *[[blaxploitation]]* filmā "Šafts" un četros tās turpinājumos, *[[Shaft's Big Score!]]* (1972), *[[Shaft in Africa]]* (1973), tās 2000. gada un 2019. gada turpinājumos, kā arī tāda paša nosaukuma televīzijas seriālā (1973—1974). Vēl viņš filmējies vairākos televīzijas seriālos, tostarp *[[Roots]]*, *[[Generations]]* un "Bīstamās mājsaimnieces". Par Roundtrija pēdējo filmu kļuva 2024. gadā izdotā komēdijdrāma *[[Thelma (2024. gada filma)|Thelma]]*.

Roundtriju uzskata par "pirmo melnādaino asa sižeta varoni".

## Atsauces

## Ārējās saites
Jāzeps Kamaržinskis

**Jāzeps Kamaržinskis** (; dzimis , miris ) bija Daugavpilī dzimis Latvijas baltkrievu kultūras darbinieks, aktieris un režisors.

Pirms Pirmā pasaules kara piedalījās Daugavpils dzelzceļnieku teātra iestudējumos. Pirmā pasaules kara laikā evakuācijā pie Smoļenskas, 1920. gadā atgriezās dzimtajā Daugavpilī un pabeidza skolotāju kursus. No 1922. gada kā režisors vadīja pēc Kanstancina Jezavitava un Edvarda Budzkas iniciatīvas izveidoto Daugavpils baltkrievu teātra trupu. No 1929. gada baltkrievu skolas direktors Rīgā, Maskavas forštatē, vēlāk Baltkrievu tautas teātra direktors. Uzvedis Jankas Kupalas un Rūdolfa Blaumaņa lugas. Pēc Latvijas okupācijas izsūtīts uz Sibīriju. 1955. gadā atgriezās Latvijā. Darbojās teātra trupā Daugavpils kultūras namā. 1965. gadā Kamaržinski notrieca automašīna, kad viņš bija ceļā uz mēģinājumu.

## Ārējās saites
Paraskevi Papahristu

**Paraskevi Papahristu** (; dzimusi  Atēnās) ir bijusī grieķu vieglatlēte, startēja trīssoļlēkšanas sacensībās. 2018. gada Eiropas čempione šajā disciplīnā.

## Karjera
P. Papahristu izcīnīja divas zelta medaļas Eiropas čempionātā vieglatlētikā U23 vecuma grupā un ieņēma trešo vietu 2016. gada Pasaules čempionātā telpās.

Pēc rasistiska komentāra *[[Twitter]]* Grieķijas Olimpiskā komiteja viņu izslēdza no izlases dalībai 2012. gada Londonas olimpiskajās spēlēs. 2016. gada vasaras olimpisko spēļu finālā Riodežaneiro viņa ieņēma 8. vietu. 2018. gadā P. Papahristu kļuva par Eiropas čempioni Berlīnē uzvarot ar lēcienu 14,60 metru tālumā, kas ir viņas karjeras augstākais sasniegums.

Piedalījās arī 2020. gada olimpiskajās spēlēs, kas notika Tokijā 2021. gadā, taču, aizlecot vien 12,23 m, viņa finālam nekvalificējās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nedomā divreiz

**"Nedomā divreiz"** () ir 2016. gada ASV komēdijdrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Marks Bērbiglija. Filmā galvenās lomas atveido Kīgans Maikls Kejs, GIliana Džeikobsa, Marks Bērbiglija, Keita Mikuči, Kriss Gethards un Tami Sagere.

Filma stāsta par Ņujorkas improvizācijas teātra trupu, kuri piedzīvo satricinājumu, kad viens dalībnieks pārceļas uz populāru televīzijas šovu.

Filmas "Nedomā divreiz" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 98% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kīgans Maikls Kejs

**Kīgans Maikls Kejs** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, komiķis, scenārists un producents.

Par lomu skeču šova *[[Key & Peele]]* (2012–2015), kur piedalījies kopā ar Džordanu Pīlu, saņēmis ''Emmy'' balvu. Atveidojis lomas tādos seriālos kā *[[Mad TV]]* (2004–2009), "Fārgo" (2014), *[[Playing House]]* (2014–2017), *[[Friends from College]]* (2017–2019) un *[[Reboot]]* (2022).

Tēlojis filmās "Neciešamie bosi 2" (2014), "Pirmklasīgās 2" (2015), "Nedomā divreiz" (2016), *[[Dolemite Is My Name]]* (2019), *[[The Prom]]* (2020) un *[[Play Dirty (2025. gada filma)|Play Dirty]]* (2025). Ierunājis lomas animācijas filmās "LEGO filma" (2014), "Viesnīca "Transilvānija"" filmu ciklā (2015–2022), "Stārķi" (2016), "Dusmīgie putni. Filma" (2016), "Zvaigzne" (2017), "Rotaļlietu stāsts 4" (2019), "Karalis Lauva" (2019), *[[Wendell & Wild]]* (2022), "Pinokio" (*Pinocchio*, 2022), "Super Mario Brāļi: Filma" (2023) un "Transformeri: Sākums" (2024).

## Ārējās saites
ViaSat-3 Americas

***ViaSat-3 Americas*** jeb ***ViaSat 3.1*** ir ASV uzņēmuma *[[Viasat (ASV uzņēmums)|Viasat]]* sakaru pavadonis. Tas ir pirmais no *ViaSat-3* trīs pavadoņu plejādes. To palaida 2023. gada maijā. Plānots, ka no ģeostacionārās orbītas *ViaSat-3 Americas* sniegs sakaru pakalpojumus Amerikā. Antenas izvēršanas kļūmes dēļ tas var sniegt mazāk nekā 10 % no plānotās caurlaidspējas.

## Konstrukcija
Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums *[[Boeing Satellite Systems]]* uz platformas *[[Boeing 702MP+]]* bāzes.
Bija plānots, ka pēc ekspluatācijas sākšanas *ViaSat-3* ar Ka joslas raidītājiem tam būs kopējais datu pārraides ātrums 1 Tbit/s, nodrošinot klientiem vairāk nekā 100 Mbit/s ātrumu.

## Priekšvēsture
Līgums par *ViaSat-3* pirmo divu pavadoņu izgatavošanu ar *[[Boeing]]* tika noslēgts 2016. gada jūlijā.

Pirmā pavadoņa palaišana tika rezervēta *[[Ariane-5ECA]]* raķetei, un to bija paredzēts palaist no 2020. gadā. *[[Arianespace]]* palaišanas līgums 2019. gada jūnijā tika mainīts uz jauno *[[Ariane-64]]* raķeti, kas tiktu palaista 2021. gadā. COVID-19 pandēmijas dēļ sākotnējais palaišanas datums tika pārcelts uz 2023. gadu. *Ariane-6* izstrādes aizkavēšanās dēļ trešais tika pārcelts uz *[[Falcon Heavy]]*.

## Lidojuma gaita
*ViaSat-3 Americas* tika palaists  00:26 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon Heavy]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-39A*. Kopā ar to startēja pavadoņi *[[Arcturus]]* (*Aurora 4A*) un *[[G-Space 1]]*. Raķetes sānu raķešbloki (*B1053* un *B1052*) agrāk bija izmantoti divas un septiņas reizes. Sānu blokiem un centrālajam blokam nebija paredzēta nolaišanās (pirmo reizi *Falcon Heavy* vēsturē), jo šajā lidojumā raķete tieši nogādāja pavadoņu ģeostacionārajā orbītā. Savukārt raķetes plūsmvirža daļas tika atgūtas, no gandrīz 2000 km attāluma no Zemes.

Pavadonis veiksmīgi sasniedza ģeostacionāro orbītu (punktā 89° rietumu garuma), taču piedzīvoja antenas izvēršanas lielu anomāliju, kas varēja būtiski ietekmēt *ViaSat-3 Americas* darbību. 2023. gada oktobrī *Viasat* bija konstatējis, ka, lai gan pavadoņa derīga krava ir funkcionējoša, sagaidāms, ka *ViaSat-3.1* būs mazāk nekā 10 % no plānotās caurlaidspējas. *Viasat* arī apstiprināja, ka tā ir apdrošinājusi *ViaSat-3 F1* 420 miljonu ASV dolāru apmērā un līdz gada beigām pabeigs savu prasību.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ViaSat-3 ViaSat 
* ViaSat 3.1, 3.2, 3.3 (ViaSat 3 Americas, APAC, EMEA) Gunter Dirk Krebs
Veikaliņš aiz stūra

**"Veikaliņš aiz stūra"** () ir 1940. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors un producents ir Ernsts Lubičs. Filmā galvenās lomas atveido Mārgareta Salivana, Džeimss Stjuarts, Frenks Morgans un Jozefs Šildkrauts. Filma balstīta uz Mikloša Lāslo 1937. gada lugu *Parfumerie*.

Filma stāsta par diviem dāvanu veikaliņa darbiniekiem Budapeštā, kuri viens otru necieš, bet, abiem nezinot, viens otrā iemīlas, sūtot anonīmas vēstules.

Filmas "Veikaliņš aiz stūra" pirmizrāde notika . Amerikas Kinoinstitūta 100 romantiskāko filmu sarakstā "Veikaliņš aiz stūra" ierindota 28. vietā. 1999. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 99% vērtējums.
[none|thumb|[Mārgareta Salivana, Džeimss Stjuarts un Frenks Morgans]]

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēdējā Brīdī

thumb|200px|"Pēdējā Brīdī" pirmā lapa 1934. gada 16. maijā. 

**"Pēdējā Brīdī"** bija Latvijas dienas laikraksts latviešu valodā. Iznāca no 1927. līdz 1936. gadam.
Laikrakstu izdeva akciju sabiedrība "Brīdis", tā pirmais redaktors bija Pāvils Rozītis. Laikraksta "Pēdējā Brīdī" vakara pielikums bija "Pieci Santīmi". 

Kā līdzstrādnieki darbojās Ādolfs Erss, Anna Sakse, Donats Latkovskis, Jānis Cīrulis, Jānis Sudrabkalns, Kārlis Sausnītis, Knuts Lesiņš, Oļģerts Liepiņš, Paulīna Bārda, Rita Liepa, Pēteris Blaus, Arveds Švābe un citi.
 
## Atsauces

## Ārējās saites

* Laikraksta arhīvs LNB Digitālajā bibliotēkā
* Laikraksts "Pēdējā Brīdī" SAISTĪTAS PERSONAS
Kalabarsona

**Kalabarsona** (*Calabarzon*) vai **IV-A reģions** (*Region IV-A*), ir viens no Filipīnu reģioniem valsts centrālajā daļā. Aizņem Lusonas dienviddaļu iekļauj 5 provinces un 1 neatkarīgo pilsētu. Reģiona centrs ir Kalamba, bet lielākā pilsēta ir Antipolo.

Reģiona nosaukums ir akronīms no tajā iekļauto provinču nosaukumiem — '''Ka'''vite, '''La'''guna, '''Ba'''tangasa, '''R'''isala un Ke'''sona'''. Oficiālajos izdevumos reģiona nosaukums tiek lietots majuskuļu rakstā — *CALABARZON Region*. Reģions izveidots 2002. gadā, sadalot Dienvidtagalogas reģionu.

## Ģeogrāfija
Reģions aizņem Lusonas salas dienviddaļu starp Dienvidķīnas jūru rietumos, Sibujanas jūru dienvidos, Filipīnu jūru ziemeļaustrumos un Bikolas pussalu austrumos. Robežojas ar Galvaspilsētas reģionu un Centrālo Lusonu ziemeļrietumos un Bikolu austrumos. Reljefs pārsvarā kalnains; augstākā virsotne ir Banahau  vjl. Valda tropu klimats.

## Administratīvais iedalījums
thumb|300px|left|upright=0.95|Kalabarzonas reģiona administratīvais iedalījums
 

**Piezīmes**

## Atsauces

## Ārējās saites
Blēras ragana: Kursa darbs no viņpasaules

**"Blēras ragana: Kursa darbs no viņpasaules"** () ir 1999. gada ASV šausmu filma, kuras režisori un scenārija autori ir Denjels Miriks un Eduardo Sančess. Filmā galvenās lomas atveido Hetere Donahjū, Maikls Viljamss un Džošua Leonards.

Filma stāsta par trīs filmu studentiem, kuri 1994. gadā dodas uz Mērilendas mežiem, lai izveidotu dokumentālo filmu par vietējo mītu — Blēras raganu. Visi trīs pazūd un viņu nofilmēto materiālu atrod trīs gadus vēlāk. Šis atrastais videoieraksts ir filma, ko redz skatītājs.

Miriks un Sančess leģendu par Blēras raganu izdomāja 1993. gadā. Viņi izstrādāja 35 lapaspušu garu scenāriju ar improvizētu dialogu. Žurnālā *Backstage* tika izvietots aktieru meklēšanas sludinājums. Filmu uzfilmēja 1997. gada oktobrī, kopumā uzņemot 20 stundu materiālu, ko saīsināja līdz 81 minūtei.

Filmas "Blēras ragana: Kursa darbs no viņpasaules" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Mārketinga nolūkos internetā tika izplatīti viltus policijas ziņojumi par trīs pazudušiem studentiem, kas izraisīja plašas diskusijas par to, vai filma ir reāla dokumentāla filma vai izdomāts darbs. Filma guva lielus finansiālus panākumus, nopelnot gandrīz 250 miljonus ASV dolāru, padarot to par vienu no visu laiku pelnošākajām neatkarīgajām filmām. Filmai izdoti divi turpinājumi (*[[Book of Shadows: Blair Witch 2]]* (2000) un *[[Blair Witch]]* (2016)). Filmas "atrastā videoieraksta tehnika" vēlāk izmantoja arī tādās šausmu filmās kā "Paranormālās parādības" (*Paranormal Activity*, 2007) un "Nezvērs" (*Cloverfield*, 2008).

Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 86% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kesona

**Kesona** (, ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts vidusdaļā, Kalabarsonas reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 39 municipalitātēs un sīkāk 1209 barangajās. Provinces centrs ir Lusenas neatkarīgā pilsēta, kas administratīvi tai nepieder. Provinci apdzīvo galvenokārt tagali.

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Lusonas salas dienviddaļā. Rietumos robežojas ar Batangasas, Lagunas, Risalas provincēm, ziemeļos — ar Bulakanas un Auroras provincēm, bet austrumos — ar Ziemeļkamarinesas un Dienvidkamarinesas provincēm. Provinces krastus ziemeļos apskalo Filipīnu jūras Lamonas līcis, bet dienvidos — Sibujanas jūras Tajabasas un Ragajas līči. Provincei pieder vairākas salas Filipīnu jūrā, lielākās no kurām ir Poliljo salas, Alabata, Kagbalete un Balesina. Reljefs lielākoties kalnains ar vairākiem auglīgiem līdzenumiem un upju ielejām. Ziemeļdaļā provincē iestiepjas Sjerramadres grēda. Augstākais kalns ir Banahau vulkāns (2169 m vjl) uz robežas ar Lagunas provinci.

## Vēsture
Spānijas kolonizācijas sākumposmā tagadējā provinces teritorija bija sadalīta starp Batangasas, Lagunas un Nuevaesihas provincēm. 1591. gadā tika dibināta **Kalirajas** (*Kaliraya*) vai **Kalilajanas** (*Kalilayan*) province ar centru tagadējā Unisanā Tajabasas zemesšaurumā. 1580. gados tika dibināta Tajabasas pilsēta, kas 1749. gadā kļuva par provinces centru un pašu provinci pārdēvēja par **Tajabasu** (*Tayabas*). Provinces robežas vairākkārt mainītas, dažādos laikos tai piederējušas Marindukes sala un Auroras provinces teritorija. 1946. gadā province pārdēvēta tagadējā vārdā par godu Filipīnu Sadraudzības prezidentam (1935—1944) Manuelam Kesonam. Tagadējās robežās kopš 1979. gada.

## Ārējās saites
Lusena

**Lusena** (, ) ir neatkarīga pilsēta Filipīnu vidusdaļā, Lusonas salas dienvidos pie Ijamas un Dumakaas upju ietekas Sibujanas jūras Tajabasas līcī. Administratīvi pieskaitīta Bikolas reģionam un teritoriāli atrodas Kesonas provinces teritorijā; pilsētā atrodas provinces administratīvās iestādes. Vairums pilsētas iedzīvotāju pieder tagalu tautai. Nozīmīgs ekonomikas, transporta, kultūras, izglītības un tūrisma centrs.

## Vēsture
1580. gados franciskāņu misionāri dibināja Tajabasas pilsētiņu un tagadējā Lusena bija viena no tās priekšpilsētām (*barrio*). Spāņu kolonisti 16. gadsimtā to dēvēja par Buenavistu (*Buenavista*), bet vēlāk to sāka dēvēt par Orokjetu (*Oroquieta*). 17. gadsimtā Tajabasa, tāpat, kā citas Lusonas piekrastes pilsētas, stipri cieta no moro pirātu uzbrukumiem, kādēļ gar līča piekrasti tika izbūvēti vairāki nocietinājumi un pašu pilsētiņu sāka dēvēt par Kotu (*Cotta* no tagalu *kuta* — ‘cietoksnis’). Pēc pirātu uzbrukumu beigām un sakarā ar jūras tirdzniecības attīstību Kota izauga un 1879. gadā tai piešķīra tagadējo vārdu par godu franciskāņu ordeņa brālim Mariano Granham, kura dzimtā pilsēta bija Lusena Andalūzijā. 1882. gadā Lusena kļuva par patstāvīgu municipalitāte, bet 1901. gadā — par Tajabasas provinces centru. 1961. gadā Lusenai piešķirts pilsētas statuss, bet 1991. gadā — neatkarīgas augsti urbanizētas pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tajabasas līcis

**Tajabasas līcis** (, ) ir plašs Sibujanas jūras līcis Filipīnās. Ziemeļos to norobežo Lusonas salas dienvidu krasts un Tajabasas zemesšaurums, austrumos — Bondokas pussala, bet dienvidos — Marindukes sala. Stiepjas 85 km garumā austrumu—rietumu virzienā. Lielākā apdzīvotā vieta krastā ir Lusena. Līča krastus pamīšus veido mangrovju audzes, smilšu pludmales un mitraines. Līča piekrastes daļa pie Pagbilao atzīta par putniem nozīmīgu vietu. Nozīmīgs zvejas rajons, kas dod ap 3 % no valsts kopējā nozvejas apjoma — 22—24 tūkstoši tonnu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Limitrofi

**Limitrofi** ir termins, ar ko apzīmē valstis, kas atdalījās no Krievijas Impērijas Pirmā pasaules kara beigās un Krievijas pilsoņu kara laikā (1917–1922), tādējādi veidojot sava veida jostu jeb sanitāro kordonu, kas starpkaru periodā atdalīja Padomju Krieviju no pārējās Eiropas. 

Plašākā nozīmē limitrofi ir pierobežas valstis, jebkuras konkrētas valsts kaimiņvalstu grupa, kas robežojas viena ar otru, tādējādi veidojot aploku ap šo valsti. Senajā Romā ar šo terminu (latīņu: *limitrophes*) apzīmēja provinces Romas impērijas pierobežā, kurām bija pienākums nodrošināt savā teritorijā izvietoto leģionu izmitināšanu.

## 1918–1939
Pirms Versaļas līguma parakstīšanas 1919. gada 28. jūnijā un pat pēc tā joprojām nebija skaidrības par to, kuras Krievijas Impērijas teritorijas, ko ieņēma vācu karaspēks, saglabās savu neatkarību. Līdz ar to limitrofu struktūra nebija noteikta. 

Mazajā padomju enciklopēdijā (1929) limitrofu valstis definētas kā "valstis, kas izveidojušās no bijušās cariskās Krievijas nomalēm, galvenokārt no rietumu guberņām". Tā savā sarakstā iekļauj Igauniju, Latviju un Lietuvu, piebilstot: "un daļēji arī Poliju un Somiju."

## Ārējās saites
Bondokas pussala

**Bondokas pussala** () ir ap  gara un  plata pussala Lusonas salas dienvidos Filipīnās. Atrodas Sibujanas jūras ziemeļaustrumu daļā; austrumos tās krastus apskalo Ragajas līcis, rietumos Mompogas šaurums to atdala no Marindukes salas. Pussalas dienvidu galā Bondokas rags. Reljefs lielākoties paugurains, piekrastē zemienes. Augstākais punkts ir Kodiapi kalns 430 m vjl pussalas dienviddaļā. Administratīvi ietilpst Kalabarsonas reģiona Kesonas provincē. Apdzīvo lielākoties tagali. Pussalā izveidotas divas aizsargājamās teritorijas — Buenavistas aizsargājamā ainava un Mulanajas ūdensšķirtnes meža rezervāts.

## Atsauces
Lamona līcis

**Lamona līcis** () ir plašs Filipīnu jūras līcis Filipīnās. Atrodas Lusonas salas austrumos, dienvidos to norobežo Tajabasas zemesšaurums, austrumos — Bikolas pussala, bet ziemeļdaļā atrodas Poliljo salas. Līcī vēl vairākas salas, lielākās no kurām ir Alabata un Kagbalete dienvidu piekrastē un Balesina līča vidusdaļā. Plešas ap 100 km garumā austrumu—rietumu virzienā un 85 km ziemeļu—dienvidu virzienā. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Maubana, Atimonana, Gumaka un Kalauaga. Nozīmīgs zvejas rajons, kura nozvejas apjoms pēdējā laikā samazinās par apmēram 13,5 % gadā.

Kā vēsta leģenda, līcis agrāk dēvēts par **Gusuanas līci**, bet vēlāk pārdēvēts tagadējā vārdā, atzīmējot Gumakas valdnieka Lakana Bugtali uzvaru pār pirātu vadoni Lamonu (*Lam Ong*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* UC San Diego. Philippines : east coast of Luzon : Lamon Bay
Aiziet skaisti

**"Aiziet skaisti"** () ir 2017. gada ASV kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir Zeks Brafs. Filmā galvenās lomas atveido Morgans Frīmens, Maikls Keins, Alans Ārkins, Anna Mārgreta, Džoija Kinga, Mets Dilons un Kristofers Loids. Filma ir 1979. gada tāda paša nosaukuma filmas rīmeiks.

Filma stāsta par trīs pensionāriem, kuri nolemj aplaupīt banku pēc tam, kad tiek atcelts viņu pensiju plāns.

Filmas "Aiziet skaisti" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus un nopelnīja 84,9 miljonus ASV dolāru pie 25 miljonu budžeta. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 47% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Foreign Correspondent

***Foreign Correspondent*** ir 1940. gada ASV spiegu trillera filma, kuras režisors ir Alfreds Hičkoks. Filmā galvenās lomas atveido Džoels Makkrī, Loreina Deja, Herberts Māršals, Džordžs Sanderss, Alberts Basermans, Roberts Benčlijs un Edmunds Gvens. Filma balstīta uz žurnālista Vinsenta Šīra 1935. gada memuāriem *Personal History*.

Filma stāsta par amerikāņu reportieri Lielbritānijā, kurš cenšas atklāt ienaidnieku spiegus pirms paša Otrā pasaules kara sākuma.

*Foreign Correspondent* ir Hičkoka otrā Holivudas filma pēc filmas "Rebeka" (1940). Filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[United Artists]]*. Šī ir tikai viena no divām Hičkoka filmām, ko nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma" (otra filma ir "Rebeka"). Kopumā filmu nominēja sešām Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā kategorijās "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Basermans) un "Labākais oriģinālscenārijs". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 95% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Simjūda diena

**Simjūda diena** jeb **Sīmaņa un Jūdas diena** ir kristiešu apustuļu Sīmaņa un Jūdas Tadeja piemiņas diena, kuru svin 28. oktobrī.
Kopš 1362. gadā Simjūda dienas gadatirgus () notiek Vestfālenes pilsētā Vernē.

Igaunijas dienvidu daļā to svinēja kā Sīmaņa dienu (), kas iezīmēja sasaluma sākumu un ziemas ceļu gaidas.
Latvijā Simjūda diena bija pēdējā Veļu laika diena, kad rīkoja beidzamo mielastu, pēc kura veļus sūtīja atpakaļ.

## Latviešu tradīcijas
Simjūda dienā notika Veco barošana, kad sasauca visus miroņus un deva tiem ēst un dzert. Ēdienu lika zem kokiem, jo sevišķi ozoliem. Uz pirts krāsns lika kausiņus, ar ko pērties. Vecajiem dod arī kāsīšus, lai tie vijot auklas. Beigās viņiem lika atkal iet projām. Svešiem veco laikā nav devuši neko ēst, tādēļ arī paši nekur nebraukuši ciemā.
Cits ticējums vēsta, ka Simjūda dienas vakarā mēdza dzīt urgučus jeb ļaunos garus. Tad savārīja daudz gaļas un sacepa daudz plāceņu, bet neviens no mājiniekiem nedrīkstēja to ēst, kamēr nebija urguči izdzīti un labi dievēkļi no tā ēduši. Dažās vietās arī ļaunajiem gariem uzlika pilnu bļodu gaļas uz krāsns, bet citu visu aiznesa uz klēti. Kad urguči bijuši izdzīti, saimnieks gāja uz klēti pēc ēdamā, ko vispirms tam vajadzēja, ačgārni ejot, apnest ap dzīvojamo māju un tikai tad drīkstēja nest iekšā un pasniegt mājiniekiem. Viss tas ēdiens saimniekam bija jāpagaršo pirmajam.

## Simjūda tirgus
Simjūda dienā Valmierā pie Sīmaņa baznīcas un citās senajās Hanzas pilsētās notika pēdējais gadatirgus pirms ziemas iestāšanās. 1996. gadā Valmieras muzejs, godinot tradīcijas un tautas amata prasmes, atjaunoja vēsturisko Simjūda gadatirgu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Seno latviešu saules kalendārs
Tajabasas zemesšaurums

**Tajabasas zemesšaurums** (, ) ir zemesšaurums Lusonas salā Filipīnās, kas savieno salas pamatdaļu ziemeļrietumos ar Bikolas un Bondokas pussalām dienvidaustrumos. Atdala Filipīnu jūras Lamona līci ziemeļos no Sibujanas jūras Tajabasas un Ragajas līčiem dienvidos. Zemesšaurums ir ap  plats un  garš. Reljefs paugurains, augstākais kalns ir  augstais Pinagbanderahans 1934. gadā izveidotajā Kesonas nacionālajā mežu parkā zemesšauruma rietumos. Administratīvi ietilpst Kalabarsonas reģiona Kesonas provincē, lielākās apdzīvotās vietas ir Atimonana ziemeļu krastā un Padreburgosa dienvidu krastā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anrī II Valuā

**Anrī II Valuā** (; dzimis , miris ) bija Francijas karalis no 1547. gada līdz savai nāvei 1559. gadā, Valuā dinastijas pārstāvis. Karaļa amatā nomainīja Fransuā I. Viņš bija Fransuā I otrais dēls (vecākais dēls Fransuā nomira 1536. gadā).

Anrī II turpināja īstenoja tēva politiku mākslas, kara un reliģijas jautājumos. Viņš iesaistījās karos pret Hābsburgiem un mēģināja apspiest Reformāciju, kaut arī hugenotu skaits Francijā viņa valdīšanas laikā krasi pieauga.

14 gadu vecumā 1533. gada rudenī Anrī II apprecējās ar Katrīnu Mediči. Anrī valdīšanas laikā Katrīnu izolēja no dalības valsts lietu apspriešanā, ar ko nodarbojās kopā ar savu favorīti Diānu de Puatjē, kurai bija lielāka ietekme uz viņu.

Anrī II nomira no sepses 10 dienas pēc bruņinieku turnīra, kurā viņš tika ievainots. Nostradams bija karaļa Anrī II ārsts un astronoms.

## Ārējās saites
Vidusjūras klimats

thumbnail|upright=1.2|Reģioni, kuros valda Vidusjūras klimats
**Vidusjūras klimats** ir Kepena klimata klasifikācijas sistēmas kategorija, kas ir mērenā klimata apakškategorija. Šajā sistēmā Vidusjūras klimats tiek apzīmēts Csa un Csb. Vidusjūras klimats izplatīts kontinentu rietumpusē starp 30° un 45° platuma grādiem. Šos klimatus ziemā iespaido polārā atmosfēras fronte, tādēļ tiem ir mērenas temperatūras un mainīgs, lietains laiks. Vasaras ir sausas un karstas, pateicoties tropisko augsta gaisa spiediena sistēmu pārsvaram, izņemot tiešā krasta tuvumā, kur vasaras ir maigākas pateicoties aukstām okeāna straumēm, kas var atnest miglu, bet neizraisa lietu.

Sasaistot ar klimatiskajām joslām, Vidusjūras klimats izplatīts reģionos, kas ir daļa no subtropu joslas.

## Skatīt arī

* Tropiskais klimats

## Atsauces

## Ārējās saites
Poliljo salas

**Poliljo salas** () ir Filipīnām piederošs arhipelāgs Filipīnu jūrā. Administratīvi ietilpst Kalabarsonas reģiona Kesonas provincē, kur iedalās piecās municipalitātēs. Apdzīvo galvenokārt tagali. Lielākā apdzīvotā vieta ir Poliljo.

## Ģeogrāfija
Izvietojusies arhipelāga ziemeļaustrumos uz austrumiem no Lusonas salas, no kuras atdala  platais Poliljo šaurums. Dienvidos krastus apskalo Lamona līcis. Arhipelāgā 27 salas, no kurām lielākās ir Poliljo (629 km²), Patnanongana (90 km²) un Homaliga (53 km²). Salas vulkāniskas izcelsmes, lielākoties paugurainas, mazākās salas zemas. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

## Atsauces

## Ārējās saites
3A. trolejbusu maršruts (Rīga)

**3A. trolejbusu maršruts** ir Rīgas sabiedriskā transporta pagaidu trolejbusu maršruts, kas Vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku pasākumu laikā kursē no Centrāltirgus līdz Mežaparkam.

Maršrutu apkalpo RP SIA "Rīgas satiksme" 1. un 2. trolejbusu parks.

## Vēsture
Pirmoreiz šis maršruts tika atklāts 2006. gada 5. maijā, kad Arēnā "Rīga" norisinājās 2006. gada Pasaules čempionāts hokejā. Maršruts kursēja no Centrāltirgus līdz pagaidu galapunktam Ierēdņu ielā. Slēgts tas tika 2006. gada 22. maijā.

2010. gada 9. un 10. jūlijā X Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku laikā maršruts kursēja no Centrāltirgus līdz Mežaparkam. 2011. gada 20. augustā maršruts tika norīkots koncerta laikā.

2012. gada 2. jūnijā Rīgas bērnu un jauniešu mūzikas svētku "Mēs pilsētai ceRīgai" mēģinājuma un koncerta laikā atkal tika notīkots 3A. trolejbusu maršruts, kas kursēja no plkst. 6:30 līdz plkst. 8:30 un no plkst. 15:00 līdz koncerta sākumam.

Maršruts kursēja 2018. gada 7. un 8. jūlijā, XXVI Vispārējo latviešu Dziesmu un XVI Deju svētku laikā.

2023. gada 5., 6., 8., un 9. jūlijā bija pirmā reize, kad maršrutu apkalpoja ar posmainiem Škoda 27Tr Solaris trolejbusiem.

Pēdējoreiz šis maršruts kursēja 2025. gadā, kā XIII Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku laikā kā 3. maršruta pagarinājums. Arī šoreiz tika izmantoti posmainie trolejbusi.

## Maršruts
* Virzienā **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** — **[[Sarkandaugava]]** — **[[Mežaparks (Rīga)|Mežaparaks]]** trolejbusi kursē pa šādām ielām: Gaiziņa iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Kalpaka bulvāris, Krišjāņa Valdemāra iela, Duntes iela, Tilta iela un Meža prospekts.
* Virzienā **Mežaparks** — **Sarkandaugava** — **Centrāltirgus** trolejbusi kursē pa šādām ielām: Meža prospekts, Tilta iela, Duntes iela, Krišjāņa Valdemāra iela, Raiņa bulvāris, Emīlijas Benjamiņas iela, Vilhelma Purvīša iela, Prāgas iela un Gaiziņa iela

## Pieturvietas
3A. trolejbusu maršrutā pavisam kopā ir 42 pieturas.
* Virzienā **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** — **[[Sarkandaugava]]** — **[[Mežaparks (Rīga)|Mežaparaks]]** ir 21 pieturas.
* Virzienā **Mežaparks** — **Sarkandaugava** — **Centrāltirgus** arī ir 21 pietura.

## Attēlu galerija

Attēls:3a._maršruta_trolejbuss_pie_Zooloģiskā_dārza.JPG|3a. maršruta trolejbuss apgriešanās lokā pie Zooloģiskā dārza
Attēls:3a._trolejbuss_uz_Sarkandaugavas_pārbrauktuves.JPG|3a. maršruta (pagarinātā) trolejbuss uz dzelzceļa pārbrauktuves pie Sarkandaugavas stacijas (Latvijas skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku laikā)


## Ārējās saites
* www.rigassatiksme.lv
* 
*
Adobe Flash

***Adobe Flash*** (iepriekš ***Macromedia Flash*** un ***FutureSplash***) ir multivides programmatūras platforma, ko izmanto animāciju, interneta lietojumprogrammu, galddatoru lietojumprogrammu, mobilo lietotņu, mobilo spēļu, u.c. veidošanai.

*Flash* parāda tekstu, vektorgrafiku un rastra grafiku, lai nodrošinātu animācijas, videospēles un lietojumprogrammas. Tas ļauj straumēt audio un video, kā arī var reģistrēt peles, tastatūras, mikrofona un kameras ievadi.

Mākslinieki var veidot *Flash* grafikus un animācijas, izmantojot *Adobe Animate* (iepriekš *Adobe Flash Professional*). Programmatūras izstrādātāji var veidot lietojumprogrammas un videospēles, izmantojot *Adobe Flash Builder*. *Adobe Flash Player* (kas bija pieejams operētājsistēmās ''Microsoft Windows'', ''macOS'' un ''Linux'') ļauj tās lietotājiem skatīt *Flash* saturu, izmantojot tīmekļa pārlūkprogrammas. *Adobe Flash Lite* iespējoja *Flash* satura skatīšanu vecākos viedtālruņos, taču kopš tā laika to pārtrauca un aizstāja *Adobe AIR*.
Alabata

**Alabata** (*Alabat*) ir sala Filipīnu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Kalabarsonas reģiona Kesonas provincē, kur iedalās trijās municipalitātēs. Lielākās apdzīvotās vieta ir Alabata, Peresa un Kesona. Apdzīvo galvenokārt tagali, bet daļa iedzīvotāju pieder aborigēnajai Alabatas aetu tautai, kuras valoda ir viena no trim Filipīnu apdraudētajām valodām. 

## Ģeogrāfija
Izvietojusies Lamona līcī Lusonas salas austrumu piekrastē, no kuras to atdala  plats jūrasšaurums. Ziemeļos krastu apskalo Lamona līcis, austrumos — Kalaugas līcis, dienvidos — Lopesa līcis. Sala vulkāniskas izcelsmes, reljefs paugurains. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tajabasa

**Tajabasa** (, ) ir pilsēta Filipīnās, Kalabarsonas reģionā, Kesonas provinces lielākā pilsēta. Atrodas provinces rietumdaļā  uz ziemeļiem no provinces centra Lusenas. Lielākā daļa iedzīvotāju ir tagali.

## Vēsture
Tajabasa ir viena no senākajām spāņu kolonizatoru dibinātajām Filipīnu pilsētām — to 1578. gadā dibināja franciskāņu misionāri, lai izplatītu kristietību vietējo iedzīvotāju vidū. No 1605. līdz 1901. gadam Tajabasa bija provinces centrs. 1703. gadā Tajabasai tika piešķirts «cēlās» pilsētas statuss — *La Muy Noble Villa de Tayabas*; šāds statuss ir bijis tikai astoņām Filipīnu pilsētām. Formālais pilsētas statuss Tajabasai piešķirts 2007. gadā, bet līdz 2011. gadam tā likumība tika apstrīdēta vairākās tiesvedībās. Pilsētā daudz vēsturisku ēku un tiltu un tā izvirzīta UNESCO pasaules mantojuma statusam.

## Atsauces

## Ārējās saites
85. gada vasara

**"85. gada vasara"** () ir 2020. gada Francijas un Beļģijas romantiskā drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Fransuā Ozons. Filmā galvenās lomas atveido Fēlikss Lefebvre un Benžamēns Vuasīns. Filma balstīta uz Eidena Čembersa 1982. gada romānu *Dance on My Grave*.

Filma stāsta par 16 gadus veco Aleksu, kurš sadraudzējas ar 18 gadus veco Dāvidu, pēc tam, kad Dāvids izglābj viņu no noslīkšanas.

Filmas "85. gada vasara" pirmizrāde bija paredzēta  2020. gada Kannu kinofestivālā, bet to atcēla COVID-19 pandēmijas dēļ. Pirmizrāde notika  un tā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 81% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jozefs Šildkrauts

**Jozefs Šildkrauts** (; dzimis , miris ) bija austriešu aktieris.

Par Alfreda Dreifusa lomu biogrāfiskajā drāmā "Emila Zolā dzīve" (*The Life of Emile Zola*, 1937) saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā". Nominēts arī Zelta globusa balvai kategorijā "Labākais aktieris drāmas filmā" par lomu filmā "Annas Frankas dienasgrāmata" (*The Diary of Anne Frank*, 1959) un ''Emmy'' balvai par lomu televīzijas seriālā *[[Sam Benedict]]* (1962).

Atveidojis lomas arī Deivida Vorka Grifita filmā *[[Orphans of the Storm]]* (1921), Sesila Demilla filmās *[[The King of Kings]]* (1927) un "Kleopatra" (*Cleopatra*, 1934), V. S. Van Daika filmā "Marija Antuanete" (*Marie Antoinette*, 1938), Ernsta Lubiča filmā "Veikaliņš aiz stūra" (1940) un Džordža Stīvensa filmā "Pasaules dižākais stāsts" (*The Greatest Story Ever Told*, 1965).

## Ārējās saites
Banahau

**Banahau** (, ) ir aktīvs stratovulkāns Lusonas salā Filipīnās. Atrodas salas dienviddaļā starp Bajas ezeru ziemeļos un Tajabasas līci dienvidos, administratīvi atrodas uz Kesonas un Lagunas provinču robežas. Vulkānam trīs virsotnes, augstākā no tām — Banahau 2170 m vjl, bet divas pārējās — Lukbans 1875 m austrumos un Sankristobals 1470 m rietumos. Agrāk Banahau krāteri pildīja ezers, bet 1730. gada izvirdumā tas noplūda, nopostot Sariajas pilsētu dienvidos no vulkāna. Pēdējais reģistrētais izvirdums noticis 1909. gadā; kopš tā laika snaudošs. Vulkāns tiek uzskatīts par svētu vietu, to bieži apmeklē svētceļotāji. Vulkāna apkārtnē kopš 1921. gada izveidota aizsargājama dabas teritorija Banahau—Sankristobala aizsargātā ainava.

## Atsauces

## Ārējās saites
Makenjū

**Makenjū Maeda** (, *Maeda Makken'yū*; dzimis ), profesionāli zināms kā **Makenjū Arata** (新田 真剣佑) vai vienkārši **Makenjū** (*Mackenyu*), ir japāņu aktieris. Viņš ir aktiera un cīņas mākslinieka Sonija Čibas dēls. Makenjū attēlojis lomas daudzās populāru mangas seriālu adaptācijās, tostarp *[[JoJo's Bizarre Adventure: Diamond Is Unbreakable Chapter I]]* (2017), *[[Tokyo Ghoul S]]* (2019), nelieti Jukišīro Eniši filmā *[[Rurouni Kenshin: The Final]]* (2021), galveno varoni Pegasu Seiju filmā "Zodiaka bruņinieki" (*Knights of the Zodiac*, 2023) un Roronoa Zoro *[[Netflix]]* seriālā *[[One Piece (2023. gada seriāls)|One Piece]]* (2023).

## Atsauces

## Ārējās saites
Konservanti

**Konservanti** ir vielas, kas tiek izmantotas pārtikas un citu produktu saglabāšanai, lai pagarinātu to glabāšanas laiku un novērstu mikroorganismu augšanu un tās izraisīto produktu bojāšanos. Konservanti var būt dabiskas vai sintētiskas vielas un tiek pievienotas dažādiem pārtikas produktiem, piemēram, mājās gatavotiem ēdieniem, konservētiem produktiem, saldējumam, dzērieniem un citiem pārtikas produktiem.

Konservanti var darboties dažādos veidos, piemēram, kavējot mikroorganismu augšanu, kā arī aizsargājot pret oksidēšanos un sarūgšanu. Tie palīdz saglabāt produktu svaigumu, garšu, tekstūru un uzturvērtību, samazinot bojāšanās risku.

Daži cilvēki var būt jutīgi pret noteiktiem konservantiem un tiem var rasties blaknes. Tādēl konservantus norāda produktu etiķetēs, lai būtu vienkāršāk konsultēties ar ārstu vai uztura speciālistu, ja ir bažas par jutību pret konservantiem.

## Populāri konservanti, kas tiek izmantoti pārtikas produktos

# Nātrija benzoāts: sintētisks konservants, kas bieži tiek izmantots gāzētos dzērienos, marinādēs, mērcēs un konservētās pārtikas produktos.
# Kālija sorbāts: dabīgs vai sintētisks konservants, kas bieži tiek izmantots konditorejas izstrādājumos, mājās gatavotās mērcēs un citas pārtikas produktos.
# Sēra dioksīds: dabīgs konservants, kas tiek izmantots vīna, alus un konservētu pārtikas produktu saglabāšanai.
# Nātrija nitrāts un nitrīts: sintētiski konservanti, kas bieži tiek izmantoti gaļas un zivju produktos, piemēram, desās, kūpinātā gaļā un konservētās zivīs.
# Askorbīnskābe (C vitamīns): dabīga vielas forma, kas bieži tiek izmantota kā antioksidants un konservants dažādos pārtikas produktos, piemēram, sulās, konservētos dārzeņos un augļos.

## Dabā sastopamie konservanti

# Sāls: Viens no senākajiem dabiskajiem konservantiem, kas tiek izmantots pārtikas saglabāšanai. Tā kavē mikroorganismu augšanu un palīdz pagarināt produktu glabāšanas laiku.
# Cukurs: Cukurs ir arī dabiskais konservants, kas tiek izmantots dažādos pārtikas produktos, piemēram, ievārījumos un marinādēs. Tas palīdz novērst mikroorganismu augšanu, veidojot tiem nelabvēlīgu vidi.
# Eļļa: Dažas eļļas, piemēram, olīveļļa un sēņu eļļa, var darboties kā dabiski konservanti, jo tās veido aizsargplēvi uz pārtikas virsmas, kas novērš skābekļa iedarbību un mikroorganismu attīstību.
# Citronskābe: Citronskābe, kas atrodama citronos ir dabiska sastāvdaļa, kas tiek izmantota kā konservants dažos pārtikas produktos, piemēram, marinādēs un dzērienos. Tā var palēnināt mikroorganismu augšanu un oksidēšanās reakcijas.

Dabiskie konservanti var būt mazāk efektīvi vai ierobežotākā mērā aizsargāt pārtikas produktus salīdzinājumā ar sintētiskajiem konservantiem. Tomēr tie joprojām ir populāri un droši izmantojami daudzos pārtikas produktos.

## Atsauces

## Ārējās saites
UTC+0

thumb|500px|UTC-0: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaiši zils - jūras teritorijas
**UTC-0** ir identifikators laika nobīdei no UTC par 0 stundām/standarta UTC laiks. Arī zināms kā Griničas laiks. Šo laiku izmanto:

## Kā ziemas laiku ziemeļu puslodē
### Eiropa
* 
* 
* 

### Atlantijas okeāna salas

* Portugāle
** 
* Spānija
** 

## Kā vasaras laiku ziemeļu puslodē
### Atlantijas okeāns
* Grenlande
** Itokortormita, un apkārtējās teritorijas
* Portaugāle
** 

## Kā standartu laiku
### Āfrika
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Eiropa
* Grenlande
**Danmorkshavna
* 
* Apvienotā Karaliste
** 
** Debesbraukšanas sala
** 

## Antarktīda
* Norvēģija
** Trolla

## Ārējās saites
* Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC-0 laika zonā
Laguna

**Laguna** (, ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts vidusdaļā, Kalabarsonas reģionā.  Administratīvi dalās 6 pilsētās un 24 municipalitātēs un sīkāk 681 barangajā. Provinces centrs ir Santakrusa, bet lielākā pilsēta — Kalamba. Provinci apdzīvo galvenokārt tagali.

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Lusonas salas dienviddaļā pie Bajas ezera (), no kura ieguvusi savu nosaukumu. Rietumos robežojas ar Kavites provinci un Galvaspilsētas reģionu, dienvidrietumos — ar Batangasas provinci, austrumos — ar Kesonas provinci, bet ziemeļos — ar Risalas provinci. Reljefs lielākoties līdzens, bet austrumos un dienvidos — kalnains. Augstākais kalns ir Banahau vulkāns (2169 m vjl) uz robežas ar Kesonas provinci.

## Vēsture
Province dibināta 1571. gadā kā **Laguna de Baja** (*La Provincia de la Laguna de Bay*) un tās sākotnējais centrs bija Bajas pilsētiņa ezera dienvidu krastā, no kuras ezers ieguva savu nosaukumu. 1578. gadā sākās provinces iedzīvotāju kristianizācija. 1688. gadā provinces centru pārcēla uz Pagsanhanu. 1754. gadā no Lagunas nodalīja Tajabasas provinci. 1858. gadā administratīvo centru pārcēla uz Santakrusu.

## Ārējās saites
7715. autobusu maršruts

**7715. autobusu maršruts** bija sabiedriskais transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Ziepniekkalna tirgus līdz Dubultiem (Jūrmala).

7715. autobusu maršruts tika atklāts aptuveni 2002. gadā un tika slēgts 2009. gada 1. janvārī.

Darbdienās un brīvdienās pa maršrutu kursēja ~3 autobusi.

7715. autobusu maršrutu apkalpoja RPPU "Imanta".

## Maršruts
**[[Ziepniekkalns|Rīga (Ziepniekkalns)]] — [[Dubulti (Jūrmala)|Jūrmala (Dubulti)]]**  kursēja pa šādām ielām: Līvciema iela, Ozolciema iela, Valdeķu iela, Tadaiķu iela, Vienības gatve, K. Ulmaņa gatve, Lielupes tilts, Pērkona iela, Rīgas iela, Mežaparka prospekts, Lienes iela, Jomas iela, Zigfrīda Meierovica prospekts.

'''Jūrmala (Dubulti)''' **— [[Ziepniekkalns|Rīga (Ziepniekkalns)]]** kursēja pa šādām ielām: Zigfrīda Meierovica prospekts, Jomas iela, Lienes iela, Mežaparka prospekts, Rīgas iela, Pērkona iela, Lielupes tilts, K. Ulmaņa gatve, Vienības gatve, Tadaiķu iela, Valdeķu iela, Ozolciema iela, Līvciema iela.

## Pieturvietas
7715. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 18 pieturas. Maršrutā **[[Ziepniekkalns|Rīga (Ziepniekkalns)]] — [[Dubulti (Jūrmala)|Jūrmala (Dubulti)]]**  bija 9 pieturas, maršrutā '''Jūrmala (Dubulti)''' **— [[Ziepniekkalns|Rīga (Ziepniekkalns)]]** bija 9 pieturas.

## Skatīt arī

* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
Santakrusa (Laguna)

**Santakrusa** (, ) ir municipalitāte Filipīnās, Kalabarsonas reģionā, Lagunas provinces administratīvais centrs. Atrodas provinces vidusdaļā Bajas ezera krastā pie Santakrusas upes ietekas. Kā patstāvīga draudze izveidota 1602. gadā, nodalot no Lumbanas. Kopš 1858. gada provinces administratīvais centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalamba

**Kalamba** (, ) ir pilsēta Filipīnās, Lagunas provinces lielākā pilsēta, Kalabarsonas reģiona centrs. Atrodas provinces rietumdaļā Bajas ezera krastā, Makilinga vulkāna pakājē; ietilpst Manilas aglomerācijā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir tagali. Filipīnu nacionālā varoņa Hosē Risala dzimtā pilsēta.

## Vēsture
Pilsētas nosaukums cēlies no tagalu valodas vārda *kalamba*, ar ko apzīmē keramisku ūdens krūku ar platu galu. Tiek uzskatīts, ka senākā pilsētas daļa ir Sukolas barangaja tagadējās Kalambas pašos austrumos, tolaik daļa no Tabuko draudzes. 1742. gadā Kalamba tika izdalīta kā atsevišķa mazpilsēta (*pueblo*). Pēc Otrā pasaules kara Kalamba attīstījās kā viena no Manilas industriālajiem piepilsētām un 2001. gadā tai piešķīra pilsētas statusu, vienlaikus uz turieni pārceļot Kalabarsonas reģionālās iestādes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Meistars dārznieks

**"Meistars dārznieks"** () ir 2022. gada ASV krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Pols Šreiders. Filmā galvenās lomas atveido Džoels Edžertons, Sigurnija Vīvere, Kvintesa Svindela un Esai Moraless.

Filma stāsta par dārzkopi, kurš uztur kārtībā bagātās Heverhilas kundzes muižas dārzu. Kad saimniece pieņem darbā savu radinieci, jauno Maju, sākas haoss, kas atklāj tumšus noslēpumus.

Filmas "Meistars dārznieks" pirmizrāde notika  79. Venēcijas kinofestivālā. ASV pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Magnolia Pictures]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 71% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pusnes katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16470364"
}

**Pusnes Sv. Jāzepa Aizbildnības baznīca** () ir Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas centrālajā daļā, Utenas apriņķa Molētu rajona pašvaldības Pusnes ciemā. Koka baznīca, kas atgādina dzīvojamo ēku, uzcelta 1924. gadā.


Pusnė,_bažnyčia.JPG
Pusnės_bažnyčia,_galinė_dalis.JPG
Pusnė_33270,_Lithuania_-_panoramio_(2).jpg


## Ārējās saites
Zāģis (filma)

**"Zāģis"** () ir 2004. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Džeimss Vans, bet scenārija autors Lī Vonels. Filmā galvenās lomas atveido Kerijs Elvess, Lī Vonels, Denijs Glovers, Monika Potere, Maikls Emersons un Kens Leungs. Šī ir Vana pirmā režisētā pilnmetrāžas filma, kā arī pirmā filma "Zāģis" filmu ciklā.

Filmai ir nelineārs sižets un tā stāsta par sērijveida slepkavu ar iesauku "Zāģis", kas sagūsta savus upurus, liekot viņiem piedalīties nāvējošās spēlēs. Filmā divi nākamie Zāģa upuri atmostas vannas istabā, kur vienam tiek pavēlēts nogalināt otru, lai izglābtu savu ģimeni.

Filmas scenāriju sarakstīja jau 2001. gadā, bet Vana un Vonela dzimtajā Austrālijā viņi saskārās ar filmas izveides problēmām, kā rezultātā viņi devās uz Losandželosu. Lai palīdzētu piesaistīt producentus, viņi nofilmēja īsfilmu ar ainu no filmas scenārija. Gājiens izrādījās sekmīgs un 2003. gadā uzsāka filmēšanu.

Filmas "Zāģis" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Tiesības uz filmas izplatīšanu iegādājās *[[Lionsgate]]*. Filma ASV kinoteātros nonāca . Filma guva lielus finansiālus panākumus, nopelnot 103,9 miljonus ASV dolāru, kļūstot par vienu no vispelnošākajām šausmu filmām kopš filmas "Kliedziens" (1996). Turpinājumu, "Zāģis 2", izdeva 2005. gadā. Filma saņēma pretrunīgas kritiķu atsauksmes, atzinīgi vērtējot sižetu, bet kritizējot tās nihilistisko pieskaņu. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 50% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pirmais Libērijas pilsoņu karš

**Pirmais Libērijas pilsoņu karš** bija Libērijas iekšējais konflikts no 1989. līdz 1996. gadam, kura laikā nogalināja vairāk nekā  cilvēku. Konfliktu atrisināja tikai pēc ANO iejaukšanās.

Prezidents Semjuels Doe 1980. gadā izveidoja režīmu, taču totalitārisma un korupcijas dēļ tas kļuva nepopulārs, un 80. gadu beigās ASV atsauca savu atbalstu. 1989. gadā Libērijas Nacionālā patriotiskā fronte (NPFL) Čārlza Teilora vadībā iebruka Libērijā no Kotdivuāras, lai gāztu Doe, un gada laikā ieguva kontroli pār lielāko daļu valsts teritorijas. Doe sagūstīja un 1990. gada septembrī sodīja ar nāvi. NPFL un Libērijas Neatkarīgā nacionālā patriotiskā fronte (INPFL) cīnījās savā starpā par kontroli pār galvaspilsētu Monroviju un pret Libērijas bruņotajiem spēkiem un Doe atbalstīto Libērijas Apvienoto atbrīvošanas kustību par demokrātiju. Miera sarunas un ārvalstu iesaistīšanās noveda pie pamiera 1995. gadā, tomēr cīņas turpinājās. 1996. gada augustā grupējumi noslēdza miera līgumu. Pēc 1997. gada Libērijas vispārējām vēlēšanām Teiloru ievēlēja par Libērijas prezidentu, un viņš stājās amatā tā paša gada augustā.

## Skatīt arī
* Otrais Libērijas pilsoņu karš

## Ārējās saites
Skrudalienas pareizticīgo baznīca

**Skrudalienas Vissvētākās Dievmātes Patvēruma pareizticīgo baznīca** ir 1800. gadā uzcelts Latvijas Pareizticīgās baznīcas dievnams, kas atrodas Augšdaugavas novada Skrudalienas pagasta Skrudalienā. Baznīcas interjera cara vārti ir valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Pirmā Skrudalienas pareizticīgo baznīca celta 1800. gadā kā Červonkas Sv. Nikolaja baznīcas filiāle muižnieku Felkerzāma zemes īpašumā. 1811. gadā šeit nodibinājās atsevišķa draudze. 1862. gadā tika uzcelts jauns lūgšanu nams, kas 1872. gadā tika pārvērsts par draudzes baznīcu, uzceļot tam zvanu torni. 1926. un 1937. gadā tika veikts baznīcas kapitālremonts. Baznīcas projekta autors ir Roberts Augusts Pflūgs.

## Ārējās saites
Čārlzs Teilors (Libērijas prezidents)

**Čārlzs Makarturs Gankejs Teilors** (angļu: *Charles McArthur Ghankay Taylor*; dzimis 1948. gadā Arthingtonā, Libērijā) ir Libērijas valstsvīrs un politiķis, Libērijas prezidents (1997–2003). 

Teilors bija viens no Rietumāfrikas ietekmīgākajiem karavadoņiem, kā arī viena no galvenajām figūrām Libērijas Pirmā pilsoņu kara izcelšanās laikā un 1987. gada militārā apvērsuma plāna Burkinafaso autors. Teilora valdīšanas laikā viņu apsūdzēja par nemiernieku apbruņošanu un atbalstīšanu kaimiņos esošajā Sjerraleonē, kur arī norisinājās pilsoņu karš. Otrā Libērijas pilsoņu kara sākuma laikā Teilors bija spiests atkāpties no prezidenta amata un doties trimdā, bet pēc tam viņš tika aizturēts, notiesāts. Sjerraleones īpašā tiesa viņam piesprieda 50 gadu cietumsodu un viņš tika ieslodzīts Lielbritānijā.

## Ārējās saites