open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
FK Beitar

***FK Beitar*** ir futbola komanda no Spuņciema, kas spēlē Latvijas futbola 1. līgā.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Komandas mājaslapa
* SOCCERWAY
Rūgtlapes

**Rūgtlapes** () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā. Ģintī klasificētas vairāk nekā 500 sugas, kuru dabiskais izplatības areāls ir Austrumāzijas, Eiropas un Ziemeļamerikas mērenajos un arktiskajos reģionos, ar vislielāko sugu daudzveidību Himalajos un Austrumāzijā.

Latvijā sastopama viena suga — Igaunijas rūgtlape (*Saussurea esthonica* Baer ex Rupr. (*syn.* *Saussurea alpina ssp. esthonica*)).

## Atsauces
Rūgtpienes

**Rūgtpienes** () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā, kas savvaļā sastopama Vecajā pasaulē un Okeānijā, kā arī tās sugas ir introducētas Ziemeļamerikā.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas:

* Mauragu rūgtpiene (*Picris hieracioides*) L.
* Zalkšpiene (*Picris echioides*) L.
* *Picris albida* Ball
* *Picris amalecitana* (Boiss.) Eig
* *Picris angustifolia* DC.
* *Picris asplenioides* L.
* *Picris babylonica* Hand.-Mazz.
* *Picris barbarorum* Lindl.
* *Picris bracteatus* Losa
* *Picris burbidgeae* S.Holzapfel
* *Picris campylocarpa* Boiss. & Heldr.
* *Picris compacta* S.Holzapfel
* *Picris conyzoides* Lack & S.Holzapfel
* *Picris cupuligera* Walp.
* *Picris cyanocarpa* Boiss.
* *Picris cyprica* Lack
* *Picris cyrenaica* (Pamp.) Lack
* *Picris davurica* Fisch. ex Hornem.
* *Picris divaricata* Vaniot
* *Picris drummondii* S.Holzapfel
* *Picris eichleri* Lack & S.Holzapfel
* *Picris evae* Lack
* *Picris galilaea* (Boiss.) Eig
* *Picris helminthioides* (Ball) Greuter
* *Picris hispanica* (Willd.) P.D.Sell
* *Picris hispidissima* W.D.J.Koch
* *Picris humilis* DC.
* *Picris japonica* Thunb.
* *Picris junnanensis* V.N.Vassil.
* *Picris kotschyi* Boiss.
* *Picris longifolia* Boiss. & Reut.
* *Picris longirostris* Sch.Bip.
* *Picris manginiana* Pamp.
* *Picris nuristanica* Bornm.
* *Picris olympica* Boiss.
* *Picris pauciflora* Willd.
* *Picris rhagadioloides* (L.) Desf.
* *Picris rivularis* Pau
* *Picris scaberrima* Guss. ex Ten.
* *Picris scabra* Forssk.
* *Picris sinuata* (Lam.) Lack
* *Picris squarrosa* Steetz
* *Picris strigosa* M.Bieb.
* *Picris sulphurea* Delile
* *Picris wagenitzii* Lack
* *Picris willkommii* (Sch.Bip. ex Willk.) Nyman
* *Picris xylopoda* Lack

## Galerija

Attēls:Picris albida kz03.jpg|*Picris albida*
Attēls:Picris burbidgeae kz6.jpg|*Picris burbidgeae*
Attēls:Picris-echoides-Lansargues-PhilippeGerbet.jpg|*Picris echoides*
Attēls:Picris hieracioides (15533124275).jpg|*Picris hieracioides*
Attēls:Picris galilaea flower.JPG|*Picris galilaea* 


## Atsauces
Dža Morants

**Temetriuss Džamels (Dža) Morants** (; dzimis  Dalzellā, Dienvidkarolīnā, ASV) ir amerikāņu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Memfisas "Grizzlies", kurā aizvadījis visu karjeru. 2020. gada NBA sezonas labākais debitants.

## Karjera
Pēc divām izcilām sezonām *Murray State University* komandā NCAA Dža Morants pieteicās NBA draftam un 2019. gada NBA draftā Memfisas "Grizzlies" viņu izraudzījās ar kopējo 2. numuru, uzreiz aiz Zaiona Viljamsona.

Jau pirmajā sezonā Dža Morants ieņēma svarīgu vietu komandā, dodamies sākumsastāvā visās spēlēs, kurās piedalījās, un tā tas ir noticis arī visās vēlākajās viņa karjeras sezonās. Debijas sezonas noslēgumā viņš tika atzīts par gada labāko debitantu un iekļauts NBA simboliskajā debitantu pirmajā izlasē. 2022. gadā Dža Morants pirmo reizi tika izraudzīts piedalīties NBA Visu Zvaigžņu spēlē, atkārtojot to pašu nākamajā sezonā. 2021.—2022. gada NBA sezonas noslēgumā atzīts par līgas progresējušāko spēlētāju.

Dža Morants vairākkārt vainots neētiskā uzvedībā, kā arī atkarībā no alkohola. Nopietnākais incidents notika 2023. gada martā, kad spēlētājs naktsklubā demonstrēja šaujamieroci. Par to viņš saņēma vairāku spēļu diskvalifikāciju. 2023.—2024. gada NBA sezonas lielāko daļu izlaida dēļ traumas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vacon

***Vacon Oy*** ir Somijas elektrotehnisko iekārtu uzņēmums. Tā mātes uzņēmums ir Dānijas *[[Danfoss]]*. *Vacon* galvenais birojs atrodas Vāsā. Uzņēmuma priekštecis *Vaasa Control Oy* tika dibināts 1993. gadā.

Uzņēmuma darbība ir saistīta ar industriālo elektrotehnisko un automatizācijas sistēmu izpildmehānismiem un komponentēm. Tā pamatprodukcija ir mainīgas frekvences piedziņas regulējamai elektrodzinēju vadībai un invertori elektrības pārveidei no līdzstrāvas uz maiņstrāvu enerģijas ražošanas iekārtām.

## Vēsture
1993. gadā *[[ABB]]* meitas uzņēmums Somijā *Abb Industry Oy* sāka pārcelt savu frekvences pārveidotāju ražošanu no Vāsas uz Helsinkiem. 13 Vāsas ražotnes darbinieki nolēma dibināt savu uzņēmumu, lai izstrādātu un ražotu rūpnieciskos frekvences pārveidotājus. 9. novembrī tika dibināts uzņēmums ***Vaasa Control Oy***. Nākamais gads pagāja produktu attīstībā, un 1995. gada janvārī tika atvērta ražotne, kur sāka ražot pirmo *Vaasa Control* frekvences pārveidotāju.

1998. gadā tika atvērts jauns birojs un ražošanas telpas. Ar 110 darbiniekiem *Vaasa Control* izgatavoja aptuveni 24 tūkstošus dažāda veida frekvences pārveidotāju.
1998. gadā 40 personām piederēja 37 procenti *Vaasa Control Oy* akciju, asociētajam uzņēmumam *Vaasa Engineering* bija 36 % un *[[Konecranes|KCI Konecranes]]* — 18 %; pārējās kapitāldaļas piederēja *Vaasa Engineering* darbiniekiem.

1998. gada decembrī *Vaasa Control Oy* vadības komanda nodibināja uzņēmumu ***Vacon Oy***; tam piederēja 11,9 % *Vaasa Control Oy* kapitāldaļu.
2000. gada janvārī tika dibināts uzņēmums *Vaasa Engineering Invest Oy* kā pārvaldītājsabiedrība *Vaasa Engineering Oy* piederošo *Vaasa Control Oy* kapitāldaļu pārvaldīšanai.
2000. gada 10. aprīlī tika panākta vienošanās par *Vaasa Control Oy* un *Vaasa Engineering Invest Oy* apvienošanos ar *Vacon Oy*. 14. augustā *Vacon Oy* tika pārreģistrēts par publisku kapitālsabiedrību ***Vacon Oyj***. Apvienošanās tika pabeigta 31. augustā, un 19. decembrī *Vacon Oyj* sāka kotēt akcijas biržas *[[Nasdaq Helsinki|NASDAQ OMX Helsinki]]* galvenajā sarakstā.

2013. gadā *Vacon* ieņēmumi sasniedza 403,0 miljonus eiro, un uzņēmums visā pasaulē nodarbināja aptuveni 1600 cilvēkus.
2014. gada 16. jūlijā no Somijas *[[Aspo]]* meitas uzņēmuma *Kaukomarkkinat* tika nopirkts frekvenču pārveidotāju bizness Polijā.
2014. gada 16. septembrī Dānijas uzņēmums *[[Danfoss|Danfoss A/S]]* piedāvāja 1,34 miljardus ASV dolāru, lai iegādātos *Vacon Oyj* kapitāldaļas. 1. decembrī *Danfoss* bija iegādājies 90 % *Vacon* akciju. 2015. gada 15. maijā *Vacon* kapitāldaļas bija pilnībā pārgājušas *Danfoss* īpašumā, un *NASDAQ OMX Helsinki* pārtrauca *Vacon Oyj* akciju kotēšanu. 30. oktobrī *Vacon Oyj* reorganizēja par privāto kapitālsabiedrību ***Vacon Oy***.

## Atsauces
Labā krasta Ukraina

thumb|right|200px|Labā krasta Ukrainas teritorija mūsdienu Ukrainas kartē
[thumb|right|200px|Dienvidu labā krasta Ukraina (gaiši zaļa) kā [Osmaņu impērijas vasalis]]
**Labā krasta Ukraina** (ukraiņu: *Правобережна Україна*, krievu: *Правобережная Украина*, poļu: *Prawobrzeżna Ukraina*) ir vēsturisks novads mūsdienu Ukrainas teritorijā, Dņepras labajā (rietumu) krastā, kura teritorijā ietilpst mūsdienu Vinnicas, Žitomiras, Kirovohradas apgabali, kā arī Kijivas un Čerkasu apgabalu rietumu daļas. Sabrukuma (*Руїна*) periodā 17. gadsimta otrajā pusē tas tika politiski atdalīts no kreisā krasta.

Labā krasta Ukraina robežojas ar vēsturiskajiem Volīnijas un Podolijas novadiem rietumos, Moldāviju dienvidrietumos, Jedisanu un Zaporižju dienvidos, kreisā krasta Ukrainu austrumos un Poļesji ziemeļos.

Galvenās reģiona pilsētas ir Čerkasi, Kropivnicka, Bila Cerkva, Žitomira un Oleksandrija.

## Vēsture
Labā un kreisā krasta Ukrainas vēsture ir cieši saistīta ar Hmeļnicka sacelšanos 1648–1657. gados. Teritorija bija daļa no Vāsu dinastijas pārvaldītās Polijas—Lietuvas ūnijas līdz krievu-poļu karam, ko izraisīja Perejaslavas rada 1654. gadā, Hetmanātam kļūstot par Krievijas sabiedroto. Pēc 13 gadus ilga kara tā uzvarētāja, Krievijas cariste, 1667. gadā pēc Andrusovas pamiera anektēja kreisā krasta Ukrainu un Kijivas pilsētu.

Tikmēr labā krasta Ukraina palika Žečpospolitas sastāvā līdz Polijas dalīšanām 18. gadsimta beigās. Kā daļa no Polijas kroņa Mazpolijas provinces tā tika sadalīta divās vaivadijās: Kijivas un Braclavas. 1669. gadā hetmanis Petro Dorošenko atļāva labā krasta Ukrainu iekļaut Osmaņu impērijas sastāvā. Vistālāk uz dienvidiem esošajā labā krasta Ukrainas Podolijā 1672. gadā iebruka osmaņi.

Pēc kristiešu lielvaru uzvaras kaujā par Vīni 1683. gadā, ar 1699. gada Karlovicas līgumu, šīs zemes atdeva Žečpospolitai. 18. gadsimtā notika divas kazaku sacelšanās. 1793. gadā labā krasta Ukrainu anektēja Krievijas Impērija Polijas otrajā dalīšanā, padarot to par daļu no Mazkrievijas guberņas.

19. gadsimtā labā krasta Ukrainas iedzīvotāji pārsvarā bija ukraiņi, bet lielākā daļa zemes piederēja poļu vai polonizētajai ukraiņu muižniecībai. Daudzas pilsētas bija daļa no Nometinājuma joslas, un tajās dzīvoja ievērojams skaits ebreju, savukārt poļu valodā runājošā muižniecība pārsvarā bija Romas katoļi. Lielākā daļa zemnieku kļuva par grieķu katoļiem tikai 18. gadsimtā un pēc Polijas sadalīšanas lielākoties pārgāja pareizticībā. Labā krasta Ukraina tika sadalīta četrās guberņās: Kijivas, Volīnijas, Hersonas un Podolijas guberņās.

## Atsauces
Lielirbes iela

**Lielirbes iela** ir maģistrālā iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētas Pleskodāles un Šampētera apkaimēs. Lielirbes iela ir viena no svarīgākajām maģistrālajām ielām Pārdaugavā. Tā sākas krustojumā ar Kalnciema ielu, Baseina ielu un Ķemeru ielu netālu no Zasulauka dzelzceļa stacijas un beidzas krustojoties ar Kārļa Ulmaņa gatvi pie Rīgas robežas ar Mārupes novadu. Kopējais ielas garums ir 1897 metri un tā ir klāta ar asfalta segumu.

Lielirbes ielā ir dažāda veida dzīvojamā apbūve, sabiedriskas ēkas, tostarp tirdzniecības centri "Spice" (Lielirbes ielā 29) un "Spice Home" (Jaunmoku ielā 13), kā arī cita veida darījumu un saimnieciskā apbūve. Ielas pāra numuru pusē atrodas arī Pleskodāles kapi.

Iela ir nosaukta Lielirbes — ciema Ventspils novada Tārgales pagastā — vārdā.

## Vēsture
Lielirbes iela projektēta 1937. gadā, bet faktiski izveidota vien 1960. gadu beigās, rekonstruējot maģistrāli, kas ved no Rīgas centra uz Jūrmalu (Kalnciema iela). Laika gaitā ielas nosaukums nav ticis mainīts.

## Celtnes
* Lielirbes ielas nepāra numuru pusē, 11...17 un 17a, atrodas dzīvojamo augstceltņu komplekss *[[Panorama Plaza]]*.
* Lielirbes ielā 27 atrodas izklaides centrs *Bowlero*.
* Lielirbes ielā 29 atrodas tirdzniecības komplekss "Spice".

## Ielu savienojumi
Lielirbes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kalnciema iela
* Baseina iela
* Ķemeru iela (nav savienojuma autotransportam)
* Kauguru iela (T veida krustojums)
* Ventspils iela
* Ventas iela (T veida krustojums)
* Vandzenes iela (T veida krustojums)
* Samnera Velsa iela (T veida krustojums)
* Remtes iela (T veida krustojums)
* Kārļa Ulmaņa gatve

## Sabiedriskais transports
Pa ielu abos virzienos kursē 32., 43. un 53. maršruta autobusi. Virzienā uz Centru un Ziepniekkalnu kursē arī 22. un 56. maršruta autobusi.

## Atsauces
Mežaparka prospekts

**Mežaparka prospekts** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Mežaparka prospekts ir daļa no cauri pilsētai vedošā maģistrālā ceļa Rīgas virzienā, Lienes ielas turpinājums. Tas sākas krustojumā ar Turaidas ielu un beidzas krustojumā ar Krišjāņa Barona ielu, turpinoties Lielupes apkaimes virzienā kā Meža prospekts. Mežaparka prospekts izveidots 2020. gada 20. februārī, agrāk tas bija Meža prospekta daļa.

Kopējais ielas garums ir aptuveni 1840 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Posmā no Turaidas ielas līdz Dzintaru ceļa pārvadam Mežaparka prospekts ir pilsētas nozīmes maģistrālā iela, tajā satiksmes kustība norit četrās joslās. Gar ceļa pārvadu satiksme norit vienā joslā, bet pēc tam līdz pat prospekta beigām satiksme norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju apbūve. Mežaparka prospekts iet gar Dzintaru mežaparku, kas devis tam nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Mežaparka prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Lienes iela (ielas turpinājums Majoru virzienā)
* Turaidas iela
* Carnikavas iela (T veida krustojums)
* Skujienes iela
* Dikļu iela (T veida krustojums)
* Rīgas iela (savienojums ar dzelzceļa pārvadu)
* Alojas iela (T veida krustojums — tikai gājēju savienojums)
* Ropažu iela (T veida krustojums — tikai gājēju savienojums)
* Madonas iela (T veida krustojums)
* Piestātnes iela 
* Kalsnavas iela (T veida krustojums)
* Indras iela (T veida krustojums)
* Aglonas iela (T veida krustojums)
* Krāslavas iela (T veida krustojums)
* Ludzas iela (T veida krustojums — tikai gājēju savienojums)
* Ilūkstes iela (T veida krustojums)
* Balvu iela (T veida krustojums)
* Dagdas iela (T veida krustojums)
* Krišjāņa Barona iela
* Meža prospekts (ielas turpinājums Lielupes virzienā)

## Sabiedriskais transports
Pa Mežaparka prospektu kursē 1. mikroautobusu maršruts, 7. mikroautobusu maršruts un 4. autobusu maršruts.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Mežaparka iela
Kotra

**Kotra** () jeb **Katra** () ir 140 kilometrus gara Nemunas labā krasta pieteka Lietuvā un Baltkrievijā.

Izteka Lietuvas teritorijā. Netālu no iztekas novērojama bifurkācija — daļa no upes ūdeņiem izveido Ūlu. Tek dienvidrietumu virzienā. Augštecē veido Lietuvas—Baltkrievijas robežu. Šeit upes labajā, Lietuvas krastā izveidots Čepkeļu dabas rezervāts, kas 1993. gadā iekļauts Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā. Kreisā, Baltkrievijas krasta upes paliene kļuva par Rāmsaras vietu 2002. gadā.

## Ārējās saites
Jeļņa (purvs)

**Jeļņa** () ir augsto un pārejas purvu masīvs Baltkrievijas ziemeļos apmēram 200 km2 platībā. Atrodas valsts aizsardzībā no 1968. gada. Mūsdienās tas ir ainavu liegums, bet 2002. gadā tas tika iekļauts Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā. 

Purvu masīvā sezonā uzturas vairāk nekā 20 000 putnu, to starpā dzērves un baltpieres zosis. No purva iztek vairāk nekā 15 upju.

## Ārējās saites
Zvaņecs

**Zvaņecs** () ir zemo purvu masīvs Baltkrievijas dienvidrietumos, Brestas apgabalā. Purvu komplekss ainavu liegums, bet 2002. gadā tas tika iekļauts Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā.

Masīvs ir viens no lielākājiem mezotrofo zemo purvu kompleksiem Eiropā. Purvam rakstīgas daudzas, līdz 10 ha lielas, salas. Šeit mīt, iespējams, pasaulē lielākā grīšļu ķauķa populācija un liela melnā stārķa populācija.

## Ārējās saites
Prastirs

**Prastirs** () ir mitrājs Baltkrievijas dienvidrietumos, Brestas apgabalā. Atrodas uz dienvidiem no Pinskas, pie pašas Ukrainas robežas. Prastirs ir ainavu liegums, bet 2005. gadā tas tika iekļauts Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā. 

Prastira teritorijā satek Pripetes, Stiras un Prastiras upes, veidojot mitras pļavas, purvus, attekas. Tā ir viena no retajām Poļesjes teritorijām, kas saglabājusies neskarta. Lieguma teritorijā iespējams nokļūt tikai ar laivu, bet palu laikā tā faktiski ir nepieejama. Prastirs ir svarīga grīšļu ķauķa dzīves vieta, kā arī svarīga teritorija migrējošiem putniem.

## Ārējās saites
Bjarezinas biosfēras rezervāts

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1194178"
}


**Bjarezinas biosfēras rezervāts** () ir 1925. gadā izveidots dabas rezervāts Baltkrievijas centrālajā daļā, ap Bjarezinas upi.

Rezervāts dibināts 1925. gadā un bija viens no pirmajiem PSRS. Iesākumā tas tika radīts bebru aizsardzībai. Rezervāts tika ievērojami izpostīts Otrā pasaules kara laikā un 1951. gadā tika nolemts to likvidēt. Tas atkal tika atjaunots 1958. gadā, bet 1979. gadā tas kļuva par biosfēras rezervātu. Bjarezinas biosfēras rezervāts 2010. gadā iekļauts Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā.

89% teritorijas klāj dažādi meži. 43 000 ha no teritorijas aizņem purvi. Cauri rezervātam apmēram 110 kilometru garumā tek Bjarezinas upe. Šeit atrodas arī mākslīgu kanālu sistēma.

## Ārējās saites
Skarziedes

**Skarziedes** () ir monotipiska augu ģints kurvjziežu dzimtā, kurā ir klasificēta tikai viena augu suga — **smaillapu skarziede** (, sinonīms *Iva xanthiifolia*).

Tā ir Ziemeļamerikas suga, kura ir ievazāta arī Eiropā, tostarp Latvijā, kur tā ir sastopama galvenokārt valsts centrālajā un dienvidaustrumu daļā.

Skarziedes ir viengadīgi, 50—150 cm gari lakstaugi. Vienmājnieki, kuriem vīrišķie un sievišķie ziedi ir nodalīti viena auga robežās. Augs ir tumši pelēkzaļš. Tam ir stāvs, zarains stublājs, kas ir klāts ar matiņiem. Lapas ir veselas, uz stublāja pretējas (augšējās pamīšus), sirdsveidīgas vai olveidīgas, 7—20 cm garas un 4—15 cm platas, klātas ar raupjiem matiņiem (apakšpusē tūbainas). Visām lapām ir kāts, to mala ir lielzāģzobaina un gals ir smails. Ziedi ir izvietoti kurvīšos plašās, skarveidīgās ziedkopās stublāja un zaru galā. Katrā kurvītī ir 8—20 vīrišķie ziedi, šo ziedu vīkala lapas plēvjainas, brīvas. Sievišķie ziedi parasti ir 2 (vai līdz 5), bez apziedņa, vīkala lapas saaugušas, galā dzeloņsmailas. Auglis ir tumšbrūns, aptuveni 0,3 cm garš sēklenis. Zied no augusta līdz oktobrim.

## Galerija

Attēls:2015.08.19 10.42.06 IMG 0191 - Flickr - andrey zharkikh.jpg|Ziedi
Attēls:Iva xanthifolia (5087798223).jpg|Sēklas
Attēls:Iva xanthifolia (5090805993).jpg|Lapu tūbainā apakšpuse


## Atsauces


## Ārējās saites
Maročna

**Maročna** () ir viens no retajiem saglabātajiem augsto purvu masīviem Baltkrievijas Poļesjē. Vairums apkārtējo teritoriju ir nosusinātas kūdras ieguvei. Mitrājs ir purvu liegums, bet 2012. gadā tas tika iekļauts Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā. Purvā un pie purva esošajos mežos dzīvo čūskērgļi un lūši.

## Ārējās saites
Sīkgalvītes

**Sīkgalvītes** () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā. Tās ir sastopamas Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā un Vestindijā, un ir naturalizējušās arī Eiropā, Āzijā, Āfrikā un Austrālijā.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas sugas:

* *Galinsoga amboensis* D.L.Schulz
* *Galinsoga boliviensis* Canne-Hill. 
* *Galinsoga caligensis* Canne-Hill.
* *Galinsoga calva* Rusby
* *Galinsoga crozierae* Panero
* *Galinsoga durangensis* (Longpre) Canne-Hill.
* *Galinsoga formosa* Canne-Hill.
* *Galinsoga longipes* Canne
* *Galinsoga macrocephala* H.Rob.
* *Galinsoga mandonii* Sch.Bip.
* *Galinsoga mollis* McVaugh
* *Galinsoga parviflora* Cav. — sīkziedu sīkgalvīte
* *Galinsoga quadriradiata* Ruiz & Pav.
* *Galinsoga spellenbergii* B.L.Turner
* *Galinsoga subdiscoidea* Cronquist
* *Galinsoga triradiata* Canne-Hill.

## Atsauces
Kamonikas ielejas petroglifi

**Kamonikas ielejas petroglifi** () ir aizvēsturiski klinšu zīmējumi Itālijas ziemeļos,  Lombardijā, Alpu Kamonikas ielejā. 1979. gadā zīmējumi kā pirmais objekts no Itālijas tika iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Zimējumi, no kuriem senākie ir 8000 gadu veci, ir vieni no lielākajiem petroglifu sakopojumiem pasaulē. Petroglifi ir sastopami visas ielejas garumā un to ir vairāk nekā 200 000. Ierīkoti vairāki parki to aplūkošanai. Viens no sastopamajiem simboliem t.s. Kamonikas roze attēlota mūsdienu Lombardijas karogā un ģerbonī. Klinšu zīmējumi kļuva plaši pazīstami 20. gadsimta piecdesmitajos gados pēc arheologa Emmanuela Anati pētījumiem.

## Attēlu galerija

Calco_gesso_incisione_rupestre_cervo_Valcamonica_1965.jpg
Incisione_di_uccello_rapace_-_Foppe_R_5_-_Nadro_(Foto_Luca_Giarelli).jpg
Composizione_geometrica_chiamata_mappa_di_Bedolina_-_Bedolina_R_1_-_Capo_di_Ponte_(Foto_Luca_Giarelli).jpg
Scena_di_caccia_al_cervo_-_Seradina_R_12_-_Capo_di_Ponte_(Foto_Luca_Giarelli).jpg
Rosa_camuna_R24_-_Foppe_-_Nadro_(Foto_Luca_Giarelli).jpg|Kamonikas roze


## Ārējās saites
Dmitro Kocjubailo

**Dmitro Kocjubailo** (, segvārds **Da Vinči**, ; dzimis 1995. gada 1. novembrī, miris 2023. gada 7. martā) bija ukraiņu karavīrs, brīvprātīgais, jaunākais leitnants, Ukrainas bruņoto spēku 1. Mehanizētā bataljona komandieris.

Pirmais brīvprātīgais, kuram vēl dzīvam piešķirts tituls "Ukrainas Varonis", 2021. gadā.
Kocjubailo bija jaunākais bataljona komandieris Ukrainas armijas vēsturē.

2022. gadā viņš tika iekļauts vietējā *[[Forbes]]* izdevuma reitingā 30 līdz 30: Nākotnes sejas.

## Dzīves gājums
Dmitro Kocjubailo dzimis 1995. gada 1. novembrī Zadņestranskas ciemā, Ivanofrankivskas apgabalā, Ukrainā. Absolvējis Bovšivkas vidusskolu un Ivanofrankivskas mākslas liceju.

Kocjubailo bija aktīvs Pašcieņas revolūcijas dalībnieks.

Krievijas-Ukrainas kara dalībnieks, bija brīvprātīgo vada komandieris (2014) un vēlāk bija rotas komandieris (2015). 2014. gadā viņš tika smagi ievainots Doneckas apgabala Piskos un pēc atveseļošanās atgriezās frontē. 2016. gada 17. martā iecelts par Ukrainas Bruņoto spēku 1. Mehanizētā bataljona "Da Vinči Vilki" komandieri.

## Nāve
2023. gada 7. martā Kocjubailo tika nogalināts Bahmutas kaujās, par ko paziņoja Ukrainas prezidents Volodimirs Zeļenskis, nosaucot Dmitro Kocjubailo par "cilvēku simbolu" un "drosmes cilvēku".

2023. gada 10. martā Kijivā Neatkarības laukumā piedaloties Ukrainas militārajai un politiskajai vadībai notika atvadīšanās no Dmitro Kocjubailo. Pēc tam Apbedīts Askolda kapā Kijivā.

## Apbalvojumi
* Ordenis "Ukrainas Tautas varonis" — 2017. gadā
* Ukrainas Varoņa tituls piešķirts ar "Zelta Zvaigznes ordeņa" atzinību (2021. gada 30. novembrī) — par personīgo drosmi un varonību, kas parādīta, aizstāvot Ukrainas valsts suverenitāti un teritoriālo integritāti, un uzticību savam militārajam zvērestam.
* "Kaujas nopelnu krusts" — (pēc nāves) 2023. gada 9. martā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Коцюбайло Дмитро Іванович  // Герої України.
* Дмитро Коцювайло // Платформа пам'яті Меморіал.
Džeimss Allens

**Džeimss Allens** (, dzimis , miris ) bija britu rakstnieks un žurnālists, pazīstams ar  filozofijas tematikas darbiem, kā arī pašpalīdzības kustības aizsācējs. Viņa pazīstamākais darbs *As a Man Thinketh* ticis plaši izdots kopš tā pirmās publicēšanas 1903. gadā.

## Bibliogrāfija

* *"No nabadzības uz varu"*; vai, "*The Realization of Prosperity and Peace"* (1901) [Satur *Ceļš uz labklājību* un *Miera ceļš*]
* *"Visas Šīs Lietas Pievienotas"* (1903) [Satur *Ieiešana valstībā* un *Debesu dzīvi*.]
* *"Kā cilvēks domā"* (1903)
* *"Caur Labā vārtiem"*; vai, "*Kristus un uzvedība"* (1903)
* *"Svētības ceļi"* (1904)
* *"Ārpus sirds"* (1904) [Turpinājums: "Kā cilvēks domā"]
* *"Miera dzejoļi"*, tostarp liriski dramatiskais dzejolis "*Eols"* (1907)
* *"Uzvarošā dzīve: Sirds un prāta apgūšana"* (1908)
* *"Rīta un vakara domas"* (1909)
* *"Likteņa meistarība"* (1909)
* *"Virs dzīves satricinājumiem"* (1910)
* *"No kaislības līdz mieram"* (1910)
* *"Astoņi labklājības pīlāri"* (1911)
* *"Cilvēks: prāta, ķermeņa un apstākļu karalis"* (1911)
* *"Dzīves grūtību izgaismošana"* (1912)
* *"Laimes un veiksmes pamatakmeņi"* (1913)
* *"Džeimsa Alena meditāciju grāmata katrai gada dienai"* (1913) [Agrāku tekstu krājums, ko sastādījusi viņa sieva Lilija L. Alena]
* *"Meditācijas; Gada grāmata"* (1913) [*Džeimsa Alena meditāciju grāmata katrai gada dienai ASV versija*]
* *"Vīrieši un sistēmas"* (1914)
* *"Spīdošie vārti"* (1915)
* *"Dievišķais pavadonis"* (1919)

## Atsauces

## Ārējās saites
Gvardafui rags

**Gvardafui rags** (no ; ) vai **Asīra rags** () ir zemesrags Somālijā, Puntlendas autonomajā reģionā, Āfrikas kontinenta otrs tālākais austrumu punkts (pēc Hāfūna raga). No zemesraga tiek vilkta nosacītā līnija, kas atdala Indijas okeānu austrumos no Adenas līča rietumos. 

Senie grieķi zemesragu dēvējuši par **Aromata** izvirzījumu (*Αρώματον ἄκρον*). Tagadējais nosaukums cēlies no Vidusjūras kuģotāju *lingua franca* senitāļu valodas *guarda fui* — ‘piesargies un izvairies’.

## Atsauces

## Ārējās saites
Poltavas guberņa

**Poltavas guberņa** (krievu: *Полтавская губерния*, ukraiņu: *Полтавська губернія*) bija Krievijas Impērijas (1802—1917), vēlāk Ukrainas Tautas Republikas (1917—1921), kā arī Ukrainas PSR guberņa (1921—1925), vēsturiskajā kreisā krasta Ukrainas reģionā. Tā tika oficiāli izveidota 1802. gadā no izformētās Mazkrievijas guberņas teritorijas, kas tika sadalīta starp Čerņihivas guberņu un Poltavas guberņu ar administratīvo centru Poltavā.

## Administratīvais iedalījums
Guberņa sastavēja no 15 apriņkiem:

* Hadjačas apriņķis (*Гадячский уезд*)
* Ziņkivas apriņķis (*Зеньковский уезд*)
* Zolotonošas apriņķis (*Золотоношский уезд*)
* Kobeļaku apriņķis (*Кобелякский уезд*)
* Konstantinohradas apriņķis (*Константиноградский уезд*)
* Kremenčukas apriņķis (*Кременчугский уезд*)
* Lohvicas apriņķis (*Лохвицкий уезд*)
* Lubnu apriņķis (*Лубенский уезд*)
* Mirhorodas apriņķis (*Миргородский уезд*)
* Perejaslavas apriņķis (*Переяславский уезд*)
* Pirjatinas apriņķis (*Пирятинский уезд*)
* Poltavas apriņķis (*Полтавский уезд*)
* Priluku apriņķis (*Прилукский уезд*)
* Romnu apriņķis (*Роменский уезд*)
* Horolas apriņķis (*Хорольский уезд*)

## Skatīt arī
* Poltavas apgabals

## Ārējās saites
Podolijas guberņa

**Podolijas guberņa** (krievu: *Подольская губерния*, ukraiņu: *Подільська губернія*) bija Krievijas Impērijas (1793—1917), vēlāk Ukrainas Tautas Republikas (1917—1921), kā arī Ukrainas PSR guberņa (1921—1925), vēsturiskajā Podolijas reģionā. Šobrīd guberņas teritorija atrodas mūsdienu Ukrainas Vinnicas apgabalā, daļēji Hmeļnickas, Ternopiļas, Čerkasu un Odesas apgabalos.

## Vēsture
Podolijas valdība tika izveidota uzreiz pēc Polijas otrās dalīšanas bijušās Podolijas un Braclavas vaivadiju vietā 1793. gadā.

## Robežas
Podolijas guberņa atradās gar Krievijas Impērijas dienvidrietumu robežu ar Austroungāriju, un tā platība bija aptuveni 42 000 km2. Administratīvais centrs bija Kamjaneca-Podiļska līdz 1914. gadam, kad tā tika pārcelta uz Vinnicu.

Podolijas guberņa bija viena no trim Kijivas ģenerālgubernatūras guberņām. 1917. gadā Krievijas Pagaidu valdība guberņā izveidoja Ukrainas Ģenerālsekretariāta pārvaldību kā Pagaidu valdības pārstāvniecību reģionā.

## Skatīt arī
* Podolija
* Vinnicas apgabals

## Ārējās saites
Raiens Kristijs

**Raiens Kristijs** (, dzimis ) ir Skotijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Skotijas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Kristijs pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Bournemouth''.

Savu karjeru sācis dzimtās pilsētas Invernesas komandā ''Inverness Caledonian Thistle''. 2015. gadā pievienojies ''Celtic'' vienībai, kur izcīnījis divus Skotijas Premjerlīgas titulus. 2021. gadā pārcēlies uz Anglijas čempionāta komandu ''Bournemouth''.

Skotijas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Piedalījies 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Inverness Caledonian Thistle**

* Skotijas kauss: 2014—15

**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2018—19, 2019—20
* Skotijas kauss: 2018—19, 2019—20
* Skotijas Līgas kauss: 2018—19, 2019—20

## Ārējās saites
Hanti

**Hanti** (pašnosaukums: *ханти, хантэ, хандэ, кантэк, кантах*), agrāk zināmi kā **ostjaki**, ir somugru tauta Eirāzijas ziemeļos. Kopā ar mansiem un ungāriem veido somugru atsevišķu jugru atzaru. Hanti tradicionāli apdzīvo plašu teritoriju Sibīrijas ziemeļrietumos Krievijā, Obas upes baseinā. Lielākā daļa dzīvo Jugras zemē — Hantu-mansu autonomajā apvidū (61%) un Jamalas ņencu autonomajā apvidū (31%), bet neliela daļa Tjumeņas apgabalā (2,3%) un Tomskas apgabalā (2,3%). Pašā Hantu-Mansu autonomajā apvidū hanti ir tikai 1,2 % no kopējā iedzīvotāju skaita un veido nozīmīgu iedzīvotāju īpatsvaru tikai rajonos, kur nav bijusi plaša ar dabasgāzes ieguvi saistītu cittautiešu imigrācija.

## Etnonīms
[thumb|250px|Hantu iedzīvotāju īpatsvars [Urālu federālais apgabals|Urālu federālā apgabala administratīvajās vienībās]]
Līdz 20. gadsimta 30. gadiem hantus dēvēja par ostjakiem. Etnonīms cēlies vai nu no daļas hantu pašnosaukuma *ас хоят* — ‘Obas ļaudis’, vai no tatāru valodas *уштяк* — ‘barbars, mežonis’.

Hanti iedalās trijās etnogrāfiskajās grupās, kas runā trijos atšķirīgos dialektos. Pašnosaukums ziemeļu dialektā ir *ханти, хантэ*, dienvidu dialektā — *хандэ*, bet austrumu dialektā — *кантэк, кантах*; visi šie vārdi nozīmē ‘cilvēks’.

## Vēsture
Līdz 16. gadsimtam hantu un mansu apdzīvota teritorija Obas un Irtišas upju baseinā bija atkarīga no Sibīrijas hanistes, vēlāk no Krievijas caristes un Krievijas Impērijas.

Pēc tam, kad Krievijas cars Ivans IV sagrāva Sibīrijas hanisti, viņš savam titulam pirms nāves 1584. gadā pievienoja arī Kondas kņaza (*князь Кондинскiй*) titulu. Kondijas kņazu ģerboni iekļāva Krievijas Impērijas ģerbonī.

Pēdējo Kondijas valdnieku Agaju () krievi pakļāva 1594. gadā. Kondijas karavadonis (murza) Četirko 1609. gadā sāka sacelšanos, ko apspieda krievu Pelimas vaivads Isļeņevs (*Петр Исленев*). Pēc 1618. gada notika Kondijas iedzīvotāju kristīšana, bet saglabājās spēcīga šamanisma ietekme.

Krievijas PFSR laikā 1930. gadā izveidoja Ostjaku-vogulu nacionālo apvidu, ko 1940. gadā pārdēvēja par Hantu-mansu nacionālo apvidu, bet 1978. gadā — par Hantu-mansu autonomo apvidu. Kopš 2003. gada to sauc par Hantu-Mansu autonomo apvidu — Jugru.

### Ostjaku apraksts 20. gadsimta sākumā
Ostjaki dzīvo kā nometnieki un pārtiek no zvejas un ziemeļbriežiem. Viņu mītnes ir ādām un vai koku mizām segtas koniskas jurtas vai no krievu izbas aizgūts mītnes tips, ko ceļ no guļkokiem un apsedz ar plakanu jumtu. Raksturā ostjaki ir lēnprātīgi, darbā čakli.

## Valoda
Hantu valoda pieder urāliešu valodu saimes ugru apakšgrupai. Tajā runā ap 9600 hantu — ap trešdaļu no to kopskaita; lielākā daļa sadzīvē pārgājuši uz krievu valodu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Matiass Vinja

**Matiass Nikolass Vinja Susperregijs** (, dzimis ) ir Urugvajas futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv Urugvajas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Vinja pārstāv Brazīlijas A sērijas komandu *[[Flamengo]]*.

Iepriekš spēlējis Urugvajas Pirmās divīzijas komandā ''Nacional'' un Brazīlijas čempionāta A sērijas komandā *[[Palmeiras]]*.

Urugvajas futbola izlases sastāvā debitējis 2019. gada. Piedalījies 2021. gada Copa América, 2024. gada Copa America un 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Nacional**

* Urugvajas Pirmās divīzija: 2019
* Supercopa Uruguaya: 2019

**Palmeiras**

* Copa do Brasil: 2020
* Campeonato Paulista: 2020
* Copa Libertadores: 2020, 2021

**Roma**

* UEFA Eiropas konferences līga: 2021—22

**Urugvaja**
* 2024. gada Copa América: 3. vieta

## Atsauces

## Ārējās saites
Markoss Senesi

**Markoss Nikolass Senesi Barons** (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Argentīnas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Senesi pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Bournemouth''.

Iepriekš spēlējis Argentīnas komandā ''San Lorenzo'' un Nīderlandes komandā *[[Feyenoord]]*.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2022. gadā.

## Ārējās saites
Heremijs Sarmiento

**Heremijs Leonels Sarmiento Morante** (, dzimis ) ir Ekvadoras futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Ekvadoras futbola izlasi. Kopš 2026. gada Sarmiento pārstāv Anglijas čempionāta komandu *[[Middlesbrough FC|Middlesbrough]]*, kas viņu īrē no *[[Brighton & Hove Albion F.C.|Brighton & Hove Albion]]*.

Ekvadoras futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Piedalījies 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Ārējās saites
Mansi

**Mansi** (pašnosaukums: *мāньси*) jeb vēsturiski **voguli** () ir ugru tauta, kas apdzīvo vēsturisko Jugras zemi Eirāzijas ziemeļos mūsdienu Krievijas Federācijas Tjumeņas apgabala Hantu-mansu autonomajā apvidū.

## Vēsture
thumb|Mansu apdzīvotā teritorija.
Līdz 16. gadsimtam mansu un hantu apdzīvotās zemes Obas un Irtišas upju baseinā bija atkarīgas no Sibīrijas hanistes, vēlāk no Krievijas caristes un Krievijas Impērijas.

Krievijas cars Ivans IV lika tirgotājiem Stroganoviem nolīgt kazakus iebrukumam Sibīrijā. 1582. gada maijā Jermaka vadītie kazaki iebruka Sibīrijā un 80 strūgās uzbruka Čingituras (Tjumeņas) pilsētai. 8. novembrī pēc uzvaras kaujā pie Čuvašu raga Tobolas un Irtišas upju satecē kazaki ieņēma arī Kašlikas (Sibiras) pilsētu. 1583. gadā krievi pakļāva vietējos iedzīvotājus vogulus (mansus) un ostjakus (hantus) Pelimas, Tavdas un Kondas baseinā.

1584. gadā Ivans IV pievienoja arī Kondas kņaza (*князь Кондинскiй*) titulu. Kondijas kņazu ģerboni iekļāva Krievijas Impērijas ģerbonī.

Pēdējo Kondijas valdnieku Agaju () krievi pakļāva 1594. gadā. Kondijas karavadonis (murza) Četirko 1609. gadā sāka sacelšanos, ko apspieda krievu Pelimas vaivads Isļeņevs (*Петр Исленев*). Pēc 1618. gada notika Kondijas iedzīvotāju kristīšana, bet saglabājās spēcīga šamanisma ietekme.

Krievijas PFSR laikā 1930. gadā izveidoja Ostjaku-vogulu nacionālo apvidu, ko 1940. gadā pārdēvēja par Hantu-mansu nacionālo apvidu, 1978. gadā — par Hantu-mansu autonomo apvidu, bet 2003. gadā — par Hantu-Mansu autonomo apvidu — Jugru.

IstSib008 1.jpg|Atamans Jermaks pie jurtas pieņem dāvanas no pakļautajiem voguliem (mansiem)
Вогулы.jpg|Mansu portreti (1873. gada zīmējums)
Famille de Vogoules 82.JPG|Mansu ģimene (1901. gada atklātne)


## Atsauces

## Ārējās saites
Moisess Kaisedo

**Moisess Isaks Kaisedo Koroso** (, dzimis ) ir Ekvadoras futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Ekvadoras futbola izlasi. Kopš 2023. gada Kaisedo pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Chelsea''.

Iepriekš spēlējis Ekvadoras komandā ''Independiente del Valle'', Beļģijas komandā ''Beerschot'' un Anglijas komandā ''Brighton & Hove Albion''. 2023. gada augustā noslēdzis astoņu gadu līgumu ar ''Chelsea'' komandu, kas par viņu samaksāja 115 miljonus Sterliņu mārciņu. Tādējādi Kaisedo kļuva par visu laiku dārgāko kādas Angiljas komandas pirkumu.

Ekvadoras futbola izlases sastāvā debitējis 2020. gadā. Piedalījies 2022. gada FIFA Pasaules kausā.
## Sasniegumi
**Chelsea FC**
* UEFA Konferences līga: 2024—2025
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2025

## Atsauces

## Ārējās saites
Odesas guberņa

**Odesas guberņa** (ukraiņu: *Одеська губернія*) bija Ukrainas PSR guberņa, kas tika izveidota 1920. gada janvārī ar Visas Ukrainas Revolucionārās komitejas (padomju režīma orgāns) lēmumu. Jaunā guberņa sākotnēji tika izveidota no Hersonas guberņas rietumu daļas, kas vēlāk tika pārdēvēta par Mikolajivas guberņu un pēc tam apvienota ar pārējo Odesas guberņu.

Odesas guberņas rietumu daļās 1924. gadā tika izveidota Moldāvijas APSR.

1925. gadā Odesas guberņa tika likvidēta 1925. gada administratīvās reformas laikā.

## Vēsture
Guberņa tika izveidota 1920. gada 28. janvārī, atdalot teritoriju no Hersonas guberņas. 1920. gada februārī tās sastāvā papildus tika iekļauts gandrīz viss Podolijas guberņas Baltas rajons, jūlijā — Pervomajskas rajons.

1925. gada 1. augustā tika likvidētas visas Ukrainas PSR guberņas, un to rajoni tika nodoti tiešā republikas valdības pakļautībā.

## Skatīt arī
* Odesas apgabals
Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q244952"
}


**Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca** () ir 15. gadsimta Romas katoļu bazilika kopā ar dominikāņu klosteri, kas atrodas Itālijas pilsētas Milānas rietumdaļā. Klostera ēdamzālē (refektorijā) atrodas viens no pazīstamākajiem pasaules mākslas darbiem — Leonardo da Vinči Svētais Vakarēdiens. 1980. gadā baznīca un klosteris iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

1463. gadā dominikāņu ordenim šajā vietā tika uzdāvināta zeme, kur tika uzcelta baznīca un klosteris. No 1492. līdz 1497. gadam baznīcu un klosteri pēc Donato Bramantes projekta ievērojami paplašināja, lai ierīkotu Sforcu dinastijas atdusas vietu. Otrā pasaules kara laikā baznīcas un klostera komplekss cieta sabiedroto uzlidojumos, "Svētais Vakarēdiens" saglabājās tikai laimīgas nejaušības dēļ.


Milano_Basilica_di_Santa_Maria_delle_Grazie_Innen_Langhaus_Ost_2.jpg|Interjers
"The_Last_Supper"_by_Leonardo_da_Vinci_-_Joy_of_Museums.jpg|Svētais Vakarēdiens
Montorfano,_crocifissione,_1497,_con_interventi_di_leonardo_nei_ritratti_dei_duchi.jpg|Džovanni Donato da Montofano glezna, kas atrodas iepretim "Svētajam Vakarēdienam" 
Milano_Bombing_1943.jpg|1943. gadā Sabiedroto uzlidojumos cietusī baznīca


## Ārējās saites

*
Tukšais vīrs

**"Tukšais vīrs"** () ir 2020. gada ASV, Dienvidāfrikas un Francijas kopražojuma šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Deivids Priors. Filmā galvenās lomas atveido Džeimss Bedžs Deils, Marina Airlenda, Stīvens Rūts, Rons Kanada, Roberts Aramajo, Džoels Kurtnijs un Saša Frolova. Filma balstīta uz *[[Boom! Studios]]* komiksu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par bijušo policistu, kurš, meklējot pazudušu meiteni, atklāj slepenu kultu.

Filmas "Tukšais vīrs" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Studios]]*. Filma saņēma pārsvarā negatīvas kritiķu atsauksmes un nebija finansiāli veiksmīga, nopelnot tikai 5 miljonus ASV dolāru pie 16 miljonu budžeta. Neskatoties uz to, filma ir ieguvusi kulta statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Armando Broja

**Armando Broja** (, dzimis ) ir Albānijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Albānijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Broja spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Burnley FC|Burnley]]*.

Broja ir dzimis Anglijā, albāņu vecākiem. 2020. gadā piedzīvojis debiju ''Chelsea'' komandas rindās. Ticis izīrēts Nīderlandes *[[Eredivisie]]* komandai ''SBV Vitesse'' un Premjerlīgas komandām ''Southampton'' un *[[Everton FC|Everton]]*.

Albānijas futbola izlases sastāvā debitējis 2020. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Samui sala

thumb|''Bo Phut'' pludmale
**Ko Samui** (vai **Koh Samui**, arī lokāli bieži saīsināts uz **Samui**; , izrunāts: [kɔ̀ʔ sā.mǔj]) ir sala pie Taizemes austrumu krasta. Ģeogrāfiski Čumfonas arhipelāgā tā ir daļa no Surātthānī provinces, lai gan no 2012. gada Ko Samui tika piešķirts pašvaldības statuss, un tādējādi tā tagad ir vietēja pašpārvalde. Ko Samui platība ir 228,7 kvadrātkilometri. Tā ir Taizemes otra lielākā sala pēc Puketas. 2018. gadā to apmeklēja 2,7 miljoni tūristu.

## Klimats
Ko Samui ir tropu musonu klimats saskaņā ar Kepena klimata klasifikāciju, kas robežojas ar tropu lietus mežu klimatu. Salā ir sausās sezonas mēnesis (vidējais mēneša nokrišņu daudzums februārī ir zem 60 mm). Gaisa temperatūra ir krietni virs 18 °C visu gadu, tuvāk vidējai temperatūrai 28 °C. Klimats lielāko daļu gada ir silts un mitrs. Salīdzinot ar Puketu un lielāko daļu pārējās Taizemes dienvidu daļas, Samui laika apstākļi ir salīdzinoši sausāki (Samui saņem aptuveni 1960 mm lietus gadā, kamēr Puketā ir 2220 mm). Puketas mitrā sezona ilgst sešus līdz astoņus mēnešus, kamēr Samui ir tikai divi mēneši ar vairāk nekā 212 mm). Visvairāk nokrišņu parasti ir oktobrī un novembrī. Pārējā gada daļā, ņemot vērā tropisko klimatu, lietusgāzes ir īslaicīgas; Parastākais ilgums ir 20—60 minūtes.

## Transports
Vairāki prāmji savieno salu ar kontinentu, tostarp divi automašīnu/pasažieru prāmji, un savieno *Don Sak* ar piestātnēm salas rietumos *Lipa Noi* un *Nathon*. Sabiedriskie autobusi uz visām kontinentālās daļas daļām kursē no jaunās autoostas uz ziemeļiem no *Nathon*.

## Atsauces
Mūsu ēras Babilona

**"Mūsu ēras Babilona"** () ir 2008. gada Francijas, Apvienotās Karalistes un ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Matjē Kasovics. Filmā galvenās lomas atveido Vins Dīzels, Mišela Jeo, Melānija Tjerī, Lamberts Vilsons un Marks Strongs.

Filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]* un *[[StudioCanal]]*. Filma saņēma galvenokārt negatīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Benuā Badiašils

**Benuā Ntambue Badiašils Mukinaji Baja** (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē centra aizsarga pozīcijā, pārstāv Francijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Badiašils spēlē Anglijas futbola Premjerlīgas komandas ''Chelsea'' sastāvā.

Iepriekš spēlējis Francijas 1. līgas komandā ''AS Monaco''.

Francijas futbola izlases sastāvā debitējis 2022. gadā.
## Sasniegumi
**Chelsea FC**
* UEFA Konferences līga: 2024—2025
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2025

## Atsauces

## Ārējās saites
Salātenes

**Salātenes** () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā, kuras dabiskais izplatības areāls ir Eiropā un Āzijā, bet sugas ir introducētas arī citviet pasaulē. Latvijā ir sastopama viena suga — parastā salātene (*Lapsana communis* L.).

## Sugas
Ģintī ir klasificētas sugas:

* Lapsana chondrilloides L.
* Lapsana communis L. — parastā salātene; tiek nodalītas vairākas pasugas:
** Lapsana communis subsp. adenophora (Boiss.) Rech.f.
** Lapsana communis subsp. alpina (Boiss. & Balansa) P.D.Sell
** Lapsana communis subsp. grandiflora (M.Bieb.) P.D.Sell
** Lapsana communis subsp. intermedia (M.Bieb.) Hayek
** Lapsana communis subsp. macrocarpa (Coss.) Nyman
** Lapsana communis subsp. pinnatisecta (Sommier & Levier) Greuter
** Lapsana communis subsp. pisidica (Boiss. & Heldr.) Rech.f.
* Lapsana crassifolia Vahl ex DC.
* Lapsana lampsanaefolia Mill.
* Lapsana taraxacoides Forssk.
* Lapsana taraxaconoides J.F.Gmel.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hāfūna rags

**Hāfūna rags** (, ) ir zemesrags Somālijā, Puntlendas autonomajā reģionā, Āfrikas kontinenta tālākais austrumu punkts. Izvietojies Hāfūnas pussalas austrumu galā; pussalu ar kontinentu savieno 20 km gara, 1-3 km plata un līdz 5 m augsta smilšu strēle.

Zemesrags zināms kopš antīkajiem laikiem. Pastāv uzskats, ka pussalā atradās senā Opones tirdzniecības impērija. Seno grieķu periplā *Περίπλους τῆς Ἐρυθρᾶς Θαλάσσης* Opone aprakstīta kā nozīmīga osta tirdzniecības ceļā no Indijas uz Tuvajiem Austrumiem. Pussalā daudz arheoloģijas pieminekļu no dažādiem laikmetiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltkrievu baltsarkanbaltais karogs

thumb|Baltsarkanbaltais karogs
**Baltkrievu baltsarkanbaltais karogs** (baltkrievu: *Бела-чырвона-белы сцяг*) ir baltkrievu nacionālais karogs, kas no 1991. līdz 1995. gadam bija Baltkrievijas valsts karogs, kā arī Baltkrievijas Tautas Republikas karogs (1918—1919).[thumb|Mītiņš [Minska|Minskā 2020. gadā]]
Baltsarkanbaltais karogs Baltkrievijā jau sen tiek uztverts kā opozīcijas simbols, protestu laikā tas piedzīvojis strauju popularitātes kāpumu. Pašlaik Baltkrievijas vara vajā pilsoņus par šī karoga lietošanu. Savukārt sarkanzaļais karogs simbolizē prokrieviski totalitāro valsts iekārtu. 

## Vēsture
thumb
Pastāv vairākas versijas karoga izcelsmi. Baltā un sarkanā krāsa ir raksturīgas baltkrievu kultūrai, piemēram, sarkani elementi uz balta pamata tiek uzskatīti par visizplatītāko krāsu kombināciju baltkrievu ornamentos.

Šo karogu izmantoja Baltkrievijas demokrātiskā republika jeb Baltkrievijas Tautas Republika, kas dibināta 1918. gadā, vēl pirms Baltkrievija kļuva par Padomju Savienības republiku.

20. gadsimta 50.-80. gados karogu aktīvi izmantoja baltkrievu emigrācija. 80. gadu beigās karogs kļuva par neoficiālu Baltkrievijas cīņas simbolu par valsts neatkarību.

Kad Baltkrievija atguva neatkarību 1991. gadā tieši baltsarkanbaltais karogs atguva valsts simbola godu. Baltsarkanbaltais karogs tika nomainīts referendumā 1995. gadā, pēc tam, kad pie varas nāca Aleksandrs Lukašenko.

## Pielietojums
### Latvijā

2021. gadā Rīgas mērs Mārtiņš Staķis kopā ar ārlietu ministru Edgaru Rinkēviču pašrocīgi nomainīja Baltkrievijas oficiālo karogu pret sarkanbalto karogu, vēlāk Baltkrievijā ierosināja krimināllietu pret Staķi un Rinkēviču par «nacionālā naida kurināšanu».

Karogu izmanto arī Latvijas baltkrievu diaspora.

## Atsauces

## Ārējās saites
Āspere

alt=Aaspere manor house.|thumb| Āsperes muiža
**Āspere** ir ciems Haljalas pagastā, Rietumviru apriņķī, Igaunijas ziemeļaustrumos. Tas atrodas aptuveni 20 kilometru attālumā no Rakveres.

## Āsperes muiža

Āsperes muiža () pirmo reizi minēta 16. gadsimtā. Pašreizējā ēka savu izskatu ieguvusi ap 1800. gadu. Muiža ir viens no izcilākajiem neoklasicisma muižu arhitektūras paraugiem Igaunijā. Muiža cieta ugunsgrēkā 1966. gadā. To ieskauj grandiozi veidots parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vietalvas iela (Rīga)

**Vietalvas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētas Dārzciema apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Matīsa un Mazo Matīsa ielu un beidzas krustojumā ar Nīcgales ielu, turpinoties tālāk kā Sesku iela. Kopējais ielas garums ir 1047 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu un sastāv no 2 braukšanas joslām.

## Ielas raksturojums
Iela sākas T veida krustojumā ar Matīsa un Mazo Matīsa ielu un virzās dienvidaustrumu virzienā. Sākumposmā nepāra numuru pusē ir rūpniecības ēku apbūve, pāra numuru pusē atrodas Matīsa kapi. Iela šķērso dzelzceļa līniju Zemitāni—Šķirotava. Pēc krustojuma ar Piedrujas ielu ir apbūvēta ar daudzstāvu dzīvojamo apbūvi.

## Ielu savienojumi
Vietalvas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Matīsa / Mazā Matīsa iela (T veida krustojums)
* Vestienas iela
* Piedrujas iela
* Jaunrozes iela
* Franča Trasuna iela (T veida krustojums)
* Nīcgales iela

## Sabiedriskais transports
Pa ielu kursē 20. un 63. maršruta autobusi.

## Atsauces
Zeltdadži

**Zeltdadži** () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā. Sugas ir sastopamas Madeirā un Kanāriju salās, visā Eiropā un Āfrikas ziemeļdaļā, kā arī Āzijā līdz Sibīrijai un Ķīnas ziemeļrietumiem.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas:

* *Carlina acanthifolia* All.
* *Carlina acaulis* L.
* *Carlina atlantica* Pomel
* *Carlina* × *bakariensis* E.Mayer
* *Carlina barnebiana* B.L.Burtt & P.H.Davis
* *Carlina biebersteinii* Bernh. ex Hornem.
* *Carlina brachylepis* (Batt.) Meusel & A.Kástner
* *Carlina canariensis* Pit.
* *Carlina corymbosa* L.
* *Carlina curetum* Heldr.
* *Carlina diae* (Rech.f.) Meusel & A.Kástner
* *Carlina falcata* Svent.
* *Carlina frigida* Boiss. & Heldr.
* *Carlina graeca* Heldr. & Sartori
* *Carlina guittonneaui* Dobignard
* *Carlina hispanica* Lam.
* *Carlina involucrata* Poir.
* *Carlina kurdica* Meusel & A.Kástner
* *Carlina lanata* L.
* *Carlina libanotica* Boiss.
* *Carlina nebrodensis* Guss. ex DC.
* *Carlina oligocephala* Boiss. & Kotschy
* *Carlina pygmaea* Holmboe
* *Carlina racemosa* L.
* *Carlina salicifolia*
* *Carlina sicula*
* *Carlina sitiensis* Rech.f.
* *Carlina texedae* Marrero Rodr.
* *Carlina tragacanthifolia* Klatt
* *Carlina* × *vayredae* Gaut.
* *Carlina vulgaris* L. — parastais zeltdadzis
* *Carlina xeranthemoides* L.f.

## Galerija

Attēls:Carlina acaulis kz08.jpg|*Carlina acaulis*
Attēls:Carlina biebersteinii4.jpg|*Carlina biebersteinii*
Attēls:Carlina corymbosa Corse.jpg|*Carlina corymbosa*
Attēls:Carlina-lanata-Villetelle-friche-SW-John-Walsh.jpg|*Carlina lanata*
Attēls:Carlina salicifolia 2601.jpg|*Carlina salicifolia*


## Atsauces


## Ārējās saites
Civilā aizsardzība

**Civilā aizsardzība** ir miera laikā izveidota valsts pasākumu sistēma, kuras mērķis ir aizsargāt iedzīvotājus un infrastruktūras objektus pret masveida iznīcināšanas ieročiem, veikt glābšanas, avāriju likvidēšanas un izpostīto objektu atjaunošanas darbus.

Civilās aizsardzības galvenais mērķis ir sagatavot cilvēku drošas rīcības realizēšanai un pilnveidot gatavību rīcībai krīzes situācijās.

Latvijā 2020. gadu vidū šī sistēma, neraugoties uz solījumiem, nav izstrādāta un praktiski nefunkcionē.

## Civilās aizsardzības uzdevumi
Civilās aizsardzības uzdevumi ir:
# Pēc iespējas katastrofas draudu vai katastrofas cietušo vajadzības nodrošināšana;
# katastrofas draudu savlaicīga prognozēšana;
# profilaktisko pasākumu savlaicīga plānošana un pieņemšana;
# katastrofās cietušo nodrošināšana ar nepieciešamo palīdzību un katastrofas izraisītā cilvēkiem, apkārtējai videi un īpašumam nodarītā kaitējuma mazināšana;
# restaurācijas darbu plānošana un veikšana;
# starptautiskās palīdzības piešķiršana un saņemšana atbilstoši procedūrām, kas noteiktas normatīvajos aktos;
# nacionālās aizsardzības sistēmas uzturēšana kara draudu vai kara gadījumā.

## Civilās aizsardzības struktūra Latvijā

Latvijā eksistē trīs līmeņu civilās aizsardzības sistēmas vadība:

# Krīzes vadības centrs;
# Pašvaldību civilās aizsardzības komisijas;
# objekts (iestāde/ komersants) ar objekta vadītāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nacionālās drošības likums
* Civilās aizsardzības un katastrofu pārvaldīšanas likums
* Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli
Telēkijas

**Telēkijas** () ir neliela ģints kurvjziežu dzimtā. Sugas ir sastopamas galvenokārt Eiropā.

Ģintī ir klasificētas sugas:

* *Telekia speciosa* (Schreb.) Baumg. — krāšņā telēkija, kas ir sastopama arī Latvijā,
* *Telekia speciosissima* DC.

## Atsauces