Datu biznesa modelis

**Datu biznesa modelis** ir viens no dominējošiem sociālo mediju platformu problemātiskajiem aspektiem. Sociālo mediju platformās, kā, piemēram, *[[Facebook]]*, *[[Instagram]]* tiek ievākti lietotāju dati. *Facebook* algoritmu sistēma apstrādā saturu un informāciju, ko sniedz lietotājs, lai labāk personalizētu saturu (iekļaujot arī reklāmas).

thumb|Sociālo mediu stratēģija
Sociālie mediji ir lietotājiem draudzīgs interfeiss, lai katrs varētu izveidot savu lietotāju kontu un pievienoties kopienai. Pēc reģistrēšanās lietotājam ir iespēja sazināties ar saviem draugiem un koplietot informāciju. Reģistrējoties platformā *Facebook*, lietotājs piekrīt sociālo mediju platformas lietošanas noteikumiem, kas iekļauj noteikumus attiecībā uz datu konfidencialitāti. *Facebook* norāda, ka tam, lai nodrošinātu *Facebook produktu* (*Facebook, Instagram, Messenger u.c.*) darbību, ir nepieciešams apstrādāt informāciju par lietotāju. *Facebook* saglabā informāciju ik reizi, kad lietotājs reģistrējas platformā, respektīvi, atrašanās vietu, laiku un ierīci, no kuras tika veikta reģistrācija.

Apkopotās informācijas veids ir atkarīgs no tā, kādas darbības lietotājs veic platformā *Facebook*. *Facebook* platforma apkopo saturu un citu informāciju, ko sniedz lietotājs, kad izmanto *Facebook*, tostarp, informāciju, kad piereģistrējas platformā, dalās (*share*) vai spiež "patīk" (*like*) saturam, sūta ziņojumus vai komunicē ar citiem lietotājiem. Tas var ietvert informāciju, kuru norāda, piemēram, metadatus (*[[Metadati|metadata]]*) kā atrašanās vietu. *Facebook* algoritmu sistēma izmanto lietotāja sniegto informāciju, lai labāk personalizētu saturu (iekļaujot arī reklāmas). 2013. gadā tika veikts Facebook pētījums par lietotāju pašcenzūru (*Self-Censorship on Facebook*), kurā tika apkopoti dati par to, kas ir galvenie iemesli, kādēļ cilvēki, rakstot komentāru, ziņu vai publikāciju teksta ievades ailē, tomēr izvēlas šo tekstu nenosūtīt.

## Tiešsaistes reklāmas darbība
Tiešsaistes reklāmas mērķis ir sasniegt potenciālo klientu, reklāmas saturu personalizēt, tādējādi sasniedzot patērētāju, kamēr tas atrodas tiešsaistē. Zināšanas par patērētāja vēlmēm, demogrāfiskajiem aspektiem ir svarīgas, jo tas ļauj kategorizēt tirgu konkrētajam produktam, kā arī palīdz apsvērt piemērotāko rīcības plānu, lai vieglāk sasniegtu konkrētu patērētāju grupu. Reklāma internetā piedāvā labu iespēju sasniegt tieši savu mērķauditoriju, sniedzot tai nepieciešamo informāciju par produktu. Katrs tirdzniecības centrs vai uzņēmums pārzina savu mērķauditoriju, tāpēc jau ir zināms, kāda informācija nepieciešama, lai piesaistītu un noturētu klientus.

## Mērķi un taktika
### Twitter
Twitter ļauj uzņēmumiem reklamēt savus produktus, izmantojot īsus ziņojumus, tā sauktos tvītus, kas nepārsniedz 280 rakstzīmes un parādās abonentu sākumlapā. Tvītos var būt teksts, hashtags, fotoattēls, video, animēts GIF, emoji vai saites uz produkta tīmekļa vietni un citiem sociālo mediju profiliem. Uzņēmumi izmanto Twitter arī klientu apkalpošanai. Daži uzņēmumi nodrošina 24/7 atbalstu un ātri reaģē, tādējādi palielinot lojalitāti un atzinību zīmolam.

### Facebook
2011. gadā veiktā pētījumā tika konstatēts, ka 84 % "iesaistīšanās" jeb klikšķu un "patīk" bija saistīti ar Facebook reklāmām. 2014. gadā Facebook ierobežoja satura publicēšanu no uzņēmumu un zīmolu lapām. Facebook algoritma izmaiņas samazināja neapmaksātu uzņēmumu lapu (ar vismaz 500 000 "Patīk") auditoriju no 16% 2012. gadā līdz 2% 2014. gada februārī.

### YouTube
YouTube ir vēl viens populārs galamērķis; reklāmas tiek veidotas tā, lai tās atbilstu mērķauditorijai. Reklāmās izmantotās valodas veids un produkta popularizēšanai izmantotās idejas atspoguļo auditorijas stilu un gaumi. Saskaņā ar *Nielsen* pētījumu vairāk nekā puse cilvēku vecumā no 18 līdz 49 gadiem vai nu maz skatās televīziju, vai neskatās to vispār. Tas pats pētījums liecina, ka YouTube vidēji nedēļā apmeklē vairāk lietotāju vecumā no 18 līdz 49 gadiem nekā visus kabeļtelevīzijas tīklus kopā.

## Datu lietojums Google
### Atrašanās vieta
Google saglabā lietotāja atrašanās vietas datus (ja lietotājam ir ieslēgta atrašanās vietas noteikšana) katru reizi, ieslēdzot mobilo tālruni. Google saglabā arī meklēšanas vēsturi visās lietotāja ierīcēs. Tiek izveidots arī reklāmas profils, balstoties uz informāciju, kas saņemta par lietotāju, iekļaujot atrašanās vietu, vecumu, dzimumu, intereses/hobijus, karjeru, attiecību statusu. Ja lietotājs izmanto vairākas lietotnes, Google saglabā informāciju par katru lietotni, ko lieto lietotājs. Tiek ievākta informācija par to, cik bieži lietotājs to lieto, kur lieto (*atrašanās vieta*) un ar ko sazinās. Google saglabā informāciju par lietotāju vēsturi platformā *YouTube.*

## Atsauces