open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Islāms Ziemeļmaķedonijā

[thumb|[Ziemeļmaķedonija|Ziemeļmaķedonijas reliģiskā struktūra pēc apdzīvotām vietām 2002. gadā. Musulmaņi (zaļā krāsā), pareizticīgie (zilā krāsā)]]
**Islāms Ziemeļmaķedonijā** (maķedoniešu: *Исламот во Македонија*) ir viena no Ziemeļmaķedonijas tradicionālajām reliģijām, kas tās teritorijā pastāv kopš 15. gadsimta. Maķedonijas musulmaņi pārsvarā ir sunnīti. Saskaņā ar 2002. gada tautas skaitīšanas datiem Ziemeļmaķedonijā dzīvoja aptuveni 674 000 musulmaņu jeb 33,3 % iedzīvotāju, kas izvietojušies lielākoties valsts ziemeļrietumu un rietumu daļā.

Islāmu piekopj galvenokārt albāņi, bet arī turki, romi un torbeši.

## Vēsture
Islāms mūsdienu Maķedonijas teritorijā plaši izplatījās līdz ar Osmaņu impērijas ekspansiju 14. un 15. gadsimtā. Pēc viduslaiku Serbijas pievienošanas Osmaņu impērijai līdz pat puse iedzīvotāju praktizēja islāmu. Daudzi slāvi, romi un albāņi pieņēma islāmu, no austrumiem ieceļoja turki un citas musulmaņu tautas. Dienvidslāvu atbrīvošanās laikā 19. gadsimtā daudzi musulmaņi aizbrauca, bet albāņu iedzīvotāju dabiskais pieaugums kompensēja musulmaņu migrācijas negatīvo līdzsvaru.

## Musulmaņu skaita izmaiņas
No 1904. līdz 1961. gadam musulmaņu īpatsvars valstī samazinājās, bet pēc tam sāka pieaugt, 2002. gadā sasniedzot 33,33 %.

## Atsauces

## Ārējās saites
Islāms Eiropā

thumb|Islāms Eiropā pēc iedzīvotāju īpatsvara
**Islāms Eiropā** ir otrā lielākā reliģija reģionā pēc kristietības. Lai gan lielākā daļa musulmaņu kopienu Rietumeiropā izveidojās nesen, pastāv gadsimtiem senas musulmaņu kopienas Balkānos, Kaukāzā, Krimā un Volgas reģionā. 

Termins "Musulmaņu Eiropa" tiek lietots, lai apzīmētu valstis ar musulmaņu vairākumu Balkānos (Albāniju un Kosovu) un Eiropas valstu daļām, kurās ir ievērojamas musulmaņu minoritātes (Bosnija un Hercegovina, Bulgārija, Melnkalne, Ziemeļmaķedonija, un dažas Krievijas Federācijas republikas), kas veido lielas Eiropas musulmaņu populācijas, lai gan lielākā daļa ir sekulāri.

Eiropas Savienības valstīs dzīvo 15 miljoni musulmaņu migrantu (3,3 % no kopējā iedzīvotāju skaita). Visvairāk ES musulmaņu dzīvo Francijā, Vācijā, kā arī Apvienotajā Karalistē.

## Islāms pēc reģiona

### Balkāni
Lielas slāvu-musuļmaņu kopienas apdzīvo Balkānu pussalu, kā arī albāņi un turki.

### Krima
Krimas pussalu blīvi apdzīvo krimas tatāri. Vēsturki pussalā pastāvēja Krimas haniste, ko 1783. gadā anektēja Krievijas Impērija.

### Kaukāza
Kaukāzā islāma ir izplatīta ziemeļos, to piekopj ziemeļkaukāza tautas (avāri, dargi, lezgīni un citi). Tā Dagestānā islāmu piekopj absolūts vairākums iedzīvotāju. Vairāk nekā 96 % iedzīvotāju ir musulmaņi, 95 % np tiem ir sunnīti, bet 5 % ir šiīti. Aizkaukāzā islāmu piekopj azerbaidžāņi, tališi un adžāri.

### Pievolga
Pievolgu apdzīvo tādas musuļmaņu tautas, kā tatāri un baškīri. Pirmā islāma valsts, kas tika dibināta 922. gadā pašreizējās Krievijas robežās bija Volgas Bulgārija, no kuras tatāri un baškīri pārmantoja islāmu.

### Rietumeiropa
Mūsdienu Francijā lielākā daļa musulmaņu ir pirmās, otrās un trešās paaudzes imigranti no bijušajām Francijas kolonijām, kur islāms ir dominējošā reliģija. Lai gan musulmaņi Francijas kolonijās ir dzīvojuši gadsimtiem ilgi, viņu masveida migrācija uz metropoli sākās 20. gadsimta vidū. Mūsdienās Francijas musulmaņu kopiena ir viena no lielākajām Eiropā. Lielākā daļa musulmaņu ir arābu vai berberu izcelsmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Moločnas limāns

**Moločnas limāns** () ir limāns Azovas jūras ziemeļrietumu piekrastē, Ukrainas Zaporižjas apgabalā. Izveidojies Moločnas upes grīvā. Limāns izstiepts 35 km garumā ziemeļu-dienvidu virzienā; no jūras to norobežo 0,3—1 km plata strēle. Limāns sekls, dziļums no 0,5 līdz 3 m. Limāna krastos vairāki kūrortciemati, tajā skaitā Kiriļivkas ciemats pie strēles.

Līdz 15. gadsimtam limāns bija Azovas jūras līcis, bet gadsimta beigās savienojošais šaurums aizsērēja. Ūdens sāļums limānā gadu gaitā ievērojami palielinājās. 1943. gadā limāns tika savienots ar jūru ar mākslīgu kanālu, kurš aizsērēšanas dēļ darbojās neregulāri. 2019. gadā izbūvēts jauns kanāls ar pašattīrošām būvēm.

1974. gadā limāna akvatorija noteikta par valsts nozīmes hidroloģisko liegumu, bet 2010. gadā tas iekļauts Pieazovas nacionālā parka teritorijā. Rāmsaras konvencijas mitraine.

## Atsauces

## Ārējās saites
Microsoft Bing

***Microsoft Bing*** (pazīstams kā ***Bing***) ir interneta meklētājprogramma, kas pieder un ko pārvalda *[[Microsoft]]*. Meklētājprogrammas pirmsākumi ir saistīti ar iepriekšējām *Microsoft* meklētājprogrammām: ***MSN Search***, ***Windows Live Search*** un vēlāk ***Live Search***. *Bing* nodrošina dažādus meklēšanas pakalpojumus, tostarp tīmekļa, video, attēlu meklēšana un tīmekļa karšu servisu. Tas ir izstrādāts, izmantojot *[[ASP.NET]]*.

2023. gada 7. februārī *Microsoft* uzsāka darbu pie būtiskām izmaiņām *Bing* meklētājprogrammā, tostarp tajā iekļaujot jaunu sarunbota funkcionalitāti *"Bing AI"*, kas ir balstīta uz *[[OpenAI]]* izstrādāto *[[GPT-4]]*.

## Atsauces
1586. gads Latvijā

thumb|315px|Polijas-Lietuvas un Zviedrijas cīņas par dominanci (1585–1629)

Šajā lapā ir apkopoti **[[1586]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, izņemot Piltenes un Grobiņas apgabalus. Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas sastāvā.

## Valdnieki
* Hercogs Gothards bija Kurzemes un Zemgales hercogistes valdnieks (1562—1587), viņa sieva bija hercogiene Mēklenburgas Anna (1566—1602).
* Nominālais Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs (1575—1586) Stefans Batorijs, viņa ieceltais Livonijas vietvaldis (1578—1586) bija Georgs Radvils.

## Notikumi
* 1586. gada 14. jūlijā Livonijas vietvaldi Georgu Radvilu svinīgi iesvētīja par Romas katoļu baznīcas kardinālu. Pēc karaļa Stefana Batorija nāves 1586. gada 12. decembrī viņš pārtrauca pildīt savus Livonijas hercogistes administratora pienākumus.
1585. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas mantojuma karu laiks (1560–1585)
[thumb|upright=1.2|Jezuītu priestera [Tolgsdorfs|Tolgsdorfa latviski tulkotā P. Kanīzija "Īsā pamācīšana no tiem papriekš galvas gabaliem Kristītās mācības. Priekš tiem nemācītiem un jauniem bērniem" (1585)]]

Šajā lapā ir apkopoti **[[1585]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, izņemot Piltenes (1585—1611) un Grobiņas apgabalus (Prūsijas hercogistes pārvaldē, 1560—1609). Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas sastāvā.

## Valdnieki
* Hercogs Gothards bija Kurzemes un Zemgales hercogistes valdnieks (1562—1587), viņa sieva bija hercogiene Mēklenburgas Anna (1566—1602).
* Nominālais Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs (1575—1586) Stefans Batorijs, viņa ieceltais Livonijas vietvaldis (1578—1586) bija Georgs Radvils.

## Notikumi
* Turpinājās Piltenes mantojuma karš (1583—1585). 10. aprīlī ar Kronborgas miera līgumu Dānijas Karaliste atteicās no Kurzemes bīskapijas par labu Polijas-Lietuvas ūnijai, kas apņēmās samaksāt Dānijai 30 000 dālderu kompensāciju par zaudētajām zemēm. Tā kā Polijai-Lietuvai šīs naudas nebija, Piltenes apgabalu ieķīlāja hercoga Gotharda Ketlera svainim Brandenburgas markgrāfam un Prūsijas hercogistes reģentam Georgam Frīdriham fon Hohencollernam-Ansbaham.

* Turpinājās Kalendāra nemieri Rīgā (1584—1589)
* Jezuītu priesteris Tolgsdorfs latviski iztulkoja P. Kanīzija "Īso pamācīšanu.." (*Catechismus Catholicorum*, 1585)
Adžāri

thumb|Adžāri
**Adžāri** (gruzīnu: აჭარლები) ir gruzīnu etnogrāfiskā grupa. Lielākā daļa dzīvo Adžārijā un runā gruzīnu valodas adžāru dialektā.

Adžāri piekopj gan pareizticīgo ticību (75%), gan islāmu (25%). Islāms ir izplatīts Adžārijas austrumos un dienvidos, kur musulmaņu skaits var pārsniegt 90 %.

## Ārējās saites
Laforža

**Laforža** () ir upe Kanādas austrumos, Kvebekas provincē, Lagrandas labā krasta pieteka. Plūst Labradoras pussalas vidienē no Kaniapisko ūdenskrātuves pussalas vidienē līdz Lagrandas 4. ūdenskrātuvei Lagrandas upes augštecē. Pēc Kaniapisko ūdenskrātuves izbūves uz Laforžu ir novirzīta Kaniapisko upes augštece ar sateces baseinu 37 660 km². Upe nodēvēta par godu Jaunfrancijas 18. gadsimta sākuma abatam Mišelam Laforžam (*Michel Laforge*). Nosaukums apstiprināts 1963. gadā.

## Hidroenerģētika
Hidroenerģētiskā Džeimsa līča projekta otrajā posmā no 1987. līdz 1996. gadam Laforžas upē tika uzbūvētas 3 spēkstacijas ar kopējo jaudu 1666 MW:
* *Laforge-1*, atvērta 1994. gadā, aizsprosta augstums 57 m, jauda 878 MW;
* *Laforge-2*, atvērta 1996. gadā, aizsprosta augstums 27 m, jauda 319 MW;
* *Brisay*, atvērta 1993. gadā, aizsprosta augstums 37 m, jauda 469 MW.

## Atsauces

## Ārējās saites
827. reģionālais autobusu maršruts

**827. reģionālais autobusu maršruts** bija reģionālais sabiedriskais transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Rīgas (Abrenes iela) līdz Sauriešiem.

827. reģionālais autobusu maršruts tika atklāts aptuveni 1992. gadā un tika slēgts 2009. gada 1. janvārī.
Darbdienās un brīvdienās pa maršrutu kursēja 2 autobusi.

827. reģionālais autobusu maršrutu apkalpoja RPPU .

## Maršruts
**[[Abrenes iela (Rīga)|Rīga (Abrenes iela)]]** — **[[Saurieši (Stopiņu pagasts)|Saurieši]]** kursēja pa šādām ielām: Abrenes iela, Vilhelma Purvīša iela, Emīlijas Benjamiņas iela, A.Čaka iela, Pērnavas iela, A.Deglava iela, Lubānas iela, Institūta iela.

**[[Saurieši (Stopiņu pagasts)|Saurieši]]** — **[[Sarkandaugava|Rīga (Abrenes iela)]]** kursēja pa šādām ielām: Institūta iela, Lubānas iela, A.Deglava iela, Pērnavas iela, A.Čaka iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Vilhelma Purvīša iela, Abrenes iela.

**[[Dārzciema iela|Rīga (Dārzciema iela)]]** — **[[Saurieši (Stopiņu pagasts)|Saurieši]]** kursēja pa šādām ielām: A.Deglava iela, Lubānas iela, Institūta iela.

## Pieturvietas
827. reģionālais autobusa maršrutā pavisam kopā bija 69 pieturas. Maršrutā **[[Abrenes iela (Rīga)|Rīga (Abrenes iela)]]** — **[[Saurieši (Stopiņu pagasts)|Saurieši]]** bija 25 pieturas, tāpat arī maršrutā **[[Saurieši (Stopiņu pagasts)|Saurieši]]** — **[[Sarkandaugava|Rīga (Abrenes iela)]]** bija 27 pieturas un maršrutā **[[Dārzciema iela|Rīga (Dārzciema iela)]]** — **[[Saurieši (Stopiņu pagasts)|Saurieši]]** bija 17 pieturas.

## Skatīt arī

* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā

## Ārējās saites

* https://web.archive.org/web/20080420173358fw_/http://saraksti.rigassatiksme.lv/?a=p.frameset&schedule_id=1898&t=xhtml&l=lv
Kukas purvs

**Kukas purvs** () ir purvs Papua-Jaungvinejas vidienē 1550 metrus virs jūras līmeņa. Purvs ir arheoloģisks piemineklis, kurā var izsekot zemkopības attīstību izolētā reģionā sākot 50. gadsimta p.m.ē. Apmēram 20. gadsimtā p.m.ē. tika izveidots vienots drenāžas kanālu tīkls. 2008. gadā purvs tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
Kognitīvi biheiviorālā terapija

thumb|Ārona Beka (''Aaron Beck'') KBT pamata cikla modelis, 1967. gads.
**Kognitīvi biheiviorālā terapija** **(KBT)** ir strukturētas īstermiņa psihoterapijas veids, kas palīdz samazināt dažādu garīgo saslimšanu, tostarp trauksmes, emociju kontroles grūtību, depresijas u.c. slimību, simptomu izteiktību. KBT palīdz cilvēkiem saprast  domu, emociju, ķermeņa sajūtu un uzvedības saistību, tās mērķis ir izaicināt un mainīt negatīvu/disfunkcionālu domāšanu un ar to saistīto uzvedību, tādējādi uzlabojot emocionālo regulāciju.

Kopš 2009. gada Latvijā darbojas Latvijas Kognitīvi biheiviorālās terapijas asociācija.

## Apraksts
Standarta KBT ir pieņemts uzskatīt, ka, izmainot personas disfunkcionālos domāšanas modeļus (t.i., kognitīvos izkropļojumus jeb kļūdainos pieņēmumu veidus), būs novērojamas arī pozitīvas izmaiņas personas uzvedībā, taču jaunākie KBT veidi uzsver, ka ir nepieciešams izmainīt cilvēka attiecības ar disfunkcionālajiem domāšanas modeļiem, nevis izmainīt pašu domāšanu. Kognitīvi biheiviorālājai terapijai mērķis nav noteikt diagnozi, bet izvērtēt cilvēka raksturiezīmes un atbilstoši izprast, ko var izmainīt.

### Darbs ar kognitīvajiem izkropļojumiem
Terapeiti izmanto KBT metodes, lai palīdzētu cilvēkiem apstrīdēt savus disfunkcionālos domāšanas modeļus un aizstāt domāšanas kļūdas (kognitīvos izkropļojumus jeb kļūdainos pieņēmumu veidus), piemēram, pārmērīgu vispārināšanu, melnbaltu domāšanu, pozitīvo lietu diskvalificēšanu, ar domām, kas patiesāk atbilst realitātei, tādējādi mazinot nepatīkamās emocijas un pašsabotāžas tendences. Kognitīvie izkropļojumi var izpausties kā selektīva vai neobjektīva informācijas apstrāde vai pārmērīga vispārināšana. KBT metodes var izmantot arī, lai palīdzētu indivīdiem identificēt un pieņemt kognitīvos izkropļojumus kā daļu no savām domām, tādā veidā samazinot kognitīvo izkropļojumu ietekmi.

Standarta KBT palīdz apgūt prasmes, kas palīdz indivīdiem disfunkcionālos domāšanas modeļus aizstāt ar adaptīvākiem, izaicinot indivīda ieradumus, domāšanas procesus un automātiskās reakcijas.

### Terapijas posmi
Kognitīvi biheiviorālajai terapijai var izdalīt sešus posmus:

* Psiholoģiskais novērtējums, kuru parasti veido šādi soļi:
*# Maināmās (kritiskās) uzvedības identificēšana;
*# Kritiskās uzvedības veida un iezīmju atpazīšana;
*# Kritiskās uzvedības biežuma, ilguma vai intensitātes novērtēšana;
*# Mērķu nodefinēšana.

* Rekonceptualizācija;
* Prasmju apguve;
* Iegūto prasmju nostiprināšana un pielietošana;
* Vispārināšana un uzturēšana;
* Novērtējumi pēc ārstēšanas.

Kognitīvi biheiviorālā terapijas fāze veido lielāko daļu no rekoncpetualizācijas posma.

## Atsauces
835. reģionālais autobusu maršruts

**835. reģionālais autobusu maršruts** bija reģionālais sabiedriskais transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Rīgas (Abrenes iela) līdz Upeslejām.

835. reģionālais autobusu maršrutu atklāja aptuveni 1992. gadā un slēdza 2009. gada 1. janvārī. Darbdienās un sestdienās maršrutā kursēja 3 autobusi, svētdienās — 2 autobusi. 835. reģionālo autobusu maršrutu apkalpoja RPPU "Tālava".

## Maršruts
**[[Abrenes iela (Rīga)|Rīga (Abrenes iela)]]** — **[[Upeslejas]]** kursēja pa šādām ielām: Abrenes iela, Vilhelma Purvīša iela, Emīlijas Benjamiņas iela, A. Čaka iela, Pērnavas iela, A. Deglava iela, Lubānas iela, Institūta iela, P4 šoseja.

**[[Dārzciema iela|Rīga (Dārzciema iela)]]** — **Upeslejas** kursēja pa šādām ielām: A. Deglava iela, Lubānas iela, Institūta iela, P4 šoseja.

**Upeslejas** — **Rīga (Abrenes iela)** kursēja pa šādām ielām: P4 šoseja, Institūta iela, Lubānas iela, A. Deglava iela, Pērnavas iela, A. Čaka iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Vilhelma Purvīša iela, Abrenes iela.

## Pieturvietas
835. reģionālais autobusa maršrutā pavisam kopā bija 67 pieturas. Maršrutā **[[Abrenes iela (Rīga)|Rīga (Abrenes iela)]]** — **[[Upeslejas]]** bija 25 pieturas, maršrutā **[[Dārzciema iela|Rīga (Dārzciema iela)]]** — **Upeslejas** bija 26 pieturas, maršrutā **Upeslejas** — **Rīga (Abrenes iela)** bija 16 pieturas.

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20080420173502fw_/http://saraksti.rigassatiksme.lv/?a=p.frameset&schedule_id=1900&t=xhtml&l=lv
Mazirbes luterāņu baznīca

**Mazirbes evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Talsu novada Dundagas pagasta Mazirbē.

Pirmā koka baznīca Mazirbē uzcelta 1766. gadā. 1866. gadā Dundagas muižas īpašnieks T. fon Ostenzakens lika pamatakameni jaunajai mūra baznīcai. Celtniecību vadīja A. Šrots. 1868. gadā baznīca tika iesvētīta. Baznīcas tornis cieta Pirmā pasaules kara laikā 1914. gadā, 1927. gadā tas tika atjaunots. 

1923. gadā te tika iesvētīts pirmais lībiešu karogs. 1930. gados no Somijas ataicināta mācītāja vadībā te notikuši daži dievkalpojumi lībiešu valodā.

1964. gadā baznīcu draudzei atsavināja. 1970. gadā to aizdedzināja, un līdz 1982. gadam tā tika demolēta. No 1984. līdz 1988. gadam baznīca tika atjaunota, tajā ierīkoja koncertzāli. 1989. gadā baznīcā notika pirmais dievkalpojums atjaunotajā baznīcā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārena Gilana

**Kārena Šeila Gilana** (; dzimusi ) ir skotu aktrise un filmu veidotāja. Viņa ieguva atpazīstamību ar lomām Lielbritānijas filmās un televīzijā, galvenokārt ar Emijas Pondas, vienpadsmitā Doktora pavadones, lomu zinātniskās fantastikas seriālā *[[Doctor Who]]* (2010—2013), par ko saņēmusi vairākas balvas un nominācijas. Starp viņas pirmajām kinolomām ir Elijas loma trillerī *[[Outcast]]* (2010) un Džeinas Lokhārtas loma romantiskajā komēdijā *[[Not Another Happy Ending]]* (2013). Tāpat darbojusies teātrī, piedalījusies Džona Osborna lugā *Inadmissible Evidence* (2011).

Gilanas debija Holivudā bija Kailijas Raselas loma šausmu filmā *[[Oculus (filma)|Oculus]]* (2013), pēc filmas popularitātes ASV, viņa ieguva galveno lomu ABC situāciju komēdijseriālā *[[Selfie]]* (2014). Starptautisku atpazīstamību viņa ieguva ar Nebulas lomu *[[Marvel Cinematic Universe]]* supervaroņu filmās "Galaktikas sargi" (2014), "Galaktikas sargi: 2. daļa" (2017), "Atriebēji: Bezgalības karš" (2018), "Atriebēji: Noslēgums" (2019), "" (2022) un "Galaktikas sargi: 3. daļa" (2023). Saņēmusi labus vērtējumus par Rūbijas Raundhausas lomu piedzīvojumu filmās "Džumandži: Laipni lūgti džungļos" (2017) un "Džumandži: Nākamais līmenis" (2019), Semas lomu komēdijā "Šaujampulvera kokteilis" (*Gunpowder Milkshake*, 2021) un dubultlomu zinātniskās fantastikas trillerī "Klons" (*Dual*, 2022). Šīm lomām sekoja loma pieaugšanas filmā *[[Late Bloomers]]* (2023) un atgriešanās britu televīzijā ar galveno lomu miniseriālā *[[Douglas Is Cancelled]]* (2024).

Gilana saņēmusi ''Empire'' balvu, Nacionālo televīzijas balvu, ''Teen Choice'' balvu un nominācijas Britu akadēmijas Skotijas kino balvai, Kritiķu izvēles superbalvai un Saturna balvai. Papildu aktierspēlei viņa saņēmusi labu kritiķu novērtējumu par drāmas filmas *[[The Party's Just Beginning]]* (2018) scenāriju un režiju, kurā pati atveidoja galveno lomu. Tāpat zināma ar publisko tēlu un sabiedrisko aktivitāti, lielākoties saistībā ar pašnāvību novēršanu.

## Ārējās saites
Portmorsbi starptautiskā lidosta

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1088438"
}


**Portmorsbi starptautiskā lidosta** () ir starptautiska lidosta uz apmēram 8 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Papua-Jaungvinejas galvaspilsētas Portmorsbi.

Lidosta izbūvēta vietā, kur Otrā pasaules kara laikā atradās ASV militārais lidlauks. Lidosta ir bāze Papua-Jaungvinejas nacionalajai lidsabiedrībai *[[Air Niugini]]*, kā arī lidsabiedrības *[[PNG Air]]* bāze. Neskaitot čārterlidojumus, lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2023. gadā nodrošināja aviosabiedrības *[[Air Niugini]]*, *[[Philippine Airlines]]*, *[[PNG Air]]*, *[[Qantas]]*, *[[Solomon Airlines]]*. Bez vietējiem reisiem, visu sezonu lidojumi notiek uz 7 valstīm (tās ir Austrālija, Fidži, Filipīnas, Ķīna, Palau, Singapūra, Zālamana Salas).

## Ārējās saites
*
Latvijas Sabiedriskais Autobuss

**"Latvijas Sabiedriskais Autobuss"** ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas nodarbojas ar pasažieru pārvadājumiem. Uzņēmums veic pasažieru pārvadājumus šādās pilsētās: Ādaži, Baloži, Mārupe, Jelgava, Jūrmala (Sloka), Madona, Kuldīga, un nodrošina tos ar autobusiem un minibusiem. 2022. gadā "Latvijas Sabiedriskais Autobuss" nodrošināja autobusu un mikroautobusu satiksmi 194 autobusu un mikroautobusu maršrutos ar 182 autobusiem un mikroautobusiem un 223 vadītājiem.

## Vēsture

### 1949.gads
Pasažieru pārvadājumus uzsāk vecākā LSA struktūrvienība. Tā atrodas Alūksnē ar nosaukumu “Alūksnes auto transporta kantoris Nr. 12”.

### 1958.gads
Pasažieru pārvadājumus uzsāk otrā LSA struktūrvienība, kura atrodas Saldū ar nosaukumu “Saldus Autotransporta bāze”.

### 1993.gads
Alūksnes struktūrvienība turpina darbu ar nosaukumu “Vidlatauto”.

### 1996.gads
Saldus struktūrvienība turpina darbu ar nosaukumu “Saldus Autobusu parks”.

### 2002.gads
Alūksnes struktūrvienība turpina darbu ar nosaukumu “Sabiedriskais Autobuss”.

### 2012.gads
Saldus struktūrvienība turpina darbu ar nosaukumu “Sabiedriskais autobuss”.

### 2015.gads
LSA struktūrvienībām tika pievienots “Ekspress-Ādaži”, kas pasažieru pārvadājumus Ādažu novadā nodrošina kopš 1991. gada.

### 2016.gads
LSA struktūrvienībām tika pievienots “Migar”, kas pasažieru pārvadājumus Jelgavas novadā nodrošina kopš 1998. gada.

### 2021.gads 1.augusts
Alūksnes, Saldus, Ādažu un Jelgavas struktūrvienības turpina darbu ar jaunu nosaukumu “Latvijas Sabiedriskais Autobuss”.

No 2021. gada LSA nodrošina pasažieru pārvadājumus vietējās nozīmes un starppilsētu maršrutos Jelgavas, Kuldīgas, Saldus un Madonas novados, kā arī Pierīgas maršrutos uz Ādažiem, Baložiem, Mārupi, Jaunmārupi un Sloku.

## Statistika

### Pasažieru pārvadājumi

* 2022. gadā pārvadāti 3 565 780 pasažieri

### Kilometrāža

* 2022. gadā nobraukti 9 390 729 kilometri

## Autobusu un minibusu modeļi

## Autobusu un mikroautobusu maršruti

### Esošie autobusu un mikroautobusu maršruti
2022. gadā pasažieru pārvadājumi "LSA" tiek nodrošināti autobusu un mikroautobusu maršrutos:

## Atsauces

## Ārējās saites
* sabiedriskaisautobuss.lv
* marsruti.lv
Paplašināšanās

[thumb|300px|[Krievijas caristes paplašināšanās no 1547. līdz 1725. gadam]]

**Paplašināšanās**, **izplešanās** jeb **ekspansija** (no  — 'izplatīšanās, izplešanās') ir kādas tautas, valsts, kultūras teritoriāla, ģeogrāfiska vai cita veida ietekmes zonas palielināšana. Tā var notikt gan miermīlīgi, gan vardarbīgi, atkarībā no izmantotajām metodēm.

Paplašināšanās ir bieži vien saistīta ar resursu iegūšanu, ekonomiskās ietekmes palielināšanu vai militāro pārākumu. Paplašināšanās var arī izraisīt konfliktus, pretestību vai pat karus, ja tā notiek uz citu tautu vai valstu rēķina.

## Paplašināšanās piemēri

* Feniķiešu un sengrieķu Vidusjūras kolonizācija;
* Aleksandra Lielā iekarojumi un turpmākais hellēnisma periods (kultūras ekspansija);
* Senās Romas iekarojumi;
* Svētās Romas impērijas iekarojumi Kārļa Lielā valdīšanas laikā;
* Vikingu ekspansija;
* Sibīrijas iekarošana;
* Padomju Savienības paplašināšanās un valstu okupācija.

## Ārējās saites
Kīnes Loģistikas universitāte

thumb|KLU Universitāte
**Kīnes Loģistikas universitāte** ( — KLU) ir privāta biznesa augstskola un universitāte Hamburgā, Vācijā. KLU, ko 2010. gadā dibinājis vācu uzņēmējs un miljardieris Klauss Mihaels Kīne (uzņēmumu "Kühne + Nagel", "Hapag-Lloyd" un "Lufthansa" akcionārs), sekmē vispārējo vadību, kā arī operatīvo un piegādes ķēdes vadību. Tās rektors ir Andrēass Kaplans.
KLU piedāvā pilnu augstākās izglītības un biznesa vadības izglītības klāstu, sākot no bakalaura un maģistra grādiem, maģistra grāda uzņēmējdarbības vadībā (MBA), līdz strukturētai doktorantūras programmai. Augstskolai finansējumu nodrošina galvenokārt studiju maksa un Kīnes nodibinātais fonds.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Krievu fašisms

[thumb|[Krievijas karogs, ko izmantoja krievu fašisti]]
**Krievu fašisms** (krievu: *русский фашизм*) bija 20. gadsimta krievu nacionālisma paveids, ko raksturoja simpātijas pret itāļu fašismu un vācu nacionālsociālismu, izteikts antikomunisms un antisemītisms.

Krievu fašisma saknes meklējamas kustībās, kas vēsturē pazīstamas kā melnsimtnieki un Baltā kustība. Tas bija plaši izplatīts krievu emigrantu vidū Vācijā, Mandžūrijā un ASV. Daži Baltās kustības ideologi, piemēram, Ivans Iļjins un Vasilijs Šuļgins, atzinīgi vērtēja Benito Musolīni Itālijā un Ādolfa Hitlera Vācijā nākšanu pie varas. 

Sākoties Otrajam pasaules karam, krievu fašisti Vācijā atbalstīja Hitleru un pievienojās krievu kolaborantu rindām.  

## Skatīt arī
* Rašisms 
* Krievu imperiālisms 
* Krievu nacionālisms 

## Ārējās saites
Baltā emigrācija

[thumb|[Vrangeļa krievu armija|Krievu armijas evakuācija no Krimas]]
**Baltā emigrācija** jeb **Krievu pirmā viļņa emigrācija** (, *Русская эмиграция первой волны*) bija baltās kustības masveida emigrācija no Krievijas (un citām bijušām Krievijas Impērijas teritorijām), ko izraisīja Baltās armijas militārā sakāve gandrīz sešus gadus ilgajā pilsoņu karā. Lielākā daļa emigrantu bija militārpersonas, muižnieki, uzņēmēji, inteliģence, kazaki, garīdznieki, ierēdņi un viņu ģimenes locekļi.

Saskaņā ar Amerikas Sarkanā Krusta datiem kopējais emigrantu skaits no Krievijas 1920. gada 1. novembrī bija  cilvēku. Pēc Nāciju Līgas datiem, 1921. gada augustā bija vairāk nekā 1,4 miljoni bēgļu no Krievijas. Savukārt Amerikas Sarkanais Krusts 1921. gada 1. novembrī lēsa, ka krievu emigrantu skaits ir 2 miljoni. Krievijas revolūcijas rezultātā uz ārzemēm kopumā aizbrauca aptuveni 3 miljoni cilvēku. Lielākā daļa no viņiem tika asimilēti mītnes valstīs.

Daļa emigrantu atgriezās PSRS (no 1921. līdz 1931. gadam uz Krievijas PFSR un citām padomju republikām atgriezās  emigranti), bet lielākā daļa baltās emigrācijas bija kategoriski pret atgriešanos un iesaistījās ideoloģiskajā cīņā pret padomju aģitāciju.

## Baltā emigrācija Otrā pasaules kara laikā
Otrais pasaules karš sadalīja balto emigrāciju divās nometnēs: provācu (visi, kas piedalījās karā Trešā reiha un tās sabiedroto pusē, tika izveidoti arī dažādi formējumi, piemēram, Krievu Nacionālais atbalsta korpuss, kā arī daļa emigrantu kļuva par nacistiskās okupācijas administrācijas locekļiem okupētajās teritorijās, it īpaši Austrumeiropā) un pretvācu (visi, kas piedalījās pretošanās kustībā un simpatizēja PSRS vai saskatot tajā mazāku ļaunumu nekā nacismā, piemēram, emigrants Aleksandrs Kerenskis, bijušais Krievijas pagaidu valdības vadītājs, atklāti kritizēja nacistisko Vāciju un kara laikā uzturēja kontaktus ar Sabiedroto valdībām, cerot, ka pēc nacistu sakāves būs iespējams atjaunot Krievijas demokrātiju).

## Ievērojami baltās emigrācijas pārstāvji

* Ivans Buņins — pirmais krievu rakstnieks, kas saņēma Nobela prēmiju literatūrā.
* Vasilijs Ļeontjevs — amerikāņu ekonomists.
* Iļja Prigožins — ebreju izcelsmes Beļģijas ķīmiķis, Nobela prēmijas laureāts.
* Igors Sikorskis — ukraiņu izcelsmes Krievijas Impērijas aviokonstruktors un lidotājs, vēlāk ASV izgudrotājs un filozofs.
* Igors Stravinskis — krievu komponists, pianists un diriģents.
* Boriss Kņazevs — krievu baletdejotājs.
* Marks Šagāls — ebreju izcelsmes krievu/franču mākslinieks.

## Ārējās saites
Slovēnijas sieviešu basketbola izlase

**Slovēnijas sieviešu basketbola izlase** ir nacionālā basketbola sieviešu komanda, kas pārstāv Slovēniju starptautiskās basketbola sacensībās, tādās kā Eiropas čempionāts, Pasaules kauss, olimpiskās spēles. Pašlaik Slovēnijas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 19. vietu. Olimpiskajām spēlēm un Pasaules kausam līdz šim nav kvalificējusies, labākais sasniegums Eiropas čempionātā ir 10. vieta 2019. un 2021. gadā. Kopā ar Izraēlu Slovēnija bija viena no 2023. gada Eiropas čempionāta rīkotājvalstīm.

## Panākumi
### Eiropas čempionāts

## Atsauces
Renāte Vidruska

**Renāte Vidruska** (dzimusi kā **Praude**  Rīgā) ir Latvijas FIDE meistare šahā (2006).

## Biogrāfija
1996. gada septembrī Renāte Vidruska uzsāka mācības Rīgas Valsts 1.ģimnāzijā. Neilgi pēc tam uzsāka mācīties šahu Rīgas šaha skolā pie trenera Aivara Stašāna (1954—2021).
Pārstāvējusi Latviju Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos. Augstāko vietu sasniegusi 2001. gadā Grieķijā, kad Eiropas jauniešu šaha čempionātā M18 vecuma grupā dalījusi 5.—8. vietu, pēc papildu rādītājiem ierindojoties 7. vietā. 2017. gada Rīgā notikušajā Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm ar 4½ izcīnītajiem punktiem bijusi otrā labākā starp 17 Latvijas šahistēm. 2023. gadā izcīnījusi 3. vietu Latvijas sieviešu šaha čempionātā. 2023. gada decembrī Zagrebā izcīnījusi labākas dāmas balvu Eiropas šaha ātrspēles čempionātā. 2024. gadā dalījusi 1. vietu Latvijas sieviešu šaha čempionātā, taču pēc sliktākiem papildu rādītājiem palikusi otrā aiz Ilzes Bērziņas. 2024. gada septembrī Budapeštā pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi 45. šaha olimpiādē  pie rezerves galdiņa (+1, =3, -2).

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 2001. gads — 8.vieta.
* 2002. gads — 11.vieta.
* 2003. gads — 5.vieta.
* 2022. gads — 9. vieta.
* 2023. gads — 3. vieta.
* 2024. gads — 2. vieta.
* 2025. gads — 8. vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ierindnieks

**Ierindnieks** () ir zemākā militārā dienesta pakāpe daudzu valstu bruņotajos spēkos. Lielākoties, pakāpes NATO kods ir OR-1. Latvijas Nacionālajos bruņotajos spēkos nav šādas pakāpes, bet tās ekvivalents ir kareivis.

## Galerija

File:KleurLandOR1.png|(Belģijas zemes komponente)
File:Canadian Army OR-1.svg|Private (basic)(Kanādas armija)
File:Denmark-Army-OR-1-M11.svg|(Karaliskā Dānijas armija)
File:Estonia-Army-OR-1.svg|(Igaunijas sauszemes spēki)
File:Army-FRA-OR-01.svg|(Francijas armija)
File:HD_H_11_Panzerschütze_Pz_L.svg|(Vācijas armija)
File:Rank_insignia_of_soldato_of_the_Army_of_Italy_(1973).svg|(Itālijas armija)
File:Luxembourg-Army-OR-1a.svg|(Luksemburgas armija)
File:Nl-landmacht-soldaat-der-3e-klasse.svg|(Karaliskā Nīderlandes armija)
File:Norway-army-OR-1a.svg|(Norvēģijas armija)
File:Army-POL-OR-01.svg|(Polijas sauszemes spēki)
File:Spain-Army-OR-1.svg|(Spānijas armija)
File:01-Lithuania_Army-JPVT.svg|Jaunesnysis eilinis(Lietuvas sauszemes spēki)
File:UA_shoulder_mark_01.svg|Ierindnieks(Ukrainas Sauszemes spēki)


## Atsauces
Aģitācija

**Aģitācija** (no latīņu *agitatio* — iekustināt) ir verbāla, drukāta un vizuāla politiska darbība, kas ietekmē cilvēku domas un attieksmi, lai mudinātu viņus uz politisku vai citu rīcību.

Aģitāciju, kas notiek vēlēšanu kampaņas laikā un kuras mērķis ir mudināt vēlētājus balsot par vai pret kādu kandidātu, kandidātiem, kandidātu sarakstu vai pret visiem kandidātiem, sauc par priekšvēlēšanu aģitāciju. Vēlēšanu apmeklējuma aģitācija, lai palielinātu vēlētāju aktivitāti, var notikt arī bez aģitācijas par konkrētiem kandidātiem.

## Skatīt arī

* Propaganda

## Ārējās saites
5294. autobusu maršruts (Ādaži)

**5294. autobusu maršruts** ir Ādažu sabiedriskais transporta autobusu maršruts. 5294. autobusu maršrutu atklāja aptuveni 2000. gadā.

Visās dienās maršrutā kursē viens autobuss. 5294. autobusu maršrutu apkalpo SIA.

## Maršruts
**[[Ādaži]]** — **[[Gauja (stacija)|Stacija ]]** —  '''DS ''' — **[[Ādaži]]** kursē pa šādām ielām: Rīgas gatve, Serģu iela, autoceļš A1, Rīgas gatve.

**[[Ādaži|Ādažu centrs]]** — **[[Gauja (stacija)|Stacija ]]** —  '''DS ''' — **[[Ādaži]]** kursē pa šādām ielām: Rīgas gatve, Serģu iela, autoceļš A1, Rīgas gatve.

**[[Ādaži|Ādažu centrs]]** — **[[Muižas iela (Ādaži)|Muižas iela]]** —  **[[Gauja (stacija)|Stacija ]]** —  '''DS ''' — **[[Ādaži]]** kursē pa šādām ielām: Rīgas gatve, Serģu iela, autoceļš A1, Rīgas gatve.

**[[Gaujas pagrieziens]]** —  **[[Kāpas]]** —  '''DS ''' —  **[[Birznieki (Ādažu pagasts)|Birznieki]]** '''Ādažu centrs''' kursē pa šādām ielām: Serģu iela, autoceļš A1, Rīgas gatve, Gaujas iela.

## Pieturvietas
5294. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 50 pieturas. Maršrutā **[[Ādaži]]** — **[[Gauja (stacija)|Stacija ]]** —  '''DS ''' — **[[Ādaži]]** ir 10 pieturas, maršrutā **[[Ādaži|Ādažu centrs]]** — **[[Gauja (stacija)|Stacija ]]** —  '''DS ''' — **[[Ādaži]]** ir 13 pieturas, maršrutā **[[Ādaži|Ādažu centrs]]** — **[[Muižas iela (Ādaži)|Muižas iela]]** —  **[[Gauja (stacija)|Stacija ]]** —  '''DS ''' — **[[Ādaži]]** ir 11 pieturas, maršrutā **[[Gaujas pagrieziens]]** —  **[[Kāpas]]** —  '''DS ''' —  **[[Birznieki (Ādažu pagasts)|Birznieki]]** '''Ādažu centrs''' ir 16 pieturas.

## Skatīt arī

* Ādaži
* Latvijas Sabiedriskais autobuss

## Ārējās saites

* https://www.marsruti.lv/LSA/#pieriga/bus/5294/a-b_6
* https://www.sabiedriskaisautobuss.lv/
5433. mikroautobusu maršruts (Jaunmārupe)

**5433. mikroautobusu maršruts** ir sabiedriskā transporta autobusa maršruts, kas kursē no Rīga (Elizabetes iela) līdz Jaunmārupei.

5433. mikroautobusu maršrutu atklāja 2009. gadā. 1. janvāri. Darbdienās maršrutā kursē apmērām 5 mikroautobusi.

5433. mikroautobusu maršrutu apkalpo SIA.

## Maršruts
**[[Rīga|Rīga (Elizabetes iela)]]** — **[[Jaunmārupe]]** kursē pa šādām ielām: Elizabetes iela, Marijas iela, 13. janvāra iela, Akmens tilts, Kuģu iela, Uzvaras bulvāris, Bāriņu iela, Mārupes iela, Ojāra Vācieša iela, Altonavas iela, Ārlavas iela, Tēriņu iela, Ārlavas iela, Tēriņu iela, Daugavas iela, Mārupītes gatve, Rožu iela, Mazcenu aleja.

**[[Jaunmārupe]]** — **[[Rīga|Rīga (Elizabetes iela)]]** kursē pa šādām ielām: Mazcenu aleja, Rožu iela, Mārupītes gatve, Daugavas iela, Tēriņu iela, Ārlavas iela, Altonavas iela, Ojāra Vācieša iela, Mārupes iela, Bāriņu iela, Uzvaras bulvāris, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Marijas iela, Elizabetes iela, E.Birznieka-Upīša iela, Elizabetes iela.

## Pieturvietas
5432. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā ir 39 pieturas. Maršrutā **[[Rīga|Rīga (Elizabetes iela)]]** — **[[Jaunmārupe]]** ir 19 pieturas, bet maršrutā **[[Jaunmārupe]]** — **[[Rīga|Rīga (Elizabetes iela)]]** ir 30 pieturas.

## Skatīt arī
* Rīga
* Jaunmārupe
* Latvijas Sabiedriskais autobuss

## Ārējās saites
* https://www.marsruti.lv/LSA/#pieriga/minibus/5433/b-a/6449
* https://www.sabiedriskaisautobuss.lv/
5435. mikroautobusu maršruts (Mārupe)

**5435. mikroautobusu maršruts** ir sabiedriskā transporta mikroautobusu maršruts, kas kursē no Rīga (Elizabetes iela) līdz Mārupei.

5435. mikroautobusu maršrutu atklāja apmērām 2000. gadā. Darbdienās maršrutā kursē apmērām 2 mikroautobusi, bet brīvdienās — apmērām 1 mikroautobuss.

5435. mikroautobusu maršrutu apkalpo SIA ''Latvijas Sabiedriskais Autobuss''.

## Maršruts
**[[Rīga|Rīga (Elizabetes iela)]]** — **[[Mārupe]]** kursē pa šādām ielām: Elizabetes iela, Marijas iela, 13. janvāra iela, Akmens tilts, Kuģu iela, Uzvaras bulvāris, Bāriņu iela, Mārupes iela, Ojāra Vācieša iela, Altonavas iela, Ārlavas iela, Tēriņu iela, Daugavas iela, Lībiešu iela, Vecozolu iela, Zeltrītu iela.

**[[Jaunmārupe|Mārupe]]** — **[[Rīga|Rīga (Elizabetes iela)]]** kursē pa šādām ielām: Zeltrītu iela, Vecozolu iela, Lībiešu iela, Daugavas iela, Tēriņu iela, Ārlavas iela, Altonavas iela, Ojāra Vācieša iela, Mārupes iela, Bāriņu iela, Uzvaras bulvāris, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Marijas iela, Elizabetes iela, E.Birznieka-Upīša iela, Elizabetes iela.

## Pieturvietas
5435. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā ir 23 pieturas. Maršrutā **[[Rīga|Rīga (Elizabetes iela)]]** — **[[Mārupe]]** ir 11 pieturas, bet maršrutā **[[Mārupe]]** — **[[Rīga|Rīga (Elizabetes iela)]]** ir 12 pieturas.

## Skatīt arī
* Mārupe
* Latvijas Sabiedriskais autobuss

## Ārējās saites
* https://www.marsruti.lv/LSA/#pieriga/minibus/5435/a-b
* https://www.sabiedriskaisautobuss.lv/
Līgatnes Padomju slepenais bunkurs

**Līgatnes Padomju slepenais bunkurs** bija Latvijas PSR valdības patvertne kodolkara gadījumam, kas darbojās no bunkura pabeigšanas 20. gadsimta 80. gados līdz 1990. gadam. Kopš 2003. gada šī vieta ir pārveidota par tūrisma objektu. Līgatnes Padomju slepenais bunkurs atrodas Cēsu novada Līgatnes pagasta Skaļupēs, virs objekta arī mūsdienās atrodas sanatorija — rehabilitācijas centrs "Līgatne".

## Vēsture
1968. gada aprīlī Latvijas PSR Ministru padome iesniedza priekšlikumu Komunistiskās partijas Centrālās komitejas birojam par objekta “4. pārvaldes pansionāts” celtniecību. Objekta uzdevums — nodrošināt minimāli nepieciešamos apstākļus ilgstošam darbam Latvijas PSR Ministru Padomei, LPSR Komunistiskās Padomes vadībai, LPSR valsts plāna vadībai — ap 250 cilvēkiem, ja šie cilvēki tiktu pārvietoti no Rīgas pēc draudoša stāvokļa izsludināšanas (kodolkara situācijas gadījumā).

## Atsauces
Militārā vēsture

**Militārā vēsture** ir karadarbību vēsture, kuras ir notikušas kādā konkrētā vēsturiskā laikmetā.

Profesionāli vēsturnieki parasti koncentrējas uz militārajām lietām, kas ir būtiski ietekmējušas sabiedrību, kā arī uz konfliktu sekām. Militārās vēstures disciplīna ir dinamiska, tā mainās līdz ar priekšmetu attīstību. Tās dinamiskais raksturs lielā mērā ir saistīts ar militāro spēku un to vadības mākslas un zinātnes straujo pārmaiņu intensitāti.
[thumb|[Ramzess Lielais|Ramzess II, kas cīnās Kadīšas kaujā ]]

## Skatīt vēl

* Militāra zinātne
* Karadarbības teātris
* Karš

## Ārējās saites
5432. mikroautobusu maršruts (Baloži)

**5432. mikroautobusu maršruts** ir sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Rīgas (SAO) līdz Baložiem.

5432. mikroautobusu maršrutu atklāja aptuveni 2000. gadā.

Darbdienās maršrutā kursē — apmērām 5 mikroautobusi.

5432. mikroautobusu maršrutu apkalpo SIA.

## Maršruts
**[[Rīga]]** — **[[Rāmava]]** — **[[Baloži]]** kursē pa šādām ielām: Bauskas iela, Ceļš uz Katlakalnu, Rīgas iela.

**[[Baloži (pilsēta)|Baloži]]** — **[[Rāmava]]** — **[[Rīga]]** kursē pa šādām ielām: Rīgas iela, Ceļš uz Katlakalnu, Bauskas iela, Krasta iela.

## Pieturvietas
5432. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā ir 33 pieturas. Maršrutā **[[Rīga]]** — **[[Rāmava]]** — **[[Baloži]]** ir 17 pieturas, bet maršrutā **[[Baloži (pilsēta)|Baloži]]** — **[[Rāmava]]** — **[[Rīga]]** ir 16 pieturas.

## Skatīt arī

* Rīga
* Baloži
* Latvijas Sabiedriskais autobuss

## Ārējās saites

* https://www.marsruti.lv/LSA/#pieriga/minibus/5432/a-b
* https://www.sabiedriskaisautobuss.lv/
Kritis kaujā

[thumb|Pirmā pasaules kara latviešu strēlnieku un Brīvības cīņu kritušo apbedījumi Rīgā ([Rīgas Brāļu kapi)|300px]]
**Kritis kaujā** (**KIA**) ir apzīmējums, ko parasti izmanto, lai apzīmētu militārpersonu, personāla nāvi no ienaidnieka vai naidīgu spēku rokām kaujas laukā.  

Ar apzīmējumu KIA apzīmē tikai personu, kas ir nogalināta kaujas laukā, savukārt **miris no ievainojuma** (**DOW**) attiecas uz kādu, kurš izdzīvojis kaujas laukā, bet vēlāk miris ārstniecības iestādē. Ziemeļatlantijas līguma organizācija (NATO) biežāk izmanto DWRIA, nevis DOW, lai apzīmētu, ka persona ir "mirusi no ievainojumiem". 

Vikipēdijas rakstos par kaujām blakus kaujas darbībā nogalinātu militāro līderu vārdam ir simbols.

## NATO definīcija
Pēc NATO definīcijas kaujā kritušais ir kaujinieks, kurš tiek nogalināts kaujas laukā vai kurš mirst no brūcēm vai citiem ievainojumiem, pirms nokļuvis ārstniecības iestādē vai nesaņemot pirmo palīdzību. 

## Skatīt arī
* Ievainots kaujas laukā (WIA)
* Bezvēsts pazudušais (MIA)
* Karagūsteknis (POW)

## Atsauces

## Ārējās saites
Totālais karš

[thumb|[Hamburga|Hamburgā pēc 1943. gada jūlija un augusta bombardēšanas uzlidojumiem]]
**Totālais karš** ir karadarbība, kurā visas iesaistītās valstis izmanto visus tām pieejamos resursus un metodes, lai sakautu ienaidnieku. Šāda veida karadarbība notiek jau kopš seniem laikiem, taču 19. gadsimta beigās un vēlāk, līdz ar Ženēvas konvencijām par karadarbību, tā kļuva par atsevišķu kategoriju.

Totālā kara koncepciju savā grāmatā 1935. gadā aprakstīja Ērihs Lūdendorfs.

## Totālā kara metožu izmantošanas piemēri

### 20. gadsimtā
[thumb|[Varšava 1945. gada janvārī. Pēc 1944. gada Varšavas sacelšanās reiha karaspēks iznīcināja aptuveni 85 % pilsētas kreisā krasta ēku.]]
20. gadsimta sākumā vācu militāro teorētiķu izstrādātā totālā kara koncepcija, kas daļēji balstījās uz Francijas—Prūsijas kara pieredzi, bija šāda: mūsdienu karš nav armiju karš, bet gan nāciju karš. Līdz ar to, lai uzvarētu, ir nepieciešams, no vienas puses, mobilizēt visus "savas" nācijas resursus, no otras puses, visaptveroši iedarboties pret naidīgo nāciju (tostarp ar tādām metodēm kā propaganda, ar dažādiem līdzekļiem īstenots terors, karagūstekņu un civiliedzīvotāju masveida slepkavības, mājokļu un pārtikas krājumu iznīcināšana, pilsētu nomākšana badā u. c.), lai salauztu tās gribu un liktu tai pieprasīt no savas valdības pārtraukt pretošanos.

Totālā kara ideja bija Trešā Reiha vadības militārās doktrīnas pamatā, kas praktiski izmantoja to, izstrādājot uzbrukuma plānus Otrā pasaules kara laikā. 1943. gada februārī, Reiha tautas apgaismības un propagandas ministrs Jozefs Gebelss savā slavenajā runā aicināja uz totālo karu.

## Ārējās saites
Dundagas baptistu baznīca

**Dundagas baptistu baznīca** ir Latvijas Baptistu draudžu savienībā ietilpstošās Dundagas baptistu draudzes baznīca Talsu novada Dundagas pagasta Dundagā. Dundagā baptistu draudze dibināta 1867. gadā (pēc citām ziņam 1927. gadā). Tā dievkalpojumos pulcējās mājās, dažkārt pilī vai Dundagas luterāņu baznīcā. 1995. gadā tika uzcelta atsevišķa ēka draudzes vajadzībām.

## Ārējās saites
*

* Dundagas baptistu draudze
Narvas ūdenskrātuve

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2458214"
}

**Narvas ūdenskrātuve** (, ) ir 1956. gadā izveidota mākslīga ūdenstilpe Narvas upē. Pa ūdenskrātuvi iet Igaunijas un Krievijas robeža.

Ūdenskrātuve izveidota, uzceļot Krievijai piederošo Narvas HES. No 191,4 km2 lielās platības Igaunijai pieder apmēram 40 km2. Ūdenskrātuvē ietek arī lielākā Narvas pieteka Pļusa.

## Ārējās saites
Kalna dārzs

**Kalna dārzs** ir pilskalns, kas atrodas Kurzemē, Talsu novada Dundagas pagasta Dundagā, Dundagas dīķa pussalā pie Dundagas pils. Dzirnavezera pretējā krastā atrodas Dundagas pilskalns. Kalna dārzs ir valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Pilskalna taisnstūrveida plakuma izmērs — 35—55 x 70 metri. Pilskalna datējums — vēlais dzelzs laikmets/viduslaiki. Kā nocietinājumu to jau 1809. gadā aprakstīja Ulrihs fon Šlipenbahs. 1943. gadā Pēteris Stepiņš rakstījis, ka Kalna dārzu ierīkojuši vācieši pirms Dundagas pils uzcelšanas, kura rakstos minēta 1318. gadā. 1981. gadā šeit izrakumus veicis Ēvalds Mugurēvičs.
Attēls:Kalna dārzs - pilskalns Dundagā.jpg
Attēls:Kalna dārzs pilskalns un viduslaiku pils Dundagā.jpg
Attēls:Kalna dārzs ziemā.jpg
Attēls:Dundagas Kalna darzs.jpg|Pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites

* Kalna dārzs portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Ahja (upe)

**Ahja** () ir 103 kilometrus gara Emajegi labā krasta pieteka Igaunijas dienvidaustrumos, Pelvas un Tartu apriņķī.

Izteka no Erastveres ezera pie Kanepi. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Emajegi upē augšpus Emajegi grīvas purviem. Ahja tiek uzskatīta par vienu gleznainākājām Igaunijas upēm, kas populāra ūdenstūristu vidū.

## Ārējās saites
Poma Klementjeva

**Poma Aleksandra Klementjeva** (; dzimusi ) ir franču aktrise.

Studējusi Florenta kursos Parīzē un piedalījusies tādās Francijas filmās kā *[[Sans arme, ni haine, ni violence]]* (2008) un "Bezmiega nakts" (*Nuit Blanche*, 2011). Debija ASV bija filmā "Vecais zēns" (2013). 2019. gadā viņa piedalījās seriāla *[[Black Mirror]]* piektās sezonas pirmajā sērijā *Striking Vipers*.

Klementjeva starptautisku atpazīstamību ieguva ar Mantisas lomu *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmās "Galaktikas sargi: 2. daļa" (2017), "Atriebēji: Bezgalības karš" (2018), "Atriebēji: Noslēgums" (2019), "" (2022), televīzijas filmā *[[The Guardians of the Galaxy Holiday Special]]* (2022) un "Galaktikas sargi: 3. daļa" (2023).

## Atsauces

## Ārējās saites
Hanshin Tigers

***Hanshin Tigers*** (, *Hanshin Taigāsu* — ‘Hansinas tīģeri’) ir beisbola klubs, kas spēlē Japānas augstākajā līgā — *[[Nippon Yakyū Kikō]]*. Kluba bāzes pilsēta ir Nisinomija, atrodas Hjogo prefektūrā. Kluba īpašnieks ir uzņēmums *[[Hanshin Electric Railway]]*. *Hanshin Tigers* ir otrs vecākais beisbola klubs Japānā, tas dibināts 1935. gadā kar nosaukumu *Osaka Tigers*, vēlāk pārsaukts par *Hanshin Club*, tad atkal *Osaka Tigers*, bet kopš 1961. gada kluba nosaukums ir *Hanshin Tigers*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autonoma republika

**Autonoma republika** ir administratīvā iedalījuma forma, kas ir līdzīga provincei vai štatam. Ievērojams skaits autonomo republiku atrodas pēcpadomju valstīs, bet lielākā daļa no tām ir daļa no Krievijas. Daudzas no šīm republikām tika izveidotas padomju laikā kā Autonomās padomju sociālistiskās republikas jeb APSR.

## Autonomās republikas uzskatījums

* Adžārijas Autonomā Republika
* Krimas Autonomā Republika
* Karakalpakstānas Republika
* Nahčivanas Autonomā Republika
* Krievijas Federācijas republikas
* Kalnu Badahšānas autonomais vilojats

## Ārējās saites
Džino Mēders

**Džino Mēders** (; dzimis , miris ) bija Šveices šosejas un treka riteņbraucējs, kura pēdējā pārstāvētā komanda bija *UCI WorldTeam* **'. Mēders gāja bojā pēc gūtajām traumām 2023. gada ''[[Tour de Suisse]]'' laikā.

== Karjera ==
Pirms kļūšanas par profesionālu šosejas braucēju Mēders bija augsta līmeņa [[treka riteņbraucējs]], kurš piedalījās 2016. gada Eiropas čempionātā trekā komandu iedzīšanas sacensībās. Viņš kļuva par profesionāli 2019. gadā, pievienojoties ''UCI WorldTeam'' komandai **'. 2020. gada oktobrī viņš tika iekļauts komandas sastāvā startam 2020. gada ''Vuelta a España''.

2021. gada Parīze—Nica sacensību 7. posmā Mēders piedalījās atrāvienā un gandrīz uzvarēja posmā, tomēr pēdējos 50 metros viņu noķēra un apsteidza Primožs Rogličs. Viņam tika piešķirta dienas cīnītāja balva.

Vēlāk šajā gadā Mēders startēja 2021. gada ''Vuelta a España''. Zaudējis trīs minūtes pirmajos astoņos posmos, viņš sāka uzrādīt labus rezultātus, sākot no devītā posma, kad kalnu posmā uz *Alto de Velefique* finišēja septītais. Atlikušajā sacensību laikā viņš turpināja demonstrēt spēcīgu sniegumu, vienlaikus kalpojot par komandas līdera Džeka Heiga palīgu. 17. posmā, kas finišēja *Lagos de Covadonga* virsotnē, Mēders finišēja ar elites grupu, kas finišēja pusotru minūti aiz sacensību līdera Primoža Rogliča. Rezultāts viņu ierindoja kopvērtējuma labāko desmitniekā. Nākamajā dienā sacensību posmā uz *Altu d'El Gamoniteiru* ar augstāko kāpumu Heigs un Mēders ierindojās attiecīgi piektajā un septītajā vietā, atpaliekot nepilnu minūti, Mēders pakāpās uz astoto vietu kopvērtējumā. Sacensību priekšpēdējā posmā Mēders un Heigs kopā ar Rogliču, Enriku Masu un Ādamu Jeitsu veidoja piecu braucēju grupu, kas no kopvērtējuma līdera grupas aizbēga trešajā kāpumā no beigām. Grupa turpināja palielināt savu pārsvaru pār citiem pretendentiem, ļaujot Mēderam iekļūt kopvērtējuma labāko pieciniekā, bet Heigam trijniekā. Mēders arī izvirzījās vadībā jauno braucēju ieskaitē, apsteidzot Eganu Bernalu. Viņš noturēja savu pozīciju arī pēc pēdējās dienas individuālā brauciena, finišējot Vuelta piektajā vietā un gūstot uzvaru jauno braucēju ieskaitē.

## Negadījums un nāve
*[[Tour de Suisse]]* piektā posma laikā 2023. gada 15. jūnijā Džino Mēders krita pagriezienā, nobraucienā no posma augstākā punkta Albula pārejā. Dažas minūtes iepriekš amerikāņu riteņbraucējs Magnuss Šefīlds bija nokritis gandrīz tieši tajā pašā vietā. Tika konstatēts, ka Mēders ir bezsamaņā un iegrimis ūdenī. Viņš tika reanimēts un ar helikopteru nogādāts Kūras slimnīcā. Nākamajā dienā, 2023. gada 16. jūnijā, Mēders no gūtajiem savainojumiem nomira.

## Atsauces

## Ārējās saites
Menisks (nozīmju atdalīšana)

**Menisks** (no grieķu μηνίσκος — 'pusmēness') var būt

* menisks (anatomija)
* menisks (hidrostatika)
* lēca, kurai viena sfēriskā virsma ir ieliekta, otra ir izliekta.
Hanna Maļara

**Hanna Maļara** (; dzimusi  Kijivā, Ukrainā) ir ukraiņu juriste un pedagoģe, kura kopš 2021. gada 4. augusta ir viena no vairākiem Ukrainas aizsardzības ministra vietniekiem premjerministra Denisa Šmihaļa valdībā. Absolvējusi Kijivas Starptautisko valodniecības un tiesību institūtu, bijusi docente tajā pašā institūtā, pirms viņa sāka strādāt valsts dienestā.

## Biogrāfija
Hanna Maļara dzimusi 1978. gada 28. jūlijā Kijivā, Ukrainas PSR. 2000. gadā viņa absolvēja Kijivas Starptautisko valodniecības un tiesību institūtu. Tiesības praktizēt jurisprudencē viņa ieguva 2007. gadā. Viņa 2010. gadā kļuva par tiesību zinātņu kandidāti.

## Karjera
2010. gadā strādājusi Valsts Muitas lietu pētniecības institūtā par Juridisko jautājumu nodaļas vadītāja vietnieci.

No 2013. līdz 2020. gadam viņa pasniedza Ukrainas Nacionālajā tiesnešu skolā krimināltiesisko kvalifikāciju par agresīvu karu un citiem kara zonās izdarītiem noziegumiem. 2018. gadā bija Ukrainas Drošības dienesta stratēģiskās komunikācijas vienību trenere.

Kopš 2020. gada viņa ir Augstākās Radas Nacionālās drošības, aizsardzības un izlūkošanas komitejas ārštata konsultante.

Maļara 2021. gada 4. augustā tika iecelta par aizsardzības ministra vietnieci.

Ceturtajā Krievijas iebrukuma Ukrainā mēnesī, Maļara paziņoja, ka Krievijas spēki un ugunsjauda aptuveni desmitkārtīgi pārsniedz Ukrainas spēkus. Ap 2022. gada 7. jūliju, Maļara paziņoja, ka tobrīd nav nepieciešams ieviest obligāto sieviešu iesaukumu un ka līdz šim brīvprātīgi dienestam pieteikušās aptuveni 1000 sieviešu.

## Personīgā dzīve
Hanna Maļara ir precējusies un viņai ir dēls.

Viņa ir vairāk nekā 40 zinātnisko darbu autore, izstrādājusi Krimas okupācijas un Donbasa kara notikumu juridiskā novērtējuma koncepciju, kas tiek izmantota izmeklēšanas un tiesu praksē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija Ukrainas Aizsardzības ministrijas mājaslapā
* Hannas Maļaras Telegram kanāls