open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cīņas sports 1972. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[1972. gada Vasaras Olimpiskās spēles|1972. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Rietumvācijas pilsētā Minhenē — brīvajā cīņā  no  27. līdz 31. augustam, grieķu-romiešu cīņā no 5. līdz 10. septembrim. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 20 medaļu komplekti.

## Medaļnieki
### Grieķu-romiešu cīņa

### Brīvā cīņa

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Atsauces
Delaila Muhameda

**Delaila Muhameda** (; dzimusi ) ir ASV vieglatlēte, startē 400 m barjerskrējienā. Viņa ir divkārtēja olimpiskā čempione, kā arī vairāku Pasaules čempionāta medaļu īpašniece, bijusī pasaules rekordiste 400 metru barjerskrējienā.

## Karjera
Pirmais starptautiskais panākums D. Muhamedas karjerā bija uzvara 400 m barjerskrējienā 2007. gada Pasaules jaunatnes čempionātā Ostravā. Pieaugušo līmenī pirmais ievērojamais panākums bija sudraba medaļa 2013. gada Pasaules čempionātā Maskavā. Līdzīgu panākumu D. Muhameda atkārtoja 2017. gada čempionātā Londonā, toties kļuva par uzvarētāju 400 m/b disciplīnā 2016. gada olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro. Četras reizes uzvarējusi ASV nacionālajā čempionātā, 2019. gadā tajā sasniedzot rezultātu 52,20 sekundes un labojot Jūlijai Pečonkinai no Krievijas piederējušo pasaules rekordu (52,34 s), kas bija sasniegts 2003. gada 8. augustā.

2019. gada Pasaules čempionātā Dohā D. Muhameda uzvarēja gan 400 m barjerskrējienā, gan ar ASV komandu 4×400 m stafetē, pie tam individuālajā distancē uzlaboja sev piederošo pasaules rekordu līdz 52,16 s.

 ASV olimpiskās atlases sacensībās Jūdžīnā Sidnija Maklaflina laboja Muhamedai piedorošo pasaules rekordu 400 m/b.  Tokijā Muhameda izcīnīja sudraba medaļu 400 metru barjerskrējienā, piekāpjoties tikai S. Maklaflinai. Viņa sasniedza personisko rekordu 51,58, kas tobrīd bija otrais ātrākais rezultāts vieglatlētikas vēsturē pēc Maklaflinas pasaules rekorda. Muhameda izcīnīja arī zeltu 4x400 metru stafetē. 2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā ieguva bronzas medaļu 400 m/b.

## Personīgie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Moziča

**Moziča** (arī **Maziča**, **Strūžāne**; augštecē **Krācīte**) ir Ičas kreisā krasta pieteka Rēzeknes un Balvu novados.

Izteka - uz ziemeļiem no Audriņiem. Tek ziemeļu virzienā. Vidustecē caurtek Strūžānu purvam. Ietek Ičā pie Sīļusalas. Upi šķērso valsts autoceļi - V558 (Dricāni – Pilcene), V557 (Dricāni – Nautrēni) un V555 (Dziļāri – Vecstružāni – Rogovka). Upes krastos atrodas Jegorovka, Muhi, Pustoška, Goruškas, Lempi, Češļi, Dzeņagols, Piļkas, Noviki, Aizupīši, Taunaga, Karitoni, Strūžāni, Strūžānu sala un Dūliņas. 
 
## Atsauces
Brīvā ekonomiskā zona

**Brīvā ekonomiskā zona** ir speciālās ekonomiskās zonas (SEZ) paveids, kurās saimnieciskajai darbībai netiek piemēroti nodokļi vai arī tie ir ļoti zemi. Saskaņā ar Kioto konvenciju «brīvā zona ir līgumslēdzējas puses teritorijas daļa, kurā visas ievestās preces, ciktāl tas attiecas uz ievedmuitas nodokļiem, parasti uzskata par ārpus muitas teritorijas esošām precēm.» Brīvās ekonomiskās zonas parasti izveido valstu valdības vai starptautiskie līgumi.

Vēsturiski brīvo ekonomisko zonu priekštecis bija brīvostas, kas mūsdienās ir cits SEZ paveids. Zināmākās vēsturiskās brīvostas bija Danciga, Trieste un Tanžera. Ar starptautisku līgumu (Svalbāras līgumu) noteikta brīvā ekonomiskā zona ir Norvēģijai piederošā Svalbāra.

## Atsauces
Neatkarības laukums

**Neatkarības laukums** var but:

* Neatkarības laukums (Kijiva);
* Neatkarības laukums (Rīga);
* Neatkarības laukums (Ogre).
Demilitarizēta zona

**Demilitarizēta zona** (DMZ) ir apvidus, kurā saskaņā ar līgumu vai vienošanos starp valstīm, militārajiem spēkiem vai konkurējošām pusēm ir aizliegtas militārās struktūras, aktivitātes vai personāls. Demilitarizēta zona bieži izveidota gar saskares līniju vai robežu starp militārajiem spēkiem vai aliansēm; dažkārt tā veido *de facto* starptautisko robežu, kā 38. paralēle starp Ziemeļkoreju un Dienvidkoreju.

Dažkārt demilitarizētās zonas tiek uzskatītas par neitrālu teritoriju, jo nevienai no pusēm nav ļauts to kontrolēt.

Zināmākās no mūsdienu demilitarizētajām zonām ir:
* Antarktika (saskaņā ar Antarktikas līgumu),
* Kipra — demilitarizētā zona starp Kipras Republiku un Ziemeļkipru,
* Korejas demilitarizētā zona starp Ziemeļkoreju un Dienvidkoreju,
* Olande (saskaņā ar 1921. gada Olandes konvenciju),
* Sudāna — 10 km demilitarizētā zona starp Sudānu un Dienvidsudānu,
* Svalbāra (saskaņā ar 1920. gada Svalbāras līgumu).

## Atsauces
Rekonkavo da Baijas federālā universitāte

**Rekonkavo da Baijas federālā universitāte** (, saīsinājumā UFRB) ir Baijas federālās valdības finansēta publiskā universitāte Brazīlijā. Universitātes galvenā ēka atrodas Krusas daš Almasas pašvaldībā, bet citas universitātes struktūrvienības atrodas arī citās apkārtnes pašvaldībās. Universitāte dibināta . Tā ir otrā Baijas federālās valdības izveidotā universitāte aiz Baijas Federālās universitātes.
Santa (portāls)

**Santa.lv** ir Latvijas nacionālās izdevniecības SIA *[[Žurnāls Santa (izdevniecība)|Žurnāls Santa]]* veidots interneta portāls, kas darbojas kopš 2019. gada 3. februāra. Portālā ievietota gan daļa materiālu, kas atrodami izdevniecības drukātajos žurnālos, gan ziņas, raksti, fotogalerijas un video, kas drukātajos žurnālos nav pieejami.

Jau pirmo sešu mēnešu darbības laikā portāls *Santa.lv* ierindojās Latvijas 20 apmeklētāko interneta mediju vidū.

2020. gadā portālam pievienojās maksas digitālais žurnāls Santa+. To veido rūpīgi atlasīts saturs no izdevniecības Santa labākajiem žurnāliem. Tajā var lasīt vērtīgas, aktuālas intervijas un rakstus, ko veido Latvijas žurnālistikas smagsvari. Viņu radītā vērtība ir izdevniecības gods un lasītāju ieguvums.

## Portāla saturs
Portāla Santa.lv saturā atrodami materiāli no žurnāliem Santa, Klubs, Pērle, Ej,  Annas Psiholoģija, Ieva, Mans Mazais, Astes, Ievas Māja, Ievas Veselība, Ievas Virtuve, Ievas Dārzs, Ievas Stāsti, Privātā Dzīve, Mezgls, Pūcīte un Ievas Padomu Avīze, kā arī portāla redakcijas veidoti oriģinālmateriāli un aktuālās ziņas.

Portāla Santa.lv sauklis: “Par to, kas svarīgs šodien un katru dienu”.

Portāla Santa.lv galvenā redaktore ir Ieva Smilga.

## Vēsture

## Portāla sadaļas
* Veselība - ārstēšana, padomi, veselīgs uzturs, netradicionālā medicīna un stiprie stāsti
* Privātā dzīve - slavenības, sekss un attiecības, ceļojumi, izklaide, horoskopi un kriminālziņas
* Ieva - aktuāli notikumi, dzīvesveids, intervijas, skaistums, psiholoģija
* Mans Mazais - konkursi, grūtniecība, bērni, ģimene, slimību ABC, zaļais dzīvesveids un ballītes
* Klubs - sports, politika, vīru sarunas, brīvais laiks, gadžeti
* Autobild.lv - ziņas, auto testi, praktiskie padomi, intervijas, jautājumi un atbildes, anekdotes par auto
* Māja - laika ziņas, Ieva dzīvo zaļi, latvieši ceļ pasauli, dzimtas stāsti, sētai un dārzam, rokdarbi, zelta padomi, dari pats un mājas maģija
* Dārzs - augļu un sakņu dārzs, darbu kalendārs, permakultūra, praktiski padomi, puķu dobe
* Receptes - vairāk kā 10 000 pārbaudītu recepšu

## Atsauces

## Ārējās saites
* Izdevniecība Santa
* Lapa portālā ''Facebook''
* Instagram konts
* Twitter konts
* Lapa portālā ''draugiem.lv''
Cīņas sports 1976. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[1976. gada vasaras olimpiskās spēles|1976. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Kanādas pilsētā Monreālā — brīvajā cīņā no 27. līdz 31. jūlijam, grieķu-romiešu cīņā no 20. līdz 24. jūlijam. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 20 medaļu komplekti.

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļnieki

### Grieķu-romiešu cīņa

#### Brīvā cīņa

## Atsauces
Store Norske Spitsbergen Kulkompani

***Store Norske Spitsbergen Kulkompani*** (SNSK) vai ***Store Norske*** ir Norvēģijas kalnrūpniecības uzņēmums, kas bāzējas un savas aktivitātes veic Norvēģijai piederošajā Svalbāras arhipelāgā. Dibināts 1916. gadā, kad Norvēģija nopirka *American Arctic Coal Company* (ACC).

Kompānijai ir ap 340 darbiniekiem (2010). SNSK ir četri apakšuzņēmumi:
* *Store Norske Spitsbergen Grubekompani AS* — nodarbojas ar bituminozo akmeņogļu ieguvi. Akmeņogļu ieguve koncentrēta 7. raktuvēs (*Gruve 7*) pie Longjērbīenes, kur iegūst ap 150 000 tonnu ogļu gadā. Ap 30 000 tonnu ogļu patērē Longjērbīenes elektrostacijā, pārējo eksportē uz Eiropu. Sveagruvas raktuves kopš 2016. gada ir slēgtas un uzņēmums uztur ieguves infrastruktūru;
* *Store Norske Momentum* — uzņēmējdarbības attīstīšana Longjērbīenē un Sveagruvā, meklējot jaunas iespējas uzņēmuma resursu un kompetences izmantošanai;
* *Store Norske Eiendom* — nekustamo īpašumu pārvaldīšana Longjērbīenes, Sveagruvas un Īsfjordradio apkārtnē;
* *Pole Position Logistics AS* — loģistikas pakalpojumi Arktikā; piedāvā kravas, lidostu un jūras loģistikas pakalpojumus.

## Atsauces
Arktikugoļ

**Arktikugoļ** vai **Valsts trests «Arktikugoļ»** () ir Krievijas kalnrūpniecības uzņēmums, kas savas aktivitātes veic Norvēģijai piederošajā Svalbāras arhipelāgā. Dibināts 1931. gadā, bet darbību Svalbārā uzsāka 1932. gadā, kad uzņēmums nopirka Nīderlandes kompānijai piederošo koncesiju Barencburgā. Uzņēmumam Svalbārā pieder trīs kalnraču ciemati ar raktuvēm — joprojām funkcionējošā Barencburga, iekonservētā Piramidene un pamestā Grumanta — kopā 251 km². Funkcionējošajās akmeņogļu raktuvēs *Barencburg*  gadā iegūst ap 120 000 tonnu ogļu, kas tiek patērētas uz vietas un piegādātas patērētājiem Eiropā. Uzņēmums uztur arī Barencburgas un Piramidenes komunālo saimniecību (dzīvojamo fondu, palīgsaimniecības, elektrostaciju, slimnīcu, kultūras un sporta kompleksu, bērnudārzu u.c). Pēdējā laikā uzņēmuma darbība tiek diversificēta, attīstot arī citas nozares, sevišķi tūrismu un zinātniski pētniecisko darbību.

## Atsauces
Svalbāras Universitātes Centrs

**Svalbāras Universitātes Centrs** (UNIS) () ir Norvēģijas valstij piederoša augstākā mācību iestāde, kas nodarbojas ar pētniecību un nodrošina universitātes līmeņa izglītību Arktikas studijās. Mācību iestāde pilnībā pieder Norvēģijas Izglītības un pētniecības ministrijai, bet Oslo, Bergenas, Trumses, NTNU un NMBU universitātes nozīmē augstskolas vadību. Piedāvātie kursi iedalās četrās galvenajās zinātnes disciplīnās: Arktikas bioloģijā, Arktikas ģeoloģijā, Arktikas ģeofizikā un Arktikas tehnoloģijā.

Centrs dibināts 1993. gadā Longjērbīenē Svalbārā. Neskatoties uz nosaukumu, UNIS nav universitāte (universitātes statusu valdība ar zināmiem nosacījumiem var piešķirt tikai lielākām institūcijām), bet gan sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas nodarbojas ar pētniecību un universitātes līmeņa izglītību. UNIS dibināšanas galvenā ideja bija tāda, ka arhipelāga unikālais ģeogrāfiskais novietojums ļauj Arktikas zinātnes studēt uz vietas, tieši ārpus mācību iestādes sienām. UNIS oficiālā valoda ir norvēģu valoda, bet visās mācību stundās tiek izmantota angļu valoda, un 68% no tās 690 studentiem nāk no ārvalstīm (2015. gadā ārvalstu studenti ieradās no 43 valstīm). No ārvalstu studentiem lielākās grupas bija no Ziemeļvalstīm ārpus Norvēģijas (12%), Vācijas (11%), Nīderlandes (9%), Apvienotās Karalistes (6%) un Krievijas (6%).

## Atsauces

## Ārējās saites
Nezināmais Eiropas centrs. Latvijas laikmets

**"Nezināmais Eiropas centrs. Latvijas laikmets"** ir 1997. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisors ir Aivars Freimanis.

## Sižets
Filma veidota par Slīteres dabas rezervātu un Kolkasragu. Lai arī šeit nav tādu brīnumu kā ūdenskritumi vai augsti kalni, šajā reģionā ir plašs liedags, posta neskarti meži un dzidra jūra.

## Atsauces
Antisovetisms

[thumb|200px|Plakāts "Nost ar [boļševisms|boļševismu"]]

**Antisovetisms** ir uzskatu kopums, kas vērsts pret Padomju varu, Padomju dzīvesveidu vai visu Padomju Savienību. 

PSRS laikos par antisovetismu sodīja ar darbu gulaga soda nometnēs. Ar to cieši saistītais termins 'antikomunisms' tika attiecināts galvenokārt uz ārējiem ideoloģiskajiem pretiniekiem. Mūsdienās gan antisovetisms, gan antikomunisms ir daudzu bijušo PSRS republiku nacionālās ideoloģijas neatņemama sastāvdaļa.

## Vēsture
Antisovetisms radās kā reakcija uz konkrētiem vēsturiskiem, politiskiem un sociāliem apstākļiem, kas saistīti ar Padomju Savienības izveidi un attīstību. Pēc 1917. gada Oktobra revolūcijas Krievijā sākās Krievijas pilsoņu karš, kura laikā boļševiki saskārās ar dažādu pretpadomju spēku (Baltās kustības, nacionālo kustību, anarhistu u. c.) bruņotu pretošanos. Jau šajā posmā veidojās boļševiku pretinieku antisovetiskā noskaņojuma pamati. 

20. gadsimta 20. un 30. gados īstenotā lauksaimniecības kolektivizācijas politika izraisīja nopietnus ekonomiskus un sociālus satricinājumus, tostarp masveida badu (īpaši Ukrainā, kur šī parādība pazīstama kā holodomors). Šie notikumi izraisīja spēcīgu pretpadomju noskaņojumu zemnieku un citu skarto grupu vidū. 

Pēc Otrā pasaules kara sākās aukstais karš starp Padomju Savienību un Rietumiem, kas izraisīja ideoloģisku un politisku konfrontāciju. Rietumvalstīs antisovetisms kļuva par daļu no valsts politikas un propagandas, kas bija vērsta pret PSRS un komunistisko ideoloģiju.

20. gadsimta 60.-80. gados PSRS radās disidentu kustība, kuras dalībnieki iestājās pret politisko sistēmu, brīvību ierobežojumiem un cilvēktiesību pārkāpumiem. Šī kustība kļuva par nozīmīgu iekšējā antisovetisma izpausmi. Arī daudzas mazākumtautības tiecās pēc neatkarības un suverenitātes, kas izraisīja pretpadomju noskaņojuma pieaugumu. Kā piemērus var minēt pretpadomju sacelšanos Baltijas valstīs (Baltijas ceļš), Vidusāzijā un Kaukāzā.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Antikomunisms
* Dekomunizācija
Komūna. Latvijas laikmets

**"Komūna. Latvijas laikmets"** ir 1998. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisore ir Arta Biseniece.

## Sižets
Filma veidota par nepilngadīgo toksikomānu resocializācijas centru, kas tiek piedāvāts pusaudžiem kā brīvās izvēles iespēja.

## Atsauces
Sargs, Staļins un lidmašīnas. Latvijas laikmets

**"Sargs, Staļins un lidmašīnas. Latvijas laikmets"** ir 1998. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisore un scenārija autore ir Aija Bley.

## Sižets
Filma veidota par to, kā aviācijas entuziasti sarīkoja Ziemassvētkus Spilves vecajā lidostā.

## Atsauces
Chandrayaan-2

***Chandrayaan-2*** () ir Indijas Mēness zonde, ar kuru bija plānota nolaišanās uz Mēness virsmas dienvidu pola rajonā un Mēness izpēte no orbītas. Tā sastāvēja no orbitālā aparāta, nolaižamā aparāta *Vikram* un mobilā aparāta *Pragyan*. Tās izgatavošanu un palaišanu nodrošināja Indijas kosmosa pētījumu organizācija (*ISRO*).

*Chandrayaan-2* tika palaista  09:13:12 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[GSLV Mk III]]* no Satiša Dhavana kosmosa centra Otrā starta laukuma Šriharikotā.

2019. gada 20. augustā 03:32 *UTC* *Chandrayaan-2* iegāja Mēness orbītā. 2. septembrī no *Chandrayaan-2* tika atvienots nolaižamais aparāts *Vikram*.
6. septembrī bija plānota *Vikram* nosēšanās netālu no Mēness dienvidpola. 20:07 *UTC* tika sākta nolaišanās no orbītas 30 km augstumā. Dažas minūtes pirms nosēšanās aptuveni 2,1 km augstumā tika zaudēti sakari ar nolaižamo aparātu. Visticamāk tas ietriecās Mēness virsmā.

Orbitālais aparāts turpina Mēness apriņķošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Chandrayaan 2  ISRO
Mōdo gakuen kokūn tawā

***Mōdo gakuen kokūn tawā*** ( — ‘Modes skolas kokonu tornis’) ir augstceltne Japānas galvaspilsētā Tokijā. Ēkā atrodas trīs izglītības iestādes — Tokijas modes skola, HAL ''Tokyo (īpašo tehnoloģiju un dizaina koledža) un *[[Shuto Ikō]]* (medicīnas koledža). Augstceltni sāka būvēt 2006. gadā, bet pabeidza 2008. gadā. Tā ir 204 metrus augsta, un pabeigšanas brīdī tā bija otra augstākā izglītības iestāde pasaulē un 17. augstākā ēka Tokijā. 2008. gadā nekustamo īpašumu informācijas kompānija *[[Emporis]]* piešķīra celtnei balvu kā “2008. gada debesskrāpis”.

## Ārējās saites
Kartahena (Kolumbija)

**Kartahena de Indjasa** () ir pilsēta Kolumbijas ziemeļos, Karību jūras krastā. Kartahena ir Bolivara departamenta administratīvais centrs. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 1,03 miljoni iedzīvotāju. Kartahena ir nozīmīga Kolumbijas ostas pilsēta, galvenokārt tiek transportēta nafta un naftas produkti. Kartahenu 1533. gadā dibināja spāņu konkistadors Pedro de Eredija, tā tika nosaukta par godu Spānijas pilsētai Kartahenai. 1984. gadā Kartahenas osta, nocietinājumi un pieminekļu grupa tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vasaras raibumiņi uz skaistās K. vaiga

**"Vasaras raibumiņi uz skaistās K. vaiga"** ir 2001. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors un scenārija autors ir Aivars Freimanis. Filmas pirmizrāde notika .

## Sižets
Filma veidota kā mozaīka no piezīmēm par Kurzemes apceļošanu, saglabājot gan humoru, gan dzīves realitāti.

## Atsauces
Vīrs kalna virsotnē

**"Vīrs kalna virsotnē"** ir 2003. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisors un scenārija autors ir Aivars Freimanis. Filmas pirmizrāde notika  Turaidā.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir tēlnieks Indulis Ranka, kurš neilgi pirms filmas tapšanas Dainu kalnā Turaidā novietoja jau savu 25. izveidoto lielizmēra skulptūru.

## Atsauces
Vientuļā sala

**"Vientuļā sala"** () ir 2012. gadā izdota Latvijas, Igaunijas un Baltkrievijas spēlfilma. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Pēters Simms. Filmas pirmizrāde notika  "Lielā Kristapa" kinofestivālā.

## Sižets
Filmā tiek parādīti pieci dažādi stāsti, kas notiek kādā mūsdienīgā pilsētā un beigu beigās savijas vienā veselā stāstā.

## Atsauces
Sniega motocikls

**Sniega motocikls** ir individuāls motorizēts transportlīdzeklis braukšanai pa sniegu un ledu. Aprīkots ar divtaktu vai četrtaktu iekšdedzes dzinēju ar piedziņu uz aizmugurē esošo kāpurķēdi. Motocikla vadīšana notiek ar priekšā uzstādītām sliecēm. Tiek ražoti vienvietīgi un divvietīgi sniega motocikli. Sniega motociklus bieži izmanto piekabju un kamanu vilkšanai. Izmanto transportam apvidos, kur novērojama bieža pastāvīga sniega sega un vāji attīstīts ceļu tīkls. Pēdējā laikā populāras ir dažādas sporta aktivitātes ar sniega motocikliem — kross, akrobātika, skijorings.

## Atsauces
Pasaules Bridža federācija

**Pasaules Bridža federācija** (, saīsināti — **WBF**) ir vispasaules bridža pārvaldes organizācija. Tā rīko pasaules čempionātus, nosaka bridža noteikumus, popularizē bridžu un veicina tā attīstību kā sporta veidu.

Pasaules Bridža federācija tika dibināta  Oslo. 1999. gadā Starptautiskā Olimpiskā komiteja to atzina kā starptautisku sporta federāciju.

## Pārvalde
Pasaules Bridža federāciju pārvalda konsils, kas sastāv no pārstāvjiem no katras no astoņām reģionālajām konferencēm, kā arī prezidenta. Tas tiek sasaukts katru gadu pasaules čempionātu norises vietā.

Prezidents tiek ievēlēts uz četru gadu termiņu. 

### Prezidenti

## Uzbūve
Pasaules Bridža federācija sastāv no astoņām zonālajām konferencēm, kura katra pārvalda savu reģionu, kā arī koordinē tajā ietilpstošās nacionālās bridža federācijas (kopumā 103). Šīs konferences ir:

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pasaules Bridža federācijas mājaslapa
Cīņas sports 1984. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[1984. gada Vasaras Olimpiskās spēles|1984. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika ASV pilsētā Losandželosā brīvajā cīņā  no  7. līdz 11. augustam, grieķu-romiešu cīņā no 30. jūlija līdz 3. augustam. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 20 medaļu komplekti.

## Medaļnieki
### Brīvā cīņa

### Grieķu-romiešu cīņa

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Atsauces
FK Perspolis

**Futbola klubs ''Perspolis*** (, *bâšgâh futbâl perspolis*), zināms arī kā ***FC Persepolis***, ***Persepolis FC*** un *'Teherānas *Perspolis*''', ir futbola klubs no Irānas galvaspilsētas Teherānas. Klubs spēlē Irānas Pirmajā divīzijā (Irānas futbola augstākajā līgā). Klubs dibināts 1963. gadā, 15 reizes kļuvuši par Irānas čempioniem, 6 reizes ieguvuši Irānas kausu futbolā.
Rendija Millere

**Rendija Millere** (; dzimusi ) ir amerikāņu brīvā stila cīkstone, kas 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās svara kategorijā līdz 63 kg un izcīnīja bronzas medaļu. Viņa ir arī Panamerikas 2006. gada čempione svara kategorijā 67 kg.

2010. gadā Rendija Millere ir pārgāja uz jaukto cīņas mākslu.

## Karjera
2004. gadā Kolorādospringsā Rendija piedalījās savā pirmajā starptautiskajā brīvās cīņas turnīrā — Deiva Šulca memoriālā, kur ieņēma ceturto (pēdējo) vietu. Taču pēc diviem gadiem viņa jau bija pirmā Panamerikas čempionātā cīņas sportā. Un vēl pēc diviem gadiem, 2008. gadā Rendija bija ASV cīkstoņu komandā, kas piedalījās olimpiskajās spēlēs Pekinā. Svara kategorijā līdz 63 kg bija 17 dalībnieces. Lai iekļūtu atstotdaļfinālā, divām no viņām bija jāizcīna kvalifikācijas cīņa. Viena no tām bija Rendija. Šī papildus cīņa gan viņai problēmas nesagādāja — plecu uzvara tika gūta jau cīņas 40. sekundē. Astotdaļfinālā tika gūta punktu uzvara pret ukrainieti Jūliju Ostapčuku. Ceturtdaļfinālā Rendija nespēja pretoties 2004. gada olimpisko spēļu uzvarētājai japānietei Kaori Ičo un tā guva plecu uzvaru otrajā raundā. Tomēr, gūstot divas uzvaras gandarījuma cīņās, Rendija Millere ieguva bronzas medaļu.

No 2010. gadā Rendija Millere piedalījās arī MMA sacensībās. Paralēli tam viņa turpināja startēt arī brīvās cīņas sacensībās, tomēr bez redzamiem panākumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarkanais un brūnais

**"Sarkanais un brūnais"** ir 1999. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Askolds Saulītis. Filmas televīzijas pirmizrāde notika  kanālā "LTV1".

## Sižets
Latvieši bija procentuāli otra visvairāk cietusī tauta Otrajā pasaules karā. Tomēr karā iesaistīto un nogalināto cilvēku skaits ir tikai kaila statistika, aiz kuras slēpjas gan katra atsevišķa cilvēka, gan visas tautas traģēdija. Šis nebija latviešu tautas karš, jo latviešiem piespiedu kārtā bija jākaro vienam pret otru abās frontes pusēs.

## Atsauces
Lībiešu mēles liegā ieskanēšanās nedēļu pirms pasaules gala

**"Lībiešu mēles liegā ieskanēšanās nedēļu pirms pasaules gala"** ir 2000. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisors un scenārija autors ir Aivars Freimanis.

## Sižets
Nostradams bija pareģojis pasaules galu 1999. gada vasarā, tomēr šis pareģojums nepiepildījās. Nedēļu pirms noteiktā liktenīgā datuma Latvijas Lībiešu krastā notika lībiešu tautas ikgadējā sanākšana un svētki. Šeit skanēja gan lībiešu valoda, gan lībiešu dziesmas. Filmas autoriem, veidojot filmu un vērojot šos svētkus, radās pārdomas par latviešu valodas nākotni laikā, kad Latvija devusies pasaulē.

## Atsauces
Selekcija (filma)

**"Selekcija"** ir 2009. gadā izdota Latvijas īsfilma. Filmas režisore un viena no scenārija autorēm ir Elīna Ļihačeva. Filmas pirmizrāde notika  kinoteātrī "Rīga".

## Sižets
Agroķīmiķe Laila dzīvo un strādā kādā Latvijas mazpilsētā. Tuvojas kapusvētki, kad Lailai ne tikai jāsakopj savas tantes kapavieta, bet arī jāklausās viņai tieši un ne tik tieši izteiktās piezīmes par Lailas vecmeitas statusu. Neilgi pirms kapusvētkiem Laila nolemj, ka šoreiz svētkos nepiedalīsies, lai nebūtu jāklausās gaidāmajā nosodījumā. Divu kolēģu uzmundrināta Laila izvēlas alternatīvu: trijotne mēģina saprast, vai apkārtnē ir atrodami brīvi un kaut cik sakarīgi vīrieši, kuri varētu būt kopā ar Lailu kapusvētkos un, iespējams, arī pēc tam.

## Atsauces
Sērfotāja dvēsele

**"Sērfotāja dvēsele"** () ir 2011. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kas balstīta uz Betānijas Hamiltones autobiogrāfisko grāmatu *Soul Surfer: A True Story of Faith, Family, and Fighting to Get Back on the Board*. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Šons Maknamara. Galvenās lomas filmā atveido Annasofija Roba, Helēna Hanta, Lorēna Nikolsone, Kerija Andervuda un Deniss Kveids. Filmas pirmizrāde notika .

Betānija Hamiltone ir pusaudze, kura mīl sērfošanu. Kādu dienu, kad Betānija kopā ar draudzeni Alanu, tēvu Holtu un brāli Baironu dodas sērfot, viņai ūdenī negaidīti uzbrūk haizivs, kas norauj Betānijai kreiso roku. Pēc tam, kad Betānija atveseļojas no šī uzbrukuma, viņai jāpārvar arī savas bailes no atgriešanās uz sērfošanas dēļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cik labi vien var būt

**"Cik vien labi var būt"** () ir 1997. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Džeimss Brukss. Galvenās lomas filmā atveido Džeks Nikolsons, Helēna Hanta, Gregs Kinīrs, Kuba Gudings jaunākais, Skīts Ulriks un Šērlija Naita. Filmas pirmizrāde notika .

Filma tika nominēta septiņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām tā ieguva divas balvas: "Labākais aktieris galvenajā lomā" un "Labākā aktrise galvenajā lomā".

Vientuļā māte un viesmīle Kerola Konelija, mizantropisks rakstnieks Melvins Udals un homoseksuāls mākslinieks Saimons Bišops sadraudzējas pēc tam, kad Saimonam uzbrūk laupīšanas laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Teniss 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Teniss]] [[1920. gada vasaras olimpiskās spēles|1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Antverpenē norisinājās no 16. līdz 24. augustam. Šī bija sestā reize, kad teniss bija iekļauts olimpisko spēļu programmā. 1920. gada vasaras olimpisko spēļu tenisa turnīrā piedalījās 75 sportisti (52 vīrieši un 23 sievietes) no 14 valstīm. Tenisa turnīrs tika aizvadīts Bēršota tenisa klubā. Otro reizi olimpisko spēļu vēsturē tenisa turnīrs notika zāles seguma kortos. 

Šajās olimpiskajās spēlēs tika sadalīti pieci medaļu komplekti. Salīdzinot ar iepriekšējām spēlēm, programmā vairs nebija iekštelpu tenisa turnīrs. Sacensības tika aizvadītas vīriešu un sieviešu vienspēlēs, vīriešu un jauktajās dubultspēlēs, kā arī pirmo reizi olimpisko spēļu vēsturē notika sieviešu dubultspēļu sacensības.

Visvairāk medaļu 1920. gada vasaras olimpisko spēļu tenisa turnīrā izcīnīja Lielbritānijas sportisti — 6 medaļas (2 zelta, 3 sudraba un 1 bronzas medaļa). Šajās spēlēs Japāna un Čehoslovākija pirmoreizi izcīnīja olimpiskās medaļas tenisā. Sjūzena Lenglena no Francijas bija vienīgā tenisiste, kura šajās spēlēs izcīnīja divas zelta medaļas un vienu bronzas medaļu.

## Medaļas

### Titulētākie sportisti

### Medaļu tabula

## Pārstāvētās valstis
1920. gada vasaras olimpisko spēļu tenisa turnīrā bija pārstāvētas 14 valstis. Beļģija, Čehoslovākija, Itālija, Japāna, Spānija un Šveice pirmo reizi bija pārstāvētas olimpiskajā tenisa turnīrā. 

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.* 

*  (1)
*  (16)
*  (7)
*  (3)
*  (5)
*  (10)
*  (1)
*  (4)
*  (2)
*  (8)
*  (3)
*  (4)
*  (3)
*  (8)

## Dalībnieki
Olimpiskajā turnīrā startēja 75 tenisisti, 52 vīrieši un 23 sievietes. Šis ir līdz tam laikam lielākais sieviešu, tenisistu skaits olimpiskajās spēlēs. Vīrieši bija pārstāvēti no visām valstīm, bet sievietes no 8 valstīm.

### Vīrieši
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Sievietes
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Starptautiskā Olimpiskā komitejas rezultātu datubāze
* Teniss 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (SR/Olympic Sports)
Sāra Makmanna

**Sāra Makmanna** (; dzimusi ) ir amerikāņu jauktā cīņas mākslas cīkstone.  Makmanna ir bijusī olimpiskā cīkstone, un viņa ir pirmā amerikāniete, kura olimpiskajās spēlēs ieguvusi sudraba medaļu, kuru viņa izcīnīja 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās, Grieķijā, cīnoties svara kategorijā līdz 63 kg. Makmanna ieguva sudraba medaļu arī 2003. gada pasaules čempionātā un bronzas medaļu 2005. un 2007. gada pasaules čempionātos.

No 2019. gada 5. augusta, viņa ir 9. pozīcijā oficiālajā UFC (*[[Ultimate Fighting Championship]]*) vieglākā (gaiļa) svara reitingā.

## Biogrāfija
Sāra Makmanna sāka cīkstēties 14 gadu vecumā Merionā, Ziemeļkarolīnā, Makdovelas vidusskolā. 1999. gadā ieguva 6. vietu Pasaules junioru čempionātā. 2000. gadā izcīnīja sudraba medaļu Panamerikas čempionātā svara kategorijā līdz 62 kg. Pēc diviem neveiksmīgiem startiem 2001. un 2002. gada Pasaules čempionātos Sāra Makmanna 2003. gada pasaules čempionātā ieguva sudraba medaļu. 

2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Sāra Makmanna uzvarēja savā apakšgrupā un iekļuva pusfinālā, kur pieveica grieķieti Stavrulu Ziguri. Taču finālā viņa zaudēja japānietei Kaori Ičo un ieguva sudraba medaļu.

Turpmākajos gados pēc olimpiskajām spēlēm viņa ieguva bronzas medaļu 2005. un 2007. gada pasaules čempionātos un zelta medaļu 2007. gada Panamerikas spēlēs.

Kopš 2010. gada viņa piedalās jauktās cīņas mākslas sacensībās.

## Atsauces

## Ārējās saites
2019. gada Tour de Pologne

**2019. gada ''Tour de Pologne*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 3. līdz 9. augustam. Tā bija 76. reize, kad notika *Tour de Pologne* sacensības un tās bija 29. sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensībās uzvarēja 22 gadus vecais *Team Ineos* braucējs [[Pavels Sivakovs]] no [[Krievija]]s, kurš izcīnīja otro vietu pirmajā kalnu posmā un finišēja peletonā pēdējā posmā. Sivakovs pārņēma līdera krekliņu pēc pēdējā posma pēc tam, kad iepriekšējais līderis [[Jonass Vingegords]] zaudēja vairāk laika. Sivakovs sestajā posmā apsteidza [[Džejs Hindlijs|Džeju Hindliju]] no *Team Sunweb* un pārspēja austrālieti par divām sekundēm, pateicoties laika bonusiem. Pjedestālu noslēdza *UAE Team Emirates* braucējs [[Djego Ulisi]], atpaliekot 10 sekundes no Hindlija un 12 no Sivakova.

Punktu klasifikācijā uzvarēja *Groupama-FDJ* braucējs [[Marks Saro]], kurš trīsreiz finišēja labāko desmitniekā un turpināja sacensības, kamēr citi sprinteri izstājās. [[Simons Geške]] no [[CCC Pro Team|*CCC Team*]] uzvarēja kalnu klasifikācijā, apsteidzot [[Tomašs Marčiņskis|Tomašu Marčiņski]] pēdējā dienā pēc saspringtas cīņas atrāvienā par starpfinišu punktiem, kamēr [[Šarls Planē]] no *Team Novo Nordisk* uzvarēja aktīvākā braucēja kategorijā, iekļūstot dienas atrāvienā četros no sešiem pomsiem, kuri tika iekļauti sacensību ieskaitē, neesot vadībā tikai vienā posmā. Finišējot devītais kopvērtējumā, *Bora-Hansgrohe* braucējs [[Rafals Majka]] saņēma balvu kā labākais Polijas pārstāvis, bet komandu klasifikācijā uzvarēja *Team Ineos*.

Sacensības aizēnoja ** braucēja [[Bjorgs Lambrehts|Bjorga Lambrehta]] nāve pēc kritiena trešajā posmā, kad viņš ietriecās betona caurtekā un mira slimnīcā, operācijas laikā. Ceturtais sacensību posms tika neitralizēts un rezultāti netika fiksēti, braucot to Lambrehta piemiņai.

== Komandas ==

Tā kā *Tour de Pologne* bija [[2019. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas trīs UCI profesionālās kontinentālās komandas un Polijas izlase, veidojot 22 komandu [[pelotons|pelotonu]]. Visās komandās bija septiņi braucēji, izņemot *'', kura pieteica tikai sešus, kas nozīmēja, ka startēja 153 braucēju peletons. No šiem braucējiem finišu Bukovina Tatšaņskā sasniedza 110 sportisti.

## Maršruts

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms
Pēc Bjorga Lambrehta nāves negadījumā iepriekšējā posmā šis posms tika neitralizēts un tika nobraukts viņa piemiņai. Tika uzņemts distances laiks (4h 16' 48"); bet netika fiksēti rezultāti un tie netika ņemti vērā nevienā no klasifikācijām.

### 5. posms

### 6. posms

### 7. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

### Papildu klasifikācijas

#### Kalnu klasifikācija

#### Sprinta klasifikācija

#### Cīnītāja klasifikācija

#### Komandu klasifikācija

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Stīgu instrumenti

thumbnail|235px|Dažādi stīgu instrumenti
**Stīgu instrumenti**, **stīgskaņi** jeb **hordofoni** ir mūzikas instrumentu grupa, kuros skaņas avots ir nostieptu stīgu vibrācijas. Vēlamā stīgas radītās skaņas frekvence ir atkarīga no stīgas garuma un tās nospriegojuma. Ir daudz un dažādi stīgu mūzikas instrumenti. Stīgu instrumentus dala divās grupās — strinkšķināmajos instrumentos un ar lociņu spēlējamos stīgu instrumentos. Pēc Hornbostela—Zaksa klasifikācijas hordofoni dalās cītarās, lautās (šajā grupā ietilpst ģitāra, vijole), lirās un arfās. Ir arī daudz dažādu tautu stīgu instrumentu, piemēram, latviešiem no stīgu instrumentu grupas ir raksturīga kokle.

## Ārējās saites
Testaments

[thumbnail|235px|Pēdējā lappuse no [Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra testamenta]]
**Testaments** ( — ‘vēlmju publikācija’), arī **novēlējums** vai **pēdējā griba**, ir noteiktā formā rakstīts un oficiāli apliecināts dokuments ar kādas personas norādījumiem par šīs personas mantas izlietošanu pēc nāves, kā un kam pēc nāves pienākas mantojums. Testamenta rakstītāju sauc par testatoru. Testamentus dala publiskajos un privātajos testamentos. Publiskie testamenti ir oficiāli saskaņoti, tos taisa pie notāra vai bāriņtiesā, savukārt privātie testamenti ir testatora pašrocīgi rakstīts un parakstīts dokuments.

## Atsauces
* 

## Ārējās saites
Adāns (islāms)

**Adāns** (, *ʾaḏān*, ) islāmā ir aicinājums, sauciens uz salāhu (lūgšanu), ko pavēsta muedzins no minareta. Muedzins azānu sauc piecas reizes dienā. Ir vēl arī otrs sauciens tieši pirms lūgšanas sākšanas, tas tiek saukts par ikāmatu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilgonis Vilks

**Ilgonis Vilks** (dzimis ) ir Latvijas astronoms, pedagoģijas zinātņu doktors, vairāku mācību grāmatu autors, astronomijas pasniedzējs augstskolā, Latvijas Universitātes Astronomijas institūta pētnieks, Latvijas Astronomijas biedrības valdes loceklis, Eiropas Astronomijas izglītības asociācijas biedrs, Starptautiskās Astronomijas savienības biedrs.

## Biogrāfija
Ilgonis Vilks dzimis  Rīgā Laimoņa un Veras Vilkas ģimenē. Tēvs strādāja Tramvaju un trolejbusu pārvaldē, bet māte strādāja autostransporta ministrijā. Ir viena māsa. Precējies ar Guntu Vilku, ir divas meitas. Vaļasprieki — fotografēšana un ceļošana. Piedalās ekspedīcijās uz Saules aptumsumu novērošanas vietām.

## Zinātniskā darbība
1984. gadā Latvijas Valsts Universitātē absolvējis Fizikas un matemātikas fakultāti. 1993. gadā izglītība tika pielīdzināta maģistra grādam. 1997. gadā Latvijas Universitātē ieguvis pedagoģijas zinātņu doktora grādu par publikācijām saistībā ar astronomijas metodikām. Izstrādājis vairākas mācību grāmatas astronomijā, fizikā, dabaszinībās, rakstījis arī populārzinātniskās grāmatas. Nodarbojas ar astronomijas popularizēšanu un populārzinātnisko darbību. Bijis žurnāla “Terra” galvenais redaktors, pašlaik ir žurnāla “Zvaigžņotā Debess” galvenais redaktors. Strādā arī Latvijas Universitātes muzejā kā eksperts. Latvijas Universitātes Astronomijas institūta pētnieks, galvenokārt darbojas izglītības un komunikācijas projektos. Latvijas Astronomijas biedrības valdes loceklis, Eiropas Astronomijas izglītības asociācijas biedrs. Vairāku zinātnisko izdevumu autors.

Kā astronomijas pasniedzējs strādājis Latvijas Universitātē, mazliet arī Liepājas Universitātē. Kā fizikas un astronomijas skolotājs strādājis Rīgas 47. vidusskolā, Brīvās izglītības centra skolā, Rīgas Franču licejā un Jūrmalas alternatīvajā skolā. Saņēmis izcilības balvu kā gada inovatīvākais skolotājs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ilgonis Vilks: Visuma noslēpumus šķetinot. Divpadsmit lekcijas patstāvīgām studijām LU Open Minded
Zuzana Čaputova

**Zuzana Čaputova** (, dzimusi  Bratislavā, Čehoslovākijā) ir slovāku politiķe. Bijusi Slovākijas Republikas prezidente, no 2019. gada 15. jūnijā līdz 2024. gada 15. jūnijam. Čaputova ir pirmā sieviete, kas ieņēmusi Slovākijas prezidenta amatu, kā arī jaunākā prezidente Slovākijas vēsturē (45 gadi).

Līdz ievēlēšanai prezidentes amatā darbojās partijā Progresīvā Slovākija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Slovākijas prezidenta oficiālā mājaslapa
Osaka (nozīmju atdalīšana)

**Osaka** ( *()*, izruna ) ir japāņu valodas vārds, kas nozīmē "liels kalns". Tā var būt:
*Osaka — pilsēta Japānā;
*Osakas prefektūra — Japānas administratīvā teritorija;
*Naomi Osaka — japāņu tenisiste.
Horvātijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Horvātija]]s sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas**.

Horvātija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 59 medaļas (20 zelta, 21 sudraba un 18 bronzas medaļas). Lielākā daļa, 48 medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs, bet 11 medaļas izcīnītas ziemas olimpiskajās spēlēs. 2016. gada Riodežaneiro vasaras olimpiskās spēles bija Horvātijai līdz šim veiksmīgākās spēles: Horvātijas sportisti tajās izcīnīja 10 olimpiskās medaļas. No vasaras olimpiskajiem sporta veidiem visvairāk medaļas, katrā pa 5 medaļām, ir izcīnītas airēšanā un vieglatlētikā. Savukārt no ziemas olimpiskajiem sporta veidiem visvairāk medaļas, 10 medaļas, ir izcīnītas kalnu slēpošanā. Kopumā medaļas ir izcīnītas 13 vasaras un 2 ziemas olimpiskajos sporta veidos.

Kalnu slēpotāja Janica Kosteliča ir titulētākā Horvātijas sportiste olimpiskajās spēlēs. Viņa ir izcīnījusi 6 medaļas, no tām 4 zelta un 2 sudraba medaļas, no 2002. līdz 2006. gadam ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Sportistu uzskaitījums
*Šajā uzskaitījumā iekļauti tie sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Horvātiju. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### A — Č

### D — G

### H — Ķ
[200px|thumb|[Janica Kosteliča olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 6 medaļas.]]
[200px|thumb|[Ivica Kosteličs olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 4 medaļas.]]

### L — O
[200px|thumb|[Venio Loserts olimpiskajās spēlēs izcīnījis 3 medaļas.]]

### P — T

### U — Ž

### Piezīmes

## Olimpiskie medaļnieki (citu valstu sastāvā)
*Šajā sadaļā iekļauti tie Horvātijas/horvātu izcelsmes sportisti, kas Olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši olimpiskās medaļas, pārstāvot kādu citu valsti. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### Piezīmes

## Skatīt arī
* Horvātija olimpiskajās spēlēs
* Horvātijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
* 
* Sportnet  Bernard Jurišić: Tuđe nećemo - svoje ne damo (medals of Yugoslavia  won by Croatian sportsmen), April 1, 2008, accessed September 30, 2010
Ķīburu strauts

**Ķīburu strauts** (arī **Dūkupe**, **Dūkupis**, **Kungupe**, **Ķiburupīte**) ir Bārtas labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā. 

Tek dienvidrietumu virzienā, mežainā, mazapdzīvotā apvidū. Augštecē - bijusī padomju raķešu bāzes vieta. Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Ķīburi, kur upi šķērso valsts autoceļš P113 (Grobiņa—Bārta—Rucava). Lielākās pietekas - Nullenes grāvis, Zvirgzdupe. Ietek Bārtā lejpus Bārtas Dūkupjiem.

thumb|Ķīburu strauts netālu no ietekas Bārtā

## Atsauces
Peep and the Big Wide World

***Peep and the Big Wide World*** ir ASV un Kanādas animācijas seriāls, kuru kanālam *[[Discovery Kids]]* izveidoja Kajs Pindals. Seriāls paredzēts pieaugušo auditorijai, to rāda no .

## Ārējās saites
Daniel Tiger's Neighborhood

**Daniel Tiger's Neighborhood** ir ASV-Kanāda animācijas seriāls, kuru kanālam *[[PBS Kids]]* izveidoja Andžela Santomero. Seriāls paredzēts pieaugušo auditorijai, to rāda no .

## Ārējās saites
Let's Go Luna!

***Let's Go Luna!*** ir ASV-Kanādas animācijas seriāls, kuru kanālam *[[PBS Kids]]* izveidoja Džo Mureja. Seriāls paredzēts bērnu auditorijai, to rāda no .

## Ārējās saites
Nature Cat

***Nature Cat*** ir ASV un Kanādas pamācošs bērnu animācijas seriāls, kuru kanālam *[[PBS Kids]]* izveidoja Ādams Radmens, Deivids Radmens un Tods Hanerts. Sērijas iznāca no  līdz .

## Ārējās saites
Kīrans Tīrnijs

**Kīrans Tīrnijs** (, dzimis ) ir skotu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Skotijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Tīrnijs pārstāv Skotijas Premjerlīgas komandu Glāzgovas "Celtic".

## Sasniegumi
**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2018—19
* Skotijas kauss futbolā: 2016—17, 2017—18
* Skotijas Līgas kauss: 2017—18, 2018—19

**Arsenal**

* FA kauss: 2019—20
* FA Community Shield: 2020, 2023

## Ārējās saites
Robs Holdings

**Robs Holdings** (; dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Holdings pārstāv ASV augstākās līgas komandu Kolorādo "Rapids".

## Sasniegumi
**Arsenal**

* FA kauss: 2016—17, 2019—20
* FA Community Shield: 2017, 2020, 2023

**Individuālie sasniegumi**

* Bolton Wanderers sezonas labākais spēlētājs: 2015—16

## Ārējās saites
Trezegē

**Mahmūds Ahmeds Ibrāhīms Hasans** (, dzimis ), zināms arī kā **Trezegē** (*Trézéguet*), ir ēģiptiešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Ēģiptes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Trezegē pārstāv Kataras Zvaigžņu līgas komandu *[[Al-Rayyan SC|Al-Rayyan]]*, kas viņu īrē no *[[Trabzonspor]]*.

Trezegē karjeru sāka Ēģiptes komandā ''Al Ahly''. 2015. gadā Trezegē pievienojās Beļģijas Pro līgas komandai *[[RSC Anderlecht]]*. Kopumā Trezegē tur aizvadīja 8 spēles. Tika īrēts citai Beļģijas komandai ''Mouscron'' un Turcijas komandai ''Kasımpaşa''. 2018. gadā Trezegē jau noslēdza līgumu ar *Kasımpaşa.* 2019. gadā pievienojās ''Aston Villa''.

Ēģiptes futbola izlases sastāvā debitēja  pret Kenijas izlasi. Ēģiptes komandas sastāvā ir piedalījies 2018. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2017. gada un 2019. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Sasniegumi
**Al Ahly**

* Ēģiptes Premjerlīga: 2013—14
* CAF Čempionu līga: 2012, 2013
* CAF Superkauss: 2013, 2014

## Atsauces

## Ārējās saites
Harijs Vilsons

**Harijs Vilsons** (, dzimis ) ir Velsas futbolists, spēlē malējā uzbrucēja pozīcijā, Velsas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Vilsons pārstāv Anglijas čempionāta komandu ''Fulham''.

Velsas futbola izlases sastāvā debitēja 16 gadu vecumā  pret Beļģiju, tādējādi kļūstot par visu laiku jaunāko Velsas futbolistu, kas spēlējis izlasē.

## Ārējās saites
Oskars Jansons

**Oskars Jansons** (dzimis 1990. gada 27. oktobrī Rīgā) ir latviešu mūziķis, multiinstrumentālists un komponists. Raksta un izpilda alternatīvo, kantri un folkmūziku.

## Diskogrāfija

; Studijas albumi

* "These Sands" (2011) kā Oskars Jansons
* "Montserrat" (2015) kā Oskars Jansons
* "Cockroach Prophets" (2015) kā "Cockroach Prophets"
* "Indulgenču tirgotāji" (2019) ar grupu "Juuk"
* "Divi koncerti" (2020) ar grupu "Juuk"
* "Sikspārņi" (2021) ar grupu "Juuk"
* "Muļķa stabule" (2023) ar grupu "Juuk"

## Atsauces
Paula Žibasa

**Paula Žibasa** (dzimusi 2000. gadā) ir latviešu kalnu riteņbraucēja, startē nobrauciena (DH) disciplīnā.

2017. gada sezonā Žibasa izcīnīja otro vietu Pasaules kausa sezonas kopvērtējumā junioru grupā. Šī gada Pasaules čempionātā junioriem Žibasa izcīnīja sesto vietu.

Pirms 2018. gada sezonas pievienojās Vācijas komandai "Sram Young Guns Racing team". 2018. gada Pasaules čempionātā Žibasai bija piektā vieta.

2019. gada 8. jūnijā pirmoreiz kvalificējās Pasaules kausa posma finālsacensībām pieaugušo konkurencē, noslēgumā ieņemot 14. vietu.

## Ārējās saites

* 

## Atsauces
Žāvas

thumbnail|235px|Mazulis žāvājoties
**Žāvas**, arī **žāvāšanās**, ir reflekss, kuram raksturīga nepatvaļīga, dziļa ieelpa ar atvērtu muti. Viens no iemesliem, ar ko tiek skaidrota žāvāšanās, ir skābekļa trūkums apkārtējā gaisā. Pēc žāvām palielinās skābekļa piegāde organismam. Pastāv uzskats, ka žāvāšanās ir "lipīga", tas ir, kad kāds ir nožāvājies, pēc neilga laika arī citi apkārtējie sāk žāvāties. Skaidras atbildes, kāpēc tā notiek, nav. Viens no skaidrojumiem ir tāds, ka par žāvāšanos atbild galvas smadzeņu motorās garozas daļa — jo lielāka aktivitāte novērojama šajā smadzeņu daļā, jo lielāka ir nosliece uz žāvāšanos.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dominiks Solanke

**Dominiks Solanke** (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, aizvadījis vienu spēli Anglijas futbola izlases rindās. Kopš 2024. gada Solanke spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]*.

## Sasniegumi
**Tottenham Hotspur F.C.**
* UEFA kauss: 2024–25
**Anglijas U17 izlase**

* Eiropas U-17 čempionāts futbolā: 2014

**Anglijas U20 izlase**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 2017
## Atsauces

## Ārējās saites
Bens Mī

**Bens Mī** (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Mī pārstāv Anglijas čempionāta komandu *[[Sheffield United F.C.|Sheffield United]]*.
No 2012. līdz 2022. gadam spēlējis Anglijas komandā ''Burnley'', kur bijis arī komandas kapteinis. 2022. gada aprīlī, kad no komandas galvenā trenera amata tika atcelts Šons Daičs, Bens Mī un treneri Maiks Džeksons un Konors Kings tika iecelti par galvenā trenera vietas izpildītājiem.
## Sasniegumi
**Burnley**

* Anglijas čempionāts: 2015—16

## Ārējās saites

## Atsauces
Abstraktā algebra

**Abstraktā algebra**, arī **vispārīgā algebra** un **universālā algebra**, ir algebras nozare, kas izveidojusies no vienādojumu pētīšanas un skaitļu teorijas. Savu pašreizējo formu abstraktā algebra sāka iegūt 20. gadsimtā. Nodarbojas galvenokārt ar sistēmu izpēti, kuru elementus var kombinēt pēc dažādiem noteikumiem, rezultātā iegūstot jaunus elementus, neatkarīgi no pašu elementu konkrētās dabas. Abstraktajai algebrai ir arvien lielāka loma dažādās matemātikas nozarēs kā ģeometrijā, topoloģijā, matemātiskajā analīzē un diferenciālvienādojumos. Pat sociologiem un analītiķiem, kas strādā biznesa jomā, rodas nepieciešamība vismaz pavirši iepazīties ar matricu teoriju, kas ir daļa no abstraktās algebras. Faktiski šobrīd ir izveidojusies tāda situācija, ka svarīgākie nav tie abstraktās algebras sasniegumi, kas veicina mūsu zināšanu padziļināšanu šajā jomā, bet tie, kuri piedāvā jaunus pētniecības rīkus citām matemātikas nozarēm.

## Ārējās saites
*
Nīderlandes polārstacija

**Nīderlandes polārstacija** () ir Nīderlandes vasaras polārstacija Arktikā. Izvietojusies Svalbāras arhipelāga lielākās salas Špicbergenas ziemeļrietumos Nīolesunnas pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder Groningenas universitātei.

## Vēsture
Stacija izveidota 1995. gadā, septiņus gadus pēc tam, kad 1989. gadā tika likvidēta iepriekšējā Nīderlandes polārstacija Kaplī Edža salā. Polārstacija izvietojusies tā sauktajos «Londonas namiņos». Kopējā platība ir 114 m² un vienlaicīgi stacija var uzņemt līdz 10 cilvēkiem. Stacijas zinātnisko programmu pārvalda Groningenas universitātes Arktikas centrs, kas ir daļa no Villema Barenca Polārā institūta, bet par stacijas infrastruktūras uzturēšanu atbild Nīolesunnas īpašniece *Kings Bay AS* kompānija.

## Zinātniskā darbība
Galvenie pētījumu virzieni bioloģija (galvenokārt baltvaigu zoss un polārlāču monitorings), kā arī klimata izmaiņas un glacioloģija.

## Atsauces
Oņegas līcis

**Oņegas līcis** () ir līcis Baltajā jūrā, atrodas dienvidrietumos no Arhangeļskas pilsētas.

Līcī ietek vairākas lielas upes, tai skaitā Oņega, Kema un Viga. Paisumu augstums līdz 2,72 metriem, vidēji 185 dienas gadā līcis ir klāts ar ledu. Līča salas ir klātas ar tundru un pundurbērzu. Pats lielākais arhipelāgs — Solovku salas, kur atrodas Solovku klosteris. Kijas salā netālu no Oņegas grīvas atradās vēsturisks Krestnijas klosteris (1656—1922).

1933. gadā starp Balto un Baltijas jūru tika izbūvēts Baltās—Baltijas jūras kanāls, kurš līča rietumos ietek jūrā. Līča krastā atrodas Belomorskas, Kemas un Oņegas pilsētas. Līcī mīt laši, siļķes un navagas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mahāvīra

thumbnail|200px|Mahāvīras statuja
**Mahāvīra** (, *mahāvīraḥ* — "lielais varonis"), zināms arī kā **Vardhamāna** vai **Džina Mahāvīra**, ir džainisma un džainisma filozofijas pamatlicējs. Viņš sludināja 6. un 5. gadsimtā p.m.ē. un ir budas Sidhārtas Gautamas laikabiedrs. Mahāvīra praktizēja stingru dzīvesveidu un aicināja to darīt arī viņa sekotājiem. Viņš stingri ievēroja ahimsu. Mahāvīra esot sevi nomērdējis badā. Mūsdienās Mahāvīra ir ļoti nozīmīgs džainisma mitoloģiskais varonis.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Saums

**Saums** (, *ṣawm* — ‘gavēnis’), arī **uraza**, ir gavēšana, ko musulmaņi ievēro ramadānā, tas ir viens no pieciem islāma pīlāriem. Pēc ramadāna mēneša sākas dzīru svētki, kuru laikā gavēšana netiek veikta un to uzskata par grēku.

## Atsauces
Florīns

[thumb|300px|1347. gada [Florences *fiorino*.]]
**Florīns** (, ) bija nosaukums 3,54 gramu zelta monētai, ko no 1252. līdz 1533. gadam kala Florencē. Tās nosaukums cēlies no Florences heraldiskā simbola lilijas zieda, kas bija izkalts uz monētas.

14. gadsimtā daudzās Eiropas valstīs sāka kalt savas zelta monētas pēc florīnu parauga. 1325. gadā sāka kalt Ungārijas forintus, 1340. gadā Lībekas florēnus, 1385. gadā Reinas florēnus (*florenus Rheni*), ko sāka dēvēt par Reinas guldeņiem ("zelta monētām"), pēc guldeņu parauga 1496. gadā Polijas naudas vienību nosauca par zlotiem ("zeltītajiem"), no 1517. gada arī Nīderlandes naudas vienību sauca par florīnu jeb guldeni.
Mīkla

**Mīkla** var būt:

* mīkla (pārtika) — starpprodukts, masa maizes un citu konditorejas izstrādājumu gatavošanai;
* mīkla (uzdevums) — parasti īsi formulēts, uzdevums vai jautājums un tā atminējums, atbilde;
* Alpu vērenes cits nosaukums.