open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ūdensspolītes

**Ūdensspolītes** (*Planorbidae*) ir gliemežu klases dzimta, kas iekļauj sevī saldūdenī dzīvojošus gliemežus. Šī dzimta piedēvēta franču izcelsmes amerikāņu zoologam Konstantīnam Rafineskam, kurš 1815. gadā izveidoja *Planorbia* apakšdzimtu. Šīs dzimtas pārstāvji ir plaši izplatīti pasaules saldūdens baseinos, ieskaitot Latviju (Latvijā ir zināmas 14 ūdensspolīšu sugas). Ģeohronoloģiski dīķgliemeži ir zināmi no juras perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas ir diskveidīgas, un var būt savītas gan pa labi, gan arī pa kreisi. Īpatņiem iekšējie orgāni (plaušas, dzimumorgāni, izvadorgāni) ir nobīdīti uz kreiso pusi. Taustekļi ir gari un tievi, šķērsgriezumā cilindriski. Acis izvietotas pie to iekšējās pamatnes. Galva ir ar lielu velāro laukumu. Ģenitālijas ir mainīgas. Žoklis sastāv no trim segmentiem: no augšējā (lielā), sānu (šaurā) un ļoti garā. Radula ir ar salīdzinoši nelielu zobu skaitu taisnajā horizontālajā rindā. Centrālais zobs ir divdaļīgs, sānu zobi ir lieli, divdaļīgi vai trīsdaļīgi, bet malējie ir gari, šauri un zoboti. Kreisajā pusē atrodas sekundārā žauna (pseidožauna), kas ir ļoti vaskularizēta.

## Sistemātika
Ūdensspolīšu dzimtā ir iekļautas šādas apakšdzimtas un tajās neiekļautās ģintis:
* dzimta: ***Planorbidae*** Rafinesque, 1815
::* ģints: *[[Theratodocion]]* D.S. Brown & Verdcourt, 1998
:* apakšdzimta: *[[Ancylinae]]* Rafinesque, 1815
:* apakšdzimta: *[[Miratestinae]]* P. Sarasin & F. Sarasin, 1897
:* apakšdzimta: *[[Planorbinae]]* Rafinesque, 1815
:* *[[incertae sedis]]*
::* ģints: *[[Ampullariella]]* Raspail, 1909 †
::* ģints: *[[Archaeoplanorbis]]* W. Yu, 1982 †
::* ģints: *[[Atopippeutis]]* Kadolsky, 2015 †
::* ģints: *[[Bicarinopsis]]* H.-Z. Pan, 1979 †
::* ģints: *[[Brannerillus]]* Hannibal, 1912 †
::* ģints: *[[Fuchsogyra]]* Bandel, 2010 †
::* ģints: *[[Graptophysa]]* Yen & Reeside, 1946 †
::* ģints: *[[Headonia]]* Harzhauser & Neubauer, 2020 †
::* ģints: *[[Idahoella]]* Yen, 1948 †
::* ģints: *[[Jiangyouspira]]* H.-Z. Pan, 1984 †
::* ģints: *[[Liangulorbis]]* Wenz, 1947 †
::* ģints: *[[Marinescugyra]]* Bandel, 2010 †
::* ģints: *[[Mioplatytaphius]]* Čtyroký, 1972 †
::* ģints: *[[Nihewanspira]]* S.-Y. Guo, 1983 †
::* ģints: *[[Omalodiscus]]* W. H. Benson, 1855 †
::* ģints: *[[Paraplanorbis]]* G. D. Hanna, 1922 †
::* ģints: *[[Pentagoniostoma]]* C. C. Branson, 1935 †
::* ģints: *[[Perrinilla]]* Hannibal, 1912 †
::* ģints: *[[Physoides]]* H.-Z. Pan, 1982 †
::* ģints: *[[Planorbifex]]* Pilsbry, 1935 †
::* ģints: *[[Pompholopsis]]* Call, 1888 †
::* ģints: *[[Proplanorbarius]]* Bandel, 1991 †
::* ģints: *[[Proplanorbis]]* Starobogatov, 1967 †
::* ģints: *[[Pseudophysa]]* Yen, 1938 †
::* ģints: *[[Rostroapertura]]* Firby, 1963 †
::* ģints: *[[Sinoplanorbis]]* W. Yü, 1965 †
::* ģints: *[[Sinosegmentina]]* Y.-T. Li, 1986 †
::* ģints: *[[Steklovidiscus]]* Gozhik & Prysjazhnjuk, 1980 †

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gandrs, Latvijas daba, sugu enciklopēdija (Ūdensspolīšu dzimta, ''Planorbidae'').
Kreiļgliemeži

**Kreiļgliemeži** (*Physidae*) ir gliemežu klases dzimta, kas iekļauj sevī saldūdenī dzīvojošus gliemežus. Šī dzimta piedēvēta austriešu zoologam Leopoldam Ficingeram, kurš 1833. gadā izveidoja *Physoidea* taksonu. Šīs dzimtas pārstāvji ir plaši izplatīti pasaules saldūdens baseinos, ieskaitot Latviju (Latvijā ir zināmas 2 kreiļgliemežu sugas). Ģeohronoloģiski kreiļgliemeži ir zināmi no juras perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula ir spirāliska, savīta pa kreisi, iegarena, tieva, puscaurspīdīga, glancēta. Vijumi ir izliekti. Beidzamais vijums uzpūsts. Virsotne ir asa un parasti īsa. Atvere ir olveidīga, apakšā noapaļota. Kolumela ir savērpta. Lūpa ir plāna un asa, dažiem eksemplāriem sabiezināta no iekšpuses. Čaulas virsmas ornamentējums veidots no ļoti tievām augšanas līnijām vai iespiestām spirāliskām līnijām, vai arī tā ir gandrīz pilnīgi gluda.

## Sistemātika
Kreiļgliemežu dzimtā ir iekļautas šādas apakšdzimtas un tajās neiekļautās ģintis:
* dzimta: ***Physidae*** Fitzinger, 1833
::* ģints: *[[Berellaia]]* de Laubrière & Carez, 1881 †
::* ģints: *[[Hannibalina]]* G. D. Hanna & Gester, 1963 †
::* ģints: *[[Prophysa]]* Bandel, 1991 †
:* apakšdzimta: *[[Aplexinae]]* Starobogatov, 1967
:* apakšdzimta: *[[Physinae]]* Fitzinger, 1833

(†) — izmirušu organismu grupa. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gandrs, Latvijas daba, sugu enciklopēdija (Kreiļgliemežu dzimta, ''Physidae'').
Akmens iela

**Akmens iela** var būt:

* Akmens iela — iela Baložos;
* Akmens iela — iela Cēsīs;
* Akmens iela — iela Kandavā;
* Akmens iela — iela Tukumā;
* Akmens iela — iela Olaines pagasta Ielejās;
* Akmens iela — iela Ropažu pagasta Muceniekos;
* Akmens iela — iela Salaspils pagasta Tēraudos.

## Skatīt arī
* Akmeņu iela
Kritušās lapas

**"Kritušās lapas"** () ir 2023. gada Somijas un Vācijas romantiskā komēdijdrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Aki Kaurismeki. Filmā galvenās lomas atveido Alma Peisti un Jusi Vatanens. "Kritušās lapas" ir turpinājums Kaurismeki *Proletariat* filmu sērijai, kurā jau ietilpst filmas "Ēnas paradīzē" (*Varjoja paratiisissa*, 1986), *[[Ariel]]* (1988) un "Meitene no sērkociņu fabrikas" (*Tulitikkutehtaan tyttö*, 1990).

Filma stāsta par diviem vientuļiem cilvēkiem Helsinkos, kuri nejauši satiekas karaoke bārā un šķietami iemīlas.

Filmas "Kritušās lapas" pirmizrāde notika  76. Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Filma saņēma festivāla Žūrijas balvu. Filma guva pozitīvu kritiķu novērtējumu. Nacionālā kinofilmu pārraudzīšanas padome filmu "Kritušās lapas" nosauca par vienu no piecām labākajām 2023. gada starptautiskajām filmām. "Kritušās lapas" tika izvēlēta kā Somijas kandidatūra par labāko starptautisko spēlfilmu 96. Kinoakadēmijas balvai, tomēr to nenominēja. Filmu nominēja Zelta globusa balvām kategorijās "Labākā aktrise mūziklā vai kinokomēdijā" un "Labākā filma svešvalodā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija — Sīrijas reģions

**Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija — Sīrijas reģions** (; *Ḥizb al-Ba'th al-'Arabī al-Ishtirākī – Quṭr Sūriyā*), oficiāli **Sīrijas reģionālā nodaļa** (; *al-Farʻ al-Qaṭarī al-Sūrī*), bija Sīrijas politiskā partija, kuru 1947. gada 7. aprīlī dibināja Mišels Aflaks, Salahs al-Dins al-Bitars un Zaki al Arsuzi sekotāji. Partija pārvaldīja Sīriju no 1963. gada apvērsuma, kura rezultātā pie varas nokļuva *[[Baas]]* partijas locekļi, līdz 2024. gada 8. decembrim, kad Bašārs Asads aizbēga no Damaskas, sastopoties ar nemiernieku ofensīvu Sīrijas pilsoņu kara laikā. Partija savu darbību apturēja 2024. gada 11. decembrī līdz "turpmākiem paziņojumiem" un nodeva savus aktīvus un īpašumus Sīrijas pārejas valdībai, faktiski likvidējot partiju. 2025. gada 29. janvārī Sīrijas pārejas valdība partiju oficiāli likvidēja.

Vispirms partija bija sākotnējās ''Baas'' partijas (1947—1966) reģionālā nodaļa, pirms tā mainīja savu pakļautību Sīrijas vadītajai ''Baas'' kustībai (1966—2024) pēc sākotnējās *Baas* partijas sašķelšanās 1966. gadā. Kopš viņu nākšanas pie varas 1963. gadā, neobaatistu militāristi turpināja izskaust tradicionālo civilo eliti, lai izveidotu totalitāru militāru diktatūru, kurā visās valsts aģentūrās, partijas organizācijās, valsts iestādēs, civilajās struktūrās, plašsaziņas līdzekļos un veselības infrastruktūrā dominē bruņoto spēku elite un *[[Mukhabarat]]* (izlūkošanas dienesti).

1966. gada apvērsums, ko veica galēji kreisā spārna frakcija, kuru vadīja Salahs Džadids un ģenerālis Hāfizs Asads, gāza *Baas* "vecās gvardes" vadību, ko veidoja Mišels Aflaks un Salahs al-Dins al-Bitars, kā arī likvidēja vienotās ''Baas'' partijas Nacionālo pavēlniecību. Sīrijas *Baas* kreisā spārna frakcija izvirzīja stingri sociālistisku ekonomisko programmu, centās ciešāk sadarboties ar Sīrijas komunistiem, "progresīvajām" arābu valstīm un padomju bloku, kā arī izvirzīja prioritāti sociālistiskās revolūcijas izplatību kaimiņos esošajās "reakcionārajās" arābu valstīs, nomainot panarābisma ideoloģiju. Oficiālā ideoloģija, ko sludina sīriešu *Baas*, ir pazīstama kā neobaasisms, baasistu domas skola, kas nosodīja Aflaku un Bitaru un slavēja alavītu filozofu Zaki al Arsuzi kā vadošo teorētiķi. 1970. gada apvērsumā, kas oficiāli tika dēvēts par "Korektīvo kustību", Hāfizs Asads gāza Džadida frakciju un samazināja revolucionārās darbības. Jaunais režīms vispirms koncentrējās uz sociālisma veidošanu Sīrijā un bija atvērts aliansēm ar kaimiņvalstīm. Kopš šī perioda, partija pieņēma asadismu kā savu oficiālo ideoloģiju. Tā veicināja personības kultu, kura centrā ir Asadu ģimene.

## Atsauces
Frīmonta (Kalifornija)

**Frīmonta** (, ) ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Kalifornijas štata rietumos, Alamidas apgabalā. Pilsēta atrodas Sanfrancisko līča austrumu piekrastē. Frīmontas kopējā platība ir 226,92 km², un pēc 2020. gada tautas skaitīšanas datiem Frīmontā dzīvoja 230 tūkstoši iedzīvotāju.

Frīmonta oficiāli dibināta 1956. gadā, apvienojoties piecām mazākām apdzīvotām vietām — *Centerville*, *Niles*, *Irvington*, *Mission San Jose* un *Warm Springs*. Mūsdienās Frīmonta ir pazīstama ar tehnoloģiskajām inovācijām un sabiedrību no daudzveidīgām kultūrām. Frīmontas teritorija vēsturiski bijusi ohlonu indiāņu apdzīvota vieta, vēlāk kļuva par daļu no Jaunspānijas un pēc tam arī par Meksikas teritoriju. Pilsēta savu nosaukumu ieguva par godu Džonam Frimontam, kurš bija ASV armijas virsnieks, izpētes ceļotājs un politiķis.

Mūsdienās Frīmonta ir daļa no Silīcija ielejas un ir nozīmīgs tehnoloģiju un inovāciju centrs. Pilsēta izceļas ar augstu dzīves kvalitāti, attīstītu infrastruktūru un plašām iespējām izglītībā un uzņēmejdarbībā. Tajā atrodas vairāku globāli nozīmīgu uzņēmumu biroji un ražotnes, kā arī vēsturiskas celtnes un dabas aizsardzības parki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Frīmonta

**Frīmonta** () var būt:

; pilsētas
* Frīmonta (Kalifornija) — pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Kalifornijā;
* Frīmonta (Nebraska) — pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Nebraskā;

; cilvēki ar šādu uzvārdu
* Džons Frimonts — amerikāņu karavīrs, ceļotājs, uzņēmējs un politiķis (1813—1890).
Īstie plaušgliemeži

**Īstie plaušgliemeži** (*Eupulmonata*) ir gliemežu klases virskārta, kas iekļauj sevī pārsvarā sauszemes gliemežus. Virskārtu 1990. gadā izveidoja austriešu malakologs Gerhards Hasprunars un Georgs Hubers. Šīs virskārtas pārstāvji ir plaši izplatīti pasaules saldūdens baseinos, ieskaitot Latviju.

## Apraksts
Pie īstajiem plaušgliemežiem ir ieskaitītas morfoloģiski diezgan atšķirīgas plaušgliemežu grupas, kurām var būt labi attīstīta čaula, parasti plāna un spirāliska, vai reducēta čaula, reizēm apsegta ar mantiju, vai arī čaulas vispār var nebūt.

Tie ir eitineiri gliemeži, t.i. ar iekšējo orgānu detorsiju. Dzimumatvere parasti atrodas labajā pusē aiz galvas. Grupas pamatīpašība ir žaunu neesamība un mantijas dobuma pārtapšana elpošanas orgānā, bagātīgi vaskularizētā struktūrā, kuru mēdz saukt par plaušām, un kuru regulē muskuļots sfinkters, saukts par pneimostomu.

Uz galvas ir divi vai četri ievelkošies taustekļi, kuru (2. taustekļu pāra) galā atrodas acis. Pēda parasti ir plata un ļauj dzīvniekam rāpot. Mutē atrodas radula ar daudziem zobiņiem.

## Sistemātika
Īsto plaušgiemežu virskārtā ir iekļautas šādas kārtas, un tajās ietilpsošās apakškārtas, virsdzimtas un ģintis:
* virskārta: ***Eupulmonata*** Haszprunar & Huber, 1990
:* kārta: *[[Ellobiida]]* Van Mol, 1967
:::* virsdzimta: *[[Ellobioidea]]* L. Pfeiffer, 1854 (1822)
:* kārta: *[[Stylommatophora]]* A. Schmidt, 1855
::* apakškārta: *[[Achatinina]]* Schileyko, 1979
::* apakškārta: *[[Helicina]]* Rafinesque, 1815
::* apakškārta: *[[Scolodontina]]* H.B. Baker, 1925
:* kārta: *[[Systellommatophora]]* Pilsbry, 1948
::::* ģints: *[[Granulilimax]]* Minato, 1989
:::* virsdzimta: *[[Onchidioidea]]* Rafinesque, 1815
:::* virsdzimta: *[[Veronicelloidea]]* J.E. Gray, 1840

## Atsauces
Ūdeņraža tankkuģis

[thumb|250x250px|Skats uz pasaulē pirmo sašķidrinātā ūdeņraža tankkuģi ''[Suiso Frontier* no kreisā borta aizmugures *Kawasaki Heavy Industries* kuģu būvētavā Kobē 2020. gada 18. oktobrī]]
*'Ūdeņraža tankkuģis** vai **sašķidrinātā ūdeņraža tankkuģis*' ir [[tankkuģis]], kurš paredzēts [[Sašķidrināts ūdeņradis|sašķidrināta ūdeņraža]] pārvadāšanai.

== Izpēte ==
[[Japāna]]s [[Jaunās saules gaismas projekts|jaunās saules gaismas projekta]] (*New Sunshine Project*) pasaules enerģijas tīkla izpētes programma no 1993. līdz 2002. gadam bija sadalīta trīs fāzēs, un tās mērķis bija pētīt sašķidrinātā ūdeņraža izplatīšanu ar ūdeņraža tankkuģiem, kuri būtu bāzēti [[Sašķidrinātās dabasgāzes pārvadātājs|sašķidrinātās dabasgāzes pārvadāšanas]] tehnoloģijā ar pašbalstošiem neatkarīgā tipa prizmatiskajiem un sfēriskajiem tankiem. Turpmāka ūdeņraža jūras transporta izpēte notika drošas ūdeņraža izmantošanas un infrastruktūras attīstības projekta ietvaros no 2003. līdz 2007. gadam.

Līdzīgi kā [[Sašķidrinātās dabasgāzes pārvadātājs|sašķidrinātās dabasgāzes pārvadātājos]] iztvaikojusī gāze var tikt izmantota kuģa darbināšanai. Iztvaikošana nodrošina atlikušās gāzes atdzesēšanu.

== Prototipa demonstrācija ==
2022. gada 28. janvārī *Suiso Frontier* iekrāva [[Sašķidrināts ūdeņradis|sašķidrinātā ūdeņraža]] kravu [[Austrālija|Austrālijā]], [[Viktorija (Austrālija)|Viktorijas štata]] Heistingsā un 2022. gada februāra beigās nogādāja to atpakaļ [[Japāna]]s pilsētā [[Kobe|Kobē]]. Otro kravu iekrāva Heistingsas terminālī 2022. gada maijā un nogādāja Japānā 2022. gada jūnijā.

2022. gada novembrī kuģu klasifikācijas sabiedrība *Nippon Kaiji Kyokai* (*ClassNK*) piešķīra darbības principa apstiprinājumu (*Approval in Principle*, AiP) *Kawasaki Heavy Industries* konstruētajam divu degvielas veidu ģeneratora dzinējam, kuru var darbināt ar [[Ūdeņraža ekonomika|ūdeņraža gāzi kā vienu no degvielām]]. Šo dzinēju plānots uzstādīt uz *Kawasaki* attīstīta 160 000 m<sup>3</sup> sašķidrinātā ūdeņraža pārvadātāja. *Kawasaki* plāno šī dzinēja prototipu demonstrēt darbībā pēc tā uzstādīšanas uz liela izmēra sašķidrinātā ūdeņraža pārvadātāja, kura ekspluatāciju, savukārt, paredzēts uzsākt 2020. gadu vidū. 2023. gada jūnijā *Kawasaki Heavy Industries* paziņoja, ka tas ir pabeidzis tehnoloģisko izstrādi kravas ierobežošanas sistēmai (*cargo containment system'', CCS), kuru varētu izmantot uz lieliem sašķidrinātā ūdeņraža pārvadātājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 1996. gada 200 000 m<sup>3</sup> ūdeņraža tankkuģa projekts
1563. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas mantojuma karu laiks (1560–1585)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1563]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, izņemot Kurzemes bīskapiju (Dānijas īpašumā, 1560–1585) un Grobiņas apgabalu (Prūsijas hercogistes pārvaldē, 1560—1609). Vidzemes un Latgales novadi atradās Lietuvas un Livonijas personālūnijas sastāvā, daļēji krievu okupācijas zonā. Rīgas brīvpilsēta (1561–1582) mēģināja saglabāt suverenitāti. 

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1539–1563) bija Brandenburgas Vilhelms, bet pēc viņa nāves Rīgas arhibīskapijas administrators (1563–1565) bija Nikolajs Radvils Melnais.
* Hercogs Gothards bija Kurzemes un Zemgales hercogistes valdnieks (1562—1587) un Livonijas vietvaldis (1562—1566). 
* Kurzemes un Sāmsalas bīskaps (1560—1583) bija princis Magnuss.
* Nominālais Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs (1548—1572) Sigismunds II Augusts,

## Notikumi
* turpinājās Livonijas karš (1558–1583)

## Dzimuši

## Miruši
* 1563. gada 4. februārī Rīgas arhibīskaps Brandenburgas Vilhelms
Velsas galvenie apgabali

**Velsas galvenie apgabali** (, ) ir Velsas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienības. Velsa sadalīta 22 apgabalos, kas ir vienlīmeņa unitārās pašvaldības; 11 no tām dēvējas par grāfistēm (*county, sir*), bet 11 – par grāfistes boro (*county borough, bwrdeistref sirol*). Apgabali izveidoti 1996. gadā saskaņā ar 1994. gada Velsas Vietējo pašvaldību likumu, kā administratīvās vienības likvidējot līdz tam pastāvošās divlīmeņu nemetropoles grāfistes, bet saglabājot tās ceremoniāliem mērķiem.

## Galvenie apgabali

## Skatīt arī
* Anglijas ceremoniālās grāfistes
* Apvienotās Karalistes administratīvais iedalījums

## Atsauces

## Ārējās saites
1561. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas mantojuma karu laiks (1560—1585)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1561]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi pēc Livonijas ordeņa valsts likvidācijas nokļuva Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, izņemot Kurzemes bīskapiju (Dānijas īpašumā, 1560—1585) un Grobiņas apgabalu (Prūsijas hercogistes pārvaldē, 1560—1609). Vidzemes un Latgales novadi pēc ordeņa likvidācijas nokļuva Lietuvas un Livonijas personālūnijas sastāvā, daļēji bija krievu okupācijas zonā. Rīgas brīvpilsēta (1561—1582) mēģināja saglabāt suverenitāti.

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1539—1563) bija Brandenburgas Vilhelms.
* Livonijas ordeņa mestrs bija Gothards Ketlers (1559—1561).
* Kurzemes un Sāmsalas bīskaps (1560—1583) bija princis Magnuss.

## Notikumi
* turpinājās Livonijas karš (1558—1583)
* 1561. gada 28. novembrī Viļņā parakstīja Lietuvas un Livonijas personālūnijas līgumu (t.s. Viļņas ūniju), saskaņā ar kuru Gothards Ketlers kļuva par Livonijas vietvaldi un gubernatoru.
Guenta

**Guenta** () ir saglabātā grāfiste Velsas dienvidaustrumos un iekļauj piecus galvenos apgabalus — Blainaiguentu, Kārfili, Monmutšīru, Ņūportu un Torvainu. Robežojas austrumos un ziemeļaustrumos ar Angliju, ziemeļrietumos — ar Povisu, rietumos — ar Vidusglamorganu, dienvidrietumos — ar Dienvidglamorganu, bet dienvidos krastus apskalo Ķeltu jūras Bristoles līcis. Lielākā apdzīvotā vieta ir Ņūporta.

## Vēsture
Grāfiste izveidota 1974. gada 1. aprīlī kā nemetropoles administratīvā grāfiste vēsturiskās Monmutšīras grāfistes robežās, iedalot to piecos distriktos — Blainaiguenta, Isluina, Monmuta, Ņūporta un Torvaina. Nodēvēta pēc 5.—11. gadsimtā šajā teritorijā pastāvējušās viduslaiku velsiešu Guentas Karalistes. Grāfistes administratīvais centrs sākotnēji bija Ņūporta (1974—1978), bet vēlāk — Kumbrāna (1978—1996). 1996. gadā Guenta kā administratīvā grāfiste tika likvidēta, vienlaicīgi to saglabājot kā grāfisti ceremoniāliem mērķiem Britu monarhijas pārstāvniecībai. 2003. gadā grāfistes robežas tika paplašinātas, iekļaujot līdz tam Vidusglamorganā ietilpušo Kārfili boro daļu.

## Funkcijas
Guentas lorda leitnanta ofiss atrodas Askā, bet augstā šerifa ofiss — Kārdifā.

Guentas saglabātās grāfistes teritoriālajā tvērumā darbojas arī Guentas policija ar galveno ofisu Kumbrānā, Nacionālā veselības dienesta (*NHS Wales*) reģionālā pārvalde ar ofisu Ņūportā, un Guentas Dzīvās dabas trests Monmutšīras bioloģiskās vicegrāfistes tvērumā ar ofisu Pontipūlā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jāņu iela

**Jāņu iela** var būt:

* Jāņu iela — iela Baldonē;
* Jāņu iela — iela Baložos;
* Jāņu iela — iela Grobiņā;
* Jāņu iela — iela Ikšķilē;
* Jāņu iela — iela Rūjienā;
* Jāņu iela — iela Viļakā;
* Jāņu iela — iela Bārbeles pagasta Bārbelē;
* Jāņu iela — iela Ķeipenes pagasta Ķeipenē;
* Jāņu iela — iela Neretas pagasta Neretā;
* Jāņu iela — iela Mežvidu pagasta Otrajos Mežvidos;
* Jāņu iela — iela Klintaines pagasta Stukmaņos.

## Skatīt arī
* Jāņa iela
* Jāņi
Jūlija sacelšanās Melnkalnē

thumb|Itāļi nošauj Melnkalnes nemierniekus
**Jūlija sacelšanās Melnkalnē** () bija sacelšanās, kas notika 1941. gada 13. jūlijā Melnkalnē pret Itālijas fašistiskās valdības okupāciju Otrā pasaules kara laikā. Šī sacelšanās tiek uzskatīta par pirmo masu sacelšanos okupētajā Eiropā pēc nacistiskās Vācijas un tās sabiedroto agresijas sākuma.

Lai gan sacelšanās tika apspiesta, tā kļuva par svarīgu pretošanās kustības simbolu. Tā iezīmēja sākumu plašākai partizānu kustībai, kas turpinājās visā kara laikā Dienvidslāvijā.

## Vēsture
1941. gada aprīlī pēc Dienvidslāvijas karaļa valsts sabrukuma Melnkalne kļuva par Itālijas okupēto teritoriju. Itālija centās izveidot Melnkalnē "autonomu" valsti, lai nostiprinātu savu kontroli.

13. jūlijā vairāk nekā  Melnkalnes iedzīvotāju, iedvesmojoties no pretošanās idejām un nacionālās pašapziņas, sacēlās pret Itālijas karaspēku. Sacelšanās izpaudās kā uzbrukumi Itālijas garnizoniem, transporta līnijām un administratīvajām struktūrām. Sākotnēji sacelšanās bija veiksmīga, un sacelšanās dalībnieki īslaicīgi ieguva kontroli pār lielu daļu teritorijas. Tomēr Itālijas armija ar pastiprinājumiem apspieda sacelšanos.

## Ārējās saites
1558. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes
Šajā lapā ir apkopoti **[[1558]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes un Sāmsalas bīskapijas (1542—1560) un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1539—1563) bija Brandenburgas Vilhelms.
* Livonijas ordeņa mestrs (1557—1559) bija Vilhelms fon Firstenbergs.
* Kurzemes bīskaps (1540—1560) bija Johans IV fon Minhauzens.

## Notikumi
Sākās Livonijas karš (1558—1583)ː
* 1558. gada 17. janvārī Krievijas cariste pieteica Livonijai karu. Karagājienā uz Tērbatas bīskapijas zemēm piedalījās ap 40 000 krievu un tatāru karavīru virspavēlnieka hana Šigaleja vadībā. Ordenis sāka sarunas ar Prūsijas hercogisti un Lietuvas dižkunigaitiju par savienību pret krieviem un tatāriem.
Kluida

**Kluida** (, ) ir saglabātā grāfiste Velsas ziemeļaustrumos un iekļauj četrus galvenos apgabalus — Denbišīru,Flintšīru,  Konuju un Reksemu. Robežojas austrumos ar Angliju, dienvidos — ar Povisu, rietumos — ar Guinezu, bet ziemeļos krastus apskalo Īrijas jūra. Lielākā apdzīvotā vieta ir Reksema.

## Vēsture
Grāfiste izveidota 1974. gada 1. aprīlī kā nemetropoles administratīvā grāfiste, apvienojot vēsturiskās Flintšīras un daļu Denbišīras grāfistes, iedalot to sešos distriktos — Alina un Dīsaida, Koluina, Delina, Glindūra, Ridlana un Reksemmailora. Nodēvēta pēc cauri tekošās Kluidas upes. Grāfistes administratīvais centrs bija Molda. 1996. gadā Kluida kā administratīvā grāfiste tika likvidēta, vienlaicīgi to saglabājot kā grāfisti ceremoniāliem mērķiem Britu monarhijas pārstāvniecībai. 2003. gadā grāfistes robežas tika paplašinātas, iekļaujot līdz tam Guinezā ietilpušo Konujas boro rietumu daļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
1557. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes
Šajā lapā ir apkopoti **[[1557]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes un Sāmsalas bīskapijas (1542—1560) un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1539—1563) bija Brandenburgas Vilhelms.
* Livonijas ordeņa mestrs (1557—1559) bija Vilhelms fon Firstenbergs.
* Kurzemes un Sāmsalas bīskaps (1540—1560) bija Johans IV fon Minhauzens.

## Notikumi
Turpinājās Livonijas Koadjutoru karš (1556—1557)ː
* 1557. gada maijā nomira ordeņa mestrs Heinrihs fon Gālens, par jauno mestru ievēlēja Vilhelmu fon Firstenbergu.
* 1557. gada 5. septembrī mestrs Firstenbergs parakstīja Pasvales līgumu par Rīgas arhibīskapa un viņa koadjutora atjaunošanu amatā, kā arī izveidoja slepenu Livonijas ordeņa militāro aliansi ar Polijas—Lietuvas valdnieku.

## Miruši
* ordeņa mestrs Heinrihs fon Gālens
Guineza (saglabātā grāfiste)

**Guineza** () ir saglabātā grāfiste Velsas ziemeļaustrumos un iekļauj divus galvenos apgabalus — Englsi Salu un Guinezu. Robežojas austrumos ar Kluidu un Povisu, dienvidos — ar Divedu, bet rietumos un ziemeļos krastus apskalo Īrijas jūra. Lielākā apdzīvotā vieta ir Bangora.

## Vēsture
Grāfiste izveidota 1974. gada 1. aprīlī kā nemetropoles administratīvā grāfiste, apvienojot vēsturiskās Englsi, Kairnarvonšīras un daļu Merionetšīras grāfistes, iedalot to piecos distriktos — Aberkonuja, Arvona, Duivora, Meirionnida un Englsi. Nodēvēta pēc senās velsiešu Guinezas Karalistes, kas šajā teritorijā pastāvēja no 5. līdz 13. gadsimtam. Grāfistes administratīvais centrs bija Kairnarvona. 1996. gadā Guineza kā administratīvā grāfiste tika likvidēta, vienlaicīgi to saglabājot kā grāfisti ceremoniāliem mērķiem Britu monarhijas pārstāvniecībai. 2003. gadā grāfistes robežas tika precizētas, nododot Konujas boro Aberkonujas daļu Kluidai.

## Atsauces

## Ārējās saites
1556. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes
Šajā lapā ir apkopoti **[[1556]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes un Sāmsalas bīskapijas (1542—1560) un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1539—1563) bija Brandenburgas Vilhelms.
* Livonijas ordeņa mestrs (1551—1557) bija Heinrihs fon Gālens.
* Kurzemes un Sāmsalas bīskaps (1540—1560) bija Johans IV fon Minhauzens.

## Notikumi
Sākās Livonijas Koadjutoru karš (1556—1557)ː
* 1556. gada jūnijā Livonijas ordeņa bruņinieki uzbruka Rīgas arhibīskapijai un ieņēma visas tās pilis. Rīgas arhibīskapu un viņa koadjutoru saņēma gūstā, viņu vietā arhibīskapijas pārvaldi ordenis nodeva Tērbatas un Sāmsalas bīskapiem.
* 1556. gada augustā Lietuvas dižkunigaitis Sigismunds II Augusts iesniedza Livonijas ordenim ultimātu, kurā pieprasīja atjaunot amatā Rīgas arhibīskapu Vilhelmu un Livonijas-Lietuvas pierobežā savilka savu karaspēku.
1560. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas mantojuma karu laiks (1560—1585)

Šajā lapā ir apkopoti **[[1560]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts Kurzemes un Sāmsalas bīskapijas (1542—1560) un Rīgas arhibīskapijas sastāvā. Kopš vasaras Vidzemes un Latgales pilsnovadi daļēji bija krievu okupācijas zonā.

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1539—1563) bija Brandenburgas Vilhelms.
* Livonijas ordeņa mestrs (1559—1562) bija Gothards Ketlers.
* par Kurzemes un Sāmsalas bīskapijas valdnieku (1560—1583) kļuva princis Magnuss.

## Notikumi
* 1560. gada 5. aprīlī Livonijas ordeņa apspriedē Rīgā pieņēma lēmumu ordeni likvidēt un pārvērst ordeņa valsti par mantojamu Livonijas hercogisti, līdzīgi Prūsijas hercogistei.
* 1560. gadā Grobiņas fogtiju ieķīlāja Prūsijas hercogistei.
* 1560. gada jūlijā krievi pārtrauca pamieru un pēc niknām kaujām ieņēma Alūksnes cietoksni.
* 2. augustā krievi sakāva ordeņa spēkus Ērģemes kaujā un ieņēma Cēsu, Vīlandes un Pērnavas cietokšņus. Gūstā krita iepriekšējais ordeņa mestrs Vilhelms fon Firstenbergs, kuru aizveda uz Krieviju.
1559. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes
Šajā lapā ir apkopoti **[[1559]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes un Sāmsalas bīskapijas (1542—1560) un Rīgas arhibīskapijas sastāvā, izņemot vairākus pilsnovadus, kas bija ieķīlāti Lietuvas dižkunigaitijai.

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1539—1563) bija Brandenburgas Vilhelms.
* Livonijas ordeņa mestrs (1559—1562) bija Gothards Ketlers.
* Kurzemes un Sāmsalas bīskaps (1542—1560) bija Johans IV fon Minhauzens.

## Notikumi
Turpinājās Livonijas karš (1558—1583)ː
* 1559. gada janvārī Krievijas caristes karaspēks iebruka Rīgas arhibīskapijas „Latvju gala” zemēs un 17. janvāra kaujā pie Tirzas uzvarēja livoniešu karaspēku. Viņi ieņēma 11 pilsētas un pietuvojās Rīgas brīvpilsētai, kur Daugavas grīvā sadedzināja Rīgas kuģus. Februārī krievu karaspēks ar laupījumu un gūstekņiem atgriezās Krievijā.
* 1559. gada martā Ivans IV piedāvāja Livonijai slēgt pamieru līdz novembrim, atsākdams karu pret Krimas tatāru valsti.
* 1559. gada 31. augustā Livonijas ordenis noslēdza Viļņas līgumu ar Lietuvas dižkungu Sigismundu II un ieķīlāja viņam par 600 000 guldeņu vairākas pilis.
* 1559. gada 15. septembrī līdzīgu protekcijas līgumu ar Lietuvu noslēdza arī Rīgas arhibīskapija, par 100 000 guldeņu ieķīlājot vairākas pilis.
* 1559. gada rudenī livonieši sakāva krievu iebrucējus pie Tērbatas.
* Gothards Ketlers septembrī panāca mestra Firstenberga atcelšanu no amata un pats tika ievēlēts par ordeņa Livonijas mestru, pāriedams luterticībā.
Vidusglamorgana

**Vidusglamorgana** (, ) ir saglabātā grāfiste Velsas dienvidos un iekļauj trīs galvenos apgabalus — Bridžendu, Mērtirtidvilu un Rondu Kinonu Tāvu. Robežojas rietumos ar Rietumglamorganu, ziemeļos — ar Povisu, austrumos — ar Guentu, dienvidos — ar Dienvidglamorganu, bet dienvidrietumos krastus apskalo Ķeltu jūras Bristoles līcis. Lielākā apdzīvotā vieta ir Bridženda.

## Vēsture
Grāfiste izveidota 1974. gada 1. aprīlī kā nemetropoles administratīvā grāfiste, apvienojot daļas no vēsturiskajām Glamorganas, Breknokšīras un Monmutšīras grāfistēm, un iedalot to sešos distriktos — Kinonas Ieleja, Ogura, Mērtirtidvila, Ronda, Rimni Ieleja un Tāva-Elaja. Grāfistes administratīvās iestādes atradās Kārdifā. 1996. gadā Vidusglamorgana kā administratīvā grāfiste tika likvidēta, vienlaicīgi to saglabājot kā grāfisti ceremoniāliem mērķiem Britu monarhijas pārstāvniecībai. 2003. gadā grāfistes robežas tika precizētas, nododot Kārfili boro teritorijas daļu Guentai.

## Atsauces

## Ārējās saites
1549. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes

Šajā lapā ir apkopoti **[[1549]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes un Sāmsalas bīskapijas (1542—1560) un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.  

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1539–1563) bija Brandenburgas Vilhelms.
* Livonijas ordeņa mestrs (1549—1551) bija Johans fon der Reke (ievēlēts februārī). 
* Kurzemes un Sāmsalas bīskaps (1540—1560) bija Johans IV fon Minhauzens.

## Notikumi

## Dzimuši

## Miruši
* 5. februārī Hermans fon Brigenejs, Livonijas ordeņa mestrs

Attēls:Hermanis fon Brigenejs.jpg|Hermana fon Brigeneja kapu plāksne Cēsu baznīcā
Dienvidglamorgana

**Dienvidglamorgana** (, ) ir saglabātā grāfiste Velsas dienvidos un iekļauj divus galvenos apgabalus — Glamorganas Ieleju un Kārdifu. Robežojas ziemeļos ar Vidusglamorganu, ziemeļaustrumos — ar Guentu, bet dienvidos krastus apskalo Ķeltu jūras Bristoles līcis. Lielākā apdzīvotā vieta ir Velsas galvaspilsēta Kārdifa.

## Vēsture
Dienvidglamorganas grāfiste izveidota 1974. gada 1. aprīlī kā nemetropoles grāfiste vēsturiskās Glamorganas grāfistes dienvidaustrumu daļā, iedalot to divos distriktos — Glamorganas Ieleja un Kārdifa. Grāfistes administratīvās iestādes atradās Kārdifā. 1996. gadā Dienvidglamorgana kā administratīvā grāfiste tika likvidēta, vienlaicīgi to saglabājot kā grāfisti ceremoniāliem mērķiem Britu monarhijas pārstāvniecībai.

## Atsauces

## Ārējās saites
1540. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes

Šajā lapā ir apkopoti **[[1540]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes bīskapijas un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1539—1563) bija Brandenburgas Vilhelms.
* Livonijas ordeņa mestrs (1535—1549) bija Hermans fon Brigenejs.
* Kurzemes bīskaps (1540—1560) bija Johans IV fon Minhauzens.

## Notikumi
* 1540. gadā Johanu Minhauzenu ievēlēja par Kurzemes bīskapu.


Attēls:Kurzemes bīskapa Jāņa zīmogs.jpg|Kurzemes bīskapa Johana lielais zīmogs. Apliecošais uzraksts: *S(igillum) Joh(ann)is Dei Gra(tia) Epi(scopus) Curonien(sis)*
Rietumglamorgana

**Rietumglamorgana** (, ) ir saglabātā grāfiste Velsas dienvidos, kas iekļauj divus galvenos apgabalus — Nītu Porttolbotu un Svonzi. Robežojas ziemeļrietumos ar Divedu, ziemeļaustrumos — ar Povisu, austrumos — ar Vidusglamorganu, bet dienvidos krastus apskalo Ķeltu jūras Bristoles līcis. Lielākā apdzīvotā vieta ir Svonzi.

## Vēsture
Rietumglamorganas grāfiste izveidota 1974. gada 1. aprīlī kā nemetropoles grāfiste vēsturiskās Glamorganas grāfistes rietumu daļā, iedalot to četros distriktos — Svonzi, Livas Ieleja, Nīta un Porttolbota. Grāfistes administratīvais centrs bija Svonzi. 1996. gadā Rietumglamorgana kā administratīvā grāfiste tika likvidēta, vienlaicīgi to saglabājot kā grāfisti ceremoniāliem mērķiem Britu monarhijas pārstāvniecībai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hermanis Ronebergs

**Hermanis II Ronebergs** (*Hermann Ronneberg*; miris 1539. gadā) bija Vācu ordeņa priesteris, Rīgas domkapitula loceklis (1518—1524), Kurzemes bīskaps (kā **Hermanis II**, 1524—1539) un Svētās Romas impērijas firsts (no 1526).

## Dzīvesgājums
Hermanis Ronebergs cēlies no Hildesheimas pilsoņu ģimenes. Pirms 1501. gada uzņemts Vācu ordenī, uzturējās Kēnigsbergā, kur 1505. gadā sāka vadīt Livonijas indulgenču lietu komisiju. 1506. gadā ieguva Leipcigas Universitātes kanonisko tiesību doktora grādu un kļuva par Livonijas ordeņa mestra Voltera fon Pletenberga sekretāru, 1508. gadā par Valmieras ordeņa pils priesteri un 1512. gadā par Pletenberga kancleru. 1514. gadā viņš kā Livonijas ordeņa vēstnieks (orators) piedalījās Laterāna koncilā.

1518. gadā Ronnebergs minēts kā Rīgas domkapitula loceklis, 1523. gadā Rūjienas ordeņa pils priesteris un, iespējams, Rīgas domkapitula dekāns. Vai nu 1523. gada beigās, vai 1524. gada sākumā Kurzemes domkapituls viņu ievēlēja par Kurzemes bīskapu, ko 1524. gada 3. martā apstiprināja Romas pāvests Klements VII. Pret to iebilda Vācu ordeņa lielmestrs Albrehts Hoencollerns, tomēr nespēja to novērst, jo 1525. gada 8. aprīlī atteicās no lielmestra amata un kļuva par luteriskās Prūsijas hercogistes pirmo valdnieku. Ķeizara Kārļa V piešķirtās impērijas firsta regālijas Hermanis II saņēma tikai 1526. gadā vienlaicīgi ar ordeņa mestru Pletenbergu.

Reliģisko disputu laikā bīskaps Hermanis II palika uzticīgs katolicismam un strīdējās ar Rīgas arhibīskapa koadjutoru Brandenburgas Vilhelmu, kurš atbalstīja savu brāli Prūsijas hercogu Albrehtu.

Miris pirms 1539. gada 17. novembra.

## Skatīt arī
* Kurzemes bīskapu saraksts
* Kurzemes bīskapija
1539. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes

Šajā lapā ir apkopoti **[[1539]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes bīskapijas un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.  

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1528–1539) bija Tomass Šēnings, pēc kura nāves par arhibīskapu kļuva viņa koadjutors Brandenburgas Vilhelms.
* Livonijas ordeņa mestrs (1535—1549) bija Hermans fon Brigenejs. 
* Kurzemes bīskaps (1524—1539) bija Hermanis Ronebergs.

## Notikumi

## Dzimuši

## Miruši
* pirms 1539. gada novembra nomira Kurzemes bīskaps Hermanis Ronebergs
* 1539. gada 11. augustā Kokneses pilī nomira Rīgas arhibīskaps Tomass Šēnings.
Tējkanna

thumbnail|upright=1.1|Tējkanna no 1909. gada
**Tējkanna** ir virtuves trauks vai ierīce, ko izmanto ūdens vai citu šķidrumu uzvārīšanai. Tradicionāli tējkannas tiek izgatavotas no metāla vai keramikas un ir paredzētas izmantošanai uz plīts. Mūsdienās plaši izplatītas ir elektriskās tējkannas, kuras aprīkotas ar sildelementu un automātisku izslēgšanās mehānismu, padarot tās ērtākas un lietošanai drošākas. Tējkannas galvenokārt tiek izmantotas tējas, kafijas vai citu karsto dzērienu pagatavošanai, kā arī citiem mājsaimniecības mērķiem, kur nepieciešams karsts ūdens.

Pirmās liecības par tējkannu izmantošanu ir datētas ar aptuveni 15. gadsimtu Ķīnā, kur tās tika veidotas no čuguna un izmantotas kā tējas ceremonijas sastāvdaļa. Eiropā tējkannas parādījās vēlāk, 17. gadsimtā, kad tās pa tirdzniecības ceļiem atceļoja no Āzijas. Elektriskās tējkannas kļuva populāras 20. gadsimtā, kad tehnoloģiju attīstība ļāva izstrādāt efektīvas un drošas sildīšanas sistēmas.

Mūsdienu tējkannas tiek ražotas dažādos dizainos, izmantojot dažādus materiālus, piemēram, nerūsošo tēraudu, stiklu un plastmasu. Tām bieži ir arī papildu funkcijas, piemēram, temperatūras regulēšana, izolēti rokturi un filtrēšanas mehānismi, kas pielāgo tējkannas specifiskām lietotāja vajadzībām.

## Ārējās saites
Diveda

**Diveda** (, ) ir saglabātā grāfiste Velsas dienvidrietumos un iekļauj trīs galvenos apgabalus — Karmārtenšīru, Keredigjonu un Pembrukšīru. Robežojas ziemeļos ar Guinezu, austrumos — ar Povisu, bet dienvidaustrumos — ar Rietumglamorganu. Dienvidos krastus apskalo Ķeltu jūras Bristoles līcis, bet rietumos — Īrijas jūra un Sentdžordža šaurums. Lielākā apdzīvotā vieta ir Laneli.

## Vēsture
Divedas grāfiste izveidota 1974. gada 1. aprīlī kā nemetropoles grāfiste vēsturisko Kārdiganšīras, Pembrukšīras un Karmārtenšīras grāfistu teritorijā, iedalot to sešos distriktos — Keredigjona, Karmārtena, Dinevura, Laneli, Preseli un Dienvidpembrukšīra. Grāfistes administratīvais centrs bija Karmārtena. 1996. gadā Rietumglamorgana kā administratīvā grāfiste tika likvidēta, sadalot to sākotnējās grāfistēs, vienlaicīgi to saglabājot kā grāfisti ceremoniāliem mērķiem Britu monarhijas pārstāvniecībai.

## Atsauces

## Ārējās saites
1535. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes

Šajā lapā ir apkopoti **[[1535]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes bīskapijas un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.  

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1528–1539) bija Tomass Šēnings.
* Livonijas ordeņa mestrs (1494—1535) bija Valters fon Pletenbergs, pēc kura nāves par mestru kļuva ordeņa landmaršals Hermans fon Brigenejs. 
* Kurzemes bīskaps (1524—1539) bija Hermanis Ronebergs.

## Notikumi

## Dzimuši

## Miruši
* 1535. gada 28. februārī Cēsu pilī nomira ordeņa mestrs Valters fon Pletenbergs, apglabāts Cēsu Sv. Jāņa baznīcā.

Attēls:Pletenberga kapaplāksne.jpg|mestra Pletenberga kapa plāksne Cēsu baznīcā
Aki Kaurismeki

**Aki Olavi Kaurismeki** (; dzimis ) ir somu kinorežisors un scenārists. Kaurismeki filmas bieži veidotas minimālisma stilā un galvenie varoņi bieži pārstāv strādnieku šķiru.

Par filmu "Cerības otrā puse" (*Toivon tuolla puolen*, 2017) saņēmis Berlīnes Starptautiskā kinofestivāla labākā režisora balvu, bet par filmu "Kritušās lapas" (2023) saņēmis Kannu kinofestivāla Žūrijas balvu. Citas Kaurismeki pazīstamākās filmas ir "Skrejošie mākoņi" (*Kauas pilvet karkaavat*, 1996), "Cilvēks bez pagātnes" (*Mies vailla menneisyyttä*, 2002) un "Havra" (*Le Havre*, 2011).

## Filmogrāfija
* "Noziegums un sods" (*Rikos ja rangaistus*, 1983)
* *[[Calamari Union]]* (1985)
* "Ēnas paradīzē" (*Varjoja paratiisissa*, 1986)
* *[[Hamlet liikemaailmassa]]* (1987)
* *[[Ariel]]* (1988)
* *[[Leningrad Cowboys Go America]]* (1989)
* "Meitene no sērkociņu fabrikas" (*Tulitikkutehtaan tyttö*, 1990)
* *[[I Hired a Contract Killer]]* (1990)
* "Bohēmas dzīve" (*La Vie de Bohème*, 1992)
* *[[Pidä huivista kiinni, Tatjana]]* (1994)
* *[[Leningrad Cowboys Meet Moses]]* (1994)
* "Skrejošie mākoņi" (*Kauas pilvet karkaavat*, 1996)
* *[[Juha]]* (1999)
* "Cilvēks bez pagātnes" (*Mies vailla menneisyyttä*, 2002)
* *[[Laitakaupungin valot]]* (2006)
* "Havra" (*Le Havre*, 2011)
* "Cerības otrā puse" (*Toivon tuolla puolen*, 2017)
* "Kritušās lapas" (*Kuolleet lehdet*, 2023)

## Atsauces

## Ārējās saites
Alīče Rorvākere

**Alīče Rorvākere** (; dzimusi ) ir itāļu kinorežisore, scenāriste un montāžiste.

Rorvākeres pirmā režisētā filma bija *[[Corpo celeste]]* (2011). Viņas otrā filma "Brīnumi" (*Le meraviglie*, 2014) saņēma Kannu kinofestivāla ''Grand Prix'' balvu, savukārt nākamā filma "Laimīgais Lācars" (*Lazzaro felice*, 2018) saņēma Kannu kinofestivāla labākā scenārija balvu. Panākumus guva arī viņas filma "Himera" (2023). Viņas īsfilmu *[[Le pupille]]* (2022) nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā īsfilma".

Viņas māsa Alba Rorvākere ir pazīstama aktrise.

## Ārējās saites
1529. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes

Šajā lapā ir apkopoti **[[1529]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes bīskapijas un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1528—1539) bija Tomass Šēnings.
* Livonijas ordeņa mestrs (1494—1535) bija Valters fon Pletenbergs.
* Kurzemes bīskaps (1524—1539) bija Hermanis Ronebergs.

## Notikumi
* Reformācija Livonijāː 1529. gadā Rīgas arhibīskaps Tomass Šēnings Lībekā noslēdza līgumu uz 6 gadiem ar Rīgas pilsētu, pēc kura Rīga atkal atzina arhibīskapa virskundzību, bet tās iedzīvotājiem bija tiesības paturēt Mārtiņa Lutera ticību. Par savu koadjutoru viņš uzaicināja Brandenburgas markgrāfu Vilhelmu, kuram piešķīra Raunas pili.
Pumpura iela

**Pumpura iela** var būt:

* Pumpura iela — iela Jelgavā;
* Pumpura iela — iela Aizkrauklē;
* Pumpura iela — iela Alūksnē;
* Pumpura iela — iela Priekulē;
* Pumpura iela — iela Saldū;
* Pumpura iela — iela Valkā;
* Pumpura iela — iela Rencēnu pagasta Rencēnos.

## Skatīt arī
* Andreja Pumpura iela
* Pumpuru iela
Džošs O'Konors

**Džošua O'Konors** (; dzimis ) ir angļu aktieris.

Atveidojis nelielas lomas seriālos *[[Doctor Who]]* (2013) un "Birmingemas banda" (2014). Kļuvis pazīstams ar galveno lomu romantiskajā drāmā *[[God's Own Country]]* (2017) par ko viņš saņēma BIFA balvu.

2021. gadā saņēmis Zelta globusa balvu un ''Emmy'' balvu par prinča Čārlza lomu *[[Netflix]]* seriālā "Kronis" (2019—2020). Atveidojis lomas arī vēsturiskajā filmā "Emma" (*Emma*, 2020), komēdijdrāmā "Himera" (2023), romantiskajā sporta drāmā "Sāncenši" (2024) un mistērijas filmā *[[Wake Up Dead Man]]* (2025).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Paparžu iela

**Paparžu iela** var būt:

* Paparžu iela — iela Baldonē;
* Paparžu iela — iela Ikšķilē;
* Paparžu iela — iela Ogrē;
* Paparžu iela — iela Saulkrastos;
* Paparžu iela — iela Siguldā;
* Paparžu iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Paparžu iela — iela Mārupes pagasta Jaunmārupē;
* Paparžu iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā;
* Paparžu iela — iela Mērsraga pagasta Mērsragā.

## Skatīt arī
* Mazā Paparžu iela
* Papardes iela
1524. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes

Šajā lapā ir apkopoti **[[1524]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes bīskapijas un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1524—1527) bija Johans VII Blankenfelds.
* Livonijas ordeņa mestrs (1494—1535) bija Valters fon Pletenbergs.
* Kurzemes bīskaps (1524—1539) bija Hermanis Ronebergs.

## Notikumi
* 3. martā Romas pāvests Klements VII par Kurzemes bīskapu pasludināja agrāko Livonijas ordeņa mestra Valtera fon Pletenberga kancleru Hermani Ronebergu.
* par Rīgas arhibīskapu pāvests Klements VII pasludināja arhibīskapa koadjutoru Johanu VII Blankenfeldu.

## Miruši
* savā rezidencē Raunas pilī nomira arhibīskaps Jaspers Linde, apglabāts Rīgas Domā.

Marka avers sc.jpg|Jaspera Lindes (pa kreisi) un Valtera Pletenberga attēli uz mārkas monētas (1516)
1527. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes

Šajā lapā ir apkopoti **[[1527]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes bīskapijas un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1524—1527) bija Johans VII Blankenfelds.
* Livonijas ordeņa mestrs (1494—1535) bija Valters fon Pletenbergs.
* Kurzemes bīskaps (1524—1539) bija Hermanis Ronebergs.

## Notikumi
* 1527. gadā Rīgas arhibīskaps Johans VII Blankenfelds devās uz Spāniju pie Svētās Romas impērijas ķeizara Kārļa V.

## Miruši
* 1527. gada septembrī Spānijas pilsētā Torkvemadā no asinssērgas nomira arhibīskaps Johans VII Blankenfelds.

Blankenfeld.jpg|Rēveles un Tērbatas bīskaps, vēlāk Rīgas arhibīskaps Johans VII Blankenfelds (1527)
1523. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes
[thumb|Jaspera Lindes (pa kreisi) un Valtera Pletenberga attēli uz [mārkas monētas (1516).]]

Šajā lapā ir apkopoti **[[1523]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes bīskapijas un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.  

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1509–1524) bija Jaspers Linde.
* Livonijas ordeņa mestrs (1494—1535) bija Valters fon Pletenbergs. 
* Kurzemes bīskaps (1501—1523) bija Heinrihs II Bāzedovs.

## Notikumi

## Dzimuši

## Miruši
* pēc 1523. gada 23. februāra nomira Kurzemes bīskaps Heinrihs II Bāzedovs, apglabāts Aizputes Doma baznīcā.

Heinriha II Bāzedova kapakmens Aizputes baznīcā.jpg|Kurzemes bīskapa Heinriha II Bāzedova kapaplāksne Aizputes baznīcā
1509. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes

Šajā lapā ir apkopoti **[[1509]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes bīskapijas un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.  

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1509–1524) bija Jaspers Linde.
* Livonijas ordeņa mestrs (1494—1535) bija Valters fon Pletenbergs. 
* Kurzemes bīskaps (1501—1523) bija Heinrihs II Bāzedovs.

Marka avers sc.jpg|Jaspera Lindes (pa kreisi) un Valtera Pletenberga attēli uz mārkas monētas (1516)


## Notikumi
* 1509. gadā Rīgas domkapituls par arhibīskapu ievēlēja domkapitula dekānu Jasperu Lindi, ko apstiprināja Romas pāvests. 
## Dzimuši

## Miruši
* 1509. gada 6. februārī savā Raunas pilī nomira Rīgas arhibīskaps Mihaels Hildebrands.
1501. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes

Šajā lapā ir apkopoti **[[1501]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes bīskapijas un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1484—1509) bija Mihaels Hildebrands.
* Livonijas ordeņa mestrs (1494—1535) bija Valters fon Pletenbergs.
* Kurzemes bīskaps (1501—1523) bija Heinrihs II Bāzedovs.

## Notikumi
* 12. februārī Romas pāvests par Kurzemes bīskapu apstiprināja Tērbatas bīskapijas kanoniķi Heinrihu Bāzedovu.
* 27. augustā pie Sericas upes tagadējā Pleskavas apgabala Palkinas rajonā notika Sericas kauja. Pēc Rusova Livonijas hronikas ziņām, vairāk nekā 4000 vīru lielais Livonijas karaspēks uzvarēja 40 000 vīru (pēc hronikas ziņām) lielo Maskavijas un Pleskavas kņazistes karaspēku.
1500. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas Konfederācijas zemes

Šajā lapā ir apkopoti **[[1500]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kura atradās Livonijas ordeņa valsts, Kurzemes bīskapijas un Rīgas arhibīskapijas sastāvā.  

## Valdnieki
* Rīgas arhibīskaps (1484–1509) bija Mihaels Hildebrands.
* Livonijas ordeņa mestrs (1494—1535) bija Valters fon Pletenbergs. 
* Kurzemes bīskaps (1473—1500) bija Mārtiņš Levics.

## Notikumi
* 
## Dzimuši

## Miruši
* 1500. gada 31. janvārī savā rezidencē Piltenes pilī nomira Kurzemes bīskaps Mārtiņš Levics.
* pēc Vācu ordeņa virsmestra Frīdriha lūguma Romas pāvests viņa vietā par bīskapu apstiprināja Miķeli Skultetu, kuru konsekrēja Romā 20 dienas vēlāk. Bet Skultets Kurzemi nesasniedza, jo nomira jau tā paša gada 4. vai 5. novembrī.
Miķelis Skulteti

**Miķelis Skulteti** () miris 1500. gada 4. vai 5. novembrī Romā) bija Kurzemes bīskaps 1500. gadā.

## Dzīvesgājums
Skulteti bija cēlies no Kēnigsbergas. 1484. gadā viņš sāka studēt teoloģiju Krakovas Universitātē, kur divus gadus vēlāk ieguva bakalaura grādu. 1487. gadā viņš turpināja studijas Boloņas Universitātē, kur ieguva teoloģijas doktora grādu.

1491. gadā Skulteti piedalījās Saksijas hercoga Frīdriha (*Friedrich von Sachsen*), vēlākā Vācu ordeņa lielmestra (1497—1510) ceļojumā no Boloņas uz Sjēnu, bet četrus gadus vēlāk kļuva par Ermlandes (Vārmijas) vai Samlandes (Sambijas) bīskapijas domkungu. 1497. gadā kļuva par Vācu ordeņa ģenerālprokuratoru.

Kad 1500. gada 31. janvārī Piltenes pilī nomira Kurzemes bīskaps Mārtiņš Levics, februārī Kurzemes kapituls par bīskapu ievēlēja prāvestu Ambroziju Korsneru. Taču 4. maijā pēc lielmestra Frīdriha lūguma Romas pāvests viņa vietā par bīskapu apstiprināja ģenerālprokuratoru Skulteti, kurš tika konsekrēts 20 dienas vēlāk. Skulteti Kurzemi tā arī nesasniedza, jo nomira jau tā paša gada 4. vai 5. novembrī un tika apglabāts Vācu ordeņa baznīcā Romā.

## Literatūra
* Leonīds Arbuzovs. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Noslēpums viņu acīs (2009. gada filma)

**"Noslēpums viņu acīs"** () ir 2009. gada Argentīnas krimināldrāmas filma, kuras režisors ir Huans Hosē Kampanelja. Filmā galvenās lomas atveido Rikardo Darins, Soledada Viljamila, Pablo Rago, Havjers Godino un Giljermo Frankelja.

Filma stāsta par tiesu izmeklētājiem Benhaminu Esposito (Darins) un Irēnu Heistingsu (Viljamila), kuri izmeklē sievietes slepkavību 1970. gadu Argentīnā.

Filmas "Noslēpums viņu acīs" pirmizrāde notika . Filma guva pozitīvu kritiķu novērtējumu, slavējot scenāriju, tēmu, Kampaneljas režiju un aktierspēli. Filma nopelnīja vairāk nekā 35 miljonus ASV dolāru, kļūstot par otru visu laiku pelnošāko Argentīnas filmu. Tā kļuva par otro Argentīnas filmu pēc "Oficiālā versija" (*La historia oficial*, 1985), kas saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā".

## Atsauces

## Ārējās saites