open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Telma Hopkinsa

**Telma Elizabete Hopkinsa** (; dzimusi , mirusi ) bija Ziemeļīrijas vieglatlēte, kas sacentās augstlēkšanas un tāllēkšanas disciplīnās. Ieguvusi sudraba medaļu augstlēkšanā 1956. gada Melburnas olimpiskajās spēlēs un bija Eiropas čempione 1954. gadā.

## Dzīvesgājums
Hopkinsa dzimusi Kingstonā pie Hallas, bet bērnību pavadījusi Belfāstā; viņai ir vecāka māsa.

1954. gada Britu impērijas un Nāciju Sadraudzības spēlēs pārstāvot Ziemeļīriju viņa ieguva zelta medaļu augstlēkšanā. Vēlāk tajā pašā gadā viņa ieguva zelta medaļu augstlēkšanā 1954. gada Eiropas čempionātā vieglatlētikā pārstāvot Lielbritāniju.

1956. gada 5. maijā Hopkinsa Belfastā uzstādīja jaunu pasaules rekordu augstlēkšanā, uzlecot 1,74 metru, tādējādi pārspējot PSRS sportistes Aleksandras Čudinas 1954. gada 22. maijā uzstādīto 1,73 metru rekordu. Viņas rekordu 1956. gada 14. jūlijā Bukarestē pārspēja rumāniete Jolanda Balaša. Olimpisko spēļu zelta medaļniece Mērija Pītersa Hopkinsu sauca par savu "iedvesmu". Viņa pārstāvēja Lielbritāniju 1956. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Melburnā, Austrālijā, augstlēkšanā, kur kopā ar Mariju Pisarevu ieguva sudraba medaļu.

Papildus vieglatlētikai viņa spēlēja lauka hokeju, un bija regulāra Īrijas sieviešu lauka hokeja izlases dalībniece, kurā spēlēja uzbrucējas pozīcijā un aizvadīja 40 spēles. Viņa pārstāvēja Īriju arī kā skvoša spēlētāja.

Viņa bija viena no daudzajām personām, kas 1958. gada 17. jūlijā parakstīja laikrakstam *[[The Times]]* adresētu vēstuli, kura iebilst pret "aparteīda politiku" starptautiskajā sportā un aizstāv "rasu vienlīdzības principu, kas ietverta olimpisko spēļu deklarācijā".

Hopkinsa pārcēlās uz Kanādu, kur viņa nomira 2025. gada 10. janvārī 88 gadu vecumā Edmontonā.

Viņas ieguldījums pasaules rekorda labošanā atzīmēts piemiņas plāksnē, ko Belfāstas pilsētas dome uzstādīja 2006. gadā Čeriveilas spēļu laukumā, Dienvidbelfāstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sāncensība starp Līdsas "United" un Mančestras "United" futbola klubiem

**Sāncensība starp Līdsas "United" un Mančestras "United" futbola klubiem**, dažreiz dēvēta par **Rožu derbiju**, ir futbola sāncensība starp Anglijas ziemeļu klubiem Leeds United F.C. un Manchester United FC. Sāncensības pirmsākumi meklējami konfliktā starp vēsturiskajām Lankašīras un Jorkšīras grāfistēm, kuras pirmsākumi meklējami 15. gadsimta Rožu karos. Lai gan Līdsas un Mančestras pilsētas atrodas vairāk nekā 64 km attālumā viena no otras, tradīcija tiek uzturēta, un šī spēcīgā saikne starp abiem klubiem joprojām ir vērojama. Neatkarīgs Futbola fanu skaitīšanas pētījums liecina, ka Anglijas futbolā gan Līdsa, gan Mančestras "United" ir ierindotas starp trim labākajiem klubiem, pamatojoties uz to klubu skaitu, kas tās uzskata par savām konkurentēm.
## Rezultāti

## Pēdējo 5 spēļu rezultāti

## Rekordi
* Lielākā uzvara:
** Leeds United: **Leeds United** 5–0 Manchester United, Pirmā divīzija, Elland Road, 1930. gada 20. decembris
** Manchester United: **Manchester United** 6–0 Leeds United, Pirmā divīzija, Old Trafford, 1959. gada 9. septembris
* Lielākā līgas uzvara:
** Leeds United: **Leeds United** 5–0 Manchester United, Elland Road, 1930. gada 20. decembris
** Manchester United: **Manchester United** 6–0 Leeds United, Old Trafford, 1959. gada 9. septembris
* Lielākā FA kausa uzvara:
** Leeds United:
*** **Leeds United** 1–0 Manchester United, pusfināla atkārtota spēle, City Ground, 1965. gada 31. marts
*** **Leeds United** 1–0 Manchester United, pusfināla otrā atkārtota spēle, Highbury, 1970. gada 26. marts
*** Manchester United 0–1 **Leeds United**, trešā kārta, Old Trafford, 2010. gada 3. janvāris
** Manchester United: **Manchester United** 4–0 Leeds United, FA kausa ceturtā kārta, Old Trafford, 1951. gada 27. janvāris
* Lielākā Līgas kausa uzvara:
** Leeds United komandai: nav datu
** Manchester United komandai: Leeds United 0–3 **Manchester United**, trešā kārta, Elland Road, 2011. gada 20. septembris
* Augstākais kopējais rezultāts:
** Elland Road stadionā: Leeds United 3–4 **Manchester United**, Elland Road, 2002. gada 30. marts
** Old Trafford stadionā: **Manchester United** 6–2 Leeds United, Old Trafford, 2020. gada 20. decembris
### Visvairāk spēļu

### Visvairāk vārtu

* Visvairāk vārtu vienā spēle:
** Leeds United: **3**
*** Miks Džounss, Leeds United 5–1 Manchester United, Pirmā Divīzija, 1972. gada 19. februāris
** Manchester United: **3**
*** Stens Pīrsons, Manchester United 4–0 Leeds United, FA kauss ceturtā kārta, 1951. gada 27. janvāris
*** Endijs Ričijs, Manchester United 4–1 Leeds United, Pirmā Divīzija, 1979. gada 24. marts
*** Deniss Vaiolets, Manchester United 4–0 Leeds United, Pirmā Divīzija, 1959. gada 21. marts
*** Brunu Fernandešs, Manchester United 5–1 Leeds United, Premjerlīga, 2021. gada 14. augusts
## Atsauces

## Ārējās saites
Priabonas stāvs

**Priabonas stāvs** () ir paleogēna sistēmas septītais stāvs un eocēna nodalījuma augšējais stāvs (ģeoloģiskā stratigrāfiskā vienība). Šī stāva nogulumi ir veidojušies priabonas laikmetā periodā no 37,71 līdz 33,9 miljoniem gadu (kopumā virs 3,8 miljoniem gadu). Priabonas stāva nogulumi atrodas virs eocēna bārtonas stāva nogulumiem un zem oligocēna rūpela stāva nogulumiem.

## Izveidošana un stratigrāfija
Priabonas stāvu 1893. gadā zinātniskajā literatūrā ieviesa franču ģeologi Ernests Munjē Čalmass un Alberts Lapparents, nosaucot to nelielā Priabonas ciema vārdā Montedimalo komūnā, Veneto reģionā, Itālijas ziemeļos.

Priabonas stāva pamatne noteikta kalcīta nanoplanktona sugas *[[Chiasmolithus oamaruensis]]* pirmās parādīšanās līmenī (kurš veido nanoplanktona biozonas NP18 pamatni). Oficiālais GSSP priabonas stāvam bija ratificēts 2020. gadā kam tika izraudzīts Alano di Pjave iecirknis, Belluno provincē, Itālijas ziemeļos. Priabonas stāva augšējā robeža (oligocēna nodalījuma un rūpela stāva pamatne) noteikta pēc *[[Hantkenina]]* foraminīferu ģints izmiršanas līmeņa.

Priabonas stāvam atbilst Eiropas sauszemes zīdītāju megazonas hedonas stāvs (kas ietver paleogēna zīdītāju 17A, 17B, 18, 19. un 20. zonas), Ziemeļamerikas sauszemes zīdītāju čardonija zona ar trim apakšzonām, Dienvidamerikas sauszemes zīdītāju barransijas un mustersumas zona, kā arī Āzijas sauszemes zīdītāju ulangočujas un ergilas zona.

## Atsauces
Pūču iela

**Pūču iela** var būt:

* Pūču iela — iela Salaspilī;
* Pūču iela — iela Siguldā;
* Pūču iela — iela Stopiņu pagasta Dzidriņās;
* Pūču iela — iela Olaines pagasta Rājumos.

## Skatīt arī
* Pūces iela
Angrena

**Angrena** () ir kalnrūpniecības pilsēta Uzbekistānā, Taškentas vilojata lielākā apdzīvotā vieta. Vilojata pakļautības pilsēta, tai administratīvi pakļauta 10 km attālā Jangiobodas pilsēta. Atrodas vilojata austrumdaļā Ohangaronas upes ielejā  no vilojata centra Nurafšonas un  no valsts galvaspilsētas Taškentas. Nozīmīgs rūpniecības centrs — Angrenas raktuvēs iegūst brūnogles, kā arī ar ogļu pazemes pirolīzes metodi iegūst deggāzi.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1940. gadā kā **Angrenšahtstrojas** (*Ангреншахтстрой*) strādnieku ciemats pie brūnogļu ieguves karjera. 1946. ciematam piešķirts pilsētas statuss un tas pārdēvēts tagadējā vārdā. Pilsētā paralēli kalnrūpniecībai attīstīta ķīmiskā, pārtikas un tekstilrūpniecība, mašīnbūve, ir divas termoelektrostacijas. Divas augstskolas un vairāki tehnikumi un koledžas. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Ohangarona

**Ohangarona**  () ir upe Uzbekistānā, Sirdarjas pieteka Taškentas vilojatā. Sākas sedlienē starp Čatkalas un Kuramas grēdām, satekot nelielajām Oktošsojas un Ertaliksojas upēm. Plūst dienvidrietumu virzienā starp abām šīm grēdām. Augštecē tek pa kanjona veida ieleju, kā kalnu upe, bet lejpus Olmalikas noplūst ielejā. Ietek Sirdarjā, ir otra lielākā tās labā krasta pieteka. Barojas galvenokārt ar sniega kušanas ūdeņiem. Upē izbūvētas vairākas ūdenskrātuves, tajā skaitā Tujabegizas ūdenskrātuve; tās ūdeņus izmanto apūdeņošanai. Lielākās pilsētas krastos ir Angrena un Olmalika.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bernds Kulmans

**Bernds Kulmans** (; dzimis , miris ) bija Rietumvācijas sprinteris, kurš 1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs ieguva zelta medaļu 4×100 m stafetē. Vācijas komanda finišēja otrajā vietā aiz ASV komandas, tomēr amerikāņus  vēlāk diskvalificēja par nepareizu apmaiņu.

Kulmans pēc profesijas bija dārgakmeņu slīpētājs. Viņš bija 1960. gada valsts čempions 50 metru skriešanā telpās un 1961. gada čempions 60 metru skriešanā telpās. Kulmans bija daļa no Vācijas stafešu komandām, kas uzstādīja divus pasaules rekordus. Viņa brālis Hanss bija vidējo distanču skrējējs.

Kulmans nomira 2025. gada 13. janvārī 85 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Freds Sersens

**Freds Sersens** (, dzimis kā **Ferdinands Sršeņs**  , miris ) bija čehu izcelsmes ASV filmu specefektu mākslinieks un gleznotājs. Strādājis filmu studijā *[[20th Century Studios]]* no 20. gadsimta 30. gadiem līdz 50. gadiem, piedalījies vairāk nekā 200 filmu veidošanā. Ieguvis divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas kategorijā "Labākie vizuālie efekti" (fotogrāfija) — 1940. gadā par filmu *The Rains Came* (1939) un 1944. gadā par filmu *Crash Dive* (1944). Viņam par godu nosaukts mākslīgais ezers, kas tika izveidots pirmajai filmai.

## Biogrāfija
Freds Sersens piedzima kā Ferdinands Metodejs Sršeņs, 1890. gada 24. februārī Veseli pie Morāvas, kas tolaik bija daļa no Austroungārijas. 17 gadu vecumā viņš pārcēlās uz ASV. Viņš studēja mākslu Losandželosas Mākslas un dizaina skolā, Portlendas Mākslas akadēmijā un Sanfrancisko Mākslas institūtā.

Pirmā filma, kurā Sersens strādāja pie specefektiem, bija *A Connecticut Yankee* (1931). 1937. gadā viņš filmā *In Old Chicago* atveidoja 1871. gada Lielo Čikāgas ugunsgrēku. Citi nozīmīgi specefekti, pie kuriem viņš strādāja, bija ugunsgrēks šausmu filmā *Hangover Square* (1945), lidojošais šķīvītis Roberta Vaiza filmā "Diena, kad apstājās Zeme" (*The Day the Earth Stood Still*, 1951) un kuģa nogrimšana filmā "Titāniks" (*Titanic*, 1953). Veidojis specefektus arī tādās pazīstamās filmās kā Oto Prēmingera "Laura" (1944), Alfreda Hičkoka "Glābšanas laiva" (*Lifeboat*, 1944), Džozefa Mankeviča "Viss par Ievu" (1950), Elija Kazana ""Viva Zapata!" (*Viva Zapata!*, 1952).

Miris 1962. gada 11. decembrī Losandželosā, Kalifornijā.

## Amerikas Kinoakadēmijas balva

## Atsauces

## Ārējās saites

* Fred Sersen *California Watercolors* profils
Konveja sazvērestība

thumb|Tomass Konvejs
**Konveja sazvērestība** () bija Kontinentālās armijas augstāko virsnieku grupas sazvērestība pret armijas virspavēlnieku Džordžu Vašingtonu 1777. gada beigās un 1778. gada sākumā Amerikas Neatkarības kara laikā. Sazvērestība savu nosaukumu ieguvusi brigādes ģenerāļa Tomasa Konveja vārdā, kura vēstules, kas kritizēja Vašingtonu, sasniedza Kontinentālo kongresu.
[thumb|Ģenerāļa Geitsa māja [Jorka (Pensilvānija)|Jorkā, kur it kā tikās sazvērnieki]]
Kad vēstules kļuva zināmas, Vašingtona atbalstītāji apvienojās viņa aizstāvībā. Konvejs galu galā pameta armiju, un ģenerālis Horācijs Geitss, galvenais pretendents uz virspavēlnieka amatu, atvainojās par savu iesaistīšanos sazvērestībā. Nav pierādījumu par organizētu sazvērestību, lai gan Vašingtons bija pārliecināts, ka tāda pastāv. Papildus armijas virsniekiem sazvērestībā, domājams, bija iesaistīti arī Džons Adamss, Semjuels Adamss, Ričards Henrijs Lī un Džeimss Lovels. Šis incidents bija vienīgais nopietnais politiskais drauds Vašingtonam visa kara laikā.

## Literatūra
* 
* 
* Cox, Howard W. (2023). *American Traitor: General James Wilkinson's Betrayal of the Republic and Escape From Justice*. Washington, DC: Georgetown University Press. ISBN 978-1647-12341-0
* 
* 
* Lender, Mark Edward (2019). *Cabal! The Plot against George Washington.* Yardley, PA: Westholme Publishing.
* 

## Ārējās saites
* The Conway Cabal
Kristaps Bērziņš

**Kristaps Bērziņš** (dzimis  Ventspilī) ir Latvijas sportists.

Beidzis Kuldīgas Mākslas un humanitāro zinību vidusskolu. 2016. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultāti, iegūstot bakalaura grādu. Viņa diplomdarba tēma bija "Orientēšanās kā viena no ārpustelpu izglītības aktivitātēm Kuldīgā". Strādā par sporta skolotāju V. Plūdoņa Kuldīgas vidusskolā.

Nodarbojas ar dažādiem sporta veidiem — vieglatlētiku, orientēšanās sportu, maratonu, pusmaratonu. Bijis Latvijas čempions maratona distancē 2013., 2015., 2021. un 2022. gadā. Rīgas maratona uzvarētājs 2021. gadā. Vairākkārt uzvarējis taku skriešanas sacensībās "Stirnu buks". 2016. gadā orientēšanās sporta garajā distancē ieguvis 3. vietu.

## Atsauces
Gregs Binklijs

**Gregs Binklijs** (; dzimis ) ir amerikāņu televīzijas un kino aktieris.

Pazīstams ar Kenija Džeimsa lomu seriālā *[[My Name Is Earl]]* (2005—2009), Bārnija lomu seriālā *[[Raising Hope]]* (2010—2014) un Harolda lomu televīzijas filmā *[[Revenge of the Nerds III: The Next Generation]]* (1992). Piedalījies arī tādos seriālos kā "Pilna māja" (1993), "CSI Lasvegasa" (2008), "Hameleonu rotaļas" (2009), "Bruklina 99" (2021), "" (2022), "" (2022) un "Jaunais Šeldons" (2023)

Filmējies arī tādās filmās kā "" (*Dracula: Dead and Loving It*, 1995), "Galaktikas meklējumos" (1999), "Cilvēks, kura nebija" (2001), "Samainītais" (2008), "Varas spēles" (2009), "Alvins un burunduki: Turpīkstinājums" (2009) un "Smalkās aprindas" (2016).

Binklijam ir privātais bizness, kurā viņš vada aktiermākslas meistarklases un nodarbības.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Mičs Džonsons

**Mičels (Mičs) Džonsons** (; dzimis  Sietlā, Vašingtonas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists, tagad — basketbola treneris. Spēlējis aizsargs pozīcijā. 2025. gadā ir Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) kluba Sanantonio "Spurs" galvenais treneris, stājoties ilggadējā komandas vadītāja Grega Popoviča vietā.

M. Džonsona tēvs Džons Džonsons arī ir bijis profesionāls basketbolists, 1979. gada NBA čempions Sietlas "SuperSonics" sastāvā.

## Karjera
Pēc produktīvas vidusskolu basketbola karjeras M. Džonsons nonāca NCAA  Stenforda Universitātes komandā *Cardinals*, kur nospēlēja pilnas četras sezonas, lielākoties būdams komandas starta piecinieka spēlētājs. Viņš netika izvēlēts 2009. gada NBA draftā, taču pievienojās G Līgas komandai Talsas "66ers", kur nospēlēja 7 spēles līdz decembrī tika atbrīvots no komandas.

Pēc tam devies spēlēt uz Eiropu, kur pārstāvēja Latvijas Basketbola līgas klubu Rīgas VEF, taču arī Latvijas klubā nospēlēja vien divas spēles. Spēlējis arī Čehijā.

Trenera karjeru sācis kā asistents koledžu basketbolā, bet 2016. gadā viņš kļuva par G Līgas kluba Ostinas "Spurs" asistentu. Kopā ar šo komandu kļuva par G Līgas čempionu 2018. gadā, bet 2019. gada septembrī pievienojās galvenā kluba Sanantonio "Spurs" treneru korpusam. 2024. gada novembrī, kad ilggadējais komandas vadītājs Gregs Popovičs veselības problēmu dēļ nevarēja komandu trenēt, M. Džonsonu apstiprināja par galvenā trenera aizstājēju, un šādā statusā viņš vadīja komandu visu sezonu. 2025. gada maijā M. Džonsonu apstiprināja par pilnvērtīgu komandas galveno treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čirčika (pilsēta)

**Čirčika** () ir rūpnieciska pilsēta Uzbekistānā, Taškentas vilojata otra lielākā apdzīvotā vieta, vilojata pakļautības pilsēta. Atrodas valsts ziemeļaustrumos Čirčikas upes krastā  no vilojata centra Nurafšonas un  no valsts galvaspilsētas Taškentas. Nozīmīgs rūpniecības un izglītības centrs.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1930. gados sakarā ar ķīmiskās rūpniecības kombināta un elektrostaciju kaskādes būvniecības sākumu. 1934. gadā Čirčikai piešķirts pilsētas statuss. Attīstīta ķīmiskā, mašīnbūves (tanku un aviācijas remonta rūpnīcas), elektrotehniskā rūpniecība. Ziemeļos no pilsētas nozīmīgs militārais lidlauks. Vairākas civilās un militārās augstskolas, universitāšu filiāles.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeks Della Madalena

**Džakomo "Džeks" Della Madalena** (*Jack Della Maddalena*; dzimis ), pazīstams arī ar iniciāļiem **JDM**, ir profesionāls Austrālijas jauktās cīņas atlēts, kurš pašlaik sacenšas *[[Ultimate Fighting Championship]]* (UFC) pusvidējā svara kategorijā. Sākot ar 2025. gada 25. martu, viņš ieņem 5. vietu UFC pusvidējā svara rangā.

2025. gada 11. maijā Della Madalena kļuva par UFC organizācijas Pusvidējā svara kategorijas čempionu, uzvarot iepriekšējo čempionu ASV cīkstoni Belalu Muhamedu.

## Biogrāfija
Džeks Della Madalena spēlēja regbiju no 6 līdz 12 gadu vecumam. Iedvesmojoties no sava vecākā brāļa Džoša, 14 gadu vecumā viņš pievienojās boksa treniņiem, lai uzlabotu savu sagatavotību regbijam starpsezonā. Džeks iemīlēja šo sporta veidu un pēc regbija karjeras beigām pārgāja uz pilna laika treniņiem jauktajās cīņas mākslās.

## Jauktās cīņas mākslas karjera
### Agrīnā karjera
Viņš debitēja profesionālajā MMA 2016. gada pavasarī un zaudēja pirmajās divās karjeras cīņās. Pēc tam Della Madalena uzsāka deviņu cīņu uzvaru sēriju, kļūstot par *Reign Fighting* un *Eternal MMA* organizāciju pusvidējā svara čempionu. Džekam pēdējā organizācijā izdevās aizstāvēt savu jostu pat 4 reizes, visas cīņas pabeidzot priekšlaicīgi.

2021. gada 14. septembrī Deinas Vaita *Contender* sērijas cīņā tikās ar Kongo cīkstoni Anže Lusu. Della Madalena uzvarēja pārliecinoši ar vienbalsīgu tiesnešu lēmumu (30-27, 30-27, 30-27), nopelnot pilnvērtīgu līgumu ar UFC organizāciju.

## Sasniegumi
***Ultimate Fighting Championship***

* UFC pusvidējā svara čempions
* "Cīņu vakara labākās cīņas" bonuss (2x) pret Basilu Hafizu un Belalu Muhamedu
* Labākais sniegums cīņu vakarā bonuss (četras reizes) pret Ramazanu Emejevu, Deniju Robertsu, Rendiju Braunu un Gilbertu Bērnsu.

***Reign Fighting***
* RF pusvidējā svara čempions (vienu reizi).

***Eternal MMA***
* EMMA pusvidējā svara čempione (vienu reizi, četras titula aizstāvēšanas).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ufc.com profils
* Sherdog.com
Another Simple Favor

***Another Simple Favor*** ir 2025. gada ASV melnās komēdijas mistērijas filma, kuras režisors ir Pols Feigs. Filma ir turpinājums 2018. gada filmai "Neliels lūgums" un tajā galvenās lomas atveido Anna Kendrika, Bleika Laivlija, Endrū Ranelss, Baširs Salāhudins, Elizabete Pērkinsa, Mikēle Morone, Elena Sofija Riči, Henrijs Goldings un Elisone Dženija.

Piecus gadus pēc notikumiem pirmajā filmā Stefānija (Kendrika) un Emīlija (Laivlija) atkal satiekas, kad Emīlija precas ar bagātu itāli. Tomēr viņu kāzas iztraucē slepkavība.

Filmas *Another Simple Favor* pirmizrāde notika  *[[South by Southwest]]* festivālā. Filma saņēma viduvējas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gendžes pilsētas stadions

**Gendžes pilsētas stadions** () ir sporta stadions Gendžes pilsētā Azerbaidžānā, trešais stadions valstī pēc skatītāju ietilpības. Tā celtniecību uzsāka 1959. gadā, bet atklāšana notika 1964. gadā. Šeit savas mājas spēles aizvada Azerbaidžānas Premjerlīgas komanda *[[Kəpəz PFK]]*. Stadiona ietilpība ir 26 120 vietas. 2016./2017. gada sezonā PFK Kapaz komandai bija vislielākā mājas spēļu apmeklētība (vidēji 8096 skatītāji). Gendžes pilsētas stadiona laukums ir 105×68 m liels. 2024. gadā uzsākti stadiona rekonstrukcijas darbi, kurus plānots pabeigt 2025. gada septembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bārtonas stāvs

**Bārtonas stāvs** () ir paleogēna sistēmas sestais stāvs un eocēna nodalījuma trešais stāvs (ģeoloģiskā stratigrāfiskā vienība). Šī stāva nogulumi ir veidojušies bārtonas laikmetā periodā no 41,03 līdz 37,71 miljoniem gadu (kopumā vairāk kā 3,3 miljonus gadu). Bārtonas stāva nogulumi atrodas virs eocēna lutēcijas stāva nogulumiem un zem priabonas stāva nogulumiem.

## Izveidošana un stratigrāfija
Bārtonas stāvu 1857. gadā zinātniskajā literatūrā ieviesa šveiciešu stratigrāfs Kārlis Meijers Eimars, nosaucot to nelielā piejūras ciemata *Barton-on-Sea* (Bārtona pie Jūras) vārdā, kas mūsdienās ir Ņūmiltonas pilsētas daļa, Hempšīrā, Anglijas dienvidos. Šeit atrodas Bārtonas māla svīta (*Barton-Clay-Formation*).

Bārtonas stāva pamatne noteikta kalcīta nanoplanktona sugas *[[Reticulofenestra reticulata]]* pirmās parādīšanās līmenī. Oficiālais GSSP bārtonas stāvam pagaidām vēl nav noteikts. Bārtonas stāva augšējā robeža (Priabonas stāva pamatne) noteikta pēc kalcīta nanoplanktona sugas *[[Chiasmolithus oamaruensis]]* pirmās parādīšanās līmeņa (kurš veido nanoplanktona biozonas NP18 pamatni) vai arī pirms *[[Chiasmolithus grandis]]* izmiršanas. Bārtonas stāva augšējo robežu var skaidri noteikt pēc *[[Rottnestia borussica]]* dinoflagelātu izmiršanas.

Bārtonas stāvam atbilst Eiropas sauszemes zīdītāju megazonas robiakas stāvs (kas ietver paleogēna zīdītāju 16. zonu), Ziemeļamerikas sauszemes zīdītāju augšējais vintanas un dušesnas stāvs, Dienvidamerikas sauszemes zīdītāju divisaderas stāva daļa, kā arī Āzijas sauszemes zīdītāju šaramururas stāvs.

## Atsauces
Olmalika

**Olmalika** () ir rūpniecības pilsēta Uzbekistānā, Taškentas vilojata trešā lielākā apdzīvotā vieta, vilojata pakļautības pilsēta. Atrodas vilojata dienviddaļā Ohangaronas upes krastā  no vilojata centra Nurafšonas un  no valsts galvaspilsētas Taškentas. Nozīmīgs kalnrūpniecības un krāsainās metalurģijas centrs polimetāla rūdu ieguvei un apstrādei.

## Vēsture
Blakus tagadējās pilsētas vietai senatnē atradusies Tunketas pilsēta, kas bija viena no Šošas zemes (Čirčikas un Ohangaronas ielejas Sirdarjas labajā krastā) galvenajām pilsētām; tās ziedu laiki bija 6.—7. gadsimtā, bet panīka ap 11. gadsimtu. Mūsdienu pilsēta uzbūvēta nelielo Olmalikas un Karamazaras kišlaku vietā 1940. gados. Sākotnēji pilsētu un apkārtējo raktuvju izbūvi bija plānots sākt 1940. gadā, bet darbus pārtrauca 2. pasaules karš. Būvniecība atsākās 1946. gadā, kad uzbūvēja pirmās raktuves un strādnieku ciematu. 1951. gadā Olmalikai piešķīra pilsētas statusu.

Mūsdienās nozīmīgs metalurģijas centrs. Pilsētas apkārtnē atrodas piecas polimetālu rūdu raktuves, no kurām joprojām ekspluatē divas. Darbojas vairāki rūdu bagātināšanas un metalurģiskie uzņēmumi. Iegūst svinu, cinku, sēru, varu, zeltu, sudrabu, kadmiju, bismutu un vairākus retzemju elementus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adamantis Andrucopuls

**Adamantis Andrucopuls** (, dzimis , miris ) bija grieķu jurists un profesors. Ieņēma dažādus ministru amatus Grieķijas militārās huntas diktatūras laikā (1967 – 1974). No 1973. līdz 1974. gadam Dimitrijs Joannidis iecēla viņu par Grieķijas pagaidu premjerministru. Viņš bija pēdējais huntas ieceltais premjerministrs pirms 1974. gada vispārējām vēlēšanām, kas iezīmēja atgriešanos pie demokrātijas.

Dzimis 1919. gadā Psari ciemā Mesinijas nomē. Studēja Atēnu Universitātē un Čikāgas Universitātē, kuru nepabeidza. ASV absolvēja Džona Māršala juridisko skolu. Bija Finanšu (1967–1971) un Iekšlietu (1971–1973) ministrs Jorga Papadopula vadības laikā. Pēc Papadopula gāšanas iecelts par valdības vadītāju un arī Finanšu ministru. Strādāja līdz demokrātiskas valdības atjaunošanai 1974. gadā, pēc kā aizgāja no politikas.

## Atsauces
Podravka

***Podravka*** ir Horvātijas lielākais pārtikas rūpniecības uzņēmums, kas dibināts 1934. gadā. Pazīstams kā *[[Vegeta]]* garšvielu ražotājs. Ražo plašu pārtikas produktu un dzērienu klāstu. Uzņēmuma galvenā mītne un galvenās ražotnes atrodas Koprivnicā. Kotēts Zagrebas fondu biržā. Viens no 25 uzņēmumiem, kas iekļauti Horvātijas galvenajā biržas indeksā CROBEX.

## Vēsture
Kompāniju *Podravka* dibināja brāļi Volfi 1934. gadā, tās nosaukums cēlies no Podravinas reģiona nosaukuma. 1947. gadā uzņēmums tika nacionalizēts un pēckara gados galvenokārt ražoja saldumus, desertus, sīrupus, garšvielas un gaļas konservus. Zlatas Bartlas vadībā 1959. gadā izveidotas un laistas tirgū garšvielas *Vegeta*, kas kļuva par uzņēmuma lielāko komerciālo panākumu un pašlaik tiek pārdotas vairāk nekā 40 valstīs.

Pēc Horvātijas neatkarības atgūšanas 1993. gadā uzņēmums atkal tika privatizēts un pārveidots par atvērtu akciju sabiedrību. 1998. gadā uzņēmums kļuva publisks, un tā akcijas sāka kotēt Zagrebas fondu biržā. Uzņēmums ir sieviešu handbola komandas *Podravka Koprivnica* un tenisa turnīra *[[Croatia Open]]* galvenais sponsors. Ir arī viens no hokeja komandas Zagrebas "Medveščak" sponsoriem.

## Produkcija
* *Vegeta* — garšvielas
* *Studena* un *Studenac* — dzeramais ūdens
* *Eva* — zivju konservi
* *Tallianetta* — makaroni
* *Vital Fini-Mini* — ātri pagatavojamas zupas
* *Fant* — pusfabrikāti
* *Belsad* — marmelādes un ievārījumi
* *Sms* — augu eļļa
* *Provita* — graudaugu pārslas
* *Čokolino* un *Lino* — bērnu pārtika
* *Dolcela* — sviesta krēmi
* *Lero* — sulas
* *Kviki* — sāļās uzkodas
Podravka ražo plašu konservēto dārzeņu un uzkodu klāstu, ieskaitot arī ajvaru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*  Kompānijas vēsture
Bekoboda

**Bekoboda** () ir pilsēta Uzbekistānā, Taškentas vilojatā, vilojata pakļautības pilsēta. Atrodas vilojata dienvidos Sirdarjas upes krastos pie tās iztekas no Fergānas ielejas  no vilojata centra Nurafšonas un  no valsts galvaspilsētas Taškentas. Nozīmīgs rūpniecības centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta radusies 1899. gadā pie **Hilkovas** (*Xilkov*) dzelzceļa stacijas. Vēlākos gados ciemats absorbēja netālo Bekovas kišlaku un tika dēvēts par **Begovatu** (*Begovat*). 1929. gadā Begovatā uzbūvēja lielu cementa rūpnīcu, bet 1944. gadā — metalurģisko kombinātu. 1945. gadā Begovatai piešķīra pilsētas statusu, bet 1949. gadā nodeva ekspluatācijā Farhodas HES. 1964. gadā pilsēta pārdēvēta tagadējā vārdā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Timišas žudecs

**Timišas žudecs** () ir viens no Rumānijas 41 žudeciem. Tas atrodas valsts rietumu daļā, vēsturiskajā Banatas reģionā, pie robežas ar Serbiju un Ungāriju. Tā administratīvais centrs ir Timišoara, kas pazīstama kā nozīmīgs saimniecības, kultūras un inovāciju centrs, kā arī viens no Rumānijas modernākajiem un dinamiskākajiem lielpilsētu reģioniem. Timišas žudecs ir lielākais Rumānijā pēc platības, un tas izceļas ar attīstītu rūpniecību, izglītības un pētniecības infrastruktūru, kā arī daudzveidīgu sabiedrību ar vēsturiskām vāciešu, ungāru, serbu un citu etnisko kopienu klātbūtni. Reģions ieņem svarīgu lomu valsts reģionālajā attīstībā, starptautiskajā sadarbībā un inovāciju politikā, kā arī ir nozīmīgs tranzīta punkts Eiropas transporta tīklos.

## Ārējās saites
Jānis Riekstiņš

**Jānis Riekstiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu vēsturnieks, Latvijas Valsts Arhīva darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1942. gadā Trapenes pagastā, viņa tēvs gāja bojā Otrā pasaules kara laikā, māte nomira 1953. gadā. Dzīvoja Naukšēnu bērnu namā, mācījās tajā iekārtotajā 1. tehniskajā skolā. No 1965. līdz 1978. gadam studēja LVU Vēstures un filozofijas fakultātē, līdztekus strādāja laikrakstos “Cīņa” un “Padomju Jaunatne”. No 1979. līdz 1990. gadam bija LKP CK Partijas vēstures institūta līdzstrādnieks, pēc tam Latvijas Universitātes zinātniskais līdzstrādnieks.

No 1992. gada strādāja Latvijas Valsts arhīvā, izdeva arhīva dokumentu krājumus par padomju varas represijām. 1994. gadā bija viens no žurnāla “Latvijas Arhīvi” izdošanas iniciatoriem, tā atbildīgais sekretārs, vēlāk redaktors, 1990. gadu vidū žurnāla “Latvijas Arhīvi” pielikumos izdeva “Represēto sarakstus”, apkopojot 1941. gada 14. jūnijā un 1949. gada 25. martā izsūtīto un citu līdz 1953. gadam represēto sarakstus. Sagatavoja trīs arhīva dokumentu krājumus ar kopīgu nosaukumu “Izpostītā zeme" par Padomju armijas nodarītajiem zaudējumiem Latvijas kultūrvidei, publicējot vairāk nekā 300 slepenu vai sevišķi slepenu dokumentu, piedalījās projekta “Aizvestie. 1941. gada 14. jūnijs” īstenošanā.

## Atsauces

## Darbi
* Bāreņu atgriešanās. 1941. gadā aizvesto bērnu pārvešana no Sibīrijas uz dzimteni (1946—1947). Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, 2019
* Par "latviešu sazvērestību" "Latvijas Vēstnesis", 25.07.2003, 13.08.2003, 16.09.2003.
* Represijas Latvijas laukos. 1944 — 1949. (2000)
* Okupācijas varu politika Latvijā. 1939—1991. (1999)
* Ekspropriācija (1940. —1959. gads). (1998)
* Genocīda upuri — latvieši Padomju Savienībā (1997)
* “Kulaki” Latvijā (1940. — 1953. gads): Kā varasvīri Latvijā “kulakus” taisīja, un kādas sekas tas radīja” (1996)
Ralfs Liepa

**Ralfs Liepa** (dzimis ) ir latviešu teātra režisors.

## Dzīvesgājums
Mācījies Engures vidusskolā. Latvijas Kultūras koledžā ieguvis kultūras menedžera izglītību ar specializāciju teātra mākslā (2019). 2025. gadā Latvijas Kultūras akadēmijā absolvējis režisores Māras Ķimeles vadīto dramatiskā teātra režijas mākslas kursu.

Kopš 2019. gada strādā Latvijas Kultūras akadēmijas Eduarda Smiļģa Teātra muzejā kā mākslas eksperts.

2023. gadā saņēmis Latvijas Kultūras akadēmijas jauno mākslinieku festivāla "Patriarha rudens" galveno balvu Pētera Pētersona petrolejas lampu par režiju izrādēm "Mirdzošais un tumši zilais" un "Ivonna, Burgundijas princese".

## Iestudējumi
* Ežēns Jonesko "Plikpaurainā dziedone" LKA teātra mājā "Zirgu pasts" (2022.10.03.);
* Pēteris Pētersons "Mirdzošais un tumši zilais" LKA E. Smiļģa Teātra muzejā (2023.09.30.);
* Vitolds Gombrovičs "Ivonna, Burgundijas princese" LKA teātra mājā "Zirgu pasts" (2023.10.05.);
* Viljams Šekspīrs "Kā jums tīk" LKA teātra mājā "Zirgu pasts" (2024.03.10.);
* Andruss Kivirehks "Kocenieki un tāsenieces" LKA E. Smiļģa Teātra muzejā un teātra mājā "Zirgu pasts" (2024.10.02.);
* Makss Frišs "Santakrusa" LKA teātra mājā "Zirgu pasts" (2025.03.11.);
* Ernsts Teodors Amadejs Hofmanis "Smilšu cilvēks" Latvijas Nacionālajā teātrī (2025.05.15.)

## Lomas teātrī
* Villijs / Semjuels Bekets "Laimīgās dienas" LKA teātra mājā "Zirgu pasts", rež. Linda Kalniņa (2022);
* Knuts / Augusts Strindbergs "Spēles ar uguni" LKA E. Smiļģa Teātra muzejā, rež. Linda Kalniņa (2023);
* Keita, Dakteris / Mārtins Makdona "Kroplis no Inišmānas" LKA teātra mājā "Zirgu pasts", rež.-pedag. Māra Ķimele (2023);
* Āksts / Viljams Šekspīrs "Divpadsmitā nakts" LKA teātra mājā "Zirgu pasts", rež. Linda Kalniņa (2024);
* Zīlnieks Jānis Bērziņš / "Laikmetīga masku komēdija: Sapņotāji" LKA Miera ielā, rež. Kārlis Krūmiņš (2025);
* Barons / Makss Frišs "Santakrusa" LKA teātra mājā "Zirgu pasts", rež. Ralfs Liepa (2025)

## Ārējās saites
* Ralfs Liepa izrades.lv

## Atsauces
Aigars Kesenfelds

**Aigars Kesenfelds** (dzimis ) ir latviešu uzņēmējs un investors, kas zināms ar savu darbību galvenokārt finanšu tehnoloģiju un dažādās citās nozarēs. Ziņots, ka viņam pieder vairāk nekā 100 uzņēmumu Latvijā, viņš ir galvenais labuma guvējs uzņēmumā *Sun Finance* un viņam pieder lielākā daļa akciju savstarpējo aizdevumu tirgū *Mintos*, *Mogo* un 43% Luksemburgā reģistrētās *[[Eleving Group]]*..

## Dzīvesgājums
### Agrīnā dzīve
Kesenfelds piedzima uzņēmēja un Liepājas deputāta Ivara Kesenfelda ģimenē. Pabeidza Rīgas Valsts 1. ģimnāziju. Deviņpadsmit gadu vecumā Kesenfelds vadīja ģimenei piederošo kinoteātri Liepājā. Tālāk viņš studēja Stokholmas Ekonomikas augstskolā Rīgā, kur 2008. gadā ar trim kursa biedriem līdzdibināja patēriņa kredītu uzņēmumu *[[4finance]]*.

### Uzņēmējdarbība
2008. gadā Kesenfelds kļuva par *4finance* līdzdibinātāju, kas specializējās īstermiņa aizdevumu ar augstiem procentiem izsniegšanā ar zīmoliem *Vivus.lv* un *SMSCredit.lv*. 2011. gadā *4finance* tika pārdota Krievijas miljardierim Oļegam Boiko par vairāk kā 100 miljoniem eiro. Pēc *4finance* pārdošanas Kesenfelds dažādoja savas investīcijas, dibinot vai iegādājoties dažādus uzņēmumus vairākās valstīs.

2019. gadā Kesenfelds dibināja pirmās paaudzes ģimenes biroju *ALPPES Capital*, ģimenes aktīvu konsolidācijai.

### Kenija
2023. gadā Kenijā uzņēmums *Sun Finance* (kurā Kesenfelds ir galvenais labuma guvējs) iegādājās digitālo aizdevumu uzņēmumu *Zenka Finance*, kas piedāvā mobilo aizdevumu lietotni, piedāvājot īstermiņa nenodrošinātus aizdevumus, kuri tiek nekavējoties izmaksāti, izmantojot mobilās naudas platformas, piemēram, *M-Pesa*.

### ''Monego'' Kosovā
Kesenfelds Kosovā nodibināja finanšu iestādi *Monego*, kas pārvalda vairāk nekā 30 filiāļu un apkalpo vairāk nekā 80 000 klientu. 2019. gada decembrī Kosovas Centrālā banka atsauca *Monego* licenci, jo radās bažas par augstām procentu likmēm. Kesenfelds apstrīdēja šo lēmumu, izmantojot juridiskos kanālus.

### ''Kredo'' Albānijā
*Kredo.al* ir mikrokreditēšanas uzņēmums, kas Albānijā darbojas kopš 2017. gada ar juridisko nosaukumu ECFA. 95,4% uzņēmuma daļu pieder *AS Eleving Consumer Finance Holding*.

### Ieguldījumu darbība
2022. gadā viņš līdzdibināja ieguldījumu uzņēmumu *Merito Partners*, kurā viņš ir vairākuma akcionārs.

## Personīgā dzīve
Kesenfelds uztur zemu publisko profilu, reti sazinās ar plašsaziņas līdzekļiem. Tomēr viņš ir sniedzis publiskus paziņojumus par *Monego* licences anulēšanu Kosovā.

## Atsauces
Žaks Gitē

**Žaks Gitē** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs.

1964. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja bronzas medaļu komandu sacensībās paukošanā ar špagu. Piedalījies arī 1959. gada Vidusjūras spēlēs, kur ieguva zelta medaļas individuālajā sacensībās paukošanā ar špagu un komandas sacensībās paukošanā ar špagu un paukošanā ar floreti.

No 1977. līdz 1981. gadam viņš bija Francijas Paukošanas federācijas prezidents. Gitē nomira 2025. gada 16. janvārī 95 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jyske Bank Boxen

***Jyske Bank Boxen*** ir daudzfunkcionāla arēna Herningā, Dānijā, daļa no Skandināvijā lielākā izstāžu kompleksa *Messecenter Herning*. Tā atklāta  un arēnas nosaukuma tiesības iegādājās dāņu finanšu institūcija *Jyske Bank*. Arēnas maksimālā ietilpība ir 15 tūkstoši; tajā tiek rīkoti koncerti, hokeja, basketbola, volejbola, rokasbumbas, peldēšanas un vingrošanas sacensības. Tajā rīkoti dažādi čempionāti — 2010. gada Eiropas čempionāts dāmu rokasbumbā, 2013. gada Eiropas čempionāts peldēšanā īsajā celiņā, 2014. gada Eiropas vīriešu rokasbumbas čempionāts, 2018. un 2025. gada Pasaules čempionāti hokejā, 2019. un 2025. gadu Pasaules čempionāts rokasbumbā vīriešiem, 2020. un 2023. gadu Pasaules čempionāti rokasbumbā dāmām.

Arēnā uzstājušies *[[Lady Gaga]]* arēnas atklāšanas koncertā, Prinss, *[[Linkin Park]]*, Kailija Minoga, Ēriks Kleptons, Džordžs Maikls, Britnija Spīrsa, *[[Red Hot Chili Peppers]]*, Rianna, *[[Rammstein]]*, *[[Pink|P!nk]]*, Robijs Viljamss, Ariana Grande u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lutēcijas stāvs

**Lutēcijas stāvs** () ir paleogēna sistēmas piektais stāvs un eocēna nodalījuma otrais stāvs (ģeoloģiskā stratigrāfiskā vienība). Šī stāva nogulumi ir veidojušies lutēcijas laikmetā periodā no 48,07 līdz 41,03 miljoniem gadu (kopumā vairāk kā 7 miljonus gadu). Lutēcijas stāva nogulumi atrodas virs eocēna ipras stāva nogulumiem un zem bārtonas stāva nogulumiem.
[thumb|310px|[Tetisa okeāns|Tetisa konfigurācija lutēcijas laikmetā]]

## Izveidošana un stratigrāfija
Lutēcijas stāvu 1883. gadā zinātniskajā literatūrā ieviesa franču ģeologs Alberts Lapparents, nosaucot to romiešu laika *Lutetia* pilsētas (mūsdienu Parīze) vārdā, bet 1981. gadā franču ģeologs Alfonss Blondo šo stāvu pārskatīja.

Lutēcijas stāva pamatne noteikta kalcīta nanoplanktona sugas *[[Blackites inflatus]]* pirmās parādīšanās līmenī, ko 2011. gadā apstiprināja oficiālais GSSP. No diviem variantiem Spānijā tika izvēlēts Gorrondačes atsegums Spānijas ziemeļos, Biskajas provincē, netālu no Bilbao. Lutēcijas stāva augšējā robeža (bārtonas stāva pamatne) noteikta pēc kalcīta nanoplanktona sugas *[[Reticulofenestra reticulata]]*.

Lutēcijas stāvam atbilst Eiropas sauszemes zīdītāju megazonas geizeltālas un apakšējais robiakas stāvs (kas ietver paleogēna zīdītāju 11 līdz 15. zonu), Ziemeļamerikas sauszemes zīdītāju augšējais bridžerijas un vintanas stāvs, Kalifornijas augšējais ulatizas un apakšējais nanzijas reģionālais stāvs, Dienvidamerikas sauszemes zīdītāju mustersanas un apakšējais divisaderas stāvs, un Āzijas sauszemes zīdītāju augšējais aršantas un irdinmanhansas stāvs, kā arī Austrālijas vidējais johanas reģionālais stāvs.

## Atsauces
Oļegs Boiko

**Oļegs Boiko** (; dzimis  Maskavā) ir krievu uzņēmējs, starptautisks investors un *Finstar Financial Group* priekšsēdētājs.

## Dzīvesgājums

### Agrīnā dzīve
Boiko studēja Maskavas Aviācijas institūtā, specializējoties radioelektronikā, un vēlāk ieguva maģistra grādu uzņēmējdarbības vadībā Krievijas Prezidenta akadēmijā tautsaimniecības un valsts pārvaldes jomā. No 1982. līdz 1986. gadam viņš strādāja Maskavas Valsts universitātē.

### Karjera
Oļegs Boiko savu darbību uzsāka Padomju Savienības pārkārtošanās laikā. Jau no agras bērnības Boiko interesējās par finanšu nozari, un, būdams students, viņš sāka karjeru IT un finanšu nozarē. 1988. gadā viņš Padomju Savienībā sāka tirgot lietotus Amerikas Savienoto Valstu datorus un datoru piederumus. Viņam piedēvēts nopelns par pirmo veikalu ar kredītkaršu lasītājiem ieviešanu Maskavā 1990. gados. Boiko investējis vairākās nozarēs, tostarp finanšu pakalpojumu, banku, informācijas tehnoloģiju, mazumtirdzniecības, nekustamā īpašuma, izklaides, azartspēļu (līdz 2008. gada aizliegumam Krievijā) un tērauda nozarē.

### Darbība Latvijā
Viņš bija padomes priekšsēdētājs un viens no AS *Baltic Trust Bank* (Baltijas Tranzītu banka) īpašniekiem Latvijā, ko vēlāk pārdēvēja par *[[GE Money Bank (Latvija)|GE Money Bank]]* un likvidēja 2016. gadā.

2012. gadā par vairāk kā 100 miljoniem latu Boiko pastarpināti iegādājās Latvijā izveidoto aizdevumu uzņēmumu *[[4finance]]*. Kādā brīdī Boiko savas daļas uzņēmumā *4finance* nodeva mātes īpašumā. Pēc Krievijas uzbrukuma Ukrainai, 2022. gadā 9.9% uzņēmuma daļu nonāca citu Ukrainas radinieku īpašumā un bezpeļņas organizācijā Šveicē, un šobrīd Boiko ģimene vairs nav atrodama *4finance* kapitāla daļu turētāju sarakstā.

## Cits
Saskaņā ar 2020. gada rakstu ukraiņu žurnālista Dmitrija Gordona vietnē *Gordonua.com*, Otari Aršba () esot savervējis Boiko Valsts drošības komiteja (VDK), un, kamēr Boiko no 1982. līdz 1986. gadam strādāja Maskavas Valsts universitātes datoru centrā, Boiko izcēlās kā VDK aģents un vēlāk tika nosūtīts komandējumos uz Lielbritāniju un Amerikas Savienotajām Valstīm. Tomēr 2019. gadā Latvijas Vidzemes apgabaltiesa lēma, ka šī informācija ir nepatiesa un apmelojoša personai.

## Personīgā dzīve
1996. gadā Boiko ieguva muguras traumu pēc kritiena, un tika paralizēts, pēc kā viņš pārvietojas motorizētos ratiņos. Boiko dzīvo Šveicē. Viņa tēvs, Viktors Denisovičs Boiko, bija NVO *Vzlyot* ģenerāldirektors, bet māte, Vera Pavlovna Dočara, bija vecākā pētniece Krievijas Zinātņu akadēmijas ārstniecības augu institūtā.

## Atsauces
4finance

***4finance*** ir viens no lielākajiem digitālās patēriņa kreditēšanas uzņēmumiem Eiropā, kas dibināts 2008. gadā Rīgā, Latvijā. Uzņēmums specializējas īstermiņa aizdevumu, kredītlīniju un maksājumu-pa-daļām pakalpojumu sniegšanā, galvenokārt klientiem, kuriem ir ierobežota piekļuve tradicionālajiem finanšu pakalpojumiem.

## Vēsture
*4finance* dibināja Aigars Kesenfelds kopā ar kursa biedriem 2008. gadā Stokholmas Ekonomikas augstskolā Rīgā. Sākotnēji uzņēmums piedāvāja aizdevumus (tautā sauktie "ātrie kredīti") Latvijā, zem zīmoliem *SMScredit.lv*, *Vivus.lv*, u.c., kuru reklāmas bieži vien varēja manīt Latvijas izklaides un sporta pasākumos.

2013. gadā uzņēmumu iegādājās Krievijas miljardieris Oļegs Boiko, izmantojot savu investīciju fondu *Finstar Financial Group*.

## Darbība
*4finance* galvenā mītne atrodas Rīgā, Brīvības ielā 155A. Uzņēmums darbojas 12 valstīs, tostarp Latvijā, Lietuvā, Spānijā, Čehijā un citur. Kopš dibināšanas uzņēmums ir izsniedzis aizdevumus vairāk kā 10 miljardu eiro apmērā.

Latvijā *4finance* darbojas ar zīmoliem *SMScredit*, *Vivus* un *Ondo*.

*4finance* kompānijas patiesais labuma guvējs ir Latvijas advokāts Edgars Dupats un Oļega Boiko māte, Krievijas pilsone Vera Boiko. Sakarā ar 2022. gada Krievijas iebrukumu Ukrainā, Vera Boiko nodeva vairāku procentu daļu Ukrainas radiniekiem (Taras Boiko, Deniss Boiko, un Katerina Boiko) un NVO Šveicē.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Dafne Karuana Galicija

**Dafne Anna Karuana Galicija** (*Daphne Anne Caruana Galizia*; dzimusi *Vella* , mirusi ) bija maltiešu rakstniece, žurnāliste, blogere un pretkorupcijas aktīviste, kas ziņoja par politiskajiem notikumiem Maltā.

Viņa kļuva starptautiski pazīstama, pateicoties savai izmeklēšanai par "Panamas dokumentiem" un sekojošajai slepkavībai, kas tika izdarīta ar automašīnā ievietotu spridzekli. Karuana Galicija specializējās pētnieciskajā žurnālistikā, atklājot valdības korupciju, nepotismu, klientelismu un naudas atmazgāšanas apsūdzības, kā arī saiknes starp Maltas tiešsaistes azartspēļu nozari un organizēto noziedzību, Maltas pilsonības iegūšanas shēmu par investīcijām un maksājumiem no Azerbaidžānas valdības. Karuanas Galicijas reputācija gan Maltā, gan ārvalstīs balstījās uz regulāru ziņošanu par pārkāpumiem, ko izdarījuši Maltas politiķi un citas politiski ietekmīgas personas.

Neskatoties uz iebiedēšanu un draudiem, neslavas celšanas prasībām un citiem tiesas procesiem, Karuana Galicija turpināja publicēt rakstus gadu desmitiem. Viņu divas reizes arestēja Maltas policija. Viņas izmeklēšanas tika publicētas viņas personīgajā blogā *Running Commentary*, kuru viņa izveidoja 2008. gadā. Viņa bija arī regulāra sleju autore laikrakstā *The Sunday Times of Malta* un vēlāk *The Malta Independent*. Viņas blogs sastāvēja no izmeklējošiem rakstiem un komentāriem, no kuriem daži tika uzskatīti par personiskiem uzbrukumiem indivīdiem, kas noveda pie virknes juridisku strīdu. 2016. un 2017. gadā viņa atklāja pretrunīgi vērtētu informāciju un apsūdzības, kas skāra vairākus Maltas politiķus un "Panamas dokumentu" skandālu.

2017. gada 16. oktobrī Karuana Galicija gāja bojā netālu no savām mājām, kad viņas automašīnā eksplodēja spridzeklis, kas izraisīja plašu nosodījumu gan Maltā, gan starptautiskā mērogā. 2017. gada decembrī tika arestēti trīs vīrieši saistībā ar šo uzbrukumu. 2019. gada 20. novembrī policija arestēja Jorgenu Fenehu, Dubaijā reģistrētā uzņēmuma *17 Black* īpašnieku, viņa jahtā, saistībā ar viņas slepkavību. Feneham draud kriminālapsūdzības saistībā ar *17 Black*, pēc tam kad tika noslēgta izmeklēšana par plāniem, ka *17 Black* pārskaitīs miljonus eiro valdības amatpersonām, kuras tika identificētas "Panamas dokumentos", izmantojot slepenas ārzonu struktūras.

## Atsauces

## Ārējās saites
Matīss Rožlapa

**Matīss Rožlapa** (dzimis  Rīgā) ir latviešu basketbola treneris, 2025. gadā ir Vācijas kluba Zārluī "Royals" galvenais treneris, kā arī ir apstiprināts par Latvijas sieviešu basketbola izlases galveno treneri.

Jaunatnes basketbolā spēlējis basketbola skolas "Rīga" komandās LJBL turnīrā.

Trenera karjeras laikā M. Rožlapa sevi apliecinājis kā mērķtiecīgu jauno spēlētāju attīstītāju, īpaši strādājot ar Latvijas U-18 un U-20 meiteņu izlasēm, kā arī sporta skolu komandām. Bijis Latvijas sieviešu basketbola izlases galvenā trenera asistents. Pirms došanās uz Vāciju trenējis LU un RSU komandas. Ar Zārluī "Royals" komandu 2025. gadā sasniedza Vācijas čempionāta finālu un uzvarēja Vācijas kausa izcīņā.

2025. gada aprīlī viņu apstiprināja par Latvijas sieviešu basketbola izlases galveno treneri.

Viņš ir ieguvis izglītību Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Melnpēdu svētais langurs

**Melnpēdu svētais langurs** (*Semnopithecus johnii*), pazīstams arī kā **Nilgiri langurs**, ir vecās pasaules pērtiķis no languru ģints, kas sastopams Indijas dienvidrietumu kalnos, īpaši Rietumu Gātu reģionā. Šī suga ir viegli atpazīstama pēc kontrastējošā melnā un zeltainā apmatojuma.

## Izskats
Šī suga ir vidēja izmēra pērtiķis ar melnu apmatojumu uz ķermeņa un zeltainu apmatojumu uz galvas. Seja ir tumša, un aste gara un spēcīga. Kontrastējošais izskats padara to atšķiramu no citiem languriem.

## Izplatība un biotops
Melnpēdu svētais langurs ir sastopams tikai Indijā, galvenokārt Tamilnādas, Karnātakas un Keralas štatu kalnainajos apgabalos. Tas apdzīvo mitros kalnu mežus un tropiskos lietusmežus, īpaši Rietumu Gātu reģionā.

## Uzvedība
Šie languri dzīvo grupās no 8 līdz 15 indivīdiem. Grupā parasti ir viens pieaugušais tēviņš, vairākas mātītes un to mazuļi. Dzīvo kokaugā, ir diennakti aktīvi un bieži novērojami arī uz zemes.

## Barība
Šīs sugas pamatbarība ir lapas, taču ēd arī augļus, ziedus un sēklas. Pateicoties sarežģītai zarnu sistēmai, tie spēj sagremot bagātīgu šķiedrvielu diētu.

## Aizsardzības statuss
Saskaņā ar IUCN Sarkanās grāmatas datiem, *Semnopithecus johnii* ir klasificēts kā **apdraudēta suga** (*Endangered*). Galvenie apdraudējumi ir dzīvotņu izzušana un mežu fragmentācija cilvēku darbības rezultātā.

## Kultūras nozīme
Šīs sugas svinīgais izskats un tās saistība ar hinduistu dievību Hanumānu ir veicinājuši tās nosaukuma izcelsmi — “svētais langurs”.

## Ārējās saites

* IUCN Red List: ''Semnopithecus johnii''
Kalimantānas gardegunpērtiķis

**Kalimantānas gardegunpērtiķis** (*Nasalis larvatus*), pazīstams arī kā **gardeguna pērtiķis**, ir liels un viegli atpazīstams vecās pasaules pērtiķis, kas dzīvo tikai Borneo salā. Tas ir vienīgais pārstāvis savā ģintī *Nasalis* un pazīstams ar savu neparasti lielo degunu, īpaši tēviņiem.

## Izskats
Tēviņiem ir ļoti liels, gaļīgs deguns, kas var nokarāties pāri mutēm, savukārt mātītēm deguns ir mazāks, bet joprojām izteikts. Apmatojums ir sarkanbrūns līdz pelēks, ar gaišāku vēderu un garu asti. Pieaugušie tēviņi sasniedz līdz 75 cm ķermeņa garumu (bez astes) un sver ap 20 kg.

## Izplatība un biotops
Šī suga ir endēmiska Borneo salai (Kalimantānai), un sastopama gan Malaizijas, gan Indonēzijas teritorijā, kā arī Brunejā. Tā apdzīvo mangrovju mežus, upju krastus un piekrastes purvainās teritorijas. Gardegunpērtiķis ir cieši saistīts ar ūdeņiem un ir labs peldētājs.

## Uzvedība
Šie pērtiķi dzīvo harēmveida grupās — vienam tēviņam ir vairākas mātītes un viņu mazuļi. Pastāv arī "vecpuišu" tēviņu grupas. Viņi ir diennakti aktīvi un dzīvo kokos, bet bieži pārvietojas arī pa zemi vai peld pār upēm.

## Barība
Pārtiek galvenokārt no lapām, augļiem, ziediem un sēklām. Tiem ir sarežģīta kuņģa struktūra, kas palīdz sagremot šķiedrvielām bagāto barību. Viņi izvairās no pārāk saldiem augļiem, jo tie var izraisīt kuņģa problēmas.

## Aizsardzības statuss
Saskaņā ar IUCN datiem, Kalimantānas gardegunpērtiķis ir klasificēts kā apdraudēta suga (*Endangered*). Galvenie draudi ir dzīvotņu zudums, mežu izciršana, purvu nosusināšana un medības.

## Īpašības
* Tēviņu deguns iespējams kalpo kā akustiska rezonanse — pastiprina balsi, piesaistot mātīšu uzmanību.
* Lieliski peldētāji — ar pirkstu starpplēvēm un spēju nirt, lai izvairītos no plēsējiem.

## Ārējās saites

* IUCN Red List: ''Nasalis larvatus''
Pētra Mēde

**Pētra Marija Mēde** (, ; dzimusi  Stokholmā, Zviedrijā) ir zviedru komiķe, dejotāja, aktrise un televīzijas raidījumu vadītāja.

Pazīstama ar savām lomām komēdijas šovos un kā televīzijas raidījumu vadītāja, ārpus Zviedrijas viņa vislabāk pazīstama kā Eirovīzijas dziesmu konkursa vadītāja ., . un . gadā.

## Ārējās saites

*
Ipras stāvs

**Ipras stāvs** () ir paleogēna sistēmas ceturtais stāvs un eocēna nodalījuma apakšējais stāvs (ģeoloģiskā stratigrāfiskā vienība). Šī stāva nogulumi ir veidojušies ipras laikmetā periodā no 56,0 līdz 48,07 miljoniem gadu (kopumā nepilnus 8 miljonus gadu). Ipras stāva nogulumi atrodas virs paleocēna tanetas stāva nogulumiem un zem eocēna lutēcijas stāva nogulumiem.
[thumb|310px|[Tetisa okeāns|Tetisa konfigurācija ipras laikmetā]]

## Izveidošana un stratigrāfija
Ipras stāvu 1850. gadā zinātniskajā literatūrā ieviesa beļģu ģeologs Andrē Dumons, nosaucot to Beļģijas pilsētas Ipras vārdā. Taču mūsdienu stāva definējums ļoti atšķiras no Dumona aprakstītā un ietver daudz īsāku ģeoloģisko periodu Zemes vēsturē.

Ipras stāva pamatne noteikta pēc δ<sup>13</sup>C vērtību spēcīgas negatīvās anomālijas paleocēna-eocēna termālajā maksimumā. Oficiālais GSSP pamatgriezums ipras stāvam ir Dābabījas karjerā netālu no Luksoras, Ēģiptē. Stāva sākotnējais tipiskais griezums atrodas pie Ipras. Ipras stāva augšējā robeža (lutēcijas stāva pamatne) noteikta foraminīferu *[[Hantkenina]]* ģints pirmās parādīšanās līmenī.

Ipras stāvam atbilst Eiropas sauszemes zīdītāju megazonas augšējais neistras stāvs un lielākā daļa grauvija stāva (kas ietver paleogēna zīdītāju 7 līdz 10. zonu), Ziemeļamerikas sauszemes zīdītāju vasatčas, kā arī apakšējais un vidējais bridžas stāvs, Kalifornijas bulitijas, penutijas un ulatizijas reģionālais stāvs, Dienvidamerikas sauszemes zīdītāju kasamajoras stāvs, Āzijas sauszemes zīdītāju bumbanas stāvs un lielākā daļa aršantas stāva, kā arī Austrālijas augšējais vangerripas un apakšējais johanas reģionālais stāvs.

## Atsauces