open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tīkla slānis

**Tīkla slānis** (*network layer*) ir 3. slānis 7 slāņu OSI un 5 slāņu TCP/IP modeļos. Tas apkalpo transporta slāni un izmanto datu posma slāņa funkcijas. TCP/IP modelī šo slāni sauc arī par **Interneta slāni** (Internet layer, Internetwork layer).

Tīkla slānis nodrošina pakešu piegādi no sūtītāja saņēmējam, kamēr datu posma slāņa uzdevums ir nogādāt paketi viena lēkuma (*hop*) ietvaros starp tīkla iekārtām.

## Tīkla slāņa funkcijas
Tīkla slānim ir sekojošas funkcijas
### Loģiskās adresācijas nodrošināšana
Tīkla slānis definē loģiskās adreses, kas nav atkarīgas no fiziskās vides, piemēram, IP adreses.
Šis slānis veic loģisko adrešu piesaisti fiziskajām (*resolution*). IP protokolam šo funkciju veic ARP.
### Iekapsulēšana
Tīkla slānis izveido paketes, iekapsulējot no augstāka līmeņa saņemtos datus, pievienojot tiem tīkla slāņa informāciju, visbiežāk galvenes (*header*) veidā.
### Fragmentēšanas/defragmentēšana
Dažādā fiziskā slāņa vidēm var būt dažāds nosūtāmo datu apjoma ierobežojums (MTU). Tīkla slāņa uzdevums ir, nepieciešamības gadījumā, fragmentēt paketi - sadalīt to mazākās daļās — fragmentos.

### ''Forwarding''
Tīkla slāņa uzdevums iekārtā ir pārsūtīt no viena tīkla segmenta saņemtās paketes citam tīkla segmentam, Šo procesu sauc par ''forwarding''.
### Maršrutēšana
Tīkla slānim ir jāizvēlas pakešu ceļš tīklā atkarībā no tīkla topoloģijas un paketē ietvertās informācijas. Šo ceļa izvēles funkciju sauc par maršrutēšanu un realizē ar maršrutēšanas protokoliem. Maršrutēšanas procesā iegūtā informācija tiek izmantota *forwarding* procesā.

## Ārējās saites
* The TCP/IP Guide
Kadrs

**Kadrs** ( - ierāmējums, ietvars) var būt:
* kadrs (fotogrāfija) - atsevišķs attēls uz fotofilmas; arī attēla robežas tā uzņemšanā vai kopēšanā;
* kadrs (kino) - atsevišķa uzņēmuma laukums uz filmas lentes; arī filmas epizodes daļa, kas uzņemta ar vienu un to pašu nemainīga stāvokļa kameru;
* kadrs (televīzija) - attēls, ko veido divi secīgi izvērses lauki jeb puskadri (sk. pārlecošā izvērse), vai arī kurš tiek pārraidīts pilnā izvērses ciklā;
* kadrs (informācijas tehnoloģijas) — pārraidāmo datu struktūra, ko veido lauki, kurus nosaka izmantojamais pārraides protokols (datu posma slāņa protokola datu bloks);

## Skatīt arī
* Kadri:
** darbinieku pamatsastāvs uzņēmumā vai noteiktas kvalifikācijas darbinieki;
** bruņoto spēku pamatsastāvs (atšķirībā no uz laiku iesauktiem).
Iekapsulēšana

[450px|thumb|Lietotāja datu iekapsulēšana [UDP datagrammā un IP paketē.]]

**Iekapsulēšana** () augstāka slāņa protokola datu bloka ievietošana zemāka slāņa protokola datu blokā.
No augstāka slāņa saņemtos datus sauc par saņēmēja slāņa **servisa datu bloku** (*Sevice Data Unit*, *SDU*). Iekapsulēšanas procesā zemākā slāņa protokols pievieno SDU savu protokola kontroles informāciju (*Protocol Control Information*, *PCI*), , visbiežāk galvenes (*header*) veidā.

Adresāta mezgla atbilstošā līmeņa protokols, saņemot PDU, izdala no tā SDU un nodod augstāka līmeņa protokolam. Šo procesu sauc par **atkapsulēšana** (*decapsulation*).

Iekapsulēšanu lieto gan OSI, gan TCP/IP modeļi.

Piemērā parādīta lietotāja datu iekapsulēšana TCP/IP modelī. Piemērs ir vienkāršots un tajā nav apskatīti citi procesi, piemēram fragmentēšana.
* Lietojuma slāņa dati tiek nodoti transporta slānim
* UDP protokols pievieno savu protokola kontroles informāciju, piemēram porta numuru, veidojot UDP datagrammu un nodod to tīkla slānim
* IP pievieno IP galveni un nodod paketi datu posma slānim
* Datu posma slānis, piemēram Ethernet iekapsulē IP paketi kadrā.
Atkapsulēšana notiek pretējā secībā
* Datu posma slānis saņem kadru, izdala no tā IP paketi un nodod tīkla slānim
* Tīkla slānis no paketes izdala UDP datagrammu un nodod transporta slānim — UDP
* UDP izdala lietotāja datus un nodod tos attiecīgajam lietojumam.

## Ārējās saites
The TCP/IP Guide
Visu svēto diena

thumbnail|right|235px|Visi svētie. Fra Andželiko glezna.
**Visu svēto diena** ir diena, kad kristietībā tiek pieminēti visi svētie. Romas Katoļu baznīcā tā tiek svinēta 1. novembrī, bet austrumu baznīcās — pirmajā svētdienā pēc Vasarsvētkiem. Dienu pirms Visu svētās dienas daudzās valstīs tiek svinēts Halovīns.

Evaņģēliski luteriskā baznīca Vācijā, Šveicē, Igaunijā un Latvijā līdzīgā veidā svin Mirušo piemiņas dienu, kas noteikta pēdējā svētdienā pirms pirmās Adventes svētdienas. Skandināvijas un Ziemeļamerikas luterāņu baznīcas pirmajā svētdienā pēc 1. novembra svin Mirušo piemiņas dienu (*All Saints Sunday*).

## Ārējās saites
Džibuti

**Džibuti** (, ) ir Džibutijas galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Pilsēta dibināta 1888. gadā. Iedzīvotāju skaits - 600 000 (2018. gadā). Džibuti pilsētā ir osta Indijas okeāna Tadžuras līča krastā, kas apkalpo kravu tranzītu caur Suecas kanālu un nodrošina vairāk nekā pusi no Etiopijas ārējās tirdzniecības operācijām; no 1981. gada Džibuti ir brīvosta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Palisādu iela

**Palisādu iela** — vairāku ielu Rīgā vēsturiskais nosaukums:

* Kuldīgas ielas Mitavas priekšpilsētā (Āgenskalnā, Zasulaukā) nosaukums līdz 1885. gadam;
* Limbažu ielas Sarkandaugavā nosaukums līdz 1885. gadam;
* Matīsa ielas daļas (no Suvorova (tag. Krišjāņa Barona) ielas līdz beigām) Pēterburgas priekšpilsētā nosaukums līdz 1885. gadam.

**Lielā Palisādu iela**:
* Krāslavas ielas Maskavas priekšpilsētā nosaukums līdz 1938. gadam (kopš 1885. arī **Palisādu iela**);
* Vīlandes ielas Forburgā nosaukums līdz 1885. gadam.

**Mazā Palisādu iela**:
* Kalupes ielas Maskavas priekšpilsētā nosaukums līdz 1938. gadam;
* Valkas ielas Forburgā nosaukums līdz 1885. gadam.
TV3 Latvija

**TV3** ir televīzijas kanāls Latvijā. Tas pieder uzņēmumam *[[All Media Latvia]]* (*[[TV3 Group]]*). Kanālā visas programmas tiek pārraidītas latviešu valodā vai ar latviešu subtitriem. Kanāls sāka raidīt 1998. gada 19. septembrī pulksten 13:25 kā 31. kanāla pēctecis, bet nacionālās apraides licenci saņēma vien 2001. gada 8. februārī. Kanāla popularitāte ir augusi, un pašlaik tas ir viens no skatītākajiem televīzijas kanāliem Latvijā.

Kanāla saturu veido ārzemju raidījumi un filmas, kas ir ierunātas latviešu valodā, kā arī dažādas vietējā satura pārraides, piemēram, informatīvie raidījumi: "TV3 Ziņas", "Bez Tabu", "Degpunktā", "Nekā personīga" un "900 sekundes". TV3 popularitāti ir veicinājuši oriģinālseriāli "Viss pa jaunam!", "Radiņi", "UgunsGrēks", "Viņas melo labāk", "Ēnu spēles", "Svešā seja" un citi, kā arī izklaides raidījumi "Saimnieks meklē sievu", "X Faktors", "Precētie pret brīvajiem", "Es mīlu tevi, Latvija!", "Izklausies redzēts", "Gandrīz ideālas vakariņas", "Balss maskā", "Koru kari" un citi. Kanāla oriģinālsaturā piedalās Latvijā zināmi aktieri un personības. 

Ziemassvētku un vēlāk Latvijas dzimšanas dienas laikā jau vairāk nekā divdesmit gadu garumā TV3 sumina un apbalvo cilvēkus, kas nesavtīgi palīdzējuši līdzcilvēkiem, svinīgā ceremonijā "Latvijas Lepnums".

Tāpat TV3 rīko vairākas labdarības akcijas — pavasarī tā ir "Labestības diena" un Ziemassvētku laikā — "Eņģeļi pār Latviju". Labdarības akciju mērķis ir palīdzēt bērniem ar dažādām veselības problēmām.

## Vēsturiskie logotipi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* TV3 Play video portāls
*
Bartošices apriņķis

**Bartošices apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes ziemeļos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Kentšinas, Olštinas, Lidzbarkas un Braņevo apriņķiem, kā arī Krievijas Kaļiņingradas apgabalu.
Dzjaldovo

**Dzjaldovo** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz dienvidiem no Olštinas.

## Vēsture
Pirms Vācu ordeņa atnākšanas, kad tika uzcelta **Zoldavas** (*Soldau*) pils, šeit atradās prūšu apmetne.

19. gadsimta sākumā Zoldavā dienēja prūšu ģenerālis Frīdrihs Vilhelms fon Bīlovs (*Friedrich Wilhelm Freiherr von Bülow*, 1755 - 1816). 19. gadsimta otrajā pusē Zoldava kļuva par svarīgu dzelzceļa mezglu.

1920. gada 17. janvārī, pamatojoties uz Versaļas līgumu, Zoldavu, pretēji citām Austrumprūsijas pilsētām, bez plebiscīta iekļāva jaunajā Polijas valstī, kaut pārējās Austrumprūsijas dienviddaļas teritorijās plebiscīts notika un nospiedošs vairākums iedzīvotāju nobalsoja par palikšanu Vācijā. Poļu-padomju kara Padomju Krievijas otrās ofensīvas laikā 1920. gada vasarā Dzjaldovu uz neilgu laiku ieņēma Sarkanā armija.

Otrā pasaules kara laikā pilsētas pievārtē atradās vācu koncentrācijas nometne, bet pilsēta smagi cieta Padomju armijas uzbrukumā. Pēc kara pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti.
Dzjaldovo apriņķis

**Dzjaldovo apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes dienvidos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Nove Mjasto, Ilavas, Ostrudas un Ņidzicas apriņķiem, Mazovijas vojevodistes Mlavas un Žurominas apriņķiem, kā arī Kujāvijas-Pomožes vojevodistes Brodņicas apriņķi.
TV6 Latvija

**TV6** ir televīzijas kanāls Latvijā, kas izveidots 2007. gada 22. aprīlī. Kanāls pieder uzņēmumam *[[All Media Latvia]]*. Kanālā visas programmas tiek pārraidītas latviešu valodā un tā programmu veido filmas un seriāli, izklaides un sporta pārraides. Kanālā var redzēt komēdijseriālus ("Simpsoni", "Divarpus vīri", "Gāzi grīdā!", "Pēdējais īstais vīrs", "Mana trakā ģimene") un oriģinālraidījumus ("Dziļi ar Džili", "Lauku sēta", *[[Overtime TV]]* (līdz 2017. gadam), "Iespējams tikai Krievijā" un "Cilvēks pret mušu"). Vēl kanāls rāda translācijas vai spēles, kas ir saistītas ar sportu, piemēram, visas FK Ventspils un UEFA Eiropas līgas futbola spēles, NBA basketbola spēles, dažas NHL un Latvijas hokeja izlases spēles. Kanālu var redzēt kabeļtelevīzijā, satelīttelevīzijā, ciparu televīzijā un virszemes televīzijā.

2018. gada 26. jūlijā kanāls TV6, tāpat kā citi *[[All Media Baltics]]* grupas kanāli Baltijas valstīs, pārgāja uz HD kvalitāti.

2022. gada vasaras sākumā kanāls svinēja 15. dzimšanas dienu. 26. augustā kanāls nomainīja savu vizuālo identitāti, iegūstot jaunu logotipu, kas kļuvis ar vienotu identitāti visā mediju grupā *[[TV3 Group]].* Iepriekš tādu pašu kanāla nosaukumu, logotipu un grafisko dizainu kanāls aizņēmās no Zviedrijas kanāla TV6 Zviedrija, bet to saturs nedaudz atšķīrās.

## Iepriekšējie logo

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Mana trakā ģimene

**"Mana trakā ģimene"** () ir animācijas seriāls par konfliktējošu ģimeni, kura dzīvo Kouhogā, Rodailendas štatā, ASV. Šī seriāla autors ir Sets Makfārlins. Seriāla pirmā sērija tika parādīta . Vēlāk seriālu beidza rādīt , tomēr sakarā ar augstajiem šī seriāla DVD pārdošanas rādītājiem to tika nolemts atsākt rādīt . Latvijā tas tiek pārraidīts kanālā TV6.

Seriāla galvenie varoņi ir Grifinu ģimene. Tās galva ir Pīters. Viņa sieva ir mājsaimniece Luisa. Viņiem ir trīs bērni — Mega, Kriss un Stīvijs, kā arī suns Braiens.

## Tēli
* Stīvijs ir Pītera un Luisas dēls. Viņš ārkārtīgi gudrs un bija plānojis pasaules pārņemšanu vēl pirms savas piedzimšanas. Viņš ir izgudrojis laikapstākļu maiņas mašīnu, kura tika iznīcināta drīz pēc pirmās lietošanas reizes. Stīvijs runā ar britu akcentu. Lai gan pārējie ģimenes locekļi viņu saprot, Stīvijs netiek uztverts nopietni. Vienīgi Braiens, runājošais suns, uztver viņu kā līdzīgu un runā kā ar pieaugušo. Stīvijam ir aptuveni 1 gads.
* Mega ir Pītera un Luisas meita. Viņai ir brāļi Kriss un Stīvijs. Visa ģimene viņu apsaukā un kaitina viņu. Ģimenē viņas viedoklis netiek pieņemts. Megai ir 18 gadi.
* Kriss ir Pītera un Luisas dēls. Viņam ir māsa Mega. Viņam ir 13 gadi un viņš ir otrs stulbākais cilvēks Grifinu ģimenē aiz Pītera.
* Pīters ir ģimenes galva. Viņam ir sieva Luisa. Viņa draugi ir Klīvlends, Džo, Kvēgmaiers un Braiens. Ja Pīters kaut ko izdomā pat kaut ko neloģisku vai stulbu, tas viņu draugiem vai ģimenei ir jādara.
* Luisa ir mājsaimniece, kas pasniedz klavieru stundas.
* Braiens ir runājošs suns. Viņš ir Grifinu ģimenes mājdzīvnieks. Braiens ir alkoholiķis un rakstnieks.
* Džo ir Pītera draugs, kurš dzīvo kaimiņos. Viņš ir invalīds un policists. Džo ir sieva Bonija un bērni - meita Sūzija un dēls Kevins.
* Kvagmairs ir Pītera draugs, kurš arī dzīvo kaimiņos. Viņš ir pilots un seksaholiķis.
* Klīvlends Brauns ir Pītera draugs, kurš dzīvo netālu no Grifiniem. Viņš ir melnādains. Klīvlendam ir sieva Loreta, bērni Klīvlends Juniors, Rallo un Roberta.

## Ārējās saites

*
Bartošice

**Bartošice** (), vēsturiski **Bārtenšteina** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz ziemeļiem no Olštinas pie Linas upes, netālu no Krievijas (Kaļiņingradas apgabala) robežas.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1241. gadā un līdz pat 1945. gadam saucās Bartenšteina (*Bartenstein*). Pirms Vācu ordeņa ierašanās, apmetne bija prūšu novada Bārtas centrs. Par pašas pilsētas nosaukumu tomēr ir dažādi viedokļi. Bez Bartas novada nosaukuma kā pilsētas vārda sastāvdaļas tiek uzskatīts, ka Bartenšteinas nosaukums radies no seno augšvācu *barta* (kaujas cirvis), kas attēloti pilsētas ģerbonī, bet cita versija apgalvo, ka pilsētas nosaukums radies no Bartolomeja vārda. 1262. gadā, Lielās prūšu sacelšanās laikā pils tiek nopostīta, tomēr ordenis Balgas komtura vadībā to atjauno. Trīspadsmitgadu kara laikā pilsēta ietilpst Prūsijas konfederācijā, tomēr paliek Prūsijas sastāvā.

Pēc Otrais pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Bartošice iekļāva Polijā, vācu iedzīvotāji tika no pilsētas padzīti.

Prūšu politiķa Boto cu Eilenburga (*Botho zu Eulenburg*, 1831—1912) un vācu aktiera Ervīna Gešonneka (*Erwin Geschonneck*, 1906—2008) dzimtā pilsēta.
Vācijas Grand Prix

**Vācijas ''Grand Prix*** ir ikgadēja [[Formula 1]] *Grand Prix* izcīņa. Tā pirmo reizi notika 1926. gadā. Pirmo reizi F1 sacīkstes te notika 1951. gadā. Kopš tā laika tās nav notikušas tikai 1955., 1960. (neoficiāla sacīkste) un 2007. gadā.

Vācijas GP sacīkstes ir notikušas [[Nirburgringa|Nirburgringā]], [[Hokenheima|Hokenheimā]] un [[AVUS]] trasē. Visbiežāk šeit ir uzvarējis [[Mihaels Šūmahers]] - četras reizes. 18 reizes ir uzvarējusi [[Scuderia Ferrari|Ferrari]] komanda. Sākot ar 2008. gadu sacīkstes notiek pārmaiņus Hokenheimā un Nirburgringā. 2008. gada sacīkste norisinājās Hokenheimā, 2009. gada - Nirburgringā, 2010. gada - Hokenheimā utt. Bija paredzēts, ka 2007. gada sacīkste notiks Nirburgringā, tomēr tur notika ierastais , kas no . līdz . gadam norisinājās [[Valensijas ielu trase|Valensijā]].

== Uzvarētāji ==
=== Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti) ===


=== Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas) ===



=== Saraksts ===
Minēti tikai uzvarētāji tajos *Grand Prix'', kas aizvadīti F1 sezonu ietvaros.

## Atsauces un piezīmes

## Skatīt arī
* F1 Grand Prix saraksts
Brālība

Jēdziens **brālība** parasti apzīmē dažādas sabiedriskas vai sociālas organizācijas, kā, piemēram, Brīvmūrniecība, Rotari, Rožkrustieši, studentu korporācijas, akadēmiskās vienības (piem. Austrums) un citas. Tradicionāli brālību biedri ir vīrieši.

Brālības parasti definē savus mērķus un uzdevumus, nosaka iekšējo kārtību, uzvedības un rīcības normas, kā arī nosacījumus vai kritērijus jaunu locekļu uzņemšanai brālībā. Brālību mērķi un uzdevumi var būt dažādi. Piemēram, savstarpējā materiālā vai sociālā palīdzība, žēlsirdība, labdarība, kopīgas intereses utt.
Krievu—turku karš (1806—1812)

**Krievu-turku karš (1806—1812)** bija viens no kariem, kas risinājās starp Osmaņu impēriju un Krievijas Impēriju.

## Norise
1805. gadā, pēc Krievijas zaudējuma Trešās koalīcijas karā, Osmaņu impērija gāza no varas krieviem draudzīgos gospodarus — Aleksandru Moruzi Moldāvijā un Konstantīnu Ipsilanti Valahijā. Francijas un tās sabiedroto karaspēks okupēja Raguzas Republikas teritoriju, bet pie Moldāvijas robežas izvietojās 40 000 liels krievu karaspēks Kazimira fon Meijendorfa, vēlāk Johana fon Mihelzonena (*Michelsohnen*) vadībā. Kad krievu karaspēks šķērsoja robežu, sultāns pavēlēja slēgt Dardaneļus krievu kuģiem un 1806. gada novembrī pieteica Krievijai karu.
Lai gan Krievijas Impērijas armijas galvenie spēki bija iesaistīti Ceturtās koalīcijas karā Austrumprūsijā, 1807. gada 18. jūnijā 17 000 vīru liels krievu karaspēka kontingents Armēnijā uzvarēja 20 000 vīru lielus turku spēkus un Krievijas Baltijas flote Dardaneļos un pie Atosas pussalas uzvarēja Osmaņu impērijas floti. Pēc Tilzītes miera līguma noslēgšanas Krievija 1807. gada 12. augustā ar Francijas starpniecību uz diviem gadiem noslēdza pamieru ar Osmaņu impēriju.

Izmantojot pamieru, Krievijas Donavas armiju palielināja līdz 80 000 vīru un pēc pamiera beigām 1809. gada jūnijā ģenerāļa Andreja fon Zasa (*Andreas von Saß*) korpuss šķērsoja Donavu un krievu karaspēks iekaroja Dobrudžas provinci un aplenca Silistras cietoksni, tomēr bija spiesta atkāpties, jo cietoksnim tuvojās 50 000 vīru liela turku armija. 1810. gada februārī par Krievijas Donavas armijas virspavēlnieku kļuva ģenerālleitnants Nikolajs Kamenskis, kura vadībā Krievijas armija maijā atkal šķērsoja Donavu un ieņēma Dobričas, Silistras un Razgradas cietokšņus.
1810. gadā par Kaukāza armijas ģenerālkvartīrmeistaru () iecēla Filipu Pauluči, un kā Krievijas Impērijas armijas virspavēlnieks Gruzijā viņš vadīja militārās operācijas pret Osmaņu impērijas armiju pie Karsas un pret Persijas armiju Karabahā.

1811. gada martā par Donavas armijas virspavēlnieku kļuva Mihails Kutuzovs, kurš atsita Osmaņu impērijas armijas uzbrukumu pāri Donavai. 
Miera sarunas sākās 1811. gada oktobrī un noslēdzās ar Bukarestes miera līguma parakstīšanu 1812. gada 28. maijā, pēc kura Krievijas Impērija anektēja Moldovas kņazistes Besarābijas daļu uz austrumiem no Prutas un Budžakas.

## Karavadoņi

Mihelson Ivan Ivanovich.jpg|Johans Mihelzonens
Zass Andrey Pavlovich.jpg|Andrejs fon Zass
Nikolay Kamensky.jpg|Nikolajs Kamenskis
Kutuzov by Volkov.jpg|Mihails Kutuzovs
AlexanderProzorovsky.jpg|Aleksandrs Prozorovskis
Bagration P I.jpg|Pēteris Bagrations
PhilippoPaulucci.jpg|Filips Pauluči


## Literatūra
* 
* 
* 
* 
* 

## Ārējās saites
Krievu—austriešu—turku karš (1787—1792)

**Krievu—austriešu—turku kara (1787—1792)** pamatā bija Osmaņu impērijas mēģinājums atgūt iepriekšējā krievu—turku karā (1768—1774) Krievijas Impērijai pazaudētās teritorijas.

## Kara priekšvēsture
1786. gadā Krievijas Impērijas ķeizariene Katrīna II ar Svētās Romas impērijas ķeizara Jozefa II palīdzību iekaroja Krimu. Konstantinopolē asu reakciju bija izraisījuši iepriekšējā kara rezultātā noslēgtā Kičikkainardžas līguma nosacījumi. Osmaņu negatīvo attieksmi pastiprināja arī Lielbritānijas un Francijas vēstnieku pilnīgais atbalsts pretējai pusei.

## Kara norise

1788. gadā sultāns pieteica karu Krievijai un lika apcietināt Krievijas vēstnieku Konstantinopolē Jakovu Bulgakovu. Tomēr Osmaņu impērijas karaspēks nebija pietiekami sagatavojies un šis mirklis bija pavisam nepiemērots kārtējai karadarbībai, jo Krievija un Habsburgu impērija tagad bija sabiedrotās. 1789. gadā osmaņi izspieda austriešus no Mehadijas un ieņēma Banatu, tomēr Austrijas armijai 1789. gada 8. oktobrī pēc trīs mēnešu aplenkuma feldmaršala Ernesta Gideona fon Laudona vadībā izdevās iekarot Serbijas galvaspilsētu Belgradu.

Toties feldmaršals Rumjancevs Moldāvijā ieņēma Jasus un Kotinu. Pēc ilga aplenkuma Grigorijam Potjomkinam izdevās arī ieņemt Očakovu, kur krievu karaspēks nogalināja pilnīgi visus iedzīvotājus. Ziņa par notikumiem Očakovā izraisīja sultāna nāvi.

## Karavadoņi

Laudon.jpg|Ernests Gideons fon Laudons
Princepotemkin.jpg|Grigorijs Potjomkins 
Suvorov Alex V.jpg|Aleksandrs Suvorovs
Petr Nikolaevich Bazhanov - Fyodor Fyodorovich Ushakov, 1912.jpg|Fjodors Ušakovs


## Ārējās saites
Augstākā būtība

**Augstākā būtība** plašākajā izpratnē apzīmē Dievu. Šādi šis jēdziens tiek traktēts visās lielākajās reliģijās - kristietībā, islāmā, hinduismā, arī deismā. Taču bez reliģiskās, pastāv arī citi Augstākās būtības interpretācijas varianti. Filosofiskā kontekstā tas ir plaši izplatīts brālības tipa organizācijās, it īpaši brīvmūrniecībā, kur no brīvmūrnieku ložu kandidātiem (meklētājiem) vai brāļiem parasti pat netiek prasīts paskaidrot, ko katrs saprot ar šo jēdzienu. Tas gan nenozīmē jebkāda satura trūkumu, jo arī brīvmūrnieki lieto ar Augstāko būtību cieši saistītu jēdzienu Dižais Pasaules Arhitekts, tādējādi uzsverot arī savas kustības senās vēstures saknes (skat. Zālamana templis). Turklāt visai plašais domas liberālisms izriet arī no brīvmūrniecības tradīcijas izvairīties no teoloģiskām, politiskām un cita veida dogmām.

Augstāko būtību filosofisko kontekstu visai spilgti raksturo brīvmūrniecībā un citās brālībās populārā devīze *Deus Meumque Jus*. Burtiski tulkojot to no latīņu valodas iznāktu "Dievs un manas tiesības". Taču arī šajā gadījumā īstā jēga ir dziļāka. Ar Dievu šeit apzīmē cilvēces augstāko ētisko un morāles principu kopumu - godu, taisnīgumu, mīlestību, līdzjūtību u.c. - īpašības, kas rodamas cilvēkā pašā, tā iekšējā pasaulē. Katram cilvēkam no dabas (varbūt Dižā Pasaules Arhitekta) ir dotas tiesības baudīt šos principus no pārējās sabiedrības puses, līdz ar to radot katram arī pienākumu tos sniegt pārējiem. Tā arī ir Augstākā būtība. Skatot to detalizētāki var sastapties ar daudzām, dažādām tās niansēm, atkarībā no konkrētās sabiedrības grupas, indivīda, tā interesēm, izglītības līmeņa, piederības tai vai citai etniskai kopai, reliģijai, brālībai, organizācijai utt.
Krievu—turku karš (1768—1774)

**Krievu—turku karš (1768—1774)** bija Krievijas Impērijas ekspansijas karš, kurā tā iekaroja Čerkesiju, Osmaņu impērijas sastāvā esošo Jedisanu un Osmaņu impērijas vasaļvalsti Krimas hanisti.

## Priekšvēsture
Karš bija turpinājums Polijas-Lietuvas kopvalsts iekšējām nesaskaņām starp augstmaņiem un karali Staņislavu II. Karalis bija Krievijas ķeizarienes Katrīnas II favorīts un viņa vara lielā mērā balstījās uz Krievijas Impērijas armijas atbalstu.

## Norise

Poļu Baras konfederācijas karaspēka vajāti, Krievijas Impērijas armijas sastāvā esošie kazaki iebruka Osmaņu impērijas teritorijā esošajā Baltā. Osmaņu valdība kazakus vainoja tās padoto slepkavībās, bet Krievija Impērija šos apvainojumus noraidīja, tādēļ sultāns Mustafa III 1768. gada 25. septembrī Krievijai pieteica karu. Turki ar poļu opozicionāriem (Baras konfederāciju) izveidoja savienību, bet Krievijas Impērijas pusē nostājās Lielbritānija, kas Krievijas Impērijas flotei sniedza savu jūras spēku speciālistu palīdzību.

Latvijā dzimušais ģenerālis Magnus Johans fon Bergs komandēja Krievijas Impērijas armijas korpusu Krimas frontē un uzvarēja 1772. gadā kaujā pie Kefas, tāpēc 1773. gadā viņu paaugstināja par vadošo ģenerāli (*general-en-chef*).

## Karavadoņi

Otto Adolf Weisman von Weißenstein.jpg|Oto Ādolfs Veismanis fon Veisenšteins
Johans Frīdrihs Mēdems.jpg|Johans Frīdrihs fon Mēdems
Suvorov Alex V.jpg|Aleksandrs Suvorovs
Gotlob-Kurt-Henrikh Tottleben.jpg|Gotlobs Kurts Heinrihs Totlēbens
RusPortraits v3-173 Kniaz' Aleksandr Mikhailovich Golitsyn, 1718-1783.jpg|Aleksandrs Goļicins
Rumjanzew-sadunaiski.jpg|Pjotrs Rumjancevs
Nikolai Vasilyevich Repnin.jpg|Nikolajs Repņins
Mustafa3.jpg|Mustafa III


## Atsauces
Krievu—turku karš (1735—1739)

**Krievu-turku karš (1735—1739)** norisinājās starp Krievijas Impēriju un Osmaņu impēriju.

## Kara cēloņi
Karš izcēlās nesaskaņu dēļ, kuras pastāvēja pēc Polijas mantojuma kara (1733—1739) un pastāvīgiem Krimas tatāru sirojumiem. Par ieganstu karam kalpoja arī Krievijas centieni anektēt Krimas hanisti un iegūt pieeju Melnajai jūrai.

## Kara norise
thumb|1736. gada kampaņa.
Kaut arī Krievija kara laikā ieņēma Krimas hanisti, tomēr tai nācās no tās atkāpties. Kaujās Krievijas Impērijas pusē piedalījās Latvijā dzimušais Ernests Gideons fon Laudons (1717—1790), vēlākais Habsburgu impērijas feldmaršals un Hieronīms Kārlis Frīdrihs fon Minhauzens (1720—1797), kura neticamie stāsti par piedzīvojumiem šajā karā vēlāk ieguva pasaules slavu.

## Ievērojami kara dalībnieki

Minikh BK.jpg|Burhards Kristofs fon Minihs
Peter von Lacy.PNG|Pēteris Lasī
Laudon.jpg|thumb|Ernests Gideons fon Laudons
Bruckner - Münchhausen.jpg|Hieronīms Kārlis Frīdrihs fon Minhauzens
Bruņuzivis

**Bruņuzivis** (*Placodermi*) ir izmirusi žokļaiņu klase. Bruņuzivis dzīvojušas paleozoja ērā, sākot no silūra perioda, tai skaitā arī Latvijas teritorijā (galvenokārt devona periodā, kad tagadējās Latvijas teritorija atradās tuvu ekvatoram). Bruņuzivju pārakmeņojumi atrasti galvenokārt Gaujas un Salacas baseinu iežu atsegumos, bet visbagātīgāk - Lodes mālu karjerā. Devona perioda beigās šīs klases zivis pilnībā izmirušas. Pirmās bruņuzivis dzīvojušas tikai saldūdeņos, vēlāk arī jūrās. Tās bija pirmie mugurkaulnieki, kuriem attīstījušies žokļi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Iracionāls skaitlis

Matemātikā **iracionāls skaitlis** ir jebkurš reāls skaitlis, kas nav racionāls (to nevar izteikt formā *m*/*n*, kur *m* ir vesels skaitlis, bet *n* — naturāls skaitlis). Iracionāli skaitļi ir, piemēram, √, 3&nbsp;−&nbsp;√/2, π, ''e'', ln(2) un 0,12345678910111213…, kur pēdējais skaitlis ir iegūts aiz komata pēc kārtas pierakstot visus naturālos skaitļus decimālajā pierakstā. Ja iracionālu skaitli pieraksta decimālajā skaitīšanas sistēmā, tad iegūst bezgalīgu neperiodisku decimāldaļskaitli.

Visu iracionālo skaitļu kopu apzīmē ar \scriptstyle\mathbb{I} un tā ir racionālo skaitļu kopas \scriptstyle\mathbb{Q} papildinājums reālo skaitļu kopā \scriptstyle\mathbb{R}:
: \mathbb{I} = \mathbb{R} \setminus \mathbb{Q}. 
Tā kā \scriptstyle\mathbb{R} ir nesanumurējama kopa, bet \scriptstyle\mathbb{Q} ir sanumurējama, tad iracionālo skaitļu kopa \scriptstyle\mathbb{I} ir nesanumurējama. Tas nozīmē, ka kopas \scriptstyle\mathbb{I} kardinalitāte ir lielāka par kopas \scriptstyle\mathbb{Q} kardinalitāti (intuitīvi tas nozīmē, ka iracionālo skaitļu ir vairāk nekā racionālo) un kopas \scriptstyle\mathbb{Q} mērs kopā \scriptstyle\mathbb{R} ir nulle (intuitīvi tas nozīmē, ka gandrīz jebkurš reāls skaitlis ir iracionāls).

## Iracionalitātes pierādīšana

Pirmie skaitļi, par kuriem tika pierādīts, ka tie ir iracionāli, ir √ un zelta griezums *φ*.


Pierādījums tam, ka skaitlis √ ir iracionāls

Pieņemsim, ka √ ir racionāls skaitlis jeb eksistē tādi veseli skaitļi *m* un *n*&nbsp;≠&nbsp;0, ka √&nbsp;=&nbsp;*m*/*n*. Papildus varam pieņemt, ka vismaz viens no skaitļiem *m* un *n* ir nepāra — pretējā gadījumā abus skaitļus var izdalīt ar 2. Ja abas vienādojuma √&nbsp;=&nbsp;*m*/*n* puses pareizina ar *n* un ceļ kvadrātā, tad iegūst 2*n*2&nbsp;=&nbsp;*m*2. No šīs sakarības izriet, ka *m* ir jābūt pāra skaitlim, teiksim, *m*&nbsp;=&nbsp;2*p*, kur *p* ir vesels skaitlis. Tātad 2*n*2&nbsp;=&nbsp;4*p*2 jeb *n*2&nbsp;=&nbsp;2*p*2. Tas nozīmē, ka *n* arī ir jābūt pāra skaitlim. Tā ir pretruna, jo mēs pieņēmām, ka vismaz viens no skaitļiem *m* un *n* ir nepāra. &nbsp; 



## Īpašības

* Ja iracionālam skaitlim pieskaita vai atņem racionālu skaitli, tad joprojām iegūst iracionālu skaitli. Līdzīgi, ja iracionālu skaitli reizina vai dala ar racionālu skaitli (kas nav 0), tad arī iegūst iracionālu skaitli.
* Divu iracionālu skaitļu summa var būt racionāls skaitlis. Piemēram, √&nbsp;+&nbsp;(1&nbsp;−&nbsp;√)&nbsp;=&nbsp;1.
* Eksistē divi iracionāli skaitļi, kuru summa un reizinājums ir racionāli skaitļi. Piemēram, 2&nbsp;+&nbsp;√ un 2&nbsp;−&nbsp;√.

## Neatrisinātas problēmas

Par nevienu no šiem skaitļiem joprojām nav zināms, vai tas ir racionāls vai iracionāls:
* π&nbsp;+&nbsp;*e* un π&nbsp;−&nbsp;*e* (vispārīgā gadījumā: *m*π&nbsp;+&nbsp;*ne*, kur *m* un *n* ir veseli skaitļi, kas atšķiras no nulles),
* 2*e*, π*e* un π√2, 
* Katalāna konstante *G*&nbsp;=&nbsp;0,91596559…,
* Eilera konstante γ&nbsp;=&nbsp;0,57721566….

## Skatīt arī

* Racionāls skaitlis

## Atsauces

* , 45. lpp.
* .

## Ārējās saites

* Eric W. Weisstein, Irrational Number, MathWorld.
Ungārijas Grand Prix

**Ungārijas ''Grand Prix*** ir ikgadēja [[Formula 1]] *Grand Prix* izcīņa. Tā pirmo reizi notika [[1936]]. gadā, [[Tautas parks (Budapešta)|Tautas parkā]] (Nēpligetā). Pirmā Formula 1 sacīkste te norisinājās pusgadsimtu vēlāk, [[1986]]. gadā.

Tā bija pirmā F1 sacīkste aiz *dzelzs priekškara*. Ungārijas GP norisinājās lēnajā un ar maz apdzīšanas vietām slavenajā [[Hungaroringa]]s trasē, netālu no valsts galvaspilsētas [[Budapešta]]s. Pirmo sacīksti vēroja apmēram 200 000 skatītāju, lai gan biļetes tolaik bija diezgan dārgas. Mūsdienās uz šo sacīksti ierodas daudzi [[Ziemeļeiropa]]s iedzīvotāji, jo tā ir viena no tuvākajām un lētākajām F1 sacīkstēm sezonā.

Vienīgo reizi Ungārijas GP lietus lijis [[2006. gads|2006]]. gadā, kad notikumiem bagātā sacīkstē savu pirmo uzvaru šajā trasē izcīnīja [[Honda F1|Honda]] pilots [[Džensons Batons]], kurš startēja no 14. vietas.

== Uzvarētāji ==
=== Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti) ===


=== Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas) ===



=== Saraksts ===
Minēti tikai uzvarētāji tajos *Grand Prix'', kas aizvadīti F1 sezonu ietvaros.

## Skatīt arī
* F1 Grand Prix saraksts

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa , , , ,
Vesels skaitlis

thumbnail|upright=1.0|Veselo skaitļu kopu apzīmē ar <math>\mathbb{Z}</math>
**Vesels skaitlis** ir skaitlis, kas var būt naturāls skaitlis, naturālo skaitļu pretējais skaitlis vai nulle. Šie skaitļi veido **veselo skaitļu kopu**. Veselo skaitļu piemēri ir 0, 1, -1, 2, −2, 3, -3 un tā tālāk, savukārt 9,75,  un \sqrt{2} nav veseli skaitļi. Veselo skaitļu ir bezgalīgi daudz, neeksistē lielākais un mazākais veselais skaitlis. Veselo skaitļu kopu apzīmē ar \mathbb{Z} ( — ‘skaitlis’). Veselo skaitļu kopā ietilpst naturālo skaitļu kopa , savukārt veselie skaitļi ir racionālo skaitļu  un reālo skaitļu kopu  apakškopa.

## Pozitīvie un negatīvie skaitļi
[thumbnail|upright=2.0|Skaitļu ass, kur pa kreisi [negatīvs skaitlis|negatīvie atzīmēti daži veselie skaitļi, vidū — nulle, bet pa labi — pozitīvie veselie skaitļi]]
thumbnail|upright=1.0|Katram naturālam skaitlim ir pretējs negatīvs skaitlis
Saskaņā ar definīciju, veselo skaitļu sistēmu veido trīs daļas:
# naturālie skaitļi (skaitļi, kas rodas skaitīšanas rezultātā, tas ir, 1, 2, 3, 4, 5 un tā tālāk),
# nulle,
# negatīvi naturālie skaitļi (-1, -2, -3, -4, -5 un tālāk).

Negatīvajiem skaitļiem priekšā ir mīnusa zīme. Katram naturālajam skaitlim n ir pretējs negatīvs skaitlis -n, un tos saskaitot, vienmēr rezultāts ir nulle: n + (-n) = 0. Nullei pretējais skaitlis ir nulle. Absolūtā vērtība (modulis) no jebkura vesela skaitļa, izņemot nulli, vienmēr ir naturāls skaitlis, piemēram, \left| 4 \right| = 4;\ \left| -5 \right| = 5\ .

## Algebriskās īpašības
Veselajiem skaitļiem pamatā ir trīs algebriskās darbības: saskaitīšana, atņemšana un reizināšana. Jebkuru divu veselu skaitļu summa, starpība un reizinājums ir vesels skaitlis. Svarīga ir arī dalīšana, bet ne vienmēr rezultātā ir vesels skaitlis. Var būt gadījumi, kad dalījums ir ar atlikumu, vai arī rezultātu izsaka kā racionālu skaitli.

### Saskaitīšana un atņemšana

### Reizināšana

### Citas īpašības
* Visu veselo skaitļu kopa ir sanumurējama.
* Veselie skaitļi ir salīdzināmi.

## Veselie skaitļi skaitļu kopās
[thumbnail|upright=1.0|Skaitļu kopu hierarhija:<br><math>\mathbb{N}</math> — [naturāls skaitlis|naturālie skaitļi\mathbb{Z} — veselie skaitļi\mathbb{Q} — racionālie skaitļi\mathbb{R} — reālie skaitļi\mathbb{R} \setminus \mathbb{Q} — iracionālie skaitļi]]
Veselo skaitļu kopā ietilpst naturālo skaitļu kopa , savukārt veselie skaitļi ir racionālo skaitļu  un reālo skaitļu kopu  apakškopa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mrongovo

**Mrongovo** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz austrumiem no Olštinas.

Pilsēta dibināta 1348. gadā līdz 1945. gadam ietilpa Vācijā un saucās **Zēnsburga** (*Sensburg*, no  — 'sens' un  — 'pils').

Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Zēnsburga iekļāvās Polijā, vācu iedzīvotāji tika no pilsētas padzīti, bet pilsēta tika pārsaukta protestantu mācītāja un filozofa Kšištofa Mrongovija (*Krzysztof Celestyn Mrongovius*, 1764—1855) vārdā.

Pilsētas pievārtē dzimis vācu futbolists un sporta komentētājs Udo Lateks (*Udo Lattek*, 1935).
Krievu—turku karš (1710—1711)

**Krievu—turku karš (1710—1711)** bija vistālākā Lielā Ziemeļu kara dienvidu karadarbības zona.

Pēc tam, kad Krievijas cariste Poltavas kaujā bija sakāvusi Zviedriju, izcēlās karš starp Krieviju un Osmaņu impēriju. Ar Austrijas un Francijas diplomātu palīdzību ievainotais Zviedrijas karalis Kārlis XII bija aizmucis no krieviem un patvēries sultāna Ahmeda III galmā, lai pārliecinātu sultānu sākt karu pret Krieviju. Sultāns 1710. gada 20. novembrī pieteica karu.

Kara galvenais notikums bija vāji sagatavotais 1711. gada „karagājiens uz Prutu”, kurā krievi ar Borisu Šeremetjevu priekšgalā gribēja iebrukt Moldovā ar tās valdnieka Dmitrija Kantemira palīdzību. Osmaņu lielvezīra Baltadži Mehmeta pašā karaspēks gājienu 1711. gada 18. jūlijā pārtrauca un sakāva krievus pie Stanileštas.

Par nožēlu Kārlim XII, karš tika izbeigts 21. jūlijā ar Prutas līgumu. Kaut gan sākotnēji cars Pēteris I bija gatavs atteikties no iekarotās Zviedru Vidzemes un pat Pleskavas, gala līgums noteica, ka Osmaņu impērija atgūst Azovu un Taganrogu un tiek likvidēti vairāki krievu cietokšņi. Turpretī Krievija ieguva osmaņu apņemšanos turpmāk neiejaukties Polijas-Lietuvas lietās.

## Karavadoņi

III. Ahmet.jpg|Ahmeds III
Peter der-Grosse 1838.jpg|Pēteris I
Carl Ewald von Rönne.jpg|Kārlis Evalds fon Renne
Boris Sheremetyev by I.Argunov (1768, Kuskovo).jpg|Boriss Šeremetjevs
Fyodor Matveyevich Apraksin.jpg|Fjodors Apraksins
Mrongovo apriņķis

**Mrongovo apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes centrālajā daļā. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Kentšinas, Gižicko, Pišas, Ščitno un Olštinas apriņķiem.
Piša

**Piša** (, no senprūšu: *pisa* — 'purvs') ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz dienvidiem no Gižicko, netālu no Šņardvi ezera.

Pilsēta dibināta 14. gadsimtā un līdz 1946. gadam ietilpa Vācijā un saucās **Johanisburga** ().

Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Johanisburgu iekļāva Polijā, vācu iedzīvotāji tika no pilsētas padzīti, bet pilsēta tika pārsaukta prūšu cilmes vārdā.
Krievu—turku karš (1686—1700)

**Krievu-turku karš (1686—1700)** bija Eiropas valstu kopēji centieni mazināt Osmaņu impērijas ietekmi. Lielāku savstarpēju konfliktu starp eiropiešiem un turkiem sauc par Lielo turku karu.

Krievu-turku karš sākās uzreiz pēc tam, kad Krievijas cariste 1686. gadā pievienojās eiropiešu aliansei pret turkiem (Austrija, Lietuva-Polija un Venēcija). Kara laikā krievi sarīkoja karagājienus pret Krimu (1687 un 1689) un pret Azovu (1695 un 1696). Tā kā Krievija gatavojās karam ar Zviedriju un pārējās valstis noslēdza ar Osmaņu impēriju 1699. gadā Karlovicas līgumu, krievu valdībai arī nācās piekrist 1700. gadā noslēgt Konstantinopoles līgumu.

## Azovas operācijas

**Azovas kampaņas**, jeb **Karagājieni uz Azovu** sastāvēja no divām Krievijas Impērijas kara operācijām Azovas ieņemšanai, lai iegūtu pieeju Azovas un Melnajai jūrām. Kampaņas vispārēji vadīja Pēteris I un to mērķis bija Osmaņu impērijas Azovas cietoksnis ar 4000 vīru lielu garnizonu. Cietoksnis tika ieņemts 1696. gadā.

## Karavadoņi

Mehmed IV.jpg|Mehmeds IV
Peter der-Grosse 1838.jpg|Pēteris I
Lefort Musscher 1698 fragment.jpg|Fransuā Leforts
Boris Sheremetyev by I.Argunov (1768, Kuskovo).jpg|Boriss Šeremetjevs


## Ārējās saites
Pišas apriņķis

**Pišas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes dienvidaustrumos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Ščitno, Mrongovo, Gižicko un Elkas apriņķiem, Podlases vojevodistes Grajevo un Kolno apriņķiem, kā arī Mazovijas vojevodistes Ostrolenkas apriņķi.
Braņevo

**Braņevo** (), agrāk **Braunsberga** (), ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz ziemeļaustrumiem no Elblongas, netālu no Vislas lagūnas un robežas ar Krievijas Federācijas Kaļiņingradas apgabalu.

## Vēsture
1240. gadā Vācu ordenis šeit ieņēma prūšu apmetni Brusbergu (*Brusebergue*). Vēlāk krustneši šeit nodibināja pilsētu, kuru nosauca par Braunsbergu (*Braunsberg*) vai nu prūšu apmetnes vai, pēc citas versijas, svētā Bruno no Kverfurtes (*Bruno von Querfurt*) vārdā, kurš šeit 1009. gadā esot ticis nogalināts.
Pilsētā tika uzcelta katedrāle, jo tā kļuva par Varmijas bīskapa rezidences pilsētu. Tomēr 1261. gadā prūši pilsētu nopostīja, bet 1280. gadā bīskaps pārcēlās uz Fromborku.
Līdz 1466. gadam Braunsberga ietilpa Vācu ordeņa valstī, tomēr pēc Trīspadsmitgadu kara tā iekļāvās Polijā.

1564. gadā pilsētā pāvesta legāts Staņislavs Hosijs (*Stanislaus Hosius*) nodibināja pirmo jezuītu kolēģiju Polijā, kur mācījās arī audzēkņi no Livonijas, piemēram, Georgs Elgers. Pēc Pirmās Polijas dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Prūsijā, vēlāk apvienotajā Vācijā.
Braunsberga bija, aiz Kēnigsbergas, otrs lielākais Austrumprūsijas izglītības centrs - 1912. gadā jezuītu kolēģija tika pārveidota par Braunsbergas valsts akadēmiju (*Staatliche Akademie Braunsberg*).
XIX gs. vidū Braunsbergā par ģimnāzijas skolotāju strādāja matemātiķis Karls Veierštrāss (*Karl Weierstraß*, 1815 - 1897).

Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Braunsberga iekļāvās Polijā, vācu iedzīvotāji tika no pilsētas padzīti.

## Cilvēki
Vācu politiķa Rainera Barcela (*Rainer Barzel*, 1924 - 2006) dzimtā pilsēta.

## Apskates objekti
*Braņevo dzelzceļa stacija (*Braniewo (stacja kolejowa)*)
*Braņevo jezuītu kolēģija (*Kolegium Jezuitów w Braniewie*)
*Braņevo pilsdrupas (*Zamek w Braniewie*)

## Galerija

PKP_Braniewo.jpeg|Braņevo dzelzceļa stacija
Braniewo_-_Colegium_Hosianum.JPG|Braņevo jezuītu kolēģija
Braniewo_-_Castle_01.jpg|Braņevo pilsdrupas


## Ārējās saites
*Fromborkas bazilika
Braņevo apriņķis

**Braņevo apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes ziemeļos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Bartošices, Lidzbarkas un Elblongas apriņķiem, kā arī Krievijas Kaļiņingradas apgabalu un Baltijas jūru.

## Apskates objekti
*Braņevo dzelzceļa stacija (*Braniewo (stacja kolejowa)*)
*Braņevo jezuītu kolēģija (*Kolegium Jezuitów w Braniewie*)
*Braņevo pilsdrupas (*Zamek w Braniewie*)
*Fromborkas bazilika (*Bazylika archikatedralna Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny i św. Andrzeja we Fromborku*)
*Gladišes pils drupas (*Pałac w Gładyszach*)
*Slobitu pils drupas (*Pałac w Słobitach*)

## Galerija

PKP_Braniewo.jpeg|Braņevo dzelzceļa stacija
Braniewo_-_Colegium_Hosianum.JPG|Braņevo jezuītu kolēģija
Braniewo_-_Castle_01.jpg|Braņevo pilsdrupas
Frauenburger_Dom_2010.jpg|Fromborkas bazilika
Gładysze_6.JPG|Gladišes pils drupas
Schlobitten_palace.jpg|Slobitu pils drupas


## Ārējās saites
*Fromborkas bazilika
Olecko

**Olecko** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz rietumiem no Suvalkiem. Valmieras sadraudzības pilsēta.

Pilsēta dibināta 1560. gadā kā Margrabova (*Marggrabowa*). Nosaukums raksturoja to, ka pilsētu dibināja Prūsijas markgrāfs, kaut arī tika lietots arī nosaukums Olecko (*Oletzko*). Līdz 1945. gadam tā ietilpa Prūsijā (Vācijā), kaut arī 1928. gada tika pārsaukta par Treiburgu (*Treuburg*).

Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Treiburga iekļāvās Polijā, bet vācu iedzīvotāji no pilsētas tika padzīti.

Vācijas valsts darbinieka Artura Cimmermaņa (*Arthur Zimmermann*, 1864 - 1940) dzimtā pilsēta.
Olecko apriņķis

**Olecko apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes austrumos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Elkas, Gižicko un Goldapas apriņķiem, bet Podlases vojevodistes Suvalku apriņķi.
Uztvērējs

**Uztvērējs** ir ierīce, ar kuru var uztvert elektromagnētiskā viļņa nesto signālu un pārveidot to skaņā un/vai attēlā.

## Uztvērēja nepieciešamība

Uztvērējs ir nepieciešams, jo saņemtais modulētais augstfrekvences signāls pat pēc pastiprināšanas nespēj tieši izraisīt telefona membrānas vai skaļruņa rupora svārstības ar skaņas frekvenci. Tas tikai var ierosināt augstfrekvences svārstības, ko mūsu auss neuztver. Tāpēc uztvērējā vispirms no modulētajām augstfrekvences svārstībām jāatdala skaņas frekvences signāls.

## Detektora uztvērējs

Vienkāršākais uztvērējs ir detektora uztvērējs, kam nav vajadzīgs barošanas avots, taču tas var uztvert tikai spēcīgas tuvu esošas radiostacijas. Šādam uztvērējam nav ne augstfrekvences (AF), ne zemfrekvences (ZF) pastiprinātāja, to noskaņo ar vienkāršu svārstību kontūru. Sarežģītākiem uztvērējiem ir AF un ZF pastiprināšanas pakāpes. Lai palielinātu uztvērēja selektivitāti un jutību, lieto atgriezenisko saiti. Šādus uztvērējus sauc par reģeneratīviem uztvērējiem. Mūsdienās šādiem uztvērējiem ir tikai vēsturiska un izglītojoša nozīme, kaut arī reģeneratīvie uztvērēji pēc dažiem parametriem var pārspēt mūsdienās lietojamos superheterodīnus.

## Superheterodīna uztvērēji

Superheterodīna uztvērēji jeb superheterodīni ir mūsdienās visizplatītākie radiouztvērēji. Šādi uztvērēji satur speciālu mazjaudas augstfrekvences ģeneratoru — heterodīnu jeb oscilatoru. Heterodīna frekvence, noskaņojoties uz radiostaciju, tiek mainīta vienlaicīgi ar uztveramo frekvenci ar tādu aprēķinu, lai frekvenču starpība (to sauc par starpfrekvenci) paliktu nemainīga. Shēmas daļu, kurā iegūst starpfrekvenci, sauc par frekvences pārveidotāju jeb jaucēju. Tajā iegūto fiksēto starpfrekvenci pastiprina starpfrekvences pastiprinātājā, detektē, pastiprina iegūtās ZF svārstības un pievada skaļrunim. Superheterodīnu priekšrocības ir mazāks noskaņojamo kontūru skaits un vienkāršāka signāla pastiprināšana fiksētās starpfrekvences dēļ. Trūkums — uztveršanas spoguļkanāla esamība, ko novērš, izmantojot divkāršu un pat trīskāršu frekvences pārveidošanu (profesionālos uztvērējos).

## Ciparu uztvērēji

Vismūsdienīgākie uztvērēji ir ciparu uztvērēji, kuros iebūvēti īpaši mikroprocesori ciparsignāla atkodēšanai.

## Skatīt arī
* Radiouztvērējs
* Reģeneratīvs uztvērējs
* Superheterodīns
* Digitālais uztvērējs
Radiouztvērējs

right|thumb|1950. gadu ''Truetone'' radiouztvērējs
**Radiouztvērējs** ir viens no elektromagnētisko viļņu uztvērējiem, kurš uztver radioviļņus. Radiouztvērēja uzdevums ir uztvert elektromagnētisko signālu un to detektēt skaņas un/vai attēla veidā.

Sarunvalodā radiouztvērēju bieži sauc vienkārši par **radio**.

## Ārējās saites
Konstantinopoles līgums (1700)

**Konstantinopoles līgums** tika parakstīts 1700. gada 14. jūlijā starp Krievijas caristi un Osmaņu impēriju. Ar tā parakstīšanu oficiāli tika izbeigts ilgstošais Krievu—turku karš (1686—1700), kurš bija daļa no plašākas Svētās Romas impērijas, Polijas–Lietuvas kopvalsts un Venēcijas Republikas koalīcijas cīņas pret Osmaņu impēriju, kas kopumā tika apkopotas Lielā turku kara ietvaros.

Šis miera līgums bija tiešs rezultāts Krievijas militārajiem panākumiem Azovas kampaņās (1695–1696), kuru laikā Krievijas karaspēks, personīgi vadīts cara Pētera I, ieņēma stratēģiski nozīmīgo Azakas cietoksni pie Donas upes ietekas Azovas jūrā. Vienlaikus diplomātiskais spiediens no Eiropas varām un miera procesa sākums Karlovicas līguma ietvaros lika Osmaņu impērijai piekāpties un atzīt Krievijas suverenitāti pār n jaunuzcelto Taganrogas cietoksni, kas nodrošināja Krievijai pieeju Melnajai jūrai.

Līguma noteikumi paredzēja arī abu pušu vienošanos par diplomātisko attiecību nodibināšanu, ieskaitot pastāvīgu Krievijas sūtni Konstantinopolē. Krievijai tika garantētas tiesības sūtīt svētceļniekus uz Svētajām zemēm, kas atradās Osmaņu kontrolē. Tāpat tika noteikta tirdzniecības brīvība un miermīlīgas attiecības starp valstīm.

Konstantinopoles līguma noslēgšana bija izšķirošs pavērsiens Krievijas ārpolitikā. Atbrīvojusies no karadarbības dienvidos, Krievija varēja pievērsties jauniem mērķiem Baltijas jūras reģionā, kas tieši noveda pie Lielā Ziemeļu kara uzsākšanas pret Zviedrijas karalisti 1700. gada rudenī. Tādējādi Konstantinopoles līgums iezīmēja vienu no svarīgākajiem soļiem Krievijas pārtapšanā par nozīmīgu Eiropas lielvaru.

## Ārējās saites
Karlovicas līgums

thumb
**Karlovicas līgums**, jeb **Karlovcu līgums** tika parakstīts 1699. gada 26. janvārī Sremski Karlovcos (, , , , ), mūsdienu Serbijā, Lielā turku kara (1683—1679) beigās. Sentas kaujā, kas bija pēdējā šī kara kauja, Osmaņu impērijas armija tika pilnībā sakauta.

Pēc kara notika divu mēnešu ilgas sarunas starp Osmaņu impēriju un Svēto savienību (Hābsburgu monarhija, Polija-Lietuva, Venēcijas Republika un Maskavas lielkņaziste). Ar līgumu Osmaņu impērija cedēja lielāko daļu Ungārijas, Transilvānijas un Slavonijas Austrijai un Polijai atdeva Podoliju. Venēcija ieguva Dalmāciju un Moreju (lielākā daļa no Peloponēsas pussalas, kuru Osmaņu impērija atkal atguva ar 1718. gada Pasarovicas līgumu).

Karlovicas līgums iezīmēja Osmaņu impērijas teritoriju sarukšanas sākumu Austrumeiropā un līdz ar to par valdošo lielvaru Centrāleiropā kļuva Hābsburgu monarhija.

## Ārējās saites
Hercs (nozīmju atdalīšana)

**Hercs** var būt:
* hercs — SI sistēmas frekvences mērvienība;
* Heinrihs Rudolfs Hercs (*Heinrich Rudolf Hertz*) — vācu fiziķis;
* Gustavs Hercs (*Gustav Ludwig Hertz*) — vācu fiziķis, Nobela prēmijas laureāts.
Ports

**Ports** var būt:
* ports (TCP/IP) — TCP/IP modeļa transporta slāņa protokola kontroles informācija;
* pieslēgvieta — Fizikāla aparatūras pieslēgvieta savienojumam ar citām iekārtām;
* Ričijs Ports (*Richie Porte*) — Austrālijas šosejas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā).
Eiropas Grand Prix

**Eiropas ''Grand Prix*** bija ikgadēja [[Formula 1]] *Grand Prix'' izcīņa. No 1923. līdz 1977. gadam tas bija goda nosaukums kādai no Grand Prix sacīkstēm Eiropā, tomēr 1983. gadā norisinājās pirmā atsevišķā Eiropas GP.

Atsevišķā Eiropas GP ir norisinājies trijās valstīs - Lielbritānijā (Brendshečā un Doningtonā), Vācijā (Nirburgringā) un Spānijā (Heresā un Valensijā). Visbiežāk - 12 reizes no 18 - Eiropas GP ir norisinājusies Nirburgringā, tomēr sakarā ar līgumu Valensijā Eiropas GP sacīkstes notiks vismaz 7 gadus. Visbiežāk Eiropas GP ir uzvarējis Mihaels Šūmahers (6 reizes). Visbiežāk uzvarējusī komanda ir Ferrari (6 reizes). Pēc . gada sezonas Eiropas GP vairs netiek aizvadītas, jo sākot ar 2013. gadu Spānijas lielā balva pamīšus notiek Barselonā un Valensijā.

## Uzvarētāji
### Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti)

### Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas)

### Saraksts

## Atsauces

## Skatīt arī
* F1 Grand Prix saraksts
Kičikkainardžas līgums

[thumb|350px|Līgumā noteiktās teritoriālās izmaiņas. Ar svītrojumu parādītas zemes, kas nokļuva tiešā ([Kabarda-Balkārija|Kabardija un Hersona) vai netiešā (Krimas haniste) Krievijas impērijas atkarībā]]
**Kičikkainardžas līgums** (, ) parakstīts 1774. gada 21. jūlijā Kičikainardžā (*Küçük Kaynarca*; mūsdienās Kajnardža Bulgārijā) starp Krievijas impēriju un Osmaņu impēriju pēc 1768.-1774. gada krievu-turku kara. Karā uzvarējušo Krieviju līguma parakstīšanā pārstāvēja feldmaršals Pjotrs Rumjancevs.

## Līguma saturs
thumb|left|Līguma slēgšanas vieta
Osmaņi zaudēja savu vasaļvalsti Krimas hanisti, tai piešķirot suverenitāti. Osmaņi arī bija spiesti atteikties no Jedisanas teritorijas starp Dņepru un Dienvidu Bugu, kurā atradās Hersonas osta. Krievija ieguva Krimas ostas Kerču un Enikali, kā arī Kaukāza Kabardas reģionu.

thumb|350px|Šeit, 1774. gada 10.—21. jūlijā parakstīja Kičikkainardžas līgumu starp Katrīnas II uzticības personu grāfu Pjotru Rumjancevu un Sultāna Abd-ul-Hamida I pilnvaroto lielvezīru Musula dēlu Mehmedu pašā. Šā līguma 7. pants skan šādi: ''Lielā Porta apsola pastāvīgu kristīgās reliģijas un tās baznīcu aizstāvību''

## Sekas
Krievijas impērija ieguva pieeju Melnās jūras ostām un tirdzniecības ceļam caur Dardaneļiem uz Vidusjūru, pie kam tika atcelts Belgradas līgums (1739), kas Krievijai liedza Azovas jūras piekrastē būvēt nocietinājumus un izmantot jūru kuģošanai. Krimas haniste, lai arī formāli palika neatkarīga, bija pilnībā atkarīga no Krievijas un jau 1783. gadā to oficiāli pievienoja Krievijas impērijai. 

Līgums Krievijai piešķīra papildus politiskās un ekonomiskās priekšrocības. Piemēram, turpmāk Osmaņu impērijā esošie austrumu pareizticīgo kuģi drīkstēja kuģot zem Krievijas karoga un Konstantinopolē atvēlēja vietu austrumu pareizticīgo baznīcas celtniecībai. Krievija līguma pantus interpretēja tā, ka līgums tai deva tiesības aizstāvēt pareizticīgo pilsoņu tiesības Osmaņu impērijā un tā šo priekšrocību aktīvi izmantoja Moldāvijā un Valahijā, lai savās interesēs atbalstītu Grieķu neatkarības karu. Sultānam līgums deva tiesības aizstāvēt musulmaņus visā Krievijas teritorijā, tai skaitā Krimā, kas bija pirmā reize, kad osmaņu kalifam bija reāla, Eiropas valsts atzīta vara ārpus savas impērijas robežām.

## Atsauces

## Ārējās saites