Piepjvaboļu dzimta

**Piepjvaboles** () ir vaboļu dzimta, kurā ietilpst ap 3500 sugu. Tās ir mazas un vidēja lieluma vaboles, kas ārēji, pēc lieluma, krāsas un ekoloģijas ir līdzīgas melnuļiem.

## Pētījumu vēsture
Pirmās sugas, kas mūsdienās ietilpst piepjvaboļu dzimtā, aprakstījis Kārlis Linnejs *[[Systema Naturae]]* 10 sējumā 1758. gadā. Tās viņš ievietojis plašās ģintīs *[[Coccinella]]* un *[[Chrysomela]]*. Dažus gadus vēlāk, 1775. gadā, Johans Kristians Fabricijs aprakstījis pirmās dzimtas ģintis (*[[Erotylus]]* un *[[Tritoma]]*), tad Pjērs Latreils 1792. gadā dibinājis vēl divas ģintis *[[Triplax]]* Herbst, 1793. un *[[Dacne]]* Latreille, 1796. 1802. gadā Latreils izdalījis *Erotylidae*, kā jaunu dzimtu.

Līdz ar jauno zemju atklāšanu ātri auga arī jaunās aprakstītās dzimtas sugu skaits. 1825. gadā Filogēns Augusts Jozefs Duponhels () savā monogrāfijā ļoti plaši pētījis *[[Erotylus]]* ģinti, kura šobrīd sastāda vairākas ģintis *[[Erotylinae]]* apakšdzimtā.

## Izplatība
Dzimtā ietilpst ap 3500 sugu, kas sastopamas visā pasaulē. Visvairāk sugu ir tropos. Ziemeļamerikā (Meksikas ziemeļos) ir zināma tikai 51 suga.

## Vaboļu apraksts
Tās ir mazas vai vidējas vaboles, parasti 2–20 mm garas, tropos — 40 mm. Ķermenis ovāls vai iegarens un diezgan izliekts. No augšpuses parasti kailas (bez matiņiem), spožas, bieži ar spilgtām krāsām.

Galva izstiepta pronotumā gandrīz līdz acīm. Klipeuss () atdalīts no pieres ar izliektu stīpu un saplūst ar to. Acis veselas. Ūsas sastāv no 11 posmiem ar 3 līdz 5 posmainu vālīti; ūsas savienotas ar galvu acu priekšā pieres sānu malās.

## Kāpuru apraksts
[thumb|150px|''[Episcapha quadrimacula* sugas [[kāpurs]] no [[Filipīnas|Filipīnu salām]].]]
[[Kāpurs]] ir iegarens, gandrīz paralēlas vai vārpstveidīgas, gandrīz cilindriskas vai nedaudz plakanas formas. Krāsa balta līdz pelēkai, taču dažas sugas ar brūnām [[Tergas|tergām]] vai pleirālo [[Sklerīti|sklerītu]]. Garumā sasniedz 3–25 mm. [[Urogomfi]] ir vairākām sugām. Daudzas sugas ar dorsālām vai laterāliem pauguriem, granulām, sīkiem asiem izaugumiem. Izaugumi ir lielāki uz vairāk attālinātām tergām VII-VIII.

== Vairošanas ==
Mātītes dēj olas uz [[sēne]]s, ar kuru tālāk barosies radies kāpurs. Primitīvo piepjvaboļu (*Megalodacne*, *Dacne*, *Microsternus*) kāpuri "ieurbjas" cietās piepēs. Vairāk evolucionāri attīstīto sugu kāpuri barojas uz bojātas sēnes virsmas vai attīstās sēnes ar mīkstu ķermeni iekšienē. Kāpuri, kas barojas ar pūstošām sēnēm, ir pelēki un pēc ārēja izskata līdzīgi mušu kāpuriem, un tie attīstās straujāk, nekā sugas, kas barojas ar nebojātām sēnēm.

== Ekoloģija ==
[[Attēls:Neotriplax lewisii01reduced version2.jpg|thumb|150px|left|*Neotriplax lewisii* vaboles uz sēnēm.]]
[[Attēls:Pharaxonotha esperanzae, adultos and larva on microsporofils.jpg|thumb|150px|*Pharaxonotha esperanzae* vaboles un kāpurs uz mikrosporangija ar mikrosporām.]]

Kāpuri un pieaugušie īpatņi barojas ar [[Bazīdijsēnes|bazīdijsēņu]] [[Seņu Augļķermenis|augļķermeņiem]], kas aug uz pūstošas [[koksne]]s vai uz [[Mikoriza|mikorizētām]] koku [[Saknes|saknēm]].

Ir atzīmēts, ka dažu sugu (piemēram *Megalodacne* ģints) pieaugušie īpatņi pulcējas lielās masās uz koka stumbra. Dažas piepjvaboles (*Iscbyrus*, *Pseudiscbyrus*) ir aktīvas naktī, kamēr citas (*Tritoma*, *Triplax*) ir aktīvas dienas laikā.

== Klasifikācija ==
[[Filoģenēze|Filoģenētiskie]] izmeklējumi (kā [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiskās]], tā arī [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] secības [[Ģenētika|ģenētiskās]] analīzes) parāda, ka *Erotylidae* un *Languriidae* dzimtas ir parafilētiski vienas grupas pārstāvji. Tādējādi *Languriidae* dzimtai ir jābūt ieslēgtai *Erotylidae'' dzimtas sastāvā.

## Atsauces un piezīmes