open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Latvijas Republikas Patentu valde

**Patentu valde** ir Tieslietu ministrijas pārraudzībā esoša tiešās pārvaldes iestāde ar normatīvajos aktos noteiktu kompetenci rūpnieciskā īpašuma jomā, nodrošinot rūpnieciskā īpašuma tiesību reģistrāciju un reģistru ziņu publikāciju savā oficiālajā izdevumā, veicinot izpratni par šo tiesību aizsardzību valstī un sabiedrībā.

Patentu valde pieņem un izskata personu pieteikumus rūpnieciskā īpašuma objektu tiesiskajai aizsardzībai, veic pieteikumu ekspertīzi, piešķir patentus, reģistrē preču zīmes, dizainparaugus un pusvadītāju izstrādājumu tipogrāfijas un kārto attiecīgos valsts reģistrus, kā arī savas kompetences ietvaros izstrādā normatīvo aktu projektus, rīko profesionālo patentpilnvarnieku (patentpilnvaroto) kvalifikācijas eksāmenus, konsultē juridiskās un fiziskās personas rūpnieciskā īpašuma jautājumos.

## Vēsture
Latvijas Republikas neatkarības pirmajā periodā (1918—1940) Patentu valde uzsāka savu darbību 1920. gada 9. februārī un rūpnieciskā īpašuma aizsardzības sistēma darbojās līdz valsts okupācijai 1940. gada 17. jūnijā. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas uz Latvijas Augstākās Padomes lēmuma pamata "Par Latvijas Republikas Patentu valdes atjaunošanu" 1992. gada 19. februārī Ministru Padome pieņēma lēmumu "Par Patentu valdes dibināšanu". 1992. gada 2. martā atjaunotā Patentu valde uzsāka savu darbību.

## Funkcijas
* Valsts politikas īstenošana rūpnieciskā īpašuma jomā.
* Rūpnieciskā īpašuma objektu tiesību reģistrācija un attiecīgo reģistru uzturēšana, kā arī citu ar rūpniecisko īpašumu saistītu pakalpojumu sniegšana.
* Sabiedrības izpratnes veicināšana par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību.
* Latvijai saistošos starptautiskajos līgumos paredzētās valsts rūpnieciskā īpašuma iestādes funkciju izpilde.

## Patentu tehniskā bibliotēka
Patentu tehniskā bibliotēka sniedz informatīvu atbalstu izgudrotājam, uzņēmējam, inženierim, dizaineram, kā arī jebkuram tehnisku un radošu ideju ģenerētājam, palīdz orientēties plašajā patentu, preču zīmju un dizainparaugu dokumentu klāstā.
* veido vienīgo patentu dokumentācijas krājumu Latvijā;
* nodrošina brīvpieeju grāmatām un periodiskajiem izdevumiem par intelektuālā īpašuma jautājumiem;
* veido datubāzes par rūpnieciskā īpašuma un autortiesību aizsardzību;
* sniedz uzziņas un konsultācijas par rūpnieciskā īpašuma jautājumiem,
* veic informācijas meklējumus:
** patentu informācijas;
** preču zīmju;
** dizainparaugu;
** tehniskās informācijas meklējumus.

## Skatīt arī
* Latvijas Republikas Tieslietu ministrija
* Eiropas Patentu iestāde
* Eiropa Savienības Intelektuālā īpašuma birojs
* Patentpilnvarotais

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Patentu valdes nolikums
* Patentu valdes oficiālais izdevums
Eiropas Patentu iestāde

**Eiropas Patentu iestāde** () ir Eiropas Patentu organizācijas struktūrvienība. Eiropas Patentu iestāde atrodas Minhenē, tai ir filiāles Hāgā, Berlīnē un Vīnē, kā arī birojs Briselē. Eiropas Patentu iestāde tika izveidota 1977. gadā. Eiropas Patentu iestādi vada prezidents.

Eiropas Patentu iestādes galvenās funkcijas ir izskatīt Eiropas patentu pieteikumus un piešķirt Eiropas patentus. Eiropas patents katrā dalībvalstī, attiecībā uz kuru tas piešķirts, bauda tādas pašas tiesības un ir pakļauts tādiem pašiem nosacījumiem kā dalībvalsts nacionālais patents.

## Skatīt arī
* Eiropas Patentu organizācija
* Latvijas Republikas Patentu valde
* Patentpilnvarotais

## Ārējās saites
* 
* Eiropas Patentu konvencija
* Patentu likums
* The Institute of Professional Representatives before the European Patent Office (EPI)
Kamaniņu sporta centrs «Sanki»

**Kamaniņu sporta centrs "Sanki"** () ir bobsleja, kamaniņu un skeletona trase, kas atrodas Krasnodaras novadā, Krievijā, apmēram 60 km uz ziemeļaustrumiem no Sočiem pie Krasnaja Poļanas pilsētciemata, kalnu slēpošanas kūrortā "Alpika-Serviss".

Pirmās Pasaules kausa sacensības bobslejā, skeletonā un kamaniņu sportā notika 2013. gadā. 2014. gadā šeit tika aizvadītas  sacensības attiecīgajos sporta veidos. Kamaniņu sporta centrā "Sanki" ir 5000 skatītāju vietas.

## Vēsture
Pirmoreiz par kamaniņu sporta trašu celtniecību paziņoja 2006. gadā, kad bija doma uzcelt divas trases — Paramonovā un Krasnaja Poļanā.

## Apraksts
Kamaniņu sporta centrs "Sanki" ir pirmā bobsleja, kamaniņu un skeletona trase Krievijā, kurā var notikt starptautiska mēroga sacensības. Trase ir uzcelta 704-836 metrus virs jūras līmeņa. Trasē ir 17 virāžas. Trases kopējais garums 1814 metri, no tiem 314 metri ir bremzēšanas zona. Maksimālais ātrums trasē ir 139 km/h.

## Drošība
Kādreiz vēlējās šo trasi uzcelt visātrāko pasaulē, bet pēc gruzīņu sportista Nodara Kumaritašvilli nāves 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankūverā organizatori nolēma necelt tik ātru trasi un samazināja vidējo ātrumu par 5-6 km/h.

## Trases garumi un virāžas

## Testa izmēģinājumi
2012. gada 14. novembrī Kamaniņu sporta centrā "Sanki" noslēdzās pirmā Starptautiskā kamaniņu sporta nedēļa. Vēl 2013. gada februārī notika Kamaniņu sporta pasaules čempionāta posms.

## Ārējās saites
* Soču Olimpiskās spēles
Dženovas province

**Dženovas province** () ir bijusī Itālijas province valsts ziemeļrietumos, Ligūrijas reģionā. Provinci dienvidos apskalo Vidusjūra. Tās administratīvais centrs un lielākā pilsēta bija Dženova. Provinces kopējā platība ir 1838  km2 liela, 2012. gada beigās tajā dzīvoja  iedzīvotājs. Dženovas province sīkāk iedalās 67 komūnās. 2014. gada decembrī province reorganizēta par Dženovas metropoli.

## Ārējās saites
Eiropas Patentu organizācija

**Eiropas Patentu organizācija** () ir starptautiska organizācija, kas tika izveidota , pamatojoties uz Eiropas Patentu konvenciju. Latvijas Republika pievienojās Eiropas Patentu organizācijai .

## Dalībvalstis
Šobrīd Eiropas Patentu organizācijai ir 38 dalībvalstis.

## Struktūrvienības
Eiropas Patentu organizācijā darbojas:
* Eiropas Patentu iestāde, kas izskata Eiropas patentu pieteikumus un piešķir Eiropas patentus;
* Administratīvā padome, kas pārrauga Eiropas Patentu iestādes darbību.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Eiropas Patentu iestāde
* Latvijas Republikas Patentu valde

## Ārējās saites
*
2014. gada ziemas olimpisko spēļu komandu vērtējums

**2014. gada Soču ziemas olimpisko spēļu neoficiālā komandu vērtējuma** tabulā apkopota informācija par **[[2014. gada ziemas olimpiskās spēles|XXII ziemas olimpisko spēļu]]** medaļu ieguvējiem un vietām labāko astotniekā.

Valstis sarindotas medaļu punktu (trīs punkti par pirmo vietu, divi par otro, viens par trešo) un papildpunktu (8 punkti par pirmo vietu, septiņi par otro utt.) kārtībā, ja medaļu vai vietu astotniekā valstij nav, tad dilstošā secībā pēc augstākās iegūtās vietas.

Komandu vērtējumā nav veiktas izmaiņas pēc diskvalifikācijām par dopinga lietošanu vai izvairīšanos no dopinga kontroles. 2017. gada novembrī un decembrī tika diskvalificēti: Krievijas distanču slēpotāji Aleksandrs Ļegkovs (zelts 50 km distancē) un Maksims Viļegžaņins (sudrabs šai pašā distancē un sudrabs komandu sprintā) un līdz ar to arī Krievijas vīriešu stafetes komanda, kas ieguva sudraba medaļu; skeletonisti Aleksandrs Tretjakovs (zelts) un Jeļena Ņikitina (bronza); bobslejistu komandas ar pilotu Aleksandru Zubkovu un stūmēju Alekseju Vojevodu, kas kļuva par čempioniem gan divnieku, gan četrinieku konkurencē; bobslejistu komanda ar pilotu Aleksandru Kasjanovu, kas pretendēja uz bronzas medaļu divnieku sacensībās pēc A. Zubkova diskvalifikācijas, kamaniņu braucēju Albertu Demčenko, kas ieguva sudraba medaļu gan individuāli, gan komandām. 2018. gada februārī lielāko daļu Krievijas sportistu Starptautiskā sporta arbitrāžas tiesa Lozannā attaisnoja un tālākais olimpisko medaļu liktenis nav skaidrs.

Kopā sadalīti 98 medaļu komplekti.

## Piezīmes

## Skatīt arī
* 2014. gada ziemas olimpiskās spēles
* 2014. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula
* Latvija 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
* 2010. gada ziemas olimpisko spēļu komandu vērtējums

## Ārējās saites
* Medaļu skaits attiecībā pret iedzīvotāju skaitu  medalspercapita.com
* Humors: Medaļu skaits attiecībā pret iedzīvotāju skaitu
Lutriņi (stacija)

**Lutriņi** ir neizmantots dzelzceļa pieturas punkts dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja starp staciju Saldus un pieturu Lašupe. Tas atrodas Lutriņu pagastā pie Zirņu pagasta un Saldus pagasta robežas. Stacijas ēka līdz mūsdienām nav saglabājusies.

## Vēsture
Lutriņu pietura tika atvērta līdz ar līnijas Jelgava—Liepāja atklāšanu 1928. gadā. 1938. gadā uzbūvēta pagaidu ēka. Lutriņos līdz 2001. gadam apstājās dīzeļvilciens Rīga—Liepāja. Kopš 2001. gada pieturas punkts ir neizmantots. Pasažieru dīzeļvilcieni nepietur kopš 2001. gada 15. jūnija.
2014. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

thumb|300px|Pasaules karte ar katras valsts izcīnītajām medaļām 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs<br /> 
'''Krāsas:'''<br />
 Valstis ar vismaz vienu izcīnītu zelta medaļu<br />
 Valstis ar vismaz vienu izcīnītu sudraba medaļu<br />
 Valstis ar vismaz vienu izcīnītu bronzas medaļu<br />
 Valstis bez izcīnītām medaļām<br />
 Valstis, kas nestartēja Olimpiskajās spēlēs

thumb|Latvijas kamaniņu braucēju izcīnītās bronzas medaļas
Šajā lapā apkopota informācija par **medaļu kopvērtējumu **.

2014. gada ziemas olimpiskās spēles bija 22. ziemas olimpiskās spēles, kas notika Sočos, Krievijas Federācijā, no 2014. gada 7. līdz 23. februārim. Kopumā Olimpiskajās spēlēs piedalījās apmēram 2880 sportisti, kas pārstāvēja 88 Nacionālās Olimpiskās komitejas. Kopumā tika sadalīti 98 medaļu komplekti 15 sporta veidos. 2014. gada Olimpiskajās spēlēs vismaz vienu medaļu izcīnīja 26 valstis, tai skaitā 21 valsts izcīnīja vismaz vienu zelta medaļu.

## Medaļu kopvērtējums
Medaļu tabula tiek veidota par primāro kritēriju ņemot vērā izcīnīto zelta medaļu skaitu, pēc tam tiek ņemts vērā valsts sportistu izcīnīto sudraba medaļu un bronzas medaļu skaits. Ja visu trīs kalumu medaļu skaits vairākām valstīm ir vienāds, tad tās dala vienu vietu medaļu kopvērtējuma tabulā.

Sieviešu kalnu slēpošanas nobrauciena sacensībās tika pasniegtas divas zelta medaļas (Slovēnijai un Šveicei), sudraba medaļa netika pasniegta. Vīriešu kalnu slēpošanas supergiganta sacensībās tika piešķirtas divas bronzas medaļas (ASV un Kanādai).

Sakarā ar dopinga provju viltošanu 2017. gada novembrī Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK) pieņēma lēmumu atņemt 2014. gada Soču olimpiskajās spēlēs izcīnītās medaļas vairākiem Krievijas Federācijas sportistiem, līdz ar to zemāk esošais medaļu sadalījums mainījās (iekavās sākotnējais medaļu skaits): 


 Mājinieki Latvija



## Atsauces

## Skatīt arī
* 2014. gada ziemas olimpiskās spēles
* 2014. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums
* 2014. gada ziemas olimpisko spēļu komandu vērtējums
* Latvija 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* Medaļu kopvērtējums
Seidžs Kotsenburgs

**Seidžs Kotsenburgs** (; dzimis ) ir amerikāņu snovbordists.

Piedalījies  Sočos, kur kļuvis par pirmo čempionu sloupstaila disciplīnā, kas arī bija pirmā medaļu izcīņa Soču Olimpiskajās spēlēs.

Ar panākumiem startējis Ziemas X spēlēs, kur sloupstaila disciplīnā izcīnījis divus sudrabus un vienu bronzu *Big Air* disciplīnā. Arī viņa brālis un māsa nodarbojušies ar snovbordu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Noriaki Kasai

**Noriaki Kasai** (, *Kasai Noriaki*; dzimis ) ir japāņu tramplīnlēcējs.

Piedalījies astoņās olimpiskajās spēlēs (, , , , , , , ), visvairāk starp tramplīnlēcējiem. 1994. gadā Lillehammerē izcīnījis sudraba medaļu komandu sacensībās lielajā tramplīnā, tāda paša kaluma medaļu šajā disciplīnā izcīnīja 2014. gadā Sočos, vēl 2014. gadā ir izcīnījis bronzu komandu sacensībās. Ar divām 41 gada vecumā izcīnītām medaļām Soču olimpiskajās spēlēs N. Kasai kļuva par vecāko medaļnieku tramplīnlēkšanas sacensībās olimpisko spēļu vēsturē.

Vairākas medaļas ir izcīnījis arī Pasaules čempionātā (divi sudrabi un piecas bronzas), no kurām divas bronzas izcīnījis individuālajās sacensībās.

Pasaules kausa sacensībās Kasai debitēja 1988. gada decembrī, atsevišķos posmos ir izcīnījis vairāk nekā 15 uzvaras (viens no uzvarām bagātākajiem aktīvajiem sportistiem). Sportista labākais sasniegums ir 1993. un 1999. gadā izcīnītā 3. vieta. Kopumā karjeras laikā ir startējis vairāk nekā 500 Pasaules kausa posmos, kas ir šo sacensību rekords. Tāpat ir visvairāk sezonas startējušais sportists Pasaules kausā (33 sezonas laika posmā no 1988. līdz 2024. gadam). Guvis punktus arī 2024. gada Pasaules kausa sacensībās, 51 gada vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jonass Hillers

**Jonass Hillers** (*Jonas Hiller*; dzimis ) ir šveiciešu hokejists, vārtsargs, Šveices hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2016) Hillers spēlē Šveices hokeja līgas kluba *[[EHC Biel]]*.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Hillers sāka 2000.—01. gada sezonā, kad debitēja Šveices hokeja līgas kluba ''HC Davos'' rindās. Nākamajās divās sezonas gan kluba sastāvā viņš laukuma nedevās, taču 2003.—04. gada sezonā jau ''Lausanne HC'' sastāvā bija komandas otrais vārtsargs, taču tad atgriezās Davosā, kļūstot par komandas pamatvārtsargu un izcīnot Šveices čempiona titulu, kā arī tiekot atzīts par sezonas labāko vārtsargu. 2006.—07. gada sezonā Hillers kopā ar *HC Davos** *vēlreiz izcīnīja līgas čempiona titulu, vienlaikus tiekot atzīts arī par līgas vērtīgāko spēlētāju.

2007. gada maijā Hillers noslēdza līgumu ar NHL klubu Anahaimas "Ducks", 2007.—08. gada sezonā pildot komandas otrā vārtsarga funkcijas aiz Žana Sebastjēna Žigēra. Jau nākamajā sezonā abi vārtsargi spēles laiku dalīja uz pusēm, taču tad Hillers kļuva par komandas pamatvārtsargu. 2014. gada jūnijā "Ducks" ģenerālmenedžeris Bobs Marejs paziņoja, ka līgums ar šveiciešu vārtsargu pagarināts netiks, kā rezultātā jūlijā Hillers noslēdza divu gadu līgumu ar Kalgari "Flames". 2014.—15. gada sezonā viņš bija komandas pamatvārtsargs, taču nākamajā sezonā šo statusu zaudēja, dalot spēles laiku ar somu vārtsargiem Karri Remi un Joni Ortio.

2016. gada aprīlī noslēdza trīs gadu līgumu ar Šveices hokeja līgas klubu *[[EHC Biel]]*.

Šveices hokeja izlases rindās spēlējis 2010. un 2014. gada olimpisko spēļu turnīros, kā arī 2006., 2007. un 2008. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Cīpsla

thumb|250px|Ahilleja cīpsla
**Cīpsla** () ir blīvo saistaudu tips, kas sastāv no resniem, cieši savienotiem paralēliem kolagēnšķiedru pinumiem, kas organizējas paralēli cits citam. Starp pinumiem novietojas fibrocīti, kurus dēvē par cīpslu šūnām jeb tendinocītiem, un neliels fibroblastu un bazālās amorfas vielas daudzums.

## Atsauces
Heidi Venga

**Heidi Venga** (; dzimusi ) ir norvēģu distanču slēpotāja.

Piedalījusies trijās ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). 2014. gadā Sočos  izcīnīja bronzas medaļu 15 km skiatlona disciplīnā. Arī 2026. gada spēlēs, kas risinājās Milānā un Kortīnā d'Ampeco, izcīnīja zelta medaļu stafetē, sudrabu 50 km distancē klasiskajā stilā un bronzu skiatlonā. Ar panākumiem startējusi Pasaules čempionātā, kur izcīnījusi piecas zelta, piecas sudraba un vienu bronzas medaļu. Vairākas medaļas izcīnījusi Pasaules čempionātā junioriem.

Pasaules kausa izcīņā Venga debitēja . Ir izcīnījusi vairākas uzvaras Pasaules kausa posmu sacensībās. Divas reizes uzvarējusi Pasaules kausa kopvērtējumā: 2016.—2017. gada un 2017.—2018. gada sezonās.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Ārējās saites
*
Retikulārie audi

[thumb|230px|Retikulārās šķiedras [limfmezgls|limfmezgla retikulārajos audos]]
**Retikulārie audi** () ir saistaudu veids ar tīklainu uzbūvi. Tos veido šūnas ar daudziem izaugumiem (retikulārās šūnas) un retikulārās jeb argirofilās (tādas, kuras iekrāsojas ar sudraba sāļiem) kolagēna šķiedras. Retikulāro šūnu lielāka daļa ir saistīta ar retikulārajām šķiedrām un tās saslēdzas savā starpā ar izaugumiem, veidojot trīsdimensiju tīklu. Retikulārie audi veido asinsrades orgānu (liesai, kaulu smadzenēm, aknām) stromu un mikrovidi asinsšūnu attīstīšanai.

Retikulārās šķiedras ir atrodamas arī embrionālajos audos. Tie ir svarīgi brūču sadzīšanas procesā, nodrošinot no jauna sintezētajai ārpusšūnu matricai papildu mehānisko izturību.

## Mikroskopiskā uzbūve
Retikulārie audi ir līdzīgi mezenhīmai, no kuras tie diferencējušies. Retikulārie audi sastāv no šķiedrām (III. tipa kolagēna) un šūnām — retikulārajām šūnām.
* Retikulārās šūnas ir fibroblastu tipa šūnas ar izaugumiem. Šo šūnu izaugumi, daļēji apņemot šķiedras, saistās ar blakus esošo šūnu izaugumiem un veido tīklu. Ārpus šūnām atrodas šķiedras un amorfa pamatviela. Tajā ir fibronektīns, laminīns un hemonektīns. Bez tam pamatvielā ir proteoglikāni. Tādēļ to var noteikt ar PAS reakciju, kā arī tā ir argirofila.
* Retikulārās šķiedras veido 20&nbsp;nm resnas mikrofibrillas, kuras sasaista cementējoša viela. Mikrofibrillas ir šķērssvītrotas ar intervālu 68&nbsp;nm; tripsīns tās nesagremo.

## Asinsrades orgānu retikulārie audi
Asinsrades orgānos retikulārie audi veido mikrovidi. Tajos atrodas divējādas cilmes šūnas — asins cilmes šūnas un mehanoblastu (fibroblastu, osteoblastu, hondroblastu) cilmes šūnas.

Sarkano kaulu smadzeņu un perifērajos imūnās sistēmas orgānos retikulārās šūnas, sekretējot augšanas faktorus (IL-3, IL-7, CSFGM, CSF-G, CSF-M u.c.), regulē eritrocītu, leikocītu, trombocītu priekšteču dalīšanās un diferenciācijas procesus, kā arī veic imūnregulatorās funkcijas. Sakarā ar to, ka šo sistēmu orgānos retikulāro audu cilpās pastāvīgi ir daudz limfocītu, tādus audus ir pieņemts saukt par **limforetikulārajiem audiem.**

## Atsauces
Alekss Petrandželo

**Alekss Petrandželo** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2023) Petrandželo spēlē Nacionālās hokeja līgas vienībā Vegasas "Golden Knights".

## Spēlētāja karjera
Pēc divām Ontārio hokeja līgā aizvadītām sezonām 2008.—09. gada sezonā Petrandželo debitēja NHL kluba Sentluisas "Blues" rindās. Komandas sastāvā gan aizsargs nostiprinājās vien 2010.—11. gada sezonā, to noslēdzot kā komandas rezultatīvākais aizsargs. 2011.—12. gada sezonā Petrandželo atzīmējās ar 51 punktu 81 spēlē. 2016. gadā hokejists kļuva par "Blues" kapteini. 2019. gadā kopā ar Sentluisas "Blues" izcīnīja Stenlija kausu, gūstot sērijas izšķirošos vārtus.

2020. gadā noslēdza septiņu gadu līgumu ar Vegasas "Golden Knights".

Kanādas hokeja izlases rindās kļuvis par 2014. gada olimpisko spēļu čempionu, kā arī spēlējis 2011. gada Pasaules čempionātā, tajā tiekot atzīts par turnīra labāko aizsargu.

## Ārējās saites
Sinfonietta Rīga

**"Sinfonietta Rīga"** ir Latvijas kamerorķestris, kas izveidots 2006. gada 17. jūlijā. Kamerorķestra mākslinieciskais vadītājs ir Normunds Šnē un tajā muzicē 34 mūziķi, kas spēlē vijoles, altus, čellus, kontrabasus, flautas, obojas, klarnetes, fagotus, mežragus, trompetes un sitamos instrumentus. Regulāri sadarbojas ar dažādiem pašmāju un ārzemju viesmāksliniekiem.

Kamerorķestris saņēmis Latvijas Lielo Mūzikas balvu 2007. gadā par izcilu un daudzveidīgu koncertdarbību, un 2008. gadā par izcilu interpretāciju.

2014. gada ''Grammy'' balvu kategorijā "Labākais kora sniegums" saņēma kompānijas ECM izdotais albums ar igauņu komponista Arvo Perta opusu *Adam's Lament*, kura ierakstā piedalījies arī Latvijas Radio koris un "Sinfonietta Rīga".

2017. gadā stīgu kvartets Sinfonietta Rīga piedalījās smilšu animācijas koncertā “Titāniks” kopā ar smilšu kino mākslinieci Tatjanu Gavriļenko.

## Diskogrāfija
* 2007 — "Pēteris Vasks. *Pater noster. Dona nobis pacem. Missa.*"
* 2008 — "Pēteris Vasks. *Viatore.*"
* 2011 — *Erkki-Sven Tüür. Ärkamine/Awakening*
* 2012 — *Arvo Pärt. Adam's Lament*

## Atsauces
Jētalande

thumb|250px|Jētelandes lēnes (ar zaļo krāsu iezīmētas no dāņiem un norvēģiem iegūtās provinces).
**Jētalande** (, ) ir viena no Zviedrijas vēsturiskajām zemēm, kas robežojās ar Svēlandi ziemeļos un Norvēģiju ziemeļrietumos. 

## Vēsture
Senatnē Jētalandē dzīvoja seno ģermāņu cilts goti (), kas Lielās tautu staigāšanas laikā 2. gadsimtā devās pāri Baltijas jūrai un gar Vislas, Dņestras, Daugavas un Dņepras krastiem nonāca pie Melnās jūras. Tur tie sadalījās rietumgotos un austrumgotos un sagrāva Seno Romas impēriju.

Gutasāgā aprakstīta gotu cilts daļas pārcelšanos no Gotlandes uz Dagdas salu, kur tie „uzcēluši pili, bet nespēdami sevi uzturēt, devušies pa Daugavu (*Dyna*) tālāk uz rūsu zemi un grieķu zemi”.

Vikingu laikos Jētalandes dienvidu daļas teritorijā izveidojās daudzas mazas valstiņas (*Kinda, Tveta, Vista, Vedbo, Tjust, Sevede, Aspeland, Handbörd, Möre, Värend, Finnveden, Njudung*), kas ieguva "Mazās zemes" jeb Smolandes (*Småland*) nosaukumu. Zviedru ķēniņš Magnuss Eriksons pakļāva Smolandi ap 1350. gadu. Zviedrijas valdnieka oficiālais tituls bija "zviedru, gotu un vendu ķēniņš" (*Sverigis, Göthes och Wendes Konung*).
 
1645. gadā Zviedrija atņēma Dānijas-Norvēģijas karalistei Gotlandi, bet 1658. gadā pēc Otrā Ziemeļu kara Skoni, Hallandi, Blēkingi, kā arī Būhuslēni. Pakāpeniski tās sāka uzskatīt par Jētalandes daļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas Latvijā

**8. [[2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas|Eiropas Parlamenta vēlēšanas]] [[Latvija|Latvijā]]** bija trešās Eiropas Parlamenta vēlēšanas Latvijā. Tās notika  un šoreiz Eiropas Parlamentā ievēlēja astoņus deputātus no Latvijas.

## Norise
Kandidātu sarakstu iesniegšana Eiropas Parlamenta vēlēšanām notika no 5. marta līdz 20. martam. Vēlēšanām tika reģistrēti 14 kandidātu saraksti, kuros kopā bija  pieteikti 170 deputātu kandidāti. Tiesības piedalīties vēlēšanās bija visiem balsstiesīgajiem Latvijas pilsoņiem, kā arī citu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem. Vēlētāju uzskaitei izmantoja vēlētāju reģistru, kur katrs vēlētājs bija reģistrēts noteiktā vēlēšanu iecirknī atbilstoši reģistrētajai dzīvesvietai. Eiropas Parlamenta vēlēšanās Latvija bija viens vēlēšanu apgabals.

## Kandidāti
### 1. "Saskaņa" sociāldemokrātiskā partija

### 2. Politiskā partija "Alternative"

### 3. Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija

### 4. "Par prezidentālu republiku"

### 5. Latvijas Atdzimšanas partija

### 6. Kristīgi demokrātiskā savienība

### 7. SUVERENITĀTE

### 8. Latvijas reģionu Apvienība

### 9. Zaļo Zemnieku savienība

### 10. Latvijas Sociālistiskā partija

### 11. Partija "VIENOTĪBA"

### 12. "Latvijas Krievu savienība"

### 13. "Latvijas attīstībai"

### 14. Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"

## Rezultāti
Pēc Centrālās vēlēšanu komisijas (CVK) datiem Eiropas Parlamenta vēlēšanās Latvijā nobalsoja 445 225 vēlētāji jeb 30% balsstiesīgo, bet par derīgām tika atzītas 440 288 vēlēšanu zīmes. Tas ir līdz šim zemākais vēlētāju dalības rādītājs mūsu valstī, kas atpaliek ne tikai no agrākās aktivitātes (2009. gada EP vēlēšanās balsoja 54%, bet 2004. gada vēlēšanās 41%), bet arī no šāgada vidējā rādītāja ES — 43%.

Vēlēšanās pārliecinoši uzvarēja "Vienotība", par kuru nobalsoja 46,19% vēlētāju, par VL–TB/LNNK 14,25%, par "Saskaņu" 13,04%, par ZZS 8,26%, par LKS (bijušo PCTVL) 6,38%, bet par Latvijas Sociālistisko partiju nobalsoja tikai 1,54% vēlētāju.
Neviena no starpvēlēšanu periodā dibinātajām partijām nepārsniedza 5% barjeru. Par partiju "Alternative" nobalsoja 3,73% pilsoņu, par Latvijas Reģionu apvienību 2,49%, par partiju "Latvijas attīstībai" — 2,12%.

## Skatīt arī
* 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
* Centrālās vēlēšanu komitejas mājaslapa
* Eiropas Parlamenta vēlēšanu likums
Heparīns

thumb|250px|Heparīna struktūrformula
**Heparīns** () ir proteoglikāns, kas sastāv no glikuronskābes un glikozamīna. Cilvēka un dzīvnieku organismā heparīns izstrādājas tuklajās šūnās un ir dabīgs asins pretsarecēšanas faktors.

## Atsauces
Acs refrakcija

**Acs refrakcija** ir acs gaismas laušanas spēja. Attiecībā uz aci izšķir divus refrakcijas veidus — fizisko un klīnisko. Fiziskā refrakcija ir acs optiskās sistēmas laušanas spēja, kuru izsaka nosacītās vienībās — dioptrijās. Klīniskā refrakcija ir acs optiskās sistēmas galvenā fokusa novietojums attiecībā pret tīkleni.

## Skatīt arī
* Tuvredzība
* Tālredzība

## Atsauces
Marks Makmoriss

**Marks Makmoriss** (; dzimis ) ir kanādiešu snovbordists. Plašāk specializējies sloupstaila un *[[big air]]* disciplīnās.

Piedalījies četrās ziemas olimpiskajās spēlēs.  Sočos ieguvis bronzas medaļu sloupstailā — Kanādas pirmo medaļu 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Arī  Phjončhanā un . gadā Pekinā izcīnīja bronzu sloupstailā.

Pasaules čempionātos izcīnījis trīs medaļas — zeltu 2021. gadā *big air* un divas sudraba medaļas sloupstailā (2013, 2019).

## Ārējās saites

*
Stole Sannbeks

**Stole Sannbeks** (; dzimis ) ir norvēģu snovbordists. Piedalījies  Sočos, kur ieguvis sudraba medaļu vīriešu sloupstailā.

## Ārējās saites
Olivers Zecingers

**Olivers Zecingers** (; dzimis ) ir austriešu hokejists, malējais uzbrucējs, Austrijas hokeja izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru uzbrucējs sāka 1999.—2000. gada sezonā, kad debitēja SM līgas vienības Tamperes "Ilves" sastāvā. Komandas sastāvā viņam nostiprināties neizdevās, 2001.—02. gada sezonas vidū pārceļoties uz Austrijas hokeja līgas vienību Lincas "Black Wings". 2002. gadā uzbrucējs pievienojās Lahti "Pelicans", taču 2003.—04. gada sezonas vidū pārcēlās uz HPK vienību.

No 2005. līdz 2007. gadam Zecingers spēlēja Vīnes "Capitals" sastāvā, taču tad pārcēlās uz Ziemeļameriku un 2007.—08. gada sezonu aizvadīja Amerikas hokeja līgas vienībā Milvoki "Admirals". Sezonu austrietis noslēdza Šveices hokeja līgas vienībā Langnavas "Tigers", tās rindās aizvadot arī 2008.—09. gada sezonu. No 2010. līdz 2014. gadam spēlēja *[[Lausanne HC]]* sastāvā.

Austrijas hokeja izlases rindās spēlējis 2002. un 2014. gada olimpisko spēļu turnīros, kā arī 11 Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Norlande

thumb|250px|Norlandes pakāpeniska pievienošana Zviedrijas karaļvalstij (ar zaļo krāsu iezīmētas 17. gadsimtā Zviedrijai pievienotās zemes)
**Norlande** ( — ‘Ziemeļu zeme’) ir viena no Zviedrijas vēsturiskajām zemēm, kas robežojās ar Svēlandi dienvidos, Norvēģiju rietumos un ziemeļos, ar Somiju ziemeļaustrumos. Norlande aizņem 59% no Zviedrijas teritorijas, bet tajā dzīvo tikai 12,8% Zviedrijas iedzīvotāju.

## Vēsture
Senatnē Norlandi apdzīvoja vienīgi sāmi. Norlandes kolonizācija sākās pēc 10. gadsimta no tagadējās Jēvleborjas lēnes, kuras dienvidu daļa jeb Jestrika zeme (, ) piederēja zviedru ķēniņu pārvaldītajai Svēlandei. Uz ziemeļiem no tās atradās Helsingija (). Ādams no Brēmenes savos "Hamburgas baznīcas arhibīskapu darbos" pieminējis, ka ap 1060. gadu Helsingijā ieradies katoļu misionārs Stefans (; ), kas vēlāk ieguvis Helsingijas apustuļa vārdu. Pēc Somijas krusta kariem izceļotāji no Helsingijas apmetās tagadējo Helsinku apvidū, kas ir to nosaukuma pamatā.

Norlandes nosaukums rakstos tiek lietots tikai no 15. gadsimta sākuma un sākumā ar "Ziemeļu zemes" vārdu apzīmēja arī tagadējo Somijas Lapzemi.
Zviedru paplašināšanās uz ziemeļiem sākās 17. gadsimtā, 1645. gadā Zviedrija atņēma Dānijas-Norvēģijas karalistei Herjedāleni (*Härjedalen*) un daļu no Jemtlandes.
1809. gadā Krievijas Impērija atņēma Zviedrijai Norlandes austrumu daļu, ko pievienoja Somijas lielhercogistei. 19. gadsimtā Norlandē sāka celt lielas papīrfabrikas un dzelzs raktuves.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dogecoin

***Dogecoin*** (simbols: **Ɖ** un **D**) ir no *[[Litecoin]]* atvasināta kriptovalūta, kas kā savu logo attēlo šiba-inu šķirnes suni no "Doge" interneta mēmes. Valūta tika ieviesta 2013. gada 8. decembrī. Salīdzinot ar citām valūtām, *Dogecoin* ir ātrs monētu produkcijas sākuma temps (ar laiku, ceļoties produkcijas grūtības pakāpei, tas samazinās). Prognozēts, ka 2014. gada beigās apgrozībā būs aptuveni 100 miljardi *Dogecoin* monētu. Pēc tam papildus tiks ražoti vēl 5,2 miljardi monētu gadā.

## Izmantošana un maiņa
Dogecoin ir alternatīvā kriptovalūta ar plašu lietotāju bāzi. Tā tiek tirgota gan ar fiat valūtām, gan citām kriptovalūtām vairākās autoritatīvās kriptovalūtu biržās un privātās investīciju platformās.

Fizisku, taustāmu priekšmetu tirdzniecība apmaiņā pret DOGE notiek tiešsaistes kopienās, piemēram, Reddit un Twitter, kuru lietotāji bieži dalās ar informāciju par kriptovalūtu. Dogecoin tika izmantots arī darījumos ar īpašumu, kā arī pornogrāfijas un azartspēļu industrijā.
 
### Dzeramnauda internetā
Par vienu no kriptovalūtas galvenajām komerciālā pielietojuma vietām ir kalpojušas dzeramnaudas sistēmas internetā, kur sociālo tīklu lietotāji dod dzeramnaudu citiem lietotājiem par interesantu vai ievērības cienīgu saturu.

### Dogetipbot
Dogetipbot bija kriptovalūtas transakciju serviss, kas tika izmantots tādās populārās tīmekļa vietnēs, kā Reddit un Twitch. Tas ļāva lietotājiem pārskaitīt dogecoin citiem lietotājiem, izmantojot komandas Reddit komentāros. 2017. gada maijā Dogetipbot beidza pastāvēt, tā radītājam bankrotējot. Rezultātā daudzi Dogetipbot lietotāji zaudēja savas Dogetipbot sistēmā glabātās monētas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa (angļu)
Hanna Kīrnija

**Hanna Kīrnija** (; dzimusi ) ir amerikāņu frīstaila slēpotāja, kas specializējusies mogula disciplīnā.

Piedalījusies trijās ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). 2010. gadā Vankūverā kļuva par čempioni mogula distancē, pēc četriem gadiem Sočos mogulā izcīnīja bronzu. Ar panākumiem startējusi Pasaules čempionātā, kur izcīnījusi divas zelta (abas mogulā), vienu sudraba un trīs bronzas medaļas.

Pasaules kausā debitējusi 2003. gada janvārī. Kopumā izcīnījusi vairāk nekā 35 uzvaras atsevišķos Pasaules kausa posmos. Divas reizes izcīnījusi uzvaru Pasaules kausa kopvērtējumā (2011, 2012), četras reizes — mogula kopvērtējumā (2009, 2011, 2012, 2013).

## Ārējās saites
Andrē Mīrers

**Andrē Mīrers** (; dzimis ) ir bijušais zviedru kalnu slēpotājs.

Piedalījies četrās ziemas olimpiskajās spēlēs (, , , ). 2006. gadā Turīnā ierindojās 4. vietā slalomā, savukārt pēc četriem gadiem Vankūverā izcīnīja bronzas medaļu šajā disciplīnā. 2018. gadā Phjončhanā kļuva par olimpisko čempionu slalomā.

Startējis vairākos Pasaules čempionātos, individuāli augstākā vieta tika ieņemta 2013. gadā — 4. vieta slalomā. Komandu sacensībās izcīnījis trīs medaļas: sudrabu 2013. gadā un bronzas godalgas 2015. un 2017. gadā.

Pasaules kausa sacensībās debitējis 2004. gada janvārī. Lielākos panākumus Pasaules kausa kopvērtējumā izcīnījis 2012.—2013. gada sezonā, kad ierindojās 9. vietā, 2011.—2012. gada sezonā izcīnīja Mazo kristāla globusu slaloma ieskaitē.

Pēc 2019.—2020. gada sezonas noslēdza savu karjeru.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Auletobius egorovi

***Auletobius egorovi*** ir tinējsmecernieku suga. Ķermeņa garums 1,7—2,1 mm; melns vai tumši-brūns, ar gaišiem blīviem, puspaceltiem sariņiem. Aprakstīts no Piejūras novada 2006. gadā.

## Atsauces un piezīmes
Temnocerus sibiricus

***Temnocerus sibiricus*** ir tinējsmecernieku suga. Ķermeņa garums 2,7—3,1 mm; melns ar tumši zilu spīdumu, ar retinātiem, īsiem, puspaceltiem sariņiem. Sugu aprakstīja Andrejs Legalovs 2006. gadā Tivā. Suga atrasta uz bērza.

## Atsauces un piezīmes
Bāburs

**Zahīrs Dīns Muhameds Bāburs** (, *Ẓahīr ad-Dīn Muḥammad Bābur*; dzimis , miris ) bija karavadonis no Centrālāzijas, kas pēc vairākām neveiksmēm Indijas subkontinenta ziemeļos dibināja Mogulu impēriju. No 1526. līdz 1530. gadam bija jaunizveidotās valsts imperators.

Bābura ciltskokā ir atrodami tjurku valdnieks Timurs (no tēva puses) un mongoļu valdnieks Čingishans (no mātes puses). Viņš stipri ietekmējās no persiešu kultūras.

## Ārējās saites
Paroplapoderus nigroflavus

***Paroplapoderus nigroflavus*** ir tinējsmecernieku suga. Sastopama Ķīnā. Ķermeņa garums 6,8 mm. Galva dzeltena ar pakavveidīgu traipu uz pieres un verteksa, kā arī ar garenu traipu uz malas. Ūsas dzeltenas. Pronotums melns ar brūnu pronotālu ierobu. Segspārni melni ar brūnu sākumu. Protoraksa priekšējā daļa dzeltena. Metatoraksa un mezotoraksa vidus ir dzeltens. Vēders dzeltens, asmeņi uz pirmās ventrites tumši. Kājas dzeltenas. Augšstilba galotne ar tumšām līnijām.

## Atsauces un piezīmes
Estosadoka

**Estosadoka** ( vai *Эсто-Садок*, ) ir ciems Krievijas Krasnodaras novadā. Izvietojies Soču municipalitātē  no Krasnaja Poļanas pilsētciemata un  no Melnās jūras krasta Mzimtas upes krastā  vjl. Ar Sočiem to savieno automaģistrāle un dzelzceļš.

Apdzīvoto vietu 1886. gadā bijušā ubihu ciema vietā dibināja 36 igauņu pārceļotāju ģimenes. Līdz 1903. gadam saucās par Estonku vai Ēsti Aiake. Ciemā atrodas igauņu rakstnieka Antona Hansena Tammsāres māja—muzejs.

Mūsdienās kalnu slēpošanas kūrorts, kur izbūvēti vairāki olimpiskie objekti, tajā skaitā kalnu slēpošanas un snovborda komplekss «Roza Hutor» un olimpiskie tramplīni.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Карта Красной Поляны
Turīnas province

**Turīnas province** (, , ) ir bijusī Itālijas province valsts ziemeļrietumos, Pjemontas reģionā. Province rietumos robežojās ar Franciju. Tās administratīvais centrs un lielākā pilsēta bija Turīna. Provinces kopējā platība — 6821 km2, 2012. gada beigās tajā dzīvoja  iedzīvotāji. Turīnas province sīkāk iedalījās 315 komūnās. 2014. gadā province tika reorganizēta par Turīnas metropoli.

## Ārējās saites
Esterlande

[thumb|300px|Ēsterlandes provinces 17. gadsimtā ([Īstā Somija (*Finland*), Karēlija (*Karelen*), Nīlande jeb Ūsimā (*Nyland*), Satakunta (*Satakunda*), Savonija (*Savolaks*), Tavastija (*Tavastland*)]]
**Esterlande** ( — 'Austrumu zeme') jeb **Itemā** () bija Somijas dienviddaļas nosaukums 14.—19. gadsimtā, kad tā bija viena no Zviedrijas lielvalsts vēsturiskajām zemēm, kas robežojās ar Norlandi ziemeļos un ar Krievijas Karēliju austrumos.

Esterlandes sastāvā ietilpa Ālandu salas (*Åland*), Finlande (*Egentliga Finland*), Satakunta (*Satakunda*), Tavastija (*Tavastland*), Nīlande (*Nyland*), Savonija (*Savolax*), daļēji Pohjanmā un Karēlija (*Karelen*).

## Vēsture
Somijas kolonizācija sākās ar zviedru krusta karagājienu uz Tavastiju (tagadējo Hēmi) starp 1238./1239. gadu un 1248.—1250. gadu. Zviedru krustneši apspieda somu sacelšanos un kādā pilskalnā uzcēla Tavastijas pili (*taffwesta borg*).

Zināms, ka 1244. gada 15. jūlijā pāvests Inocents IV iecēla bīskapu Modenas Vilhelmu par savu legātu Baltijas jūras austrumu krasta zemēs (Livonijā, Igaunijā, Zemgalē, Kursā, Lietuvā, Somijā).
1293. gadā zviedru karaspēks iekaroja Karēlijas dienvidu daļu un nodibināja Viborgas cietoksni, kas historiogrāfijā tiek uzskatīts par Somijas krusta karu pēdējo notikumu. Nosaukums Zviedrijas "Austrumu zeme" tika lietots kopš 1340. gada.
Lai pretotos Krievijas caru pretenzijām uz Somiju, Livonijas kara beigās 1581. gadā Zviedrijas karalis Juhans III sev izveidoja Somijas lielfirsta titulu (*Storfurste till Finland*).

Tomēr 1809. gadā Krievijas impērija atņēma Zviedrijai tās Ēsterlandi un Norlandes zemes austrumu daļu, kurās izveidoja Somijas lielhercogisti.

## Atsauces
Romas province

**Romas province** () ir bijusī Itālijas provincēm valsts centrālajā daļā, Lacio reģionā. Provinci rietumos apskalo Vidusjūra. Tās administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Roma. Provinces kopējā platība bija 5363 km2 liela, 2012. gada beigās tajā dzīvoja  iedzīvotāji (Itālijas apdzīvotākā province). Romas province sīkāk iedalījās 121 komūnā. 2014. gada decembrī province tika reorganizēta par Romas Galvaspilsētas metropoli.

## Ārējās saites
3. tūkstošgade

**3. tūkstošgade** ir laika periods, kas sākās  un beigsies  pēc Gregora kalendāra. Tas ir mūsu ēras trešais gadu tūkstotis. Šī ir pašreizējā tūkstošgade un no tās ir pagājušas divas desmitgades: 2000. gadi un 2010. gadi, bet pašlaik norisinās 2020. gadi, kas ilgs līdz 2030. gada 31. decembrim.
## Trešās tūkstošgades gadsimtu uzskaitījums
* 21. gadsimts
* 22. gadsimts
* 23. gadsimts
* 24. gadsimts
* 25. gadsimts
* 26. gadsimts
* 27. gadsimts
* 28. gadsimts
* 29. gadsimts
* 30. gadsimts

## Izgudrojumi, atklājumi, ieviesumi
Kalējs

thumbnail|235px|Kalējs kaļ metālu
**Kalējs** jeb **kalvis** ir cilvēks, kas kalvē, izmantojot āmuru un laktu, kaļ un apstrādā metālu. Visbiežāk apstrādājamais metāls ir dzelzs vai tā sakausējums — tērauds. Pirms kalšanas metāls parasti tiek sakarsēts, lai tas vieglāk padodas apstrādei. Kalēju pienākumos ietilpst arī metālu kausēšana un to liešana veidnēs, tādā veidā iegūstot vajadzīgo priekšmetu.

Vēsturiski kalējiem bija liela nozīme ieroču, piemēram, zobenu izgatavošanā, kā arī dažādu sadzīves priekšmetu, piemēram, katlu un pannu izgatavošanā.

## Atsauces
Krasnaja Poļana

**Krasnaja Poļana** () ir pilsētciemats Krievijas Krasnodaras novadā. Izvietojies Soču municipalitātē 39 km no Melnās jūras krasta Mzimtas upes vidustecē. Ar Sočiem to savieno automaģistrāle un dzelzceļš. 

Sens abazīnu un ubihu ciems (Artkuadža, Kbaade). Pēc Kaukāza kara, kad visas čerkesu tautas padzina no Melnās jūras piekrastes, apvidu kolonizēja citas tautas. 1878. gadā uz šejieni pārcēlās grieķi, kas piešķīra vietai tagadējo nosaukumu. 1886. gadā Krasnaja Poļanā apmetās 36 igauņu ģimenes, kas vēlāk izveidoja Estosadokas ciemu. Kopš 1950. gada Krasnaja Poļana ir pilsētciemats.

Galvenā saimnieciskā darbība saistāma ar tūrisma nozari. Kalnu nogāzēs pilsētciemata apkārtnē ierīkotas vairākas kalnu slēpošanas un snovborda trases. Krasnaja Poļana bija viena no divām galvenajām  norises vietām. Šeit notika sacensības distanču slēpošanā, biatlonā, kalnu slēpošanā, tramplīnlēkšanā, kamaniņu sportā, skeletonā un bobslejā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nija Millere

**Nija Millere** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu gleznotāja un pedagoģe.

Nija Millere mācījusies Liepājas mākslas vidusskolas tēlniecības nodaļā, absolvējusi Latvijas Valsts Mākslas akadēmijas Pedagoģijas nodaļu. Lielāko daļu savas dzīves strādājusi par tēlotājmākslas skolotāju Rīgas 1.ģimnāzijā. 1994. gadā Nija Millere beidza savas darba gaitas un pilnībā pievērsās mākslai. Pirmā lielā personālizstāde notika 2007. gadā, Melngalvju namā.

## Atsauces
Patriks Čaņs

**Patriks Lūiss Vai-Kuaņs Čaņs** (*Patrick Lewis Wai-Kuan Chan*; dzimis ) ir ķīniešu izcelsmes (abi vecāki ir izceļojuši no Honkongas) Kanādas daiļslidotājs, startē vīriešu individuālajās sacensībās. Viņš 2018. gada olimpiskais čempions.

## Karjera
Ar panākumiem startējis Pasaules čempionātā, kur trīs gadus pēc kārtas ir kļuvis par čempionu (2011, 2012, 2013), iepriekšējos divos gados izcīnījis pa sudraba medaļai (2009, 2010). Divas reizes izcīnījis uzvaru Četru kontinentu turnīrā (2009, 2012), divas reizes uzvarējis arī *Grand Prix* fināla sacensībās (2011, 2012). Startējis trīs ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). 2010. gadā Vankūverā izcīnījis 5. vietu, savukārt 2014. gadā Sočos izcīnīja sudrabu gan komandu, gan individuālajās sacensībās. 2018. gada Phjončhana izcīnīja zeltu gan komandu, 9. vietu gan individuālajās sacensībās.

2011. gada aprīlī uzstādījis pasaules rekordu īsajā programmā un summā. 2011. gadā tika atzīts par labāko Kanādas sportistu.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

## Ārējās saites
*
Gabriela Soukalova

**Gabriela Soukalova** (; bijusi arī **Koukalova** (*Koukalová*); dzimusi ) ir bijusī čehu biatloniste, divu sudraba medaļu ieguvēja , 2015.—2016. gada Pasaules kausa sezonas kopvērtējuma uzvarētāja.

Viņas māte ir Gabriela Svobodova, kas startēja distanču slēpošanā un ir izcīnījusi sudraba medaļu stafetē 1984. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

G. Soukalova biatlona sacensībās startē kopš 2005. gada, Pasaules kausa sacensībās debitējusi 2009. gadā. Startējusi vairākos Pasaules čempionātos, 2013. gadā Čehijas komandas sastāvā izcīnīja bronzas medaļu jauktajā stafetē, 2015. gadā šajā distancē izcīnījusi zelta medaļu, vēl 2015. gadā izcīnījusi sudraba medaļu 15 km distancē. 2017. gada Pasaules čempionātā izcīnīja zelta medaļas stafetē kopā ar Čehijas izlasi, kā arī divas individuālās medaļas.

Lielākos panākumus Pasaules kausā guvusi 2015.—2016. gada sezonā, kad uzvarēja kopvērtējumā, kā arī sprinta, iedzīšanas un masu starta ieskaitē. G. Soukalova ir pirmā un vienīgā Čehijas biatloniste, kas uzvarējusi Pasaules kausa kopvērtējumā.

 G. Soukalova izcīnīja divas sudraba medaļas: masu startā (30 gadus pēc savas mātes izcīnītās olimpiskās sudraba medaļas distanču slēpošanā) un Čehijas komandas sastāvā jauktajā stafetē. 2017. gadā atzīta par Čehijas Gada sportisti.

2016. gada maijā apprecējusies ar badmintonistu Petru Koukalu (šķīrušies 2020. gadā).

2019. gada maijā G. Soukalova paziņoja par karjeras beigām.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Nikolajs Štelbaums

**Nikolajs Štelbaums** (; dzimis 1933. gadā Užavas pagastā, miris 2008. gadā Omskā) bija latviešu ātrslidotājs, sporta treneris. Pasaules rekordists 10 000 m distancē, PSRS čempions ātrslidošanā (1959). PSRS komandas sastāvā piedalījās 1960. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Skvoveli (*Squaw Valley*), Kalifornijā, ASV.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1933. gada 13. oktobrī Užavas pagasta "Dižķeižu" saimnieka Nikolaja Štelbauma ģimenē. Mācījās Užavas septiņgadīgajā skolā, 1949. gada deportāciju laikā 15 gadīgo Nikolaju kopā ar ģimeni izsūtīja uz Omskas apgabala Marjanovkas rajonu  Sibīrijā. Tur viņš 1951. gadā sāka mācības Omskas autotransporta tehnikumā un nodarbojās ar slēpošanu un riteņbraukšanu. 1952. gadā uzvarēja PSRS tehnikuma audzēkņu čempionātā slēpošanā, ieguva 2. vietu riteņbraukšanas sacensībās trekā Krievijas PFSR spartakiādē. 1953. gadā sāka nodarboties ar ātrslidošanu trenera Borisa Cibina, vēlāk Aleksandra Golovčenko vadībā. No 1957. gada studēja Omskas Valsts fiziskās kultūras institūtā, 1959. gadā uzvarēja PSRS čempionātā  10 000 m distancē un 1959. gada daudzcīņā sasniedza labāko rezultātu pasaulē. Arī 10 000 m distancē divas reizes pārsniedza pasaules rekordu (1959. gadā 16:31,4; 1960. gadā 16:18,3).

1960. gadā piedalījās 10 000 m ātrslidošanas sacensībās ziemas olimpiskajās spēlēs Skvoveli (ASV), taču tika diskvalificēts. Pēc tam ilgus gadus strādāja Omskā par treneri un Valsts fiziskās kultūras institūta pasniedzēju. Precējies ar sporta vingrošanas treneri Veru Štelbaumu, arī viņa meita Jeļena Ārājs (*Елена Арайс*) kļuva par sporta vingrošanas treneri.

Miris 2008. gada 3. aprīlī Omskā, apglabāts Novojužnajas kapsētā (*Ново-Южноe кладбищe*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Николай Штельбаумс - омский конькобежец  Raksts par Štelbaumu *Наш Омск-55.ru* (krieviski)
Tomāšs Tatars

**Tomāšs Tatars** (; dzimis ) ir slovāku hokejists, malējais uzbrucējs, Slovākijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2026) Tatars spēlē Šveices Nacionālā līgas kluba *[[EV Zug]]* sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Tatars sāka 2008.—09. gada sezonā Slovākijas Ekstralīgas kluba *[[HKm Zvolen]]* rindās. Jau pavasarī viņš tika izvēlēts 2009. gada NHL draftā, uzbrucējam pārceļoties uz Ziemeļameriku un sākot spēlē Amerikas hokeja līgas vienībā Grandrepidsas "Griffins". 2010.—11. gada sezonā uzbrucējs debitēja NHL, aizvadot deviņas spēles Detroitas "Red Wings" rindās. 2011.—12. gada sezonā Tatars kopā ar Gustavu Nīkvistu un Džeimiju Džonsonu bija rezultatīvākais "Griffins" spēlētājs.

2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā Tatars spēlēja Slovākijas Ekstralīgas komandā HK Pieštjani, taču tad atgriezās "Red Wings" sistēmā, sezonas turpinājumā aizvadot 18 spēles NHL. Kopā ar "Griffins" Tatars izcīnīja Kaldera kausu, un ieguva arī izslēgšanas kārtas vērtīgākā spēlētāja titulu. Visbeidzot, 2013.—14. gada sezonā uzbrucējam izdevās nostiprināties Detroitas "Red Wings" rindās. 2014.—15. gada sezonu noslēdza ar 56 rezultativitātes punktiem, kas ir pagaidām rezultatīvākā sezona Tatara NHL karjerā.

2018. gada februārī uzbrucējs tika aizmainīts uz Vegasas "Golden Knights". Kopā ar "Golden Knights" sasniedza Stenlija kausa finālsēriju, tajā gan ar 1—4 piekāpjoties Vašingtonas "Capitals". Karjeras turpinājumā pārstāvējis NHL klubus Monreālas "Canadiens", Ņūdžersijas "Devils", Kolorādo "Avalanche" un Sietlas "Kraken". 2025. gadā pēc 14 sezonām NHL Tatars atgiezās Eiropā un pievienojās Šveices klubam *[[EV Zug]]*.

Slovākijas hokeja izlases rindās izcīnījis sudraba medaļu 2012. gada Pasaules čempionātā, spēlējis arī 2014. gada Olimpisko spēļu turnīrā, kā arī 2010. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Pjēro Tosi

**Pjēro Tosi** (; dzimis  Sestofjorentino, Itālijā) ir itāļu teātra un kino kostīmu mākslinieks, BAFTA un Kinoakadēmijas goda balvas ieguvējs.

Par Pjēro Tosi profesionālās karjeras pamatu var uzskatīt ilggadēju sadarbību ar itāļu režisoru Lukīno Viskonti. 1952. gadā Viskonti uzaicināja Tosi izveidot kostīmus filmai "Visskaistākā" (*Bellissima*). Nākamā Viskonti filma, kurā viņš sadarbojās ar Tosi, bija 1954. gada filma *[[Senso]]*, kuras darbība norisinās Risordžimento laikos. Šajā filmā Tosi strādāja kopā ar pieredzes bagāto franču kostīmu mākslinieku Marselu Eskofjē, kurš bija atbildīgs par galveno varoņu kostīmiem. Savukārt Tosi šajā filmā izveidoja kostīmus otrā plāna varoņiem: kareivjiem, zemniekiem un citiem. 1963. gadā Viskonti uzfilmēja "Gepards" (*Il Gattopardo*), kuras darbība norisinās tajā pašā laikā kā filmā *Senso*. Režisors šajā filmā Tosi uzticēja pilnībā visu varoņu kostīmu izveidi. Pjēro Tosi ir veidojis kostīmus tādām sekojošām Viskonti filmām: *[[Le notti bianche]]* (1959), "Roko un viņa brāļi" (1960), "Svešinieks" (*Lo straniero*, 1967), "Dievu bojāeja" (*La caduta degli dei*, 1969), "Ludvigs" (*Ludwig*, 1972), "Nevainīgais" (*L'Innocente*, 1976). Filma "Nevainīgais", kas ir tāda paša nosaukuma Gabriele D'Anuncio romāna ekranizējums, bija Pjēro Tosi un Lukīno Viskonti pēdējais kopdarbs, jo drīz pēc filmas uzņemšanas, 1976. gada 17. martā, režisors Viskonti nomira.

1968. gadā Pjēro Tosi bija mākslinieks inscenētājs itāļu režisora Federiko Fellīni filmā *[[Tre Passi Nel Delirio]]*. 1969. gadā viņš veidoja kostīmus Pjēra Paolo Pazolīni filmai *[[Medea]]*. Tosi daudz sadarbojās ar režisoru Mauro Boloņīnī. Viens no labākajiem darbiem pie Boļoņīnī ir kostīmi 1981. gada filmā *[[La Dame aux camélias]]*.

Pjēro Tosi veidoja kostīmus arī teātra izrādēm, pārsvarā operām.

Par saviem darbiem Pjēro Tosi daudzkārt ir ieguvis dažādu valstu apbalvojumus: divas reizes saņēmis BAFTA kino balvu nominācijā "Labākais kostīmu dizains" (1971. gadā "Nāve Venēcijā" un 1983. gadā *[[La Traviata]]*); trīs reizes saņēmis balvu *[[Ente David di Donatello]]*; astoņas reizes *[[Nastro d'Argento]]* balvu. Tosi piecas reizes ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākie kostīmi".

2014. gadā Pjēro Tosi saņēma Kinoakadēmijas goda balvu.

## Ārējās saites
Peters Budajs

**Peters Budajs** (; dzimis ) ir bijušais slovāku hokejists, vārtsargs, bijis Slovākijas hokeja izlases dalībnieks. Budajs ir spēlējis Nacionālās hokeja līgas kluba Tampabejas "Lightning" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Pēc trim Ontārio hokeja līgā aizvadītām sezonām profesionāļa karjeru Budajs sāka 2002.—03. gada sezonā Amerikas hokeja līgas vienības Hēršijas "Bears" rindās. "Bears" rindās viņš aizvadīja nākamās trīs sezonas, līdz 2005.—06. gada sezonā kļuva par NHL kluba Kolorādo "Avalanche" otro vārtsargu aiz Dāvida Ebišera, komandas rindās laukumā dodoties 34 spēlēs.

2008.—09. gada sezonā Budajs bija "Avalanche" pamatvārtsargs, taču jau nākamajā sezonā komandai pievienojās Kreigs Andersons, 2009.—10. un 2010.—11. gada sezonās atgriežoties pie komandas otrā vārtsarga lomas. 2011. gada vasarā Budajs noslēdza divu gadu līgumu ar Monreālas "Canadiens". Turpmākajās sezonās Budajs bija "Canadiens" otrais vārtsargs aiz Kerija Praisa.

2014. gada vasarā Budajs pievienojās Vinipegas "Jets" rindām, taču īsi pirms sezonas sākuma vārtsargs tika nosūtīts uz AHL vienību Sentdžonsas "IceCaps". 2015. gada vasarā pievienojās Losandželosas "Kings" rindās. 2016.—17. gada sezonā komandas pamatvārtsarga Džonatana Kvika savainojuma dēļ viņš "Kings" sastāvā aizvadīja 53 spēles. 2017. gada februārī tika aizmainīts uz Tampabejas "Lightning".

Slovākijas hokeja izlases rindās Budajs spēlējis 2006., 2010. un 2014. gada olimpisko spēļu turnīros, kā arī 2008. un 2010. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Markuss Helners

**Kārls Markuss Jūakims Helners** (; dzimis ) ir zviedru distanču slēpotājs.

Piedalījies divās ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). 2010. gadā Vankūverā ir izcīnījis divas zelta medaļas (30 km iedzīšanā, 4x10 km stafete), pēc četriem gadiem Sočos izcīnīja sudrabu 30 km skiatlonā. Ar panākumiem startējis Pasaules čempionātā, kur izcīnījis vienu zelta, trīs sudraba un vienu bronzas medaļu.

Pasaules kausā debitējis 2006. gadā. Lielākos panākumus kopvērtējuma ieskaitē guvis 2009.—2010. gada sezonā, kad izcīnīja 3. vietu, 2012. gadā ieņēmis 2. vietu *[[Tour de Ski]]* sacensību seriālā.

## Ārējās saites