open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sardīnija

**Sardīnija** (, ; , izrunā: ) ir otra lielākā sala Vidusjūrā aiz Sicīlijas un autonoms Itālijas reģions kopš . Tā atrodas aptuveni 200 km uz rietumiem no Itālijas kontinentālās daļas, 12 km uz dienvidiem no Francijai piederošās Korsikas salas un aptuveni 200 km uz ziemeļiem no Āfrikas krastiem. Sardīnijas administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Kaljāri. Salas platība ir  km². 2011. gadā Sardīnijā dzīvoja gandrīz 1,68 miljoni iedzīvotāju.

Sardīnijas nosaukums ir radies no latīņu valodas, ļoti iespējams cēlies no etniskās grupas, kas to apdzīvoja un kuru latīniski sauca *Sardi/Sardini*.

## Ģeogrāfija
Sardīnija ir otra lielākā sala Vidusjūrā, kuras platība ir  km². Tā atrodas starp  un  ziemeļu platuma un starp  un  austrumu garuma. Austrumos to apskalo Tirēnu jūra, rietumos — Sardīnijas jūra.

Sardīnijas krasta līnijas garums ir 1849 km. Krasti galvenokārt ir augsti un klinšaini. Atšķirībā no Itālijas kontinentālās daļas un Sicīlijas, Sardīnijā nav novērojamas seismiskās aktivitātes un vulkānisms.

Salai raksturīgs tipisks Vidusjūras klimats. Gada laikā aptuveni 135 dienas ir saulainas. Vidējā gaisa temperatūra gada laikā svārstās no 11 līdz 17&nbsp;°C. Kalnainajos apvidos, kas aizņem aptuveni 14% teritorijas, vidējā temperatūra ir daudz zemāka, un ziemās nereti to virsotnes klāj sniegs.

## Administratīvais iedalījums
Administratīvi Sardīnija dalās 1 metropolē (Kaljāri) un 4 provincēs (Dienvidsardīnija, Nuoro, Oristano un Sasāri).

## Demogrāfija
Pēc iedzīvotāju skaita lielākā pilsēta ir Kaljāri (156 tūkstoši iedzīvotāju). Nākamās lielākās ir Sasāri (131 tūkstotis), Kvartu Santelena (71,8 tūkstoši) un Olbija (56,1 tūkstotis).
## Kultūra
### Virtuve
Gaļa, piena produkti, graudi un dārzeņi ir tradicionālās Sardīnijas diētas pamatelementi, virtuvē lieto arī mazākā mērā jūras veltes, piemēram, akmens omārs (aligusta), scampi, bottarga (butàriga), kalmāri un tuncis.

Piena sivēnu (porcheddu) un mežacūku (sirbone) cep uz iesma vai vāra pupiņu un dārzeņu sautējumos, sabiezē ar maizi. Tiek izmantoti tādas garšvielas kā piparmētra un mirte. Liela daļa Sardīnijas maizes tiek gatavota sausā veidā, kas uzglabājas ilgāk nekā maizes ar augstu mitruma līmeni. Tā tiek arī cepta, tostarp *civraxiu*, coccoi *pintau*, ļoti dekoratīva maize un *pistoccu*, kas gatavota tikai no miltiem un ūdens, sākotnēji domāta lopu ganiem, bet bieži pasniegta mājās ar tomātiem, baziliku, oregano, ķiplokiem un stipru sieru. Tradicionālie sieri ir pecorino sardo, pecorino romano, casizolu, ricotta un Kasu marcu (ievērojams, ka satur dzīvus kukaiņu kāpurus).

Alkoholiskie dzērieni tiek lietoti daudzi vietējie vīni, piemēram, *Cannonau*, *Malvasia*, *Vernaccia*, *Vermentino*, dažādus liķierus, piemēram Abbardente, Filu Ferru un Mirto. Alus ir visvairāk dzertais alkoholiskais dzēriens Sardīnijā; Sardīnija lepojas ar augstāko alus patēriņu uz vienu iedzīvotāju Itālijā (divreiz vairāk nekā vidēji valstī). Birra Ichnusa ir visvairāk pārdotais Sardīnijā ražotais alus.
## Atsauces

## Ārējās saites
Umbrija

**Umbrija** () ir viens no 20 reģioniem Itālijas centrālajā daļā. Robežojas ar Markes reģionu uz austrumiem, ar Toskānas reģionu uz rietumiem un ar Lacio reģionu uz dienvidiem. Tā platība sasniedz 8456 kvadrātkilometrus lielu platību un iedzīvotāju skaits ir 885 535 iedzīvotāju. Reģions ir sadalīts divās provincēs.

Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Perudža. Vienīgais reģions Itālijā, kam nav ne pieejas jūrai, ne robežas ar ārvalstīm. Umbrijas reģions ir sadalīts Perudžas un Terni provincē.

## Ģeogrāfija
Reģions galvenokārt ir kalnains un paugurains. Tas ir bagāts ar mežiem un ūdens resursiem. To šķērso Apenīni, kas veido vairākas ielejas. Tajā atrodas salīdzinoši liels ezers Trasimeno. Umbrijā atrodas Marmore ūdenskritumus, kurš ir augstākais Itālijā.

Reģiona lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Perudža. Lielākās pilsētas ir Asīze, Gubio, Orvjeto, Todi, Spoleto.

## Ārējās saites
Valle d'Aosta

**Valle d'Aosta** (;  — ‘Aostas ieleja’) ir autonomais reģions Itālijas ziemeļrietumos. Robežojas rietumos ar Franciju, ziemeļos — ar Šveici, bet dienvidos un austrumos — ar Pjemontas reģionu. Oficiālās valodas ir itāļu un franču. Vismazākais gan pēc platības, gan pēc iedzīvotāju skaita, un visretāk apdzīvotais Itālijas reģions. Vienīgais no Itālijas reģioniem, kas nav iedalīts provincēs.

## Vēsture
Pēc ķeltu zemju iekarošanas romieši pie ceļa pāri Alpiem nodibināja koloniju *Augusta Praetoria*, kas mūsdienās pazīstama kā Aosta. Kopš 11. gadsimta tajā valdīja Savojas dinastija. Vairākkārt to iekaroja Francija (1691, 1704–1706, 1796–1814). 
Pēc Itālijas Karalistes dibināšanas to iekļāva Turīnas provincē.

1927. gadā nodibināja atsevišķu Aostas ielejas provinci.

## Atsauces

## Ārējās saites
Veneto

**Veneto** () ir Itālijas reģions valsts ziemeļaustrumos, Adrijas jūras Venēcijas līča krastā. Robežojas ziemeļos ar Trentīno-Alto Adidžes reģionu un Austriju, austrumos — ar Friuli-Venēcijas Džūlijas, dienvidos — ar Emīlijas-Romanjas bet rietumos — ar Lombardijas reģioniem.

Veneto ir viens no rūpnieciski attīstītākajiem Itālijas reģioniem un mājvieta apģērbu ražotājiem *Benetton*, *Diesel*, *Geox*. Veneto reģions ir arī viens to tūristu iecienītākajiem Itālijas reģioniem, to gada laikā apmeklē ap 60 miljoni tūristu.

2014. gadā no 16. līdz 21. martam vairākums Veneto iedzīvotāju neoficiālā referendumā atbalstīja neatkarību no Itālijas.

## Ārējās saites
Adanas ils

**Adanas ils** () ir ils Turcijas dienvidos Vidusjūras piekrastē.

## Ģeogrāfija
Ila dienvidos atrodas Vidusjūra. Austrumos ils robežojas ar Hatajas un Osmanijes iliem, ziemeļaustrumos ar Kahramanmarašas ilu, ziemeļos ar Kaiseri un Nigdes iliem, rietumos ar Mersinas ilu.

Ila ziemeļu daļā atrodas Taura kalni. Lielākās upes ir Seihana un Džeihana.

## Administratīvais iedalījums
Adanas ils iedalās 15 ilčēs. Adanas pilsēta aizņem Sejhanas ilči un daļu Jiregiras, Čukurovas un Saričamas ilču.
center|500px

## Ārējās saites

*
* Adana attēlos
Adijamanas ils

**Adijamanas ils** () ir administratīvi teritoriālā vienība Turcijā, Dienvidaustrumu Anatolijas reģionā. Ila centrs ir Adijamana, platība 7.614 km², iedzīvotāju skaits 677.518. Adijamanas ils tika izveidots 1954. gadā, sadalot Malatjas ilu.

## Ilčes
Adijamanas ils sastāv no deviņām ilčēm (rajoniem):
* Adijamanas pilsēta (centrs)
* Besni
* Čelikhana (*Çelikhan*)
* Gergera (*Gerger*)
* Gelbaši (*Gölbaşı*)
* Kāhta (*Kâhta*)
* Samsata (*Samsat*)
* Sindžika (*Sincik*)
* Tuta (*Tut*)

## Ārējās saites
Afjonkarahisaras ils

**Afjonkarahisaras ils** (), bieži saukts **Afjonas ils**, ir ils Turcijas valsts rietumos. Ila administratīvais centrs ir Afjonkarahisara. Ila kopējā platība ir  kvadrātkilometri. 2021. gadā ilā dzīvoja  iedzīvotāju.

## Ģeogrāfija
Ils robežojas ar Konjas ilu austrumos, Eskišehiras ilu ziemeļos, Kitahjas, Ušakas un Denizli iliem ziemeļos, Burduras un Ispartas iliem dienvidos.

Ila teritorijā atrodas Lielā Menderesas (Egejas jūras baseins) un Sakarjas (Melnās jūras baseins) iztekas.

## Ekonomika
Afjonkarahisaras ila centrālajos rajonos tiek audzētas opija magones, no kurām lielāka daļa tiek audzētas legāli farmakoloģijā izmantojamā opija iegūšanai, kas tiek piegādāts uz ASV, Nīderlandi un citām pasaules valstīm.

Ilā tiek audzētas saulespuķes, šūti tepiķi. Šeit ir arī vairākas marmora ražotnes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Agri ils

**Agri ils** () ir ils Turcijas austrumu daļā, Irānas pierobežā. Ila administratīvais centrs ir Agri. Vēsturisko armēņu tā saukto «Sešu vilajetu» daļa. Mūsdienās daļa no Turcijas Kurdistānas — lielākā daļa iedzīvotāju ir kurdi.

Ils izvietojies Armēnijas kalnienē, ziemeļu daļu aizņem Agridaga grēda, bet ziemeļaustrumos uz robežas ar Igdiras ilu paceļas Ararats (), kam par godu ils nodēvēts.

## Ārējās saites
Aksarajas ils

**Aksarajas ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība valsts centrālajā daļā. Ila lielākā pilsēta un admninistratīvais centrs ir Aksaraja. Aksarajas ils atrodas vēsturiskajā Kapadokijas novadā; aizņem tektonisko ieplaku, kurā atrodas arī Tuza ezers. Par patstāvīgu ilu izveidots 1989. gadā, nodalot no Nigdes ila.

## Ārējās saites
Amasjas ils

**Amasjas ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība valsts ziemeļu daļā. Ila lielākā pilsēta un admninistratīvais centrs ir Amasja. Ils izvietojies Ješilirmakas un tās pieteku Čekerekas un Tersakanas ielejās Pontijas kalnu dienvidu priekškalnēs. Nozīmīgs lauksaimniecības un augļkopības reģions.

## Ārējās saites
Ankaras ils

**Ankaras ils** () ir Turcijas administratīvi teritoriālā vienība valsts centrālajā daļā. Ila centrs un lielākā pilsēta ir valsts galvaspilsēta Ankara. Izvietojies Anatolijas reģionā, tā ziemeļos mežaini kalni, bet dienviddaļa iestiepjas Konjas līdzenumā. Lielākās upes ir Kizilirmaka un Sakarja. 50% zemes izmanto lauksaimniecībai, 28% zemes — meži, bet 10% — pļavas un ganības. Ila dienvidos atrodas daļa no Tuza ezera.

## Ilčes
Formāli kopš 1984. gada Ankaras municipalitāte iekļauj visu Ankaras ilu kā vienu no lielpilsētu pašvaldībām (*büyükşehir belediyeleri*). Administratīvi ils dalās 25 ilčēs, no kurām 9 (treknrakstā) ir Ankaras urbānā teritorija.
* Akjurta (*Akyurt*)
* **Altindaga** (*Altındağ*)
* Ajaša (*Ayaş*)
* Bala (*Bala*)
* Bejpazari (*Beypazarı*)
* Čamlidere (*Çamlıdere*) 
* **Čankaja** (*Çankaya*)
* Čubuka (*Çubuk*)
* Elmadaga (*Elmadağ*)
* **Etimesguta** (*Etimesgut*)
* Evrena (*Evren*)
* **Gelbaši** (*Gölbaşı*)
* Gidila (*Güdül*)
* Hajmana (*Haymana*)
* Kahramankazana (*Kahramankazan*)
* Kaledžika (*Kalecik*)
* Kazana (*Kazan*)
* **Kečierena** (*Keçiören*)
* Kizildžahamama (*Kızılcahamam*)
* **Mamaka** (*Mamak*)
* Nallihana (*Nallıhan*)
* Polatli (*Polatlı*)
* **Pursaklara** (*Pursaklar*)
* **Sindžana** (*Sincan*)
* **Jenimahalle** (*Yenimahalle*)
* Šereflikočhisara (*Şereflikoçhisar*)

## Ārējās saites
Antaljas ils

**Antaljas ils** atrodas Turcijas dienvidu daļā - pie Vidusjūras.

Tas, pēc iedzīvotāju skaita, ir visstraujāk augošais ils Turcijā, un pēdējos gados kļuvis par populāru tūristu galamērķi.

## Ārējās saites
Ardahanas ils

**Ardahanas ils** () ir ils Turcijas ziemeļaustrumos pie Turcijas robežas ar Gruziju un Armēniju. Robežojas ar Karsas ilu dienvidos, Erzurumas ilu ziemeļrietumos, Artvinas ilu rietumos, Gruziju ziemeļaustrumos un Armēniju austrumos. Kopējā ila teritorija ir 5661 kvadrātkilometrs ar 105 454 iedzīvotājiem (2012) un tas ir sadalīts sešos rajonos. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Ardahana.

## Vēsture
1878. gadā pēc Krievu- turku kara Ardahanas ilu iekļāva Krievijas Impērijas sastāvā līdz 1918. gadam, kad to iekļāva Demokrātiskās Gruzijas Republikas sastāvā līdz tās sabrukumam 1921. gadā.

2000. gadā uzsāka naftas vadu būvniecību caur Ardahanas ilu, kurš savieno Azerbaidžānu un Gruziju ar Turciju.

## Ģeogrāfija
Ardahanas ils katru gadu vairākus mēnešu pavada zem sniega segas. Vidējā temperatūra ziemas mēnešos var sasniegt -20°C, un pat vasaras mēnešos vidējā temperatūra var būt zem nulles.

Ils ir sadalīts sešos rajonos, no kuriem lielākais ir Ardahanas rajons. Lielākā pilsēta ar 17 171 iedzīvotājiem ir Ardahana, kas ir ila administratīvais centrs.

## Iedzīvotāji
Sākot ar 1950. gadu, iedzīvotāju skaits ar katru gadu samazinās, tiem pārceļoties uz citiem Turcijas reģioniem vai ārzemēm. Ja 1990. gadā Ardahanas ilā dzīvoja ap 170 000 iedzīvotāju, tad 2012. gadā to bija tikai ap 105 500.

Ilu lielākoties apdzīvo turki, gruzīni, turkmēņi, kurdi un azerbaidžāņi.

## Ārējās saites
Artvinas ils

**Artvinas ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība valsts ziemeļaustrumos Melnās jūras krastā pie robežas ar Gruziju. Lielākā ila pilsēta Artvina. Ila kopējā platība ir 7 436 kvadrātkilometri un 2010. gadā Artvinas ilā kopumā  dzīvoja 164 759 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Ajdinas ils

**Ajdinas ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība valsts dienvidrietumos. Izvietojusies Egejas jūras piekrastē, administratīvais centrs ir Ajdina, citas nozīmīgākās pilsētas ir kūrorti Didima un Kušadasi. Ils ir nozīmīgs lauksaimniecības reģions, kas iekļauj Lielās Menderesas ielejas lejasdaļu. Ziemeļos paceļas Ajdinas kalni, bet dienvidos — Mentešes kalni. Ila dienvidrietumos uz robežas ar Muglas ilu atrodas bijušais Egejas jūras līcis — Bafas ezers.

## Ārējās saites
Bartinas ils

**Bartinas ils** () ir administratīvi teritoriālā vienība Turcijas ziemeļos, Melnās jūras reģionā. Robežojas austrumos ar Kastamonas ilu, dienvidos ar Karabikas ilu, rietumos ar Zonguldakas ilu, bet ziemeļos to apskalo Melnā jūra. Ila administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir  Bartina. 2010. gadā ilā dzīvoja 187 758 iedzīvotāju, bet tā kopējā platība ir 2 140 kvadrātkilometri.

## Ārējās saites
Batmanas ils

**Batmanas ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība valsts dienvidaustrumos. Izvietojusies Armēnijas kalnienē, daļa no Turcijas Kurdistānas. Izveidota 1990. gadā, nodalot daļas no Siirtas un Mardinas iliem. Ila lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Batmana.

## Ārējās saites
Bajburtas ils

**Bajburtas ils ** () ir ils Turcijas ziemeļaustrumos. Lielākā ila pilsēta un tās administratīvais centrs ir Bajburta. 

## Vēsture
Ils izveidots 1989. gadā no Gimišhanes ila austrumu daļas.

## Ģeogrāfija
Bajburtas ils robežojas ar Erzurumas, Erzindžanas, Gimišhanes, Trabzonas un Rizes iliem.

Teritorija atrodas Čorohas upes baseinā.

## Administratīvais iedalījums
Bajburtas ils iedalās 3 ilčēs.
500px|center

## Ārējās saites
Biledžikas ils

**Biledžikas ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība valsts ziemeļrietumos. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Biledžika. Ila dienvidaustrumos Segitas pilsētiņā 1299. gadā tika dibināta Osmaņu Impērija.

## Ārējās saites
Bingelas ils

**Bingelas ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība. Atrodas valsts austrumdaļā Armēnijas kalnienē. Ils tika izveidots 1946. gadā, nodalot daļas no Elazīgas un Erzindžanas ila. Līdz 1950. gadam tā nosaukums bija Čapakčuras ils.

## Ārējās saites
Bitlisas ils

**Bitlisas ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība. Atrodas valsts austrumdaļā Armēnijas kalnienē Vana ezera rietumu krastā. Ila teritorija ir daļa no vēsturiskās armēņu apdzīvotās teritorijas, mūsdienās — daļa no Turcijas Kurdistānas.

## Ārējās saites
Balikesiras ils

**Balikesiras ils** ir viens no Turcijas iliem. Izvietojies valsts rietumu daļā un tā krastus apskalo divas jūras: ziemeļos Marmora jūra, bet dienvidrietumos — Egejas jūra. Robežojas rietumos ar Čanakales ilu, dienvidrietumos — ar Izmiras ilu, dienvidos — ar Manisas ilu, dienvidaustrumos — ar Kitahjas ilu, bet ziemeļaustrumos — ar Bursas ilu. Teritorija kalnaina, ila rietumos atrodas Kazdagi grēda ar tā augstāko virsotni Kirklaru (1710 m). Balikesiras ilā atrodas nozīmīgas kaolinīta un boraka ieguves vietas, ievērojami kūrorti.

## Ārējās saites
Seksa industrija

[alt=|thumb|270px|[Pornogrāfiskā filma|Pornogrāfiskas filmas uzņemšanas laukums]]

**Seksa industrija** jeb **seksindustrija** ir uzņēmumu, pakalpojumu un pasākumu kopums, kas apmaiņā pret naudu vai cita veida atlīdzību piedāvā seksuālus un erotiskus produktus jeb **pieaugušo izklaidi**.

Seksa industrija pārstāv ievērojamu daļu no pasaules ekonomikas, un tai populāros plašsaziņas līdzekļos piedēvēta liela loma tehnoloģiskajā progresā — piemēram, mājas video un straumēšanā Internetā. Lielākā daļa seksa industrijas strādā heteroseksuāliem vīriešiem, bet otra lielākā patērētāju grupa ir homoseksuāli vīrieši. Daudzās valstīs seksa industrija darbojas "pelēkajā" jomā starp legālo un nelegālo. Seksa industrijas aizstāvji apgalvo, ka tā izglīto cilvēkus seksualitātes un dzimumveselības jomā un pārdod augsti pieprasītu produktu. Viņi apgalvo, ka industrijas iedzīšana pagrīdē rada vai saasina problēmas ar šo industriju. Industrijas pretinieki apgalvo, ka tā ir ekspluatējoša (īpaši attiecībā uz jaunām sievietēm), morāli kaitējoša sabiedrībai, seksu palētinoša un iedrošina uzskatīt sievietes par seksa objektiem.
Burduras ils

**Burduras ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība, kas atrodas valsts dienvidrietumu daļā. Izvietojies Rietumtaura kalnu ziemeļu nogāzē un aizņem daļu zemienes ap Burdura ezeru. Ila administratīvais centrs ir Burdura. Ils robežojas ar Mūglas, Antaljas, Denizli, Afjonas un Ispartas iliem.

## Ārējās saites
HTML

**Hiperteksta iezīmēšanas valoda** jeb **HTML** (no ) ir iezīmēšanas valoda, kas ir izstrādāta tīmekļa lappušu un citas pārlūkprogrammā attēlojamas informācijas glabāšanai. Sākotnēji definēta kā vienkārša SGML implementācija, HTML šobrīd ir starptautisks standarts (ISO/IEC 15445:2000). HTML specifikāciju pamatā uztur Tīmekļa hiperteksta pielietojumu tehnoloģiju darba grupa (WHATWG).

Pēdējā HTML versija ir HTML5.

## Ievads
HTML ir iezīmēšanas valoda, kas ir vērsta uz vienas lappuses teksta dokumentu attēlošanu speciālās programmas *HTML lietotāja aģentos*, kuru visizplatītākais paveids ir *tīmekļa pārlūkprogramma*. HTML sniedz iespēju dokumenta pamatsaturu sasaistīt ar dažāda veida metadatiem un atveidei nepieciešamo informāciju. Atveides informācija var būt gan nelielas teksta dekorācijas, kā piemēram atsevišķa vārda pasvītrošana vai attēla ievietošana tekstā, gan sarežģīti skripti, attēlkartes un formu definīcijas, kas kontrolē tīmekļa pārlūkprogrammu. Metadati var saturēt informāciju par dokumenta nosaukumu un autoru, strukturālo informāciju, teiksim izteikt to, kā dokuments tiek dalīts rindkopās, sarakstos, virsrakstos, u.c., un, kas ir pats svarīgākais, informāciju, kas atļauj dokumentu sasaistīt ar citiem dokumentiem. Lai gan lielākās daļas HTML dokumentu pamatā ir teksts, pastāv arī nelieli HTML dokumenti, kuru vienīgais uzdevums ir attēlot vizuālu informāciju tīmekļa pārlūkprogrammā.

HTML dokumenti tiek veidoti ar teksta redaktoru un integrēto izstrādes vižu palīdzību vai sagatavoti dinamiski citā programmā. Tos pasniedz kā teksta datnes, kuru nosaukums bieži beidzas ar ".html" vai ".htm". Šādi faili parasti tiek veidoti ar domu, ka tie būs pieejami Vispasaules tīmeklī, izmantojot HTTP protokolu. Pieprasījumus pēc HTML dokumentiem parasti veic tīmekļa pārlūkprogrammas un, tūlīt pēc saņemšanas, dokuments tiek apstrādāts un parādīts lietotājam. HTML var tikt lietots arī e-pasta ziņojums, tādā gadījumā to attēlo e-pasta lasīšanas programma.

## Vienkāršs koda piemērs

```
<!DOCTYPE html>
<html>
  <head>
    <title>Nosaukums</title>
  </head>
  <body>
    <h1>Virsraksts</h1>
    <p>Rindkopa</p>
  </body>
</html>
```


## Standarta versijas
* HTML 2.0 — () (1995. gada 22. septembris)
* HTML 3.2 — (1997. gada 14. janvāris)
* HTML 4.0 — (1997. gada 18. decembris)
* HTML 4.01 (maznozīmīgi labojumi) — (1999. gada 24. decembris)
* ISO/IEC 15445:2000 ("ISO HTML", balstīts uz HTML 4.01 Strict) — (2000. gada 15. maijs)
*HTML 5 - (2014. gada 28. oktobris)

Jaunas HTML standarta versijas vairs nav plānotas, taču HTML5 nemitīgi turpina savu attīstību WHATWG un W3C vadībā.

## Skatīt arī
* HTML valodas sintakse
* Vispasaules Tīmekļa konsorcijs
* Tims Bērnerss-Lī
Tīmekļa serveris

**Tīmekļa serveris** ir serveris, kuru var attiecināt uz divām lietām:
# dators, kurš ir atbildīgs par tīmekļa lappušu, pamatā HTML dokumentu, pasniegšanu klientiem, pamatā tīmekļa pārlūkprogrammām, caur HTTP protokolu;
# datorprogramma, kura darbojas, kā dēmons tīmekļa dokumentu pasniegšanai.

Ikkatrs tīmekļa serveris (pirmajā nozīmē) darbina tīmekļa servera programmatūru (otrā nozīme).

## Pārskats
Primārā tīmekļa servera funkcija ir sniegt tīmekļa lapu pieprasījumu klientiem, izmantojot hiperteksta pārsūtīšanas protokolu (HTTP). Tas nozīmē HTML dokumentu un jebkādu papildu saturu piegādi, kas var tikt iekļauta dokumentos, kā piemēram, attēli, stila lapas un skripti.
Lietotāja klients, parasti interneta pārlūks, uzsāk pieprasījumu serverim izmantojot HTTP, un serveris atbild ar izvēlēto saturu vai ar kļūdas paziņojumu, ja nespēj šo saturu atrast vai attēlot. Resurss parasti ir reāls fails uz servera papildus glabātuves, taču nevienmēr, un tas lielā atkarīgs no kā serveris ir īstenots.
Kamēr primārā servera funkcija ir sniegt saturu klientam, tomēr nedrīkst aizmirst par iespēju saņemtsaturu no klienta, kas tiek īstenots dažādās tīmekļa veidlapās un klienta failu augšupielādē.
Tīmekļa serveri netiek izmantoti tikai tīmekī. Tie var tikt iestrādātāti printeros, maršutētājos, tīmekļa kamerās, kā arī tie var tikt izmantoti tikai, lai apkalpotu vietējo tīklu. Šajā gadījumā tīmekļa severis var tikt izmantots šo sistēmu pārraudzībai un administrēšanai. Tādā veidā klientam nav nepieciešams uzstādīt papildus programmatūru, bet pietiek vienīgi ar tīmekļa pārlūku, kas kalpo kā administrēšanas rīks.

## Vēsture
1989. gadā Tims Berners-Lī rosināja ideju par jaunu projektu savam darba devējam CERN, ar mērķi atvieglot informācijas apmaiņu starp zinātniekiem, izmantojot hiperteksta sistēmu. Projekta rezultātā 1990. gadā Berners-Lī izveidoja divas programmas:
* Pārluku WorldWideWeb
* Pasaulē pirmo tīmekļ serveri ar nosaukumu CERN httpd, kurš darbojās uz operētājsimas NeXTSTEP

No 1991. gada līdz 1994. gadam šī agrīnā tehnoļiģija palīdzēja sazināties starp dažādām operētājsistēmām, kuras izmantoja zinātniskās organizācijas un augstskolas.
1994. gadā Tims Berners-Lī nolēma veidot World Wide Web Consortium (W3C), lai reglamentētu tālāku attīstību daudzu iesaistīto tehnoloģiju (HTTP, HTML, u.c.) lietošanā, izmantojot standartizācijas procesu.

## Programmatūra
Populārākās tīmekļa (HTTP) servera programmas ir:
* Apache HTTP Server no Apache Software Foundation
* Internet Information Server (IIS) no Microsoft
* Zeus Web Server no Zeus Technology 
* Sun ONE no Sun Microsystems
* Lighttpd
* Nginx
* thttpd

## Ārējās saites
* RFC2616 - HTTP 1.1 protokols
Vispasaules Tīmekļa konsorcijs

**Vispasaules Tīmekļa konsorcijs** ( jeb **W3C**) ir konsorcijs, kas veido standartus jeb "rekomendācijas" vispasaules tīmeklim. Konsorciju vada Tims Bērnerss-Lī, sākotnējais URL (Vienotais resursu vietrādis), HTTP (Hiperteksta transporta protokols) un HTML (Hiperteksta iezīmēšanas valoda) radītājs.

## Skatīt arī

* Vispasaules tīmeklis
* Semantiskais tīmeklis

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Hiperteksts

Datorikā **hiperteksts** ir lietotāja saskarnes paradigma dokumentu attēlošanā, kas satur automatizētas šķērsatsauces uz citiem dokumentiem, kuras sauc par hipersaitēm. Hipersaites izvēle liek datoram nekavējoties attēlot saistīto dokumentu.

Dokuments var būt gan statisks (iepriekš sagatavots un saglabāts), gan dinamiski radīts (kā atbilde lietotāja ievadei). Labi izveidota hiperteksta sistēma var ietvert vai aizstāt daudzas citas lietotāja saskarnes paradigmas, tādas kā izvēlnes un komandrindas, un var tikt lietota gan statiskās šķērsatsaucošu dokumentu kolekcijās, gan arī interaktīvās lietojumprogrammās. Dokumenti un lietojumprogrammas var būt gan lokālas, gan atrasties datortīklā, piemēram, Internetā. Pazīstamākā hiperteksta implementācija ir Globālais tīmeklis.

Bieži vien terminu "hiperteksts" lieto arī lai apzīmētu hipervidi.
Bolu ils

**Bolu ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība valsts ziemeļrietumos. Aizņem Menginas un Geredes upju ielejas Pontijas kalnu dienvidu nogāzē. 1999. gadā no Bolu ila ziemeļrietumu daļas tika nodalīts Dizdžes ils.

## Ārējās saites
Operētājsistēma

thumbnail|200px|Diagrammā attēlota operētājsistēmas atrašanās vieta datoru izmantošanā
**Operētājsistēma** (**OS**) ir programmatūras kopums, kas ir atbildīgs par datora aparatūras tiešu kontroli un vadību, kā arī par tādām pamatdarbībām kā lietojumprogrammatūras darbināšanu. Operētājsistēma ir vitāli svarīga sistēmprogrammatūras daļa.

Agrīnie datori, piemēram, kalkulatori tika veidoti, lai veiktu virkni atsevišķu uzdevumu. Operētājsistēmas pamatfunkcijas tika izstrādātas 1950. gados, piemēram, pastāvīgā monitora funkcija, kas automātiski pēc kārtas palaida dažādas programmas, lai paātrinātu apstrādi. Operētājsistēmas to modernajās un sarežģītākajās formās nepastāvēja līdz 60. gadu sākumam.

Operētājsistēma ir pirmais programmatūras slānis, kas tiek ielādēts datora atmiņā pēc tā iedarbināšanas. Tā kā tas ir pirmais programmatūras slānis, visa pārējā programmatūra, kas tiek ielādēta pēc tam, ir no tā atkarīga un izmanto tās sniegtos pamatservisus. Starp šiem pamatservisiem minami pieeja diskiem, atmiņas pārvaldīšana, daudzuzdevumu režīma vadība un lietotāja saskarne. Tā kā tie ir pamatpakalpojumi, ko nodrošina operētājsistēmas, tad nav vajadzības tos ieviest no jauna katrā lietojumprogrammā. Kodu, kas nodrošina šos pamatpakalpojumus, sauc par operētājsistēmas kodolu.

## Operētājsistēmu veidi
Izšķir šādus operētājsistēmu veidus:
* reāllaika operētājsistēma — operētājsistēma, kas garantē notikumu vai datu apstrādi noteiktā laika brīdī.
* vairāklietotāju operētājsistēma — operētājsistēma, kas ļauj vienlaicīgi strādāt ar datorsistēmu vairākiem lietotājiem;
* vairākuzdevumu operētājsistēma — operētājsistēma, kas ļauj vienlaicīgi lietot vairāk nekā vienu programmu;
* dalītā operētājsistēma — operētājsistēma, kas pārvalda vairākus datorus, un var veikt piekļuvi tiem no viena konkrēta datora;
* iegultā operētājsistēma — operētājsistēma, kas ir kādas lielākas operētājsistēmas daļa un tā parasti ir paredzētu kādu specifisku darbību veikšanai.

Viena un tā pati operētājsistēma var piederēt pie vairākiem veidiem.

## Funkcijas
Operētājsistēmu funkcijas:
* lietojumprogrammu ielādēšana operatīvajā atmiņā un to izpilde;
* standartizēta pieeja pie ievades un izvadierīcēm;
* operatīvās atmiņas pārvaldīšana (procesu sadalīšana, virtuālā atmiņa);
* datu pieejas vadība energoneatkarīgos datu nesējos (cietais disks, kompaktdisks u.c.);
* lietotāja saskarne;
* tīkla operācijas, protokolu nodrošinājums;
* resursu racionāla izmantošana.

Papildu funkcijas:
* paralēla vairāku uzdevumu veikšana;
* mijiedarbība starp procesiem: datu apmaiņa, kopīga sinhronizācija;
* pašas sistēmas un lietotāja datu un programmu aizsardzība pret lietotāja ļaunprātīgām darbībām ar tiem;
* vairāku lietotāju darba režīms (to var izmantot arī vairāk nekā viens lietotājs).

## Mūsdienu operētājsistēmas
[thumbnail|200px|''[Windows Vista*]]
[[Attēls:UbuntuMaverickDesktop.png|thumbnail|200px|*Ubuntu Linux*]]

=== Populāras operētājsistēmas ===
* *Android*
* *FreeBSD*
* *GNU/Linux*
* *iOS*
* *Mac OS*
* *Windows''

## Skatīt arī
* Operētājsistēmu saraksts
* Operētājsistēmu izveides hronoloģija

## Atsauces

## Ārējās saites
MS-DOS

**MS-DOS** ir kompānijas Microsoft DOS implementācija, kas bija pirmā plaši lietotā operētājsistēma IBM PC saimes datoros. Tās pirmā versija tika izlaista 1981. gadā, un tai sekoja vairākas jaunas versijas, līdz Microsoft pārtrauca tās izstrādi 1995. gadā. Tas bija pamatprodukts, kas ļāva Microsoft izaugt no programmēšanas valodu kompānijas līdz plaša spektra programmatūras izstrādes kompānijai.

## Vēsture

### Versijas
Savas DOS versijas izlaida gan Microsoft, gan IBM. Microsoft savas versijas izlaida zem nosaukuma "MS-DOS", savukārt IBM - zem nosaukuma "PC-DOS".

* PC-DOS 1.0 - Augusts 1981 - Pirmais laidiens ar sākotnējo IBM-PC
* PC-DOS 1.1 - Maijs 1982
* MS-DOS 1.25 - Maijs 1982 - Pirmais laidiens ar-IBM datoriem
* MS-DOS 2.0 - Marts 1983
* PC-DOS 2.1 - Oktobris 1983
* MS-DOS 2.11 - Marts 1984
* MS-DOS 3.0 - Augusts 1984
* MS-DOS 3.1 - Novembris 1984
* MS-DOS 3.2 - Janvāris 1986
* PC-DOS 3.3 - Aprīlis 1987
* MS-DOS 3.3 - Augusts 1987
* MS-DOS 4.0 - Jūnijs 1988
* PC-DOS 4.0 - Jūlijs 1988              
* MS-DOS 4.01 - Novembris 1988
* MS-DOS 5.0 - Jūnijs 1991
* MS-DOS 6.0 - Marts 1993
* MS-DOS 6.2 - Novembris 1993
* MS-DOS 6.21 - Februāris 1994
* PC-DOS 6.3 - Aprīlis 1994
* MS-DOS 6.22 - Jūnijs 1994 - Pēdējais savrupais laidiens
* PC-DOS 7.0 - Aprīlis 1995
* Windows 95/MS-DOS 7.0 - Augusts 1995 - Pirmais ne-nesavrupais laidiens
* Windows 95 OSR2/MS-DOS 7.1 - Augusts 1996 - Pievienots FAT32 atbalsts
* Windows Me/MS-DOS 8.0 - 14. Septembris 2000 - Pēdējais MS-DOS laidiens.
DOS

Akronīms **DOS** tiek lietots, lai apzīmētu disku operacionālās sistēmas, kas ir datoru operacionālās sistēmas, kas nodrošina datu nesējos esošu failu sistēmu abstrakciju.

## DOS IBM PC savietojamos datoros
Pamatā ar terminu DOS apzīmē IBM PC savietojamo datoriem radīto operacionālo sistēmu saimi, kas ietver PC-DOS, MS-DOS, DR-DOS, FreeDOS, OpenDOS, PTS-DOS un citas sistēmas. No tām vispopulārākā ir MS-DOS sistēma.
Informācijas tehnoloģijas

thumbnail|235px|Informācijas tehnoloģiju pamatā ir datoru izmantošana
**Informācijas tehnoloģijas** (**IT**) ir metožu un instrumentu kopums attēlu, teksta, skaņas un informācijas apstrādei, iegūšanai, uzglabāšanai un izplatīšanai ar mikroelektroniski balstītu skaitļošanas un telesakaru kombināciju. Kopā ar telesakariem šis metožu kopums tiek saukts par informācijas un telesakaru tehnoloģijām (ICT). Informācijas tehnoloģiju pamatā ir datoru izmantošana informācijas pārnešanai, glabāšanai, aizsardzībai, apstrādei, pārsūtīšanai un iegūšanai jebkurā vietā un laikā. Viena no nozīmīgākajām informācijas tehnoloģiju jomām ir datoru izmantošana gan darbā, gan mājās. Datori veic daudzus uzdevumus efektīvāk, nekā to dara cilvēki, piemēram, matemātiskus aprēķinus, atkārtojamus uzdevumus dažādu produktu ražošanā (konveijeri, roboti), viegli automatizējamus darbus un darbus cilvēkam bīstamos apstākļos.

## Informācijas tehnoloģijas pamatjēdzieni
### Datora aparatūra

Datora aparatūra paredzēta datu ievadīšanai, apstrādei, izvadei un uzglabāšanai. Datu ievades ierīces ir tastatūras, ciparu kameras, audio un video ierīces, specializētas ierīces lietotājiem ar ierobežotām fiziskām iespējām. Datu apstrādes ierīces (procesori), balstoties uz algoritmiem (programmām), pārveido ievadītotos datus tā, lai tie būtu derīgi lietotājiem vai turpmākai apstrādei. Izvades datus var parādīt kā tekstu, attēlus, skaņas vai video informāciju. Visbiežāk lietotās izvades ierīces ir displeji, printeri, skaļruņi un austiņas, faksa mašīnas un dažādas daudzfunkcionālas ierīces. Datu glabāšanai izmanto datora atmiņu, kas izvietota uz pamatplates.

### Programmatūra

Programmatūra tiek iedalīta sistēmas un lietojumprogrammatūrās. Sistēmas programmatūra tiek izmantota, lai pārvaldītu datorus un tīkla komunikācijas, kā arī atbalstītu programmu izstrādes un izpildes procesus. Sistēmas programmatūra ir operētājsistēmas, datortīklu organizācijas programmas, kā arī to vadības sistēmas, datubāzu vadības sistēmas, starpprogrammatūra, programmu projektēšanas un programmēšanas atbalsta līdzekļi, informācijas drošības līdzekļi un citi. Lietojumprogrammatūra ietver programmsistēmas, kas ir orientētas uz lietotāju tiešai lietošanai, tas ir, biroja lietojumprogrammas (teksta redaktori, elektroniskās tabulas un citi), rūpniecisko izstrādājumu projektēšanas automatizācijas sistēmas, korporatīvās informācijas sistēmas, interneta meklētājprogrammas un citi.

### Citi IT pamatjēdzieni
* datortīkls
** vispasaules tīmeklis
* informācijas tehnoloģiju izmantošana ikdienā
** e-pasaule
** telesakari
** drošība internetā
* datora drošība
* datorika
* datorzinātne

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Smagais metāls (mūzikas žanrs)

**Smagais metāls** () jeb **metālmūzika** ir rokmūzikas žanrs, kas radās un attīstījās 1960. gadu beigās un 1970. gadu sākumā Savienotajās Valstīs un Apvienotajā Karalistē. Smagajam metālam ir raksturīgi agresīvi, brāzmaini ritmi un spēcīga ģitārspēle.

Smagais metāls ir attīstījies no blūza, blūzroka un roka. Tas cēlies no smagā roka grupu mūzikas, kas radīja blūza un roka sajaukumu ar smagu, uz ģitārām un bungām balstītu skaņu. Smagais metāls lielāko popularitāti sasniedza 1980. gados, kad attīstījās daudzi tā apakšžanri.

Mūsdienās ir izveidojušies vairāki smagā metāla paveidi, piemēram, nāves metāls, folkmetāls, pauermetāls, trešmetāls, gotiskais metāls, dūmmetāls, melnais metāls, simfoniskais metāls, spīdmetāls, popmetāls, ņūmetāls un vēl daudz žanri. Ekstremālo metālu žanros dziesmu teksti bieži ir par nāvi, vardarbību, Sātanu, tumsu, vēsturiskiem notikumiem, mitoloģiju un folkloru, bet pārējos metāla apakšžanros šīs tēmas netiek bieži izmantotas. Katrā apakšžanrā var būt savas tēmas, kurām mūziķi visbiežāk pievēršas, piemēram, Tolkīna "Gredzenu Pavēlnieka" Viduszemes dzīve, fantāzija, dažādi pārdabiski radījumi, kaujas mēdz būt raksturīgas pauer-, episkajam un *battle metal*.

## Metālmūzikas vēsture

Līdzīgi kā citi mūzikas žanri, arī metāls laika gaitā attīstījies, iegūstot jaunus stilus un ietekmējot gan mūzikas kultūru, gan tendences.

### 1970. gadi
* Atpazīstamākās grupas: Black Sabbath, Judas Priest, Motörhead
* Skaņa: smagā roka ģitāras rifi ar izteiktu distorsiju
* Tematika: Dumpinieciskums, narkotikas, sievietes, pretestība pastāvošajai kārtībai

### 1980. gadi
* Atpazīstamākie apakšžanri: Trešmetāls, pauermetāls, popmetāls
* Skaņa: Ātrāka, tehniskāka, ar teatrāliem elementiem
* Tematika: Karš, mitoloģija, bauda; sāk parādīties liriskā stāstniecība (piem., Iron Maiden, Metallica)

### 1990. gadi
* Atpazīstamākie stili: Nāves metāls, melnais metāls, ņūmetāls, graindkors
* Skaņa: Tumšāka, smagāka, emocionālāka un politiski uzlādēta
* Tematika: Pāreja no dumpinieciskuma un baudas uz personīgām sāpēm un sociālu kritiku

### 2000. gadi
* Galvenie virzieni: Gotiskais metāls, simfoniskais metāls, alternatīvais metāls, metālkors
* Skaņa: Teatrālāka, emocionālāka, bet mazāk agresīva; raksturīgas kontrastējošas vokālās struktūras (rūcošie un tīrie vokāli)
* Tematika: Fantāzija, introspekcija, attiecības

### 2010. gadi
* Jauni virzieni: Blackgaze (apvieno melno metālu un šūgeizs), deathcore, djent, progresīvais metālkors
* Skaņa: Atmosfēriska, emocionāla un melodiska, bieži introspektīva (Deafheaven, Periphery)
* Tematika: Jūtas, estētika, emocionāla ievainojamība

### 2020. gadi
* Atpazīstamākās grupas: Spiritbox, Sleep Token, Poppy
* Skaņa: Smaga, bet saplūst ar citu žanru elementiem (popmūzika, elektroniskā mūzika u.c)
* Tematika: Emocijas, identitāte, eksperimentēšana

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* ''True Metal'' 
* Ģirts Tauriņš (2015. gada 26. janvāris) Metālmūzikas vēstures stunda ar Edgaru no Skyforger , *alternative.lv*.
Bursas ils

**Bursas ils** () ir administratīvā vienība Turcijas rietumos, pie Marmora jūras. Robežojas ar: rietumos — Balikesiras ilu, dienvidos — Kitahjas ilu, austrumos — Biledžikas un Sakarjas ilu, ziemeļaustrumos — Kodžaeli ilu un ziemeļos — Jalovas ilu. Ila platība ir 11.043&nbsp;km² un tajā dzīvo 2.413.971 iedzīvotāji (2006). 2000. gadā ilā bija 2.125.140 iedzīvotāji. Ila galvaspilsēta Bursa bija Osmaņu impērijas (Turcijas priekštece) galvaspilsēta pirms galvaspilsētas pārcelšanas uz Edirni.

## Rajoni
Bursas ils ir iedalīts 17 ilčēs (ila centra rajons iezīmēts treknrakstā):
* Bijikorhana
* Gemlika
* Girsu
* Harmandžika
* Inegela
* Iznika
* Karadžebeja
* Kelesa
* Kestela
* Mudanja
* Mustafakemelpaša
* Nilifera
* Orhaneli
* Orhangazi
* **Osmangazi**
* Jenišehira
* Jildirima

## Ārējās saites
Mājaslapa

Apzīmējumu **mājaslapa** lieto vairāku jēdzienu nosaukšanai:
* kā sinonīmu tīmekļa vietnei. Šajā pašā nozīmē eksistē arī variācijas jeb sinonīmi: tīmekļa lapa", "interneta resurss",  "lapa", "mājas lapa internetā", "interneta mājaslapa" u.c.
* tīmekļa pārlūkprogrammas sākumlapa, arī mājaslapa (burtiskā tulkojumā) — URL, kas tiek automātiski atvērts pārlūkprogrammas sāknēšanas brīdī.
*tīmekļa vietnes galvenā lapa (bieži arī sākumlapa), uz kuru ierasti ved saite "Mājas", "Sākums", mājas ikona vai vietnes logo.
* par mājaslapām mēdz saukt arī privātpersonu tīmekļa vietnes, kuras satur informāciju par viņiem pašiem un kuras varētu būt izgatavotas mājas apstākļos.

## Ārējās saites
* LZA Terminoloģijas komisijas lēmums par salikteņa 'mājaslapa' lietošanu
* Skrivanek - 'Mājas lapa' pret 'mājaslapa'
* "vietne" — akadēmiskajā terminu datubāzē AkadTerm
Čanakales ils

**Čanakales ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība. Atrodas valsts ziemeļrietumos abpus Dardaneļu jūrasšaurumam. Ziemeļos krastus apskalo Marmora jūra, rietumos — Egejas jūra; ilā ietilpst Gekčeadas un Bozdžaadas salas. Čanakales ils ir viens no diviem Turcijas iliem, kas atrodas vienlaicīgi Eiropā un Āzijā. Ila centrs un lielākā pilsēta ir Čanakale Dardaneļu Āzijas krastā.

## Ārējās saites
Čankiri ils

**Čankiri ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība. Atrodas valsts ziemeļdaļā, aizņem kalnainu teritoriju Kereglu un Ilgaza kalnos. Ila centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Čankiri. Apdzīvotas ir galvenokārt Devrezas un Kizilirmakas upju un to pieteku ielejas.

## Ārējās saites
Čorumas ils

**Čorumas ils** () ir Turcijas ils Melnās jūras reģionā, Anatolijas plakankalnē. Par Turcijas provinci kļuvis 1923. gadā, iedalās 14 rajonos. Ila dienvidos atrodas senās Hetu Impērijas bijušās galvaspilsētas Hatušas drupas.

## Ārējās saites
Denizli ils

**Denizli ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienības. Atrodas valsts dienvidrietumos Rietumtaura ziemeļu nogāzē. Ila administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Denizli.

## Ārējās saites
Dijarbakiras ils

**Dijarbakiras ils** () ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība. Izvietojusies valsts dienvidaustrumos Tigranakertas līdzenumā uz dienvidiem no Austrumtaura. Ila administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Dijarbakira.

## Ārējās saites
Erzindžanas ils

**Erzindžanas ils** () ir Turcijas ils. Atrodas valsts austrumdaļā Austrumanatolijas reģionā. Ila administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Erzindžana. 

## Ārējās saites
Eskišehiras ils

**Eskišehiras ils** () ir ils Turcijas ziemeļrietumu daļā. Tā kopējā platība ir 13 652 km², bet pēc 2010. gada datiem ilā dzīvo 764 584 iedzīvotāji. Ils robežojas ar Biledžikas ilu ziemeļrietumos, ar Kitahjas ilu rietumos, ar Afjonkarahisaras ils dienvidrietumos, ar Konjas ilu dienvidos, ar Ankaras ilu un ar Bolu ilu. Ila administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Eskišehira.

## Ārējās saites
Edirnes ils

**Edirnes ils** ir rietumos vistālākais Turcijas ils, kas atrodas Austrumu Trāķijā un veido valsts robežu ar Grieķiju.

Ila nosaukums ir arī centra nosaukums — Edirne, kas agrāk tika saukta par Adrianopoli, par godu Romas impērijas imperatoram Adriānam.

## Rajoni
Edirnes ils ir administratīvi iedalīts deviņos rajonos:
* Edirnes rajons;
* Enezas rajons;
* Havsas rajons;
* Ipsalas rajons;
* Kešanas rajons;
* Lalapašas rajons;
* Meričas rajons;
* Sīlolu rajons;
* Uzunkēprī rajons.

## Ārējās saites

* Edirnes fotogrāfijas
* Edirnes laika ziņas
Hakari ils

**Hakari ils** ir Turcijas ils. Atrodas Turcijas dienvidaustrumos, to  apdzīvo galvenokārt kurdi (aptuveni 97%). Viens no separātiskākajiem rajoniem valstī.

Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Hakari (60 098 iedzīvotāju 2022. gadā).

## Ārējās saites
Hatajas ils

**Hatajas ils** (Tur. *Hatay*) ils (pašvaldība) ir Turcijas ils, kas atrodas valsts dienvidos pie Vidusjūras. Ilgu laiku Hatajs bija galvenais iemesls Turcijas un Sīrijas vēsajās attiecībās, tā kā Sīrija nebijusi atzinusi to kā Turcijas teritoriju līdz 2005. gada sākumam.

## Geogrāfija

Hatajas ila platība ir 5403 km². Ilam ir Vidusjūras piekraste.

## Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaits ilā ir 1 448 418 iedzīvotāji (2009), trijos no 12 ila rajoniem dominē arābi, pārējos - turki.

## Ārējās saites
Īgdiras ils

**Īgdiras ils** ir administratīva teritorija Turcijas austrumos. Kopējā ila teritorija ir 3539 km²; iedzīvotāju skaits ir 181866 (2007).

## Rajoni

Īgdiras ilā ir četri rajoni (turku: *ilçe*). Rajoni, atkarībā no to atrašanās vietas, apdzīvotības un apbūves var būt iedalīti mikrorajonos (*mahalle*), kvartālos (*semt*), lauku teritorijās (*belediye*) un pagastos (*köy*). Lauku teritorijas pašvaldībai (*belediye*) var būt pakļauti arī tajā esošie mikrorajoni (*mahalle*).

* Aralikas rajons
* Īgdiras rajons
* Karakojunlu rajons
* Tuzludžas rajons

Turku futbola spēlētājs Servets Četins bija dzimis Īgdiras ilā.

## Ārējās saites

## Skatīt arī

* Turcija
Izmiras ils

**Izmiras ils** ir ils Turcijas rietumos.

## Ģeogrāfija
Ila platība ir 11,973 km².

Ila rietumu pusi apskalo Egejas jūra. Līči to atdala no Grieķijas salām: Hiosa sala (6 km) un Lezbas sala (15 km).

Izmiras ils robežojas ar Balikesiras ilu ziemeļos, Manisas ilu austrumos, Ajdinas ilu dienvidos.

Administratīvais ila centrs ir Izmira - trešā lielākā pilsēta Turcijā.

## Iedzīvotāji
Iedzīvotāju skaits 2007. gadā bija 3769 tūkstoši. Izmiras pilsētā - 3 210 465 iedzīvotāju (uz 2008. gadu).

## Administratīvais iedalījums
thumb|Izmiras ila rajoni
Izmiras ils sastāv no 28 rajoniem (iļčēm, ):

## Ārējās saites
Stambulas ils

**Stambulas ils** ir Turcijas ziemeļrietumu ils. Kopējā ila teritorija — 1.196 km²; iedzīvotāju skaits — 12.573.836 (2007). 2000. gadā iedzīvotāju skaits bija 10.018.735. Tas robežojas ar: rietumos — Tekirdāgas ilu, austrumos — Kodžaeli ilu, ziemeļos — Melno jūru un dienvidos — Marmora jūru. Ilu divās daļās sadala Bosfors (turku: *Boğaziçi*) — vienā pusē atrodas Eiropa, bet otrā — Āzija.

## Rajoni
Stambulas ilā ir 32 rajoni (turku: *ilçe*). Rajoni, atkarībā no to atrašanās vietas, apdzīvotības un apbūves var būt iedalīti mikrorajonos (*mahalle*), kvartālos (*semt*), lauku teritorijās (*belediye*) un pagastos (*köy*). Lauku teritorijas pašvaldībai (*belediye*) var būt pakļauti arī tajā esošie mikrorajoni (*mahalle*).
FreeDOS

**FreeDOS** ir operētājsistēma, kas ir pilnībā savietojama ar MS-DOS lietojumprogrammām un draiveriem. FreeDOS ir brīva un atvērtā pirmkoda operētājsistēma. Viens no projekta mērķiem bija izveidot atvērtā pirmkoda interperetatoru, kas aizstātu MS-DOS interperetatoru commmand.com. Projekts tika aizsākts 1994. gadā (pēc Microsoft paziņojuma pārstāt atbalstīt MS-DOS).

Paši izstrādātāji min trīs mērķus, kādiem var izmantot FreeDOS sistēmu:
* Lai spēlētu DOS datorspēles;
* Lai strādātu ar programmatūru, kas atbalsta tikai DOS vidi;
* Izmantotu to iegultajās sistemās.

Vairāki datoru ražotāji izmanto FreeDOS kā noklusējuma operētājsistēmu jaunos datoros. FreeDOS tiek instalēts Dell n-sērijas klēpjdatoros, arī HP datoros  un citu firmu ražojumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* FreeDOS mājaslapa
* FD-DOC FreeDOS Dokumentācijas projekts
Karamanas ils

**Karamanas ils** ir province centrālās Turcijas dienvidos, Taura ziemeļu nogāzēs. Ziemeļos tā robežojas ar Konjas provinci, dienvidos ar Ičelas provinci, bet rietumos ar Antaljas provinci.

Provinces teritorija savā laikā ietilpa hetu valstī, Līdijā, Maķedonijas Aleksandra valstī, Romas valstī, Bizantijā. 1246.gadā kļuva par ietekmīgā Karamanas emirāta centru. Tieši Karamanas emirātā 1277.gadā pirmoreiz turku valoda oficiāli tika atzīta par valsts valodu persiešu valodas vietā. 1468.gadā emirātu iekaroja Osmaņu impērija.

Sens kristietības centrs, senatnē to sauca par *1001 baznīcu zemi*.

Līdz 1922.gadam provincē dzīvoja etniska grupa — karamanlīdi.

Lauksaimniecība, pārtikas rūpniecība (aitas, āboli, 53% no Turcijas cepumu produkcijas).

## Ārējās saites
Kastamonu ils

**Kastamonu ils** ir Turcijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība. Izvietojusies valsts ziemeļos Melnās jūras krastā, robežojas ar Sinopas, Bartinas, Karabikas, Čankiri un Čorumas iliem. Pārsvarā kalnains reljefs, mērens piejūras klimats. Lielākā daļa iedzīvotāju nodarbināti lauksaimniecībā.
JavaScript

**JavaScript** ir skriptu valoda, kas balstīta uz prototipu koncepta. Valoda pamatā ir pazīstama pēc to izmantošanas tīmekļa vietnēs izpildīšanai uz klienta datora. Tā sākotnēji tika izstrādāta firmā Netscape Communications ar nosaukumu **Mocha**, vēlāk **LiveScript**, līdz ieguva tagadējo nosaukumu. Lai gan valodas sintakse ir līdzīga Sun Microsystems Java valodai, JavaScript vairāk līdzinās tādām funkcionālajām valodām kā Scheme un Self, tāpat arī Python. 1997.—1999. gadā valoda tika standartizēta ar nosaukumu ECMAScript.
Kiršehiras ils

**Kiršehiras ils** atrodas Turcijas centrālajā daļā, veidojot daļu no Centrālā Anatolijas reģiona. Šī province atrodas zemestrīču apraudējuma zonā. Pati province atrodas 985 m virs jūras līmeņa.

Provinces galvaspilsēta ir Kiršehira.

## Ārējās saites
Konjas ils

**Konjas ils** () ir ir Turcijas ils un lielpilsētas pašpārvalde Centrālās Anatolijas dienvidrietumos. Tā platība ir , tādējādi tas ir lielākais ils pēc platības, un tā iedzīvotāju skaits ir  (2022). Ila galvaspilsēta ir Konja.

Kizilerenas saules paneļu elektrostacija Konjā spēj saražot 22,5 megavatus elektroenerģijas  kvadrātmetru platībā.

Konjas ilā atrodas otrs lielākais Turcijas ezers - Tuza ezers, kas ir sāls ieguves avots. Ila rietumos atrodas Turcijas lielākais saldūdens ezers Bejšehirs.
## Atsauces

## Ārējās saites
Malatjas ils

**Malatjas ils** ir province Turcijas dienvidaustrumos, Taura nogāzēs. Ziemeļos tā robežojas ar Erzindžanas provinci, austrumos ar Eljazigas provinci un Dijarbakiras provinci, dienvidos ar Adijamanas provinci, austrumos ar Kahramanmarašas provinci, bet ziemeļaustrumos ar Sivasas provinci.

Provinces teritorija senatnē bija hetu valsts centrs. Mūsdienās provincē atrodas senās Hetu valsts galvaspilsētas Milidas (tagad Aslantepe) drupas. Ietilpa Urartu valstī, Persijā, Senajā Romā, Bizantijā. 12.gs provinci ieņem sedžuki. 1515.gadā kļuva par Osmaņu impērijas teritoriju.

Lauksaimniecība, pārtikas rūpniecība (slavenas ir Malatjas aprikozes).

## Ārējās saites
Mušas ils

**Mušas ils** (; ) ir Turcijas ils, kas atrodas Austrumu Anatolijas reģionā. Tā platība ir , un iedzīvotāju skaits ir  (2022), kas ir samazinājies no  (2000). Ila centrs ir Muša. Cita Mušas ila pilsēta ir Malazgirta, kas slavena ar 1071. gada Mancikertes kauju.

Province tiek uzskatīta par daļu no vēsturiskās Rietumarmēnijas. Pirms armēņu genocīda šī teritorija bija daļa no sešiem armēņu vilajetiem. Ils tiek uzskatīta par Turku Kurdistānas daļu, un tajā ir kurdu vairākums.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Governor's web site.
* Muş Weather Forecast Information
Nigdes ils

**Nigdes ils** ir mazs lauku ils, Centrālās Anatolijas dienvidu daļā, Turcijā. 2010. gadā Nīgdes ilā dzīvoja 337 931 iedzīvotāju, no tiem  100 418 dzīvo pilsētā Nigde. Tā platība ir 7312 km2 un tā robežojas ar Kajseri, Adanas, Mersinas, Konjas, Aksarajas un Nevšehiras iliem.

## Ārējās saites
Sivasas ils

**Sivasas ils** ir Turcijas ils.

## Ārējās saites

* Sivas Sanal Tur Sitesi 
* Sivas Haber 
* Sivas News - Sivas News
* Guide of Sivas City.
Tekirdagas ils

**Tekirdagas ils** (turku: *Tekirdağ ili**)* ir Turcijas ils. Tas ir viens no trim iliem, kas pilnībā atrodas Turcijas Eiropas daļā. Tekirdagas ils robežojas ar Stambulas ilu, Kirklareli ilu, Edirnes ilu un Čanakales ilu. Dienvidaustrumos ilu apskalo Marmora jūra, bet ziemeļaustrumos ilam ir neliela pieeja Melnajai jūrai.

Ila galvaspilsēta ir Tekirdaga, kas pēc iedzīvotāju skaita ir lielākā pilsēta Turcijas Eiropas daļā, ja neskaita Stambulas daļu Eiropā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ušakas ils

**Ušakas ils** () ir Turcijas ils valsts rietumu daļā. Tas robežojas ar Manisas, Denizli, Afjonkarahisaras un Kitahjas ilu. Ila administratīvais centrs ir Ušaka.

2018. gada augustā Ušakas ils apturēja digitālās reklāmas Google, Facebook, Instagram, Twitter un YouTube kā atbildes soli uz ASV sankcijām pret Turciju.

## Atsauces


## Ārējās saites
Zonguldakas ils

**Zonguldakas ils** ir Turcijas ils.
## Ogles
Ogļu atklāšana Eredžli (Hēraklijas) reģionā (šodien pazīstama kā Zonguldakas baseins) aizsākās sultānaMahmuda II valdīšanas laikā un to ieguve attīstījās sultāna Abdulmedžida I valdīšanas laikā.

Pirmais turku ogļu paraugs tika atvests no Eredžli uz Stambulu 1822. gadā, taču nekas netika darīts šo ogļu izpētei un izmantošanai. Tomēr 1829. gadā vēl vienu ogļu paraugu uz Stambulu atveda Uzuns (Garais) Mehmets, jūrnieks dzimis Kestaneci ciematā netālu no Eredžli. Šoreiz atklājumam tika pievērsta uzmanība, un jūrnieks saņēma atlīdzību mūža pensijas izskatā, taču, pirms viņš varēja gūt labumu no šīs atlīdzības, viņš tika noslepkavots.

Pirmie Austrijas valdības piedāvātie un piegādātie kalnrači bija Austrijas horvāti, par kuriem zināms, ka viņi bija nodarbināti Eredžli ogļraktuvēs. Sarakste starp Stambulu un vēstniecību Vīnē liecina, ka ogļu izpēte Eredžli baseinā sākās 18 mēnešus pirms 1837. gada marta pieprasījuma un ka ražošana sākās aptuveni 1835. gada septembrī.
## Atsauces

## Ārējās saites