open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Microsoft Office

***Microsoft Office*** ir patentēts komerciāls lietojumprogrammu komplekts, kas tika izstrādāts *[[Microsoft Windows]]* un *[[Mac OS X]]* operētājsistēmām. Komplektu  ieviesa *[[Microsoft]]*. Pirmā *Office* sastāvā bija iekļauts *[[Microsoft Word]]*, *[[Microsoft Excel]]* un *[[Microsoft PowerPoint]]*. Laika gaitā programmu klāsts ir paplašinājies.

Jaunākā versija *Windows* operētājsistēmai ir  izdotais *Office 2013*, savukārt *Mac OS X* —  izdotais *Office 2011*.

## Atsauces

## Skatīt arī
* *[[LibreOffice]]*
* *[[OpenOffice.org]]*

## Ārējās saites

*
Londonas metro

thumb|250px|Londonas metro logo
thumb|250px|Londonas metro karte

**Londonas metro** () ir metro sistēma Apvienotās Karalistes galvaspilsētā Londonā, kas sākusi darboties 1863. gadā. Londonas metro bija pirmais pasaulē. Tā sastāv no 11 līnijām, 270 stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 402 km, no kuriem 42% atrodas pazemē. Tā ir otra garākā metro sistēma (pēc maršruta garuma) pēc Šanhajas metro. Dienā vidēji tiek pārvadāti apmēram 3,04 miljoni pasažieru. 2007. gadā metro pakalpojumus izmantoja vairāk nekā viens miljards pasažieru, tādējādi tas bija trešais noslogotākais metro Eiropā pēc Maskavas un Parīzes. Līniju apkalpo uzņēmums *Transport for London*. Pašlaik apmēram 85% izmaksu tiek segtas no pasažieru veiktajiem maksājumiem par pārvadājumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Šaranta

**Šaranta** () ir Francijas departaments, viens no Jaunakvitānijas reģiona departamentiem. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti franču revolūcijas laikā 1790. gada 4. martā. Šarantas administratīvais centrs ir Angulēma, otra lielākā pilsēta ir Koņaka. Departaments administratīvi sīkāk dalās trijos apgabalos (*arrondissements*):
* Angulēmas apgabals (*Arrondissement d'Angoulême*);
* *[[Arrondissement de Cognac]]*;
* *[[Arrondissement de Confolens]]*.

## Ārējās saites
Beidou I2

**Beidou I2** ( 北斗I2; zināms arī kā **Beidou DW 7**) ir Ķīnas navigācijas sistēmas Beidou pavadonis, kas palaists 2010. gada decembrī slīpā ģeostacionārajā orbītā.

*Beidou I2* tika palaists  20:20 UTC ar nesējraķeti Chang Zheng 3A no Sjičanas pavadoņu palaišanas centra. Tas ar savu dzinēju sasniedza ģeostacionāro orbītu. Pavadonis izvietots slīpā ģeostacionārajā orbītā (orbitālās plaknes slīpums 55°) ap punktu 118 austrumu garuma.

## Ārējās saites
* BD-2 M / BD-2 I Gunter Dirk Kreb
* Single Satellite View BEIDOU IGSO 2 Jens T. Satre,
Tičīno kantons

**Tičīno kantons** () ir viens no Šveices 26 kantoniem. Kantona administratīvais centrs ir Bellincona, taču tā lielākā pilsēta ir Lugāno. Kantons nosaukts pēc Tičīno upes. Tas robežojas ar Graubindenes, Ūrī, Valē kantoniem, kā arī Itālijas Pjemontas un Lombardijas reģioniem. Kopā ar daļu Graubindenes kantona veido tā saukto Šveices Itāliju. Tāpat šis ir vienīgais kantons, kur vienīgā oficiālā valoda ir itāļu. Administratīvi sīkāk kantons dalās 8 apgabalos. 2010. gada decembrī kantonā dzīvoja apmēram 333,8 tūkstoši cilvēku.

## Ārējās saites
Ūrī kantons

**Ūrī kantons** () ir viens no Šveices 26 kantoniem. Kantona administratīvais centrs ir Altdorfa. Tas atrodas Šveices Alpos un robežojas ar Graubindenes, Tičīno, Valē, Obvaldenes, Bernes, Nidvaldenes, Švīces un Glarusas kantonu. 2020. gada decembrī kantonā dzīvoja apmēram 36,819 tūkstoši cilvēku, no kuriem apmēram 8% ir ārzemnieki. Šis ilgu laiku (līdz pat 2005.—2006. mācību gadam) bija vienīgais kantons, kur kā pirmā svešvaloda skolās bija jāmācās itāļu valoda, līdz to nomainīja angļu valoda.

## Ārējās saites
* Official site 
* Official statistics

## Atsauces
Alberts Šveicers

**Alberts Šveicers** (; dzimis , miris ) bija Vācijas, vēlāk Francijas teologs, ērģelnieks, filozofs, ārsts un medicīnas misionārs.

Viņa tēvs bija luterāņu mācītājs. 19. gadsimta beigās viņš pats kļuva par mācītāja palīgu. Ar 1906. gadā publicēto darbu *Geschichte der Leben-Jesu-Forschung* kļuva pazīstams teologu aprindās. 1913. gadā dibinājis slimnīcu Gabonas pilsētā Lamberēnā (Āfrika). Pašlaik tā ir viena no vadošajām slimnīcām Āfrikā izpētes jomā. 1952. gadā saņēmis Nobela miera prēmiju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Beljē rags

**Beljē rags** () ir zemesrags Greiema Zemes rietumu piekrastē Antarktīdā. Atdala Greiema krastu ziemeļos no Lubē krasta dienvidos. Pirmoreiz nokartējusi franču antarktiskā ekspedīcija Žana Batista Šarko vadībā 1908.—1910. gados un nosaukusi par godu Francijas Kara flotes viceadmirālim Žanam Beljē *(Jean Bellue)*. Zemesrags atkārtoti nokartēts Britu Greiema Zemes ekspedīcijas laikā un kļūdaini nosaukts par **Evensena ragu** *(Cape Evensen)*.

## Atsauces
Beidou I5

***Beidou I5*** ( 北斗I5; zināms arī kā ***Beidou DW 10***) ir Ķīnas navigācijas sistēmas *[[Beidou]] *pavadonis. Tas slīpā ģeosinhronā orbītā palaists 2011. gada decembrī.

*Beidou I5* tika palaists  21:07:04 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 3A]]* no Sjičanas pavadoņu palaišanas centra. Tas ar savu dzinēju sasniedza ģeostacionāro orbītu. Pavadonis izvietots slīpā ģeosinhronā orbītā (orbitālās plaknes slīpums 55°) ap punktu 95 austrumu garuma.

## Ārējās saites
* BD-2 M / BD-2 I Gunter Dirk Kreb
* Single Satellite View BEIDOU IGSO 5 Jens T. Satre,
Detaijailenda

**Detaijailenda** () vai **Stacija W** (*Station W*), līdz 1959. gadam zināma kā **Lubēkousta** *(Loubet Coast Station)*, bija Lielbritānija polārstacija Antarktīdā. Izvietota uz Detaija salas pie ieejas Lalemāna fjordā Greiema Zemes austrumos. Izveidota 1956. gada 21. februārī. Galvenās pētījumu jomas bija ģeodēzija, kartogrāfija, ģeoloģija un meteoroloģija. Stacija tika slēgta 1959. gada 31. martā; personāls pārcelts uz Horsšūailendas staciju.

1996./1997. gada sezonā stacija un tās apkārtne tika sakopta. Stacijai piešķirts vēstures pieminekļa un speciāli aizsargājamas vietas (Nr. 83) statuss. Viens no populārajiem antarktiskā tūrisma kuģu pieturas punktiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Station W / Detaille Island
* Antarctic fox. Day 7: Abandoned Antarctica: Base W - Part 1
Wikinews

thumbnail|150px|''Wikinews'' logo
***Wikinews*** ir viens no *[[Wikimedia Foundation]]* projektiem, kas ir balstīts uz *[[wiki]]* programmatūru. Tā ir tiešsaistes ziņu tīmekļa vietne. Šajā projektā atšķirībā no citiem *Wikimedia Foundation* projektiem ir atļauti oriģināldarbi. Oficiāli projekts tika izveidots .

## Ārējās saites
* ''Wikinews''
Wikispecies

thumbnail|150px|''Wikispecies'' logo
***Wikispecies*** ir viens no *[[Wikimedia Foundation]]* projektiem, kas ir balstīts uz *[[wiki]]* programmatūru. Tas ir tiešsaistes brīva satura katalogs ar sugām. Šis katalogs ir vairāk domāts zinātniekiem, nevis plašam cilvēku lokam. *Wikispecies* darbojas ar *[[GNU Free Documentation License]]* licenci un CC-BY-SA 3.0. Projekts tika uzsākts 2004. gada septembrī.

## Ārējās saites
* ''Wikispecies''
Wikiversity

thumbnail|150px|''Wikiversity'' logo
***Wikiversity*** ir viens no *[[Wikimedia Foundation]]* projektiem, kas ir balstīts uz *[[wiki]]* programmatūru. Tas ir tiešsaistes brīva satura portāls ar mācību materiāliem un dažādām pamācībām. Projekts tika uzsākts 2006. gada augustā. Pašlaik šis projekts pieejams angliski un vēl vairāk nekā 10 citās valodās.

## Ārējās saites
* Wikiversity
* ''Wikiversity'' latviešu valodā
Jānis Dikmanis

**Jānis Dikmanis** (dzimis  Rīgā, miris  Ņujorkā, ASV) bija pirmais Latvijas Olimpiskās komitejas prezidents, SOK loceklis.

## Biogrāfija
Pēc skolas beigšanas uzsāka darbu F. Meiera eksporta firmā Rīgā. 1904. gadā viņš tika uzņemts II Rīgas riteņbraucēju biedrībā, kas ir vecākā latviešu sporta organizācija. Tāpat viņš iesaistījās administratīvajā darbībā, rīkojis sacensības un bijis riteņbraukšanas eksaminācijas komisijas loceklis. 1904. gada 4. maijā piedalījies pirmajā zināmajā latviešu maratonā Rīga—Jelgava. 1908. gadā beidzis sportot.

Kopš 1909. gada darbojās vienīgi sporta administratīvajā darbā.

Pēc Pirmā pasaules kara kļuva par Latvijas Sporta biedrības (LSB) priekšsēdētāja biedru, savukārt no 1928. līdz 1944. gadam ieņēmis priekšsēdētāja amatu.  J. Dikmanis kļuva par tikko dibinātās Latvijas Olimpiskās komitejas pirmo prezidentu. Šajā amatā viņš noturējās līdz 1933. gadam. Vadīja Latvijas olimpisko komandu trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). Laikā no 1926. līdz 1947. gadam viņš bija SOK loceklis. J. Dikmanis ir vienīgais latvietis, kas bijis šīs organizācijas loceklis.

1944. gadā viņš devās bēgļu gaitās uz Vāciju, mūža nogali pavadīja ASV, kur miris . ASV darbojās latviešu sporta dzīvē.

## Atsauces
Alfreds Jēkabs Bērziņš

**Alfreds Jēkabs Bērziņš** ( — ) bija Latvijas politiķis un sabiedrisks darbinieks. Latviešu zemnieku savienības biedrs. Bijis Latvijas sabiedrisko lietu ministrs (1937—1940) un Latvijas Olimpiskās komitejas prezidents (1938—1940). Apspiesto Eiropas tautu asamblejas (*Assembly of Captive European Nations*, ACEN) priekšsēdētājs (1969–1970).

## Biogrāfija
Dzimis  mežsarga Jēkaba un Karlīnes (dzimušas Pēterēn) Bērziņu ģimenē Jeru pagasta Oleru "Liesumu" mājās. Mācījies Kārķu pagastskolā, pēc tam Valkas reālskolā. Piedalījies Latvijas brīvības cīņās. Strādājis vairākos laikrakstos, tajā skaitā 1928.-1929. gadā kā "Valkas Balss" izdevējs un redaktors.

1928. gadā neveiksmīgi kandidēja 3. Saeimas vēlēšanās. 1931. gadā ievēlēts 4. Saeimā no Latviešu zemnieku savienības saraksta. Ievēlēšanas brīdī bija Aizsargu štāba organizācijas daļas vadītājs. Darbojās vairākās komisijās — pieprasījumu, publisko tiesību, kā arī kultūras fonda domē.
Pēc Ulmaņa apvērsuma ieguva vairākus sabiedriskus amatus: vispirms 1937. gadā iecelts par sabiedrisko lietu ministru, bet 1938. gadā paralēli tam sāka pildīt arī Latvijas Olimpiskās komitejas (LOK) prezidenta pienākumus.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūnijā viņš tika atcelts no amata, bet ar sava pēcteča Sabiedrisko lietu ministra Pētera Blaua palīdzību viņam izdevās iegūt atļauju braucienam uz Vāciju. Divus mēnešus pavadījis Berlīnes policijas cietumā, jo tika uzskatīts, ka viņš spiego Lielbritānijas labā. Tajā pašā laikā Lielbritānijas izmeklētāji uzskatīja, ka Bērziņš darbojas Vācijas vai Japānas interesēs.

Pēc Otrā pasaules kara beigām 1950. gadā izceļoja uz ASV, kur aizvadīja atlikušo dzīves daļu. Būdams tur, piedalījās trimdas LOK izveidē. Miris .

## Ģimene
Precējies ar atraitni Alīnu Nolli (dzimušu Šāberti, 1895-1980), kas pirms tam bija precējusies ar ārstu Bernhardu Nolli (miris 1931. gadā), dēls Harijs Viktors Nolle (1921-1994). Laulībā dzimusi meita Maija Bērziņa-Einere.
1941. gada 14. jūnijā Alīna Bērziņa kopā ar dēlu Hariju izsūtīti uz Sibīriju. 1950. gadu beigās atgriezušies Latvijā, pēc tam izbraukuši uz Rietumvāciju.

## Apbalvojumi
* I šķiras Atzinības krusts Nr. 5 (1938. gada 16. novembrī)

## Atsauces
Parastā žultsbeka

**Parastā žultsbeka** jeb **rūgtā beka** (*Tylopilus felleus*) ir Latvijā bieža beku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi nav ēdami rūgtuma dēļ. 

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Nogrieztai žultsbekai parasti sārtojas tikai kātiņa pamatne
* Cepurīte: krāsa no pelēkbrūnas līdz iesarkani brūnai, reizēm iedzeltena vai ar olīvzaļu nokrāsu. Virsmiziņa gluda vai viegli samtaina, parasti sausa, mitrā laikā nedaudz lipīga, nav novelkama. Forma sākumā gandrīz apaļa, vēlāk izliekta spilvenveidā. Platums līdz 10, reti 15 cm. Mīkstums balts, sākumā blīvs, vecām sēnēm porains, ar vāju nepatīkamu smaržu un ļoti rūgtu garšu, griezumu vietās kātiņa pamatnē un paretam arī citās sēnes daļās sārtojas.
* Stobriņi: sākumā balti, vēlāk pelēksārti, saspiežot rudi, pieauguši kātiņam, viegli atdalāmi no cepurītes mīkstuma. Atveres sākumā ieapaļas, vēlāk nedaudz stūrainas, sākumā bālganas, sēnei augot kļūst bāli rožainas līdz pat koši rozā, iespiedumu vietās kļūst rūsas krāsā. Stobriņu slānis pieaugušām sēnēm izliecas un izskatās uzpūsts.
* Kātiņš: gaiši brūngans vai netīri bālgans, apakšdaļā resnāks, ar stipri izcilnētu brūnu tīklveida zīmējumu, bez dobuma. Garums līdz 10, reti 15 cm, resnums 2—4 cm.
* Sporas: elipsoīdas-vārpstveida, gludas, gandrīz bezkrāsainas, masā sārtas, 10—15/3,5—5 µm.
* Bazīdijas: vālesveida, 25—40/7—10 µm.
* Cistīdas: sākumā vālesveida, vēlāk izstieptas galotnēs, bezkrāsainas līdz dzeltenīgām, 25—70/6—13 µm.

## Augšanas apstākļi

Priežu mikorizas sēne. Aug gaišos priežu un citu skuju un jauktu koku mežos, koku tuvumā, pie priežu celmiem vai pat uz tiem, mitrākās vietās, skābās augsnēs. Parasti nelielās grupās.

## Barības vērtība

Praktiski nav ēdama rūgtuma dēļ, ar savu rūgtumu viena sēne spēj sabojāt arī maisījumu ar citām sēnēm. Kulināra apstrāde sēnes rūgtumu tikai vairākkārtīgi palielina. Dažās valstīs gan to žāvē un mazās devās lieto piparu vietā vai pat kā ēdamu sēni, jo žāvējot daļa rūgtuma izgaist, ir ziņas par sēnes lietošanu tautas medicīnā. Iespējams, ka sēne satur toksīnus, kas nodara ļaunumu aknām. Apēst žultsbeku lielākos daudzumos iespējams arī, lietojot to sālītā vai marinētā veidā, kad sāls un garšvielas daļēji nomāc rūgtumu..
Žultsbekas labprāt ievāc vāveres, tās ēd arī daži citi meža zvēri un gliemeži. Sēne ļoti reti mēdz būt tārpaina.

## Līdzīgās sugas

Līdzīga baravikām, atšķiras no tām ar stipri izcilnēto tīkliņu uz kātiņa, parasti sārtošanos kātiņa pamatnes griezumā un sārtām uzpūtušos stobriņu atverēm, taču jaunām sēnēm tās vēl ir tikpat baltas kā baravikām. Šaubu gadījumā sēne jāpagaršo turpat mežā, pieliekot mēli, jo sajaukšana ir kulināri nepieļaujama. Daži cilvēki gan svaigas žultsbekas rūgtumu gandrīz nejūt, taču vairums šādā veidā to uzreiz identificē.

## Skatīt arī

* Sēnes kulinārijā
* Sēņošana
* Žultsbeku ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Apraksts fungi.lv
* Apraksts latvijas.daba.lv 
* Sugu enciklopēdija 
* Kuo, M. (2016, June). Tylopilus felleus. MushroomExpert.Co
* Boletales.com
* Mycoweb.ru
Detaija sala

**Detaija sala** (, ) ir ap 850 m gara un līdz 350 m plata klinšaina saliņa Antarktīdas piekrastē. Izvietojusies pie ieejas Lalemāna fjordā 3,5 km uz ziemeļrietumiem no lielākās Andresena salas Lubē krastā. Sala izstiepta ziemeļu—dienvidu virzienā; krasta līnija stipri izrobota, piekrastē vairākas nelielas saliņas.

Salu atklāja franču antarktiskā ekspedīcija (1908—1910) Žana Batista Šarko vadībā un nosauca par godu Puntaarenasas iedzīvotājam, vaļu medību kompānijas *Sociedad Ballenera Magallanes* īpašniekam M. Detaijam *(M. Detaille)*, kurš palīdzēja ar ekspedīcijas apgādi Disepšenas salā. Salas atkārtoti nokartēja britu ekspedīcija 1956. gadā un visu salu grupu nosauca par **Lenta salām** *(Lent Islands*). No 1956. līdz 1959. gadam salā darbojās britu polārstacija Detaijailenda.

## Atsauces
Detaille

***Detaille*** var būt:
* Detaija sala *(Detaille Island)* — sala Antarktīdas piekrastē
* Detaijailenda *(Detaille Island Station)* — polārstacija Antarktīdā
Fenil-2-nitropropēns

**Fenil-2-nitropropēns** ir ķīmiskais savienojums, kura ķīmiskā formula ir C9H9NO2. Tas pieder pie aromātiskajiem nitrosavienojumiem ar nitrogrupu sānķēdē. Fenil-2-nitropropēns ir dzeltena pulverveida viela.

## Iegūšana

To var iegūt, reaģējot benzaldehīdam un nitroetānam bāzisku katalizatoru klātbūtnē. 
300px|left

## Īpašības
Fenil-2-nitropropēnu katalizatoru klātienē var reducēt par fenilacetonu, kas ir amfetamīna atvasinājumu prekursors.
Asarveidīgās

**Asarveidīgās** jeb **asarveidīgās zivis** (*Perciformes*) ir īsto kaulzivju (*Teleostei*) kārta, kas pieder dzelkņstarzivju divīzijai (*Acanthopterygii*). 2016. gadā, balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem, kārtai tika veikta nozīmīga revīzija, to padarot monofilētisku. Saskaņā ar jauno sistemātiku kārta apvieno 61 zivju dzimtu, kas tiek iedalītas 9 apakškārtās. 

## Kopējās iezīmes
Asarveidīgajām zivīm galvenā, kopējā pazīme ir muguras spuras un anālā spuras, kas sadalītas divās daļās. Priekšdējai spuras daļai ir asi stari, aizmugurējai mīksti. Abas daļas var būt dalēji savienotas vai pilnībā atdalītas. Vēdera spurām ir viens ass stars un līdz skaitā pieciem mīksti stari. Šīs spuras asarveidīgajām zivīm novietotas izteikti uz priekšu — zem zoda vai vēdera. Zvīņas parasti ir ktenoidālas, lai gan reizēm tās ir gludas.

## Sistemātika
* **Asarveidīgo zivju kārta** (*Perciformes*)
** Akmensasaru apakškārta (*Serranoidei*)
** Asaru apakškārta (*Percoidei*)
** Bembropu apakškārta (*Bembropoidei*)
** Jūras gailīšu apakškārta (*Triglioidei*)
** Mazo platgalvju apakškārta (*Normanichthyoidei*)
** Nototēniju apakškārta (*Notothenioidei*) 
** Plakangalvju apakškārta (*Platycephaloidei*)
** Platgalvju apakškārta (*Cottoidei*)
** Skorpēnzivju apakškārta (*Scorpaenoidei*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kaulzivis 
* Perciformes
Stefāns Da Kosta

**Stefāns Da Kosta** (; dzimis 1989. gada 11. jūlijā) ir franču hokejists, centra uzbrucējs, Francijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2026) spēlē KHL klubā Jekaterinburgas "Avtomobilist".

Profesionāls hokejists ir arī Stefāna brālis Tedī.

## Spēlētāja karjera
Savus pirmos soļus hokejā Da Kosta spēra Francijā, spēlējot dažādās junioru līgās. 2006. gada vasarā hokejists pārcēlās uz Ziemeļameriku, pievienojoties NAHL klubam Teksasas "Tornado". Nākamās divas sezonas Stefāns aizvadīja USHL junioru līgā, taču 2009. gada vasarā uzsāka studēt, paralēli spēlējot NCAA čempionātā.

2011. gada 30. martā Da Kosta parakstīja līgumu ar NHL klubu Otavas "Senators", tā rindās aizvadot četras spēles. 2011.—12. sezonā francūzis "Senators" rindās aizvadīja jau 22 spēles, atlikušo sezonas daļu pavadot AHL. Nākamajās divās sezonās gan Dā Kostam "Senators" rindās nostiprināties neizdevās, lielāko sezonas daļu aizvadot Bingemtonas "Senators" rindās.

2014. gada jūlijā atgriezās Eiropā, noslēdzot viena gada līgumu ar Maskavas CSKA. Pirmo sezonu CSKA rindās Da Kosta noslēdza ar 62 punktiem, būdams otrs rezultatīvākais komandas spēlētājs aiz Aleksandra Radulova. Nākamajās divās sezonās savainojumu dēļ CSKA rindās aizvadīja vien 24 spēles sezonā. CSKA spēlēja līdz 2017. gada vasarai, pēc kuras pievienojās Šveices klubam *[[Genève-Servette HC]]*. Tur aizvadīja tikai vienu sezonu un tad atgriezās KHL. Pārstāvēja Jekaterinburgas "Avtomobilist", Jaroslavļas "Lokomotiv" un Kazaņas "Ak Bars".

Francijas izlases rindās spēlējis astoņos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Kārkliņš

**Kārkliņš** (sieviešu dzimtē Kārkliņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „kārkls” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Edgars Kārkliņš (1991) — futbolists;
* Ernests Kārkliņš, pseidonīms Zeltmatis (1868—1961) — skatuves mākslas pedagogs un rakstnieks;
* Fricis Kārkliņš (1879—1941) — uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks, Ventspils pilsētas galva;
* Jānis Kārkliņš:
** Jānis Kārkliņš (1877—1955) — tautsaimnieks, pasniedzējs;
** Jānis Kārkliņš (1891—1975) — dzejnieks, žurnālists un literatūrkritiķis;
* Kārlis Kārkliņš (1865—?) — lauksaimnieks un politiķis, Krievijas Valsts domes deputāts;
* Kaspars Kārkliņš (1987) — aktieris;
* Krišs Kārkliņš (1996) — futbolists;
* Ludvigs Kārkliņš (1928) — muzikologs.
* Nikolajs Kārkliņš (*Nikolai Karklin*; 1911—1999) — Igaunijas cīkstonis;
* Oto Kārkliņš (1883—1939) — revolucionārs;
* Valdemārs Kārkliņš (1906—1964) — rakstnieks un tulkotājs.
Siu valodas

**Siu valodas** () jeb **rietumu siu valodas** (*Western Siouan languages*) ir Ziemeļamerikas indiāņu valodu saime. Tā ir otra lielākā kontinenta pamatiedzīvotāju valodu saime aiz algonkinu valodām. Siu valodas ir radniecīgas kataubu jeb austrumu siu valodām, ar ko veido siu-kataubu valodu saimi.

Siu tautai pieder lakoti, dakoti un nakoti, taču kā valodu saime tā ir daudz plašāka un ietver arī hočunkus (vinebagus) un tiem valodas ziņā radniecīgos apsarokus. Valodu saimei piederošo cilšu zemes austrumu virzienā sniedzās līdz Virdžīnijai un dienvidu virzienā līdz Meksikas līcim.

Pirms tūkstošiem gadu siu migrēja no Ziemeļkarolīnas un Virdžīnijas uz Ohaio. Viena daļa devās tālāk lejup pa Ohaio upi uz Misisipi un Misūri, kamēr cita šķērsoja Ohaio un sasniedza Ilinoisu, Viskonsinu un Minesotu.

thumb|200px|Minekondžu lakotu virsaitis Heĥáka Glešká (Plankumainais Ērglis), pazīstams arī kā Si Tĥaŋka (Lielā Pēda)

## Atzari
Siu valodu saimei pieder 18 valodas un virkne dialektu:

1. Misūri upes siu valodas (apsaroku-hīdatsu)
: Apsaroku (krou, absaroki, latviski arī kā "vārnas"; 2000. gadā valodu prata ap 4350 cilvēku)
: Hīdatsu (2000. gadā valodu prata 508 cilvēki)
2. Mandanu valoda (2009. gadā valodu prata 1 cilvēks)

3. Misisipi ielejas siu valodas (centrālo siu)
: A. Dakoti (siu-asiniboini-stonī)
:: Siu valoda
::: santi — sisetoni (austrumdakoti)
::: janktoni-janktonaji (rietumdakoti, Ihą'kt'ųwą-Ihą'kt'ųwąna kopā ar austrumdakotiem 5400 dialekta pratēju 1990.g.).
::: lakhoti (tetoni, lakoti; 1997. gadā dialektu prata ap 6200 cilvēku)
:: Asinoboinu valoda (nakhóta, nakhóna; 1997. gadā valodu prata ap 250 cilvēku)
:: Stonī valoda (Albertas asiniboinu; 2001. gadā valodu prata ap 6200 cilvēku)
: B. Čiveri-Vinebagi
:: Čiveru valoda (aiovi-otoe-misūri, aiovi-otoe; gandrīz izmirusi, 2006. gadā valodu prata mazāk nekā 40 cilvēku)
::: aiovu
::: otoe
::: misūru
:: Vinebagu valoda (hočunku, hočangaru; 2004. gadā valodu prata 11 cilvēki)
: C. Dhegihu valodas
:: Omahu-ponku valoda
::: omahu (60 valodas pratēju, no kuriem 25 valodu pārvalda brīvi; visi vecāki par 60 gadiem)
::: ponku (daži daļēji valodas pratēji)
:: Kanzu-osedžu valoda
::: kanzu (†), (izzuda 1983. gadā)
::: osedžu (†), (izzuda 2005. gadā)
:: Kvapavu valoda (1990. gadā valodu prata 34 cilvēki)
4. Ohaio ielejas siu (dienvidaustrumu siu)
: A. Virdžīnijas siu (tutelo) (†)
:: tutelu-saponi, monakanu (†), (daļēji saglabājās līdz aptuveni 1980. gadam)
:: monetonu (†)
: B. Misisipi siu (ofo-biloksu) (†),
:: Biloksu valoda (†), (izzuda ap 1930. gadu)
:: ofo valoda (†), (izzuda ap 1920. gadu)

(†) — Izmirušās valodas

## Atsauces

## Ārējās saites
* The Siouan Languages Bibliography 
* Sioun languages FAQ
* Siouan languages mailing list archive
* Siouan family (Ethnologue)
* Comparative Siouan languages Swadesh vocabulary lists (from Wiktionary)
Vāra

**Vāra** () ir Francijas departaments, viens no Provansas-Alpu-Azūra krasta reģiona departamentiem. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti franču revolūcijas laikā 1790. gada 4. martā. Vāras administratīvais centrs ir Tulona. Departaments administratīvi ir sadalīts trijos apgabalos (*arrondissements*):
* *[[Arrondissement de Brignoles]]*;
* *[[Arrondissement de Draguignan]]*;
* Tulonas apgabals (*Arrondissement de Toulon*).

## Ārējās saites
Romāns Viks

**Romāns Viks** (*Roman Wick*; dzimis 1985. gada 30. decembrī) ir šveiciešu hokejists, malējais uzbrucējs, Šveices hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2018) spēlē Šveices hokeja līgas klubā Cīrihes "Lions".

## Spēlētāja karjera
Savu karjeru Viks uzsāka Klotenes "Flyers" kluba junioru sistēmā, 2002.—03. sezonā debitējot arī Šveices hokeja līgā. 2004. gada vasarā šveicietis pārcēlās uz Ziemeļameriku, nākamās divas sezonas aizvadot Rietumu hokeja līgā. 2006. gadā Viks atgriezās Klotenē, kluba sastāvā aizvadot nākamās četras sezonas.

2010.—11. sezonā Viks debitēja NHL, septiņas spēles aizvadot Otavas "Senators" sastāvā, pārējo sezonu pavadot tās AHL fārmklubā Bingemtonas "Senators", kluba sastāvā izcīnot Kaldera kausu. Pēc "Senators" sistēmā aizvadītās sezonas Viks atgriezās Klotenē, turpinot spēlēt vietējās "Flyers" sastāvā. 2012. gada vasarā pievienojās Cīrihes "Lions" vienībai. Turpmākajās trīs sezonās bija komandas rezultatīvākais spēlētājs. 2014. gadā kopā ar komandu kļuva par Šveices čempionu un tika atzīts par līgas vērtīgāko spēlētāju.

Šveices izlases rindās spēlējis trijos  Pasaules čempionātos, kā arī 2010. un 2014. gada olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Rakstāmmašīna

thumbnail|235px|Rakstāmmašīna
**Rakstāmmašīna** ir mehāniska vai elektromehāniska rakstīšanas ierīce, kur ar reljefas metāla zīmes palīdzību krāsu lenti piespiež pie papīra, veidojot nepieciešamo burtu vai simbolu. Parasti teksts ar noteiktu burtveidolu uzreiz tiek drukāts uz papīra lapas. Rakstāmmašīnas plaši izmantoja 19. gadsimta beigās un 20. gadsimtā. Mūsdienās tās tikpat kā vairs netiek izmantotas — tās ir nomainījuši datori un printeri.
Jūda Iskariots

thumb|240px|Jūda (pa labi)
**Jūda Iskariots** () bija viens no divpadsmit Jēzus Kristus apustuļiem. Saskaņā ar Jauno Derību Jēzus jau iepriekš zināja, kurš viņu nodos un svētā vakarēdiena laikā saviem mācekļiem sacīja: "Patiesi Es jums saku: viens no jums Mani nodos" (Mateja 26:21), norādot uz apustuli Jūdu Iskariotu. Apustulis viņu nodeva augstajiem priesteriem, parādot vietu, kur naktī atradās Jēzus ar saviem mācekļiem, Ģetzemenes dārzā, Jeruzalemē. Jūda nodeva Jēzu par 30 sudraba gabaliem, no kuriem pēc tam pats atteicās. Jēzus pēc jūdu augsto priesteru rīkojuma tika sagūstīts un aizvests notiesāšanai, vēlāk pēc Romas provinces Jūdejas prefekta Poncija Pilāta rīkojuma tika vispirms šaustīts un tad piesists krustā kopā ar diviem noziedzniekiem. Jūda Iskariots savu dzīvi beidza pakaroties.

Iskariotam no Jēzus mācekļu vidus bija uzticēts pienākums glabāt mācekļu kopīgo naudu un gādāt par pārtikas un ikdienā nepieciešamā iegādi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Risen 2: Dark Waters

***Risen 2: Dark Waters*** ir vienspēlētāja fantastikas motivēta darbības lomu spēle un otrā daļa Piranha Bytes spēlei Risen. To publicējis un izplatījis Deep Silver. Risen 2 ir spēle ar pirātu motīvu, bet tā pārnes ierastos Karību reģiona pirātu motīvus uz fantastikas pasauli, kur pastāv briesmoņi, senie dievi, un Voodoo maģija. 

Par spēli pirmo reizi oficiāli paziņoja Deep Silver 2010. gada 18. augustā, GameCon izstādes prese konferencē Ķelnē. Spēles oficiālā mājaslapa tika palaista 2011. gada 19. februārī. Tās Microsoft Windows versija iznāca Apvienotajā Karalistē un ASV 2012. gada aprīļa beigās, bet PlayStation 3 un Xbox 360 versija iznāca 2012. gada vasaras otrajā pusē. PC versiju izstrādā Piranha Bytes. Franču firma Wizarbox izstrādājuši abas konsoļu versijas. Risen 2 ir pirmā Risen spēle priekš PlayStation 3. 

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Ālto

**Ālto** () ir somu izcelstmes uzvārds:

Cilvēki ar šādu uzvārdu:

;Vīrieši
* Alvars Ālto (*Alvar Aalto*; 1898―1976) — somu arhitekts un dizaineris.

;Sievietes
* Sāra Ālto (*Saara Aalto*; 1987) ― somu dziedātāja, dziesmu autore un balss akrise.
Lalemāna fjords

**Lalemāna fjords** (, ) ir ap  garš un līdz  plats Belinshauzena jūras līcis Antarktīdas pussalas rietumu piekrastē Antarktīdā. Līci norobežo Erousmaitas pussala rietumos un Lubē krasts austrumos. Sākas no Šarpa glečera pie Erousmaitas pussalas pamatnes dienvidos un ieplūst Kristela šaurumā ziemeļos. Krasta līnija stipri izrobota, daudz nelielu saliņu. Līcī ieplūst vairāki ledāji.

Līci 1909. gada janvārī atklāja franču antarktiskā ekspedīcija Žana Batista Šarko vadībā un nosauca par godu franču ģeogrāfam Šarlam Lalemānam *(Charles Lallemand)*. No 1956. līdz 1959. gadam Detaija salā līča ziemeļu galā darbojās britu polārstacija Detaijailenda.

## Atsauces
Alvars Ālto

**Hugo Alvars Henriks Ālto** (; dzimis , miris ) bija somu arhitekts un dizaineris.

Darbojās arhitektūrā, mēbeļu jomā, ar audumiem, stikla izstrādājumiem. Vairāki viņa klienti bija industriālisti, starp populārākajiem klientiem bija Alstrēmu ģimene. A. Ālto darbojās no 1920. līdz 1970. gadiem. Stila atšķirības ir jūtamas arī viņa darbos — sākotnējos darbos redzams ziemeļu klasicisms, savukārt vēlākajos — starptautiskais modernisms. Viņš ir bijis arhitekts Paimio esošai tuberkulozes sanatorijai (pašreizējā Turku Universitātes slimnīcas daļa), *Säynätsalo* pilsētas zālei, Viburgas Universitātei, *Villa Mairea*, vienai no Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta kopmītņu ēkām, Helsinku koncertzālei "Finlandia".

## Ārējās saites
Arturs Millers

**Arturs Millers** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu dramaturgs un esejists.

Viņš ir tādu pazīstamu lugu kā "Visi mani dēli" (*All My Sons*), *[[Death of a Salesman]]*, *[[The Crucible]]*, *[[A View from the Bridge]]* autors. 1949. gadā A. Millers saņēma Pulicera balvu dramaturģijā, 1984. gadā bija Kenedija centra atzinības balvas laureāts. Laikā no 1956. līdz 1961. gadam bija precējies ar populāro aktrisi Merilinu Monro. Kopā bija precējies trīs reizes. Dramaturga māsa Džoana Koplenda ir aktrise, arī viņa meita Rebeka Millere ir aktrise, režisore un scenāriste (precējusies ar aktieri Denjelu Deju-Lūisu).

A. Millers mira  89 gadu vecumā, 56. gadadienā pēc viņa lugas *Death of a Salesman* pirmizrādes Brodvejā.

## Populārākās lugas
* "Visi mani dēli" (1947, latviešu teātrī kopš 1948);
* "Komivojažiera nāve" (1949, latviešu teātrī kopš 1998);
* "Salemas raganas" ("Smags pārbaudījums") (1953, latviešu teātrī kopš 1995);
* "Skats no tilta" (1955, latviešu teātrī kopš 2010);
* "Pēc grēkā krišanas" (1964, latviešu teātrī kopš 1993);
* "Notikums Višī pilsētā" (1964);
* "Cena" (1968)

## Atsauces

## Ārējās saites
Īzāks

thumb|220px|Īzāks
**Īzāks** () bija Ābrahāma un Sāras vienīgais kopīgais dēls, kā arī Jēkaba un Ēzava tēvs. Viņš bija viens no Israēla tautas patriarhiem (abi pārējie bija Ābrahāms un Jēkabs). Saskaņā ar Pirmo Mozus grāmatu Ābrahāms bija 100 gadus vecs un Sāra vairs nebija reproduktīvajā vecumā, kad Īzāks piedzima. Īzāks bija vienīgais patriarhs, kura vārds netika mainīts un kurš nepameta Kanaānu. Viņš nomira 180 gadu vecumā, tādējādi viņš bija visilgāk dzīvojušais patriarhs.

## Ārējās saites
Augšmarna

**Augšmarna** () ir Francijas departaments, viens no Grandestas reģiona departamentiem. Departaments ir nosaukts Marnas upes vārdā, un ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti franču revolūcijas laikā 1790. gada 4. martā. Augšmarnas administratīvais centrs ir Šomo. Departaments administratīvi ir sadalīts trijos apgabalos (*arrondissements*):
* Šomo apgabals (*Arrondissement de Chaumont*);
* *[[Arrondissement de Langres]]*;
* *[[Arrondissement de Saint-Dizier]]*.

## Ārējās saites
Korēza

**Korēza** () ir Francijas departaments, viens no divpadsmit Jaunakvitānijas reģiona departamentiem. Nosaukts Korēzas upes vārdā. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti franču revolūcijas laikā 1790. gada martā. Korēzas administratīvais centrs ir Tila, bet lielākā pilsēta — Brivlegaijārda. Departaments administratīvi sīkāk dalās trijos apgabalos (*arrondissements*):
* Tilas apgabals (*Arrondissement de Tulle*);
* *[[Arrondissement de Brive-la-Gaillarde]]*;
* *[[Arrondissement d'Ussel]]*.

## Ārējās saites
Endra un Luāra

**Endra un Luāra** () ir Francijas departaments, viens no sešiem Centra reģiona departamentiem. Departaments tika nosaukts Endras un Luāras upes vārdā. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti franču revolūcijas laikā 1790. gada 4. martā. Endras un Luāras administratīvais centrs ir Tūra. Departaments administratīvi sīkāk dalās trijos apgabalos (*arrondissements*):
* *[[Arrondissement de Chinon]]*;
* *[[Arrondissement de Loches]]*;
* Tūras apgabals (*Arrondissement de Tours*).

## Ārējās saites
Aureliāns

**Aureliāns** (; dzimis 214. vai 215. gadā, miris 275. gadā) bija 44. Romas impērijas imperators, kurš valdīja no 270. gada līdz savai nāvei 275. gadā.

Viņš savas valdīšanas laikā sakāva alemaņus, gotus, vandaļus, sarmatus. Aurealiāns atjaunoja impērijas austrumu robežas pēc Palmīras impērijas iekarošanas 273. gadā. Nākamajā gadā viņš iekaroja Gallu impēriju rietumos, tādējādi atkal apvienojot visu impēriju. Viņš bija Romas pilsētas Aurēlija sienas veidošanas iniciators. Tāpat pēc karadarbības ar gotiem Dākija vairs nebija impērijas sastāvā. Viņu nogalināja 275. gadā.

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Dorisa Deja

**Dorisa Deja** (; dzimusi kā **Dorisa Mērija Anna Kepelhola** (*Doris Mary Ann Kappelhoff*);  Sinsinati —  Carmel Valley Village) bija amerikāņu aktrise, dziedātāja un dzīvnieku tiesību aizstāve.

Viņas karjera ir ilgusi gandrīz 50 gadus. Karjeru sākusi kā bigbenda dziedātāja 1939. gadā, taču kļuva pazīstama vienīgi 1944. gadā pēc dziesmas *Sentimental Journey* publicēšanas. Pēc grupas *Les Brown & His Band of Renown* pamešanas viņa uzsāka solokarjeru, sadarbojās ar *[[Columbia Records]]*, kas ir viņas vienīgā ierakstu kompānija. Aktrises karjeru sākusi ar galveno lomu 1948. gada filmā *Romance on the High Seas*. Kopumā ir filmējusies 39 filmās, izdevusi 29 albumus, pavadījusi 460 nedēļas Top 40 topos un kļuva par vienu no ASV iemīļotākajiem izklaides industrijas pārstāvjiem. Par lomu 1959. gada romantiskajā komēdijā *[[Pillow Talk]]* tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Day

***Day*** () var būt:

* Andra Deja (*Andra Day*; 1984) — amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise;
* Čārlijs Dejs (*Charles Day*; 1976) — amerikāņu aktieris, komiķis, scenārists, producents, režisors un raidierakstu vadītājs;
* Denjels Dejs-Lūiss (*Daniel Day-Lewis*; 1957) — britu-īru teātra un kino aktieris;
* Dorisa Deja (*Doris Day*; 1922—2019) — amerikāņu aktrise, dziedātāja un dzīvnieku tiesību aizstāve.

## Skatīt arī
* Diena
Vadībzinība

**Vadībzinība**, **pārvaldība**, **vadība** jeb **menedžments** () ir viena no uzņēmējdarbības jomām, kurā apskata uzņēmuma vai organizācijas vadīšanas spēju un iespējas, kas ietver plānošanu, organizēšanu, koordinēšanu, personāla veidošanu, motivēšanu un kontroli. Par mūsdienu vadībzinības pamatlicēju uzskata amerikāņu inženieri Frederiku Teiloru.

Literatūra. Ilgvars Forands. Menedžmenta mazā enciklopēdija.LIF. 2018. 487 lpp..

## Atsauces
Hibrīdauto

[thumb|''[Ford* hibrīdauto]]
*'Hibrīdauto*' ir [[automobilis]], kas ir aprīkots gan ar [[iekšdedzes dzinējs|iekšdedzes dzinēju]], gan [[elektrodzinējs|elektrodzinēju]]. Pasaulē pirmais masveidā ražotais hibrīdauto ir *Toyota Prius NHW10''.
Luarē

**Luarē** () ir Francijas departaments, viens no sešiem Centra reģiona departamentiem. Departaments tika nosaukts Luāras upes pietekas Luarē vārdā. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti franču revolūcijas laikā 1790. gada 4. martā. Luarē administratīvais centrs ir Orleāna. Departaments administratīvi sadalīts trijos apgabalos (*arrondissements*):
* *[[Arrondissement de Montargis]]*;
* Orleānas apgabals (*Arrondissement d'Orléans*);
* *[[Arrondissement de Pithiviers]]*.

## Ārējās saites
Īstie asari

**Asaru apakškārta** jeb **īstie asari** (*Percoidei*) ir asarveidīgo zivju kārtas (*Perciformes*) apakškārta. 2016. gadā, balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem, apakškārtai tika veikta nozīmīga revīzija, to padarot monofilētisku. Saskaņā ar jauno sistemātiku apakškārta apvieno 3 zivju dzimtas. 

## Kopīgās iezīmes
Īsto asaru grupa ir ļoti daudzveidīga, ar dažādiem ieradumiem. Šīs sugas mājo gan saldūdenī, gan jūrās. Saldūdens sugas dzīvo ezeros, dīķos, purvos un upēs, gan straujās, gan lēnās. Jūras sugas dzīvo vai nu gar krasta līniju vai atklātā jūrā. Šīs grupas zivis atkarībā no sugas piederības barojas ar augiem, zooplanktonu, bezmugurkaulniekiem un zivīm. 

Dažas sugas ir aktīvas nakts laikā, dažas dienas laikā. Dažas veido barus, citas ir vientuļnieces. Dažas uzturas uz grunts, citas nepārtraukti pārvietojas uz augšu un leju. Dažas sugas migrē, lai nārstotu, bet citas sugas būvē ligzdas un apsargā gan ikrus, gan kāpurus. Daudzas sugas audzē zivsaimniecībās, daudzas tiek augstu vērtētas sporta makšķerēšanā un daudzas ir krāšņas akvāriju zivis.

## Sistemātika
* **Īsto asaru apakškārta** (*Percoidei*)
** Aru dzimta (*Niphonidae*)
** Asaru dzimta (*Percidae*)
** Drakonzivju dzimta (*Trachinidae*)

## Atsauces
Pvpj 1110

**Pvpj 1110** () ir Zviedrijas 90 mm bezatgrūdes lielgabals. Pazīstams arī kā **Pv-1110** vai **M1110**. Bruņojumā pieņemts 1959. gadā, bet 1990. gadā, kad bija izgatavoti 1600 lielgabali, no Zviedrijas armijas bruņojuma izņemts. 300 lielgabali nonākuši Igaunijā, Lietuvā un Latvijā.

Parasti lielgabals ticis vilkts, vai montēts uz automašīnas Volvo C202. Kopš 1970. gadu beigām, ticis montēts arī uz Volvo C303 un Bandvagn 206 automašīnām.

Militārajām operācijām ziemas laikā lielgabalu varēja arī montēt uz kamanām, kuras velk divi slēpotāji.

Pvpj 1110 lielgabals ir aprīkots ar optisko tēmēkli. Saglabāts arī mehāniskais tēmēklis, paredzēts rezerves situācijām.

## Munīcija
Pvpj 1110 lielgabali ir paredzēti HEAT tipa munīcijas šaušanai. Zviedru apzīmējumi šiem lādiņiem ir *spårljuspansarspränggranat* (*slpsgr*). 
*  *Spårljuspansarspränggranat m/62* ir 10,7&nbsp;kg HEAT lādiņš, kura caursišanas spēja (homogēnām bruņām) ir 380&nbsp;mm.
*  *Spårljuspansarspränggranat m/77* ir 11,2&nbsp;kg HEAT lādiņš, kura caursišanas spēja ir 500&nbsp;mm.
*  *Spårljuspansarspränggranat m/84* ir 10&nbsp;kg HEAT lādiņš, kura caursišanas spēja ir 800&nbsp;mm.
* *Spårljusövningsgranat m/62* ir 10.7&nbsp;kg mācību lādiņš (bez sprāgstvielām) ar trasējošo sastāvu.

## Lietotāji
*  130 lielgabali (Igaunijas Aizsardzības spēki)
*  96 lielgabali (noņemts no bruņojuma)
*  (Zemessardze)
*  (Lietuvas armija)
*  (noņemts no bruņojuma, bet atrodas noliktavās)

## Atsauces
Anastasija Grigorjeva

**Anastasija Grigorjeva** (dzimusi  Daugavpilī) ir bijusī Latvijas cīkstone, startēja brīvajā cīņā. Četrkārtēja Eiropas čempione un divu Pasaules čempionāta bronzas medaļu īpašniece. Latvijas Olimpiskās vienības sastāvā kopš 2008. gada.

Pēc aktīvā sporta karjeras beigām A. Grigorjeva darbojas Daugavpils pašvaldībā, kur atbild par augsto sasnieguma sporta attīstību.

## Karjera
Dzimusi un augusi Daugavpilī. Cīņas sportā trenējas kopš 2003. gada, vispirms nodarbojusies ar džudo, dažus gadus vēlāk pārgājusi uz brīvo cīņu. Beigusi Daugavpils Universitāti.

Guvusi labus panākumus jauniešu vecumā: 2007. gada Eiropas čempionātā kadetiem izcīnīja otro vietu, 2008. gada Eiropas čempionātā junioriem kļuva par sacensību uzvarētāju. 2009. gada Pasaules un Eiropas čempionātā junioriem izcīnīja sudraba medaļu.

Starp pieaugušajiem viņas lielākais panākums ir 2010. gada Eiropas čempionātā izcīnītā uzvara svara kategorijā līdz 55 kilogramiem. Tāpat 2012. gada Eiropas čempionātā viņa izcīnīja otro vietu svara kategorijā līdz 59 kilogramiem.

2012. gada maijā notikušajās Olimpisko spēļu kvalifikācijas sacensībās A. Grigorjeva iekļuva finālā, tādējādi kvalificējoties  svara kategorijā līdz 63 kilogramiem. Tajās viņa izstājās otrajā kārtā, kopvērtējumā ieņemot 9. vietu. 2013. gadā otro reizi karjerā izcīnīja Eiropas čempiones titulu, šoreiz svara kategorijā līdz 63 kg. Pēc Olimpiskajām spēlēm sekmīgi startējusi turnīros, uzvarot visās starptautiskajās sacensībās. 16 uzvaras pēc kārtas ir trešā garākā uzvaru sērija starp FILA elites cīkstoņiem. 2013. gadā tika atzīta par gada labāko sportisti Latvijā. 2014. gada martā ierindojās pasaules ranga pirmajā vietā, savukārt aprīlī izcīnīja savu trešo Eiropas čempionāta zelta medaļu. 2014. gada Pasaules čempionātā izcīnīja bronzas medaļu. Arī 2014. gadā tika atzīta par gada labāko sportisti Latvijā.

2015. gadā izcīnīja bronzas medaļu Eiropas spēlēs Baku, Azerbaidžānā, kas vienlaikus bija arī Eiropas čempionāts šajā sporta veidā. Šī bija pirmā Latvijas sportistu izcīnītā medaļa šajās sacensībās.

2025. gada maijā A. Grigorojeva paziņoja par sporta karjeras beigām.

## Privātā dzīve
A. Grigorjeva ir precējusies ar Daugavpils cīkstoni, tagad treneri, Imantu Lagodski. 2018. gada novembrī pārim piedzima dēls, bet 2023. gada jūnijā meita.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
Latvijas Republikas sabiedrisko lietu ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s sabiedrisko lietu ministri**, kas bija Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Šis amats tika izveidots 1937. gadā un likvidēts līdz ar Latvijas okupāciju un inkorporāciju PSRS 1940. gadā. Sabiedrisko lietu ministrs nodarbojās ar propagandas veidošanu un publicēšanu.

## Uzskaitījums
Finijs

**Finijs** var būt:

* Alberts Finijs (*Albert Finney*) — angļu aktieris (1936—2019);
* Deiviss Finijs (*Davis Phinney*) — ASV riteņbraucējs (dzimis 1959);
* Džeks Finijs (*Jack Finney*) — amerikāņu rakstnieks (1911—1995);
* Hals Finijs (*Hal Finney*) — amerikāņu programmētājs (1956—2014);
* Teilors Finijs (*Taylor Phinney*) — ASV riteņbraucējs (dzimis 1990);
* Toms Finijs (*Tom Finney*) — angļu futbolists (dzimis 1922);
* Dorians Finijs-Smits (*Dorian Finney-Smith*) — ASV basketbolists (dzimis 1993).
Asaru ģints

**Asaru ģints** (*Perca*) ir asaru dzimtas (*Percidae*) saldūdens zivju ģints. Šajā ģintī ir 3 sugas, no kurām viena mājo Eiropā, divas Āzijā un viena Ziemeļamerikā. Asari mājo ezeros, dīķos, upēs un upju grīvās. Tie barojas ar mazākām zivtiņām, vēžveidīgajiem, kukaiņu kāpuriem un kukaiņiem. Latvijā sastopams Eiropas asaris jeb vienkārši asaris, kas Latvijas ūdenstilpēs ir bieži sastopama zivs Visas asaru sugas ir iecienīts makšķernieku loms, kā arī tām tiek veikta rūpnieciskā nozveja.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|200px|Asariem ir 2 muguras spuras: viena ar asiem stariem, otra ar mīkstiem, attēlā [asaris (*Perca fluviatilis*)]]
Asaru ģints zivīm ir slaidi, nedaudz sāniski saplacināti ķermeņi. Tos sedz ktenoidālas zvīņas. Žaunu vāka kauli ar dzeloņiem. Asaru sāna līnijas sistāma jutīgi uztver ūdens vibrācijas. Kā jau plēsīgai zivij, asara mutē ir daudzi, asi zobi. Eiropas asaris un Balhaša asaris ir augumā līdzīgi, to maksimālais garums ir apmēram 50 cm, svars 4,75 kg. Mazākais no visām sugām ir dzeltenais asaris, kura lielākie indivīdi ir apmēram 25 cm gari.

Muguras spura ir pilnībā sadalīta divās daļās, pirmā no tām dzeloņaina, bet otrā mīksta. Vēl ir pāris vēdera spuru, kas novietotas izteikti uz priekšu, un pāris krūšu spuru, anālā spura un astes spura. Kloāka atrodas uzreiz aiz anālās spuras. Visām trim sugām ir asariem raksturīgais zebrveida svītrojums.

### Nārstošana
Asaru sugas nārsto aprīļa beigās vai maija sākumā. Ikri savienoti vienā virknē un tiek noslēpti pie ūdensaugiem vai ūdenī nogrimušiem zariem, mizām u.c. substrātiem.

## Sistemātika
* **Asaru ģints** (*Perca*)
** Asaris (*Perca fluviatilis*)
** Balhaša asaris (*Perca schrenkii*)
** Dzeltenais asaris (*Perca flavescens*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kaulzivis
Vidar klases mīnu licējs

thumb
**Vidar klases mīnu licēji** ir divi Norvēģijā ražoti kuģi — Vidar un Vale — kuri tika izgatavoti 1977. gadā Norvēģijas Jūras spēku vajadzībām.

Kuģi šobrīd atrodas Lietuvas Jūras spēku un Latvijas Jūras spēku dienestā.

## Tehniskie rādītāji un cita informācija
Ražotājs: Mjellem and Karlsen 

Lietotāji: 

* Norvēģijas Jūras spēki (līdz 2003. gadam (Vale) un 2006. gadam (Vidar))
* Latvijas Jūras spēki (no 2003. gada)
* Lietuvas Jūras spēki (no 2006. gada)
Ražošanas gadi: 1977–1978

Izgatavoti: 2

Aktīvā dienestā: 2

Ūdensizspaids: 1750 tonnas

Garums: 64,8 m

Iegrime: 4,6 m

Dzinējs: 2 x Wichmann dīzeļdzinēji ar 4200 ZS

Ātrums: 14,8 mezgli

Bruņojums:
* 2 x 40 mm Bofors lielgabali
* 2 x 12.7 mm ložmetēji

## Atsauces

## Ārējās saites
1027. gads

**1027. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 26. marts — Konrāds II Salietis kļuva par Svētās Romas impērijas imperatoru.
* 14. maijs — Anrī I Kapetings tika kronēts par Francijas karali.

### Nezināms datums
* Japānā sākās pilsoņu karš.

## Dzimuši
* *iespējams*
** Viljams I Iekarotājs, Anglijas karalis (miris 1087. gadā)

## Miruši
118. gads

**118. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas konsuli bija imperators Adriāns un Gnejs Pedanijs Fusks Salinators.
* Romas imperators Adriāns uzsāka karadarbību Mezopotāmijā un Armēnijā pret Aršakīdu impēriju. Romas impērijas teritorijas palielinās līdz Eifratas augštecei.

## Dzimuši

## Miruši
* *iespējams*
** Dions Hrisostoms, grieķu orators un filozofs
Metālkors

**Metālkors** () ir smagā metāla apakšžanrs, kurā ir dažādi iekļauti smagā pankroka elementi. Termins radās 1990. gadu vidū, kad par metālkoru sāka dēvēt tādu grupu kā *[[Earth Crisis]]*, *[[Deadguy]]* un *[[Integrity]]* mūziku. Mūsdienās metālkora žanrā spēlē vairākas samērā populāras smagās mūzikas grupas kā *[[Killswitch Engage]]*, *[[Underoath]]*, *[[All That Remains]]*, *[[Trivium]]*, *[[As I Lay Dying]]*, *[[Bullet for My Valentine]],* *[[The Devil Wears Prada]], [[Asking Alexandria]].*

## Galvenās mūzikas žanra iezīmes
* **Breakdown sadaļas** – lielākoties instrumentālas, ritmiski lēnākas un smagākas daļas dziesmās, kas paredzētas mošošanai
* **Kliegtais un tīrais vokāls** – vokālisti bieži pārslēdzas starp rūcošu un tīru dziedājumu, īpaši melodiskajā metālkorā. 

* **Ātra un tehniski sarežģīta bungu spēle** – bieži tiek izmantots dubultais basbungas pedālis un sarežģīts ritms.

* **Emocionāli dziesmu vārdi** – dziesmu vārdi skar personiskas (piemēram, cīņa, sāpes, attiecības), sociāli vai politiski iedvesmotas tēmas.

## Metālkora apakšžanri
* Melodiskais metālkors — metālkors ar lielāku uzsvaru uz melodiju.
* *[[Mathcore]]* — metālkors ar matemātiskā roka elementiem.
* *[[Deathcore]]* — metālkors, kurā smagais pankroks apvienots ar nāves metālu.

## Atsauces
100 mm lauka lielgabals M1944 (BS-3)

**BS-3** jeb **1944. gada paveida 100 mm lauka lielgabals** ir Padomju Savienības 100 mm prettanku un lauka lielgabals. Lielgabals tika konstruēts Otrā pasaules kara beigās un palika bruņojumā līdz 1950. gadu vidum, kad to 1955. gadā aizstāja ar T-12 prettanku lielgabalu un D-48 prettanku lielgabalu. BS-3 lielgabals tika arī eksportēts uz citām valstīm, no kurām vairākās ir bruņojumā arī šobrīd. Daļa no BS-3 lielgabaliem vēl joprojām glabājas Krievijas armijas noliktavās.

## Vēsture
Par BS-3 konstrukcijas paraugu tika ņemts jūras lielgabals B-34. Lielgabala konstruēšanas brigādi vadīja Vasilijs Grabins.

Otrā pasaules kara laikā BS-3 tika veiksmīgi izmantots kā spēcīgs prettanku lielgabals. Tas bija spējīgs iznīcināt jebkuru pretinieka tanku lielās distancēs. Lielgabals nereti tika izmantots arī kā lauka lielgabals. Šajā jomā tas bija mazāk efektīvs kā 122 mm lielgabals A-19, jo šāva ar mazāka kalibra lādiņiem, taču BS-3 šaušanas ātrums bija augstāks.

## Lietotāji
*  — 89 BC-3, 2007. gadā
*  — 20 BC-3, 2007. gadā
*  — 18 BC-3, 2007. gadā
*  — ne mazāk kā 12 BS-3 bruņojumā, kā arī citi armijas noliktavās, 2011. gadā
*  — Zemessardzē.
*  — 6 BC-3, 2007. gadā
*  — 20 BC-3, 2007. gadā
*  — 2007. gadā
*  — 24 BC-3, 2007. gadā

## Atsauces
Ķīšu ģints

**Ķīšu ģints** (*Gymnocephalus*) ir asaru dzimtas (*Percidae*) saldūdens zivju ģints. Šajā ģintī ir 5 sugas. Tās pamatā mājo Eiropas ūdenstilpēs. Izņēmums ir ķīsis (*Gymnocephalus cernuus*), kas sastopams arī Āzijā. Latvijas teritoriālajos ūdeņos mīt viena ķīšu ģints suga - ķīsis (*Gymnocephalus cernuus*).

## Izskats un īpašības
Ķīšu ķermeņa proporcijas atgādina mazus asarīšus, bet to krāsa ir atšķirīga. Ķīšiem nav asariem raksturīgā zebrveida krāsojuma. Tie ir brūni un pelēkbrūni, ar nelieliem, tumšākiem punktiņiem, bet svītrainajam ķīsim punktiņi veido horizontālas svītras. Ķīšiem abas muguras spuras daļas ir savienotas, no kurām pirmā ir ar asiem stariem, bet otrā ar mīkstiem. Tiem ir vēl pāris vēdera spuru, pāris krūšu spuru, anālā spura un astes spura. Uz galvas zvīņu nav. Ķīšu zvīņas ir ļoti glumas, un tie viegli slīd laukā no rokām. Sānu līnija ļoti jūtīga un uztver vismazākās ūdens vibrācijas.

Lielākais ģintī ir svītrainais ķīsis (*Gymnocephalus schraetser*), kura maksimālais ķermeņa garums ir 30 cm. Mazākais ir Donavas ķīsis (*Gymnocephalus baloni*), kurš aug līdz 10,4&nbsp;cm. Pārējās sugas ir 15–25&nbsp;cm garas.

## Sistemātika
* **Ķīšu ģints** (*Gymnocephalus*)
** Ammerezera ķīsis (*Gymnocephalus ambriaelacus*)
** Donas ķīsis (*Gymnocephalus acerina*)
** Donavas ķīsis (*Gymnocephalus baloni*)
** Ķīsis (*Gymnocephalus cernuus*)
** Svītrainais ķīsis (*Gymnocephalus schraetser*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kaulzivis 
* Fish Identification: Find Species