Defises karš

**Defises karš** jeb **Domuzīmes karš** (; ) bija čehu un slovāku strīds par to, kā saukt Čehoslovākiju pēc komunistu valdības krišanas 1989. gadā. 

## Pamatinformācija
Valsts oficiālais nosaukums pēdējos 30 komunistiskās varas gados bija "Čehoslovākijas Sociālistiskā Republika" gan čehu, gan slovāku valodās (*Československá socialistická republika* jeb *ČSSR*). 1989. gada decembrī — mēnesi pēc Samta revolūcijas — prezidents Vāclavs Havels paziņoja, ka vārds “Sociālistiskā” tiks izsvītrots no valsts oficiālā nosaukuma. Daudziem šķita, ka tā tiks dēvēta vienkārši par “Čehoslovākijas Republiku”, kas bija oficiālais tās nosaukums no 1920. līdz 1938. gadam un no 1945. līdz 1960. gadam. Tomēr slovāki jutās aizskarti, jūtot sevi tikai kā Čehijas pielikumu. Slovākijas politiķi paziņoja, ka tas nesaskan ar Slovākijas līdzvērtīgo statusu, un pieprasīja valsts vārdu uzrakstīt ar defisi (t. i, "Čehu-Slovāku Republika"), kā tika rakstīts Čehijas un Slovākijas neatkarības sākumposmā no 1918. gada līdz 1920. gadam un atkal 1938.—1939. gadā. Pēc tam prezidents Havels piedāvāja "Čeho-Slovākijas Republiku" — priekšlikumu, kas nepatika Čehijas politiķiem, kuri redzēja tajā atgādinājumu par 1938. gada Minhenes vienošanos, kuras rezultātā nacistiskā Vācija pievienoja sev daļu no Čehijas teritorijas.    

## Lēmumi
Kā kompromisu 1990. gada 29. martā Čehoslovākijas parlaments nolēma, ka valsts pilnajam nosaukumam jābūt “Čehoslovākijas Federatīvajai Republikai”, ar to skaidri apliecinot, ka valsts ir federācija. Nosaukums bija jāraksta bez defises čehu valodā (**'), bet ar defisi slovāku valodā (**'). Nākotnē pieņemamajā likumā par valsts simboliem bija jākodificē šāda neoficiāla vienošanās par Slovākijas nosaukuma formu. 

Šis risinājums tika atzīts par neapmierinošu, un mazāk nekā mēnesi vēlāk, 1990. gada 20. aprīlī, parlaments atkal mainīja valsts nosaukumu uz “Čehijas un Slovākijas Federatīvā Republika” (, , vai *ČSFR* ). Šis likums skaidri uzskaitīja garos formas nosaukumus abās valodās un paziņoja, ka tie ir līdztiesīgi. 

Kompromiss izraisīja vēl arī valodnieciskas ķildas. Parasti čehu un slovāku valodās saliktos nosaukumos ar lielo burtu tiek rakstīts tikai pirmais vārds. Ar visu lietvārdu lielo burtu lietošanu tika noņemti Slovākijas prestiža jautājumi, bet sadusmoti valodnieki. 

Kaut arī slovāki pieprasīja lietot defises vārdu (čehu, slovāku: *spojovník*), čehi to sauca par domuzīmi (). Kaut arī čehu un slovāku rakstībā ir izteikta atšķirība starp defisi un domuzīmi (defise tiek izmantota, lai apzīmētu savienojumu starp diviem vārdiem, bet domuzīmi izmanto citos gadījumos), gan čehi, gan slovāki parasti lieto terminu *pomlčka* (domuzīme) abiem. Tomēr, piemēram, angļu un krievu valodas plašsaziņas līdzekļi parasti konfliktu dēvē par "defises karu" ("*Hyphen War*", "*Дефисная война*"). 

Kaut arī "Defises karš" notika bez varmācības un tādēļ par karu saucams tikai nosacīti, tas parādīja, ka starp čehiem un slovākiem ir asas atšķirības viedokļos par viņu kopīgās valsts nākotni un identitāti. Nākamo divu gadu laikā starp abām federācijas daļām izcēlās būtiskāki strīdi, kuru rezultātā Čehijas un Slovākijas politiķi 1992. gadā vienojās sadalīt valsti divās atsevišķās Čehijas un Slovākijas valstīs — tā sauktā samta šķiršanās,— kas stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* "No samta revolūcijas uz samta šķiršanos" , Hūvera institūts (PDF) **(angliski)**