open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Telavi

**Telavi** () ir pilsēta Gruzijas austrumos, Alazani upes ielejā, Kahetijas mhares un Telavi municipalitātes centrs.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta, vēstures avotos pirmoreiz minēta 2. gadsimtā Klaudija Ptolemaja darbos kā *Teleda*. 8. gadsimtā pilsēta kļuva par nozīmīgu reģionālo politisko un administratīvo centru. No 10. līdz 12. gadsimtam Telavi bija Kahetijas karalistes galvaspilsēta, vēlāk kļuva par vienu no Gruzijas Karalistes politiskajiem un ekonomiskajiem centriem. Pēc vairāku gadsimtu panīkuma atdzima 17. gadsimtā kā Kahetijas karalistes galvaspilsēta, bet kopš 1762. gada — Austrumgruzijas karalistes otrā galvaspilsēta (pēc Tbilisi). Pēc Austrumgruzijas pievienošanas Krievijai Telavi kļuva par apriņķa centru Tbilisi guberņā.

Kopš 2015. gada Telavi municipalitāte ir Talsu novada sadraudzības pašvaldība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kosmos-2503

***Kosmos-2503*** (*Космос-2503*) ir Krievijas militārais pavadonis. Orbītā palaists 2015. gada februārī.

Par kosmiskā aparāta parametriem un uzdevumiem ir maz oficiālas informācijas. Neatkarīgi eksperti secinājuši, ka *Kosmos-2503* ir *[[Bars-M]]* sērijas militārās kartogrāfijas pavadonis, kas var uzņemt stereoskopiskus augstas izšķirtspējas attēlus.
Pavadonis izgatavots *[[CSKB Progress]]*. Elektroniski optisko sistēmu *Karat* izgatavojis uzņēmums *[[LOMO]]*.

Kosmiskais aparāts tika palaists  11:01:35 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Pļeseckas kosmodroma. Pēc veiksmīgās palaišanas tam piešķirts nosaukums *Kosmos-2503*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bars-M (14F148) Gunter Dirk Krebs
* Bars-M: Russia's first digital cartographer russianspaceweb.com
* Bars-M Satellite Overview  spaceflight101.com - Patrick Blau
Bernāti (dabas parks)

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q23826399"
}

**Bernāti** ir dabas parks Kurzemes dienvidrietumos, Piejūras zemienes Bārtavas līdzenumā; administratīvi ietilpst Dienvidkurzemes novada Nīcas pagastā. Tā augstākais punkts ir Pūsēnu kalns (36,8 m v.j.l.). Aizsargājamo teritoriju izveidoja 2004. gadā jūrmalas biotopu un retu augu un dzīvnieku aizsardzībai.

Dabas parkā ir sastopami ar lakstaugiem klātas pelēkās kāpas, embrionālās kāpas, boreālie meži, mežainas jūrmalas kāpas, priekškāpas. Teritorijā ir konstatēti aizsargājami augi: jūrmalas dedestiņa, Gmelina alise, Lēzeļa vīrcele, sīkziedu plaukšķene. *[[Natura 2000]]* teritorija.

## Galerija

Attēls:Bernātu dabas parks 2019 02.jpg
Attēls:Bernātu dabas parks 2019 08.jpg
Attēls:Bernātu dabas parks 2019 09.jpg
Attēls:Bernātu dabas parks 2019 11.jpg
Attēls:Bernātu dabas parks 2019 13.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
Sergejs Karjakins

**Sergejs Karjakins** (; dzimis , Simferopolē) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2003).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt piecu gadu vecumā. 2002. gadā kļuvis par FIDE starptautisko meistaru (IM), bet 2003. gadā 12 gadu un 7 mēnešu vecumā par tobrīd jaunāko lielmeistaru (GM) šaha vēsturē.

2009. gadā atteicies no Ukrainas pilsonības un ar speciālu Krievijas prezidenta dekrētu tā paša gada jūlijā ticis uzņemts Krievijas pilsonībā. 2013. gadā beidzis Krievijas Valsts sociālu universitāti specialitātē "Sociālā pedagoģija". Bijis divas reizes precējies, pēdējā laulībā 2015. gada nogalē piedzimis dēls.

Divas reizes (2010, 2012) izcīnījis sudraba medaļas Krievijas šaha čempionātos. 2013. un 2014. gadā divus gadus pēc kārtas uzvarējis *Norway Chess* turnīros. 2014. gadā, uzvarot pēdējā kārtā Levonu Aronjanu ieņēmis otro vietu FIDE pretendentu turnīrā (uzvarēja Višvanatans Anands). 2015. gadā Baku bijis labākais FIDE Pasaules kausa izcīņā šahā, turklāt finālā pret Pjotru Svidleru spējis atspēlēties no 0:2 un uzvarējis ar 6:4. 2016. gadā uzvarējis FIDE pretendentu turnīrā Maskavā, pēdējā kārtā izšķirošajā partijā uzvarot Fabiāno Karuānu, un nodrošinājis sev tiesības cīnīties mačā par Pasaules šaha čempiona nosaukumu. 2016. gada novembrī Ņujorkā zaudējis maču par Pasaules šaha čempiona nosaukumu Norvēģijas lielmeistaram Magnusam Karlsenam ar 7:9. 2016. gada decembrī Dohā uzvarējis Pasaules čempionātā šaha ātrspēlē. 2018. gada martā Berlīnē izcīnījis 3. vietu pretendentu turnīrā. 2019. gada augustā Sentluisā dalījis 3.-4. vietu starptautiskajā šaha lielmeistaru turnīrā *7th Sinquefield Cup*. 2020. gada decembrī Maskavā izcīnījis 2. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2021. gada augustā Sočos izcīnījis 2. vietu Pasaules šaha kausa izcīņā un nodrošinājis vietu pretendentu turnīrā. 2022. gada janvārī dalījis 5.-6. vietu tradicionālajā *Tata Steel Masters* lielmeistaru turnīrā.

Vairākkārt pārstāvējis Ukrainas un Krievijas izlases lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 8 reizes (2004-2018). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2004), 2 sudraba (2010, 2012) un 2 bronzas (2016, 2018) medaļas, bet individuālajā - 2 zelta (2004, 2010) un bronzas (2012) medaļas, 
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 5 reizes (2005, 2011-2015, 2019). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (2013, 2019) medaļas, bet individuālajā - zelta (2005), sudraba (2013) un bronzas (2015) medaļas,
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (2005-2007, 2011). Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (2011) un bronzas (2007) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
Ainažu ielu uzskaitījums

**Ainažu pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļauta Ainažu 41 iela.

## Ielu uzskaitījums

* Aizsaules iela
* Akmeņu iela
* Austrumu iela
* Baznīcas iela
* Brīvības iela
* Ceptuves iela
* Dārza iela
* Gatves iela
* Jāņa Asara iela
* Jūras iela
* Jūrmalas iela
* Kaiju iela
* Kalna iela
* Kāpu iela
* Krasta iela
* Kristiāna Dāla iela
* Krišjāņa Barona iela
* Kuģu iela
* Lauku iela
* Liepu iela
* Mazā Valdemāra iela
* Miera iela
* Muitas iela
* Muzeja iela
* Nākotnes iela
* Ozolu iela
* Parka iela
* Priežu iela
* Puškina iela
* Raiņa iela
* Randu iela
* Robežu iela
* Saules iela
* Senču iela
* Smilgu iela
* Sporta iela
* Valdemāra iela
* Vidus iela
* Zāles iela
* Zaļā iela
* Ziedu iela

## Skatīt arī
* Ainaži

## Atsauces
Lavīži

**Lavīži**, arī **Ķibji**, ir ciems Dienvidkurzemes novada Aizputes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Rokasbirzes, 35 km no novada centra Grobiņas un 185 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P112. Viedojusies ap vēsturisko Lavīžu (*Luisenhof*) pusmuižu. Lielākā daļa apbūves uzcelta vietējā kolhoza vajadzībām.

## Atsauces
Dmitrijs Donskis

**Dmitrijs Donskis** ( — "Donas Dmitrijs"; dzimis , miris ), tradicionāli latviski **Dimitrijs I Ivanovičs Donskojs**, bija Maskavas kņazs no 1359. gada un Vladimiras lielkņazs no 1362. gada līdz nāvei 1389. gadā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1350. gadā Maskavas kņaza Joana II ("Skaistā") ģimenē, kurš kļuva arī par Vladimiras lielkņazu (1354) un Novgorodas kņazu (1355). Pēc tēva nāves Dmitrijs mantoja Maskavas kņazisti, bet viņam nācās cīnīties ar Suzdaļas kņazu Dmitriju Konstantinoviču par Zelta Ordas vietvalža jarliku, kuru viņš no hana Abdulas ieguva 1363. gadā. 
Gatavojoties karam ar Lietuvas dižkunigaitijas valdnieku Aļģirdu, viņš 1367. gadā uzcēla Maskavas mūra kremli, kas ļāva nosargāt Maskavu lietuviešu aplenkumu laikā 1368., 1370. un 1372. gadā. 1368. gadā viņš iekaroja Vologdas pilsētu Ziemeļu Dvinas baseinā.

1378. gadā lielkņazs Dmitrijs Joanovičs sakāva karavadoņa Mamaja vadīto Zelta Ordas karaspēku kaujā pie Vožas upes un 1380. gadā Kuļikovas kaujā, kas notika Donas augštecē (tagadējā Tulas apgabalā), tāpēc ieguva pievārdu Donskis ("Donietis"). Lai gan pāris gadu vēlāk tatāri hana Tohtamiša vadībā piespieda kņazu Dmitriju  atkal padoties viņa virsvarai, tomēr viņa uzvaras ļoti pacēla krievu tautas pašapziņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kugres ezers

**Kugres ezers** (arī **Kugre**, **Kugres azars**, **Kugrītes ezers**) ir noteces ezers Jēkabpils novada Viesītes pagasta dienvidu daļā uz dienvidiem no Viesītes. Iztek Ļaudīte uz Viesītes ezeru.

## Atsauces
Alojas ielu uzskaitījums

**Alojas pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas Alojas 30 ielas.

## Ielu uzskaitījums

* Ausekļa iela
* Baznīcas iela
* Bērzu iela
* Brīvības iela
* Dārza iela
* Ezeru iela
* Gaujas iela
* Jaunā iela
* Jāņa Čakstes iela
* Jūras iela
* Kalēju iela
* Kluba iela
* Klusā iela
* Lauku iela
* Lidlauka iela
* Limbažu iela
* Līvānu iela
* Mazā Līvānu iela
* Mednieku iela
* Miera iela
* Parka iela
* Pērses iela
* Rīgas iela
* Saimniecības iela
* Salacas iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Stacijas iela
* Valmieras iela
* Valteru iela

## Skatīt arī
* Aloja

## Atsauces
Cārmaņa ezers (dabas parks)

**Cārmaņa ezers** ir dabas parks Latgalē. Izvietojies Latgales augstienes Dagdas paugurainē, iekļauj Cārmina (Cārmaņa) un Nirka ezerus un apkārtējo teritoriju, administratīvi ietilpst Krāslavas novada Grāveru un  Aulejas pagastos. Aizsargājamā teritorija izveidota 2004. gadā, lai aizsargātu dabīgu nepiesārņotu eitrofu ezeru ar Latvijā īpaši aizsargājamiem biotopiem (akmeņaina grunts ezeros, smilšaina grunts ezeros) un īpaši aizsargājamu sugu — mieturu hidrillu. Agrāk ezerā konstatētas dortmana lobēlija un gludsporu ezerene. Ezers ļoti ainavisks — līčains, ar mežainiem krastiem. *[[Natura 2000]]* teritorija.

## Atsauces
Aleksejs Drejevs

**Aleksejs Drejevs** (; dzimis , Stavropolē) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1989).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt sešu gadu vecumā. No astoņu gadu vecuma trenējies pie meistara Vladimira Saigina, bet no vienpadsmit gadu vecuma pie starptautiskā meistara Marka Dvorecka. 1983. un 1984. gadā divas reizes pēc kārtas uzvarējis Pasaules jauniešu šaha čempionātos U16 vecuma grupā, bet 1984. gadā ieņēmis arī otro vietu Pasaules jauniešu šaha čempionātos U20 vecuma grupā. 1986. gadā Tallinā dalījis otro vietu PSRS jauno meistaru turnīrā. 1988. gadā kopā ar Borisu Gelfandu dalījis pirmo vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā. 1989. gadā kļuvis par FIDE starptautisko lielmeistaru (GM).

Kopš 1990. gada piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas ciklos. 1990. gadā dalījis 1.-4. vietu zonālajā turnīrā Ļvivā, bet starpzonu turnīrā Manilā ieņēmis 11. vietu un kvalificējies pretendentu mačiem. Pretendentu maču pirmajā kārtā piekāpies 
Višvanatanam Anandam ar 1½:4½ (+1, -4, =5).

Piedalījies FIDE Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas. 1997. gadā izcīnījis savu lielāko panākumu šajos turnīros, kad nokļuvis līdz ceturtdaļfinālam, kurā zaudējis Borisam Gelfandam. Vēlākajos gados (1999, 2000, 2001, 2004) vienmēr nokļuvis astotdaļfinālos, kuros cietis zaudējumus.

2019. gada augustā Iževskā ieņēmis 9. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 91. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

2024. gada augustā Barnaulā ierindojies 8. vietā Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā.

Vairākkārt pārstāvējis Krievijas izlasi lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1992-1998, 2004). Komandu vērtējumā izcīnījis 3 zelta (1992, 1994, 1996) un sudraba (2004) medaļas, 
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1993-2005). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1997, 2005), sudraba (1993) un bronzas (2001) medaļas, bet individuālajā - zelta (1993) medaļu,
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1992, 2005). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1992) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
Aizkraukles ielu uzskaitījums

**Aizkraukles pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas Aizkraukles 85 ielas.

## Ielu uzskaitījums

* Ābolu iela
* Akāciju iela
* Aroniju iela
* Aveņu iela
* Avotu iela
* Baltā iela
* Baznīcas iela
* Bērzu iela
* Birztalas iela
* Bitēnu iela
* Ceļinieku iela
* Ceriņu iela
* Dārza iela
* Daugavas iela
* Dīķu iela
* Draudzības krastmala
* Druvas iela
* Dzelzceļa iela
* Enerģētiķu iela
* Gaismas iela
* Garā iela
* Gatves iela
* Graudu iela
* Gulbju iela
* Ievu iela
* Jasmīnu iela
* Jaunā iela
* Jaunceltnes iela
* Kastaņu iela
* Kļavu iela
* Krasta iela
* Ķiršu iela
* Lāčplēša iela
* Lakstīgalu iela
* Lazdu iela
* Madaru iela
* Maurēnu iela
* Mazā iela
* Mednieku iela
* Mēness iela
* Meža iela
* Muzeja iela
* Nokalnu iela
* Nomales iela
* Oša iela
* Ozolu iela
* Pakalnu iela
* Papardes iela
* Pīlādžu iela
* Pilskalna iela
* Plūmju iela
* Priedes iela
* Puķu iela
* Pumpura iela
* Purgaiļu iela
* Purva iela
* Purvciema iela
* Randēnu iela
* Robežu iela
* Rožu iela
* Rudens iela
* Rūpniecības iela
* Samēnu iela
* Saules iela
* Senlejas iela
* Sila iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Spīdolas iela
* Sprīdīša iela
* Stadiona iela
* Staru iela
* Strazdu iela
* Studentu iela
* Svarēnu iela
* Tehnoloģiju iela
* Tilta iela
* Torņu iela
* Vidus iela
* Vītolu iela
* Zaļā iela
* Zemīšu iela
* Ziedu iela
* Ziemeļu iela
* Zvaigžņu iela

## Skatīt arī
* Aizkraukle

## Atsauces
Ļaudīte

**Ļaudīte** ir upe Jēkabpils novadā.

Izteka no Kugres ezera. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Viesītes ezerā tā dienvidrietumu krastā. Upi šķērso valsts autoceļi V956 (Daudzeva–Viesīte–Apserde) un V819 (Viesīte–Airītes), tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Okeānijas valstu un atkarīgo teritoriju uzskaitījums

[200px|thumbnail|[Okeānija]]
Šajā sarakstā apkopotas visas **[[Okeānija]]s valstis un atkarīgās teritorijas**. Okeānijā (ieskaitot Austrāliju) kopumā ir **14 suverēnas [[valsts|valstis]], 2 nepilntiesīgas ANO valstis (Jaunzēlandes brīvi asociētās valstis) un 26 nesuverēnas teritorijas**. Lai gan Okeāniju galvenokārt aptver okeāni un vairākas kontinentālās plātnes, to bieži vien norāda kā atsevišķu kontinentu.

Okeāniju bieži vien ģeopolitiski dala Austrālijā, Melanēzijā, Mikronēzijā un Polinēzijā. Galvenā sauszemes teritorija Okeānijā ir Austrālija.

Robeža starp Āziju un Okeāniju nav skaidri definēta. Politisku iemeslu dēļ Apvienoto Nāciju Organizācija uzskata, ka robeža starp abiem reģioniem ir Indonēzijas un Papua-Jaungvinejas valstu robeža. Papua-Jaungvineja atsevišķos gadījumos tiek uzskatīta kā Āzijas valsts, jo tās kaimiņvalsts ir Indonēzija, bet tas ir reti, parasti to uzskata par daļu no Okeānijas.

## Suverēnās valstis

### Atzītās valstis

### Nepilntiesīgas ANO valstis
Gan Niue, gan Kuka Salas ir Jaunzēlandes brīvā asociētās valstis. Abas valstis uztur ciešas konstitucionālās un politiskās attiecības ar Jaunzēlandi, kā arī ir dalībnieki vairākās ANO speciālajās aģentūrās ar pilnu līgumu pieņemšanas spēku, un ir patstāvīfi iesaistītas diplomātiskajās attiecībās ar suverēnajām valstīm. Abas valstis ir pilntiesīgas dalībvalstis Klusā okeāna salu forumā. Sakarā ar šīm iespējām, abas valstis dažkārt tiek uzskatītas kā suverēnas valstis ar *de facto* statusu.

## Nesuverēnās teritorijas

## Atsauces
Ķeistuta iela

**Ķeistuta iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Ķeistuta iela sākas krustojumā ar Asaru prospektu un beidzas krustojumā ar Dzelzceļa ielu. Kopējais ielas garums ir 190 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Ķeistuta ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Ķeistuta iela ir savienota ar šādām ielām:
* Asaru prospekts (T veida krustojums)
* Dzelzceļa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari
Vaclavs Hebelts

**Vaclavs Hebelts** (, dzimis , miris ) ir poļu izcelsmes baltkrievu  šaha problēmists.

## Biogrāfija
Vaclava Hebelta vecāki bijuši poļi. Mācījies Grodņas ģimnāzijā. Pēc tam no 1931. gada studējis Varšavas Universitātes Humanitārā fakultātē. Pēc tās beigšanas strādājis par skolotāju Suvalku ģimnāzijā. Kara laikā atradies vācu okupācijas zonā, strādājis brāļa saimniecībā. Pēc Sarkanās armijas atgriešanās, 1944. gadā ticis arestēts un nosūtīts uz gulagu Komi APSR, atbrīvots 1949. gadā, reabilitēts 1992. gadā. Pēc atgriešanās Baltkrievijā līdz aiziešanā pensijā 1976. gadā strādājis Ļidas gaļas kombinātā par galvenā grāmatveža vietnieku.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1933. gada sastādījis vairāk par 600 šaha kompozīcijas. Sastādīšanas konkursos izcīnījis 150 godalgas, tai skaitā 53 pirmās. FIDE albumos iekļuvušas vairāk par 40 viņa kompozīcijas. 

Bijis 5. PSRS šaha kompozīcijas čempionātā uzvarētājs divvilču grupā. No 1959. gada starptautiskais tiesnesis un no 1977. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

### Bibliogrāfija
* 

### Šaha uzdevums

**Risinājums**
: **1. Zc6 (draud 2. Zb6+ Kc5 3. Ld4+ Kxb5 4. Lxa4#)**
: **1. ... axb5 2.  Ze7+  Kc4 3. Lb3+ Kb4 4. Zc6#**
: **1. ... e5 2. Lb3+ Ke4 3. Zf6+ Kf5 4. Ze7#**

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vāclava Hebelta šaha kompozīcijas 
* Vāclava Hebelta atmiņas vietnē ''pawet.net''
Volodimirs Groismans

**Volodimirs Groismans** (, dzimis ) ir Ukrainas politiķis. No 2016. līdz 2019. gadam viņš bija Ukrainas premjerministrs. Groismans ir bijis Ukrainas Augstākās Radas priekšsēdētājs, Ukrainas reģionālās attīstības, celtniecības un dzīvojamās komunālās saimniecības ministrs — vicepremjerministrs.

Volodimirs Groismans dzimis Vinnicā ebreju ģimenē. Jau 16 gadu vecumā viņš kļuva par maza privātuzņēmuma komercdirektoru. Vēlāk viņš bija vadītājs vairākos uzņēmumos.
2003. gadā viņš pabeidza Starpreģionālo personāla pārvaldības akadēmiju jurisprudences specialitātē.
2010. gadā Groismans Nacionālajā valsts pārvaldības akadēmijā ieguva maģistra grādu.

[thumb|left|220px|Saeimas priekšsēdētājas [Ināra Mūrniece|Ināras Mūrnieces un Ukrainas parlamenta priekšsēdētāja Volodimira Groismana preses konference 2015. gada 13. februārī]]
2002. gadā Volodimirs Groismans tika ievēlēts Vinnicas pilsētas domē. 2005. gada novembrī no amata tika atstādināts pilsētas mērs, un Groismanu ievēlēja par mēra pienākumu izpildītāju. 2006. gada 26. martā viņu ievēlēja par Vinnicas mēru.

2014. gada 27. februārī tika apstiprināta Arsēnija Jaceņuka valdība, un Volodimirs Groismans kļuva par vicepremjerministru — reģionālās attīstības, celtniecības un dzīvojamās komunālās saimniecības ministru. Viens no galvenajiem ministra uzdevumiem bija veikt varas decentralizācijas un vietējo pašvaldību reformu.

2014. gada 27. novembrī Groismanu ievēlēja par Ukrainas Augstākās Radas priekšsēdētāju.
2016. gada 14. aprīlī Volodimiru Groismanu Augstākā Rada apstiprināja par premjerministru.
2019. gada 29. augustā Groismanu premjerministra amatā nomainīja Oleksijs Hončaruks.

## Ārējās saites

* Volodimirs Groismans Ukrainas Augstākās Radas mājaslapā
Pikstere

**Pikstere** (arī **Pikstupe**) ir Daugavas kreisā krasta  pieteka Aizkraukles un Jēkabpils novados.

Izteka no Piksteres ezera. Metot līkumus, tek ziemeļu virzienā. Ietek Daugavā augšpus Robežkroga. Lielākā pieteka - Saukupīte.

Upi šķērso valsts autoceļi V803 (Sala–Zilkalne) un P76 (Aizkraukle—Jēkabpils), kā arī dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils. Apdzīvotas vietas upes krastos: Kleberkalns, Sēlpils.

## Atsauces
Piksteres ezers

**Piksteres ezers** ir caurteces ezers Jēkabpils novada Viesītes pagasta ziemeļos uz robežas ar Aizkraukles novadu.

Iztek Piksteres upe uz Daugavu. Dibens — dūņains, sapropelis, vietām - smilšains un lieli akmeņi, austrumos vietām siekstas. Krasti - zemi, lēzeni, ziemeļu krasts stāvs. Ūdens dzidrs, caurredzamība līdz gruntij (vairāk nekā 1,5 metrus). 20. gadsimta divdesmitajos gados ezera līmenis pazemināts par 1,2 metriem, vēlāk regulēta Piksteres upe. Dažkārt ezerā novērojama ūdens ziedēšana.

Makrofīti - niedres, meldri, kosas, ežgalvītes, grīšli, vilkvālītes, bultenes, puplakši, ūdensrozes, lēpes, mazlēpes,  glīvenes, daudzlapes, elši, hāras, elodejas.

Ezerā dzīvo ruduļi, līņi, raudas, karūsas, asari, līdakas, ķīši.

Ezera rietumu krastā atrodas 1. līdz 4. gadsimta senkapi. Dienvidaustrumos no ezera - Maizīšu pilskalns, bet uz dienvidrietumiem - Staltānu kalns. Rietumos no ezera atrodas valsts autoceļi V780 (Gūtmaņi–Antjāņi) un V803 (Sala–Zilkalne).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Maizīšu pilskalns
Roņupīte

**Roņupīte** ir upe Jēkabpils novada austrumos.

Izteka uz ziemeļiem no Supes purva. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Viesītes ezerā no dienvidiem.

Upi šķērso valsts autoceļi V803 (Sala–Zilkalne) un P76 (Aizkraukle—Jēkabpils), kā arī dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils. Apdzīvotas vietas upes krastos: Kleberkalns, Sēlpils.

## Atsauces
Melnupīte (Viesītes pieteka)

**Melnupīte** (arī **Malnupīte**) ir Viesītes labā krasta pieteka Aizkraukles un Jēkabpils novados.

Izteka uz austrumiem no Sunākstes. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Viesītē uz dienvidiem no Brežģu purva. Lielu daļu no tecējuma veido robežu starp Viesītes un Jaunjelgavas novadiem. Upi šķērso valsts autoceļš V956 (Daudzeva–Viesīte–Apserde). Netālu no upes atrodas Mazsunākste.

## Atsauces
Sergejs Rubļevskis

**Sergejs Rubļevskis** (; dzimis  Kurgānā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1994).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt piecu gadu vecumā. Vienpadsmit gadu vecumā pirmo reizi piedalījies Kurgānas apgabala šaha čempionātā. 1991. gadā kļuvis par PSRS sporta meistaru šahā. 1994. gadā kļuvis par FIDE starptautisko lielmeistaru (GM). 1997. gadā beidzis Kurgānas valsts universitāti specialitātē "Ekonomika un menedžments".

Piedalījies FIDE Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas. Trīs reizes nokļuvis līdz 3. kārtai (1997, 1999, 2004), pa reizei zaudējis 1. kārtā (2000) un 2. kārtā (2001).

2004. gadā uzvarējis *Aeroflot Open* šaha turnīrā, bet 2005. gadā kļuvis par Krievijas šaha čempionu pēc uzvaras turnīra superfinālā.

2005. gadā finišējis FIDE Pasaules kausa pirmajā desmitniekā un kvalificējis 2007. gada FIDE pretendentu turnīram. Tajā Rubļevskis pirmajā kārtā uzvarējis Ruslanu Ponomarjovu ar 3½:2½, bet otrajā kārtā nospēlējis neišķirti ar Aleksandru Griščuku — 3:3, bet zaudējis papildu partijās ar ½:2½.

2012. gadā Krievijas šaha federācija iecēlusi Rubļevski par Krievijas sieviešu šaha izlases galveno treneri.

Vairākkārt pārstāvējis Krievijas izlasi lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1994-2002, 2006, 2010). Komandu vērtējumā izcīnījis 4 zelta (1996, 1998, 2000, 2002) un bronzas (1994) medaļas, bet individuālajā — bronzas (2010) medaļu,
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1997—2005). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1997, 2005) un sudraba (2001) medaļas, bet individuālajā — 2 zelta (1997, 2001) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
Šota Rustaveli

**Šota Rustaveli** (; რუსთაველი — ‘Rustavi muižas īpašnieks’ vai ‘nācis no Rustavi’) bija 12. gadsimta gruzīnu dzejnieks. Viens no ievērojamākajiem gruzīnu "zelta laika" dzejniekiem un viens no vislielāko devumu gruzīnu literatūrai sniegušajiem.

Bijis valdnieces Tamaras (1184—1213) mantzinis. Restaurējis un apgleznojis bijušo gruzīnu Svētā Krusta klosteri Jeruzalemē.

Sarakstījis gruzīnu nacionālo poēmu "Bruņinieks tīģera ādā" (ვეფხისტყაოსანი). Tiek uzskatīts, ka visticamāk šo darbu viņš ir sarakstījis ap 1220. gadu. Poēmas prologā ir divas reizes ticis minēts Rustaveli. Poēmas fragmenti pirmoreiz latviski izdoti 1966. gadā.

Rustaveli ir šairi (gruzīnu dzejas forma) izveidotājs.

2012. gadā pie Rīgas Centra daiļamatniecības pamatskolas
tika atklāts Rustaveli bareljefs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kosmos-2515

***Kosmos-2515*** (*Космос-2515*) ir Krievijas militārais pavadonis. Orbītā palaists 2016. gada februārī.

Par kosmiskā aparāta parametriem un uzdevumiem ir maz oficiālas informācijas. Neatkarīgi eksperti secinājuši, ka *Kosmos-2515* ir *[[Bars-M]]* sērijas militārās kartogrāfijas pavadonis, kas var uzņemt stereoskopiskus augstas izšķirtspējas attēlus.
Pavadonis izgatavots *[[CSKB Progress]]*. Elektroniski optisko sistēmu *Karat* izgatavojis uzņēmums *[[LOMO]]*.

Kosmiskais aparāts tika palaists  09:42 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Pļeseckas kosmodroma. Pēc veiksmīgās ievadīšanas orbītā tam piešķirts nosaukums *Kosmos-2515*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bars-M (14F148) Gunter Dirk Krebs
* Bars-M: Russia's first digital cartographer russianspaceweb.com
* Bars-M Satellite Overview  spaceflight101.com - Patrick Blau
Vikipēdija lietuviešu valodā

**Vikipēdija lietuviešu valodā** () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas versija lietuviešu valodā. Tā darbojas kopš 2003. gada. 2020. gada jūnijā rakstu skaits tajā pārsniedza .

Vikipēdijā ir arī sadaļa žemaišu dialektā.

## Rakstu skaita pieaugums

* 2003. gada oktobrī Vikipēdijā bija 20 raksti
* 2006. gada 13. jūlijā pārsniedza 10 000 rakstu robežu
* 2006. gada 13. jūlijā — 25 000
* 2007. gada 1. augustā — 50 000
* 2008. gada 27. oktobrī — 75 000 rakstu. 
* 2011. gada 11. janvārī sasniedza 125 tūkstošus
* 2012. gada 14. aprīlī — 150 tūkstošus
* 2015. gada 9. decembrī — 175 tūkstošus
* 2020. gada 13. jūnijā — 200 tūkstoši
* 2025. gada februāris — 221 tūkstotis

## Vēsture
Salīdzinot ar Vikipēdijas ģermāņu un romāņu valodu sadaļām, lietuviešu Vikipēdija tika atvērta diezgan vēlu — tikai 2003. gada februārī (piemēram, angļu Vikipēdija tika atvērta 2001. gada 15. janvārī, vācu un franču Vikipēdija — 2001. gada martā). Tomēr lietuviešu Vikipēdija bija visagrākā no visām baltu valodu Vikipēdiju sadaļām. Lietuviešu Vikipēdijai sekoja latviešu Vikipēdija (2003. gada jūnijā).

2003. gada 20. februārī brīvajā enciklopēdijā (datorā) tika izveidots pirmais lietuviešu raksts. Līdz 2003. gada oktobrim Brīvās enciklopēdijas projekts lietuviešu valodā praktiski netika attīstīts, tika izveidoti tikai aptuveni 20 raksti. Pēc tam rakstu skaits pakāpeniski palielinājās. Projektam pievienojās jauni aktīvi Vikipēdijas līdzstrādnieki, un 2004. gada aprīlī tika uzsākta lietuviešu Vikipēdijas lietotāja interfeisa tulkošana no angļu uz lietuviešu valodu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Cirīša ezers (dabas parks)

**Cirīša ezers** ir dabas parks Latgalē. Izvietojies Latgales augstienes Feimaņu paugurainē, iekļauj Ciriša un Ruskuļu ezerus un apkārtējo teritoriju, administratīvi ietilpst Preiļu novada Aglonas pagastā. Pirmās aizsardzības statusu ieguva Ciriša ezera salas 1931. gadā; mūsdienās tām ir dabas lieguma statuss, tajās kopumā konstatētas 349 vaskulāro augu sugas, no kurām 4 ir īpaši aizsargājamas sugas. Aizsargājamā teritorija pašreizējā platībā izveidota 1977. gadā, lai aizsargātu Latgales augstienei raksturīgo ainavu ar tās dabas vērtībām. *[[Natura 2000]]* teritorija.

## Atsauces
Rustaveli

**Rustaveli** var būt:

* Šota Rustaveli (შოთა რუსთაველი) — 12. gadsimta gruzīnu dzejnieks;
* "Rustaveli" (კინოთეატრი რუსთაველი) — kinoteātris Gruzijas galvaspilsētā Tbilisi.
Marks Dvoreckis

**Marks Dvoreckis** (;  Maskava —  Maskava) bija Krievijas starptautiskais meistars šahā (1975).

## Biogrāfija
1973. gadā uzvarējis Maskavas pilsētas šaha čempionātā. Trīs reizes piedalījies PSRS šaha čempionātu finālos (1967, 1974, 1975). Labākais rezultāts — dalīta 5.—7. vieta 1974. gadā. 1975. gadā uzvarējis *Hoogovens* B turnīrā (Nīderlande). 1976. gadā ieguvis PSRS komandu kausu šahā *Burevestnik* komandas sastāvā. 1975. gadā kļuvis par FIDE starptautisko meistaru (IM).

Vēlākajos gados kļuvis par atzītu šaha treneri un šaha galotņu speciālistu. Trenējis tādus pazīstamus Krievijas lielmeistarus kā Arturs Jusupovs, Aleksejs Drejevs un citus. Sarakstījis vairākas grāmatas par šaha treniņu procesu, šaha vidusspēles un galotņu teoriju.

Miris pēc ilgstošas cīņas ar smagu slimību.

## Grāmatas
### Angļu valodā
* Mark Dvoretsky (1991). Secrets of Chess Training. B T Batsford Ltd, London. .
* Mark Dvoretsky (1992). Secrets of Chess Tactics. B T Batsford Ltd, London.
* Mark Dvoretsky and Artur Yusupov (1993). Training for the Tournament Player. B T Batsford Ltd, London. .
* Mark Dvoretsky and Artur Yusupov (1994). Opening Preparation. B T Batsford Ltd, London. .
* Mark Dvoretsky and Artur Yusupov (c. 1995). Technique for the Tournament Player. B T Batsford Ltd, London. .
* Mark Dvoretsky and Artur Yusupov (1996). Positional Play. B T Batsford Ltd, London. .
* Mark Dvoretsky and Artur Yusupov (1998). Attack and Defence: how creative thought develops in a chessplayer. B T Batsford Ltd, London. .
* Mark Dvoretsky. Endgame Analysis. Olms. .
* Mark Dvoretsky. Tactical Play. Olms. .
* Mark Dvoretsky. Strategic Play. Olms. .
* Mark Dvoretsky. Opening Developments. Olms. .
* Mark Dvoretsky; Artur Yusupov. Secrets of Chess Training. Olms. .
* Mark Dvoretsky; Artur Yusupov. Secrets of Opening Preparation. Olms. .
* Mark Dvoretsky; Artur Yusupov. Secrets of Positional Play. Olms. .
* Mark Dvoretsky; Artur Yusupov. Secrets of Creative Thinking. Olms. .
* Mark Dvoretsky (2003). Dvoretsky's Endgame Manual (2006 ed.). Russell Enterprises. .
* Mark Dvoretsky; Artur Yusupov (2008). Secrets of Endgame Technique. Olms. .
* Mark Dvoretsky (2008). Dvoretsky's Analytical Manual. Russell Enterprises. .
* Mark Dvoretsky; Pervakov, Oleg (2009). Studies for Practical Players. Russell Enterprises. .
* Mark Dvoretsky (2011). Tragicomedy in the Endgame. Russell Enterprises. .

### Krievu valodā
* Дворецкий М. И. «Учебник эндшпиля Марка Дворецкого», Харьков, 2006.
* Дворецкий М. И. «Развитие творческого мышления шахматиста», Харьков, 1997.
* Дворецкий М. И. «Позиционная игра», Харьков, 1997.
* Дворецкий М. И. «Техника в шахматной игре», Харьков, 1998.
* Дворецкий М. И. «Секреты дебютной подготовки», Харьков, 1998.
* Дворецкий М. И. «Методы шахматного обучения», Харьков, 1997.
* Дворецкий М. И., Перваков О. В. Этюды для практиков., 2009. .
* Дворецкий М. И. «Комбинационная игра», Харьков, 2002. 

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Armands Bēcis

**Armands Bēcis** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas šosejas riteņbraucējs.

Riteņbraucēja karjeras laikā pārstāvējis Latvijas kontinentālo komandu *[[Rietumu-Delfin]]*.

Mācījies Rīgas Angļu ģimnāzijā, trenējies pie Mečislava Bartuševiča. Jauniešu vecumā pārstāvējis SK Baltika un Rīgas Riteņbraukšanas skolas komandas. 2013. gadā Latvijas čempionātā individuālajā braucienā U-23 grupā izcīnījis otro vietu.

2017. gada beigās *[[Rietumu-Delfin|Rietumu banka-Rīga]]* komandai zaudējot sponsoru un UCI kontinentālo statusu, beidzis profesionāļa karjeru. 2018. gada februārī kļuvis par Latvijas riteņbraukšanas izlašu menedžeri. Strādā arī par treneri Rīgas Riteņbraukšanas skolā. 

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Gulbju ezers (balets)

thumb|Aina no baleta pēdējā cēliena
**"Gulbju ezers"** () ir krievu komponista Pētera Čaikovska balets, kas sarakstīts no 1875. līdz 1876. gadam. Viens no populārākajiem baletiem mūsdienās. Parasti ir četri (pārsvarā ārpus Krievijas un Austrumeiropas) vai trīs cēlieni (pārsvarā Krievijā un Austrumeiropā).

Balets ir par princi Zigfrīdu, kas iemīlas noburtajā Odetā (princese dienā pārvēršas par gulbi). Burvestību var lauzt, vienīgi apsolot mūžīgu mīlestību.

"Gulbju ezera" pirmizrāde notika Maskavas Lielajā teātrī . Šī iestudējuma horeogrāfijas autors bija Jūliuss Reizingers. Pirmizrāde nebija veiksmīga, to negatīvi novērtēja kritiķi, mūzika tika atzīta par pārāk sarežģītu baletam. Mūsdienās lielākā daļa iestudējumu veidoti pēc 1895. gada versijas, kuras autori ir Mariuss Petipā un Ļevs Ivanovs. Šīs versijas pirmizrāde notika Marijas teātrī, Sanktpēterburgā, .

Nav vienprātības par baleta stāsta oriģinālavotu. Par populārāko libreta avotu uzskata vācu autora Johanna Kārļa Augusta Muzeusa pasaka *Der geraubte Schleier*, kā arī krievu pasaku *Белая уточка*.

## Ārējās saites

*
Bumbieru iela (Rīga)

**Bumbieru iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Dzirciema apkaimē. Ielas garums ir 120 metri un tā visā garumā ir klāta ar asfalta segumu. Tā sākas krustojumā ar Ķiršu ielu un, nekrustojot citas ielas izbeidzas aiz Rīgas Stradiņa universitātes Stomatoloģijas institūta ēkas (šeit savienojums gājējiem, pa kuru iespējams sasniegt Dzirciema ielu). Bumbieru ielā ir tikai savrupmāju apbūve.

## Vēsture
Bumbieru iela ir izveidota 1963. gadā ar tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Bumbieru iela ir savienota ar Ķiršu ielu (T veida krustojums).

## Skatīt arī
* Dzirciems

## Atsauces
Gulbju ezers

**Gulbju ezers** var būt:
; ezeri
* Gulbju ezers (Talsu novads) — ūdenstilpe Talsu novadā, Ģibuļu pagastā;
* Gulbju ezers (Jēkabpils novads) — ūdenstilpe Jēkabpils novadā, Rubenes pagastā;
* Gulbju ezers (Dobeles novads) — ūdenskrātuve Dobeles novadā, Tērvetes pagastā;
* Gulbja ezera Kuldīgas novadā cits nosaukums;
; citas nozīmes
* «Gulbju ezers» — Pētera Čaikovska balets;
* «Gulbju ezers» — raidījuma Nekā personīga dokumentālā filma.
Marijas

**Marijas**, arī **Dzērve**, ir ciems Dienvidkurzemes novada Aizputes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā autoceļu P112 un V1195 krustojumā, 6 km no pagasta centra Rokasbirzes, 32 km no novada centra Grobiņas un 187 km no Rīgas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies uz bijušās Marijas muižas (*Marienhof*) zemes. Te atradās 1900. gadā atklātās šaursliežu Liepājas—Aizputes dzelzceļa līnijas pusstacija "Marijas muiža", kas slēgta 1964. gadā.

## Atsauces
Dzērve (nozīmju atdalīšana)

**Dzērve** var būt:

* Dzērve — dzērvju dzimtas putns;
* Dzērve — zvaigznājs;
* Dzērve — upe, Gaujas pieteka; 
* Dzērve — uzvārds;
* Mariju ciema cits nosaukums;
* Šķesterupītes posma nosaukuma variants.
Daugavas ieleja

**Daugavas ieleja** ir dabas parks Daugavas krastos Sēlijā un Vidzemē. Izvietojies Viduslatvijas zemienes Lejasdaugavas senlejā posmā no Aizkraukles līdz Jaunjelgavai, administratīvi ietilpst Aizkraukles novadā. Aizsargājamā teritorija izveidota 1987. gadā, lai aizsargātu Daugavas senlejas raksturīgāko posmu, kas palicis nepārveidots, būvējot Pļaviņu HES. Galvenā vērtība senlejas pamatkrasta stāvajai nogāzei līdz Dīvajas ietekai, kur nogāzes klāj vērtīgi platlapju nogāžu un gravu meži. Teritorijā daudz dabisku, botāniski vērtīgu sausu pļavu kaļķainās augsnēs un mēreni mitru pļavu, kurās sastopamas retas un aizsargājamas augu sugas. Konstatētas arī kaļķainas smiltāju pļavas, eitrofas augsto lakstaugu audzes. Tuvāk Aizkrauklei arī dolomītu atsegumi, avotu izplūdes vietas krastā. Izcila retu sikspārņu barošanās vieta. Dabas parka teritorija iekļauj Ozolkalnu dabas liegumu un Cepļa dolomītu atseguma dabas pieminekli. *[[Natura 2000]]* teritorija.

## Atsauces
Moldovas leja

**Moldovas leja** (ISO 4217 kods: **MDL**) ir Moldovas nacionālās naudas vienība. Vienā lejā ir 100 bani. Tās segumu ar savām rezervēm nodrošina Moldovas nacionālā banka. Naudas vienības nosaukums cēlies Rumānijā un nozīmē "lauva".

## Vēsture
Starp 1918. un 1940. gadu un atkal starp 1941. un 1944. gadu, kad Moldova bija daļa no Rumānijas, Moldovas teritorijā tika izmantota Rumānijas leja. Moldovas leja tikai izveidota 1993. gada 29. novembrī pēc PSRS sabrukuma un neatkarīgās Moldovas izveides. Tā aizvietoja pagaidu kuponu naudas vienību ar likmi 1 leja = 1000 kuponi.

Piedņestras Moldāvu Republikā, kas ir neatzīta valsts, uz kuras teritoriju pilnībā pretendē Moldova, tiek izmantots Piedņestras rublis. Šī valūta netiek atzīta ne Moldovā, ne kādā citā valstī.

## Monētas
1993. gada novembrī tika ieviestas 1, 5, 10, 25 un 50 banu alumīnija, kā arī niķelēta tērauda 1 un 5 leju monētas.

Alumīnija 50 banu un niķelētā tērauda 1 un 5 leju monētas vēlāk tika izņemtas no apgrozības. Kopš 1998. gada janvāra alumīnija 50 banu monētas aizvietoja ar misiņu klāta tērauda monētām. 1 un 5 leju monētas no jauna nav izdotas. 1 bana monētas pēdējoreiz tika kaltas 2006. gadā. Tās joprojām ir oficiāli atzītas, bet reti sastopamas, kas noved pie cenu noapaļošanas.

Kopš 1996. gada izdotas vairākas jubilejas monētas kolekcionāriem.

## Banknotes
Bijušas divas Moldovas lejas banknošu sērijas. Pirmā pastāvēja īslaicīgi un iekļāva tikai 1, 5 un 10 lejas. Visu banknošu priekšpusē ir Stefana III Lielā portrets; viņš bija Moldāvijas princis no 1457. līdz 1504. gadam. Aizmugurē vertikāli parādās pirmās divas rindas no *Miorița* balādes, starp naudas vienības apzīmējumu un cietokšņa attēlu. *Miorița* ir veca rumāņu balāde, kas tiek uzskatīta par vienu no svarīgākajiem darbiem rumāņu folklorā. Rindas *Pe-un picior de plai, Pe-o gură de rai* tulkojumā nozīmē “Pie zemas pakājes, pie Debesu durvju sliekšņa”.

## Atsauces
Silikāti (ciems)

**Silikāti** ir ciems Jēkabpils novada Viesītes pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 7,5 km no pagasta centra Viesītes, 22,6 km no novada centra Jēkabpils un 149,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P75 (Jēkabpils—Lietuvas robeža (Nereta)).

## Atsauces
Glostrupa

**Glostrupa** () ir pilsēta Dānijā, komūnas centrs Galvaspilsētas reģionā. Izvietojusies dienvidaustrumos no valsts galvaspilsētas Kopenhāgenas, tās piepilsēta.

Ciems mūsdienu pilsētas vietā dibināts starp 1000. un 1197. gadu un nosaukts tās dibinātāja Globa vārdā. Rakstu avotos pirmoreiz minēta starp 1186. un 1197. gadu kā Glostorpa (*Glostorp*), bet Glostrupas baznīca — ap 1150. gadu. Ciems sāka augt līdz ar dzelzceļa izbūvi starp Kopenhāgenu un Roskildi 19. gadsimta otrajā pusē. Pilsēta sāka strauji augt 1970. gados līdz ar iedzīvotāju aizplūšanu no galvaspilsētas uz piepilsētām un rūpniecības uzņēmumu izbūvi tajos.

Glostrupas komūna bija viena no Talsu novada sadraudzības pašvaldībām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sutenāre

**Sutenāre** ir Zalvītes labā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Līkumojot tek dienvidu virzienā. Ietek Zalvītē tās augštecē. Upi nešķērso valsts autoceļi un tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Sūpes ezers

**Sūpes ezers** ir noteces ezers Jēkabpils novada Viesītes pagasta dienvidaustrumos, Sūpes purva centrālajā daļā.

Iztek Klauce uz Saukas ezeru. Dibens — kūdrains, siekstains, dūņains. Krasti - zemi. Ierīkots dabas liegums Supes purvs.

Ezerā dzīvo asari un līdakas.

## Atsauces
Švēriņu ezers

**Švēriņu ezers** (arī **Ezeriņš**, **Skudru ezers**, **Švēriņa ezers**) ir noteces ezers Jēkabpils novada Viesītes pagastā, uz dienvidiem no Švēriņu purva.

Ziemeļu krastā no ezera iztek grāvis uz Daugavas upju sistēmu. Dibens — dūņains. Notiek ezera pārpurvošanās procesi.

## Atsauces
Varžupe (Viesītes pieteka)

**Varžupe** (arī **Varžupīte**) ir Viesītes labā krasta pieteka Jēkabpils un Aizkraukles novados.

Līkumojot tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Viesītē. Upi nešķērso valsts autoceļi un tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Imantas iela (Jūrmala)

**Imantas iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru un Asaru apkaimju robežā (nepārnumuru ielas puse atrodas Asaros, bet pārnumuru puse Vaivaros). Imantas iela sākas krustojumā ar Asaru prospektu un beidzas krustojumā ar Dzelzceļa ielu. Kopējais ielas garums ir 200 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Imantas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Imantas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Asaru prospekts (T veida krustojums)
* Dzelzceļa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
* Asari (Jūrmala)
Orheja

**Orheja** () ir pilsēta Moldovas austrumos, Orhejas rajona centrs.

Mūsdienu pilsēta dibināta 16. gadsimta 50.—60. gados 12 km no senās Orhejas, ko 1538. gadā nopostīja Suleimana Lieliskā karaspēks. Senās pilsētas vietā mūsdienās 500 ha platībā ierīkots arheoloģiskais rezervāts «Senā Orheja». 1833. gadā miests pārdēvēts par Orgejevu (*Оргеев*) un kļūst par apriņķa centru. Mūsdienās pārtikas rūpniecības centrs.

Kopš 2015. gada Orhejas rajons ir Talsu novada sadraudzības pašvaldība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vasarāja ezers

**Vasarāja ezers** (arī **Vasarāja ezeriņš**, **Vasarāju ezers**, **Vosarāja azars**) ir caurteces ezers Jēkabpils novada Viesītes pagastā uz ziemeļiem no Viesītes ezera, ar kuru savienots ar grāvi.

Iztek grāvis uz Viesītes ezeru. Dibens — dūņains, vietām - avotains. Krasti - zemi. 20. gadsimta trīsdesmitajos gados ezera līmenis pazemināts par vienu metru. Dažkārt ezerā bargās ziemās novērojama zivju slāpšana.

Ezerā dzīvo līdakas (60%), asari (35%), raudas (5%).

Ezers kopā ar Slapjo salu purvu ietilpst dabas liegumā Slapjo salu purvs.

## Atsauces
Prūšu ciems

**Prūšu ciems**, agrāk arī **Prūsenieku ciems**, ir ciems Dienvidkurzemes novada Cīravas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 6 km no pagasta centra Cīravas, 36 km no novada centra Grobiņas un 190 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V1195, Ceļupes krastā.

## Atsauces
Etjēns Bakro

**Etjēns Bakro** (; dzimis , Lillē) ir Francijas starptautiskais lielmeistars šahā (1997).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt četru gadu vecumā. Desmit gadu vecumā uzvarējis Pasaules jauniešu čempionātā U10 vecuma grupā. 1995. gadā kvalificējies Parīzes *Grand Prix* turnīra finālam, kurā uzvarējis Pasaules čempionu šahā Anatoliju Karpovu. 1997. gadā kļuvis par vienu no jaunākajiem FIDE starptautiskajiem lielmeistariem (GM).

2005.gadā kopā ar Viktoru Bologanu uzvarējis starptautiskā šaha turnīrā Poikovskijā. Tajā pašā gadā, uzvarot Aleksandru Griščuku, ieņēmis 3. vietu FIDE Pasaules kausa izcīņā Hantimansijskā. 2007. gadā Elistē piedalījies FIDE pretendentu mačos, kuros 1. kārtā zaudējis Gatam Kamskim.

2009. gada februārī Maskavā uzvarējis *Aeroflot Open* starptautiskajā šaha turnīrā. 2011. gadā kopā ar Sergeju Karjakinu dalījis pirmo vietu starptautiskā šaha turnīrā Poikovskijā.

No 1999. līdz 2003. gadam piecas reizes pēc kārtas kļuvis par Francijas šaha čempionāta uzvarētāju, bet 2008. gadā atkārtojis šo panākumu sesto reizi, papildu mačā par 1. vietu pieveicot Maksimu Vašjēru-Lagravu.

2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 18. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

2025. gada februārī Tunisijā ierindojies 6. vietā Džerbas lielmeistaru turnīrā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 96. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Francijas izlasi lielākajās šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1996-1998, 2002, 2006-2008, 2014). Individuālā vērtējumā izcīnījis bronzas (2006) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 7 reizes (2001, 2005-2015). Komandu kopvērtējumā izcīnījis 2 sudraba (2001, 2013) un bronzas (2005) medaļas, bet individuālā vērtējumā sudraba (2015) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Toms Stopards

**Sers Toms Stopards** (), dzimis kā **Tomāšs Strauslers** (, dzimis , miris ), bija Morāvijas ebreju izcelsmes britu dramaturgs un scenāriju autors. Amerikas Kinoakadēmijas, Zelta globusa un piecu *[[Tony balva|Tony]]* balvu ieguvējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Zlīnā ebreju ģimenē. Tēvs darbojās kompānijā *[[Bata]]*. Īsi pirms Čehoslovākijas okupācijas 1938. gadā, kompānijas īpašnieks Jans Antonīns Batja, glābdams savus ebreju izcelsmes darbiniekus, pārcēla Toma Stoparda ģimeni uz Singapūru. Stoparda tēvs kara laikā gāja bojā, bet māte 1945. gadā apprecēja britu armijas majoru Stopardu. Kara gadus Toms Stopards pavadīja skolā Indijā. Pēc kara ģimene pārcēlās uz Lielbritāniju.

Stopards piecdesmitajos gados strādāja par žurnālistu, 1960. gadā pabeidza pirmo lugu. Plašu atpazīstamību ieguva 1966. gadā ar lugu "Rozenkrancs un Gildenšterns ir miruši" (*Rosencrantz and Guildenstern Are Dead*), kopš tā laika ražīgi strādāja teātrī, kino, TV un radio. Pazīstamākās Stoparda lugas ir "Rozenkrancs un Gildenšterns ir miruši" (1966), *Arcadia* (1993), *The Coast of Utopia* (2002). Toms Stopards ir scenārija autors Terija Giljama filmai "Brazīlija" (1985), filmai *The Russia House* (1990), bet par scenāriju Džona Medena filmai "Iemīlējies Šekspīrs" ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu, Kritiķu izvēles kino balvu un arī Zelta globusa balvu.

2020. gadā Stopards laida klajā savu pēdējo, daļēji autobiogrāfisko lugu "Leopoldštate", kas vēsta par turīgas Vīnes ebreju dzimtas traģisko likteni 20. gadsimta pirmajā pusē. Miris 2025. gada 29. novembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Almīra Skripčenko

**Almīra Skripčenko** (arī Elmīra Skripčenko vai Skripčenko-Lotjē, ; dzimusi , Kišiņevā) ir Moldovā dzimusi Francijas starptautiskā lielmeistare šahā (1995).

## Biogrāfija
Piedzimusi Moldovas šahistu ģimenē - viņas tēvs bijis šaha arbitrs, bet māte astoņkārtējā Moldovas čempione šahā. 1992. gadā kļuvusi par Pasaules jauniešu šaha čempionāta uzvarētāju U16 vecuma grupā. 1993. gadā izcīnījusi bronzas medaļu Pasaules jauniešu šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 1995. gadā kļuvusi par FIDE starptautisko lielmeistari (WGM). Divas reizes (2000, 2001) iekļuvusi Pasaules sieviešu šaha čempionāta izcīņas ceturtdaļfinālā pēc izslēgšanas sistēmas. Kopš 2001. gada sākusi pārstāvēt Franciju un Varšavā ieguvusi Eiropas sieviešu šaha čempiones titulu. 2002. un 2003. gadā kļuvusi par pirmo sievieti, kas piedalījusies Francijas vīriešu šaha čempionātu finālos. Piecas reizes (2004, 2005, 2006, 2010, 2012) uzvarējusi Francijas sieviešu šaha čempionātos. 2004. gadā uzvarējusi Krasnoturjinskas šaha turnīrā *North Urals Cup* (Krievija), bet 2005. gadā dalījusi pirmo vietu šaha turnīrā Bīlē (Šveice).

Pārstāvējusi Moldovas un Francijas izlases lielākajās šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 10 reizes (1992-2008, 2012);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 6 reizes (1992, 2001-2007, 2015). Komandu kopvērtējumā izcīnījis sudraba (2001) medaļu, bet individuālā vērtējumā sudraba (2001) un bronzas (2015) medaļas.

No 1997. līdz 2003. gadam bijusi precējusies ar šaha lielmeistaru (GM) Žoelu Lotjē. 2006. gadā apprecējusies otru reizi ar citu franču šahistu Lorānu Fresinē. 2007. gadā ģimenē piedzimusi meita.
No 2006. līdz 2008. gadam bijusi profesionālo šahistu asociācijas sekretāre.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
Hennigsdorfa

**Hennigsdorfa** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberhāfeles apriņķī pie Hāfeles upes, Berlīnes ziemeļrietumu pievārtē.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1375. gadā. Pēc Otrā pasaules kara pilsēta ietilpa VDR, bet tieši blakus atradās Rietumberlīne, kas no 1961. līdz 1990. gadam bija atdalīta ar Berlīnes mūri. Pie pilsētas sākas 1951./52. gadā VDR izraktais Hāfeles kanāls, kas apiet Rietumberlīnes teritoriju.

## Ekonomika
Pilsētā atrodas kompānijai *[[Bombardier Transportation]]* piederoša dzelzceļa vagonu rūpnīca, kā arī *[[Deutsche Post]]* šķirošanas centrs.

## Cilvēki
Hennigsdorfa ir SS hauptšturmfīrera Eriha Prībkes (*Erich Priebke*, 1913-2013) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Akmene (Cīravas pagasts)

**Akmene** ir ciems Dienvidkurzemes novada Cīravas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Cīravas, 30 km no novada centra Grobiņas un 196 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1194, Akmenes upes krastā. Veidojusies ap vēsturisko Akmenes (*Akmen*) pusmuižu.

## Atsauces
Akmene (nozīmju atdalīšana)

**Akmene** var būt:

* Akmene — pilsēta Lietuvā;
* Akmene — apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Cīravas pagastā;
* Akmene — upe Latvijā, Durbes pieteka
* Akmene — upe Latvijā, Ķires kreisā satekupe

## Skatīt arī
* Naujoji Akmene
Asiķvalks

**Asiķvalks** (arī **Asiķu valks**) ir Stendes kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - uz austrumiem no Kaucerpurva. Tek ziemeļu virzienā, vēlāk pagriežoties uz austrumiem. Ietek Stendē iepretim Ancei.

Upi nešķērso valsts autoceļi un tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces