open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ahmats Kadirovs

thumb|Ahmats Kadirovs 2002. gadā
**Ahmats Kadirovs** (; 1951—2004) bija Čečenijas un Krievijas politiķis un reliģisks darbinieks. Pirmais Čečenijas Republikas prezidents Krievijas Federācijas sastāvā. No 1995. līdz 2000. gadam bija neatzītās Ičkērijas muftijs un Čečenijas Republikas musulmaņu garīgās pārvaldes priekšsēdētājs.

Līdz 1996. gadam Ahmats Kadirovs piedalījās karadarbībā Ičkerijas karaspēka rindās pret Krievijas karaspēku Pirmajā Čečenijas karā un bija Ičkērijas pirmā prezidenta Džohara Dudajeva atbalstītājs. Taču pēc kara beigām Kadirovs sāka paust neapmierinātību ar čečenu bruņoto formējumu islamizēšanos. Īpaši kritisks A. Kadirovs bija pret radikālo vahābisma ideoloģiju.

1999. gada augustā, sākoties Otrajam Čečenijas karam, A. Kadirovs sākotnēji atbalstīja Ičkērijas spēku cīņu, taču tā gada oktobrī vērsās pie Krievijas varasiestādēm, piedāvājot pāriet viņu pusē. Britu profesors Džeimss Hjūzs uzskata, ka A. Kadirova lēmumu daļēji ietekmēja gan personiskās ambīcijas, gan raizes par nelabvēlīgo situāciju Čečenijā un vahābistu augošo ietekmi Ičkerijas bruņoto spēku formējumu vidū.

Pēc tam, kad 2000. gada jūnijā Krievijas armija ieņēma visu Čečenijas teritoriju, Vladimirs Putins iecēla A. Kadirovu par Čečenijas Republikas valdības pagaidu vadītāju. 2003. gada 5. oktobrī viņš uzvarēja Čečenijas Republikas prezidenta vēlēšanās.

2004. gada 9. maija rītā Ahmats Kadirovs, visi augstākā līmeņa Čečenijas Republikas vadītāji, Ziemeļkaukāza reģiona apvienotās pretterorisma operācijas karaspēka grupas komandieris Valērijs Baranovs un citi Krievijas bruņoto spēku vadības pārstāvji pulcējās uz goda viesu tribīnes Dinamo stadionā Groznijā, kur par godu Uzvaras dienai bija sarīkots koncerts. Pulksten 10.35 stadiona centrālajā tribīnē eksplodēja spridzeklis. Sprāgstvielas bija uzliktas iepriekš, stadiona rekonstrukcijas laikā, svētku dienā darbojās radiosignāla slāpētāji, bet sprādziens tika detonēts, izmantojot vadus. Saskaņā ar oficiālajiem datiem septiņi cilvēki gāja bojā un vairāk nekā 50 tika ievainoti. Kadirovs tika smagi ievainots un nomira ceļā uz slimnīcu bezsamaņā, būdams 53 gadu vecumā.

Ramzans Kadirovs, Ahmata Kadirova jaunākais dēls, kopš 2007. gada februāra ir Čečenijas Republikas vadītājs.

## Atsauces


## Ārējās saites
Peintona

**Peintona** (; ) ir piejūras pilsēta Anglijā, Devonas ceremoniālajā grāfistē, Torbejas unitārās pašvaldības lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienvidaustrumos Tora līča rietumu krastā  no grāfistes centra Ekseteras un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta Pastardienas grāmatā kā *Peintone*; nosaukums cēlos no senangļu valodas *Pæga* (cilvēka vārds) un *tun* — mājvieta. 1294. gadā Edvards I piešķīra Peintonai iknedēļas tirgus tiesības. Līdz 19. gadsimtam Peintona bija neliels zvejnieku miestiņš. 1837. gadā ar speciālu likumu Peintonā tika izbūvēta jauna osta. 1859. gadā Peintona tika savienota ar dzelzceļa satiksmi. 1863. gadā tika izveidota patstāvīgs Peintonas pašvaldības distrikts, ko 1894. gadā reorganizēja par urbāno distriktu. 1968. gadā Peintonas un Briksemas urbānos distriktus un Torkī municipālo boro apvienoja vienotā Torbejas grāfistes boro, ko 1998. gadā reorganizēja par unitāro pašvaldību.

Kādreiz Peintona bija nozīmīgs zvejas centrs, bet mūsdienās galvenā nozare ir tūrisms.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mediķu iela

**Mediķu iela** var būt:

* Mediķu iela — iela Rēzeknē;
* Mediķu iela — iela Garkalnes pagasta Langstiņos;
* Mediķu iela — iela Lūznavas pagasta Veczosnā.
Promenādes iela

**Promenādes iela** var būt:

* Promenādes iela — iela Jūrmalā;
* Promenādes iela — iela Garkalnes pagasta Berģos.
Pūces iela

**Pūces iela** var būt:

* Pūces iela — iela Rīgā;
* Pūces iela — iela Daugavpilī;
* Pūces iela — iela Jūrmalā;
* Pūces iela — iela Cēsīs;
* Pūces iela — iela Ķekavā;
* Pūces iela — iela Inčukalna pagasta Egļupē;
* Pūces iela — iela Carnikavas pagasta Kalngalē;
* Pūces iela — iela Olaines pagasta Medemciemā;
* Pūces iela — iela Ropažu pagasta Podkājās;
* Pūces iela — iela Babītes pagasta Spilvē;
* Pūces iela — iela Garkalnes pagasta Upesciemā.

## Skatīt arī
* Pūču iela
Pūpolu iela

**Pūpolu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Pūpolu iela — iela Rīgā;
** Pūpolu iela — iela Daugavpilī;
** Pūpolu iela — iela Jelgavā;
** Pūpolu iela — iela Jūrmalā;
** Pūpolu iela — iela Rēzeknē;
** Pūpolu iela — iela Alūksnē;
** Pūpolu iela — iela Baložos;
** Pūpolu iela — iela Cēsīs;
** Pūpolu iela — iela Iecavā;
** Pūpolu iela — iela Ogrē;
** Pūpolu iela — iela Pļaviņās;
** Pūpolu iela — iela Saulkrastos;
** Pūpolu iela — iela Siguldā;
** Pūpolu iela — iela Subatē;
** Pūpolu iela — iela Talsos;
** Pūpolu iela — iela Tukumā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Pūpolu iela — iela Garkalnes pagasta Garkalnē;
** Pūpolu iela — iela Carnikavas pagasta Garupē;
** Pūpolu iela — iela Dunikas pagasta Ječos;
** Pūpolu iela — iela Salacgrīvas pagasta Korģenē;
** Pūpolu iela — iela Lapmežciema pagasta Lapmežciemā;
** Pūpolu iela — iela Lēdurgas pagasta Lēdurgā;
** Pūpolu iela — iela Ozolnieku pagasta Ozolniekos;
** Pūpolu iela — iela Pāles pagasta Pālē;
** Pūpolu iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
** Pūpolu iela — iela Priekuļu pagasta Priekuļos;
** Pūpolu iela — iela Skultes pagasta Skultē;
** Pūpolu iela — iela Varakļānu pagasta Stirnienē;
** Pūpolu iela — iela Līvbērzes pagasta Tušķos;
** Pūpolu iela — iela Ķekavas pagasta Vimbukrogā.
Pureņu iela

**Pureņu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Pureņu iela — iela Rīgā;
** Pureņu iela — iela Daugavpilī;
** Pureņu iela — iela Jelgavā;
** Pureņu iela — iela Jūrmalā;
** Pureņu iela — iela Liepājā;
** Pureņu iela — iela Cēsīs;
** Pureņu iela — iela Jēkabpilī;
** Pureņu iela — iela Kuldīgā;
** Pureņu iela — iela Limbažos;
** Pureņu iela — iela Ludzā;
** Pureņu iela — iela Madonā;
** Pureņu iela — iela Mārupē;
** Pureņu iela — iela Ogrē;
** Pureņu iela — iela Salaspilī;
** Pureņu iela — iela Saulkrastos;
** Pureņu iela — iela Siguldā;
** Pureņu iela — iela Valmierā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Pureņu iela — iela Drabešu pagasta Agrā;
** Pureņu iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
** Pureņu iela — iela Carnikavas pagasta Garupē;
** Pureņu iela — iela Jaunpiebalgas pagasta Jaunpiebalgā;
** Pureņu iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā;
** Pureņu iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
** Pureņu iela — iela Stopiņu pagasta Rumbulā;
** Pureņu iela — iela Skultes pagasta Skultē.
Pūres iela

**Pūres iela** var būt:

* Pūres iela — iela Jūrmalā;
* Pūres iela — iela Rīgā;
* Pūres iela — iela Olaines pagasta Jaunolainē.
Purvu iela

**Purvu iela** var būt:

* Purvu iela — iela Daugavpilī;
* Purvu iela — iela Jūrmalā;
* Purvu iela — iela Zilupē;
* Purvu iela — iela Ķekavas pagasta Rāmavā.

## Skatīt arī
* Purva iela
Kaskadieris (filma)

**"Kaskadieris"** () ir 2024. gada ASV asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors ir Deivids Lītčs un scenārija autors Drū Pīrss, un kas ir brīva tāda paša nosaukuma 1980. gada seriāla adaptācija. Sižets seko kaskadiera (Raiens Goslings) darbam pie viņa bijušās draudzenes (Emilija Blanta) režisētajā debijas asa sižeta fantastikas filmā, un atklāj, ka ir iesaistīts sazvērestībā, kas saistīta ar filmas galvenās lomas atveidotāju (Ārons Teilors-Džonsons). Pārējās lomas atveido Hanna Vadingema, Terēza Palmera, Stefānija Hsu un Vinstons Djūks.

Filmas "Kaskadieris" pirmizrāde notika  festivālā SXSW, Latvijā filmu demonstrēja no 24. aprīļa, bet ASV no 3. maija, un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma lielākoties saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un visā pasaulē nopelnījusi vairāk nekā 181 miljonu ASV dolāru. Filmai pieder Ginesa rekords par visvairāk veiktajiem lielgabala auto kūleņiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Putnu iela

**Putnu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Putnu iela — iela Rīgā;
** Putnu iela — iela Daugavpilī;
** Putnu iela — iela Jelgavā;
** Putnu iela — iela Jūrmalā;
** Putnu iela — iela Liepājā;
** Putnu iela — iela Ventspilī;
** Putnu iela — iela Cēsīs;
** Putnu iela — iela Iecavā;
** Putnu iela — iela Ikšķilē;
** Putnu iela — iela Jēkabpilī;
** Putnu iela — iela Kuldīgā;
** Putnu iela — iela Lielvārdē;
** Putnu iela — iela Ogrē;
** Putnu iela — iela Rūjienā;
** Putnu iela — iela Saldū;
** Putnu iela — iela Saulkrastos;
** Putnu iela — iela Valmierā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Putnu iela — iela Līgatnes pagasta Augšlīgatnē;
** Putnu iela — iela Lapmežciema pagasta Bigauņciemā;
** Putnu iela — iela Inčukalna pagasta Egļupē;
** Putnu iela — iela Dunikas pagasta Ječos;
** Putnu iela — iela Carnikavas pagasta Lilastē;
** Putnu iela — iela Salaspils pagasta Mežezeros;
** Putnu iela — iela Smārdes pagasta Milzkalnē;
** Putnu iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
** Putnu iela — iela Rankas pagasta Rēveļos;
** Putnu iela — iela Ķekavas pagasta Skujniekos;
** Putnu iela — iela Garkalnes pagasta Sužos;
** Putnu iela — iela Mārupes pagasta Vētrās;
** Putnu iela — iela Vietalvas pagasta Vietalvā;
** Putnu iela — iela Ropažu pagasta Zaķumuižā;
** Putnu iela — iela Skultes pagasta Ziemeļblāzmā.
Luka Sučičs

**Luka Sučičs** (, dzimis  Lincā, Austrijā) ir horvātu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada pārstāv Spānijas *[[La Liga]]* komandu Sansevastjanas "Real Sociedad".

Iepriekš pārstāvējis arī Austrijas 2. līgas klubu *[[FC Liefering]]*, kā arī Austrijas Bundeslīgas klubu *[[FC Red Bull Salzburg|Red Bull Salzburg]]*.

Spēlējis dažādu vecumu Horvātijas jauniešu izlasēs. Horvātijas izlases sastāvā debitēja  FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Slovākiju. Tika iekļauts komandas sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam, kur Horvātija izcīnīja trešo vietu, bet pats Sučičs laukumā nedevās. Pārstāvējis izlasi arī 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
;Red Bull Salzburg
* Austrijas Bundeslīga: 2020—21, 2021—22, 2022—23
* Austrijas kauss: 2020—21, 2021—22

;Horvātijas izlase
* FIFA Pasaules kausa bronza: 2022

## Atsauces

## Ārējās saites
Sučičs

**Sučičs** (*Sučić*) ir horvātu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Luka Sučičs (*Luka Sučić*; 2002) — horvātu futbolists;
* Petars Sučičs (*Petar Sučić*; 2003) — horvātu futbolists.

## Skatīt arī
* Sušičs
Ukijo

[thumb|Onnayu (''Dāmu [Furo|vanna*), krāsaina [[Torii Kiyonaga]] ukijo-e apdruka (1752—1815), kurā attēlots vīrietis [[sansuke]] (augšējais kreisais stūris), kurš apmeklē sievietes publiskā pirtī]]

*'Ukijo*' (; — 'peldošā/pārejošā/gaistošā pasaule') ir [[japāņu valoda|japāņu]] termins, ko izmanto, lai aprakstītu pilsētas dzīvesveidu un kultūru, īpaši izpriecu meklēšanas aspektus, [[Edo periods|Edo perioda]] [[Japāna|Japānā]] (1600—1867). Ukijo kultūra attīstījās [[Jošivara]] (), [[Edo]] licencētajā Jūkaku () — sarkano lukturu rajonā (mūsdienu [[Tokija]]), kur bija atrodami daudzi bordeļi, ko apmeklē Japānas augošā vidusšķira (). Ievērojams ukijo [[ukiyo-zōshi|žanra]] autors bija [[Ihara Saikaku]], kurš sarakstīja "[[Mīlīgas sievietes dzīve]]". Ukijo kultūra radās arī citās pilsētās, piemēram, [[Osaka|Osakā]] un [[Kioto]].

Slavenās japāņu koka bloku apdrukas, kas pazīstamas kā [[ukijo-e]] () jeb "peldošās pasaules attēli", radās šajos rajonos un bieži vien attēloja pašas peldošās pasaules ainas, piemēram, [[geiša]]s, [[kabuki]] aktierus, [[sumo]] cīkstoņus, [[samurajs|samurajus]], tirgotājus un [[prostitūta]]s.

Termins "ukijo" viduslaiku Japānā bija saistīts ar budismu un nozīmēja "šo pārejošo, neuzticamo pasauli". Ja rakstīts kā "peldošā pasaule", ir arī ironisks, [[homofons]] [[alūzija]] uz agrāko [[budisms Japānā|budisma]] terminu , kā atsuce uz laicīgo nāves un atdzimšanas plakni, no kuras budisti meklēja atbrīvošanu.

Mūsdienu lietojumā termins *ukiyo'' tiek lietots, lai apzīmētu prāta stāvokli, kas uzsver dzīvošanu mirklī, atrautībā no dzīves grūtībām.

## Atsauces
Puškina iela

**Puškina iela** var būt:

* Puškina iela — iela Daugavpilī;
* Puškina iela — iela Jūrmalā;
* Puškina iela — iela Ainažos;
* Puškina iela — iela Aucē;
* Puškina iela — iela Kārsavā;
* Puškina iela — iela Ludzā;
* A. Puškina iela — iela Ventspilī.

## Vēsturiskie nosaukumi
* *Puškina iela* — Roberta Rubeņa ielas Lielvārdē nosaukums līdz 2022. gadam;
* *Puškina iela* — Kārļa Mīlenbaha ielas Rīgā nosaukums līdz 2024. gadam;
* *Puškina iela* — Estrādes ielas Iecavā nosaukums līdz 2025. gadam.

## Atsauces
Josips Šutalo

**Josips Šutalo** (, dzimis ) ir horvātu futbolists, spēlē centra aizsarga pozīcijā, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kops 2023. gada pārstāv Nīderlandes *[[Eredivisie]]* komandu Amsterdamas "Ajax".

## Karjera
Jauniešu vecumā pārstāvēja Horvātijas klubus *Neretva* un Zagrebas "Dinamo". Pieaugušo līmenī Horvātrijas līgā debitēja . 2021. gadā tika izīrēts citam Horvātijas klubam *[[NK Istra 1961|Istra 1961]]*. 2023. gada augustā pievienojās *[[Eredivisie]]* klubam Amsterdamas "Ajax", parakstot līgumu uz pieciem gadiem.

Horvātijas izlases sastāvā debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Dāniju. Piedalījās 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, kur Horvātija ieguva trešo vietu. Šutalo izlases rindās spēlēja arī 2022.—2023. gada UEFA Nāciju līgas finālā, kurā Horvātija piekāpās Spānijai un izcīnīja 2. vietu.

## Sasniegumi
;Dinamo Zagreb
* Horvātijas futbola līga: 2019—20, 2021—22, 2022—23
* Horvātijas superkauss: 2023

;Horvātijas izlase
* FIFA Pasaules kausa 3. vieta: 2022
* UEFA Nāciju līgas 2. vieta: 2022—23

## Atsauces

## Ārējās saites
Marins Pongračičs

**Marins Pongračičs** (, dzimis  Landshūtē, Vācijā) ir horvātu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada pārstāv Itālijas A sērijass klubu *[[ACF Fiorentina|Fiorentina]]*.

## Karjera
Dzimis Vācijā, ar futbolu sāka nodarboties Minhenes "Bayern" jauniešu akadēmijā. Vēlāk pārstāvēja *[[FC Ingolstadt 04|FC Ingolstadt]]* jauniešu komandu. 2016. gadā pievienojās *[[TSV 1860 München|1860 München]]*, sākotnēji pārstāvēja kluba dublieru komandu, bet 2017. gada aprīlī debitēja 2. Bundeslīgā. No 2017. līdz 2020. gadam spēlēja Austrijas Bundeslīgas kluba *[[FC Red Bull Salzburg|Red Bull Salzburg]]* sastāvā.

2020. gada janvārī pargāja uz Vācijas Bundeslīgas klubu *[[VfL Wolfsburg]]*. 2021.—2022. gada sezonu pavadīja īrē Dortmundes "Borussia", bet nākamajā sezonā tika izīrēts Itālijas A sērijas klubam *[[U.S. Lecce|Lecce]]*. Sezonas beigās *Lecce* iegādājas pilnas tiesības uz futbolistu.

Horvātijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Turciju. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
;Red Bull Salzburg
* Austrijas Bundeslīga: 2017—18, 2018—19
* Austrijas kauss: 2018—19

## Atsauces

## Ārējās saites
Martins Baturina

**Martins Baturina** (, dzimis  Splitā) ir horvātu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Baturina spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[Como 1907|Como]]*.

Spēlējis Splitas "Hajduk" un *[[RNK Split]]* jauniešu komandās. 2017. gadā pievienojās Zagrebas "Dinamo". Pieaugušo komandā Horvātijas līgā debitēja . 2023. gadā tika atzīts par Horvātijas līgas sezonas labāko jauno spēlētāju.

Horvātijas izlasē debitēja  Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Latviju. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
;Dinamo Zagreb
* Horvātijas futbola līga: 2021—22, 2022—23, 2023—24
* Horvātijas kauss: 2023—24
* Horvātijas superkauss: 2022, 2023

## Atsauces

## Ārējās saites
Baturina (nozīmju atdalīšana)

**Baturina** var būt:
* Baturina — pilsēta Ukrainā;
* Martins Baturina (*Martin Baturina*, 2003) — horvātu futbolists.
Mazā Jauniela

**Mazā Jauniela** ir iela Centra rajonā Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Kaļķu ielu un beidzas pie Jaunielas.

## Vēsture
Pirmo reizi pieminēta 1495. gadā kā iela, kas ved no Rātsnama uz Doma baznīcu. Pēc 1599. gada, kad izveidojās Jaunā iela (), tā ieguva nosaukumu **Mazā Jaunā iela** (), bet no 1923. gada — **Mazā Jauniela**. Otrā pasaules kara Rīgas kaujas laikā 1941. gada jūnijā ielas apbūvi nopostīja, izņemot Himzelu ģimenes māju Mazajā Jaunielā 5.

## Ielu savienojumi
Mazā Jauniela ir savienota ar šādām ielām:
* Kaļķu iela
* Jaunavu iela
* Jauniela

Sagrautā Vecrīga 1941.jpg|1941. gada 29. jūnijā sagrautie Vecrīgas nami pie Mazās Jaunielas sākuma Rātslaukumā


## Skatīt arī
* Vecrīga

## Atsauces
Zirgu iela

**Zirgu iela** var būt:

* Zirgu iela — iela Rīgā;
* Zirgu iela — iela Jelgavā;
* Zirgu iela — iela Liepājā;
* Zirgu iela — iela Cesvainē;
* Zirgu iela — iela Grobiņā;
* Zirgu iela — iela Tukumā;
* Zirgu iela — iela Engures pagasta Engurē;
* Zirgu iela — iela Salaspils pagasta Mežezeros;
* Zirgu iela — iela Mārupes pagasta Tīrainē;
* Zirgu iela — iela Stopiņu pagasta Ulbrokā;
* Zirgu iela — iela Valmieras pagasta Valmiermuižā;
Marko Pašaličs

**Marko Pašaličs** (, dzimis  Karlsrūē) ir horvātu futbolists, spēlē malējā pussarga vai uzbrucēja ("spārna") pozīcijā, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Pašaličs spēlē ASV augstākās futbola līgas komandā Orlando "City".

## Karjera
Pārstāvējis Vācijas klubu *[[TSG 1899 Hoffenheim|1899 Hoffenheim]]*, *[[Karlsruher SC]]* un *[[VfB Stuttgart]]* jauniešu komandas. 2021. gada vasarā pievienojās Dortmundes "Borussia". Spēlēja galvenokārt dublieru komandā,  aizvadīja vienu spēli kluba galvenās komandas sastāvā Bundeslīgā pret *[[VfL Wolfsburg]]*. 2023. gada vasarā pārgāja uz Horvātijas klubu *[[HNK Rijeka]]*.

Horvātijas izlasē debitēja  Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Latviju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adriana ķivere

**Adriana ķivere** () bija kaujas ķivere, ko sākotnēji ražoja Francijas armijas vajadzībām Pirmā pasaules kara laikā. Tās sākotnējā versija M15 bija pirmā Francijas armijas standarta ķivere, un to izstrādāja, kad miljoniem franču karavīru iesaistījās tranšeju karā, un brūces galvā no lidojošajiem šrapneļiem, ko radīja artilērijas uguns, kļuva par biežu kaujas lauka radīto nāves gadījumu cēloni. To ieviesa 1915. gadā, un tā bija pirmā modernā tērauda ķivere, kas pagājušā gadsimta trīsdesmitajos gados kalpoja kā daudzu armiju bruņojuma pamata ķivere. Sākumā ķiveres izmantoja tikai kājnieki. Vēlāk pārveidotās versijas izmantoja arī kavalērijas un tanku spēki. Ķiveres modifikāciju M26 izmantoja Otrajā pasaules karā.
## Galerija

File:Hełm wz. 19.jpg|Mazāka ķiveres versija ko izmantoja tanku apkalpes
File:Helmet Pollack Memorial de Verdun.JPG|Franču sardzes ķivere, kas paredzēta sejas aizsardzībai, ko izgudroja medicīnas virsnieks Polaks; Verdenas memoriāls, Flerī-devant-Dumona, Francija
File:Powązki wz.15.jpg|Wz.15 (Adriāna ķiveres poļu versija) kā daļa no karavīra kapa Povacku kapsētā Varšavā
File:Poster russian.jpg|Otrā pasaules kara atpazīšanas karte, kurā attēlots padomju karavīrs Adriana ķiverē ar sarkano zvaigzni
File:Albert Ier Chimay.JPG|Karaļa Alberta I statuja ar Adriana ķiveri, ko raksturo lauvas galvas emblēma
File:Casque Adrian modèle 1926.jpg|1926. gada Adriana ķiveres modelis
File:Picture of an Adrian Helmet as seen in Shebdev Studio's Shebdev Uniform Designer Tool.png|Attēls ar Adriana ķiveri uz franču(?) formas tērpa no Shebdev Studios uniformu kataloga


## Atsauces

## Ārējās saites

* https://web.archive.org/web/20090926213639/http://www.milcol.com/p88.mil
* https://web.archive.org/web/20150613041529/http://www.world-war-helmets.com/fiche.php?q=Casque-Francais-Adrian-Mle-15
* http://latvjustrelnieki.lv/lv/istorija-95931/vooruzhenie-i-obmundirovanie-106303/open-gallery:822601
Nediļko Labrovičs

**Nediļko Labrovičs** (, dzimis  Splitā) ir horvātu futbolists, vārtsargs, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu *[[FC Augsburg|Augsburg]]*.

Spēlējis arī Horvātijas komandu *[[NK Junak Sinj|Junak Sinj]]* un *[[HNK Šibenik|Šibenik]]* sastāvā. Horvātijas augstākajā līgā debitēja 2020. gada augustā.

Bija iekļauts Horvātijas izlases sastāvā 2022.—2023. gada UEFA Nāciju līgas finālā, bet palika rezervē. Izlasē debitēja  pret Ēģipti. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā. 

## Sasniegumi
;Horvātijas izlase
* UEFA Nāciju līgas 2. vieta: 2022—23

## Atsauces

## Ārējās saites
Totnesa

**Totnesa** (; ) ir pilsēta un pagasts Anglijā, Devonas ceremoniālajā grāfistē, Dienvidhemsas nemetropoles distrikta administratīvais centrs. Atrodas grāfistes dienvidaustrumos Dārtas upes krastos  no grāfistes centra Ekseteras un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Pastāv leģenda, ka Totnesā 12. gadsimtā p.m.ē. krastā izkāpis mītiskais Bruts no Trojas — Britānijas dibinātājs un tās pirmais karalis. Vēstures avotos Totnesa pirmoreiz minēta 907. gadā, kad sakšu karalis Edvards Vecākais šeit uzbūvēja cietoksni. 1206. gadā karalis Džons piešķīra Totnesai boro statusu. 12. gadsimtā Totnesa bija nozīmīga tirgus pilsēta, bet 1523. gadā tā pēc nodokļu novērtējuma bija otra bagātākā pilsēta Devonā un 16. bagātākā Anglijā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Rāmavas iela

**Rāmavas iela** var būt:

* Rāmavas iela — iela Jūrmalā;
* Rāmavas iela — iela Ķekavas pagasta Rāmavā.

## Skatīt arī
* Mazā Rāmavas iela
Raudas iela

**Raudas iela** var būt:

* Raudas iela — iela Jūrmalā;
* Raudas iela — iela Rīgā;
* Raudas iela — iela Subatē;
* Raudas iela — iela Tukumā.
Rāznas iela

**Rāznas iela** var būt:

* Rāznas iela — iela Jūrmalā;
* Rāznas iela — iela Kaunatas pagasta Kaunatā;
* Rāznas iela — iela Mākoņkalna pagasta Lipuškos;
* Rāznas iela — iela Lūznavas pagasta Lūznavā.
Ražas iela

**Ražas iela** var būt:

* Ražas iela — iela Jūrmalā;
* Ražas iela — iela Jēkabpilī;
* Ražas iela — iela Tukumā;
* Ražas iela — iela Olaines pagasta Medemciemā;
* Ražas iela — iela Skaņkalnes pagasta Skaņkalnē.
Reiņu iela

**Reiņu iela** var būt:

* Reiņu iela — iela Jūrmalā;
* Reiņu iela — iela Nīcas pagasta Pērkonē.

## Skatīt arī
* Reiņu meža iela
Dienvidhemsa

**Dienvidhemsa** () ir nemetropoles distrikts Devonas grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes dienvidos, nodēvēts pēc apvidus tradicionālā nosaukuma «Hemsa» (*Hams*). Robežojas rietumos ar Plimutu, ziemeļos — ar Rietumdevonu un Tinbridžu, bet ziemeļaustrumos — ar Torbeju. Dienvidos krastus apskalo Lamanša šaurums. Distrikta administratīvais centrs ir Totnesa, bet lielākā apdzīvotā vieta — Aivibridža. Ievērojamu daļu teritorijas distrikta ziemeļos aizņem Dārtmūras nacionālais parks, bet dienviddaļu — Dienviddevonas nacionālais ainavapvidus.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Dārtmūtas un Totnesas municipālos boro, Kingsbridžas un Selkombas urbānos distriktus un Kingsbridžas, Plimptonsentmēri un Totnesas lauku distriktus. Administratīvi ietilpst piecas pilsētas — Aivibridža (11 851), Totnesa (9214), Kingsbridža (6116), Dārtmuta (5064), Selkomba (1909), un 56 pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dārtmūra

**Dārtmūra** () ir augstiene Anglijas dienvidrietumos, Kornvolas pussalā. Administratīvi ietilpst Devonas grāfistē. Veidota no karbona laikmeta granītiem. Augstākā virsotne Haivilheiss 621 m vjl. Ainavā dominē pļavas un meži, virsotnēs — kūdrāji un virsāji. Kopš 1951. gada augstienē izveidots Dārtmūras nacionālais parks. Daļa no augstienes vairāk kā 200 gadus izmantota kā militārie artilērijas poligoni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Olga Prudņikova

**Olga Prudņikova** (;  dzimusi kā **Olga Ivaņenko** () ) ir Ukrainā dzimusi Islandes starptautiskā meistare šahā (2017), Islandes sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja (2023).

## Biogrāfija
2010. gados Olga Prudņikova bija viena no spēcīgākajām jaunajām Ukrainas šahistēm. 2010. gadā pārstāvējusi Ukrainu Pasaules jaunatnes šaha čempionāta meiteņu U16 vecuma grupā un ierindojusies 25. vietā. 2016. gadā ieņēmusi 7. vietu Ukrainas sieviešu šaha čempionātā.

2017. gada aprīlī Rīgā ierindojusies 55. vietā Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm. 2018. gadā ierindojusies 85. vietā Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm.

Pēc Krievijas uzbrukuma Ukrainā Olga Prudņikova pārcēlās uz Islandi un kopš 2022. gada novembra šaha turnīros pārstāv šo valsti. 2023. gada septembrī uzvarējusi Islandes šaha čempionātā sievietēm.

Olga Prudņikova pārstāvēja Islandi Eiropas komandu šaha čempionātā sievietēm:
* 2023. gadā pie 1. galdiņa 15. Eiropas komandu šaha čempionātā sievietēm Budvā (+2, =2, -5).

## Atsauces

## Ārējās saites
Reņģu iela

**Reņģu iela** var būt:

* Reņģu iela — iela Jūrmalā;
* Reņģu iela — iela Ventspilī;
* Reņģu iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā.
Tevistoka

**Tevistoka** (; ) ir pilsēta un pagasts Anglijā, Devonas ceremoniālajā grāfistē, Rietumdevonas nemetropoles distrikta administratīvais centrs. Atrodas grāfistes dienvidrietumos Teivi upes krastos  no grāfistes centra Ekseteras un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Par pilsētas pirmsākumu uzskatāma 961. gadā Devonas grāfa Ordgara dibinātā Tevistokas abatija. 1105. gadā karalis Henrijs I piešķīra abatijas mūkiem hartiju iknedēļas tirgus rīkošanai. 1185. gadā Tevistokai piešķīra boro statusu, bet 1295. gadā — parlamentārā boro statusu. 14. gadsimtā pilsētas nozīme pieauga sakarā ar alvas ieguvi, jo tās apkārtnē atradās vienas no Eiropas bagātākajām kasiterīta (alvas oksīda) atradnēm. Līdz klosteru likvidēšanai 16. gadsimta vidū Tevistoka bija nozīmīgs tirdzniecības un reliģiskais centrs. 17. gadsimtā alvas ieguve izsīka, bet Tevistoka saglabāja nozīmīga audumu un apģērbu tirdzniecības centra statusu. 19. gadsimtā pieauga vara ieguve, kas kļuva par noteicošo industriju pilsētā līdz 20. gadsimta sākumam. 1817. gadā tika izrakts Tevistokas kanāls, kas sekmēja tirdzniecības apjomus, bet 1859. gadā — uzbūvēts dzelzceļš (slēgts 1968. gadā).

## Atsauces

## Ārējās saites
Suņu ilzīte

**Suņu ilzīte** (*Anthemis cotula*) ir ilzīšu suga, kuras sākotnējais izplatības areāls ir Dienvideiropā, taču mūsdienās tā ir ieviesusies visā Eiropā (neiekļaujot lielu daļu Ziemeļeiropas) un citos kontinentos. Latvijā suga ir sastopama ļoti reti, galvenokārt valsts austrumdaļā, kur atsevišķi eksemplāri aug uz dzelzceļiem.

## Apraksts
Suņu ilzīte ir viengadīgs, 15—50 cm garš lakstaugs ar stāvu, stīvu, zarainu un parasti kailu stublāju. Augam raksturīga sevišķi nepatīkama smaka, kas sajūtama uzreiz. Lapas ir 2—3,5 cm garas, vairākkārt plūksnaini dalītas šauri lancetiskās vai lineārās plūksnās. Uz stublāja lapas pamīšus, diezgan blīvi. Vīkala lapas strupas, apmatotas, vairākās rindās. Ziedu kurvīši ir nelieli, īsu ziedkātu galos, pa vienam daudzo zaru galā. Kurvīša ārmalā ir balti, galā trīszobaini sievišķie mēlziedi, bet centrā dzelteni divdzimumu stobrziedi. Baltajiem ziediem bieži nav drīksnas, dzelteno stobrziedu irbulis parasti īsāks nekā stobrzieda vainags, plēkšņlapiņas lineāras un strupas, atrodas tikai kurvīša gultnes centrā. Auglis ir ovāls un kārpains sēklenis. Zied no jūnija vidus līdz augustam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brezovica

**Brezovica** (, ) ir ciems Kosovas dienvidos, Ferizajas rajona Štrpces pašvaldībā, tuvu Ziemeļmaķedonijas robežai. Nelielais ciems ir galvenokārt serbu apdzīvots anklāvs Kosovā un pazīstams ar savu kalnu slēpošanas kūrortu, kas izveidots 1954. gadā (pirmais pacēlājs uzstādīts 1979. gadā).

Brezovica ir viens no visvairāk apmeklētajiem ziemas tūrisma galamērķiem Kosovā, neraugoties uz to, ka tā ir viena no pēdējām maz attīstītajām slēpošanas kūrortu zonām Dienvidaustrumeiropā. Slēpošanas kūrorta zona atrodas Šara kalnu nacionālā parka ziemeļu un ziemeļrietumu nogāzēs. Kores līnija aptver 39 000 hektāru augstu Alpu kalnu reljefu un mežus ar daudzveidīgu un bagātīgu floru un faunu. Brezovicas kūrorta zona atrodas 90 minūšu brauciena attālumā no divām starptautiskām lidostām.

## Ģeogrāfija
Ciems atrodas Šara kalnu ziemeļaustrumu daļā, Lepenakas upes baseinā. Brezovicas slēpošanas kūrorts atrodas no 900 m līdz 2500 m virs jūras līmeņa, aptuveni 14 km uz dienvidiem no ciemata.

## Vēsture
Viduslaiku Serbijā pastāvēja Siriničas župa (pirmo reizi minēta 13. gadsimta dokumentā, otro reizi 1331. gadā cara Stefana Dušana dokumentā), kas aptvēra visu mūsdienu Štrpces pašvaldību ar pilsētām Rimsko Gradišti (Brezovicā) un Zidinacu (Gotovušā).

Čailijes kalna galā virs Piļevacas strauta ietekas Lepenakas upē atrodas Rimsko Gradištes forta paliekas, kurām ir divi kultūrslāņi, pirmais no 6. gadsimta un otrais no 13. gadsimta. Cietoksnis ir drupās, starp kurām var identificēt donžona torni un citu ēku kontūras. Ieeju cietoksnī ziemeļos aizsargāja tornis. No šī torņa turpinājās valnis ar citu torni, no kurienes līdz kalna pakājei stiepās aizsargmūris uz Lepenaku.

1944. gada 28. jūnijā Otrā pasaules kara laikā Bulgārijas karavīri izpildīja nāvessodu 46 vietējiem iedzīvotājiem (no kuriem 12 bija bērni) Rakanovacā, 800 metrus no Brezovicas, atriebjoties par viena viņu karavīra nāvi.

## Demogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Tinbridža

**Tinbridžas distrikts** () ir nemetropoles distrikts Devonas grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes vidusdaļā, robežojas ziemeļaustrumos ar Ekseteru un Austrumdevonu, ziemeļos — ar Vidusdevonu, rietumos — ar Rietumdevonu, dienvidos — ar Dienvidhemsu, bet dienvidaustrumos — ar Torbeju. Austrumos krastus apskalo Lamanša šauruma Laimas līcis. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Ņūtonebota. Ievērojamu teritorijas daļu distrikta rietumos aizņem Dārtmūras nacionālais parks.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Ešbērtonas, Bakfāstlī, Dolišas, Ņūtonebotas un Tinmutas urbānos distriktus un Ņūtonebotas un Sentomasas lauku distriktus. Nodēvēts pēc viduslaikos šajā apvidū pastāvējušās Tinbridžas kiligundas, kas savukārt nosaukta pēc tilta pār Tīnas upi. Administratīvi ietilpst astoņas pilsētas — Ņūtonebota (27 133 iedzīvotāji), Doliša (15 257), Tinmuta (14 932), Kingstintona (11 935), Bavitreisi (7996), Čadli (4752), Ešbērtona (4224), Bakfāstli (3571), un 42 pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rojas iela

**Rojas iela** var būt:

* Rojas iela — iela Rīgā;
* Rojas iela — iela Jūrmalā;
* Rojas iela — iela Liepājā;
* Rojas iela — iela Piņķos.
Ordas ala

thumb|Daiveri alā
**Ordas ala** () ir ģipša kristālu ala, kas atrodas Urālu kalnu rietumos pie Ordas ciema Permas novadā Krievijā. Ieeja atrodas netālu no Kunguras upes krasta. Alu sistēma stiepjas vairāk nekā 4,6 kilometru (pēc citiem datiem — 5,1 kilometru), un gandrīz visā tās garumā atrodas zem ūdens. Tas padara to par vienu no garākajām zemūdens alām un par garāko zemūdens ģipša alu pasaulē. Tajā atrodas garākais sifons bijušajā Padomju Savienībā (935 metri).

Klints, kas ieskauj alu, filtrē ūdeni un padara to ļoti dzidru. Zemūdens redzamība ir vairāk nekā 46 m, padarot to par ideālu vietu fotografēšanas ekspedīcijām. Viktors Ļaguškins, žurnālists un zemūdens fotogrāfs, 2011. gadā sešu mēnešu laikā vadīja aptuveni 150 ekspedīcijas alā. Viņa komandas uzņemtās fotogrāfijas tika publicētas *Orda Cave Awareness Project* kopā ar citu ūdenslīdēju stāstiem, kuri bija apmeklējuši alu sistēmu. Niršanas komanda bija arī pirmie cilvēki, kas izveidoja sfērisku zemūdens alas panorāmu. Mineralizācijas dēļ ūdens temperatūra vietām ir zem nulles.

## Vēsture
Pirmo reizi alu apmeklēja speleologs no Permas A. Samovoļņikovs 1993. gada janvārī.

2002. gadā alas izstrādi uzsāka Permas niršanas centrs “Nautilus” pasaules čempiona niršanā Andreja Gorbunova vadībā. Viņi attīstīja infrastruktūru, labiekārtoja teritoriju virs alas, ieeju alā un zonu pie Galvenā ezera Ledus pils grotā, no kurienes notiek niršana. Viņi uzcēla pirmo niršanas bāzi Krievijā, kas atrodas 50 m no alas ieejas.

2012. gada 17. decembrī Ordas alā 43 gadus vecais frīdaivers Vladimirs Fjodorovs no Iževskas uzstādīja rekordu peldēšanā elpas aizturēšanā. 100 metru distanci viņš veica 2 minūtēs.

2016. gada 28. oktobrī Ordas ciema novadpētniecības muzejā tika atklāta izstāde par Ordas alu.

2017. gadā Japānas televīzijas kompānija NHK par alu uzņēma dokumentālo filmu.

2018. gadā Permas ūdenslīdējs Andrejs Gorbunovs saņēma Krievijas Ģeogrāfijas biedrības balvu par alas grotas fotogrāfiju, uzvarot konkursā “Skaistākā valsts” kategorijā “Alas”.

Lai gan ala ir labiekārtota daiveriem, tajā vairākkārt bijuši bojāejas gadījumi.

## Apraksts
Veidojusies perma perioda ģipsī un anhidrītos. Sastāv no “sausās” un zemūdens daļas. Apsekoto alu eju garums ir 4600 metri. No tiem alas sausā daļa aizņem 300 metrus, bet pārējā daļa ir applūdusi.

5 m plata un 2 metrus augsta alas ieeja atrodas Kazakova kalna dienvidu stāvajā nogāzē karsta iedobē.

Alas sākums ir Kristāla grota. Tās ziemeļrietumu daļu aizņem Ledainais ezers (Ļedjanijs). Nākamā grota ir Ledus pils, tajā atrodas Galvenais un Siltais ezers, kas ir ieejas zemūdens daļā.

Galvenās alas galerijas ir Čeļabinskas, Krasnojarskas, Maskavas un Sverdlovskas ejas, ko atklājēji nosaukuši par godu savām pilsētām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rietumdevona

**Rietumdevonas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Devonas grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes rietumos, robežojas rietumos ar Kornvolu, ziemeļos — ar Toridžu, ziemeļaustrumos — ar Vidusdevonu, austrumos — ar Tinbridžu, bet dienvidos — ar Dienvidhemsu. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Tevistoka. Ievērojamu teritorijas daļu distrikta austrumos aizņem Dārtmūras nacionālais parks, bet dienvidrietumos — Teimāras ielejas nacionālais ainavapvidus.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Okhemptonas municipālo boro un Okhemptonas un Tevistokas lauku distriktus. Administratīvi ietilpst četras pilsētas — Tevistoka (12 675 iedzīvotāji), Okhemptona (5922), Nortotona (2026), Heterlī (1306), un 52 pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Riekstu iela

**Riekstu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Riekstu iela — iela Rīgā;
** Riekstu iela — iela Daugavpilī;
** Riekstu iela — iela Jūrmalā;
** Riekstu iela — iela Liepājā;
** Riekstu iela — iela Ventspilī;
** Riekstu iela — iela Baldonē;
** Riekstu iela — iela Baložos;
** Riekstu iela — iela Ikšķilē;
** Riekstu iela — iela Kandavā;
** Riekstu iela — iela Lielvārdē;
** Riekstu iela — iela Madonā;
** Riekstu iela — iela Mārupē;
** Riekstu iela — iela Ogrē;
** Riekstu iela — iela Saulkrastos;
** Riekstu iela — iela Siguldā;
** Riekstu iela — iela Tukumā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Riekstu iela — iela Stopiņu pagasta Ulbrokā;
** Riekstu iela — iela Salaspils pagasta Bajāros;
** Riekstu iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
** Riekstu iela — iela Ādažu pagasta Garkalnē;
** Riekstu iela — iela Inčukalna pagasta Inčukalnā;
** Riekstu iela — iela Dunikas pagasta Ječos;
** Riekstu iela — iela Carnikavas pagasta Siguļos;
** Riekstu iela — iela Babītes pagasta Spilvē;
** Riekstu iela — iela Skultes pagasta Ziemeļblāzmā.
Iredentisms

**Iredentisms** (itāļu: *irredentismo*, no *irredento* — neatbrīvots) ir starptautisko attiecību termins, kas apzīmē valsts, partijas vai politiskās kustības politiku, kuras mērķis ir apvienot kādu tautu, nāciju, etnisko grupu vienas valsts ietvaros.

Termins pirmo reizi tika minēts saistībā ar kustību par pievienošanu Itālijai (Triestē un Trentīno-Alto Adidžē).

## Ārējās saites
Moldovas Republikas Neatkarības deklarācija

thumb|Pastmarka, kas veltīta deklarācijas desmitgadei
**Moldovas Republikas Neatkarības deklarācija** () bija dokuments, ko 1991. gada 27. augustā pieņēma Moldovas Republikas parlaments pēc PSRS augusta apvērsuma mēģinājuma neveiksmes.

Deklarācija apgalvoja, ka pastāv Moldovas "tūkstošgadīga vēsture" un "nepārtraukts valstiskums" vēsturiskās un etniskās robežās, un oficiālā valoda ir minēta kā rumāņu, lai gan Konstitūcija valodu sauc par moldāvu un tas vēlāk izraisīja daudzus strīdus par nacionālo identitāti. Šis Moldovas Republikas dibināšanas akts tiek svinēts kā valsts diena vai Neatkarības diena.

Deklarācija atzina par spēkā neesošiem Kičikkainardžas (1775) un Bukarestes miera līgumu (1812) starp Krieviju un Turciju, apsūdzot abas puses savas valsts teritorijas sadalīšanā; par spēku zaudējušiem tika atzīti arī PSRS 1940. gada 2. augusta likums “Par savienotās Moldāvijas PSR izveidošanu” un 1939. gada 23. augusta Molotova-Ribentropa pakts, jo tie pieņemti, neņemot vērā teritorijas iedzīvotāju viedokli.

Oriģinālais dokuments, ko 1991. gadā apstiprināja un parakstīja 278 parlamenta deputāti, kā likās, tika sadedzināts 2009. gada aprīļa Moldovas parlamenta vēlēšanu grautiņos, tomēr tas pats vai identisks dokuments tika atrasts 2010. gadā.

## Pārdņestra
Moldovas Neatkarības deklarācija skaidri un tieši pieprasa Moldovas suverenitāti pār Pārdņestras teritoriju kā "mūsu tautas vēsturiskās un etniskās teritorijas sastāvdaļu". Tas izraisīja strīdus, jo šajā reģionā esošie separātisti 1990. gadā pasludināja neatkarību no Moldovas PSR un izveidoja Piedņestras Moldāvijas Padomju Sociālistisko Republiku (PMPSR); tomēr ne Padomju Savienība, ne Moldovas PSR to nebija atzinusi par likumīgu padomju republiku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūras torņi

**Jūras torņi** jeb ***Sea Towers*** ir divu torņu debesskrāpis, dzīvokļu, biroju un pakalpojumu komplekss Gdiņas krastmalā, Polijā, 50 metru attālumā no galvenās Gdiņas ostas. Celtniecība tika uzsākta 2006. gada 10. maijā un pabeigta 2009. gada 28. februārī. Augstākā torņa kopējais augstums ir 141,6 m (ar antenu) ar 38 stāviem, bet zemākā — 91 m ar 29 stāviem. Ēku projektēja Vīnes arhitektūras studijasarhitekts Anžejs Kapušciks, un investors bija *Invest Komfort SA*. Polijas debesskrāpju augstuma reitingā augstākais tornis 2023. gadā bija 17. vietā, un uzcelšanas brīdī tā bija augstākā dzīvojamā ēka Polijā ar ap 250 dzīvokļiem. Mūsdienās ēka nav pietiekami aizņemta, un tajā dominē īstermiņa īre. Dzīvokļi Jūras torņos ir vieni no dārgākajiem Trīspilsētā (Gdaņska-Sopota-Gdiņa).

Ēkas būvei izlietoja 42,4 tūkstošus m³ betona un 4,3 tūkstošus tonnu tērauda. 2006. gada 10. maijā notika svinīgā pamatakmens ielikšana. Sākotnēji tika plānota gaiša fasāde, taču būvniecības laikā tika pieņemts lēmums to pārklāt ar tumšo granītu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazā Rožu iela

**Mazā Rožu iela** var būt:

* Mazā Rožu iela — iela Salaspilī;
* Mazā Rožu iela — iela Carnikavas pagasta Gaujā.

## Skatīt arī
* Rožu iela
* Rožu laukums
Rožu iela

**Rožu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Rožu iela — iela Rīgā;
** Rožu iela — iela Daugavpilī;
** Rožu iela — iela Jelgavā;
** Rožu iela — iela Jūrmalā;
** Rožu iela — iela Liepājā;
** Rožu iela — iela Rēzeknē;
** Rožu iela — iela Ventspilī;
** Rožu iela — iela Aizkrauklē;
** Rožu iela — iela Alūksnē;
** Rožu iela — iela Ādažos;
** Rožu iela — iela Baldonē;
** Rožu iela — iela Baložos;
** Rožu iela — iela Bauskā;
** Rožu iela — iela Cēsīs;
** Rožu iela — iela Grobiņā;
** Rožu iela — iela Ikšķilē;
** Rožu iela — iela Kandavā;
** Rožu iela — iela Kārsavā;
** Rožu iela — iela Koknesē;
** Rožu iela — iela Kuldīgā;
** Rožu iela — iela Ķegumā;
** Rožu iela — iela Lielvārdē;
** Rožu iela — iela Limbažos;
** Rožu iela — iela Līvānos;
** Rožu iela — iela Ludzā;
** Rožu iela — iela Madonā;
** Rožu iela — iela Mārupē;
** Rožu iela — iela Ogrē;
** Rožu iela — iela Piltenē;
** Rožu iela — iela Pļaviņās;
** Rožu iela — iela Preiļos;
** Rožu iela — iela Rūjienā;
** Rožu iela — iela Sabilē;
** Rožu iela — iela Salaspilī;
** Rožu iela — iela Saulkrastos;
** Rožu iela — iela Siguldā;
** Rožu iela — iela Stendē;
** Rožu iela — iela Talsos;
** Rožu iela — iela Tukumā;
** Rožu iela — iela Valdemārpilī;
** Rožu iela — iela Valmierā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Rožu iela, Agra, Drabešu pagasts
** Rožu iela, Babīte, Babītes pagasts
** Rožu iela, Bajāri, Ropažu pagasts
** Rožu iela, Carnikava, Carnikavas pagasts
** Rožu iela, Ceriņi, Krimūnu pagasts
** Rožu iela, Inčukalns, Inčukalna pagasts
** Rožu iela, Ječi, Dunikas pagasts
*** 1. Rožu iela, Ječi, Dunikas pagasts
** Rožu iela, Katlakalns, Ķekavas pagasts
** Rožu iela, Klapkalnciems, Engures pagasts
** Rožu iela, Kusa, Aronas pagasts
** Rožu iela, Lauderi, Lauderu pagasts
** Rožu iela, Lāņi, Salacgrīvas pagasts
** Rožu iela, Lejasciems, Lejasciema pagasts
** Rožu iela, Līči, Stopiņu pagasts
** Rožu iela, Matkule, Matkules pagasts
** Rožu iela, Mežciems, Jaunsvirlaukas pagasts
** Rožu iela, Mežotne, Mežotnes pagasts
** Rožu iela, Mērsrags, Mērsraga pagasts
** Rožu iela, Ozolnieki, Ozolnieku pagasts
** Rožu iela, Rožupe, Rožupes pagasts
** Rožu iela, Rumbenieki, Rumbas pagasts
** Rožu iela, Skulte, Skultes pagasts
** Rožu iela, Spuņciems, Salas pagasts, Mārupes novads
** Rožu iela, Stūri, Blīdenes pagasts
** Rožu iela, Sutri, Sutru pagasts
** Rožu iela, Svelberģis, Beļavas pagasts
** Rožu iela, Turaida, Krimuldas pagasts
** Rožu iela, Tušķi, Līvbērzes pagasts
** Rožu iela, Valmiermuiža, Valmieras pagasts
** Rožu iela, Vecumnieki, Vecumnieku pagasts
** Rožu iela, Vētras, Mārupes pagasts

## Skatīt arī
* Rožu laukums
* Mazā Rožu iela
* Ūdensrožu iela
* No Rožu ielas
Rucavas iela

**Rucavas iela** var būt:

* Rucavas iela — iela Rīgā;
* Rucavas iela — iela Jūrmalā;
* Rucavas iela — iela Liepājā.
Janiss Hadži

**Janiss Hadži** (; dzimis  Stambulā) ir rumāņu futbolists. Spēlē uzbrūkošā pussarga pozīcijā, Rumānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada pārstāv Skotijas Premjerlīgas komandu Glāzgovas "Rangers". Viņa tēvs ir George Hadži, kas tiek uzskatīts par visu laiku labāko Rumānijas futbolistu, pēc spēlētāja karjeras beigām treneris.

## Karjeja
Ar futbolu sāka nodarboties tēva Georges Hadži akadēmijā. Profesionālā līmenī debitēja 16 gadu vecumā *[[FC Viitorul]]* rindās. No 2016. līdz 2018. gadam pārstāvēja Itālijas klubu *[[ACF Fiorentina|Fiorentina]]*, bet aizvadīja tikai divas spēles A sērijā. 2018. gada janvārī atgriezās *Viitorul*. 2019. gadā šī kluba sastāvā kļuva par Rumānijas kausa ieguvēju. 2019. gada jūlijā pievienojās Beļģijas klubam Genk, bet nospēlēja tajā tikai pusi sezonas un jau 2020. gada janvārī pārgāja uz Skotijas Premjerlīgas klubu *[[Rangers F.C.|Rangers]]*. Sākotnēji uz īres līguma pamata, bet jau tā paša gada maija beigās Skotijas klubs paziņoja par pilnvērtīga līguma noslēgšanu. 2020.—2021. gada sezonā *Rangers* rindās kļuva par Skotijas čempionu. 2023. gada augustā tika izīrēts Spānijas ''La Liga'' klubam *[[Deportivo Alavés|Alavés]]*.

Pārstāvējis dažādu vecumu Rumānijas jauniešu izlases. Rumānijas izlasē debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Lietuvu. Pirmos vārtus izlases labā guva  FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Ziemeļmaķedoniju. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
;Viitorul Constanța
* Rumānijas kauss: 2018—19

;Genk
* Beļģijas Superkauss: 2019

;Rangers
* Skotijas Premjerlīga: 2020—21
* UEFA Eiropas līgas 2. vieta: 2021—22

## Atsauces

## Ārējās saites
Filfla

thumb|Salas karte
**Filfla** ir pārsvarā neauglīga, neapdzīvota saliņa 4,5 km uz dienvidiem no Maltas. Tai līdzās esošā **Filflu** (vai **Filflū, Filfoleta**) ir akmeņaina klinšaina saliņa vēl aptuveni 100 m uz dienvidrietumiem no Filflas. Filfla (Filflu) ir Maltas arhipelāga vistālāk uz dienvidiem esošais punkts. Tiek uzskatīts, ka salas nosaukums cēlies no *felfel*, kas arābu valodā nozīmē pipars.

## Vide
Filflas platība ir 3,7282 hektāru ar 988 m garu krasta līniju. Tā sastāv no centrālā kaļķakmens plato ar plakanām virsotnēm, ko ieskauj līdz 60 m augstas klintis. Saliņā ligzdo vairākas jūras putnu sugas, un *[[BirdLife International]]* salu ir atzinusi par putniem nozīmīgu vietu, galvenokārt Eiropas vētrasputnu kolonijas dēļ. Salā ir endēmiskas sugas — ķirzakas *Podarcis filfolensis* ssp. *filfolensis* un gliemeži *Lampedusa imitatrix gattoi*. Piekļuve Filflai ir iespējama tikai izglītības vai zinātniskiem nolūkos, un apmeklētājiem ir jāsaņem iepriekšēja Vides un resursu pārvaldes atļauja.

## Vēsture
Filflas sala, pēc dažu domām, likusies svēta Maltas neolīta iedzīvotājiem, kuri Maltas piekrastē pretī saliņai uzcēla Hadžarkima un Mnadždra tempļus. Vienīgā zināmā pastāvīgā celtne uz pašas salas viduslaikos bija kapela, kas 1343. gadā uzcelta alā un kuru 1856. gadā nopostīja zemestrīce, kas arī nogremdēja daļu salas. Maltas kartē, kas datēta ar 1798. gadu, Filflā ir redzams forts, bāka un klosteris ar kapelu.

Līdz 1971. gadam Lielbritānijas Karaliskā jūras kara flote un Karaliskie Gaisa spēki izmantoja salu par mērķi, un izlietotā munīcija no šiem bombardējumiem joprojām ir atrodama Filflā. Par putnu rezervātu tas kļuva 1980. gadā. "Filflas dabas rezervāta likums", kas pieņemts 1988. gadā, paredzēja turpmākus piekļuves un izmantošanas ierobežojumus, tostarp aizliegumu zvejot vienas jūras jūdzes rādiusā (1,9 km) ap salu, jo pastāvēja iespēja sastapties ar nesprāgušu munīciju. Maltas valdības 1990. gada paziņojums nr. 173 atkal atļāva zveju vienas jūdzes zonā.

Filfla tika piesaukta teritoriālajā strīdā par kontinentālo šelfu starp Lībiju un Maltu. Lietu Starptautiskā tiesa sprieda 1985. gadā, būtībā ignorējot saliņu aprēķinos.

## Kultūrā
Filfla kalpoja par Skeba salu 1980. gada filmā "Papaijs".

## Atsauces

## Ārējās saites
Himnas (albums)

**"#Himnas"** ir latviešu repera anša un *Oriole* (Uģis Vālodze) kopdarbs, kas nācis klajā 2013. gada 1. oktobrī. *Oriole* ir Latvijā pazīstams bītmeikeris, viens no *Dirty Deal Audio* bītmeikeru kolektīva un elektroniskās mūzikas izdevniecības dibinātājiem. Albums tika nominēts "Zelta Mikrofonam" kā viens no labākajiem 2013. gada pašmāju *[[hip-hop]]* ierakstiem. Albuma piedalās Edavārdi, Eliots, 181h.

## Dziesmu saraksts

# "Saule" — 1:03
# "DzīVs" — 1:35
# "Skarabejs" — 3:15
# "Reparācijas (pied. Edavārdi)" — 4:13
# "Nav" — 3:49
# "Radio" — 3:16
# "Puses" (pied. Eliots) — 3:08
# "Spirāle" — 3:06
# "Sfinksa" — 3:05
# "Papista Diena" (pied. 181h) — 1:40

## Atsauces
Sabiles iela

**Sabiles iela** var būt:

* Sabiles iela — iela Rīgā;
* Sabiles iela — iela Daugavpilī;
* Sabiles iela — iela Jūrmalā;
* Sabiles iela — iela Kandavā;
* Sabiles iela — iela Liepājā;
* Sabiles iela — iela Ventspilī.
Mjanmas pilsoņu karš

[thumb|250px|Mjanmas pilsoņu kara aktuālais stāvoklis. Militārās [huntas (*Tatmadaw*) kontrolētā teritorija sārtā krāsā, citās krāsās attēlotā opozīcijas armiju kontrolētā teritorija]]
**Mjanmas pilsoņu karš** ir pilsoņu karš, kas izcēlās pēc 2021. gada militārā apvērsuma un tam sekojošās vardarbīgās protestu apspiešanas.

Ķīna, Krievija un Serbija atbalstīja Mjanmas militāro huntu, piegādājot tai munīciju, kara lidmašīnas un bruņumašīnas.

2023. gadā militārās huntas jeb Tamado (*Tatmadaw*) kontrolē bija mazāk nekā 40% Mjanmas teritorijas. Huntas pretinieki no 2023. gada novembra līdz 2024. gada janvārim ieņēma Kavlinas un Laukajas pilsētas.

Līdz 2024. gada beigām militārās huntas kontrole saruka līdz aptuveni 30 % no Mjanmas teritorijas. Vietējie bruņotie grupējumi — īpaši Arakānas armija, Mjanmas Nacionālās demokrātiskās alianse armija, Ta’angas Nacionālās atbrīvošanas armija un Činu brālības alianse — guva nozīmīgas uzvaras ziemeļos un rietumos.

2024. gada pavasarī Arakānas armija ieņēma Maungdavas pilsētu, nostiprinot kontroli pār lielāko daļu Rakhinas štata ziemeļu. Gada beigās tā sāka uzbrukumu arī uz Sittvi.

2025. gada martā valsti satricināja 7.7 magnitūdu spēcīgs zemestrīce, kurā gāja bojā ap 1 700 cilvēku un tūkstošiem tika ievainoti, radot papildus humanitāro krīzi. Konflikts turpinājās smagiem apšaudēm un gaisa triecieniem pat skartajās teritorijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Salnas iela

**Salnas iela** var būt:

* Salnas iela — iela Rīgā;
* Salnas iela — iela Jelgavā;
* Salnas iela — iela Jūrmalā;
* Salnas iela — iela Baložos;
* Salnas iela — iela Tukumā;
* Salnas iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Salnas iela — iela Babītes pagasta Egļuciemā;
* Salnas iela — iela Jaunsvirlaukas pagasta Kārniņos;
* Salnas iela — iela Ropažu pagasta Podkājās;
* Salnas iela — iela Olaines pagasta Rājumos.
Sarmas iela

**Sarmas iela** var būt:

* Sarmas iela — iela Rīgā;
* Sarmas iela — iela Jelgavā;
* Sarmas iela — iela Jūrmalā;
* Sarmas iela — iela Grobiņā;
* Sarmas iela — iela Ikšķilē;
* Sarmas iela — iela Mārupē;
* Sarmas iela — iela Ogrē;
* Sarmas iela — iela Talsi;
* Sarmas iela — iela Olaines pagasta Jaunolainē;
* Sarmas iela — iela Ķekavas pagasta Mellupos;
* Sarmas iela — iela Kūku pagasta Zīlānos.