open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karaghandi "Saryarka"

**Karaghandi "Saryarka"** ir hokeja komanda, kas dibināta 2006. gadā un bāzēta Karaghandi, Kazahstānā. "Saryarka" pašlaik spēlē Krievijas Augstākajā līgā. 2014. un 2019. gadā komanda izcīnīja līgas čempiones titulu. Iepriekš komanda spēlēja Kazahstānas čempionātā, 2010. gadā izcīnot tās čempiones titulu.

Agrāk "Saryarka" rindās spēlējuši Artūrs Salija, Rustams Begovs, Artūrs Kuzmenkovs un Kirils Tambijevs, kā arī Oļegs Sorokins, Vladimirs Mamonovs, Edijs Brahmanis un Ēriks Ševčenko.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa 
* Eliteprospects.com lapa
806. gads

**806. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Kārlis Lielais sadalīja Karolingu dinastijas impēriju starp dēliem: Luijs kļuva par Akvitānijas un Burgundijas karali, Pipins par Itālijas un Vācijas karali, bet Kārlis par Neistrijas, Austrazijas un Vācijas karali.
805. gads

**805. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Vācijas pilsēta Magdeburga, pirmo reiz minēta Kārļa Lielā rakstos.
804. gads

**804. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Kārlis Lielais pakļāva Lejassaksiju.

## Miruši
* Džābirs ibn Haijāns (*جابر بن حیان*), persiešu vai arābu alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis (dzimis 722.)
Ziemeļu zēni

thumb|right|Piemineklis Ziemeļu zēniem Paju muižā Igaunijā
**"Ziemeļu zēni"** (, ) bija Somijas brīvprātīgo pulks Igaunijas brīvības cīņu, kā arī nedaudz Latvijas Neatkarības kara, laikā no 1919. gada janvāra līdz aprīlim. Virspavēlnieks bija somu ģenerālis Martins Vecers, kurš vienlaicīgi bija arī Igaunijas Dienvidu frontes komandieris, savukārt pulka komandieris bija igauņu izcelsmes pulkvedis Hanss Kalms. Liela daļa karavīru bija somu jēgeri, kas jau pirms tam bija piedalījušies Pirmā pasaules kara kaujās Zemgalē.

Pulkam lieli nopelni kaujā pie Paju un Valkas atbrīvošanā no lieliniekiem 1919. gada 1. februārī.

## Ar Lāčplēša ordeni apbalvotie
* Martins Vecers, ģenerālis, brīvprātīgo somu karavīru virspavēlnieks Igaunijā un Latvijā
* Hanss Kalms, pulkvedis, "Ziemeļu zēnu" pulka komandieris
* Johans Viktors Ālrots-Arajūri, pulkvedis-leitnants
* Ārne Snellmans, majors
* Veine Vuori, majors  
* Pauls Polsons, kapteinis 
* Elja Rihtniemi, kapteinis 
* Ārne Salminens, kapteinis 
* Lauri Rautanens, kapteinis 
* Johaness Tamminens, leitnants 
* Henriks Tornbergs, leitnants 
* Ilmari Kalpa, kara ārsts 
* Leo Lindells, radiospeciālists  
* Hermans Untolahti, feldfēbelis

## Piemiņas vietas Latvijā
* Alūksnes novada Bejas kapos apbedīti deviņi 1919. gada 22. februārī Bejas kaujā kritušie somu karavīri. 1989. gada 2. februārī kapos uzlikts balts koka krusts un koka sētiņa, bet 2000. gada 7. maijā Bejas kapos atklāja piemiņas akmeni ar uzrakstu "Šeit atdusas somu brīvprātīgo pulka "Ziemeļu zēni" karavīri, kuri krituši Bejas kaujā 1919. gadā."
* 1999. gada 17. oktobrī pie Jaunalūksnes pagasta novadpētniecības centra atklāja somu karavīriem veltītu piemiņas plāksni.

## Atsauces
803. gads

**803. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Kārlis Lielais atbrīvoja Andoras teritoriju no mauru valdnieka, kas tradicionāli tiek saistīts ar Andoras neatkarības iegūšanu.
Graphisoft

**Graphisoft SE** ar centru Budapeštā, Ungārijā attīsta Building Information Modeling (BIM) jeb Būves Informācijas Modelēšanas programmatūras produktus arhitektiem, interjera dizaineriem un plānotājiem. Graphisoft pieder filiāles Vacijā, ASV, Lielbritānijā, Spānijā, Japānā un ir sava pārstāvniecība Krievijā un Singapūrā. Uzņēmuma galvenais produkts ir ArchiCAD — arhitektūras dizaina programmatūra, kura attīstījusies kopš 1984 gada Windows un Mac operētājsistēmām.

## Produkti

### Graphisoft ArchiCAD
ArchiCAD ir komplekss arhitektūras dizaina rīks, kurš piedāvā gan 2D, gan 3D rasēšanu, vizualizēšanu un arī dokumentācijas funkciju arhitektiem un plānotājiem, lai radītu trīsdimensionālu dizaainus un detalizētu tehnisko dokumentāciju, tādējādi ļaujot arhitektiem lietot ArchiCAD no vienkāršas dizaina idejas līdz sarežģītam un detalizētam tehniskajam rasējumam.

### Graphisoft BIM Server
Graphisoft otrās paaudzes sadarbības risinājums ļauj arhitektiem strādāt pie tās pašas celtnes vienlaicīgi ar ArchiCAD, atļaujot tiem piekļūt un pārvaldīt BIM datubāzi internetā. Graphisof BIM Serveris ir pievienots ArchiCAD, sākot no 13. versijas.

### Graphisoft MEP Modeler
Graphisoft MEP (Mehanical/Electrical/Plumbing jeb Mehāniskais/Elektriskais/Santehnikais) Modeler (Modelētājs) ir ArchiCAD papildinājums arhitektiem, lai iekļautu ventilāciju un cauruļvadu tīklus arhitektūras dizainā. MEP Modeler atļaut arhitektiem izveidot, rediģēt un ievietot 3D MEP tīklus un koordinēt tos ar BIM, veicinot sadarbību starp arhitektiem un inženieriem.

### Graphisoft EcoDesigner
Graphisoft EcoDesigner (EcoDizainers) palīdz arhitektiem izmantot virtuālo būvēšanas informāciju, lai novērtētu energoefektivitāti, tādējādi ēkas ilgtspēju no pirmā konceptu dizaina. EcoDesigner ļauj arhitektiem analizēt savu dizaina energoefektivitāti.

### Graphisoft BIMx
BIMx agrāk tirgotas kā Virtual Building Explorer (Virtuālais Būvēšanas Pētnieks) ir interaktīvs BIM modelis, prezentāciju rīks, kas ļauj uzrādīt visu ēku modeļus, bez nepieciešamības uzstādīt ArchiCAD vai citu BIM autorēto rīku. Programmatūra apvieno video spēli līdzīgu navigāciju ar BIM standartfunkcijām, iekļaujot reālo celtņu dimensiju izmērus.

## Vēsture
Graphisoft galvenais produkts ArchiCAD bija pirmais BIM īstenojums, ar kuru iepazīstināja 1987. Gadā kā Virtuālo Būvēšanas konceptu. Pirmais ArchiCAD arhitektiem jau ļāva veidot sienas, logus, durvis, pārsegumus un jumtus — tagad tā ir kopējā funkcija visiem BIM-koncepcijas programmatūrām. Nākamais ArchiCAD papildinājums iepazīstina ar citu būvēšanas informācijas modelēšanas funkciju kā TeamWork (KomandasDarbs), kas atļauj vairākiem arhitektiem strādāt pie vienas ēkas paralēli vai rediģēt funkcijas 3D modeļa skatos vai savstarpēji savienotajiem komunicēt ar citu lietotni, izmantojot IFC — de facto standarta datiem, apmaiņā starp BIM lietotnēm.
Graphisoft tika ieviesti Frankfurtes (1998) un Budapeštas Fondu biržā (2000), un Nemetschek AG (Vācija) iegādājās tos 2007. gadā
.

## Atsauces
Guntis Pujāts (hokejists)

**Guntis Pujāts** (dzimis  Madonā) ir bijušais latviešu hokejists, uzbrucējs, vēlāk treneris. Karjeras lielāko daļu aizvadījis Latvijas čempionāta komandās HK Liepājas Metalurgs un HK Zemgale. 2002. un 2016. gadā kļuvis par Latvijas čempionu.

2020. ɡadā Pujāts bija Latvijas čempionāta komandas HK Liepāja trenera palīgs.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Pujāts sāka 1998.—99. gada sezonā, kad debitēja Austrumeiropas hokeja līgā spēlējošās HK Liepājas Metalurgs sastāvā. Nākamo sezonu hokejists aizvadīja Rīgas "Dinamo 81" rindās, taču tad atgriezās "Metalurgā", tās rindās paralēli spēlējot AEHL un Latvijas čempionātā. 2002. gadā "Metalurgs" rindās kļuva par Latvijas čempionu.

2002.—03. gada sezonu uzbrucējs aizvadīja HK Zemgale rindās. No 2004. līdz 2006. gadam spēlēja "Metalurgā", taču tad uz ilgāku laiku pārtrauca karjeru.

2011. gadā Pujāts atgriezās HK Zemgale rindās, tās sastāvā aizvadot nākamās divas sezonas. Gan 2011.—12., gan 2012.—13. gada sezonas viņš noslēdza kā Latvijas čempionāta rezultatīvākais spēlētājs. No 2011. līdz 2013. gadam viņš bija arī HK Zemgale kapteinis. 2014. gada vasarā Pujāts pievienojās HK Liepāja rindām. 2016. gadā kopā ar komandu otro reizi karjerā kļuva par Latvijas čempionu un pēc sezonas beigām noslēdza spēlētāja karjeru.

## Ārējās saites
802. gads

**802. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Egberts no Veseksas kļūst par Veseksas karali.
801. gads

**801. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Karolingu dinastijas Akvitānijas karalis Luijs Dievbijīgais ieņēma Barselonu un izvēlējās to par no Karolingiem atkarīgās Spāņu markas galvaspilsētu ar Barselonas grāfu priekšgalā.

## Dzimuši
* Ansgars (*Saint Ansgar*), Romas pāvesta legāts, Hamburgas virsbīskaps un Brēmenes bīskaps (miris 865.)
Indiāņu zemnīca

[thumb|330px|[Mandani|Mandanu zemnīcu ciemats ap 1833. gadu Misūri baseina krastos tagadējā Ziemeļdakotā]]
**Indiāņu zemnīca** ir kupolveida māja, kas pilnībā vai daļēji pārklāta ar zemi. Šāda veida zemnīcas bija plaši izplatītas  Ziemeļamerikā no Lielo līdzenumu austrumiem līdz pirmskolumba kultūru maundiem tagadējos ASV austrumos. 

Vēlāk šādās zemnīcās dzīvoja vietsēžu ciltis pauni, mandani, hīdatsi, arikari, kanzi, ponki, omahi un austrumu siu jeb lakoti.

Zemnīcas bija līdz 15 m platas. Katrā namā dzīvoja 20 — 30 cilvēku. Jumtu veidoja no koka spārēm, kuras noklāja ar kārkliem, zāli un velēnām. Jumta centrā bija ar klūgu rāmi pārsegts caurums, caur kuru plūda gaisma. Zemnīca tika uzskatīta par svētu, tāpēc tās būvēšanas laikā noturēja daudzas ceremonijas. Ap centrālo zemnīcas pavardu notika visa sabiedriskā dzīve un namsaimniecība. Nama dziļumā pie ieejas atradās svētnīca. Ieeja bija 3 līdz 3,5 m gara apjumta eja ar iekšējām durvīm no ādām.

## Galerija

Attēls:The Interior of the Hut of a Mandan Chief by Karl Bodmer 1833 - 1834.jpg|Zemnīcas iekšējais iekārtojums
Attēls:Catlin mandan feast.jpg|Mielasts zemnīcā
Attēls:Mandan lodge.jpg|Mandanu zemnīca 1908. gadā, pie ieejas laiva
Attēls:Knife River Earthen Lodge Exterior.JPG|Atjaunota zemnīca


## Ārējās saites
* Hidatsa Mandan Arikara Earth Lodges 

## Literatūra
* Kurts Vilhelms Cerams. Pirmais amerikānis. Rīga. Zinātne. 1985.
* Deivids Mērdoks. Ziemeļamerikas indiāņi. Rīga. Zvaigzne ABC. 1997.
Ziemeļaustrumu reģions (Brazīlija)

**Ziemeļaustrumu reģions** () ir viens no pieciem Brazīlijas reģioniem valsts ziemeļaustrumu daļā. Robežojas ar Ziemeļu reģionu un ar Centrālrietumu reģionu rietumos, ar Dienvidaustrumu reģionu dienvidos. Reģionu ziemeļos un austrumos apskalo Atlantijas okeāns. Reģiona lielākās pilsētas ir Salvadora un Fortaleza. Ziemeļaustrumu reģiona kopējā platība ir 1 554 291 km², pēc 2014. gada datiem reģionā dzīvo 56 186 190 iedzīvotāji. Tas ir trešais lielākais reģions Brazīlijā pēc platības un otrais lielākais pēc iedzīvotāju skaita. Reģiona platība aizņem 18% no kopējās Brazīlijas teritorijas. Ziemeļaustrumu reģions ir sīkāk sadalīts deviņos štatos kā Alagoasa, Baija, Seara, Maraņauna, Paraiba, Pernambuku, Pjaui, Riugrandi du Norti un Seržipi.
ENIAC

thumb|240px|''ENIAC''
***ENIAC*** ( — "Elektroniskais ciparu integrators un dators") bija pirmais elektroniskais vispārējas nozīmes dators. To varēja pārprogrammēt dažādu veidu uzdevumiem. Izgatavots Pensilvānijas Universitātē ASV Armijas vajadzībām 1945. gadā un darbojās līdz 1955. gadam.

## Vēsture
Šī datora arhitektūru 1943. gadā izstrādāja Pensilvānijas Universitātes Mūra elektroinženierijas skolas zinātnieki Džons Ekerts un Džons Moklijs pēc Armijas Ballistisko pētījumu laboratorijas pasūtījuma. Tas bija paredzēts artilērijas šaušanas tabulu sastādīšanai. Ja vienu lādiņa lidojuma trajektoriju ar aritmometru varēja aprēķināt 16 dienās, tad piedāvātā elektroniskā iekārta to varētu izdarīt 5 minūtēs.
1943. gada 9. aprīlī projekts tika prezentēts Ballistisko pētījumu laboratorijai. Tā apstiprināja perspektīvo projektu, un armija piešķīra naudu. Līgums par projekta ar kodēto nosaukumu *Project PX* realizēšanu noslēgts 5. jūnijā.

1944. gada februārī bija gatavi rasējumi un dokumentācija, un inženieri varēja sākt izgatavot aparatūru.
Dators pilnībā tika pabeigts 1945. gada rudenī. Tā kā Otrais pasaules karš bija beidzies un šaušanas tabulu izmantošana nebija vairs tik aktuāla, tad armija nolēma to izmantot citiem mērķiem.

Sākotnēji *ENIAC* bija īpaši slepens projekts. Par to publiski paziņoja 1946. gada 14. februārī, bet nākamajā dienā parādīja preses pārstāvjiem.
2011. gadā, atzīmējot *ENIAC* atklāšanu, Filadelfija 15. februāri pasludinājusi par *ENIAC* dienu.

1946. gada 9. novembrī datoru demontēja un pārveda no Pensilvānijas Universitātes uz Ballistisko pētījumu laboratoriju Aberdīnu. Pēc uzlabošanas un atmiņas palielināšanas tas atsāka darbu 1947. gada 29. jūlijā un darbojās līdz 1955. gada 2. oktobram.
Ar *ENIAC* veica kodoltermisko ieroču izstrādes aprēķinus, laikapstākļu prognozēšanai PSRS, lai noteiktu kodolnokrišņu krišanas virzienu kodolkara gadījumā. Ar to turpināja veikt arī artilērijas šaušanas tabulu aprēķinus, tai skaitā ar kodollādiņiem.

Datora izstrādē 1944. gada septembrī kā zinātniskais konsultants iesaistījās Džons fon Neimans. Pēc *ENIAC* nepilnību analīzes viņš ierosināja uzbūvēt pilnīgāku datoru *[[EDVAC]]*.

## Ārējās saites
* ''ENIAC'' dokumentācija
Dace Bula

**Dace Bula** (dzimusi 1960. gada 18. aprīlī Liepājas rajona Apriķu ciemā) ir latviešu folkloriste, LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta vadošā pētniece un direktore.

## Biogrāfija
D. Bula beigusi Rīgas 6. vidusskolu (1978) un Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātes Latviešu valodas un literatūras nodaļu (1984). 1998. gadā aizstāvējusi filoloģijas doktores grādu ar pētījumu par tautasdziesmu tradīcijas nozīmi latviešu nacionālās identitātes diskursā.

Kopš 1984. gada strādā LU Literatūras, folkloras un mākslas institūtā (toreizējā Zinātņu akadēmijas Valodas un literatūras institūtā), ir tā vadošā pētniece, no 2011. līdz 2021. gadam institūta direktore. No 2000. līdz 2013. gadam institūta Latviešu folkloras krātuves vadītāja. Lasījusi lekcijas Latvijas Universitātē, Latvijas Kultūras akadēmijā un Biznesa augstskolā "Turība".

Zinātniskas publikācijas kopš 1985. gada. Pētījusi folkloras izmantojumu nacionālajā ideoloģijā un tautas nacionālās identitātes izpratnes tapšanā un attīstībā, folkloristikas metodiku un teorētiskos virzienus, Mangaļsalas zvejnieku kopienas dzīvi.

2021. gada novembrī D. Bula kļūst par Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieci.

## Bibliogrāfija
* Bula, Dace. *Dziedātājtauta: folklora un nacionālā ideoloģija*. Rīga: Zinātne, 2000.
* Bula, Dace & Rieuwerts, Sigrid (sast.). *Singing the nations: Herder’s legacy*. Trier: WVT-Wissenschaftlicher Verlag Trier, 2008.
* Bula, Dace. *Mūsdienu fokloristika: paradigmas maiņa*. Rīga: Zinātne, 2011.
* Bula, Dace (sast.). *Latviešu fokloristika starpkaru periodā*. Rīga: Zinātne, 2014.
* Bula, Dace. *Literārās dabkultūras: Regīnas Ezeras zooproza ekokritiskā lasījumā*. Rīga: LU LFMI, 2024.

## Atsauces
Centrālrietumu reģions (Brazīlija)

**Centrālrietumu reģions** () ir viens no pieciem Brazīlijas reģioniem valsts centrālrietumu daļā. Robežojas ar Ziemeļu reģionu ziemeļos, ar Ziemeļaustrumu reģionu un ar Dienvidaustrumu reģionu austrumos, ar Dienvidu reģionu un ar Paragvaju dienvidos, ar Bolīviju rietumos. Reģiona lielākās pilsētas ir Brazīlijas galvaspilsēta Brazilja un Gojanija. Centrālrietumu reģiona kopējā platība ir 1 606 403 km², pēc 2014. gada datiem reģionā dzīvo 15 219 608 iedzīvotāji. Tas ir otrais lielākais reģions Brazīlijā pēc platības un vismazākais reģions pēc iedzīvotāju skaita. Reģiona platība aizņem 18,86% no kopējās Brazīlijas teritorijas. Centrālrietumu reģions ir sīkāk sadalīts trīs štatos kā Gojasa, Matugrosu, Matugrosu du Sula un federālajā distriktā.
Dienvidaustrumu reģions (Brazīlija)

**Dienvidaustrumu reģions** () ir viens no pieciem Brazīlijas reģioniem valsts dienvidaustrumu daļā. Robežojas ar Ziemeļaustrumu reģionu ziemeļos, ar Centrālrietumu reģionu rietumos un ar Dienvidu reģionu dienvidos. Reģionu austrumos apskalo Atlantijas okeāns. Reģiona lielākās pilsētas ir Sanpaulu un Riodežaneiro. Dienvidaustrumu reģiona kopējā platība ir 924 620 km², pēc 2014. gada datiem reģionā dzīvo 85 115 623 iedzīvotāji. Tas ir ceturtais lielākais reģions Brazīlijā pēc platības un vislielākais reģions pēc iedzīvotāju skaita. Reģiona platība aizņem 10% no kopējās Brazīlijas teritorijas. Dienvidaustrumu reģions ir sīkāk sadalīts četros štatos kā Espiritu Santu, Minasžeraisa, Riodežaneiro un Sanpaulu.
Andrejs Dandzbergs

**Andrejs Dandzbergs** (dzimis , miris ) bija latviešu uzņēmējs un valsts darbinieks. Atmodas laikā bija PSRS Tautas deputātu kongresa deputāts, Jūras lietu ministrs Godmaņa Ministru padomē.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Sakas pagastā, netālu no Pāvilostas. 1964. gadā beidza mācības Liepājas jūrskolā, studēja Kaļiņingradas Zivsaimniecības un zivrūpniecības tehniskajā institūtā, kur 1969. gadā ieguva inženiera - kuģa mehāniķa diplomu. 
Strādāja par galveno inženieri zvejnieku kolhozā "Selga" Lapmežciemā, kolhozu padomē Engurē un zvejnieku kolhozā "Padomju zvejnieks". 

Atmodas kustības laikā 1989. gadā viņu ievēlēja par kolhoza "Padomju zvejnieks" priekšsēdētāju un par PSRS tautas deputātu Tukuma 318. nacionāli teritoriālajā apgabalā. 1991. gadā Dandzbergu apstiprināja par Jūras lietu ministru Ivara Godmaņa vadītajā Ministru padomē. 1993. gadā Andrejs Dandzbergs kļuva par apdrošināšanas sabiedrības BTA (*Baltijas transporta apdrošināšana*) līdzdibinātāju un prezidentu.

Miris  pēc smagas slimības. Viens no viņa dēliem - Gints Dandzbergs nomainīja tēvu BTA prezidenta amatā.

## Piemiņa
2000. gadā apgāds "Likteņstāsti" izdeva Andrejam Dandzbergam veltītu atmiņu grāmatu "Andrejs".

## Atsauces
Dienvidu reģions (Brazīlija)

**Dienvidu reģions** () ir viens no pieciem Brazīlijas reģioniem valsts dienvidu daļā. Robežojas ar Centrālrietumu reģionu un ar Dienvidaustrumu reģionu ziemeļos, ar Paragvaju un ar Argentīnu rietumos, ar Urugvaju dienvidos. Reģionu austrumos apskalo Atlantijas okeāns. Reģiona lielākās pilsētas ir Kuritiba un Portualegri. Dienvidu reģiona kopējā platība ir 576 774 km², pēc 2014. gada datiem reģionā dzīvo 29 016 114 iedzīvotāji. Tas ir piektais lielākais reģions Brazīlijā pēc platības un trešais lielākais reģions pēc iedzīvotāju skaita. Reģiona platība aizņem 6,76% no kopējās Brazīlijas teritorijas. Dienvidu reģions ir sīkāk sadalīts trīs štatos kā Parana, Riugrandi du Sula un Santakatarina.
Levice

**Levice** () ir pilsēta Slovākijā, Nitras apgabala Levices apriņķa centrs pie Hronas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1165. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Levice gadsimtiem atradusies Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Lēva** (*Léva*). No 1663. līdz 1685. gadam Levice atradās Osmaņu impērijas sastāvā kā sandžaka centrs. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā, pamatojoties uz Pirmajām Vīnes arbitrāžām, Levice ietilpa Ungārijas sastāvā. Pēc Otrā pasaules kara daudzi pilsētas ungāru iedzīvotāji tika deportēti uz Ungāriju. No 1993. gada — Slovākijā.

## Ekonomika
12 kilometrus no Levices atrodas viena no divām valsts atomstacijām — Mohovces AES. Apkaimē tiek audzēts Frankovkas šķirnes vīnogas (citās valstīs šķirne pazīstama kā *[[Blaufränkisch]]*).

## Iedzīvotāji
2011. gadā vairums pilsētas iedzīvotāju bija slovāki (77,83 %), dzīvoja arī ungāri (9,19 %), bet 11,57 % tautību nenorādīja. Pēc reliģiskās pārliecības — katoļi (58,76 %), nereliģiozi (22,77 %), luterticīgie (7,46 %).

## Atsauces

## Ārējās saites
Tlmače

**Tlmače** () ir pilsēta Slovākijā, Nitras apgabala Levices apriņķī pie Hronas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1075. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Tlmača gadsimtiem atradusies Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Garamtolmāča** (*Garamtolmács*). Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada - Slovākijā.

## Ekonomika
Pilsētā atrodas energoiekārtu ražošanas uzņēmums "SES Tlmače".

## Cilvēki
2001. gadā vairums pilsētas iedzīvotāju bija slovāki (92,8 %), dzīvo arī ungāri (4,13 %). Pēc reliģiskās pārliecības - katoļi (72,45 %), nereliģiozi (17,44 %), luterticīgie (5,46 %).

## Ārējās saites
*
*SES Tlmače
Sardīnijas jūra

**Sardīnijas jūra** (, , , ) ir nosaukums Vidusjūras akvatorijas daļai starp Baleāru salām rietumos un Sardīnijas salu austrumos. Dažkārt tiek pieskaitīta Baleāru jūrai. Jūras garums austrumu—rietumu virzienā ir ap 420 km, lielākais dziļums — 3068 m dienvidrietumos no Menorkas salas. Lielākā pilsēta un osta krastā ir Algero Sardīnijas ziemeļrietumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tartu Universitātes slimnīca

**Tartu Universitātes slimnīca** () ir universitātes slimnīca, kas atrodas Tartu, Igaunijā.

## Vēsture
Tartu akadēmiskās medicīnas pirmsākumi ir rodami 1632. gadā, kad pēc karaļa Gustava II Ādolfa rīkojuma dibināta Zviedru Vidzemes un Igaunijas provinču augstskola *Academia Gustaviana* (1632-1656) ar medicīnas fakultāti. Napoleona karu laikā 1802. gadā Krievijas impērijas valdība universitāti atjaunoja un par patoloģijas un terapijas profesoru uzaicināja Danielu Georgu Balku, kas 1804. gadā kā universitātes rektors Rīgas pakalnā esošajā Dālstrēma namā nodibināja Tērbatas Universitātes klīniku (). 1843. gadā izveidoja atsevišķu ginekoloģisko klīniku, vēlāk arī daudz citu atsevišķu klīniku dažādās Tērbatas pilsētas daļās. 

Pēc Igaunijas neatkarības atjaunošanas 1990. gadā Tartu Universitātes dažāda profila mācību klīniku pārveide par vienotu Igaunijas medicīnas kultūras centru kļuva par augstākā līmeņa politisko debašu objektu. 1993. gadā daudzās universitātes klīnikas juridiski apvienoja vienotā Tartu Universitātes slimnīcā, bet 1998. gadā Igaunijas valdība, Tartu Universitāte un Tartu pilsēta noslēdza vienošanos par patstāvīga nodibinājuma (fonda) "Tartu Universitātes Slimnīca" kā Igaunijas medicīnas vadošās institūcijas izveidi.   
  
## Misija un galvenais mērķis
Tartu Universitātes slimnīcas misija ir nodrošināt Igaunijas medicīnas nepārtrauktību un attīstību ar augstākā līmeņa intergrētas medicīniskās ārstniecības, izglītības un zinātnes palīdzību.
Galvenais mērķis ir sniegt pacientiem augstas kvalitātes ārstēšanu, Tartu universitātes studentiem un docētājiem nodrošināt apmācības iespējas un kopā ar universitāti attīstīt medicīnas zinātni. 

## Struktūra
### Pārvalde
Tartu Universitātes slimnīcu pārvalda Padome ar astoņiem locekļiem, kurai pakļaujas Valde ar četriem locekļiem. Valdei padotas Universitātes klinikas un dienesti.  
thumb|Internās medicīnas klīnika
### Klīnikas
* Acu klīnika
* Anestezioloģijas un Intensīvās aprūpes klīnika
* Ausu klīnika
* Bērnu klīnika
* Dermatoloģijas klīnika
* Hematoloģijas un Onkoloģijas klīnika
* Internās medicīnas klīnika
* Ķirurģijas klīnika
* Neiroloģijas klīnika
* Plaušu klīnika
* Psihiatrijas klīnika
* Radioloģijas klīnika
* Sieviešu klīnika
* Sirds klīnika
* Sporta medicīnas un Rehabilitācijas klīnika
* Stomatoloģijas klīnika
* Traumatoloģijas un Ortopēdijas klīnika

## Jaunbūve
Tartu Universitātes slimnīcas jaunās daļas būvēšanai piesaistīja Somijas arhitektu biroju ar lielu pieredzi slimnīcu celtniecībā. Jaunās slimnīcas celtniecības pirmā fāze tika pabeigta 2008. gadā.
2013. gada nogalē tika ielikts pamatakmens trīs ēku kompleksam, kurā ietilpst onkoloģijas, acu slimību, internās medicīnas un ķirurģijas klīnikas, kā arī laboratorija un aptieka. Jaunbūves otro fāzi 39 tūkstošu m2 platībā pabeidza 2015. gada beigās. Pusi no 77 miljonu eiro lielajām izmaksām piesaistīja no Eiropas Reģionālās Attīstības Fonda. Tiek plānota arī būves trešā fāze. Kad uzcels bērnu slimnīcas korpusu, jaunajā slimnīcā būs apvienotas visas galvenās medicīnas nozares.

## Atsauces
Šahi

**Šahi** () ir pilsēta Slovākijā, Nitras apgabala Levices apriņķī pie Ipeļas upes pie valsts robežas ar Ungāriju.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1237. gadā. Līdz 1927. gadam pilsētas nosaukums bija **Ipolske Šjahi** (*Ipolské Šiahy*). Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Šahi gadsimtiem atradušies Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Ipojšāga** (*Ipolyság*). No 1541. līdz 1595. gadam un no 1605. līdz 1685. gadam Šahi atradās Osmaņu impērijas sastāvā kā sandžaka centrs. No 1806. gada - Ungārijas Hontas komitāta centrs. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā, pamatojoties uz Pirmajām Vīnes arbitrāžām, Šahi ietilpa Ungārijas sastāvā. No 1993. gada - Slovākijā.

## Cilvēki
2001. gadā vairums pilsētas iedzīvotāju bija ungāri (62,2 %), dzīvoja arī slovāki (34,57 %). Pēc reliģiskās pārliecības - katoļi (84,06 %), nereliģiozi (6,87 %), luterticīgie (3,46 %).

Šahi ir spāņu futbola trenera Ferdinanda Daučīka (*Ferdinand Daučík*, 1910-1986) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites
*
Kubilis

**Kubilis** ir uzvārds. Personas ar uzvārdu "Kubilis"
* Jānis Kubilis (1923—2024), latviešu aktieris;
* Josifs Kubilis (1878—1917), lietuvas sabiedriskais darbinieks, deputāts.
Gvajakilas līcis

**Gvajakilas līcis** ) ir līcis Klusā okeāna piekrastē, Dienvidamerikas rietumos. Līča ziemeļu robeža ir Salinas pilsēta Ekvadorā, bet dienvidu robeža — Parinjasa rags Peru. Līcī ietek vairākas Ekvadoras un Peru upes. Līča nosaukums cēlies no Gvajakilas pilsētas nosaukuma. Lielākā daļa Ekvadoras eksporta iet caur Gvajakilas līci.

## Atsauces

## Ārējās saites
Digitālā arhitektūra

**Digitālā arhitektūra** ir reālas vai virtuālas būves, kas radītas ar datorizētās arhitektūras projektēšanas, programmēšanas un simulāciju palīdzību. Šis termins tiek lietots arī, lai apzīmētu ēkas, kurās tiek izmantotas digitālās tehnoloģijas, piemēram, ēkas ar digitālām, interaktīvām fasādēm.

Digitālā arhitektūra sevī ietver ne tikai reālas, bet arī virtuālas būves, kas veidotas nevis no fiziskiem materiāliem, bet darbojas kā no atsevišķiem elementiem veidota digitālā karte. Šādas virtuālas būves atrodamas kibertelpā, piemēram, virtuālās pasaulēs un tērzētavās.

Veidojot digitālo arhitektūru, dators netiek lietots tikai kā idejas prezentācijas rīks un "digitāls papīrs". Ar programmatūras palīdzību forma tiek veidota un transformēta.

## Iespējas
thumbnail|Brīvformas veidošana
thumbnail|Kunsthaus Graz, Austrija

### Forma
Digitālā arhitektūra ietver sevī sarežģītus aprēķinus, kas ļauj izveidot nepieciešāmās konstrukcijas netradicionālām arhitektūras formām. Veidojot simulācijas, iespējams ilustrēt materiālu, konstrukciju un formu mijiedarbību.
Pateicoties arhitektūras projektēšanas programmatūrai (piemēram, Grasshopper spraudnis Rhinoceros; Bentley's Generative Component), digitālā arhitektūra ļauj arhitektam veidot sarežģītas brīvformas, atsakoties no tradicionālās ģeometrijas. Ēkas forma var veidoties arī kā dažādu procesu, piemēram, auduma krokošanās, simulācija. Izmantojot simulācijas, arhitekta pārziņā ir nevis formas veidošana, bet simulācijas parametru izvēle. Rezultātā arhitekts izvēlas kādu no programmas piedāvātajām formām.

### Materiāli
Digitālā arhitektūra paver iespējas būvēt ēkas, izmantojot digitāli izgatavotus materiālus. Tāpat kā, radot ēku formu, šie materiāli, izmantojot 3D modelēšanas programmatūru, var tikt veidoti netradicionālās formās. Projektējot objektu vai tā daļu, digitālie materiāli tiek veidoti nevis kā atsevišķas vienības, bet gan kā vienību kopums, kas ar algoritmu palīdzību tiek kārtoti noteiktās struktūrās. Šādi radīti materiāli tiek uztverti ne tikai kā faktūras vai plaknes, bet arī kā plastiski veidojumi ar dziļumu, paverot arhitektiem jaunas izteiksmes iespējas. Šādi materiāli tiek izgatavoti ar 3D printeru, lāzeru, robotu uc. digitālu ierīču palīdzību. Līdz ar to arhitektam ir iespēja pilnībā kontrolēt ēkas dizaina veidošanas procesus.
Digitālās arhitektūras iespējas ļauj arī tradicionālus materiālus, piemēram ķieģelus, izmantot jaunos veidos un netradicionālās formās.

### Efektivitāte
Digitālā arhitektūra, projektējot ēkas, paver iespējas kā galveno izvirzīt ēkas efektivitāti. Simulācijas ļauj veidot ēkas formu, balstoties uz nepieciešamajiem efektivitātes parametriem kādā jomā, piemēram, vērtējot klimata apstākļus, izmaksas, ekoloģiju uc.

### Problēmas
Šobrīd galvenā problēma ir digitāli izgatavoto materiālu augstās izmaksas. To izgatavošanai nepieciešamās robotikas tehnoloģijas ir dārgas un sarežģitas. Attīstoties tehnoloģijām un izmaksām kļūstot zemākām, pavērsies iespēja plašāk lietot digitālo arhitektūru.

## Skatīt arī
* Arhitektūra
* BIM

## Atsauces
Čuhloma

**Čuhloma** () ir pilsēta Krievijā, Kostromas apgabalā, Čuhlomas rajona administratīvais centrs. Izvietojusies apgabala ziemeļdaļā Čuhlomas ezera dienvidaustrumu krastā.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1381. gadā kā pilsēta Gaļičas kņazistē. 1778. gadā kļuva par apriņķa centru, no 1928. gada — rajona centrs. Mūsdienās mežrūpniecības un kokapstrādes centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Benue

**Benue** () (arī **Čadas upe**, **Čada**) ir Nigēras upes kreisā krasta pieteka. Upes garums ir aptuveni 1083—1400 km. Benue ir svarīgs transporta ceļš tuvējajā apkārtnē upes vieglās kuģojamības dēļ. Upe sākas Adamavas kalnos Kamerūnas ziemeļos, no kurienes tā tek pa Nigērijas valsts teritoriju. Nigērijā tā tek caur Garvas pilsētu un Mandara kalnu reģionā ietek Nigērā.

2012. gada oktobrī Benue applūda, kas izraisīja indīgo čūsku populācijas palielināšanos Bauči reģionā. Nākamā gada jūlijā tika paziņots, ka no čūsku kodumiem Bauči apgabalā miruši aptuveni 200 cilvēku.

Upes augstecē, Kamerūnas teritorijā, ierīkots Benues nacionālais parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Angara

**Angara** (, ) ir upe Krievijā, Jeņisejas lielākā labā krasta pieteka. Nosaukums cēlies no burjatu valodas saknes «anga» *(анга)* — ‘atvērts’, arī ‘aiza’. Vēstures dokumentos pirmoreiz minēta 13. gadsimtā Rašīda ed Dīna aprakstos kā Ankaramurena. Ilgu laiku upes lejtece saucās Verhņaja Tunguska *(Верхняя Тунгуска)* un tikai 1623. gadā kazaks Pantelejs Pjanda, atgriežoties no trīs gadus ilgas ekspedīcijas uz Ļenas augšteci, noskaidroja, ka Angara un Verhņaja Tunguska ir viena un tā pati upe.

## Tecējums
Angaras baseins kopā ar Baikāla ezera baseinu ir  km², bez Baikāla — 468 000 km². Sākas no Baikāla ezera kā 1,1 km plata straume un tek ziemeļu virzienā. Tek pa Irkutskas apgabala un Krasnojarskas novada teritoriju. No iztekas līdz Irkutskas pilsētai upes ielejā izbūvēta ūdenskrātuve. Lejāk pa upi izbūvētas vēl divas lielas ūdenskrātuves: Bratskas ūdenskrātuve un Ustjiļimskas ūdenskrātuve. Lejpus Ustjiļimskas upe pagriežas uz rietumiem un pie Strelkas ietek Jeņisejā. Lielākās pietekas ir Iļima, Čadobeca, Irkiņejeva (labās), Irkuta, Kitoja, Belaja, Oka, Ija, Tasejeva (kreisās). Lielākās pilsētas krastos ir Irkutska, Angarska, Bratska un Ustjiļimska.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vazdiks

**Vazdiks**  (sieviešu dzimtē Vazdika) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Uldis Vazdiks (1941—2006) — latviešu teātra un kino aktieris; 
* Hermanis Vazdiks (1906—1994) — latviešu aktieris.
Vērdiņš (nozīmju atdalīšana)

**Vērdiņš** ir naudas vienības nosaukums:
* vērdiņš

No tā atvasināts uzvārds (sieviešu dzimtē **Vērdiņa**):
* Kārlis Vērdiņš (1979) — latviešu dzejnieks;
* Mārtiņš Vērdiņš:
** Mārtiņš Vērdiņš (1898—1979) — latviešu aktieris;
** Mārtiņš Vērdiņš (1941) — latviešu aktieris.
Viļņas Universitātes slimnīca

**Viļņas Universitātes slimnīca** () ir universitātes slimnīca, kas atrodas Viļņā, Lietuvā.

## Vēsture
Viļņas Universitātes slimnīca ir izveidota 1980. gadā kā Lietuvas Veselības aizsardzības ministrijas pārraudzībā esoša Viļņas Republikāniskā Klīniskā slimnīca no Viļņas Sarkanā Krusta slimnīcas un Viļņas pilsētas klīniskās slimnīcas.  

1996. gadā Lietuvas Veselības ministrija kopā ar Viļņas Universitāti vienojās par Viļņas Universitātes slimnīcas Santarišķu klīnikas kā publisko tiesību subjekta dibināšanu. 1999. gadā tai pievienoja Ādas un Venerisko slimību republikānisko slimnīcu.

2011. gadā Viļņas Universitātes slimnīcas sastāvā iekļāva Viļņas Bērnu slimnīcu, Nacionālo patoloģijas centru un Infekcijas slimību un tuberkulozes republikānisko universitātes slimnīcu.

### Pārvalde
Viļņas Universitātes slimnīcu pārvalda ģenerāldirektors un pieci direktori. 

### Centri
* Abdominālās ķirurģijas centrs
* Acu slimību centrs
* Anestezioloģijas, intensīvās aprūpes un algoloģijas centrs
* Ausu, kakla un deguna slimību centrs
* Dermatoveneroloģijas centrs
* Dzemdniecības un ginekoloģijas centrs
* Endokrinoloģijas centrs
* Fizikālās medicīnas un rehabilitācijas centrs
* Ģimenes medicīnas centrs
* Hepatoloģijas, gastroenteroloģijas un dietoloģijas centrs
* Kardioloģijas un angioloģijas centrs
* Iekšķīgo slimību centrs
* Laboratorijas medicīnas centrs
* Neiroloģijas centrs 
* Maszinību studiju centrs
* Medicīniskās ģenētikas centrs
* Nefroloģijas centrs
* Pulmonālās hipertensijas centrs
* Pulmonoloģijas un alergoloģijas centrs 
* Radioloģijas un nukleārās medicīnas centrs
* Reimatoloģijas centrs
* Sirds ķirurģijas centrs
* Uroloģijas centrs
* Endovaskulārās ķirurģijas centrs 
* Informātikas un attīstības centrs

## Filiāles (no 2011)
* Bērnu slimnīca (https://web.archive.org/web/20150126190928/http://www.vaikuligonine.lt/)
* Nacionālais patoloģijas centrs (https://web.archive.org/web/20200419165929/https://www.vpc.lt/)
* Infekcijas slimību un tuberkulozes republikāniskā universitātes slimnīca (https://web.archive.org/web/20170917111457/http://www.iltl.lt/)

## Ārējās saites
*Official website 
## Atsauces
Željezovce

**Željezovce** () ir pilsēta Slovākijā, Nitras apgabala Levices apriņķī pie Hronas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1274. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Željezovce gadsimtiem atradusies Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Želīza** (*Zselíz*). Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada - Slovākijā.

## Cilvēki
2001. gadā vairums pilsētas iedzīvotāju bija ungāri (51,25 %) un slovāki (47,1 %). Pēc reliģiskās pārliecības - katoļi (61,27 %), nereliģiozi (18,43 %), luterticīgie (6,37 %).

Pilsētā atrodas firsta Esterhāzi bijušā vasaras rezidence, kurā 1818. un 1824. gada vasaras pavadīja Francis Šūberts, mācīdams Esterhāzi meitas un radīdams dažus no saviem pazīstamākajiem darbiem, piemēram, *Marche militaire*.

## Fakti
Pilsētas vārdā nosaukta neolīta arheoloģiskā kultūra (*Želiezovská skupina*), kas uzplaukusi starp 5000. un 4700. gadu p. m. ē.

## Ārējās saites
*
Brazīlijas reģioni

**Brazīlijas reģioni** () ir Brazīlijas iedalījuma vienības. Šie reģioni nav ierakstīti konstitūcijā vai noteikti likumos, bet tos izmanto, lai būtu vieglāk pārskatīt Brazīlijas ģeogrāfiju, kā arī sociālos un ekonomiskos faktorus. Brazīlija ir iedalīta piecos reģionos, katrs no reģioniem sastāv no vismaz trīs štatiem.

## Reģioni
SAEREO

***Servicios Aéreos Ejecutivos Saereo S.A.*** (darbojas ar zīmolu ***SAEREO***) ir Ekvadoras lidsabiedrība. Tās bāze izvietota *Mariscal Sucre* starptautiskajā lidostā Kito. Dibināta 1994. gadā.
*SAEREO* ietilpst pārvaldītājsabiedrībā *Grupo Aries*.

Lidsabiedrība nodrošina pasažieru un kravu pārvadajumus Ekvadorā reguulāros ridojumus un čarterreisos, kā arī veic medicīnas evakuācijas pakalpojumus.

*SAEREO* gaisa pamatfloti veido divas lidmašīnas *[[Embraer EMB 120 Brasilia]]* un divas *[[Beechcraft 1900]]*. Tai ir arī vairākas mazās lidmašīnas un helikopteri.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''SAEREO'' vietne
Tasejeva

**Tasejeva** () ir Sibīrijas upe, Angaras kreisā un tās lielākā pieteka Krievijas Federācijas Krasnojarskas novadā. Veidojas, satekot Udai un Birjusai, tek ziemeļrietumu virzienā starp Pieangaras plato austrumos un Jeņisejas skraustu rietumos. Upes garums ir 116 km, bet skaitot ar tās lielāko satekupi Udu — 1240 km. 15—20 km pēc satekas tek pa šauru ieleju, tālāk pārtop par līdzenumu upi. Ietek Angarā 68 km no tās ietekas Jeņisejā. Tasejeva visā garumā kuģojama. Aizsalst no oktobra līdz maijam.

Upe nosaukumu ieguvusi 17. gadsimtā no tungusu valdnieka Taseja vārda.

## Atsauces
Nīls Blomkamps

**Nīls Blomkamps** (, dzimis ) ir Dienvidāfrikas filmu un īsfilmu režisors, scenārists un producents, kā arī animators. Pazīstams kā filmas "9. rajons" režisors. Nominēts Zelta globusa un Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Dzonkolans

**Dzonkolans** () ir 1750 metrus augsts kalns Karintijas Alpos, kurš atrodas Friuli-Venēcijas Džūlijas reģionā Itālijā. Tas ir viens no sarežģītākajiem kāpumiem profesionālajā šosejas riteņbraukšanā un *[[Giro d'Italia]]* izmantots piecas reizes (2003, 2007, 2010, 2011, 2014), bet *[[Giro d'Italia Femminile|Giro Donne]]* vienreiz (1997). Pirmajos divos notikušajos posmos uzvarēja Džilberto Simoni, bet 2010. gadā tas bija Ivans Baso, 2011. gadā Igors Antons un 2014. gadā Maikls Rodžerss. Vienīgajās sieviešu sacensībās uzvarēja Fabiana Luperīni.

Kalnā atrodas arī slēpošanas kūrorts Ravaskleto ar 22&nbsp;km nogāzēm un slēpojamo augstumu starp 950 un 1750&nbsp;metriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas, informācija un augstuma profils kāpumam no Ovaro ''altimetrias.net'' vietnē
Irmingera jūra

**Irmingera jūra** () ir Atlantijas okeānam piederīga malas jūra tā ziemeļrietumos. Izvietojusies Grenlandes dienvidaustrumu piekrastē, ziemeļaustrumos Dāņu šaurums to savieno ar Grenlandes jūru, austrumos jūru norobežo Islandes rietumu piekraste un Reikjanesas grēda. Nosaukta par godu dāņu hidrogrāfam, viceadmirālim Karlam Ludvigam Kristiānam Irmingeram (1802—1888), kura vārdā nosaukta arī jūru šķērsojošā siltā Irmingera straume.

## Atsauces

## Ārējās saites
Peptīdi

[thumb|250px|Samērā vienkāršs peptīds — [oksitocīns]]
**Peptīdi** ( — 'barojošs') ir vielas, kuru molekulas sastāv no ķēdē savienotiem divu vai vairāku aminoskābju atlikumiem. Saites, kas savā starpā saista aminoskābju atlikumus, sauc par peptīdsaitēm —C(O)NH—.  No divām aminoskābēm sastāvošus peptīdus sauc par **dipeptīdiem**, no trim — par **tripeptīdiem** utt. Peptīdus, kuru molekulās ir līdz 20 aminoskābju atlikumu, dēvē par **oligopeptīdiem**, bet peptīdus ar garāku ķēdi — par **polipeptīdiem**. Ja aminoskābju atlikumu ir vairāk par 50, tādus polipeptīdus parasti sauc par olbaltumvielām.

Hipotēzi par to, ka peptīdi sastāv no aminoskābēm, izvirzīja vācu ķīmiķis Hermanis Emils Fišers 1900. gadā, bet 1905. gadā viņš izstrādāja peptīdu sintēzes metodi laboratorijā. Fišers ieteicis arī pašu terminu 'peptīds'.

Daudziem peptīdiem piemīt liela bioloģiska aktivitāte. Pēc bioregulējošās iedarbības peptīdus iedala peptīdu hormonos (oksitocīns, vazopresīns, glikagons), apetīti un gremošanas procesus regulējošos peptīdos (gastrīns, leptīns), neiropeptīdos (endorfīni, enkefalīni) u.c.
Huans Hosē Floress

**Huans Hosē Floress i Aramburu** (; —) bija venecuēliešu ģenerālis, kurš kļuva par Ekvadoras Republikas augstāko vadītāju un vēlāk par pirmo Ekvadoras prezidentu. Vēlāk viņš amatā pavadīja vēl divus termiņus no 1839. līdz 1843. un no 1843. līdz 1845. gadam un bieži viņu sauc par "Republikas dibinātāju".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Enciclopedia del Ecuador - FLORES, Gral. Juan José
Floress

**Floress** ( — 'ziedi'; sieviešu dzimtē **Floresa**) ir spāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Edisons Floress (*Edison Flores*, 1994) — Peru futbolists;
* Huans Hosē Floress (*Juan José Flores*; 1800—1864) — venecuēliešu ģenerālis un Ekvadoras prezidents;
* Kike Sančess Floress (*Quique Sánchez Flores*; 1965) —  Spānijas futbolists un futbola treneris.
Varenais Zirnekļcilvēks

**"Varenais Zirnekļcilvēks"** () ir ASV multiplikācijas seriāls. Tas tika pārraidīts no 2008. gada 8. marta līdz 2009. gada 18. novembra. Seriāla sižets balstīts uz Stena Lī komiksu motīviem par Zirnekļcilvēku. Latvijā seriāls tiek translēts telekanālā TV3. Lai gan seriāla autori sākotnēji gribēja veidot 65 sērijas, seriālā ir tikai 26 sērijas.

## Sižets
Televīzijas seriāls seko gan sešpadsmit gadus vecā Pītera Pārkera (attēlo — Džošs Kītons) vidusskolas gaitām, gan viņa supervaroņa darbam. Katras sezonas darbība norisinās savā skolas semestrī.

## Tēli
Oriģinālo komiksu stāsts seriālā ir ticis saīsināts un izmainīts lai tas sevī iekļautu tēlus, kuri komiksos parādījās daudz vēlāk. Tādi tēli, kā Mērija Džeina Votsone (attēlo — Vanesa Maršela), Gvena Steisija (attēlo — Leisija Caberta) un Harijs Osborns nav identiski savām komiksu versijām. Seriālā arī ir daudz otrā plāna tēlu. Katrs no tēliem ir daļēji balstīts uz kādu tēlu oriģinālajos komiksos.

## Atsauces

## Ārējās saites
9. rajons

**"9. rajons"** () ir 2009. gada zinātniskās fantastikas filma. Tās režisors ir Nīls Blomkamps, to producējis Pīters Džeksons. Galveno lomu filmā atveido Šarlto Koplijs. Filma balstīta uz 2005. gada īsfilmas *Alive in Joburg* motīviem. Tā stāsta par cilvēku attieksmi pret citplanētiešu ierašanos, kā arī par galveno varoni, kurš infekcijas dēļ filmas gaitā kļūst arvien līdzīgāks šiem citplanētiešiem. Liela daļa filmas ir filmēta dokumentālu filmu stilā. Filma nominēta četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vrāble

**Vrāble** () ir pilsēta Slovākijā, Nitras apgabala Nitras apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1265. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Željezovce gadsimtiem atradusies Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Verebēja** (*Verebély*). Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā, pamatojoties uz Pirmajām Vīnes arbitrāžām no 1938. līdz 1945. gadam ietilpa Ungārijā. No 1993. gada - Slovākijā.

## Cilvēki
2001. gadā vairums pilsētas iedzīvotāju bija slovāki (93,32 %), dzīvoja arī ungāri (4,69 %). Pēc reliģiskās pārliecības - katoļi (88,41 %), nereliģiozi (8,53 %).

## Fakti
Pilsētas pievārtē, Fidvārā, atrodas ievērojams, 20 hektāru plašs bronzas laikmeta arheoloģiskais komplekss..

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Lsm.lv

**LSM.lv** ir Latvijas Sabiedrisko mediju — Latvijas Radio un Latvijas Televīzijas — veidots ziņu portāls. Portāls oficiāli savu darbību uzsāka .

Ziņu portāla izveidi paredzēja Ministru kabineta programma sabiedrības saliedēšanas, nacionālās identitātes un valsts valodas pozīcijas nostiprināšanai, kas tika izveidota 2012. gada pavasarī. 2012. gada rudenī valsts budžeta grozījumos piešķīra 82,3 tūkstošus latu, bet darbības uzturēšanai līdz 2015. gadam (ieskaitot) vēl 50 tūkstošus latu gadā.

Portāla LSM.lv apmeklējums 2020. gada martā bijis rekordaugsts — 746 655 unikālie apmeklētāji pēc "Gemius" datiem. Tas ļāvis ierindoties tā gada lasītāko portālu topa trešajā vietā.

2014. gada martā portāls LSM.lv saņēma Latvijas Žurnālistu asociācijas "Izcilības balvu" par labāko vizualizāciju mediju darbā 2013. gadā. To saņēma LSM.lv autori — Markus Kokanens un Teemu Hotti ar savu publikāciju sēriju "Pētījumi komiksos". Portāls 2014. gadā ir arī ieguvis NEPLP ceļojošo balvu "Celmlauža" par inovācijām radio un televīzijas darbībā 2013. gadā.

thumb|200px|'''LSM+''' logo
2024. gada 12. augustā Latvijas Televīzija atklāja jauno sabiedrisko mediju portāla LSM sadaļu **LSM+**, kurā vienkopus pieejams viss sabiedrisko mediju saturs citās valodās. LSM+ mērķis ir paplašināt citās valodās pieejamā satura apjomu, apvienojot līdzšinējo RUS.LSM saturu ar jaunu saturu ukraiņu, baltkrievu un poļu valodā, kā arī ENG.LSM saturu, kas veidots starptautiskajai auditorijai. "+" zīme LSM zīmolā simbolizē sabiedrisko mediju portāla pievienoto vērtību — bagāto un daudzveidīgo saturu, kas pieejams dažādās valodās ikvienam bez ierobežojumiem.

Portāla galvenā redaktore ir Marta Cerava.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ķīvīšu apakšdzimta

**Ķīvīšu apakšdzimta** (*Vanellinae*) ir viena no divām tārtiņu dzimtas (*Charadriidae*) apakšdzimtām, kas apvieno 25 mūsdienās dzīvojošas sugas un kas tiek iedalītas 3 ģintīs. Ķīvīšu apakšdzimtas sugas sastopamas gandrīz visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Šīs grupas tuvākie radinieki ir otra tārtiņu dzimtas apakšdzimta — tārtiņu apakšdzimta (*Charadriinae*). Latvijā sastopama viena ķīvīšu apakšdzimtas suga — ķīvīte (*Vanellus vanellus*).

## Izskats un īpašības
[thumb|220px|left|[Sarkanceļgalu tārtiņš (*Erythrogonys cinctus*) ir mazākais apakšdzimtā]]
Ķīvišu apakšdzimtas sugas ir vidēji lieli bridējputni ar samērā garām kājām. Spārni gari un noapaļoti, salīdzinoši tārtiņiem spārnu gali ir smaili. Knābis īss un taisns. Atšķirībā no, piemēram, slokām, kas arī ir tārtiņveidīgie putni, ķīvītes medī, izmantojot redzi, nevis ar knābi iztaustot grunti. Vidēji ķīvīšu sugas ir lielākas kā tārtiņu apakšdzimtas sugas, turklāt šajā grupā ir tārtiņu dzimtas lielākās sugas. Vairākām sugām ir cekuli, daudzām ir pasekstes un pieši. Ķīvītēm ir raksturīgs lēns lidojums ar neregulāriem, dziļiem spārnu vēzieniem un skaļiem, saucošiem kliedziniem. Visām sugām raksturīgs vairāku krāsu, kontrastains apspalvojums. 

Visas ķīvīšu sugas ir apmēram vienādi lielas, bet lielākās ir maskotā ķīvīte (*Vanellus miles*), kuras lielāko indivīdu ķermeņa garums ir 38 cm, svars 400—440 g, un dienvidu ķīvīte (*Vanellus chilensis*), kuras lielāko indivīdu ķermeņa garums ir 38 cm, svars 425 g. Mazākais apakšdzimtā ir sarkanceļgalu tārtiņš (*Erythrogonys cinctus*), kura mazāko indivīdu ķermeņa garums ir 17 cm, svars 35 g.

## Sistemātika
[thumb|220px|[Indijas ķīvīte (*Vanellus indicus*)]]
[thumb|220px|[Kalēju ķīvīte (*Vanellus armatus*)]]
**Ķīvīšu apakšdzimta** (*Vanellinae*)
*Ķīvītes (*Vanellus*)
**Andu ķīvīte (*Vanellus resplendens*)
**Āfrikas sekstainā ķīvīte (*Vanellus senegallus*)
**Baltastes ķīvīte (*Vanellus leucurus*)
**Baltgalvas ķīvīte (*Vanellus albiceps*)
**Baltvaigu ķīvīte (*Vanellus spinosus*)
**Brūnkrūšu ķīvīte (*Vanellus superciliosus*)
**Dienvidu ķīvīte (*Vanellus chilensis*)
**Garpirkstu ķīvīte (*Vanellus crassirostris*)
**Indijas ķīvīte (*Vanellus indicus*)
**†Javas sekstainā ķīvīte (*Vanellus macropterus*)
**Kalēju ķīvīte (*Vanellus armatus*)
**Ķīvīte (*Vanellus vanellus*)
**Maskotā ķīvīte (*Vanellus miles*)
**Melnkakla ķīvīte (*Vanellus tectus*)
**Melnspārnu ķīvīte (*Vanellus melanopterus*)
**Pelēkgalvas ķīvīte (*Vanellus cinereus*)
**Raibkrūšu ķīvīte (*Vanellus melanocephalus*)
**Sekstainā ķīvīte (*Vanellus malabaricus*)
**Senegālas ķīvīte (*Vanellus lugubris*)
**Stepes ķīvīte (*Vanellus gregarius*)
**Trejkrāsu ķīvīte (*Vanellus tricolor*)
**Upes ķīvīte (*Vanellus duvaucelii*)
**Vainagķīvīte (*Vanellus coronatus*)
*Raibās ķīvītes (*Hoploxypterus*)
**Raibā ķīvīte (*Hoploxypterus cayanus*)
*Sarkanceļgalu tārtiņi (*Erythrogonys*)
**Sarkanceļgalu tārtiņš (*Erythrogonys cinctus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Latvijas daba: Tārtiņu dzimta
*Our Beautiful World: Lapwings, Vanellinae
Dzeltenie tārtiņi

**Dzeltenie tārtiņi, dzelteno tārtiņu ģints** (*Pluvialis*) ir tārtiņu dzimtas (*Charadriidae*) ģints, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās ligzdo ziemeļu puslodes vai nu Arktikas, vai mērenās joslas reģionā. Latvijā sastopamas 3 dzelteno tārtiņu ģints sugas: dzeltenais tārtiņš (*Pluvialis apricaria*), tundras tārtiņš (*Pluvialis fulva*) un jūras ķīvīte (*Pluvialis squatarola*). Dzeltenais tārtiņš ir izvēlēts par Latvijas Gada putnu 2015.

## Izskats un īpašības
Dzelteno tārtiņu ģints sugas ir vidēji lieli bridējputni, kas ir lielākie visā tārtiņu apakšdzimtā. Tie ir ar garām kājām, kompaktu, vārpstveida ķermeni, īsu kaklu un nelielu galvu. Vairošanās sezonas laikā visām dzlteno tārtiņu sugām ir melna pavēdere, bet mugurpuse dzelteni vai balti raibumota. Šiem putniem ir relatīvi īss un taisns knābis. Kā visiem tārtiņu apakšdzimtas putniem arī dzeltenajiem tārtiņiem ir raksturīgs medību paņēmiens, mijoties ātram skrējienam ar sastingšanu. Turklāt atšķirībā no, piemēram, slokām, kas arī ir tārtiņveidīgie putni, dzeltenie tārtiņi medī, izmantojot redzi, nevis ar knābi iztaustot grunti.

Lielākais ģintī ir dzeltenais tārtiņš, kura lielāko indivīdu ķermeņa garums ir 29 cm, svars 312 g. Dzeltenais tārtiņš ir arī lielākā visas tārtiņu apakšdzimtas suga. Mazākais ģintī ir tundras tārtiņš *(Pluvialis fulva*), kura mazāko indivīdu ķermeņa garums ir 23 cm, svars 100 g.

## Sistemātika
***Dzelteno tārtiņu ģints** (*Pluvialis*)
**Amerikas dzeltenais tārtiņš (*Pluvialis dominica*)
**Dzeltenais tārtiņš (*Pluvialis apricaria*)
**Jūras ķīvīte (*Pluvialis squatarola*)
**Tundras tārtiņš *(Pluvialis fulva*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Latvijas daba: Tārtiņu dzimta
*ZipCodeZoo: Pluvialis
Uda

**Uda** (), lejtecē arī **Čuna** *(Чуна)*, ir upe Krievijā, Tasejevas labā satekupe Sibīrijā. Sākas no kalnu ezera Udas grēdā netālu no Tivas robežas. Tek ziemeļu virzienā pa Vidussibīrijas plakankalni. Lejpus Čunskas tiek saukta par Čunu. Satekot ar Birjusu, veido Angaras lielāko pieteku Tasejevas upi. Jauktā ūdens pieplūde, ledus sega no oktobra līdz aprīlim. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Ņižņeudinska un Čunska. Upi šķērso Transsibīrijas dzelzceļš.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beni departaments

**Beni departaments** () ir viens no deviņiem Bolīvijas departamentiem valsts ziemeļaustrumu daļā. Robežojas ar Pando departamentu ziemeļos, ar Lapasas departamentu rietumos, ar Kočabambas departamentu dienvidos un ar Santakrusas departamentu dienvidaustrumos, kā arī ar Brazīliju ziemeļaustrumos. Departamenta administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Trinidada. Beni departamenta kopējā platība ir 213 564 km², pēc 2012. gada datiem departamentā dzīvo 425 780 iedzīvotāji. Tas ir otrais lielākais departaments Bolīvijā pēc platības un astotais lielākais departaments pēc iedzīvotāju skaita. Departamenta platība aizņem 19,44% no kopējās Bolīvijas teritorijas. Departaments ir sīkāk sadalīts astoņās provincēs.

## Ārējās saites