open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Engelsbergas dzelzslietuve

**Engelsbergas dzelzslietuve** () ir tehnikas piemineklis, 1681. gadā uzcelta pilna cikla metalurģiskā rūpnīca Zviedrijā, Vestmanlandes lēnē. 18. gadsimtā tā bija viens no modernākajiem dzelzs ražošanas uzņēmumiem pasaulē. 1993. gadā Engelsbergas dzelzslietuve tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Rūpnīca ietilpst Bergslāgenes ekomuzeja sastāvā.

## Galerija

Engelsbergs_bruk_Herrgården_med_flyglar.JPG
Engelsbergs_bruk_Västra_flygeln_02.JPG
Engelsberg_2009-08-16_(18).jpg
Engelsbergs_bruk_Slaggstenstornen.JPG


## Ārējās saites

*
Šahs 2011. gada vasaras universiādē

**[[Šahs]] [[2011. gada vasaras universiāde|2011. gada vasaras universiādē]]** bija viens no tās programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika no 2011. gada 15. līdz 21. augustam Ķīnas pilsētā Šeņdžeņā. Šahisti cīnījās par trīs medaļu komplektiem.

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji

## Atsauce
* Šaha turnīrs 2011. gada vasaras universiādes saitā
Šahs 2013. gada vasaras universiādē

**[[Šahs]] [[2013. gada Vasaras Universiāde|2013. gada vasaras universiādē]]** bija viens no tās programma iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika no 2013. gada 9. līdz 15. jūlijam Krievijas pilsētā Kazaņā. Šahisti cīnījās par trīs medaļu komplektiem.

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji

## Atsauces
Zemītes muiža

thumb|250px|Zemītes muižas pils (2000)
thumb|250px|Zemītes muižas pils (pirms 1914)
**Zemītes muižas pils** () ir muižas kungu māja Tukuma novada Zemītes pagasta Zemītē.

## Vēsture
Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā Zemītes muiža līdz 1673. gadam piederēja Butlaru dzimtai, pēc tam Lēbeliem, Mirbahiem, Pletenbergiem un Bēriem. No 1790. līdz 1920. gadam muižas īpašnieki bija Firksi.

Muižas kungu māja būvēta 19. gadsimta vidū bīdermeijera stilā, vēlāk tai piebūvēja kvadrātisku neorenesanses stila torni.
Nodedzināta 1905. gada revolūcijas laikā un pēc tam atjaunota. Vēlreiz degusi un pēc tam atjaunota 1931. gadā. 1937. gadā muižas klētī iekārtoja Aizsargu namu.

Pēc Otrā pasaules kara 1945. gadā bijušajā Zemītes muižas kungu mājā izvietoja Mašīnu un zirgu iznomāšanas punktu, bet Aizsargu nama telpās — Zemītes pagasta darbaļaužu deputātu padomes izpildkomiteju. Pils ēkā atradās ēdnīca un dzīvokļi. 1962. gadā tajā iekārtoja "Tukuma lauktehnikas" filiāli.
2000. gadā Kandavas novada dome ēku atjaunoja, un tajā līdz 2024. gada pavasarim atradās Zemītes sākumskola. Kopš 2024. gada septembra ēka tiek izmantota kā bērnudārzs.

## Ārējās saites
* 

## Atsauces
Radisson Blu

***Radisson Blu*** ir viens no viesnīcu ķēdes *Radisson Hotel Group* zīmoliem, ko izmanto aptuveni 400 Eiropas, Āfrikas, Āzijas un Ziemeļamerikas viesnīcas. Ar pašreizējo nosaukumu tas darbojas kopš 2009. gada.

*Radisson Hotel Group* izmanto arī zīmolus *Radisson Collection, Radisson, Radisson RED, Park Plaza, Park Inn by Radisson, Country Inn, Suites by Radisson*.

## Vēsture
Zīmola nosaukums cēlies no franču pētnieka un kažokādu tirgotāja Pjēra-Esprita Radisona vārda.
Līdz 2005. gadam tā nosaukums bija *Radisson SAS*, jo uzņēmuma kontrolpakete piederēja kompānijai *[[SAS Group]]*. 2012. gadā to iegādājās ASV kompānija *Carlson Hotels* un Beļģijas *Rezidor Hotel Group*. 2016. gadā *Carlson Hotels* nopirka Ķīnas kompānija *HNA Tourism Group Co.*.

## ''Radisson Blu'' Baltijas valstīs

### Rīga, Latvija
* Radisson Blu Elizabete Hotel
* Radisson Blu Daugava Hotel
* Radisson Blu Hotel Latvija
* Radisson Blu Rīdzene Hotel
* Radisson Hotel Old Town Riga (Astor Hotel)
* Park Inn by Radisson Residence
* Park Inn by Radisson Valdemāra

### Lietuva
[thumbnail|200px|Radisson Blu Hotel Lietuva, [Viļņa]]
* Radisson Blu Astorija Hotel, Viļņa
* Radisson Blu Hotel, Klaipēda
* Radisson Blu Hotel Lietuva, Viļņa
* Park Inn by Radisson Kaunas

### Tallina, Igaunija
* Radisson Blu Sky Hotel
* Radisson Blu Hotel Olümpia
* Park Inn by Radisson Central
* Park Inn by Radisson Meriton Conference & Spa Hotel


Riga Elizabetes iela 2009.jpg
Hotel Elizabete - panoramio.jpg
Riga Latvia 605 Radisson Blu daugava Hotel (4818959852).jpg
Radisson Ridzene 01.jpg
Radisson Blu Astorija Hotel, Vilnius.jpg


## Ārējās saites
Ļudski Vrtas stadions

**Ļudski Vrtas stadions** () ir stadions Slovēnijas pilsētā Mariborā. 1952. gadā uzceltajā stadionā ir 12 702 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[NK Maribor]]* futbolkomanda. Stadions vairākkārt pārbūvēts. 

## Ārējās saites

* Stadiona profils ''stadiumguide.com''
* Stadiona profils ''stadiumdb.com''
Bratislavas Komenska universitāte

**Bratislavas Komenska universitāte** () ir 1919. gadā dibināta universitāte Slovākijas galvaspilsētā Bratislavā. Universitāte nodibinājās drīz pēc Čehoslovākijas valsts rašanās un nosaukta Jana Komenska vārdā.

Mācības organizētas 13 fakultātēs. Bijušo un esošo pasniedzēju un studentu vidū minami politiķi Zuzana Čaputova, Roberts Fico, Ivans Gašparovičs, Gustavs Husāks, Vladimirs Mečars, Iveta Radičova.

## Ārējās norādes

*
Frīdrihs Trauns

**Frīdrihs Ādolfs "Fricis" Trauns** (; dzimis , miris ) bija vācu tenisists un vieglatlēts. Zelta medaļas ieguvējs tenisa dubultspēlēs 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Jaunība
Trauns 1876. gadā piedzima pārtikušā ģimenē no Hamburgas. Viņa tēvam Heinriham Traunam (1838–1909) piederēja dabiskā kaučuka ražošanas uzņēmums un vēlāk no 1901. līdz 1908. gadam viņš kļuva par senatoru Hamburgā. 1885. gadā viņš sāka studēt ķīmiju Drēzdenes Tehnoloģiju universitātē. Tā paša gada rudenī viņš piedalījās vieglatlētikas sacensībās starp Berlīnes un Hamburgas sportistiem un pusjūdzes skriešanas sacensībās.

## Olimpiskās spēles
1896. gadā Trauns piedalījās Pirmajās vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās. Viņš startēja divās vieglatlētikas un divās tenisa disciplīnās.

Vieglatlētikā viņš startēja 100 un 800 metru skrējienā. Abās disciplīnās Trauns palika trešajā vietā savos priekšskrējienos un fināla cīņai nekvalificējās.

Tenisa vienspēļu turnīrā viņš jau pirmajā cīņā zaudēja britu tenisistam Džonam Bolandam un turpmāko cīņu neturpināja. Savukārt dubultspēļu turnīrā viņš startēja kopā ar Džonu Bolandu kā Jauktās komandas pārstāvji. Šajā turnīrā viņi pieveica visus savus pretiniekus un izcīnīja zelta medaļu.

### Rezultāti

## Karjera un personīgā dzīve
1899. gadā Trauns pabeidza studijas, iegūstot zinātņu doktora grādu. Viņa darbs saņēma vislabāko iespējamo atzīmi, *[[summa cum laude]]*. Pēc divu gadu darba par zinātnieku Sorbonnā, Parīzē, viņš nolēma strādāt tēva uzņēmumā. 1902. gadā Trauns devās komandējumā uz ASV, lai apmeklētu uzņēmuma filiāli Longailendā. Nākamajā ziemā viņš saslima ar tuberkulozi. Pēc Kārļa Šurca ieteikuma Trauns pirms atgriešanās Vācijā 1903. gada pavasari pavadīja Džordžijas štatā, Augustas pilsētā.

Tā kā viņš nebija pilnībā atveseļojies no savas slimības, nākamos gadus viņš lielākoties pavadīja Alpu veselības kūrortos, piemēram Sanktmoricā un Davosā. Turklāt viņš sāka strādāt kā sporta žurnālists un turnīru organizators. 1906. gadā viņš bija Vācijas tenisa čempionāta Hamburgā vadītājs un 1907. gadā - tā tiesnesis.

1908. gada 11. jūlija rītā *Park Hôtel Teufelsbrücke* viesnīcā Hamburgā ieradās jauna sieviete, kas apgalvoja, ka ir precējusies ar Traunu un viņai būs bērns no Trauna. Pēc tikšanās ar jaunkundzi Trauns nošāvās sava dzīvokļa vannas istabā. Mūsdienās nav zināma ne šīs sievietes identitāte, ne viņas apgalvojuma pamatotība. Tomēr ļoti iespējams, ka viņa teica patiesību un Traunam, baidoties, ka izcelsies liels sociālais skandāls, nebija citas izvēles, kā vienīgi izdarīt pašnāvību.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Frīdrihs Trauns (SOK profils) 
* Frīdrihs Trauns (''Olympedia'' profils) 
* Frīdrihs Trauns (''Sports Reference'' profils)
Teodors Leipolds

**Teodors Leipolds** () bija vācu treka riteņbraucējs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Leipolds 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja divās treka riteņbraukšanas disciplīnās — individuālajā braucienā un 100 kilometru braucienā. Individuālajā braucienā ar rezultātu 27 sekundes viņš ieņēma dalīto 5./7. vietu, bet 100 kilometru braucienā viņš 37 kilometrā izstājās no cīņas un nefinišēja.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Teodors Leipolds (SOK profils) 
* Teodors Leipolds (''Olympedia'' profils) 
* Teodors Leipolds (''Sports Reference'' profils)
2040. gadi

**2040. gadi** ir 21. gadsimta 5. desmitgade, kas sāksies  un beigsies .

## Gaidāmie notikumi

* 2040. gadā Francijā plāno aizliegt jaunu automobiļu ar dīzeļa un benzīna dzinēju tirdzniecību.
* 2041. gadā tiks pārskatīts Antarktīdas līgums.
* 2042. gada 30. aprīlī tiks atvērta Nickelodeon laika kapsula, kas aprakta 1992. gada aprīlī.
* 2044. gada maijā - METI ziņojums Kosmiskais zvans 2, kas tika sūtīts no 70-metru Eipatorijas planetārā radara, sasniegs zvaigzni 55 Cancri.
* 2045. gadā divas Japānas pilsētas - Tokija un Osaka - būs savienotas ar tiešu ātrgaitas magleva savienojumu.
* 2047. gada jūlijā - METI ziņojums *[[Teen Age Message]]*, kas tika sūtīts no 70-metru Eipatorijas planetārā radara, sasniegs zvaigzni 47 UMa.
* 2048. gada 14. janvārī tiks pārskatīts Antarktīdas līguma vides aizsardzības protokols.
* 2049. gada 20. decembrī pašreizējai "viena valsts, divas sistēmas" sistēmai ar Makao, kas no 1999. gada 20. decembra tika garantēta 50 gadus, beigsies derīguma termiņš.

## Atsauces
Podraga iela

**Podraga iela** ir iela Rīgas pilsētas Spilves apkaimē. Sākas krustojumā ar Daugavgrīvas šoseju un beidzas strupceļā. Ielas garums nav nosakāms.

## Vēsture
Iela izveidota 1912. gadā un kopš tiem laikiem tas nosaukums netika mainīts.

## Ielu savienojumi
Podraga iela ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavgrīvas šoseja

## Skatīt arī
* Podrags
* Kurzemes rajons
* Spilve

## Atsauces
Maslovas vecticībnieku lūgšanu nams

**Maslovas vecticībnieku lūgšanu nams** ir vecticībnieku lūgšanu nams, kas atrodas Krāslavas novada Andrupenes pagasta Maslovas ciemā, uz dienvidrietumiem no Andrupenes. Celts 1928.—1932. gadā.

## Ārējās saites
* Maslovas vecticībnieku lūgšanu nams latvianchurches.eu
Rudušku vecticībnieku lūgšanu nams

**Rudušku vecticībnieku lūgšanu nams** ir 1876. gadā celts vecticībnieku lūgšanu nams, kas atrodas Krāslavas novada Andzeļu pagasta Rudušku ciemā, uz ziemeļiem no pagasta centra Andzeļiem. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rudušku vecticībnieku lūgšanu nams latvianchurches.eu
Hilton Garden Inn

***Hilton Garden Inn*** ir viens no viesnīcu ķēdes *[[Hilton Worldwide]]* zīmoliem, ko kopš 1996. gada izmanto vairāk nekā 800 viesnīcu visā pasaulē.

*Hilton Worldwide Holdings Inc.* izmanto arī zīmolus *Hilton Hotels & Resorts, Conrad Hotels & Resorts, Waldorf Astoria Hotels & Resorts, Curio Collection by Hilton, Tapestry Collection by Hilton, DoubleTree by Hilton, Hampton by Hilton, Tru by Hilton, Embassy Suites by Hilton, Home2 by Hilton, Homewood Suites by Hilton, Canopy by Hilton, Hilton Grand Vacations*.

## Viesnīcas Baltijas valstīs

* Hilton Garden Inn Riga Old Town
* Hilton Garden Inn Vilnius City Centre
Krosrivera (upe)

**Krosrivera**, arī **Ojono** un **Manju**, ir galvenā upe Nigērijas dienvidaustrumos, un tās angliskais nosaukums ir dots Nigērijas Krosriveras štatam. Tās izteka ir Kamerūnā, kur tā tiek saukta par Manju. 

Eiropieši upi sasniedza 15. gadsimta beigās, kad līdz tai nokļuva portugāļu jūrasbraucēji.

## Tecējums
Augštecē saukdamās par Manju, sākotnēji tā ir strauja kalnu upe, kas pie Mamfes kļūst par līdzenuma upi. 

Līdz Kamerūnas un Nigērijas robežai tā saglabā Manju nosaukumu. No Kamerūnas upe tek rietumu virzienā, līdz tajā no ziemeļiem ietek Okpoka. Tad Krosrivera pagriežas uz dienvidiem.

Lai arī pēc Āfrikas standartiem tā nav gara, tās baseinā ir daudz nokrišņu un beigās tā kļūst ļoti plata. Mitrajā sezonā ap to veidojas īslaicīgi ezeri un lagūnas. Krosriveras baseins aptver trešdaļu Austrumu Nigērijas. Pēdējos 80 km līdz jūrai tā plūst cauri purvainam lietus mežam ar daudziem strautiem un veido grīvu — estuāru, kurā ietek Kalabaras upe. Estuārs ir apmēram 50 km garš un ap 20 km plats starp kaimiņu Akva Ibomas štatā esošo Oronas pilsētu rietumu krastā un Krosriveras štata galvaspilsētu Kalabaru austrumu krastā, vairāk nekā 30 km no okeāna. Estuārs Krosriverai ir kopīgs ar dažām mazākām upēm. Tās grīvā Atlantijas okeānā estuārs ir 24 km plats un tā austrumu puse pieder kaimiņvalstij Kamerūnai. Daļa estuāra krastu ir mangrovju klāti, kuras aizņem gandrīz 600 km².

Krosriveras upe veido robežu starp diviem tropu mitru mežu ekoreģioniem: Krosriveras-Nigēras pārejas mežiem, kas atrodas uz rietumiem no upes starp Krosriveru un Nigēras upi, un Krosriveras-Sanagas-Bioko piekrastes mežiem, kas atrodas uz austrumiem starp Krosriveru un Sanagas upi Kamerūnā.

## Transports

Tiltu trūkuma dēļ Krosriverai un citām apkaimes upēm ir liela nozīme kā transporta ceļiem upes lejtecē. Attālums starp Oronu un Kalabaru ir 21 km ar laivu un apmēram 200 km pa štatus savienojošo šoseju ar tiltu pie Itu. Tomēr, tāpat kā citas Nigērijas upes, Krosrivera ir kuģojama tikai mitrajā sezonā. Upju pārplūšanas sezona Nigērijā ir no jūnija līdz oktobrim.

Kalabara jau sen ir bijusi nozīmīga jūras osta pie Kalabaras upes apmēram 10 km no tās ieplūšanas Krosriveras upes estuārā un apmēram 55 km no jūras. Itu tilts pār Krosriveru tika pabeigts 1975. gadā un tiek uzskatīts par lielu tālaika administrācijas veikumu. 

## Attēlu galerija

Cross_River_(Cameroon).jpg| Krosrivera (Manju) netālu no Mamfes pilsētas, Kamerūnā
German Bridge (Cross River, Mamfe).jpg|Vācu tilts pār upi Mamfē
WP 000380.jpg|Krosrivera pie Ojengas upes vidustecē
Cross River - Calabar.jpg|Krosriveras estuārs
Alfafanya, Cross River State.jpg|Palmu eļļas ražošana upes krastā


## Atsauces

## Ārējās saites
Dobeles novads

**Dobeles novads** ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Dobeles novads, Auces novads un Tērvetes novads. Robežojas rietumos ar Saldus novadu, ziemeļos ar Tukuma novadu, austrumos ar Jelgavas novadu un dienvidos ar Lietuvas Šauļu apriņķi. Novada centrs atrodas Dobeles pilsētā.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Dobeles rajona teritoriju.

## Teritoriālais iedalījums
Dobeles novads sastāv no 2 pilsētām un 19 pagastiem: Annenieku pagasts, Auces pilsēta, Augstkalnes pagasts, Auru pagasts, Bēnes pagasts, Bērzes pagasts, Bikstu pagasts, Bukaišu pagasts, Dobeles pagasts, Dobeles pilsēta, Īles pagasts, Jaunbērzes pagasts, Krimūnu pagasts, Lielauces pagasts, Naudītes pagasts, Penkules pagasts, Tērvetes pagasts, Ukru pagasts, Vecauces pagasts, Vītiņu pagasts un Zebrenes pagasts.

## Daba
Lielākā Dobeles novada daļa atrodas Zemgales līdzenumā, ziemeļaustrumi pieder pie Rīgas smiltāju līdzenuma, dienvidrietumi pie Dienvidkurzemes zemienes. Novada rietumos augstumi sasniedz 100 — 150 m vjl, augstākais punkts — 150,4 m (Cīruļu kalns Lielauces pagastā). Augsnes — velēnu karbonātu, velēnu vāji un vidēji podzolētās. Meži ap ceturtdaļa no teritorijas. Derīgie izrakteņi — grants (Krikšķi, Podiņi), māls (Lielauce), kaļķakmens (Vītiņi), kūdra (Zīļu purvs).

Vidējā temperatūra: -5 ° C janvārī, + 17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 550—600 mm gadā.

### Upes
* Lielupes baseina: Svēte ar pietekām (Tērvete, Auce, Bērze), Pienava
* Ventas baseina: Vadakste

### Ūdenstilpes
18 ezeru, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Zebrus ezers 4,4 km², Lielauces ezers 3,7 km².

## Vēsture
Novada teritorija relatīvi blīvi apdzīvota kopš 3. gadu tūkstoša p.m.ē. 10.-12. gadsimtā tajā bija izveidojušās zemgaļu zemes ar nocietinātiem centriem — Tērvete, Spārnene, Dobele, Silene. Gandrīz visu 13. gadsimtu notika cīņas ar krustnešiem. Pēc tam, kad 1279.-1289. gadā Dobeles pils izturēja sešus krustnešu aplenkumus, zemgaļi to nodedzināja un atkāpās uz Rakti un Lietuvu.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās

### Apdzīvotās vietas

### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Saimniecība

### Transports

Attēls:Dobeles stacija 04.JPG|Dobeles stacija
Attēls:Bikstu stacija 5.JPG|Bikstu stacija

Dobeles novadu šķērso viens galvenais autoceļš — . Tāpat, novadu šķērso arī vairāki reģionālās nozīmes autoceļi:  (Jelgava—Tērvete—Lietuvas robeža (Žagare)),  (Pūri—Auce—Grīvaiši),  (Jelgava—Dobele—Annenieki),  (Jelgava (Tušķi)—Tukums),  (Dobele—Jaunbērze),  (Dobele—Bauska) un  (Tukums—Auce—Lietuvas robeža (Vītiņi)). Novada ziemeļaustrumus un ziemeļus šķērso arī dzelzceļa līnija Rīga—Liepāja, uz kuras atrodas divas strādājošas stacijas Dobeles novada teritorijā — Dobele un Biksti

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī
Jozefs Rozemeiers

**Jozefs Rozemeiers** (; dzimis , miris ) bija vācu treka riteņbraucējs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Rozemeiers 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās bija viens no diviem sportistiem, kas startēja četrās treka riteņbraukšanas disciplīnās. Labāko rezultātu viņš izcīnīja 10 kilometru braucienā, kur ieguva 4. vietu, taču nav zināms precīzs viņa finiša rezultāts. Individuālajā braucienā viņa rezultāts bija 27.2 sekundes, kas bija sliktākais starp visiem dalībniekiem. Savukārt sprinta un 100 kilometru braucienā viņš nefinišēja.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jozefs Rozemeiers (SOK profils) 
* Jozefs Rozemeiers (''Olympedia'' profils) 
* Jozefs Rozemeiers (''Sports Reference'' profils)
Bernards Knūbels

**Bernards Knūbels** (; dzimis , miris ) bija vācu treka riteņbraucējs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Knūbels un viņa brāļi Johans un Antons bija riteņbraukšanas entuziasti. Antons Knūbels bija uzsācis velosipēdu ražošanu un izplatīšanu 1885. gadā, bet gāja bojā lidmašīnas avārijā 1915. gadā. Bernards Knūbels pārņēma brāļa biznesu. Ražotnē vēlāk tika ražoti arī motocikli un automašīnas. Uzņēmums joprojām ir ģimenes īpašumā ar nosaukumu *Knubel* un apmēram 400 darbiniekiem 11 atrašanās vietās.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Knūbels 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja tikai 100 kilometru braucienā. Viņš distanci nepabeidza, izstājoties 41. kilometrā.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bernards Knūbels (SOK profils) 
* Bernards Knūbels (''Olympedia'' profils) 
* Bernards Knūbels (''Sports Reference'' profils)
Ebola (upe)

**Ebolas upe** (IPA:  vai ), vietējā ngbandu valodā pazīstama kā **Legbala,** kopā ar Dva (*Dwa*) upi ir Mongalas satekupe 10 km augšpus Busingas pilsētiņas Kongo baseinā, Kongo Demokrātiskās Republikas ziemeļdaļā. Tā ir aptuveni 250 km gara, tek no austrumiem uz rietumiem un ir garāka nekā Dva, tādēļ kopējais Mongalas garums tiek mērīts pēc Ebolas. 

Nosaukums *Ebola* ir oriģinālā *Legbala* izkropļojums uz franču valodu un ngbandu valodā nozīmē “baltais ūdens”. Beļģu administrācijas laikā šie nosaukumi bija savstarpēji aizstājami, kā arī franču vārdi *Eau Blanche* un retāk lietotais *L'Ébola*.

1976. gadā Jambuku, 111 km no Ebolas upes, pirmo reizi tika identificēts Ebolas vīruss (EBOV), un mikrobiologs Peters Pjots politkorekti nolēma to nosaukt upes vārdā, lai pilsēta netiktu asociēta ar šīs slimības reputāciju. Tādējādi tagad ar vīrusu tiek saistīts upes rajons.

## Pietekas

Lielākās Ebolas pietekas ir:

* Guža (*Guge*)
* Loba
* Liango
* Kamba (*Kambe*)

## Apdzīvotās vietas

Ebolas krastos nav lielu apdzīvotu vietu. Lielākie ciemi virzienā no iztekas uz ieteku ir Pvoma (*Pwoma*), Lunge, Lomboi, Longe, Biali, Dangalo, Lapo, Gumbela, Lugba, Solele, Liango, Zezo, Gbola, Limba, Bonzi, Vunde.

## Transports

Augštecē Ebolu netālu no Abumombazi ciema šķērso autoceļš R337, kurš ved no Bumbas pilsētas pie Kongo upes uz Jakomu — pilsētu pie Centrālāfrikas Republikas robežas un Ubangi upes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Punduru iela

**Punduru iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Vecmīlgrāvja apkaimē. Sākas krustojumā ar Sniedzes ielu un beidzas strupceļā. Ielas kopējais garums ir 139 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ielā ir savrupmāju apbūve. 

## Vēsture
Pirmoreiz minēta Rīgas ielu sarakstā 1932. gadā. Kopš tiem laikiem ielas nosaukums netika mainīts.

## Ielu savienojumi
Punduru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sniedzes iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Šamboras pils

**Šamboras pils** () ir 16. gadsimtā celta renesanses stila pils, kas atrodas Francijas vidienē, Luāras un Šēras departamentā. Viena no pazīstamākajām pilīm, kas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma objektā Luāras ieleja.

Pils cēlis Francijas karalis Fransuā I kā medību pili. Pils arhitekts ir Domeniko da Kortona, tās plānojuma izstrādē, iespējams, piedalījies Leonardo da Vinči. Pils mēbeles un iekšējais iekārtojums cieta Franču revolūcijas laikā. Kādu laiku pils bija pamesta, tomēr 19. gadsimta laikā tā tika daļēji restaurēta. Otrā pasaules kara laikā pilī atradās mākslas darbu kolekcijas no Luvras un Kompjēnas pils. Mūsdienās pils ir atvērta apskatei un to apmeklē vairāk nekā 500 000 tūristu gadā.

## Attēlu galerija

Château_de_Chambord_-_19-08-2015_-_Arnaud_Scherer.jpg
Chambord_-_château,_jardin_(02).jpg
Chambord_Castle_Roof.jpg
Escalier_Chambord.jpg
Château_de_Chambord_15.jpg


## Ārējās saites

*
Neitrālā strāva

[thumb|300px|Elementārdaļiņu "[standartmodelis" (angliski)]]
Vājā **neitrālās strāvas** mijiedarbība ir viens no veidiem, kā subatomārās daļiņas var savā starpā mijiedarboties ar vājā spēka palīdzību. Šo mijiedarbību mediators ir Z bozons. Vājo neitrālo strāvu atklāšana rosināja apvienot elektromagnētismu un vājo spēku elektrovājajā spēkā, kā arī noveda pie W un Z bozonu atklāšanas.

## Vienkāršots apraksts
Vājais spēks ir vislabāk pazīstams ar savu lomu kodolsabrukšanā. Tam ir ļoti mazs darbības rādiuss un, tāpat kā gravitācijas spēks, tas var mijiedarboties ar neitrīno. Tāpat kā citi subatomārie spēki, vājais spēks tiek pārraidīts ar apmaiņas daļiņām. Vājā spēka apmaiņas daļiņas ir W un Z bozoni. W ir lādiņš, kas var būt pozitīvs vai negatīvs, bet Z elektriskā lādiņa nav. Z bozons pārnes momentu, spinu un enerģiju, bet kvantu skaitļi, lādiņš, aromāts, barionu skaitlis, leptonu skaitlis u.c., paliek nemainīgi. Dēļ tā, ka nenotiek lādiņa pārnešana, daļiņu apmaiņa tiek aprakstīta kā "neitrāla". Termins "strāva" tiek lietots, lai aprakstītu daļiņu apmaiņu, un nav saistīts ar elektrību.

## Definīcija
Neitrālo strāvu tā dēvē dēļ daļiņu mijiedarbības. Piemēram, \nu_e e^- \rightarrow \nu_e e^-  elastīgās izkliedes amplitūdas, neitrālās strāvas, komponente.

:\mathfrak{M}^{\mathrm{NC}} \propto J_{\mu}^{\mathrm{(NC)}}(\nu_{\mathrm{e}}) \; J^{\mathrm{(NC)}\mu}(\mathrm{e^{-}}) ~,

Neitrālā strāva apraksta neitrīno un elektronu plūsmu:

:J^{\mathrm{(NC)}\mu}(f) = \bar{u}_{f}\gamma^{\mu}\frac{1}{2}\left(g^{f}_{V}-g^{f}_{A}\gamma^{5}\right)u_{f},
g^{f}_{V}=T_3(f)-2\sin^2\theta_W ~ Q(f) un g^{f}_{A}=T_3(f) ir vektoru un aksiālo vektoru savienojumi fermioniem f. Kreisi hirālie savienojumi neitrīno un aksiāli savienojumi lādētiem leptoniem.

Z bozons var saistīties ar jebkuru standartmodeļa daļiņu, atskaitot gluonus un fotonus. Jebkāda mijiedarbība starp divām lādētām daļiņām, kas var notikt ar virtuālo Z bozonu palīdzību, var notikt arī ar virtuālo fotonu palīdzību, ja vien mijiedarbojošos daļiņu enerģijas nav pielīdzināmas Z bozona masai, kas ir aptuveni (91 GeV) vai lielākas. Ja enerģijas tuvojas Z bozona masai, tad ir novērojama rezonanse un vājās mijiedarbības ietekme uz elektromagnētiskā procesa amplitūdu par aptuveni divām kārtām pārsniedz fotona ieguldījumu. Pie lielākām enerģijām mijiedarbību ieguldījumi ir vienlīdzīgi.

Pirmie daļiņu paātrinātāji ar pietiekamām enerģijām, lai varētu novērot neitrālo strāvu mijiedarbības un izmērītu Z bozona masu, parādījās 1983 gadā.

Vienīgais skaidrojums elastīgai neitrīno izkliedei matērijā ir Z bozonu mijiedarbība. Neitrīno ir vienlīdzīga iespējamība izkliedēties elastīgi (Z bozonu apmaiņa) un neelastīgi (W bozonu apmaiņa). Vājās neitrālās strāvas 1973. gadā paredzēja Abduss Salams (*Abdus Salam*), Šeldons Glašovs (*Sheldon Glashow*) un Stīvens Veinbergs (*Steven Weinberg*), un tajā pašā gadā pierādīja ekspermentāli, neitrīno eksperimentā pūslīšu kamerā, Gargamelē, CERN.

## Skatīt arī
* Lādētā strāva
* Elektriskā strāva
* Aromātu mainoša neitrālā strāva
* Kvantu hromodinamika

## Literatūras saraksts

## Ārējās saites
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Insara (upe)

**Insara** (, ) ir 168 kilometrus gara Alatiras labā krasta pieteka Krievijā, Mordvijas republikā.

Izteka Insaras rajonā. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Alatirā pie Smoļnija ciema. Upes krastos atrodas Ruzajevka un Mordvijas galvaspilsēta Saranska. Mordvijas pilsēta Insara neatrodas pie Insaras upes.

## Ārējās saites
Lovate

**Lovate** (, ) ir 530 kilometrus gara Ilmeņa ezera pieteka Baltkrievijā (neliela daļa augštecē), Krievijas Pleskavas apgabalā un Novgordas apgabalā. Lovate ir vēsturiskā ceļa no varjagiem uz grieķiem svarīga sastāvdaļa. No 1950. līdz 1996. gadam upes vārdā sauca Džeimsa Armitsteda ielu Rīgā.

Izteka - no Čisitka purva Baltkrievijas Vitebskas apgabala Haradokas rajonā. Pašā iesākumā tek dienvidu virzienā, bet jau pašā augštecē pagriežas uz ziemeļiem un tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā līdz pat ietekai Ilmeņa ezera dienvidu krastā. Lielākās pietekas Lokņa, Kuņja, Redja, Polista. Upes krastos atrodas Veļikije Luki un Holma.

## Ārējās saites
Ļvivas arēna

**Ļvivas arēna** () ir futbola stadions Ukrainas pilsētā Ļvivā. 2011. gadā uzceltajā stadionā ir 34 915 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[FK Lviv]]* un Ļvivas "Rukh" futbolkomandas. Stadions uzcelts 2012. gada Eiropas čempionāta futbolā vajadzībām. 

## Ārējās saites

* Stadiona profils ''stadiumguide.com''
* Stadiona profils ''stadiumdb.com''
Jugio (nozīmju atdalīšana)

**Jugio** var būt:

* Japāņu anime un manga franšīze:
** 1998. gada anime seriāls;
** 2000. gada anime seriāls;
** 1999. gada anime filma;
** Skatīt arī: 
*** Ju-Gi-O - 2004. gada anime filma;
*** Dueļu briesmoņi - kāršu spēle.
Erdžana starptautiskā lidosta

**Erdžana starptautiskā lidosta** () ir lidosta Kipras ziemeļdaļā, 13 kilometrus uz austrumiem no Nikosijas centra. Tā ir lielākā civilā lidosta starptautiski neatzītās Ziemeļkipras teritorijā. Starptautisko sankciju dēļ lidojumi notiek tikai uz Turciju, kas vienīgā atzinusi Ziemeļkipru.

Lidostu Otrā pasaules kara laikā uzbūvējuši briti un tā izmantota kā militārā lidosta. Pēc 1974. gada Turcijas iebrukuma Kiprā lidostu pārņēma Turcijas armija un vēlāk tā izveidojās par galveno Ziemeļkipras lidostu. Nosaukta par godu pilotam majoram Fehmi Erdžanam *(Fehmi Ercan)*, kurš gāja bojā Kipras operācijas laikā 1974. gadā.

Neskaitot čārterlidojumus, lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2020. gada sākumā nodrošināja aviosabiedrības *[[AnadoluJet]]*, *[[Corendon Dutch Airlines]]*, *[[Pegasus Airlines]]*, *[[SunExpress]]*, ''Turkish Airlines.

## Attēli

Ercan Yolu.jpg
SİVİL Havacılık Dairesi Ercan Havalimanı Eylül 2025.jpg
Ercan Uluslararası Havalimanı.jpg


## Ārējās saites

*
Ūzedoma

**Ūzedoma** (, ) ir Baltijas jūras sala Pomerānijas novadā, kas mūsdienās sadalīta starp divām valstīm. Tās lielākā daļa atrodas Vācijas Mēklenburgas-Priekšpomerānijas zemē, mazākā daļa — Polijas Pomožes vojevodistē. Pēc Rīgenes tā ir pēc platības otra lielākā Pomerānijas sala un iedzīvotājiem bagātākā sala Baltijas jūrā. Sala atrodas uz ziemeļiem no Ščecinas līča. Kopš 19. gadsimta sala ir populāra atpūtas vieta ar vairākām pazīstamām kūrortpilsētām — Ālbeku, Cinnovici, Hēringsdorfu, Kozerovu vācu pusē. Poļu pusē lielākā apdzīvotā vieta ir Svinoujsce, kuras daļa atrodas Volinas salā.

Ūzedomas ziemeļu daļā atrodas Pēneminde, kas pazīstama kā raķešu poligons Otrā pasaules kara laikā.

## Atēlu galerija

SeebrückeAhlbeck1.JPG|Ālbekas mols
Usedom-Heringsdorf-Okt2004.jpg|Heringsdorfas pludmale
Bansin.JPG|Tipiska kūrortpilsētas arhitektūra (*Bäderarchitektur*)
Koserow_Beach_Streckelsberg.JPG|Pludmale Kozerovā
Grenze_Deutschland_-_Polen_bei_Ahlbeck_-_panoramio.jpg|Vācijas - Polijas robeža
A4 peenem.jpg|V-2 makets Pēnemindes muzejā


## Ārējās saites
Augusts fon Gēdrihs

**Augusts fon Gēdrihs** (; dzimis , miris ) bija vācu riteņbraucējs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs šosejas riteņbraukšanā.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Gēdrihs 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja riteņbraukšanas grupas braucienā. Viņa rezultāts šajā disciplīnā bija 3 stundas 42 minūtes un 18 sekundes. Viņš izcīnīja otro vietu, sudraba medaļu, 20 minūtes atpaliekot no zelta medaļas ieguvēja grieķu riteņbraucēja Aristida Konstantinida.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Augusts fon Gēfdrihs (SOK profils) 
* Augusts fon Gēfdrihs (''Olympedia'' profils) 
* Augusts fon Gēfdrihs (''Sports Refrence'' profils)
Piedrujas iela

**Piedrujas iela** ir Rīgas maģistrālā iela, atrodas Latgales priekšpilsētas Dārzciema apkaimē. Sākas krustojumā ar Vestienas un Vietalvas ielām un beidzas pie Slāvu rotācijas apļa. Visā garumā Piedrujas iela ir Austrumu maģistrāles daļa. Ielas kopējais garums ir 1102 metri, tā sastāv no 4 braukšanas joslām.

## Ielu savienojumi
Piedrujas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vestienas iela
* Vietalvas iela
* Jaunrozes iela
* Kaibalas iela
* Franča Trasuna iela
* Pildas iela
* Rēzeknes iela
* Lubānas iela

## Skatīt arī
* Piedruja
* Latgales priekšpilsēta
* Dārzciems

## Atsauces
Kolekcionējamo kāršu spēle

thumb|Jugio kārtis
**Kolekcionējamo kāršu spēle** ir kāršu spēle, kurā katram tās spēlētājam ir jāizveido savs kāršu komplekts. Parasti tas tiek darīts, iegādājoties kārtis no plašas kāršu bibliotēkas vai iemainot tās no citiem spēlētājiem. Šīs kārtis vizuāli vairāk līdzinās kolekcionējamām kartiņām nekā parastām spēļu kārtīm. Pirmā kolekcionējamo kāršu spēle bija **'. To izdeva 1993. gadā.

Spēlētājs-iesācējs pirms spēles nopērk sākuma komplektu, kurā ir pietiekoši daudz dažādu kāršu, lai varētu uzsākt spēli pret kādu citu iesācēju, bet pēc tam nepieciešams iegādāties atsevišķi papildus kārtis (''Booster packs''), lai varētu spēlēt arī pret pieredzējušiem spēlētājiem. 

Populārākās kolekcionējamo kāršu spēles ir **', Jugio un Pokemoni. Internetā populāra ir arī digitālā kāršu spēle *[[Hearthstone]]*, bet tai netiek drukātas kārtis.
Bobana Veličkoviča

**Bobana Veličkoviča** (; dzimusi , mirusi ) bija Serbijas šāvēja, Pasaules un astoņkārtējā Eiropas čempione šaušanā ar pneimatisko pistoli 10 m distancē. Viņa bija arī divu vasaras olimpisko spēļu dalībniece.

Veličkoviča mirusi 2020. gada 21. jūnijā  no dzemdību komplikācijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Henriks Šēbergs

**Henriks Šēbergs** (; dzimis , ) bija zviedru vieglatlēts, sporta vingrotājs un medicīnas students. Viņš bija vienīgais Zviedrijas pārstāvis pirmajās vasaras olimpiskajās spēlēs 1896. gadā.

No 1892. gada Šēbergs bija *Stockholm AF* komandas pārstāvis. Tajā pašā gadā viņš uzstādīja neoficiālo Zviedrijas rekordu tāllēkšanā 6.09 metri.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Kaut arī Šēbergam trūka atbalsta no Zviedrijas Sporta konfederācijas, viņš atteicās izlaist dalību pirmajās vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās 1896. gadā. Olimpiskajās spēlēs viņš startēja trijās vieglatlētikas un vienā vingrošanas disciplīnā.

Vieglatlētikā viņš startēja 100 metru skriešanā, augstlēkšanā un tāllēkšanā. Augšlēkšanā viņš ar rezultātu 1.60 metri ieguva 4. vietu. Tāllēkšanā viņa rezultāts bija 5.80 metri, iegūstot 6. vietu. Savukārt 100 metru skriešanā savā priekšskrējienā viņš nebija starp diviem labākajiem skrējējiem un finālam nekvalificējās.

Vingrošanā viņš startēja atbalsta lēcienā. Viņa iegūtais rezultāts šajā disciplīnā nav precīzi zināms.

#### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Heinrihs Šēbergs (SOK profils) 
* Heinrihs Šēbergs (''Olympedia'' profils) 
* Heinrihs Šēbergs (''Sports Reference'' profils)
Ātrs un bez žēlastības (filmu cikls)

thumb|150px
**"Ātrs un bez žēlastības"** () ir pilnmetrāžas filmu cikls. Filmu ideja pieder studijai *[[Original Film]]*, bet izplatītājs ir kinokompānija *[[Universal Pictures]]*.

## Filmas
* *[[Ātrs un bez žēlastības]]*
* *[[Ātrs un bez žēlastības 2]]*
* *[[Ātrs un bez žēlastības 3]]*
* *[[Ātrs un bez žēlastības 4]]*
* *[[Ātrs un bez žēlastības 5]]*
* *[[Ātrs un bez žēlastības 6]]*
* *[[Ātrs un bez žēlastības 7]]*
* *[[Ātrs un bez žēlastības 8]]*
* *[[Ātrs un bez žēlastības: Hobss un Šovs]]*
* *[[Ātrs un bez žēlastības 9]]*
* *[[Ātrs un bez žēlastības 10]]*

## Ārējās saites
*
Minioni 2

**"Minioni 2"** () ir 2022. gada  ASV 3D datoranimācijas kinokomēdija, kuras režisors ir Kails Balda. Filma ir turpinājums 2015. gada filmai "Minioni" un ir piektā filma "Nejaukais es" franšīzē. Galvenās lomas ieskaņojuši Stīvs Karels, Pjērs Kofens, Taradži Hensone, Mišela Jeo, RZA, Žans Klods van Damme, Lūsija Lolesa, Dolfs Lundgrēns, Denijs Treho, Rasels Brends, Džūlija Endrūsa un Alans Ārkins. Filmā 11 gadus vecais Grū ar savu minionu palīdzību plāno kļūt par superļaundari.

Pēc divu gadu ilgas pirmizrādes pārcelšanas sakarā ar COVID-19 pandēmijas ierobežojumiem, filmas pirmizrāde notika  Ansī Starptautiskajā animācijas filmu festivālā. Latvijas kinoteātros filmu sāka demonstrēt 29. jūnijā, bet ASV kinoteātros — 1. jūlijā. Kritiķi atzinīgi novērtējuši animācijas filmas muzikālos numurus un bērnu izklaides iespējas, kamēr kritizēts tiek filmas sižets. Filmas starptautiskie kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru.  Šī ir piektā ienesīgākā 2022. gada filma un ienesīgākā animācijas filma, kas iznākusi COVID-19 pandēmijas laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Filmas treileris latviešu valodā
Troļļi 2

**"Troļļi 2"** () ir 2020. gada ASV datoranimācijas kinokomēdija, kuras režisori ir Volts Dorns un Deivids Smits. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "Troļļi".

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Filmas treileris latviešu valodā
Odions Igalo

**Odions Igalo** (, dzimis ) ir Nigērijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Nigērijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Igalo pārstāv Saūda Arābijas komandu ''Al Wehda''.

## Sasniegumi
**Shanghai Shenhua**

* Ķīnas FA kauss: 2019

## Ārējās saites
Mets Ričijs

**Mets Ričijs** (, dzimis ) ir skotu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Skotijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Ričijs pārstāv Anglijas čempionāta komandu *[[Portsmouth FC|Portsmouth]]*.

## Sasniegumi
**Swindon Town**

* Anglijas Otrā līga: 2011—12

**AFC Bournemouth**

* Anglijas čempionāts: 2014—15

**Newcastle United**

* Anglijas čempionāts: 2016—17

## Ārējās saites
Makss Āronss

**Makss Āronss** (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Āronss pārstāv Skotijas Premjerlīgas komandu Glāzgovas "Rangers", kas viņu īrē no Anglijas komandas ''Bournemouth''.

## Sasniegumi
**Norwich City**

* Anglijas čempionāts: 2018—19

**Anglija U21**

* UEFA Eiropas U-21 čempionāts: 2023

**Individuālie sasniegumi**

* Anglijas čempionāta sezonas labākais jaunais spēlētājs: 2018—19

## Atsauces

## Ārējās saites
Tods Kantvels

**Tods Kantvels** (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Kantvels pārstāv Anglijas futbola čempionāta komandu *[[Blackburn Rovers]]*.

Iepriekš Kantvels ir spēlējis *[[Eredivisie]]* komandā *[[Fortuna Sittard]]* un Anglijas komandās ''Norwich City'' un ''Bournemouth''., kā arī Skotijas komandā ''Rangers''.

## Sasniegumi
**Norwich City**

* Anglijas čempionāts: 2018—19, 2020—21
**Rangers**

* Skotijas Līgas kauss: 2023—24

## Ārējās saites
Dīns Hendersons

**Dīns Hendersons** (; dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2023. gada Hendersons pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Crystal Palace''.

Pārstāvējis Anglijas futbola izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi

**Crystal Palace FC**

* FA kauss: 2024–25
* FA Community Shield: 2025
**Anglijas U20 izlase**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 2017

**Individuālie sasniegumi**

* Sheffield United gada labākais jaunais spēlētājs: 2018—19, 2019—20

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Fleks

**Džons Fleks** (, dzimis ) ir skotu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Skotijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Fleks pārstāv *[[EFL League Two]]* komandu *[[Chesterfield F.C.|Chesterfield]]*.

## Sasniegumi
**Rangers**

* Skotijas Premjerlīga: 2009—10, 2010—11
* Skotijas kauss: 2007—08

**Sheffield United**

* Anglijas Pirmā līga: 2016—17

**Individuālie sasniegumi**

* ''Coventry City'' gada labākais spēlētājs: 2015—16
* *[[Sheffield United]]* gada labākais spēlētājs: 2016—17, 2017—18

## Ārējās saites
Stjuarts Ārmstrongs

**Stjuarts Ārmstrongs** (, dzimis ) ir skotu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Skotijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada Ārmstrongs pārstāv Anglijas čempionāta komandu Sheffield Wednesday. Iepriekš Ārmstrongs spēlēja Skotijas Premjerlīgas komandās ''Dundee United'' un Glāzgovas "Celtic", Anglijas komandā Southampton un ASV augstākās līgas komandā Vankūveras "Whitecaps".

## Sasniegumi
**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2017—18
* Skotijas kauss: 2016—17, 2017—18
* Skotijas līgas kauss: 2016—17, 2017—18

## Ārējās saites
Aleksandrs Šmēlings

**Aleksandrs Vilhelms Šmēlings** (, 1877–1961) bija vācbaltiešu arhitekts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1877. gada 4. jūlijā Pēterburgā vēlākā Rīgas pilsētas arhitekta Reinholda Šmēlinga un viņa sievas Marijas Evelīnas, dzimušas Tīzenhauzenas ģimenē. 
Mācījās Rīgas pilsētas reālskolā, studēja Ķeizariskajā Mākslas akadēmijā Pēterburgā.
Pēc Aleksandra Šmēlinga projektiem Rīgā uzcelts 20 daudzstāvu namu. 

Miris 1961. gada 28. augustā Badkreicnahā (*Bad Kreuznach*).

## Literatūra
* Krastiņš, J. Alexander Schmeling. In: Deutsche Architekten in Lettland. J.Krastiņš, O.Spārītis, I.Lancmanis, P.Blūms, J.Lejnieks, E.Upmanis, J.Dripe ed. Rīga: Latvijas Vācu savienība, 2013. 120-125 lpp. ISBN 978-9984-49-671-9.

## Atsauces
Luiss Suberkasiuks

**Luiss Suberkasiuks Erazuriss** (; dzimis , miris ) bija Čīles diplomāts un vieglatlēts. Tiek apgalvots, ka viņš ir pirmais Čīles un Latīņamerikas sportists, kurš piedalījies olimpiskajās spēlēs.

Suberkasiuks ir dzimis Čīles galvaspilsētā Santjago. Viņa vecāki ir Ramons Suberkasiuks Vikuņa (čīliešu mākslinieks, politiķis un diplomāts) un Amālija Erazurisa Urmeneta. Viņi abi ir pazīstamu un turīgu ģimeņu locekļi. Luisam bija arī brālis Huans Suberkasiuks (Čīles Romas katoļu arhibīskaps).

## 1896. gada olimpiskās spēles
Saskaņā ar Čīles Olimpisko komiteju Luiss Suberkasiuks startēja trijās vieglatlētikas skriešanas disciplīnās — 100 metru, 400 metru un 800 metru skriešanā. Precīzi iegūtie viņa rezultāti un ieņemtās vietas nav zināmas.

Spēļu brīdī viņš varētu būt bijis 13–14 gadus vecs.

### Rezultāti

## Citas aktivitātes
Olimpisko spēļu laikā viņš mācījās *Colegio Benedictino*, Ziemeļu basku zemēs, Francijā, kur uzstādīja vairākus rekordus augstlēkšanā.

Viņš bija arī viens no Čīles futbola komandas *Club de Deportes Santiago Morning* dibinātājiem un veiksmīgs futbolists.

Līdz 1928. gadam viņš bija Čīles vēstnieks Peru, Spānijā un Vatikānā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Luiss Suberkasiuks (''Olympedia'' profils)
Stīvens Bergveins

**Stīvens Bergveins** (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Bergveins pārstāv Saūda Arābijas profesionālās līgas komandu *[[Al-Ittihad Club|Al-Ittihad]]*.

Iepriekš Bergveins spēlējis *[[Eredivisie]]* komandās *[[PSV Eindhoven]]* un *[[AFC Ajax|Ajax]]*, kā arī Anglijas Premjerlīgas komandā ''Tottenham Hotspur''.

## Sasniegumi
**PSV Eindhoven**

* Eredivisie: 2014—15, 2015—16, 2017—18
* Johan Cruijff Schaal: 2015, 2016

**Tottenham Hotspur**

* Anglijas Līgas kauss finālists:2020-21

## Ārējās saites
Cīņas sports vasaras universiādēs

**[[Cīņas sports]] vasaras universiādēs** kā papildus sporta () veids bija iekļauts piecas reizes. Pirmoreiz tas notika 1973. gadā Maskavā. Universiādēs cīņas sporta sacensības notiek divās tā disciplīnās: grieķu-romiešu un brīvajā cīņā. No 2005. gada sacensībās piedalās arī sievietes, kas sacenšas tikai brīvajā cīņā.

## Universiādes

## Medaļas
### Cīņas sporta medaļu komplekti

### Medaļu sadalījums starp valstīm
Stāvoklis pēc 2013. gada vasaras universiādes.

## Ārējas saites
* FILA datubāze
Vladimirs Simindejs

**Vladimirs Simindejs** (; dzimis Rīgā, 1975.g. 2. augustā) ir Rīgā uzaudzis Krievijas vēsturnieks un politologs, “Krievijas un Austrumeiropas vēstures pētījumu žurnāla” () galvenais redaktors un fonda "Vēsturiskā atmiņa" pētniecības programmas vadītājs.

## Biogrāfija
Vladimirs Simindejs dzimis 1975. gada 2. augustā Rīgā krievu ģimenē. Mācījies krievvalodīgajā Jelgavas 6. vidusskolā un Rīgas 68. vidusskolā, ko beidzis 1992. gadā. No 1992. līdz 1996. gadam studējis vēsturi Latvijas Universitātē Rīgā. Iemācījies latviešu valodu.

1997. gadā absolvējis Lomonosova vārdā nosaukto Valsts universitāti Arhangeļskā. 

2001-2005. gados Krievijas vēstniecības atašejs Rīgā, trešais sekretārs. 2005. gadā atstāja diplomāta darbu un sāka strādāt fondā "Vēsturiskā atmiņa". Darbojas arī apvienībā “Baltijas pētījumu Krievijas asociācija”().

2007-2009 Krievijas vēstis (krievu val. "Российские вести") ārzemju ziņu redaktors.

2012. gada martā kopā ar savu kolēģi Aleksandru Djukovu iekļauts Latvijā nevēlamo personu sarakstā un kopš tā laika netiek ielaists valstī. Šāds lēmums pieņemts, balstoties uz abu personu nevēlamu rīcību, kas kaitē Latvijas valstij un tās pilsoņiem.

Kopš 2016. gada “Krievijas un Austrumeiropas vēstures pētījumu žurnāla” galvenais redaktors. Viņš asi kritizējis Baltijas valstu 20. gadsimta vēsturiskās koncepcijas, pret kurām iebilst, balstoties uz padomju vēstures izpratni.

Satversmes aizsardzības biroja (SAB) 2017. gada darbības pārskatā Vladimirs Simindejs norādīts kā viens no aktīvākajiem Krievijas informācijas pasākumu pret Latviju un Baltijas valstīm realizētājiem un organizatoriem.

## Atsauces

## Ārējās saites

V. Simindeja profils Maskavas Valsts Universitātē
Tomass Bērks

**Tomass Edmunds "Toms" Bērks** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, sprinteris. Pirmais olimpiskais čempions 100 un 400 metru olimpiskajās skriešanas distancēs.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Bērks 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja divās vieglatlētikas sprinta disciplīnās — 100 metru un 400 metru skriešanā. Abās šajās disciplīnās viņš izcīnīja zelta medaļas. 100 metru distanci viņš fināla skrējienā veica 12 sekundēs, bet 400 metru distanci fināla skrējienā veica 54.2 sekundēs.

### Rezultāti
**Q** — Kvalifikācija fināla kārtai;
**OR** — olimpiskais rekords

## Vēlākā karjera
Pēc savas karjeras Bērks specializējās garajās distancēs, izcīnot titulus 440 un 880 jardu sacensībās. 1897. gadā viņš bija viens no ikgadējā Bostonas maratona iniciatoriem, iedvesmojoties no panākumiem maratona pasākumā 1896. gada olimpiskajās spēlēs.

Bērks vēlāk kļuva par juristu, bet bija arī vieglatlētikas treneris un nepilna laika žurnālists, rakstot laikrakstiem *[[The Boston Journal]]* un *[[Boston Post]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tomass Bērks (SOK profils) 
* Tomass Bērks (''Olympedia'' profils) 
* Tomass Bērks (''Sports Reference'' profils)
Vladimirs Lunskis

**Vladimirs Lunskis** (, 1862–1920) bija poļu izcelsmes Vidzemes guberņas arhitekts (1892—1905).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1862. gadā Jana Lunska ģimenē Viļņā vai Lomžā. 
Studēja Ķeizariskajā Mākslas akadēmijā Pēterburgā. 1892. gadā kļuva par Vidzemes guberņas arhitektu. 
Miris 1920. gadā Rīgā, apglabāts Rīgas Ivana kapos.

## Projektētās ēkas

* Jelgavas Dievmātes atdusas pareizticīgo baznīca (*храм во имя Успения Пресвятой Богородицы*, 1887–1889)
* Ķemeru Pētera un Pāvila pareizticīgo baznīca (*храм Петра и Павла*, 1892–1893)
* Tērbatas tiesas nams (1892–1894), vēlāk Igaunijas Nacionālā muzeja ēka
* Elizabetes iela 11, Rīga (1897)
* Lohusū pareizticīgo baznīca (*Храм Богоявления Господня*, 1897–1898)
* Valkas pareizticīgo baznīca (1897–1898)
* Tenasilmas pareizticīgo baznīca (1897–1898)
* Kohilas pareizticīgo baznīca (1899–1900)
* Tapas pareizticīgo baznīca (1902–1904)
* Pērnavas pareizticīgo baznīca (1902–1904)
* Jāmas pareizticīgo baznīca (1904)
* Tērbatas Sv. Aleksandra pareizticīgo baznīca (1914–1918)


Dievmātes atdusas pareizticīgo baznīca - panoramio.jpg|Dievmātes atdusas pareizticīgo baznīca Jelgavā
Ķemeru pareizticīgo baznīca 10.jpg|Ķemeru pareizticīgo baznīca 
Rīga, Elizabetes str - panoramio (1).jpg|Elizabetes iela 11, Rīga
ERM-hoone-2012 7282.JPG|Tērbatas tiesas nams 
Lohusuu õigeusu kirik.jpg|Lohusū pareizticīgo baznīca 
Valga õigeusu kirik.jpg|Valkas pareizticīgo baznīca
Tänassilma õigeusu kirik 2013 (2).jpg|Tenasilmas pareizticīgo baznīca
Kohila kirik3.jpg|Kohilas pareizticīgo baznīca 
Tapa Ristija Johannese õigeusu kirik.jpg|Tapas pareizticīgo baznīca
Konstantinoopolile alluv õigeusu kirik Pärnus, 1904.JPG|Pērnavas pareizticīgo baznīca
Tartu Aleksandri kirik.jpg|Tērbatas Sv. Aleksandra pareizticīgo baznīca


## Atsauces
Tomass Kērtiss

**Tomass Pelhams Kērtiss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, pirmais olimpiskais čempions 110 metru barjerskrējienā.

## 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Kērtiss 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja 100 metru un 110 metru barjerskrējienā.

100 metru skrējiena savā priekšskrējienā viņš finišēja pirmajā vietā ar rezultātu 12.2 sekundes, taču fināla skrējienā viņš izstājās un nefinišēja. Savukārt 110 metru barjerskrējienā viņš izcīnīja zelta medaļu ar fināla rezultātu 17.6 sekundes.

Būdams dedzīgs fotogrāfs, Kērtiss Atēnās uzņēma ir daudz vērtīgu olimpisko spēļu attēlu. 
### Rezultāti
**Q** — kvalifikācija fināla kārtai;
**OR** — olimpiskais rekords.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tomass Kērtiss (SOK profils) 
* Tomass Kērtiss (''Olympedia'' profils) 
* Tomass Kērtiss (''Sports Reference'' profils)
Kērtiss

**Kērtiss** var būt:

* Čārlzs Kērtiss (*Charles Curtis*; 1860—1936) — amerikāņu advokāts un politiķis, ASV 31. viceprezidents;
* Ians Kērtiss (*Ian Curtis*; 1956—1980) — angļu mūziķis;
* Ričards Kērtiss (*Richard Curtis*; dzimis 1956) — britu kinorežisors un scenārists;
* Tomass Kērtiss (*Thomas Curtis*; 1873—1944) — amerikāņu vieglatlēts;
* Tonijs Kērtiss (*Tony Curtis*; 1925—2010) — amerikāņu aktieris.

## Skatīt arī
* *[[Curtis]]*
* Kērtisa
Frānsiss Leins

**Frānsiss Adonijahs Leins** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Leins 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja 100 metru skriešanā. Savā priekšskrējienā Leins uzvarēja ar rezultātu 12.2 sekundes, savukārt fināla skrējienā viņa rezultāts bija 12.6 sekundes, kas ļāva ieņemt trešo vietu. Viņam bija identisks rezultāts ar Ungārijas sportistu Alajošu Sokoji, bet abi piekāpās amerikānim Tomasam Bērkam (zelta medaļas ieguvējs) un vācietim Fricim Hofmanim (sudraba medaļas ieguvējs).

Leina brālēns bija Alberts Tailers, kurš 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja sudraba medaļu kārtslēkšanā.

### Rezultāti
**Q** — kvalifikācija fināla kārtai;
**OR** — olimpiskais rekords.

## Vēlākā dzīve
1897. gadā Leina absolvēja Prinstonas Universitāti un devās uz medicīnas skolu Vašingtona Universitātē Sentluisā. Vēlāk viņš kļuva par oftalmoloģijas nodaļu vadītāju Raša medicīnas koledžā un Čikāgas Presbiterāņu un Ilionoisas centrālajā slimnīcā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Frānsiss Leins (SOK profils) 
* Frānsiss Leins (''Olympedia'' profils) 
* Frānsiss Leins (''Sports Reference'' profils)
Rūdupe (upe)

**Rūdupe** (arī **Rūdupīte**)  ir 8 kilometrus gara Paparzes labā krasta pieteka Stāmerienas un Annas pagastā.

Izteka no Kalnienas ezera ziemeļu krasta. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Paparzē uz Stāmerienas un Paparzes pagasta robežas.

## Atsauces
Šreks (franšīze)

**"Šreks"** () ir pilnmetrāžas animācijas franšīze. Animācijas filmu ideja pieder *[[DreamWorks Animation]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[Paramount Pictures]]*.

## Filmas
* "Šreks" (2001)
* "Šreks 2" (2004)
* "Šreks Trešais" (2007)
* "Šreks: Ilgi un laimīgi" (2010)
* "Runcis zābakos" (2011)
* "Runcis zābakos: Pēdējā vēlēšanās" (2022)
* "Šreks 5" (2027)

## Ārējās saites
*
Dusmīgie putni. Filma 2

**"Dusmīgie putni. Filma 2"** () ir 2019. gada datoranimācijas filma, kas balstīta uz *[[Rovio Entertainment]]* videospēļu sērijas *[[Angry Birds]]*.

## Ārējās saites
* Filmas treileris latviešu valodā