open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jānis Ozoliņš (mūziķis)

**Jānis Ozoliņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu literatūrzinātnieks un mūziķis.

## Biogrāfija
J. Ozoliņš beidzis Rīgas Franču liceju (2003). Latvijas Kultūras akadēmijā ieguvis bakalaura grādu mākslās (2007) un maģistra grādu mākslās (2009). No 2011. gada studējis Latvijas Universitātes filoloģijas doktora studiju programmā, 2020. gadā ieguvis doktora grādu. 2016. gadā bijis Oslo Universitātes Dzimtes pētījumu institūta viespētnieks. No 2008. līdz 2013. gadam Rīgas Puškina liceja skolotājs. No 2010. līdz 2012. gadam žurnāla "Latvju Teksti" redaktors, no 2013. līdz 2015. gadam galvenais redaktors. No 2012. līdz 2015. gadam Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātes lektors. No 2013. līdz 2025. gadam LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta pētnieks, kopš 2025. gada vadošais pētnieks. Kopš 2021. gada Latvijas Mākslas akadēmijas docents.

Kopš 2010. gada publicē rakstus par literatūru. Literatūrpētnieciskās intereses saistītas ar stāstījuma teoriju (naratoloģiju), prozas retoriku, dzimtes studiju un maskulinitātes jautājumiem. Pētījumi par Andras Neiburgas daiļradi. 2025. gadā izdota J. Ozoliņa monogrāfija "Ievads naratoloģijā". 2026. gadā tā izvirzīta Literatūras gada balvai nominācijā "Labākais darbs literatūrzinātnē".

Līdz 2005. gadam bijis rokgrupas *Punch* vokālists. Kopš 2005. gada grupas "Sigma" solists, taustiņinstrumentālists un dziesmu autors. Kopā ar grupu ierakstījis albumus "Sazaroto taku dārzs" (2015), "Mitoloģijas" (2018) un "Ostinācijas" (2022). 2016. gadā albums "Sazaroto taku dārzs" saņēma "Zelta mikrofona" balvu kā labākais alternatīvās un *indie* mūzikas albums. J. Ozoliņa mūzika izmantota teātra izrādēs un dokumentālajās filmās. Atskaņojis Filipa Glāsa klaviermūziku.

## Bibliogrāfija

### Pētījumi
* Kārlis Vērdiņš & Jānis Ozoliņš (eds.). *Queer Stories of Europe.* Newcastle upon Tyne: Cambridge Scholars Publishing, 2016.
* Jānis Ozoliņš (sast., zin. red.). *Andra Neiburga: stāstījums, dzimte, valoda, attēls.* Rīga: LU LFMI, 2018.
* Artis Ostups, Jānis Ozoliņš un Kārlis Vērdiņš (sast.). *[[Monta Kroma]]: dzeja un refleksija.* Rīga: LU LFMI, 2022.
* Jānis Ozoliņš. *Ievads naratoloģijā*. Rīga: LU LFMI, 2025.
* Zita Kārkla un Jānis Ozoliņš (sast.). *Regīna Ezera: sievišķais subjekts, vide, stāstījums*. Rīga: LU LFMI, 2025.

### Tulkojums
* Rolāns Barts. *Teksta bauda* (no franču valodas, kopā ar Indriķi Sīpolu). Rīga: Mansards, 2012.

## Atsauces
Pupkultūra

**Pupkultūra** ir kustība un tēmturis masu kampaņā pret krūts vēzi, ko sāka lietot ar 2019. gada februāri. Nosaukuma un kustības pamatā bija ideja, ka rūpēm par krūtīm ir jākļūst par publiski apspriežamu un populāru dzīvesveida un kultūras sastāvdaļu. Pupkultūras kampaņas aizsāka un organizē 2014. gadā dibinātais labdarības fonds "Rozā vilciens" sadarbībā ar citām organizācijām.

Uzskata, ka iespēja saslimt ar krūts vēzi dzīves laikā ir 1 no 8 sievietēm. Latvijā bieži krūts vēzi diagnosticē pārāk vēlā stadijā. 2023. gadā no krūts vēža nomira 411 sievietes (SPKC dati). Vīriešiem krūts vēzis sastopams daudz retāk.

Kampaņas gaitā visas sievietes aicina profilaktiski pārbaudīt savas krūtis uz vēzi, kā arī apkārtējos ziedot sievietēm, kuras skāris krūts vēzis, dodot iespēju apmaksāt ārstu (psihologu, psihoterapeitu un fizioterapeitu) pakalpojumus. Tika izveidots labdarības T-kreklu e-veikals. 2024. gada oktobra kampaņā "Tavu krūšu drošībai" piedalījās mobilais mamogrāfs, kurš ceļoja pa Latviju un veica bezmaksas apskates. Kampaņas laikā apdrošinātāji un ārsti norādīja, ka vēlamas ikmēneša pašpārbaudes, kuras Latvijā regulāri veic ap 12% sieviešu, ka slieksmi uz krūts vēzi var pārmantot arī pa senču vīriešu līniju, kur tā parasti paliek apslēpta, un ka būtiski faktori krūts vēža attīstībā ir ķermeņa masas indekss un lielāks krūšu blīvums.

## Atsauces
Meža dipsaks

**Meža dipsaks** (*Dipsacus fullonum*, sin. *Dipsacus sylvestris*) ir ziedaugu suga no kaprifoliju dzimtas**.** Tā dzimtene ir Eirāzija un Ziemeļāfrika, taču tā ir pazīstama kā introducēta suga arī Amerikā, Āfrikas dienvidos, Austrālijā un Jaunzēlandē. Eiropā sastopama rietumu un dienvidu daļā, galvenokārt okeāniskā klimata joslā.

Latvijā nereti kultivēts augs, ļoti reti sastopams kā dārzbēglis vai ievazāts (adventīvs) augs. Tā kā augs ir viengadīgs vai divgadīgs, tā īslaicīga parādīšanās iespējama plašāk nekā Latvijā kartēs atzīmētajās vietās. Latvijā atsevišķi eksemplāri atrodami sausās nezālienēs un gar dzelzceļiem.

Daži autori šo sugu iekļauj *D. fullonum* kā vienu no divām pasugām: *D. fullonum ssp. fullonum* un *D.f. ssp. sylvestris* (Huds.) A.R.Clapham = *D. sylvestris*.

## Apraksts
thumb| Jaunās lapas pirms zieda stublāja attīstības
Viengadīgs, mazāk piemērotā klimatā divgadīgs, liels (70—200 cm) dipsaku ģints lakstaugs. Stublājs stāvs, zarains, šķautņains, kails, uz šķautnēm ar dzeloņiem. Ir piezemes lapu rozete. Rozetes lapas veselas, olveidīgi iegarenas (garums 15—30 cm, platums 5—15 cm), ar īsu kātu, mala gluda vai lieljomaina, gals smails. Stublāja lapas pa pāriem saaugušas, sīkākas, augšējās iegareni lancetiskas. Lapas plātne gar malu un vidusdzīsla dzeloņaina. Ziedkopa — iegareni olveidīga galviņa (ga 4—8 cm). Katra zara un stublāja galā pa vienai galviņai. Vīkallapas īlenveidīgas, dzeloņaini durošas, mazliet īsākas vai, retāk, garākas nekā ziedkopa. Seglapas stīvas, durošas, garākas nekā zieds. Vainags saaudzis, stobrveidīgs, zili violets. Auglis — sēklenis. Zied jūlijā un augustā.

Ģints nosaukums ir atvasināts no vārda, kas apzīmē slāpes, un attiecas uz kausam līdzīgu veidojumu, kas izveidots, kad sēdošās lapas saplūst pie kāta. Šajā tvertnē var uzkrāties lietus ūdens; tas var veikt funkciju, lai novērstu sulu sūcēju kukaiņu, piemēram, laputu, uzrāpšanos uz kāta. Lapu forma ir lancetiska, 20—40 cm gara un 3—6 cm plata.

## Ekoloģija
Sēklas ir nozīmīgs ziemas barības resurss dažiem putniem, jo īpaši dadzītim, kā arī svarīgs barības avots dažādiem kukaiņiem: *Teucholabus lineellus* un *Celaena leucostigma*. Šie kukaiņi barojas ar auga ziediem un sēklām un palīdz apputeksnēt augu.

## Audzēšana un izmantošana
Kaltētas ziedu galviņas jau izsenis tiek izmantotas tekstilizstrādājumu un citu rokdarbu ražošanā. Meža dipsaku izmantoja vilnas auduma apmatojuma ķemmēšanai un pacelšanai, ko dēvē par “pilnošanu”. To darīja, lai audums kļūtu mīkstāks un blīvāks, kas padarīja to piemērotāku apģērbam un citiem mērķiem. Augu izmantoja arī suku ražošanā, jo stingrie sari bija ideāli piemēroti vilnas tīrīšanai un kāršanai.

Reizēm kultivēti kā dekoratīvie augi, un kaltētās galviņas izmanto floristikā .

## Galerija

Attēls:Dipsacus fullonum MHNT.BOT.2005.0.269.jpg|alt=Dried teasel flower heads, used to raise the nap on cloth|Žāvētas puķu galviņas, ko izmanto floristikā
Attēls:Teasel leaf high.jpg|alt=Teasel leaves after flower stem development, high on stem|Ziedlapiņas pēc ziedu stumbra attīstības, augstu uz stublāja


## Atsauces
Monero

***Monero*** (valūtas kods: **XMR**) ir atvērtā koda kriptonauda, kas tika izveidota 2014. gadā, pievēršot īpašu uzmanību privātumam, anonimitātei un decentralizācijai. Tā izmanto tehnoloģijas, kas slēpj darījumu detaļas un lietotāju identitāti, tostarp gredzena parakstus, stealth adreses un konfidenciālus darījumus. Šīs funkcijas nodrošina, ka darījumi Monero tīklā ir pilnībā privāti un nevar tikt izsekoti.

*Monero* ir plaši izmantota tiešsaistes maksājumiem, pateicoties tās spējai nodrošināt augstu privātuma līmeni, kas aizsargā lietotāju identitāti. Tomēr anonimitātes dēļ tā ir piesaistījusi arī personas, kas to izmanto nelegālās darbībās, tostarp līdzekļu atmazgāšanā, nelegālajā tirdzniecībā un terorisma finansēšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa (angļu)
Folkers Gīnke

**Folkers Gīnke** (; dzimis ) ir austriešu arhitekts, Liepājas koncertzāles "Lielais dzintars" autors.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Muzeja iela (Daugavpils)

**Muzeja iela** ir iela Daugavpilī, tās centrālajā daļā, Centra un Esplanādes apkaimēs.

Muzeja iela sākas pie Daugavas un Imantas ielas krustojuma, tomēr tieša ceļu savienojuma ar tām ielām nav. Iela ved uz ziemeļrietumiem un beidzas krustojumā ar Kandavas ielu. Muzeja ielas kopējais garums ir 640 metri, bet vidus daļā tā ir pārtraukta ar Dubrovina parka teritoriju. Arī posms no bērnu un jauniešu centra "Jaunība" ēkas (Saules iela 7) līdz krustojumam ar Saules ielu ir paredzēts tikai gājējiem.

Muzeja ielā ir asfalta un betona bruģa segums, satiksmes kustība norit abos virzienos, izņemot posmu starp Parādes un Kandavas ielām, kur kustība atļauta tikai Kandavas ielas virzienā. Sabiedriskais transports pa ielu nekursē.

Sākotnējais ielas nosaukums bija **Karavānes** (arī **Karavānu**) **iela** (). 1934. gada 5. februārī tā ieguva nosaukumu **Pulkveža Brieža iela**, bet padomju okupācijas laikā iela tika vēl trīsreiz pārdēvēta: 1940. gada 2. augusta — par **1. Parka ielu**, 1944. gada 7. septembrī — par **Karavānu ielu** un 1964. gada 28. aprīlī — par **Ivana Moroza ielu**. Beidzot, no 1991. gada 19. decembra Muzeja ielai ir tagadējais nosaukums.

## Ievērojami objekti
* Nr. 2 — divstāvu savrupmāja, uzcelta 1890. gadā, vietējās nozīmes kultūras piemineklis.
* Nr. 5 — divstāvu dzīvojamā ēka, uzcelta 1880. gadā, vietējās nozīmes kultūras piemineklis.
* Nr. 6 — Daugavpils pilsētas pašvaldības policijas ēka, uzcelta 1880. gadā, reģiona nozīmes arhitektūras piemineklis.. Uz ēkas ir divas piemiņas plāksnes — pulkvedim Frīdriham Briedim un par godu Polijas konsulātam, kas atradās šajā ēkā no 1930. līdz 1939. gadam.
* Nr. 7 (agrāk Nr. 23, tagad Rīgas iela 8) — viena no Daugavpils Novadpētniecības un mākslas muzeja ēkām, uzcelta 19. gadsimta beigās, reģiona nozīmes arhitektūras piemineklis.
* Nr. 10 (pašlaik nepastāv) — šeit 1920. gados atradās krievu bērnudārzs.
* Nr. 18 (pašlaik nepastāv, tajā vietā uzcelta ēka Saules iela 7) — divstāvu ķieģeļu nams, uzcelts 19. gadsimta otrajā pusē. No 1880. līdz 1900. gadiem tajā atradās 1.&nbsp;pilsētas zēnu skola. 1908. gadā tika atvērta privātskola, 1911. gadā pārveidota par A.&nbsp;I. Saharova privāto zēnu ģimnāziju. Pēc Pirmā pasaules kara ēkā atradās privāta poļu vidusskola (kopš 1923. gada — pilsētas poļu ģimnāzija), kas šeit darbojās līdz 1935. gadam. No 1937. līdz 1940. gadam mājā izvietojās ebreju sabiedriskās organizācijas. 1940. gada 15. novembrī ēka tika nacionalizēta. No 1944. gada šeit atradās militārais hospitālis, no 1945. līdz 1952. gadam — pilsētas slimnīcas dzemdību nodaļa. 1952. gadā pēc remonta šajā ēkā tika atvērta bērnu slimnīca un poliklīnika. 1980. gadu sākumā ēka tika nojaukta sliktā stāvokļa dēļ un šajā vietā uzcēla jaunu bērnu slimnīcas ēku (Saules iela 7).

## Ielu savienojumi
Muzeja iela ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavas iela (savienojums tikai gājējiem)
* Imantas iela (savienojums tikai gājējiem)
* Lāčplēša iela
* Saules iela
* Rīgas iela (T veida krustojums)
* Parādes iela (T veida krustojums)
* Kandavas iela

## Atsauces
Aizsargkārtiņa (ķīmija)

**Aizsargkārtiņa** ķīmijā ir plāns kāda materiāla (parasti metāla) virsmas ārējais slānis, kurš izveidojas korozijas vai īpašas apstrādes procesā un aizsargā materiālu no ārējās vides tālākas ietekmes. Efektīvākās ir aizsargkārtiņas, kas radušās oksidējošā vidē (skābeklis, nitrātu vai hromātu šķīdumi) un fosfātu šķīdumos. Piemēram, alumīniju, svinu un alvu gaisa piekļuvē vienmēr klāj oksīda kārtiņa. Vidēji aktīvos metālus no reakcijas ar ūdeni savukārt pasargā hidroksīda aizsargkārtiņa. Mākslīgi radītu aizsargkārtiņu no cita materiāla sauc par aizsargpārklājumu.

## Atsauces
Mērčisona ūdenskritums

**Mērčisona ūdenskritums** () ir ūdenskritums Viktorijas Nīlas upē Ugandā 32 km no ietekas Alberta ezerā. Ūdenskritums izveidojies, upei plūstot pa 7 m šauru aizu pār 42 m augstai kāplei.

Vieni no pirmajiem eiropiešiem, kas sasniedza ūdenskritumu bija britu ceļotājs Semjuels Beikers ar sievu Florensu 1864. gadā, kas to nodēvēja par godu Karaliskās ģeogrāfijas biedrības prezidentam Roderikam Mērčisonam. Prezidenta Idi Amina laikā 1970. gados ūdenskritumu pārdēvēja par **Kabaregas ūdenskritumu** par godu vienam no pēdējiem Buņoro karaļiem Čva II Kabalegam, bet nosaukums neiedzīvojās un pēc Amina valdīšanas beigām ūdenskritumam atgrieza iepriekšējo nosaukumu. 1952. gadā ap ūdenskritumu izveidots Mērčisona ūdenskrituma nacionālais parks 3893 km² platībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Meru (vulkāns)

**Meru** () ir snaudošs vulkāns Tanzānijas ziemeļaustrumos pie Arušas pilsētas. Tā galvenā virsotne paceļas  virs jūras līmeņa un ir piektā augstākā virsotne Āfrikā un otra augstākā valstī pēc  attālā Kilimandžāro. Pēdējais nelielais vulkāna izvirdums novērots 1910. gadā.

Pirmais no eiropiešiem kalnu Vācu Austrumāfrikas laikā apmeklēja vācu meteorologs un ģeogrāfs Karls Ūligs, bet pirmais kalnā uzkāpa vācu ģeogrāfs un ceļotājs Fricis Jēgers 1904. gadā. Senākais fiksētais vietējais kalna nosaukums ir *Dönjo Erok* — ‘Tumšais kalns’, bet mūsdienu nosaukums piešķirts pēc kalna apkārtnē dzīvojošās meru tautas.

Populārs alpīnisma un kalnu tūrisma galamērķis Kopš 1960. gada iekļauts Arušas nacionālajā parkā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Milena Todorova

**Milena Todorova** (; dzimusi  Trojanā) ir bulgāru biatloniste.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2007. gadā. Pirmās starptautiskās sacensības Todorovas karjerā bija 2015. gada Pasaules čempionāts jauniešiem Raubičos, kur individuāli ieņēma vietas ārpus labāko piecdesmitnieka, bet stafetē ieņēma 10. vietu. Piedalījās 2016. gada ziemas jaunatnes olimpiskajās spēlēs Lillehammerē. Labāko individuālo rezultātu viņa sasniedza iedzīšanā, ieņemot 22. vietu, bet jauktajā stafetē ar Bulgārijas komandu ieņēma 13. vietu. 2016. gada martā debitēja IBU kausā pieaugušajiem. 

Piedalījās  Phjončhanā, kur startēja tikai sprintā un ieņēma 84. vietu. Pasaules kausa sacensībās debitēja  Hohfilcenē ar 89. vietu sprintā. Pasaules čempionātā pieaugušajiem viņa pirmo reizi piedalījās 2019. gadā Estešundā. Startēja tikai stafetē, kur veica trešo posmu, bet pēdējā posmā Bulgārijas komanda tika apsteigta par apli un ierindojās 20. vietā. 2019. gada decembrī turpat Estešundā izcīnīja savus pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē, ieņemot 39. vietu individuālajā distancē. Sākot ar 2019.—2020. gada sezonu Pasaules kausā startēja regulāri. Lielākos panākumus junioru sacensībās Todorova izcīnīja 2020. gada Pasaules junioru čempionātā Lencerheidē, kur ieguva trīs medaļas — sudrabu individuālajā distancē un bronzas godalgas sprintā un iedzīšanā.

2021. gada martā Pasaules kausa posmā Estešundā sprintā ar precīzu saušanu ieņēma 8. vietu, pirmo reizi iekļūstot labāko desmitniekā. Savās otrajās olimpiskajās spēlēs 2022. gadā Pekinā startēja visās disciplīnās, izņemot masu startu, kam nekvalificējās. Labāko rezultātu sasniedza sprintā, kur ieņēma 17. vietu. Viņa pilnībā izlaida 2023.—2024. gada sezonu bērna piedzimšanas dēļ.

2024.—2025. gada sezonas sākumā atgriezās sacensību apritē.  Oberhofā viņa izcīnīja 3. vietu sprintā, pirmo reizi karjerā kāpjot uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmā. Bulgārijai tā bija pirmā godalga sieviešu sacensībās pēc vairāk nekā 20 gadu pārtaukuma, iepriekšējo reizi vietu uz pjedestāla bija izdevies izcīnīt Jekaterinai Dafovskai 2004. gada martā.

 labāko rezultātu sasniedza sprintā, kur ieņēma 4. vietu.

## Karjeras rezultāti
thumb|M. Todorova 2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Privātā dzīve
M. Todorova ir attiecībās ar biatlonistu Vladimiru Ilijevu, 2023. gada oktobrī viņiem piedzima meita.

## Atsauces

## Ārējās saites
Korelas cietoksnis

thumb|Korelas cietoksnis (2020).
**Korelas cietoksnis** () jeb **Keksholmas cietoksnis** (, ) ir cietoksnis Karēlijas šaurumā Priozerskā, Krievijas Federācijā.

Cietoksnis pirmoreiz minēts 1143. gadā. No 1323. līdz 1479. gadam to pārvaldīja Novgorodas zeme, bet līdz 1581. gadam Maskavija. Livonijas kara laikā 1581. gadā to ieņēma Zviedrijas Karalistes karaspēks. Līdz 1595. gadam un no 1611. gada līdz Lielajam Ziemeļu karam (1710. gadam) Keksholma atradās Zviedrijas sastāvā. Zviedru laikā uzcēla apaļo Jēkaba mūra torni, kas saglabājies līdz mūsdienām.

Pēc Ziemas kara Keksholmu anektēja PSRS un iekļāva Karēļu-somu PSR, bet 1944. gada 24. novembrī Krievijas PFSR Ļeņingradas apgabalā. 1948. gada 1. oktobrī pārdēvēja par Priozersku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cambozola

***Cambozola*** ir govs piena siers, kas ir franču treknā krējuma mīkstā siera un pikantā zilā itāļu siera *[[Gorgonzola]]* kombinācija.

## Vēsture
Siera izcelsmes vieta ir Algejas reģions Vācijas dienvidos. *Cambozola* sieru patentēja un pasaules tirgum rūpnieciski sāka ražot 1908. gadā dibinātais uzņēmums *Hofmeister-Champignon*. Sieru pārdod kopš 1983. gada un to joprojām ražo uzņēmums *Champignon*. Valstīs, kurās lieto angļu valodu, *Cambozola* siers bieži tiek tirgots kā **zilais brī**.

## Pagatavošana
To izgatavo kombinējot *Penicillium camemberti* un to pašu zilā *Penicillium roqueforti* pelējuma kombināciju, ko izmanto *[[Gorgonzola]]*, Rokforas un *[[Stilton]]* ražošanai. Pienam pievieno papildu krējumu, piešķirot *Cambozola* bagātīgu konsistenci, kas raksturīga trīskāršā krējuma sieriem, savukārt ēdamā miza ir līdzīga kamambēram. Sieram ir spēcīga smarža, taču *Cambozola* garša ir ievērojami maigāka nekā *Gorgonzola piccante*, un tai ir gluda, krēmīga tekstūra ar pieklusinātu zilā siera garšu. Sieru nogatavina vismaz 3 nedēļas, kas ir ievērojami mazāk nekā *Gorgonzola*. Vairāki ražotāji piedāvā arī siera veģetāro versiju.

## Lietošana
thumb|''Hofmeister-Champignon'' ražotne

*Cambozola* sieru iesaka ēst kopā ar citiem sieriem, augļiem, kā vīnogām, āboliem un vīģēm, un riekstiem. To var arī smērēt uz maizes vai citiem ēdieniem. Sieru iesaka lietot ar tādiem vīniem kā *[[Riesling]]*, *[[Cabernet Sauvignon]]* un tumšajiem beļģu aliem vai stautiem. Šie dzērieni izbalansē siera bagātīgo, krēmīgo garšu. Līdzīgi kā citi nogatavinātie sieri, *Cambozola* satur maz laktozes.

Siers ir jāglabā ledusskapī 1—7 °C temperatūrā, To vēlams glabāt iepakojumā vai folijā, lai tas neizžūtu. Siera derīguma termiņš ir aptuveni divas nedēļas.

## Nosaukums
Siera nosaukums ir vārdu *Camembert* un *Gorgonzola* apvienojums. *Gorgonzola* preču zīmes īpašnieki Eiropas Savienības tiesā apstrīdēja nosaukuma *Cambozola* lietošanu kā pārāk līdzīgu, kam tiesa piekrita, bet lēma, ka *Cambozola* preču zīme ir reģistrēta Vācijā pirms 1951. gadā Austrijā reģistrētā preču zīme *Gorgonzola* 1996. gadā ieguva Eiropas Savienības aizsardzību, atļaujot turpmāku preču zīmes lietošanu un atstājot gala lēmumu konkrēto valstu tiesu ziņā.

Nosaukums attiecas arī uz Kemptenes pilsētas, kurā atrodas *Champignon* uzņēmums, romiešu nosaukumu *Cambodunum*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* www.cambozola.com vietne
* Uzņēmums ''Hofmeister-Champignon'' vācu valodas Vikipēdijā
8. marta iela

**8. marta iela** var būt:

* 8. marta iela — iela Rēzeknē;
* 8. marta iela — iela Limbažos;
* 8. marta iela — iela Saldus pagasta Druvā.
----
* *8. marta iela* — Tirgus ielas Daugavpilī nosaukums Latvijas PSR laikā.
28 gadus vēlāk

**"28 gadus vēlāk"** () ir 2025. gada Apvienotās Karalistes un ASV šausmu filma, kuras producents un režisors ir Denijs Boils, un scenārija autors ir Alekss Gārlends.

Šī ir trešā filma "28 dienas vēlāk" ciklā, kas seko filmai "28 dienas vēlāk" (2002) un "28 nedēļas vēlāk" (2007). Galvenās lomas atveido Džodija Komera, Ārons Teilors-Džonsons un Reifs Fainss. Filma ir Boila, Gārlenda un operatora Entonija Doda Mentla atgriešanās filmu ciklā un tā uzņemta izmantojot *[[IPhone]]* telefonus.

Filmas "28 gadus vēlāk" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Columbia Pictures]]* ar *[[Sony Pictures Releasing]]* starpniecību. Filma kopumā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un visā pasaulē nopelnīja vairāk nekā 150 miljonus ASV dolāru pie 60 miljonu liela ražošanas budžeta.

## Sižets

2002. gada vīrusa epidēmijas laikā, kuras rezultātā cilvēki pārvēršas par zombijiem līdzīgiem radījumiem, jauns zēns vārdā Džimijs meklē patvērumu baznīcā, kur kalpo viņa tēvs. Zēns ir šokēts, redzot, ka tēvs apokalipsi uztver ar prieku. Kad baznīcā ielaužas zombiji, Džimijs paslēpjas un kļūst par liecinieku tam, kā viņa tēvs ar sajūsmu pārvēršas par vienu no viņiem.

Divdesmit astoņus gadus vēlāk Lindisfārnā, uz nelielas salas, ir izveidojies izdzīvojušo ciemats. Divpadsmitgadīgais Spaiks (Alfijs Viljamss) kopā ar savu tēvu Džeimiju (Ārons Teilors-Džonsons) dodas ekspedīcijā uz Lielbritānijas galveno salu. Ceļojuma laikā Džeimijs stāsta Spaikam par pasauli pēdējo 28 gadu laikā. Lielbritāniju ir pārņēmuši trīs veidu inficētie — "ātrie", "lēnie" un "alfas" (kuri ir ievērojami gudrāki un spēcīgāki par pārējiem).

Džeimijs un Spaiks cīnās ar ātrajiem un lēnajiem inficētajiem, taču, sastopot alfu, ir spiesti paslēpties kādā pamestā mājā. Spaiks pamana tālumā uguni un jautā tēvam, kas to ir izraisījis, taču Džeimijs izvairās no atbildes. Kad māja sabrūk, viņiem nākas bēgt no alfas pa uzbērumu, kas savieno galveno salu ar viņu ciematu. Ciemata iedzīvotāji iesaistās cīņā un palīdz alfu apturēt.

Vakarā Džeimijs svinībās lielās ar dēla drosmi, bet vēlāk krāpj savu sievu, pārgulēdams ar citu ciemata iemītnieci. Atgriezies mājās, Spaiks no kāda ciema iedzīvotāja uzzina, ka uguni, ko redzēja ekspedīcijas laikā, visticamāk iededzis kāds ciematam pazīstams ārsts, kuru uzskata par jukušu. Spaika māte Aila cieš no delīrija, un, par spīti briesmām, Spaiks vēlas viņu aizvest pie ārsta. Tēvs to aizliedz, bet pēc tam, kad Džeimijs dēlu iepļaukā, Spaiks nolemj bēgt no salas kopā ar māti. Ceļā pie ārsta viņi sastop inficētu sievieti, kura dzemdē, un nolemj palīdzēt. Par pārsteigumu jaundzimušais izrādās neinficēts.

Spaiks, Aila un jaundzimušais nonāk pie ārsta Kelsona (Reifs Fainss), kurš ir uzcēlis kaulu templi — monumentālu būvi, kas atgādina Stounhendžu, bet veidota no cilvēku kauliem. Izmeklējot Ailu, Kelsons diagnosticē neārstējamu vēzi un veic eitanāziju. Spaiks uz brīdi atgriežas pie ciemata vārtiem, lai atstātu jaundzimušo drošībā, taču pēc tam atkal dodas ekspedīcijā uz Lielbritānijas salu.

Ceļā viņam uzbrūk ātrie inficētie, bet Spaiku izglābj pieaudzis Džimijs — zēns no filmas sākuma — kurš tagad ir kulta līderis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Deivids Bērns

**Deivids Bērns** (; dzimis ) ir skotu izcelsmes amerikāņu dziedātājs, jaunā viļņa grupas *[[Talking Heads]]* vokālists, dziesmu autors, ģitārists un viens no dibinātājiem.

Ar *Talking Heads* grupu kopā sācis muzicēt 1970. gadu vidū. Grupa kopumā izdeva astoņus studijas albumus. 1988. gadā grupa pārtrauca darboties un Bērns uzsāka savu solo karjeru. Karjeras turpinājumā sadarbojies ar tādiem mūziķiem kā Braienu Īno un *[[St. Vincent]]*, kā arī izdevis vairākus albumus. Sacerējis arī mūziku vairākām filmām un teātra izrādēm, kā arī sarakstījis vairākas grāmatas. 2002. gadā Bērns, kā daļa no *Talking Heads*, tika iekļauts Rokenrola slavas zālē.

Savas karjeras laikā saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu, Zelta globusa balvu, ''Grammy'' balvu un ''Tony'' balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Īstas sāpes

**"Īstas sāpes"** () ir 2024. gada komēdijdrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džesijs Aizenbergs. Filma ir Polijas un ASV kopražojums un tā stāsta par diviem brālēniem (Aizenbergs un Kīrans Kalkins), kuri dodas ceļojumā uz Poliju, lai godinātu savu mirušo vecmāmiņu.

Filmas "Īstas sāpes" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Latvijā filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Searchlight Pictures]]*. Filma guva finansiālus panākumus, nopelnot vairāk nekā 24 miljonus ASV dolāru pie 3 miljonu dolāru budžeta, kā arī saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu, īpaši slavējot Kalkina aktierspēli un Aizenberga scenāriju. 82. Zelta globusa balvu pasniegšanas ceremonijā filmu "Īstas sāpes" nominēja četrām balvām, tai skaitā kategorijā "Labākais mūzikls vai kinokomēdija", Kalkinam saņemot balvu kategorijā "Labākais otrā plāna aktieris".

## Atsauces

## Ārējās saites
Skalbju dzimta

**Skalbju dzimta** (*Iridaceae*) ir sparģeļu rindas dzimta, kurai ir teju kosmopolītisks izplatības areāls. Tā dažreiz tiek dēvēta par **īrisu dzimtu**. Šajā dzimtā ir klasificētas 69 ģintis un vairāk nekā 2500 sugas. Tajā ir iekļauti daudzi ekonomiski nozīmīgi augi, piemēram, frēzijas, gladiolas, krokusi, tostarp sarkanais krokuss (*Crocus sativus*), no kura iegūst safrānu.

## Ģintis
Dzimtā ir klasificētas ģintis:

* Frēzijas (*Freesia*) Eckl. ex Klatt
* Gladiolas (*Gladiolus*) Tourn. ex L.
* Krokusi (*Crocus*) L.
* Sizirinhijas (*Sisyrinchium*) L.
* Skalbes jeb īrisi (*Iris*) Tourn. ex L.
* *Afrocrocus* J.C.Manning & Goldblatt
* *Afrosolen* Goldblatt & J.C.Manning
* *Alophia* Herb.
* *Aristea* Aiton
* *Babiana* Ker Gawl.
* *Bobartia* L.
* *Calydorea* Herb.
* *Chasmanthe* N.E.Br.
* *Cipura* Aubl.
* *Cobana* Ravenna
* *Codonorhiza* Goldblatt & J.C.Manning
* *Crocosmia* Planch.
* *Cyanixia* Goldblatt & J.C.Manning
* *Cypella* Herb.
* *Devia* Goldblatt & J.C.Manning
* *Dierama* K.Koch
* *Dietes* Salisb. ex Klatt
* *Diplarrena* Labill.
* *Duthiastrum* M.P.de Vos
* *Eleutherine* Herb.
* *Ennealophus* N.E.Br.
* *Ferraria* Burm. ex Mill.
* *Geissorhiza* Ker Gawl.
* *Gelasine* Herb.
* *Geosiris* Baill.
* *Herbertia* Sweet
* *Hesperantha* Ker Gawl.
* *Hesperoxiphion* Baker
* *Isophysis* T.Moore
* *Ixia* L.
* *Klattia* Baker
* *Lapeirousia* Pourr.
* *Larentia* Klatt
* *Lethia* Ravenna
* *Libertia* Spreng.
* *Mastigostyla* I.M.Johnst.
* *Melasphaerula* Ker Gawl.
* *Micranthus* (Pers.) Eckl.
* *Moraea* Mill.
* *Nemastylis* Nutt.
* *Nivenia* Vent.
* *Olsynium* Raf.
* *Orthrosanthus* Sweet
* *Patersonia* R.Br.
* *Phalocallis* Herb.
* *Pillansia* L.Bolus
* *Radinosiphon* N.E.Br.
* *Romulea* Maratti
* *Salpingostylis* Small
* *Savannosiphon* Goldblatt & Marais
* *Schizorhiza* Goldblatt & J.C.Manning
* *Solenomelus* Miers
* *Sparaxis* Ker Gawl.
* *Syringodea* Hook.f.
* *Tapeinia* Comm. ex Juss.
* *Thereianthus* G.J.Lewis
* *Tigridia* Juss.
* *Trimezia* Salisb. ex Herb.
* *Tritonia* Ker Gawl.
* *Tritoniopsis* L.Bolus
* *Watsonia* Mill.
* *Witsenia* Thunb.
* *Xenoscapa* (Goldblatt) Goldblatt & J.C.Manning
* *Zygotritonia* Mildbr.

## Galerija

Attēls:Chasmanthe bicolor 0zz.jpg|*Chasmanthe bicolor*
Attēls:Crocus asymmetricus 01.jpg|*Crocus asymmetricus*
Attēls:Ferraria densipunctulata 1DS-II 1-8687.jpg|*Ferraria densipunctulata*
Attēls:Ixia polystachya-2.jpg|*Ixia polystachya*
Attēls:Tigridia pavonia Duerkheim.jpg|*Tigridia pavonia* 
Attēls:Watsonia laccata 26002615.jpg|*Watsonia laccata* 


## Atsauces

## Ārējās saites
Mesīnas šaurums

**Mesīnas šaurums** (, ) ir šaurākajā vietā  plats jūras šaurums Vidusjūrā, kas atdala Sicīliju no Kalabrijas Apenīnu pussalā un savieno Tirēnu jūru ziemeļos ar pārējo Vidusjūru dienvidos. Lielākās pilsētas krastos ir Mesīna Sicīlijā un Villa Sandžovanni Kalabrijā. 

Šaurumā intensīva kuģu satiksme, krastus savieno vairākas prāmju līnijas. 

Vairākas desmitgades apspriesta tilta būvniecības iespēja pāri Mesīnas šaurumam, taču projekts vairākkārt ir ticis atcelts un atsākts politisku lēmumu rezultātā. 2009. gadā Silvio Berluskoni valdība atjaunoja ieceri būvēt aptuveni 3,3 km garu tiltu, taču 2013. gadā projekts atkal tika apturēts. 2022. gadā premjerministre Džordža Meloni to atkal aktivizēja, un 2025. gadā tika dota galīgā atļauja būvniecība tiltam, ko plānots pabeigt līdz 2032. gadam. Projekts izraisa pretrunīgus viedokļus — atbalstītāji uzsver ekonomiskos ieguvumus, bet pretinieki brīdina par ekoloģiskiem riskiem, seismisko apdraudējumu un iespējamu organizētās noziedzības ietekmi. 

1957. gadā pāri šaurumam tika uzbūvēta 220 kV pārvades līnija, kuras 232 m augstie piloni ir vieni no augstākajiem pasaulē. 1994. gadā gaisa līniju nomainīja zemūdens kabelis, bet piloni tiek aizsargāti kā vēstures piemineklis. 2024. gadā šauru starp piloniem novilktu 3600 m garu trosi šķērsoja igauņu atlēts Jāns Rose.

Šaurumā novērojamas spēcīgas plūdmaiņu straumes, kā rezultātā pie Šillas (*Scilla*) klints šauruma ziemeļu ieejā veidojas dabīgi virpuļi — senatnē tas bijis par pamatu leģendai par jūras briesmoņiem Scillu un Haribdu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žurs

thumb|250px|Žureks
**Žurs** jeb **žureks** () ir poļu zupa, kurai līdzīga sastopama arī citās Austrumeiropas virtuvēs. To gatavo no dažāda veida graudaugu, piemēram, rudzu, kviešu un auzu, miltiem, ko raudzē, lai izveidotu zupas pamatni. To iemaisa buljonā, kurā var būt vai nebūt gaļa, piemēram, vārīta desa un bekons, kā arī citas sastāvdaļas (olas, kartupeļi, sēnes).

Žurs tiek uzskatīts par Polijas nacionālās virtuves sastāvdaļu. Polijā tas visbiežāk tiek gatavots no rudzu miltu ierauga, dažkārt arī ar skābētām auzu pārslām, maizi vai kviešiem, un tam ir raksturīga nedaudz skābena, bieza un pikanta garša. Zupu pasniedz karstu, parasti kopā ar maizi.

Polijā žura recepte atšķiras atkarībā no reģiona. To dažreiz pasniedz ēdamā bļodā no maizes vai ar vārītiem kartupeļiem. Silēzijā skābo rudzu zupu, kas pazīstama kā *żur śląski*, pasniedz bļodā un pārlej ar kartupeļu biezeni. Podlases vojevodistē un arī citviet Polijā ierasts ēst žureku ar uz pusēm pārgrieztām cieti vārītām olām. Polijas Piekarpatos ir tradicionāls žureka veids, kas tiek gatavots no raudzētām auzu pārslām (*żur owsiany* vai *kisełycia*). Polijā žureku tradicionāli ēd Lieldienās, taču tas ir populārs visu gadu. Cita līdzīga zupa, kas dažkārt tiek identificēta kā identiska ar *żur*, bet parasti atšķiras ar to, ka tā tiek pagatavota no skābētiem kviešu miltiem, nevis rudzu miltiem, ir pazīstama kā *barszcz biały* ("baltais borščs"). Saskaņā ar dažām reģionālajām tradīcijām *żur* ir gavēņa variants, kas nesatur gaļu un tiek pasniegts ar tādām piedevām kā cieti vārītas olas un vārīti kartupeļi, savukārt *barszcz biały* ir variants ar gaļu, piemēram, desu un bekonu.

Skābo graudaugu zupu var atrast arī lietuviešu, ukraiņu vai baltkrievu virtuvē, kas atgādina, ka visas šīs tautas atradušās Polijas—Lietuvas kopvalsts sastāvā. Taču līdzīgu zupu gatavo arī Bohēmijas kalnu reģionos Čehijā, kur to sauc par *kyselo*.

Austrumeiropas virtuvēs ir vēl citas zupu variācijas, kuru pamatā ir skābēti milti vai citi fermentācijas veidi. Piemēri ir krievu virtuvei raksturīgā okroška, kas tiek pagatavota no kvasa, rumāņu borša, kas pagatavota no raudzētām kviešu vai miežu klijām, un somu *hapanvelli* zupa, kas tiek gatavota no zirņiem un ierauga. Tālāka radiniece ir japāņu miso zupa, kurā izmantota arī raudzēta galvenā sastāvdaļa — miso pasta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mezeņas līcis

**Mezeņas līcis** () ir viens no četriem galvenajiem Baltās jūras līčiem Krievijas ziemeļos, administratīvi ietilpst Arhangeļskas apgabalā un Ņencu autonomajā apvidū. Atrodas Baltās jūras ziemeļaustrumu daļā, ziemeļaustrumos to norobežo Kaņinas pussala. Ieplūst Mezeņas un Kulojas upes, kā arī vairākas mazākas upītes. Pie līča ieejas Moržovecas sala. Krasti zemi, ainavā dominē tundra; ziemeļaustrumu krastu dēvē par Konušina krastu, bet dienvidrietumu — par Abramovska krastu. Novērojamas Krievijas Arktikā augstākās pusdiennakts plūdmaiņas līdz 10,3 m.  

Līča krasti mazapdzīvoti, lielākās apdzīvotās vietas ir Koida, Jažma un Ņesa, bet 45 km no krasta pie Mezeņas upes atrodas Mezeņas pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čošas līcis

**Čošas līcis** () ir praktiski apaļš Barenca jūras līcis Krievijas ziemeļos, administratīvi ietilpst Ņencu autonomajā apvidū. Atrodas Barenca jūras dienvidaustrumu daļā starp Kaņinas pussalu rietumos un kontinenta krastu austrumos un dienvidos. Līcis pie ieejas ap 60 km plats, bet tā lielākais platums ap 130 km. Krasti zemi, ainavā dominē tundra. Ieplūst vairākas upes, no kurām lielākās ir Pjoša, Oma un Vižasa, bet līcis nodēvēts pēc nelielās Čošas upītes Kaņinas pussalas dienvidos, pa kuru pomori 16.—18. gadsimtā pārvilka savas laivas ceļā no Baltās jūras uz Pečoras jūru.

Līča krasti mazapdzīvoti, vienīgās apdzīvotās vietas krastos ir Volonga un Belušje dienvidaustrumu krastā. Kaņinas ziemeļaustrumu galā līdz 2017. gadam darbojās Mismikulkinas polārstacija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Meža

**Meža** var būt:
* Meža — Daugavas pieteka Krievijā
* Meža — Dravas pieteka Slovēnijā un Austrijā
Meža (Daugavas pieteka)

**Meža** () ir Daugavas kreisā krasta pieteka Krievijas Tveras un Smoļenskas apgabalos. Meža ir garākā Daugavas pieteka un pieteka ar lielāko caurplūdumu, kā arī otra lielākā aiz Aiviekstes pēc baseina platības.

Upe sākas Valdaja augstienē pie Fjodorovskojes ciema, augštecē upe šaura un līkumaina. Pie Ņeļidovas upes platums sasniedz 30 m, uzstādīts aizsprosts. Lejpus Ņeļidovas līdz pat ietekai Daugavā upi izmanto koku pludināšanai. Lejtecē kuģojama. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Ņeļidova un Žarkovska.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gēnu ontoloģija

**Gēnu ontoloģija** (**GO**) ir bioinformātikas iniciatīva ar mērķi apvienot gēnu un gēnu produktu modeļus visās sugās, uzturot un attīstot gan saistīto terminoloģiju, gan digitālos rīkus šīs informācijas pieejamībai. GO ir daļa no plašākas iniciatīvas, proti, Atvērtās bioloģiskās un biomedicīniskās ontoloģijas (), kas atbalsta ontoloģiju izveidi bioloģijas un medicīnas jomās.

Atšķirībā no gēnu nomenklatūras, kas tiecas veidot gēnu un gēnu produktu uzskaitījumu, GO šo uzskaitījumu paplašina ar gēnu un gēnu produktu īpašībām. Papildus tam, GO arī izmanto iezīmēšanas valodu, lai padarītu datus mašīnlasāmus, turklāt vienotā veidā visiem bioloģiskajiem taksoniem.

GO ir organizēts trīs kategorijās pēc termina bioloģiskās nozīmes: molekulārā funkcija, šūnu sastāvdaļa un bioloģiskais process. Šīs trīs GO kategorijas ir nav savienotas, kas nozīmē, ka to terminiem nav savstarpējas attiecības (izņemot piederības norādījumus, tādus kā "ir daļa no...").

GO ir strukturēts kā grafs, kurā katrs GO termins ir punkts (virsotne) un attiecības starp tiem ir šķautnes. Tam ir hierarhiska struktūra, taču katrai vienībai var būt vairāk nekā viena virsvienība. Piemēram, terminam "heksozes biosintētiskais process" (kas ir daļa no GO bioloģiskā procesa kategorijas) ir divas virsvienības, proti, "heksozes metabolisma process" un "monosaharīdu biosintētiskais process". Tas atspoguļo faktu, ka biosintētiskais process ir vielmaiņas procesa apakštips, bet heksoze ir monosaharīda apakštips.

## Atsauces

## Ārējās saites
* AmiGO — oficiālais Gēnu ontoloģijas datubāzes pārlūks
* Gēnu ontoloģijas konsorcijs — oficiālā vietne
* Atvērtās bioloģiskās un biomedicīniskās ontoloģijas asociācija — oficiālā vietne
Star Alliance

[thumb|330px|''[Lufthansa Boeing 747-400* ar *Star Alliance* marķējumu]]
***Star Alliance*** ir 1997. gada 14. maijā dibināta aviokompāniju alianse, kas apvieno 25 [[lidsabiedrība]]s. 2024. gadā tā bija pasaulē lielākā aviosabiedrību alianse ar 17,4% lielu tirgus daļu, salīdzinot ar konkurējošajām *SkyTeam* (13,7%) un *Oneworld'' (11,9%) aviokompāniju aliansēm.

## Dalībnieces

### Āfrikas lidsabiedrības
*  South African Airways
*  Ethiopian Airlines
*  Egypt Air

### Āzijas lidsabiedrības

*  Air India
*  ANA
*  Asiana
*  Air China
*  Shenzhen Airlines
*  Singapore Airlines
*  EVA Airlines
*  Thai Airways International
*  Turkish Airlines

### Dienvidamerikas lidsabiedrības
*  Avianca Airlines

### Eiropas lidsabiedrības

*  Austrian Airlines
*  Brussels Airlines
*  Aegean Airlines
*  Croatia Airlines
*  LOT Polish Airlines
*  TAP Air Portugal
*  Swiss International Air Lines
*  Lufthansa

### Okeānijas lidsabiedrības
*  Air New Zealand

### Ziemeļamerikas lidsabiedrības
*  United Airlines
*  Air Canada
*  Copa Airlines

## Atsauces

## Ārējās saites
Veļesa

**Veļesa** () ir Daugavas kreisā krasta pieteka Krievijas Tveras apgabalā. Sākas Valdaja augstienē purvainā apvidū uz dienvidiem no Andreapoles. Augštecē upes gultne šaura un līkumaina, bet pie Zapadnaja Dvinas tās platums sasniedz 20 m. Pie Zapadnaja Dvinas Veļesa pietuvojas Daugavai 2 km attālumā, bet vēlāk attālinās un ietek Daugavā pēc 50 km. Ledus sega no novembra līdz aprīlim. Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Zapadnaja Dvinas pilsēta. Tiek uzskatīts, ka upes nosaukumam baltu izcelsme — ‘veļu [upe]’.

## Atsauces

## Ārējās saites
Obaļa

**Obaļa** () vai **Oboļa** () ir Daugavas labā krasta pieteka Baltkrievijas Vitebskas apgabalā. Sākas no Jezjariščas ezera netālu no Baltkrievijas un Krievijas robežas, plūst dienvidrietumu virzienā pa Haradokas augstieni un Polackas zemieni. Ledus sega no decembra līdz aprīlim. Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Obaļas pilsētciemats upes vidustecē.

## Atsauces

## Ārējās saites
SkyTeam

[thumb|''[Tarom Boeing 737-700* ar *SkyTeam* marķējumu]]
***SkyTeam*** ir 2000. gada 22. jūnijā dibināta aviokompāniju alianse, kas apvieno 19 [[lidsabiedrība]]s. 2024. gadā tā bija pasaulē otrā lielākā aviosabiedrību alianse ar 13,7% lielu tirgus daļu, salīdzinot ar konkurējošajām *Star Alliance* (17,4%) un *Oneworld'' (11,9%) aviokompāniju aliansēm.

## Dalībnieces

### Āfrikas lidsabiedrības
*  Kenya Airways

### Āzijas lidsabiedrības
*  Korean Air
*  Garuda Indonesia
*  China Eastern Airlines
*  XiamenAir
*  Middle East Airlines
*  Saudia
*  China Airlines
*  Vietnam Airlines

### Dienvidamerikas lidsabiedrības
*  Aerolíneas Argentinas

### Eiropas lidsabiedrības
*  Virgin Atlantic
*  Scandinavian Airlines
*  Air France
*  ITA Airways
*  KLM Royal Dutch Airlines
*  TAROM
*  Air Europa

### Ziemeļamerikas lidsabiedrības
*  Delta Air Lines
*  Aeroméxico

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaspļa

**Kaspļa** (baltkrievu un ) ir Daugavas kreisā krasta pieteka Krievijas Smoļenskas apgabalā un Baltkrievijas Vitebskas apgabalā. Sākas no Kaspļas ezera Vitebskas augstienes austrumu nogāzē, bet dažkārt par upes augšteci uzskata ezera pieteku  garo Kļocu. Plūst ziemeļu—ziemeļrietumu virzienā pa Haradokas augstieni un Suražas zemieni. Ielejas platums , bet augštecē — līdz . Upes gultne līkumaina,  plata augštecē un  plata lejtecē. Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Demidovas pilsēta upes vidustecē un Suražas pilsētciemats pie ietekas Daugavā.

Vikingu laikos Kaspļa bija viens no maršrutiem ceļā no varjagiem uz grieķiem — no tās augšteces Udras bija laivu pārvilkšanas vieta uz netālo Dņepru pie Smoļenskas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oneworld

[thumb|''[Finnair* *Airbus A350-900* ar *Oneworld* marķējumu]]
***Oneworld*** ir 1999. gada 1. februārī dibināta [[aviokompānija|aviokompāniju]] alianse, kas apvieno 13 [[lidsabiedrība]]s. 2022. gadā tā bija pasaulē trešā lielākā aviosabiedrību alianse ar 11,9% lielu tirgus daļu, salīdzinot ar konkurējošajām *Star Alliance* (17,4%) un *SkyTeam'' (13,7%) aviokompāniju aliansēm.

## Dalībnieces

### Āfrikas lidsabiedrības
*  Royal Air Maroc

### Āzijas lidsabiedrības
*  Cathay Pacific
*  Japan Airlines
*  Royal Jordanian
*  Qatar Airways
*  Malaysia Airlines
*  SriLankan Airlines

### Eiropas lidsabiedrības
*  British Airways
*  Finnair
*  Iberia

### Austrālijas un Okeānijas lidsabiedrības
*  Qantas

### Ziemeļamerikas lidsabiedrības
*  Alaska Airlines
*  American Airlines

## Atsauces

## Ārējās saites
Pastel de nata

thumb|'''' (Malaizijā pazīstama kā '''')
***Pastel de nata*** (; burtiski — ‘krēma smalkmaizīte’) vai ***Pastel de Belém*** ir portugāļu olu krēma smalkmaizīte, kas var būt pārkaisīta ar kanēli. Ārpus Portugāles tās ir populāras citās Rietumeiropas valstīs, Āzijā un bijušajās Portugāles kolonijās, piemēram, Brazīlijā, Mozambikā, Makao, Goa un Austrumtimorā. Makao variantu ir pieņēmis KFC, un tas ir pieejams tādos reģionos kā kontinentālā Ķīna, Honkonga, Taivāna, Taizeme, Singapūra un Indonēzija.

## Vēsture
**' [[tarte]]s ir smalkmaizītes, kuras radušās no sākotnējās receptes, ko sauca par **'. To jau pirms 18. gadsimta izmantoja Lisabonas Belaiņas apkaimē esošā Hieronīma klostera katoļu mūki. Tajā laikā klosteros mūku un mūķeņu reliģisko tērpu iestīvināšanai daudz lietoja olu baltumus. Bija ierasts atlikušos olu dzeltenumus izmantot kūku un konditorejas izstrādājumu gatavošanai, kā rezultātā visā valstī izplatījās saldo konditorejas izstrādājumu receptes.

Pēc 1820. gada liberālās revolūcijas un reliģisko ordeņu likvidēšanas un daudzu klosteru un klosteru gaidāmās slēgšanas, mūki sāka tirgot **' tuvējā cukurfabrikā, lai gūtu ieņēmumus. 1834. gadā klosteri slēdza un recepti pārdeva cukurfabrikai, kuras īpašnieki 1837. gadā atvēra ceptuvi **'. Uzņēmums joprojām pieder fabrikas īpašnieku pēcnācējiem.
thumb|329x329px|'''' ceptuvē
Kopš **' atvēršanas oriģinālā recepte, kas iedvesmoja dažādus **' veidus, tiek turēta slepenā telpā, un ceptuve ir vienīgā, kas kūciņas ražo pēc oriģinālās receptes. Veikals atrodas tikai trīs minūšu gājiena attālumā no Hieronīma klostera. Veikals piedāvā produkciju gan līdzņemšanai, gan ēšanai uz vietas un pārdod vairāk nekā  kūciņu dienā. Parasti to pārkaisa ar kanēli un bieži vien ēd kopā ar *bica* (stipru espreso kafiju).

2009. gadā *[[The Guardian]]* iekļāva ** sarakstā kā vienu no 50 "labākajām lietām, ko ēst" pasaulē. 2011. gadā pēc publiska balsojuma rezultātiem konditorejas izstrādājums tika pasludināts par vienu no Portugāles septiņiem gastronomijas brīnumiem, vēl vairāk nostiprinot to kā vienu no populārākajiem nacionālajiem ēdieniem valstī.
thumb| Portugāles olu kūciņas Makao

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 

## Ārējās saites

* ''Pastéis de Belém'' oficiālā vietne
Toropa

**Toropa** () ir Daugavas labā krasta pieteka Krievijas Tveras apgabalā. Sākas no Toropeckojes ezera Valdaja augstienes rietumu nogāzē, augštecē plūst cauri vairākiem ezeriem, upei plaša paliene. Lejtecē upei augsti mežaini krasti. Ledus sega no novembra līdz aprīlim. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Toropeca un Staraja Toropa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sisu (filma)

**"Sisu"** () ir 2022. gada Somijas vēsturiskā asa sižeta filma, kuras režisors un scenārija autors ir Jalmari Helanders. Filmā galvenās lomas atveido Jorma Tommila un Aksels Hennijs.

Filmas darbība norisinās Lapzemes kara laikā Otrā pasaules kara beigās un stāsta par vientuļu zelta meklētāju, kuru aplaupa nacisti, un viņa cīņu ar tiem par zelta atgūšanu.

Filmas "Sisu" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma guva pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Revolveris (filma)

**"Revolveris"** () ir 2005. gada Apvienotās Karalistes un Francijas asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Gajs Ričijs, bet scenārija autori ir Ričijs un Liks Besons. Filmā galvenās lomas atveido Džeisons Steitems, Rejs Liota, Vinsents Pastors, Andrē Bendžamins un Marks Strongs.

Filma stāsta par atriebību alkstošu bijušo ieslodzīto, kurš kā savu ieroci izmanto universālu formulu, kas garantē uzvaru jebkurā spēlē vai krāpšanā.

Filmas "Revolveris" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma guva negatīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ula (upe)

**Ula** () vai **Ulla** () ir Daugavas kreisā krasta pieteka Baltkrievijas Vitebskas apgabalā. Sākas no Ļepeļas ezera, plūst austrumu—ziemeļaustrumu virzienā pa Augšbjarezinas zemieni, Čašņiku līdzenumu un Polackas zemieni. Ietek Daugavā pie Ulas ciemata. Upes garums ir , bet kopā ar Ļepeļas ezera lielāko pieteku Esu — . Ledus sega no decembra līdz aprīlim. Lielākās pietekas ir Lukomka ( gara, no Lukomļas ezera), Usvejka () un Svjačanka (). Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Čašņiki, Ļepeļa un Ula.

Ula ir daļa no 19. gadsimtā izmantotās  garās kuģojamās Bjarezinas ūdens sistēmas, kas savienoja Daugavu ar Bjarezinu un tālāk ar Dņepru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ušača

**Ušača** (baltkrievu un ) ir Daugavas kreisā krasta pieteka Baltkrievijas Vitebskas apgabalā. Sākas purvainā apvidū Bjarezinas biosfēras rezervātā uz ūdensšķirtnes starp Baltijas un Melnās jūru baseiniem, plūst ziemeļu virzienā pa Ļepeļas augstieni un Polackas zemieni cauri vairākiem ezeriem. Ietek Daugavā pie Navapolackas naftas pārstrādes rūpnīcas. Ledus sega no decembra līdz aprīlim. Lielākās pietekas ir Aļziņica un Krašanka. Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Ušaču pilsētciemats.

## Atsauces

## Ārējās saites
Usvjača

**Usvjača** (baltkrievu un ) ir Daugavas labā krasta pieteka Krievijas Pleskavas apgabalā un Baltkrievijas Vitebskas apgabalā. Sākas Pleskavas apgabala Kuņjas rajonā no Usmiņas ezera. Augštecē plūst ziemeļu virzienā līdz Ozerona ezeram, pēc kura pagriežas uz rietumiem un vēlāk uz dienvidiem, kur plūst cauri Ordosno un Usvjatu ezeriem. Ietek Daugavā 3 km no Suražas. Ledus sega no decembra līdz aprīlim. Lielākās pietekas ir Avsjanka (90 km gara) un Holujca. Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Usvjatu ciems.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lučosa

**Lučosa** () ir Daugavas kreisā krasta pieteka Baltkrievijas Vitebskas apgabalā. Sākas no Zeļanskojes ezera pie Babinaviču agropilsētiņas. Plūst ziemeļrietumu virzienā pa Lučosas zemieni. Ietek Daugavā Vitebskas pilsētā. Upes garums , bet kopā ar Zeļanskojes ezera garāko pieteku Vjarhitu — . Ledus sega no decembra līdz martam. Lielākās pietekas ir Čarņica (74 km gara), Suhadrovka (66 km; labās), Abaļanka (89 km) un Čarņičanka (32 km; kreisās). Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Vitebska pie ietekas Daugavā.

## Atsauces

## Ārējās saites
American Primeval

***American Primeval*** ir ASV vesterna miniseriāls, kura scenārija autors ir Marks Smits un režisors Pīters Bergs. Tas pieejams kopš 2025. gada 9. janvāra straumēšanas vietnē *[[Netflix]]*.

## Sižets
Seriāla darbība risinās 1857. gadā Jūtas kara laikā, un tajā aplūkota cīņa par teritorijas kontroli un varu Amerikas rietumos un vardarbīgās sadursmes starp mormoņiem, Amerikas kolonistiem, ASV Armiju, indiāņiem Jūtas teritorijā, koncentrējoties uz notikumiem, kas saistīti ar slaktiņu Mauntinmedovā.

## Galvenajās lomās
* Teilors Kitčs (kā Aizeks Rīds)
* Betija Gilpina (kā Sāra Rouvela)
* Deins Dehāns (kā Džeikobs Prets)
* Saura Laitfūta-Leona (kā Ebiša Preta)
* Dereks Hinkijs (kā Sarkanā spalva)
* Džo Tipets (kā Džeimss Volsijs)
* Džejs Kortnijs (kā Virdžils Katers)
* Prestons Mota (kā Devins Rouvels)
* Šejs Vigems (kā Džims Bridžers)
* Šonija Porjē (kā Divi mēneši)
* Kims Koutss (kā Brigams Jangs)

## Miniseriāla veidošana
Sešu sēriju miniseriālam scenāriju sarakstījis Marks Smits, kas strādājis arī pie filmas "Cilvēks, kurš izdzīvoja", bet režisors ir Pīters Bergs. Bergs un arī Ēriks Ņūmens ir miniseriāla izpildproducenti. Seriāla uzņemšanu pasūtīja filmu un televīzijas seriālu straumēšanas platforma *[[Netflix]]* 2022. gada decembrī.

Bergs intervijās stāstīja, ka iedvesmojies izveidot seriālu pēc tam, kad izlasījis par Jūtas karu un Mauntainmedovas slaktiņu, un sācis to pētīt. Seriālā attēloti reāli notikumi, piemēram, Mauntinmedovas slaktiņš, kas attēlots pirmajā epizodē, kā arī stāsti par reāliem cilvēkiem, kuri dzīvoja 1857. gada Jūtas kara laikā. Reālie prototipi seriālā ir piemēram, Džims Bridžers, atklājējs, kas nokļuvis starp karojošām grupām; Brigams Jangs, mormoņu baznīcas vadītājs, kurš komandēja savu armiju, kas pazīstama kā Navū leģions, un Mežonīgais Bils Hikems, likumsargs. Bergs un Smits tikās ar grāmatu par slaktiņu autoriem un apmeklēja slaktiņa vietu, lai mēģinātu gūt pēc iespējas visaptverošāku izpratni par to, kā šis notikums varēja norisināties.

Miniseriāla filmēšana notika Ņūmeksikā no 2023. gada februāra, filmēšanu pārtrauca 2023. gada Holivudas streiks. Filmēšana ilga 130 dienas, no kurām tikai divas dienas filmēšana notika iekštelpās. Filmēšana notika Ņūmeksikā mazās pilsētās Kočiti Pueblo un Santa Klara Pueblo, kinostudijā Santafē un Pajarito slēpošanas kalnā, kā arī *Bonanza Creek* rančo Ņūmeksikas ziemeļos un Čārlza R rančo netālu no Santafē. Dekorāciju veidotāji izmantoja tikai 1800. gados pieejamos rīkus, lai izveidotu Bridžera forta maketu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Netflix'' profils
Mičels (kalns)

**Mičels** (, ) ir kalns ASV Ziemeļkarolīnas pavalstī, Apalaču grēdas augstākā virsotne.  vjl augstais Mičels ir valsts augstākā virsotne uz austrumiem no Misisipi, bet vēsturiski bija ASV augstākais kalns no 1789. līdz 1803. gadam, līdz pēc Luiziānas pirkuma par tādu kļuva Elberta kalns. 

Kalns veidots no kristāliskajiem iežiem, nogāzēs skujkoku meži, bet virsotnē — pļavas. Ap kalnu 1915. gadā izveidots Mičela kala dabas parks 19,4 km² platībā.

Vietējo čeroki valodā kalns ticis dēvēts *Attakulla*, bet eiropiešu kolonisti to dēvējuši pār Melno kupolu (*Black Dome*), bet vēlāk nosaukuši par godu Ziemeļkarolīnas Universitātes profesoram Elaišam Mičelam, kurš pirmais pētījis šo Apalaču daļu 1835. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites