open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Džons Roikrofts

**Džons Roikrofts** (; dzimis  ir angļu šaha problēmists.

Pirms aiziešanas pensijā Roikrofts 26 gadus strādāja firmā *[[IBM]] UK*.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1950. gada Roikrofts, sadarbības partneru Herolda Lommera un Hjū Blendforda iedvesmots, sastādīja vairāk nekā 40 šaha etīdes. Vairākas no tām iekļuva FIDE albumos. 1959. gadā Roikroftam tika piešķirts tituls — starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā. Žurnāla *New Statesman* iknedēļas slejās publicētie etīžu risināšanas konkursi un vairāki raidījumi par etīžu kompozīciju BBC raidstacijās veidoja ap Roikroftu entuziastu grupu, kas kļuva par pamatu biedrības *The Chess Endgame Study Circle* dibināšanai. 1965. gadā Roikrofts kopā ar minēto biedrību izveidoja ilgstoši pastāvošu, šaha etīžu žurnālu *[[EG (žurnāls)|EG]]*. Viņš kļuva par tā redaktoru un izdevēju līdz 1991. gadam, kad tā īpašumtiesības ieguva Nīderlandes firma "ARVES". Roikrofts palika žurnāla galvenais redaktors līdz 2007. gadam, kad viņu šajā amatā nomainīja Harolds van der Heidens. No 1973. līdz 1974. gadam Roikrofts strādāja arī par etīžu redaktoru žurnālā *British Chess Magazine*. 

Pielāgojot Gaja-Blendforda kodu, 20. gadsimta septiņdesmitajos gados Roikrofts izveidota Gaja-Blendforda-Roikrofta kodu, kas ir efektīvs šaha etīdes un jebkuras šaha pozīcijas pieraksts. Viņš arī ieteica Kenam Tompsonam rakstīt programmas četru un piecu figūru galotņu datu bāzēm. Šaha spēles galotņu "karalis, dāma un bandinieks pret karali un dāmu" daži rezultāti tika publicēti Roikrofta trīs bukletos 1986.gadā, gadu pirms pilnīgas tabulas izlaides uz CD.

2016. gadā Roikroftam tika piešķirts tituls — Goda meistars šaha kompozīcijā. Viņš ir arī *Hendon Chess Club* Goda prezidents.
### Piemērs

**Etīdes risinājums:**
: 1.h7 Zxf6 2.h8D dxe6 3.h6! Zh7+ 4.Dxh7 Lxf5 5.Dxf5+ exf5 6.h7 Le7+ 7.Kf4 Lf6 8.Kxf5 Lb2 9.h8Z =

## Bibliogrāfija
* *Test Tube Chess*, Faber and Faber Limited, 1972, . Revision: The Chess Endgame Study, 1981, Dover.
* *Queen and Pawn on a2 against Queen*, Chess Endgame Consultants and Publishers, April 1986, 
* *Queen and Pawn on a6 against Queen*, Chess Endgame Consultants and Publishers, May 1986, 
* *Queen and Pawn on b7 against Queen*, Chess Endgame Consultants and Publishers, June 1986, 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Džona Roikrofta mājaslapa 
* Džona Roikrofta šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Džona Roikrofta profils mājaslapā ''Chess Composers'' 
*
Ārne Snellmans

**Ārne Snellmans** (*Aarne Snellman*, dzimis , miris ) bija Somijas virsnieks. Cēlies no Somijas zviedru ģimenes, viņa vectēvs bija Helsinku Universitātes filozofijas profesors Johans Vilhelms Snellmans (1806—1881).

Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gadā kopā ar citiem somu brīvprātīgajiem nelegāli ieradās Vācijā, kur pēc militārās apmācības 1916. gadā somu jēgeru bataljona 2. rotas sastāvā piedalījās kaujās pie Misas upes un Lielupes. 1917. gadā viņš mācījās Liepājas karaskolā. 
1918. gada Somijas pilsoņu kara laikā kapteinis Snellmans bija jēgeru artilērijas brigādes 3. baterijas komandieris. 
1919. gadā paaugstināts majora pakāpē, somu brīvprātīgo pulka Ziemeļu zēni sastāvā piedalījās Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās. 
 
Pēc kara beigām dienēja Somijas gaisa spēkos (1921—1923), pēc konflikta ar gaisa spēku komandieri pārcelts uz artilērijas daļām, 1927. gadā paaugstināts par pulkvedi-leitnantu. Vēlāk darbojās Somijas galvenā štābā (1931—1933), bija Gaisa spēku štāba priekšnieks (1932—1934), Somijas militārais padomnieks Vācijā (1934—1938), 1937. gadā paaugstināts par pulkvedi. Piedalījās Ziemas karā.
Otrā pasaules kara laikā 1942. gadā viņam piešķīra ģenerālmajora pakāpi.
1942. gada 12. aprīļa kaujā pie Sviras upes Ļeņingradas apgabalā smagi ievainots, miris 28. aprīlī Helsinkos un apbedīts Hietaniemi karavīru kapsētā.

## Apbalvojumi
Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni un Igaunijas Brīvības krustu.

## Atsauces
Veine Vuori

**Veine Aleksandrs Vuori** (*Väinö Aleksanteri Vuori*,  — ) bija somu virsnieks, Somijas Gaisa spēku komandieris (1926–1932).

Studēja Helsinku Universitātes teoloģijas fakultātē (1914—1915), Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gadā kopā ar citiem somu brīvprātīgajiem nelegāli ieradās Vācijā, kur pēc militārās apmācības 1916. gadā somu jēgeru bataljona 3. rotas sastāvā piedalījās kaujās pie Misas upes un Lielupes. 1917. gadā mācījās Liepājas karaskolā. 
1918. gada Somijas pilsoņu kara laikā leitnants Vouri bija 2. jēgeru bataljona 2. rotas komandieris. 
1919. gadā paaugstināts majora pakāpē, somu brīvprātīgo pulka Ziemeļu zēni sastāvā piedalījās Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās. 
 
Pēc kara beigām dienēja Somijas gaisa spēkos, 1926. gada 2. februārī viņš tika iecelts par Somijas Gaisa spēku komandieri pulkveža pakāpē. 1932. gadā bija spiests atkāpties no amata, 1933. gadā atvaļināts no Somijas armijas. Darbojās kokrūpniecībā. 

## Apbalvojumi
Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni un Igaunijas Ērgļa krustu.

## Atsauces
Edīte Praisa

**Edīte Šarlote Praisa** (; 1872 - 1956) bija Lielbritānijas šahiste, daudzkārtējā Lielbritānijas sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja, Pasaules sieviešu šaha čempionāta laureāte (1933).

## Biogrāfija
Piecas reizes uzvarējusi Lielbritānijas sieviešu šaha čempionātos (1922, 1923, 1924, 1928, 1948). Pirmo reizi šajā turnīrā piedalījusies 1912. gadā, kad finišējusi otrā. 1920. un 1921. gadā dalījusi pirmo vietu, bet piekāpusies papildu mačos par čempiones nosaukumu. Praisas uzvara 1948. gada Lielbritānijas sieviešu šaha čempionātā 76 gadu vecumā ilgāku laiku palikusi kā savdabīgs rekords, jo bijusi gados vecākā šahista uzvara savas valsts nacionālajā čempionātā. Tikai 2009. gadā šo rekordu pārspēja Viktors Korčnojs, kad 78 gadu vecumā uzvarēja Šveices šaha čempionātā. Pēc diviem gadiem Korčnojs vēl vairāk uzlaboja savu rekordu, kad 2011. gada Šveices šaha čempionātā uzvarēja 80 gadu vecumā.

Divas reizes piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempionātos. 1927. gadā Londonā palikusi 6. vietā, bet 1933. gadā Folkstonā izcīnījusi otro vietu, atpaliekot tikai no tā laika spēcīgākās šahistes Veras Menčikas.

## Atsauces
Ringolds Beinarovičs

**Ringolds Beinarovičs** (dzimis ) ir Latvijas jurists, ierēdnis un sabiedrisks darbinieks. Bijušais valsts sekretārs Ekonomikas un Labklājības ministrijās, Nodarbinātības valsts aģentūras direktors, Sabiedrības integrācijas fonda direktora vietnieks. Bijis finanšu ministres un labklājības ministres biroja vadītājs..

## Biogrāfija
Dzimis  Madonā, mācījās Kuldīgā. 1989.-1994. gadā studēja Liepājas Pedagoģiskā augstskolā, ieguva augstākās izglītības speciālās skolas skolotāja specialitāti, pēc tam 1996.-1997. gadā turpināja studijas Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolā, ieguva pedagoģijas maģistra grādu skolvadības nozarē. 2016. gadā absolvēja Latvijas Universitātes Juridisko fakultāti, iegūstot bakalaura grādu tiesību zinātnē.

## Karjera
Karjeru valsts pārvaldē sāka 1994 .gadā kā Izglītības un zinātnes ministrijas Jaunatnes lietu departamenta vecākais referents. Posmā no 1996. līdz 2004. gadam vadīja Valsts jaunatnes iniciatīvu centru. 
No 2004. līdz 2008. gadam vadīja Nodarbinātības valsts aģentūru, no 2008. gada februāra līdz 2012. gada janvārim ir bijis Labklājības ministrijas valsts sekretārs. 2015. gada jūnijā izvirzīts un vēlāk apstiprināts par Ekonomikas ministrijas valsts sekretāru, ko tajā laikā vadīja Dana Reizniece-Ozola. VII, VIII un IX Latvijas skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku rīcības komitejas izpilddirektors. Danai Reizniecei-Ozolai kļūstot par finanšu ministri, sāka darbu kā viņas biroja vadītājs, pārtraucot darbu Ekonomikas ministrijā. Nākamais ekonomikas ministrs Arvils Ašeradens attiecībā uz šo amatu maiņu izteicās, ka viņam ir atstāta "tukša ministrija". Līdz ar finanšu ministra maiņu 2019.gada janvārī atstāja Finanšu ministriju.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrijas Atzinības raksti 1995; 2000
* Latvijas Republikas Zemkopības ministrijas Atzinības raksts 2000
* Latvijas Republikas Labklājības ministrijas Atzinības raksti 2005; 2009
* Latvijas Republikas Ministru kabineta Atzinības raksts 2006
* Latvijas Republikas Ministru prezidenta pateicības raksts 2010.

## Atsauces
Fumijuki Bepu

**Fumijuki Bepu** (; dzimis ) ir bijušais Japānas šosejas riteņbraucējs.

## Karjera

### ''Team Discovery'' (2005–2007)
Bepu par profesionāli kļuva 2005. gadā **' komandā, kurā palika līdz 2007. gadam.

2006. gada jūnijā, Bepu kļuva par Japānas čempionu gan individuālajā, gan grupas braucienā.

2007. gada 28. septembrī **' komanda paziņoja, ka parakstījuši līgumu ar Bepu uz vienu sezonu.

### ''Skil-Shimano'' gadi (2008–2009)
2008. gada aprīlī Bepu pārstāvēja Japānu Āzijas riteņbraukšanas čempionātā un izcīnīja zelta medaļu grupas braucienā.

Bepu piedalījās 2008. gada vasaras olimpisko spēļu šosejas riteņbraukšanas sacensībās. Individuālajā braucienā viņš palika pēdējais no 39 startējušajiem dalībniekiem, bet grupas braucienā izstājās.

2009. gada 26. jūlijā, Bepu, pārstāvot **', finišēja kā 112. no 180. braucējiem [[2009. gada Tour de France]]. 21. posmā ar finišu Elizejas laukos viņš saņēma cīnītāja balvu. Trešajā posmā viņš bija 8. vietā, bet 19. posmā 7. vietā. Līdz ar [[Jukija Araširo|Jukiju Araširo]] viņi kļuva par pirmajiem Japānas sportistiem, kas nobraukuši šīs sacensības līdz galam, jo iepriekš startējušie japāņi [[Kiso Kavamuro]] un [[Daisuke Imanaka]] startēja, bet izstājās, nenobraucot visus sacensību posmus.

=== ''RadioShack'' (2010–2011)===
2009. gada 23. novembrī tika paziņots, ka Bepu parakstījis līgumu ar **' uz 2010. gada sezonu. Vēlāk noskaidrojās, ka Bepu vēl bija viena gada līgums ar *Skil-Shimano*, tāpēc viņam nācās pašam to izpirkt. 2010. gada februārī viņš startēja pirmajās sacensībās ar *RadioShack* komandu — *[[Omloop Het Nieuwsblad]]* un Kīrne—Brisele—Kīrne.

### ''GreenEdge'' (2012–2013)
2011. gada oktobrī tika ziņots, ka Bepu pārstāvēs Austrālijā bāzēto komandu **'. Viņš startēja [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012. gada vasaras olimpisko spēļu]] šosejas riteņbraukšanas [[Riteņbraukšana 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — grupas brauciens vīriešiem|grupas braucienā]], finišējot 22. vietā. Pavadījis komandā divus gadus, Bepu 2013. gada sezonas beigās pievienojās **'.

### ''Trek Factory Racing'' (2014–2019)
2016. gada aprīlī Bepu pārstāvēja Japānu Āzijas riteņbraukšanas čempionātā un izcīnīja bronzas medaļu grupas braucienā.

Bepu tika iekļauts starta sarakstā 2016. gada Vuelta a España sacensībām, kas bija viņa pirmais starts *Vuelta*.

### ''Nippo–Delko Provence''
Pirms 2020. gada sezonas Bepu lauza līgumu ar **' un pievienojās **'.

### ''EF Education–Nippo''
Komandas sponsoram, Japānas uzņēmumam Nippo, pārejot no **' komandas uz **', līgums tika piedāvāts arī Bepu.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Personīgā dzīve
Arī viņa vecākais brālis Takumi Bepu bija profesionāls šosejas riteņbraucējs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

*
Herolds Lommers

**Herolds Lommers** (; dzimis , miris ) bija angļu, pēc tam spāņu šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Lommers dzimis 1904. gadā Londonā. Viņa vecāki bijuši vācieši. Kad viņam bija četri gadi, ģimene pārcēlās dzīvot uz Ženēvu. Pēc studijām Vācijā viņš 1926. gadā atgriezās Anglijā, bet 1959. gadā pārbrauca uz dzīvi Spānijā. Miris Valensijā 1980. gadā.

## Šaha kompozīcija
Ar šaha kompozīciju, pētot Saavedras etīdi, Lommers "saslima" 12 gadu vecumā. 1938. gadā kopā ar M. A. Suterlandu viņš publicēja moderno etīžu antoloģiju: 1234 Modern Endgames Studies. 1974. gadā viņš izdeva vēl vienu etīžu apkopojumu. Paralēli darbam šaha žurnalistikā, Lommer arī pats sastādījis daudzas šaha kompozīcijas, galvenokārt, etīdes un palīgmatus. Viņš bijis viens no pirmajiem, kas etīdē realizējis bandinieka pārvēršanos visās četrās figūrās.

No 1958. gada viņš bija starptautiskais tiesnesis un no 1974. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.
### Piemērs

**1. etīdes risinājums:**
: 1. gxh7+!
: 1. ... ♕xh7 2. exf8**♕**#
: 1. ... ♔h8 2. exf8**♖**+ ♔xh7 3. gxh5 un uzvar.
: 1. ... ♔g7 2. exf8**♗**+ ♔xh7 3. gxh5 un uzvar.
: 1. ... ♔xh7 2. exf8**♘**+ ♔g8 3. gxh5 un uzvar.
: 1. ... ♔f7 2. exf8**♕**+ ♔~ 3. gxh5(+) un uzvar.

**2. uzdevuma risinājums:**
: 1.c1**♘** ♔b1 2.♘d3 e×d3 3.d1**♗** d4 4.g1**♖** d5 5.♖g4 d6 6.♗a4 d7 7.♔b3 d8**♕** 8.♖b4 ♕d3# 

## Bibliogrāfija
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Herolda Lommera šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* http://www.arves.org/arves/index.php/en/halloffame/476-lommer-harold-1904-1980
* http://www.ajedrez365.com/2011/11/harold-maurice-lommer-1904-1980.html
Himēnijs

[thumb|250px|[Dārza atmatenes lapiņas uzbūve: 1 - trama, jeb lapiņas mīkstums, 2 - subhimēnijs, 3 - himēnijs, 4 - cistīdas, 5 - sporas, 6 - bazīdijas]]
[thumb|250px|Asku sēnei [Austrijas agrenei himēnijs atrodas cepurītes virspusē]]
[thumb|250px|[Tintenes|Tinteņu ģints sēnes lapiņas mikroskopā ar bazīdijām un sporām]]
**Himēnijs** ir sēnes augļķermeņa daļa, kurā veidojas sporas. Tas raksturīgs augstākajām sēnēm — asku sēnēm un bazīdijsēnēm, kā arī ķērpjiem. Asku sēnēm himēnijs veidojas uz vaļēju augļķermeņu — apotēciju virsmas un sastāv no somiņām — askiem ar parasti 8 askusporām katrā un steriliem izaugumiem — parafīzēm. Bazīdiju sēnēm himēnijs parasti izvietots cepurītes apakšā un sastāv no vālītēm līdzīgām šūnām — bazīdijām, uz kuru parasti četriem izaugumiem — sterigmām veidojas sporas, un parasti arī sterilajiem izaugumiem - parafīzēm un cistīdām. Daļai bazīdijsēņu (piemēram, bekām, bērzlapēm un pienainēm) himēnijs ir atklāts jau no augļķermeņa attīstības sākuma — tādi tiek saukti par gimnokarpiem augļķermeņiem, pārējām tas sākumā ir hifu slāņa veidota plīvura klāts un kļūst vaļējs tikai, sporām tuvojoties gatavības stadijai un šos augļķermeņus sauc par hemiangiokarpiem. Pie tiem pieder, piemēram, atmatenes, mušmires, dižsardzenes un sviestbekas. Augļķermeņa izaugumus, uz kuriem veidojas himēnijs, sauc par himenoforu un tā forma (lapiņas, stobriņi, adatiņas u.c.) ir svarīgs faktors sēnes sugas noteikšanā. Daļai sēņu, piemēram, pūpēžiem, himēnijs veidojas augļķermeņa iekšpusē.
XX gadsimtā himēnija mikroskopiskie rādītāji (sporu, bazīdiju un cistīdu krāsa, to forma un izmēri) kļuva par galvenajiem zinātniskajā sēņu sugu noteikšanā un klasificēšanā. Pašlaik šo lomu pārņēmusi sēņu ģenētiskā izpēte.

## Skatīt arī

* Adateņu sēnes
* Lapiņu sēnes
* Sēņošana
* Sēņu sistemātika
* Stobriņu sēnes

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mushroom Journal: Fertile surface, hymenium
* Encyclopædia Britannica
* Glossary of Mycological Terms
Anorthosis Famagusta FC

***Anorthosis Famagusta FC*** ir Kipras futbola klubs no Larnakas (oficiāli bāzējas Famagustā). Tas ir dibināts 1911. gadā. Pašlaik spēlē Kipras Pirmajā divīzijā. Kluba futbolisti ir 13 reizes izcīnījuši Kipras čempiontitulu un desmit reizes ieguvuši Kipras kausu.

## Sasniegumi
* **[[Kipras futbola Pirmā divīzija|Kipras Pirmā divīzija]]**
** Čempioni (13): 1949–50, 1956–57, 1957–58, 1959–60, 1961–62, 1962–63, 1994–95, 1996–97, 1997–98, 1998–99, 1999–2000, 2004–05, 2007–08
** Vicečempioni (10): 1948–49, 1960–61, 1982–83, 1990–91, 1991–92, 1993–94, 1995–96, 2001–02, 2002–03, 2012–13
* **Kipras kauss**
** Kausa ieguvēji (10): 1948–49, 1958–59, 1961–62, 1963–64, 1970–71, 1974–75, 1997–98, 2001–02, 2002–03, 2006–07
** Finālisti (6): 1946–47, 1949–50, 1962–63, 1993–94, 1998–99, 2007–08
* **Kipras superkauss**
** Kausa ieguvēji (7): 1962, 1995, 1998, 1999, 2000, 2007 
** Finālisti (6): 1963, 1997, 2002, 2003, 2005, 2008

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Edīte Mičela

**Edīte Mērija Ena Mičela** (; dzimusi **Tepsela** (); 1872. gada jūlijs, Kroidona —  Bekshilla) bija Lielbritānijas šahiste, daudzkārtējā Lielbritānijas sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja, pirmo Pasaules sieviešu šaha čempionātu dalībniece (1927, 1933).

## Biogrāfija
Savas šahistes karjeras sākumā divas reizes uzvarējusi Redhillas šaha kluba čempionātos (1906, 1909). 1924. gadā Itālijas pilsētā Merano bijusi 4. vietā Eiropas neoficiālajā sieviešu šaha čempionātā. Trīs reizes uzvarējusi Lielbritānijas sieviešu šaha čempionātos (1931, 1932, 1935).

Divas reizes piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempionātos. 1927. gadā Londonā dalījusi 4.—5. vietu ar Edīti Holoveju, bet 1933. gadā Folkstonā izcīnījusi 4. vietu (abos čempionātos uzvarējusi Vera Menčika).

Bijusi precējusies ar angļu šaha meistaru Redžinaldu Mičelu (1873—1938).

## Atsauces

## Ārējās saites
Pauls Polsons

**Pauls Emīls Polsons** (;  — ) bija Somijas zviedru cilmes virsnieks.

Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gadā kopā ar citiem somu brīvprātīgajiem nelegāli ieradās Vācijā, kur pēc militārās apmācības 1916. gadā iedalīts somu jēgeru bataljona 1. rotas sastāvā. 1918. gadā piedalījās Somijas pilsoņu karā.

1919. gadā somu brīvprātīgo vienības Ziemeļu zēni sastāvā piedalījās Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās. 
Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni.

Ziemas kara laikā 1940. gadā atkal mobilizēts Somijas karaspēkā.

## Atsauces
Svētais Hieronīms (Karavadžo)

**"Svētais Hieronīms raksta"**, saukta arī **"Svētais Hieronīms savā studijā"** vai vienkārši **"Svētais Hieronīms"** ir itāliešu gleznotāja Karavadžo eļļas krāsas glezna. Glezna tapusi laikā no 1605. līdz 1606. gadam un atrodas Borgēzes galerijā Romā.

## Kompozīcija
Gleznā attēlots Svētais Hieronīms, Baznīcas doktors Romas Katoļu baznīcā un populārs gleznu temats pat priekš Karavadžo, kurš radīja arī citas gleznas ar viņu meditācijā un rakstot. Šajā attēlā Hieronīms iegrimis lasīšanā un izstieptā rokā tur rakstāmspalvu. Ticis ierosināts, ka Hieronīms attēlots tulkojot "Vulgātu".

## Vēsture
Parasti tiek uzskatīts, ka glezna tapusi no 1605. līdz 1606. gadam, pamatojoties uz 17. gadsimta mākslas biogrāfa Džanpjetro Bellori apgalvojumiem, lai arī Deniss Māhons piedāvā 1602. līdz 1604. gadu. Saskaņā ar Bellori, Karavadžo gleznu radīja pēc kardināla Šipiones Borgēzes pasūtījuma, kurš par kardinālu kļuva 1605. gadā, bet ir iespējams, ka Borgēze to ieguva vēlāk, jo tā nav pieminēta 1613. gada Šipiones Franuči dzejā, kas aprakstīja Borgēzes Karavadžo kolekciju. Lai arī datums var būt neprecīzs, tiek uzskatīts, ka darbs nācis no Karavadžo vēlā Romas perioda, kas noslēdzās ar gleznotāja trimdu Maltā 1606. gadā.

Par to, vai "Svētais Hieronīms" ir Karavadžo darbs, dažkārt tiek izteiktas šaubas, jo no 1700. līdz 1893. gadam tas Borgēzes inventāra sarakstos tika piedēvēts Husepem de Riberam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ģirts Feldbergs

**Ģirts Feldbergs** (dzimis ) ir Latvijas peldētājs. Piedalījies Pasaules un Eiropas čempionātos. Sportists bija izpildījis 2016. gada vasaras olimpisko spēļu normatīvu, taču netika iekļauts Latvijas delegācijas sastāvā startam Olimpiskajās spēlēs.

## Karjera
Ģ. Feldbergs 2016. gadā pirmo reizi tika iekļauts Latvijas peldēšanas izlasē startam Eiropas čempionātā, kur augstākais panākums bija 26. vieta 50 m peldēšanā uz muguras.
## Politiskā darbība

Ģ. Feldbergs kandidēja 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās no partijas "Vienotība" saraksta, taču netika ievēlēts.

## Personīgie rekordi

### 50m peldbaseinā

### 25m peldbaseinā

## Atsauces

## Ārējās saites
Elja Rihtniemi

**Elja Rihtniemi** (*Elja Rihtniemi*, līdz 1908. gadam *Elja Högman*,  — ) bija somu virsnieks. 

1918. gadā piedalījās Somijas pilsoņu karā, komandēja Kajaani parizānu pulku (*Kajaanin sissirykmentti*).
1919. gadā somu brīvprātīgo vienības Ziemeļu zēni sastāvā piedalījās Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās. 
Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni un Igaunijas Brīvības krustu.
Pēc kara bija Suomenlinnas cietokšņa komendants.

## Atsauces
Ārne Salminens

**Ārne Salminens** (*Aarne Salminen*,  — ) bija somu virsnieks. 

Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gadā kopā ar citiem somu brīvprātīgajiem nelegāli ieradās Vācijā, kur pēc militārās apmācības 1916. gadā somu jēgeru bataljona 1. rotas sastāvā piedalījās kaujās pie Misas upes un Lielupes.  
1918. gada Somijas pilsoņu kara laikā bija Karēlijas 2. pulka 4. bataljona komandieris, piedalījās kaujās pie Viborgas. 
1919. gadā kā somu brīvprātīgo pulka Ziemeļu zēni 2. bataljona komandieris viņš piedalījās Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās. 
 
Pēc kara beigām dienēja Lādogas ezera piekrastes artilērijas pulkā, no armijas atvaļināts 1936. gadā. Piedalījās Ziemas karā un Turpinājuma karā.

## Apbalvojumi
Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni un Igaunijas Brīvības krustu.

## Atsauces
Matīss Miknis

**Matīss Miknis** (dzimis  Liepājā) ir latviešu bobslejists, stūmējs, karjeras sākumā bijis arī pilots. Iepriekš nopietni nodarbojies ar basketbolu.

## Karjera
Pirms bobslejista karjeras spēlējis basketbolu, pārstāvējis Latvijas Basketbola līgas (LBL) 2. divīzijas komandas "Liepājas Lauvas 2" un VEF-LSPA. 2010.—2011. gada sezonā aizvadījis vienu spēli arī "Liepājas Lauvas" galvenās komandas sastāvā LBL 1. divīzijā. 2022. gadā izcīnīja Reģionālās līgas (LBL3) čempiona titulu BK Grobiņa sastāvā, dodot iespēju komandai pirmo reizi iekļūt Nacionālajā basketbola līgā.

Ar bobsleju nodarbojas kopš 2014. gada. Eiropas kausā bobslejā pirmoreiz piedalījās 2014. gada novembrī kā pilots kopā ar stūmēju Jāni Jansonu. 2015. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja sudraba medaļu Oskara Ķibermaņa pilotētā četrinieka sastāvā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Sanktmoricas trasē kā stūmējs Uģa Žaļima pilotētajā četriniekā, ieņemot 18. vietu. Vietu uz goda pjedestāla pasaules kausa posmā pirmo reizi izcīnījis  Altenbergas trasē divnieku sacensībās kopā ar pilotu O. Ķibermani. Vairākās sacensībās startējis arī Oskara Melbārža pilotētajās ekipāžās.

2017. gada Eiropas čempionātā izcīnījis bronzas medaļu divnieku sacensībās kopā ar pilotu O. Ķibermani. 2019. gada Eiropas čempionātā Kēnigszē izcīnīja sudraba medaļu Ķibermaņa pilotētajā četriniekā. Sudraba godalga iegūta arī četrinieku sacensībās 2019. gada Pasaules čempionātā Vistleras trasē. 2020. gada Eiropas čempionātā Siguldas trasē kopā ar pilotu Ķibermani kļuva par Eiropas čempioniem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
Johaness Tamminens

**Johaness Arturs Tamminens** (*Johannes Arttur Tamminen*,  — ) bija somu virsnieks. 

Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gadā pārtrauca studijas Helsinku Universitātē un kopā ar citiem somu brīvprātīgajiem nelegāli ieradās Vācijā, kur pēc militārās apmācības 1916. gadā somu jēgeru bataljona 1. rotas sastāvā piedalījās kaujās pie Misas upes un Lielupes.  

1919. gadā kā somu brīvprātīgo pulka Ziemeļu zēni leitnants viņš piedalījās Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās, piedalījās Bejas kaujā pie Alūksnes. 
 
Pēc kara beigām strādāja Somijas Ārlietu ministrijā, pēc 1932. gada nodarbojās ar uzņēmējdarbību.

## Apbalvojumi
Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni un Igaunijas Brīvības krustu.

## Atsauces
Jānis Jansons (bobslejists)

**Jānis Jansons** (dzimis  Limbažos) ir latviešu bobslejists, stūmējs.

Ar bobsleju nodarbojas kopš 2014. gada. Pirms tam nodarbojies ar vieglatlētiku, bijis Latvijas čempions desmitcīņā. Eiropas kausa sacensībās bobslejā pirmoreiz piedalījās 2014. gada novembrī divnieku sacensībās kopā ar pilotu Matīsu Mikni.

Pasaules kausa sacensībās debitējis  Altenbergas trasē kā Uģa Žaļima četrinieka ekipāžas stūmējs, ieņemot 13. vietu. Kopš 2016. gada startē pārsvarā kopā ar pilotu Oskaru Ķibermani. Pirmo reizi uz goda pjedestāla pasaules kausa posmā kāpa  Sakntmoricā, kad guva uzvaru O. Ķibermaņa pilotētā četrinieka sastāvā.

Pasaules čempionātos līdz šim augstākā ir 10. vieta, ko ir ieguvis divreiz (četrinieku sacensībās 2016. un 2017. gadā).

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
* LVS profils
Raivis Zīrups

**Raivis Zīrups** (dzimis  Saldū) ir bijušais latviešu bobslejists, stūmējs.

Ar bobsleju nodarbojās kopš 2010. gada. Eiropas kausa sacensībās pirmoreiz piedalījās 2010. gada novembrī. Izcīnījis trīs godalgas pasaules junioru čempionātos — 2012. gadā bronzu divniekos un sudrabu četriniekos, kā arī 2015. gadā sudraba medaļu četriniekos (visas reizes kopā ar pilotu Oskaru Ķibermani).

Pasaules kausa sacensībās debitējis  Īglsas trasē kā Uģa Žaļima divnieku ekipāžas stūmējs, ieņemot 23. vietu. Pirmo reizi uz goda pjedestāla pasaules kausa posmā kāpa  Sakntmoricā, kad guva uzvaru Oskara Ķibermaņa pilotētā četrinieka sastāvā. Vairākās sacensībās piedalījies arī kopā ar pilotu Oskaru Melbārdi.

Pasaules čempionātos augstākā iegūtā ir 10. vieta, ko ir ieguvis četrinieku sacensībās 2017. gadā.

2018. gada vasarā beidza profesionālā sporta karjeru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
Bristol City FC

***Bristol City F.C.*** ir profesionāls Anglijas futbola klubs no Bristoles. Dibināts 1894. gadā. Pašlaik spēlē *[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]*, Anglijas otrajā pēc līmeņa futbola līgā. Mājas spēles aizvada *[[Ashton Gate]]* stadionā. Kluba lielākais panākums ir 1907. gadā izcīnītā 2. vieta Pirmajā divīzijā, kas tolaik bija augstākā futbola līga Anglijā. 1909. gadā komanda spēlēja FA kausa finālā.

## Sasniegumi
* **Anglijas futbola augstākais līmenis** (līdz 1992. gadam **Pirmā divīzija**; tagad — **[[Anglijas futbola Premjerlīga|Premjerlīga]]**)
** Vicečempioni (1): 1906–07
* **Anglijas futbola 2. līmenis** (1893.—1992. **Otrā divīzija**; 1992.—2004. **Pirmā divīzija**; tagad — ***[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]***)
** Vicečempioni (1): 1975–76
* **[[FA kauss]]**
** Finālisti (1): 1908–09
* **[[Velsas kauss futbolā|Velsas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1933–34

## Atsauces

## Ārējās saistes

* Oficiālā mājaslapa
Inga Mežaraupe

**Inga Mežaraupe** (dzimusi 1969. gada 3. janvārī) ir latviešu tulkotāja, kura tulko galvenokārt no dāņu valodas.

## Biogrāfija
I. Mežaraupe studējusi Latvijas Universitātē latviešu valodu, pēc tam angļu un dāņu valodu. 90. gadu pirmajā pusē strādājusi Dānijā. Tulkojusi dāņu rakstnieka Oles Lunda Kirkegora bērnu grāmatas "Gumijas Tarzāns" (1995), "Oto ir degunradzis" (1998) un "Orla Varžurijējs" (1998). Tulkojusi vairākus ievērojamus dāņu rakstnieku darbus. 2005. gadā ieguvusi Literatūras gada balvu par P. Hēga romāna „Divdesmitā gadsimta sapņu vēsture” tulkojumu, 2010. gadā nominēta šai balvai par S. Kirkegora darba "Bailes un trīsas" tulkojumu, saņēmusi tās speciālo balvu.

## Nozīmīgākie tulkojumi
* Karstens Lomholts. *Dāņu valodas gramatika*. Rīga: Atēna, 1997. 
* Pēters Hēgs.	*Smillas jaunkundzes sniega izjūta*. Rīga: Atēna, 1997.
* Pēters Hēgs. *Sieviete un pērtiķis*. Rīga: Atēna, 1998.
* Ulrika Strandbigorda. *Labirinta smiekli*. Rīga: Atēna, 1999.
* Jākobsens, Jergens-Francs. *Barbara*. Rīga: Atēna, 2000.
* Kirstena Torupa. *Bonsai*. Rīga: Atēna, 2002.
* Pēters Hēgs. *Divdesmitā gadsimta sapņu vēsture*. Rīga: Atēna, 2005. 
* Pjērs Andresels (Karena Bliksena). *Atriebes ceļi*. Rīga: Atēna, 2009.
* Sērens Kirkegors. *Bailes un trīsas*. Rīga: Ad Verbum, 2010.
* Pēters Hēgs. *Klusā meitene*. Rīga: Atēna, 2011.
* Sērens Kirkegors. *Slimība uz nāvi*. Rīga: Ad Verbum, 2013.
* Janne Tellere. *Nekas*. Rīga: A&A Vision, 2015.
* Lēne Koberbēla un Agnete Frīsa. *Lakstīgalas nāve*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2016.

## Atsauces
Trigve Lī

**Trigve Lī** (, , dzimis , miris ) bija Norvēģijas politiķis, pirmais ANO ģenerālsekretārs. No 1940. līdz 1945. gadam viņš bija Norvēģijas trimdas valdības ārlietu ministrs. No 1946. līdz 1952. gadam Trigve Lī bija ANO ģenerālsekretārs. Viņš no šī amata pats atkāpās.

## Ārējās saites
Adatiņas (mikoloģija)

[thumb|250px|[Parastā vēršmēlene griezumā]]
[thumb|250px|[Dzeltenā kliņģerene reizēm izskatās vairāk spalvaina kā adataina]]
thumb|250px|Neēdamā ''Hydnellum caeruleum''
**Sēnes adatiņas** ir adateņu sēnes augļķermeņa daļa jeb himenofors, kas sastāv no daudzām sīkām, parasti lejup vērstām adatiņām ar sporu veidojošo slāni himēniju uz tām. Tikai dažām klājeniski augošām sēnēm adatiņas sastopamas pa visu virsmu. Adatiņas, tāpat kā gandrīz viss sēnes augļķermenis, sastāv no hifu pinuma. Saskaņā ar novecojušo sistemātiku, kurā sēnes tika iedalītas pēc to izskata, sēnēm ar adatiņām tika iedalīta atsevišķa grupa - adateņu sēnes (*Hydnum*), taču mūsdienās šis dalījums tiek uzskatīts par novecojušu un sēnes ar adatiņām tiek iekļautas vienās rindās ar citām, piemēram, adateņu dzimta tagad ietilpst gaileņu rindā. Vairums sēņu ar adatiņām aug uz koksnes un pieder pie dažādām piepēm, taču starp tām ir arī klājeniski vai koraļļveidā augošas, kā arī tradicionālās cepurīšu sēnes. Mikoloģijā pēc molekulārās ģenētikas pētījumiem pēdējos 20 gados tiek uzskatīts, ka adatiņas vairākām sēņu dzimtām atlases ceļā izveidojušās neatkarīgi cita no citas, tāpat kā citi himenofora veidi. 

## Adatiņu atšķirības

Adatiņas var dažādām sēnēm var atšķirties ar krāsu (kura reizēm mainās līdz ar sēnes vecumu un sporu veidošanos, kuras nokrāso himēniju savā krāsā),  izmēriem un formu, biežu vai retu sakārtojumu, visām vienādu vai dažādu garumu,  mīkstumu, trauslumu vai elastību un vieglumu tās atdalīt no cepurītes. Adatiņu atšķirībām ir liela nozīme sēnes sugas noteikšanā, kas sēņotāju praksē īpaši attiecas uz vēršmēlenēm.

## Skatīt arī

* Lapiņas
* Sēņošana
* Sēņu sistemātika
* Stobriņi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sēnes.lv:Ar adatiņām apakšpusē
Adateņu sēnes

[thumb|250px|[Dzeltenā kliņģerene]]
[thumb|250px|[Parastā vēršmēlene]]
[thumb|250px|[Rūgtā vēršmēlene]]
**Adateņu sēnes** ir sēņu grupa, kuru augļķermeņu himenofors sastāv no adatiņām. Pavisam ir aprakstīts ap tūkstoti šādu sugu, daļa no tām ir mikorizas cepurīšu sēnes, bet vairums - uz kokiem augošas piepes. Daļa šādu sēņu ir klājeniskas, recekļainas vai, kā koraļļu dižadatene, koraļļveidīgas. Agrāk himenofora veids bija noteicošais sēņu sistemātikā, kurā atsevišķi iedalīja adateņu (*Hydnum*), stobriņu un lapiņu sēnes, tomēr mūsdienās šis dalījums tiek uzskatīts par novecojušu un sēnes ar adatiņām tiek iekļautas vienās rindās ar citām, un no adateņu sēnēm sistemātikā atlikusi tikai gaileņu rindā iekļautā adateņu dzimta ar tās tipisko sugu dzelteno kliņģereni jeb jomaino adateni. Reizēm ir grūti izšķirt, vai dažu piepju sēņu neregulārais himenofors ir līdzīgāks stobriņiem vai adatiņām, un tādas sugas kā *Irpex lacteus* var tikt aprakstītas abos veidos. Mikoloģijā pēc molekulārās ģenētikas pētījumiem pēdējos 20 gados tiek uzskatīts, ka adatiņas vairākām sēņu dzimtām atlases ceļā izveidojušās neatkarīgi cita no citas. Vienlaikus ne tikai sadzīvē, bet pat mikologu sastādītajos sēņu noteicējos joprojām sēnes tiek sakārtotas pēc himenofora veida, jo dalījums pēc tā ir uzskatāmāks par zinātnisko. Pazīstamākās dzimtas, kurās iekļautas adateņu sēnes. ir adatenes, ausenītes, bankeras, pie kurām pieder vēršmēleņu ģints un populārākā no adateņu sēnēm parastā vēršmēlene jeb medene, un dižadatenes.

## Izmantošana pārtikā

Vairums adateņu sēņu sugu pieder pie piepju sēnēm, kuras parasti nav ēdamas to cietības dēļ. No cepurīšu sēnēm sēņotāji labāk pazīst trīs lielākās no tām - labās ēdamās sēnes dzelteno kliņģereni un parasto vēršmēleni, kā arī rūgto vēršmēleni, kuru uzskata par neēdamu rūgtuma dēļ. Par pārējām nezināšanas dēļ klīst visādas baumas, tā, pirms dažiem gadiem brūnzobes kādā Latvijas portālā bez pamata tika nosauktas par indīgākajām sēnēm pasaulē.

## Ārējās saites

* Sēnes.lv: Sēnes ar adatiņām

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu sistemātika

## Atsauces

## Attēlu galerija


File:Hydnellum ferrugineum 59267.jpg|Rūsganā brūnzobe (*Hydnellum ferrugineum*)
File:Hydnochaete olivacea.jpg|*Hydnochaete olivacea*
File:Irpex lacteus.jpg|Porains līdz adatains himenofors — piena grābeklene (*Irpex lacteus*)
File:Hericium americanum 59265.jpg|Dižadateņu ģints sēne *Hericium americanum*
Mandžukuo

thumb|right|Valsts karogs
thumb|right|Mandžukuo teritorija un japāņu iekarojumi, 1939
**Mandžukuo** (, , ), arī **Mandžuko** vai **Maņdžougu**, bija Japānas impērijas vasaļvalsts Ķīnas Republikas ziemeļrietumos, kas pastāvēja no 1932. līdz 1945. gadam. Oficiāli valsts bija konstitucionāla monarhija Ķīnas pēdējā imperatora Puji vadībā, taču īstā vara piederēja Japānas armijai, kas šajā teritorijā izvērsa plašu japāņu kolonizācijas programmu. Mandžukuo sabruka 1945. gada augustā, kad tajā iebruka PSRS, Mandžūrijas operācijas laikā ātri iznīcinot japāņu armiju. 

Valsti apdzīvoja haņu ķīnieši, mandžūri, korejieši un mongoļi, kurus papildināja pieaugošs japāņu kolonistu skaits. Lai arī vadošos amatus ieņēma vietējie, viņiem vienmēr bija japāņu vietnieki vai padomnieki. Katrai tautai bija savs likumu kodekss. 

## Vēsture
Izveidojās Otrā Ķīnas—Japānas kara pirmajā posmā. Laikā no 1932. līdz 1944. gadam Japāna investēja gandrīz 100 miljardus jenu Mandžukuo attīstībā. Līdz pat uzbrukumam ASV 1941. gada decembrī Japāna sedza okupācijas karaspēka, Kvantunas armijas, uzturēšanas izmaksas. 

Lai arī valsts bija monarhija, imperatora un premjerministra varu kontrolēja un ierobežoja japāņu karaspēks, kas pieņēma visus galvenos lēmumus. Valsts pārvaldi sākotnēji īstenoja četri galvenie valdības departamenti - likumdošanas, administrācijas, tiesu un izmeklēšanas. 1937. gadā likvidēja izmeklēšanas departamentu, tā funkcijas nododot Kvantunas armijai. 1936. gada nodokļu reforma samazināja iedzīvotāju un uzņēmēju nodokļus par 3/4. 1937. ieviesa no Japānas kopētu kriminālkodeksu, civillikumu un komerclikumu.  

1933. gadā tika nacionalizēti Ķīnai piederošie dzelzceļi, nododot tos japāņiem piederošā Dienvidmandžūrijas dzelzceļa īpašumā. 1935. gadā PSRS pārdeva sev piederošos dzelzceļus. Līdz 1937. gada jūnijam visas dzelzceļa līnijas bija pārveidotas uz Ķīnas platuma sliedēm. Japāna turpināja aktīvi būvēt jaunus dzelzceļus, līdz 1945. gadam to kopgarumam pārsniedzot 11 000 km. Dzelzceļi ļāva uzsākt valsts ekonomisko resursu izmantošanu, nodrošinot Japānas militārās vajadzības. 

No Mandžukuo nāca vairāk nekā 90% Japānas dzelzs, 75% cinka, naftas un citu dabas izrakteņu. Japāņi attīstīja antimona, boksīta, hroma, ogļu, kapara, dolomīta, zelta, grafīta, svina, magnija, mangāna, dzīvsudraba, volframa cinka un citu izrakteņu ieguvi. Mitsui un Mitsubishi šeit atvēra būvmateriālu, ķīmiskās apstrādes, metalurģijas un pārtikas apstrādes rūpnīcas. Salīdzinot ar Ķīnu kopumā, 1943. gadā Mandžukuo ieguva gandrīz 50% visu ogļu, saražoja 78,2% elektrības, 93% tērauda, 66% cementa un 99% naftas. 1945. gadā Mandžukuo ienākumu līmenis 50 reizes pārsniedza vidējo Ķīnas rādītāju, kas gan nenozīmēja vietējo iedzīvotāju dzīves līmeņa strauju uzlabošanos. 70% iedzīvotāju joprojām strādāja lauksaimniecībā un lopkopībā.

## Skatīt arī
* Mendzjana

## Atsauces

## Ārējās saites
Jurijs Suškovs

**Jurijs Suškovs** (; dzimis , miris ) bija krievu, pirms tam padomju, zinātnieks un šaha problēmists.

## Biogrāfija
1961. gadā beidzis institūtu specialitātē - elektroniskās skaitļojamās mašīnas un sācis strādāt transporta mašīnbūves institūta skaitļošanas centrā. Nodarbojies ar dažādu procesu modelēšanu. 1967. gadā Ļeņingradas Politehniskā institūtā aizstāvējis zinātņu kandidāta disertāciju.  1972. gadā sācis strādāt Ļeņingradas Valsts universitātes Matemātikas-mehānikas fakultātes sistēmu modelēšanas laboratorijā. No 1970. gada sācis lasīt lekcijas par sistēmu modelēšanu universitātes organizētos inženieru kursos.2000. gadā aizstāvējis disertāciju fizikas un matemātikas zinātņu doktora grāda iegūšanai.
 
## Šaha kompozīcija
Suškovs publicējis vairāk nekā 630 šaha kompozīcijas, galvenokārt divvilčus un daudzvilčus-miniatūras. No 1984. gadā PSRS sporta meistars un starptautiskais tiesnesis un no 1989. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā. Bijis septiņu PSRS individuālo čempionātu (1965-1987) finālists. Labākais rezultāts: 17. čempionāts (1987) — 3. vieta.

J. Suškovs ir izstrādājis divvilču tēmu, kuru sauc par kaprīzes tēmu.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. ♕c8!
: 1. ... ♔b5 2.♔a3
: 2. ... a4 3.♕c7 ♔a6 4.♔b4 ~ 5.♔c5 ~ 6.♕b6#
: 2. ... ♔b6 3.♔a4 ♔a7 4.♔b5 ~ 5.♔c6 ~ 6.♕b7#
: 1. ... a4 2.♕c7 
: 2. ... a3 3.♕c6 ♔a5 4.♔b3 ~ 5.♔c4 ~ 6.♕b5#
: 2. ... ♔b5 3.♔a3 ♔a6 4.♔b4 ~ 5.♔c5 ~ 6.♕b6#

1...♔a4 2.♕c4# 

## Bibliogrāfija
Zinātniskā un tehniskā literatūra:
* 
* 
* 
* 
Šaha kompozīcijas literatūra:
* 
* 
Žurnālā "Šahs" publicētie raksti:   
*  

## Atsauces

## Ārējās saites
* [Jurija Suškova zinātniskās publikācijas.](https://pure.spbu.ru/ru/persons/--(4ee80f55-dcc3-42ba-8777-ccc749eaa2b7)/publications.html)  
* Jurija Suškova šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Jurija Suškova profils mājaslapā ''Chess Composers''
NK Široki Brijeg

***NK Široki Brijeg*** ir Bosnijas un Hercegovinas futbola klubs no Široki Brijegas, kas spēlē Bosnijas un Hercegovinas Premjerlīgā.

## Sasniegumi
* **[[Bosnijas un Hercegovinas Premjerlīga]]**
** Čempioni (2): 2003–04, 2005–06
** Vicečempioni (5): 2001–02, 2007–08, 2009–10, 2011–12, 2013–14
* **Bosnijas un Hercegovinas kauss**
** Kausa ieguvēji (3): 2006–07, 2012–13, 2016–17
** Finālisti (5): 2004–05, 2005–06, 2011–12, 2014–15, 2018–19

## Atsauces
2018. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola virslīgas 2018. gada sezona** bija 44. Virslīgas sezona. Čempionātu organizēja Latvijas Futbola federācija.

2018. gada Latvijas futbola virslīgas ģenerālsponsors bija "SynotTip", tāpēc čempionāta oficiālais nosaukums bija "SynotTip Virslīga".

Par Virslīgas čempioniem pirmoreiz kļuva Riga FC futbolisti.

## Komandas

### Komandu izmaiņas

### Komandu pārstāvētās pilsētas

### Stadioni un personāls

### Komandu sastāvi

## Norise

### Pirmssezonas turnīrs
No 9. līdz 25. martam, Skonto stadionā tiek aizvadīts jauns pirmssezonas turnīrs-Virslīgas kauss,kurā piedalās visas komandas, kuras piedalās Virslīgā.

#### Turnīrs

### Spēles

#### Pirmais aplis

#### Otrais aplis

#### Trešais aplis

#### Ceturtais aplis

### Dublieru čempionāts

## Turnīra tabula

### Komandu vietas turnīra gaitā

|}

### Labākie vārtu guvēji
*Atjaunots 15. novembrī*

### ''Hat-trick''

## Pārspēles par vietu Virslīgā
Metta/LU uzvarēja divu spēļu summā ar 10:2 un saglabāja vietu Virslīgā.
----

----
----

----

## Skatīt arī
* 2018. gada Latvijas kauss futbolā
* 2018. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona

## Ārējās saites
* online LFF (2018. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona)
Wanna One

***Wanna One*** (워너원) ir mūzikas grupa no Dienvidkorejas. Grupu izveidoja *Kang Daniel, Park Ji-hoon, Lee Dae-hwi, Kim Jae-hwan, Ong Seong-wu, Park Woo-jin, Lai Kuan-lin, Yoon Ji-sung, Hwang Min-hyun, Bae Jin-young, Ha Sung-woon*.

## Grupas dalībnieki
* Yoon Ji-sung
* Ha Sung-woon
* Hwang Min-hyun
* Ong Seong-wu
* Kim Jae-hwan
* Kang Daniel
* Park Ji-hoon
* Park Woo-jin
* Bae Jin-young
* Lee Dae-hwi
* Lai Kuan-lin

## Diskogrāfija
* *1X1=1 (To Be One)* (2017)

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Zigurds Neimanis

**Zigurds Neimanis** (dzimis , Rīgā) ir latviešu aktieris un režisors.

Agrīno bērnību pavadījis laukos, vēlāk Rīgā, bet vasarās laukos ganīja govis. Mācījies Rīgas 8. pamatskolā (vēlāk Rīgas 50. vidusskola, tagad Rīgas Centra humanitārā vidusskola), ko pabeidza 1965. gadā.  Tēvs — kolhoza priekšsēdētājs Rīgas rajonā, māte strādāja bibliotēkā. Tēvs nomira, kad Zigurdam bija 11 gadi.

1975. gadā beidzis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti, mācījies arī Latvijas Valsts Universitātes Ģeogrāfijas fakultātē.

No 1966. gada ir rekvizitors, bet no 1975. gada aktieris Latvijas Nacionālajā teātrī, kur pamatā ir ārštata aktieris. Spilgtākās lomas Ričards Lauvassirds izrādē Lauva ziemā un Miša Zemcovs Alekseja Arbuzova lugā Cietsirdīgās spēles. Tēlojot Ābramu "Skroderdienās Silmačos", piedalījies vismaz 100 izrādēs, vēlāk bijis arī lugas režisors. Kopš 1977. gada "Teātra darbinieku sabiedrības" biedrs.

Filmējies Rīgas Kinostudijas spēlfilmās "Laikmetu griežos" (1981.), "Tereona galva"(1982.), "Dubultslazds" (1985.),"Tapers" (1989.) un Brigitas Eglītes īsfilmā "Vienīgā fotogrāfija" (2008.).

Līdzdarbojies dažādos projektos ārpus teātra, tajā skaitā piedaloties un veidojot humora un satīras projektus. Kopā ar Voldemāru Šoriņu 80. gados iestudēja vasaras koncertprogrammas, vadīja kolhozu vakarus, vēlāk 15 gadus rīkoja populāro aktieru brīvdabas humora festivālu "Pūznis" (Baldones Vanagkalna estrādē u.c.).

Bijis viens no scenārija autoriem un režisoriem LTV seriālam "Dzīvoklis", arī viens no scenārija autoriem un dialogu autoriem LTV seriālā "Neprāta cena". Uzstājies Muzikālā teātra 7 vasaras mūziklos. Pašlaik strādā Carnikavas Tautas namā par režisoru vietējā amatierteātrī "Nagla" un Latvijas Nacionālajā teātri, kā ārštata aktieris. Filmējas seriālā "Svešā seja". Ir filmējies seriālā Ēnu spēles.

1975. gada 31. jūlijā apprecējies ar dejotāju un deju pedagoģi Indru Filipsoni, meitas Nadīna un Nanete, mazbērni Annija, Marks un Ralfs. Dzīvo Ādažu novada Carnikavas pagasta Garciemā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* https://teatris.lv/makslinieki/arstata-aktieri/zigurds-neimanis  profils Nacionālā teātra mājaslapā
* https://www.filmas.lv/person/3179/ profils Nacionālais Kino centrs vietnē Latvijas filmas
Šūpoles (glezna)

**"Šūpoles"** (, oriģinālais nosaukums ), ir franču gleznotāja Žana Onorē Fragonāra eļļas krāsas glezna, kas atrodas Vollesa kolekcijā Londonā. To uzskata par vienu no rokoko ēras meistardarbiem un Fragonāra zināmāko darbu.

## Glezna
Gleznā attēlota eleganta jauna sieviete šūpolēs. Krūmos slēpjas un viņu vēro smaidošs jauns vīrietis, viņa skatu punkts ļauj viņam ieskatīties zem plīvojošajiem svārkiem, uz ko viņš norāda ar izstiepto roku, kurā tur cepuri. Smaidošs vecāks vīrs, kurš ēnā gandrīz nav redzams, kustina šūpoles ar virvju palīdzību. Vecākais vīrs visdrīzāk neredz jauno vīrieti. Jaunajai dāmai šūpojoties augšup, viņa pamet labo kāju augšup, liekot viņas smalkajai kurpītei aizlidot gaisā. Dāmai galvā ir cepure. Gleznas malā redzams Kupidons, kurš pielicis pie lūpām pirkstu, vēro notiekošo no attāluma. Zem šūpolēm redzami divi ķerubi. Viens no viņiem skatās noraidoši, bet otrs ar šausmām. 
Saskaņā ar dramaturga Šarla Kolē memuāriem, kāds galminieks (*homme de la cour*) bija vaicājis vispirms Gabrielam Fransuā Duajēnam, vai tas varētu uzgleznot viņu un viņa mīļāko. Nejuties komfortabli par šo vieglprātīgo uzdevumu, Duajēns atteicās un ieteica Fragonāru. Galminieks bija pieprasījis viņa mīļākās portretu, sēžot uz šūpolēm, kuras kustina bīskaps, bet Fragonārs uzgleznoja laju.

Šis "vieglprātīgās" glezniecības stils drīz kļuva par mērķi Apgaismības filozofu kritikai, kurš pieprasīja nopietnu mākslu, kas parādītu cilvēka cēlumu.

## Īpašnieki

Gleznas pirmais īpašnieks ir neskaidrs. Skaidra īpašnieku vēsture sākas tikai ar nodevu iekasētāju  M.-F. Menažu de Presiņī, kurš nomira 1794. gadā un gleznu konfiscēja revolucionāru valdības pārstāvji. Iespējams, ka tā vēlāk piederēja marķīzam de Razēnam de Sanmarkam un pavisam droši franču valstsvīram Šarlam de Monrī. Pēc viņa nāves 1865. gadā to Parīzes izsolē nopirka Hertfordas lords Ričards Seimūrs-Konvejs, Vollesa kolekcijas dibinātājs.

## Ievērojamas kopijas
Darbam ir radītas divas ievērojamas kopijas, nevienu no tām negleznoja pats Fragonārs. 
* Viena, kādreiz piederējusi Edmondam Džeimsam de Rotšildam, nedaudz atšķiras no oriģināla: dāmas kleita ir zila, nevis rozā.
* Otra ir mazāka versija (56 × 46&nbsp;cm), piederējusi hercogam Žilam de Poliņakam. 1930. gadā glezna nokļuva Grimaldi ģimenes īpašumā, kad Pjērs de Poliņaks (1895-1964) apprecēja princesi Šarloti (1898-1977). 1966. gadā to nodeva Versaļas pilsētas īpašumā un to izvietoja Lambinē muzeja ekspozīcijā piedēvējot Fragonāra darbnīcai.

## Piezīmes un atsauces

## Bibliogrāfija
*Ingamells, John, *The Wallace Collection, Catalogue of Pictures, Vol III, French before 1815*, Wallace Collection, 1989, 
* 

## Ārējās saites

* Glezna Vollesa kolekcijas tīmekļa vietnē
* ''Šūpoles'' — analīze un kritika
Skotijas futbola Premjerlīga

**Skotijas futbola Premjerlīga** () ir Skotijas augstākā futbola līga, kas dibināta 2013. gadā. Čempionātā piedalās 12 komandas.

## Klubi 2025.—2026. gada sezonā

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* Līgas profils ''transfermarkt.com'' 
* Līgas profils ''soccerway.com''
Harolds van der Heidens

**Harolds van der Heidens** (; dzimis ) ir nīderlandiešu šaha problēmists un etīžu kolekcionārs.

Pēc profesijas Haidens ir veterinārārsts.
 
## Šaha kompozīcija
Harolds van der Heidens ir viens no pasaules vadošajiem ekspertiem šaha etīžu kompozīcijā. Viņš ir žurnāla EG galvenais redaktors, apvienības "ARVES" valdes loceklis, FIDE albuma etīžu sekcijas direktors, divu šaha etīžu grāmatu autors, etīžu un tām veltītu grāmatu kolekcionārs un sekmīgs etīžu komponists. No 2001. gada viņš ir starptautiskais tiesnesis un no 2012. gada FIDE meistars šaha kompozīcijā.

Harolda van der Heidena 5. pieejamais etīžu krājums (ieskaitot 2015. gada decembri) satur 85619 etīdes.
### Piemērs

**Etīdes risinājums:**
: **1. Lh8–e5! f7xg6**
: **2. Th7–g7+ Kg8–h8**
: **3. Ke3–e4! g6–g5**
: **4. Ke4–d5 g5–g4**
: **5. Kd5–e6 g4–g3**
: **6. Le5–f6 g3–g2**
: **7. Ke6–f5 g2–g1D**
: **8. Tg7xg1+ Kh8–h7**
: **9. Tg1–h1+ Kh7–g8**
: **10. Kf5–g6** ar matu.
Šī etīde ir dvīnis populārajai Šajas Kozlovska etīdei. To atšķirība ir balto karaļa novietojums. 

## Bibliogrāfija
* Harold van der Heijden: *Pawn Promotion to Bishop or Rook in the Endgame Study.* New in Chess, Alkmaar   
* Harrie Grondijs; Harold van der Heijden: *Inleiding tot de Eindspelstudie.* RUEB, Rijswijk, 2008. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Harolda van der Heidena šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Harolda van der Heidena profils mājaslapā ''Chess Composers'' 
* 
* Haidena intervija. 
* Heidena mājaslapa.
Substitūcija

Algebrā **substitūcija** (no  — 'aizstāšana, aizvietošana') ir kādas sākumā dotas mainīgo izteiksmes aizstāšana ar citu mainīgo, tādējādi reducējot uzdevumu uz tādu, kuram ir jau zināma risināšanas gaita.

## Pielietojums

### Bikvadrātvienādojumi
Atrisinot bikvadrātvienādojumu, lieto substitūciju z=x^2, tādējādi pazeminot dotā vienādojuma pakāpi un iegūstot kvadrātvienādojumu pēc jaunieviestā mainīgā z, kuram risinājuma gaita jau ir zināma. Atrasto sakņu vērtības pielīdzina apzīmētajai sākotnējā mainīgā izteiksmei un atrod x vērtības.

Piemērs: x^4-5x^2+6=0

1) Pieņem, ka z=x^2

Tātad z^2-5z+6=0

2) Pēc Vjeta teorēmas aprēķina saknes

z_1=2;z_2=3

3)  z_1un z_2 pielīdzina x^2, un aprēķina dotā vienādojuma saknes

x^2=2;x^2=3

x=\pm\sqrt2;x=\pm\sqrt3

### Logaritmiskie vienādojumi
Ja logaritmiskais vienādojums satur vairākas viena un tā paša logaritma dažādas izteiksmes, tad, ar substitūcijas metodi šo logaritmu apzīmējot ar jaunu mainīgo, iegūst algebrisku vienādojumu, no kura iegūtajām saknēm pielīdzina iepriekš apzīmēto logaritmu, un šo vienādojumu saknes ir arī dotā vienādojuma saknes..

Piemērs: log^2_2x-6log_2x+8=0

1) Pieņems, ka z=log_2x

Tātad z^2-6z+8=0

2) Pēc Vjeta teorēmas aprēķina saknes

z_1=2;z_2=4

3)  z_1un z_2 pielīdzina log_2x un aprēķina dotā vienādojuma saknes

log_2x=2;log_2x=4

x_1=4;x_2=16

### Eksponentvienādojumi
Ja dotais vienādojums ir reducēts uz vienādojumu A\cdot
a^{2x}+B\cdot
a^x+C=0, kur A,B,C — reāli skaitļi, a>0,a\neq0, tad vienādojumu var atrisināt, lietojot substitūciju a^x=z. Ir iespējams šādi atrisināt arī augstākas pakāpes vienādojumus (piemēram, ja tas satur a^{3x}), taču tad vienādojumam jābūt strukturētam tā, ka, ieviešot jauno mainīgo, visi mainīgie x tiek aizstāti un substitūcijas rezultātā tiek iegūts atrisināms algebrisks vienādojums atkarīgs no z.

Piemērs: 4^x-3\cdot 2^x+2=0

1) Pārveido vienādojumu

2^{2x}-3\cdot 2^x+2=0

2) Pieņem, ka z=2^x

Tātad z^2-3z+2=0

3) Pēc Vjeta teorēmas aprēķina saknes

z_1=1;z_2=2

4)  z_1un z_2 pielīdzina 2^x un aprēķina dotā vienādojuma saknes

2^x=1;2^x=2

x_1=0;x_2=1

### Nevienādības
Nevienādību gadījumā var rīkoties līdzīgi vienādojumiem — tiek izmantota substitūcija pēc vienādojumu analoģijas, tad tiek atrisināta nevienādība pēc jaunieviestā mainīgā, un iegūtos intervālus pielīdzina apzīmētajai mainīgā izteiksmei. Iegūtās nevienādības atrisinot, iegūst atrisinājuma intervālus sākotnējai nevienādībai.

Piemērs: 4^x-3\cdot 2^x+2

1) Pārveido nevienādību

2^{2x}-3\cdot 2^x+2 

2) Pieņem, ka z=2^x

Tātad z^2-3z+2

3) Atrisinot nevienādību, iegūst, ka

z\in(1;2) jeb \begin{cases} z1 \end{cases}

4) z vietā ievieto 2^x un nevienādību sistēma atrisina

\begin{cases} 2^x1 \end{cases}\Rightarrow\begin{cases} x0 \end{cases}

x\in(0;1)

## Atsauces