open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Austrumu milzu vāveres

**Austrumu milzu vāveres**, **austrumu milzu vāveru ģints** (*Ratufa*) ir viena no vāveru dzimtas (*Sciuridae*) grauzēju ģintīm, kas ir vienīgā ģints **austrumu milzu vāveru apakšdzimtā** (*Ratufinae*). Ģints apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas. 

Aizvēstures laikos šī apakšdzimta bija daudz plašāk pārstāvēta un iespējams tajā bija 3 ģintis. Vācijā ir atrasti 16—15,2 miljonus gadu veci miocēna milzu vāveres fosilie kauli, kas piederēja šai apakšdzimtai. Morfioloģiski austrumu milzu vāveres ir izteikti primitīvas, un tās var uzskatīt par dzīvām "fosilijām". 

## Izskats un ieradumi
Austrumu milzu vāverēm ir raksturīgs liels augums, gara aste, un tās dzīvo Āzijas dienvidos un dienvidaustrumos tropu biomā. To svars variē 1,5—3 kg, ķermeņa garums 25—46 cm, aste ir tikpat gara kā ķermenis.   Tās ir lielākās kokos dzīvojošās vāveres pasaulē. Milzu vāveres barojas ar tropu koku lapām un augļiem, nav novērots, ka tās ēstu sēklas.

## Sistemātika
* **Austrumu milzu vāveru apakšdzimta** (*Ratufinae*)
** **Austrumu milzu vāveru ģints** (*Ratufa*)
*** Gaišā milzu vāvere (*Ratufa affinis*)
*** Indijas milzu vāvere (*Ratufa indica*)
*** Melnā milzu vāvere (*Ratufa bicolor*)
*** Šrilankas milzu vāvere (*Ratufa macroura*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Bālā milzu vāvere
* Šrilankas milzu vāvere
Toms Hikss

thumb|Toms Hikss 2016. gadā
**Tomass Oliss Hikss vecākais** (; dzimis , miris ) bija ASV privātā kapitāla investors un sporta komandas īpašnieks, kurš dzīvoja Dalasā, Teksasā. Žurnāls *[[Forbes]]* 2009. gadā Hiksa bagātību lēsa 1 miljarda ASV dolāru apmērā, bet 2010. gadā tā samazinājās līdz 700 miljoniem ASV dolāru.

Hikss bija investīciju firmas *Hicks, Muse, Tate & Furst* līdzdibinātājs, iepriekš viņam piederēja 50% Anglijas futbola kluba *[[Liverpool FC]]*, un viņš bija *Hicks Holdings LLC* priekšsēdētājs, kam pieder un kas pārvalda *Hicks Sports Group*, uzņēmumu, kam iepriekš piederēja Augstākās beisbola līgas (MLB) komanda Teksasas "Rangers", Nacionālās hokeja līgas (NHL) komanda Dalasas "Stars". 2010. gadā Hikss pārdeva *Rangers* un *Liverpool*, lai apmierinātu savus kreditorus, un *Stars* nākamajā gadā bankrotēja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija Dalasas "Stars" tīmekļa vietnē
* ''Hicks Holdings'' oficiālā tīmekļa vietne
*
Rūpniecība

[upright=1.2|thumbnail|[Tērauds|Tērauda lietuves rūpnīca Pensilvānijā, ASV]]
**Rūpniecība** jeb **industrija** ( — ‘rosība, darbība’) ir viena no svarīgākajām tautsaimniecības nozarēm, kura ietver dažādu preču ražošanu. Būtībā tas ir uzņēmumu kopums (rūpnīcas, fabrikas, raktuves, elektrostacijas un citi), kuros veic šo preču ražošanu. Savukārt iegūtās preces nodrošina tālāku citu tautsaimniecību attīstību. Vēl pie rūpniecības pieskaita derīgo izrakteņu iegūšanu, enerģijas ražošanu, mežu apsaimniekošanu un citas nozares, tai skaitā arī pakalpojumus.

Katras nācijas turība galvenokārt balstās uz tās rūpniecību. Par industriālākajām valstīm mēdz spriest pēc iekšzemes kopprodukta (IKP). Vislielākais IKP un, līdz ar to var pieņemt, visindustriālākās valstis ir Amerikas Savienotās Valstis, Ķīna, Japāna, Vācija, Francija un Apvienotā Karaliste.

## Iedalījums
Saimniecība tiek iedalīta trīs sektoros, no kuriem rūpniecība pieder sekundārajam sektoram. Atsevišķas rūpniecības nozares, piemēram, kalnrūpniecība ir primārā sektora nozare (primārajā sektorā tiek iegūti resursi, kas nepieciešami sekundāra sektora nozarēm). 19. gadsimta sākumā sākās Rūpnieciskā revolūcija izraisīja rūpniecības sadalīšanos šaurākās nozarēs. Rūpniecību veido apstrādes rūpniecība, energoapgāde, gāzes apgāde, ūdensapgāde, celtniecība, metālapstrāde, mašīnbūve un tā tālāk. Būtībā sekundārais sektors dalās vieglajā rūpniecībā un smagajā rūpniecībā.

## Nozares
Rūpniecība tiek iedalīta nozarēs, kurās ražo ražošanas līdzekļus, un nozarēs, kas ražo patēriņa preces.

Rūpniecības nozares:

* apstrādes rūpniecība
* celtniecība
* enerģētika
* kokapstrāde
* kuģubūve
* ķīmiskā rūpniecība
* lidmašīnbūve
* mašīnbūve
* metālapstrāde
* metalurģija
* mežrūpniecība
* pārtikas rūpniecība
* poligrāfija
* tekstilrūpniecība
* vagonbūve

Rūpniecības nozares grupē arī pēc ražošanas procesa īpatnībām. Tās ir šādas grupas:
* materiālietilpīgas nozares (nepieciešams liels izejvielu daudzums; piemēram, autobūve, kokapstrāde, būvmateriālu ražošana);
* energoietilpīgas nozares (patērē lielus energoresursus; piemēram, metalurģija);
* darbietilpīgas nozares (nepieciešams liels darbaspēka daudzums; piemēram, tekstilrūpniecība, elektrotehnikas ražošana);
* zinātņietilpīgas nozares (lielāko daļu no izmaksām veido zinātniskie pētījumi un izgudrojumu izmaksas; piemēram, farmācija).

## Izvietojuma ietekmējošie faktori
Rūpniecības izvietojuma ietekmējošie faktori ir šādi:
* izejvielu pieejamība un tuvums,
* zinātnes sasniegumi,
* produkcijas patērētāju tuvums,
* kurināmā un energoresursu pieejamība un tuvums,
* transports,
* ekoloģiskais faktors,
* darbaspēks.

## Rūpnīcas
Vairums no precēm, kuras mēs ikdienā pērkam, tiek saražotas rūpnīcās, rūpniecības uzņēmumos, kuros ražošanas procesu pilnībā vai daļēji veic dažādas iekārtas. Rūpnīcā ikviens darbinieks ražošanas procesā veic kādu konkrētu pienākumu, kā rezultātā tiek iegūts produkts. Lielākā daļa no rūpnīcām pieder lieliem uzņēmumiem un firmām, tikai dažas rūpnīcas pieder valdībām vai privātpersonām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tropu pigmejvāvere

**Tropu pigmejvāvere** (*Sciurillus pusillus*) ir viena no vāveru dzimtas (*Sciuridae*) grauzēju sugām, kas ir vienīgā suga ģintī (*Sciurillus*) un arī **tropu pigmejvāveru** apakšdzimtā (*Sciurillinae*). Izdala trīs pasugas.

Tās ir ļoti maza auguma vāveres, kas dzīvo Dienvidamerikā. Tās var sastapt Amazones džungļos; Brazīlijas, Kolumbijas, Peru, Franču Gviānas, Gajānas un Surinamas lietus meža biomā.

## Izskats un ieradumi
[thumb|left|300px|[Amazones lietus mežs — tropu pigmejvāveres vienīgā dzīves vieta]]
Tropu pigmejvāveres kažoka krāsa atkarībā no pasugas var būt atšķirīga. Kažoks var būt gaiši brūns ar gaiši dzeltenām ausīm vai pelēkbrūns ar baltām ausīm. Pavēdere gaišāka nekā mugura. Aste ir kupla un gara, sasniedzot vienādu garumu ar ķermeni. Tropu pigmejvāveres sver 33—45 g, to ķermeņa garums ir 9—12 cm.

Tās barojas ar tropu koku augļiem un sveķiem. Tās nomizo koka ārējo, sauso mizu un ēd koka mīkstāko šķiedru. Tā kā pigmejvāveres barojas tikai no dažiem kokiem, to izplatība ir nevienmērīga, grupējoties ap konkrētiem kokiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Neotropical pygmy squirrel
Cena

**Cena** var būt:

* Cena — kādas preces, pakalpojuma vai aktīva vērtības izteiksme naudā;
* Cena — apdzīvota vieta Jelgavas novadā;
* Cena — dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Jelgava;
* Cena — upe Zemgalē, Misas pieteka.
Deviņstūris

right|thumb|230px|Regulārs deviņstūris ar visām tā 27 diagonālēm
**Deviņstūris** - daudzstūris ar deviņām malām. Deviņstūra leņķu summa ir 1260°. Tam ir 27 diagonāles. Katrs regulāra deviņstūra leņķis ir 140° liels.

## Īpašības
* Laukums S = \frac{9}{4}a^2\cot\frac{\pi}{9} \approx6.18182a^2, kur a - regulāra deviņstūra malas garums

* Perimetrs P=9a
Desmitstūris

right|150px|thumb|Regulārs desmitstūris
**Desmitstūris** - daudzstūris ar desmit malām. Desmitstūra leņķu summa ir 1440°. Tam ir 35 diagonāles. Katrs regulāra desmitstūra leņķis ir 144° liels.

## Īpašības
* Laukums S = \frac{5}{2}a^2 \cot \frac{\pi}{10} = \frac{5a^2}{2} \sqrt{5+2\sqrt{5}}  \approx 7.694208843 a^2., kur a - regulāra desmitstūra malas garums

* Perimetrs P=10a
Asspalvainās zemes vāveres

**Asspalvainās zemes vāveres**, **asspalvaino vāveru cilts** (*Xerini*) ir viena no trijām vāveru dzimtas (*Sciuridae*) zemes vāveru apakšdzimtas (*Xerinae*) grauzēju ciltīm. Šajā apakšdzimtā ietilpst arī Āfrikas vāveru cilts (*Protoxerini*) un murkšķu cilts (*Marmotini*). Asspalvaino zemes vāveru ciltī ir 6 sugas, kas iedalās 3 ģintīs.

Asspalvaino zemes vāveru cilts apdzīvo Āfrikas un Centrālāzijas (Irānas un Afganistānas) tuksnešu un pustuksnešu biomu.

## Izskats un ieradumi
[thumb|left|260px|[Dienvidāfrikas zemes vāvere (*Xerus inauris*)]]
Asspalvaino zemes vāveru cilti raksturo to kažoka asais apmatojums. Lielākajai daļai kažoka krāsojumā ir svītra, tā var būt gan balta, gan melna, kas izceļas uz rudās vai brūnās pamatkrāsas. Svītra var būt viena uz muguras vai vairākas uz sāniem. Ķermeņa garums ir 16—46 cm, astes garums 7—27 cm, svars 300—945 g. Tām ir gari, gandrīz taisni nagi, kas ir daudz garāki kā citām vāverēm, bet ausis ir ļoti mazas vai to gandrīz nav. Galvaskauss ir šaurāks un garāks kā parastajām koku vāverēm.

Visas asspalvainās vāveres dzīvo tikai uz zemes, dabiskās slēptuvēs zem akmeņiem vai izrok alas pašas. Alās tās slēpjas no dienas saules, plēsējiem, kā arī izaudzē mazuļus. Nav ziņu par to, ka vāveres veidotu barības krājumus. Tā kā klimats asspalvaino zemes vāveru dzīvesvietās ir karsts, tās ir aktīvas agri no rīta vai vēlu vakarā. Barojas ar saknēm, sēklām, augļiem un kukaiņiem.

## Sistemātika
* **Asspalvaino zemes vāveru cilts** (*Xerini*)
** ģints: Āfrikas zemes vāveres (*Xerus*)
** ģints: Garnagu zemes vāveres (*Spermophilopsis*)
** ģints: Ziemeļāfrikas zemes vāveres (*Atlantoxerus*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tolweb: Atlantoxerus 
* Foto 1
* Foto 2
Jenss Jākobs Bercēliuss

**Jenss Jākobs Bercēliuss** (; dzimis  Veversundā (*Väversunda*), miris  Stokholmā) bija zviedru ķīmiķis. Viņš ieviesa mūsdienās pazīstamos ķīmiskos simbolus un ir mūsdienu ķīmijas nomenklatūras pamatlicējs. Kopā ar Džonu Daltonu, Antuānu Lavuazjē un Robertu Boilu tiek uzskatīts par modernās ķīmijas tēvu.

Bercēliuss mācījies Upsālas Universitātē un 1804. gadā saņēmis medicīnas doktora grādu. 1807. gadā kļuvis par Stokholmas medicīnas augskolas profesoru, bet no 1810. gada - par jaundibinātā Karolīnas institūta ķīmijas un farmācijas profesoru. Bercēliuss bija Zviedrijas zinātņu akadēmijas loceklis no 1808. gada, bet no 1810. gada – tās prezidents.

1806. gadā ieviesis terminu "organiskā ķīmija". 1815. gadā noskaidrojis etiķskābes, dzintarskābes, vīnskābes un citu vielu formulas. 1830. gadā, pētot vīnogskābi, atklājis, ka tās ķīmiskais sastāvs ir identisks vīnskābes sastāvam un ierosinājis to izskaidrot ar atomu dažādu sakārtojumu molekulās, kā arī ieteicis šo fenomenu apzīmēt ar terminu "izomērija". Bercēliuss ieviesis arī tādus jēdzienus kā katalīze, polimērs un alotropija.

Bercēliuss atklājis ķīmiskos elementus selēnu, toriju un cēriju, kā arī devis nosaukumus viņa studentu atklātajiem litijam un vanādijam. Pirmo reizi izdalījis brīvā veidā silīciju, titānu, tantālu, cirkoniju.

Berzeliuss tika iecelts dižciltīgo kārtā 1818. gadā karaļa Kārļa XIV kronēšanas laikā. 1835. gadā pēc laulībām ar Elizabeti Popiju viņam tika piešķirts baroneta tituls. Bērnu viņiem nebija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daudzstūris

[thumb|400px|Daži daudzstūri ([trijstūris, četrstūris, ieliekts divpadsmitstūris un tāds nosacīts daudzstūris,  kura malas šķērso viena otru)]]
**Daudzstūris** ir plaknes daļa, ko ierobežo slēgta lauzta līnija, kas nekrusto sevi. Daudzstūri ir jebkurš trijstūris, jebkurš taisnstūris, utt.
Regulārs daudzstūris no jebkura cita atšķiras ar to, ka tam visas malas un visi leņķi ir vienādi. Ja vienādi ir tikai leņķi, tad tādu daudzstūri sauc par vienādleņķu daudzstūri.

Dažreiz daudzstūri definē kā plakanu noslēgtu lauztu līniju; šāda definīcija pieļauj daudzstūra malu krustošanos savā starpā (t.i., šādas figūras malām kopīgi var būt ne tikai virsotņu punkti). Tādā gadījumā daudzstūrus, kam malas nekrustojas savā starpā, sauc par vienkāršiem daudzstūriem. Ja runa ir par daudzstūriem, kam malas var savstarpēji krustoties, ieteicams to speciāli norādīt.

Līniju, kas savieno tādas daudzstūra virsotnes, kas neatrodas blakus (nav vienas un tās pašas daudzstūra malas galos), sauc par diagonāli. Ja visas daudzstūra diagonāles atrodas tā iekšpusē, tādu daudzstūri sauc par izliektu daudzstūri. Ja kaut viena diagonāle atrodas daudzstūra ārpusē (plaknes daļā, ko neierobežo lauztā līnija), tad tas ir ieliekts daudzstūris.

## Apvilkti un ievilkti daudzstūri

Daudzstūri sauc par apvilktu ap riņķa līniju, ja visas tā malas pieskaras riņķa līnijai.

Daudzstūri sauc par ievilktu riņķa līnijā, ja visas tā virsotnes atrodas uz riņķa līnijas.

## Formulas

* S_\alpha={(n-2)\times 180^\circ}
* d=\frac{n (n-3)}{2}
:kur n - daudzstūra malu skaits, S_\alpha - iekšējo leņķu summa grādos, d - diagonāļu skaits.

## Skatīt arī

* Regulārs daudzstūris
* Ģeometriska figūra
* Trijstūris
* Četrstūris
* Piecstūris
* Sešstūris
* Septiņstūris
* Astoņstūris
* Deviņstūris
* Desmitstūris
* Daudzskaldnis

## Atsauces
Ģeometriska figūra

**Ģeometriska figūra** - vairāku punktu kopums, kas savienoti ar lauztu vai liektu slēgtu līniju. 

## Ģeometriskās figūras
* Nullstūris
* Daudzstūri
** Divstūris
** Trijstūris
*** Taisnleņķa trijstūris
** Četrstūris
*** Trapece
*** Paralelograms
*** Rombs
*** Taisnstūris
*** Kvadrāts
** Piecstūris
*** Pentagramma
** Sešstūris
** Septiņstūris
** Astoņstūris
** Deviņstūris
** Desmitstūris u.c. daudzstūri
* Gredzens
* Arbeloss
* Riņķis
* Dažādas citas figūras ar gan taisnām, gan liektām līnijām
Klotene

**Klotene** () ir municipalitāte Šveices ziemeļos, Cīrihes piepilsēta. Atrodas ziemeļaustrumos no Cīrihes blakus Cīrihes lidostai.

Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1331. g. 1739. g. Klotenes pagastam piešķirts ģerbonis. Līdz pat 20. gs. 60. gadiem bija neliels ciems ar ~3000 iedzīvotājiem. Par pilsētu izauga pēc lidostas izbūves.

Klotenes vārds, pēc vienas no versijām, cēlies no Klaudija vārda (no romiešu XI leģiona "Claudia Pia Fidelis"), pēc citas - no alemaņu vārda *Chloto*.

## Atsauces
Āfrikas vāveres

**Āfrikas vāveres**, **Āfrikas vāveru cilts** (*Protoxerini*) ir viena no trijām vāveru dzimtas (*Sciuridae*) zemes vāveru apakšdzimtas (*Xerinae*) grauzēju ciltīm. Šajā apakšdzimtā ietilpst arī asspalvaino zemes vāveru cilts (*Xerini*) un murkšķu cilts (*Marmotini*). Āfrikas vāveru ciltī ir 31 suga, kas tiek iedalītas 6 ģintīs.

## Sistemātika
* **Āfrikas vāveru cilts** (*Protoxerini*)
** ģints: Āfrikas krūmu vāveres (*Paraxerus*)
** ģints: Āfrikas milzu vāveres (*Protoxerus*)
** ģints: Āfrikas palmu vāveres (*Epixerus*)
** ģints: Āfrikas pigmejvāveres (*Myosciurus*)
** ģints: Āfrikas svītrainās vāveres (*Funisciurus*)
** ģints: Saules vāveres (*Heliosciurus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tolweb: Protoxerini
Āzijas vāveres

**Āzijas vāveres**, **Āzijas vāveru apakšdzimta** (*Callosciurinae*) ir viena no vāveru dzimtas (*Sciuridae*) grauzēju apakšdzimtām. Tāpat kā parastās koku vāveres (*Sciurinae*) tās dzīvo tikai kokos.

Āzijas vāveru apakšdzimtā ir divas ciltis, kurās ir 14 ģintis un apmēram 60 sugas. Lielākā daļa Āzijas vāveru dzīvo Dienvidaustrumāzijā tropu biomā. Apakšdzimtas zinātniskais nosaukums *Callosciurinae* ir atvasināts no Āzijas vāveru *Callosciurus* ģints, kas nozīmē "skaistās vāveres". 

## Sistemātika
* **Āzijas vāveru apakšdzimta** (*Callosciurinae*)
** cilts: Dienvidaustrumāzijas vāveres (*Callosciurini*)
*** ģints: Krāšņās vāveres (*Callosciurus*)
*** ģints: Sarkanvaigu vāveres (*Dremomys*)
*** ģints: Āzijas pigmejvāveres (*Exilisciurus*)
*** ģints: Tēlnieku vāveres (*Glyphotes*)
*** ģints: Gardegunu vāveres (*Hyosciurus*)
*** ģints: Svītrainās zemes vāveres (*Lariscus*)
*** ģints: Indoķīnas vāveres (*Menetes*)
*** ģints: Melnausu vāveres (*Nannosciurus*)
*** ģints: Pundurvāveres (*Prosciurillus*)
*** ģints: Ciršļasejas vāveres (*Rhinosciurus*)
*** ģints: Sarkanvēderu vāveres (*Rubrisciurus*)
*** ģints: Sundas vāveres (*Sundasciurus*)
*** ģints: Āzijas svītrainās vāveres (*Tamiops*)
** cilts: Palmu vāveres (*Funambulini*)
*** ģints: Palmu vāveres (*Funambulus*)

## Atsauces
Halks

**Halks**, bieži arī saukts par "**Neticamo Halku**", ir supervaronis, kas pirmo reizi parādījās Marvel Comics komiksu grāmatā. Viņu izdomāja Stens Lī un Džeks Kērbijs, tēls pirmo reizi parādījās *The Incredible Hulk* #1 (1962. gada maijs). 2008. gadā *[[Wizard (magazine)|Wizard]]* žurnāls nosauca Halku kā septīto dižāko Marvel Comics personāžu. *[[Empire (magazine)|Empire Magazine]]* viņu nosauca par četrdesmito visu laiku dižāko personāžu.

Halks ir fiziķa **doktora Roberta Brūsa Banera** emocionālais un impulsīvais otrais es. Halks parādās neilgi pēc tam, kad Baners nejauši tiek pakļauts gamma stariem no izmēģinājuma bumbas, ko viņš izgudroja. Tagad reizēm Baners pārvēršas Halkā, ko nevar novērst, kas tiek aprakstīts kā trakojošs milzis, radot milzu problēmas viņa dzīvē. Lī teica, ka, radot Halku, viņš ir iedvesmojies no "Doktora Džekila un Mistera Haida un Frankenšteina kombinācijas".

Baneru ir attēlojuši vairāki aktieri. Ana Lī 2003. gada filmā "Halks" Baneru tēlo aktieris Ēriks Bana, 2008. gada filmā "Nepārspējamais Halks" viņu attēlo Edvards Nortons, savukārt 2012. gada filmā "Atriebēji" viņu attēlo Marks Rafalo.

## Atsauces
Amedeo Avogadro

**Lorenco Romano Amedeo Karlo Avogadro di Kvaregna e di Cereto**, Kvaregnas un Cereto grāfs (; dzimis , miris ) bija itāliešu fiziķis un ķīmiķis, pazīstams ar savu ieguldījumu molekulārajā teorijā. Formulējis vienu no ideālās gāzes pamatlikumiem — Avogadro likumu.

Par godu viņam dots nosaukums fizikā un ķīmijā nozīmīgai konstantei — Avogadro skaitlis, kas raksturo elementāro vienību (atomu, molekulu, jonu vai citu daļiņu) skaitu 1 molā vielas, kas ir viena no septiņām Starptautiskās mērvienību sistēmas (SI) bāzes vienībām.

thumb|180px|Avogadro darbs ''Mémoire sur les chaleurs spécifiques des corps solides et liquides'', 1833

## Ārējās saites
Vācijas futbola Bundeslīga

**Vācijas futbola Bundeslīga** ir augstākā līga Vācijas futbola līgu sistēmā. Termins Bundeslīga tiek lietots arī Austrijas futbolā un ir attiecināts uz augstāko līmeņa līgu sacensībām dažos citos sporta veidos šajās abās valstīs.

Pretēji citām valstīm Vācijā bija savā ziņā neparasta futbola struktūra, vienota nacionālā līga tika izveidota diezgan vēlu. Bundeslīga tika izveidota 1962. gadā, bet pirmo sezonu aizvadīja 1963. gadā. Līgas struktūra un nacionālo futbolu līgu organizācija līdz mūsdienām ir piedzīvojusi biežas pārmaiņas. Līgu dibināja Vācijas Futbola asociācija, bet tagad to pārvalda organizācija "Vācijas futbola līga".

## Klubi 2025.—2026. gada sezonā

## Uzvarētāji

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kapteinis Amerika

**Kapteinis Amerika** ir supervaronis, kas parādās Marvel Comics komiksu grāmatās. Tas pirmo reizi parādījās Džo Simonsa un Džeka Kērbija *Captain America Comics* #1 (1941. gada marts), no Marvel Comics 1940. gadu priekšteča, Timely Comics. Kopumā pārdots ap 210 miljoniem "Kapteiņa Amerikas" komiksu grāmatu 75 valstīs. Kapteiņa Amerika īstais vārds ir **Stīvs Rodžerss**, kurš bija slims, jauns vīrs, kurš tika padarīts par superkareivi, lai palīdzētu amerikāņiem Otrajā pasaules karā pret Ass valstīm. Viņš valkā tērpu, kurš ir ASV karoga krāsās un lieto neiznīcināmu metamo vairogu.

Filmā "Kapteinis Amerika: Pirmais atriebējs", tās turpinājumā, kā arī filmā "Atriebēji", Kapteini Ameriku tēlo Kriss Evanss.

## Atsauces
Lisa

**Lisa** var būt:

* Lisa — upe, Riebas pieteka;
* Lisa — upe, Abula pieteka;
* Lisa — upe Francijā un Beļģijā;
* Lisa — apdzīvota vieta Mārsnēnu pagastā;
* Lisa — apdzīvota vieta Raunas pagastā;

* Lisa — Taizemes repere, dziedātāja, korejiešu popmūzikas grupas *Blackpink* dalībniece;
* Perki Lisa (*Percy Liza*, dzimis 2000) — Peru futbolists.

## Skatīt arī
* Lisiņa
* Lisiņš
* Liska
* *[[LISA Pathfinder]]*
* *[[Apple Lisa]]* dators, *Apple Macintosh* priekštecis
Niedrupe

**Niedrupe** var būt:
* Niedrupe (Ilgupītes pieteka) - upe, Ilgupītes pieteka.
* Niedrupe (Virgas pieteka) - upe, Virgas pieteka.
* Niedrupe (ciems) - apdzīvota vieta Vecumu pagastā.

* Narūtas cits nosaukums
Virga (nozīmju atdalīšana)

**Virga** var būt:
* Virga — apdzīvota vieta Virgas pagastā;
* Virga — upe, Vārtājas pieteka;
* Ainars Virga — mūziķis;
* Dainis Virga — mūziķis.
Ņūorleāna

**Ņūorleāna**, arī **Jaunorleāna** (, ; ,  — ‘Jaunā Orleāna’), ir pilsēta Amerikas Savienoto Valstu dienvidos, nozīmīga ASV ostas pilsēta un lielākā pilsēta Luiziānas štatā. Pilsēta vienlaicīgi veido arī Orleānas pagastu (*Orleans parish*), kas ir daļa no Luiziānas štata administratīvā iedalījuma. Ņuorleāna atrodas Luiziānas štata dienvidaustrumos Misisipi upes deltā, aptuveni 175 km no Misisipi ietekas Meksikas līcī. 2017. gadā Ņūorleānā dzīvoja gandrīz 391 tūkstotis iedzīvotāju, bet pirms 2005. gada postošās viesuļvētras “Katrīna” iedzīvotāju skaits bija lielāks, gandrīz pusmiljons iedzīvotāju. Daļa no pilsētas atrodas zem jūras līmeņa, tāpēc dambja pārrāvums viesuļvētras “Katrīna” laikā vēl vairāk veicināja postījumus pilsētā.

Ņūorleāna ir nozīmīgs finanšu un tirdzniecības centrs Amerikas Savienoto Valstu dienvidos. Ņūorleānas osta ir viena no lielākajām ostām Amerikas Savienotajās Valstīs. Pilsētā nav starptautiskās lidostas, bet to apkalpo Luisa Ārmstronga starptautiskā lidosta, kas atrodas piepilsētā Kennerā, aptuveni 19 km uz rietumiem no Ņūorleānas centra. Ņuorleāna ir nozīmīgs transporta mezgls. Pilsētā darbojas vairākas naftas pārstrādes rūpnīcas, attīstīta arī pārtikas rūpniecība, tekstilrūpniecība, mašīnbūve, kuģubūve, aviācijas rūpniecība un krāsainā metalurģija. Nozīmīgs medicīnas un tūrisma centrs.

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Ņūorleānā dzimuši vai dzīvojuši:
* Pols Morfijs (angļu: Paul Charles Morphy, 1837—1884), ASV šahists.
## Sadraudzības pilsētas
Ņūorleānas sadraudzības pilsētas ir:

* Kapaitjēna, Haiti
* Karakasa, Venecuēla
* Durbana, Dienvidāfrika
* Insbruka, Austrija
* Izola del Liri, Itālija
* Žuanlepēna, Francija
* Marakaibo, Venecuēla
* Macue, Japāna
* Merida, Meksika
* Orleāna, Francija
* Puentnuāra, Kongo Republika
* Sanmigela de Tukumana, Argentīna
* Tegusigalpa, Hondurasa

## Atsauces

## Ārējās saites
Liekne

**Liekne** var būt:

* Emma Liekne, latviešu skolotāja (1886—1942)
* Lieknas cits nosaukums
* Riežupes cits nosaukums
Dalbe (stacija)

**Dalbe** ir pieturas punkts, kurš atrodas Jelgavas novadā maršruta Rīga—Jelgava 29. kilometrā. Pieturas punktā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Stacija ar nosaukumu *Dolbing* atzīmēta 1917. gada vācu armijas kartē. Oficiāli kā IV klases stacija atvērta 1920. gadā. Mūsdienās stacijas ēka ir slēgta, lielākā daļa pasažieru vilcienu maršrutā Rīga—Jelgava tajā pietur, tikai pasažieriem biļetes ir jāiegādājas vilcienā. 2009. gada aprīlī biļetes cena līdz Rīgai maksāja Ls 1.05 (ceļā aptuveni 32 min), bet līdz Jelgavai Ls 0.50 (ceļā aptuveni 17 min).

2020. gadā biļete līdz Rīgai maksā 1,50 EUR (ceļā aptuveni 29 minūtes), bet līdz Jelgavai 1 EUR (ceļā aptuveni 15 minūtes).

## Pasažieru pārvadājumi

## Attēlu galerija

Attēls:Dzelzceļa stacija Dalbe.jpg|Dalbes pieturas punkts 2009. gadā
File:Sliežu ceļi Dalbē 4.jpg|Sliežu ceļi Jelgavas virzienā
File:Sliežu ceļi Dalbē 3.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā


## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas dzelzceļš
* Latvijas dzelzceļa vēstures muzejs
Pentagramma

200px|right|Pentagramma
**Pentagramma** - regulārs piecstūris, kura visas malas ir pagarinātas tiktāl, līdz tās krustojas, veidojot vēl piecus vienādus vienādsānu trijstūrus.

## Īpašības
* Laukums {S_\star=(\cos18^\circ+1{,}5\cot18^\circ)\cdot a^2}

:{S_\star=\frac{\sqrt{10\left(25+11\sqrt{5}\right)}}{4}\cdot a^2\approx 5{,}568\, a^2}, kur a - pentagrammas malas garums

## Pentagramma un zelta griezums
right|thumb|200px|Zelta griezuma ilustrācija, kas slēpjas pentagrammā.
Pitagors apgalvoja, ka pentagramma slēpj sevī zelta griezuma lielumu (φ = (1+√5)/2 = 1.618…). Ja izdalīt jebkura krāsainā segmenta garumu ar visgarāko no pāri palikušajiem segmentu garumiem, tad tiks iegūts zelta griezums (φ).
: \varphi = \frac{\mathrm{sarkans}}{\mathrm{zils}} = \frac{\mathrm{zils}}{\mathrm{zals}} = \frac{\mathrm{zals}}{\mathrm{magenta}}
Ozolnieki (stacija)

**Ozolnieki** ir dzelzceļa pieturas punkts, kas atrodas Jelgavas novadā, 37 kilometru attālumā no Rīgas Pasažieru stacijas.

Dzelzceļa pieturas punktā "Ozolnieki" katru dienu piestāj elektrovilcieni Rīga—Jelgava un Jelgava—Rīga. Pieturas punktā biļešu kase ir slēgta. 

2023. gadā pieturas punktu modernizēja, izveidojot paaugstinātās pasažieru platformas.

## Vēsture
Ozolnieku pieturas punkts izveidots 1929. gadā "Rīgas cementa fabrikas" māla karjera vajadzībām (šaursliežu vagonešu pārkraušanai). Tajā pašā gadā te sāka pieturēt pasažieru vilcieni. Sakarā ar mazo pasažieru skaitu un netālo pieturas punktu "Poļi", jau pēc gada šeit pasažieru satiksmi samazināja, līdz 1937. gadā Ozolnieki kļuva tīri par tehnisko staciju, ko izmantoja tikai māla pārkraušanai.

1956. gadā līdz ar Ozolnieku ciema attīstību pieturas punktu atkal atvēra pasažieru satiksmei. 1972. gadā pēc Rīgas—Jelgavas dzelzceļa līnijas elektrifikācijas, pieturas punktā sāka pieturēt elektrovilcieni. 

Līdz 2010. gada 15. februārim katru dienu šeit pieturēja dīzeļvilciens Rīga—Reņģe.

2023. gadā rekonstrukcijas darbu laikā nojaukta Ozolnieku stacijas ēka.

## Pasažieru pārvadājumi

## Attēlu galerija

Attēls:Dzelzceļa stacija Ozolnieki.jpg|Ozolnieku pieturas punkts 2009. gadā
File:Sliežu ceļi Ozolniekos 4.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Ozolniekos 3.jpg|Sliežu ceļi Jelgavas virzienā
File:Renovated train station in Ozolnieki 01.jpg|Renovētas platformas 2024. gadā


## Atsauces

## Ārējās saites

* Ozolnieku pieturas punkts Latvijas Dzelzceļa *YouTube* vietnē
Palmu vāveres

**Palmu vāveres**, **palmu vāveru cilts** (*Funambulini*) ir vāveru dzimtas (*Sciuridae*) grauzēju cilts, kas pieder Āzijas vāveru apakšdzimtai (*Callosciurinae*). Šajā apakšdzimtā ir vēl viena cilts — Dienvidaustrumāzijas vāveres (*Callosciurini*).

Palmu vāveru ciltī ir tikai viena ģints — **palmu vāveres** (*Funambulus*). Ģintī ir 5 sugas, kas iedalās 2 apakšģintīs.

## Izskats un ieradumi
Visas Āzijas palmu vāveres dzīvo Dienvidāzijā; Ceilonā, Pakistānā un Indijā. Āzijas palmu vāverēm ir raksturīgas tumšas un gaišas garenvirziena svītras uz ķermeņa. Kažoks ir biezs un mīksts, tā krāsa variē no pelēka līdz melnam. ķermeņa garums visām palmu vāverēm ir līdzīgs, apmēram 14—16 cm, aste ir tikpat gara kā ķermenis, līdz ar to kopējais vāveres garums pagarinās vēl par 14 cm.

Palmu vāveres ir dienas dzīvnieki un barojas gaišajā diennakts laikā. Tās ēd sēklas, riekstus, lapas un kukaiņus.

## Sistemātika
* **Palmu vāveru cilts** (*Funambulini*)
** **Palmu vāveru ģints** (*Funambulus*)
*** apakšģints: *Funambulus*
**** Džungļu palmu vāvere (*Funambulus tristriatus*)
**** Indijas palmu vāvere (*Funambulus palmarum*)
**** Leiarda palmu vāvere (*Funambulus layardi*)
**** Tumšā palmu vāvere (*Funambulus sublineatus*)
*** apakšģints: *Prasadsciurus*
**** Piecsvītru palmu vāvere (*Funambulus pennantii*)

## Atsauces
Cena (stacija)

**Cena** (vietām saukta arī **Cenas**) ir dzelzceļa stacija, kas atrodas Jelgavas novadā, 34 kilometru attālumā no Rīgas Pasažieru stacijas.  Ceļā līdz Rīgas Pasažieru stacijai ir jāpavada aptuveni 36 minūtes, bet līdz Jelgavas stacijai aptuveni 14 minūtes. Cena ir B biļešu zonas gala stacija. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Stacija atrodama 1917. gada vācu armijas kartē kā stacija *Zauke*. Cenu pieturas punkts atvērts 1931. gadā, bet 1935. gadā ticis pārdēvēts par staciju *Cena*. Stacijas ēka uzbūvēta 1932.-1933. gadā, bet nopostīta 1941. gadā. 1944. gadā no Cenas līdz Garozas stacijai Vērmahts uzbūvēja savienojošo līniju Jelgavas apiešanai. Latvijas PSR laikā pa šīs līnijas uzbērumu no Cenas stacijas uzbūvēja rūpnīcas *"Spartaks"* pievedceļu, ko vēlāk nojauca.

Līdz 2010. gada 15. februārim katru dienu šeit pieturēja dīzeļvilciens Rīga—Reņģe (tehniskā pietura bez pasažieru apmaiņas).
No 2019. gada decembra samazināja pasažieru vilcienu reisu skaitu, kas pietur Cenas pieturā. No 2022. gada Cenas stacijā pasažieru satiksmi bija paredzēts slēgt, taču tajā turpināja pieturēt vairāki elektrovilcienu reisi. 2023. gada augustā Sabiedriskā transporta padome (SAP) nolēma līdz gada beigām pieturu slēgt, bet vēlāk nolēma atcelt pieturu slēgšanu.

## Pasažieru pārvadājumi

## Attēlu galerija

Attēls:Dzelzceļa stacija Cena.jpg|Cenas stacija 2009. gadā
File:Sliežu ceļi Cenā 3.jpg|Sliežu ceļi Jelgavas virzienā
File:Sliežu ceļi Cenā 4.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Cenas stacijas uzgaidāmā vieta.jpg|Cenas stacijas pasažieru nojume


## Atsauces
Montevideo

**Montevideo** () ir Urugvajas galvaspilsēta, kā arī valsts lielākā pilsēta un nozīmīgākā ostas pilsēta. Montevideo ir vienīgā pilsēta valstī, kuras iedzīvotāju skaits pārsniedz vienu miljonu, 2011. gadā tajā dzīvoja 1 319 108 cilvēku. Pilsētas platība ir 201 km².

## Atsauces

## Ārējās saites
Gredzens (ģeometrija)

thumb|right|140px|Gredzens.
**Gredzens** ir plaknes daļa starp divām riņķa līnijām, kuru centri sakrīt (šādas riņķa līnijas sauc par *koncentriskām*). Gredzens nesatur mazākās riņķa līnijas iekšpusi, citādi tas būtu riņķis.

Gredzena laukumu aprēķina pēc formulas
: S = \pi(R^2 - r^2), \,
kur *R* un *r* ir attiecīgi lielākās un mazākās riņķa līnijas rādiusi.

## Skatīt arī

* Tors
* Sfēriska čaula

## Ārējās saites

* Eric W. Weisstein, Annulus, MathWorld.
Dienvidaustrumāzijas vāveres

**Dienvidaustrumāzijas vāveres**, **Dienvidaustrumāzijas vāveru cilts** (*Callosciurini*) ir viena no vāveru dzimtas (*Sciuridae*) grauzēju ciltīm. Tā kopā ar palmu vaverēm (*Funambulini*) veido Āzijas vāveru apakšdzimtu (*Callosciurinae*).

Šajā ciltī ir apmēram 55 sugas, kas iedalās 13 ģintīs. Zinātniskais nosaukums *Callosciurini* ir atvasināts no Āzijas vāveru *Callosciurus* ģints nosaukuma, kas nozīmē "skaistās vāveres". 

## Izskats un ieradumi
Dienvidaustrumāzijas vāveres dzīvo Dienvidaustrumāzijas tropu biomā. Tās ir vidēji lielas vāveres ar garām, kuplām astēm, izņēmums ir mazās pundurvāveres un pigmejvāveres, kuras ir mazākas par pārējām. Dienvidaustrumāzijas vāveres ir ļoti krāsainas un dažādas, īpaši skaisto vāveru ģints (*Callosciurus*). Tās ir dienas dzīvnieki un barojas ar koku lapām, sēklām un augļiem, kā arī kukaiņus, piemēram, ciršļasejas vāveru ģints (*Rhinosciurus*) vāveres pamatā pārtiek no skudrām un termītiem. Dienvidaustrumāzijas vāveru ciltī ir arī vairākas zemes vāveru ģintis: svītrainās zemes vāveres (*Lariscus*), ciršļasejas vāveres (*Rhinosciurus*) un citas.

## Sistemātika
* **Dienvidaustrumāzijas vāveru cilts** (*Callosciurini*)
** ģints: Skaistās vāveres (*Callosciurus*)
** ģints: Sarkanvaigu vāveres (*Dremomys*)
** ģints: Āzijas pigmejvāveres (*Exilisciurus*)
** ģints: Tēlnieku vāveres (*Glyphotes*)
** ģints: Gardegunu vāveres (*Hyosciurus*)
** ģints: Svītrainās zemes vāveres (*Lariscus*)
** ģints: Indoķīnas vāveres (*Menetes*)
** ģints: Melnausu vāveres (*Nannosciurus*)
** ģints: Pundurvāveres (*Prosciurillus*)
** ģints: Ciršļasejas vāveres (*Rhinosciurus*)
** ģints: Sarkanvēderu vāveres (*Rubrisciurus*)
** ģints: Sundas vāveres (*Sundasciurus*)
** ģints: Āzijas svītrainās vāveres (*Tamiops*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tolweb: Callosciurini 
* Callosciurini Images
Stearilspirts

**Stearilspirts** jeb **1-oktadekanols** atbilst stearīnskābei. Tas kūst pie 59,4&nbsp;°C—59,8&nbsp;°C, virst pie 210&nbsp;°C—330&nbsp;°C, un ir baltā krāsā. Ūdenī šī viela nešķīst. To izmanto smērvielās, sintētiskajos sveķos, parfimērijā un kosmētikā. Krēmos to lieto par mitrinātāju, emulgatoru un ietaukotāju; tas tiek plaši pielietots arī šampūnos un matu kondicionieros. To izmanto arī baseinos ūdens virsmas pārklāšanai, lai novērstu pārmērīgu ūdens iztvaikošanu.
Canon

thumb|Kalkulators Canon LS-4 (1982-1983).
***Canon Inc.*** ir Japānas uzņēmums, kas ražo attēlveidošanas un optikas produktus. Uzņēmuma galvenā mītne atrodas Otā, Tokijā. Uzņēmums ražo fotoaparātus (kompaktas ciparkameras, ciparu spoguļkameras), printerus, kopētājus un daudzfunkcionālas iekārtas.

## Vēsture
*Canon Inc.* priekšteci *Precision Optical Instruments Laboratory* 1937. gadā Tokijā dibināja Takeši Mitarai, Goro Tošida, Saburo Učida un Takeo Maeda.

1934. gadā tiek izstrādāts Japānas pirmās  fokālā plāna slēdža fotokameras *The Kwanon* prototips. 1940. gadā tiek izstrādāta Japānā pirmā rentgenstaru kamera. 1947. gadā uzņēmums tiek pārdēvēts par *Canon Camera Co., Inc*. 1958. gadā tiek pieteikts televīzijai paredzēts objektīvs ar maināmu fokusa attālumu. 1959. gadā tiek pieteikta pasaulē pirmā kinokamera ar maināma fokusa attāluma objektīvu ‘Relfex Zoom 8’. 1964. gadā tiek pieteikts pirmais Japānā ražotais 10 taustiņu kalkulators ‘Canola 130’. 1969. gadā uzņēmums tiek pārdēvēts par **Canon** Inc.

1971. gadā tiek pieteikta profesionāla spoguļkamera *[[Canon F-1|F-1]]* un FD sistēmas objektīvi. 1976. gadā tiek pieteikts pasaulē pirmais fotoaparāts ar mikroprocesoru *[[Canon AE-1|AE-1]]*. 1985. gadā tiek pieteikts pasaulē pirmais tintes printeris, tas izmanto *Bubble Jet* tehnoloģiju. 1987. gadā tiek pieteikta *[[Canon EOS 650|EOS 650]]* autofokusa spoguļkamera, tiek nodibināts *Canon* fonds. 1988. gadā *Canon* iepazīstina ar 'Kyosei filozofiju'. 1992. gadā tiek pieteikts *[[Canon EOS 5|EOS 5]]* — pasaulē pirmais fotoaparāts, kurā autofokusu kontrolē ar aci.

1995. gadā tiek pieteikts pirmais komerciāli pieejamais objektīvs ar iekšēju attēla stabilizāciju — *[[Canon EF 75-300mm lens|EF 75-300mm]]* f/4-5.6 IS USM. Tiek pieteikts APS sistēmas kabatas izmēra fotoaparāts *[[Canon ELPH|IXUS]]*. 1997. gadā *Canon* sāk ražot ciparu videokameras.

2003. gadā lai rekonstruētu senas Ēģiptes mūmijas seju, tiek lietota pasaulē pirmā pārvietojamā ciparu radiogrāfijas sistēma. 2005. gadā tiek pieteikta *Canon* pirmā augstas izšķirtspējas (HD) videokamera. 2007. gadā *Canon Europe* 50. gadadiena. 2008. gadā *Canon* reģistrēja vairāk nekā 2000 ASV patentus.

2016. gada decembrī no *[[Toshiba]]* tika nopirkts medicīnas aprīkojuma ražotājs *Toshiba Medical Systems Corporation*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Canon'' oficiālā tīmekļa vietne 
* ''Canon'' tiešsaistes fotoaparātu muzejs
Otomārs Oškalns

**Otomārs Aleksandrs Oškalns** (segvārds **Mazais**; —) bija latviešu skolotājs un Latvijas Komunistiskās partijas darbinieks. Otrā pasaules kara laikā Sarkanās armijas partizāns, Padomju Savienības varonis.

## Biogrāfija
Dzimis Skujenes pagasta Kaives muižā laukstrādnieku ģimenē. Mācījās Cēsu reālskolā un Bērzaines skolotāju seminārā, 1921. gadā iesaistījās komunistiskajā pagrīdē. 1925. gadā pabeidza skolotāju institūtu Rīgā. Pēc obligātā militārā dienesta Latvijas kara flotē strādāja Ropažu pagastā par skolotāju un Kākciema pamatskolas pārzini. Pēc Ulmaņa apvērsuma 1934. gadā viņu apcietināja un ieslodzīja darba nometnē Liepājā. 1939. gadā uzņemts Latvijas komunistiskajā partijā.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā Oškalns kļuva par Tautas Saeimas (no 1940. gada augusta Latvijas PSR Augstākās Padomes) deputātu, līdztekus bija Jēkabpils apriņķa komitejas otrais sekretārs. 1942. gadā Krievijas PFSR teritorijā tika sagatavots  partizānu kara organizēšanai Latvijā, ieguva jaunākā leitnanta pakāpi. Kā partizānu pulka "Par Padomju Latviju" komisārs piedalījās tās reidos Latvijas teritorijā. 1942. gadā piedalījās Atsevišķās partizānu vienības formēšanā, no 1942. gada decembra bija kompartijas pilnvarotais un komisārs. No 1943. gada oktobra partizānu izlases vada komisārs, vadīja partizānu darbību galvenokārt Jēkabpils apriņķa teritorijā. 1944. gadā, izveidojoties 3. Latvijas partizānu brigādei, tika iecelts par tās komandieri. Darbojās Jēkabpils un Bauskas apriņķos. Vienlaikus bija LKP CK Operatīvās grupas loceklis. 1944. gadā viņu iecēla par Latvijas Komunistiskās partijas (LK(b)P) Rīgas apriņķa komitejas pirmo sekretāru. Pēc kara beigām 1946. gadā viņš kļuva par Latvijas PSR Tehnisko kultūru ministru un PSRS Augstākās padomes deputātu.

Miris Rīgā 1947. gada 1. septembrī, apbedīts Raiņa kapos.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
1944. gada 28. jūnijā PSRS Augstākās Padomes Prezidijs O. Oškalnam piešķīra Padomju Savienības varoņa nosaukumu. Viņš tika apbalvots arī ar Ļeņina ordeni un ar Tēvijas kara ordeņa II pakāpi. Latvijas PSR laikā Oškalna vārdā tika nosauktas vairākas ielas un uzstādīti pieminekļi — bistes Rīgā, Jēkabpilī, Liepnā. No 1948. līdz 1995. gadam Oškalna vārdā bija nosaukta Zemitānu dzelzceļa stacija Rīgā.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Elpošana

thumb|250px|Elpošanas sistēma
**Elpošana** ir dzīvo būtņu viens no svarīgākajiem procesiem, kas iespaido fizioloģiskas funkcijas organismā, tas ir procesu kopums, kas nodrošina skābekļa nonākšanu organismā un ogļskābās gāzes izvadīšanu (ārēja elpošana), kā arī skābekļa izmantošanu šūnās un audos, lai oksidētu organiskās vielas un atbrīvotu enerģiju, kas nepieciešama dzīvības procesiem (šūnveida jeb audu elpošana).

Elpošanas sistēma sastāv no vairākām daļām: deguna dobuma, rīkles, balsenes, trahejas, bronhiem un plaušām. Galvenais elpošanas orgāns ir plaušas, kur notiek gāzu apmaiņa starp ieelpoto gaisu un asinīm.

Asinsrites sistēma sadarbojas ar elpošanas sistēmu, nodrošinot asins cirkulāciju, lai skābeklis tiktu nogādāts uz šūnām un ogļskābā gāze — atpakaļ uz plaušām. Elpošanas procesus regulē elpošanas centrs galvas smadzenēs, reaģējot uz izmaiņām asinīs, piemēram, oglekļa dioksīda koncentrāciju un pH līmeni.

Elpošana ietver sarežģītus procesus, no kuru aktivitātes ir atkarīga visu organisma sistēmu darbības efektivitāte. Pareiza elpošanas sistēmas darbība ir būtiska ne tikai metabolismam, bet arī imūnsistēmas, nervu un citu sistēmu normālai funkcionēšanai.

## Ārējās saites
Arbeloss

right|290px|thumb|Uz lielā riņķa diametra atrodas punkti A, B un C tā ka AB, un BC ir mazāku pusriņķu diametri.
**Arbeloss** - ģeometriska figūra, kas sastāv no riņķa puses, uz kuras atrodas vēl mazāku riņķu puses.

## Īpašības
### Laukuma aprēķināšana
Riņķa ar diametru HA laukums ir vienāds ar arbelosa laukumu.

Ja *BC*&nbsp;=&nbsp;1 un *BA*&nbsp;=&nbsp;*r*, tad
* Trijstūrī *BHA*: r^2+h^2=x^2
* Trijstūrī *CHA*: (1-r)^2+h^2=y^2
* Trijstūrī *BHC*: x^2+y^2=1
Tātad y^2=(1-r)^2+x^2-r^2 un y^2=1-2r+x^2. No tā seko ka
:x=\sqrt{r}

:y=\sqrt{1-r}

:h=\sqrt{r-r^2}
Rādiuss riņķim ar centru O ir:
:\frac{1}{2}\sqrt{r-r^2}.
Šī riņķa laukums:
:S_{rinka}=\pi\left(\frac{1}{2}\sqrt{r-r^2}\right)^2

:S_{rinka}=\frac{\pi r}{4}-\frac{\pi r^2}{4}
Lai aprēķinātu arbelosa laukumu, no lielā pusriņķa laukuma jāatņem abu mazo pusriņķu laukumi. Arbelosa laukums:
:S_{arbelosa}=\frac{\pi}{8}-\left(\frac{\pi}{2}\left(\frac{r}{2}\right)^2+\frac{\pi}{2}\left(\frac{1-r}{2}\right)^2\right)

:S_{arbelosa}=\frac{\pi-\pi r^2-\pi+2\pi r-\pi r^2}{8}

:S_{arbelosa}=\frac{\pi r}{4}-\frac{\pi r^2}{4}=S_{rinka}
Alfa Romeo F1

***Alfa Romeo*** autoražotājs vairākkārt piedalījās *[[Formula 1]]* sacīkstēs. Komanda debitēja F1 . gadā un pirmajās divās sezonās izcīnīja čempiona titulus, bet pēc tam komanda pameta F1. Alfa Romeo atgriezās . gadā un beidza pastāvēšanu . gadā.

## Vēsture

### Alfa Romeo SpA (1950—1951)
. gadā itālis Nino Farina kļuva par pirmā Formula 1 pasaules čempionāta uzvarētāju, braucot ar Alfa Romeo. . gadā Huans Manuels Fanhio atkārtoja šo sasniegumu. . gadā Itālijas valstij piederošā komanda beidza piedalīties sacīkstēs sakarā ar pieaugošo Scuderia Ferrari konkurenci. Pirmajās divās sezonās komanda izmantoja minimālu budžetu, jo mašīnas tika gatavotas ar pirmskara tehnoloģiju un materiāliem.

### Dzinēju piegādātāji (1961—1979)
Sākot ar 1960. gadiem Alfa Romeo sāka piegādāt dzinējus mazajām komandām. . un . gadā Alfa uz neilgu brīdi atgriezās, kad Andrea de Adamiks ar McLaren formulu, kurā bija ievietots Alfa Romeo dzinējs, piedalījās sacīkstēs. No . gada Alfa Romeo apgādāja ar dzinējiem Brabham komandu. . gadā komanda pat divreiz uzvarēja sacīkstēs.

### Atgriešanās (1979—1985)
. gadā komanda atgriezās Formula 1 sacensībās. Autodelta izveidoja jauno Alfa Romeo šasiju, savukārt līgums ar Brabham tika lauzts vēl pirms sezonas beigām. Jaunā formula debitēja . Jaunais projekts tā arī nekad nebija veiksmīgs. Sešu gadu laikā komanda izcīnīja divus *pole-position*, divas otrās vietas un trīs trešās vietas, kā arī vienu ātrāko apli. Labākā komandas sezona bija . gadā, kad Alfa Romeo ierindojās 6. vietā kopvērtējumā.

### Pēc otrās aiziešanas
Tika uzskatīts, ka . gadā Ligier Grand Prix saņems Alfa Romeo dzinējus, tomēr Fiat iegādājās Alfa Romeo un atcēla darījumu. Visu sezonu Ligier izmantoja BMW jeb Megatron dzinējus.

Alfa piegādāja dzinējus neveiksmīgajai Itālijas komandai Osella no . līdz . gadam. Komandas rezultāti bija tik vāji, ka pēdējā sadarbības gadā Alfa Romeo pieprasīja, lai tie tiktu saukti par Osella V8.

## Atsauces
Rafaels Korrea

**Rafaels Visente Korrea Delgado** (; dzimis ) ir Ekvadoras politiķis un bijušais prezidents. Paša raksturojumā "humānists un kreisais kristietis". Izglītojies ASV ekonomikas nozarē, 2005. gadā viņš bija Ekvadoras finanšu ministrs. 2006. gada beigās tika ievēlēts par Ekvadoras prezidentu un amatā bija no 2007. gada janvāra līdz 2017. gada maijam. 2008. gadā viņš paziņoja, ka Ekvadoras ārējie parādi nav spēkā, jo to aizņemšanos veica militārie režīmi un izteica gatavību cīnīties ar kreditoriem starptautiskās tiesās.

## Atsauces
Alesandro Nannīni

**Alesandro Nannīni** (; dzimis , Sienā, Itālijā) ir bijušais itāļu autosacīkšu braucējs. Viņš ir rokmūzikas dziedātājas Džannas Nannīni jaunākais brālis.

## Karjera
Nannīni debitēja Formula 1 sacensībās . gadā Minardi komandā kā tautieša Andrea de Čezarisa komandas biedrs. 16 sacīkstēs Nannīni tikai vienreiz () finišēja, vienā sacīkstē nestartēja un vienai nekvalificējās, pārējās izstājās. . gadā itālis palika Minardi komandā, tomēr atkal lielākoties finišu nesasniedza.

. gadā viņš pārcēlās uz Benetton komandu. Jau savā pirmajā sezonā šajā komandā Nannīni ne tikai guva savus pirmos punktus, bet arī divreiz kāpa uz goda pjedestāla zemākā pakāpiena. . gadā itālis kopvērtējumā ieņēma 6. vietu un uzvarēja , tā bija viņa veiksmīgākā sezona. . gadā viņš vairākkārt kāpa uz pjedestāla, tomēr pēc  Nannīni bija iesaistīts helikoptera avārijā un viņa labā roka tika smagi traumēta. Lai gan pēc operācijas tā sadzija, savu F1 karjeru Nannīni beidza.

Ar daļēji funkcionējošu labo roku itālis guva panākumus salonautomobiļu čempionātos 1990. gados. 1997. gadā Nannīni beidza sportista gaitas. 2007. gadā viņš atgriezās sacīkstēs, debitējot Formula 1 veterānu čempionātā Grand Prix Masters. Čempionātā gan tika aizvadītas tikai dažas sacīkstes un tagad tas ir beidzies.
Moss

**Moss** var būt:

* Deivids Moss (*David Moss*; 1981) — amerikāņu hokejists;
* Frīdrihs Moss (*Friedrich Mohs*; 1773—1838) — vācu/austriešu mineralogs;
* Rons Moss (*Ronn Moss*; 1952) — amerikāņu aktieris, mūziķis un komponists;
* Stērlings Moss (*Stirling Moss*; 1929—2020) — angļu autosportists.
Komikss

thumbnail|235px|1920. gadā Elzija Segara zīmētais komikss ''The Thimble Theater''
**Komikss** (, no *comic strips* — 'komiskās sloksnes') jeb **attēlstāsts** ir vairāku secīgu, viens aiz otra izvietotu zīmējumu kopums, kurā attēlots kāds bieži vien komisks sižets. Zīmējumos varoņu teiktais ir parādīts runas burbulī, bet paskaidrojošais teksts — atsevišķā rāmītī zīmējuma stūrī. Komikss var būt gan atsevišķs izdevums, piemēram, komiksu žurnāls, vai arī kā sleja kāda laikrakstā. Japāņu komiksi tiek saukti par mangu.

## Komiksu formāti
Viens no populārākajiem komiksu formātiem ir komiksu žurnāli. Pirmie komiksu žurnāli iznāca 1933. gadā Amerikas Savienotajās Valstīs. Neskatoties uz nosaukumu, komiksu žurnāli ne vienmēr ir izveidoti humoristiskā stilā. Mūsdienās ir dažāda žanra komiksu žurnāli.

Vēl viens izplatīts formāts ir komiksu slejas, kas visbiežāk ir sastopams laikrakstos. Tie parasti ataino kādu īsu, sadzīvisku un smieklīgu epizodi. 20. gadsimtā parasti bija pieņemts darbdienās šos zīmējumus laikrakstos publicēt melnbaltus, bet svētdienās izdeva krāsainus.

Tā saucamie grafiskie romāni sevī ietver romānu, kas izdots grafiskā variantā, un kur galvenais ir zīmējums nevis teksts. Nav zināma precīza šī termina izcelsme. Mūsdienās šo terminu izmanto komiksu autori, lai norobežotu savus darbus no komiksu pamatmasas, kas paredzēti bērnu auditorijai.

Interneta vidē plaši izplatīti ir interneta komiksi, jo tiem nepastāv formāta, redakcionālie un citi ierobežojumi, kas raksturīgi papīra formāta komiksiem. Šādus komiksus var veidot praktiski jebkurš.

## Komiksu zīmētāji
Starp pasaulē slavenākajiem komiksu zīmētājiem ir tādi cilvēki kā:
* Bernards Krigsteins
* Džeks Kērbijs (zīmējis "Kapteinis Amerika", "Halks", "Fantastiskais četrinieks", "X-cilvēki", "Tors" un citus komiksus)
* Frenks Frazeta
* Hārvijs Kurcmans (zīmējis *[[Little Annie Fanny]]*)
* Karls Barkss (zīmējis komiksus par Donaldu Daku)
* Lū Fains (zīmējis komiksus 1940. gados, Amerikas komiksu "Zelta laikmetā")
* Nīls Adamss (piedalījies vairākos projektos saistībā ar Betmenu un X-cilvēkiem)
* Stīvs Ditko (zīmējis komikus par Zirnekļcilvēku un Doktoru Savādo)
* Vils Aizners (zīmējis *[[Spirit (komikss)|Spirit]]*, *[[A Contract with God]]*)
* Vollijs Vuds (zīmējis komiksus par Pārgalvi)
* Albērs Uderzo un Renē Gosīni (komiksu sērija "Asterikss")
* Eržē (komiksu sērija "Tintiņa piedzīvojumi")

Savukārt Latvijā pazīstams vjetnamiešu izcelsmes mākslinieks Kao Vjets Ngujens, kurš zīmējis komiksus par Lāčplēsi ("Lāčplēša dzimšana" (2009) un "Lāčplēša hronika" (2012)) un Kurbadu ("Kurbads jodu kāvējs. I Ķēves dēls" (2015)).

## Skatīt arī
* Grafiskais romāns
* Interneta komikss
* Animācija

## Atsauces

## Ārējās saites
Dinara Safina

**Dinara Safina** (; ; dzimusi ) ir bijusī tatāru izcelsmes Krievijas Federācijas tenisiste. Viņa ir bijusi WTA Pasaules pirmā rakete 2009. gadā.

D. Safina kopumā oficiālajos tenisa turnīros uzvarēja 360, bet zaudēja 173 spēles. Karjeras laikā izcīnīja 12 WTA un 4 ITF titulus vienspēlēs un 9 WTA un 3 ITF titulus dubultspēlēs. Viņa palika otrā trīs *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* (divreiz Francijas atklātajā čempionātā, vienreiz Austrālijas atklātajā čempionātā) vienspēļu turnīros un uzvarējusi 2007. gada ASV Atklātajā čempionātā dubultspēļu turnīrā kopā ar Natāliju Dekiju. Tāpat arī viņa ieguva olimpisko sudraba medaļu sieviešu vienspēlēs 2008. gada Pekinas Olimpiskajās spēlēs. Viņa ir jaunākā māsa bijušajam ATP reitinga līderim - Maratam Safinam.

2011. gadā D. Safina paziņoja, ka pārtrauc profesionālas tenisistes karjeru. Spēlējot tenisu, nopelnījusi 10,5 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites