open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Klints Malarčuks

**Klints Malarčuks** (dzimis 1961. gada 1. maijā) ir bijušais kanādiešu profesionālā hokeja vārtsargs un no 1981. gada līdz 1992. gadam spēlējis Nacionālajā hokeja līgā (NHL). Viņš ir strādājis par treneri četrās NHL komandās un divās zemākas līgas komandās. Pēdējā trenētā komanda — Calgary Flames. Klints Malarčuks ir dzimis Grandē Prairiē, Albertā, audzis Edmontonā, Albertā, un pašreiz dzīvo Albertā un Nevadā.
Malarčuka vārds vislabāk ir zināms ar dzīvībai bīstamo negadījumu hokeja spēles laikā 1989. gadā, kad cita spēlētāja slida pārgrieza viņa galveno artēriju un jugulāro vēnu, kas izraisīja pēkšņu asins zudumu.

## Karjera
Malarčuks ir spēlējis Rietumu hokeja līgas (RHL) komandā Portlandas Winter Hawks. Vēlāk uzsāka profesionālās gaitas Nacionālās hokeja līgas (NHL) komandās Quebec Nordiques, Washington Capitals un Buffalo Sabres. Spēlējis arī Internacionālās hokeja līgas (IHL) komandā Las Vegas Thunder.

## Kakla ievainojums
1989. gada 22. marta spēles laikā, kurā Malarčuka pārstāvētajai komandai Buffalo Sabres pretī stājās St. Louis Blues, spēlētājs Stīvs Tutls no St. Louis Blues un spēlētājs Ūve Krups no Buffalo Sabres saskrējās un ietriecās vārtsarga laukumā. Brīdī, kad notika sadursme, Stīva Tutla slidas asmens ietriecās Malarčuka kakla rajona labajā pusē, savainojot viņa galveno artēriju un ievainojot viņa kakla muskuli un jugulāro vēnu.
Ar asins strūklu, kas plūda no Malarčuka kakla uz ledus, viņš bija spējīgs pamest ledus laukumu ar paša spēkiem un viņa komandas atlētikas trenera Džima Pizzutelli palīdzību. Daudzi spēles skatītāji bija psiholoģiski traumēti pēc redzētā uz laukuma. Uz ledus bija tik daudz asiņu, ka 11 fani noģība, 2 piedzīvoja infarktu un 3 spēlētājiem palika slikti. Vietējās televīzijas kameras pārtrauca filmēt notiekošo un aizgrieza kameras prom pēc tam, kad saprata, kas uz ledus ir noticis.

## Atsauces
Ezernieku karsta kritenes

**Ezernieku karsta kritenes** ir 52 ha plašs dabas piemineklis, kas atrodas Viduslatvijas zemienē Siguldas novadā Allažu pagastā. Kritenes ir karsta procesu rezultāts. Kopš 1977. gada šī vieta ir valsts aizsardzībā kā ģeoloģiskais dabas piemineklis, kopš 2001. gada kritenes iekļautas Latvijas aizsargājamo ģeoloģisko un ģeomorfoloģisko dabas pieminekļu sarakstā. Tā ir viena no lielākajām karsta kriteņu sistēmām devona Salaspils svītas ģipšainajos iežos. Nosaukums radies no blakus esošajām Ezernieku mājām.

Ezernieku karsta kritenes no citām līdzīgām vietām atšķiras ar to, ka tajās ir 3 lielas kritenes, kas veido sistēmu. Divas no šīm kritenēm parasti ir pildītas ar ūdeni, taču viena pārsvarā ir tukša un izskatās pēc lielas iedobes zemes virskārtā. Pati lielākā no tām vienmēr ir bijusi pilna ar ūdeni un pazīstama kā vairākus hektārus lielais Vecezers. Tas ir apmēram 159 m garš un gandrīz tikpat plats, agrāk saukts par Ezernieku ezeru. Tā dibenā vērojamas dažāda dziļuma bedres. Kādreiz šeit esot dzīvojušas arī zivis, taču tagad tā vairs nav.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Dabas aizsardzības pārvalde
Pusnakts kovbojs

**"Pusnakts kovbojs"** () ir 1969. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Džons Šlesindžers. Filmas sižets veidots pēc Džeimsa Leo Herlitija romāna 1965. gada romāna *Midnight Cowboy*.

Filma ir par naivo teksasieti Džo Baku, kas dodas uz Ņujorku, kur iecerējis kļūt par prostitūtu. Tajā galvenās lomas attēlo Džons Voits, Dastins Hofmans, Silvija Mailsa un Brenda Vakaro.

Filma saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu trīs kategorijās: "Labākā filma", "Labākais režisors" un "Labākais adaptētais scenārijs". Šī ir pirmā (un vienīgā) filma, kas ieguvusi labākās filmas balvu un kurai piešķirts X sertifikāts. Amerikas Kinoinstitūts to 1999. gadā nosauca par visu laiku 36. labāko ASV filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juris Georgs Benjamiņš

**Juris Georgs Benjamiņš** (,  — ) bija fotogrāfs un viens no krāsu fotogrāfijas pionieriem Latvijā.

## Biogrāfija
Juris Benjamiņš, dzimis kā **Georgs Aihers**, plaši pazīstamo Benjamiņu uzvārdu ieguva 1926. gadā, kad mātes vecākā māsa, izdevēja Emīlija Benjamiņa viņu adoptēja. Abām māsām bijusi noruna, ja Annijai būs vēl kāds bērns, tad Georgs tiks adoptēts un kļūs par "preses impērijas" mantinieku.

Beidzis Rīgas 1. vidusskolu. Pēc vidusskolas beigšanas mācības turpinājis Latvijas Universitātes Ķīmijas fakultātē. 1942. gadā saņēmis maģistra grādu ķīmijā.

Juris Benjamiņš ar fotogrāfiju bija cieši saistīts jau kopš bērnības un interesi par to nezaudēja līdz mūža galam. Viņš viens no pirmajiem Latvijā sāka nopietni nodarboties ar krāsu fotogrāfiju un krāsaino fotokopiju iegūšanu uz papīra.

1940. gados Juris Benjamiņš ar ģimeni devās bēgļu gaitās. Pēc Otrā pasaules kara Juris Georgs Benjamiņš strādājis kā ķīmiķis Vācijā un Anglijā. Papildinājis zināšanas Lielbritānijas lielākajā ķīmijas rūpnīcā, 1952. gadā, Toronto, Kanādā, viņš nodibināja savu uzņēmumu "Benjamiņa fotolaboratorija", lai attīstītu krāsu filmas. Tā pamatnozare bija krāsu fotofilmu attīstīšana, kopēšana un palielināšana. Laika gaitā tas kļuva par vienu no lielākajiem savas jomas uzņēmumiem Kanādā. Brīvais laiks tika veltīts zemūdens alu pētniecībai, to fotografēšanai un filmēšanai. Pazīstamais franču zemūdens pētnieks Žaks Kusto, kas sadarbojās ar Juri Benjamiņu, vienai no alām pie Bahamu salām deva viņa vārdu.

Benjamiņam bija trīs bērni, meita Ilze un divi dēli — Pēteris un Juris. Juris Georgs Benjamiņš mira no insulta, uzņēmumu pārņēma viņa dēls Pēteris.

## Benjamiņa fotolaboratorija
Savā ģimenes rūpnīcā izveidoja laboratoriju ar nosaukumu "Burtnieki", sasniegdams ātrus un augstus rezultātus krāsu fotogrāfijā un kino attīstībā. Laikrakstā "Laiks", intervijā ar Juri Georgu Benjamiņu: "Es droši vien piedzimu ar kameru rokās — no paša sākuma es centos uzlabot attēla kvalitāti". Viņa pirmās krāsu fotogrāfijas: ziedu kompozīcijas, tika publicētas žurnālā "Atpūta" otrajā daļā (1930. gada 28. februārī). 1940. gadā viņš iesniedza darbu "Praktiski pieteikumi krāsu fotogrāfijai" pie Latvijas Universitātes Ķīmijas fakultātes studentu biedrības, kurā piedalījās gandrīz katrs profesionālais Latvijas fotogrāfs. Darbā tika publicēti žurnālā "Ķīmijas Apskats". Darbā tika sniegts teorētiskais apraksts krāsu fotogrāfijas metodēm, tomēr, kā Juris Benjamiņš atzina, "lai iegūtu patiešām labu attēlu, ar teoriju vien nepietiek; ir vajadzīgs sevi nodot daudzās praktiskās nodarbībās."

## Atsauces
Oto fon Kurzells

**Oto Konstantīns Gotlībs fon Kurzells** (; dzimis , miris ) bija Sanktpēterburgā dzimis vācbaltiešu izcelsmes vācu mākslinieks, agrīns NSDAP biedrs un valsts darbinieks. Nacistu laikā bija reihstāga deputāts, Berlīnes Mākslas augstskolas direktors un Prūsijas Mākslas akadēmijas senators.

No 1903. līdz 1905. gadam studēja arhitektūru Rīgas Politehniskajā institūtā, kur, tāpat kā vēlāk Alfrēds Rozenbergs, bija korporācijas Rubonia biedrs. No 1907. līdz 1911. gadam studēja Minhenes mākslas akadēmijā, kur viņa skolotājs bija Francis fon Štuks. Pirmā pasaules kara laikā strādāja Rīgā preses dienestā, kur viņa priekšnieks bija Makss fon Šeibners-Rihters, un strādāja arī Arno Šikedancs un Makss Hildeberts Bēms. Ap 1918. gada nogali devās uz Vāciju, 1921. gadā ieguva Vācijas pilsonību. 1922. gadā iestājās NSDAP. Bija pazīstams kā karikatūru autors nacistu presē. Piedalījās Alus pučā.

Izvirzījās kā viens vadošajiem nacistu mākslas procesu funkcionāriem. 1936. gadā pēc Himlera rīkojuma tika likvidēta t.s. Baltiešu brālība (*Baltischen Brüderschaft*), kuras līderis bija Kurzells. Pēc kara, līdz 1950. gadam, Kurzells pavadīja NKVD ieslodzījumā Vācijā.

Apbalvots ar nacistu partijā augsti prestižajiem Asins ordeni (*Blutorden*) un NSDAP Zelta biedra nozīmi (*Goldene Parteiabzeichen der NSDAP*).

## Ārējās saites

*Kurzells BBL digital
Entertainment Weekly

***Entertainment Weekly*** (saīsināti **EW**) bija ASV žurnāls, ko drukātā veidā izdeva no 1990. gada februāra līdz 2022. gada aprīlim. Žurnāla pamattēmas bija kino, televīzija, mūzika, Brodvejas teātris, grāmatas un popkultūra. Līdz 2019. gada jūlijam žurnāls iznāca reizi nedēļā, sākot ar augustu - reizi mēnesī.

Atšķirībā no tādiem uz slavenībām tendētiem žurnāliem kā *[[Us Weekly]]*, *[[People]]* un *[[In Touch Weekly]]*, EW pirmkārt koncentrējās uz izklaides sfēras jaunumiem un apskatiem. Tomēr, salīdzinot ar *[[Variety]]* un *[[The Hollywood Reporter]]*, kas vairāk vērsti uz konkrētu industrijas daļu, EW mērķauditorija bija plašāka.

Kopš 2022. gada februāra turpina darboties žurnāla interneta atzars *ew.com*.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Jakovičs

**Jakovičs** (, no personvārda Jakovs *(Jakow)*; sieviešu dzimtē **Jakoviča** *(Jakowicz)*) ir poļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aivars Jakovičs (1961) — latviešu politiķis;
* Ingus Jakovičs (1993) — latviešu basketbolists.
Francijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Francijas novietojums]]
**[[Francija]]s administratīvo iedalījumu** veido **13 reģioni** (), **5 aizjūras reģioni** (), **5 aizjūras komūnas** (), **1 teritorija ar speciālu statusu** () un **2 neapdzīvotās zemes**. Reģioni sīkāk iedalās **96 departamentos un 1 metropolē**, aizjūras reģioni — **5 aizjūras departamentos**. Departamentus numurē, pārsvarā alfabēta kārtībā. Šos numurus izmanto, piemēram, pasta kodiem, automašīnu reģistrācijas numuriem. Savukārt departamenti tiek iedalīti **320 apgabalos** (). Šīm teritoriālajām vienībām nav vēlētu varas orgānu. Nākamā iedalījuma vienība ir **1995 kantoni**, kuru funkcijas ir ierobežotas. Smalkākā Francijas administratīvā vienība ir **komūna**, kurām ir vēlēti pārvaldes orgāni.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums
600px|thumb|Francija un aizjūras teritorijas
 

### Reģioni

### Aizjūras reģioni

### Aizjūras komūnas

### Teritorija ar speciālu statusu

### Neapdzīvotās zemes

## Otrā līmeņa administratīvais iedalījums
*Šajā apakšrakstā apkopoti tikai otrā līmeņa administratīvā iedalījuma vienības reģioniem un aizjūras reģioniem. Pārējām teritorijām administratīvo iedalījumu skatīt atbilstošajā rakstā.*

### Departamenti

### Aizjūras departamenti

## Trešā līmeņa administratīvais iedalījums

### Apgabali

### Aizjūras apgabali

## Atsauces
Karsta kritene

[thumb|250px|right|Karsta kritene [Skaistkalne|Skaistkalnē pie Skaistkalnes katoļu baznīcas (Šķūņa kritene)]]
[thumb|250px|right|[Salaspils karsta kritene|Karsta kritene pie Salaspils]]
**Karsta kritene** ir karsta procesā veidojusies reljefa forma, kurai parasti ir piltuves forma dažu metru līdz desmitiem metru diametrā. Īpaši tā ir raksturīga mērenajos platuma grādos. Karsta kriteņu dibenā vai sānos bieži vien var atklāties ieejas alās. No karsta akām kritenes atšķiras ar savu piltuves veida formu, paplašinoties uz augšu. Karsta kriteņu veidošanās galvenokārt ir saistīta ar karstējošu iežu klātbūtni (kaļķakmens, ģipsis u.c.).

Pēc izcelsmes izšķir trīs kriteņu ģenētiskos tipus:
* piltuves, kas rodas, iežiem virspusē izšķīstot (korodējot) un ar atmosfēras ūdeņiem caur plaisām ieskalojoties pazemes kanālos;
* nogruvuma ceļā izveidojušās piltuves, kad, izskalojoties karstējošajiem iežiem, veidojas apakšzemes tukšumi, kas ar laiku iebrūk;
* korozijsufozās piltuves, kas rodas tad, kad irdenā virskārta pakāpeniski nosēžas, apakšā esošajiem karstējošajiem iežiem izšķīstot un ieskalojoties pazemē.

Karsta kritenes ir plaši izplatītas dažādos kontinentos. Tās sastopamas arī Latvijas teritorijā. Vairākas kritenes ir iekļautas aizsargājamo dabas objektu sarakstos. Tādas ir Alkšņupes, Ezernieku un Skaistkalnes karsta kritenes.
Prāta Vētra: Starp krastiem

**"Prāta vētra: Starp krastiem"** ir 2015. gada Latvijas dokumentālā filma, kuras režisori ir Sandijs Semjonovs, Gundars Rēders, Audinga Kucinskaite. Filma ir par grupas "Prāta vētra" vēsturi, kā arī par tās jaunākā albuma "7 soļi svaiga gaisa" ierakstīšanu Berlīnē.

Filmas pirmizrāde notika , nākamajā dienā tika uzsākta filmas izrādīšana kinoteātros.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grupas mājaslapa
Kurmene

**Kurmene** ir ciems Bauskas novada Kurmenes pagastā pie Latvijas-Lietuvas robežas. Izvietojies pagasta vidusdaļā Mēmeles labajā krastā autoceļu V936 un V1003 krustojumā,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Kurmenes (*Kurmen*) muižas centru. Ciemā atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, ārsta prakse, bibliotēka, pirmsskola, pasta nodaļa, veikals un 1870. gadā celtā Kurmenes katoļu baznīca.

## Vēsture

Kurmenes īpašumu Morāvijā dzimušais poļu grāfs Františeks Anontons Komorovskis—Koržāks (1723—1800; Broņislava Komorovska, Polijas Republikas prezidenta (2010—2015) vectēva vectēva vectēva tēvs) 1750. gadā saņēma savas sievas Franciskas Lukrēcijas Līdinghauzenas-Volfas (*Lüdinghausen genannt Wolff*) pūrā no viņas tēva Georga Vilhelma Līdinghauzena—Volfa (1700—1761). Františeka dēls grāfs Jans Bonifācijs Komarovskis-Koržaks (1767—1826) īpašumu paplašināja.

Kurmenes muiža 1918.jpg|Kurmenes muiža (ap 1918)


## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Nāmeštja pie Oslavas

**Nāmeštja pie Oslavas** () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Tršebīčas apriņķī pie Oslavas upes. Pilsētas centrs ir pilsētbūvniecības piemineklis. Pār pilsēta paceļas 1565. gadā celtā pils.

## Vēsture
Pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1234. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Nāmeštjas pie Oslavas pils
Mēmele (Skaistkalnes pagasts)

**Mēmele** (agrāk **Ānmēmele** un **Jaunmēmele**) ir ciems Bauskas novada Skaistkalnes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos Mēmeles labajā krastā, pie autoceļa V1020 (Likverteni—Jaunsaule—Skaistkalne) 9,5 km no pagasta centra Skaistkalnes, 27,5 km no novada centra Bauskas un 97 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Ānes-Mēmeles *(Hahns-Memelshof)* muižas centru.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Artūrs Veckalniņš

**Artūrs Veckalniņš** ( — ) bija praporščiks 3. Kurzemes latviešu strēlnieku pulkā un vēlāk leģendārs Zaļās armijas vadonis.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Lubējas pagastā. Mācījās draudzes skolā. Strādāja Liezēres muižā par mežkopi. Sākoties Pirmajam pasaules karam, 1915. gada oktobrī viņu iesauca Krievijas Impērijas armijā. Īsu laiku dienēja Pāvila gvardes pulkā, 1916. gada martā pēc paša vēlēšanās viņu pārcēla uz 3. Kurzemes latviešu strēlnieku bataljonu, vēlāko 3. Kurzemes latviešu strēlnieku pulku. Piedalījās kaujās Nāves salā, 1916. gada decembra—1917. gada janvāra Ziemassvētku kaujās pie Ložmetējkalna. 1917. gada septembrī praporščiku Veckalniņu atvaļināja no armijas slimības dēļ, viņš dzīvoja Maskavā un darbojās pretlielinieciskā virsnieku organizācijā. 1918. gada jūnijā atgriezās Latvijā.

Latvijas Neatkarības kara laikā 1919. gada sākumā, Sarkanajai armijai iebrūkot Vidzemē, Veckalniņš palika ienaidnieka aizmugurē nolūkā organizēt aktīvu pretošanos. Liezēres un tās apkārtnes pagastos viņš savāca apmēram 230 cilvēku lielu Zaļās armijas vienību Veckalniņa partizāni un izcīnīja niknas kaujas ar sarkanarmiešiem. Sevišķi nozīmīgas bija Cēsu cietuma ieņemšana un 3 dienu ilgā kauja pret 600 lieliniekiem Kraukļu pagastā. Latvijas armijai sākot Vidzemes atbrīvošanu, pievienojies tai, iecelts par Liezēres iecirkņa komandantu un Cesvainē izvietoto spēku komandieri. To priekšgalā iznīcināja Cesvaines un Lubāna mežos klejojošās lielinieku grupas. Bermontiādes laikā vadīja savu partizānu vienību gan pretinieka aizmugurē, gan Sēlijas atbrīvošanas kaujās pie Taurkalnes, Jaunjelgavas, Valles, Vecsaules, kā arī pie Žeimeles un Kruķiem Lietuvā. 1919. gadā novembrī viņu paaugstināja par virsleitnantu, 3. decembrī ar savu nodaļu iedalīja 2. Ventspils kājnieku pulkā, kas 1920. gada janvārī piedalījās Latgales atbrīvošanas kaujās.

1920. gadā maijā Veckalniņu atvaļināja no armijas un viņš saimniekoja Jumurdas pagasta Soklēnu mājās. Bija rotas komandieris 9. Madonas aizsargu pulkā.

Pēc Latvijas okupācijas viņu 1940. gada 23. septembrī Madonā apcietināja un deportēja uz Krieviju. 1942. gada 7. februārī PSRS leTK Sevišķā apspriede piesprieda Veckalniņam nāvessodu. Nošauts  Novosibirskā.

## Apbalvojumi
* Apbalvots ar 3 Jura medaļām un visiem 4 Jura krustiem. Par kauju nopelniem cīņās pie Ložmetējkalna (būdams feldfēbelis, vadīja kaujās rotu) paaugstināts praporščika pakāpē.
* Lāčplēša Kara ordenis, III šķira par varonību 1916. gada 23. decembra kaujā pie Mangaļu mežsargmājas, kurā Veckalniņš kā vada komandieris pirmais ar savu vadu ielauzās ienaidnieka nocietinājumos, aizrāva sev līdzi tuvcīņā citus strēlniekus un ar spīdošu uzvaru veicināja visas kaujas tā brīža iznākumu; kaujā par ienaidnieka artilērijas bateriju personiski ieguva ložmetēju darba kārtībā.

## Atsauces
Beitiņi

**Beitiņi** (arī **Noras**, agrāk **Stelpes pienotava**) ir ciems Bauskas novada Stelpes pagastā, Misas upes kreisajā krastā, pie autoceļa P89 (Ķekava—Skaistkalne).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Arno Šikedancs

**Arno Šikedancs** (; dzimis ;, miris ) bija Rīgā dzimis un uzaudzis vācbaltiešu izcelsmes agrīns NSDAP biedrs, žurnālists un valsts darbinieks. Nacistu laikā NSDAP ārējās pārvaldes štāba vadītājs, kādu laiku Kaukāza reihskomisārs, kā arī reihstāga deputāts.

Dzimis uzņēmēja ģimenē. Bērnību pavadīja Āgenskalnā. 1910. gadā beidza Biržas komercskolu. Pēc skolas beigšanas studēja ķīmiju Rīgas Politehniskajā institūtā, kur sadraudzējās ar Alfrēdu Rozenbergu, bija korporācijas *[[Rubonia]]* biedrs. Pirmā pasaules kara laikā strādāja Rīgā preses dienestā, kur viņa priekšnieks bija Makss fon Šeibners-Rihters, tur strādāja arī Oto fon Kurzells un Makss Hildeberts Bēms. Latvijas brīvības cīņu laikā iestājās landesvērā.

1919. gadā pārcēlās uz Vāciju, strādāja Augusta Vinniga preses dienestā. 1923. gadā iestājās NSDAP. Rakstīja materialus nacistu avīzei *[[Völkischer Beobachter]]*. Piedalījās Alus pučā, pēc kura sakāves tika izsūtīts no Bavārijas, apmetās Berlīnē. No 1930. līdz 1933. gadam - *Völkischer Beobachter* Berlīnes biroja vadītājs.

1933. gadā, Šikedanca jaunības draugam Alfrēdam Rozenbergam kļūstot par NSDAP ārējās pārvaldes vadītāju, Šikedancs ieņēma pārvaldes štāba vadītāja amatu. Pēc iebrukuma PSRS Šikedancs sāka strādāt Rozenberga vadītajā Okupēto austrumu teritoriju ministrijas (*Reichsministerium für die besetzten Ostgebiete*) aparātā.

Apbalvots ar nacistu partijā augsti prestižajo Asins ordeni (*Blutorden*). Izdarījis pašnāvību, padomju karaspēkam tuvojoties Berlīnei.

## Ārējās saites
Stelpe

**Stelpe** ir ciems Zemgalē, Bauskas novadā, Stelpes pagasta centrs. Tā atrodas pie Misas upes un autoceļa P92 (Iecava—Stelpe), netālu no tā krustojuma ar P89 (Ķekava—Skaistkalne). Attālums līdz novada centram Bauskai — 29 km, līdz Rīgai — 61 km. Netālu no Stelpes gar autoceļu P92 ir arī divi citi no pagasta nozīmīgākajiem ciemiem Vecstelpe un Nīzere. Stelpē atrodas pagasta pārvalde, vairāki veikali, ģimenes ārsta prakse, bibliotēka, minerālūdens ražotne, biezeņu ražotne un "Pīlādžu" mototrase. Ir Stelpes pamatskola ar bērnudārza grupiņu.

Apkārtnē attīstīta lauksaimniecība, lielākoties daudz labības lauku, ir ekoloģiskās saimniecības.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Arkturs

**Arkturs** (latīņu: *Arcturus*; no sengrieķu: *Arktouros* — 'Lāča sargātājs'), pazīstams arī kā **Vēršu Dzinēja Alfa** jeb **Vēršu Dzinēja α** (*α Boo, Alpha Boötis*), ir ceturtā spožākā zvaigzne nakts debesīs, atrodas aptuveni 36,7 gaismas gadu attālumā no Saules sistēmas Vēršu Dzinēja zvaigznājā.

Arkturs klasificējams kā sarkanais milzis, kura spektrālā klase ir K0 III, līdz ar to savu relatīvo izmēru un tuvuma dēļ Arkturs ir viena no spožākajām un lielākajām zvaigznēm Saules sistēmas apkārtnē — tā diametrs ir gandrīz 25 reizes lielāks nekā Saulei, un tas ir aptuveni 113 reizes spožāks par Sauli ar vidējo virsmas temperatūru 4290 K.

Būdams sarkanais milzis, Arkturs šobrīd atrodas savas zvaigžņu evolūcijas beigu stadijā, līdz ar to paredzams, ka tuvāko miljonu gadu laikā tas nometīs savu ārējo kārtu, pārvēršoties par balto punduri.

## Arktura plūsma
Mūsdienās astronomu vidū pastāv viedoklis, ka Arkturs savas ekscentriskās orbītas dēļ, iespējams, kopā ar visu Arktura plūsmu (zvaigžņu plūsma, pie kuras pieder Arkturs) kādreiz tālākā pagātnē ir bijis daļa no atsevišķas pundurgalaktikas, kura saplūdusi ar mūsu Galaktiku aptuveni pirms 5 līdz 8 miljardiem gadu. Pierādījumi šim viedoklim galvenokārt izriet no zvaigznes ekscentricitātes un tās relatīvi lielā ātruma, ar kuru tā pārvietojas pa starpzvaigžņu telpu — proti, attiecībā pret Saules sistēmu tie ir 122 km sekundē.

## Literatūrā un kultūrā
Iespējams, viens no populārākajiem zinātniskās fantastikas darbiem, kas sevī ietver Arktura zvaigzni, ir Deivida Lindseja *(David Lindsay)* sarakstītais romāns "Ceļojums līdz Arkturam" *(A Voyage to Arcturus)*, kas tika izdots 1920. gadā.

Tāpat Arktura zvaigzne ir saistīta ar 1933. gadā organizēto pasaules izstādi Čikāgā *(The Chicago World's Fair of 1933)*, kas tika rīkota par godu pilsētas simtajai gadadienai un tā laika tehnoloģiskajām inovācijām. Organizatori bija izmantojuši Arktura gaismu, kas kosmiskajā telpā bija ceļojusi veselus 40 gadus, lai atklātu iecerēto pasākumu kopš iepriekšējās pasaules izstādes Čikāgā 1893. gadā.

## Skatīt arī
* Vēršu Dzinējs

## Atsauces
Silviuss Leopolds Veiss

**Silviuss Leopolds Veiss** (, dzimis , miris ) bija Silēzijā dzimis vācu komponists un lautists. Darbojies Breslavas, Romas un Drēzdenes galmos. Sadraudzējās ar Baha vecāko dēlu Vilhelmu Frīdemani Bahu.

## Ārējās saites

*Silviusa Leopolda Veisa notis
*Veisam veltīta lapa
Ida (filma)

**"Ida"** () ir 2013. gada Polijas drāmas filma. Filmas režisors ir Pāvels Pavļikovskis, scenārija autori Pāvels Pavļikovskis un Rebeka Ļenkēviča.

"Ida" ieguva 87. Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā filma svešvalodā", kļūstot par pirmo poļu mākslas filmu, kas saņēmusi šo balvu. 2014. gadā Eiropas Kino akadēmija atzina "Idu" par "Labāko filmu" un Britu Kino un televīzijas mākslas akadēmija apbalvoja ar BAFTA kino balvu. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Ida" ierindojās 55. vietā.

## Sižets
1962. gads, Polija. Pirms mūķenes zvēresta nodošanas klostera māsa Anna pēc klostera priekšnieces norādījuma dodas ciemos pie savas mātes māsas Vandas, bijušās tiesneses un prokurores. Vanda paziņo, ka Annas īstais vārds ir Ida Lebenšteina, un ka viņas ebreju izcelsmes vecāki tika nogalināti Otrā pasaules kara laikā. Ida nolemj atrast vecāku kapu vietu un kopā ar Vandu dodas ceļojumā, kas izgaismotu viņas pagātni.

Meklējumi atved viņas pie poļu zemnieku ģimenes, kas okupācijas sākumā slēpa Lebenšteinu ģimeni mežā, un pēc tam viņus turpat arī nogalināja. Nogalināti tika Idas vecāki un Vandas ārlaulībā dzimušais dēls, kuru viņa atstāja ar māsu, kamēr pati devās karā. Mazo Idu, kurai neviens nevarēja apliecināt ebreju saknes, atdeva mācītājam.

Apmaiņā pret atteikšanos uz mājas tiesībām sievietēm parāda vietu, kur ir apglabāti viņu radinieki. Vanda un Ida ved pīšļus uz ģimenes kapiem, lai tur tos pārapbedītu. Ida atgriežas klosterī un saprot, ka nav gatava kļūt par mūķeni. No klostera Idu izsauc uz pilsētu, jo viņas mātes māsa ir izdarījusi pašnāvību, izlecot pa logu. Pēc bērēm Ida dodas prom no pilsētas, taču skatītājs tā arī neuzzina, vai viņa atgriežas klosterī, vai arī dodas citā ceļā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Trīs valstu posms

thumbnail|right|Ķīnas dalījums trīs valstīs
**Trīs valstu posms** ir laiks Ķīnas vēsturē, kad pēc haotiskā Haņu dinastijas sabrukuma posma, laikā no 220.-280. g. valsts bija sadalījusies trīs impērijās - Vei, Šu un Vu, kas tiek sauktas arī par Cao Vei, Šu Han un Dong Vu. Katru no valstīm vadīja imperators, kas sevi uzskatīja par vienīgo leģitīmo Haņu dinastijas mantinieku. Šis ir Sešu dinastiju laika iesākuma posms.

Šis ir viens no asiņainākajiem Ķīnas vēstures posmiem, zaudēto iedzīvotāju ziņā salīdzināms ar Otro pasaules karu. Ja Haņu dinastijas laikā valstī dzīvoja 56,48 miljoni iedzīvotāju, tad pirmā Dzjiņ dinastijas veiktā tautas skaitīšana uzrādīja tikai 16,16 miljonus iedzīvotāju. 

Lai arī oficiāli periods pastāv no 220. gada, kad tika izveidota Vei valsts un beidzas 280. gadā ar Vu valsts iekarošanu, jau laika posmā starp 184. un 220. gadu Ķīnā izvērsās karadarbība starp dažādu reģionu militārajiem vadoņiem, notika dumpji un vardarbīgas valdnieku nomaiņas.

220. gadā nomira Haņu impērijas spēcīgākais karavadonis Cao Cao, viņam sekoja viņa dēls Cao Pi, kurš pēc pēdējā Haņu imperatora atteikšanās no troņa, 220. gada 11. decembrī kļuva par jauno imperatoru, pasludinot Vei dinastijas sākumu. 221. gada 15. maijā atdalījās Šu valsts, kuras valdnieks sevi pasludināja par patieso Haņu mantinieku. Vu valdnieks sākumā atzina sevi par Vei imperatora vasali, taču pēc veiksmīgām aizstāvēšanās kaujām pret Šu arī Vu valdnieks pasludināja pilnīgu neatkarību.

## Valsts atkalapvienošana
Laikā no 220. līdz 263. gadam triju valstu starpā pastāvēja zināms līdzsvars, kas izbeidzās 263. gadā, kad Vei iekaroja Šu valsti. 265. gadā Vei valstī pie varas nāca jaunā Dzjiņu dinastija, kas 280. gadā iekaroja arī Vu valsti.

263. gadā Vei uzbruka Šu valstij, kas tika sakauta un Šu imperators atlikušo dzīvi pavadīja Vei galmā. Taču arī Vei dinastija bija novājināta un iekšēja apvērsuma rezultātā 265. gadā par Vei imperatoru kļuva pirmais Dzjiņu dinastijas imperators Sima Jaņ (Vudi), kurš ar cieņu izturējās pret pēdējo Vei imperatoru un ļāva tam turpināt dzīvot galmā.

Dzjiņu dinastija 269. gadā sāka gatavoties karam pret Vu, kas beidzot sākās 279. gadā ar uzbrukumiem gar Jandzi upi, ko pastiprināja no Sičuaņas peldošās kara flotes atbalsts. Nespējot pretoties pārspēkam, Vu galvaspilsēta krita 280. gada pavasarī.
Tršebīča

**Tršebīča** () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Tršebīčas apriņķa centrs pie Jihlavas upes. 

## Vēsture
Pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1101. gadā, kas šeit tika nodibināts benediktiešu klosteris. 1335 . gadā Tršebīčai tika piešķirtas pilsētas tiesības. 1338. gadā parādījās pirmās ziņas par pilsētas ebreju kopienu. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. 19. gadsimtā Tršebīča attīstījās kā ādas apstrādes un apavu ražošanas centrs. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Tūrisms
Tršebīčas ebreju kvartāls un 13. gadsimtā pārbūvētā Tršebīčas Svētā Prokopija bazilika ir iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Cilvēki
Tršebīča ir hokejista Patrika Eliāša (*Patrik Eliáš*, 1976), hokejista Martina Erata (*Martin Erat*, 1981), futbolista Teodora Gebres Selasie (*Theodor Gebre Selassie*, 1986), ģenerāļa Jana Sirovija (*Jan Syrový*, 1888-1970), Vladimīra Sobotkas (*Vladimír Sobotka*, 1987) un vieglatlēta Petra Svobodas (*Petr Svoboda*, 1984) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apollo 13 (filma)

**"Apollo 13"** () ir 1995. gada amerikāņu vēsturiskā drāma, kuras režisors ir Rons Hauards. Filmas sižets veidots pēc *Lost Moon* grāmatas, kuru sarakstīja astronauts (*[[Apollo 13]]* misijas dalībnieks) Džeimss Lovels un žurnālists Džefrijs Klūgers, motīviem.

Filma ir par *[[Apollo 13]]* misiju un astronautu Lavela, Džeka Svaigerta un Freda Heiza atgriešanos uz Zemes pēc skābekļa tvertnē notikušā sprādziena. Tajā galvenās lomas attēlo Toms Henkss, Kevins Beikons, Bills Pekstons, Gērijs Sinīzs un Eds Heriss.

Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. "Apollo 13" tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai deviņās nominācijās, tika iegūta balva par labāko montāžu un labāko skaņu. Henksa tēla izteikto frāzi "Hjūstona, mums ir problēma" (*Houston, we have a problem*) Amerikas Kinoinstitūts atzina par 50. visu laiku labāko frāzi no filmām.

2023. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Lomās

* Toms Henkss: Apollo 13 komandieris Džeimss Lovels
* Kevins Beikons: komandmoduļa pilots Džons Svaigerts
* Bills Pekstons: lunārā moduļa pilots Freds Heizs
* Gērijs Sinīzs: paredzētais komandmoduļa pilots Kens Matinglijs
* Eds Heriss: lidojuma direktors Džīns Krancs

## Atsauces

## Ārējās saites
Fomalhauts

**Fomalhauts** (no arābu: فم الحوت *fam al-hut* – 'Zivs mute'), pazīstams arī kā **Dienvidu Zivs Alfa** jeb **Dienvidu Zivs α** (*α PsA, Alpha PsA, Alpha Piscis Austrini*), ir spožākā zvaigzne Dienvidu Zivs zvaigznājā, kā arī astoņpadsmitā spožākā zvaigzne nakts debesīs. Fomalhauts, tāpat kā Vega, atrodas aptuveni 25,1 gaismas gadu attālumā un tiek klasificēts kā A3V tipa zvaigzne. Diametra ziņā Fomalhauts ir gandrīz 1,8 reizes lielāks par Sauli, arī masas ziņā tas ir gandrīz divas reizes lielāks par Sauli — 1,92 Saules masas. Fomalhauta vidējā virsmas temperatūra ir aptuveni 8500 K, līdz ar to tas ir arī vismaz 16 reizes spožāks par Sauli. Savukārt tā vecums tiek mērīts ap 450 miljoniem gadu. 2008. gadā pie Fomalhauta tika atklāta citplanēta, kurai tika dots nosaukums Fomalhauts b. Vēlāk tika nolemts, ka šī atklātā planēta patiesībā ir kosmisko putekļu mākonis, kura centrā varētu atrasties vai neatrasties pundurplanēta vai asteroīds.

Nakts debesīs Latvijā Fomalhautu var ieraudzīt tikai ļoti zemu pie apvāršņa.

## Fomalhauts b
**Fomalhauts b** jeb **Dagons** ir kosmisks objekts - putekļu mākonis, kas atrodas orbītā ap zvaigzni Dienvidu Zivs Alfu jeb Fomalhautu A.

## Fomalhauta sistēma
Fomalhauts, cik zināms 2020. gadu sākumā, ir trīskārša zvaigzne, taču tās komponenti atrodas visai tālu viens no otra. Oranžais punduris Fomalhauts B (spektra klase K4V) atrodas no galvenās zvaigznes 0,9 gaismas gadu attālumā, bet sarkanais punduris Fomalhauts C (spektra klase M4Ve) - 2,5 gaismas gadu attālumā un pašlaik 3,2 gaismas gadus no B komponenta, turklāt pašlaik atrodas pat ne Dienvidu Zivs, bet Ūdensvīra zvaigznājā. Redzamais C komponenta attālums no galvenās zvaigznes ir 5,7 grādi, t.i. ap 11 Mēness redzamajiem diametriem, un tikai 2013. gadā pēc viņa attāluma no Zemes, kustības ātruma un ķīmiskā sastāva tika nospriests, ka šī zvaigzne ir Fomalhauta sistēmas daļa. Pateicoties tam, Fomalhauta sistēma Zemes novērotāja skatījumā ir visplašākā debesīs pēc leņķiskā izmēra, apsteidzot Centaura Alfas sistēmu, kuras tālākā zvaigzne ir 2,2 grādus no centra. Agrāk tika pieņemts, ka C komponents pats ir dubultzvaigzne, tomēr līdz šim pētījumi to nav apstiprinājuši, tās vietā norādot uz putekļu mākoni ap arī šo zvaigzni. Redzamais C komponenta zvaigžņu lielums, t.i. spožums 12,6 ļauj to saredzēt tikai teleskopā.

## Atsauces
Šaha Māksla

**"Šaha māksla" ("Šacha māksla")** ir Latvijā izdots šaha žurnāls, tas bijis Latvijas Šaha savienības (1924—1940) oficiāls izdevums. Iznāca divreiz mēnesī laika posmā no 1937. gada aprīļa līdz 1939. gada augustam. Pavisam iznāca 52 žurnāla numuri, katrs 16 lappušu biezs. Žurnāla atbildīgais redaktors bija advokāts Alberts Melnbārdis, bet galvenie redaktori Laimons Mangalis, Aleksandrs Koblencs (līdz 24. numuram) un Jānis Frīde (no 30. numura). Žurnālam bija vairākas pastāvīgās nodaļas: Partiju nodaļa, nodaļas "Problēmas" un "Hronika". Žurnālā regulāri tika atspoguļoti šaha notikumi ārzemēs, Rīgā un Latvijas provincēs. Tajā regulāri aprakstus par šaha vēsturi publicēja žurnālists Kārlis Knauts. Tur varēja atrast spēcīgāko ārzemju un mūsu meistaru rakstus.  

Žurnāli Nr. 1—41 ir digitalizēti un pieejami LNB digitālās bibliotēkas periodikas nodaļā.  

## Atsauces
Briežu krāču atsegums

**Briežu krāču atsegums** ir dolomīta atsegums Ventas kreisajā krastā Kuldīgas novada Snēpeles pagastā. Izvietojies iepretī bijušajām Briežu mājām (upes pretējā krastā) pie Briežu dzirnavām, krācēm un brasla. Kopš 1977. gada aizsargājams ģeoloģisks piemineklis. Atsegums ir augšdevona Kursas svītas stratotips, to veido raibkrāsaini, zaļganpelēki, kavernozi un violetbrūni dolomīti un dolomītmerģeļi. Dolomītos ir daudz šai svītai raksturīgo brahiopodu atlieku.

## Atsauces
LaoSat-1

***LaoSat-1*** ir Laosas pirmais pavadonis; palaists 2015. gada novembrī. Tas ir sakaru pavadonis, kas nodrošina sakaru un datu pārraides, kā arī televīzijas retranslācijas pakalpojumus Dienvidaustrumāzijā.

Kosmisko aparātu izgatavojusi Ķīnas Kosmosa tehnoloģiju akadēmija uz platformas *[[DHF-3B]]* bāzes. *LaoSat-1* bija pirmais  pavadonis, kurā izmantota šī *[[DHF-3]]* modifikācija. *LaoSat-1* starta masa bija vairāk nekā 3800 kg, derīgā krava 450 kg; izmēri 2,2 × 2,0 × 3,1 m. Pavadonis apgādāts ar 8 Ku joslas un 14 C joslas raidītajiem.

Līgumu par *LaoSat-1* izgatavošanu 2010. gada 25. februārī noslēdza *China Great Wall Industry Corporation* (*CGWIC*), *China Asia-Pacific Mobile Communications Satellite Company Limited* (*APMT*) no vienas puses un Laosas Nacionālā zinātnes un tehnoloģiju institūcija no otras puses. 2013. gada 10. augustā *APMT* pabeidza pavadoņa skiču projektu.

## Lidojuma gaita
*LaoSat-1* tika palaists  16:07 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 3B/G2]]* no Sičanas kosmodroma.
*LaoSat-1* tiks izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 128,5° austrumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* LaoSat 1 Gunter Dirk Krebs
Briežupe (Pluncezera pieteka)

**Briežupe** (augštecē **Upīte**) ir upe Talsu novada Ģibuļu pagastā, Pluncezera pieteka. Sākas grāvju sistēmā mežainā apvidū dienvidaustrumos no Mordangas, tek līkumojot pa mežainu apvidu Ugāles līdzenumā ziemeļu virzienā. Upes gultne visā garumā pārrakta un iztaisnota. Lejtecē tek pa Plunču ezera krasta dabas liegumu. Lielākā pieteka ir Illupe (Rūšupīte; labā).

## Atsauces
Upīte (nozīmju atdalīšana)

**Upīte** var būt:

* upes deminutīvā forma;
* Upīte — seno zemgaļu apdzīvota zeme;
* Upīte — apdzīvota vieta Šķilbēnu pagastā;
* Upīte — Mudažas pieteka Gulbenes novadā;
* Briežupes augšteces nosaukums;

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Anda Upīte (2000) — latviešu kamaniņu braucēja.
2016. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss

**2016. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss** (; ) bija 14. ikgadējais Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss. Tas notika Maltā, Valletā, kas konkursu rīko pēc Destinijas Čukunjēras uzvaras 2015. gadā ar dziesmu *[[Not My Soul]]*. Šī bija otrā reize Bērnu Eirovīzijas vēsturē, kad konkurss notiek Maltā (iepriekš 2014. gadā). Konkursā uzvarēja Gruzija.

Konkurss notika 2016. gada 20. novembrī.

## Dalībvalstis
Dalību konkursā bija apstiprinājušas 17 valstis:

## Atsauces
Briežupe

**Briežupe** var būt:
* Briežupe — upe, Iežupes pieteka Gulbenes novadā
* Briežupe — upe, Pluncezera pieteka Talsu novadā
Taurkalne

**Taurkalne** ir ciems Latvijas dienvidos, Bauskas novada Valles pagastā, autoceļu P87 (Bauska—Aizkraukle) un V935 (Taurkalne—Dobelnieki) krustojumā, pie dzelzceļa līnijas Jelgava—Krustpils (stacija Taurkalne). Taurkalnē atrodas bibliotēka, veselības aprūpes dienests. Attālums pa autoceļiem līdz pagasta centram Vallei — 15 km, novada centram Bauskai — 55 km, Rīgai — 80 km. Attālumu dēļ ciems vairāk saistīts ar 12 km attālo Jaunjelgavu un 25 km attālo Aizkraukli nekā ar sava novada centru. 

Ciems savulaik attīstījies kā mežrūpniecības centrs **Taurkalns** ap dzelzceļa staciju "Taurkalne" (izveidota 1904. gadā, mūsdienās bez pasažieru satiksmes). Ciema apbūvi galvenokārt veido privātmājas. Saglabājusies divstāvu koka strādnieku baraka. Ciemā bijušajā bērnudārza ēkā atrodas bibliotēka, medpunkts un pakalpojumu centrs, veikali nav saglabājušies.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aldebarans

**Aldebarans** (no arābu: الدبران *Al Dabaran* – 'Sekotājs'), pazīstams arī kā **Vērša Alfa** jeb **Vērša α** (*α Tau, Alpha Tauri*), ir spožākā zvaigzne Vērša zvaigznājā, kā arī četrpadsmitā spožākā zvaigzne nakts debesīs. Aldebarans atrodas aptuveni 65 gaismas gadus attālumā no Saules, un diametra ziņā ir viena no lielākajām zvaigznēm Saules sistēmas tuvākajā apkārtnē – teju 40 reizes lielāks diametrs nekā Saulei. Arī spožuma ziņā Aldebarana parametri ir salīdzinoši iespaidīgi – tas ir gandrīz 350 reizes spožāks par Sauli ar vidējo virsmas temperatūru 4000 K. Šī iemesla dēļ Aldebarans ir klasificējams kā sarkanais milzis, kura spektrālā klase ir K5 III.

## Atsauces

## Ārējās saites
Heteroseksisms

**Heteroseksisms** ir attieksmes, uzskatu un diskriminācijas sistēma, veidota, lai aizstāvētu seksualitāti un attiecības starp pretējiem dzimumiem. Tas iekļauj pieņēmumu, ka visi cilvēki ir heteroseksuāli vai ka attiecības starp pretējiem dzimumiem ir norma, kā arī to, ka heteroseksualitāte ir pārāka.

Heteroseksisms kā diskriminācijas forma nosaka, ka geji, lesbietes un biseksuāļi un citas seksuālās minoritātes ir otršķirīgi pilsoņi attiecībā pret dažādām likumiskām un civilām tiesībām, ekonomiskajām iespējām un sociālo vienlīdzību daudzās pasaules jurisdikcijās un sabiedrībās.

## Skatīt arī
* Homofobija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kas ir heteroseksisms? — skapis.eu
Pluncezers

**Pluncezers** (arī **Plunču ezers**, **Pluncītis**) ir ūdenstilpe Talsu novada Ģibuļu pagastā. Izvietojies Ugāles līdzenuma austrumu malā Irbes sateces baseinā, dienvidos no Aizupju ciema. Krasti zemi, nav pieejami, dibens dūņains, kūdrains; sapropeļa slānis līdz 7 m biezs. Dažviet ezerā mazas peldošās salas. Ietek Briežupe un Bundžiņgrāvis, iztek Tērukšupe un Dižais grāvis uz Vidusupi. Mīt līdaka, asaris, līnis, plaudis, rudulis, rauda, karūsa, zandarts. Ezera rietumu krastam piekļaujas Plunču ezera krasta dabas liegums.

## Atsauces
Bidhja Devi Bhandari

**Bidhja Devi Bhandari** (विद्या देवी भण्डारी; *Bidhya Devi Bhandari*; dzimusi ) ir Nepālas politiķe. No 2015. līdz 2023. gadam viņa bija Nepālas prezidente, pirmā sieviete, kura ieņēmusi šo amatu. Bhandari pārstāv Nepālas komunistisko partiju (apvienoto marksistu ļeņinistu) partiju.

Bidhja Devi dzimusi Bhodžpuras rajona Manebhendžjangas ciemā. Tēvs bija skolas direktors.
1979. gadā viņa Bibhodaijā pabeidza vidējo profesionālo skolu. Skolas laikā Bidhja Devi iepazina komunistisko sacelšanos Džapā un iesaistījās politikā. Viņa iestājās Nepālas nacionālajā brīvajā studentu savienībā, braukāja pa valsti, tiekoties ar vietējiem aktīvistiem. No 1979. līdz 1987. gadam Bidhja Devi bija šīs studentu apvienības Austrumu reģiona komitejas priekšsēdētāja. 1978. gadā viņa iestājās Nepālas komunistiskās partijas (marksistu ļeņinistu) Jaunatnes savienības Bhodžpuras nodaļā. Viņa ieguva bakalaura grādu Tribhuvanas universitātes filiālē Biratnagarā.
1980. gadā Bidhja Devi iestājās NKP (MĻ).

1982. gadā viņa apprecējās ar politiķi Madanu Bhandari un atstāja politiku. Viņiem piedzima divi dēli.
1990. gadā tika izveidota daudzpartiju sistēma, un kreisās partijas NKP (MĻ) un NKP (M) apvienojās, izveidojot Nepālas komunistisko partiju (apvienoto marksistu ļeņinistu), par kuras priekšsēdētāju ievēlēja Madanu Bhandari. Bidhja Devi iestājās šajā partijā. 1993. gadā autokatastrofā mīklainos apstākļos gāja bojā viņas vīrs.

1994. gadā Bidhja Devi Bhandari tika ievēlēta Nepālas parlamentā. 1998. gadā viņa kļuva par NKP (AMĻ) Centrālkomitejas locekli. 1998. gadā viņu ievēlēja par Nepālas sieviešu asociācijas prezidenti.

No 1997. gada 25. marta līdz 5. oktobrim Bhandari bija Vides aizsardzības un demogrāfijas ministre. 1999. gadā viņu ievēlēja parlamentā.

2006. gadā Bidhja Devi Bhandari piedalījās pret karali Gjanendru vērstās demonstrācijās, kas noveda pie monarhijas likvidēšanas. Viņu iekļāva pagaidu valdībā.
2008. gadā Nepālā kļuva par republiku. Bhandari netika ievēlēta Satversmes sapulcē. 2009. gadā viņu ievēlēja par vienu no trijiem NKP (AMĻ) partijas vicepriekšsēdētājiem.

No 2009. gada 25. maija līdz 2011. gada 6. februārim Bidhja Devi Bhandari bija aizsardzības ministre Madhava Kumara Nepala valdībā. Šajā laikā viņa iestājās pret 6500 maoistu karotāju iekļaušanu Nepālas bruņotajos spēkos.
2013. gadā Bhandari ievēlēja Satversmes sapulcē.

2015. gada 20. septembrī tika pieņemta jauna Nepālas konstitūcija, kurā Bhandari panāca sieviešu tiesību nostiprināšanu, kā arī to, ka sievietēm tiek piešķirta kvota viena trešdaļa parlamentā un prezidenta vai viceprezidenta amatā jābūt sievietei.
26. oktobrī Bidhju Devi Bhandari izvirzīja par Nepālas prezidenta kandidāti. 29. oktobrī parlaments Bhandari ievēlēja par prezidentu. Tajā pašā dienā viņa nodeva prezidenta zvērestu, nomainot Rāmu Varanu Jādavu.
Prezidenta vēlēšanās 2023. gada 9. martā uzvarēja Rāmacandra Paudela, kurš pārstāvēja Nepālas Kongresa partiju. Jaunais prezidents amatā stājās 13. martā.

## Ārējās saites

* Nepālas prezidenta mājaslapa
Stounvolas nemieri

**Stounvolas nemieri** bija impulsīvu, vardarbīgu, geju rīkotu protestu sērija pret policijas reidu Stounvolas bārā Manhatanā, Ņujorkā, kuri sākās 1969. gada 28. jūnija agrā rītā. To daudz kur uzskata par galveno notikumu, kas noveda pie geju kustības izveides un mūsdienu cīņas par LGBT tiesībām ASV.

50. un 60. gados ASV pastāvēja barga pret gejiem vērstu likumu sistēma. Reti kura publiska vieta ļāva brīvi uzņemt homoseksuāli orientētus cilvēkus, visbiežāk tie bija bāri, kuru īpašnieki pat nebija geji. Stounvolas bāru tai laikā vadīja mafijas locekļi, līdz ar to tajā notika dažādas nelegālas aktivitātes. Bāru apmeklēja visvairāk marginalizētas sabiedrības grupas, piemēram, *[[drag queen]]*, transpersonas, prostitūtas, no mājām aizbēguši jaunieši un bezpajumtnieki. Policija regulāri veica reidus geju bāros, tomēr reida laikā Stounvolas bārā bija sapulcējušies vairāk nekā 200 cilvēku, kuri bija gatavi dumpoties. Sasprindzinājums pārauga vardarbīgos protestos ārpus bāra un tas turpinājās arī vakarā un nākamajās dienās. Sākotnējo nekoordinēto protestu vietā tika organizētas aktīvistu grupas, kuras sludināja cilvēkus atklāt savu seksuālo orientāciju bez bailēm tikt arestētiem.

Sešu mēnešu laikā Ņujorkā tika nodibinātas divas aktīvistu organizācijas un tika izlaisti trīs laikraksti, kas pauda atbalstu geju un lesbiešu tiesībām. Dažu gadu laikā bija vērojams LGBT organizāciju veidošanas vilnis gan ASV, gan citur pasaulē. 1970. gada 28. jūnijā notika pirmais geju praida maršs Ņujorkā, Losandželosā un Sanfrancisko par godu Stounvolas nemieru gadadienai. Tas aizsāka līdzīgas praidu rīkošanas aktivitātes pasaulē.

## Atsauces
Baricentrs

right|thumb|Divi objekti orbītā ap kopīgo baricentru (šajā gadījumā baricentrs — apzīmēts ar "plus" zīmi — atrodas lielākajā no abiem objektiem.)
Par **baricentru** (no  *(barús)* — 'smags' un *κέντρ-ον* *(kéntron)* — 'centrs') astronomijā un astrofizikā mēdz dēvēt divu vai vairāku objektu masas centru, ap kuru šie attiecīgie objekti veic savas orbītas.

## Baricentra aprēķināšana
Baricentru var aprēķināt pēc šādas formulas:

:r_1 = a \cdot {m_2 \over m_1 + m_2} = {a \over 1 + m_1/m_2}

kur:
:*r*1 — ir attālums no pirmā objekta centra līdz baricentram.
:*a* — ir attālums starp abu objektu centriem.
:*m*1 un *m*2 — ir abu objektu masas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Augusta Deglava iela

**Augusta Deglava iela** var būt:
* Augusta Deglava iela — iela Rīgā;
* Augusta Deglava iela — iela Dobeles novada Auros.

## Skatīt arī
* Augusts Deglavs
* Deglava iela — iela Dobelē
* Arnolda Deglava iela — Jūrmalas Dārzkopības ielas nosaukums no 1970. līdz 1990. gadam.
Vairākkārtīga zvaigžņu sistēma

[thumb|200px|[Algols|Algola trīskāršā sistēma (CHARA optiskā interferometra animēts attēls)]]
**Vairākkārtīga zvaigžņu sistēma** astronomijā ir tāda veida zvaigžņu sistēma, kurā atrodas vismaz trīs vai vairāk zvaigznes, kas savstarpējās gravitācijas spēku ietekmē riņķo ap kopēju baricentru pa eliptiskām orbītām. Zvaigžņu sistēmas, kas sastāv tikai no divām zvaigznēm, sauc par fizikālām dubultzvaigznēm.

## Atsauces
Angīna

thumb|220px|Angīna
**Angīna** ir vispārēja akūta infekcijas slimība, kuras raksturīgākā izpausme ir slimīgas pārmaiņas aukslēju mandelēs. Retāk angīna skar rīkles vai mēles mandeli. Slimību veicina dažādi kairinātāji un organisma pretestības pavājināšanās. Angīna var būt ne tikai patstāvīga slimība, bet arī viens no simptomiem infekcijas slimībām, piemēram, skarlatīnai, difterijai vai asins slimībām, piemēram, leikozei.

## Atsauces
Brigu ezers

**Brigu ezers** (arī **Briģu ezers**, **Skobarnas ezers**) ir dzidrūdens aizaugošs beznoteces ezers Ludzas novada Brigu pagastā. Izvietojies Zilupes līdzenuma rietumu  malā, dienvidos no Brigu ciema. Krasti zemi, lēzeni, pieejami tikai ezera ziemeļaustrumu malā, dibens dūņains. Eitrofs, stāvošs ezers, aizaugums ap 30%. Puslokā ap ezera dienvidu galu novadgrāvji ar noteci uz Istru. Mīt karpa, līdaka, asaris. Ziemeļaustrumu krastā peldvieta.

## Atsauces
Pilsonis četri

**"Pilsonis četri"** () ir 2014. gada ASV un Vācijas kopražojuma dokumentālā filma. Filmas režisore ir Laura Poitresa. Filma ir stāsts par Edvardu Snoudenu un masveida izsekošanas skandālu. Pirmizrāde notika  Ņujorkas Kinofestivālā.

"Pilsonis četri" ieguva 87. Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā dokumentālā filma", kā arī saņēma BAFTA kino balvu kā labākā dokumentālā filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Oktobra rajons

**Oktobra rajons** var būt:

* Oktobra rajons (Minska) — viens no Baltkrievijas galvaspilsētas Minskas rajoniem;
* Ziemeļu rajona (Rīga) nosaukums Padomju Savienības laikos.
Kaitējumu mazinoši pasākumi

**Kaitējumu mazinoši pasākumi** ir virkne publiskās veselības prakšu, kas ir ieviesta, lai mazinātu potenciālās kaitnieciskās sekas dažādai cilvēku uzvedībai, gan legālai, gan nelegālai. Galvenokārt šīs prakses attiecina uz psihotropo vielu lietošanu un seksu.

Šo pasākumi kritiķi uzskata, ka pieciešot riskantas vai nelegālas aktivitātes tiek sūtīts nepareizs signāls sabiedrībai, ka šīs aktivitātes ir atbalstāmas, tāpat ir uzskats, ka šīs prakses neveicina kaitējuma mazināšanu ilgtermiņā.

## Psihotropās vielas
Šļirču apmaiņas programmas mazina risku heroīna un citu narkotiku lietotājiem dalīt šļirces savā starpā un izmantot tās vairākkārt. Dalīšanās ar šļircēm veicina bīstamu infekciju kā HIV un C hepatīta izplatību narkotiku lietotāju vidū.

Opioīdu aizstājējterapija ir medicīniska procedūra, kur heroīna vietā tā lietotājiem tiek piedāvātas citas narkotikas ar garāku un mazāk eiforisku iedarbību kā metadons un bufrenorfīns — tās tiek ievadītas medicīnas darbinieku uzraudzībā. Cita veida terapija ir heroīna injicēšanas nomainīšana ar heroīnu tablešu formā.

Atsevišķas vietas piedāvā arī citu psihotropo vielu aizstājējterapiju. Piemēram, Toronto kļuva par pirmo pilsētu, kur bezpajumtniekiem tiek piedāvāta bezmaksas glāze vīna reizi stundā, paliekot patversmē pa nakti, lai novērstu bezpajumtnieku apreibināšanos ar zobu skalojamajiem līdzekļiem, odekoloniem un dažādiem alkoholu saturošiem industriāliem produktiem.

Adatu un šļirču apmaiņas programma, kā arī opioīdu aizstājējterapija ir divi galvenie kaitējumu mazinošie pasākumi primārās veselības aprūpē. Atsevišķās valstīs ir ieviestas drošu injekciju vietas, kur narkotiku lietotājiem tiek piedāvāta higiēnas normām atbilstoša un no stresa brīva vide, lai veiktu narkotiku uzņemšanu. Tajās atrodas sterils injekciju aprīkojums, informācija par vielām un medicīnas personāls. Tāpat atsevišķās vietās tiek piedāvātas bezmaksas taksometra programmas alkohola lietotājiem, lai novērstu transportlīdzekļu vadīšanu dzērumā.

## Sekss
Daudzās skolās ir ieviesta droša seksa izglītība pusaudžiem un vēl pusaudžu vecumu nesasniegušiem skolēniem, kas jau varētu stāties seksuālās aktivitātēs. Tā kā daudzi uzsāk seksuālās aktivitātes tieši pusaudžu vecumā, tiek īpaši uzsvērta aizsarglīdzekļu kā prezervatīvu nozīme, lai novērstu nevajadzīgu grūtniecību un seksuāli transmisīvu slimību izplatību.

Kopš 1999. gada vairākas valstis, piemēram, Vācija (2002) un Jaunzēlande (2003), ir legalizējušas prostitūciju.

## Atsauces
Glāžšķūnis

**Glāžšķūnis** ir ciems Ogres novada Rembates pagastā, Ogres upes labajā krastā, pie autoceļu P8 (Inciems—Sigulda—Ķegums) un V996 (Ogre—Viskāļi) krustojuma.

## Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Strazds

**Strazds** var būt:
* Mežastrazdu dzimtas dziedātājputnu suga;
* Strazdu dzimtas dziedātājputnu suga;
* Ūdensstrazdu dzimtas dziedātājputnu suga;
* Strazds (uzvārds).

## Skatīt arī
* Strazdi
* Strazdiņš