open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antero Nītimeki

**Antero Perti Eliass Nītimeki** (, izrunā: ; dzimis  Turku, Somijā) ir bijušais somu hokejists, vārtsargs, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis septiņas sezonas NHL klubos Filadelfijas "Flyers", Tampabejas "Lightning" un Sanhosē "Sharks". Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis divas olimpiskās medaļas.

Pašlaik (2015) Nītimeki ir NHL kluba Filadelfijas "Flyers" skauts.

## Spēlētāja karjera
Kopā ar Somijas izlasi izcīnījis sudraba medaļu 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, bronzas medaļu 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un bronzas medaļu 2006. gada Pasaules čempionātā. 2006. gada Olimpiskajās spēlēs viņš tika atzīts par visa turnīra vērtīgāko spēlētāju.

## Ārējās saites
* 
* NHL profils 
* European Hockey profils 
* Hockey Goalies profils 
* The Internet Hockey Database profils
XA

**XA** var būt:
* XA — Somijas bruņutransportieru sērija (*Pasi*)
* eXtreme Altitude — ASV bezpilota vertikālas pacelšanās un vertikālas nolaišanās lidaparātu sērija
Lauris Liberts

**Lauris Liberts** (dzimis ) ir IT industrijas uzņēmējs, draugiem.lv un *[[Printful]]* izveidotājs. Tiek dēvēts par draugiem.lv "tēti".

## Dzīvesgājums
Mācijās Siguldas vidusskolā, pabeidza Rīgas Komercskolu. Vēlāk studēja Latvijas Universitātē, kur ieguva bakalaura grādu ekonomikas vadībā. Turpināja studijas kā maģistrantūrā e-biznesā un inovācijās Lankasteras universitātē Lielbritānijā.

Veidojis dažādas mājaslapas, piemēram krediti.lv, dzivoklis.lv, flirts.lv, smsinfo.lv, uzkrekla.lv, smsflirts.lv, bet lielākā daļa bija neveiksmīgi projekti. Pēc 2009. gada datiem Laurim Libertam pieder 42,5% draugiem.lv akciju. 2009. gadā Lauris Liberts tika ierindots 37. vietā pasaules jaunāko un bagātāko cilvēku vidū, kas vada tīmekļa resursus. Filmējies latviešu kinofilmā "Emīla nedarbi", atveidoja puisēnu ar ķekatām

2022. gadā Latvijas valsts prezidents Egils Levits pasniedza Laurim Libertam trju zvaigžņu ordeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://www.labaca.org/index.php/lv/jaunumi/35-labaca-padomei-pievienojas-kristaps-ptersons-un-lauris-liberts.html 
* https://web.archive.org/web/20100517071952/http://news.frut.lv/lv/economics/75650
* https://web.archive.org/web/20091221040602/http://www.vipi.lv/1/4/?id_news=33882
* http://estrade.lv/web/35-ieskats-latvija-popularako-portalu-vesture.html 
* http://www.sigulda.lv/public/lat/jaunumi/1733/
* https://web.archive.org/web/20101213201246/http://www.retireat21.com/top-young-entrepreneurs
1529. gads

**1529**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
*  — Turku armija atstāj Konstantinopoli, lai iebruktu Ungārijā.
*  — starp Portugāli un Spāniju tika noslēgts Saragosas līgums.

### Datums nav zināms
* Georgs Agrikola pirmoreiz aprakstīja fluoru.

## Dzimuši
*  — Mihaels Neanders (*Michael Neander*), vācu matemātiķis un vēsturnieks (miris 1581. gadā);
*  — Frančesko Patrici (*Francesco Patrizi*), itāļu filozofs un zinātnieks (miris 1597. gadā).

## Miruši
*  — Silvio Paserīni (*Silvio Passerini*), Florences kardināls un valdnieks (dzimis 1469. gadā);
*  — Džons Skeltons (*John Skelton*), angļu rakstnieks (dzimis 1460. gadā).

## Kalendārs
Holts

**Holts** var būt:

* Harolds Holts (*Harold Holt*; 1908—1967) — Austrālijas politiķis un valstsvīrs;
* Kriss Holts (*Chris Holt*; 1985) — ASV hokeja vārtsargs,
* Nikolass Holts (*Nicholas Hoult*; 1989) — angļu aktieris.

## Skatīt arī
* Holta
Širmahera oāze

**Širmahera oāze** (, ) ir polārā oāze Austrumantarktīdā Princeses Astridas krastā. Izvietojusies Nivlisena šelfa ledāja dienvidu daļā 85 km no Lazareva jūras piekrastes. Oāzes garums ir , platums — līdz , platība — . Sastāv no noapaļotu pakalnu virknes, starp kuriem vairāki ezeri. Augstākais punkts ir 228 m augstais Rebristajas kalns. Oāzes ziemeļu piekrastē vairāki epišelfi (ar okeānu zem šelfa ledāja savienoti) saldūdens ezeri. Rietumu daļā atrodas Dakšingangotri glečers, kam 2005. gadā piešķirts speciāli aizsargājama areāla statuss.

Širmahera oāzē ir pēc Antarktīdas mērogiem maigs klimats. Gada vidējā temperatūra ir , vidējais vēja ātrums — , vidējais nokrišņu daudzums — . Augu valsts oāzē pārstāvēta ar dažām sūnu un ķērpju sugām. Dzīvnieku valsts pārstāvēta ar Antarktikas vētrasputniem, brūnajām klijkaijām un nereti ieklīstošiem Adelijas pingvīniem.

Oāzi 1939. gada 3. februārī atklāja Vācijas antarktiskās ekspedīcijas lidotājs Rihardheinrihs Širmahers (*Richardheinrich Schirmacher*), kura vārdā oāze nosaukta. Kopš 1961. gada oāzē darbojas PSRS (vēlāk Krievijas) polārstacija Novolazarevska. No 1976. līdz 1993. gadam darbojās VDR stacija Georgforstere. Kopš 1988. gada — Indijas stacija Maitri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elvis Mihaiļenko

**Elvis Mihaiļenko** (dzimis  Jūrmalā) ir profesionāls bokseris no Latvijas, pirmais Latvijas čempions profesionālajā boksā (izcīnīja titulu 2004. gada 16. septembrī Ķīpsalā, Rīgā). Pirmais no Latvijas bokseriem, kurš izcīnījis kādu no prestižākajiem tituliem profesionālajā boksā: 2002. gada 3. oktobrī Madridē WBA Intercontinental, 12 raundos pēc punktiem pieveicot Spāniju pārstāvošo Rumānijas čigānu, Alehandro Lakatosu (*Alejandro Lakatos*). Šī uzvara ierindoja Elvi Eiropas un pasaules reitingu spēcīgāko pussmagsvaru desmitniekā. Kā arī divkārtējais Eiropas Savienības (EBU-EU) čempions, 2004. gada 11. jūnijā Kopenhāgenā atņēma titulu Zviedrijas bokserim Džovanni Alvarezam (*Giovanni Alvarez*), bet 2005. gada 12. martā aizstāvēja to pret Vācijas sportistu Kaju Kurcavu (*Kai Kurzawa*), Cvikavā, Vācijā.

Cīnījās pussmagajā svara kategorijā līdz 79,4 kg. Ringā aizvadīja 20 cīņas, kurās guva 18 uzvaras, 1 zaudējumu, 1 neizšķirtu.

Profesionālo karjeru aizvadīja Londonā (*[[Peacock Promotion]]*) un Hamburgā (*[[Universum-Box Promotion]]*). Aizvadījis kopējas treniņnometnes ar izciliem bokseriem. Vairākkārt aizvadījis treniņcīņas ar tādiem slaveniem pasaules čempioniem kā velsieti Džo Kalzagi (*Joe Calzaghe*), dāni Mikelu Kesleru (*Mikkel Kessler*), ungāru Žoltu Erdei (*Erdei Zsolt*), horvātu Stipi Drevsu (*Stipe Drews*), angli Deividu Heju (*David Haye*).

Amatieros izcīnīja Latvijas čempiona nosaukumu 1997. gadā pussmagajā svarā (81 kg), kā arī kļuva par Eiropas kikboksa čempionu 1998. gadā un divkārtējo Latvijas čempionu (1998., 1999.). Viņa treneris, starptautiskās klases sporta meistars, 1965. gada Eiropas čempions, Andrejs Dolgovs. Pārstāvēja Rīgas Tehniskās universitātes boksa klubu un Budo cīņu centru.

Pieturējās pie agresīvas uzbrūkošas taktikas, piespiežot pretiniekus atkāpties, vai cīnīties tūvcīņā, ļoti bieži un aktīvi izdarīja sitienus ar priekšējo kreiso roku.

2008. gadā pievērsās sportistu menedžmentam un cīņu šovu rīkošanai, dibināja biedrību ***Fighter Elvis Promotion***.
Ir absolvējis Ekonomikas un Kultūras Augstskolu (EKA), pēc izglītības angļu valodas tulks.

Pašreiz ir treneris, kā arī komentē boksa pārraides Viasat Sport Baltic kanālā.

## Tituli profesionālajā boksā
* EBU-EU (European Union) (2004—2005)
* Latvijas čempions (2004)
* WBA Intercontinental (2002)
* WBF European (2001)

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Agrākā vietne
*
1541. gads

**1541. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 12. februāris — Pedro de Valdīvija dibināja mūsdienu Čīles galvaspilsētu Santjago.
* 8. maijs — spāņu pētnieks Ernando de Soto kļuva par pirmo eiropieti, kas sasniedza Misisipi upi.

### Nezināms datums
* Bībele pirmo reizi iztulkota zviedru valodā.
* Īrijas parlaments pasludināja Henriju VIII par Īrijas karali.
* Islandes iedzīvotāji pieņēma luterisma ticību.
* Gerards Merkators izveidoja savu pirmo globusu.

## Dzimuši
* 25. marts — Frančesko I Mediči, otrais Toskānas lielhercogs (miris 1587.)
* *nezināms datums*
** El Greko — gleznotājs, tēlnieks un arhitekts (miris 1614.)
** Hatori Hanzo — slavens japāņu samurajs (miris 1596.)

## Miruši
* 26. jūnijs — Fransisko Pisarro (*Francisco Pizarro*), spāņu konkistadors, kas vadīja Inku impērijas iekarošanu (dzimis ap 1471. vai 1476.)
* 4. jūlijs — Pedro de Alvarado, spāņu konkistadors, Gvatemalas gubernators (dzimis 1495.)
* 24. septembris — Paracelzs (*Paracelsus*), šveiciešu alķīmiķis un ārsts (dzimis 1493.)
* 24. novembris — Margarēta Tjūdora, Skotijas karaliene (dzimusi 1489.)
1504. gads

**1504. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 31. marts — Spānija ar Franciju noslēdza pamieru.
* 8. septembris — Florencē tika atklāta Mikelandželo skulptūra "Dāvids".

### Nezināms datums
* mogulu valdnieks Babūrs iekaroja Kabulu
* Aragonas karalis Ferdinands II kļuva par Neapoles karali kā Ferdinands III.
* Kristofors Kolumbs atgriezās Spānijā no sava ceturtā ceļojuma, kura laikā viņš izpētīja Ziemeļamerikas krastu no Belizas līdz Panamai.

## Dzimuši
* 17. janvāris — Pijs V, Romas pāvests (miris 1572.)
* *nezināms datums*
** Džons Dadlijs, angļu ģenerālis, admirālis un politiķis, kā arī Anglijas karaļa Eduarda VI reģents (miris 1553.)
* *iespējams*
** Jakobs Arkadelts, flāmu komponists (miris 1568.)

## Miruši
* 2. jūlijs — Stefans Lielais (*Ștefan cel Mare*), Moldovas princis (dzimis 1433.)
* 26. novembris — Kastīlijas Izabella (*Isabel I de Castilla*), Kastīlijas un Leonas karaliene (dzimusi 1451.)
Zārbrikene

**Zārbrikene** (, izrunā: ) ir pilsēta Vācijas dienvidrietumos, Zāras federālās zemes administratīvais centrs. Tā atrodas Zāras upes krastos. Pilsētas nosaukums burtiskā tulkojumā ir "Zāras tilti", atsaucoties uz tiltiem pāri Zāras upei. Zārbrikenē ir attīstīta smagā rūpniecība; tās čugunlietuve, kas dibināta 1873. gadā, ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojumu sarakstā.

Pilsēta smagi cieta Otrā pasaules kara laikā, kad tā tika spēcīgi sabombardēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Saksaulu sīlis

**Saksaulu sīlis** jeb **Turkestānas zemessīlis** (*Podoces panderi*) ir vārnu dzimtas (*Corvidae*) putnu suga, kas ir tuvu radniecīgs Irānas zemessīlim (*Podoces pleskei*) no Irānas. Izdala divas pasugas.

Saksaulu sīļa izplatības areāls aptver Centrālāziju, bet visbiežāk tas ir sastopams Kazahstānā, Turkmenistānā un Uzbekistānā. Tas apdzīvo tuksnešu un pustuksnešu biomu, vietas, kur aug zemi krūmi. Saksaulu sīlis ir sastopams Kizilkuma un Karakuma tuksnešos. To bieži var novērot arī cilvēku apdzīvoto vietu un ceļu tuvumā. 

## Izskats
Saksaulu sīli augumā var salīdzināt ar mājas strazdu, lai gan zemessīlis ir nedaudz lielāks. Tā svars ir 80—100 g. Apspalvojums ir smilšu brūns ar pelēkbrūnu muguru, koši melnu asti un spārnu lidspalvām. Uz rīkles tam ir melns laukums, kā arī pie acs neliels, melns laukumiņš.

## Uzvedība
Lielāko daļu laika tas staigā, spārnus izmantojot ļoti reti. Atšķirībā no citiem putniem zemessīlis var skriet taisni uz priekšu, nešūpojoties no vienas puses uz otru. Skrienot soļa platums sasniedz 30 cm. Tomēr šādi skriet putns var tikai, ja nav uzsnidzis sniegs. Pa sniegu tas lec līdzīgi, kā to dara žagata. Sēžot uz zara, tam ir augsta stāja. Saksaulu sīlis ir ļoti kustīgs putns, pat tikko izlidojuši no ligzdas, jaunie putni spēj ātri skriet. Neskatoties uz savu enerģiskumu, tas ir piesardzīgs, noslēgts un kluss putns, kas balsi lieto tikai liela satraukuma brīžos.

## Barība
Saksaulu sīlis barojas ar dažādiem kukaiņiem, citiem bezmugurkaulniekiem, ķirzakām, saksaula sēklām un eremūra augļiem. 

## Ligzdošana
Pavasarī līdzko parādās pirmais zaļums zemessīlis sāk būvēt ligzdu. Tai ir lodes forma ar divām izejām, no kurām viena ir galvenā eja, bet otra rezerves izeja. Rezerves izeja ir mazāka par galveno eju. Daži pāri pat uzbūvē 2 avārijas izejas. Ligzda tiek būvēta tikai saksaula kokos zaru žāklī, kas iespiesta starp stumbru un zaru. Ligzdas jumts reizēm sasniedz pusmetra biezumu. Tas pamatā ir sakrauts no saksaula zariem, bet reižu reizēm tiek ievīts kāds ērkšķains džuzguna zars. No iekšpuses ligzda biezi izoderēta ar koku mizām, zirnekļu tīkliem, dzīvnieku vilnu un putnu spalvām. 

Kad pabeigta ligzdas būve, mātīte sāk dēt. Dējumā ir 4—6 olas. Tās ir zaļganzilas ar brūniem raibumiņiem. Perē tikai mātīte, inkubācijas periods ilgst apmēram 18 dienas. Tikmēr tēviņš baro mātīti. Pēc izšķilšanās putnēnus baro abi vecāki. Saksaulu sīlis ir ļoti tīrīgs un rūpīgi seko līdzi savas mājas tīrībai. Pēc 18—20 dienām putnēni izlido no ligzdas un seko saviem vecākiem, mācoties meklēt barību. 

Saksaulu sīlim izdzīvo tikai 20% no putnēniem, jo ligzdas apdraud daudzi un dažādi ienaidnieki.

## Sistemātika
Saksaulu sīliim ir 2 pasugas:
**Podoces panderi panderi* — nominālpasuga, sastopams Turkmenistānā, Uzbekistānā un un Kazahstānas dienvidos;
**Podoces panderi ilensis* — sastopams Kazahstānas austrumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pander's Ground-jay (Podoces panderi) 
* Podoces panderi ilensis 
* Podoce de Pander
* Saksaulu sīļa foto (flickr)
Picasa

***Picasa*** bija attēlu organizēšanas un aplūkošanas programmatūra, kura bija paredzēta digitālo fotogrāfiju organizēšanai un rediģēšanai. Tajā bija integrēta arī attēlu augšupielāde un galeriju izvietošana tāda paša nosaukuma tīmekļa vietnē. To sākotnēji izstrādāja kompānija *[[Idealab]]*, ko 2004. gadā iegādājās *[[Google]]*. "Picasa" nosaukums radies, sajaucot spāņu gleznotāja Pablo Pikaso ar frāzi *mi casa* ("mana māja") un anglisko "pic" (attēli) (personalizēta māksla). Pēc iegādes Google sāka to piedāvāt bezmaksas lejupielādei.

*[[Google Labs]]* piedāvāja pielāgotas versijas *[[Windows XP]], [[Windows Vista]], [[Windows 7]]* un *[[Mac OS X]]* (tikai *[[Intel]]* procesoriem). *[[Linux]]* versijai tika izmantota *[[Wine (programatūra)|Wine]]* palīgprogramatūra, kura darbina *Windows* versiju, tomēr *Google* piedāvātā *Linux* versija bija novecojusi. Tās vietā ar *Wine* palīdzību bija iespējams darbināt pēdējo Picasa versiju 3.9.

No 2016. gada 15. marta Google pārtrauca Google Picasa atjaunošanu un izstrādi. 2016. gada 1. maijā tika pārtraukts uzturēt projektu Picasa Web Albumi. Tā vietā Google piedāvā pāriet un izmantot Google Fototattēli online pakalpojumu.

## Atsauces
Spals

[thumb|No sudraba izgatavots [Rapieris|rapiera spals, 1580. un 1600. gads]]

**Spals** ir asmeņveida auksto ieroču rokturis, kas sastāv no paša roktura un roktura pogas, taču tam arī var būt pievienots rokas aizsargs. Visiem ieročiem ar spalu, pat visvieglākajiem, ir šīs roktura pogas, kas to nolīdzsvaro.

## Roktura poga

Roktura poga ir pretsvars, kas novietota roktura galā. Šajās roktura pogās var būt arī inkrustētas dažādas dārglietas un pat kauli, taču tas ir biežāk novērojams rituālajiem ieročiem.

## Atsauce

## Ārējās saites
Baltijas pērle

thumb|100px|Festivāla logo
**Baltijas pērle** () ir starptautisks kinofestivāls, kas aizsākās 20. gadsimta 90. gadu vidū. Festivāla idejas autore un “Baltijas pērles” ilggadējā direktore ir krievu aktrise Marina Ļipčenko, kas dzīvo Rīgā.

## Repertuārs un viesi

“Baltijas pērles” festivāla īpašo viesu statusā bijušas plaši pazīstamas kinozvaigznes — Džina Lollobridžida, Alēns Delons, Ingeborga Dapkūnaite, Klauss Marija Brandauers, Natālija Andreičenko, Pjērs Rišārs, triju dienu meistarklasi Rīgā vadījusi Katrina Deneva.

“Baltijas pērles” programmā tiek iekļauti gan kinoklasikas darbi, gan jaunākās filmas no dažādām valstīm, tai skaitā filmas, kas apbalvotas Kannu, Venēcijas, Berlīnes un Maskavas kinofestivālos. Starp festivālā demonstrētajām filmām bijušas šādas filmas: Maikla Kērtisa režisētā “Kasablanka”, Kinga Vidora "Divkauja saulē", Kristofa Onorē “Daiļava”, bulgāru režisora Javora Gardeva “Dzifts”, Luisa Bunjuela "Buržuāzijas diskrētais šarms", Pītera Grīneveja “Naktssardze”, Lukīno Viskonti “Roko un viņa brāļi”, Mērvina Leroja “Vaterlo tilts”, Federiko Fellīni *La Dolce Vita*, Bleika Edvardsa “Brokastis pie "Tifanija"”, Vinsentes Minelli “Sliktais un skaistā”, Mikelandželo Antonioni "Fotopalielinājums" (*Blowup*).

Franču jaunais viļņa retrospektīva “Baltijas pērlē” aizsākta ar Fransuā Trifo filmu "Četrsimts sitieni".

Festivālā tikušas demonstrētas jaunākās Krievijas filmas, kā arī kompānijas *[[Warner Bros. Pictures]]* zelta fonda filmu atjaunotās kopijas.

“Baltijas pērle” festivālā tiek rādītas filmas, kas jau ir uzvarējušas vai vismaz radījušas rezonansi nozīmīgos Eiropas kinofestivālos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kinofestivāla mājaslapa
2006.—2007. gada NBA sezona

**[[Nacionālā Basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] 2006.—2007. gada sezona** bija 61. NBA sezona. Regulārā sezona ilga no  līdz . Šajā sezonā piedalījās 30 komandas (29 no ASV un 1 no Kanādas). Regulārajā sezonā tika izspēlētas 1230 spēles (katra komanda aizvadīja 82 spēles). Izslēgšanas spēles ilga no  līdz .

Par NBA čempioniem kļuva Sanantonio "Spurs" spēlētāji, kas četru spēļu finālsērijā pieveica Klīvlendas "Cavaliers" ar 4—0. Par regulārās sezonas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Dalasas "Mavericks" spēlētājs Dirks Novickis, finālsērijas vērtīgāko — Tonijs Pārkers no "Spurs".

2006. gada NBA drafts notika , tajā Toronto "Raptors" ar pirmo numuru izvēlējās Itālijas spēka uzbrucēju Andrea Barnjāni. Viņš kļuva par otru ASV universitāšu basketbolā nespēlējušo spēlētāju līgas vēsturē, kas izraudzīts draftā ar pirmo kārtas numuru. 56. NBA Visu zvaigžņu spēle notika  Lasvegasā, Nevadas štatā. Pirmoreiz Visu zvaigžņu spēle notika pilsētā, kurā nebāzējas neviena NBA komanda. Spēlē Rietumu komanda uzvarēja Austrumus ar 153-132. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Losandželosas "Lakers" basketbolists Kobe Braiants.

Šajā sezonā Latvijas basketbolsta Andra Biedriņa pārstāvētā Goldensteitas "Warriors", kas nebija kvalificējusies izslēgšanas spēlēm kopš 1993.—1994. gada sezonas, kļuva par pirmo ar 8. numuru izlēgšanas spēlēs izsēto komandu, kas kādā no kārtām uzvar ar 1. numuru izsēto komandu. Pirmajā kārtā "Warriors" uzvarēja Dalasas "Mavericks" ar 4—2.

## Regulārā sezona
;Austrumu konference

;Rietumu konference

## Izslēgšanas spēles
:Piezīmes:
:* **Treknraksts** = komanda uzvar kārtā
:* *Slīpraksts* = komandai ir mājas spēļu priekšrocības attiecīgajā kārtā
:*  = divīzijas čempioni

## Apbalvojumi
* **[[MVP]]:** Dirks Novickis, Dalasas "Mavericks"
* **Labākais aizsardzībā:** Markuss Kembijs, Denveras "Nuggets"
* **Debitants:** Brendons Rojs, Portlendas "Trail Blazers"
* **Rezervists:** Leandru Barbosa, Fīniksas "Suns"
* **Visvairāk progresējušais:** Monta Eliss, Goldensteitas "Warriors"
* **Treneris:** Sems Mičels, Toronto "Raptors"
* **Ģenerālmenedžeris:** Braiens Kolandželo, Toronto "Raptors"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa 
* Basketball Reference profils
2005.—2006. gada NBA sezona

**[[Nacionālā Basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] 2005.—2006. gada sezona** bija 60. NBA sezona. Regulārā sezona ilga no  līdz . Šajā sezonā piedalījās 30 komandas (29 no ASV un 1 no Kanādas). Regulārajā sezonā tika izspēlētas 1230 spēles (katra komanda aizvadīja 82 spēles). Izslēgšanas spēles ilga no  līdz .

Par NBA čempioniem kļuva Maiami "Heat" spēlētāji, kas sešu spēļu finālsērijā pieveica Dalasas "Mavericks" ar 4—2. Par regulārās sezonas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Fīniksas "Suns" spēlētājs Stīvs Nešs, finālsērijas vērtīgāko — Dveins Veids no "Heat". "Heat" tas bija pirmais NBA čempiontituls kluba pastāvēšanas vēsturē.

2005. gada NBA drafts notika , tajā Milvoki "Bucks" ar pirmo numuru izvēlējās Austrālijas centra spēlētāju Endrū Bogutu. Hjūstonas "Rockets" organizēja 55. NBA Visu zvaigžņu spēli *Toyota Center* arēnā Hjūstonā, Teksasas štatā . Tajā Austrumu komanda uzvarēja Rietumus ar 122—120.

Šajā sezonā Ņūorleānas "Hornets" viesuļvētras Katrīna postījumu dēļ 32 spēles aizvadīja *Ford Center* arēnā Oklahomasitijā, 6 spēles *Pete Maravich Assembly Center* arēnā Luiziānas štata universitātē un tikai 3 spēles martā *New Orleans Arena* Ņūorleānā. Šajā sezonā komanda oficiāli tika dēvēta par Ņūorleānas/Oklahomasitijas "Hornets".

 Losandželosas "Lakers" aizsargs Kobe Braiants spēlē pret Toronto "Raptors" guva 81 punktu, kas ir otrs labākais rezultāts līgas vēsturē pēc Vilta Čemberlena gūtajiem 100 punktiem 1962. gadā.

## Regulārā sezona
;Austrumu konference

;Rietumu konference

## Izslēgšanas spēles
:Piezīmes:
:* **Treknraksts** = komanda uzvar kārtā
:* *Slīpraksts* = komandai ir mājas spēļu priekšrocības attiecīgajā kārtā
:*  = divīzijas čempioni

## Apbalvojumi
* **[[MVP]]:** Stīvs Nešs, Fīniksas "Suns"
* **Labākais aizsardzībā:** Bens Volless, Detroitas "Pistons"
* **Debitants:** Kriss Pols, Ņūorleānas/Oklahomasitijas "Hornets"
* **Rezervists:** Maiks Millers, Memfisas "Grizzlies"
* **Visvairāk progresējušais:** Boriss Diavs, Fīniksas "Suns"
* **Treneris:** Everijs Džonsons, Dalasas "Mavericks"
* **Ģenerālmenedžeris:** Eldžins Beilors, Losandželosas "Clippers"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa 
* Basketball Reference profils
Kleiverts

**Kleiverts** var būt:
* Džastins Kleiverts (*Justin Kluivert*, 1999) — Nīderlandes futbolists;
* Patriks Kleiverts (*Patrick Kluivert*, 1976) — Nīderlandes futbolists.
1501. gads

**1501. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
### Maijs
* 20. maijs — portugāļu jūrasbraucējs Žoau da Nova atklāja Debesbraukšanas salu.

### Novembris
* 14. novembris — Velsas princis Artūrs Tjūdors apprecēja Spānijas princesi Aragonas Katrīnu.

### Decembris
* 12. decembris — par Polijas karali kļuva Aleksandrs Jagellons.

### Nezināms datums
* Francijas karalis Luijs XII Valuā iekaroja Milānu.
* Angļi un portugāļi organizēja ekspedīciju uz Ņūfaundlendu.
* Mikelandželo uzsāka darbu pie slavenās skulptūras "Dāvids".
* Krievijas cars Ivans III iekaroja Lietuvu.
* Aleksandrs Jagellons kļuva par Polijas karali.
* Irānas ziemeļos tika dibināta Sefevīdu karaliste.

## Dzimuši
* 6. maijs — Marcels II (*Marcellus II*), Romas pāvests (miris 1555.)
* 18. jūlijs — Izabela Habsburga, Dānijas karaliene (mirusi 1526.)
* 24. septembris — Džirolamo Kardāno (*Gerolamo Cardano*), itāļu matemātiķis, ārsts un astrologs (miris 1576.)
* *iespējams*
** Anna Boleina, Anglijas karaļa Henrija VIII otrā sieva (mirusi 1536.)

## Miruši
* 3. janvāris — Ališers Navoji, Centrālāzijas politiķis, mistiķis, valodnieks, gleznotājs un dzejnieks (dzimis 1441.)
* 17. jūnijs — Jans I Olbrahts, Polijas karalis (dzimis 1459.)
.gg

**.gg** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistībā ar Gērnsiju. Tas tika izveidots 1996. gadā. Domēna sponsors ir *Island Networks Ltd.*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu.

## Ārējās saites

* IANA .gg whois information
1502. gads

**1502. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

### Janvāris
* 1. janvāris — portugāļu jūrasbraucējs Pedro Kabrals kļuva par pirmo eiropieti, kas izkāpa Dienvidamerikas krastā, kur mūsdienās atrodas Riodežaneiro.

### Maijs
* 11. maijs — Kristofors Kolumbs uzsāka savu ceturto un pēdējo jūrasbraucienu uz Jauno pasauli.
* 21. maijs — portugāļu jūrasbraucējs Žoau da Nova atklāja Svētās Helēnas Salu.

### Septembris
* 13. septembris — notika Kauja pie Smoļinas.
* 18. septembris — Kristofors Kolumbs kļuva par pirmo eiropieti, kas izkāpa krastā, kur mūsdienās atrodas Kostarika.

### Novembris
* 7. novembris — Kristofors Kolumbs sasniedza Hondurasas krastus.

### Nezināms datums
* Jaunajā pasaulē (Haiti salā) ieradās pirmais kuģis ar vergiem no Āfrikas.
* Montesuma II kļuva par acteku valdnieku.

## Dzimuši
* 7. janvāris — Gregorijs XIII, Romas pāvests (miris 1585.)
* 7. jūnijs — Žuau III, Portugāles karalis (miris 1557.)
* *nezināms datums*
** Migels Lopess Legaspi, spāņu konkistadors (miris 1572.)

## Miruši
* 2. aprīlis — Artūrs Tjūdors, Anglijas karaļa Henrijs VII vecākais dēls, Velsas princis (dzimis 1486.)
Instrumenti (grupa)

**Instrumenti** ir Latvijas mūziķu grupa, kas muzicē indie-popa un eksperimentālā elektro stilā, viņu vokāls mainās no bītboksa līdz operas kontrtenoram.

## Vēsture
Projektu radīja divi mūziķi: Shipsea (Jānis Šipkēvics jr. – taustiņi/vokāls) un Reynsi (Reinis Sējāns – bungas/taustiņi/vokāls), kas ir bijušie latviešu vokālās grupas *[[Cosmos]]* dalībnieki.  
Instrumenti darbību uzsāka 2009. gadā ar debijas singlu „Life Jacket Under Your Seat” un piedalīšanos „Latvijas Mūzikas Ierakstu Gada balvā 2008”. Gadu vēlāk (Latvijas Mūzikas Ierakstu Gada balva 2009) viņi saņēma divas balvas: par labāko debiju (EP „Pandemiya” + „Apēst tevi”) un labāko dziesmu (Apēst Tevi). Kopš projekta pirmā EP „Pandemiya” 2009. gadā, Instrumenti ir uzstājušies dažādos pasākumos Baltijas valstīs, Eiropā, Krievijā un arī ASV, piedaloties daudzos festivālos, ieskaitot EuropaVox Francijā, Bergenfest Norvēģijā, Positivus Festival Latvijā, Be2Gether Lietuvā, Õllesummer Igaunijā un Sound of the Forest Vācijā. Instrumenti ir iesildījuši Miku, Džeimsu Blantu, *[[The Whale Watching Tour]]* un kāpuši uz vienas skatuves ar *[[Scissor Sisters]]*, Moby*, *Skunk Anansie* un *The Whip*.
Dueta radīto mūziku salīdzina ar tādiem māksliniekiem kā [[Mika]], [[Bjorka]], [[Maikls Džeksons]] un *Sigur Rós''. 
2014. gadā Gruzijā tika sarakstīts albums "Iekams".

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

### EP

* Iekļautas dziesmas "Life Jacket Under Your Seat", "Kvik Myndir", "(Back Of Your) Drawer", "Peace (There Must Be)", un video dziesmai "Kvik Myndir".

### DVD

### Radio singli

### Videoklipi

*

## Apbalvojumi
* Latvijas mūzikas ierakstu Gada balva 2009 kategorijā Labākā debija "EP Pandemiya" un "Apēst tevi".
* Latvijas mūzikas ierakstu Gada balva 2009 kategorijā Labākā dziesma "Apēst tevi".
* Latvijas mūzikas ierakstu Gada balva 2010 kategorijā Labākā dziesma "Zemeslodes".
* Latvijas mūzikas ierakstu Gada balva 2014 „Zelta Mikrofons” kategorijā „Labākais indie mūzikas albums”

## Atsauces
Baobabi

**Baobabi** (*Adansonia*) ir koku ģints, kurā ietilpst deviņas sugas. Sešas no tām cēlušās no Madagaskaras, viena no Austrālijas un divas no kontinentālās Āfrikas. Šo koku augstums ir no 5 līdz 30 metriem, bet stumbra diametrs — no 7 līdz 11 metriem.

## Sugas
* *[[Adansonia digitata]]* – izplatīta Āfrikā un Arābijas pussalas dienvidos
* *[[Adansonia grandidieri]]* – izplatīta Madagaskarā
* *[[Adansonia gregorii]]* (jeb *A. gibbosa*) – izplatīta Austrālijas ziemeļrietumos
* *[[Adansonia madagascariensis]]* – izplatīta Madagaskarā
* *[[Adansonia perrieri]]* – izplatīta Madagaskarā
* *[[Adansonia rubrostipa]]* (jeb *A. fony*) – izplatīta Madagaskarā
* *[[Adansonia suarezensis]]* – izplatīta Madagaskarā
* *[[Adansonia za]]* – izplatīta Madagaskarā

## Ārējās saites
PostSecret

***PostSecret*** ir Frenka Vorena () radīts projekts, kurā cilvēki no visas pasaules pa pastu anonīmi nosūta savus noslēpumus uz pašu izgatavotām pastkartēm. Pēcāk šīs pastkartes tiek publicētas *PostSecret* mājaslapā, ievietotas *PostSecret* izdotajās grāmatās, kā arī izvietotas šī projekta organizētās mākslas izstādēs.

*PostSecret* projekts aicina cilvēkus būt radošiem un nosūtīt jebkuru savu noslēpumu, tomēr tam jābūt patiesam un tādam, kuru nezina neviens cits. Tāpat arī *PostSecret* lūdz nesūtīt pastkartes, kurās izmantotas no pārkopēšanās aizsargātas fotogrāfijas vai attēli, lai tas nesagādātu problēmas pastkartes publicēšanai *PostSecret* grāmatā.

## Vēsture
2004. gadā Frenkam Vorenam radās ideja par projektu *PostSecret*. Viņš iegādājās 3000 neaprakstītas pastkartes, uz tām uzrakstot savu adresi un lūgumu anonīmi dalīties savā noslēpumā. Pēcāk viņš tās izdalīja uz ielām, ievietoja starp bibliotēku grāmatu lapas pusēm, kā arī atstāja kafejnīcās. 

Vēlāk no šīm 3000 pastkartēm Frenkam Vorenam tika aizsūtītas aptuveni 100. Viņš tās izvietoja mākslas izstādē Vašingtonā, pēc tam izveidojot blogu ar nosaukumu *PostSecret*, lai tajā publicētu visas saņemtās ar noslēpumiem aprakstītās pastkartes. 

Nākamo divu gadu laikā cilvēki turpināja sūtīt pastkartes, uz kurām bija rakstīti visdažādākie noslēpumi, sākot no laulības pārkāpumiem līdz pat domām par pašnāvību. Galu galā Frenks Vorens sakrāja vairāk par 175 000 pastkaršu, no kurām liela daļa ir apkopotas viņa izdotajās grāmatās. 

## Grāmatas
Šobrīd projekta *PostSecret* ietvaros izdotas jau piecas grāmatas, kurās apkopotas iesūtītās pastkartes ar noslēpumiem. 

* *PostSecret: Extraordinary Confessions from Ordinary Lives* (izdota 2005. gada 29. novembrī);
* *My Secret: A PostSecret Book* (izdota 2006. gada 24. oktobrī);
* *The Secret Lives of Men and Women: A PostSecret Book* (izdota 2007. gada 9. janvārī);
* *A Lifetime of Secrets: A PostSecret Book* (izdota 2007. gada 9. oktobrī);
* *PostSecret: Confessions on Life, Death, and God* (izdota 2009. gada 6. oktobrī);
* *The World of PostSecret* (izdota 2014. gada 4. novembrī).

## Ārējās saites
* Projekta ''PostSecret'' mājaslapa 
* ''PostSecret'' Zviedrija
Novolazarevska

**Novolazarevska** () ir Krievijas (agrāk PSRS) polārstacija Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Izvietota Širmahera oāzes austrumu galā Princeses Astridas krastā ap 85 km no Lazareva jūras piekrastes. Stacija atklāta 1961. gada 18. janvārī un izveidota kā aizvietotāja divu sezonu laikā sniegā ieputinātajai Lazarevas stacijai (*Novolazarevskaja* - ‘Jaunā Lazarevas stacija’).

Stacijā tiek veikti ilgtermiņa novērojumi un pētījumi ģeodēzijā, glacioloģijā, limnoloģijā, ģeomagnētismā, ģeoloģijā, bioloģijā, seismoloģijā, meteoroloģijā un citās nozarēs.

8 km uz dienvidrietumiem no stacijas uz ledus vairoga 550 m augstumā atrodas Novolazarevskas lidlauks ar 3000 m garu zilā ledus skrejceļu. Lidlauks (*Взлетно-посадочная полоса Новолазаревская*) apkalpo iekškontinentālos un starpkontinentālos lidojumus un spēj uzņemt Il-76 TD tipa lidmašīnas, kas veic lidojumus no Keiptaunas Dienvidāfrikā. Lidlauks ir viens no DROMLAN sistēmas (*Dronning Maud Land Air Network*) mezgliem un nodrošina loģistiku lielākajai daļai reģiona polārstaciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Novolazarevska Krievijas antarktiskās ekspedīcijas mājaslapā
* Станция Новолазаревская
Bārene (filma)

**"Bārene"** () ir kinokompānijas Warner Bros. Pictures 2009. gada trilleris un šausmu filma. Filmas režisors ir Žaume Koljets-Serra. Galvenajās lomās Vera Fārmiga un Pīters Sarsgārds. ASV kinoteātros filmas pirmizrāde notika 2009. gada 24. jūlijā. Latvijā pirmizrāde bija 2009. gada 23. oktobrī.

## Sižets
Jauna ģimene - vīrs Džons un sieva Keita -, kuri ļoti pārdzīvo vēl nedzimušā bērna nāvi. Ģimene atrodas uz sabrukuma sliekšņa, tādēļ abi nolemj adoptēt bērnu cerot, ka varbūt jauna bērna ienākšana ģimenē varētu glābt viņu attiecības. Pāra redzes lokā nonāk kāda deviņgadīga meitene Estere, kura esot savādāka nekā citi bērni (netipiski gudra savam vecumam), tādēļ viņu adoptē. Esterei nonākot jauno vecāku mājās, drīz vien sāk notikt dažādas dīvainas lietas. Keita sāk nojaust, ka pie tā varētu būt vainojama mazā meitene, un sāk pieļaut iespēju, ka aiz jaukās eņģelīša sejiņas slēpjas kaut kas nelāgs. Keita rūpējoties par ģimenes drošību nolemj uzzināt “mazā eņģelīša” pagātni, un sāk atklāties baisi notikumi, kuri var apdraudēt visus tajos iesaistītos.

## Vērtējums
Kinokritiķu vidū filma tiek vērtēta dažādi - kā labs trilleris ar neparedzamām beigām, gan arī kā pretadoptēšanas kampaņa. 
Portālā IMDB filmu vairāk kā 121,5 tūkstoši lietotāju novērtējuši ar vidējo atzīmi 7,0.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
1506. gads

**1506. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 22. janvāris — Šveices gvarde uzsāka apsargāt Romas pāvesta rezidenci Vatikānā.
* 18. aprīlis — Romas pāvests Jūlijs II ielika pirmo akmeni Svētā Pētera bazilikas celtniecības darbos.
* 19. augusts — Sigismunds I Vecais kļuva par Polijas karali.

### Nezināms datums
* portugāļu jūrasbraucējs Tristans da Kuņa atklāja Tristana da Kuņas salas.
* pāvests Jūlijs II ar bullu apstiprināja Tordesiljasas līgumu.
## Dzimuši
* 7. aprīlis — Havjeras Fransiss, spāņu jezuītu svētais (miris 1552.)
* 1. jūlijs — Lajošs II (*II. Lajos*), Ungārijas un Bohēmijas karalis (miris 1526).

## Miruši
* 20. maijs — Kristofors Kolumbs, itāļu izcelsmes Spānijas jūrasbraucējs (dzimis 1451.)
* 19. augusts — Aleksandrs Jagellons (*Aleksander Jagiellończyk*), Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs (dzimis 1461.)
* 13. septembris — Andrea Manteņa, itāļu gleznotājs (dzimis 1432.)
Starppersonu saziņa

**Starppersonu saziņa** jeb **interpersonālā komunikācija** ir saziņa starp vairākiem indivīdiem. Tās veids un saturs atspoguļo cilvēku personiskās iezīmes (raksturlielumus), kā arī viņu sabiedriskās lomas un attiecības. Tā sevī ietver vienlaicīgu mijiedarbību ar otru cilvēku, kā arī savstarpējo ietekmi vienam uz otru. 
Starppersonu saziņa ir saistīta ar vispārējām kategorijām; saziņu kopumā un saziņu starp cilvēkiem.

Starppersonu saziņā svarīga ir indivīdu identitāte, kuru veido personība un paškoncepcija.
Personību veido specifiskas indivīda rakstura iezīmes, kuras ir samērā noturīgas laikā. Paškoncepcija ir fizisko, sociāli psiholoģisko uztvērumu kopums par sevi, ko gūstam no savas pieredzes un interakcijas ar citiem (spēja vērtēt savu darbību un reakcijas, priekšstats par sevi, to kā citi mūs redz un kā mēs gribētu, lai citi mūs redz).

## Iedalījums

Izšķir vairākus starppersonu saziņas veidus.

### Parasociālā komunikācija
Parasociālā komunikācija ir interpersonālo attiecību ilūzija, kas rodas starp auditoriju un radio, televīzijas vai filmas varoni, izdomātu vai reālu personu. Tā, īpaši seriālos, piedāvā ilgstošas attiecības, ir integrēta auditorijas ikdienas rutīnas daļa.
aktieris vai žurnālists tiek uzskatīts par draugu, mierinātāju, modeli un, atšķirībā no reālajiem cilvēkiem visapkārt, ir nemainīgs.

### Metakomunikācija
Pārraidot saturisko ziņu, pārraida arī attieksmi pret otru un pret attiecībām, kā arī saziņas (komunikācijas) procesu. Tajā nozīmīgākās ir četru veidu uzvedības: tuvums, smaidīšana, pieskaršanās, acu kontakts.
Vladimirs Babičevs

**Vladimirs Babičevs** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas futbolists, pussargs. Strādājis par treneri vairākos Latvijas futbola klubos.

## Spēlētāja karjera
### Klubu karjera
Savu karjeru viņš uzsāka jauniešu komandā *[[Auda Rīga|9. maijs]]* pie trenera Jura Docenko. 1987. gadā Babičevs pievienojās Liepājas "Zvejnieks" komandai, kuras sastāvā aizvadīja 2 spēles PSRS 2. līgā. 1988. gadā viņš pārgāja uz RAF Jelgava. RAF komandā viņš aizvadīja četras sezonas, spēlēdams dažādās PSRS futbola divīzijās un 1992. gadā Latvijas Virslīgā. 1992. gadā viņš piedalījās RAF pārspēlē ar Skonto FC par Latvijas čempionu titulu un zaudēja 2:3. Nākamajā sezonā viņš pievienojās Skonto.

Skonto klubā Babičevs aizvadīja savas karjeras veiksmīgāko posmu - klubs bija pārliecinoši spēcīgākais Latvijā un Babičevs ātri kļuva par vienu no Skonto līderiem. 1994. gadā viņš kļuva par Latvijas Virslīgas rezultatīvāko spēlētāju ar 14 vārtiem un tika atzīts par sezonas labāko uzbrucēju. 1990. gadu vidū Babičevs sāka spēlēt pussarga pozīcijā un 1997. gadā tika atzīts par sezonas labāko pussargu. 1997. gadā, kad Skonto spēlēja Čempionu līgas kvalifikācijā pret *[[FC Barcelona]]*, Babičevs guva abus vārtus izbraukumā ar 2:3 zaudētajā spēlē.

1999. gadā Babičevs aizvadīja samērā maz spēļu - gan konkurences, gan savainojumu dēļ. Pirms 2000. gada sezonas viņš kopā ar vēl dažiem spēlētājiem, ar ko klubs nerēķinājās, pārgāja uz Policijas FK. Sezonas vidū Babičevs pievienojās vienīgajam savam ārzemju klubam karjerā - Torpedo-ZIL Krievijā, bet šajā klubā neaizvadīja nevienu spēli. 2001. gadā Babičevs pievienojās FK Rīga, kura sastāvā kļuva par kluba sezonas rezultatīvāko spēlētāju ar pieciem vārtiem, aizvadot vien deviņas spēles. 2003. gadā Babičevs pārgāja uz FK Jūrmala, kura sastāvā aizvadīja savas pēdējās četras sezonas.

### Nacionālā izlase
Babičevs izlasē debitēja 1993. gada 2. jūnijā, zaudētā spēlē ar 1:2 pret Ziemeļīriju. 1994. gada 15. novembrī viņš guva pirmos vērtus izlasē, Latvijai visai vājā spēlē pārspējot Lihtenšteinu ar 1:0. Izlases karjerā Babičevs neizcēlās ar tādu rezultativitāti kā klubos - 51 aizvadītā spēlē viņš guva 4 vārtus. Viņa pēdējā spēle izlasē bija 1999. gadā, viesos nospēlējot neizšķirti 2:2 pret Gruziju.

## Trenera karjera
Beidzis aktīva spēlētāja karjeru, 2006. gadā Babičevs kļuva par FK Jūrmala galveno treneri. Tomēr sezonas beigās netika izpildīts mērķis - 4. vieta Virslīgā un līgums ar viņu pagarināts netika. 2008. gadā tika paziņots, ka viņš ir kļuvis par JFK Olimps galvenā trenera Mihaila Koņeva palīgu. Pirms tam viņš šajā klubā ieņēma direktora amatu.

2008. gadā Babičevs atgriezās FK Jūrmala galvenā trenera amatā, kurā viņš nostrādāja līdz 2011. gada septembrim.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 7 (1993.-1999.)
* Latvijas kausa ieguvējs - 3 (1995., 1997., 1998.)

## Atsauces

## Ārējās saites
Pendulum

***Pendulum*** ir austrāliešu elektroroka/*[[drum and bass]]* grupa, kas dibināta 2002. gadā Pērtā. Grupas sākotnējā sastāvā bija Roberts "Robs" Svairs (pseidonīms "Anscenic"), Garets Makgrilens (pseidonīms "Speed"), un Pols Hārdings (pseidonīms "El Hornet"). 2006. gadā grupai pievienojās ģitārists Perids Gvineds, bet 2009. gadā bundzinieks Kevins Souka un MC Bens Maunts.

## Dalībnieki
* Robs Svairs — vokāls, sintezators, producents (2002—pašlaik)
* Garets Makgrilens — basģitāra, DJ (2002—pašlaik)
* Pols Hārdings (*El Hornet*) — DJ (2002—pašlaik)
* Perids Gvineds — ģitāra (2006—pašlaik)
* Kevins Souka — bungas (2009—pašlaik)
* Bens Maunts (*The Verse*) — MC (2009—pašlaik)

## Diskogrāfija
### Studijas albumi

* *Hold Your Colour* (2005)
* *In Silico* (2008)
* *Immersion* (2010)

### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pendulum oficiālā mājas lapa
* Pendulum profils portālā Facebook
* Pendulum profils portālā YouTube
* Pendulum profils portālā Last.fm
* Pendulum profils portālā MySpace
Cēsu iela (Rīga)

**Cēsu iela** ir iela Rīgas Vidzemes priekšpilsētā, Centra un Brasas apkaimēs. Cēsu iela sākas krustojumā ar Brīvības ielu netālu no Jaunās Ģertrūdes baznīcas un beidzas arī krustojumā ar Brīvības ielu netālu no Senču un Pērnavas ielu krustojuma. Ielas kopējais garums ir 730 metri.

## Vēsture
Cēsu iela sākotnēji bija Lielās Smilšu ielas posms. 1815. gadā Lielā Smilšu iela tika iztaisnota un 1818. gadā nosaukta par Aleksandra ielu, bet bijušais ielas lokveida posms tika nosaukts par **Mazo Aleksandra ielu**, vēlāk arī par — **Veco Aleksandra ielu** (, ). Kopš 1885. gada ielas nosaukums ir Cēsu iela (, ). Otrā pasaules kara vācu okupācijas laikā iela saukta *Wendensche Straße*.

## Ielas raksturojums
Cēsu iela ir 730 metrus gara asfaltēta iela Centra un Brasas apkaimēs. Tā sākas krustojumā ar Brīvības ielu netālu no Jaunās Ģertrūdes baznīcas un iet ziemeļaustrumu virzienā. Pie Jaunās Ģertrūdes baznīcas ielai ir arī savienojums ar Tallinas ielu. Cēsu iela veido tādu kā pusloku. Tālāk iela savienojas arī ar Mēness ielu. Cēsu iela beidzas arī krustojumā ar Brīvības ielu netālu no Senču un Pērnavas ielu krustojuma.

## Ielu savienojumi
Cēsu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības iela  ("T" veida krustojums)
* Tallinas iela
* Mēness iela ("T" veida krustojums)
* Brīvības iela  ("T" veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
* 9. maršruta autobusi kursē Cēsu ielas posmā no Tallinas ielas līdz krustojumam ar Brīvības ielu pie Jaunās Ģertrūdes baznīcas (virzienā uz Mežaparku — līdz Mēness ielai).
* 25. maršruta trolejbusi kursē Cēsu ielas posmā no Tallinas ielas līdz krustojumam ar Brīvības ielu pie Jaunās Ģertrūdes baznīcas. Trolejbusi kursē tikai vienā virzienā. Cēsu ielā atrodas arī 25. trolejbusu maršruta galapunkts "Brīvības iela".

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Rīgas centrs
* Brasa
* Cēsu iela citās Latvijas pilsētās

## Atsauces
Inženieru iela (Rīga)

**Inženieru iela** ir Rīgas iela, Centra rajonā, Centra apkaimē. Inženieru iela sākas krustojumā ar Merķeļa ielu un beidzas krustojumā ar Raiņa bulvāri. Ielas kopējais garums ir 90 metri un tā sastāv no divām braukšanas joslām. Inženieru iela ir vienvirziena iela, pa to var braukt Raiņa bulvāra virzienā.

## Ielu savienojumi
Inženieru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Merķeļa iela (T veida krustojums)
* Raiņa bulvāris (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Inženieru ielā kursē 15. un 20. maršruta trolejbusi. Ielā atrodas trolejbusa galapunkts "Latvijas Universitāte".

## Skatīt arī
* Rīgas centrs
.gq

**.gq** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistībā ar Ekvatoriālo Gvineju. Tas tika izveidots 1997. gadā. Domēna sponsors ir *GETESA*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu.

## Ārējās saites

*  IANA .gq whois information
Dzērbenes iela

**Dzērbenes iela** ir Rīgas iela, Vidzemes priekšpilsētā, Teikas apkaimē. Iela iespējami sākusi veidoties 19. gadsimtā. 1908. gadā tā veda uz dienvidiem no Brīvības gatves ar nosaukumu pilsētas kartē **Meža iela**. Dzērbenes iela sākas pie Ropažu ielas un beidzas krustojumā ar Lielvārdes ielu.
thumb|255px|Dzērbenes iela pie Zemgaļu ielas

## Ielu savienojumi
Dzērbenes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ropažu iela
* Caunes iela
* Brīvības gatve
* Kuršu iela
* Zemgaļu iela
* Leņķa iela
* Aizkraukles iela
* Linezera iela
* Aizpriežu iela
* Krīvu iela
* Aizsila iela
* Lielvārdes iela

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Teika
Bajāru iela (Rīga)

**Bajāru iela** ir Rīgas iela, Vidzemes priekšpilsētā, Teikas apkaimē. Bajāru iela sākas krustojumā ar Brīvības gatvi un beidzas krustojumā ar Aizpriežu ielu. Kopējais ielas garums ir 1480 metri. Ielā galvenokārt divstāvu dzīvojamo namu apbūve.

## Vēsture
Ielai nosaukums Bajāru iela piešķirts 1929. gadā. Vācu okupācijas laikā iela saukta *Bajahrenstraße*. Padomju okupācijas laikā kopš 1950. gada ielas nosaukums bija **Hercena iela**, šāds nosaukums ielai piešķirts par godu krievu demokrātam, rakstniekam un filozofam Aleksandram Hercenam. 1992. gada aprīlī atjaunots ielas agrākais nosaukums — Bajāru iela. Sākumā iela bija ierīkota tikai līdz Lielvārdes ielai, bet 50. gados tā tika pagarināta līdz jaunierīkotajai Aizpriežu ielai.

## Ielas raksturojums
Bajāru iela ir 1480 metrus gara asfaltēta iela Teikas un Mežciema apkaimēs. Tā sākas krustojumā ar Brīvības gatvi un iet dienvidu—dienvidaustrumu virzienā. Ielai ir savienojumi ar Pudiķa, Pēkšēna, Āraišu, Launkalnes ielām. Nedaudz tālāk iela krustojas ar Zālīša ielu un tūlīt arī ar Tālivalža ielu. Pēc krustojuma ar Tālivalža ielu iela pagriežas vairāk austrumu virzienā. Tāpat arī uzreiz aiz krustojuma ar Tālivalža ielu iela savienojas ar Stūrīša ielu, virzās gar bijušo ķīmiskās mašīnbūves rūpnīcu, kā arī nedaudz tālāk iela krustojas ar Burtnieku un Laimdotas ielām. Īsi pirms krustojuma ar Ķeguma ielu iela pagriežas austrumu virzienā, var teikt, ka iela veido nelielu loku. Tālāk iela arī savienojas ar Lielvārdes un Aizsila ielām. Bajāru iela beidzas pie Aizpriežu ielas, tur ielai pagriežoties ziemeļu virzienā, tā pārtop par Aizpriežu ielu. Krustojumā ar Aizpriežu ielu ielai taisni pretī iznāk Biķernieku mežs. Ielā galvenokārt divstāvu dzīvojamo namu apbūve.

## Ielu savienojumi
Bajāru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības gatve ("T" veida krustojums)
* Pudiķa iela ("T" veida krustojums)
* Pēkšēna iela
* Āraišu iela
* Launkalnes iela ("T" veida krustojums)
* Zālīša iela
* Tālivalža iela
* Stūrīša iela ("T" veida krustojums)
* Burtnieku iela
* Laimdotas iela
* Ķeguma iela
* Lielvārdes iela
* Aizsila iela
* Aizpriežu iela (iela pagriežas ziemeļu virzienā un pārtop par Aizpriežu ielu)

## Attēlu galerija

Attēls:Bajāru iela 2.JPG|Bajāru iela pirms krustojuma ar Stūrīša ielu (skats Aizpriežu ielas virzienā).
Attēls:Bajāru iela 3.JPG|Bajāru iela pēc krustojuma ar Burtnieku ielu (skats Brīvības gatves virzienā).
Attēls:Bajāru iela 4.JPG|Bajāru iela pēc krustojuma ar Burtnieku ielu (skats Aizpriežu ielas virzienā).
File:Bajāru iela 3.jpg|Bajāru iela pēc krustojuma ar Laimdotas ielu (skats Brīvības gatves virzienā).


## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Teika
* Mežciems
* Bajāru iela citās Latvijas pilsētās

## Atsauces
Palmu iela (Rīga)

**Palmu iela** ir Rīgas iela, Vidzemes priekšpilsētā, Teikas apkaimē. Palmu iela sākas pie Brīvības ielas krustojuma un beidzas pie Bērzpils ielas krustojuma.

## Ielu savienojumi
Palmu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības gatve
* Maija iela
* Kaukāza iela
* Ropažu iela
* Vijciema iela
* Bērzpils iela
thumb|255px

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Teika
Talsu traģēdija

**Talsu traģēdija** bija nelaimes gadījums, kas notika 1997. gada 28. jūnijā Talsos Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta svētku laikā, kad, 19 metru augstumā lūstot un krītot autopacēlāja grozam, dzīvību zaudēja deviņi bērni.

1997. gada 28. jūnijā Talsos Iekšlietu ministrija rīkoja ugunsdzēsēju svētkus. Svētkos piedalījās arī pacēlājs, kas bija novietots uz automašīnas "Kamaz". Ar pacēlāju bija paredzēts pacelt bākugunis, kas simbolizētu svētku lāpu. Pretēji tam pacēlāja grozs tika izmantots, lai paceltu cilvēkus apmēram 30 metru augstumā, lai viņi varētu apskatīt pilsētas panorāmu. Pacēlāja ekspluatācijas noteikumi paredzēja, ka pacēlāja grozā vienlaicīgi var atrasties līdz četriem pieaugušiem cilvēkiem, bet svētku laikā tajā ļāva iekāpt lielākam cilvēku skaitam.
 
Pēdējā pacēlāja pacelšanas gadījumā grozā atradās 22 cilvēki, no kuriem vairākums bija bērni. Apmēram 19 metru augstumā pacēlāja strēle, neizturot papildus slodzi, sāka lūst un grozs no liela augstuma nokrita uz asfalta. Kopumā dzīvību zaudēja 9 bērni.

Pēc Talsu traģēdijas no amata atkāpās tā brīža iekšlietu ministrs Dainis Turlais. Autopacēlāja šoferus Vilni Griķi un Igoru Ivanovu tiesa atzina par vainīgiem nonāvēšanā aiz neuzmanības, smagu miesas bojājumu nodarīšanā, kas sodāma ar reālu brīvības atņemšanu, taču viņiem piemēroja Amnestijas likumu un atbrīvoja no turpmākās reālas soda izciešanas cietumā. Talsu ugunsdzēsības un glābšanas dienesta priekšnieks Pēteris Bekmanis un inspektors Modris Keisels, kā arī VUGD priekšnieka vietnieks Pāvels Zagorskis tika apsūdzēti nolaidībā. Kurzemes apgabaltiesa Bekmani un Keiselu attaisnoja. Zagorskim piesprieda brīvības atņemšanu uz trim gadiem nosacīti ar pārbaudes laiku uz diviem gadiem. Vēlāk tiesā tika iesniegtas vairāk kā desmit prasības par morālā kaitējuma kompensēšanu.

Talsu traģēdijas vietā ir novietots tēlnieka Ojāra Feldberga piemineklis "Dzīvības aplis, nāves ēna". Piecus Talsu slimnīcas ārstus, kuri 1997. gada 28. jūnijā glāba dzīvības traģēdijas upuriem, apbalvoja ar Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Talsu traģēdija — ir.lv Dzīvie šķirkļi
Prāta vētras metode

**Prāta vētras metode** () - problēmas risināšanas metode, kurā piedalās vairāki dalībnieki, kuri pēc iespējas vairāk izsaka savas idejas, no kurām vēlāk tiek izvēlētas tikai dažas kā iespējamie problēmas risinājumi.
Ideju ģenerēšanas procesā ir būtiski nevis orientēties uz ideju novērtējumu, bet gan uz ideju ģenerēšanu. Ideju radīšanas posmā aizliegta jebkāda kritika, tostarp pozitīvi vērtējumi.

## Etapi un nosacījumi
* Problēmas formulēšana - būtisks procesa posms, kurā maksimāli precīzi definē problēmu. 
* Ideju ģenerēšana - piedāvāt pēc iespējas vairāk ideju, tostarp arī tādas, kas var likties absurdas un pavisam nereālas.
* Ideju apkopošana, analīze un atlase - šajā posmā tiek izvēlētas vislabākas idejas. Bieži vien tās ir tikai dažas.

## Dalībnieki
Prāta vētras dalībniekus var iedalīt vadītājā, kas uzrauga un vada procesu, un *dzinējos*, kas ģenerē idejas. Tādējādi iedalot dalībniekus, ir iespējams izvairīties no haosa, kāda viedokļa uzspiešanas un ideju novērtēšanas ģenerēšanas procesa laikā, ko regulē grupas vadītājs.
Par prāta vētras metodes radītāju tiek uzskatīts reklāmas aģentūras BBD&O darbinieks Alekss Osborns (Alex Osborn)
 
## Ārējās saites
* Prāta vētras metodes vēsture