open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
5. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)

**5. autobusu maršruts** ir mikroautobusu maršruts, kurā pasažieru pārvadājumi tiek nodrošināti no Bulduriem līdz Ķemeru stacijai.

Maršruta kopējais garums sasniedz 57,9 km. Virziena **Bulduri** — **Ķemeru stacija** kopējais garums ir 29 km, bet virzienā **Ķemeru stacija** — **Bulduri** kopējais garums ir 28,9 km.

Darbdienās un brīvdienās pa 5. mikroautobusu maršrutu kursē 3 mikroautobusi. Tas ir vienīgais ekspreša maršruts Jūrmalā.

Daži reisi Ķemeros virzienā uz Ķemeru staciju tiek veikti pa Robežu un Jaņa Rozentāla ielām.

## Maršruts
**[[Bulduri]]** — **[[Ķemeri (stacija)|Ķemeru stacija]]** mikroautobusi kursē šādās ielās: Meža prospekts, Lienes iela, Jomas iela, Zigfrīda Meierovica prospekts, Dubultu prospekts, Mellužu prospekts, Asaru prospekts, Talsu šoseja, Mazā Nometņu iela, Tallinas iela, Artilērijas iela, Satiksmes iela, Skolas iela, Talsu šoseja, Kolkas iela, Jaunķemeru ceļš, Tūristu iela, Emīla Dārziņa iela, Tukuma iela, Robežu iela, Jāņa Rozentāla iela, Brocēnu iela.

**[[Ķemeri (stacija)|Ķemeru stacija]]** — **[[Bulduri]]** mikroautobusi kursē šādās ielās: Brocēnu iela, Tukuma iela, Emīla Dārziņa iela, Tūristu iela, Jaunķemeru ceļš, Kolkas iela, Talsu šoseja, Skolas iela, Satiksmes iela, Tallinas iela, Mazā Nometņu iela, Talsu šoseja, Asaru prospekts, Mellužu prospekts, Strēlnieku prospekts, Dubultu prospekts, Zigfrīda Meierovica prospekts, Jomas iela, Lienes iela, Meža prospekts, Dikļu iela, Edinburgas prospekts, Indras iela, Meža prospekts.

## Pieturvietas
5. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā ir 43 pieturas, kurās ekspersis apstājas. Pārējās pieturās apstājas pēc pieprasījuma. Maršrutā **[[Bulduri]]** — **[[Ķemeri (stacija)|Ķemeru stacija]]** ir 22 pieturas, bet maršrutā **[[Ķemeri (stacija)|Ķemeru stacija]]** — **[[Bulduri]]** ir 21 pietura. 

## Vēsture
5. autobuss tika atklāts 2018. gada 12. februārī apvienojot 3 mikroautobusu maršrutus – 10., 10a. un 11.

Līdz 2005. gadam 5. autobusu maršruts kursēja citā maršrutā Krastciems - AO Sloka, bet mazā pasažieru skaita dēļ tika slēgts.

## Skatīt arī
* Jūrmala
* Autobusu satiksme Jūrmalā
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Māršala Salās

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Māršala Salas|Māršala Salās]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Māršala Salām ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts), savukārt 3 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā . Māršala Salas Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 2002. gada 24. aprīlī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Sudānā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Sudāna|Sudānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas **3 vietas** Sudānā (2  — kultūras objekti un 1 — dabas objekts), savukārt 6 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Odre

**Odre** ir ciems Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā Šķēdes upes krastos pie autoceļa P128  no pagasta centra Laucienes,  no novada centra Talsiem un no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Odres *(Odern)* muižas centru.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Pilskalnciems

**Pilskalnciems** ir apdzīvota vieta Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumos pie autoceļa V1401  no pagasta centra Laucienes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

## Atsauces
Čikstiņciems

**Čikstiņciems**, agrāk arī **Pumpuri**, bija apdzīvota vieta Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P128 2 km no pagasta centra Laucienes, 13 km no novada centra Talsiem un 118 km no Rīgas. Mūsdienās Čikstiņciems ir Laucienes ciema daļa.

## Atsauces
Matildes iela

**Matildes iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Matildes iela sākas krustojumā ar Zemgales ielu un beidzas 100 m aiz krustojuma ar Dāvja ielu. Kopējais ielas garums ir 410 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Matildes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Matildes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zemgales iela (T veida krustojums)
* Dāvja iela

## Skatīt arī
* Asari
Grīnfelds

**Grīnfelds** (, *Grunfeld* vai *Gruenfeld*, no *Grün* — 'zaļš' un *Feld* — 'lauks'; sieviešu dzimtē Grīnfelde) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Ernsts Grīnfelds (*Ernst Franz Grünfeld*; 1893—1962) — Austrijas šahists;
* Jehuda Grīnfelds (יהודה גרינפלד; dzimis 1956. gadā) — Izraēlas šahists.

## Skatīt arī
* Grinfelds
Naumki

**Naumki** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,7 km no pagasta centra Zaļesjes, 6,4 km no Zilupes un 305,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

Naumkos atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Naumku pilskalns (Šibeņica).

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 81 cilvēku.
## Atsauces
Podavaļina

**Podavaļina** (arī **Podovaļina**) ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3,1 km no pagasta centra Zaļesjes, 9,6 km no Zilupes un 308,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem, pie Verbovkas upes.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 74 cilvēkiem.
## Atsauces
Rabova

**Rabova** var būt:

* Rabova - skrajciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā
* Rabova - skrajciems Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā
Rabova (Zaļesjes pagasts)

**Rabova** (arī **Rjabova**) ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos, uz dienvidiem no Zilupes, 4,8 km no pagasta centra Zaļesjes, 1,7 km no Zilupes un 302 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)) un P52 (Ploski–Zilupe–Šķaune–Ezernieki) krustojuma, Grīvas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 78 cilvēkiem.
## Atsauces
Kastuļina

**Kastuļina** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 8 km no pagasta centra Priežmales, 40 km no novada centra Krāslavas un 244 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V569, Moleneicas upes krastā.

## Atsauces
Rakšina

**Rakšina** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos, uz rietumiem no Zilupes, 7,9 km no pagasta centra Zaļesjes, 2,3 km no Zilupes un 299,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu P52 (Ploski—Zilupe—Šķaune—Ezernieki) un P136 (Ludza—Brigi—Zilupe) krustojuma.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 129 cilvēkiem.
## Atsauces
Rancāni (Zaļesjes pagasts)

**Rancāni** ir daļēji izzudis ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 13,2 km no pagasta centra Zaļesjes, 9,2 km no Zilupes un 297,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem. Ciems atrodas netālu no dzelzceļa līnijas Rēzekne II—Zilupe. Dzelzceļa pretējā pusē atrodas Brigu pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu Rancāni.

1897. gadā ciemā bija 41 sēta ar 229 cilvēkiem.
## Atsauces
Riucāni

**Riucāni** (latgaliešu: **Ryucāni**) ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 9 km no pagasta centra Zaļesjes, 2,1 km no Zilupes un 300,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz rietumiem no Zilupes, nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 48 cilvekiem.
## Atsauces
Romašenki

**Romašenki** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 5,5 km no pagasta centra Zaļesjes, 6,7 km no Zilupes un 302,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 7 sētas ar 65 cilvēkiem.
## Atsauces
Rutki (Zaļesjes pagasts)

**Rutki** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 16,5 km no pagasta centra Zaļesjes, 12,4 km no Zilupes un 301 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)).

1897. gadā sādžā bija 45 sētas ar 252 cilvēkiem.

## Atsauces
Savelinki

**Savelinki** (arī **Saveļinki**) ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā, Zilupes austrumu pievārtē. Izvietojies pagasta ziemeļos 8,1 km no pagasta centra Zaļesjes, 1,5 km no Zilupes un 303 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V538 (Zilupe–Pasiene), Zilupes labajā krastā, iepretim Zilupes pilsētai.

1897. gadā katoļu ciemā bija 19 sētas ar 129 cilvēkiem.
## Atsauces
Rakovci

**Rakovci** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 12,7 km no pagasta centra Zaļesjes, 8,6 km no Zilupes un 297,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem, Istras upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 45 cilvēkiem.
## Atsauces
Radiškina

**Radiškina** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 8,3 km no pagasta centra Zaļesjes, 4,2 km no Zilupes un 298,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)).

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 43 cilvēkiem.
## Atsauces
Skaistova

**Skaistova** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos Zilupes pilsētas dienvidu pievārtē, 7,4 km no pagasta centra Zaļesjes, 2,1 km no Zilupes un 304 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem, Zilupes kreisajā krastā.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 37 cilvēkiem.
## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Zambijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Zambija|Zambijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Zambijas ir iekļauta **1 vieta** (dabas objekts), savukārt 7 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.

## Sarakstā iekļautie objekti
 

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Kauškaļi

**Kauškaļi** () ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Priežmales, 32 km no novada centra Krāslavas un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļa P60 malā, Dubuļu ezera dienvidu krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas ar 83 cilvēkiem.

## Atsauces
Surbeļi

**Surbeļi** (latgaliešu: **Surbeli**) ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Zaļesjes, 5,6 km no Zilupes un 302,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem, Grīvas upes labajā krastā.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 98 cilvekiem.
## Atsauces
Andrē Šerons

**Andrē Šerons** (; , Kolomba — , Lezene) bija Francijas šahists.

## Biogrāfija
Trīskārtējs Francijas šaha čempionāta uzvarētājs (1926, 1927, 1929). 1927. gadā Francijas izlases sastāvā piedalījies Pasaules šaha olimpiādē. 1928. gadā piedalījies Pasaules amatieru šaha čempionātā, kurā ieņēmis 9. vietu 16 dalībnieku konkurencē.

Pēc Otrā pasaules kara sakarā ar plaušu slimību pārcēlies uz dzīvi Šveicē, kur pārsvarā mitinājies sanatorijā. Šeit daudz laika veltījis šaha galotņu teorijai un publicējis vairākus akadēmiskus pētījumus par šaha galotnēm, tajā skaitā arī 1952. gadā izdoto *Lehr- und Handbuch der Endspiele* četros sējumos. No 1923. gada publicējis arī savas etīdes un šaha uzdevumus. Bijis arī šaha nodaļu redaktors vairākos Francijas un Šveices preses izdevumos.

FIDE Šeronam 1957. gadā piešķīra starptautiskā arbitra nosaukumu šaha kompozīcijā, bet 1959. gadā - starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Darbi
* La Fin de partie, Aigle, 1923.
* Traité complet d'échecs, Bruxelles, 1927.
* Manuel d'échecs du débutant, Paris, 1928.
* Initiation au problème d'échecs stratégique, Paris, 1930.
* Miniatures stratégiques françaises, Nancy - Strasbourg - Paris, 1936.
* Les Échecs artistiques, Paris, 1934, 1957, 1971.
* Traité complet d'échecs, Paris, 1939.
* Nouveau manuel d'échecs du débutant.
* Nouveau traité complet d'échecs, Lille, 1952.
* Lehr- und Handbuch der Endspiele, В.- Frohnau, 1952 (pirmais izdevums).
* Lehr- und Handbuch der Endspiele (otrais izdevums):
** 1. sējums (2. Auflage), Leysin (Schweiz) August 1960, .
** 2. sējums (2. Auflage), Leysin (Schweiz) September 1964, .
** 3. sējums (2. Auflage), Leysin (Schweiz) März 1969, .
** 4. sējums, Leysin (Schweiz) Mai 1970, .

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Brūkleņu iela (Rīga)

**Brūkleņu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņu apkaimē, pilsētas daļā Mārupē. Brūkleņu iela sākas krustojumā ar Mežotnes ielu, turpinās dienvidu virzienā un beidzas pie Rīgas robežas krustojumā ar Sīpeles ielu, taču turpinās Mārupes novadā, Mārupē ar tādu pat nosaukumu Brūkleņu iela. Ielas kopējais garums ir 1500 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Brūkleņu ielā ir gandrīz tikai savrupmāju apbūve (saimnieciskas apbūves kvartāls pie krustojuma ar Dāliju ielu). Brūkleņu iela šķērso Mārupīti.

## Ielu savienojumi
Brūkleņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mežotnes iela (T veida krustojums)
* Daibes iela (T veida krustojums)
* Dīķu iela
* Druvas iela
* Dāliju iela
* Drustu iela
* Kantora iela
* Slampes iela (T veida krustojums)
* Penkules iela (T veida krustojums)
* Cēres iela
* Sējas iela
* Sīpeles iela
* Brūkleņu iela (Mārupe)

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Surmači

**Surmači** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 5,8 km no pagasta centra Zaļesjes, 7,4 km no Zilupes un 304,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V539 (Surbeļi–Škirpāni), Sološu ezera ziemeļaustrumu krastā.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 78 cilvēkiem.
## Atsauces
Sovāni

**Sovāni** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 1,8 km no pagasta centra Zaļesjes, 4,7 km no Zilupes un 304 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P52 (Ploski–Zilupe–Šķaune–Ezernieki), Grīvas upes labajā krastā. Uz dienvidiem no ciema atrodas Sovānu ezers.

1897. gadā ciemā bija 9 sētas ar 177 cilvēkiem.
## Atsauces
Sovānu ezers

**Sovānu ezers** (arī **Savanu ezers**, **Sovanu ezers**, **Sovonu ezers**) ir ezers Ludzas novada Zaļesjes pagasta centrālajā daļā. 

Uz ziemeļiem no ezera atrodas Sovānu ciems, ezeru caurtek Grīvas upe. 

## Atsauces
Sviļova

**Sviļova** var būt:

*Sviļova - skrajciems Ludzas novada Salnavas pagastā
*Sviļova - skrajciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā
*Sviļova - skrajciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā
Sviļova (Zaļesjes pagasts)

**Sviļova** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 9,6 km no pagasta centra Zaļesjes, 5,5 km no Zilupes un 297 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Terehova, Istras upes krastā.

1897. gadā pareizticīgo ciemā bija 4 sētas ar 76 cilvēkiem.
## Atsauces
Šilova

**Šilova** var būt:

* Šilova - skrajciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā
* Šilova - skrajciems Preiļu novada Rušonas pagastā
* Šilova - izzudūšais ciems Bērziņu pagasts
Šilova (Zaļesjes pagasts)

**Šilova** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 11,3 km no pagasta centra Zaļesjes, 13 km no Zilupes un 310,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz austrumiem no Zilupes, nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 92 cilvēkiem.
## Atsauces
Artūrs Strautiņš

**Artūrs Strautiņš** (dzimis  Jūrmalā) ir latviešu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga un vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2023. gadā pārstāv Itālijas A sērijas klubu *[[Derthona Basket]]*, bet iepriekš spēlējis vairākos citos šīs valsts klubos. Latvijas basketbola izlases spēlētājs.

## Karjera
Jaunatnes basketbolā trenējies un spēlējis LJBL Daugavas sporta nama (DSN) sistēmā pie trenera Mārtiņa Fomina. Pārstāvējis arī DSN komandu LBL2. 2013.—2014. gada LBL sezonā pārstāvēja arī no jauniešiem veidoto komandu "LMT Basketbola akadēmija", vienlaikus turpinot spēlēt arī LBL2. Debijas spēlē 2013. gada oktobrī A. Strautiņš bija tikai 14 gadus 11 mēnešus un 27 dienas vecs, kļūstot par otro jaunāko spēlētāju Latvijas Basketbola līgas vēsturē (vēl jaunāks debitējis Kaspars Kambala).

Spēlējis visu vecumu Latvijas jaunatnes izlasēs. 2014. gada Eiropas U16 čempionātā, kas notika Latvijā, Latvijas izlases sastāvā izcīnīja sudraba medaļu (komandu trenēja Jānis Gailītis).

Kopš 2014. gada spēlē Itālijā, kur vairākas sezonas aizvadījis klubā *[[Pallacanestro Reggiana]]*. 2015. gada janvārī viņš 16 gadu vecumā debitēja Itālijas augstākajā līgā. Ieguvis Itālijas basketbola pilsonību. 2021. gada jūlijā, pēc spēlēšanas virknē citu Itālijas klubu, viņš atgriezās Redžo Emīlijas kluba sastāvā. Kopš 2023. gada vasaras pārstāv Itālijas A sērijas klubu *[[Derthona Basket]]*.

Kopš 2018. gada A. Strautiņš ir Latvijas basketbola izlases spēlētājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Es esmu šeit

**"Es esmu šeit"** ir 2016. gada Latvijas drāmas filma, kuras režisors ir Renārs Vimba. Galvenās lomas filmā atveido Elīna Vaska, Andžejs Lilientāls, Edgars Samītis, Zane Jančevska, Ruta Birgere, Indra Briķe un Rēzija Kalniņa. 2016. gada Berlīnes kinofestivālā filma saņēma kategorijas *14plus* galveno balvu — Kristāla lāci. Filma ieguva arī 2016. gada Lielā Kristapa balvas nominācijās "Labākā filma", "Labākais scenārija autors" un "Labākā aktrise".

Filmas galvenā varone ir vidusskolniece Raja, kura dzīvo Latgales laukos. Pēc tēva nāves un mātes aizbraukšanas uz Londonu viņa ir vienīgā atbildīgā par jaunāko brāli un dzimtas mājām, kuras vecmāmiņa labāk gribētu pārdot. Rajai jāsaskaras ar grūtībām, mainot viņas un brāļa dzīvi.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Zaļeščina

**Zaļeščina** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos 7,5 km no pagasta centra Zaļesjes, 14 km no Zilupes un 313,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

## Atsauces
Ziļi

**Ziļi** var būt:

*Ziļi - skrajciems Ludzas novada Ņukšu pagastā
*Ziļi - skrajciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Haiti

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Haiti]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Haiti ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts), savukārt 1 vieta ir iekļauta oficiālajā kandidātu sarakstā. Haiti Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1980. gada 18. janvārī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Ziļi (Zaļesjes pagasts)

**Ziļi** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 11 km no pagasta centra Zaļesjes, 7 km no Zilupes un 302,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V517 (Pakalni–Lauderi–Ploski), Istras upes krastā.

## Atsauces
Troški

**Troški** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 9,4 km no pagasta centra Zaļesjes, 2,7 km no Zilupes un 304,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļaustrumiem no Zilupes, nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 49 cilvēkiem.
## Atsauces
Zaļesjes ezers

**Zaļesjes ezers** ir ezers Ludzas novada Zaļesjes pagasta centrālajā daļā.

Uz austrumiem no ezera pie autoceļa P52 atrodas Zaļesjes ciems, ezeru caurtek Grīvas upe. Ezera dienvidu galā — Duboviku pilskalns.

Dibens — dūņains. Krasti — zemi, izņemot ziemeļu krastu, kas lēzens. Makrofīti: kosas, meldri, vilkvālītes, glīvenes, mazlēpes, hāras, elodejas. Dzīvo līdakas, asari, raudas.

## Atsauces
Žiževa

**Žiževa** (arī **Žižova**) ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 8,3 km no pagasta centra Zaļesjes, 3 km no Zilupes un 305,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V538 (Zilupe–Pasiene), Zilupes labajā krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 72 cilvēkiem.
## Atsauces
Nokia N95

***Nokia N95*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* *N* sērijas viedtālrunis. Izlaists 2007. gada martā. Tas darbojās *[[GSM]]* un *[[WCDMA]]* tīklā.
2007. gadā *Nokia N95* atzīts par visu laiku labāko viedtālruni.

Ierīci darbināja operētājsistēma *[[S60]]* (*[[Symbian]]*). Apgādāts ar 5 megapikseļu kameru ar *[[Carl Zeiss]]* optiku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nokia N95 *gsmarena.com*
Pelikāns

**Pelikāns** var būt:
* Pelikāni - ūdensputns,
* Jiržijs Pelikāns (*Jiří Pelikán*) — Čehoslovākijas un Argentīnas šahists (1906—1984).
Vita Matīse

**Vita Matīse** (dzimusi ) ir latviešu burātāja.

Divas reizes piedalījusies vasaras olimpiskajās spēlēs (, ). 2000. gadā Sidnejā *Mistral* klasē viņa ieņēma 22. vietu, pēc četriem gadiem Atēnās — 20. vietu.

1997. gadā uzvarējusi Baltijas jūras valstu spēlēs. 2013. un 2014. gadā kļuvusi par pasaules čempioni Pasaules vindsērfinga čempionātā *Raceboard* klasē.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tipogrāfijas iela

**Tipogrāfijas iela** var būt:

* Tipogrāfijas iela Cēsīs;
* Augusta Spariņa ielas Rīgā agrākais nosaukums.
Voroncovs

**Voroncovs** (, sieviešu dzimtē: Voroncova (*Воронцова*)), ir krievu cilmes uzvārds, kas pieder Voroncovu krievu dižciltīgo dzimtai. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Mihails Voroncovs (*Михаи́л Воронцо́в*; 1714—1767) — Krievijas Impērijas valstsvīrs un diplomāts;
* Vasilijs Voroncovs (*Василий Воронцов*; ?—1578) — Krievijas caristes okolņičijs un vojevoda.
Oto Vāgners

**Oto Kolomans Vāgners** (, dzimis , miris ) bija austriešu arhitekts un pilsētplānotājs, kas ietekmējis dzimtās Vīnes attīstību. Darbojās jūgendstila (Austrijā pazīstama kā "Vīnes secesija" (*Wiener Secession*)) kustībā. Radījis vairākas pazīstamas pilsētas būves, to skaitā jūgendstila baznīcu *Kirche am Steinhof*. Ārpus Vīnes projektējis Rumbaha ielas sinagogu Budapeštā.

Mācījies Berlīnē un Vīnē. 1894. gadā kļuva Vīnes mākslas akadēmijas profesoru. 1897. gadā pievienojās Vīnes secesionistiem (Gustavam Klimtam, Jozefam Olbriham, Jozefam Hofmanim, Kolomanam Mozeram).

## Ārējās saites
Hazi Aslanovs

**Hazi Aslanovs** (, ; dzimis , miris ) bija azerbaidžāņu izcelsmes PSRS ģenerālmajors. Divkārtējs Padomju Savienības Varonis.

Otrā pasaules kara laikā komandēja tanku pulku, vēlāk tanku brigādi. Piedalījās 1939. gada iebrukumā Polijā, Ziemas karā pret Somiju. Otrā pasaules kara laikā cīnījās Maskavas kaujā, Staļingradas kaujā un operācijā "Bagrations". Pirmo Padomju Savienības varoņa nosaukumu ieguva par kaujām pie Staļingradas, bet otro ilgi pēc nāves — 1991. gadā.

Kritis kaujā pie Priekules, Latvijas teritorijā. Apglabāts Šahīdu alejā Baku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Par Hazi Aslanovu
Konovalova (Kastuļinas pagasts)

**Konovalova** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Priežmales, 32 km no novada centra Krāslavas un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P60, Koškinas ezera ziemeļaustrumu krastā.

1897. gadā ciemā bija 14 sētas ar 78 cilvēkiem.

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Kenijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Kenija|Kenijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā no Kenijas ir iekļautas **6 vietas** (3 — kultūras objekti, 3 — dabas objekti), savukārt 18 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Bokāni

**Bokāni** var būt:

*Bokāni - skrajciems Jēkabpils novada Rubenes pagastā
*Bokāni - skrajciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā
*Bokāni - skrajciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā
Bokāni (Dekšāres pagasts)

**Bokāni** (arī **Bokoni**) ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 7,3 km no pagasta centra Dekšārēm, 41,4 km no novada centra Rēzeknes un 202,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidiem no Varakļāniem, netālu no autoceļa A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)), Varakļānu strauta krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 95 cilvēkiem.
## Atsauces
Markas-Oderlandes apriņķis

**Markas-Oderlandes apriņķis** () ir apriņķis Vācijā, Brandenburgas federālajā zemē.

Apriņķis robežojas ar Brandenburgas Barnimas, Oderas-Šprē apriņķiem, Frankfurti pie Oderas, kā arī Berlīni un Poliju.

Markas-Oderlandes apriņķis iedalās 6 pilsētās un 13 kopienās. Pilsētas ir Altlandsberga, Bādfreienvalde (Odera), Minheberga, Štrausberga, Vrīcene un Zēlova, bet kopienas — Frēdersdorfa-Fogelsdorfa, Hopegartene, Lečina, Neienhāgene pie Berlīnes, Pētershāgene-Egersdorfa un Rīdersdorfa pie Berlīnes bez sīkāka iedalījuma un Barnima-Oderbruha, Falkenbega-Hoe, Golcova, Lēbusa, Bukova (Markas Šveice), Neihardenberga un Zēlovlande ar sīkāku iedalījumu.
Armuškas

**Armuškas** (latgaliešu: **Armuškys**) ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 8,6 km no pagasta centra Dekšārēm, 34,8 km no novada centra Rēzeknes un 207,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)), Malmutas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 154 cilvēkiem.
## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Mozambikā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Mozambika|Mozambikā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Mozambikas ir iekļauta **1 vieta** (dabas objekts), savukārt 4 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Mozambika Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja 1982. gada 27. novembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļautie objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Hematoloģija

**Hematoloģija** (, *haima* — ‘asins’,  — ‘mācība’) ir medicīnas nozare, kas pēta asins uzbūvi, fizioloģiju, patoloģiju, asinsrades orgānus, to slimību diagnosticēšanu, ārstēšanu un profilaksi. Hematoloģija tiek iedalīta vairākās nozarēs: morfoloģiskajā, seroloģiskajā un klīniskajā hematoloģijā.

Par hematoloģijas sākumu var tikt uzskatīts 1674. gads, kad nīderlandietis Antonijs van Lēvenhuks atklāja eritrocītus. Kā zinātne pastāv kopš 19. gadsimta vidus. Latvijā zinātnes pirmsākumi datējami ar 1914. gadu, kad tika nodibināta Rīgas Pastēra stacija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Nikolajs Grigorjevs

**Nikolajs Grigorjevs** (; , Maskava — , Maskava) bija PSRS šahists.

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Maskavas pilsētas šaha čempionāta uzvarētājs (1921, 1923, 1924). Sešas reizes piedalījies PSRS šaha čempionātu finālos, labākais rezultāts - dalīta 5.-7. vieta 1920. gada čempionātā (uzvarēja Aleksandrs Aļehins). Kopš 1927. gada PSRS sporta meistars šahā. 1928. gadā uzvarējis PSRS arodbiedrību šaha čempionātā, bet 1929. gadā Ļeņingradā kopā ar Pjotru Romanovski dalījis 1. vietu starptautiskajā strādnieku šaha turnīrā.

Pēc profesijas bijis matemātikas skolotājs. No 1922. gada, vairāk nekā desmit gadus vadījis PSRS centrālā laikraksta *Известия* šaha nodaļu. Bijis arī viens no šaha laikraksta *64* dibinātājiem un redakcijas locekļiem.

Savu pirmo etīdi publicējis 1917. gadā. Vēlākajos gados sastādījis aptuveni 300 etīdes. Daudz laika veltījis šaha galotņu teorijai 
un publicējis vairākus nozīmīgus pētījumus par bandinieku galotnēm.

1938. gadā kļuvis par šaha žurnāla *Шахматы в СССР* galvenā redaktora vietnieku. Tajā pašā gadā devies ceļojumā pa Sibīriju un Tālajiem Austrumiem, kura laikā ticis nepamatoti arestēts. Lai gan vēlāk nepatiesie apvainojumi tikuši atsaukti, tomēr Grigorjeva veselība nopratināšanas rezultātā bija sabrukusi, un viņš tajā pašā gadā pāragri miris.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē jmrw.com
Boltais grāvis

**Boltais grāvis** ir Īdeņas kanālā ietekošās Suļkas upes labā krasta pieteka Rēzeknes novadā.

Ietek Suļkā netālu no autoceļa V592 (Varakļāni–Nagļi–Žogoti), apdzīvotu vietu krastos nav.

## Atsauces
D2-d4

**"d2-d4"** bija Latvijas Šaha problēmistu biedrības izdots žurnāls, kas iznāca no 1999. gada līdz 2008. gadam.

## Žurnāla apraksts
### Izdevējs
Žurnāla izdevējs bija Latvijas Šaha problēmistu biedrība un tā galvenais redaktors Latvijas meistars šaha kompozīcijā Imants Dulbergs.

### Periodiskums
* Periodā no 1999. līdz 2007. gadam katru gadu iznāca 4 žurnāli (Nr. 1—36).
* 2008. gadā iznāca 2 (Nr. 37—38) žurnāli.
* 2006. gadā iznāca žurnāla speciālizlaidums (bez numura) ar Imanta Dulberga 70 gadu jubilejas konkursa rezultātiem.

### Žurnāla saturs
Žurnāls publicēja Latvijas un ārzemju problēmistu uzdevumu pirmpublicējumus, citu valstu žurnālos publicētās Latvijas problēmistu kompozīcijas, rakstus par šaha kompozīcijas vēsturi un teoriju, Latvijas šaha kompozīciju sastādīšanas un risināšanas čempionātu rezultātus un citus ar šaha kompozīciju saistītus rakstus.

Tā galvenās rubrikas bija:
* Pirmpublicējumi;
* Risinājumi;
* Pašmāju problēmisti ārpus republikas.

## Atsauces
Brangova

**Brangova** ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Dekšārēm, 39 km no novada centra Rēzeknes un 207,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļiem no Dekšārēm, nomaļus no valsts ceļiem.

1897. gadā katoļu viensētā bija 46 cilvēki
## Atsauces
Cakuli

**Cakuli** ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 9,6 km no pagasta centra Dekšārēm, 36,4 km no novada centra Rēzeknes un 205,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V592 (Varakļāni–Nagļi–Žogoti).

Cakulos atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Cakulu senkapi (Kara kapi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 176 cilvēkiem.
## Atsauces
Čeveri

**Čeveri** var būt:

*Čeveri - skrajciems Rēzeknes novada Stružānu pagastā
*Čeveri - skrajciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Maurīcijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Maurīcija|Maurīcijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā no Maurīcijas ir iekļautas **2 vietas** (abi kultūras objekti), savukārt 1 vieta ir iekļauta oficiālajā kandidātu sarakstā. Maurīcija Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja 1995. gada 19. septembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļautie objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Toms Šmēdiņš

**Toms Šmēdiņš** (dzimis  Kuldīgā) ir latviešu pludmales volejbolists.

## Karjera
Volejbolā sācis trenēties astoņu gadu vecumā Kuldīgas sporta skolā. Viņa tēvs Andris Šmēdiņš tāpat ir volejbolists un treneris. Pēc tam pievērsies pludmales volejbolam. Karjeras laikā spēlējis ar daudziem partneriem: ar jaunāko brāli Jāni Šmēdiņu, Jāni Pēdu, Valteru Rammu, Mārtiņu Pļaviņu, Arti Caicu, Ruslanu Sorokinu, Aleksandru Samoilovu.

T. Šmēdiņa lielākie panākumi izcīnīti pirms pieaugušo sporta karjeras. Viņš ir divkārtējs Eiropas U-20 čempions (2003. gadā pārī ar J. Pēdu un 2005. gadā pārī ar brāli J. Šmēdiņu) un 2004. gada Pasaules U-21 čempionāta otrās vietas ieguvējs kopā ar V. Rammu. Augstāko vietu Pasaules kausa posmā izcīnījis 2009. gadā Norvēģijā un 2013. gadā Itālijā (ar M. Pļaviņu un R. Sorokinu).

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Bvbinfo'' profils
Čeveri (Dekšāres pagasts)

**Čeveri** ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 9,3 km no pagasta centra Dekšārēm, 38,5 km no novada centra Rēzeknes un 208,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V592 (Varakļāni–Nagļi–Žogoti).

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 30 cilvēkiem.
## Atsauces
Iļja Maizelis

**Iļja Maizelis** (;  Umaņa —  Maskava) bija PSRS šahists.

## Biogrāfija
Bijis pazīstams kā šaha teorētiķis, vēsturnieks un literāts. Devis lielu ieguldījumu šaha galotņu teorijā. Tulkojis krievu valodā Emanuela Laskera, Ārona Nimcoviča un Johana Bergera darbus. Darbojies šaha žurnālu *64. Шашки и шахматы в рабочем клубе* ("64. Dambrete un šahs strādnieku klubā", 1925—1930), *Советская шахматная хроника* ("Padomju šaha hronika", 1943—1946) redakcijās. Vairākkārt piedalījies Maskavas pilsētas šaha čempionātu finālos. Labākais rezultāts sasniegts 1932. gadā — 4. vieta.

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Surinamā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Surinama|Surinamā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas **2 vietas** (1 — kultūras objekts un 1 — dabas objekts), savukārt 1 vieta ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Surinama Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1997. gada 23. oktobrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Garanči (Dekšāres pagasts)

**Garanči** ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 10,8 km no pagasta centra Dekšārēm, 40,5 km no novada centra Rēzeknes un 209,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Malmutas upes krastā.

Garančos atrodas vietējās nozīmes arheoloģijas piemineklis — Garanču apmetne.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 102 cilvēkiem.

## Atsauces
Hipoglikēmija

thumb|Glikometrs
**Hipoglikēmija** (*hypoglycemia*,  — ‘zem, apakšā, mazāk nekā parasti’ +  — ‘salds’ +  — ‘asins’) ir pamazināts cukura līmenis asinīs. Hipoglikēmiju nosakošais glikozes līmenis atšķiras.

Starp hipoglikēmijas simptomiem ir neveiklums, apgrūtināta runāšana, apjukums, samaņas zaudēšana, krampji. Vēl var būt bada sajūta, svīšana, drebuļi, vājums. Simptomi parasti parādās ātri. Biežākais hipoglikēmijas iemesls ir cukura diabēta ārstēšanai lietotās zāles, piemēram, insulīns un biguanīdi. Lielāks risks ir tiem diabētiķiem, kas ēduši mazāk nekā parasti, nodarbojušies ar fiziskām aktivitātēm vairāk nekā parasti vai arī ir lietojuši alkoholu. Citi iespējamie hipoglikēmijas iemesli ir nieru mazspēja, daži audzēji, aknu slimības, hipotireoze, bads, iedzimtas vielmaiņas problēmas, smagas infekcijas, dažādas narkotikas. Zems cukura līmenis asinīs var būt arī bērniem, kas ir veseli, bet nav ēduši pāris stundas.

Cilvēki ar diabētu no hipoglikēmijas var izvairīties, saskaņojot ēstos pārtikas produktus ar fiziskajām aktivitātēm un lietotajām zālēm. Kad cilvēkam šķiet, ka cukura līmenis asinīs ir zems, to var pārbaudīt ar glikometru. Hipoglikēmijas ārstēšanai tiek ēsti tie pārtikas produkti, kuros ir daudz vienkāršo cukuru, vai tiek lietota dekstroze. Ja cilvēks nevar uzņemt pārtiku iekšķīgi, tad var palīdzēt glikagona injicēšana.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Marks Renšo

**Marks Renšo** (; dzimis ) ir bijušais Austrālijas šosejas riteņbraucējs. Viņa karjeras lielākā uzvara ir 2011. gada *[[Tour of Qatar]]* daudzdienu sacensību kopvērtējums un viendienas sacensības *[[Clásica de Almería]]* 2013. gadā. No 2009. līdz 2011. gadam, pārstāvot **', un atkal kopš 2014. gada Renšo ir pildījis cita sprintera, [[Marks Kevendišs|Marka Kevendiša]], galvenā palīga lomu sprinta finišos.

Pēdējos karjeras gadus aizvadīja ''[[UCI ProTeam]]'' komandā **'. 2019. gada jūlijā paziņoja par profesionāļa karjeras noslēgšanu.

Pēc karjeras beigām kļuva par sprinta konsultantu, 2023. gada novembrī pievienojoties **' komandai un palīdzot Markam Kevendišam 2024. gada 3. jūlijā izcīnīt 35. uzvaru [[2024. gada Tour de France|''Tour de France'']] posmos, šajā rādītājā apsteidzot [[Edijs Merkss|Ediju Merksu]]. 2025. gada novembrī līdzīgā lomā pievienojās **' komandai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
Dekšoru strauts

**Dekšoru strauts** (arī **Dekšoru upīte**) ir Malmutas upes labā krasta pieteka Rēzeknes novadā.

Tek gar Dekšāru autrumu nomali. ietek Malmutā lejpus Dekšārēm.

## Atsauces
Džanni Infantīno

**Džovanni Vinčenco Infantīno** (; dzimis ) ir futbola funkcionārs, pašreizējais FIFA prezidents.

2000. gadā sācis strādāt UEFA. 2009. gadā kļuvis par organizācijas ģenerālsekretāru. Bija nozīmīga loma UEFA Nāciju līgas izveidē un idejā par 2020. gada Eiropas čempionāta aizvadīšanu 13 valstīs. 2016. gada februārī ievēlēts par FIFA prezidentu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Biogrāfija
Salmoneloze

**Salmoneloze** (*salmonellosis*) ir akūta zarnu infekcijas slimība, ko ierosina salmonellu baktērijas.

Vairumam inficēto cilvēku ir caureja, drudzis, vemšana un vēderkrampji, kas veidojas tuvāko 12—72 stundu laikā pēc inficēšanās. Vairumā gadījumu slimība ilgst 4—7 dienas, lielākā daļa cilvēku atgūst veselību bez īpašas ārstēšanas. Dažos gadījumos var būt tik smaga caureja, ka cilvēkam veidojas pastiprināta atūdeņošanās un viņš ir jāhospitalizē.

Atūdeņošanos ārstē ar intravenozu šķidrumu lietošanu. Simptomu, piemēram, drudža samazināšanai var tikt lietotas zāles. Smagos gadījumos baktērijas var izplatīties no zarnām uz asinsriti, pēc tam uz ķermeņa daļām, to sauc par vēdertīfu un ārstē ar antibiotikām. Lielāka iespēja saslimt ar salmonelozi ir veciem cilvēkiem, zīdaiņiem un tiem, kam ir pavājināta īmūnsistēma. Dažiem cilvēkiem pēc pārciestas salmonelozes var būt hronisks artrīts.

Salmonellu baktērijas ir izturīgas ārējā vidē. Tās iet bojā 5—25 minūšu laikā pēc karsēšanas 70—75 °C temperatūrā, dažu sekunžu laikā pēc karsēšanas 100 °C temperatūrā. Sālītos un žāvētos produktos tās var izdzīvot pat vairākus mēnešus, ūdenī — līdz 10 nedēļām, olās — 3 nedēļas.

No saslimšanas ar salmonelozi var izvairīties, nelietojot uzturā jēlus un termiski nepietiekami apstrādātus produktus, kā arī ievērojot personisko higiēnu.

2007. gadā Latvijā tika reģistrēti 625 saslimšanas gadījumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Griužinieki

**Griužinieki (arī Griužinīki)** ir ciems Rēzeknes novads Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3,6 km no pagasta centra Dekšārēm, 39,7 km no novada centra Rēzeknes un 205,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 42 cilvēkiem.

## Atsauces
Garvacainieki

**Garvacainieki** (vai **Garvacainīki**) ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 10,2 km no pagasta centra Dekšārēm, 34,8 km no novada centra Rēzeknes un 209,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V592 (Varakļāni–Nagļi–Žogoti).

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 63 cilvēkiem.
## Atsauces
Limfoma

**Limfoma** ir kāds no asins šūnu grupas audzējiem, kas attīstās no limfātiskajām šūnām. Bieži ar vārdu "limfoma" tiek apzīmēti tikai vēzim līdzīgie, nevis visi audzēji. Starp slimības simptomiem ir palielināti limfmezgli, drudzis, paaugstināta svīšana, neparedzēts svara zudums, nieze un nogurums. Palielinātie limfmezgli parasti nerada sāpes, intensīvākā svīšana notiek naktīs.

Limfomai pastāv vairāki desmiti apakštipu. Galvenās limfomas kategorijas ir Hodžkina limfoma un nehodžkina limfoma. Apmēram 90% visu limfomu ir nehodžkina limfomas.

Pie slimības riska faktoriem pieder saslimšana ar Epstaina—Bāras vīrusu un fakts, ka ar slimību ir bijis saslimis kāds no ģimenes locekļiem. Nehodžkina limfomas riska faktori ir saslimšana ar autoimūnijām slimībām, HIV/AIDS, cilvēka T šūnu limfotropo vīrusu, liela gaļas un tauku daudzuma ēšana, imūnsupresijas zāļu lietošana. Palielinātu limfmezglu gadījumā slimību var diagnosticēt, veicot limfmezglu biopsiju. Diagnostikā var būt lietderīga asins, urīna, kaulu smadzeņu testēšana. Limfoma parasti izplatās uz plaušām, aknām un/vai smadzenēm.

Limfomu var ārstēt ar ķīmijterapiju, staru terapiju, mērķtiecīgu terapiju un ķirurģiju. Ārstēšanas rezultāts ir atkarīgs no slimības apakštipa, daži veidi ir ārstējami, lielākajā daļā gadījumu ārstēšana paildzina izdzīvošanas laiku. 2012. gadā ar limfomu bija saslimuši 566 tūkstoši cilvēku visā pasaulē, tā izraisīja 305 tūkstošu cilvēku nāvi. Šis ir septītais izplatītākais vēžu veids (3—4% visu vēžu). Bērniem tas ir trešais izplatītākais vēzis. Biežāk sastopams attīstītajās valstīs nekā jaunattīstības valstīs.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ikaunieki

**Ikaunieki** var būt:

* Ikaunieki — skrajciems Madonas novada Ošupes pagastā;
* Ikaunieki — skrajciems Madonas novada Murmastienes pagastā;
* Ikaunieki — skrajciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā.
Ikaunieki (Dekšāres pagasts)

**Ikaunieki** (arī **Ikaunīki**) ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 9,8 km no pagasta centra Dekšārēm, 36,1 km no novada centra Rēzeknes un 208,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 165 cilvēkiem.
## Atsauces
Koškina

**Koškina** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Priežmales, 31 km no novada centra Krāslavas un 248 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V611, Koškinas ezera dienvidu krastā.

1897. gadā ciemā bija 15 sētas ar 117 cilvēkiem.
## Atsauces
Koškina (nozīmju atdalīšana)

**Koškina** var būt:

* Koškina — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā;
* Koškino Augšdaugavas novada Višķu pagastā cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Koškinas ezers
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Čadā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Čada|Čadā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Čadas ir iekļauta **2 vietas** (1 — dabas objekts un 1 — jaukts objekts), savukārt 8 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Čada Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1997. gada 10. jūlijā. 

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Lauma Skride

**Lauma Skride** (dzimusi ) ir latviešu pianiste.

2001. gadā beigusi Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolu. 2007. gadā absolvējusi Mūzikas un teātra augstskolu Hamburgā, Vācijā.

Daudz muzicējusi duetā ar māsu Baibu, arī trijatā iesaistot otru māsu Lindu. 2007. gadā abas ierakstījušas albumu ar Bēthovena, Šūberta un Ravēla mūziku, tajā pašā gadā Lauma arī izdeva soloalbumu. 2008. gada Bēthovena festivālā Bonnā saņēmusi Bēthovena gredzena balvu.

## Atsauces
Linda Skride

**Linda Skride** (dzimusi ) ir latviešu altiste.

Beigusi Emīla Dārziņa Rīgas mūzikas vidusskolu. 2003. gadā absolvējusi Rostokas Mūzikas un teātra konservatoriju.

Kopš 1985. gada muzicē kopā ar māsām Baibu un Laumu. Spēlējusi dažādos kamermūzikas ansambļos.

## Atsauces
Melnie alki

**Melnie alki, melno alku ģints** (*Cepphus*) ir viena no alku dzimtas (*Alcidae*) kaijveidīgo putnu ģintīm, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās mājo ziemeļu puslodes arktiskajos ūdeņos, ligzdojot  Ziemeļu Ledus, Atlantijas un Klusā okeāna krastos un salās. Latvijā sastopama viena melno alku suga — melnais alks (*Cepphus grylle*), kuru regulāri var novērot Latvijas rietumu piekrastē migrācijas laikā un ziemā.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|240px|Ziemā apspalvojums kļūst melnbalti raibumots ar baltu pavēderi, attēlā [melnais alks (*Cepphus grylle*)]]
Melnie alki ir vidēji lieli jūras putni. Visas trīs sugas ir apmēram vienādi lielas. To ķermeņa garums ir apmēram 30—38 cm, svars 450—550 g. 

Lizgdošanas sezonā to apspalvojums ir koši melns ar baltām pazīmēm: divām sugām uz spārniem ir platas, baltas joslas, bet briļļainajam alkam (*Cepphus carbo*) ap acīm ir balti gredzeni. Kājas un pēdas ir sarkanas. Smalkie, smailie knābji melni. Ziemā apspalvojums kopumā kļūst pelēks: pavēdere balta, bet ķermeņa virspuse baltmelni raibumota.

## Uzvedība
Melnie alki ligzdo klinšainos jūras krastos. Ziemo galvenokārt ligzdošanas areālā, bet, ja nepieciešams, dodas uz neaizsalstošiem ūdeņiem nedaudz uz dienvidiem. Barību melnie alki meklē, ienirstot zem ūdens. Tie galvenokārt barojas ar zivīm, bet nelielos apjomos barojas arī ar vēžveidīgajiem, moluskiem, kukaiņiem un jūras augiem.

## Sistemātika
[thumb|240px|[Briļļainais alks (*Cepphus carbo*)]]
***Melno alku ģints** (*Cepphus*)
**Baložu alks (*Cepphus columba*)
**Briļļainais alks (*Cepphus carbo*)
**Melnais alks (*Cepphus grylle*)

## Atsauces
Garlene

**Garlene** ir ciems Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā autoceļu V1407 un V1415 krustojumā  no pagasta centra Laucienes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Garlenes *(Gargeln, Alt-Gargeln)* muižas centru. Ziemeļaustrumos no ciema izvietojies Oktes lidlauks.

## Atsauces
Oktes pienotava

**Oktes pienotava** ir ciems Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Oktes upes krastā pie autoceļa V1410  no pagasta centra Laucienes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ceļa malā pie bijušās **Jaunoktes pusmuižas** (Jaunmuižas).

## Atsauces
Okte

**Okte** ir ciems Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Oktes upes krastā 11,5 km no pagasta centra Laucienes, 12 km no novada centra Talsiem un 128 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Oktes muižas *(Okten)* centru; no 1945. līdz 1965. gadam bija Oktes ciema padomes centrs.

## Atsauces
Jaunsaimnieki (Dekšāres pagasts)

**Jaunsaimnieki** (arī **Jaunsaimnieki 1**) ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 3,9 km no pagasta centra Dekšārēm, 36 km no novada centra Rēzeknes un 203,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V735 (Stabulnieki–Sīļukalns–Varakļāni) un autoceļa A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)).

## Atsauces
Staņislavs Gavlikovskis

**Staņislavs Gavlikovskis** (;  Varšava —  Varšava) bija Polijas šahists.

## Biogrāfija
Otrā pasaules kara gados piedalījies Varšavas aizstāvēšanā (1939) un Varšavas sacelšanās notikumos (1944). Pēc kara 1946. gadā bijis viens no Polijas šaha federācijas atjaunošanas iniciatoriem. No 1946. līdz 1964. gadam divpadsmit reizes piedalījies Polijas šaha čempionātu finālos, kur lielāko panākumu guvis 1948. gadā Krakovā, kad kļuvis par Polijas vicečempionu šahā. Astoņas reizes uzvarējis Polijas komandu čempionātā šahā. Trīskārtējs Varšavas pilsētas šaha čempionāta uzvarētājs. Piedalījies arī starptautiskos šaha turnīros un pārstāvējis Poliju šaha komandu sacensībās.

1947. gadā bijis viens no Polijas šaha žurnāla *Szachy* dibinātājiem un strādājis redakcijas kolektīvā līdz pat savai nāvei. Bijis pazīstams kā šaha literāts, sarakstījis grāmatas par šaha vēsturi, šaha olimpiādēm un šaha galotņu teoriju.

## Darbi
* Teoria debiutow, Krakow, 1947;
* Kodeks szachowy, 2 wyd., Warszawa., 1950 (līdzautors);
* Koricowa gra szachowa. Zakonczema figurowo — pionowe, [Warszawa], 1954;
* Koricowa gra szachowa. Zakonczenia wiezowe, Warszawa, 1957;
* Pojedynki szachowych gigantow, Warszawa, 1973;
* Szachy, Warszawa, 1976;
* Walka о tron szachowy, Warszawa, 1976;
* Olimpiady szachowe, 1924—1974, 2 wyd., Warszawa, 1978.

## Atsauces

## Ārējās saites