UNESCO Pasaules mantojuma vietas Ēģiptē

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Ēģipte|Ēģiptē]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Ēģiptes ir iekļautas **7 vietas** (6 kultūras objekti un 1 dabas objekts), savukārt 33 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā. Ēģipte Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1974. gada 7. februārī. Abū Mīna ir iekļauts apdraudēto objektu sarakstā, kurš tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināts.

## Sarakstā iekļautie objekti

} || 1979 || Kultūra || i, iii, vi || Ēģiptes Vecās Karalistes galvaspilsēta un tās kapu pieminekļi, tajā skaitā klinšu kapenes, greznās mastabas, tempļi un piramīdas. Senajos laikos šī vieta tika uzskatīta par vienu no septiņiem pasaules brīnumiem. || 86
|-
| 140px || **[[Tēbas (Ēģipte)|Senā Tēbas un tās Nekropole]]** || Luksoras muhāfaza || 1979 || Kultūra || i, iii, vi || Tēbas, dieva Amona pilsēta, bija Ēģiptes galvaspilsēta Vidējās un Jaunās karalistes periodā. Ar tempļiem pie Karnakas un Luksoras un Faraona ielejas nekropoli, Tēbas ir pārsteidzoša Ēģiptes civilizācijas liecība tās uzplaukuma periodā. || 87
|-
| 140px || **[[Abū Simbelas tempļi|Nūbiešu pieminekļi no Abū Simbelas līdz Fīlai]]** || Asuānas muhāfaza || 1979 || Kultūra || i, iii, iv || Šī izcilā arheoloģijas pieminekļu zona ietver tādus lieliskus pieminekļus kā Ramzesa II templis Abū Simbelā un Izīdas svētnīcas Fīlā. Šīs vietas pateicoties Starptautiskajai kampaņai no 1960. līdz 1980. gadam tika saglabātas no pieaugošajiem Nīlas ūdeņu plūdiem. ||  88
|-
| 140px || **[[Islāma Kaira|Vēsturiskā Kaira]]** || Kairas muhāfaza || 1979 || Kultūra || i, v, vi || Atstatus no mūsdienu Kairas pilsētas teritorijas atrodas viena no pasaules vecākajām islāma pilsētām, ar savām slavenajām mošejām, madrasām, turku pirtīm un strūklakām. Tā dibināta 10. gadsimtā un kļuva par jauno islāma pasaules centru un savu "zelta laikmetu" sasniedza 14. gadsimtā. || 89
|- style="background-color:#FFE6BD"
| 140px || **[[Abū Mīna]]** || Aleksandrijas muhāfaza || 1979 || Kultūra || iv || Baznīcas, bazilijas, sabiedriskās ēkas, ielas, klosteri, dzīvojamās ēkas un darbnīcas šajā agrīnajā kristiešu svētajā pilsētā tika uzceltas uz mocekļa Menas no Aleksandrijas kapa, kurš nomira 296. gadā p.m.ē. || 90
|-
| 140px || **[[Svētās Katrīnas teritorija]]** || Dienvidsīnāja muhāfaza || 2002 || Kultūra || i, iii, iv, vi || Svētās Katrīnas Pareizticīgo klosteris atrodas Horebas kalna pakajē, kur pēc Vecā Derības ierakstiem Mozus saņēmis galda likumus. Horebas kalns ir zināms kā musulmaņiem Sīnājs. Šī ir svētā vieta trim pasaules reliģijām: kristietībai, islāmam un jūdaismam. Klosteris šeit dibināts 6. gadsimtā un ir vecākais kristiešu klosteris, kuru joprojām izmanto tam paredzētajai sākotnējai funkcijai. Klostera sienās un ēkās ir redzama gan bizantiešu arhitektūra, gan arī agrīno kristiešu manuskripti un ikonas. || 954
|-
| 140px || **[[Vādī Al-Hitana|Vādī Al-Hitana (Vāle ieleja)]]** || Faijūmas muhāfaza || 2005 || Daba || viii || Vādī Al-Hitana, Vāle ielejā, Rietumēģiptes tuksnesī ir liels daudzums fosiliju paliekas, izmirušajam vaļu apakškārtai *Archaeoceti*. Šīs fosilijas atspoguļo evolūciju: vaļu parādīšanos kā okeāna zīdītājiem  no iepriekšējā posma kā sauszemes dzīvniekiem. Šī ir vissvarīgākā vieta pasaulē, kur var atrast pierādījumus šai evolūcijai. Tas spilgti atspoguļo vaļu izskati un dzīvo pārejas periodā. || 1186
|}

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces