open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arvīds Rogulis

**Arvīds Aleksandrs Rogulis** (1897—1965) bija latviešu ārsts un Tautas Saeimas deputāts (1940).

## Dzīvesgājums
Arvīds Aleksandrs Rogulis dzimis  (pēc vecā stila — ) Ēveles muižas feldšera Friča Roguļa un Alvīnes Marijas dzimušas Kalniņas ģimenē.

1916. gadā beidzis Nikolaja ģimnāziju Rīgā un 1917. gadā iestājies Tērbatas Universitātes Medicīnas fakultātē.\

1919. gada 11. jūnijā brīvprātīgi iestājies Latvijas armijā un tika norīkots Atsevišķās studentu rotas daļā par sanitāru, vēlāk pārcelts uz Rīgas Kara slimnīcu.

1920. gadā iestājies Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātē, ko beidzis 1923. gadā.

No 1924. gada bijis Tērvetes sanatorijas vadītājs, pēc tam no 1926. gada Vaiņodes valsts sanatorijas direktors. No 1926. līdz 1934. gadam Jelgavas 1. slimnīcas direktors. 1926. gadā Rogulis ar ģimeni pārcēlies uz Jelgavu, kur atvēris savu iekšķīgo slimību privātpraksi Akadēmijas ielā 32, vēlāk to pārcēla uz Pils ielu 25.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputātu no Zemgales apgabala. 1940. gada augustā iecelts par Jelgavas pilsētas slimnīcas vadītāju.

1941. gadā A. Rogulis bez ģimenes evakuējās uz Padomju Savienību, kur piedalījās Latvijas Māsu skolas dibināšanā Tirleānos un bija tās pirmais direktors. No 1942. līdz 1943. gadam strādāja Māsu skolā Rostovā. 1944. gada jūnijā A. Rogulis kopā ar PSRS karaspēku atgriezās Latvijā un tika iecelts par Daugavpils slimnīcas direktoru, bet tā paša gada oktobrī, atgriežoties Rīgā, kļuvis par tā sauktās "specklīnikas" direktoru. No 1946. gada strādājis par galveno ārstu Rīgas pilsētas Prettuberkulozes dispanserā, bet no 1951. gada — par ārstu Republikas Prettuberkulozes dispanserā.

Miris 1965. gada 24. novembrī Rīgā. Apglabāts Rīgas 1. Meža kapos.

## Atsauces
Skaistais augstiņš

**Skaistais augstiņš** (*Centaurium pulchellum*) ir augu suga genciānu dzimtas augstiņu ģintī. Savvaļā tā ir sastopama piejūras un iekšzemes (biežāk sāļainās) pļavās Eiropā, Ziemeļāfrikā un Rietumāzijā. Latvijā skaistais augstiņš ir sastopams reti un nevienmērīgi — pārsvarā piejūrā un valsts vidusdaļā.

Ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Morfoloģija
Skaistais augstiņš ir viengadīgs vai divgadīgs, 5—20 cm garš lakstaugs ar četršķautņainu, pacilu vai stāvu stublāju. Atšķirībā no citiem Latvijā sastopamajiem augstiņiem, skaistajam augstiņam pie stublāja pamata nav lapu rozetes. Parasti blīvi zaro no pamata, kaut gan retumis sastopami arī nezarojoši augi.

Lapas ir olveidīgas vai ovālas, 0,5—1,2 cm garas un 0,2—0,6 cm platas, uz stublāja sēdošas, pretējas, ar gludu malu un strupu (apakšējās) vai smailu (augšējās) galu. Lapām ir 5 dzīslas, dzīslojums neskaidrs.

Ziedi ir stublāju un zaru galos dihāzijā. Pēc krāsas tie ir rožaini sārti. Vainaglapas un kauslapas visbiežāk ir 5 (retāk 4). Raksturīgs tas, ka dziļi šķeltās kauslapas ir īsākas nekā vainaga stobriņš. Pie zieda pamata ir nelielas pieziedlapas. Auglis ir strupa divvāršņu pogaļa. Zied no jūlija līdz augusta beigām.

## Atsauces


## Ārējās saites
Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — Big Air vīriešiem

**''Big Air'' vīriešiem** bija viena no 11 disciplīnām snovbordā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Šoganas ''Big Air'' arēnā, Pekinā. 2014. gada 14. februārī tika aizvadīta kvalifikācijas kārta, bet 15. janvārī notika fināla kārta. Sacensībās startēja 29 sportisti no 14 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Ķīnas sportists Su Imins (finiša rezultāts — 182.50 punkti), sudraba medaļu ieguva Norvēģijas sportists Monss Reislands (finiša rezultāts — 171.75 punkti), bet bronzas medaļu ieguva Kanādas sportists Makss Parro (finiša rezultāts — 170.25 punkti). Ķīnietis Su Imins izcīnīja savu pirmo olimpisko zelta medaļu, bet norvēģis Reislands izcīnīja savu pirmo olimpisko medaļu.

## Kvalifikācija
* 
Kopā sacensībām varēja kvalificēties 30 snovbordisti. No vienas valsts varēja startēt ne vairāk kā četri sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam ir jābūt vismaz 50,00 FIS punktiem, FIS punktu sarakstā 2022. gada 17. janvārī un 30 labāko finišētāju sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai 2021. gada FIS snovborda pasaules čempionātā *Big Air* vai sloupstails disciplīnās.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Kvalifikācija
Kvalifikācijas kārtā katrs no 29 sportistiem veica 3 braucienus. Par katru no braucieniem tika piešķirta punktu summa. Kvalifikācijas rezultātus veidoja divu labāko braucienu punktu summa. Fināla kārtai kvalificējās 12 labākie sportisti.

* Datums — 2022. gada 14. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 13:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — kvalifikācija finālam.

### Fināls
Fināla sacensībās startēja 12 sportisti. Sportistiem bija jāveic trīs braucieni, par kuriem tika piešķirti punkti. Fināla rezultātus veidoja divu labāko braucienu punktu summa.

* Datums — 2022. gada 15. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 12:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Sacensību tiesneši

*  Rio Hašimoto
*  Žiljēns Hariko
*  Džonass Brevers
*  Ādams Begs
*  Filips Pilons
*  Markuss Betšarts

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 29 sportisti no 14 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Augstiņi

**Augstiņi** (*Centaurium*) ir augu ģints genciānu rindā un genciānu dzimtā, kurā ietilpst aptuveni 20 lakstaugu sugu. Šī ģints ir sastopama Eiropā un Āzijā. Ģints savu latīnisko nosaukumu "Centaurium" ir ieguvusi par godu sengrieķu mitoloģijas tēlam — kentauram Hīronam, kurš ir pazīstams ar savām teicamajām zināšanām par ārstnieciskajiem augiem.

Latvijā ir sastopamas trīs augstiņu sugas:

* Čemuru augstiņš (*Centaurium erythraea*) — visbiežāk sastopamā augstiņu suga,
* Jūrmalas augstiņš (*Centaurium littorale*),
* Skaistais augstiņš (*Centaurium pulchellum*).

## Ārējās saites
Cilvēces bērns

**"Cilvēces bērns"** () ir 2006. gada antiutopiska trillera filma, kuras režisors ir Alfonso Kuarons. Filmā galvenās lomas atveido Klaivs Ouens, Džūliana Mora, Klēra Houpa Eštija, Maikls Keins, Čūetels Edžiofors un Čārlijs Hanems. Filma ir balstīta uz Filisas Dorotijas Džeimsas 1992. gada noveles *[[The Children of Men]]*.

Filmas darbība norisinās 2027. gadā, kad divus gadu desmitus ilga cilvēku neauglība ir atstājusi sabiedrību uz sabrukuma robežas. Teo Faronam (Ouens), bijušajam aktīvistam un tagadējam birokrātam, ir jāaizsargā vienīgā sieviete uz pasaules, kura gaida mazuli.

"Cilvēces bērns" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā. Filma nebija komerciāli veiksmīga, nopelnot tikai 70,5 miljonus ASV dolārus pie 76 miljonu budžeta, bet neskatoties uz to, tā saņēma kritiķu atzinību. "Cilvēces bērns" tika nominēta trijām Amerikas Kinoakadēmijas balvām kategorijās labākais adaptētais scenārijs, labākais operatora darbs un labākā montāža. Filma tika nominēta arī trim BAFTA kino balvām, saņemot divas — par labāko operatora darbu un labāko mākslinieka darbu, kā arī tā saņēma Saturna balvu kā labākā zinātniskās fantastikas filma. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Cilvēces bērns" ierindojās 13. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
2021.—2022. gada NHL sezona

**2021.—2022. gada [[Nacionālā hokeja līga|Nacionālās hokeja līgas]] sezona** bija 105. NHL sezona (104. spēlētā sezona). Regulārā sezona ilga no  līdz 2022. gada jūnijam. Kopš šīs sezonas turnīrā piedalās Sietlas "Kraken", tādējādi komandu skaits līgā sasniedza 32 komandas. Regulārajā sezonā katra komanda aizvadīja 82 mačus. Šī bija pirmā sezona kopš 2018.—2019. gada sezonas, kad tika aizvadīta 82 maču ilga regulārā sezona no oktobra līdz aprīlim (iepriekšējās sezonas saīsināja COVID-19 pandēmijas dēļ).

Par Stenlija kausa ieguvējiem trešo reizi vēsturē kļuva Kolorādo "Avalanche", kas finālsērijā pārspēja Tampabejas "Lightning".

## Regulārā sezona
Līgas jaunpienācēja Sietlas "Kraken" komanda tika ievietota Rietumu konferences Klusā okeāna divīzijā, savukārt Arizonas "Coyotes" tika pārvietoti uz Centrālo divīziju.

 Mineapolisā, Minesotā tika aizvadīta Ziemas klasikas spēle, kurā piedalījās Minesotas "Wild" un Sentluisas "Blues". Tajā "Blues" uzvarēja ar rezultātu 6—4.

 *[[T-Mobile Arena]]* arēnā Paradaisā, Nevadā norisinājās 2022. gada NHL Visu zvaigžņu spēle.

## Turnīra tabula

### Austrumu konference

#### Metropolitēna divīzija

#### Atlantijas divīzija

#### Wild Card

### Rietumu konference

#### Centrālā divīzija

#### Klusā okeāna divīzija

#### Wild Card

## Izslēgšanas spēles

### Finālsērija

## Labākie spēlētāji
Sekojošie spēlētāji bija līgas līderi gūtajos rezultativitātes punktos pēc regulārās sezonas beigām.

## Latvijas hokejistu sniegums

### Laukuma spēlētāji

### Vārtsargi

## Atsauces

## Ārējās saites

* NHL mājaslapa
Džefs Petri

**Džefrijs Petri** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Petri pārstāv NHL komandu Floridas "Panthers". 2006. gada NHL draftā Petri ar kopējo 45. numuru otrajā kārtā izvēlējās Edmontonas "Oilers".

Edmontonas "Oilers" rindās spēlējis no 2010. līdz 2015. gadam, kad viņš tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens".

2023. gada 6. augustā Petri kopā ar Keisiju Desmitu un Neitanu Legāru tika aizmainīts uz Monreālu apmaiņā pret Remu Pitliku un Maiku Hofmanu trīs komandu darījuma ietvaros, kurā bija iesaistīta arī Sanhosē Sharks.

2025. gada 1. jūlijā Petri parakstīja viena gada līgumu ar Floridas "Panthers" komandu.

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2012., 2013. un 2014. gada Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Romanovs

**Aleksandrs Romanovs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Romanovs pārstāv NHL komandu Ņujorkas "Islanders". 2018. gada NHL draftā Romanovu ar kopējo 38. numuru otrajā kārtā izvēlējās Monreālas "Canadiens".

2018. gadā debitējis KHL komandas Maskavas CSKA rindās. Savā pirmajā sezonā ieguvis Gagarina kausu. 2020. gadā noslēdzis līgumu ar Monreālas "Canadiens". 2021. gada 5. jūlijā Romanovs kļuva par "Canadiens" visu laiku jaunāko aizsargu, kurš ir guvis vārtus Stenlija kausa finālā.

2022. gada 7. jūlijā 2022. gada NHL drafta laikā Romanovu "Canadiens" komanda kopā ar ceturtās kārtas drafta izvēli aizmainīja uz Ņujorkas Islanders apmaiņā pret pirmās kārtas drafta izvēli (kopējā 13. izvēle).

## Atsauces

## Ārējās saites
Davids Savārs

**Davids Savārs** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Savārs pārstāv NHL komandu Monreālas "Canadiens". 2009. gada NHL draftā Savāru ar kopējo 94. numuru ceturtajā kārtā izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets".

Desmit sezonas pavadījis Kolumbusas "Blue Jackets" rindās. 2021. gadā Savārs tika aizmainīts uz Tampabejas "Lightning", ar ko viņš togad izcīnīja Stenlija kausu. 2021. gadā noslēdzis līgumu ar Monreālas "Canadiens".

Kanādas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 2015. gada Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tailers Tofoli

**Tailers Tofoli** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2024. gada Tofoli pārstāv NHL komandu Sanhosē "Sharks". 2010. gada NHL draftā Tofoli ar kopējo 47. numuru otrajā kārtā izvēlējas Losandželosas "Kings".

Losandželosas "Kings" rindās debitējis 2012–13. gada sezonā. 2014. gadā ar "Kings" komandu ieguvis Stenlija kausu. 2020. gada februārī, pēc astoņām sezonām "Kings" komandā, Tofoli tika aizmainīts uz Vankūveras "Canucks". 2020. gada oktobrī, kā brīvais aģents, pievienojies Monreālas "Canadiens". Spēlējis 2021. gada Stenlija kausa finālā, kurā komanda zaudēja Tampabejas "Lightning". 2022. gada februārī Tofoli tika aizmainīts uz Kalgari "Flames".

2023. gada 27. jūnijā "Flames" aizmainīja Tofoli uz Ņūdžersijas "Devils", apmaiņā pret Jegoru Šarangoviču un 2023. gada drafta trešās kārtas izvēli.

2024. gada 8. martā Toffoli tika aizmainīts uz Vinipegas "Jets" apmaiņā pret 2024. gada NHL drafta trešās kārtas izvēli un 2025. gada 
drafta otrās kārtas izvēli.

2024. gada 1. jūlijā Toffoli pievienojās savam septītajam NHL klubam pēc tam, kad viņš kā brīvais aģents parakstīja četru gadu 24 miljonu dolāru vērtu līgumu ar klubu Sanhosē "Sharks".

Kanādas hokeja izlases sastāvā izcīnījis divas zelta medaļas — 2015. gada Pasaules čempionātā Čehijā, kā arī 
2023. gada Pasaules čempionātā Rīgā un Tamperē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džošs Noriss

**Džošs Noriss** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada Noriss pārstāv NHL komandu Bufalo "Sabres". 2017. gada NHL draftā Norisu ar kopējo 19. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Sanhosē "Sharks".

2018. gadā Noriss tika aizmainīts uz Otavas "Senators". NHL debitējis 2019–20. gada sezonā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arturi Lehkonens

**Arturi Lehkonens** (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2022. gada Lehkonens pārstāv NHL komandu Kolorādo "Avalanche". 2013. gada NHL draftā Lehkonenu ar kopējo 55. numuru otrajā kārtā izvēlējas Monreālas "Canadiens".

Iepriekš spēlējis Somijas hokeja līgas komandās Turku TPS un Kuopio "KalPa", Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Frölunda HC]]* un NHL komandā Monreālas "Canadiens". Ar *Frölunda HC* komandu 2016. gadā kļuvis par Zviedrijas čempionu.

## Ārējās saites
Zeks Haimens

**Zakarijs Mārtins Haimens** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Haimens pārstāv NHL komandu Edmontonas "Oilers". 2010. gada NHL draftā Haimenu ar kopējo 123. numuru piektajā kārtā izvēlējās Floridas "Panthers".

Savu NHL debiju piedzīvojis 2015–16. gada sezonā Toronto "Maple Leafs" rindās. 2021. gada jūlijā noslēdzis septiņu gadu ilgu līgumu ar Edmontonas "Oilers".

## Atsauces

## Ārējas saites
Iļja Mihejevs

**Iļja Mihejevs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš (2024) spēlē NHL kluba Čikāgas "Blackhawks" sastāvā. No 2022. gada līdz 2024. gadam Mihejevs pārstāvēja NHL komandu Vankūveras "Canucks".

Iepriekš piecas sezonas spēlējis KHL komandā Omskas "Avangard". 2019. gada maijā noslēdzis līgumu ar Toronto "Maple Leafs".

2022. gada 13. jūlijā Mihejevs, kurš pameta "Maple Leafs" kā brīvais aģents, parakstīja četru gadu 19 miljonu dolāru vērtu līgumu ar Vankūveras "Canucks". 2024. gada 26. jūnijā Canucks komanda Mihejevu, un citu uzbrucēju Semu Lafertiju un 2027. gada otrās kārtas izvēli apmaiņā pret ceturtās kārtas izvēli 2027. gada NHL Draftā aizmainīja uz Čikāgas "Blackhawks" komandu.

Krievijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2018. gada Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Florians Rudovičs

**Florians Rudovičs** (dzimis , miris ) bija strādnieks un Tautas Saeimas (1940) deputāts.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputātu no Latgales apgabala.

Kritis Otrā pasaules kara laikā kā Sarkanās armijas ierindnieks 1942. gada 20. martā pie Voškovas ciema Staraja Rusas rajonā Padomju Savienībā.

## Atsauces
Džeitī Millers

**Džonatans Taners "Džeitī" Millers** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada parstāv NHL klubu Ņujorkas "Rangers". No 2019. gada līdz 2025. gadam Millers pārstāvēja NHL komandu Vankūveras "Canucks". 2011. gada NHL draftā Milleru ar kopējo 15. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Ņujorkas "Rangers".

Iepriekš sešas sezonas spēlējis Ņujorkas "Rangers" un divas sezonas Tampabejas "Lightning".

2025. gada 31. janvārī Millers kopā ar zviedru hokejistu Ēriku Brenstrēmu tika aizmainīts atpakaļ uz Ņujorkas Rangers komandu, apmaiņā pret čehu hokejistu Filipu Hitilu, amerikāni Viktoru Mančīni un 2025. gada pirmās kārtas drafta izvēli.
## Atsauces

## Ārējās saites
Dzelzenes

**Dzelzenes** (*Centaurea*) ir augu ģints asteru rindas kurvjziežu dzimtā, kurā ietilpst vairāk nekā 700 augu sugu. Šīs ģints pārstāvji ir sastopami tikai Ziemeļu puslodē, pārsvarā Austrumu puslodē. Vislielākā sugu daudzveidība ir konstatēta Vidējos austrumos un tiem tuvos reģionos.

Latvijā mainīgos daudzumos ir sastopamas vairākas dzelzeņu sugas, tostarp:

* Frīģijas dzelzene (*Centaurea phrygia*),
* Kalnu dzelzene (*Centaurea montana*),
* Lielā dzelzene (*Centaurea scabiosa*),
* Pļavas dzelzene (*Centaurea jacea*),
* Skarainā dzelzene (*Centaurea rhenana*),
* Skrajā dzelzene (*Centaurea diffusa*),
* Zilā rudzupuķe (*Centaurea cyanus*).

## Galerija

Attēls:Centaurea jacea 2 RF.jpg|*[[Centaurea jacea]]*
Attēls:Centaurea montana 2 RF.jpg|*[[Centaurea montana]]*
Attēls:Atlas roslin pl Chaber driakiewnik 8257 6645.jpg|*Centaurea scabiosa*
Attēls:Centaurea tchihatcheffii yanardoner sevgi 05668.jpg|*Centaurea tchihatcheffii*
Attēls:Centaurea redempta RF.jpg|*Centaurea redempta*
Attēls:Centaurea solstitialis-2.jpg|*Centaurea solstitialis*
Attēls:Centaurea hypoleuca 'John Coutts'. Locatie, Tuinen Mien Ruys.jpg|Centaurea hypoleuca


## Atsauces

## Ārējās saites
Intelsat IV F-2

***Intelsat IV F-2*** bija starpvalstu organizācijas *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis. Orbītā tas tika palaists . Pavadonis līdz 1983. gadam nodrošināja sakarus Atlantijas reģionā.

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums *[[Hughes Aircraft]]* uz platformas *[[HS-312]]* bāzes. Tas bija cilindra formas, stabilizācija tika nodrošināta ar rotāciju ap centrālo asi. *Intelsat IV* bija apgādāts ar 12 C joslas raiduztvērējiem, kas varēja nodrošināt 6000 telefona zvanus vai 12 vienlaicīgus krāsu televīzijas kanālus vai jauktu sakaru plūsmu, ietverot arī datu un faksa pārraidi. Pavadoņa plānotais darbības laiks bija 7 gadi.

*Intelsat IV F-2* tika palaists  00:36:03 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Atlas SLV-3C Centaur-D]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-36A*. No ģeosinhronās pārejas orbītas pavadonis ar savu dzinēju *SVM-4A* sasniedza ģeosinhrono orbītu.

Kosmiskais aparāts tika izvietots virs Atlantijas okeāna punktā 24,5 grādi rietumu garuma, vēlāk tas tika pārvietots uz pozīciju 23° R. No 1976. līdz 1980. gadam tas bija pozīcijā 1 — 6 grādi rietumu garuma, pēc tam atradās 0 — 5° R. 1983. gada 11. maijā tika pārtraukta *Intelsat IV F-2* ekspluatācija. Pēc tam tas nekontrolēti dreifēja ģeosinhronā orbītā uz rietumiem aptuveni 5,17 grādi dienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Intelsat-4 Gunter's Space Page, 
* Intelsat 4 Encyclopedia Astronautica,
Mantošana

**Mantošana** var būt

* tiesību mantošana,
* bioloģiskā mantošana jeb iedzimtība,
* mantošana programmēšanā.
Smilts pelašķis

**Smilts pelašķis** (*Achillea micrantha*) ir kurvjziežu dzimtas pelašķu ģints augu suga, kura dabā ir sastopama Dienvidaustrumu Eiropā un Rietumāzijā. Latvijā smilts pelašķis ir ļoti reta adventīva augu suga tālu ziemeļrietumos no sugas izplatības areāla. Latvijā šis pelašķis ir sastopams galvenokārt Daugavpilī.

## Morfoloģija
Smilts pelašķis ir daudzgadīgs, 15—50 cm garš lakstaugs. Visas auga daļas ir tūbainas — klātas ar pelēcīgiem matiņiem.

Stublājs ir stāvs, stīvs un augšdaļā zaro. Lapas ir aptuveni 4—8 cm garas, plūksnaini dalītas lineārās plūksnās, lapas ass starp plūksnām ir bez zobiņiem.

Ziedu kurvīši ir blīvā vairogskarā stublāja un augšējo zaru galā. Kurvīša vīkals ir vairākās rindās, jumstiņveidīgs. Kurvīši ir sīki. Atšķirībā no visām pārējām Latvijā sastopamajām pelašķu sugām, smilts pelašķim gan mēlziedi, gan stobrziedi ir dzelteni. Auglis ir pelēks sēklenis. Zied no jūlija līdz septembrim.

## Atsauces
Daudzsološa jauna sieviete

**"Daudzsološa jauna sieviete"** () ir 2020. gada Apvienotās Karalistes un ASV melnās komēdijas trillera filma, kuras režisore ir Emeralda Finela. Filmā galvenās lomas atveido Kerija Maligana, Bo Bērnems, Alisone Brī, Klensijs Brauns, Dženifere Kūlidža, Lavērna Koksa un Konija Britone. Šī ir Finelas pirmā režisētā filma.

Filma ir par jaunu sievieti (Maligana) ar traumatisku un traģisku pagātnes notikumu, kura atriebjas tiem, kuri bija par to atbildīgi.

"Daudzsološa jauna sieviete" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši izceļot scenāriju, kā arī režiju un Maliganas aktierspēli. 93. Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremonijā filma saņēma Oskaru par labāko oriģinālscenāriju, kā arī tika nominēta labākās filmas, labākā režisora, labākās aktrises (Maligana) un labākās montāžas balvām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vasilijs Podkolzins

**Vasilijs Podkolzins** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2025) spēlē NHL komandas Edmontonas "Oilers" sastāvā. No 2021. gada līdz 2024. gadam Podkolzins pārstāvēja NHL komandu Vankūveras "Canucks". 2019. gada NHL draftā Podkolzinu ar kopējo 10. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Vankūveras "Canucks".

2018—19. gada sezonā debitējis KHL kluba Sanktpēterburgas SKA sastāvā. 2021. gada maijā noslēdzis līgumu ar Vankūveras "Canucks".

Kā ierobežoti brīvais aģents, kas vēl nav kļuvis par ierobežoti brīvo aģentu, Podkolzins 2024. gada 19. aprīlī pagarināja divu gadu līgumu 2 miljonu ASV dolāru vērtībā ar "Canucks" komandu. Pirms līguma spēkā stāšanās ar Vankūveras komandu, Podkolzinu aizmainīja uz Edmontonas "Oilers" apmaiņā pret ceturtās kārtas izvēli 2025. gada NHL draftā, 2024. gada 18. augustā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Liepājas reālskola

**Liepājas pilsētas reālskola** bija reālskola, kas darbojās no 1884. līdz 1915. gadam Baznīcas ielā 7 Liepājā.

## Skolā mācījušies
* Andrejs Kurcijs
* Arturs Priednieks-Kavara
* Atis Rolavs
* Ernests Štālbergs
* Aleksandrs Vidiņš
* Alfrēds Viktors Karrs

## Atsauces
Edgars Barbaks

**Edgars Barbaks** (dzimis  Rīgā) ir latviešu televīzijas un radio sporta žurnālists. Vadījis sporta ziņas raidījumos "LNT ziņas" un "900 sekundes". Kopā ar Anatoliju Kreipānu vada Radio SWH raidījumu "Vakara sporta stunda".

## Biogrāfija

Mācījies Rīgas Angļu ģimnāzijā un Vidzemes Augstskolas komunikācijas fakultātē. Vēlāk uzsācis darbu Latvijas Neatkarīgajā televīzijā un Radio SWH kā sporta žurnālists un sporta ziņu diktors.

Dokumentālo filmu "Dinamo Rīga 6.sezona. Sākums" un "Maratons augstpapēžu kurpēs" autors. Darbojas Latvijas Olimpiskās komitejas projektā "Sporto visa klase". Vairākus gadus vadījis labdarības skriešanas pasākumu "*Nike Riga Run*", kā arī pasākuma treniņus Latvijas skolās.

Precējies, audzina trīs meitas.

## Atsauces
Kristians Vesalainens

**Kristians Vesalainens** (; dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2023) Vesalainens pārstāv Somijas hokeja līgas komandu HIFK. 2017. gada NHL draftā Vesalainenu ar kopējo 24. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Vinipegas "Jets".

Savu profesionālo karjeru 2015. gadā iesācis Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Frölunda HC]]*. Vēlāk spēlējis Somijas hokeja līgas komandās Hemēnlinnas HPK un Oulu "Kärpät". 2018–19. gada sezonu iesācis NHL komandā Vinipegas "Jets", bet noslēdza KHL komandā Helsinku "Jokerit". Nākamajā sezonā atgriezies Ziemeļamerikā un spēlējis "Jets" fārmklubā Manitobas "Moose".

Kā gaidāmais ierobežotais brīvais aģents "Jets" sastāvā Vesalainens izvēlējās atgriezties Eiropā, 2022. gada 23. maijā parakstot viena gada līgumu ar Zviedrijas klubu Malmes "Redhawks" no SHL. Tā paša gada novembrī viņš izvēlējās atgriezties savā dzimtenē.

## Ārējās saites

## Atsauces
Džonatans Bernjē

**Džonatans Bernjē** (, dzimis ) ir bijušais Kanādas hokejists, spēlēja vārtsarga pozīcijā. Karjeras laikā Bernjē pārstāvēja NHL komandas Losandželosas "Kings", Ņūdžersijas "Devils", Detroitas "Red Wings", Anaheimas "Ducks", Toronto "Maple Leafs", Kolorādo "Avalanche". 2006. gada NHL draftā Bernjē ar kopējo 11. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Losandželosas "Kings".

2007–08. gada sezonā debitējis Losandželosas "Kings" rindās. 2012. gadā ar "Kings" komandu ieguvis Stenlija kausu. 2013. gadā Bernjē tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs". Vēlāk pārstāvējis arī Anahaimas "Ducks", Kolorādo "Avalanche" un Detroitas "Red Wings". 2021. gadā Bernjē nonāca Ņūdžersijas "Devils" komandā.

Pēc tam, kad savainojuma dēļ izlaida lielāko daļu 2021.–2022. gada sezonas un visu 2022.–2023. gada sezonu, Bernjē 2023. gada 21. augustā oficiāli paziņoja par karjeras beigšanu.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2011. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Klaivs Ouens

**Klaivs Ouens** (; dzimis ) ir angļu aktieris.

Savu atpazīstamību ieguvis ar lomu *[[ITV]]* seriālā *[[Chancer]]* no 1990. līdz 1991. gadam. Kritiķu atzinību ieguvis ar filmu *[[Close My Eyes]]* (1991), savukārt starptautisku atpazīstamību ieguvis, piedaloties filmā *[[Croupier]]* (1998). 2005. gadā ieguvis Zelta globusa un BAFTA kino balvu, kā arī nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai par lomu romantiskajā drāmā "Tuvāk" (2004).

Piedalījies arī tādās filmās kā "Gosforda parks" (2001), "Borna personības noslēpums" (2002), "Grēku pilsēta" (2005), "No sliedēm" (2005), "Insaiders" (2006), "Cilvēces bērns" (2006), "Starptautiskie darījumi" (2009), "Nezināmā" (2018) un "Dvīnis" (2019).

## Ārējās saites
Taners Pīrsons

**Taners Pīrsons** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2025) pārstāv NHL komandu Vinipegas "Jets". Kopš 2019. gada Pīrsons pārstāv NHL komandu Vankūveras "Canucks". 2012. gada NHL draftā Pīrsonu ar kopējo 30. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Losandželosas "Kings".

Losandželosas "Kings" rindās debitējis 2013. gadā. 2014. gadā palīdzējis komandai izcīnīt Stenlija kausu. 2018. gada novembrī Pīrsons tika aizmainīs uz Pitsburgas "Penguins", bet 2019. gada februārī uz Vankūveras "Canucks".

2023. gada 19. septembrī Pīrsons tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens" komandu kopā ar 2025. gada trešās kārtas drafta izvēli apmaiņā pret vārtsargu Keisiju Desmitu.

Kā brīvais aģents pirms 2024.–2025. gada sezonas Pīrsons 2024. gada 20. augustā parakstīja profesionālās pārbaudes (PTO) līgumu ar Vegasas "Golden Knights" komandu. Pēc pirmssezonas treniņnometnes, kurā viņš četrās spēlēs guva trīs punktus, 4. oktobrī viņš parakstīja viena gada līgumu ar Vegasas "Golden Knights" komandu.

Pēc vienīgās sezonas Vegasā Pīrsons 2025. gada 1. jūlijā parakstīja viena gada līgumu ar Vinipegas "Jets" komandu.

## Atsuaces

## Ārējās saites
Kels Klaterbaks

**Kels Viljams Klaterbaks** (, dzimis ) ir bijušais Kanādas hokejists, spēlēja labās malas uzbrucēja pozīcijā. No 2013. gada līdz 2024. gada Klaterbaks pārstāvēja NHL komandu Ņujorkas "Islanders". 2006. gada NHL draftā Klaterbaku ar kopējo 72. numuru trešajā kārtā izvēlējās Minesotas "Wild".
Viņam pieder NHL rekords par lielāko karjerā izpildīto spēka paņēmienu skaitu.

Iepriekš sešas sezonas spēlējis arī Minesotas "Wild" komandā.

2021.–2022. gada sezonā, kamēr viņa piecu gadu līguma pēdējā sezonā ar "Islanders" komandu nepiedalījās izslēgšanas spēlēs, Klaterbaks pēc NHL maiņas darījumu termiņa beigām 2022. gada 21. martā nolēma atkārtoti noslēgt līgumu ar komandu uz diviem gadiem par 3,5 miljoniem dolāru. Klaterbaks, piedaloties 59 regulārās sezonas spēlēs, kopā gūstot sešus vārtus un gūstot 15 punktus, 2022. gada 24. martā paziņoja ka viņam tiks veikta  pleca operācija pēc sezonas beigām.
2023. gada 22. novembrī Klaterbaks aizvadīja savu 1000. NHL spēli līgā, "Islanders" komandai ar rezultātu 3:2 pieveicot Filadelfijas "Flyers" komandu.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2011. gada Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Koltons Giliss

**Koltons Giliss** (, dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, spēlēja kreisās malas uzbrucēja pozīcijā.

2007. gada NHL draftā Gilisu ar kopējo 16. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Minesotas "Wild".

2008–09. gada sezonā debitējis NHL komandas Minesotas "Wild" rindās. "Wild" komandā Giliss pavadīja trīs sezonas, līdz 2012. gadā pievienojies Kolumbusas "Blue Jackets", kur spēlējis divas sezonas. Vēlāk pārstāvējis AHL komandas Ročesteras "Americans" un Bridžportas "Sound Tigers". 2015–16. gada sezonu pavadījis Slovākijas Ekstralīgas komandā *[[HC '05 Banská Bystrica]]*.

2016. gadā pievienojās KHL komandai Rīgas "Dinamo". 2020. gadā, pēc četrām sezonām "Dinamo" rindās, GiIiss noslēdza karjeru.

## Ārējās saites
Jevgeņijs Gračovs

**Jevgeņijs Gračovs** (; dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Gračovs pārstāv KHL komandu Vladivostokas "Admiral". 2008. gada NHL draftā Gračovu ar kopējo 75. numuru trešajā kārtā izvēlējās Ņujorkas "Rangers".

Iepriekš pārstāvējis NHL komandas Ņujorkas "Rangers" un Sentluisas "Blues", AHL komandu Piorijas "Rivermen" un KHL komandas Vladivostokas "Admiral", Jaroslavļas "Lokomotiv", Habarovskas "Amur", Ņižņijnovgorodas "Torpedo", Jekaterinburgas "Avtomobilist", Omskas "Avangard" un Rīgas "Dinamo".

## Ārējās saites
Dmitrijs Pestunovs

**Dmitrijs Pestunovs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2022. gada Pestunovs pārstāv Latvijas čempionāta komandu HK Liepāja. 2003. gada NHL draftā Pestunovu ar kopējo 80. numuru trešajā kārtā izvēlējās Fīniksas "Coyotes".

Iepriekš spēlējis Krievijas Superlīgas komandās Magņitogorskas "Metallurg" un Maskavas "Spartak", KHL komandas Omskas "Avangard", Čeļabinskas "Traktor", Maskavas "Dinamo" un Jekaterinburgas "Avtomobilist", Erste Liga komandās *[[Gyergyói HK]]* un ''DEAC'', kā arī Baltkrievijas Ekstralīgas komandā Saļihorskas "Šahtjor". Ar "Metallurg" komandu 2006. gadā ieguvis Špenglera kausu un 2007. gadā uzvarējis Superlīgā, bet ar "Dinamo" komandu 2012. un 2013. gadā uzvarējis KHL.

## Ārējās saites
Divmāju kaķpēdiņa

**Divmāju kaķpēdiņa** (*Antennaria dioica*) ir kurvjziežu dzimtas kaķpēdiņu ģints augu suga, kura dabā ir sastopama gandrīz visur Eiropā (atskaitot dienvidu apgabalus) un dažviet Austrumāzijā. Latvijā tā ir sastopama visā valsts teritorijā.

Ārstniecības augs.

## Morfoloģija
Divmāju kaķpēdiņa ir daudzgadīgs, 5—20 cm garš lakstaugs, kurš veido klājeniskas velēnveida grupas. Auga saknenis ir ložņājošs un uz tā veidojas virszemes dzinumu pumpuri. Viss augs ir klāts ar īsiem, zīdainiem un piegulošiem matiņiem.

Stublājs ir stāvs un zaro ziedkopā. Rozetes lapas ir lāpstveida, aptuveni 1—3 cm garas un 0,3—0,8 cm platas. Stublāja lapas ir lancetiskas, sēdošas, 0,7—2 cm garas un 0,2—0,3 cm platas. Lapas mala ir gluda un gals ir īsi smails. Lapas plātnes apakšpusei ir zīdainais apmatojums, kurš tai piešķir pelēcīgu nokrāsu.

Stublāja galotnē ir 5-12 šauri ziedu kurvīši ap 0,5—1 cm garos ziedkātos. Zieda vīkala lapas ir izvietotas vairākās rindās, un iekšējās parasti ir sausas un plēvjainas. Ziedi var būt gan viendzimuma, gan divdzimumu. Visi ziedi ir stobrziedi; to krāsa atkarībā no dzimuma variē no gandrīz baltas līdz tumšsarkanai. Auglis ir sēklenis ar matkausu. Zied maijā un jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Intelsat IV F-3

***Intelsat IV F-3*** bija starpvalstu organizācijas *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis. Orbītā tas tika palaists . Pavadonis nodrošināja sakarus Atlantijas reģionā līdz 1984. gada februārim.

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums *[[Hughes Aircraft]]* uz platformas *[[HS-312]]* bāzes. Tas bija cilindra formas, stabilizācija tika nodrošināta ar rotāciju ap centrālo asi. *Intelsat IV* bija apgādāts ar 12 C joslas raiduztvērējiem, kas varēja nodrošināt 6000 telefona zvanus vai 12 vienlaicīgus krāsu televīzijas kanālus vai jauktu sakaru plūsmu, ietverot arī datu un faksa pārraidi. Pavadoņa plānotais darbības laiks bija 7 gadi.

*Intelsat IV F-3* tika palaists  01:10:04 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Atlas SLV-3C Centaur-D]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-36A*. No ģeosinhronās pārejas orbītas pavadonis ar savu dzinēju *SVM-4A* sasniedza ģeosinhrono orbītu.

Kosmiskais aparāts tika izvietots virs Atlantijas okeāna. No 1972. līdz 1976. gadam tas bija pozīcijā 20 — 25 grādi rietumu garuma, pēc tam atradās 34° R. No 1977. līdz 1980. gadam tas bija pozīcijā 18 — 22 grādi rietumu garuma. No 1980. līdz 1982. gadam tas bija punktā 53° R. No 1982. līdz 1983. gadam tas bija pozīcijā 38 — 44° R.

1984. gada 23. februārī tika pārtraukta *Intelsat IV F-3* ekspluatācija. Pēc tam tas nekontrolēti dreifēja ģeosinhronā orbītā uz rietumiem aptuveni 2,365 grādi dienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Intelsat-4 Gunter's Space Page, 
* Intelsat 4 Encyclopedia Astronautica,
Dižais pelašķis

**Dižais pelašķis** (*Achillea nobilis*) ir kurvjziežu dzimtas pelašķu ģints augu suga, kura dabā ir sastopama Eiropas dienvidu un dienvidaustrumu daļā, kā arī Rietumāzijā un Centrālāzijā.  Latvijā dižais pelašķis ir ļoti reta adventīva augu suga tālu ziemeļos no sugas pamatizplatības areāla.

## Morfoloģija
Dižais pelašķis ir daudzgadīgs, 20-65 cm garš lakstaugs ar stāvu, apmatotu, augšdaļā zarojošu stublāju.

Lapas aug pamīšus visā stublāja garumā, tās ir daudzkārt plūksnaini dalītas un sēdošas. Lapas plātnes apveids ir lancetisks vai iegarens, tās ir aptuveni 3-7 cm garas un 1,5-3 cm platas. Lapas ass ar labi izšķiramu plūksnainu spārnu.

Ziedu kurvīši ir sīki un ir izvietoti blīvā vairogskarā stublāja un zaru galā. Vīkallapas jumstiņveidīgas, dzeltenzaļas ar dzeltenbrūnu apmali, kā arī apmatotas. Sievišķie mēlziedi ir 5, balti, atrodas kurvīša ārmalā, daudz īsāki nekā vīkallapas. Divdzimumu stobrziedi kurvīša centrā ir pelēkbalti. Auglis ir sīks, plakans sēklenis. Zied jūlijā un augustā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uzticības balsojums

**Uzticības balsojums** jeb **balsojums par uzticības izteikšanu** ir balsojums, kurā tiek lemts par kāda cilvēka (cilvēka grupas) atbilstību ieņemamajam amatam (amatiem). Šādi balsojumi sastopami daudzās valstīs to pārvaldes augstākajā līmenī, parlamenta deputātiem balsojot par uzticības izteikšanu valdībai, un zemākos līmeņos, pašvaldību domju vai citu vēlētu pārvaldes iestāžu deputātiem balsojot par uzticības izteikšanu šo iestāžu priekšsēdētājiem.
Spoku mednieki 2

**"Spoku mednieki 2"** () ir 1989. gada ASV zinātniskās fantastikas kinokomēdija, kuras režisors ir Aivans Raitmans. Filmā galvenās lomas atveido Bills Marijs, Dens Akroids, Sigurnija Vīvere, Harolds Reimiss, Riks Moraniss, Ērnijs Hadsons un Enija Potsa.

Filma ir turpinājums 1984. gada filmai "Spoku mednieki". 2021. gadā filmai izdots turpinājums "Spoku mednieki: Viņā pusē".

## Ārējās saites
*
Spoku mednieki (2016. gada filma)

**"Spoku mednieki"** () ir 2016. gada ASV zinātniskās fantastikas kinokomēdija, kuras režisors ir Pols Fīgs. Galvenās lomas atveidojuši Melisa Makārtija, Kristena Viga, Keita Makinona, Leslija Džonsa, Čārlzs Denss, Maikls Viljamss, Kriss Hemsvorts. Filmas pirmizrāde notika , ASV kinoteātros to demonstrēja no , Latvijā no .

## Atsauces

## Ārējās saites
NG-17

***NG-17*** bija ASV uzņēmuma *[[Northrop Grumman]]* kravas kosmosa kuģa *[[Cygnus (kosmosa kuģis)|Cygnus]]* (***S.S. Piers Sellers***) Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādes misija *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* programmā *[[Commercial Resupply Services 2]]* (*CRS-2*). Kravas kuģis orbītā tika palaists 2022. gada 19. februārī, darbību beidza 2022. gada 29. jūnijā.

Kosmosa kuģis nosaukts par godu 2016. gadā mirušajam ASV astronautam Pīrsam Sellersam, godinot viņa lomu Starptautiskās kosmosa stacijas būvē.

## Derīgā krava
Kopējā kravas masa bija 3800 kg.
Kosmosa kuģa hermētiskajā nodalījumā atradās 3700 kg kravas: lietas apkalpei (1352 kg), rezerves daļas stacijas iekārtām (1030 kg), krava zinātniskajiem pētījumiem (896 kg), datoru iekārtas (35 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aprīkojums (60 kg). Nehermetizētā krava bija 100 kg.

Kravā bija arī nanopavadonis *[[NACHOS]]*.
 
## Lidojuma gaita
*Cygnus NG-17* tika palaists  17:40:07 *UTC* ar nesējraķeti *[[Antares 230+]]* no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta (*MARS*) starta laukuma *LP-0A*.

21. februārī *Cygnus* pietuvojās stacijai. 09:44 *UTC* kosmosa kuģi satvēra ar stacijas manipulatoru, ko vadīja Radža Čari. 12:02 *UTC* *Cygnus* bija pievienots pie *[[Unity (SKS)|Unity]]* moduļa apakšējās pieslēgvietas.

28. jūnijā 07:00 *UTC* ar *Canadarm2* manipulatoru, ko vadīja lidojuma vadītāji no zemes, *Cygnus* tika atvienots no *Unity* moduļa. 11:07  *UTC* to  palaida brīvā lidojumā.
28. jūnijā 20:20 *UTC* no kravas kuģa tika atvienots nanopavadonis *[[NACHOS]]*.

29. jūnijā kravas kuģis tika novadīts no orbītas; tas sasniedza atmosfēras blīvos slāņus un 06:55 *UTC* sadega virs Klusā okeāna dienvidu daļas.

## Stacijas orbītas paaugstināšanas manevri

## Ārējās saites

* NASA Commercial Resupply Mission NG-17 Northrop Grumman
* Overview for Northrop Grumman's 17th Commercial Resupply Mission  NASA
* Cygnus-PCM (enhanced) Gunter Dirk Krebs
Matrikss: Atdzimšana

**"Matrikss: Atdzimšana"** () ir 2021. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisore ir Lana Vačovska. Galvenās lomas atveidojuši Kiānu Rīvss, Kerija Anna Mosa, Jāhja Abduls Matīns II, Džesika Henvika, Džonatans Grofs, Nīls Patriks Heriss, Prijanka Čopra un Džeida Pinkita Smita. Filmas pirmizrāde notika , kinoteātros ASV — , kinoteātros Latvijā — .

Filma ir turpinājums filmām "Matrikss" (1999), "Matrikss atjaunots" (2003) un "Matrikss — Revolūcija" (2003).

## Atsauces

## Ārējās saites
Animatrikss

**"Animatrikss"** () ir 2003. gada ASV zinātniskās fantastikas asa sižeta animācijas filma, kuras režisori ir Endijs Džonss, Mahiro Maeda, Šiničiro Vatanabe, Jošiaki Kavadžiri, Takeši Koike, Kodži Morimoto, Pīters Čungs.

## Ārējās saites
Matrikss (filmu cikls)

thumb|150px
**"Matrikss"** () ir pilnmetrāžas filmu cikls.

## Filmas
* "Matrikss"
* "Matrikss atjaunots"
* "Animatrikss"
* "Matrikss — Revolūcija"
* ""

## Ārējās saites
*
Ārpus kartes

**"Ārpus kartes"** () ir 2022. gada ASV spraiga sižeta piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Rubens Fleišers, scenārija autori ir Reifs Lī Džadkinss, Arts Markums un Mets Holovejs. Tā veidota pēc ''Uncharted'' videospēles motīviem, ko izstrādāja kompānija *[[Naughty Dog]]* un izdeva *[[Sony Interactive Entertainment]]*. Galvenās lomas atveidojuši Toms Holands, Marks Volbergs, Sofija Ali, Tati Gabriele un Antonio Banderass. Filmā Salivans (Volbergs) savervē Dreiku (Holands) sacensībai ar korumpēto miljardieri Santjago Monkadu (Banderass) un algotņu līderi Džo Bredoku (Gabriele), lai atrastu Magelāna ekspedīcijas dārgumu.

Filmas "Ārpus kartes" izstrāde sākās 2008. gadā, kad producents Avi Arads paziņoja, ka sadarbosies ar *[[Sony Pictures]]*, lai izstrādātu videospēles franšīzes kino adaptāciju. Sākās sarežģīts ražošanas process, kurā atsevišķos laika posmos bija piesaistīti dažādi režisori, scenāristi un aktieri. Filmu veidotāji Deivids O. Rasels, Nīls Bērgers, Sets Gordons, Šons Levijs, Dens Trahtenbergs un Treviss Naits sākotnēji tika piesaistīti kā režisori, savukārt projekta izstrādes sākumā Dreika lomai bija paredzēts Volbergs. Holands Dreika lomai izvēlēts 2017. gada maijā, bet Fleišers nolīgts par režisoru — 2020. gada sākumā. Filmēšana sākās 2020. gada martā un drīz vien tika apturēta. To atsāka tā paša gada jūlijā un ilga līdz oktobrim. Filmēšana norisinājās Bābelsbergas studijā Berlīnē, kā arī Spānijā un Dienvidaustrumāzijā.

Filmas "Ārpus kartes" pirmizrāde sākotnēji bija plānota , bet to vairākas reizes pārcēla saistībā ar COVID-19 pandēmijas ierobežojumiem. Filmas pirmizrāde notika  *[[Coliseum (Barselona)|Coliseum]]* teātrī Barselonā. Latvijas kinoteātros to demostrēja no , bet ASV pirmizrāde bija dienu vēlāk — 18. februārī. Filma saņēma dažādas kritiķu atsauksmes, kritizēts tika scenārijs, aktieru atlase un oriģinalitātes trūkums, bet Holanda aktierspēle tika slavēta. Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Es sarkstu

**"Es sarkstu"** () ir 2022. gada ASV datoranimācijas fantāzijas komēdija, ko producējusi *[[Pixar]]* un izplata *[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]*. Filmas režisore ir Domī Ši un šī ir viņas pilnmetrāžas animācijas filmas režijas debija. Scenārija autore ir Džūlija Čo. Galvenās lomas ieskaņojuši Rozālija Čianga, Sandra O, Eiva Morsa, Maitreja Ramakrišnana, Haiena Pārksa, Orions Lī, Vai Čins Ho un Džeimss Hongs. Sī ir 25. *Pixar* pilnmetrāžas animācijas filma.

Filmas darbība norisinās 2002. gadā Toronto, Kanādā. Stāsts ir par Meilinu "Meju" Lī, 13 gadīgu Ķīnas kanādiešu skolnieci, kurai ir iedzimts lāsts, ka izjūtot stingras emocijas viņa pārvēršas milzīga sarkanā pandā. Iedvesmojoties no Ši pieredzes uzaugot Toronto, filmu sāka izstrādāt 2018. gadā pēc viņas pievienošanās studijai *Pixar* 2017. gada oktobrī. Šī ir pirmā *Pixar* filma, ko režisējusi viena pati sieviete un otrā pilnmetrāžas filma, kur galvenajā lomā ir aziāts pēc "Augšup" (2009).

Filmas "Es sarkstu" speciālie seansi pirms pasaules pirmizrādes notika  Londonā pasākumā *[[Everyman Cinemas|Everyman Borough Yards]]* un 8. martā Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filmas pasaules pirmizrāde notika  Losandželosas kinoteātrī *[[El Capitan Theatre]]*, savukārt atsevišķos ASV kinoteātros, Latvijas kinoteātros un straumēšanas platformā *[[Disney+]]* filmu sāka demonstrēt no 11. marta. Filma saņēmusi pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas slavē stāstu, humoru, animāciju, balss aktieru sniegumu un Ķīnas kultūras atainošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Moonfall: Mēness krišana

**"Moonfall: Mēness krišana"** () ir 2022. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Rolands Emerihs. Galvenās lomas atveidojuši Halle Berija, Patriks Vilsons, Džons Bredlijs, Maikls Penja, Čārlijs Plamers, Kelija Ju un Donalds Saterlends. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā, ASV kinoteātros filmu uzsāka demonstrēt no , bet Latvijā no . Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru pie  ASV dolāru budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Spoku mednieki: Viņā pusē

**"Spoku mednieki: Viņā pusē"** () ir 2021. gada ASV fantastikas kinokomēdija, kuras režisors ir Džeisons Raitmans. Galvenās lomas atveidojuši Kerija Kūna, Finns Volfhards, Makena Greisa, Bills Marijs, Dens Akroids, Enija Potsa, Ērnijs Hadsons un Pols Rads. Filmas pirmizrāde notika , ASV kinoteātros filmu sāka demonstrēt no , bet Latvijā no .

Filma ir turpinājums filmām "Spoku mednieki" (1984) un "Spoku mednieki 2" (1989).

## Atsauces

## Ārējās saites
Patriks Nemets

**Patriks Nemets** (, dzimis ) ir ungāru izcelsmes Zviedrijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Nemets pārstāv NHL komandu Arizonas "Coyotes". 2010. gada NHL draftā Nemetu ar kopējo 41. numuru otrajā kārtā izvēlējās Dalasas "Stars".

2009. gadā debitējis ''Allsvenskan'' līgas komandas Stokholmas "AIK Ishockey" rindās. 2012. gadā parakstījis līgumu ar Dalasas "Stars". "Stars" rindās pavadījis trīs sezonas, līdz 2017. gadā viņš pievienojās Kolorādo "Avalanche". Vēlāk spēlējis arī Detroitas "Red Wings" un "Avalanche". 2021. gada jūlijā noslēdzis trīs gadu līgumu ar Ņujorkas "Rangers".

2022. gada 13. jūlijā Nemets, 2025. gada NHL drafta otrās kārtas izvēle un nosacītā otrās kārtas izvēle 2026. gadā, tika aizmainīts uz Arizonas "Coyotes" apmaiņā pret Taju Embersonu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Libors Hājeks

**Libors Hājeks** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2023. gada Hājeks pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu Pardubices "Dinamo". 2016. gada NHL draftā Hājeku ar kopējo 37. numuru otrajā kārtā izvēlējās Tampabejas "Lightning".

2015. gadā debitējis Čehijas Ekstralīgas kluba *[[HC Kometa Brno]]* rindās. Vēlāk pārcēlies uz Ziemeļameriku, kur spēlējis gan WHL, gan AHL komandā Sirakjūsas "Crunch". 2018. gada februārī Hājeks tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers", kur viņš arī debitēja NHL.

Čehijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Neits Tompsons

**Neitans Skots Tompsons** (, dzimis ) ir ASV bijušais hokejists, spēlēja centra uzbrucēja pozīcijā. 2003. gada NHL draftā Tompsonu ar 183. numuru sestajā kārtā izvēlējās Bostonas "Bruins".

Tompsons ir spēlējis Bostonas "Bruins", Ņujorkas "Islanders", Tampabejas "Lightning", Anahaimas "Ducks", Otavas "Senators", Losandželosas "Kings", Monreālas "Canadiens", Vinipegas "Jets" un Filadelfijas "Flyers".

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2012. un 2013. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Braiens Dumolins

**Braiens Dumolins** (; dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Dumolins pārstāv NHL komandu Losandželosas "Kings". 2009. gada NHL draftā Dumolinu ar kopējo 51. numuru otrajā kārtā izvēlējās Karolīnas "Hurricanes".

2013–14. gada NHL sezonā debitējis Pitsburgas "Penguins". Ar "Penguins" komandu 2016. un 2017. gadā izcīnījis Stenlija kausu.

2023. gada 1. jūlijā Dumolins pēc 10 sezonām kā brīvais aģents pameta "Penguins" kpomandu un nekavējoties parakstīja divu gadu līgumu 6,3 miljonu ASV dolāru vērtībā ar Sietlas "Kraken" komandu.

2024. gada 2. jūlijā kamēr Dumolinam bija atlicis vēl viena gada līgums, viņš pēc vienas sezonas "Kraken" komandā tika aizmainīts uz Anahaimas "Ducks" apmaiņā pret ceturtās kārtas izvēli 2026. gada draftā.

Pēdējā līguma gadā ar Anahaimu Dumolins 2025. gada 6. martā tika aizmainīts uz Ņūdžersijas "Devils" komandu apmaiņā pret perspektīvo spēlētāju Hermanu Trēfu un 2025. gada otrās kārtas drafta izvēli.
## Atsauces

## Ārējās saites
Braiens Rasts

**Braiens Pīters Rasts** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2014. gada Rasts pārstāv NHL komandu Pitsburgas "Penguins". 2010. gada NHL draftā Rastu ar kopējo 80. numuru trešajā kārtā izvēlējās Pitsburgas "Penguins".

Pitsburgas "Penguins" rindās debitējis 2014–15. gada sezonā. Kopā ar komandu 2016. un 2017. gadā izcīnījis Stenlija kausu.

## Ārējās saites
Pelašķi

**Pelašķi** (*Achillea*) ir augu ģints asteru rindas kurvjziežu dzimtā. Šo ģinti pirmo reizi aprakstīja zviedru botāniķis Kārlis Linnejs 1753. gadā. Ģints savu latīnisko nosaukumu "Achillea" ir ieguvusi par godu sengrieķu mitoloģijas tēlam Ahillejam, jo sengrieķu leģendās Ahilleja vadītie karavīri ar pelašķiem aprūpēja ievainojumus.

Ģints pārstāvji ir pārsvarā sastopami mērenajā joslā Eiropā, Āzijā un Ziemeļamerikā. Sarunvalodā par "pelašķi" parasti tiek dēvēts parastais pelašķis (*Achillea millefolium*)*.*

Latvijā ir sastopamas trīs pelašķu sugas:

* Parastais pelašķis (*Achillea millefolium*) — valsts teritorijā visbiežāk sastopamā pelašķu suga,
* Smilts pelašķis (*Achillea micrantha*) — adventīva augu suga,
* Dižais pelašķis (*Achillea nobilis*) — adventīva augu suga.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antons Stabrovskis

**Antons Stabrovskis** (dzimis , miris ) bija Latvijas PSR Iekšlietu tautas komisariāta Liepājas daļas priekšnieks (1940—1941) un Tautas Saeimas (1940) deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis  (pēc vecā stila — ) Kuļņevas pagasta Goreišu ciemā (mūsdienās Mežvidu pagastā) trūcīga zemnieka Franciska Stabrovska un viņa sievas Marijas Stabrovskas daudzbērnu ģimenē. Mācījies Ludzas arodskolā, 1932. gadā pabeidzis Rīgas pilsētas tehnikuma mehānikas nodaļu. No 1933. līdz 1934. gadam Stabrovskis dienējis Latvijas Republikas armijā kā dižkareivis telefonists. 1936. gadā sācis studijas Latvijas Universitātes Mehānikas fakultātē. Kopā ar savu brāli Jāzepu darbojies Latgales studentu biedrībā "Montania". Studiju laikā strādājis par atslēdznieku uzņēmumā Rīgā. 1940. gadā apprecējies ar Latvijas Konservatorijas studenti, pianisti Veroniku Stepulāni.

Studijas Latvijas Universitātē tomēr nepabeidza sakarā ar to, ka pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputātu no Latgales apgabala. Pēc tam iecelts par Latvijas PSR Iekšlietu tautas komisariāta Liepājas daļas priekšnieku. A. Stabrovski uzskata par vienu no atbildīgajiem par Liepājas "Zilajā brīnumā" notikušajām slepkavībām 1941. gada 27. jūnijā. Nosūtot darbā uz Liepāju, jau bija Padomju Savienības Komunistiskās partijas biedrs.

Bijis viens no “Liepājas aizstāvēšanas” kauju aktīvākajiem organizatoriem un cīnītājiem un gājis bojā 1941. gada jūnijā.

## Atsauces
Nenoapaļots zema mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis

**Nenoapaļots zema mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis** ir patskanis, kas sastopams vairākās valodās. Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā tā atspoguļošanai izmanto zīmi . Tā noapaļotā versija ir patskanis . Nenoapaļotu zema mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani var realizēt izrunājot skaņu  un saplacinot lūpas.