open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Malagas province

**Malagas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts dienvidos, Andalūzijas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Kadisas provinci rietumos, ar Granadas provinci austrumos, ar Kordovas provinci ziemeļos un ar Seviljas provinci dienvidrietumos. Malagas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Malaga. Provinces kopējā platība ir 7308 km2, 2013. gada beigās tajā dzīvoja 1 652 999 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 101 municipalitātē.

## Ārējās saites
Ourenses province

**Ourenses province** (, ) ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts ziemeļrietumos, Galisijas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Lugo provinci ziemeļos, ar Pontevedras provinci austrumos, ar Leonas provinci ziemeļrietumos, ar Samoras provinci austrumos un ar Portugāli dienvidos. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Ourense. Tās kopējā platība ir 7273 km2, 2009. gada beigās provincē dzīvoja 335 642 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 92 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Palensijas province

**Palensijas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts ziemeļos, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Leonas provinci rietumos, ar Kantabriju ziemeļos, ar Burgosas provinci austrumos un ar Valjadolidas provinci rietumos. Palensijas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Palensija. Provinces kopējā platība ir 8052 km2, 2010. gada beigās tajā dzīvoja 172 510 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 191 municipalitātē.

## Ārējās saites
991. gads

**991. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 10. augusts — notika Moldones kauja starp anglosakšiem un vikingiem.

### Nezināms datums
* Svens I Dakšbārda atguva Dānijas karaļa troni, kad atkaroja zemes no zviedriem.

## Dzimuši

## Miruši
* 1. marts — Enjū, Japānas imperators (dzimis 959. gadā)
* 15. jūnijs — Teofanu, Svētās Romas imperatora Otona II sieva (dzimusi ap 955. gadu)
1126. gads

**1126. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Alfonso VII tika kronēts par Leonas un Kastīlijas karali.
* Romas pāvests Honorijs II apstiprināja premonstriešu mūku ordeni.

## Dzimuši
* Ibn Rušds, arābu filozofs un zinātnieks (miris 1198. gadā)

## Miruši
* 8. marts — Uraka, Kastīlijas karaliene (dzimusi 1079. gadā)
* Edgars II Etlings, Anglijas karalis (dzimis ap 1051. gadu)
Deivids Sarkanis

**Deivids Sarkanis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Pašlaik (2024) spēlē Latvijas čempionāta vienībā HK Mogo.

## Spēlētāja karjera
Karjeru Sarkanis sāka 2009.—10. gada sezonā Latvijas U—18 līgas kluba SK Rīga 18 sastāvā. 2011.—12. gada sezonā uzbrucējs debitēja Krievijas Jaunatnes hokeja līgas kluba HK Rīga sastāvā, tās rindās gan nostiprinoties vien gadu vēlāk.

2013.—14. gada KHL sezonā vairākkārt tika izsaukts uz Rīgas "Dinamo" komandu. Tās sastāvā Sarkanis debitēja 2013. gada 30. oktobra spēlē pret Jaroslavļas "Lokomotiv", kurā atzīmējās arī ar rezultatīvu piespēli. Sezonas gaitā "Dinamo" rindās aizvadīja trīs spēles, kā arī komandas rindās devās laukumā vienā no Gagarina kausa izcīņas pirmās kārtas spēlēm pret Doneckas "Donbass". 2014.—15. gada sezonā "Dinamo" sastāvā aizvadīja divas spēles, savukārt HK Rīga sastāvā ar 40 punktiem 55 spēlēs bija komandas trešais rezultatīvākais spēlētājs aiz Nikolaja Jeļisejeva un Rūdolfa Maslovska.

2015. gada jūnija otrajā pusē kopā ar Valteru Freiju un Edgaru Homjakovu noslēdza viena gada līgumu ar Francijas hokeja līgas komandu Morzine-Avoriaz-Les Gets. Nākamās sezonas pirmajā pusē spēlēja Alpu hokeja līgas vienībā *[[Kitzbüheler EC]]*, taču sezonu noslēdza jau Lielbritānijas hokeja līgā. 2018. gadā kopā ar HK Kurbads izcīnīja Latvijas čempiona titulu. Nākamās sezonas vidū pārgāja uz HK MOGO, kopā ar komandu kļūstot par Latvijas čempionu otro sezonu pēc kārtas.

2019. gada vasarā Sarkanis uz pārbaudes laiku pievienojās Rīgas "Dinamo". 6. septembrī klubs paziņoja, ka noslēdzis ar spēlētāju pilnvērtīgu līgumu. "Dinamo" sastāvā aizvadījis vien divas spēles, janvāra nogalē Sarkanis pēc abpusējas vienošanās līgumu ar komandu lauza un atgriezās HK MOGO sastāvā.

2019. gada novembrī debitēja Latvijas hokeja izlasē.

## Ārējās saites
Pontevedras province

**Pontevedras province** (spāņu un ) ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts ziemeļrietumos, Galisijas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Akoruņas provinci dienvidos, ar Lugo provinci dienvidrietumos, ar Ourenses provinci austrumos un ar Portugāli dienvidos. Provinci rietumos apskalo Atlantijas okeāns. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Pontevedra. Provinces kopējā platība ir 4495 km2, 2009. gada beigās tajā dzīvoja 963 511 iedzīvotāju. Tā ir sīkāk sadalīta 62 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Jans Kovāržs

**Jans Kovāržs** (; dzimis ) ir čehu hokejists, malējais uzbrucējs. Kopš 2019. gada spēlē Šveices hokeja līgas vienībā EV Zug.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Kovāržs sāka 2008.—09. gada sezonā, kurā debitēja Čehijas Ekstralīgas kluba HK Pilzene sastāvā. 2010.—11. gada sezonu uzbrucējs noslēdza jau kā trešais rezultatīvākais komandas spēlētājs, taču turpmākajās sezonās viņa rezultativitāte auga. 2012.—13. gada sezonā kopā ar klubu izcīnīja Čehijas čempiona titulu, iegūstot arī gan visas sezonas, gan izslēgšanas kārtas vērtīgākā spēlētāja balvu.

2013.—14. gada sezonā pievienojās KHL klubam Magņitogorskas "Metallurg", ar 68 punktiem 54 spēlēs sezonu noslēdzot kā otrs visas līgas rezultatīvākais spēlētājs aiz komandas biedra un maiņas partnera Sergeja Mozjakina. Sezonas izskaņā kopā ar "Metallurg" izcīnīja Gagarina kausu, finālsērijā ar 4—3 pārspējot Prāgas "Lev". 2014.—15. gada sezonā bija rezultatīvākais KHL leģionārs. 2015.—16. gada sezonā vēlreiz kopā ar "Metallurg" kļuva par Gagarina kausa čempionu, kā arī tika iekļauts līgas simboliskajā izlasē. "Metallurg" sastāvā spēlēja līdz 2018. gadam.

2018. gada jūlijā noslēdza viena gada līgumu ar NHL vienību Ņujorkas "Islanders", taču jau oktobrī, neaizvadījis nevienu spēli, no komandas rindām tika atbrīvots. Kovāržs uz pārbaudes laiku pievienojās AHL komandai Providensas "Bruins", taču jau drīz atgriezās Čehijā, decembra sākumā parakstot līgumu ar HK Pilzene.

Čehijas hokeja izlases rindās spēlējis 2013. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Salamankas province

**Salamankas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts rietumos, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Samoras provinci ziemeļos, ar Valjadolidas provinci ziemeļaustrumos, ar Avilas provinci austrumos, ar Kaseresas provinci dienvidos un ar Portugāli rietumos.Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Salamanka. Provinces kopējā platība ir 12 350 km2, 2011. gada beigās provincē dzīvoja 352 986 iedzīvotāji. Tā ir sešpadsmitā lielākā province Spānijā un tā ir sīkāk sadalīta 362 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Santakrusas de Tenerifes province

**Santakrusas de Tenerifes province** () ir viena no Spānijas provincēm. Izvietojusies Spānijai piederošajās Kanāriju salās Atlantijas okeānā, Kanāriju Salu autonomajā apgabalā. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Santakrusa de Tenerife. Provinces platība ir 3381 km2, 2010. gada beigās provincē dzīvoja  iedzīvotāji. Santakrusas de Tenerifes province ir ceturtā mazākā Spānijas province un tā ir sīkāk sadalīta 53 municipalitātēs.

Provincē atrodas Spānijas augstākais kalns Teide (3718 m vjl), kas ir trešais augstākais vulkāns pasaulē, mērot no pamatnes okeāna dibenā. Kopš 2007. gada tas ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma objektu sarakstā.

## Ārējās saites
Segovijas province

**Segovijas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts centrālajā daļā, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Burgosas provinci un ar Valjadolidas provinci ziemeļos, ar Avilas provinci rietumos, ar Sorijas provinci austrumos, ar Madridi dienvidos un ar Gvadalaharas provinci ziemeļaustrumos. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Segovija. Provinces kopējā platība ir 6920,65 km2, 2012. gada beigās provincē dzīvoja 163 701 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 209 municipalitātē.

## Ārējās saites
Seviljas province

**Seviljas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts dienvidos, Andalūzijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Malagas provinci un ar Kadisas provinci dienvidos, ar Velvas provinci rietumos, ar Badahosas provinci ziemeļos un ar Kordovas provinci austrumos. Seviljas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Sevilja. Tās kopējā platība ir 14 042 km2, 2013. gada beigās provincē dzīvoja 1 942 155 iedzīvotāji. Tā ir vienpadsmitā lielākā province Spānijā un ir sīkāk sadalīta 105 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Fridriks Oulafsons

**Fridriks Oulafsons** (; dzimis  Reikjavīkā, miris  Reikjavīkā) bija Islandes starptautiskais lielmeistars šahā (1958), kas no 1978. līdz 1982. gadam bija starptautiskās šaha federācijas (FIDE) prezidents.

## Šahista karjera
Oulafsons bija pirmais Islandes šahists, kurš kļuva par starptautisko lielmeistaru šahā. Sešas reizes uzvarējis Islandes šaha čempionātos (1952, 1953, 1957, 1961, 1962, 1969). No 1952. līdz 1980. gadam astoņas reizes pārstāvējis Islandi Pasaules šaha olimpiādēs un ieguvis individuālās zelta (1962) un bronzas (1956) medaļas.

Pirmais panākums starptautiskajos šaha turnīros bija dalīta 3.-4. vieta (kopā ar Borislavu Ivkovu) Pasaules junioru šaha čempionātā 1953. gadā Kopenhāgenā. 1958. gadā starpzonu turnīrā Portorožā (Dienvidslāvija) izcīnīja 5. vietu un iekļuva pretendentu turnīrā. 1959. gadā pretendentu turnīrā Dienvidslāvijā Oulafsons palika 7. vietā. Daudzu starptautisko turnīru uzvarētājs, tajā skaitā Reikjavīkā (1957, 1966, 1972 - kopā ar Vlastimilu Hortu, 1976 - kopā ar Janu Timmanu), Bevervijkā (Nīderlande) (1959), Mariānske Lāzņē (Čehoslovākija) (1961) un Veikanzē (Nīderlande)(1976). 1970. gadā piedalījies PSRS un pārējās pasaules mačā Belgradā, kur kā rezervists zaudējis vienu partiju Vasilijam Smislovam.

## Sabiedriskais darbinieks
1970. gadu otrajā pusē kļuvis pazīstams ne tikai kā šahists, bet arī kā jurists un sabiedriskais darbinieks. No 1974. gada ilgu laiku strādājis Islandes tieslietu ministrijā, bet 1982. gadā bijis Altinga (Islandes parlaments) sekretārs. No 1978. līdz 1982. gadam bijis FIDE prezidents. Savas darbības laikā Starptautiskajā šaha federācijā nonācis saspīlētās attiecībās ar Padomju Savienības šaha federāciju, kad 1981. gadā uz neilgu laiku atlicis Karpova - Korčnoja maču par Pasaules šaha čempiona titulu, tādējādi mēģinot panākt Korčnoja dēla atbrīvošanu no ieslodzījuma PSRS. Vēlāk šis incidents bija par iemeslu Oulafsona nepārvēlēšanai FIDE prezidenta amatā. Bijis vienīgais FIDE prezidents, kurš savas prezidentūras laikā aktīvi piedalījies šaha turnīros. Oulafsons bija precējies un divu meitu tēvs.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)
Genādijs Burbulis

thumb|Genādijs Burbulis
**Genādijs Burbulis** (krievu: *Геннадий Эдуардович Бурбулис*; dzimis 1945. gadā, miris 2022. gadā) bija lietuviešu izcelsmes Krievijas politiķis, Borisa Jeļcina līdzgaitnieks. Bija Krievijas Federācijas Valsts sekretārs (1991–1992).

Burbulis bija viens no galvenajiem dalībniekiem, gatavojot Belovežas vienošanās, kas oficiāli noformēja PSRS sabrukumu, un parakstīja to Krievijas vārdā kopā ar prezidentu Borisu Jeļcinu.

Miris 2022. gada 19. jūnijā 77 gadu vecumā Baku, kur viņš piedalījās IX Globālajā Baku forumā.

## Ārējās saites
Staņislavs Šuškevičs

**Staņislavs Šuškevičs** (, ; dzimis , miris ) bija Baltkrievijas zinātnieks un politiķis. Baltkrievijas Augstākās Padomes priekšsēdētājs (1991—1994), viens no Belovežas vienošanās, kas izbeidza PSRS eksistenci, parakstītājiem, tā kļūdams par mūsdienu Baltkrievijas pirmo valsts vadītāju.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1934. gadā Minskā skolotāju ģimenē. Studēja Baltkrievijas Valsts universitātes (BVU) fizikas-matemātikas fakultātē, kuru absolvēja 1956. gadā. No 1960. līdz 1961. gadam strādāja Minskas radiorūpnīcā, kur cita starpā esot mācījis krievu valodu Lī Hārvijam Osvaldam. No 1961. līdz 1990. gadam, ar pārtraukumiem, strādāja Baltkrievijas Valsts universitātē, 1972. gadā viņu ievēlēja par BVU profesoru un Kodolfizikas katedras vadītāju.

Pārbūves laikā profesoru Šuškeviču 1989. gadā ievēlēja par PSRS Tautas deputātu, viņš darbojās Starpreģionālajā grupā. No 1991. līdz 1994. gadam Balkrievijas Republikas Augstākās padomes priekšsēdētājs. 1991. gada 7.—8. decembrī kopā ar Krievijas Federācijas prezidentu Borisu Jeļcinu un Ukrainas prezidentu Leonīdu Kravčuku parakstīja Belovežas gāršas līgumu, kas likvidēja PSRS.

1994. gada 26. janvārī viņu slēptā balsojumā atcēla no amata, jo Baltkrievijas parlamenta pretkorupcijas komisijas vadītājs Aļaksandrs Lukašenka apvainoja Šuškeviču naglu kastes zādzībā no valsts savas vasarnīcas celtniecībai. 1994. gadā piedalījās valsts prezidenta vēlēšanās, kurās pēc oficiāli publicētajiem datiem saņēma tikai 10% balsu un palika ceturtajā vietā.
2012. gadā Lukašenka apsūdzēja savu priekšteci par “piektās kolonnas” vadīšanu un aizliedza viņam izbraukt no valsts.

Miris 2022. gada 3. maija naktī COVID-19 izraisītu komplikāciju dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vjačeslavs Kebičs

[thumb|right|200px|Vjačeslavs Kebičs [Belovežas gāršas līgums|Belovežas vienošanās parakstīšanas laikā 1991. gadā]]
**Vjačeslavs Kebičs** (arī **Vjačaslavs Kebičs**, ; dzimis , miris ) bija baltkrievu inženieris un politiķis. Viņš bija Baltkrievijas premjerministrs no 1990. līdz 1994. gadam, viens no Belovežas vienošanās teksta autoriem parakstītājiem. 

## Dzīvesgājums
Pēc vidusskolas absolvēšanas Kebičs turpināja izglītību Baltkrievijas Politehniskajā institūtā, kur viņš ieguva inženiera izglītību. Pēc studijām viņš uzsāka karjeru kā inženieris un ekonomists dažādās rūpniecības nozarēs.

Kebiča politiskā karjera uzņēma apgriezienus 1980. gados, kad viņš sāka ieņemt dažādus amatus Baltkrievijas PSR valdības struktūrās. 1985. gadā viņš kļuva par Baltkrievijas PSR Ministru padomes priekšsēdētāja pirmo vietnieku.

1990. gada 19. oktobrī Vjačeslavs Kebičs kļuva par pirmo neatkarīgās Baltkrievijas premjerministru. Kebiča vadības laikā Baltkrievija bija iesaistīta Neatkarīgo Valstu Sadraudzības izveidē. 1991. gada 8. decembrī Kebičs kopā ar Krievijas prezidentu Borisu Jeļcinu un Ukrainas prezidentu Leonīdu Kravčuku parakstīja Belovežas vienošanos, kas oficiāli izbeidza Padomju Savienības pastāvēšanu.

Kebičam bija svarīga loma Baltkrievijas pārejā uz neatkarību un tās ekonomiskās attīstības plānošanās. Viņš mēģināja veidot ciešas saites ar Krieviju, jo uzskatīja, ka ekonomiskā stabilitāte ir sasniedzama tikai caur ciešu sadarbību ar Krieviju. 

1994. gada Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās Kebičs kandidēja uz prezidenta amatu, taču zaudēja politisko cīņu Aleksandram Lukašenko, kurš tajā laikā guva lielu tautas atbalstu ar solījumiem izskaust korupciju un nostiprināt valsts ekonomiku. Šīs vēlēšanas iezīmēja svarīgu pagrieziena punktu Baltkrievijas politikā, jo Lukašenko kļuva par valsts ilggadīgo prezidentu. Pēc zaudējuma prezidenta vēlēšanās Kebičs turpināja būt politiski aktīvs, bet viņa ietekme uz valsts politiku pakāpeniski mazinājās. 

Miris 2020. gada 9. decembrī 84 gadu vecumā.

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Baltkrievijas politika
2014. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 2014. gada sezona** bija 40. Virslīgas sezona. Tā sākās 21. martā. Turnīrā piedalījās 10 komandas.

Čempionātu organizēja biedrība "Latvijas futbola Virslīga".

Pirms sezonas Latvijas Futbola federācijas Licencēšanas komisija startam Virslīgā nepieciešamo A licenci nepiešķīra diviem klubiem — FC Daugava un Skonto FC —, tomēr pēc apelāciju izskatīšanas abas komandas tika pielaistas startam Virslīgā.

## Komandas

### Komandu izmaiņas

No Virslīgas automātiski izkrita 2013. gada Virslīgas sezonas pēdējās vietas ieguvējs Ilūkstes NSS, kura vietu ieņēma 1. līgas uzvarētājs *BFC Daugava* no Daugavpils, kurš nomainīja nosaukumu uz BFC Daugavpils, lai netiktu jaukti ar citu Daugavpils komandu *FC Daugava*. Pārspēlēs par otru vietu Virslīgā, 9. vietas ieguvēji FS METTA/Latvijas Universitāte pārspēja 1. līgas 2. vietas ieguvējus FB Gulbene un saglabāja vietu Virslīgā.

Pēc iepriekšējās sezonas, saistībā ar rūpnīcas "Liepājas Metalurgs" finansu problēmām, tika likvidēts FK Liepājas Metalurgs, kura vieta tika piešķirta jaundibinātajam FK Liepāja.

### Stadioni un personāls
thumb|right|Skonto stadions Rīgā.

## Turnīra tabula

;Piezīmes
 Skonto un Jūrmalai pēc LFF Disciplinārlietu komisijas lēmuma tika atņemti pieci punkti. Skonto tika arī piešķirts tehniskais zaudējums 0—3 par neierašanos uz spēli pret Liepāju.

### Turnīra līderi


ImageSize = width:1000 height:80
PlotArea = left:20 right:30 bottom:40 top:0
Period = from:1 till:36.9
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:1
TimeAxis = orientation:horizontal
Colors =
  id:Jelgava    value:rgb(0.647,0.149,0.169)
  id:Ventspils  value:yellow
  id:Skonto     value:red
PlotData=
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:start till:2   shift:(0,19) text:"VEN" color:Ventspils
 from:2     till:3   shift:(0,19) text:"JEL" color:Jelgava
 from:3     till:15   shift:(0,19) text:"VEN" color:Ventspils
 from:15    till:20   shift:(0,19) text:"SKO" color:Skonto


## Statistika

### Labākie vārtu guvēji

 Iekavās norādīts vārtu skaits, kas gūti no 11 metru soda sitieniem

### ''Hat-trick''

 Spēlētājs guva 4 vārtus spēlē

## Godalgas

### Mēneša labākie spēlētāji

## Atsauces

## Skatīt arī
* Latvijas futbola 1. līga 2014

## Ārējās saites
* Latvijas futbola Virslīga
* Latvijas Futbola federācija
Saragosas province

**Saragosas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts ziemeļaustrumos, Aragonas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Ļeidas provinci un ar Tarragonas provinci dienvidaustrumos, ar Tervelas provinci un ar Gvadalaharas provinci dienvidos, ar Sorijas provinci, ar Larjohu un ar Navarru rietumos un ar Veskas provinci austrumos. Saeagosas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Saragosa. Provinces platība ir 17 274 km2, 2011. gada beigās tajā dzīvoja 973 325 iedzīvotāji. Tā ir ceturtā lielākā province Spānijā un tā ir sīkāk sadalīta 293 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Sorijas province

**Sorijas province** () ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts ziemeļos, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Larjohu ziemeļos, ar Saragosas provinci austrumos, ar Gvadalaharas provinci un ar Segovijas provinci dienvidos un ar Burgosas provinci rietumos. Sorijas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Sorija. Provinces kopējā platība ir 10 306,42 km2, 2013. gada beigās provincē dzīvoja 93 291 iedzīvotāji, padarot to par mazāko Spānijas provinci pēc iedzīvotāju skaita. Tā ir sīkāk sadalīta 183 municipalitātē.

## Ārējās saites
Samoras province

**Samoras province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts ziemeļrietumos, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Ourenses provinci rietumos, ar Leonas provinci ziemeļos, ar Valjadolidas provinci austrumos, ar Salamankas provinci dienvidos un ar Portugāli dienvidrietumos. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Samora. Provinces kopējā platība ir 10 561 km2, 2013. gada beigās provincē dzīvoja 188 270 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 248 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Deivs Kings

**Deivs Kings** (: dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokeja treneris. Karjeras laikā bija KHL klubu Jaroslavļas "Lokomotiv", Magņitogorskas "Metallurg", NHL klubu Kalgari "Flames", Kolumbusas "Blue Jackets", DEL klubu Manheimas "Adler", Hamburgas "Freezers", SHL līgas Malmes "Redhawks" galvenais treneris.

## Trenera karjera
Trenera karjeru sāka 1970. gados. 1981.—82. gada sezonā kļuva par Kanādas U-20 hokeja izlases treneri, tāpat bija trenera palīgs Kanādas hokeja izlases startā 1982. gada Pasaules čempionātā.

No 1983. līdz pat 1992. gadam bija Kanādas izlases galvenais treneris, kopā ar komandu piedaloties trīs olimpisko spēļu turnīros, kā arī piecos Pasaules čempionātos.

1992.—93. gada sezonā sāka darbu kā NHL kluba Kalgari "Flames" galvenais treneris. Kopā ar "Flames" trīs reizes sasniedza Stenlija kausa izcīņas pirmo kārtu. 1997.—98. un 1998.—99. gada sezonās bija Monreālas "Canadiens" galvenā trenera palīgs, taču no 2000.—01. līdz 2002.—03. gada sezonai vadīja Kolumbusas "Blue Jackets".

2003.—04. gada sezonā Kings sāka strādāt Eiropā, nākamajos sešos gadus trenējot gan Vācijas hokeja līgas klubus Hamburgas "Freezers" un Manheimas "Adler", gan arī Krievijas Superlīgas vienību Magņitogorskas "Metallurg". Kings kļuva par pirmo Ziemeļamerikas treneri, kas strādājis kādā no Krievijas Superlīgas klubiem.

2009.—10. un 2010.—11. gada sezonās bija NHL vienības Fīniksas "Coyotes" trenera palīgs.

2013.—14. gada sezonas vidū nomainīja Pjotru Vorobjovu kā Jaroslavļas "Lokomotiv" galvenais treneris. Kopā ar komandu sasniedza Rietumu konferences finālsēriju, kurā ar 1—4 piekāpās Prāgas "Lev". Pēc sezonas beigām savu sadarbību ar klubu Kings pārtrauca. Vasarā par "Lokomotiv" treneri kļuva Šons Simpsons, taču jau septembra nogalē viņš tika atlaists, amatā atgriežoties Kingam.
## Atsauces

## Ārējās saites
2014. gada Giro d'Italia

**2014. gada ''[[Giro d'Italia]]*** bija 97. reize, kad notika šīs sacensības. Tās sākās 9. maijā [[Belfāsta|Belfāstā]] un noslēdzās 1. jūnijā [[Trieste|Triestē]]. Sacensību distance šķērsoja gan [[Ziemeļīrija|Ziemeļīriju]], gan [[Īrija|Īriju]]. Neierasti, ka bija paredzētas trīs atpūtas dienas divu vietā un sacensības sākās piektdienā. Sacensību kopvērtējumā uzvarēja ** pārstāvis [[Nairo Kintana]].

== Komandas ==
Visas 18 *UCI ProTeam* komandas tika automātiski ielūgtas un tām bija obligāti jāpiedalās sacensībās. Kā 2013. gada Itālijas riteņbraukšanas kausa uzvarētāji 2013. gada oktobrī tika ielūgti **. 2014. gada janvārī trīs pārējās vietas tika noteiktas ar [[sociālie mediji|sociālo mediju]] palīdzību no astoņu *UCI Professional Continental* komandu saraksta. Šīs vietas vēlāk tika piešķirtas **, ** un *'' komandām.

22 komandas, kuras piedalījās sacensībās bija:

## Pirmssacensību favorīti
Par kopvērtējuma uzvaras favorītiem tika uzskatīti Nairo Kintana, Hoakims Rodrigess, Keidels Evanss, Rigoverto Urans. Citu favorītu vidū tika minēti Domeniko Pocovivo, Mikēle Skarponi, Denjels Mārtins, Ivans Baso, Rafals Majka un Pšemislavs Ņemecs.

## Distance un posmi
Sacensību posmi ir kategorizēti piecās kategorijās ar nosaukumiem no A līdz E. Posma kategorija nosaka iegūstamo punktu skaitu punktu ieskaitē un maksimālo pieļaujamo laiku, kādā riteņbraucējiem ir jāpabeidz posms. A kategoriju piešķir līdzenumu posmiem, bet D augstāko kalnu posmiem. E kategorija tiek piešķirta individuālā starta posmiem.

## Klasifikāciju līderi

## Rezultāti

### Kopvērtējums

### Punktu klasifikācija

### Kalnu karaļa klasifikācija

### Jauno braucēju ieskaite

### Trofeo Fast Team

### Trofeo Super Team

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vārkavas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Vārkavas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Vārkavas novads|Vārkavas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Vārkavas novads sastāv no Rožkalnu, Upmalas un Vārkavas pagastiem. Vārkavas novadā kopā atrodas 119 ciemi (112 ciemi pašlaik pastāv, bet 7 ciemi ir daļēji izzuduši).

* **Rožkalnu pagastā** atrodas 34 ciemi (33 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).
* **Upmalas pagastā** atrodas 50 ciemi (48 ciemi pašlaik pastāv, bet 2 ciemi ir daļēji izzuduši).
* **Vārkavas pagastā** atrodas 36 ciemi (32 ciemi pašlaik pastāv, bet 4 ciemi ir daļēji izzuduši).

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Rožkalnu pagasts
Rožkalnu pagasta centrs atrodas **[[Rimicāni|Rimicānos]]**. Rožkalnu pagastā atrodas 33 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 2 mazciemi un 30 skrajciemi.

## Upmalas pagasts
Upmalas pagasta centrs atrodas **[[Vecvārkava|Vecvārkavā]]**, kas ir arī novada centrs. Upmalas pagastā atrodas 50 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 2 mazciemi, 3 formāli apstiprināti ciemi un 43 skrajciemi.

## Vārkavas pagasts
Vārkavas pagastā atrodas **[[Vārkava|Vārkavā]]**. Vārkavas pagastā atrodas 37 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 2 mazciemi, 32 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems. 

## Atsauces
Vecpiebalgas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Vecpiebalgas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Vecpiebalgas novads|Vecpiebalgas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Vecpiebalgas novads sastāv no Dzērbenes, Inešu, Kaives, Taurenes un Vecpiebalgas pagastiem. Vecpiebalgas novadā kopā atrodas 109 ciemi (107 ciemi pašlaik pastāv, bet 2 ciemi ir daļēji izzuduši).

* **Dzērbenes pagastā** atrodas 7 ciemi.
* **Inešu pagastā** atrodas 30 ciemi (28 ciemi pašlaik pastāv, bet 2 ciemi ir daļēji izzuduši).
* **Kaives pagastā** atrodas 14 ciemi.
* **Taurenes pagastā** atrodas 11 ciemi.
* **Vecpiebalgas pagastā** atrodas 48 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Dzērbenes pagasts
Dzērbenes pagasta centrs atrodas **[[Dzērbene|Dzērbenē]]**. Dzērbenes pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 1 lielciems, 4 mazciemi un 2 skrajciemi.

## Inešu pagasts
Inešu pagasta centrs atrodas **[[Ineši|Inešos]]**. Inešu pagastā atrodas 31 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 27 mazciemi un 3 skrajciemi. Neviens no ciemiem, izņemot Inešus, nav valsts adrešu reģistrā.

## Kaives pagasts
Kaives pagasta centrs atrodas **[[Kaive (Kaives pagasts)|Kaivē]]**. Kaives pagastā atrodas 14 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 7 mazciemi un 6 skrajciemi. Neviens no ciemiem, izņemot Kaivi, nav valsts adrešu reģistrā.

## Taurenes pagasts
Taurenes pagasta centrs atrodas **[[Taurene|Taurenē]]**. Taurenes pagastā atrodas 14 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 8 mazciemi un 2 skrajciemi. Neviens no ciemiem, izņemot Taureni, nav valsts adrešu reģistrā.

## Vecpiebalgas pagasts
Vecpiebalgas pagasta centrs atrodas **[[Vecpiebalga|Vecpiebalgā]]**, kas ir arī novada centrs. Vecpiebalgas pagastā atrodas 48 ciemi, no tiem 1 lielciems, 42 mazciemi, 4 skrajciemi un 1 aprūpes ciems. Neviens no ciemiem, izņemot Vecpiebalgu, nav valsts adrešu reģistrā.

## Atsauces
Donuzlavs

**Donuzlavs** (ukraiņu un , ) ir ezers Krimas rietumu piekrastē Ukrainā. Izvietojies Tarhankutas pussalas dienvidu krastā. Kopš 1961. gada, kad, izbūvējot kara flotes bāzi, 200 m platumā tika pārrakta ezeru no Melnās jūras atdalošā strēle, ezers faktiski ir pārtapis par jūras līci. Izstiepts ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 30 km garumā un ir dziļākais Krimas ezers. Lielākajā daļā ezera sālsūdens, ezera ziemeļaustrumu galā — saldūdens. Donuzlavā atrodas Ukrainas Kara flotes bāze.

## Ārējās saites
Suominen (uzņēmums)

***Suominen Oyj*** ir Somijas neaudumu tekstila ražotājs. Tas dibināts 2001. gadā, atdaloties no *[[Lassila & Tikanoja]]*.

Uzņēmums rūpniecības klientiem un vairumtirgotājiem piegādā neaudumu tekstilu tīrīšanas, medicīnas un higiēnas pielietojumiem. Līdz 2014. gadam tika ražoti arī 2014. gadāa materiāli.
*Suominen* darbojas Somijā, Spānijā, Itālijā, Brazīlijā un ASV.

Uzņēmuma akcijas tiek kotētas biržā *[[NASDAQ OMX Helsinki]]*. *Suominen* lielākie kapitāldaļu turētāji 2015. gada septembrī bija: *AC Invest two B.V.* (26,83 %), *Varma Mutual Pension Insurance* (8,91 %), *Ilmarinen Mutual Pension Insurance* (6,98 %), *Elo Pension* (5,60 %), *Euroclear Bank Sa/Nv* (4,88 %), *Etra Invest* (4,84 %).

## Vēsture
1982. gadā Somijas daudznozaru uzņēmums *[[Lassila & Tikanoja]]* nopirka neauduma tekstila izstrādājumu ražotāju * J.W. Suominen Oy*, kurš dibināts 1898. gadā Nakilā.
1988. gadā iegādāts plastmasas elastīgo iepakojuma materiālu ražotājs *Amerplast*, kas dibināts 1952. gadā un līdz šim laikam bija nopircis vairākas ražotnes Somijā un Zviedrijā.

2001. gada 30. septembrī *Lassila & Tikanoja Oyj* tika sadalīts divos atsevišķos uzņēmumos: *Lassila & Tikanoja Oyj* (vides pakalpojumi, atkritumu apsaimniekošana un tīrīšanas pakalpojumi) un  ***Suominen Yhtymä Oyj*** (tekstila un iepakojuma ražošana). *J.W.Suominen* tika pārdēvēts par *Suominen Kuitukankaat Oy* (*Suominen Nonwovens*), bet *Amerplast* kļuva par *Suominen Joustopakkaukset* (*Suominen Flexibles*).
2003. gadā *Suominen* nopirka Nīderlandes mitro tīrīšanas izstrādājumu ražotāju *Codi International*.

2011. gadā iegādāts *[[Ahlstrom|Ahlstrom Oyj]]* *Home and Personal* nodaļas tīrīšanas izstrādājumu bizness.
2012. gadā *Suominen Yhtymä Oyj* pārdēvēts par ***Suominen Oyj***.
2013. gadā *Suominen* galveno biroju pārcēla no Tamperes uz Helsinkiem. Uzņēmums nolēma pārtraukt mitrās tīrīšanas izstrādājumu biznesu, *Codi International* pārdodot investīciju uzņēmumam *Value Enhancement Partners*.
2014. gada 1. janvārī neaudumu tekstila nodaļa sadalīta divās biznesa sfērās: *Convenience* un *Care*. *Convenience* fokusēsies uz apkalpošanas klientiem tīrīšanas, ceļojumu un ēdināšanas biznesā. *Care* fokusēsies uz klientiem medicīnas un higiēnas biznesā. 2014. gadā iegādāta *Ahlstrom* Brazīlijas fabrika, kas ražo neauduma tekstila izstrādājumus. Jūlijā Elastīgā iepakojuma bizness (*Suominen Joustopakkaukset Oy* un *Suominen Polska Sp. z.o.o*) pārdots Apvienotās Karalistes privāto investīciju uzņēmumam *Lonsdale Capital Partners LLP* un menedžeru grupai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Suominen''
Vecumnieku novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Vecumnieku novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Vecumnieku novads|Vecumnieku novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Vecumnieku novads sastāv no Bārbeles, Kurmenes, Skaistkalnes, Stelpes, Valles un Vecumnieku pagastiem. Vecumnieku novadā kopā atrodas 37 ciemi.

* **Bārbeles pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Kurmenes pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Skaistkalnes pagastā** atrodas 6 ciemi.
* **Stelpes pagastā** atrodas 4 ciemi.
* **Valles pagastā** atrodas 11 ciemi.
* **Vecumnieku pagastā** atrodas 9 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Bārbeles pagasts
Bārbeles pagasta centrs atrodas **[[Bārbele|Bārbelē]]**. Bārbeles pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 1 mazciems.

## Kurmenes pagasts
Kurmenes pagasta centrs atrodas **[[Kurmene|Kurmenē]]**. Kurmenes pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 1 mazciems un 1 skrajciems.

## Skaistkalnes pagasts
Skaistkalnes pagasta centrs atrodas **[[Skaistkalne|Skaistkalnē]]**. Skaistkalnes pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi un 3 mazciems.

## Stelpes pagasts
Stelpes pagasta centrs atrodas **[[Stelpe|Stelpē]]**. Stelpes pagastā atrodas 4 ciemi (visi vidējciemi).

## Valles pagasts
Valles pagasta centrs atrodas **[[Valle|Vallē]]**. Valles pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 8 mazciemi un 1 skrajciems.

## Vecumnieku pagasts
Vecumnieku pagasta centrs atrodas **[[Vecumnieki|Vecumniekos]]**. Vecumnieku pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 2 vidējciemi, 4 mazciemi un 1 skrajciems.

## Atsauces
1132. gads

**1132. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* jūnijs — ugunsgrēkā Sunu dinastijas galvaspilsētā Handžou nodega aptuveni 13 tūkstoši māju.

### Nezināms datums
* Jaropolks Vladimirovičs kļuva par Kijivas lielkņazu.

## Dzimuši

## Miruši
* 14. aprīlis — Mstislavs Vladimirovičs Lielais, Kijivas lielkņazs (dzimis 1076. gadā)
Zilupes novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|Zilupes novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Zilupes novads|Zilupes novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Zilupes novads sastāv no Lauderu, Pasienes, Zaļesjes pagastiem un Zilupes pilsētas. Pēc LĢIA datiem Zilupes novada teritorijā atrodas 113 ciemi (104 ciemi pašlaik pastāv, bet 9 ciemi ir daļēji izzuduši).

* **Lauderu pagastā** atrodas 35 ciemi (30 ciemi pašlaik pastāv, bet 5 ciemi ir daļēji izzuduši).
* **Pasienes pagastā** atrodas 35 ciemi (34 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).
* **Zaļesjes pagastā** atrodas 43 ciemi (40 ciemi pašlaik pastāv, bet 3 ciemi ir daļēji izzuduši).

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Lauderu pagasts
Lauderes pagasta centrs atrodas **[[Lauderi|Lauderos]]**. Lauderes pagastā atrodas 36 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 35 skrajciemi.

## Pasienes pagasts
Pasienes pagasta centrs atrodas **[[Pasiene|Pasienē]]**. Pasienes pagastā atrodas 35 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 1 mazciems un 32 skrajciemi.

## Zaļesjes pagasts
Zaļesjes pagasta centrs atrodas **[[Zaļesje|Zaļesjē]]**. Zaļesjes pagastā atrodas 43 ciemi, no tiem 3 vidējciemi, 1 mazciems un 39 skrajciemi.

## Atsauces
2013.—2014. gada Pasaules kauss biatlonā

**2013.—2014. gada [[Pasaules kauss biatlonā]]** bija vairāku posmu biatlona turnīrs, kas sākās  Estešundā, Zviedrijā, un beidzās  Holmenkollenā, Norvēģijā. Pasaules kausa sacensības rīkoja Starptautiskā Biatlona savienība.

Olimpisko spēļu rezultāti netika ieskaitīti Pasaules kausa kopvērtējumā.

## Kalendārs

## Kopvērtējums
### Vīrieši

### Sievietes
2013.—2014. gada sezonas beigās par uzvarētāju kļuva Kaisa Mekereinena, bet Tūra Bergere bija otrā. Vēlāk krievu biatlonistes Olgas Zaicevas rezultāti tika anulēti dopinga pārkāpumu dēļ, pēc atkārtotiem aprēķiniem vairāk punktu dodot Tūrai Bergerei. 2021. gada decembrī Starptautiskā Biatlona savienība nolēma titulu piešķirt abām sportistēm, jo tīri sportisti nevar ciest par citu dopinga pārkāpumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* IBU mājaslapa
Maglia nera

***Maglia Nera*** bija melns krekliņš, kuru piešķīra kā simbolisku apbalvojumu *[[Giro d'Italia]]* sacensību pēdējam finišējušajam dalībniekam. To piešķīra no 1946. līdz 1951. gadam.

Pastāvēja konkurence par šā krekliņa iegūšanu. Īpaši var izcelt cīņas starp Santi Karollo un Luidži Malabroču, kur varēja vērot, kurš varēja izšķiest vairāk laika. Abi mēģināja zaudēt vairāk laika kā otrs, slēpjoties bāros, šķūņos, aiz žogiem un pat pārdurot savas riepas. 1948. gadā balvu piešķīra toskānietim Aldo Bini, kurš, pēc dažu žurnālistu un tā laika līdzjutēju teiktā, spītīgi turpināja sacensības līdz galam, par spīti masveida kritienā lauztajai labajai rokai un ciešanām, īpaši kalnu posmos, kur viņš nokāpa no velosipēda un stūma velosipēdu kalnā. Šīs kategorijas braucēji centās finišu sasniegt tieši līdz atvēlētā laika beigām.

## Uzvarētāji

## Atsauces
Tarhankutas pussala

**Tarhankutas pussala** (, , ) ir ap 40 km gara un platākajā vietā līdz 30 km plata pussala Krimas rietumos, Ukrainā. Ziemeļu piekrasti apskalo Melnās jūras Karkinitas līcis. Pussala veidota no kaļķakmeņiem, krasti krauji (30—50 m), pussalas rietumu galā Pribojnija rags (Krimas galējais rietumu punkts) un Tarhankuta rags. Pussalas teritoriju aizņem līdz 179 m augsts plato, stepe.

Pussalas teritorijā sengrieķu apmetņu paliekas, lielākā no kurām ir Kaloslimena, kā arī skitu kurgāni. Pussalas nosaukums cēlies no krimas tatāru *tarhan* — ‘ar nodokļiem neaplikta vieta/zeme’.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viļānu novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|Viļānu novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Viļānu novads|Viļānu novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Viļānu novads sastāv no Dekšāres, Sokolku, Viļānu pagastiem un Viļānu pilsētas. Pēc LĢIA datiem Viļānu novada teritorijā atrodas 87 ciemi.

* **Dekšāres pagastā** atrodas 28 ciemi.
* **Sokolku pagastā** atrodas 22 ciemi.
* **Viļānu pagastā** atrodas 36 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Dekšāres pagasts
Dekšāres pagasta centrs atrodas **[[Dekšāres|Dekšārēs]]**. Dekšāres pagastā atrodas 28 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 26 skrajciemi.

## Sokolku pagasts
Sokolku pagasta centrs atrodas **[[Strupļi|Strupļos]]**. Sokolku pagastā atrodas 22 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 2 mazciemi un 19 skrajciemi.

## Viļānu pagasts
Viļānu pagasta centrs atrodas **[[Viļāni|Viļānu]]** pilsētā, kas ir arī novada centrs. Viļānu pagastā atrodas 37 ciemi, no tiem 3 vidējciemi, 2 mazciemi un 32 skrajciemi.

## Atsauces
1136. gads

**1136. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Novgoroda kļuva par suverēnas Novgorodas zemes galvaspilsētu. Svjatoslavs Olgovičs kļuva par Novgorodas kņazu.
* Par Norvēģijas valdniekiem kļuva Sigurds II Mute un Inge I Kuprītis.

## Dzimuši
* Amalriks I, Jeruzalemes karalistes karalis (miris 1174. gadā)

## Miruši
* 24. maijs — Hugo de Peins (*Hugues de Payns*), Templiešu ordaņa dibinātājs (dzimis ap 1070. gadu)
Tarragonas province

**Tarragonas province** (, ) ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts ziemeļaustrumos, Katalonijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Kastelo provinci ziemeļos, ar Tervelas provinci un ar Saragosas provinci rietumos, ar Ļeidas provinci un ar Barselonas provinci dienvidos. Provinci austrumos apskalo Vidusjūra. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Tarragona. Provinces kopējā platība ir 6303 km2, 2010. gada beigās tajā dzīvoja 813 287 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 183 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Tervelas province

**Tervelas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts ziemeļaustrumos, Aragonas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Tarragonas provinci un ar Kastelo provinci austrumos, ar Valensijas provinci un ar Kvenkas provinci dienvidos, ar Gvadalaharas provinci un ar Saragosas provinci rietumos. Tervelas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Tervela. Provinces kopējā platība ir 14 804 km2, 2011. gada beigās tajā dzīvoja 144 607 iedzīvotāji. Tā ir desmitā lielākā province Spānijā un ir sīkāk sadalīta 236 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Valensijas province

**Valensijas province** (, ) ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts austrumos, Valensijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Alikantes provinci dienvidos, ar Albasetes provinci un ar Kvenkas provinci rietumos, ar Tervelas provinci un ar Gvadalaharas provinci ziemeļos. Provinci rietumos apskalo Vidusjūra. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Valensija. Valensijas provinces kopējā platība ir 10 763 km2, 2009. gada beigās provincē dzīvoja 2 578 719 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 265 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Imants Ramiņš

**Imants Kārlis Ramiņš** (dzimis 1943) ir Kanādas latviešu komponists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1943. gada 18. septembrī Ventspilī. Otrā pasaules kara beigās ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Vāciju, 1948. gadā tālāk uz Kanādu, kur apmetās Kokrenas pilsētā Ontārio provincē. Līdz 1962. gadam mācījās Dzērvisa vidusskolā Toronto un līdztekus vijoles spēli Toronto Karaliskajā konservatorijā. Līdz 1966. gadam studēja Toronto universitātē mūziku, pēc tam Zalcburgas Mocarteumā (*Akademie Mozarteum*) papildinājās kompozīcijā, vijoļspēlē, diriģēšanā un muzicēja *Camerata academica* orķestrī (1966—1968).

Pēc tam līdz 1972. gadam dzīvoja Prinsdžordžā Britu Kolumbijā, kur nodibināja Jaunkaledonijas kamerorķestri (1971), ko 1981. gadā pārdēvēja par Prinča Džordža orķestri. Vēlāk bija Okanaganas simfoniskā kora vadītājs un Okanaganas simfoniskā orķestra mūziķis (1978—1982), šajā laikā nodibināja Okanaganas jauniešu simfonisko orķestri (1989), bērnu kori Nova (1983), kamerkori Aura (1979).
Kopš 1977. gada bija Vernonas Mūzikas skolas pedagogs. 1989. gadā Imants Ramiņš pēc Vankūveras kamerkora diriģenta lūguma sacerēja jaunu "Pūt, vējiņi!" apdari turnejai uz Baltijas valstīm.

Kārļa Gopera fonda laureāts (2005).

## Diskogrāfija
* *Pūt, vējiņi* jauktajam korim / Kamerkoris Ave Sol, Imants Kokars — 3’08” // *Dainu zemē* — DCM Sweden, Ref. No AG 9502, 1995
* *Ave Maria* mecosoprānam un jauktajam korim / Kamerkoris Ave Sol, Imants Kokars // *Ave Maria* — 1997, Ave Sol, LR 9704
* *Pūt, vējiņi* jauktajam korim / Jauniešu koris Kamēr..., Māris Sirmais — 3’58” // Kamēr — 1999, KCD002
* *Jūrai* jauktajam korim / Teksts — Kārlis Skalbe / Kamerkoris Ave Sol, Imants Kokars — 6’20” / Apliecinājums. Latviešu kordziesmas antoloģija — IV. 1966—1990 — 2000, LR 0002 [izdots arī MC]
* *Pūt, vējiņi* jauktajam korim / VAK Latvija, Māris Sirmais — 4’30” // *Auf Flügeln des Gesangs: Konzert in Ravensburg* — 2003, Handwerkskammer Ulm, HVK 16
* *Ave verum corpus* jauktajam korim — 5’46” / *Ave Maria* jauktajam korim — 5’06” / Kamerkoris Ave Sol, Imants Kokars // Dvēseles ceļi. Latviešu kordziesmas antoloģija — XII. 1940—2000 — 2003, LR 0103
* *Ave verum corpus* jauktajam korim / kamerkoris Versija, Juris Vaivods — 6’46”// *Baltic Canticles* — JADE LC 8126 DDD

## Literatūra
* T. Ķeniņš, Skolotājs par savu audzēkni [sakarā ar 50. dzimšanas dienu] // Latvju Mūzika, 1994, 23. nr., 2649—2655
* M. Tūtere, Mūziķis ar skatu pasaulē: Imantam Ramiņam ievērojams pagodinājums // Latvija Amerikā, 1996, 4. maijs
* M. Tūtere, Mūzika jaunai pasaulei [par vijoļkoncerta pirmatskaņojumu Vankūverā] // Latvija Amerikā, 1998, 6. jūn.
* M. Tūtere, Mūziķa Imanta Ramiņa pasaulē [par vijoļkoncerta pirmatskaņojumu Vankūverā] // Laiks, 1998, 20. jūn.
* B. Sūrmane, Atzinība Imantam Ramiņam [pēc Boba Klārka raksta Kanādas laikrakstā Calgary Herald] // Laiks, 2000, 21. okt.
* B. Sūrmane, Komponistu Imantu Ramiņu daudzinot // Jaunā Gaita, 2001, 2. nr., jūn., 41—43

## Atsauces
Valjadolidas province

**Valjadolidas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts rietumos, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Samoras provinci un ar Leonas provinci rietumos, ar Avilas provinci, ar Segovijas provinci un ar Salamankas provinci dienvidos, ar Palensijas provinci ziemeļos un ar Burgosas provinci austrumos. Valjadolidas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Valjadolida. Provinces kopējā platība ir 8110 km2, 2011. gada beigās tajā dzīvoja 534 874 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 225 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Karkinitas līcis

**Karkinitas līcis** (, ) ir Melnās jūras līcis tās ziemeļdaļā, kas atdala Krimas pussalas ziemeļrietumu krastu (Tarhankutas pussalu) no kontinenta. Līča ziemeļaustrumu galā Perekopa zemesšaurums to atdala no Sivaša. Garums ap 110 km, platums starp Tarhankutas ragu un Lazurni — ap 75 km. Aukstās ziemās aizsalst. Nosaukums cēlies no grieķu valodas un apzīmē nelielu krabi, vai arī no senās Kerkinitas (*Κερκινίτης*) apmetnes tagadējās Eipatorijas apvidū.

## Atsauces

## Ārējās saites
1139. gads

**1139. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 26. jūlijs — Portugāle kļuva par karalisti. Romas pāvests atzina to par karalisti 40 gadus vēlāk. Alfonsu I kļuva par Portugāles pirmo karali.

### Nezināms datums
* Vjačeslavs Vladimirovičs kļuva par Kijivas lielkņazu, bet šajā pašā gadā viņu nomainīja Vsevolods Oļgovičs.

## Dzimuši
* 16. jūnijs — Konoe, Japānas imperators (miris 1155. gadā)

## Miruši
* 18. februāris — Jaropolks Vladimirovičs, Kijivas lielkņazs (dzimis 1082. gadā)
Artūrs Motmillers

**Artūrs Otomārs Motmillers** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu vieglatlēts, startējis garajās distancēs.

Piedalījās trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). 1924. gadā Parīzē ieņēma 13. vietu 5000 m distancē, savukārt 10 000 m distancē izstājās. 1928. gadā Amsterdamā izcīnīja 38. vietu maratonā. 1936. gadā Berlīnē maratona distancē ierindojās 28. vietā.
Astoņas reizes uzvarēja Latvijas meistarsacīkstēs dažādās skriešanas distancēs. 13 reizes laboja Latvijas rekordu dažādās distancēs. 1933. gada sasniegums (2.41:38,2) maratonā Latvijas rekorda statusā noturējās 19 gadus. 11 reizes piedalījās skrējienā "Šķērsām Berlīnei" (*Quer durch Berlin*), 1937. gadā uzvarēja, kopumā astoņas reizes ierindojās pirmajā trijniekā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1900. gadā Rīgā, kurpnieka Kārļa Motmillera (*Mottmüller*) un viņa sievas Annas, dzimušas Ozoliņas, ģimenē. Bija slēpju veikala īpašnieks, vēlāk juvelierizstrādājumu veikala vadītājs.  
Strādāja par feldšeri Centrālajā slimokasē, tad no 1927. gada Rīgas pilsētas Žūpības apkarošanas komisijas pakļautībā atvērtajā ārstēšanas iestādē, kas bija pirmais alkoholiķu ambulatorās ārstēšanas punkts Latvijā.
Līdztekus nodarbojās ar sporta inventāra tirdzniecību, kā arī ar slēpju un saliekamo laivu ražošanu. Artura Motmillera sporta preču veikals atradās Barona ielā 16‒18, pēc 1938. gada Blaumaņa ielā 28.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā turpināja feldšera darbu alkoholiķu ārstēšanas punktā. Otrā pasaules kara laikā slēpa un izglāba deviņus ebrejus (literatūrā minēti 7–11 izglābtie).
1945. gada janvārī PSRS okupācijas vara A. Motmilleru apcietināja, izvirzot apsūdzības par darbību žurnālā “Laikmets”. Izsūtīts uz Tagillaga soda nometni Kušvā Sverdlovskas apgabalā, 1946. gadā viņš atgriezās Latvijā.
Strādāja par juvelierizstrādājumu veikala vadītāju Rīgā, 1960. gadu pirmajā pusē apcietināts un apsūdzēts par pārkāpumiem veikala darbā un nelegālo tirdzniecību, notiesāts uz deviņiem gadiem. Pēc cietumsoda izciešanas dzīvoja Rīgā.
Miris 1980. gada 18. augustā Rīgā.


Arturs Motmillers LOK.jpg|Artūrs Motmillers
Arturs-Otomars-Motmillers.jpg|
Arturs-Motmillers_maratons.jpg|Maratona skrējienā
Arturs Motmillers karikatūra Atpūtā.jpg|karikatūra "Atpūtā" (autors Valērijs Zosts)


## Atsauces

## Ārējās saites
Sanktmorica

**Sanktmorica** (, , ) ir kūrorta pilsēta Engadīnes ielejā Šveicē, nozīmīgs ziemas sporta centrs. 

Dažus kilometrus no pilsētas atrodas Alpu austrumu augstākā virsotne Bernina. Šī ir populāra atpūtas vieta augstākās sabiedrības pārstāvjiem, tāpat šeit ir viens no dārgākajiem slēpošanas kūrortiem pasaulē. Šeit atrodas arī Sanktmoricas bobsleja, skeletona un kamaniņu trase.

Sanktmoricā ir notikušas divas ziemas olimpiskās spēles: . un . gadā. Tā kļuva par pirmo pilsētu, kur notikušas divas ziemas olimpiskās spēles.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kortīna d'Ampeco

**Kortīna d'Ampeco** (, , ) ir pilsēta Itālijas ziemeļos, Veneto reģiona Belluno provincē. Pazīstama kā populārs ziemas sporta veidu kūrorts.

Kortīnā d'Ampeco bija paredzēts aizvadīt 1944. gada ziemas olimpiskās spēles, tomēr tās nenotika Otrā pasaules kara dēļ. Šeit ir notikušas 1956. gada ziemas olimpiskās spēles un tiek plānots aizvadīt daļu no 2026. gada ziemas olimpiskajām spēlēm. Pilsētā tikušas uzņemtas vairākas filmas, tai skaitā dažu Džeimsa Bonda filmu ainas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Albērvila

**Albērvila** (, arpitāņu: *Arbèrtvile*) ir komūna Savojas departamentā, Overņas-Ronas-Alpu reģionā, Francijā.

Albērvila tika dibināta 1836. gadā. Tajā notika .

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Columbia Pictures

***Columbia Pictures Industries, Inc.*** ir filmu ražošanas un izplatīšanas uzņēmums, kas ticis dibināts 1918. gadā kā *Cohn-Brandt-Cohn Film Sales*, pašreizējo nosaukumu ieguvis 1924. gadā. Tas pašlaik pieder vienam no lielākajiem mediju konglomerātiem *[[Sony]]*. *Columbia Pictures* ir viena no vadošajām filmu studijām pasaulē, viena no tā sauktā lielā sešinieka biedrēm.

Pirmā mākslas filma tika izdota 1922. gada augustā. Pašreizējais uzņēmuma prezidents ir Dags Belgrads.

## Ārējās saites

*  
*
Sidnijs Puatjē

**Sidnijs Puatjē** (; dzimis , miris ) bija bahamiešu/amerikāņu aktieris, kinorežisors, autors un diplomāts.

1963. gadā kļuva par pirmo melnādaino, kas saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris — par lomu filmā *[[Lilies of the Field]]*. Par šo lomu saņēmis arī Zelta globusa balvu. 1967. gadā filmējies trijās veiksmīgās filmās, no kurām visās tika iesaistīti rasu jautājumi: *[[To Sir, with Love]]*, "Nakts karstumā" un "Uzmini, kurš nāks vakariņās". 1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts ierindoja Puatjē 22. vietā izcilāko vīriešu kārtas zvaigžņu sarakstā.

Puatjē režisējis vairākas filmas, tai skaitā *[[A Piece of the Action]]*, *[[Uptown Saturday Night]]*, *[[Let's Do It Again]]*, *[[Stir Crazy]]*. Atveidojis arī lomas filmās *[[Shoot to Kill]]* (1988) un *[[Sneakers]]* (1992). 2001. gadā saņēmis Kinoakadēmijas goda balvu, bet 2016. gadā — *[[BAFTA Fellowship]]* balvu. 2009. gadā prezidents Baraks Obama viņam piešķīra Prezidenta brīvības medaļu. 1974. gadā karaliene Elizabete II viņam piešķīra Britu impērijas bruņinieku komandiera goda ordeni.

No 1997. līdz 2007. gadam Puatjē bija Bahamu vēstnieks Japānā. No 2002. gada līdz 2007. gadam Vienlaikus bija arī Bahamu salu vēstnieks UNESCO.

## Atsauces

## Ārējās saites