Mājas strazds

**Mājas strazds** (*Sturnus vulgaris*) ir strazdu dzimtas (*Sturnidae*) zvirbuļveidīgais dziedātājputns. Izdala 13 pasugas.

Tas ir labi piemērojies dzīvei gan pilsētās, gan laukos. Mājas strazdi izsenis ir dzīvojuši Eiropā, Centrālāzijā un Mazāzijā. Strazdi, kas apdzīvo Eiropas dienvidu un rietumu teritorijas, kā arī Mazāzijas strazdi ir nometnieki, savukārt mājas strazdi, kas apdzīvo Eiropas ziemeļu daļu, rudenī migrē uz dienvidiem: Pireneju pussalu un Ziemeļāfriku. Mūsdienās mājas strazdi sastopami arī daudzviet ārpus sākotnējā izplatības areāla, jo ir intoducēti Ziemeļamerikā, Austrālijā, Jaunzēlandē un Dienvidāfrikā.

## Latvijā
Latvijā mājas strazds ir parasts un izplatīts ligzdotājs, kā arī tas lielā skaitā caurceļo. Nelielā skaitā (vairāk Latvijas rietumu daļā) arī regulāri pārziemo. Kopš 1970. gadiem šo putnu skaits samazinājies, toties ziemotāju skaits pēdējos gados pieaug.

Latvijas Ornitoloģijas biedrība ir izvēlējusies mājas strazdu par 2025. gada Gada putnu.

## Izskats un īpašības
thumb|left|200px|Parastā mājas strazda (''Sturnus vulgaris vulgaris'') tēviņš ligzdošanas laikā
Mājas strazds ir viens no visbiežāk sastopamajiem putniem pasaulē. Tas ir 19—22 cm garš, tā spārnu plētums ir apmēram 37—42 cm, svars 60—90 g. Apspalvojums ir melns ar tonētu spīdumu, kas ir zaļā vai purpura krāsā. Tam ir nelieli, gaiši raibumiņi, kas izceļas īpaši ziemas laikā. Tēviņiem raibumu ir mazāk nekā mātītēm. Rīkles apspalvojums ir pagarināts, kuru tēviņi izrādoties mēdz uzbozt. Jaunie putni ir pelēkbrūni. Kājas ir spēcīgas, sarkanbrūnas. Knābis konisks ar asu galu; vasarā mātītēm tas ir dzeltens, tēviņiem dzeltens ar zilganpelēku pamatni; ziemā gan pieaugušajiem, gan jaunajiem putniem knābis ir melns. Reizi gadā, vasaras beigās pēc bērnu izbarošanas, mājas strazdi maina spalvas. Jaunās spalvas aug ar košiem raibumiņiem, kas ir balti tumšo spalvu galiņi. Ar laiku tie nobružājas, tādēļ vasaras sezonā raibumiņi ir gandrīz pazuduši.

Mājas strazds pa zemi soļo, nevis lec, kā to dara melnais meža strazds (*Turdus merula*). Lidojums ir spēcīgs un taisnvirziena; lidojumā tie izskatās ar trīsstūrveida spārniem un īsu asti.

Mājas strazdu Pireneju pussalā un Vidusjūras piekrastē var sajaukt ar tā tuvu radinieku vienmuļo strazdu (*Sturnus unicolor*). Kā jau nosaukums norāda, tam apspalvojumā trūkst raibumu.

## Skaņas
Mājas strazdiem raksturīga skaļa uzvedība. Strazdu baru parasti var dzirdēt vairāku simtu metru attālumā. Tam ir gan melodiskas dziesmas, gan dažādi trokšņaini saucieni. Mājas strazds var atdarināt citus putnus un reizēm arī citas skaņas, kā lielākā daļa strazdu dzimtā. Nebrīves apstākļos mājas strazds iemācās atdarināt dažādus mājas trokšņus.

Lai gan mājas strazdam dzied abu dzimumu putni, tēviņi dzied biežāk nekā mātītes. Strazdu dziesmas ir diezgan sarežģītas un izkoptas, bagātinātas ar dažādiem svilpieniem, klakšķiem un čirkstieniem. Bez dziesmām mājas strazdam ir arī bara sasaukšanās sauciens, briesmu sauciens, uzbrukuma sauciens, vienkārši vidžināšana un kopošanās sauciens.

## Ieradumi
thumb|left|200px|Mājas strazdu bars
Mājas strazdi rudenī sapulcējas un paliek kopā lielākos vai mazākos baros visu ziemu. Bara lielums var būt ļoti dažāds. Lielie bari var apvienot pat 1,5 miljonus putnu, tie pārvietojas ar lielu troksni, kas pievilina zvirbuļu vanagus (*Accipiter nisus*), lielos piekūnus (*Falco peregrinus*), brūnos piekūnus (*Falco berigora*) un purva piekūnus (*Falco columbarius*).

Lidojuma laikā bars veido ciešu, apļveida formu, kas lidojuma laikā mainās un plūst, izstiepjas, viļņojas vai saspiežas (). Baram šķietami nav līdera. Ligzdošanas laikā mājas strazdus apdraud plēsīgie zīdītāji.

### Barošanās
Mājas strazdi ir visēdāji, bet ligzdošanas laikā tie ir izteikti kukaiņēdāji un barojas ar dažādiem kukaiņiem, ieskaitot tauriņu kāpurus, naktstauriņus, sienāžus, kā arī ar zirnekļiem. Beidzoties mazuļu barošanai, mājas strazdi labprāt barojas arī ar graudiem, sēklām, augļiem, ziedu nektāru un cilvēku atkritumiem. Barību strazdiem patīk uzlasīt no zemes, pārbaudot zemi centimetru pa centimetram. Tie var medīt kukaiņus arī lidojumā vai uzlasīt koku zaros un izrakt barību no zemes, piemēram, sliekas.

### Vairošanās
thumb|240px|Mājas strazds riesta tērpā
thumb|240px|Mājas strazda ligzda uz grilla restītēm
thumb|240px|Dējumā parasti ir 4—5 gaiši zilas olas
thumb|240px|Mazuļi gaida vecākus ar barību
thumb|240px|Jaunais strazds
Vientuļi tēviņi būvē ligzdas, lai piesaistītu mātītes uzmanību. Tēviņi bieži dekorē ligzdu ar tādiem elementiem kā ziedi vai svaigi, zaļi zāles stiebri, kurus mātīte vēlāk izlasa laukā. kas kalpo kā zīme, ka ligzda un tēviņš ir pieņemts. Ligzdas būvēšanas laikā tēviņi daudz dzied, un, ja tuvojas kāda mātīte, tad dziedāšana kļūst vēl intensīvāka. Ligzdas visbiežāk tiek būvētas koku dobumos, ēku konstrukciju nišās vai cilvēku veidotos putnu būros. Ligzdas materiāli ir sausa zāle un zariņi, kas izklāti ar spalviņām, vilnu vai mīkstām lapiņām. Ligzda tiek būvēta 4—5 dienas, reizēm tā tiek uzlabota arī olu perēšanas laikā. Ligzdā iepītie svaigie augi atbaida parazītiskos kukaiņus.

Mājas strazdi veido gan monogāmus pārus, gan tie var būt poligāmi. Reizēm pārim ir palīgi, kas palīdz pabarot mazuļus. Mājas strazdi var veidot arī ligzdu kolonijas, veidojot vienā vietā vairākas ligzdas vairākām ģimenēm.

Mājas strazds ziemeļu puslodē ligzdo agri pavasarī un vasarā. Mātīte vairāku dienu garumā katru dienu izdēj pa vienai olai. Ja ola šajā laikā aiziet bojā, tā tiek aizvietota ar citu. Parasti ir 4—5 mazas, ovālas, gaiši zilas (reizēm baltas) oliņas. Perēšana ilgst 13 dienas, lai gan cālēns no pēdējās olas var izšķilties 24 stundas vēlāk kā no pirmajām olām. Abi vecāki perē pārmaiņus, lai gan mātīte uz olām sēž ilgāk, un ir vienīgā, kas to dara nakts laikā. Tēviņš nakti pavada kokā tēviņu barā.

Mazie putnēni izšķiļas kaili un akli. Pēc septiņām dienām tie ir ieguvuši vieglas pūkas, bet acis atveras 9. dienā. Mazuļi ligzdā pavada 3 nedēļas, tikmēr vecāki tos centīgi baro. Arī pēc ligzdas pamešanas 1—2 nedēļas vecāki baro jaunos putnus. Vienas vairošanās sezonas laikā pāris var izperēt līdz 3 perējumiem, lietojot vienu un to pašu ligzdu, tikai atjaunojot tajā mīksto oderējumu. Pēc diviem mēnešiem jaunie putni nomaina apspalvojumu, pieauguša putna apspalvojuma krāsas tie iegūst tikai pēc gada.

## Sistemātika
Mājas strazdam ir 13 pasugas:
* *Sturnus vulgaris vulgaris*, Linnejs, 1758 — parastais mājas strazds apdzīvo lielāko daļu Eiropas, izņemot pašus galējos ziemeļrietumus un galējos dienvidaustrumus. Tie dzīvo arī Islandē un Kanāriju salās, kā arī visās pasaules zemēs, kur cilvēks tos ir ievedis; Ziemeļamerikā, Austrālijā, Jaunzēlandē un Dienvidāfrikā. Tam uz galvas, vēdera un sāniem ir zaļš spīdums, kakls, krūtis un mugura bronzas brūna, spārni sarkanbrūni, zem spārniem ir gaišs apspalvojums. Austrumu rajonos sarkanbrūnais tonis dominē pār bronzas toni.
* *Sturnus vulgaris caucasicus*, Lorencs, 1887 — Kaukāza mājas strazds apdzīvo Kaukāza kalnu austrumdaļu un Volgas deltu. Uz galvas tam ir zaļš spīdums, uz kakla un vēdera purpura spīdums, bet uz spārniem violets. Zem spārniem tumšs apspalvojums, ar dažām gaišām spalviņām.
* *Sturnus vulgaris faroensis*, Feldens, 1872 — Fēru salu mājas strazds. Tas ir nedaudz lielāks par parasto mājas strazdu, īpaši knābis un kāju pirksti. Pieaugušiem Fēru strazdiem ir tumši zaļš spīdums, raibumi uz ķermeņa mazāk. Jaunie strazdi ir melni ar gaišu zodu un pavēderi, kakls punktēti melns.
* *Sturnus vulgaris granti*, Harterts, 1903 — Azoru salu mājas strazds. Nedaudz mazāks par parasto mājas strazdu, īpaši kāju pirksti. Uz muguras izteikts purpura spīdums.
* *Sturnus vulgaris humii*, Brūks, 1876 — Kašmiras mājas strazds sastopams Kašmirā un Nepālā. Tas ir maza auguma, ar purpura spīdumu uz kakla, sāniem un astes, pārējās daļas ar zaļu spīdumu.
* *Sturnus vulgaris minor*, Hume, 1873 — Pakistānas mājas strazds sastopams Pakistānā. Maza auguma, ar zaļu spīdumu uz galvas, vēdera un muguras, spārni, aste, krūtis ar purpura spīdumu
* *Sturnus vulgaris nobilior*, Hume, 1879 — Afganistānas mājas strazds sastopams Afganistānā, Turkmenistānā, Uzbeksitānā līdz Irānas austrumiem. Līdzīgs purpura mājas strazdam, bet mazāks, ar īsākiem spārniem. Ausu rajons uz galvas un spārni ar košu purpura spīdumu, zem spārniem sarkanīgs apspalvojums.
* *Sturnus vulgaris oppenheimi*, Neumann, 1915 — Turcijas mājas strazds, sastopams, sākot ar Turcijas dienvidaustrumiem un beidzot ar Irākas ziemeļiem.
* *Sturnus vulgaris poltaratskyi*, Finšs, 1878 — Baškīrijas mājas strazds, sastopams Baškortostānas austrumos, Urālos, Sibīrijā līdz Baikāla ezeram un Mongolijas rietumiem. Augumā līdzīgs parastajam mājas strazdam, bet spīdums uz galvas ir purpura krāsā, uz muguras zaļš, uz sāniem violets, uz spārniem zilganzaļš. Zem spārniem gaišs, kanēļkrāsas apspalvojums.
* *Sturnus vulgaris porphyronotus*, Šarps, 1888 — Centrālāzijas mājas strazds sastopams Altaja reģionā. Ļoti līdzīgs Krimas mājas strazdam, bet mazāks par to.
* *Sturnus vulgaris purpurascens*, Goulds, 1868 — purpura mājas strazds, apdzīvo teritorijas Turcijas austrumos, ir novērots Kaukāzā gan Tbilisi tuvumā, gan pie Sevana ezera. Izspiež Krimas mājas srazdu Melnās jūras austrumkrastā. Augumā līdzīgs parastajam mājas strazdam, bet ar garākiem spārniem, izteikti zaļš spīdums ausu rajonā uz galvas, kakla un krūtīm. Purpura spīdums uz muguras, spārniem un vēdera, izņemot sānus, kas ir ar bronzas spīdumu. Zem spārniem tumšs apspalvojums ar dažām gaišām spalviņām.
* *Sturnus vulgaris tauricus*, Buturlins, 1904 — Krimas mājas strazds apdzīvo Krimu, Melnās jūras krastus, Dņepras upes austrumkrastus līdz Mazāzijas rietumiem. Augumā tāds pats kā parastais mājas strazds, bet ar garākiem spārniem. Spīdums uz galvas zaļš, uz ķermeņa bronzas sarkans, uz sāniem un spārniem zaļgansārts. Zem spārniem pelēks apspalvojums. Bērnu barošanas laikā apspalvojumā gandrīz nav raibumu.
* *Sturnus vulgaris zetlandicus*, Harterts, 1918 — Šetlendas salu mājas strazds. Tas ir sastopams arī Skotijā. Strazds ir nedaudz mazāks par Fēru salu strazdu, bet lielāks par parasto mājas strazdu. Skotijā un citās tuvējās salās ir novēroti strazdi, kas ir sajaukušies starp Šetlendas un Fēru salu strazdiem.

Literatūrā ir pieminētas vēl citas pasugas, kuras vairs netiek oficiāli uzskaitītas. Lielākā daļa no tām ir integrējušās esošajās pasugās. Tās ir *S. v. ruthenus* (Krievija), *S. v. graecus* (Ukraina, Balkāni, Grieķija), *S. v. heinrichi* (Irānas ziemeļos), *S. v. persepolis* (Irānas dienvidos).

## Atsauces

## Ārējās saites
* All About Birds: European Starling
* Mājas strazda foto 1
* Mājas strazda foto 2 
* Par mājas strazdu (latviski)