open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Atmežošana

[thumb|[Amazones lietus mežs|Amazones lietus mežu izciršana Brazīlijas Maraņaunas štatā, 2016]]
**Atmežošana** jeb **mežu izciršana** ir personas darbības izraisīta meža pārveidošana citā zemes lietošanas veidā.

Meža platību atmežo, ja tas nepieciešams:

* būvniecībai;
* derīgo izrakteņu ieguvei;
* lauksaimniecībā izmantojamās zemes ierīkošanai;
* īpaši aizsargājamo biotopu atjaunošanai;
* valsts sauszemes teritorijas aizsardzības un neaizskaramības nodrošināšanai vai valsts apdraudējuma situācijas novēršanai militārajos objektos un to aizsargjoslās.

Pirms agrikultūras revolūcijas apmēram 57% no Zemes apdzīvojamās sauszemes, t.i., sauszemes, kas nav ledāji vai neauglīga zeme, piemēram, tuksneši, sāls līdzenumi vai kāpas, klāja meži. Mūsdienās mežu noklājums ir 38%; tas ir sarucis par trešo daļu. Puse no kopējā mežu zuduma notika no 8000. gada p.m.ē. līdz 1900. gadam; otra puse radās tikai pagājušajā gadsimtā. Katru gadu tiek iznīcināti 15–18 miljoni hektāru meža. Vidēji katru minūti tiek nocirsti 2400 koki. Pasaulē visvairāk mežu izciršana notiek tropu lietus mežos.

Koku izciršana bez pietiekamas mežu atjaunošanas ir izraisījusi biotopu bojājumus, bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un sausumu. Mežu izciršana izraisa sugu izmiršanu, klimatisko apstākļu izmaiņas, pārtuksnešošanos, augsnes eroziju un populāciju pārvietošanos, kā tas ir novērots gan mūsdienās, gan vēsturē, balstoties uz fosilajiem pētījumiem. Mežu izciršana samazina arī atmosfēras oglekļa dioksīda biosekvestrāciju, palielinot negatīvās atgriezeniskās saites ciklus, kas veicina klimata pārmaiņas. Dažādi klimata pārmaiņu procesi kopumā samazina lauksaimniecībai derīgo, aramo zemi, kas rada lielāku spiedienu uz cilvēku kopienām veikt papildus mežu izciršanu lauksaimniecības vajadzībām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Južnosuhokumska

**Južnosuhokumska** (krievu: *Южно-Сухокумск*) ir pilsēta Krievijas Federācijas Dagestānas Republikā. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 10,5 tūkstoši iedzīvotāju.

Atrodas Nogaju stepē, 295 km uz ziemeļrietumiem no Mahačkalas, netālu no republikas robežas ar Stavropoles novadu.

Pilsētas etniskais sastāvs ir daudzveidīgs. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 46,13 % avāru, 21,10 % dargu, 10,35 % lezgīnu, 9,20 % laku, 4,77 % kumiku un 4,16 % krievu. Lielākā daļa iedzīvotāju ir musulmaņi.
## Atsauces

## Ārējās saites
Dagestanskije Ogņi

**Dagestanskije Ogņi** (krievu: *Дагестанские Огни*) ir pilsēta Krievijas Federācijas Dagestānas Republikā. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 31,4 tūkstoši iedzīvotāju.

Pilsēta atrodas Lielā Kaukāza ziemeļaustrumu pakājē, 118 km uz dienvidaustrumiem no Mahačkalas un 5 km uz ziemeļrietumiem no Derbentas.

Pilsētas etniskais sastāvs ir daudzveidīgs. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 46,20 % tabasarānu, 23,15 % azerbaidžāņu, 17,85 % lezgīnu, 6,57 % dargu, 3,07 % agulu, 1,09 % krievu.
## Atsauces

## Ārējās saites
Nadžimudins Gocinskis

thumb|Nadžimudins Gocinskis
**Nadžimudins Gocinskis** (avāru: *ХӀоцоса Нажмудин,* dzimis 1859. gadā Dagestānas apgabalā, Krievijas Impērijā, miris 1925. gadā Rostovā pie Donas, PSRS), pazīstams arī kā **Nadžimudins Donogo**, bija Ziemeļkaukāza reliģiska, militāra un politiska persona. Pretpadomju nemiernieku kustības līderis.

Gocinskis organizēja divas lielas sacelšanās pret padomju valdību — 1920.—1921. gadā Dagestānā un 1924.—1925. gadā Čečenijā. Abas apspieda padomju bruņotie spēki. Padomju drošības dienesti viņu arestēja 1925. gada septembrī un piesprieda nāvessodu.

## Ārējās saites
Izberbaša

**Izberbaša** (dargu: *Избир*, kumiku: *Йизбирбаш*, krievu: *Избербаш*) ir pilsēta Krievijas Federācijas Dagestānas Republikā. 2021. gadā pilsētā dzīvoja gandrīz 56 tūkstoši iedzīvotāju.

Izerbaša atrodas Kaspijas jūras krastā, 65 km uz dienvidiem no Makačkalas.

Pilsētas etniskais sastāvs ir daudzveidīgs. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 64,9 % dargu, 15,14 % kumiku, 7,81 % lezgīnu, 3,71 % krievu, 3,47 % avāru un 2,52 % laku.

## Klimats
Izbašas klimats ir pārejas klimats no mērenā pussausā līdz subtropiski sausajam. Klimatu spēcīgi ietekmē Kaspijas jūra, tāpēc rudens ir garš un silts, un pavasaris iestājas vēlu. Ziema ir maiga, sniegs ir tikai divas nedēļas gadā, februāris parasti ir aukstākais mēnesis. Jūra neaizsalst. Vasara ir gara un karsta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kiziljurta

**Kiziljurta** (avāru: *Гъизилюрт*, kumiku: *Къызыл-юрт*, krievu: *Кизилюрт*) ir pilsēta Krievijas Federācijas Dagestānas Republikā. 2021. gadā pilsētā dzīvoja vairāk nekā 38 tūkstoši iedzīvotāju.

Pilsētas etniskais sastāvs ir daudzveidīgs. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 70,88 % avāru, 11,87 % kumiku, 5,34 % laku, 3,79 % krievu, 2,90  % lezgīnu un 2,54 % dargu. Lielākā daļa iedzīvotāju ir musulmaņi.
## Atsauces

## Ārējās saites
Par Latvijas iestāšanos PSRS sastāvā

[thumb|300px|"[Deklarācija par valsts varu" un ievaddaļa deklarācijai "Par Latvijas iestāšanos Padomju Sociālistisko Republiku Savienības sastāvā" ("Valdības Vēstnesis" 1940. gada 26. jūlijā)]]
**"Par Latvijas iestāšanos Padomju Sociālistisko Republiku Savienības sastāvā"** bija nelikumīgi ievēlētās Tautas Saeimas deklarācija par okupētās Latvijas teritorijā izveidotās Latvijas PSR pievienošanu Padomju Savienībai.

## Pieņemšana
[thumb|300px|PSRS vēstniecības darbinieki vēro "Tautas Saeimas" darbu. No kreisāsː 1. sekretārs [Mihails Vetrovs, Baltijas Īpašā kara apgabala pavēlnieks ģenerālpulkvedis Aleksandrs Loktionovs un sūtnis Vladimirs Derevjanskis]]
Deklarāciju pieņēma 1940. gada 21. jūlijā Latvijas Nacionālajā teātrī, kurā 1918. gada 18. novembrī bija notikusi Latvijas valsts pasludināšana.
Pēc Augusta Kirhenšteina ziņojuma par valdības darbību Latvijas Komunistiskās partijas Centrālkomitejas sekretārs Žanis Spure nolasīja deklarāciju "Par valsts varu".
Tūlīt pēc deklarācijas pieņemšanas ārzemju diplomāti demonstratīvi piecēlās un pameta zāli, zālē atstājot vienīgi padomju diplomātus.

Pēc tam Iekšlietu ministrs Vilis Lācis nolasīja deklarāciju "Par Latvijas iestāšanos Padomju Sociālistisko Republiku Savienībā", pēc kuras debates nesekoja un notika atklāta balsošana, deputātiem paceļot mandātu kartītes.

## Saturs

### Ievaddaļa

### Lemjošā daļa

## Anulēšana
1990. gada 4. maijā Latvijas PSR Augstākā Padome pieņēma deklarāciju "Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu", ar ko anulēja deklarāciju "Par Latvijas iestāšanos Padomju Sociālistisko Republiku Savienības sastāvā" un pasludināja 1940. gada 17. jūnijā notikušo Latvijas okupāciju par starptautisku noziegumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Māte Armēnija

**Māte Armēnija** () ir 1967. gadā uzcelts piemineklis Armēnijas galvaspilsētas Erevānas centrā. Paceļas pakalnā pār Matenadaranu uz Mesropa Maštoca bulvāra galvenās ass.

Pieminekļa komplekss tika uzbūvēts 1950. gadā kā Josifa Staļina piemineklis. Kompleksa arhitekts ir Rafaels Israeljans (Ռաֆայել Իսրայելյան, 1908—1973), bet Staļina skulptūras autors bija tēlnieks Sergejs Merkulovs (*Серге́й Дми́триевич Мерку́ров*, 1881—1952). 1962. gada pavasarī Staļina skulptūra tika noņemta, bet 1967. gadā tās vietā novietoja Aras Haratjunjana (Արա Հարությունյան, 1928—1999) radīto Mātes Armēnijas tēlu.

## Ārējās saites

*Meeting 'Mother Armenia,' The Woman Behind Yerevan's Iconic Statue
Telefe

***Telefe*** (***Televisión Federal***) ir Argentīnas televīzijas kanāls, kas pieder *Grupo Televisión Litoral*. Tas dibināts 1990. gada 15. janvārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Nippon TV

***Nippon TV*** ir Japānas televīzijas tīkls, kura galvenā mītne atrodas Minato, Tokijā. Tas dibināts 1952. gada 28. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Trīs Zvaigžņu balva 2021

**[[Trīs Zvaigžņu balva]]s 2021** ceremonija notika  kultūras un izklaides centrā "Hanzas perons". Balvas tika pasniegtas 13 nominācijās.

Par gada sportistu atzīts 3x3 basketbolists Kārlis Pauls Lasmanis, bet gada sportistes balvu ieguva pludmales volejboliste Tīna Graudiņa. Balva par mūža ieguldījumu tika piešķirta ilggadējam trenerim cīņas sportā Visvaldim Freidenfeldam.

Ceremoniju vadīja TV personības Ketija Šēnberga un Renārs Zeltiņš.

## Laureāti

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Esentuki

**Esentuki** () ir kūrortpilsēta Krievijā, Stavropoles novadā. Lielākais un populārākais minerālūdeņu un balneoloģiskais kūrorts Krievijā.

2023. gadā pilsētā dzīvoja 121,5 tūkstoši iedzīvotāju. 2010. gadā pilsētā dzīvoja krievi (84,69 %,) grieķi (5,40 %), armēņi (3,59 %) un ukraiņi (1,41 %)

Esentuki atrodas 17 km uz rietumiem no Pjatigorskas un 200 km uz dienvidaustrumiem no Stavropoles.

## Atsauces

## Ārējās saites
Armēnijas Nacionālā galerija

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2087788"
}

**Armēnijas Nacionālā galerija** () ir mākslas muzejs Armēnijas galvaspilsētas Erevānas centrā, Republikas laukumā. Atrodas vienā ēkā ar Armēnijas Nacionālo vēstures muzeju.

Muzejā glabājas pasaulē lielākā armēņu mākslas kolekcija (to skaitā otra lielākā Ivana Aivazovska kolekcija), kā arī Eiropas un Krievijas mākslinieku darbu kolekcija, to skaitā Tintoreto, Antonisa van Deika, Pītera Paula Rubensa, Gistava Kurbē, Žana-Onorē Fragonāra, Ežēna Delakruā, Teodora Ruso, Ivana Šiškina, Valentīna Serova, Iļjas Repina, Kārļa Brilova, Marka Šagāla darbi.

Armēnijas Nacionālā galerija tika dibināta 1921. gadā ar Armēnijas PSR dekrētu kā Valsts muzeja mākslas nodaļa. Kolekcijas kodolu veidoja nacionalizētā Maskavas Armēnijas kultūras centra (t.s. Lazareva institūta) mākslas kolekcija. Daudzi muzeja kolekcijas priekšmeti ir armēņu diasporas ziedojumi. 1935. gadā muzejs kļuva par atsevišķu struktūru. 1947. gadā tā tika nosaukta par **Armēnijas Valsts gleznu galeriju**, bet 1991. gadā tā ieguva mūsdienu nosaukumu.

## Ārējās saites
*
Atgriešanās

**"Atgriešanās"** () ir 2003. gada Krievijas drāmas filma. Starptautiski izlaista 2004. gadā. Filma ir kinorežisora Andreja Zvjaginceva debija.

Filma ieguva Zelta lauvu Venēcijas kinofestivālā (kā arī balvu par labāko pirmo filmu) un tika nominēta Zelta globusa balvai kā labākā ārzemju filma. Filmu izvēlējās arī kā Krievijas filmu atlasē par labāko ārzemju filmu 76. Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremonijā, taču tā neiekļuva galīgajā sarakstā. Kopumā filma ieguvusi 34 balvas un 20 nominācijas balvām dažādos starptautiskos festivālos.

2016. gada BBC rīkotajā 21. gadsimta 100 labāko filmu aptaujā filma "Atgriešanās" ierindota 80. vietā.

## Sižets
Filma stāsta par diviem zēniem, kuru tēvs pēc 12 gadu prombūtnes pēkšņi atgriezies mājās. Viņš aizved zēnus makšķerēšanas brīvdienās uz nomaļu salu pie ezera. Brāļi saskaras ar jaunām, pretrunīgām emocijām attiecībā uz tēvu, kuru viņi pazīst tikai no vienas fotogrāfijas. Brauciena laikā norisinās negaidīti un spraigi notikumi.

## Galvenajās lomās
* Vladimirs Garins — Andrejs
* Ivans Dobronravovs — Ivans
* Konstantīns Lavroņenko — tēvs
* Natālija Vdovina — māte

## Filmēšana
Filmēšana norisinājās Lādogas ezerā un Somu līča apkārtnē. Filmas budžets netika izpausts, lai gan intervijā režisors un producents izteicās, ka tas ir krietni zem . Režisors arī minēja, ka producenti naudu atguva jau pirms filmas izrādīšanas Venēcijas kinofestivālā. Filmas pirmizrāde Krievijā notika 2003. gada 16. oktobrī, pasaules pirmizrāde notika 2003. gada 31. oktobrī.

Vecākā brāļa Andreja lomas tēlotājs Vladimirs Garins noslīka neilgi pēc filmēšanas, divus mēnešus pirms filmas debijas. Viņam bija 16 gadi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gudermesa

**Gudermesa** (, ) ir pilsēta Čečenijas Republikā, Krievijā.

Iedzīvotāju skaits ir 64 376 cilvēki (2021), no tiem 95,34 % ir čečeni un 2,19 % — krievi. Pilsēta ir svarīgs transporta mezgls Ziemeļkaukāzā, tajā atrodas Ziemeļkaukāza dzelzceļa mezgls.

## Vēsture
Gudermesa radusies no 18. gadsimta Gumas ciema un 19. gadsimtā vairākkārt cieta Kaukāza kara laikā. 1929. gadā to pārdēvēja par Kaļininu un padarīja par darba apdzīvotu vietu, bet 1941. gadā, apvienojot vairākus ciemus, izveidoja pilsētu ar vēsturisko nosaukumu Gudermesa, kura padomju laikā kļuva par nozīmīgu rūpniecības un transporta centru, bet 1990. gados Pirmajā un Otrajā Čečenijas karā tika smagi izpostīta, līdz mūsdienās atjaunota kā viena no lielākajām Čečenijas pilsētām.

## Ārējās saites
Kauja par Chinvalu

**Kauja par Chinvalu** () bija kauja par Chinvalas pilsētu, separātiskās Dienvidosetijas galvaspilsētu. Tā bija vienīgā lielā kauja Krievijas—Gruzijas karā.
[left|thumb|Iznīcināts Gruzijas [T-72 tanks Chinvalā]]
Gruzijas sauszemes karaspēks ienāca pilsētā 2008. gada 8. augustā. Gruzijas spēki dažu stundu laikā pārņēma kontroli pār lielāko daļu pilsētas. Krievijas spēki sāka ieiet Dienvidosetijā, bet sarežģītās loģistikas dēļ Krievijas papildspēku ierašanās bija lēna. Pēc smagām kaujām Gruzijas karaspēks 10. augusta vakarā beidzot bija spiests atkāpties no pilsētas un 11. augustā pameta Dienvidosetiju.

## Ārējās saites
Trīs Zvaigžņu balva 2020

**[[Trīs Zvaigžņu balva]]s 2020** ceremonija notika  kultūras un izklaides centrā "Hanzas perons". Balvas tika pasniegtas 12 nominācijās. Trīs Zvaigžņu balvas pasniegšana notika pirmo reizi, aizvietojot Gada balvu sportā. Trīs Zvaigžņu balvas, kas veidota kā ķieģelis, kas rotāts ar zeltu, dizaina autors ir mākslinieks Artūrs Analts.

Par gada sportistu atzīts bokseris Mairis Briedis, bet gada sportistes balvu ieguva distanču slēpotāja Patrīcija Eiduka. Balva par mūža ieguldījumu tika piešķirta šķēpmešanas trenerei Valentīnai Eidukai.

Ceremoniju vadīja Renārs Zeltiņš. Sākotnēji bija paredzēts ceremonijas filmēšanu un pārraidīšanu organizēt 2020. gada decembrī, kā arī tās vadīšanu uzticēr Renāram Zeltiņam kopā ar Grētu Peidi, bet ar Covid-19 pandēmiju saistīto ierobežojumu dēļ tā tika pārcelta uz vēlāku laiku.

## Laureāti

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ņevinnomiska

**Ņevinnomiska** () ir pilsēta Krievijā, Stavropoles novadā. 2023. gadā pilsētā dzīvoja 115,8 tūkstoši iedzīvotāju.

2010. gadā pilsētā dzīvoja krievi (89,90 %,) ukraiņi (1,99 %) un armēņi (1,84 %).

Ņevinnomisska atrodas 55 km uz dienvidiem no Stavropoles. Caur pilsētu ved Ziemeļkaukāza dzelzceļš un federālā automaģistrāle ''Kaukāzs''.

## Atsauces

## Ārējās saites
Abazīni

thumb|Abazīnu karogs
**Abazīni** (pašnosaukums — *Абаза*) ir etniskā grupa, kas ir cieši saistīta ar abhāzu un adigu tautām, vēsturiski runā abazīnu valodā. Tie pārsvarā ir sunnītu musulmaņi.

Abazīni dzīvo galvenokārt Turcijā, Sīrijā, Libānā, Jordānijā, Ēģiptē un Krievijas Ziemeļkaukāza reģiona Karačaja-Čerkesijā un Stavropoles novadā. Kopējais abazīnu skaits nav zināms. Saskaņā ar 2021. gada Krievijas tautas skaitīšanas datiem Krievijā dzīvoja 43 793 abazīni. Turcijā pastāv ievērojama abazīnu dispora (aptuveni 150 000 cilvēku)

## Ārējās saites
Ģipkas luterāņu baznīca

**Ģipkas evaņģēliski luteriskā baznīca** ir 19. gadsimta vidū uzbūvēts un 21. gadsimta sākumā atjaunots Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Talsu novada Rojas pagasta Ģipkā. Reģiona nozīmes kultūras piemineklis.

1772. gadā Ģipkā uzbūvēja jau otro koka baznīcu. 1860. gadā uzbūvēja akmens mūra baznīcu ar 350 sēdvietām. Pēc Otrā pasaules kara baznīcas tornī iebūvēja Dundagas mežsaimniecības uguns novērošanas posteni. 1979. gada 1. septembrī baznīcā izcēlās ugunsgrēks un tā nodega. No ugunsgrēka izglāba tikai altārgleznu "Kristus pie krusta", divas lustras, Svētā Vakarēdiena traukus un dažādas citas sīkas detaļas. Gāja bojā baznīcas ērģeles un greznā kancele. 

No 1992. līdz 1997. gadam un no 2000. līdz 2010. gadam baznīca tika atjaunota. Kanceles un altāra galda gleznojumus veidojis mākslinieks Modris Sapuns. Uzņēmuma *H J Nelson & Co* 1910. gadā izgatavotās ērģeles pārvestas no Ziemeļanglijas, tās atjaunojis Alvis Melngalvis.

## Ārējās saites
Vladimirs Derevjanskis

[thumb|300px|PSRS vēstniecības darbinieki vēro [Tautas Saeimas darbu. No kreisāsː 1. sekretārs Mihails Vetrovs, Baltijas Īpašā kara apgabala pavēlnieks ģenerālpulkvedis Aleksandrs Loktionovs un sūtnis Vladimirs Derevjanskis.]]
**Vladimirs Derevjanskis** (*Влади́мир Константи́нович Деревя́нский*, 1902—1980) bija PSRS pilnvarotais sūtnis Latvijā no 1940. gada 7. aprīļa līdz 10. oktobrim, tad PSRS Tautas komisāru padomes pilnvarotais pārstāvis Latvijas PSR.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1902. gadā. Kopš 1929. gada Derevjanskis strādāja par inženieri, 1934. gadā kļuva par Maskavas Valsts elektrodu rūpnīcas direktoru, 1935. gadā par tresta *Giproenergoprom* galveno inženieri.

1938. gada 27. janvārī viņu iecēla par PSRS pilnvaroto sūtni Somijā, bet atsauca 1939. gada 29. novembrī sakarā ar Ziemas kara sākšanos.

Gatavojoties Latvijas okupācijai, Derevjanski 1940. gada 7. aprīlī iecēla par PSRS pilnvaroto sūtni Latvijā, pēc tam viņš bija PSRS Tautas komisāru padomes pilnvarotais pārstāvis Latvijas PSR. 1941. gada 12. janvārī viņu ievēlēja par PSRS Augstākās padomes 1. sasaukuma deputātu no Daugavpils vēlēšanu iecirkņa Latvijā. 1942. un 1943. gadā viņš bija PSRS Ārlietu tautas komisariāta ģenerālsekretāra palīgs.

Pēc Otrā pasaules kara Derevjanskis bija rūpnīcas Nr.523 tehniskās daļas vadītājs, vēlāk tresta *Sojuzelektrod* direktors (1950—1958).

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Loktionovs

[thumb|300px|PSRS vēstniecības darbinieki vēro [Tautas Saeimas darbu. No kreisāsː vēstniecības 1. sekretārs Mihails Vetrovs, Baltijas Īpašā kara apgabala pavēlnieks ģenerālpulkvedis Aleksandrs Loktionovs un sūtnis Vladimirs Derevjanskis.]]
**Aleksandrs Loktionovs** (, 1893—1941) bija Sarkanās armijas ģenerālpulkvedis, Baltijas Īpašā apgabala karaspēka komandieris pēc Baltijas valstu okupācijas (1940).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1893. gada 23. (11.) augustā Kurskas guberņas Verhnijļubažas ciemā. Sākoties Pirmajam pasaules karam 1914. gadā, viņu iesauca Krievijas Impērijas armijā, 1916. gadā viņš pabeidza mācības Oranienbaumas praporščiku skolā un piedalījās Pirmā pasaules kara kaujās Rietumu un Dienvidrietumu frontēs.

Pēc Brestļitovskas miera līguma parakstīšanas 1918. gadā iestājās Sarkanajā armijā, cīnījās Krievijas pilsoņu karā (1918—1920) Dienvidu un Kaukāza frontēs kā bataljona komandieris, pulka komandiera palīgs, no 1919. gada septembra — pulka komandieris. 1920. gadā Loktionovu iecēla par 9. kājnieku divīzijas 27. kājnieku brigādes komandieri.

Pēc kara beigām no 1921. gada jūnija viņš komandēja 97. strēlnieku brigādi, no 1922. gada maija — 33. strēlnieku divīziju . No 1923. gada jūlija bija 2. Tulas strēlnieku divīzijas komandiera palīgs, no 1924. gada oktobra — 2. Baltkrievijas strēlnieku divīzijas komandieris. Papildinājās Augstākajos akadēmiskajos kursus (1923), M. Frunzes militārās akadēmijas augstākās vadības kvalifikācijas paaugstināšanas kursos (1928), politiskās apmācības kursos (1930). 1933. gada decembrī viņu iecēla par Baltkrievijas kara apgabala komandiera palīgu aviācijā, bet 1935. gada maijā — tajā pašā amatā Harkivas kara apgabalā. 1937. gada augustā viņu iecēla par Vidusāzijas kara apgabala karaspēka komandieri, no tā paša gada novembrī par PSRS aizsardzības tautas komisāra vietnieku aviācijas jautājumos. PSRS Komunistiskās partijas 18. kongresā 1939. gadā viņu ievēlēja par VK(b)P Centrālās komitejas locekļa kandidātu.

1940. gada vasarā Loktionovs piedalījās Baltijas valstu okupācijas operācijā, 1940. gada 11. jūlijā kļuva par Baltijas Īpašā apgabala karaspēka komandieri.

1941. gada 11. martā ģenerālpulkvedi Loktionovu apsūdzēja nelikumīgā mēbeļu un virtuves piederumu izvešanā no Rīgas dzīvokļa uz Maskavu, uzliekot par pienākumu atdot atpakaļ visas paņemtās mēbeles. 1941. gada 19. jūnijā viņu arestēja un ieslodzīja NKVD cietumā Maskavā. Nošauts Kuibiševā 1941. gada 28. oktobrī bez tiesas, pamatojoties uz Lavrentija Berijas pavēli.

## Atsauces
Mihails Vetrovs

[thumb|300px|PSRS vēstniecības darbinieki vēro [Tautas Saeimas darbu. No kreisāsː 1. sekretārs Mihails Vetrovs, Baltijas Īpašā kara apgabala pavēlnieks ģenerālpulkvedis Aleksandrs Loktionovs un sūtnis Vladimirs Derevjanskis.]]
**Mihails Vetrovs** (*Михаил Сергеевич Ветров*, 1909—1980) bija PSRS sūtniecības Latvijā 1. sekretārs un Vissavienības biedrības kultūras sakariem ar aizrobežu pārstāvis (1937—1940), kurš tieši piedalījās Latvijas okupācijas sagatavošanā. Vēlāk darbojās PSRS sūtniecībās Zviedrijā (1941—1944), Nīderlandē (1948—1950) un bija PSRS vēstnieks Dānijā (1950—1954).

## Atsauces

## Ārējās saites
Varakļānu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Varakļānu novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Varakļānu novads|Varakļānu novada]] pašvaldības vadītāji**. Varakļānu novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Murmastienes, Varakļānu un Varakļānu pilsētu. 2025. gada 1. jūlijā Varakļānu novadu pievienoja Madonas novadam.

Varakļānu novada domes priekšsēdētāju izraudzījās no Varakļānu novada domē ievēlēto deputātu vidus. 2009. gadā domes sastāvā bija trīspadsmit deputātu, no 2013. gada – deviņi, bet no 2021. gada – piecpadsmit.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Varakļānu novads 

## Atsauces
Tukuma novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

[thumb|179x179px|[Tukuma novada ģerbonis]]
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Tukuma novads|Tukuma novada]] pašvaldības vadītāji**. Tukuma novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Degoles, Džūkstes, Irlavas, Jaunsātu, Lestenes, Pūres, Sēmes, Slampes, Tumes, Zentenes pagastus un Tukuma pilsētu. 2021. gada 1. jūlijā novadam tika pievienoti bijušie Jaunpils, Engures un Kandavas novadi.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Tukuma novads

## Atsauces
CONCACAF Nāciju līga

**CONCACAF Nāciju līga** ir starptautiskas futbola izlašu sacensības, kurās spēlē Ziemeļamerikas, Centrālamerikas un Karību reģiona futbola asociāciju konfederācijas (CONCACAF) dalībvalstu vīriešu izlases.

Par Nāciju līgas izveidi CONCACAF paziņoja 2017. gada novembrī. Pirmajā sezonā kvalifikācijas spēles sākās 2018. gada septembrī. Pirmais finālturnīrs tika aizvadīts 2021. gada jūnijā Denverā.

Komandas pēc līmeņa ir sadalītas trīs līgās (A, B un C), starp līgām notiek komandu paaugstināšana un pazemināšana. Nāciju līgas sacensības ir arī kā kvalifikācija CONCACAF Zelta kausam. Pirmajos trijos turnīros ir uzvarēja ASV izlases futbolisti.

## Rezultāti

### Komandu sasniegumi
}
|
|style="background:#9acdff"| 1 (2025*)
|-
| 
|style="background:gold"| 1 (2025)
|style="background:silver"| 2 (2021, 2024)
|style="background:#c96"| 1 (2023)
|
|-
|
|
|style="background:silver"| 1 (2023)
|style="background:#c96"| 1 (2025)
|
|-
| 
|
|style="background:silver"| 1 (2025)
|
|style="background:#9acdff"| 2 (2023, 2024)
|-
| 
|
|
|style="background:#c96"| 1 (2021)
|
|-
| 
|
|
|style="background:#c96"| 1 (2024)
|
|-
| 
|
|
|
|style="background:#9acdff"| 1 (2021)
|}
: = *rīkotāji*

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kurčaloja

**Kurčaloja** (, ) ir pilsēta Čečenijas Republikā, Krievijā.

Iedzīvotāju skaits ir 23 425 cilvēki (2021), no tiem 99,76 % ir čečeni.

Pirms pārveidošanas par pilsētu 2019. gada janvāra sākumā Kurčaloja bija lielākā lauku apdzīvotā vieta Čečenijā. 2018. gada 4. oktobrī Čečenijas parlaments pieņēma rezolūciju par Kurčalojas lauku apdzīvotās vietas pārveidošanu par pilsētu. 

## Ārējās saites
Šali

**Šali** (, ) ir pilsēta Čečenijas Republikā, Krievijā.

Iedzīvotāju skaits ir 55 054 cilvēki (2021), no tiem 90,17 % ir čečeni.

Atrodas 18 km uz dienvidiem no Argunas dzelzceļa stacijas un 36 km uz dienvidaustrumiem no Groznijas.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
Urusmartana

**Urusmartana** (, ) ir pilsēta Čečenijas Republikā, Krievijā.

Iedzīvotāju skaits ir 63 449 cilvēki (2021), no tiem 96,41 % ir čečeni.

Pilsēta atrodas 18 km uz dienvidrietumiem no Groznijas.

## Ārējās saites
Pjero Inkapjē

**Pjero Martins Inkapjē Reina** (, dzimis ) ir Ekvadoras futbolists, spēlē centra aizsarga pozīcijā, pārstāv Ekvadoras futbola izlasi. Kopš 2025. gada Inkapjē pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Arsenal FC|Arsenal]]*, kas viņu īrē no ''Bayer Leverkusen''.

Iepriekš spēlējis Ekvadoras komandā ''Independiente del Valle'' un Argentīnas komandā ''Talleres''.

Ekvadoras futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Piedalījies 2022. gada FIFA Pasaules kausā.
## Sasniegumi
**Bayer Leverkusen**

*Vācijas Bundeslīga: 2023—24
* Vācijas Superkauss: 2024
## Atsauces

## Ārējas saites
Edmonds Tapsoba

**Edmonds Feisals Tapsoba** (, dzimis ) ir Burkinafaso futbolists, spēlē centra aizsarga pozīcijā, pārstāv Burkinafaso futbola izlasi. Kopš 2020. gada Tapsoba pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu ''Bayer 04 Leverkusen''.

Burkinafaso futbola izlases rindās debitējis 2016. gadā.
## Sasniegumi
**Leverkūzenes "Bayer"**

* Vācijas Bundeslīga: 2023—24
* Vācijas Superkauss: 2024
## Atsauces

## Ārējās saites
Arguna

**Arguna** (, ) ir pilsēta Čečenijas Republikā, Krievijā.

Iedzīvotāju skaits ir 41 622 cilvēki (2021), no tiem 99,32 % ir čečeni.

Pirmais un Otrais Čečenijas karš ievērojami izpostīja Argunu, taču tagad tā ir gandrīz pilnībā atjaunota. 

## Ārējās saites
Bamba

**Bamba** var būt:

* Sols Bamba (*Sol Bamba*; 1985—2024) — Kotdivuāras futbolists;
* Žonatans Bamba (*Jonathan Bamba*; 1996) — Kotdivuāras futbolists.
Sredņekolimska

**Sredņekolimska** (, ) ir pilsēta Krievijā, ulusa centrs Sahas Republikā. Atrodas Kolimas upes kreisajā krastā 1280 km no republikas galvaspilsētas Jakutskas. Tajā dzīvo 3118 iedzīvotāji (2023).

## Atsauces

## Ārējās saites
Salihs Ezdžans

**Salihs Ezdžans** (, dzimis ) ir Turcijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Turcijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Ezdžans pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu ''Borussia Dortmund''.

Iepriekš Ezdžans ir spēlējis Vācijas komandās *[[1. FC Köln]]*, *[[Holstein Kiel]]* un *[[VfL Wolfsburg]]*.

Savas karjeras sākumā pārstāvējis dažāda vecuma Vācijas jauniešu futbola izlases. 2022. gadā debitējis Turcijas futbola izlases rindās. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Vācijas U21**

* UEFA Eiropas U-21 čempionāts: 2021

## Ārējās saites
Kristijans Jakičs

**Kristijans Jakičš** (, dzimis ) ir Horvātijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Horvātijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Jakičs pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu *[[FC Augsburg]].*

Iepriekš Jakičs ir spēlējis Horvātijas komandās ''RNK Split'', ''Lokomotiva'', ''Istra 1961'' un ''Dinamo Zagreb''.

Horvātijas futbola izlases rindās Jakičs debitēja 2021. gadā.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas futbola līga: 2020—21
* Horvātijas kauss: 2020—21

**Eintracht Frankfurt**

* UEFA Eiropas līga: 2021—22

## Ārējās saites
Randals Kolo Muani

**Randals Kolo Muani** (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Francijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Kolo Muani pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]*, kas viņu īrē no ''Paris Saint-Germain''.

Iepriekš Kolo Muani ir spēlējis Francijas komandās ''Nantes'' un ''Boulogne'', Vācijas komandā ''Eintracht Frankfurt'' un Itālijas komandā *[[Juventus F.C.|Juventus]].*

Francijas futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Nantes**

* Francijas kauss: 2021–22
**Paris Saint-Germain**

* Francijas futbola 1. līga: 2023–24
* Francijas kauss: 2023–24
* Trophée des Champions: 2023
* UEFA Čempionu līga: 2024—2025 

**Francija**

* UEFA Nāciju līga trešā vieta:2024—2025

## Atsauces

## Ārējās saites
Hoselu

**Hosē Luiss Mato Sanmartins** (, dzimis ), pazīstams kā **Hoselu** (*Joselu*), ir Spānijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Hoselu pārstāv Kataras Zvaigžņu līgas komandu *[[Al-Gharafa SC|Al-Gharafa]]*.

Hoselu savu karjeru sāka *[[Celta de Vigo]]* komandā, bet 2009. gadā viņš nonāca *Real Madrid* sistēmā, kur ilgu laiku rezultatīvi spēlējis B komandā, kopumā 72 mačos gūstot 40 vārtus. Tomēr galvenās komandas rindās viņš nespēja iekļūt un 2012. gadā viņš pārcēlās uz Vāciju, lai pievienotos Bundeslīgas komandai ''1899 Hoffenheim''. Vēlāk Vācijā spēlējis arī *[[Eintracht Frankfurt]]* un *[[Hannover 96]]*. 2015. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai ''Stoke City'', bet 2017. gadā citai Premjerlīgas komandai ''Newcastle United''. 2019. gadā atgriezies Spānijā un pievienojies *[[Deportivo Alavés]]* komandai. 2022. gadā kā brīvais aģents pārgājis uz *Espanyol*. Tajā sezonā ar 16 vārtu guvumiem viņš bija trešais rezultatīvākais *La Liga* spēlētājs. 2023. gada vasarā uz īres tiesībām atkal pievienojies *Real Madrid*.

Spānijas futbola izlases rindās debitējis 2023. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Real Madrid**

* La Liga: 2011—12
* UEFA Čempionu līga: 2023—24

**Spānija**

* UEFA Nāciju līga: 2022—23
* UEFA Eiropas čempionāts futbolā: 2024

## Atsauces

## Ārējās saites
Figeroa

**Figeroa** () ir spāņu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Eliass Figeroa (*Elías Figueroa*; dzimis 1946. gadā), bijušais Čīles futbolists;
* Majnors Figeroa (*Maynor Figueroa*; dzimis 1983. gadā), bijušais Hondurasas futbolists.
Edgars Mekšs

**Edgars Mekšs** (dzimis ) ir Latvijas politiķis. Kopš 2017. gada ir Ludzas novada domes priekšsēdētājs, pārstāv partiju apvienību Zaļo un zemnieku savienība.

2017. gadā tika ievēlēts par Ludzas novada domes priekšsēdētāju. 2021. gadā amatā ievēlēts atkārtoti.

## Atsauces
Gunārs Ansiņš

**Gunārs Ansiņš** (dzimis ) ir Latvijas politiķis. Kopš 2021. gada ir Liepājas domes priekšsēdētājs, pārstāv partiju Liepājas partija.

Mācījies Liepājas 1. vidusskolā. 1993. gadā Liepājas pedagoģijas akadēmijā ieguvis bakalaura grādu kā sākumskolas skolotājs, bet 1994. gadā ieguvis maģistra grādu vides zinātnē un pārvaldē Latvijas Universitātē.

2021. gadā tika ievēlēts par Liepājas valstspilsētas domes priekšsēdētāju. Pirms kļūšanas par Liepājas valstspilsētas domes priekšsēdētāju bijis priekšsēdētāja vietnieks.

## Atsauces
ISO 15924

**ISO 15924, ''Rakstības nosaukumu kodi**'' () ir starptautisks standarts, kas nosaka kodus rakstībām (rakstu sistēmām). Katrai rakstībai ir piešķirts četru burtu kods un trīsciparu numeriskais kods. 

Kā reģistrējošo organizāciju šim standartam ISO ir deleģējis Unicode konsorciju. 

Standarts atvasināts no ISO 639-2:1998 «Valodu nosaukumu kodi — 2.daļa», no kura aizgūti rakstību nosaukumi gadījumos, kad tie identiski ar valodu nosaukumiem.

## Rakstību kodi
### Numeriskie diapazoni
* Hieroglifu un ķīļraksta rakstības
* Alfabētiskās rakstības ar virzienu no labās uz kreiso pusi
* Alfabētiskās rakstības ar virzienu no kreisās uz labo pusi
* Alfasillabāriskās rakstības
* Sillabiskās rakstības
* Ideogrāfiskās rakstības
* Neatšifrētās rakstības
* Ātrraksti un citi pieraksti
* (nepiešķirts)
* Privātais lietojums, aliasi, speciālie kodi

### Speciālie kodi
*: 50 privātai lietošanai rezervēti kodi
*: Emodzi
*: Kods pārmantotai rakstībai
*: Matemātiskie simboli
*: Simboli
*: Kods valodai bez rakstības
*: Kods nenoteiktai rakstībai
*: Kods neatšifrētai rakstībai

## Kodu saraksts
Standartā iekļautās rakstības (2021):

## Atsauces

## Ārējās saites
Ukrainas milicija

**Ukrainas milicija** () bija Ukrainas iekšzemes tiesībaizsardzības iestāde no 1990. līdz 2015. gadam. Sākotnēji milicija Ukrainā kā padomju milicija tika izveidota 1919. gada 9. februārī, kad Ukrainas teritoriju pārvaldīja Ukrainas Padomju Sociālistiskā Republika, kas bija daļa no Padomju Savienības, un tā turpināja pildīt valsts policijas dienesta funkcijas arī pēcpadomju Ukrainā, līdz 2015. gada 7. novembrī to pilnībā aizstāja Ukrainas Nacionālā policija. Milicija atradās tiešā Ukrainas Iekšlietu ministrijas (*MVS*) pakļautībā, un tā tika plaši uzskatīta par korumpētu un Ukrainas sabiedrības prasībām neatbilstošu dienestu. Eiromaidana laikā, milicija tika apsūdzēta par brutālu izturēšanos pret protestētājiem, kā arī par Automaidana aktīvistu nolaupīšanu, kā rezultātā milicijas reputācija tika neatgriezeniski iedragāta. Tas noveda pie tās nomaiņas ar policiju Petro Porošenko prezidentūras laikā.

## Miera uzturēšanas misijas
Līdz 2015. gadam milicijas darbinieki darbojās miera uzturēšanas misijās. Tādējādi 19 darbinieki strādāja Sudānā, 19 Libērijā, 1 Kiprā, 4 Kotdivuārā, 3 Kongo DR un 1 Kosovā (2005.–2006. gadā tur strādāja 197 milicijas darbinieki).

## Dienesta pakāpes
Ar Ukrainas Augstākās Radas 1993. gada 22. aprīļa Rezolūciju Nr. 3135-XII "Par īpašām dienesta pakāpēm, formas tērpiem un zīmotnēm Ukrainas iekšlietu struktūrās" tika noteiktas īpašas dienesta pakāpes iekšlietu struktūru vecākajiem un ierindas darbiniekiem:

## Skatīt arī
* Ukrainas Nacionālā policija
* Baltkrievijas milicija
* Krievijas milicija
* Milicija (policija)

## Atsauces

## Ārējās saites
Sākumskola

thumb|Skolēni japāņu sākumskolā
**Sākumskola** Latvijā ir izglītības iestāde, kurā tiek īstenotas pirmo četru klašu izglītības programmas, kā arī pamatskolu un vispārizglītojošo vidusskolu 1.—4. klase. Sākumskolās īsteno pamatizglītības pirmā posma izglītības programmas, kuras apguvi bērns parasti sāk tajā gadā, kurā viņam aprit pilni septiņi gadi, vai arī gadu agrāk vai vēlāk.

Citās valstīs sākumskola var tikt definēta citādi, piemēram, Francijā tā ilgst piecus gadus, bet vairumā spāņvalodīgo valstu un Japānā — sešus. ASV reizēm sākumskolas izglītību attiecina uz pirmajām 4 līdz 8 klasēm, iekļaujot arī bērnudārzu. Attiecīgi dažādās valstīs atšķiras arī sākumskolas funkcijas.

## Atsauces
Aksels Disasī

**Aksels Arturs Disasī** (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Francijas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Disasī spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[West Ham United FC|West Ham United]]*, kas viņu īrē no ''Chelsea''.

Iepriekš Disasī ir spēlējis Francijas komandās ''Paris FC'', ''Stade de Reims'' un ''AS Monaco'', kā arī Anglijas komandā *[[Aston Villa FC|Aston Villa]]*.

Francijas futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Stade de Reims**

* Francijas 2. līga: 2017—18

**Chelsea**

* Anglijas Līgas kauss finālists: 2023—24
* UEFA Konferences līga: 2024—2025

**Francija**
* FIFA Pasaules kauss finālists: 2022

## Atsauces

## Ārējās saites
Žans Klērs Todibo

**Žans Klērs Todibo** (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē centra aizsarga pozīcijā, pārstāv Francijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Todibo spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[West Ham United FC|West Ham United]]*.

Iepriekš Todibo ir spēlējis Francijas komandā ''Toulouse'', Spānijas komandā ''Barcelona'', Vācijas komandā ''Schalke 04'' un Portugāles komandā ''Benfica''.

## Sasniegumi
**Barcelona**

* La Liga: 2018—19

## Ārējās saites
Andris Vaivods

**Andris Vaivods** (dzimis ) ir Latvijas politiķis. No 2002. gada līdz 2025. gadam bijis Līvānu novada domes priekšsēdētājs, pārstāv partiju Latvijas attīstībai. Pirms tam bijis ievēlēts Līvānu domē no Tautas partijas un Zaļo un zemnieku savienības.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1960. gada 16. novembrī. 1975. gada beidzis Sīļu astoņgadīgo skolu. 1979. gadā beidzis Višķu sovhoztehnikumu. 2009. gadā pabeidzis studijas Daugavpils Universitātē, iegūstot Sociālo zinātņu bakalaura grādu vēsturē.

## Atsauces
Ugo Giljamons

**Ugo Giljamons Sanmartins** (, dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē aizsarga vai pussarga pozīcijā, pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Giljamons pārstāv Horvātijas līgas komandu *[[HNK Hajduk Split|Hajduk Split]]*.

Visus savus jauniešu gadus pavadījis ''Valencia'' komandas sistēmā, bet galvenās komandas rindās debitējis 2020. gadā. 2021. gadā Giljamons debitēja Spānijas futbola izlases rindās. Viņš tika iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Ārējās saites
Karolis Uzēla

**Karolis Uzēla** (, dzimis ) ir Lietuvas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Lietuvas futbola izlasi. Kopš 2025. gada pārstāv FK Transinvest.

Iepriekš pārstāvējis Lietuvas A līgas komandu ''FK Žalgiris'', Itālijas A sērijas komandu *[[S.P.A.L.]]*, un latviešu FK RFS.

Lietuvas futbola izlases rindās debitējis 2021. gadā.

## Ārējās saites
Gvids Gineitis

**Gvids Gineitis** (, dzimis ) ir Lietuvas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Lietuvas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Gineitis pārstāv Itālijas A sērijas komandu ''Torino''.

Iepriekš pārstāvējis Lietuvas komandas ''NFA Kaunas'' un ''Atmosfera'', kā arī Itālijas komandu *[[S.P.A.L.]]*.

Lietuvas futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. 2023. gada janvāri viņš tika atzīts par Lietuvas gada labāko jauno futbolistu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tatevas klosteris

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q554947"
}

**Tatevas klosteris** () ir 9. gadsimtā dibināts Armēņu apustuliskās baznīcas klosteris, kas atrodas Armēnijas dienvidos, Sjunikas marzē.

Klosteris uzcelts Vorotanas upes ielejas kraujas virsotnē. Tradīcija vēsta, ka klosteris nosaukts apustuļa Tadeja vārdā, kas darbojies reģionā. Vēsturiski klosteris kalpojis kā reģiona garīgais, ekonomiskais un kultūras centrs. Sevišķu uzplaukumu tas piedzīvoja 14. un 15. gadsimtā, kad šeit atradās 1373. gadā dibinātā Tatevas Universitāte.

Uz klosteri 2010. gadā atklāja 5,7 kilometrus garu trošu ceļu Tatevas spārni (*Տաթևի թևեր*).

## Galerija

Armenia._Tatev_Monastery._Holy_Mother_of_God_Church_P8240793_2350.jpg|Dievmātes baznīca
Tatev_Monastery_closeup.jpg
Tatev_dome.jpg
Tatev,_Engraving.jpg
Tatev Monastery, Liturgy, Armenian Orthodox Christian Church, Tatev, Armenia.jpg|Liturģija
Tovma_Metsopetsi.jpg|Tatevas Universitātes miniatūra
Крылья_Татева.jpg


## Ārējās saites
Sauļus Mikoļūns

**Sauļus Mikoļūns** (; dzimis ) ir bijušais Lietuvas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, pārstāvējis Lietuvas futbola izlasi. No 2016. gada līdz 2023. gadam Mikoļūns spēlēja Lietuvas A līgas komandā Viļņas "Žalgiris".

Karjeras laikā Mikoļūns ir arī spēlējis Skotijas Premjerlīgas komandā ''Heart of Midlothian'' un Ukrainas Premjerlīgas komandā Kijivas "Arsenal".

Lietuvas futbola izlases rindās debitējis 2004. gadā. Kopumā izlases rindās nospēlējis 101 maču, tādējādi viņš ir spēlēm bagātākais Lietuvas izlases futbolists. Karjeru noslēdza 2023. gadā. Pēdējo spēli Žalgiris sastāvā aizvadīja 2023. gada novembrī, uznākot laukumā uz 13 minūtēm savā atvadu mačā. 
## Sasniegumi
**FBK Kaunas**
* A līga: 2004
* Lietuvas kauss: 2004
* Lietuvas superkauss: 2004

**Heart of Midlothian**
* Skotijas kauss: 2005–06

**FK Žalgiris**
* A līga: 2016, 2020, 2021, 2022
* Lietuvas kauss: 2016 (2x), 2018, 2021, 2022
* Lietuvas superkauss: 2016, 2017, 2020, 2023
## Ārējās saites
Edvīns Girdvainis

**Edvīns Girdvainis** (, dzimis ) ir Lietuvas futbolists, spēlē centra aizsarga pozīcijā, pārstāv Lietuvas futbola izlasi. Kopš 2026. gada pārstāv TOPLYGA komandu FK Transinvest.

Iepriekš spēlējis Lietuvas komandā ''Ekranas'', Spānijas komandā ''Marbella'', Polijas komandā *[[Piast Gliwice]]*, Krievijas komandā ''Tom Tomsk'', Izraēlas komandā Telavivas "Hapoel", Azerbaidžānas komandā ''Keşla'', Latvijas komandā *[[FK RFS]]* un Vācijas komandās *[[KFC Uerdingen 05]]* un *[[SV Sandhausen]].*

Lietuvas futbola izlases rindās debitējis 2016. gadā.

## Ārējās saites
Karols Metss

**Karols Metss** (, dzimis ) ir Igaunijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Igaunijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Metss pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu ''FC St. Pauli''.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Igaunijas komandas ''Warrior Valga'', ''Flora'', Norvēģijas komandu ''Viking'', Nīderlandes komandu ''NAC Breda'', Zviedrijas komandu ''AIK'', Saūda Arābijas komandu *[[Al-Ettifaq Club|Ettifaq]]*, Bulgārijas komandu ''CSKA Sofia'' un Šveices komandu ''Zürich''.

Igaunijas futbola izlases rindās debitējis 2013. gadā.

## Ārējās saites
Taijo Teniste

**Taijo Teniste** (, dzimis ) ir Igaunijas futbolists, spēlē labās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv Igaunijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Teniste pārstāv Tartu Welco.

Iepriekš Teniste ir spēlējis Igaunijas komandā ''Levadia'' un Norvēģijas komandās ''Sogndal'' un ''Brann''.

Igaunijas futbola izlases rindās debitējis 2007. gadā.

## Ārējās saites
Henriks Ojamā

**Henriks Ojamā** (, dzimis ) ir Igaunijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Igaunijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Ojamā pārstāv Igaunijas Meistarlīgas komandu ''Paide Linnameeskond''.

Spēlējis tādu valstu kā Anglijas, Vācijas, Nīderlandes, Somijas, Skotijas, Polijas, Norvēģijas, Austrijas un Horvātijas komandās. Kopā ar ''Legia Warsaw'' komandu 2014. gadā uzvarējis Polijas *[[Ekstraklasa]]* čempionātā.

Igaunijas futbola izlases rindās debitēijs 2012. gadā.

## Sasniegumi
**Legia Warsaw**

* Ekstraklasa: 2013—14

**Gorica**

* Druga HNL: 2017—18

**Flora**

* Igaunijas Superkauss: 2021

## Ārējās saites
Rauno Sapinens

**Rauno Sapinens** (, dzimis ) ir Igaunijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Igaunijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Sapinens spēlē Igaunijas Meistarlīgas komandā Flora.

Iepriekš Sapinens ir spēlējis Igaunijas komandā ''Flora'', Beļģijas komandā ''Beerschot'', Nīderlandes komandā ''Den Bosch'', Slovēnijas komandā ''Domžale'' un Polijas komandās ''Piast Gliwice'' un ''Stal Mielec''.

Igaunijas futbola izlases rindās debitējis 2015. gadā.

## Ārējās saites
Sergejs Zenjovs

**Sergejs Zenjovs** (; dzimis ) ir Igaunijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Igaunijas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Zenjovs pārstāv Igaunijas Meistarlīgas komandu ''Flora''.

Savas karjeras laikā spēlējis arī Ukrainā, Anglijā, Krievijā, Azerbaidžānā, Polijā un Kazahstānā.

Igaunijas futbola izlases rindās debitējis 2008. gadā.

## Ārējās saites
Dersimas vilājets

**Dersimas vilājets** (turku: *Dersim Vilayeti*) bija viena Osmaņu impērijas provincēm. To izveidoja 1879. gadā. Tās centrs bija Hozata.  

## Ārējās saites
Karačajevska

**Karačajevska** (, , ) ir pilsēta Krievijā, Karačajas-Čerkesijā. Iedzīvotāji lielākoties ir karačaji (81,67 %), kā arī krievi (11,33 %).

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1926. gadā kā jaunizveidotā Karačajas autonomā apgabala centrs. 1927. gadā tai piešķirts **Mikojanšaharas** (*Микоян-Шахар*) nosaukums par godu armēņu izcelsmes komunistam Anastasam Mikojanam. 1929. gadā piešķirts pilsētas statuss. 1943. gada oktobrī Karačajas autonomo apgabalu likvidēja, karačajus izsūtīja uz Centrālāziju, bet pilsētu mēnesi vēlāk pārdēvēja par **Kluhori** (*Клухори*) un iekļāva Gruzijas PSR. 1955. gadā Kluhori rajonu no Gruzijas PSR atgrieza Krievijas PFSR sastāvā un iekļāva Stavropoles novadā. 1957. gada 12. janvārī pilsētu pārdēvēja tagadējā vārdā, bet 1963. gada 1. februārī tika izveidots Karačajas-Čerkesijas autonomais apgabals un Karačajevska kļuva par apgabala pakļautības pilsētu tā sastāvā.

## Galerija

Attēls:Goryanka.jpg|alt=
Attēls:View of Karachayevsk.jpg|alt=
Attēls:Karachayevsk, Republic of Karachayevo-Cherkessya, Caucasus, Russia. 04.JPG|alt=
Attēls:Karachayevsk, Republic of Karachayevo-Cherkessya, Caucasus, Russia. 15.JPG|alt=
Attēls:Teberda Karachayevsk.jpg|alt=
Attēls:City hall square Karachayevsk.jpg|alt=
Attēls:Town of Karachaevsk central mosque. Russia, Karachaevo-Cherkessia.jpeg|alt=
Attēls:Памятник горянке с чашей айрана.jpg|alt=


## Atsauces

## Ārējās saites
Ustjdžeguta

**Ustjdžeguta** (, ) ir pilsēta Krievijā, Karačajas-Čerkesijā. Iedzīvotāji lielākoties ir karačaji (54,64 %), krievi (32,58 %) un abazīni (6,04 %).

Ustjdžegutai ir mēreni kontinentāls klimats, ar karstām vasarām un salīdzinoši aukstām ziemām. Tas padara šo reģionu piemērotu lauksaimniecībai, kas ir svarīga vietējās ekonomikas sastāvdaļa.
## Ievērojamas personības
Ustjdžegutā ir dzimuši vai dzīvojuši:
* Dmitrijs Bilans (*Дми́трий Никола́евич Била́н*; dzimis Viktors Belans (Виктор Белан), 1981) ir krievu dziedātājs. 
## Atsauces

## Ārējās saites
Malgobeka

**Malgobeka** (, ) ir pilsēta Krievijā, Ingušijā. Tā atrodas 40 km attālumā no republikas galvaspilsētas Magasas.

Malgobekā dzīvo 36 480 iedzīvotāji (2021), no tiem 89,72 % ir inguši un 6,57 % čečeni.

## Ārējās saites
Sunža (pilsēta)

**Sunža** (, ) ir pilsēta Krievijā, Ingušijā. Pilsēta atrodas Sunžas upes ielejā, 22 km uz ziemeļaustrumiem no Nazraņas un 47 km uz rietumiem no Groznijas.

Sunžā dzīvo 62 078 iedzīvotāji (2021), no tiem 90,07 % ir inguši un 7,54 % čečeni.

## Ārējās saites
Karabulaka

**Karabulaka** (, ) ir pilsēta Krievijā, Ingušijā. 

Pilsēta atrodas pie Sunžas upes (Tereka pietekas), 20 km uz ziemeļiem no republikas galvaspilsētas Magasas.

## Ārējās saites
Nezvērs (filma)

**"Nezvērs"** () ir 2000. gada Apvienotās Karalistes un Spānijas kriminālfilma. Filmas režisors ir Džonatans Gleizers, kuram tā ir debija. Filmā galvenās lomas atveido Rejs Vinstons, Bens Kingslijs un Ians Makšeins.

Filma stāsta par bijušo noziedznieku, kuru apciemo sociopātisks gansteris, pieprasot piedalīties bankas aplaupīšanā.

Filmas "Nezvērs" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā un to izplatīja *[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši par Kingslija aktierspēli, par ko viņu nominēja 74. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 86% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Teberda

**Teberda** (krievu Теберда, ) ir pilsēta Krievijā, Karačajas-Čerkesijā. Iedzīvotāji lielākoties ir karačaji (69,1 %), kā arī krievi (25,1 %).

## Galerija

Attēls:Музыкальная школа г. Теберда.JPG|Mūzikas skola
Attēls:Окрестности Теберды.JPG|Pilsētas apkārtne
Attēls:Teberdinsky reserve-2.jpg|Kaukāza kalni


## Ārējās saites
Mozdoka

**Mozdoka** (, ) ir pilsēta Krievijā, Ziemeļosetijas-Alānijas Republikā.

2010. gadā pilsētas etniskais sastāvs bija daudzveidīgs: krievi: 59,12 %, osetīni: 8,28 %, kumiki: 7,07 %, armēņi: 6,19 %, čečeni: 3,51 %, kabardieši: 3,30 %, turki: 2,03 %, korejieši: 1,97 %, ukraiņi: 1,52 %.

## Atsauces

## Ārējās saites
Digora

**Digora** (, ) ir pilsēta Krievijā, Ziemeļosetijas-Alānijas Republikā. Tā atrodas 52 km attalumā no Vladikaukāzas. 

Pilsēta lielakoties dzīvo osetīnu etnogrāfiska grupa digori (95,7 %). 

## Ārējās saites
Full River Red

***Full River Red*** () ir 2023. gada Ķīnas vēsturiskā komēdijtrillera filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Džans Imou, galvenās lomas atveido Šens Tens un Džeksons Ji. Filmas pirmizrāde Ķīnā notika , Ķīniešu Jaunā gada dienā.

Filmas darbība norisinās 7. gadsimtā Sunu dinastijas laikā. Augstmaņa Cjiņa Hui rezidencē atrod sūtņa līķi. Jauns kareivis slepkavības izmeklēšanas laikā tiek iesaistīts sazvērestībā. Filmēšana sākās  Taijuaņā, Šaņsji provincē un ilga līdz 2022. gada augustam.

Šī ir septītā ienesīgākā 2023. gada filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Edko Films

***Edko Films Ltd.*** () ir Honkongas kinostudija un filmu izplatītājs.

Studija izveidota 1986. gadā. Starp ienesīgākajām studijas filmām ir tādas filmas kā "Mūmija: Pūķa imperatora kapenes" (*The Mummy: Tomb of the Dragon Emperor*, 2008), *[[Cold War (2016. gada filma)|Cold War]]* (寒戰, 2012), *[[The Bodyguard]]* (特工爺爺, 2016), *[[Cold War 2]]* (寒戰II, 2016) un *[[Full River Red]]* (滿江紅, 2023).

## Atsauces
Čonhara šaurums

**Čonhara šaurums** () vai **Čongara šaurums** () ir šaurs un sekls jūras šaurums Melnās jūras ziemeļdaļā starp Krimas pussalas ziemeļu krastu un Ukrainas kontinentālo daļu. Sadala divās daļās Sivaša līci. Atdala Tjupdžankojas pussalu dienvidos no Čonharas pussalas ziemeļos. Šauruma krastus savieno divi autoceļu tilti.

## Ārējās saites
Alfrēds Kļestrovs

**Alfrēds Viktors Kļestrovs**, arī **Alfrēds Klestrovs**, ( — ) bija latviešu strēlnieku virsnieks, bruņuvilciena "Kalpaks" komandieris, kritis Liepājas aizstāvēšanas kaujā. Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1897. gada 7. vai 8. martā Liepājā. Mācījās Liepājas pilsētas skolā, pēc tam mērnieku skolā Rīgā.
Pēc Pirmā pasaules kara sākuma viņu mobilizēja Krievijas Impērijas karadienestā un pēc mācībām praporščiku skolā Maskavā nosūtīja uz Rumānijas fronti. Apbalvots ar Annas ordeņa II šķiru.

Kad pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas 1918. gadā Ukrainu okupēja vācu karaspēks, Kļestrovs atgriezās Rīgā.

No 1919. gada pavasara dienēja Latvijas armijas 3. Latgales divīzijas papildu bataljonā, no 30. oktobra bija bruņuvilciena "Kalpaks" komandieris. 
1919. gada 4. novembrī, bermontiešiem uzbrūkot Liepājai, Kļestrovs zem stipras artilērijas un ložmetēju uguns devās pretuzbrukumā, ar bruņuvilcienu nokļuva ienaidnieka ķēdes tinumā. Tā kā nebija iespējams atklāt lielgabala uguni, vadīja savu komandu durkļu cīņā un izklīdināja pretinieku, tā sekmēdams bermontiešu uzbrukuma atsišanu, taču pats šajā kaujā krita no vācu lodes.
Apbedīts Liepājas Līvas kapos.

## Piemiņa
1922. gadā apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni (LKOK nr.3/1423; pēc nāves).
1935. gadā virsleitnanta Kļestrova nāves vietā Liepājas-Vaiņodes dzelzceļa un Liepājas-Grobiņas šosejas krustojumā uzstādīja piemiņas plāksni.

## Atsauces