open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vāne

**Vāne** ir ciems Tukuma novadā, Vānes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies Sārcenes upes krastos  no novada centra Tukuma un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Hānu dzimtai piederējušās Vānes muižas *(Wahnen)* centru. Vānē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, pasts, vairāki veikali. Vānes luterāņu baznīca (celta 1663. gadā) ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Par uzticamu kalpošanu Kurzemes hercogistes mestrs Gothards Ketlers piešķīra Vānes, Aizupes, Varibes un Sārcenes muižas savam sekretāram un palīgam Zalomonam Henningam (, 1528—1589), kurš bija Livonijas ordeņa valsts, vēlāk Kurzemes un Zemgales hercogistes valsts darbinieks, "Vidzemes un Kurzemes hronikas no 1554. līdz 1590. gadam..." autors.  Viņš dzīvoja un nomira Vānē 1589. gada 29. novembrī un tika apbedīts paša 1573. gadā dibinātajā Vānes baznīcā. 1663. gadā viņa mirstīgās atliekas pēcnācēji apbedīja jaunajā mūra baznīcā. To uzbūvēja no 1654. līdz 1663. gadam Zalomona dēls Gothards Henings.

thumb|left|Vānes luterāņu baznīca
Vānes novads laika gaitā starp mantiniekiem tika sadalīts Aizupes, Vānes, Variebas, Sārcenes muižās. Turīgā dzimta tomēr pamazām iznīka - jau 1723. gadā Vānē nedzīvoja vairs neviens Henings, bet pilnībā dzimta izmira 18. gadsimta beigās.

1821. gadā Vānes muiža kļuva par baronu fon Hānu īpašumu. 1870. gadā neogotikas stilā celtā pils nodedzināta 1905. gada revolūcijas laikā. 

Ēka atjaunota tikai 1936.-1940. gados, un tajā ierīkota Vānes pamaskola. Būvdarbi izmaksāja ap 25 000 latu, no kuriem 13 000 tika paredzēts aizņemties no valdības. Lai pabeigtu darbus, Tukums apriņķa vecākais uzdevis Tukuma apriņķa v. p. i. vajadzības gadījumā paaugstināt pat nodokļu likmes.

Muižas klēts 1937. gadā pārbūvēta par tautas namu.

1939. gadā Vānes pamatskolu apvienoja ar Aizupes pamatskolu. Tajā laikā tika atjaunota arī muižas ēkas otrs gals. Darbs tika pabeigts 1941.gadā.

Otrā pasaules kara laikā skolā atradās vācu hospitālis. 

1944. gadā skolas daļa nodega, vācieši telpas neatjaunoja. Jumts tika uzlikts uz drupām, tādēļ viens skolas gals atradās zemāk. 1944. gadā skola atgriezās savās telpās. Tika uzsākti atjaunošanas darbi, kas tika pabeigti 1950. gadā.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vānes ciema plānotā izmantošana
* Pilis.lv Vānes muiža
* Vēsturiskie mirkļi. Vānes muiža
Vācbaltu progresīvā partija

**Vācbaltu progresīvā partija** (, saīsināti — *DbFP*) bija Latvijas vācbaltiešu minoritātes politiskā partija, kas pastāvēja laikā no 1918. līdz 1934. gadam.  Savā darbībā Vācbaltu progresīvā partija aizstāvēja vācbaltu minoritāti un meklēja kompromisa variantus ar latviešu pilsoniskajām aprindām. Starp tās līderiem minami Eduards fon Rozenbergs, Vilhelms Šreiners, Pēteris Klūge un citi. 

## Vēsture
Partiju izveidoja 1918. gada novembrī un sākotnēji tā ietilpa Baltiešu-vācu Nacionālās komitejas sastāvā, apvienojot vācbaltiešu liberālās inteliģences pārstāvjus.
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kā pirmā no vācbaltiešu partijām tā 1918. gada 30. novembrī atbalstīja Tautas padomes politisko platformu un Kārļa Ulmaņa Pagaidu valdību. 

No 2. decembrī partijas pārstāvji sāka darboties Latvijas Tautas padomē, 3. decembrī divi partijas pārstāvji kļuva par Latvijas Pagaidu valdības locekļiem: Eduards fon Rozenbergs par valsts kontrolieri un Aleksandrs Klots par Tirdzniecības un rūpniecības ministra biedru. Vairākus partijas locekļus vēlāk ievēlēja Latvijas Satversmes sapulcē un Saeimā. Pēc Ulmaņa apvērsuma partija bija spiesta izbeigt savu darbību.

## Atsauces
Ziemeļu Zvaigznes ordenis

right|225px|thumb|Ziemeļu Zvaigznes ordenis (lielkrusts).
**Ziemeļu Zvaigznes ordenis** () ir Zviedrijas valsts apbalvojums, kas kopš 1975. gada tiek pasniegts ārzemniekiem par nopelniem sabiedriskajā darbībā, zinātnē, literatūrā un mākslā, kas veicinājuši sakarus ar Zviedriju, kā arī Zviedrijas karaliskās ģimenes jaunākajiem locekļiem, kas nevar tikt apbalvoti ar Serafima ordeni.

Šo ordeni 1748. gadā lika izveidot Zviedrijas karalis Frederiks I. Kopumā tam ir trīs šķiras — liekrusta komandieris, komandieris un bruņinieks. Sākotnēji ar Ziemeļu Zvaigznes ordeni apbalvoja zviedrus un ārzemniekus, tomēr kopš 1975. gada, kad notikās Zviedrijas apbalvojumu reforma, tas tiek piešķirts tikai ārzemniekiem un noteiktos gadījumos arī Zviedrijas karaliskās ģimenes locekļiem.

Ordenis ir veidots no Maltas krusta ar baltiem stariem, kura centrā novietots medaljons ar baltu zvaigzni un ordeņa devīzi — "Nescit occasumm" (*Nekad nenoriet*). Zvaigzni ar ordeņa lenti savieno zeltīts kronis. Līdz 1975. gadam lente bija melna un tāpēc tautā ordenis nereti tika saukts par "Melno lenti". Šobrīd gan lentes krāsa ir tumši zila ar divām dzeltenām svītrām. Atbilstoši šķirām atšķiras ordeņa izskats un nēsāšanas noteikumi.

## Atsauces
Sojuz TMA-03M

**Sojuz TMA-03M** () ir pašreiz kosmosā esošs Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). 
*Sojuz TMA-03M* palaida .

## Apkalpes
Kuģa *Sojuz TMA-03M* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Rezerves apkalpe:
* Jurijs Maļenčenko (*Юрий Иванович Маленченко*), komandieris 
* Sanita Viljamsa, (*Sunita Williams*), lidojuma inženieris, NASA, 
* Akihiko Hošide (*Hoshide Akihiko*), lidojuma inženieris, JAXA, 

## Lidojuma gaita
Starts notika  13:16:14 UTC ar nesējraķeti Sojuz-FG no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.

Ar SKS kosmosa kuģis saslēdzās 23. decembrī 15:19:14 UTC pie Rassvet moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās operācijas notika automātiskā režīmā.

 04:47:43 UTC *Sojuz TMA-03M* atvienojās no stacijas. 07:19:14 UTC tika ieslēgti dzinēji bremzēšanas manevram. 08:14:34 UTC kosmosa kuģa nolaižamais aparāts nolaidās uz zemes 148 km uz dienvidaustrumiem no Žezkazghanas Kazahstānā. Lidojuma ilguma bija 192 dienas 18 stundas 58 minūtes 21 sekundi (ieskaitot koriģējošo sekundi).

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Sojuz TMA-03M'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Aizupe (Vānes pagasts)

**Aizupe** ir ciems Tukuma novadā, Vānes pagastā. Izvietojies Imulas upes labajā krastā  no pagasta centra Vānes,  no novada centra Tukuma un  no Rīgas.

## Vēsture
thumb|200px|left|Aizupes muižas pils (''Ahsuppen'', pēc 1900). 
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Aizupes muižas *(Ahsuppen)* centru. Aizupes muižas pils ar parku (dendroloģiskie stādījumi) ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Bijušajā Aizupes skolā pie autoceļa P121 darbojas asociācija «Dzīvesprieks» (jauniešu sociālā rehabilitācija un profesionālā pamatizglītība).

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pilis.lv Aizupes muiža
* Dzīvesprieks
Kronekera simbols

**Kronekera simbols** jeb **Kronekera delta** ir divu argumentu funkcija, kas ir vienāda ar 1, ja abi argumenti sakrīt; pretējā gadījumā tā ir vienāda ar 0. Parasti to apzīmē ar *δ**ij* un definē kā
:
  \delta_{ij} = \left\{
  \begin{matrix}
    1, & \mbox{ja } i = j, \\
    0, & \mbox{ja } i \ne j,
  \end{matrix}
  \right.

kur *i* un *j* parasti ir veseli skaitļi. Šī funkcija ir nosaukta par godu vācu matemātiķim Leopoldam Kronekeram.

## Īpašības

Summu, kas satur Kronekera simbolu, var aizstāt ar attiecīgo summas locekli:
: \sum_{i=-\infty}^\infty a_i \delta_{ij} = a_j. 
Līdzīga īpašībai piemīt Diraka delta funkcijai attiecībā pret integrāli:
: \int_{-\infty}^\infty \delta(x-y) f(x) dx = f(y). 

## Pielietojumi

Lineārajā algebrā summu pār abiem Kronekera simbola argumentiem sauc par matricas pēdu:
:
  \sum_{i,j=1}^{n} a_{ij} \delta_{ij}
  = \sum_{i=1}^{n} a_{ii}
  = \mathrm{tr}(A).


Lai noskaidrotu, vai reāli vektori *v**i* veido ortonormētu bāzi, ir jāpārbauda, ka
:
  v_i^\mathrm{T} \cdot v_j = \delta_{ij}.


Furjē analīzē bieži noder sakarība
:
  \sum_{y=0}^{n-1} e^{\frac{2 \pi i}{n} (x-x') y} = \delta_{xx'}.


## Skatīt arī

* Diraka delta funkcija
* Levi-Čivita simbols

## Ārējās saites

*
Kronekera reizinājums

Matricu **Kronekera reizinājums** jeb **tenzorreizinājums** ir bināra operācija, kuru izmanto lineārajā algebrā un kvantu mehānikā. Ar tā palīdzību no divām mazākām matricām *A* un *B* iegūst lielu bloku matricu, kuru apzīmē ar *A* ⊗ *B*. Kronekera reizinājums ir nosaukts par godu vācu matemātiķim Leopoldam Kronekeram.

## Definīcija

Ja *A* ir *m* × *n* matrica un *B* ir *p* × *q* matrica, tad šo matricu Kronekera reizinājums *A* ⊗ *B* ir *mp* × *nq* bloku matrica, kuras katrs bloks ir proporcionāls matricai *B* ar proporcionalitātes koeficientu *a**ij*, kur (*i*,*j*) ir attiecīgā bloka koordinātas:
:
  A \otimes B =
  \begin{pmatrix}
    a_{11} B & a_{12} B & \cdots & a_{1n} B \\
    a_{21} B & a_{22} B & \cdots & a_{2n} B \\
    \vdots    & \vdots  & \ddots & \vdots   \\
    a_{m1} B & a_{m2} B & \cdots & a_{mn} B
  \end{pmatrix}.


### Piemērs

:
\begin{pmatrix} 1 & 2 \\ 3 & 4 \end{pmatrix} \otimes
\begin{pmatrix} 5 & 6 \\ 7 & 8 \end{pmatrix} =
\begin{pmatrix} 
  1 \cdot \begin{pmatrix} 5 & 6 \\ 7 & 8 \end{pmatrix} &
  2 \cdot \begin{pmatrix} 5 & 6 \\ 7 & 8 \end{pmatrix} \\[12pt]
  3 \cdot \begin{pmatrix} 5 & 6 \\ 7 & 8 \end{pmatrix} &
  4 \cdot \begin{pmatrix} 5 & 6 \\ 7 & 8 \end{pmatrix}
\end{pmatrix} =
\begin{pmatrix}
   5 &  6 & 10 & 12 \\
   7 &  8 & 14 & 16 \\
  15 & 18 & 20 & 24 \\
  21 & 24 & 28 & 32
\end{pmatrix}.


## Īpašības

## Pielietojums

## Skatīt arī

* Tenzorreizinājums
* Adamāra reizinājums

## Ārējās saites

*
Belgrano

**Belgrano** var būt:
* Belgrano I (Henerala Belgrano) — vissezonas Argentīnas polārstacija Antarktīdā;
* Belgrano II — vissezonas Argentīnas polārstacija Antarktīdā;
* Belgrano III — vissezonas Argentīnas polārstacija Antarktīdā. 
* Adelaidas salas argentīniešu nosaukums

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Manuels Belgrano — Argentīnas politiķis
Windows Sockets

***Windows Sockets***, plašāk pazīstams kā ***Winsock***, ir tehniska specifikācija, kas definē, kā *[[Microsoft Windows]]* tīkla programmatūra var piekļūt tīkla servisiem, galvenokārt TCP/IP. Otrā versija tika izlaista 1993. gada sākumā. *Winsock* atgādina *[[UNIX]] Berkley Sockets* un tas ir pamats tīkla lietojumprogrammu rakstīšanai.

*Winsock* pamatideja ir izstrādāt tīkla programmas, kas var strādāt ar jebkuru TCP/IP steku. Tas ir aktuāli, jo dažāda TCP/IP interfeisu realizācija dažkārt atšķiras. Pirmajā *Winsock* versijā (versija 1.1) nodrošināja tikai TCP/IP transportēšanu. *Winsock* otrā versija var strādāt ar citiem transporta protokoliem, piemēram, ATM vai IPX/SPX () un tos var izmantot vienlaicīgi dažādiem lietojumiem. *Winsock* otrā versija ir atpakaļsaderīga ar iepriekšējo versiju, tas nozīme, ka *Winsock 1.1* programmām nav nepieciešama modifikācija darbam ar *Winsock 2*.

*[[Microsoft]]* un *[[Intel]]* nodrošina *Winsock DLL* dinamisko saišu bibliotēkas (DLL). Dažām *Windows* operētājsistēmām ir savas *Winsock DLL* versijas ar citiem nosaukumiem. *Winsock DLL* bibliotēka nodrošina divas dažādas API: no "augšas" - *Winsock 2.0* API, no "lejas" - *Winsock Service*. Pirmais piemērots programmām, bet otrs sistēmas lietojumprogrammatūras izstrādātājiem, kas vēlas paplašināt *Winsock* ar papildu transportēšanas mehānismiem.
Erdmons Simonaitis

**Erdmons Simonaitis** (;  — ) bija Prūsijas lietuviešu politiķis un sabiedriskais darbinieks. Ģedemiņa ordeņa un Vīta ordeņa kavalieris.

## Dzīves gājums

Dzimis Prūsijā. Kopš 1909. uzturējis sakarus ar Prūsijas lietuviešu minoritātes aktīvistiem. 1912. gadā izveidojis Tilzītes lietuviešu klubu, kas popularizēja ideju par Klaipēdas apgabala autonomiju. Šo klubu Simonaitis vadīja divus gadus līdz viņu 1915. gadā iesauca Vācijas Impērijas armijā, kuras sastāvā viņš piedalījās Pirmajā pasaules karā Francijā un Galīcijā, apbalvots ar Dzelzs krustu.

Pēc kara neilgu laiku strādājis Viļņā, kur sadarbojies ar lietuviešu politiķiem, kas uzstājās par Lietuvas neatkarību. 1918. gadā atgriezies Tilzītē. Tur viņš piedalījās sarunās par tālāko Klaipēdas apgabala nākotni, tomēr atteicās parakstīt Tilzītes aktu, kas pieprasīja Prūsijas lietuviešu apdzīvoto teritoriju pievienošanu Lietuvai. 1919. gadā pārcēlies uz Klaipēdu.

1924. gadā piekrita piedalīties Klaipēdas dumpī, pēc kura veiksmīgas norises Simonaitis tika iecelts par Klaipēdas apgabala vadītāju, tomēr pēc Sabiedroto spiediena viņš bija spiests pamest šo amatu. Pēc Klaipēdas apgabala pievienošanas Lietuvai ieņēmis dažādus amatus — Šilutes vadītājs (1924—26), Klaipēdas apriņķa vadītājs (1930—34), Klaipēdas vadītājs (1930—34) un citus. 

Pēc Trešā reiha ultimāta Lietuvai, kura rezultātā 1939. gadā Klaipēdas apgabals atgāja vāciešiem, Simonaitis pārcēlās uz Kauņu, tomēr jau 1941. gadā, kad Lietuvas teritorijā iebruka vācieši, viņu apcietināja Gestapo un 1942. gadā viņš tika ieslodzīts Mauthauzenes koncentrācijas nometnē. Vēlāk pārvests uz Dahavas koncentrācijas nometnē, no kuras viņu atbrīvoja 1945. gada aprīlī.

Atlikušo mūža daļu dzīvojis trimdā rietumos, kur darbojies dažādās lietuviešu organizācijās. 1991. gadā pārapbedīts Klaipēdā.

## Atsauces
Vladimirs Alatorcevs

**Vladimirs Alatorcevs** ( Saratovas apgabals, Krievijas Impērija -  Maskava) bija starptautiskais lielmeistars šahā (1983). Spēlējot ārpus konkurences Vladimirs Alatorcevs ir uzvarējis Latvijas šaha čempionātā 1945. gadā.

## Biogrāfija
Vladimirs Alatorcevs ātri guva pirmos panākumus šahā. 1931. gadā viņš ieguva trešo vietu Ļeņingradas šaha čempionātā. Tajā pašā gadā Vladimirs Alatorcevs dalīja 3. - 6. vietu PSRS šaha čempionāta finālā, iekļūstot labāko padomju šahistu pulkā. 1932. gadā viņš ieņem 2. vietu gan Ļeņingradas šaha čempionātā, gan PSRS šaha čempionātā, abos turnīros palaižot sev priekšā tikai Mihailu Botviņņiku. 1933. gadā Vladimirs Alatorcevs beidzot uzvar Ļeņingradas šaha čempionātā. 1935. gadā viņš piedalās Maskavas starptautiskajā turnīrā un 20 dalībnieku konkurencē dala 9. - 11. vietu. No 1936. gada pārceļas uz dzīvi Maskavā un uzreiz kļūst par Maskavas čempionu šahā. Šādu panākumu viņam izdevās atkārtot arī nākamajā gadā. Pēc kara Vladimirs Alatorcevs kļūst par nākamā pasaules šaha čempiona Vasilija Smislova treneri un palīdz tam izcīnīt augsto titulu 1957. gadā. No 1955. gada līdz 1961. gadam viņš bija PSRS šaha federācijas priekšsēdētājs un daudz darīja, lai Maskavā organizētu Pasaules šaha olimpiādi 1956. gadā. Vladimirs Alatorcevs ir veicis arī zinātniskus pētījumus, kuri bija saistīti ar šahu. 10 gadus (1965 - 1975) viņš vadīja šaha laboratoriju Vissavienības Fiziskās kultūras zinātniski pētnieciskajā institūtā. Viens no šīs laboratorijas galvenajiem pētniecības objektiem bija amerikāņu lielmeistara Roberta Fišera daiļrade un psiholoģija.
1983. gadā FIDE viņam piešķīra starptautiskā lielmeistara goda nosaukumu par sasniegumiem šahā.
200px|right|thumb|Alatorceva kaps Dolgoprudņenskas kapsētā Maskavā

## Atsauces

## Ārējās saites
Varieba

**Varieba** ir ciems Tukuma novada Vānes pagastā. Izvietojies Imulas upes krastos  no pagasta centra Vānes,  no novada centra Tukuma un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Variebes muižas (*Warriben, Alt-Warriben*) centru. Variebes muiža ar parku ir vietējas nozīmes kultūrvēsturiskie pieminekļi.

Variebā atrodas kino dzīvnieku ferma "Laimīgo kolliju zeme".

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Pāžupe

**Pāžupe** var būt:

*Sprincupes pietekas Pāzes cits nosaukums
*Baltijas jūrā ietekošās Pāžupītes cits nosaukums
Rolands Bērziņš

**Rolands Bērziņš** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas šahists, starptautiskais meistars (1993), Latvijas šaha čempionāta uzvarētājs (2021).

## Šahista karjera

Rolands Bērziņš ir izcīnījis trīs medaļas Latvijas šaha čempionātā: bronzu 2002. gadā (turnīrā uzvarēja Ilmārs Starostīts), sudrabu 2003. gadā (turnīrā uzvarēja Jevgeņijs Svešņikovs) un zeltu 2021. gadā. Rolands Bērziņš ir pārstāvējis Latvijas izlasi Eiropas šaha komandu čempionātā Debrecenā 1992. gadā pie rezerves galdiņa (+1, =5, -1) un Pasaules šaha olimpiādē Bledā 2002. gadā pie 1. rezerves galdiņa (+2, =3, -5).
Rolands Bērziņš ir beidzis Latvijas Universitāti ar psiholoģijas maģistra grādu.

## Nozīmīgākās sacensības

* 1997. gads, 4. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1998. gads, 5. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1998. gads, 1. vieta starptautiskajā turnīrā Prjevidzā (Slovākija).
* 1999. gads, 1. vieta starptautiskajā turnīrā Bernē (Šveice).
* 1999. gads, 2. vieta starptautiskajā turnīrā Tamperē (Somija).
* 1999. gads, 1. vieta Liepājas Open starptautiskajā šaha turnīrā.
* 2000. gads, 2. vieta starptautiskajā turnīrā Hamburgā (Vācija).
* 2000. gads, 1. vieta starptautiskajā turnīrā Norderštetā (Vācija).
* 2000. gads, 4. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2002. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2003. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2016. gads, 4. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2017. gads, 5. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2018. gads, 7. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2019. gads, 8. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2020. gads, 7. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2021. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2022. gads, 4. vieta Latvijas šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē FIDE.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
Arfa

[right|200px|thumb|Senatnīga [ķelti|ķeltu arfa.]]
**Arfa** () ir strinkšķināmais stīgu instruments.

Šis mūzikas instruments bija pazīstams jau senajiem ēģiptiešiem, palestīniešiem, ģermāņiem un citām tautām. Mūsdienās arfai ir 43—49 stīgas. Tās ir uzvilktas uz vertikāla trijstūra rāmja, kuram ir rezonators. Rezonators sastāv no septiņiem pedāļiem arfas pamatnē, kas ļauj iegūt jebkura mažora vai minora tonalitāti. Skaņojums — diatonisks.

## Atsauces
2009.—2010. gada Pasaules kauss skeletonā

**2008.—2009. gada Pasaules kauss skeletonā** bija vairāku sacīkšu skeletona turnīrs, kas sākās  Pārksitijā un beidzās  Īglsā. Pasaules kausu rīkoja FIBT, kas rīko arī pasaules čempionātu skeletonā, kā arī pasaules kausus un čempionātus bobslejā. Pēc Pasaules kausa noslēguma notika 2010. gada ziemas olimpiskās spēles.

Vīriešu ieskaitē uzvarēja latvietis Martins Dukurs, sieviešu ieskaitē uzvarēja kanādiete Melisa Holingsvorta.

## Punkti

## Kalendārs

## Rezultāti
### Vīrieši

### Sievietes

## Kopvērtējums
### Vīrieši

### Sievietes

## Atsauces

## Ārējās saites
* FIBT
Maltas rajons

**Maltas rajons** bija Latvijas PSR administratīvi teritoriālā vienība. Izveidota 1949. gada 31. decembrī, apvienojot bijušā Rēzeknes apriņķa Maltas, Ružinas, Silajāņu un daļu Andrupenes pagastu teritorijas. Rajona centrs atradās Maltā. Rajons no 1952. līdz 1953. gadam ietilpa Daugavpils apgabalā. Rajons likvidēts 1959. gada 11. novembrī, tā teritoriju iekļaujot Dagdas, Rēzeknes un Viļānu rajonos.

## Administratīvi teritoriālais iedalījums
Maltas rajonā dibināšanas brīdī ietilpa 24 ciema padomes:

### Teritoriālās izmaiņas
* 1950. gada 21. februārī Maltai piešķīra strādnieku ciemata statusu;
* 1954. gada 14. jūnijā:
** likvidēti Bondaru (pievienots Zosnas ciemam), Garkalnu (pievienots Bičku ciemam), Jekimovkas (pievienots Kruķu ciemam), Luksnas (pievienots Ružinas ciemam), Maltas (pievienots jaunizveidotajam Silmalas ciemam), Nikitišķu (pievienots Feimaņu ciemam), Prezmas (pievienots jaunizveidotajam Silmalas ciemam), Pustinku (pievienots Kruķu ciemam), Timošišku (pievienots Čulku ciemam), Tiskādu (pievienots Ružinas ciemam), Vertukšņas (pievienots Špēļu ciemam), Virandes (pievienots Liepušķu ciemam), Zelenpoles (pievienots Liepušķu ciemam) ciemi;
** izveidots Silmalas ciems (no likvidētajiem Maltas un Prezmas ciemiem);
* 1957. gada 7. janvārī likvidēti Bičku (pievienots Maltas strādnieku ciematam) un Dorotpoles (pievienots Pušas un Zosnas ciemiem) ciemi.

Rajonu likvidējot, Dagdas rajonam pievienoja daļu Liepušķu ciema, Rēzeknes rajonam — Čulku, Feimaņu, Liepušķu (daļu), Pušas, Rušenicas, Silmalas, Špēļu un Zosnas ciemus, Viļānu rajonam — Kruķu un Ružinas ciemus.

Uz likvidēšanas brīdi rajonā bija 1 strādnieku ciemats un 10 ciema padomēm:
* Maltas strādnieku ciemats
* Čulku ciems
* Feimaņu ciems
* Kruķu ciems
* Liepušķu ciems
* Pušas ciems
* Rušenicas ciems
* Ružinas ciems
* Silmalas ciems
* Špēļu ciems
* Zosnas ciems

## Atsauces
Dubuļu ciems

**Dubuļu ciems** bija Rēzeknes rajona administratīvi teritoriāla vienība tā dienvidos. 1945. gada 2. novembrī Rēzeknes apriņķa Kaunatas pagastā izveidoja Dubuļu ciema padomi. 1949. gada 31. decembrī pēc pagasta likvidēšanas ciemu iekļāva Rēzeknes rajonā.

1954. gada 14. jūnijā Dubuļu ciemam pievienoja likvidēto Antropovas ciemu.

Ciemu likvidēja 1956. gada 26. oktobrī, tā teritoriju pievienojot Kaunatas ciemam.

## Atsauces
117. gads

**117. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 10. augusts — vienu dienu pēc imperatora Trajāna nāves par jauno Romas imperatoru kļuva Adriāns.

### Nezināms datums
* Sākās Panteona celtniecība Romā.
* Adriāna valdīšanas sākumā Romas impērija nespēja saglabāt kontroli pār Mezopotāmiju un to pakļāva Partas valsts.

## Dzimuši

## Miruši
* 9. augusts — Trajāns, Romas imperators (dzimis 53.)
* *datums nezināms*
** Tacits, romiešu vēsturnieks (dzimis 56.)
120. gads

**120. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas imperators Adriāns pirmo reizi ieradās Lielbritānijas salā.
* Senās Indijas vēstnieki ieradās pie Romas imperatora Adriāna.
* Skiti iebruka Indijas rietumos.

## Dzimuši
* 8. februāris — Vetijs Valents, grieķu astrologs (miris ap 175.)

## Miruši
* Dions Hrisostoms, grieķu vēsturnieks
* Plūtarhs, grieķu vēsturnieks (aptuvens datums)
Vasko Rosi

**Vasko Rosi** (, dzimis  Zokā, Modenas provincē) ir itāļu mūziķis, dziedātājs, dziesmu un tekstu autors. Vasko savas trīsdesmit gadu karjeras laikā ir publicējis 25 albumus, kuros kopumā apkopotas vairāk nekā 150 dziesmas, kā arī vairākas grāmatas, dziesmu vārdus un mūziku citiem izpildītājiem. Ar vairāk nekā trīsdesmit miljoniem pārdoto eksemplāru ir viens no visveiksmīgākajiem un populārākajiem itāļu dziedātājiem.

## Koncerti un koncerttūres
500px|thumb|left|Vasco Rossi koncerts "Meazza" stadionā, Milānā.
* 1980 - *Colpa d'Alfredo Tour*
* 1981 - *Siamo solo noi Tour*
* 1982 - *Vado al massimo Tour*
* 1983 - *Bollicine Tour*
* 1984 - *Blasco! Tour*
* 1985 - *Cosa succede in città Tour*
* 1987 - *C'è chi dice no Tour*
* 1989 - *Il Blasco Tour*
* 1990 - 1991 *Fronte del palco Tour*
* 1993 - *Gli spari sopra Tour*
* 1995 - *Rock sotto l'assedio*
* 1996 - *Nessun pericolo per te Tour*
* 1997 - *European Tour*
* 1998 - *Autodromo Enzo e Dino Ferrari di Imola - 1ª edizione Heineken Jammin' Festival*
* 1999 - *Rewind Tour*
* 2001 - *Stupido Hotel Tour*
* 2003 - *Vasco@San Siro '03*
* 2004 - 2005 - *Buoni o cattivi Tour*
* 2007 - *Vasco Live 2007*
* 2008 - *Vasco.08 Live in concert*
* 2009 - 2010 - *Tour Europe indoor*
* 2011 - *Vasco Live Kom '011*

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 1978 - *...Ma cosa vuoi che sia una canzone...*
* 1979 - *Non siamo mica gli americani*
* 1980 - *Colpa d'Alfredo*
* 1981 - *Siamo solo noi*
* 1982 - *Vado al massimo*
* 1983 - *Bollicine*
* 1985 - *Cosa succede in città*
* 1987 - *C'è chi dice no*
* 1989 - *Liberi liberi*
* 1993 - *Gli spari sopra*
* 1996 - *Nessun pericolo... per te*
* 1998 - *Canzoni per me*
* 2001 - *Stupido hotel*
* 2004 - *Buoni o cattivi*
* 2008 - *Il mondo che vorrei (album)*
* 2011 - *Vivere o niente*

### Koncertalbumi
* 1984 - *Va bene, va bene così*
* 1990 - *Fronte del palco]]*
* 1990 - *Vasco live 10.7.90 San Siro*
* 1999 - *Rewind (album Vasco Rossi)|Rewind*
* 2005 - *Buoni o cattivi Live Anthology 04.05*
* 2009 - *Tracks 2 - Inediti & rarità*
* 2010 - *Vasco London Instant Live 04.05.2010*

### Labāko dziesmu izlases (oficiālās)
* 1997 - *Rock (album)*
* 2002 - *Tracks (Vasco Rossi)*

#### [[Extended play]]
* 1993 - *Gli spari sopra]]*
* 2007 - *Vasco Extended Play*

### Labāko dziesmu izlases (neoficiālās)
Svarīgākās neoficiālās izlases ir:
* 2006 - *The Platinum Collection (Vasco Rossi)|The Platinum Collection*
* 2007 - *The Singles Collection (Vasco Rossi)|The Singles Collection*
Bekšu ciems

**Bekšu ciems** bija Rēzeknes rajona administratīvi teritoriāla vienība tā rietumos. 1945. gada 2. novembrī Rēzeknes apriņķa Ozolaines pagastā izveidoja Bekšu ciema padomi. 1949. gada 31. decembrī pēc pagasta likvidēšanas ciemu iekļāva Rēzeknes rajonā. Ciemu likvidēja 1954. gada 14. jūnijā, tā teritoriju pievienojot Ozolaines ciemam.

## Atsauces
Eross Ramacoti

**Eross Ramacoti** (, dzimis , Romā) ir itāļu mūziķis: dziedātājs, dziesmu un tekstu autors. Viens no veiksmīgākajiem itāļu vieglās popmūzikas mūziķiem un arī plaši zināms latīņu popmūzikas aprindās. Eross ir pārdevis vairāk nekā 50 miljonus albumus visā pasaulē. Savā trīsdesmit gadu garajā karjerā ir sasniedzis vienmēr maksimāli piepildītus koncertus gan Itālijā, gan ārzemēs.

## Diskogrāfija
### Oficiālie albumi
* 1985 - *Cuori agitati*
* 1986 - *Nuovi eroi*
* 1987 - *In certi momenti*
* 1988 - *Musica è*
* 1990 - *In ogni senso*
* 1991 - *Eros in concert*
* 1993 - *Tutte storie*
* 1996 - *Dove c'è musica*
* 1997 - *Eros (album)*
* 1998 - *Eros live*
* 2000 - *Stilelibero*
* 2003 - *9*
* 2005 - *Calma apparente*
* 2007 - *e²*
* 2009 - *Ali e radici*
* 2010 - *21:00 Eros Live World Tour 2009/2010*

### DVD
* 2001 - *Eros Ramazzotti Stilelibero dvd live*
* 2004 - *Eros Roma live*
* 2010 - *21:00 Eros Live World Tour 2009/2010*

### Diskogrāfija spāņu valodā
* 1985 - *Almas rebeldes*
* 1986 - *Héroes de hoy*
* 1987 - *En ciertos momentos*
* 1988 - *Música es*
* 1990 - *En todos los sentidos*
* 1991 - *Eros in concert*
* 1993 - *Todo historias*
* 1996 - *Donde hay música*
* 1997 - *Eros (album)|Eros*
* 1998 - *Eros live'
* [[2000. gads|2000]] - *Estilolibre*
* [[2003. gads|2003]] - *9*
* [[2005. gads|2005]] - *Calma aparente*
* [[2007. gads|2007]] - *e²*
* [[2009. gads|2009]] - *Alas y raices''
Freitāgi-Loringhofeni

thumb|right|Baronu Freitāgu - Loringhofenu dzimtas ģerbonis (no "Baltisches Wappenbuch").

**Freitāgi-Loringhofeni** () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas ieceļojusi Livonijā 15. gadsimtā un ierakstīta Kurzemes bruņniecības, Vidzemes bruņniecības un Sāmsalas bruņniecības matrikulās.

## Vēsture
Freitāgu dzimta cēlusies no kāda Vestfālenes dižciltīgā Vecelo Frīdaha (), kas rakstos pieminēts 1198. un 1217. gadā. Vēlāk šīs dzimtas piederīgie apmetās Frīzijā un Oldenburgā. 15. gadsimta beigās Johans Freitāgs no Loringhofas iestājās Vācu ordenī un kļuva par Livonijas ordeņa mestru. Savā valdīšanas laikā viņš vairākiem dzimtas locekļiem izlēņoja zemes īpašumus. Tā 1493. gadā Arnds Freitāgs ieguva īpašumus Daugavpils komturejā, viņa pēctečiem līdz 1830. gadam piederēja Demenes muiža (*Demmen*).

1878. gadā Krievijas valdība Baltijā dzīvojošajiem Freitāgiem-Loringhofeniem piešķīra baronu titulu.

## Slaveni dzimtas locekļi
* Johans Freitāgs no Loringhofas, Livonijas ordeņa mestrs
* Leokādija fon Freitāga-Loringhofena (1842–1912), pedagoģe, Skultes privātās proģimnāzijas vadītāja
* Vesels fon Freitāgs-Loringhofens (*Wessel Freiherr Freytag von Loringhoven*; 1899—1944), Lielbornes muižā dzimis vācu virsnieks, kas piedalījās atentāta rīkošanā pret Ādolfu Hitleru 1944. gada 20. jūlijā.

## Muižas Latvijā
* Brekšu muiža
* Briģenes muiža
* Demenes muiža
* Kumbuļu muiža
* Lielbornes muiža
* Ramas muiža
* Skultes muiža
* Šēnheidas muiža

## Literatūra
* Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, 1: Livland, Görlitz, 1929, lk.416-442 
* Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Görlitz, 1935, lk.122-126
* Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Kurland, Band 1, Görlitz, 1939, lk.254-278 856.
* Irene Gammel, *Die Dada-Baroness. Das wilde Leben der Elsa von Freytag-Loringhoven*. Edition Ebersbach: Zweite, überarbeitete Aufl. Berlin 2005, 
* Sabine Grimm, *Adelslinien – Die Herren von Frydag*. Norderstedt 2011. 

## Ārējās saites
* Freytag von Loringhoven Artikel „Genealogisches Handbuch der kurländischen Ritterschaft“, 1939
Valdis Voins

**Valdis Voins** (dzimis  Rīgā) ir latviešu jurists, atvaļināts policijas ģenerālis. Laika posmā no 2011. gada līdz 2020. gadam viņš bija Latvijas Basketbola savienības priekšsēdētājs, tāpat ir Rīgas Ostas policijas priekšnieks. Bijušais Valsts policijas priekšnieks.

## Biogrāfija
Vidējo izglītību ieguvis Rīgas 66. vidusskolā, ko pabeidzis 1977. gadā. Pēc tam mācījies PSRS Iekšlietu ministrijas Ļeņingradas ugunsdzēsības tehniskajā skolā, PSRS Iekšlietu ministrijas Minskas augstākajā milicijas skolā un Latvijas Policijas akadēmijā. Kopš 2008. gada studēja Rīgas Stradiņa universitātē. 2015.gadā ir aizstāvējis promocijas darbu Terorisma novēršanas un apkarošanas teorētiskās un praktiskās problēmas Latvijas Republikā un Eiropas Savienībā. 

Vairāk nekā 30 gadus strādājis iekšlietu struktūrās, dienestu Iekšlietu ministrijas iestādēs uzsāka 1977. gada 1. oktobrī kā Ļeņingradas Ugunsdzēsības tehniskās skolas kursants. Laikā no 2009. gada marta līdz 2011. gada janvārim bija Valsts policijas priekšnieks. Amatu pameta sakarā ar pensijas vecuma iestāšanos.

No 2011.gada 2. februāra līdz 2020.gada 21.janvārim bijis Latvijas Basketbola savienības priekšsēdētājs, amatā nomainot Ojāru Kehri.

## Atsauces
1005. gads

**1005. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 25. marts — Malkolms II Makalpins kļuva par Skotijas karali.

### Nezināms datums
* Dāņu vikingi vairākas reizes iebruka Anglijas dienvidos.
* Dibināta Krievijas pilsēta Kazaņa.

## Dzimuši
* 20. jūnijs — Alī az-Zāhirs, Fatimīdu kalifs (miris 1036.)
* *iespējams*
** Bržetislavs I (*Břetislav I.*), Bohēmijas kņazs (miris 1055.)
** Klements II, Romas pāvests (miris 1047.)
** Makbets Morejs, Skotijas karalis (miris 1057.)

## Miruši
* 25. marts — Kenets III Makalpins, Skotijas karalis (dzimis pirms 967.)
Markuss Zuševics

**Markuss Zuševics** (*Markus Zusevics*; dzimis ) ir latviešu izcelsmes ASV amerikāņu futbola spēlētājs, spēlē uzbrukuma līnijā. Pašlaik (2014) pārstāv NFL klubu Ņujorkas "Jets".

Viņa vecvecāki pameta Latviju Otrā pasaules kara laikā un pārcēlās uz dzīvi ASV. Vidējo izglītību ieguvis *Prospect* vidusskolā Ilinoisā. 2009. gadā uzsāka mācības Aiovas universitātē, kur arī spēlēja universitātes amerikāņu futbola komandā.

2012. gada aprīlī noslēdza līgumu ar NFL klubu Jaunanglijas "Patriots". NFL debitēja 2013. gada augustā, kļūstot par trešo latviešu izcelsmes sportistu, kas spēlējis NFL pēc Viļņa Ezeriņa un Pola Grasmaņa. 2014. gadā klubs lauza līgumu ar viņu, maijā pievienojies Ņujorkas "Jets" klubam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NFL profils 
* Jaunanglijas "Patriots" profils 
* ''Iowa Hawkeyes'' profils 
* Blogs: Latvietis NFL? Jau nākamsezon!
Publiska kapitālsabiedrība

**Publiska kapitālsabiedrība** ir kapitālsabiedrība, kuras akcijas atrodas fondu biržu apgrozībā.

Pašlaik pasaulē lielākā publiskā kapitālsabiedrība ir *[[JPMorgan Chase]]*.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Publiska kapitālsabiedrība (Somija) (*Julkinen osakeyhtiö*)
Supermens atgriežas

**"Supermens atgriežas"** () ir 2006. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Braiens Singers. Filma ir par *[[DC Comics]]* tēlu Supermenu. Tā ir piektā un pēdējā daļa oriģinālajā "Supermena" filmu sērijā. Tas ir kā alternatīvais turpinājums filmām "Supermens" un "Supermens 2", neievērojot filmās "Supermens 3" un "Supermens 4" notikušo. Galvenās lomas filmā atveido Brendons Rauts, Keita Bosvorta, Kevins Speisijs, Džeimss Mārsdens, Pārkere Posija, Frenks Landžella, Sems Hantingtons, Eva Marija Seinta un Kels Penns.

Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Augusts Deglavs

**Augusts Deglavs** (dzimis , miris ) bija latviešu rakstnieks, preses darbinieks, grāmatizdevējs un tirgotājs. "Jaunās strāvas" progresīvās latviešu inteliģences kustības dalībnieks. Daudzu stāstu un romānu autors, viens no romāna žanra aizsācējiem latviešu literatūrā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1862. gada 9. augustā Šķibes pagasta "Vīgantos" zemnieka ģimenē. Mācījās Auru pagastskolā (1870–1876), tad darbojās vecāku saimniecībā (1876-1887). No 1887. gada dzīvoja Rīgā, strādāja A. Dombrovska kokzāģētavā, līdztekus no 1880. gada bija laikrakstu “Tiesu Vēstnesis”, “Tēvija”, “Baltijas Vēstnesis”, “Dienas Lapa” , “Mājas Viesis” autors un līdzstrādnieks. Vēlāk ieguva ierēdņa vietu (1888), bija Rīgas Latviešu biedrības loceklis (līdz 1893), darbojās arī pretalkohola biedrībā “Auseklis”, tās rakstu krājuma izdevējs.

No 1891. gada nodevās literārajam darbam, uzrakstīja romānu "Rīga" (pirmā daļa "Patrioti", 1910-1911). Pēc Pirmā pasaules kara sākuma devās uz Pēterburgu, kur bija “Jaunās Dienas Lapas” redaktors (1915–1917). Pēc Februāra revolūcijas aktīvi iesaistījās politikā, piedalījās Latviešu Demokrātiskās partijas dibināšanā 1917. gada 16. aprīlī Rīgā. Pēc Rīgas okupācijas 1917. gada 14. septembrī kā Rīgas sabiedrisko organizāciju deputātu padomes pārstāvis ierosināja latviešu partiju Demokrātiskā bloka veidošanu.

1920. gadā pabeidza romāna "Rīga" otro daļu "Labākās familijas" (1920).

Miris no tuberkulozes 1922. gada 3. aprīlī Rīgā. Apbedīts Meža kapos, kur 1929. gadā viņam atklāja pieminekli.

## Nozīmīgākie darbi
**Romāni:**
* "Starp divām ugunīm" (1891)
* "Jaunā pasaule" (1897-1898)
* "Liesma" (1898)
* "Zeltenīte" (1896)
* "Rīga" pirmā daļa "Patrioti" (1910-1911) otrā daļa "Labākās familijas" (1920)
* Kopoti raksti /Augusts Deglaws. Rīga: Roze, 1926-1935. 7 sēj.

## Ārējās saites
* ''Letonika'' informācija
* Biogrāfija 
* Rīgas Austrumu izpilddirekcijas informācija par ēku, kurā dzīvoja A. Deglavs un pie kuras tagad atrodas piemiņas plāksne
Deglavs

**Deglavs** (sieviešu dzimtē Deglava) ir latviešu cilmes uzvārds ar nozīmi 'sarkans, uguns krāsas'. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Arnolds Deglavs (1904—1969) — latviešu politiķis;
* Augusts Deglavs (1862—1922) — latviešu rakstnieks;
* Fricis Deglavs (1898—1957) — latviešu zinātnieks un politiķis;
* Viktors Deglavs (1902—1941) ― latviešu virsnieks, Latvijas brīvības cīņu dalībnieks.

## Atsauces
Dīrborna

**Dīrborna** () ir pilsēta ASV, Mičiganas štatā, Detroitas dienvidrietumos.

Pilsētā atrodas kompānijas Ford Motor Company galvenais birojs, laboratorijas un rūpnīcas, kā arī Amerikas Islāma centrs, Valsts Arābu-Amerikāņu muzejs un lielāka mošeja Ziemeļamerikā.

Dīrbornā atrodas metalurģijas rūpnīca *Rouge Steel*, kas pieder uzņēmumam Severstaļ.
## Literatūra
* Barrow, Heather B. (2015). *Henry Ford's Plan for the American Suburb: Dearborn and Detroit.* DeKalb, IL: Northern Illinois University Press.
*
*
*
* 
* Rignall, Karen (graduate student). "Building an Arab-American Community in Dearborn." University of Michigan. Volume 5, Issue 1, Fall 1997.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rotari

**Rotari** ir starptautiska organizācija, kas apvieno uzņēmējus un citu profesiju pārstāvjus. Starptautiskajā Rotari klubu savienībā *Rotary International* ietilpst vairāk kā 1,2 miljoni biedru (**rotariešu**) 33 000 Rotari klubos, vairāk nekā 200 pasaules valstīs. Rotari kustība aizsākās 1905. gadā Čikāgā, ASV. Tās dibinātājs ir Pols Heriss (*Paul Percy Harris*). Latvijā pirmais Rotari klubs tika izveidots 1932. gadā.

## Rotari Latvijā

Latvijas Rotari klubi pieder Zviedrijas Rotari 2410. apgabalam. Šobrīd Latvijā darbojas 20 Rotari klubi.

### Rotari klubi Latvijā

* Cēsu Rotari klubs
* Gulbenes Rotari klubs
* Jelgavas Rotari klubs
* Jēkabpils Rotari klubs
* Kuldīgas Rotari klubs https://web.archive.org/web/20070507075426/http://www.kuldiga.lv/rotary/
* Liepājas Rotari klubs
* Ogres Rotari klubs
* Rīgas Rotari klubs
* Rīgas Rotari klubs Dzintars
* Rīgas Hanzas Rotari klubs
* Rīgas International Rotari klubs
* Rīgas Rīdzenes Rotari klubs
* Salaspils Rotari klubs
* Saldus Rotari klubs
* Talsu Rotari klubs
* Valkas Rotari klubs
* Valmieras Rotari klubs
* Ventspils Rotari klubs
* Siguldas Rotari klubs
* Riga Baltic Rotari klubs

## Ārējās saites
* Rotari kustība
* Rotary International 

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces
Austrijas erchercogs Kārlis

**Austrijas erchercogs Kārlis, Tešenes hercogs** (; dzimis , miris ) bija Austrijas feldmaršals, viens no redzamākajiem Napoleona pretiniekiem. 
Leopolda II dēls, Austrijas ķeizara Franča II jaunākais brālis. Kaut arī slimoja ar epilepsiju, Kārlis bija viens no redzamākajiem austriešu karavadoņiem un spējīgs Napoleona pretinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis Florencē, uzauga Vīnes galmā. Pirmās koalīcijas kara laikā 1793. un 1794. gadā cīnījās pret franču revolucionāriem Beļģijā un Ziemeļfrancijā. 1796. gadā kā austriešu karaspēka komandieris cīnījās pie Reinas, izcīnīdams vairākas uzvaras kaujās.

Veica Austrijas armijas reorganizāciju, lai piemērotos jaunajiem karadarbības principiem. Ceturtās koalīcijas kara laikā 1809. gada maijā sagādāja Napoleonam pirmo nopietno zaudējumu kaujas laukā, uzvarēdams to Aspernas-Eslingas kaujā. Kaujas iznākumu nostiprināt tomēr neizdevās un 1809. gada 5. un 6. jūlijā Napoleons smagi sakāva Kārļa komandētos austriešus Vagramas kaujā. Pēc šīs kaujas Kārlis vairs aktīvi nepiedalījās turpmākajā karadarbībā.
Ford Model T

***Ford Model T*** (zināma arī kā "Skārda Līzija", ) ir automobilis, ko no 1908. līdz 1927. gadam ražoja *[[Ford Motor Company]]*. Tiek uzskatīts par pirmo plašākam patērētāju lokam pieejamo automobili, kas izlaists vairāk kā miljons eksemplāros. Automobilis tapa, iespējams, pateicoties arī Forda jaunievedumiem: konveijera līnijas ieviešanai un jaunai darbinieku atalgošanas sistēmai, kas bija proporcionāla automobiļa vērtībai. Pirmais *Model T* automobilis no konveijera noripoja  Detroitas rūpnīcā.

*Model T* neskatoties uz maksimāli vienkāršoto masveida ražošanai paredzēto konstrukciju, nemaz nebija mazs un nepraktisks, komforta un aprīkojuma ziņā, tas nepiekāpās pārējiem sava laika automobiļiem, bet izmēra ziņā ir pieskaitāms pie mūsdienu vidējās klases (garenbāze ).

Automobiļi aprīkoti ar  četru cilindru dzinēju, divu pārnesumu planetārā tipa pārnesumkārbu. Jaunievedumi automobiļa konstrukcijā: atsevišķa cilindru bloka galva un pārnesumu pārslēgšana ar pedāli.

Kad uzsāka *Model T* ražošanu, lielākā daļa ASV automobiļu maksāja no 1100 līdz 1700 dolāriem. Savukārt jaunais *Ford* iesākumā maksāja tikai 825—850 dolārus, kas bija gandrīz uz pusi lētāk nekā vidējās klases automobilis un gandrīz par trešdaļu lētāk par lētāko 1908.—1910. gadu automobili. Tajā laikā 400 dolāru atšķirība bija samērā liela nauda, jo viena strādnieka vidējā mēnešalga bija tikai 100 dolāri. No 1916. līdz 1917. gadam  automobiļi tika pārdoti par pazeminātu cenu — 350 dolāriem.

*Ford Model T* bija arī pirmais automobilis, ko vienlaicīgi ražoja vairākās pasaules valstīs. *Ford* ražotnes atradās Vācijā, Apvienotajā Karalistē, Austrālijā un citās valstīs.
thumb|left|''Model T'' dzinējs

## Atsauces

## Ārējās saites

* "My 1925 Ford Model T — How to Start & How to Drive" — Demonstrācijas video portālā YouTube
* Model T Ford Club of America (USA) 
* Model T Ford Club International
* Ford Model T videoklipi
Juris Upītis

**Juris Upītis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Latvijas jaunatnes izlašu dalībnieks. Pašlaik (2020) pārstāv Vācijas Oberlīgas vienību *[[Höchstadter EC]]*.

## Spēlētāja karjera
Karjeru uzsācis 2006. gadā HK Prizma sastāvā Latvijas jaunatnes čempionātā. 2008. gadā debitējis Latvijas čempionātā SK LSPA/Rīga sastāvā. 2009. gadā pievienojies Rīgas "Dinamo" sistēmai. 2009.—2010. gada sezonu aizvadīja Baltkrievijas čempionātā HK Dinamo Juniors sastāvā, 2010.—2011. gada sezonu — MHL HK Rīga sastāvā. 2011.—2012. gada sezonā spēlējis Baltkrievijas čempionātā HK Liepājas Metalurgs sastāvā, kā arī ir aizvadījis vairākas spēles Rīgas "Dinamo" sastāvā. "Dinamo" rindās izcēlās ar rezultativitāti, gūstot vārtus debijas spēlē un 3 vārtus pirmajās 9 spēlēs.

2013.—14. gada sezonā Upītis KHL aizvadīja jau 33 spēles. "Dinamo" sastāvā hokejists uzsāka arī 2014.—15. gada sezonu, taču novembrī tika nosūtīts uz Latvijas čempionāta komandu HK Liepāja. Tās rindās Upītis aizvadīja 4 spēles, pēc kurām "Dinamo" līgumu ar spēlētāju lauza. Upītis pievienojās VHL klubam Angarskas "Yermak". Tās sastāvā uzsāka arī nākamo sezonu, taču sezonas gaitā pārgāja uz Ustjkamenogorskas "Kazzinc-Torpedo". 2016. gada vasarā pievienojās citam VHL klubam Krasnojarskas "Sokol", taču tās rindās aizvadīja vien divas spēles un decembrī pievienojās HK Kurbads rindām. Kopā ar "Kurbads" uzbrucējs kļuva par 2018. gada Latvijas čempionu. 2019. gada rudenī no komandas rindām tika atskaitīts, un Upītis karjeru izvēlējās turpināt Vācijā.

Latvijas hokeja izlases rindās debitējis 2012. gada 9. februārī.

## Karjeras statistika

### Klubu statistika

## Ārējās saites
Warner Bros.

250px|thumb|Logotips izmantots no 2019. līdz 2023. gadam.
***Warner Bros. Entertainment, Inc.*** (zināma arī kā ***Warner Bros.*** vai saīsināti **WB** vai **WBEI**) ir ASV filmu un izklaides kompānija, kuras galvenā mītne atrodas *[[Warner Bros. Studios (Bērbanka)|Warner Bros. Studios]]* kompleksā Bērbenkā, Kalifornijā, un tas ir *[[Warner Bros. Discovery]]* (WBD) meitasuzņēmums. Uzņēmumu 1923. gadā dibināja četri brāļi Harijs, Alberts, Sems un Džeks Vorners. Kompānija ir viens no līderiem ASV filmu industrijā un mūsdienās papildus kino vēl veido animācijas, televīzijas un videospēļu produkciju, un ir viens no lielākajiem ASV kinostudiju "lielā piecinieka" locekļiem, kā arī *[[Motion Picture Association]]* (MPA) biedrs.

Kompānija zināma ar savu filmu studiju nodaļu ***Warner Bros. Motion Picture Group***, kurā ietilpst *[[Warner Bros. Pictures]]*, *[[New Line Cinema]]*, *[[Warner Bros. Pictures Animation]]*, *[[Castle Rock Entertainment]]*, *[[DC Studios]]* un ***Warner Bros. Television Group***. Kompānijas oficiālais talismans ir animācijas seriāla *[[Looney Tunes]]* tēls Blīkšķu Bannijs.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
*
Liene Bērziņa

**Liene Bērziņa** (dzimusi **Liene Zostiņa**  Smiltenē) ir latviešu TV un radio personība, aktrise, dziedātāja, Biznesa augstskolas „Turība" lektore komunikācijas zinātnē.

Kļuvusi pazīstama ar lomu 1993. gada filmā "Ziemassvētku jampadracis", kurā filmējās kopā ar ģimeni (māsām un brāli). 2004. gadā uzsāka studijas Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības akadēmijā (RPIVA), tomēr, ieguvusi iespēju piedalīties televīzijas šovā, tās pārtrauca. 2005. gadā uzvarēja šovā "Talantu aģentūra" ar niku "Pele". Kopā ar Ediju Šnipki 2008. gadā piedalījās šovā "Zvaigžņu lietus", kurā sasniedza finālu un ieņēma 2. vietu. Vadījusi vairākus TV raidījumus un tiešraides no Rīgas svētku pasākumiem, tai skaitā TV spēli "Zelta drudzis", "OKartes Skatuve". Strādājusi radio: Radio SWH un "Capital FM". Ieguvusi bakalaura grādu sabiedriskajās attiecībās biznesa augstskolā „Turība”.

Ieguvusi maģistra grādu Latvijas Universitātē, Biznesa ekonomikas un vadības fakultātē, Stratēģiskās vadības un līderības programmā. Strādājusi Māmiņu klubā kā redaktore, žurnāliste, dažādu pasākumu vadītāja. Šobrīd ir pasniedzēja Biznesa augstskolā Turība, Komunikācijas fakultātē, izveidojusi un vada Māmiņu kluba Labdarības fondu.

Liene Bērziņa strādā un vada komunikāciju Izglītības kvalitātes valsts dienesta īstenotajā Eiropas Sociālā fonda projektā PuMPuRS, kā arī ir Komunikācijas nodaļas vadītāja Valsts izglītības satura centra Administratīvajā un nodrošinājuma departamentā.

Lienes vīrs ir uzņēmējs Kaspars Bērziņš, ģimenē aug divi bērni: dēls Markuss Toms un meita Līna Grieta — Māmiņu kluba superbēbīte — 2013. Liene Bērziņa katru gadu piedalās LNT labdarības dienu pasākumu "Labdarības diena" un "Eņģeļi pār Latviju" vadīšanā. Liene aktīvi iesaistās arī dažādu pasākumu organizēšanā un vadīšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Liene Bērziņa: „Es pati esmu sev pareģe”
* Liene Bērziņa: “Es jūtu, ka skatītāji mani mīl”
Latvijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šis ir **[[Latvija]]s [[Latvijas karogs|karognesēju]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] uzskaitījums**.

## Saraksts

## Atsauces

## Skatīt arī
* Latvija olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* Latvijas karognesēji ziemas olimpiskajās spēlēs
* ''Sports Reference'' profils
Metjū Perijs

**Metjū Lengfords Perijs** (*Matthew Langford Perry*; dzimis , miris ) bija kanādiešu-amerikāņu aktieris un komiķis.

Viņš vislabāk pazīstams ar Čāndlera Binga lomu NBC situāciju komēdijā "Draugi". Par šo lomu saņēmis *TV Guide* un *Teen Choice* balvu, kā arī nominēts vairākām balvām, tai skaitā ''Emmy'' balvai. Kritiķi atzinīgi novērtēja viņa sniegumu filmā *The Ron Clark Story*. Tāpat Metjū Perijs filmējies tādās filmās kā "Atkal 17", "Visi deviņi jardi", *[[A Night in the Life of Jimmy Reardon]]* un "Vieglprātības nasta" (*Fools Rush In*).

M. Perijs nomira 2023. gada 28. oktobrī savās mājās Losandželosā no noslīkšanas džakuzi, ko izraisīja pārāk liela ketamīna deva.

## Ārējās saites
Dakšiņa

thumbnail|235px|Dažāda veida dakšiņas
**Dakšiņa** ir galda piederums, kas tiek izmantots ēdiena gatavošanai, servēšanai un paņemšanai, lai to apēstu. To veido kāts, kura vienā galā ir no diviem līdz četriem paralēliem zariem, ar kuriem uzdur ēdienu. Parasti dakšiņas tiek izgatavotas no metāla, bet ir arī dakšiņas, kas izgatavotas no koka vai plastmasas. Dakšiņas ir izplatīts galda piederums rietumu kultūrās, austrumu kultūrās tās tiek izmantotas ļoti maz. Tur tās aizvieto ar irbulīšiem. 

## Skatīt arī
* Karote

## Ārējās saites
Dakša

**Dakša** var būt:

* dakšas — lauksaimniecības darbarīks ar vairākiem zariem;
* dakšiņa — galda piederums;
* dakša (šahs) — gājiens šahā ar zirgu, kad apdraud divas vai vairākas citas figūras.

## Skatīt arī
* Daksa — komūna Francijas dienvidrietumos.
Andrejs Keiperss

**Andrejs Keiperss** (, ; dzimis ) ir ESA kosmonauts, Nīderlandes ārsts.

Keipersa pirmais kosmiskais lidojums notika 2004. gadā, 11 dienu SKS 4. viesekspedīcijā, *DELTA* misijā.

Otro reizi kosmosā Keiperss devās 2011. gada decembrī ar kosmosa kuģi Sojuz TMA-03M SKS-30/31 ekspedīcijā. Uz zemes atgriezās 2012. gada jūlijā.

## Ārējās saites

* Andreja Keipersa biogrāfija ESA vietnē
Keiperss

**Keiperss** ir nīderlandiešu izcelsmes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Andrejs Keiperss (*André Kuipers*; 1958) — Nīderlandes kosmonauts;
* Bjerns Keiperss (*Björn Kuipers*; 1973) — Nīderlandes futbola tiesnesis;
* Francisks Keiperss (*Franciscus Kuijpers*; 1941—2024) — Nīderlandes šahists.
Warner Bros. Pictures

***Warner Bros. Pictures*** ir ASV kinostudija, kas nodarbojas ar kinofilmu ražošanu un izplatīšanu. Kompānijas *[[Warner Bros. Discovery]]* nodaļas *[[Warner Bros.]]* sastāvdaļas *[[Warner Bros. Motion Picture Group]]* vadošā kinostudija. Tās galvenā mītne atrodas *[[Warner Bros. Studios (Bērbanka)|Warner Bros. Studios]]* kompleksā Bērbankā, Kalifornijā. Ar *[[Warner Bros. Pictures Animation]]* producēto animācijas filmu izplatīšanu nodarbojas *Warner Bros. Pictures*.

To 1923. gadā dibināja brāļi Harijs, Alberts, Sems un Džeks Vorners. Papildus savu filmu producēšanai tā nodarbojas ar *Warner Bros.* citu studiju produkcijas izplatīšanu un mārketingu, tostarp *Warner Bros. Pictures Animation*, *[[New Line Cinema]]*, *[[DC Studios]]* un *[[Castle Rock Entertainment]]*, kā arī dažādiem trešās puses producentiem.

Komerciāli veiksmīgākie *Warner Bros. Pictures* filmu cikli ir "Harijs Poters", *[[DC Universe]]* (agrāk *[[DC Extended Universe]]*), "Betmens", "Gredzenu pavēlnieks" un *[[Monsterverse]]*; "Bārbija" ir studijas ienesīgākā filma, kas visā pasaulē nopelnījusi 1,4 miljardus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Edgars Kots

**Edgars Kots** (dzimis  Rīgā) ir uzņēmuma "Diena" valdes priekšsēdētājs.

Edgars Kots ir ieguvis bakalaura grādu uzņēmējdarbībā. Latvijas Televīzijā darbojas kopš 1990. gada. Strādājis vairākos amatos, tai skaitā kā dažādu tipu programmu vecākais administrators, radošo grupu apvienības režisora asistents, vadījis LTV Sabiedrisko programmu daļu, informatīvi dokumentālo raidījumu daļu. Tāpat ilgu laiku vadījis reklāmas sabiedrību "Labvakar". E. Kots 2004. gada 5. janvārī kļuva par LTV ģenerāldirektora Ulda Gravas vietnieku. Pēc tam, kad U. Grava atstāja amatu, E. Kots tika ievēlēts par ģenerāldirektora vietas izpildītāju. Bija pieteicies uz ģenerāldirektora amatu, taču netika apstiprināts. 2008. gadā iecelts par Latvijas Televīzijas ģenerāldirektoru.

2012. gada novembrī E. Kots paziņoja par Latvijas Televīzijas ģenerāldirektora un valdes locekļa amatu atstāšanu. Tā paša gada nogalē tika paziņots, ka viņš kļūs par preses koncerna "Diena" valdes priekšsēdētāju, amatā nomainot Normundu Staņēviču.

2020. gada 2. jūlijā Edgars Kots iegādājās uzņēmumu SIA Izdevniecība "Dienas bizness", kas izdod laikrakstu "Dienas Bizness".
2020. gada 27. augustā Kots iegādājās SIA Izdevniecība "Dienas žurnāli".

Precējies, audzina trīs bērnus.

## Atsauces