open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aizkalnieši (Mārcienas pagasts)

**Aizkalnieši** ir ciems Madonas novada Mārcienas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Dūku ezera krastā.

## Atsauces
Sojas mērce

thumb|Sojas mērce
**Sojas mērce** ir no sojas pupiņu pastas izgatavota garšviela, kura tika radīta pirms aptuveni 2200 gadiem senās Ķīnas Rietumu Haņu dinastijas laikā, un ir ļoti populāra ēdiena piedeva Austrumāzijā un Dienvidaustrumāzijā. Tradicionāli tā tiek gatavota raudzējot sojas pupiņu, grauzdētu kviešu, sālsūdens un *Aspergillus oryzae* vai *Aspergillus sojae* pelējuma sēnīšu maisījumu. Tiek uzskatīts, ka sojas mērce satur spēcīgu umami garšu.

Sojas mērce tiek izmantota kā sastāvdaļa receptēs, kā arī tiek pasniegta kā piedeva kopā ar dažādiem ēdieniem, piemēram, rīsiem, nūdelēm un suši vai sašimi.

Pasaulē lielākais sojas mērces ražotājs ir *[[Kikkoman]]*.

## Uzturvērtība
Pētījumā, kuru veica Singapūras Nacionālā universitāte, tika konstatēts, ka ķīniešu tumšā sojas mērce satur 10 reizes vairāk antioksidantu nekā sarkanvīns. Nepasterizēta sojas mērce ir bagāta ar pienskābes baktērijām.

Sojas mērcē ir zemāks izoflavonu līmenis, nekā citos sojas produktos, piemēram, tofu vai edamame. Tā kā sojas pagatavošanā tiek izmantots liels sāls daudzums, sojas mērcei var būt augsts sāls saturs — no 14% līdz 18%. Tiek arī gatavotas sojas mērces ar pazeminātu nātrija saturu, taču tās pagatavot ir sarežģīti, jo sāls fermentācijas procesā ir nepieciešams, lai novērstu mikroorganismu savairošanos.

100 mililitru sojas mērces (saskaņā ar USDA) satur:

* Enerģētiskā vērtība: 60 kcal
* Tauki: 0,1 g
* Ogļhidrāti: 5,57 g
* Šķiedrvielas: 0,8 g
* Olbaltumvielas: 10,51 g
* Sāls: 6 g

## Atsauces

## Ārējās saites
Lāči (Kalsnavas pagasts)

**Lāči** ir ciems Madonas novada Kalsnavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. Ciems ir daļēji izzudis.

## Atsauces
Aronieši

**Aronieši** (kartēs kļūdaini arī *Agonieši*) ir ciems Madonas novada Kalsnavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P82, Aronas upes krastā.

## Atsauces
Pērsietis

**Kārlis Zemītis** jeb **Pērsietis** (dzimis 1862. gada 14. aprīlī Iršu (tagad Vietalvas) pagastā; miris 1901. gada 28. martā Turaidā) bija latviešu rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1862. gada 14. aprīlī Iršu (tagad Vietalvas) pagasta "Siljāņu" saimnieka Jāņa Zemīša un viņa sievas Mades ģimenē. Vecāku mājas atradās pie Pērses upes, no kuras viņš vēlāk radījis savu pseidonīmu Pērsietis. Mācījās Kroņa Iršu pagastskolā (1870—1875) un Vietalvas draudzes skolā (1878—1880). Vāca tautasdziesmas un pasakas, kuras sūtīja Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijai. Pierakstīja atmiņas par 1840. gada Bebru Kartupeļu dumpi. 1879. gadā laikraksts "Vēstnesis" publicēja viņa dzejoli "Nobītosi jūs, māsiņas".
1880. gadā netika uzņemts Baltijas skolotāju seminārā muzikālo dotību trūkuma dēļ.

1881. gadā strādāja par Bērzaunes pagasta rakstveža palīgu un sāka sadarboties ar laikrakstu Dienas Lapa.
Vēlāk bija zirgu pasta ekspeditors Ropažos (1882—1885), rakstvedis Ieriķos (1882—1885) un veica dažādus darbus Rīgas—Pleskavas dzelzceļa būvniecībā (1886—1889). 1889. gadā kļuva par izmeklēšanas tiesneša darbvedi tiesu resorā Rīgā, 1893. gadā — par Turaidas pagasta rakstvedi.

Miris Turaidā pēc inficēšanās ar bakām 1901. gada 28. martā, apglabāts Turaidas kapos.

## Darbu izlases
* 1905: *Pērsieša kopotie raksti* astoņos sējumos (Anša Gulbja apgāds)
* 1930—1937: *Kopotie raksti* divos sējumos (Anša Gulbja apgāds)
* 1951: *Izlase* (Latvijas Valsts izdevniecība)
* 2007: *Fabulas* (Eraksti)

## Atsauces
Kentau

**Kentau** () ir apgabala pakļautības pilsēta Tirkistanas apgabalā Kazahstānā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Karatau grēdas dienvidu pakājē  uz ziemeļaustrumiem no apgabala centra Tirkistanas un  no valsts galvaspilsētas Astanas.

## Vēsture
Pilsētas apkārtnē atrastas senas rūdu ieguves vietas, kas datētas ar 9.—10. gadsimtu. Mūsdienu pilsēta dibināta, 1955. gadā apvienojot Mirghalimsajas (*Мырғалымсай *) un Hantaghi (*Хантағы*) kalnraču ciematus, lai attīstītu Ačisajas polimetālu rūdu atradnes. 1980. gados pilsētas iedzīvotāju skaits strauji samazinājās sakarā ar polimetālu atradnes izsīkumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karažala

**Karažala** ( — ‘Melnās krēpes’) ir apgabala pakļautības pilsēta Ulitau apgabalā Kazahstānā. Izvietojusies apgabala austrumu daļā  uz austrumiem no apgabala centra Žezkazghanas un  no valsts galvaspilsētas Astanas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1930. gados kā kalnraču ciemats pie 20. gadsimta sākumā izpētītajām dzelzs rūdas atradnēm. 1950. gadā tam piešķirts Karažalas vārds, bet 1963. gadā — pilsētas statuss. Karažalas raktuvēs iegūst lielāko daļu rūdas Karaghandi metalurģijas kombinātam.

Netālu no Karažalas 1971. gada jūnijā nolaidās kosmosa kuģis Sojuz-11, kura apkalpe nolaišanās laikā gāja bojā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Setbajeva

**Setbajeva** () ir apgabala pakļautības pilsēta Ulitau apgabalā Kazahstānā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā  uz ziemeļrietumiem no apgabala centra Žezkazghanas un  no valsts galvaspilsētas Astanas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1954. gadā kā **Ņikoļskas** kalnraču ciemats pie Žezkazghanas dzelzs rūdas raktuvēm. 1973. gadā Nikoļskai piešķirts pilsētas statuss, bet 1990. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā par godu kazahu ģeologam, akadēmiķim Kanišam Setbajevam.

No 2006. līdz 2011. gadam Setbajevā bāzējās profesionālais hokeja klubs *Kazakhmys*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kosši

**Kosši** () ir apgabala pakļautības pilsēta Akmolas apgabalā Kazahstānā. Izvietojusies apgabala dienvidos  uz dienvidiem no apgabala centra Kekšetau un  no valsts galvaspilsētas Astanas centra, kuras aglomerācijā ietilpst.

## Vēsture
Līdz 2000. gadiem **Košči** (*Кощи*) ciemā dzīvoja ap diviem tūkstošiem iedzīvotāju. 2012. gadā tika apstiprināta programma «Pieejamais dzīvoklis — 2020», kas piešķīra ievērojamus līdzekļus ciema attīstīšanai par Astanas pavadoņpilsētu. 2021. gadā Kosši tik apiešķirts pilsētas statuss. Pilsētā darbojas būvmateriālu ražošanas un komunālie uzņēmumi, bāzējas Kazahstānas Policijas akadēmija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Stepnogorska

**Stepnogorska** () ir apgabala pakļautības pilsēta Akmolas apgabalā Kazahstānā. Izvietojusies apgabala ziemeļaustrumos  uz dienvidiem no apgabala centra Kekšetau un  no valsts galvaspilsētas Astanas. Nozīmīgs kalnrūpniecības un mašīnbūves centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1955. gadā sakarā ar vairāku kodolrūpniecības (urāna ieguves un pārstrādes) uzņēmumu būvniecību. 1964. gadā piešķirts pilsētas statuss. Līdz 1980. gadu vidum pilsēta bija «slepena» un netika atzīmēta kartēs — tam par iemeslu bija gan urāna pārstrādes uzņēmumi, gan arī Stepnogorskas zinātniskā izmēģinājumu un rūpniecības bāze, kurā tika izstrādāti bakterioloģiskie ieroči.

Pilsētā joprojām darbojas urāna bagātināšanas uzņēmums, kurš pārstrādā Kazahstānā iegūtās urāna rūdas koncentrātu. Darbojas arī zelta ieguves un pārstrādes uzņēmums ar vairākām šahtām, lodīšu gultņu rūpnīca, vairāki mašīnbūves un ķīmiskās rūpniecības uzņēmumi.

Stepnogorskas pilsēta sastāv no diviem 20 km attāliem klāsteriem (dzīvojamais un rūpnieciskais), starp kuriem ierīkots elektrificēts dzelzceļš. Tas ir pēdējais dzelzceļš, pa ko joprojām kursē Rīgas vagonbūves rūpnīcā 1960. gados ražotie elektrovilcieni ER-22. Pilsētas akimātam pakļauti arī vairāki ciemati un plaša lauku teritorija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Just Wanna Rock

**"Just Wanna Rock"** ir amerikāņu repera *[[Lil Uzi Vert]]* dziesma no viņa trešā studijas albuma *[[Pink Tape]]* (2023). To 2022. gada 17. oktobrī kā singlu izdeva *[[Atlantic Records]]* un *Generation Now*. *Lil Uzi Vert* dziesmu sarakstīja kopā ar producentiem *MCVertt* un *Synthetic*. Iepriekš viņi to ievietoja video koplietošanas lietotnē *[[TikTok]]*, kurā dziesma ieguva vairāk nekā 500 miljonus skatījumu.

## Personāls

* *[[Lil Uzi Vert]]* — vokāls, dziesmu rakstīšana
* *MCVertt *— producēšana, dziesmu rakstīšana
* *Synthetic *— producēšana, dziesmu rakstīšana
* *Benjamin Thomas* — miksēšana, ierakstīšana
* *[[Dons Kenons|Don Cannon]]* — miksēšana
* *Colin Leonard* — māsterēšana
* *Feez *— inženiertehniskā palīdzība
* *Frank Holland* — inženiertehniskā palīdzība
Ernests Girgensons

thumb|Ernests Girgensons pēc apcietināšanas 1941. gadā.
**Ernests Girgensons** (1891—1971) bija latviešu diplomāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1891. gada 3. augustā Rīgā. Mācījās Rīgas pilsētas reālskolā, sāka studēt Rīgas Politehniskā institūta Tirdzniecības nodaļā. Pirmā pasaules kara laikā 1915. gada septembrī viņu iesauca Krievijas Impērijas karadienestā, pēc mācībām Pāvila karaskolā Petrogradā 1916. gada augustā kopā ar 36. sevišķo kājnieku pulku nosūtīja uz fronti Francijā. Girgensons bija rotas, pēc tam baterijas komandieris štābkapteiņa dienesta pakāpē. Pēc Oktobra revolūcijas 1917. un 1918. gadā dienēja Francijas armijā.

1919. gada Parīzes miera konferences laikā Girgensons bija Latvijas Pagaidu valdības delegācijas militārais atašejs, no 1920. gada jūnija — II šķiras sekretārs sūtniecībā Francijā, no 1921. gada oktobra līdz 1922. gada februārim — Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas I šķiras sekretārs Baltijas valstu nodaļā, no 1925. gada marta — konsuls Vitebskā, no 1927. gada jūlija — padomnieks sūtniecībā Maskavā, no 1928. gada janvāra — II šķiras sekretārs sūtniecībā Kauņā, no 1928. gada februāra — I šķiras sekretārs sūtniecībā Skandināvijas valstīs, no 1932. gada septembra līdz 1939. gada jūlijam — I šķiras sekretārs sūtniecībā Briselē. No 1939. gada jūlija bija I šķiras sekretārs Ārlietu ministrijas Administratīvajā un protokola nodaļā.

Pēc Latvijas okupācijas no 1940. gada septembra līdz 1941. gada janvārim Girgensons bija likvidējamās Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas Administratīvā departamenta direktors, tad Latvijas PSR Tieslietu tautas komisariāta Saimniecības un finanšu daļas priekšnieks.

1941. gada 14. jūnijā viņu apcietināja uz deportēja uz Usoļjes nometni Molotovas apgabalā. 1942. gada 14. aprīlī Girgensonu apsūdzēja par to, ka viņš "... noslēdzis ieroču pirkšanas līgumu ar Franciju, ieroči nosūtīti uz Latviju cīņai pret Sarkano armiju; 1919.—1940. gadā strādādams atbildīgos amatos, sekmējis buržuāziski fašistiskās iekārtas nostiprināšanos Latvijā" un 1943. gada 14. aprīlī “par cīņu pret revolucionāro kustību ieslodzīt labošanas darbu nometnē uz 10 gadiem”.

1948. gadā viņu pārveda uz speciālo nometni Intas ciematā Komi APSR, tad no 1951. gada maija līdz 1955. gada septembrim nometināja Krasnojarskas novadā. 1958. gada oktobrī atbrīvoja un atļāva atgriezties Latvijā.

Miris 1974. gada 13. novembrī Latvijā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis,
* Viestura ordenis (1940),
* Beļģijas, Dānijas, Francijas un Krievijas Impērijas ordeņi.

## Atsauces
Joičiro Nambu

**Joičiro Nambu** (, dzimis , miris ) bija Japānas un ASV fiziķis un Čikāgas Universitātes profesors. Pazīstams ar savu ieguldījumu teorētiskās fizikas jomā. 2008. gadā saņēmis Nobela prēmiju fizikā par spontānā simetrijas laušanas mehānisma atklāšanu elementārdaļiņu fizikā 1960. gadā. Nobela prēmiju saņēma vienlaikus ar diviem citiem japāņu fiziķiem — Makoto Kobajaši un Tošihide Maskava, kuri balvu saņēma par lauztās simetrijas izcelšanās atklāšanu, kas nosaka vismaz trīs kvarku ģimeņu esamību dabā"

## Agrīnais dzīves posms
Nambu dzimis Tokijā, Japānā, 1921. gadā. Pēc vidusskolas absolvēšanas Fukui pilsētā viņš iestājās Tokijas Imperiālajā universitātē un studēja fiziku. Viņš ieguva zinātņu bakalaura grādu 1942. gadā un zinātņu doktora grādu 1952. gadā. 1949. gadā viņš tika iecelts par asociēto profesoru Osakas Pilsētas universitātē un nākamajā gadā 29 gadu vecumā paaugstināts par profesoru.

1952. gadā Nambu uzaicināja uz Ņūdžersiju Amerikas Savienotajās Valstīs, uz Prinstonas Padziļināto studiju institūtu. 1954. gadā viņš pārcēlās uz Čikāgas Universitāti, kur 1958. gadā kļuva par profesoru. No 1974. līdz 1977. gadam viņš bija arī Fizikas katedras priekšsēdētājs.

1970. gadā Nambu kļuva par ASV pilsoni.

## Karjera
Nambu 1960. gadā strādāja pie spontānas simetrijas laušanas mehānisma elementārdaļiņu fizikā un atklāja, ka duālās rezonanses modeli var izskaidrot ar kvantu mehānikas stīgu teoriju. Viņš ierosināja kvantu hromodinamikas "krāsu lādiņu" ideju. Nambu tiek uzskatīts par vienu no stīgu teorijas pamatlicējiem.

Pēc vairāk nekā piecdesmit gadiem profesora amatā Čikāgas Universitātē Nambu kļuva par *emeritus* profesoru Čikāgas Universitātes Fizikas katedrā un Enriko Fermi institūtā.

Nambu-Goto darbība stīgu teorijā ir nosaukta Nambu un Tetsuo Goto vārdā. Arī bezmasas bozoni, kas rodas ar spontānu simetrijas pārrāvumu, dažkārt tiek saukti par Nambu—Goldstouna bozoniem.

Nambu miris 2015. gadā, 94 gadu vecumā, no infarkta.

## Apbalvojumi
Nambu ieguvis daudzus apbalvojumus un balvas, tostarp Denija Heinemana balvu (1970), Roberta Openheimera piemiņas balvu (1977), Japānas Kultūras ordeni (1978), ASV Nacionālo zinātnes medaļu (1982), Maksa Planka medaļu (1985), Diraka balvu (1986), Sakurai balvu (1994), Volfa balvu fizikā (1994/1995) un Franklina institūta Bendžamina Franklina medaļu (2005). Nambu tika piešķirta puse no Nobela prēmijas fizikā (2008).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Visvairāk citētās Nambu zinātniskās publicācijas inspirehep.net 
* Joičiro Nambu biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Parastā gaiļsāre

**Parastā gaiļsāre** () ir mainīga izskata graudzāļu dzimtas suga, kas plaši sastopama abu pusložu mērenajā un tropu klimata joslā, tomēr plašāk ziemeļu puslodē Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Latvijā suga sastopama nereti visā teritorijā.

Atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug tīrumos un dārzos, dažādās nezālienēs un gar dzelzceļiem.

## Apraksts
Parastā gaiļsāre ir viengadīgs, pelēkzaļš 15—70 cm garš lakstaugs. Augam ir stāvs vai pacils, stingrs, gluds, augšdaļā raupjš stiebrs, kurš parasti ir kails. Stiebra mezgli dažreiz ir apmatoti. Lapas ir īsas un 0,5—1,5 cm platas, plati lineāras vai lancetiskas. Mēlītes nav. Skara ir plaša, ar vairākiem daudzmaz vienpusējiem, stāviem, vārpveida sānzariem, kas novietoti pamīšus un ir nevienāda garuma (1—7, dažreiz pat 10 cm). Vārpiņas ir šauras un 0,2—0,4 cm garas, uz zariem blīvi. Katrā vārpiņā ir 2 ziedi: augšējais divdzimumu, apakšējais neauglīgs. Vārpiņas plēksnes ir ar sarveidīgiem matiņiem, ārējā plēksne ir ar 3 dzīslām, iekšējā — ar 5 dzīslām, beidzas ar garu vai īsu smaili vai bez smailes (atkarībā no šīs pazīmes nodala trīs varietātes; daži autori tās uzskata par pasugām). Zieda plēksnes ir kailas, spīdīgas, plēvjainas, atskaitot neauglīgā zieda ārējo zieda plēksni, kam arī ir garāka vai īsāka smaile. Ziedot vārpa izskatās dzeltenzaļa, nogatavojoties graudiem kļūst brūna, spīdīga. Grauds cieši ieskauts plēksnēs un nobirst reizē ar tām. Zied jūlijā un augustā.

## Atsauces


## Ārējās saites
Ridera

**Ridera** () ir apgabala pakļautības pilsēta Austrumkazahstānas apgabalā Kazahstānā. Izvietojusies apgabala ziemeļaustrumos Rūdu Altaja priekškalnēs  no apgabala centra Ustjkamenogorskas. Nozīmīgs kalnrūpniecības centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1786. gadā kā raktuvju ciemats pie vācu izcelsmes inženiera Filipa Ridera (*Philipp Ridder*) atklātajām polimetālu rūdu iegulām. 1859. gadā Riderskas (*Риддерск*) ciematā bija ap 3500 iedzīvotāju, no kuriem 2/3 bija raktuvēm piesaistītie apkārtējo ciemu dzimtzemnieki, bet pārējie — katordznieki un algotie darbinieki. Pēc dzimtbūšanas atcelšanas ciemata iedzīvotāju skaits strauji samazinājās un 19. gadsimta beigās raktuvēs strādāja 600—1200 strādnieku. 1927. gadā ciematam piešķīra strādnieku ciemata statusu un pārdēvēja par Rideru. 1934. gadā Riderai piešķirts pilsētas statuss, bet 1941. gadā tā pārdēvēta par **Ļeņinogorsku** (*Лениногорск*). Pēc Otrā pasaules kara pilsētā atradās vācu karagūstekņu nometne 30 tūkstošiem gūstekņu. 2002. gadā pilsētai atgriezts vēsturiskais nosaukums.

Pilsētā attīstīta kalnrūpniecība un metalurģija (cinks, svins, dārgmetāli). Darbojas Ļeņinogorskas HES kaskāde un Rideras TEC. Ziemas sporta centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Suņu ciņuvārpata

**Suņu ciņuvārpata** () ir graudzāļu dzimtas suga, kas ir plaši sastopama Centrālāzijā un Eiropā, tostarp bieži visā Latvijas teritorijā.

Nelielas grupas aug dažādos mežos un krūmājos, mitrās pļavās, ēnainās upju krastmalās.

## Apraksts
Suņu ciņuvārpata ir daudzgadīgs, 50—150 cm garš lakstaugs bez acīmredzama sakneņa. Augam ir neliela un skraja cera. Stiebrs ir stāvs, vārpas līmenī nokarens. Lapas ir raupjas, 0,7—1,7 cm platas. Maksts ir gluda, mēlīte strupa. Vārpa ir 10—20 cm gara, šaura un blīva, tās ass ir apmatota, vārpiņas ir izvietotas 2 rindās, vārpiņas plēksnes ir ar 3—5 dzīslām. Vārpa kopumā ir plakana. Zieda plēksnes ir garākas nekā vārpiņas plēksnes, ārējā plēksne ar 1,5—3 cm garu un tievu akotu. Kalluss ir garš, strups un apmatots. Grauds ir aptuveni 0,8 cm garš un galā apmatots. Zied jūnijā un jūlijā.

## Atsauces
Gaiļsāres

**Gaiļsāres** () ir graudzāļu dzimtas ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu. Sugas tiek kultivētas lopbarībai, dažas tiek audzētas, lai izgatavotu indes vai zāles. Dažas sugas tiek kultivētas pārtikai, un no tām tiek iegūta prosa — *Echinochloa esculenta* tiek audzēta Austrumāzijā, *Echinochloa frumentacea* Dienvidāzijā un *Echinochloa stagnina* Rietumāfrikā.

## Sugas
Gaiļsāru ģintī ir klasificētas šādas sugas:

* *Echinochloa brevipedicellata*
* *Echinochloa callopus*
* *Echinochloa chacoensis*
* *Echinochloa colona*
* *Echinochloa crus-galli -* parastā gaiļsāre
* *Echinochloa crus-pavonis*
* *Echinochloa elliptica*
* *Echinochloa esculenta*
* *Echinochloa frumentacea*
* *Echinochloa glabrescens*
* *Echinochloa haploclada*
* *Echinochloa helodes*
* *Echinochloa holciformis*
* *Echinochloa inundata*
* *Echinochloa jaliscana*
* *Echinochloa jubata*
* *Echinochloa kimberleyensis*
* *Echinochloa lacunaria*
* *Echinochloa macrandra*
* *Echinochloa muricata*
* *Echinochloa obtusiflora*
* *Echinochloa oplismenoides*
* *Echinochloa oryzicola*
* *Echinochloa oryzoides*
* *Echinochloa paludigena*
* *Echinochloa picta*
* *Echinochloa pithopus*
* *Echinochloa polystachya*
* *Echinochloa praestans*
* *Echinochloa pyramidalis*
* *Echinochloa rotundiflora*
* *Echinochloa stagnina*
* *Echinochloa telmatophila*
* *Echinochloa turneriana*
* *Echinochloa ugandensis*
* *Echinochloa walteri*

## Galerija

Attēls:Echinochloa colona flowerhead2 (7119941931).jpg|*Echinochloa colona* 
Attēls:Echinochloa walteri NRCS-011.jpg|*Echinochloa walteri* 
Attēls:Echinochloa inundata.jpg|*Echinochloa inundata*
Attēls:Echinochloa telmatophila 1.jpg|*Echinochloa telmatophila*
Attēls:Echinochloa turneriana seedhead.jpg|*Echinochloa turneriana*


## Atsauces


## Ārējās saites
Metafizika (žurnāls)

***Metafizika*** () —starptautisks filozofijas un starpdisciplināru pētījumu žurnāls, kas izdots Azerbaidžānas Republikā. Tas nodrošina lasītājus ar zinātniskiem rakstiem, kas saistīti ar Azerbaidžānu un pasaules filozofiju, vēsturi, kultūru, literatūru, mākslu un citām zinātnes jomām.

## Stāsts
Žurnāls Metafizika tika reģistrēts Azerbaidžānas Republikas Tieslietu ministrijā 2017. gadā ar numuru 4144. "Philosophy and interdisciplinary" ir starptautisks filozofisks un starpdisciplinārs zinātnisks žurnāls zinātņu jomā Azerbaidžānas Republikā. Žurnāls Metafizika iznāk 4 reizes gadā. Visi žurnāla raksti azerbaidžāņu, turku, krievu, angļu, persiešu un arābu valodās tiek pieņemti un izdrukāti, ja tie saņem pozitīvu ekspertu atzinumu. Ar Azerbaidžānas Republikas prezidenta Augstākās atestācijas komisijas Prezidija lēmumu žurnāls "Metafizika" tika iekļauts periodisko zinātnisko publikāciju sarakstā, kas ieteicamas Azerbaidžānas Republikā par filozofiju izstrādāto disertāciju galveno rezultātu publicēšanai. un socioloģija, politikas zinātnes un pedagoģija.
thumb|Metafizikas žurnāla pirmā lapa
Metafizikas žurnāls organizēja savu darbību saskaņā ar Azerbaidžānas Republikas likumiem, saviem statūtiem un starptautisko standartu prasībām. Žurnāla galvenais mērķis ir sniegt cienīgu ieguldījumu zinātnes attīstībā, iepazīstināt ar to zinātnieku aprindas, atspoguļojot filozofijas, teoloģijas, socioloģijas, psiholoģijas, vēstures, filoloģijas, pedagoģijas, tiesību, politikas un ekonomikas zinātņu pētījumus. tā lapās un iepazīstināt zinātnisko aprindu ar problēmām, kas var izraisīt plašas zinātniskas diskusijas, veicināt plašu pētījumu rezultātu izplatīšanu starpdisciplināras pieejas līmenī, zinātnes paradigmu un inovāciju pētījumiem, radīs zinātnisku diskusiju starp zinātniekiem un pētniekiem.

## Žurnāla sadaļas
* Filozofija, teoloģija, socioloģija un psiholoģija
* Vēsture, arheoloģija un antropoloģija
* Filoloģija un pedagoģija
* Tiesību un politikas zinātnes
* Ekonomikas zinātnes
* Māksla un arhitektūra

## Skatīt arī
* žurnāls
* Filozofija
* Teoloģija

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa
* Tiešsaistes arhīvs
* Tiešsaistes piekļuve
* Metafizika vietnē IdealOnline
* Metafizika ISSN print vietne
* Metafizika ISSN online vietne
* PhilArchive metafiziskais žurnāls
* Augstākā atestācijas komisija pie Azerbaidžānas Republikas prezidenta arhīvs 2020-07-13 vietnē Wayback Machine
* Zinātniskie žurnāli Azerbaidžānas Republikas Izglītības ministrijas sistēmā
* Azerbaidžānas Republikas Tieslietu ministrijas žurnālu nosaukumu saraksts 
* Metafizika  programmā CiteFactor
* METAFIZIKA (ISSN: 2616-6879)
Žans Šarls Kasteleto

**Žans Šarls Viktors Kasteleto** (; dzimis ) ir Kamerūnas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Kataras Zvaigžņu līga komandu *[[Al-Duhail SC|Al-Duhail]]*.

Iepriekš spēlējis Francijas komandās *[[AJ Auxerre]]*, ''Red Star'', ''Brest'' un *[[FC Nantes|Nantes]]*, kā arī Beļģijas komandās *[[Club Brugge]]* un *[[Royal Excel Mouscron]]*.

Kamerūnas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Nantes**

* Francijas kauss: 2021—22

## Ārējās saites
NEET

[thumb|260x260px|Procenti no visiem [Jaunietis|jauniešiem vecuma grupā 15—24, kuri ir NEET (2023. gada dati)]]
**NEET** (akronīms no ) ir termins, kuru attiecina uz jauniešiem, kas **nemācās, nestrādā un neapgūst [[Arods|arodu]]**. Šo jēdzienu kopš 2010. gada plaši izmanto kā rādītāju, lai raksturotu jauniešiem veltītu nodarbinātības, izglītības, apmācības un sociālās iekļaušanas politiku 28 Eiropas Savienības dalībvalstīs. Šis termins sākotnēji aptvēra vecuma grupu no 15 līdz 24 gadiem, taču vēlāk tā piemērošana tika paplašināta, aptverot 15—29 gadus vecus jauniešus. Šis jēdziens tagad ir galvenais jautājums sarunās par ES līmeņa politiku.

2015. gadā Latvijā bija aptuveni 47 000 jauniešu vecuma grupā 15—29, kuri nestrādāja, nemācījās un neapguva arodu, un Latvijā var novērot tendenci, ka šis skaitlis samazinās.

## NEET rādītāji OECD valstīs
Daļa no jauniešiem OECD valstīs, kuri nestrādā, nemācās un neapgūst arodu (% no visiem jauniešiem):

## Skatīt arī

* Hikikomori 
* Jaunatne darbībā

## Atsauces
Stefans Mitrovičs

**Stefans Mitrovičs** (, dzimis ) ir Serbijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Serbijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Mitrovičs pārstāv Beļģijas Pro līgas komandu *[[KAA Gent|Gent]]*.

Iepriekš spēlējis Slovākijā, Čehijā, Serbijā, Beļģijā, Portugālē, Spānijā, Vācijā un Francijā. Ar ''Strasbourg'' komandu 2019. gadā izcīnījis Francijas Līgas kausu.

Serbijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Strasbourg**

* Francijas Līgas kauss: 2018—19

## Ārējās saites
Stefānija Frapāra

**Stefānija Frapāra** (; dzimusi ) ir Francijas futbola tiesnese. Kopš 2009. gada viņa ir iekļauta FIFA starptautiskajā tiesnešu sarakstā. Pirmā sieviete, kas tiesājusi UEFA Čempionu līgas spēli vīriešiem, kā arī FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēli.

## Karjera
Sāka tiesāt jauniešu spēles 13 gadu vecumā. Kad viņai bija 18 gadi, viņa jau tiesāja Francijas U-19 čempionāta spēles. 2011. gadā sāka tiesāt spēles Nacionālajā čempionātā, kas ir Francijas vīriešu futbola trešā līmeņa līga. 2014. gadā Frapāra kļuva par pirmo sievieti, kas tiesāja spēli Francijas otrajā  spēcīgākajā vīriešu profesionālā futbola līgā *[[Ligue 2]]*. Viņas pirmais nozīmīgākais starptautiskais turnīrs bija 2015. gada FIFA Pasaules kauss sievietēm Kanādā. Tajā viņa tiesāja divas spēles — vienu grupu turnīra spēli un astotdaļfinālu.

2018. gada 3. decembrī Frapāra tika apstiprināta par tiesnesi 2019. gada FIFA sieviešu Pasaules kausam, kas norisinājās Francijā. Viņa bija galvenā tiesnese divās spēlēs grupu turnīrā, tiesāja vienu ceturtdaļfinālu, kā arī tika norīkota tiesāt finālspēli starp ASV un Nīderlandi.

2019. gada aprīlī tika paziņots, ka Frapāra kļūs par pirmo tiesnesi sievieti Francijas vīriešu augstākā līmeņa futbola līgā *[[Ligue 1]]*. Viņas pirmā spēle notika 2019. gada 28. aprīlī, kad viņa vadīja spēli starp *[[Amiens SC]]* un *[[RC Strasbourg]]*. 2019. gada 2. augustā viņa tika nozīmēta tiesāt 2019. gada UEFA Superkausa spēli starp *[[Liverpool FC|Liverpool]]* un *[[Chelsea FC|Chelsea]]*. Tādējādi viņa kļuva par pirmo sievieti, kas tiesāja Eiropas līmeņa vīriešu futbola maču.

2020. gada 2. decembrī viņa kļuva par pirmo sievieti, kas tiesāja UEFA Čempionu līgas spēli, viņa pildīja galvenās tiesneses pienākumus mačā starp Turīnas "Juventus" un Kijivas "Dinamo". 2021. gada martā  viņa kļuva par pirmo sievieti, kas tiesāja FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēli starp Nīderlandi un Latviju. 2022. gada 7. maijā viņa bija tiesnese 2022. gada Francijas kausa izcīņas finālā starp *[[OGC Nice]]* un *[[FC Nantes]]*.

2022. gada maijā FIFA iekļāva Frapāru tiesnešu sarakstā 2022. gada FIFA Pasaules kausam Katarā. Viņa bija viena no trim sieviešu tiesnesēm, kas tika apstiprinātas kā galvenās tieneses. Frapāra tika norīkota tiesāt grupu turnīra spēli starp Kostariku un Vāciju, kļūstot par pirmo sievieti galveno tiesnesi Pasaules kausa finālturnīrā.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
Strahiņa Pavlovičs

**Strahiņa Pavlovičs** (, dzimis ) ir Serbijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Serbijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Pavlovičs pārstāv Itālijas A sērijas komandu *[[AC Milan|Milan]]*.

Iepriekš spēlējis Serbijas Superlīgas komandā ''Partizan'', Francijas futbola 1. līgas komandā *[[AS Monaco]]*, Beļģijas Pirmās divīzijas komandā ''Cercle Brugge'', Šveices Superlīgas komandā ''Basel'' un Austrijas Bundeslīgas komandā *[[FC Red Bull Salzburg|Red Bull Salzburg]]*.

Serbijas futbola izlases sastāvā debitējis 2020. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam un 2024. gada Eiropas čempionātam.

## Sasniegumi
**Partizan**

* Serbijas kauss: 2018—19
**Red Bull Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2022—23

**AC Milan**

* Supercoppa Italiana: 2024
## Atsauces

## Ārējās saites
Vaņa Milinkovičs-Savičs

**Vaņa Milinkovičs-Savičs** (, dzimis ) ir Serbijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Serbijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Milinkovičs-Savičš pārstāv Itālijas A sērijas komandu *[[SSC Napoli|Napoli]]*, kas viņu īrē no ''Torino''.

2014. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai ''Manchester United'', bet tā kā viņš nespēja saņemt darba atļauju, līgums ar viņu tika lauzts un Milinkovičs-Savičš pievienojās *[[Ekstraklasa]]* komandai *[[Lechia Gdańsk]]*. 2017. gadā pārcēlies uz Itālijas komandu ''Torino''.

Serbijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

Viņa vecākais brālis Sergejs Milinkovičs-Savičs arī ir futbolists.

## Sasniegumi
**Serbija U20**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 2015

## Ārējās saites
Milošs Veļkovičs

**Milošs Veļkovičs** (, dzimis ) ir Serbijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Serbijas futbola izlasi. Kopš 2016. gada Veļkovičs pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu *[[SV Werder Bremen]]*.

Iepriekš spēlējis Anglijas komandās ''Tottenham Hotspur'', ''Middlesbrough'' un ''Charlton Athletic''.

Serbijas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Piedalījies 2018. un 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Serbija**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 2015

## Ārējās saites
Darko Lazovičs

**Darko Lazovičs** (, dzimis ) ir Serbijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Serbijas futbola izlasi.

Lazovičs ir spēlējis Serbijas komandās ''Borac Čačak'' un *[[Red Star Belgrade]]*, Itālijas komandās ''Genoa'' un ''Hellas Verona'', kā arī AAE komandā *[[Al Wahda FC|Al Wahda]]*.

Serbijas futbola izlases sastāvā debitējis 2008. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Red Star Belgrade**

* Serbijas Superlīga: 2013—14
* Serbijas kauss: 2009—10, 2011—12

## Ārējās saites
Kristians Fasnahts

**Kristians Andreass Fasnahts** (, dzimis ) ir Šveices futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Šveices futbola izlasi. Kopš 2023. gada Fasnahts pārstāv Anglijas čempionāta komandu *[[Norwich City F.C.|Norwich City]]*.

Iepriekš spēlējis Šveices komandās ''Tuggen'', ''Winterthur'' un ''Thun''.

Šveices futbola izlases sastāvā debitējis 2018. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. gada Eiropas čempionātā un 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Young Boys**

* Šveices Superlīga: 2017—18, 2018—19, 2019—20, 2020—21, 2022—23
* Šveices kauss: 2019—20, 2022—23

## Ārējās saites
Jonass Omlins

**Jonass Omlins** (, dzimis ) ir Šveices futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Šveices futbola izlasi. Kopš 2026. gada Omlins pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Leverkūzenes "Bayer", kas viņu īrē no ''Borussia Mönchengladbach''.

Iepriekš spēlējis Šveices komandās ''Kriens'', ''Luzern'', ''Le Mont'' un ''Basel'', kā arī Francijas komandā ''Montpellier''.

Šveices futbola izlases sastāvā debitējis 2020. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2020. gada Eiropas čempionātam un 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Basel**

* Šveices kauss: 2018—19

## Ārējās saites
Noa Okafors

**Noa Okafors** (, dzimis ) ir Šveices futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Šveices futbola izlasi. Kopš 2025. gada Okafors pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Leeds United F.C.|Leeds United]]*.

Iepriekš Okafors ir spēlējis Šveices komandā ''Basel'', Austrijas komandā Red Bull Salzburg, kā arī Itālijas komandās Milan un Napoli.

Šveices futbola izlases sastāvā Okafors debitēja 2019. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam un 2024. gada Eiropas čempionātam.

## Sasniegumi
**Basel**

* Šveices kauss: 2018—19

**Red Bull Salzuburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2019—20, 2020—21, 2021—22, 2022—23
* Austrijas kauss: 2019—20, 2020—21, 2021—22

**AC Milan**

* Supercoppa Italiana: 2024
## Atsauces

## Ārējās saites
Karolīne Kronvalde

**Karolīne Lizete Kronvalde** (dzimusi kā **Rolofa**  Lielgramzdā, mirusi  Vecpiebalgā) bija vācbaltu un poļu izcelsmes skolotāja un latviešu sieviešu tiesību kustības aktīviste. 

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1836. gadā Gramzdas pagastā.
1855. gadā beidza mācības Jelgavā ģimnāzijā, tālāko izglītību ieguva pašmācības ceļā. 1860. gadā sāka strādāt par mājskolotāju Durbē. Publicējot eseju "Cienīgam garam" laikrakstā "Baltijas Vēstnesis", Kronvalde iniciēja sieviešu tiesību jautājumu.

1868. gadā apprecējās ar publicistu, valodnieku un pedagogu Ati Kronvaldu, ar kuru jau 8 gadus pirms tam bija saderināta. Pēc vīra nāves 1875. gadā dzīvoja Rīgā, kur pasniedza valodas stundas un 1881.—1891. gadā vadīja pirmās latviešu augstākās meiteņu skolas Latviešu labdarības biedrības meiteņu skolas pansionātu. 1898.-1913. gadā dzīvoja Vecpiebalgā meitas Mildas un Vecpiebalgas draudzes skolas skolotāja Jāņa Sliedes ģimenē.

Apbedīta Vecpiebalgas draudzes kapos blakus vīram. 1939. gadā studenšu korporācijas Varavīksne filistru biedrība nolika uz kapa piemiņas plāksni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Shenzhou 15

***Shenzhou 15*** () bija Ķīnas pilotējams kosmosa kuģis. Tas orbītā tika palaists 2022. gada 29. novembrī. Kosmosa kuģis orbitālajā stacijā *[[Tiangong]]* nogādāja 4. ekspedīciju. Uz zemes tas atgriezās 2023. gada 3. jūnijā.

## Apkalpe
Kuģa *Shenzhou 15* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Visi kosmonauti ir Ķīnas Tautas atbrīvošanas armijas virsnieki.

## Lidojuma gaita
Kosmosa kuģis tika palaists  15:08:17 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 2F]]* no Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra.

Tajā pašā dienā 21:42 *UTC* *Shenzhou 15* saslēdzās ar orbitālo staciju *[[Tiangong]]* pie moduļa *[[Tianhe]]* priekšējās pieslēgvietas. Stacijā kosmonautus sagaidīja *[[Shenzhou 14]]* apkalpe (*Tiangong* 3. ekspedīcija). Pirmo reizi kosmonautikas vēsturē orbītā bija seši Ķīnas kosmonauti. Tas bja iespējams pēc tam, kad 2022. gada jūlijā un oktobrī stacijai tika pievienoti moduļi *[[Wentian]]* un *[[Mengtian]]*.

*Tiangong* 4. ekspedīcijas apkalpe veica četras iziešanas kosmosā, bet oficiāla informācija par detaļām bija skopa.

2023. gada 3. jūnijā 13:29 *UTC* *Shenzhou 15* atvienojās no *Tiangong*. 22:33 *UTC* kosmosa kuģa nolaižamais aparāts nolaidās Iekšējā Mongolijā.

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Shenzhou 8, 9, 10, 11, 12, 13 (SZ 8, 9, 10, 11, 12, 13) Gunter Dirk Krebs
Jānis Petronis

**Jānis Petronis** (dzimis 1939. gada 2. decembrī) ir latviešu traumatologs ortopēds un veselības aprūpes vadības ārsts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1939. gadā Bauskā, mācījās Bauskas vidusskolā. 1966. gadā absolvēja Rīgas Medicīnas institūtu, iegūstot ārsta grādu. No 1966. līdz 1970. gadam bija Gulbenes slimnīcas ārsts. 1970. gadā uzsāka darba gaitas Rīgas 2. slimnīcā, kur 1970. — 1973. gadā bija traumatologs, ortopēds, no 1973. līdz 1980. gadam galvenā ārsta vietnieks, no 1980. līdz 1994. gadam galvenais ārsts, tad līdz 2019. gadam valdes priekšsēdētājs. Ieviesa ceļa locītavas endoprotezēšanas operāciju ar kinemātiskās datornavigācijas sistēmu “*Orthopilot*”.
Dēls Sandris Petronis.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Rīgas domes Atzinības raksts un piemiņas balva par inovatīvu metožu pielietošanu medicīnā, sabiedrības veselības veicināšanu un Rīgas medicīnas nozares popularizēšanu pasaulē (2019)
* Rīgas Gada balva sociālajā nozarē (2016)
* Veselības ministrijas Goda raksts (2010)
* Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira (2000)
* Veselības aizsardzības teicamnieka nosaukums (1988)

## Publikācijas
* Petronis, S., Petronis, J., Skaģers, A., Jānis Ločs, J. *Jaunas bifāziskā kalcija fosfāta biokeramikas izmantošana kaulu defektu ārstēšanā ortopēdiskajā ķirurģijā — piecu gadu pieredze.* Rīga, RSU Zinātniskās konferences tēzes, 22.-23.03.2018.

* Petronis, S., Petronis, J., Zālīte, V., Ločs, J., Skaģers, A., Pilmane, M. *New Biphasic Calcium Phosphate in Orthopedic Surgery: First Clinical Results. No: IFMBE Proceedings. Vol.38: International Symposium on Biomedical Engineering and Medical Physics, Latvia, Riga, October 10-12, 2012.* Berlin: Springer Berlin Heidelberg, 2013, 174.-177.lpp. . e-. ISSN 1680-0737. e-ISSN 1433-9277. Pieejams: doi:10.1007/978-3-642-34197-7_46.
* Petronis, S., Petronis, J., Zālīte, V., Ločs, J., Skaģers, A., Pilmane, M. *Bone Defect Management in Orthopaedic Surgery with Application of Biphasic Calcium Phosphate. No: Symposium "Bioceramics and Cells for Reinforcement of Bone": Book of Abstracts, Latvija, Rīga, 18.-20. oktobris, 2012.* Riga: Riga Stradins University, 2012, 21.-21.lpp. .

## Atsauces
Kreisais Krasts

**Kreisais Krasts** ir Latvijas hiphopa mūzikas apvienība, kas izveidota 2002. gadā Rīgā. Tās dibinātāji ir Juris Šteinfelds (Pionieris) un Valters Zvaigznīte (Mazais Z).

Apvienībā muzicē Pionieris, Punkts Uz I, Deniss, Būū, ansis, Kaizers, E.V., trakamelodija, Toms Rings, Eiksho, JeeKaa, Cepums, Ivans Baigais, Dairis, Rays, R.2.R.S., Lauris, Ritvars, MAD, Henny, marcways, SilinsBeats, Mazais Z, Misters Krūmiņš. Kopš pirmsākumiem, dalībnieku saraksts ir bijis mainīgs.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

### [[Mūzikas ierakstu gada balva "Zelta Mikrofons"|Latvijas mūzikas ierakstu gada balvas]] nominācijas

# 2021. — "Krasta FM" — labākais hiphop mūzikas albums

## Ārējās saites

* Oficiālā ''Facebook'' lapa
* Oficiālais ''Instagram'' konts
* Oficiālais ''Youtube'' kanāls
* Oficiālais ''Spotify'' konts
Tariks Lemptijs

**Tariks Kvame Nī-Lante Lemptijs** (, dzimis ) ir Ganas futbolists, spēlē labās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv Ganas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Lemptijs spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[ACF Fiorentina|Fiorentina]]*.

Iepriekš spēlējis Anglijas komandās ''Chelsea'' un ''Brighton & Hove Albion''.

Lemptijs ir dzimis Anglijā un pārstāvējis dažādu vecumu Anglijas jauniešu izlases. Tā kā viņa vecāki ir no Ganas, Lemptijs izvēlējās pārstāvēt Ganas futbola izlasi. Izlases rindās viņš debitēja 2022. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Ārējās saites
2023. gada RFS sezona

**[[2023. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona|2023. gada]] RFS sezona** bija Latvijas kluba RFS 9. sezona Latvijas Virslīgā. Šajā sezonā RFS kļuva par Latvijas Virslīgas čempioniem. Klubs piedalījās arī Latvijas kausa izcīņā un UEFA Eiropas konferences līgas kvalifikācijas kārtā. Komandas treneris bija Viktors Morozs.

## Komandas sastāvs

## Sezona

### Virslīga

#### Turnīra tabula

#### Rezultāti

### Latvijas kauss
RFS Latvijas kausa izcīņu uzsāka ar astotdaļfinālu. Komanda ceturto reizi vēsturē iekļuva Latvijas kausa finālā. Finālā, kas notika Skonto stadionā, RFS pēcspēles 11 metru sitienu sērijā piekāpās Riga FC.

### UEFA Eiropas konferences līga

#### Pirmā kvalifikācijas kārta

#### Otrā kvalifikācijas kārta

## Pārejas

### Pievienojušies
Spēlētāji, kas RFS komandai pievienojās 2022.—2023. ziemas un 2023. gada vasaras pāreju periodā.

### Pametuši
Spēlētāji, kas RFS komandu pameta 2022.—2023. ziemas un 2023. gada vasaras pāreju periodā.

## Atsauces
Muhameds Salisu

**Muhameds Salisu Abduls Karims** (, dzimis ) ir Ganas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Ganas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Salisu pārstāv Francijas 1. līgas komandu ''AS Monaco''.

Iepriekš spēlējis Spānijas komandā *[[Real Valladolid]]* un Anglijas komandā ''Southampton''.

Ganas futbola izlases sastāvā debitējis 2022. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Ārējās saites
Baba Rahmans

**Abduls Rahmans Baba** (, dzimis ) ir Ganas futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv Ganas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Rahmans pārstāv Grieķijas Superlīgas komandu ''PAOK''.

Iepriekš spēlējis Ganas komandā ''Asante Kotoko'', Vācijas Bundeslīgas komandās ''Greuther Fürth'' un *[[FC Augsburg]]*. 2015. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai ''Chelsea''. Ticis izīrēts ''Schalke 04'', ''Reims'', ''Mallorca'', ''PAOK'' un ''Reading''.

Ganas futbola izlases sastāvā debitējis 2014. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Asante Kotoko**

* Ganas futbola Premjerlīga: 2011—12

**PAOK**

* Grieķijas Superlīga: 2023—24
* Grieķijas kauss: 2020—21

## Ārējās saites
Nunu Mendešs

**Nunu Alešandre Tavārešs Mendešs** (; dzimis ) ir Portugāles futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv Portugāles futbola izlasi. Kopš 2022. gada Mendešs pārstāv Francijas 1. līgas komandu *[[Paris Saint-Germain]]*.

Iepriekš spēlējis Portugāles komandā *[[Sporting CP]]*.

Portugāles futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Mendešs ir piedalījies 2020. gada Eiropas čempionātā un 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Sporting CP**

* Portugāles Premjerlīga: 2020—21
* Taça da Liga: 2020—21
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2021

**Paris Saint-Germain**

* Francijas 1. līga: 2021—22, 2022—23, 2023—24, 2024—25
* Francijas kauss: 2023—24
* Trophée des Champions: 2022, 2024
* UEFA Čempionu līga: 2024—2025 
* UEFA Superkauss: 2025

**Portugāle**

* UEFA Nāciju līga: 2024—25
## Atsauces

## Ārējās saites
Žuau Paļiņa

**Žuau Marija Lobu Alvešs Paļiņa Gonsalvešs** (; dzimis ) ir Portugāles futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Portugāles futbola izlasi. Kopš 2025. gada Paļiņa pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]*, kas viņu īrē no Minhenes "Bayern".

Iepriekš Paļiņa ir spēlējis Portugāles komandās *[[Sporting CP]]*, ''Moreirense'', ''Belenenses'' un ''Braga'', kā arī Anglijas komandā *[[Fulham FC|Fulham]]*.

Portugāles futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Piedalījies 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā, kā arī 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Braga**

* Taça da Liga: 2019—20

**Sporting CP**

* Portugāles Premjerlīga: 2020—21
* Taça da Liga: 2020—21, 2021—22
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2021

**Bayern München**
* Vācijas Bundeslīga: 2024—25

**Portugāle**

* UEFA Nāciju līga: 2024—25
## Atsauces

## Ārējās saites
Rikārdu Orta

**Rikārdu Žorže da Lušs Orta** (, dzimis ) ir Portugāles futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Portugāles futbola izlasi. Kopš 2017. gada Orta pārstāv Portugāles Premjerlīgas komandu ''Braga''.

Iepriekš spēlējis Portugāles komandā ''Vitória'' un Spānijas komandā ''Málaga''.

Portugāles futbola izlases sastāvā debitējis 2014. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Braga**

* Portugāles kauss futbolā: 2020—21
* Taça da Liga: 2019—20, 2023—24

## Ārējās saites
Otaviu

**Otaviu Edmilsons da Silva Monteiru** (, dzimis ) ir Portugāles futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Portugāles futbola izlasi. Kopš 2025. gada Otaviu pārstāv Saūda Arābijas profesionālās līgas komandu *[[Al Qadsiah FC|Al Qadsiah]]*.

Iepriekš spēlējis Brazīlijas komandā ''Internacional'', Portugāles komandā ''Vitória'' un Saūda Arābijas komandā *[[Al Nassr]]*.

Portugāles futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Internacional**

* Campeonato Gaúcho: 2013, 2014

**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2017—18, 2019—20, 2021—22
* Portugāles kauss futbolā: 2019—20, 2021—22, 2022—23
* Taça da Liga: 2022—23
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2018, 2020

## Ārējās saites
Kims Mindže

**Kims Mindže** (, dzimis ) ir Dienvidkorejas futbolists, spēlē centra aizsarga pozīcijā, pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu ''Bayern Munich''.

Iepriekš spēlējis Dienvidkorejā un Ķīnā, kā arī Turcijas komandā ''Fenerbahçe'' un Itālijas komandā ''Napoli''. Ar *Napoli* komandu kļuvis par Itālijas čempionu.

Dienvidkorejas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.
## Sasniegumi

**Napoli**
*Itālijas A sērija: 2022—23

**Bayern München**
* Vācijas Bundeslīga: 2024–25
## Atsauces

## Ārējās saites
Žuzē Sā

**Žuzē Pedru Maļeiru de Sā** (, dzimis ) ir Portugāles futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Portugāles futbola izlasi. Kopš 2021. gada Sā pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Wolverhampton Wanderers]]*.

Iepriekš spēlējis Portugāles komandās ''Marítimo'' un ''Porto'', kā arī Grieķijas komandā ''Olympiacos''.

Ticis iekļauts Portugāles futbola izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam un 2024. gada Eiropas čempionātam.

## Sasniegumi
**Porto B**

* LigaPro: 2015—16

**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2017—18

**Olympiqcos**

* Grieķijas Superlīga: 2019—20, 2020—21
* Grieķijas kauss: 2019—20

**Portugāle**

* UEFA Nāciju līga: 2018—19, 2024—25
## Atsauces

## Ārējās saites
Diogu Dalo

**Žuzē Diogu Dalo Teišeira** (; dzimis ) ir Portugāles futbolists, spēlē labās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv Portugāles futbola izlasi. Kopš 2018. gada Dalo pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Manchester United''.

Iepriekš spēlējis Portugāles komandā ''Porto''. No *Manchester United* komandas 2020. gadā ticis izīrēts uz Itālijas komandu *[[AC Milan]]*.

Portugāles futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Piedalījies 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā, kā arī 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2017—18

**Manchester United**

* Anglijas līgas kauss: 2022—23
* FA kauss: 2023—24; finālists: 2022—23

**Portugāle**

* UEFA Nāciju līga: 2024—25
## Atsauces

## Ārējās saites
Frīdliba sinagoga

**Frīdliba sinagoga** () bija sinagoga Jelgavā, Dīķa ielā 1, ko 1784. gadā par saviem līdzekļiem uzcēla ebreju tirgotājs un Kurzemes un Zemgales hercoga Pētera Bīrona finansists Kalmans Borkums. Blakus tai atradās kantora māja un mikva. 1864. gadā par uzņēmēja Zāmuela Frīdliba ziedotajiem līdzekļiem sinagogu pārbūvēja, un tā ieguva Frīdliba sinagogas nosaukumu. 1941. gada vasarā Latvijas vācu okupācijas laikā Frīdliba sinagoga tāpat kā visas pārējās Jelgavas sinagogas tika nodedzinātas un tās drupas tā paša gada rudenī — novāktas.

## Atsauces
Šķiedrainā ciņuvārpata

**Šķiedrainā ciņuvārpata** () ir graudzāļu dzimtas suga, kas sastopama Eiropas ziemeļu-ziemeļaustrumu daļā un Sibīrijas ziemeļrietumos. Latvijā tā ir ļoti reti sastopama, adventīva suga, kura visticamāk ir izzudusi. Tā 20. gadsimta sākumā tika atrasta Rīteru apkaimē uz dolomītiem. Augtene 1965. gadā tika appludināta Pļaviņu HES ūdenskrātuves izveides dēļ.

Sugas izplatības pamatareālā tā aug ūdenstilpju krastos, mežmalās un uz klintīm.

## Apraksts
Šķiedrainā ciņuvārpata ir daudzgadīgs, 40—70 cm garš lakstaugs ar stāvu, tievu stiebru, kurš dažreiz ir lauzīts pie pamata. Lapas ir lineāras, 0,3—0,8 cm platas, gandrīz kailas. Vārpa stiebra galā ir divrindu, lokveidīgi nolīkstoša, 6—10 cm gara, zaļa vai, biežāk, zaļganvioleta. Vārpiņām ir 2—3 ziedi. Vārpiņas plēksnes ir lancetiskas, vienādas, nosmailotas un sarmatainas. Zieda plēksnes ir lancetiskas, gandrīz vienādas, to šķautne ir sarmataina. Akota nav. Auglis ir sīks, aptuveni 0,2 cm garš grauds. Zied jūlijā.

## Atsauces
Off The Grid

"**Off The Grid**" ir amerikāņu repera Kanjes Vesta dziesma no viņa desmitā studijas albuma *[[Donda]]* (2021). Dziesmā skan amerikāņu reperu *[[Playboi Carti]]* un *Fivio Foreign* vokāli. Tā tika izdota ASV radiostacijām kā albuma ceturtais singls 2021. gada 30. novembrī.

## Fons un ierakstīšana
2020. gada 18. jūlijā Vests savā *[[Twitter]]* kontā paziņoja par *Donda* un ievietoja dziesmu sarakstu, kurā bija "Off The Grid". Decembrī atklājās, ka Vests ieraksta un producē *Playboi Carti* albumu *[[Whole Lotta Red]]*, kas tika izdots 25. decembrī. Šo sesiju laikā *Playboi Carti* ierakstīja savu pantu dziesmai "Off The Grid". *Playboi Carti* daļas fragments noplūda pēc tam, kad Vests decembrī atskaņoja dziesmu savos skaļruņos, uzturoties viesnīcā Beļģijā. Sadarbība ar *Fivio Foreign* izveidojās pēc tam, kad Vests lūdza *Fivio Foreign* ierasties ''Mercedes Benz'' stadionā naktī pirms 5. augusta noklausīšanās ballītes. 

Dziesma pirmo reizi tika oficiāli noskatīta 5. augusta klausīšanās ballītē *Mercedes Benz* stadionā. Tā tika vēlreiz priekšskatīta *Soldier Field* 26. augustā ar pievienotu pantu no Vesta beigās.
J1 League

**J1 League** () ir augstākā futbola līga Japānā. Nacionālajā čempionātā piedalās 18 komandas. *J1 League* dibināta 1992. gadā. Čempionāts notiek pēc sistēmas "pavasaris-rudens" no februāra/marta līdz decembrim.

## Klubi 2025. gada sezonā

## Ārējās saites

* 
* 
* RSSSF.com — Japan — List of Champions

## Atsauces
Summer Bummer

"**Summer Bummer**" ir amerikāņu dziedātājas un dziesmu autores *[[Lana Del Rey]]* singls, kurā piedalās amerikāņu reperi *[[ASAP Rocky|A$AP Rocky]]* un *[[Playboi Carti]]*, kas iekļauta viņas piektajā studijas albumā *Lust For Life*. Dziesma tika izdota digitālai lejupielādei 2017. gada 12. jūlijā kopā ar dziesmu "Groupie Love", kurā piedalās *A$AP Rocky*. Vēlāk tas 28. jūlijā tika nosūtīts Lielbritānijas mūsdienu hitu radio kā albuma trešais singls. Dziesmu uzrakstīja mākslinieki kopā ar producentiem *BigWhiteBeatz.*, *Boi-1da*, *Jahaan Sweet* un *T-Minus* un *Rick Nowels*.

2017. gada 2. jūnijā *Lana Del Rey* atklāja, ka viņa un *A$AP Rocky* ir sadarbojušies albuma skaņdarba izveidē, ievietojot *[[Instagram]]* dziesmas fragmentu.