Nardarana

**Nardarana** () ir pilsētciemats Azerbaidžānā, kas administratīvi pakļauts Baku pilsētas Sabunču rajonam. Tas atrodas valsts austrumos, Kaspijas jūras Abšeronas pussalas ziemeļu krastā, 25 km uz ziemeļiem no Baku centra. Ciematu abās pusēs ieskauj klintis. 2020. gadā Nardaranā dzīvoja 10,3 tūkstoši iedzīvotāju.

## Vēsture
Nardaranas apkaime bijusi apdzīvota pirms mūsu ēras bronzas laikmetā, jo atklātas apmetnes alās ciemata teritorijā. Starp Nardaranu un Bilgu klintīm Nardaranas piejūras daļā, ir atrodamas dažādas zoroastriešu astroloģiskās zīmes, ko datē ar pirmsislāma laikmetu. Ciemu vairākkārt aprakušas smiltis.

Mūsdienu Nardaranas izcelsme datējama ar 1301. gadu. Sākotnēji tika uzcelta pils — cietoksnis, ap kuru sāka parādīties pirmā apbūve. Nosaukums varētu būt cēlies no persiešu vārdiem "kamieļu vieta", lai gan ir arī citas hipotēzes, piemēram, atsauce uz granātāboliem.

1991. gada septembrī Nardaranā tika dibināta Azerbaidžānas Islāma partija, kas kļuva par galveno alternatīvu valsts laicīgajam virzienam. Partija tika atreģistrēta 1995. gadā, bet turpināja darboties, un Nardarana bija tās galvenā bāze. Varas iestādes vairākkārt ir veikušas policijas operācijas pret islāma radikāļiem ciematā, tostarp 2015. gadā, kad homeinistiski noskaņotie radikālie garīdznieki vadīja protestus ciematā.

## Iedzīvotāju skaits
Saskaņā ar 1893. gada statistiku, Nardaranā bija 1830 iedzīvotāju un galvenokārt tie bija tati — irāņu etniskā grupa.

Saskaņā ar 1989. gada Vissavienības tautas skaitīšanu Nardaranā dzīvoja 5160 cilvēku, bet 2016. gadā 9,8 tūkstoši cilvēku un 2020. gadā 10, 3 tūkstoši.

Šiītu islāma tradīcijas ir spēcīgas ciemata iedzīvotāju vidū, Nardaranā ir plaši izplatīts antitjurku un antisunnītu noskaņojums. Iedzīvotāji pazīstami arī ar savu vēso attieksmi pret komunālo rēķinu apmaksu, kā dēļ visam ciematam reiz uz pusotriem gadiem atslēdza elektrību.

## Ekonomikas nozares

* Puķkopība
* Paklāju aušana
* Augļu, dārzeņu un zīdkoku audzēšana
Kopš Azerbaidžānas neatkarības iegūšanas ekonomika ir sarukusi, un pilsētiņa gadsimtu mijā kļuva pazīstama ar saviem kaviāra maluzvejniekiem. 

## Tūrisms
Ciematā atrodas senā Hadži Bahši mošeja (arhitekts Murads Ali), kas celta šaha Abāsa II laikā , tai pretī atrodas šaha Abāsa karavānserāls, senais citoksnis ar aptuveni 12,5 metrus augstu apaļu pils torni, mošejas-medreses komplekss, kā arī Džumas mošeja, Hadži Gulama Ali mošeja, Dirbajas mošeja, Agas mošeja, vairākas ūdenskrātuves, kā arī senas pirtis un kapsētas, seni kapakmeņi.

Starp apskates objektiem ir Nardaranas cietoksnis (celts 1301. gadā, arhitekts Mahmuds, Saada dēls), pirts (celta 1388. gadā, arhitekts Guštasifs, Musas dēls), 14. gadsimta mauzolejs, 15. gadsimta "Hana dārzs" un Amburanas bāka.

Netālu no Nardaranas tiek attīstīts kūrorts *"Sea Breeze"*, kas pieder Eminam Agalarovam, azerbaidžāņu-krievu uzņēmējam, kurš ir saistīts ar valdību. Daļa iedzīvotāju to uzskata par laicīgās varas spiedienu uz ciematu.

## Attēli

Nrdaran qalası, 1301-ci il.jpg|14. gadsimta cietoksnis
Haji Bakhshi Mosque 2.jpg|Hadži Bahši mošeja
Stamp of Azerbaijan - 2013 - Colnect 396757 - Amburan 1884.jpeg|Amburanas bāka
Xan bağının köşkünün interyeri.jpg|Hana dārza paviljonā
Nadaran archaeological site artifacts.jpg|Arheoloģiskie izrakumi


## Atsauces

## Ārējās saites