open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jauktā ekonomika

**Jauktā ekonomika** ir saimnieciskā iekārta, kurā lēmumi tiek pieņemti daļēji valsts ietekmē kā komandekonomikā, daļēji ar brīvā tirgus palīdzību kā brīvā tirgus ekonomikā. Valstij ir aktīva loma saimniecībā likumdošanā, monopoldarbības ierobežošanā, konkurences veicināšanā, ienākumu sadalē un pārdalē, negatīvo ārējo efektu ierobežošanā, makroekonomikas stabilizēšanā, rūpēs par vides aizsardzību, izglītībā, kultūrā un iedzīvotāju sociālajā aizsardzībā. Šī saimnieciskā iekārtā pastāv visās attīstītākajās pasaules valstīs, tostarp arī Latvijā.

No brīvā tirgus ekonomikas jauktā ekonomika aizguvusi visu, kas sekmē ražošanu: privātīpašumu, konkurenci, brīvu uzņēmējdarbību, tirgus attiecības.
Brokastis pie "Tifanija"

**"Brokastis pie "Tifanija""** () ir 1961. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Bleiks Edvardss. Filmas pamatā ir Trūmena Kapotes romāns "Brokastis Tifānijā", tomēr kinoscenārijā ir ievērojamas atšķirības.

Filmā galvenās lomas attēlo Odrija Hepbērna, Džordžs Pepards, Patrīcija Nīla un Badijs Ebsens. Hepbērnas tēlojums šajā filmā parasti tiek uzskatīts par viņas vislabāk atmiņā paliekošo lomu. Viņas izpildītā *Moon River* dziesma palīdzēja dziesmas komponistam Henrijam Mansīni un vārdu autoram Džonijas Merseram iegūt Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labāko dziesmu.

2012. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā filmu reģistrā kā kulturāli, vēsturiski un estētiski nozīmīga filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Īpaši aizsargājamā dabas teritorija

[250px|thumbnail|[Josemitu nacionālais parks, Kalifornijā, ASV, ir pasaulē pirmā īpaši aizsargājamā dabas teritorija]]
**Īpaši aizsargājamā dabas teritorija** ir ģeogrāfiski noteikta teritorija, kas atrodas īpašā valsts aizsardzībā un ir izveidota dabas aizsardzības nolūkā.

Pasaulē aizsargājamās teritorijas iedala tādās kategorijās kā dabas rezervāti, nacionālie parki, biosfēras rezervāti, dabas parki, dabas pieminekļi, dabas liegumi, aizsargājamās jūras teritorijas un aizsargājamo ainavu apvidi. Katras valsts likumdošana var noteikt atšķirīgu aizsargājamo teritoriju sistēmu. Piemēram, ASV bez plaši pazīstamajiem nacionālajiem parkiem ir arī tādas dabas aizsardzības kategorijas kā nacionālais mežs, nacionālā upe un štata parks.
Azerbaidžānas manats

**Manats** () ir Azerbaidžānas nacionālā valūta. Valūtas ISO 4217 kods ir **AZN**. Viens manats sīkāk dalās 100 gepikos (*qəpik*). Manata simbols ir 13px. Šī simbola unikods ir U+20BC. Dažreiz izmanto arī saīsinājumus *m*. vai *man*. Vārds ‘manats’ ir radies no krievu vārda *монета* (monēta) un PSRS laikā azerbaidžāņu, kā arī turkmēņu un gruzīnu valodā ar to apzīmēja arī rubļus.

Manatus izmantoja Azerbaidžānas Demokrātiskajā Republikā no 1919. līdz 1923. gadam. Otrreiz manats tika laists apgrozībā 1992. gada 15. augustā, kad tas Azerbaidžānā nomainīja Padomju Savienības rubļus. Tā ISO 4217 kods bija **AZM**. 2006. gada 1. janvārī tika laisti apgrozībā jaunie manati (kods:AZN). Viens jaunais manats bija 5000 vecie manati.

## Ārējās saites
* Azerbaidžānas manats (Banknotes)
Sertolova

**Sertolova** () ir pilsēta Krievijā, Ļeņingradas apgabalā uz ziemeļiem no Sanktpēterburgas, tās satelītpilsēta.

## Vēsture
Dibināta 1936. gadā kā militārā pilsētiņa deportēto Ingrijas somu Sieratalas (*Sierattala*) ciema vietā. Otrā pasaules kara laikā netika okupēta. Strauja apdzīvotās vietas attīstība sākās 20. gadsimta piecdesmitajos gados. No 1977. gada - pilsētciemats. No 1998. gada - pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Sertolova enciklopēdijā "Mana pilsēta"
Manats

**Manats** var būt:

* Azerbaidžānas manats — Azerbaidžānas nacionālā valūta;
* Turkmenistānas manats — Turkmenistānas nacionālā valūta.
* lamantīns — sirēnu kārtas dzīvnieks.
Tony balva

***Antoinette Perry Award for Excellence in Theatre***, plašāk zināma kā **''Tony'' balva** (), ir ikgadēja amerikāņu balva, ko pasniedz par sasniegumiem  teātra jomā, tajā skaitā arī muzikālajos teātros. Balva nosaukta par godu amerikāņu aktrisei un režisorei Antuanetei Perijai (1888—1946). Balva tiek pasniegta 27 nominācijās.

Balvu piešķir *[[American Theatre Wing]]* un *[[The Broadway League]]*, kas sastāv no aptuveni 700 personām, kam ir sakars ar izklaides nozari un žurnālistiku. Balva tika izveidota 1947. gadā un tiek uzskatīta par teātra analogu Amerikas Kinoakadēmijas balvai, mūzikas ''Grammy'' balvai un televīzijas ''Emmy'' balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* , oficiālā tīmekļa vietne
* ,*[[American Theatre Wing]]* tīmekļa vietne
* , *[[The Broadway League]]* tīmekļa vietne
Džeroms K. Džeroms

**Džeroms Klapka Džeroms** (; dzimis , miris ) bija angļu rakstnieks un humorists. Pazīstamākais Džeroma darbs ir humoristisks ceļojuma pa Temzu apraksts "Trīs vīri laivā (nerunājot nemaz par suni)" (*Three Men in a Boat (To Say Nothing of the Dog)*), publicēts 1889. gadā. 

Dzimis pie Birmingemas. Ģimene finansiāli bankrotēja, bet 13 gadu vecumā Džeroms kļuva par bāreni. 15 gadu vecumā Džeroms sāka strādāt dzelzceļa kompānijā. Nostrādāja četrus gadus, lasīdams pie sliedēm no vagoniem izkritušos ogļu gabalus. Vēlāk izmēģināja vairākus citus amatus, līdz 1885. gadā guva zināmus panākumus ar humoristisko darbu *On the Stage — and Off*, kur aprakstīja savu pieredzi teātra trupā. 1888. gadā apprecējās ar Elizabeti Stenliju Herisu, deviņas dienas pēc viņas iepriekšējās laulības šķiršanas. Medusmēnesi pāris pavadīja uz laivas Temzas upē, kas bija pamats Džeroma visslavenākā darba radīšanai. 

Tiklīdz pāris atgriezās no ceļojuma, Džeroms ķērās pie rakstīšanas un radīja savu slavenāko darbu, kas izdots miljonos eksemplāru daudzās pasaules valodās. Vēlāk strādāja humoristiskos žurnālos, sarakstīja vēl vairākus darbus, kas tomēr nebija tik panākumiem bagāti, kā "Trīs vīri laivā".

## Ārējās saites
*
Būkāna

**Būkāna** (, *Bukân*; , *Bokan*) ir pilsēta Irānas ziemeļrietumos, Rietumazerbaidžānas ostānā. Tā ir Bukānas šahrestānas administratīvais centrs. 2012. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 172 tūkstoši iedzīvotāju, no kuriem vairums ir kurdi. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir trešā lielākā pilsēta Rietumazerbaidžānā aiz Urmijas un Hojas. Tā ir arī trešā lielākā Irānas Kurdistānas pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Neirats

**Neirats** var būt:

*Konstantīns fon Neirats (*Konstantin von Neurath*, 1873 - 1956) - vācu politiķis
*Oto Neirats (*Otto Neurath*, 1882 - 1945) - austriešu filozofs
Konstantīns fon Neirats

**Konstantīns brīvkungs fon Neirats** (; dzimis , miris ) bija Vācijas ārlietu ministrs no 1932. līdz 1938. gadam.

## Dzīvesgājums
Dzimis dižciltīgā švābu ģimenē. Gan viņā tēvs, gan vectēvs ieņēma augstus amatus Virtembergas karalistē. Studēja Tībingenē un Berlīnē. No 1901. gada darbojās ārlietu dienestā, līdz Pirmajam pasaules karam strādāja Londonā un Stambulā. Kā virsnieks piedalījās Pirmajā pasaules karā, kur smagi ievainots. No 1917. līdz 1918. gadam - Virtembergas Karalistes premjerministrs. 1919. gadā atkal atgriezās diplomātiskajā dienestā. Sūtnis Dānijā, vēlāk Itālijā (no 1921. līdz 1930. gadam), pēc tam - Lielbritānijā.

1932. gadā kļuva par Vācijas ārlietu ministru Franča fon Pāpena kabinetā. Saglabāja amatu arī Kurta fon Šleihera un Ādolfa Hitlera valdībā. 1938. gadā tika nomainīts ar Joahimu fon Ribentropu.

No 1939. gada marta līdz 1943. gada augustam Konstantīns fon Neirats bija okupētās Bohēmijas un Morāvijas reihsprotektors. Pēc tam, kad par Neirata vietnieku 1941. gada septembrī tika iecelts Reinhards Heidrihs, Neirata vara bija tikai nomināla.
Nirnbergas procesā notiesāts uz 15 gadiem ieslodzījumā. Sodu izcietis Špandavas cietumā Berlīnē. Pēc vairākām sirdstriekām priekšlaicīgi atbrīvots 1954.gadā. Pēc atbrīvošanas dzīvojis savā lauku īpašumā, kur arī miris 1956.gada 14. augustā.

## Ārējās saites
2014. gada ziemas paraolimpiskās spēles

**2014. gada ziemas [[paraolimpiskās spēles]]** bija vienpadsmitās ziemas paraolimpiskās spēles. Tās no 2014. gada  līdz  notika Krievijas pilsētā Sočos. Paraolimpiskajās spēlēs startēja aptuveni 550 sportisti, kas pārstāvēja 45 Nacionālās Olimpiskās komitejas. Paraolimpiskajās spēlēs Latvija nestartēja.

## Spēļu rīkošanas vietas izvēle
Soči par 22. ziemas olimpisko spēļu un 11. ziemas paraolimpisko spēļu mājvietu tika izvēlēti , pārspējot Dienvidkorejas pilsētu Phjončhanu un Austrijas pilsētu Zalcburgu.

## Medaļu kopvērtējums

## Skatīt arī
* 2014. gada ziemas olimpiskās spēles

## Ārējās saites

*
Vsevoložska

**Vsevoložska** () ir Sanktpēterburgas satelītpilsēta Ļeņingradas apgabalā Krievijā.

## Vēsture
Pilsētu 1892. gadā dibinājis īstenais valsts padomnieks Pāvels Vsevoložskis (*Павел Александрович Всеволожский*), kuram šeit piederēja ārpilsētas īpašums. Otrā pasaules kara laikā no Vsevoložskas sākās t.s. Dzīvības ceļš.

## Ekonomika
Vsevoložskā atrodas "Ford Motor Company" autobūves uzņēmums un "Nokian Tyres" riepu rūpnīca.

## Cilvēki
Vsevoložska ir tramplīnlēcēja Vladimira Belousova (*Владимир Павлович Белоусов*, 1946) dzimtā pilsēta.

## Ievērojami iedzīvotāji

* Belousovs, Vladimirs Pavlovičs (dzimis. 1946) - sportists, olimpiskais čempions.
* Bortko, Vladimirs Vladimirovičs (dzimis. 1946) - padomju un krievu kinorežisors, scenārists, producents.
* Vašukovs, Mihails Jurjevičs (dzimis. 1958) - mākslinieks, kuplists, humorists.
* Vokka, Gergards Jakovļevičs (1887-1988) — novadpētnieks, Ļeņina ordeņa kavalieris (1953), pirmais Vsevoložskas goda pilsonis (1988), viņa vārdā nosaukta viena no pilsētas ielām.
* Denisovs, Anatolijs Aleksejevičs (1934-2010) — padomju un krievu zinātnieks, politiķis.
* Dobrovoļskis, Jurijs Antonovičs (1911-1979) — izmēģinājuma pilots, Padomju Savienības Varonis.
* Dračevs, Vladimirs Petrovičs (dzimis. 1966)-Pasaules kausa ieguvējs un 4 reizes biatlona pasaules čempions.
* Žurova, Svetlana Sergeevna (dzimusi. 1972) - olimpiskā čempione, Valsts domes deputāte.
* Slepuhins, Jurijs Grigorjevičs (1926-1998) — rakstnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Vsevoložska enciklopēdijā "Mana pilsēta"
Markuss Ēriksons

**Markuss Ēriksons** (; dzimis ) ir zviedru autosportists. Vairākus gadus (2014-2018) startējis *[[Formula 1]]* čempionātā *[[Caterham F1|Caterham]]-[[Renault]]* un *[[Sauber]]* komandu sastāvā. Pašlaik (2021) startē *[[IndyCar Series]]* *[[Honda]]* sastāvā.

2007. gadā debitējis autosacīkstēs. Startējis *Formula BMW UK*, *British Formula Three*, *Japanese Formula Three*, *GP2 Asia Series* un *GP2 Series* sacensību seriālos.  tika paziņots, ka Ēriksons . gada sezonā būs viens no diviem *[[Caterham F1|Caterham]]* komandas pilotiem. 2015. gadā pārgāja uz *[[Sauber]]*. Kopš 2019. gada piedalās ASV *[[IndyCar Series]]* sacensībās.

## F1 rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ēriksons

**Ēriksons** (, *Eriks(s)on* — 'Ērika dēls', no personvārda Ērika (*Eric, Erik*); sieviešu dzimtē Ēriksone) ir izplatīts skandināvu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Džimijs Ēriksons (*Jimmie Ericsson*) — zviedru hokejists;
* Džonatans Ēriksons (*Jonathan Ericsson*) — zviedru hokejists;
* Ēriks Ēriksons (*Erik Eriksson*) — zviedru peldētājs;
* Hokans Ēriksons (*Håkan Ericson*; 1960) — zviedru futbola treneris;
* Luī Ēriksons (*Loui Eriksson*) — zviedru hokejists;
* Markuss Ēriksons (*Marcus Ericsson*) — zviedru autosportists;
* Svens Jērans Ēriksons (*Sven-Göran Eriksson*; 1948—2024) — zviedru futbolists un futbola treneris.

## Skatīt arī
* Eriksons
* Ēriksens
Kevins Magnusens

**Kevins Jans Magnusens** (; dzimis ) ir dāņu autosportists. Pašlaik (2022) startē *[[Formula 1]]* čempionātā *[[Haas F1]]* komandas sastāvā.

Viņa tēvs Jans Magnusens arī ir bijis *Formula 1* pilots.

## Karjera
2008. gadā debitējis autosacīkstēs. 2013. gadā uzvarēja *Formula Renault 3.5 Series* sacensību seriālā.  tika paziņots, ka Magnusens . gada sezonā būs viens no diviem *[[McLaren]]* komandas pilotiem. Sezonas pirmajā posmā Austrālijā izcīnīja 2. vietu (sacīkstē finišēja 3. vietā, taču vēlāk tika diskvalificēts Daniels Rikardo), tādējādi kļūdams par pirmo debitantu pēc Luisa Hamiltona, kas pirmajā sacīkstē F1 izcīnījis vietu uz goda pjedestāla. Tāpat Magnusens uzstādīja labāko rezultātu starp visiem Dānijas pilotiem F1 vēsturē.

2015. gada sezonā Magnusenu *McLaren* komandā nomainīja Fernando Alonso, un viņš kļuva par komandas rezerves un testpilotu. Piedalījās vienā posmā (Austrālijas Grand Prix), lai aizstātu savainoto Alonso, taču dzinēja defekta dēļ iesildīšanās aplī nespēja startēt sacīkstē. 2016. gada sezonā pārtāvēja *[[Renault F1|Renault]]* komandu, piedaloties 21 posmā un sakrājot 7 ieskaites punktus.

. gadā sāka startēt *[[Haas F1]]* komandā. Ar 19 punktiem sezonā ieņēma 14. vietu kopvērtējumā. 2018. gada sezonā iekrāja 56 punktus un izcīnīja 9. vietu kopvērtējumā. 2020. gada sezonas beigās kopā ar komandas biedru Romēnu Grožānu atstāja komandu. 2021. gadā startēja *[[IMSA SportsCar Championship]]* sacensībās, pārstāvot *Chip Ganassi Racing*. Viņš uzvarēja vienā sacīskstē un sezonu noslēdza 7. vietā kopvērtējumā. Piedalījās vienā *[[IndyCar Series]]* posmā, lai aizvietotu savainotu pilotu. 2021. gadā piedalījās arī Lemānas 24 stundu sacīkstēs, starējot kopā ar tēvu Janu Magnusenu un Andersu Fjordbaku *High Class Racing* komandā un ieņemot 29. vietu.

Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā *Haas F1* komanda lauza līgumu ar krievu autosportistu Ņikitu Mazepinu un viņa vietā par pilotu apstiprināja Magnusenu. Jau savā pirmajā sacīkstē pēc atgriešanās Bahreinas Grand Prix izcīnīja 5. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Daniils Kvjats

**Daniils Kvjats** (; dzimis ) ir krievu autosportists. Pašlaik (2014) startē *[[Formula 1]]* čempionātā *[[Scuderia Toro Rosso|Toro Rosso]]* komandas sastāvā.

2010. gadā debitējis formulu autosacīkstēs. 2013. gadā uzvarēja GP3 sacensību seriālā. 2013. gada oktobrī tika paziņots, ka Kvjats . gada sezonā būs viens no diviem *[[Scuderia Toro Rosso|Toro Rosso]]* komandas pilotiem. 2014. gada sezonas pirmajā posmā Austrālijā Kvjats ierindojās 9. vietā, tādējādi 19 gadu un 324 dienu vecumā krievu autobraucējs kļuva par jaunāko pilotu F1 vēsturē, kas guvis punktus F1 sacīkstē.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mikeila Šifrina

**Mikeila Paulīne Šifrina** (; dzimusi ) ir amerikāņu kalnu slēpotāja. Viena no visu laiku titulētākajām sportistēm kalnu slēpošanas vēsturē. Viņa ir seškārtēja Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāja. Ar 110 uzvarām atsevišķos Pasaules kausa posmos M. Šifrina ir līdere gan starp sievietēm, gan visiem slēpotājiem. Trīskārtēja olimpiskā čempione un 8 zelta medaļu ieguvēja Pasaules čempionātā.

## Karjera
 M. Šifrina izcīnīja zeltu slalomā, kļūstot par visu laiku jaunāko olimpisko čempioni šajā disciplīnā. Tobrīd viņa bija 18 gadus un 345 dienas veca. Vēl šajās olimpiskajās spēlēs viņa izcīnīja 5. vietu milzu slalomā.  Phjončhanā izcīnīja zelta medaļu milzu slalomā un sudrabu kombinācijā.

Pasaules čempionātā pirmoreiz piedalījās 2013. gadā, izcīnot uzvaru slalomā. 2015. gada Pasaules čempionātā atkal uzvarēja slaloma disciplīnā. 2017. gada Pasaules čempionātā Sanktmoricā ieguva divas medaļas — zeltu slalomā un sudrabu milzu slalomā. 2019. gadā Orē izcīnīja trīs medaļas, uzvarot slalomā un supergigantā un iegūstot bronzu milzu slalomā. Kopā ieguvusi 8 Pasaules čempionāta zelta medaļas.

Pasaules kausā debitējusi 2011. gadā 15 gadu vecumā. 2013. gada Pasaules kausa sezonā M. Šifrina izcīnīja uzvaru slaloma ieskaitē, šīs sezonas lielajā kopvērtējumā ierindojusies 5. vietā. Arī nākamajās divās sezonās ieguva uzvaru Pasaules kausa slaloma ieskaitē. 2017. gadā pirmo reizi kļuva par Pasaules kausa jeb Lielā kristāla globusa ieguvēju kopvērtējumā. Šo panākumu atkārtoja arī 2018. un 2019. gadā. Kopumā uzvarējusi astoņas reizes atsevišķu disciplīnu sezonas kopvērtējumā, sešas no tām slaloma disciplīnā. 2022. gadā ceturto reizi kļuva par Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāju.

2023. gada 11. martā, tieši 12 gadus pēc debijas Pasaules kausā, M. Šifrina Orē izcīnīja savu 87. uzvaru kausa posmā, tādējādi kļūstot par līderi gan starp sievietēm (seko tautiete Lindsija Vona ar 82 uzvarām), gan visiem slēpotājiem (Ingemars Stenmarks no Zviedrijas Pasaules kausa posmos ir uzvarējis 86 reizes). M. Šifrina kļuva arī par uzvarētāju 2023. gada Pasaules kausa kopvērtējumā un ir vienīgā slēpotāja, kas to paveikusi piecas reizes (četras reizes kopvērtējuma kausu ir ieguvusi Austrijas kalnu slēpotāja Annemarija Mozere-Prēla, kā arī L. Vona). Tajā pašā mēnesī viņa kļuva arī par visbiežāk uz pjedestāla stāvējušo slēpotāju, sasniedzot pirmo trijnieku 138. reizi (137 trijnieki ir L. Vonas karjeras rezultāts).  ar panākumu slalomā Sestrjērā sasniedza 100 uzvaras Pasaules kausa posmos.

 uzvarēja slalomā. Tas viņai bija otrais olimpiskais zelts šajā disciplīnā un trešais kopumā. 2025.—2026. gada Pasaules kausa sezonā sesto reizi karjerā uzvarēja absolūtajā kopvērtējumā. Līdz ar to viņa atkārtoja Annemarijas Mozeres-Prellas rekordu Pasaules kausa titulu skaita ziņā.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites
Adelina Sotņikova

**Adelina Sotņikova** (; dzimusi ) ir krievu daiļslidotāja.

 sportiste izcīnīja zelta medaļu individuālajās sacensībās, kļūstot par pirmo Krievijas daiļslidotāju, kas uzvarējusi šajā disciplīnā Olimpiskajās spēlēs. 2012. gada Ziemas Jaunatnes Olimpiskajās spēlēs izcīnījusi sudraba medaļu, 2011. gada Pasaules čempionātā junioriem kļuvusi par čempioni. Divreiz karjeras laikā ieņēmusi 2. vietu Eiropas čempionātā (2013, 2014).

## Ārējās saites
2014. gada F1 sezona

**2014. gada F1 sezona** bija Formula 1 pasaules čempionāta 65. sezona, kas sākas 16. martā Austrālijā un noslēdzās 23. novembrī Abu Dabī. Tajā piedalījās 11 komandas un 22 braucēji, kas startēja 19 *Grand Prix* posmos. Par pasaules čempionu otro reizi savā karjerā kļuva britu sportists Luiss Hamiltons, bet konstruktoru kausu izcīnīja Mercedes vienība. Japānas GP sacīkstes laikā smagu avāriju piedzīvoja Žils Bjanki, kurš ietriecās traktorā, kas aizvāca avarējušā Adriana Zutila formulu. Pēc 9 mēnešu atrašanās komā, Žils mira 2015. gada 18. jūlijā.

## Komandas un piloti

## Kalendārs
2013. gada sezonas kalendārā bija 19 posmi. Sezona kā parasti sākas Austrālijā 16. martā un beidzās 23. novembrī Abū Dabī. Pēdējā posmā iegūtie punkti tika dubultoti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Formula 1 oficiālā mājaslapa 
* Mājaslapa par autosportu 
* Mājaslapa par ''Formula 1''
Sivašs

**Sivašs** ( vai *Гниле Море*;  — ‘dubļi’ vai *Çürük Deñiz*) ir limānu sistēma Azovas jūras rietumos Krimas piekrastē Ukrainā. No jūras to atdala Arabata strēle, bet ar jūru savieno Heničeskas šaurums. No Melnās jūras Sivašu atdala  platais Perekopa zemesšaurums. Krasti zemi, lēzeni un staigni, vasarā pārklājas ar sāls kārtu. Maksimālais dziļums ir , bet vidējais — . Vasarās seklais ūdens stipri sasilst un izdala puvuma smaku, par ko dažkārt Sivašu dēvē par **Puvušo jūru**. Līča dibens klāts ar biezu dūņu kārtu, ūdens sāļums ir no  ziemeļdaļā līdz  dienviddaļā. Ūdens satur nātrija, kālija, magnija un broma sāļus, kuru kopējie rūpnieciskie krājumi tiek vērtēti ap 200 miljoniem tonnu. Krastā vairāki ķīmiskie uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Heinrihs Millers

**Heinrihs Millers** (; dzimis , miris, visticamāk, 1945. gada maijā) bija Trešā reiha laika slepenpolicijas — gestapo priekšnieks no 1939. līdz 1945. gadam.

No 1919. gada strādājis policijā dzimtajā Minhenē, kur iepazinās ar nacistiem, to skaitā Heinrihu Himleru un Reinhardu Heidrihu, ar kuru cieši sadarbojās līdz pat Heidriha nāvei 1942. gadā Prāgā. 1934. gadā Millers iestājās SS (nacistu partijā viņš iestājās tikai 1939. gadā). No 1939. līdz 1945. gadam vadīja gestapo, kaut arī pati organizācija vairākkārt tika reorganizēta.

Millers pēdējo reizi manīts 1945. gada 1. maijā Fīrera bunkurā, vēlāk viņa pēdas pazūd. Millera nāves vai izglābšanās apstākļi līdz pat šai dienai nav pilnībā noskaidroti.

## Ārējās saites
Malaysia Airlines reiss 370

**''Malaysia Airlines'' reiss 370** ir pazudusi Malaizijas lidsabiedrības *[[Malaysia Airlines]]* *[[Boeing 777]]* pasažieru lidmašīna ar 227 pasažieriem un 12 apkalpes locekļiem. Pazušanas iemesli nav zināmi un tiek izmeklēti.

Lidmašīna pacēlās no Kualalumpuras, Malaizijā,  plkst. 0.41 pēc vietējā laika (UTC+8) ar paredzēto galamērķi Pekinā, Ķīnā, kur lidmašīnai bija jāpiezemējas pēc apmēram sešām stundām. Plkst. 1.22 lidmašīna pazuda no radaru ekrāniem, kad tā bija virs Siāmas līča, un plkst 2.40 tā tika pasludināta par pazudušu.

thumb|left|250px|Iespējamais lidojuma kurss, meklēšanas vieta un atlūzas izskalošanas vieta.
Militārie radari fiksējuši, ka lidmašīna maina lidojuma kursu uz otru pusi pēc tam, kad tā pazuda no radaru ekrāniem, bet pēc satelītkomunikācijas datiem lidmašīna vēl atradusies kustībā un raidījusi signālus vismaz 7 stundas. Pēdējais signāls saņemts 8.19, ap laiku, kad tai varētu sākt beigties degviela (Indijas okeāna dienvidi, netālu no Antarktīdas un Austrālijas DR).

Vairākas valstis, tai skaitā Austrālija, ASV, Ķīna, Malaizija, īstenoja kopīgu meklēšanas un glābšanas operāciju, kas bija plašākā un dārgākā šāda operācija pasaules vēsturē.

Kopumā lidmašīnā atradās 227 pasažieri no 15 valstīm, visvairāk (153) no Ķīnas. Visi apkalpes locekļi bija Malaizijas. Reisa kapteinis Zaharijs Ahmads Šahs (*Zaharie Ahmad Shah*) strādāja *Malaysia Airlines* aviosabiedrībā kopš 1981. gada, viņam ir vairāk nekā 18,3 tūkstošu lidojuma stundu pieredze. Tiek ziņots, ka vismaz diviem pasažieriem bijusi viltota identitāte.

2015. gada jūlijā Reinjonas salas piekrastē tika atrasta izskalota pazudušās lidmašīnas atlūza.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Negadījuma apraksts
Sentlorensa

**Sentlorensa** (, ) ir upe Ziemeļamerikā. kas novada okeānā Lielo ezeru ūdeņus. Sākas no Ontārio ezera, plūst sākumā pa Amerikas Savienoto Valstu un Kanādas robežu, bet no Kornvolas pilsētas — tikai pa Kanādas teritoriju un ietek Sentlorensa līcī. Pašas Sentlorensas garums ir , bet kopā ar tās estuāru — . Tās baseina platība ir ; Sentlorensas upju sistēmas garākā notece Sentlūisa —  Augšezers — Sentmēri — Hūrons — Sentklēra — Sentklēras ezers — Detroita — Ēri ezers — Niagāra — Ontārio ezers — Sentlorensa ir . Baseina teritorijā ietilpst Lielie ezeri. Lejtecē (estuārā) upes platums sasniedz 130 km. Lielākās pilsētas upes krastos ir Monreāla, Kvebeka, Longeija, Truārivjēra un Levisa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihails Tuhačevskis

**Mihails Tuhačevskis** (; dzimis , miris ) bija krievu izcelsmes padomju karavīrs. PSRS maršals, Sarkanās armijas ģenerālštāba priekšnieks un viens no redzamākajiem Josifa Staļina Lielā terora upuriem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1893. gadā Smoļenskas guberņas muižnieku ģimenē. 1912. gadā sāka dienēt Krievijas Impērijas armijā, piedalījās Pirmajā pasaules kara cīņās, 1915. gada 19. februārī saņemts vācu gūstā. Četras reizes bēga no ieslodzījuma, pārvietots uz īpaša režīma cietumu Ingolštatē, kur iepazinās ar Šarlu de Gollu. 1917. gada septembrī izbēga no gūsta un 1917. gada oktobrī atgriezās Krievijā.

1918. gada martā brīvprātīgi iestājās Sarkanajā armijā, jūnijā viņu iecēla par Austrumu frontes 1. armijas komandieri. 1918. gada septembrī viņš vadīja Simbirskas ieņemšanu. No 1919. gada 24. janvāra līdz 15. martam komandēja Sarkanās armijas 8. armiju pret Donas armiju. No 1919. gada 5. aprīļa līdz 25. novembrim komandēja 5. armiju Austrumu frontē. Vēlāk komandēja Sarkanās armijas Kaukāza fronti.
1920. gada aprīlī Tuhačevski iecēla par Rietumu frontes pavēlnieku un viņš vadīja Sarkanās armijas uzbrukuma operāciju Varšavai Padomju-poļu kara laikā, kurā cieta sakāvi (t.s. brīnums pie Vislas).
1921. gada martā apspieda Kronštates sacelšanos, kā arī, izmantojot ķīmiskos ieročus un ķīlnieku sagrābšanu, apspieda Tambovas sacelšanos 1921. gadā.

Pēc Krievijas pilsoņu kara Tuhačevskis kļuva par vienu no Sarkanās armijas galvenajiem kara teorētiķiem, un 1925. gada novembrī, pēc Mihaila Frunzes nāves, par Sarkanās armijas štāba priekšnieku. 1935. gadā Tuhačevskim piešķīra maršala dienesta pakāpi.

Lielā terora laikā viņu apcietināja un 1937. gada 11. jūnijā notiesāja, nāvessodu izpildīja tajā paša naktī. Kopā ar Tuhačevski notiesāja arī citus armijas augstākos komandierus, to skaitā "Osoaviahim" priekšnieku Eidemani. Deviņu tiesnešu vidū, no kuriem piecus vēlāk arī nošāva, bija Jēkabs Alksnis. Pēc Staļina nāves 1957. gadā Tuhačevski reabilitēja.

## Ārējās saites
Tisa

**Tisa** (, , ) ir viena no lielākajām upēm Centrāleiropā, Donavas pieteka. Tās izteka atrodas Ukrainā, netālu no Rahivas pilsētas. Tisa plūst caur Ukrainas, Rumānijas, Slovākijas, Ungārijas un Serbijas teritoriju un ietek Donavā. Upes garums ir 965 km, baseina teritorija —  km². Lielākās pilsētas upes krastos ir Segeda un Solnoka (abas Ungārijā).

## Ārējās saites
Kerčas šaurums

**Kerčas šaurums** (, , ) ir ap  garš un šaurākajā vietā ap  plats jūras šaurums, kas savieno Azovas jūru ar Melno jūru un atdala Ukrainai piederošo Krimas Kerčas pussalu no Krievijai piederošās Tamaņas pussalas. Šauruma rietumu krastā Kerčas pilsēta. Šauruma vidū esošā Tuzlas sala ir teritoriālo strīdu objekts starp Krieviju un Ukrainu.

Līdz Krimas tilta pirmās kārtas atklāšanai 2018. gadā krastus savienoja prāmju satiksme.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čerņihiva

**Čerņihiva** (, ) ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Čerņihivas apgabala centrs. Izvietojusies apgabala rietumdaļā, Desnas upes krastos 140 km no valsts galvaspilsētas Kijivas. Čerņihivas rajona centrs. Pilsēta administratīvi iedalās divos rajonos.

Čerņihivā ir attīstīta sintētiskās šķiedras rūpniecība, pazīstama arī kā klavieru ražošanas vieta.
Viena no Čerņihivas sadraudzības pilsētām ir Latvijas pilsēta Ogre.

## Vēsture
Rakstiskajos avotos Čerņihiva pirmo reizi minēta 907. gadā. 1024. gadā Čerņihiva kļuva par kņaza Mstislava Vladimiroviča galvaspilsētu, tādējādi ieliekot pamatus severiešu Čerņihivas kņazistei.
1239. gadā pilsētu iekaroja un nopostīja Mongoļu impērijas karaspēks.
1501. gadā pilsēta nonāca Maskavas Lielkņazistes sastāvā, bet 1618. gadā — Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā. 1623. gadā pilsētai piešķīra Magdeburgas tiesības, tā kļuva par Čerņihivas vojevodistes centru.

Pēc Andrusovas pamiera noslēgšanas Čerņihivu pievienoja Krievijas caristei, 1782. gadā pilsēta kļuva par Krievijas Impērijas Čerņihivas vietniecības, no 1797. gada — Mazkrievijas guberņas, bet no 1808. gada — Čerņihivas guberņas centru.

## Cilvēki
Čerņihiva ir revolucionāra Vladimira Antonova-Ovsejenko (*Владимир Александрович Антонов-Овсеенко*, 1883—1938), revolucionāres Anželikas Balabanovas (*Angelica Balabanoff*, 1878—1965), biatlonistes Oksanas Hvostenko (Оксана Хвостенко, 1977), politiķa Oleha Ļaško (*Олег Валерійович Ляшко*, 1972), ģenerāļa Nikolaja Ļiņeviča (*Николай Петрович Линевич*, 1839—1908), biatlonista Serhija Semenova (*Сергій Олександрович Семенов*, 1988), futbolista Andrija Korobenko (*Андрій В'ячеславович Коробенко*, 1997) un krievu rakstnieka Anatolija Ribakova (*Анатолий Наумович Рыбаков*, 1911—1998) dzimtā pilsēta.

Čerņihivā bērnībā dzīvoja angļu rakstnieks Džozefs Konrads (*Joseph Conrad*, 1857—1924).

## Galerija

2014 Чернігів Україна Адміністративний будинок.jpg
Чернігів. Обласна філармонія.JPG
Дзвіниця, 5 ярусів,висота 58 метрів, Троїцький монастир.jpg
NSH Chernigiv Spaso-Preobrazhenskiy Sobor 001.JPG
Чернигов, храм Михаила и Федора.JPG
Драматичний театр ім.Т.Г.Шевченка - Teatro Dramático Shevchenko.jpg
Введенська церква. Чернігів.jpg
Церква параскеви П'ятниці, Чернігів.jpg
BudArhiepiskop.JPG
Чернігівський вокзал.JPG


## Atsauces

## Ārējās saites
Kerčas pussala

**Kerčas pussala** (, , ) ir ap 90 km gara un platākajā vietā līdz 50 km plata pussala Krimas austrumos, Ukrainā. Pussala atdala Azovas jūru ziemeļos no Melnās jūras dienvidos, Kerčas šaurums to atdala no Krievijai piederošās Tamaņas pussalas austrumos. Rietumos Akmanajas zemesšaurums to savieno ar pārējo Krimu. Pussalas ziemeļrietumos atdalās Arabata strēle. Reljefs paugurains, līdzenumos — stepe. Administratīvi pussalas teritoriju aizņem Krimas Autonomās Republikas Kerčas pilsēta un Lenines rajons.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rusīnu valoda

**Rusīnu valoda** (*русиньскый язык*) ir austrumslāvu valoda, kurā galvenokārt runā rusīni. Rusīni lielākoties dzīvo Slovākijā, Serbijā, Polijā un Ukrainā. Daži valodnieki uzskata, ka rusīnu valoda ir ukraiņu valodas dialekts. Tiek lēsts, ka rusīnu valodas pratēju skaits ir ap 62 tūkstošiem.

Rusīnu valoda ir viena no sešām oficiālajām valodām Serbijas autonomajā teritorijā Vojvodinā.

## Valodas varianti
2019. gada pavasarī grupa valodnieku formulēja priekšlikumu sadalīt rusīnu valodu divās atsevišķās un pilnīgi atšķirīgās valodās, piedāvājot nosaukumus: austrumrusīnu un dienvidrusīnu. Priekšlikums tika nosūtīts Starptautiskajai standartizācijas organizācijai (ISO), kas 2020. gada sākumā to noraidīja. 2020. gada beigās tā pati valodnieku grupa iesniedza jaunu lūgumu, kas arī tika nosūtīts ISO, atzīt dienvidrusīnu dialektu par pilnīgi jaunu un atšķirīgu valodu ar piedāvāto nosaukumu: “rutēņu valoda” (angļu: *Ruthenian language*). Priekšlikums tika pieņemts 2022. gada 20. janvārī.

## Atsauces
Vinnica

**Vinnica** (, ) jeb iepriekš **Viņņica** ir pilsēta Ukrainas centrālās daļas rietumos, Vinnicas apgabala un Vinnicas rajona administratīvais centrs. Atrodas Dienvidbugas upes krastos. 2022. gadā pilsētā dzīvoja 370 tūkstoši iedzīvotāju, līdz ar to tā ir lielākā pilsēta vēsturiskajā Podolijas reģionā.

## Vēsture
Pirmo reizi rakstiskajos avotos pieminēta 1363. gadā, kad pēc uzvaras kaujā pie Siņuhas ("Kaujā pie Zilajiem ūdeņiem") Lietuvas dižkunigaitis Aļģirds 1362. gadā sakāva Zelta Ordas karaspēku un iekļāva Podolijas teritoriju Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā. Par Podolijas kņazu viņš iecēla sava jaunākā brāļa Karijota dēlu Fjodoru, kas uzcēla Vinnicas (*Вѣничя*) cietoksni Dienvidbugas upes krastā.
1431. gadā Vinnicu nodedzināja Krimas tatāri, no 1434. gadā tā bija Polijas Karalistes, no 1569. gada Polijas—Lietuvas ūnijas robežcietoksnis.

Pēc Otrās Polijas—Lietuvas dalīšanas 1793. gadā Vinnica nokļuva Krievijas Impērijas Podolijas guberņas sastāvā. Pēc Pirmā pasaules kara beigām, no 1918. līdz 1921. gadam Vinnica atradās Ukrainas Tautas Republikas sastāvā. Pēc Rīgas miera līguma 1921. gadā tā kļuva par Ukrainas PSR Viņņicas apgabala centru. Lielā terora laikā 1937.—1938. gadā PSRS Iekšlietu Tautas komisariāts (NKVD) sodīja ar nāvi aptuveni 9400 Vinnicas iedzīvotāju, no kuriem lielākā daļā bija ukraiņu tautības vīrieši.

No 1991. gada Ukrainas Republikas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Īstie zīdtauriņi

**Īstie zīdtauriņi, īsto zīdtauriņu ģints** (*Bombyx*) ir zīdtauriņu dzimtas (*Bombycidae*) ģints, kas apvieno 18 sugas un 2 hibrīdsugas. Šīs ģints sugu dabīgais izplatības areāls aptver Dienvidāziju un Dienvidaustrumāziju. Vairākus tūkstošus gadu cilvēki uzskatīja, ka zīdtauriņiem ir tikai divas sugas: savvaļas zīdtauriņš (*Bombyx mandarina*) un mājas zīdtauriņš (*Bombyx mori*). Vēlāk tika atklātas arī citas mazāk nozīmīgas zīdtauriņu sugas. Hibrīdsugas tiek iegūtas, sakrustojot savvaļas zīdtauriņa tēviņu ar mājas zīdtauriņa mātīti un otrādāk. Zīdtauriņu kāpuri pamatā barojas ar zīdkoka lapām.

## Sistemātika
**Īsto zīdtauriņu ģints** (*Bombyx*)
**[[Bombyx barnardi]]*
**[[Bombyx crenulata]]*
**[[Bombyx dapsilis]]*
**[[Bombyx fumosa]]*
**[[Bombyx horsfieldi]]*
**[[Bombyx huttoni]]* jeb *Bombyx bengalensis*
**[[Bombyx incomposita]]*
**[[Bombyx lemeeoauli]]*
**[[Bombyx lugubris]]*
**[[Savvaļas zīdtauriņš|Bombyx mandarina]]*
**[[Bombyx mioleuca]]*
**[[Zīdtauriņš|Bombyx mori]]*
**[[Bombyx murisolens]]*
**[[Bombyx ocularis]]*
**[[Bombyx picta]]*
**[[Bombyx polygoni]]*
**[[Bombyx rotundapex]]'
**Bombyx shihi*

===Hibrīdi===
**Bombyx Hybrid* — [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīds]] starp mājas zīdtauriņa mātīti un savvaļas zīdtauriņa tēviņu;
**Bombyx second Hybrid'' — hibrīds starp mājas zīdtauriņa tēviņu un savvaļas zīdtauriņa mātīti

## Atsauces

## Ārējās aites
*ADW: Bombyx
*Catalogue of Life: 2009 Annual Checklist
*Fauna: Bombyx
*Conservation status of silkworm genetic resources in India
*All About Silk!
Pievienotās vērtības nodoklis

**Pievienotās vērtības nodoklis** (**PVN**) ir patēriņa nodoklis, kas tiek iekļauts preces vai pakalpojuma cenā. Latvijā tā standartlikme ir 21%. Pastāv arī pievienotās vērtības nodokļa samazinātā likme, kas pašlaik ir 12%. To piemēro dažādām precēm un pakalpojumiem, tai skaitā dažādu preču piegādē, sabiedriskā transporta pakalpojumiem iekšzemē.

Pievienotās vērtības nodoklis jau parasti ir iekļauts preces vai pakalpojuma cenā. No pircēja viedokļa tas ir nodoklis par pirkuma cenu. No pārdevēja viedokļa tas ir produkta, pakalpojuma vai materiāla pievienotās vērtības nodoklis. Ražotājs nodod valdībai starpību starp ražošanas un izplatīšanas izmaksām, paturot naudas summu, kas ir tikusi samaksāta iepriekš kā PVN par izejvielām. PVN patiesais maksātājs ir gala patērētājs, kas preci vai pakalpojumu nepārdod tālāk vai pārdod to bez PVN.

## Atsauces

## Ārējās saites

* PVN kalkulators 5%, 12% un 21% aprēķiniem tiešsaistē.
Migrēna

**Migrēna** (, *hēmikrania* — ‘sāpes galvas vai sejas vienā pusē’) ir neiroloģiska slimība, atkārtoti uznākošas lēkmjveida sāpes vienā galvas pusē (retāk — abās galvas pusēs). Parasti migrēna ilgst no 2 līdz 72 stundām. Migrēnas simptomi ir vemšana, nelabums, paaugstināts jutīgums pret gaismu, skaņām vai smaržām.

Parasti sāpes pastiprinās ar fiziskās aktivitātes pastiprināšanos. Apmēram trešdaļai cilvēku kopā ar migrēnu parādās arī aura — pārejoši redzes, jušanas, runas traucējumi, kas var liecināt, ka tuvākajā laikā var sākt parādīties galvassāpes. Dažkārt aura var notikt ar pēc tai sekojošām mazām galvassāpēm vai bez tām.

Sākotnējā ārstēšanā tiek rekomendēts izmantot dažādus sāpes remdinošus līdzekļus, kā ibuprofēnu un paracetamolu galvassāpēm, kā arī pretvemšanas zāles pret sliktu dūšu. Jācenšas izvairīties no migrēnas stāvokļa izraisīšanas.

Apmēram 15% cilvēku kādā dzīves posmā cieš no migrēnas.

Akupunktūrai ir maza ietekme uz migrēnas biežuma samazināšanos, salīdzinot ar viltus akupunktūru, kad adatas ir novietotas nejauši vai neiekļūst ādā. Fizioterapija, masāža un relaksācija, kā arī hiroprakse var būt tikpat efektīvas migrēnas profilaksē kā propranolols vai topiramāts; tomēr pētījumā bija dažas problēmas ar metodoloģiju.
Tomēr citā pārskatā tika noskaidrots, ka pierādījumi par labu manipulācijām ar mugurkaulu ir neapmierinoši un nepietiekami, lai uzskatītu to izmantošanu par atbalstāmu. Tika noskaidrots arī tas, ka medicīnisko kaņepju lietošana palīdz būtiski mazināt migrēnas simptomus.
Sākotnējie dati liecina par labu tādu stresa mazināšanas metožu izmantošanai, kā kognitīvā uzvedības terapija, bioloģiskā atgriezeniskā saite un relaksācijas metodes. Regulāri fiziskie vingrinājumi var samazināt galvassāpju biežumu. Ir izstrādātas vairākas psiholoģiskas pieejas, lai novērstu vai samazinātu migrēnas biežumu pieaugušajiem, tostarp izglītojošas pieejas, relaksācijas metodes, palīdzība pārvarēšanas stratēģiju izstrādē, stratēģijas, lai mainītu to, kā cilvēks domā par migrēnu, kā arī stratēģijas migrēnas simptomu mazināšanai. Medicīniskie dati, kas apstiprina šāda veida psiholoģisko pieeju efektivitāti, ir ļoti ierobežoti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Populārā medicīnas enciklopēdija
Hersona

**Hersona** () ir pilsēta Ukrainas dienvidos, Hersonas apgabala un Hersonas rajona pārvaldes centrs. Atrodas Dņepras labajā krastā, netālu no tās ietekas Melnajā jūrā. Administratīvi pilsēta iedalās trijos rajonos, pilsētas rajoniem pakļauti Antoņivkas, Zeleņivkas, Naddņiprjanskes un Komišanu ciemati un Stepaņivkas ciema padome. Kopā ar piepilsētas rajoniem veido aglomerāciju, kurā dzīvo ap  iedzīvotāju. Nozīmīga ostas pilsēta.

No 2022. gada 3. marta līdz 11. novembrim Hersona atradās Krievijas okupācijā. Ukrainas varas iestādes lēš, ka 2022. gada 25. maijā pilsētu bija atstājuši 45% tās iedzīvotāju. 9. novembrī Krievijas Bruņotie spēki sāka atkāpties no pilsētas, sagraujot tās elektroapgādes un ūdensapgādes tīklu, un dažas dienas vēlāk pilsētā ienāca Ukrainas Bruņotie spēki.

## Vēsture
Pilsēta ir dibināta 1778. gadā pēc Krievijas Impērijas ķeizarienes Katrīnas Lielās rīkojuma, un tās nosaukums ir radies no seno grieķu pilsētas Hersonēsas nosaukuma, kas atradās Krimas pussalā. Šeit Krievijas Impērija izvietoja savu pirmo Melnās jūras kara floti.

Pilsēta tika nosaukta senās grieķu kolonijas Krimā — Hersonesas — vārdā. Šāds nosaukums atbilda Krievijas imperatores Katrīnas II “grieķu” politikai un bija sava veida mode uz pseido-grieķu nosaukumiem, tam nebija reāla ģeogrāfiska pamata, jo sengrieķu valodā “hersonesos” nozīmē “pussala”, bet pilsētas atrašanās vietā nekādas pussalas nebija.

### Krievijas iebrukums
2022. gada 2. martā Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā pilsētā ienāca Krievijas karaspēks. 3. martā pilsētu okupēja, un tā kļuva par vienīgo apgabala centru, ko Krievijas spēki ieņēma pirmajā iebrukuma mēnesī.

6. martā Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis piešķīra Hersonai Ukrainas Varoņpilsētas titulu par “varoņdarbu, iedzīvotāju masveida varonību un izturību”.

2022. gada septembrī okupētajā Hersonas apgabala teritorijā tika sarīkots fiktīvs referendums ar mērķi paziņot par aneksiju.
left|thumb|Brīvības laukums pēc deokupācijas
2022. gada 11. novembrī Ukrainas karaspēks iegāja Hersonā — tas kļuva par vienu no lielākajiem Krievijas zaudējumiem šajā karā. Pirms pilsētas atstāšanas Krievijas karaspēks iznīcināja galveno pilsētas infrastruktūru, tostarp energoapgādi un ūdensapgādi; tika uzspridzināta Hersonas TEC, apgabala elektroapgādes sadales stacija un televīzijas tornis.

Pēc Hersonas apgabala labā krasta atbrīvošanas, pēc Ukrainas prokuratūras datiem, tika atrasti 432 nogalinātu civiliedzīvotāju ķermeņi.

2022. gada 24. decembrī Krievijas karaspēks kārtējo reizi apšaudīja Hersonas centru, nogalinot sešpadsmit civiliedzīvotājus un ievainojot vairāk nekā 60. 25. decembrī Hersona tika apšaudīta 41 reizi, pilsētā izveidojās rindas pie asins nodošanas centriem.

2022. gada 31. decembrī, Vecgada vakarā, Krievijas karaspēks apšaudīja pilsētu ar raķetēm, nogalinot vienu iedzīvotāju un ievainojot trīs, tostarp 13 gadus vecu zēnu un 12 gadus vecu meiteni. Tika iznīcināta apgabala bērnu slimnīcas ēka, kā arī privātmājas un daudzdzīvokļu dzīvojamās ēkas.

2023. gada 3. maijā Krievija veica kārtējo triecienu Hersonai, kurā gāja bojā 24 cilvēki un vairāk nekā 40 tika ievainoti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Teikuma priekšmets

**Teikuma priekšmets** ir teikuma loceklis, kas izsaka to nojēgumu, uz kuru attiecas izteicēja nosauktā darbība vai pazīme (teikuma priekšmets nosauc darbības darītāju). Kopā ar izteicēju un galveno locekli) teikuma priekšmets ir viens no trim teikuma virslocekļiem. Latviešu valodā to izsaka ar lietvārdu, tā aizstājēju (piemēram, vietniekvārdu), darbības vārdu nenoteiksmē vai nedalāmu vārdu savienojumu. Vairākās valodās nav teikuma priekšmetu.

## Atsauces
Čerņivci

**Čerņivci** () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Čerņivcu apgabala administratīvais centrs. Izvietojusies apgabala vidienē Prutas upes krastos 540 km no valsts galvaspilsētas Kijivas. Administratīvi pilsēta iedalās trijos rajonos. Kopā apkārtējiem rajoniem veido monocentrisku Čerņivcu aglomerāciju ar 720 tūkstošiem iedzīvotāju.

Čerņivci ir Bukovinas vēsturiskā galvaspilsēta un līdzās Ļvivai ir viens no Rietumukrainas kultūras centriem. Arhitektūras ansamblis «Bukovinas un Dalmācijas metropolīta rezidence» ir iekļauts UNESCO pasaules mantojuma sarakstā.

## Vēsture
Nocietinātu apdzīvotu vietu tagadējās pilsētas vietā ap 12. gadsimtu dibinājis Galīcijas kņazs Jaroslavs Osmomisls. Cietoksni ar amatnieku ciematu ap to saukuši par Černu vai Černu pie Prutas (*Чернъ на Прутѣ*). Cietoksnis nopostīts 1259. gadā pēc Zelta ordas tumenbaši Boroldaja pavēles. Jauna pilsēta uzbūvēta Prutas augstajā krastā. Pēc Galīcijas—Volīnijas kņazistes sabrukuma 14. gadsimta vidū Čerņivci nonāca Ungārijā un Polijā, līdz 1359. gadā tos iekļāva Moldāvijas kņazistē.

Vēstures avotos Čerņivci pirmo reizi minēti 1408. gadā (). Stefana III laikā Čerņivci jau bijuši pilsēta. 1488. gadā tiem piešķirtas Magdeburgas tiesības. 1538. gadā pilsētu iekaroja Osmaņu impērija, bet 1774. gadā pakļāva Austrijas Impērija. 19. gadsimta vidū sākās strauja pilsētas saimnieciskā un kultūras attīstība; 1875. gadā dibināta Čerņivcu Universitāte. Apmēram trešā daļa iedzīvotāju bija ebreji, kam bija nozīmīga loma pilsētas un apgabala pārvaldē un kultūras dzīvē. 1908. gadā Čerņivcos notika pirmā starptautiskā jidiša konference.

Pēc Austroungārijas sabrukuma un Pirmā pasaules kara Bukovina tika pievienota Rumānijas Karalistei, bet palika ukraiņu kultūras centrs. Pēc Besarābijas un Bukovinas aneksijas 1940. gadā pilsēta nonāca Padomju Savienībā Ukrainas PSR sastāvā. Pēc Otrais pasaules kara Čerņivci kļuva par apgabala centru.

## Cilvēki
Pēc 2001. gada tautas skaitīšanas datiem, pēc nacionālā sastāva Čerņivcu iedzīvotāji bija ukraiņi (79,9 %), krievi (11,3 %), rumāņi un moldāvi (kopā 6,1 %).

Čerņivci ir dzejnieka Paula Cēlana (*Paul Celan*, 1920—1970), politiķa Arsēnija Jaceņuka (*Арсеній Яценюк*, 1974) un amerikāņu aktrises Milas Kūnisas (*Mila Kunis*, 1983) dzimtā pilsēta. Černicos dzīvojuši rakstnieks Hermanis Bārs (*Hermann Bahr*, 1863—1934), dzejnieks Mihajs Eminesku (*Mihai Eminescu*, 1850—1889), komponists Čiprians Porumbesku (*Ciprian Porumbescu*, 1853—1883), psihoanalītiķis Vilhelms Reihs (*Wilhelm Reich*, 1897—1957), dziedātāja Sofija Rotaru (*Софія Ротару*, 1947) un ekonomists Jozefs Šumpēters (*Joseph Schumpeter*, 1883—1950).

## Atsauces

## Ārējās saites
Amiotrofā laterālā skleroze

**Amiotrofā laterālā skleroze** (ALS), ko dažreiz sauc par **Šarko slimību** (franču ārsta Žana Martina Šarko vārdā) vai **Lū Gēriga slimību** (Ziemeļamerikā; beisbolista Lū Gēriga vārdā), ir idiopātiska strauji progresējoša, vienmēr letāla neiroloģiska slimība, kuras laikā novēro augšējo kustību neironu (motoneironu) sairšanu. Tā rezultātā rodas neiromuskulāro signālu pārvades traucējumi — nervu ierosas elektriskie impulsi vairs nenokļūst līdz muskuļiem un to kustība kļūst aizvien grūtāka, līdz iestājas pilnīga ķermeņa, tai skaitā arī runas un elpošanas aparāta, paralīze. Cilvēka intelektuālās spējas slimības laikā ir pilnīgi saglabātas, tāpat kā uztveres, redzes, dzirdes, taustes, ožas orgānu darbība. Amiotrofā laterālā skleroze pieder pie retajām slimībām. Starptautiskā ALS slimnieku asociāciju apvienība kopš 1997. gada izvēlējās 21. jūniju par šīs slimības un cīņas pret to emblemātisko dienu.

2014. gadā kļuva populāra *[[Ice Bucket Challenge]]* akcija, kuras mērķis ir vākt ziedojumus šīs slimības pētīšanai un ārstēšanai.

## Epidemioloģija
Vidējā izplatība ir 2 gadījumi uz 1 000 000 iedzīvotāju gadā. Slimo gan sievietes, gan vīrieši. Visbiežāk novērojama starp 55—70 gadus veciem cilvēkiem. Izšķir sporādisku (ap 90—95%) un iedzimtu (mantotu, ģimenes) formu (5—10%).

## Slimības gaita
Sākotnēji izdala divas formas:
* bulbārā forma (skarts smadzeņu stumbrs) — mēles fascikulācija (nekontrolēta muskuļu raustīšanās), runas, košanas un rīšanas traucējumi, bieža aizrīšanās, siekalu uzkrāšanās, sejas muskuļu paralīze. Dažos gadījumos novēro nekontrolētu smieklu vai raudāšanas lēkmes. Acu un acu plakstiņu kustība saglabāta.
* spinālā forma (skartas muguras smadzenes) — atsevišķu muskuļu fascikulācijas, neizskaidrojama pastāvīga klupšana, vienas vai abu kāju šļūkšana, klibošana, roku sīkās motorikas traucējumi (piemēram, nespēja sasiet zābaku šņores), asimetrisks kāju un roku muskuļu vājums un atrofija. Muskulatūras vājums sākumā skar proksimālos ekstremitāšu muskuļus, tad distālos. Ir novērojams piramidālais sindroms. Sensorā funkcija pilnīgi saglabāta.

Slimībai attīstoties, simptomi izplatās un abas formas saplūst kopā, veidojot vienu kopējo ainu. Dominējošais simptoms ir pastāvīgi progresējošs visa ķermeņa muskuļu vājums, līdz slimnieks vairs nespēj patstāvīgi kustēties, pārvietoties. Elpošanai ir nepieciešama plaušu mākslīgā ventilācija mājas vai slimnīcas apstākļos, barības uzņemšanai — kuņģa zondes ievadīšana (stomija). Visbiežāk nāve iestājas elpošanas nepietiekamības rezultātā jeb no elpošanas ceļu infekcijas.

ALS slimnieki izdzīvo vidēji 39 mēnešus, tikai 4% nodzīvo ilgāk par 10 gadiem. Tomēr slavenais fiziķis Stīvens Hokings ar šo slimību nodzīvoja 55 gadus pēc diagnozes noteikšanas, kas ir unikāls gadījums.

## Ārstēšana

Riluzols (ražots ar nosaukumu Riluteks) ir pašlaik vienīgais zāļu līdzeklis, kas palēnina simptomu attīstīšanos, bet arī tas neaptur slimību. Tam klāt simptomātiskā ārstēšana tiek nozīmēta, lai atvieglotu slimnieka vispārējo stāvokli un novērstu slimības komplikācijas: izgulējumus, elpošanas ceļu infekciju, nepietiekamu barības uzņemšanu, depresiju.

## Atsauces
Šartra

**Šartra** (, ) ir pilsēta Ēras un Luāras departamentā, Francijā, departamenta administratīvais centrs. Šartra atrodas 96 km uz dienvidrietumiem no valsts galvaspilsētas Parīzes. Pilsētā 2011. gadā dzīvoja 39,2 tūkstoši cilvēku.

Viens no ievērojamākajiem arhitektūras objektiem pilsētā ir Šartras katedrāle, kas tiek uzskatīta par vienu no izcilākajām gotiskajā stilā celtajām katedrālēm Francijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Šartras Dievmātes katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q180274"
}

**Šartras Dievmātes katedrāle** () ir vidusslaiku katoļu katedrāle Šartrā, Francijā.

Tā tiek uzskatīta par vienu no izcilākajām gotikas katedrālēm Francijā. Šartras Dievmātes katedrāle ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Galvenā baznīcas būvniecība ilga no 1194. līdz 1250. gadam. Šartras katedrāle ir svētceļojumu mērķis jau kopš 12. gadsimta beigām, kā arī populārs tūrisma objekts. Baznīca ir 130 metrus gara un 32 metrus plata.

## Ārējās saites
*
Arabata strēle

**Arabata strēle** (, , ) ir ap 115 km gara un 270 m līdz 7,5 km plata strēle Krimas ziemeļaustrumos, Ukrainā. Atdala Azovas jūru austrumos no Sivaša rietumos. Heņičeskas šaurums strēles ziemeļu galā atdala to no kontinenta, dienvidu gals savienots ar Kerčas pussalu. Strēle uzskalota pirms ~1000 gadiem, pazeminoties Azovas jūras līmenim. Sastāv galvenokārt no smiltīm un gliemežvāku drumslām. Raksturīgs solončaku augājs. Administratīvi pussalas teritorija ietilpst Krimas Autonomajā Republikā (dienviddaļa) un Hersonas apgabalā (ziemeļdaļa). Nosaukums cēlies no strēles dienvidu galā izbūvētā Arabata cietokšņa, kura nosaukums savukārt cēlies vai nu no arābu valodas *rabat* — ‘karaspēka postenis’, vai no turku valodas *aribat* — ‘piepilsēta’.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pivdenmaš

[thumb|180px|Nesējraķete ''[Zenit-2* ]]
[[Attēls:ЮМЗ Е186 1.jpg|thumb|220px|Trolejbuss *YuMZ E-186* [[Krivijriha|Krivijrihā]]]]

*'Valsts uzņēmums «O. M. Makarova ražošanas apvienība Dienvidu mašīnbūves rūpnīca»** () jeb ***Pivdenmaš***, plašāk pazīstams kā ***Južmaš**' (no , *Южный машиностроительный завод*) ir [[Ukraina]]s uzņēmums, kurš ražo [[nesējraķete|kosmiskās raķetes]], [[kosmiskais aparāts|kosmiskos aparātus]], [[trolejbuss|trolejbusus]], [[autobuss|autobusus]], [[tramvajs|tramvajus]], [[vēja ģenerators|vēja ģeneratorus]] un citu zinātniski ietilpīgu produkciju. Tas ir viens no lielākajiem rūpniecības uzņēmumiem valstī.

== Vēsture ==
1944. gadā Dņepropetrovskā (tagad [[Dņipro]]) sāka celt [[Kravas automašīna|kravas automašīnu]] būves rūpnīcu. 1951. gadā tika nolemts nepabeigto būvi pārprofilēt ballistisko [[raķete|raķešu]] *R-1*, *R-2* un *R-5M* izgatavošanai. Sākotnēji tam bija dots nosaukums «Rūpnīca № 586».

1954. gadā [[Mihails Jangeļs]] izveidoja konstruktoru biroju, kuru nosauca par «Īpašo konstruktoru biroju 586» (*OKB-586*). Tajā izstrādāja jaunas [[starpkontinentālā ballistiskā raķete|starpkontinentālās ballistiskās raķetes]], kosmiskās nesējraķetes un kosmiskos aparātus.

1966. gadā *OKB-586* tika pārdēvēts par «[[Konstruktoru birojs *Južnoje*]]» un rūpnīca par «Južnij mašinostroitelnij zavod» (*Южный машиностроительный завод*).

Ukrainai atgūstot neatkarību, 1990. gadu sākumā ražošanas apjomi būtiski samazinājās, ballistisko raķešu ražošana tika pārtraukta. Uzņēmums daļēji pārgāja uz civilās produkcijas ražošanu. Tika turpināta nesējraķetes *Zenit-2* ražošana. [[Leonīds Kučma]], kurš bija uzņēmuma vadītājs līdz 1992. gadam, kļuva par [[Ukrainas premjerministrs|Ukrainas premjerministru]] un vēlāk par [[Ukrainas prezidents|prezidentu]].

== Produkcija ==
* Nesējraķetes *Zenit-2*, *Zenit-3SL*
* Kosmiskie aparāti *Sič*
* Traktori ar zīmolu *PMZ* (agrāk *JuMZ*)
* Trolejbusi
* Tramvaji, kas tiek izgatavoti pēc *Tatra-Jug* dokumentācijas
* Automatizētās līnijas pārtikas rūpniecībai
* Vēja ģeneratori pēc *Windpower* licences
* Grunts apstrādes mašīnas pēc Vācijas uzņēmuma *Dutzi'' licences.

## Ārējās saites

* Južmaš oficiālā vietne