open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lūcija Jēruma-Krastiņa

**Lūcija Jēruma-Krastiņa** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu anatome un antropoloģe. Latvijas Universitātes doktora grādu.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1899. gadā Cēsīs būvuzņēmēja Augusta Skrastīša (Krastiņa, 1866–1919) un viņa sievas Annas, dzimušas Dzirnes, ģimenē. 1918. gadā absolvēja mācības Margaritas Neijas Cēsu sieviešu ģimnāzijā. 1919. gada pavasarī lielinieki Cēsu cietumā nošāva viņas tēvu, 1919. gada rudenī Lūcija sāka medicīnas studijas Latvijas Universitātē, studiju laikā sāka strādāt par subasistenti Anatomijas katedrā. Pēc ārsta grāda iegūšanas 1925. gadā bija katedras asistente un privātdocente Latvijas Universitātes Anatomijas institūtā. Pētīja latvietes antropoloģisko tipu un kā otrā sieviete Latvijas Universitātē aizstāvēja doktora disertāciju par pētījumu "Latviete no antropoloģijas viedokļa" un ieguva medicīnas zinātņu doktora grādu.
1930. gadā apprecējās ar psihiatru Nikolaju Jērumu (1904–1991). 
Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Vāciju. 1948. gadā izceļoja uz Venecuēlā. Dzīvodama Venecuēlā, darbojās Karakasas Latviešu biedrībā un veica pētījumus par cietumnieču antropoloģiju, kā arī nodarbojās ar gleznošanu.

## Darbi
* Latviete no antropoloģiskā viedokļa. Rīga: 1934. – 275 lpp. 
** Die Lettin vom anthropologischen Standpunkt. Rīga: 1935. – 192 lpp. 
* Antropoloģiski dati par latviešu skolas jaunatni. LU Raksti 1937.

## Literatūra
*  R. Lindberga, J. Vētra. Medicīnas doktore Lūcija Jēruma-Krastiņa. Rīga: 1999. – 74 lpp.

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Lietuvā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Lietuva|Lietuvā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Lietuvas ir iekļautas **4 vietas** (visi kultūras objekti), savukārt viena vieta ir iekļauta oficiālajā kandidātu sarakstā. Lietuva Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1993. gada 31. martā.

## Sarakstā iekļautie objekti
 

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Sentlūsijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Sentlūsija|Sentlūsijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Sentlūsijas ir iekļauta **1 vieta** (dabas objekts). Sanmarīno Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1991. gada 14. oktobrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Atsauces
Vacumnīki

**Vacumnīki** var būt:

*Vacumnīki - skrajciems Ludzas novada Ciblas pagastā
*Vacumnīki - skrajciems Ludzas novada Pušmucovas pagastā
*Vacumnīki - aprūpes ciems Ludzas novada Pildas pagastā
*Vacumnīki - skrajciems Ludzas novada Lauderu pagastā
*Vecumnieku - skrajciema Madonas novada Murmastienes pagastā, cits nosaukums
Vacumnīki (Lauderu pagasts)

**Vacumnīki** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā 20,5 km no pagasta centra Lauderiem, 26,4 km no Zilupes un 302,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, Gumineicas upītes krastos.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 41 cilvēku.
## Atsauces
Žlobnova

**Žlobnova** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 13,9 km no pagasta centra Lauderiem, 25,3 km no Zilupes un 313,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 7 sētas ar 56 cilvēkiem.
## Atsauces
Kovališki (Lauderu pagasts)

**Kovališki** ir apvidus (pēc LĢIA gatiem) vai ciems (pēc adresu reģistra datiem) Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 3,6 km no pagasta centra Lauderiem, 11,8 km no Zilupes un 300,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 3 sētas ar 24 cilvēkiem.
## Atsauces
Kovališki

**Kovališki** var būt:

*Kovališki - skrajciems Augšdaugavas novads Tabores pagastā
*Kovališki - apvidus (ciems) Ludzas novada Lauderu pagastā
*Kovališki - skrajciems Ludzas novada Rundēnu pagastā
*Kovališki - skrajciems Rēzeknes novada Feimaņu pagastā
Adamova (Pasienes pagasts)

**Adamova** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 2 km no pagasta centra Pasienes, 13,3 km no Zilupes un 312,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz rietumiem no pagasta centra Pasienes, nomaļus no valsts vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 80 cilvēkiem.
## Atsauces
Aglonka

**Aglonka** ir Zilupes kreisā krasta pieteka Ludzas novadā.

Sākas Ludzas novada Istras pagastā, netālu no Garanu Šķaunes ciema. Plūst dienvidaustrumu virzienā. Caurtece caur Aglonkas ezeru, pēc kura upes tecējums pagriežas austrumu virzienā. Netālu no ietekas Zilupē Aglonku šķērso autoceļš P52 (Zilupe—Šķaune—Ezernieki). Ietek Zilupē netālu no Katalovas.

Apdzīvotās vietas upes krastos: Istras pagasta Pricimova, Pasienes pagasta Pricimova. 

Lejpus Aglonkas ezera upe tiek saukta arī par Podupi.

## Atsauces
Dolgije

**Dolgije** (arī **Dolgie**, latgaliešu: **Dolgī**) ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 3,5 km no pagasta centra Pasienes, 13,3 km no Zilupes un 312,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V538 (Zilupe–Pasiene).

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 64 cilvēkiem.
## Atsauces
Biksi

**Biksi** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 8,5 km no pagasta centra Pasienes, 19,9 km no Zilupes un 319,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P52 (Zilupe—Šķaune—Ezernieki).

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 73 cilvēkiem.
## Atsauces
Dauguļova

**Dauguļova** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 8,4 km no pagasta centra Pasienes, 19,8 km no Zilupes un 319,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 18 sētas ar 127 cilvēkiem.
## Atsauces
Garaņi

**Garaņi** (latgaliski: **Garani**) ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 7,8 km no pagasta centra Pasienes, 19,2 km no Zilupes un 318,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P52 (Zilupe—Šķaune—Ezernieki).

## Atsauces
Gorbači

**Gorbači** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 2,6 km no pagasta centra Pasienes, 14 km no Zilupes un 313,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P52 (Zilupe—Šķaune—Ezernieki).

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 133 cilvēkiem.
## Atsauces
Koļesņiki

**Koļesņiki** ir daļēji izzudis ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 5 km no pagasta centra Pasienes, 17 km no Zilupes un 316,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz austrumiem no Pasienes, nomaļus no valsts vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā katoļu viensētā bija 18 cilvēki.

## Atsauces
Konovalova

**Konovalova** var būt:

* Konovalova — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā
* Konovalova — skrajciems Ludzas novada Pasienes pagastā
Konovalova (Pasienes pagasts)

**Konovalova** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 9,1 km no pagasta centra Pasienes, 20,5 km no Zilupes un 319,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts vietējas nozīmes autoceļiem pie Latvijas-Krievijas robežas. Te atrodas Valsts robežsardzes Ludzas pārvaldes Pasienes nodaļa.

1897. gadā ciemā bija 16 sētas ar 180 cilvēkiem.
## Atsauces
Kozlova (Pasienes pagasts)

**Kozlova** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 12,1 km no pagasta centra Pasienes, 23,5 km no Zilupes un 322,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P52 (Zilupe—Šķaune—Ezernieki), Plisunkas upes labajā krastā.

Kozlovā atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis - Kozlovas senkapi.

## Vēsture
1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 86 cilvēkiem.
1928. gadā dibināja Kozlovas 1. pakāpes latviešu pamatskolu, kurā mācījās 21 skolēns, 1929. gadā – 37 skolēni.
1930. gadā Kozlovas latviešu 4-klasīgo pamatskolu apvienoja ar Šuškovas baltkrievu 4-klasīgo pamatskolu, pārdēvējot to par Šušku jaukto tautību 4-klasīgo pamatskolu.

## Atsauces
Latišonki

**Latišonki** (latgaliešu: **Latyšonki**) ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 19,4 km no pagasta centra Pasienes, 30,8 km no Zilupes un 330 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P52 (Zilupe—Šķaune—Ezernieki).

Katalovā atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis - Latišonku senkapi

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 97 cilvēkiem.
## Atsauces
Meikšāni

**Meikšāni** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 16 km no pagasta centra Pasienes, 27,4 km no Zilupes un 326,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu P52 (Zilupe—Šķaune—Ezernieki) un V520 (Meikšāni–“Draudzības kurgāns”) krustojumā. 

Meikšānos uzstādīts tēlnieka Viļņa Titāna vides dizaina objekts "Austras koks", kas simboliski apzīmē Latvijas galējo austrumu punktu. Fiziski Latvijas tālākais punkts atrodas netālu no Sapatņu ciema.

1897. gadā katoļu ciemā bija 15 sētas ar 143 cilvēkiem.
## Attēlu galerija

Attēls:Meiksani2.jpg|Pamesta viensēta Meikšānos
Attēls:Meiksani3.jpg|Tēlnieka V. Titāna vides objekts "Austras koks" un Latvijas simtgades ozoli Meikšānos
Attēls:P52 4.jpg|Pagrieziens uz Meikšānu RPP un “Draudzības kurgānu”


## Atsauces
Ļauzinas ezers

**Ļauzinas ezers** (arī **Ļauziņas ezers**, **Lauzinas ezers**, **Ļauzina ezers**) ir ezers Ludzas novada Pasienes pagastā. Ezera rietumu pusē tek Zilupe. Dienvidu krastā atradās mūsdienās izzudušais Ļauzinas ciems. Tuvākā lielākā apdzīvotā vieta - Katalova.

## Atsauces
Noviki

**Noviki** var būt:

*Noviki - skrajciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā
*Noviki - skrajciems Krāslavas novada Konstantinovas pagastā
*Noviki - skrajciems Krāslavas novada Robežnieku pagastā
*Noviki - skrajciems Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā
*Noviki - skrajciems Ludzas novada Brigu pagastā
*Noviki - skrajciems Ludzas novada Isnaudas pagastā
*Noviki - skrajciems Ludzas novada Pasienes pagastā
*Noviki - skrajciems Ludzas novada Pildas pagastā
*Noviki - skrajciems Preiļu novada Preiļu pagastā
*Noviki - skrajciems Rēzeknes novada Kaunatas pagastā
*Noviki -- skrajciems Rēzeknes novada Dricānu pagastā
Patmalīšu upe

**Patmalīšu upe** (arī **Patmaliešu upe**) ir Plisunkas labā krasta pieteka Ludzas novadā. Iztek no Pintu ezera dienvidu gala. Tek paralēli Plisunkai, jo starp abām upēm novietojies Grebļa kalns. Ietek Plisunkā netālu no tās ietekas Zilupē.

## Atsauces
Imants Ķīsis

**Imants Ķīsis** (dzimis , miris ) bija šaha problēmists, Latvijas un FIDE meistars šaha kompozīcijā.

Pēc profesijas bijis ekonomists. Bijis Priekuļu mašīnu izmēģināšanas stacijas Ekonomikas laboratorijas vadītājs.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
1948. gadā laikrakstā "Padomju Jaunatne" publicēts pirmais I. Ķīša uzdevums. Kopš tā laika publicējis apmēram 450 uzdevumus, ieguvis 220 atzinības, 60 godalgas, 20 pirmās godalgas. 19 uzdevumi publicēti FIDE albumos.

Pieckārtējs (1971, 1974, 1977, 1980, 1990) Latvijas čempions divvilču grupā. 

1965.—1985. gada PSRS individuālo čempionātu finālists, 1971. gadā zelta medaļas ieguvējs divvilču grupā. 1973. gadā ieguvis PSRS sporta meistara titulu.

## Šaha uzdevumi

**Uzdevuma Nr. 1  risinājums:**
: Maldinājumi:
: 1. Da1? (draud 2. Dxb1#) 1. ... Txa1 2. Txa1#; 1. ... Tc1 2. Dxc1#; atspēko 1. ... Tdb7!
: 1. Ta1? (draud 2. Txb1#) 1. ... Txa1 2. Dxa1#; 1. ... Tc1 2. Txc1#; atspēko 1. ... Lf5!
: 1. Lh5? (draud 2. Lxg4#) 1. ... Lxh5 2. Dxh5#; 1. ... Le2 2. Lxe2#; 1. ... Lf3 2. Lxf3#; atspēko 1. ... Tb2!  
: Risinājums:
: **1. Dh5! (draud 2. Dxg4#) 1. ... Lxh5 2. Lxh5#; 1. ... Le2 2. Dxe2#; 1. ... Lf3 2. Dxf3#; 1. ... Tf7 2. Dxd5#**

## Atsauces

## Ārējās saites
* I. Ķīša šaha kompozīcijas serverī PDB
Noviki (Pasienes pagasts)

**Noviki** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 3,1 km no pagasta centra Pasienes, 15,1 km no Zilupes un 314,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts vietējas nozīmes autoceļiem, uz austrumiem no Pasienes.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 53 cilvēkiem.
## Atsauces
Andrejs Kampe

**Andrejs Kampe** (1905-1942) bija Latvijas diplomāts, Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas darbinieks (1927-1940), Līgumu  departamenta direktors. Pēc Latvijas okupācijas deportēts uz PSRS, kur viņam izpildīja nāvessodu.

## Dzīvesgājums
Dzimis Valmierā lauksaimnieka un tirgotāja Andreja Kampes (1867–1919) un viņa sievas Elzas, dzimušas Švēdes, ģimenē. Mācījās Valmieras reālskolā. 1912. gadā viņa tēvs iegādājās Jāņmuižu un bija Cēsu luterāņu baznīcas draudzes priekšnieks. Latvijas brīvības cīņu laikā lielinieki viņa tēvu 1919. gada janvārī Cēsīs apcietināja un nošāva. 
Pēc Bērzaines vidusskolas beigšanas 1921. gadā Andrejs Kampe saņēma stipendiju izglītības turpināšanai Francijā. 
1924. gadā viņš beidza Turkulēnas liceju un studēja Parīzes universitātē un Politisko zinību institūta diplomātisko nodaļā.

Pēc studiju beigām atgriezās dzimtenē un 1927. gada oktobrī sāka strādāt par sekretāru Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas Administratīvajā un protokola nodaļā, no 1930. gada bija atašejs Latvijas sūtniecībā Itālijā. 1932. gadā atgriezās Latvijā, vadīja Ārlietu ministrijas Administratīvo un protokola nodaļu (1934-1936), Juridisko nodaļu (1936-1938), bet no 1938. gada novembra bija Līgumu departamenta direktors.

Pēc Latvijas okupācijas un inkorporācijas PSRS 1940. gada augustā Andreju Kampi atbrīvoja no amata un viņš dzīvoja Priekuļu pagasta Vairogos.

1940. gada 18. oktobrī viņu apcietināja un ieslodzīja Rīgas 1. cietumā. Pēc ilgstošām pratināšanām 1941. gada 28. marta LPSR NKVD izmeklēšanas daļas vecākais izmeklētājs Gruševojs secināja, ka izmeklēšanā nav konstatēti fakti par Andreja Kampes "darbību pret padomju varu" un tādējādi divi no apsūdzībā sākotnēji minētajiem četriem punktiem būtu izslēdzami. Tomēr 1941. gada 5. aprīlī tika uzrādīta apsūdzība par to, ka viņš no 1928. gada bijis "kontrrevolucionārās fašistiskās partijas - Zemnieku savienības - biedrs" un no 1939. gada sastāvējis "militāri fašistiskajā aizsargu organizācijā, darbojies franču un latviešu izlūkdienestā un vervējis aģentus". Pēc tam Andreju Kampi kopā ar citiem Latvijas politieslodzītajiem pārveda uz Astrahaņas 2. cietumu, kur 1942. gada 7. februārī tā sauktā sevišķā apspriede pieņēma lēmumu: "par piedalīšanos fašistiskā organizācijā nošaut". Spriedums tika izpildīts 1942. gada 15. martā.

## Apbalvojumi
* Atzinības Krusts, III šķira,
* Austrijas Nopelnu ordenis, III šķira,
* Beļģijas Kroņa ordenis, III šķira,
* Dienvidslāvijas Sv. Savas ordenis, V šķira,
* Francijas Goda leģiona ordenis, V šķira,
* Igaunijas Ērgļa ordenis, IV šķira,
* Itālijas Kroņa ordenis, III un IV šķira,
* Polijas Atjaunošanas *Polonia Restituta* ordenis, III šķira,
* Somijas Baltās rozes ordenis, III un IV šķira,
* Zviedrijas Vāzas ordenis, III un V šķira.

## Biedrības
* Tautas savienības veicināšanas biedrība,
* Latvijas sabiedriskais klubs,
* Latviešu un britu biedrība,
* Kulturālās tuvināšanās biedrība ar SPRS tautām

## Atsauces
Sviestskābā rūgšana

**Sviestskābā rūgšana** ir rūgšanas veids, kurā sviestskābes baktērijas, tostarp *[[Clostridium]]* ģints pārstāvji, vienkāršos ogļhidrātus, bet daudzas klostrīdijas arī saliktos ogļhidrātus (piemēram, dekstrīnus, cieti, pektīnvielas u.c), pārraudzē sviestskābē, oglekļa dioksīdā un ūdeņradī. Rūgšanā nelielā daudzumā kā blakusprodukti veidojas arī etiķskābe, butilspirts, etilspirts un acetons.

Sviestskābās rūgšanas vispārējā reakcija:

С6H12O6 → C3H7COOH + 2CO2 + 2H2  

Pārtikā sviestskābā rūgšana ir nevēlama, jo izraisa pārtikas bojāšanos, tostarp dārzeņu bojāšanos, siera uzrūgšanu, konservu uzpūšanos un sviesta sarūgtēšanu.

## Atsauces
Pedeļova

**Pedeļova** (arī **Pedeļeva**) ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 9,8 km no pagasta centra Pasienes, 21,3 km no Zilupes un 320,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P52 (Zilupe—Šķaune—Ezernieki).

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 125 cilvēkiem.
## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Ziemeļmaķedonijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Ziemeļmaķedonija|Ziemeļmaķedonijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Ziemeļmaķedonijas ir iekļauta **1 vieta** (jaukts objekts), savukārt 3 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Ziemeļmaķedonija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1997. gada 30. aprīlī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Pinti

**Pinti** (arī **Pintas**, latgaliešu: **Pynti**, **Pyntys**) ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 14,1 km no pagasta centra Pasienes, 25,5 km no Zilupes un 324,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P52 (Zilupe—Šķaune—Ezernieki).

1897. gadā katoļu ciemā bija 20 sētas ar 238 cilvēkiem.
## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Rumānijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Rumānija|Rumānijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā oficiāli iekļautas **7 vietas** (seši kultūras objekti un viens dabas objekts), savukārt 15 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Rumānija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1990. gada 16. maijā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Pintu ezers

**Pintu ezers** ir ezers Ludzas novada Pasienes pagasta dienvidos.

Uz austrumiem no ezera atrodas Šešku ezers, starp abiem ezeriem atrodas Grebļa kalns  ar dabas taku.

Krasti - lēzeni, izņemot austrumu karstu, kas stāvs. Dibens - dūņains. Makrofīti: niedres, kosas, lēpes, kalmes, vilkvālītes, raglapes, meldri, glīvenes. Dzīvo līdakas, asari, plauži, vēži. Noteka pa strautu uz Plisunku.

## Atsauces
Piragova

**Piragova** (arī **Pirogova**) ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā 3,6 km no pagasta centra Pasienes, 15 km no Zilupes un 314,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V515 (Jonički–Pasiene).

1897. gadā pareizticīgo ciemā bija 2 sētas ar 52 cilvēkiem.
## Atsauces
Pirdova

**Pirdova** (latgaliešu: **Pyrdova**) ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 6,5 km no pagasta centra Pasienes, 18 km no Zilupes un 317,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts vietējas nozīmes autoceļiem, Zilupes austrumu krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 129 cilvēkiem.
## Atsauces
Pricimova

**Pricimova** var būt:

*Pricimova - skrajciems Ludzas novada Istras pagastā
*Pricimova - skrajciems Ludzas novada Pasienes pagastā
Pricimova (Pasienes pagasts)

**Pricimova** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā 5,2 km no pagasta centra Pasienes, 16,6 km no Zilupes un 315,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V515 (Jonički–Pasiene), pie Aglonkas upes ietekas Aglonkas ezerā. Upes pretējā krastā atrodas Istras pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu - Pricimova.

1897. gadā katoļu ciemā bija 16 sētas ar 102 cilvēkiem.
## Atsauces
Rieči

**Rieči** (arī **Reči**) ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 19,3 km no pagasta centra Pasienes, 30,7 km no Zilupes un 330 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P52 (Zilupe—Šķaune—Ezernieki).

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 91 cilvēkiem.
## Atsauces
Reči

**Reči** var būt:

*Reči - skrajciems Balvu novada Balvu pagastā
*Ludzas novada Pasienes pagasta ciema Rieči cits nosaukums
Šeški

**Šeški** (arī **Šeškas**, latgaliešu: **Šeškys**) ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 20 km no pagasta centra Pasienes, 31,4 km no Zilupes un 330,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

Pie Zaborjes un Šešku ciema atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Šešku — Zaborjes senkapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas ar 106 cilvēkiem.
## Atsauces
Visvaldis Veders

**Visvaldis Veders** (dzimis , miris ) bija šaha problēmists, divkārtējs Latvijas čempions šaha kompozīcijā un četrkārtējs šaha kompozīciju risināšanā.

1940. gadā beidzis Rīgas V. Olava komercskolu. Uzsācis studijas LU Matemātikas fakultātē. Pēc profesijas bijis sakaru inženieris.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
Pirmos sastādītos uzdevumus publicējis 1934. gadā. Kopš tā laika publicējis apmēram 450 uzdevumus, ieguvis 70 atzinības, 17 pirmās godalgas. 6 uzdevumi publicēti FIDE albumos.

Latvijas čempionātu uzvarētājs: 
* 1980. gadā trīsvilču grupā;
* 1957. gadā daudzvilču grupā. 
* šaha kompozīciju risināšanā 1974., 1975., 1976., un 1983. gadā.

Piecu PSRS individuālo čempionātu finālists, labākais sasniegums 6. vieta daudzvilču grupā. 1976. gadā izpildījis PSRS sporta meistarkandidāta normu.

## Šaha uzdevumi

**Uzdevuma Nr. 1  risinājums:**
: Loģiskās skolas uzdevums. Tūlītēju galveno manevru 1. Ta5 ar draudu 2. Ta6# atspēko 2. ... axb3! Lai novērstu šo iespēju nepieciešams ar tempu aizvest zirdziņu no lauciņa b3, bet zirdziņam savukārt jāsagatavo piemērots lauciņš:
: **1. Tf5!** (draud 2. Tf6#) **1. ... Lg7 2. Zc5!** (draud 3. Ze4#) **2. ... Zg3 3. Ze4+** (atbrīvo tornim ceļu) **3. ... Zxe4 4. Ta5! Zc5 5. bxc5#**

## Atsauces

## Ārējās saites
* V. Vedera šaha kompozīcijas serverī PDB
Šešku ezers

**Šešku ezers** (arī **Šešķu ezers**, **Šeševskas ezers**, **Zaborjes ezers**) ir ezers Ludzas novada Pasienes pagasta dienvidos.

Uz rietumiem no ezera atrodas Pintu ezers, starp abiem ezeriem atrodas Grebļa kalns ar dabas taku.

Krasti - lēzeni, izņemot rietumu krastu, kas stāvs. Makrofīti:  niedres, meldri, kosas, lēpes, ūdensrozes, glīvenes, raglapes, kalmes, elši, mazlēpes. Dzīvo raudas, līdakas, asari, plauži, ķīši, pliči, ruduļi, vēži. Noteka pa Patmalīšu upi uz Plisunku. Regulāra ūdens ziedēšana.

## Atsauces
Pistolkorsi

thumb|220px|Pistolkorsu dzimtas ģerbonis.
thumb|220px|Bīriņu muižas kungu mājas attēls 1862. gadā.

**Pistolkorsi** () ir zviedru izcelsmes vācbaltu dzimta, kas 17. gadsimtā ieceļoja Zviedru Igaunijā un vēlāk izplatījās arī Vidzemē.

## Vēsture
Dzimtas priekštecis bija skotu izcelsmes zviedru armijas virsnieks Jērans Ulofsons (, 1596–1663), ko Zviedrijas karaliene Kristīne 1645. gadā iecēla dižciltīgo kārtā, piešķīra ģerboni un dzimtas uzvārdu *Pistohlkors* ("sakrustotās pistoles"). 1647. gadā dzimtu ierakstīja Zviedrijas bruņniecības matrikulā. Viņa dēli izveidoja dzimtas atzarus Somijā un Igaunijā, kas izplatījās arī Vidzemē, kur dzimtai piederēja Bīriņu (no 1813. gada), Eikažu, Igates un Garšmuiža. 

Bīriņu muižas īpašnieks Augusts fon Pistolkorss pēc laulībām ar Pēterburgas miljonāra Štiglica audžumeitu Emīliju Harderi 1857.-1860. gadā veica jaunas muižas kungu mājas celtniecību, bet 1870. gadā ierīkoja ceļu līdz jūrmalai, kur sāka veidot jaunu kūrortu Neibādi.

## Atsauces
Autoceļš P77

|}
|}
**P77** autoceļš **Ventspils—Dundaga** ir reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu A10 Ventspilī caur Anci ar autoceļu P125 Dundagā. Autoceļa garums ir  un tas klāts ar asfaltbetona un grants segumu. Ceļš šķērso Ventspils pilsētu, kā arī Ventspils un Talsu novadus.

## Vēsture

No 2024. gada aprīļa līdz tā gada oktobrim pārbūvēja 6,15 km garu posmu no krustojuma ar autoceļu Ventspils-Kolka (P124) līdz krustojumam ar meža ceļiem *Riestu dambis* un *Otrais riestu dambis* (7,38 km — 13,53 km). Darbus veica SIA *SC Grupa* par līgumcenu 3 262 926 eiro (ar PVN).

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Ventspils
* Vēde
* Rinda
* Ance
* Jorniņi
* Pāce
* Dundaga

## Atsauces
Autoceļš P136

; uz Zilupi

|}
|}
**P136** autoceļš **Ludza—Brigi—Zilupe** ir reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu A12 pie Ludzas ar autoceļu A12 (P52) Rakšinā pie Zilupes. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Ludzas novadu. Ceļu veido bijušais autoceļa A12 (E22) trases posms, kuram pēc jaunā autoceļa atklāšanas 2015. gadā tika piešķirts indekss P136.

## Atsauces
Šuškova

**Šuškova** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 11 km no pagasta centra Pasienes, 22,5 km no Zilupes un 321,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P52 (Ploski—Zilupe—Šķaune—Ezernieki) un V518 (Šuškova—Beļejova), Plisunkas upes kreisajā krastā.

Uz dienvidiem no Šuškovas atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Šuškovas senkapi.

## Vēsture
thumb|left|Šušku pamatskola (1937).
1897. gadā katoļu ciemā bija 21 sēta. Šušku skola dibināta 1910. gadā. 1922. gadā Šuškovā atvēra baltkrievu skolu, kurā mācījās 69 skolēni, bet 1928. gadā dibināja Kozlovas 1. pakāpes latviešu pamatskolu, kurā mācījās 21 skolēns, 1929. gadā – 37 skolēni.
1930. gadā Šuškovas baltkrievu 4-klasīgo pamatskolu apvienoja ar Kozlovas latviešu 4-klasīgo pamatskolu, pārdēvējot to par Šušku jaukto tautību 4-klasīgo pamatskolu.

1938. gadā Šušku 6-klasīgo pamatskolu pārdēvēja par Bērzkalna 6-klasīgo skolu. 
1945. gadā atvēra Bērzkalna septiņgadīgo skolu, ko 1962. gadā pārveidoja par Bērzkalna astoņgadīgo skolu ar krievu mācību valodu. Skolu slēdza 1976. gadā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Tarčilova

**Tarčilova** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 3,5 km no pagasta centra Pasienes, 14,3 km no Zilupes un 314,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V515 (Jonički–Pasiene).

1897. gadā katoļu viensētā bija 25 cilvēkiem.
## Atsauces
Tiuļova

**Tiuļova** () ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 13,9 km no pagasta centra Pasienes, 25,3 km no Zilupes un 324,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 84 cilvēkiem.

## Atsauces
Grissin Bon Reggio Emilia

***Pallacanestro Reggiana***, sponsorēšanas dēļ šobrīd startē ar nosaukumu ***Grissin Bon Reggio Emilia***, ir basketbola klubs no Redžo Emīlijas, Itālijas. Klubs dibināts 1974. gadā, komanda pārsvarā spēlējusi pirmajā un otrajā Itālijas čempionāta līgā. Kopš 2012. gada rudens atgriezās augstākajā līgā, katru sezonu uzlabojusi sniegumu un 2015. gada vasarā pirmoreiz kluba vēsturē tika līdz Itālijas čempionāta finālam un 2016. gadā šo panākumu atkārtoja. 2014. gadā ieguva FIBA Eiropas Izaicinājuma kausu, trešo prestižāko klubu trofeju kontinentā.

2010. gadā kluba jauniešu komandai pievienojās latviešu basketbolists Ojārs Siliņš, bet divus gadus vēlāk, 2012. gadā noslēdza ar klubu pirmo profesionāļa līgumu. Klubu pameta 2016. gada vasarā. Kopš 2014. gada kluba jauniešu komandā spēlē cits latviešu jaunais basketbolists Artūrs Strautiņš, kurš jau 2015./2016. gada sezonā nereti izgāja laukumā pirmās komandas sastāvā, bet 2016. gada vasarā parakstīja jaunu profesionāļa līgumu uz četrām sezonām.

2020. gadā klubam pievienojās Jānis Blūms.

## Atsauces
Škauna

**Škauna** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 9,4 km no pagasta centra Pasienes, 20,8 km no Zilupes un 320 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P52 (Zilupe—Šķaune—Ezernieki).

1897. gadā katoļu ciemā bija __ sētas ar __ cilvēkiem.

## Atsauces
Trubilova

**Trubilova** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 4,8 km no pagasta centra Pasienes, 16,8 km no Zilupes un 316,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz austrumiem no Pasienes, nomaļus no valsts vietējas nozīmes autoceļiem. Tajā atrodas 4 adreses.

## Atsauces
Verbovka

**Verbovka** ir Zilupes kreisā krasta pieteka Ludzas novadā.

Sākas netālu no Zaļesjes pagasta Bukatinas ciema. Upe tek uz ziemeļaustrumiem, šķērsojot autoceļu P52 (Ploski—Zilupe—Šķaune—Ezernieki), ietekot Zilupē lejpus Pasienes. Apdzīvotās vietas krastos: Bukatina, Podavaļina.

## Atsauces
Zaborje

**Zaborje** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 18,6 km no pagasta centra Pasienes, 30 km no Zilupes un 329,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V520 (Meikšāni–“Draudzības kurgāns”).

Pie Zaborjes un Šešku ciema atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Šešku — Zaborjes senkapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 84 cilvēkiem.
## Atsauces
Žoglova

**Žoglova** ir ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 13,3 km no pagasta centra Pasienes, 24,8 km no Zilupes un 324 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P52 (Ploski–Zilupe–Šķaune–Ezernieki).

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas ar 126 cilvēkiem.
## Atsauces
Justs Sirmais

**Justs Sirmais** ar skatuves vārdu **Justs** (dzimis ) ir latviešu dziedātājs.

Beidzis mācības Rīgas Valsts 1. ģimnāzijā. 2016. gadā uzvarēja Latvijas atlasē Eirovīzijas dziesmu konkursam "Supernova 2016" ar dziesmu *[[Heartbeat]]*, kuru sarakstījusi Aminata Savadogo, Latvijas pārstāve 2015. gada Eirovīzijā. Viņš Latviju pārstāvēja Eirovīzijas dziesmu konkursā Stokholmā, Zviedrijā. Finālā tika ieņemta 15. vieta.
 tika izlaista dziesma "Ko tu dari?", kas ir pirmā Justa dziesma latviešu valodā. 2016. gadā iznācis arī viņa EP albums TO BE HEARD.

2018. gadā kopā ar Dagmāru Leganti vadījis konkursu Supernova.

2023. gadā atkārtoti piedalījās konkursā Supernova ar dziesmu *Stranger*, taču nekvalificējās finālam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Baltkrievijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Baltkrievija|Baltkrievijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Baltkrievijas ir iekļautas **4 vietas** (3 — kultūras objekti un 1 — dabas objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Baltkrievija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1988. gada 12. oktobrī.

## Sarakstā iekļautie objekti
 
}     (kopā ar  Igauniju,  Lietuvu,  Krieviju,  Latviju,  Moldovu,  Norvēģiju,  Somiju,  Ukrainu un  Zviedriju) || 2005 || Kultūra || ii, iii, vi || Strūves ģeodēziskais loks ir triangulācijas uzmērīšanas ķēde. Ģeodēziskais loks sastāvēja no 258 galvenajiem triangulācijas trīsstūriem ar 165 galvenajiem un 60 palīgpunktiem. Mūsdienu ģeogrāfiskā kartē Strūves ģeodēziskais loks šķērso 10 valstis. Baltkrievijas teritorijā atrodas 5 punkti. || 1187
|-
| 140px || **[[Ņasvižas pils|Radvilu ģimenes arhitektūras, dzīvojamais un kultūras komplekss Ņasvižā]]** || Minskas apgabals || 2005 || Kultūra || ii, iv, vi || Radvilu ģimenes arhitektūras, dzīvojamais un kultūras komplekss Ņasvižā atrodas Baltkrievijas centrālajā daļā. Radvilu ģimenes pils būvēta no 16. gadsimta līdz 1939. gadām. Pateicoties Radvilu ģimenes pūlēm Ņasvižas pilsētā ieradās Eiropas slavenākie cilvēki, lai ietekmētu zinātni, mākslu, amatniecību un arhitektūru. Komplekss sastāv no pils un baznīcas. Pašu pili veido 10 savstarpēji savienotās ēkas. || 1196
|}

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Lesoto

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Lesoto]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Lesoto ir iekļauta **1 vietas** (jaukts objekts), savukārt 1 vieta ir iekļauta oficiālajā kandidātu sarakstā. Lesoto Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja 2003. gada 25. novembrī. 

## Sarakstā iekļautie objekti

}(kopā ar ) || 2000 || Jaukti || i, iii, vii, x || Maloti-Drakensbergas parks ir pārrobežu objekts, to veido uKhahlamba-Drakensbergas nacionālais parks Dienvidāfrikā un Sehlabathebes nacionālais parks Lesoto. Parks ir bagāts ar biotopiem, kuros dzīvo vairākas endēmiskas sugas, piemēram, kāpas grifs un bārdainais grifs. Sehlabathebes nacionālā parka ūdenstilpēs dzīvo Maloti grundulis, kas ir ļoti apdraudēta zivju suga un dzīvo tikai šajā parkā. Parkā ir daudzi dabas pieminekļi — alas, klintis. Šajos dabas pieminekļos ir redzami vietējo iedzīvotāju bušmeņu, kas šajā reģionā dzīvoja pirms 4000 gadiem, veidoti gleznojumi.||985
|}

## Sarakstā iekļautie objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Lejaslabiņi

**Lejaslabiņi** ir vasarnīcu ciems Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā Lejaslabiņu ezera krastā ziemeļos no grants karjera «Kurzeme»  no pagasta centra Laucienes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

## Atsauces
Belomoje

**Belomoje** (arī **Belomojeva**, **Belomoji**) ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 10,2 km no pagasta centra Zaļesjes, 3,6 km no Zilupes un 305 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz austrumiem no Zilupes, nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 88 cilvēkiem.
## Atsauces
Bondari (Zaļesjes pagasts)

**Bondari** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 6,2 km no pagasta centra Zaļesjes, 12,7 km no Zilupes un 312 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V514 (Duboviki–Lauderi).

1897. gadā katoļu viensētā bija 13 cilveki.

## Atsauces
Brigi (Zaļesjes pagasts)

**Brigi** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 13,6 km no pagasta centra Zaļesjes, 9,6 km no Zilupes un 298,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz rietumiem no dzelzceļa līnijas Rēzekne II—Zilupe stacijas Briģi, dzelzceļa pretējā pusē atrodas Brigu pagasta centrs ar tādu pašu nosaukumu - Brigi.

## Atsauces
Bukatina

**Bukatina** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 8,8 km no pagasta centra Zaļesjes, 15,4 km no Zilupes un 314,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem, Verbovkas upes krastos.

## Atsauces
Greko

**Greko** var būt:

* Džoakīno Greko (*Gioachino Greco*), itāļu šahists (1600—1634);
* El Greko (*El Greco*), spāņu gleznotājs, tēlnieks un arhitekts (1541—1614).
Cibuļi

**Cibuļi** var būt:

*Cibuļi - skrajciems Ludzas novada Brigu pagastā
*Cibuļi - skrajciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā
Cibuļi (Zaļesjes pagasts)

**Cibuļi** (latgaliešu: **Cybuli**) ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 10,6 km no pagasta centra Zaļesjes, 5,1 km no Zilupes un 302 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem, no dzelzceļa līnijas Rēzekne II—Zilupe, Istras upes krastā. Dzelzceļa līnijas otrā pusē atrodas Ludzas novada Brigu pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu - Cibuļi.

## Atsauces
Duboviki

**Duboviki** var būt:

*Duboviki - skrajciems Krāslavas novada Šķaunes pagastā
*Duboviki - skrajciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā
Čiučiši (Zaļesjes pagasts)

**Čiučiši** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 9,2 km no pagasta centra Zaļesjes, 10,9 km no Zilupes un 308,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V540 (Škirpāni—Soboļina), Istras upes kreisajā krastā. Upes pretējā krastā atrodas Lauderu pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu Čiučiši.

1897. gadā ciemā bija 7 sētas ar 147 cilvēkiem.
## Atsauces
Derjagina

**Derjagina** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 9,1 km no pagasta centra Zaļesjes, 4,8 km no Zilupes un 306,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidaustrumiem no Zilupes, nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

1897. gadā katoļu viensētā bija 10 cilvēki.
## Atsauces
Duboviki (Zaļesjes pagasts)

**Duboviki** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 1,3 km no pagasta centra Zaļesjes, 7,9 km no Zilupes un 307,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu P52 (Ploski–Zilupe–Šķaune–Ezernieki) un V514 (Duboviki–Lauderi) krustojumā, Grīvas upes krastā.

Dubovikos atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Duboviku pilskalns (Gorodok, Sopka).

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 149 cilvēkiem.
## Atsauces
Gubina (ciems)

**Gubina** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 5,3 km no pagasta centra Zaļesjes, 6,9 km no Zilupes un 303,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V539 (Surbeļi–Škirpāni).

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 82 cilvēkiem.

## Atsauces
Heartbeat

***Heartbeat*** ir Latvijas dziedātāja Justa dziesma, ar kuru viņš uzvarēja 2016. gada Supernovā. Justs ar šo dziesmu pārstāvēja Latviju 2016. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, un konkursa finālā ieguva 15. vietu. Dziesmas autore ir Aminata.

## Atsauces
Grīva (upe Latgalē)

**Grīva** ir Istras labā krasta pieteka Ludzas novadā.

Sākas netālu no Dubovikiem, plūst ziemeļu virzienā, paralēli Zilupei. Augštecē caurtek Zaļesjes un Sovānu ezeriem. Lejtecē šķērso autoceļus A12, P52 un dzelzceļa līniju Rēzekne II—Zilupe. Ietek Istrā pie Zilupes pilsētas, netālu no Istras ietekas Zilupes upē.

Apdzīvotās vietas upes krastos: Duboviki, Zaļesje, Sovāni, Surbeļi, Zilupe.

## Atsauces
Horoševa (Zaļesjes pagasts)

**Horoševa** (arī **Horošova**) ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pie Latvijas—Krievijas robežas pagasta dienvidaustrumos 10,6 km no pagasta centra Zaļesjes, 11,1 km no Zilupes un 310,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V538 (Zilupe–Pasiene).

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas ar 95 cilvēkiem, ciemā darbojās Horoševas 4-klasīgā pamatskola, kuru slēdza 1967. gadā.

## Atsauces
Janovole

**Janovole** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 12,5 km no pagasta centra Zaļesjes, 8,4 km no Zilupes un 297 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

1897. gadā pareizticībnieku muižā bija 5 sētas ar 9 cilvēkiem. 
## Atsauces
Kamenka

**Kamenka** var būt:

* Kamenka — skrajciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā
* Kamenka — skrajciems Preiļu novada Rušonas pagastā
* Kamenka — pilsēta Krievijā, Penzas apgabalā
* Kamenka — pilsēta Moldovā, Piedņestrā
* Kamenka — sala Pleskavas ezerā
* Kamjankas Ukrainā krieviskais nosaukums
Kamenka (Zaļesjes pagasts)

**Kamenka** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 9,5 km no pagasta centra Zaļesjes, 5,5 km no Zilupes un 301,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V517 (Pakalni–Lauderi–Ploski), Istras upes labajā krastā.

1897. gadā viensētā bija 5 cilvēki.
## Atsauces
Gumņišče

**Gumņišče** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 11,1 km no pagasta centra Zaļesjes, 9 km no Zilupes un 308,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V538 (Zilupe–Pasiene), faktiski pie valsts robežas ar Krieviju.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 58 cilvēkiem.

## Atsauces
Lomoši

**Lomoši** (arī **Lomaši**) ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 8,7 km no pagasta centra Zaļesjes, 6,6 km no Zilupes un 305,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V538 (Zilupe–Pasiene), netālu no autoceļa A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)), Zilupes labajā krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 15 sētas ar 115 cilvēkiem.
## Atsauces
Marcinpole

**Marcinpole** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 5,4 km no pagasta centra Zaļesjes, 4,8 km no Zilupes un 300,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V513 (Ploski–Sovāni).

## Atsauces
Marks Railenss

**Deivids Marks Railenss Voterss** (; dzimis ) ir angļu aktieris, teātra režisors un dramaturgs.

No 1995. līdz 2005. gadam bija Šekspīra teātra Londonā mākslinieciskais vadītājs. Trīs reizes saņēmis ''Tony'' balvu. Pazīstams ar lomām tādās filmās kā *[[Prospero's Books]]* (1991), *[[Angels and Insects]]* (1995), *[[Institute Benjamenta]]* (1996), *[[Intimacy]]* (2001), "Otra Boleinu meita" (2008), "" (2016), "Denkerka" (2017), "Spēle sākas" (2018), *[[The Trial of the Chicago 7]]* (2020), "Neskaties augšup" (2021), *[[Bones and All]]* (2022) un "Uzvalks" (2022). Par lomu TV filmā *[[The Government Inspector]]* (2005) ieguva BAFTA televīzijas balvu.

Par Rūdolfa Ābela lomu filmā "Spiegu tilts" (2015) saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais otrā plāna aktieris, kā arī BAFTA kino balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Ugandā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Uganda|Ugandā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā no Ugandas ir iekļautas **3 vietas** (1 — kultūras objekts un 2 — dabas objekti), savukārt 5 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Kultūras objekts — Bugandas karaļu kapenes Kasubi — kopš 2010. gada ir iekļauts apdraudēto Pasaules mantojumu objektu sarakstā. Uganda Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1987. gada 20. novembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Enriko Paoli

**Enriko Paoli** (; , Trieste — , Redžo Emīlija) bija Itālijas starptautiskais lielmeistars šahā (1996).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt deviņu gadu vecumā. Pēc profesijas skolotājs. Līdz 26 gadu vecumam nav spēlējis šaha turnīros. Pirmo panākumus guvis nacionālajos šaha turnīros 1937. gadā Merano (2. vieta), 1938. gadā Milānā (3. vieta). 1939. un 1943. gadā izcīnījis 3. vietu Itālijas šaha čempionātos. FIDE Paoli 1951. gadā piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1964. gadā viņš kļuvis par FIDE starptautisko arbitru. Trīs reizes uzvarējis Itālijas šaha čempionātos (1951, 1957, 1968). Pasaules šaha olimpiādēs Itālijas izlases sastāvā piedalījies 4 reizes (1954, 1970-1972, 1976). Uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Vīnē (1950/1951), Impērijā (1959), Redžo nell'Emīlijā (1968/1969). No 1958. gada bijis gadskārtējo starptautisko šaha turnīru organizators Itālijas pilsētā Redžo nell'Emīlijā.

Atstājis vērtīgu ieguldījumu šaha galotņu teorijā. Paoli šaha kompozīcijas saņēmušas 176 balvas dažādos konkursos. Par sasniegumiem šahā 1996. gadā viņam piešķirts FIDE starptautiskā lielmeistara (GM) goda nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Paoli

**Paoli** ir itāļu uzvārds, kas cēlies no personvārda *Paolo*. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Enriko Paoli (*Enrico Paoli*, 1908—2005) — itāļu šahists;
* Paskuale Paoli (*Pasquale Paoli*, 1725—1807) — korsikāņu politiķis;
* Rauls Paoli (*Raoul Paoli*, 1887—1960) — franču vieglatlēts, bokseris, cīkstonis, airētājs un aktieris.
Kastričina

**Kastričina** ir ciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 5,1 km no pagasta centra Zaļesjes, 11,6 km no Zilupes un 310,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 118 cilvēkiem.
## Atsauces
Horoševa

**Horoševa** var būt:

* Horoševa — skrajciems Ludzas novada Nirzas pagastā;
* Horoševa — skrajciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā.
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Vatikānā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Vatikāns|Vatikānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Vatikāna ir iekļautas **2 vietas** (abi kultūras objekti).

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Atsauces
Pārvēršanās (šahs)

**Pārvēršanās** ir bandinieka, kas izdarot gājienu sasniedzis pēdējo horizontāli, nekavējoša nomaiņa ar tās pašas krāsas brīvi izvēlētu jebkuru figūru, izņemot karali. Figūras izvēle skaitās pabeigta momentā, kad gājienu izdarošais spēlētājs ar izvēlēto figūru pieskaras pārvēršanās lauciņam.

Bandinieka pārvēršanās ir viens no šaha spēles noteikumiem.

## Pārvēršanās varianti
Visbiežāk bandinieku pārvērš par dāmu. Reizēm uz galdiņa var rasties situācija, kad izdevīgāka ir vājā pārvēršanās, tas ir, pārvēršanās par zirdziņu, torni vai laidni.
Vājā pārvēršanās var tikt izmantota:
* lai izvairītos no pata un panāktu uzvarētu pozīciju;
* lai izveidotu patu glābjoties no zaudējuma;
* lai bandinieku pavēršot par zirdziņu izdarītu starpšahu;
* lai bandinieku pārvēršot par zirdziņu izdarītu dubultuzbrukumu ("dakšiņu");
* lai bandinieku pārvēršot par zirdziņu aizsargātos no pretinieka zirdziņa "dakšiņas".

## Piemēri
### Pārvēršanās par torni

### Risinājums

:**1. c7 Td6+**
:**2. Kb5** (2. Kc5? Td1 and 3...Tc1! Ja 2. Kb7? Td7 piesaistot bandinieku)
:**2. ... Td5+**
:**3. Kb4 Td4+**
:**4. Kb3 Td3+**
:**5. Kc2! Td4!**
:**6. c8T!** (draud 7.Ta8+; kļūda būtu 6.c8D? Tc4+! 7.Dxc4 pats)
:**6. ... Ta4**
:**7. Kb3** un battie uzvar.

### Pārvēršanās par laidni

### Pārvēršanās par zirdziņu

## Atsauces
Luī Ferdinands Selīns

**Luī Ferdinands Selīns** (, dzimis , miris ) bija franču rakstnieks.

Selīns piedalījās Pirmajā pasaules karā un guva ievainojumu. Pēc kara studēja medicīnu.

Selīna populārākais darbs ir romāns "Ceļojums līdz nakts galam" (1932), kas atklāj viņu kā stila meistaru, kas tiecas pārkāpt tabu literatūrā. 1999. gadā notikušajā aptaujā "Laikraksta "Le Monde" 100 gadsimta grāmatas" romāns ierindots 6. vietā.

Otrā pasaules kara laikā pauda atbalstu vācu okupācijai, kā arī antisemītiskus un rasistiskus uzskatus, tādēļ pēc kara dažus gadus dzīvoja trimdā Vācijā un Dānijā.

## Tulkojumi latviešu valodā
* *Sarunas ar profesoru Y*. Tulk. Inta Geile. Rīga: Omnia Mea, 2015.
* *Ceļojums līdz nakts galam*. Tulk. Dens Dimiņš. Rīga: Jānis Roze, 2016.

## Atsauces
Jozefs Klings

**Jozefs Klings** (; , Mainca — , Londona) bija Vācijas šahists.

## Biogrāfija
Vācu šaha problēmists. Viens no modernās šaha etīdes pamatlicējiem, devis vērtīgu ieguldījumu šaha galotņu teorijā. Pazīstams sava laika šaha literāts. Pēc profesijas mūzikas profesors. No 1830. gadiem dzīvojis Anglijā. 1836. gadā publicējis šaha žurnālā Le Palamède vienu no savām pirmajām analīzēm, kurā apskatījis galotni "tornis un laidnis pret torni". Bijis šaha žurnālā *Chess Player* redaktors (1851—1853). Kopā ar Bernhardu Horvicu sastādījis vairāk nekā 200 etīdes. Līdz pat savai nāvei bijis Londonas šaha kluba *City of London Chess Club* goda loceklis.

## Darbi
* ''The Chess Euclid. A Collection of two hundred Chess Problems and End-Games'' (London 1849)
* Kling / Horwitz: ''Chess studies; or endings of games'' (London 1851)

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Nokia E65

***Nokia E65*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* *E* sērijas viedtālrunis. Izlaists 2007. gada februārī. Tas darbojās *[[GSM]]* un *[[WCDMA]]* tīklā.

Telefonu darbināja operētājsistēma *[[S60]]* (*[[Symbian]]*). Apgādāts ar 2 megapikseļu kameru.

## Ārējās saites

* Nokia E65 *gsmarena.com*
* Nokia E65 User Guide