open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Osas apmetne

**Osas apmetne** bija vēlā mezolīta, agrā un vidējā neolīta (5600. - 2300. gadu p.m.ē.) iedzīvotāju apdzīvota vieta Lubāna līdzenumā tagadējā Balvu novada (Lazdukalna pagasts) teritorijā. Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis, reģ. nr. 266.

Atrodas nelielā pakalnā Piestiņas vecupes labajā krastā pie Osu mājām. Pieder pie vissenākajām zināmajām cilvēku apmešanās vietām Latvijas teritorijā. Apdzīvota vairāk nekā trīs tūkstošus gadu līdz Auklas keramikas kultūrai piederošo indoeiropiešu cilšu (pirmbaltu) iekarojumu laikam. 

## Arheoloģiskie izrakumi
Arheoloģiskā izpēte atkārtoti veikta 1964. un 1969. gadā, kā arī 1981.-1982. gadā Franča Zagorska vadībā. Atsegta pavarda vieta. Mezolīta laikmeta (5600. - 4500. gadu p.m.ē.) kultūrslānī atrastas kaula un raga harpūnas, kalti, naži, šķēpu gali, ragavu sliece. 
 
Agrā neolīta laikmeta (4500. - 3400. gadu p.m.ē.) kultūrslānī atrasti kaula bultu un šķēpu gali, duncis ar aļņa galvas veidā izgrieztu spalu, kaula un raga kalti, krama rīki, slānekļa rīku fragmenti, Osas tipa keramika. Osas tipa keramikas traukiem augšmaliņa vienmēr ir plānāka par pārējo sienu daļu, noapaļota, retāk taisna, gluda vai rotāta sīkiem ķemmes vai svītriņu iespiedumiem. Trauku virsma pārsvarā neornamentēta, gluda vai švīkāta. Latvijas teritorijas austrumu daļa, kur bija izplatīta Osas tipa keramika, ietilpa Narvas kultūras areālā. 

Vidējā neolīta laikmeta (3400. - 2300. gadu p.m.ē.) kultūrslānī atrasta ķemmes-bedrīšu keramikas kultūrai raksturīgu trauku lauskas.

## Ārējās saites
* Zaļais ceļvedis par Osas apmetni

## Literatūra
* Loze I. Lubāna ezera ieplakas akmens laikmeta apmetnes un to iedzīvotāju iztikas ekonomika. Latvijas Vēstures Institūta Žurnāls. 1995. Nr. 2. – 11.–32. lpp.
* Sloka J. Zivju lomi akmens laikmeta Osas apmetnē. Latvijas PSR Zinātņu Akadēmijas Vēstis. 1988. Nr. 7. – 89.–91. lpp.

## Skatīt arī
* Ičas apmetne
* Zvidzes apmetne
* Zvejnieku apmetne
Džeisons Bonems

**Džeisons Bonems** (; dzimis ) ir angļu bundzinieks. Viņš ir spēlējis bungas vairākās grupās, tostarp, *[[Led Zeppelin]]* (atkalapvienošanās koncertos), *[[Foreigner]]* un *[[Damnocracy]]*. Džeisons ir leģendārā bundzinieka Džona Bonema dēls.

Džeisons sāka spēlēt bungas četru gadu vecumā. Viņš piedalījās filmā *[[The Song Remains the Same (filma)|The Song Remains the Same]]*, kur viņš spēlēja samazinātu bungu komplektu. 17 gadu vecumā Bonems kļuva par grupas *Airrace' dalībnieku. 1985. gadā viņš pievienojās grupai "[[Virginia Wolf]]" un kopā ar viņiem izdeva divus albumus.

1990. gada maijā Bonems apprecējās ar Dženu Čārterisu. Viņiem ir divi bērni, dēls Džegers un meita Džeza. 1994. gadā Bonems kopā ar *Slash* un [[Pols Rodžerss|Polu Rodžersu]] uzstājās Vudstokas 25 gadu jubilejas koncertā. Kad 1995. gadā *Led Zeppelin* tika iekļauti Rokenrola slavas zālē, Džeisons Bonems kopā ar savu māsu Zoju pārstāvēja savu mirušo tēvu.

[[2007. gads|2007]]. gadā Bonems piedalījās *Led Zeppelin* atkalapvienošanās koncertā, kur aizvietoja savu tēvu. Koncerts tika rīkots [[Ahmets Ertegins|Ahmeta Ertegina]] piemiņai. Pašlaik Bonems ir arī grupas *Damnocracy'' biedrs. Grupu izveidoja realitātes šovā.

## Atsauces
Narvas kultūra

thumb|Narvas kultūrai raksturīgā keramika.

**Narvas kultūra** bija jaunākā akmens laikmeta sākuma (agrīnā neolīta) kultūra (4.-3. gadu tk. p.m.ē.) Latvijā, Igaunijā, Lietuvas ziemeļos, Baltkrievijas ziemeļos un Krievijas ziemeļrietumu apgabalos, kas attīstījās no mezolīta laikā radušās Kundas kultūras. Domājams, ka Narvas kultūra ir pārejas forma no Baltijas mednieku-vācēju mezolīta kultūras uz ķemmes-bedrīšu keramikas kultūru, kurai vēlajā neolītā piejaucās arī auklas keramikas kultūras elementi. Narvas kultūrai pieskaita Osas apmetnes un Zvidzes apmetnes agrā neolīta iedzīvotājus Latvijas teritorijā. Dienvidos tā robežojās ar Nemunas kultūras areālu. 
## Nosaukums
Nosaukums cēlies no Narvas upes vārda Igaunijas ziemeļaustrumos, kur sākotnēji atrastas šai kultūrai tipiskās senlietas. Arheoloģiskie izrakumi izdarīti 1951.-1953. un 1958. gadā trīs neolīta apmetnēs (Narva-Rīgikila I, II, III) Ņ.Gurinas vadībā. 

## Raksturojums
Narvas kultūras saimniecība balstījās uz zvejniecību, medībām un vākšanu, par ko liecina daudzie kaulu un raga atradumi, bet maz krama izstrādājumu. Raksturīgi smaildibena trauki ar ar taisnām un nedaudz profilētām malām un ovālas bļodiņas. Trauku ornamentējums vedina uz līdzībām ar ķemmes-bedrīšu keramikas kultūras loku, ko tradicionāli saista ar somugru valodās runājošo tautu priekštečiem.

## Ģenētika

Arheoģenētiskie pētījumi liecina par divu populāciju ietekmi uz Narvas kultūras iedzīvotāju izcelsmi. Aptuveni 70% viņu genoma bija līdzība ar Rietumu medniekiem-vācējiem raksturīgo genomu, bet 30% ar Austrumu mednieku-vācēju genomu.

Rietumu mednieku-vācēju pirmiedzīvotāju genomam no 2900. līdz 2300. gadam p.m.ē. piejaucās indoeiropiešu valodās runājošo Rietumu stepju lopkopju jeb Bedru kultūras  ģenētiskais materiāls, tomēr Eiropas pirmiedzīvotāju genoma īpatsvars saglabājās lielāks nekā jebkurā citā populācijā Eiropā.

## Literatūra
* Martin E. Huld, Karlene Jones-Bley (Hrsg.). The Indo-Europeanization of Northern Europe. Washington D.C.: Institute for the Study of Man, 1996 (Journal of Indo-European Studies, Monograph No. 17)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Formation and development of the Stone Age settlement at Riigiküla, Northeastern Estonia (Aivar Kriiska)
* The Introduction of Ceramic Technology Around the Baltic Sea in the 6th Millennium (Fredrik Hallgren)
Rolling Stone

thumb|Žurnāla logo

***Rolling Stone*** ir reizi mēnesī ASV izdots populārās mūzikas žurnāls. To sāka izdot 1967. gadā. Žurnālu dibināja Džens Venners un Ralfs Dž. Glīsons. *Rolling Stone* kļuva populārs 1970. gados, kad tajā apsprieda arī politiku. 1990. gados žurnāls mainīja formātu un tēlu, lai izpatiktu gados jaunākiem lasītājiem. Lai gan žurnāls tika dibināts Sanfrancisko, tagad redakcija atrodas Ņujorkā. Žurnāls ir izdevis vairākus "visu laiku labāko" sarakstus, tostarp, visu laiku labāko albumu, izpildītāju un dziesmu.
Kundas kultūra

thumb|Kundas kultūrai raksturīgie darbarīki.
**Kundas kultūra** bija Baltijas pirmiedzīvotāju vidējā akmens laikmeta (mezolīta) kultūra (8.-5. gadu tk. p.m.ē.) Latvijā, Igaunijā, Lietuvā, Polijas ziemeļos, Somijas dienvidos un Krievijas ziemeļrietumu apgabalos. Domājams, ka tā attīstījās no paleolīta laikā Polijas un Lietuvas teritorijā radušās Svidru kultūras. Kundas kultūrai pieskaita Zvejnieku apmetnes un Zvidzes apmetnes mezolīta iedzīvotājus Latvijas teritorijā.

## Nosaukums
Nosaukums cēlies no Kundas pilsētas vārda Igaunijas ziemeļos, kur nelielos pakalnos (Hīemegi un Lamasmegi) jau sākot no 1870.gada atrastas šai kultūrai tipiskās senlietas. Tērbatas universitātes ģeoloģijas profesors Konstantīns Grēvinks 1882. gadā publicēja grāmatu par Kundas apmetnes ģeoloģiju un arheoloģiju.
Arheoloģiskie izrakumi izdarīti 1933.-1937. gadā R.Indreko vadībā un 1949., 1961. gadā L.Jānitsa vadībā.

## Raksturojums
[frame|Ancilus ezers Kundas kultūras laikā pārklāja prāvu Latvijas daļu ([Zemgales līdzenums, Daugavas lejtece ar Rīgu un Piejūras zemiene bija zem ūdens).]]
Kundas kultūras periods sakrīt ar Ziemeļeiropas klimata pārmaiņu Boreālo periodu, kad agrākās ledāja klātās teritorijas Ancilus ezera krastos pārklājās ar mežu. Latvijas pirmiedzīvotāju saimniecība balstījās uz zvejniecību, medībām un vākšanu, par ko liecina daudzie kaula un raga šķēpu gali, harpūnas, bultas un dunči. Raksturīgi darbarīki ir akmens kalti un cirvji, nelieli krama un kvarca rīki. Apmetnes bija izvietotas galvenokārt lielu ezeru, upju, purvu krastos. No Kundas kultūras pakāpeniski izveidojās Narvas kultūra, kurā pazina māla trauku veidošanas tehnoloģiju.

## Ģenētika
Kundas kultūras laikmetā Baltijas iedzīvotāji ģenētiski piederēja Skandināvijas mednieku-vācēju grupai, kas radās pēc Rietumu mednieku-vācēju un Austrumu mednieku-vācēju sajaukšanās. 

Aptuveni 70% Zvejnieku apmetnes iedzīvotāju genoma bija līdzība ar Rietumu medniekiem-vācējiem raksturīgo genomu, bet 30% ar Austrumu mednieku-vācēju genomu.

## Atsauces

## Literatūra
* Grewingk, C. Geologie und Archaeologie des Mergellagers von Kunda in Estland. Dorpat: Verlag der Dorpater Naturforscher-Gesellschaft, 1882. - 123 lpp.
* Bērziņš V. Mezolīta apmetne Užavas Vendzavās // Ventspils muzeja raksti. — Rīga, 2002. — 2. [sēj.] — 29.—43. lpp
* Davida E., Zagorska I. Zvejnieku mezolīta apmetne un kapulauks Eiropas kontekstā: kaula un raga industrijas tehniskās izpētes pirmie rezultāti // Latvijas Vēstures Institūta Žurnāls. — 2004. — Nr. 2. — 5.—26. lpp.
* Gerhards G. Mezolīta iedzīvotāju paleoekoloģiskās izpētes daži aspekti. Latvijas Vēstures Institūta Žurnāls. — 2001. — Nr. 3. — 38.—59. lpp. 
* Sloka J. Zivis Zvidzes mezolīta un neolīta apmetnē (VI—III g.t. p.m.ē) // Latvijas PSR Zinātņu Akadēmijas Vēstis. — 1986. — Nr. 9. — 127.—130. lpp. 
* Zagorska I. Jakubovska I., Veinbergs I. Mezolīta pieminekļi Usmas ezera baseinā // Arheoloģija un etnogrāfija. — Rīga, 2000. — 20. laid. — 107.—119. lpp. 
* Zagorska I. Zvejas un medību rīki akmens laikmeta apmetnē un kapulaukā Zvejniekos // Latvijas PSR Zinātņu Akadēmijas Vēstis. — 1970. — Nr. 12. — 51.—64. lpp.
Laukskolas apmetne

**Laukskolas apmetne** ir senākā zināmā cilvēku apmešanās vieta Latvijas teritorijā, tagadējā Salaspils novada teritorijā, Daugavas labajā krastā. Bet, pašlaik senākais cilvēku veidotais priekšmets Austrumbaltijā — Lingbi cirvis, atrasts pie Zaņas pietekas Mellupītes.
Apmetņu kompleksā ietilpst vēlā paleolīta iedzīvotāju apmetne no 9.—8. gadu tūkstoša p.m.ē., seno baltu cilšu apmetne (1. gadu tūkstoša sākums m.ē.) un divas līvu apmetnes no 10.—13. gs. m.ē. Pretējā Daugavas pusē atrodas viens no senākajiem un lielākajiem pilskalniem Latvijā — Daugmales pilskalns. Pašlaik Laukskolas apmetne atrodas zem ūdens, kas tika appludināta HES celtniecības laikā. 

## Arheoloģiskie izrakumi
Arheoloģiskā izpēte veikta 1967.—1975. gadā Annas Zariņas vadībā. Līvu ciemos atklātas iedziļinātas un virszemes celtnes un dažādas senlietas — māla trauki, bronzas un sudraba rotas, stikla krelles, darbarīki, šķēpi, cirvji un zobeni. Kapulaukā pirmie izrakumi veikti no 1936.—1937. gada, kuru laikā izpētīti 600 ugunskapi un skeletkapi.

## Arheoloģijas piemineklis
Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis. 

## Atsauces
Svidras kultūra

thumb|right|Svidras kultūras izplatības pamatareāls.
**Svidras kultūra** bija senā akmens laikmeta (paleolīta) kultūra (9.-8. gadu tk. p.m.ē.) Polijā, Lietuvā un Baltkrievijā. Svidras kultūrai radniecīgas kultūras senlietas atrastas Laukskolas apmetnes arheoloģiskajos izrakumos Latvijas teritorijā. 

## Nosaukums
Nosaukums cēlies no Svidras upes vārda Polijā, kur Lielo Svidru (*Swidry Wielkie*) apdzīvotā vietā atrastas šai kultūrai tipiskās senlietas. 

## Raksturojums
Svidras kultūras saimniecība balstījās uz ziemeļbriežu medībām, par ko liecina bultas ar krama uzgaļiem. Apmetnes bija izvietotas tundrā pēc ledāju kušanas un pakāpeniskas atvirzīšanās uz ziemeļiem.
Saikava

**Saikava** ir apdzīvota vieta Madonas novada Praulienas pagastā. Izvietojusies Aiviekstes labajā krastā pie autoceļa P82 14 km no pagasta centra Praulienas, 19 km no novada centra Madonas un 170 km no Rīgas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta veidojusies ceļu krustojumā pie bijušā Saikavas pagasta valdes netālu no bijušās Saikavas muižas (*Saikow;* tagad Vecsaikavā). Saikavā bijis arī veikals, slimnīca, ambulance un pasts. Netālu atrodas Tautas nams, pie kura 1942. gadā, pieminot no bijušā Saikavas pagasta uz Sibīriju 1941. gadā izsūtītos ļaudis, iestādīja ozolu birzi. Šeit ir arī piemiņas vieta saikaviešiem — nacisma ('fašisma')  upuriem.

Agrāk netālu no Saikavas «Trākšos» ir darbojusies Piensaimniecības biedrības pienotava, kā arī «Dobupē» Mača motora dzirnavas.

## Cilvēki

### Saikavā dzimis
Andrejs Ceruks (1915 – 1999),  Brazīlijas Latviešu baptistu apvienības ilggadējais priekšsēdētājs, baptistu mācītājs Latvijas un Brazīlijas draudzēs.

## Ārējās saites

Praulienas pagasta Saikavas tautas nams 

## Atsauces
2009. gada Ķeguma novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Ķeguma novads|Ķeguma novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Ķeguma novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 4 kandidātu saraksti, kas veidoti no 68 kandidātiem. Ķeguma novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Latvijas Zemnieku savienība (48,15%), bet novada domē iekļuva arī pārējie trīs saraksti. Ķeguma novada domes vēlēšanās piedalījās 2 606 vēlētāji jeb 55,1% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2 592, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 544 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Ķekavas novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Ķekavas novads (2009—2021)|Ķekavas novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Ķekavas novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 17 kandidātu saraksti, kas veidoti no 278 kandidātiem. Ķekavas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Kandidātu sarakstu skaita ziņā Ķekavas novads kopā ar Rēzekni dalīja 1. vietu visā Latvijā. Ķekavas novadā vēlēšanas notika 5 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Jaunais laiks (11,85%), bet kopā novada domē iekļuva 9 no 17 sarakstiem. Ķekavas novada domes vēlēšanās piedalījās 8 888 vēlētāji jeb 60,56% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 8 838, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 8 687 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Lielvārdes novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Lielvārdes novads|Lielvārdes novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Lielvārdes novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 100 kandidātiem. Lielvārdes novadā vēlēšanas notika 5 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Pilsoniskā savienība (40,73%), bet kopā novada domē iekļuva 4 no 7 sarakstiem. Lielvārdes novada domes vēlēšanās piedalījās 4 527 vēlētāji jeb 53,78% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 4 449, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 4 369 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
Fairytales

***Fairytales*** ir norvēģu mākslinieka Aleksandra Ribaka pirmais studijas albums. Viarākumā Eiropas valstu tas tika izdots  (sīkāk skatīt izdošanas vēsturē). Vairākums dziesmu ir paša Aleksandra sacerētas. Albuma pirmais singls "Fairytale" ir 54. Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētājdziesma. Aleksandrs uzstādīja jaunu Eirovīzijas dziesmu konkursa rekordu: tika saņemti 387 punkti. Par dziesmu nobalsoja visas valstis.

## Dziesmu saraksts

### Papildu dziesmas

## Singli

## Albuma izdošanas vēsture

## Topi

## Piezīmes un atsauces
Aleksandrs Ribaks

**Aleksandrs Ribaks** (, dzimis  Minskā, Baltkrievijā) ir baltkrievu izcelsmes Norvēģijas dziedātājs, aktieris, vijolnieks, komponists un pianists. Ribaks pārstāvēja Norvēģiju 2009. gada Eirovīzijā Maskavā, Krievijā. Aleksandrs uzvarēja ar 387 punktiem - lielākais punktu skaits, ar kuru ir uzvarēts Eirovīzijā - pašsacerēto dziesmu "Fairytale" (). Šī dziesma ir iekļauta viņa debijas albumā *[[Fairytales]]*. Tas tika izdots .

Aleksandrs piedalījās arī 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē ar dziesmu *[[That's How You Write a Song]]*. Savā pusfinālā viņš uzvarēja, taču finālā ieguva tikai 15. vietu.

## Biogrāfija
### Bērnība
Aleksandrs piedzima Minskā, kas tobrīd atradās Baltkrievijas PSR, PSRS sastāvā. Četru gadu vecumā Aleksandrs kopā ar vecākiem pārcēlās dzīvot uz Norvēģiju, gadu vēlāk viņš sāka apgūt klavierspēli un vijoļspēli. Pašlaik viņš spēlē abus instrumentus, tomēr tuvāka viņam esot vijole. Viņa māte Natālija Ribaka ir slavena pianiste, viņa tēvs Ihars Ribaks ir atzīts vijolnieks. Aleksandrs dzīvo Nesodenā, netālu no Norvēģijas galvaspilsētas Oslo.

### Profesionālā karjera
Ribaks tika apbalvots ar Anders Jahre kultūras balvu 2004. gadā. 2005. gadā viņš piedalījās Norvēģijas konkursā "Elks", kur sasniedza pusfinālu. Pēc gada viņš uzvarēja talantu konkursā "Kjempesjansen", kuru organizē Norvēģijas Televīzija (NRK). Viņš uzstājās kopā ar pasaulslaveno vijolnieku no Izraēlas Pinchas Zukerman. Šeit viņš izpildīja pašsacerēto dziesmu "Foolin". 2007. gadā Aleksandrs Ribaks tēloja vijolnieku Norvēģijas teātra iestudējumā "Fiddler on the Roof" (). Par šo lomu viņš saņēma Hedda balvu. Vēl viņš tēlo Leviju Grēta Salomonsena filmā *Yohan*.

### Eirovīzija 2009

thumb|left|Aleksandrs Ribaks Eirovīzijas dziesmu konkursā
Aleksandrs uzvarēja 54. Eirovīzijas dziesmu konkursā Krievijā 2009. gadā ar pašsacerēto dziesmu "Fairytale" (). Dziesmā ir parādīta norvēģu tautas mūzika. Dziesmas izpildījumā piedalās norvēģu tautas deju grupa "Frikar". Dziesma ir saņēmusi labas kritiķu atsauksmes: norvēģu avīze *Dagbladet* dziesmu novērtēja ar 6/6. Portālā *ESCtoday.com* dziesma interaktīvajā balsojumā saņēma 71.3% balsu par iekļūšanu finālā no pusfināla, kurā startēja.

Norvēģijas atlasē Eirovīzijai Ribaks guva lieliskus panākumus esot līderpozīcijās visu 9 žūrijas pārstāvju vērtējumā. Aleksandrs pārliecinoši uzvarēja, žūrijas un skatītāju kopējā balsojumā iegūstot 747 888 balsis apsteidzot Tonu Damliju Ābergu, kurš ieguva 121 856 balsis.

Aleksandrs ar dziesmu startēja otrajā pusfinālā un ieguva iespēju startēt finālā. Tajā Aleksandrs saņēma punktus no visām valstīm, kuras balsoja (izņemot Norvēģiju), beigās saņemot 387 punktus, kas ir jauns ESC rekords. Otro vietu, kuru ieguva Islande, viņš apsteidza par 169 punktiem.

## Diskogrāfija

* 2009: *[[Fairytales]]*
* 2010: *[[No Boundaries]]*
* 2011: *[[Visa vid Vindens Ängar]]*

## Atsauces

## Ārējās atsauces

* Oficiālā mājaslapa 
* Aleksandrs Ribaks Myspace 
* Aleksandra Ribaka mājaslapa 
* Aleksandra Ribaka biogrāfija portālā eurovision.tv
Fairytale

***Fairytale*** ir norvēģu vijolnieka un dziedātāja Aleksandra Ribaka pirmais singls no debijas albuma *[[Fairytales]]*. Singls tika izdots . Dziesma bija Norvēģijas pārstāve 2009. gada Eirovīzijā. Dziesma gan pusfinālā, gan arī finālā ierindojās 1. vietā.

## 2009. gada Eirovīzija

Dziesma tika izvēlēta kā Norvēģijas pārstāve šajā konkursā  festivālā "Melodi Grand Prix 2009". Dziesma uzvarēja ar lielu balsu pārsvaru, lielāko šī konkursa vēsturē. Krievijā Aleksandrs uzstājās 2. pusfinālā  kopā ar 18 citiem savu valstu pārstāvjiem, šī bija viena no 10 dziesmām, kas kvalificējās finālam. Finālā, , dziesma uzvarēja ar 387 punktiem, kas ir Eirovīzijas dziesmu konkursa jauns rekords. Šī bija Norvēģijas trešā uzvara šajā konkursā.

Kopā ar Aleksandru uz skatuves vēl kāpa Sigbjorns Rua, Torkjels Lunde Borsheims un Halgrims Hansegards, kas ir labāk pazīstami kā norvēģu deju grupa "Frikar", Eirovīzijā viņi dejoja norvēģu tatas deju hallingu. Dziesmas bekvokālistes ir Jorunna Hauge un Karianne Kjernesa, kurām tērpus darināja norvēģu dizainere Leila Hafzi.

## Rekordi
Norvēģijas atlasē konkursam, festivālā "Melodi Grand Prix 2009", dziesma "Fairytale" uzvarēja ar kopēju skatītāju un žūrijas vērtējumu, kopā tika saņemtas 747 888 balsis, kas ir šī konkursa rekords, un pārsvars pār otro vietu bija vairāk kā 600 000 balsu, kas šo uzvaru padarīja par ļoti pārliecinošu.

Krievijā Aleksandrs uzvarēja ar 387 punktiem (no 492 iespējamajiem), kas ir šī konkursa rekords. Par Aleksandru visaugstāko novērtējumu (12 punkti) bija devušas 16 valstis, kas arī ir jauns šī konkursa rekords. Iepriekšējie bija:
* 1997. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā 10 no 25 valstīm atdeva 12 punktus Katrīnai & "The Waves" (Lielbritānija);
* 2005. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā 10 no 39 valstīm atdeva 12 punktus Helēnai Paparizou (Grieķija).

## Dziesmu saraksts

# "Fairytale" (3:03)
# "Song From Secret Garden" (3:28)
# "Fairytale" (*Karaoke Version*) (3:03)
# "Fairytale" (*DJ Lello Remix*) (2:57)

## Topi
Dziesma Grieķijas topos debitēja nedēļu pirms konkursa Krievijā uzreiz ar pirmo pozīciju. Norvēģijas topos dziesma debitēja neilgi pirms "Melodi Grand Prix 2009", , ar 3. vietu. Taču Norvēģijas atlases nedēļā dziesma ierindojās 1. vietā. Šī bija pirmā reize, kad "Melodi Grand Prix" uzvarētājdziesma ierindojas topa pirmajā pozīcijā pirms uzvaras konkursā. Dziesma topu 1. pozīcijā noturējās 8 nedēļas. Zviedrijas topos dziesmai pirmajā nedēļā bija tikai 47. vieta, taču trešajā nedēļā, nedēļā, kad notika Eirovīzija, tā tika 7. vietā. Tiklīdz dziesmai bija labi panākumi, tā tika iekļauta daudzu Eiropas valstu visvairāk lejupielādēto dziesmu topos.

Dziesma ir pieprasīta arī Lielbritānijā, kur tā ir sasniegusi 3. vietu iTunes topā. Vēl dziesamai ir labi panākumi iTunes topos Beļģijā, Dānijā, Somijā, Grieķijā, Īrijā, Luksemburgā, Norvēģijā, Zviedrijā, Nīderlandē, Vācijā, Šveicē un Spānijā. Dziesma ir sasniegusi arī iTunes topus ārpus Eiropas: 18. vieta Austrālijā, 72. vieta Jaunzēlandē un 287. vietu ASV.

## Izdošana

## Atsauces
Atlantic Records

***Atlantic Records***, arī ***Atlantic Recording Corporation***, ir ASV ierakstu kompānija, kura pilnībā pieder *Warner Music Group*. Tā ir pazīstama pateicoties tās ritmblūza, rokmūzikas un džeza māksliniekiem. Ilgu laiku *Atlantic* bija viena no slavenākajām ASV neatkarīgajām ierakstu kompānijām, līdz to iegādājās *Warner*. 2004. gadā *Atlantic* tika apvienoti ar *[[Elektra Records]]*. No kompānijas dibināšanas līdz savai nāvei 2006. gadā kompānijas vadītājs bija Ahmets Ertegins. Pašreizējais kompānijas vadītājs ir Kreigs Kolmens.

## Ārējās saites
* 
* Atlantic Records: The House that Ahmet Built  television documentary in PBS American Masters series
* 
* Atlantic US/UK A&R team contact list
* Atlantic Records at ''Discogs''
Daugmale

**Daugmale** ir apdzīvota vieta Ķekavas novada Daugmales pagastā, pagasta centrs. Atrodas Daugavas kreisajā krastā iepretī Ikšķilei. Atrodas pie autoceļa P85 14 km no Ķekavas un 30 km no Rīgas centra. Cauri Daugmalei tek Raģupīte, uz kuras pie šosejas uzpludināti divi dīķi. 

Atrodas agrākās Līves muižas (*Dünhof*, *Veclīve*) teritorijā, pēc Otrā pasaules kara bija kolhoza «Sarkanais strēlnieks» un vēlāk arī pagasta centrs. Raksturīga galvenokārt vairākstāvu māju apbūve centrā un individuālo māju apbūve gar veco ceļu uz bijušo pārceltuvi. Daugmalē ir pagasta pārvalde, pamatskola, dienas centrs, multicentrs ar peldbaseinu, bibliotēka, DUS «Circle-K». Daugavas krastā viesu nams «Malderi».

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Skatīt arī
* Daugmales pilskalns 

## Atsauces
Endrū Feistels

**Endrū Feistels** (*Andrew J. (Drew) Feustel*, dzimis ) ir NASA kosmonauts.

Feistela pirmais kosmiskais lidojums notika 2009. gada maijā Habla teleskopa remonta misijā *[[STS-125]]*.

Otrais lidojums notika 2011. gada maijā Starptautiskās kosmosa stacijas apgādes misijā *[[STS-134]]*, esot misijas speciālistam.

Trešo lidojumu kosmosā Feistels sāka 2018. gada martā, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-08]]* bortinženierim. Bija SKS 55. ekspedīcijas lidojuma inženieris un 56. ekspedīcijas komandieris. Uz Zemes atgriezās 2018. gada oktobrī.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā
Ēģiptes ģerbonis

**Ēģiptes Arābu Republikas ģerbonis** ir viens no mūsdienu Ēģiptes valsts simboliem. Ieviests 1984. g. aizvietojot Arābu Republiku Federācijas zelta ērgli.

Ģerboņa galvenais elements ir tā sauktais Saladīna ērglis ar pa labi vērstu skatienu. Ērglis ķetnās tur zelta tīstokli ar uzrakstu arābu valodā "Ēģiptes Arābu Republika". Ērglim uz krūtīm novietots vairogs, vertikāli krāsots valsts karoga krāsās. Apvienotās Arābu Republikas laikā (1958—1961) vidējajā baltajā joslā bija novietotas divas zaļas piecstaru zvaigznes.

## Ārējās saites
Rockabilly

***Rockabilly*** ir viens no pirmajiem rokenrola paveidiem, radās 1950. gados. Termins ir vārdu *rock* un *hillbilly* apvienojums. Kantri mūzika 1940. un 1950. gados tika saukta arī par *hillbilly* mūziku un iespaidoja *rockabilly* skanējumu. Citi nozīmīgi stila iespaidotāji ir *[[western swing]]*, *[[boogie woogie]]* un ritmblūzs.

*Rockabilly* zaudēja popularitāti 1960. gados, tomēr 1970. gadu beigās un 1980. gadu sākumā žanrs atguva popularitāti un mūsdienās tam ir kulta statuss.  tika izveidota *Rockabilly* slavas zāle. Tajā ir iekļauti vairāki desmiti šī stila mūziķu.

## Rockabilly Latvijā

Ievērojamākais rockabilly mūziķis Latvijā bija Pits Andersons.
Džampaps

**Džampaps** ( — lekt augšā) ir drum and bass apakšžanrs, kas mūsdienās ir ļoti populārs. Tas parādījās 20. gadsimta 90. gadu vidū.

## Atsauces
Cjiņlinas lielā panda

**Cjiņlinas lielā panda** (*Ailuropoda melanoleuca qinlingensis*) ir lielo pandu (*Ailuropoda melanoleuca*) pasuga, kas tika izdalīta 2005. gadā. Pētījumi liecina, ka Cjiņlinas lielā panda ir dzīvojusi izolēti no pārējām lielajām pandām apmēram 12 000 gadus. Tā ir primitīvāka savā attīstībā nekā parastā panda.

## Izplatība
thumb|left|220px|Cjiņlinas lielā panda dzīvo tikai Cjiņlinas kalnos
Cjiņlinas lielā panda dzīvo tikai Cjiņlinas kalnos 1300—3000 metrus virs jūras līmeņa Šaņsji provincē Ķīnā. To skaits savvaļā ir apmēram 200—300 īpatņi. Lai arī Ķīnā tiek ieviesti dažādi aizsardzības pasākumi, Cjiņlinas lielo pandu populācija atjaunojas ļoti lēni.

## Izskats
Tā atšķiras no parastās lielās pandas (Ailuropoda melanoleuca melanoleuca) ar mazāku galvaskausu. Parastajai lielajai pandai galvas forma atgādina lāča galvu, bet Cjiņlinas lielajai pandai galva ir apaļa un atgādina kaķa galvu. Lai arī galva ir mazāka par parastās pandas galvu, toties zobi ir lielāki.. Cjiņlinas lielā panda ar savu apaļo galvu izskatās mīlīga un nevainīga. Ķīnieši to sauc par "skaisto pandu".

Arī apmatojums abām pasugām ir atšķirīgs. Cjiņlinas lielās pandas kažoka krāsa ir nevis balta ar melniem laukumiem, bet gaiši brūna ar tumši brūniem laukumiem.

## Ieradumi
Vairāk par lielo pandu ieradumiem, barību un vairošanos lasīt galvenajā rakstā par sugu — lielā panda.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mt Qinling Panda Habitat Expands
* Giant Pandas in Shaanxi
* Pandas Return to North China
* WWF Global: Panda protection in China’s Qinling Mountains
2009. gada Limbažu novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Limbažu novads (2009—2021)|Limbažu novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Limbažu novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 10 kandidātu saraksti, kas veidoti no 137 kandidātiem. Limbažu novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Limbažu novadā vēlēšanas notika 10 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (26,21%), bet kopā novada domē iekļuva 7 no 10 sarakstiem. Lielvārdes novada domes vēlēšanās piedalījās 7 730 vēlētāji jeb 50,68% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 7 704, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 7 551 vēlētājs.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Līgatnes novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Līgatnes novads|Līgatnes novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Līgatnes novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 3 kandidātu saraksti, kas veidoti no 41 kandidāta. Līgatnes novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Līgatnes novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Jaunais laiks (53,42%), bet novada domē iekļuva arī pārējie divi saraksti. Līgatnes novada domes vēlēšanās piedalījās 1 726 vēlētāji jeb 54,88% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija visas 1 726, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 683 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Madonas novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Madonas novads (2009—2021)|Madonas novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Madonas novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 118 kandidātiem. Madonas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Madonas novadā vēlēšanas notika 17 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Jaunais laiks (39,09%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 7 sarakstiem. Madonas novada domes vēlēšanās piedalījās 10 036 vēlētāji jeb 46,4% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 9 999, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 9 825 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Mārupes novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Mārupes novads|Mārupes novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Mārupes novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 10 kandidātu saraksti, ko veidoja 126 kandidāti. Mārupes novads ir izveidots Mārupes pagasta vietā administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Mārupes novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Jaunais laiks (24,5%), bet kopā novada domē iekļuva 6 no 10 sarakstiem. Mārupes novada domes vēlēšanās piedalījās 5378 vēlētāji jeb 60,01% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 5367, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 5284 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
Krūmiņsala

thumb|250px|Krūmiņsala Rīgā
[thumb|250px|Krūmiņsala [Katlakalna pagasts|Katlakalna pagastā (1937).]]
**Krūmiņsala** ir neliela, neapdzīvota sala Rīgā, Zemgales priekšpilsētā. Tā atrodas Daugavas lejtecē, kreisajā krastā pie Rīgas robežas. Pretīm salai atrodas Olektes upes ieteka Daugavā. Krūmiņsala ir iekļauta Katlakalna apkaimē.

Sala ir 0,5 km gara un 0,14 km plata palienes sala, kuras vidējais augstums ir 2—2,5 metri virs Daugavas ūdens līmeņa. Sala ir neapdzīvota, apaugusi ar kokiem un krūmiem. Kā atsevišķa sala Krūmiņsala pastāv vismaz kopš 17. gadsimta vidus.

Pie salas ir iespējams piebraukt, izmantojot 2020. gada vasarā uzstādīto laivu piestātni. Kopš 2021. gada uz salas kultūras pasākumus rīkojuši kamermūzikas festivāla *Sansusī* rīkotāji.

## Atsauces
Sniķera sala

[thumb|250px|Sniķera sala [Rīga|Rīgā.]]
thumb|250px|Sniķersala 1937. gada Rīgas pilsētas plānā.
**Sniķera sala** ir neliela palienu saliņa Ķīšezera ZR galā iepretīm Mīlgrāvja caurtekai, kas savieno Ķīšezeru un Daugavu, blakus Vecmīlgrāvja tiltam. Sala tiek pieskaitīta Trīsciema apkaimei (Rīgas Ziemeļu rajons). Veidojusies kā sēre no smilšu sanesām.

Salas garums ir aptuveni 320 metri, bet platums 90 metri. Sala ir zema un neapdzīvota, uz salas aug daži koki.


Attēls:Sniķera sala.JPG|Sniķera sala no Mīlgrāvja puses
Sudrabsaliņa

thumb|250px|Sudrabsaliņa (skats no ziemeļiem)
thumb|250px|Sudrabsaliņa Rīgā
**Sudrabsaliņa** (arī **Sudrabsala**) ir neliela sala Juglas ezera dienvidu daļā Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā. Sala tiek pieskaitīta Juglas apkaimei.

Sudrabsaliņas augstums ir 2,4 metri virs Juglas ezera ūdens līmeņa, tā ir apaugusi ar ozoliem. Salas vidū paceļas valsts aizsargāts vietējās nozīmes kultūras piemineklis – Sudrabkalniņa (Sudrabkalna) pilskalns, taču pašlaik nav droši pierādīts, ka vēsturiski tas tiešām bijis pilskalns.

Nav zināms, ka Sudrabkalnu salā būtu izveidojuši Zēlustes muižas īpašnieki, taču šādu iespēju izslēgt nevar. Koki uz saliņas ir ap 200 gadus veci un tur senāk pļauts siens. Ap 1950. gadu pierakstītos nostāstos lasāmas versijas par seniem apbedījumiem uz salas un tajā atrastām rotām, kā arī citas leģendas (piemēram, par apraktu cara Jāņa Briesmīgā zeltu). Atpūtnieku aktivitātes izraisījušas augsnes eroziju stāvākajā nogāzē salas ziemeļu krastā.

## Attēlu galerija

Attēls:Sudrabsaliņa 2.JPG|Laivu piestāšanas vieta salas ziemeļos
Attēls:Sudrabsaliņa 3.JPG|Sudrabkalniņš
Attēls:Sudrabsaliņa 4.JPG|Skats no Sudrabkalniņa uz Berģiem
Attēls:Sudrabsaliņa 5.JPG|Sudrabkalniņš un laivu piestāšanas vieta salas ziemeļaustrumos

## Atsauces
Fankmūzika

**Fankmūzika** () ir ASV radies mūzikas žanrs. Tas radās 1960. gados afroamerikāņu kopienās, sajaucot kopā soulmūziku, ritmblūzu, džezu un psihedēlisko roku un izveidojot ritmisku mūzikas stilu, pie kura var dejot. Fankmūzikā bieži vien dziesma tiek veidota uz viena akorda pamata, atšķirībā no ritmblūza un soulmūzikas, kur tiek lietoti vairāki akordi.

Fankmūzika ir ietekmējusi 1970. gadu disko mūziku. Hiphopa un hausmūzikas pirmsākumos vairākas dziesmas tika veidotas uz fankmūzikas dziesmu pamata vai izmantojot esošu fankmūzikas dziesmu elementus. Arī jaunajā vilnī un postpanka mūzikā ir manāma fankmūzikas ietekme. 1980. gadu vidū un 1990. gadu sākumā popularitāti guva amerikāņu alternatīvā/fankroka grupa *[[Red Hot Chili Peppers]]*, kas žanru popularizēja, it īpaši jauniešu vidū.
Gregorijs Karls Džonsons

**Gregorijs Karls Džonsons** (*Gregory Carl "Ray J" Johnson*, dzimis ) ir NASA kosmonauts.

Džonsona pirmais kosmiskais lidojums notika 2009. gada maijā Habla teleskopa remonta misijā STS-125, esot Atlantis pilotam.

## Ārējās saites
Austrumeiropas līdzenums

**Austrumeiropas līdzenums** ir viens no Zemes lielākajiem līdzenumiem. Tas ir otrs lielākais līdzenums pasaulē aiz Amazones zemienes un aizņem apmēram pusi no Eiropas platības. Ziemeļos līdzenums robežojas ar Balto un Barenca jūru, dienvidos — ar Melno, Azovas un Kaspijas jūrām. Ziemeļrietumos tas robežojas ar Skandināvijas kalniem, rietumos un dienvidrietumos — Sudetiem un Karpatiem, dienvidaustrumos — ar Kaukāza kalniem, bet austrumos — ar Urāla kalniem. Līdzenuma garums ziemeļu—dienvidu virzienā ir apmēram , bet rietumu—austrumu — ap . Platība  km2. Vidējais virsas augstums ir 170 m, augstākais virsas punkts ir  vjl Buguļmas—Beļebejas augstienē, viszemākais punkts atrodas Piekaspijas zemienē  zem jūras līmeņa.

Līdzenuma teritorijas lielākā daļa atrodas Krievijas Federācijas teritorijā, bet tā rietumu daļā atrodas arī Igaunija, Latvija, Lietuva un Baltkrievija, daļēji — Somija, Polija, Ukraina, Moldova, Rumānija un Bulgārija. 

Lielākās upes līdzenuma teritorijā ir Volga (3692 km gara), Urāla (2428 km), Dņepra (2290 km), Dona (1950 km), Pečora (1809 km), Kama (1805 km), Oka (1500 km), Daugava (1005 km), Nemuna (937 km).

## Atsauces

## Ārējās saites
Kazas sēklis

thumb|250px|Kazas sēklis, skatoties no Zaķusalas
thumb|250px|Kazas sēklis Rīgas kartē
**Kazas sēklis** ir neliela, jauna palienes sala Rīgā, Zemgales priekšpilsētā. Tā atrodas Daugavas lejtecē pie kreisā krasta, starp Bieķengrāvi un Mazo Daugavu, augšpus Lucavsalas. No Lucavsalas Kazas sēkli atdala 30—50 metrus plata atteka. Ar Lucavsalu Kazas sēkli savieno divi nelieli tiltiņi. Sala ir trijstūrveida formas, salas garums ir 0,7 km, bet platums 0,5 km.

## Vēsture

Sala radusies 20. gadsimta sākumā. Sala ir zema, tās vidējais augstums ir 1—2 metri virs Daugavas ūdens līmeņa, vietām apaugusi krūmiem un pļavām. Uz salas atrodas mazdārziņi. Uz Kazas sēkļa atrodas viena iela — Lucavsalas iela.

Attēls:Zaķu sala ar Zaļo sēkli 20. gs. sākumā.jpg|Zaķusala, Lucavsala un Kazas sēklis 20. gadsimta sākumā
Attēls:Lucavsala 1937.jpg|Kazas sēklis un apkārtējās salas 1937. gada Rīgas pilsētas plānā
Mīlestības saliņa

[thumb|250px|Mīlestības saliņa [Rīga|Rīgā.]]
thumb|250px|Mīlestības saliņa, skatoties no Buļļupes tilta. Pa kreisi Buļļupe, pa labi Loču kanāls

**Mīlestības saliņa** ir sala Rīgā, Kurzemes rajonā. Tā atrodas Daugavas kreisajā krastā, Buļļupes ietekā Daugavā, blakus Daugavgrīvas salai. Sala ir iekļauta Daugavgrīvas apkaimē. Salas izmēri ir 1,7x1 km.

Mīlestības saliņas platība ir aptuveni 0,75 km², tai ir trīsstūrveida forma. ZA malu apskalo Daugava, R malu Buļļupe, bet salas D malu apskalo Loču kanāls. Sala ir zema, vidējais salas augstums ir 1-1,5 metri, purvaina, dienviddaļā ar aizaugušiem ezeriņiem. Augstākā salas daļa ir Daugavas pusē, kas ir klaja un smilšaina un sastāv no pelēkās kāpas, vietām ar baltās kāpu smilts atsegumiem. Vietām te saredzams bijušais laukakmeņu dambis. Saliņas D un R piekrastē aug pārpurvots lapu koku mežs, vidusdaļā — zemas priedes. Uzcelts putnu novērošanas tornis.

Piekļūt salai iespējams tikai ar laivu vai stāvairēšanas dēli, saliņa ir iekļauta dabas parka "Piejūra" teritorijā ar attiecīgu aizsardzības režīmu.

## Vēsture
thumb|250px|Vēl neizveidojusies Mīlestības saliņa 1937. gada Rīgas pilsētas plānā.
Sala sāka veidoties 19. gadsimta otrajā pusē līdz ar Daugavas gultni regulējošo dambju izbūvi starp gultni iztaisnojošo dambi un Buļļupes ieteku, uzkrājoties Daugavas sanestajiem smilšu un dūņu materiāliem. 1890. un 1937. gada plānos tā uzrādīta kā atsevišķas salas. Vēl ne tik aizaugusī sala lietota arī ganībām. 

Padomju okupācijas laikā stratēģiski izvietotā saliņa kļuva par “slēgto zonu”, tomēr no 1970. gadiem vasarās tur bijusi hipiju “brīvdomības saliņa”. Pēc citiem nostāstiem nosaukums radies no saliņas piemērotības Daugavgrīvas cietokšņa kareivju attiecībām ar vietējām iedzīvotājām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ketrina Megana Makartūra

**Katrīna Megana Makartūra** (*Katherine Megan McArthur*, dzimusi ) ir NASA kosmonaute, okeanogrāfe.

Makartūras pirmais kosmiskais lidojums notika 2009. gada maijā Habla teleskopa remonta misijā *[[STS-125]]*.

Otrais Makartūras lidojums kosmosā sākās 2021. gada 23. aprīlī, esot kosmosa kuģa *[[SpaceX Crew-2]]* pilotei. Viņa bija SKS 65. un 66. ekspedīcijas lidojuma inženiere. 2021. gada 9. novembrī atgriezās uz Zemes.

2025. gada 29. augustā Makartūra atstāja *NASA*.

Katrīna Megana Makartūra ir precējusies ar astronautu Robertu Bēnkenu. Viņiem ir dēls Teodors.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

## Ārējās saites

* NASA biography of K. Megan McArthur
* Spacefacts biography of K. Megan McArthur
Fogelis

**Fogelis** ( — 'putns'; sieviešu dzimtē **Fogele**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Elīza Fogele (1895—?) — Latvijas šaiste;
* Jānis Fogelis (1898—1944) — Sarkanās armijas virsnieks un Padomju Savienības Varonis;
* Einars Fogelis (1960) — Latvijas sporta darbinieks.

## Skatīt arī
* Fogels
Mūsdienu tautas mūzika

**Mūsdienu tautas mūzika** jeb **postfolklora** ir mūzikas žanrs, kas ir radies rūpnieciskajā kultūrā modernisma vai postmodernisma apstākļos no tradicionālās tautas mūzikas, tostarp tautasdziesmām. Tautas mūzikai sajaucoties ar citu žanru mūziku, laika gaitā veidojušies vairāki jauktie žanri, piemēram, elektrofolks (ar elektronisko mūziku), folkmetāls (ar smago metālu), folkroks (ar rokmūziku) un neofolks (ar industriālo mūziku). Savukārt, mūsdienu tautas mūziku, kurā apvienoti dažādu pasaules tautu mūzikas elementi, sauc par pasaules mūziku.

Latvijā par mūsdienu tautas mūzikas aizsācējiem uzskata 1981. gadā izveidoto grupu Iļģi, kuru tolaik revolucionārās mūzikas raksturošanai mūzikas pētnieks un apskatnieks Klāss Vāvere izmantoja apzīmējumu „postfolklora”. Kopš 1998. gada ik gadu kategorijā „Labākais tautas vai pasaules mūzikas albums” tiek pasniegta Latvijas Mūzikas ierakstu gada balva „Zelta mikrofons”, ko visvairāk (piecas reizes) saņēmuši Iļģi, bet kopš 2005. gada izdevniecība „Lauska” reizi divos gados izdod mūsdienu tautas mūzikas izlasi „Sviests”.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lietuviešu tautas mūzikas ieraksti 2016.gadā. 2017. gada 23. janvāris. *Tumša nakte*. Radio NABA. Lsm.lv. Skatīts: 2017. gada 16. decembrī.
Ahmets Ertegins

**Ahmets Ertegins** (;  — ) bija turku izcelsmes ASV uzņēmējs. Viņš ir pazīstams kā *[[Atlantic Records]]* līdzdibinātājs un ilggadējs vadītājs. Ertegins ir arī bijušās futbola komandas Ņujorkas "Cosmos" līdzdibinātājs.

Ertegins bija dzimis Turcijas pilsētā Stambulā. 1935. gadā viņa ģimene pārcēlās uz Vašingtonu sakarā ar tēva darbu vēstniecībā. 1944. gadā Ertegina tēvs nomira, tomēr ģimene palika ASV. 1947. gadā Ahmets Ertegins, viņa brālis Nesuhi un viņu zobārsts Vahdi Sabits izveidoja *[[Atlantic Records]]* ierakstu kompāniju. 1950. gados kompānija sāka paplašināties. 1957. gadā *Atlantic* sāka ierakstīt stereo ierakstus.

Ertegins ir arī dziesmu "*Chains of Love*" un "*Sweet Sixteen*" autors. Viņš izmantoja pseidonīmu A. Nugetre (viņa uzvārds otrādi). 1961. gadā viņš apprecējās. 1960. gados *Atlantic* noslēdza ierakstu līgumus ar vairākām rokgrupām, bet 1967. gadā pārdeva zīmolu *[[Warner Bros.]]*. Četrus gadus vēlāk brāļi Ertegini izveidoja Ņujorkas "Cosmos" futbola komandu un pateicoties viņu kapitālieguldījumiem, komandai pievienojās vairākas futbola zvaigznes.

2006. gadā Ertegins paklūpot un krītot guva galvas traumu, pēc kuras ieslīga komas stāvoklī un pēc pusotra mēneša bezsamaņā, 14. decembrī nomira. Grupa *[[Led Zeppelin]]* sniedza atkalapvienošanās koncertu Ertegina piemiņai. Uzņēmēja piemiņai tika veltīta arī filma *[[Shine a Light]]*.

## Ārējās saites
2009. gada Naukšēnu novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Naukšēnu novads|Naukšēnu novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Naukšēnu novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšans piedalījās 1 kandidātu saraksts, kas veidots no 16 kandidātiem. Kandidātu sarakstus varēja iesniegt līdz , taču, tā kā Naukšēnu novada domes vēlēšanām bija pieteicies tikai viens saraksts, Centrālā vēlēšanu komisija pagarināja pieteikšanās termiņu līdz . Šajā laika posmā vairāk neviens saraksts nepieteicās, tādējādi Naukšēnu novads kļuva par vienīgo visā Latvijā, kura domes vēlēšanās bija tikai viens kandidātu saraksts.

Naukšēnu novads tika izveidots vietā administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Naukšēnu novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vienīgais saraksts "Sarma" saņēma 99,31% vēlētāju atbalstu un ieguva visas 13 vietas novada domē. Naukšēnu novada domes vēlēšanās piedalījās 864 vēlētāji jeb 48,46% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija visas 864, bet savu balsi par vienīgo sarakstu atdeva 858 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Ogres novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Ogres novads (2002—2021)|Ogres novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Ogres novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 10 kandidātu saraksti, kas veidoti no 171 kandidāta. Ogres novadā vēlēšanas notika 17 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Ogres novadam" (31,43%), bet kopā novada domē iekļuva 7 no 10 sarakstiem. Ogres novada domes vēlēšanās piedalījās 14 917 vēlētāji jeb 53,66% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīga bija 14 831, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 14 594 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
Swan Song Records

**Swan Song Records** bija ierakstu kompānija, ko radīja grupa "Led Zeppelin" . Tās vadītājs bija grupas menedžeris Pīters Grānts. Kompānijas mērķis bija izdot Led Zeppelin albumus, kā arī palīdzēt citiem rokmūziķiem, kuri nespēja nodrošināt līgumus ar lielajām ierakstu kompānijām. Swan Song tika dibināta pēc tam, kad beidzās Led Zeppelin piecu gadu līgums ar Atlantic Records. Vēlāk gan Atlantic sāka izdot Swan Song ierakstus.

Swan Song Records tika nosaukti par godu kādai neizdotai Led Zeppelin dziesmai. Kompānija beidza pastāvēt 1983. gadā, trīs gadus pēc grupas izjukšanas. Pašlaik šis zīmols, tāpat kā Atlantic, pieder Warner Music Group un to izmanto vienīgi albumu pārizdošanai.
2009. gada Pārgaujas novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Pārgaujas novads|Pārgaujas novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Pārgaujas novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 4 kandidātu saraksti, kas veidoti no 43 kandidātiem. Pārgaujas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Pārgaujas novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Vienoti novadam" (50,27%), bet kopā novada domē iekļuva 3 no 4 sarakstiem. Pārgaujas novada domes vēlēšanās piedalījās 2 015 vēlētāji jeb 57,29% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2 013, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 976 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Priekuļu novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Priekuļu novads|Priekuļu novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Priekuļu novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 3 kandidātu saraksti, kas veidoti no 47 kandidātiem. Priekuļu novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Priekuļu novadā vēlēšanas notika 5 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Latvijas Zemnieku savienība (59,61%), bet novada domē iekļuva arī pārējie divi saraksti. Priekuļu novada domes vēlēšanās piedalījās 3 370 vēlētāji jeb 49,44% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 3 362, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 3 275 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Ropažu novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Ropažu pagasts|Ropažu novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Ropažu novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 8 kandidātu saraksti, kas veidoti no 84 kandidātiem. Ropažu novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Rīgas apriņķa novadu apvienība (36,51%), bet kopā novada domē iekļuva 6 no 8 sarakstiem. Ropažu novada domes vēlēšanās piedalījās 2 468 vēlētāji jeb 53,49% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2 465, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 405 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Raunas novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Raunas novads|Raunas novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Raunas novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 2 kandidātu saraksti, kas veidoti no 31 kandidāta. Raunas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Raunas novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Rauna" (68,02%), bet novada domē iekļuva arī otrs kandidātu saraksts "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK". Raunas novada domes vēlēšanās piedalījās 1 435 vēlētāji jeb 45,85% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīga bija 1 432, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 385 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Salaspils novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Salaspils novads|Salaspils novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Salaspils novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 9 kandidātu saraksti, kas veidoti no 128 kandidātiem. Salaspils novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Jaunā laika un TB/LNNK apvienotais saraksts (30,63%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 9 sarakstiem. Salaspils novada domes vēlēšanās piedalījās 7 178 vēlētāji jeb 57,26% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 7 159, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 7 037 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte