Rēzeknes novads

**Rēzeknes novads** () ir Latvijas pašvaldība, kurā pēc Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas beigām 2021. gada 1. jūlijā tika apvienots Rēzeknes novads un Viļānu novads. Novada centrs atrodas Rēzeknes pilsētā, kas neietilpst novadā. Robežojas centrā ar Rēzeknes valstspilsētu, ziemeļos ar Balvu novadu, rietumos ar Madonas un Preiļu novadiem, dienvidos Krāslavas novadu un austrumos ar Ludzas novadu.

Rēzeknes novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Rēzeknes rajona teritoriju, izņemot no Ludzas rajona 2009. gadā pievienoto Nautrēnu pagastu.

## Teritoriālais iedalījums
Rēzeknes novads sastāv no 1 pilsētas (Viļāni) un 28 pagastiem, iedalās 5 apvienībās, apvienību iedalijums ir šāds:

## Daba
Novada vidus, dienvidu un austrumu daļa atrodas Latgales augstienes ziemeļu daļā, ar tajā ietilpstošajām daļām — dienvidrietumos Feimaņu pauguraine un Maltas pazeminājums, dienvidos Rāznavas pauguraine (Lielais Liepukalns 289 m, Rāznas ezeru no DA apliecošajā morēnu valnī), centrā ap Rēzekni Rēzeknes pazeminājums, uz ziemeļiem no Rēzeknes Burzavas pauguraine. Ziemeļrietumi ietilpst Austrumlatvijas zemienes Adzeles pacēlumā, Aronas paugurlīdzenumā un Lubāna līdzenumā. Rietumdaļas reljefu veido limnoglaciālie smilšu un smilšmāla līdzenumi, austrumos — morēnu un kēmu pauguraines, drumlini, galamorēnu vaļņi, subglaciālajās ieplakās ezeru virknes. Pamatiežus veido augšdevona Franas stāva nogulumi. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Pērtnieki), māls (Tūmuži, Rāzna, Žagatas), smilts un grants (Lipuški-Ismeri, Janopole, Griščāti), kūdra (Kņovu, Salas, Stružānu, Īdeņu, Lubāna u.c. purvos). Augsnes — augstienē galvenokārt velēnu vidēji un vāji podzolētās, zemienēs pārsvarā velēngleja, podzolētās gleja un purvu, augstienēs augšņu erozija. Meži aizņem ap 30% no novada platības, purvi ap 6%.

Vidējā temperatūra: -7 ° C janvārī, +17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 650 — 700 mm gadā, nedaudz lielāks dienviddaļā.

### Upes
* Daugavas baseins: Lubāna ezerā ietekošās Rēzekne,  Malta, Iča.
* Veļikajas baseins (novada ZA stūrī): Rītupe

Rēzeknes novada garākā upe ir Rēzekne. Tā iztek no Rāznas ezera un ietek Lubānas ezerā. Kopējais upes garums ir 116&nbsp;km, bet kritums 71 m. Otra garākā upe ir  Malta. Tās garums ir 105&nbsp;km, bet kritums vēl lielāks nekā Rēzeknei — 97 m.

### Ūdenstilpes
183 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Lubāns (daļēji, 82 km²), Rāznas ezers (57,6 km²), Rušons (daļēji, 23,7 km²).

### Dabas aizsardzība
Teritoriāli lielākās aizsargājamās dabas teritorijas: Rāznas nacionālais parks (lielākā daļa), Adamovas ezera dabas parks, Salāja ezera dabas parks. Lielākie dabas liegumi — Lubāna mitrāju komplekss (daļēji), kā arī Lielais Liepukalns un Harčenku purvs Rāznas nacionālajā parkā.

## Vēsture
Novada teritorija apdzīvota kopš mezolīta, 9.-8. gadu tūkstoša p.m.ē. Lielākais akmens laikmeta apmetņu daudzums atklāts ap Lubānas ezeru. Agrajā dzelzs laikmetā (4.-2. gadsimts p.m.ē.) teritorijā dzīvojušas Baltijas somu ciltis, sākot no 5. gadsimta, teritoriju sākuši apdzīvot latgaļi. 9.-10. gadsimtā novadu apdzīvoja galvenokārt latgaļi, ziemeļdaļā jaukti ar igauņiem. 12.-13. gadsimtā novada teritorija bija iekļauta, iespējams, Jersikas pārvaldītajās Lotigolas un Varkas zemēs, 13. gadsimtā teritoriju sagrāba Livonija. Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados tā nonāca Pārdaugavas hercogistē, vēlāk pēc 1629. gada Polijas Inflantijā. 1772. gadā Polijas sadalīšanas dēļ novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē un tika iekļauta vispirms Pleskavas guberņā, tad 1778. gadā Polockas vietniecībā, no 1796. gada Baltkrievijas guberņā un no 1802. gada Vitebskas guberņā. No 1917. gada novembrim līdz 1918. gada februārim un no tā paša gada decembrim līdz 1920. gada janvārim teritorija bija iekļauta Padomju Latvijā ar pārtraukumu uz Vācijas okupāciju, 1920. gadā tā pārgāja Latvijas kontrolē.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās

#### Lielākās apdzīvotās vietas

### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

Rēzeknes novadā ir izveidotas 5 apvienību pārvaldes:

* Dricānu apvienības pārvalde;
* Kaunatas apvienības pārvalde;
* Nautrēnu apvienības pārvalde;
* Maltas apvienības pārvalde;
* Viļānu apvienības pārvalde.

## Tautsaimniecība

thumb|200x200px|SIA Verems ražošanas korpuss, kurā strādā 330 darbinieki ir lielākais darba devējs novadā ar vislielāko apgrozījumu.
Rēzeknes novadā darbojas 1993 reģistrēti uzņēmumi, no kuriem lielākā daļa ir zemnieku saimniecības (ZS) un sabiedrības ar ierobežotu atbildību (SIA). Kopumā novadā 2024. gadā ir 573 lauksaimniecības uzņēmumi, izplatītākās lauksaimniecības nozares ir graudkopība, zivsaimniecība, lopkopība, mežistrāde, un kokapstrāde. Novada dienvidaustrumos, Rēzeknes tuvumā un ziemeļrietumos plaši izplatīts lauku tūrisms. Ražošanā galvenās nozares ir kokapstrāde, metālapstrāde un ieguves rūpniecība (grants, smilts, māls, dolomīts),

Pēc apgrozījuma lielākie ražošanas un lauksaimniecības uzņēmumi ir:
* RSEZ SIA “Verems” – finiera lokšņu un koka paneļu ražošana
* RSEZ SIA “Leax” – metāla konstrukciju un to sastāvdaļu ražošana
* SIA “Vlakon” – grants un smilts karjeru izstrāde; māla un kaolīna ieguve
* SIA “Aļņi AS” – zāģēšana, ēvelēšana un impregnēšana
* ZS “Virši AG” – jauktā lauksaimniecība
* SIA “Rital Timber” – zāģēšana, ēvelēšana un impregnēšana
* SIA “Skaida PV” - mežistrāde
* SIA “Tessa Trans” – kravu pārvadājumi pa autoceļiem

### Transports

Viļānu dz. stacija.JPG|Viļānu dzelzceļa stacija
Cirmasstacija6.jpg|Cirmas dzelzceļa stacija
A12 road in Lejas Ančupāni 2011-08-07.jpg|Autoceļš A12 pie krustojuma ar autoceļu A13.

Rēzeknes novadu šķērso vairāki dažādas nozīmes autoceļi. Galvenie autoceļi (, , ) krustojas Rēzeknes valstspilsētas apkārtnē. Novada lielākajā apdzīvotajā vietā Viļānu dienvidos krustojas autoceļš  un , savukārt pilsētas ziemeļu daļā krustojas autoceļš  un . Novada otrajā lielākajā apdzīvotajā vietā Maltā, netālu no Rozentova krustojas autoceļš  un , savukārt ciemu divās daļās sadala autoceļš , kas ciema centrā krustojas ar autoceļiem  un . 

Novada teritoriju šķērso trīs dzelzceļa līnijas — Daugavpils—Rēzekne (pasažieru pārvadājumi nenotiek), Krustpils—Rēzekne II (atrodas 3 pieturas novada teritorijā Varakļāni, Viļāni un Sakstagals) un Rēzekne II—Zilupe (atrodas 2 pieturas novada teritorijā Taudejāņi un Cirma).

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

thumb|Nautrēnu Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca, Rogovka, Nautrēnu pagasts.
Novadā no kristīgajām konfesijām skaitliski visvairāk pārstāvēta katoļticība, pareizticība un vecticībnieku kopienas. Katoļticība gan atstātā mantojuma, gan izplatības ziņā ir lielākā konfesija. Rēzeknes novadā dzimuši un auguši ievērojami katoļu garīdznieki, piemēram, kardināls Jānis Pujats, bīskaps Jāzeps Rancāns, bīskaps Boļeslavs Sloskāns, garīdznieks, arī 1. latviešu kongresa līdzdibinātājs un Saeimas deputāts Francis Kemps, priesteris un sabiedriskais darbinieks Nikodems Rancāns. Vairākas novada baznīcas ir nozīmīgi kultūrvēsturiskie pieminekļi.

Rēzeknes novadā ir 18 vecticībnieku draudzes, kas galvenokārt atrodas novada centrālajā un rietumu daļā. Vēsturiski šis ir viens no pirmajiem apvidiem, kur, bēgot no cara valdības, apmetās Krievijas Impērijā vajātie vecticībnieki.

Pareizticība Rēzeknes novadā, atšķirībā no Rēzeknes pilsētas, nav izplatīta, draudzes atrodas galvenokārt novada rietumos.

## Ievērojami novadnieki

* Boļeslavs Brežgo (1887—1957), vēsturnieks
* Staņislavs Jaudzems (1890—1969), skolotājs un izglītības ministrs
* Pēteris Jurciņš (1932—2004), rakstnieks
* Andrivs Jūrdžs (1845—1925), rakstnieks
* Staņislavs Kambala (1893—1941), politiķis
* Antons Kazričs (1862—1917), flotes inženieris, ģenerālmajors  
* Eduards Kazričs (1871—1911), Krievijas Domes deputāts
* Francis Kemps (1876—1952), literāts un politiķis
* Jānis Klīdzējs (1914—2000), rakstnieks un dzejnieks
* Antons Kūkojs (1940), rakstnieks
* Viktors Lācis (1977), treneris
* Vladislavs Locis (1912—1984), rakstnieks
* Gustavs Manteifelis (1832—1916), vēsturnieks, etnogrāfs un mecenāts
* Pīters Miglinīks (1850—1883), dzejnieks
* Bērtulis Pizičs, Dailes teātra direktors
* Konstantīns Počs, fiziķis
* Jānis Pujāts (1930), arhibīskaps, kardināls
* Jāzeps Rancāns (1886—1969), bīskaps, valsts prezidenta vietas izpildītājs trimdā
* Nikodems Rancāns (1870—1933), garīdznieks un rakstnieks
* Jānis Rubulis (1893—1960), politiķis
* Antons Rupainis (1906—1976), literāts un diriģents
* Valērija Seile (1891—1970), izglītības un sabiedriskā darbiniece
* Joņs Seiļs (1832—1928), rakstnieks un dziesminieks
* Viktors Skudra (1943), jurists un politiķis
* Boļeslavs Sloskāns (1893—1981), Rīgas arhidiecēzes palīgbīskaps
* Antonijs Springovičs (1876—1958), arhibīskaps
* Francis Trasuns (1864—1926), literāts un valstsvīrs

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

Malta, Viļānu pagasts, Viļānu novads, Latvia - panoramio.jpg|Maltas upe Viļānos
St. Miķeļa Church and Monastery in Viļāni - panoramio.jpg|Baznīca ar klosteri Viļānos
Viļānu HES 2000-07-22 - panoramio.jpg|Viļānu HES
Kristceļu vecticībnieku lūgšanu nams, Viļānu pagasts, Viļānu novads, Latvia - panoramio (1).jpg|Vecticībnieku lūgšanu nams Kristceļos
Ostronas katoļu baznīca 2004-08-05 - panoramio.jpg|Ostronas katoļu baznīca
Franca Trasuna muzejs Konasata 1.jpg|Franča Trasuna muzejs
20140815-12(Rāznas ezers).jpg|Rāznas ezers
Православная церковь, Малта (2) - panoramio.jpg|Maltas pareizticīgo baznīca
Kvāpānu dīķi no Bākas.jpg|Kvāpānu dīķi pie Lubāna


## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī