open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rabans Sauma

**Rabans Ben Sauma** (sīriešu valodā: ܪܒܢ ܒܪ ܨܘܡܐ; dzimis 1220. gadā, miris 1294. gada janvārī) bija uiguru (vai ongutu) izcelsmes nestoriešu mūks, kurš lielāko dzīves daļu pavadīja Ilhanātā (mūsdienu Irākā). Viņš ir vienīgais Mongoļu impērijas ceļotājs, kurš atstājis piezīmes par savu ceļojumu uz Eiropu. Rabans Sauma bija Marko Polo laikabiedrs, un viņa pieredze tiek salīdzināta ar venēciešu ceļotāja paveikto, taču no pretējā, Āzijas, skaptpunkta.

Kristīgās Austrumu baznīcas Ķīnā, jeb tā saukto nestoriešu mūks Rabans Sauma kopā ar vienu no saviem studentiem Markosu (vēlāk patriarhs Jahballaha III) devās svētceļojumā no Dzjiņu Ķīnas uz Jeruzalemi. Karadarbības dēļ viņi nesasniedza galamērķi, bet daudzus gadus pavadīja Ilhanāta kontrolētajā Bagdādē.

Par Rabanu Saumu jaunākais Markoss galu galā tika ievēlēts par Austrumu baznīcas patriarhu Jahballahu III, un vēlāk ieteica savu skolotāju Rabanu Saumu sūtīt misijā uz rietumiem kā mongoļu vēstnieku Eiropā (Ilhanāts bija Tuvajos Austrumos izveidota mongoļu valsts). Šajā ceļojumā gados jau vecais mūks tikās ar vairākiem Eiropas monarhiem (tostarp Francijas karali Filipu IV un Anglijas karali Edvardu I), kā arī ar pāvestu Nikolaju IV, nogādājot viņiem vēstules un mēģinot izveidot aliansi ar mongoļiem. Sevišķu iespaidu uz ceļotāju atstāja kristīgās pasaules galvaspilsētas Konstantinopole un Roma. Diplomātiskā misija nedeva augļus, bet vēlāk Bagdādē Rabans Ben Sauma dokumentēja savus ceļojumus. Viņa rakstītais stāstījums ir unikāls materiāls mūsdienu vēsturniekiem, jo tas sniedz priekšstatu par viduslaiku Eiropu krusta karu noslēgumā, ko aprakstījis inteliģents un domājošs laikabiedrs.

## Ārējās saites
Grimsbi

**Grimsbi** () ir ostas pilsēta Anglijā, Linkolnšīras grāfistes Ziemeļaustrumu Linkolnšīras unitārās pašvaldības administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos Hamberas dienvidu krastā  no grāfistes centra Linkolnas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta radusies 9. gadsimtā, kad šajā apvidū apmetās dāņu iebrucēji. Pilsētas nosaukums cēlies no sennorvēģu valodas *Grim* (‘maska’ — viens no Odina vārdiem) un *býr* — ‘ciems’. Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta kā ciems ar 200 iedzīvotājiem, priesteri, dzirnavām un pārceltuvi. 12. gadsimtā Grimsbi izauga par nozīmīgu tirdzniecības un zvejas ostu un 1201. gadā karalis Džons tai piešķīra pilsētas hartiju. 15. gadsimtā Grimsbi osta sāka aizsērēt un pilsēta panīka. 

19. gadsimta sākumā ar parlamenta aktu Grimsbi ostu atjaunoja. Pēc bagarēšanas un ar to saistītiem uzlabojumiem 19. gadsimta sākumā pilsēta strauji pieauga, ostai uzplaukstot, importējot dzelzi, kokmateriālus, kviešus, kaņepes un linus. 1848. gadā pilsētu savienoja ar dzelzceļa tīklu, kas ļāva Grimsbi ostu izmantot akmeņogļu eksportam. No 19. gadsimta beigām pilsētā strauji attīstījās zvejniecība un 1950. gados tā tika uzskatīta par lielāko zvejas ostu pasaulē. Pēc Mencu karu un Eiropas Savienības kopējās zivsaimniecības politikas radītā spiediena, kas pārdalīja zvejas kvotas citām ES valstīm, daudzi Grimsbi uzņēmumi nolēma pārtraukt zveju ar trali. Zvejniecības nozares zaudēšana pilsētai radīja nopietnas ekonomiskas un sociālas problēmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltais terors

**Baltais terors** var būt:

* Baltais terors — kustība pret jakobīniem Francijas revolūcijā (1795);
* Baltais terors — kustība pret franču revolūciju (1815);
* Baltais terors — politisko represiju, arestu un nāvessodu periods, ko Krievijas pilsoņu kara (1918—1922) un ar to saistīto konfliktu laikā veica antiboļševistiskie spēki;
* Baltais terors — komunistiskās Septembra sacelšanās represijas Bulgārijas Karalistē (1923);
* Baltais terors — Ungārijas kontrrevolūcijas karavīru represīvās vardarbības divu gadu periods (1919—1921);
* Baltais terors — masu slepkavības, kuras Spānijas pilsoņu kara un Fransisko Franko valdīšanas laikā pastrādāja nacionālistu kustība (1936—1939);
* Baltais terors — politisko represiju periods Ķīnā, ko 1927. gadā uzsāka Ķīnas Republikas valdība;
* Baltais terors — EAM-ELAS vajāšana laikā no Varkizas līguma parakstīšanas 1945. gada februārī līdz Grieķijas pilsoņu kara sākumam 1946. gada martā;
* Baltais terors — politisko represiju periods Taivānā, ko laikā no 1949. līdz 1987. gadam veica Ķīnas Republikas valdība;
Toms Skerits

**Tomass Rojs Skerits** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, kurš kopš 1962. gada ir piedalījies vairāk nekā 40 filmās un 200 televīzijas seriālu sērijās.

Skerits pazīstams ar lomām filmās "Lazarete" (1970), *[[The Devil's Rain]]* (1975), *[[Up in Smoke]]* (1978), "Svešais" (1979), "Mirusī zona" (1983), "Labākais šāvējs" (1986), *[[Poltergeist III]]* (1988), "Dzelzs magnolijas" (1989), "Indīgā efeja" (1992), Singles (1992), "Tur, kur upe tek" (*A River Runs Through It*, 1992), "Kontakts" (1997), "Saules asaras" (*Tears of the Sun*, 2003), "Karalisks piedāvājums" (2016) un *[[Lucky (filma)|Lucky]]* (2017). Piedalījies arī seriālos *[[Picket Fences]]* un *[[Cheers]]*. Par *Picket Fences* 1993. gadā saņēmis ''Emmy'' balvu.

## Ārējās saites
Terija Gāra

**Terija Anna Gāra** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

Savu karjeru sākusi 1960. gados. Kā dejotāja atveidojusi nelielas lomas sešās muzikālajās filmās ar Elvisu Presliju. Kļuvusi atpazīstama ar lomām Frānsisa Forda Kopolas mistērijas trillerī "Saruna" (1974), Mela Bruksa komēdijā *[[Young Frankenstein]]* (1974) un Stīvena Spīlberga zinātniskās fantastikas filmā "Trešās pakāpes tuvie kontakti" (1977). Par lomu Sidnija Polaka romantiskajā komēdijā "Sirdspuķīte" (1982) Gāru nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Atveidojusi lomas arī filmās *[[One from the Heart]]* (1981), *[[Mr. Mom]]* (1983), "Pēc darba" (1985), "Spēlmanis" (1992), "Gatavs valkāšanai" (*Prêt-à-Porter*, 1994), "Stulbs un vēl stulbāks" (1994), "Maikls" (*Michael*, 1996) un "Spoku pasaule" (2001).

## Ārējās saites
Burtnieku iela (Lielvārde)

**Burtnieku iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Gaismas ielu kādā privātīpašumā.

## Ielu savienojumi
Burtnieku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Gaismas iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Valdemārs Ancītis

**Valdemārs Ancītis** (1921—2006) bija latviešu literatūras vēsturnieks, bibliogrāfs un rakstnieks, Krišjāņa Ancīša jaunākais brālis.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Aknīstes pagasta "Ancīšos" lauksaimnieka Jāņa Ancīša un viņa sievas Emīlijas, dzimušas Mežaraupes, ģimenē.
Mācījās Aknīstes pamatskolā (1931—1935) un Rīgas Valsts 1. ģimnāzijā (1935—1940). 1937. gadā publicēja rakstu "Tautas medicīnas materiāli no Aknīstes" krājuma "Ceļi" 8. numurā.

Pēc Latvijas okupācijas Otrā pasaules kara laikā 1940. gadā sāka studijas Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātes Baltu filoloģijas nodaļā, līdztekus strādāja laikrakstā "Jēkabpils Vēstnesis" (1941—1943). 1943. gadā viņu iesauca Latviešu reģionā. Pēc Vācijas kapitulācijas 1945. gada maijā viņam izdevās izvairīties no krišanas gūstā un 1945. gada vasarā viņš slēpās pie mācītāja Gustava Tursa, tad līdz 1947. gada janvārim vecāku mājās Aknīstes pagastā.
Pēc legalizēšanās 1948. gada novembrī Ancītis sāka strādāt LZA Valodas un literatūras institūtā par ārštata līdzstrādnieku, taču 1949. gadā viņu atbrīvoja no darba.

Vēlāk strādāja par darbvedi Cieceres septiņgadīgajā skolā (1949—1960), tad Saldus 3. astoņgadīgajā skolā (1960—1969), līdztekus darbojās Saldus laikrakstā "Padomju Zeme" (1962—1977). 1967. gadā iznāca Ancīša monogrāfija "Bagāti gadi: K. Egles dzīve darbos un atziņās". 1968. gadā viņu uzņēma Latvijas rakstnieku savienībā.

Miris  Saldū.

## Darbi

[thumb|Valdemāra Ancīša pierakstītais Aknīstes [sēļi|sēļu dialekts (1946).]]
Monogrāfiju autors par Kārli Egli un Jāni Poruku, vairāk nekā 400 apceru autors par latviešu rakstniekiem un māksliniekiem. Rakstījis par Sēlijas un Saldus novada vēsturi, kultūras dzīvi un ievērojamiem novadniekiemː

* Bagāti gadi (1967);
* Jānis Poruks. Raksti, 1. sējums (1971);
* Cieceres, Ventas un Vadakstes krastos, 1 — 3 (1992—1996);
* Sēlijas grāmata (1999);
* Aknīstes grāmata (2007).

### Dzejoļu un prozas krājumi
* Slāpes skan (1990);
* Bez jokiem (1994);
* Mēs gribam turpināties (2001).

## Apbalvojumi
* LPSR Augstākās padomes Prezidija Goda raksts "Par aktīvu radošu darbību" (1989)
* Krišjāņa Barona prēmija (piešķīra Saldus rajona kopsaimniecība “Jaunais komunārs”, 1991)
* Jaņa Rozentāla prēmiju (Saldus rajona kopsaimniecība “Druva”, 1992)
* Triju Zvaigžņu ordenis, 5. šķira (1994)
* Saldus pilsētas Goda pilsonis (1996)
* VKKF mūža stipendija

## Atsauces
Kijomidzu templis

**Kijomidzu templis** () ir budistu templis Japānā, Kioto. Templis ir daļa no Senās Kioto arhitektūras pieminekļiem, kas iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Templis uzcelts 778. gadā, Naras periodā. Daudzas tempļa daļas piebūvētas klāt 1633. gadā, pēc šoguna Tokugavas Iemicu rīkojuma.

2007. gadā Kijomidzu templis bija viens no 21 finālista, kas pretendēja uz iekļaušanu Septiņu jauno pasaules brīnumu sarakstā.

## Ārējās saites
Andreja Pumpura iela (Ogre)

**Andreja Pumpura iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Skolas un Skautu un beidzas krustojumā ar Lāčplēša ielu. Privātmāju apbūve.

Iela nosaukta dzejnieka Andreja Pumpura vārdā.

## Ielu savienojumi
Andreja Pumpura iela ir savienota ar šādām ielām:
* Skolas iela
* Skautu iela (T veida krustojums)
* Jaunogres prospekts (T veida krustojums)
* Lāčplēša iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Ausekļa prospekts

**Ausekļa prospekts** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Mālkalnes prospekts un beidzas krustojumā ar Gaismas prospektu un Vidus prospektu.

## Ielu savienojumi
Ausekļa prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Mālkalnes prospekts (T veida krustojums)
* Vidus prospekts (T veida krustojums)
* Lapu iela
* Blāzmas iela
* Zilokalnu prospekts
* Gaismas prospekts
* Vidus prospekts (2. reizi)

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
* Ausekļa iela
Ābolu iela (Ogre)

**Ābolu iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Brīvības ielu un beidzas krustojumā ar Vēju iela. Privātmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Ābolu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības iela (T veida krustojums)
* Kastaņu iela
* Vēju iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Jakobs Leons Pajekens

**Jakobs Leons Pajekens** (; dzimis  Hamburgā) ir Vācijas FIDE starptautiskais meistars šahā (2019), *[[Rīgas Tehniskās universitātes Open]]* turnīra laureāts (2024).

## Biogrāfija
Vācijas šaha meistara Volfganga Pajekena (; dzimis 1970. gadā) dēls.

2018. gada decembrī Hamburgā uzvarējis starptautiskajā jauno meistaru turnīrā. 2023. gada decembrī uzvarējis Vācijas augstskolu atklātājā čempionātā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru dalībnieks. 2022. gada jūlijā Bambergas starptautiskajā šaha turnīrā izcīnījis 2. vietu. 2024. gada augustā izcīnījis 2. vietu šaha festivāla *[[Rīgas Tehniskās universitātes Open|RTU Open 2024]]* "A" turnīrā.

Vācijas šaha bundeslīgā pārstāv Ķīles šaha klubu *SK Doppelbauer Turm Kiel*.

Par panākumiem turnīros FIDE 2019. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Irlavas Sarkanā Krusta slimnīca

**SIA Irlavas Sarkanā Krusta slimnīca** ir ārstniecības iestāde Irlavas pagastā, Tukuma novadā, kas piedāvā sociālās aprūpes un rehabilitācijas pakalpojumus. Tās kapitāldaļas pieder Tukuma novada domei. Slimnīcā strādā vidēji 30 darbinieki, kā arī ģimenes ārsts.
Slimnīcas dienas stacionārā ir 11 gultvietas.

## Vēsture
thumb|200px|Irlavas doktorāta ēka (20. gadsimta pirmā puse)
thumb|200px|Irlavas slimnīca pēc pārbūves (1936)
thumb|200px|Krišjāņa Katlapa gleznu izstāde Irlavā (1939)
Irlavas doktorāta ēka Slimnīckalnā celta 1830. gadā.
1850. gadā par muižnieku līdzekļiem uzcēla slimnīcu nabagiem (*Irmlau-Waldheim*). Slimnieku gultasvietas bijušas vienstāva ēkā zem viena jumta ar zirgu staļļiem, jo ārsts līdz slimniekam tolaik varēja nokļūt tikai ar zirgu. 1905. gada revolūcijas laikā 1905. gada 25. novembrī nogalināja Irlavas ārstu Ādolfu Katerfeldu.
No 1923. līdz 1948. gadam Irlavas-Grenču slimnīcu vadīja ķirurgs Krišjānis Katlaps. 1936. gadā slimnīcas namu pārbūvēja un paplašināja uz zirgu staļļu rēķina, kur iekārtoja operāciju zāli, bet jaunuzceltajā otrajā stāvā slimnieku ērtībām izbūvēja verandu. Slimnīcā bija 120 gultasvietas — ķirurģija, dzemdniecība, ginekoloģija, bērnu nodaļa, tika veiktas nopietnas operācijas. Iekšpagalmā bija izveidota strūklaka.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gada pavasarī vācu varas iestādes lika evakuēt Irlavas slimnīcu uz 17 km attālo Kukšu muižu. Irlavā iekārtoja vācu armijas lazareti.

## Irlavas muzejs
Otrā pasaules kara laikā K. Katlaps 1942. gadā Irlavas doktorāta divās zālēs sarīkoja Rīgas mākslinieku izstādi, kurā piedalījās 28 autori ar 60 darbiem. Savus darbus izstādei deva mākslinieki V. Tone, Ģ. Eliass, O. un U. Skulmes, K. Neilis, A. Artums, L. Āriņš, J. Liepiņš, P. Upītis un citi.
No iepirktajām gleznām 1942. un 1943. gadā viņš izveidoja Irlavas mākslas muzeju. K. Katlapa privātajā kolekcijā bija O. Skulmes “Ganiņš”, V. Purvīša “Pavasaris”, J. Rozentāla “Pavasaris”, T. Zaļkalna tēlniecības darbi. Pēc kara beigām 1945. gada beigās Irlavas muzeju pievienoja Tukuma muzejam kā filiāli, bet 1948. gadā pēc Krišjāņa Katlapa aresta un izsūtīšanas Irlavas mākslas kolekciju iepludināja Tukuma muzeja krājumā, iekļaujot tajā arī ārsta privātkolekcijas darbus.

## Literatūra
Valentija Embure. Irlavas doktorāts (1830—2013) un Irlavas Sarkanā Krusta slimnīca (1850—2013). Rīga: "Lauku ārstniecība Latvijā: atskats un vērtējums", medicīnas vēstures simpozijs 2013. gada 18. septembrī, tēzes un raksti / Arnis Vīksna (sastādītājs)

## Atsauces
Aksels Tuanzebe

**Aksels Tuanzebe** (, dzimis ) ir Kongo Demokrātiskās Republikas futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā un pārstāv Kongo DR fubola izlasi. Kopš 2025. gada Tuanzebe spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Burnley FC|Burnley]]*.

Iepriekš pārstāvējis Anglijas komandas *[[Manchester United FC|Manchester United]]*, *[[Aston Villa FC|Aston Villa]]* un *[[Stoke City F.C.|Stoke City]]*, kā arī Itālijas komandu *[[SSC Napoli|Napoli]]*.

2024. gadā debitējis Kongo DR futbola izlases rindās.

## Sasniegumi
**Manchester United**

* UEFA Eiropas līga: 2016—17

## Ārējās saites
Lustūžkalns

**Lustūžkalns** ir 72,1 m augsts paugurs uz ziemeļrietumiem no Valguma ezera, Ķemeru nacionālā parka augstākā virsotne.

Kalna nosaukums radies no dažādiem nostāstiem par izpriecām (lustēm) šajā vietā.

## Vēsture
Rakstu avotos Lustūžkalns jeb **Lustūža kalns** minēts kā nocietināta vieta, kur atrodami arī senkapi. Zināms, ka pie Rīgas—Tukuma vecā ceļa Tukuma pils fogts uzcēlis Livonijas ordeņa militāru nocietinājumu pēc 1484. gada Rīgas karaspēka uzbrukuma. Iespējams, ka vēlāk te atradusies ordeņa mestra medību vieta, kas vēlāk pārbūvēta par hercoga Jēkaba medību muižu. Savukārt hercogs Frīdrihs Kazimirs te ierīkojis plašu zvēru dārzu. Vēlāk te atradās Tukuma mežkunga muiža (*Tuckum-Forstei*) ar savu pagastu.

## Nostāsti
Nostāsts vēstī, ka hercogs Jēkabs bieži uzturējies Valguma ezera krastos un medījis dziļajos mežos, kur vēl tagad redzamas viņa medību pils atliekas.
Cits nostāts vēstī, ka te bijusi Krievijas ķeizarienes Katrīnas II izpriecu pils. Viņas zelta kariete esot nogrimusi Valguma ezerā.

## Atsauces
Maulids

**Maulids** (, *mawlid*) ir ikgadēji musulmaņu svētki, kuros atzīmē pravieša Muhameda dzimšanas dienu. Tradicionāli tos svin Islāma kalendāra trešā mēneša (1. rabī) divpadsmitajā dienā. Svētkus ieviesa abāsīdi vai fātimiji. Osmaņu impērijā pēc sultāna Murada III rīkojuma tiek kļuva par nacionālajiem svētkiem. Mūsdienās Maulids ir nacionālie svētki teju vai visās musulmaņu pasaules valstīs.

## Ārējās saites
76. gads

**76. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Romas Impērija
* Par Romas konsuliem ievēlēja imperatoru Vespasiānu un viņa dēlu Titu Flāviju Cēzaru Vespasiānu Augustu.
* Gubernators Seksts Jūlijs Frontins pakļāva silurus un citas naidīgās Velsas ciltis, izveidojot cietoksni Kerleonā (*Isca Augusta*) Augusta 2. leģiona vajadzībām un izveidoja mazāku fortu tīklu saviem palīgspēkiem.

### Pēc tēmas
#### Māksla un zinātne
* Ķīniešu vēsturnieks Baņs Gu izstrādāja teoriju par Visuma izcelšanos.

#### Reliģija
* Anaklēts kļuva par Katoļu baznīcas trešo pāvestu, nomainot Linu (saskaņā ar oficiālo Vatikāna sarakstu).

## Dzimuši
*  — Adriāns, Romas imperators (miris 138. gadā)

## Miruši
* Lins — Katoļu baznīcas pāvests (aptuvens datums)
* Marks Vetijs Bolans — Romas politiķis un gubernators (dzimis 33. gadā)
* Nikanors — grieķu misionārs un moceklis
* Kvints Askonijs Pedians — romiešu vēsturnieks (dzimis 9. gadā p.m.ē.)

## Atsauces
Hamišs Kers

**Hamišs Kers** (; dzimis  Danīdinā) ir Jaunzēlandes vieglatlēts, startē augstlēkšanas sacensībās. Viņš ir  čempions, 2025. gada pasaules čempions, 2024. gada pasaules čempions telpās un 2022. gada Nāciju Sadraudzības spēļu čempions. Viņam pieder Okeānijas rekords telpās un atkārtots Okeānijas rekords (abi 2,36 m).

## Karjera
2019. gada jūnijā Kers atkārtoja valsts rekordu, ar lēcienu 2,30 m izcīnot zelta medaļu Okeānijas čempionātā vieglatlētikā Taunsvilā. 2019. gadā pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā un ieņēma 23. vietu. 2021. gada februārī viņš Velingtonā uzlaboja valsts rekordu, pārvarot 2,31 metrus. Vēlāk tajā pašā gadā pārceltajās Tokijas olimpiskajās spēlēs viņš iekļuva finālā un ieņēma 10. vietu ar rezultātu 2,30 m.

2022. gada Pasaules čempionātā telpās Belgradā izcīnīja bronzas medaļu, dalot trešo vietu ar Džanmarko Tamberi. Viņš pārvarēja 2,31 m augstumu, labojot Jaunzēlandes rekordu telpās, kas 39 gadus piederēja Rodžeram Te Puni. Tā paša gada jūnijā Kers uzvarēja Okeānijas čempionātā. 2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā neiekļuva finālā, kvalifikācijā paliekot 14. vietā. Augustā izcīnīja zelta medaļu 2022. gada Nāciju Sadraudzības spēlēs Birmingemā ar lēcienu 2,25 m augstumā.

2023. gada februārī Banska Bistricā, Slovākijā, Kers laboja Austrālijas augstlēcejam Timam Forsaitam piederošo Okeānijas rekordu telpās un sev piederošo Jaunzēlandes rekordu, pārvarot 2,34 m. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā atkal nespēja iekļūt finālsacensībās, ieņemot 19. vietu.

2024. gada Pasaules čempionātā telpās Glāzgovā izcīnīja uzvaru, pārlecot 2,36 m. Tas bija atkārtots Okeānijas rekords un tobrīd sezonas labākais rezultāts pasaulē.  Kers izcīnīja zelta medaļu  Parīzē. Viņam bija vienāds rezultāts ar amerikāņu augstlēcēju Šelbiju Makjūenu, abiem pārvarot 2,36 metrus un izmantojot vienādu mēģinājumu skaitu. Notika pārlēkšana, kurā Kers pārlēca 2,34 m augstumu, bet Makjūens to nepārleca.

2025. gada Pasaules čempionātā telpās Naņdzjinā izcīnīja sudraba medaļu. 2025. gada augustā Kers uzvarēja Dimanta līgas finālā Cīrihē. 2025. gada Pasaules čempionātā Tokijā izcīnīja arī pasaules čempiona titulu, pārvarot 2,36 metru augstumu.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilces aprēķins

thumb|Vilces spēka un ātruma diagramma hipotētiskai lokomotīvei ar maksimālo vilcējspēju 350 kN
**Vilces aprēķini [[dzelzceļš|dzelzceļa]] ritošajam sastāvam** ir inženiertehnisks process, kas ietver vilciena kustības modelēšanu dažādos apstākļos, piemēram, kāpumos, kritumos, vilces spēka un bremzēšanas analīzi. Šie aprēķini ir būtiski, lai noteiktu vilciena masu, gaitas laiku, ņemot vērā sliežu ceļa gradientu, kā arī lai nodrošinātu drošu, efektīvu vilciena kustību un drošību. Vilces aprēķinos apskata velkamā ritošā sastāva īpatnības (8, 6 vai 4 asu vagoni). Šajā procesā ņem vērā dažādus faktorus, piemēram, sliežu ceļa pamata gradients, vilces spēks, bremzēšana un vilciena masa. Precīzi vilces aprēķini ir nepieciešami, lai novērtētu vilciena spēju pārvietoties pa sliežu ceļu, īpaši stāvākos kāpumos un kritumos.

Pamata gradientam vilciena masu aprēķina Q=\frac{F_{kr} -(\omega' _0+i_p )Pg}{(\omega''_0+i_p)g}, kur

Fkr — lokomotīves aprēķina vilcējspēks, N;

ω' — lokomotīves īpatnējā pretestība, N/kN;

ω — vilciena sastāva īpatnējā pretestība, N/kN. P.S. Īpatnējjie spēki attiecināti uz 1 kN vilciena, sastāva, vagona, lokomotīves.;

ip — pamata gradients vilciena masas aprēķinam;

P — lokomotīves aprēķina masa, t;

g — brīvā kritiena paātrinājums, 9,81 m/s2.

## Atsauces
Bārbeļu iela (Ogre)

**Bārbeļu iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Skalbju ielu un beidzas krustojumā ar Magnoliju ielu. Privātmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Bārbeļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Skalbju iela (T veida krustojums)
* Ģerāniju iela (T veida krustojums)
* Magnoliju iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Baldones iela (Ogre)

**Baldones iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Rīgas ielu un beidzas krustojumā ar Doles ielu.

Iela nosaukta Baldones pilsētas vārdā.

## Ielu savienojumi
Baldones iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rīgas iela
* Mazā iela (T veida krustojums)
* Ikšķiles iela (T veida krustojums)
* Jaunogres prospekts (T veida krustojums)
* Ikšķiles iela (2. reizi) (T veida krustojums)
* Pulkveža Brieža iela (T veida krustojums)
* Doles iela

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Krievijas galvaspilsētas pārcelšana no Petrogradas uz Maskavu

**Krievijas galvaspilsētas pārcelšana no Petrogradas uz Maskavu** notika 1918. gada 12. martā. Šim lēmumam bija vairāki iemesli:

* Pārcelšana notika Krievijas pilsoņu kara laikā un Pirmajā pasaules karā, kad Petrogradā (vēlāk pārdēvēta par Ļeņingradu), kas atradās tuvāk Vācijas frontei, draudēja vācu iebrukums. Maskava bija drošākā un stratēģiski izdevīgākā vietā.
* Petrograda bija revolucionārās kustības centrs, un tur pastāvēja liels politiskās nestabilitātes risks. Pārcelšanās uz Maskavu nodrošināja labāku kontroli pār valdību un samazināja nemieru iespējamību.
* Maskava bija tuvāk Krievijas centrālajiem reģioniem un dzelzceļa mezglam, kas nodrošināja vieglāku saziņu un piekļuvi resursiem.

Pēc pārcelšanas Maskava kļuva par jauno Padomju Krievijas un vēlāk Padomju Savienības galvaspilsētu un saglabāja šo statusu arī pēc PSRS sabrukuma, kļūstot par mūsdienu Krievijas Federācijas galvaspilsētu.

Maskavas kā galvaspilsētas statuss veicināja pilsētas ekonomisko attīstību, infrastruktūras paplašināšanu un modernizāciju. Tā kļuva par nozīmīgu rūpniecības un tehnoloģiju centru. Petrograda zaudēja savu kā galvenā politiskā centra nozīmi, lai gan tā joprojām saglabāja lielu kultūras, vēstures un rūpniecības nozīmi.

## Vēsture
1917. gadā notika Oktobra revolūcija, kuras rezultātā pie varas nāca boļševiki Vladimira Ļeņina vedībā. Petrograda tolaik bija Krievijas Impērijas galvaspilsēta, taču pēc revolūcijas situācija valstī kļuva ļoti nestabila. Sākās Krievijas pilsoņu karš starp boļševiku Sarkanās armijas atbalstītājiem un viņu pretiniekiem — balto kustību, monarhistiem, ārvalstu intervences spēkiem un citiem.

Galvaspilsētas pārcelšana notika diezgan ātri. Ļeņins un citi boļševiku līderi saprata, ka nepieciešams rīkoties steidzami, lai izvairītos no potenciāla Vācijas uzbrukuma. 1918. gada 12. martā boļševiku vadība, valdība un dažādas padomju iestādes pārcēlās no Petrogradas uz Maskavu. Tika izmantoti īpaši vilcieni, kas pārvadāja valdības locekļus, viņu ģimenes, kā arī svarīgus dokumentus un citus resursus. Maskavā boļševiki izvietoja valdības iestādes Kremļa teritorijā, kas kļuva par jauno varas centru.

## Ārējās saites
Nacionālais ienākums

**Nacionālais ienākums** ir ekonomikas rādītājs, kas mēra visu preču un pakalpojumu kopējo vērtību, ko gada laikā saražojuši kādas valsts uzņēmumi un pilsoņi. Tas ietver ienākumus no vietējiem resursiem un darbaspēka, kā arī ārvalstīs iegūtos ienākumus, kurus saņem valsts iedzīvotāji un uzņēmumi. Nacionālais ienākums parasti tiek aprēķināts kā nacionālais kopprodukts (NKP) mīnus amortizācija un netiešie nodokļi (tie ietver tādus nodokļus kā PVN un akcīzes nodokļi, kurus valsts iekasē netieši caur uzņēmumiem, un kuri tiek uzskatīti par starpposma izmaksām). Tas palīdz novērtēt valsts ekonomisko attīstību un labklājību.

Alternatīvi, nacionālo ienākumu var izteikt arī kā visu iedzīvotāju darba algu, uzņēmumu peļņas, nomas maksājumu un procentu ienākumu summu, pievienojot valsts subsīdijas un atņemot netiešos nodokļus.

## Ārējās saites
Brīvības iela (Ogre)

**Brīvības iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Neatkarības laukumu un Grīvas prospektu un beidzas pie Ogres ziemeļaustrumu robežas (Lībieškalns). Viena no centrālajām Ogres ielām. Uz Brīvības ielas atrodas Ogres novada dome, Ogres rajona tiesa un Ogres Centrālā bibliotēka.

## Ielas raksturojums
Brīvības ielu divās daļās sadala dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils. Pārsvarā dominē publiskās celtnes. Dzelzceļa kreisajā pusē atrodas Ogres rajona tiesa. Sākot no krustojuma ar Upes prospektu līdz Tīnūžu ielai, ir izveidota gājēju iela, uz kuras atrodas dažādas kafejnīcas, veikali, aptiekas, Ogres Vēstures un mākslas muzejs, Ogres Kultūras centrs un Ogres teātris, Ogres Jauniešu māja, PMLP Ogres nodaļa un citas publiskās ēkas. Sākot no krustojuma ar Tīnūžu ielas līdz Turkalnes ielai, Brīvības iela ir daļa no autoceļa P5 (Ulbroka—Ogre). Uz ielas atrodas vairākas autobusa pieturas — "Ogres mūzikas skola", "Poliklīnika", "Norupes iela", "Poruka iela", "Rūpnieku iela", "Amatnieku iela", "Kartona fabrika", "Dambis", "MRS".

## Ielu savienojumi
Brīvības iela ir savienota ar šādām ielām:
* Neatkarības laukums
* Grīvas prospekts (T veida krustojums)
* Skolas iela
* Tirgoņu iela
* Upes prospekts (T veida krustojums)
* Bērzu aleja
* Parka iela (Y veida krustojums)
* Pļavas iela (Y veida krustojums)
* Ceriņu iela (T veida krustojums)
* Tīnūžu iela (Y veida krustojums)
* Zvaigžņu iela
* Kalna prospekts (T veida krustojums)
* Mednieku iela
* Turkalnes iela (T veida krustojums)
* Miera iela (T veida krustojums)
* Klusā iela (T veida krustojums)
* Krasta iela (T veida krustojums)
* Norupes iela (T veida krustojums)
* Suntažu iela (T veida krustojums)
* Poruka iela (Y veida krustojums)
* Viršu iela (T veida krustojums)
* Ievu iela (T veida krustojums)
* Ogres iela (T veida krustojums)
* Rožu iela (T veida krustojums)
* Peldu iela (T veida krustojums)
* Rūpnieku iela
* Ābolu iela (T veida krustojums)
* Meldru iela (T veida krustojums)
* Amatnieku iela (T veida krustojums)
* Loka iela (T veida krustojums) (2 reizes)
* Svelmes iela (T veida krustojums)
* Ceriņu iela (T veida krustojums)
* Sermuļu iela (T veida krustojums)
* Stirnu iela (T veida krustojums)
* Lībieškalna iela
* Mazā Lībieškalna iela

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Krišjānis Katlaps

thumb|200px|Krišjānis Katlaps (ap 1930)
thumb|200px|Irlavas slimnīca pēc pārbūves (1936)
thumb|200px|Krišjāņa Katlapa gleznu izstāde Irlavā (1939)
**Krišjānis Katlaps** (1892—1964) bija latviešu ārsts, gleznu kolekcionārs un mākslas mecenāts. Irlavas Sarkanā Krusta slimnīcas direktors un mākslas muzeja izveidotājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1892. gadā 1. oktobrī Irlavas pagastā zemnieka ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā viņš devās bēgļu gaitās uz Ukrainu, kur Kijivā studēja medicīnu un iepazinās ar sievu Lūciju. Līdz 1919. gadam strādāja par pulka ārstu Kamjankas kara apgabala medicīnas pārvaldē.
 
Pēc atgriešanās dzimtenē viņš Latvijas Universitātē ieguva ārsta grādu un no 1923. līdz 1948. gadam vadīja Irlavas-Grenču slimnīcu, kuru 1936. gadā pārbūvēja, iekārtojot operāciju zāli. Bija Irlavas pagasta „Zariņu” māju īpašnieks, Tukuma aizsargu pulka bataljona ārsts, Irlavas kultūras biedrības „Stars” priekšnieks un Irlavas lopkopības pārraudzības biedrības „Pamats” valdes loceklis.
           
Otrā pasaules kara laikā K. Katlaps 1942. gadā Irlavas doktorāta divās zālēs sarīkoja Rīgas mākslinieku izstādi, kurā piedalījās 28 autori ar 60 darbiem.
Padomju okupācijas laikā 1948. gada 20. jūnijā Krišjāni Katlapu arestēja un notiesāja par dzimtenes nodevību (bija ārstējis nacionālos partizānus un veicis pretpadomju aģitāciju), piespriežot 10 gadu ieslodzījumu stingrā režīma labošanas darbu nometnē, atņemot personas tiesības uz 5 gadiem un konfiscējot visu mantu.
Krišjānis Katlaps atgriezās no izsūtījuma 1955. gadā, strādāja Slokas slimnīcā par ķirurgu, pēc tam Ķemeru sanatorijā "Latvija" par galvenā ārsta vietnieku zinātniskajā darbā — līdz sava mūža pēdējām dienām 1964. gada 21. februārī.

## Irlavas muzejs
Otrā pasaules kara laikā K. Katlaps 1942. gadā Irlavas doktorāta divās zālēs sarīkoja Rīgas mākslinieku izstādi, kurā piedalījās 28 autori ar 60 darbiem. Savus darbus izstādei deva mākslinieki V. Tone, Ģ. Eliass, O. un U. Skulmes, K. Neilis, A. Artums, L. Āriņš, J. Liepiņš, P. Upītis un citi.
No iepirktajām gleznām 1942. un 1943. gadā viņš izveidoja Irlavas mākslas muzeju. K. Katlapa privātajā kolekcijā bija O. Skulmes “Ganiņš”, V. Purvīša “Pavasaris”, J. Rozentāla “Pavasaris”, T. Zaļkalna tēlniecības darbi. Pēc kara beigām 1945. gada beigās Irlavas muzeju pievienoja Tukuma muzejam kā filiāli, bet 1948. gadā pēc Krišjāņa Katlapa aresta un izsūtīšanas Irlavas mākslas kolekciju iepludināja Tukuma muzeja krājumā, iekļaujot tajā arī ārsta privātkolekcijas darbus.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas 1990. gadā Krišjāņa Katlapa mantiniekiem atdeva 20 privātās kolekcijas darbus.

## Apbalvojumi
* Latvijas Sarkanā Krusta „Goda Krusts” (1926)
* Aizsargu organizācijas „Nopelnu Krusts“ (1934)
* Atzinības krusts, IV šķira (1938)

## Literatūra
Valentija Embure. Irlavas doktorāts (1830—2013) un Irlavas Sarkanā Krusta slimnīca (1850—2013). Rīga: "Lauku ārstniecība Latvijā: atskats un vērtējums", medicīnas vēstures simpozijs 2013. gada 18. septembrī, tēzes un raksti / Arnis Vīksna (sastādītājs)

## Atsauces
Okema

**Okema** () ir pilsēta un pagasts Anglijā, Ratlendas grāfistes un unitārās pašvaldības administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes rietumdaļā  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Zināma vismaz kopš 11. gadsimta, kad Okema bija viens no Dānelāgas administratīvajiem centriem. Kopš Ratlendas grāfistes izveides 1204. gadā ir tās centrs.

1180. gadā normaņu barons Volkelins de Ferers nocietināja Okemas veco muižu, mainot tās nosaukumu uz Okemas pili. Lai gan tagad no muižas ir palikusi tikai Lielā zāle (*Great Hall*), tā ir viens no labākajiem Anglijas normaņu arhitektūras paraugiem. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Vēžnieks

**Vēžnieks** ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Augusts Vēžnieks (1847—1932) — latviešu politiķis, Sīpeles pagasta vecākais;
* Roberts Vēžnieks (1863—1941) — latviešu ārsts.
Makdermots

**Makdermots** var būt:

* Dilans Makdermots (*Dylan McDermott*; 1961) — amerikāņu aktieris;
* Šons Makdermots (*Seán Mac Diarmada*; 1883—1916) — īru politiķis un revolucionārs.
Jemisi Ogunleje

**Jemisi Ogunleje** (*Yemisi Ogunleye*; dzimusi  Germersheimā) ir Vācijas vieglatlēte, startē lodes grūšanas sacensībās. Viņa ir  čempione, Eiropas čempionāta un Pasaules čempionāta telpās medaļniece.

Viņas māte ir vāciete, bet tēvs nāk no Nigērijas.

## Karjera
Ar sportu sākusi nodarboties agrā vecumā, sākumā trenējusies vingrošanā, 13 gadu vecumā pievērsusies vieglatlētikai un sāka nodarboties ar septiņcīņu. 15 gadu vecumā guvusi smagu traumu, kas liedza veikt visas disciplīnas, un turpmāk koncetrējusies uz lodes grūšanu.

2023. gada Eiropas spēlēs izcīnīja sudraba medaļu. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2023. gadā Budapeštā, iekļuva finālsacensībās un ieguva 10. vietu. 2024. gada Pasaules čempionātā telpās Glāzgovā sasniedza personisko rekordu, aizgrūžot lodi 20,19 m, un izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties tikai kanādietei Sārai Mitonei. 2024. gada Eiropas čempionātā Romā ar rezultātu 18,62 m ieguva bronzas godalgu.  Parīzē kļuva par olimpisko čempioni, pēdējā mēģinājumā aizgrūžot lodi tieši 20 metrus tālu.

2025. gada Eiropas čempionātā telpās Apeldornā izcīnīja sudraba medaļu.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Markuss Rūts

**Markuss Rūts** (; dzimis  Oslo) ir norvēģu vieglatlēts, startē desmitcīņas sacensībās un septiņcīņā telpās,  čempions. 

## Karjera
Starptautiskās sacensībās sāka piedalīties 2017. gadā. 2019. gadā izcīnīja bronzas medaļu Eiropas U-20 čempionātā Burosā. 2020. gadā Bisletā desmitcīņā ieguva 8238 punktus, kas bija visu laiku otrais labākais rezultāts pasaulē U-20 grupā aiz Niklasa Kaula. 2021. gadā ieguva bronzu Eiropas U-23 čempionātā, kas notika Tallinā. 2022. gadā sacensībās Groseto, Itālijā, uzstādīja Norvēģijas rekordu desmitcīņā, iegūstot 8307 punktus.

2023. gada maijā Gecisā šo Norvēģijas rekordu pārspēja Sanders Skotheims. Tomēr tā paša gada jūlijā Espo, abiem startējot 2023. gada Eiropas U-23 čempionātā, tieši Rūts uzvarēja ar jaunu personisko, čempionāta un valsts rekordu — 8608 punktiem. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā, kas bija debija augstākā līmeņa pieaugušo sacensībās, ieguva 8. vietu.

Piedalījās 2024. gada Pasaules čempionātā telpās Glāzgovā, bet septiņcīņas pēdējā disciplīnā 1000 metru skrējienā neizgāja uz starta. Arī 2024. gada Eiropas čempionātā Romā nepabeidza sacensības. Viņš cīnījās par medaļu, bet bija spiests izstāties traumas dēļ, ko guva kārtslēkšanas laikā.  Parīzē ar 8796 punktiem, kas bija jauns Norvēģijas rekords, kļuva par čempionu. Tā bija pirmā Norvēģijas zelta medaļa šajā disciplīnā kopš 1920. gada, kad to izcīnīja Helge Lēvlanns.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemeļnorthemptonšīra

**Ziemeļnorthemptonšīra** () ir unitārā pašvaldība Anglijas vidienē Northemptonšīras ceremoniālajā grāfistē. Aizņem grāfistes ziemeļaustrumu daļu, robežojas ziemeļos ar Lesteršīru, Ratlendu un Linkolnšīru, austrumos — ar Kembridžšīru, dienvidos — ar Bedfordšīru un Bakingemšīru, bet rietumos — ar Rietumnorthemptonšīru. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Korbi.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 2021. gada 1. aprīlī, apvienojot 1974. gadā dibinātās Northemptonšīras nemetropoles grāfistes Austrumu Northemptonšīras, Korbi, Keteringas un Velingboro distriktus.

Administratīvi distriktu veido 13 pilsētas: Korbi ( iedzīvotāji), Keteringa (), Velingboro (), Rašdena (), Desboro (), Bērtonlatimera (), Rondsa (), Ērtlingboro (), Haiemferersa (), Rotvela (), Trapstona (), Aundla (), Finedona (), kā arī 100 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Korbi

**Korbi** () ir pilsēta un pagasts Anglijā, Northemptonšīras grāfistē, Ziemeļnorthemptonšīras unitārās pašvaldības administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos  no grāfistes centra Northemptonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Nozīmīgs metalurģijas centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta radusies 8. gadsimtā, kad apvidū sāka apmesties dāņu iebrucēji; pilsētas nosaukums cēlies no sennorvēģu valodas un nozīmē ‘Korbija ciems’. Pastardienas grāmatā 1086. gadā tā minēta kā *Corbei*. 1226. gadā karalis Henrijs III piešķīra Korbi gadatirgus tiesības. Lai arī dzelzsrūda pilsētā un tās apkaimē tika iegūta vēl romiešu laikos, Korbi industriālā attīstība sākās pēc dzelzceļa uzbūves 19. gadsimtā. 1910. gadā tika atklātas pirmās rūdas raktuves. Vēl 1931. gadā Korbi bija neliels ciems ar pusotru tūkstoti iedzīvotāju, bet tas sāka strauji augt pēc metalurģiskā kombināta uzbūvēšanas 1934. gadā. Pilsētā ieradās ievērojams daudzums strādnieku no Skotijas un pilsētas neformālais nosaukums kādreiz bija «Mazā Skotija». Jau 1939. gadā Korbi iedzīvotāju skaits bija pieaudzis līdz 12 tūkstošiem un tā faktiski bija lielākais ciems valstī, līdz tai tika piešķirts urbānā distrikta statuss. 1950. gadā Korbi tika izvēlēta kā viena no «Jauno pilsētu» plānveida attīstības pilsētām. 1970.—1980. gados tika slēgti vairāki pilsētas metalurģijas uzņēmumi, kas izraisīja līdz pat 30% lielu bezdarbu. Mūsdienās bezdarbs pilsētā pielīdzināms valstī vidējam pēc 1990. gados īstenotās ražošanas diversifikācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apslēptā dzīve

**"Apslēptā dzīve"** () ir 2019. gada ASV un Vācijas episka vēsturiskā drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Terenss Maliks. Filmā galvenās lomas atveido Augusts Dīls, Valērija Pahnere, Matiass Shunārtss un Jirgens Prohnovs. Savas pēdējās kino lomas filmā atveido arī Mīkaels Nīkvists un Bruno Gancs.

Filma stāsta par austriešu zemnieku Francu Jēgeršteteru (Dīls), kurš Otrā pasaules karā atteicās cīnīties nacistu pusē.

Filmas "Apslēptā dzīve" pirmizrāde notika  72. Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Filmu izplatīja *[[Fox Searchlight Pictures]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 82% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vecais vīrs un šaujamais

**"Vecais vīrs un šaujamais"** () ir 2018. gada ASV biogrāfiskā kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir Deivids Lourijs. Filmā galvenās lomas atveido Roberts Redfords, Keisijs Afleks, Sisija Speiseka, Denijs Glovers, Tika Samptera un Toms Veitss. Pēc filmas pabeigšanas Redfords paziņoja, ka tā būs viņa pēdējā kino loma.

Filma stāsta par 74 gadus veco banku laupītāju Forestu Takeru (Redfords).

Filmas "Vecais vīrs un šaujamais" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Fox Searchlight Pictures]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes un Redfordu nominēja Zelta globusa balvai kategorijā "Labākais aktieris mūziklā vai kinokomēdijā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Como 1907

***Como 1907***, parasti saukts vienkārši par ***Como***, ir profesionāls Itālijas futbola klubs no Komo, pilsētas Lombardijā. Dibināts 1907. gadā kā *Como Foot-Ball Club*. Pašlaik spēlē A sērijā. Mājas spēles aizvada *[[Stadio Giuseppe Sinigaglia|Giuseppe Sinigaglia]]* stadionā, kura ietilpība ir 13 602 vietas.

## Sasniegumi
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Čempioni (3): 1948—49, 1979—80, 2001—02
** Vicečempioni (3): 1974—75, 1983—84, 2023—24
* **C sērija** (agrāk arī *Prima Divisione* un C1 sērija)
** Grupas uzvarētāji: 1930—31, 1967—68, 1978—79, 2020—21
* **D sērija**
** Grupas uzvarētāji: 2007—08, 2018—19

## Komandas sastāvs
:**.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Laimis Rācenājs

**Laimis Rācenājs** (dzimis 1958. gada 21. augustā Dobelē) ir latviešu džeza un popmūzikas dziedātājs.

Mācījās Kuldīgas 1. vidusskolā, Kuldīgas un Ventspils mūzikas skolās, Georga Otsa mūzikas vidusskolā Tallinā.

Darbojās grupās "Zvaigznīte", "Līvi" (1980—1981), džeza kvartetos „Barbershop Kvartett” (1984—1986) un "Harmony 4 Riga" (1993), Tallinas bigbendos "New Murphy Band" (1992) un "Modern Fox" (1994).

Vēlāk piedalījās muzikālajos projektos "Viva La Bomba", "Besame mucho dziesmas ar chili", "Balādes par vīnu, mīlu un raganām" u.c. Piedalījās TV šovos un koncertēja vairāk nekā 20 valstīs.

## Albumi
* Wunderbar (1992) Airi Allvee & Laimis Racenajs
* Modern Fox (1994) (kā Laimis Racenaijs)
* Airi Allvee, Laimis Racenajs, The New Murphy Band — Wunderbar (1992, 2022)

## Atsauces
Ķīles "Holstein"

**Ķīles "Holstein"**, pilnā nosaukumā ***Kieler Sportvereinigung Holstein von 1900 e.V.***, zināms arī kā ***Holstein Kiel*** vai ***KSV Holstein***, ir Vācijas futbola klubs no Ķīles, Šlēsvigas-Holšteinas galvaspilsētas. Pašlaik spēlē Vācijas Bundeslīgā. Mājas spēles aizvada Holšteinas stadionā, kura ietilpība ir 15 034 vietas.

Lielākos panākumus klubs ir guvis pirms Bundeslīgas izveides. 1912. gadā tā futbolisti kļuva par Vācijas čempioniem, divas reizes (1910. un 1930. gadā) — par vicečempioniem. Bundeslīgā pirmo reizi iekļuva 2024. gadā, izcīnot otro vietu 2. Bundeslīgā. Divas reizes komanda ir sasniegusi Vācijas kausa pusfinālu (1941, 2021), 2021. gadā, tolaik spēlējot 2. Bundeslīgā,  kausa astotdaļfinālā pārspēja Minhenes "Bayern".

## Sasniegumi
* **[[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas čempionāts / Bundeslīga]]**
** Čempioni (1): 1912
** Vicečempioni (2): 1910, 1930
* **[[Vācijas kauss futbolā|Vācijas kauss]]**
** Pusfinālisti (2): 1941, 2021
* **[[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|2. Bundeslīga]]**
** 2. vieta (1): 2024

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Keteringa

**Keteringa** () ir pilsēta un pagasts Anglijā, Northemptonšīras grāfistē, Ziemeļnorthemptonšīras unitārās pašvaldības otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes vidusdaļā Aisas upes krastos  no grāfistes centra Northemptonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Lai arī Keteringas vietā jau romiešu laikā pastāvējusi apmetne, kur kausēta dzelzs, vēstures avotos Keteringa pirmoreiz minēta 965. gada Anglijas karaļa Ēdviga hartijā. Pastardienas grāmatā 1086. gadā Keteringa minēta kā Pīterboro abatijai piederoša muiža ar 31 zemnieku. 1227. gadā karalis Henrijs III piešķīra Pīterboro abatam tirgus tiesības Keteringā.

Keteringas izaugsme no ciema par industruālu pilsētu sākās 19. gadsimtā, kad šeit attīstījās apavu ražošana, kas bija dominējošā pilsētā līdz pat 1970. gadiem. Pēc dzelzceļa izbūves 1857. gadā Keteringas apkārtnē sākās dzelzs rūdas ieguve; pēdējās raktuves slēgtas 1969. gadā. No 1877. līdz 1959. gadam pilsētas nomalē darbojās vairākas metalurģiskās ražotnes. Mūsdienās pilsētas ekonomika balstās pakalpojumu un loģistikas nozarēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valerija Olmena

**Valerija Kerolaina Olmena** (; dzimusi  Ņuarkā, Delavērā) ir amerikāņu vieglatlēte, startē diska mešanas sacensībās, divkārtēja olimpiskā čempione, 2025. gada pasaules čempione.

## Karjera
2014. gadā Pasaules čempionātā junioriem Jūdžīnā izcīnīja sudraba medaļu. 2017. gadā pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā pieaugušajiem, kas notika Londonā. Kvalifikācijā sasniedza 28. rezultātu un finālā neiekļuva. Tajā pašā gadā ieguva sudraba medaļu vasaras universiādē Taibei.

2018. gadā izcīnija sudrabu Ziemeļamerikas, Centrālamerikas un Karību jūras reģiona valstu (NACAC) čempionātā Toronto. 2019. gada Pasaules čempionātā Dohā ieņēma 7. vietu.  Tokijā (notika 2021. gadā), jau pirmajā mēģinājumā raidot disku 68,98 metrus tālu, kļuva par olimpisko čempioni.  sacensībās Berlīnē ar 71,16 m tālu metienu laboja Ziemeļamerikas rekordu, kas kopš 1992. gada piederēja kubietei Hildai Ramosai.

2022. gada aprīlī Sandjego vēlreiz laboja Ziemeļamerikas rekordu, sasniedzot 71,46 m. 2024. gada aprīlī šo rekordu pārspēja Jaime Peresa. 2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā Olmena ieguva bronzas godalgu, bet pēc gada, kad Pasaules čempionāts risinājās Budapeštā, izcīnīja sudrabu.

 Parīzē izcīnīja savu otro olimpisko zeltu. Finālā četras reizes disku raidīja tālāk par 68 metriem, labākajā mēģināmjumā sasniedzot 69,50 m. 2025. gada aprīlī sacensībās Oklahomā sasniedza rezultātu 73,52 m, uzstādot jaunu personisko, ASV un Ziemeļamerikas rekordu. Tas bija labākais rezultāts pasaulē diska mešanā sievietēm kopš 1989. gada un ierindoja Olmenu sestajā vietā visu laiku rezultātu tabulā. 2025. gada Pasaules čempionātā Tokijā Olmena izcīnīja savu pirmo zelta medaļu pasaules čempionātos.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Kima Matula

**Kimberlija Mērija "Kima" Matula** (; dzimusi ) ir amerikāņu televīzijas un kino aktrise. Vislabāk pazīstama ar Houpas Loganas lomu (2010—2016) ziepju operā "Hameleonu rotaļas", lomām seriālos *[[UnReal]]* (2016) un "Reiss uz Vegasu" (2018).

## Biogrāfija
Kimberlija Mērija Matula dzimusi 1988. gada 23. augustā Fortvērtā, Teksasā, ASV. Viņai ir norvēģu saknes, viņas vecmāmiņa bija norvēģiete. Matula studēja kinomākslu Teksasas Universitātē Ārlingtonā, bet pameta studijas, jo sāka attīstīties viņas aktrises karjera. Pēc filmēšanās šausmu filmā *Savage Spirit* (2006), Matula 2008. gadā spēlēja kanāla *[[Lifetime]]* pusaudžu komēdijas filmā *[[Queen Sized]]* un nākamajā gadā parādījās CBS situāciju komēdijseriālā "Kā es satiku jūsu māti" sērijā. Viņa 2010. gadā ieguva Houpas Loganas, Brūkas Loganas meitas, lomu CBS ziepju operā "Hameleonu rotaļas". Matulu 2014. gadā nominēja ''Daytime Emmy'' balvai. Divos pēdējos ziepju operā pavadītajos gados, Matulas atveidotā varone bija galvenā protagoniste daudzās sižeta līnijās. 2014. gada novembrī ziņoja, ka Matula nav pagarinājusi līgumu ar "Hameleonu rotaļu" veidotājiem un aiziet no seriāla, lai turpinātu karjeru *primetime* televīzijā un kino.

Matula 2014. gadā filmējās kopā ar Skotu Īstvudu trillera filmā *[[Dawn Patrol]]*. Viņa 2016. gadā pievienojās kritiķu atzinīgi novērtētā kanāla *Lifetime* melnās komēdijdrāmas seriāla *[[UnReal]]* otrās sezonas aktieru ansamblim. Matula 2018. gadā atveidoja stjuartes Veronikas "Ronijas" Mesingas galveno lomu ''Fox'' komēdijseriālā "Reiss uz Vegasu". Seriālu atcēla pēc pirmās sezonas. Nākamajā gadā viņai bija otrā plāna loma komēdijdrāmas filmā "Cīņa ar manu ģimeni", kuras pirmizrāde notika Sandensas filmu festivālā. Matulai 2021. gadā bija otrā plāna loma *Fox* seriālā *9-1-1: Lone Star*, un viņa atveidoja *[[Fox News|Fox News Channel]]* ētera personību Loru Ingremu FX antoloģijas seriālā *Impeachment: American Crime Story*. 2022. gadā viņa piedalījās *[[HBO Max]]* seriālā *The Sex Lives of College Girls* un spēlēja galveno lomu kanāla *[[Hallmark]]* fantāzijas filmā *Ghost of Christmas Always*.

Matula 2024. gadā atveidoja komiķes Džeinas Kērtinas lomu Džeisona Raitmana režisētajā komēdijdrāmas filmā *[[Saturday Night]]*, kuras sižets ir par *[[Saturday Night Live]]* atklāšanas vakaru.

## Filmogrāfija

### Kino

### Televīzija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālais ''Instagram'' profils
* ''Cameo.com'' profils
Velingboro

**Velingboro** (; ) ir pilsēta un pagasts Anglijā, Northemptonšīras grāfistē, Ziemeļnorthemptonšīras unitārās pašvaldības trešā lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienvidaustrumos pie Aisas ietekas Nenā  no grāfistes centra Northemptonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta anglosakšu laikā kā *Wendelingburgh* — ‘Vendela ļaužu cietoksnis’. Pastardienas grāmatā 1086. gadā tā minēta kā *Wendelburie*. 1201. gadā karalis Džons piešķīra Kroilendas abatam tirgus tiesības Velingboro.

Pilsētas izaugsme sākās 19. gadsimta otrajā pusē. 1845. gadā uzbūvēta pirmā dzelzceļa līnija, kas caur Velingboro savienoja Northemptonu ar Pīterboro. 1860. gados pilsētas apkārtnē sāka iegūt dzelzs rūdu, kas turpinājās līdz pat 1960. gadiem. No 1870. gada pilsētā darbojās metalurģijas uzņēmumi. Mūsdienās attīstīta mašīnbūve (motocikli), inženierija, finanšu pakalpojumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jules

***Jules*** ir 2023. gada ASV zinātniskās fantastikas komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Marks Terteltaubs. Filmā galvenās lomas atveido Bens Kingslijs, Harieta Sansoma Harisa un Džeina Kērtina.

Filma stāsta par 79 gadus veco Miltonu (Kingslijs), kura pagalmā kādu nakti avarē NLO.

Filmas *Jules* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Bleecker Street]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Saturday Night

***Saturday Night***, sākotnējais nosaukums — ***SNL 1975***, ir 2024. gada ASV biogrāfiska komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Džeisons Raitmans, kurš sarakstījis scenāriju kopā ar Džilu Kenanu, kā arī abi filmu producējuši kopā ar Džeisonu Blūmenfeldu un Pīteru Raisu. Filmā galvenās lomas atveido Gebriels Labels, Reičela Senota, Korijs Maikls Smits, Lamorne Moriss, Dilans O'Braiens, Finns Volfhards, Vilems Defo, Metjū Rīss, Dž. K. Simonss un Kima Matula.

Filmas sižets risinās 1975. gadā, un tajā tiek atspoguļoti notikumi, kas noveda līdz ASV televīzijas kanāla NBC skeču šova *Saturday Night*, kas vēlāk kļuva pazīstams kā *[[Saturday Night Live]]*, izveidei un pirmizrādei.

*Saturday Night* pasaules pirmizrāde notika Toronto Starptautiskajā kinofestivālā 2024. gada 10. septembrī, un to ASV izplata kompānija *[[Columbia Pictures]]*, izmantojot uzņēmumu *[[Sony Pictures Releasing]]*, 2024. gada 11. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žeļeznogorska

**Žeļeznogorska** var būt:

* Žeļeznogorska — pilsēta Krievijā, Krasnojarskas novadā.
* Žeļeznogorska — pilsēta Krievijā, Kurskas apgabalā.

## Skatīt arī
* Žeļeznovodska
* Zeļenogorska
* Žeļeznogorska-Iļimska
Melnais kalns (nozīmju atdalīšana)

**Melnais kalns ** var būt:

*Melnais kalns — paugurs Aizputes pagastā;
*Melnais kalns — paugurs Silajāņu pagastā;
*Melnais kalns jeb **Pilskolns** — pilskalns Ambeļu pagastā;
*Melnais kalns — pilskalns Pilskalnes pagastā.