open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jauktā komanda 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**Jauktā komanda** bija pārstāvēta **[[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas norisinājās Francijas galvaspilsētā Parīzē no 1900. gada 14. maija līdz 28. oktobrim. Agrīnajās vasaras olimpiskajās spēlēs *Jaukto komandu* veidoja un tajā ļāva startēt vienkopus dažādu valstu sportistiem, galvenokārt komandu sporta veidos vai disciplīnās. Šī bija otrā reize, kad Jauktā komanda startēja vasaras olimpiskajās spēlēs.

Jauktajā komandā 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja aptuveni 107 sportisti (104 vīrieši un 3 sievietes).

Jauktā komanda šajās olimpiskajās spēlēs kopā izcīnīja 19 medaļas (8 zelta, 5 sudraba un 6 bronzas medaļas) 10 dažādos sporta veidos. Medaļu kopvērtējumā Jauktā komanda šajās spēlēs bija 4. vietā.

## Sportisti
 
### Sportistu sadalījums pa sporta veidiem

### Sportistu sadalījums pa valstīm

## Medaļu ieguvēji
### Medaļnieki

### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums pa sporta veidiem

*  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā zelta medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā bronzas medaļas valstij šajā sporta veidā

## Rezultāti
### Airēšana

### Burāšana

### Futbols

### Krikets

### Polo

### Regbijs

### Teniss

### Ūdenspolo

### Vieglatlētika
; Skrejceļa un šosejas disciplīnas 

### Virves vilkšana

## Skatīt arī
* Jauktā komanda olimpiskajās spēlēs

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* Jauktā komanda 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'')
Īsaksena

**Īsaksena** () ir slēgta Kanādas meteoroloģiskā stacija Arktikā. Izvietojusies Ellefa Ringnesa salas rietumu krastā.  Nosaukta, domājams, pēc Īsaksena pussalas salas ziemeļos, kas savukārt nosaukta par godu norvēģu polārpētniekam Gunnaram Īsaksenam.

## Vēsture
Stacija izveidota pēc Otrā pasaules kara ASV un Kanādas kopīgā Apvienotā Arktikas meteoroloģisko staciju (*Joint Arctic Weather Stations*; JAWS) projekta ietvaros kā viena no piecām Kanādas Arktikā; pārējās bija Jūrika (1947), Rezolūta (1947), Moldbeja (1948) un Alerta (1950). Stacijas būve uzsākta 1948. gada 3. aprīlī, bet regulārie meteoroloģiskie novērojumi sākti 3. maijā. Pie stacijas darbojās lidlauks. 1958. gadā stacija tika ievērojami atjaunināta un uzlabota, lietojot moduļveida iepriekš sagatavotas konstrukcijas. ASV personāls stacijā strādāja līdz 1971. gada oktobrim; pēc tam tā pārgāja pilnībā Kanādas pārvaldībā, kas atkārtoti uzlaboja stacijas infrastruktūru. 1978. gada 31. jūlijā finansējuma trūkuma dēļ stacijas darbība tika pārtraukta. 1989. gadā Īsaksenā tika uzstādīta automātiskā meteostacija.

1989. un 1992. gadā staciju kā bāzi izmantoja Augstās Arktikas Psiholoģijas pētniecības stacija (*High Arctic Psychology Research Station*, HAPRS). Katrā no reizēm seši vai septiņi pētnieki izmantoja viens otru kā dalībniekus, pētot izolācijas, attāluma un aukstuma ietekmi uz psiholoģiskiem un fizioloģiskiem procesiem, piemēram, garšas uztveri, aizkaitināmību, garastāvokli, subjektīviem un hormonāliem stresa, smadzeņu viļņu un miega rādītājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* aAron Munson (fotogrāfijas)
Aragona (upe)

**Aragona** (, ) ir 192 kilometrus gara Ebro kreisā krasta pieteka Spānijas ziemeļos, Aragonā un Navarrā.

Sākas Pireneju centrālajā daļā, tek dienvidrietumu virzienā, ietek Ebro pie Milagro. Lielākā pilsēta upes krastos — Sangvesa. Lielākā pieteka — Arga.

## Ārējās saites
Sandžiminjāno

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q91413"
}


**Sandžiminjāno** (, ) ir komūna un pilsēta Itālijas centrālās daļas ziemeļrietumos, Toskānas reģionā. Tā atrodas Sjēnas provincē. 2018. gadā Sandžiminjāno dzīvoja 7,77 tūkstoši iedzīvotāju. Sandžiminjāno ir slavena ar viduslaiku arhitektūru. Pilsētas vēsturiskais centrs ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pavedienu glīvene

**Pavedienu glīvene** () ir glīveņu dzimtas suga. Savvaļā tā ir plaši, bet nevienmērīgi sastopama teritorijās pola tuvumā, tostarp retumis visā Latvijas teritorijā. Grupas un audzes ir sastopamas dažādos stāvošos seklūdeņos uz smilšaina pamata (galvenokārt ezeros) un jūras piekrastē.

## Apraksts
Pavadienu glīvene ir daudzgadīgs, 15—40 cm garš glīveņu dzimtas ūdensaugs. Tā stublājs ir zarains un pilnīgi iegremdēts ūdenī. Lapas ir šauri lineāras, pavedienveidīgas, 5—10 cm garas un 0,02—0,05 cm platas, reti platākas — līdz 0,1 cm, ar gludu malu un vienu garenisku vidusdzīslu, lapas gals pastrups. Lapas maksts ir 1—1,5 cm gara, apakšdaļā saaugusi, aptver vienu stublāja zaru. Ziedkopas kāts ir 5—20 cm garš, ziedu vārpa ir 2—7 cm gara skraja, ar ziediem 3—5 mieturos. Auglis ir olveidīgs, 0,2—0,3 cm garens riekstiņš, kuram mala ir gluda un knābis — īss. Zied jūnijā, jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Frīza glīvene

**Frīza glīvene** () ir glīveņu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, tostarp nereti visā Latvijā, dažviet Āzijā un Ziemeļamerikā. Veido grupas dažādos iekšzemes ūdeņos seklās vietās uz smilšainas, dūņainas vai mālainas grunts.

## Apraksts
Frīza glīvene ir daudzgadīgs, 0,4-1 m garš ūdensaugs, kurš aug pilnīgi iegremdēts. Stublājs ir 0,1 cm tievs, nedaudz saspiests, zaro maz. Tas ir posmains un posmi ir īsi (ap 5 cm). Lapas ir sēdošas, 3-6 cm garas un 0,05-0,3 cm platas, ar 5 dzīslām, gals gari dzeloņsmails, augšējo lapu žāklēs veidojas lapainas īsvasas. Pielapes ir brīvas, 0,7-1,4 cm garas, šķeldrētas. Vārpas kāts galā ir resnāks, manāmi garāks nekā skrajā vārpa, aptuveni lapu garumā vai īsāks. Ziedu vārpā ir maz. Riekstiņš ir sīks, ap 0,2 cm garš, šķautņains, ar īsu knābi un gludu malu. Zied jūlijā, augustā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krokainā glīvene

**Krokainā glīvene** () ir glīveņu dzimtas suga. Savvaļā tā ir plaši Eirāzijā, tostarp Latvijā sastopama suga, kura ir ieviesusies arī Ziemeļamerikā. Augs veido grupas dažādos stāvošos ūdeņos.

## Apraksts
Krokainā glīvene ir daudzgadīgs, 0,5—2 m garš glīveņu dzimtas lakstaugs. Auga stublājs pilnīgi iegremdēts ūdenī, tas ir plakans, četršķautņains un zarojošs. Lapas ir sēdošas, iegarenas, 4—6 cm garas un 0,7—1,5 cm platas, to mala ir sīki viļņaina un gals strups. Pielapes ātri nokrīt. Lapas dzīsla bieži ir iesarkana. Ziedkopas kāts ir vienāda resnuma, vismaz divreiz garāks nekā vārpa. Vārpa ir 2—3 cm gara ar 7-10 ziediem, ziedot tik tikko paceļas virs ūdens virsmas. Augļa — riekstiņa — knābis ir garš un līks. Zied no jūnija līdz augustam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pols Sorvino

**Pols Entonijs Sorvino** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris, operdziedātājs, uzņēmējs, scenārists un tēlnieks. Kino un televīzijā visbiežāk atveidojis autoritatīvus tēlus, kas darbojas gan kriminālajā pasaulē, gan likuma pusē.

Sorvino plašāku atpazīstamību ieguva pēc Lukēze kriminālās ģimenes *[[caporegime]]* Polija Cicero (balstīts uz īsta gangstera Pola Vario dzīves) lomas Mārtina Skorsēzes 1990. gada gangsterfilmā "Labie puiši" un Ņujorkas policijas departamenta seržanta Fila Ceretas lomas televīzijas seriāla "Likums un kārtība" otrajā sezonā. Vēl viņš bieži atveidojis tēvus, piemēram, Džuljetas tēvu Baza Lurmena 1996. gada filmā "Romeo un Džuljeta", Brūsa Vilisa tēla tēvu seriālā "Aģentūra "Mēnessgaisma"" (*Moonlighting*) un Džefa Gārlina tēla tēvu seriālā *[[The Goldbergs]]*. Atveidojis otrā plāna lomas filmās *[[A Touch of Class]]* (1973), "Sarkanie" (1981), *[[The Rocketeer]]* (1991), *[[Bulworth]]* (1998), *[[The Cooler]]* (2003) un filmā "Niksons" (*Nixon*, 1995), kurā atveidoja Henriju Kisindžeru.

Lai gan parasti viņš atveidoja dramatiskas otrā plāna lomas, tomēr reizēm viņš atveidojis arī galvenās lomas, piemēram, filmā *[[Bloodbrothers]]* (1978), kā arī komēdijās, piemēram Kārla Rainera kinokomēdijā *[[Oh, God!]]* (1977). Sorvino nominēja Tony balvai kā labāko aktieri par lomu 1972. gada iestudējumā *[[That Championship Season]]*, vēlāk viņš piedalījies šīs lugas televīzijas un kino adaptācijās. Viņš ir aktieru Miras Sorvino un Maikla Sorvino tēvs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skābaržlapu bērzs

**Skābaržlapu bērzs** () ir bērzu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Japānā, kur tā aug jauktos mežos kalnos un kalnu nogāzēs Honsju, Šikoku un Kjusju salās.

## Ārējās saites
 

## Atsauces
Tumšais bērzs

**Tumšais bērzs** () ir 9—12 m augsta bērzu dzimtas suga, kurai raksturīga melni pelēka, pelēka vai melni brūna gluda miza.

Tā ir Centrāleiropā sastopama suga ar neskaidru taksonomisko statusu; tiek pieļauts, ka šī suga patiesībā ir nokarenā bērza (*Betula pendula*) paveids.

## Ārējās saites
 

## Atsauces
Papīrbērzs

**Papīrbērzs,** jeb **papīra bērzs,** () ir bērzu dzimtas suga. Papīrbērzs ir mazs vai vidējs, ātri augošs lapu koks, kas savvaļā parasti sastopams jauktu koku mežos Ziemeļamerikā. Papīrbērzi reti dzīvo ilgāk par 140 gadiem, tie ir ieguvuši savu nosaukumu pateicoties baltajai tāsij, kas no koka stumbra atlobās papīram līdzīgos slāņos. Suga ir tuvi radniecīga ar dzelteno bērzu (*Betula alleghaniensis*).

## Ārējās saites
 

## Atsauces
Unilaterālisms

**Unilaterālisms** ir jebkāda vienpusēja politika, piemēram, iestāšanās par vienpusēju kodolatbruņošanos. Raksturīga valstīm, kuras īsteno ārpolitiku, maz konsultējoties ar citām valstīm, pat sabiedrotajiem. Ir pretēja multilaterālismam.

## Atsauces
Tjanšana bērzs

**Tjanšana bērzs** () ir bērzu dzimtas suga, kura savvaļā ir sastopama Āzijā, Tjanšana kalnos (Ķīnā, Kirgizstānā un Tadžikistāna).

## Apraksts
Tjanšana bērs ir vasarzaļš koks, kurš var sasniegt līdz 12 m augstumu. Miza ir dzeltenbalta vai dzeltenbrūna, tā lobās biezām, lielām plēksnēm. Zari ir pelēkbrūni vai tumši brūni, kaili. Jaunie dzinumi mataini vai tūbaini, ar retām, sveķainām kārpiņām. Lapas ir plati olveida vai rombiskas, abās pusēs ar sveķainiem dziedzerīšiem, jaunās tūbainas, pamats ķīļveida, galotne smaila, malas plati dubulti zobainas. Sievišķās spurdzes iegareni cilindriskas, 1-4 cm garas, nokarenas, ar tūbainiem kātiņiem.

## Ārējās saites
Dzelzs bērzs

**Dzelzs bērzs** (), pazīstams arī kā **Šmita bērzs**, ir bērzu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Mandžūrijā, Korejā, Krievijas Tālo Austrumu Piejūras novadā un Japānā. Koks var sasniegt 30 m augstumu; tam ir gandrīz melna miza, un tā koksne ir tik blīva, ka tā nepeld. Koksne tiek izmantota vietās, kur nepieciešams stingrs, izturīgs materiāls.

## Ārējās saites
 
## Atsauces
Sapožņikova bērzs

**Sapožņikova bērzs** () ir bērzu dzimtas suga, kas savvaļā ir sastopama Āzijā, Tjanšana kalnos subalpīnajā joslā.

## Apraksts
Sapožņikova bērzs ir vasarzaļš, 3—5 m augsts, plaši sazarots koks. Miza ir gluda un spoža, viegli plēkšņojas, atklājot gaišu laškrāsas slāni. Jaunie dzinumi ir viegli mataini un blīvi klāti sākumā ar tumšām, vēlāk baltām kārpiņām. Lapas ir rombiskas vai olveida rombiskas, 1,1-2,2 cm garas, ar slaidu galotni un ķīļveida pamatu, kailas vai tikai apakšpusē ar īsiem matiņiem, malas pie pamata veselas, augstāk robaini zāģzobainas. Sievišķās spurdzes taisnas, iegarenas, 1-1,2 cm garas, ar 4 mm garu kātiņu.

## Ārējās saites
Rades bērzs

**Rades bērzs** () ir bērzu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Gruzijā un Krievijā. To apdraud dzīvotņu zudums.

## Ārējās saites
 

## Atsauces
Melnā Pantera: Vakanda mūžam

**"Melnā Pantera: Vakanda mūžam"** () ir 2022. gada ASV supervaroņu filma, kas balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksu tēlu Melnā Pantera. Filmu veidojusi *[[Marvel Studios]]* un izplata kompānija *[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]*, tā ir turpinājums filmai "Melnā Pantera" (2018) un *[[Marvel Cinematic Universe]]* (MCU) 30. filma. Filmas režisors ir Raiens Kūglers, kas ir arī scenārija līdzautors kopā ar Džo Robertu Koulu. Lomas atveido Letiša Raita, Lupita Ņono, Danai Gurira, Vinstons Djūks, Florensa Kasumba, Dominika Torna, Mikaela Koela, Tenočs Uerta, Martins Frīmens un Andžela Baseta. Filmas sižets stāsta par Vakandas Karalistes līderu cīņu, lai aizsargātu savu tautu pēc karaļa Tčalas nāves.

Doma par filmas turpinājumu radās jau 2018. gada februārī pēc filmas "Melnā Pantera" izdošanas. Kūglers jau turpmākajos mēnešos vienojās par atgriešanos filmas turpinājuma režisora krēslā, un 2019. gada vidū *Marvel Studios* oficiāli apstiprināja turpinājuma izstrādi. Filmas plāni mainījās 2020. gada augustā, kad no zarnu vēža nomira filmas galvenā tēla atveidotājs Čedviks Bouzmens, un *Marvel* izvēlējās viņa lomu neaizstāt ar citu aktieri. Tā paša gada novembrī noslēdza līgumus ar aktieru pamatsastāvu un 2021. gada maijā paziņoja filmas nosaukumu. Filmēšana norisinājās no 2021. gada jūnija beigām līdz novembra sākumam Atlantā, Bransvikā Džordžijā un Masačūsetsas apkārtnē, kad filmēšanu pārtrauca, lai Raita atgūtos pēc filmēšanas procesā iegūtās traumas. Filmēšanu atsāka 2022. gada janvāra vidū un beidza marta beigās Puertoriko.

Filmas "Melnā Pantera: Vakanda mūžam" pirmizrāde ASV un Latvijā notika , un tā ir *Marvel Cinematic Universe* ceturtās fāzes noslēgums. Filmas pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, ierindojot to sestajā vietā starp 2022. gada ienesīgākajām filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš V556

**V556** autoceļš **Dziļāri—Gaigalava—Darvaskalns** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas pēc būtības ir autoceļa P36 atzars, kurš sākas Dziļāros, iet cauri Gaigalavai un Bikavai un atkal savienojas ar autoceļu P36 pie Darvaskalna. Autoceļš ir  garš, pirmo  garumā tas ir klāts ar asfaltbetona segumu, bet atlikušā  garumā — ar grants segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Gaigalavas pagastu.

## Atsauces
Mežu iela (Liepāja)

**Mežu iela** ir iela Liepājā, Ziemeļu priekšpilsētas apkaimē. Mežu iela sākas krustojumā ar Ventspils ielu, bet beidzas krustojumā ar Ziemeļu ielu. Ielas garums ir aptuveni 940 metri un to pilnībā sedz asfalts. Ielas apbūve pārsvarā sastāv no savrupmājām.

## Ielu savienojumi
Mežu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ventspils iela ("T" veida krustojums)
* Tvaiku iela ("T" veida krustojums)
* Namdaru iela
* Skuju iela
* Žagatu iela ("T" veida krustojums)
* Cīruļu iela ("T" veida krustojums)
* Zvirbuļu iela
* Stārķu iela
* Siļķu iela ("T" veida krustojums)
* Jāņa Asara iela
* Kviešu iela
* Ziemeļu iela ("T" veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ziemeļu priekšpilsēta
Ļobregata

**Ļobregata** () ir 175 kilometrus gara upe Spānijas ziemeļaustrumos, Katalonijā.

Sākas Pireneju austrumos, netālu no Francijas robežas. Tek dienvidu virzienā, ietek Baleāru jūrā pie Elpratas de Ļobregata un Barselonas - Elpratas lidostas uz dienvidiem no Barselonas centra. Lejtecē upe veido deltu, kura ievērojami pārveidota un regulēta. Lejtecē, upes kreisajā krastā — Lospitaleta de Ļobregata.

## Ārējās saites
Reinkarnācija (filma)

**"Reinkarnācija"** () ir 2018. gada ASV šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Ari Asters. Filmā galvenās lomas atveido Toni Kolete, Alekss Volfs, Millija Šapiro, Enna Dauda un Gabriels Bairns.

Filma stāsta par Greiemu ģimeni, ar kuru pēc vecmāmiņas nāves sāk notikt neizskaidrojamas un mistiskas lietas.

"Reinkarnācija" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā, bet to izplatīja A24. "Reinkarnācija" ir Astera pirmā pilnmetrāžas filma. Filma saņēma plašu kritiķu novērtējumu, īpaši izceļot Koletes aktierspēli un Astera režiju. Jau kopš iznākšanas brīža tā tiek uzskatīta par vienu no 21. gadsimta labākajām un biedējošākajām šausmu filmām, kā arī par vienu no labākajām šausmu filmām vispār. Filmas kases ieņēmumi pārsniedza 80 miljonus ASV dolārus pie 10 miljonu budžeta un tā kļuva par A24 visu laiku pelnošāko filmu, līdz to 2022. gadā pārspēja "Viss visur vienlaikus".

## Atsauces

## Ārējās saites
Hukara

**Hukara** (, ) ir nepilnus 509 kilometrus gara upe Spānijas austrumos, Kastīlijā-Lamančā un Valensijas apgabalā.

Sākas Kvenkas kalnienē. Tek dienvidu virzienā, vidustecē pagriežas uz austrumiem. Ietek Valensijas līcī pie Kuļeras. Lielākā pieteka — Kabriela. Upes krastos atrodas Kvenka, Alzira, Alzemezi, Sueka, Kuļera.

## Ārējās saites
Karagūsteknis

[thumbnail|upright=1.2|Vācu karaspēks Otrā pasaules kara laikā saņem gūstā [Sarkanā armija|Sarkanās armijas karavīru]]
**Karagūsteknis** ir persona, parasti kaujinieks, kas kara apstākļos saņemta gūstā un nonākusi nebrīvē.

## Karagūstekņi skaitļos
Šajā sadaļā dilstošā secībā ir uzskaitītas valstis, kuru armijām ir bijis vislielākais gūstā nonākušo karavīru skaits kopš Otrā pasaules kara sākuma. Tie ir arī lielākie skaitļi jebkurā karā kopš Konvencijas par attieksmi pret karagūstekņiem stāšanās spēkā 1931. gada 19. jūnijā. PSRS nebija parakstījusi Ženēvas konvenciju.

## Audiovizuālās norādes
* Пленные красноармейцы в жерновах двух диктатур / Второй Фронт. Часть 71 
## Skatīt arī
* Bezvēsts pazudušais (MIA)
* Kritis kaujā (KIA)
* Ievainots kaujas laukā (WIA)

## Atsauces

## Ārējās saites
Spožā glīvene

**Spožā glīvene** () ir mainīga izskata glīveņu dzimtas suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp bieži visā Latvijas teritorijā. Grupas un lielas, masīvas audzes aug stāvošos un lēni tekošos ūdeņos.

## Apraksts
Spožā glīvene ir daudzgadīgs, 1—3,5 m garš lakstaugs. Augs ir pilnīgi iegrimis ūdenī vai peldošās lapas neatšķiras no iegrimušajām (parasti peldošu lapu nav, taču augs veido ūdens virsmai tuvu zarojumu, tādēļ lapas dažreiz ir it kā peldošas). Stublājs ir diametrā 0,3—0,4 cm plats un ļoti zarains. Lapas ir ar īsu kātu, spilgti gaiši pelēkzaļas, spīdīgas, eliptiskas, 6—20 cm garas un 2—4,5 cm platas, mala ir sīkzobaina, gals smails. Pielapes ir paliekošas, 4—8 cm garas, ar strupu galu, ļoti plānas, caurspīdīgas. Ziedu vārpa ir 3—6 gara un diametrā 0,8—1,5 cm resna, aptuveni tikpat gara, cik kāts. Ziedu daudz, novietojums uz vārpas blīvs. Auglis ir ieapaļš, 0,3—0,4 cm garš riekstiņš, šķautne strupa, knābis ļoti īss, taisns. Zied no jūnija beigām līdz augustam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zālainā glīvene

**Zālainā glīvene** () ir mainīga izskata glīveņu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Tā ir diezgan bieži sastopama visā Latvijas teritorijā dažādos stāvošos un lēni tekošos ūdeņos.

## Apraksts
Zālainā glīvene ir daudzgadīgs, 30—120 cm garš lakstaugs ar tievu, ieapaļu un bagātīgi zarojošu stublāju. Ir iegrimušas stublāja lapas un peldošas virsūdens lapas. Iegrimušās lapas ir lineāri lancetiskas vai lancetiskas (3-10 cm garas un 0,5—2 cm platas, sēdošas, to pamats ir ķīļveidīgs un mala — sīkzobaina. Pielapes ir īsas un smailas. Peldošās lapas ir 4—8 cm garā kātā, olveidīgas vai eliptiskas (3—7 cm garas un 1,5—3 cm platas), plānas, ādainas. Vārpas kāts ir resns, 3—4 cm garš un galā parasti resnāks. Ziedu vārpa ir strupa (2—2,5 cm gara). Auglis ir sīkrievains, ieapaļš riekstiņš ar tikko manāmu knābi, sāniski saplacināts. Zied no jūnija līdz augustam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Benša–Šimē–Benša

**Benša–Šimē–Benša** (pazīstama arī kā **Franka Vandenbruka memoriālās sacensības**) ir vienas dienas šosejas riteņbraukšanas sacīkstes, kas katru gadu notiek starp Benšu un Šimē, Valonijā, Beļģijā. Sacīkstes iekļautas UCI Eiropas tūrē ar 1.1 kategoriju.

Sacensības sākotnēji notika starp Benšu un Turnē, pirmoreiz tika organizētas 1911. gadā ar nosaukumu **Benša-Turnē-Benša**. Tās netika rīkotas no 1931. līdz 1983. gadam un pēc tam atkal no 1997. līdz 2009. gadam. 2010. gadā tās atsāka organizēt ar nosaukumu "Benša-Turnē-Benša/Franka Vandenbruka memoriālās sacenaības", lai pieminētu riteņbraucēju Franku Vandenbruku, kurš 2009. gada oktobrī gāja bojā 34 gadu vecumā un tobrīd bija pēdējais sacensību uzvarētājs. 2013. gadā maršruts tika mainīts no Turnē uz Šimē, tāpēc nosaukums tika mainīts uz Benša–Šimē–Benša.

Sacensības tradicionāli noslēdz Beļģijas riteņbraukšanas sezonu.

Sacensību pusdistancē ir starpfinišs, kura uzvarētājs iegūst vietējās *[[Brasserie de Chimay|Chimay]]* alusdarītavas alu savā svarā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Stūra

**Stūra** (,  — ‘Lielā sala’) ir Kanādai piederoša neapdzīvota sala Kanādas Arktiskajā arhipelāgā. Administratīvi pieder Nunavutas teritorijas Kikiktālukas reģionam.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Kanādas Arktiskā arhipelāga ziemeļos; ietilpst Sverdrupa salu grupā, kas savukārt pieder Karalienes Elizabetes salu grupai. Izvietojusies Jūrikas šaurumā starp Elsmīra salu austrumos un Aksela Heiberga salu rietumos. Salas reljefs kalnains, augstākais punkts atrodas salas dienvidrietumos, pārējā daļa ir ap 200 m augsta saposmota plakankalne.

## Vēsture
Salu 1901. gada 30. aprīlī atklāja norvēģa Oto Sverdrupa ekspedīcija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Jones Sound NT-16/17/18/19/20
Plourdosteus livonicus

***Plourdosteus livonicus*** ir plordosteīdu artrodiru suga. Tās pārstāvji dzīvoja augšdevonā, frānas laikmeta sākumā (gaujas un amatas svītas). Sugu pirmo reizi kā *Dinichthys livonicus* aprakstīja amerikāņu paleontologs Čārlzs Estmans 1896. gadā, pamatojoties uz Pandera 1857. gada publikāciju. 1951. gadā zviedru paleontologs Tūrs Ervigs sugu pieskaitīja plordosteju ģintij. Sugas holotips ir vidējais muguras kauls no Gaujas atseguma (gaujas svīta) Latvijā. Nosaukums *Plourdosteus livonicus* nozīmē Livonijas (no latīņu *livonicus* – Livonija) plordostejs. Suga bija izplatīta Galvenajā devona laukā, Latvijā (Gauja pie Jančukalna (iespējams Inčukalns)), Igaunijā (Piuza pie Jeksi mājām), Ļeņingradas apgabalā (Orodeža pie Jamtesovas).

## Apraksts
Sugu pārstāvēja vidēja izmēra zivis. Galvas vairogs līdz 15-20 cm garš. Vidukļa bruņa horizontāli saplacināta. Kaulu ornamentējumu veido diezgan augsti, haotiski izvietoti, zvaigžņveida pauguriņi. Jutīgo kanālu vagas ir dziļas. Velves veida *[[nuchale]]* ar ne visai platām šuvju virsmām. Tā aizmugurējā mala ar krasi izteiktu vidējo dzelksni ir 4x garāka par priekšējo malu. Uz *nuchale* kaula iekšējās virsmas ovālais padziļinājums atrodas kaula vidū. Vidējā muguras kaula (*MD*) sānu spārni ir noliekti aptuveni 150° leņķī. Priekšējā sānu-muguras kaula (*ADL*) locītavas virsējā daļa noliekta 35-40° leņķī pret horizontālo plakni. Apakšējā daļa noliekta 60° leņķī. Pakaļējā vēdera-sānu kaula (*PVL*) aizmugurējā puse ir nogludināta, pie sānu malas veidojot pusapaļu ribu. Aizmugurējās bedrīšu līnijas vaga nepāriet no *[[paranuchale]]* uz *[[centrale]]*, bet nobeidzas pie *nuchale* sānu malas vidusdaļas. Uz priekšējā vēdera-sānu kaula (*AVL*) ventrālā vaga vidū izbeidzas.

## Atsauces
Mīena sala

**Mīena sala** () ir Kanādai piederoša neapdzīvota sala Kanādas Arktiskajā arhipelāgā. Administratīvi pieder Nunavutas teritorijas Kikiktālukas reģionam.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Kanādas Arktiskā arhipelāga ziemeļos. Ietilpst Sverdrupa salu grupā, kas savukārt pieder Karalienes Elizabetes salu grupai. Sverdrupa šaurums austrumos to atdala no Aksela Heiberga salas, bet Pīrija šaurums dienvidrietumos — no Ellefa Ringnesa salas. Salā valda arktiska tuksneša klimats, tās vidienē  liels leduskupols, kas vienlaicīgi ir arī salas augstākā vieta.

## Vēsture
Oficiāli par salas atklājēju tiek uzskatīts kanādiešu polārpētnieks Vilhjalmurs Stefansons, kas to atklāja 1916. gada 13. jūnijā, bet iespējams, ka jau 1908. gadā to atklājis amerikānis Frederiks Kuks *(Frederick Cook)*. Nosaukta par godu Kanādas premjerministram (1920-1921, 1926) Arturam Mīenam (*Arthur Meighen*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Belcher Channel NT-12/13/14/15/16
* International Map of the World 1:1,000,000 Robeson Channel NU-14/15/16/17/18/19/20
Plordosteji

**Plordosteji** (*Plourdosteus*) ir bruņuzivju plordosteīdu ģints. Ģinti pirmo reizi 1951. gadā aprakstīja zviedru paleontologs Tūrs Ervigs. Ģints tipveida suga ir *[[Plourdosteus canadensis]]*, kas iepriekš tika aprakstīta kā *Coccosteus canadensis* Woodward, 1892. Ģintī ir jūras un saldūdens formas. Ģints izplatīta Galvenajā devona laukā (Baltija, Ļeņingradas apgabals), Timānā un Kanādā augšdevona frānas stāva nogulumos.

## Apraksts
Ģinti pārstāv samērā liela izmēra zivis, garumā līdz 1,25 m un pat garākas. Bruņas klāj zvaigžņveida pauguriņi, reizēm ar koncentrisku izvietojumu ap pārkaulošanās centru. *[[Interlaterale]]* ornamentējums dažādām sugām ir atšķirīga. Galvas vairogs ir sešstūra formas veidā. *[[Nuchale]]* aizmugurējie sānu stūri ir daudzmaz plakani, veciem īpatņiem izstiepti uz sāniem. Kaula aizmugurējā mala 2-4 reizes platāka par priekšējo. *[[Paranuchale]]* labo no kreisās nodala *[[pineale]]*, kas saskaras ar *[[centrale]]*, vai pat ieķīlējas tajā. Vidējais muguras kauls (*MD*) ir ar saīsinātu vai pagarinātu aizmugurējo dzelksni. Pakaļējā vēdera-sānu kaula (*PVL*) aizmugurējais ārējais stūris ir noapaļots. Iegurņa joslu veido garš, tievs, S-veida kauls ar paplašinātu apakšējo galu.

## Salīdzinājums
Plordosteju ģints pārstāvji pēc izmēriem ir divreiz lielāki par kokkostejiem (*Coccosteus*), bet mazāki par livostejiem (*Livosteus*) un timanostejiem (*Timanosteus*). Dažādu sugu kaulu ornamentējums ir atšķirīgs gan plordostejiem, gan kokkostejiem. Atšķirībā no kokkostejiem, kuriem galvas vairogā *centrale* ir salīdzinoši liels un robežojas ar *marginale*, plordostejiem *centrale* no *marginale* šķir *paranuchale* kauli. Un vēl bruņu vēdera daļā pakaļējā vēdera-sānu kaula (*PVL*) aizmugurējie ārējie stūri ir noapaļoti (kokkostejiem tie ir izstiepti, veidojot izaugumus, un nav klāti ar pauguriņiem). Ervigs norāda arī uz atšķirību žokļu kaulu formās un dažām atšķirīgām plecu joslas formu detaļām starp kokkostejiem  un plordostejiem.

## Sistemātika
Plordosteju ģintī ir zināmas 5 sugas. Iepriekš ģintij bija pieskaitīta arī suga *Plourdosteus timanicus*, kas pašreiz ir izdalīta jaunā ģintī kā *[[Janiosteus timanicus]]*.
* **Plourdosteus** Ørvig, 1951
:* *[[Plourdosteus canadensis]]* (Woodward, 1892)
:* *[[Plourdosteus livonicus]]* (Eastman, 1896)
:* *[[Plourdosteus mironovi]]* (Obruchev, 1933)
:* *[[Plourdosteus panderi]]* Obrucheva, 1962
:* *[[Plourdosteus trautscholdi]]* (Eastman, 1897)

## Atsauces
Neatkarības rotas iela

**Neatkarības rotas iela** ir iela Liepājā, Karostas apkaimē. Neatkarības rotas iela sākas krustojumā ar Atmodas bulvāri un beidzas krustojumā ar Pulkveža Brieža ielu. Ielu pilnībā sedz asfalts.

## Ielu savienojumi
Neatkarības rotas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Atmodas bulvāris
* Cēsu rotas iela
* Imantas iela
* Pulkveža Brieža iela

## Skatīt arī
* Karosta
2022.—2023. gada UEFA Eiropas līgas sezona

**2022.—2023. gada UEFA Eiropas līgas sezona** bija Eiropas futbola klubu otro nozīmīgāko sacensību 52. sezona un 14. sezona ar UEFA Eiropas līgas nosaukumu. To organizēja UEFA. Sezona sākās ar kvalifikācijas spēlēm 2022. gada 4. augustā. Kvalifikācijas spēles notika līdz 25. augustam. Grupu turnīrs sākās . Sezona noslēdzās  ar finālu Puškāša arēnā Budapeštā, Ungārijā. Lai pieskaņotu kvalifikācijas kārtu nosaukumus ar Čempionu līgu un UEFA Eiropas konferences līgu sezona sākās ar 3. kvalifikācijas kārtu.

Par Eiropas līgas uzvarētājiem kļuva Spānijas klubs *[[Sevilla FC]]*, kas finālā pēcspēles 11 metru sitienu sērijā pieveica Itālijas vienību *[[AS Roma]]*. Tas *Sevilla* bija septītais tituls.

Turnīra uzvarētāji automātiski kvalificējās 2023.—2024. gada UEFA Čempionu līgas grupu turnīram, kā arī ieguva tiesības spēlēt 2023. gada UEFA Superkausā pret 2022.–2023. gada UEFA Čempionu līgas uzvarētājiem.

## Kalendārs

## Kvalifikācija

### 3. kvalifikācijas kārta
3. kvalifikācijas kārtas izloze notika . Pirmās spēles notika 4. augustā, bet atbildes spēles 9. un 11. augustā. Uzvarētāji kvalificējās izslēgšanas (*play-off*) kārtai, bet zaudētāji sezonu turpina UEFA Eiropas konferences līgas kvalifikācijas izslēgšanas kārtā.

|+Čempionu zars

|}

|+Pamata zars

|}

### Izslēgšanas kārta
*Play-off* kārtas izloze notika 2022. gada 2. augustā. Pirmās spēles tika aizvadītas 18. augustā, bet atbildes spēles notika 25. augustā.

|}

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Izslēgšanas spēles
### Sešpadsmitdaļfināli
Izslēgšanas spēļu pirmās kārtas jeb sešpadsmitdaļfinālu izloze notika .

|}

### Astotdaļfināli
Astotdaļfinālu izloze notika .

|}

### Ceturtdaļfināli
Ceturtdaļfinālu izloze notika .

|}

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
2022.—2023. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezona

**2022.—2023. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezona** bija 31. Premjerlīgas sezona. Tā sākās . Sezona noslēdzās .

Sākot ar šo sezonu, klubi spēles laikā varēja veikt piecas, nevis trīs maiņas, kā agrāk. Šīs maiņas bija atļauts veikt trīs reizēs spēles laikā, neskaitot puslaika pārtraukumu. 2022. gada novembrī un decembrī sezonā bija pārtraukums, kas saistīts ar 2022. gada FIFA Pasaules kausu Katarā. Pēdējā spēle pirms pārtraukuma notika 2022. gada 13. novembrī, bet pirmā spēle pēc Pasaules kausa notika 2022. gada 26. decembrī.

Par čempioniem kļuva *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]* futbolisti, izcīnot devīto Anglijas čempiontitulu un septīto reizi uzvarot Premjerlīgā.

## Komandas
Pēc iepriekšējās sezonas rezultātiem uz Premjerlīgu no *[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]* tika paaugstināti klubi *[[Fulham FC|Fulham]]*, *[[AFC Bournemouth|Bournemouth]]*, kā arī *[[Nottingham Forest FC|Nottingham Forest]]*, kas Premjerlīgā atgriezās pēc 23 gadu pārtraukuma. Premjerlīgu atstāja *[[Burnley FC|Burnley]]*, *[[Watford FC|Watford]]* un *[[Norwich City FC|Norwich City]]*.

### Stadioni

### Treneri un kapteiņi

### Treneru maiņas

## Turnīra tabula

## Visvairāk gūto vārtu

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Akmens bērzs

**Akmens bērzs** () ir mainīga izskata bērzu dzimtas suga. Tā ir sastopama Ķīnas ziemeļaustrumos, Korejā, Japānā un Krievijas Tālajos Austrumos (Kuriļu salās, Sahalīnā, Kamčatkā).

## Ārējās saites

## Atsauces
Japānas skābardis

**Japānas skābardis** () ir bērzu dzimtas suga, kas ir endēmiska Japānai, bet citviet pasaulē to kultivē dekoratīviem nolūkiem.

Tas ir lapu koks, kas var sasniegt 12—15 metru augstumu. Tā lapas ir garākas un tumšākas par Eiropas skābarža (*Carpinus betulus*) lapām. Lapas ir tumšas, spīdīgas, zobainas un slaidas, ar 20—24 pāriem paralēli iegrimušām dzīslām; katrs trešais lapas zobs ir ar ūsām. Ziedu pumpuri ir zaļi un nobriest brūni.

## Ārējās saites

## Atsauces
Royale Union Saint-Gilloise

***Royale Union Saint-Gilloise***, pazīstams arī kā ***Union SG*** vai **USG**, ir Beļģijas futbola klubs no Senžilas, komūnas Briseles galvaspilsētas reģionā. Pašlaik spēlē *[[Beļģijas futbola Pro līga|Jupiler Pro League]]*, Beļģijas futbola augstākajā līgā. Mājas spēles komanda aizvada Žozefa Marjēna stadionā, kura ietilpība ir 9400 vietu.

Klubs tika nodibināts 1897. gadā. Kluba futbolisti ir 12 reizes kļuvuši par Beļgijas čempioniem. Pēdējo titulu izdevies izcīnīt 2025. gadā. Divas reizes ir izcīnīts Beļģijas kauss. Vēlāk ilgu laiku spēlēja zemākajās līgās. 2021. gadā uzvarēja otrajā pēc līmeņa līgā un atgriezās augstākajā līgā pēc 48 gadu pārtraukuma. Jau pirmajā sezonā pēc atgriešanās izcīnīja 2. vietu un kvalificējās UEFA Čempionu līgas kvalifikācijas spēlēm.

## Sasniegumi
* **[[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas Pro līga]]** (agrāk — Beļģijas Pirmā divīzija)
** Čempioni (12): 1903–04, 1904–05, 1905–06, 1906–07, 1908–09, 1909–10, 1912–13, 1922–23, 1932–33, 1933–34, 1934–35, 2024–25
** Vicečempioni (10): 1902–03, 1907–08, 1911–12, 1913–14, 1919–20, 1920–21, 1921–22, 1923–24, 2021–22, 2023–2024
* **[[Beļģijas kauss futbolā|Beļģijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 1912–13, 1913–14, 2023–2024
* *'Beļģijas Otrā divīzija/*Challenger Pro League''
** Uzvarētāji (2): 1963–64, 2020–21
** 2. vieta (1): 1967–68

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Peta Kerola

**Peta Enna Kerola** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise, balss aktrise un komiķe. Zināma pēc Ursulas balss ierunāšanas 1989. gada animācijas filmā "Mazā nāriņa", kā arī ilgas aktrises karjeras, kuras laikā piedalījusies CBS seriālā *[[The Danny Thomas Show]]*, ABC seriālā *[[Laverne & Shirley]]*, NBC seriālā "Ātrā palīdzība" (*ER*) un daudzos citos. Kerola ieguvusi *[[Emmy balva|Emmy]]*, *[[Drama Desk balva|Drama Desk]]* un *[[Grammy balva|Grammy]]* balvas, kā arī saņēmusi ''Tony'' balvas nomināciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čonoska skābardis

**Čonoska skābardis** () ir bērzu dzimtas suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Ķīnas dienvidos, Dienvidkorejas dienvidos, Japānas centrālajā un dienvidu daļā; galvenokārt mērenajā joslā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Amūras liepa

**Amūras liepa** () ir malvu dzimtas suga, kura savvaļā ir sastopama Austrumāzijā. Tā ir līdzīga parastajai liepai (*Tilia cordata*) atšķiras ar nedaudz mazākām lapām, seglapām un ziedu čemuriem. Suga ir nozīmīga koksnes ieguvei Krievijā, Ķīnā un Korejā, un dažkārt tiek stādīta uz ielām dekoratīvos apstādījumos.

## Ārējās saites

## Atsauces
Mandžūrijas liepa

**Mandžūrijas liepa** () ir malvu dzimtas suga. Auga dabiskās izplatības areāls ir Ķīnā, Korejas pussalā, Japānā un Krievijas tālajos austrumos. Augs ir jutīgs pret vēlu salnu radītiem bojājumiem.

## Ārējās saites

## Atsauces
Maksimoviča liepa

**Maksimoviča liepa** () ir malvu dzimtas suga. Dabiskais izplatības areāls ir Japānas centrālā un ziemeļu daļa, kā arī Kunaširas sala. Hokaido kalnu mežos un Honsju ziemeļu daļas mežos tā bieži ir dominējošā lapotnes suga.

## Ārējās saites

## Atsauces
Olivera liepa

**Olivera liepa** () ir malvu dzimtas suga. Dabā sastopama Ķīnā — Gaņsu, Hubei, Hunaņas, Šaaņsji un Sičuaņas provincēs.

## Ārējās saites

## Atsauces
Sudrabliepa

**Sudrabliepa** () ir malvu dzimtas suga.  Tās dabiskais izplatības areāls ir no Dienvidaustrumeiropas līdz Turcijai; galvenokārt mērenajā joslā.

## Atsauces

## Ārējās saites
KF Shkupi

***KF Shkupi*** ir Ziemeļmaķedonijas futbola klubs no Skopjes. Klubs tika nodibināts 2012. gadā, apvienojoties *[[FK Sloga Jugomagnat]]* un *FC Albarsa*. Pašlaik spēlē Ziemeļmaķedonijas futbola augstākajā līmenī — Pirmajā līgā. 2021.—2022. gada sezonā pirmo reizi izcīnīja valsts čempiontitulu. Mājas spēles aizvada Čairas stadionā. Klubs orientējas uz vietējiem albāņu līdzjutējiem, tā nosaukums *Shkupi* ir Skopjes pilsētas nosaukums albāņu valodā.

## Sasniegumi
* **[[Maķedonijas futbola Pirmā līga|Maķedonijas Pirmā līga]]**
** Čempioni (1): 2021–22
** Vicečempioni (2): 2020–21, 2022/23
* **Maķedonijas Otrā līga**
** Uzvarētāji (3): 2014–15

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Meksikas liepa

**Meksikas liepa** () ir malvu dzimtas suga, kas sastopama ASV dienvidu un dienvidaustrumu štatos un Meksikā.

## Atsauces
Pīrija šaurums

**Pīrija šaurums** () ir jūras šaurums Kanādas Arktiskajā arhipelāgā starp Ellefa Ringnesa salu rietumos un Mīena salu austrumos. Savieno Hasela šaurumu dienvidos ar Ziemeļu Ledus okeānu ziemeļos.

Nosaukts par godu amerikāņu polārpētniekam Robertam Pīrijam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Belcher Channel NT-12/13/14/15/16
Karaļa Kristiāna sala

**Karaļa Kristiāna sala** () ir Kanādai piederoša neapdzīvota sala Kanādas Arktiskajā arhipelāgā. Administratīvi pieder Nunavutas teritorijas Kikiktālukas reģionam.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Kanādas Arktiskā arhipelāga ziemeļos. Ietilpst Sverdrupa salu grupā, kas savukārt pieder Karalienes Elizabetes salu grupai.  platais Dāņu šaurums ziemeļos un austrumos to atdala no Ellefa Ringnesa salas, bet  platais Maklīna šaurums rietumos — no Findleja salām. Salā valda arktiska tuksneša klimats.

## Vēsture
Pirmais no eiropiešiem salu 1901. gadā atklāja Oto Sverdrupa ekspedīcijas dalībnieks Gunnars Īsaksens.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Belcher Channel NT-12/13/14/15/16
Luīze Brafa

**Eltīja Luīze Brafa** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu tenisiste, Pasaules pirmā rakete pēc 1955. gada rezultātiem (kopumā pasaules tenisa pirmajā desmitniekā pavadījusi 10 gadus pēc kārtas), 35-kārtēja *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīru uzvarētāja, tostarp sešas reizes vienspēlēs. Starptautiskās tenisa slavas zāles locekle kopš 1967. gada.

## Karjeras statistika
### Grand Slam fināli

#### Vienspēles: 14 (6—8)

#### Sieviešu dubultspēles: 28 (21—7)

#### Jauktās dubultspēles: 11 (8—3)

### Sasniegtā kārta Grand Slam turnīros

#### Vienspēles

|}

#### Dubultspēles

|}

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* 1967. gadā uzņemta Starptautiskajā tenisa slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
2022.—2023. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona

**2022.—2023. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona** bija 60. Bundeslīgas sezona. Tā sākās , bet noslēdzās .

Tā kā 2022. gada FIFA Pasaules kauss rīkotājvalsts Kataras klimatisko apstākļu dēļ notika no 2022. gada 21. novembra līdz 18. decembrim, līgai sezonas laikā bija ilgāka pauze. Izlašu spēlētāji klubiem bija jāatbrīvo 2022. gada 14. novembrī, līdz ar to pēdējā Bundeslīgas spēļu kārta pirms pārtraukuma bija paredzēta no 11. līdz 13. novembrim. Līga atsākās pēc desmit nedēļām 2023. gada 20. janvārī.

## Komandas
Pēc iepriekšējās sezonas rezultātiem no 2. Bundeslīgas uz Bundeslīgu tika paaugstināti klubi Gelzenkirhenes "Schalke 04" un Brēmenes "Werder", bet Bundeslīgu atstāja Bīlefeldes "Arminia" un *[[SpVgg Greuther Fürth|Greuther Fürth]]*.

### Stadioni

### Treneri un kapteiņi

### Treneru maiņas

## Turnīra tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Perija salas

**Perija salas** () ir Kanādai piederoša mazapdzīvotu salu grupa Kanādas Arktiskajā arhipelāgā. Administratīvi pieder Nunavutas teritorijai (austrumu daļa) un Ziemeļrietumu Teritorijām (rietumu daļā). Vienīgā apdzīvotā vieta salās ir Rezolūtas ciems Kornvolisas salā.

## Ģeogrāfija
Salas izvietojušās Kanādas Arktiskā arhipelāga ziemeļrietumos. Ietilpst Karalienes Elizabetes salu grupā. Grupā ietilpst astoņas galvenās salas (Prinča Patrika sala, Melvila sala, Batērsta sala, Bordena sala, Makenzi Kinga sala, Kornvolisa, Eglintona sala un Baiama Mārtina sala) un vairākas nelielas saliņas un klintis. Valda arktiska tuksneša klimats ar sausu aukstu ziemu un vēsu vasaru.

## Vēsture
Nodēvētas par godu britu polārpētniekam Viljamam Perijam. Līdz 1953. gadam par Perija salām vai Perija arhipelāgu dēvēja visas Kanādas Arktiskā arhipelāga salas uz ziemeļiem no Perija šauruma. 1953. gadā sakarā ar karalienes Elizabetes II kronēšanu arhipelāgs tika pārdēvēts par Karalienes Elizabetes arhipelāgu, bet par Perija salām mūsdienās dēvē tā dienvidrietumu daļu, ko austrumos norobežo Prinča Gustava Ādolfa jūra, Maklīna šaurums, Penija šaurums un Velingtona šaurums, bet dienvidos — Perija šaurums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gass Van Sants

**Gass Grīns Van Sants jaunākais** (, dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists, kinoproducents, fotogrāfs un mūziķis. Ieguvis atpazīstamību gan neatkarīgajā, gan meinstrīma kino. Vairākas viņa filmās ir attēlota homoseksualitātes tematika.

Savu karjeru iesācis kā televīzijas reklāmu režisors. 1986. gadā režisējis savu pirmo filmu *[[Mala Noche]]*. Viņa nākamā filma, krimināldrāma "Aptieku kovbojs" (1989), tika atzinīgi novērtēta no kritiķiem un vairākos kinofestivālos saņēma balvas par scenāriju. Viņa filma "Mans personīgais Aidaho" (*My Own Private Idaho*, 1991) tiek uzskatīta par vienu no labākajām 20. gadsimta LGBT filmām. Veidojis arī satīrisko kriminālkomēdiju "Pāri līķiem" (1995) ar Nikolu Kidmenu galvenajā lomā. Drāma "Krietnais Vils Hantings" (1997) tika nominēta deviņām, savukārt biogrāfiskā filma "Milks" (2008) astoņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām. Par abām filmām Van Sants tika nominēts arī "Labākā režisora" balvai.

2003. gadā Van Santa filma par Kolumbainas vidusskolas slaktiņu "Zilonis" saņēma Zelta palmas zaru Kannu kinofestivālā. Viņš arī saņēma festivāla labākā režisora balvu, padarot viņu par vienu no tikai diviem režisoriem, otram esot Džoelam Koenam, kurš ir ieguvis abas balvas vienā gadā. Lai gan vairums citu Van Santa filmu, kā "Atrast Foresteru" (*Finding Forrester*, 2000) un "Paranoīdu parks" (2007), ir saņēmušas pozitīvas kritiķu atsauksmes, tādas viņa filmas kā *[[Last Days]]* (2005), "Apsolītā zeme" (*Promised Land*, 2012), "Kad kovbojmeitenēm kļūst skumji" (*Even Cowgirls Get the Blues*, 1993), "Psiho" (*Psycho*, 1998) un "Koku jūra" (2015) saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltais zīdkoks

**Baltais zīdkoks** (*Morus alba*) ir zīdkoku dzimtas koks, tiek plaši kultivēts zīdtārpiņu barošanai, ko izmanto komerciālā zīda ražošanā, tiek arī audzēts ēdamo augļu dēļ.

Koks mēdz būt līdz 15 metriem augsts un ir ar izplestu vainagu. Lapas virspusē ir spilgti zaļas, spīdīgas, apakšpusē gaišākas un var būt līdz 20 centimetriem garas. Ēdamie augļi nogatavojoties no baltiem kļūst sārtāki, līdz paliek tumši purpursarkani, tie mēdz būt līdz 2,5 centimetriem gari.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lakta

**Lakta** var būt:

* lakta (darbarīks) — metālapstrādes darbarīks;
* lakta — šķērsis, kur nakšņo mājputni;
* lakta (meteoroloģija) — gubu mākoņu augšējā daļa.
Nišela Nikolsa

**Nišela Nikolsa** (; dzimusi **Greisa Della Nikolsa** () , mirusi ) bija amerikāņu aktrise, dziedātāja un dejotāja. Labāk zināma pēc Niotas Uhuras lomas seriālā "Zvaigžņu ceļš" un seriāla filmu turpinājumos. Nikolsa ar Uhuras atveidojumu aizsāka afroamerikāņu aktrišu piedalīšanos ASV televīzijā. No 1977. līdz 2015. gadam Nikolsa brīvprātīgi veltīja savu laiku NASA programmu veicināšanai un aicināja pieņemt darbā dažādus astronautus, tostarp sievietes un etniskās minoritātes.

Strādājusi arī kā balss aktrise un ierunājusi Uhuru vairākos "Zvaigžņu ceļa" animācijas seriālos, tāpat ierunājusi savu tēlu animācijas seriālos "Simpsoni" un "Futurāma". Atveidojusi nelielas lomas dažādās filmās un seriālos, piemēram seriālā "Izredzētie: Pasauli glābjot".

## Atsauces

## Ārējās saites
Japānas zilais dižskābardis

**Japānas zilais dižskābardis** () ir dižskābaržu dzimtas suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Japānas centrālajā un dienvidu daļā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maklīna šaurums

**Maklīna šaurums** () ir jūras šaurums Kanādas Arktiskajā arhipelāgā starp Ellefa Ringnesa un Karaļa Kristiāna salām ziemeļaustrumos un Findleja salām dienvidrietumos. Savieno Prinča Gustava Ādolfa jūru ziemeļrietumos ar Penija šaurumu dienvidaustrumos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Belcher Channel NT-12/13/14/15/16
Plourdosteus panderi

***Plourdosteus panderi*** ir plordosteīdu artrodiru suga. Tās pārstāvji dzīvoja augšdevonā, frānas laikmeta sākumā (gaujas svītas apakšdaļa). Sugu pirmo reizi aprakstīja padomju paleontoloģe Olga Obručeva 1962. gadā. Sugas holotips ir *[[nuchale]]* kaula fragments no Gaujas atseguma (gaujas svīta) pie Rakstu mājām (dienvidrietumos no Cēsīm, Latvijā). Nosaukums *Plourdosteus panderi* nozīmē Pandera (nosaukts paleontologa Pandera vārdā ) plordostejs. Suga bija izplatīta Latvijā (Gauja pie Rakstu mājām un Abava pie Lējēju mājām) gaujas svītas apakšējā daļā (senāk abavas svītā).

## Apraksts
Sugu pārstāvēja liela izmēra zivis ar augstu galvas vairogu. Bruņas garums varēja sasniegt 60 cm. Ornamentējumu veido sīki un lieli, haotiski un salīdzinoši reti izvietoti pauguriņi. *Nuchale* sānu virsmas attiecībā pret horizontālo virsmu veido 50-55° leņķi (citiem kokkostejiem un plordostejiem šis leņķis nepārsniedz 40°). Locītavas izaugumam uz priekšējā sānu-muguras kaula (*ADL*) ir masīvs, augsts pamats.

## Atsauces
Plourdosteus mironovi

***Plourdosteus mironovi*** ir plordosteīdu artrodiru suga. Tās pārstāvji dzīvoja augšdevonā, frānas laikmetā (pleskavas slāņi, pļaviņu svīta). Sugu pirmo reizi aprakstīja padomju paleontologs Dmitrijs Obručevs 1933. gadā. Sugas holotips ir  vidējais muguras kauls (*MD*) no Orodežas upes atseguma Ļeņingradas apgabalā (pleskavas slāņi). Nosaukums *Plourdosteus mironovi* nozīmē Mironova (nosaukts V. Mironova vārdā, kurš pirmais ievāca šīs sugas fosiliju kolekciju) plordostejs. Suga bija izplatīta Galvenajā devona laukā Orodežas (Milodeža, Goriņa), Tesovkas (Savlova), Volhovas (Veļsi), Sjasas (Hvalova, Andrejevščina, Kulakova, Jahnova, Monceva) krastos, kā arī pie Andomas kalna.

## Apraksts
Sugu pārstāvēja zivis, kas izmēros ir divreiz mazākas par *[[Plourdosteus trautscholdi]]*. Galvas vairogs ir līdz 15 cm garš. Kaulu centrālajā daļā ornamentējuma pauguriņi ir sīkāki, nekā gar malām. Uz dažiem kauliem pauguriņi izvietoti koncentriskās rindās ap pārkaulošanās centru. Uz *[[interlaterale]]* priekšējās puses pauguriņiem ir rombveidīga forma. Kaulu kontūras nedaudz variē dažādiem eksemplāriem. *[[Nuchale]]* priekšējā mala ir noapaļota, aizmugurējā mala jauniem un veciem īpatņiem ieliekta. Uz *[[centrale]]* kaula bez virsacu un centrālās vagas ir novērojama arī vidējās bedrīšu līnijas vaga. Uz *[[paranuchale]]* kaula atrodas virsdeniņu vaga. Vidējais muguras kauls (*MD*) ir relatīvi īsāks nekā *P. trautscholdi* sugai. Sānu virsmas slīpums priekšpusē ir 85°, bet aizmugurējā daļā 70°. Muguras vaga *MD* kaula vidū nav pārtraukta. Tās zari veido 80° leņķi. Priekšējam sānu-muguras kaulam (*ADL*) priekšējā mala ir ieliekta, bet kaula locītavas daļa ir 40° leņķī pret horizontālo plakni. Pakaļējā sānu-muguras kaula (*PDL*) šuves virsmas kontūrai priekš *MD* nav izliekuma. Leņķis starp priekšējā vidējā vēdera kaula (*AMV*) priekšējām malām ir strups (145°). Uz priekšējā vēdera-sānu kaula (*AVL*) vēdera vaga nošķir priekšējo mediālo stūri.

## Atsauces
Plourdosteus trautscholdi

***Plourdosteus trautscholdi*** ir plordosteīdu artrodiru suga. Tās pārstāvji dzīvoja augšdevonā, frānas laikmetā (šeloņas slāņi, daugavas svītas apakšdaļa). Sugu pirmo reizi kā *Coccosteus trautscholdi* aprakstīja amerikāņu paleontologs Čārlzs Estmans 1897. gadā, pamatojoties uz Hermana Trautšolda publikācijām. 1951. gadā zviedru paleontologs Tūrs Ervigs sugu pieskaitīja plordosteju ģintij. Sugas neotips ir *[[nuchale]]* kauls no Sjasas atseguma pie Stolbovas ciema, Ļeņingradas apgabalā (šeloņas slāņi). Nosaukums *Plourdosteus trautscholdi* nozīmē Trautšolda (nosaukts vācu paleontologa H.Trautšolda vārdā ) plordostejs. Suga bija izplatīta Galvenajā devona laukā, šeloņas, svinordas un ilmeņa slāņos (Daugavas svītas apakšējā daļa) Sjasas (Stolbova, Prokšenci, Barigova), Šeloņas (Terebuni), Veļikajas (Močalova), Psižas (Buregi), Ilmeņa ezera dienvidu krastos, pie Andomas kalna, kā arī Centrālajā devona laukā Semiluku slāņos Donas (Petina) krastos.

## Apraksts
Galvas vairoga garums līdz 25 cm. Visi kauli klāti ar apaļiem, zvaigžņveidīgiem haotiski izvietotiem pauguriņiem. Uz *[[interlaterale]]* kaula priekšējās daļas pauguriņi ir stipri saplacināti un ir izvietoti rindās vai haotiski. *Nuchale* kauls, īpatņiem pieaugot, kļūst plakanāks. Kaula aizmugurējā mala jauniem īpatņiem ir izliekta, bet veciem kļūst ieliekta. Uz *[[paranuchale]]* kaula virsdeniņu vaga pie savas pamatnes strauji izliecas. Pa *[[centrale]]* kaulu iet vidējās un aizmugurējās bedrīšu līnijas vagas. Vidējā muguras kaula (*MD*) sānu plakņu slīpuma leņķis priekšpusē ir 120°, bet aizmugurē 110°. Muguras vagai *MD* vidusdaļā ir pārrāvums. Priekšējā sānu-muguras kaula (*ADL*) locītavas daļa ir 30° leņķī pret horizontālo virsmu.

## Atsauces
Micis

**Micis** (arī **Vanagi** un **Miči**) ir ciems Siguldas novada Lēdurgas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V81 un V150 krustojuma, Aģes ezera dienvidrietumu krastā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Mēs (filma)

**"Mēs"** () ir 2019. gada ASV šausmu filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Džordans Pīls. Filmā galvenās lomas atveido Lupita Ņono, Vinstons Djūks, Elizabete Mosa un Tims Haidekers.

Filma stāsta par ģimeni, kuras brīvdienas pludmalē pārvēršas par haosu, kad viņus sāk terorizēt viņu dubultnieki.

"Mēs" pirmizrāde notika  Ostinā, bet ASV un Latvijas kinoteātros filmu sāka demonstrēt . Filmu izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Tā guva lielus komerciālos panākumus, nopelnot 255,2 miljonus ASV dolāru pie 20 miljonu budžeta. "Mēs" saņēma kritiķu novērtējumu par Pīla scenāriju un režiju, Ņono aktierspēli un mūziku. Filma tiek uzskatīta par vienu no 21. gadsimta labākajām šausmu filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites