open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikolajs Ogarjovs

**Nikolajs Ogarjovs** (; 1813—1877) bija krievu rakstnieks un publicists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1813. gadā Pēterburgas ierēdņa ģimenē. Studiju laikā Maskavas Universitātē viņu apcietināja un nometināja Penzas guberņā. Pēc tēva nāves 1838. gadā N. Ogarjovs atlaida brīvībā viņa dzimtcilvēkus (vairāk nekā 1800 ģimeņu).

1840. gadā viņš sāka studijas Berlīnes Universitātē. Pēc atgriešanās Krievijā Ogarjovu 1850. gadā otrreiz arestēja, un pēc atbrīvošanas viņš emigrēja uz Londonu. Kopā ar Aleksandru Hercenu 1857. gadā sāka izdot laikrakstu "Zvans" (*Колокол*), kurā darbojās arī anarhisma ideologs Mihails Bakuņins.

1865. gadā N. Ogarjovs pārcēlās uz Ženēvu un darbojās Starptautiskajā strādnieku asociācijā. Pēc Hercena nāves viņš 1873. gadā pārcēlās atpakaļ uz Londonu, kur nomira 1877. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Vū

**Džons Vū** (, , dzimis ) ir Honkongas kinorežisors, scenārists un producents, ietekmīga personība spraiga sižeta filmu žanrā.

Pazīstams ar savām Honkongas spraiga sižeta kriminālfilmām, vēlāk strādājot arī Holivudā. Pazīstamākās Honkongā režisētās filmas ir *[[A Better Tomorrow]]* (1986), ''The Killer'' (1989), *[[Hard Boiled]]* (1992) un *[[Red Cliff]]* (2008), bet Holivudā režisētās filmas ir "Cietais mērķis" (1993), "Salauztā bulta" (*Broken Arrow*, 1996), "Ar ienaidnieka seju" (1997) un "Neiespējamā misija 2" (2000).

Savas karjeras laikā saņēmis Honkongas filmu balvas kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors" un "Labākā montāža", Taivānas Zelta zirga balvu, *Asia Pacific Screen Awards* balvu un Saturna balvu.

## Ārējās saites
Spēkozolu birzs

**Spēkozolu birzs** (lībiešu: *Joudtämšt*) ir vietējas nozīmes aizsargājamā dabas teritorija Vidrižu pagastā, Limbažu novadā kurā 0,42 hektāru platībā aug divdesmit septiņi parastie ozoli (*Quercus robur*).

## Raksturojums
Ozoli birzī izvietoti debesspusēm pieskaņotu staru formā dienvidrietumu, dienvidu un dienvidaustrumu virzienos. Birzs ir stādīta laika posmā no 2011. gada vasaras līdz 2013. gada vasarai. Tā atrodas tīruma malā 700 metrus uz ziemeļrietumiem no "Medņu" mājām. Pa teritoriju tiek rīkoti tūristu pārgājieni.

## Vēsture
2011. gadā Vidrižu pagasta "Medņu" viensētas 200. gadskārtā saimnieku Šmitu ģimene netālu no Aģes dižozola nolēma atstāt savu dabas mantojumu nākamajām paaudzēm. Vienā no tīrumiem, mežmalā Jāņu dienas rītā kopā ar viesiem uzsāka stādīt jaunu Spēkozolu birzi ar latviskajā dzīvesziņā nozīmīgu skaitu — trejdeviņiem, jeb divdesmit septiņiem ozoliem. 2012. gada 26. maijā Meža dienu ietvaros tika iestādīti nākamie deviņi ozoli, bet 2013. gada 3. maijā noslēdzošos deviņus ozolus saimnieki iestādīja Pasaules skautu organizācijas *WOSM* organizētā *Messengers of Peace* vispasaules labo darbu projekta ietvaros.. 

Ņemot vērā, ka birzs aug vēsturiskajās lībiešu zemēs, lībiešu mantojumam veltītajā 2023. gadā, konsultējoties ar Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātes Somugristikas centru, Spēkozolu birzs nosaukums iztulkots arī lībiski – *Joudtämšt*.

## Atsauces
Dino De Laurentiss

**Agostino “Dino” De Laurentiss** (, dzimis , miris ) bija itāļu kinoproducents un aktieris.

Kopā ar producentu Karlo Ponti viņš bija galvenais itāļu kino izplatītājs pasaulē pēc Otrā pasaules kara. Viņš producējis vairāk nekā 500 filmas, no kurām 38 bija nominētas Amerikas Kinoakadēmijas balvai. 1958. gadā kā producents saņēmis Kinoakadēmijas balvu kategorijā “Labākā filma svešvalodā” par Federiko Fellīni režisēto filmu “Ceļš”. 2001. gadā saņēmis Ērvinga Tālberga piemiņas balvu.

De Laurentiss producējis tādas filmas kā *[[Riso Amaro]]* (1949), "Eiropa 51" (*Europa '51*, 1952), *[[L'oro di Napoli]]* (1954), "Karš un miers" (*War and Peace*, 1956), "Kabīrijas naktis" (1957), "Svešinieks" (*Lo straniero*, 1967), *[[Barbarella]]* (1968), *[[Death Wish]]* (1974), *[[Face to Face]]* (1976), "Karalis Kongs" (*King Kong*, 1976), *[[The Serpent's Egg]]* (1977), *[[Flash Gordon]]* (1980), "Helovīns 2" (1981), "Regtaims" (*Ragtime*, 1981), "Mirusī zona" (1983), "Kāpa" (1984), *[[Cat's Eye]]* (1985), *[[Year of the Dragon]]* (1985), *[[Silver Bullet]]* (1985), "Zilais samts" (1986), *[[Manhunter]]* (1986), "Ļaunie miroņi 2" (*The Evil Dead 2*, 1987), *[[Army of Darkness]]* (1992), "Ķermenis kā pierādījums" (*Body of Evidence*, 1993), "Tuksneša vidū" (1997), "Hanibāls" (*Hannibal*, 2001), "Sarkanais pūķis" (2002), "Pēdējais leģions" (*The Last Legion*, 2007) un "Hanibāls: sākums" (*Hannibal Rising*, 2007).

## Ārējās saites
Bodlija bibliotēka

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q82133"
}


**Bodlija bibliotēka** () ir 14. gadsimtā dibināta Oksfordas Universitātes bibliotēka. Tās kolekcijā ir apmēram 13 miljoni iespieddarbu. Bodlija bibliotēka ir viena no sešām Lielbritānijas un Īrijas bibliotēkās, kurām ir likumā paredzētas tiesības uz obligāto eksemplāru.

Pirmo universitātes bibliotēku 14. gadsimtā nodibināja Vusteras bīskaps Tomass Kobems. 16. gadsimtā karalis Eduards VI universitātes bibliotēku ekspropriēja. Mūsdienu bibliotēka nosaukta diplomāta un bibliofila sera Tomasa Bodlija (*Thomas Bodley*, 1545—1613) vārdā, kurš to 1602. gadā atjaunoja.


Bodleian_Library_entrance,_Oxford.jpg|Bibliotēkas ieeja
Bodleian_from_Radcliffe_Square.jpg|Bibliotēkas ēka no Redklifa laukuma
Convocation House 1, Bodleian Library, Oxford, UK - Diliff.jpg|Sanāksmju zāle
Duke Humfrey's Library Interior 1, Bodleian Library, Oxford, UK - Diliff.jpg|Hercoga Hamfreja bibliotēkas interjers


## Ārējās saites

*
Buļļezers (dabas liegums)

**Buļļezers** ir 1957. gadā izveidots dabas liegums Ropažu novada Garkalnes pagastā uz austrumiem no Garkalnes ciema.

Dabas liegums dibināts, lai aizsargātu oligotrofu augu sabiedrības minerālvielām nabadzīgās ūdenstilpēs un to krastmalās. Liegumā aug aizsargājami augi, to skaitā parastais plakanstaipeknis, trejvārpu plakanstaipeknis, sarkanā dzeguzene, dzeloņsporu ezerene, gludsporu ezerene, Dortmana lobēlija, vālīšu staipeknis, palu staipeknītis, meža silpurene.

## Ārējās saites

* Dabas aizsardzības pārvalde
Daina Riņķe

**Daina Riņķe** (1941—2023) bija latviešu gleznotāja un pedagoģe.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1941. gada 2. februārī. No 1952. līdz 1959. gadam mācījās Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskolā. Studēja Latvijas Mākslas akadēmijas (LMA) Glezniecības nodaļā (1959-1965). Strādāja rūpnīcas "Straume" Mākslinieciskās konstruēšanas birojā, no 1967. gada darbojās rūpnīcas VEF Kultūras pils glezniecības studijā, no 1978. gada LMA sagatavošanas kursos. 
Kopš 1966. gada piedalījās izstādēs, 1968. gadā viņu uzņēma Latvijas Mākslinieku savienībā. 

Mirusi 2023. gada 6. martā.

## Atsauces
Edinburgas pils

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q212065"
}


**Edinburgas pils** () ir 11. gadsimta viduslaiku pils, kas paceļas pār Skotijas galvaspilsētu Edinburgu. Tā ir viens no Edinburgas un Skotijas simboliem un populārs tūrisma objekts.

Vismaz no 12. gadsimta (karaļa Dāvida I laikā) šeit atradās Skotijas karaļu pils, un tā bija karaļu rezidence līdz 1633. gadam. Pilī un ap to notikuši daudzi Skotijai svarīgi vēsturiski notikumi, tā bijusi aplenkta vismaz 26 reizes. No pils celtnēm maz kas saglabājies senāks par 1573. gadu, kad to aplenkumā sagrāva ar lielgabalu palīdzību. Edinburgas pilī glabājas Skotijas Karalistes regālijas. Karaliskā jūdze savieno Edinburgas pili ar Holirūdas pili.

## Ārējās saites

*
Ceļtekas

**Ceļtekas** () ir ģints ceļteku dzimtā ar kosmopolītisku izplatību. Lielākā daļa ģintī klasificēto sugu ir lakstaugi (lai gan dažas sugas ir apakškrūmi). Augu lapas ir rozetē vai ar vāji izteiktu kātu. Tām ir trīs vai piecas paralēlas dzīslas. Atkarībā no sugas, lapu forma ir plata vai šauta.

## Klasifikācija
Ceļteku ģints ir stabils taksons; galvenais taksonomiskais jautājums ir par to vai ģintī jāiekļauj monotipiskā *Bougueria* ģints un krastenes (*Littorella*), kurā ir klasificētas 2—3 sugas.

Ģintī ir klasificētas aptuveni 200 sugas, no kurām Latvijā ir sastopamas šādas:

* Briežragu ceļteka (*Plantago coronopus*) L.
* Dūkstu ceļteka (*Plantago uliginosa*) F.W.Schmidt
* Jūrmalas ceļteka (*Plantago maritima*) L.
* Lielā ceļteka (*Plantago major*) L.
* Smiltāja ceļteka (*Plantago arenaria*) Waldst. et Kit.
* Šaurlapu ceļteka (*Plantago lanceolata*) L.
* Vidējā ceļteka (*Plantago media*) L.
* Vintera ceļteka (*Plantago winteri*) Wirtg.

## Atsauces
Minskas vaivadija

**Minskas vaivadija** (latīņu: *Palatinatus Minscensis*, poļu: *Województwo mińskie*) bija administratīvi teritoriāla vienība Lietuvas lielkņazistē (1566—1793). Tās centrs bija Minskas pilsēta. Platība — 55 500 km².

thumb|Minskas vaivadija Polijas—Lietuvas ūnijas kartē
Vaivadija tika izveidota 1565. gada administratīvi teritoriālās reformas rezultātā. 18. gadsimtā tā tika pievienota Krievijas Impērijai Polijas—Lietuvas kopvalsts dalīšanas rezultātā un iekļauta Minskas guberņas sastāvā.

17. gadsimta vidū iedzīvotāju skaits bija 248 000.

Oficiālās valodas bija latīņu (1385—1569), no 1569. gada — poļu valoda. No 1793. gada — krievu.

Starp iedzīvotājiem bija izplatīta baltkrievu valoda.

## Atsauces
Kaivēnu pilskalns

**Kaivēnu pilskalns** atrodas Vidzemē, Madonas novada Ērgļu pagastā, Ogres kreisajā krastā 3 kilometrus uz dienvidiem no Ērgļiem. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Pilskalnu 1929.gadā atklājis Pieminekļu Valdes darbinieks Arvīds Gusārs. Vēl tajā pašā gadā, savas Vidzemes pilskalnu apzināšanas ekspedīcijas laikā to aprakstījis un uzmērījis Ernests Brastiņš. Izvietojies apmēram 20 metrus augstas pauguru grēdas austrumu galā, plakums — 40 x 20 metri. Pilskalnam nav raksturīgo pilskalna pazīmju, bet tā plakumā un nogāzēs konstatēts intensīvs kultūrslānis. Vidēji kultūrslānis ap 1 metru biezs. Pats pilskalns apaudzis ar mežu, bet plakums sarakāts ar zvēru alām. Zvēru rakumos 20.gs. 2. pusē vairākkārt atrastas bezripas keramikas lauskas ar apmesto virsmu. Arheoloģiskie pētījumi piemineklī nav veikti.

Aptuvenais datējums — vēlais bronzas laikmets līdz vidējais dzelzs laikmets.

## Ārējās saites

* Kaivēnu pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Ausma Žūriņa

**Ausma Žūriņa** (1926—2023) bija latviešu keramiķe un pedagoģe.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1926. gada 11. jūnijā Rubas pagastā. Mācījās Jēkabpils vidusskolā un Kuldīgas vidusskolā (1945). Studēja Latvijas Mākslas akadēmijas Keramikas nodaļā (1945—1951), strādāja kombināta “Māksla” keramikas darbnīcā Ķīpsalā. No 1954. līdz 1989. gadam Ausma Žūriņa vadīja Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolas Keramikas nodaļu.
Kopš 1951. gada piedalījās izstādēs, 1960. gadā viņu uzņēma Latvijas Mākslinieku savienībā.

Mirusi 2023. gada 14. martā.

## Atsauces
Dagdas pilskalns

**Dagdas pilskalns** atrodas Latgalē, Krāslavas novada Dagdas pagasta Purpļos uz ziemeļiem no Dagdas pilsētas. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Pirmās rakstiskās ziņas par pilskalnu ir no 1882. gada, kad to aprakstīja Augusts Bīlenšteins. To aprakstījis arī Ernests Brastiņš. Pilskalns virs tuvākās apkārtnes paceļas apmēram 22 metru augstumā, tam ir četrstūrveida plakums (aptuveni 50 x 100 metru). Dienvidu pusē tas norobežots ar diviem grāvjiem un valni. Kultūrslānis vairāk nekā metru biezs. Par pilskalnu saglabājusies teika. Datējums — dzelzs laikmets.
Attēls:Dagdas pilskalns.jpg|Pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites

* Dagdas pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Kumiki

**Kumiki** (kumiku: *къумукъ*, *къумукълар*, *kumuk*, *kumuklar*) ir tjurku tauta, vieni no Krievijas Federācijas Dagestānas, Čečenijas un Ziemeļosetijas pirmiedzīvotājiem. Kumiku kopskaits ir aptuveni 600 000 cilvēku, un tā ir lielākā tjurku tauta Ziemeļkaukāzā. Kumiku apdzīvotās zemes sauc par Kumikiju.

Izplatītākā reliģija ir sunnītu islāms, kas nostiprinājās 8.—12. gadsimtā. Kumiki praktizē arī "tautas islāmu", kas ietver rituālus no pirmsislāma laikiem.

## Valoda

Kumiki lieto tjurku valodām piederošo kumiku valodu, kas līdz 20. gadsimta 30. gadiem bija Ziemeļkaukāza tautu *[[lingua franca]]*. Kumiku valoda ir viena no senākajām Dagestānas literārajām valodām. 20. gadsimtā tās rakstību mainīja divas reizes: 1929. gadā tradicionālo arābu rakstu aizstāja ar latīņu alfabētu, bet 1938. gadā latīņu alfabētu aizstāja ar kirilicu.

Plaši izplatītas starp kumikiem ir arī krievu un turku valoda

## Deportācija
thumb|Kumiki Dagestānā
thumb|Kumiki tautastērpos
1944. gadā kumiki bija viena no Dagestānas deportētajām tautām. Kumiku deportācija līdz šim nav oficiāli atzīta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dargi

**Dargi** (pašnosaukums — *Дарган, Дарганти*) ir dargu valodās runājoša tauta, kura galvenokārt apdzīvo Dagestānu. thumb|Čiraga (dargu ciems)thumb|Dargu apdzīvotas vietas Dagestānā
Kopskaits pasaulē ir ap 700 000, no kuriem Krievijas Federācijā dzīvo 626 601. Dargi ir otrā lielākā tauta Dagestānas Republikā un veido aptuveni 16,5 % no tās iedzīvotājiem. Lielākā dargu kopiena ārpus Dagestānas dzīvo Stavropoles novadā.

Izplatītākā reliģija ir sunnītu islāms.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hibrīds (bioloģija)

[thumb|[Mūlis ir sterils ēzeļu tēviņa un zirgu mātītes (ķēves) pēcnācējs. Mūļi ir mazāki par zirgiem, bet stiprāki par ēzeļiem, tāpēc tie ir noderīgi nastu nešanai]]
Bioloģijā **hibrīds** ir divu dažādu augu vai dzīvnieku šķirņu, sugu vai ģinšu pēcnācējs. Parasti tas nozīmē, ka katrai indivīda šūnai ir ģenētiskais materiāls no diviem dažādiem (vecāku) organismiem, savukārt indivīdu, kuram tikai dažas šūnas ir iegūtas no cita organisma, sauc par himeru. Hibrīdiem parasti ir abu vecāku iezīmes, taču tie bieži vien ir sterili.

Cilvēku rīcības rezultātā pasaulē ir palielinājusies reģionālo sugu krustošanās, kā arī sugu izplatīšana ārpus to dabiskā areāla ir novedusi pie hibridizācijas pieauguma.

Dzīvnieku sugas no hibridizācijas attur vairākas ģenētiskas un morfoloģiskas atšķirības, tostarp, atšķirīgi auglības periodi un riesta laiki, pārošanās uzvedības, kā arī spermas šūnu vai embrija atgrūšana. Līdzīgi šķēršļi pastāv augiem — atšķirīgi ziedēšanas laiki, atšķirības ziedputekšņu vektoros, somatoplastiskajā sterilitātē, hromosomu struktūras ziņā, u.c. atšķirības. Tomēr dažas dzīvnieku sugas un daudzas augu sugas ir radušās hibridizācijas rezultātā, tostarp tādi svarīgi kultūraugi kā kvieši.

Ir pierādījumi tam, ka senās cilvēku sabiedrības dzīvoja un krustojās ar neandertāliešiem, Deņisova cilvēkiem un vismaz vienu citu izmirušu *Homo* sugu, kā arī ir pierādījumi hibridizācijai. 2010. gadā veiktas neandertāliešu genoma projekts parādīja, ka visiem mūsdienās dzīvojošajiem cilvēkiem, izņemot lielāko daļu Subsahāras afrikāņu, 1—4% no DNS ir mantota no neandertāliešiem.

Hibrīdi ir sastopami arī cilvēku kultūrā un mitoloģijā, piemēram, Mīnotaurs, kentauri un Sfinksa, kā arī Bībeles apokrifu nefilimi, kas aprakstīti kā kritušo eņģeļu un cilvēku sieviešu ļaunie dēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Laki

**Laki** (pašnosaukums — *Лак*) ir viena no Ziemeļkaukāza tautām, kura galvenokārt apdzīvo Dagestānu. 

Runā laku valodā, oficiālajā saziņā plaši izmanto krievu valodu. Izplatītākā reliģija ir sunnītu islāms. Laki bija viena no pirmajām Dagestānas ciltīm, kas pieņēma islāmu. Pirmā mošeja laku teritorijā tika uzcelta jau 777. gadā.

Laku apdzīvotā teritorija tiek apzīmēta ar nosaukumu Lakija.
thumb|Laku meitene (1883)|left

## Skaits

Laku kopskaits ir aptuveni 0,2 miljoni.

Krievijā (ar Dagestānu):

* 156 545 (2002)
* 178 630 (2010)
* 173 416 (2021)

## Antropoloģija
Laki pieder pie eiropiešu rases (kaukāziešu antropoloģiskais tips).

## Saimniecība
Tā kā laku tradicionālās zemes ir kalnainas un ļoti sausas, lauksaimniecībai tradicionālajā saimniecībā bija otršķirīga nozīme. Līdz ar to dominēja aitkopība un kazkopība, kā arī zirgu, liellopu un mūļu audzēšana.Galvenie laku produkti bija gaļa un piens, taču viņi audzēja arī miežus, zirņus, kviešus un nedaudz kartupeļus. Ar lopkopību nodarbojās galvenokārt vīrieši, bet ar lauksaimniecību sievietes. Pie ezeriem nebija mežu, tāpēc trūka kokmateriālu būvniecībai un kurināmajam.

Aitkopības prakse prasīja vīriešiem vairākus mēnešus gadā doties uz zemienēm, lai ganītu savus dzīvniekus, kur viņi saskārās ar dažādām dagestānu tautām, tāpēc lielākā daļa laku vīriešu bija daudzvalodīgi.

Daudzi ciemi specializējās amatniecībā un tirdzniecībā. Laku sievietes nodarbojās ar paklāju aušanu, vērpšanu, tekstila un keramikas izgatavošanu, bet vīrieši ar ādas apstrādi un darbarīku izgatavošanu.

Daudzas no šīm tradīcijām saglabājās arī padomju laikos, jo laki pretojās padomju kolektivizācijas politikai. Tekstilrūpniecība un apģērbu ražošana, ādas apstrāde un apavu izgatavošana, kā arī gaļas, siera un eļļas ražošana joprojām ir dominējošās nozares šajā reģionā.

## Feodāla sistēma
Tiek uzskatīts, ka laki bija pirmie Dagestānas iedzīvotāji, kas ieviesa feodālo sistēmu.

## Ievērojami laki

* Musa Manarovs — padomju kosmonauts;
* Nurmagomeds Hadžimagomedovs — Krievijas karavīrs, Krievijas propagandas mitoloģizēts varonis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rakela Velča

**Džo Rakela Velča** (; dzimusi **Taheda** () , mirusi ) bija amerikāņu aktrise un modele, 1960. un 1970. gadu kino seksa simbols.

## Dzīvesgājums
Dzimusi kā Džo Rakela Tehada 1940. gadā Čikāgā bolīvieša un amerikānietes ģimenē. 1959. gadā apprecējās ar Džeimsu Velču un pieņēma vīra uzvārdu.
1964. gadā viņa tēloja mazu lomu muzikālajā filmā "Karsto ritmu karalis" (*Roustabout *) kopā ar Elvisu Presliju, bet 1966. gadā ieguva popularitāti ar lomu filmā "Miljons gadu pirms mūsu ēras" (*One Million Years B.C.*).  
1960. un 1970. gados filmējās vairāk nekā 30 kinofilmās. 1975. gadā ieguva Zelta globusa balvu par galveno lomu filmā "Trīs musketieri" (*The Three Musketeers*, 1973). Citas Velčas zināmākās kino lomas ir filmās *[[Fantastic Voyage]]* (1966), *[[Bedazzled]]* (1967), *[[Bandolero!]]* (1968), *[[100 Rifles]]* (1969), *[[Myra Breckinridge]]* (1970), *[[Hannie Caulder]]* (1971), *[[The Last of Sheila]]* (1973), *[[The Wild Party]]* (1975) un *[[Mother, Jugs & Speed]]* (1976).

## Ārējās saites
Kumiku deportācija

**Kumiku deportācija** bija Padomju Savienības okupācijas iestāžu veikta kumiku tautības iedzīvotāju izvešana uz citiem PSRS apgabaliem 1944. gada 12. aprīlī.

Kumiku deportācija līdz šim nav oficiāli atzīta.

## Vēsture
Padomju laikā lielākā daļa kumiku inteliģences tika represēta. 1920. gadā boļševiki nošāva cīkstoni Ali-Kliču Hasajevu. Pēc apsūdzībām pantjurkismā Lielā terora laikā 1937. gadā NKVD nošāva Dagestānas APSR valdības pirmo vadītāju kumiku Dželalu Korkmasovu. Gulaga nometnēs gāja bojā dzejnieks Temir-Bulats Beibulatovs un daudzi citi kumiki.

1944. gadā kumikus pārvietoja uz Hasavjurtas rajonu Čečenijas-Ingušijas APSR, kuras pamatiedzīvotāji (čečeni) īsi pirms tam bija deportēti uz Kazahijas PSR.

## Atsauces

## Skatīt arī

* 1949. gada marta deportācijas
* 1941. gada jūnija deportācijas
Super Mario brāļi: Filma

**"Super Mario brāļi: Filma"** () ir 2023. gada ASV un Japānas kopražojuma piedzīvojumu animācijas filma, kas balstīta uz *[[Nintendo]]* franšīzi *[[Mario (franšīze)|Mario]]*. Filmu producējušas kompānijas *[[Universal Pictures]]*, *[[Illumination]]* un *Nintendo*, bet izplata *Universal*. Filmas režisori ir Ārons Horvats un Maikls Dželeniks, scenārija autors Metjū Fogels. Galvenos tēlus ierunājuši Kriss Prats, Anja Teilore-Džoja, Čārlijs Dejs, Džeks Bleks, Kīgans Maikls Kejs, Sets Rogens un Freds Armisens. Filma iepazīstina ar brāļiem Mario un Luidži, diviem itāļu izcelsmes amerikāņu santehniķiem, kas nokļūst citā pasaulē un iesaistās kaujā starp Sēņu karalisti, kuru vada princese Pīča, un Kūpām, kurus vada Bouzers.

Pēc spēlfilmas *[[Super Mario Bros.]]* (1993) izgāšanās *Nintendo* nevēlējās licencēt savus intelektuālos īpašumus filmu adaptācijām. Mario radītājs Sigeru Mijamoto atkārtoti ieinteresējās par filmas izstrādi, kad *Nintendo* ieviesa savas vecās spēles pakalpojumā *[[Virtual Console]]* un sāka sadarbojoties ar *[[Universal Parks & Resorts]]*, lai izveidotu *[[Super Nintendo World]]*, viņš tikās ar *Illumination* dibinātāju un izpilddirektoru Krisu Meledandri. Līdz 2016. gadam abi apsprieda nākamo Mario filmu, un 2018. gada janvārī *Nintendo* paziņoja, ka tās producēšanai sadarbosies ar *Illumination* un *Universal*. Filmas veidošanu uzsāka līdz 2020. gadam un aktieru sastāvu paziņoja 2021. gada septembrī.

"Super Mario brāļi: Filma" pirmizrāde ASV un Latvijā notika . Filma saņēma pretrunīgus kritiķu vērtējumus, taču skatītāju attieksme bija pozitīvāka. Filmas kases ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, padarot to par 2023. gada otru ienesīgāko filmu un uzstādot kases rekordus pasaulē kā pelnošākā animācijas filma pirmizrādes nedēļas nogalē un ienesīgākā filma, kuras pamatā ir videospēle.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ātrs un bez žēlastības 10

**"Ātrs un bez žēlastības 10"** () ir 2023. gada ASV asa sižeta filma. Filmas režisors ir Luiss Leterjērs. Šis ir turpinājums filmai "Ātrs un bez žēlastības 9" (2021), filmu cikla desmitā daļa un franšīzes vienpadsmitā filma. Lomās Vins Dīzels, Mišela Rodrigesa, Tairīss Gibsons, *[[Ludacris]]*, Džeisons Momoa, Natālija Emanuela, Džordana Brūstere, Džons Sina, Džeisons Steitems, Sons Kans, Alans Ričsons, Daniela Melšiora, Skots Īstvuds, Helēna Mirena, Šarlīze Terona, Bri Lārsone un Rita Moreno. Filmā Domam (Dīzels) ir jāaizstāv sava ģimene no Dantes Rejsa (Momoa), kurš vēlas atriebt tēva nāvi.

Filmas desmito daļu jau ieplānoja 2014. gadā, bet divu daļu sērijas finālu plānoja kopš 2020. gada oktobra, kad Lins apstiprināja, ka atgriezīsies pie režijas un turpinājumam piekrita arī aktieru pamatsastāvs. Oficiāli filmas nosaukumu izziņoja līdz ar filmēšanas sākumu 2022. gada aprīlī. Lins pēc mēneša pameta režisora amatu, atsaucoties uz radošajām domstarpībām, kaut arī projektā palika kā scenārists un producents. Līgumu ar Leterjēru noslēdza pēc nedēļas, kurš veica arī titros neatzīmētas nelielas izmaiņas scenārijā. Mūziku filmai sarakstīja ilggadējais filmu cikla komponists Braiens Tailers. Ar  ražošanas budžetu filma izdošanas brīdī ierindojās astotajā vietā starp visu laiku dārgākajām filmām. Filmēšana ilga līdz augustam, un norisinājās Londonā, Romā, Turīnā, Lisabonā un Losandželosā.

Filmas "Ātrs un bez žēlastības 10" pirmizrāde notika Romas *The Space Cinema Roma Moderno* . No 17. maija filmu sāka demonstrēt vairākās Eiropas valstīs un Dienvidamerikā, bet no 19. maija — ASV un Kanādā. To izplata *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēmusi dažādus kritiķu vērtējumus, kas slavē aktierspēli (it sevišķi Momoa), bet kritizē scenāriju. Tās pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, ierindojot to piektajā vietā starp ienesīgākajām 2023. gada filmām. Turpinājuma pirmizrāde ieplānota 2025. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei

**"Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei"** () ir 2023. gada ASV supervaroņu datoranimācijas filma. Filmas režisori ir Žuakins Duš Santušs, Kemps Pauerss un Džastins K. Tompsons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Šamiks Mūrs, Heilija Steinfelda, Džeiks Džonsons, Isa Reja, Denjels Kaluja, Džeisons Švarcmans, Braiens Tairī Henrijs, Lorēna Velesa, Grēta Lī, Reičela Dreča, Jorma Takounei, Šejs Vigems un Oskars Aizeks.

Filmas pirmizrāde notika  ASV un tā ir turpinājums 2018. gada filmai "Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē". Šī ir garākā ASV animācijas filma (140 minūtes). Filmas pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, ierindojot to sestajā vietā starp ienesīgākajām 2023. gada filmām.

## Tēli

### Zirnekļcilvēki
* **[[Mailss Moraless]]** () — pusaudzis, pa pusei afroamerikānis, pa pusei puertorikānis no Bruklinas, Zirneķlcilvēka fans. Pēc Pītera nāves kļūst par jauno Zirnekļcilvēku. Policista dēls. Angļu valodā ierunā Šamiks Mūrs.
* **Pīters B. Pārkers** () — zirnekļcilvēks no citas pasaules. Jau 22 gadus viņš ir zirnekļcilvēks. Angļu valodā ierunā Džeiks Džonsons.
* **[[Gvena Steisija]]** () — zirnekļsieviete no pasaules, kurā Pīters Pārkers pārvērtās par Ķirzaku. Angļu valodā ierunā Heilija Steinfelda.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zirnekļpasaule (filmu cikls)

thumb|150px
**"Zirnekļpasaule"** () ir pilnmetrāžas animācijas filmu cikls. Animācijas filmu ideja pieder *[[Sony Pictures Animation]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[Columbia Pictures]]*.

## Filmas
* "Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē" (2018)
* "Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei" (2023)
* *[[Spider-Man: Beyond the Spider-Verse]]* (2024)

## Ārējās saites
*
Ludmila Leite-Plaude

**Ludmila Leite-Plaude** (1948—2023) bija latviešu scenogrāfe un kostīmu māksliniece.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1948. gada 24. februārī. Mācījās Rīgas 2. vidusskolā, 1967. gadā turpināja mācības Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolas (RLMV) Stikla mākslinieciskās apstrādes nodaļā, līdztekus darbojās kustību teātra ansamblī “Rīgas Pantomīma”. Studēja Latvijas Mākslas akadēmijas (LMA) Interjera un iekārtas nodaļā (1971-1976).

Piedalījās Valmieras Drāmas teātra izrāžu veidošanā. Veidoja tērpu skices Ādolfa Alunāna Jelgavas Tautas teātrī un citos Latvijas teātros. No 1979. gada veica interjeru metu izstrādi Mākslas fonda Dekoratīvās mākslas kombinātā.
Kopš 1970. gada piedalījās izstādēs, 1988. gadā viņu pēc diviem noraidījumiem uzņēma Latvijas Mākslinieku savienībā.

## Atsauces
Tabasarani

[thumb|250px|Tabasaranu apdzīvotības areāls [Krievijas Dienvidu un Ziemeļkaukāza federālajos apgabalos]]
**Tabasarani** (pašnosaukums — *Табасаранар*) ir viena no Ziemeļkaukāza tautām. Apdzīvo Dagestānas dienvidu daļu, galvenokārt Tabasaranu rajonu, kur to īpatsvars ir 79% no iedzīvotāju kopskaita. Izplatītākā reliģija ir sunnītu islāms.

## Vēsture un valoda
thumb|left|Tabasaranu vīrietis
Tabasaranu sabiedrisko dzīvi regulēja feodāli patriarhālas institūcijas. Ģimenes rituāli daudzējādā ziņā ir līdzīgi citu dagestānas tautu rituāliem. Plaši izplatīta viesmīlība un cieņa pret vecākajiem. Galvenās nodarbošanās ir lauksaimniecība un lopkopība.

Vēsturiski tabasarani bija saistīti ar lezgīniem. Tabasaranu valoda, tāpat kā citas lezgīnu grupas valodas, ir tuva citām Nahu—dagestāniešu valodu saimes valodām. Tomēr 1876. gadā daudzi tabasarani pārgāja uz azerbaidžāņu valodu. Mūsdienās gan tabasaranu, gan citu lezgīnu vidū vērojama dzimtās valodas lietošanas samazināšanās tendence, jo tie lieto galvenokārt krievu valodu.

Tabasaranu valoda ir iekļauta Ginesa rekordu grāmatā kā viena no sarežģītākajām valodām pasaulē. Leksikā ir diezgan ievērojams aizguvumu slānis. No persiešu valodas pārsvarā ir aizgūta senā militārā, sadzīves un amatniecības terminoloģija, no arābu valodas — reliģiskie, zinātniskie un filozofiskie termini, bet no krievu valodas (vai no Eiropas valodām caur krievu valodu) — mūsdienu zinātniskā, tehniskā un sociālpolitiskā terminoloģija.

Saskaņā ar 2010. gada tautas skaitīšanas datiem kopējais tabasaranu valodā runājošo skaits ir 126 136.

## Skaits
Augstās dzimstības dēļ tabasaranu skaits ar katru gadu pieaug:

* 1970 — 55,2 tūkstoši
* 2002 — 131 785
* 2010 — 147 000
* 2021 — 151 466

## "Tabasaranu draugi"
Springfīldā (ASV) darbojas privāta starptautiska organizācija "Tabasaranu draugi", ko 1995. gadā dibināja Filips un Alise Šenki. Organizācija nodarbojas ar labdarības darbu. Tajā 1996. gada jūnijā bija 500 biedru, bet 2004. gadā jau 3000 biedru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Savāda pasaule

**"Savāda pasaule"** () ir 2022. gada ASV datoranimācijas zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filma. Filmas režisors ir Dons Holls. Galvenās lomas angļu valodā ierunājuši Džeiks Jillenhols, Deniss Kveids, Jabuki Jangs Vaits, Gabriela Juniona un Lūsija Liu.

Filmas pirmizrāde ASV notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Elementāri

**"Elementāri"** () ir 2023. gada ASV datoranimācijas romantiska drāmas filma. Filmas režisors ir Pīters Sons. Galvenās lomas angļu valodā ierunājuši Lea Lūisa, Māmedū Ātčejs, Ronijs del Karmens, Šila Ommi, Vendija Maklendona Kovija, Ketrina O'Hāra, Meisons Vertheimers, Džo Pēra un Metjū Jans Kings.

Filmas pirmizrāde notika 76. Kannu kinofestivālā , kur to izrādīja kā konkursa noslēdzošo filmu, ASV un Latvijā filmu kinoteātros sāka demonstrēt no .

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūbija — Jūras nezvērs

**"Rūbija — Jūras nezvērs"** () ir 2023. gada ASV datoranimācijas piedzīvojumu filma. Filmas režisors ir Kērks DeMiko. Galvenos tēlus ierunājuši Lana Kondore, Toni Kolete, Annija Mērfija, Sems Ričardsons, Laiza Košija, Vills Fortejs, Kolmans Domingo, Jabuki Jangs Vaits, Blū Čepmens, Eduardo Franko, Ramona Janga, Eko Kelums, Nikola Baiere un Džeina Fonda.

Filmas pirmizrāde notika  ASV.

## Ārējās saites
Ogijs un tarakāni

**"Ogijs un tarakāni"** (, ) ir 2013. gada Francijas animācijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Olivjē Žans Marī. Filmas pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Skatīt arī
* Ogijs un prusaki

## Ārējās saites
Krīds III

**"Krīds III"** () ir 2023. gada ASV sporta drāmas filma. Filmas režisors un galvenās lomas atveidotājs ir Maikls B. Džordans (režisora debija). Šīs ir filmas "Krīds II" turpinājums, trešā filma "Krīda" filmu ciklā un "Rokija" filmu cikla devītā daļa. Lomās Tesa Tompsone, Džonatans Meidžorss, Vūds Heriss, Mila Deivisa Kenta, Florians Munteanu un Filīša Rašāda. Filmā pieredzējušais un nesen pensijā aizgājušais bokseris Adoniss Krīds (Džordans) saskaras aci pret aci ar savu bērnības draugu un bijušo boksa brīnumbērnu Demjenu Andersonu (Meidžorss).

Trešo "Krīda" filmu cikla daļu un Džordana atgriešanos Krīda lomā oficiāli paziņota 2019. gada septembrī, 2020. gada oktobrī apstiprināja arī Džordana režisora debiju. Meidžorss un pārējie aktieri projektam pievienojās laika posmā no 2021. gada novembra līdz 2022. gada septembrim. Šī ir pirmā filma ciklā, kurā Silvestrs Stallone neatveido Rokiju Balboa, tomēr viņš ir viens no filmas producentiem. Filmēšana sākās 2022. gada janvārī un ilga līdz aprīlim, filmējot Losandželosā, Tampā un Džordžijas štatā.

Filmas pirmizrāde notika  Mehiko. No 3. martā to sāka demonstrēt ASV un Latvijas kinoteātros. Šī ir pirmā filma, ko izplatīja *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]* pēc tam, kad to iegādājās *[[Amazon]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un tās pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, ierindojot to desmitajā vietā starp 2023. gada ienesīgākajām filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mālpils iela

**Mālpils iela** var būt:

* Mālpils iela, Rīgā
* Mālpils iela, Jūrmalā
* Mālpils iela, Siguldā
* Mālpils iela, Medemciemā
* Mālpils iela, Nītaurē
Karaliskais operteātris

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q55018"
}


**Karaliskais operteātris** (), pazīstams arī kā **Koventgārdenas opera** () pēc rajona, kur tas atrodas, ir operteātris Lielbritānijas galvaspilsētā Londonā. Operteātrī bāzējas Karaliskās operas trupa, Karaliskais balets un Karaliskā operteātra orķestris.

Teātris dibināts 1732. gadā kā **Karaliskais teātris** (*Theatre Royal*), un pirmajos simts gados tajā lielākoties izrādīja lugas. 1734. gadā tika uzvests pirmais balets, bet gadu vēlāk notika pirmā operas sezona Georga Frīdriha Hendeļa vadībā. Pašreizējā operas ēka ir jau trešā ēka šajā vietā, pirmās divas gāja bojā ugunsgrēkos 1808. un 1856. gadā. 20. gadsimta deviņdesmitajos gados notika operteātra rekonstrukcija, faktiski saglabājot tikai ēkas fasādi, vestibilu un skatītāju zāli.

## Galerija

ROH_auditorium_001.jpg
ROH_auditorium_003.jpg
Royal_Opera_House_-_Floral_Hall_-_Bow_Street_-_London_-_240404.jpg
London, ROH, Floral Hall01.jpg


## Ārējās saites

*
Neoča

**Neoča** () vai **Kuopa** (*Kuop*) ir neapdzīvots koraļļu atols Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī. Administratīvi pakļauts Ūmānas municipalitātei.

## Ģeogrāfija
Neoča ir koraļļu atols Karolīnu salu centrālajā daļā dienvidos no Čūkas atola, no kura to šķir  platais Nenno šaurums. Atola kopējā platība ir , tā 4 saliņu kopējā platība ir , lielākā no kurām ir  lielā Fenepi atola ziemeļos. Atola teritorija ir aizsargāta dabas teritorija. Populārs daivinga tūrisma galamērķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nama

**Nama** () ir koraļļu sala Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī, administratīvi veido atsevišķu municipalitāti. Iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā mortlokiešu valodā.

## Ģeogrāfija
Nama (agrāk dēvēta arī par **d'Irvila salu** un **Sanrafaelu**) ir koraļļu sala Karolīnu salu centrālajā daļā  uz dienvidaustrumiem no Čūkas atola un  uz ziemeļrietumiem no Losapas atola. Salas platība , augstākais punkts ir  vjl, salu iekļauj koraļļu rifs. Vienīgā apdzīvotā vieta izstiepusies gar salas rietumu krastu; salā atrodas Lukeiselas reģiona vidusskola.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nama Island
Ogres luterāņu baznīca

**Ogres evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Ogres novada Ogrē.

1908. gadā Ogres iemītnieki nolēma būvēt Meža kapelu ar 300 vietām. Tā bija koka būve, kas atgādināja Austroungārijas ziemeļrietumu reģionu sakrālās būves. Pirmā pasaules kara laikā kapela nodega. 1930. gadā šeit uzcēla mūra baznīcu ar 422 vietām pēc Haralda Kundziņa projekta, ko realizēja un nedaudz pārveidoja būvinženieris Andrejs Kēse. Jaunā baznīca tika būvēta neogotiskā stilistikā. Baznīcas zvanu atlēja Švenna zvanu lietuvē Rīgā. Altārgleznu darinājis Jānis Šēnbergs pēc Kārļa Hūna darba motīviem. 1940. gadā tika ierīkotas ērģeles. Okupācijas gados baznīcu izmantoja arī katoļu un baptistu draudzes.

## Ārējās saites
Robins Huds (2010. gada filma)

**"Robins Huds"** () ir 2010. gada Apvienotās Karalistes un ASV filma, kas balstīta uz leģendu par Robinu Hudu. Filmas režisors ir Ridlijs Skots. Filmā galvenās lomas atveido Rasels Krovs, Keita Blanšeta, Viljams Hērts, Marks Strongs, Marks Eidijs, Oskars Aizeks, Denijs Hjūstons, Eilīna Atkinsa un Makss fon Sīdovs.

Filmas "Robins Huds" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filmu izrādīja arī 2010. gada Kannu kinofestivālā. Filma saņēma dalītus kritiķu vērtējumus un nopelnīja 321,7 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hemptonkortas pils

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q205666"
}


**Hemptonkortas pils** () ir 16. gadsimta Anglijas karalim piederošs pils ansamblis, kas atrodas Londonas dienvidrietumu pievārtē Temzas upes kreisajā krastā.

Pils izbūve sākta 1514. gadā kardināla un karaļa Henrija VIII galvenā ministra Tomasa Volsija (*Thomas Wolsey*) vajadzībām. 1529. gadā Volsijs krita nežēlastībā un pils kļuva par Henrija VIII iemīļotu uzturēšanās vietu. Henrijs VIII pili krietni paplašināja. 17. gadsimtā karalis Viljams III pili vēl vairāk pārbūvēja un rezultātā tā ir divu dažādu stilu — Tjudoru arhitektūras un baroka sajaukums. Karalis Džordžs II bija pēdējais monarhs, kura rezidence bija Hemptonkortas pils. Mūsdienās pils ir atvērta apmeklētājiem.

## Attēlu galerija

HamptonCurt.jpg
Hearth.jpg
Hampton_Court_Palace,_Great_Hall_-_Diliff.jpg
Hampton_Court_stairs.jpg
Hampton_Court_Privy_Garden_2022.jpg
Hampton court garden - Yew trees (2016).jpg


## Ārējās saites

*
Iesper un iekliedzies

**"Iesper un iekliedzies"** () ir 2005. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Džese Dilans. Filmā galvenās lomas atveido Vills Ferels, Roberts Dūvols, Keita Volša un Maiks Ditka.

Filma stāsta par tēvu un dēlu, kuri abi trenē savu futbola komandu.

Filmas "Iesper un iekliedzies" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma dalītus kritiķu vērtējumus un nopelnīja 56,1 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ogres katoļu baznīca

**Ogres Sv. Meinarda Romas katoļu baznīca** ir 1997. gadā uzcelts Romas Katoļu baznīcas dievnams, kas atrodas Ogres novada Ogrē.

1995. gadā Ogres pilsētas dome pieņēma lēmumu piešķirt zemi baznīcas celtniecībai. Baznīcu uzcēla 1997. gadā pēc arhitekta Laimoņa Šmita projekta. Baznīcā atrodas pēc arhitekta Vilhelma Bokslafa meta 1901. gadā pagatavots altāris, ko dāvinājusi Rīgas Sv. Marijas Magdalēnas draudze. Baznīcas dārzā 2001. gadā uzstādīja arhitektes Dainas Asarītes veidoto krustu un tēlnieka Jāņa Karlova veidoto akmens altāri. Baznīca celtniecību vadīja priesteris Konstantīns Bojārs, kurš arī bija ilggadējais šīs draudzes prāvests. Kopš 2024.gada draudzi vada priesteris Ilmārs Tolstovs.

## Ārējās saites
Karlo Ponti

**Karlo Fortunato Pjetro Ponti vecākais** (, dzimis , miris ) bija itāļu kinoproducents, producējis vairāk nekā 140 filmu.

Kopā ar producentu Dino De Laurentisu viņš bija galvenais itāļu kino izplatītājs pasaulē pēc Otrā pasaules kara. Producējis vienas no valsts pazīstamākajām un finansiāli veiksmīgākajām 1950. un 1960. gadu filmām. Ponti strādāja ar laikmeta labākajiem itāļu kinorežisoriem kā Federiko Fellīni, Mikelandželo Antonioni un Vitorio De Siku, kā arī ar vairākiem citiem ārvalstu režisoriem. Saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā" par Fellīni filmas "Ceļš" (1954) producēšanu. Nominēts arī kategorijā "Labākā filma" par Deivida Līna "Doktors Živago" (1965) producēšanu.

Ponti producējis tādas filmas kā "Eiropa 51" (*Europa '51*, 1952), "Divas sievietes" (*La ciociara*, 1960), "Kleo no 5 līdz 7" (*Cléo de 5 à 7*, 1961), "Sieviete paliek sieviete" (1961), "Lola" (*Lola*, 1961), "Okšķeris" (*Le Doulos*, 1962), "Nicinājums" (1963), "Vakar, šodien, rīt" (*Ieri, oggi, domani*, 1963), "Laulības itāļu gaumē" (*Matrimonio all'italiana*, 1964), "Desmitais upuris" (1965), "Fotopalielinājums" (1966), "Ugunsdzēsēju balle "(*Horí, má panenko*, 1967), ''Zabriskie Point'' (1970), *[[Torso]]* (1973), *[[Flesh for Frankenstein]]* (1973), "" (1975), "Kasandras pāreja" (*The Cassandra Crossing*, 1976) un "Īpaša diena" (*Una giornata particolare*, 1977).

## Atsauces

## Ārējās saites
Viens, divi, trīs

**"Viens, divi, trīs"** () ir 1961. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir Billijs Vailders. Filmā galvenās lomas atveido Džeimss Kegnijs, Horsts Buholcs, Pamela Tifana un Arlēna Frānsisa. Filma ir balstīta uz Ferenca Molnara 1929. gada lugu *Egy, kettő, három* un to iespaidoja 1939. gada filma "Ņinočka" (*Ninotchka*), kurai Vailders bija viens no scenārija autoriem.

Filmas darbība galvenokārt notiek Rietumberlīnē, Aukstā kara laikā pirms Berlīnes mūra uzbūvēšanas un stāsta par *[[Coca-Cola]]* vietējo vadītāju, kuram viņa priekšnieks uztic pieskatīt savu nepilngadīgo meitu. Filma ir pazītama ar savu ātro tempu.

Filmas "Viens, divi, trīs" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[United Artists]]*. To nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais operatora darbs".

## Atsauces

## Ārējās saites
Losapa

**Losapa** () ir koraļļu atols Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī, administratīvi veido divas municipalitātes — Losapa (248 iedzīvotāji) atola ziemeļaustrumos un Pīsa-Emvara (258 iedzīvotāji) atola dienvidos. Iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā mortlokiešu valodā.

## Ģeogrāfija
Losapa (dažkārt arī **Losopa**) ir koraļļu atols Karolīnu salu centrālajā daļā 82 km uz dienvidaustrumiem no Čūkas atola un 14 km no Namas salas. Atolā 10 (pēc citiem datiem — 14) salas, kopējā to platība ir 1,05 km². Koraļļu rifs ieskauj 28 km² lielu līdz 68 m dziļu lagūnu; kopējā atola platība ir 40 km². Atola salas dalās divās grupās — ziemeļaustrumu grupa (Losapa) ar apdzīvotajām Loalas un Losapas salām un 8 mazākām saliņām, kā arī dienvidu grupa (Pīslosapa) ar apdzīvoto Pīsas salu (salā atola augstākais punkts 37 m vjl) un 3 neapdzīvotām saliņām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Londonas Dabas vēstures muzejs

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q309388"
}


**Londonas Dabas vēstures muzejs** () ir dabas muzejs, kas atrodas Londonas rietumdaļā, Kensingtonas un Čelsi rajonā.

Muzejā glabājas apmēram 80 miljoni dabas izcelsmes priekšmetu, to starpā milzīgas botānikas, entomoloģijas, zooloģijas, paleontoloģijas un mineraloģijas kolekcijas. Vairākām kolekcijām ir arī kultūrvēsturiska vērtība, piemēram, šeit glabājas Čārlza Darvina savāktie materiāli. Kaut arī Alfrēda Voterhausa (*Alfred Waterhouse*) projektētā muzeja ēka tika atklāta 1881. gadā, līdz pat 1963. gadam muzeja kolekcija bija Britu muzeja sastāvdaļa. Tāpat kā vairumam publiski uzturēto muzeju Lielbritānijā, muzejā nav ieejas maksas.

## Nozīmīgi muzeja kolekcijas priekšmeti
* Otumpas dzelzs meteorīts, kas sver 635 kg, un tika atrasts 1783. gadā *Campo del Cielo*, Argentīnā
* Nahlas meteorīta fragmenti no Ēģiptes, pirmā meteorīta, kas liecina par ūdens klātbūtni uz Marsa
* Latroba tīrradnis, viena no lielākajām zināmajām kubiskā zelta kristālu kopām
* Apollo 16 Mēness iežu paraugs, kas savākts 1972. gadā
* Ostro akmens, nevainojams zilā topāza dārgakmens, kas sver 9381 karātu, aptuveni 2 kg, lielākais šāda veida dārgakmens pasaulē
* Auroras Cerību piramīda, 296 dabisko dimantu kolekcija dažādās krāsās
* Pirmais ihtiozauru materiāls, ko atklāja paleontoloģe Mērija Enninga
* Pirmais pilnībā atklātais pleziozaura skelets
* Deivida Atenboro vārdā nosauktais pleziozaurs Atenborosaurus
* Milzīgs Romaleozaura skelets
* Pirmie atrastie Iguanodona zobi
* Gandrīz pilnīgs Mantelizaura skelets
* Neskartākais Stegozaura fosilais skelets (saukts Sofija)
* Liels Triceratopa galvaskauss
* Barioniksa skelets
* Tiranozaura pilna izmēra animatroniskais modelis
* Pirmā jebkad atklātā arheopteriksa fosīlija, viena no tikai 12 atrastajām un paleontologu atzītajām par vecāko zināmo putnu.
* Rets dodo skelets, kas rekonstruēts no kauliem, kas vecāki par 1000 gadiem
* Vienīgais saglabājies Milzu alka paraugs no Britu salām, kas savākts 1813. gadā no Papa Vestrejas Orkneju salās
* Pilnīgs amerikāņu mastodonta skelets
* Brokenhilas galvaskauss, vidējā paleolīta galvaskauss, kas tagad tiek atzīts par Heidelbergas cilvēka galvaskausu, atklāts Brokenhilas arī Kabves raktuvēs Zambijā
* Gibraltārs 1 un Gibraltārs 2, divi neandertāliešu galvaskausi, kas atrasti Forbsa karjerā Gibraltārā
* 1300 gadus vecas milzu sekvojas šķērsgriezums muzeja kolekcijā kopš 1893. gada
* Reta Džona Džeimsa Oudubona grāmatas *The Birds of America* kopija, kurā ir ilustrācijas par dažādiem putniem kas sastopami ASV
* Rets pirmais Čārlza Darvina zinātniskās grāmatas "Sugu izcelšanās" izdevums

## Galerija

Natural_History_Museum_-_London.jpg
Large_Mammal_Room.jpg
Natural_History_Museum_UK.jpg
Natural History Museum.jpg
Entrance to the birds gallery at the Natural History Museum, London.JPG


## Ārējās saites

*
Amarantu dzimta

**Amarantu dzimta** () ir neļķu rindas dzimta. Tajā mūsdienās ir iekļautas bijušās balandu dzimtas (*Chenopodiaceae*) sugas. Tajā ir klasificētas 165 ģintis un 2040 sugas, tādējādi tā ir sugām bagātākā dzimta klasē.

Amarantu dzimta ir kosmopolītiska un tās sugas ir plaši izplatītas no tropiem līdz vēsiem mērenajiem reģioniem. Sugām, kuras iepriekš bija klasificētas balandu dzimtā, daudzveidības centri atrodas sausos mērenos un siltos mērenajos apgabalos, taču pārējās sugas ir pārsvarā sastopamas tropiskos reģionos. Daudzas sugas ir halofīti, kas pacieš sāļas augsnes vai aug sausās stepēs vai pustuksnešos.

## Klasifikācija
Latvijā ir sastopamas šādas amarantu dzimtas ģintis:

**Apakšdzimta ''Amaranthoideae***

* [[Amaranti]] (*Amaranthus*)

*'Apakšdzimta *Chenopodioideae***

* [[Aksires]] (''Axyris'') — Latvijā ir reti konstatēta, ievazāta viena suga — [[amarantu aksire]] (''Axyris amaranthoides'')
* [[Balandas]] (''Chenopodium'')
* [[Balodenes]] (''Atriplex'')

**Apakšdzimta *Corispermoideae***

* [[Kamieļzāles]] (''Corispermum'')

**Apakšdzimta *Camphorosmoideae***

* [[Vasareglītes]] (''Kochia'')

**Apakšdzimta *Salsoloideae***

* [[Sālszāles]] (''Salsola'')

**Apakšdzimta Suaedoideae*'

* [[Svedas]] (*Suaeda*)

== Galerija ==
<gallery mode="nolines" widths="140">
Attēls:Amaranthus caudatus-IMG 9192.jpg|*Amaranthus caudatus*
Attēls:Atriplex prostrata s. lat. sl50.jpg|*Atriplex prostrata* 
Attēls:Celosia argentea L. - Flickr - lalithamba.jpg|*Celosia argentea*
Attēls:Mountain goosefoot, Chenopodium atrovirens (17084955191).jpg|*Chenopodium atrovirens*
Attēls:Corispermum pallasii sl47.jpg|*Corispermum pallasii*
Attēls:Salicornia europaea 3 RF.jpg|*Salicornia europaea*
Attēls:Salsola oppositifolia1130607 02.JPG|*Salsola oppositifolia*
Attēls:Suaeda maritima sl11.jpg|*Suaeda maritima''


## Atsauces
Ogres pareizticīgo baznīca

**Ogres Svētā Nikolaja pareizticīgo baznīca** ir 1999. gadā uzcelts Latvijas Pareizticīgās baznīcas dievnams, kas atrodas Ogres novada Ogrē.

Pareizticīgo draudze Ogrē nodibinājās 1992. gadā. Pašvaldība draudzei piešķīra nelielu vasarnīcu Ogres upes krastos. Līdz 1999. gadam protojereja Georgija Tailova (*Георгий Тайлов*) vadībā tā tika pārbūvēta par baznīcu. Pēc interjera pabeigšanas 2001. gadā to konsekrēja metropolīts Aleksandrs.

## Ārējās saites
Namoluka

**Namoluka** () ir koraļļu atols Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī, administratīvi veido atsevišķu municipalitāti. Iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā mortlokiešu valodā.

## Ģeogrāfija
Namoluka ir koraļļu atols Karolīnu salu centrālajā daļā  uz dienvidaustrumiem no Čūkas atola un  uz ziemeļrietumiem no Etalas atola Mortloka salās. Atolā 5 salas, kopējā to platība ir . Koraļļu rifs ieskauj  lielu lagūnu; kopējā atola platība ir . Apdzīvota ir tikai atola lielākā sala Namoluka (31 ha) ziemeļrietumos. Citas salas ir Amvesa dienvidos (28 ha; līdz 1930. gadu epidēmijai bija apdzīvota), Toinoma (21 ha) ziemeļaustrumos, Lukana (1,5 ha) un Umapa (1,5 ha). Trijās lielākajās salās taro plantācijas.

## Vēsture
Vēsturiski Namoluka bijusi asociācijā ar Etalu, Oneopu un Moču karos pret citām Mortloka grupas salām. Pirmais no rietumniekiem atolu atklāja vaļu mednieku kuģa *Henry* kapteinis Ričards Meisijs 1827. gadā, pirmie krastā izkāpa krievu flotes kuģa *Senyavin* komanda Teodora Litkes vadībā 1828. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberts Krastiņš

**Roberts Krastiņš** (dzimis  Liepājā) ir latviešu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Reģionālās basketbola līgas (LBL3) klubu BK Nīca un ir beidzis profesionālā basketbola karjeru. Iepriekš spēlējis vairākos LBL klubos, taču visvairāk sezonu aizvadījis dzimtās Liepājas klubā BK Liepāja, bijis arī tā kapteinis.

Liepājas basketbola audzēknis. 2011.—2012. gada LBL sezonā R. Krastiņš pārstāvēja no jauniešiem veidoto komandu "LMT Basketbola akadēmija". Pēc tam septiņas sezonas spēlējis BK Liepāja, līdz izmēģinājis veiksmi citās Latvijas komandās. Profesionāļa karjeras noslēgumā atgriezies Liepājā, kuras komandā spēlēja vēl 2022. gadā.

Pēc profesionālā basketbola karjeras beigām strādā nekustamo īpašumu nozarē un spēlē Reģionālās līgas komandā BK Nīca, būdams viens no Reģionālās līgas vērtīgākajiem spēlētājiem.

R. Krastiņš ir spēlējis Latvijas U-16, U-18 un U-20 izlasē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mortloka salas

**Mortloka salas** () vai **Nomoi salas** (*Nomoi*) ir koraļļu atolu grupa Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī. Salu grupu veido trīs atoli — Satavana, Lukunora un Etala, bet dažkārt tiem pieskaita arī tālāk ziemeļos esošos Namolukas un Losapas atolus un Namas salu. Mortloka salas ir otra apdzīvotākā salu grupa Čūkas pavalstī, tās iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā mortlokiešu un satavaliešu valodās, kas tuvas čūkiešu valodai.

Pirmais no eiropiešiem salas 1528. gadā atklāja spāņu jūrasbraucējs Alvaro de Saavedra. 1795. gadā tās no jauna atklāja britu tirdzniecības kuģa *Young William* komanda kapteiņa Džeimsa Mortloka (*James Mortlock*) vadībā ceļā no Austrālijas uz Ķīnu; salas vēlāk tika nodēvētas kapteiņa Mortloka vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Solaris Urbino 15

***Solaris Urbino 15*** ir zemās grīdas trīsasu autobusu modelis, kas paredzēts pasažieru pārvadāšanai pilsētas robežās. To ražoja Polijas autobūves uzņēmums *[[Solaris Bus & Coach]]* no 1999. līdz 2018. gadam.

## Vēsture
Pirmās paaudzes *Solaris Urbino 15* autobusi parādījās 1999. gada trešajā kvartālā. Otrās paaudzes autobusus izlaida 2002. gada vidū, bet trešās — 2005. gadā. Ražošanas gaitā modeļus komplektēja ar vācu MAN un nīderlandiešu DAF ražojuma dzinējiem, kas atbilda Euro 4 un Euro 5 ekoloģiskiem standartiem. Autobusus komplektēja arī ar elektrisku piedziņas sistēmu (līdzīgu izmanto trolejbusi *[[Solaris Trollino 15]]*). No 2005. gada pavasara autobusus sāka darbināt ar saspiesto dabasgāzi.

Šis modelis bija pieprasīts Čehijā un Slovākijā. Pirmajos ražošanas gados autobusus aktīvi iepirka Latvija, kā arī Polija, kur šis autobuss aizstāja konkurējošu *[[Neoplan N4020]]* modeli. Ražošana pabeigta 2018. gadā.

## Attēlu galerija

Solaris Urbino 15 III CNG Bratislava.JPG|3. paaudzes gāzmotora autobuss Bratislavā
Sol176.jpg|Divdurvju autobuss, skats no labās puses
DaugavpilsAutobussNr1.jpg|Solaris Urbino 15 autobuss Daugavpilī
16. autobuss uz Biķernieku ielas.jpg|Solaris Urbino 15 autobuss Rīgā


## Ārējās saites

* Solaris autobusu mājaslapa