open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sergejs Dīmanis

**Sergejs Dīmanis**, arī **Sergejs Dīmans** (dzimis 1951. gada 16. jūnijā Rīgā), ir Latvijas ekonomists un politiķis, bijušais partijas "Līdztiesība" līdzpriekšsēdētājs (1993—2001).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1951. gada 16. jūnijā Rīgā Leonīda Dīmana ģimenē. Viņa vecvecāki 20. gadsimta sākumā bija pārcēlušies uz Krieviju, bet pēc Otrā pasaules kara Dīmaņa vecāki atgriezās Latvijā. Mācījās latviešu skolā, ģimenē runāja krieviski.

1974. gadā beidza studijas Latvijas Valsts Universitātē (LVU) un iestājās aspirantūrā. Aizstāvēja ekonomikas zinātņu kandidāta disertāciju un no 1977. gada bija politekonomijas docētājs LVU. 1979. gadā iestājās PSKP.

Atmodas kustības laikā sākotnēji sadarbojies ar Latvijas Tautas fronti, bet tad iestājies Latvijas PSR darbaļaužu Internacionālajā frontē (Interfrontē), aktīvi cīnījās pret Latvijas neatkarības atgūšanas idejām. 1990. gada aprīlī tika iecelts par Latvijas Komunistiskās partijas Centrālkomitejas locekli.

1990. gadā S. Dīmani ievēlēja par Latvijas Augstākās Padomes deputātu, viņš nebalsoja par 1990. gada 4. maija Latvijas neatkarības atjaunošanas deklarāciju un kļuva par AP frakcijas "Līdztiesība" priekšsēdētāju.
1990. gada jūlijā S. Dīmani iecēla par PSKP Centrālkomitejas locekli. Augusta puča 1991. gada 21. augustā Sergejs Dīmanis balsoja pret konstitucionālā likuma “Par Latvijas Republikas valstisko statusu” pieņemšanu.

Pēc Augusta puča izgāšanās Latvijas Republikas Augstākā padome sakarā ar vairāku deputātu pretvalstisko darbību Barikāžu laikā laikā izveidoja parlamentārās izmeklēšanas komisiju. Pēc komisijas slēdziena apstiprināšanas 1992. gada 9. jūlijā Augstākā padome nolēma Dīmanim anulēt deputāta mandātu (94 deputāti par, 23 pret, viens atturējās).

1993. gadā S. Dīmanis kļuva par vienu no kustības "Līdztiesība" vadītājiem, 1994. gadā bija 5. Saeimas deputāta Filipa Stroganova palīgs. 1995. gadā S. Dīmanis bija Latvijas Sociālistiskās partijas dibinātāju skaitā.

No 1996. līdz 2001. gadam viņš bija partijas "Līdztiesība" līdzpriekšsēdētājs, līdztekus darbojās Latvijas Krājbankas padomē un Privatizācijas aģentūrā. 2001. gadā Dīmanis pēc konflikta ar Tatjanu Ždanoku aizgāja no "Līdztiesības" vadības.

1998. gadā naturalizācijas ceļā ieguva Latvijas pilsonību. 2005. gadā pārcēlās uz dzīvi Maskavā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raksti par Sergeju Dīmani no *barikadopedija.lv*
Mūris

[thumbnail|235px|[Lielais Ķīnas mūris]]
**Mūris** ir vertikāla, stabila struktūra, kas norobežo kādu teritoriju vai zemi, kā arī atsevišķos gadījumos veic noteiktu teritoriju aizsardzības funkcijas. Mūris būvēts no akmeņiem vai ķieģeļiem, kas savā starpā sastiprināti ar kaļķu vai cementa javu. Iekštelpās mūris ir kā siena, bet ārpus telpām mūris var būt žogs, kas nosaka noteiktas robežas, norobežo ganības, ierobežo iekļūšanu noteiktā teritorijā. Mūris var kalpot arī kā barjera uz robežas, piemēram, Berlīnes mūris, Lielais Ķīnas mūris.

## Skatīt arī
* Siena

## Ārējās saites
Petra Olli

**Petra Mārita Olli** (; dzimusi ) ir somu brīvā stila cīkstone, 2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, 2018. gada pasaules čempione, 2016. un 2018. gada Eiropas čempione.

## Karjera
2014. gadā Eiropas čempionātā Olli izcīnīja bronzas medaļu, bet 2015. gada rudenī kļuva par Pasaules čempionāta sudraba medaļas ieguvēju. Abās sacensībās viņa startēja svara kategorijā līdz 58 kg.

2016. gadā Eiropas čempionāta finālā Petra Olli uzvarēja esošo pasaules čempioni Ukrainas cīkstoni Oksanu Gergeļu.

2018. gada 24. oktobrī Pasaules cīņas sporta čempionātā Budapeštā Olli finālcīņu ar Kanādas sportisti Danielu Lapažu pabeidza ar rezultātu 5-5, un viņai bija jākļūst par čempioni, jo pretiniecei bija brīdinājums. Tomēr Kanādas treneris iesniedza apelāciju, kuru tiesneši noraidīja, un tāpēc somu sportiste saņēma papildu punktu un kļuva par pasaules čempioni. Līdz ar to, Somijas cīņas sporta vēsturē Petra Olli kļuva par pirmo somu sieviešu cīkstoni pasaules čempioni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Peripters

thumb|250px|right|Periptera plāns.
**Peripters** ( — kolonnu ieskauts; no  — apkārt un  — spārns, sānu kolonāde) ir arhaikas un klasikas perioda sengrieķu tempļu pamattips. Tā ir plāna taisnstūrveida celtne, no četrām pusēm apjozta ar kolonādi. Attālums no kolonādes līdz naosa sienām ir viens interkolumnijs. Apkārt no visām pusēm visbiežāk tika pielietots doriskais orderis, kolonnas stāvēja vienā rindā.

Iekšpusē peripters sastāvēja no pronaosa un naosa (). Naosa aizmugurē parasti tika izveidots opistodoms. Kā tempļu lielākajā daļā ieeja tradicionāli atradās austrumu pusē. Peripters noformējās 7. gadsimta pr.Kr. sākumā un kļuva par izplatītāko arhaiskā perioda tempļu tipu.

Jēdzienu ieviesa Vitrūvijs, kurš sistematizēja sengrieķu tempļu tipus: megarons, prostils, amfiprostils, peripters, dipters.

Pats pazīstamākais līdz mūsdienām nonākušais peripters ir Atēnu akropoles Partenons (447.—438. gads pr.Kr.). Periptera ārējās formas savos darbos izmantoja 17.-19. gadsimta klasicisma, neoklasicisma un ampīra arhitekti.

## Periptera paraugi

## Atsauces
Fokuss (filma)

**"Fokuss"** () ir 2015. gada ASV romantiskā kriminālkomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir Džons Rekva un Glens Fikara. Galvenās lomas atveido Vills Smits un Margo Robija. Filmas pirmizrāde notika .

## Sižets
Nikijs ir pieredzējis blēdis, kurš uzsāk romānu ar Džesu, krāpnieci-iesācēju. Nikijs sāk Džesai mācīt dažādus krāpniecības trikus, tomēr pēc tam, kad Džesa sāk kļūt pārāk tuva Nikijam, viņš attiecības pēkšņi pārtrauc. Trīs gadus vēlāk Džesa ir guvusi pieredzi un kļuvusi par *femme fatale* jeb liktenīgo sievieti. Nikijs nejauši satiek Džesu Buenosairesā automašīnu sacīkstēs, kad Nikijs cenšas piepildīt savus jaunākos plānus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Suite Française

***Suite Française*** ir 2015. gada Apvienotās Karalistes, Beļģijas un Francijas romantiskā kara drāmas filma, kas balstīta uz Irēnes Nemirovskas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Sauls Dibs. Galvenās lomas atveido Mišela Viljamsa, Kristīna Skota Tomasa, Matiass Šoenertss, Sems Railijs, Rūta Vilsone, Margo Robija un Lamberts Vilsons. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē.

Filmas sižets norisinās Otrā pasaules kara laikā, kad vācu nacisti ir okupējuši Franciju. Galvenie varoņi ir Francijas ciemata iedzīvotāja Lusilla un Vācijas karavīrs Bruno, starp kuriem lēnām uzplaukst mīlestība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Z for Zachariah

***Z for Zachariah*** ir 2015. gada zinātniskās fantastikas drāmas filma, kas balstīta uz Roberta S. O'Braiena tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Kreigs Zobels. Galvenās lomas atveido Čūetels Edžiofors, Margo Robija un Kriss Pains. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Anna, Džons un Kalebs ir vienīgie izdzīvojušie katastrofā, kas iznīcina lielāko daļu civilizācijas. Drīz vien visi trīs nokļūst emocionāli smagā mīlas trijstūrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Way, Way Back

***The Way, Way Back*** ir 2013. gada ASV drāmas filma, kuras režisori un scenārija autori ir Džims Rašs un Nats Faksons. Galvenās lomas atveido Stīvs Karels, Elisona Džaneja, Sems Rokvels, Annasofija Roba, Maija Rūdolfa, Laiems Džeimss, Robs Kordrijs un Amanda Pīta. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

14 gadus vecais Dankans kopā ar māti Pemu, viņas draugu Trentu un Trenta meitu Stefu dodas vasaras brīvdienās uz nelielu pilsētiņu pie jūras. Kautrīgajam Dankanam ir grūtības iejusties apkārtējā sabiedrībā, tomēr drīz vien viņš sadraudzējas ar ūdens atrakciju parka vadītāju Ouenu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pīters Pens (2003. gada filma)

**"Pīters Pens"** () ir 2003. gada Amerikas Savienoto Valstu, Apvienotās Karalistes un Austrālijas kopražojuma piedzīvojumu filma, kas balstīta uz skotu rakstnieka Džeimsa Metjū Berija noveli *[[Peter Pan; or, the Boy Who Wouldn't Grow Up]]*. Filma stāsta par meiteni Vendiju Dārlingu, kura satiek Pīteru Penu, zēnu no Nekurnekadzemes, kas prot lidot un nekad nepieaug.

Filmas režisors ir P. Dž. Hogans, galvenās lomas atveido Džeisons Aizekss, Džeremijs Sampters, Reičela Hērda-Vūda, Olivija Viljamsa, Lina Redgreiva un Ludivīne Segnīra. Filmas pirmizrāde notika Austrālijā 2003. gada 22. novembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tanzānijas futbola izlase

**Tanzānijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Tanzāniju starptautiskās sacensībās. To pārvalda Tanzānijas Futbola federācija. Tanzānijas izlase ne reizi nav kvalificējusies FIFA Pasaules kausa finālturnīram. Āfrikas Nāciju kausa finālturnīrā piedalījusies četras reizes — 1980., 2019. un 2023. gadā neizkļuva no grupas, bet 2025. gada turnīrā pirmo reizi iekļuva astotdaļfinālā. Tanzānija ir viena no 2027. gada Āfrikas Nāciju kausa rīkotājām.

Izlases vēsturei pieskaita arī laiku pirms apvienošanās ar Zanzibāru, kad tā startēja kā **Tangaņikas futbola izlase**. Tanzānijas daļa Zanzibāra ir asociētā CAF locekle. Tās izlasei nav tiesību piedalīties FIFA Pasaules kausā un Āfrikas Nāciju kausā, bet tā var piedalīties citos turnīros un draudzības spelēs.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Pasaules čempionāts
* 1930—1970 — *Nepiedalījās*
* 1974 — *Nekvalificējās*
* 1978 — *Izstājās*
* 1982—1986 — *Nekvalificējās*
* 1990 — *Nepiedalījās*
* 1994 — *Izstājās kvalifikācijas laikā*
* 1998—2018 — *Nekvalificējās*
* 2022 - *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*

### Āfrikas Nāciju kauss
* 1957—1965 — *Nepiedalījās*
* 1968 — *Izstājās kvalifikācijas laikā*
* 1970—1978 — *Nekvalificējās*
* 1980 — Grupu turnīrs
* 1982 — *Izstājās*
* 1984 — *Nekvalificējās*
* 1986 — *Izstājās kvalifikācijas laikā*
* 1988—1992 — *Nekvalificējās*
* 1994 — *Izstājās kvalifikācijas laikā*
* 1996—2002 — *Nekvalificējās*
* 2004 — *Izstājās kvalifikācijas laikā*
* 2006—2017 — *Nekvalificējās*
* 2019 — Grupu turnīrs
* 2021 — *Nekvalificējās*
* 2023 — Grupu turnīrs
* 2025 — Astotdaļfināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tanzānija FIFA vietnē
Kārlis Heinrihs fon Paukers

**Kārlis Heinrihs fon Paukers** (, ; dzimis , miris ) bija Jelgavā dzimis filologs, latīnists, sengrieķu valodas un literatūras profesors. Magnusa Georga fon Paukera dēls no pirmās laulības. Atbalstīja jaunā Leonīda Arbuzova skološanos.

Beidzis Jelgavas ģimnāziju, no 1838. gada studēja filoloģiju Tērbatas Universitātē. 1842. gadā šeit ieguva kandidāta grādu, papildinājās Berlīnē pie Augusta Beka. Atgriezdamies dzimtenē, 1850. gadā ar darbu *De Sophocle herois medici sacerdote* Tērbatā ieguva maģistra grādu, bet 1870. gadā ar darbu *De, latinitate scriptorum historiae Augustae meletemata* - doktora grādu. No 1850. gada ieņēma Jelgavas ģimnāzijas grieķu valodas vecākā pasniedzēju amatu. Vairākas reizes tika aicināts pasniegt ārzemju (Prāgas, Berlīnes) universitātēs, tomēr attiecās. 1861. gadā kļuva par Tērbatas Universitātes literatūras vēstures, klasisko valodu filoloģijas un pedagoģijas profesoru. Pēdējos dzīves gadus pavadīja Tallinā. 

## Ārējās saites

*
Hermanis Jūlijs fon Paukers

**Hermanis Jūlijs Georgs fon Paukers** (, ; dzimis , miris ) bija Jelgavā dzimis kara inženieris, Nikolaja Inženieru skolas goda profesors, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas goda loceklis, ģenerālleitnants, Krievijas impērijas Kara padomes loceklis, Krievijas satiksmes ministrs no 1888. gada novembra līdz 1889. gada martam. Magnusa Georga fon Paukera dēls. 

No 1838. līdz 1842. gadam mācījās Sanktpēterburgas Galvenajā inženieru skolā, kur viņa skolotājs bija Staņislavs Kerbedzis. Kļuva par šīs skolas pasniedzēju. Devis ieguldījumu Bobruiskas un Kijivas cietokšņu būvniecībā. Pilnveidoja Krimas aizsardzības sistēmu. Kopā ar Eduardu Totlēbenu pilnveidoja Kronštates aizsardzības būves. Daudzu Krievijas impērijas ordeņu kavalieris.

## Ārējās saites

*
Jānis Sproģis (arhivārs)

**Jānis (Ivans) Sproģis** (; dzimis , miris ) bija Aizkraukles novadā dzimis latviešu izcelsmes Krievijas vēsturnieks, arheogrāfs, etnogrāfs un bibliogrāfs. No 1879. gada vadīja Viļņas seno aktu centrālo arhīvu (*Виленский центральный архив древних актов*), piedalījās Viļņas Arheogrāfiskās komisijas darbā. 

## Dzīvesgājums
Dzimis nabadzīga zemnieka ģimenē. Ģimene bija pārgājusi pareizticībā, un Jānis Sproģis, kristītajā vārdā Ivans, izvēlējās garīdznieka profesiju. Mācījās Rīgas Pareizticīgo garīgajā seminārā. No 1859. gada mācījās Sanktpēterburgas Garīgajā akadēmijā, no kuras tika atskaitīts par piedalīšanos studentu nemieros. Sāka darbu kā lasītavas dežurants Pēterburgas Publiskajā bibliotēkā. 1864. gadā tika pārcelts uz darbu Viļņā. 

Kaut arī Sproģis bija noskaņots pret lietuviešu un latviešu nacionālo atmodu, viņš krieviski publicēja vairākus darbus latviešu un lietuviešu etnogrāfijā. 1868. gadā izdeva *Памятники латышского народного творчества* ("Latviešu tautas daiļrades pieminekļi"), kur pirmoreiz iepazīstināja krievu lasītāju ar Dainām, sadalot tās pēc tematikas četrās daļās - ūdens, gaiss, zeme; augu valsts; dzīvnieki; cilvēks. Tajā tika publicētas 1857 dziesmas un 52 mīklas. 1866. gadā publicēja kalendāru *Латышско-русский месяцеслов*. No 1867. līdz 1875. gadam izdeva latgaliešu kalendārus, kuri latīņu drukas aizlieguma apstākļos rakstīti latviešu valodā kirilicā. Uzskatīja Latviju un Lietuvu par Krievijas impērijas neatdalāmu daļu. 

## Atsauces

## Ārējās saites
*Literatura.lv
Kriss Meledandri

**Kriss Meledandri** (; dzimis ) ir amerikāņu kinoproducents, studijas *[[Illumination]]* dibinātājs. Pazīstams kā "Nejaukā es" un "Dziedi!" filmu ciklu producents. Meledandri ir viens no Kino mākslas un zinātnes akadēmijas locekļiem.

Absolvējis Dartmutas koledžu. Strādājis *[[20th Century Animation|20th Century Fox Animation]]* un *[[Walt Disney Pictures]]*. 2007. gadā dibināja studiju *Illumination Entertainment*, kuras filmas guva labus komerciālos panākumus.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristīne Odriņa-Urbova

**Kristīne Odriņa-Urbova** (dzimusi ) ir bijusī latviešu brīvā stila cīkstone, 2006. gada Eiropas čempionāta sudraba medaļas ieguvēja, tagad brīvās cīņas trenere.

## Biogrāfija

## Sacensību rezultāti
### Pasaules čempionāti

### Eiropas čempionāti

### Starptautiskās sacensības

## Atsauces

## Ārējās saites
Dīķa iela

**Dīķa iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Dīķa iela — iela Rīgā;
** Dīķa iela — iela Jelgavā;
** Dīķa iela — iela Liepājā;
** Dīķa iela — iela Alūksnē;
** Dīķa iela — iela Bauskā;
** Dīķa iela — iela Cēsīs;
** Dīķa iela — iela Gulbenē;
** Dīķa iela — iela Priekulē;
** Dīķa iela — iela Siguldā;
** Dīķa iela — iela Talsi;
** Dīķa iela — iela Tukumā;
** Dīķa iela — iela Valmierā;
** Dīķa iela — iela Viesītē.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Dīķa iela — iela Blontu pagasta Blontos;
** Dīķa iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
** Dīķa iela — iela Saldus pagasta Druvā;
** Dīķa iela — iela Jaunbērzes pagasta Jaunbērzē;
** Dīķa iela — iela Priekuļu pagasta Jāņmuižā;
** Dīķa iela — iela Kalupes pagasta Kalupē;
** Dīķa iela — iela Jaunsvirlaukas pagasta Kārniņos;
** Dīķa iela — iela Pureņu pagasta Kivdolovā;
** Dīķa iela — iela Lauderu pagasta Lauderos;
** Dīķa iela — iela Limbažu pagasta Lādezerā;
** Dīķa iela — iela Drabešu pagasta Līvos;
** Dīķa iela — iela Nīgrandes pagasta Nīgrandē;
** Dīķa iela — iela Pāles pagasta Pālē;
** Dīķa iela — iela Beļavas pagasta Pilskalnā;
** Dīķa iela — iela Raunas pagasta Raunā;
** Dīķa iela — iela Garkalnes pagasta Sunīšos;
** Dīķa iela — iela Šķilbēnu pagasta Šķilbanos;
** Dīķa iela — iela Umurgas pagasta Umurgā;
** Dīķa iela — iela Vecumnieku pagasta Vecumniekos.

## Skatīt arī
* Dīķu iela
Jārupīte

**Jārupīte** (arī **Jērupīte**) ir Alūksnes labā krasta pieteka Alūksnes novadā.

Izteka Alūksnes pilsētas austrumos, netālu no Alūksnes ezera dienvidaustrumu krasta. Tek austrumu virzienā, prom no Alūksnes ezera. Lielākā pieteka - Struņķene. Ietek Alūksnē pie Bangu mājām. Jārupīti vidustecē šķērso valsts autoceļš V400 (Taides – Matisene).

## Atsauces
Ir laiks

**"Ir laiks"** () ir 2013. gada Apvienotās Karalistes romantiska zinātniskās fantastikas komēdijdrāma, kuras režisors un scenārija autors ir Ričards Kērtiss. Galvenās lomas atveido Dounels Glīsons, Reičela Makadamsa, Bills Naijs, Toms Holanders un Margo Robija. Filmas pirmizrāde notika  Edinburgas filmu festivālā.

21 gada vecumā Tims atklāj, ka viņš var ceļot laikā un mainīt to, kas ir noticis un to, kas pašlaik notiek viņa dzīvē. Drīz vien izrādās, ka Tima lēmums tikt pie draudzenes un padarīt savu pasauli par labāku vietu nav tik vienkāršs, kā šķita sākumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roboti (filma)

**"Roboti"** () ir 2005. gada animācijas filma, kuras režisors ir Kriss Vedžs. Galvenās lomas ierunājuši Jūens Makgregors, Halle Berija, Gregs Kinīrs, Mels Brukss, Amanda Bainsa, Robins Viljamss un Drū Kerijs. Filmas pirmizrāde notika  Vestvudā.

Rodnijs Koperbotoms ir jauns, ideālistisks izgudrotājs, kurš dzīvo robotu pasaulē. Viņš dodas uz lielpilsētu, lai pievienotos kompānijai, kura Rodniju iedvesmo, tomēr drīz vien Rodnijs saprot, ka viņam nav citas izvēles kā pretoties jaunajai, trakajai uzņēmuma vadībai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leģenda par Tarzānu

**"Leģenda par Tarzānu"** () ir 2016. gada ASV, Apvienotās Karalistes un Austrālijas piedzīvojumu filma, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma literāru tēlu. Filmas režisors ir Deivids Jeitss. Galvenās lomas atveido Aleksandrs Skašgords, Semjuels Džeksons, Margo Robija, Džimons Honsū, Džims Brodbents un Kristofs Valcs. Filmas pirmizrāde notika  ''Dolby'' teātrī.

Tarzāns ir iedzīvojies Londonā. Drīz vien Tarzānu lūdz atgriezties viņa bijušajās mājās džungļos, kur Tarzānam jāizpēta, kas notiek kalnrūpniecības nometnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tamija

**"Tamija"** () ir 2014. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Bens Falkone. Galvenās lomas atveido Melisa Makārtija (arī viena no filmas producentiem un scenārija autoriem), Sūzana Sarandona, Elisone Dženija, Gerijs Kouls, Marks Duplass, Dens Akroids un Ketija Beitsa. Filmas pirmizrāde notika .

Tamija tiek atlaista no darba, bet neilgi pēc tam uzzina, ka viņas vīrs ir bijis neuzticīgs. Pēc abām neveiksmēm Tamija dodas ceļojumā kopā ar savu vecmāmiņu Pērlu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dadžupe

**Dadžupe** ir Amatas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka - Amatas pagasta dienvidos. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Amatā pie Berģu mājām. Dadžupi vidustecē pie Velmeriem šķērso valsts autoceļš P31 (Ērgļi — Drabeši).

## Atsauces
Jeļena Pirožkova

**Jeļena Pirožkova** (, ; dzimusi ) ir krievu izcelsmes ASV brīvā stila cīkstone, 2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, 2012. gada Pasaules čempione.

## Biogrāfija
Jeļena Pirožkova dzimusi Novokuzņeckā, reliģiskā ģimenē. Kad Jeļenai bija trīs gadi, ģimene pārcēlās uz Amerikas Savienotajām valstīm. Ģimene apmetās pilsētā Grīnfīldā (Masačūsetsa). 2006. gadā Jeļena ieguva ASV pilsonību, un kopš 2008. gada viņa dzīvo Kolorādospringsā un trenējas ASV cīņas sporta mācību centrā. Arī viņas treneris ir krievu emigrants Vladislavs Izboiņikovs. Laikā no 2003. līdz 2005. gadam ASV jauniešu čempionātos viņai bija labi rezultāti.

2006. gada Pirožkova sāka piedalīties pieaugušo sacensībās un kļuva par vairāku Panamerikas čempionātu uzvarētāju. 2010. gadā Pirožkova tiek atzīta par ASV labāko sieviešu cīkstoni.

2012.gada Olimpiskajās spēlēs Londonā Jeļena Pirožkova bija amerikāņu cīkstoņu galvenā cerība. Tomēr tā nepiepildījās, jau pirmajā cīņā viņa zaudēja Latvijas cīkstonei Anastasijai Grigorjevai un tālākām cīņām nekvalificējās. Pusotru mēnesi pēc neveiksmes Olimpiskajās spēlēs viņa ieguva zelta medaļu Pasaules čempionātā Stretkonā. 2013. gada pasaules čempionātā viņa izcīnīja bronzas medaļu, un gadu vēlāk — sudraba.

## Atsauces

## Ārējās saites
Heinrihs Johans Gotlībs fon Volfs

**Heinrihs Johans Gotlībs fon Volfs** (, 1843—1897) bija vācbaltu muižnieks, Vecgulbenes muižas īpašnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1843. gada 11. janvārī Rīgā Vecgulbenes muižnieka Rūdolfa Gotlība fon Volfa (1809—1847) un viņa sievas Helēnas ģimenē.
Studēja tautsaimniecību Tērbatas Universitātē, bija Cēsu un Valkas apriņķu skolu revidents, darbojās Maltas bruņinieku ordenī.

Pēc vectēva Johana Gotlība fon Volfa (1781—1859) nāves kļuva par Vecgulbenes muižas īpašnieku. 1875. gada 18. septembrī salaulājās ar Kalkūnes muižas īpašnieka meitu Mariju (Marisu) fon Etingenu un netālu no muižas kungu mājas ("Baltās pils") uzcēla viņai Sarkano pili.
Turpināja Vecgulbenes muižas parku iekārtošanu un izveidoja trešo parku (pirmie divi — Pils parks ap Balto un Sarkano pili un Rūdolfa parks blakus), kura malā lika izrakt dīķi lielā M burta veidā (*M-See*, latviski Emzē ezers).
Pēc sievas nāves 1883. gadā viņš lika izrakt vēl divus dīķus — Asaru dīķi, kura centrā uzbēra saliņu asaras formā, un Svēto ezeru.

Miris 1897. gada 4. jūnijā Vecgulbenes muižā un tika apbedīts blakus Marisai. 1930. gadu beigās Volfi pārveda Vecgulbenes muižnieku mirstīgās atliekas uz Jaunlaicenes dzimtas kapiem.

## Atsauces
Gaidene

**Gaidene** (arī **Gaidēnu upīte**, **Gaidupe**, **Gaitas upe**, **Gaitas upīte**, **Silnieku upe**) ir Amatas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Augštece dažādās kartēs upes tecējums atšķiras. "Jāņa Sētas" kartē Gaidene iztek no Alaiņu ezera un tek gar Ģikšiem, bet LĢIA kartē izteka ir pie Ķauļiem. Tek ziemeļu - ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Amatā augšpus Līču mājām. Lejtecē upi šķērso valsts autoceļš P31 (Ērgļi — Drabeši).

## Atsauces
Kurmjupe

**Kurmjupe** (arī **Ežupe**) ir Grūbas labā krasta pieteka Cēsu novadā.

Tek rietumu - ziemeļrietumu virzienā. Lielākā pieteka - Lielmārču strauts. Ietek Grūbā lejpus Strautkalnu mājām. Pirms ietekas Grūbā upi šķērso valsts autoceļš V317 (Asaru ezers – Melturi).

## Atsauces
Lielmārču strauts

**Lielmārču strauts** (arī **Lielmārču upe**, **Lielmāršu upe**) ir Kurmjupes kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Kurmjupē pirms tās ieteces Grūbā. Pirms ietekas Kurmjupē to šķērso valsts autoceļš V317 (Asaru ezers – Melturi).

## Atsauces
Nediene

**Nediene** (arī **Nediena**, **Vediene**, **Vedienīte**, augštecē arī **Jaunzemupe**, **Palmēnupe**, **Sermuļupe**, vidustecē - **Dzērvesupe**, **Kažoču upe**, **Kažočupe**, lejtecē - **Zāģerupe**) ir Amatas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā pie Ģikšiem.

Izteka no Ruķeļu ezera. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Amatā pie Zāģeriem. Lejtecē caurtek Zāģeru HES ūdenskrātuvei. Augšpus ūdenskrātuves - Kaļļu strūklu avoti. Vidustecē upi šķērso valsts autoceļš P31 (Ērgļi — Drabeši).

## Atsauces
Maiļupe (Amatas pieteka)

**Maiļupe** (arī **Apšupe**, **Āpšupe**) ir Amatas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā. Augštecē un vidustecē tek ziemeļu virzienā, bet lejtecē sagriežas uz austrumiem. Ietek Amatā pie Pienes meža. 

## Atsauces
Pērļupe (Amatas pieteka)

**Pērļupe** (arī **Pērļupīte**) ir Amatas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Amatā lejpus Kārļiem. Upi šķērso valsts autoceļi V317 (Asaru ezers—Melturi) un A2 (Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene)), kā arī dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži. Upes krastos atrodas Spāre. Augštecē pie upes — Lepekšu avoti, lejtecē — Pērļupes ala.

Upes vidustecē, kur to šķērso dzelzceļš, atrodas Melturu sila dabas liegums. Upē sastopamas ziemeļu upespērlenes, kuru dzīvotni apdraud bebru aizsprosti, tādēļ tie tiek nojaukti. Vēl upē un tās piekrastē no retajiem dzīvniekiem sastopami upes un strauta nēģi, strauta forele un taimiņš, zaļā upjuspāre un strautuspāre.

## Atsauces
Ratnieku upe (Amatas pieteka)

**Ratnieku upe** (arī **Kalējupe**) ir Amatas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā pie Rencēniem. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Amatā lejpus Līčīšu mājām. 

## Atsauces
Silnieku strauts

**Silnieku strauts** (arī **Silnieku upe**) ir Amatas labā krasta pieteka Cēsu novadā. Tek dienvidu virzienā. Ietek Amatā iepretim Zāģeriem.

## Atsauces
Skujas upe

**Skujas upe** (arī **Dzirnupe**, **Dzirnupīte**, **Margupe**, **Skujasupe**, **Skujupe**, augštecē — **Mērupe**, **Mērupīte**, vidustecē — **Pienupe**) ir Amatas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka no Dziļūkšņa purva uz dienvidiem no Amatas skolas. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Amatā lejpus Amatas. Upi šķērso valsts autoceļi V315 (Ieriķi—Ģikši). Upes krastos atrodas Aparnieki. Pie upes — Skujupes upurakmens.

## Attēlu galerija

Skujas upe uz Z no Melturu-Amatas ceļa, 2021.01.01.jpg|Skujas upe uz ziemeļiem no Melturu-Amatas ceļa
Skujupe 50 m lejpus Skuju upurakmens, 2021.01.01.jpg|Skujas upe 50 m lejpus Skuju upurakmens
Skujupe un Skuju upurakmens, 2021.01.01.jpg|Skujupe un Skuju upurakmens


## Atsauces
Augšzemes iela (Rīga)

**Augšzemes iela** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Zolitūdē. Kopējais ielas garums ir 375 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu un būvēta izlocīta gar dzīvojamajām ēkām, ielas pāra numuru pusē — tikai zaļā zona. Augšzemes iela sākas un beidzas krustojumā ar Priedaines ielu.

Iela nosaukta Latvijas novada Augšzemes vārdā.

Augšzemes iela ir savienota tikai ar Priedaines ielu.

## Skatīt arī
* Zolitūde

## Atsauces
Jans Šadurskis

**Jans Šadurskis** (; miris ) bija Latgales (Inflantijas) Šadursku dzimtas muižnieks, Žečpospolitas valsts darbinieks, Pušas muižas īpašnieks, Jezuītu ordeņa darbības atbalstītājs, jezuītu filozofa Staņislava Šadurska brālis. 

Jans Šadurskis bija Inflantijas podstolija Jana Šadurska Vecākā un Jadvigas Hilzenas dēls. Šadurska mātes brāļi bija Inflantijas kastelāns Jans Augusts Hilzens un Smoļenskas bīskaps Ježijs Mikolajs Hilzens. Viņam bija brāļi Staņislavs (jezuītu filozofs), Juzefs (Inflantijas oboznijs) un Ignacs. 1755. gadā Juscijanavā (mūsdienās ciems Vjerhņadzvinskas rajonā, Baltkrievijā) apprecējās ar Inflantijas kastelāna Jana Justiniāna Ņemiroviča-Ščita meitu Dorotu. Laulībā piedzima meita Barbara (kļuva par Brestas vojevodas Mikolaja Tadeuša Lopaciņska dēla Tomasa sievu) un Konstance (kļuva par Koscjuško sacelšanās ģenerālmajora Juzefa Marikoņa sievu).

Janam Šadurskim piederēja plaši zemes īpašumi Latgalē (piederēja Jasmuižas, Mākoņkalna, Malnavas, Pušas, Pušmucovas un citas muižas), ko viņš mantoja no tēva, kā arī paplašināja savus īpašumus. Rezidēja savā Pušas īpašumā, kur miris. Bēres notika Otrā pasaules karā iznīcinātajā Daugavpils Jezuītu baznīcā.

## Ieņemtie amati
* No 1744. līdz 1748. gadam - Inflantijas oboznijs (*oboźny*)
* No 1752. līdz 1766. gadam - Lietuvas Mazās kancelejas reģents, Inflantijas sekretārs, Inflantijas stolņiks (*stolnik*)
* No 1758. līdz 1762. gadam - Inflantijas podstolijs (*podstoli*)
* No 1759. līdz 1762. gadam - Inflantijas apakšstārasts (*podstarosta*)
* No 1766. līdz 1771. gadam - Inflantijas horunžijs (*chorąży*)
* Pārstāvēja Inflantiju 1764. gada Konvokācijas sejmā Varšavā, darbojās Inflantijas sejmikā Daugavpili.

## Ārējās saites
*Jans Šadurskis ''Internetowy Polski Słownik Biograficzny''  

## Skat. arī
*Šadurski
Virtuālais asistents (profesija)

**Virtuālais asistents** (parastais saīsinājums — **VA**) ir persona, kuras galvenais uzdevums ir uzņēmumam, organizācijai vai privātpersonai attālināti sniegt dažādus atbalsta pakalpojumus. VA darba pienākumi atšķiras no pasūtījuma specifikas, taču galvenokārt tie ir saistīti ar sociālo mediju pārvaldību, foto/video/audio vai tekstu rediģēšanu, tulkošanu, dienas plāna un pasākumu organizēšanu, komunikāciju ar klientu, datu ievadi un daudz ko citu. VA profesija kļuvusi par jaunāko tendenci visā pasaulē un tā ir viena no visstraujāk augošajām karjeras izaugsmes jomām. Saskaņā ar *FlexJobs* datiem, 2017. gadā darbavietu skaits, pateicoties VA profesijai, pieauga par 20%.

Parasti ar VA tiek noslēgts pakalpojuma līgums par īslaicīgo vai ilglaicīgo pakalpojumu saņemšanu. Tā kā darbs notiek attālināti (no mājām vai jebkurā citā vietā pasaulē) un VA vēlamajā laikā, šis amats dod iespēju apvienot vairākus darbus, kā arī turpināt mācības vai nodarboties ar vaļaspriekiem un sportu. VA profesiju var uzskatīt par labu alternatīvu personām ar īpašām vajadzībām un vecākiem, kas atrodas bērnu kopšanas atvaļinājumā.

## Atsauces
Būdiņas

**Būdiņas** ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Līvbērzes pagastā. Izvietojusies pagasta austrumu daļā pie autoceļa V1064  no pagasta centra Līvbērzes,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Būdiņmuižas *(Budding)* pusmuižas centru.

## Atsauces
Dobeļi

**Dobeļi** (arī **Pļerras**) ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Līvbērzes pagastā. Izvietojusies pagasta austrumu daļā Svētes kreisajā krastā pie autoceļa V1065  no pagasta centra Līvbērzes,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas. Ciemā atrodas atpūtas komplekss «Jaundobeļi».

## Atsauces
Signāltehnika

**Signāltehnikai** ir liela nozīme cilvēka un tehnikas komunikācijā. Aizveroties vārtiem, nolaižoties barjerai vai mašīnas apstāšanās gadījumos ir nepieciešami viegli un pašsaprotami signāli. Signālu radīšanai tiek lietotas skaņas un gaismas ierīces. Nepieciešams pareizi izvēlēties signāla veidu, lai nerastos pārpratumi. Pareiza signālu saprašana var būt nozīmīga, it sevišķi bīstamā vidē vai avārijas apstākļos.

## Gaisma un skaņa signāltehnikā

### Gaisma
Zaļā, dzeltenā, sarkanā, zilā un baltā ir krāsas, kuras visbiežāk lieto signāltehnikā. Īpašos gadījumos ir tikušas lietotas arī violetas, tirkīza vai kāds cits tonis, kuru iegūst sajaucot pamatkrāsas. Var tikt radīti daudz dažādi toņi, ko nosaka krāsu sajaukšanas proporcijas. Praktiski tas izskatās tā, ka vienā korpusā ir ievietotas dažādu krāsu diodes RGB, kuras sauc par daudzkrāsu diodēm.

### Skaņa
Skaņa ir spiediena izmaiņas vidē. Dažas no šīm izmaiņām, sauktas par skaņas viļņiem, var uztvert cilvēka auss. Signāltehnikā tiek izmantoti dažādi skaņas parametri. Skaņas spiediens norāda akustisko līmeni jeb skaļumu. To mēra decibelos, kas ir logaritmisks lielums. Cilvēka auss uztver ne tikai skaņas līmeni, bet arī citus parametrus. Piemēram, monotonis tiek uztverts skaļāk nekā platjoslas skaņa, pie vieniem un tiem pašiem decibeliem un audiosignāliem ar ļoti mainīgiem skaņas līmeņiem, tiek uztverti daudz skaļāk nekā vienmērīga skaņa.

## Signāltehnikas uzbūve un iedalījums

### Gaismas efekti

* Pastāvīgi degošs
* Mirgojošs (dažādas intensitātes gaisma ar biežu atkārtošanos);
* Zibsnis (īss, spēcīgs gaismas lādiņš);
* Rotējošs ar spoguli;
* Rotējošs bez spoguļa.

### Krāsu nozīme

* Zaļa — viss kārtībā;
* Dzeltena — uzmanību vai brīdinājums;
* Sarkana — briesmas vai nepieciešama momentāla iejaukšanās;
* Zila vai balta — nozīmes var mainīties atkarībā no prasībām vai pielietojuma;
* Ja nav pieticis ar piecām, ļoti specifiskos gadījumos tiek lietotas arī citas.

### Audiosignāli

* Pastāvīgi noturīgs tonis;
* Pulsējošs tonis ar dažu hercu frekvenci;
* Mainīgs tonis, pastāvīgi skanošs, bet ar mainīgu frekvenci;
* Monotonis — signālierīce ir spējīga radīt tikai vienu toni;
* Speciāli signāli, ko noteikušas valdības vai industrijas.

## Pielietojums
Signāltehnika nepazīst valodu un kultūru atšķirības, un tai ir vienaldzīgs indivīda izglītības līmenis. Skaidri signāli sniedz norādes kā rīkoties. Signāltehnikai ir jābūt viegli saprotamai. Svarīgs faktors rūpniecībā — operatoram ir jābūt iespējai ik mirkli pārliecināties, ka signāls tiek attēlots pareizi, atbilstoši darba statusam. Signāltehniku izmanto arī darba drošības ievērošanai. Tā signalizē par nepieciešamību pamest darba zonu vai telpu. Ļoti specifiska sfēra ir pārtikas ražošana. Signāltehnikai tur ir nepieciešamas ļoti striktas prasības, lai tā atbilstu pārtikas ražotņu normām. Kontroles paneļos un aparātbūvē arī ir nepieciešams ievērot speciālas prasības un normas. To pašu varētu teikt arī par ļoti sarežģītām konveijeru sistēmām, katra dīkstāves minūte izmaksā ļoti dārgi.

## Atsauces un piezīmes
Pamatkrāsas

**"Pamatkrāsas"** () ir 1998. gada drāmas filma, kas balstīta uz Džo Kleina romānu *Primary Colors: A Novel of Politics*. Filmas režisors un viens no producentiem ir Maiks Nikolss. Galvenās lomas atveido Džons Travolta, Emma Tompsone, Billijs Bobs Torntons, Adrians Lesters, Mora Tīrnija un Pols Gilfoils. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas galvenais varonis ir Henrijs Bartons, jauns ideālists, kurš pievienojas Billa Klintona 1992. gada prezidenta vēlēšanu kampaņai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Private Parts

***Private Parts*** ir 1997. gada ASV biogrāfiskā kinokomēdija, kas balstīta uz Hauarda Sterna tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisore ir Betija Tomasa. Galvenās lomas atveido Hauards Sterns, Mērija Makkormika un Robins Kiverss. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā parādīts radio un TV personības, autora un filmu zvaigznes Hauarda Sterna dzīvesstāsts.

## Atsauces

## Ārējās saites
28 dienas vēlāk

"**28 dienas vēlāk**" () ir 2002. gada Apvienotās Karalistes šausmu filma, kuras režisors ir Denijs Boils. Filmā aktīvistu grupa atbrīvo inficētu pērtiķi no laboratorijas. Pērtiķis iekož vienam grupas dalībniekam un inficē viņu ar agresivitātes vīrusu, kas vienā mirklī spēj pārvērst cilvēku nežēlīgā radījumā, kas līdzinās zombijam. Tā sākas epidēmija, kura drīz pārņem visu Lielbritāniju. 28 dienas vēlāk filmas galvenais varonis pamostas no komas izpostītajā Londonā.

Filmas pirmizrāde notika Apvienotajā Karalistē 2002. gada 1. novembrī. Galvenās lomas filmā atveido Kilians Mērfijs, Neomija Herisa, Kristofers Eklstons, Megana Bērnsa un Brendans Glīsons.

Filma guva kritiķu atzinību un labus komerciālos panākumus, tā tiek uzskatīta par vienu no labākajām šausmu filmām. 2017. gadā žurnāls *[[Time Out]]* ievietoja to 100 labāko britu filmu sarakstā. 2007. gadā tika izdots filmas turpinājums — "28 nedēļas vēlāk".

## Sižets

Dzīvnieku tiesību aktīvisti ielaužas laboratorijā, kurā tiek veikti eksperimenti ar šimpanzēm, un atbrīvo dzīvniekus. Viens no tiem uzbrūk aktīvistiem un inficē viņus ar bīstamu vīrusu, kas pārvērš cilvēkus nežēlīgos, zombijiem līdzīgos radījumos. Drīz vien epidēmija pārņem visu Lielbritāniju.

28 dienas vēlāk Džims (Kilians Mērfijs) pamostas slimnīcā no komas un atklāj, ka Londona ir šķietami pilnībā pamesta. Ienākot baznīcā, viņam uzbrūk inficētie, taču Džimam izdodas izbēgt, pateicoties diviem izdzīvojušajiem — Selēnai (Neomija Herisa) un Markam. Vēlāk grupa sastop vēl divus izdzīvojušos — Frenku (Brendans Glīsons) un viņa pusaudžu meitu Hannu (Megana Bērnsa), bet Marks iet bojā.

Frenks uztver radio signālu no armijas bāzes netālu no Mančestras, kas aicina izdzīvojušos ierasties tur. Grupa nolemj doties uz bāzi, cerot atrast drošību. Ierodoties Mančestrā, Frenkam acī iepil asins lāse, un viņš tiek inficēts. Drīz ierodas armija, kas nogalina Frenku, bet dod patvērumu pārējiem grupas biedriem.

Bāzi vada majors Henrijs Vests (Kristofers Eklstons), kurš sākotnēji izturas laipni, taču vēlāk atklāj Džimam savu patieso nodomu — ļaut kareivjiem seksuāli izmantot Selēnu un Hannu, jo, viņaprāt, cilvēces un veselā saprāta izdzīvošanai ir nepieciešamas sievietes. Džims iebilst pret šo plānu un tiek sagūstīts. Kareivji pāno Džimu nogalināt, bet viņam izdodas izbēgt, un, naida pārņemts, ar inficēto palīdzību nežēlīgi nogalina karavīrus un izglābj Selēnu un Hannu.

28 dienas pēc šiem notikumiem trijotne uz zāliena izveido lielu uzrakstu "sveiki", kuru pamana lidmašīnas pilots.

## Atsauces

## Ārējās saites
Neiedomājami skaista

**"Neiedomājami skaista"** () ir 1999. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisors ir Maikls Patriks Džanns. Galvenās lomas atveido Kirstena Dansta, Elena Bārkina, Denīza Ričardsa un Kērstija Elija. Filmas pirmizrāde notika .

Mountrouzas pilsētā notiek skaistumkonkurss. Kad konkursa dalībnieki sāk mirt dīvainos apstākļos, drīz vien kļūst skaidrs, ka kāds visiem spēkiem cenšas uzvarēt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ričards Karapass

**Ričards Antonio Karapass Montenegro** (; dzimis ) ir Ekvadoras šosejas riteņbraucējs, pārstāv *[[UCI WorldTeam]]* komandu **'. 2019. gada jūnijā R. Karapass uzvarēja ''[[2019. gada Giro d'Italia|Giro d'Italia]]'' kopvērtējumā, kļūstot par pirmo Ekvadoras riteņbraucēju, kas to paveicis. 2021. gada jūlijā R. Karapass uzvarēja [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada Tokijas olimpisko spēļu]] grupas braucienā. Šī bija tikai otrā zelta medaļa [[Ekvadora olimpiskajās spēlēs|Ekvadoras olimpiskajā vēsturē]] (pēc [[Džefersons Peress|Džefersona Peresa]] zelta [[20 km soļošana|20 km soļošanā]] [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996. gada olimpiādē]]).

R. Karapasa iesauka ir "La Locomotora" (Lokomotīve).

== Dzīves sākums ==
Karapass dzimis Elkarmelo, [[Karči province|Karči provincē]]. Skolas lakā par viņa mentoru kļuva viņa skolotājs, [[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992. gada Barselonas olimpisko spēļu]] dalībnieks [[Huans Karloss Rosero]], kurš skolā izveidoja riteņbraukšanas klubu. Šajā klubā izauga arī citi profesionāli kā [[Honatans Narvaess]] un [[Honatans Kaisedo]]. Pirms riteņbraukšanas Karapass skolā trenējās skriešanā.

== Karjera ==

=== ''Movistar Team'' (2016—2019) ===
Pēc stažēšanās 2016. gada beigās Karapass pievienojās **' komandai. Karapass tika iekļauts komandas sastāvā startam 2017. gada Vuelta a España, kopvērtējumā finišējot 36. vietā.

2018. gada maijā viņš tika iekļauts sastāvā startam 2018. gada Giro d'Italia. Karapass uzvarēja sacensību 8. posmā, kļūstot par pirmo ekvadorieti, kas uzvarējis kādā no Lielo tūru posmiem, bet kopvērtējumā ierindojās augstajā ceturtajā vietā.

2019. gadā viņš uzvarēja 2019. gada ''Giro d'Italia'' kopvērtējumā, uzvarot arī divos posmos.

### ''Team Ineos'' (2020—2022)
2019. gada augustā pievienojās **', parakstot triju gadu līgumu. 2021. gada jūlijā, pēc atrāviena vienatnē distances pēdējos kilometros R. Karapass uzvarēja [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada Tokijas olimpisko spēļu]] grupas braucienā.

2022. gada februārī Karapass pirmoreiz uzvarēja Ekvadoras čempionātā individuālajā braucienā.

=== ''EF Education-EasyPost'' (2023—) ===
2022. gada 19. augustā tika paziņots, ka Karapass parakstījis triju gadu līgumu ar **' komandu no nākamās sezonas.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

## Atsauces

## Ārējās saites
Mateo Genduzi

**Mateo Genduzi** (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Francijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Genduzi pārstāv Turcijas Superlīgas komandu Stambulas "Fenerbahçe".

## Karjera
Genduzi savu karjeru sāka Ligue 1 komandā FC Lorient. Ligue 1 Genduzi debitēja .

 Genduzi pievienojās Arsenal FC. *Arsenal* sastāvā Genduzi debitēja sezonas pirmajā spēlē pret Manchester City .
## Sasniegumi

**Francija**
*FIFA Pasaules kauss: finālists 2022
*UEFA Nāciju līga: 2020—21, trešā vieta:2024—2025

## Atsauces

## Ārējās saites
Tottenham Hotspur stadions

**Tottenham Hotspur stadions** ir futbola stadions, Londonā, Anglijā. Stadionā ir 62 850 skatītāju vietas. Šeit savas mājas spēles aizvada Anglijas Premjerlīgas komanda Tottenham Hotspur F.C., kas iepriekš spēlēja White Hart Lane stadionā.

## Ārējās saites

*
Staņislavs Šadurskis

**Staņislavs Šadurskis** (; dzimis , miris ) bija Pušā dzimis Latgales (Inflantijas) Šadursku dzimtas jezuīts un filozofs, Viļņas Universitātes profesors. Inflantijas kastelāna Jana Šadurska brālis.

Staņislavs Šadurskis bija Inflantijas podstolija Jana Šadurska Vecākā un Jadvigas Hilzenas dēls. Šadurska mātes brāļi bija Inflantijas kastelāns Jans Augusts Hilzens un Smoļenskas bīskaps Ježijs Mikolajs Hilzens. Viņam bija brāļi Jans (Inflantijas horunžijs), Juzefs (Inflantijas oboznijs) un Ignacs.

Beidzis jezuītu skolu Daugavpilī, vēlāk visticamāk studēja Viļņas Universitātē. 1744. gadā iestājās jezuītu ordenī. No 1746. līdz 1748. gadam studēja filozofiju Viļņas Universitātē, filozofijas studijas beidza Oršā (no 1748. līdz 1749.), jo Viļņas Universitāte bija cietusi ugunsgrēkā. Ar mātesbrāļa Jana Augusta Hilzena atbalstu turpināja studijas teoloģijā, matemātikā un dabaszinībās Varšavā un Parīzē. No 1757. gada pasniedza filozofiju, fiziku, vēsturi un ģeogrāfiju jezuītu *Collegium Nobilium* Varšavā. No 1759. gada mācīja jezuītu skolā Navahrudakā, kur pasniedza pilno trīsgadīgo filozofijas kursu. 1762. gadā ieguva filozofijas un brīvo mākslu maģistra grādu Viļņas Universitātē. No 1765. līdz 1766. gadā pasniedza morālo teoloģiju un kanoniskās tiesības Viļņas Universitātē. 1766. gadā ieguva doktora grādu kanoniskajās tiesībās. Vēlāk pasniedza jezuītu skolās Grodņā un Braņevo. Pēdējos gadus līdz jezuītu ordeņa likvidācijai 1773. gadā pavadīja Daugavpilī, daudz laika pavadīdams Hilzenu un Šadursku īpašumos. Par pēdējiem dzīves gadiem - trūcīga informācija. 

## Darbi
**Positiones ex philosophia mentis et sensuum*,  1758
**Disputatio philosophica menstrua*, Navahrudaka, 1760
**Principia ratiocinandi variis dialogis atque exercitationibus*, 1760
**Scita philosophica ex physica generali*, Navahrudaka, 1761
**Scita philosophica ex physica particulari*, Navahrudaka, 1762
**Scita philosophica*, 1762

## Ārējās saites
*Štaņislavs Šadurskis ''Internetowy Polski Słownik Biograficzny''  

## Literatūra
**Stanisław Szadurski, SJ, (1726-1789), przedstawiciel uwspółcześnionej filozofii scholastycznej*, Franciszek Bargieł, Kraków : Wydział Filozoficzny Towarzystwa Jezusowego, 1978

## Skat. arī
*Šadurski
Viktors Vanjama

**Viktors Vanjama** (, dzimis ) ir Kenijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Kenijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Vanjama pārstāv Skotijas komandu *[[Dunfermline Athletic FC|Dunfermline Athletic]]*.

## Karjera
Vanjama savu karjeru sāka Beļģijas Pro līgas komandā ''Beerschot A.C.'' 2011. gadā viņš pievienojās Skotijas Premjerlīgas komandai Glāzgovas "Celtic". 2013. gadā Vanjama pievienojās ''Southampton FC'' komandai, kur nospēlēja trīs sezonas. 2016. gadā pievienojās ''Tottenham Hotspur F.C.''

## Sasniegumi
**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2011—12, 2012—13
* Skotijas kauss: 2012—13

## Atsauces

## Ārējās saites
Sekss, meli un video

**"Sekss, meli un video"** () ir 1989. gada drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Stīvens Soderbergs. Galvenās lomas atveido Džeimss Speiders, Endija Makdauela, Pīters Galahers un Lora San Džiakomo. Filmas pirmizrāde notika .

Stīvens Soderbergs tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais oriģinālscenārijs".

Anna ir seksuāli apspiesta sieviete, kuras vīrs Džons krāpj Annu ar viņas māsu Sintiju. Viss mainās, kad ierodas kāds ciemiņš ar visai neparastu fetišu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ārpus redzesloka

**"Ārpus redzesloka"** () ir 1998. gada ASV kriminālkomēdija, kas balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Stīvens Soderbergs. Galvenās lomas atveido Džordžs Klūnijs, Dženifere Lopesa, Vings Reimss, Dons Čīdls, Deniss Farina un Alberts Brukss. Filmas pirmizrāde notika .

Banku laupītājs Džeks izbēg no cietuma un drīz vien sāk iemīlēties federālajā maršalā Kārenā, kuru viņš ir nolaupījis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Freds Armisens

**Ferejdans Roberts "Freds" Armisens** (dzimis ) ir ASV aktieris, komiķis, rakstnieks, kinoproducents un mūziķis, vislabāk zināms kā *[[Saturday Night Live]]* aktieru grupas dalībnieks. No 2002. gada līdz 2013. gadam Armisens tēlojis lomas tādās komēdijās kā "Eiropas ceļojums", "Televīzijas dvēsele" un citās. Kopā ar komēdijas partneri Keriju Braunstīnu Armisens arī tēlo dažādās lomas *[[Documentary Now!]]*, kā arī ir viens no šī seriāla veidotājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Satiksme (filma)

**"Satiksme"** () ir 2000. gada krimināldrāma, kas balstīta uz britu 1989. gada seriālu *Traffik*. Filmas režisors ir Stīvens Soderbergs. Galvenās lomas atveido Maikls Daglass, Dons Čīdls, Benisio del Toro, Deniss Kveids un Ketrina Zeta-Džonsa. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Filmā ir parādīti trīs ar narkotikām saistīti stāsti. Prezidents ieceļ konservatīvu tiesnesi Robertu Veikfīldu, lai viņš vadītu Amerikā pieaugošo karu pret narkotikām, tomēr drīz vien Roberts atklāj, ka viņa meita ir atkarīga no kreka. Tajā pašā laikā divi Narkotiku apkarošanas administrācijas aģenti aizsargā ziņotāju, bet cietumā esoša narkotiku barona sieva cenšas turpināt ģimenes biznesu.

## Atsauces

## Ārējās saites
High Flying Bird

***High Flying Bird*** ir 2019. gada ASV sporta drāmas filma, kuras režisors ir Stīvens Soderbergs. Galvenās lomas atveido Andrē Holands, Zezija Bītza, Melvins Gregs, Sonja Sona un Zekerijs Kvinto. Filmas pirmizrāde notika  Slemdensas filmu festivālā.

Sporta aģents jaunajam basketbolistam piespēlē intriģējošu un pretrunīgu biznesa iespēju lokauta laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarkanbrūnā tīmeklene

**Sarkanbrūnā tīmeklene** ( jeb *Cortinarius orellanoides*) ir indīga tīmekleņu dzimtas sēne. Līdz ar zaļo mušmiri pieder pie indīgākajām sēnēm, ietilpst vienā grupā ar dzeltensarkano tīmekleni. Latvijā sastopama parasti reti, bet labvēlīgos gados bieža. Aug galvenokārt egļu mežos, sastopama arī citos mitros skujkoku mežos.

Saindēšanās ar šo tīmekleni kļūst pamanāma tikai pēc vairākām dienām vai pat nedēļām un rada nopietnus un paliekošus nieru bojājumus, kas reizēm prasa nieru transplantāciju. Sēnei ir vāja patīkama garša, tādēļ pēc garšas tās bīstamība nav nosakāma.

Sēnes augļķermenis, ieskaitot mīkstumu, viscaur sarkanbrūnā, okeroranžā vai līdzīgā krāsā. Cepurīte sākumā konusveidīga, vēlāk papletusies ar pauguru vidū. Kātiņš garš, šķiedrains, parasti ar gaišākām zāģveida joslām lejasdaļā. Smaržo pēc rutkiem. Latvijā aug no jūlija vidus līdz septembrim. Sēnes galvenais toksīns ir orelanīns.

## Atsauces
Imants Lagodskis

**Imants Lagodskis** (dzimis ) ir latviešu brīvā stila cīkstonis, vairākkārtējs prestižu starptautisko turnīru uzvarētājs un godalgoto vietu ieguvējs, pasaules junioru čempions.

## Biogrāfija
Imants Lagodskis dzimis Daugavpilī. Beidzis Daugavpils 10. vidusskolu un Banku augstskolu. Pēc tam Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmiju, iegūstot kvalifikāciju — brīvās cīņas treneris.

Ar brīvo cīņu Lagodskis nodarbojās kopš 1997. gada. 2003. gadā izcīnīja bronzas medaļu Eiropas kadetu čempionātā. Gadu vēlāk, 2004. gadā, bronzas medaļu ieguva arī startējot nākamajā vecuma grupā — Eiropas junioru čempionātā. Bet vēl pēc diviem gadiem, 2006. gadā kļuva par Pasaules junioru čempionu.

Lai gan pieaugušo vecumā, startējot Eiropas un Pasaules čempionātos, Imants Lagodskis godalgotās vietas neieguva, tomēr viņš vairākos prestižos starptautiskos turnīros bija uzvarētāju vidū. Kopš 2017. gada viņš starptautiskās sacensībās vairs nepiedalās. Uzvarot 2019. gada Latvijas čempionātā Jelgavā, viņš divpadsmito reizi ieguva Latvijas čempiona titulu.

No 2016. gada 10. augusta Imants Lagodskis ir Daugavpils Sporta un jaunatnes departamenta Sporta noodaļas vadītājs. Tagad - Daugavpils pilsētas pašvaldības iestādes "Sporta pārvalde" vadītāja vietnieks.

### Privātā dzīve
Precējies ar pazīstamo Latvijas sieviešu cīkstoni Anastasiju Grigorjevu. 2018. gada novembrī pārim piedzima dēls.

## Starptautisko sacensību rezultāti
### Pasaules čempionāti

### Eiropas čempionāti

### Eiropas spēles

### Citas sacensības

## Atsauces

## Ārējās saites
28 nedēļas vēlāk

"**28 nedēļas vēlāk**" () ir 2007. gada Apvienotās Karalistes, Spānijas un Amerikas Savienoto Valstu kopražojuma šausmu filma, kuras režisors ir Huans Karloss Fresnadiljo. Filma ir turpinājums 2002. gada filmai "28 dienas vēlāk". Darbība notiek pēc sešiem mēnešiem, kad agresivitātes vīrusa izplatīšana tiek apturēta un sākas valsts atjaunošana.

Filmas pirmizrāde notika Londonā 2007. gada 26. aprīlī, Latvijā – tā paša gada 7. jūlijā. Galvenās lomas filmā atveido Roberts Kārlails, Rouza Bairna, Džeremijs Renners, Herolds Perrino, Ketrina Makkormaka un Aidriss Elba.

## Sižets

Divdesmit astoņas nedēļas pēc tam, kad Lielbritāniju pārņēmis vīruss, kas cilvēkus pārvērš agresīvos, zombijiem līdzīgos radījumos, sērga sāk rimties, un Londonā tiek izveidota repatriācijas zona. To apsargā NATO spēki, cenšoties atjaunot kārtību un atgriezt izdzīvojušos pilsētā. Donu, vienu no civilajiem darbiniekiem repatriācijas zonā, nomāc vainas sajūta, jo epidēmijas sākumā viņš pameta savu sievu Alisi inficēto varā.

Dona bērni Tammija un Endijs, slepus izlavās no zonas un dodas uz savām vecajām mājām. Tur viņi atrod Alisi dzīvu. Viņa ir inficēta, taču neizrāda nekādus simptomus. Alisi nogādā slimnīcā, kur ārsti viņu izmeklē, cerot, ka asimptomātiskā infekcija varētu palīdzēt atrast zāles pret vīrusu. Dons ierodas pie Alises, lūdz viņai piedošanu un viņu noskūpsta, bet tā rezultātā inficējas un drīz vien uzsāk otro infekcijas vilni, inficējot lielu daļu repatriācijas zonas iedzīvotāju.

NATO karaspēks saņem pavēli nogalināt visus zonas iedzīvotājus neatkarīgi no tā, vai viņi ir inficēti vai nē. Doils, viens no karavīriem, atsakās pildīt šo pavēli un pievienojas bēgošajiem civiliedzīvotājiem. Haosa laikā Endijs inficējas, taču, tāpat kā viņa māte, izrādās asimptomātisks.

Tammijai un Endijam izdodas izbēgt no Lielbritānijas, bet tā rezultātā infekcija sāk izplatīties Francijā.

## Atsauces

## Ārējās saites