open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mecamoras atomelektrostacija

**Mecamoras atomelektrostacija** jeb **Mecamoras AES**, zināma arī kā **Armēnijas atomelektrostacija**, ir vienīgā atomelektrostacija Dienvidkaukāzā; tā atrodas 36 kilometrus uz rietumiem no Erevānas pie Mecamoras pilsētas. Apkārtējā zeme nav izmantojama lauksaimniecībai. Tā ir tikusi nosaukta par vienu no bīstamākajām un sliktāk aprīkotajām atomelektrostacijām pasaulē. Līdzīgi kā citām agrīnajām VVER-440 elektrostacijām, bet atšķirīgi no Rietumvalstu vieglā ūdens reaktoriem, Mecamoras atomelektrostacijai trūkst ierobežojošas ēkas, kas parasti ir pastiprināta dzelzsbetona vai tērauda struktūra, kas iekļauj kodolreaktoru. 2015. gadā tā saražoja ap 40 % no Armēnijai nepieciešamās elektrības.

## Vēsture
Atomelektrostacijas komplekss sastāv no divām vienībām. Pirmās iedarbināšana notika 1976. gada 22. decembrī, bet otrās 1980. gada 5. janvārī. To pārvalda slēgta akciju sabiedrība, kuras mērķis ir droša un rentabla enerģijas ražošana. Atomelektrostacija sastāv no diviem VVER-440 V270 modeļa kodolreaktoriem, tā atrodas vietā, ko apdraud zemestrīces, seismiskā noturība ir 8 magitūdas. Šī iemesla dēļ to būvēja tādu, lai tā izturētu 9 magnitūdu zemestrīci. Kopējā jauda ir 815 MW, katrai vienībai ir 407,5 MW jaudas. Pēc 1989. gada zemestrīces PSRS Ministru padome nolēma, ka esošie divi reaktori ir jāizslēdz. Pēc PSRS sabrukuma Armēnijai bija nopietnas problēmas ar energoapgādi un tika nolemts iedarbināt otro reaktoru. Pirms tam izpētei un konsultācijām tika piesaistīti starptautiski uzņēmumi. Tā rezultātā tika izstrādāts darbības plāns, kas paredzēja pēc sešu gadu pārtraukuma 1995. gada 5. novembrī iedarbināt otro reaktoru, ļaujot atrisināt Armēnijas energoapgādes problēmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Standzes ciems

**Standzes ciems** (arī **Diždēnavas**, **Standzesciems**) ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā 6,5 km no pagasta centra Tārgales, 16,7 km no novada centra Ventspils un 194,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, pie Standzes upes ietekas Ventā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Tāķu vecupe

**Tāķu vecupe** (arī **Tāķi vecupe**) ir ar Irbes upi savienota vecupe Ventspils novada Tārgales pagasta ziemeļrietumos. Vecupe atrodas Irbes kreisajā krastā uz dienvidiem no Miķeļtorņa. Ūdenstece šķērso valsts autoceļu P124 (Ventspils—Kolka) netālu no Miķeļtorņa ceļagala.

## Atsauces
Veckrišžogs

**Veckrišžogs** (arī **Pakavvecupe**) ir Irbes vecupe Ventspils novada Tārgales pagasta ziemeļrietumos. Vecupe atrodas Irbes kreisajā krastā uz dienvidiem no valsts autoceļa P124 (Ventspils—Kolka) iepretim ceļagalam uz Cīruļu mājām.

## Atsauces
Vecmājupe

**Vecmājupe** (arī **Nabalvalks**) ir Ķikana labā krasta pieteka Talsu un Ventspils novados.

Izteka uz dienvidaustrumiem no Šlīteres. Tek rietumu virzienā, vidustecē pamazām pagriežoties uz ziemeļrietumiem. Ietek Ķikanā netālu no autoceļa P124 (Ventspils—Kolka).

Upi šķērso valsts autoceļi P125 (Talsi—Dundaga—Mazirbe) un V1372 (Jaunmuiža–Sīkrags). Tā krastos atrodas Šlītere.

## Atsauces
Stacija "Ventspils 2"

**Stacija "Ventspils 2"** (arī **Ventspils Otrā stacija**, **Ventspils 2**, **Ventspils 2. stacija**, **Ventspils-2**) ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 11,4 km no pagasta centra Tārgales, 7,3 km no novada centra Ventspils un 187,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, pie dzelzceļa līnijas Ventspils—Tukums II stacijas "Ventspils-2", Platenes upes krastos.

## Atsauces
Filips III Drosmīgais

**Filips III Drosmīgais** (; dzimis , miris ) bija Kapetingu dinastijas Francijas karalis no 1270. līdz 1285. gadam.

Pretēji šī karaļa iesaukai, viņš pēc dabas bijis neizlēmīgs, viegli ietekmējams un kautrīgs valdnieks — iesauka radusies no karaļa drosmes kaujas laukā. Par karali kļuva, piedaloties Astotā krusta kara laikā Tunisijā, kur mira tēvs Luijs IX. Krusta kara laikā mira arī Filipa III brālis un sieva. Atgriezās Francijā, kur 1271. gadā Reimsā tika kronēts par karali. Pēc Sicīlijas Vakarēdiena sacelšanās 1282. gadā, atbalstot sakauto Kārli I, devās krusta karā pret Aragonu, kura laikā mira no dizentērijas.

## Ārējās saites
Vitālijs Halberštats

**Vitālijs Halberštats** (*Vitaly Halberstadt*; dzimis , miris ) bija Francijas meistars šaha kompozīcijā un šaha teorētiķis.

## Biogrāfija
Piedzimis tagadējās Ukrainas pilsētā Odesā. Krievijas pilsoņu kara laikā viņa ģimene emigrēja uz Franciju. Tur arī sācis nodarboties ar šahu. 1925. gadā dalījis pirmo vietu Parīzes pilsētas šaha čempionātā. Šaha etīdes sācis sastādīt no 1924. gada. Bijis starptautiskais meistars un starptautiskās kategorijas tiesnesis šaha kompozīcijā (1957). No 1956. līdz 1966. gadam bijis Francijas šaha žurnāla *Thèmes-64* etīžu nodaļas redaktors. Kopumā publicējis apmēram 200 etīdes un 25 uzdevumus, no kuriem 20 kompozīcijas ir saņēmušas pirmās godalgas dažādos konkuros, bet 19 kompozīcijas tika iekļautas izdevumā "FIDE Albums". Halberštats, tāpat kā viņa draugs Andrē Šerons, šaha kompozīcijā deva priekšroku analītiska rakstura tēmām, daudzas no viņa sastādītajām etīdēm bijušas nozīmīgas arī galotņu teorijā. Pēc sievas nāves 1960. gadu sākumā pamazām atstājis šaha kompozīciju. Apglabāts Parīzes kapsētā *Auteuil*.

## Etīdes

**1.f5-f6+ Kg7-h8!**
**2.Lg8-d5! Ze2-d4** Variantu 2. … Ze2-f4 skatīties zemāk.
**3.Ld5-e4 Zh2-g4**
**4.f6-f7 Zh4-f5+!**
**5.Le4:f5 Zg4-h6 **
**6.f7-f8T+!** ar uzvaru.
Cits variants:
**2. … Ze2-f4**
**3.Ld5-e4 Zh2-g4**
**4.f6-f7 Zf4-g6+!**
**5.Le4:g6 Zg4-h6**
**6.f7-f8L!!** ar uzvaru. Nevar 6.f8T+? Kg7! 7.Lc2 Zg8+ 8.Ke8 Zf6+ ar mūžīgo šahu.

## Literatūra
* *Halberstadt V., Duchamp M.* L’Opposition et les cases conjugées sont réconciliées. Paris — Bruxelles: 1932.
* *Halberstadt V.* Curiosités tactiques des finales. Paris: 1954.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Mežgaļi (nozīmju atdalīšana)

**Mežgaļi** var būt:
* Mežgaļi — apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Lažas pagastā;
* Bērzones Jēkabpils novada Zasas pagastā cits nosaukums;
* Mežgala Dienvidkurzemes novada Otaņķu pagastā cits nosaukums.
Mežgaļi

**Mežgaļi** ir vasarnīcu ciems Dienvidkurzemes novada Lažas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 10 km no pagasta centra Apriķiem, 42 km no novada centra Grobiņas un 183 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1199, uz austrumiem no Pleces purva.

## Atsauces
Vārsberģi

**Vārsberģi** bija apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Lažas pagastā, atradās pagasta austrumu daļā 16 km no pagasta centra Apriķiem, 47 km no novada centra Grobiņas un 186 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās pie autoceļa P112, Alokstes upes krastā.

## Atsauces
Františeks Prokops

**Františeks Prokops** (; , Prāga — , Prāga) bija Čehoslovākijas meistars šaha kompozīcijā un šaha teorētiķis.

## Biogrāfija
Studējis Čehijas Tehniskajā universitātē, kur mācījies jurisprudenci un dabaszinātnes, tomēr beigās kļuvis par žurnālistu. Ilgus gadus bijis redaktors laikrakstā *Národní listy*, vēlāk —  galvenais redaktors laikrakstos *České slovo* un *Lidové noviny*. Paralēli aizrāvies arī ar šahu. Piedalījies daudzos klātienes turnīros, tomēr sākot ar 1924. gadu vairāk uzmanības pievērsis šaha kompozīcijai. Jau viņa pirmās šaha etīdes izpelnījušās augstu novērtējumu. Bijis viens no tā sauktās "Čehu skolas" pārstāvjiem, atklājis mūžīgā pata tēmu, viņa etīdes bijušas nozīmīgas arī galotņu teorijā. 1943. gadā izdevis savu šaha kompozīciju grāmatu ar 212 etīdēm. Publicējies ar pseidonīmiem *A. Sedláček* un *Pražský*. 1956. gadā kļuvis starptautisko tiesnesi šaha kompozīcijā.

## Etīdes

**1. Lh4!! L:h4**
**2. T:g4**, tālāk iespējami divi varianti:
(A) **2… Lf2**
**3. T:g2 d2**
**4. Tg5! d1D**
**5. Td5+! D:d5** pats.
(B) **2… Lf1**
**3. T:h4 d2+**
**4. Ka5! d1D**
**5. Td4+! D:d4** pats.

## Literatūra
* *Prokop, František Josef.* 212 Endspielstudien. A. Lapáček, Prag 1943.
* *Prokop, František Josef.* Zauber des Schachdiagramms. Ústřední dům děti a mládeže Julia Fučika, Prag 1968.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Prokops

**Prokops** var būt:

## Personvārds
* Prokops Luksemburgietis (*Prokop Lucemburský*), Morāvijas markgrāfs 
* Františeks Prokops, šahists
Kauno energija

[thumb|right|220px|''Kauno energija'' administrācijas ēka [Kauņa|Kauņā]]
[thumb|right|220px|[Petrašūnu termoelektrocentrāle]]
*AB *'Kauno energija**' ir Lietuvas enerģētikas uzņēmums. Galvenais birojs atrodas Kauņā. Uzņēmums ir dibināts 1997. gadā.

Uzņēmums Petrašūnu TEC un katlumājās ražo siltumu un elektroenerģiju, kā arī piegādā siltumu un karsto ūdeni lietotajiem Kauņā, Kauņas rajona pašvaldībā un Jurbarkas rajona pašvaldībā.

*AB Kauno energija* akcijas tiek kotētas biržā *[[Nasdaq Vilnius]]* Baltijas Otrajā sarakstā (kods *LGD1L*). Lielākie akcionāri (2016. gada martā): Kauņas pilsētas pašvaldība (92,84 %), Kauņas rajona pašvaldība (3,75 %), Jurbarkas rajona pašvaldība (1,74 %).

## Vēsture
1997. gada no valstij piederošā *SPAB [[Lietuvos Energijos Gamyba|Lietuvos energija]]* tika atdalītas filiāles *Kauno šilumos tinklai* (Kauņas siltumtīkli) un Kauņas TEC. 1997. gada 15. augustā uz to bāzes dibināja speciālas nozīmes akciju sabiedrību *SPAB Kauno energija*. Uzņēmumu reģistrā tā reģistrēta 22. augustā.
1998. gada 28. decembrī *Kauno energija* akcijas sāka kotēt Viļņas fondu biržā.

2000. gada 21. februārī tika nolemts atsevišķos uzņēmumos atdalīt filiāles *Jurbarko šilumos tinklai* un *Šakių šilumos tinklai*.
2000. gada 8. augustā uzņēmumu pārreģistrēja par *AB Kauno energija* (bez speciālā statusa).

2002. gada 3. decembrī tika nolemts Kauņas TEC pārdot. 2003. gada 31. martā Kauņas TEC pārdeva uzņēmumam *UAB Kauno termofikacijos elektrinė*, ko dibināja Krievijas uzņēmums *[[Gazprom]]*, Lietuvas *Dujotekana* un ASV *Clement Power Venture Inc.* Pēc līguma nosacījumiem nākamos 15 gadus *Kauno energija* no *Kauno termofikacijos elektrinė* bija jāiepērk vismaz 80 % visas Kauņas siltumtīkla nepieciešanās siltumenerģijas.

2020. gada 19. augustā meitas uzņēmuma *UAB Kauno energija NT* nosaukums tika mainīts uz *UAB GO Energy LT*.

## Darbība
Uzņēmuma ražošanas infrastruktūra: Petrašūnu TEC (siltums un elektrība), 4 katlumājas Kauņas integrētajā tīklā, 7 rajona katlumājas Kauņas rajona pašvaldībā, 1 rajona katlumāja Jurbarkas rajona pašvaldībā, 13 katlumājas izolētos tīklos, 28 lokālas ar gāzi kurināmas katlumājas Kauņā un 8 ūdens sildīšanas katlumājas Kauņas pilsētas daļā Sargenā.

Kopējais siltuma ražošanas apjoms 2015. gadā bija 564 MW, elektroenerģija saražota 8,75 MW. No tiem 295 MW siltuma un 8 MW elektrības ieguva Petrašūnu TEC.

*Kauno energija* pieder meitas uzņēmums *UAB GO Energy LT*, kas veic inovatīvus atjaunojamās enerģijas projektus, kā arī nekustamā īpašuma attīstību, pārvaldību, nomu, pirkšanu un pārdošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Kauno energija'' 
* Kauno energija   Nasdaq
Ladislavs Prokešs

**Ladislavs Prokešs** (; , Prāga — , Prāga) bija Čehoslovākijas meistars šaha kompozīcijā un šaha teorētiķis.

## Biogrāfija
Šaha turnīros piedalījies no 1905. gada. 1921. gadā dalījis pirmo vietu Čehoslovākijas šaha čempionātā. Čehoslovākijas izlases sastāvā trīs reizes piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs (1927, 1928, 1931).

Šaha etīdes sācis publicēt no 1906. gada. Kopumā sastādījis 1159 etīdes un bijis viens no ražīgākajiem problēmistiem šaha vēsturē. 1951. gadā izlaidis savu šaha kompozīciju krājumu *Kniha šachových studií* ("Šaha studiju grāmata"), kurā iekļāvis 623 etīdes. Bijis viens no redzamākajiem tā sauktās "Čehu skolas" pārstāvjiem, daudzas no viņa analītiskajām etīdēm devušas ieguldījumu galotņu teorijā. 23 Prokeša kompozīcijas tika iekļautas izdevumā "FIDE Albums". 1956. gadā kļuvis par starptautisko tiesnesi šaha kompozīcijā. Daudzus gadus bijis šaha etīžu nodaļas redaktors žurnālā *Československý šach* (1909—1927), kā arī citos periodiskos izdevumos.

2016. gadā WFCC kongress piešķīra starptautiskā meistara titulu vairākiem mirušiem šaha problēmistiem, tai skaitā arī L. Prokešam.
## Etīdes

**1. Kg4 e2** (1…d2 2. Kf3 Kd3 3. Ta1! ar neizšķirtu)
**2. Tc1+ Kd4!**
**3. Kf3 d2**
**4. Tc4+!! Kd3**
**5. Td4+!!** ar neizšķirtu.

## Literatūra
* *Vlasák, Emil.* Ladislav Prokeš Studie 1951-1966. SNZZ, Brno, 1966.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Maiks Hofmens

**Maiks Hofmens** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Pašlaik (2023) Hofmens spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Sanhosē "Sharks" sastāvā. Iepriekš spēlējis Monreālas "Canadiens" sastāvā. 

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām QMJHL aizvadītām sezonām 2010. gadā Hofmens tika atzīts par līgas vērtīgāko spēlētāju un 2010.—11. gada sezonā uzsāka profesionāļa karjeru. Sezonu viņš aizvadīja AHL komandā Bingemtonas "Senators", tās sastāvā izcīnot Kaldera kausu. 2011.—12. gada sezonā aizvadīja arī savu debijas spēli NHL klubā Otavas "Senators". Turpmākajās sezonās Hofmens turpināja pamatā spēlēt AHL, nespējot nostiprināties NHL komandas sastāvā. 2013.—14. gada sezonā Hofmens bija Bingemtonas "Senators" kapteinis.

2014.—15. gada sezona bija Hofmena pirmā pilnā sezona NHL. 79 spēlēs viņš atzīmējās ar 48 rezultativitātes punktiem. Nākamajā sezonā viņš guva jau 59 punktus, sezonu noslēdzot kā "Senators" trešais rezultatīvākais spēlētājs pēc Ērika Kārlsona un Marka Stouna. Pēc skandaloza Hofmena draudzenes skandāla ar komandas kapteiņa Ēriks Kārlsona sievu, 2018. gada vasarā Hofmens tika aizmainīts uz Floridas "Panthers", kur aizvadīja turpmākās divas sezonas.

2021. gada janvārī, pāris dienas pirms jaunās sezonas sākuma, Hofmens noslēdza līgumu ar Sentluisas "Blues".

2023. gada 6. augustā Hofmans sākotnēji tika aizmainīts uz Pitsburgas "Penguins" trīs komandu maiņas darījuma ietvaros, kurā piedalījās arī Sanhosē "Sharks". Pēc tam Sanhosē viņu iegādājās no Pitsburgas, atgriežot viņu komandā pēc īsa pilnvaru laika 2018. gadā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Graudu iela (Liepāja)

**Graudu iela** ir iela Liepājā, tā atrodas Vecliepājas apkaimē. Graudu iela sākas krustojumā ar Loču ielu un ar Krusta ielu, bet beidzas krustojumā ar Lielo ielu. Aptuvenais ielas garums ir 600 metri. No krustojuma ar Lielo ielu līdz Krišjāņa Valdemāra ielai to sedz asfaltbetons, bet pārējo ielas daļu sedz akmens bruģis. Graudu ielā kustība norit pa divām joslām un caur to kursē 1. autobusa, 2. autobusa, 6. autobusa maršruti.

Ielā ir atrodamas pirmskara mūra ēkas, no kurām vairākas ir iekļautas pilsētas aizsargājamo ēku sarakstā. Lielās ielas un Graudu ielas krustojumā atrodas Liepājas Universitātes galvenā ēka. Otrā pasaules kara laikā ielas apbūve no krustojuma ar Kūrmājas prospektu līdz Lielajai ielai daļēji iznīcināta.

## Vēsture
thumb|250px|Liepājas Rožu laukums un Graudu ielas stūris (1917). 
Ielas nosaukums ir mainījies vairākas reizes. 1797. gada ielas nosaukums bija Graudu iela (*Korn Strasse*), bet 1842. gadā *Schlagen Strasse*. 1893. gadā Liepājas Latviešu kalendārā iela atkal saukta par Graudu ielu. Latvijas PSR laikā 1949. gadā ielu pārdēvēja par **Kārļa Marksa ielu**, bet pēc Latvijas neatkarības atgūšanas iela atguva Graudu ielas nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Graudu iela ir savienota ar šādām ielām: 
* Loču iela
* Krusta iela
* Jūrnieku iela
* Jūras iela
* Kūrmājas prospekts
* Kuģinieku iela
* Dīķa iela
* Pasta iela
* Vītolu iela
* Krišjāņa Valdemāra iela
* Friča Brīvzemnieka iela
* Lielā iela

## Atsauces
Jūras iela (Liepāja)

**Jūras iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Jūras iela sākas krustojumā ar Lielo ielu un Kārļa Zāles laukumu, bet beidzas krustojumā ar Graudu ielu un Kūrmājas prospektu. Aptuvenais ielas garums ir 550 metri un to pilnā garumā sedz asfaltbetons. Jūras ielā kustība norit pa divām joslām.

Jūras ielas un Radio ielas krustojumā atrodas Liepājas jaunā koncertzāle "Lielais dzintars".

## Ielu savienojumi
Jūras iela ir savienota ar šādām ielām:
* Graudu iela
* Kuģinieku iela
* Dīķa iela
* Friča Brīvzemnieka iela
* Stūrmaņu iela
* Baložu iela
* Radio iela
* Lielā iela
* Kārļa Zāles laukums
Kadiķu iela (Jūrmala)

**Kadiķu iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Kadiķu iela sākas krustojumā ar Mellužu prospektu un beidzas 120 metrus aiz krustojuma ar Vasaras ielu. Kopējais ielas garums ir 640 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona un grants segumu. Ielai ir strupceļš, jo starpā atrodas dzelzceļš. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Kadiķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mellužu prospekts (T veida krustojums)
* Zemeņu iela
* Vasaras iela

## Skatīt arī
* Melluži
Francis fon Liperheide

**Francis fon Liperheide** (, miris ) bija Livonijas ordeņa brālis 16. gadsimtā, Kokneses pils fogts Koadjutoru kara laikā.

Cēlies no Oberhauzenes apkaimes. Franča tēvs bija Vivians fon Liperheide, bet māte - Engela, dzimusi fon Oldenbokuma. 

Livonijas ordenī  rakstos pirmoreiz minēts 1550. gadā. 1555. gadā darbojās Cēsu pilī, vālāk pārvaldīja Kokneses pili. Kritis Ērģemes kaujā.

## Avoti
* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 551* (422-423).
Talghars

**Talghars** () ir 4979 m augsta kalnu virsotne Tjanšana Iles Alatau grēdā Kazahstānas dienvidos, Almati apgabala Talgharas rajonā. Talghars ir Iles Alatau grēdas augstākā virsotne, atrodas tuvu Kirgizstānas robežai. Tās sniegotā virsotne ir redzama arī no Kazahstānas lielākās pilsētas Almati, kalns ietilpst Almati rezervāta teritorijā.

Alpīnistu grupa Talghara virsotni pirmo reizi sasniedza 1938. gadā. Kalns ir populārs alpīnisma mērķis arī mūsdienās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķis

**Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķis** (, ) ir apriņķis Vācijā, Brandenburgas federālajā zemē. Atrodas nacionālās minoritātes sorbu apdzīvotā apvidū.

Apriņķis robežojas ar Brandenburgas Elbas-Elsteres, Dāmes-Šprēvaldes, Šprē-Neises apriņķiem, kā arī Saksijas Baucenes un Meisenes apriņķiem.

Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķis iedalās 7 pilsētās un 4 kopienās. Pilsētas ir Fečava, Grosrešene, Kālava, Lauhammere, Libenava,  Švarcheide un Zenftenberga, bet kopienas — Šipkava bez sīkāka iedalījuma un Altdēberne, Ortrande un Rūlande ar sīkāku iedalījumu.
Cirkale

**Cirkale** ir ciems Ventspils novada Ugāles pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 15,1 km no pagasta centra Ugāles, 53,2 km no novada centra Ventspils un 161 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1326 (Ugāle–Cirkale–Zlēkas). Izveidojusies ap vēsturisko Cirkales (*Zirkaln*) pusmuižu.

## Atsauces
Cūkupīte

**Cūkupīte** (arī **Novadvalks**) ir Abavas labā krasta pieteka Ventspils novada Ugāles pagastā.

Līkumojot tek dienvidu virzienā. Ietek Abavā lejpus Krojas ietekas. Upi nešķērso valsts autoceļi. 

## Atsauces
Dūņupe (Engures pieteka)

**Dūņupe** ir Engures labā krasta pieteka Ventspils novada Ugāles pagastā.

Iztek no Dūņezera dienvidu gala. Tek dienvidu virzienā. Ietek Engurē iepretim Ceļdariem. 

## Atsauces
Dzirciems (Ugāles pagasts)

**Dzirciems** ir ciems Ventspils novada Ugāles pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 10,1 km no pagasta centra Ugāles, 28,5 km no novada centra Ventspils un 162 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A10 (Rīga—Ventspils), Puzes ezera ziemeļrietumu krastā.

## Atsauces
Ežvalks

**Ežvalks** ir Baņģevas kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka Ugāles pagasta centrālajā daļā. Tek austrumu-dienvidaustrumu virzienā. Ietek Baņģevā.

Upi šķērso valsts autoceļi V1347 (Rāpati–Krievciems) un P123 (Zlēkas—Ugāle). Upes krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Dzirnavas (Ugāles pagasts)

**Dzirnavas** jeb **Ugāles dzirnavas** ir ciems Ventspils novada Ugāles pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 8,2 km no pagasta centra Ugāles, 46,3 km no novada centra Ventspils un 148,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1323 (Sili–Ugāles dzirnavas–Smilši), Engures upes kreisajā krastā. Upes pretējā krastā atrodas Usmas pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu Dzirnavas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Kapteinis Amerika: Pilsoņu karš

**"Kapteinis Amerika: Pilsoņu karš"** () ir 2016. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisori ir brāļi Entonijs un Džo Ruso. 13. filma *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmu ciklā. Turpinājums 2014. gada filmai "Kapteinis Amerika: Ziemas kareivis".

Gadu pēc filmas "Atriebēji: Ultrona laikmets" notikumiem  tiek plānots izdot likumu par supervaroņu reģistrāciju un kontroli. Tas izraisa domstarpības atriebēju vidū, kas sašķeļ komandu divās frontēs: likumu atbalstošajos, ko vada Tonijs Stārks (Dzelzs vīrs), un neatbalstošajos, ko vada Stīvs Rodžerss (Kapteinis Amerika).

Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā. ASV kinoteātros to demonstrēja no , Latvijā filmas pirmizrāde notika . Šī ir 27. visu laiku ienesīgākā filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zootropole

**"Zootropole"** (, arī *Zootropolis*) ir 2016. gada datoranimācijas filma, kuras režisori ir Bairons Hauards un Ričs Mūrs.

Filma ir par policisti zaķeni Džūdiju, kas ierodas Zootropolē un kopā ar jauno pārinieku lapsu Niku cenšas atrisināt noziegumu. Tajā galvenās lomas ieskaņo Džinifere Gudvina, Džeisons Beitmens, Idriss Elba, Dženija Sleita, Neits Torenss, Bonija Hanta, Dons Leiks, Tomijs Čongs, Dž. K. Simonss, Oktāvija Spensere, Elans Tjudiks un Šakira.

Filmas pirmizrāde notika , Latvijā — .

Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā animācijas filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aģente Kārtere

**"Aģente Kārtere"** () ir ASV televīzijas seriāls, kura autori ir Kristofers Markuss un Stīvens Makfīlijs. Tas kopš  tiek pārraidīts *[[American Broadcasting Company|ABC]]* televīzijas kanālā. Seriālam kopumā iznākušas divas sezonas (18 sēriju).

Seriāls ir par virsnieci Pegiju Kārteri, kas strādā par sekretāri Stratēģiskās zinātnes centrā un slepeni sadarbojas ar Hauardu Stārku. Galvenās lomas seriālā attēlo Heilija Atvela, kas saglabājusi Kārteres lomu no MCU sērijas filmām, Džeimss Dārsijs, Čads Maikls Marijs, Envers Džokajs un Šejs Vigems.

Seriāls ir daļa no *[[Marvel Cinematic Universe]]*. Tas ir pārraidīts arī latviski.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Basketbols 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols|Basketbolā]] ** tika sadalīti divi medaļu komplekti — vīriešu un sieviešu izlasēm. Sacensības notika no  līdz . Gan vīriešu, gan sieviešu sacensībās piedalījās 12 izlases. ASV izcīnīja zelta medaļu gan vīriešu, gan sieviešu sacensībās.

## Medaļnieki

## Vietu sadalījums
Basketbols 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols|Basketbolā]] ** tika sadalīti divi medaļu komplekti — vīriešu un sieviešu izlasēm. Sacensības notika no  līdz . Vīriešu sacensībās piedalījās 12 izlases, savukārt sieviešu sacensībās — 8 izlases.

Šī bija pirmā reize olimpisko spēļu vēsturē, kad bija atļauts piedalīties Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) profesionāļiem. Par čempioni kļuvusī ASV izlase tika nodēvēta par "Sapņu komandu" (*Dream team*), 2010. gadā tā tika uzņemta Basketbola slavas zālē.

NVS basketbola izlasē turnīrā piedalījās un 4. vietu ieguva divi Latvijas basketbolisti — Igors Miglinieks un Gundars Vētra, kuri izlēma spēlēt nevis Latvijas basketbola izlasē, bet gan NVS izlasē.

## Medaļnieki

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* ''Sports Reference'' profils
Basketbols 1976. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols|Basketbolā]] ** tika sadalīti divi medaļu komplekti — vīriešu un sieviešu izlasēm. Sacensības notika no  līdz . Vīriešu sacensībās piedalījās 12 izlases, savukārt sieviešu sacensībās — 6 izlases. Šajās olimpiskajās spēlēs debija sieviešu basketbols. Sieviešu sacensībās savu pirmo olimpisko spēļu zelta medaļu PSRS izlases sastāvā izcīnīja Uļjana Semjonova, vienīgo zelta medaļu — Tamāra Dauniene.

## Medaļnieki

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* ''Sports Reference'' profils
Basketbols 1980. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols|Basketbolā]] ** notika no 20. līdz 30. jūlijam. Basketbola sacensības notika Olimiskajā iekštelpu stadionā un CSKA sporta pilī, Maskavā. Šajās sacensībās tika sadalīti divi medaļu komplekti — vīriešu un sieviešu izlasēm. Vīriešu sacensībās piedalījās 12 izlases, savukārt sieviešu sacensībās — 6 izlases.

Basketbolā pirmo reizi nepiedalījās ASV basketbola izlase, kas šīs spēles boikotēja. Par basketbola čempioniem vīriešu izlasēs kļuva Dienvidslāvijas basketbola izlase. Šī bija otrā reize, kad Dienvidslāvija ieguva čempiona titulu, pirmoreiz — 1972. gadā Minhenē. Savukārt sieviešu turnīrā uzvarēja PSRS basketbola izlase. Starp PSRS zelta medaļniecēm ir arī latviešu basketboliste Uļjana Semjonova.

## Arēnas

## Medaļnieki
[200px|thumb|Fināla mačs vīriešiem [Dienvidslāvijas basketbola|Dienvislāvijas izlase pret Itālijas izlasi]]

## Kvalifikācija
Olimpiskajās spēlēs varēja piedalīties Nacionālās Olimpiskās komitejas ar vienu vīriešu komandu, līdz 12 spēlētājiem, un vienu sieviešu komandu, līdz 12 spēlētājiem. Automātiska kvalifikācija pastāvēja olimpisko spēļu rīkotājvalstij, kura varēja piedalīties, gan sieviešu, gan vīriešu turnīros, kā arī 1978. gada Pasaules čempionāts basketbolā čempioni un iepriekšējie Olimpiskie čempioni basketbolā vīriešiem. Atlikušās komandas noteica attiecīgie kontinentālie kvalifikācijas turnīri vīriešu sacensībām  un turnīri, kas notika mēnesi pirms olimpiskajām spēlēm Bulgārijas pilsētā Varnā, sieviešu sacensībām.

### Vīrieši

### Sievietes

* # — izstājās no turnīra.
* ¶ — aizvietotājkomandas.

## Vīriešu turnīrs

### Grupu turnīrs
#### A grupa

|}

#### B grupa

|}

#### C grupa

|}

### Kvalifikācijas turnīrs

|}

### Fināla turnīrs

|}

### Medaļu turnīri
**Par bronzas medaļu**

**Par zelta medaļu**

## Sieviešu turnīrs

|}

### Medaļu turnīri
**Par bronzas medaļu**

**Par zelta medaļu**

## Vietu sadalījums

}  || 8 || 8 || 0
|-align=center
|  ||align=left| || 8 || 4 || 4
|-align=center
|  ||align=left| || 8 || 6 || 2
|-align=center
| 4 ||align=left| || 8 || 4 || 4
|-align=center
| 5 ||align=left| || 7 || 4 || 3
|-align=center
| 6 ||align=left| || 7 || 2 || 5
|-align=center
| 7 ||align=left| || 7 || 4 || 3 
|-align=center
| 8 ||align=left| || 7 || 5 || 2
|-align=center
| 9 ||align=left| || 7 || 3 || 4
|-align=center
| 10 ||align=left| || 7 || 3 || 4
|-align=center
| 11 ||align=left| || 7 || 1 || 6
|-align=center
| 12 ||align=left| || 7 || 0 || 7
|}

} || 6 || 4 || 2
|-align=center
| 4 ||align=left| || 6 || 2 || 4
|-align=center
| 5 ||align=left| || 5 || 1 || 4
|-align=center
| 6 ||align=left| || 5 || 0 || 5
|}

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Sports Reference'' profils 
*1980 Olympic Games: Tournament for Men, FIBA Archive.
*1980 Olympic Games: Tournament for Women, FIBA Archive.
*Women Basketball Olympic Games Moskva (URS) 1980 – 20–30.07 *todor66.com*.
*Men Basketball Olympic Games Moscow (URS) 1980 – 20–30.07 *todor66.com*.
Ķirbiži

**Ķirbiži** ir ciems Limbažu novada Viļķenes pagastā. Izvietojušies  no pagasta centra Viļķenes un  no novada centra Limbažiem.

## Vēsture
Pēc Metsepoles iekļaušanas Rīgas arhibīskapijas Līvu galā senais ceļš no Limbažiem uz Salacas upes grīvu vedis caur Viļķeni, Ķirbižiem un Svētciemu. Apdzīvotā vieta veidojusies Vitrupes krastā ceļu krustojumā ap Ķirbižu muižu (*Kürbis oder Wittersbeck mit Bisterwolde*), ko 1638. gadā iegādājās virsnieks Fabiāns no Aderkašiem. Zviedru Vidzemes muižu revīzijā tā bija reģistrēta Limbažu pilsnovadā. 1643. gadā Ķirbižos bija viens no 6 zirgu maiņas punktiem pasta ceļā no Rīgas uz Pērnavu. 18. gadsimta beigās uzcēla tagadējo Ķirbižu muižas kungu māju, ko vēlāk atkārtoti pārbūvēja. 19. gadsimta vidū Ķirbižu muižā par mājskolotāju strādāja Baumaņu Kārlis (1856-1858).

Pēc 1920. gada zemes reformas muižas dzīvojamā ēkā līdz 2001. gadam darbojās Ķirbižu pamatskola, bet muižas klētī bija iekārtots Meža muzejs. Pēc agrāko muižas centra ēku privatizācijas 2006. gadā tika atjaunota pagrabklēts, rekonstruēta un restaurēta kungu māja, demontēts stallis, labiekārtots parks.

## Cilvēki
* Māris Kučinskis, politiķis

## Atsauces
Basketbols 1964. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols|Basketbola]]** sacensības **** notika no  līdz . Tajās piedalījās 16 vīriešu izlases. ASV izlase izcīnīja 6. zelta medaļu pēc kārtas. PSRS izlases sastāvā sudraba medaļu izcīnīja Valdis Muižnieks, Jānis Krūmiņš un Juris Kalniņš.

## Medaļnieki

## Vietu sadalījums

|- style="background:gold;"
|align=left|||align=left|||9||9||0||704||434||+270
|- style="background:silver;"
|align=left|||align=left|||9||8||1||674||544||+130
|- style="background:#c96;"
|align=left|||align=left|||9||6||3||596||565||+31
|-
|4.||align=left|||9||5||4||595||592||+3
|-
| colspan="10"  style="height:1px; background:lightgrey;"|
|-
|5.||align=left|||9||6||3||649||602||+47
|-
|6.||align=left|||9||5||4||608||596||+12
|-
|7.||align=left|||9||6||3||670||583||+87
|-
|8.||align=left|||9||4||5||596||642||–46
|-
| colspan="10"  style="height:1px; background:lightgrey;"|
|-
|9.||align=left|||9||4||5||532||537||–5
|-
|10.||align=left|||9||4||5||568||575||–7
|-
|11.||align=left|||9||4||5||527||601||–74
|-
|12.||align=left|||9||3||6||615||657||–42
|-
| colspan="10"  style="height:1px; background:lightgrey;"|
|-
|13.||align=left|||9||4||5||574||617||–43
|-
|14.||align=left|||9||1||8||555||670||–115
|-
|15.||align=left|||9||3||6||583||601||–18
|-
|16.||align=left|||9||0||9||581||811||–230
|}

## Ārējās saites
* ''Sports Reference'' profils
Basketbols 1972. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols|Basketbola]]** sacensības **** notika no  līdz . Tajās piedalījās 18 vīriešu izlases. Šī bija pirmā reize olimpisko spēļu vēsturē, kad zelta medaļu neizcīna ASV izlase. Pēc fināla, kurā ar viena punkta pārsvaru uzvarēja PSRS izlase, ASV izlase atteicās no medaļām. PSRS izlase pēdējos punktus guva līdz ar beigu signālu, tika apstrīdēts, vai grozs tika gūts spēles laikā.

## Medaļnieki

## Vietu sadalījums

|-bgcolor=gold
|align=left|||align=left|||9||9||0||757||589||+168
|-bgcolor=silver
|align=left|||align=left|||9||8||1||660||401||+259
|-bgcolor=cc9966
|align=left|||align=left|||9||7||2||686||577||+109
|-
|4.||align=left|||9||5||4||650||605||+45
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5.||align=left|||9||7||2||734||617||+117
|-
|6.||align=left|||9||6||3||727||700||+27
|-
|7.||align=left|||9||5||4||731||646||+85
|-
|8.||align=left|||9||4||5||625||642||–17
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9.||align=left|||9||5||4||684||676||+8
|-
|10.||align=left|||9||3||6||690||703||–13
|-
|11.||align=left|||9||4||5||646||670||–24
|-
|12.||align=left|||9||3||6||634||672||–38
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|13.||align=left|||9||3||6||610||739||–129
|-
|14.||align=left|||9||2||7||591||792||–201
|-
|15.||align=left|||9||1||8||474||662||–188
|-
|16.||align=left|||9||0||9||440||648||–208
|}

## Ārējās saites
* ''Sports Reference'' profils
Basketbols 1968. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols|Basketbola]]** sacensības **** notika no  līdz . Tajās piedalījās 16 vīriešu izlases. ASV izlase izcīnīja savu 7. zelta medaļu pēc kārtas.

## Medaļnieki

## Vietu sadalījums

|-bgcolor=gold
|align=left|||align=left|||9||9||0||739||505||+234
|-bgcolor=silver
|align=left|||align=left|||9||7||2||705||638||+67
|-bgcolor=cc9966
|align=left|||align=left|||9||8||1||774||524||+250
|-
|4.||align=left|||9||6||3||677||563||+114
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5.||align=left|||9||7||2||641||580||+61
|-
|6.||align=left|||9||5||4||605||631||–26
|-
|7.||align=left|||9||5||4||717||693||+24
|-
|8.||align=left|||9||5||4||686||693||–7
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9.||align=left|||9||5||4||631||590||+41
|-
|10.||align=left|||9||4||5||596||624||–28
|-
|11.||align=left|||9||3||6||670||692||–22
|-
|12.||align=left|||9||2||7||739||798||–59
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|13.||align=left|||9||3||6||677||756||–79
|-
|14.||align=left|||9||2||7||592||655||–63
|-
|15.||align=left|||9||1||8||484||679||–195
|-
|16.||align=left|||9||0||9||450||762||–312
|}

## Ārējās saites
* ''Sports Reference'' profils
Basketbols 1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols|Basketbola]]** sacensības **** notika no  līdz . Tajās piedalījās 16 vīriešu izlases. ASV izlase izcīnīja 5. zelta medaļu pēc kārtas. PSRS izlases sastāvā sudraba medaļu izcīnīja Valdis Muižnieks, Jānis Krūmiņš, Maigonis Valdmanis un Cēzars Ozers.

## Medaļnieki

## Vietu sadalījums

|-bgcolor=gold
|align=left|||align=left|||8||8||0||815||476||+339
|-bgcolor=silver
|align=left|||align=left|||8||6||2||594||497||+97
|-bgcolor=cc9966
|align=left|||align=left|||8||6||2||578||573||+5
|-
|4.||align=left|||8||4||4||603||653||–50
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5.||align=left|||8||5||3||633||594||+39
|-
|6.||align=left|||8||4||4||578||653||–75
|-
|7.||align=left|||8||3||5||589||603||–14
|-
|8.||align=left|||8||2||6||548||676||–128
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9.||align=left|||7||4||3||519||534||–15
|-
|10.||align=left|||8||5||3||649||512||+137
|-
|11.||align=left|||7||3||4||520||595||–75
|-
|12.||align=left|||8||4||4||540||546||–6
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|13.||align=left|||7||2||5||527||547||–20
|-
|14.||align=left|||7||2||5||467||528||–61
|-
|15.||align=left|||7||0||7||481||654||–173
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|16.||align=left|||3||1||2||209||209||0
|}

## Ārējās saites
* ''Sports Reference'' profils
Basketbols 1952. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols|Basketbola]]** sacensības **** notika no  līdz . Tajās piedalījās 23 vīriešu izlases (pamatturnīrā — 16). ASV izlase izcīnīja 3. zelta medaļu pēc kārtas. PSRS izlases sastāvā sudraba medaļu izcīnīja Maigonis Valdmanis.

## Medaļnieki

## Vietu sadalījums

|-bgcolor=gold
|align=left|||align=left|||8||8||0||562||406||+156
|-bgcolor=silver
|align=left|||align=left|||8||6||2||468||431||+37
|-bgcolor=cc9966
|align=left|||align=left|||8||5||3||486||471||+15
|-
|4.||align=left|||8||5||3||600||523||+77
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5.||align=left|||8||4||4||451||506||–55
|-
|6.||align=left|||8||4||4||468||460||+8
|-
|7.||align=left|||8||4||4||461||508||–47
|-
|8.||align=left|||8||4||4||469||450||+19
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9.||align=left|||3||1||2||192||221||–29
|-
|10.||align=left|||3||1||2||176||221||–45
|-
|11.||align=left|||3||1||2||172||171||+1
|-
|12.||align=left|||3||1||2||161||164||–3
|-
|13.||align=left|||3||0||3||201||220||–19
|-
|14.||align=left|||3||0||3||149||177||–28
|-
|15.||align=left|||3||0||3||147||178||–31
|-
|16.||align=left|||3||0||3||143||199||–56
|}

## Ārējās saites
* ''Sports Reference'' profils
Basketbols 1956. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols|Basketbola]]** sacensības **** notika no  līdz . Tajās piedalījās 15 vīriešu izlases. ASV izlase izcīnīja 4. zelta medaļu pēc kārtas. PSRS izlases sastāvā sudraba medaļu izcīnīja Maigonis Valdmanis, Valdis Muižnieks un Jānis Krūmiņš.

## Medaļnieki

## Vietu sadalījums

|-bgcolor=gold
|align=left|||align=left|||8||8||0||793||365||+428
|-bgcolor=silver
|align=left|||align=left|||8||5||3||574||523||+51
|-bgcolor=cc9966
|align=left|||align=left|||8||6||2||577||559||+18
|-
|4.||align=left|||8||5||3||542||497||+45
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5.||align=left|||8||5||3||567||547||+20
|-
|6.||align=left|||7||3||4||500||535||–35
|-
|7.||align=left|||8||4||4||535||599||–64
|-
|8.||align=left|||7||2||5||490||527||–37
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9.||align=left|||7||5||2||511||455||+56
|-
|10.||align=left|||7||3||4||456||500||–44
|-
|11.||align=left|||8||5||3||582||590||–8
|-
|12.||align=left|||7||2||5||488||545||–57
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|13.||align=left|||7||2||5||446||551||–105
|-
|14.||align=left|||7||1||6||464||551||–87
|-
|15.||align=left|||7||0||7||320||501||–181
|}

## Ārējās saites
* ''Sports Reference'' profils
Basketbols 1948. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols|Basketbola]]** sacensības **** notika no  līdz . Tajās piedalījās 23 vīriešu izlases. ASV izlase izcīnīja 2. zelta medaļu pēc kārtas. Pirmoreiz sacensības notika hallē.

## Medaļnieki

## Vietu sadalījums

|-bgcolor=gold
|align=left|||align=left|||8||8||0||524||256||+268
|-bgcolor=silver
|align=left|||align=left|||7||5||2||331||281||+50
|-bgcolor=cc9966
|align=left|||align=left|||8||7||1||376||263||+113
|-
|4.||align=left|||7||5||2||372||264||+108
|-
|colspan=8 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5.||align=left|||8||5||3||369||303||+66
|-
|6.||align=left|||8||4||4||391||301||+90
|-
|7.||align=left|||8||5||3||315||294||+21
|-
|8.||align=left|||8||3||5||364||279||+85
|-
|colspan=8 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9.||align=left|||7||5||2||316||288||+28
|-
|10.||align=left|||8||4||4||362||290||+72
|-
|11.||align=left|||9||6||3||357||274||+83
|-
|12.||align=left|||8||4||4||369||319||+50
|-
|colspan=8 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|13.||align=left|||7||4||3||358||246||+112
|-
|14.||align=left|||7||2||5||199||366||–167
|-
|15.||align=left|||8||4||4||325||279||+46
|-
|16.||align=left|||8||3||5||201||178||+23
|-
|colspan=8 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|17.||align=left|||8||4||4||340||303||+37
|-
|18.||align=left|||8||5||3||411||319||+92
|-
|19.||align=left|||7||2||5||245||309||–64
|-
|20.||align=left|||8||1||7||192||423||–231
|-
|colspan=8 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|21.||align=left|||8||2||6||211||323||–112
|-
|22.||align=left|||7||0||7||141||624||–483
|-
|23.||align=left|||6||0||6||103||390||–287
|}

## Ārējās saites
* ''Sports Reference'' profils
Basketbols 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols|Basketbola]]** sacensības **** notika no  līdz . Tajās piedalījās 21 vīriešu izlases. Šī bija pirmā reize olimpisko spēļu vēsturē, kad basketbols bija oficiālu sacensību statusā. Sacensībās uzvarēja ASV izlase. Medaļas pasniedza basketbola izgudrotājs Džeimss Neismits. Latvijas izlase ieņēma dalītu 15.—18. vietu.

## Medaļnieki

## Vietu sadalījums

|-bgcolor=gold
|align=left|||align=left|||5||5||0||154||69||+85
|-bgcolor=silver
|align=left|||align=left|||6||5||1||178||94||+84
|-bgcolor=cc9966
|align=left|||align=left|||7||5||2||192||127||+65
|-
|4.||align=left|||7||3||4||149||203||–54
|-
|colspan=8 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5.||align=left|||5||4||1||159||145||+14
|-
|6.||align=left|||7||4||3||144||148||–4
|-
|7.||align=left|||5||3||2||160||129||+31
|-
|8.||align=left|||4||2||2||64||47||+17
|-
|colspan=8 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9.||align=left|||3||2||1||100||78||+22
|-
|10.||align=left|||3||2||1||72||61||+11
|-
|11.||align=left|||3||2||1||59||57||+2
|-
|12.||align=left|||4||2||2||53||62||–9
|-
|13.||align=left|||5||2||3||84||94||–10
|-
|14.||align=left|||3||1||2||84||120||–36
|-
|colspan=8 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|15.||align=left|||3||1||2||66||79||–13
|-
|16.||align=left|||4||1||3||99||134||–35
|-
|17.||align=left|||4||1||3||88||126||–38
|-
|18.||align=left|||4||1||3||45||103||–58
|-
|colspan=8 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|19.||align=left|||2||0||2||67||79||–12
|-
|20.||align=left|||2||0||2||39||63||–24
|-
|21.||align=left|||2||0||2||19||49||–30
|-
|–||align=left|||2||0||2||0||4||–4
|-
|–||align=left|||2||0||2||0||4||–4
|}

## Ārējās saites
* ''Sports Reference'' profils
Madara Onužāne-Saliņa

**Madara Onužāne-Saliņa** (dzimusi **Onužāne**  Jaunjelgavā) ir latviešu vieglatlēte, startē augstlēkšanas sacensībās.

Izglītību ieguvusi Jaunjelgavas vidusskolā un Latvijas Universitātē, ko 2012. gadā absolvējusi sporta un veselības mācības skolotājas specialitātē.

2014. gadā uzvarēja Latvijas ziemas čempionātā ar rezultātu 1,86 m (personiskais rekords telpās), 2015. gada Universiādē viņa izcīnīja sudraba medaļu ar rezultātu 1,80 m, tajā pašā gadā arī kļuvusi par Latvijas čempioni (1,80 m).

## Atsauces

## Ārējās saites
Āsteres muiža

thumb|250px|Āsteres muižas kungu māja ap 1900. gadu.
thumb|250px|Pārbūvētā Āsteres muižas kungu māja pirms 1940. gada.
**Āsteres muižas** () kungu māja atrodas Āsteres ezera austrumu galā Limbažu novada Viļķenes pagasta Āsterē,  no pagasta centra Viļķenes.

## Vēsture
Muiža izveidojusies no Limbažu draudzes novada Šķirstiņu muižas (*Napkul*) Rīgas arhibīskapijas Līvu galā, kas piederēja arhibīskapa vasaļiem Koskuliem. 16. gadsimtā daļu no tās nopirka Rīgas arhibīskapa vasalis H. Orgis un izveidoja Āsteres Poikernes muižu, pēc tam tā piederēja Haftferu dzimtai.
Zviedru Vidzemes laikā muižā ietilpa Aizezera (*Ais Essar*), Ģirdena (*Ghirden*) un Poikerna (*Poikern*) ciemi.  
1847. gadā Āsteres muižu (*Poikern*) kopā ar Drieliņu muižu (*Badenhof*) iegādājās Fēgezaku dzimta (*Vegesack*).
Āsteres muižas kungu mājas celšanas laiks nav zināms, bet ēkas būvdetaļu stilistika, apjoma kompozīcija un konstruktīvie risinājumi ļauj secināt, ka ēka celta 1840. gados. 1864. gadā ēkas pārbūvēta un tās fasādes apmūrētas ar ķieģeļiem, saglabājot sākotnējo koka portiku.

Pēc 1920. gada zemes reformas muižas dzīvojamā ēkā darbojās Āsteres pamatskola, vēlāk tajā ierīkots tautas nams, darbojās pasts, atpūtas centrs un bibliotēkas apkalpošanas punkts. 2007. gadā agrākās muižas centra ēkas privatizēja.

## Literatūra
* Pirang, H. Das Baltische Herrenhaus. Riga: Jonck & Poliewsky, 1926.

## Atsauces
Kāršmežupe

**Kāršmežupe** (arī **Kāršmeže**) ir Vēždūkas kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - uz austrumiem no Rāpatiem. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Vēždūkā lejpus Sirgumiem. 

Upi šķērso valsts autoceļš V1347 (Rāpati–Krievciems), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Krēziņģe

**Krēziņģe** (arī **Cūkupe**, **Kreiziņģe**, **Kreziņģe**) ir Vēždūkas kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - uz dienvidaustrumiem no Rāpatiem. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Vēždūkā augšpus Krievciema. 

Upi šķērso valsts autoceļš V1347 (Rāpati–Krievciems), tās krastos atrodas Rāpati.

## Atsauces
Doktors Živago

**"Doktors Živago"** () ir 1965. gada Apvienotās Karalistes un ASV episka romantiskā drāmas filma, kuras režisors ir Deivids Līns. Filmas sižets veidots pēc tāda paša nosaukuma Borisa Pasternaka romāna.

Filma ir par dzejnieku un ķirurgu Juriju Živago, darbība notiek Krievijā starp Pirmo pasaules karu un Krievijas pilsoņu karu. Tajā galvenās lomas attēlo Omārs Šarifs, Džūlija Kristija, Toms Kortnijs, Aleks Giness, Džeraldīna Čaplina un Rods Steigers.

Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai desmit nominācijās, tai skaitā kā labākā filma, balvas tika saņemtas piecās nominācijās. Filma uzvarēja visās Zelta globusa balvas nominācijās, kurās tā tika nominēta, kas ir Zelta globusa balvas dalīts rekords starp filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kroja

**Kroja** ir Abavas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - uz austrumiem no Cirkales. Tek dienvidu virzienā. Ietek Abavā uz dienvidrietumiem no Pluču tīreļa. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Māteri

**Māteri** ir ciems Ventspils novada Ugāles pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 8,9 km no pagasta centra Ugāles, 47,1 km no novada centra Ventspils un 160,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu V1321 (Ugāle-Modes-Māteri) un V1310 (Piltene–Silakrogs) krustojuma, Māteru grāvja krastos. Veidojusies ap Āzes (*Ahsen*) pusmuižu, uz dienvidiem no vēsturiskās Māteru (*Matern*) pusmuižas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Saplēstā krūze

**Saplēstā krūze** ir latviešu televīzijas seriāls, kas tika pārraidīts kanālā LTV1 no 2016. gada 13. februāra līdz 2016. gada 30. aprīlim. Seriāls tika uzņemts 2015. gadā. Filma veidota pēc 1942. gadā Alfreda Dziļuma sarakstītā romāna "Saplēstā krūze" un "Vilka zobs" motīviem. Scenārija autores Gunta Kalniņa un Inta Bernova.

## Tēli
* Ieva Segliņa — Nate
* Kaspars Dumburs — Ēriks
* Kristīne Nevarauska — Liesma
* Imants Strads — Kārlis
* Mārtiņš Upenieks — Jēcis
* Skaidrīte Putniņa — Lūcija
* Inga Misāne-Grasberga — Marija
* Kaspars Gods — Rijkuris
* Anete Berķe — Vizma
* Mārtiņš Egliens — Pēteris
* Jānis Dreiblats — Ķieķa tēvs
* Kristaps Ķeselis — Arvīds
* Kārlis Freimanis — Miķelis
* Liena Šmukste — Emma
* Lelde Dreimane — Melita
* Ivars Šterns — Mežmalis
* Imants Vekmans — Pētergailis
* Aivars Krancmanis — Dzirnavnieks
* Kārlis Krūmiņš — Dzirnavnieka mazdēls
* Aigars Vilims — Mācītājis
* Viktors Kuļiks — Ārsts
* Epizodēs — Raivo Blūms, Jānis Baltiņš, Andris Kļava, Mārtiņš Grīnbergs, Druvis Cirītis, Bruno Šļapņa, Ilze Forstmane, Marks Davidčuks, Armīns Priede, Guntis Duce, Laima Buķevica, Maruta Meliņa, Dagnija Gaubšteina, Gunita Vēvere, Kaspars Arājs, Dzintra Cepurīte, Guntars Lūsītis, Dana Rusteiko, Olafs Ābols, Toms Lembers, Nora Bleidele, Reinis Galenieks, Toms Veismanis, Mārtiņš Vīpulis, Jānis Balodis, Anita Balode, Ināra Reine, Raimonds Līcītis, Monta Valdmane, Armands Rullis, Juris Irbe.

## Atsauces
Māteru grāvis

**Māteru grāvis** ir Vēždūkas kreisā satekupe Ventspils novadā.

Izteka - uz austrumiem no Māteriem, pie autoceļa P123. Tek rietumu virzienā.  Satekot ar Modes grāvi izveido Vēždūku. 

Upi šķērso valsts autoceļš V1321 (Ugāle–Modes–Māteri), tās krastos atrodas Māteri.

## Atsauces
Mellsunvalks

**Mellsunvalks** ir Riektes kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - no Pūeļu purva. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā.  Ietek Riektē. 

Upi šķērso valsts autoceļš V1323 (Sili–Ugāles dzirnavas–Smilši), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Amadejs

**"Amadejs"** () ir 1984. gada ASV biogrāfiskā vēsturiskās drāmas filma, kuras režisors ir Milošs Formans. Filmas scenārija autors ir Pīters Šefers, scenārijs veidots pēc viņa 1979. gada sarakstītās tāda paša nosaukuma lugas.

Filma ir par Mocartu un viņa sāncensību ar Antonio Saljēri. Tajā galvenās lomas attēlo F. Marijs Ābrahams, Toms Halss, Elizabete Beridža, Saimons Kalovs, Rojs Dotriss, Kristīne Ebersoula, Džefrijs Džonss un Čārlzs Kejs.

Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai 11 nominācijās, no kurām tā ieguva astoņas, tai skaitā arī par labāko filmu. Saljēri lomas attēlotājs F. Marijs Ābrahams ieguva balvu kā labākais aktieris galvenajā lomā, bet Mocarta lomas attēlotājs Toms Halss šajā kategorijā saņēma nomināciju. Šī ir pēdējā filma, kurā vairāki aktieri no vienas filmas nominēti kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Mežsargu iela (Jūrmala)

**Mežsargu iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Mežsargu iela sākas krustojumā ar Kāpu ielu un beidzas 120 metrus aiz krustojuma ar Vasaras ielu. Kopējais ielas garums ir 740 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona un grants segumu. Ielai ir strupceļš, jo starpā atrodas dzelzceļš. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Mežsargu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kāpu iela (T veida krustojums)
* Mellužu prospekts 
* Zemeņu iela
* Vasaras iela

## Skatīt arī
* Melluži
Modes

**Modes** ir ciems Ventspils novada Ugāles pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 4,8 km no pagasta centra Ugāles, 38 km no novada centra Ventspils un 156,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta netālu no autoceļa V1321 (Ugāle-Modes-Māteri), Modes grāvja krastā. Veidojusies ap vēsturisko Modes pusmuižu (*Vorwerk Moden*).

## Atsauces
Modes grāvis

**Modes grāvis** ir Vēždūkas labā satekupe Ventspils novadā.

Izteka - uz dienvidrietumiem no Ugāles. Tek dienvidrietumu virzienā. Satekot ar Māteru grāvi izveido Vēždūku. 

Upi šķērso valsts autoceļš V1321 (Ugāle–Modes–Māteri), tās krastos atrodas Modes.

## Atsauces
Rāpati

**Rāpati** ir ciems Ventspils novada Ugāles pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 11,5 km no pagasta centra Ugāles, 49,7 km no novada centra Ventspils un 163,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1347 (Rāpati–Krievciems), Krēziņģes upes krastos.

Rāpatos atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Rāpatu senkapi (Zviedru kapi).

## Atsauces