Latvijas Pasts

**VAS Latvijas Pasts** ir Latvijas valstij piederošs pasta pakalpojumu sniedzējs. To dibināja 1992. gada 2. janvārī, īsi pēc neatkarības atjaunošanas. Latvijas Pasts nodrošina plašāko pasta pakalpojumu pieejamību visā Latvijas teritorijā, uzturot vairāk nekā 155 pasta nodaļas. Uzņēmuma pamatfunkcija ir pasta un filatēlijas, pārvadājumu un eksprespasta, finanšu, preses un mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšana.

Latvijas Pastam pieder divi meitas uzņēmumi: SIA Mailmaster un AS "IT Latvija" (agrākAS "Latvijas pasta pakalpojumu tīkls").  Tas 2015. gadā nodarbināja ap 4269 darbinieku,, 2020. gadā — 3200, bet 2024. gadā — 2200.

## Vēsture

Valsts uzņēmums *Latvijas Pasts* tika dibināts 1992. gada 2. janvārī. Pēc diviem gadiem Valsts prezidents Guntis Ulmanis izsludināja Pasta likumu, ar kuru *Latvijas Pasts* tika pārdēvēts par valsts iestādi. Vēlāk, 1997. gada 11. martā, Valsts prezidents izsludināja grozījumus Pasta likumā, ar kuriem valsts iestāde *Latvijas Pasts* tika pārdēvēta par bezpeļņas organizāciju, valsts akciju sabiedrību *Latvijas Pasts*.

Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija 2004. gada 30. aprīlī BO VAS *Latvijas Pasts* izsniedza vispārējo pasta pakalpojumu licenci. Latvijas pasts ir pirmais pasta pakalpojumu sniedzējs Latvijā, kas saņēmis šādu Eiropas Savienības prasībām atbilstošu licenci. Tā paša gada 1. maijā, sakarā ar Latvijas pievienošanos Eiropas Savienībai, stājās spēkā grozījumi Pasta likumā, kas līdz 2013. gadam paredzēja pakāpenisku Latvijas pasta monopolstāvokļa samazināšanu.

2004. gada 15. jūlijā, iemūrējot topošās būves pamatos kapsulu ar vēstījumu nākamajām paaudzēm, svinīgi tika atzīmēts BO VAS *Latvijas pasts* jaunā pasta šķirošanas kompleksa pamatu izbūves noslēgums. Visu kompleksu bija paredzēts pabeigt 2005. gada jūlijā. 2004. gada 1. novembrī bezpeļņas organizācija valsts akciju sabiedrība *Latvijas Pasts* tika pārreģistrēta Komercreģistrā, kļūstot par valsts akciju sabiedrību *Latvijas Pasts*. 2006. gada 28. septembrī Mārupes pagastā līdzās lidostai “Rīga” atklāja pasta sūtījumu šķirošanas kompleksu. 2006. gadā tika nolemts, ka 1965. gadā atklātā Pasta centrālā ēka Stacijas laukumā pastam nav rentabla, tādēļ ir nojaucama, savukārt zeme uz 49 gadiem jānodod nomāšanai. 2008. gadā ēku nojauca.

2015. gada oktobrī Amerikas Savienoto Valstu nozīmētais pasta operators USPS (*United States Postal Service*) pārtrauca datu apmaiņu par sūtījumu izsekošanu ar daudziem pasta operatoriem, tajā skaitā arī ar *Latvijas Pastu*, pieprasot samaksu par sūtījuma datu publiskošanu.

2015. gada nogalē Latvijas Pasts noslēdz vienošanos ar Pasaules Pasta savienību (UPU) par pievienošanos papildu izsekošanas sistēmai, kā rezultātā no 2016. gada 1. janvāra par papildus samaksu klientiem būs pieejama informācija par sūtījumu izsekošanu.

Salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, 2015. gadā uzņēmuma apgrozījums turpināja samazināties, tai skaitā samazinājās arī darbinieku skaits. 2010. gadā uzņēmumā strādāja 6149 darbinieki, bet 2015. gada nogalē — tikai 4269 darbinieki.

2021. gadā tika sākta sadarbība ar Igaunijas pakomātu ražotāju *[[Cleveron]]*, lai izvērstu *Cleveron 401* pakomātu tīklu (pirmais atklāts oktobrī Rīgā, pie veikala *[[Rimi Baltic|Rimi]]* A. Saharova ielā). Turklāt *Cleveron* kopā ar "Latvijas Pasta" meitas uzņēmumu SIA *Mailmaster* plānoja izveidot atvērtu tīklu ar *Cleveron* piemājas pakomātiem.
2024. gada 3. decembrī "Latvijas Pasts" paziņoja, ka kopā ar *[[Lietuvos paštas]]* zīmolu *UNISEND* ir atklājis kopīgu pakomātu tīklu.

2024. gada 7. februārī LP padome paziņoja par atkāpšanos, norādot, ka sadarbība un komunikācija ar Satiksmes ministriju (SM) vairs nav efektīva. Savukārt ministrija kritizēja uzņēmuma plāna trūkumu par pasta pakalpojumu nepārtrauktību un padomes priekšsēdētāja komandējumu tēriņus. Tika izveidota pagaidu padome, kuru iepriekšējā vadītāja Raimonda Dūdas vietā vadīja Kaspars Rokens, bet padomē strādāja Māris Macijevskis. bet 2025. gada 4. jūlijā ievēlēta jauna.

2025. gadā par padomes priekšsēdētāju ievēlēta Jeļena Gavrilova un par padomes locekli – Līga Ermane.

## Darbība
Latvijas Pasta ieņēmumi 2011. gadā bija 36 730 milj. LVL (2011), un neto ienākumi 686 743 latu. 2015. gadā kopējā vērtība 52 milj. EUR.

## Īpašuma struktūra
*Latvijas Pastam* ir divi piederošie meitas uzņēmumi:

* SIA *Mailmaster* pamatdarbības veids ir klientu rēķinu izdruka un ievietošana aploksnēs, kā arī reklāmas materiālu ievietošana aploksnēs.
* SIA *IT Latvija* (līdz 2007. gada 26. novembrim AS *Latvijas pasta pakalpojumu tīkls*) pamatdarbības veids ir datortīklu izveide un apkalpošana.

## Pārvaldība
2025. gada Latvijas Pasta pārvaldības struktūra.

* Akciju turētājs – Latvijas Republikas Satiksmes ministrija
* Kapitāla daļu turētāja pārstāvis – Dins Merirands
* Padomes priekšsēdētājs – Jeļena Gavrilova 
** Padomes locekļi – Līga Ermane
* Valdes priekšsēdētājs  – Ģirts Rudzītis 
** Valdes locekļi – Andris Puriņš

### Organizatoriskās struktūras shēma
Latvijas Pasta organizatoriskā struktūra 2020. gadā:

* Akcionārs:
** Padome:
*** Valde (Valdes priekšsēdētājs, Valdes loceklis, Valdes loceklis, Valdes loceklis):
**** Projektu vadības departaments
**** Kvalitātes vadības daļa
**** Iekšējā audita daļa  ––––
**** Juridiskais departaments
**** Pasta vērtszīmju un filatēlijas departaments
**** Personāla vadības departaments  ––––
**** Eksprespasta departaments
**** Pasta drošības departaments
**** Starptautiskais departaments
**** Administratīvā daļa
**** Ārējo komunikāciju vadības daļa
**** Mārketinga un pakalpojumu attīstības daļa
**** Komercvadības departaments  ––––
**** Pasta tīkla departaments
**** Sūtījumu apstrādes un piegādes departaments
**** Finanšu vadības departaments
**** Informācijas sistēmu vadības departaments
**** Mazumtirdzniecības departaments
**** Tehniskais departaments
**** NILLTPFN (noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas) daļa

## Privatizēšanas aizliegums
Valsts un pašvaldību īpašuma privatizācijas un privatizācijas sertifikātu izmantošanas pabeigšanas likuma 17. pants aizliedz privatizēt Valsts akciju sabiedrību “Latvenergo”, valsts akciju sabiedrību “Latvijas pasts”, valsts akciju sabiedrību “Starptautiskā lidosta "Rīga"”, valsts akciju sabiedrību “Latvijas dzelzceļš”, valsts akciju sabiedrību “Latvijas gaisa satiksme” un valsts akciju sabiedrību “Latvijas valsts meži” un šo sabiedrību akcijas nedrīkst privatizēt vai atsavināt.

## Skatīt arī
* *[[Omniva]]*
* *[[Posti Group‎]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa