open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arseņjeva

**Arseņjeva** () ir pilsēta Krievijas Federācijas Piejūras novadā.

Pilsēta dibināta 1902. gadā kā **Semjonovkas** ciems, apvienojot vairākus blakus esošos ciemus. 1938. gadā ciemu pārveidoja par Semjonovkas strādnieku ciemu. 1952. gada 24. decembrī strādnieku ciems ieguva pilsētas statusu un tika pārdēvēts par godu krievu zinātniekam, ceļotājam, rakstniekam un Tālo Austrumu novadpētniekam Vladimiram Arseņjevam.

## Ārējās saites

## Atsauces
Canthon

***Canthon*** ir skarabejvaboļu ģints, kurā ietilpst aptuveni 180 sugas. Sastopamas Ziemeļamerikā, Centrālamerikā un Dienvidamerikā. Apdzīvo lietus mežus, ekotonus un savannas.

## Attīstība
thumb|200px|''Canthon'' skarabejvabole ar barības kamolu.
Dažas *Canthon* sugas ir subsociālas vaboles, kuru mātīte un tēviņš kopā taisa mājokli un rūpējas par pēcnācējiem, kamēr tie attīstās barības kamolos. Kamolus taisa viens vai abi vecāki, atkarīgi no mērķiem. Vaboles gatavo barošanas kamolu, kuru pēc tam ēdīs pieaugušās vaboles, un citu kamolu gatavo no pārtaisīta pirmā kamola, kurā turpmāk mātīte dēs olu. Barošanas kamolu vaboles apvelk ar augsnes slāni, kas pasargās olu un kāpuru. Pēc tam šāds apvalks kļūs par iekūņošanās kameru.

## Ekoloģija
Dažam *Canthon* sugām ir plēsīgs raksturs. Tā *[[Canthon virens]]* un *[[Canthon dives]]* medī lapgraužu skudru (*[[Atta (ģints)|Atta]]*) mātītes un\vai tēviņus. Abu dzimtu pārstāvji ir plēsīgi. Pirmo reizi tādu uzvedību šiem skarabejiem aprakstījis *I. Lichti* 1937. gadā, kurš novērojis, ka *Canthon dives* uzbrucis *[[Atta laevigata]]* skudru mātītei. Noķertas un nogalinātas skudru mātītes vaboles izmanto barības kamolam, kas sastāv no divām vai trim atsevišķām daļām. Vaboles izmanto skudras daļas, tādas kā klipeuss un stilbi, kamola aizsargbarjerai pret citiem plēsējiem.

## Sistemātika
Ir aprakstītas *Canthon* ģints 174 sugas, kas ir iedalītas 9 apakšģintīs. Taču ir 32 sugas, kas ir joprojām ar neskaidru statusu ģintī, tā saucamā *incertae sedis* (sugas kas nav ievietotas neviena no apakšģintīm). Daudzas apakšģintis sākotnēji bija aprakstītas kā patstāvīgas ģintis (*Goniocanthon*, *Peltecanthon*), bet pēc tālāka pētnieciska pārskata tās bija ievietotas *Canthon* ģintī. Pēc 2022. gada taksomnomiskās revīzijas *[[Boreocanthon]]* apakšģintīm piešķirts ģints statuss, sakarā ar bioloģiskam, ģeogrāfiskam atšķirībām.

### ''Incertae sedis'' sugas
Sugas, kas nav ievietotas nevienā no *Canthon* apakšģintīm, ir:
* suga: *[[Canthon cleidecostae]]* Vaz-de-Mello, Nunes & Costa-Silva, 2020
* suga: *[[Canthon septemmaculatus]]* (Latreille, 1807)

## Atsauces
Zvereva (pilsēta)

**Zvereva** () ir pilsēta Krievijā, Rostovas apgabalā. Pilsēta atrodas 110 km no Rostovas pie Donas un 21 km no Gukovas.

## Ārējās saites
Proļetarska

**Proļetarska** () ir pilsēta Krievijā, Rostovas apgabalā. Pilsēta atrodas 160 km no Rostovas pie Donas un 29 km no Saļskas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ēdoles luterāņu baznīca

**Ēdoles evaņģēliski luteriskā baznīca** ir 17. gadsimta vidū celts Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Kuldīgas novada Ēdoles pagasta Ēdolē. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Baznīca celta 1648. gadā. Leģenda vēsta, ka reliģisko nesaskaņu dēļ 1623. gadā Ēdoles muižas īpašnieku Verneru Bēru nogalināja paša dēls Flips. Baznīcu, lai izpirktu grēkus, esot cēlis Vernera Bēra otrs dēls Johans Dītrihs. Kokgriezumus darinājis Ventspils kokgriezējs Nikolass Sēfrenss.

Baznīcas 17. gadsimta altāris un kancele, ērģeļu luktu gleznojumi, kā arī vēlāka laika kāpnes, ērģeles un ērģeļu prospekts arī ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi. Ērģeles ir vienas no vecākajām Latvijā, daļu no tām 1786. gadā radījis prūšu izcelsmes Tukuma meistars Kristofs Vilhelms Bravelaits.

## Ārējās saites
*ĒDOLES BAZNĪCAS IEKĀRTA: KOKTĒLNIEKA TOBIASA HEINCA 1647./1648. GADĀ DARINĀTĀ ALTĀRA UN KANCELES TEOLOĢISKIE VĒSTĪJUMI, Ralfs Kokins
Ņeftekumska

**Ņeftekumska** () ir pilsēta Krievijā, Stavropoles novadā. Pilsēta atrodas 276 km no Stavropoles.

2010. gada tautas skaitīšanas dati liecina, ka valstī dzīvoja krievi (75,45%), dargi (7,02%), nogaji (3,43%), tatāri (3,19%), armēņi (1,88%), turkmēņi (1,73%), avāri (1,02%) un citi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cietā virza

**Cietā virza** () ir augu suga virzu ģintī. Tā ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp bieži visā Latvijas teritorijā, kur dažāda lieluma grupas aug lapkoku un jauktos mežos un krūmājos.

## Apraksts
Cietā virza ir daudzgadīgs, 10—35 cm garš lakstaugs ar garu un ložņājošu sakneni, no kā bagātīgi atiet īsi, lapaini neauglīgie un — garāki — auglīgie (ziedošie) dzinumi. Stublājs ir stāvs vai pacils, nereti zaro, trausls un četršķautņains. Stublāja šķautnes ir īsi skarbmatainas. Lapas uz stublāja ir novietotas pretējas, tās ir sēdošas, stīvas un šauri lancetiskas. Lapas plātnes mala gluda ir skarbmataina, tai ir gari smails gals. Ziedi ir lieli, stublāja un zaru galā. Vainaglapas baltas, piecas, brīvaslīdz pusei šķeltas, uz tām redzams dzīslojums. Arī kauslapas piecas, brīvas, smailas, apmēram divreiz īsākas nekā vainaglapas. Auglis ir olveida pogaļa, kas mazliet īsāka nekā kauslapas vai kauslapu garumā, un gatava atveras līdz pamatam pa 6 vārsnēm. Zied maijā un jūnijā.

## Atsauces
Atcerēties visu

**Atcerēties visu** var būt:

* "Atcerēties visu" (*Total Recall*) — 1990. gada ASV zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filma,
* "Atcerēties visu" (*Total Recall*) — 2012. gada ASV zinātniskās fantastikas spraiga sižeta filma.
Reihstāgs (Veimāras Republika)

**Reihstāgs** () bija Vācijas parlamenta apakšpalāta Veimāras Republikas laikā. To veidoja 584 (pēc 1932. gada vēlēšanām) deputāti (*Reichstagsabgeordneten*), kurus ievēlēja uz 4 gadiem. Reihstāgu varēja atlaist Reihsprezidents, bet ne vairāk kā vienu reizi viņa pilnvaru laikā. Nebija noteikts vēlētāju aktivitātes slieksnis.

Pirmās Reihstāga vēlēšanas Veimāras Republikas laikā notika 1920. gada 6. jūnijā. Līdz 1933. gada 14. jūlijā tika izveidota vienpartiju sistēma, notika 8 vēlēšanas.

## Deputāta statuss

* Reihstāga deputātus nevarēja saukt pie kriminālatbildības bez tā piekrišanas; 
* viņi nevarēja liecināt par personām, kas viņiem kā deputātiem uzticēja jebkādu informāciju, izņemot gadījumus, kad viņi tika pieķerti *[[in flagrante delicto]]*; 
* deputāti saņēma algu; viņiem bija tiesības bez maksas ceļot pa visiem dzelzceļiem.

## Ārējās saites
In flagrante delicto

thumb|''in Flagranti'', ''Antwerp'' 1607
***In flagrante delicto*** ir juridisks termins, kas nozīmē, ka likumpārkāpējs ir pieķerts nozieguma izdarīšanas brīdī. Šī frāzes saīsinātā versija ir ***in flagranti***.

Papildus juridiskajai nozīmei šis latīņu valodas termins bieži tiek lietots sarunvalodā kā eifēmisms, lai apzīmētu personu, kas ir pieķerta seksuālu kontaktu laikā.

## Ārējās saites
Reihsprezidents

**Reihsprezidents** (vācu: *Reichspräsident*) bija valsts vadītājs Veimāras Republikā un Trešajā reihā no 1919. līdz 1934. gadam un 1945. gadā. No 1934. līdz 1945. gadam šis amats bija vakants.

Tika ievēlēts uz 7 gadiem, ar tiesībām tikt ievēlētam atkārtoti. Reihsprezidentu varēja saukt pie kriminālatbildības tikai ar Reihstāga atļauju.

Pēdējais amatā bija Kārlis Dēnics.

## Reihsprezidentu saraksts
[thumb|Reihsprezidenta pils [Berlīnes Vilhelmstrasse.]]

## Reihsprezidenta standarti

Flag of the President of Germany (1919–1921).svg|Reihsprezidentūras karogs (1919–1921)
Standard of the President of Germany.svg|Reihsprezidentūras karogs (1921–1926)
Flag of the President of Germany (1926–1933).svg|Reihsprezidentūras karogs (1926–1933)
Standarte Reichspräsident 1933-1935.svg|Reihsprezidentūras karogs (1933–1934)


## Ārējās saites
Krasnijsuļina

**Krasnijsuļina** () ir pilsēta Krievijā, Rostovas apgabalā. Pilsēta atrodas 100 km no Rostovas pie Donas.

Cauri pilsētai ved federālā automaģistrāle M4, kā arī reģionālie un vietējie ceļi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rietumprūsija

thumb|1878. gada karte
**Rietumprūsija** (vācu: *Westpreußen*) bija Prūsijas province abos Vislas lejteces krastos, kas pastāvēja no 1773. līdz 1829. gadam un no 1878. līdz 1922. gadam. Provinces galvaspilsēta bija Danciga. Kopš 1871. gada tā bija daļa no Vācijas Impērijas.

1895. gadā Rietumprūsijā dzīvoja 1 494 000 iedzīvotāju, tostarp 702 000 luterāņu, 758 000 katoļu un aptuveni 20 000 ebreju. Lielākā daļa iedzīvotāju bija vācieši, bija arī 439,6 tūkstoši poļu un 53,6 tūkstoši kašūbu.

## Ārējās saites
Reihstāgs (Svētā Romas impērija)

thumb|Svētās Romas impērijas Reihstāga sēde (1675)
**Reihstāgs** (vācu: *Reichstag*) bija Svētās Romas impērijas augstākā likumdošanas institūcija.

Reihstāga kompetencē bija svarīgākie Svētās Romas impērijas iekšpolitikas un ārpolitikas jautājumi, jo īpaši: impērijas likumu izdošana, kara pasludināšana un miera noslēgšana, impērijas administrācijas un tiesu izveide un atcelšana, impērijas armijas sasaukšana un likvidēšana, nodokļu un subsīdiju apstiprināšana imperatoram, ekonomiskā politika un citi pienākumi.

## Ārējās saites
Trešā reiha karogs (1935—1945)

**Trešā reiha karogs** (vācu: *die Hakenkreuzflagge*) bija Trešā reiha valsts simbols.

Šo karogu sākotnēji izmantoja kā nacistu partijas (NSDAP) karogu pēc tās dibināšanas. Pēc Ādolfa Hitlera iecelšanas par kancleru 1933. gadā šis karogs tika pieņemts par vienu no diviem valsts karogiem, otrs bija Vācijas Impērijas karogs. Šī dubultā karoga sistēma beidzās 1935. gada 15. septembrī, gadu pēc reihsprezidenta Paula fon Hindenburga nāves. Nacistu karogs kļuva par vienīgo Vācijas valsts karogu. 1935. gadā ikgadējā partijas mītiņā Nirnbergā tika izsludināts jaunais karoga likums, kurā Hermanis Gērings apgalvoja, ka vecais melnbaltsarkanais karogs, lai gan tiek godināts, ir aizgājušā laikmeta simbols.

## Nacistu partijas karogs

Attēls:Flag_of_the_NSDAP_(1920–1945).svg|Nacistu partijas karogs (1920–1945). Uz šī karoga svastika ir centrēta, padarot to nedaudz atšķirīgu no valsts karoga, ko izmantoja pēc 1935. gada un uz kura svastika ir necentrēta.


## Skatīt arī
* Trešā reiha ģerbonis (1935—1945)

## Ārējās saites
Pūjalgu pilskalns

**Pūjalgu pilskalns** atrodas Kurzemē, Kuldīgas novada Ēdoles pagastā, uz ziemeļaustrumiem no Ēdoles. Reģiona nozīmes kultūras piemineklis. Saglabājusies teika par to, ka 13. gadsimtā te atradusies pils, kas pilskalnā nogrimusi. Uz dienvidiem no Pūjalgu pilskalna atrodas kulta vieta Pūjalgu Baznīcas kalns. Pilskalna datējums — vēlais dzelzs laikmets.

## Ārējās saites

* Pūjalgu pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
* www.senvietas.lv
Reinas demilitarizētā zona

thumb|Reinas demilitarizētā zona 1923. gadā
**Reinas demilitarizētā zona** bija Veimāras un nacistiskās Vācijas teritorija Reinas kreisajā krastā, kā arī 50 km plata josla tās labajā krastā, kas tika izveidota ar Versaļas līgumu 1919. gadā, lai novērstu Vācijas uzbrukumu Francijai. Šajā zonā Vācijai bija aizliegts izvietot karaspēku, būvēt militāros nocietinājumus un veikt manevrus.

20. gadsimta 20. gadu pirmajā pusē Antantes karaspēks vairākkārt iebruka Reinas demilitarizētajā zonā, reaģējot uz dažādiem Vācijas ārpolitikas pasākumiem. Slavenākais no tiem ir 1923.−1925. gada Rūras okupācija. Okupāciju pavadīja mēģinājumi ar vietējo separātistu palīdzību atdalīt Reinzemi no Vācijas (1923. gada 21. oktobrī Āhenē viņi pasludināja "neatkarīgu Reinas republiku"). Vāciešu tautības iedzīvotāji okupantiem izrādīja "pasīvu pretestību", rīkojot streikus un citus protestus.

Konfliktu atrisināja 1925. gadā noslēgtie Lokarno līgumi, kas noteica pēc Pirmā pasaules kara izveidoto Eiropas valstu robežu, īpaši Francijas un Vācijas robežas, neaizskaramības garantijas. Līdz 1930. gada vidum Vācijai izdodas panākt ārvalstu karaspēka galīgo izvešanu no savas teritorijas.

Kad 1933. gadā Vācijā varu pārņēma Ādolfs Hitlers, viņa valdība sāka Reinas demilitarizētās zonas likvidēšanu. 1936. gada 7. martā Francijas, Lielbritānijas, Itālijas un Beļģijas vēstniekiem Berlīnē Vācijas valdība pasniedza memorandu, kurā vēstnieki tika informēti par Vācijas atteikšanos no 1925. gada Lokarno līgumiem. Tajā pašā dienā Vācijas karaspēks ienāca demilitarizētajā zonā. Tautu Savienības Padome nosodīja Vāciju par starptautisko saistību pārkāpšanu, bet "lielās Eiropas lielvalstis" nereaģēja. Drīz pēc tam Lielbritānijas premjerministrs Stenlijs Boldvins paziņoja, ka Vācijas karaspēka ienākšana Reinzemē "nesatur militāra konflikta draudus", kas faktiski nozīmēja Reinas demilitarizētās zonas atcelšanas atzīšanu.

Šo notikumu rezultātā zona *de facto* bija beigusi pastāvēt, un Vācija uzsākusi remilitarizāciju.

## Skatīt vēl

* Reinzemes remilitarizācija

## Ārējās saites
Derephysia

***Derephysia*** ir tīklblakšu ģints, kurā ietilpst 16 sugas. Visas sugas ir iedalītas divās apakšģintīs. Divas sugas ir sastopamas Latvijā, tās ir *[[Derephysia cristata]]* un *[[Derephysia foliacea]]*.

## Sistemātika
Sugas:
* suga: *[[Derephysia brevicornis]]* Reuter 1888
* suga: *[[Derephysia bucharensis]]* Josifov 1969
* suga: *[[Derephysia emmanueli]]* Ribes 1967
* suga: *[[Derephysia garneri]]* Drake & Poor 1936
* suga: *[[Derephysia gracilicornis]]* Josifov 1969
* suga: *[[Derephysia kiritshenkoi]]* Josifov 1969
* suga: *[[Derephysia longirostrata]]* Jing 1980
* suga: *[[Derephysia lugens]]* Horváth 1902
* suga: *[[Derephysia tibetensia]]* Jing 1981
* apakšģints: *Derephysia (Derephysia)* Spinola, 1837
:* suga: *[[Derephysia foliacea]]* (Fallén, 1807)
:* suga: *[[Derephysia gracilicornis]]* Josifov, 1969
:* suga: *[[Derephysia minuta]]* Josifov, 1969
:* suga: *[[Derephysia nigricosta]]* Horváth, 1905
:* suga: *[[Derephysia josefa]]* Baena & Torres, 2009
:* suga: *[[Derephysia rectinervis]]*	Puton, 1887
:* suga: *[[Derephysia sinuatocollis]]* Puton, 1879
* apakšģints: *Derephysia (Paraderephysia)* Péricart, 1978
:* suga: *[[Derephysia cristata]]* (Panzer, 1806)
:* suga: *[[Derephysia longispina]]* Golub, 1974

## Atsauces

## Ārējās saites
* Derephysia. EOL
Ipatova

**Ipatova** () ir pilsēta Krievijā, Stavropoles novadā. Pilsēta atrodas 135 km no Stavropoles. 

## Ārējās saites
Rūjas paliene

**Rūjas paliene** ir 2004. gadā izveidots dabas liegums Valmieras novada Jeru, Sēļu un Vilpulkas pagastos. Ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta.

Aizsargājamā teritorija atrodas Ziemeļvidzemes zemienes Burtnieka līdzenumā. Ietver Rūjas un tās labā krasta pietekas Palmutes palienes.  Paliene nodrošina dzīves vidi vairākām retajām un aizsargājamajām putnu sugām. Dabas liegumā dzīvo ķikuti (*Gallinago media*), daudz griežu. Starptautiskā putniem nozīmīgā vieta.

## Ārējās saites

* Rūjas paliene, Dabas aizsardzības pārvalde
* Rūjas paliene, BirdLife International
Azovas — Melnās jūras novads

thumb|Azovas — Melnās jūras novada karte
**Azovas — Melnās jūras novads** bija PSRS administratīva vienība, kas pastāvēja no 1934. gada 10. janvāra līdz 1937. gada 13. septembrim. Novada administratīvais centrs bija Rostova pie Donas.

1934. gada 10. janvārī Ziemeļkaukāza novads tika sadalīts divās daļās: rietumu daļā (Azovas — Melnās jūras novadā) un austrumu daļā, pašā Ziemeļkaukāza novadā, kura centrs bija Pjatigorska. Azovas — Melnās jūras novadā ietilpa Adigejas autonomais apgabals, Ziemeļu apgabals un tagadējā Krasnodaras novada un Rostovas apgabala teritorijas.

1937. gada 13. septembrī Azovas — Melnās jūras novads tika sadalīts Krasnodaras novadā ar centru Krasnodarā un Rostovas apgabalā ar centru Rostovā pie Donas.

## Ārējās saites
Adamovas krauja

**Adamovas krauja** ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā un, neliela daļa, Krāslavas pilsētas teritorijā. Krauja atrodas Daugavas labajā krastā lejpus Krāslavas, aizsargājamo ainavu apvidus Augšdaugava teritorijā.

Adamovas krauja ir viena no Daugavas ielejas pamatkrasta kraujām. Dabas piemineklis ietver arī sānu gravas, dažāda vecuma iežu atsegumus, laukakmeņu bruģi Daugavas palienē un citus ģeoloģiskus veidojumus. Šeit ir ievērojama dažādu ģeoloģisko veidojumu koncentrācija salīdzinoši nelielā teritorijā. Kraujas pakājē, 7 metri virs ūdens līmeņa, atrodas Adamovas pleistocēna kūdras atsegums.  

No pamatkrasta paveras izcilas ainavas uz Daugavas senleju Adamovas un Skerškānu lokā. Ierīkota Adamovas taka.

## Ārējās saites
* Adamovas krauja DAP lapā
Konors Bedārds

**Konors Bedārds** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs, pašlaik (2026) spēlē Nacionālās hokeja līgas klubā Čikāgas "Blackhawks". 2023. gada NHL draftā Čikāgas "Blackhawks" viņu izvēlējās ar kopējo pirmo numuru.

## Spēlētāja karjera
2020. gada martā Bedārds saņēma izņēmuma statusu, kas ļauj jau 15 gadu vecumā aizvadīt pilnu sezonu Rietumu hokeja līgā (WHL). 2020. gada WHL draftā viņu ar pirmo numuru izvēlējās Ridžainas "Pats". 2020. gada septembrī uz īres līguma pamata Bedārds pievienojās Zviedrijas kluba *[[HV71]]* jauniešu komandai. 2021. gada martā debitēja WHL Ridžainas "Pats" sastāvā. Sezonas beigās tika atzīts par līgas labāko debitantu. 

2023. gada NHL draftā viņu ar kopējo pirmo numuru izvēlējās Čikāgas "Blackhawks".  savā 18 gadu dzimšanas dienā parakstīja ar *Blackhawks* debitanta līgumu uz trīs gadiem. NHL debitēja  pret Pitsburgas "Penguins", savā pirmajā spēlē nopelnot punktu par rezultatīvu piespēli. Nākamajā spēlē 11. oktobrī pret Bostonas "Bruins" Bedārds guva savus pirmos vārtus NHL karjerā.

Spēlēja 2021. gada Pasaules U-18 čempionātā, izcīnīja zelta medaļu un bija iekļauts turnīra simboliskajā izlasē. 16 gadu vecumā tika iekļauts Kanādas U-20 izlasē startam 2022. gada Pasaules junioru čempionātā. Spēlē pret Austriju guva četrus vārtus, bet turnīrs netika pabeigts Covid-19 izplatīšanās dēļ, anulējot rezultātus. Bedārds bija Kanādas junioru izlases sastāvā arī no jauna sāktajā turnīrā 2022. gada augustā, septiņās spēlēs guva četrus vārtus, atdeva četras rezultatīvas piespēles un izcīnīja zelta medaļu. Pirms tam 2022. gada aprīlī otro reizi piedalījās arī Pasaules U-18 čempionātā.

2023. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja vēl vienu zelta medaļu Kanādas junioru izlases sastāvā. Bedārds kļuva par čempionāta rezultatīvāko spēlētāju ar 23 punktiem (9+14). Viņš tika atzīts par turnīra vērtīgāko spēlētāju un labāko uzbrucēju, kā arī tika iekļauts simboliskajā izlasē.

2023. gada jūnijā saņēma Starptautiskās Hokeja federācijas (IIHF) sezonas labākā spēlētāja balvu, balsojumā apsteidzot Latvijas vārtsargu Artūru Šilovu.

Pēc 2023.–2024. gada NHL sezonas beigām, kad "Blackhawks" nekvalificējās 2024. gada Stenlija kausa izslēgšanas spēlēm, Bedārds pieņēma uzaicinājumu debitēt Kanādas izlasē dalībai 2024. gada IIHF pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš M8 (Krievija)

thumb|300px|M8 Krievijas federālo autoceļu kartē (2017).
**Autoceļš M8 "Holmogori"** (*Автодорога М-8 «Холмогоры»*) ir Krievijas Federācijas federālais autoceļš, kura sākums līdz Jaroslavļai ir daļa no Eiropas autoceļu maršruta E155. Trases gaitaː Maskava—Rostova (189 km)—Jaroslavļa (246 km)—Vologda (441 km)—Veļska (720 km)—Holmogori (1152 km)—Arhangeļska (1232 km)—Severodvinska (1267 km).

Autoceļu no Maskavas līdz Mitiščiem modernizēja 1990. gadu beigās, posmu līdz Puškino sāka pārbūvēt 2003. gadā.


MKAD-Yaroslavka interchange.JPG|M8 krustojums ar Maskavas loka ceļu 
Jaroslavskiy-motorway-XL.jpg|Jaroslavļas šoseja Mitišķos
M8 Pushkino.jpg|Jaroslavļas šoseja Puškino
0025 1st of August 2016 in Moscow Oblast, Russia.jpg|Maskavas apgabalā
0301 1st of August 2016 in Yaroslavl Oblast, Russia.jpg|Jaroslavļas apgabalā
АвтомагистральПодРостовом.JPG|Pie Rostovas
M8 crossing Semigorodnyaya railway.jpg|Vologdas apgabalā
M8road.JPG|Arhangeļskas apgabalā
М8 Холмогоры.jpg|Arhangeļskas apgabalā
Туман над федеральной трассой М8. Участок Заостровье - Рикасиха. Белая ночь (2 часа ночи МСК). Фото А. Щекинова.jpg|Arhangeļskas apgabalā


## Atsauces
Skrajā virza

**Skrajā virza** () ir augu suga virzu ģintī. Tā savvaļā sastopama Ziemeļamerikas un Eirāzijas kalnu un ziemeļu apvidos. Latvijā suga sastopama reti visā valsts teritorijā, kur skrajas grupas aug mitros mežos (galvenokārt skujkoku) un uz aizaugošiem meža ceļiem.

## Atsauces
2023. gada UEFA Eiropas U-21 čempionāts

**2023. gada UEFA Eiropas U-21 čempionāts** bija 24. Eiropas U-21 čempionāts futbolā. Turnīru organizēja UEFA. Čempionāta finālturnīrs notika Gruzijā un Rumānijā no  līdz 8. jūlijam. Turnīrā drīkstēja piedalīties spēlētāji, kas ir dzimuši pēc .

UEFA čempionāta rīkošanas tiesības Rumānijai un Gruzijai piešķīra 2020. gada decembrī. Turnīra fināls notika Batumi, Gruzijā.

Čempionātā uzvarēja Anglijas U-21 izlase, kas finālā ar 1:0 pieveica Spāniju. Anglijai tas bija trešais tituls.

Turnīrs kalpoja arī kā kvalifikācija . Olimpiskajām spēlēm kvalificējās trīs Eiropas izlases, neskaitot Franciju, kas ir kvalificējusies automātiski kā rīkotājvalsts. Tā kā Anglija nevar piedalīties olimpiskajās spēlēs, kvalificejās Spānija, Ukraina un Izraēla.

## Stadioni

## Grupu turnīrs
Visi spēļu laiki ir norādīti pēc vietējā laika: UTC+3 Rumānijā un UTC+4 Gruzijā.

### A grupa

----

----

### B grupa

----

----

### C grupa

----

----

### D grupa

----

----

## Izslēgšanas spēles

### Ceturtdaļfināli

----

----

----

### Pusfināli

----

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* U-21 čempionāts UEFA vietnē
Evora

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q179948"
}


**Evora** () ir sena pilsēta Portugāles dienvidaustrumos, Alentežu reģiona vēsturiskais centrs. 1986. gadā Evoras vecpilsēta tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Pilsēta bija apdzīvota vēl pirms romiešu iekarojumiem, bet Senās Romas laikā tā attīstījās kā municipija *Ebora Liberalitas Julia*. Par Evoras "zelta laikiem" tiek uzskatīts 15. gadsimts, kad tā bieži bija Portugāles karaļa rezidence. Mūsdienās vecpilsētu raksturo gaišas, azuležu rotātas mājas, celtas no 16. līdz 18. gadsimtam. Evoras arhitektūra ietekmējusi Brazīlijas arhitektūras attīstību.

2027. gadā Evora kopā ar Liepāju būs Eiropas kultūras galvaspilsēta.

## Attēlu galerija

CATEDRAL d' ÉVORA, Portugal (16976233822) (cropped).jpg
Templo romano de Évora (48812699836) (cropped2).jpg
22002-Evora (48542044262) (cropped).jpg
Praça de Giraldo, Evora (10250693386) (cropped).jpg
Portugal Evora Ruinas Jardim (451563244).jpg
Universidade de Évora - Portugal (8027821219) (cropped).jpg
Arcade of dwellings on Rua do Cano, Évora (cropped).jpg


## Ārējās saites
*
Raķešu uzbrukums Kramatorskai (2023)

**Raķešu uzbrukums Kramatorskai** bija viens no Krievijas iebrukuma Ukrainā notikumiem, Krievijas bruņoto spēku teroristisks uzbrukums civiliedzīvotājiem, kurā tika nogalināti 12 un ievainoti 61 cilvēki. Viena no raķetēm trāpīja kafejnīcā *RIA Lounge Bar* Kramatorskas centrā, kur tobrīd atradās daudz klientu.

Kopš 2015. gada rudens Kramatorska bija Ukrainas kontrolētās Doneckas apgabala daļas administratīvais centrs. 2023. gada jūnijā pilsēta atradās aptuveni 40 km no frontes līnijas. *RIA Lounge Bar* bieži apmeklēja ārvalstu žurnālisti un delegācijas. Uzbrukumā tika ievainoti trīs Kolumbijas pilsoņi, kas pārstāvēja iniciatīvu "Turies Ukraina" (spāņu: *Aquanta Ucraina*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Purva virza

**Purva virza** () ir augu suga virzu ģintī. Tās dabiskais izplatības areāls ir Eirāzijā, taču suga ir ieviesta arī citos kontinentos. Latvijā tā ir sastopama nereti visā valsts teritorijā, kur tā aug zāļu un pārejas purvos, purvainās pļavās, mitrās un staignās ūdenstilpju krastmalās.

## Atsauces
Monogrāfija

**Monogrāfija** ir zinātnisks darbs grāmatas formā, kurā padziļināti pētīta viena tēma vai vairākas cieši saistītas tēmas. Monogrāfijā tiek apkopota un analizēta literatūra par pētāmo tēmu un parasti tiek izvirzītas jaunas hipotēzes, teorijas, koncepcijas, kas veicina zinātnes attīstību.

## Ārējās saites
Visi deviņi jardi

**"Visi deviņi jardi"** () ir 2000. gada ASV kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir Džonatans Lains. Filmā galvenās lomas atveido Brūss Viliss, Metjū Perijs, Rozanna Ārkete, Maikls Klārks Dankans, Nataša Henstridža, Amanda Pīta un Kevins Pollaks.

Filma stāsta par zobārstu, kurš dodas pie mafijas bosa uz Čikāgu, lai informētu viņu par savu jauno kaimiņu, bijušo slepkavu par kuru ir izsludināta atlīdzības maksa.

Filmas "Visi deviņi jardi" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filma nopelnīja 106,4 miljonus ASV dolāru un saņēma dalītas kritiķu atsauksmes. Turpinājuma "Visi desmit jardi" pirmizrāde notika 2004. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Prorektors

**Prorektors** ir augstākās izglītības iestādes rektora vietnieks, kas parasti atbild par kādu konkrētu darbības jomu. Amata prasības katrā valstī ir specifiskas.

## Ārējās saites
Rektors

**Rektors** ir augstākās izglītības iestādes vadītājs. Rektoru tradīcijas nāk no viduslaiku klasiskajām universitātēm, kad to vadītājs bija rektors.

Tehniskās universitātes, kas veidojās pēc Eiropas moderno politehnisko augstskolu parauga un bija lietišķas, augstākā amatpersona līdz 20. gadsimta vidum bija **direktors**.

## Skatīt vēl
* Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums

## Ārējās saites
Autoceļš M10 (Krievija)

thumb|300px|M10 Krievijas federālo autoceļu kartē (2017)
**Autoceļš M10 "Krievija"** (*Автодорога М-10 «Россия»*) ir Krievijas Federācijas federālais autoceļš, kas ir daļa no Eiropas autoceļu maršruta E105. Trases gaitaː Maskava—Himki (18 km)—Zeļenograda (37 km)—Kļina (83 km)—Tvera (172 km)—Valdaja (374 km)—Veļikijnovgoroda (510 km)—Čudova (567 km)—Ļubaņa (602 km)—Pēterburga (706 km).

Līdztekus 2010. gadā sāka būvēt maksas autoceļu M11.

717 km garo Pēterburgas—Maskavas traktu uzbūvēja 1834. gadā.


Leningradskoye Highway Sokol.JPG|Ļeņingradas šoseja Maskavā
Moscow, Leningradskoe Highway 25 (31320540112).jpg|Ļeņingradas šoseja Maskavā
Leningradskoye Highway1.jpg|Krustojums ar Volokolamskas šoseju Maskavā
Interchange1 of MKAD.jpg|Krustojums ar loka maģistrāli Maskavā
Khimki, Moscow Oblast, Russia - panoramio (12).jpg|Ļeņingradas šoseja Himkos
0031 August 2016 in Tver Oblast.jpg|Tveras apgabalā
M10 in Novgorod region.jpg|Novgorodas apgabalā
Harchevnya N.JPG|Novgorodas apgabalā
Drive-in restaurant at Krestsy, Novgorod Oblast.jpg|Ceļmalas ēstuve Novgorodas apgabalā
Krestetsky District, Novgorod Oblast, Russia - panoramio (16).jpg|Atjaunotais autoceļš Novgorodas apgabalā
Московское шоссе - panoramio.jpg|Maskavas šoseja Pēterburgā


## Atsauces
Īkstīši (filma)

**"Īkstīši"** () ir 1997. gada Apvienotās Karalistes un ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Pīters Hevits. Filmā galvenās lomas atveido Džons Gudmens, Džims Brodbents, Selija Imrija, Marks Viljamss, Hjū Lorijs, Bredlijs Pīrss un Toms Feltons. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma Mērijas Nortones 1952. gada bērnu grāmatu.

1998. gadā filmu nominēja BAFTA kino balvai kategorijā "Labākā britu filma", tomēr tā zaudēja Gērija Oldmena filmai *[[Nil by Mouth]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Revolūcijas partija

**Revolūcijas partija** (svahili: *Chama cha Mapinduzi*) ir Tanzānijas valdošā sociālistu politiskā partija. Dibināta 1977. gada 5. februārī, un kopš tā laika tā dominē valsts politikā.

1977. gada Tanzānijas Apvienotās Republikas konstitūcijā tika nostiprināta Revolūcijas partijas "vadošā loma". Vienpartejiskā sistēma tika interpretēta kā līdzeklis, lai izvairītos no cilšu konfliktiem, jo Tanzānijā dzīvo vairāk nekā 120 etnisko grupu. Pēc 1992. gada 1. jūlija konstitūcijas grozījumiem Tanzānijā pastāv daudzpartiju sistēma, taču Revolūcijas partija joprojām ir vadošā partija. Tikai Zanzibārā tai reālu konkurenci rada liberālā Pilsoņu apvienotā fronte.

## Ārējās saites
Svetlograda

**Svetlograda** () ir pilsēta Krievijā, Stavropoles novadā. Pilsēta atrodas 76 km no Stavropoles.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ļermontova

**Ļermontova** () ir pilsēta Krievijā, Stavropoles novadā. Pilsēta atrodas 182 km no Stavropoles.

## Atsauces

## Ārējās saites
Miņeraļnije Vodi

**Miņeraļnije Vodi** () ir Stavropoles novada pilsēta Krievijas Federācijas Ziemeļkaukāza federālajā apgabalā. Pilsēta atrodas 172 km no Stavropoles. 

## Ārējās saites
Vidējā izglītība

**Vidējā izglītība** ir nosaukums izglītības pakāpei starp pamatizglītību un augstāko izglītību.

**Vispārējā vidējā izglītība** ir mērķtiecīgs process sistemātisku zināšanu apguvei par dabu, cilvēku, sabiedrību un kultūru, kura rezultātā notiek indivīda intelektuālā, sociālā un fiziskā attīstība, kas veido pamatu turpmākai izglītībai.

## Vidējā izglītība Latvijā
Latvijas valsts nodrošina bezmaksas vidējo pilna laika izglītību. Pēc pamatizglītības apguves var turpināt mācības skolā (kā arī tehnikumā vai koledžā), lai iegūtu vidējās izglītības atestātu.

Izglītības līmeņi Latvijā:

* Pirmsskolas izglītība
* Pamatizglītība
* Vidējā izglītība
* Augstākā izglītība

## Vēsture
Vidējās izglītības aizsākumi Latvijā ir saistāmi ar baznīcas skolām, kuras sākotnēji tika izveidotas bīskapiju un klosteru ietvaros. Šo skolu galvenais uzdevums bija izglītot baznīcas amatpersonas un garīdzniekus. Izglītība bija pieejama tikai izredzētajiem, un mācības notika latīņu valodā. Mācību programmas galvenokārt koncentrējās uz teoloģiju, filozofiju un klasiskajām valodām.

Reformācijas laikā (16. gs.) Latvijā ienāca luterānisms, kas veicināja izglītības pieejamību arī plašākām sabiedrības slāņiem. Parādījās pirmās draudžu skolas, un mācības pamazām kļuva pieejamākas arī sekulārām personām.

Zviedru valdīšanas laikā (17. gs. vidus) īpaši tika attīstīta izglītība Vidzemē. Šajā periodā tika dibinātas vairākas skolas, un Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs centās veicināt arī latviešu zemnieku izglītošanu. 1631. gadā tika izveidota Rīgas ģimnāzija, kas kļuva par vienu no svarīgākajām vidējās izglītības iestādēm reģionā.

Latvijas teritorijai nonācot Krievijas Impērijas sastāvā (18. gs. sākums), izglītības sistēma tika pielāgota Krievijas administratīvajām prasībām. 19. gs. beigās un 20. gs. sākumā Latvijā sākās straujāka izglītības attīstība. Tika izveidotas vairākas ģimnāzijas, tostarp pirmās sieviešu ģimnāzijas.

Pēc Latvijas neatkarības iegūšanas 1918. gadā tika izveidota nacionālā izglītības sistēma. 1920. gadā tika pieņemts izglītības likums, kas noteica obligāto pamatizglītību un izstrādāja strukturētu vidējo izglītību. Tika izveidotas ģimnāzijas un tehnikumi, kur varēja iegūt plašāku profesionālo vai akadēmisko izglītību.

Padomju laiku izglītības sistēma būtiski atšķīrās no pirmskara perioda. Vidējās izglītības saturs tika standartizēts, un tajā dominēja komunisma ideoloģija. Mācību iestādes tika pārveidotas pēc padomju modeļa, un skolēni vidējās izglītības posmā iegāja 8.-12. klasēs. Daudz uzsvars tika likts uz tehniskām un praktiskām prasmēm, kā arī uz lojalitāti padomju režīmam.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas 1991. gadā izglītības sistēma tika reformēta, pielāgojot to Rietumu izglītības standartiem. Vidējā izglītība tika pārveidota, ieviešot dažādus izglītības virzienus: vispārējā vidējā izglītība (ģimnāzijās, vidusskolās) un profesionālā vidējā izglītība (tehnikumos, profesionālajās skolās).

## Ārējās saites
Augstākā izglītība

[thumb|[Latvijas Universitāte]]
**Augstākā izglītība** ir profesionālās izglītības līmenis, kas seko pēc vispārējās vai profesionālās vidējās izglītības. Tā ietver sistematizētu zināšanu un praktisko iemaņu kopumu, kas ļauj risināt teorētiskas un praktiskas uzdevumus attiecīgajā profesionālajā jomā, izmantojot un radoši attīstot mūsdienu zinātnes, tehnoloģijas un kultūras sasniegumus.

Augstākā izglītība tiek iegūta augstākās izglītības iestādēs — universitātēs, akadēmijās, institūtos, augstskolās un dažās koledžās. Dažās valstīs ir savi tradicionālie nosaukumi vai variācijas. Augstāko izglītību var iegūt pilna laika, neklātienes, nepilna laika (vakara) vai brīvā formā (tālmācībā).

Atkarībā no studiju veida, valsts, sistēmas un profila augstākās izglītības studiju ilgums ir robežās no 3 līdz 9 gadiem.

Augstākai izglītībai Latvijā ir trīs līmeņi – bakalaura, maģistra un doktora.

## Izglītības līmeņi Latvijā
* Pirmsskolas izglītība
* Pamatizglītība
* Vidējā izglītība
* Augstākā izglītība

## Skatīt vēl

* Latvijas augstskolas un koledžas

## Ārējās saites
Keitija Mūna

**Keitija Mūna** (; dzimusi **Nažota** (*Nageotte*) ) ir amerikāņu vieglatlēte, startē kārtslēkšanas sacensībās.

## Karjera
Ar kārtslēkšanu sāka nodarboties 2004. gadā. No 2010. līdz 2013. gadam startēja NCAA sacensībās. 2015. gada Ziemeļamerikas, Centrālamerikas un Karību jūras valstu čempionātā Sanhosē, Kostarikā, ieguva bronzas medaļu, bet 2018. gadā uzvarēja šajās sacensībās, uzstādot čempionāta rekordu. 2019. gadā izcīnīja sudraba medaļu Panamerikas spēlēs. Tajā pašā gadā pirmoreiz piedalījās Pasaules čempionātā, ar rezultātu 4,70 m ieņēma septīto vietu.

 Tokijā izcīnīja zelta medaļu, pārvarot latiņu 4,90 metru augstumā. 2022. gada Pasaules čempionātā telpās Belgradā ieguva sudraba medaļu. 2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā kļuva par pasaules čempioni. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā dalīja pirmo vietu ar Austrālijas kārtslēcēju Ninu Kenediju, abas sportistes saņēma zelta medaļas. 2024. gada Pasaules čempionātā telpās Glāzgovā ieguva bronzas medaļu.  Parīzē ieguva sudrabu.

2025. gada Pasaules čempionātā Tokijā trešo reizi kļuva par pasaules čempioni.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
The Trouble with Harry

***The Trouble with Harry*** ir 1955. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisors ir Alfreds Hičkoks. Filmā galvenās lomas atveido Edmunds Gvens, Džons Forsaits, Šērlija Makleina, Mildreda Netvika, Mildreda Danoka, Džerijs Materss un Rojals Deino. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma Džeka Trevora Storija 1950. gada romānu.

Filmas darbība norisinās rudenī, Vērmontas štata mazā ciematā un stāsta par vairākiem cilvēkiem un viņu reakciju, kad tiek atrasts cilvēka līķis. Atšķirībā no daudzām citām Hičkoka filmām, šī nav slepkavības izmeklēšanas filma, bet gan komēdija.

Filmas *The Trouble with Harry* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Paramount Pictures]]*. Filma ir slavēta par savu idillisko atmosfēru, kinematogrāfiju un Bernarda Hermana mūziku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Interešu grupa

**Interešu grupa**, **ietekmētājgrupa** jeb **lobiju grupa**, ir cilvēku kopums, kas apzinās savas ekonomiskās, sociālās vai politiskās intereses, un kas, savstarpēji sadarbojoties, tiecas īstenot savas grupas intereses sabiedrībā, tostarp potenciāli izdarot spiedienu uz valdību vai partijām. Interešu grupa tiecas ir aizstāvēt savas intereses, lai ietekmētu sabiedrisko domu un galu galā arī politiku.

Interešu grupas savu interešu aizsardzību (lobēšanu) realizē likumdošanas ietvaros, un atklātības nolūkos iestādes, piemēram, Eiropas Parlaments, nodrošina pilnību pārredzamību attiecībā uz kontaktiem ar lobiju grupām, tiešsaistē publicējot informācija par plānotajām sanāksmēm ar interešu pārstāvjiem.

Nelegālas aktivitātes, kuras tiek veiktas, lai ietekmētu lēmuma pieņemšanu kādu noteiktu interešu labā, ir korupcija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Edmunds Gvens

**Edmunds Gvens** (, dzimis , miris ) bija angļu aktieris.

Vislabāk pazīstams, attēlojot Ziemassvētku vecīti filmā "Brīnums 34. ielā" (1947), par ko viņš saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā", kā arī Zelta globusa balvu. Saņēmis vēl vienu Zelta globusa balvu un nomināciju Kinoakadēmijas balvai par lomu komēdijā *[[Mister 880]]* (1950). Pazīstams arī ar dalību četrās Alfreda Hičkoka filmās: *[[The Skin Game]]* (1931), *[[Waltzes from Vienna]]* (1934), *[[Foreign Correspondent]]* (1940) un *[[The Trouble with Harry]]* (1955).

## Ārējās saites
Novopavlovska

**Novopavlovska** () ir pilsēta Krievijā, Stavropoles novadā. Pilsēta atrodas 258 km no Stavropoles, netālu no robežas ar Kabardu-Balkāriju. 

## Ārējās saites
Zeļenokumska

**Zeļenokumska** () ir pilsēta Krievijā, Stavropoles novadā. Pilsēta atrodas 166 km no Stavropoles. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Žeļeznovodska

**Žeļeznovodska** () ir pilsēta Krievijā, Stavropoles novadā. Pilsēta atrodas 191 km no Stavropoles un 12 km no Pjatigroskas. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Ļesosibirska

**Ļesosibirska** () ir pilsēta Krasnojarskas novadā Krievijas Federācijā. Pilsēta atrodas 282 km no Krasnojarskas.

## Ārējās saites
Autoceļš M11 (Krievija)

thumb|300px|M11 Krievijas federālo autoceļu kartē (2014)
thumb|300px|M11 (kreisajā pusē) kā topošās Eiropas—Ķīnas automaģistrāles pabeigtā daļa
**Autoceļš M11 "Ņeva"** (*Автодорога М-11 «Нева»*) ir 669 km garš Krievijas Federācijas ātrgaitas maksas autoceļš no Maskavas līdz Pēterburgai, ko sāka būvēt 2010. gadā līdztekus federālajam autoceļam M10. Ap visām lielākajām apdzīvotajām vietām izbūvēti apvedceļi, plānotais braukšanas ātrums ir līdz 150 km stundā.

2022. gadā vēl nebija pabeigts Tveras apvedceļš (149—208 km).


Leningradskoye Highway1.jpg|Krustojums ar Volokolamskas šoseju Maskavā
Interchange1 of MKAD.jpg|Krustojums ar loka maģistrāli Maskavā
M11 highway entrance 03.jpg|Uzbraukšana uz maksas ceļa
М11 указатель.jpg|M11 Maskavas apgabalā
М-11 Москва-Петербург.jpg|M11 Tveras apgabalā
Rest area M11 Highay.jpg|Atpūtas vieta Novgorodas apgabalā
M11 Federal Highway.jpg|M11
Московское шоссе - panoramio.jpg|Maskavas šoseja Pēterburgā


## Atsauces
Georgijevska

**Georgijevska** () ir pilsēta Krievijā, Stavropoles novadā. Pilsēta atrodas 210 km no Stavropoles un 34 km no Pjtatigorskas. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Budjonnovska

**Budjonnovska** () ir pilsēta Krievijā, Stavropoles novadā. Pilsēta atrodas 170 km no Stavropoles. Pilsēta izpelnījās ievērību 1995. gadā, kad Pirmā Čečenijas kara laikā to ieņēma Šamila Basajeva vadītā teroristu grupa un sagrāba ķīlniekus dzemdību namā. Pēc neveiksmīgiem krievu mēģinājumiem tos atbrīvot ar spēku teroristus nācās atlaist.

## Nosaukums
Pilsēta nosaukta Krievijas pilsoņu kara Sarkanās armijas komandiera Semjona Budjonnija vārdā.

### Bijušie nosaukumi
* 1799. gads — ar Pāvila I dekrētu apdzīvotā vieta saņēma pilsētas statusu un nosaukumu **Svjatojkresta** (*Святой Крест* — ‘Svētais krusts’), bet vienlaikus kādu laiku turpināja lietot senāko armēņu nosaukumu *Karabagli*.
* 1921. gads — 28. decembrī ar Krievijas PFSR NKVD valdes lēmumu pilsēta tika pārdēvēta par **Prikumsku** (*Прикумск*).
* 1935. gads — ar PSRS Centrālās izpildkomitejas 29. aprīļa dekrētu Prikumska tika pārdēvēta par Budjonnovsku.
* 1957. gads — 14. novembrī saistībā ar dekrēta izdošanu par aizliegumu apdzīvotās vietas nosaukt dzīvo līderu vārdos Budjonnovskas pilsēta tika pārdēvēta par Prikumsku.
* 1973. gads — ar KPFSR Augstākās padomes Prezidija 30. novembra dekrētu Prikumskas pilsēta tika atkal pārdēvēta par Budjonnovsku.

Pilsētas pirmais nosaukums "Svjatojkresta" cēlies no Krievijas Svētā Krusta cietokšņa, kuru Terekas lejtecē 1722. gadā dibināja Pēteris I un kurā mita no Terekas pilsētas pārceltie kazaki. 1736. gadā Svētā Krusta cietoksnis tika pamests. Svētā Krusta cietokšņa nosaukums savukārt radies no šeit kādreiz pastāvējušās grieķu kolonijas Stavropoles (tulkojumā — ‘krusta pilsēta’).

## Atsauces

## Ārējās saites
Dievs piedos

**"Dievs piedos"** () ir Ukrainas īsmetrāžas spēlfilma, kuras režisors ir Ohanness Hačatrjans.

Galveno lomu filmā atveidoja Viktors Ždanovs, kurš filmējies arī filmās "Kiborgi", "Ex", "Vulkāns", "Pieaugošais haizivs" un citās ukraiņu filmās un seriālos.

Īsfilma "Dievs piedos" bija starp 13. Ukrainas Valsts kinematogrāfijas aģentūras prezentāciju uzvarētājiem un saņēma finansējumu pēc Valsts kinematogrāfijas atbalsta padomes balsojuma, kā arī filmu iekļāva šī konkursa 6 interesantāko īso spēlfilmu debiju projektu izlasē.

Filmu uzņēma ar Ukrainas Nacionālās gvardes atbalstu, kas nodrošināja aprīkojumu un personālu. Filmas producenti ir Mila Andrijaša un Antons Sova.

## Sižets
thumb|Viktors Ždanovs — kapelāns. Kadrs no filmas.
Ukraiņu kapelāns, mēģinot izkļūt no pelēkās zonas starp karojošām pusēm, uzduras sašautam separātistu konvojam, kur sastop nāvīgi ievainotu algotni un ir izvēles priekšā — palīdzēt vai bēgt tālāk, taču pēkšņi netīšām uzkāpj uz kājnieku mīnas.

## Lomās
* Viktors Ždanovs — kapelāns
* Sergejs Šadrins (1980—2021) — separātists
* Tamāra Morozova — māte
* Danilo Braga — dēls

## Ražošanas process
* 1 gadu ilga finansējuma meklēšana
* 1,5 mēnešus notika sagatavošanās
* 4 dienas ilga filmas uzņemšana
* 1 mēnesis tika patērēts montāžai

## Apbalvojumi un nominācijas
* 2021. gada Starptautiskās Brukovkas balvas nominante — Nacionālā īsfilma
* 2021. gada Kristāla Kijivas kino balvas nominante — labākais operatora darbs īsfilmā
* 2021. gada Kijivas starptautiskais filmu festivāls *Kinolitopis*, par operatora darbu Artjomam Kozirevam
* 2023. gada 26. Ukrainas bērnu un jauniešu filmu festivāls "Zelta cālis" — labākā pilnmetrāžas īsfilma

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Bēthovens (filma)

**"Bēthovens"** () ir 1992. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Braiens Levants. Filmā galvenās lomas atveido Čārlzs Grodins, Bonija Hanta, Dīns Džonss, Olivers Plats un Stenlijs Tuči. Filmu sarakstīja Džons Hjūzs (ar pseidonīmu Edmonds Dantess) un Eimija Holdena Džonsa. Šī ir filmu sērijas "Bēthovens" pirmā filma.

Filma stāsta par sanbernāra šķirnes suni, nosauktu par godu vācu komponistam, kurš pieder Ņūtonu ģimenei.

Filmas "Bēthovens" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma dalītas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš M12 (Krievija)

thumb|300px|M12 Maskava—Kazaņa (zilā krāsā) kā topošās Eiropas—Ķīnas automaģistrāles nepabeigtā daļa
thumb|300px|Būvējamā M12 trase no Kazaņas līdz Jekaterinburgai (2021)
**Autoceļš M12 "Austrumi"** (*Автодорога М-12 «Восток»*) ir Krievijas Federācijas ātrgaitas maksas autoceļš no Maskavas līdz Jekaterinburgai, ko sāka būvēt 2020. gadā līdztekus federālajam autoceļam M7.

2022. gadā atvēra pirmo 42 km garo autoceļa posmu no Maskavas Centrālā loka ceļa līdz Maskavas Lielajam apļa ceļam.


M12 Opening 8th of september 2022(2).jpg|M12 pabeigtā posma atklāšana 2022. gada 8. septembrī
M12 highway in construction aerial photo from Avtodor(7).jpg|M12 pabeigtais posms (2022)
M12 highway in construction aerial photo from Avtodor(3).jpg|M12 būvdarbi
M12 highway in construction aerial photo from Avtodor(4).jpg|M12 būvdarbi


## Atsauces
Mazā nāriņa (2023. gada filma)

**"Mazā nāriņa"** () ir 2023. gada ASV muzikāla fantāzijas filma, kuras režisors ir Robs Māršals, bet scenārija autors Deivids Magī. Filmu producējušas *[[Walt Disney Pictures]]*, *Lucamar Productions* un *[[Marc Platt Productions]]* studijas, un tā ir *Disney* 1989. gada tāda paša nosaukuma animācijas filmas spēlfilmas adaptācija, kuras pamatā ir tāda paša nosaukuma Hansa Kristiana Andersena 1837. gada pasaka. Galveno lomu atveido Holija Beilija (Ariela), pārējās lomās filmējas Džona Hauers-Kings, Davīds Diggss, Akvafina, Džeikobs Tramblejs, Noma Dumezveni, Arts Maliks, Havjers Bardems un Melisa Makārtija. Filma seko nāriņu princeses Arielas piedzīvojumiem, kas ir sajūsmā par cilvēku pasauli un noslēdz nodevīgu līgumu ar jūras raganu Ursulu, apmainot savu balsi pret cilvēku kājām, lai iepazītos ar princi Ēriku.

Plānus par 1989. gada animācijas filmas adaptāciju spēlfilmā apstiprināja 2016. gada maijā. 2017. gada decembrī *Disney* paziņoja, ka režisora amatam izvēlējusies Māršalu. Beilija, Hauers-Kings, Makārtija, Bardems, Diggss, Tramblejs, Akvafina un citi aktieri projektam pievienojās 2019. gadā no jūlija līdz novembrim. Ražošanu bija paredzēts uzsākt Londonā 2020. gada marta beigās vai aprīļa sākumā, bet to atlika COVID-19 pandēmijas dēļ. Filmēšana galvenokārt norisinājās *[[Pinewood Studios]]* studijā Anglijā un Sardīnijas salā, Itālijā, no 2021. gada janvāra līdz jūlijam. Komponists Alans Menkens, kas strādāja arī pie oriģinālās animācijas filmas skaņu celiņa, strādāja arī pie šīs filmas skaņu celiņa.

Filmas "Mazā nāriņa" pirmizrāde notika  Dolby teātrī, Losandželosā, ASV kinoteātros to sāka demonstrēt no 26. maija, bet Latvijā dienu ātrāk. Tā saņēmusi dažādas kritiķu atsauksmes, kas slavē aktierspēli un muzikālo pavadījumu, bet kritizē vizuālos efektus un tēlu izskatu. Filmas pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā 569 miljoni ASV dolāru pie 250 miljonu budžeta, ierindojot filmu devītajā vietā starp 2023. gada ienesīgākajām filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Iecavas ģerbonis

**Iecavas pilsētas ģerbonis** ir viens no Iecavas pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 2022. gadā. Ģerboņa autors ir Edgars Sims.

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs šķērsām četrdalīts sudrabs ar zilu. Uz dalījuma šķērskrusts, šķērsām skaldīts un dalīts – no viena uz otru, tam vidū likts zelta zvans.
Svatini Universitāte

**Svatini Universitāte** (), agrāk **Svazilendas Universitāte** (*University of Swaziland*), ir augstākās izglītības iestāde Svatini.

Tā dibināta 1982. gadā. Universitātē studē aptuveni 7000 studentu. Svatini Universitāte galvenokārt piedāvā bakalaura programmas, bet tai ir arī dažas pēcdiploma programmas, tostarp divas doktorantūras programmas.

## Ārējās saites

*Universitātes tīmekļa vietne
Aloizs Hitlers

**Aloizs Hitlers** (vācu: *Alois Hitler*; dzimis **Aloizs Johans Šiklgrubers** (*Alois Johann Schicklgruber*); , miris  Lincā) bija Austroungārijas muitas ierēdnis, Ādolfa Hitlera tēvs.

Aloizs Hitlers bija Klāras Hitleres vīrs. Pastāv uzskats, ka Ādolfa Hitlera vecāki bijuši bioloģiski radinieki, tomēr tas nav pilnībā apstiprināts.  

1895. gadā viņš aizgāja pensijā un nodarbojās ar biškopību.   

Miris no insulta Lincā 65 gadu vecumā.  

## Iespējamā ebreju izcelsme
Pastāv versija, ka Aloiza bioloģiskais tēvs varēja būt ebreju baņķiera Leopolda Frankenbergera 19 gadus vecais dēls, pie kura Aloiza māte kādu laiku esot strādājusi par kalponi. Tomēr par to nav nekāda apstiprinājuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alberts Salamonskis

**Alberts Salamonskis** (, 1839—1913) bija ebreju izcelsmes Krievijas Impērijas cirka mākslinieks un uzņēmējs. Rīgas cirka dibinātājs un pirmais direktors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1939. gada 18. jūnijā Itālijā ceļojoša cirka mākslinieka Vilhelma Salamonska un viņa sievas Jūlijas Karē ģimenē. 1857. gadā viņš kā zirgu dresētājs *Zircus Carré* trupā kopā ar māsām Adelheidu un Amāliju apceļoja Eiropu. 1862. gadā viņš debitēja Renca cirkā Berlīnē, 1868. gadā apprecējās ar cirka mākslinieci Līnu Švarcu un nodibināja savu cirka trupu. 1873. gadā viņš iznomāja Berlīnes tirgus halli, ko pārveidoja par *Friedrichstadtpalast* cirku 5000 skatītājiem. 
Viņš piedalījās cirka izrādēs kā jāšanas akrobāts un aktieris.

1878. gadā viņš nopirka zemesgabalu Lielā Parka ielā Rīgā, vasarās Alberta Salamonska cirks uzstājās Dubultos. 
1879. gadā Salamonskis uzcēla Odesas cirka ēku, 1880. gadā Maskavas cirka ēku Cvetnojas bulvārī, bet 1888. gadā cirka ēku Marķīza Pauluči (tagad Merķeļa) ielā Rīgā. 1890. gados viņš cirka vadību nodeva savai sievai.

Miris 1913. gada 22. jūnijā Maskavā.
Pēc nāves visu savu īpašumu viņš novēlēja kalponei Vilhemīnei Straupei.

## Atsauces
Ļivni

**Ļivni** () ir pilsēta Orlas apgabalā, Krievijā.

Pilsēta atrodas Orlas apgabala dienvidaustrumos, tā ir apgabala otrā lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita, platības un ekonomikas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārupes ģerbonis

**Mārupes pilsētas ģerbonis** ir viens no Mārupes pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 2023. gadā. Ģerboņa autors ir Edgars Sims.

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs ir zaļā krāsā. Uz vairoga attēlota sudraba šaursija dubultševrona veidā, savukārt vairoga augšā atrodas sudraba četrlapu āboliņa lapa. Šaursija dubultševrona simbolizē Mārupītes upi, bet āboliņa četrlapa simbolizē laimi.
Alkobasas klosteris

**Alkobasas klosteris** () ir 12. gadsimtā dibināts cisterciešu klosteris Portugāles centrālajā daļā, Alkobasas pilsētā, pusceļā no Lisabonas uz Koimbru. 1989. gadā klostera komplekss iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Klosteri 1153. gadā nodibināja pirmais Portugāles karalis Afonsu I, un divus gadsimtus tas kalpoja par Portugāles karaļu nekropoli. Klostera vislielākais uzplaukums bija no 14. līdz 16. gadsimtam, kad tas bija arī amatniecības centrs. Klostera katedrāle bija pirmā baznīca Portugālē, kas tika uzcelta gotiskā stilā. 18. gadsimtā klosteris tika pārbūvēts baroka stilā. 1834. gadā, līdz ar Portugāles klosteru sekularizāciju, Alkobasas klosteris tika slēgts.


AlcobaçaCloister.jpg
Alcobaça_October_2021-9a.jpg
Alcobaça_October_2021-17.jpg
Sacristy1.jpg


## Ārējās saites
*
Mcenska

**Mcenska** () ir pilsēta Orlas apgabalā, Krievijā.

Trešā lielākā pilsēta Orlas apgabalā pēc iedzīvotāju skaita un platības. Pilsēta atrodas 56 km no Orlas pilsētas.

## Atsauces

## Ārējās saites