open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viktors Krols

**Viktors Krols** (dzimis 1947. gada 26. septembrī Rīgā) ir latviešu būvinženieris un sabiedriskais darbinieks, bijušais Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 118. Vecpils vēlēšanu apgabala, apsteidzot mediķi Andri Saulīti.

Pēc nodarbošanās — būvinženieris, pirms vēlēšanām bija Daugavpils rajona Tautas deputātu padomes izpildkomitejas priekšsēdētājs (kopš 1987. gada) un PSKP biedrs. Bija starp tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju, tomēr neiesaistījās frakcijā "Līdztiesība" un darbojās kā neatkarīgais deputāts.

Pēc deputāta pilnvaru beigām V. Krols bija AS “SEB banka” Daugavpils filiāles pārvaldnieks un Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras padomes loceklis (kopš 2007).

## Atsauces
Aleksejs Zotovs

**Aleksejs Zotovs** (dzimis 1949. gada 3. jūnijā Rjazaņā) ir Krievijas Pareizticīgo baznīcas garīdznieks un sabiedriskais darbinieks, bijušais Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 30. Rīgas vēlēšanu apgabala. A. Zotovs bija vienīgais deputāts, kurš atturējās balsojumā par Latvijas neatkarības deklarāciju un ierosināja to vienīgi pasludināt, bet nepieņemt kā konstitucionālu dokumentu. Viņš neiesaistījās frakcijā "Līdztiesība" un darbojās kā neatkarīgais deputāts.

Pirms ievēlēšanas AP kalpojis par Svētā erceņģeļa Mihaila baznīcas pārzini. Pēc deputāta pilnvaru beigām bija saistīts ar Ivana Haritonova organizētās noziedzības grupējumu (Zotovu uzskatīja par Haritonova brigādes “garīgo aizgādni”), kad I. Haritonovu 1994. gadā apcietināja un 1998. gadā notiesāja, tēvs A. Zotovs devās uz Krieviju. 2002. gadā viņš bija Krievu Pareizticīgās baznīcas Sinodālās nodaļas priekšsēdētāja vietnieks sadarbībai ar bruņotajiem spēkiem un tiesībsargājošajām iestādēm.

## Atsauces
Eduards Āboltiņš (fiziķis)

**Eduards Āboltiņš** (dzimis  Rostovā pie Donas, Krievijā; miris 2006. gada 16. jūlijā) bija latviešu fiziķis un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Latvijas Komunistiskās partijas Rīgas pilsētas komitejas sekretārs, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 36. Rīgas vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība". 1991. gadā izstājies no "Līdztiesības" frakcijas.

VDK aģentu kartotēkā Eduards Āboltiņš atrodams ar segvārdu "Oļegs", savervēts 1970. gadā.

## Atsauces
Roberts II Flandrijas grāfs

**Roberts II, Flandrijas grāfs** bija Flandrijas grāfs, kurš valdīja no 1093. līdz 1111. gadam. Viņš kļuva zināms kā **Krustnesis Roberts**, jo bija viens no galvenajiem Pirmā krusta kara vadītājiem kā arī kā **Jeruzalemes Roberts** pēc tam, kad viņam ar savu karaspēku pirmā krusta kara laikā izdevās sekmīgi gūt uzvaru Jeruzalemes aplenkumā. Kad 1111. gadā sākās sacelšanās pret franču baroniem, Roberts piebiedrojās dumpiniekiem un veda karaspēku uz Francijas pilsētu Mo. Kaujas laikā viņš nokrita no zirga un tika sabradāts līdz nāvei.
Eifels (kalni)

**Eifels** () ir plakankalne Vācijas rietumos un Beļģijas galējos austrumos, starp Āheni ziemeļos un Trīri dienvidos, daļa no Reinas šīferkalniem. Uz rietumiem no Eifela atrodas Ardēni, austrumos — Reinas upe, bet dienvidos — Mozele. Tas iedalās Šnēeifelā (Sniega Eifelā) ap Beļģijas robežu, Hoeifelā (Augstajā Eifelā) ar augstāko virsotni Hoeahtu, kā arī Foreifelā (Priekšeifelā). Plakankalnes ziemeļu daļā 2004. gadā izveidots Eifela nacionālais parks. Vēl reģionā atrodas četri dabas parki. Daļai no Eifela, t.s. Vulkāneifelam ir vulkānisks raksturs, un vulkāniskas parādības vēl nav rimušas.

## Galerija

Staudt01.jpg|Tipisks ciems Eifela dienvidos
Laacher_See_vom_Lydiaturm_in_Daemmerung.jpg|Lāherzē ezers
HoheachtRassberg.jpg|Hoeahts
Blick_von_Burg_Vogelsang_auf_Tal.JPG|Ainava Eifela nacionālajā parkā


## Atsauces

## Ārējās saites
Grigorijs Agafonovs

**Grigorijs Agafonovs** (dzimis 1945. gada 10. maijā) ir Latvijas krievu ekonomists, uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Daugavpils ražošanas apvienības "Latstankoservis" ģenerāldirektors, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 77. Daugavpils vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc deputāta pilvaru beigām Grigorijs Agafonovs kļuva par vienu no degvielas mazumtirgotāja “Dinaz” īpašniekiem.

## Atsauces
Anatolijs Bartaševičs

**Anatolijs Bartaševičs** (1937—2016) bija latviešu būvinženieris un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Rēzeknes starpsaimniecību celtniecības organizācijas priekšsēdētājs, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 97. Rēzeknes vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc deputāta pilnvaru beigām Anatolijs Bartaševičs darbojās Latvijas Sociālistiskajā partijā, SIA "LATGALIJA" un SIA "RECCE".

Anatolija abi dēli arī ir aktīvi politiķi - Aleksandrs ir bijušais Rēzeknes domes priekšsēdētājs, savukārt Mihails ir bijušais Rēzeknes domes deputāts.

Miris 2016. gada 28. aprīlī. Apglabāts Rēzeknes Miera ielas kapos.

## Atsauces
Muzeju kvartāls

**Muzeju kvartāls** () ir 60,000 m2 liels, 20. gadsimta beigās/21. gadsimta sākumā renovēts kvartāls Vīnē, Neibavas rajonā. Rajons sastāv no baroka un mūsdienu arhitektūras celtnēm, kurās sakoncentrēti vairāki mākslas muzeji un mākslinieku rezidences. Šeit atrodas Leopolda muzejs (*Leopold Museum*), modernās mākslas muzejs *[[Mumok]]*, izstāžu zāle *[[Kunsthalle Wien]]*, arhitektūras muzejs *[[Architekturzentrum Wien]]*, dejas centrs *Tanzquartier*. Šeit notiek daudzi mākslas un mūzikas festivāli, tostarp Vīnes festivāls, Vīnes kino festivāls, *[[ImPulsTanz]]* mūsdienu dejas festivāls, jauno mediju festivāls *Coded Cultures* un citi.

## Attēlu galerija

Leopold_Museum_(Vienna).jpg|Leopolda muzejs
Museum_Moderner_Kunst_Stiftung_Ludwig_Wien.jpg|*Mumok*
MuseumsQuartier_Vienna_at_night.jpg|Muzeju kvartāls naktī
Kunsthalle-Wien-Museumsquartier_2014_Foto-Stephan-Wyckoff.jpg|*Kunsthalle Wien*
ArchitekturZentrum Wien extr.JPG|*Architekturzentrum Wien*


## Ārējās saites

*Leopolda muzejs
*''Mumok''
*''Kunsthalle Wien''
*''Architekturzentrum Wien''
Mihails Berdikovs

**Mihails Berdikovs** (dzimis 1945. gada 9. oktobrī) ir Latvijas krievu radioinženieris un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Rīgas Elektromehāniskās rūpnīcas (REMR) direktors, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 19. Rīgas vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

## Atsauces
Vjačeslavs Gerasimovs

**Vjačeslavs Gerasimovs** (dzimis 1949. gada 30. oktobrī Tambovā, Krievijā) ir krievu ekonomists un sabiedriskais darbinieks. Baltijas dzelzceļa Rīgas nodaļas plāna un ekonomiskās daļas priekšnieks, bijušais Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 35. Rīgas vēlēšanu apgabala. Bija starp tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

VDK aģentu kartotēkā atrodams Vjačeslava Gerasimova vārds, savervēts 1984. gadā.

Ieguvis Latvijas pilsonību naturalizācijas ceļā, darbojās Rīgas domē.

## Atsauces
Staņislavs Buka

**Staņislavs Buka** (dzimis 1950. gada 27. februārī) ir latviešu fiziķis, ekonomists un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Latvijas PSR Izglītības ministrijas Galvenās pārvaldes priekšnieka vietnieks, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 39. Rīgas vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc deputāta pilnvaru beigām Buka bija viens no Baltijas Krievu institūta  (no 2006. gada Baltijas Starptautiskā akadēmija) dibinātājiem.

## Atsauces
Jevgeņijs Drobots

**Jevgeņijs Drobots** (dzimis , miris ) bija Latvijas krievu inženieris un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Daugavpils Ķīmiskās šķiedras rūpnīcas partijas (PSKP) sekretārs un galvenā inženiera vietnieks. Viņš bija Latvijas Republikas Augstākās Padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 76. Daugavpils vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc deputāta pilnvaru laika beigām darbojās partijā Par cilvēktiesībām vienotā Latvijā (PCTVL), pēc tam Latvijas Krievu savienībā. Organizējis Krievu skolu aizstāvības štāba un 9. maija svinēšanas akcijas.

## Atsauces
Sebastians Predls

**Sebastians Predls** (, dzimis ) ir bijušais austriešu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāvējis Austrijas futbola izlasi.

Austrijas futbola izlases sastāvā Predls ir spēlējis 2008. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Boriss Feršalovs

**Boriss Feršalovs** (1941) ir krievu virsnieks un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Liepājas karaspēka daļas nr.90450 komandieris, pulkvedis, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 95. Liepājas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc deputāta pilnvaru beigām pulkvedis Boriss Feršalovs pārcēlās uz dzīvi Pēterburgā.

## Atsauces
Alesandro Šepfs

**Alesandro Šepfs** (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Austrijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Šepfs pārstāv Austrijas Bundeslīgas komandu *[[Wolfsberger AC]]*.

Austrijas futbola izlases sastāvā Šepfs ir spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Romāns Sidorovs

**Romāns Sidorovs** ir bijušais Latvijas futbolists, Latvijas futbola izlases spēlētājs. Pēc spēlētāja karjeras beigām 2002. gadā strādā kā futbola treneris, šobrīd RFS treneris.

## Spēlētāja karjera
Futbolā sāka trenēties Rīgas Futbola skolā 1974. gadā.

Profesionāli sāka spēlēt 1985. gadā FK Pārdaugava, karjeru turpinot 1992. gadā Jelgavas "RAF" komandā. 1995. gadā spēlēja Honkongas augstākajā līgā, 1998. gadā atgriezās Latvijā FK "Gauja" (FK "Valmiera").

2002. gadā beidza futbolista karjeru.

## Izlase
1992. gada 8. aprīlī R. Sidorovs debitēja nacionālajā izlasē pārbaudes spēlē pret Rumāniju. Kopā nacionālo izlasi pārstāvējis 4 reizes, piedaloties vienā Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Īriju 1992. gada 2. septembrī un divās Baltijas iekštelpu futbola kausa spēlēs 1993. gadā.

## Trenera karjera
2008.-2009. gadā strādāja par 1. līgas komandas FK Valmiera/Viktorija (FK Valmiera/LFKA) galveno treneri.

2013. gadā sāka strādāt kā RFS treneris.

## Atsauces
Marsels Zabicers

**Marsels Zabicers** (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Austrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Zabicers pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu ''Borussia Dortmund''.

Austrijas futbola izlases sastāvā Zabicers ir spēlējis 2016., 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Red Bull Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2014—15
* Austrijas kauss: 2014—15
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2021—22
* DFL-Supercup: 2022

**Manchester United**

* Anglijas Līgas kauss : 2022—23
* FA kauss finālists: 2022—23

**Individuālie sasniegumi**

* Austrijas gada futbolists: 2017

## Ārējās saites

## Atsauces
Valentino Lazaro

**Valentino Lazaro** (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Austrijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Lazaro spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[Torino F.C.|Torino]]*.

## Sasniegumi
**Red Bull Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2011—12, 2013—14, 2014—15, 2015—16, 2016—17
* Austrijas kauss: 2011—12, 2013—14, 2014—15, 2015—16, 2017—18

## Ārējās saites
Andrejs Beluha

**Andrejs Beluha** (; dzimis 1952. gada 21. februārī) ir Latvijas krievu sabiedriskais darbinieks un uzņēmējs. Bijušais LKP Rīgas Proletāriešu rajona komitejas pirmais sekretārs, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 64. Rīgas vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc deputāta pilnvaru beigām Andrejs Beluha bija uzņēmuma "Ziemeļu nafta" līdzīpašnieks un izpilddirektors.

## Atsauces
Roberts I (Franku karalis)

**Roberts I** bija Rietumfrancijas jeb Franku karalis no 922. līdz 923. gadam. Pirms kāpšanas tronī viņš bija Puatjē grāfs, Parīzes grāfs, kā arī Neistrijas un Orleānas marķīzs. Viņš aizstāja no troņa gāzto karali Kārli Vienkāršo, kurš 898. gadā bija aizstājis Roberta brāli, karali Odo.

## Militārā darbība
885. gadā Roberts piedalījās Parīzes aizstāvēšanā vikingu uzbrukuma laikā. Viņš kļuva par vairāku lielu apgabalu, to skaitā Parīzes, valdnieku un galveno vairāku abatiju abatu. Viņš arī ieguva augsto Franku hercoga (*Dux Francorum*) militāro titulu. Kad viņa brālis Odo nomira 898. gadā, Roberts nolēma pats nekāpt tronī, bet atdot troni Kārlim Vienkāršajam. Kārlis atzina Robertu visos viņa augstajos posteņos, un Roberts turpināja aizstāvēt Ziemeļfranciju no vikingu uzbrukumiem. 921. gadā Roberts uzvarēja lielu vikingu pulku Luāras ielejā. Pēc vikingu sakāves tie apmetās netālu no Nantes un Roberts pavēlēja viņiem pāriet uz kristīgo ticību.

## Karalis
Miers starp Kārli un viņa spēcīgo vasali Robertu beidzās tad, kad Kārļa simpātijas pret Hagano izraisīja dumpi. Roberts, daudzu ietekmīgu franku augstmaņu atbalstīts, sacēlās pret Kārli un gāza viņu no troņa. Pēc tam Roberts izraidīja Kārli uz Lotaringu. Roberta valdīšanas pretinieks bija vikingu valdnieks Rollo, kurš 911. gadā bija apmeties Normandijā. Rollo atbalstīja izraidīto Kārli un 923. gadā Kārlis uzbruka Robertam. Suasonas kaujas laikā Robertu nogalināja, taču Roberta karaspēks tik un tā uzvarēja kauju un sagūstīja Kārli. Pēc Roberta tronī kāpa viņa audžudēls Rauls.

## Ārējās saites
Vladimirs Hodakovskis

**Vladimirs Hodokovskis** (dzimis 1940. gada 2. februārī, Irkutskā, Krievijā) ir Latvijas krievu inženieris, pasniedzējs un politiķis. Bijis Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts, viens no deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības atjaunošanu. Bijušais Rīgas Civilās aviācijas inženieru institūta rektors (1988—1997). Bijis arī Baltijas Starptautiskās akadēmijas profesors. *Dr. ing*.

## Politiskā darbība
Bijis PSKP biedrs. V. Hodokovskis bija Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 31. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība". 1991. gadā V. Hodokovskis "Līdztiesības" frakciju pameta.

Pēc deputāta pilnvaru laika beigām darbojās partijā Par cilvēktiesībām vienotā Latvijā (PCTVL), pēc tam Latvijas Krievu savienībā, vēlēšanās kandidējot arī no citiem politiskajiem spēkiem.

2009. gadā nesekmīgi kandidēja Rīgas domes vēlēšanās no LSDSP saraksta. Piedalījās arī visās sekojošajās Saeimas vēlēšanās, netiekot ievēlēts parlamentā: 2011. gadā 11. Saeimas vēlēšanās no partijas "Par prezidentālu republiku" saraksta, 2014. gadā 12. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Krievu savienības (LKS) saraksta un 2018. gadā 13. Saeimas vēlēšanās no šīs pašas partijas. 2020. gadā nesekmīgi kandidēja arī ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās. Tāpat kandidēja un netika ievēlēts 14. Saeimas vēlēšanās.

## Atsauces
Štefans Lainers

**Štefans Lainers** (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Austrijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Lainers pārstāv Austrijas Bundeslīgas komandu *[[FC Red Bull Salzburg|Red Bull Salzburg]]*.

## Sasniegumi
**Red Bull Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2018—19
* Austrijas kauss: 2015—16, 2016—17, 2018—19

## Ārējās saites
Kalle Vesterlunds

**Karls "Kalle" Maurics Vesterlunds** (; dzimis , miris ) bija somu grieķu-romiešu stila cīkstonis, 1924. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs.

## Biogrāfija
Dzimis 1897. gadā Helsinkos. 1921. gadā viņš piedalījās Pasaules čempionātā grieķu-romiešu cīņas vieglā svara kategorijā, bet ieguva tikai 4. vietu. 1924. gadā vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja grieķu-romiešu cīņas vieglā svara kategorijā un ieguva bronzas medaļu. 1927. gadā viņš uzvarēja Somijas čempionātā.

Pēc sporta karjeras pabeigšanas Karls Vesterlunds 35 gadus strādāja par Somijas prezidenta šoferi. Viņš bija šoferis septiņiem dažādiem prezidentiem.

Kalles Vesterlunda brāļi Edvards un Emīls arī bija labi cīkstoņi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihails Ivanovs

**Mihails Ivanovs** (1938—2014) bija krievu sabiedriskais darbinieks. Bijušais Daugavpils Tautas deputātu padomes Izpildkomitejas priekšsēdētāja 1. vietnieks, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 70. Daugavpils vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

## Atsauces
Jurijs Kirjušins

**Jurijs Kirjušins** (dzimis 1952. gada 15. martā Vladimiras apgabalā, Krievijā) ir Latvijas krievu agronoms, politiķis un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Krāslavas rajona izpildkomitejas priekšsēdētājs, Krāslavas rajona patērētāju biedrības priekšsēdētājs, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 137. Indras vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

2001. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās J. Kirjušins tika ievēlēts Krāslavas novada domē no PCTVL saraksta. 2004. gadā viņš nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās no Latvijas Sociālistiskās partijas, bet netika ievēlēts. Tāpat vēlētāju atbalstu nesaņēma 2005. gada pašvaldību vēlēšanās, kandidējot uz vietu Krāslavas novada domē no "Jaunā Centra" saraksta.

## Atsauces
Mihails Gavrilovs

**Mihails Gavrilovs** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas krievu ekonomists, augstskolas pasniedzējs un politiķis. Bijis Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993, nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju) un Rīgas domes deputāts.

Absolvējis Latvijas Valsts universitātes Ekonomikas fakultāti. Bijis Latvijas Valsts universitātes politekonomijas kursa vecākais pasniedzējs.

## Politiskā darbība
Bijis PSKP biedrs. 1989. gadā M. Gavrilovs dibināja organizāciju "Demokrātiskās iniciatīvas centrs" un tika ievēlēts Rīgas tautas deputātu padomē. 1993. gadā "Demokrātiskās iniciatīvas centru" pārveidoja par politisku partiju, bet 1995. gadā tā ieguva nosaukumu Krievu partija.

1990. gadā M. Gavrilovs tika ievēlēts par Latvijas Republikas Augstākās padomes deputātu kā "Demokrātiskās iniciatīvas centra" un "Līdztiesības" kandidāts, ievēlēts no 58. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viņš bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība", bija frakcijas vadītāja Sergeja Dīmaņa vietnieks.

Pēc AP deputāta pilnvaru beigām M. Gavrilovs naturalizācijas ceļā ieguva Latvijas Republikas pilsonību. 2001. gada pašvaldību vēlešānās ievēlēts Rīgas domē no Krievu partijas. 2005. gadā ievēlēts Rīgas domē no apvienības "Dzimtene" un Latvijas Sociālistiskās partijas saraksta. 2007. gadā M. Gavrilovs iestājās Latvijas Pirmajā partijā un tās Rīgas domes frakcijā. 2009. gadā ievēlēts Rīgas domē no LPP/LC saraksta.

2010. gadā M. Gavrilovs nesekmīgi kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Par Labu Latviju" saraksta. Tāpat pietiekošu vēlētāju atbalstu neguva 2011. gadā notikušajās ārkārtas 11. Saeimas vēlēšanās, kurās kandidēja no ŠRP-LPP/LC saraksta. 2012. gadā M. Gavrilovs bija partijas "Gods kalpot Rīgai!" dibinātāju skaitā un 2013. gadā atkal tika ievēlēts Rīgas domē no "Saskaņas Centra" un "Gods kalpot Rīgai!" apvienības. Tāpat tika ievēlēts arī 2017. gada Rīgas domes vēlēšanās, pārstāvot partijas "Saskaņa" un "Gods kalpot Rīgai!" apvienību.

## Atsauces
Larions Kucāns

**Larions Kucāns** (dzimis 1941. gada 11. maijā) ir krievu inženieris un sabiedriskais darbinieks. Bijušais agrokombināta "Mirnijs" ģenerāldirektors, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 119. Kalkūnu vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

## Atsauces
Eduards Maharevs

**Eduards Maharevs** (dzimis 1943. gada 20. septembrī Katangli ciemā (*Катангли*), Sahalīnas apgabalā, KPFSR) ir krievu inženieris, zinātnieks un sabiedriskais darbinieks. Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 33. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

No 1960. līdz 1963. gadam studējis Tālo Austrumu Tehnoloģiskajā institūtā, 1965. gadā absolvējis Rjazaņas Radiotehnisko institūtu specialitātē “Matemātiskie un skaitļošanas aparāti un ierīces”. No 1969. līdz 1972. gadam studējis Ļeņingradas Eksaktās mehānikas un optikas institūta Skaitļošanas tehnikas katedrā, tad norīkots darbā uz Rīgas Civilās aviācijas inženieru institūtu par pasniedzēju. 1976. gadā kļuvis par institūta Automātikas un skaitļošanas tehnikas fakultātes dekānu. No 1983. gada Civilās aviācijas AVS Centrālā Zinātniskās pētniecības institūta priekšnieks.

No 1980. līdz 1985. gadam bijis Rīgas pilsētas Maskavas rajona Tautas deputātu padomes deputāts, no 1988. līdz 1992. gadam – Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes deputāts, 1990. gadā ievēlēts LR Augstākajā padomē. 1991. gadā izstājies no Augstākās padomes "Līdztiesības" frakcijas un nosodīja Augusta puču. Pēc Tālava Jundža domām, Maharevs idejiski bijis tuvs LTF frakcijai.

Pēc deputāta pilnvaru beigām 1992. gadā Maharevu iecēla par VAS “Latvijas aviolīnijas” prezidentu līdz 1993. gadam, pēc tam (pēc neoficiālām ziņām) dzīvojis Kiprā.

1993. gadā kļuvis par A/S Latvijas-ASV kopuzņēmuma "Fenix Airways" prezidentu, no 1994. līdz 2002. gadam E. Maharevs strādāja ārpus Latvijas organizācijās, kas saistītas ar pasažieru aviopārvadājumiem. No 2002. līdz 2015. gadam viņš bija SIA “Rostourism” Latvijas valdes priekšsēdētājs. No 2009. gada paralēli pasniedza Transporta un sakaru institūtā, no 2010. gada - Baltijas Starptautiskajā akadēmijā. Eduards Maharevs bijis Latvijas delegācijas loceklis sarunās ar Krievijas Federāciju par visu veidu transportlīdzekļu mantisko sadali.

Šobrīd pensionējies, nodarbojas ar rakstniecību, rakstot par gaisa transporta automatizētās vadības sistēmu jomu.

## Atsauces
Konstantins Matvejevs

**Konstantins Matvejevs** (dzimis 1954. gada 10. februārī Rīgā) ir Latvijas krievu jurists, pasniedzējs un sabiedriskais darbinieks.

Dzimis Rīgā Latvijas krievu ģimenē. Absolvējis Rīgas 23. vidusskolu, 1980. gadā pabeidzis studijas Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē ar izcilību. Bijušais Latvijas Zinātņu akadēmijas Filozofijas un tiesību institūta tiesību nodaļas līdzstrādnieks, piedalījās projektu izstrādē par nepilngadīgo noziedzības profilaksi Latvijā, publicējis rakstus par kriminoloģiju.

Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 44. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība". Augusta puča laikā 1991. gada 21. augustā Konstantins Matvejevs balsoja pret konstitucionālā likuma “Par Latvijas Republikas valstisko statusu” pieņemšanu.

Vēl Augstākās padomes deputāta pilnvaru laikā 1992. gadā kļuva par Baltijas Krievu institūta (no 2006. gada – Baltijas Starptautiskās akadēmijas) docentu, bijis augstskolas juridiskās fakultātes dekāns no 1994. līdz 2004. gadam. Lasījis kursus par konstitucionālām tiesībām, Eiropas tiesībām, Romas tiesībām, Latvijas tiesību vēsturi. Publicējies izdevumā "Jurista Vārds" un citos. Iestājies pret vārda "okupācija" lietošanu saistībā pret Latvijas padomju okupāciju.

Precējies, divu meitu tēvs.

## Atsauces
Grigorijs Morozļi

**Grigorijs Morozļi** (dzimis , miris ) bija Latvijas ukraiņu jurists un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Baltijas kara apgabala prokuratūras galvenais prokurors, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 44. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

## Atsauces
2020. gada Cadel Evans Great Ocean Road Race

**2020. gada ''Cadel Evans Great Ocean Road Race*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 2. februārī. Tā bija 6. reize, kad notika *Cadel Evans Great Ocean Road Race* sacensības un tās bija otrās sacensības [[2020. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensībās uzvarēja Beļģijas sportists [[Drīss Deveneinss]] (**), kurš apsteidza [[Pavels Sivakovs|Pavelu Sivakovu (]]**) un [[Derils Impijs|Derilu Impiju]] (**), kurš trešo vietu izcīnīja jau trešo gadu pēc kārtas.

== Komandas ==
Tā kā šīs bija [[2020. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 19 UCI *WorldTeam'' komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicināta Austrālijas nacionālā izlase, veidojot 20 komandu pelotonu.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Valerijs Priščepovs

**Valerijs Priščepovs** (1941) ir Latvijas krievu sabiedriskais darbinieks. Bijušais Rīgas Birjuzova augstākās kara politiskās skolas vecākais pasniedzējs, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 68. Rīgas vēlēšanu apgabala 1990. gada 18. marta vēlēšanās, uzvarot Jāni-Aivaru Baškeru. Atteicās piedalīties balsošanā par Latvijas neatkarības deklarāciju. Darbojās Augstākās Padomes frakcijā "Līdztiesība".

## Atsauces
Aleksejs Providenko

**Aleksejs Providenko** (dzimis 1946. gada 10. augustā) ir Latvijas ukraiņu inženieris, politiķis un pašvaldību darbinieks. Bijušais Daugavpils Vispārējās celtniecības tresta pārvaldnieks. Bijis Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju.

## Politiskā darbība
Bijis PSKP biedrs, Atmodas laikā darbojies Interfrontē. Latvijas Republikas Augstākajā padomē ievēlēts no 73. Daugavpils vēlēšanu apgabala. Viņš ir viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pašvaldības līmeņa politikā turpinājis aktīvi darboties arī pēc Augstākās padomes deputāta pilnvaru beigām. 1994. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Daugavpils domē no Latvijas Sociālistiskās partijas. Vēlējies kandidēt 6. Saeimas vēlēšanās 1995. gadā, taču šāda iespēja liegta par darbību pret Latvijas neatkarību pēc 1991. gada 13. janvāra. Šī paša iemesla dēļ A. Providenko nevarēja kandidēt 1997. gada pašvaldību vēlēšanās uz vietu Daugavpils domē.

2001. gadā viņš kļuva par Daugavpils domes izpilddirektoru, saglabājot amatu līdz 2003. gadam, kad tika atbrīvots par budžeta veidošanā pieļautajām nepilnībām, kā arī citiem pārkāpumiem, taču 2004. gadā ar tiesas lēmumu atjaunots darbā par Daugavpils domes izpilddirektoru un turpināja darboties šajā amatā līdz 2010. gadam.

## Atsauces
Ivans Ivanovs

**Ivans Ivanovs** (dzimis 1937. gada 7. jūlijā Daugavpils apriņķī) ir Latvijas krievu inženieris un politiķis.

Bijušais zinātniskās ražošanas apvienības "Aviatransprocess" (CA 85. rūpnīcas) nodaļas vadītājs, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 38. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība". Augusta puča 1991. gada 21. augustā Ivans Ivanovs nobalsoja pret konstitucionālā likuma “Par Latvijas Republikas valstisko statusu”.

1993. gadā I. Ivanovs nesekmīgi kandidēja 5. Saeimas vēlēšanās no "Līdztiesības" saraksta. 1994. gada pašvaldību vēlēšanās viņš tika ievēlēts Rīgas domē. 1994. gadā I. Ivanovs bija viens no Latvijas Sociālistiskās partijas (LSP) dibinātājiem. 1995. gadā nesekmīgi kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Sociālistiskās partijas. 1997. gada pašvaldību vēlēšanās atkal ievēlēts Rīgas domē.

1998. gadā I. Ivanovs nesekmīgi kandidēja 7. Saeimas vēlēšanās no Tautas Saskaņas partijas. 2001. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Rīgas domē no PCTVL saraksta. Vēlētāju uzticību saglabāja arī 2005. gada pašvaldību vēlēšanās, kad ievēlēts Rīgas domē no apvienības "Dzimtene" un Latvijas Sociālistiskās partijas saraksta. 2008. gadā I. Ivanovs iestājās partijā "Saskaņa" un apvienības "Saskaņas Centrs" Rīgas domes frakcijā. 2009. gada pašvaldību vēlēšanās atkal ievēlēts Rīgas domē, pārstāvot jauno politisko spēku.

2013. gada pašvaldību vēlēšanās I. Ivanovs nesekmīgi kandidēja uz vietu Rīgas domē no "Saskaņas Centra" un "Gods kalpot Rīgai!" apvienības, taču 2015. gadā viņš kļuva par Rīgas domes deputātu mirušā Viktora Fedotova vietā. 2017. gada pašvaldību vēlēšanās vēlreiz nesekmīgi kandidēja uz vietu Rīgas domē, taču arī šoreiz viņš kļuva par deputātu vēlāk, 2019. gadā ieņemot Eiropas Parlamentā ievēlētā partijas vadītāja Nila Ušakova vietu.

## Atsauces
Vladimirs Rodins

**Vladimirs Rodins** (1940—2021) bija Latvijas krievu inženieris un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Daugavpils būvmateriālu un konstrukciju ražošanas apvienības ģenerāldirektors, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 72. Daugavpils vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Miris 2021. gada 7. janvārī. Apglabāts Ančupānu kapos pie Rēzeknes.

## Atsauces
Mihails Rogals

**Mihails Rogals** (dzimis 1939. gada 9. novembrī Baltkrievijas PSR) ir Latvijas baltkrievu inženieris-hidroenerģētiķis un politiķis. Bijušais Rīgas HES priekšnieks, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993).

## Dzīvesgājums
Bijis PSKP biedrs. Atmodas laikā aktīvi darbojies pret Latvijas neatkarības atjaunošanu. Bija Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 172. Salaspils vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc Augstākās padomes deputāta pilnvaru beigām M. Rogals darbojās "Latvenergo" un Rīgas HES.

2001. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Salaspils domē no Latvijas Demokrārtiskās partijas. 2005. gadā M. Rogals tika atkārtoti ievēlēts Salaspils novada domē jau no Tautas Saskaņas partijas saraksta. 2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Salaspils novada domē no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta un tika ievēlēts arī par novada domes priekšsēdētāja Raimonda Čudara vietnieku.

2010. gadā nesekmīgi kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās no "Saskaņas Centra", bet 2013. gada pašvaldību vēlēšanās atkal tika ievēlēts Salaspils novada domē kā vienīgais partijas "Alternative" deputāts. Vēlētāju atbalstu saņēma arī 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās, turpinot darboties Salaspils novada domē, taču 2021. gada pašvaldību vēlēšanās novada domē vairs netika ievēlēts.

2025. gada pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Salaspils novada domē no partiju "Suverēnā vara" un "Apvienība Jaunlatvieši" kopējā saraksta, bet netika ievēlēts.

## Atsauces
Ksavers Šlāgers

**Ksavers Šlāgers** (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Austrijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Šlāgers pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu *[[RB Leipzig]].*

## Sasniegumi
**Red Bull Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2018—19
* Austrijas kauss: 2015—16, 2016—17, 2018—19

**RB Leipzig**

* Vācijas kauss: 2022—23
* DFL-Supercup: 2023

## Ārējās saites
Bens Čilvels

**Bens Čilvels** (; dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Anglijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Čilvels spēlē Francijas 1. līgas komandā Strasbūras "Racing".

## Sasniegumi
**Chelsea**

*UEFA Čempionu līga: 2020—21
*UEFA Superkauss: 2021
*FA kauss finālists: 2020—21

**Anglija**
*UEFA Nāciju līga trešā vieta: 2018—19
*UEFA Eiropas čempionāts finālists: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeimss Medisons (futbolists)

**Džeimss Medisons** (; dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Medisons pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Tottenham Hotspur''.

Pārstāvējis Anglijas futbola izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Leicester City**

* FA kauss: 2020—21
* FA Community Shield: 2021

**Tottenham Hotspur F.C.**
* UEFA kauss: 2024–25

**Individuālie sasniegumi**

* ''Norwich City'' sezonas labākais spēlētājs: 2017—18
* ''Leicester City'' sezonas labākais spēlētājs: 2021—22
## Atsauces

## Ārējās saites
Trāķiešu kapenes Sveštaros

**Trāķiešu kapenes Sveštaros** () ir 1982. gadā Bulgārijas ziemeļaustrumos atklātas 3. gadsimta pirms mūsu ēras ierīkotas getu kapenes. Visticamāk tajās bija apbedīts getu karalis Dromihaets () un viņa sieva, Maķedonijas Aleksandra diadoha Līsimaha meita. Kapeņu iekšpusē redzamas īpatnēja stila kariatīdes un augu motīvi. Apkārtējā teritorijā, kas mūsdienās ir arheoloģijas piemineklis, ir vēl vairāki neizpētīti kurgāni. 1985. gadā kapenes tika iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Attēlu galerija

SveshtariTumulus.jpg|Ieeja kurgānā
Thomb-Sveshtari.jpg|Ieeja kapenēs
Thomb-Sveshtari-2.jpg|Kapenes


## Ārējās saites

*Trāķiešu kapenes Sveštaros
Galaktions Radionovs

**Galaktions Radionovs** (dzimis 1939. gada 27. jūnijā, miris 2012. gada 10. aprīlī) bija Latvijas krievu inženieris un sabiedriskais darbinieks. Bijušais ražošanas apvienības "Dolomīts" ģenerāldirektors, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 127. Jēkabpils vēlēšanu apgabala.  
Atteicās piedalīties balsošanā par Latvijas neatkarības deklarāciju.
Darbojās Augstākās padomes frakcijā "Līdztiesība".

## Atsauces
Andrejs Rešetņikovs

**Andrejs Rešetņikovs** (dzimis 1946. gada 6. novembrī, Madonā) ir Latvijas krievu dzelzceļnieks, inženieris un politiķis. Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju. Vairākkārt bijis ievēlēts Rēzeknes pilsētas domē.

Bijušais Daugavpils lokomotīvju depo darbinieks. 

## Politiskā darbība
Bijis PSKP biedrs. Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 99. Rēzeknes vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Politikā turpinājis darboties arī pēc Augstākās padomes deputāta pilnvaru beigām. 2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Rēzeknes domē no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta, kā arī ievēlēts par domes priekšsēdētāja vietnieku. 2011. gadā nesekmīgi kandidēja 11. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās atkārtoti ievēlēts Rēzeknes domē no šī paša saraksta, tāpat vēlētāju atbalstu guvis 2017. gada pašvaldību vēlēšanās, kad ievēlēts Rēzeknes domē no partijas "Saskaņa" saraksta.

## Atsauces
Genadijs Romašovs

**Genadijs Romašovs** (1940) ir Latvijas krievu politologs un sabiedriskais darbinieks. Bijušais S. Birjuzova Rīgas Augstākās militāri politiskās karaskolas vecākais pasniedzējs, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 34. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

## Atsauces
Rīgas Augstākā politiskā karaskola

**S. Birjuzova Rīgas Augstākā politiskā karaskola** () bija viena no Rīgas karaskolām, kas izveidota Latvijas PSR 1977. gadā un likvidēta pēc PSRS sabrukuma 1992. gadā. Tās priekštece bija 1931. gadā izveidotā Sevastopoles Ukrainas ĻKJS Krasta apsardzes karaskola.

Karaskolas lietošanā atradās vairākas militārās bāzes arī ārpus Rīgas – Saulkrastu novada Lilastē, Ādažu novada Mežgarciemā un citviet.

Tagad karaskolas ēkās Ezermalas ielā 8 atrodas Latvijas Nacionālā aizsardzības akadēmija.
Roberts II (Francijas karalis)

**Roberts II Viedais** bija Francijas karalis no 996. līdz 1031. gadam. Viņš izcēlās ar savam laikam neraksturīgi garu valdīšanas laiku. Viņš visu mūžu centās paplašināt savu pārvaldes teritoriju, cenšoties iekarot un pakļaut jaunas teritorijas, īpaši cenšoties sev pakļaut Burgundijas hercogisti. Viņa politikas dēļ viņam bija daudz ienaidnieku, to skaitā viņa paša trīs dēli. Roberts ienīda ķecerus un Francijā ieviesa ķecerībā apsūdzētu cilvēku caurduršanu ar mietiem un dedzināšanu uz sārta.

## Militārā darbība
Robertu neapmierināja viņa karaļvalsts lielums un, cenšoties palielināt savu varu, viņš pieprasīja visas feodālās teritorijas kuras kļuva brīvas, parasti izraisot karu ar pretprasītāju. 1003. gadā viņa iebrukums Burgundijas hercogistē tika izjaukts, un tikai 1016. gadā viņš beidzot spēja saņemt Baznīcas atbalstu, lai tiktu atzīts par Burgundijas hercogu.

Roberta tirāniskais valdīšanas režīms ieguva viņam daudzus ienaidniekus, to skaitā arī viņa dēlus: Hugo, Henriju un Robertu. Viņi sacēlās pret tēvu pilsoņu karā par varu un īpašumu. Hugo nomira sacelšanās laikā 1025. gadā. Konfliktā ar Henriju un Robertu karaļa Roberta armija tika sakauta un viņš aizbēga uz Božansī ārpus Parīzes, savas karaļvalsts galvaspilsētas. Viņš nomira kara ar dēliem vidū 1031. gada 20. jūlijā, Melunā. Viņa vietā tronī kāpa viņa dēls Henrijs.

## Ārējās saites
Deklans Raiss

**Deklans Raiss** (; dzimis ) ir angļu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Anglijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Raiss spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā Arsenal.

## Sasniegumi
**West Ham United**

* UEFA Eiropas konferences līga: 2022—23

**Arsenal**

* FA Community Shield: 2023

**Anglija**

* UEFA Eiropas čempionāts finālists: 2020
* UEFA Nāciju līga trešā vieta : 2018—19

## Atsauces

## Ārējās saites
Jirži Pavlenka

**Jirži Pavlenka** (, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Čehijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Pavlenka spēlē Grieķijas Superlīgas komandā Saloniku PAOK.

## Ārējās saites
Pavels Kaderžābeks

**Pavels Kaderžābeks** (, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāvējis Čehijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Kaderžābeks spēlē Čehijas 1. līgas komandā Prāgas "Sparta"*.*

## Sasniegumi
**Sparta Prague**

* Čehijas 1. līga: 2013—14
* Čehijas kauss: 2013—14

## Ārējās saites
Tamijs Eibrahams

**Tamijs Eibrahams** (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Anglijas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Eibrahams pārstāv Turcijas Superlīgas komandu Stambulas "Beşiktaş".

## Sasniegumi
***Chelsea***

* UEFA Čempionu līgas uzvarētājs: 2020–21
* UEFA Superkauss: 2021

***Aston Villa***

* Anglijas Championship izslēgšanas spēles: 2019

***AS Roma***

* UEFA Eiropas konferenču līga: 2021—22

**' AC Milan**

* Supercoppa Italiana: 2024

**Individuālie sasniegumi**

* Bristol City sezonas labākais spēlētājs: 2016–17
## Atsauces

## Ārējās saites
Vebstera—Senlagē metode

**Vebstera—Senlagē metode** ir metode, ar kuru aprēķina vēlēšanu rezultātus vairākās valstīs, ieskaitot Latviju, kurās ir proporcionālā vēlēšanu sistēma, vēlēšanās balsojot par partiju sarakstiem. Tāpat metodi izmanto arī Bosnijā un Hercegovinā, Irākā, Kosovā, Jaunzēlandē, Norvēģijā un Zviedrijā, kā arī daļēji Vācijā un Dānijā. Metode nosaukta amerikāņu politiķa Denjela Vebstera un franču matemātiķa Andrē Senlagē vārdos.

Vebsters ierosināja izmantot savu metodi 1832. gadā. Pēc desmit gadiem, 1842. gadā, šī metode tika pieņemta proporcionālam vietu sadalījumam Amerikas Savienoto Valstu kongresā. Pēc tam to aizstāja ar Hemiltona metodi. Tomēr 1911. gadā tika atjaunota Vebstera metode. Metode atkal tika aizstāta 1940. gadā, šoreiz ar Hantingtona-Hilla metodi. Francijā šo metodi savā 1910. gada rakstā aprakstīja Andrē Senlagē. Eiropā Vebstera metode nebija zināma līdz pat Otrajam pasaules karam.

## Metodes apraksts
Vēlēšanu rezultātus aprēķina, balsu skaitu ierakstot tabulā, kurā rindu skaits atbilst ievēlēto deputātu skaitam, un piešķirot mandātu katrā solī (tabulas rindā) partijai ar vislielāko aprēķināto mandāta kvotu šajā rindā.

Tiek izmantota formula:
:: \text{mandāta kvota} = \frac V {2s+1}

kur:

* *V* ir kopējais balsu skaits, ko saņēmusi partija,
* *s* ir vietu skaits, kas piešķirta partijai šajā solī (sākotnēji tas ir 0 visām partijām).

Kopējo balsu skaitu partijai izdala ar skaitli, ko aprēķina šīs partijas mandātu skaitu šajā solī pareizinot ar divi un pieskaitot vienu. Lai kādu partiju ievietotu aprēķinu tabulā, bieži vien attiecīgās valsts tiesību aktos ir noteikts kāds nosacījums, piemēram, Latvijā tai ir jāiegūst vismaz 5% no visām balsīm, ieskaitot nederīgās.

## Aprēķina piemērs
Piemēram, 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās Latvijā sešas partijas pārvarēja 5% robežu, bet pēc tabulas aprēķiniem tikai piecas no tām saņēma mandātus. Divus mandātus ieguva Jaunā Vienotība, Saskaņa un Nacionālā apvienība. Attīstībai/Par! un Latvijas Krievu savienība pa vienam, bet Zaļo un Zemnieku savienība neieguva nevienu mandātu. Pārējās partijas nepārvarēja 5% robežu un netika iekļautas tabulā.

## Ārējās saites

* ''Excel'' Vebstera—Senlagē aprēķins  *stevenkellow.com* 
* Vēlēšanu rezultātu kalkulators  *staatsrecht.honikel.de*
Patriks Šiks

**Patriks Šiks** (, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Čehijas futbola izlasi. Kopš 2020. gada Šiks spēlē Vācijas Bundeslīgas komandā Leverkūzenes "Bayer".

## Sasniegumi
**Sparta Prague**

* Čehijas 1. līga: 2013—14
* Čehijas kauss: 2013—14
* Čehijas Superkauss: 2014

**Leverkūzenes "Bayer"**

* Vācijas Bundeslīga: 2023—24
* Vācijas Superkauss: 2024
## Atsauces

## Ārējās saites
Anatolijs Safonovs

**Anatolijs Safonovs** (dzimis 1940. gada 18. maijā Maskavā) ir krievu konstruktors un sabiedriskais darbinieks. Bijušais militārās ražošanas apvienības "Komutators" inženieris konstruktors, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 47. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".
Augusta puča laikā 1991. gada 21. augustā Anatolijs Safonovs balsoja pret konstitucionālā likuma “Par Latvijas Republikas valstisko statusu” pieņemšanu.

## Atsauces
Aleksandrs Smoļuks

**Aleksandrs Smoļuks** (dzimis 1936. gada 19. augustā Baltkrievijas PSR; miris 2010. gada 2. februārī) bija Latvijas baltkrievu skolotājs un sabiedriskais darbinieks. Rīgas 74. vidusskolas direktors.

Bijis Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 60. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība". 1991. gadā no frakcijas izstājies.

Vēlāk bija Rīgas 1. tehniskā liceja direktors. 1999. gadā naturalizācijas ceļā kļuva par Latvijas pilsoni.

Miris 2010. gada 2. februārī. Apglabāts Rīgas 1. Meža kapos.

## Atsauces
SAS

**SAS** var būt:

* *[[Scandinavian Airlines]]*, Skandināvijas valstu lidsabiedrība
* *[[Īpašais gaisa dienests|Special Air Service]]*, Apvienotās Karalistes gaisa spēku īpašā vienība
Mareks Suhijs

**Mareks Suhijs** (, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāvējis Čehijas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Suhijs spēlē Čehijas 1. līgas komandā ''Mlada Boleslav''.

Čehijas futbola izlases sastāvā ir spēlējis 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Slavia Prague**

* Čehijas 1. līga: 2007—08, 2008—09

**Basel**

* Šveices Superlīga: 2013—14, 2014—15, 2015—16, 2016—17
* Šveices kauss: 2016—17, 2018—19

## Ārējās saites
Jakubs Jankto

**Jakubs Jankto** (, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Čehijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Jankto pārstāv Itālijas A sērijas komandu ''Cagliari''.

## Sasniegumi
**Sparta Prague**

* Čehijas 1. līga: 2022—23

## Ārējās saites
Vladimirs Zatuliviters

**Vladimirs Zatuliviters** (1939) ir ukraiņu militārpersona, ekonomists un sabiedriskais darbinieks. Bijušais S. Birjuzova Rīgas Augstākās politiskās karaskolas pasniedzējs, pulkvedis, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 65. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc deputāta pilvaru beigām 1990. gadu beigās strādāja Ukrainas vēstniecībā Rīgā par tirdzniecības un ekonomikas konsultantu, vēlāk pārcēlies uz dzīvi Smoļinē (''Смоліне'') Ukrainā, Kirovohradas apgabalā.

## Atsauces
Tomāšs Součeks

**Tomāšs Součeks** (, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Čehijas futbola izlasi. Kopš 2020. gada Součeks spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā ''West Ham United''.

## Sasniegumi
**Slavia Prague**

* Čehijas 1. līga: 2016—17, 2018—19
* Čehijas kauss: 2017—18, 2018—19

**West Ham United**

* UEFA Eiropas konferences līga: 2022—23

**Individuālie sasniegumi**

* Čehijas gada futbolists: 2019

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalle Antila

**Kārle "Kalle" Juhans Jalmari Antila** (; dzimis , miris ) bija somu cīkstonis, 1920. gada vasaras olimpisko spēļu čempions brīvajā cīņā un 1924. gada vasaras olimpisko spēļu čempions grieķu-romiešu cīņā.

## Biogrāfija
Kalle Antila dzimis 1887. gadā. Piedaloties Somijas grieķu-romiešu cīņas čempionātos, 1915. un 1916. gadā viņš ieņēma otro, 1917. gadā trešo vietu, bet 1918. — 1920. gadā kļuva par Somijas čempionu.

Pēc Somijas neatkarības iegūšanas, Kalle piedalījās 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Antverpenē, kur ieguva zelta olimpisko medaļu brīvās cīņas vieglā svara kategorijā.

Laikposmā no 1921. līdz 1922. gadam Kalle Antila uzvarēja divos pasaules čempionātos, kuros startēja grieķu-romiešu cīņā.

1924. gadā Kalle Antila kļuva par Somijas čempionu brīvajā cīņā un Parīzes olimpiskajās spēlēs izcīnīja zelta medaļu grieķu-romiešu cīņā.
Vēlāk, startējot Somijas čempionātos grieķu-romiešu cīņā, Kalle 1927. gadā ieguva bronzas, 1928. gadā — sudraba un 1929. gadā — zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oļegs Ščipcovs

**Oļegs Ščipcovs** (dzimis 1939. gada 22. janvārī Kaļiņinā) ir Latvijas krievu radioinženieris, fiziķis un politiķis. Bijušais Rīgas Civilās aviācijas inženieru institūta docents. Bijis Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts, nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju.

## Politiskā darbība
O. Ščipcovs bija Latvijas Republikas Augstākās padomes (LR AP) deputāts (1990—1993), ievēlēts no 29. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc LR AP deputāta pilnvaru beigām Ščipcovs turpināja strādāt par Rīgas Aviācijas universitātes, kopš 1999. gada par Transporta un sakaru institūta asociēto profesoru. 2001. gada Rīgas domes vēlēšanās ievēlēts par Rīgas domes deputātu no partijas "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) saraksta, vēlāk darbojās Tautas saskaņas partijas frakcijā, no kuras izstājies 2003. gadā. Bijis Rīgas domes Satiksmes departamenta Rīgas Transporta sabiedriskās padomes sastāvā.

2004. gadā piedalījās partijas "Jaunā politika" dibināšanā un 2005. gada Rīgas domes vēlēšanās kandidēja no "Jaunā Centra" saraksta, taču netika ievēlēts. 2006. gadā O. Ščipcovs nesekmīgi kandidēja arī 9. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta.

## Atsauces
Pāvels Šapovalovs

**Pāvels Šapovalovs** (dzimis 1953. gadā Vitebskā) ir Latvijas baltkrievu jurists un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 41. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".
Augusta puča laikā 1991. gada 21. augustā Pāvels Šapovalovs balsoja pret konstitucionālā likuma “Par Latvijas Republikas valstisko statusu” pieņemšanu.

## Atsauces
Pau Lopess

**Pau Lopess** (, dzimis ) ir katalāņu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Lopess spēlē Spānijas *[[La Liga]]* komandā *[[Real Betis]]*.

## Ārējās saites
Alberts Žuks

**Alberts Žuks** (dzimis 1950. gada 29. aprīlī Rīgā) ir Latvijas ukraiņu uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks. Bijušais firmas "Pārdaugava" ģenerāldirektors, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 15. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc deputāta pilvaru beigām turpināja nodarboties ar uzņēmējdarbību, izveidoja boulinga halli "Toss" Ķengaragā.

1997. gadā kļuvis par Latvijas pilsoni naturalizācijas ceļā.

## Atsauces
Injigo Martiness

**Injigo Martiness** (; dzimis ) ir spāņu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Martiness pārstāv Saūda Arābijas profesionālās līgas komandu *[[Al Nassr]]*.

## Sasniegumi
**Athletic Bilbao**

* Spānijas Superkauss: 2020—21
**Barcelona**

* La Liga: 2024—25
* Copa del Rey: 2024—25
* Spānijas Superkauss: 2025

## Atsauces

## Ārējās saites