Lunar Trailblazer

***Lunar Trailblazer*** bija ASV Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (*NASA*) Mēness orbitālais aparāts. Tas bija *NASA* planētu pētniecības programmas *[[Small Innovative Missions for Planetary Exploration|SIMPLEx]]* daļa. Tam bija paredzēts noteikt un kartēt ūdeni uz Mēness virsmas, lai noteiktu, kā tā forma, daudzums un atrašanās vieta ir saistīta ar ģeoloģiju. Tā uzdevums bija palīdzēt izprast Mēness ūdeni un ūdens ciklu Mēnesī.

Kosmiskais aparāts tika palaists 2025. gada 27. februārī, bet tam radās energosistēmas problēmas, un tika zaudēti sakari ar zondi.

Projektu pārvaldīja *NASA* Reaktīvās kustības laboratorija (*JET*), un zinātniskos pētījumus vadīja Kalifornijas Tehnoloģiju institūts. Kosmisko aparātu izgatavoja uzņēmums *[[Lockheed Martin]]*.
*Lunar Trailblazer* palaišanas izmaksas visā tās darbības laikā (līdz 2027. gadam) bija plānotas aptuveni 89 miljoni ASV dolāru.

## Derīgā krava
Orbitālajā aparātā bija izvietotas divas *NASA* kravas, kuru kopējā masa ir 20 kg:
* ***HVM³*** (*High Resolution Volatiles and Minerals Moon Mapper*), īsviļņu infrasarkano staru attēlu spektrometrs, kas balstīts uz Indijas Mēness zondē *[[Chandrayaan-1]]* izmantoto *M³* (*Moon Mineralogy Mapper*) instrumenta konstrukciju, kurš bija viens no instrumentiem, kas pirmais atklāja hidratācijas pierādījumus Saules izgaismotos Mēness reģionos. *HVM³* spektrālais diapazons ir no 0,6 līdz 3,6 mikroniem — tas ir paredzēts darbam ar augstu jutību (10 nm izšķirtspēja) tieši ūdens galvenā infrasarkanās gaismas viļņu garuma apgabala centrā (no 2,5 līdz 3,5 mikroniem) ar pietiekami augstu spektrālo izšķirtspēju, lai varētu atšķirt ūdens formas. Katrs *HVM³* attēla pikselis aptvers 50 — 90 metrus Mēness virsmas. Instrumentu izgatavoja Reaktīvās kustības laboratorija (*JET*).
* ***LTM*** (*Lunar Thermal Mapper* — "Mēness termālais kartētājs"), ar vienpadsmit šauriem kanāliem no septiņiem līdz desmit mikroniem un izšķirtspēju, kas ir mazāka par 0,5 mikroniem, tas iegūst multispektrālus attēlus, lai raksturotu Si-O posmu silikātos un iegūtu mineraloģisko sastāvu. Tajā pašā laikā, izmantojot četrus platjoslas kanālus no 6 līdz 100 mikroniem, ar 5 K (5 °C) precizitāti tiek iegūta virsmas temperatūra 110 — 400 K (-163 līdz 126 °C) diapazonā. *LTM* pikseļa izmērs ir 40 — 70 metri. Instrumentu izstrādāja un izgatavoja Oksfordas Universitāte.

## Lidojuma gaita
*Lunar Trailblazer* tika palaists  00:16*[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kenedija Kosmosa centra starta laukuma *LC-39A*. Tas bija Mēness nolaižamā aparāta *[[IM-2]]* sekundārā krava, un kopā tika palaista arī eksperimentāla asteroīda zonde *[[Odin (asteroīda zonde)|Odin]]* un orbitālais velkonis *[[Chimera GEO-1]]*.

Drīz pēc palaišanas tika izveidots sakaru seanss ar *Lunar Trailblazer*. Sākotnējie telemetrijas dati tomēr atklāja neregulāras enerģijas sistēmas problēmas. Aptuveni 12 stundas pēc palaišanas kontakts ar kosmisko aparātu tika zaudēts. Dažas stundas vēlāk tā raidītājs uz īsu brīdi atkal ieslēdzās, bet tomēr inženieriem neizdevās atjaunot *Lunar Trailblazer* darbību.

*Lunar Trailblazer* nespēja veikt ieiešanu Mēness orbītā. 3. martā 1204 *UTC* 457 km attālumā komiskais aparāts veica Mēness pārlidojumu. 26. martā tas atstās Zemes gravitācijas ietekmi un ieies 1,00 × 1,09 AU 0,2 grādu slīpā Saules orbītā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lunar Trailblazer Reaktīvās kustības laboratorija 
* Lunar Trailblazer Kalifornijas Tehnoloģiju institūts 
* Lunar Trailblazer Lockheed Martin 
* Lunar Trailblazer (SIMPLEx 5) Gunter Dirk Krebs