open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Allažu baznīca

**Allažu evaņģēliski luteriskā baznīca** atrodas Siguldas novada, Allažu pagasta Stīveros. Baznīca būvēta pēc arhitekta Paula Kundziņa projekta un ir Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Baznīcas jumts atgādina senlatviešu riju, arī interjera elementi baznīcas iekšpusē veidoti latviskā stilā.

Allažu baznīcā darbojas Allažu draudze. Dievkalpojumi notiek katru svētdienu pulksten 14.00.

## Vēsture
Baznīca celta 1926. gadā, pateicoties draudzes ziedojumiem. Jau 1928. gadā no Vācijas tika atvests baznīcas zvans, kas svēra 544 kg. 1949. gadā draudze piespiedu kārtā pameta baznīcu, un tajā tika ierīkota ēdnīca, vēlāk — noliktava. 1990. gadu beigās baznīca tika restaurēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ādolfs Valters

**Ādolfs Valters** (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija Latvijas sabiedrisks darbinieks un politiķis. Bijis 2. Saeimas deputāts. Pārstāvējis Latviešu zemnieku savienību.

## Biogrāfija
Ādolfs Valters piedzima  Vaiņodes pagasta Simaitišķos. Apmeklējis Ezeres pagasta ministrijas skolas. Vairākkārt ievēlēts Vaiņodes pagasta, skolas un baznīcas padomēs, bija Vaiņodes pagasta tiesas priekšsēdētājs.

1921. gadā piedalījās Vaiņodes apkārtes kooperatīva dibināšanā, bija tā valdes priekšsēdētājs. Valters bija apdrošināšanas biedrības «Zeme» valdes loceklis un Tautas bankas padomes loceklis, centrālās savienības «Konzums» padomes loceklis, vēlāk — valdes loceklis. 1925. gadā ievēlēts 2. Saeimā no Latviešu zemnieku savienības saraksta. Parlamentā strādāja līdz 1928. gadam. Vaiņodes pagastā dibināja Latviešu zemnieku savienības nodaļu.

1941. gadā izsūtīts uz Sibīriju. Par tālāko likteni ziņu nav.

2010. gada jūnijā Simaitišķos tika uzstādīta piemiņas zīme Ādolfam Valteram un citiem izsūtītajiem.

## Atsauces
Tallinas lidosta

**Lennarta Meri Tallinas lidosta** (; IATA: **TLL**, ICAO: **EETN**), iepriekš **Ilemistes lidosta**, ir lielākā lidosta Igaunijā. Tallinas lidosta apkalpo gan vietējos, gan starptautiskos reisus. Tā atrodas aptuveni 4&nbsp;km no Tallinas centra, Ilemistes ezera austrumu krastā.

Lidostā ir viens 3070 metrus garš un 45 metrus plats asfaltbetona seguma skrejceļš (pietiekami liels tādām platām lidmašīnām kā *[[Boeing 747]]*), pieci piebraucamie ceļi  un četrpadsmit terminālu izejas.

## Vēsture
Pirms Igaunijas neatkarības atjaunošanas lidostā darbojās pārtvērējlidmašīnu bāze 384. pārtvērēju pulkam (384 IAP), kas izmantoja MiG-23P  lidmašīnas.

2009. gada 29. martā lidostu oficiāli nosauca par Lennarta Meri Tallinas lidostu, par godu Igaunijas neatkarības kustības vadītājam un otrajam Igaunijas prezidentam Lennartam Meri.
Līdz 2015. gadam tā bija Igaunijas nacionālās lidsabiedrības *[[Estonian Air]]* mājas bāze.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Samaņkas ezers

**Samaņkas ezers** (arī Samankas ezers, Samaņka, Samaņku ezers) ir ūdenstilpe Augšdaugavas novada Medumu pagastā pie pašas robežas ar Lietuvu. Izvietojies pagasta dienvidos Augšzemes aizsargājamo ainavu apvidū. Krasti zemi, lēzeni, dienvidos un rietumos — stāvi, dibens — dūņains, mālains, smilšains, siekstains. Ietek trīs grāvji, iztek strauts uz Grendzes ezeru. Mīt rauda, asaris, līdaka, līnis, karūsa, plaudis. Dienvidaustrumu krastā 170,7 m augstais Samaņkas kalns.

Ziemeļu un austrumu krastā Grendzes ciems.

## Atsauces
Nacionalizācija

**Nacionalizācija** ir process, kurā privātais bizness vai privātais īpašums nonāk valsts īpašumā. Dažkārt valstij var nodot arī citas īpašumu formas, piemēram, pašvaldības īpašumus. Pretējs process nacionalizācijai ir privatizācija jeb denacionalizācija; var būt arī municipalizācija, kad īpašums pāriet pašvaldības īpašumā. Visbiežāk rūpnieciskajā sektorā tiek nacionalizētas valstij vitālas nozares: transports, sakari, enerģētika, bankas un dabas resursi.
Nacionalizācija parasti notiek politisku vai ekonomisku mērķu sasniegšanai.

**Renacionalizācija** notiek, kad valsts īpašums tiek privatizēts, bet vēlāk atkal nacionalizēts. Šādu procesu sauc arī par reverso privatizāciju.

Nacionalizējot īpašumu, bijušajiem īpašniekiem var tikt izmaksāta kompensācija vai īpašums tiek atņemts (ekspropriācija jeb konfiskācija) bez kompensācijas izmaksas.

Privātas bankas nacionalizācijas gadījumā šīs bankas parādnieki-rezidenti saskaņā ar LR Civillikuma 1857.pantu tiesību sakrituma rezultātā tiek atbrīvoti no parādsaistībām pret valsti, kas nacionalizējusi šo banku, rēķinoties ar **Civillikuma 1857.panta** noteiktajām sekām kā zaudējumu. 

"Parex banku" Latvijas Republika 2008.gadā nacionalizēja ekonomisku apstākļu (vispasaules lielā ekonomiskā krīze) rezultātā, labprātīgi ieguldot šajā bankā no Valsts kases  874 miljonus latu, lai saglabātu Parex banku jau kā valsts banku bez kompensācijas izmaksas bijušajiem Parex bankas īpašniekiem.

## Ārējās saites
Lavera

thumb|300px|Lavera 1947. gadā
**Lavera** ir pamesta pilsēta Zviedrijas ziemeļos, Norbotenas lēnē, kas atrodas 15 kilometrus uz dienvidrietumiem no Vidsēles un 50 kilometrus uz rietumiem no Elvsbīnas. Pilsētā no 1936. gada līdz 1947. gadam, atradās vara raktuves. Tās beidza pastāvēt 1947. gada 4. novembrī, jo vara rūdas koncentrācija zemē nebija pietiekamā daudzumā.

Lavera no 1936.-1947. gadam bija viena no inovatīvākajām vietām Zviedrijā. Pilsētā būvēja mājas strādniekiem un viņu ģimenēm. Mājās bija centralizēta siltumapgāde un elektriskie kamīni, pilsētā bija peldbaseins, kinoteātris, skolas un mūsdienīgas ielu sistēmas. Lavera bija vara rūdas ieguves vieta. Raktuvju strādniekus ņēma no tuvējiem ciemiem un citām vara raktuvēm, jo lielāks darbinieku skaits nodrošināja darbu raktuvēs visu gadu. 1946. gadā Laverā vara rūdas ieguve gandrīz apstājās. Mājas tika pārvestas uz citiem Zviedrijas reģioniem, cilvēki brauca prom no pilsētas. 1947. gada novembrī vara raktuves savu darbību beidza.

Tajā laikā pilsētā dzīvoja 350 cilvēki. Šodien pilsēta ir pamesta un ieguvusi nosaukumu "Spoku pilsēta" (*Laver*), un vairāk atgādina Čornobiļu vairākus gadus pēc Čornobiļas AES katastrofas. Kopš 1947. gada pilsētā neviens nav dzīvojis, tomēr ir labi saglabājušās ielu sistēmas, dinamītu uzglabāšanas vietas, māju atliekas un vecas informācijas plāksnes. Gadu laikā vara ieguves vieta ir piepildījusies ar ūdeni un tajā iekļūt iekšā nav iespējams, jo tika pārtraukta gruntsūdens sūknēšanas sistēma. Tagad šajā vietā izveidojies 34 m dziļš un 35 m plats dīķis.

Ir uzskats, ka Lavera ir kalpojusi par iedvesmu zviedru rakstnieces Elizabetes Rinellas romānam "*Till Mervas*", kurā ir stāsts par izdomātu spoku pilsētu Mervu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Laver — orten som försvann 
* Norrut för att leva på riktigt
* Spökstäder i Norrbotten
* Lavergruvan
Rīgas pašvaldības policija

**Rīgas pašvaldības policija** ir militarizēta, bruņota pašvaldības institūcija sabiedriskas kārtības uzturēšanai un tiesībaizsardzībai, kas atbilstoši LR normatīvajos aktos noteiktajai kompetencei darbojas Rīgas administratīvajā teritorijā. Pašvaldības policija ir Rīgas domes patstāvīga struktūrvienība, kas risinot darba organizācijas jautājumus, sadarbojas ar Valsts policijas iestādēm un citām institūcijām.Tā ir lielākā pašvaldības sabiedriskās kārtības uzturēšanas institūcija Latvijā, ieņemot stabilu vietu citu tiesībsargājošo institūciju sistēmā. Rīgas pašvaldības policija ir vienota kompleksa struktūra, kas sastāv no vadības, sešām teritoriālajām pilsētas pārvaldēm un vairākiem specializētajiem dienestiem. Rīgas pašvaldības policijas izveides un darbības tiesiskais pamats ir LR Satversme, Nacionālās drošības likums, likums "Par policiju", likums "Par pašvaldībām" un citi normatīvie akti.

## Vēsture
1990. gada 26. septembris ir Rīgas pašvaldības policijas dibināšanas datums, kad Rīgas priekšpilsētās aizsākās pašvaldības (municipālās) policijas vienību formēšanās. Tolaik tas bija spēks, kas nostājās tautas pusē, pretēji padomju režīma milicijas vienībām. No atmodas kustības kārtības sargiem veidojies Rīgas pašvaldības policijas pamatsastāvs tolaik bija 130 policijas darbinieki.
1994. gada 29. maijā notika pašvaldību vēlēšanas, kā rezultātā Rīgā izveidoja viena līmeņa pašvaldību - Rīgas domi. 1995. gadā Rīgas dome, apvienojot sešas Rīgas rajonu/priekšpilsētu pašvaldības (municipālās) policijas, izveidoja vienotu Rīgas pašvaldības policiju.
Rīgas pašvaldības policijai attīstoties, 1996. gadā pašvaldības policijas atbildības jomas papildināja Ūdenslīdēju un glābšanas dienests, 1999. gadā Civilās aizsardzības dienests, 2002. gadā Ceļu policijas nodaļa, 2003. gadā Apsardzes dienests, 2006. gadā Bērnu likumpārkāpumu profilakses nodaļa, 2009. gadā Tūrisma policijas nodaļa un 2014. gadā Specifisko uzdevumu nodaļa.

## Atsauces
Kaldera

[thumb|right|Kalderas veidošanās piemērs (Masamas vulkāna pārtapšana [Kreiterleiks|Kreiterleikā, ASV).1. Izvirduma fāze2. Kalderas iebrukšana3. Kalderas aizpildīšanās ar pelniem4. Ezera veidošanās]]
**Kaldera** (no  — ‘katls’) ir liela vulkāniskas izcelsmes apļveida ieplaka ar stāvām sienām un salīdzinoši līdzenu dibenu. No vulkānu krāteriem un māriem kalderas atšķiras ar izmēriem (parasti 1—100 km diametrā) un morfoloģiju. Pirmoreiz šādu terminu lietojis vācu ģeologs Leopolds fon Buhs 1815. gadā, aprakstot ceļojumu uz Kanāriju salām, kur aprakstījis Laskanjadas kalderu Tenerifes salā un Tavurjentes kalderu Palmas salā.

## Kalderu veidošanās
Kalderas pēc to morfoloģijas iedalās divos tipos:
* Eksplozīvās kalderas — pēc izmēra nelielas kalderas, kas veidojušās spēcīgu eksplozīvu izvirdumu rezultātā. 
* Iegruvuma kalderas — veidojas zemes garozas daļai iebrūkot plaša izvirduma rezultātā iztukšotā magmas kamerā.

## Atsauces
Som jag är

***Som jag är*** ir zviedru popzvaigznes un ABBA dalībnieces Angnētas Feltskūgas trešais studijas albums. Tas tika izdots Zviedrijā 1970. gadā, caur Cupol Records. Kopš izdošanas albums ir atkārtoti izdots gan CD, gan iTunes.

Albums tapa sadarbībā ar Karlu Gerhardu Lundkvistu un Angnētas toreizējo draugu Bjērnu Ulveusu. Albuma dziesmas tika ierakstītas 1970. gada janvārī (*Om Tarar vore Guld*), kā arī septembrī un oktobrī. Visas dziesmas tika ierakstītas *Metronome* studijā Stokholmā. Šajā albumā, gluži kā iepriekšējajā, vairākas dziesmas sarakstīja pati mūziķe. Šī albuma veidošanā iesaistījās arī Stigs Andersons, kas vēlāk kļuva par ABBA menedžeri.

Viens no albuma singliem — *[[Om tårar vore guld]]* ("Ja asaras būtu no zelta") kļuva par vienu no viņas veiksmīgākajiem singliem Zviedrijā pirms ABBA, kad tas ieguva 3. vietu *Svensktoppen* mūzikas topā. Dāņu mūziķis *[[Per (mūziķis)|Per]]* apsūdzēja Angnētu par līdzībām starp šo dziesmu un kādu no *Per* dziesmām, kas tika izpildītas mūziķa 1950. gada koncerttūrē Zviedrijā. Apsūdzības tika noraidītas, pieminot faktu, ka šīs koncerttūres laikā Angnēta nebija pat gadu veca, kā arī, ka *Per* dziesma nekad netika ierakstīta studijā.

## Dziesmu saraksts
**Pirmā puse:**
# *Som Ett Eko* 3:16
# *När Jag Var Fem* 3:15
# *En Sång Och En Saga* 3:41
# *Tänk Va' Skönt* 3:25
# *Ta Det Bara Med Ro* 2:15
# *Om Tårar Vore Guld* 3:30

**Otrā puse:**
# *Hjärtats Saga* 2:21
# *Spela Vår Sång* 2:24
# *Så Här Börjar Kärlek* 2:36
# *Du Ska Minnas Mig* 3:15
# *Jag Skall Göra Allt* 3:50
# *Sov Gott Min Lilla Vän* 2:51

## Atsauces un piezīmes
### Piezīmes

### Atsauces
Galileo 8

***Galileo 8*** (*European GNSS* apzīmējums ***GSAT0204***) ir Eiropas navigācijas sistēmas *[[Galileo (navigācijas sistēma)|Galileo]]* pavadonis. Tas orbītā palaists 2015. gada martā; izvietots orbitālajā slotā *B03*.

Pavadonim dots arī nosaukums ***Anastasia*** par godu bērnu konkursa uzvarētājai Grieķijā 12 gadus vecajai Anastasijai Panagiotakopolo (*Anastasia Panagiotakopoulou*).

*Galileo 8* primārais kontraktors un platformas izgatavotājs bija uzņēmums *[[OHB-System]]*. Derīgo kravu izgatavoja *[[Surrey Satellite Technology]]* (*SSTL*). Kosmiskā aparāta starta masa bija 715 kg; izmēri 2,5 × 1,2 × 1,1 m.
Pavadonī uzstādīti divi pasīvie ūdeņraža māzera atompulksteņi, divi rubīdija atompulksteņi; pulksteņu pārraudzīšanas un vadības iekārta, navigācijas signāla ģenerators, L-joslas antena navigācijas signāla raidīšanai, C-joslas antena augšupejošā signāla uztveršanai, divas S-joslas antenas telemetrijai un komandām, kā arī antena meklēšanas un glābšanas iekārtai *MEO SAR*.

*Galileo 8* tika palaists  21:46:18 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Sojuz-STB/Fregat-MT]]* (lidojums *VS11*) kopā ar tās pašas sērijas pavadoni *[[Galileo 7]]*.

Pavadonis nodots ekspluatācijā 2015. gada 4. decembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* VS11 GALILEO SAT 7-8 Arianespace Launch kit
* Galileo constellation
Maniheisms

thumb|200px|Maniheju priesteri, rakstot uz saviem galdiem (Ķīnas manuskripts)
**Maniheisms** bija plaši izplatīta reliģija, kas radās Sasanīdu impērijā 3. gadsimtā un pastāvēja vairāk nekā desmit gadsimtus. Par tās radītāju uzskatāms Senās Persijas pravietis Māni.

Maniheisma filosofija balstījās duālā kosmoloģijā, ko raksturoja cīņa starp labo un ļauno, jeb garīgo gaismas pasauli un materiālo tumsas pasauli. Cilvēces attīstības laikā visu laiku noris process, kurā gaisma pakāpeniski tiek atbrīvota no materiālās pasaules un atgriezta gaismas pasaulē, no kā gaisma ir cēlusies. Maniheisma ticība nāk no vietējām Mezopotāmijas gnosticisma reliģijas kustībām.
Maniheisma ietekme atrodama Caoaņas tempļa iekārtojumā Fudzjaņas provincē.

## Atsauces
Aleksandrs Evans

**Aleksandrs Evans** ( — ) bija Latvijas tiesnesis un politiķis. Bijis 2. Saeimas deputāts. Pārstāvējis «Demokrātisko Centru».

## Biogrāfija
Aleksandrs Evans piedzima  Gatartas muižā (Cēsu apriņķis) tirgotāja ģimenē. 1902. gadā absolvēja Rīgas Pētera-Pāvila skolu. Materiālā stāvokļa dēļ neapmeklēja augstskolu.

Pēc skolas pabeigšanas sāka strādāt Rīgas apgabaltiesā par kancelejas ierēdni. Pēc dažiem gadiem kļuva par tiesas sekretāra palīgu, pēc tam — par sekretāru. Pēc Latvijas Republikas proklamēšanas 1919. gada decembrī iecelts par Rīgas pilsētas izmeklēšanas tiesnesi. 1920. gada jūnijā iecelts par svarīgu lietu izmeklēšanas tiesnesi, septembrī — par sevišķi svarīgu lietu izmeklēšanas tiesnesi. 1925. gadā ievēlēts 2. Saeimā no «Demokrātiskā Centra» saraksta. Parlamentā strādāja līdz 1928. gadam.

Otrā pasaules kara laikā devies trimdā uz Vāciju. Vispirms atradās Ansbahas nometnē. 1951. gadā pārcēlās uz ASV.  Fērgusfolsas pilsētā (Minesotas štats, ASV) nomira pēc ilgas slimības.

Apbalvots ar 4. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni (1928).
## Atsauces
Fjādraurgljūfirs

**Fjādraurgljūfirs** ( — ‘Spalvu upes kanjons’) ir ap 2 km garš un līdz 100 m dziļš kanjons Islandes dienvidos. Izvietojies netālu no Ķirģibaijargleistiras ciema ziemeļos no salu apjozošā Hringvēgira ceļa. Kanjons izveidojies erozijas rezultātā, caur to plūstot Fjādau upei. Aizsargājama dabas teritorija, populārs tūrisma galamērķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Delfi.lv Iespējams, pasaules skaistākais kanjons, kura nosaukumu praktiski nevar izrunāt
55 Pandora

**Pandora**, arī **55 Pandora** ir neregulāras formas asteroīds ar diametru apmēram 67&nbsp;km, atrodas asteroīdu joslā.

Asteroīdu atklāja  amerikāņu astronoms Džordžs Sierls (*George Searle*)  Dadlija observatorijā Olbanī. Tas bija vienīgais viņa atklātais asteroīds. Asteroīda vārdu ieteica observatorijas dibinātāja atraitne Blendina Dadlija (*Blandina Dudley*). Pandora grieķu mitoloģijā ir pirmā sieviete, ko pēc Zeva pavēles radīja Atēna un Hēfaists.

Pandora pieder E tipa asteroīdiem, ir otrais lielākais šīs grupas objekts pēc 44 Nisa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pandoras orbīta
Mazais Kumpotis

**Mazais Kumpotis** (arī Kampaču ezers;  un *Kampuotis II*) ir ezers Augšdaugavas novada Medumu pagastā uz robežas ar Lietuvu. Izvietojies pagasta dienvidos Kumpotu ezeru virknē Augšzemes aizsargājamo ainavu apvidū. Veidojas no diviem kādreiz savienotiem ezeriņiem ar kopējo platību 9,8 ha, no tiem Latvijā — 3,7 ha. Cauri tek Kumpota no Grendzes ezera uz Lielo Kumpoti. Mīt līdaka, rauda, asaris.

Ziemeļu krastā Kumpotu ciems.

## Atsauces
Ivars Briedis

**Ivars Briedis** (dzimis  Valmierā) ir latviešu izglītības darbinieks, vēstures skolotājs, darbojies arī politikā. Bijis Augstākās Padomes deputāts, balsojis par Latvijas neatkarības atjaunošanu.

## Dzīvesgājums
Dzimis Valmierā 1940. gada 29. septembrī Alīdas Briedes un Kārļa Brieža četru bērnu ģimenē. Mācījās Veselavas septiņgadīgajā skolā, pēc tam Valmieras 11 varoņu komjauniešu vidusskolā.

1960. gadā sāka strādāt par skolotāju Valmieras rajona Rauskas septiņgadīgajā skolā, vienlaicīgi studēja Latvijas Valsts universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē. 1967. gadā universitāti beidza ar vēstures skolotāja diplomu. Divpadsmit gadus (līdz 1978. gadam) strādāja par skolas direktora vietnieku audzināšanas darbā — sākumā Zvejniekciema vidusskolā, pēc tam Valmieras 4. vidusskolā. 1978. gadā tika iecelts par Valmieras starpskolu mācību ražošanas kombināta direktoru, 1984. gadā — par Valmieras Viestura vidusskolas direktoru.

1984. gadā kļuvis par Valmieras Viestura vidusskolas direktoru, to vadīja līdz pat 2010. gadam.

Koru "Beverīna" Cēsīs, "Dziedonis" Rīgā un "Imanta" Valmierā, Valmieras slimnīcas vīru ansambļa dziedātājs.

Precējies, izaudzinājis divus bērnus — meitu Ilzi un dēlu Gintu.

## Politiskā darbība
Atmodas sākumā (1989. gadā) Valmierā iesaistījās Latvijas Tautas frontes (LTF) darbā un, pateicoties enerģiskajai rīcībai un aktīvajam darbam, tika ievēlēts par LTF Valmieras nodaļas līdzpriekšsēdētāju.
No LTF tika izvirzīts arī par deputāta kandidātu 1990. gada LPSR Augstākās Padomes vēlēšanās un 18. martā ievēlēts par Augstākās Padomes deputātu no Rūjienas 196. vēlēšanu apgabala. Strādāja Izglītības, kultūras un zinātnes komisijā.
 
Piedalījās likumprojektu izstrādāšanā izglītībā, kā arī citu likumdošanas aktu izstrādē un pieņemšanā. Šī Augstākā Padome sagatavoja ceļu Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanai. Tās deputātu vairākums, to vidū arī Ivars Briedis, 1990. gada 4. maijā balsoja par Neatkarības deklarāciju, kura izvirzīja mērķi atjaunot 1918. gada 18. novembrī proklamēto Latvijas valsti.
Deputāta darbības sākumā viņš rakstīja: "Savā darbībā vadīšos pēc trim principiem: nesoli, ko nevari izpildīt. Jāstrādā ar prātu, ne ar emocijām. Tēvzemei un brīvībai".

2005. gada pašvaldību vēlēšanās I. Briedis tika ievēlēts Valmieras domē no "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta. Pēc tam kandidējis uz šo pašu deputāta vietu vēl divās pašvaldību vēlēšanās (2013, 2017) no Nacionālās apvienības saraksta, bet nav ievēlēts.

## Apbalvojumi
Par savu darbību apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni (2000. gada maijā) un 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi.

## Literatūra
* Tālavs Jundzis. 4. maijs: Rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds "Latvijas Vēsture", 2000.

## Atsauces
Džebel al-Druze valsts

thumbnail|right|Džebel al-Druze valsts karogs
thumbnail|right|Zilā - Džebel al-Druze valsts fanču mandātteritorijā
**Džebel al-Druze valsts** (arābiski: جبل الدروز‎, franciski: *Djebel Druze*) autonoma valsts kas pastāvēja no 1921. līdz 1936. gadam Franču Sīrijas un Libānas mandātteritorijas ietvaros. Izveidota 1921. gada 1. maijā. No 1922. gada 4. marta līdz 1927. gada 2. jūnijam  nosaukums bija **Suvajdas valsts**. Valsts nosaukums atvasināts no reģionā augstākā kalna - Druzu kalna (Džebel el-Druze).

No 50 700 iedzīvotājiem 1922. gadā lielākā daļa (84,8%) bija druzi bet 13,8% dažādu konfesiju kristieši. Galvaspilsēta Al-Suvajda. 

1925. gadā valstī sultāna al-Atraša vadībā sākās sacelšanās, kas drīz izpletās pa visu Sīriju un kļuva par Lielo Sīrijas sacelšanos. Līdz ar Francijas-Sīrijas draudzības un alianses līguma parakstīšanu 1936. gadā, Druzu valsts kļuva par Sīrijas Republikas sastāvdaļu. 
## Ārējās saites
*Syria at WorldStatesmen.org.
*Map  at unimaps.com.
Carl Gustaf

***Carl Gustav***, jeb ***Carl Gustaf*** un **M2CG** ir 84 mm kalibra prettanku ierocis. To konstruēja Zviedrijas armijas vajadzībām 1948. gadā, un joprojām ražo Zviedrijas firma *[[Saab Bofors Dynamics]]*.

Kaut gan ierocim ir jau 67 gadi, *Carl Gustav* un tā modifikācijas joprojām aktīvi izmanto ap 40 dažādu valstu bruņotie spēki, ieskaitot Latvijas Nacionālos bruņotos spēkus, arī Lietuva, Igaunija, ASV un daudzas citas NATO dalībvalstis, padarot to par vienu no vispopulārākajiem prettanku ieročiem pasaulē.

Pateicoties savam lielajam munīcijas klāstam, *Carl Gustav* dod iespēju kājniekiem iznīcināt vai smagi bojāt tankus, bruņumašīnas, bunkurus un citus smagi nocietinātus objektus.

## Munīcija
thumb|left|Munīcijas veidi
Ir iespējams lietot vairākus granātu veidus - dūmu granāta 469B, apgaismošanas granāta 545, kumulatīvā granāta HEAT 751 ar diviem kaujas lādiņiem un uzspridzinātājiem (nosegtu bruņu caursitei), granāta HEDP 502 sienu un bruņu caursitei apdzīvotās vietās; šķembu granāta
HE 441B ar distances darbības uzspridzinātāju (sprādzienam trajektorijā) un likvidatoru atsitiena brīdī, kumulatīvā granāta HEAT 551.

## Kaujas pieredze
*Carl Gustav* sava garā mūža laikā ir pabijis daudzos karstajos punktos, tostarp Afganistānā, Irākā, Sīrijā un Folklendu salās. Folklendu karā britu karavīrs pat pielietoja *Carl Gustav* kā ieroci pret ienaidnieku kuģi. Parasti gan šis ierocis tiek lietots īpaši nocietināta pretinieka punkta uzspridzināšanai no droša attāluma, kā arī kaujas lauka apgaismošanai sliktas redzamības gadījumā.
thumb|220px|ASV karavīri sagatavo savu munīciju kaujai

## Lietotāji
* 
*    
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  ar nosaukumu Grg m/48
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Saabs Bofors – manufacturer's product page
** Saab Bofors – official manufacturer's brochure
* Video of loading and firing drill for Carl Gustaf recoilless rifle
* Video of a Carl Gustaf recoilless rifle being fired
* Carl Gustaf anti-tank recoilless rifle (Sweden) – Modern Firearms
* U.S. Army Armament Research, Development & Engineering Center FCT and SOCOM Shoulder Fired Weapons May 2005
Salo Landaus

**Salo Landaus** (arī Salomons Landaus; ;  Bohņa —  Šveidnica) bija ebreju izcelsmes Nīderlandes šahists.

## Biogrāfija
Pirmā pasaules kara laikā Landaus ģimene pārcēlās uz Vīni, bet pēc tam jaunais Salo nonāca pie draugiem Roterdamā, kur iemācījās spēlēt šahu. 1920. gados sekmīgi piedalījās Nīderlandes šaha turnīros un tika uzskatīts par valsts otro šahistu aiz nākamā Pasaules šaha čempiona Maksa Eives. 1929. gadā Nīderlandes šaha čempionātā dalīja 2. vietu, bet 1936. gadā, izmantojot Eives prombūtni, kļuva par Nīderlandes čempionu šahā. Divas reizes Nīderlandes izlases sastāvā piedalījās Pasaules šaha olimpiādēs (1930, 1937). 1937. gadā piedalījies 1. Ķemeru starptautiskajā šaha turnīrā, kurā gan dalījis tikai 15.-16. vietu, taču ticis apbalvots ar 1. skaistumgodalgu par uzvaru pret Ēro Bēku. 1935. gadā bijis Aleksandra Aļehina sekundants Pasaules čempiona nosaukuma izcīņas mačā pret Maksu Eivi, bet 1938. gadā bijis viens no *AVRO* turnīra arbitriem. 1939. gadā atkārtoti uzvarējis Nīderlandes šaha čempionātā, taču zaudējis Eivem papildus maču par Nīderlandes šaha čempiona nosaukumu ar 2½:6½.

Otrā pasaules kara laikā mēģinājis kopā ar sievu un meitu bēgt no Nīderlandes uz Šveici, taču 1942. gada 28. septembrī ticis aizturēts uz Beļģijas robežas Bredā. Nosūtīts uz Šveidnicas koncentrācijas nometni, kur gājis bojā laika posmā starp 1943. gada decembri un 1944. gada martu. Laundaus sieva un meita tika nosūtītas uz Aušvicas koncentrācijas nometni, kur tās aizgāja bojā 1944. gada 12. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Endre Šteiners

**Endre Šteiners** (;  Budapešta -  Budapešta) bija ebreju izcelsmes Ungārijas šahists.

## Biogrāfija
Piedzimis matemātikas skolotāja un šahista Bernharda Šteinera (1874-1944) ģimenē. No 15 gadu vecuma Endre Šteiners ir bijis Budapeštas šaha pulciņa dalībnieks un jaunatnes šaha sacensību dalībnieks. No 1920. gadu vidus kļuvis par vienu no Ungārijas vadošajiem šahistiem. Labākie rezultāti starptautiskajos šaha turnīros: 2. vieta Portsmutā (1923), 2. vieta Trenčanske Teplicē, 6. vieta Ķemeros (1937). Bijis pazīstams arī kā šaha atklātņu teorētiķis.

Ungārijas izlases sastāvā piedalījies piecās oficiālajās un trijās neoficiālajās Pasaules šaha olimpiādēs:
* oficiālajās šaha olimpiādēs izcīnījis 2 zelta (1927, 1928) un 2 sudraba medaļas (1930, 1937) komandu vērtējumā, kā arī sudraba medaļu (1937) individuālajā vērtējumā.
* neoficiālajās šaha olimpiādēs izcīnījis 2 zelta (1926, 1936) un 1 sudraba medaļu (1924) komandu vērtējumā.

Otrā pasaules kara laikā kopā ar tēvu gājis bojā koncentrācijas nometnē.

Arī Endres Šteinera jaunākais brālis Lajošs (1903-1975) ir bijis pazīstams šahists, kas uzvarējis Ungārijas un Austrālijas šaha čempionātos.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Oficiālās šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Neoficiālās šaha olimpiādes)
Robežas ezers

**Robežas ezers** (arī Rebeža ezers, Rebežu ezers, Riebežas ezers, Robežu ezers; ) ir ūdenstilpe Augšdaugavas novada Medumu pagastā uz robežas ar Lietuvu. Izvietojies pagasta dienvidos Augšzemes aizsargājamo ainavu apvidū. Kopējā ezera platība 18,1 ha, no tiem Latvijā — 12,1 ha. Krasti stāvi, austrumos — slīpi, dibens — smilšains, dūņains. Ietek strauts no Kaļinaukas ezera Lietuvā, iztek Grendzes upe. Mīt rauda, asaris, plaudis, līdaka. Ziemeļaustrumu krastā peldvieta.

## Atsauces
Marvel's Daredevil

***Marvel's Daredevil*** ir 2015. gadā veidots ASV interneta televīzijas seriāls, kas balstīts uz *[[Marvel Comics]]* komiksiem par Pārgalvi. Seriāla pirmā sezona tika publicēta interneta lapā *[[Netflix]]* 2015. gada 10. aprīlī. Šis seriāls ir daļa no *[[Marvel Cinematic Universe]]* kinoprojekta. Galveno lomu attēlo Čārlijs Kokss.

## Sižets
Jurists Mets Mērdoks jeb Pārgalvis (Čārlijs Kokss) bērnībā pēc nelaimes gadījuma ir kļuvis akls, bet citas viņa maņas ir manāmi uzlabojušās. Viņš izmanto šīs maņas, lai cīnītos pret mafiju, kuru vada Vilsons Fisks (Vinsents D'Onofrio).

## Ārējās saites
*
Ozerka

**Ozerka** (arī **Sviļpišku ezers**) ir ezers Augšdaugavas novada Medumu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos pie Sviļpiškiem Augšzemes aizsargājamo ainavu apvidū. Notece pa grāvi uz aizaugušiem dīķiem ziemeļrietumos no ezera un tālāk uz Laucesu

## Atsauces
Verbovkas ezers

**Verbovkas ezers** ir mākslīga ūdenstilpe Augšdaugavas novada Medumu pagastā. Tas izvietojies pagasta dienvidaustrumos Augšzemes aizsargājamo ainavu apvidū 400 m uz ziemeļrietumiem no Kščevas ciema. Uzstādināts uz cauri tekošās Grendzes upes.

## Atsauces
Jasvina ezers

**Jasvina ezers** ir mazs ezeriņš Augšdaugavas novada Laucesas pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā uz ziemeļrietumiem no Vežanišku ciema. Ietek divi grāvji, notece pa grāvi uz Laucesu ziemeļos.

## Atsauces
Lajošs Šteiners

**Lajošs Šteiners** (;  Oradja -  Sidneja) bija ebreju izcelsmes Ungārijas un Austrālijas šahists, FIDE starptautiskais meistars (IM, 1950).

## Biogrāfija
Piedzimis matemātikas skolotāja un šahista Bernharda Šteinera (1874-1944) ģimenē. 1920. gados kļuvis par vienu no labākajiem Ungārijas jaunajiem šahistiem. 1926. gadā beidzis Budapeštas tehnisko universitāti kā mašīnbūves inženieris. 1920. gadu beigās divus gadus nostrādājis ASV. Pēc atgriešanās 1931. gadā uzvarējis Ungārijas šaha čempionātā. Šo panākumu atkārtojis arī 1936. gadā. 
Ungārijas izlases sastāvā piedalījies trijās oficiālajās un vienā neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē:
* oficiālajās šaha olimpiādēs izcīnījis bronzas medaļu (1931) individuālajā vērtējumā,
* neoficiālajā šaha olimpiādē izcīnījis zelta (1936) medaļu komandu vērtējumā un sudraba medaļu (1936) individuālajā vērtējumā.

1936. gadā ārpus konkursa piedalījies Austrālijas šaha čempionātā, kurā izcīnījis pārliecinošu uzvaru. 1939. gada martā pārcēlies uz dzīvi Austrālijā, Sidnejā, kur pāris mēnešus vēlāk apprecējies ar daudzkārtējo Jaundienvidvelsas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāju Augustu Ednu Kingstoni. Otrā pasaules kara laikā kopā ar tēvu koncentrācijas nometnē aizgājis bojā Šteinera vecākais brālis Endre (1901-1944) - arī pazīstams šahists, 1. Ķemeru starptautiskā šaha turnīra dalībnieks. Austrālijā Šteiners strādājis par rasētāju un 1944. gadā ticis uzņemts Austrālijas pilsonībā. Desmit reizes piedalījies Jaundienvidvelsas šaha čempionātos un guvis deviņas uzvaras (1940/1941, 1943, 1944, 1945, 1946, 1953, 1955, 1958). Tāpat piedalījies sešos Austrālijas šaha čempionātos, kuros uzvarējis četras reizes (1945, 1946/1947, 1952/1953, 1958/1959). 1948. gadā vienīgo reizi pēc Otrā pasaules kara apmeklējis Eiropu, kur piedalījies trīs šaha turnīros, tostarp arī Stokholmas starpzonālajā turnīrā, kurā palicis priekšpēdējā vietā.
1960. gados pārstājis piedalīties nopietnos šaha turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Oficiālās šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Neoficiālās šaha olimpiādes)
Vikiteksts

[thumb|400px|Ekrānuzņēmums ar [Vikipēdijas raksta labošanas logu. Pievērs uzmanību &lt;nowiki&gt; iezīmei, ko izmanto, lai nepārveidotu vikitekstu un HTML. HTML komentāri ir redzami  iezīmēs]]

**Vikiteksts** ir vienkārša iezīmēšanas valoda, ko izmanto, lai veidotu lapas viki bāzētās tīmekļa vietnēs (tādās kā Vikipēdija). Tā ir vienkāršota alternatīva vai starpniekvaloda HTML. Tajā uzrakstīto tekstu viki programmatūra pārvērš HTML, kas tiek attēlots tīmekļa pārlūkā. Vikiteksts tika radīts un pirmoreiz izmantots 1995. gadā, lai formatētu lapas pirmajā viki vietnē *[[WikiWikiWeb]]*.

Nepastāv vienoti pieņemta plaši pielietota standarta viki valoda. Tās gramatika, struktūra, atslēgas vārdi un citas īpatnības ir atkarīgas no konkrētajā vietnē izmantotās viki programmatūras. Piemēram, visās vikiteksta valodās pastāv vienkāršs veids, kā izveidot saites uz citām lapām tajā pašā vietnē, bet pastāv vairākas atšķirīgas pieņemtas sintakses šo saišu pierakstam. Daudzās viki programmatūras versijās, īpaši senāk radītajās, tika izmantots *[[CamelCase]]* pieraksts vārdu apzīmēšanai, kuri ir automātiski jāpārvērš par saitēm. *[[MediaWiki]]* šo pierakstu aizvietoja ar , kas Vikipēdijā tiek sauktas par "brīvajām saitēm".

Atšķirīga viki programmatūra var atbalstīt dažādu HTML elementu izmantošanu vikitekstā. Dažos gadījumos atļautos HTML elementus iespējams norādīt konfigurācijā. *MediaWiki* atbalsta daudzas biežāk izmantotās HTML iezīmes.

## Standartizācija

*[[Creole (iezīmēšanas valoda)|Creole]]* valoda ir tapusi kā iniciatīva "kopējai vikiteksta iezīmēšanas valodai izmantošanai dažādos viki". Vairāki viki dzinēji ir ieviesuši *Creole* atbalstu. Specifikācijas 1.0 versija tika publicēta 2007. gada jūlijā. *MediaWiki* to neatbalsta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''MediaWiki'' alternatīvie parseri
* ''MediaWiki'' vienkāršā teksta formāts
Krievijas Federācijas apgabali

[300px|thumbnail|[Krievijas apgabalu karte]]
**[[Krievija|Krievijas Federācija]]** administratīvi ir sadalīta 85 subjektos, no kuriem **46 ir apgabali** (). Lielākais apgabals pēc platības ir Irkutskas apgabals (767 900&nbsp;km²), savukārt mazākais — Orlas apgabals (24 700&nbsp;km²). Visapdzīvotākais ir Maskavas apgabals (7 231 068 (2015)), savukārt vismazāk apdzīvotais ir Magadanas apgabals (148 071 (2015)). Lielākā daļa no visiem Krievijas apgabaliem ir izvietojušies Krievijas Eiropas daļā.

## Apgabalu uzskaitījums

## Atsauces
Ludvigs Relštābs

**Ludvigs Relštābs** (;  Berlīne -  Vēdele) bija Vācijas šahists, FIDE starptautiskais meistars (IM, 1950) un starptautiskais arbitrs (1951).

## Biogrāfija
Piedzimis Vācijā mūziķu un zinātnieku ģimenē. Viņa vectēvs Heinrihs Frīdrihs Ludvigs Relštābs (1799-1860) ir bijis pazīstams mūzikas kritiķis un dzejnieks. Viņa tēvs Ludvigs Relštābs bijis fizikas profesors, kas 1914. gadā kļuvis par firmas *[[Siemens]]* galveno inženieri. Viņa māsa Annekete bija pianiste.
1937. gadā kļuvis par Vācijas šaha čempionāta bronzas laureātu un piedalījies 1. Ķemeru starptautiskajā šaha turnīrā, kur dalījis 11.-13. vietu ar Frici Apšenieku un Ēro Bēku. Lielāko panākumu guvis Otrā pasaules kara laikā, kad 1942. gadā kļuvis par Vācijas šaha čempionāta uzvarētāju. Tajā pašā gadā Minhenē piedalījies neoficiālajā Eiropas čempionātā, kur ierindojies 8. vietā (uzvarējis Aleksandrs Aļehins).

Vairākkārt pārstāvējis Vācijas izlasi lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1950-1954). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1950) medaļu, bet individuālajā - zelta medaļu (1952), 
* neoficiālajā šaha olimpiādē piedalījies 1 reizi (1936) un izcīnījis bronzas medaļu gan komandu, gan individuālajā vērtējumā,
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 1 reizi (1957) un individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.

Daudzu šaha mācību grāmatu autors.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Oficiālās šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Neoficiālās šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
Pēteris Šnore

**Pēteris Šnore** (vecajā ortogrāfijā *Schnore*, 1860-1928) bija latviešu kuģu kapteinis, savstarpējās kuģu apdrošināšanas biedrības vadītājs.
Ar Latvijā būvēto burinieku "Rota" veica transatlantiskos braucienus uz Ameriku (1886), kā pirmais latviešu kapteinis šķērsoja ekvatoru kuģojumā uz Dienvidameriku (1887).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1860. gada 29. septembrī Liepupes pagastā Ūķu māju saimnieka Miķeļa Šnores un viņa sievas Dārtes, dzim. Vikmanes, piecu bērnu ģimenē. 
Mācījās Liepupes draudzes skolā, Limbažu apriņķa skolā. Pēc Krišjāņa Valdemāra aicinājuma 1874. gadā iestājās Ainažu jūrskolā, 1879. gadā ieguva tālbraucēja stūrmaņa un 1881. gadā - tālbraucēja kapteiņa tiesības. Pēteris Šnore vadīja Liepupē būvētos buriniekus *Peter Paul* (1881-1885) un *Rota* (1886-1891). 1886. gadā viņš ar trīsmastu barkentīnu "Rota" sasniedza Ziemeļamerikas krastus, 1887. gadā Rosario ostu Argentīnā. P. Šnore papildināja jūrnieku ekipējumu ar paša izstrādātām glābšanas ierīcēm. 
1891. gadā ar ģimeni pārcēlās uz dzīvi Rīgā, darbojās Rīgas savstarpējās jūras apdrošināšanas biedrībā "Laima" kā tās dibinātājs un direktors (1894-1914), bija kuģniecības sabiedrības "Austra" valdes loceklis, Francijas kuģu klasificēšanas biedrības *Bureau Veritas* eksperts. Darbojās Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijā, vadīja kuģniecības nodaļas latviešu laikrakstos.

Pirmā pasaules kara kopā ar ģimeni pārcēlās uz Tālajiem Austrumiem, dzīvoja Nikolajevskā pie Amūras, pēc kara beigām bija kuģu kapteinis Hakodatē, Japānā (1920-1922) un namu pārvaldnieks Šanhajā, Ķīnā (1923-1924), kur izdeva grāmatu *The wonderful mechanisms of the Universe*, kurā iztirzāja Einšteina relativitātes teoriju. Uzrakstīja "Latvju jūrnieku himnu" un "Dzimtenei", kurai mūziku sacerēja A. Valle. 1924. gadā atgriezās Latvijā nodarbojās ar astronomiju, bija Francijas Astronomu biedrības biedrs. Sarakstīja vairākas mācību grāmatas par jūrniecības tēmu.  

Miris 1928. gada 25. decembrī, apbedīts ģimenes kapa vietā Rīgas Meža kapos.

## Izgudrojumi
1910. gadā Pētera Šnores izgudrotie no ziemeļbriežu spalvām un gumijas bumbām izgatavotie glābšanas aparāti (kamzolis, josta, silksna un cisa) ieguva godalgu izstādē un tika plaši lietoti uz latviešu kuģiem.

## Piemiņa
1998. gadā netālu no Liepupes ietekas jūrā, kur 19. gs. atradās Ūķu burukuģu būvvieta, atklāja "Burinieka akmeni" ar tēlnieka Viļņa Titāna iecirsto uzrakstu.

## Atsauces
Beverīnas iela

**Beverīnas iela** var būt:

* Beverīnas iela — iela Rīgā;
* Beverīnas iela — iela Liepājā;
* Beverīnas iela — iela Cēsīs;
* Beverīnas iela — iela Saulkrastos;
* Beverīnas iela — iela Strenčos;
* Beverīnas iela — iela Valkā;
* Beverīnas iela — iela Valmierā;
* Beverīnas iela — iela Tīnūžu pagasta Tīnūžos.
Labais biedrs

thumbnail|300px|Dziesmas pirmā rinda uz kara memoriāla Vācijā
**Labais biedrs** () ir vācu karavīru dziesma, kuru izpilda bērēs un piemiņas pasākumos. Teksts sacerēts 1809. gadā, 1825. gadā — muzikālā apdare.

## Atsauces
Pandektu tiesības

thumbnail|Grāmatas "A New Pandect of Roman Civil Law" titullapa
**Pandektu tiesības** ir modernizētas jeb recepētas romiešu tiesības, kas aktualizējās no XVI līdz XIX gadsimtam, bet to ietekme salūkojama arī šobrīd. Tās tika pārveidotas par vispārējām tiesībām pēc kanonisko tiesību, vācu tiesību un tiesu prakses ietekmes. Rietumeiropā, Vācijā pastāvēja „vēsturiskā skola” – juristu, skolotāju un tiesību zinātnieku gurpa. Šī cilvēku grupa kļuva par pandektu kustības līderiem, kas attīstīja komplekso likumu un to struktūru, lai tā iekļautos un pielāgotos modernajai dzīvei. Pēc „vēsturiskās skolas” darbības, pandektu tiesības izplatījās Francijā, Itālijā, Lielbritānijā un ASV 19. gadsimta beigās, 20. gadsimta sākumā. Svarīgs darbs pandektu tiesību attīstībā ir 1734. gadā angļu jurista Džona Ailifes (John Ayliffe) eseja „A New Pandect of Roman Civil Law”. 

Arī Latvijas tiesību sistēmā manāma šo tiesību ietekme. 
Latvijas Republikas Civillikums ir veidots, galvenokārt izmantojot romiešu tiesības un pandektu tiesības. Tas tika izstrādāts, ievērojot romiešu - ģermāņu tiesību tradīciju, iekļaujot vietējās tradīcijas, vācu vēsturiskās tiesību skolas pandektu (pandektistu) doktrīnas ietvarā.
Pandektistu doktrīna pēc būtības veidojas no lietu tiesību priekšmeta viedokļa. Šī doktrīna aplūko un konstruē varas attiecības starp personu un lietu, kas tai pieder. Šī doktrīna aplūko lietu un personu attiecības tikai pie nosacījuma, ka to starpā nav citu personu ietekmes. Šī ir vienkāršākā doktrīna, kas atzīst, ka tiesību subjektam ir tiesiska un tieša vara pār lietu.

## Atsauces
Jāzeps Broks

**Jāzeps Broks** (1895. gada 26. augusts — 1942. gada 6. janvāris) bija latviešu virsnieks, Pirmās pasaules un Latvijas neatkarības kara dalībnieks. Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis Barkavas pagasta Zaļmežniekos zemnieka Pētera Broka ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā iesaukts dienestā Krievijas Impērijas armijā, kur no 24. maija dienēja 176. rezerves kājnieku pulkā, 15. jūnijā pārgāja uz latviešu strēlnieku daļām, bija rezerves bataljona (vēlāk pulka) strēlnieks. Pēc mācību pabeigšanas 1917. gada oktobrī paaugstināts par praporščiku un iecelts par rezerves pulka I rotas jaunāko virsnieku. No dienesta atvaļināts pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas 1918. gada februārī. Latvijas brīvības cīņu laikā no 1918. gada 24. decembra bija 1. latviešu neatkarības rotas komandieris, virsleitnants. Vēlāk, no 1919. līdz 1921. gadam pildījis dienesta pienākumus Rēzeknes komandatūrā.

Pēc kara turpināja dienestu Latvijas Bruņotajos spēkos, pildot darbveža pienākumus. 1924. gadā pabeidza virsniekus kursus un tika paaugstināts par virsleitnantu, 1925. gadā — par kapteini. 1932. gada 16. oktobrī apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeņa IV šķiru.

No dienesta atvaļināts 1939. gada 26. novembrī. Pēc tam darbojies aizsargos — 6. pulkā Jēkabpilī, pildot mantu pārziņa un vēlāk saimniecības priekšnieka palīga pienākumus.

1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā Krustpilī Broku arestēja un deportēja uz Vjatlagu. 1941. gada 21. oktobrī viņam piesprieda nāvessodu, kas izpildīts nošaujot 1942. gada 6. janvārī Kirovas cietumā «Nr.1»

## Atsauces

## Literatūra

* Ilmārs Knaģis, (2008) «Bij tādi laiki.» Jāņa Rozes apgāds 
* Aizvestie: 1941. gada 14. jūnijs. Rīga, Latvijas Valsts arhīvs: Nordik, 2007. 279.lpp.
Seksualitāte

**Seksualitāte** ir cilvēka īpašību kopums, kas raksturo veidu, kā tas uztver erotisku pieredzi un sniedz to citiem. Seksualitāti pieredz un pauž dažādos veidos: domās, sapņos, vēlmēs, vērtībās, attieksmē, uzvedībā, rīcībā, lomās un attiecībās. Bioloģiskie un fiziskie seksualitātes aspekti iekļauj cilvēka reproduktīvās funkcijas, tai skaitā cilvēka seksuālās stimulācijas četru posmu modeli un bioloģisko pamatdziņu, kas eksistē starp visām sugām. Fiziskie un emocionālie seksualitātes aspekti iekļauj sasaisti starp indivīdiem ar spilgtu mīlestības, cieņas un rūpju izrādīšanu. Sociālie aspekti iekļauj cilvēka individuālo seksualitāti attiecībā pret visā sabiedrībā esošo / pieņemto, kamēr garīguma līmenī seksualitāte skart individuālo garīgo tuvību ar citiem. Seksualitātei ir liela ietekme uz ikdienas dzīves kultūras, politikas, likumu, filozofijas, morāles, ētikas un reliģijas izpausmēm un normām.

## Atsauces
Mītu grāvēji

**"Mītu grāvēji"** () bija populārzinātnisks ASV dokumentālo filmu raidījums, ko producējusi Austrālijas filmu kompānija *Beyond International Group*. Raidījumu no 2003. līdz 2016. gadam pārraidīja televīzijas kanāls *[[Discovery Channel]]*, bet no 2017. līdz 2018. gadam *[[Science Channel]]*. Raidījumu autors bija Pīters Rīzs. To līdz 2016. gadam vadīja Džeimijs Hainemans un Ādams Sevidžs. No 2004. līdz 2014. gadam raidījumam bija arī citi vadītāji, bet 2017. gadā raidījuma vadītājus nomainīja Džons Lungs un Braiens Lodens.

Katra sērija apskata vairākus, šķietami neiespējamus apgalvojumus vai mītus, ko radījušas filmas, seriāli, cilvēki internetā un ziņu raidījumi. Raidījuma vadītāji eksperimentējot mēģina noskaidrot, vai šie apgalvojumi atbilst patiesībai.

Latvijā to rāda TV6.

## Raidījuma vadītāji

## Ārējās saites
Disko

[200px|thumb|Viens no disko ēras elementiem — [disko bumba]]
**Disko** (no ) ir mūzikas žanrs, kas satur fankmūzikas, soulmūzikas, psihedēliskās mūzikas, popmūzikas elementus, un bija viens no populārākajiem mūzikas žanriem 1970. gados. Termins "disko" atvasināts no franču valodas vārda *discotheque*, ar kuru apzīmēja fonogrāfu ierakstu bibliotēku, bet vēlāk šis vārds apzīmēja naktsklubus. Disko mūzikas popularitāte bija reakcija pret rokmūzikas dominanci, kā arī deju mūzikas stigmatizāciju dažu subkultūru aprindās. Vairumā disko dziesmu fona skaņu veidu stīgu instrumenti, dažādi pūšamie instrumenti un klavieres, bet disko mūzikas norieta gados dziesmās arvien biežāk tika izmantoti sintezatori. Zināmakie disko mākslinieki bija *[[ABBA]]*, Džordžio Moroders, Donna Sammere, *[[Bee Gees]]*, *[[KC and the Sunshine Band]]*, *[[Boney M.]]* un citi. Kopš disko norieta 1980. gadu sākumā, ir pieredzētas pāris šī mūzikas žanra atdzimšanas — 2005. gadā, kad Madonna izdeva albumu *[[Confessions on a Dance Floor]]*, un 2013. gadā, kad *[[Daft Punk]]*, Džastins Timberleiks, Bruno Marss izdeva vairākus singlus, kas bija veidoti ar disko elementiem.

## Ārējās saites
Anabaptisms

**Anabaptisms** (;  — ‘atkārtoti’,  — ‘baptisms’) ir 16. gadsimtā radusies kristiešu reformācijas kustība Eiropā, kas tic, ka kristības ir jānovilcina, līdz kandidāts varēs atzīt savu ticību. Lai gan daži uzskata anabaptismu kā daļu no protestantisma, citi to skata kā nesaistītu ar to. No anabaptistu kustības ir cēlušies amiši, huterīti un menonīti.

Vārdu "anabaptists" ieviesa tradicionālie kristieši, redzot anabaptistu praksi kristīt otrreiz cilvēku, kas jau kā zīdainis bija kristīts. Tā kā anabaptisms neparedz divreizēju cilvēku kristīšanu, bet gan kristīšanu tikai tad, kad cilvēks spēj pats atzīt savus grēkus, pārsvarā agrīnā pusaudžu vecumā, tad sākotnēji anabaptisti šo iesauku nepieņēma.

Anabaptisti bija stingri savos uzskatos, ka zīdaiņa kristīšana ir bezjēdzīga procedūra, tā nepadara cilvēku kristīgu. Šo uzskatu un citu iemeslu dēļ viņus 16. un 17. gadsimtā vajāja un noraidīja gan Romas katoļi, gan protestanti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Francis Logins

**Francis Logins** ( — ) bija Latvijas sabiedrisks darbinieks un politiķis. Bijis 2. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Francis Logins piedzima  Viļakas pagastā. 

Ilggadējs apdrošināšanas biedrības «Rossija» ierēdnis. 1925. gadā ievēlēts 2. Saeimā no Latgales Bezpartijiskās savienības saraksta. Saeimā izpelnījās ievērību ar konfliktu ar savu partijas biedru Staņislavu Kublicki, kurš mēģināja panākt Logina atteikšanos no mandāta. Konflikta kulminācijā Kublickis ieslēdza Loginu dzīvoklī un viņa vārdā Saeimas prezidijam paziņoja par Logina atteikšanos no mandāta. Parlamentā strādāja līdz 1928. gadam.

Miris  Viļakā no plaušu karsoņa. Apglabāts Viļakas kapos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hanss Kmohs

**Hanss Kmohs** (;  Vīne -  Ņujorka) bija Austrijā dzimis Nīderlandes un ASV šahists, FIDE starptautiskais meistars (IM, 1950) un starptautiskais arbitrs (1951).

## Biogrāfija
Labākos rezultātus šaha turnīros uzrādījis 1920. gadu beigās. 1925. gadā uzvarējis starptautiskā šaha turnīrā Debrecenā. Trīs reizes pārstāvējis Austrijas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs (1927, 1930-1931). 1930. gadā spēlējis pie 1. galdiņa un palīdzējis izlasei ieņemt augsto 4. vietu komandu vērtējumā. No 1932. gada līdz 1947. gadam dzīvojis Nīderlandē. 1929. un 1934. gadā bijis Aleksandra Aļehina sekundants mačos par Pasaules šaha čempiona nosaukumu pret Jefimu Bogoļubovu. 1937. gadā bijis 1. Ķemeru starptautiskajā šaha turnīra vadītājs. 1941. gadā piedalījies savā pēdējā nopietnā turnīrā Utrehtas pilsētā Bārnā, kur ieņēmis 2. vietu aiz Maksa Eives. Pēc Otrā pasaules kara kopā ar sievu pārcēlies uz dzīvi ASV. No 1951. līdz 1973. gadam bijis Manhatanas šaha kluba sekretārs, regulāri sadarbojies ar amerikāņu šaha žurnālu *Chess Review*. Bijis pazīstams arī kā šaha grāmatu autors. Sastādījis 1929. gada Karlsbādes šaha turnīra partiju izlasi. Sarakstījis grāmatas: "Die Kunst der Verteidigung" ("Aizsardzības māksla", 1929), "Rubinstein's Chess Masterpieces" ("Rubinšteina šaha meistardarbi", 1941) and "Pawn Power in Chess" ("Bandinieka spēks šahā", 1959). Bijis arī 1950. gada šaha olimpiādes un 1954. gada PSRS - ASV komandu šaha mača, kā arī daudzu citu šaha turnīru galvenais tiesnesis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sila ezers (Kalkūnes pagasts)

**Sila ezers** vai **Deguta ezers** ir ūdenstilpe Augšdaugavas novada Kalkūnes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos pie autoceļa V695. Ietek divi grāvji, iztek strauts uz Laucesu.

## Atsauces
Laikdales daudzpiekļuve

**Laikdales daudzpiekļuve** vai **TDMA** () ir laikā nodalīta vairāku lietotāju piekļuve kopīgam fiziskam resursam. Visi lietotāji izmanto vienu frekvenci, bet katram lietotājam tiek izdalīta sava laiksprauga, kad tas drīkst sūtīt vai saņemt informāciju. Lietotāji secīgi pārraida katrs savā laika sprīdī, iegūstot virtuāli vienlaicīgu piekļuvi radio resursam. Laikdales daudzpiekļuve tiek izmantota GSM.

## Darbības princips
Laikspraugas tiek sagrupētas kadros (), kas GSM kadrā ir astoņas. Kadri periodiski atkārtojas. Katrs lietotājs reizi kadrā iegūst savu pārraides intervālu. Tā kā kadri atkārtojas visu laiku, katrs lietotājs iegūst savu nepārtrauktu pārraides kanālu. 

## Īpašības
* visi lietotāji lieto kopīgu frekvenci
* nepieciešama visu lietotāju precīza sinhronizācija
* lietotājiem atslēdzoties, esošās laikspraugas var tikt izdalītas jauniem lietotājiem
* salīdzinājumā ar CDMA nepieciešama mazāka raidītāja jaudas regulējuma precizitāte
* pārraidei ir impulsu īpašības, kas sarežģī filtrāciju, filtrācija var radīt starpkanālu interferenci
* salīdzinājumā ar CDMA komplicēta resursu "aizņemšanās" no citas šūnas 

## Skatīt arī
* GSM
* CDMA
* W-CDMA
* OFDMA
Dervanišku ezers

**Dervanišku ezers** vai **Ustaukas ezers** (arī Dervanišķu ezers, Dervānišķu ezers, Dzervanišķu ezers, Ustankas ezers) ir subglaciālas izcelsmes ezers Augšdaugavas novada Demenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos pie autoceļa V674 Demenes iegultnes ezeru grupā. Krasti zemi, slīpi, vietām — stāvi, dibens — dūņains, oļains, akmeņains. Ezerā trīs salas ar kopējo platību 1 ha. Cauri tek Zeļenkas upe uz Laucesu, ietek seši strauti un grāvji. Mīt rauda, līdaka, asaris, plaudis, līnis, karūsa, zandarts. Ziemeļu krastā peldvieta, rietumu — laivu piestātne.

## Atsauces
Dārza ezers

**Dārza ezers** vai **Gateņu ezers** (arī Dārzamuižas ezers, Dārzu ezers, Gatenes ezers, Gateņa ezers) ir subglaciālas izcelsmes ezers Augšdaugavas novada Demenes pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Demenes iegultnes ezeru grupā. Krasti lēzeni, slīpi, vietām — stāvi, dibens — smilšains, dūņains. Ezerā viena sala ar platību 0,1 ha. Ietek viens strauts un trīs grāvji, iztek Straumene uz Akmenkas ezeru. Mīt plicis, rauda, asaris, līdaka, līnis, karūsa, rudulis, plaudis.. Ziemeļaustrumu krastā peldvieta.

Gar ezera rietumu krastu iet autoceļš V723, gar ziemeļu krastu — V691. Rietumu krastā Gateņu ciems un Suņepu kapi.

## Atsauces
Akmenka

**Akmenka** (arī Akmenkas ezers, Akmeņkas ezers, Akmeņu ezers, Katrinišku ezers) ir subglaciālas izcelsmes ezers Augšdaugavas novada Demenes pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa V723 Demenes ciema dienviddaļā Demenes iegultnes ezeru grupā. Krasti lēzeni, slīpi, dibens — dūņains, dūņu slānis 0,2—0,4 m. Ezerā viena sala ar platību 0,1 ha. Cauri tek Straumenes upe uz Kumpotu, ietek grāvis no Briģenes ezera. Mīt līdaka, rauda, asaris, ķīsis, plaudis, rudulis, līnis, karūsa, karpa.

## Atsauces