open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sodoma un Gomora

[thumb|[Sodomas un Gomoras iznīcināšana Džona Mārtina 19. gadsimta gleznā]]
**Sodoma** (, *Sədom*, ) un **Gomora** (arī **Amora**; , *ʿAmora*, ) ir divas pilsētas, kas minētas Radīšanas grāmatā, ebreju Bībelē, Jaunajā Derībā.

Saskaņā ar Toru abām pilsētām to iedzīvotāju izlaidības dēļ tika uzsūtīta uguns no debesīm, pilsētas tika pārvērstas pelnos. Vecajā Derībā tiek skaidrots, ka pilsētas atrodas Nāves jūras krastā.

No Sodomas pilsētas nosaukuma radies sodomijas jēdziens. Sodoma un Gomora tiek izmantota kā metafora homoseksualitātei. Mūsdienās abu pilsētu eksistence nav ne pierādīta, ne noliegta. Ja Sodoma un Gomora patiešām ir eksistējušas, tās, iespējams, ir iznīcinājusi dabas katastrofa. Par dabas katastrofu Nāves jūras apkaimē ir vēstījuši arī Josefs Flāvijs, Tacits un Strabons.

## Ārējās saites
Ģentrifikācija

[thumbnail|235px|Ģentrifikācijas piemērs [Meksikas galvaspilsētā Mehiko]]
**Ģentrifikācija** (, no *gentry* — 'sīkmuižniecība') ir celtņu un uzņēmumu ēku iegāde, pārbūve un atjaunošana degradētās teritorijās, piemēram, panīkušos pilsētu rajonos, ko parasti veic turīgas personas. Tās gaitā mainās ne tikai pilsētvide, bet arī tās sociālā vide, kas savukārt palielina nekustamo īpašumu vērtību un uzturēšanas izmaksas un rada problēmas ģimenēm ar zemiem ienākumiem un mazajiem uzņēmumiem. Nabadzīgie cilvēki, kas dzīvoja šajās teritorijās, ģentrifikācijas rezultātā nereti pārvietojas uz dzīvi citur. Šī ir plaši izplatīta strīdīga problēma pilsētplānošanā. Tā attiecas uz pārmaiņām pilsētu iedzīvotāju dzīves stilā un bagāto iedzīvotāju un uzņēmumu īpašumu daļas pieaugumu un pieaugošo nekustamo īpašumu vērtību.

Ģentrifikācija parasti ir rezultāts palielinātai interesei par konkrētu apkaimi. Pirmie "ģentrifikatori" var būt mākslinieki ar zemiem ienākumiem vai bohēmistu kopienas, kas palielina apkaimes pievilcību. Nākamie soļi ir palielināti kapitālieguldījumi apkaimē, ko veic nekustamo īpašumu attīstīšanas uzņēmumi, vietējā pašvaldība vai kopienas aktīvisti. Tas veicina saimniecisko darbību un samazina noziedzību, kā arī var izraisīt iedzīvotāju migrāciju.

Kopienā notiekot ģentrifikācijai, palielinās vidējie mājsaimniecības ieņēmumi. Nabadzīgākās ģimenes, kas šeit dzīvoja pirms ģentrifikācijas sākuma, kas nespēj maksāt pieaugušo nomas maksu un nekustamo īpašumu nodokli, var būt spiestas pārcelties uz dzīvi citur.

## Latvijā
Rīgā šobrīd visizteiktāk ģentrifikācija novērojama Andrejsalā un Ķīpsalā.

## Skatīt arī
* Briselizācija
* Nimbisms

## Atsauces
Bejas mežs

**Bejas mežs** ir dabas liegums Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Izvietojies Malienas paugurainē pagasta dienviddaļā uz dienvidrietumiem no Bejas ciema. Liegums izveidots 1987. gadā vecu egļu mežu aizsardzībai; sastopami arī tādi aizsargājami biotopi kā pārejas purvi un slīkšņa. Sastopams brūnais lācis un īpaši aizsargājama augu suga — apdzira. Liegums aizņem interesantu, pauguru un starppauguru ieplaku saposmotu teritoriju, kuru klāj vecs egļu mežs. Lieguma teritorijā netālu no Alpu mājām atrodas aizsargājams ģeoloģisks objekts — termokarsta ieplaka «Alpu Velna pēda». Lieguma teritorijā izveidota dabas taka «Lācēna taka».

## Atsauces
Šarla de Golla lidosta

**Šarla de Golla lidosta** () ir starptautiska lidosta, kas atrodas 25 km uz ziemeļaustrumiem no Francijas galvaspilsētas Parīzes. Tā ir bāzes lidosta aviosabiedrībai ''Air France'' un ''Delta Air Lines'' Eiropas galvenā bāzes lidosta. Lidostai ir četri skrejceļi un trīs termināļi.

2014. gadā lidostas pasažieru skaits sasniedza 63,813 miljonus ar 497 763 lidojumiem un kopumā tika pārvesta 2 150 950 tonnas kravas. Pēc pārvadāto pasažieru skaita tā ir astotā noslogotākā lidosta pasaulē un otrā noslogotākā lidosta Eiropā pēc Hītrovas lidostas. Pēc apkalpoto lidojumu skaita tā ir desmitā noslogotākā lidosta pasaulē un otrā noslogotākā Eiropā.

Lidosta ir nosaukta par godu Francijas politiķim, militāristam un Francijas astoņpadsmitajam prezidentam Šarlam de Gollam.

## Statistika

## Atsauces

## Ārējās saites

* Šarla de Golla lidostas oficiālā mājaslapa
Kārtenes pilskalns

**Kārtenes pilskalns** (arī **Beļavas kalns**, **Beļavas pilskalns**) ir paugurs Gulbenes paugurvalnī, tā augstākā virsotne. Izvietojies Gulbenes novada Beļavas pagastā, dienvidrietumos no Pilskalna ciema. Kupolveida paugurs, orientēts ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Veido grants un smilts, ko klāj morēnsmilšmāls, daļēji apaudzis ar mežu.

1926. gadā pilskalnu uzmērīja Pieminekļu valdes ekspedīcija Ernesta Brastiņa vadībā.
Sens latgaļu pilskalns, gandrīz metru biezais un intensīvais kultūrslānis liek domāt, ka šeit atradusies kāda no ievērojamākajām Tālavas pilīm. Pilskalna plakuma izmēri 100x65 m, ziemeļrietumu pusē divi ap 2 m augsti vaļņi. Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.
Kārtenes pilskalnā atradās viens no Strūves ģeodēziskā loka punktiem.

## Foto galerija

Tālumā Kārtenes pilskalns.jpg|alt=|Tālumā Kārtenes pilskalns
Belavas pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Beļavas (Kārtenes) pilskalna 3D modelis
Belavas pilskalns2.jpg|alt=|Beļavas (Kārtenes) pilskalna 3D modelis
Norāde uz Kārtenes pilskalnu.jpg|Norāde uz Kārtenes pilskalnu


## Ārējās saites
* www.latvijas-pilskalni.lv

## Atsauces
Pauls Ašmanis

**Pauls Ašmanis** ( — ) bija latviešu politiķis. Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Nacionālās apvienības valdes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Kokneses pagastā. 
Mācījās Rīgas Komercskolā, pēc 1905. gada revolūcijas studēja komerczinības Cīrihes Universitātē, tad līdz 1911. gadam Rīgas Politehniskajā institūtā, iestājās studentu korporācijā Talavija. No 1907. līdz 1914. gadam bija laikraksta «Dzimtenes Vēstnesis» līdzstrādnieks.

Pirmā pasaules kara laikā darbojās Latviešu bēgļu apgādāšanas centrālkomitejā.
No 1919. līdz 1920. gadam bija Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas Informācijas departamenta direktors, bija ārlietu ministra pienākumu izpildītājs Zigfrīda Annas Meierovica prombūtnes laikā. Vadīja Ārlietu ministrijas laikrakstu *Bulletin*.
Līdztekus strādāja laikraksta «Jaunākās Ziņas» redakcijā un Nacionālās apvienības laikrakstā «Latvis».

1920. gadā Ašmani ievēlēja Latvijas Satversmes sapulcē, kur viņš pārstāvēja Bezpartijisko grupu. Izveidoja partiju Bezpartejiskais nacionālais centrs, kas bija zināma ar nosaukumu Nacionālais centrs, vēlāk — Nacionālā apvienība. 
Ašmanis bija Rīgas Komercbankas valdes loceklis.

Otrā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Vāciju. Miris  Fareles veco ļaužu mītnē Vācijā.

## Atsauces
Ašmanis

**Ašmanis** var būt:

* Ainārs Ašmanis (1958) — latviešu mūziķis un uzņēmējs;
* Kārlis Ašmanis (1898―1962) ― latviešu futbolists;
* Pauls Ašmanis (1881―1952) ― latviešu politiķis.

## Skatīt arī
* Ašmane
Pacova

**Pacova** () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Pelhržimovas apriņķī.

## Vēsture
Pilsēta rakstos pirmoreiz 14. gadsimtā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Cilvēki
Pacova ir futbolista Jirži Nemeca (*Jiří Němec*, 1966) un dzejnieka Antonīna Sovas (*Antonín Sova*, 1864-1928) dzimtā pilsēta.
Tilderi

**Tilderi** ir Salaspils pilsētas daļa tās rietumos pie Rīgas robežas (agrāk ciems Salaspils novada Salaspils pagastā), netālu no autoceļu A5 (Rīgas apvedceļš (Salaspils—Babīte)) un A6 (Rīga—Daugavpils—Krāslava—Baltkrievijas robeža (Pāternieki)) krustojuma.

2016. gadā Tilderu ciems tika iekļauts Salaspils pilsētā.

## Atsauces
Kurts Šušnigs

**Kurts Aloizs Jozefs Johans Šušnigs** (, dzimis , miris ) bija Austrijas kanclers autoritatīvā austrofašisma periodā pēc kanclera Engelberta Dollfusa nogalināšanas nacistu puča laikā 1934. gadā līdz Austrijas anšlusam 1938. gadā.

Dzimis militārpersonas ģimenē. Politikā no 1927. gada. Neveiksmīgi centās nepieļaut Austrijas pievienošanu Vācijai, tāpēc līdz Otrā pasaules kara beigām bija ieslodzījumā. Pēc kara no 1948. līdz 1967. gadam strādāja ASV par universitātes pasniedzēju.

## Ārējās saites
Meinhards Marnics

**Meinhards Johaness Marnics** (; dzimis , miršanas datums nezināms) bija Ikšķilē dzimis vācbaltiešu izcelsmes inženieris un SA grupenfīrers (atbilst ģenerālleitnanta dienesta pakāpei).

Dzimis mācītāja ģimenē.  Mācījies ģimnāzijā Kuldīgā, Bērzaines ģimnāzijā, ģimnāzijās Rīgā un Treptovā (mūsdienās Tšebjatova). Latvijas brīvības cīņu laikā cīnījās landesvērā. 1919. gadā lielinieki nogalināja tēvu, bet Marnics no 1921. līdz 1927. gadam studēja Dancigas Tehniskajā augstskolā. Strādāja kā celtniecības inženieris. 1930. gadā ieguva doktora grādu.

1934. gadā izvirzījās kā SA funkcionārs. 1942. gadā ieguva SA grupenfīrera pakāpi un bija viens no jaunākajiem SA šāda ranga locekļiem. Pēc kara atkal darbojās celtniecībā, 1962. gadā nodibinot celtniecības inženieru biroju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Marnicu dzimtas koks
Krogsils

**Krogsils**  ir ciems Ķekavas novada Ķekavas pagastā pie Ostvalda kanāla un starp autoceļiem A7 (Rīga—Bauska—Lietuvas robeža (Grenctāle)) un P137.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Alejas

**Alejas** var būt:

*Alejas - mazciems Kuldīgas novadā
*Alejas - vidējciems Ķekavas novadā

## Skatīt arī
* Alejas iela
Alejas (Ķekavas pagasts)

**Alejas** (agrāk **Dzelzkaļi**, padomju laikā **Daugavas ciemats**) ir ciems Ķekavas novada Ķekavas pagastā starp autoceļu P137 un Sauso Daugavu. Pie Alejām Titurgas upē ietek Ostvalda kanāls, bet pati Titurga ietek Sausajā Daugavā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Džīna Roulendsa

**Virdžīnija Ketrina "Džīna" Roulendsa** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu kino, teātra un televīzijas aktrise, kuras karjera izklaides industrijā turpinājās  sešas desmitgades. Roulendsa bija četrkārtēja ''Emmy'' balvas un divkārtēja Zelta globusa balvas ieguvēja, sadarbojusies ar savu vīru, kinorežisoru un aktieri Džonu Kasavetisu desmit kinofilmās. Par filmām "Ietekmētā sieviete" (1974) "Glorija" (1980) viņa tika izvirzīta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā". Par lomu Kasavetisa filmā "Pirmizrāde" (*Opening Night*, 1977) Roulendsa saņēma labākās aktrises balvu Berlīnes kinofestivālā. Citas nozīmīgas Roulendsas lomas bija Vudija Allena filmā "Cita sieviete" (*Another Woman*, 1988) un dēla Nika Kasavetisa filmā "Atmiņu klade" (2004).

2015. gada augustā tika paziņots, ka Roulendsa saņems Kinoakadēmijas goda balvu. Balvu Roulendsai pasniedza 2016. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Eiropas migrantu krīze

__NOTOC__
thumb|upright=1.3|Migrantu glābšana 2015. gada jūnijā
**Eiropas migrantu krīzi** (tiek izmantots arī **bēgļu krīzes** apzīmējums) izraisīja pieaugošais bēgļu un migrantu skaits, kas ieradās Eiropas Savienībā un tur lūdza patvērumu. Migranti bija no Tuvo Austrumu, Āfrikas, Dienvidāzijas un Balkānu valstīm. Saskaņā ar ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos rīcībā esošo informāciju 2015. gada oktobrī 53% migrantu bija sīrieši, 16% — afgāņi un 6% — eritrejieši, 65% migrantu bija vīrieši. Apzīmējumu "Eiropas migrantu krīze" sāka plašāk lietot 2015. gada aprīlī, kad ceļā uz Eiropu Vidusjūrā nogrima piecas laivas, kurās bija vairāk nekā 1200 cilvēku.

## Vēsture
Saskaņā ar *[[Eurostat]]* datiem 2014. gadā Eiropas Savienības dalībvalstis kopā saņēma 626 tūkstošus patvēruma pieteikumu, kas bija lielākais saņemto pieteikumu skaits kopš 1992. gada, kad tika saņemti 676 tūkstoši. Aizsardzības statuss tika piešķirts vairāk nekā 185 tūkstošiem cilvēku. Divas trešdaļas pieteikumu saņēma četras valstis — Vācija, Zviedrija, Itālija un Francija —, statuss tika piešķirts divām trešdaļām.

2015. gada pirmajā pusē visā savienības teritorijā tika saņemti vēl 395 tūkstoši pieteikumu. Saskaņā ar *[[The New York Times]]* informāciju pašreizējā migrācijas vilnī bija iesaistīti ap 60 miljoniem bēgļu, kas bija lielākais skaits zināmajā cilvēces vēsturē.

Kopš 2015. gada aprīļa Eiropas Savienība palielināja finansējumu robežsardzes operācijām Vidusjūrā un izstrādāja plānu, lai cīnītos ar migrantu kontrabandu, ierosinot valstu kvotu sistēmu un sadalot patvēruma meklētājus pa Eiropas Savienības valstīm. Dažas Šengenas zonā esošas valstis atjaunoja robežkontroli, radās domstarpības starp valstīm, kas vēlējās uzņemt patvēruma meklētājus, un valstīm, kuras bija pret viņu uzņemšanu.

## Situācija Latvijā
2013. gadā Latvijā tika saņemti 185 patvēruma pieteikumi, 22 personām tika piešķirts alternatīvais statuss, 14 personām — bēgļa statuss. 2014. gadā tika saņemti 364 pieteikumi, 21 personai tika piešķirts alternatīvais statuss, 3 personām — bēgļa statuss.

 Latvijas valdība piekrita uzņemt 250 bēgļus, kas Latvijā ierastos divu gadu laikā. Pret bēgļu uzņemšanu iebilda Nacionālā apvienība.  Eiropas Savienības iekšlietu ministru sanāksmē tika nolemts palielināt dalībvalstīs uzņemamo bēgļu skaitu, Latvijai šo skaitli palielinot līdz 531 bēglim.

Līdz 2016. gada septembrim Latvijā ieradušies 73 bēgļi.

## Skatīt arī
* 2007.—2010. gada globālā finanšu krīze

## Diagrammas
thumb|Nacionālo valdību pozīcija balsojumā par 120 tūkstošu bēgļu pārvietošanu:

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites

* Galvenie migrācijas ceļi uz Eiropas Savienību 
* Latvijas Sabiedriskā medija raksti:
** Par bēgļu tēmu
** Par patvērumu meklētāju tēmu
Džordžs Volkers

**Džodžs Volkers** ir (;  Londona —  Londona) bija angļu šahists, žurnālists un šaha grāmatu autors.

## Dzīves gaitas
Viņš bijis grāmatu tirgotāja dēls. Kopā ar tēvu, līdz pat tā nāvei 1847. gadā, viņš vadījis mūzikas literatūras izdevniecību. Pēc tam viņš strādājis par brokeri Londonas Fondu biržā.

Pēc Aleksandra Makdonela nāves, kas Volkeram mācījis šaha spēles gudrības, viņš vairākus gadus ticis uzskatīts par  labāko spēlētāju Londonā. Viņš nodibinājis vairākas šaha klubus: 1831. gadā Vestminsteras Šaha klubu un 1843. gadā Svētā Jura šaha klubu. Volkers arī bijis žurnāla *Bell's Life* (1832—1873) pastāvīgās šaha nodaļas  un pirmā angļu šaha žurnāla *The Philidorian* (1837—1838) redaktors. Viņš ir uzrakstījis vairākas šaha grāmatas un sastādījis šaha kompozīcijas.

1845. gadā Volkers spēlējis Londonas komandā kopā ar Henriju Baklu, Viljamu Evansu, Džordžu Perigalu un Viljamu Taketu divas partijas (viena uzvara un neizšķirts) starppilsētu telegrāfa mačā pret Portsmutas komandu, kurā sastāvā bijuši Hauards Stauntons un Hjū Kenedijs. 1846. gadā Londonā Volkers uzvarēja  maču pret Danielu Harvicu ar 7:5.

## Grāmatu saraksts
*  
*  
*  

## Atsauces

## Ārējās saites

* Džordža Volkera šaha kompozīcijas vietnē PDB-Server
* Žurnāls ''The Philidorian''
Sems Mendess

**Semjuels Aleksandrs "Sems" Mendess** (; dzimis  Redingā, Bārkšīrā, Apvienotajā Karalistē) ir angļu teātra un kino režisors un kinoproducents.

Par filmu "Amerikāņu skaistums" (1999) Mendess saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais režisors, kā arī Zelta globusa balvu. Par filmu "1917" (2019) saņēmis BAFTA kino balvu par labāko filmu (kā viens no producentiem) un kā labākais režisors. Par šo filmu saņēmis arī Zelta globusa balvu par labāko drāmas filmu un kā labākais režisors.

Starp Mendesa režisētajām filmām ir arī tādas pazīstamas filmas kā "Ceļš uz pekli" (2002), "Podpauris" (2005), "Revolūcijas ceļš" (2008), *[[Away We Go]]* (2009), *[[Empire of Light]]* (2022). Mendess pazīstams arī kā divu Džeimsa Bonda filmu — Operācija "Skyfall" (2012) un "007: SPEKTRS" (2015) — režisors.

Režisējis arī teātra izrādes. Par divam izrādēm *The Ferryman* un *The Lehman Trilogy* saņēmis ''Tony'' balvas.

## Ārējās saites
Debija Renoldsa

**Debija Renoldsa** (; dzimusi **Mērija Frensisa Renoldsa** (*Mary Frances Reynolds*) , mirusi ) bija amerikāņu aktrise, dziedātāja, dejotāja, uzņēmēja un kino vēsturniece.

Debija Renoldsa atpazīstamību ieguva pēc Helēnas Keinas lomas 1950. gada filmā *[[Three Little Words]]*, par ko viņa tika izvirzīta Zelta globusa balvai nominācijā "Daudzsološākais jaunienācējs". Viņas pirmā galvenā loma bija 19 gadu vecumā filmā "Dziedot lietū".

Citas nozīmīgas lomas filmās *[[The Affairs of Dobie Gillis]]* (1953), *[[Susan Slept Here]]* (1954), *[[Bundle of Joy]]* (1956; Zelta globusa nominācija), *[[The Catered Affair]]* (1956), *[[Tammy and the Bachelor]]* (1957), no kuras dziesma *Tammy* mūzikas topos sasniedza pirmo vietu. 1959. gadā viņa izdeva savu debijas popmūzikas albumu *Debbie*.

Debija filmējās filmās "Kā tika iekaroti Rietumi" (*How the West Was Won*, 1963) un *[[Unsinkable Molly Brown]]* (1964), kas bija biogrāfiskās filmas par skandalozo Moliju Braunu. Viņas Molijas Braunas atveidojums tika izvirzīts Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijai "Labākā aktrise galvenajā lomā". Citas nozīmīgas lomas bija filmās *[[The Singing Nun]]* (1966), *[[Divorce American Style]]* (1967), *[[What's the Matter with Helen?]]* (1971), *[[Mother (filma)|Mother]]* (1996; Zelta globusa balvas nominācija) un *[[In & Out]]* (1997). Renoldsa savulaik bija arī kabarē dejotāja. 1979. gadā Renoldsa izveidoja "Debijas Renoldsas deju studiju" Ziemeļholivudā, kas darbojas arī mūsdienās.

2000. gados Debija darbojās kā uzņēmēja, kurai piederēja viesnīca Lasvegasā. 2015. gada augustā tika paziņots, ka Renoldsa tiks nominēta Džīna Heršolta humanitārajai balvai. Balvas pasniegšanas ceremonijā 2015. gada 14. novembrī Renoldsa nevarēja piedalīties, balvu saņēma viņas mazmeita.

Laulībā ar dziedātāju Ediju Fišeru piedzima divi bērni. Meita Kerija Fišere, pateicoties princeses Lejas lomai "Zvaigžņu karu" sāgā, kļuva par slavenu kinoaktrisi.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bēņu pīlādzis

**Bēņu pīlādzis** ir dižkoks Ventspils novada Jūrkalnes pagastā,viens no Latvijas dižākajiem Zviedrijas pīlādžiem (*Sorbus intermedia*). Aug Bēņu māju pagalmā 2,5 km uz ziemeļiem no Jūrkalnes un 400 m no Baltijas jūras krasta. 

## Atsauces
Venera-3

***Venera-3*** jeb ***3MV-3 № 1*** bija PSRS starpplanētu zonde, kuras uzdevums bija izpētīt Veneras atmosfēru ar nolaižamo aparātu. Tā palaista 1965. gada novembrī. Sabojājās neilgi pirms planētas sasniegšanas.

Kosmiskajam aparātam bija nolaižamais aparāts 0,9 m diametrā ar masu 337 kg (pēc dažiem avotiem 310 kg). Tam bija paredzēta nolaišanās uz Veneras virsmas ar izpletņa palīdzību. Nolaišanās laikā tika mērīts atmosfēras spiediens, temperatūra un sastāvs. Dati tiktu pārraidīti uz Zemi. Nolaižamajā aparātā bija ievietots 7 cm diametra metālisks Zemes globuss, kura iekšpusē bija vimpelis ar PSRS ģerboņa attēlu.

*3MV-3 № 1* tika palaists  04:19 UTC ar nesējraķeti *[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]* no Baikonuras kosmodroma. Pēc tam, kad tas veiksmīgi bija ievadīts starpplanētu trajektorijā, tai dots nosaukums *Venera-3*.

 veikts *Venera-3* lidojuma trajektorijas korekcijas manevrs, kas nodrošināja, ka zonde trāpīs Venerā.
, neilgi pirms Veneras pārlidojuma, radiokontakts ar *Venera-3* tika zaudēts. Pēc automātiskās programmas 1. martā nolaižamajam aparātam bija jāatvienojas no zondes un jāieiet Veneras atmosfērā. 06:56 UTC tam bija jānosēžas uz Veneras virsmas, kas arī visticamāk ir noticis, bet no tā netika saņemti nekādi radiosignāli.

Kļūmes izmeklēšanā tika secināts, ka kosmiskais aparāts pārkarsis dzesēšanas sistēmas radiatoru konstrukcijas nepilnību dēļ, līdzīgi kā *[[Venera-2]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Venera 3 (3MV-3 #1) Gunter Dirk Krebs, 
* Publikācijas presē par ''Venera-2'' un ''Venera-3''
Aizputes dižskābardis

**Aizputes dižskābardis** ir dižkoks Aizputē, Latvijas dižākais purpurlapu dižskābardis (*Fagus sylvatica ‘Purpurea Latifolia’*). Aug Jāņa ielā 4, mājas pagalmā pie bērnu rotaļlaukuma.

## Atsauces
AirBaltic Training

***airBaltic Training*** ir *[[airBaltic]]* meitasuzņēmums, kas piedāvā aviācijas apmācību pakalpojumus Rīgā. Pieejamā pilotu, apkalpes un personāla apmācība ir starptautiski atzīta, un 2011. gada februārī *airBaltic Training* kļuva par pirmo Starptautiskās gaisa satiksmes asociācijas (IATA) reģionālo apmācību centru visā Eiropas Savienībā. Apmācības programmas apmeklē cilvēki no vairāk nekā 30 dažādām valstīm, tostarp no Skandināvijas, Rietumeiropas, Tālajiem Austrumiem un Neatkarīgo Valstu Sadraudzības (NVS). 2013. gadā uzņēmuma apgrozījums bija starp 2 un 3 miljoniem eiro.

## Atsauces
Bērtiņu kalns

**Bērtiņu kalns** (arī **Biertiņu kols**, **Ezerkalns**) ir paugurs Alūksnes augstienes Malienas paugurainē. Izvietojies Alūksnes novada Alsviķu pagastā, dienvidos no Bērtiņu ezera. Izometriskas formas glaciostrukturāls paugurs, diametrā ap 1 km ar vairākām virsotnēm. Stāvas nogāzes, ko saposmo vairākas gravas. Apaudzis ar mežu. Pauguru šķērso Alsviķu — Strautiņu autoceļš, centrālajā un dienvidu daļā smilšu karjeri.

## Atsauces
Ezerkalns

**Ezerkalns** var būt:
* Ezerkalns — apdzīvota vieta Krāslavas pagastā
* Ezerkalns — paugurs Annas pagastā
* Ezerkalns — paugurs Bērzaunes pagastā
* Ezerkalns — paugurs Jaunalūksnes pagastā
* Ezerkalns — paugurs Kaives pagastā
* Ezerkalns — paugurs Kalkūnes pagastā
* Ezerkalns — paugurs Zaņas pagastā
* Ezerkalns — paugurs Zentenes pagastā
* Ezerkalns — paugurs Ziemera pagastā

* Bērtiņu kalna cits nosaukums
Estonian Air

**Estonian Air** no 1991. gada bija Igaunijas nacionālā lidsabiedrība. 2015. gadā tā pārtrauca savu darbību, jo Eiropas Komisija atzina par likumam neatbilstošu Igaunijas valdības ilglaicīgi nodrošināto finansiālo atbalstu. 90% tās kapitāldaļu piederēja Igaunijas valstij, bet 10 % Skandināvijas lidsabiedrībai *[[Scandinavian Airlines|SAS]]*.
2015. gada 7. novembrī  *Estonian Air* veica pēdējo lidojumu, 20. novembrī Harju apriņķa tiesā lidsabiedrība iesniedza bankrota pieteikumu.

Igaunijas valdība 2015. gada nogalē nodibināja jaunu aviosabiedrību *Nordic Aviation Group* (tagad *[[Nordica]]*), kas pārņēma daļu no *Estonian Air* maršrutiem.

## Lidojumi
*Estonian Air* līdz 2015. gada novembrim lidoja uz Amsterdamu, Berlīni, Briseli, Kopenhāgenu, Kijivu, Maskavu, Nicu, Oslo, Parīzi, Pēterburgu, Stokholmu, Tronheimu, Vīni un Viļņu. 2012. gadā tā īslaicīgi veica arī lidojumus Tallina-Rīga.

## Atsauces
Spinozaurs

**Spinozaurs** (*Spinosaurus*) ir teropodu apakškārtas dinozauru ģints.

Dzīvoja mūsdienu Ziemeļāfrikā pirms aptuveni 112—97 miljoniem gadu. Bija starp lielākajiem gaļēdājdinozauriem, iespējams, bija lielāks par tiranozauru un giganotozauru. 2005.—2008. gadā publicētie aprēķini liecina, ka spinozaurs bija apmēram 12,6—18 m garš un svēra 7—20,9 tonnas. Galvaskauss bija garš un šaurs, līdzīgs mūsdienu krokodilu galvaskausam. Ir zināms, ka spinozaurs ēda zivis, lielākā daļa zinātnieku uzskata, ka tas medīja gan sauszemes, gan ūdens dzīvniekus. Tiek uzskatīts, ka spinozauri dzīvoja gan uz zemes, gan ūdenī, tāpat kā to dara mūsdienu krokodili.

Spinozauru pirmais aprakstīja vācu paleontologs Ernsts Štromers 1915. gadā. Aprakstu pamatojis ar kolēģa Ričarda Markgrafa nejauši atklāto daļējo skeletu Ēģiptes rietumos. Sākotnējās atliekas tika iznīcinātas Otrajā pasaules karā, kad briti uzspridzināja muzeju Minhenē, kur atradās atliekas. Vairākas desmitgades par spinozauriem bija zināms vienīgi tas, ko Štromers aprakstīja savās monogrāfijās, tomēr 20. gadsimta 90. gados un 21. gadsimta pirmajā desmitgadē tika atklātas fragmentāras atliekas Alžīrijā, Marokā un Tunisijā. Nav zināms, vai fosilijas pieder vienai vai divām sugām.

## Ārējās saites
*
Dzenīšu vītols

**Dzenīšu vītols** ir dižkoks Smiltenes novada Apes pagastā, Latvijas (iespējams, arī Baltijas un Eiropas) dižākais baltais vītols. Aug Vaidavas labā krasta palieņu pļavā pie vecupes ezeriņa 150 m no Dzenīšu mājām. Apkārtmērs 8,70 m (mērīts 1,3 m augstumā), tuvāk zemei 9,06 m (mērīts 0,5 m augstumā). Augstāk koks sadalās 28 žuburos, veidojot lodveida vainagu. Daļa žuburu atlūzuši. Valsts nozīmes aizsargājams dabas piemineklis. Koku ap 1880. gadu iestādījis Blumvikužu māju saimnieks, lai iezīmētu savas zemes robežu.

Netālu atrodas vēl divi vītoli ar dižkoka statusu. 

## Atsauces
Ziemeļu fronte (Pirmais pasaules karš)

[thumb|350px|Ziemeļu frontes virspavēlniecība 1916. gada beigās-1917. gada sākumā. No kreisās: sēž Ziemeļu frontes štāba priekšnieks ģenerālis J. Daņilovs (''Данилов''), stāv štāba ģenerālkvartīrmeisters ģenerālmajors V. Boldirevs  (''Болдырев''), sēž 1. armijas komandieris ģenerālis A. Ļitvinovs  (''Литвинов''), stāv štāba priekšnieks ģenerālleitnants I. Odišelidze  (''Одишелидзе''), sēž Ziemeļu frontes virspavēlnieks ģenerālis N. Ruzskis  (''Рузский''), sēž 12. armijas komandieris ģenerālis [Radko Dmitrijevs|R. Radko-Dmitrijevs  (*Радко-Дмитриев*), stāv štāba priekšnieks ģenerālleitnants V. Beļajevs  (*Беляев*), sēž 1. 5. armijas komandieris ģenerālis A. Dragomirovs  (*Драгомиров*), stāv štāba priekšnieks ģenerālleitnants J. Millers (*Миллер*).]]

**Ziemeļu fronte** () bija Krievijas Impērijas bruņoto spēku formācija Pirmā pasaules kara laikā, kas tika izveidota 1915. gada augustā, sadalot Ziemeļrietumu fronti divās daļās: Ziemeļu un Rietumu frontē. Šī fronte, kas atradās arī tagadējās Latvijas teritorijā, attiecas uz Pirmā pasaules kara Austrumu frontes karadarbības teātri. Ziemeļu fronte primāri tika izveidota, lai kara laikā aizsargātos no vācu uzbrukumiem Petrogradas virzienā. Fronte tika likvidēta 1918. gadā.

## Sastāvs
* Lauka pārvalde (štābs Pleskavā);
** Ziemeļu frontes štāba sevišķo uzdevumu vienība;
** 4. kara aviācijas grupa;
* 1. armija (štābs Glubokoje, tad Gulbenes pilī, 1916. gada aprīlis — 1917. gada jūlijs; 1917. gada septembris — 1918. gada sākums);
* 5. armija (štābs Daugavpils cietoksnī, 1915. gada augusts — 1918. gada sākums);
* 6. armija (1915. gada augusts — 1916. gada decembris);
* 12. armija (štābs Rīgā, Bērzaines ģimnāzijā, Valkā, 1915. gada augusts — 1918. gada sākums);
* XLII atsevišķais armijas korpuss — 1916. gada decembris.

### Virspavēlnieki

* ģenerālis Nikolajs Ruzskis (*Рузский Николай Владимирович*, 18.08.1915 - 06.12.1915)
* ģenerālis Pauls Plēve (*Плеве Павел Адамович*, 06.12.1915 - 06.02.1916) 
* ģenerālis Aleksejs Kuropatkins (*Куропаткин Алексей Николаевич*, 06.02.1916 - 22.07.1916) 
* ģenerālis Nikolajs Ruzskis (*Рузский Николай Владимирович*, 01.08.1916 - 25.04.1917)
* ģenerālis Ābrams Dragomirovs (*Драгомиров Абрам Михайлович*, 29.04.1917 - 31.05.1917 )
* ģenerālis Vladislavs Klembovskis (*Клембовский Владислав Наполеонович*, 01.06.1917 - 29.08.1917)
* ģenerālis Vladimirs Čeremisovs (*Черемисов Владимир Андреевич*, 09.09.1917 - 14.11.1917)
* ģenerālleitnants Vasīlijs Novickis (*Новицкий Василий Федорович*, 22.11.1917 - 01.12.1917)
The Hollywood Reporter

***The Hollywood Reporter***, saīsināti **THR**, ir ASV iknedēļas preses izdevums, kas pirmo reizi izdots 1930. gadā un koncentrējas uz Holivudas mākslas filmām, televīziju un izklaides nozari, kā arī veido rakstus par modi, finansēm, likumu, tehnoloģijām, dzīvesstilu un politiku Holivudā.

Izdevuma redakcija atrodas Losandželosā. THR ietilpst *[[Guggenheim Partners|Guggenheim Media]]* izklaides grupā, kurā ietilpst arī *[[Billboard (žurnāls)|Billboard]]* un *Pret-a-Reporter* žurnāli. Pašreizējā redaktore Dženisa Mina 2010. gadā atjaunoja neregulāro THR izdevumu kā iknedēļas žurnālu ar tīmekļa vietni un mobilo lietotni.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sasmakas Elku liepa

**Sasmakas Elku liepa** ir Talsu novada Valdemārpils Sasmakas muižas parkā augoša dižliepa, parastā liepa (*Tilia cordata*). Pēc stumbra apkārtmēra resnākā liepa Baltijā. 

## Nosaukums
Sasmakas Elku liepas nosaukumu savā grāmatā „Nezināmā Latvija” komentē dabas pieminekļu pētnieks Guntis Eniņš:

## Vēsture
Rakstiskos avotos Sasmakas Elku liepa pirmoreiz pieminēta Kārļa Vanaga 1937. gada ceļvedī „Tūristu maršruti Talsu novadā”. 1967. gada rudens viesuļvētrā nolūza puse vai trešdaļa no koka vainaga, un stumbrā pavērās liels dobums. 1969. gadā koku uzmērīja un pirmais šo informāciju publicēja dendrologs Raimonds Cinovskis. 2010. gada pavasarī Sasmakas Elku liepai nolūza milzīgs, 5 metru augstumā augošs zars, kas krītot salauza arī vienu no apakšējiem zariem. Vadoties pēc Jāņa Cepīša 1995. gada 1. maijā dižliepas uzmērītā 7,95 m apkārtmēra un paša 2014. gada rudenī veiktajiem mērījumiem (8,65 m), Guntis Eniņš aprēķināja, ka koka vidējais stumbra resnuma augšanas ātrums ir ap 3,5 cm gadā, bet vecums — aptuveni 247 gadi, tātad liepa iestādīta ap 1770. gadu.

## Atsauces
Ciemītu goba

**Ciemītu goba** ir dižkoks Talsu novada Laucienes pagastā, Latvijas dižākā parastā goba. Aug 50 m uz dienvidaustrumiem no Ciemītu mājām pie autoceļa V1410 (Pļavas—Zentene) jūras senkrastā. 2005. gada 9. janvāra vētrā gobai nolauzta vairāk nekā puse vainaga.

## Atsauces
Jaunošu vīksna

**Jaunošu vīksna** vai **Lādzeres vīksna** bija dižkoks Talsu novada Vandzenes pagastā, Latvijas dižākā parastā vīksna. Auga pie Lādzeres, 60 m uz rietumiem no Jaunošu mājām autoceļa P127 dienvidu pusē. Kokam nebija centrālās galotnes, no masīvā stumbra līdz 22 m augstumam pacēlās vairāki atsevišķi žuburi. 

Koks vairs nav apskatāms. Nogāzies 2004. gada vētrā. 

## Atsauces
Heinrihs Barts

**Heinrihs Barts** (, dzimis , miris ) bija vācu Āfrikas apceļotājs.

Dzimis Hamburgas tirgotāja ģimenē. No 1839. līdz 1844. gadam studēja Berlīnes Universitātē. Studiju laikā apceļoja Itāliju. No 1845. līdz 1849. gadam apceļoja Ziemeļāfriku, Ēģipti un Tuvos Austrumus. No 1850. līdz 1855. gadam apceļoja Rietumāfriku. Barts bija viens no pirmajiem eiropiešu ceļotājiem, kurš, zinādams vietējās valodas, spēja un vēlējās vākt materiālus zinātniski.

## Ārējās saites

* Heinrich-Barth-Institut for Archaeology and Environmental History of Africa (Heinrich-Barth-Institut e.V. für Archäologie und Umweltgeschichte Afrikas), University of Cologne
* Scan of one of Barth's notebooks, Gallica. Contains vocabulary and fragments of his journal between 18 November 1853 and 31 July 1854.
Barts

**Barts** var būt:
* Rolāns Barts (*Roland Barthes*; 1915—1980) — franču filozofs un semiotiķis;
* Heinrihs Barts (*Heinrich Barth*; 1821—1865) — vācu Āfrikas apceļotājs.

## Skatīt arī
* Barta (*Barth)*) — pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā.
Nordica

***Nordica*** (uzņēmuma nosaukums ***AS Nordic Aviation Group***) bija Igaunijas valstij piederoša lidsabiedrība, kas darbojās no 2015. līdz 2024. gadam. 2025. gada janvārī tai pasludināja bankrotu.

*Nordica* gaisa flotē 2017. gada sākumā bija septiņas īrētas lidmašīnas. Lidmašīnu parku pārvaldīja meitas uzņēmums *Regional Jet* ( no 2020. gada "Xfly").
*Nordica* sadarbojās ar Polijas lidsabiedrību *[[Polijas aviolīnijas LOT|LOT]]*, ar kuru bija izveidota kopīga komerciālā platforma, biļešu pārdošanas sistēma un aviomaršrutu kodi.

## Vēsture

2015. gada novembrī izveidoja lidsabiedrību ***Nordic Aviation Group***, lai pārņemtu bankrotējušās *[[Estonian Air]]* funkcijas. Lidsabiedrības sākuma posmā tā izmantoja īrētas lidmašīnas, un pārejas periodā tās darbību uzturēja Slovēnijas lidsabiedrība *[[Adria Airways]]*.

2016. gada 30. martā lidsabiedrības zīmolu mainīja uz ***Nordica***.
2016. gada novembra sākumā paziņoja, ka *Nordica* pārtrauc pagaidu sadarbību ar *Adria Airways*, lai sāktu sadarbību ar Polijas lidsabiedrību *[[Polijas aviolīnijas LOT|LOT]]*. Tā tika piesaistīta, lai papildinātu *Nordica* lidmašīnu floti, kuru pārvalda meitas uzņēmums *Regional Jet*. 30. decembrī Igaunijas Konkurences padomei iesniedza pieteikumu, lai ļautu *LOT* iegūt 49 % *Nordic Aviation Group* meitasuzņēmuma *Regional Jet* kapitāldaļu. 2017. gada janvārī Igaunijas Konkurences padome atļāva šo darījumu.
2018. gadā Nordica piedāvāja lidojumus uz 19 galamērķiem.

2024. gada 20. novembrī *Nordic Aviation Group* paziņoja, ka iesniegs bankrota pieteikumu, jo potenciālais investors Dānijas uzņēmējs Larss Tūsens pārtrauca sarunas par privatizāciju pārmērīgo risku dēļ.
2025. gada 28. janvārī Harju apgabaltiesa *AS Nordic Aviation Group* pasludināja bankrotu.

### Koda koplietošanas līgumi
* *[[Croatia Airlines]]*
* *[[LOT Polish Airlines]]*
* *[[Lufthansa]]*
* *[[TAP Air Portugal]]*
* *[[Turkish Airlines]] *

## Flote





Nordica kaart1.png|Nordica lidojumu galamērķi
ES-ACG.jpg|thumb|*[[Bombardier CRJ900]]*


## Atsauces
Hello

***Hello*** ir angļu dziedātājas Adeles dziesma. Mūziķes trešā albuma *[[25 (albums)|25]]* vadošais singls, kas tika izdots . Adeles pirmā dziesma pēc trīs gadu ilgušā muzikālā pārtraukuma, pirmais darbs pēc *[[Skyfall (dziesma)|Skyfall]]* dziesmas 2012. gadā.

*Hello* saņēma labas kritiķu atsauksmes, viņi to salīdzināja ar dziedātājas iepriekšējiem darbiem. Dziesma ierindojās 26 valstu singlu topu pirmajā vietā. Apvienotajā Karalistē šī ir otra Adeles dziesma, kas ierindojas pirmajā vietā pēc *[[Someone like You]]*, savukārt ASV šī kļuva par ceturto Adeles dziesmu, kas ierindojas topa pirmajā vietā. *Hello* pārspēja vairākus rekordus ASV, tai skaitā šis ir pirmais singls, kas pirmajā nedēļā ticis pārdots vairāk par 1 miljonu reižu. Dziesmas videoklips pārspēja *Vevo* rekordu, pirmo 24 stundu laikā tas tika skatīts 27,7 miljonus reižu, iepriekšējais rekords piederēja Teilorai Sviftai, kuras videoklips dziesmai *[[Bad Blood]]* šajā laikposmā skatīts 20,1 miljonu reižu. *Hello* videoklips pārspēja arī īsākā laikposma 100 miljonu skatījumu sasniegšanas rekordu — tas tika sasniegts 5 dienās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi 
* Dziesmas videoklips
Īvandes baltegle

**Īvandes baltegle** ir dižkoks Kuldīgas novada Īvandes pagastā, Latvijas dižākā Eiropas baltegle. Aug Lielīvandes muižas parkā. Stādīta ap 1840. gadu, ierīkojot parku. 15 m augstumā stumbrs sadalās divās galotnēs.

## Atsauces
Alūzija

**Alūzija** ir literatūrā (prozā, dzejā), kinematogrāfijā vai citā mākslas veidā izmantots stilistisks paņēmiens — netieša atsauce (mājiens, norāde) uz kādu vispārzināmu kultūras faktu, vēsturisku notikumu, personu, pazīstamu tekstu (piemēram, Bībeles), literāru darbu, atsauces avotu neizskaidrojot. Var būt tekstuālas un vizuālas alūzijas.
 
Alūziju izpratnei ir nepieciešamas zināšanas par problēmu, kurai alūzija ir veltīta. Alūzija ir iedarbīga tikai tad, ja jēdziens, uz kuru tiek norādīts, ir sabiedrībā nostiprinājies kā zināms un saprotams.

Alūzijas ir, piemēram, teicieni "Amora bulta", "pāriet Rubikonu", "Pirra uzvara", "trīsdesmit sudraba graši" u. tml. 
Alūzija uzskatāma par vienu no intertekstualitātes paveidiem.
 
## Atsauces

## Ārējās saites
Literatūrzinātnes un valodas termini

Alūzijas Jāņa Einfelda pasaku krājumā "Meļu dzīres"
Ciemgaļu mežābele

**Ciemgaļu mežābele** ir dižkoks Kuldīgas novada Turlavas pagastā, Latvijas dižākā mežābele (pēc citiem datiem — ceturtā). Aug bijušajā Ciemgaļu dārzā 3,5 km uz dienvidaustrumiem no Turlavas. Atklāta un pirmoreiz uzmērīta 1986. gadā. Vecums pārsniedz 300 gadus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ciemgaļu mežābeles performance
Jelgavas apgabals

[thumb|250px|Jelgavas apgabala komisārs [Valters fon Mēdems (labajā pusē) kopā ar Ostlandes augstāko vadību svinīgā pasākumā Dobeles pilsdrupās (1942). No kreisās: Latvijas ģenerālkomisārs Oto-Heinrihs Drehslers, Ostlandes reihskomisārs Hinrihs Loze, reihsministrs Alfrēds Rozenbergs, Valters fon Mēdems.]]
**Jelgavas apgabals** () bija administratīvi teritoriālā vienība Ostlandes Latvijas ģenerālapgabala (1941—1944) sastāvā. Jelgavas apgabala komisārs bija Valters fon Mēdems. 

## Teritoriālais iedalījums
Jelgavas apgabals dibināts 1941. gada 25. jūlijā, tā sastāvā bija 
** Jelgavas pilsēta
** Bauskas apriņķis (*Kreis Bauske*)
** Jelgavas apriņķis (*Kreis Mitau*)
** Jēkabpils apriņķis (*Kreis Jakobstadt*)
** Tukuma apriņķis (*Kreis Tuckum*)
** Ilūkstes apriņķis (*Kreis Illuxt*, 1941. gada 1. septembrī pievienots Jelgavas apgabalam)

## Atsauces
Valmieras apgabals

**Valmieras apgabals** (*Kreisgebiet Wolmar*) bija administratīvi teritoriālā vienība Ostlandes Latvijas ģenerālapgabala (1941-1944) sastāvā. Valmieras apgabala komisārs bija Hermanis Hanzens (*Hermann Hansen*, 1898-1973). 

## Teritoriālais iedalījums
Valmieras apgabals dibināts 1941. gada 1. septembrī, tā sastāvā bija 
* Cēsu apriņķis (*Kreis Wenden*)
* Valkas apriņķis (*Kreis Walk*)
* Valmieras apriņķis (*Kreis Wolmar*)

## Atsauces
Deadline Hollywood

***Deadline Hollywood***, zināms arī kā ***Deadline.com***, ir  ASV tīmekļa vietne un kino un televīzijai veltīts tiešsaistes žurnāls, kurā katru dienu tiek publicētas izklaides nozares ziņas.

Tīmekļa vietni ar nosaukumu *Deadline Hollywood Daily* 2006. gadā izveidoja bijušais *[[LA Weekly]]* rakstu autors Nikijs Finke. 2009. gadā viņš to pārdeva *[[Penske Media Corporation]]*, tomēr pēc līgumā norādītas vienošanās Nikijs palika galvenā redaktora amatā. Pēc īpašnieku nomaiņas vietnes nosaukums tika nomainīts uz *Deadline.com* un pie ziņām tika pievienotas arī Ņujorkas un Londonas ziņas. Drīzumā tika palielināts rakstu autoru skaits, tostarp uz *Deadline.com* pārnāca strādāt arī Nelija Andrejeva no *[[The Hollywood Reporter]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Par ''Deadline.com''
Janeikas

**Janeikas**  ir ciems Bauskas novada Ceraukstes pagastā, Mēmeles upes kreisajā krastā uz austrumiem no Bauskas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Bērze (Eglonas pieteka)

**Bērze** (arī **Bērzīte**, **Bērzupe**, **Bērzes strauts**, augštecē — **Caunupīte**) ir Eglonas kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā. Sākas no grāvju sistēmas Tīreļu purva dienvidaustrumu malā, plūst pa Aknīstes nolaidenumu iesākumā austrumu virzienā pa dziļu gravu, pie Bērzones pagriežas uz dienvidiem. Baseinā lieli mežu masīvi un palieņu pļavas. Upes gultne gandrīz visā garumā pārrakta, taisnota. Lielākā pieteka Rātupīte (7 km; labā). Upi šķērso autoceļš P72.

## Atsauces
Rīgas pilsētas apgabals

**Rīgas pilsētas apgabals** (*Kreisgebiet Riga-Stadt*) bija administratīvi teritoriālā vienība Ostlandes Latvijas ģenerālapgabala (1941-1944) sastāvā. 

## Vēsture
1941. gada 25. jūlijā tika dibināts Rīgas apgabals, kas 1941. gada 1. septembrī tika sadalīts Rīgas zemes apgabalā un Rīgas pilsētas apgabalā. 
Rīgas pilsētas apgabala komisārs (*Gebietskommissar Riga–Stadt*) bija I. V. Altemeijers (*Altemeyer*), Rīgas pilsētas lielvecākais (oberbirģermeistars) bija Hugo Vitroks. Pēc viņa aizbraukšanas 1944. gada 4. oktobrī komisāra birģermeistara (*kommissarischer Bürgermeister*) pienākumus pildīja Hanss Vindgasens (*Windgassen*).
Apgabals tika likvidēts pēc tam, kad Rīgu 1944. gada 13. oktobrī iekaroja Sarkanā armija.

## Atsauces
Rīgas zemes apgabals

**Rīgas zemes apgabals** () bija administratīvi teritoriālā vienība Ostlandes Latvijas ģenerālapgabala (1941—1944) sastāvā. Rīgas zemes apgabala komisārs bija Joahims Fusts (*Joachim Fust*).

1941. gada 25. jūlijā tika dibināts Rīgas apgabals, kas 1941. gada 1. septembrī tika sadalīts Rīgas zemes apgabalā un Rīgas pilsētas apgabalā (*Kreisgebiet Riga-Stadt*). Apgabals tika likvidēts pēc tam, kad Rīgu 1944. gada 13. oktobrī iekaroja Sarkanā armija.

## Teritoriālais iedalījums
Rīgas zemes apgabala sastāvā ietilpa
* Rīgas apriņķis (*Kreis Riga*)
* Madonas apriņķis (*Kreis Modohn*)

## Atsauces
Mihails fon Reineke

**Mihails fon Reineke** (, ; dzimis , miris ) bija Madonas novadā dzimis vācbaltiešu/krievu izcelsmes Krievijas flotes viceadmirālis un hidrologs. No 1826. līdz 1852. gadam vadīja hidroloģiskās ekspedīcijas pa Barenca un Balto jūru. Izveidoja Kronštates mērkārti (*Кронштадтский футшток*), kas vēl aizvien kalpo par nulles atzīmi ģeodēzijā Krievijai un citām valstīm. Reineke bija tuvs admirāļa Pāvela Nahimova draugs. Mihaila fon Reinekes vārdā nosaukta sala pie Vladivostokas, sala un līcis Ohotskas jūrā un līcis Novaja Zemļas arhipelāgā.

## Ārējās saites
* Reineke Erik-Amburger-Datenbank 
* Reineke Baltische Biographische Lexikon
Grāveri (Alsungas pagasts)

**Grāveri** ir ciems Kuldīgas novada Alsungas pagastā, izvietojies pagasta dienvidu daļā,  no pagasta centra Alsungas,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Grāveres muižas (*Grawen, Grawern*) centru. Ciems izvietojies pie vietējas nozīmes autoceļa V1289.

## Atsauces
Bērzkalns

**Bērzkalns** var būt:
* Bērzkalns — paugurs Kalkūnes pagastā;
* Bērzkalns — paugurs Zemītes pagastā;
* Bērzkalniņa Veselavas pagastā cits nosaukums;
* Pēteris Bērzkalns (19.03.1899 — 19.02.1958) — latviešu arhitekts;
* Valentīns Bērzkalns (1914—1975) — mūzikas vēsturnieks un komponists.
Variety

***Variety*** ir ASV iknedēļas šovbiznesa žurnāls. Kopš 1905. gada tiek izdots Ņujorkā un kopš 1933. gada — Losandželosā. Žurnāla tīmekļa vietne *Variety.com* katru dienu tiek atjaunota un papildināta ar svaigākajām šovbiznesa ziņām, arhīvā ir atrodamas ziņas no katra preses izdevuma līdz pat 1905. gadam.

## Izdevumi
* ***Variety*** (kopš 1905. gada) ir iknedēļas izdevums ar plašiem kinofilmu, televīzijas, teātra, mūzikas un tehnoloģiju rakstiem.
* ***Daily Variety*** (no 1933. līdz 2013. gadam) bija Losandželosas preses ikdienas izdevums par Holivudu un Brodvejas teātri.
* ***Daily Variety Gotham*** (kopš 1998. gada) ir Ņujorkas preses izdevums, kurā tiek uzsvars likts uz ASV austrumkrasta šovbiznesa ziņām.
* ***Variety.com*** (kopš 1998. gada) ir drukātā *Variety* izdevuma interneta versija. Līdz 2013. gadam tā bija maksas tīmekļa vietne. Mūsdienās visi vietnes materiāli ir pieejami par velti.
* ***Variety On-The-Go*** *Variety* ir mobilā lietotne *iPad*, *iPhone*, *Android*, *Blackberry* un *Windows phone* platformām.
* ***@Variety*** ir pieejams dažādās tiešsaistes sociālo mediju platformās un kanālos, tajā skaitā *[[Facebook]]*, *[[Twitter]]*, *[[Instagram]]*, *[[Tumblr]]* un *[[YouTube]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* ''Variety'' izdevumu arhīvs (1905—1949)
Bērzkalns (Kalkūnes pagasts)

**Bērzkalns** ir paugurs Augšzemes augstienes Ilūkstes paugurainē. Izvietojies Daugavpils novada Kalkūnes pagastā, Sventes ezera dienvidaustrumu krastā. Nesimetrisks iegarenas formas paugurs, orientēts ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā paralēli ezera krastam. Veido smilts un grants. No virsotnes paveras plašs skats uz ezeru un apkārtējo ainavu.

## Atsauces
Bērzpurs

**Bērzpurs** (arī **Bērzu purvs**) ir augstais un pārejas purvs Talsu novada Valdgales pagastā. Izvietojies Ugāles līdzenuma ziemeļaustrumu malā Salaspura masīvā starp Stūriņezeru austrumos un Lielo salu rietumos. 108 ha no purva teritorijas aizņem dzērvenāji, to segums 60—70 %, galvenokārt lielā dzērvene. Kopš 1977. gada dzērvenāju liegums, 1999. gadā iekļauts Stiklu purvu dabas liegumā. *[[Natura 2000]]* teritorija.

## Atsauces
Bērzu purvs

**Bērzu purvs** var būt:
* Bērzu purvs Apes pagastā
* Bērzu purvs Lodes pagastā
* Bērzu purvs Sēlpils pagastā

* Baložu purva cits nosaukums
* Bērza purva Lejasciema pagastā cits nosaukums
* Bērza purva Zaubes pagastā cits nosaukums
* Bērzpura cits nosaukums
* Brūzilu purva dienviddaļas nosaukums
2015. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona

**2015. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona** (oficiālais nosaukums - **2015. gada Komanda.lv Latvijas Pirmās līgas čempionāts futbolā**) bija 24. Latvijas futbola 1. līgas sezona.

## Komandas

## Turnīra tabula

## Skatīt arī
* 2015. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona
Pelhržimova

**Pelhržimova** () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Pelhržimovas apriņķa centrs.

## Vēsture
Pilsēta zināma no 12. gadsimta. Bijusi husītu kustības centrs. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Ekonomika
Pilsētā atrodas pārtikas (kartupeļu un piena pārstrāde, alus ražošana) un lauksaimniecības mašīnu ražošana (kompānija "Agrostroj").

## Cilvēki
Počātki ir kinorežisora Oldržiha Lipska (*Oldřich Lipský*, 1924-1986), hokejista Jirži Novotnija (*Jiří Novotný*, 1983) un futbolista Tomāša Sivoka (*Tomáš Sivok*, 1983) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites
*Kompānija "Agrostroj"
Guntas

**Guntas**  ir ciems Bauskas novada Codes pagastā, uz ziemeļiem no Bauskas. Netālu no Guntām atrodas Zizmas upes izteka.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Bohēmijas un Morāvijas protektorāts

thumb|Bohēmijas un Morāvijas protektorāts 1942. gadā
**Bohēmijas un Morāvijas protektorāts** (; ) bija nacistiskās Vācijas 1939. gada 16. martā okupēta un anektēta teritorija ar ierobežotas autonomijas tiesībām mūsdienu Čehijas Republikas teritorijā.

Vācijas valdība savu intervenci pamatoja ar apgalvojumu, ka Čehoslovākijā valda haoss, jo valsts sadalās pēc etniskā principa, un Vācijas bruņotie spēki cenšas atjaunot kārtību reģionā. Čehoslovākija prezidenta Emila Hāhas vadībā īstenoja provācu ārpolitiku. Pēc tikšanās ar Vācijas fīreru Ādolfu Hitleru 1939. gada 15. martā Hāha nāca klajā ar paziņojumu, ka, ņemot vērā notikumus, viņš piekrīt, ka Vācija izlems čehu tautas likteni. Vēlāk Hitlers apgalvoja, ka Vācija piešķirs čehu tautai autonomu protektorātu, kurā valdīs etniskie čehi. Tajā pašā dienā Hāha tika iecelts par protektorāta prezidentu. 

Protektorāts tika likvidēts līdz ar Lielvācijas kapitulāciju 1945. gada 8. maijā.
Elektriķi (Bauska)

**Elektriķi**  ir Bauskas pilsētas daļa (agrāk – ciems Codes pagastā). Atrodas Bauskas ziemeļrietumu daļā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Bierzpiļs pūrs

**Bierzpiļs pūrs** vai **Lelais peiss** (arī **Bērzpils purvs**, **Lielā Peisa purvs**, **Bieržu pūrs**) ir augstais, zemais un jauktais purvs Balvu novadā. Izvietojies Lubāna līdzenuma austrumu malā starp Aivieksti rietumos, Piestiņu ziemeļos, autoceļu P36 un Dziļauni austrumos un Iču dienvidos. Augstais purvs aizņem 1530 ha, zemais — 2101 ha. Kopējie kūdras krājumi ap 92,8 mlj m3, no tiem rūpnieciski izmantojami 62,6 mlj m3. Veidojies, aizaugot Lubāna ezeram un pārpurvojoties tam pieguļošajai teritorijai.

Purva ziemeļu daļā ap 550 ha nosusināts ar vaļējiem grāvjiem, dienvidaustrumu daļā izbūvēts Dziļaunes polderis. Purva nekultivētajā daļā 1999. gadā izveidots dabas liegums 3319 ha platībā kā reto putnu sugu ligzdošanas vieta, kas 2009. gadā iekļauta Lubāna mitrāja dabas liegumā. *[[Natura 2000]]* teritorija.

## Atsauces
Rimzātciems

**Rimzātciems** ir ciems Kuldīgas novada Pelču pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Ciemā ietilpst vairākas viensētas — Baļļas, Kupšas, Ķeiri, Mieriņi, Pakalni, Upatnieki.

## Atsauces
Bezdelīgu kalns

**Bezdelīgu kalns** ir paugurs Augšzemes augstienes Ilūkstes paugurainē. Izvietojies Augšdaugavas novada Pilskalnes pagastā, austrumos no Drigines ezera. Kupolveidīgs morēnas paugurs. No kalna paveras skats uz subglaciālo iegultni un vairākiem tuvumā esošiem pilskalniem.

## Atsauces
Bezdelīgu klintis

**Bezdelīgu klintis** ir smilšakmens atsegums Salacas kreisajā krastā Valmieras novada Skaņkalnes pagastā. Izvietojies lejpus Dambjupītes ietekas Salacas ielejas dabas parka teritorijā. Kopš 1977. gada aizsargājams ģeoloģisks piemineklis «Bezdelīgu klintis un Dambjupītes alas». Klintis ir vidusdevona Burtnieku svītas smilšakmeņu atsegums, kurā vērojama ķīļveidīgu, horizontāli slāņotu, 40—60 cm biezu un diagonāli, muldveidīgi slāņotu, 5—30 cm biezu sēriju mija. Vairākās vietās klinti sašķeļ plaisas, ar kurām saista nišu un nišalu rašanos. Klints galā atrodas viens no Latvijas augstākajiem (3 m) sezonālajiem ūdenskritumiem. Atsegumā augšpus Dambjupītes ir samērā apjomīgā Upuru ala. Dambjupītes ielejā ir vismaz četras alas, kā arī vairāki avoti, dižakmens un lielu laukakmeņu sakopojumi.

## Attēlu galerija

Attēls:Bezdelīgu klintis 2019 01.jpg
Attēls:Bezdelīgu klintis 2019 05.jpg
Attēls:Bezdelīgu klintis 2019 06.jpg
Attēls:Bezdelīgu klintis 2019 03.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites

* Dabas aizsardzības pārvalde. Bezdelīgu klintis un Dambjupītes alas
* Bezdelīgu klintis – skaistas un bīstamas
* Zudusī Latvija. Bezdelīgu klintis
* Latvijas alas. Alas Bezdelīgu klintīs
Bicānu ezers

**Bicānu ezers** (arī **Bacānu ezers**, **Geļenovas ezers**) ir ezers Preiļu novada Rušonas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā, ziemeļaustrumos no Kastīres ciema, Jašas-Bicānu ezera dabas liegumā. Ezers aizņem lēzenu morēnu ieplaku ezeru sistēmā, kas austrumos savienota ar Zolvu ezeru un Rušonu. Krasti galvenokārt zemi, dibens dūņains, smilšains, vietām — grantains. Ezera ziemeļaustrumu galā (Percovkas ezerā) ietek strauts no Kategrades ezera, dienvidrietumu galā 30 m plats šaurums to savieno ar Jašas ezeru. Ezerā sešas salas ar kopējo platību 4,6 ha, lielākā — Lielā sala. Mīt  līdaka, asaris, rauda, plaudis, rudulis, zutis, plicis, līnis, ausleja, akmeņgrauzis, platgalve, ķīsis, mājo bebri, ligzdo pīles.

Ezera austrumu krastā kempings, ir peldvieta.

## Atsauces