open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Scifozoji

**Scifozoji** (*Scyphozoa*) ir dzēlējzarndobumaiņu tipa (*Cnidaria*) klase, kas pieder pie medūzu apakštipa (*Medusozoa*). Šajā klasē apvieno pārsvarā lielas medūzas ar stipri zarainu kanālu sistēmu, labi attīstītiem maņu orgāniem un ļoti vāji izteiktu polipu paaudzi. Dzimumprodukti tām veidojas entodermā.
Scifozoji bez izņēmuma ir jūru iemītnieki, daži no tiem ļoti lieli. Tā, piemēram, diezgan bieži sastopama medūza ziemeļu jūrās ir arktiskā cianeja (*Cyanea arctica*), kurai lietussargs var būt vairāk nekā 2 m diametrā un taustekļi līdz 30 m gari.

## Klases vispārīgs apskats
Pēc ārējā izskata scifomedūzas ir dažādas. Zvans tām var būt plakans, kā aurēlijai, - tādas medūzas sauc par diskomedūzām, vai arī augsts. Taustekļi var būt īsi, kā aurēlijai, vai ļoti gari, kā Cyanea.
Interesanta ir īpatnējā scifomedūzu grupa, tā saucamās sakņmutes. Šīm medūzām mutes atvere aizaug, bet tās vietā uz stipri attīstītajiem mutes taustekļiem izveidojas ļoti daudz sīku atveru; šīs atveres kanālu tīkls saista ar gastrovaskulāro sistēmu. Caur šīm atverēm medūzas barojas, pie tam iespējams, ka barības avots ir ūdenī izšķīdušās organiskās vielas. Kā sakņmutu pārstāvi var minēt Rhizostoma pulmo; tā ir samērā liela medūza, kas vasarā sastopama Melnajā jūrā.
Ļoti īpatnējas ir sēdošās Lucernariida kārtas medūzas. Pēc ārējā izskata tām maz līdzības ar īstajām medūzām. To lietussarga virspuse izstiepta diezgan garā kājā, ar kuru tā piestiprinās pie substrāta, galvenokārt pie aļģēm. Parasti no substrāta šīs medūzas nokarājas puscaurspīdīgu, mīkstu zvanu veidā. Šāda zvana ieliekuma dibenā uz kāta atrodas mutes atvere, bet apmalē - astoņi kniepadatveidīgu taustekļu kūļi. Starp taustekļiem, zvanu apmales padziļinātajās vietas, dažam formām atrodas ropaloīdi, kas ir vienkāršojušies un pārveidojušies peldošo formu ropāliji. Tajos nav maņu orgānu, izņemot nelielu pigmenta plankumu pie pamatnes, bet tiem ir daudz dziedzeršūnu. Ropalpīdi ir īpatnēji medūzas kustību orgāni, ar kuriem tās pārvietojas pa substrātu. Sēdošo medūzu piemēri ir ziemeļu jūrās diezgan bieži sastopamie nelielie (līdz 2—3 cm) brūnas krāsas Haliclystus ģints pārstāvji un maigi sārtie, lielākie (līdz 10—12 cm augstie) Lucernario ģints pārstāvji. Pēdējās ģints sugas ir arī Melnajā jūrā.
Ķīnā dažas scifomeduzas, piemēram, Rhopllema esculenta, ir rūpniecisks objekts, ko lieto pārtikā. Dažas medūzas ir indīgas: tās ar savām dzeļšūnām var radīt stiprus apdegumus.

## Sistemātika
**Klase** 
* kārta 
* kārta 
* kārta 
* kārta 
* kārta
Naukšēnu pagasts

**Naukšēnu pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām Igaunijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Ķoņu, Jeru, Rencēnu un Ēveles pagastiem un Valkas novada Kārķu un Ērģemes pagastiem, kā arī Viljandi apriņķa Muļgu pagastu un Valgas apriņķa Tervas pagastu. 

## Daba
Lielākā daļa pagasta atrodas Tālavas zemienes Burtnieka līdzenumā. Ziemeļaustrumu daļā no Igaunijas iesniedzas Sakalas augstienes mala — Ērģemes pauguraine. Augstākā vieta - Pīkas kalns (105,2 m vjl.).

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Rūja
** Acupīte
*** Gulbene
*** Juldurga
*** Ķire
*** Maiļupīte
*** Spriņģupīte
* Seda

#### Ezeri
* Pukšezers (5,5 ha) - pāri iet robeža ar Igauniju
* Pilicis (3,6 ha)

Zivsaimniecībai uzpludināti Udzēnu dīķi (ap 50 ha)

#### Purvi
* Stirnas purvs (580 ha)
* Sarkansalas purvs (350 ha)
* Saliņas purvs (143 ha)

## Vēsture
Līdz 1866. gadam Naukšēnu muižas pagasta zemes piederēja Rūjienas draudzes novadam. Pēc Rūjienas draudzes sadalīšanas Ziemeļu un Dienvidu draudzēs (1881) izveidoja Piksāru draudzi un uzcēla jaunu baznīcu (1914-1928).
1919. gada oktobra sarunās par militārās palīdzības sniegšanu pret Bermonta armijas uzbrukumu Rīgai Igaunijas valdība ierosināja Naukšēnu pagasta ziemeļu daļas iekļaušanu Igaunijas teritorijā, kam Latvijas valdība nepiekrita. Pēc Latvijas—Igaunijas robežas līguma parakstīšanas pagasts palika Latvijas teritorijā.
Pēc 1920. gada agrārās reformas Naukšēnu muižas () zemi sadalīja 207 vienībās (38 bija rentes mājas) 3670 ha kopplatībā, bet Nurmu muižas (*Nurms*) zemi 46 vienībās (3 bija rentes mājas) 891 ha kopplatībā. Naukšēnu pagasts ietilpa Valmieras apriņķī un piederēja pie Piksāru evaņģēliski luteriskās draudzes. 

1945. gadā pagastā izveidoja Naukšēnu, Piksāru un Nurmu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Naukšēnu ciemam pievienoja Nurmu ciemu, 1961. gadā - Piksāru ciemu, 1981. gadā - daļu Ērģemes ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Naukšēnu pagastu apvienoja ar Ķoņu pagastu, izveidojot Naukšēnu novadu. 2021. gadā Naukšēnu novadu iekļāva Valmieras novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Naukšēni]]** (pagasta un novada centrs), Tēcēni, Doles, Piksāri, Ērmuižas, Mirķi, Nurmi.

### Ievērojamas personības
* Eduards Aire (1876—1933), ģenerālis.
* Kārlis Tenters (1899-1943), Latvijas Bruņoto spēku virsnieks, aviators un ķīmiskais inženieris

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

Naukšēnu pagastā darbojas divas izglītības iestādes: Naukšēnu vidusskola un Sociālās korekcijas izglītības iestāde "Naukšēni". Naukšēnos darbojas kultūras nams, bibliotēka, Cilvēkmuzejs un apskates vērta ir Piksāru baznīca.

## Atsauces
Drosele

**Drosele** (no  — "samazināt", "kavēt") 
var būt:
* drosele elektronikā — induktivitātes spole;
* pneimatiskā drosele — vārsts gāzu plūsmas regulēšanai (parasti dzinējos)
* hidrauliskā drosele — vārsts šķidrumu plūsmas regulēšanai.
Mančestra

**Mančestra** (; ) ir lielpilsēta Anglijas ziemeļrietumos Lielās Mančestras grāfistē. Veido patstāvīgu Mančestras metropoles boro grāfistes sastāvā, kurā atrodas Lielās Mančestras administratīvās iestādes. Atrodas Ērvelas upes krastā uz dienvidiem un rietumiem no Peniniem un uz ziemeļiem no Češīras līdzenuma  no valsts galvaspilsētas Londonas. Mančestra kļuvusi par Anglijas rūpnieciskās revolūcijas simbolu, jo 19. gadsimtā bija viena no tipiskajām "jaunajām" rūpnieciskajām pilsētām Anglijā. Pilsētas izaugsmi veicināja Liverpūles ostas tuvums un apkārtnes akmeņogļu atradnes. Mūsdienās Mančestru dažkārt uzskata par Anglijas otro svarīgāko pilsētu un tās "ziemeļu galvaspilsētu". Tā ir liels izglītības, zinātnes un mākslas centrs.

## Vēsture
Pilsētās (*town*) tiesības Mančestra ieguva 1301. gadā, tomēr līdz 18. gadsimta beigām pilsētas nozīme bija visai neliela. 19. gadsimtā Mančestra strauji attīstījās un kļuva par vienu no lielākajiem tekstilrūpniecības centriem pasaulē. 1825. gadā no Mančestras uz Liverpūli tika ierīkota pasaulē pirmā pasažieru dzelzceļa līnija ar regulāru satiksmi. 19. gadsimtā Mančestra tika uzskatīta par vienu no vadošajām pilsētām pasaulē. Tika teikts: "Kas šodien notiek Mančestrā, rīt notiks pasaulē." Mančestra ir viena no svarīgākajiem leiboristu, feminisma, arodkustības agrīnās attīstības centriem. Pilsētas vispasaules nozīmība turpinājās līdz 20. gadsimta sākumam. Otrā pasaules kara laikā Mančestrā ražoja kara tehniku (piemēram, bumbvedējus "Avro Lancaster"), tāpēc tā smagi cieta vācu aviācijas uzlidojumos. 1996. gada 15. jūnijā IRA pilsētas centrā uzspridzināja 1,5 tonnas smagu bumbu, kas bija ievietota kravas mašīnā. Tika ievainoti 200 cilvēki un nodarīti būtiski postījumi.

## Izglītība un kultūra
Galvenā pilsētas augstākās izglītības iestāde ir Mančestras Universitāte. Plaši pazīstams ir senākais Anglijas simfoniskais orķestris — Halles orķestris (*Hallé Orchestra*). 

## Sports
Mančestra ir mājvieta divām Premjerlīgas futbola komandām — Manchester United FC (galvenais stadions faktiski atrodas Trefordā) un Manchester City F.C..

## Cilvēki
Mančestrā dzimuši:
* Entonijs Bērdžess (*Anthony Burgess*, 1917—1993) — rakstnieks
* Roberts Donats (*Robert Donat*, 1905—1958 ) — aktieris
* Deivijs Džonss (*Davy Jones*, 1945) — aktieris
* Liams Galahers (*Liam Gallagher*, 1972) — mūziķis
* Noels Galahers (*Noel Gallagher*, 1967) — mūziķis
* Mārša Tomasone (*Marsha Thomason*, 1976) — aktrise
* Arturs Hārdens (*Arthur Harden*, 1865—1940) — ķīmiķis
* Deivids Loids Džordžs (*David Lloyd George*, 1863—1945) — politiķis
* Džonijs Mars (*Johnny Marr*, 1963) — mūziķis
* Morisejs (*Morrissey*, 1959) — mūziķis
* Emmelīna Pankhērsta (*Emmeline Pankhurst*, 1858—1928) — feministe
* Džozefs Tomsons (*J. J. Thomson*, 1856—1940) — fiziķis

## Atsauces

## Ārējās saites

* Manchester City Council
* Visit Manchester, the official tourist board
* The Official Manchester City Guide
* BBC Manchester
* Rail map of Greater Manchester
* National Statistics Profile
*
Kolonija

thumb|Pasaules impērijas un kolonijas 1936. gadā
**Kolonijas** (no  — 'apmetne') ir teritorija, kura atrodas ģeogrāfiski attālinātas valsts politiskā un ekonomiskā kontrolē. Mūsdienās koloniju apzīmēšanai lieto arī terminus: aizjūras teritorija vai atkarīgā teritorija, kā arī teritorijas ar nepatstāvīgu pārvaldi.

Līdz ar kolonijas un no tās atvasinātajiem terminu analogiem lieto arī jēdzienu metropole vai metropoles valsts, vai arī mātes valsts. Tie ir tādas valsts apzīmējumi, kurām ir kolonijas. Kolonijas jēdziens ir cieši saistīts arī ar politikas kategoriju — koloniālisms.

## Citas nozīmes
Ar koloniju zooloģijā saprot kādas sugas kukaiņu, putnu vai citu dzīvnieku dzīvošanu vienuviet lielā skaitā.

## Atsauces
Nīkrāces pagasts

**Nīkrāces pagasts** ir viena no Kuldīgas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos, Ventas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Rudbāržu un Skrundas pagastiem, Dienvidkurzemes novada Embūtes un Kalvenes pagastiem un Saldus novada Nīgrandes un Pampāļu pagastiem. 

## Daba
Atrodas Rietumkursas augstienes malā - Bandavas un Embūtes paugurainēs. Austrumu daļā sākas Kursas zemienes Pieventas līdzenums. Augstākais punkts (141,6 m vjl) atrodas pagasta dienvidrietumu daļā.

### Hidrogrāfija
#### Upes
[thumb|260px|[Šķērvelis pie Vormsātes pils]]
* Venta
** Koja
*** Dūņupīte
** Lētīža
*** Baltupe
** Šķērvelis
*** Dzelda

#### Ezeri un dīķi
Pagastā nav lielu ezeru (lielākais - Briņķu ezers), ir vairāki dīķi:
* Krievkalnu dīķis
* Darvas dīķis
* Jaunmāju dīķis

## Vēsture
Mūsdienu Nīkrāces pagasta teritorijā vēsturiski atradās Alturpes muiža (*Gut Altdorf*, Alturpe), Briņķu muiža (*Gut Brinkenhof*), Dižvormsātes muiža (*Gut Groß-Wormsahten*, Vormsāte), Lēnu muiža (*Gut Lehnen*, Lēnas), Lieldzeldes muiža (*Gut Groß-Dselden*, Dzelda), Lielnīkrāces muiža (*Gut Groß-Niekratzen*, Nīkrāce), Mazdzeldas muiža (*Gut Klein-Dselden*), Tukuma muiža (*Gut Tuckumshof*, Tukums).

1935. gadā Aizputes apriņķa Nīkrāces pagasta (līdz 1925. gadam **Briņķu pagasta**) platība bija 91,6 km² un tajā dzīvoja 1784 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Nīkrāces, Lieldzeldas un Varoņu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Nīkrāces ciems** ietilpis Skrundas (1949-1959), Saldus (1959-1962) un Kuldīgas (1962-2009) rajonos. Nīkrāces ciemam 1954. gadā pievienoja likvidētos Varoņu un Lēnas ciemus, 1959. gadā - Rudbāržu ciema padomju saimniecības «Nīkrāce» teritoriju. 1966. gadā Nīkrāces ciema padomju saimniecības «Rudbārži» teritoriju pievienoja Rudbāržu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Nīkrāces pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Skrundas novadā. 2021. gadā Skrundas novadu iekļāva Kuldīgas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas ir Dzelda (pagasta centrs), Lēnas, Nīkrāce, Altrupe, Bērzkrogs, Tukums, Rogas, Vormsāte, Mazdzelda.

### Ievērojamas personības
* Kristaps Bahmanis (1867—1942), jurists un politiķis
* Jēkabs Peterss (1886—1938), čekists

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

Bijusī Nīkrāces pamatskola - panoramio.jpg|Bijusī Nīkrāces pamatskola



## Atsauces

## Ārējās saites
* Nīkrāces pagasta teritorijas plānojums. Plānotā teritorijas izmantošana mērogā 1:10 000
* Nīkrāces pagasta teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts
Novadnieku pagasts

**Novadnieku pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada Saldus pilsētu, Zirņu, Pampāļu, Kursīšu, Zvārdes un Cieceres pagastiem. 

## Daba
Atrodas Austrumkursas augstienes Saldus paugurainē. Augstākā vieta - Gailīškalns (142 m vjl.).

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Ciecere
* Zaņa
** Strazdupīte

#### Ezeri
Robežojas ar Cieceres ezeru. Daudz dīķu (Liekna, Pļavnieku dīķi, Grebūtnieku dīķis, Silzemju dīķis utt.), to kopējā platība - 723 ha.

## Vēsture
Mūsdienu Novadnieku pagasta teritorijā vēsturiski atradās Sātiņu muiža (*Gut Sahtingen*), Sesīles muiža (*Gut Sessilen*, Sesile), Paures muiža (*Gut Pauren*), Ulpes muiža (*Gut Ulpen*).

1945. gadā Kuldīgas apriņķa Sātiņu pagastā izveidoja Novadnieku ciema padomi. Saldus rajona **Novadnieku ciemam** 1951. gadā pievienoja likvidētā Ēvaržu ciema kolhoza «Darba ceļš» teritoriju. 1954. gadā pievienoja likvidētos Strīķu un Zvārdes ciemus, bet kolhoza «Darba ceļš» teritoriju pievienoja Sātiņu ciemam. 1966. gadā pievienoja daļu likvidētā Sātiņu ciema. 

1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1993. gadā daļu pagasta teritorijas iekļāva atjaunotajā Zvārdes pagastā, 1999. gadā 14 ha pievienoja Saldus pilsētai. 

2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Saldus novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Kopā ar Zvārdes pagastu.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Draudzība, Mežvidi, Sesile, Ēvarži, Strazdi, Kurši.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Ņukšu pagasts

**Ņukšu pagasts** ir viena no Ludzas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Isnaudas, Pildas un Pureņu pagastiem, kā arī Rēzeknes novada Stoļerovas un Kaunatas pagastiem. 

## Daba
Lielākā daļa atrodas Latgales augstienes Rāznavas pauguraines ziemeļu malā. Pagasta ziemeļaustrumu mala atrodas Rēzeknes pazeminājumā. Augstākā vieta - paugurs Zofinā (181,6 m vjl.). Šeit ir ūdensšķirtnes josla starp Daugavas un Veļikajas baseiniem. Pagastā ir 16 ezeri.
 
### Hidrogrāfija
**Upes:** Leičupeite, Pilda - līdz ietekai Pildas ezerā sauc par Ilžu (Iļžu).

**Ezeri:** Pildas ezers (295 ha), Lielais Zurzu ezers (77,2 ha), Mazais Zurzu ezers (55,8 ha), Opolais Snidzins (46,9 ha), Sleinovas ezers (25,5 ha), Bečeru ezers (10,8 ha) un daudz mazāku ezeriņuː Antoslovas, Gaveiku, Vorkaļu, Asareits, Lielais Peisaņs, Mazais Peisaņs, Veseru. 

**Purvi:** Nelielie Čižiku purviņš un Zīļu purvs.

## Vēsture
Līdz 1920. gada zemes reformai paɡasta teritorijā bija Pildas (*Pyłda*), Juzefinovas, Zofinas un Ņukšu (*Niukszi*) muižas, Inkinu, Zīļu, Fiļkovas, Fiļkovas, Kurnaļinas un Rūdovas pusmuižas. Muižu ēkas saglabājušās Pildā, Ņukšos, Inkinos un Rūdovā. 

1945. gadā Ludzas apriņķa Pildas pagastā izveidoja Nukšas ciema padomi. Ludzas rajona **Nukšas ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Purenu ciemu un 1975. gadā tika veikta teritoriju apmaiņa ar Goveiku ciemu. 1990. gadā Nukšas ciemu reorganizēja par **Ņukšas pagastu**. 2006. gadā pagastu pārdēvēja par **Ņukšu pagastu**. 2009. gadā Ņukšu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ludzas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ņukši (pagasta centrs) un Gaveiki, mazākas apdzīvotas vietas ir Anatova, Baravuški, Barsuki, Bečeri, Belomoiki, Buliši, Dergači, Eniki, Ezernīki, Fedorki, Fiļkova, Gailīši, Gorki, Inkini, Juzefinova, Kroški, Kurnaļina, Lielie Kukuļi, Peļņa, Petrovski, Pilda, Pustjaki, Pūdnīki, Rosica, Rutki, Rūdova, Silovi, Sleinova, Stoloni, Šosti, Veseri, Viecini, Vidži, Zeļči, Ziļi, Zofina.

## Saimniecība
### Transports
Ņukšu pagastu šķērso autoceļi Kārsava-Ludza-Ezernieki, Ludza-Lauderi-Vecsloboda-Šķaune, Ņukši-Andži un Ņukši-Rosica.

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Olaines pagasts

thumb|Pēternieku muiža
**Olaines pagasts** ir viena no divām Olaines novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar Mārupes novada Babītes un Mārupes pagastiem, Rīgas pilsētu, Ķekavas novada Baložu pilsētu un Ķekavas un Baldones pagastiem, Bauskas novada Iecavas pagastu, kā arī Jelgavas novada Sidrabenes, Cenu un Valgundes pagastiem.

## Daba
Atrodas Viduslatvijas zemienes Tīreļu līdzenumā. Augstākā vieta pagastā - pāri par 20 m vjl. pagasta dienvidaustrumu daļā.

### Hidrogrāfija
#### Upes
[thumb|260px|Misa pie [Pēterniekiem]]
* Vecā Ežupe
* Jāņupe
** Putrupe
* Misa
** Cena
*** Spulle
** Medaine
** Olainīte
** Pupla

#### Ezeri
* Stūrīšu ezers (16,7 ha)
* Melnais ezers (6,1 ha)

#### Purvi
* ziemeļu malā daļa no Cenas tīreļa
** Melnā ezera purvs
* ziemeļu malā arī daļa no Medema purva
* daļa no Ēbeļmuižas purva (kopplatība 1 237 ha)
* Kalves tīrelis (129 ha)
* Plakanciema purvs (105 ha)
* Medņu tīrelis (64 ha)

## Vēsture
Olaines mūsdienu teritorijā vēsturiski atradās Pētera muiža (*Peterhof*, Pēternieki)

Olaines pagasts kā pašvaldība dibināts pēc zemnieku brīvlaišanas Vidzemē 1819. gadā. 1871. gadā uzcelts Olaines pagastnams, sagrautās ēkas vietā 1932. gadā pēc arhitekta Eižena Adama projekta uzcelts jauns pagastnams, viens no pirmajiem Latvijas Republikā, nodedzis 1978. gadā. 1909. gadā Rīgas apriņķī izveidoja Bieriņu pagastu, ko apvienoja ar Olaines pagastu, bet 1920. gadā Bieriņu pagastu atkal atdalīja no Olaines pagasta.

1935. gadā Olaines pagasta platība bija 154 km² un tajā dzīvoja 1035 iedzīvotāji, no tiem 509 vīrieši un 526 sievietes. 1945. gadā pagastā izveidoja Olaines un Baložu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Rīgas rajona **Olaines ciemam** 1951. gadā pievienoja likvidēto Baložu ciemu. 1963. gadā Olaines ciemam pievienoja Dalbes ciema padomju saimniecības «Olaine» teritoriju, bet Olaines ciema kolhoza «Daugava» teritoriju un daļa valsts meža fonda zemju pievienoja Katlakalna ciemam. 1965. gadā tika izveidots Olaines pilsētciemats, bet pārējo Olaines pagasta teritoriju pievienoja **Dalbes ciemam**. 1990. gadā Dalbes ciems reorganizēts par pagastu un pārdēvēts par **Olaines pagastu**. 2009. gadā Olaines pagasts apvienojās ar Olaines pilsētu, izveidojot Olaines novadu. 2021. gadā Olaines pagastam pievienoja daļu Ķekavas pagasta teritoriju, lai apvienotu Olaines pagasta pamatdaļu ar Jāņupes daļu ar vasarnīcu ciemiem.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Jaunolaine]]** (pagasta centrs), Pārolaine (Cukurciems), Stūnīši, Medemciems, Pēternieki.

### Ievērojamas personības
* Aleksandrs Birznieks (diplomāts) (1882—1951), latviešu skolotājs un diplomāts;
* Rūdolfs Baumanis (1909–1998), latviešu sporta šāvējs.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
843. gads

__NOTOC__

## Notikumi
* Saskaņā ar starp karolingu radiniekiem noslēgto Verdenas līgumu, tika sadalīta Franku valsts .

## Miruši
* Jia Dao, ķīniešu dzejnieks un budistu mūks (dz. 779)
Ošupes pagasts

**Ošupes pagasts** ir viena no Madonas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada Barkavas pagastu, Lubānas pilsētu un Indrānu pagastu, Balvu novada Bērzpils pagastu, kā arī Rēzeknes novada Gaigalavas un Nagļu pagastiem. 

## Daba
thumb|260px|right|Ošupes pagasts
Atrodas Austrumlatvijas zemienes Lubāna līdzenumā. Virsas augstums 92,3 — 105,4 m vjl.

### Hidrogrāfija
#### Upes un kanāli
* Aiviekste
* Zvidze

Ap agrāk pārplūstošo Lubānu izveidoti arī kanāli:
* Lubāna izvadkanāls
* Meirānu kanāls
* Zvidzes kanāls

#### Ezeri
* pagastā atrodas daļa no Lubāna
* Zvidzes ezers (1,7 ha)

#### Purvi
* Klānu purvs (pagastā atrodas daļa, kopplatība 2 597 ha)
* Lielais purvs (1 912 ha)
* Kauslienas peisa (681 ha)

## Vēsture
1945. gadā Madonas apriņķa Lubānas pagastā izveidoja Ošupes ciema padomi. **Ošupes ciems** ietilpis Gulbenes apriņķī (1947-1949) un Cesvaines (1949-1956) un Madonas (pēc 1956. gada) rajonos. Ošupes ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Zvidzenes ciemu, 1979. gadā — daļu likvidētā Meirānu ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Ošupes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Madonas novadā.

### Arheoloģija
Pagasta teritorijā atrodas Zvidzes apmetne, ko uzskata par nozīmīgu mezolīta Kundas kultūras un agrā neolīta Narvas kultūras dienvidu variantam piederīgu arheoloģijas pieminekli. Apmetne atradās senā Lubāna ezera piekrastē uz gala morēnas, kas mūsdienās pussalas veidā iestiepjas klānu (zemo purvu) teritorijā. Zvidzes apmetnes arheoloģisko izrakumi tika uzsākti 1973. — 1975. gadā, turpināti 1981. — 1984., 1999. un 2007. gadā Ilzes Lozes vadībā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Degumnieki (pagasta centrs), Ošupe, Zvidziena, Kalnagals, Druvenieki, Iecelnieki, Stūrmežs.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Otaņķu pagasts

**Otaņķu pagasts** ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām Liepājas ezera austrumu krastā. Robežojas ar sava novada Nīcas, Bārtas, Grobiņas un Dunikas pagastiem. 

## Daba
Atrodas Piejūras zemienes Bārtavas līdzenumā. Augstums no 20,8 m vjl. līdz 0,2 m vjl.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Ap Liepājas ezeru izrakts apvadkanāls (Maģistrālais kanāls), kas novada ezerā ieplūstošās upes uz Bārtu. Ezerā ietek tikai:
* Bārta
** Ķīburu strauts
* Otaņķe

Apvadkanālā ievadītas šādas upes:
* Dorupe
* Līčupe
* Orbupe

#### Ezeri
* daļa no Liepājas ezera

## Vēsture
1945. gadā Liepājas apriņķa Nīcas pagastā tika izveidota Otaņķu ciema padome. 1951. gadā Otaņķu ciemam pievienoja likvidētā Banažu ciema kolhoza «Zelta zvaigzne» teritoriju, 1954. gadā - likvidēto Baltpurvu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Nīcas novadā. 2021. gadā Nīcas novadu iekļāva Dienvidkurzemes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Rude (Otaņķu pagasts)|Rude]]** (pagasta centrs), Otaņķi, Upmaļciems, Dorupe, Mežgals, Laukgals, Banažgals, Laurciems.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Ozolaines pagasts

**Ozolaines pagasts** ir Rēzeknes novada teritoriāla vienība tā vidienē. Robežojas ziemeļrietumos ar Sakstagala pagastu, ziemeļos ar Ozolmuižas pagastu un Rēzeknes pilsētu, austrumos ar Griškānu un Čornajas pagastiem, dienvidos ar Lūznavas pagastu, rietumos ar Silmalas pagastu. Pagasta centrs atrodas Balbišos.

## Daba
Atrodas Latgales augstienes vidusdaļā, galvenokārt tās augstākajā daļā - Rāznavas paugurainē. Zemajā un purvainajā pagasta dienvidrietumu malā iesniedzas Maltas pazeminājums. Augstākā vieta - Majaka kalns (204,9 m vjl.).

Pagasta teritorijā atrodas valsts nozīmes dabas piemineklis - dendroloģiskie stādījumi Laizānu parks.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Pagasta teritorijā ir četrs upes:

* Čečora

* Deimanka
* Kovšupe
*Medine

#### Ezeri
Pagasta teritorijā ir divpadsmit ezeri.
* Gaiduļu ezers (66,1 ha)
* Kivku ezers (14,1 ha)
* Grigorija ezers (13,4 ha)
* Losu ezers - ap 10 ha, agrāk platība bija ap 400 ha, taču nosusināts 
Mazāki ezeri: Kaulinkas ezers, Krivojes ezers, Kugreņu ezers, Podberezjes ezers, Ritiņu ezers, Rubuļu ezers, Tievanānu ezers, Ūsveišu ezers.

#### Purvi
Daļa no Losu purva.

## Vēsture
1935. gadā Rēzeknes apriņķa Ozolmuižas pagasta (no 1940. gada — **Ozolaines pagasts**) platība bija 106,8 km² un tajā dzīvoja 5297 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Bekšu, Bumbišķu, Ozolaines un Slabadas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Rēzeknes rajona **Ozolaines ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Bekšu ciemu, 1971. gadā — likvidētā Bumbišķu ciema Matrosova padomju saimniecības teritoriju, bet 1973. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Černajas un Slabadas ciemiem. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Ozolaines pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā.

### Vēstures, arhitektūras un arheoloģijas pieminekļi
thumb|250px|Kampišķu vecticībnieku lūgšanu namsPagasta teritorijā ir trīs kultūras pieminekļi.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

* 1897. gadā 3/4 no iedzivotāijem bija vecticībnieki.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas (pēc iedzīvotāju skaita) pagastā ir Pleikšņi, Bekši, Ritiņi, Balbiši (pagasta centrs), Tēviņi, Laizāni. 

## Saimniecība
Ozolaines pagastā lielākie uzņēmumi ir RSEZ SIA “LEAX Rezekne”, SIA RITAL, SIA M.R.S, Latgales elektromontāža un ASKO SIA. Iedzīvotāju pamatnodarbošanās tomēr ir lauksaimniecība, dominē piemājas saimniecības.

### Transports
Pagasta teritoriju šķērso starptautiskas nozīmes dzelzceļa līnija: Berlīne — Varšava — Viļņa — Daugavpils — Rēzekne — Sanktpēterburga**,** augstākās kategorijas autoceļš A13 Krievijas robeža (Grebņeva) — Rēzekne — Daugavpils — Lietuvas robeža (Medumi) un Rēzeknes apvedceļš.

## Izglītība un kultūra
Pagastā darbojas Maltas vidusskolas struktūrvienība Liepu pamatskola, bibliotēka, kultūras nams.

Deimaņu ciemā atrodas rakstnieka disidenta Mihaila Naricas (1909-1993) māja-muzejs, Bekšos atrodas keramiķa Staņislava Viļuma darbnīca "Cukrasāta".  

## Atsauces
Ozolmuižas pagasts

**Ozolmuižas pagasts** ir Rēzeknes novada teritoriāla vienība tā centrālajā daļā. Robežojas ziemeļos pa Rēzekni ar Audriņu pagastu, austrumos ar Rēzeknes pilsētu, dienvidos ar Ozolaines pagastu, rietumos ar Sakstagala pagastu. Pagasta centrs atrodas Ozolmuižā.

## Daba
Atrodas Latgales augstienē. Lielākā daļa atrodas Rēzeknes pazeminājumā, dienvidu mala - Rāznavas paugurainē. Augstākā vieta atrodas Krīveņos (170 m vjl.)

Pagasts bagāts ar derīgajiem izrakteņiem, te atrodami grants, smilts, saldūdens kaļķiezis, kūdra.

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Rēzekne
** Čečora
** Medine
*** Jaunive

#### Ezeri
Agrākais Ūzulmuižas ezers nosusināts ap 1965. gadu.

#### Purvi
* Skuju purvs (279 ha)

## Vēsture
1945. gadā Rēzeknes apriņķa Ozolaines pagastā (līdz 1930. gadu beigām saucās par Ozolmuižas pagastu) izveidoja Slabadas ciema padomi. 1950. gadā **Slabadas ciemam** pievienoja likvidētos Ratinieku un Bumbišku ciemus. 1971. gadā pievienoja Mežāres ciema padomju saimniecības «Sovetskaja Latvija» teritoriju, bet 1973. gadā vēl tika pievienota daļa no Ozolaines ciema teritorijas. Savukārt 1974. gadā daļu no Slobodas ciema pievienoja Rēzeknes pilsētai, kā rezultātā iedzīvotāju skaits ciemā samazinājās aptuveni par 500 iedzīvotājiem. 1990. gada februārī ciemu reorganizēja par pagastu, bet tā paša gada rudenī Slobodas pagastu pārdēvēja par **Ozolmuižas pagastu**. 2009. gadā Ozolmuižas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā.

Tagadējā Ozolmuižas pagasta teritorija aizņem Ozolaines pagasta bijušās teritorijas ziemeļrietumu daļu un bijušā Makašēnu pagasta teritoriju Rēzeknes upes kreisajā krastā.

### Kultūrvēstures pieminekļi
Pagasta teritorijā atrodas trīs valsts nozīmes un divi vietējās nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

#### Valsts nozīmes pieminekļi
* Ozolmuižas katoļu baznīca
* Ozolmuižas baznīcas zvanu tornis un vārti
* Pilskalnes Spriņģu pilskalns (Golberova gora)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
thumb|250px|Ozolmuižas katoļu baznīca
Ozolmuižas pagasta teritoriju veido 23 apdzīvotas vietas.

### Novadnieki
Ozolmuižas pagastā dzimis Antonijs Springovičs (1876-1959) - pirmais latviešu katoļu arhibīskaps.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra
Pagastā darbojas bibliotēka, katoļu baznīca, tūrisma un relaksācijas pakalpojumus piedāvā zirgu sēta "Untumi".

Ozolmuižas pagastā 1991.gadā uzņemta Jāņa Streiča mākslas filma "Cilvēka bērns". Pieminot šo faktu, Spundžānu ciemā izveidota atpūtas vieta - Cylvāka bārna parks. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ozolmuižas pagasta mājaslapa
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Padures pagasts

**Padures pagasts** ir viena no Kuldīgas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļu daļā, Ventas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Kuldīgas pilsētu, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles un Rumbas pagastiem, kā arī Ventspils novada Zlēku pagastu. 

## Daba
Pagasta austrumu daļu aizņem Kursas zemienes Pieventas līdzenums. Ziemeļu daļā atrodas Ugāles līdzenums bet rietumu un dienvidu daļā - Rietumkursas augstienes Kurmāles pauguraine. Augstākā vieta — 71,0 m vjl ziemeļos no Sausgaļciema.

### Hidrogrāfija
**Upes:**
* Venta
** Krāčupīte
** Naba
*** Kumeļvalks
** Padure
*** Rudupe

**Ezeri:** Lielais Nabas ezers (70,5 ha), Mazais Nabas ezers (65 ha)

**Purvi:** Lielākais purvs - Umuļpurvs.

## Vēsture
Mūsdienu Padures pagasta teritorijā vēsturiski atradās Deksnes muiža (*Gut Deksten*, Deksne), Krāču muiža (*Gut Kratzen*), Ķimales muiža (*Gut Kimalen*, Ķimale), Padures muiža (*Gut Paddern*, Padure), Tigas muiža (*Gut Tigwen*, Tigas), Vēgu muiža (*Gut Feegen*, Vēgas), Zīles muiža (*Gut Mühlhausen*).

1935. gadā Kuldīgas apriņķa Padures pagasta platība bija 89,53 km² un tajā dzīvoja 1403 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Padures un Tigas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Kuldīgas pagastā 1945. gadā izveidoja **Abavas ciemu**. Kuldīgas rajona Abavas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidētos Padures un Tigas ciemus, bet kolhoza «Abava» teritoriju pievienoja Rumbas ciemam. 1960. gadā Abavas ciemam pievienoja Kūrmales ciema kolhoza «Traktorists» teritoriju, kuru 1968. gadā pievienoja atpakaļ Kūrmales ciemam. Abavas ciemu 1968. gadā pārdēvēja par **Padures ciemu**. 1977. gadā daļu Padures ciema teritorijas pievienoja Kuldīgas pilsētai. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Padures pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kuldīgas novadā.

### Vēstures pieminekļi
* Padures pilskalns
* Padures muiža
* Nabes muiža

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Padure (pagasta centrs), Ķimale, Deksne, Līzesmuiža, Keramika, Vēgas.

### Ievērojamas personības
* Krišs Ķūķis (1874—1945) — Latvijas armijas virsnieks
* Indra Burkovska (1955) — aktrise
* Ints Ķergalvis (1982–2025) — latviešu dziedātājs, ģitārists, dziesmu autors.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Pāles pagasts

**Pāles pagasts** ir viena no Limbažu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Katvaru, Viļķenes, Salacgrīvas, Alojas un Brīvzemnieku pagastiem. 

## Daba
Pagasts atrodas Viduslatvijas zemienes ziemeļu daļā, Metsepoles līdzenuma ziemeļaustrumu malā. Augstākā vieta - 72,5 m vjl.

### Hidrogrāfija
**Upes:** 
* Korģe
* Lūdiņupe
* Svētupe
** Pērļupe
** Sausupe

**Purvi:**
* pagasta ziemeļu daļā atrodas Niedrāju-Pilkas purva daļa (kopplatība 767 ha)
* Lielais Ērgļu purvs (578 ha)

## Vēsture
1920. gada zemes reformas laikā Pāles muižu (*Zepkül, Seppkull*) 2039 ha kopplatībā sadalīja 120 vienībās, Ārciema muižu (*Ahrtzeem, Erkull*) 1814 ha kopplatībā 101 vienībā, Āsteres muižu (*Poikern*) 861 ha kopplatībā 50 vienībās, Šķirstiņu muižu (*Napkul*) 781 ha kopplatībā 46 vienībās, Drieliņu muižu (*Dreeling, Badenhof*) 713 ha kopplatībā 50 vienībās, Šucēnu muižu (*Sutschen*) 487 ha kopplatībā 31 vienībā.

Pāles pagasta platība 1935. gadā bija 174,6 km², iedzīvotāju skaits — 3096. 1945. gadā pagastā izveidoja Ārciema, Āsteres un Pāles ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Ārciema ciemam pievienoja Pāles ciemu, 1977. gadā - daļu no Katvaru un Salacas ciemu teritorijām. 1990. gadā Ārciema ciemu reorganizēja par pagastu un pārdēvēja par Pāles pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Limbažu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Pāle]]** (pagasta centrs), Ārciems un Būdele.

### Ievērojamas personības
* Pauls Kalniņš (1886—1955), ķīmiķis, Latvijas Universitātes profesors;
* Indriķis Jurko (1893—1971), latviešu virsnieks. Karoja Pirmajā pasaules karā, Latvijas brīvības cīņās un Otrajā pasaules karā;
* Hermanis Matsons (1896—1938), padomju iekšlietu dienestu darbinieks, Baltkrievijas PSR Valsts politiskās pārvaldes priekšsēdētājs;
* Osvalds Nodevs (1896—1938), latviešu skolotājs, padomju iekšlietu dienestu darbinieks, Turkmēnijas PSR iekšlietu Tautas komisārs

## Saimniecība
250px|thumb|Pāles pamatskola
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Kostarikas karogs

thumb|300px|right|Kostarikas Republikas karogs 

**Kostarikas Republikas karogs** ir karogs, kas oficiāli tika pieņemts 1906. gada 27. novembrī. Karogs ar zilām, baltām un sarkanām līnijām, kas ir mūsdienu Kostarikas karoga pamatā, tika izveidots un lietots jau agrāk - kopš 1848. gada, kad Kostarika izstājās no Centrālamerikas Federatīvās Republikas. To izveidoja prezidenta Hosē Maria Kastro Madriza sieva Pasifika Fernandeza *(Pacífica Fernández)*, kura iedvesmojās no Francijas karoga krāsām. Valsts karoga vidu izrotā arī Kostarikas ģerbonis.

Zilā krāsa simbolizē debesis, iespējas, ideālismu un neatlaidību. Baltā krāsa nozīmē mieru, gudrību un prieku. Sarkanā krāsa atveido asinis, kas ir tikušas izlietas cīņā par neatkarību, kā arī cilvēku sirsnību un cēlsirdību. Krāsu proporcija karogā ir 1:1:2:1:1.
Pampāļu pagasts

**Pampāļu pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām, Ventas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Zirņu, Novadnieku, Kursīšu, Zaņas un Nīgrandes pagastiem un Kuldīgas novada Nīkrāces un Skrundas pagastiem. 

## Daba
Pagasts atrodas Austrumkursas augstienes Vārmes nolaidenuma dienvidrietumu malā. Pagasta dienvidaustrumu malā sākas Austrumkursas augstienes Vadakstes līdzenums. Ziemeļrietumu malā atrodas Kursas zemienes Pieventas līdzenums. Pagasta lielāko daļu aizņem Pampāļu paugurvaļņa rietumu daļa. Augstākā vieta pagastā - 99,5 m vjl (pie Auniņiem).

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Venta
** Grozila
** Klūga
** Zaņa
*** Abrupīte
*** Plocīte

#### Ezeri un ūdenskrātuves
Pagastā nav lielu ezeru. Lielākā ūdenskrātuve - Pampāļu dzirnavezers (14,4 ha)

#### Purvi
Lāču purvs (107 ha), Dadzu purvs (65 ha), Pumpuru purvs (56 ha).

## Vēsture
Mūsdienu Pampāļu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Grāveļu muiža (*Gut Gravern*), Pampāļu muiža (*Gut Pampeln*, Pampāļi).

Pampāļu pagasts izveidots 1921. gadā, sadalot Lielezeres pagastu. 1935. gadā Kuldīgas apriņķa Pampāļu pagasta platība bija 131,8 km² un tajā dzīvoja 2484 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Pampāļu, Ventas un Zaņas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Pampāļu ciems** ietilpis Skrundas (1949-1959) un Saldus (pēc 1959. g.) rajonos. Pampāļu ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Ventas ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Pampāļu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Saldus novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Pampāļi (pagasta centrs), Auniņi, Veldres, Pūteļkalns, Pakalni, Lukas.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Francijas karogs

**Francijas Republikas karogs** (, militārajā jomā saukts arī par *les couleurs*) jeb **[[trikolors]]** (*le tricolore* — 'trīskrāsu') ir trīs krāsu karogs, kas veidots no vertikālam strīpām (no kreisās puses): zilas, baltas un sarkanas. Zilā un sarkanā krāsa ir Parīzes krāsas, kas simboliski ir atdalītas ar balto — karalisko krāsu.

Revolūcijas laikā karogs tika izmantots lai parādītu tās galveno nozīmi, pilsoņu Brīvību, Vienlīdzību, Brālību. Zilā par Brīvību, Sarkanā par Vienlīdzību un Baltā par Brālību.

Par nacionālo karogu trikolors kļuva 1794. gada 15. februārī, Pirmās Republikas laikā.

1976. gadā Francijas karoga tumši zilā krāsa oficiāli tika pieskaņota ES karoga gaišākajai krāsai, taču praksē visu laiku tikuši lietoti abi varianti. Reizēm tumšākā varianta lietošana tiek uztverta kā politiska pret ES vērsta noskaņojuma demonstrācija, taču biežāk karoga nokrāsa netika ievērota. 2020. gadā prezidents Makrons sāka lietot tumšāko variantu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Abiteļu ezers

**Abiteļu ezers** (arī **Abiķeļu ezers**, **Obiteļu ezers**, **Koļesņikova ezers**, **Obiceļu ezers**) ir ezers Latvijā, Augšdaugavas novada Skrudalienas pagastā. Atrodas Augšzemes augstienē, 155,4 metrus virs jūras līmeņa.

Divas nelielas salas, kuru kopējā platība 0,4 ha. Gultni daudzviet klāj biezs dūņu slānis, citur tā oļaina, smilšaina. Krasti lēzeni, dienvidu krasts slīps. Pietekas nelielas (18 strauti un meliorācijas grāvji), noteka uz Sila ezeru. Ezers aizaug, eitrofs. Tajā mīt līdakas, asari, karūsas, līņi, raudas, daudz vēžu.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datu bāze
Abza

**Abza** (arī **Abze** vai **Apse**) ir upe Latvijā, Mazās Juglas kreisā krasta pieteka Ogres novadā. Augšdaļā gar Abzu plašas pļavu un purvu palienes, upe iztaisnota. Tek gar Madlienu un Suntažiem. Uzņem 4 nelielas pietekas — Ģērdiņstrautu, Sisi, Sivēnurgu un Urgu.

## Atsauces
Acupīte

**Acupīte** (arī **Acupe**) ir upe Latvijā, Rūjas kreisā krasta pieteka Valkas un Valmieras novados. Sākas Piliča ezerā netālu no Igaunijas robežas, 87 metrus virs jūras līmeņa. 4,6 km garumā ir Latvijas un Igaunijas robežupe (tek caur Pukšezeru). Ietek Rūjā Naukšēnos. Pietekas: Kiviste (Igaunijā), Pētersonu grāvis, Baltupe, Ķire (kreisās), Maiļupīte, Spriņģupīte, Gulbene (labās). Upi šķērso valsts autoceļš V257 (Kārķi–Upeslejas). Pie Ērmuižām - Acupes akmens.

## Atsauces
Adamovas ezers (Vērēmu pagasts)

**Adamovas ezers** (arī **Odumovas ezers**, **Adumavas ezers**) ir ezers Latvijā, Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Atrodas Latgales augstienes ziemeļu daļā, 147,6 metrus virs jūras līmeņa. Ezerā 8 salas, krasti izroboti. Ietek nelieli strauti no Salatu u.c. ezeriem. Noteka uz Tuzeru ezeru, no kura pavasaros Taudejāņu upīte ūdeņus novada Rēzeknē.

Ezerā 8 salas ar kopējo platību 11,6 ha. Dažu salu nosaukumi - Garā sala, Apaļā sala, Dārznieka sala, Mīlestības sala. Gultne smilšaina, daudzviet klāj dūņu slānis. Krasti zemi, vietām stāvi.

Adamovas ezerā zvejo līdakas, sapalus, asarus, zušus, plaužus, ruduļus, līņus. Agrāk bijušas arī raudas un vēži, taču tie izzuduši.

No 1977. līdz 1999. gadam Adamovas ezers ar apkārtējo ainavu bija kompleksais dabas liegums. Kopš 1999. gada iekļauts Adamovas ezera dabas parkā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ezeri.lv datubāzes ieraksts
Administratīvais iedalījums

thumb|right|350px|Pasaules valstu un teritoriju administratīvais iedalījums
**Administratīvais iedalījums** ir valsts teritorijas strukturēšana noteiktās pārvaldes vienībās, kurām ir piešķirtas konkrētas administratīvas funkcijas un institucionāla atbildība. Šāds iedalījums nosaka, kā valsts vara un publiskā pārvalde tiek īstenota telpiski, piemēram, pašvaldībās, apriņķos, reģionos, provincēs vai citās administratīvās vienībās, atkarībā no valsts pārvaldes sistēmas un vēsturiskās attīstības. Administratīvajam iedalījumam ir būtiska nozīme valsts pārvaldē un teritorijas organizācijā, jo tas nodrošina efektīvu likumu piemērošanu, publisko pakalpojumu sniegšanu un resursu sadali. Tas ļauj pielāgot pārvaldes lēmumus vietējiem apstākļiem, veicina pārvaldības caurskatāmību un nosaka institūciju kompetenci dažādos teritoriālajos līmeņos. Administratīvais iedalījums bieži balstās uz ģeogrāfiskiem, demogrāfiskiem, ekonomiskiem un vēsturiskiem apsvērumiem.

Administratīvais iedalījums atšķiras no politiskā iedalījuma, kas saistīts ar varas un suverenitātes sadalījumu valstī, piemēram, federālas vienības vai autonomi reģioni, un no statistiskā iedalījuma, kura galvenais mērķis ir datu vākšana, analīze un salīdzināmība, nevis tieša pārvaldes funkciju īstenošana. Lai gan praksē šie iedalījuma veidi var daļēji pārklāties, tie atšķiras pēc savas funkcijas, juridiskā statusa un izmantošanas mērķiem valsts pārvaldē.

## Skatīt arī
* Administratīvo iedalījumu uzskaitījums pa valstīm un atkarīgajām teritorijām
* Latvijas administratīvais iedalījums

## Ārējās saites
Agresīvie ūdeņi

**Agresīvie ūdeņi** ir skābes vai sāļus saturoši dabiskie ūdeņi, kas iedarbojas uz betonu un kaļķiem.

## Skatīt arī
* Pazemes ūdeņi
Aģe

**Aģe**, arī **Skultes upe**, (, Salacas lībiešu: *Aģjoug*; ) ir Vidzemes piekrastes upe Siguldas, Limbažu un Saulkrastu novados. Iztek no Aģes ezera, uzņem arī Aijažu ezera ūdeņus. Baseinā daudz purvu, lielākais no tiem — Druļļu purvs. Pie Aģes ietekas Rīgas līcī izbūvēti moli un Skultes osta. Senatnē Aģe kalpojusi par iekšējo satiksmes un tirdzniecības ceļu. 13.gs. Livonijas hronikā Latviešu Indriķis pieminēja Aģi ar vārdu *Adya* (lībiski - ‘mala’), stāstot par Aģes lībiešu cīņām pret vācu iebrucējiem. Aģes lejtece ietilpa lībiešu Metsepoles (Mežu zemes) valstī.

Mandegās pāri upei uzbūvēts dambis, upes ielejā uzpludināts  dīķis. Savulaik darbojušās ūdensdzirnavas. Dzirnavu ēkas un slūžas saglabājušās arī mūsdienās. 

2025. gada 23. martā, Lībiešu mantojuma dienā, pie upes uzstādīja tās nosaukuma zīmi – pirmo valstī, kura ir gan latviešu, gan Salacas lībiešu valodā.

## Lielākās pietekas
* Sudurga 
* Igate (Mazā Aģe) 
* Tora (17 km) 
* Mazupīte.

## Zivis
* Strauta forele 
* Līdaka
* Asaris
* Taimiņš (Ierodas rudenī, lai nārstotu posmā no ietekas jūrā augšup pret straumi līdz Aģes HES aizsprostam).
* Lasis (Ierodas rudenī, lai nārstotu posmā no ietekas jūrā augšup pret straumi līdz Aģes HES aizsprostam).

## Atsauces
Aģes ezers

**Aģes ezers** (arī **Palciema ezers**) ir ezers Siguldas novada Lēdurgas pagastā starp Sāra, Aģes un Zaltes purviem.

1966. gadā ūdens līmenis pazemināts. Ūdens līmeņa regulēšanai uzcelts dambis uz Aģes upes. 1930. gados ūdens virsmas laukums bija 1,48 km². Baseina platība 29,4 km², no tā 27% aizņem purvi. Ezera krasti zemi un lēzeni, gultne līdzena, dūņaina. Krastos ar priedēm apauguši osveida vaļņi. Iztek Aģe.

## Atsauces
Adamovas ezers

**Adamovas ezers** var būt:
* Adamovas ezers — ezers Krāslavas novada Ezernieku pagastā.
* Adamovas ezers — ezers Rēzeknes novada Vērēmu pagastā.
* Adamovas ezers — dabas parks Vērēmu pagastā.

## Skatīt arī
* Adamova
* Adamovas dīķis
* Adamovas mežs
* Adamovas pilskalns
Aijažu ezers

**Aijažu ezers** ir ezers Siguldas novada Lēdurgas pagastā. Izvietojies Limbažu viļņotā līdzenuma malā Aijažu purva ziemeļu daļā.

Ieapaļš, 2,4 km garš. Krasti lēzeni, purvaini, gultne dūņaina. Ezerā atrodas sapropeļa atradne. Piekrastē daudz ūdensaugu (meldri, elodejas, ūdensrozes). Iztek Aģes pieteka Igate.

## Atsauces
Adamovas ezers (Ezernieku pagasts)

**Adamovas ezers** (arī **Vilku ezers**, **Adamova ezers**) ir ezers Latvijā, Krāslavas novada Ezernieku pagastā. Stipri aizaudzis, gultne klāta ar biezu dūņu slāni. Krasti lēzeni un zemi. No ezera iztek strauts uz Volčicu.

## Ārējās saites
* ezeri.lv datubāzes ieraksts
Sokas ezers

**Sokas ezers** (arī **Kodajezers**, **Kodajs**, **Soka ezers**, **Sokka ezers**, **Kodaja ezers**, **Kodu ezers**) ir ezers Limbažu novada Staiceles pagastā, Sokas purvā pie Igaunijas robežas.

Purva ezers ar brūnu ūdeni. Gultne dūņaina, ar siekstām. Atrodas vienā no plašākajām pirmatnējās dabas teritorijām Baltijā, cilvēka ietekme uz vidi plašā apkaimē nav manāma. Iztek Reiju, kas aizplūst uz ziemeļiem - uz Igauniju.

## Ārējās saites
* ezeri.lv datubāzes ieraksts
Ramatas Lielezers

**Ramatas Lielezers** (arī **Reikuls**, **Reikulis**, **Puikulis**) ir ezers Valmieras novada Ramatas pagastā, Saklauru purvā, pie Igaunijas robežas.

Purva ezers ar brūnu ūdeni. 1 sala, tās platība 0,07 ha, pie salas grunts grantaina. Krasti zemi, grūti pieejami. Atrodas vienā no Baltijas lielākajiem pirmatnējiem dabas apvidiem, tāpēc ezera apkaime salīdzinoši maz pārveidota. Iekļauts Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta dabas lieguma zonā "Ziemeļu purvi". Kādreiz ezera līmenis ticis regulēts, taču iztekas Ezergrāvja koka aizsprosts sabrucis.

## Ārējās saites
* ezeri.lv datubāzes ieraksts
Ramatas Mazezers

**Ramatas Mazezers** (arī **Mazezers**, **Mazjervs**) ir ezers Valmieras novada Ramatas pagastā, Saklauru purvā.

Purva ezers ar brūnu ūdeni. Gultne dūņaina, ar siekstām. Krasti zemi, grūti pieejami. Atrodas vienā no lielākajām pirmatnējas dabas ainavām Baltijā. Iekļauts Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta dabas liegumā "Ziemeļu purvi".

## Ārējās saites
* ezeri.lv datubāzes ieraksts
Aiviekste (nozīmju atdalīšana)

**Aiviekste** var būt:
* Aiviekste — upe, Daugavas pieteka,
* Aiviekste — apdzīvota vieta Madonas novada Kalsnavas pagastā,
* Aiviekste — apdzīvota vieta Ogres novada Lēdmanes pagastā,
* Aiviekste — bijušais dzelzceļa pieturas punkts līnijā Rīga—Krustpils.

## Skatīt arī
* Aiviekstes HES
* Aiviekstes pagasts
Pelču pagasts

**Pelču pagasts** ir viena no Kuldīgas novada administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā, dienvidos no Kuldīgas, Ventas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Kuldīgas pilsētu un Kurmāles, Rumbas, Snēpeles un Vārmes pagasts pagastiem. 

## Daba
Rietumu daļa atrodas Rietumkursas augstienes Kurmāles paugurainē. Pagasta austrumu mala atroda Kursas zemienes Pieventas līdzenumā. Augstākā vieta nedaudz pārsniedz 100 m vjl.

### Hidrogrāfija
**Upes:** 
* Venta
** Alekšupīte
** Einupīte
** Sprincupe
*** Pāze

**Ūdenskrātuves:** Upatnieku dīķi — kopš 16. gadsimta ierīkoti zivju dīķi (40 ha), Rieksātu dīķi (58 ha).

**Purvi:** Pāzes purvs (339 ha), daļēji nosusināts

## Vēsture
Mūsdienu Pelču pagasta teritorijā vēsturiski atradās Pelču muiža (*Gut Pelzen*).

1945. gadā Kuldīgas apriņķa Kurmāles pagastā izveidoja Ievukalnu ciema padomi. Kuldīgas rajona **Ievukalnu ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Kuldīgas ciemu, bet 1977. gadā daļu teritorijas pievienoja Kuldīgas pilsētai. 1991. gadā ciemu reorganizēja par pagastu un pārdēvēja par **Pelču pagastu**. 2009. gadā Pelču pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kuldīgas novadā.

## Kultūras pieminekļi
*Krūku pilskalns
*Līču senkapi
*Pakalnu senkapi
*Pelču muižas pils
*Zālīšu senkapi

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Pelči (pagasta centrs), Kaltiķi, Raidstacija.

### Ievērojamas personības
* Voldemārs Damroze (1911—2002) — dziednieks
* Eduards Freimanis (1921—2005) — rakstnieks
* Mārtiņš Hartmanis (1882—1941) — Latvijas armijas ģenerālis
* Krists Alberts Manfelds (1908—2005) — gleznotājs

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā pašvaldības vietne
Pelēču pagasts

**Pelēču pagasts** ir viena no Preiļu novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Aizkalnes, Rušonas, Vārkavas un Upmalas pagastiem, kā arī Augšdaugavas novada Višķu un Dubnas pagastiem.

## Daba
Austrumu mala atrodas Latgales augstienes Feimaņu pauguraines dienvidrietumu malā. Rietumu daļa atrodas Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenuma dienvidaustrumu malā. Augstākā vieta pagastā - 153,6 m vjl - pagasta austrumu daļā.

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Dubna
** Jaša
*** Gubaika
*** Robežneice
*** Salinkas upīte
*** Veirūgne
**** Vordauka
** Šusta

#### Ezeri
* Vīragnes ezers - pagastā atrodas daļēji, kopplatība 128,4 ha
* Ārdavas ezers (70 ha)
* Pelēču ezers - pagastā atrodas daļēji
* Lielais Solkas ezers - pagastā atrodas daļēji
* Liminkas ezers - pagastā atrodas daļēji

#### Purvi
* Pelēču ezera purvs (82 ha)

## Vēsture
Līdz 1920. gada agrārajai reformai tagadējā Pelēču pagasta teritorijā atradās Pelēču muiža, Ārdavas (Jezupinavas jeb Jezufinovas) muiža un vairākas pusmuižas.

1945. gadā Daugavpils apriņķa Aizkalnes pagastā izveidoja Pelēču ciema padomi. Preiļu rajona **Pelēču ciemu** 1954. gadā likvidēja, tā teritoriju iekļaujot Zaķīšu ciemā. 1975. gadā ciemu izveidoja no jauna, iekļaujot tā teritorijā likvidēto Ārdavas ciemu un daļu no Zaķīšu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Pelēču pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Preiļu novadā.

### Pieminekļi
#### Arheoloģiskie pieminekļi
Baraukas pilskalns, Gribustānu senkapi (Franču kapi), Liumaņu senkapi, Maskavecišķu senkapi, Pelēču-Bramaņu senkapi un Rošmaņu senkapi (Vaidu kalns).

#### Arhitektūras un kultūrvēstures pieminekļi
Kalnajašu (Gornijašu) kapu kapliča (18. gadsimts), Pelēču muižas dzīvojamā māja un klēts (18. gadsimta beigas), Jezupinavas (Jozefinovas) muižas dzīvojamā māja (19. gadsimts, vēlāk Ārdavas pamatskola) un Nīdermuižas katoļu baznīca (1901).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
**[[Pelēči]]** (pagasta centrs), Ārdava, Bārza Rubini, Bondariški, Bramaņi, Butleri, Gubaniški, Guzas, Janova, Kolna Driva, Kotleri, Kozupi, Krasnogorska, Kūrmi, Litiniški, Livmaņi, Maskeviciški, Omolka, Pīnupi, Rošmoni, Tumaniški, Zaļā Bierze.

## Saimniecība
Pagasta darbojas Pelēču dzirnavas.
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces