open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rīgas 96. vidusskola

**Rīgas 96. vidusskola** ir vidusskola Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei. Tā atrodas Auru ielā 6A, Imantā. Izglītības iestādei ir savs zīmols, bibliotēka, aktu un sporta zāle. Skola dibināta 1992. gadā, apvienojot Rīgas 82. un 70. vidusskolu. Kopš dibināšanas tās direktore ir Irma Ļihačova

Skolā strādā psihologs, sociālais pedagogs, logopēds, kā arī 2 koordinatori karjeras jautājumos.

## Izglītības programmas
* Pamatizglītības programma.
* Vispārējās vidējās izglītības vispārīgajā programmā skola piedāvā vispārīgi attīstīties.
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programmā piedāvā padziļināti apgūt matemātiku.

## Ārpusklases izglītība
Izglītības iestāde piedāvā interešu izglītības nodarbības:
* Koris /1.-4.klasēm/
* Ansamblis “Cerība” /1.-5.klasēm/
* Teātra studija “Lira” /5.-12.klasēm/
* Vizuālā un lietišķā māksla /1.-9.klasēm/
* Volejbols /7.-11.klasēm/
* Florbols /7.-11.klasēm/
Izglītības iestāde piedāvā fakultatīvās un izlīdzinošas fakultatīvās izglītības nodarbības:
* Programmēšana /5.-12.klasēm/
* Mākslas vingrošana /1.-4.klasēm/
* Franču valoda /11.klasēm/
* Vācu valoda /11.klasēm/
* Dabaszinības /1.,2.klasēm/
* Latviešu valoda Ukrainas civiliedzīvotājiem /1.-4.klasēm/
* Latviešu valoda Ukrainas civiliedzīvotājiem /5.-10.klasēm/
* Plastinogrāfija /1.klasēm/
* Mazākumtautības valoda un literatūra /3.,5.,7.klasēm/
* Koris /1.-4.klasēm/
* Volejbols /5.-12.klasēm/
* Vieglatlētika /1.-4.klasēm/
* Teātris “Lira” /2.-4.klasēm/
* Inženierzinības un fizikas pulciņš /8.-9.klasēm/
* Dizaina radošais process /5.-9.klasēm/
* Matemātikas pulciņš /6.klasēm/
* Ģeogrāfija /7.klasēm/
* Angļu valoda /9.klasēm/
* Datorika /Pilotklasēm/
Citu organizāciju piedāvātās nodarbības RIV telpās:
* Angļu valoda /1.-4.klasēm/ — *Diana's English Club*
* Futbols — Rīgas Futbola skola
* Karatē /1.-4.klasēm/ — *Karate TAN*
* Mākslas vingrošana /1.-4.klasēm/
* Robotika /1.-4.klasēm/ — *AlfaRobot*

## Absolventi
* Staņislavs Davidovs — blogeris, "This is Хорошо" šova vadītājs
* Timurs Tomsons — mākslu speciālists, koncertzāles "Lielais dzintars" valdes priekšsēdētājs
* Vladislavs Gabovs — Latvijas futbolists, Latvijas futbola izlases dalībnieks
* Jeļena Prokopčuka — Latvijas vieglatlēte

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mājaslapa
* 
*
Wagars

**Wagars** ir 2012. gada beigās Rīgā izveidota melnā metāla/krastpanka grupa. Līdz šim grupa izdevusi vienu pilna izmēra studijas albumu un divus mazalbumus.

## Nosaukums

Grupas nosaukuma izvēli vēlākā intervijā viens no tās izveidotājiem Jānis Zvērs skaidroja šādi:

## Vēsture

Wagars izveidots 2012. gada beigās, un pirmos koncertus sniedza 27. decembrī Rīgas bārā „Vieta”, 28. decembrī „Melno Cepurīšu Balerijā”, Jelgavā un 4. janvārī Valmieras bārā *Chill-Inn*.

2013. gada 13. februārī izdevniecība *P3lican Partisans* izdeva grupas debijas mazalbumu „Wagars”, kura atklāšanas koncerti notika 22. februārī Rīgas klubā „Melnā piektdiena”, 23. februārī Lietuvas klubā „Metro” un 24. februārī „NabaKlab”. 2014. gada 22. februārī albums kategorijā „Gada debija” saņēma Latvijas Metālmūzikas gada balvu, bet kategorijā „Gada mūziķis” balvu saņēma grupas bundzinieks Edgars Felkers.

2013. gada vasarā Wagars pabeidza ierakstīt dziesmas nākamajam studijas albumam. 2014. gada 13. janvārī grupa izdeva videoklipu tituldziesmai „Sidrabenes lāsts” no gaidāmā albuma. 2014. gada 10. aprīlī grupa ciparu formātā izdeva savu otro studijas albumu un pirmo pilnizmēra albumu „Sidrabenes lāsts”, kas nosaukts seno zemgaļu pils vārdā. 

2016. gada 9. jūnijā Wagars izdeva videoklipu dziesmai „Duncis mugurā” no gaidāmā mazalbuma. Dziesma ir par represīvu ideju sekotājiem un atbalstītājiem, kas vēlāk paši saņēma „dunci mugurā”, piemēram, revolucionāru un komunistu Jēkabu Petersu. 2016. gada 1. augustā grupa izdeva mazalbumu „Melnie smiekli”, bet 2016. gada 18. oktobrī videoklipu albuma dziesmai „Helsinku afēra” par LSDSP kaujinieku uzbrukumu Krievijas Valsts bankai Helsinkos.

## Diskogrāfija

### Videogrāfija
*Sidrabenes lāsts (2014)
*Helsinku afēra (2016)
*Duncis mugurā (2016)

## Atsauces

## Ārējās saites
*''Facebook'' lapa
*Draugiem.lv lapa
*''Bandcamp'' lapa
*''YouTube'' kanāls
*''Twitter'' konts
*Chaula laiks — Grupa „Wagars”
*Raitis Sametis (2017. gada 14. decembris). Visi līķi ir politiski vienlīdzīgi: WAGARS — „Melnie smiekli” EP . Karametāls.lv.
Juris Lecis

**Juris Lecis** (arī **Lecs**, 1860—1935) bija latviešu baņķieris un publicists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1860. gada 29. martā Salgales pagastā kā lauksaimnieka dēls. Strādāja par rūpnīcas pārvaldnieku Pēterburgā, vēlāk nodarbojās ar lauksaimniecību Lugā un bija vietējās latviešu luteriskās draudzes priekšnieks.  
Pirmā pasaules kara gados Latviešu etnogrāfiskās biedrības rakstu sērijā iznāca divas viņa neliela apjoma brošūras "Ārieši – latvieši" (1914) un "Senlatviešu dievticība un dvēseles glītums sadzīvē" (1917).

1918. gadā atgriezās Jelgavā un 1919. gadā sāka strādāt par vēstures, ētikas un reliģijas mācības skolotāju Jelgavas zemkopības skolā. Tanī pašā laikā viņu ievēlēja par Jelgavas Nikolaja draudzes priekšnieku un luteriskās baznīcas Kurzemes konsistorijas prezidentu. Viņš sasauca pēdējo Kurzemes konsistorijas sinodi, vēlāk piedalījās LELB sinožu un sinožu komiteju sēdēs. 1920. gadā viņu apstiprināja par Valsts krājkases Jelgavas nodaļas priekšnieku, bet nodibinoties Latvijas Bankai, par Jelgavas nodaļas pārvaldnieku, šo amatu viņš izpildīja līdz 1934. gada 1. aprīlim, kad aizgāja pensijā. Līdztekus viņš bija jaunatnes ārpusskolas organizācijas "Viestura savienība" priekšnieks.

Miris 1935. gada 20. novembrī Jelgavas Sarkanā krusta slimnīcā, apbedīts 25. novembrī.

## Darbi
* Lecs J. Ārieši-latvieši. Jelgava, 1914.
* Lecs J. Senlatviešu dievticība un dvēseles glītums sadzīvē. Rīga, 1917.

## Literatūra
*  Misāne A. "Dievturības pionieris" vai luterāņu draudžu darbinieks? Ieskats Jura Leca dzīvesgājumā un domu pasaulē. Reliģiski–filozofiski raksti. XIV. Rīga: LU FSI, 2011, 131.–142. lpp.
* Es viņu pazīstu: Latviešu biogrāfiska vārdnīca. Rīga: 1939, 300. lpp.
* Latviešu darbinieku galerija 1918-1929. Red. P. Kroders. Rīga: 1929, 294. lpp.

## Atsauces
Popera kunga pingvīni

**"Popera kunga pingvīni"** () ir 2011. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Marks Voters. Galvenās lomas atveido Džims Kerijs, Karla Gugino, Madelaina Kerola un Andžela Lensberija. Filmas pirmizrāde notika .

Kāda uzņēmēja dzīvē ienāk lielas pārmaiņas pēc tam, kad viņš manto sešus pingvīnus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Es mīlu tevi, Filip Moris

**"Es mīlu tevi, Filip Moris"** () ir 2009. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir Džons Reka un Glens Fikara. Galvenās lomas atveido Džims Kerijs, Jūens Makgregors, Rodrigo Santoro, Entonijs Korons un Leslija Manna. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Atrodoties cietumā, Stīvens Džejs Rasels iemīlas citā ieslodzītajā Filipā Morisā. Kad Morisu no cietuma izlaiž, Rasels izbēg četras reizes, lai būtu kopā ar Filipu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemassvētku dziesma (2009. gada filma)

**"Ziemassvētku dziesma"** () ir 2009. gada ASV datoranimācijas filma, kura ir balstīta uz Čārlza Dikensa tāda paša nosaukuma stāstu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Roberts Zemekis. Galvenās lomas atveido Džims Kerijs, Gērijs Oldmens, Kolins Fērts, Bobs Hoskinss, Robina Raita un Kerijs Elvss. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Filma ir stāsts par alkatīgu vīru Ebinīzeru Skrūdžu, kuru Ziemassvētku laikā apciemo trīs spoki no pagātnes, tagadnes un nākotnes, kā rezultātā Skrūdžs kļūst par pavisam citu cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Goldija Hona

**Goldija Džīna Hona** (, , dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, kinorežisore un producente. 1968. gadā par lomu filmā "Kaktusa zieds" (*Cactus Flower*) ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". 1980. gadā tika nominēta Kinoakadēmijas balvai kā labākā aktrise par darbu filmā *[[Private Benjamin]]*. Viņa ir aktieru Olivera Hadsona, Keitas Hadsones, kā arī Vaiata Rasela māte. Kopš 1983. gada viņai ir attiecības ar aktieri Kurtu Raselu.

## Ārējās saites
Marga Tetere

**Marga Tetere-Valdmane** (dzimusi  Ogrē, mirusi ) bija latviešu aktrise un režisore.

Mācījusies Latviešu aktieru arodbiedrības teātra skolā. Kā režisore apguvusi Staņislavska sistēmu Maskavas dailes teātrī.

Pēc mācībām arodbiedrības skolā sākusi strādāt Dailes teātrī par aktrisi. 1945. gadā pievērsusies režisores darbam, ko mācījusies, būdama Eduarda Smiļģa un Felicitas Ertneres asistente. Iestudējusi Dailes teātrī, Operetes teātrī un Liepājas teātrī, kā arī Ikšķilē un dzimtajā Ogrē. Tāpat veidojusi uzvedumus, kas rādīti Maskavā un Austrālijā.

## Atsauces
Andress Dvinjaninovs

**Andress Dvinjaninovs** (dzimis  Tartu) ir igauņu aktieris un režisors.

No 1981. līdz 1984. gadam mācījies Tartu Universitātē. 1988. gadā absolvējis Tallinas Valsts universitātes aktieru fakultāti.

No 1980. līdz 1985. gadam spēlējis ģitāru un bijis vokālists igauņu ansamblī "Justament". No 1988. līdz 2000. gadam bijis Tartu teātra "Vanemuine" aktieris un režisors. 1996. gadā izveidoja biedrību "Vasaras teātris", kurā kļuva par valdes priekšsēdētāju. No 2000. līdz 2006. gadam bijis Igaunijas Leļļu un Jaunatnes teātra mākslinieciskais vadītājs; no 2006. gada šajā teātrī strādā par režisoru. Kopumā nospēlējis vairāk nekā 70 lomas un režisējis ap 25 izrādēm Igaunijā un Somijā.

Filmējies arī vairākās filmās, tai skaitā latviešu filmā "Vilkaču mantiniece", kā arī Latvijas, Somijas un Igaunijas filmā "Ātrie igauņu puiši".

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas 33. vidusskola

**Rīgas 33. vidusskola** ir skola Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei. Tā atrodas Stūrmaņu ielā 23, Bolderājā.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības programma (21011121), pamatizglītības humanitārā un sociālā virziena izglītības programma (21012121) un vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma.

## Vēsture
Pēc Otrā pasaules kara beigām 1945. gadā Rīgas 19. vidusskolā mācības uzsāka 1.- 4. klases ar apmācību krievu valodā. 1948. gadā tika atvērta Rīgas pilsētas 26. septiņgadīgā skola, kura atradās 19. vidusskolas telpās Miglas ielā 9. 1952. gadā Bolderājai tika piešķirts strādnieku ciemata statuss, pakļaujot to Rīgas pilsētas Ļeņina rajonam, bet 1953. gadā 26. septiņgadīgo skolu pārveidoja par Rīgas 33. vidusskolu ar krievu valodu kā apmācības valodu. 

2007. gadā veica skolas ēku renovāciju.

## Absolventi
* Anatolijs Solovjovs, kosmonauts

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2016

## Atsauces
Vienmēr jā

**"Vienmēr jā"** () ir 2008. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Peitons Rīds. Galvenās lomas atveido Džims Kerijs, Zoja Dešanela, Bredlijs Kūpers, Džons Maikls Higinss un Terenss Stemps. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Karls Alens izaicina sevi veselu gadu visam teikt tikai "jā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Hortons (animācijas filma)

**"Hortons"** () ir 2008. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Džimijs Heivords un Stīvs Martino. Filmas sižets veidots pēc Doktora Seusa tāda paša nosaukuma grāmatas. Galvenās lomas atveido Džims Kerijs, Stīvs Karels, Vills Ārnets, Sets Rogens, Aila Fišere un Eimija Polere. Filmas pirmizrāde notika .

Zilonis Hortons cīnās par to, lai aizsargātu mikroskopisku sabiedrību no saviem kaimiņiem, kuri netic šīs sabiedrības eksistencei.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas Bolderājas Jaunā pamatskola

**Rīgas Bolderājas Jaunā pamatskola** ir pamatizglītības iestāde Rīgā. Tā atrodas Miglas ielā 9, Bolderājā.

## Izglītības programmas
Skolā tiek īstenota pamatizglītības programma (21011111).

## Vēsture
thumb|200px|left|Bolderājas pamatskola (agrākā Rīgas 34. pamatskola).
1876. gadā sāka darboties Bolderājas—Daugavgrīvas sabiedriskā privātskola, bet 1896. gadā tika nodibināta Bolderājas 1. valsts skola.
Pēc Bolderājas iekļaušanas Rīgas robežās 1926. gadā pēc arhitekta Pāvila Dreijmaņa projekta sāka būvēt jaunu skolas ēku, ko atklāja 1931. gadā kā **34. Rīgas pilsētas pamatskolu**. Skolas pārzinis bija Emīls Šmits, skolā darbojās mazpulks, jūras skauti, gaidas, Sarkanais krusts, dramatiskais kolektīvs. No 1934. gada pārzinis bija K. Kļavinieks.
1937. gadā skolu pārdēvēja par **Rīgas pilsētas Bolderājas pamatskolu**.

Pēc Otrā pasaules kara beigām 1945. gadā to pārdēvēja par **Rīgas 19. vidusskolu**, kurā mācības uzsāka 1.— 4. klases ar apmācību krievu valodā. 1948. gadā 19. vidusskolas telpās Miglas ielā 9 tika atvērta Rīgas pilsētas 26. septiņgadīgā skola ar krievu mācību valodu. 1952. gadā Bolderājai tika piešķirts strādnieku ciemata statuss, pakļaujot to Rīgas pilsētas Ļeņina rajonam, bet 1953. gadā 26. septiņgadīgo skolu pārveidoja par Rīgas 33. vidusskolu ar krievu valodu kā apmācības valodu un pārcēla uz jaunuzceltu skolas ēku Stūrmaņu ielā. No 1963. gada līdz 1975. gadam arī Rīgas 19. vidusskolā mācījās divās plūsmās latviešu un krievu bērni.

Ņemot vērā to, ka no 2017.gada tika realizētas tikai pamatizglītības programmas un interešu izglītības programmas un ka skolas nosaukumam jābūt atbilstošam realizētajai izglītības pakāpei, 2021. gada 18. februārī Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments atbalstīja Rīgas 19. vidusskolas pārveidi par **Rīgas Bolderājas Jauno pamatskolu**.

## Ārējās saites

* Pašnovērtējuma ziņojums 2016

## Atsauces
Rīgas Kultūru vidusskola

**Rīgas Kultūru vidusskola** ir skola Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei. Tā atrodas ēkās Ganību dambī 7, Pētersalas-Andrejsalas apkaimē.

## Izglītības programmas
2018. gadā skolā tiek īstenota pamatizglītības programma (21011111), vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011011), vispārējās vidējās izglītības profesionālā virziena programma "Kultūra un producēšana (31014011).

## Vēsture
1960. gados Ganību dambī 7 tika uzcelta Rīgas 56. vidusskolas ēka, kurā mācības notika krievu valodā.
1993. gadā nodibināja Sarkandaugavas Kristīgo skolu un Japāņu valodas un kultūras vidusskolu. 2001. gadā abas skolas apvienojās un tika izveidota Rīgas Kultūru vidusskola. 2008. gadā veica skolas ēkas atjaunošanas darbus, bet 2010. gadā agrāko vidusskolas ēku Viestura prospektā 57 nodeva Rīgas 169. pirmsskolas mācību iestādes rīcībā.
Skolā māca izpratni par dažādām tautām, to kultūru, tradīcijām un valodām (māca angļu, itāļu, franču, spāņu, krievu, ķīniešu, japāņu, arābu valodas). Skola sadarbojas ar Ķīnas Tautas Republikas vēstniecību, Taibei misiju, Japānas un Spānijas vēstniecībām.

## Absolventi
* Agnese Budovska, aktrise
* Anete Krasovska, aktrise
* Ieva Florence-Vīksne, aktrise
* Zane Pūpola, aktīviste, politiķe

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2014 

## Atsauces
Verbānija

**Verbānija** (; ; ) ir pilsēta Itālijas ziemeļrietumos, Pjemontas reģiona, Verbāno-Kuzio-Osolas provincē, Lago Madžores ezera krastā. Pilsēta atrodas 91 kilometru uz ziemeļrietumiem no Itālijas otrās lielākās pilsētas Milānas un apmēram 40 kilometrus no Šveices pilsētas Lokarno. 

## Iedzīvotāji
Pēc 2021. gada datiem pilsētā dzīvo 30 104 iedzīvotāji un tā ir Verbāno-Kuzio-Osolas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs.
### Ievērojamas personības
* Luidži Kadorna(itāļu: Luigi Cadorna; 1850—1928) bija itāļu karavadonis Pirmā pasaules kara laikā. Itālijas ģenerālštāba priekšnieks līdz Itālijas sakāvei Kaporeto kaujā 1917. gada oktobrī—novembrī, 

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas Zolitūdes ģimnāzija

**Rīgas Zolitūdes ģimnāzija** ir skola Zolitūdē Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei. Tā atrodas Ruses ielā 22.

## Izglītības programmas
* Pamatizglītības humanitārā un sociālā virziena programma, 
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma, 
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma, 
* Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma.

## Vēsture
Skola dibināta 1986. gadā kā Rīgas 91. vidusskola, 1993. gadā to pārdēvēja par Zolitūdes ģimnāziju.

## Absolventi
* Antoņina Ņenaševa, politiķe

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2014 

## Atsauces
Rīgas 80. vidusskola

**Rīgas 80. vidusskola** ir skola Rīgā, kurā mācības notiek gan no 1. līdz 12. klasei, gan arī pirmsskolā. Tā atrodas Andromedas gatvē 11, Purvciemā.

## Izglītības programmas
Skolā īsteno vispārējās pirmsskolas izglītības programmu (01011111), pamatizglītības programmu (21011121), vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programmu un vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programmu. 

## Vēsture
Skola dibināta 1976. gadā kā divplūsmu vidusskola, bet kopš 1986. gada mācības notika vienīgi krievu valodā. 2017. gadā pie Rīgas 80. vidusskolas atklāja jauno stadionu.
Latvijas skolu reformas gaitā 2009. gadā Rīgas 80. vidusskolai pievienoja likvidēto Rīgas 38. vidusskolu, uz atbrīvotajām telpām Burtnieku ielā 34 pārvietojot sākumskolu "Valodiņa", skola pārgāja uz mācībām latviešu valodā.

## Absolventi
* Jeļena Blaževiča, sportiste

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2017 
* "Izglītība un Kultūra"

## Atsauces
Rīgas Broces licejs

**Rīgas Broces licejs** ir skola Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei. Tā atrodas Sarkandaugavas ielā 22, Sarkandaugavā.

## Izglītības programmas
Skolā īsteno pamatizglītības programmu (21011121), vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programmu, cilvēkzinības un vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programmu.

## Vēsture
Liceju atklāja 1989. gadā, kopš dibināšanas tajā darbojās muzejs „Puškins un Baltija”.
Latvijas skolu reformas gaitā 2009. gadā licejam pievienoja Rīgas Sarkandaugavas sākumskolu. 

2023. gadā Rīgas dome apstiprināja Puškina liceja pārdēvēšanu par Johana Kristofa Broces liceju, kas stājās spēkā 2024. gada 1. septembrī.

2026. gada februārī Rīgas dome apstiprināja priekšlikumu, ar 2027. gada 1. septembri, apvienot Rīgas Broces liceju ar Rīgas Sarkandaugavas pamatskolu.

## Atsauces
Rīgas 86. pamatskola

**Rīgas 86. pamatskola** ir skola Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 9. klasei. Tā atrodas Ilūkstes ielā 10, Pļavniekos.

## Izglītības programmas
2018. gadā skolā tiek īstenota pamatizglītības programma (21011121), pamatizglītības humanitārā un sociālā virziena programma (21012121), pamatizglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (21013121), vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma

## Vēsture
Skola dibināta 1981. gadā ar apmācību gan latviešu, gan krievu valodā. Kopš 2010. gada skolas ēkā darbojas arī Jankas Kupalas Rīgas Baltkrievu pamatskola, 2013. gadā pie skolas sienas atklāja piemiņas plāksni Jankam Kupalam.

2024. gada februārī Rīgas dome nolēma, ka ar 2025. gada 1. septembri Rīgas 86. vidusskola tiks reorganizēta par Rīgas 86. pamatskolu.

## Absolventi
*

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2017
* Izglītība un Kultūra

## Atsauces
Istabas biedre

**"Istabas biedre"** () ir 2011. gada ASV filma, kuras režisors ir Kristians Krisansens. Filmā galvenās lomas attēlo Minka Kellija, Leitone Mīstere, Kems Džīganets, Danīla Herisa, Mets Lanters un Elisone Mičalka. Filmas pirmizrāde notika .

## Sižets
Kad Sāra iestājas koledžā, nākas iepazīt kopmītņu dzīvi. Viņas istabas biedrene izrādās kāda meitene vārdā Rebeka — ļoti bagātu vecāku meita, kas ir jauka, uzmanīga, reizēm pat pārāk gādīga. Sāra viņai var lūgt jebko un Rebeka būs klāt, lai palīdzētu. Tomēr drīz Sārai sāk šķist, ka Rebekas draudzība ir pārāk uzmācīga, un viņas pārējie draugi no Sāras sāk vairīties.

Istabas biedrene ir gatava uz visu, lai tikai kļūtu par meitenes labāko draudzeni un viņas ceļā neviens nenostāsies. Pēc Rebekas vecāku apciemošanas brīvdienās viņa no draudzenes mātes nejauši uzzina, ka meitenei ir pshiska rakstura problēmas. Sārai šķiet, ka viņa vairs nav drošībā un viņa pārceļas pie sava drauga, taču Rebekai tas nav šķērslis.

## Atsauces

## Ārējās saites
1988. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm

**1988. gada [[Pasaules čempionāts šahā sievietēm]]** sastāvēja no vairākiem posmiem — zonālie turnīri, starpzonu turnīri, pretendentu mači un mačs par pasaules čempiones nosaukumu.

Šajā ciklā pasaules čempione Maija Čiburdanidze sekmīgi aizstāvēja savu titulu pret pretendentu turnīra uzvarētāju Nanu Joseliani, mačā par pasaules čempiones nosaukumu gūstot uzvaru ar rezultātu 8½ : 7½.

## 1987. gada starpzonu turnīri
1987. gada vasarā divās Dienvidslāvijas pilsētās notika pasaules čempiones nosaukuma izcīņas starpzonu turnīri, viens Smederevska Palankā, otrs Tuzlā. Šajos turnīros piedalījās labākās spēlētājas no katras FIDE zonas, kopā — 34 šahistes. No katra starpzonu turnīra pretendentu mačiem kvalificējās trīs pirmo vietu ieguvējas.

Smederevska Palankā uzvarēja Marta Litinska, par puspunktu apsteidzot Irinu Levitinu, Nonu Gaprindašvili un Elišku Kļimovu. 1987. gada septembrī Tbilisi par atlikušajām divām ceļazīmēm notika divu riņķu mačturnīrs. Tajā uzvarēja Gaprindašvili (3 punkti no 4), otro vietu ieguva Levitina (2½ no 4), bet nekvalificējās Kļimova (½ no 4).

Tuzlā pirmā bija šī turnīra favorīte Joseliani, kas par punktu apsteidza otrās vietas ieguvēju Arahamiju. Semjonova un Brustmane dalīja 3.—4. vietu. Tādējādi par trešo ceļa zīmi uz pretendentu turnīru abām iznāca cīnīties sešu partiju papildmača, kas tūlīt pēc turnīra notika Tuzlā. Tajā uzvarēja Brustmane ar rezultātu 4 : 1.

:

:

## 1988. gada pretendentu turnīrs
Sešām pretendentu turnīrā spēlētājām, kas kvalificējās no zonāliem turnīriem, pievienojās iepriekšējā cikla pretendentu turnīra (Malme, 1986) divu pirmo vietu ieguvējas Ahmilovska un Aleksandrija.

Līdzīgi kā iepriekšējā ciklā, par tiesībām spēlēt maču ar pasaules čempioni, pretendentes sacentās divriņķu apļa turnīrā. Tas notika no 1988. gada 28. janvāra līdz 17. februārim Gruzijas pilsētā Ckaltubo. Pamatturnīrā uzvarētāju noskaidrot neizdevās, jo Joseliani un Ahmilovska (iepriekšējā pretendentu turnīra uzvarētāja) dalīja pirmo vietu. Uzvarētāju vajadzēja noskaidrot 6. partiju papildmačā. Tajā pēc piektās partijas rezultāts bija 3 : 2 Joseliani labā. Līdz ar to vajadzība spēlēt sesto partiju atkrita, jo arī neizšķirts rezultāts (3 : 3) nodrošināja Joseliani, kurai bija labāki papildus rādītāji pamatturnīrā, ceļazīmi uz maču pret Čiburdanidzi.

:

:

## 1988. gada mačs par pasaules čempiones titulu
Pasaules čempiones M. Čiburdanidzes un pretendentes N. Joseliani mačs notika no 1988. gada 19. septembra līdz 4. novembrim Telavi. Mača galvenā tiesnesis bija Jaroslavs Šaitars. Dalībnieču sekundanti: Čiburdanidzei — G. Kuzmins un I. Polovodins; Joseliani — V. Ceškovskis un E. Ubilava.

Pēc mača 6. partijas rezultāts bija līdzīgs — 3 : 3. Uzvarot 7. partiju, Čiburdanidze pārņēma vadību, kuru noturēja līdz mača beigām. Pēc neizšķirtās 14. partijas Čiburdanidze bija ieguvusi 8 punktus un nodrošināja sev pasaules čempiones titulu. Mača gala rezultāts — 8½ : 7½.

## Atsauces

## Literatūra
* 
*
Rīgas Ķengaraga pamatskola

**Rīgas Ķengaraga pamatskola** ir skola Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 9. klasei. Tā atrodas Latgales ielā 273, Ķengaragā.

## Vēsture
Skola dibināta 1968. gadā kā Rīgas 52. vidusskola. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas to pārdēvēja par **Rīgas Universālo komercskolu**, tad par **Rīgas Universālo vidusskolu**. Kopš 2012. gada līdz 2025. gadam tās nosaukums bija **Rīgas Ķengaraga vidusskola**.
Skola sadarbojas ar pirmsskolas iestādēm un Rīgas Centrālo bibliotēkas filiālbibliotēku "Ķengarags".

2018. gadā skolā tika īstenota pamatizglītības programma (21011111), vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma un vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma.

2024. gada februārī Rīgas dome nolēma, ka no 2025. gada 1. septembra Rīgas Ķengaraga vidusskola tiks reorganizēta par Rīgas Ķengaraga pamatskolu.

## Ārējās saites
* Izglītība un Kultūra

## Atsauces
Freds Rodžerss

**Freds Makfīlijs Rodžerss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu televīzijas programmu vadītājs, TV producents, balss aktieris un leļļu teātra aktieris. Viņš izveidoja un vadīja bērnu pirmsskolas izglītojošo raidījumu *[[Mister Rogers' Neighborhood]]* (1968–2001), tāpēc zināms arī kā **Misters Rodžerss** (*Mister Rogers*).

Rodžersa darbs bērnu televīzijā guva plašu atzinību, un viņš saņēma vairāk nekā četrdesmit universitāšu un koledžu goda grādus un vairākas balvas, tostarp ''Emmy'' balvu par mūža ieguldījumu (1997) un Prezidenta brīvības medaļu (2002). 1999. gadā viņu uzņēma Televīzijas slavas zālē.

## Piemiņa
2018. gadā uzņemta dokumentālā filma *Won't You Be My Neighbor?* par Freda Rodžersa dzīvi un viņa pausto dzīves filozofiju. Par Fredu Rodžersu uzņemta arī biogrāfiska drāmas filma "Brīnišķīga diena kaimiņos" (*A Beautiful Day in the Neighborhood*, 2019), kurā viņu atveido Toms Henkss. Par šo lomu Henksu kā labāko aktieri otrā plāna lomā nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai un BAFTA kino balvai. Kā izrādījās pirms filmas izlaišanas, Henkss un Rodžerss ir sestās pakāpes brālēni, viņu kopējais priekštecis Johaness Meferts (dzimis 1732. gadā) emigrēja no Vācijas uz ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltu vienības diena

[250px|thumb|right|Baltu vienības dienas 2010. gada pasākums [Saules pilskalns|Saules pilskalnā, netālu no Šauļiem, Lietuvā]]
**Baltu vienības diena** () ir kopš 2000. gada Latvijas Saeimas un Lietuvas Seima pieņemta atceres un atzīmējama diena 22. septembrī. Diena izvēlēta par godu 1236. gada 22. septembrī notikušajai Saules kaujai, kurā žemaišu un zemgaļu apvienotais karaspēks iznīcināja apvienoto krustnešu karaspēku.

## Vēsture
thumb|Jelgavas folkloras ansamblis
Baltu cilmes nosaukumu kā zinātnisku terminu 19. gadsimta vidū ieviesa vācu zinātnieks Georgs Neselmans, kopš tā laika tas kļuvis par vispārpieņemtu terminu. Nosaukums radies no cilšu teritoriju ģeogrāfiskās atrašanās vietas pie Baltijas jūras. Baltu ciltis: zemgaļi, sēļi, latgaļi, prūši, jātvingi, galindi un citas — bija radniecīgas gan valodas, gan paražu, reliģijas un kultūras ziņā, un tās ir atstājušas ievērojamu iespaidu visā Eiropas teritorijā. Mūsdienās baltu valodas, kas ir vienas no arhaiskākajām indoeiropiešu saimē, joprojām lieto tikai lietuvieši un latvieši.

Pirmo reizi Šauļu un Jelgavas pilsētas, sadarbojoties, kopīgi pieminēja Saules kauju 1986. gadā, kad tika atzīmēta 750. gadadiena kopš kaujas. Kopš tā laika šī diena tiek atzīmēta katru gadu. 1995. gadā kopīgajām svinībām pievienojās arī Jonišķu rajona pašvaldība, un vēlāk šo dienu sāka svinēt arī citas Lietuvas un Latvijas pilsētas. 2008. gadā latvieši nāca klajā ar aicinājumu baltiešiem visā pasaulē 22. septembrī kopīgi svinēt Baltu vienības dienu.

2010. gada 25. septembrī Lietuvas Šauļu, Akmenes, Jonišķu, Ķelmes, Pakrojas un Radvilišķu rajonu pašvaldības un Latvijas Jelgavas un Dobeles pašvaldības vienojās kopīgi un plaši svinēt Saules kaujas 775. gadadienu 2011. gadā.

## Atsauces
Rīgas 51. vidusskola

**Rīgas 51. vidusskola** ir skola Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei. Tā atrodas Latgales ielā 262, Ķengaragā.

## Izglītības programmas
2018. gadā skolā īstenoja pamatizglītības programma (21011121), speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar valodas traucējumiem (21015521) un vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma.

## Vēsture
Skola dibināta 1968. gadā.

## Absolventi
* Aleksandrs Gapoņenko, aktīvists

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2018
* Izglītība un Kultūra

## Atsauces
Rīgas Austrumu pamatskola

**Rīgas Austrumu pamatskola** bija skola Rīgā, kurā mācības notika no 1. līdz 9. klasei. Tā atradās Viļānu ielā 13, Latgales apkaimē.

## Izglītības programmas
* pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121), 
* speciālās pamatizglītības mazākumtautību programma izglītojamajiem ar valodas traucējumiem (21015521), 
* speciālās pamatizglītības mazākumtautību programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015621).
	
## Vēsture
Rīgas 24. pamatskola Aleksandra Čaka ielā 139 Grīziņkalnā bija dibināta 1891. gadā, bet Rīgas 32. vidusskola 1963. gadā, 2015. gadā abas skolas apvienoja un pārdēvēja par Rīgas Austrumu vidusskolu.  Bijušās Rīgas 32. vidusskolas ēkā un tai piegulošajā teritorijā notika rekonstrukcijas darbi.

2021. gada 18. februārī Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments atbalstīja Rīgas Austrumu vidusskolas pārveidi par **Rīgas Austrumu pamatskolu**.

2024. gada februārī Rīgas dome nolēma, ka ar 2024. gada 31. augustu Rīgas Austrumu pamatskola tiks pievienota Rīgas Reinholda Šmēlinga vidusskolai.

## Atsauces
Rīgas 65. pamatskola

**Rīgas 65. pamatskola** bija skola Rīgā, kas atradās Prūšu ielā 32, Ķengaragā.

2022. gada februārī Rīgas dome nobalsoja par Rīgas 65. pamatskolas slēgšanu.

## Izglītības programmas
Kopš 2021. gada skolā tika īstenota: 

* Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121).

## Vēsture
Skola dibināta 1971. gadā. 2021. gada 18. februārī Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments atbalstīja Rīgas 65. vidusskolas pārveidi par **Rīgas 65. pamatskolu**.

## Ārējās saites
* Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments

## Atsauces
Roberts Raimo

**Roberts Raimo** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu distanču slēpotājs un biatlonists. Pēc karjeras beigām darbojies kā sporta organizators un treneris, bijis uzņēmējs, ieguvis jurista izglītību un pievērsies politiskajai darbībai, ir pazīstams kā politisku protestu aktīvists. Šobrīd pārstāv paša izveidoto Boikota partiju.

## Biogrāfija
Dzimis  Rīgā. Tēvs Jānis Raimo bija advokāts Madonā, māte Ruta Raimo — bērnu zobārsts Rīgā.

R. Raimo 1986. gadā beidzis Madonas 1. vidusskolu un Madonas bērnu un jauniešu sporta skolu. No 1986. līdz 1988. gadam dienējis aktīvajā dienestā Padomju armijas Robežapsardzības karaspēkā Baltijas kara apgabalā. 1992. gadā absolvējis Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmiju.

R. Raimo ir bijis vairākkārtējs Latvijas čempions distanču slēpošanā, kā arī Latvijas izlases dalībnieks biatlonā. Pārstāvēja Latviju 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Nagano, kur ieņēma 83. vietu 10 km klasiskā stila distancē un 60. vietu 50 km brīvā stila slēpošanas maratonā. Pēc viņa un citu distanču slēpotāju dalības olimpiādē sabiedrībā raisījās diskusijas par "olimpisko tūristu" nepieciešamību.

Pēc sporta karjeras beigām darbojies kā sporta organizators un treneris. Bijis Latvijas Slēpošanas federācijas valdes loceklis, valsts izlases galvenais treneris distanču slēpošanā. No 2001. līdz 2011. gadam strādājis Rīgas domē par sporta speciālistu, bet no 2011. līdz 2018. gadam — par Carnikavas novada pašvaldības iestādes "Carnikavas sporta centrs" vadītāju. 2016. gadā nesekmīgi kandidējis uz Latvijas Olimpiskās komitejas prezidenta amatu.

2003. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Juridisko fakultāti.

## Politiskā darbība
Pievērsies politiskajai darbībai, ir pazīstams kā skandalozs politiskais aktīvists, regulārs dažādu protesta akciju rīkotājs un dalībnieks.

2013. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Carnikavas novada domē no Latvijas Zemnieku savienības saraksta, bija deputāts līdz 2017. gadam, no 2015. gada arī domes priekšsēdētājs Daigas Jurēvicas vietnieks. Latvijas Zaļās partijas biedrs no 2016. gada. Kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības, taču netika ievēlēts. Bijis Latvijas Zaļās partijas Rīgas nodaļas vadītājs, taču 2018. gadā partiju pameta.

R. Raimo ir nodarbojies arī ar uzņēmējdarbību. 2016. gadā viņam pasludināta fiziskas personas maksātnespēja.

2021. gadā augustā R. Raimo dibināja jaunu politisku partiju — Boikota partiju un kļuva par tās valdes priekšsēdētāju. Pēdējo gadu laikā regulāri piedalījies protesta pasākumos pret Covid-19 ierobežojumiem, darbojies arī Valentīna Jeremejeva izveidotajā, bet vēlāk aizliegtajā Tautas varas frontē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas 75. pamatskola

**Rīgas 75.pamatskola** ir skola Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 9. klasei. Tā atrodas Ogres ielā 9, Latgales apkaimes Krasta masīvā.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības programma un vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma.

## Vēsture
Skola dibināta 1974. gadā kā divplūsmu skola, bet no 1990. gada mācības notika vienīgi krievu valodā.

2024. gada 1. septembrī to pārveidoja par Rīgas 75. pamatskolu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2012, 2018
* Izglītība un Kultūra
Rīgas 74. pamatskola

**Rīgas 74. pamatskola** ir skola Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 9. klasei. Tā atrodas Induļa ielā 4, Purvciemā.

## Izglītības programmas
* pamatizglītības programma (21011121).
* pamatizglītības programma (izglītības programmas kods 21011111).

## Vēsture
Skola dibināta 1974. gadā.
2022. gada 2. jūnijā Rīgas dome Izglītības, kultūras un sporta komitejā atbalstīja lēmumprojektu par Rīgas 74. vidusskolas pārveidošanu par pamatskolu.

2022./2023. mācību gadā skolā mācās arī Ukrainas skolēni, kuri ieradušies Latvijā karadarbības dēļ. Skolā darbojas Ukrainas pilsoņu atbalsta centrs. 2026. gadā februārī Rīgas dome atbalstīja lēmumu par Rīgas 74. pamatskolas pievienošanu Rīgas 64. vidusskolai.

## Absolventi
* Aleksandrs Samoilovs, sportists

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2021
Revolūcijas ceļš

**"Revolūcijas ceļš"** () ir 2008. gada ASV romantiskā drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir Sems Mendess. Galvenās lomas atveido Leonardo Di Kaprio, Keita Vinsleta, Maikls Šenons, Ketrīna Hāna, Deivids Harbors un Ketija Beitsa. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Jauns pāris, kas 20. gadsimta 50. gadu vidū dzīvo Konektikutas priekšpilsētā, cīnās ar savām personīgajām problēmām, tajā pašā laikā cenšoties audzināt savus divus bērnus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dž. Edgars

**"Dž. Edgars"** () ir 2011. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors, mūzikas autors un viens no producentiem ir Klints Īstvuds. Galvenās lomas atveido Leonardo Di Kaprio, Naomi Votsa, Armijs Hammers, Džošs Lūkass un Džūdija Denča. Filmas pirmizrāde notika  Amerikāņu Filmu institūta festivālā.

Filmā tiek parādīta FIB direktora Dž. Edgara Hūvera dzīve, sākot ar Palmeras reidiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ņujorkas bandas

**"Ņujorkas bandas"** () ir 2002. gada ASV vēsturiskā drāmas filma, kuras režisors ir Mārtins Skorsēze. Galvenās lomas atveido Leonardo Di Kaprio, Denjels Dejs-Lūiss, Kemerone Diasa, Džims Brodbents, Džons Railijs, Henrijs Tomass un Brendans Glīsons. Filmas pirmizrāde notika . Filmas sižets notiek 1863. gadā, kad Amsterdams Valons atgriežas Ņujorkā, lai atriebtos sava tēva slepkavam.

Filma tika nominēta vairākām balvām, tai skaitā desmit Amerikas Kinoakadēmijas balvām: "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais aktieris galvenajā lomā", "Labākais oriģinālscenārijs", "Labākā dziesma", "Labākā skaņa", "Labākā montāža", "Labākais operatora darbs", "Labākais mākslinieka darbs", "Labākie kostīmi", taču nesaņēma nevienu no tām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hubble (filma)

***Hubble*** ir 2010. gada ASV dokumentālā filma, kuras režisore, kā arī viena no producentēm un scenārija autorēm ir Tonija Maiersa. Filmu ierunājis Leonardo Di Kaprio. Filmas pirmizrāde notika . Filma ir veidota par *Space Shuttle* misijām, kuru laikā tika atjaunots *Hubble* kosmosa teleskops.

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrumu sisinātājķauķi

**Austrumu sisinātājķauķi** (*Helopsaltes*) ir viena no sisinātājķauķu dzimtas (*Locustellidae*) ģintīm, kas apvieno 6 maza auguma putnu sugas. Balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem, ģints izveidota 2018. gadā, to izdalot no sisinātājķauķu ģints (*Locustella*). Austrumu sisinātājķauķi mājo Āzijas austrumos, sākot ar Sibīrijas rietumiem, Mongolijas, Kazahstānas un Kirgizstānas austrumiem, Ķīnas rietumiem un beidzot ar Sahalīnu, Kuriļu salām un Japānu.

Zinātniskais vārds *Helopsaltes* atvasināts no grieķu valodas un latviski nozīmē: *helos* (ἕλος) — *purva muzikants*, *purvaina vieta*; *psaltes* (ψάλτης) — *stīgu instrumentu mūziķis*.

## Latvijā
[thumb|left|220px|[Pallasa ķauķis (*Helopsaltes certhiola*)]]
Latvijā sastopama viena Austrumu sisinātājķauķu ģints suga — Pallasa ķauķis (*Helopsaltes  certhiola*), kas līdz šim Latvijā novērots vienu reizi.

## Kopīgās īpašības
Austrumu sisinātājķauķu dziesmām raksturīgas īsas frāzes, kuras vienu no otras atdala pauze. Dziedāšanas raksturs var būt ļoti dažāds, jo ir atkarīgs no putna aizrautības. Katra frāze ir melodiska, atšķirīga viena no otras. Savukārt sisinātājķauķiem dziedāšanas frāzes nav viena no otras nodalītas ar izteiktām pauzēm, kā arī pati dziedāšana ir daudz monotonāka, mehāniskāka un ātrāka. Morfoloģiskas atšķirības starp ģintīm praktiski nav.

## Sistemātika
[thumb|200px|[Japānas ķauķis (*Helopsaltes pryeri*)]]
**Austrumu sisinātājķauķu ģints** (*Helopsaltes*)
*Japānas ķauķis (*Helopsaltes pryeri*)
*Ohotas ķauķis (*Helopsaltes ochotensis*)
*Pallasa ķauķis (*Helopsaltes certhiola*)
*Pleskes ķauķis (*Helopsaltes pleskei*)
*Sahalīnas ķauķis (*Helopsaltes amnicola*)
*Taigas ķauķis (*Helopsaltes fasciolatus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*Bird Guides: Helopsaltes
Mārvina istaba

**"Mārvina istaba"** () ir 1996. gada ASV drāmas filma, kura ir balstīta uz Skota Makfersona tāda paša nosaukuma lugu. Filmas režisors ir Džerijs Zekss. Galvenās lomas atveido Leonardo Di Kaprio, Merila Strīpa, Daiena Kītone, Roberts De Niro, Hams Kronins, Gvena Verdona un Hals Skardino. Filmas pirmizrāde notika .

Leikēmijas slimniece pēc 20 gadu naida mēģina salabt ar savu māsu, lai iegūtu viņas kaulu smadzenes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kriteri 3

**"Kriteri 3"** () ir 1991. gada ASV zinātniskās fantastikas šausmu kinokomēdija, kuras režisore ir Kristīne Pētersona. Galvenās lomas atveido Eimija Bruksa, Džons Kelvins, Ketrīna Korteza, Džefrijs Bleiks un Leonardo Di Kaprio, kam šī ir kino debija. Filmas pirmizrāde notika . Šī ir trešā daļa "Kriteru" filmu sērijā, kā arī turpinājums filmai "Kriteri 2". 1992. gadā filmai iznāca turpinājums "Kriteri 4".

Nelieli, pūkaini citplanētieši, kuri apēdīs jebko, kā savu "upuri" noskatīs Losandželosas daudzdzīvokļu torni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Indīgā efeja

**"Indīgā efeja"** () ir 1992. gada ASV erotiskā trillera filma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir Keta Šea. Galvenās lomas atveido Toms Skerits, Sāra Gilberta, Serila Leda un Drū Berimora. Filmas pirmizrāde notika .

Valdzinoša pusaudze Silvija sadraudzējas ar introvertu vidusskolnieci Aiviju un izshēmo Aivijas ceļu savas bagātās ģimenes dzīvē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Jaunatne (nozīmju atdalīšana)

**Latvijas jaunatne** var būt:

* Latvijas Jaunatne (1924—1940) — laikraksta nosaukums;
* Latvijas Jaunatne (1990—1993) — laikraksta "Padomju Jaunatne" nosaukums no 1990. gada 3. janvāra.
Slaktiņš meiteņu biedrībā

**Slaktiņš meiteņu biedrībā** () ir 2009. gada ASV filma, kuras režisors ir Stjuarts Hendlers. Filmā galvenās lomas attēlo Briāna Evigana, Līha Paipsa, Ramera Vilisa, Džeimija Čonga, Mets Lanters, Džulians Moriss un Kerija Fišere. Filmas pirmizrāde notika .

## Sižets
Vairākas draudzenes nežēlīgi izjoko kādu puisi. Joks izpaužas tā, ka it kā puiša vainas dēļ viena no meitenēm mirst. Tomēr šis joks puisi iedzen izmisumā. Viņš pa īstam nogalina to pašu meiteni, kura, viņam nezinot, ir dzīva. Meiteņu biedrības māsas nolemj piesegt šo traģēdiju un aizmirst to. Tomēr kādu dienu viņas saņem SMS, kas atklāj, ka viņu noslēpums ir izpausts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Denjels Džeksons (tēls)

Doktors **Denjels Džeksons** ir tēls militārās zinātniskās fantastikas franšīzē "Zvaigžņu Vārti" un viens no seriāla "Zvaigžņu Vārti SG-1" galvenajiem varoņiem. Viņu attēlojuši Džeimss Speiders (*James Spader*) 1994. gada filmā un Maikls Šenks (*Michael Shanks*) seriālā "Zvaigžņu Vārti SG-1", kā arī citos atvasinātajos medijos. Džeksons ir vienīgais tēls, kas parādās visās franšīzes filmās un sērijās (neieskaitot animācijas seriālu "Zvaigžņu Vārti: Bezgalība" (Stargate Infinity)); galvenais varonis Džeks O'Nīls (Jack O'Neill) netika parādīts 2008. gada filmā "Patiesības Šķirsts" (*The Ark of Truth*).

1994. gada filmā doktors Džeksons ir arheologs, viens no dalībniekiem pirmajā, pulkveža Džeka O'Nīla vadītajā komandā, kas caur Zvaigžņu Vārtiem dodas izlūkošanas misijā. Tad viņš kļūst par vienu no filmai sekojošā televīzijas seriāla "Zvaigžņu Vārti SG-1" galvenajiem varoņiem, kur viņš, Džeks O'Nīls, Samanta Kārtere un Tilks veido SG-1, kas ir daļa no Zvaigžņu Vārtu programmas, kuras mērķis ir izpētīt Galaktiku un aizstāvēt Zemi pret citplanētiešu draudiem. Komandā SG-1 Džeksons darbojas līdz savai nāvei seriāla 5. sezonas beigās, kad viņu aizvieto Džonass Kvīns (*Jonas Quinn*).

[thumb|left|[Džeimss Speiders Denjela Džeksona lomā filmā *[[Zvaigžņu Vārti]]*]]
Pēc nāves notiek doktora Džeksona *pacelsme* augstākā eksistences līmenī starp Senajiem. Sestās sezonas laikā viņa parādīšanās seriālā ir epizodiska, septītajā sezonā viņš atgūst cilvēka formu un atkal pievienojas SG-1.

Viņš parādās arī trijās "Zvaigžņu Vārti: Atlantīda" epizodēs un četrās "Zvaigžņu Vārti: Visums" epizodēs. Maikls Šenks par Džeksona atveidošanu tika nominēts trim Saturna balvām kā labākais televīzijas aktieris, kā arī piecām Leo balvām, no kurām ieguva divas.

Gan filmā, gan seriālā doktors Džeksons nēsā brilles. Tā nav vienkārša režisora iegriba, jo Džeimsam Speideram, Denjela Džeksona tēlotājam 1994. gada filmā, ir nopietnas problēmas ar redzi, taču viņš nevar lietot kontaktlēcas. Līdz ar to arī aktierim, kas šo tēlu atveido seriālā, vajadzēja nēsāt brilles. Maikls Šenks Džeksona lomai tika izvēlēts tāpēc, ka "viņš bija ideāla Džeimsa Speidera imitācija", piemin Breds Raits (*Bred Wright*).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Daniel Jackson at 
* Daniel Jackson at *Syfy*
7K-L1

thumb|right|240px|''L1'' kosmiskais aparāts
thumb|right|60px|''L1'' ar avārijas glābšanas sistēmu raķetes ''Proton'' augšgalā
***7K-L1*** (*7К-Л1*; GRAU indekss ***11F91***) bija PSRS pilotējamo kosmosa kuģu *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* sērija, kas bija paredzēta Mēness aplidojumam ar atgriešanos uz Zemes. Pirmā eksemplāra palaišanas mēģinājums notika 1967. gadā, pēdējais — 1970. No 14 palaišanas mēģinājumiem trīs veiksmīgi atgriezās uz Zemes. Neviens no tiem nenotika pilotējamā režīmā.

*7K-L1* tika izstrādāts uz  *[[7K-OK|Sojuz 7K-OK]]* bāzes. Lai samazinātu kosmosa kuģa masu nesējraķetes ierobežotās celtspējas dēļ, konstruktori atteicās no orbitālā nodalījuma. Tā vietā tika piemontēts atbalsta konuss ar parabolisko antenu. Bija arī rezerves izpletnis un žiroskopu platforma un zvaigžņu sensori navigācijai kosmosā. Kosmosa kuģī bija vietas diviem kosmonautiem.

Cilvēka izsēdināšanai uz mēness tika izstrādāta nesējraķete *[[N-1 (nesējraķete)|N-1]]*. Pirmajiem izmēģinājumu lidojumiem tās derīgā krava bija *7K-L1* modifikācija *7K-L1S*. Tai bija papildu nodalījums, mazāks nekā *Sojuz* orbitālais nodalījums, kurā bija uzstādīta jaudīga fotoaparatūra, raķetes vadības sistēma un citas sistēmas. *7K-L1S* tika palaisti divas reizes 1969. gadā, abi mēģinājumi bija neveiksmīgi raķetes avārijas dēļ.

## ''7K-L1'' eksemplāri

## Ārējās saites

* Zond (L1) Gunter Dirk Krebs 
* КА 7К-Л1 («Зонд») astronaut.ru
* ПОЛЕТЫ, КОТОРЫХ НЕ БЫЛО С. ШАМСУТДИНОВ, И. МАРИНИН, "Авиация и космонавтика" 1993 №3-5
Darrva

**Darrva** ir 2013. gada pavasarī Jelgavā izveidota nāves metāla grupa. Līdz šim grupa izdevusi vienu pilna izmēra studijas albumu un vienu mazalbumu.

## Vēsture

2013. gada 26. decembrī izdevniecība *P3lican Partisans* izdeva grupas debijas mazalbumu „Saule neuzausīs”, kura atvēršanas koncerts notika 17. janvārī Rīgas klubā „Melnā Piektdiena”. 2013. gada 19. oktobrī Darrva izdeva videoklipu dziesmai „Sulu laiks”, bet 2015. gada 13. janvārī videoklipu dziesmai „Salna”.

2017. gada 9. maijā Darrva izdeva grupas otro studijas albumu un pirmo pilna garuma albumu „Laika rats”. Albumā iekļauti 13 skaņdarbi, no kuriem pa trim veltīti katram no četriem gadalaikiem, bet 13. skaņdarbs ir grupas *[[Huskvarn]]* dziesmas „Pavēle pazemot” kaverversija. Albumā kā viesmūziķi piedalījās Latvīte Cirse, Normunds Štefenhāgens (*Urbix*) un Jēkabs Vilkārsis.

## Dalībnieki

* Jānis Tiltiņš — balss (2017—pašlaik)
* Vjačeslavs Murugovs („Slaviks”) — ģitāra (2013—pašlaik)
* Mārtiņš Jansons („Maize”) — basģitāra (2013—pašlaik)
* Brūss Kalniņš — bungas (2014—pašlaik)

### Bijušie dalībnieki

* Mārcis Drava — balss (2013—2017)
* Rihards Siksna — bungas (2013—2014)

## Diskogrāfija

### Videogrāfija
* Sulu laiks (dziesma par meiteni) (2013)
* Salna (2015)
* Atkusnis (2017)

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Facebook'' lapa
* Draugiem.lv lapa
* ''Bandcamp'' lapa
* ''YouTube'' kanāls
* ''Twitter'' konts
* ''Instagram'' konts

;Intervijas
* Juris Zalāns un Lauma Bērza (2018. gada 19. marts). Viesos grupa Darrva. *Tumšas naktis*. Radio Naba. Skatīts: 2018. gada 23. septembrī.
* Uldis Rudaks un Dambis (2017. gada 28. maijs). Viesos grupa „Darrva” ar jauno albumu „Laika Rats”. *Bitīt matos*. Radio Naba. Skatīts: 2018. gada 23. septembrī.
* Jānis Jansons (2015. gada 15. decembris). Darrva par izrādi Jelgava 94 un grupas aktualitātēm  Alternative.lv. Skatīts: 2018. gada 23. septembrī.
* Guido Segers (2014. gada 21. maijs). Darrva: „Mēs esam savas Zemes patrioti” . Alternative.lv. Skatīts: 2018. gada 23. septembrī.
Rivers Fīnikss

**Rivers Džūds Fīnikss** (; dzimis , miris ) bija aktieris un mūziķis no Amerikas Savienotajām Valstīm. Rivers Fīnikss filmējies 24 filmās, viņš kļuva var pusaudžu elku. Saņēmis vairākas balvas, tai skaitā Venēcijas kinofestivāla labākā aktiera balvu un *[[Independent Spirit balva|Independent Spirit]]* balvu, kā arī nominācijas Amerikas Kinoakadēmijas balvai un Zelta globusa balvai.

Pirmās filma, kurās filmējās bija *[[Explorers]]* (1985), "Paliec pie manis" (1986) un "Moskītu krasts" (1986). Nominēts Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā" par Sidnija Lūmeta filmu *[[Running on Empty]]* (1988). Vēlāk atveidojis Indianu Džonsu jaunībā filmā "Indiana Džonss un pēdējais krustakarš" (1989). Vienu no savām vispazīstamākajām lomām atveidojis Gasa Van Santa filmā "Mans personīgais Aidaho" (*My Own Private Idaho*, 1991). Piedalījies arī filmās *[[Little Nikita]]* (1988), "Līdz nāve mūs šķirs" (*I Love You to Death*, 1990), *[[Dogfight]]* (1991), *[[Sneakers]]* (1992) un *[[The Thing Called Love]]* (1993). Kā mūziķis dziedāja un spēlēja ģitāru, izpildīja alternatīvā roka un folkroka mūziku.

Rivers Fīnikss nomira  no narkotiku pārdozēšanas.

## Ārējās saites
Edmunds fon Trompovskis

**Edmunds fon Trompovskis** (, 1851—1919) bija vācbaltiešu izcelsmes  arhitekts un inženieris. Pēc viņa projektiem būvētas dzīvojamās mājas Rīgas Bulvāru lokā un rūpnīcu ēkas.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1851. gadā Rīgā kā pirmais no pieciem brāļiem namnieka Edmunda Trompovska un viņa sievas Rozālijas, dzimušas Vrangeles, ģimenē. Studēja Rīgas Politehnikumā (1871-1878), līdztekus arī Pēterburgas Civilo Inženieru institūtā. Kā civilais inženieris strādāja Vitebskas guberņā (1878-1879), pētīja upes gultni pie Daugavgrīvas cietokšņa un strādāja pie Tukuma-Ventspils dzelzceļa līnijas izbūves projekta (1879).

1880. gadā Trompovskis atvēra savu arhitektu biroju, kurā iemaņas apguva daudzi jaunie Rīgas arhitekti. Pēc relatīva "klusuma perioda" (1904—1908) pēc viņa projektiem celtas daudzas funkcionālas ēkas.
Miris 1919. gadā Stučkas valdības laikā Rīgā.

thumb|270px|Edmunda fon Trompovska ģerbonis.

## Projektētās ēkas
Pēc Trompovska projektiem Rīgā uzcelts vairāk nekā 100 ēku, tostarp:
* Tīzenhauzena nams uz Elizabetes un Ganību dambja stūra (neogotika, 1883)
* pirmie Rīgas sešstāvu īres Lāčplēša ielā 17 (1896) un Antonijas ielā 10 (1898)
* alusdarītavas "Livonija" ēku komplekss Maskavas ielā 231 (1898)
* Rīgas Latviešu amatnieku palīdzības biedrības ēka Lāčplēša ielā 25
* Īres nams Elizabetes ielā 69 (1910)


Elizabetes 69.JPG|Nams Elizabetes ielā 69 (1910)
Riga Jewish community and the museum building.jpg|Nams Skolas ielā 6 (1913-1914)
Jauna Rigas Teatra eka.jpg|Rīgas Latviešu amatnieku palīdzības biedrības ēka Lāčplēša ielā 25 (1902)
RigaAntonijasIela10.jpg|Nams Antonijas ielā 10 (1898)
Centrs, Centra rajons, Rīga, Latvia - panoramio (198).jpg|Tīzenhauzena nams Elizabetes ielā 21 (1883)
Trompovskis Bank in Riga.JPG|Bankas ēka, Jēkaba iela 2/4 (1893)
Riga. Elizabetes street 21. 05.jpg|Elizabetes iela 21
Villa Myundel.Architect Trompovsky.1887.jpg|Mindeļa villa Kobes dārzā 
Embassy of China in Latvia.jpg|Villa Ganību dambī 5 
Antonijas street 10. 04.jpg|Kāpņu telpa Antonijas ielā 10


## Atsauces