Pasažieru vilciens

**AS "Pasažieru vilciens"** (zīmols "**Vivi**") ir uzņēmums, kas veic iekšzemes sabiedriskā transporta pakalpojumus, pārvadājot pasažierus pa dzelzceļu visā Latvijas teritorijā.

Latvijas valstij pieder 100% "Pasažieru vilciens" kapitāla daļu, un to turētājs ir Satiksmes ministrija. AS "Pasažieru vilciens" meitas sabiedrība ir AS "VRC Zasulauks" (51% līdzdalības daļu kapitālā).

## Vēsture

Uzņēmumu izveidoja 2001. gadā agrāko VAS "Latvijas dzelzceļš" struktūrvienību Pasažieru Pārvadājumu uzņēmuma (PPU) "Elektrovilciens" un PPU "Dīzeļvilciens" vietā.
No 2008. gada oktobra AS "Pasažieru vilciens" ir patstāvīgs valsts īpašumā esošs uzņēmums.

2019. gadā uzņēmuma rīcībā bija 26 elektrovilcienu sastāvi ar kopējo sēdvietu skaitu ap 10 000.

2023. gada 29. novembrī "Pasažieru vilciens" paziņoja par zīmola maiņu uz "Vivi", kas ir aizgūts no zilbēm frāzē "Vienā Vilcienā". Kopā ar zīmola maiņu, uzņēmums izveidoja jaunu mājaslapu un lietotni.

Pasažieru vilciens logo.png|AS "Pasažieru vilciens" iepriekšējais logo


### Elektrovilcienu iepirkums
 tika noslēgts 34 elektrovilcienu un 7 dīzeļvilcienu iepirkuma un to ritošā sastāva uzturēšanas līgums ar Spānijas kompāniju "CAF". Tomēr Nila Freivalda vadītās "Pasažieru vilciena" ("PV") valdes parakstītais līgums neatbilda sākotnējam iepirkuma nolikumam, kas apdraudēja ES fondu finansējuma darījumu. Maijā tika nokomplektēta jauna "PV" valde, kas aicināja "CAF" uz sarunām par līguma grozīšanu, taču līdz paredzētajam termiņam —  — vienošanās netika panākta, tāpēc "CAF" Stokholmas Tirdzniecības palātā uzsāka mediācijas procesu, kas  noslēdzās neveiksmīgi, tāpēc  tika uzsākta tiesvedība, kas  par vainīgu atzina "PV" valdi.

Tikmēr par 5 mēnešiem kavējās arī jaunā vilcienu iepirkuma sagatavošana, un tas tika izsludināts vien . Tajā piedalījās "Stadler" un "Hyundai", kas tika izslēgts no konkursa tehnisku iemeslu dēļ. Tā kā iepirkums kavējās, tad pēc Iepirkumu uzraudzības biroja (IUB) pārbaudes par "CAF" sūdzību  tika noslēgts līgums ar "Stadler" par 25 elektrovilcienu nomu uz 15 gadiem. Noslēgts līgums par 6 dīzeļvilcienu modernizāciju. Uzņemdamies atbildību par "PV" budžeta deficītu, amatu atstāja tā valdes loceklis Aigars Štokenbergs. Pēc vairākkārtējām pretendentu sūdzībām un "PV" finanšu pārskata izskatīšanas, , tika pārtraukta arī otrā iepirkuma procedūra un  atkal atlaista "PV" valde.

 "PV" izsludināja trešo elektrovilcienu iepirkumu. Nekvalitatīvi atjaunotos dīzeļvilcienus "PV" saņēma pēc noteiktā termiņa — , tāpēc darbu veicējiem tika piemērots līgumsods un uzsākts kriminālprocess.  SM publicēja ziņojumu, kurā pausts, ka elektrovilcienu iepirkums negatīvi skars valsts budžetu 165,2 mlj. eiro apmērā laika periodā no 2019 līdz 2023. gadam.  "PV" paziņoja par 32 elektrovilcienu iegādi un uzturēšanu no "Talgo". Vēl pirms tam "Stadler" sūdzējās IUB par "Talgo" neatbilstību konkursa noteikumiem, bet pēc tam iepirkuma rezultātus IUB apstrīdēja "Škoda Vagonka" un "CAF", kas  aizliedza "PV" slēgt līgumu ar "Talgo", un "PV" pēc atkārtota izvērtējuma par konkursa uzvarētāju atzina "Škoda Vagonka". Aizbildinoties ar iepirkumā neparedzētu kritēriju ņemšanu vērā, Talgo  apstrīdēja IUB lēmumu, un uz sūdzības izskatīšanas laiku "PV" tika aizliegts slēgt līgumu arī ar "Škoda Vagonka". Pēc IUB atzinuma par "Talgo" sūdzībām kā nepamatotām, trešajā piegājienā par konkursa uzvarētāju atkal atzina "Škoda Vagonka". Līgums "PV" un "Škoda Vagonka" starpā noslēgts , taču finansējuma avoti joprojām nebija skaidri. Lai finansētu vilcienu iepirkumu,  pieņēma lēmumu piesaistīt neizdevušos Skanstes tramvaja projekta 70 mlj. €.

2019. gada 30. jūlijā AS "Pasažieru vilciens" un Čehijas uzņēmums "Škoda Vagonka a.s." parakstīja līgumu par 32 jaunu elektrovilcienu piegādi līdz 2023. gada beigām. Jaunie elektrovilcieni sastāv no četriem vagoniem katrs. Katrā vilcienā paredzētas sēdvietas 436 pasažieriem, un kopējais sēdvietu skaits jaunajos elektrovilcienos būs 13 952.

Sakarā ar Krievijas 2022. gada iebrukumu Ukrainā vilcienu piegādes sākumu atlika līdz 2023. gadam.
2023. gada augusta beigās Rīgā ieradās "Škoda Group" pārstāvji, kas 23 vilcienus solīja piegādāt līdz gada beigām. Viņi norādīja, ka uzbūvēti ir 15 vilcieni, un noslēgumam tuvojas vilciena tipa sertificēšana.
2023. gada septembra beigās kļuva zināms, ka līdz gada beigām noslēgsies vilcienu sertifikācija, bet jaunie vilcieni dzelzceļa elektrificētajā zonā sāks kursēt 2024. gadā.

2023. gada 15. decembrī, ekspluatācijā nododot pirmos 3 vilcienu sastāvus, tika uzsākti pirmie pārvadājumi ar Čehijā ražotiem Škoda 16Ev elektrovilcieniem. Pirmais vilciena sastāvs devās maršrutā Rīga—Dubulti, veicot kopumā 13 reisus Aizkraukles, Skultes un Tukuma virzienos, kamēr pārvadājumi uz Jelgavu sākās dienu vēlāk.

2024. gada janvārī pieci jaunpiegādātie Škoda 16Ev elektrovilcieni pārstāja kursēt pēc vairākām tehniskām problēmām. 2. janvārī sastāvs maršrutā Saulkrasti—Rīga apstājās stacijā Garciems pēc tam, kad vilcienam bija nolaidies strāvas noņēmējs jeb pantogrāfs un pārstājusi darboties salona apsilde. Pēc vairākiem citiem atkārtotiem incidentiem ar jaunajiem vilcienu sastāviem, satiksmes ministrs Kaspars Briškens un "Vivi" pieprasīja paskaidrojumus no "Škoda Vagonka" par radušajiem defektiem un 5. janvārī informēja pasažierus par iespējām pieprasīt kompensāciju atceltu reisu gadījumā.

2024. gada 25. janvārī uzņēmuma padomes locekļi paziņoja par amatu atstāšanu, jo “Škoda Vagonka” elektrovilcienu radītās krīzes risināšana ir ārpus padomes funkcijām un tvēruma. Vēlāk Satiksmes ministrija informēja, ka tās vietā ir iecelta pagaidu padome. Savukārt 26. janvārī satiksmes ministrs paziņoja, ka tiek apsvērts atgriezt jauno vilcienu sastāvus atpakaļ ražotājam kā brāķi un prasīt valdībai naudu veco vilcienu kapitālajam remontam.

### Bateriju elektrovilcienu iepirkums
2022. gada aprīlī VSIA "Autotransporta direkcija" (ATD) izsludināja iepirkumu bateriju elektrovilcienu (BEMU) iepirkumam. Konkurence pirmajā kārtā bija relatīvi liela — piedalījās *Škoda* (Čehija), *Stadler* (Polija) un *CAF* (Spānija). Tomēr 2023. gada novembrī izsludinātajā konkursa otrajā posmā *Stadler* un *CAF* neiesniedza vērtējamus piedāvājumus — tādējādi no reāli atbilstošajiem piedāvājumiem palika tikai *Škoda*.

Iepirkuma gaitā ir bijusi neskaidrība par finansējuma avotu — sākotnēji bija plānots, ka iepirkumu finansētu no Eiropas Savienības Kohēzijas fonda un Atveseļošanās fonda līdzekļiem. No šiem avotiem attiecīgi bija pieejami 92,5 un 74,7 miljoni eiro. Tomēr 2024. gada septembrī šos līdzekļus tika nolemts pārdalīt projektiem ar augstāku gatavības pakāpi — ar *Rail Baltica* saistīto Rīgas Centrālās Stacijas būvdarbu pabeigšanai un esošā dzelzceļa tīkla attīstībai. Tika rosināta nepieciešamība iepirkumu pārtraukt, pamatojot, ka bateriju vilcienu ekspluatācijai nepieciešami ievērojami ieguldījumi infrastruktūrā — kam nepietika ne finansējuma, ne iespēja to nodrošināt fondu finansējuma pieejamības termiņos.

Gadu vēlāk, 2025. gada 9. septembrī, iepirkuma virzība tika atsākta. Tam tika atrasts finansējums 123 miljonu eiro apmērā — no kā vairāk nekā 104 miljoni ir Kohēzijas fonda finansējums un vairāk nekā 18 miljoni nacionālais finansējums. Paralēli vilcienu iepirkumam plānots, ka VSIA "Latvijas dzelzceļš" veiks nepieciešamās infrastruktūras izbūvi. 2025. gada 11. decembrī tika noslēgts līgums par 9 bateriju elektrovilcienu iegādi, ar iespēju iegādāties vēl 7 vilcienus. Līguma summa ir 89 409 387 eiro, vilcienu piegāde ir plānota līdz 2029. gadam.

Mērķis bateriju elektrovilcieniem (BEMU) ir pakāpeniski aizvietot pašlaik novecojošos RVR ražotos dīzeļvilcienus, kas tiek lietoti neelektrificētajās dzelzceļa līnijās. Vilcieniem būs 2 vagoni ar 188 sēdvietām, no kurām 24 ir pirmajā klasē. Maksimālais ātrums vilcienam būtu 160 km/h zem kontakttīkla un 120 km/h bateriju režīmā. Ievērojami straujāks paātrinājums un paaugstināts maksimālais ātrums pašreizējos vilcienu reisus ļautu saīsināt par 15 — 25 minūtēm. Plānots, ka bateriju vilciens ar vienu uzlādi varēs nobraukt līdz 100 kilometriem, uzlāde pa ceļam ilgtu ap 10 minūtes. Sākotnēji bateriju vilcienus plānots lietot dzelzceļa maršrutos no Rīgas uz Cēsīm un Daugavpili, nākotnē arī maršrutos uz Valmieru un Rēzekni.

## Pasažieru pārvadājumu maršruti

### Elektrovilcienu maršruti
* Rīga—Skulte
* Rīga—Aizkraukle
* Rīga—Tukums
* Rīga—Jelgava

### Dīzeļvilcienu maršruti
* Rīga—Krustpils—Daugavpils—Krāslava—Indra
* Rīga—Madona—Gulbene
* Rīga—Sigulda—Valmiera—Lugaži—Valga
* Rīga—Rēzekne—Zilupe
* Rīga—Dobele—Liepāja
* Rīga—Aglona*(*Uz galapunktiem, kas atzīmēti ar *'**', vilcieni kursē tikai pēc atsevišķa rīkojuma*)

## Ritošais sastāvs
Pašlaik (2023.) pasažieru pārvadāšanā tiek izmantoti Rīgas Vagonbūves Rūpnīcā ražotie un Latvijā atjaunotie elektrovilcienu un dīzeļvilcienu sastāvi, un daži Čehijas uzņēmumā "Škoda Vagonka a.s." ražotie elektrovilcieni.
Vilcieni krāsoti zilā un dzeltenā krāsā, 2016. gada izlaidums — sarkanā un sudraba. Kopš 2023. gada pārējie vilcieni krāsoti pelēkā un dzeltenā krāsā. No 2023. gada 29. novembra uzņēmums sāka pieņemt ekspluatācijā Škoda 7Ev (16Ev) elektrovilcienus.

## Attēlu galerija

ER2-1342-09, Zasulauks.JPG|Elektrovilciens ER2-1342-09 Zasulaukā
DR1A-290.JPG|DR1A-290 Gulbenes stacijā
DR1AC-185.1 Siguldas stacijā.jpg|DR1AC-185.1 Siguldas stacijā
Dīzeļvilciens pie Glūdas.jpg|Modernizētais dīzeļvilciens DR1AC reisā uz Liepāju pie Glūdas stacijas


## Atsauces

## Skatīt arī
* Latvijas dzelzceļš
* *[[Rail Baltica]]*