Igaunijas ārpolitika

thumb|Igaunija kartē
**Igaunijas ārpolitika** (igauņu: *Eesti välispoliitika*) ir Igaunijas Republikas starptautisko attiecību un diplomātiskās darbības kopums, kas vērsts uz valsts neatkarības, drošības un ekonomiskās labklājības nodrošināšanu. Igaunijas ārpolitikas pamatprincipi balstās uz starptautisko tiesību ievērošanu, demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma stiprināšanu, kā arī ciešu integrāciju Rietumu politiskajās un drošības struktūrās.

## Vēsture
### Pirmās Republikas periods (1918–1940)
Pēc Igaunijas Republikas proklamēšanas 1918. gadā valsts nostiprināja savu neatkarību ar Tartu miera līgumu ar Padomju Krieviju 1920. gadā. Starpkaru periodā Igaunija centās saglabāt neitralitāti, attīstot attiecības gan ar Rietumeiropas, gan kaimiņvalstīm.

### PSRS okupācijas periods (1940–1991)
1940. gadā Igaunija tika okupēta un iekļauta PSRS sastāvā kā Igaunijas PSR. Šajā laikā Igaunijas neatkarīgā ārpolitika nepastāvēja, taču trimdas organizācijas un diplomāti ārvalstīs turpināja uzturēt nepārtrauktības principu, īpaši ASV un Apvienotajā Karalistē.

### Neatkarības atjaunošana un starptautiskā atzīšana
Pēc neatkarības atjaunošanas 1991. gadā Igaunija ātri atjaunoja diplomātiskās attiecības ar Rietumu valstīm un pievienojās starptautiskajām organizācijām. Svarīgs posms bija Krievijas karaspēka izvešana no Igaunijas 1994. gadā un dalības uzsākšana ANO, Eiropas Padomē un EDSA.

## Dalība starptautiskajās organizācijās
Igaunija ir aktīva daudzu starptautisko organizāciju dalībniece:
* Apvienoto Nāciju Organizācija (kopš 1991. gada)
* Eiropas Savienība (kopš 2004. gada)
* NATO (kopš 2004. gada)
* OECD (kopš 2010. gada)
* PTO (kopš 1999. gada)
* Baltijas Asambleja un Ziemeļvalstu sadarbība

Igaunija 2020.–2021. gadā bija ANO Drošības padomes nepastāvīgā locekle.

## Attiecības ar Eiropas Savienību
Igaunija ir ES dalībvalsts kopš 2004. gada, un tās ārpolitika lielā mērā saskaņota ar ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku. Igaunija atbalsta ES paplašināšanos, īpaši Ukrainas, Moldovas un Gruzijas virzību uz dalību savienībā. Valsts aktīvi piedalās digitālās politikas, enerģētiskās neatkarības un sankciju mehānismu attīstībā.

## Attiecības ar Baltijas un Ziemeļvalstīm
Igaunija cieši sadarbojas ar Latviju un Lietuvu gan politiskajā, gan militārajā jomā. Baltijas valstu koordinētā pozīcija bieži tiek izmantota ES un NATO ietvaros. Turklāt Igaunijai ir īpaši ciešas attiecības ar Somiju un Zviedriju, veidojot tā saukto Ziemeļu dimensiju ES politikā.

## Attiecības ar NATO
Kopš pievienošanās NATO 2004. gadā Igaunija uzskata aliansi par savas drošības pamatu. Valstī atrodas sabiedroto spēku vienības, tostarp Apvienotās Karalistes vadītā NATO paplašinātās klātbūtnes kaujas grupa.  
Igaunija regulāri rīko starptautiskās militārās mācības un iegulda vairāk nekā 2% no IKP aizsardzībai. Tā ir viena no NATO līderēm kiberdrošības jomā – NATO Kiberdrošības izcilības centrs atrodas Tallinā.

## Attiecības ar Krieviju
Igaunijas un Krievijas attiecības kopš 1990. gadiem ir bijušas sarežģītas. Galvenie jautājumi ietver robežlīguma ratifikāciju, vēstures interpretāciju un drošības politiku Baltijas reģionā. Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gadā Igaunija aktīvi iestājas par stingrām sankcijām pret Krieviju un sniedz ievērojamu militāro un humāno palīdzību Ukrainai. Tāpat Igaunija ir pastiprinājusi robežkontroli un samazinājusi diplomātiskās pārstāvniecības līmeni ar Krieviju.

## Skatīt arī
* Igaunijas vēsture

## Atsauces

## Ārējās saites
* Igaunijas Republikas Ārlietu ministrija  
* NATO oficiālā vietne  
* Eiropas Komisija