open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eds Heriss

**Edvards Alens Heriss** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris, kinorežisors, kinoproducents un scenārists. Par lomām filmās "Apollo 13" (1995), "Trūmena šovs" (1998), "Poloks" (*Pollock*, 2000) un "Stundas" (2002) viņš tika nominēts Kinoakadēmijas balvām.

Piedalījies arī tādās filmās kā *[[Knightriders]]* (1981), *[[Creepshow]]* (1982), *[[The Right Stuff]]* (1983), "Bezdibenis" (*The Abyss*, 1989), *[[Glengarry Glen Ross]]* (1992), "Firma" (1993), "Niksons" (*Nixon*, 1995), "Klints" (*The Rock*, 1996), "Pamāte" (*Stepmom*, 1998), "Brīnišķais prāts" (2001), "Divkauja" (2001), "Vardarbības pēctecība" (2005), "Ardievu, mazā, ardievu!" (2007), "Nacionālie dārgumi: Noslēpumu grāmata" (2007), "Cauri sniegiem" (2013), "Vaiga sviedros" (2013), "Nakts skrējiens" (*Run All Night*, 2015), *[[Kodachrome]]* (2017), "Māt!" (2017) un "Supervētra" (2017). Bijis viens no režisoriem filmai "Poloks", kā arī režisējis filmu *[[Appaloosa]]* (2008).

Piedalījies arī televīzijas miniseriālā *[[Empire Falls]]* (2005) un televīzijas filmā *[[Game Change]]* (2012), par ko viņš saņēma Zelta globusa balvu. Par lomu seriālā "Mežonīgo rietumu pasaule" (*Westworld*, 2016—pašlaik) saņēmis Emmy balvas nomināciju.

## Ārējās saites
Džekija Brauna

**"Džekija Brauna"** () ir 1997. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir Kventins Tarantīno. Filmā galvenās lomas atveido Pema Grīra, Semjuels Džeksons, Roberts Forsters, Bridžita Fonda, Maikls Kītons un Roberts De Niro.

Filma ir par stjuarti Džekiju Braunu, kura piepelnās, pārvadājot noziedznieku naudu no Meksikas uz ASV.

Roberts Forsters par savu sniegumu tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris otrā plāna lomā, kā arī Zelta globusa balvai. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Komēdijas karalis

**"Komēdijas karalis"** () ir 1982. gada ASV satīriska melnā kinokomēdija, kuras režisors ir Mārtins Skorsēze. Filmā galvenās lomas atveido Roberts De Niro, Džerijs Lūiss, Sandra Bernhārda un Daiena Ebota.

Filma ir par komiķi ar psihiskiem traucējumiem Rupertu Papkinu (Roberts De Niro), kurš tic, ka viņa iespēja kļūt par zvaigzni ir piedalīšanās Džerija Langforda (Džerijs Lūiss) šovā. Atteikuma rezultātā Ruperts ar citu Langforda fani Mašu (Sandra Bernhārda) sāk Džeriju vajāt.

Filma savu pirmizrādi piedzīvoja 1982. gada 18. decembrī Islandē. Tā tika izrādīta 1983. gada Kannu kinofestivālā. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, lai gan tā bija finansiāla izgāšanās, kopumā iegūstot 2,5 miljonus ASV dolāru pie 19 miljonu budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pulkvedis Sanderss

thumb|right|Hārlands Sanderss 1974. gadā
**Pulkvedis Hārlands Deivids Sanderss** (; dzimis 1890. gada 9. septembrī, miris 1980. gada 16. decembrī) bija amerikāņu uzņēmējs, kas vislabāk pazīstams ar ātrās ēdināšanas restorānu tīkla *[[Kentucky Fried Chicken]]* dibināšanu, un vēlāk darbojās kā uzņēmuma zīmola vēstnieks un simbols. Viņa tēls aizvien tiek izmantots *KFC* zīmolā.

## Ārējās saites
Toronto Starptautiskais kinofestivāls

thumb|Kinofestivāla logotips
**Toronto Starptautiskais kinofestivāls**, saīsināti **TIFF**, bieži stilizēts kā **tiff**, ir viens no lielākajiem publiski apmeklētajiem kinofestivāliem pasaulē, kas katru gadu piesaista vairāk nekā  cilvēku. Kopš tā dibināšanas 1976. gadā TIFF ir kļuvis par pastāvīgu filmu kultūras galamērķi, kas darbojas ārpus *[[TIFF Bell Lightbox]]*, kas atrodas Toronto centrā. TIFF misija ir "caur kino izmainīt cilvēku pasaules redzējumu".

Visu gadu *TIFF Bell Lightbox* piedāvā seansus, lekcijas, diskusijas, festivālus, seminārus, nozares atbalstu un iespēju satikt filmu veidotājus no Kanādas un visas pasaules.

2016. gadā Toronto kinofestivāla norises vietās uz 28 ekrāniem tika demonstrētas 397 filmas no 83 valstīm, un tika uzņemti aptuveni  apmeklētāju, no kuriem vairāk nekā  bija nozares profesionāļi. TIFF sākas ceturtdienas vakarā pēc Darba svētkiem (pirmā septembra pirmdiena Kanādā) un ilgst vienpadsmit dienas.

TIFF, kas dibināts 1976. gadā, mūsdienās ir viens no lielākajiem un prestižākajiem šāda veida notikumiem pasaulē. 1998. gadā žurnāls *[[Variety]]* atzina, ka TIFF "ar augsta līmeņa filmām, zvaigznēm un tirgus aktivitāti" piekāpjas tikai Kannu kinofestivālam.

Festivāla Tautas izvēles balva, kuras pamatā ir skatītāju balsojums, ir kļuvusi par veiksmes rādītāju kino balvu sezonā, īpaši Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Iepriekšējie šīs balvas saņēmēji ir filmas, kas saņēmušas Kinoakadēmijas balvas, piemēram, "Dzīve ir skaista" (1998), "Amerikāņu skaistums" (1999), "Tīģeris un drakons" (2000), "Graustu miljonārs" (2008), "Karaļa runa" (2010), "12 gadi verdzībā" (2013), "La La Land: Kalifornijas sapņi" (2016), "Trīs paziņojumi pie Ebingas Misūri štatā" (2017), "Zaļā grāmata" (2018), "Trusis Džodžo" (2019) un "Klejotāju zeme" (2020).

2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls norisinājās no 7. līdz 17. septembrim.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* IMDb profils
Zaķu iela (Rīga)

**Zaķu iela** ir Rīgas iela Latgales priekšpilsētas Avotu apkaimē. Zaķu iela sākas pie Pļavas ielas krustojuma un beidzas krustojumā ar Valmieras ielu. Ielas kopējais garums ir 114 metri, tā gandrīz pilnā garumā klāta ar bruģi, bet Valmieras ielas galā, kur tā ved pa caurbrauktuvi zem ēkas Nr. 7 — ar asfaltbetona segumu. 

## Ielu savienojumi
Zaķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Pļavas iela ("T" veida krustojums)
* Valmieras iela ("T" veida krustojums

## Atsauces
1957. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1957. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Maskavā, PSRS no 1957. gada 24. februāra līdz 5. martam. Tas bija 24. Pasaules čempionāts hokejā.

ASV, Kanāda, Norvēģija, Rietumvācija, Itālija un Šveice boikotēja turnīru pēc tam, kad PSRS bija apspiedusi 1956. gada Ungārijas revolūciju.

## Vietu sadalījums un statistika

### Vietu sadalījums

### Turnīra apbalvojumi
* **Labākie hokejisti:**
** Labākais vārtsargs:  Karels Straka
** Labākais aizsargs:  Nikolajs Sologubovs
** Labākais uzbrucējs:  Svens Tumba

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Tirsēniešu valodas

**Tirsēniešu valodas**, dažkārt arī **Tirēnu valodas**, bija valodu saime, kas eksistēja Centrāleiropā. Tā bija maza un tai piederēja tikai dažas valodas, no kurām viszināmākā ir etrusku valoda. Indoeiropiešu valodas, sākot izplatīties pa visu Eiropu, pamazām sāka izspiest tirsēniešu valodas un līdz ar Romas impērijas izveidošanos un latīņu valodas izplatību, tirsēniešu valodas pilnībā izzuda un mūsdienās visas šai valodu saimei piederošās valodas ir mirušas. Tirsēniešu valodas tiek uzskatītas par paleoeiropas valodām. 

## Klasifikācija
* Etrusku valoda
* Raetiešu valoda
* Lemniešu valoda
* Kamūniešu valoda
Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā — jauktā komandu stafete

**Jauktā stafete** **[[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** ir sacensību veids, kas iekļauts pasaules čempionāta šosejas riteņbraukšanā programmā. Čempionātā sacenšas nacionālās komandas, kuras veido seši braucēji — 3 vīrieši un 3 sievietes. Pirmo reizi Pasaules čempionāta programmā šis veids tika iekļauts 2019. gada Pasaules čempionātā, kas notika Apvienotajā Karalistē.

## Medaļu ieguvēji

## Medaļas pēc valsts

## Atsauces
Masimo Ambrozīni

**Masimo Ambrozīni** (, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, pārsvarā spēlējis balsta pussarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Klubu līmenī Ambrozīni ir vislabāk pazīstams no laika ''Milan'' komandā, kur viņš pavadīja 18 gadus. Pēc Paolo Maldīni spēlētāja karjeras beigām 2009. gadā viņš kļuva par *Milan* komandas kapteini. Savu karjeru noslēdza 2014. gadā ''Fiorentina'' komandā.

Itālijas futbola izlasi pārstāvējis 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, 2000. un 2008. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Milan**

* Itālijas A sērija: 1995–96, 1998–99, 2003–04, 2010–11
* Coppa Italia: 2002–03
* Supercoppa Italiana: 2004, 2011
* UEFA Čempionu līga: 2002–03, 2006–07
* UEFA Superkauss: 2003, 2007
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2007

## Ārējās saites
Nauris Brikmanis

**Nauris Brikmanis** (dzimis ) ir latviešu mūziķis, aktieris un televīzijas raidījumu un pasākumu vadītājs.

## Biogrāfija
Absolvējis Rīgas 6. vidusskolu un Ekonomikas un kultūras augstskolu. 2011. gadā ar grupu "Nu un" piedalījās šovā "O!Kartes skatuve". Uzreiz pēc šova sāka strādāt radio *[[Spin FM]]*.

Darbojies Karaliskajā improvizācijas teātrī, TV raidījumos "Pusnakts šovs septiņos ar Jāni Skuteli", "Labākā vecpuišu ballīte" ar Ralfu Eilandu, "Blonds un vēl blondāks" un "Ģimenes sarunājas". Vadījis Eirovīzijas dziesmu atlases konkursu "Dziesma 2014". Muzicē grupās "Dziļi violets" un "Tētis".

Filmējies filmās "Jaungada taksometrs" (2018), "Jaungada Taksometrs 2" (2019) un "Saki Jā!" (2021), kā arī ierunājis Pumbas lomu filmā "Karalis Lauva" (2019). Filmā " Zeme, kas dzied" (2024) atveidoja Krišjāni Kalniņu.

## Atsauces
Roberto Donadoni

**Roberto Donadoni** (, dzimis ) ir itāļu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

## Karjera

### Spēlētāja karjera
Savu karjeru sācis Itālijas klubā ''Atalanta''. 1986. gadā pievienojies *[[AC Milan]]* komandai, kur viņš pavadīja savu lielāko daļu spēlētāja karjeras. *Milan* komandā Donadoni spēlēja ļoti veiksmīgi, izcīnot sešus Itālijas A sērijas titulus, trīs UEFA Čempionu līgas trofejas, trīs UEFA Superkausus un divus Starpkontinentālos kausus. Neilgu laiku spēlējis MLS līgas klubā ''MetroStars''. Savu spēlētāja karjeru noslēdza Saūda Arābijā.

Itālijas futbola izlases sastāvā spēlējis 1988. un 1996. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1990. un 1994. gada FIFA Pasaules kausā.

### Trenera karjera
Savu trenera karjeru sācis ''Lecco'', ''Livorno'' un ''Genoa'' komandās. 2006. gadā viņš kļuva par Itālijas futbola izlases galveno treneri, nomainot Marčello Lipi. Euro 2008 turnīrā Itālijas izlase sasniedza ceturtdaļfinālu, zaudējot nākamajiem čempioniem Spānijai. Pēc turnīra Donadoni tika atbrīvots no amata. Vēlāk Donadoni trenēja Itālijas komandas ''Napoli'', ''Cagliari'', ''Parma'' un ''Bologna''. No 2019. līdz 2020. gadam bijis Ķīnas komandas ''Shenzhen'' treneris.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Atalanta**

* Itālijas B sērija: 1983–84
* Itālijas C1 sērija: 1981–82

**AC Milan**

* Itālijas A sērija: 1987–88, 1991–92, 1992–93, 1993–94, 1995–96, 1998–99
* Supercoppa Italiana: 1988, 1992, 1993, 1994
* Eiropas kauss/UEFA Čempionu līga: 1988–89, 1989–90, 1993–94
* UEFA Superkauss: 1989, 1990, 1994
* Starpkontinentālais kauss: 1989, 1990

**Al-Ittihad**

* Saūda Arābijas Premjerlīga: 1999–2000

## Ārējās saites
Štefans Radu

**Štefans Daniels Radu** (, dzimis ) ir bijušais Rumānijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru iesācis Rumānijas komandā ''Dinamo București'', kur viņš izcīnīja vienu *[[Liga I]]* titulu. 2008. gadā Radu pievienojās Itālijas A sērijas komandai ''Lazio''. *Lazio* komandā Radu kļuva par komandas kapteini, trīs reizes ieguvis gan Itālijas kausu, gan *[[Supercoppa Italiana]]*. 2021. gadā Radu kļuva par spēlēm bagātāko *Lazio* spēlētāju visos turnīros.

Rumānijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2008. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Dinamo București**

* Liga I: 2006–07
* Cupa României: 2004–05
* Supercupa României: 2005

**Lazio**

* Coppa Italia: 2008–09, 2012–13, 2018–19
* Supercoppa Italiana: 2009, 2017, 2019

## Ārējās saites
Kristians Kivu

**Kristians Eudžens Kivu** (, dzimis ) ir Rumānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada jūnija Kivu ir Itālijas A sērijas komandas *[[Milānas "Internazionale"]]* galvenais treneris.

## Karjera
Savu karjeru sācis Rumānijas komandās *[[FCM Reșița]]* un ''Universitatea Craiova''. 1998. gadā Kivu pievienojās *[[Eredivisie]]* komandai ''Ajax''. Kļuvis par *Ajax* komandas kapteini. 2003. gadā Kivu par 18 miljoniem eiro pievienojās Itālijas komandai ''Roma''. *Roma* komandas sastāvā spēlējis četras sezonas, pēdējā no tām izcīnot *[[Coppa Italia]]*. No 2007. gada līdz 2014. gadam Kivu spēlēja *[[Internazionale]]* komandā, kur arī viņš noslēdza savu karjeru. Ar *Internazionale* komandu viņš izcīnīja trīs Itālijas A sērijas titulus, divus *Coppa Italia* kausus, vienu UEFA Čempionu līgas trofeju un vienu FIFA Klubu Pasaules kausu.

Rumānijas futbola izlasi pārstāvējis no 1999. līdz 2010. gadam, kopumā nospēlējot 75 mačus un gūstot 3 vārtus. Pārstāvējis izlasi 2000. un 2008. gada Eiropas čempionātā.

Pēc karjeras beigām strādājis par futbola ekspertu Itālijas televīzijas kanālos *[[Sky Sports]]* un *[[FOX Sports]]*. Kivu strādā arī UEFA kā tehniskais novērotājs.

2025. gada 6. jūnijā ziņojumi liecināja, ka Kivu ir parakstījis divu gadu līgumu, lai kļūtu par sava bijušā kluba Milānas "Internazionale" galveno treneri, oficiāli nokārtojot dokumentus, trīs dienas vēlāk klubs oficiāli paziņoja par viņa iecelšanu galvenā trenera amatā.

## Sasniegumi
**CSM Reșița**

* Divizia B: 1996–97

**Ajax**

* Eredivisie: 2001–02
* KNVB beker: 2001–02
* Johan Cruijff Schaal: 2002

**Roma**

* Coppa Italia: 2006–07

**Inter Milan**

* Itālijas A sērija: 2007–08, 2008–09, 2009–10
* Coppa Italia: 2009–10, 2010–11
* Supercoppa Italiana: 2008, 2010
* UEFA Čempionu līga: 2009–10
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2010

**Individuālie sasniegumi**

* Nīderlandes gada futbolists: 2002
* ''Ajax'' gada labākais spēlētājs: 2001, 2003
* Rumānijas gada futbolists: 2002, 2009, 2010

## Atsauces

## Ārējās saites
Džidži Fernandesa

**Beatrise "Džidži" Fernandesa** (; dzimusi ) ir bijusī profesionālā tenisiste, kura startēja zem Puertoriko un ASV karoga. Pasaules pirmā rakete sieviešu dubultspēlēs; divkārtēja olimpiskā čempione sieviešu dubultspēlēs (1992. un 1996. gadā); 17-kārtēja sieviešu dubultspēļu *Grand Slam* turnīru uzvarētāja; nekalendārā *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* ieguvēja 1992.-1993. gadā (uzvarēja sešos turnīros pēc kārtas); Federācijas kausa ieguvēja ASV izlases sastāvā.

## Statistika
### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

#### Dubultspēlēs

|}

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Starptautiskā tenisa slavas zāle (2010)

## Atsauces

## Ārējās saites
Egons Žiglevics

**Egons Žiglevics** (1909—1943) bija latviešu rēderis. 1939. gadā kopā ar tēvu Frīdrihu Žiglevicu pārņēma kuģu kompānijas "Brāļi Zēbergi" un A/S "Latvijas Beļģijas līnija" kuģus. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada novembrī viņa kuģus pārņēma "Latvijas Valsts kuģniecība". 

1941. gada jūnija deportācijas laikā viņu kopā ar tēvu apcietināja un ieslodzīja Usoļlaga Surmogas nometnē. Gājis bojā 1943. gada 5. janvārī.

## Atsauces
Solko van den Bergs

**Solko Johanness van den Bergs** (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu sporta šāvējs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs.

Van den Bergs startēja 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs, kur startēja septiņās šaušanas disciplīnās. Olimpisko bronzas medaļu viņš ieguva 50 metru šaušanā komandām, būdams Nīderlandes komandas pārstāvis. No individuālajām disciplīnām labāko rezultātu viņš uzrādīja 50 metru individuālajā šaušanā, kur izcīnīja 331 punktu, iegūstot 18. vietu.

1900. gadā viņš izcīnīja arī bronzas medaļu pasaules čempionātā, 50 metru šaušanā ar šauteni, individuālajās sacensībās.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* Solko van den Bergs (Olympics profils) 
* Solko van den Bergs (Olympedia profils) 
* Solko van den Bergs (Sports Reference profils)
Cēzars Betē

**Cēzars Betē** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija Šveices sporta šāvējs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

1900. gada olimpiskajās spēlēs viņš startēja tranšejas šaušanā, pārstāvot Franciju. Šajā disciplīnā viņš, iegūstot 16 punktus, izcīnīja 4. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Cēzars Betē (Olympics profils) 
* Cēzars Betē (Olympedia profils) 
* Cēzars Betē (Sports Reference profils)
Francis Bēkli

**Francis Bēkli** (; dzimis , miris ) bija šveiciešu sporta šāvējs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs. Trīskārtējs pasaules čempions šaušanā ar šauteni.

Bēkli 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja piecās šaušanas disciplīnās. Labāko rezultātu, olimpisko zelta medaļu, viņš izcīnīja 300 metru šaušanā komandām, kur bija viens no Šveices komandas locekļiem. No individuālajām disciplīnām viņš labāko rezultātu ieguva 300 metru šaušanā stāvus pozīcijā, kur izcīnīja 5. vietu.

1899. gadā viņš izcīnīja divas zelta medaļas pasaules čempionātā šaušanā, savukārt 1900. gadā viņš izcīnīja zelta un bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Francis Bēkli (Olympics profils) 
* Francis Bēkli (Olympedia profils) 
* Francis Bēkli (Sports Reference profils)
Makšķerēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

200px|thumb|Skats no makšķerēšanas sacensībām olimpisko spēļu laikā
**[[Makšķerēšana]]** bija viens no sporta veidiem, kas tika aizvadīts 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika no 1900. gada 5. augusta līdz 8. augustam, tās notika Francijas galvaspilsētā Parīzē, Sēnas upē, Sigņē salā. Tajās startēja 600 makšķernieki, no kuriem 560 bija Francijas pārstāvji, bet pārējie 40 pārstāvēja piecas citas valstis. Makšķerēšana tika aizvadīta 6 atsevišķās grupās un fināla sacensībās. Makšķerēšana šobrīd netiek atzīta par oficiālu sporta veidu olimpisko spēļu programmā, kaut 1900. gadā šāds apzīmējums nepastāvēja.

Makšķerēšana tika aizvadīta sešās grupās, katrā no tām startēja 100 makšķernieki. Svētdienas rītā (5. augustā) notika "ārzemnieku" sacensības. Svētdienas pēcpusdienā un pirmdien (6. augustā) tika aizvadītas divas grupu sacensības makšķerniekiem, kas nebija Parīzes iedzīvotāji. Otrdien (7. augustā) bija vietējo, Parīzes iedzīvotāju, sacensības. Katras grupas pirmie 10 labākie rezultātu ieguvēji kvalificējās *"concours d'honneur"* (finālam), kas tika aizvadīts trešdien (8. augustā).

Rezultāti (1800 franku balva: 200 lielākajām zivīm un 100 franku, kas jāsadala starp pirmajiem desmit makšķerniekiem, kuriem ir visvairāk nomakšķerētas zivis):
* 1. grupa, svētdienas rīts, ārzemnieki — 17 zivis (tikai 9 makšķernieki novērtēti);
* 2. grupa, svētdienas pēcpusdiena, ne-parīzieši — 104 zivis;
* 3. grupa, pirmdienas rīts, ne-parīzieši — 78 zivis; 
* 4. grupa, pirmdienas pēcpusdiena, ne-parīzieši — 66 zivis; 
* 5. grupa, otrdienas rīts, parīzieši — 264 zivis;
* 6. grupa, otrdienas pēcpusdiena, parīzieši — 641 zivs.

Finālā *"concours d'honneur"* sacentās 57 makšķernieki. Kopumā viņi noķēra 881 zivis un ieguva 3000 frankus. Lielāko zivi šajās sacensībās izmakšķerēja franču makšķernieks Elijs Lezērs. Viņam par šo sasniegumu kausu pasniedza Francijas prezidents Emils Lubē.

## Atsauces
Aleksandrs Bērziņš

**Aleksandrs Bērziņš** (1902—1942) bija latviešu virsnieks.

Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni par izlūku gājienu Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 15. un 18. jūnijā pie Kastrovas un Krupavas ciemiem Latgalē. 
Pēc kara beigām dienēja 3. Jelgavas kājnieku pulkā.
Pēc Latvijas okupācijas viņu atvaļināja no militārā dienesta un 1941. gada 14. jūnijā deportēja uz PSRS, kur ieslodzīja Usoļlaga nometnē. Nošauts 1942. gada 12. maijā.

## Atsauces
Husītu kari

thumb|300px|Bohēmijas kroņa zemes Husītu kara laikā.
**Husītu kari** () bija 15. gadsimta kari Bohēmijā un apkārtējās zemēs, kas sākās 1420. gada 17. martā kā Romas pāvesta Martina V izsludināts krusta karš pret Jana Husa sekotājiem.

Husītu armijai izdevās sakaut Svētās Romas impērijas ķeizara Sigismunda Luksemburga vadīto karaspēku 1420. gada decembrī un vācu zemju sūtīto karaspēku 1422. gadā. 1423. gadā par Bohēmijas valdnieku ievēlēja Lietuvas dižkunigaiša un Polijas karaļa Jagaiļa brāļadēlu Žigmantu Kaributaiti.

Pēc uzvarām pār ārzemju karaspēku husīti sašķēlās divās naidīgās daļās, kam sekojošajā pilsoņu karā 1434. gadā radikālais spārns jeb taborīti cieta sakāvi.

## Ārējās saites
Tizlenes

**"Tizlenes"** ir 2021. gada Latvijas pusaudžu kinokomēdija. Filmas režisore ir Marta Elīna Martinsone. Galvenās lomas atveido Asnāte Sofija Rožkalne, Ludmila Karpova, Katrīna Dambeniece, bet pārējās lomās filmējas Gerda Embure, Guna Zariņa, Daiga Kažociņa, Ģirts Krūmiņš, Imants Strads, Marija Linarte, Inga Siliņa, Mārtiņš Kalita, Jānis Krīvēns, Aigars Grauba un Edgars Bāliņš. Filmas pirmizrāde notika . Filma saņēma Lielā Kristapa balvu kā labākā debijas filma.

Filma ir stāsts par trim 9. klases skolniecēm, kas nolemj likt punktu savai tizleņu dzīvei un kļūt par skolas populārākajām meitenēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Filmas *Facebook* lapa
*
Elektrontieksme

**Elektrontieksme** ir enerģija, kas izdalās, brīvam atomam vai molekulai pievienojot elektronu un kļūstot par negatīvi lādētu jonu. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

## Principiālais vienādojums
A+e^-\rightarrow A^-+E_A ,

kur A ir atoms vai molekula, e^- ir elektrons, A^- ir negatīvi lādēts jons jeb anjons, E_A ir elektrontieksme. Tas ir eksotermisks process.

## Dažādu elementu elektrontieksme
Jo lielāka ir ķīmiskā elementa elektrontieksme, jo vairāk izpaužas tā nemetāliskās īpašības (spēja pievienot elektronus).

Tā kā metāliskie elementi nepievieno elektronus, elektrontieksme ir tieši nemetālisko elementu aktivitātes mērs.

## Vērtības noteikšana un pielietojums
Elementam elektrontieksmi noteikt eksperimentāli iespējams retos gadījumos (atšķirībā no jonizācijas enerģijas), to aprēķina teorētiski un tās skaitliskā vērtība bieži ir aptuvena.

Elementu elektrontieksmes izmanto elementu elektronegativitāšu noteikšanai. 

## Atsauces
Gaisa balonu lidošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

200px|thumb|Skats uz gaisa balonu starta vietu 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
200px|thumb|Skats uz gaisa balonu lidošanas sacensībām 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
**[[Gaisa balons|Gaisa balonu]] lidošana** bija viens no sporta veidiem, kas tika aizvadīts 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Tajās izmantoja gaisa balonus ar vieglu gāzi. Šīs sacensības tika aizvadītas no 1900. gada 17. jūnija līdz 9. oktobrim un starta vieta bija Vensāna, Parīzes pilsētas pievārtē. Kopā šajās sacensībās startēja 46 piloti, kuri veica 156 lidojumus ar 48 dažādiem gaisa baloniem. Sacensībās bija sadalītas 6 disciplīnās.

Gaisa balonu lidošana šobrīd netiek atzīta par oficiālu sporta veidu olimpisko spēļu programmā, kaut 1900. gadā šāds apzīmējums nepastāvēja.

Franču gaisa balonu pilots, aviācijas pionieris, Anrī de La Volks šajās sacensībās uzstādīta tā laika divus pasaules rekordus — attāluma un ilguma lidojumā ar gaisa balonu.

## Rezultāti
thumb|350px|Lidojuma karte sacensībās par kopējo ilgumu un distanci (1900. gada 9. oktobrī). Anrī de La Volka un Kastiljona de Senviktora komanda uzstādīja pasaules rekordus distancē (1925 km, Parīze-Kijiva) un ilgumā (gandrīz 36 stundas).
Pirmie trīs piloti katrā disciplīnā:
; Attālums
* 1. vieta — Anrī de La Volks, Francija, 1237 km
* 2. vieta — Žaks Balzāns, Francija, 1237 km
* 3. vieta — Žaks Forē, Francija, 1183 km

; Ilgums
* 1. vieta — Žaks Balzāns, Francija, 35:09
* 2. vieta — Kastiljons de Senviktors, Francija, 18:00
* 3. vieta — Ž. Ervē, Francija, 17:51

; Augstums
* 1. vieta — Žaks Balzāns, Francija, 8417 m
* 2. vieta — Žoržs Žišmēss, Francija, 6867 m
* 3. vieta — Anrī de La Volks, Francija, 6820 m

; Mērķa sasniegšana bez apstāšanās
* 1. vieta — E. Lasaņē, Francija, 2100 m
* 2. vieta — L. Krisjērs, Francija, 2000 m
* 3. vieta — Anrī de La Valets, Francija, 800 m

; Mērķa sasniegšana ar apstāšanos kopā
* 1. vieta — Anrī de La Volks, Francija, 24 000 m
* 2. vieta — E. Godards, Francija, 21 200 m
* 3. vieta — Žaks Forē, Francija, 16 400 m

; Distance un attālums kopā
* 1. vieta — Anrī de La Volks (un Kastiljons de Senviktors), Francija, 5080 punkti
* 2. vieta — Žaks Balzāns, Francija, 4360 punkti
* 3. vieta — Žaks Forē, Francija, 2910 punkti

## Atsauces
Virve (filma)

**"Virve"** () ir 1948. gada ASV psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir Alfreds Hičkoks. Filma ir balstīta uz 1929. gada Patrika Hamiltona tāda paša nosaukuma lugas. Filmā galvenās lomas atveido Džeimss Stjuarts, Džons Dols, Fērlijs Grendžers, Džoana Čendlera, Sedriks Hārdviks, Konstanse Koljera, Daglass Diks un Edita Evansone.

Divi jauni vīrieši savā Manhatanas dzīvoklī nožņaudz savu bijušo klases biedru. Vēloties pierādīt, ka viņi ir paveikuši "ideālu slepkavību", abi paslēpj līķi lielā lādē un sarīko savā dzīvoklī viesības.

## Ārējās saites
Lāčsūnas

**Lāčsūnas** jeb **dzegužlini** (*Polytrichum*) ir zaļsūnu apakšklases dzegužlinu dzimtas (*Polytrichaceae*) ģints, kas agrāk bija iekļauta samtīšu dzimtā (*Bryaceae*). Ģints latīniskais nosaukums veidots no diviem vārdiem *polys* — "daudz", un *thrix* — "mati", sakarā ar sporofītu pārklājumu ar sīkām matveidīgām šķiedrām.

Lāčsūnas aug purvainās pļavās un mitros mežos. Visbiežāk sastopamā suga ir parastā lāčsūna.

## Uzbūve
Parastās lāčsūnas stumbrs sasniedz līdz 30 cm garumu, tas ir brūnganzaļš, klāts ar šaurām, smailām lapām. Stumbra apakšdaļā redzami smalki pavedienveida izaugumi — rizoīdi. Ar rizoīdu palīdzību lāčsūnas uzsūc no augsnes ūdeni un minerālvielas. Lāčsūnu stumbrs jau ir anatomiski diferencēts. Stumbra vidū atrodas koncentrisks vadaudu kūlītis, kura centrā atrodas nedzīvas šūnas, kas vada ūdeni un funkcionāli atbilst augstāk organizēto augu traheīdām. Ap nedzīvajām šūnām atrodas dzīvas šūnas, kas vada organiskās vielas un funkcionāli atbilst sietstobriem.

Lapu virspusi sedz asimilatori, jeb ar hlorofilu bagāti plātņveida izaugumi, kas sastāv no vienas šūnu rindas un stipri palielina lapas asimilācijas virsmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Slepkavība (filma)

**"Slepkavība"** () ir 1956. gada ASV *[[film noir]]*, kura režisors un scenārija autors ir Stenlijs Kubriks. Filmā galvenās lomas atveido Stērlings Heidens, Kolīna Greja un Vinss Edvardss.

Noziedznieks noalgo komandu, lai pastrādātu savu pēdējo noziegumu un apprecētos: nozagt 2 miljonus dolāru no zirgu skriešanās sacīkšu vietas.

Filma nebija finansiāli veiksmīga, tomēr tā ieguva pozitīvas kritiķu atsauksmes. Šī bija Kubrika pirmā filma ar profesionāliem aktieriem un filmēšanas komandu.

## Ārējās saites
Arizonas audzināšana

**"Arizonas audzināšana"** () ir 1987. gada ASV kriminālkomēdija, kuras veidotāji ir Džoels un Ītans Koeni. Filmā galvenās lomas atveido Nikolass Keidžs, Hollija Hantere, Trejs Vilsons, Viljams Forsaits, Džons Gudmens, Frānsisa Makdormanda, Sems Makmarijs un Rendels Kobs.

Noziedznieks Hajs (Nikolass Keidžs) iemīlas un apprec policisti Edvinu (Hollija Hantere). Uzzinot, ka viņiem nevar būt bērnu, abi nolaupa vienu no pieciem  vietējā mēbeļu ražotāja Neitana Arizonas bērniem.

"Arizonas audzināšana" saņēma dažādas kritiķu atsauksmes, tomēr tā bija finansiāli veiksmīga. Amerikas Kinoinstitūts, 100 labāko komēdiju sarakstā, filmu ierindoja 31. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marija Bueno

**Marija Bueno** (; dzimusi , mirusi ) bija brazīliešu tenisiste.
1950. gadu beigās un 1960. gadu sākumā viena no spēcīgākajām tenisistēm pasaulē. ASV atklātā čempionāta (1959, 1963–64, 1966) un Vimbldonas turnīra (1959–60, 1964) uzvarētāja vienspēlēs. Vairākkārtīga *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīru uzvarētāja dubultspēlēs, ieskaitot Vimbldonas turnīru (1965, 1966).

1960. gadā Bueno kļuva par pirmo sievieti, kas ieguvusi kalendāro *Grand Slam* dubultspēlēs (uzvarējusi visas četras galvenās sacensības kalendārā gada laikā), trīs no tām kopā ar Dārlēnu Hārdu un vienu ar Kristīni Trumenu.

Beigusi tenisistes karjeru, Bueno strādāja par komentētāju Brazīlijas kabeļtelevīzijas sporta kanālā *SporTV*.

## Statistika
### Grand Slam turnīru finālu rezultāti
#### Vienspēles

#### Dubultspēles

#### Jauktās dubultspēles

### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

#### Vienspēles

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Starptautiskā tenisa slavas zāle (1978)
* Sāras Palfrijas Dancigas balva (1993)
* Associated Press Gada sportists (1959)

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltu-slāvu valodas

**Baltu-slāvu valodas**, dažkārt arī **baltslāvu valodas**, ir pie indoeiropiešu valodu saimes piederošas valodas. Tās ietver baltu un slāvu valodas. Baltu un slāvu valodām ir vairākas lingvistiskas iezīmes, kas nav sastopamas nevienās citās indoeiropiešu valodās, kas norāda uz kopīgas attīstības periodu. Lai gan uzskats par baltu un slāvu valodu vienotību dažkārt ir apstrīdēts (daļēji politisku iemeslu dēļ), indoeiropiešu valodniecības speciālistu vidū ir vispārēja vienprātība klasificēt baltu un slāvu valodas vienā atzarā, nu vairs tikai dažām to kopības iezīmēm paliekot diskutablām.

thumb|250px|Baltu-slāvu valodu koks bez kuršu valodas

Baltu-slāvu pirmvaloda ir rekonstruēta, izmantojot salīdzinošo metodi, ņemot vērā visas baltu-slāvu valodu kopīgās fonētiskās un gramatiskās iezīmes.

## Kopīgās iezīmes
Uz baltu un slāvu valodu kopību norāda virkne kopīgu fonētisku un gramatisku jauninājumu, kas nav kopīgi ar citām indoeiropiešu valodām. Baltu un slāvu valodās ir arī kopīgi vārdi. Tie vai nu nav atrodami citās indoeiropiešu valodās (izņemot gadījumus, kad tie ir aizgūti), vai arī ir pārmantoti no indoeiropiešu pirmvalodas, bet to nozīme tieši baltu-slāvu valodās ir mainījusies salīdzinājumā ar citām indoeiropiešu valodām. Tas norāda, ka baltu un slāvu valodām ir bijis kopīgs attīstības periods.
thumb|250px|Valodu vecums pēc jaunākajiem pētījumiem (katrs 'dakšiņas' zariņš apzīmē citu valodu)
## Skatīt arī
* Baltu-slāvu pirmvalodas hipotēze
Bohēmijas valdnieku uzskaitījums

**Bohēmijas valdnieki** bija augstākās varas turētāji — kņazi (), hercogi, karaļi mūsdienu Čehijas valsts teritorijā kopš Lielmorāvijas izveides 9. gadsimtā. Visilgāk valdošās valdnieku dinastijas bija Pšemislu dinastija (870—1306),  Luksemburgu dinastija (1310—1437) un Hābsburgu dinastija (1526—1918). 
Pēc Čehoslovākijas Republikas izveides 1918. gadā par augstāko amatpersonu kļuva valsts prezidents.

## Pšemislu dinastija

### Dažādu dinastiju laiks

## Habsburgu dinastija

1521. gadā Austrijas erchercogs Ferdinands I Hābsburgs (*Ferdinand I. Habsburský*) apprecējās ar Bohēmijas, Horvātijas un Ungārijas karaļa Vladislava II meitu Annu un pēc viņas brāļa karaļa Lajoša II bojāejas Mohāčas kaujā 1526. gadā kļuva par Bohēmijas, Horvātijas un Ungārijas karali, 1558. gadā viņu ievēlēja par SRI ķeizaru.
Habsburgu dinastijas valdnieki Bohēmijā valdīja līdz 1918. gadam, izņemot Trīsdesmitgadu kara sākuma posmu  no 1619. līdz 1620. gadam, kad protestantu dominētais Bohēmijas parlaments par karali ievēlēja Pfalcas Frīdrihu.
No 1806. gada Bohēmijas karaļi bija Austrijas Impērijas ķeizari, pēc 1867. gada Austroungārijas valdnieki.
Tuvā Spānija

thumb|360px|Tuvās Spānijas teritorija 197. gadā pr.Kr. (oranžā krāsā).
**Tuvā Spānija** () bija Romas Republikas province Pireneju pussalā, kas atradās mūsdienu Spānijas austrumos un Ebro () ielejas teritorijā. Provinces galvaspilsēta bija Tarrakona.

Augusta Oktaviāna reformu rezultātā pēc tam, kad romieši pilnībā iekaroja Pireneju pussalu, beidzoties Kantabrijas kariem, Tuvās Spānijas province tika apvienota ar Galēciju () un Tālās Spānijas provinces daļu, izveidojot Tarrakonas Spānijas () provinci.

## Literatūra
* Géza Alföldy: Fasti Hispanienses. Senatorische Reichsbeamte und Offiziere in den spanischen Provinzen des römischen Reiches von Augustus bis Diokletian. Steiner, Wiesbaden 1969 (S. 3-130, 230—252 zu den Beamten der Hispania citerior)
* Tilmann Bechert: Die Provinzen des römischen Reiches. Einführung und Überblick. Von Zabern, Mainz 1999, ISBN 3-8053-2399-9, S. 65-71

## Ārējās saites
Tālā Spānija

thumb|360px|Tālās Spānijas teritorija 197. gadā pr.Kr. (zaļā krāsā).
**Tālā Spānija** () bija Romas republikas province Pireneju pussalā, kas atradās mūsdienu Spānijas dienvidos, Andalūzijā, Gvadalkiviras ielejā. Provinces galvaspilsēta bija Korduba (mūsdienu Kordova).

Otrā Pūniešu kara laika laikā Spānija pārsvarā atradās kartāgiešu kontrolē. Bet drīz vien romieši iekaroja viņu teritorijas. Augusta Oktaviāna reformu rezultātā pēc tam, kad romieši pilnībā iekaroja Pireneju pussalu, beidzoties Kantabrijas kariem, Tālās Spānijas province tika sadalīta Luzitānijas un Bētikas provincēs. Daļa tika pievienota Tarrakonas Spānijai.

## Literatūra
* Tilmann Bechert u. a. (Hrsg.): Orbis Provinciarum. Die Provinzen des römischen Reiches. Einführung und Überblick. von Zabern, Mainz 1999, ISBN 3-8053-2399-9, S 65-71.
* Walter Trillmich und Annette Nünnerich-Asmus (Hrsg.): Hispania Antiqua — Denkmäler der Römerzeit. von Zabern, Mainz 1993, ISBN 3-8053-1547-3
Anrī de La Volks

**Anrī de La Volks** (; dzimis , miris ) bija franču gaisa balona pilots, ceļotājs, rakstnieks un lielāko Francijas un starptautisko aviācijas asociāciju līdzdibinātājs.

No 1898. gada marta līdz 1897. gada maijam viņš dzīvoja pie vietējām ciltīm Patagonijā un vēlāk uzrakstīja grāmatu par šo pieredzi.

1898. gadā viņš kopā ar Ernestu Aršdekonu, Leonu Serpolē, Andrī de la Valetu, Žilu Vernu, Honorīnu de Viāns Morēls Vernu, Andrē Mišlēnu, Albēru de Dionu, Albertu Santušu-Dimonu un Anrī Dešu de la Mērtu nodibināja Francijas aeronautikas klubu.

1900. gada 9. oktobrī viņš kopā ar pavadoni uzstādīja pasaules rekordu, veicot lielāko attālumu ar gaisa balonu. Viņš 35,75 stundās veica 1200 jūdzes no Vensānas, Parīzē līdz Koroštiševai netālu no Kijivas (toreiz Krievijas Impērijā). 1900. gadā viņš saņēma Francijas aeronautikas kluba "Lielo medaļu" par izciliem ieguldījumiem aviācijas attīstībā. Šis sasniegums tika veikts gaisa balonu lidošanā 1900. gada vasaras olimpisko spēļu ietvaros.

1905. gadā viņš bija viens no Starptautiskās aeronautikas federācijas līdzdibinātājiem un kļuva par tās vadītāju. Viņš vairākas reizes apmeklēja ASV, lai veiktu gaisa balonu paraugdemonstrējumus, un *[[The New York Times]]* viņu raksturoja kā vienu no "veiksmīgākajiem un drosmīgākajiem gaisa balonistiem pasaulē".

Viņš izstrādāja dirižabļus Francijas aviācijas kompānijai *Zodiac Aerospace*. Viņš publicēja 12 grāmatas, galvenokārt par aviāciju.

1930. gada 18. aprīlī viņš gāja bojā gaisa balona lidojumā, saskaroties ar elektrolīnijām starp Monreālu, Kanādā un Ņuarku, Ņūdžersijā.

## Atsauces
Hazārija

**Hazārija** jeb **Hazāru kaganāts** bija hazāru valsts, kas no apmēram 650. līdz 950. gadam pastāvēja dienvidaustrumu Eiropā. Lielāko varenību tā sasniedza 9. gadsimtā, kad Hazārijas teritorija pletās no Karpatiem līdz pat Volgas upes vidustecei. Hazāri bija izvērsuši plašu tirdzniecības ceļu tīklu, kura centrs bija viņu galvaspilsēta Itila (mūsdienu Astrahaņa).

## Izveide
Pēc Rietumtjurku kaganāta sabrukuma 7. gadsimta vidū hazāru valdnieki jau kļuva suverēni un izveidoja savu valsti, t.s. Hazāru kaganātu. Mītiskais hazāru šads Bulans ar saviem ļaudīm 7. gadsimtā konvertējies jūdaismā. Hazāri bieži karoja ar austrumslāviem, jo viens no ienesīgākajiem hazāru ienākumu avotiem bija vergu tirdzniecība, kurus viņi ieguva uzbrūkot un saņemot gūstā slāvus. Slāvu vergi parasti tika pārdoti Vidusjūras reģiona zemēs.

## Tirdzniecība
Cauri Hazārijai veda Zīda ceļa ziemeļrietumu atzari un tirdzniecības (tranzīta) ceļš Rēgensburga—Vīne—Krakova—Kijiva—Sarkela—Itila. Šis sauszemes tirdzniecības ceļš izveidojās līdzīgu iemeslu dēļ kā vikingu ziemeļu-dienvidu tranzīta ceļš. Proti, iekšējie nemieri Bizantijā, Bizantijas kari ar persiešiem un arābiem, pirātu sirošana Vidusjūrā, kas paralizēja daudz īsāko un izdevīgāko jūras tirdzniecības ceļu caur Vidusjūras un Melno jūru.

## Sabrukums

968./969. gadā Kijivas kagans Svjatoslavs sagrāva šada Josifa armiju, ieņēma un izpostīja Sarkelu, Atilu, Semenderu u.c. hazāru lielākās pilsētas. Desmit gadus vēlāk hazāru zemēs iebruka pečeņegi. Daļa hazāru it kā esot migrējuši uz ungāru stepi, daļa — uz Bizantiju, pārējie asimilējās.

## Ārējās saites
Kantabri

thumb|350px|Kantabru apdzīvotā teritorija Kantabrijas karu laikā.
thumb|350px|Kantabru karavīri ar apaļajiem vairogiem un zirgu. (Stēla)
**Kantabri** () ir sena 11 cilšu savienība, kas apdzīvoja Spānijas ziemeļu piekrasti mūsdienu Kantabrijas teritorijā, Astūrijas austrumos, Kastīlijai un Leonai piegulošajos kalnu apgabalos.

Pēc Strabona ziņām kantabri iepriekš saucās vai nu luzitāņi (t.i. bija indoeiropiešu tauta), vai arī pēc Jūlija Cēzara domām tā bija Ibērijas pussalas autohtonā tauta.

Kantabriem bija nevaldāmu un neatkarīgu kalniešu reputācija. Ilgu laiku tiem izdevās atvairīt romiešu uzbrukumus. Pirmie Romas impērijas spēki uzbruka viņiem ap 150. gadu pr.Kr. Savās "Piezīmēs par Gallijas karu" (III, 26) Cēzars aprakstīja, kā Krass izcīnīja uzvaru pār apvienoto kantabru un akvitāņu armiju, kurus viņš sauca par "radniecīgām ciltīm", kas rada šaubas par kantabru piederību ķeltibēriem (šāds uzskats ir populārs kādā Rietumeiropas vēsturnieku daļā). Pats nosaukums "kantabri" ir ligūriešu izcelsmes un nozīmē "kalnieši". Kantabru cilšu nosaukumi un viņu vietējās tradīcijas arī atšķiras no kaimiņu ķeltibēriem.

Uzvarēt kantabrus izdevās vienīgi Agripam un Augustam Oktaviānam, kas personīgi piedalījās militārajās kampaņās, kas pazīstamas kā Kantabrijas kari (29—19 gados pr.Kr.), kuros kantabri un to sabiedrotie astūri tika daļēji iznīcināti. Tiberijs ieguva pirmo militāro rūdījumu karā pret kantabriem 25. gadā pr.Kr. militārā tribūna amatā.

Pēc tam kantabru zemes tika iekļautas Tarrakonas Spānijas provinces sastāvā ar ierobežotu autonomiju. Kantabri apgādāja ar rekrūšiem romiešu armijas palīgspēkus, līdzīgi, kā viņu rietumu kaimiņi, astūri. Senajā Kantabrijā atradās svina šahtas, par kurām ir maz informācijas.

Vietējie iedzīvotāji tā arī netika līdz galam romanizēti, jo pārsvarā saglabāja savu agrāro dzīvesveidu. Galīga romanizācija notika tikai pēc arābu iebrukuma Ibērijas pussalā.

## Kultūrā
Kantabru cīņai ar romiešiem Korokottas vadībā ir veltīta spāņu mākslas filma "Kantabri" (1980, režisors Pols Neši).

## Atsauces

## Ārējās saites
Rezvans Racs

**Rezvans Dinke Racs** (, dzimis ) ir bijušais Rumānijas futbolists, spēlējis kreisās malas aizsarga pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks.

Racs savas karjeras laikā kopumā ieguvis deviņus līgas titulus (divus ar ''Rapid București'' un septiņus ar ''Shakhtar Donetsk''), vienu Rumānijas kausu, piecus Ukrainas kausus, vienu UEFA kausu, vienu Rumānijas Superkausu un trīs Ukrainas Superkausus.

Rumānijas futbola izlases sastāvā Racs debitēja 2002. gadā. Pārstāvējis izlasi 2008. un 2016. gada Eiropas čempionātā. 2011. gadā kļuvis par izlases kapteini.

## Sasniegumi
**Rapid București**

* Divizia A: 1998–99, 2002–03
* Rumānijas kauss: 2001–02
* Rumānijas Superkauss: 2002

**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas Premjerlīga: 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13
* Ukrainas kauss: 2003–04, 2007–08, 2010–11, 2011–12, 2012–13
* Ukrainas Superkauss: 2005, 2008, 2010
* UEFA kauss: 2008–09

## Ārējās saites
Jurks Seitaridis

**Georgijs "Jurks" Seitaridis** (, dzimis ) ir bijušais Grieķijas futbolists, spēlējis aizsarga pozīcijā, bijis Grieķijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Grieķijas klubus *[[PAS Giánnina]]* un ''Panathinaikos'', Portugāles klubu ''Porto'', Krievijas klubu ''Dynamo Moscow'' un Spānijas klubu ''Atletico Madrid''. Izcīnījis divus Grieķijas Superlīgas titulus ar *Panathinaikos*.

Grieķijas futbola izlases sastāvā debitējis 2002. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2004. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 2008. gada Eiropas čempionātā un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**PAS Giannina**

* Grieķijas 2. Superlīga: 1999–2000

**Panathinaikos**

* Grieķijas Superlīga: 2003–04, 2009–10
* Grieķijas kauss: 2003–04, 2009–10

**Porto**

* Supertaça Cândido de Oliveira: 2004
* Starpkontinentālais kauss: 2004

**Grieķija**

* Eiropas čempionāts: 2004

## Ārējās saites
Angels Basins

**Angels Basins** (, dzimis ) ir bijušais Grieķijas futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Grieķijas futbola izlases dalībnieks.

Kopā ar Grieķijas futbola izlasi Basins uzvarēja 2004. gada Eiropas čempionātā. Kopumā izlases sastāvā aizvadījis 100 mačus.

## Sasniegumi
**Panathinaikos**

* Grieķijas Superlīga: 1995–96, 2003–04
* Grieķijas kauss: 2003–04

**Grieķija**

* Eiropas čempionāts: 2004

## Ārējās saites
Baltic Touring Car Championship

***Baltic Touring Car Championship***, saīsināti **BaTCC**, ir salonautomobiļu sacensības, kuras sacīkstes galvenokārt norisinās Baltijas valstīs. Atsevišķi posmi ir aizvadīti arī Polijā, Somijā un Zviedrijā.

## Sacensību norises vietas

## Atsauces
Sergejs Semaks

**Sergejs Semaks** (, dzimis ) ir Krievijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Krievijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada Semaks ir Krievijas Premjerlīgas kluba ''Zenit Saint Petersburg'' galvenais treneris.

Krievijas futbola izlases sastāvā Semaks piedalījās 2002. gada FIFA Pasaules kausā un 2008. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Brakari

thumb|320px|''Fonte do Ídolo'' svētvieta ar uzrakstu un Nabijas tēlu.
**Brakari** () bija galēkiem radniecīga ķeltu cilts, kas dzīvoja mūsdienu Portugāles ziemeļos (Meņju provinces teritorija starp Tamegas un Kavadu upēm, netālu no Bragas pilsētas, kas savu nosaukumu (Brakara Augusta) bija ieguvusi no šīs cilts). 1. gadsimta sākumā cilts politiskais centrs un tautas padomes (*consilium Genentis*) atrašanās vieta bija oppida, kas mūsdienās zināma kā Citānija de Briteiruša.

Apians rakstīja, ka brakari bija ļoti kareivīga tauta. Kā viņš rakstīja, brakaru sievietes-karotājas cīnījās, sargājot savas apmetnes, "negriežoties atpakaļ, nerādot savas muguras, neizdodot nevienu skaņu", izvēloties nāvi, nevis gūstu. Domājams, nemetatu cilts bija brakaru sabiedrotie.

Vēsturniekiem nerada šaubas tas, ka brakari runāja kādā no spāņu ķeltu valodām: liecība par to konkrēti ir uzraksts, kas veltīts dievietei Nabijai, kas atrasts "*Fonte do Ídolo*" svētvietā, vai arī viņu pilsētas Tongobrigas nosaukumā (uz dienvidiem no Marko di Kanavezešas pilsētas).

Brakaru apdzīvotajā reģionā atradās vairākas vietējās citadeles, kas izrādīja pretestību romiešu varai. Tādas bija Lambriaka, Avobriga un Kinānija. Lambriaka un Avobriga atradās netālu no krasta, domājams, netālu no Aves upes grīvas, kur ir zināmas vairāku citadeļu drupas. Cividade de Torrozo citadelē šajā apvidū arheologi ir atraduši romiešu aplenkuma un iekarošanas pēdas. Tika izteikts pieņēmums, ka Kinānija varētu būt Sitānija de Briteiruša. Taču tas nav tik viennozīmīgi, jo tuvumā ir arī citas citadeles, tai skaitā Citānija de Sanfina. Ir zināms, ka pie Kinānijas bija dzelzs raktuves, kas tika izmantotas, lai organizētu pēkšņu uzbrukumu romiešu nometnei.

Šai tautai kaimiņos uz dienvidiem dzīvoja galēki (kas deva nosaukumu lielākai cilšu savienībai ar tādu pašu nosaukumu — galēki) un narbasi, ziemeļos dzīvoja luanči, nebisoci un surbi, austrumos — nemetati un ļubaini, austrumos — Atlantijas okeāna piekraste.

Dieviete Nabija bija ļoti populāra brakaru teritorijā. Viena no tādām svētvietām ar uzrakstiem bija "*Fonte do Ídolo*" Bragā.

## Literatūra
* Coutinhas, José Manuel (2006), Aproximação à identidade etno-cultural dos Callaici Bracari, Porto.
* Queiroga, Francisco (1992), War and Castros, Oxford.
* Silva, Armando Coelho Ferreira da (1986), A Cultura Castreja, Porto.
Aleksejs Berezuckis

**Aleksejs Berezuckis** (, dzimis ) ir Krievijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis aizsarga pozīcijā, bijis Krievijas futbola izlases dalībnieks.

Alekseja dvīņu brālis Vasilijs arī ir futbolists.

## Karjera

### Spēlētāja karjera
Savu lielāko daļu spēlētāja karjeru Berezuckis pavadīja ''CSKA Moscow'' komandā, iegūstot sešus līgas titulus, septiņus Krievijas kausu, piecus Krievijas Superkausus un vienu UEFA kausu.

Krievijas futbola izlases sastāvā Berezuckis debitēja 2003. gadā. Piedalījies 2008., 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

### Trenera karjera
Savu trenera karjeru Berezuckis iesāka kā trenera asistents Leonīda Slucka asistents Nīderlandes komandā *[[SBV Vitesse]]*. 2021. gada februārī viņš kļuva par *CSKA Moscow* trenera asistentu, bet tā gada jūnijā jau par galveno treneri.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**CSKA Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2003, 2005, 2006, 2012—13, 2013—14, 2015—16
* Krievijas kauss: 2001—02, 2004—05, 2005—06, 2007—08, 2008—09, 2010—11, 2012—13
* Krievijas Superkauss: 2004, 2006, 2007, 2009, 2013
* UEFA kauss: 2004—05

## Ārējās saites
Niklass Aleksandersons

**Jenss Niklass Aleksandersons** (, dzimis ) ir bijušais Zviedrijas futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.

Zviedrijas futbola izlases sastāvā aizvadījis 109 mačus. Piedalījies 2002. un 2006. gada FIFA Pasaules kausā, 2000. un 2008. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**IFK Göteborg**

* Allsvenskan: 1996, 1007
* Svenska Cupen: 2008
* Svenska Supercupen: 2008

## Ārējās saites
Antonijs Nikopolidis

**Antonijs Nikopolidis** (, dzimis ) ir Grieķijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Grieķijas futbola izlases dalībnieks.

Nikopolidis tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem Grieķijas vārtsargiem. Ar ''Panathinaikos'' un ''Olympiacos'' komandām izcīnījis 11 Grieķijas Superlīgas titulus, deviņus Grieķijas kausus un trīs Grieķijas Superkausus. Astoņas reizes atzīts par Grieķijas labāko vārtsargu.

Grieķijas futbola izlases sastāvā aizvadījis 90 mačus. Kopā ar izlasi uzvarējis 2004. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Teodors Zagorakis

**Teodors Zagorakis** (, dzimis ) ir Grieķijas politiķis, bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Grieķijas futbola izlases dalībnieks.

Bijis Grieķijas futbola izlases kapteinis, kad tā uzvarēja 2004. gada Eiropas čempionātā. Pārstāvējis Grieķijas klubus ''Kavala'', ''PAOK'' un ''AEK Athens'', Anglijas klubu ''Leicester City'' un Itālijas klubu ''Bologna''.

No 2007. gada līdz 2012. gadam bijis *PAOK* kluba prezidents. Vēlāk uzsācis savu politiķa karjeru. 2014. gadā viņš kļuva par Eiropas Parlamenta deputātu.

## Sasniegumi
**Leicester City**

* Anglijas Līgas kauss: 1999–2000

**AEK Athens**

* Grieķijas kauss: 2001–02

**Grieķija**

* Eiropas čempionāts: 2004

## Ārējās saites
Trajans Dells

**Trajans Dells** (, dzimis ) ir Grieķijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis aizsarga pozīcijā, bijis Grieķijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākus Grieķijas klubus, vislielākos panākumus gūstot ar ''AEK Athens'' komandu, ar kuru viņš izcīnīja divus Grieķijas kausus. Spēlējis arī Anglijas komandā ''Sheffield United'', Itālijas komandās ''Perugia'' un ''Roma'', kā arī Kipras komandā ''Anorthosis Famagusta''.

Ar Grieķijas futbola izlasi 2004. gadā izcīnījis Eiropas čempionāta titulu. Dells guva izšķirošos vārtus 2004. gada Eiropas čempionāta pusfināla spēlē pret Čehiju, to izdarot papildlaika pirmajā puslaikā. Tie ir arī vienīgie sudraba vārti kādā no starptautiskajām spēlēm.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**AEK Athens**

* Grieķijas kauss: 1999—2000, 2010—11

**Grieķija**

* Eiropas čempionāts: 2004

### Trenera karjera
**AEK Athens**

* Gamma Ethniki: 2013—14
* Grieķijas futbola līga: 2014—15

## Ārējās saites
Ivans Elgera

**Ivans Elgera Vuhia** (; dzimis ) ir Spānijas bijušais futbolists, spēlējis aizsarga pozīcijā, bijis Spānijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis piecus profesionālus klubus, visspilgtāk pārstāvot *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]*. Ar *Real Madrid* komandu izcīnījis trīs *[[La Liga]]* titulus, divus UEFA Čempionu līgas titulus, kā arī vienu Starpkontinentālais kausu un UEFA Superkausu.

Spānijas futbola izlasi Elgera pārstāvēja 2002. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī divos Eiropas čempionātos.

## Sasniegumi
**Real Madrid**

* La Liga: 2000–01, 2002–03, 2006–07
* Spānijas Superkauss: 2003
* UEFA Čempionu līga: 1999–2000, 2001–02
* Starpkontinentālais kauss: 2002
* UEFA Superkauss: 2002

**Valencia**

* Copa del Rey: 2007–08

## Ārējās saites