open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
FK Sarajevo

***Fudbalski klub Sarajevo***, saīsināti ***FK Sarajevo***, ir Bosnijas un Hercegovinas futbola klubs no Sarajevas. Klubs ir dibināts 1946. gadā kā *SD Torpedo*. Pašlaik spēlē Bosnijas un Hercegovinas Premjerlīgā. Mājas spēles aizvada Asima Ferhatoviča stadionā, kura ietilpība ir 34&nbsp;500 vietu.

*FK Sarajevo* futbolisti ir piecas reizes uzvarējuši Premjerlīgā, sešas reizes ieguvuši Bosnijas un Hercegovinas kausu un vienreiz kļuvuši par valsts superkausa ieguvējiem. Komanda ir guvusi panākumus arī Dienvidslāvijas laikā — divas reizes kļuvuši par Dienvidslāvijas čempioniem un divreiz spēlējusi Dienvidslāvijas kausa izcīņas finālā.

## Sasniegumi
* **[[Bosnijas un Hercegovinas Premjerlīga]]**
** Čempioni (5): 1998–99, 2006–07, 2014–15, 2018–19, 2019–20
** Vicečempioni (7): 1994–95, 1996–97, 1997–98, 2005–06, 2010–11, 2012–13, 2020–21
* **Dienvidslāvijas Pirmā līga**
** Čempioni (2): 1966–67, 1984–85
** Vicečempioni (2): 1964–65, 1979–80
* **Dienvidslāvijas Otrā līga**
** Uzvarētāji (1): 1948–49
* **Bosnijas un Hercegovinas kauss**
** Kausa ieguvēji (7): 1996–97, 1997–98, 2001–02, 2004–05, 2013–14, 2018–19, 2020–21
** Finālisti (3): 1998–99, 2000–01, 2016–17
* **Bosnijas un Hercegovinas superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1997
** Finālisti (2): 1998, 1999
* **Dienvidslāvijas kauss**
** Finālisti (2): 1966–67, 1982–83

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  
* Kluba profils UEFA vietnē 
* Kluba profils ''soccerway.com''
Elvedina Muzaferija

**Elvedina Muzaferija** (, dzimusi ) ir Bosnijas un Hercegovinas kalnu slēpotāja.

Pārstāvēja savu valsti 2018. gada olimpiskajās spēlēs Phjončhanā, kur 18 gadu vecumā bija Bosnijas un Hercegovinas delegācijas karognesēja olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā. E. Muzaferijas iegūtā 30. vieta nobraucienā bija augstākā starp Bosnijas un Hercegovinas sportistiem šajās olimpiskajās spēlēs.  Pekinā supergigantā ieņēma 25. vietu.  viņa uzlaboja savu labāko sasniegumu olimpiādēs, supergigantā iegūstot 16. vietu.

Pasaules kausā labāko rezultātu sasniedza  Kransmontānā, nobraucienā izcīnot 4. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Van Mijena fjords

**Van Mijena fjords** () ir fjords Špicbergenas salas dienvidrietumos, Svalbārā. Stiepjas 83 km garumā (kopā ar Bellsunnu trešais garākais fjords Svalbārā) dienvidrietumu—ziemeļaustrumu virzienā starp Nordenšelda Zemi ziemeļos un Nathorsta Zemi dienvidos. Austrumos fjordam piekļaujas Hēra Zeme.

Krasta līnija stipri izrobota, no Bellsunna dienvidaustrumu virzienā atzarojas Van Kēlena fjords. Pašu 62 km garo Van Mijena fjordu no Bellsunna atdala šaurā un garā Akseleja. Fjordā noplūst vairāki nelieli ledāji, ievērojamākie no kuriem ir Fritjovbrēns un Paulabrēns. Fjorda ziemeļrietumu piekraste ietilpst Nordenšelda Zemes nacionālajā parkā.

Fjords nodēvēts par godu holandiešu vaļu medniekam Villemam Kornelisam van Mijdenam *(Willem Cornelisz. van Muyden)*. Sākotnēji fjords tika dēvēts pa Lova šaurumu *(Lowe Sound)*, bet par Van Mijdena līci *(Van Muyden's Haven)* sauca nelielu līci Bellsunna ziemeļos. Vēlākos gados kartogrāfisko kļūdu rezultātā nosaukums transformējās tagadējā formā un tika attiecināts uz visu fjordu.

Fjorda ziemeļaustrumos, Bragancavogena līča krastā izvietojusies ogļraču pilsētiņa Sveagruva.

## Atsauces
Georgijs Gamovs

**Georgijs Gamovs** (, dzimis , miris ), zināms arī kā **Džordžs Gamovs** (), bija Krievijas Impērijā dzimis, Padomju Savienībā un Amerikas Savienotajās Valstīs dzīvojis un strādājis astrofiziķis, kodolfiziķis un kosmologs. Gamovs ir pazīstams ar saviem darbiem kvantu mehānikā, atomfizikā, astrofizikā, kosmoloģijā un bioloģijā. Viņš ir pirmais, kurš izmantojis kvantu mehāniku kodolfizikā un izskaidrojis α sabrukšanu (1928). Izstrādājis zvaigžņu evolūcijas teoriju (1937—1940), kopā ar citiem zinātniekiem — karstā Visuma teoriju (1946), kā arī pirmo ģenētiskā koda modeli (1954).

## Dzīvesgājums
Dzimis  Krievijas Impērijas pilsētā Odesā. 1922. un 1923. gadā studēja Odesas Universitātē, bet no 1923. līdz 1929. gadam — Ļeņingradas Universitātē. Pēc augstskolas beigšanas strādāja pie kvantu mehānikas Getingenē, pēc tam — Kopenhāgenas Universitātē un Kavendiša laboratorijā Kembridžā. Atgriezies Padomju Savienībā, viņš strādāja Rādija institūtā Ļeņingradā. Padomju varas iestādes Gamovam vairs neatļāva piedalīties zinātniskās konferencēs ārvalstīs, tomēr 1933. gadā viņam kopā ar sievu atļāva apmeklēt Solvejas konferenci Beļģijā. Pēc konferences Gamovs ar sievu neatgriezās Padomju Savienībā. 1940. gadā viņš ieguva Amerikas Savienoto Valstu pilsonību. 

Gamovs bija Padomju Savienības Zinātņu akadēmijas loceklis no 1932. līdz 1938. gadam, 1990. gadā statuss tika atjaunots. 1953. gadā kļuva par ASV Zinātņu akadēmijas locekli. 1943. un 1946. gadā nominēts Nobela prēmijai fizikā.
Hinlopena šaurums

**Hinlopena šaurums** () ir jūras šaurums Svalbāras ziemeļaustrumos. Tas atdala Špicbergenu rietumos no Ziemeļaustrumu Zemes austrumos un savieno Ziemeļu Ledus okeānu ar Barenca jūru. Šaurums ir 167 km garš un 10—60 km plats.

Krasti līčaini, stipri izroboti, piekrastē nelielas saliņas un klintis. Šauruma dienvidu daļā daudz salu, lielākās no kurām ir Vilhelma sala (120 km²) un Vālberga sala (48 km²). No austrumiem šaurumam piekļaujas Vālenberga fjords un Mērčisona fjords, no rietumiem — Lomfjords. Viss šaurums ietilpst Ziemeļaustrumu Svalbāras dabas rezervātā. Šaurums grūti kuģojams, jo tajā bieži sastopams peldošs ledus un spēcīgas straumes.

Šaurums ap 1617. gadu nosaukts par godu holandiešu kompānijas *Noordsche Compagnie* vadītājam Timenam Jakobsam Hinlopenam *(Thymen Jacobsz Hinlopen)*, bet vaļu medniekiem bijis zināms jau agrāk un bieži jaukts ar tālāk rietumos esošo Veidefjordu.

## Atsauces
Mesines līcis

right|220px|thumb|Mesines līča satelītuzņēmums
**Mesines līcis**, arī **Mesiniks** (), ir Jonijas jūras līcis Peloponēsas pussalas austrumu piekrastē, kas atdala Mesēnijas pussalu no Mani pussalas. Līcis apskalo Mesēnijas dienvidus un Mani pussalas dienvidrietumu piekrasti. Līča rietumos atrodas Venetiko sala, bet dienvidaustrumos līcis robežojas ar Tenara ragu. Rietumu piekraste ir zema un to klāj auglīgas lauksaimniecības zemes, kas ir daļa no Pamisas līdzenuma. Austrumu piekrasti veido Taigeta dienvidu nogāzes, diezgan klinšainas un nepiemērotas kāpšanai, daudzās vietās ar stāvām jūrā izvirzītām kraujām. Apdzīvotu vietu tur ir maz.

Ziemeļu daļa ir samērā blīvi apdzīvota ar Kalames un Mesini pilsētām. Rietumu daļā ir daudz smilšu pludmaļu, kas piesaista tūristus. Līča ziemeļaustrumos ir liela ostas pilsēta, Kalame, netālu no kuras līcī ietek Pamisas upe. Līča piekrastē ir izvietojušies daudzi piejūras kūrorti.

Gar līča austrumu piekrasti iet ceļš Kalame — Areopole. Līča ziemeļos atrodas nacionālais ceļš 82, bet gar rietumu piekrasti iet ceļš Koroni — Rizomila.

## Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas gar līci:
* Korona (rietumos)
* Longa (rietumos)
* Petalīdija (ziemeļrietumi)
* Mesini (ziemeļrietumi)
* Kalame (ziemeļrietumi)
* Kardamili (austrumi)
* Stupa (austrumi)
* Aja Nikolaosa (austrumi)
* Trahila (dienvidaustrumi)
* Areopole (dienvidaustrumi)
* Pirgosdiru (dienvidaustrumi)
* Gerolimena (dienvidaustrumi)

## Ārējās saites
2019. gada FIA Pasaules rallijkrosa čempionāts

[thumb|right|2019. gada čempions [Timijs Hansens]]
**2019. gada FIA Pasaules rallijkrosa čempionāts** bija FIA Pasaules rallijkrosa čempionāta sestā sezona, kuru piedāvāja *[[Monster Energy]]*. Šo autosporta čempionātu atzīst Starptautiskā Automobiļu federācija (FIA) un tās ir starptautiskā rallijkrosa augstākā līmeņa sacensības. 2019. gada FIA Pasaules rallijkrosa čempiona titulu izcīnīja Timijs Hansens.

## Kalendārs
2019. gada čempionāts norisināsies šādos datumos un vietās:

### FIA Pasaules rallijkrosa čempions

a 15 čempionāta punktu zaudējums – tiesnešu lēmums

## Ārējās saites
*
Esbjerg fB

***Esbjerg forenede Boldklubber***, saīsināti ***Esbjerg fB*** vai ***EfB***, ir profesionāls Dānijas futbola klubs no Esbjergas. Klubs ir dibināts 1924. gadā. Pašlaik spēlē Dānijas 1. divīzijā. Mājas spēles komanda aizvada stadionā *[[Blue Water Arena]]*, kura kopējā ietilpība ir 16&nbsp;942 vietas. Kluba futbolisti ir piecas reizes izcīnījuši Dānijas čempiontitulu un trīs reizes uzvarējuši Dānijas kausa izcīņā. 

No 2007. līdz 2008. gadam klubu pārstāvēja Latvijas futbolists Igors Stepanovs.

## Sasniegumi
* **Dānijas čempionāts** (kopš 1991. gada — **[[Dānijas futbola Superlīga|Superlīga]]**)
** Čempioni (5): 1961, 1962, 1963, 1965, 1979
** Vicečempioni (3): 1956, 1968, 1978
* **[[Dānijas kauss futbolā|Dānijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 1963–64, 1975–76, 2012–13
** Finālisti (6): 1956–57, 1961–62, 1977–78, 1984–85, 2005–06, 2007–08

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils UEFA vietnē 
* Kluba profils ''soccerway.com''
Ērkšķu iela (Rīga)

**Ērkšķu iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Imantā. Iela sākas no Jūrmalas gatves un beidzas pie Rīgas—Jūrmalas veloceliņa (Pureņu iela) līdzās dzelzceļa līnijai Rīga—Tukums, nekrustojot citas ielas. Kopējais ielas garums ir 300 metri, tā ir klāta ar asfalta un grants segumu. Ielā ir savrupmāju un rindu dzīvojamo māju apbūve.

## Ielu savienojumi
Ērkšķu  iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūrmalas gatve (T veida krustojums)
* Pureņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
Finanšu pārskats

thumb|Finanšu pārskata attēlojums.
**Finanšu pārskats** (saukts arī par **finanšu atskaiti**) ir uzņēmuma, valsts institūcijas vai indivīda finansiālā stāvokļa un veikto darījumu pārskats, kura galvenais mērķis ir nodrošināt to lietotājus ar informāciju par naudas plūsmas darbību.

Finanšu pārskatā parasti ietilpst divas sadaļas — **ienākumu pārskats**, kurā tiek atspoguļota attiecīgā uzņēmuma vai indivīda ieņēmumu un izdevumu naudas plūsmas informācija, kā arī **[[bilance]]s pārskats**, kurā galvenokārt tiek norādīts attiecīgā uzņēmuma vai indivīda īpašumā piederošais kapitāls un parādsaistības.

Ar finanšu pārskatu analīzi galvenokārt nodarbojas grāmatvedības nozare. Finanšu pārskati ir svarīgi investoriem, kuriem ir būtiski zināt vai ieguldīt attiecīgajā uzņēmumā vai nē. Tāpat arī bankām ir svarīgi zināt attiecīgā uzņēmuma vai indivīda finanšu pārskatu pirms tiek noformulēts kredīts vai cita veida aizdevums.

## Pieejamība
Finanšu pārskatus ir iespējams veidot gan noalgojot grāmatvedi, gan patstāvīgi — veicot nepieciešamās atskaites uz papīra lapas vai caur ''Excel'' un tam līdzīgām izklājlapu lietojumprogrammatūrām datorrakstā. Tāpat mūsdienās dažādas finanšu pārskatu variācijas ir iespējams iegūt arī mobilo lietotņu veidā, kuras var lejuplādēt savās viedierīcēs no *[[App Store]]* un *[[Google Play]]* lietotņu veikaliem.

## Skatīt arī
* Aktīvi
* Bilance
* Gada pārskats
* Ienākumi
* Izdevumi
* Pasīvi

## Atsauces

## Ieteicamā literatūra
* 

## Ārējās saites
* ''Encyclopaedia Britannica'' ieraksts 
* ''Investopedia'' ieraksts
Atriebēji: Noslēgums

**"Atriebēji: Noslēgums"** () ir 2019. gada ASV supervaroņu filma, kas balstīta uz *[[Marvel Comics]]* supervaroņu komandas Atriebēji piedzīvojumiem. Filmu producē *[[Marvel Studios]]* un izplata *[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]*. Tas ir tiešs turpinājums 2018. gada filmai "Atriebēji: Bezgalības karš", kā arī turpinājums 2012. gada filmai "Atriebēji" un 2015. gada filmai "Atriebēji: Ultrona laikmets", kā arī 22. filma *[[Marvel Cinematic Universe]]* visumā. Filmas režisori ir Entonijs un Džo Russo, scenārija autori Kristofers Markuss un Stīvens Makfīlijs. Galvenās lomas atveido Roberts Daunijs jaunākais, Kriss Evanss, Marks Rafalo, Kriss Hemsvorts, Skārleta Džohansone, Džeremijs Renners, Dons Čīdls, Pols Rads, Bri Lārsone, Kārena Gilana, Danai Gurira, Bredlijs Kūpers un Džošs Brolins. Filmā izdzīvojušie Atriebēju komandas locekļi un to sabiedrotie cīnās ar sekām, kas palikušas pēc Tanosa "Bezgalības kara".

Filma tika izziņota 2014. gada oktobrī kā "Atriebēji: Bezgalības karš — Otrā daļa". 2015. gada aprīlī Brāļi Russo tika apstiprināti kā filmas režisori, un maijā par scenāristiem apstiprināja Markusu un Makfīliju. 2016. gada jūlijā, *Marvel* nomainīja nosaukumu uz "Nenosaukta Atriebēju filma". Filmēšana tika sākta 2017. gada augustā studijā *[[Pinewood Atlanta Studios]]* Feijetā, Džordžijā, filmējot vienlaicīgi arī "Bezgalības karu", filmēšanu beidza 2018. gada janvārī. Ārpus studijas filmēts tika Atlantas metro un Atlantas pilsētā, kā arī Ņujorkas štatā. Filmas oficiālais nosaukums tika izziņots 2018. gada decembrī. Filma ar 356 miljonu ASV dolāru budžetu ir trešā visu laiku dārgākā filma, kas jebkad ir filmēta.

Filma "Atriebēji: Noslēgums" pasaulē tika gaidīta un kompānija *Disney* to atbalstīja ar plašām reklāmas kampaņām. Filmas pirmizrāde norisinājās  Losandželosā, savukārt ASV kinoteātros to sāka demonstrēt no . Filma bija skatāma arī IMAX un 3D formātos. Filma saņēma pozitīvu kritiku par lielisko režiju, aktierspēli, izklaides vērtību un emocionālo svaru. Kritiķi uzsver, ka šī filma ir kulminācija visam 22 filmu ciklam. Tāpat filmai ir lieliski finansiālie panākumi, tā visā pasaulē ir nopelnījusi vairāk kā 2,7 miljardus ASV dolāru, kļūstot par otro visu laiku ienesīgāko filmu. Pēc filmas izdošanas tā bija visu laiku ienesīgākā filma un pārspēja filmu "Avatars", kas gandrīz desmit gadus bija ienesīgāko filmu augšgalā, bet pēc 2021. gada atkārtotajiem seansiem Ķīnā, "Avatars" atgriezās līderpozīcijā. Filma saņēmusi vairākus apbalvojumus un nominācijas, tostarp filma ir nominēta 92. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākie vizuālie efekti", kā arī tika nominēta 73. BAFTA kino balvai kategorijā "Labākie vizuālie efekti".

## Atsauces

## Ārējās saites
Vejle Boldklub

***Vejle Boldklub***  ir profesionāls Dānijas futbola klubs no Vejles. Klubs ir dibināts 1891. gadā. Pašlaik spēlē Dānijas futbola augstākajā līmenī — Superlīgā. Mājas spēles komanda aizvada Vejles stadionā, kura ietilpība ir 11&nbsp;060 vietu. Komanda ir piecas reizes izcīnījusi Dānijas čempiontitulu un sešas reizes uzvarējusi Dānijas kausa izcīņā.

## Sasniegumi
* **Dānijas čempionāts** (kopš 1991. gada — **[[Dānijas futbola Superlīga|Superlīga]]**)
** Čempioni (5): 1958, 1971, 1972, 1978, 1984
** Vicečempioni (3): 1965, 1974, 1997
* **[[Dānijas kauss futbolā|Dānijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (6): 1957–58, 1958–59, 1971–72, 1974–75, 1976–77, 1980–81
** Finālisti (1): 1967–68

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils ''soccerway.com''
Vendsyssel FF

***Vendsyssel FF***  ir profesionāls Dānijas futbola klubs no Hjerringas. Klubs dibināts 2013. gadā. Pašlaik spēlē Dānijas futbola otrajā līmenī — 1. divīzijā. Mājas spēles komanda aizvada Hjerringas stadionā, sponsorēšanas nolūkos pašlaik saukts *Nord Energi Arena*.

Komanda spēlē izmantojot *Hjørring IF* licenci, bet nosaukumā izmanto vēsturiskā novada Vendsiseles, kas atrodas Jitlandes ziemeļos, nosaukumu. 2017.—2018. gada sezonā uzvarēja *[[Lyngby Boldklub|Lyngby BK]]* pārspēlēs par vietu Superlīgā un pirmo reizi iekļuva Dānijas futbola augstākajā līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
* Kluba profils ''soccerway.com''
Ukraina Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Ukraina]] [[Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss|Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 17 reizes, debitējot 2006. gada konkursā, kad valsti pārstāvēja Nazars Sļosarčuks ar dziesmu *Khlopchyk Rock 'n' Roll*, iegūstot devīto vietu. Valsts vislabākais rezultāts bijis 2012. gada konkursā, kad ar dziedātāju Anastasiju Petriku un dziesmu *Nebo* izcīnīta uzvara. Ukraina ir arī divreiz rīkojusi konkursu.

## Ukrainas pārstāvji konkursā
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*

## Komentētāji un rezultātu paziņotāji

## Konkursi Ukrainā

## Skatīt arī
* Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss
* Ukraina Eirovīzijas dziesmu konkursā
* Ukrainas mūzika
Klara Zamenhofa

**Klara Zamenhofa** (*Klara Zamenhof*, pirmslaulību uzvārds *Silbernik*; dzimusi , mirusi ) bija ebreju izcelsmes esperantiste.

## Biogrāfija
Klāra 1881. gadā beigusi Kauņas ebreju ģimnāziju. 1887. gada 30. martā viņa apprecējās ar Varšavas acu ārstu Ludvigu Zamenhofu. 1988. gadā ģimeni kuplināja dēls Adams. Cerot labāk nopelnīt, 1889. gada rudenī ģimene pārcēlās uz Hersonu. 1889. gada decembrī šeit piedzima Zofja. Cerības uz labākiem ienākumiem neattaisnojās un 1890. gada maijā Zamenhofu ģimene atgriezās Varšavā. Šeit piedzima viņas trešais bērns — Lidja. Vēlāk, jau pēc vecāku nāves, visi trīs gāja bojā holokaustā.

1909. gadā Klara kļuva par Kauņas esperanto biedrības locekli. Pēc vīra nāves 1917. gadā viņa turpināja piedalīties esperanto aktivitātēs. Mirusi 1924. gadā 6. decembrī Varšavā, apbedīta Varšavas ebreju kapsētā.
thumb|200px|Klaras Zamenhofas kaps
## Atsauces

## Ārējās saites
Lieliskais peļu detektīvs

**Lieliskais peļu detektīvs** () ir 1986. gada animācijas filma, kas balstīta uz Īvas Titusas bērnu grāmatu sēriju *Basil of Baker Street*. Filmas režisori ir Rons Klementss, Bērnijs Matinsons, Deivs Mičeners un Džons Maskers. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Vinsents Praiss, Berijs Inghems, Vals Betins, Sjūzana Polatšeka, Kendija Kandido, Daiena Česnija, Īva Brenere un Alans Jangs.

## Sižets
Filmas sižets notiek 1897. gadā Londonā. Pele Olīvija Flaveršama svin savu dzimšanas dienu kopā ar savu tēvu Hairemu. Pēkšņi viņu mājā ielaužas sikspārnis ar kroplu spārnu un kājas protēzi, kurš nolaupa Hairemu. Olīvija lūdz palīdzību peļu detektīvam Bazilam. Bazils, izmeklējot lietu, nolaupīšanu sāk saistīt ar ļaundari profesoru Retigenu, kuru Bazils cenšas notvert jau vairākus gadus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Glābējpeles Austrālijā

**Glābējpeles Austrālijā** () ir 1990. gada animācijas piedzīvojumu filma, kuras režisori ir Hendels Batojs un Maiks Gabriels. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Bobs Ņūhārts, Eva Gabora, Džons Kendijs, Ādams Raiens, Džordžs S. Skots un Tristans Rodžerss. Filma ir turpinājums 1977. gada animācijas filmai "Glābējpeles".

## Sižets
Mazs zēns Koudijs izglābj zeltaino ērgli Marahutē. Neilgi pēc tam Koudijs iekrīt dzīvnieku lamatās, kur viņu atrod vietējais malu mednieks Persivāls S. Maklīčs. Persivāls Koudija somā atrod Marahutē spalvu un, saprotot, ka Koudijs zina ērgļa atrašanās vietu, zēnu nolaupa, lai no viņa iegūtu ērgļa atrašanās vietu. Bernards un Bjankas jaunkundze, starptautiskas peļu organizācijas biedri, dodas ceļā, lai Koudiju izglabtu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pokahonta

**Pokahonta** () ir 1995. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Ēriks Goldbergs un Maiks Gabriels. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Airēne Bedarda, Mels Gibsons, Deivids Ogdens Staierss, Džons Kasirs, Rasels Mīnss, Kristians Beils, Linda Hanta un Denijs Manns.

## Sižets
Animācijas filma ir balstīta uz Pokahontas, vienas no Amerikas pamatiedzīvotājām, dzīvi. Filmas sižets notiek 17. gadsimtā Virdžīnijas štatā, kad tur iebruka angļu kolonisti. Pokahonta ir Algonkinas virsaiša meita, kura iemīlas vienā no angļu karavīriem. Abu starpā rodas romantiskas jūtas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šarlotes iela

**Šarlotes iela** var būt:

* Šarlotes iela — iela Bauskā.
* Šarlotes iela — iela Jūrmalā.
* Šarlotes iela — iela Rīgā.

## Skatīt arī
* Šarlote
* Šarlotes
Atlantīda: Zudusī impērija

**Atlantīda: Zudusī impērija** () ir 2001. gada ASV zinātniskās fantastikas animācijas filma, kuras režisori ir Gerijs Trusdeils un Kirks Vaiss. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Maikls Dž. Fokss, Džeimss Gārners, Krī Sammera, Dons Novello, Fils Moriss, Klaudija Kristiana, Žaklīna Obradorsa un Florence Stenlija. Filmas pirmizrāde notika .

Mailo Tečs ir jauns piedzīvojumu meklētājs, kurš pievienojas bezbailīgai pētnieku grupai, lai atrastu noslēpumaino Atlantīdas kontinentu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ērika Ēriksena šaurums

**Ērika Ēriksena šaurums** () ir jūras šaurums Svalbāras austrumos. Tas atdala Karaļa Kārļa Zemi dienvidos no Ziemeļaustrumu Zemes ziemeļos un savieno Olgas šaurumu ar Barenca jūru. Šaurums ir ap 100 km garš un šaurākajā vietā ap 65 km plats.

Šaurums nosaukts par godu norvēģu roņu medniekam Ērikam Ēriksenam, kurš 1863. gadā atklāja Karaļa Kārļa Zemi. Šauruma abi krasti ietilpst Ziemeļaustrumu Svalbāras dabas rezervātā.

## Atsauces
Olgas šaurums

**Olgas šaurums** () ir jūras šaurums Svalbāras austrumos. Tas atdala Karaļa Kārļa Zemi austrumos no Barenca salas un Edža salas rietumos un savieno Hinlopena šaurumu ar Barenca jūru. Šaurums stiepjas ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā un ir ap 100 km garš un šaurākajā vietā ap 95 km plats.

Šaurums nosaukts par godu Virtembergas karaļa Kārļa I sievai, karalienei konsortei Olgai Nikolajevnai. Šauruma piekrastes ietilpst Ziemeļaustrumu un Dienvidaustrumu Svalbāras dabas rezervātos.

## Atsauces
Arturs Neboiss

**Аrturs Neboiss** (dzimis  Rīgā, miris  Melburnā) bija latviešu entomologs. Guvis starptautisku atzinību, pateicoties maksteņu (*Trichoptera*) pētījumiem.

## Biogrāfija
Bija vienīgais dēls Jāņa un Matildes Neboisu ģimenē. Par entomoloģiju ieinteresējās skolā, kad skolotāja lūdza audzēkņiem vasaras brīvlaikā savākt kukaiņus. Neboisa savāktie 30 tauriņi tā skolotājai iepatikās, ka viņa deva tam iespēju iepazīties ar entomologu un apgūt dažus vispārējus šīs zinātnes principus.

Sākoties otrajam pasaules karam, Neboiss atrada patvērumu Rietumos. Pēc kara strādāja universitātē Vācijā.

1954. gadā tika uzņemts Londonas Karaliskajā entomologu biedrībā. 2009. gadā, kad sāka pasliktināties veselība, pārcēlās uz Melburnu. Miris 2010. gada 11. jūnijā.

## Darbi
* *Arturs Neboiss. Atlas of Trichoptera of the SW Pacific — Australian Region*

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://www.zobodat.at/biografien/Neboiss_Arturs_BRA_39_0005.pdf
Stūrfjords

**Stūrfjords** ( — ‘lielais fjords’) ir jūras šaurums Svalbāras austrumos. Tas atdala Špicbergenu rietumos no Barenca salas un Edža salas austrumos. Šaurums stiepjas ziemeļu—dienvidu virzienā 132 km garumā un platākajā vietā ir ap 125 km plats. Ziemeļos caur Džinevras līci un Helija šaurumu tas savienots ar Hinlopena šaurumu, bet caur Frīmena šaurumu ziemeļaustrumos — ar Olgas šaurumu. Šaurums grūti kuģojams, jo pat vasarās tajā daudz dreifējošā ledus.

Šaurums sākotnēji iezīmēts kartēs kā Vibes Jansa līcis *(Wybe Jans Water)* par godu frīzu vaļu medniekam Vibem Jansam van Stavorenam *(Wybe Jansz van Stavoren)*. Šauruma austrumu piekrastē Dienvidaustrumu Svalbāras dabas rezervāts, bet dienvidrietumu piekrastē — Dienvidšpicbergenas nacionālais parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Monster Energy

***Monster Energy*** ir enerģijas dzēriens, ko 2002. gada aprīlī izstrādāja uzņēmums *Hansen Natural Company* (tagad *[[Monster Beverage|Monster Beverage Corporation (MNST)]]*). Kompānija ir pazīstama ar plašu ekstrēmo sporta veidu, tādu kā *[[Bellator MMA]]*, *[[Ultimate Fighting Championship]]*, Moto GP, BMX, motokross, spīdvejs, skeitbordings un snovbords atbalstīšanu, kā arī E-sporta atbalstīšanu. Sadarbojoties ar *Outbreak Presents*, *Monster Energy* visā pasaulē atbalsta vairākas mūzikas grupas, piemēram *[[Fetty Wap]]*, Igiju Azaliju, *[[21 Savage]]*, *[[Asking Alexandria]]*, *[[Anthrax]]*, *[[Black Veil Brides]]*, *[[The Word Alive]]*, *[[Machine Gun Kelly]]*, *[[Suicidal Tendencies]]*, *[[Maximum the Hormone]]*, *[[Korn]]* un *[[Five Finger Death Punch]]*. Tāpat *Monster* ir sponsors ''Monster Energy'' NASCAR kausa sērijai, FIA Pasaules rallijkrosa čempionātam un *[[Built Ford Tough Series|PBR: Unleash the Beast]]* tūrei, kā arī ir vieni no profesionālā golfera Taigera Vudsa sponsoriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Parken stadions

***Parken*** (sponsorēšanas nolūkos pašlaik saukts ***Telia Parken***) ir futbola stadions Kopenhāgenā, Dānijā. Tajā savas mājas spēles aizvada Dānijas futbola izlase un klubs *[[FC København]]*. Stadionā tiek rīkotī arī koncerti. *Parken* ir UEFA 4. kategorijas stadions, tas ir ar ievelkamu jumtu. Tā ietilpība ir 38&nbsp;190 vietas.

Stadiona celtniecība notika no 1990. līdz 1992. gadam. Tas tika atklāts  ar futbola spēli starp Dānijas un Vācijas izlasēm. Stadiona atklāšanas spēlē Vācija uzvarēja ar 2:1.

Stadionā notika 1994. gada UEFA Kausu ieguvēju kausa fināls, kurā Anglijas klubs *[[Arsenal F.C.|Arsenal]]* ar 1:0 pieveica Itālijas vienību *[[Parma Calcio 1913|Parma]]*. 2000. gadā stadionā notika UEFA kausa fināls. Tajā kausu izcīnīja Turcijas klubs *[[Stambulas "Galatasaray"|Galatasaray]]*, pēcspēles 11 metru sitienu serijā uzvarot *Arsenal*. Stadionā norisinājās 2001. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss.

2014. gadā kompānija *[[Telia Company|Telia]]* sponsorēšanas līguma ietvaros uz septiņiem gadiem iegādājās stadiona nosaukuma tiesības, līdz ar to stadions tika nosaukts par *Telia Parken*.

Stadions ir izvēlēts par vienu no 2020. gada Eiropas čempionāta futbolā norises vietām. Tajā tiks aizvadītas trīs grupu turnīra spēles un viens astotdaļfināls.

## Attēli

File:Parken from the air 2.JPG|Skats no augšas rekonstrukcijas laikā
File:Fc Copenhagen v Juventus, 17 Sept 2013.jpg|Pirms UEFA Čempionu līgas spēles *København — [[Juventus F.C.|Juventus]]* 2013. gadā


## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne   
* Stadiona informācija ''FC København'' vietnē 
* Stadiona profils ''stadiumguide.com''
Rusīni

**Rusīni** () jeb **Karpatijas rutēņi** ir austrumslāvu tauta, kura galvenokārt dzīvo Ukrainas rietumos (Aizkarpatu apgabalā), Slovākijas austrumos, Polijas dienvidos un Serbijas ziemeļos. Senāk kopā ar citām austrumslāvu tautām Karpatu kalnos dzīvojošos rusīnus sauca par rutēņiem.

Rusīnu etniskās grupas ir doļiņani, boiki, huculi un lemki.

Rusīni sākotnēji bija pareizticīgie, bet pārgāja grieķu katoļticībā. Mūsdienās vairāk nekā 60 % Aizkarpatos dzīvojošo rusīnu ir pareizticīgie, bet 35 % — grieķu katoļticīgie.

## Statuss
Rusīni dažreiz tiek uzskatīti par daļu no ukraiņiem, dažreiz par atsevišķu tautu. Arī paši rusīni ir atšķirīgās domās par to, vai viņi ir daļa no ukraiņiem vai atsevišķa tauta. Padomju Savienības laikos rusīni tika uzskatīti par ukraiņu tautas etnogrāfisko grupu.

Slovākijā un Serbijā rusīni ir atzīta par mazākumtautību.

Vienīgā valsts, kuras konstitūcijā ir atsauce uz rusīnu tautu, ir Horvātija.

## Skatīt arī
* Piekarpatu Rutēnija
* Karpatu Krievzeme

## Atsauces

## Ārējās saites
Forlannsunnets

**Forlannsunnets** () ir jūras šaurums Svalbāras rietumos. Tas atdala Špicbergenu austrumos no Prinča Kārļa Zemes rietumos. Šaurums stiepjas 88 km garumā ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Nosaukts pēc rietumos esošās Prinča Kārļa Zemes *(Prins Karl Forland)*.

Krasti līčaini, stipri izroboti, piekrastē nelielas saliņas un klintis. No austrumiem šaurumam piekļaujas Sentdžonsa fjords. Šauruma rietumu piekraste ietilpst Forlannes nacionālajā parkā. Dziļums šauruma ziemeļdaļā ir tikai 2—3 m, tādēļ kuģi ceļā uz Nīolesunnu spiesti apbraukt Prinča Kārļa Zemi. Šauruma austrumu krastā atrodas Polijas vasaras polārstacija Hahuta.

## Atsauces
Alberto Betiols

**Alberto Betiols** (; dzimis 1993. gada 29. oktobrī) ir Itālijas šosejas riteņbraucējs, pašlaik (2019) pārstāv *[[UCI WorldTeam]]* komandu **'. Betiols par profesionāli kļuva 2014. gadā.

== Biogrāfija ==
Dzimis 1993. gada 29. oktobrī [[Podžibonsi]], [[Toskāna|Toskānā]], Betiols dzīvo [[Kastelfiorentīno]], Toskānā, Itālijā.

2014. gadā Betiols parakstīja līgumu ar ''[[UCI ProTeam]]'' komandu **'. Pēc sezonas viņa komanda apvienojās ar **' un viņš pievienojās jaunizveidotajai **' komandai.

Komanda viņu iekļāva sastāvā dalībai 2016. gada Giro d'Italia, kā arī 2017. gada Tour de France.

2018. gadā Betiols startēja **' komandas sastāvā, bet pēc sezonas, komandai mainot sponsoru, atgriezās iepriekšējā komandā, tagad ar nosaukumu **'.

2019. gadā viņš guva savu pirmo uzvaru profesionāļa kārtā, uzvarot vienās no nozīmīgākajām viendienas sacensībām — Flandrijas tūrē.
## Sasniegumi lielajās tūrēs

## Atsauces

## Ārējās saites
Nataša Koroļova

**Nataļja Porivaja** (, dzimusi ), zināma ar pseidonīmu **Nataša Koroļova** (*Наташа Королёва*), ir Padomju Savienības, Ukrainas un Krievijas estrādes māksliniece, dziedātāja, aktrise un fotomodele. Plašu atpazīstamību ieguva pēc 1990. gadā izdotā albuma *[[Желтые тюльпаны]]* (“Dzeltenās tulpes”), kas tika ierakstīts kopā ar Igoru Nikolajevu. Natašas Koroļovas populārākie singli ir *Маленькая страна*, *Чуть-чуть не считается* un *Синие лебеди*. 2004. gadā Natašai Koroļovai tika piešķirts nopelniem bagātā Krievijas Federācijas mākslas darbinieka statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kira Grīnberga

**Kira Grīnberga** (; dzimusi ) ir Austrijas politiķe un bijusī vieglatlēte — kārtslēcēja.

## Biogrāfija
Kira Grīnberga piedzima 1993. gada 13. augustā Austrijas pilsētā Insbrukā. Viņai ir vecākā māsa Brita (dz. 1991), kura nodarbojas ar diska mešanu.

Kira debitēja starptautiskās sacensībās 2009. gadā jaunatnes čempionāta Bresanonē, kur ieņēma 10. vietu. Par labāko rezultātu viņas karjerā kļuva uzvara 2015. gada Eiropas spēlēs ar sacīkšu rekordu.

2015. gada 30. jūlijā Insbrukā treniņa laikā pēc lēciena viņa neveiksmīgi piezemējās blakus paklājam uz galvas un kakla. Viņai bija lauzti vairāki kakla skriemeļi. Pēc vairāku stundu operācijas Insbrukas Medicīnas universitātē, ķirurgu prognoze bija smaga — sportistes ķermenis būs paralizēts lejpus piektā skriemeļa. No tā laika viņa pārvietojas invalīdu krēslā.

2017. gada parlamenta vēlēšanās Kira tika ievēlēta par deputātu no Austrijas tautas partijas.

## Sacensību rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kiras Grīnbergas oficiālā mājas lapa
Pētera iela (Jelgava)

**Pētera iela** ir viena no Jelgavas ielām, kas sākas pie krustojuma ar Lielo ielu, ved gar policijas ēkām, tālāk turpinās līdz Zirgu ielai.
Otrā pasaules kara laikā 1944. gada augustā ielas apbūve tika daļēji iznīcināta, mūsdienās to veido gan senākās, gan Latvijas PSR laikā celtās ēkas.

## Ievērojamas celtnes
* Valsts policijas ēka Pētera ielā 5. Vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis. (Ēka celta 19.gs. 2. pusē)
* Dzīvojamā ēka Pētera ielā 10. Vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis. (Ēka celta 19.gs. 2. pusē)
* Sv. Jāņa luterāņu baznīcas draudzes nams Pētera ielā 4. Vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis. (Ēka celta 20.gs. sākumā).


Milicijas ēka - Padomju laikos, Policijas ēka - Latvijas Neatkarības аtgūšanas laikā mūsdienu Jelgavā.JPG|Policijas ēka Pētera ielā 5
Pētera iela 4 (Jelgava).jpg|Sv. Jāņa luterāņu baznīcas draudzes nams Pētera ielā 4
Pētera iela (Jelgava) 02.JPG|
The corner of Ūdensvada and Pētera streets in Jelgava 02.JPG|Pētera ielas gala posms pie Ūdensvada ielas


## Ielu savienojumi
Pētera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Pulkveža Brieža iela
* Lielā iela
* Svētes iela
* Raiņa iela
* Vaļņu iela
* Pavasara iela
* Ūdensvada iela
* Dārza iela
* Zirgu iela

## Vēsture
thumb|200px|Pētera iela (''Peter- Strasse'') ar vāciskajiem ielu nosaukumiem 1917. gada kartē un pēc pagarināšanas (iezīmēta ar dzeltenu, 1950).
Pētera iela () atrodama jau 17. gadsimta vidus Jelgavas kartēs. Iela sākās pie Svētās Annas baznīcas krustojumā ar Lielo ielu un beidzās pie pilsētas vaļņiem. Pēc pilsētas vaļņu nojaukšanas 19. gadsimtā to pagarināja līdz Ūdensvada ielai.

1940. gada 20. martā to pārdēvēja par **V. Plūdoņa ielu**, pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 27. augustā par **P. Stučkas ielu**, vācu okupācijas laikā atkal par V. Plūdoņa ielu, pēc otrās padomju okupācijas 1944. gadā atkal par P. Stučkas ielu, 1950. gada 11. jūlijā pievienojot Ludviga ielu.

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gada 26. aprīlī tai atjaunoja Pētera ielas nosaukumu.

## Atsauces
Pētera iela

**Pētera iela** var būt:

* Pētera iela — iela Jelgavā;
* Pētera iela — iela Jūrmalā;
* Pētera iela — iela Ventspilī;
* Pētera iela — iela Baldonē;
* Pētera iela — iela Baložos;
* Pētera iela — iela Cēsīs;
* Pētera iela — iela Dobelē;
* Pētera iela — iela Ikšķilē;
* Pētera iela — iela Kuldīgā;
* Pētera iela — iela Mārupē;
* Pētera iela — iela Rūjienā;
* Pētera iela — iela Salaspilī;
* Pētera iela — iela Subatē;
* Pētera iela — iela Tukumā;
* Pētera iela — iela Grobiņas pagasta Jaundubeņos.

## Skatīt arī
* Pētera Aulmaņa iela
* Pētera Barisona iela
* Pētera Beltes iela
* Pētera Buka iela
* Pētera Lodziņa iela
* Pētera Pāvila iela
* Pētera Radziņa iela
* Pētera Upīša iela
Jura Mātera iela

**Jura Mātera iela** vai **Mātera iela** var būt:

* Jura Mātera iela (Aizpute)
* Jura Mātera iela (Auce)
* Jura Mātera iela (Kuldīga)

* Mātera iela (Jelgava)
* Mātera iela (Rīga)
Eirāzijas susuru apakšdzimta

**Eirāzijas susuru apakšdzimta** (*Leithiinae*) ir viena no susuru dzimtas (*Gliridae*) vāverveidīgo grauzēju apakšdzimtām, kas apvieno 16 susuru sugas. Tās iedala 8 ģintīs, no kurām divas ir izmirušas. Šīs grupas sugas galvenokārt izplatītas Eiropā un Āzijā, divas sugas mājo arī Ziemeļāfrikā — melnastes susuris (*Eliomys melanurus*) un Magriba dārza susuris (*Eliomys munbyanus*).

## Latvijā
Latvijā sastopamas 3 Eirāzijas susuru apakšdzimtas sugas: meža susuris (*Dryomys nitedula*), dārza susuris (*Eliomys quercinus*) un mazais susuris (*Muscardinus avellanarius*). Visas trīs sugas Latvijā sastopamas reti.

## Sistemātika
**Eirāzijas susuru apakšdzimta** (*Leithiinae*)
*†Baleāru susuri (*Hypnomys*)
*Dārza susuri (*Eliomys*)
*Ķīnas susuri (*Chaetocauda*)
*Mazie susuri (*Muscardinus*)
*Meža susuri (*Dryomys*)
*Peļastes susuri (*Myomimus*)
*Tuksneša susuri (*Selevinia*)
*†Vidusjūras susuri (*Leithia*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*ADW: Leithiinae
*EOL: Leithiinae
*iNaturalist: Leithiinae
Āfrikas susuri

**Āfrikas susuri** (*Graphiurus*) ir viena no susuru dzimtas (*Gliridae*) vāverveidīgo grauzēju ģintīm, kas ir vienīgā ģints **Āfrikas susuru apakšdzimtā** (*Graphiurinae*). Ģints apvieno 15 susuru sugas, kas izplatītas Subsahāras Āfrikas visdažādākajos biotopos. Āfrikas susuri sastopami zemieņu tropiskajos lietusmežos, kalnu mūžzaļajos un jauktu koku mežos, mitrajos un sausajos savannas mežos un zālājos, kā arī Dienvidāfrikas pustuksnešos un Namiba tuksneša oāzēs.

Āfrikas susuri ir visprimitīvākais un senākais susuru atzars dzimtā. Senakās grupas sugas mājoja Namībijā miocēna beigās pirms 10—11 milj. gadu.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|240px|[Briļļainais susuris (*Graphiurus ocularis*)]]
Āfrikas susuri atgādina maza auguma vāveres ar garu, kuplu asti. Lielākajai daļai sugu ir vienmērīgs, divkrāsu matojums, bez īpašām iezīmēm (ieskaitot seju un asti). Mugurpuse pelēka vai pelēkbrūna, pavēdere balta. Purna daļa Āfrikas susuriem ir īsa un salīdzinoši plata.

Lielāko daļu sugu vizuāli ir ļoti grūti vienu no otras atšķirt. Izņēmums ir briļļainais susuris (*Graphiurus ocularis*), kuplastes susuris (*Graphiurus crassicaudatus*) un Natglasa susuris (*Graphiurus nagtglasii*).

## Uzvedība
Āfrikas susuri uzturas visdažādākajās vietās, kur aug koki, krūmi un mežvīni, vai vietās, kas bagātas ar klintīm un akmeņiem, nodrošinot dzīvnieku ar slēptuvēm un iespējām iekārtot drošu migu. Susuri ir aktīvi kēslas un nakts stundās, lieliski rāpjas kokos un krūmu smalkajos zariņos. Lielākā daļa ir visēdāji, barojas ar sēklām, riekstiem, augļiem un kukaiņiem. Dažas sugas primāri barojas ar kukaiņiem.

## Sistemātika
**Āfrikas susuru apakšdzimta** (*Graphiurinae*)
***Āfrikas susuru ģints** (*Graphiurus*)
**Akmeņu susuris (*Graphiurus rupicola*)
**Angolas susuris (*Graphiurus angolensis*)
**Āfrikas susuris (*Graphiurus murinus*)
**Briļļainais susuris (*Graphiurus ocularis*)
**Džonstona susuris (*Graphiurus johnstoni*)
**Kellena susuris (*Graphiurus kelleni*)
**Klinšu susuris (*Graphiurus platyops*)
**Klusais susuris (*Graphiurus surdus*)
**Kongo susuris (*Graphiurus walterverheyeni*)
**Kristija susuris (*Graphiurus christyi*)
**Kuplastes susuris (*Graphiurus crassicaudatus*)
**Īsausu susuris (*Graphiurus microtis*)
**Monarda susuris (*Graphiurus monardi*)
**Natglasa susuris (*Graphiurus nagtglasii*)
**Rietumāfrikas susuris (*Graphiurus lorraineus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: African Dormice Genus Graphiurus
Susuru apakšdzimta

**Susuru apakšdzimta** (*Glirinae*) ir viena no susuru dzimtas (*Gliridae*) vāverveidīgo grauzēju apakšdzimtām, kas apvieno divas susuru sugas, katra no tām tiek iedalīta atsevišķā ģintī. Lielais susuris (*Glis glis*) izplatīts Eiropā un pašos Āzijas rietumos, bet Japānas susuris (*Glirulus japonicus*) ir endēma Japānas zīdītāju suga.

## Latvijā
Latvijā sastopama Eiropā dzīvojošā susuru apakšdzimtas suga — lielais susuris. Latvija ir sugas pamatareāla ziemeļu robeža, tāpēc lielais susuris ir ļoti reti sastopams un sporādiski izplatīts (visbiežāk konstatēts Vidzemē). Atradnes Latvijā saistītas galvenokārt ar upju ielejām. Uzskata, ka lielo susuru populācija Latvijā samazinās.

## Sistemātika
**Susuru apakšdzimta** (*Glirinae*)
*Dižsusuri (*Glis*)
**Lielais susuris (*Glis glis*)
*Japānas susuri (*Glirulus*)
**Japānas susuris (*Glirulus japonicus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: Edible and Japanese Dormice Subfamily Glirinae
Ņūtona kalns

**Ņūtona kalns** () ir kalns Svalbārā, Špicbergenas salas un visa arhipelāga augstākā virsotne. Izvietojies Šipcbergenas ziemeļaustrumos Nīfrīzlandē, Kidēniusa kalnu masīvā un ir ap 5 km garš un 1,5 km plats. Veidots galvenokārt no Silūra granīta. Virsotne klāta ar sniegu. Nosaukts par godu angļu zinātniekam Īzakam Ņūtonam. Pirmais virsotnē uzkāpis Meridiāna loka ekspedīcijas dalībnieks Helge Baklunds 1900. gada 4. augustā.

## Atsauces
Moše Šarets

**Moše Šarets** (, dzimis , miris ) bija Izraēlas premjerministrs mazāk nekā divus gadus, no 1954. līdz 1955. gadam. Viņa priekštecis un pēctecis šajā amatā bija Dāvids Ben Gurions. No 1948. līdz 1956. gadam bija Izraēlas ārlietu ministrs.
Dusmvalks

**Dusmvalks**  ir Dravniekvalka labā krasta pieteka Kuldīgas novada Alsungas pagastā. Tek ziemeļu virzienā mežainā apvidū. 

## Atsauces
Kauliņas upe

**Kauliņas upe** (arī **Kauliņa**, **Kauliņupe**; augštecē - **Postupe**, **Todaižu upīte**, **Todaižupīte**; lejtecē - **Sudmalupe**, **Sudmalupīte**, **Sudmaļupe**, **Ziedlejas upe**)  ir Užavas labā krasta pieteka Kuldīgas novadā.

Izteka - uz ziemeļrietumiem no Jāņkalna. Augštecē tek ziemeļu virzienā, pie Postmuižas kapiem pagriežas rietumu virzienā. Lielākās pietekas - Dižandrejupīte, Mazreģvalks, Reģvalks, Taurvalks. Alsungā caurtek Alsungas dzirnavezeram. Ietek Užavā lejpus Ziedlejām. Kauliņas upi šķērso valsts autoceļi (pa straumi lejup) - V1279 (Vecais suitu ceļš), V1282 (Ēdole–Krauļi), V1264 (Adze–Gudenieki–Ēdole), V1285 (Reģi–Oliņi), V1279, P119 (Kuldīga – Alsunga – Jūrkalne), tās krastos atrodas Todaiži, Almāle, Būcmaņciems, Alsunga, Ziedlejas.

## Atsauces
Dižandrejupīte

**Dižandrejupīte** (arī **Dižandreju upīte**)  ir Kauliņas upes kreisā krasta pieteka Kuldīgas novadā.

Izteka no Ērkulsezera uz ziemeļiem no Basiem. Tek ziemeļu virzienā. Caurtek Dižandrejdīķim, Pilsezeram, Putrsezeram. Ietek Kauliņas upē pie Buku kapiem uz ziemeļiem no Todaižiem. Lejtecē Dižandrejupīti šķērso valsts autoceļi V1279 (Vecais Suitu ceļš) un V1282 (Ēdole–Krauļi).

## Atsauces
Dravniekvalks

**Dravniekvalks** (arī **Dravnieku valks**)  ir Bērzkalnvalka kreisā krasta pieteka Kuldīgas novada Alsungas pagastā.

Izteka - no purvaina, mežaina apvidus uz ziemeļaustrumiem no Rīvas. Tek ziemeļaustrumu virzienā mežainā apvidū. Ietek Bērzkalnvalkā Bērzkalnos.

## Atsauces
Albānija 1972. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Albānija]] [[1972. gada vasaras olimpiskās spēles|1972. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Rietumvācijas (Vācijas Federatīvās Republikas) pilsētā Minhenē bija viena no 121 dalībvalstīm. Šīs bija Albānijas pirmās olimpiskās spēles. Albānija šajās olimpiskajās spēlēs startēja ar 5 sportistiem, 4 vīriešiem un 1 sievieti, divos olimpiskajos sporta veidos.

Šajās olimpiskajās spēlēs Albānija neizcīnija olimpiskās medaļas. Labāko rezultātu izcīnīja Imers Pampuri, kurš svarceļšanā ieguva 9. vietu.

Albānijas karognesēja olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija Aferdita Tuša.

Nākamā reize, kad Albānija bija pārstāvēta vasaras olimpiskajās spēlēs, bija 1992. gada vasaras olimpiskās spēles, kad tās norisinājās Spānijas pilsētā Barselonā. 

## Sportistu sadalījums starp sporta veidiem

## Svarcelšana [[Attēls:Weightlifting pictogram.svg|25px]]

Albānija svarcelšanā bija pārstāvēta ar Imeru Pampuri. Viņš startēja svara kategorijā līdz 60 kilogramiem, izcīnot 9. vietu, kas bija Albānijas labākais panākums šajās olimpiskajās spēlēs. Militārajā presē, kopā ar vēl 2 sportistiem (bulgāru svarcēlāju Norairu Nurikjanu un padomju svarcēlāju Dito Šanidze) uzstādīja tā laika jaunu olimpisko rekordu militārajā presē.

### Sportisti
; Vīrieši
* Imers Pampuri

### Rezultāti
; Vīrieši

## Šaušana [[Attēls:Shooting pictogram.svg|25px]]

Lielākā daļa Albānijas sportistu, 4 sportisti, startēja šaušanā. Sportisti startēja divās šaušanas disciplīnās 50 metros ar pistoli un 50 metros ar šauteni. Abās šajās disciplīnās vienlaikus varēja sacensties gan vīrieši, gan sievietes. Labāko rezultātu starp Albānijas sportistiem izcīnīja Ismails Rama. Viņš 50 metros ar šauteni izcīnīja 22. vietu, iegūstot 594 punktus. Šajā disciplīnā startēja arī Bekirs Kosova, kurš ar 587 punktiem ieņēma 66. vietu. Fatosam Pilskati bija labākais rezultāts 50 metru šaušanā ar pistoli, iegūstot 546 punktu tādējādi izcīnot 24. vietu. Aferdita Tuša šajā disciplīnā izcīnīja 51. vietu, iegūstot 522 punktus. 

### Sportisti

; Vīrieši
* Bekirs Kosova
* Fatoss Pilkati
* Ismails Rama

; Sievietes
* Aferdita Tuša

### Rezultāti
; Jaukti

## Skatīt arī
* Albānija olimpiskajās spēlēs

## Atsauce
Augusts Alle

**Augusts Alle** (, dzimis , miris ) bija igauņu dzejnieks un rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis mūrnieka ģimenē, mācījās Vīlandes un Narvas skolās. No 1915. līdz 1918. gadam studēja Saratovas Universitātes Medicīnas fakultātē, vēlāk atgriezās Igaunijā, kur strādāja par žurnālistu. 1918. gadā tika izdots viņa pirmais dzejoļu krājums *Üksinduse saartele*. 1937. gadā beidza studijas Tartu Universitātes Juridiskajā fakultātē. Otrā pasaules kara laikā rakstīja dzeju, kas vērsta pret Trešo reihu.

Igaunijas okupācijas gados viņš bija vairāku žurnālu redaktors, Padomju Igaunijas Rakstnieku savienības organizācijas komitejas loceklis un PSKP biedrs. Miris 1952. gada 8. jūlijā.

## Dzejoļu krājumi
* *Üksinduse saartele* (1918) 
* *Carmina Barbata* (1921) 
* *Laul kleidist helesinisest ja roosast seelikust* (1925) 
* *Ummiklained* (1930) 
* *Karmid rütmid* (1934) 
* *Lilla elevant* (1923) 
* *Epigrams* (1944)

## Atsauces

## Ārējās saites
Nordenšelda Zeme

**Nordenšelda Zeme** () ir dabas apgabals Špicbergenas vidusdaļā, Svalbārā. Tā ir pussala, ko no ziemeļiem apskalo Īsfjords un tā atzars Sassenfjords, no rietumiem — Grenlandes jūra, bet no dienvidiem — Bellsunns un Van Mijena fjords. Austrumos robežojas ar Sebaina Zemi, bet dienvidaustrumos — ar Hēra Zemi. Nosaukta par godu zviedru ģeologam un Arktikas pētniekam Nilsam Ādolfam Ērikam Nordenšeldam, kurš no 1858. līdz 1873. gadam piecās ekspedīcijās pētījis Špicbergenu. 

Krasta līnija stipri izrobota ar daudziem līčiem, no kuriem ievērojamākie ir Grēnfjords un Adventfjords. Reljefs kalnains, augstākais kalns ir Gustava kalns (1223 m vjl) zemes dienvidaustrumos. Kalnus saposmo vairākas bijušo ledāju ielejas, no kurām ievērojamākās ir Reindālene, Adventdālene, Čelstrēmdālene un Sasendālene. Kalnos daudz nelielu ledāju.

Nordenšelda Zeme ir apdzīvotākais Svalbāras apgabals — šeit atrodas trīs lielākās no piecām pastāvīgi apdzīvotajām vietām — galvaspilsēta Longjērbīene, kā arī Barencburga rietumdaļā un Sveagruva dienvidaustrumos.

## Atsauces
Dārza susuri

**Dārza susuri, dārza susuru ģints** (*Eliomys*) ir viena no susuru dzimtas (*Gliridae*) vāverveidīgo grauzēju ģintīm, kas apvieno 3 susuru sugas. Izplatītas Eiropā, Vidusjūras salas ieskaitot, Āzijas rietumos un centrālajā daļā un Ziemeļāfrikā. To tuvākie radinieki, iespējams, ir meža susuri.

## Latvijā
Latvijā sastopama viena dārza susuru ģints suga — dārza susuris (*Eliomys quercinus*). Latvija ir dārza susura izplatības areāla ziemeļu robeža, tāpēc sastopams reti, biežāk valsts austrumu daļā.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|240px|[Melnastes susuris (*Eliomys melanurus*) var izaugt nedaudz lielāks kā pārējās divas dārza susuru sugas]]
Dārza susuri ir neliela auguma vāverveidīgie grauzēji ar pūkainu asti. Tie vizuāli atgādina gan vāveri, gan peli. Visas sugas ir apmēram vienādas. Lielākais ģintī ir melnastes susuris (*Eliomys melanurus*), kura ķermeņa garums (bez astes) ir 10—18 cm, astes garums 9—14 cm, svars 45—120 g.  Dārza susura ķermeņa garums 10—17 cm, astes garums 9—15 cm, svars 50—100 g. Mazākais ir Magriba dārza susuris (*Eliomys munbyanus*), kura ķermeņa garums 10—14 cm, astes garums 9—11,5 cm, svars 42—62 g.

Visām dārza susuru sugām ir raksturīgs sejas matojums — tumša, plata josla ap acīm, kas beidzas zem ausīm, atgādinot masku vai brilles, kontrastējot ar gaišajiem (baltajiem vai krēmbaltajiem) vaigiem. Arī astes vai tā gala matojums kontrastē ar pārējo ķermeņa matojumu. Purna daļa šaura un gara. Kažoka matojums ļoti mīksts, pūkains un vidēji garš. Mugurpusē pelēks vai pelēkbrūns, pavēdere balta.

## Uzvedība
Dārza susuri galvenokārt uzturas kokos, bet daļu laika pavada arī uz zemes. Ziemas periodā koku dobumos vai pazemes alās guļ ziemas miegu. Aktīvi nakts laikā. Susuri ir ļoti izveicīgi kāpelētāji un spēj ierāpties smalkos koku un krūmu zariņos. Tie ir visēdāji un barojas ar augļiem, sēklām, bezmugurkaulniekiem un maziem mugurkaulniekiem.

## Sistemātika
**Dārza susuru ģints** (*Eliomys*)
*Dārza susuris (*Eliomys quercinus*)
*Magriba dārza susuris (*Eliomys munbyanus*)
*Melnastes susuris (*Eliomys melanurus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: Garden Dormice Genus Eliomys
Kādžāru dinastija

**Kādžāru dinastija** (, *Selsele-ye Qājār*) bija dinastija, kuru dibināja tjurku cilts kādžāru vadonis Aga Muhameds hans Kādžārs, uzveicot Zandu dinastiju. Dinastija valdīja aptuvenas mūsdienu Irānas teritorijā no 1789. līdz 1925. gadam.

Kādžāru dinastija iesaistījās divos lielos karos ar Krievijas Impēriju — no 1804. līdz 1813. gadam un no 1826. līdz 1828. gadam. Šajos karos kādžāru dinastija zaudēja teritorijas Kaukāzā (mūsdienu Gruzijas austrumu, Azerbaidžānas un Armēnijas teritorijas). Neveiksmi cieta arī Herātas pilsētas aplenkums un centieni to iekarot 1837. un 1838. gadā.

## Ārējās saites
Herkuless (filma)

**Herkuless** () ir 1997. gada animācijas komēdija, kas balstīta uz Hērakla leģendu. Filmas režisori, kā arī vieni no producentiem un scenārija autoriem ir Rons Klementss un Džons Muskers. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Teits Donovans, Denijs DeVito, Džeimss Vudss, Sjūzana Īgena un Rips Torns. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Hērakls (filmā lietots romiešu vārds Herkuless) ir Zeva un Hēras dēls, kuram zīdaiņa vecumā tiek atņemta nemirstības dāvana. Lai šo velti atgūtu, Herkulesam jākļūst par patiesu varoni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mulana

**Mulana** () ir 1998. gada ASV animācijas piedzīvojumu filma, kas balstīta uz leģendu par Hu Mulanu. Filmas režisori ir Berijs Kuks un Tonijs Bankrofts. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Ming-Na Vena, Edijs Mērfijs, BD Vongs, Migels Ferers, Džūna Forija, Džeimss Hongs, Pets Morita un Džordžs Takei. Filmas pirmizrāde notika .

Ķīnas imperators izsludina vispārēju mobilizāciju pēc tam, kad valstī iebrūk karavīri. Mulana baidās, ka armijā iesauks viņas tēvu, kurš karā var neizdzīvot, tāpēc viņa nomaskējas par puisi un dodas armijā tēva vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tarzāns (filma)

**Tarzāns** () ir 1999. gada animācijas piedzīvojumu filma, kas balstīta uz Edgara Raisa Barouza stāstu *Tarzan of the Apes*. Filmas režisori ir Kevins Lima un Kriss Baks. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Tonijs Goldvins, Minnija Draivere, Glenna Klouza, Alekss D. Lincs, Rouzija O'Donela, Braiens Bleseds, Naidžels Hotorns, Lānss Henriksens, Veins Naits un Teilore Dempsija. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

## Sižets
19. gadsimta beigās angļu pāris un viņu mazais dēlēns cieš aviokatastrofā; lai arī viņi izdzīvo, ģimene nokļūst uz salas, kura nav atzīmēta kartē. Drīz pāri nogalina leopardu mātīte, atstājot dzīvu vien viņu dēlu, kuru pieņem gorilla Kala. Kala puisēnu nosauc par Tarzānu. Kad Tarzāns pieaug, uz salas ierodas trīs pētnieki: profesors Porters, viņa meita Džeina un gids Kleitons. Džeina nejauši satiek Tarzānu, kurš atklāj, ka viņš ir tāds pats cilvēks kā Džeina.

## Atsauces

## Ārējās saites