open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Belozerska

**Belozerska** (), agrāk **Beloozera** (*Белоозеро*) ir sena pilsēta Krievijas Federācijas Vologdas apgabala rietumu daļā pie Belojes ezera. Tā atrodas 214 km uz ziemeļrietumiem no apgabala galvaspilsētas Vologdas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies vepsu apdzīvotajā teritorijā pie Belojes ( — ‘Baltais ezers’). 
Slāvu cilšu ienācēji šo zemi sauca par Zaļesji ("aizmežu zemi"). Beloozera pirmo reizi pieminēta Nestora hronikā:

No 1207. līdz 1238. gadam tā pakļāvās Rostovas kņaziem, bet pēc mongoļu iebrukuma Beloozera bija dalienas kņazistes galvaspilsēta. 1389. gadā Maskavas kņazs Dmitrijs Donskis pakļāva to Maskavijas varai. 1777. gadā Beloozeru pārdēvēja par Belozersku un piešķīra tai apriņķa pilsētas tiesības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Montanas apgabals

**Montanas apgabals** () ir apgabals Bulgārijas ziemeļrietumos, nosaukts tā administratīvā centra — Montanas — vārdā. Austrumos tas robežojas ar Vracas apgabalu, dienvidos ar Sofijas apgabalu, dienvidrietumos ar Serbiju, ziemeļrietumos ar Vidinas apgabalu, bet ziemeļos ar Rumāniju. Administratīvi sīkāk Montanas apgabals dalās 11 pašvaldībās. 2016. gadā Montanas apgabalā dzīvoja 135 tūkstoši iedzīvotāju. Lielākās pilsētas ir Montana, Berkovica, Loma, Valčedrama, Čiprovci un Varšeca.

## Ārējās saites
Interhelpo

thumb|150px|Iterhelpo logo

***Interhelpo*** (esperanto: *Interhelpo*, ido: *Interhelpo*) bija 1923. gadā Čehoslovākijas pilsētā Žilinā radīts ražošanas kooperatīvs, kurā iekļāvās kreisi noskaņoti čehu, slovāku un ungāru esperanto un ido valodu kustības entuziasti.

1924. gadā starp PSRS un kooperatīvu tika noslēgts līgums par to, ka kooperatīvs pārceļas uz Kirgizstānu (tolaik Turkestānas APSR KPFSR sastāvā), lai palīdzētu rūpniecības attīstībā. Tajā pašā gadā Pišpekā ieradās pirmais dzelzceļa ešelons ar cilvēkiem un rūpniecības iekārtām. Uz Kirgizstānu kopumā pārcēlās 1078 cilvēku.

1925. gadā Interhelpo tika atzīts par labāko kooperatīvu PSRS. 1934. gadā kooperatīvs ražoja 20% no Kirgizstānas rūpniecības produkcijas. Kooperatīvs uzcēla elektrostaciju, tekstilrūpnīcu, kausēšanas cehu, mēbeļu cehu, slimnīcu, Kirgīzijas toreizējās valdības ēkas un citas būves.

1943. gadā Interhelpo tika likvidēts. Daļa kooperatīva dalībnieku tika represēti, daļa atgriezās Čehoslovākijā, daļa krita Otrā pasaules kara frontēs. Kooperatīvā bērnību pavadīja Prāgas pavasara līderis Aleksandrs Dubčeks.

## Ārējās saites

* Par Interhelpo
Blaumaņa iela (Jelgava)

**Blaumaņa iela** ir Jelgavas iela, kas sākas krustojumā ar Dobeles ielu un beidzas krustojumā ar Lapskalna ielu.

thumb|255px|Vecā iela (''Altstrasse'') 1917. gada kartē.

## Ielu savienojumi
Blaumaņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Pasta iela
* Dobeles iela
* Ausekļa iela
* Vārpu iela
* Lapskalna iela

## Vēsture
Iela senākajās Jelgavas kartēs atrodama ar nosaukumu **Vecā iela** (). 1924. gada augustā to apvienoja ar **Nikolaja ielu**, izveidojot **Rūdolfa Blaumaņa ielu**.
Pēc Otrā pasaules kara agrāko Nikolaja ielu pievienoja Pasta ielai, bet Blaumaņa ielu pagarināja līdz Lapskalna ielai.

## Atsauces
Kāpo Kako

**Kāpo Kako** (, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2026) Kako pārstāv Nacionālās hokeja līgas klubu Sietlas "Kraken".

## Karjera
Savu karjeru Kako sāka savā dzimtās pilsētas kluba Turku TPS sistēmā. Debijas spēli pieaugušo komandā Kako aizvadīja 2017.—18., savukārt 2018.—19. gada sezonā uzbrucējs ar 38 rezultativitātes punktiem bija jau viens no rezultatīvākajiem TPS spēlētājiem.

2019. gada jūlijā Kako noslēdza trīs gadu līgumu ar NHL klubu Ņujorkas "Rangers".Pēc sākuma līmeņa līguma noslēgšanas ar "Rangers" Kakko kā ierobežoti brīvais aģents 2022. gada 28. jūlijā atkārtoti parakstīja līgumu uz diviem gadiem par 4,2 miljoniem dolāru ar Ņujorku.

2024. gada 18. decembrī Kako tika aizmainīts uz Sietlas "Kraken" komandu, apmaiņā pret amerikāņu aizsargu Vilu Borgenu un divām drafta izvēlēm 2025. gada NHL draftā.

Somijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā, tajā kopā ar izlasi izcīnot zelta medaļas. Somijas junioru hokeja izlases sastāvā Kako ir ieguvis zelta medaļas gan 2018. gada Pasaules čempionātā U-18 vecumā, gan 2019. gada Pasaules čempionātā junioriem. 
## Atsauces

## Ārējās saites
Avksentijs Jurtovs

**Avksentijs Jurtovs** (, ; dzimis , miris ) bija erzju pedagogs un etnogrāfs. Pirmās erzju valodas ābeces sastādītājs kirilicā.

Dzimis erzju zemnieku ģimenē Tatarstānā, no bērnības bez dzimtās erzju pārvaldīja arī tatāru valodu. Mācījās Kazaņas cittautiešu skolotāju seminārā, bija Nikolaja Iļminska skolnieks. Vāca mokšu un erzju folkloru. No 1883. gada strādāja par tautskolotāju Samaras un Ufas guberņās un nodarbojās ar grāmatu tulkošu uz mordviešu valodām. 1884. gadā Iļjinska vadībā publicēja grāmatu "Mordviešu - erzju ābece ar pievienotajām lūgšanām un krievu ābeci" (*Букварь для мордвы-эрзи с присоединением молитв и русской азбуки*). 1891. gadā kļuva par macītāju un tiešā veidā ar pedagoģisko darbu vairs nenodarbojās. Jurtova vārdā nosaukta iela Mordvijas galvaspilsētā Saranskā.

## Ārējās saites
Muroma

**Muroma** () ir sena pilsēta Krievijas Federācijas Vladimiras apgabala austrumu daļā pie Okas upes. Tā atrodas 290 km uz austrumiem no Maskavas un 137 km no apgabala galvaspilsētas Vladimiras. Viens no starptautiskā tūrisma centriem Krievijā.

## Vēsture
Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka jau pirms 9. gadsimta šeit atradies muromiešu pilskalns. Iespējams, ka muromiešu nosaukums cēlies no senāka baltu valodu vārda (, ).
Slāvu cilšu ienācēji šo zemi sauca par Zaļesji ("aizmežu zemi"). Muroma pirmo reizi pieminēta Nestora hronikā:

No 1010. gada tā bija Muromas dalienas kņazistes galvaspilsēta, kas pakļāvās Čerņihivas kņaziem, vēlāk Rjazaņas kņaziem. 1239. gadā Muromu pakļāva mongoļi un hans Batu iekļāva to Zelta ordas lielvalsts sastāvā. 1393. gadā hanu vietvaldis Maskavas lielkņazs Vasilijs I pakļāva Muromu Maskavijas varai. 1552. gadā no Muromas Krievijas caristes karaspēks uzbruka Kazaņas hanistei.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bezmiegs (2002. gada filma)

**Bezmiegs** () ir 2002. gada ASV trillera filma, kas veidota kā rīmeiks 1997. gada Norvēģijas filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir Kristofers Nolans. Galvenās lomas filmā atveido Als Pačīno, Robins Viljamss, Hilarija Svonka, Mora Tīrnija, Mārtins Donovans, Nikijs Kats un Pols Dūlijs. Filmas pirmizrāde notika  Tribekas filmu festivālā.

Divus slepkavību izmeklētājus no Losandželosas nosūta uz Naitmūtas pilsētu Aļaskā, kur abiem jāizmeklē 17 gadus vecās Kejas Konelas slepkavība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Notiesāšana

**Notiesāšana** () ir 2010. gada biogrāfiskā filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Tonijs Goldvins. Galvenās lomas filmā atveido Sems Rokvels, Minnija Draivere, Hilarija Svonka, Melisa Leo, Pīters Galahers un Džuljeta Lūisa. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Betija Anna Votersa iestājas juridiskajā skolā, lai aizstāvētu savu brāli Keniju, kurš nepatiesi notiesāts par slepkavību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lepanto kauja

**Lepanto kauja** bija jūras kauja Vidusjūrā , kad Svētā līgas flote, Venēcijas Republikas un Spānijas impērijas vadīta, Patras līcī sakāva Osmaņu impērijas floti. Svēto līgu 1570. gadā aicināja izveidot Romas pāvests Pijs V, lai apstādinātu Osmaņu impērijas ekspansiju. Lepanto kauja ir iegājusi vēsturē kā viena no pēdējām jūras kaujām, kurās izmantoja airu kuģus, galvenokārt galeras. Līdz Lepanto kaujai pastāvēja mīts, ka Osmaņu impērijas flote ir neuzveicama. Savukārt Lepanto kauja Osmaņu impērijas flotē lika veikt izmaiņas, kā rezultātā Osmaņu impērijas flote bija nozīmīgs spēks Vidusjūrā līdz pat 18. gadsimtam.
## Bibliogrāfija
*Hattendorf, John B., ed. (2013). Naval Policy and Strategy in the Mediterranean: Past, Present and Future. Frank Cass.
*Hess, Andrew C. "The Battle of Lepanto and Its Place in Mediterranean History", Past and Present, No. 57. (Nov., 1972), pp. 53–73
*Hopkins, T.C.F. (2006). Confrontation at Lepanto: Christendom vs. Islam. New York: Forge Books. ISBN 978-0-76530-539-8.
*Konstam, Angus, Lepanto 1571: The Greatest Naval Battle of the Renaissance. Osprey Publishing, Oxford. 2003. ISBN 1-84176-409-4
*Stevens, William Oliver and Allan Westcott (1942). A History of Sea Power. Doubleday.
*Harbottle's Dictionary of Battles, third revision by George Bruce, 1979
*Parker, Geoffrey (1996) The Military Revolution: Military Innovation and the Rise of the West, 1500–1800. (second edition) Cambridge University Press, Cambridge. ISBN 0-521-47426-4
*Stouraiti, Anastasia, 'Costruendo un luogo della memoria: Lepanto', Storia di Venezia – Rivista 1 (2003), 65–88.
*Tucker, Spencer C. (2010). "Battle of Lepanto". Battles that Changed History: An Encyclopedia of World Conflict. ABC-CLIO. pp. 175–178.
*Warner, Oliver Great Sea Battles (1968) has "Lepanto 1571" as its opening chapter. ISBN 0-89673-100-6
*The New Cambridge Modern History, Volume I – The Renaissance 1493–1520, edited by G. R. Potter, Cambridge University Press 1964

## Ārējās saites

*Battle of Lepanto, *[[In Our Time (radio series)|In Our Time]]* episode, hosted by Melvin Bragg, 12 November 2015, with guests Noel Malcolm, Diarmaid MacCulloch, and Kate Fleet.
* Julián Jaramillo, La batalla de Lepanto (historia-maritima.blogspot.com, 2012).
* Henry Zaidan, 57 Paintings of The Naval Battle of Lepanto, 1571. Christian forces of the Holy League and the Ottoman Turks (myartblogcollection.blogspot.com, 2016)
Pļauja (filma)

**Pļauja** () ir 2007. gada psiholoģiskā šausmu trillera filma, kuras režisors ir Stīvens Hopkinss. Galvenās lomas filmā atveido Hilarija Svonka, Deivids Morisejs, Idriss Elba, Annasofija Roba un Stīvens Rea. Filmas pirmizrāde notika .

Ketrīna Vintera un viņas kolēģis Bens ierodas Havenas pilsētā, kas, iespējams, cieš no Bībelē minētajām 10 Ēģiptes nelaimēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viestura iela (Jelgava)

**Viestura iela** ir Jelgavas iela, kas sākas krustojumā ar Dobeles ielu un beidzas krustojumā ar Kazarmes ielu, turpinoties kā Kārļa iela.

thumb|255px|Jaunā iela (''Neustrasse'') 1917. gada kartē.

## Ielu savienojumi
Viestura iela ir savienota ar šādām ielām:

* Dobeles iela
* Ausekļa iela
* Vārpu iela
* Kazarmes iela
* Kārļa iela


Jelgava Dobeles iela 22.jpg|Nams Dobeles ielā 22 uz Viestura ielas stūra (2016)
Ausekļa iela, Jelgava 05.JPG|Krustojums ar Ausekļa ielu


## Vēsture
Iela senākajās Jelgavas kartēs atrodama ar nosaukumu **Jaunā iela** (). 1924. gada augustā to apvienoja ar **Aleksandra ielu**, izveidojot **Viestura ielu**.
Pēc Otrā pasaules kara agrāko Aleksandra ielu pārveidoja par gājēju ielu, bet Viestura ielu pagarināja līdz Kārļa ielai.

## Atsauces
Vārpu iela (Jelgava)

**Vārpu iela** ir Jelgavas iela, kas izveidojusies pēc pilsētas nocietinājumu nojaukšanas 19. gadsimta sākumā.

Otrā pasaules kara laikā ielas apbūve netika iznīcināta, to veido galvenokārt pirmskara laikā celtas ēkas. Saglabājies senais ielas bruģējums. Ēkas Vārpu ielā 16, 18 un 20 ir vietējās nozīmes arhitektūras pieminekļi.
thumb|255px|II. Vaļņu iela (''II. Wall- Strasse'') 1917. gada kartē.

## Ielu savienojumi
Vārpu iela ir savienota ar šādām ielām:

* Blaumaņa iela
* Viestura iela
* Pulkveža Brieža iela


Vārpas iela, Jelgava - panoramio (3).jpg|Nams Vārpu ielā 14
Ул. Варпу - panoramio.jpg|Nams Vārpu ielā 14 pavasarī
Vārpas iela, Jelgava - panoramio (1).jpg|Nams Vārpu ielā 16
Jelgava, Vārpu iela 18 1.jpg|Nams Vārpu ielā 18
Vārpas iela, Jelgava - panoramio.jpg|Nams Vārpu ielā 20
Vārpu iela, Jelgava.JPG|Ielas beigas krustojumā ar Pulkveža Brieža ielu


## Vēsture
Iela izveidojās pēc pilsētas nocietinājumu nojaukšanas 19. gadsimta sākumā, tās sākotnējais nosaukums bija **IV Valles iela** (), vēlāk  **Zāģētavu iela** (*Schneidemühlenstraße*). Pirmā pasaules kara laikā to nosauca par **II Vaļņu ielu** (*II Wallstraße*).

1940. gada 27. martā to pārdēvēja par Vārpu ielu.

## Atsauces
Džēreds Makenns

**Džēreds Makenns** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2023) Makenns pārstāv NHL komandu Sietlas "Kraken". Iepriekš spēlējis NHL komandās Vankūveras "Canucks", Floridas "Panthers" un Pitsburgas "Penguins".

2021. gada 21. jūlijā Makkenu no Toronto "Maple Leafs" komandas 2021. gada NHL paplašināšanās draftā izvēlējās Sietlas "Kraken" komanda.

Kanādas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā un 2024. gada Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējas saites
Dilans Stroms

**Dilans Stroms** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2025) Stroms pārstāv NHL komandu Vašingtonas "Capitals". Stromu Arizonas "Coyotes" 2015. gada NHL draftā draftēja pirmajā kārtā ar 3. numuru. Iepriekš Stroms ir spēlējis NHL komandā Arizonas "Coyotes".

2022. gada 14. jūlijā Stroms parakstīja viena gada līgumu 3,5 miljonu ASV dolāru vērtībā ar Vašingtonas "Capitals" komandu.. Vēlāk, 2023. gada 3. februārī, viņš parakstīja piecu gadu līguma pagarinājumu ar "Capitals" komandu 25 miljonu ASV dolāru vērtībā.

2025. gada 6. aprīlī Stroms veica otro rezultatīvo piespēli Aleksandra Ovečkina 895. karjeras vārtu guvumā regulārajā sezonā, kas pārspēja Veina Grecka visu laiku labāko vārtu guvumu rekordu. 2024.–2025.gada sezonā viņš uzstādīja jaunus karjeras rekordus gūtajos vārtos (29), rezultatīvajās piespēlēs (53) un kopējā punktu skaitā (82).

Kanādas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā.

Viņa brālis Raiens Stroms arī ir profesionāls hokejists.
## Atsauces

## Ārējas saites
Frenks Vatrano

**Frenks Vatrano** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2022. gada Vatrano pārstāv NHL komandu Anahaimas "Ducks". Iepriekš Vatrano ir spēlējis Bostonas "Bruins" un AHL komandā Providensas "Bruins".

ASV hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2016. gada un 2019. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Ilva Centere

**Ilva Centere** (dzimusi 1994. gada 20. jūnijā Valmierā) ir latviešu teātra un kino aktrise, modele. Latvijas Nacionālā teātra aktrise no 2017. līdz 2020. gada sezonai, darboties sākusi kopš 2016. gada.

## Lomas Latvijas Nacionālajā teātrī
* Loma izrādē J. Baloža "Zem diviem karogiem" rež. Valters Sīlis, 2019
* Dace / Grimētāja I. Brieža "Pēdējais salmiņš", rež. Toms Treinis, 2019
* Silvija H. Gulbja "Cīrulīši", rež Edmunds Freibergs, 2018
* Jaunietes P. Pētersona, R. Paula Man 30 gadu" rež. Ināra Slucka, 2018
* Ija A. Ūdra "Apsolu" rež. Daiga Kažociņa, 2018
* Linda G. Priedes "Zilā" rež. Toms Treinis, 2017
* Loma izrādē M. Hedona, S. Stīvensa "Savādais atgadījums ar suni naktī" rež. Valters Sīlis, 2017
* Loma izrādē "Šausmu autobuss" rež. Kārlis Krūmiņš, 2016
* Loma izrādē M. Bulgakova "Jaunā ārsta piezīmes" rež. Jānis Vimba, 2014

## Lomas citos teātros

* Lolita "Tu mani nesaproti" Dirty Deal teatro, rež. Inga Tropa, 2021
*Marija G. Labanauskaites "Asinsbrāļi", Latvijas Kultūras akadēmija rež. Linards Āboltiņš, 2020
* Kailija N. Ilzukas "Labie bērni", Valmieras drāmas teātrī, rež. Reinis Suhanovs, 2017
* Ziemeļmeita "Kā es braucu Ziemeļmeitas lūkoties", Ģertrūdes ielas teātrī, rež. Andrejs Jarovojs, 2015

## Lomas televīzijā
* Irēna (TV seriālā "Šķiršanās formula", rež. Uldis Cipsts, 2016)
* Loma (TV seriālā "Māja pie ezera", rež. Armands Zvirbulis, 2015)
* Silva Lūse (TV seriāls "Nemīlētie", rež. Māris Bezmers 2024)

## Lomas kino
* Aktrise ("Vienu biļeti, lūdzu!", rež. Matīss Kaža, 2017)
* Taņa ("Es esmu šeit", rež. Renārs Vimba, 2014)
* Gundega ("Tur", rež. Uldis Cipsts, 2019)

## Izglītība
* 2018- 2019 Latvijas Kultūras akadēmija - audiovizuālā un skatuves māksla, aktiermeistarība
* 2013-2017 Latvijas Kultūras akadēmija - dramatiskā teātra aktiera māksla
* 2007-2013 Valmieras Pārgaujas ģimnāzija
Ingrīda Šimonīte

**Ingrīda Šimonīte** (; dzimusi ) ir lietuviešu ekonomiste, politiķe un augstskolas pasniedzēja. Bijusi Lietuvas premjerministre (2020—2024) un bijusī Lietuvas finanšu ministre (2009—2012) un Lietuvas Bankas vadītāja (2013—2016).

## Karjera
2013. gadā tika ievēlēta par Lietuvas Bankas vadītāju. Paralēli šim darbam viņa bija ekonomikas pasniedzēja Viļņas Universitātes Starptautisko attiecību un poliskās zinātnes institūtā un valsts finanses ISM Vadības un ekonomikas universitātē.

2016. gadā viņa atkāpās no bankas vadītājas amata, kļūstot par Seima deputāti, kad viņu 2016. gada parlamenta vēlēšanās ievēlēja no Antakalna seņūnijas vēlēšanu apgabala. Seimā viņa vadījusi audita komiteju. 2018. gada 4. novembrī viņa kļuva par partijas Tēvzemes savienība — Lietuvas kristīgie demokrāti kandidāti 2019. gada Lietuvas prezidenta vēlēšanās, lai arī nav šīs partijas biedre. Šimonīte ar labāko rezultātu (31,31%) iekļuva otrajā vēlēšanu kārtā, bet zaudēja Gitanam Nausēdam.

Šimonīte bez lietuviešu valodas pārvalda arī angļu, poļu, krievu valodu, bet pamatlīmenī arī zviedru valodu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vēju tornis

**Vēju tornis** () ir antīkā celtne Atēnu Romiešu Agorā, kas tiek uzskatīta par pirmo pasaules meteoroloģisko staciju.

Marmora celtni, kas ir 12 metrus augsta un kuras diametrs ir 8 metri, visticamāk uzbūvēja astronoms Kiras Andronīks 1. gadsimtā pirms mūsu ēras, bet, iespējams, celtne ir senāka. Celtnei ir astoņstūra forma, un tā orientēta debess pušu virzienā. Katrā no astoņiem virzieniem frīzē attēlots attiecīgā vēja dievs — ziemeļvējam — Borejs, rietumvējam — Zefīrs u.t.t. Kompleksā ietilpa arī vēja rādītājs Tritona izskatā, klepsidra (ūdens pulkstenis) un saules pulkstenis.

Bizantijas laikā celtne kalpoja kā baznīcas zvanu tornis, bet Osmaņu impērijas laikā — dervišu mītne. 19. gadsimtā pa pusei aizgruvošo celtni atraka Atēnu arheoloģiskā biedrība. Pēc Vēju torņa parauga celtas vairākas citas celtnes, tostarp Redklifa observatorija Oksfordā.

## Galerija

The Roman Agora of Athens (with the Horologion of Kyrristos and in the background the Acropolis), 1st cent. B.C.jpg|Atēnu Romiešu Agora ar Vēju tornis un Akropoli fonā
Tower_of_the_Winds_frieze_detail.jpg|Torņa frīze ar vēja dieviem
1 Orientation.png|Torņa plāns ar vēju nosaukumiem
Floor of Horologion.jpg|Iekštelpas grīda


## Ārējās saites

* ''Encyclopædia Britannica'' ieraksts
Amēlija (2009. gada filma)

**Amēlija** () ir 2009. gada biogrāfiskā filma, kuras režisore ir Mira Neira. Galvenās lomas filmā atveido Hilarija Svonka, Ričards Gīrs, Kristofers Eklstons un Jūens Makgregors. Filmas pirmizrāde notika .

Filma veidota par leģendārās amerikāņu pilotes Amēlijas Ērhārtas dzīvi. Ērhārta, kura centās veikt lidojumu apkārt visai pasaulei, 1937. gadā pazuda bez vēsts, lidojot pāri Klusajam okeānam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gaļina Satoņina

**Gaļina Satoņina** (; dzimusi , mirusi ) bija gleznotāja un šahiste, daudzkārtēja Kazaņas un Tatarstānas šaha čempione.

## Dzīves gājums
Gaļina Satoņina piedzima 1905. gadā Kazaņā. Pēc skolas beigšanas mācījās mākslas skolā. No 1930. līdz 1932. gadam strādāja par gleznotāju un rasētāju celtniecības organizācijā *Kazmašsrtoj*. 1933.—1941. gados bija māksliniece Kazaņas šūšanas fabrikā. Vācijas—PSRS kara gados strādāja militārā uzņēmumā.

No 1946. līdz 1961. gadām strādāja par treneri BSB "Spartaks" Tatārijas padomē, organizējot šaha dzīvi darba kolektīvos. No 1961. gada pensijā, taču turpina sabiedriskā kārtā piedalīties Tatārijas un Kazaņas šaha federāciju darbā.

### Radošā darbība
No 1964. gada Satoņina sāka veidot gleznas par šaha tēmu, kuras kļuva pazīstamas visā PSRS teritorijā. Viņas gleznas tika demonstrētas Maskavā, Ļeņingradā, Kijivā, Voroņežā, Saratovā un citās Padomju Savienības pilsētās. Viņas gleznu reprodukcijas bija publicētas virknē žurnālu, tai skaitā Kubā, VDR, Polijā, Čehoslovākijā un Dienvidslāvijā.

### Šahs
Šahu spēlēt Satoņina iemācījās bērnībā no brāļa. Sacensībās sāka piedalīties tikai 1936.gadā, 31 gada vecumā, galvenokārt vīriešu turnīros, kur
nogāja ceļu no ceturtās līdz pirmajai klase.

Līdz karam divreiz ieguva Kazaņas čempiones titulu, pēc kara gados — trīsreiz. 1946. gadā pirmoreiz kļuva par Tatārijas čempioni un savu panākumu pēc tam atkārtoja vēl divpadsmit reizes, pēdējo reiz 1969. gādā.

No 1947. gada četras reizes spēlēja Krievijas PFSR sieviešu čempionāta finālos un vairākas reizes BSB "Spartaks" Krievijas un centrālās padomes sacensībās.

Vairākkārtīgi pārstāvēja Kazaņu un Tatāriju dažādās Pievolgas pilsētu komandu sacensībās un Krievijas Federācijas meistarsacīkstēs.

No 1939. gada Gaļina bija pastāvīga Kazaņas un Tatārijas šaha federācijas locekle, ilgu laiku strādāja to klasifikācijas komisijās. Viņa tiesāja arī daudzus šaha turnīrus. 1957. gadā viņai tika piešķirta republikas šaha tiesneša kategorija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
* 
* 
*
Betsafe Latvija

***Betsafe*** ir interneta azartspēļu vietne, kurā ir pieejams sporta totalizators, interneta kazino un pokera istaba. *Betsafe* pieder publiskai akciju sabiedrībai *Betsson AB*, kuras akcijas tiek kotētas Stokholmas fondu biržā. *Betsafe* ir azartspēļu licences Apvienotajā Karalistē, Zviedrijā, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā un Maltā.

## ''Betsafe'' Latvija
*Betsafe* Latvijas vietne pieder *[[Betsson AB]]* meitas kompānijai *Latsson Licensing* SIA.

2017. gada 2. maijā sporta likmju portāls *Triobet* iepazīstināja ar starptautiski pazīstamo *Betsafe* zīmolu, kas ir *Betsson* grupas licencēts pārstāvis Baltijas valstīs. *Betsafe* ir vienīgā licencētā internacionālā azartspēļu vietne Baltijā.

## Vēsture
*Betsafe* zīmols radīts 2006. gadā, kad Norvēģijā, satiekoties totalizatora un sporta entuziastiem, tika izveidots strauji augošs uzņēmums azartspēļu uzņēmumiem. Sākotnēji kompānijai bija biroji Norvēģijā, Zviedrijā, Latvijā un Maltā.

2011. gadā, kad *Betsafe* strādāja 130 darbinieku un tika apkalpoti klienti vairāk kā 100 pasaules valstīs, *Betsafe* savā īpašumā pārpirka viens no Ziemeļeiropas lielākajiem azartspēļu uzņēmumiem *Betsson AB*.

## Sponsorēšana
Pašlaik sportā ārpus Latvijas robežām tiek atbalstīts F1 braucējs, soms Kimi Reikenens un *[[Alfa Romeo]]* komanda.

Vēl autosportā atbalsta arī igauņu autosportistu, WRC rallija braucēju Otu Tenaku, kā arī Lietuvas basketbola izlasi un tās līgu (*Betsafe LKL*).

Latvijā tiek atbalstīti pludmales volejbolisti Aleksandrs Samoilovs un Jānis Šmēdiņš, cīņu sportists Zaurs Dāvadovs, basketbola klubs “Jūrmala/Betsafe” un florbola klubs “Betsafe Ulbroka”.

*Betsafe* globālajā tirgū atbalstījis gan komandas (*[[Manchester City F.C.]]*) un pasākumus (*Gumball 3000*).

2017. gadā Konors Makgregors kļuva par oficiālo *Betsafe* vēstnieku. Saskaņā ar līguma noteikumiem sadarbība ar Makgregoru ilga 18 mēnešus ES teritorijā.

## Licence
*Betsafe* darbību Latvijā uzrauga un licencē Latvijas Republikas Izložu un Azartspēļu Uzraudzības Inspekcija.

## Atsauces

## Ārējās saites
''Betsafe'' mājaslapa
Viesturciems

**Viesturciems** ir vidējciems Jelgavas novada Glūdas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos Tērvetes labajā krastā gar Bramberģes strauta un Sodītes lejtecēm starp autoceļu P97 un dzelzceļa līniju Jelgava—Liepāja  no pagasta centra Nākotnes,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta veidojusies pēckara gados. Ciemu veido vasarnīcu kooperatīvi Birzīte, Mežvidi, Pārupe, Siliņi, Straume, Tērvete un Viesturi.

Ciemata tuvumā atrodas slēgta dzelzceļa stacija  – Viesturi.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Pasaules Esperanto kongress

**Pasaules Esperanto kongress** (, **UK**) ir ikgadēja esperanto sanāksme. Tā ir visilgākā tradīcija starp starptautiskajām esperanto konvencijām, ar gandrīz 113 gadu nepārtrauktu darbību. Kongress notiek katru gadu kopš 1905. gada, izņemot Pirmo un Otro pasaules karus. Kopš 1929. gada šo kongresu organizē Universālā esperanto asociācija.

Šie kongresi notiek katru gadu un kopš 1985. gada vidējais kongresa dalībnieku skaits ir ap 2000 dalībniekiem (kopš Otrā pasaules kara tas ir svārstījies no 800 līdz 6000, atkarībā no norises vietas). Vidēji katrā kongresā ir tikušas pārstāvētas 60 dalībvalstis. Esperanto kongress parati notiek jūlija pēdējā nedēļā vai augusta pirmajā nedēļā, klasiski noslēdzoties sestdienā (kopā 8 dienu garumā). Vairākus gadus kongresa laikā ir darbojusies *[[ILERA]]* (Starptautiskās Esperantistu radio amatieru līgas) radiostacija.

Līdz 1980. gadam kongress notika galvenokārt Eiropā un ASV, izņemot Japānu 1965. gadā. Kopš 1980. gada tas ir noticis arī citās valstīs ārpus Eiropas vai ASV, piemēram, Brazīlijā, Kanādā, Ķīnā, Kubā, Dienvidkorejā, Austrālijā, Izraēlā, Vjetnamā un Argentīnā.

## Uzskaitījums

## Atsauces
Visu Reliģiju templis

**Visu Reliģiju templis** (krievu valodā: *Храм всех религий*, tatāru valodā: *Барлык диннәр гыйбәдәтханәсе*) vai **Universālais Templis** (krievu valodā: *Вселенский храм*) ir unikāls arhitektūras komplekss Starojes Arakčino mikrorajonā, Tatarstānas administratīvais centrā Kazaņā, Krievijā. Tas sastāv no vairākiem reliģiskās arhitektūras veidiem, tostarp pareizticīgo baznīcas, mošejas un sinagogas. Tempļa būvniecība tika uzsākta 1992. gadā un to uzsāka vietējais mākslinieks un filantrops Ildars Hanovs. Komplekss kalpo kā kultūras centrus un Ildara Hanova un viņa palīgu dzīvesvieta.

Hanovs ir pazīstams ar saviem centieniem ārstēt alkoholismu, narkomāniju un dažādas citas slimības. Viņa bijušie un pašreizējie pacienti palīdz viņam uzturēt un attīstīt templi, vai nu tieši iesaistoties būvdarbos, vai arī tos sponsorējot.

Kompleksā nav aktīvi darbojoša reliģijas tempļa, bet Hanovs savu misiju apraksta kā *„kultūras un patiesības templis”* Tempļu komplekss ir kļuvis par populāru Kazaņas pilsētas objektu, kas lepojas ardažādu kultūru miermīlīgu kombināciju (islāma tatāru kultūra, pareizticīgo krievu un citām). Templi apmeklē gan tūristi, gan cilvēki, kas meklē Hanova palīdzību.

Hanovs saka, ka galu galā struktūrai būs 16 kupoli, kas atbilst 16 lielākajām pasaules reliģijām, tostarp pagātnes reliģijām, kas vairs netiek praktizētas.

## Galerija
  
File:All Religions Kazan Temple 112.jpeg
File:All Religions Kazan Temple 108.jpeg
File:All Religions Kazan Temple 109.jpeg
File:All Religions Kazan Temple 114.jpeg



## Atsauces

## Ārējās saites

* For Eleven Years Long, the Tatar Healer Ildar Khanov Builds His Temple of All Religions
* Temple of All Religions at the Kazan city tourist portal
* Res Obscura : Ildar Khanov's All Religions Temple in Kazan
* Le temple de toutes les religions sur Chakipet
Ledus raža

**Ledus raža** () ir 2005. gada melnā kinokomēdija, kas balstīta uz Skota Filipsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Harolds Reimiss. Galvenās lomas filmā atveido Džons Kjūsaks, Billijs Bobs Torntons un Konija Nīlsena. Filmas pirmizrāde notika  Dovilas filmu festivālā.

Šaubīgs jurists Čārlijs mēģina veikt noziegumu Ziemassvētku vakarā cerībā, ka par to viņš iegūs vietējās mafijas naudu. Tomēr Čārlija partnerei, striptīza kluba īpašniecei Renātei, ir citi plāni attiecībā pret naudu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Niko Mikola

**Niko Mikola** (, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2026) Mikola pārstāv NHL komandu Floridas "Panthers". 2015. gada NHL draftā Mikolu piektajā kārtā draftēja Sentluisas "Blues". Iepriekš Mikola spēlēja SM līgas klubos Kuopio "KalPa" un Tamperes "Tappara".

2018. gada 1. jūnijā Mikola piekrita divu gadu sākuma līmeņa līgumam ar Sentluisas "Blues".

2019.—2020. gada sezonā, 2020. gada 7. janvārī, Mikola debitēja NHL "Blues" sastāvā pret Sanhosē "Sharks".

Pēc otrās pilnās sezonas *Blues* komandā 2021.—2022. gadā Mikola kā ierobežoti brīvais aģents 2022. gada 17. jūlijā tika parakstīts uz vienu gadu un par 1,9 miljoniem ASV dolāru.

2023. gada 9. februārī Mikola kopā ar Vladimiru Tarasenko tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers". 2023. gada jūlijā parakstīja trīs gadu līgumu ar Floridas "Panthers". 2024. gadā un 2025. gadā *Panthers* sastāvā izcīnīja Stenlija kausu.

Somijas hokeja izlases sastāvā Mikola izcīnījis 2019. gada Pasaules čempionāta zelta medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uzasinātais asmens

**Uzasinātais asmens** () ir 1996. gada drāmas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir Billijs Bobs Torntons. Citas lomas filmā atveido Dvaits Džoakams, Dž. T. Volšs, Džons Riters, Lūkass Bleks, Natālija Keinerdeja un Roberts Dūvols. Filmas pamatā ir Torntona īsfilma *Some Folks Call It a Sling Blade*. Filmas pirmizrāde notika .

Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākais adaptētais scenārijs"; tāpat Torntons tika nominēts balvai "Labākais aktieris galvenajā lomā".

Karls Čilderss, kurš uzturējās slimnīcā kopš bērnības, kad viņš nogalināja savu māti un viņas mīļāko, tiek atbrīvots, lai uzsāktu jaunu dzīvi kādā mazpilsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apustulis (filma)

**Apustulis** () ir 1997. gada drāmas filma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir Roberts Dūvols. Citas lomas filmā atveido Farra Foseta, Billijs Bobs Torntons, Džons Bīslijs, Džūna Kārtere Keša un Miranda Ričardsone. Filmas pirmizrāde notika . Dūvols tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

Pēc tam, kad Teksasas sludinātāja Sonija dzīve iziet ārpus viņa kontroles, Sonijs, nomaina savu vārdu, dodas uz Luiziānu un sāk strādāt radio.

## Atsauces

## Ārējās saites
One False Move

***One False Move*** ir 1992. gada kriminālfilma, kuras režisors ir Karls Frenklins. Galvenās lomas filmā atveido Bills Pekstons, Billijs Bobs Torntons, Sinda Viljamsa, Maikls Bīčs, Ērls Billingss un Džims Meclers. Filmas pirmizrāde notika .

Trīs noziedznieki Rejs, Pluto un Fantāzija Losandželosā vienā naktī paveic sešas brutālas slepkavības, cenšoties iegūt naudu un kokaīnu. Losandželosas detektīvi Kouls un Makfīlijs izmeklē šīs slepkavības; uzzinot, ka trijotne varētu doties uz Stārsitiju Ārkanzasā, abi dodas uz šo pilsētu, lai censtos noziedzniekus noķert.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pērtiķu planētas sākotne

**"Pērtiķu planētas sākotne"** () ir 2011. gada zinātniskās fantastikas filma, kas balstīta uz franču rakstnieka Pjēra Būla romānu "Pērtiķu planēta". Filmas režisors ir Rūperts Vaits, galvenās lomas atveido Džeimss Franko, Frida Pinto, Džons Litgovs, Braians Kokss, Toms Feltons un Endijs Serkiss.

Filmas pirmizrāde notika 2011. gada 5. augustā, 2014. gadā tika izdots filmas turpinājums "Pērtiķu planētas atmoda". Šī ir septītā filma "Pērtiķu planētas" filmu ciklā.

Filma tika nominēta 84. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākie vizuālie efekti", kur tā zaudēja filmai "Hugo".

## Sižets

Filma stāsta par zinātnieku Vilu Rodmenu, kurš izstrādājis vīrusu *ALZ-112* – zāles pret Alcheimera slimību. Vils izmēģina vīrusa darbību uz pērtiķi vārdā Cēzars. *ALZ-112* darbojas veiksmīgi un paaugstina Cēzara intelekta līmeni, Vils dod zāles savam tēvam Čārlzam, kuram ir Alcheimera slimība. Pēc dažiem gadiem Čārlza slimība mutējusi un kļuvusi stiprāka par zālēm, Vils sāk izstrādāt jaunu vīrusa formulu (*ALZ-113*).

Pa šo laiku Cēzars, aizstāvot Čārlzu, uzbruka cilvēkam un tika aizvests uz dzīvnieku patversmi, kur satika citus pērtiķus, kuru intelekts bija krietni zemāks. Cēzars kļuva par barvedi un nozaga Vila zāles, ar kuru palīdzību paaugstināja patversmes pērtiķu intelekta līmeni. Pērtiķi sarīkoja dumpi Sanfrancisko ielās un pāri Zelta Vārtu tiltam aizbēga uz rezervātu.

Vēlāk izrādījās, ka *ALZ-113* vīrusa ietekme uz cilvēkiem ir nāvējoša. Vīruss izrāvās brīvībā, nogalinot gandrīz visu cilvēci.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bohēmija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

[200px|right|thumb| [Františeks Janda-Suks olimpiskajās spēlēs izcīnīja sudraba medaļu.]]

**[[Bohēmijas Karaliste|Bohēmija]] (Bohēmijas Karaliste)** bija pārstāvēta **[[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. vasaras olimpiskajās spēlēs]]** kas norisinājās Francijas galvaspilsētā Parīzē no 1900. gada 14. maija līdz 28. oktobrim. Šīs bija pirmās vasaras olimpiskās spēles, kurās tā startēja.

Šajās olimpiskajās spēlēs Bohēmiju pārtāvēja 7 sportisti (6 vīrieši un 1 sieviete), kuri startēja četros sporta veidos — riteņbraukšanā, tenisā, vieglatlētikā un vingrošanā. Visos šajos sporta veidos tā bija pirmo reizi pārstāvēta.

Bohēmija šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja divas olimpiskās medaļas. Sudraba medaļu ieguva vieglatlēts Františeks Janda-Suks, savukārt bronzas medaļu ieguva tenisiste Hedviga Rozenbaumova. Hedviga Rozenbaumova izcīnīja vēl vienu bronzas medaļu kopā ar Lielbritānijas tenisistu Arčibaldu Vordenu kā Jauktās komandas pārstāvji jauktajās dubultspēlēs tenisā. Medaļu kopvērtējumā Bohēmija šajās spēlēs bija 20. vietā.

## Sportisti
### Sportistu sadalījums pa sporta veidiem
*  — Pirmoreiz valsts pārstāvēta šajā sporta veidā.

## Medaļu ieguvēji
### Medaļnieki

### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums pa sporta veidiem

*  — Pirmā izcīnītā olimpiskā medaļa valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļa valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā bronzas medaļa valstij šajā sporta veidā

### Bohēmijas medaļnieki Jauktās komandas sastāvā

## Rezultāti
### [[Attēls:Cycling pictogram.svg|20px]] Riteņbraukšana

### [[Attēls:Tennis pictogram.svg|20px]] Teniss

### [[Attēls:Athletics pictogram.svg|20px]] Vieglatlētika

; Skrejceļa un šosejas disciplīnas

; Laukuma disciplīnas

### [[Attēls:Gymnastics (artistic) pictogram.svg|20px]] Vingrošana

## Skatīt arī
* Bohēmija olimpiskajās spēlēs

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* Bohēmija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Bohēmija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'')
Pavels Adamovičs

**Pavels Bogdans Adamovičs** (, , dzimis , miris ) bija Polijas politiķis un advokāts, no 1998. līdz 2019. gadam bija Gdaņskas pilsētas vadītājs. No 2001. līdz 2015. gadam bija partijas “Pilsoniskā platforma” biedrs, pēc tam neatkarīgs politiķis.

 labdarības pasākuma laikā Pavels Adamovičs tika smagi sadurts. No ievainojumiem viņš mira nākamajā dienā, atrodoties slimnīcā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Blue Walker 1

***Blue Walker 1*** ir Lietuvas uzņēmuma *[[NanoAvionics]]* pavadonis, kas paredzēts tehnoloģiju pārbaudei kosmosā. Pavadonis orbītā tika palaists 2019. gada 1. aprīlī. Reizē ar to kosmosā devās otrs *NanoAvionics* pavadonis *[[M6P]]*.

*Blue Walker 1* pamatā ir *NanoAvionics* izstrādātā pavadoņu platforma *[[M6P (platforma)|M6P]]*, kas veidota *[[CubeSat]]* *6U* formā. Kosmiskajā aparātā tiek testētas *NanoAvionics* mātes uzņēmuma *[[AST & Science]]* patentētās tehnoloģijas, kas nākotnē tiks izmantotas *AST & Science* izgatavotajos pavadoņos.
*Blue Walker 1* izgatavošanai un derīgās kravas integrēšanai bija nepieciešams tikai viens mēnesis.

## Lidojuma gaita
*Blue Walker 1* tika palaists  03:57 UTC ar Indijas nesējraķeti *[[PSLV-XL]]* (lidojums *PSLC-C45*) no Satīša Dhavana kosmosa centra. Tas kopā ar 27 mazajiem pavadoņiem bija sekundārā krava Indijas pavadonim *[[EMISAT]]*.
*Blue Walker 1* tika ievadīts solārsinhronā orbītā 434 km × 515 km, zemāk nekā plānots.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Two NanoAvionics Satellites were Launched with PSLV-C45, Communications Established Successfully NanoAvionika
* EMISAT. Secondary payloads on the EMISAT mission eoPortal, ESA
* BlueWalker 1 Gunter Dirk Krebs
* BLUEWALKER 1 N2YO.com (pavadoņa orbītas parametri)
Teodors Sukatnieks

**Teodors Sukatnieks** (dzimis , miršanas dati nav zināmi) bija latviešu vieglatlēts.

## Dzīvesgājums

Dzimis Ventspilī, Kriša (Kristapa) Sukatnieka un viņa sievas Emīlijas dzimušas Robežnieks (1871—1943) ģimenē. Jaunākais brālis Nikolajs Sukatnieks (1896-1973?) arī bijis sportists un Krievijas, Latvijas armijas un leģiona virsnieks.
1912. gadā beidzis Ventspils pilsētas skolu.

Pirmo reizi sacīkstēs piedalījās 1912. gadā, kad izcīnīja Baltijas meistara titulu diska mešanā. Viskrievijas I olimpisko sacīkšu Kijivā 1913. gadā (38,52 m) un Viskrievijas II olimpisko sacīkšu 1914. gadā Rīgā (41,15 m) uzvarētājs diska mešanā. Septiņas reizes uzstādījis Krievijas rekordus diska mešanā (oficiāli rekordi atzīti divas reizes). Pārstāvēja sporta kluba "Unions" Ventspils nodaļu.

Septiņkārtējs Latvijas meistars: diska mešanā (1920—1923), smaguma mešanā (1920), 4x100 m stafetē (1921), kārtslēkšanā (1923). 15 reižu uzstādījis Latvijas rekordus (diska mešanā, smaguma mešanā, kārtslēkšanā, 4x100 m stafetē). Pārstāvējis Ventspils sporta biedrību "Spars" un "SSS".

Piedalījās  Parīzē, kur diska mešanā ieguva 21.vietu (35,98 m).

Sieva — Tamāra Sukatnieks (dzimusi 1892. gadā Krievijā). Meita Valentina (Valija) (dzimusi 1921. gadā Ventspilī), apcietināta 1945. gadā kā Latvijas Centralās padomes atbalstītāja.

Apcietināts 1947. gadā, pēc tam kopā ar sievu izsūtījumā Omskas apgabalā. Atbrīvoti 1960. gadā.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Epiktēts

**Epiktēts** (, *Epíktētos*, dzimis ap 55. gadu, miris 135. gadā) bija Senās Grieķijas filozofs, kurš tiek saistīts ar stoicismu. Viņa filozofija stipri ietekmēja kristietības attīstību.

Epiktēta īstais vārds nav zināms, viņa vārds no grieķu valodas nozīmē “iegūtais”. Zēna gados bija vergs un tika pārdots verdzībā uz Romu. Pēc saimnieka nāves ieguva brīvību. 90. gadā Epiktētu un citus līdzīgi domājošus filozofus Romas imperators Domiciāns izraidīja no Romas. Atlikušo mūzu pavadīja Nikopolē, Epīrā.

## Ārējās saites

* 
*
Al-Farabi-2

***Al-Farabi-2*** ir Al-Farabi Kazahstānas nacionālās universitātes otrais pavadonis. Kosmiskais aparāts tika izstrādāts sadarbībā ar Kazahstānas Radioamatieru asociāciju. *Al-Farabi-2* orbītā tika palaists 2018. gada decembrī.

Kosmiskais aparāts izgatavots *[[CubeSat]]* *3U* formā.
Pavadonis pārraida *CW* modulētus signālus 436,5 MHz frekvencē ik pēc 3 minūtēm.

## Lidojuma gaita
*Al-Farabi-2* tika palaists  18:34 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Full Thrust]]* no no Vandenberga Gaisa spēku bāzes starta laukuma *SLC-4E*. Kopā ar *Al-Farabi-2* tika palaisti 65 mazie pavadoņi.

## Ārējās saites
* 'Al-Farabi 2' nanosatellite  Southgate, radioamatieru ziņas
* Al-Farabi 2 Gunter Dirk Krebs
* AL FARABI 2 N2YO, orbītas parametri
Ivars Strautmanis

**Ivars Strautmanis** (dzimis 1932. gada 19. jūlijā, miris 2017. gada 21. septembrī) bija latviešu arhitekts. 

Strādājis institūtā Pilsētprojekts. Bija pazīstams kā pilsētbūvnieks, arhitektūras teorētiķis, pedagogs, sabiedriskais darbinieks un mecenāts, kurš strādāja dažādos vides mērogos un problemātikā. Profesionālās darbības laikā tika izstrādāti gan vērienīgi pilsētbūvnieciski priekšlikumi, gan dzīvojamo un sabiedrisko ēku projekti, gan arī vides dizaina objekti.

Žurnālistes Baibas Strautmanes un Mado Strautmanes tēvs. Piešķirts augstais Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktora goda nosaukums. Vairāku pilsētbūvniecības projektu un apjoma arhitektūras autors, Salaspils memoriālā ansambļa līdzautors.

Ivars Strautmanis sarakstījis vairākas grāmatas par arhitektūru.

## Atsauces
Venta Kocere

**Venta Kocere** (dzimusi  Ventspilī) ir Latvijas Universitātes Akadēmiskās bibliotēkas direktore, filoloģe (Dr. h.c. philol.). Piešķirts nosaukums "Latvijas Zinātņu akadēmijas Goda doktors".

## Biogrāfija
Venta Kocere dzimusi 1954. gadā Ventspilī. 1972. gadā iestājusies un 1977. gadā beigusi Latvijas Valsts Universitātes Filoloģijas fakultātes  Bibliotēku zinātņu un bibliogrāfijas nodaļu. Pēc universitātes beigšanas viņā strādāja par LPSR ZA Fundamentālās bibliotēkas redaktori (1977—1979), vecāko redaktori (1979—1981), nodaļas vadītāju (1981—1990). 1990. gadā, sākoties Latvijas neatkarības atgūšanas procesam, bibliotēku pārdēvēja par Latvijas Akadēmisko bibliotēku un Ventu Koceri vispirms iecēla par tās direktora vietnieci zinātniskajā darbā, bet no 2000. gada — par bibliotēkas direktori. Šo amatu viņa saglabāja arī pēc tam, kad 2009. gadā bibliotēku pārdēvēja par Latvijas Universitātes Akadēmisko bibliotēku. 

Venta Kocere ir vairāk nekā 130 zinātnisko publikāciju autore. 

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 5. šķira (2005)
* Māras Zemes krusta ordenis (Igaunija, 2010)
* Ordeņa "Par nopelniem Lietuvas labā" medaļa (2009)
* Sv. Georga IV pakāpes medaļa „Gods. Slava. Darbs” (Ukraina,  2004)
* LR Ārlietu ministrijas medaļa „Sekmējot Latvijas dalību NATO” (2004)

## Atsauces
Bohēmijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Bohēmijas karaliste]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Bohēmijas karaliste vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās no 1900. līdz 1912. gadam.

## Vasaras olimpiskajās spēlēs

## Skatīt arī
* Bohēmija olimpiskajās spēlēs
* Čehoslovākija olimpiskajās spēlēs
* Čehija olimpiskajās spēlēs
* Bohēmijas olimpiskie medaļnieki

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Gebele

**Gebele** (, *Гәбәлә*; , *Q̇wepele*, قوه‌په‌له‌) ir pilsēta Azerbaidžānā, Gebeles rajona administratīvais centrs. Pašvaldību veido Gebeles pilsēta un Kisnetas ciems. Iepriekš pilsēta bija zināma ar nosaukumu Kutkašena, bet pēc Azerbaidžānas neatkarības atgūšanas tika pārsaukta, godinot daudz vecāko Kabalas pilsētu, kas bija Kaukāza Albānijas galvaspilsēta. Tās arheoloģisko izrakumu vieta atrodas 20&nbsp;km uz dienvidrietumiem no pilsētas.

## Sports
Pilsētā bāzēts futbola klubs *[[PFK Qəbələ]]*, kas 2006. gadā uzvarējis Azerbaidžānas čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ūdeles (ciems)

**Ūdeles** ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Glūdas pagastā. Izvietojusies pagasta rietumdaļā Auces labajā krastā pie autoceļa P97  no pagasta centra Nākotnes,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies pie zvēraudzētavas kompleksa.

## Atsauces
Grieķijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Grieķija]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.** Tradicionāli Grieķijas komanda un karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā ieiet pirmie.

Grieķija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1896. gada, bet ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1936. gada.

## Vasaras olimpiskās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Grieķija olimpiskajās spēlēs
* Grieķijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Gelati klosteris

**Gelati klosteris** () ir 11. gadsimtā celts klostera komplekss Gruzijas pilsētas Kutaisi pievārtē. 1994. gadā klosteris iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Klosteri 1106. gadā t.s. Gruzijas Zelta laikmeta laikā nodibināja Gruzijas karalis Davids IV, laikā kad Kutaisi bija Gruzijas Karalistes galvaspilsēta. Katedrāle tika celta līdz 1125. gadam un vēl 5 gadus iekštelpas greznotas ar mozaīkām. Gelati klosteris bija mājvieta t.s. Gelati akadēmijai, kas pulcēja viduslaiku filozofus un domātājus. 13. gadsimtā pie kompleksa tika uzbūvētas Sv. Nikolaja un Sv. Jura baznīcas. No 16. gadsimta otrās puses līdz 1814. gadam Gelati klosteris bija Gruzijas baznīcas katolikosa rezidence. Pēc Gruzijas iekļaušanas Krievijas Impērijā katolikosa tituls tika likvidēts. Gelati klosterī apglabāts klostera dibinātājs Davids IV, kā arī vairāki citi Gruzijas un Imeretijas karaļi.

## Galerija

Gelati_Monastery_4.jpg|Gelati klosteris
2014_Imeretia,_Gelati,_Monastyr_Gelati_(34).jpg|Katedrāles freskas
2014_Imeretia,_Gelati,_Monastyr_Gelati_(19).jpg|Klostera katedrāle
Gelati_(4).jpg|Svēta Jura ikona pie ikonostasa
2014 Imeretia, Gelati, Monastyr Gelati (04).jpg|Svētā Jura baznīca


## Ārējās saites
Bohēmija 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Bohēmijas karaliste]]**, kas bija Austroungārijas autonoma daļa, piedalījās **[[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|1908. vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Lielbritānijas galvaspilsētā Londonā no 1908. gada 27. aprīļa līdz 31. oktobrim. Šīs bija otrās vasaras olimpiskās spēles, kurās piedalījās Bohēmija.

Bohēmija 1908. vasaras olimpiskajās spēlēs startēja ar 19 sportistiem (visi vīrieši), kuri piedalījās 5 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu, 7 sportisti, bija pārstāvēti paukošanā.

Bohēmija šajās vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja divas bronzas medaļas. Abas šīs medaļas tika izcīnītas paukošanā. Vienu no medaļām izcīnīja paukotājs Vilems Gopolds fon Lobsdorfs individuālajā disciplīnā, savukārt otru ieguva vīriešu paukotāju komanda (komandā starēja arī Vilems Gopolds fon Lobsdorfs).

Bohēmijas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija vieglatlēts Miroslavs Šustera.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[1908. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[1908. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki

### Sportistu sadalījums sporta veidiem

• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos. 

### Sportistu uzskaitījums

* Jozefs Čada ()
* Bohuslavs Hikšs ()
* Bohumils Honzatko ()
* Vilems Gopolds von Lobsdorfs ()
* Otakars Lada ()
* Vlastimils Lada-Sazavski ()
* Jozefs Micovskis ()
* Arnošts Nejedli ()
* Dāvids Sliva ()
* Františeks Sučeks ()
* Bedrihs Šejbals ()
* Miroslavs Šustera (\)
* Františeks Šureks-Tučeks ()
* Jaroslavs Tučeks ()
* Vilems Tvrzskis ()
* Ladislavs Žemla ()

## Atsauces
* 
* 

## Ārējas saites
* Bohemia at the 1908 London Summer Games
Deutsches Reich

***Deutsches Reich*** var būt:
* Veimāras Republika (1919—1933)
* Trešais reihs (1933—1945)
* Vācijas karaliste
Gruzijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Gruzija]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Gruzija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1996. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1994. gada.

## Vasaras olimpiskās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles
[thumb|[Gruzijas delegācija un karognesējs Jāsons Abramašvili 2010. gada ziemas olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.]]

## Skatīt arī
* Gruzija olimpiskajās spēlēs
* Gruzijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Horvātijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Horvātija]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Horvātija vasaras un ziemas olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1992. gada.

## Vasaras olimpiskajās spēlēs

## Ziemas olimpiskajās spēles
[thumb|[Horvātija 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs|Horvātijas delegācija 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs ar karognesēju Jakovu Faku.]]

## Skatīt arī
* Horvātija olimpiskajās spēlēs
* Horvātijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
* Sportnet  Bernard Jurišić: Tuđe nećemo - svoje ne damo (medals of Yugoslavia  won by Croatian sportsmen), April 1, 2008, accessed September 30, 2010
Lietuvas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Lietuva]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Lietuva vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1924. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1928. gada.

## Vasaras olimpiskajās spēlēs

## Ziemas olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Lietuva olimpiskajās spēlēs
* Lietuvas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
* The European Olympic Committees
2019. gada Giro d'Italia komandas un dalībnieki

Šis ir **[[2019. gada Giro d'Italia]] komandu un dalībieku uzskaitījums**.

## Komandas
Tā kā *Giro d'Italia* bija UCI Pasaules tūres sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas četras UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 22 komandu pelotonu.

Starp organizatoriem *[[RCS Sport]]* un Itālijas kausu riteņbraukšanā (*Coppa Italia di ciclismo*) ir vienošanās, ka viena vieta pienākas kausa kopvērtējuma uzvarētājiem. Tāpēc viens ielūgums pienācās **'. 2019. gada 25. janvārī organizatori paziņoja, ka pārējie ielūgumi piešķirti **', **' un **'. Visas ielūgtās komandas bija piedalījušās Giro jau iepriekš, trīs no tām iepriekšējā gadā. Izņēmums bija *Nippo-Vini Fantini*, kas pēdējoreiz piedalījās 2016. Katra komanda varēja pieteikt astoņus braucējus. Komandu prezentācija notika Boloņā 9. maijā, divas dienas pirms atklāšanas posma.

## Dalībnieki

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Celtnis

thumbnail|235px|Ceļamkrāns
**Celtnis**, **ceļamkrāns** jeb sarunvalodā vienkārši **krāns** ir ierīce lielu un smagu kravas pacelšanai un pārvietošanai, tā parasti aprīkota ar trīšiem, āķiem, virvēm, trosēm, ķēdēm. Celtņi tiek iedalīti pēc to izmantošanas mērķa, piemēram, ostās ir konteineru celtņi, kuri izkrauj un iekrauj kuģos kravu, savukārt celtniecībā izmanto cita tipa celtņus, kuru uzdevums ir pacelt vai pārvietot smagas kravas.

## Ārējās saites
Krāns

**Krāns** var būt:

* krāns (hidraulika) — hidrauliska ierīce šķidruma plūsmas daudzuma regulēšanai;
* celtnis, ceļamkrāns — ierīce smagu kravu pacelšanai un pārvietošanai.