open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Centra seņūnija

**Centra seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kauņas pilsētas pašvaldībā. Aizņem pilsētas vēsturisko centru.

## Apskates vietas
* M. K. Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs (*Nacionalinis Mikalojaus Konstantino Čiurlionio dailės muziejus*)
* Brīvības aleja (*Laisvės alėja*)
* Kauņas Ģertrūdes baznīca (*Kauno Šv. Gertrūdos bažnyčia*)
* Kauņas Jura baznīca (*Kauno Šv. Jurgio Kankinio bažnyčia*)
* Kauņas jezuītu baznīca (*Kauno Jėzuitų bažnyčia*)
* Kauņas katedrāle (*Kauno arkikatedra bazilika*)
* Kauņas Krusta baznīca (*Kauno Šv. Kryžiaus (Karmelitų) bažnyčia*)
* Kauņas Miķeļa baznīca (*Šv. arkangelo Mykolo (Įgulos) bažnyčia*)
* Kauņas mošeja (*Kauno mečetė*)
* Kauņas pils (*Kauno pilis*)
* Kauņas rātsnams (*Kauno rotušė*)
* Kauņas sinagoga (*Kauno choralinė sinagoga*)
* Kauņas Tehnoloģiju universitāte (*Kauno technologijos universitetas*)
* Kauņas Vītauta baznīca (*Vytauto bažnyčia*)
* Kauņas Zooloģijas muzejs (*Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus*)
* Lietuvas Medicīnas un farmācijas vēstures muzejs (*Lietuvos medicinos ir farmacijos istorijos muziejus*)
* Lietuvas Veselības zinātņu universitāte (*Lietuvos sveikatos mokslų universitetas*)
* Pērkona māja (*Perkūno namas*)
* Siruču pils (*Siručio namas*)
* Velnu muzejs (*Velnių muziejus*)
* Vītauta Dižā kara muzejs (*Vytauto Didžiojo karo muziejus*)
* Vītauta Dižā Universitāte (*Vytauto Didžiojo universitetas*)
* Zaļā kalna funikulers (*Žaliakalnio funikulierius*)
* Žalgira arēna (*Žalgirio Arena*)

## Attēlu galerija

M._K._Ciurlionis_National_Art_Museum_(2018).jpg|M. K. Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs
Laisvės_alėja.jpg|Brīvības iela Kauņā
Church_of_St_Gertrude,_Kaunas_-_Diliff.jpg|Kauņas Ģertrūdes baznīca
Church of St. George the Martyr in Kaunas in 2023.jpg|Kauņas Jura baznīca
Jezuitu_baznycia_2006-06-11.jpg|Kauņas jezuītu baznīca
Kaunas-Peter_und_Paul_Kathedrale01.jpg|Kauņas katedrāle
Karmelitu_baznycia_2007-04-12.jpg|Kauņas Krusta baznīca
St._Michael_the_Archangel_Church_1,_Kaunas,_Lithuania_-_Diliff.jpg|Kauņas Miķeļa baznīca
Muslim_mosque_in_Kaunas.jpg|Kauņas mošeja
Kaunas_-_Castle_01.jpg|Kauņas pils
Kauno_rotuse_2006-06-11.jpg|Kauņas rātsnams
Lithuania Kaunas Synagogue.jpg|Kauņas sinagoga
VytautoDidžiojoBažnyčia.jpg|Kauņas Vītauta baznīca
Kauno_Tado_Ivanausko_zoologijos_muziejus.jpg|Kauņas Zooloģijas muzejs
Lietuvos_medicinos_ir_farmacijos_istorijos_muziejus.jpg|Lietuvas Medicīnas un farmācijas vēstures muzejs
Sveikatos_mokslų_akademija.JPG|Lietuvas Veselības Zinātņu Universitāte
Perkuno_namas_2006-06-30.jpg|Pērkona māja
Siručio_rūmai.jpg|Siruču pils
Velnių_muziejus._Įėjimas.JPG|Velnu muzejs
Vytauto_Didžiojo_karo_muziejus_(aut._A._Užbalis).jpg|Vītauta Dižā kara muzejs
Lithuania_University.JPG|Vītauta Dižā Universitāte
Zaliakalnio_funikulierius_2006-06-17.jpg|Zaļā kalna funikulers
Žalgirio Arena, Kaunas, Lithuania.jpg|Žalgira arēna
LT Kaunas, 2019.07.20, fot Ivonna Nowicka (3).jpg|Bruģakmens sānjosla ar nesteidzīgu kaķi


## Ārējās saites
Ņikita Aivazjans

**Ņikita Aivazjans** (; dzimis ) ir armēņu izcelsmes Krievijas šahists.

## Biogrāfija
Ar šahu sācis nodarboties četru gadu vecumā. Maskavas Tigrana Petrosjana šaha skolas audzēknis, Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātu dalībnieks. 2007. gadā Batumi kļuvis par pirmo Eiropas jauniešu šaha čempionāta uzvarētāju U8 vecuma grupā zēniem.

Pēc 2013. gada šaha turnīros piedalās reti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Es redzu vienīgi tevi

**"Es redzu vienīgi tevi"** () ir 2016. gada ASV psiholoģiska romantiskā drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Marks Forsters. Galvenās lomas filmā atveido Bleika Laivlija, Džeisons Klārks, Āna O'Reilija, Ivonna Strahovska, Vess Čethems un Denijs Hastons. Filmas pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā.

Aklas sievietes Džīnas attiecības ar vīru Džeimsu sāk mainīties pēc tam, kad viņa atgūst savu redzi un atklāj satraucošas ziņas par sevi un vīru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Augusts Smagars

**Augusts Smagars** bija latviešu dzejnieks un folklorists.

Dzimis Lietuvā, kur viņa tēvs strādāja par dzelzceļa remontstrādnieku. Mācījies Kārsavas pamatskolā un Balvu komercskolā. 1930. gadā iestājās Latvijas Universitātes Matemātikas un dabas zinātņu fakultātē, vēlāk pārgāja uz jurisprudences nodaļu. Viņa pirmais dzejolis tika publicēts 1927. gadā laikrakstā "Latgolas Vords". 1932. gadā tika izdots viiņa pirmais dzejoļu krājums "Laikmeta termometrs".

1944. gadā padomju vara viņu apcietināja un izsūtīja uz Sibīriju. Latvijā viņš atgriezies 1954. gadā ar smagi iedragātu veselību. 1967 sarakstīja autobiogrāfisko stāstu par Sibīrijā nodzīvoto laiku. 1970. gados izdevis vairākus dzejoļu krājumus.

Dzejnieks miris 1985. gada 21. jūlijā Rīgā. Pēc četrām dienām apbedīts Siguldas kapos.

## Atsauces
Zosāda (filma)

**"Zosāda"** () ir 2015. gada ASV šausmu kinokomēdija, kas balstīta uz R. L. Staina tāda paša nosaukuma bērnu šausmu grāmatu sēriju. Filmas režisors ir Robs Letermens. Galvenās lomas filmā atveido Džeks Bleks, Dilans Minete, Eimija Raiena, Raiens Lī, Odeja Raša un Džiliana Bella. Filmas pirmizrāde notika  *CineEurope*.

Pusaudzis Zaks Kūpers apvienojas ar šausmu grāmatu autoru R. L. Stainu, lai uzveiktu rakstnieka izdomātos briesmoņus, kas nejauši atbrīvoti un nokļuvuši Medisonas pilsētas ielās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Saida

**Saida** (*Pollachius virens*) ir viena no divām pollaku ģints (*Pollachius*) zivju sugām. Sastopama Atlantijas okeāna ziemeļdaļā: gan okeāna austrumu (Eiropas), gan rietumu (Ziemeļamerikas) piekrastēs. Saida ir nozīmīgs zvejas objekts Ziemeļaustrumatlantijā. Kopējā nozveja 450 000—550 000 t gadā. Tiek uzskatīts, ka saidu resursi kopumā ir stabili un šīs zivis nav pārzvejotas. Izņēmums ir daži rajoni.

## Izplatība
thumb|left|240px|Saida ir nozīmīgs zvejas objekts Ziemeļaustrumatlantijā
thumb|left|240px|1796. gada saidas zīmējums
Saida Atlantijas okeāna austrumdaļā izplatīta Eiropas piekrastē no Biskajas līča līdz Grenlandei, Islandei, Špicbergenai un Novaja Zemļai. Okeāna rietumos sastopama Grenlandes dienvidrietumos, areālam turpinoties cauri Hudzona šaurumam līdz Ziemeļkarolīnai, lai gan areāla dienvidos sastopama reti. Bagātīgākie saidu resursi mājo Ziemeļjūrā, Barenca jūrā un pie Islandes.

## Baltijas jūrā
Baltijas jūrā saida ir reta ieceļotāja. Lietuvas, Igaunijas un Latvijas piekrastēs (Rīgas līcī) noķerta reti, galvenokārt 1930. un 1940. gados.

## Izskats
Saida ir liela auguma zivs. Ķermeņa garums var sasniegt 130 cm, svars 21 kg. Parasti pieaugušie īpatņi ir apmēram 60 cm gari. Tai ir vārpstveida ķermenis. Apakšžoklis nedaudz garāks par augšžokli, bet jaunām zivīm vienā līmenī ar to. Taustekļu nav. Saidai ir trīs muguras un divas anālās spuras. Astes spura ar ieliekumu. Sānu līnija taisna, gaiša vai pelēka. Anālās spuras priekšējā mala ir vienā līmenī ar pirmās un otrās muguras spuras starpu. Mugura zaļganbrūna vai olīvkrāsā, sāni gaišāki, vēders sudrabaini pelēks.

## Īpašības
Saida ir jūras zivs, uzturas pelaģiālā līdz 200—250 m dziļumam. Krasta seklajos ūdeņos iepeld pavasarī, bet ziemā atgriežas dziļākos ūdeņos. Lai arī saida ir mencu dzimtas zivis, atšķirībā no Atlantijas mencas, tā ir sabiedriska un uzturas baros ūdens virsējos slāņos. Tā ir aktīva, ātra peldētāja un, meklējot barību, baros veic lielus attālumus. Mēdz veikt lielas nārsta migrācijas.

## Barība
Saida ir plēsīga, galvenokārt barojas ar zivīm (siļķēm, tūbītēm, moivām un citām nelielām zivīm) tuvu ūdens virsmai. Barojas arī ar pelaģiskajiem vēžveidīgajiem.

## Vairošanās
Dzimumgatavība iestājas 5—10 gadu vecumā, kad sasniedz 40—70 cm garumu. Nārsto atklātā jūrā 100—200 m dziļumā, Eiropas populācija laikā no janvāra līdz maijam pie ūdens temperatūras 5,5—10 °C un sāļuma lielāka par 35,2 PSV. Ziemeļamerikas populācija nārsto laikā no septembra līdz martam. Saidas mātītes auglība ir 0,2—4,0 milj. ikru, tie tāpat kā kāpuri ir pelaģiski. Mazuļi pirmajā dzīves gadā uzturas piekrastē, paisuma—bēguma joslā. Kopumā pirmos divus vai trīs gadus jaunās sidas uzturas piekrastes seklajos ūdeņos. Mazuļi aug ātri un gada vecumā jau sasniedz 20 cm garumu. Ātrāk aug reģiona deinviddaļā dzīvojošās saidas. Saida var sasniegt 15—25 gadu vecumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*ADW: Pollachius virens
*Pisces: Pollachius virens (Linnaeus, 1758) 
*IUCN: Saithe
Zemeslodes

**"Zemeslodes"** ir  Jāņa Šipkēvica un Reiņa Sējāna dziesma, ko izpilda grupa Instrumenti.

Tā kā singls nāca klajā 2009. gada Ziemassvētkos un 2010. gadā ieguva Gada labākās dziesmas titulu Latvijas mūzikas ierakstu Gada balvas ceremonijā.  Šī *electro indiepop* žanra dziesma tika iekļauta grupas debijas albumā “Tru” (2011), kura ieskaņojums tapa “Greenhouse Studios” Reikjavīkā. 2011. gada Latvijas mūzikas ierakstu izvērtēšanā albums „Tru” tika novērtēts kā Gada labākais albums. Dziesma skanēja 2014. gadā Pasaules koru olimpiādes zvaigžņu koncertā, Rīgas Doma kora skolas jubilejas sarīkojumā, tās izpildījumā piedalījās pianists Vestards Šimkus.

2018. gadā "Zemeslodes" ieguva 96. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Denizdžans Temizkans

**Denizdžans Temizkans** (; dzimis ) ir Turcijas FIDE meistars šahā (2014).

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Turcijas jauniešu šaha čempionātu laureāts, tajā skaitā divus gadus pēc kārtas bijis otrais U13 un U14 vecuma grupās zēniem (2013, 2014).
2008. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionāta U8 vecuma grupā zēniem. 2009. gadā bijis otrais Pasaules skolnieku šaha čempionātā U9 vecuma grupā zēniem. 2013. gadā uzvarējis Eiropas skolnieku šaha čempionātā U13 vecuma grupā zēniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brīvības aleja (Kauņa)

**Brīvības aleja** () ir gājēju iela Kauņā, Centra seņūnijā, Jaunpilsētas (*Naujamiestis*) rajonā. Tā ir 1621 metru gara un 24 — 27 metrus plata, viena no pilsētas galvenajām iepirkšanās un izklaides vietām.

## Vēsture
Iela tika projektēta kā parādes bulvāris laikā, kad Kauņa kļuva par Krievijas impērijas Kauņas guberņas centru. Par godu ķeizaram Nikolajam I ielu nosauca par **Nikolaja prospektu** (*Николаевский проспект*). Tā tika apbūvēta pamazām, jo ilgus gadus par pilsētas centru vēl aizvien kalpoja Kauņas vecpilsēta. 1879. gadā Kauņa tika pasludināta par cietoksni un apbūve ierobežota ar diviem stāviem. Kad Pirmā pasaules kara laikā Kauņu ieņēma vācu karaspēks, iela tika pārdēvēta par **Ķeizara Vilhelma ielu** (*Kaiserwilhelmstrasse*). Pēc Lietuvas valsts nodibināšanās iela ieguva mūsdienu nosaukumu. Pēc PSRS okupācijas ielas nosaukums bija **Staļina prospekts**, līdz 1961. gadā tai atgrieza Brīvības alejas nosaukumu.

1958. gadā iela tika noasfaltēta. 1972. gada 15. maijā Roms Kalanta, protestējot pret valdošo režīmu, Brīvības alejā veica pašsadedzināšanās aktu. No 1975. līdz 1982. gadam ielā notika plaši rekonstrukcijas darbi, pārveidojot to par gājēju zonu. Tā kļuva par otro gājēju ielu pilsētas centrā PSRS (pirmā bija Šauļu bulvāris Šauļos). Projekta autori par šo darbu ieguva PSRS Ministru padomes prēmiju.

## Ārējās saites
Atvaļinājums (filma)

**"Atvaļinājums"** () ir 2015. gada ASV kinokomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir Džonatans Goldšteins un Džons Frānsiss Dalijs. Galvenās lomas filmā atveido Eds Helmss, Kristīna Eplgeita, Leslija Manna, Beverlija D'Andželo, Rons Livingstons, Skailers Džisondo, Stīls Stebinss, Kriss Hemsvorts un Čevijs Čeiss. Filmas pirmizrāde notika .

Rastijs Grizvolds izlemj aizvest savu ģimeni ceļojumā uz "*Walley World*". Rastija ceļojuma mērķis ir atgriezt kaisli savās attiecībās ar sievu, kā arī atjaunot saikni ar saviem dēliem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ajdana Hojdžetova

**Ajdana Hojdžetova** (; dzimusi ) ir Azerbaidžānas starptautiskā lielmeistare šahā (2018).

## Biogrāfija
2007. gadā Batumi kļuvusi par pirmo Eiropas jauniešu šaha čempionāta uzvarētāju U8 vecuma grupā meitenēm. 2009. gadā izcīnījusi bronzas medaļu Pasaules jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā meitenēm. 2011. gadā uzvarējusi Baku pilsētas sieviešu šaha čempionātā. 2014. gadā uzvarējusi Azerbaidžānas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā meitenēm, kā arī izcīnījusi 3. vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā meitenēm.

Pārstāvējusi Azerbaidžānu Pasaules šaha olimpiādē:
* 2016. gadā pie ceturtā galdiņa 42. sieviešu šaha olimpiādē Baku (+4, =0, -4).

Par panākumiem turnīros FIDE 2018. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
M. K. Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs

**M. K. Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs** () ir 1921. gadā dibināts mākslas muzeju komplekss, kas atrodas Lietuvā, Kauņā.

Muzeja centrālā ēka *[[Art Deco]]* un agrīnā funkcionālisma stilā uzbūvēta starp pasaules kariem, kad Kauņa bija faktiskā Lietuvas galvaspilsēta. Lai arī muzejs primāri veltīts Mikaloja Konstantīna Čurļoņa daiļradei, tajā atrodas arī Lietuvas tautas un lietišķās mākslas priekšmeti, kā arī 15. līdz 20. gadsimta gleznu kolekcija. Bez centrālās ēkas Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs sastāv vēl no 11 struktūrvienībām Kauņā un Druskinikos. Tie ir memoriālie un mākslas muzeji, izstāžu zāles, to skaitā Velnu muzejs.

## Ārējās saites

*
Edže Alkima Eredže

**Edže Alkima Eredže** (; dzimusi 2001. gadā) ir Turcijas šahiste.

## Biogrāfija
2009. gadā kļuvusi par Eiropas jauniešu šaha čempionāta uzvarētāju U8 vecuma grupā meitenēm. 2012. gadā uzvarējusi Turcijas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā meitenēm. 2013. gadā izcīnījusi 3. vietu Eiropas skolnieku šaha čempionātā U13 vecuma grupā meitenēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Salīdzināšanas dienas karš

**[[Salīdzināšanas diena]]s (''Jom Kipur'') karš** (, *Milẖemet Yom HaKipurim*), **Oktobra karš** (, *Ḥarb ʾUktōbar* vai , *Ḥarb Tišrīn*), arī **1973. gada arābu un izraēliešu karš**, bija militārs konflikts 1973. gada oktobrī Tuvajos Austrumos starp Izraēlu un Ēģiptes, Sīrijas savienību. Konflikts galvenokārt norisinājās Golānas augstienēs un Sīnāja pussalā, atsevišķas epizodēs norisinājās Suecas kanāla rietumu pusē un Izraēlas ziemeļos. Divdesmit dienas ilgušais konflikts noslēdzās ar Izraēlas militāro uzvaru.

## Karadarbība  Sīnāja pussalā

1973 sinai war maps.jpg|Ēģiptes uzbrukums 6.-13. oktobrī un tā apturēšana 14.-15. oktobrī
1973 sinai war maps2.jpg|Operācija "Gazele"ː Izraēlas pretuzbrukums 15.-17. oktobrī un Suecas kanāla forsēšana 18.-23. oktobrī
Yom Kippur War map.svg|Okupētās teritorijas pēc pamiera noslēgšanas
112347 a visit to the israel defense forces post during t PikiWiki Israel.jpg|Golda Meira un Moše Dajans, pēc uguns pārtraukšanas apmeklējot Izraēlas armijas pozīcijas pie Suecas kanāla 29. oktobrī  


## Karadarbība Golānas augstienēs

1973 Yom Kippur War - Golan heights theater.jpg|Sīrijas uzbrukums 6.-10. oktobrī un Izraēlas pretuzbrukumi 11.-12. oktobrī
Bashan salient.png|Izraēlas okupētā Sīrijas daļa līdz 1974. gadam


## Ārējās saites
* President Nixon and the Role of Intelligence in the 1973 Arab–Israeli War, collection of primary documents at the CIA website
* Hourly U.S. diplomatic reporting on the war WikiLeaks
* A second look, 40 years after the war and The downfall of the Hermon fortification. Israeli TV documentaries broadcast in October 2013, featuring original video footage filmed during the war, interviews with combatants during the war and decades later, etc. Posted on the official YouTube channel of the *[[Israel Broadcasting Authority]]*
* Israeli Air Force Wing 115 – experiences during the war, and insights 40 years later. Documentary film released in October 2013, featuring interviews with air force pilots. Posted on the official YouTube channel of the *Fisher Institute for the Strategic Study of Air and Space*
Subsumpcija

**Subsumpcija** var attiekties uz: 

* Neliels priekšnoteikums simboliskā loģikā (siloģisms);
* Liskova aizvietošanas princips objektorientētā programmēšanā;
* Robotikas arhitektūra;
* Subsumpcijas saistība ar kategorijas teoriju, semantiskajos tīklos un valodniecībā, kas pazīstama arī kā "**homonīmijas -** **hiperonīmijas** attiecības";
* Formālā un reālā kapitālisma subsumpcija apraksta dažādus procesus, kuros kapitāls kļūst par dominējošu ekonomisko procesu.  Izveidots Kārļa Marksa Kapitālā, I sējumā.
Nerulmuda

**Nerulmuda** () ir Palau galvaspilsēta. Pilsēta dibināta 2006. gadā un vienlaicīgi kļuva par jauno valsts galvaspilsētu. Pirms tam Palau galvaspilsēta bija Korora. 2018. gadā Nerulmudā dzīvoja 271 cilvēks. Pilsēta izvietojusies Palau lielākās salas Babeldaobas austrumos Melegeokas pavalstī, 20 km uz ziemeļaustrumiem no Kororas, kas ir lielākā valsts pilsēta.
## Iedzīvotāji
Nerulmudas iedzīvotāju skaita statistika netiek reģistrēta atsevišķi, jo tai nav noteiktas robežas un tā sastāv tikai no valdības ēkām. Pēc 2020. gada tautas skaitīšanas Melegeokas pavalstī, kurā atrodas Nerulmuda, dzīvoja 318 cilvēki,  tādējādi tā ir viena no vismazāk apdzīvotajām valsts galvaspilsētām.
## Atsauces

## Ārējās saites
Garais Hermanis

**Garais Hermanis** () ir Domkalna pils augstākais tornis, atrodas pils dienvidrietumu stūrī. Tornī plīvojošais Igaunijas karogs ir viens no Igaunijas valsts simboliem.

Garais Hermanis uzcelts no 1360. līdz 1370. gadam. 16. gadsimtā tas uzbūvēts līdz pašreizējam augstamam. Uz torņa augšējo laukumu ved kāpnes ar 215 pakāpieniem. Katru rītu austot saulei (bet ne agrāk par 7 no rīta) un skanot Igaunijas valsts himnai karogs tiek pacelts, bet saulei rietot (bet ne vēlāk kā 10 vakarā) — nolaists, skanot Gustava Ernesaksa un Lidijas Koidulas dziesmai *[[Mu isamaa on minu arm]]* (Mana dzimtene, mana mīlestība).

## Ārējās saites
Joka pēc alfabēts

**"Joka pēc alfabēts"** ir grupas "Prāta Vētra" dziesma ar Renāra Kaupera mūziku un vārdiem. 

Tā ieskaņota 2010. gadā kopā ar bērnu vokālo ansambli "Nianse" kā tituldziesmu filmu studijas „RIJA” animācijas filmai "Joka pēc alfabēts" režisora Reiņa Kalnaeļļa vadībā, kuras veidošanā piedalījās arī māksliniece Indra Sproģe un apgāds „Zvaigzne ABC”. Dziesmas angliskās versijas nosaukums ir „*Awesome Beetle's Colors*”.

2018. gadā "Joka pēc alfabēts" ieguva 97. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Domkalns

**Domkalns** (, ) ir kaļķakmens paugurs Tallinas centrā. Tas 20—30 metru augstumā paceļas pār apkārtni. Tā plakums ir 400x250 metrus liels un šeit atrodas Tallinas pilsētas senākā daļā — Domkalna pils (), Tallinas Doms un citas ēkas.

Kopš seniem laikiem, pakalns asociējas ar Igaunijas politisko un administratīvo centru. Mūsdienās Domkalna pils ir Rīgikogu ēka, bet Stenboka nams — Igaunijas valdības oficiālā rezidence. Igauņu folklorā kalns ir Kaleva kapa uzkalns, ko uzbēra sērojošā Kaleva atraitne Linda.

## Ārējās saites
668. gads

**668. gads** () ir garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 15. septembris — nogalināts Bizantijas imperators Konstants II. Konstantīns IV kļuva par jauno Bizantijas imperatoru.
* Turpinās islāma ekspansija. Arābi aplenca Konstantinopoli.
* Teodors no Tarsas kļuva par Kenterberijas arhibīskapu.
* Ķīnieši iekaroja Kogurjo valsti.

## Dzimuši
* Al Vālids, umajādu kalifs

## Miruši
* 15. septembris — Konstants II, Bizantijas imperators

*iespējams*
* Brahmagupta, indiešu matemātiķis
Tallinas televīzijas tornis

**Tallinas televīzijas tornis** () ir 314 metrus augsts komunikāciju tornis ar skatu platformu, kas atrodas Tallinas ziemeļaustrumos, Piritas rajonā.

Torņa celtniecība pabeigta 1980. gadā, saistībā ar to, ka Tallinā notika 1980. gada vasaras olimpisko spēļu sacensības burāšanā. Tornī 170 metru augstumā darbojas skatu laukums, kuru 2012. gadā modernizēja.

Torņa struktūra sastāv no 190 metrus augsta dzelzsbetona torņa, uz kura atrodas 124 metrus augsts metāla masts. Torņa diametrs pie zemes ir 15,2 metri.

## Ārējās saites

*
Igaunijas Evaņģēliski luteriskā baznīca

**Igaunijas Evaņģēliski luteriskā baznīca** () ir luterāņu baznīca galvenokārt Igaunijā. Tā ir Pasaules Luterāņu federācijas biedre, Pasaules Baznīcu padomes, Eiropas Baznīcu konferences, kā arī Porvo komūnijas locekle.

Igaunijas Evaņģēliski luteriskā baznīca dibināta 1917. gadā. Tajā ir 164 draudzes un apmēram 180 000 aktīvu locekļu. Pēc Otrā pasaules kara, kad Igaunija atradās PSRS okupācijā, ārpus Igaunijas izveidojās atsevišķa Igaunijas Evaņģēliski luteriskā baznīca, tomēr 2010. gadā abas baznīcas apvienojās. Atšķirībā no konservatīvākās Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas, Igaunijas baznīca kopš 1967. gada ordinē arī sievietes un turpina to darīt. 2014. gadā baznīcā par mācītājiem kalpoja 169 vīrieši un 43 sievietes.

Kopš 2015. gada Igaunijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps ir Urmass Vīlma (*Urmas Viilma*). Arhibīskapa katedrāle ir Tallinas Doms.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Baznīcas mājaslapa
Valsis ar Baširu

**Valsis ar Baširu** () ir 2008. gada Izraēlas animācijas filma, kuras režisors, scenārija autors, viens no producentiem un galveno lomu ierunātājiem ir Ari Folmans. Filma stāsta par Libānas kara veterānu, kurš cenšas atcereties savu pagātni. Citas lomas filmā ierunājuši Miki Leons, Ori Sivans un Jehezkels Lazarovs. Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Orkjerves dabas rezervāts

**Orkjerves dabas rezervāts** () ir dabas rezervāts Igaunijas ziemeļus daļā uz dienvidrietumiem no Tallinas, Harju apriņķa Saues pagastā. Izveidots 2005. gadā, lai aizsargātu Audes, Orkjerves un Vīzu purvu.

## Galerija

Laanemaa järv.JPG
Laululuiged Orkjärve looduskaitsealal.jpg
Orkjärve.JPG


## Ārējās saites
*
Mēness sargs

**Mēness sargs** () ir 2014. gada Francijas animācijas filma, kuras režisori ir Benuā Filipons un Aleksandrs Hebojans. Filmā pazemes valstības karalis Nekross nozog Sauli un nejauši izvēlētajam par jauno Mēness sargu faunu Mūnu, kopā ar Saules sargu Sohonu un vaska meiteni Glimu, jādodas pazemē, lai atgūtu Sauli.

Oriģinālvalodā galvenās lomas ieskaņojuši Mihaels Gregorio, Izia un Omars Si, bet latviski – Valdis Vanags, Elizabete Laura Porgante, Artis Robežnieks, Dainis Porgants un Jānis Kirmuška. Filmas pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Viss pa jaunam!

**"Viss pa jaunam!"** ir latviešu televīzijas seriāls, kuru pārraidīja televīzijas kanālā TV3 no 2019. līdz 2020. gadam.

## Sižets
Seriāla galvenais varonis ir Dāvis Avotiņš, kuram ir veiksmīga karjera lielā uzņēmumā; tāpat Dāvim ir iespēja baudīt Rīgas atpūtas un izklaides iespējas. Tomēr lielpilsētas dzīvei piemītošais stress un trauksme dara savu, un Dāvis piedzīvo sirdstrieku, kas viņam liek saprast, ka dzīvē jāievieš pārmaiņas.

## Tēli
* Dāvis Avotiņš — Dainis Grūbe
* Terēze Svante — Iveta Pole
* Krista Riekstiņa — Anta Aizupe
* Kārlis Briedis — Edgars Samītis
* Rita Sila — Inga Alsiņa-Lasmane
* Jānis Sils — Artis Drozdovs
* Santa Fūrmane — Jana Čivžele
* Olga Fūrmane — Esmeralda Ermale
* Alberts Rubīns — Juris Žagars
* Kristīne Rubīna — Ance Kukule
* Juris Gauja — Ivo Martinsons
* Maija Martinsone — Inga Tropa
* Alise Vētra — Evelīna Pārkere
* Augusts Poga — Andis Strods
* Nauris Ansons — Jānis Āmanis
* Herta Pumpure — Lidija Pupure
* Astra Pumpure — Liena Šmukste
* Bernhards Muižnieks — Leons Leščinskis
* Harijs Martinsons — Āris Matesovičs
* Miķelis Pumpurs — Kaspars Gods
* Inese Sila — Ance Strazda
* Gatis Fūrmanis — Oskars Florencs-Vīksne
* Sandis Pumpurs — Klāvs Mellis
* Tīna Pumpure — Ance Muižniece
* Nora Briede — Jana Herbsta
* Jēkabs Baltais — Kaspars Kārkliņš
* Modris Lapsa — Romāns Bargais
* Patrīcija Mežute — Anna Nele Āboliņa
* Lauris Apogs — Jurijs Djakonovs

## Atsauces
Ciemos pie Elisas

**"Ciemos pie Elisas"** () ir 2017. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisore un scenārija autore ir Halija Mejersa-Šaiere. Galvenās lomas atveido Rīza Viterspūna, Nats Volfs, Džons Rudnickis, Piko Aleksandrs, Rīds Skots, Leika Bella, Maikls Šīns, Dollija Velsa, Kendisa Bergena un Džena Kirkmena. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Vientuļās mātes Elisas dzīve negaidīti mainās pēc tam, kad viņa atļauj trim jauniem puišiem ievākties viņas mājā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilcienvakte 2

**"Vilcienvakte 2"** () ir 2017. gada Apvienotās Karalistes melnā kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Denijs Boils. Galvenās lomas atveido Jūens Makgregors, Jūens Bremners, Džonijs Lī Millers un Roberts Kārlails. Filmas pirmizrāde notika  Edinburgā. Filma ir turpinājums 1996. gada filmai "Vilcienvakte".

Filmas sižets notiek 20 gadus pēc "Vilcienvaktes" notikumiem. Marks Rentons, kurš vairākus gadus pavadījis ārzemēs, atgriežas Skotijā un atkal satiek savus vecos draugus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eduards Loze

**Eduards Loze** (dzimis 1977. gada 15. oktobrī Rīgā) ir latviešu badmintonists, visu laiku panākumiem bagātākais vīriešu badmintonists Latvijā, 32 reizes izcīnījis Latvijas čempiona titulu badmintonā, tai skaitā 7 absolūtā čempiona titulus. Pirmo čempiona titulu izcīnīja 15 gadu vecumā 1993. gadā, kad uzvarēja visās trijās kategorijās. Pārstāvēja Rīgas Skolēnu pils badmintona klubu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pasaules Badmintona federācijas (BWF) profils
Sniegavīrs (filma)

**"Sniegavīrs"** () ir 2017. gada psiholoģisks krimināltrilleris, kas balstīts uz Jū Nēsbē tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Tomass Alfredsons. Galvenās lomas atveido Maikls Fasbenders, Rebeka Fērgusone, Šarlote Gensbūra, Vals Kilmers un Dž. K. Simonss. Filmas pirmizrāde notika  Haifas filmu festivālā.

Detektīvs Harijs Hols izpēta kādas sievietes pazušanu. Vienīgais pierādījums, kas palicis, ir sievietes šalle, kas aptīta ap kaklu sniegavīram. Drīz vien Hols saprot, ka šī pazušana ir saistīta ar citām, līdzīgām pazušanām, līdz ar to viņam ir darīšana ar sērijveida noziedznieku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberts Roždestvenskis

**Roberts Roždestvenskis** (), īstajā uzvārdā **Petkevičs** (, dzimis , miris ) bija krievu dzejnieks, tulkotājs un dziesmu tekstu autors, sešdesmitnieku pārstāvis.

## Dzīvesgājums
Dzimis tagadējā Altaja novada Kosihas ciemā. Viņu nosauca par godu Robertam Eihe. Vecāki izšķiras, kad zēnam bija 5 gadi. Viņa māte Vera bija lauku skolas direktore, tēvs Staņislavs strādāja Iekšlietu Tautas komisariāta Valsts Politpārvaldē. 1941. gadā tēvu iesauca Sarkanās armijas 123. strēlnieku divīzijā. Gāja bojā 1945. gada 22. februārī mūsdienu Latvijas teritorijā. Vēlāk viņu apbedīja Tukuma rajona Slampes ciema brāļu kapos.

No 1932. līdz 1934. gadam dzīvoja Omskas apgabala Šerbakuļas rajonā. Pēc Otrā pasaules kara kopā ar māti un patēvu pārcēlās uz Ļeņingradu. 1948. gadā ģimene pārcēlās uz Petrozavodsku.

Pirmais Roždestvenska dzejolis tika publicēts 1941. gada 8. jūlijā, kad viņam bija 9 gadi.  1950. gadā viņa dzeju publicēja Petrozavodskas žurnāls *На рубеже*. Tajā pašā gadā viņš neveiksmīgi centās iestāties Maksima Gorkija Literatūras institūtā. Pēc tam vienu gadu studēja Petrozavodskas Valsts Universitātes Vēstures un Filozofijas fakultātē. 1951. gadā viņam izdevās iestāties M. Gorkija institūtā un viņš pārcēlās uz dzīvi Maskavā, kur iepazinies ar tādiem dzejniekiem kā Jevgeņijs Jevtušenko, Bulats Okudžava un Andrejs Vozņesenskis. Institūtu viņš absolvēja 1956. gadā.

Studiju laikā publicēja dzejoļu krājumus *Флаги весны* ("Pavasara karogi") un *Испытание* ("Pārbaude"). 1955. gadā iepazinies ar komponistu Andreju Fļarkovski, sadarbībā ar kuru tika izdota pirmā dziesma ar Roždestvenska dzeju. Dziesmas ar Roždestvenska vārdiem skanēja daudzās pazīstamās PSRS filmās. Vairākas Raimonda Paula dziesmas tika komponētas ar viņa dzeju.

1972. gadā tika apbalvots ar Ļeņina komjaunatnes prēmiju. No 1977. gada bija PSKP biedrs. Atdzejojis krievu valodā Olimpisko himnu, kas skanēja 1980. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 1979. gadā viņu apbalvoja ar PSRS Valsts prēmiju.

Miris 1994. gada 19. augustā no sirdstriekas. 1997. gada 20. augustā viņa vārdā tika nosaukts asteroīds *5360 Rozhdestvenskij*. 2007. gadā par Roždestvenska dzīvi tika uzņemta dokumentālā filma *Жил я впервые на этой Земле*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tallinas Nikolaja baznīca

**Tallinas Nikolaja baznīca** () ir bijusī baznīca Tallinas vecpilsētā. Mūsdienās šeit atrodas Igaunijas mākslas muzeja struktūrvienība, kas eksponē sakrālo mākslu, notiek koncerti.

Pirmā baznīca celta 13. gadsimtā. Tā veltīta zvejnieku un jūrnieku aizstāvim Sv. Nikolajam. Pārbūvēta no 1405. līdz 1420. gadam. 1515. gadā tika pārbūvēts tornis. Nikolaja baznīca bija vienīgā Tallinā, kura necieta svētbilžu grautiņu laikā, jo baznīcas durvis esot bijušas aizlodētas. 16. gadsimtā baznīcu piešķīra luterāņiem. 17. gadsimtā beigās torni vēlreiz pārbūvēja baroka stilā, tas ieguva mūsdienu siluetu. Baznīca smagi cieta padomju aviācijas Tallinas bombardēšanā 1944. gada 9. martā. Pēc Otrā pasaules kara baznīcas smaili atjaunoja, tomēr 1982. gada 13. oktobrī ugunsgrēkā smaile atkal nogāzās. 1984. gadā šeit tika atklāts muzejs un koncertzāle. No muzeja eksponātiem īpaši vērtīga ir 1633. gada Bernta Notkes *[[Danse Macabre]]*.

## Ārējās saites

*
Tallinas rātsnams

**Tallinas rātsnams** () ir Tallinas pilsētas senais rātsnams. Atrodas vecpilsētas centrā, Rātsnama laukumā. Gotiskais rātsnams ir viens no vecākajiem saglabātajiem rātsnamiem Ziemeļeiropā. Rātsnama 64 metrus augstajā tornī esošais vēja rādītājs "Vecais Tomass" ir pazīstams Tallinas simbols.

Celtne rakstos minēta no 1322. gada, mūsdienu apjomu tā ieguva 1404. gadā. 1530. gadā tika tornī tika novietots "Vecais Tomass". Mūsdienās tornī atrodas tā replika, bet oriģinālais vēja rādītājs atrodas Tallinas pilsētas muzejā. Pilsētas pašpārvalde rātsnamā atradās līdz 1970. gadam. Tagad ēkai ir ceremoniālas funkcijas.

## Ārējās saites
Melnā Krievzeme

[thumb|300px|Melnās Krievzemes () lokalizācija [Polijas dalīšanas laikā (1772, 1793, 1795) starp "Balto Krievzemi" () ziemeļos un Volīniju dienvidos.]]
**Melnā Krievzeme** (, , ) ir vēsturisks apzīmējums tagadējās Baltkrievijas vidienes apgabaliem starp "Balto Krievzemi" (agrākās Polockas kņazistes zemēm) un "Sarkano Krievzemi" (Galīcijas-Volīnijas kņazistes zemēm).

No 13. gadsimta tā atradās Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā, pēc tam Polijas-Lietuvas kopvalsts (1569—1795) un Krievijas Impērijas (1795—1915) sastāvā. Pēc Poļu-padomju kara un 1921. gada Rīgas miera līguma to sadalīja starp Poliju un PSRS (1921—1939), pēc Polijas kampaņas šī vēsturiskā teritorija atradās Baltkrievijas PSR (1939—1941, 1944—1991) sastāvā.
 
Mūsdienās tā sadalīta Brestas, Grodņas un Minskas apgabalos, lielākās pilsētas ir Grodņa, Baranaviči, Navahrudaka, Vavkaviska, Sloņima, Slucka, Ņasviža.

## Skatīt arī
* Kijivas Krievzeme
* Baltā Krievzeme
Klīveru iela

**Klīveru iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajona Āgenskalna apkaimē, Klīversalā. Tā sākas krustojumā ar Valguma ielu, virzās ziemeļaustrumu virzienā, beidzas krustojumā ar Hugo Celmiņa ielu. Kopējais ielas garums — 90 metri, visā garumā klāta ar asfalta segumu. Autotransporta satiksmei atvēlētas divas braukšanas joslas, pa vienai katrā virzienā.

## Vēsture
Klīveru iela Rīgas pilsētas ielu sarakstos pirmoreiz atrodama ap 1880. gadu (pēc citiem avotiem ap 1883. gadu) ar savu tagadējo nosaukumu **Klīveru iela**, kas tā arī palicis nemainīgs līdz mūsdienām.

## Ielas raksturojums
Klīveru iela sākas T veida krustojumā ar Valguma ielu iepretī tās 22. namam. Visā garumā virzās taisni, ziemeļaustrumu virzienā. Apbūvēta ir tikai ielas nepāra numuru puse, pāra numuru pusē — zaļā zona ar kokiem un redzams Hugo Celmiņa ielas 12. nama pagalms. Iela beidzas T veida krustojumā ar Staraja Rusas ielu iepretim tās 7. namam, aiz kura atrodas viesnīcas ''Radisson Blu'' Daugava komplekss.

### Ielu savienojumi
Klīveru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valguma iela (neregulējams T veida krustojums, kur pāra numuru pusē esošā Valguma ielas daļa ir vienvirziena uz Torņakalna pusi)
* Hugo Celmiņa iela (neregulējams T veida krustojums)

## Infrastruktūra
Klīveru ielā šobrīd apbūvēti zemesgabali divās adresēs: 1 un 3, pamatā mazstāvu dzīvojamo ēku apbūve (vidēji divu līdz četru stāvu augstumā). Ielas adresēm piešķirts pasta indekss LV—1048.

### Sabiedriskais transports
Tuvākie sabiedriskā transporta maršruti kursē pa Uzvaras bulvāri un atrodas aptuveni 250 līdz 400 metru gājiena attālumā no Klīveru ielas (atkarībā no transporta veida un pieturvietas izvietojuma). Ar sabiedrisko transportu ir iespējams nokļūt ne tikai pilsētas centrā, bet arī virknē labā krasta un Pārdaugavas apkaimju.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Klīversala
* Āgenskalns

## Ārējās saites
* Klīveru iela ''Google Street View'' attēlos, *Google Maps*
Trakie Ziemassvētki ar Kūperiem

**"Trakie Ziemassvētki ar Kūperiem"** () ir 2015. gada ASV Ziemassvētku kinokomēdija, kuras režisore un viena no producentēm ir Džesija Nelsone. Galvenās lomas atveido Alans Ārkins, Džons Gudmens, Eds Helmss, Džeiks Leisijs, Daiena Kītone, Entonijs Makijs, Amanda Saifreda, Džūna Skviba, Marisa Tomeja, Stīvs Mārtins un Olīvija Vailda. Filmas pirmizrāde notika  Ostinas filmu festivālā.

Filmā tiek sekots četrām Kūperu ģimenes paaudzēm tieši pirms ikgadējās ģimenes atkalsatikšanās Ziemassvētku laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dāvāja Māriņa

**"Dāvāja Māriņa"** ir pasaulē populārākā Raimonda Paula dziesma ar Leona Brieža vārdiem, kas ar Andreja Vozņesenka vārdiem kā "Miljons sārtu rožu" tulkota krieviski (1982), somiski un ungāriski (1984), zviedriski (1987), japāniski (1987), korejiski (1997), vjetnamiski (2006), persiski (2008), poliski (2009) un citās valodās.

Pirmo reizi ieskaņota 1981. gadā dziedātājas Aijas Kukules un Latvijas radio bērnu vokālā ansambļa „Dzeguzīte” dalībnieces Līgas Kreicbergas izpildījumā un uzvarēja tā paša gada "Mikrofona aptaujā". Vēlāk to izpildīja Larisa Mondrusa (2001), Aija Andrejeva (2014), kā arī reperis Ozols (2008) un Jana Kay (2016).

Jau 1982. gadā dziesma Allas Pugačovas izpildījumā kļuva ļoti populāra PSRS, drīz vien arī Somijā un Ungārijā. Japānā, Korejā un Vjetnamā tā kļuva par ļoti populāru karaoke dziesmu. 

2018. gadā "Dāvāja Māriņa" ieguva 99. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Izpildītāji citās valodās
* Alla Pugačova (*Алла Пугачёва*) krieviski *Миллион алых роз* (1982), vēlāk arī Sergejs Dikijs, *Kim Kwang Suk*, Ani Loraka (2013) 
* Vera Teleniusa (*Vera Telenius*) somiski *Miljoona ruusua* (pašas tulkojums, 1984), vēlāk arī Katri Helena, Pirjo Suojanena, grupas *Santa Lucia* un *Matti ja Teppo*, Ēro Avens  u.c.
* Kata Congrādi (*Csongrádi Katalin*) ungāriski *Millio rozsaszal* (1984)
* Arja Saijonmā (*Arja Saijonmaa*) zviedriski *Miljoner rosor* (1987)
* Tokiko Kato japāniski *百万本のバラ One million roses* (1987), arī *Kiyoshi Hikawa* un daudzi citi izpildītāji
* Šima Subonga (*Sim Soo-bong*) korejiski *백만송이 장미* (pašas vārdi, 1997) vēlāk arī grupa *Infinity of Sound* (2010), *Kim Jung-Eun*, *Kdrama* ("I am Legend") un *Yoon Ha* (2014)
* *Gia Huy* vjetnamiski *Triệu Đoá Hoa Hồng* (2006), arī *Hong Nhung* (2014) un *Don Hồ*
* *Farzaneh* persiski *Gole Roz* (2008), bet 2016. gadā izplatījās viltus ziņa, ka jau 1969. gadā šo dziesmu ir iedziedājusi Irānas dziedātāja Guguša (*Googoosh*), kas drīz tika atmaskota kā nepatiesa
* Magda Ņevinska poliski *Milion Białych Róż* (2009)
* Dominiks Muasāns (*Dominique Moisan*) franciski *Million de roses* (2013), vēlāk arī *Band Odessa* dejas video

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi un video
Iededzies par Latviju

**"Iededzies par Latviju"** ir dziesma, ko izpilda „Borowa MC” kopā ar Aiju Andrejevu un Arti Dvarionas. Skaņdarbā savienojas latgaliešu un latviešu valoda.

Tā sacerēta 2008. gadā kā Latvijas valsts pasludināšanas 90. gadadienai veltīta patriotiska dziesma. Kopā ar citiem jubilejas konkursa laureātiem dziesmas "Iededzies par Latviju" izpildītāji uz Latvijas Nacionālā teātra skatuves piedalījās simboliskā Latvijas valsts pasludināšanas atkārtojuma pasākumā.  2008. gada Radio SWH Top 20 aptaujā tā sasniedza trešo vietu.

2018. gadā "Iededzies par Latviju" ieguva 98. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Tētuku kari 2

**"Tētuku kari 2"** () ir 2017. gada ASV Ziemassvētku kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Šons Anderss. Galvenās lomas atveido Vills Ferels, Marks Volbergs, Linda Kardelīni, Džons Sina, Džons Litgovs un Mels Gibsons. Filmas pirmizrāde notika  *Fox* teātrī Losandželosā. Filma ir turpinājums 2015. gada filmai "Tētuku kari".

Breds un Dastijs beidzot ir pieraduši viens pie otra. Nu ir pienākuši Ziemassvētki, kuru laikā abiem jātiek galā ar saviem kaitinošajiem tēviem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sliktās mammas 2

**"Sliktās mammas 2"** () ir 2017. gada ASV ziemassvētku kinokomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir Skots Mūrs un Džons Lūkass. Galvenās lomas atveido Mila Kūnisa, Kristena Bella, Katrīna Hāna, Šerila Hainsa, Kristīne Baranski un Sūzana Sarandona. Filmas pirmizrāde notika  *Fox* teātrī Losandželosā. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "Sliktās mammas".

Filmā tiek sekots līdzi Eimijas, Kikī un Karlas cīņai ar viņu mātēm, kuras pēkšņi ierodas pie savām meitām Ziemassvētku brīvdienu laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sliktās mammas

**"Sliktās mammas"** () ir 2016. gada ASV kinokomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir Skots Mūrs un Džons Lūkass. Galvenās lomas atveido Mila Kūnisa, Kristena Bella, Katrīna Hāna, Kristīna Eplgeita, Džejs Hernandezs, Ennija Mamolo un Džeida Pinketa-Smita. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā. Filmai 2017. gadā iznāca turpinājums "Sliktās mammas 2".

Eimija, Kikī un Karla ir trīs pārstrādājušās un nenovērtētas mātes. Kad viņas beidzot pārsniedz savas iespēju robežas, trijotne atsakās no saviem ikdienas pienākumiem par labu sen aizmirstajai brīvībai un jautrībai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Taisnība (dziesma)

**"Taisnība"** ir 1989. gadā komponēta Jāņa Lūsēna dziesma ar Edvarda Treimaņa-Zvārguļa vārdiem. Dziesmu izpildīja grupa "Zodiaks".

Dzejolis uzrakstīts Otrās Atmodas laikā 20. gadsimta sākumā. Trešās Atmodas laikā 1989. gadā tapa uz cīņu aicinošā dziesma "Taisnība", ar kuru grupa "Zodiaks" izcīnīja Galveno balvu festivālā "Liepājas dzintars". 1989. gada „Mikrofona” aptaujā dziesma Maijas Lūsēnas un Zigfrīda Muktupāvela izpildījumā ieguva 2. vietu.

2018. gadā "Taisnība" ieguva 100. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Indra (stacija)

**Indra** ir dzelzceļa stacija līnijā Daugavpils—Indra, kas atrodas Krāslavas novada Indras pagastā starp pieturas punktu Niedrica un izmaiņas punktu Robežnieki. Pasažieru vilcienu kustība Indras stacijā tika atsākta 2021. gada 16. decembrī. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Stacija tika atklāta līdz ar līnijas Daugavpils—Indra atklāšanu. Stacijas sākotnējais nosaukums — **Baļbinova.** Krievijas impērijas armijas apgādei Pirmā pasaules kara gados no Baļbinovas stacijas līdz Daugavas krastam (Piedrujai) bija izbūvēts platsliežu dzelzceļa atzars, kas pa neilgi pastāvējušu tiltu pāri Daugavai bija savienots ar šaursliežu dzelzceļu Drujā. Atzaru Indra—Piedruja 1920. gados nojauca. 1921. gadā staciju pārdēvēja par Indru. 1926.-1927. gadā sākotnējai stacijas ēkai pēc arhitektes Lidijas Grīnbergas projekta uzcelta piebūve. 1927. gadā pēc stacijas priekšnieka J. Brieža iniciatīvas pie stacijas ierīkoja puķu dārzu ar no ziediem veidotu dzelzceļnieka nozīmi.

Otrā pasaules kara gados stacijas ēka tika nopostīta. Jaunā robežstacijas ēka uzbūvēta 2003. gadā. 

## Mūsdienas
2000. gadā posmā Daugavpils—Indra pārstāja kursēt dīzeļvilcieni, kopš 2007. gada līnijā nekursē pasažieru vilciens Rīga—Gomeļa.

2017. gada 6. jūnijā Indras stacijā piestāja Latvijas simtgades ekspresis. 

Pirms koronavīrusa pandēmijas Indras stacijā pieturēja starptautiskais pasažieru vilciens Rīga—Minska. Tā ir Latvijas robežstacija.

2021. gada 29. oktobrī Sabiedriskā transporta padome lēma par atsevišķu maršruta Rīga—Krāslava vilcienu reisu pagarināšanu līdz Indrai. Reisu izpilde tika uzsākta 2021. gada 16. decembrī. Tādējādi Indra ir galapunkts diviem dīzeļvilcienu pāriem nedēļā. Pašlaik pasažieru vilcienu kustība no Rīgas notiek ceturtdienās un piektdienās, savukārt uz Rīgu vilciens atiet piektdienās un sestdienās agri no rīta.

## Pasažieru vilcienu satiksme

## Atsauces
672. gads

**672. gads** () ir garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 7. janvāris — nomira Japānas imperators Tendži, par jauno imperatoru kļuva viņa dēls Kobuns.
* 27. janvāris — pēc 14 gadu pontifikāta nomira Romas pāvests Vitaliāns.
* 11. aprīlis — Adeodāts II ievēlēts par jauno Romas pāvestu.
* 21. augusts — nomira Japānas imperators Kobuns. Par jauno imperatoru kļuva Tenmu.
* Vamba pēc Rekkesvinta nāves kļuva par jauno vestgotu valdnieku.
* Islāma ekspansija: arābi uzbruka Pireneju pussalas ostām; arābi uzbruka Bizantijas pilsētai Smirnai.

## Dzimuši
*iespējams*
* Beda Cienījamais, benediktiešu mūks Anglijā

## Miruši
* 7. janvāris — imperators Tendži, Japānas imperators
* 27. janvāris — Vitaliāns, Romas pāvests
* 21. augusts — imperators Kobuns, Japānas imperators
* Rekkesvints, vestgotu valdnieks
Austrijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Austrija]]s sportisti**, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas.

Līdz šim Austrija olimpiskajās spēlēs kopā ir izcīnījusi 331 olimpisko medaļu (87 zelta, 118 sudraba un 126 bronzas medaļas). Lielākā daļa medaļu — 232 medaļas — ir tikušas izcīnītas ziemas olimpiskajās spēlēs, savukārt 87 medaļa ir tikusi izcīnīta vasaras olimpiskajās spēlēs. No ziemas olimpisko spēļu sporta veidiem Austrija visvairāk medaļas ir izcīnījusi kalnu slēpošanā (120 medaļas). Šajā sporta veidā tā ir līdere starp dalībvalstīm. Savukārt visvairāk medaļu no vasaras olimpisko spēļu sporta veidiem ir iegūts smaiļošanā un kanoe airēšanā (14 medaļas). Austrija olimpiskās medaļas ir izcīnījusi gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1964. gada Tokijas un 2012. gada Londonas olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs tā ieguva 1936. gada Berlīnes spēlēs (4 zelta, 6 sudraba un 3 bronzas medaļas). Savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs Austrija olimpiskās medaļas ir izcīnījusi katrā dalības reizē, visvairāk — 2006. gada Turīnas spēlēs — 23 medaļas (9 zelta, 7 sudraba un 7 bronzas medaļas).

Ziemeļu divcīņas sportists Fēlikss Gotvalds ir medaļām bagātākais Austrijas sportists. Viņš, piedaloties ziemas olimpiskajās spēlēs no 2002. līdz 2010. gadam, ir izcīnījis 7 medaļas (3 zelta, 1 sudraba un 3 bronzas medaļas).

## Sportistu uzskaitījums
*Šajā uzskaitījumā iekļauti tie sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Austriju. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### A — Č

### D — Ģ
[200px|thumb|[Fēlikss Gotvalds olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 7 medaļas]]
[200px|thumb|[Stefans Eberharters olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 4 medaļas]]
[200px|thumb|[Bernhards Grūbers olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 4 medaļas]]

### H — Ķ
[200px|thumb|[Martins Hellvarts olimpiskajās spēlēs izcīnījis 4 medaļas]]

### L — O
[200px|thumb|[Dominiks Landertingers olimpiskajās spēlēs izcīnījis 4 medaļas]]
[200px|thumb|[Hermanis Maiers olimpiskajās spēlēs izcīnījis 4 medaļas]]
[200px|thumb|[Tomass Morgenšterns olimpiskajās spēlēs izcīnījis 4 medaļas]]

### P — T
[200px|thumb|[Benjamins Raihs olimpiskajās spēlēs izcīnījis 4 medaļas]]
[200px|thumb|[Marlīsa Šilda olimpiskajās spēlēs izcīnījusi 4 medaļas]]
[200px|thumb|[Gregors Šlīrencauers olimpiskajās spēlēs izcīnījis 4 medaļas]]
[200px|thumb|[Mario Štehers olimpiskajās spēlēs izcīnījis 4 medaļas]]

### U — Ž

## Skatīt arī
* Austrija olimpiskajās spēlēs
* Austrijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*
762. gads

**762. gads** () ir gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Abāsīdu kalifs Mansūrs dibināja “Miera pilsētu”, mūsdienās Bagdāde, pārceļot galvaspilsētu no Damaskas uz to.
* pēc Sudzuna nāves par jauno Tanu dinastijas valdnieku kļuva Daidzuns.

## Dzimuši
* Eltelreds I, Nortambrijas valdnieks

## Miruši
* Li Bai, ķīniešu dzejnieks
* Sudzuns, Tanu dinastijas valdnieks
FK Vilnius

***FK "Vilnius"*** () ir 2019. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Viļņas, kas šobrīd spēlē Lietuvas Pirmās līgas čempionātā.

*[[Baltijos Futbolo Akademija]]* un *FK Vilnius* 2019. gada bija partneri.

## Sezonas

## Krāsas
* Mājas krāsas: sarkana un balta , . Izbraukuma krāsa ir zila .

## Sastāvs
: *Atjaunots .



|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"





|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"








|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"



== Treneri ==
*  [[Igoris Morinas]], (2019. – ...)

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==
* [https://www.facebook.com/FKVilnius/ Kluba *Facebook'' lapa] 
* Pirmalyga (FK Vilnius)
Kelmės FK

***Kelmės futbolo klubas*** ir 2006. gadā dibināta Lietuvas futbola klubs no Ķelmes.

## Sezonas

## Krāsas
* Melna zeltana. Melna/zaļa

## Apģērbu izmaiņas

## Sastāvs
: *Atjaunots .*
* Lukas Jurgėlas
* Arūnas Korsakas 
* Tomas Januška    	
* Lukas Jakštas 
* Modestas Bučas 
* Modestas Gedminas 
* Kornelijus Petrauskas 
* Ignas Dauskurdis
* Aurimas Černakauskas
* Dominykas Petrauskas
* Edgaras Jasiulaitis
* Gilbertas Kerpė 
* Deividas Nikolajevas

## Atsauces

## Ārējās saites
* (FK Kražantė // Kelmės FK-VJSM) Facebook Kluba oficiālā vietne 
* lietuvosfutbolas.lt
* futbolinis.lt
* SAFF.lt
Mcenskas apriņķa lēdija Makbeta

**Mcenskas apriņķa lēdija Makbeta** () ir 1865. gadā izdota Nikolaja Ļeskova novele. Novele stāsta par tirgotāju Katerīnu Izmailovu, kura mīļotā dēļ nogalina savu vīratēvu, vīru un brālēnu. Ļeskovs sācis rakstīt noveli 1864. gada rudenī, pirmoreiz tā tika publicēta 1865. gada janvārī ar nosaukumu *Леди Макбет нашего уезда*. 1867. gadā darbs ieguvis savu tagadējo nosaukumu.

## Ārējās saites
* Pilns darbs
Magnolijas

**Magnolijas** (*Magnolia*) ir magnoliju dzimtas augu ģints. Ģintī ietilpst aptuveni 210 sugas, un tā ir pārliecinoši lielākā magnoliju dzimtas ģints pēc sugu skaita tajā. Ģints nosaukta par godu franču botāniķim Pjēram Maņolam (*Pierre Magnol*).
Māra Krievkalne

**Māra Krievkalne** (dzimusi 1944. gada 15. janvārī Bērzaunē, mirusi 2019. gada 10. februārī) bija latviešu estrādes dziedātāja.

## Biogrāfija
M. Krievkalnes ģimene pārceļas dzīvot uz Rīgu. Viņa dziedājusi Vagonbūves rūpnīcas ansamblī "Lelde", 60. gadu beigās kļuvusi par Latvijas radio sieviešu vokālā ansambļa dalībnieci. Ierakstījusi dziesmas, sākot no 1970. gada. Dziedājusi dažādos Rīgas klubos, uzstājusies duetā ar Zigfrīdu Račiņu. 70. gados kļuvusi par ansambļa "Selga" solisti Lapmežciemā, dziedājusi duetā ar Andreju Lihtenbergu. Pēc tam dziedājusi Jāņa Sildega vadītajā ansamblī "Sono" zvejnieku kolhozā "Carnikava", kur dziedājusi duetā ar Ēriku Kamarūtu. Dziedājusi arī vokālajā oktetā "4+4". Nozīmīgākā sadarbība ar komponistiem Edmundu Goldšteinu un Jāni Sildegu. Vairākkārtēja republikas estrādes ansambļu konkursu laureāte. 

Duetā ar Linardu Avotu dziedātā dziesma "Nākšu es" ieguvusi 6. vietu 1976. gada "Mikrofona" aptaujā. M. Krievkalnes dziedātā "Šūpuļa dziesma mātei" 1987. gada "Mikrofona" aptaujā ieguvusi 26. vietu. 90. gados uzstājusies kopā ar dzīvesbiedru Anderju Loci. Dziedājusi duetā arī ar Andri Daņiļenko un Žoržu Siksnu. 2014. gadā notika M. Krievkalnes 70. jubilejas koncerts Mārupes kultūras namā. 

Dziedātājas krustdēls ir komponists un mūziķis Kristaps Krievkalns.

## Diskogrāfija
* "Dziesma zemei" (kopā ar Z. Račiņu) - *Latviešu autoru estrādes dziesmas* (EP, 1972)
* "Neļķu ugunīs" (kopā ar A. Lihtenbergu) - Edmunds Goldšteins, *Neļķu Ugunīs* (EP, 1975)		
* "Dziesmiņa par Ādažu lakstīgalām" (kopā ar L. Avotu), "Gudrās pavāres" - Edmunds Goldšteins, *Autoserviss* (EP, 1978)	
* "Māsa Gauja" (kopā ar Ē. Kamarūtu) - Edmunds Goldšteins, *Estrādes dziesmas* (EP, 1978)
* "Figaro" - *70-tie, Vol. 2* (2005)
* "Figaro", "Kara mia" - *Latviešu disko - Non stop* (2007)
* "Manas dzīves dienas" - Kristaps Krievkalns, *40tā takts* (2014)

## Atsauces