open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pase

alt=Latvijas pase|thumb
**Pase** ir valsts izdots personu apliecinošs ceļošanas dokuments. Pase parasti dod tās turētājam tiesības šķērsot izdevējvalsts robežas, taču citas tiesības, piemēram uz konsulāro aizsardzību vai uzturēšanos izdevējvalstī, rodas uz likumu un starptautisko līgumu pamata.

## Pasu veidi
Pases var būt dažādu veidu. Visbiežāk izsniegtās ("parastās") pases izsniedz pilsoņiem un citiem valstspiederīgajiem kā personu apliecinošu un ceļošanas dokumentu. Valsts amatpersonām un to ģimenes locekļiem ceļošanai ar darbu saistītos jautājumos izsniedz dienesta pases, bet diplomātiem - diplomātiskās pases. Tāpat pastāv arī citi ceļošanas dokumenti ar pasei līdzīgām funkcijām, piemēram, ceļošanas atļaujas bēgļiem un bezvalstniekiem, dokumenti ceļošanai starp divām kaimiņvalstīm, iekšējās pases ceļošanai valsts robežās.

## Formāts
200 px|thumb|right|Simbols, ko izmanto uz biometriskajām pasēm
Pases un arī citus ceļošanas dokumentus parasti veido pēc starptautiska standarta formāta - uz pase vāka ir izdevējvalsts nosaukums, tās nacionālais simbols (ģerbonis), pases veida nosaukums un, vajadzības gadījumā, simbols, kas norāda, ka pasē iekļauta biometriska informācija. Pases iekšpusē ir titullapa, kas atkārtoti nosauc valsti, kurai seko lapa ar personas datiem un informāciju par izdevējorganizāciju. Piemēram,Eiropas Savienībā šajā lapā tiek norādīts turētāja vārds, uzvārds, pilsonība, dzimšanas datums, dzimšanas vieta, dzimums, paraksts, kā arī izdevējiestādes nosaukums un pases derīguma termiņu. Turklāt pasē ir vairākas papildu lapas citai informācijai, piemēram, vīzām. Pases parasti izdod izdevējvalsts valodā un angliski vai franciski; visvairāk valodu ir Eiropas Savienības pasēs, kuras izdod visās tās oficiālajās valodās.

## Drošības elementi
alt=Pases atvērums zem UV gaismas|thumb
Pasē iekļauti tādi drošības elementi kā ultravioletā druka datu lapā un pirmajā lapas pusē, hologrāfiskā josla, vīzu lapas ar krāsainu ultravioleto druku, optiski mainīgās tintes funkcija, kas iespiesta kā ozola lapa, kura parādās dažādās krāsās, u. c. Ietverti arī jauni drošības elementi: – spilgta fotoattēla krāsa un pases turētāja attēls, kas papildināts ar personas datiem, un – pases īpašnieka portrets iegravēts caurspīdīgā logā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Informācija par Latvijas pasēm
Dukstigala katoļu baznīca

**Dukstigala Jaunavas Marijas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Čornajas pagasta Čornajas ciemā.

## Vēsture
Dukstigalā līdz 1960. gadam bija divas draudzes — Baltais Dukstigals un Melnais Dukstigals.

Baltajā Dukstigalā koka baznīca, kas bija oktagoniskas formas 95 m² liela celtne uz akmens mūra pamatiem, bija celta 1775. gadā. No ārpuses tā bija vertikāli apšūta ar dēļiem, arī jumts bija veidots no koka dēlīšiem, bet uz tā izveidots dekoratīvs paaugstinājums ar dzelzs krustu. Zemāka piebūve bija presbitērija daļai. Baznīcai apkārt bija dārzs, ap kuru atradās akmens mūra žogs un vārti sarkanu ķieģeļu stabos. Tā kā padomju varas gados nebija pieļaujams, ka vienā vietā atrastos divas baznīcas, 1960. gadā to nojauca, neskatoties uz to, ka dievnams bija arhitektūras piemineklis un vecākā koka baznīca Latgalē, tolaik 367 gadus veca celtne.

Melnā Dukstigala pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta 1776. gadā un veltīta Vissvētās Trīsvienības godam. 1827. gadā dievnams tika pilnībā atjaunots un tas pastāvēja līdz 1922. gadam, kad prāvesta Gabra darbības laikā šīs baznīcas vietā sāka būvēt jaunu koka dievnamu. Baznīca tika uzcelta, taču Otrā pasaules kara laikā, 1944. gada 26. jūlijā dievnams nodega.

Pašreizējā koka baznīca tika uzcelta 1947. gadā prāvesta Ludviga Krumpāna darbības laikā, kurš par draudzes locekļu saziedoto naudu nopirka lielu māju, kuru nojauca, bet materiālus pārveda uz Melno Dukstigalu, kur uz nodegušā dievnama pamatiem uzcēla baznīcu, veltot to Jaunavas Marijas godam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Pāvils Zeile. Melnā Dukstigala draudze izveidojās vienā laikā ar pirmās Melnā Dukstigala baznīcas uzcelšanu. 1964. gadā Baltā Dukstigala draudzi pievienoja Melnā Dukstigala draudzei, izveidojot Dukstigala draudzi. Draudzei ir piecas kapsētas — Puncuļu kapi, Mitru kapi, Baltiņu kapi, Diužgola kapi, Bareišu kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Jāzepa diena, Svētā Antona no Padujas diena, Svētā Jāņa Kristītāja diena un 40 stundu atlaidas, Jēzus transfigurācijas diena, Rožukroņa svētki.

## Tehniska informācija
Dukstigala baznīca ir koka celtne ar šīfera jumtu un koka grīdu. Tā ir 15 metrus gara un 9 metrus plata un 4 metrus augsta celtne.

## Interjers
Galvenajā altārī ir aplūkojama Dievmātes glezna. Dievnamā redzama arī Dievmātes statuja.

## Ārējās saites

* www.rezeknesnovads.lv 
* Fotogrāfijas

## Atsauces
Modris Skaistkalns

**Modris Skaistkalns** (dzimis  Siguldā) ir latviešu mūziķis, komponists, dziedātājs, mūzikas producents un dīdžejs.

1989. gadā uzvarēja *The 1st World Tape Jockeys Championships* Rīgā. 1991. gadā ar vārdu **Mr.Tape** kā viesis piedalījās *DMC World DJ Championships* Londonā.

1991. gadā kopā ar MC Uncle U (jeb Uģi Kārkliņu) Latvijas radio veido pirmo latviešu deju mūzikas raidījumu "Latvian Beat".

1992. gadā kopā ar Mixmaster AG (jeb Andri Gaili) un citiem domubiedriem darbojies elektroniskās deju mūzikas projektā F.A.N.N.S., kura divas dziesmas tika iekļautas pirmajā latviešu deju mūzikas izlasē Latvian Beat. Šajā izlasē iekļauta arī viena "Mr. Tape" kompozīcija.

1993. gadā kopā ar Agri Semēvicu izveidoja elektroniskās deju mūzikas grupu 100. Debija. Grupa 100. Debija vairākus gadus pēc kārtas plūca laurus kā labākā deju mūzikas grupa Latvijā. Izdeva piecus albumus, vairākas dziesmas tika iekļautas arī ārzemju izlasēs.

Komponējis, aranžējis un producējis dziesmas tādiem izpildītājiem kā MC Uncle U,  Linda Leen, BTH, Ladybird, Tune-L, Igo, Amberlife, Roberts Pētersons, Mixeri, Pienvedēja Piedzīvojumi, C-Stones, Anna Polanski, Skybridge un daudziem citiem.

2011. gadā izveidoja poproka grupu GAISĀ! (ON THE AIR), 2014. gadā — rokgrupu *[[Moontalk]]*, 2019. gadā — rokgrupu *[[Mark In Red]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Video no uzstāšanās ''DMC World DJ Championships'' 1991. gadā
Dubnas baznīca

**Dubnas Vissvētās Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca** (saukta arī **Varšaveņa**) ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Augšdaugavas novada Dubnas pagasta centrā Dubnā. Dievnams ir arhitektūras piemineklis, vienīgā astoņstūra veida sakrālā celtne Augšdaugavas novadā.

## Vēsture
Pēc 1746. gada jezuītu annālēm zināms, ka Dubnā no 1702. līdz 1765. gadam darbojās jezuītu misija, kas bija pakļauta Daugavpils rezidencei un kurai piederēja īpašumi Dubnā un Vārkavā. Jezuītu vidū bija tādas izcilas personības kā Miķelis Lingavs, Stefans Mols, J. Lukašēvičs.

Dubnas koka kapela, saukta arī par Varšaveņu, kas bija centriska plānojuma, tika uzcelta 1800. gadā. 1804. gadā tā saņēma indultu no bīskapa S.Sesčenceviča, šajā laikā Dubnā dzīvoja patstāvīgs kapelāns Francis Maļiehs, kas mēdza aizvietot prāvestu Nīdermuižā. 1882. gadā kapelā tika veikti restaurācijas darbi, tajos izgatavoti ozolkoka altāri un iegūta Jēzus Sirds glezna. 1882. gada 9. oktobrī kapelas un Dubnas muižas īpašnieks Broņislavs Benislavskis lūdza bīskapu Fialkovski mainīt kapelas titulu, nosaucot to Jēzus Sirds vārdā. Bīskaps lūgumu atbalstīja un noteica kapelas svētkus svinēt jūnija pēdējā svētdienā Jēzus Sirds godam, lai nebūtu traucējuma Nīdermuižas draudzes baznīcai. 1884. gada 21. augustā kapelu pēc remonta, kurā tā tika pārveidota, iesvētīja kanoniķis Jaloveckis. Kapelu cēla vietējie meistari. Parasti Dubnas kapelu apkalpoja Nīdermuižas prāvesti. 1933. gadā kapelai tika iegādāts jauns zvans, bet 1934. gadā tajā notika remonts. Vēlreiz kapelā remontu veica 1938. gadā, kad kapelai tika uzlikts jauns jumts un salabots tornītis uz tā.

Latvijas PSR laikā 1950. gados kapelu nacionalizēja, vēlāk tajā ierīkoja noliktavu kolhoza vajadzībām. Ozolkoka altāri nomontēja un aizveda uz Rīgu, kur tas pašlaik atrodas Rīgas katoļu semināra kapelā. Atgūstot neatkarību, 1990. gados katoļi atguva kapelu, veica remontu un konsekrēja kā baznīcu Vissvētās Jēzus Sirds godam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Antons Aglonietis. Svētās Mises tiek svinētas sestdienās.

Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Jēzus Sirds svētki.

## Tehniska informācija
Dubnas baznīca ir koka astoņstūra formas ar dēļiem apšūta guļbūve ar pagarinājumu altāra daļā. Tā ir vienīgā tāda veida sakrālā celtne bijušajā Daugavpils rajonā. Baznīcai tika izgatavots jauns altāris.

## Ārējās saites
* www.zudusilatvija.lv
* Fotogrāfijas
* Vēsture
* www.paxvobis.lv

## Atsauces
Jānis Daudzvārdis

**Jānis Daudzvārdis** (dzimis  Eglainē, miris ) bija Latvijas šaha meistars, kas ir dalījis pirmo vietu Latvijas šaha čempionātā 1992. gadā. Divkārtējais Latvijas senioru šaha čempionāta uzvarētājs (2013, 2015).

## Šahista karjera

Daudzus gadus Jānis Daudzvārdis ir piedalījies visdažādākajās šaha sacensībās. 1967. gadā viņš debitēja Latvijas šaha čempionātā finālā, bet 1969. gadā izcīnīja 10. vietu PSRS Sporta biedrības "Lokomotīve" Vissavienības čempionāta finālā. 1990. gadā jūlijā Jānis Daudzvārdis sasniedza augstāko ELO reitingu savā šahista karjerā — 2340. Viņa labākais rezultāts Latvijas šaha čempionātos ir 2. vieta 1992. gadā starp Latvijas šahistiem (atklāto turnīru uzvarēja Sergejs Okrugins), kad tikai papildmačā tika zaudēts Valērijam Žuravļovam — 0:2. Jānis Daudzvārdis ir spēcīgs šaha ātrspēles spēlētājs — divas reizes ir dalīta pirmā vieta Latvijas šaha ātrspēles čempionātos un uzvarēts Tallinas šaha festivālā 1990. gadā.
2011. gadā Jānis Daudzvārdis uzvarēja Latvijas Sporta veterānu savienības sporta spēlēs šahā vecuma kategorijā virs 60 gadiem.

## Jauno laiku sistēma

Jānis Daudzvārdis ir autors oriģinālai punktu skaitīšanas sistēmai šahā, kurai devis nosaukumu "Jauno laiku sistēma". Ja vispārpieņemtajā sistēma par uzvaru tiek piešķirts 1 punkts, par neizšķirtu — 0,5 punkts, bet par zaudējumu — 0 punktu, tad pēc "Jauno laiku sistēmas" ir atšķirīgs vērtējums par spēles rezultātu atkarībā no figūru krāsas konkrētajā partijā. Vienā partijā tiek izspēlēti 2,5 punkti, uzvara ar baltajām figūrām — 2 punkti, uzvara ar melnajām figūrām — 2,5 punkti, neizšķirts ar baltajām figūrām — 1 punkts, neizšķirts ar melnajām figūrām — 1,5 punkti, zaudējums ar baltajām figūrām — 0 punkti, zaudējums ar melnajām figūrām — 0,5 punkti.

Pēc sistēmas autora domām tā ir piemērota ātrā šaha sacensībām. Sistēma ir izmantota vairākās sacensībās Latvijā. Ievērojamākās no tām ir Hermaņa Matisona memoriāli 2004. gadā (uzvarēja lielmeistars Edvīns Ķeņģis) un 2006. gadā (uzvarēja lielmeistars Aleksejs Širovs).

## Rezultāti Latvijas šaha čempionātos

* 1967. gads, 14. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1969. gads, 15. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1979. gads, 12. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1981. gads, 13. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1989. gads, 9. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1990. gads, 14.-30. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1991. gads, 11.-27. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1992. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1997. gads, 28. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1998. gads, 23. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2002. gads, 33. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2003. gads, 19. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2012. gads, 20. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2013. gads, 1. vieta Latvijas senioru šaha čempionātā.
* 2013. gads, 24. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2015. gads, 1. vieta Latvijas senioru šaha čempionātā.
* 2015. gads, 20. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2016. gads, 20. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2017. gads, 33. vieta Latvijas šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilzeskalna kapela

**Ilzeskalna kapela** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes kapela. Tā atrodas Rēzeknes novada Ilzeskalna pagasta centrā Ilzeskalnā.

## Vēsture
Ilzeskalna kapelu izveidoja 1995. gadā dzīvojamā ēkā un iesvētīja tajā pašā gadā. Sakarā ar to, ka kapela bija izveidota vecā ēkā, tai bija nepieciešams remonts - jānomaina grīda un jumta segums. Tāpēc 2008. gadā draudze uzsāka ziedojumu vākšanu ēkas remontam. 2009. gada martā kapelā sākās remontdarbi, kurus veica Ēriks Dančs un Jānis Skudriņš Pētera Zvidra vadībā. Tika izjaukta vecā grīda, tās vietā tika izlieta cementa grīda un izklāts linolejs, kā arī nokrāsoti griesti un sienas nošūtas ar dēlīšiem.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Juris Kravalis. Draudze izveidojās, nodaloties no Nautrēnu draudzes, kurai sākotnēji piederēja arī Ilzeskalna kapela.

## Ārējās saites
* www.rezeknesnovads.lv

## Atsauces
Družnaja

**Družnaja** (), kopš 1982. gada — **Družnaja I**, bija padomju polārstacija Antarktīdā. Izvietota uz Filhnera šelfa ledāja Vedela jūras dienvidu piekrastē ap  no ledāja frontes. Atklāta 1975. gada 31. decembrī kā vasaras bāze pētījumiem Vedela jūras reģionā. Slēgta 1986. gadā pēc liela galdveida aisberga A23a atšķelšanās no šelfa ledāja. Uz aisberga atradās tobrīd iekonservētā un neapdzīvotā Družnaja, kā arī pamestās Henerala Belgrano un Šekltona.

## Skatīt arī
* Družnaja II
* Družnaja III
* Družnaja IV

## Atsauces

## Ārējās saites
* Полярная Почта. Станция "Дружная"
Znotiņu baznīca

**Znotiņu Dievmātes Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Līvānu novada Sutru pagasta Znotiņos.

## Vēsture
Znotiņu baznīca ir pārbūvēta no bijušās Znotiņu muižas labības kaltes. Sākotnēji, pēc Pirmā pasaules kara, notiekot agrārreformai un sadalot Znotiņu muižu, tika nolemts muižā un tās saimniecības ēkās izveidot vidusskolu, bet tā kā tai bija neizdevīgi ģeogrāfiskie apstākļi, bet toreizējais Vārkavas pagasts, kura teritorijā atradās muiža, viens nespēja uzturēt skolu, minētās ēkas palika novārtā. Daudzi iedzīvotāji izteica vēlēšanos labības klētī un smēdē iekārtot baznīcu, tāpēc ka tuvākie dievnami atradās tālu. 1925. gadā Vārkavas draudzes vikārs griezās ar lūgumu Vārkavas pagasta valdē ar lūgumu par ēku piešķiršanu baznīcas iekārtošanai un tā piekrita Znotiņu katoļu draudzei piešķirt muižas labības kalti un smēdi. Vārkavas draudzes vikāra Antona Rukmaņa vadībā 1926. gada septembrī sākās pārbūves darbi — izņēma kaltētavas sienas un plauktus, ielika jaunus griestus un izlauza pusotru metru biezo ķieģeļu sienu, no kuras iegūtajiem ķieģeļiem izklāja grīdu, kas vēlāk kalpoja līdz 1950. gadu vidum, kā arī uzcēla sakristeju un aizbēra pagrabu. Meistars Aloizs Vaivods no Bernānu sādžas izgatavoja altāri, bet vietējais kalējs izkala lielu dzelzs krustu, ko nostiprināja uz baznīcas jumta altāra galā.

1926. gada septembra pēdējā svētdienā priesteris Rukmanis baznīcu iesvētīja un nākamajā svētdienā dievnamā notika pirmais dievkalpojums. Vēlākos gados baznīca tika pārbūvēta un apšūta ar sarkanajiem ķieģeļiem. Padomju varas gados baznīca palika novārtā, taču, atgūstot neatkarību, draudzes darbība ir aktivizējusies, dievnams sakopts un atjaunots. 2008. gadā draudze ar projekta līdzekļu palīdzību iekārtoja baznīcas pagalmu.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Aigars Bernāns. Znotiņu draudze nodibināta 1926. gadā, atdalot sādžas no Vārkavas draudzes. No šīs draudzes ir nācis vēlākais kardināls Julijans Vaivods. Draudzei ir četras kapsētas — Seiļu kapsēta, Kauparnīku kapsēta, Sutru kapsēta, Borbaļu kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Svētā Izidora — arāja diena, Svētās Lūcijas diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas pastāvīgā palīga svētki.

## Tehniska informācija
Znotiņu baznīca ir ķieģeļu mūra viennavas celtne ar skārda jumtu un koka grīdu. Tā ir 9 metrus gara un 6 metrus plata.

## Interjers
Baznīcā ir divi altāri — galvenais altāris Jēzus Sirds godam un Jaunavas Marijas altāris, kurā ir Jaunavas Marijas pastāvīgā palīga glezna. Dievnamā redzamas arī mākslinieces Drancānes radītā Svētās Lūcijas glezna un 1961. gadā Jadvigas Žilvinskas gleznotā Svētā Izidora glezna. Aplūkojamas ir arī krustaceļa gleznas. Baznīcā atrodas valsts nozīmes mākslas priekšmeti — 19. gadsimta sākumā darināts sudraba Ciborija kauss, 19. gadsimtā veidots koka krucifikss.

## Attēlu galerija

Attēls:Znotiņu bazn altaris.jpg|Baznīcas altāris
Attēls:Znotinu draudze.JPG|Draudze


## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* www.livanub.lv 

## Atsauces
Rubulis

**Rubulis** (arī **Rubuls**, **Rubuļs**) ir latgaliešu izcelsmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksis Rubulis (1922), rakstnieks, filologs un vēsturnieks;
* Jānis Rubulis (1893—1960), politiķis;
* Jezups Rubulis (1898—?), politiķis;
* Vladislavs Rubulis (1887—1937), Latvijas tautas labklājības ministrs.

## Skatīt arī
* Rublis
Okras baznīca

**Okras Svētā Hieronima Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Andrupenes pagasta Vecokrā.

## Vēsture
Okras katoļu koka baznīca tika uzcelta 1819. gadā. Pēc uzcelšanas to no Jaunokras pārveda uz Vecokru un uzstādīja vecajā kapsētā. 1889. gadā baznīcu slēdza, jo tā bija nonākusi avārijas stāvoklī. Dabūjot pārbūvēšanas atļauju, laikā no 1896. līdz 1897. gadam dievnamu Krāslavas būvmeistara Kozlovska vadībā pārbūvēja, un dekāns Kazimirs Lušpinis to iesvētīja. Baznīcas pagrabstāvā atrodas Skirku ģimenes kapenes. Tur atrodošies četri zārki ar apbedījuma inventāru ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Jānis Bečs. Okras draudze līdz 1940. gadam bija Bērzgales draudzes filiāle, vēlāk kļuva par patstāvīgu draudzi. Draudzei ir viena vairāk kā 100 gadus veca Vecokras kapsēta, kas atrodas blakus dievnamam.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Svētā Jura diena un Svētā Krusta paaugstināšanas svētki.

## Tehniska informācija
Okras baznīca ir koka viennavas celtne ar skārda jumtu un koka grīdu. Tā ir 8 metrus gara un 6 metrus plata. Ieejas vārtos ir liels mūra zvanu tornis ar trim zvaniem. Ap baznīcu ir daļējs metāla žogs uz mūra pamatiem un sarkanu ķieģeļu-mūra vārtiem.

## Ārējās saites
* Dagdas dekanāta mājaslapa
* Fotogrāfijas

## Atsauces
Mežvidu baznīca

**Mežvidu Skapulāra Dievmātes Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Ludzas novada Mežvidu pagasta centrā Mežvidos.

## Vēsture
Mežvidu katoļu koka baznīca tika uzcelta 1935. gadā uz Jadvigas Žeigures dāvātās zemes baznīcas celšanai. To uzbūvēja toreizējā Bērzgales draudzes prāvesta Aloiza Dunska vadībā, kurš Stiglavas draudzē nopirka lielu māju un pārcēla uz dāvātās zemes, vienā ēkas galā ierīkojot baznīcu, bet otrā sarga dzīvokli. 
 
## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Juris Kravalis. Mežvidu draudze tika izveidota 1935. gadā, no Bērzgales un Nautrānu katoļu draudzēm pievienojot Mežvidu draudzei vairākas sādžas. Draudze savu nosaukumu ieguva no tuvumā esošās dzelzceļa stacijas Mežvidi. Draudzē ir aptuveni 1500 ticīgo. Draudzei ir trīs kapsētas — Mežvidu kapi, Sila kapi, Plēšu kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Svētā Jāzepa diena, Vissvētākās Trīsvienības svētki, Vissvētākās Jaunavas Marijas Karmeļa kalna svētki, Svētā Franciska stigmatu diena.

## Tehniska informācija
Mežvidu baznīca ir koka viennavas celtne ar cinkotā skārda jumtu ar vienu torni un koka grīdu. Tā ir 8 metrus gara un 8 metrus plata. 
 
## Interjers
Baznīcā ir aplūkojama Māras zemes Karalienes statuja, kā arī mākslinieces Mariannas Peilānes Jēzus Sirds altārglezna. Baznīcā atrodas relikvārijs, kam ir valsts aizsargājama mākslas pieminekļa statuss.

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* www.ludzasbiblio.lv

## Atsauces
Gārnets

**Gārnets** (sieviešu dzimtē **Gārneta** ()) ir izplatīts angļu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu var būt:
* Kevins Gārnets (*Kevin Garnett*) — amerikāņu basketbolists;
* Maikls Gārnets (*Michael Garnett*) — kanādiešu hokejists.

## Skatīt arī
* Gārneta
Eva Rubene

**Eva Rubene** (dzimusi ) ir latviešu žurnāliste un rakstniece.

## Biogrāfija
Dzimusi Rīgā, mācījusies Rīgas 11. vidusskolā, LVU Žurnālistikas nodaļā. Strādāja žurnālā "Avots".

Eva Rubene savos darbos apskata jautājumus par savu vienaudžu garīgo tukšumu, infantilismu, morāles un jūtu trūkumu. 

### Stāsti
:Eva Rubene "Pilsētas bērni" (stāsti) Eva Rubene; priekšv. sarakst. R. Ezera. Rīga : Liesma, 1986.
:Eva Rubene "Sapnīši" (stāsts). Rīga : Zinātne, 1989.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eva Rubene - Tāds puika(stāsts)
Zālīte (ciems)

**Zālīte** (agrāk **Brante**) ir apdzīvota vieta Bauskas novada Iecavas pagastā. Izvietojusies pagasta rietumos pie Īkstruma ietekas Iecavā  no pagasta centra Iecavas,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Ikstrumu (Brantu; *Ixtrumünde*) muižas centra. Izaugusi pēckara gados kā padomju saimniecības «Zālīte» ciemats. Zālītē atrodas Zālītes speciālās internātpamatskolas filiāle (pati skola atrodas «Brīviņos» 4,4 km no Zālītes), bibliotēka, vairāki veikali un uzņēmumi. 3,8 km uz ziemeļiem atrodas Zālītes dzelzceļa stacija.

2,5 km uz dienvidiem no Zālītes aiz autoceļa P93 līdz Padomju armijas izvešanai mežā atradās PSRS raķešu bāze (29. raķešu divīzijas 307. raķešu pulka 1. diviziona pozīcijas).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Ievērojamas personības
* Dace Akmentiņa (1858—1936), latviešu aktrise, viena no pirmajām latviešu teātra zvaigznēm.

## Atsauces
2012. gada NBA Visu zvaigžņu spēle

**2012. gada NBA Visu zvaigžņu spēle** bija 61. NBA Visu zvaigžņu spēle. Tā notika 2011.—2012. gada NBA sezonas laikā  *[[Amway Center]]* arēnā Orlando, Floridas štatā. Spēli organizē Orlando "Magic" vienība. Orlando tika nosaukta par spēles norises vietu NBA komisāra Deivida Stērna paziņojumā . Šī bija otrā reize, kad Orlando notiek NBA Visu zvaigžņu spēle (iepriekš 1992. gadā). Tāpat šī bija pirmā reize kopš 2003. gada spēles, kad spēle notiek Austrumu konferences komandas mājvietā.

Visu zvaigžņu spēles nedēļas nogalē NBA kalendārā bija pārtraukums. Tajā norisināsies vairāki konkursi un tiks aizvadītas vairākas spēles, tai skaitā slavenību spēle, jauno spēlētāju spēle (NBA līgas debitanti pret *otrgadniekiem*), *slam-dunk* (bumbas trieciens grozā no augšas) konkurss, trīspunktu metienu konkurss. Visu zvaigžņu spēlē sacentās spēlētāji no Austrumu un Rietumu konferenču komandām.

Balsojums par abu komandu sākumsastāviem sākās 4. janvārī. 2. februārī tika paziņoti spēles starta piecinieki.

Visu zvaigžņu spēlē sacentās spēlētāji no Austrumu un Rietumu konferenču komandām. Ar rezultātu 152—149 spēlē uzvarēja Rietumu konferences komanda. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Rietumu komandu pārstāvošais Kevins Durants (Oklahomasitijas "Thunder"), kurš guva 36 punktus un savāca 7 atlēkušās bumbas. Rietumu komandu pārstāvošais Kobe Braiants (Losandželosas "Lakers") guva 27 punktus, tādējādi kopumā Visu zvaigžņu spēlēs viņš bija savācis 271 punktu, pārspēdams Maiklu Džordanu (262 punkti). Austrumu komandu pārstāvošais Dveins Veids (Maiami "Heat") spēlē guva *triple-double* (24 punkti, 10 atlēkušās bumbas, 10 rezultatīvas piespēles), tādējādi kļūstot par trešo spēlētāju NBA vēsturē, kas Visu zvaigžņu spēlē guvis *triple-double*. Klātienē spēli vēroja 17 125 skatītāji.

## Visu zvaigžņu spēle

### Sastāvi

### Spēle

## Visu zvaigžņu spēles nedēļas nogale

### ''BBVA Rising Stars Challenge'' spēle

 Tiagu Spliters nepiedalījās savainojuma dēļ.
 Deriks Feivorss aizvietoja Tiagu Spliteru.
 Kavai Leonards nepiedalījās savainojuma dēļ.

### ''Slum-dunk'' konkurss

 Imans Šumperts nepiedalījās savainojuma dēļ.
 Džeremijs Evanss aizvietoja Imanu Šumpertu.

### Trīspunktu metienu konkurss

 Džo Džonsons nepiedalījās savainojuma dēļ.
 Kevins Durants aizvietoja Džo Džonsonu.

### ''Skills Challenge'' konkurss

 Stefens Karijs nepiedalījās savainojuma dēļ.
 Ražons Rondo aizvietoja Stefenu Kariju.

### ''Shooting Stars'' konkurss

 Džo Džonsons nepiedalījās savainojuma dēļ.
 Džerijs Stekhauss aizvietoja Džo Džonsonu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Visu zvaigžņu spēles oficiālā mājaslapa
Orlando

**Orlando** () ir pilsēta ASV, Floridas štatā, Orindžas apgabala administratīvais centrs.

Tā atrodas štata centrālajā daļā. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem, pilsētā dzīvo aptuveni 238 tūkstoši iedzīvotāju, tādējādi tā ir 79. lielākā pilsēta ASV, piektā lielākā pilsēta Floridas štatā, kā arī štata lielākā iekšzemes pilsēta. Pilsētas simbols ir *Lake Eola* esošā strūklaka. Pilsētā atrodas *Walt Disney World Resort*, ko 1971. gadā dibināja *[[The Walt Disney Company]]*.

Orlando ir bāzēta Centrālfloridas Universitāte un NBA basketbola klubs Orlando "Magic". Pilsētu ik gadu apmeklē aptuveni 51 miljons tūristu, no kuriem 6,6 miljoni ir no citām valstīm.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jātvingu valoda

thumb|250px|Jātvingu valodas areāls 13. gadsimta sākumā.
**Jātvingu** jeb **sudāvu valoda** ir izmirusi, pie indoeiropiešu valodu grupas baltu zara, rietumbaltu valodu atzara piederoša valoda. Vislīdzīgākā tai ir senprūšu valoda. Jātvingu valodā runāja baltu cilts — jātvingi. Stipra sudāvu valodas ietekme atrasta senajos 16. gadsimta prūšu katķismu valodas tekstos, kas tapuši jātvingu kolonijās Sembā.

## Daži jātvingu vārdu piemēri
* sveiks! — *kailas!*
* māte — *mote*
* tēvs — *tovas*
* brālis — *brote*
* brālēns — *pusibrote*
* māsīca — *pusisestra*
* māsa — *sestra*
* tante — *mosa*
* tēvocis — *tēvas*
* ģimene — *seima*
* saule — *saule*
* mēness — *mēnukas*

### Skaitļa vārdi
* viens — *ainas*
* divi — *dvai*
* trīs — *trīs*
* četri — *keturei*
* pieci — *penkei*
* seši — *vušai*
* septiņi — *septinei*
* astoņi — *astōnei*
* deviņi — *nevintas*
* desmit — *desimtis*
* vienpadsmit — *ainadesimt*
* divpadsmit — *dvainadesimt*

### Nedēļas dienas
* pirmdiena — *panadēle*
* otrdiena — *visasēdis*
* trešdiena — *pusisavaite*
* ceturtdiena — *ketvirtīkas*
* piektdiena — *pentnīkis*
* sestdiena — *sabatīka*
* svētdiena — *nadēle*

## Skatīt arī
* Pagānu izloksnes no Narevas

## Ārējās saites
* "Virdainas": Angļu-sudāvu un Sudāvu-angļu vārdnīca
Indricas baznīca

**Indricas Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Kalniešu pagasta Lielindricā. Dievnams ir unikāls koka arhitektūras piemineklis, vecākais koka dievnams Latvijā, bet draudze ir vissenākā Latgalē.

## Vēsture
Indricas katoļu baznīcu par grāfu Plāteru līdzekļiem vietējie amatnieki uzcēla 17. gadsimtā. Izplatoties Indricā luterānismam, baznīcu pārņēma protestanti. Muižkungs Jans Andžejs Plāters 1695. gadā pieņēma katoļticību, tāpēc 1698. gadā viņa dēls Jans Ludvigs Plāters baznīcu pārbūvēja un nodeva katoļu rīcībā. No 1756. līdz 1780. gadam draudzi apkalpoja jezuīti. 1989. gadā baznīcā no zibens spēriena izcēlās ugunsgrēks, ko izdevās nodzēst. Ugunsgrēka radīto seku likvidēšanai tika veikti remontdarbi. Baznīcas dārzā, kurā aug vecas egles, apbedīti prāvesti Jānis Kulikovskis, Jānis Kopalinskis, Jānis Lebedis un Dominieks Gulmins.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas katoļu Rīgas Metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Genādijs Alferovs. Indricas draudze pastāvēja jau pirmsreformācijas laikā. Draudzei ir deviņas kapsētas — Indricas kapi, Vikaiņu kapi, Silavu kapi, Mincu kapi, Kurpnīku kapi, Kokinu kapi, Juhniku kapi, Varnas kapi un Rukmaņu kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Vissvētākās Jaunavas Marijas - Dieva Mātes - svētki (1. janvārī), Svētā Jāņa Kristītāja dzimšanas svētki kopā ar Četrdesmit Stundu dievkalpojumu (24. jūnijā), Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētki (15. augustā), Jaunavas Marijas - Rožukroņa Karalienes svētki (7. oktobrī).

## Tehniska informācija
Indricas baznīca ir vientorņa kvazibazilikas viennavas koka celtne ar nelielu tornīti virs ieejas, cinkotā skārda jumtu un koka grīdu. Tā ir 12 metrus gara un 8,70 metrus plata. Baznīcai apkārt ir dārzs, kuru ieslēdz mūra žogs ar dakstiņu jumtu. Dārzā blakus dievnamam atrodas koka zvanu tornis uz mūra pamatiem.

## Interjers
Baznīcā ir četri altāri, kas bagātīgi rotāti ar seniem kokgriezumiem un gleznām. Kora telpās atrodas senas ērģeles ar kokgriezumiem.

Galvenajā altārī ir sens kokgriezums — Jēzus olīvu dārzā — Stelmužes koktēlnieku skolas meistaru darbs, zem kura atrodas krucifikss, kas ievietots kokgriezuma vainagā. Sānu altāri ir mākslinieciski līdzvērtīgi, ar kokgriezumiem, tikai mazāki. Kreisajā altārī ir Jaunavas Marijas glezna, virs kuras atrodas Tērbatas Dievmātes gleznas kopija, labajā altārī ir Jāņa Kristītāja glezna, virs kuras aplūkojama 18. gadsimta trešā ceturkšņa Svētās Marijas Magdalēnas glezna, kas ir rokoko glezniecības meistardarbs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* www.tournet.lv 
* www.zudusilatvija.lv
Zorģi

**Zorģi** (; agrāk — **Sudmalis**) ir apdzīvota vieta Bauskas novada Iecavas pagastā. Izvietojusies pagasta dienviddaļā pie autoceļa A7  no pagasta centra Iecavas,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušajām Zorģu (*Klein-Sorgen*; ciema ziemeļdaļā) un Jurģu (*Georgenhof*; dienvidrietumu daļā) muižām. Izaugusi Latvijas PSR laikā kā latviešu komunista Imanta Sudmaļa vārdā nosaukta kolhoza ciemats. No 1949. līdz 1954. gadam Zaļumu ciema padomes centrs. Zorģos ir bibliotēka.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Sudmalis

**Sudmalis** var būt:

*Zorģu ciema kādreizējais nosaukums.

## Uzvārds

Latviešu cilmes uzvārds (sieviešu dzimtē **Sudmale**) ar nozīmi 'dzirnavnieks'. Cilvēki ar šo uzvārdu:

:*Emīls Sudmalis (1897—1964), latviešu politiķis, 4. Saeimas deputāts;
:*Imants Sudmalis (1916—1944), latviešu komunists, kaujinieks;

## Atsauces
Georgenhof

***Georgenhof*** var būt vāciskais nosaukums mūsdienu apdzīvotām vietām vai bijušajām muižām:
* Jurģi Jaunpils pagastā
* Zorģi Iecavas pagastā
Istalsnas baznīca

**Istalsnas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Ludzas novada Isnaudas pagasta Istalsnā.

## Vēsture
Istalsnas pirmo katoļu koka kapelu uzcēla muižkungs Jāzeps Sokolovskis 1800. gadā. Tā līdz 1927. gadam bija Eversmuižas katoļu draudzes filiālbaznīca. Kapela bija 6 asis gara, 3 asis plata un 2,5 asis augsta. Puse no dievnama augstuma bija mūra pamati, bet pārējā daļa bija celta no koka. Kapelai virs ieejas durvīm bija mazs tornītis ar zvanu.

Pašreizējo mūra baznīcu sāka celt ap veco kapelu, to nenojaucot, 1935. gadā. Tā paša gada 28. jūlijā toreizējais Ludzas dekāns, vēlākais bīskaps Antonijs Urbšs iesvētīja dievnama pamatus. Vecajā kapelā tika noturēti dievkalpojumi vēl laikā, kad jau varēja svinēt jaunās baznīcas spāru svētkus. Tā tika nojaukta, kad jaunā baznīca bija jau bija gandrīz lietošanas kārtībā. Nojaukšanas darbi ilga trīs nedēļas, pēc kurām dievkalpojumi sāka notikt jaunajā baznīcā. Blakus dievnamam atrodas veca kapsēta, kuros atdusas muižkungu Sokolovsku dzimta, prāvesti un draudzes locekļi.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Ringolds Klimons. Istalsnas draudze kā patstāvīga draudze nodibinājās 1927. gada, pirms tam tā bija Eversmuižas draudzes filiāle. Draudzei ir četras kapsētas — Zambaru kapsēta, Ivdru kapsēta, Vabaļu kapi, Speneru kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Staņislava diena (40 stundas), Svētā apustuļa Jēkaba svētki, Svētās Terezijas svētki.

## Tehniska informācija
Istalsnas baznīca ir pelēku betona ķieģeļu viennavas celtne ar diviem torņiem, skārda jumtu un cementa grīdu, Tā ir 15 metrus gara un 10 metrus plata. Lietošanas kārtībā ir fisharmonijs.

## Interjers
Dievnamā ir aplūkojami muižas īpašnieces H. Dinovskas dāvātais Krustā sistā tēls un Svētās Trīsvienības glezna. Baznīcai ir trīs altāri, no kuriem viens ir valsts nozīmes mākslas piemineklis, vērtīgas gleznas.

## Ārējās saites

* Fotogrāfijas
* www.ludzasbiblio.lv

## Atsauces
Izvaltas baznīca

**Izvaltas Svētās Annas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Izvaltas pagasta centrā Izvaltā.

## Vēsture
Izvaltas pirmā katoļu koka baznīca par muižkunga Alfona Lacka līdzekļiem tika uzcelta 1625. gadā. Tā tika nodota Daugavpils jezuītu apkalpošanā uz mūžīgiem laikiem. 18. gadsimtā dievnamu pārbūvēja un Livonijas bīskaps sufragans Antons Ostrovskis to konsekrēja Svētā Erceņģeļa Miķeļa godam.

Pašreizējā mūra baznīca vecās, pussabrukušās baznīcas vietā ir uzcelta 1896. gadā prāvesta Ādama Baltejus darbības laikā par draudzes līdzekļiem. Uz šo dievnamu tika pārnestas gleznas un citi vērtīgi liturģiskie priekšmeti, kuru vidū minama Tērbatas brīnumdarītājas Jaunavas Marijas glezna. 1941. gadā baznīca nodega, aizgāja bojā arī Dievmātes glezna. Dievnama atjaunošanas darbi norisa prāvesta Ostrovska vadībā — tika uzlikts jumts, atjaunoti torņi un ierīkoti altāri. Baznīcas atjaunošanas laikā dievkalpojumi notika blakus mājā, kas nodega 1944. gadā. Prāvesta J. Pudža darbības laikā baznīcai tika ielikti griesti, uzmests apmetums, iegādātas krustaceļa gleznas. Prāvesta P. Koroševska kalpošanas laikā dievnamam uzlika cinkotā skārda jumtu un ieklāja cementa flīžu grīdu. Pie baznīcas atrodas krusts ar piemiņas plāksni, kas tāpat kā baznīca ir nozīmīgs kultūras piemineklis.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Ernests Jansons. Izvaltas draudze veidojās jau 1635. gadā, kad jezuīti Izvaltā nodibināja misiju punktu. Kad 1820. gadā jezuītus izraidīja no Krievijas Impērijas, kuras sastāvā bija Izvalta, draudzi sāka apkalpot laicīgie priesteri. Draudzē ir aptuveni 1000 ticīgo. Draudzei ir trīs kapsētas — Izvaltas kapsēta, Suveizdišku kapsēta, Rimšānu kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Jaunavas Marijas pasludināšanas svētki, Vissvētākās Jēzus Sirds svētki, Svētās Annas svētki, Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētki, Jaunavas Marijas dzimšanas dienas svētki, Svētā Erceņģeļa Miķeļa svētki, Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas svētki.

## Tehniska informācija
Izvaltas baznīca ir sarkanu ķieģeļu-mūra krustveida trīsnavu celtne ar diviem torņiem, cinkotā skārda jumtu un cementa flīžu grīdu. Tā ir 20 metrus gara un 18 metrus plata. Ap baznīcu ir mūra žogs ar ķieģeļu stabiem.

## Interjers
Galvenajā altārī ir Svētās Annas ar Jaunavu Mariju glezna.

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* www.viss.lv
* www.visitlatgale.com
* vecās baznīcas attēls

## Atsauces
1399. gads

**1399. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās trešdienā.

## Notikumi
* Maijā izmantojot Anglijas karaļa Ričarda II prombūtni Īrijā, hercogs Henrijs IV Lankasters izsludina sacelšanos, kuras rezultātā Ričards II tiek gāzts no troņa.
* 12. augusts - Zelta Ordas karaspēks Vorsklas kaujā sakauj bijušā hana Tohtamiša un Lietuvas lielkņaza Vītauta apvienoto karaspēku.
* 13. oktobris - Henrijs IV Lankasters tiek kronēts par Anglijas karali.

### Nezināms datums
* Jagailis kļūst par Polijas karali pēc sievas Jadvigas nāves.

## Dzimuši

## Miruši
* 17. jūlijs - Polijas karaliene Jadviga.
Ari Ahonens

**Ari Ahonens** (; dzimis 1981. gada 6. februārī) ir bijušais somu hokejists, vārtsargs. Karjeras lielāko daļu pavadījis Eiropas vadošajās līgās. No 2002. līdz 2006. gadam trīs sezonas pieteikts spēlēm NHL kluba Ņūdžersijas "Devils" sastāvā, taču nevienā spēlē laukumā tā arī nav devies.

## Spēlētāja karjera
Savu spēlētāja karjera Ahonens uzsāka dzimtās Jiveskiles JYP jauniešu sistēmā, 1998.—99. sezonā debitējot arī JYP SM līgas klubā. Jau nākamajā sezonā Ari kļuva par vienu no Helsinku HIFK vārtsargiem. 2001. gada vasarā Ahonens pārcēlās uz Ziemeļameriku, nākamās piecas sezonas aizvadot Ņūdžersijas "Devils" Amerikas hokeja līgas fārmklubā Albani "River Rats", taču tad atgriezās Somijā. No 2009. līdz 2011. gadam Ahonens spēlēja SM līgas klubā KalPa.

KalPa rindās Ahonens uzsāka arī 2011.—12. gada sezonu, taču sezonas vidū vārtsargs pārcēlās uz KHL klubu Magņitogorskas "Metallurg", tā rindās aizvadot arī 2012.—13. gada sezonu. 2013. gada jūnijā Ahonens noslēdza līgumu ar citu KHL klubu Astanas "Baris", taču jau gadu vēlāk pievienojās Vladivostokas "Admiral". No 2015. līdz 2017. gadam Ahonens spēlēja Pori "Ässät" rindās, taču tad vienu sezonu aizvadīja Dānijas līgā.

## Ārējās saites
Zilupes katoļu baznīca

alt=Zilupes Romas katoļu baznīca|thumb|Jaunā Zilupes Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca
**Zilupes Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Ludzas novada Zilupē, Baznīcas ielā 19.

## Vēsture
Uzceļot Raipolē jaunu mūra baznīcu, veco koka baznīcu pārveda uz Zilupi un 1932. gadā Briģu prāvesta Voicika Cērciņa vadībā uzcēla no jauna. Būvējot dievnamu, ēku pārveidoja un paplašināja, uzceļot divus torņus, uzbūvējot divas sakristejas, jo vecajā baznīcā to nebija. 1934. gada 1. jūlijā bīskaps Jāzeps Rancāns baznīcu konsekrēja Jēzus Sirds godam. 1937. gadā tika uzcelta arī plebānija. Baznīca demontēta 2014. gada 23. maijā. Jaunuzceltā baznīca konsekrēta 2019. gada 21. jūlijā.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Vitālijs Filipenoks. Zilupes draudze nodibināta 1929. gadā. Draudzei ir trīs kapsētas — Zilupes Sila kapi, Savelinku kapi, Ziļu kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Vissvētākās Jaunavas Marijas parādīšanās Lurdā, Vissvētākās Jēzus Sirds svētki, Kristus Karaļa svētki.

## Tehniska informācija
Zilupes vecā baznīca bija koka trīsnavu celtne ar diviem torņiem, skārda jumtu un koka grīdu. Tā bija 21 metrus gara un 10,5 metrus plata. Torņu augstums bija 18 metri. Baznīcā bija kora telpas ar harmoniju.

## Interjers
Vecajā baznīcā bija trīs altāri. Galvenajā altārī bija ievietota Jēzus Sirds glezna, bet sānu altāros Svētā Antona un Jaunavas Marijas svētgleznas (mākslinieks Georgs Šēnbergs).

## Ārējās saites
* www.ludzasbiblio.lv
* www.zilupe.junik.lv
* www.vietas.lv

## Atsauces
Jevgeņijs Medvedevs

**Jevgeņijs Medvedevs** (; dzimis 1982. gada 27. augustā) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2017) Medvedevs spēlē KHL kluba Omskas "Avangard" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Karjeru Medvedevs uzsāka Čeļabinskas "Mechel" rindās, komandas otrajā sastāvā spēlējot Krievijas Pirmajā līgā. 2002.—03. sezonā Jevgeņijs debitēja arī "Mechel" sastāvā Krievijas Superlīgā. Pēc divām Krievijas Augstākajā līgā pavadītām sezonām, 2005. gadā aizsargs pievienojās Superlīgas klubam Čerepovecas "Severstal", tā rindās aizvadot nākamās divas sezonas.

2007.—08. sezonā Medvedevs uzsāka spēlēt Kazaņas "Ak Bars" rindās, 2008.—09. un 2009.—10. sezonā kopā ar komandu izcīnot Gagarina kausu. 2011.—12. sezonā Medvedevs tika atzīts par decembra mēneša līgas labāko aizsargu. "Ak Bars" spēlēja līdz 2015. gada vasarai, kad noslēdza līgumu ar NHL klubu Filadelfijas "Flyers".

2015.—16. gada sezonā Medvedevs "Flyers" rindās aizvadīja 45 spēles un atzīmējās ar 13 punktiem, taču pēc sezonas beigām jaunu līgumu NHL hokejists nenoslēdza. Medvedevs pievienojās Omskas "Avangard", kļūstot par komandas kapteini.

## Ārējās saites
Zosnas katoļu baznīca

**Zosnas Svētā Erceņģeļa Miķeļa Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Lūznavas pagasta Zosnā. Dievnams ir viena no mazākajām koka baznīcām Latgalē un vecākā Rāznas nacionālā parka baznīca. Tā ir valsts arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Zosnas katoļu koka baznīcu uzcēla 1800. gadā Zosnas muižas teritorijā par tautas ziedojumiem. 1882. gadā tika veikta baznīcas pārbūve, pēc kura baznīca kļuva 5 metrus garāka un tika piebūvēts tornītis un kora telpa.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Haralds Broks. Zosnas draudze nodibināta 1921. gadā, tā radusies, atdalot sādžas no Pušas un Dukstigala draudzēm. Draudzei ir septiņas kapsētas — Rēznas kapsēta, Miera kapsēta, Gineviču kapsēta, Biržgaļu kapsēta, Stašuļu kapi, Lipušku kapi, Lucišku kapsēta. 
 
### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Padujas Antona diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas skapulāra svētki, Svētā Erceņģeļa Miķeļa svētki (40 stundas), Svētā Stefana diena.

## Tehniska informācija
Zosnas baznīca ir koka guļbūves viennavas celtne uz akmens mūra pamata, apšūta ar dēļiem, ar skārda jumtu un koka grīdu. Ēka darināta tikai ar cirvi, izmatojot pašu kaltās naglas. Tā ir 10 metrus gara un 7 metrus plata. Virs dievnama ieejas ir neliels četrstūrveida zvanu tornis, ko rotā kalts krusts. Baznīcu slēdz ar vairāk nekā 100 gadus vecu atslēgu. Pa kreisi no baznīcas atrodas neliels tornītis ar senu vara zvanu. Ap baznīcu ir mūra žogs ar ķieģeļu mūra vārtiem, kas ir arkveidīgi ar trim tornīšiem..

## Interjers
Baznīcā ir trīs altāri. Galvenajā altārī ir ievietota Svētā Miķeļa glezna, sānu altāros redzamas Svētā Antona un Jaunavas Marijas glezna "Madonna ar bērnu". Daži rituālu priekšmeti kā krucifikss un gleznas ir 50 gadus vecākas par pašu dievnamu, jo tie tika atvesti no nojauktās Regžu baznīcas.

## Ārējās saites

* www.iinuu.lv
* www.luznava.lv
* www.foto.eks.lv

## Atsauces
Jaunatnes olimpiskās spēles

**Jaunatnes olimpiskās spēles** ir starptautiskas daudzu sporta veidu sacīkstes, kas notiek ik 4 gadus un dalās ziemas un vasaras Jaunatnes olimpiskajās spēlēs. Pirmās Jaunatnes olimpiskās spēles notika 2010. gadā Singapūrā, bet ziemas olimpiskās spēles pirmo reizi notiks 2012. gadā Insbrukā, Austrijā. Jaunatnes olimpiskajās spēlēs var piedalīties sportisti vecumā no 14 līdz 18 gadiem. Šādu sporta sacensību koncepciju 1990. gadu beigās izstrādāja austrietis Johans Rozencofs.

## Norises vietas

### Vasaras Jaunatnes olimpiskās spēles

### Ziemas Jaunatnes olimpiskās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
*
2012. gada ziemas jaunatnes olimpiskās spēles

**2012. gada Ziemas Jaunatnes Olimpiskās spēles** bija pirmās Ziemas Jaunatnes Olimpiskās spēles. Tās notika Insbrukā, Austrijā, laikā no 2012. gada 13. līdz 22. janvārim. Sacensībās piedalījās aptuveni 1100 sportisti no 70 valstīm. Insbruka par šo spēļu norises vietu tika izraudzīta 2008. gada decembrī. Tā būs pirmā pilsēta pasaulē, kas organizējusi trīs olimpiskās sacensības, iepriekš rīkojot 1964. un 1976. gada ziemas olimpiskās spēles. Latvijas sportisti Jaunatnes Olimpiskajās spēlēs izcīnīja trīs medaļas. Zeltu izcīnīja Augusts Valdis Vasiļonoks, sudrabu — Riks Kristens Rozītis un bronzu — Ulla Zirne.

## Medaļu kopvērtējums

## Skatīt arī
* Latvija 2012. gada Ziemas Jaunatnes Olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Nagļu baznīca

**Nagļu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Nagļu pagasta centrā Nagļos. Dievnams ir vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Nagļu pirmā katoļu koka baznīca bijusi jau 18. gadsimtā, ko apkalpojuši bernardieši no Viļāniem. Pēc klosteru slēgšanas draudzi apkalpoja laicīgie priesteri.

Pašreizējo mūra baznīcu 1862. gadā uzcēlis muižkungs Nābels. Sākotnēji tā ir bijusi Viļānu filiālbaznīca. Pašlaik draudzi apkalpo mariāņi no Viļānu baznīcas. 2011. gadā baznīcā tika veikts remonts.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Rinalds Stankevičs. Nagļu draudze izveidojās pirmās baznīcas uzcelšanas laikā. Draudzei ir divas kapsētas — Vecā Nagļu kapsēta, Nagļu Jaunā kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Zvaigznes diena, Svētā Jura diena, Svētā Jāņa Kristītāja diena (40 stundas), Dievmātes septiņu sāpju svētki.

## Tehniska informācija
Nagļu baznīca ir laukakmeņu mūra viennavas celtne ar skārda jumtu, tipiskiem Latgalei diviem torņiem un flīžu grīdu. Tā ir 12,30 metrus gara un 9,70 metrus plata. Dievnama kora telpas balstās uz diviem pīlāriem. Baznīcai ir 1873. gadā izgatavotas ērģeles un harmonijs. Ap baznīcu ir koka žogs mūra stabos. Pie baznīcas atrodas plebānija.

## Interjers
Baznīcā ir trīs altāri. Galvenajā altārī ir ievietota Sāpju Dievmātes glezna, kreisais ir Kristus ciešanu altāris ar krustu, bet labajā altārī ir aplūkojama Dievmātes glezna. Dievnamā ir arī krustaceļa svētbildes, Svētā Lūkasa statuja.

## Ārējās saites
* www.nagli.lv
* Fotogrāfijas
* www.celotajs.lv

## Atsauces
Caine

***Caine*** var būt:
* Maikls Keins (*Michael Caine*) — britu aktieris
* Kaine (*Río Caine*) — upe Bolīvijā
Madaleņas baznīca

**Madaleņas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Līvānu novada Jersikas pagasta Gosporos.

## Vēsture
Pirmā katoļu koka kapela bijusi jau 18. gadsimta beigās, par ko liecina Līvānu baznīcas hronikās esošās ziņas, ka no 1798. līdz 1803. gadam Jersikas muižā dzīvojis garīdznieks Berents, kurš kapelā noturējis Svētās Mises. 1844. gadā Krievijas Impērijas valdība baznīcas īpašumus atsavināja un kapelu nojauca. 
Madaleņas katoļu baznīcu 1821. gadā uzbūvēja Līvānu draudzes prāvests Ambrazevičs senas kapsētas teritorijā. Līdz 1930. gadam tā bija Līvānu draudzes filiāle, vēlāk kļuva par patstāvīgu draudzi. 1939. gadā tika uzbūvēta plebānija, kura padomju varas gados 1940. gadā tika nacionalizēta, bet 1992. gadā atgūta.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpojis prāvests Jānis Smirnovs, tagad - Jānis Kolns. Madaleņas draudzi nodibināja Rīgas arhibīskaps Antonijs Springovičs 1929. gada 21. februārī, atdalot sādžas no Līvānu draudzes. Taču draudzi var uzskatīt par vienu no senākajām Latvijā, par ko liecina Jersikas pilskalnā atrastie 11. gadsimta krustiņi. Draudzei ir divas kapsētas — Madalienas kapsēta un Jersikas Svētā Stefana kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētās Marijas Magdalēnas svētki, Svētā Krusta paaugstināšanas svētki, Vissvētākās Jaunavas Marijas pastāvīgā palīga svētki.

## Tehniska informācija
Madaleņas baznīca ir romāņu stilā no laukakmeņiem celta viennavas celtne ar skārda jumtu un cementa grīdu. Tā ir 18 metrus gara un 10 metrus plata. Lietošanas kārtībā ir fisharmonijs. Apkārt baznīcai ir koka žogs.

## Interjers
Baznīcā ir aplūkojama 18. gadsimta liela formāta Dievmātes Pastāvīgās palīdzētājas svētglezna, kas bija pārvesta no iepriekšējās vecās kapelas un M. Drancena 1934. gadā gleznotā Marijas Magdalēnas glezna.

## Ārējās saites
* Draudzes mājaslapa
* Fotogrāfijas
* www.vietas.lv
* www.zudusilatvija.lv
* www.livani.lv

## Atsauces