Air France

***Air France*** (oficiāli ***Société Air France S.A.***) ir Francijas lidsabiedrība. Ietilpst *[[Air France-KLM]]* grupā un ir *[[SkyTeam]]* alianses biedrs. Galvenais birojs atrodas *Tremblay-en-France* pašvaldībā, un galvenā lidosta ir Parīzes Šarla de Golla lidosta.

Lidsabiedrībai pieder meitas uzņēmums *[[HOP!]]*, kas veic reģionālos pārvadājumus.

*Air France* gaisa flotē ir *[[Airbus]]* un *[[Boeing]]* lidmašīnas.

## Vēsture
***Air France*** tika dibināta 1933. gada 7. oktobrī, apvienojoties lidsabiedrībām *Air Orient*, *Air Union*, *Compagnie Générale Aéropostale*, *Compagnie Internationale de Navigation Aérienne* (*CIDNA*) un *Société Générale de Transport Aérien* (*SGTA*). Tā bija sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kurā valsts turēja 25 % kapitāldaļu. Otrā pasaules kara laikā lidsabiedrība pārcēlās uz Kasablanku Marokā.

1945. gada 26. jūnijā Francijas gaisa transporta uzņēmumi tika nacionalizēti. 1945. gada 29. decembrī *Air France* pārziņā tika nodots viss Francijas gaisa transporta tīkls. 1946. gada 1. janvārī izveidots uzņēmums ***Société Nationale Air France***. 1946. gada 1. jūlijā *Air France* sāka lidojumus starp Parīzi un Ņujorku. 1947. gadā lidojumu galamērķi bija paplašinājušies pa visu zemeslodi. 1948. gada 16. jūnijā lidsabiedrība tika izveidota par ***Compagnie Nationale Air France***, kurā valstij piederēja 70 % kapitāldaļu. Nākamajos gados valsts palielināja savu daļu uzņēmumā līdz gandrīz 100 %.

1953. gadā valdība lika *Air France* ļaut tālo lidojumu līnijas apkalpot arī privātajām lidsabiedrībām. 1960. gadā valdība iekšzemes lidojumu monopolu no *Air France* atdeva *[[Air Inter]]*. Kompensācijā *Air France* ieguva daļu *Air Inter* kapitāldaļu. 1963. gadā valdība sakārtoja lidojumu līniju sadalījumu starp *Air France* un privāto sektoru. Daļa Afrikas, Vidējo Austrumu, Dienvidāzijas, Austrālijas un Klusā okeāna līniju nonāca privātajām lidsabiedrībām.

1976. gadā *Air France* sāka izmantot virsskaņas lidmašīnas *[[Concorde]]*. 1986. gadā Francijas valdība atcēla noteikumus, pēc kuriem lidojumu maršruti bija sadalīti starp *Air France*, *Air Inter* un *[[Union de Transports Aériens|UTA]]*.

1990. gadā ar *Air France* apvienojās *Air Inter* un *UTA*. 1994. gadā izveidota pārvaldītājsabiedrība *Groupe Air France*, kas turēja *Air France* un *Air Inter* vairākuma kapitāldaļu. 1999. gadā premjerministra Lionela Žospēna valdība nolēma *Air France* nodot daļējai privatizācijai. 1999. gada 22. februārī tās akcijas tika izliktas Parīzes biržā. 1999. gada jūnijā *Air France* un ASV *[[Delta Air Lines]]* noslēdza divpusēju transatlantisko sadarbību. 2000. gadā tā iestājās *[[SkyTeam]]* aliansē.

2003. gada maijā *Air France* pārtrauca *Concorde* virsskaņas lidmašīnu ekspluatāciju. 2003. gada 30. septembrī Nīderlandes lidsabiedrība *[[KLM]]* un *Air France* paziņoja par apvienošanos. Apvienošanās stājās spēkā 2004. gada 5. maijā. Jaunajā mātes uzņēmumā *[[Air France-KLM]]* 81 % kapitāldaļu ieguva *Air France* akcionāri (44 % Francijas valsts un 37 % privātie investori), pārējo ieguva *KLM* akcionāri. 2004. gada decembrī valsts pārdeva 18,4 % akciju, valsts daļa *Air France-KLM* noslīdēja zem 20 %.

2009. gadā *Air France* iegādājās 25 % akciju privatizētajā Itālijas lidsabiedrībā *[[Alitalia]]*. 2012. gada janvārī *Air France-KLM* paziņoja par trīs gadu transformācijas plānu, lai atgūtu rentabilitāti. Plānota izmaksu samazināšana, operāciju restrukturizācija, darbinieku atlaišāna.

## Ārējās saites

* ''Air France'' vietne