open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ģeotekstils

thumb|222x222px|Ģeotekstils, ģeotekstila siets, šķembu balasts
thumb|Pārbrauktuves ģeokompozīts
**Ģeotekstils** ir sintētisks ūdenscaurlaidīgs (drenējošs) uz grunts izklājams materiāls (polimēru ģeosintētika), kas ceļa uzbūvē kalpo apakšbūves grunts slāņa nodalīšanai no sliežu ceļa vai autoceļa virsbūves vai grunts pamatnes nodalīšanai no vāji nesošām uzbēruma gruntīm. Ģeotekstils var būt austs, neausts vai adīts. Ģeotekstilu parasti izgatavo no polipropilēna vai poliestera diegiem.

Ģeotekstilu plaši izmanto dzelzceļu un autoceļu būvē, lauksaimniecībā, ainavu arhitektūrā un citur.

## Ģeosintētiķa izmantošana sliežu transportā
Ģeotekstils izkliedē uzņemto spiediena slodzi, novēršot iespiedumus vājākās gruntīs, bet virsbūvi pasargā no izšļākumiem pārmitrinātās gruntīs. Ģeotekstila materiāla izmantošana vienlaikus palīdz uzlabot gan zemes klātnes stāvokli, gan arī sliežu ceļa ekspluatāciju. Pēdējā laikā ģeotekstilu izmanto praktiski vienmēr, kad veic zemes klātnes kapitālo remontu problēmvietās, ko izklāj ar balasta attīrīšanas mašīnām, sliežu ceļa rekonstrukcijas vai kapitālremonta darbu laikā, kā arī, izbūvējot jaunus sliežu ceļus.

Pārāk mitrās gruntīs ģeotekstils ekspluatācijas problēmas var tikai samazināt, bet ne novērst tās pavisam, tāpēc šādās vietās papildus jāveic: gruntsūdeņu pazemināšanu un  novadīšanu (drenāžu); dzelzsbetona tekņu izbūvi; caurteku apkopi, remontu un uzraudzību; grāvju noteces rakšanu vai trīšanu; u.c.

Ģeotekstila izklāšanas laikā to izritina no ruļļa. Ģeotekstils platsliežu dzelzceļam ir 4,0 - 4,5 m plats. Biezums un kompozīcija ar citiem materiāliem (piemēram plastmasas sietu) var variēties atkarībā no materiālam izvirzītajām īpašībām. Parasti ģeotekstils ir baltā, pelēkā, melnā vai tumši zaļganā krāsā.

## Atsauces
Londonas Tūkstošgades tilts

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q44057"
}


**Londonas Tūkstošgades tilts** () ir gājēju piekartilts Londonā, Lielbritānijā, kas šķērso Temzas upi. Tas savieno Svētā Pāvila katedrāli Temzas ziemeļu krastā ar Teita modernās mākslas muzeju upes dienvidu krastā.

Tilts balstās uz trim balstiem, tā kopējais garums ir 325 metri, bet platums ir četri metri. Tilta konstrukcijas ir izgatavotas no alumīnija.

Tilta projektēšana ilga vairāk nekā divus gadus, bet celtniecība ilga vairāk kā vienu gadu. Tilta kopējās izmaksas ir £ 18,2 miljoni, kas ir par £ 2,2 miljoniem vairāk nekā bija sākumā plānots.

Šis ir pirmais pār Temzu Londonā uzceltais tilts kopš Tauera tilta izbūves 1894. gadā. Tilts tika atklāts 2000. gada 10. jūnijā un atklāšanas ceremonijā piedalījās Lielbritānijas karaliene Elizabete II. Tilta šūpošanās dēļ to pēc trīs dienām slēdza. Tas atkārtoti tika atvērts 2002. gada februārī. Šis ir viens no projektiem, ko pasūtīja Lielbritānijas premjerministra Tonija Blēra valdība, atzīmējot tūkstošgades miju.

## Ārējās saites
Lenijs Ābrahamsons

**Lenijs Ābrahamsons** (, dzimis ) ir īru kinorežisors un scenārists. Ābrahamsona zināmākās filmas ir *[[Adam & Paul]]*, *[[Garage]]*, *[[What Richard Did]]*, *[[Frenks (filma)|Frenks]]* un "Istaba", par kuru viņš tika izvirzīts Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais režisors".

## Biogrāfija
Studējis filozofiju Trinitijas koledžā, iesācis studijas Stenforda Universitātē, bet tās nepabeidzis, jo atgriezies dzimtenē un uzsācis darboties kā reklāmas klipu režisors. Viens no viņa pirmajiem darbiem ir *[[Carlsberg]]* alus reklāmu sērija. Ābrahamsona pirmā režisētā filma ir komedija *[[Adam & Paul]]*, kurā stāstīts par diviem narkomāniem. 2007. gadā viņš režisēja filmu *[[Garage]]* par vientuļu degvielas uzpildes stacijas darbinieku. Abas šīs filmas saņēma Īrijas Kino un televīzijas akadēmijas IFTA balvu. 2012. gadā par filmu *[[What Richard Did]]* viņš ieguva trešo IFTA balvu.

2014. gadā Sandensas kinofestivālā notika pirmizrāde viņa filmai "Frenks", kurā galvenās lomas atveido Dounels Glīsons, Megija Jillenhola un Maikls Fasbenders. Par 2015. gadā ekranizēto Emmas Donohju romānu, filmu "Istaba", Leniju Ābrahamsonu pirmo reizi nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

## Filmogrāfija

### Mākslas filmas
* *[[Adam & Paul]]* (2004)
* *[[Garage]]* (2007)
* *[[What Richard Did]]* (2012)
* "Frenks" (2014)
* "Istaba" (2015)

### Televīzijas seriāli
* *[[Prosperity]]* (2007)

## Atsauces

## Ārējās saites
Supernova 2016

**Supernova 2016** bija 61. starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlase.

Līdz  notika dziesmu iesniegšanas process. Tika iesūtītas 120 dziesmas.

## Kvalificējušās dziesmas
Tabulā uzskaitītas visas "Supernova 2016" kvalificējušās dziesmas un izpildītāji.

## Žūrija
"Supernova 2016" atlases žūrijas sastāvā bija:
* Kaspars Roga - grupas "Prāta Vētra" bundzinieks un mūzikas video direktors
* Guntars Račs - dziedātājs, dziesmu autors
* Intars Busulis - dziedātājs
* Ieva Kerēvica - dziedātāja un vokālā pedagoģe

## Šovi

### Pirmais ceturtdaļfināls
Pirmajā un otrajā ceturtdaļfinālā uz pusfinālu tika 4 izpildītāji. No pirmā ceturtdaļfināla tālāk tika Justs, Catalepsia, Ivo Grīsniņš-Grīslis un Marta Grigale. Pirmais ceturtdaļfināls norisinājās 7. februārī.

### Otrais ceturtdaļfināls
Otrais ceturtdaļfināls norisinājās 14. februārī. No otrās atlases tālāk tika Markus Riva, MyRadiantU, Marta Ritova un Samanta Tīna.

### Pusfināls
Pusfināls norisinājās 21. februārī. Šajā pusfinālā oficiāli no dalības tālāk atteicās Samanta Tīna. Viens no žūrijas pārstāvjiem bija DJ Rudd, kas aizvietoja Guntaru Raču. Uz finālu tika Justs, Catalepsia, Marta Ritova un MyRadiantU.

### Fināls
Fināls norisinājās 28. februārī. Šova uzvarētājam bija iespēja pārstāvēt Latviju 2016. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Par uzvarētāju kļuva Justs ar dziesmu "Heartbeat"

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Supernova 2016" mājaslapa
Staroščiki

**Staroščiki** ir ciems Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā 5,5 km no pagasta centra Sprūževas, 5,2 km no novada centra Rēzeknes un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie reģionālā autoceļa P55 (Rēzekne—Dagda).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Rēzeknes rajonā.

## Iedzīvotāji
1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Gaisma (Bārbeles pagasts)

**Gaisma** ir ciems Bauskas novada Bārbeles pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā starp autoceļu P89 un Milupīti  no pagasta centra Bārbeles,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Bārbeles muižas *(Barbern)* centra, izaugusi padomju gados kā kolhoza «Gaisma» ciemats.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Ruta Štelmahere

**Ruta Štelmahere** (dzimusi 1965. gada 11. janvārī Jelgavā) ir latviešu dzejniece un māksliniece.

## Biogrāfija
R. Štelmahere dzimusi un uzaugusi Jelgavā, kur beigusi Jelgavas 2. vidusskolu. Absolvējusi Latvijas Mākslas akadēmijas maģistratūru Vizuālās mākslas apakšnozarē, A. Naumova un K. Zariņa gleznošanas meistardarbnīcu (2001). No 1985. līdz 1988. gadam māksliniece noformētāja LLA “Vecauce”. Kopš 1988. gada dzīvo Jēkabpilī. No 1988. līdz 1993. gadam pulciņu vadītāja Jēkabpils Skolēnu interešu namā. Kopš 1993. gada Jēkabpils mākslas skolas pedagoģe. Aktīvi piedalās izstādēs. 

Dzejoļu publikācijas kopš 1983. gada. Izdoti dzejoļu krājumi "Ieskaties sēklai acīs" (1998), "Klēpis" (2011, autores ilustrācijas) un "Krekls" (2016). Krājumam "Klēpis" piešķirta Literatūras gada balva dzejā, krājums "Krekls" tai nominēts.

## Bibliogrāfija
* *Ieskaties sēklai acīs*. Rēzekne: Latgales kultūras centrs, 1998.
* *Klēpis*. Rīga: Mansards, 2011.
* *Krekls*. Rīga: Neputns, 2016.
* *Kalps*. Rīga: Neputns, 2021.

## Atsauces
Toms Makārtijs

**Tomass Džozefs "Toms" Makārtijs** (, dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists un aktieris, kas atveidojis nelielas lomas filmās "Iepazīsties, mani vecāki", "Arlabunakti un visu labu" un citās, kā arī televīzijas seriālos "Noklausīšanās" (*The Wire*), *[[Boston Public]]* un "Likums un kārtība".

Makārtijs saņēmis pozitīvas kritiķu atsauksmes par paša sarakstītajām un režisētajām filmām *[[The Station Agent]]* (2003), *[[The Visitor]]* (2007), *[[Win Win]]* (2011). Toms Makārtijs kopā ar Bobu Pītersonu un Pītu Dokteru ir scenārija līdzautors datoranimācijas filmai "Augšup" (2009), par ko viņi tika nominēti Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs". Makārtijs ir scenārija autors filmai *[[Million Dollar Arm]]* (2014).

Par darbu pie filmas "Uzmanības centrā" (2015), kas tika izvirzīta Amerikas Kinoakadēmijas balvai sešās nominācijās, Makārtijs bija nominēts divās no tām — kā labākais režisors un par labāko oriģinālscenāriju (kopā ar Džošu Singeru), no kurām tika iegūta balva par labāko oriģinālo scenāriju. Makārtijs divas reizes saņēmis BAFTA kino balvu — par filmu *The Station Agent* un "Uzmanības centrā" scenārijiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tikšanās vietu mainīt nedrīkst

**"Tikšanās vietu mainīt nedrīkst"** () ir 1979. gadā izlaists PSRS televīzijas miniseriāls (5 sērijas). Uzņemts pēc brāļu Vaineru detektīvromāna *Эра милосердия* (1975), kura pamatā ir patiesi notikumi. Scenārija autori ir Arkādijs un Georgijs Vaineri. Seriāla režisors ir Staņislavs Govoruhins. Seriāls Padomju Savienībā bija ļoti populārs, sasniedzot pat kulta seriāla statusu. Galvenās lomas attēlo pazīstami padomju aktieri, starp tiem Vladimirs Visockis, Vladimirs Konkins, Sergejs Jurskis, Aleksandrs Beļavskis, Natālija Fatejeva, Zinovijs Gerts, Jevgeņijs Jevstigņejevs, Armens Džigarhanjans.

Seriāls uzņemts Odesas kinostudijā, filmēšanu uzsāka 1978. gada 10. maijā. Filmēšana norisinājās Odesā un Maskavā. Seriāls pirmo reizi tika pārraidīts 1979. gadā no 11. līdz 16. novembrim PSRS Centrālās televīzijas Pirmajā kanālā.

## Sižets

Seriāls ir par Maskavas kriminālizmeklēšanas nodaļas darbu. Notikumi norisinās Maskavā 1945. gada augustā — novembrī, neilgi pēc Otrā pasaules kara beigām. Leitnants Vladimirs Šarapovs (Vladimirs Konkins), nesen atgriezies no frontes, sāk strādāt Maskavas kriminālizmeklēšanas nodaļā. Viņš tiek iesaistīts speciālā izmeklēšanas komandā, ko vada kapteinis Gļebs Žeglovs (Vladimirs Visockis), kas slavens ar savu izcilo operatīvo darbu noziedznieku notveršanā.

Izmeklēšanas komandai jāizmeklē kādas aktrises slepkavība, kā arī jānotver bruņota noziedznieku banda "Melnais kaķis". Šīs lietas vēlāk izrādās saistītas. Tā kā bandai vienmēr izdodas izbēgt no aresta, Šarapovam jāiefiltrējas bandā un jāiegūst tās uzticība, lai varētu bandu ievilināt slazdā. Kamēr Šarapovs cenšas izlikties par bandai noderīgu informatoru, izrādās, ka viens no bandas locekļiem ir bijušais Šarapova frontes biedrs Ļevčenko, tomēr viņš Šarapovu nenodod. Kad vēlāk sākas milicijas operācija, Šarapovs cenšas Ļevčenko pārliecināt padoties milicijai, tomēr tas bēg un tieši Žeglovs ir tas, kas Ļevčenko nošauj.
Tas kārtējo reizi parāda, cik dažādi cilvēki ir Šarapovs un Žeglovs. Ja sākumā viņi bija draugi, tad filmas gaitā atklājas viņu dažādā pieeja cilvēkiem. Žeglovam daudz nerūp, ja tiek apsūdzēts nevainīgs cilvēks, viņam galvenais ir rezultāts, noziedznieku arests. Šarapovs cenšas iedziļināties izmeklēšanas sīkumos, lai neko nepalaistu garām, pamana, ka tiek apsūdzēti arī nevainīgi cilvēki, jūtas par to vainīgs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autobusu satiksme Liepājā

**Autobusu satiksme Liepājā** ir viens no sabiedriskā transporta veidiem Liepājā un tās tuvākajā apkārtnē.

## Vēsture
1937. gadā Liepājas pilsētā uzsākta autobusu satiksme.

2008. gadā Liepājas autobusu parkā parādījās *Volvo 8700LE* autobusi kas uzsāka pārvadāt pasažierus tajā pašā gadā. Kopumā tika piegādāti 8 jauni autobusi. Tā bija pirmā pilnībā jauno autobusu iegāde pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Liepājā.

2014. gada martā Liepājas ielās parādījās 14 *[[Mercedes-Benz]]* mazas ietilpības autobusi, savukārt 2015. gada maijā parādījās 43 jauni *[[Solaris Bus & Coach|Solaris]]* autobusi.

## Autobusu sastāvi
2014. gadā sākās jaunu lielas un mazas ietilpības autobusu iepirkums. Kopā tika iegādāti 57 jauni autobusi - 14 *Mercedes-Benz* mikroautobusi un 43 *Solaris* autobusi.

Šobrīd *Liepājas autobusu parka* rīcībā ir 57 *[[Mercedes-Benz Sprinter]],* 43 *[[Solaris Urbino 12]]* un 8 *Volvo 8700LE* autobusi.

## Autobusu parki
Liepājas autobusu maršrutu tīklu apkalpo viens autobusu parks, kurš atrodas Tosmarē.

### A/S "Liepājas autobusu parks"
* Adrese: Cukura iela 8/16, Liepāja (Tosmare)

## Autobusu maršruti
[thumb|250px|7. maršruta autobuss [Karostas rajonā]]

### Slēgtie maršruti

## Apmaksa par braucienu

No 2015. gada 1. jūnija braukšanas biļetes cena iepriekšpārdošanā bija 0,70 € (10 talonu blokā — 0,66 €), bet pērkot pie vadītāja 0,80 €. No 2023. gada 1. janvāra braukšanas biļetes cena pērkot iepriekšpārdošanā ir 0,90 € (10 talonu blokā — 0,85 €), bet pērkot pie vadītāja 1,50 €. Autobusos bija uzstādīti kompostieri, kuri kompostrēja uz biļetes transportlīdzekļa borta numuru, datumu un laiku. Savukārt ja biļete tiek pirkta pie vadītāja, tad pasažierim tiek izdota biļete-čeks, kurš nebija jākompostrē.

2025. gada sākumā tika ieviesta e-karšu sistēma, un līdz ar to 2025. gada aprīlī tirdzniecības vietās tika pārdoti pēdējie papīra taloni un mēnešbiļetes.

Biļetes ir derīgas braukšanai visos Liepājas sabiedriskā transporta veidos.

Iespējams iegādāties arī dažādus abonementa braukšanas biļetes — dienas biļetes, nedēļas biļetes, darba dienu biļetes, brīvdienu biļetes, mēnešbiļetes un gada biļetes.

Sods par braukšanu bez biļetes līdz 30,00 €.

## Ārējās saites
* Liepājas autobusu parka oficiālā mājaslapa
Jūrmalas pilsētas daļas

[150px|thumbnail|[Jūrmalas ģerbonis]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas visas **[[Jūrmala]]s pilsētas daļas**. Jūrmalu veido **26 pilsētas daļas** jeb **apkaimes**. Pati Jūrmala pilsētas tiesības ieguva 1959. gadā, kad tā tika atdalīta no Rīgas, kuras sastāvā tā bija kopš 1946. gada. Jūrmalas pilsētas sastāvā atrodas 3 kādreizējas Latvijas pilsētas, kurām bija pilsētas tiesības — Sloka (atsevišķa pilsēta no 1920. līdz 1946. gadam), Ķemeri (atsevišķa pilsēta no 1928. līdz 1959. gadam) un Rīgas Jūrmala (atsevišķa pilsēta no 1920. līdz 1946. gadam).

## Uzskaitījums

## Atsauces
Ilze Jansone

**Ilze Jansone** (dzimusi 1982. gada 11. septembrī Cēsīs) ir latviešu rakstniece un teoloģe.

## Biogrāfija
I. Jansone studējusi Latvijas Universitātes Teoloģijas fakultātē. Strādājusi apgādos "Atēna" un "Dienas grāmata". LU Teoloģijas fakultātes vadošā pētniece. 

Publicēts garstāsts "Viņpus stikla" (2006), romāns "Insomnia" (2010), stāstu krājums "Umurkumurs jeb ardievas feminismam" (2013) un romāns "Vienīgais" (2015). LU ieguvusi teoloģijas zinātņu doktora grādu. Publicējusi rakstus par reliģijas jautājumiem un mūsdienu literatūru. No 2013. līdz 2016. gadam piedalījusies rakstu krājuma "Dzimtes konstruēšana" veidošanā. Sastādījusi rakstu krājumu "Nācijas hronikas" (kopā ar D. Hanovu un P. Daiju, 2014).

## Bibliogrāfija
* *Viņpus stikla* [garstāsts]. Rīga: Atēna, 2006.
* *Insomnia* [romāns]. Rīga: Dienas grāmata, 2010.
* *Umurkumurs jeb ardievas feminismam* [stāstu krājums]. Rīga: Dienas grāmata, 2013.
* *Vienīgais* [romāns]. Rīga: Dienas grāmata, 2015.
* *Vīru lietas* [romāns]. Rīga: Dienas grāmata, 2020.
* *Laika rēķins* [romāns par Ilzi Šķipsnu sērijā "Es esmu..."]. Rīga: Dienas grāmata, 2021.

## Atsauces
Intelsat 34

***Intelsat 34*** (***IS-34***) ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis, kas paredzēts sakaru nodrošināšanai Amerikā un Eiropā. Ģeostacionārā orbītā palaists 2015. gada augustā. 

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums *[[SSL (uzņēmums)|SSL]]*. Tam uzstādīti 24 C joslas un 24 Ku joslas raidītāji.
*Intelsat 34* tika gatavots, lai aizvietotu *[[Intelsat 27]]*, kurš zaudēts 2013. gadā nesējraķetes avārijā.

*Intelsat 34* tika palaists  20:34 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* kopā ar Eiropas sakaru pavadoni *[[Eutelsat 8 West B]]*.

*Intelsat 34* izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 55,5° rietumu (304,5° austrumu) garuma. Tas aizvietoja resursus iztērējušos pavadoņus *[[Galaxy 11]]* un *[[Intelsat 805]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Intelsat 34'' pārklājuma karte Intelsat
* Intelsat 34 Gunter Dirk Krebs
Oskars Ozols

**Oskars Ozols** (1889-1975) bija latviešu inženieris un pedagogs, Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis Dzērbenes pagastā skolotāja ģimenē. Mācījies Auļu pamatskolā. 1909. gadā beidzis Rīgas reālskolu un iestājies Rīgas Politehniskā institūta inženierzinātņu fakultātē. Kara laikā strādājis Vidusāzijā un Krievijā. 1919. gadā janvārī atgriezies Latvijā. Iestājies Latvijas armijā un iecelts par Saimniecības pārvaldes autocentra priekšnieku. 1919. gada oktobrī pievienojies studentu rotai un piedalījies Rīgas aizstāvēšanā. 1919. gada 10. oktobrī kaujā pie Rīgas tiltiem kā speciālists zem spēcīgas pretinieka uguns piedalījies tiltu izgriešanā un pacelšanā, tā palīdzēdams novērst ienaidnieka iespēju forsēt Daugavu.

No 1921. gada aprīļa bijis Rīgas Valsts tehnikuma būvkonstrukciju un ģeodēzijas pasniedzējs. 1944. gadā iesaukts Latviešu leģionā. Kara beigās kritis amerikāņu gūstā. Bijis Putlosas un Zedelgemas gūstekņu nometnēs. 1946. gadā atbrīvots un pārcēlies uz Eslingeni. Tur nodibinājis un vadījis latviešu tehnikumu. Vēlāk izceļojis uz Zviedriju. Miris 1975. gadā Lundā un apbedīts Lundas Ziemeļu kapos.

## Apbalvojumi
* Lāčplēša Kara ordenis, III šķira (# 275)

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Markus Ozols

**Markus Ozols** (1895—1942) bija latviešu virsnieks, sabiedriskais darbinieks, Latvijas Neatkarības kara dalībnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Dzērbenes pagasta "Auļos" skolotāja ģimenē.  Pēc tēva nāves ģimene 1904. gadā pārcēlās uz Rīgu un Markus Ozols iestājās Pētera I reālskolā. To absolvēja 1914. gadā un iestājās Rīgas Politehniskā institūta Inženierzinātņu fakultātē. Bija studentu korporācijas Talavija biedrs. Pirmā pasaules kara laikā 1916. gada maijā iesaukts Krievijas Impērijas armijā. Beidza 3. Maskavas praporščiku skolu. No 1917. gada dienēja Melnās jūras hidroaviācijā, bija lidotājs novērotājs.

1918. gada oktobrī atgriezās Latvijā. 1918. gada 20. decembrī brīvprātīgi iestājās Latvijas Pagaidu valdības bruņotajos spēkos, ieskaitīts Atsevišķajā studentu rotā. 1919. gada janvāra sākumā kopā ar rotu pavadīja Pagaidu valdību uz Jelgavu, bet pēc tam uz Liepāju. 1919. gada februāra vidū, kad studentu rotu iekļāva Oskara Kalpaka bataljonā, kopā ar rotu piedalījās visās bataljona kaujās no Ventas līdz Rīgai. No 1919. gada 1. aprīļa bija Atsevišķās studentu rotas (vēlāk bataljona) komandieris.

Bermontiādes laikā 1919. gada 10. oktobrī kaujā pie Rīgas tiltiem viņš ar nelieliem vienas studentu rotas spēkiem noturējās pret ienaidnieka spiedienu un sameklēja savu brāli Oskaru, kas pārzināja tilta mehānismus, zem spēcīgas ienaidnieka uguns vadīja tiltu izgriešanu un pacelšanu, tā novērsdams pretinieka iespēju pa tiltu forsēt Daugavu. Tika paaugstināts par kapteini.

Pēc brīvības cīņām bija Satversmes sapulces nama komandants (1920—1922). Atvaļināts no dienesta 1922. gada 1. aprīlī. Pēc tam dažus gadus strādāja Iekšlietu ministrijā. Studēja jurisprudenci LU. No 1926. gada līdz 1932. gadam bija Rīgas bāriņtiesas loceklis, bet no 1934. gada līdz 1940. gadam Rīgas aizgādības valdes priekšnieks. Vienlaikus bija 5. Rīgas aizsargu pulka sakaru bataljona komandieris un "Kalpaka bataljons" biedrības biedrs. Vienlaikus bija arī biedrības "Latvijas Vanagi" prezidents (1923—1936).

1940. gada 16. oktobrī NKVD apcietināts un notiesāts uz 10 gadiem spaidu darbos. 1941. gadā deportēts uz Čkalovas (tagad Orenburgas) apgabalu Krievijas dienvidos.

Miris  Soļiļeckas cietumā bada nāvē.

## Apbalvojumi
* Lāčplēša Kara ordenis, 3. šķira Nr. 272 (1920).
* Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira Nr. 727 (1929)
* Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira Nr. 902 (1934) 
* Aizsargu Nopelnu krusts.
* Somijas Baltās rozes ordenis.
* Latvijas Sarkanā krusta Goda zīme (1937) 

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
Aleksandrs Ozols

**Aleksandrs Ozols** (1896-1919) bija latviešu virsnieks, Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis Dzērbenes pagastā skolotāja ģimenē. Iesaukts Krievijas Impērijas armijā, mācījies junkuru skolā. Kā kadets piedalījies Ziemas pils aizstāvēšanā. 1917. gadā atgriezies Latvijā. 1919. gadā brīvprātīgi iestājies Latvijas armijā, piedalījies brīvības cīņās.

1919. gada 10. novembrī Šampētera rajonā, būdams vada komandieris, neskatoties uz  ienaidnieka stipro ugunī, pacēla vadu uzbrukumam un piespieda ienaidnieku bēgt uz Zasulauka staciju, tā dodams iespēju rotai ielauzties Šampētera priedēs un ieņemt Volguntes ielu. Neskatoties uz smago ievainojumu galvā, palika ierindā līdz uzdevuma izpildei. Miris 1919. gada 23. decembrī kaujā gūtā ievainojuma dēļ. Par kauju nopelniem piešķirta leitnanta pakāpe (pēc nāves). Apbedīts Rīgā, Lielajos kapos.
## Apbalvojumi
* Lāčplēša Kara ordenis, III šķira (Nr. 1166)

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Adorno

**Adorno** () ir itāļu izcelsmes uzvārds.

Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Antonioto Bota Adorno (*Antoniotto Botta Adorno*; 1688—1744) — augstākā Hābsburgu monarhiju amatpersona, Austrijas un Nīderlandes pilnvarotais vēstnieks;
* Teodors Adorno (*Theodor Adorno*; 1903—1969) — vācu filozofs, sociālo zinātņu teorētiķis, muzikologs un kultūras kritiķis.
Ādams Makejs

**Ādams Makejs** (, dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, kinoproducents, scenārists, komiķis un aktieris.

Makejs divas sezonas bija galvenais scenārists NBC kanāla komisko skeču šovam *[[Saturday Night Live]]*. Viņš ir režisējis tādas filmas kā "Televīzijas dvēsele", "Rikijs Bobijs — ātruma karalis" un "Pusbrāļi" (*Step Brothers*). Makejs komēdiju veidošanā cieši sadarbojas ar Villu Ferelu, kas ir arī šo filmu scenārija līdzautors.
 
Filma "Gadsimta likme" ir pirmā filma, ko Makejs uzņēmis bez Ferela galvenajā lomā. Par šo filmu Makejs (kopā ar Čārlzu Rendolfu) tika izvirzīts vairākām balvām, tostarp arī Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijās "Labākais režisors" un "Labākais adaptētais scenārijs", divām BAFTA kino balvām un Zelta globusa balvai. No šīm balvām Makejs ieguva divas balvas par labāko adaptēto scenāriju — Amerikas Kinoakadēmijas balvu un BAFTA kino balvu.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Māršala Salu prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Māršala Salas|Māršalu Salu]] prezidenti**, kopš tās neatkarības iegūšanas 1979. gadā.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of the Marshall Islands.svg|30px]] Māršala Salu Republika ([[1979]] — mūsdienas) [[Attēls:Seal of the Marshall Islands.svg|30px]]
Viljams Barouzs

**Viljams Barouzs** (*William S. Burroughs*; dzimis , miris ) bija amerikāņu rakstnieks un mākslinieks, viena no bītu paaudzes centrālajām figūrām, kā arī nozīmīgs postmodernisma autors.

Barouzs sarakstīja astoņpadsmit romānus un noveles, sešas izlases ar īsstāstiem un četras — ar esejām. Ir publicētas arī piecas grāmatas ar Barouza interviju un vēstuļu korespondences materiālu. Barouzs piedalījās mākslas un mūzikas projektos, kā arī parādījās vairākās filmās.

Jau agrīnajos pusaudža gados Barouzs rakstīja stāstus un citus literārus darbus, bet sāka tos publicēt tikai pēc 30 gadu vecuma. 1936. gadā Barouzs pabeidza Hārvarda Universitāti, iegūstot grādu antropoloģijā, vēlāk mācījās medicīnu Vīnē.

Daudzi Barouza darbi ir daļēji autobiogrāfiski, kas balstās viņa ilgstošajā atkarībā no heroīna un iespaidiem, dzīvojot Mehiko, Londonā, Parīzē, Marokā, kā arī ceļojumiem pa Amazones lietus mežiem. Barouzs netīši nogalināja savu otro sievu Džonu Vollmeri 1951. gadā Mehiko, tādēļ viņu centās notiesāt par slepkavību.

Ar savu pirmo izdoto romānu "Narkomāns" (*Junkie*) 1953. gadā Barouzs izpelnījās lielu sabiedrības uzmanību, bet par rakstnieka slavenāko darbu var uzskatīt trešo romānu "Kailās brokastis" (*Naked Lunch*), ko izdeva 1959. gadā, tas kļuva ļoti skandalozs un nonāca līdz tiesai, kur tika lemts par tā atbilstību ASV tolaik esošajiem sodomijas likumiem.

Barouzs nomira 1997. gadā savās mājās Lorensā, Kanzasā pēc sirdstriekas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bebrveidīgie

**Bebrveidīgie, bebrveidīgo apakškārta** (*Castorimorpha*) ir grauzēju kārtas (*Rodentia*) viena no apakškārtām, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas dzimtas. Šajā apakškārtā ir apmēram 100 sugas, no kurām gandrīz visas, izņemot Eirāzijas bebru, mājo Ziemeļamerikā, lai gan dažu sugu izplatības areāls iestiepjas arī Dienvidamerikā.

Apakškārta izveidota, balstoties uz morfoloģiskajiem un ģenētiskajiem pētījumiem. Vēl nesenā pagātnē bebru dzimta tika klasificēta vāverveidīgo apakškārtā (*Sciuromorpha*), bet  goferu dzimta un ķengurpeļu dzimta goferveidīgo apakškārtā (*Geomorpha*), kas mūsdienās kļuvusi par infrakārtas taksonu. Pie bebrveidīgo apakškārtas pieder arī aizvēsturiskā *[[Eomyidae]]* dzimta, kurai pieder pirmais zināmais grauzējs evolūcijā —  *[[Eomys quercyi]]*.

## Sistemātika
***Bebrveidīgo apakškārta** (*Castorimorpha*)
** 
*** 
*** †dzimta: *[[Eutypomyidae]]*
*** †dzimta: *[[Rhizospalacidae]]*
** Goferveidīgo infrakārta (*Geomorpha*)
*** †ģints: *[[Griphomys]]* — *incertae sedis*
*** †ģints: *[[Meliakrouniomys]]* — *incertae sedis*
*** †virsdzimta: *[[Eomyoidea]]*
**** †dzimta: *[[Eomyidae]]*
*** 
**** †ģints: *[[Diplolophus]]* — *incertae sedis*
**** †ģints: *[[Floresomys]]* — *incertae sedis*
**** †ģints: *[[Heliscomys]]* — *incertae sedis*
**** †ģints: *[[Jimomys]]* — *incertae sedis*
**** †ģints: *[[Schizodontomys]]* — *incertae sedis*
**** †ģints: *[[Texomys]]* — *incertae sedis*
**** †dzimta: *[[Entoptychidae]]*
**** †dzimta: *[[Florentiamyidae]]* 
****
****

## Atsauces
2. autobusu maršruts (Liepāja)

**2. autobusu maršruts** bija Liepājas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no starptautiskās lidostas "Liepāja" Cimdeniekos līdz Mirdzas Ķempes ielai Ezerkrasta apkaimē. Kursēja līdz 2019. gada 31. decembrim. 2. autobusa vietā kursē 100. mikroautobusa maršruts uz/no AirBaltic lidojuma pieskaņotajiem reisiem.

## Maršruts
Maršruts iet no Mirdzas Ķempes ielas līdz Lidostai pa šīm ielām: Mirdzas Ķempes iela, Ganību iela, Vaiņodes iela, Klaipēdas iela, Uliha iela, Kūrmājas prospekts, Graudu iela, Lielā iela, Brīvības iela, Sporta iela, Lidostas iela.

Maršruts iet no Lidostas līdz Mirdzas Ķempes ielai pa šīm ielām: Lidostas iela, Sporta iela, Brīvības iela, Lielā iela, Graudu iela, Kūrmājas prospekts, Uliha iela, Klaipēdas iela, Vaiņodes iela, Ganību iela, Mirdzas Ķempes iela.

## Maršruta pieturi
Bītu paaudze

thumb|200px|Filmas ''The Beat Generation'' plakāts (1959).

**Bītu paaudze** (, burtiski "sistā paaudze") bija autoru grupa, kuru literatūra raksturoja un ietekmēja amerikāņu kultūru pēc Otrā pasaules kara.

Vairums šo autoru darbu tika publicēti un kļuva slaveni 1950. gados. Galvenie bītu kultūras elementi ir tradicionālā stāstījuma noliegšana, garīgi meklējumi, Amerikas un Austrumu reliģiju izpēte, materiālisma noliegšana, filozofēšana par cilvēka dzīves jēgas un morāles tēmām, eksperimentēšana ar psihotropajām vielām, liberāli uzskati par seksualitāti un seksuāli brīva dzīvesveida praktizēšana.

Alena Ginsberga dzejolis "Kauciens" (1956), Viljama Barouza romāns "Kailās brokastis" (1959) un Džeka Keruaka romāns "Ceļā" (1957) ir vieni no Bītu paaudzes literatūras labāk zināmajiem piemēriem. Darbu "Kauciens" un "Kailās brokastis" saturs ierosināja tiesas prāvas, kas palīdzēja izbeigt cenzūru un liberalizēt publicēšanas brīvību ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas ciemi

Latvijā saskaņā ar "Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumu" ciems ir viens no četriem apdzīvoto vietu veidiem (līdzās pilsētai, mazciemam un viensētai). Ciema statusu var piešķirt un atcelt attiecīgā pašvaldība (novada dome), pamatojoties uz teritorijas plānojumu, kurā nosaka ciema robežas un pamato ciema izveides nepieciešamību. Ciema statusu var piešķirt tādai teritorijai, kurā ir (vai tiek plānota) koncentrēta apbūve, pastāvīgi dzīvo cilvēki un ir izveidota attiecīga infrastruktūra.

## Ciemu klasifikācija
Ciemu klasifikācijas veidi Latvijā:
* **[[Lielciems]]** — ir lauku apdzīvotā vieta ar kompaktu apbūvi visā teritorijā vai tās daļā un apvienojošu nosaukumu. Lielciemā ir attīstīta infrastruktūra (skola, pagasta padome, pasts, ārstniecības iestādes, veikali utt.) un vismaz 400 pastāvīgo iedzīvotāju. Ja ciemā ir tikai daži no minētajiem objektiem, iedzīvotāju skaitam jāpārsniedz 500; ja infrastruktūras objektu nav vispār, — 600. Šajā ciemu kategorijā parasti iekļaujas lielie pagastu centri un bijušie pilsētciemati, kur nereti atrodas starppagastu vai pat starprajonu iestādes un objekti, kā arī lielo pilsētu piepilsētas ciemi.
* **[[Vidējciems]]** — lauku apdzīvota vieta ar kompaktu vai daļēji kompaktu apbūvi un apvienojošu nosaukumu, ar 40 — 400 pastāvīgo iedzīvotāju, ja ciemā ir kādi infrastruktūras objekti, vai 100 — 600 iedzīvotāju, ka infrastruktūras objektu nav. Vidējciemi parasti ir bijuši vai pašreizējo pagasta un bijušo kopsaimniecību vai padomju saimniecību centri, nereti arī lielāku pilsētu piepilsētas ciemi.
* **[[Mazciems]]** — lauku apdzīvota vieta ar apvienojošu nosaukumu, kurā ir vismaz 3 kompakti izvietotas dzīvojamās mājas. Mazciemā iedzīvotāju skaits nav liels: ja infrastruktūras objektu nav, iedzīvotāju skaits var sniegties līdz 100; ja ir — līdz 40. Mazciemi ir visbiežāk sastopamais ciemu veids Latvijā.
* **[[Skrajciems]]** — vismaz triju izklaidus esošu viensētu kopa ar apvienojošu nosaukumu; skrajciemi visbiežāk veidojušies, sadalot vecsaimniecības un muižas, kā arī agrākajiem kompaktajiem ciemiem pārejot atstatu izvietotās viensētās. Dabā skrajciems vairākumā gadījumu neizskatās pēc ciema, tomēr nav pareizi to uzskatīt tikai par atsevišķām viensētām. Skrajciemi sevišķi bieži atrodami Latvijas austrumdaļā.
* **[[Vasarnīcu ciems]]** — lauku apdzīvotā vieta ar kompaktu apbūvi, galvenokārt sezonālu apdzīvotību un apvienojošu nosaukumu. Šie ciemi visbiežāk veidojušies no dārzkopības sabiedrībām un vasarnīcu kooperatīviem.
* **[[Aprūpes ciems]]** — lauku apdzīvotā vieta ar kompaktu vai daļēji kompaktu apbūvi un apvienojošu nosaukumu, kur lielākā daļa iedzīvotāju ir aprūpes iestādēs dzīvojošie un strādājošie.

## Skatīt arī
* Latvijas lielāko ciemu uzskaitījums
* Ciems (biezi apdzīvota vieta)

## Atsauces
Intelsat 29e

***Intelsat 29e*** (***IS-29e***) bija Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis, pirmais no nākamās paaudzes pavadoņu tehnoloģiju *Intelsat Epic<sup>NG</sup>* sērijas. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai Atlantijas reģionā. Ģeostacionārā orbītā palaists 2016. gada janvārī. 2019. gada aprīlī tas sabojājās.

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums *[[Boeing]]* uz platformas *[[Boeing 702|Boeing 702MP]]* bāzes. Tam uzstādīti 14 C joslas un 56 Ku joslas un 1 Ka joslas raidītāji.

*Intelsat 29e* tika palaists  23:20 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* (lidojums *VA228*). Atšķirībā no citām reizēm, kad pavadoņi palaisti pāriem, šoreiz raķetei netika atrasta piemērota otra derīgā krava.

*Intelsat 29e* 24. martā tika izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 50° rietumu (310° austrumu) garuma. Tur tas nomainīja resursus iztērējušo *[[Intelsat 1R]]*.

2019. gada 7. aprīlī pavadonim tika konstatēta sūce degvielas tvertnē. Pakalpojumi klientiem tika pārtraukti. 8. aprīlī ar *ExoAnalytic Solutions* teleskopiem uz zemes tika novērotas atlūzas ap pavadoni. Mēģinot atjaunot *Intelsat 29e* darbību, 9. aprīlī notika otra anomālija, un sakari ar kosmisko aparātu tika zaudēti. *Intelsat 29e* ģeostacionārajā orbītā kūleņo un dreifē uz austrumiem. 18. aprīlī *Intelsat* atzina pavadoni par zaudētu.

2019. gada 30. jūlijā tika publicēts avārijas izmeklēšanas secinājums, ka kļūmi varēja izraisīt vai nu elektrostatiskā izlāde, kas saistīta ar Saules aktivitāti vai arī mikrometeorīda trieciens.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Intelsat 29e Intelsat
* Intelsat 29e Gunter Dirk Krebs
* Intelsat-29e Satellite Overview  Spaceflight101.com
Malaizijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Malaizijas novietojums]]
**[[Malaizija]]s administratīvo iedalījumu** veido **13 štati** un **3 federālās teritorijas**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Federālās teritorijas

### Štati

## Atsauce
Palestīnas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Palestīnas Valsts|Palestīnas novietojums]]
**[[Palestīnas Valsts|Palestīna]]s administratīvo iedalījumu** veido **16 muhāfazas**, no kurām 5 atrodas Gazas joslā, bet pārējās Rietumkrastā.

## Administratīvā līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

## Otrā līmeņa administratīvais iedalījums

## Atsauces
Cadel Evans Great Ocean Road Race

***Cadel Evans Great Ocean Road Race*** ir ikgadējas viendienas šosejas riteņbraukšanas sacensības vīriešiem un sievietēm, kuras notiek Austrālijā. Sacensību starts un finišs ir Džīlongā un distance virzās gar ainavisko piekrastes Lielo okeāna ceļu. Pirmās sacensības notika 2015. gadā, kā atvadu sacensības Keidelam Evansam — Austrālijas vienīgajam *[[Tour de France]]* uzvarētājam un Pasaules čempionam grupas braucienā. 2017. gada sacensības pirmoreiz tika iekļautas UCI Pasaules tūres kalendārā.

2021. un 2022. gada sacensības tika atceltas globālās COVID-19 pandēmijas dēļ.

## Rezultāti

### Vīrieši

### Sievietes

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mazīvande

**Mazīvande** ir ciems Kuldīgas novada Īvandes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Īvandes, 16 km no novada centra Kuldīgas un 166 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1287, Padures upes krastā. Veidojusies ap vēsturisko Mazīvandes muižu (*Gut Klein-Iwanden*).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Kuldīgas rajonā.

## Atsauces
Tūļi (Aglonas pagasts)

**Tūļi** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 34,5 km no novada centra Preiļiem, 7 km no pagasta centra Aglonas un 241 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V636.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā 22 sētas ar 142 cilvēkiem.
## Atsauces
Tūļi

**Tūļi** var būt:
* Tūļi — apdzīvota vieta Preiļu novada Aglonas pagastā;
* Tūļi — apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā.
Maurīcijas scinki

**Maurīcijas scinki** (*Gongylomorphus*) ir scinku ģints, kas endēma Maurīcijai un vairākām nelielām blakus esošajām saliņām. Sākotnēji tika iekļauta nelielā Āfrikas scinku ģintī *[[Scelotes]]*.

## Izplatība
Apdraudētie *Gongylomorphus* scinki pirms kolonizācijas bija plaši izplatīti Maurīcijā. Dabiskās vides izpostīšana un invazīvo sugu ievešana samazināja un saskaldīja scinku areālu līdz dažām izolētām populācijām atsevišķās piekrastes saliņās un vietējos Maurīcijas mežos, kuri saglabājušies Melnās upes aizas nacionālā parka apkārtnē. 

## Sistemātika
Pirmie trīs ģints pārstāvji parasti tiek klasificēti kā *Gongylomorpus bojerii* pasugas, savukārt oranžastes scinka vieta ģints sistemātikā pagaidām nav noteikta: 
* Bodžera scinks (*Gongylomorphus bojerii bojerii*)
* Makabeju scinks (*Gongylomorphus bojerii fontenayi*)
* Reinjonas šķeltausu scinks (*Gongylomorphus bojerii borbonica*), izmiris 19. gadsimta vidū 
* Oranžastes scinks (*Gongylomorphus spp.*)

## Atsauces
Pētermuiža (Valles pagasts)

**Pētermuiža** ir ciems Bauskas novada Valles pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos  no pagasta centra Valles,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Pētermuižas *(Peterhof)* muižas centru. Mūsdienās ciemā vairs nav pastāvīgu iedzīvotāju.

Bijusī Pētermuižas skola ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Atklāta 1878. gadā, skola darbojusies līdz 1964. gadam. Šajā laikā apkārtnē vienīgā skola, Vallē skola nav bijusi. Vēlāk ēka tikusi pārbūvēta un īslaicīgi izmantota kā tekstilrūpniecības fabrikas ēka. Mūsdienās pamesta.

## Atsauces

thumb|200px|left|Pētermuižas kapsētas vārti
Pirmprimātu placentāļi

**Pirmprimātu placentāļi, pirmprimātu placentāļu virskārta** (*Euarchontoglires*) ir viena no zīdītāju klases (*Mammalia*) visrkārtām, kas apvieno 5 kārtas un kuras tiek iedalītas divās lielās grupas: grauzējveidīgajos (*Glires*) un euarhontos (*Euarchonta*). Plašāk izplatītie šīs grupas dzīvnieki ir grauzēji, zaķveidīgie un primāti (cilvēku ieskaitot).

## Evolūcija
Pirmprimātu placentāļu grupa izveidota, balstoties uz jaunākajiem DNS pētījumiem. Šī grupa no Laurāzijas placentāļiem atdalījās pirms apmēram 85—90 miljoniem gadu, krīta perioda laikā, attīstītos Laurāzijas daļā, kas vēlāk kļuva par Eiropu. Šo hipotēzi atbalsta molekulārie pētījumi, bet vissenākās zināmās fosilijas saglabājušās no paleocēna sākuma. Laurāzijas placentāļi kopīgi ar pirmprimātu placentāķiem veido ziemeļu placentāļu grupu.

## Sistemātika
***Pirmprimātu placentāļu virskārta** (*Euarchontoglires*)
** lielkārta: 
*** mirkārta: 
**** kārta: 
**** kārta: 
*** kārta: 
*** †kārta: *[[Plesiadapiformes]]*
** lielkārta: 
*** kārta: 
*** kārta: 
*** †kārta: *[[Anagaloidea]]*
*** †kārta: *[[Arctostylopida]]*

## Atsauces
Goferu virsdzimta

**Goferu virsdzimta** (*Geomyoidea*) ir grauzēju kārtas (*Rodentia*) viena no virsdzimtām, kas apvieno 2 mūsdienās dzīvojošas dzimtas. Visas šīs grupas mūsdienas dzīvojošās sugas mājo galvenokārt Ziemeļamerikā, lai gan dažu sugu izplatības areāls iesniedzas arī Dienvidamerikā. Aizvēsturisko dzīvnieku fosilijas atrodamas visā senās Laurāzijas teritorijā.

## Kopīgās īpašības
Goferu virsdzimtas dzīvnieku galvenā kopīgā iezīme ir zemacs kanāla pozīcija. Atšķirībā no pārējiem grauzējiem, kuriem zemacs kanāls vērsts uz priekšu, šīs grupas dzīvniekiem  tas pavērsts uz sāniem. Šī iezīme ir ļoti viegli pamanāma, turklāt purns ir tik ļoti šaurs, ka abas puses kanāli savienojas, tādējādi, skatoties uz dzīvnieku no sāniem, tā purnam var redzēt cauri. 

## Sistemātika
***Goferu virsdzimta** (*Geomyoidea*)
** †ģints: *[[Diplolophus]]* — *incertae sedis*
** †ģints: *[[Floresomys]]* — *incertae sedis*
** †ģints: *[[Heliscomys]]* — *incertae sedis*
** †ģints: *[[Jimomys]]* — *incertae sedis*
** †ģints: *[[Schizodontomys]]* — *incertae sedis*
** †ģints: *[[Texomys]]* — *incertae sedis*
** †dzimta: *[[Entoptychidae]]*
** †dzimta: *[[Florentiamyidae]]* 
**
*** Austrumu goferi (*Geomys*)
*** Dienvidu goferi (*Cratogeomys*)
*** Lielie goferi (*Orthogeomys*)
*** Meksikas goferi (*Pappogeomys*)
*** Mičoakanas goferi (*Zygogeomys*)
*** Rietumu goferi (*Thomomys*)
**
***Asspalvainās ķengurpeles (*Chaetodipus*)
***Kabatas ķengurpeles (*Perognathus*)
***Ķengurpeles *(Heteromys*)
***Ķenguržuras (*Dipodomys*)
***Mazās ķengurpeles (*Microdipodops*)

## Atsauces
Roms Kalanta

thumb|Piemineklis Kalantam Kauņā
**Roms Kalanta** (;  — ) bija deviņpadsmitgadīgs lietuviešu vidusskolnieks, kurš publiski pašaizdedzinājās Brīvības alejā Kauņā, protestējot pret padomju režīmu Lietuvā. Kalantas nāve izsauca lielākos pēckara protestus Lietuvā un iedvesmoja līdzīgus protestētājus. 1972. gadā vien 13 cilvēki izdarīja pašnāvību aizdedzinoties.

Kalanta kļuva par Lietuvas pretošanās kustības simbolu 1970. un 1980. gados. 2000. gadā viņam pēc nāves piešķīra Vīša Krusta ordeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pēc Kalantas brāļa atmiņām veidots raksts
Frīdrihs III Hābsburgs

**Frīdrihs III** (; dzimis , miris ) bija Romiešu karalis no 1440. gada un Svētās Romas imperators no 1452. gada līdz nāvei 1493. gadā. Frīdrihs bija pirmais Hābsburgu dinastijas pārstāvis kuru Romā kronēja Romas pāvests. Viņš arī bija pirmspēdējais pāvesta kronētais imperators, un pēdējais imperators, kurš tika kronēts Romā.

No 1424. gada bija Iekšaustrijas (Štīrijas, Karintijas un Karniolas) hercogs, no  1439. gada (kā **Frīdrihs V**) bija Austrijas hercogistes reģents. 1440. gadā ievēlēts par Romiešu karali (kā **Frīdrihs IV**). 53 gadu valdīšanas laikā, īstenodams ārēji pasīvu politiku, konsolidēja Hābsburgu Austrijas zemes, likdams pamatus vēlākajai Hābsburgu monarhijai.

Pēc Albrehta II negaidītās nāves 1439. gadā, par Romiešu karali vienbalsīgi ievēlēja viņa brālēnu Frīdrihu, nomaļo Hābsburgu Alpu zemju Štīrijas, Karintijas un Karniolas hercogu. Viņa distancēšanās no impērijas rietumu daļas turpinājās visus viņa varas 53 gadus. Frīdrihs III impērijas un Hābsburgu zemju atšķirību nostiprināja, nodibinot vienu kanceleju impērijas un otru kanceleju Hābsburgu zemju pārvaldei. Viņa ambīcijām iegūt Bohēmijas un Ungārijas kroņus traucēja Albrehta II dēls Ladislavs Postums, kurš piedzima četrus mēnešus pēc tēva nāves. Pirmos divpadsmit dzīves gadus Ladislavs, gandrīz kā gūsteknis, pavadīja Frīdriha III galmā. Taču galvenā Frīdriha III uzmanība bija pievērsta Hābsburgu Austrijas zemēm. 1379. gadā Austrijas zemes sadalīja Hābsburgu albertīnu un leopoldīnu atzaru īpašumos. 1411. gadā to papildināja Štīrijas un Tiroles sadalīšana dinastijas pārstāvju starpā. Kā nepilngadīgā Ladislava aizbildnis Frīdrihs III pārvaldīja albertīnu Augšējo un Lejas Austriju, kamēr leopoldīnu zemēs viņa jaunākais brālis Alberts IV 1446. gadā saņēma tiesības pārvaldīt Ārējās Austrijas zemes. Frīdriham III arī nācās apspiest regulārus nepamierināto Vīnes iedzīvotāju dumpjus, kurus veicināja Alberts IV. Tikai Ladislava nāve 1457. gadā un Alberta IV nāve 1463. gadā ļāva Frīdriham III konsolidēt savu varu pār Austrijas zemēm, kamēr Tirolē vēl līdz 1490. gadam valdīja erchercogs Sigismunds.

Frīdriha III vienīgie garantētie ienākumi nāca no viņa kontrolē esošajām Austrijas zemēm. No impērijas nodokļiem viņš saņēma tikai impērijas brīvpilsētu un ebreju nodokļus, jo pārējie nodokļi palika vietējo valdnieku rīcībā, daudzi no kuriem bija bagātāki par imperatoru. Lai iegūtu naudu, Frīdrihs III pārdeva aristokrātiskos titulus, dažādus ienesīgus amatus, kā arī atbrīvoja no dalības karā apmaiņā pret maksājumiem. Daudz līdzekļus prasīja ilgie kari pret Burgundijas hercogu Kārli Drosmīgo un Ungārijas karali Māķāšu Huņadi. Pēc 1450. gada Frīdrihs III aizvien mazāk uzmanības pievērsa impērijas pārvaldīšanai, tādēļ 1457. gadā Maincas arhibīskaps ierosināja par Romiešu karali ievēlēt Pfalcas kūrfirstu. 1463. gadā Frīdriham III izdevās nostiprināt savas pretenzijas uz Ungārijas kroni, gadījumā, ja Māķāšs Huņadi mirtu neatstājot mantinieku. 1471. gadā turki iebruka Štīrijā, bet ungāri sagrāba daļu Bohēmijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dubuļi (Kaunatas pagasts)

**Dubuļi** ir ciems Rēzeknes novada Kaunatas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 13 km no pagasta centra Kaunatas, 36,9 km no novada centra Rēzeknes un 282,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie reģionālā autoceļa P55 (Rēzekne—Dagda), Dubuļu ezera rietumu krastā. 

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Rēzeknes rajonā.

3 km uz ziemeļaustrumiem no Dubuļiem atrodas Lielais Liepukalns..

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 66 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Ķīnas Republikas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Ķīnas Republikas novietojums]]
**[[Ķīnas Republika]]s (Taivānas) administratīvo iedalījumu** veido **2 provinces** un **6 īpašās municipalitātes**.

## Administratīvā līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums
350px|thumbnail|center
### Speciālās municipalitātes

### Provinces

## Otrā līmeņa administratīvais iedalījums
### Provinces līmeņa pilsētas

### Apriņķi

## Atsauce
Jaunmuiža (Aglonas pagasts)

**Jaunmuiža** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 26 km no novada centra Preiļiem, 3 km no pagasta centra Aglonas un 232 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P62, uz pussalas Ciriša ezera krastā. Veidojusies ap Jaunās muižas (*Kßawerino*) pusmuižu.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

## Atsauces
Jonāni (Aglonas pagasts)

**Jonāni** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 31 km no novada centra Preiļiem, 4 km no pagasta centra Aglonas un 237 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas ar 65 cilvēkiem.
## Atsauces
Aleksandrs Spunde

**Aleksandrs Spunde** (, dzimis , miris ) bija latviešu izcelsmes PSRS valsts darbinieks un ekonomists, Krievijas Tautas bankas (valsts centrālās bankas) galvenā komisāra funkciju izpildītājs 1918. gadā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Cēsīs, galdnieka ģimenē. 1907. gadā Rīgā pabeidza tirdzniecības skolu, strādāja par grāmatu noliktavas pārzini. 1909. gadā iestājās LSD. 1913. gadā izsūtīts uz Jeņisejas guberņu. 1917. gadā kļuva par Urālu padomes un KSDSP Urālu komitejas biedru, kā arī tika ievēlēts Krievijas Satversmes sapulcē. Vēlāk darbojās kā komunistiskās partijas funkcionārs (Čeļabinskā, Omskā, Krasnojarskā, Vjatkā un citur). Veica arī saimnieciskus pienākumus, lielākoties banku sfērā, tai skaitā no 1922. līdz 1923. gadam bija Valsts bankas Ukrainas nodaļas pārvaldnieks. No 1931. gada - pensijā, 1938. gadā izslēgts no partijas, 1956. gadā - atjaunots.

## Ārējās saites
*Par Aleksandru Spundi 
*Par Aleksandru Spundi  
*Atmiņas par Spundi
Veczosna

**Veczosna** ir mazciems Rēzeknes novada Lūznavas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 4,8 km no pagasta centra Lūznavas, 31,2 km no novada centra Rēzeknes un 271,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie reģionālā autoceļa P56 (Malta—Kaunata), Zosnas ezera rietumu krastā.

Pirms 2009.gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Rēzeknes rajonā.

Ciemā atrodas medicīnas iestāde rehabilitācijas centrs "Rāzna", ko mēdz dēvēt arī par sanatoriju "Rāzna".

Sanatorija "Rāzna" ir vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis. 

1897. gadā katoļu ciemā bija 25 cilvēki.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Ārējās saites
*Rehabilitācijas centrs "Rāzna"

## Atsauces
Intelsat 14

***Intelsat 14*** (***IS-14***) ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis, kas palaists 2009. gada novembrī. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Amerikā, Eiropā un Āfrikā.

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums *[[Space Systems/Loral]]* uz platformas *[[LS-1300]]* bāzes. Tam ir 22 Ku-joslas un 40 C-joslas raidītāji. Bez tam kosmiskajā aparātā uzstādīta ASV Aizsardzības departamenta eksperimentāla aparatūra, lai izmēģinātu IP maršrutēšanas tehnoloģiju kosmosā *Internet Routing in Space* jeb *IRIS*.

*Intelsat 14* tika palaists  06:55:00 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas V/431]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas. Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem.

*Intelsat 14* izvietots punktā 45° rietumu garuma (315° A), kur nomainīja resursus iztērējušo pavadoni *[[Intelsat 1R]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Intelsat 14  Space Systems/Loral 
* Intelsat 14 at 315º E Intelsat 
* Intelsat 14 Gunter's Space Page,
Kukari

**Kukari** var būt:
* Kukari — apdzīvota vieta Preiļu novada Aglonas pagastā;
* Kukari — apdzīvota vieta Ludzas novada Malnavas pagastā.
Dubuļi

**Dubuļi** var būt:

*Dubuļi - skrajciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā
*Dubuļi - vidējciems Rēzeknes novada Kaunatas pagastā
Kukari (Aglonas pagasts)

**Kukari** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā 36,5 km no novada centra Preiļiem, 9 km no pagasta centra Aglonas un 241 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V762.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā *Кухоры* ciemā bija 14 sētas ar 96 cilvēkiem.
## Atsauces
Finstervalde

**Finstervalde** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Elbas-Elsteres apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1282. gadā. Pilsētas tiesības no 1336. gada. Pēc Otrā pasaules kara tā atradās VDR sastāvā. Pilsētas pievārtē atradās PSRS aviācijas bāze.

Viena no Finstervaldes sadraudzības pilsētām ir Latvijas Salaspils, tāpēc Finstervaldē ir *Salaspils iela* (tāds ir šīs ielas pamatnosaukums).

## Ekonomika
Pilsētas pievārtē atrodas viena no pasaulē lielākajām saules elektrostacijām - *Solarpark Finsterwalde*.

## Cilvēki
Finstervalde ir futbolista Tomasa Eisfelda (*Thomas Eisfeld*, 1993) un futbolista Hansa Jirgena Rīdigera (*Hans-Jürgen Riediger*, 1955) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Černoste (Maltas pagasts)

**Černoste** ir ciems Rēzeknes novada Maltas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 8,4 km no pagasta centra Maltas, 28,8 km no novada centra Rēzeknes un 237,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies Černostes ezera austrumu krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Rēzeknes rajonā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Atsauces