open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jūras ērgļi

**Jūras ērgļi**, **jūras ērgļu ģints** (*Haliaeetus*) ir liela auguma vanagu dzimtas (*Accipitridae*) plēsīgo putnu ģints, kas pieder jūras ērgļu apakšdzimtai (*Haliaeetinae*). Jūras ērgļu ģintī ir 8 mūsdienās dzīvojošas sugas.

Šī ģints, iespējams, ir viena no vecākajām ģintīm starp visiem mūsdienās dzīvojošiem putniem. Vecākās atrastās fosilijas ir 23 miljonus gadu vecas - no oligocēna sākuma, atrastas Ēģiptē. Šim senajam putnam daudzas īpašības un kopējā uzbūve ir identiska ar mūsdienu jūras ērgļiem. Ģints dažādās sugas dzīvoja jau miocēna vidū pirms 12-16 miljoniem gadu.

Latvijā sastopama viena jūras ērgļu suga - jūras ērglis (*Haliaeetus albicilla*)).

## Sistemātikas diskusijas
[thumb|left|200px|[Baltplecu jūras ērglis (*Haliaeetus pelagicus*) ir lielākais putns jūras ērgļu ģintī]]
Tuvākie jūras ērgļu radinieki vanagu dzimtā ir zivjuērgļi (*Ichthyophaga*). Radniecības pakāpe ar citām vanagu dzimtas ģintīm nav īsti skaidra.

Pastāv viedoklis, ka jūras ērgļi ir tuvāk radniecīgi maitu kliju ģintij (*Milvus*), nekā ērgļu ģintij (*Aquila*). Šī hipotēze tika izvirzīta, balstoties uz morfoloģijas un uzvedības pētījumiem. Arī pēdējo gadu ģenētiskie pētījumi apstiprina šo hipotēzi, bet vienlaicīgi atklāj jaunus, pārsteidzošus faktus. Abas ģintis: gan jūras ērgļu ģints, gan maitu kliju ģints, ir tuvu radniecīgas klijānu ģintij (*Buteo*). Jaunie atklājumi tuvākā nākotnē var izmainīt esošo vanagu dzimtas sistemātiku.

## Izskats un īpašības
Jūras ērgļu sugas ir liela auguma plēsīgie putni, bet to augumu atšķirības arī ir diezgan lielas. Mazākais ir Zālamana jūras ērglis (*Haliaeetus sanfordi*), kura vidējais svars ir 2-2,7&nbsp;kg, bet lielākais ir baltplecu jūras ērglis (*Haliaeetus pelagicus*). Tā masa sasniedz 9&nbsp;kg. Lielākais ģints ērglis Eiropā ir jūras ērglis (*Haliaeetus albicilla*), kas var svērt 6,9&nbsp;kg.

## Sistemātika
**Jūras ērgļi** (*Haliaeetus*)
* Āfrikas zivju ērglis (*Haliaeetus vocifer*)
* Baltgalvas ērglis (*Haliaeetus leucocephalus*)
* Baltplecu jūras ērglis (*Haliaeetus pelagicus*)
* Baltvēdera jūras ērglis (*Haliaeetus leucogaster*)
* Garastes zivju ērglis (*Haliaeetus leucoryphus*)
* Jūras ērglis (*Haliaeetus albicilla*)
* Madagaskaras zivju ērglis (*Haliaeetus vociferoides*)
* Zālamana jūras ērglis (*Haliaeetus sanfordi*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* ADW: Haliaeetus
1350. gads

**1350. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 22. augusts — Žans II Valuā kļuva par Francijas karali.
* 29. augusts — Anglijas dienvidu piekrastē notika jūras kauja starp Anglijas Karalistes un Kastīlijas Karalistes kuģiem. Kaujā uzvarēja angļi.

### Nezināms datums
* Melnā nāve sasniedz Skotiju.

## Dzimuši
* 27. jūnijs — Manuils II Paleologs, Bizantijas imperators (miris 1425. gadā)
* 12. oktobris — Dmitrijs Donskis, Maskavijas un Vladimiras lielkņazs (miris 1389. gadā)
* 27. decembris — Huans I Barselons, Aragonas karalis (miris 1396. gadā)
* iespējams — Bonifācijs IX (*Bonifacius IX*), Romas pāvests (miris 1404. gadā)
* iespējams — Vītauts Dižais, Lietuvas lielkņazs (miris 1430. gadā)

## Miruši
* 26. marts — Alfonso XI Burgundietis, Kastīlijas un Leonas karalis (dzimis 1311. gadā)
* 22. augusts — Filips VI, Francijas karalis (dzimis 1293. gadā)
1349. gads

**1349. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 14. februāris — Strasbūrā aptuveni 2000 ebreji tika sadedzināti uz sārta.
* maijs — Melnā nāve beidza plosīties Īrijā.

### Nezināms datums
* Melnā nāve sāka izplatīties Norvēģijā.
* Romu skāra spēcīga zemestrīce.

## Dzimuši
* 9. septembris — Albrehts III Hābsburgs, Austrijas hercogs (miris 1395. gadā)

## Miruši
* 14. jūnijs — Ginters no Švarcburgas, vācu karalis (dzimis 1304. gadā)
* 26. augusts — Tomass Bradvardins, Kenterberijas arhibīskaps
Jānis Ozols (bobslejists)

**Jānis Ozols** (dzimis  Jūrmalā) ir bijušais latviešu bobslejists un Latvijas bobsleja izlases fiziskās sagatavotības treneris. Bijis Sanda Prūša un Jāņa Miņina stūmējs.  

Izglītību ieguvis Tukuma 1. vidusskolā un Latvijas Universitātē, kur Ekonomikas fakultātē ieguvis bakalaura grādu.

Profesionāla sportista gaitas sākušas 1994. gadā, kad iekļuvis Latvijas bobsleja izlasē.

Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). 1998. gadā Nagano četrinieku sacensībās izcīnīja 6. vietu, 2002. gadā Soltleiksitijā izcīnījis 7. vietu četriniekos kopā ar Sandi Prūsi, savukārt 2006. gadā Turīnā — 10. vietu četriniekos kopā ar Jāni Miņinu.

Izcīnījis divas medaļas Eiropas čempionātu četrinieku sacensībās — 2003. gadā kļuvis par čempionu, savukārt 2000. gadā izcīnījis 2. vietu. Pasaules čempionātā viņa labākais sasniegums ir 2001. gadā izcīnītā 4. vieta četriniekos, tāpat ir izcīnījis divas 5. vietas (2000, 2003; abas reizes četriniekos). 1999. gadā kļuvis par Latvijas čempionu divniekā.

Jānis Ozols sportista karjeru beidza 2006. gadā, neilgi pēc Turīnas olimpiskajām spēlēm, un uzreiz pievērsās bobsleja trenera darbam. Paralēli darbam ar Latvijas sportistiem vasarās strādājis arī kā fiziskās sagatavotības treneris Kazahstānas hokeja komandā Atirau "Beibarys".

## Atsauces

## Ārējās saites
Sezams

**Indijas** jeb **austrumu sezams** (*Sesamum indicum*) ir sezamu dzimtas lakstaugs. Sezams tiek kultivēts, lai iegūtu augu eļļu, tās sēklas, kuras izmanto uzturā, medicīnā, pārtikas rūpniecībā. Sezama sēklas bieži tiek pievienotas austrumu saldumiem, halvai, maizei un citiem pārtikas produktiem. Sezama auglis ir pagarināta pogaļa.

2010. gadā visvairāk sezama sēklas tika iegūtas Mjanmā, Indijā un Ķīnā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Eņģelis

**Kārlis Eņģelis** (dzimis ) ir latviešu jurists un politiķis, bijis 11. Saeimas deputāts. Pārstāv partiju "Vienotība", iepriekš bijis Reformu partijas biedrs.

## Biogrāfija
Izglītību ieguvis Rīgas Centra humanitārajā ģimnāzijā un Latvijas Universitātē.

Strādājis Tulkošanas un terminoloģijas centrā par tulku, no 2003. līdz 2006. gadam ieņēmis dažādus amatus Tieslietu ministrijā. Pēc tam K. Eņģelis strādājis valsts pārvaldes uzņēmumā *Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit*, Informācijas analīzes dienestā par vecāko konsultantu analītiķi, kā arī celtniecības uzņēmumā ENTEK. No 2010. gada augusta līdz 2011. gada februārim bijis vecākais referents Finanšu ministrijā. 2011. gadā bija "Hipotēku bankas nekustamā īpašuma aģentūras" jurists.

## Politiskā darbība
2011. gadā pievienojies "Zatlera Reformu partijai" (ZRP). No šīs partijas saraksta kandidēja ārkārtas vēlēšanās, kur arī tika ievēlēts 11. Saeimā no Rīgas vēlēšanu apgabala. 2013. gada nogalē kļuva par Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentāro sekretāru.

2014. gada maijā pārgājis uz partiju "Vienotība", no kuras saraksta kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās, bet netika ievēlēts. Pēc tam bijis finanšu ministra Jāņa Reira padomnieks, saglabājot J. Reira padomnieka amatu arī pēc tam, kad Reirs ieņēma labklājības ministra amatu. Kandidēja 2017. gada Rīgas domes vēlēšanās un 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gadā (no apvienības "Jaunā Vienotība"), taču abas reizes neguva pietiekošu vēlētāju atbalstu. Kandidēja 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, taču netika ievēlēts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* ZRP profils
* "Deputāti uz delnas" profils
Jākobs Florentīns Lundbergs

**Jākobs Florentīns Lundbergs** (; dzimis , miris ) bija zviedru izcelsmes vācbaltiešu luterāņu mācītājs un rakstnieks, vācu apgaismības laikmeta literatūras tulkotājs latviešu valodā. Latviešu literārās biedrības ("*Lettisch-Literärische Gesellschaft*") dibinātājs (1824) un tās vadītājs (1838-1845).

## Dzīves gājums
Dzimis 1782. gada 17.(28.) oktobrī Rīgā. Mācījās Rīgas licejā un Domskolā, pēc tam Tērbatas Universitātē studēja teoloģiju (1802-1805). Pēc tam visu mūžu bija Biržu un Salas draudzes mācītājs Sēlijā.

1724. gadā Lundbergs piedalījās Latviešu literārās biedrības dibināšanā, 1825. gadā viņš pieņēma savā draudzē par ķesteri un ērģelnieku apdāvināto jaunekli Ansi Līventālu, kuru mudināja pievērsties literārai darbībai. 1827. gadā tika publicēta Lundberga tulkotā Šillera "Dziesma no pulksteņa" (*Das Lied von der Glocke*).

Kopš 1835. gada viņš bija Sēlpils diecēzes prāvests, no 1838. gada Latviešu literārās biedrības vadītājs. Kopā ar Līventālu viņš nodibināja grāmatu apgādu un nodarbojās ar to izplatīšanu latviešu zemniekiem.
Lielākā daļa no Lundberga rakstiem tika publicēti laikrakstā "Latviešu Avīzes" un "Latviešu Ļaužu Darbā", vēlāk apkopoti divās grāmatās — "Dažādu vecu un jaunu rakstu krājums" un "Stāstu dziesmas". Lundbergs savos tulkojumos centās lietot tautā parastos teicienus un vārdus.

Miris 1858. gada 2.(14.) jūnijā Biržos. Pie Biržu baznīcas viņam un Ansim Liventālam uzstādīts piemiņas akmens.

## Darbi
thumb|180px|Biržu baznīca, kurā sprediķoja Lundbergs.
* "Tā dziesma no tā pulksteņa" iznāca atsevišķi (Šillera dzejoļa tulkojums, 1827)
* "Ciems, kur zeltu taisa" (pēc H. Cšokes, 1830), panīcis ciems septiņu gadu laikā top par glītu un turīgu, ja ļaudis iemācās: 1) neiet krogā, 2) ne bārties, ne lamāt, ne lādēt, ne melot, 3) Dievu lūgt rītos un vakaros, 4) netaisīt jaunus parādus, 5) piedzērušos izstumt no sabiedrības, 6) gādāt, ka laukos nav zāļu, istabās — netīrumu, 7) miesu turēt tīru
* "Kā Indriķis no Ozolkalna pie Dieva atzīšanas nāca" (pēc K. Šmita, 1834),
* "Pēteris jauns vientulis" (1836)
* "Dažādu vecu un jaunu rakstu krājums" (1850) — ziņģes, pasakas, mīklas, mācības, dziesmiņas, stāsti,
* "Stāstu dziesmas" (1862) — Šillera balāžu tulkojumi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Datubāze "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam" 
* Deutschbaltische Biographische Lexikon
Konstantinova

**Konstantinova** () ir ciems Krāslavas novada Konstantinovas pagastā, pagasta centrs. Ciems izvietojies pagasta dienviddaļā pie autoceļa Dagda—Auleja,  no novada centra Krāslavas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Konstantinovas muižas *(Konstantinowo)* centru. Izaugusi padomju gados kā Iskras ciema padomes un padomju saimniecības «Iskra» ciemats. Konstantinovā atrodas pagasta pārvalde, sākumskola, tautas nams, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, Krūmāju pasta nodaļa, veikals, katoļu baznīca.

20. gadsimta 30. gados Konstantinovā darbojās Dagdas lauksaimniecības skola (1956. gadā pārdēvēta par Dagdas lauksaimniecības tehnikumu). 1970. gadā tehnikumu slēdza.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Māris Bičevskis

**Māris Bičevskis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) pārstāv Austrijas hokeja līgas klubu HK Olimpija Ljubljana.

Viņa vecākā māsa Ilze Bičevska un brālis Aldis Bičevskis arī ir hokejisti. 

## Spēlētāja karjera
Karjeru uzsācis 2007. gadā Latvijas 1. līgas kluba SK Rīga 91 sastāvā. 2008.—2009. gada sezonā debitējis Latvijas čempionātā SK LSPA/Rīga sastāvā. 2009.—2010. gada sezonā HK Dinamo Juniors sastāvā startēja Baltkrievijas Ekstralīgā un Latvijas Virslīgā. Kopš 2010.—2011. gada sezonas spēlē HK Rīga sastāvā Jaunatnes hokeja līgā. 2011. gada decembrī debitēja Rīgas "Dinamo" oficiālās spēlēs (Špenglera kausa izcīņā). 2012. gada janvārī debitējis KHL.

Vairākus gadus piedalījies Latvijas hokeja izlases treniņnometnēs, taču gan pirms 2013., gan 2014. gada Pasaules čempionātiem kā pēdējais īsi pirms turnīra sākuma tika atskaitīts no Teda Nolana vadītās izlases. Spēlējis vairāku Latvijas jaunatnes izlašu sastāvos.

## Karjeras statistika
### Klubu statistika

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas Hokeja federācijas profils
Heliopauze

**Heliopauze** ir robeža, aiz kuras pazūd Saules ietekme un sākas starpzvaigžņu vide.

Pirmais kosmiskais aparāts, kas šķērsojis heliopauzi, bija Voyager 1, kas to sasniedza , kad tas atradās aptuveni 122 au (18 miljardu km) attālumā no Saules.
Sinēve Sūlemdāle

**Sinēve Sūlemdāle** (; dzimusi ) ir norvēģu bijusī biatloniste.

Biatlonistes karjeru sākusi 2002. gadā, kopš 2008. gada bija nacionālās izlases dalībniece. Sekmīgi aizvadījusi juniores karjeru. Pasaules čempionātā jauniešiem 2008. gadā izcīnīja sudrabu stafetē. 2010. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnījusi sudrabu un divas bronzas. Eiropas čempionātā junioriem piedalījusies 2009. un 2010. gadā un ieguvusi visu medaļu komplektu. 2009. gadā debitējusi Pasaules kausā. 2012. gada Pasaules čempionātā Norvēģijas izlases sastāvā izcīnījusi zelta medaļu jauktajā stafetē un bronzas medaļu stafetē. Nākamā gada Pasaules čempionātā atkārtojusi panākumus jauktajā stafetē, kā arī izcīnīja uzvaru stafetē. Zelta medaļas stafetē Pasaules čempionātā iazcīnīja izcīnīja arī 2016. gadā Holmenkollenē, 2019. gadā Estešundā un 2020. gadā Antholcā. Divas reizes piedalījusies ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). 2018. gadā Phjončhanā ieguva ceturto vietu stafetē. Individuāli labākais sasniegums ir 34. vieta sprintā 2014. gada spēlēs Sočos.

Pasaules kausa posmos karjeras laikā uzvarējusi divas reizes — abas iedzīšanā Hohfilcenē (2012. un 2013. gadā). 2020. gada aprīlī paziņoja par biatlona karjeras beigām.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites
Humoreska

**Humoreska** ir neliels dzejas vai prozas sacerējums, kurā autors labsirdīgi pazobojas par atsevišķām sabiedrības dzīves parādībām vai cilvēka rakstura īpašībām. Humoreska var būt arī humoristisks muzikāls darbs.

## Skatīt arī
* Humors

## Atsauces
Džordža VI šaurums

**Džordža VI šaurums** (, ), argentīniešu avotos **Prezidenta Sarmiento šaurums** (*Canal Presidente Sarmiento*), ir ap  garš un 22 līdz plats jūras šaurums Antarktīdas piekrastē. Atdala Aleksandra I salu Belinshauzena jūras dienvidaustrumos no Antarktīdas pussalas un Elsvērta Zemes. Savieno Margeritas līci ziemeļos ar Ronnes līci dienvidos. Gandrīz visu šaurumu aizņem Džordža VI šelfa ledājs. Šauruma dienvidrietumu galā vairākas nelielas salas, lielākā no kurām ir Eklunda sala. Šauruma rietumu krasta Aleksandra I salā atrodas britu vasaras polārstacija Fosilblafa, ziemeļu gala austrumu krastā — argentīniešu patvērums Nogala de Saldana.

Šaurumu 1935. gada 23. novembrī no lidmašīnas nofotografēja Linkolna Elsvērta ekspedīcija. Pētījusi 1936./1937. gada Britu Greiema Zemes ekspedīcija, kas nosauca to tā laika Lielbritānijas monarha Džordža VI vārdā par **Karaļa Džordža VI šaurumu** (*King George the Sixth Sound*; vēlāk nosaukums saīsināts). Argentīniešu avotos šaurums tiek dēvēts par godu Argentīnas 7. prezidentam Domingo Faustino Sarmiento.

## Atsauces
Imagine

***Imagine*** ir Džona Lenona otrais solo albums, kurš tika ierakstīts un izdots 1971. gadā. Albumā iekļautās dziesmas bija maigākas, vairāk komerciālas un mazāk avangardiskas, atšķirībā no pirmajā albumā ''John Lennon/Plastic Ono Band'' iekļautajām. *Imagine* tiek uzskatīts par Lenona slavenāko darbu, un 2003. gadā žurnāls ''Rolling Stone'' savā pasaules labāko albumu sarakstā to ierindoja 76. vietā.

## Dziesmu saraksts
Visas dziesmas sarakstīja Džons Lenons, izņemot, kur minēts.

### Pirmā puse
# "Imagine" — 3:01
# "Crippled Inside" — 3:47
# "Jealous Guy" — 4:14
# "It's So Hard" — 2:25
# "I Don't Want to Be a Soldier, Mama, I Don't Want to Die" — 6:05

### Otrā puse
# "Gimme Some Truth" — 3:16
# "Oh My Love" — 2:44 (Lenons-Ono)
# "How Do You Sleep" — 5:36
# "How?" — 3:43
# "Oh Yoko!" — 4:20
Aleksandra I sala

**Aleksandra I sala** (, , ) ir sala Antarktīdā, Belinshauzena jūras dienvidaustrumu piekrastē, Antarktīdas lielākā sala un 28. lielākā Pasaulē. No kontinenta to atdala Margeritas līcis ziemeļaustrumos un ar šelfa ledāju pildītais Džordža VI šaurums austrumos un dienvidos. Sala izstiepta ziemeļu—dienvidu virzienā. Krasta līnija stipri izrobota, rietumu krastā vairāki līči, ko pilda šelfa ledāji: dienvidrietumos Baha šelfa ledājs, bet rietumos starp Aleksandra I salu un netālajām Rotšilda, Šarko un Latadija salām — Vilkinsa šelfa ledājs. Salas lielākā daļa klāta ar ledu; ziemeļdaļā paceļas Duglasa grēda ar augstāko virsotni Stīvensona kalnu ().

Salas ziemeļrietumu piekrasti 1821. gada 28. janvārī atklāja Krievijas polārā ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena un Mihaila Lazareva vadībā un nosauca par godu tajā laikā valdošajam Krievijas imperatoram Aleksandram I par **Aleksandra I Zemi** (*Земля Александра I*). 1936./1937. gadā tika atklāts Džordža VI šaurums, kas salu atdala no kontinenta un zeme tika pārdēvēta par salu.

Kopš 1961. gada salas austrumu krastā darbojas Lielbritānijas vasaras polārstacija Fosilblafa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Johans Teodors Bērents

**Johans Teodors Bērents** (; dzimis , miris ) bija Vidzemes guberņas vācbaltiešu luterāņu mācītājs un rakstnieks, reliģiskās literatūras tulkotājs latviešu valodā. Latviešu literārās biedrības („*Lettisch-Literärische Gesellschaft*“) dibinātājs (1824) un tās vadītājs (1845-1851). 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1789. gada 31. maijā (11. jūnijā) Rīgā tirgoņa ģimenē. Mācījās Domskolā (1793-1803), pēc tam Tērbatas universitātē studēja teoloģiju (1803-1806). No 1808. gada viņš bija Suntažu draudzes mācītājs (1808-1850). 1724. gadā Bērents piedalījās Latviešu literārās biedrības dibināšanā, bija tas sekretārs. Veidoja 38 “Vidzemes kalendāra” pielikumus (1825-1863) un regulāri publicēja analītiskus rakstus laikrakstos “Ziņas”, “Latviešu ļaužu draugs”, “Latviešu Avīzes”. No 1845. līdz 1851. gadam Bērents bija Latviešu literārās biedrības vadītājs. 1852. gadā viņš publicēja savu grāmatu “Tā Dieva kalpa Mārtiņa Lutera mazais katķisms” un tulkoja stāstiņus sērijā “Grāmatiņas priekš tiem mīļiem bērniņiem” (1855-1865). 

Miris 1866. gada 27. jūnijā (9. jūlijā) Suntažos.

## Darbi
thumb|280px|Suntažu baznīca, kurā sprediķoja Bērents.
* *Über die Notwendigkeit und die Einrichtung weiblicher Bildungsanstalten für die lettische Nation* ("Par vajadzību iekārtot sieviešu izglītības iestādes latviešu tautai", 1811),
* "Stāsts, kas atbild uz tiem Zālamana vārdiem" (1830),
* "Tā Dieva kalpa Mārtiņa Lutera mazais katķisms" (1852),
* "Stāsti, pa ziemas vakariem stāstīti Kraukļu krogā krāsns priekšā" (1854),
* "Grāmatiņas priekš tiem mīļiem bērniņiem" (1855-1865),
* "Zelta meklētājs" (1860).

## Ārējās saites
* Datubāze "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam" 
* Deutschbaltische Biographische Lexikon 

## Atsauces
Gustavs Reinholds fon Klots

**Gustavs Reinholds fon Klots** (, arī *von Klodt*); dzimis , miris ) bija Vidzemes guberņas vācbaltiešu luterāņu mācītājs, cenzors un latviešu valodas popularizētājs. Latviešu literārās biedrības (*Lettisch-Literärische Gesellschaft*) dibinātājs (1824) un tās pirmais vadītājs (1824-1838).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1780. gada 18. oktobrī Tveras guberņas Višņijvoločekas pilsētā, armijas majora ģimenē. Mācījās Rīgas licejā, pēc tam no 1802. līdz 1805. gadam Tērbatas universitātē studēja teoloģiju. No 1805. gada līdz pat 1834. gadam viņš bija Nītaures draudzes mācītājs. 1824. gadā Klots sagatavoja Latviešu Literāriskās Biedrības statūtus un tika ievēlēts par tās vadītāju. Publicēja rakstus par latviešiem un latviešu valodu izdevumos vācu zemēs un Latviešu literārās biedrības izdevumā “Magazina”.

1830. gada viņu ievēlēja par Vidzemes virskonsistorijas asesoru, 1834. gadā par Vidzemes ģenerālsuperintendentu. 

Miris 1855. gada 18. oktobrī Rīgā. 

## Darbi
[thumb|280px|Nītaures baznīca, kurā sprediķoja mācītājs Klots (no [Broces kolekcijas).]]
* *Vorläufiger Plan zur Gründung einer lettischen Gesellschaft* ("Pagaidu plāns Latviešu biedrības dibināšanai", 1823)
* *Chronik der Lettisch-Literärischen Gesellschaft* ("Latviešu literārās biedrības hronika", 1824-1825)

## Atsauces
 

## Ārējās saites

*Datubāze "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam" 
*Deutschbaltische Biographische Lexikon
Staņislavs Konarskis

**Staņislavs Konarskis** (; dzimis , miris ) bija poļu piāristu mūks, izglītības reformators, rakstnieks, viens no sava laika vadošajiem intelektuāļiem. Viens no Polijas 3. maija konstitūcijas idejiskajiem autoriem, jo vērsās pret *[[Liberum veto]]* principu valsts pārvaldē.

1725. līdz 1727. gadam studēja Romā. Vēlāk ceļoja pa Franciju, Vāciju, Austriju. 1730. gadā atgriezās Žečpospolitā un nodarbojās ar jaunā likumu kodeksa - *Volumina legum*, sastādīšanu. No 1736. gada pasniedza skolā Žešovā. 1740. gadā Varšavā nodibināja elitāru, šļahtai paredzētu skolu - *Collegium Nobilium*. 1747. gadā Varšavā nodibināja publisko bibliotēku - pirmo kontinentālajā Eiropā. Izglītības reformas gaitā skolās nodibināja pansijas skolniekiem, ieviesa dabas zinātņu apmācību.

## Ārējās saites

* Par Konarski poļu piāristu mājaslapā
Pīts Bests

**Pīts Bests** (; dzimis ) ir britu mūziķis, vislabāk pazīstams kā grupas The Beatles pirmais bundzinieks. Besta māte bija izveidojusi klubu, kurā ik pa laikam mēdza uzstāties Bītli, tolaik The Quarrymen. Arī pats Bests tur bieži spēlēja ar savu pirmo grupu The Black Jacks, vēlāk arī Bītlu sastāvā.

Bests The Beatles sastāvā nokļuva 1960. gada 12. augustā, dienu pirms grupas izbraukšanas uz Hamburgu. 1962. gada augustā Bests tika atlaists un viņa vietu grupā ieņēma Ringo Stārs. Bests dažreiz tiek dēvēts par "Piekto Bītlu". Vēlāk viņš strādājis arī par ierēdni, pirms izveidojis savu grupu The Pete Best Band. Vairāk kā 45 gadus ir precējies ar Keitiju Bestu, ar kuru viņam ir divas meitas un 4 mazbērni.

## Ārējās saites
Žešovas apriņķis

**Žešovas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Piekarpatu vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Piekarpatu vojevodistes Ņisko, Ležajskas, Laņcutas, Pševorskas, Pšemislas, Bžozovas, Stšižovas, Ropčices-Seņdzišovas un Kolbušovas apriņķiem, bet Žešovas pilsēta ir anklāvs apriņķa teritorijā.
Krišjāņi

**Krišjāņi** ir ciems Balvu novada Krišjāņu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienviddaļā Tilžas labajā krastā  no novada centra Balviem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados kā Krišjānu ciema padomes un kolhoza «Krišjāņi» ciemats. Krišjāņos atrodas pagasta pārvalde, Bērzpils vidusskolas filiāle, tautas nams, bibliotēka, aptieka, katoļu baznīca. Vietējas nozīmes vēstures un arheoloģijas pieminekļi ir Krišjāņu krogs un senkapi.

1897. gadā *Паутово* viensētā bija 21 cilvēks.

*Стыпровиши-Жоги* ciemā bija 6 sētas ar 132 cilvēki.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Rūdolfs Šulcs

**Rūdolfs Šulcs** (*Rudolf Schulz*; 1807-1866) bija Kurzemes guberņas vācbaltiešu luterāņu mācītājs un žurnālists, laikraksta "Latviešu Avīzes" redaktors (1849–1866) un Latviešu literārās biedrības („*Lettisch-Literärische Gesellschaft*“) vadītājs (1854-1864). Izdeva "Pasaules stāstu grāmatu" (1860) ar ģeogrāfiskajām kartēm latviešu valodā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Birzgalē 1807. gada 5. augustā Lindes-Birzgales draudzes mācītāja Lībegota Oto Konrāda Šulca (1772-1840) ģimenē. Viņa tēvs aktīvi publicējas laikrakstos "Latviska Gada Grāmata", "Latviešu Avīzes", "Latviešu ļaužu draugs". Mācījās Jelgavas ģimnāzijā (1823–1826).
 
Pēc teoloģijas studijām Rūdolfs Šulcs strādāja par pilsētas latviešu draudzes mācītāju Jelgavā. Pēc Jelgavas Sv. Annas latviešu draudzes mācītāja Vilhelma Kristiāna Pantēnija nāves 1849. gada viņš stājās "Latviešu Avīžu" vadībā. Viņa laikā avīzes pasūtītāju skaits pacēlās no 200 līdz 4000, kas pa daļai izskaidrojams ar interesi par Krimas karu. Viņš tulkoja un sastādīja daudz grāmatu, 1854. gadā viņu ievēlēja "Latviešu literārās biedrības" vadītāju. Kad jaunlatvieši saka izdot "Pēterburgas Avīzes", Šulcs vērsās pret latviešu nacionālās pašapziņas centieniem un tautskolu izveidi. 

Miris Jelgavā 1866. gada 24. februārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* BBLd — Baltisches Biografisches Lexikon digital
Teodors Hermanis Pantēnijs

**Teodors Hermanis Pantēnijs** (, 1843-1915) bija vācbaltiešu rakstnieks un žurnālists, Rīgas laikraksta "*[[Baltische Monatsschrift]]*", vēlāk Leipcigas laikrakstu "*Daheim*" (no 1876) un "*Velhagen und Klasings Monatshefte*" (1886–1906) redaktors. Līdztekus viņš vāciski sarakstījis romānus un noveles par dzīvi 19. gadsimta Latvijā un vēsturiskus romānus par Krieviju.

## Dzīvesgājums
Dzimis Jelgavā 1843. gada 22. oktobrī Sv. Annas baznīcas latviešu draudzes mācītāja Vilhelma Kristiāna Pantēnija ģimenē. 
Viņš studēja teoloģiju Berlīnes un Erlangenes universitātēs, bet pēc atgriešanās dzimtenē no 1870. līdz 1876. gadam strādāja par skolotāju Rīgā un laikraksta "*Baltische Monatsschrift*" redaktoru. Šajā laikā Jelgavā vācu valodā tika izdoti divi viņa romāni - "Vilhelms Volfšilds" (*Wilhelm Wolfschild*, 1872 ) un "Viens pats un brīvs" (*Allein und frei*, 1875-1876).

1876. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi Vācijā, kur sākumā Leipcigā, tad no 1891. gada Berlīnē strādāja par žurnālu redaktoru. 1898.-1899. gadā iznāca viņa romānu apkopojums 10 sējumos.

Miris Leipcigā 1915. gada 16. novembrī.

## Darbu saraksts
* *Wilhelm Wolfschild*. Ein Roman aus dem baltischen Leben. Behre, Mitau 1872
* *Allein und frei*. Roman. 2 Bände. Behre, Mitau 1875-76
* *Die von Kelles*. Ein Roman aus Livlands Vergangenheit. Bielefeld, Leipzig, 1885
* *Kurländische Geschichten*. Liebeskind, Leipzig 1892
* *Trochäen*. Perthes, Gotha 1895
* *Gesammelte Romane*. 10 Bände. Velhagen & Klasing, Bielefeld 1898-1899
* *Neue Lieder*. Baedeker, Elberfeld 1903
* *Der falsche Demetrius*. Velhagen & Klasing, Bielefeld 1904
* *Aus meinen Jugendjahren*. Voigtländer, Leipzig 1907
* *Geschichte Rußlands von der Entstehung des russischen Reiches bis zur Gegenwart*. Voigtländer, Leipzig 1908

## Literatūra
* Elisabeth Scheuermann: *Studien zu den Romanen von Theodor Hermann Pantenius und ihrer Technik*. Haag, Melle 1914
* Klaus Schenk: *Theodor Fontane und Theodor Hermann Pantenius im Wechselspiel ihrer Rezensionen*. In: Triangulum, Bd. 13 (2007), S.251-261. ISSN 1406-2755

## Weblinks
* Nordisk famljebok 1904-1926
* Meyers Großes Konversations-Lexikon, Bd. 15 (1908)

## Atsauces
Piektais Bītls

**Piektais Bītls** ir informatīvs apzīmējums, ko devuši dažādi preses un izklaides biznesa pārstāvji, personām, kuras kādā laika posmā ir bijuši grupas dalībnieki vai kuriem ir bijusi cieša saikne ar "Leģendāro Četrinieku" (Džons Lenons, Pols Makartnijs, Džordžs Herisons, Ringo Stārs), grupas pastāvēšanas laikā.

## Agrīnie grupas dalībnieki
### Stjuarts Satklifs

Stjuarts Satklifs bija pirmais grupas The Beatles basģitārists. Sastāvā viņš spēlēja tikai neilgu laiku, kamēr Bītli uzstājās Hamburgā, Vācijā. 1961. gadā viņš nolēma palikt Hamburgā pavisam, tādējādi pametot grupu un turpinot savu gleznotāja karjeru. Tomēr neilgi pēc jaunās dzīves uzsākšanas Satklifs nomira no smadzeņu traumas. Pēc Stjuarta aiziešanas basģitāru pārņēma Makartnijs un kopš tā laika grupa uzstājās četru cilvēku sastāvā.

Lai gan Satklifs bija labi mācīts gleznotājs, viņa ģitārspēle tika atzīta par "nepieņemamu". Galvenokārt grupas sastāvā Stjuarts tika iekļauts tikai dēļ pazīšanās ar Lenonu un, tāpēc, ka viņiem bija nepieciešams jebkāds basģitārists, kurš kaut nedaudz mācētu spēlēt. Tas gan nemazina viņa devumu pie grupas nosaukuma maiņas. Satklifs arī bija pirmais, kurš sāka nēsāt slaveno The Beatles frizūru.

### Pīts Bests

Pīts Bests bija pirmais grupas oficiālais bundzinieks. Līdz viņa atnākšanai sastāvs bieži tika mainīts, dažreiz šo instrumentu nācās spēlēt Polam Makartnijam. Tāpat kā Satklifs, arī Bests grupas sastāvā bija tikai Hamburgas posmā. Šajā laikā grupa sastāvēja no pieciem dalībniekiem - Džona Lenona,Pola Makartnija, Džordža Herisona, Stjuarta Satklifa un Pīta Besta -, tāpēc nereti Bests tiek dēvēts par piekto Bītlu. 1962. gadā viņš tika atlaists no grupas un tā vietā tika pieņemts Ringo Stārs.
Stjuarts Satklifs

**Stjuarts Satklifs** (; dzimis , miris ) bija skotu mākslinieks un mūziķis, kurš vislabāk atpazīstams kā pirmais grupas *[[The Beatles]]* basģitārists. Satklifs pameta grupu, lai turpinātu savu vēlmi kļūt par gleznotāju, kuru uzsāka Liverpūles mākslas koledžā. Tā kā viņš bija *The Beatles* dalībnieks, kamēr grupa sastāvēja no pieciem cilvēkiem, tad viņu nereti dēvē par "Piekto Bītlu".

## Dzīvesgājums
Posmā, kad *The Beatles* uzstājās Hamburgā, Satklifs iepazinās ar fotogrāfi Astrīdu Kiršeri, ar kuru vēlāk saderinājās. Pēc grupas pamešanas viņš iestājās Hamburgas mākslas koledžā un turpināja mācīties pie popārta mākslinieka Eduardo Paoloci. 1962. gadā Stjuarts pēkšņi sabruka mākslas stundas laikā, pēc tam, kad bija sūdzējies par galvas sāpēm. Lai arī ārsti veica dažādas pārbaudes, viņi tā arī nespēja noteikt slimības iemeslu. 

1962. gada 10. aprīlī Satklifs mira, braucot ātrās palīdzības mašīnā uz slimnīcu. Pēcnāves izmeklēšanā atklājās, ka nāves iemesls bija hemorāģiskā smadzeņu trieka (asinsizplūdums smadzenēs).

## Ārējās saites
Satklifs

**Satklifs** ( vai *Sutcliff*) ir angļu cilmes uzvārds, kas cēlies no Jorkšīras. Uzvārda nozīme ir ‘dienvidiem no klints’ (*south of the cliff*). Satklifs var būt:

* Pīters Satklifs (*Peter Sutcliffe*; 1946—2020) — angļu sērijveida slepkava;
* Stjuarts Satklifs (*Stuart Sutcliffe*; 1940—1962) — skotu mākslinieks un mūziķis.
Kārlis Kristiāns Ulmanis

**Kārlis Kristiāns Ulmanis** (; dzimis , miris ) bija Vidzemes guberņas vācbaltiešu luterāņu mācītājs un rakstnieks, pedagoģiskās literatūras izdevējs latviešu valodā. Latviešu literārās biedrības („*Lettisch-Literärische Gesellschaft*“) dibinātājs (1827), Rīgas Literāri praktiskās pilsoņu biedrības goda biedrs (1856). Tērbatas universitātes profesors (1835—1842) un rektors (1839—1841). Krievijas impērijas Evaņģēliski-luteriskās baznīcas ģenerālkonsistorijas viceprezidents (1856—1868) un bīskaps (no 1858). Sarakstījis daudz skolu mācībgrāmatu latviešu valodā, izstrādāja Vidzemes lauku skolu instrukciju, ko Vidzemes landtāgs pieņēma 1851. gadā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1793. gada 3. (15.) februārī Rīgā tirgoņa ģimenē. Mācījās Vidzemes guberņas ģimnāzijā (1808—1810), pēc tam Tērbatas universitātē (1810—1814), tad Jēnas un Getingenes universitātēs (1815—1816) studēja teoloģiju. No 1817. gada viņš bija Krimuldas un Pēterupes draudzes mācītājs (1817—1835). No 1827. gada Ulmanis darbojās Latviešu literārajā biedrībā un sarakstīja mācībgrāmatas latviešu valodā, tostarp “Dieva vārdu mācība”, “Par mūsu draudzi”, “Par Vidzemi”, “Par mūsu zemi”, “Valodas grāmatu” u.c. Krimuldā Ulmanis nodibināja draudzes skolu un arī Vidzemes evaņģēliski-luteriskās baznīcas sinodē 1834. gadā dedzīgi uzstājās par tautskolu veidošanu.

1835. gadā viņš kļuva par Tērbatas universitātes praktiskās teoloģijas profesoru (1835—1842), no 1839. līdz 1841. gadam pildīja Tērbatas universitātes rektora pienākumus. 1844. gadā Ulmanis atgriezās Rīgā un bija dažādos skolu pārvaldes amatos, 1846. gadā izdeva jaunu ābeci latviešu valodā. No 1847. gada izdeva trīs rakstu krājumus "Ziņas un stāsti par Dieva valstības lietām" (1847—1850). 1856. gadā viņu iecēla par Krievijas impērijas evaņģēliski-luteriskās baznīcas ģenerālkonsistorijas viceprezidentu (1856—1868) un 1858. gadā par bīskapu Pēterburgā.

Miris 1871. gada 8. (20.) oktobrī Valkā.

## Darbi
thumb|280px|Krimuldas baznīca, kurā sprediķoja Ulmanis.
* “Rēķināšanas mācība” (1831),
* “Kādas ziņas par to, ko pie debess redzam” (1837),
* “Tā Dieva kalpa Mārtiņa Lutera mazais katķisis” (1844),
* dažas viņa pierakstītās latviešu tautas dziesmas ietvertas Bitnera krājumā "Latviešu ļaužu dziesmas un ziņģes" (1844)
* “Ābece” (1846),
* "Ziņas un stāsti par Dieva valstības lietām" (1847—1850),
* *Jahresfeier der Rigaischen Section der Evangelischen Bibel-Gesellschaft in Rußland* (1850) — referāts par Bībeles latviešu izdevumiem
* *Lettisches Wörterbuch. 1. Theil* (1872) — latviski vāciskās vārdnīcas 1. daļa (līdzautors)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Datubāze "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam" 
* Deutschbaltische Biographische Lexikon
Roberts Nilsons

**Roberts Nilsons** (; dzimis 1985. gada 10. janvārī) ir zviedru hokejists, malējais uzbrucējs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2013) spēlē Šveices hokeja līgas kluba Cīrihes "Lions" sastāvā.

Roberta tēvs Kents Nilsons arī bija profesionāls hokejists, kurš Roberta dzimšanas brīdī pārstāvēja NHL klubu Kalgari "Flames".

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Nilsons uzsāka 2001. gadā, kad debitēja Allsvenskan līgas klubā Leksand IF. Jau sākot ar nākamo sezonu klubs spēlēja Zviedrijas Elitsērijā. Zviedrijā Nilsons turpināja spēlēt līdz 2004.—05. sezonas izskaņai.

2005. gada vasarā Nilsons pievienojās NHL klubam Ņujorkas "Islanders", kas uzbrucēju bija izvēlējusies 2003. gada NHL draftā. "Islanders" rindās Nilsonam neizdevās nostiprināties līgā, jau 2006.—07. sezonā tiekot aizmainītam uz Edmontonas "Oilers" vienību. Tajā Nilsons spēlēja līdz 2010. gada vasarai, kad hokejista līgums tika izpirkts.

Pēc tam, kad Nilsona līgums ar "Oilers" tika pārtraukts, hokejists pievienojās Ufas "Salavat Julajev" rindām, 2010.—11. sezonā kopā ar komandu izcīnot arī Gagarina kausu. Gadu vēlāk hokejists pārcēlās uz citu KHL klubu - Ņižņijnovgorodas "Torpedo". Tā rindās Nilsons tika atzīts par februāra labāko līgas uzbrucēju.

2013. gada vasarā Nilsons noslēdza trīs gadu līgumu ar Šveices hokeja līgas vienību Cīrihes "Lions".

Zviedrijas izlases rindās spēlējis 2008. un 2011. Pasaules čempionātos, 2011. gadā izcīnot arī sudraba medaļas.

## Ārējās saites
Fosilblafa

**Fosilblafa** ( — ‘fosiliju krauja’ vai *Station KG*) ir Apvienotās Karalistes vasaras loģistikas stacija Antarktīdā. Izvietota Aleksandra I salas austrumu krastā pie Džordža VI šauruma. Izveidota 1961. gada 20. februārī, 1961., 1962. un no 1965. līdz 1975. gadam tika izmantota kā vissezonas stacija. Pēc Roteras stacijas nodošanas ekspluatācijā 1975. gadā tiek izmantota tikai no oktobra līdz martam kā vasaras tranzīta stacija pie 1200 m garā sniega lidlauka, kas parasti uzņem Twin Otter lidaparātus ceļā no Roteras Adelaidas salā uz Skaiblū staciju Elsvērta Zemē vai citām lauka partiju izpētes vietām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksejs Murigins

**Aleksejs Murigins** (; dzimis 1986. gada 16. novembrī) ir krievu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2016) Murigins pārstāv Kontinentālās hokeja līgas klubu Jaroslavļas "Lokomotiv".

## Spēlētāja karjera
Profesionālā spēlētāja karjeru Murigins uzsāka 2006. gadā, kad debitēja Krievijas Superlīgas kluba Habarovskas "Amur" rindās. 2008.—09. sezonu Murigins aizvadīja Krievijas Augstākās līgas kluba Angarskas "Jermak" sastāvā. 2009.—10. sezonā Aleksejs ieguva puslīdz regulāru spēles laiku "Amur" rindās, 2011.—12. sezonu noslēdzot kā viens no trim līgas sekmīgākajiem vārtsargiem atvairīto metienu īpatsvara ziņā. "Amur" spēlēja līdz 2014.—15. gada sezonas otrajai pusei, kad pārgāja uz Magņitogorskas "Metallurg".

2015.—16. gada sezonā bija Jaroslavļas "Lokomotiv" pamatvārtsargs, sezonu noslēdzot ar labāko atvairīto metienu procentu KHL, kā arī visvairāk aizvadītajām sausajām spēlēm.

## Ārējās saites
Petrs Vrāna

**Petrs Vrāna** (; dzimis 1985. gada 29. martā) ir čehu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2023) spēlē Čehijas Ekstralīgas vienībā Tršinecas "Oceláři".

## Spēlētāja karjera
Vrāna profesionālā spēlētāja karjeru uzsāka 2001.—02., kad ar sešām spēlē HC Havirov rindās debitēja Čehijas Ekstralīgā. Jau nākamajā sezonā spēlētājs pārcēlās uz Kvebekas Junioru hokeja līgas komandu Hailfaksas "Mooseheads", kurā aizvadīja turpmākās trīs sezonas. No 2005. līdz 2009. gadam Vrāna spēlēja Amerikas hokeja līgā, 2008.—09. sezonā aizvadot 14 spēles arī Nacionālās hokeja līgas klubā Ņūdžersijas "Devils".

No 2009. līdz 2011. gadam Vrāna divas sezonas aizvadīja Čehijas Ekstralīgas klubā HC Vitkovice, taču 2011. gada vasarā pievienojās Habarovskas "Amur", kopā ar Jakubu Petružāleku sezonu noslēdzot starp visas līgas rezultatīvākajiem spēlētājiem.

2013.—14. gada sezonā kopā ar Prāgas "Lev" sasniedza Gagarina kausa finālu, tajā gan septiņās spēlēs piekāpjoties Magņitogorskas "Metallurg". Vasarā, pēc paziņojuma par "Lev" dalības atsaukšanu no KHL, pārcēlās uz Mitišču "Atlant". Nākamās sezonas vidū tika aizmainīts uz Kazaņas "Ak Bars", taču vasarā pievienojās Brynäs IF rindām. 2016. gadā pievienojās Prāgas "Sparta" vienība. Tās sastāvā aizvadīja nākamās divarpus sezonas, līdz 2019. gada janvārī tika aizmainīts uz Tršinecas "Oceláři".

## Ārējās saites
Vrāna

**Vrāna** ( — 'vārna'; sieviešu dzimtē Vrānova (*Vránová*)) ir čehu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jakubs Vrāna (*Jakub Vrána*, 1996) — čehu hokejists;
* Petrs Vrāna (*Petr Vrána*; 1985) — čehu hokejists;
Vilhelms Kristiāns Pantēnijs

**Vilhelms Kristiāns Pantēnijs** arī **Pantēniuss** (*Wilhelm Christian Pantenius*; 1806-1849) bija Kurzemes guberņas vācbaltiešu luterāņu mācītājs un žurnālists. Kalendāra "Veca un jauna laika grāmata" redaktors (1834-1848), laikraksta "Latviešu Avīzes" redaktors (1835–1849) un Latviešu literārās biedrības („*Lettisch-Literärische Gesellschaft*“) Kurzemes direktors (1839-1849). Rakstnieka Teodora Hermaņa Pantēnija (1843-1915) tēvs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Zaļeniekos 1806. gada 7. martā draudzes mācītāja ģimenē. Studēja teoloģiju Tērbatas universitātē (1826-1829), pēc tam strādāja par mājskolotāju, no 1834. gada rediģēja kalendāru “Veca un jauna laika grāmata”, bija arī vairāku latviešu grāmatu korektors. 

1835. gadā Pantēniju ieņēma darbā par mācītāju Jelgavas Sv. Annas baznīcas latviešu draudzē un tajā pašā gadā viņš kļuva par “Latviešu Avīžu” redaktoru. Publicējās arī Rīgas laikrakstā “Tas Latviešu Draugs”. 1836. gadā viņš organizēja Jelgavas Latviešu lasīšanas biedrību, no 1839. gada bija Latviešu literārās biedrības Kurzemes direktors. Savā draudzē iekārtoja sešas skolas un lūgšanas namu Kalnciemā. 1840. gadā Latviešu literārajā biedrībā ierosināja sagatavot latviešu skolas grāmatas. 

Pantēnija apgādā iznāca vairākas latviešu grāmatas, arī A. Spāģa “Pārcēlējs” (1847).

Miris pēc inficēšanās ar tīfu Jelgavā 1849. gada 20. jūlijā, apbedīts Baložu kapos.

## Darbi
thumb|Latviešu Avīžu ziņa par grāmatu "Vilhelms Pantenius, Jelgavas latviešu draudzes rīta mācītājs" (1850).
* "Pirmais solis uz laimi" (1838) - "Latviešu Avīžu" rakstu apkopojums
* "Otrais solis uz laimi" (1840) - "Latviešu Avīžu" rakstu apkopojums 
* "Pirmā Nieku grāmatiņa, kur nav nieki iekšā" (1846)

## Literatūra
* Rūdolfs Šulcs. "Vilhelms Pantenius, Jelgavas latviešu draudzes rīta mācītājs", Jelgavā 1850.

## Atsauces
Atentāts pret Džonu Kenediju

thumb|Džona Kenedija limuzīns dažas minūtes pirms atentāta
35. ASV prezidents **[[Džons Kenedijs]]** tika **nogalināts atentātā**  plkst. 12.30 pēc vietējā laika (18.30 pēc Griničas laika) *Dealey Plaza*, Dalasā, Teksasas štatā, ASV. Dž. Kenedijs tika nāvējoši sašauts, kamēr atradās prezidenta automašīnā kopā ar sievu Žaklīnu, Teksasas gubernatoru Džonu Koneliju un viņa sievu Nelliju. Dž. Kenedijs ir pēdējais no četriem ASV prezidentiem, kas tikuši nogalināti atentātos (pēc Abrahama Linkolna, Džeimsa Gārfīlda un Viljama Makinlija).

Desmit mēnešus ilgusī *Warren Commission* izmeklēšana laikā no 1963. līdz 1964. gadam tika noslēgta ar slēdzienu, ka atentātu viens pats veicis Lī Hārvijs Osvalds. Savukārt Džeks Rūbijs pēc tam viens pats nogalinājis L. H. Osvaldu.

Atentāts joprojām ir plaši apspriesta tēma sabiedrībā, tāpat pastāv neskaitāmas sazvērestības teorijas, kas min citus atentāta izpildītājus, organizatorus un pasūtītājus.

## Skatīt arī
* Džona Kenedija atentāta sazvērestības teorijas
Galahers

**Galahers** var būt:

* Konors Galahers (*Conor Gallagher*; 2000) ― angļu futbolists;
* Liams Galahers (*Liam Gallagher*; 1971) — angļu mūziķis;
* Noels Galahers (*Noel Gallagher*; 1967) — angļu mūziķis;
* Pīters Galahers (*Peter Gallagher*; 1955) — amerikāņu aktieris.
Preču zīme

thumbnail|upright=1.0|Reģistrētas preču zīmes simbols
**Preču zīme**, arī **firmas zīme**, ir intelektuālā īpašuma veids, kas saistīts ar zīmēm, dizainu, izteiksmēm, lai identificētu kā konkrētu produktu vai pakalpojumu, un atšķirtu to no citiem produktiem vai pakalpojumiem. Visas preču zīmes ir zīmoli, bet ne visi zīmoli ir preču zīmes. Galvenā atšķirība ir tā, ka preču zīmei ir jābūt reģistrētai Patentu un preču zīmju birojā. Zīmols palīdz identificēt produktu un uzņēmumu, savukārt preču zīme palīdz novērst citu personu nelikumīgu preces kopēšanu. Latvijā preču zīmes var reģistrēt Patentu valdē.

Preču zīmi var veidot apzīmējums, kam piemīt atšķirtspēja – tāds raksturīgo īpašību kopums, kas attiecīgo preču vai pakalpojumu patērētājiem nodrošina iespēju atšķirt ar šo preču zīmi marķētās preces vai pakalpojumus no tādiem, kuriem ir cita izcelsme, un to preču zīmju reģistrā var atveidot tā, ka var skaidri un nepārprotami noteikt, kas ir preču zīmes īpašniekam piešķirtās aizsardzības priekšmets.

Preču zīmes var būt:

* vārdiska zīme, ja to veido tikai vārdi vai burti, cipari vai citas standarta tipogrāfiskās zīmes vai to kombinācija;
* figurāla zīme, ja tajā izmantotas nestandarta rakstzīmes, īpaša stilizācija vai izkārtojums, vai grafisks elements vai krāsa. Šajā kategorijā ietilpst zīmes, kas sastāv tikai no grafiskiem elementiem, un zīmes, kas sastāv no vārdiskiem un grafiskiem elementiem;
* telpiska zīme, ja to veido telpisks apjoms, preces vai tās iesaiņojuma forma vai tā šādu objektu ietver (piemēram produkta iepakojums);
* novietojuma zīme, ja to veido īpašais veids, kādā tā novietota uz preces vai piestiprināta pie tās;
* ornamenta zīme, ja to veido tikai regulāri atkārtoti elementi;
* krāsu zīme, ja to veido tikai viena noteikta krāsa bez kontūrām (krāsa pati par sevi) vai krāsu salikums bez kontūrām;
* skaņu zīme, ja to veido noteikta skaņa vai skaņu kombinācija;
* kustību zīme, ja to veido tās elementu kustība vai stāvokļa maiņa vai tā šādus elementus ietver;
* multivides zīme, ja to veido attēla un skaņas kombinācija vai tā šādus elementus ietver;
* hologrāfiska zīme, ja to veido elementi ar hologrāfiskām pazīmēm.

Pasaulē izplatītākās ir vārdiskas un grafiskas preču zīmes.

Reģistrācijai Latvijā (un Eiropā) nevar pieteikt apzīmējumus:

* kuriem ir amorāls, maldinošs vai attiecīgās preces aprakstošs raksturs;
* kurus var sajaukt ar agrākām vai Latvijā (vai Eiropā) plaši pazīstamām citu personu preču zīmēm;
* kuri aizskar trešo personu personiskās tiesības, autortiesības vai komerctiesības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Klemens Bauers

**Klemens Bauers** (; dzimis ) ir slovēņu biatlonists.

Biatlonista karjeru sācis 1996. gadā, kopš 2000. gada ir nacionālās izlases dalībnieks. Piedalījies četrās olimpiskajās spēlēs (, , , ). 2006. gadā Turīnā viņa augstākais sasniegums bija 10. vieta stafetē Slovēnijas izlases sastāvā, savukārt 2010. gadā Vankūverā bija 4. vietas ieguvējs sprinta distancē, sekojošajā iedzīšanā ieņēmis 9. vietu. 2014. gadā Sočos ieņēma 6. vietu stafetes komandas sastāvā.

2012. gada Pasaules čempionātā Slovēnijas izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu jauktajā stafetē.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites
Goliat

***Goliat*** (no  "Goliāts") bija Rumānijas pirmais pavadonis. Tas orbītā tika palaists nesējraķetes *[[Vega (nesējraķete)|Vega]]* pirmajā lidojumā 2012. gada 13. februārī. Pēc ievadīšanas orbītā ar to neizdevās nodibināt sakarus.

Pavadonis izgatavots Bukarestes universitātē ar Rumānijas kosmosa aģentūras atbalstu. Projektu finansēja Rumānijas izglītības ministrija.

*Goliat* ar masu aptuveni 1 kg izgatavots *[[CubeSat]] 1U* formas. Pavadonī bija uzstādīti trīs zinātniskie instrumenti. 3 megapikseļu kamera ***CICLOP*** ar lēcu komplektu paredzēta Zemes virsmas fotografēšanai. Detektors ***DOSE-N*** paredzēts radiācijas mērīšanai kosmiskā aparāta iekšienē. Detektors ***SAMIS*** paredzēts mikrometeorīdu detektēšanai, mērot to trieciena kinētisko enerģiju.

## Lidojuma gaita
*Goliat* tika palaists  10:00 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Vega (nesējraķete)|Vega]]* no Gviānas kosmiskā centra. *Vega*, kas ir vairāku Eiropas valstu kopražojums, šis bija pirmais lidojums. Kopā ar *Goliat* tika palaisti arī pavadoņi *[[LARES]]*, *[[ALMASat-1]]*, *[[XaTcobeo]]*, *[[UniCubeSat-GG]]*, *[[ROBUSTA]]*, *[[e-st@r]]*, *[[MaSat-1]]* un *[[PW-Sat]]*.

26. februārī parādījās informācija par to, ka orbītā *Goliat* nekontrolēti griežas, tam nedarbojas stabilizācijas sistēma.
Pavadonis vienu reizi bija nosūtījis kļūdainu telemetriju, bet sakarus ar to neizdevās nodibināt.
2015. gada 2. janvārī *Goliat* iegāja atmosfērā un sadega.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Goliat'' vietne 
* GOLIAT eoPortal, ESA
* ''Goliat'' Gunter's Space page
Noels Galahers

**Noels Tomass Deivids Galahers** (; dzimis ) ir angļu mūziķis un dziesmu autors, kurš pazīstams kā galvenais ģitārists, piedziedātājs un dziesmu rakstītājs angļu rokgrupā *[[Oasis]]*, kurā darbojās kopā ar brāli Liamu Galaheru. Šobrīd viņš darbojas savā soloprojektā — *[[Noel Gallagher's High Flying Birds]]*.

## Dzīvesgājums
Noels sāka mācīties ģitārspēli jau 13 gadu vecumā. Vēlākajos gados viņš strādāja kā vietējās Mančestras grupas *[[Inspiral Carpets]]* tehniķis un palīgs. Esot ar viņiem koncertturnejā, Noels uzzināja, ka viņa brālis Liams ir izveidojis grupu *[[The Rain]]*, kas vēlāk nomainīja nosaukumu uz *[[Oasis]]*. Pēc atgriešanās Anglijā Liams uzaicināja brāli pievienoties grupai kā ģitāristu un dziesmu rakstītāju.

Grupas debijas albums *[[Definitely Maybe]]* (1994) iezīmēja *[[Oasis]]* ceļu uz slavu. Grupas otrais albums *[[(What's the Story) Morning Glory?]]* sasniedza topu virsotnes vairākās valstīs, bet trešais studijas albums, *[[Be Here Now]]* kļuva par visātrāk pārdoto albumu Lielbritānijas vēsturē. Tomēr 2009. gada 28. augustā Galahers paziņoja, ka pamet grupu, bet jau 23. oktobrī apstiprināja savas solokarjeras uzsākšanu.

Noela un Liama strīdi un mežonīgais dzīvesveids ne vienreiz vien kļuvis par britu dzeltenās preses virsrakstiem. Tomēr par spīti tam, daudzi mūziķi viņu ir atzinuši par "vienu no labākajiem savas paaudzes dziesmu rakstītājiem". 2012. gada 29. februārī saņēma NME balvu kā "Dievam līdzīgs ģēnijs".
Ridberga pussala

**Ridberga pussala** () ir ap 60 km gara un līdz 38 km plata ar ledu klāta pussala Elsvērta Zemes piekrastē Rietumantarktīdā. Austrumos to apskalo Kerola šaurums, kas pussalu atdala no Smailija salas, rietumos — Flederera līcis. Atdala Ingliša krastu austrumos no Braiena krasta rietumos. Nokartēta no ASV Kara flotes 1961.—1966. gadu aerofotogrāfijām un nosaukta par godu ASV Kara flotes Antarktīdas izpētes kuģa *Eltanin* kapteinim Svenam Ridbergam *(Sven Rydberg)*.

## Atsauces
Simons Furkads

**Simons Furkads** (; dzimis ) ir franču biatlonists.

Biatlonista karjeru sācis 1998. gadā, kopš 2001. gada ir nacionālās izlases dalībnieks. Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (, ). 2006. gadā Turīnā viņa augstākais sasniegums bija 31. vieta individuālajā distancē, savukārt 2010. gadā Vankūverā bija 6. vietas ieguvējs stafetes sacensībās Francijas izlases sastāvā. Kopš 2006. gada piedalās Pasaules čempionātos. 2009. gadā izcīnījis zelta medaļu jauktajā stafetē, 2012. gadā — sudraba medaļas 20 km individuālajā distancē un 4×7,5 km stafetē, 2013. gadā — sudraba medaļu 4×7,5 km stafetē.

Viņa brālis Martēns Furkads arī ir biatlonists.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
* Brāļu Furkadu oficiālā mājaslapa
Abū Dabī emirāts

**Abū Dabī Emirāts** (), ir viens no Apvienoto Arābu Emirātu septiņiem emirātiem, kas atrodas valsts rietumu daļā. Emirātu ziemeļos apskalo Persijas līcis. Emirāts robežojas ar Dubaijas emirātu un ar Šārdžas emirātu austrumos.

Emirāta kopējā platība ir 67 340 km², pēc 2024. gada datiem emirātā dzīvo 4 135 985 iedzīvotāji. Tas ir lielākais AAE emirāts un aizņem lielāko daļu valsts teritorijas jeb vairāk kā 87 %. Emirāta administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Abū Dabī, kas ir Apvienoto Arābu Emirātu galvaspilsēta un otrā lielākā pilsēta.
## Atsauces

## Ārējās saites
Andreass Birnbahers

**Andreass Birnbahers** (; dzimis ) ir vācu bijušais biatlonists.

Biatlonista karjeru sācis 1995. gadā. Piedalījies divās ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). 2010. gadā Vankūverā ieguva 5. vietu stafetes sacensībās Vācijas izlases sastāvā. Pasaules čempionātos piedalījās no 2004. gada. Izcīnījis vairākas medaļas — zeltu 2008. gadā jauktajā stafetē, sudrabu 2007. gadā masu startā, kā arī četras bronzas (2008. gadā stafetē, 2012. gadā jauktajā stafetē un vīru stafetē, 2013. gadā stafetē). Karjeru noslēdza 2016. gadā.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites