open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Latvija 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Latvija|Latviju]] [[1994. gada ziemas olimpiskās spēles|1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** pārstāvēja 27 sportisti, 20 vīrieši un 7 sievietes, kas sacentās 6 ziemas olimpiskajos sporta veidos. 1994. gada ziemas olimpiskās spēles norisinājās Norvēģijas pilsētā Lillehammerē no 1994. gada 12. februāra līdz 27. februārim. Šīs bija Latvijas 5. ziemas olimpiskās spēles. 

Labākos rezultātus šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja daiļslidotāju pāris Jeļena Berežnaja un Oļegs Šļahovs, kas izcīnīja 8. vietu. Jeļena Berežnaja nākamajās 1998. gada Nagano ziemas olimpiskajās spēlēs pārstāvēja Krievijas komandu un izcīnīja sudraba medaļu. 

Latvijas karognesējs atklāšanas ceremonijā bija bobslejists Zintis Ekmanis.

## [[Attēls:Speed skating pictogram.svg|25px]] Ātrslidošana

### Sportisti
* Ilonda Lūse

### Rezultāti
; Sievietes

## [[Attēls:Biathlon pictogram.svg|25px]] Biatlons

### Sportisti

* Ilmārs Bricis
* Aivars Bogdanovs
* Oļegs Maļuhins
* Gundars Upenieks
* Ieva Cederštrēma-Volfa

### Rezultāti
; Vīrieši

1 — Par katru nesašauto mērķi tika piešķirta papildus minūte.  2 — Par katru nesašauto mērķi jānoslēpo sods 150 metru garumā.

; Sievietes

1 — Par katru nesašauto mērķi tika piešķirta papildus minūte.  2 — Par katru nesašauto mērķi jānoslēpo sods 150 metru garumā.

## [[Attēls:Bobsleigh pictogram.svg|25px]] Bobslejs

### Sportisti

* Boriss Artemjevs
* Zintis Ekmanis
* Aldis Intlers
* Sandis Prūsis
* Adris Plūksna
* Otomārs Rihters
* Didzis Skuška
* Juris Tone

### Rezultāti

## [[Attēls:Figure skating pictogram.svg|25px]] Daiļslidošana

### Sportisti

* Jeļena Berežnaja
* Oļegs Šļahovs
* Andrejs Vlaščenko

### Rezultāti
; Vīrieši

; Pāri

## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|25px]] Distanču slēpošana

### Sportisti
* Jānis Hermanis
* Ineta Kravale

### Rezultāti
; Vīrieši

; Sievietes

## [[Attēls:Luge pictogram.svg|25px]] Kamaniņu braukšana

### Sportisti

* Agris Elerts
* Iluta Gaile
* Dairis Leksis
* Anna Orlova
* Roberts Suharevs
* Evija Šulce
* Aivis Švāns
* Juris Vovčoks

### Rezultāti
; Vīrieši

; Sievietes

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvija 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs *(Sports reference.com)*
Latvija 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Latvija|Latviju]] [[1992. gada ziemas olimpiskās spēles|1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** pārstāvēja 23 sportisti, 19 vīrieši un 4 sievietes, kas sacentās 6 ziemas olimpiskajos sporta veidos. 1992. gada ziemas olimpiskās spēles notika Francijas pilsētā Albērvilā no 1992. gada 8. februāra līdz 23. februārim. Šīs bija 4. ziemas olimpiskās spēles, kurās startēja Latvijas olimpiskā komanda. Iepriekšējās ziemas olimpiskās spēles, kurās Latvija startēja norisinājās 1936. gadā Garmišā-Partenkirhenē. No 1956. līdz 1988. gadam, kad Latvija atradās Padomju Savienības okupācijā, Latvijas sportisti startējā Padomju Savienības olimpiskajā komandā.

1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs labākos rezultātus Latvijas komandā izcīnīja kamaniņu sporta pāris Aivars Polis un Roberts Suharevs, kas ieguva 11. vietu divnieku sacensībās, kā arī kamaniņu braucēja Anna Orlova, kas ieguva 11. vietu sieviešu vieninieku sacensībās.

Latvijas karognesējs atklāšanas ceremonijā bija bobslejists Jānis Ķipurs. Noslēguma ceremonijā Latvijas karogu nesa frīstaila pārstāvis Dans Jansons.

## Sportistu sadalījums pa sporta veidiem
• — Sportists(-i) startēja vairākos sporta veidos

## [[Attēls:Biathlon pictogram.svg|25px]] Biatlons

### Sportisti

* Aivars Bogdanovs
* Ilmārs Bricis
* Oļegs Maļuhins
* Gundars Upenieks

### Rezultāti
; Vīrieši

1 — Par katru nesašauto mērķi tika piešķirta papildus minūte.  2 — Par katru nesašauto mērķi jānoslēpo sods 150 metru garumā.

## [[Attēls:Bobsleigh pictogram.svg|25px]] Bobslejs

### Sportisti

* Boriss Artemjevs
* Ivars Bērzups
* Zintis Ekmanis
* Aldis Intlers
* Adris Plūksna
* Sandis Prūsis
* Otomārs Rihters
* Juris Tone

### Rezultāti

## [[Attēls:Figure skating pictogram.svg|25px]] Daiļslidošana

### Sportisti

* Konstantīns Kostins
* Alma Lepina

### Rezultāti
; Vīrieši

; Sievietes

## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|25px]] Distanču slēpošana

### Sportisti
* Jānis Hermanis

### Rezultāti
; Vīrieši

## [[Attēls:Freestyle skiing pictogram.svg|25px]] Frīstaila slēpošana

### Sportisti

* Normunds Aplociņš
* Dans Jansons

### Rezultāti
; Vīrieši

## [[Attēls:Luge pictogram.svg|25px]] Kamaniņu braukšana

### Sportisti

* Agris Elerts
* Iluta Gaile
* Anna Orlova
* Aivars Polis
* Roberts Suharevs
* Evija Šulce

### Rezultāti
; Vīrieši

; Sievietes

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvija 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs *(Sports reference.com)*
Latvija 1936. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**Latviju [[1936. gada ziemas olimpiskās spēles|1936. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija pārstāvēta ar 26 sportistiem (23 vīrieši un 3 sievietes) 6 ziemas olimpiskajos sporta veidos. 1936. gada ziemas olimpiskās spēles notika Vācijas pilsētā Garmišā-Partenkirhenē no 1936. gada 6. februāra līdz 16. februārim.

Šis bija pēdējās ziemas olimpiskās spēles, kurās startēja Latvijas komanda, nākamo reizi tas notika pēc Latvijas neatkarības atgūšanas 1992. gada Albērvilas spēlēs.

Šīs bija pirmās olimpiskās spēles, kurās startēja Latvijas hokeja izlase.

Šajās ziemas olimpiskajās spēlēs Latvijas izlase neizcīnīja nevienu olimpisko medaļu, labāko rezultātu sasniedza vīriešu distanču slēpotāju komanda, kas 4x10 km stafetē izcīnīja 13. vietu.

## Sportistu sadalījums pa sporta veidiem
• — Sportists(-i) startēja vairākos sporta veidos

## [[Attēls:Speed skating pictogram.svg|25px]] Ātrslidošana

### Sportisti

* Jānis Andriksons
* Alfons Bērziņš
* Arvīds Lejnieks

### Rezultāti

## [[Attēls:Figure skating pictogram.svg|25px]] Daiļslidošana

### Sportisti

* Verners Auls
* Alise Dzeguze
* Eduards Gešels
* Hildegarde Švarce

### Rezultāti
; Vīrieši

; Sievietes

; Pāri

## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|25px]] Distanču slēpošana

### Sportisti

* Kārlis Bukass
* Herberts Dāboliņš
* Edgars Gruzītis
* Alberts Riekstiņš
* Pauls Kaņeps

### Rezultāti

## [[Attēls:Hockey pictogram.svg|25px]] Hokejs

### Komandas sastāvs

* Aleksejs Auziņš
* Jānis Bebris
* Roberts Bluķis
* Arvīds Jurgens
* Herberts Kuške
* Roberts Lapainis
* Kārlis Paegle
* Ādolfs Petrovskis
* Arvīds Pētersons
* Jānis Rozītis
* Leonīds Vedējs

### Rezultāti
; A grupa

## [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|25px]] Kalnu slēpošana

### Sportisti

* Herberts Bērtulsons
* Askolds Hermanovskis
* Mirdza Martinsone

### Rezultāti
* *DSQ* — Diskvalificēts no sacensībām
* *DNF* — Nefinišēja sacensībās
; Vīrieši 

; Sievietes 

## [[Attēls:Nordic combined pictogram.svg|25px]] Ziemeļu divcīņa

### Sportisti
* Edgars Gruzītis

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvija 1936. gada ziemas olimpiskajās spēlēs *(Sports reference.com)*
Latvija 1928. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**Latviju [[1928. gada ziemas olimpiskās spēles|1928. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** startēja ar 1 sportistu Albertu Rumbu, ātrslidošanā. Šīs bija otrās ziemas olimpiskās spēles, kurās bija pārstāvēta Latvijas komanda. 1928. gada ziemas olimpiskās spēles notika Šveices pilsētā Sanktmoricā no 1928. gada 11. februāra līdz 19. februārim. Alberta Rumbas lielākais panākums šajās olimpiskajās spēlēs bija 14. vieta 1500 metru distancē. 

Alberts Rumba bija arī Latvijas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

## Sportistu sadalījums pa sporta veidiem

## [[Attēls:Speed skating pictogram.svg|25px]] Ātrslidošana

### Sportisti
* Alberts Rumba

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvija 1928. gada ziemas olimpiskajās spēlēs *(Sports reference.com)*
Latvija 1924. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**Latviju [[1924. gada ziemas olimpiskās spēles|1924. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** pārstāvēja divi sportisti divos sporta veidos. 1924. gada ziemas olimpiskās spēles norisinājās Francijas pilsētā Šamonī no 1924. gada 25. janvāra līdz 5. februārim. Šīs bija pirmās ziemas olimpiskās spēles, kurās piedalās Latvijas olimpiskā komanda. Šajās olimpiskajās spēlēs Latvijas sportisti neizcīnīja medaļas. Lielākos panākumus guva Alberts Rumba, kas ātrslidošanā ieņēma 7. vietu. 

Latvijas karognesējs atklāšanas ceremonijā bija slēpotājs Roberts Plūme.

[thumb|180px|Alberts Rumba un [Roberts Plūme (nes Latvijas karogu) 1924. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Šamonī.]]

## Sportistu sadalījums pa sporta veidiem

## [[Attēls:Speed skating pictogram.svg|25px]] Ātrslidošana

### Sportisti
* Alberts Rumba 

### Rezultāti

## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|25px]] Distanču slēpošana

### Sportisti
* Roberts Plūme

### Rezultāti

## Atsauces
 

## Ārējās saites
* Latvija 1924. gada ziemas olimpiskajās spēlēs *(Sports reference.com)*
Latvija 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Latvija|Latviju]] [[2002. gada ziemas olimpiskās spēles|2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** pārstāvēja 47 sportisti, 21 vīrieši un 8 sievietes, kas sacentās 8 ziemas olimpiskajos sporta veidos. 2002. gada ziemas olimpiskās spēles notika ASV pilsētā Soltleiksitijā no 2002. gada 8. februāra līdz 24. februārim. Šīs bija 7. ziemas olimpiskās spēles, kurās startēja Latvijas olimpiskā komanda. Pār vairāku dekāžu pārtraukuma olimpiskajās spēlēs piedalījās arī Latvijas hokeja izlase.

Latvijas sportisti neizcīnīja nevienu medaļu. Lielākos panākumus guva Sanda Prūša vadītā četrinieku ekipāža bobslejā, kas ieņēma 7. vietu.

Latvijas karognesējs atklāšanas ceremonijā bija hokejists Harijs Vītoliņš.

## Sportistu sadalījums pa sporta veidiem

## [[Attēls:Speed skating pictogram.svg|25px]] Ātrslidošana

### Sportisti
Ilonda Lūse

### Rezultāti
; Sievietes

## [[Attēls:Biathlon pictogram.svg|25px]] Biatlons

### Sportisti

* Anžela Brice
* Ilmārs Bricis
* Oļegs Maļuhins
* Jēkabs Nākums
* Gundars Upenieks

### Rezultāti
; Vīrieši

1 — Par katru nesašauto mērķi tika piešķirta papildus minūte.  2 — Par katru nesašauto mērķi jānoslēpo sods 150 metru garumā.

; Sievietes

1 — Par katru nesašauto mērķi tika piešķirta papildus minūte.  2 — Par katru nesašauto mērķi jānoslēpo sods 150 metru garumā.

## [[Attēls:Bobsleigh pictogram.svg|25px]] Bobslejs

### Sportisti

* Guntars Bumbulis
* Intars Dīcmanis
* Gatis Gūts
* Jānis Ozols
* Sandis Prūsis
* Māris Rozentāls
* Mārcis Rullis
* Jānis Silarājs

### Rezultāti
; Vīrieši

## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|25px]] Distanču slēpošana

### Sportisti
* Juris Ģērmanis

### Rezultāti
; Vīrieši

* *Q* — kvalificējās nākamajam posmam

1 — izejas laiks, balstās uz 10 kilometru klasiskā stila rezultātu.

## [[Attēls:Hockey pictogram.svg|25px]] Hokejs

### Sportisti

* Kaspars Astašenko
* Aleksandrs Beļavskis
* Igors Bondarevs
* Aigars Cipruss
* Vjačeslavs Fanduls
* Viktors Ignatjevs
* Artūrs Irbe
* Aleksandrs Kerčs
* Rodrigo Laviņš
* Aleksandrs Macijevskis
* Edgars Masaļskis
* Andrejs Maticins
* Sergejs Naumovs
* Aleksandrs Ņiživijs
* Sandis Ozoliņš
* Grigorijs Panteļejevs
* Aleksandrs Semjonovs
* Sergejs Seņins
* Kārlis Skrastiņš
* Oļegs Sorokins
* Leonīds Tambijevs
* Atvars Tribuncovs
* Harijs Vītoliņš

### Rezultāti
; *[[Hokejs 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs - vīrieši|Vīriešu turnīrs]]* — **9. vieta**
;; A grupa — Grupu turnīrs

;; Mierinājuma kārta (cīņa par 9. vietu)

## [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|25px]] Kalnu slēpošana

### Sportisti
* Ivars Ciaguns

### Rezultāti
; Vīrieši
* *DNF* — Nefinišēja sacensībās

## [[Attēls:Luge pictogram.svg|25px]] Kamaniņu braukšana

### Sportisti

* Sandris Bērziņš
* Ivars Deinis
* Iluta Gaile
* Anna Orlova
* Guntis Rēķis
* Mārtiņš Rubenis
* Nauris Skraustiņš
* Maija Tīruma

### Rezultāti
; Vīrieši

; Sievietes

## [[Attēls:Skeleton pictogram.svg|25px]] Skeletons

### Sportisti
* Tomass Dukurs

### Rezultāti
; Vīrieši

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvija 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs *(Sports reference.com)*
Latvija 1992. gada olimpiskajās spēlēs

**Latvija 1992. gada olimpiskajās spēlēs** var būt:
* Latvija 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
* Latvija 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Juris Tone

**Juris Tone** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu vieglatlēts un bobslejists, tagad uzņēmējs. Pašreizējais Latvijas rekordists 4x100 m stafetes skrējienā, bijis rekordists tāllēkšanā. Kā bobslejists — stūmējs Jāņa Ķipura, Sanda Prūša un Zinta Ekmaņa vadītajās ekipāžās, Olimpisko spēļu medaļas ieguvējs.
 
## Biogrāfija
### Vieglatlētika
Sportista karjeru sācis vieglatlētikā, skrējis sprintu un lēcis tālumā. Karjeras laikā astoņas reizes uzvarēja Latvijas čempionātā, bijis Latvijas rekordists: tāllēkšanā (8,07 m, rekords noturējās 33 gadus no 1983. līdz 2016. gadam, kad to pārspēja Elvijs Misāns) un 4×100 m stafetes skrējienā, kas nav pārspēts joprojām (39,31 s). Divus gadus bija pārtraucis trenēties tāllēkšanā vēdera muskuļa traumas dēļ, pēc atgriešanās vairs neuzrādīja tik labus rezultātus. Izcīnījis trešo vietu PSRS čempionātā Uzbekijas sastāvā 4×100 m stafetē. Deviņas reizes uzvarējis Latvijas PSR čempionātā vieglatlētikā dažādās disciplīnās (100 m, tāllēkšana, 4×100 m stafete, 100 m telpās).

### Bobslejs
Uz bobsleju pārgāja 1986. gadā, taču neilgu brīdi paralēli piedalījās arī vieglatlētikas sacensībās. Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). 1988. gadā Kalgari bija stūmējs J. Ķipuram četriniekos kopā ar Gunti Osi un Vladimiru Kozlovu. Sacensībās tika izcīnīta 3. vieta. Nākamajās Olimpiskajās spēlēs Albērvilā bija stūmējs S. Prūša četrinieka ekipāžā kopā ar Ivaru Bērzupu un Adri Plūksnu. Sacensībās tika ieņemta 14. vieta (augstākais Latvijas sportistu sasniegums šajās Olimpiskajās spēlēs). 1994. gadā Lillehammerē kopā ar Otomāru Rihteru un A. Plūksnu stūma S. Prūša četrinieku un ieņēma 19. vietu. 1990. gadā kopā ar Z. Ekmani kļuva par Eiropas vicečempionu divniekos. Divas reizes kļuva par PSRS čempionu (1987, 1990).

2010. gada nogalē. J. Tone paziņoja par gatavību pārdot savu Olimpisko spēļu medaļu, lai palīdzētu finansēt Latvijas paralimpiskās vienības piecu sportistu dalību Pasaules čempionātā vieglatlētikā.

Viņa meita Santa arī bijusi tāllēcēja (6,01 metrs), precējusies ar barjerskrējēju Staņislavu Olijaru.

Pašlaik nodarbojas ar celtniecības projektu attīstību.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Eva Laru

**Eva Marija Laru** (; dzimusi **Eva Marija Laruja** (*Eva Maria LaRuy*) ) ir amerikāņu aktrise un modele. Viņa vislabāk ir pazīstama ar dakteres Marijas Santušas lomu seriālā *[[All My Children]]* un detektīves Natālijas Boavistas lomu seriālā "CSI Maiami". Aktrises karjeru sākusi sešu gadu vecumā. Jaunietes gados viņai bija veiksmīga modeles karjera, uzvarēja vairākos skaistumkonkursos. E. Laru ir Džeinas Fondas trešās pakāpes māsīca.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Anna Mīrsa

**Anna Mīrsa** (; dzimusi ) ir bijusī austrāliešu treka riteņbraucēja.

Ar riteņbraukšanu sākusi nodarboties 11 gadu vecumā 1994. gadā. Arī viņas māsa Kerija ir riteņbraucēja, bijusi Pasaules un Nāciju Sadraudzības spēļu medaļniece.

Piedalījusies četrās Olimpiskajās spēlēs (, , , ). 2004. gadā Atēnās viņa izcīnīja zeltu 500 metru hītā un bronzu sprinta distancē, savukārt pēc četriem gadiem izcīnīja sudraba medaļu sprintā. 2012. gadā Londonā A. Mīrsa izcīnīja zeltu sprintā un bronzu komandu sprintā. 2016. gadā Riodežaneiro izcīnīta bronzas medaļa keirinā. Pasaules čempionātos izcīnījusi 11 zelta, 9 sudraba un 6 bronzas medaļas. Nāciju Sadraudzības spēlēs izcīnījusi piecas zelta, divas sudraba un vienu bronzas medaļu.

2008. gada janvārī keirina sacensībās ASV viņa smagus savainojumus (mugurkauls un plecs), tomēr jau pēc apmēram 6 mēnešiem atgriezās sacensību apritē un startēja Pekinas Olimpiskajās spēlēs.

2016. gada 16. oktobrī paziņoja par sportistes karjeras beigšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Raiens Marijs

**Raiens Marijs** (; dzimis 1993. gada 27. septembrī) ir kanādiešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2020) spēlē Nacionālās hokeja līgas vienībā Ņūdžersijas "Devils".

## Spēlētāja karjera
Marijs "Silvertips" sastāvā spēlē jau kopš 2008.—09. gada sezonas izskaņas, 2011.—12. un 2012.—13. gada sezonās pildot arī tās komandas kapteiņa funkcijas.

2013.—14. gada sezonu Marijs aizvadīja jau NHL vienībā Kolumbusas "Blue Jackets". Tās sastāvā Marijs spēlēja nākamās septiņas sezonas.

Kanādas izlases rindās spēlējis 2012. un 2016. gada Pasaules čempionātos, 2016. gadā izcīnot zelta medaļas. Spēlējis arī 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem, kā arī divos Pasaules U-18 čempionātos.

## Ārējās saites
Karols Papulijs

**Karols Papulijs** (, *Karolos Papoulias*; dzimis , miris ) bija Grieķijas politiķis. No 2005. līdz 2015. gadam bijis Grieķijas prezidents.

Karols Papulijs izglītību ieguva Atēnu, Milānas un Kelnes universitātēs. Viņš bija viens no partijas "Panhellēnistiskā sociālistiskā kustība" dibinātājiem. Partijā ieņēma dažādus amatus. 1977. gadā ievēlēts Grieķijas parlamentā, kurā bijis līdz pat 2004. gadam, kad tika izvirzīts prezidenta amatam. Divkārt bijis valsts ārlietu ministrs ( — ;  — ).

 Karols Papulijs tika ievēlēts par Grieķijas prezidentu, amatā stājās , nomainot Konstantinu Stefanopulu. 2010. gada februārī pārvēlēts šajā amatā. 2015. gada 13. martā viņu prezidenta amatā nomainīja Prokopis Pavlopuls.

## Ārējās saites
* Mājaslapa
Alekss Galčeņuks

**Alekss Galčeņuks** (; dzimis 1994. gada 12. februārī) ir baltkrievu izcelsmes ASV hokejists, centra uzbrucējs. Kopš 2024. gada spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Habarovskas "Amur" rindās.

## Spēlētāja karjera
2010. gadā hokejists pievienojās Ontārio hokeja līgas kluba Sarnijas "Sting" rindām, savu pirmo OHL sezonu noslēdzot līgas rezultatīvāko spēlētāju divdesmitniekā. 2011.—12. gada sezonas ievadā Galčeņuks guva smagu traumu, kuras dēļ sezonas gaitā aizvadīja vien astoņas spēles. 2012. gada NHL draftā Galčeņuku ar kopējo trešo numuru izvēlējās Monreālas "Canadiens". 2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā turpināja spēlēt "Sting" rindās, taču NHL sezonai sākoties Galčeņuks 48 spēles aizvadīja jau Monreālas "Canadiens" rindās.

2019. gadā tika aizmainīts uz Pitsburgas "Penguins", savukārt 2020. gada februārī nonāca jau Minesotas "Wild" sastāvā. Vēlāk spēlējis gan Otavas "Senators", gan Toronto "Maple Leafs", gan "Coyotes", gan arī Kolorādo "Avalanche" komandā. 2023. gada vasarā ticis apcietināts par izraisītu avāriju un pretošanos policijai. Pēc tā Galčeņuks pārcēlās uz Krieviju, pievienojotes KHL komandai Sanktpēterburgas SKA. Sezonu vēlāk pārcēlies uz Habarovskas "Amur".

ASV hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļas 2013. gada Pasaules čempionātā. Izšķirošajās bronzas medaļas spēlē pret Somiju tieši Galčeņuks bija tas, kurš pēcspēles metienu sērijā guva uzvaru nesošos vārtus.

## Spēlētāja statistika
### Klubu statistika

### Izlases statistika

## Ārējās saites
Guntis Indriksons

**Guntis Indriksons** (dzimis  Vilpulkas ciemā) ir Latvijas uzņēmējs un futbola funkcionārs. Viņš ir uzņēmumu grupas "Skonto" izveidotājs un bijušais īpašnieks.

1983. gadā pabeidzis studijas Latvijas Valsts universitātes Juridiskajā fakultātē. Laikā no 1981. līdz 1990. gadam viņš strādāja VDK Maskavā un Rīgā. 1990. gadā G. Indriksons izveidoja savu uzņēmumu grupu "Skonto" un līdz 2011. gadam bija tās ģenerāldirektors. Laikā no 1991. līdz 2012. gadam bija FK Skonto prezidents.

Izveidojis un ilgus gadus bijis īpašnieks futbola klubam "Skonto". 1996. gadā kļuva par Latvijas Futbola federācijas prezidentu, šo amatu ieņemot līdz pat 2018. gada 27. aprīlim.

## Atsauces
Liņs Daņs

**Liņs Daņs** (, ; dzimis ) ir ķīniešu badmintonists. Viņš tiek uzskatīts par visu laiku izcilāko badmintonistu. Liņs ir vienīgais badmintonists, kas uzvarējis visos deviņos lielajos turnīros, tai skaitā Olimpiskajās spēlēs, Pasaules čempionātā, Pasaules kausā, Āzijas spēlēs un Āzijas čempionātā.

Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). 2004. gadā Atēnās viņš izstājās jau pirmajā kārtā, taču pēc četriem gadiem savā dzimtenē Pekinā izcīnīja zelta medaļu, ko atkārtoja arī 2012. gadā Londonā. Ar panākumiem startējis arī citās sacensībās — piecas reizes uzvarējis Pasaules čempionātā, divas reizes — Pasaules kausā, četras reizes — Āzijas spēlēs.

Precējies ar badmintonisti Sji Sjinfanu, arī viņa ir bijusi pasaules ranga līdere, 2008. gada Pekinas Olimpisko spēļu vicečempione vienspēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Into the Void

***Into the Void*** var būt:
* ''Into the Void'' (''Black Sabbath'' dziesma),
* ''Into the Void'' (''Nine Inch Nails'' dziesma).
Indriksons

**Indriksons** ("Indriķa dēls", no personvārda Indriķis; sieviešu dzimtē Indriksone) ir latviešu uzvārds, variants **Heinrihsons**. 
Līdzīgas cilmes uzvārdi sastopami arī igauņiem
   
## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Arnolds Indriksons (1893—1941), virsnieks un vieglatlēts, piedalījās 1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Stokholmā
* Emīls Indriksons (2006), skeletonists
* Guntis Indriksons (1955), uzņēmējs un futbola funkcionārs
* Guntars Indriksons, futbola funkcionārs
Somāļu valoda

**Somāļu valoda** (*af-Soomaali*) ir afroaziātu saimes kušītu atzara valoda. Neskatoties uz dažādiem reģionālajiem dialektiem, tā ir Somālijas oficiālā valoda un ir saprotama visā valstī. Pilsoņu kara dēļ somāļu valodā runājošie ir izplatījušies pa visu pasauli. Precīzs šīs valodas runātāju skaits nav zināms, taču tiek lēsts, ka kopējais skaits ir aptuveni 15-25 miljoni. 

1973. gadā latīņu alfabēts oficiāli tika pieņemts par somāļu valodas rakstības veidu, lai gan izplatīts ir arī arābu alfabēts. Līdz tam somāļu valoda tikpat kā nebija pierakstāma.

Somālijā otra oficiālā valoda ir arābu valoda, kas ir izplatīta valsts ziemeļos un piekrastes pilsētās. Tā ietekmēja somāļu valodu, tiek sastopami galvenokārt aizguvumi no reliģijas jomas. Ir arī aizguvumi no angļu un itāļu valodas. 

## Vikipēdija somāļu valodā
Vikipēdijā pastāv somāļu valodas sadaļa, kas pirmo reizi rediģēta 2004. gadā. 2024. gada 18. maijā šajā sadaļā bija 7 978 raksti.

## Ārējās saites
Jaunkalsnava (stacija)

**Jaunkalsnava** ir dzelzceļa stacija līnijā Pļaviņas—Gulbene. Tā atrodas Jaunkalsnavas ciemā Kalsnavas pagastā. Stacijā pastāv kā pasažieru, tā kravas satiksme, kuras apjomi gan ir nelieli. Stacijā pietur dīzeļvilcieni maršrutos Rīga—Madona un Rīga—Gulbene. Stacijai pieslēdzas pievedceļš uz Kalsnavas spirta rūpnīcu, kā arī netālu no Pļaviņu virziena sliežu izvērsuma atzarojas līnija Jaunkalsnava—Veseta. 

No 2021. gada 1. jūnija atjaunota regulāra pasažieru satiksme caur Jaunkalsnavu līdz Gulbenei piektdienās, sestdienās un svētdienās (atpakaļ uz Rīgu divas reizes sestdienās un vienreiz svētdienās). Savukārt līdz Madonai caur Jaunkalsnavu satiksme nodrošināta katru dienu.

## Vēsture
Stacija Jaunkalsnavā ierīkota reizē ar dzelzceļa līnijas Pļaviņas—Valka uzbūvēšanu. Agrāk no stacijas bija atzars līdz smilšu karjeram pie Aronas upes, kā arī šaursliežu atzars, kas beidzās pie Aiviekstes. 20. gadsimta 80. gados no stacijas uzbūvēts atzars uz Vesetas grants karjeru.

Kopš 2015. gada 2. februāra dīzeļvilciens Rīga—Madona kursēja tikai 2 reizes nedēļā — piektdienas un svētdienas vakaros, bet atpakaļ no Madonas uz Rīgu sestdienas un pirmdienas agros rītos.

2018. gadā caur Jaunkalsnavu kursēja 2 maršruta Rīga—Gulbene—Rīga reisi — 1. septembrī uz pasākumiem "Bānīša svētki", "Bānītim 115" un izglītojošā un interaktīvā centra "Dzelzceļš un Tvaiks" atvēršana Gulbenes dzelzceļa stacijā un 1./2. jūlijā, lai atvieglotu nokļūšanu Rīgā Dziesmu un deju svētku dalībniekiem (šis reiss Jaunkalsnavā nepieturēja).

2019. gadā caur Jaunkalsnavu notika 3 dīzeļvilciena Rīga—Madona—Gulbene reisi: 18. maijā, 27. jūlijā un 7. septembrī (uz Bānīša 116. gadadienas svētkiem).

Kopš 2019. gada 8. jūnija Madonas virzienā caur Jaunkalsnavu bija izmainīts kustības saraksts — uz Madonu piektdienu vakaros, atpakaļ uz Rīgu sestdienu rītos, bet svētdienās reiss turp un atpakaļ.

2020. gadā caur Jaunkalsnavu notika 2 dīzeļvilciena Rīga—Madona—Gulbene reisi: 25. jūlijā (uz Gulbenes pilsētas svētkiem) un 5. septembrī (uz Bānīša 117. gadadienas svētkiem).

## Attēlu galerija

Attēls:Jaunkalsnavas stacija 14.JPG|Madonas virziena sliežu izvērsums
Attēls:Jaunkalsnavas stacija 21.JPG|Jaunkalsnavas stacijas ēka
Attēls:Jaunkalsnavas stacija 32.JPG|Dīzeļvilciens pie stacijas perona
Attēls:Jaunkalsnavas stacija 19.JPG|Rezerves sliedes Jaunkalsnavas stacijā
Attēls:Jaunkalsnavas stacija 11.JPG|Sliežu ceļi Jaunkalsnavas stacijā
Attēls:Jaunkalsnavas stacija 01.JPG|Vesetas tilts pie Jaunkalsnavas stacijas (fonā Kalsnavas spirta rūpnīca)
Attēls:Jaunkalsnavas stacija 17.JPG|Luksofori Madonas virziena sliežu izvērsumā
Attēls:Jaunkalsnavas stacija 03.JPG|Pļaviņu virziena sliežu izvērsums
Attēls:Jaunkalsnavas stacija 24.JPG|Puķu dobe, noformēta kā vilciens
Attēls:Dīzeļvilciens DR1AM-291.1.png|Dīzeļvilciens Jaunkalsnavā


## Ārējās saites

* Jaunkalsnavas stacija ar atzaru uz spirta rūpnīcu PSRS Ģenerālštāba topogrāfiskajā kartē 
* Jaunkalsnavas stacijas fotogrāfijas 
* Pasažieru vilciens pienāk Jaunkalsnavas stacijā (video)

## Atsauces
Antra Stafecka

**Antra Stafecka-Niedra** (dzimusi **Antra Stafecka** ) ir latviešu dziedātāja. 2008. gadā piedalījās TV3 šovā "Koru kari" Lielvārdes Violetā kora sastāvā. 2012. gada sākumā Stafecka uzsāka dalību Televīzijas mūzikas realitātes šovā "OKartes skatuve 2". Neskatoties uz veiksmīgo sniegumu, vairākām izdotām oriģināldziesmām un vairākām uzvarām koncertos, dziedātāja veselības problēmu dēļ šovu pameta. 2012. gada aprīlī Stafecka piedalījās arī "Jaunais vilnis 2012" atlasē. 2013. gadā Antra Stafecka piedalījās Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālajā atlasē "Dziesma 2013" ar dziesmu *When You Are With Me*, finālā ieņēma 4. vietu. 2015. gadā Antra arī piedalījās Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālajā atlasē "Supernova 2015" ar dziesmu "*It's The Night*", bet finālā neiekļuva.

No 2013.gada uzsāka muzikālu sadarbību ar grupu "Otra Puse", izdodot pirmo singlu "Uzzīmē mani". Pēc tam seko vairākas dziesmas kā "Kopā", "Es Tev", "Tavās rokās" u.c. Notikušas vairākas kopīgas koncerttūres pa Latviju.

Izdoti divi solo albumi — "Vientuļā zvaigzne" un "26 un viss".

## Atsauces
Veseta (stacija)

**Veseta** ir  līnijas Jaunkalsnava—Veseta galastacija. Tā atrodas Aizkraukles novada Vietalvas pagastā, Vesetas grants karjera teritorijā. Stacija paredzēta tikai kravas satiksmei (grants iekraušanai). 2014. gadā no stacijas paredzēta papildu pievedceļa izbūve A/S "RAFAELLO" īpašumā esošās karjera daļas apkalpošanai.

## Vēsture
Stacija ierīkota 20. gadsimta 80. gados, kad no Jaunkalsnavas stacijas uzbūvēts atzars grants vešanai.

## Attēlu galerija

Attēls:Vesetas stacija 02.JPG|Vesetas stacija un karjers
Attēls:Vesetas stacija 04.JPG|Vesetas stacijas strupceļš
Attēls:Vesetas stacija 01.JPG|Pārbrauktuve pie Vesetas stacijas (autoceļš Koknese—Jāņukalns)


## Ārējās saites
* Vesetas stacija 2010. gadā
*  

## Atsauces
Bļugers

**Bļugers** var būtː

* Anatolijs Bļugers (1926—2007) — Latvijas ebreju ārsts infektologs un hepatologs;
* Teodors Bļugers (dzimis 1994. gadā) — latviešu hokejists.
Silvestrs I

**Pāvests Silvestrs I** () no  līdz savai nāvei  bija Romas pāvests.

Par Silvestru I ir zināms ļoti maz. Viņa pontifikāta laikā tika uzbūvētas vairākas lielas baznīcas, tai skaitā Svētā Pētera bazilika. Viņš ir astotais visilgāk par Romas pāvestu bijušais cilvēks Vatikāna vēsturē (21 gads, 11 mēneši un 1 diena). Rietumos Svētā Silvestra liturģiskie svētki notiek .

## Atsauces
* Katoļu enciklopēdija 

## Ārējās saites
Sauthemptona

**Sauthemptona** (, ) ir lielpilsēta un unitārā pašvaldība Anglijā, Apvienotajā Karalistē, Hempšīras ceremoniālās grāfistes lielākā pilsēta. Arheoloģiskie atradumi liecina, ka pilsētas teritorija bijusi apdzīvota jau pirms akmens laikmeta. Pilsēta atrodas 120 km attālumā no Londonas un 30 km attālumā no Portsmutas. Tajā atrodas liela osta. Kopā ar Portsmutu veido metropoles apgabalu; ar kopējo iedzīvotāju skaitu lielāku nekā viens miljons šis ir viens no apdzīvotākajiem metropoles apgabaliem Apvienotajā Karalistē. Nozīmīgākie darba devēji pilsētā ir Sauthemptonas Universitāte, Sauthemptonas lidosta, *[[Ford]] Transit* rūpnīca, kā arī vairāki citi uzņēmumi. Sauthemptonā ir bāzēts Anglijas Premjerlīgas futbola klubs *[[Southampton FC]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Spānijas Impērija

**Spānijas [[Impērija]]** () sastāvēja no teritorijām un kolonijām, ko pārvaldīja Spānija. 

Spānijas Impērija pastāvēja no Lielajiem ģeogrāfiskajiem atklājumiem un bija viena no pasaules pirmajām globālajām impērijām. Hābsburgu laikā Spānija sasniedza politiskās un ekonomiskās varas augstāko punktu, tādējādi tā kļuva par galveno globālo varu. Tās izveidošana 15. gadsimtā iesāka mūsdienu globālo laikmetu piecus gadsimtus ilgo Eiropas dominanci pasaulē. Spānijas ārpus Eiropas esošie teritoriālie pārvaldījumi pastāvēja no pirmajiem braucieniem uz Ameriku 1492. gadā līdz pēdējo Āfrikas valstu neatkarības iegūšanai 1970. gados. Šodien Spānijai ir tikai Kanāriju Salas un divi anklāvi Ziemeļāfrikas piekrastē — Seuta un Melilja, kas administratīvi ir tās daļa.

## Teritoriālās pretenzijas pēc 1975. gada
thumb|Seutas karte ar Perehilu kreisajā pusē
Marokai ir teritoriālas pretenzijas uz Seutu, Melilju un citām Spānijas suverēnajām teritorijām, kas ir daļa no tā dēvētās Lielās Marokas izveides idejas. Marokas policija un militārie spēki 2002. gada 11. jūlijā okupēja Perehilas salu, kurus pēc tam operācijas *Romeo Sierra* ietvaros izspieda Spānijas armija.

## Ārējās saites
Stomatoloģija

thumb|Stomatologa apmeklējums
**Stomatoloģija** ir medicīnas nozare, kas nodarbojas ar mutes dobuma, žokļu un blakus esošo un ar tām saistīto vietu slimību izpēti un ārstēšanu. Svarīga stomatoloģijas sadaļa ir **zobārstniecība** (dažreiz terminu "zobārstniecība" lieto kā sinonīmu stomatoloģijai). Tiek uzskatīts, ka stomatoloģija ir vajadzīga cilvēka pilnīgai veselībai kopumā. Ārstus, kas nodarbojas ar stomatoloģiju, sauc par stomatologiem. Parasti stomatologiem ir viens vai vairāki palīgi, lai nodrošinātu kvalitatīvāku mutes veselības pakalpojumu sniegšanu. Pirmā stomatologu skola tika dibināta ASV, Ohaio štatā 1828. gada februārī, pašlaik tur atrodas stomatoloģijas muzejs. Indas ielejas civilizācijā stomatoloģija ir pastāvējusi jau kopš 7. gadu tūkstoša pirms mūsu ēras.

## Atsauces
Teodors Bļugers

**Teodors Bļugers**, Ziemeļamerikā pazīstams arī kā ***Teddy Blueger****,* (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā, Latvijas jaunatnes un pieaugušo izlašu dalībnieks. Pašlaik (2026) pārstāv Nacionālās hokeja līgas klubu Vankūveras "Canucks".

## Dzīvesɡājums
Dzimis 1994. gadā Rīgā jurista Valentīna Bļugera un viņa sievas Janas ģimenē, vectēvs ārsts Anatolijs Bļugers.  Mācījās Latvijas Starptautiskajā skolā, tad Šatukas-Sentmerijas (*Shattuck-Saint Mary's*) skolā Fariboltā, Minesotas štatā. Bļugers spēlēja savas skolas hokeja komandā no 2009. līdz 2012. gadam.
2009.—2010. gada sezonā spēlēja *Midget* līgas komandā *Shattuck St. Mary's U16*, taču jau nākamajā sezonā spēlēja ASV hokeja līgas (USHS) klubā *Shattuck St. Mary's Midget Prep*, kur aizvadīja arī 2011.—2012. gada sezonu.

## NHL karjera
2012. gada NHL draftā viņu Pitsburgas "Penguins" izraudzījās ar kopējo 52. kārtas numuru drafta otrajā kārtā. Bļugers kļuva par visu laiku trešo visaugstāk draftēto latviešu hokejistu pēc Zemgus Girgensona (2012. gadā tika izvēlēts ar 14. numuru) un Sanda Ozoliņa (1991. gadā tika izvēlēts ar 30. numuru).

2012. gada rudenī uzsāka mācības Minesotas Štata universitātē, spēlējot tās komandā arī NCAA čempionātā. 2015.—16. gada sezonā bija komandas rezultatīvākais spēlētājs un tika iekļauts arī NCAA simboliskajā izlasē. 2016. gada 23. martā noslēdza divu gadu līgumu ar NHL vienību Pitsburgas "Penguins" un līdz sezonas beigām uz pārbaudes laiku pievienojās AHL klubam Skrentonas "Penguins". Arī turpmākās sezonas Bļugers aizvadīja Skrentonas "Penguins" rindās. Lai gan 2018. gada februārī tika izsaukts uz Pitsburgas "Penguins" un tās sastāvā bija desmit dienas, nevienā NHL spēlē uzbrucējs laukumā tā arī nedevās. 2019. gada janvāra beigās vēlreiz tika izsaukts uz Pitsburgas "Penguins" un šīs komandas sastāvā debitēja NHL 2019. gada 30. janvārī. Savā otrajā NHL spēlē pret Otavas "Senators" guva savus pirmos vārtus šajā līgā. Īsi pirms regulārās sezonas izskaņas vairākas spēles aizvadīja komandas otrajā maiņā kopā ar Jevgeņiju Malkinu un Filu Keselu. Nākamo sezonu Bļugers jau pilnībā aizvadīja NHL, tās lielāko daļu spēlējot "Penguins" ceturtās maiņas centra pozīcijā. 2020.—21. gada sezonā visbiežāk spēlēja kā trešās maiņas centra uzbrucējs.

2023. gada 1. martā Bļugeru aizmainīja uz Vegasas "Golden Knights". 2023. gada 13. jūnijā kļuva par Stenlija kausa ieguvēju. Stenlija kausa finālsērijā laukumā nedevās, bet izslēgšanas spēlēs kopumā aizvadīja sešas spēles, gūstot divus rezultativitātes punktus.  noslēdza viena gada līgumu ar Vankūveras "Canucks".

## Latvijas hokeja izlasē
Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlēja 2012., 2013. un 2014. gada Pasaules čempionātos junioriem, kā arī 2017., 2018. un 2019. gada pasaules čempionātos.

## Karjeras statistika
### Klubu karjera

### Izlase

## Atsauces

## Ārējās saites
Paranoid

***Paranoid*** var būt:
* ''Paranoid'' (albums) — *Black Sabbath* albums,
** ''Paranoid'' (dziesma) — albuma tituldziesma,
* ''Paranoid'' (Kanje Vesta dziesma) — Kanje Vesta dziesma.
Spīgana (stacija)

**Spīgana** ir iekonservēts dzelzceļa pieturas punkts līnijā Pļaviņas—Gulbene. Tas atrodas Aizkraukles novada Aiviekstes pagastā un tā tuvumā nav lielāku apdzīvotu vietu (tuvākā ir Ķūģi 3 km attālumā). Spīganā pieturēja dīzeļvilcieni maršrutā Rīga—Madona. Kopš 2015. gada 2. februāra dīzeļvilciens Rīga—Madona kursē tikai 2 reizes nedēļā — piektdienas un svētdienas vakaros, bet atpakaļ no Madonas uz Rīgu sestdienas un pirmdienas agrajos rītos. Madonas dīzeļvilciens no 2015. gada 28. marta agrā rīta vairs nepietur Spīganā, līdz ar to pieturu var uzskatīt par slēgtu. Līdz mūsdienām pieturā saglabājies tikai perons, stacijas ēkas drupas pilnībā novāktas 2018. gadā.

## Vēsture
Spīganas pietura ierīkota 1934. gadā.

## Attēlu galerija

Attēls:Spīganas stacija 01.JPG|Spīganas stacijas ēkas atliekas
Attēls:Spīganas stacija 02.JPG|Dzelzceļa pārbrauktuve pie Spīganas stacijas (ceļš V925 no Ķūģiem)


## Atsauces

## Ārējās saites

* Spīganas pieturas fotogrāfijas 
* Dīzeļvilciens Nr.604 Rīga-Gulbene p.p. "Spīgana" (video)
1246. gads

**1246. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 15. jūnijs — notika kauja pie Leitas upes starp Ungārijas karalisti un Austrijas hercogisti, kurā krita pēdējais Babenbergu dinastijas Austrijas hercogs Frederiks II.

### Nezināms datums

## Dzimuši

## Miruši
* 25. februāris — Dāvis II Livelīns, Velsas princis (dzimis ap 1215. gadu)
* 31. maijs — Izabella no Agulēmas, Anglijas karaliene, karaļa Džona Plantanegeta sieva (dzimusi ap 1188. gadu)
* 15. jūnijs — Frederiks II Babenbergs, Austrijas hercogs (dzimis 1211. gadā)
* 16. jūnijs — svētais Lutgards, flāmu svētais (dzimis 1182. gadā)
* 20. septembris — Mihails Vsevolodovičs, Kijivas lielkņazs (dzimis ap 1185. gadu)
* 30. septembris — Jaroslavs II Vsevolodovičs, Novgorodas lielkņazs (dzimis 1191. gadā)
* 8. novembris — Berengela Burgundiete, Kastīlijas un Leonas karaliene (dzimusi 1180. gadā)
Kalsnava (stacija)

**Kalsnava** ir dzelzceļa pieturas punkts līnijā Pļaviņas—Gulbene. Pietura atrodas Madonas novada Kalsnavas pagastā apmēram 3 km no Veckalsnavas ciema; pie neliela ceļa, kas savieno pieturu ar 300 m attālumā esošo autoceļu P37, pārbrauktuves.  Tiešā tuvumā atrodas mājas "Kalsnavas stacija" un "Sidrabiņi". Arī iepretim Kalsnavas dzelzceļa pieturai uz P37 esošā autobusa pietura saucas "Sidrabiņi". Kalsnavā pietur maršruta Rīga—Madona dīzeļvilcieni, kā arī daži (ne visi) maršruta Rīga—Gulbene dīzeļvilcieni. 

No 2021. gada 1. jūnija pasažieru satiksme caur Kalsnavu līdz Madonai tiek nodrošināta katru dienu, bet līdz Gulbenei — piektdienās un svētdienās. Uz Rīgu vilciens kursē katru dienu.

## Vēsture
Stacija sākumā dēvēta par Veckalsnavu (izbūvēta reizē ar dzelzceļa līniju Pļaviņas—Valka). Par Kalsnavu pārdēvēta 1929. gadā. Mūsdienās tas ir dzelzceļa pieturas punkts.

Kopš 2015. gada 2. februāra dīzeļvilciens Rīga—Madona kursēja tikai 2 reizes nedēļā — piektdienas un svētdienas vakaros, bet atpakaļ no Madonas uz Rīgu sestdienas un pirmdienas agrajos rītos.

Kopš 2019. gada 8. jūnija Madonas virzienā caur Kalsnavu bija izmainīts kustības saraksts — uz Madonu piektdienu vakaros, atpakaļ uz Rīgu sestdienu rītos, bet svētdienās reiss turp un atpakaļ.

## Attēlu galerija

Attēls:Kalsnavas stacija 01.JPG|Kalsnavas pietura 2012. gadā
Attēls:Kalsnava railway station, 2022-04-26.jpg|Kalsnavas pietura 2022. gadā


## Atsauces

## Ārējās saites

* Kalsnavas pieturas fotogrāfijas
Liu Jana

**Liu Jana** (, dzimusi ) ir Ķīnas kosmonaute, Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku lidotāja, majore. 2012. gadā viņa kļuva par pirmo Ķīnas sievieti kosmosā.

Liu 2010. gadā tika izvēlēta Ķīnas pirmo sieviešu kosmonautu grupā. 

Pirmo kosmisko lidojumu Liu Jana veica 2012. gada jūnijā ar kosmosa kuģi Shenzhou 9. Misijas laikā veikta pirmā pilotējamā kosmiskā aparāta saslēgšanās ar kosmosa stacijas prototipu Tiangong 1.

2015. gadā Jana dzemdēja bērnu.

Otro reizi kosmosā Liu Jana devās 2022. gada 5. jūnijā, esot kosmosa kuģa *[[Shenzhou 14]]* operatoram. Viņa ar diviem apkalpes biedriem orbitālajā stacijā *[[Tiangong]]* (3. ekspedīcija) pavadīja 181 dienu. Uz zemes kosmosa kuģis atgriezās 4. decembrī.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Atsauces

## Ārējās saites

* Liu Janas biogrāfija spacefacts.de vietnē
Soļojošais rats

thumb|''Zemes kuģa'' prototips ar soļojošajiem ratiem
**Soļojošais rats** (no ) ir riteņa tips, ko izstrādāja 20. gadsimta sākumā visurgājējiem. To izmantoja lauksaimniecības mašīnām un uzskatīja par iespējamo tehniku ​tanka attīstībai Pirmajā pasaules karā, bet galu galā to aizstāja ar stingrāku nepārtrauktu ķēžu mehānismu.

## Vēsture
Soļojošo ratu 1903. gadā izgudroja londonietis Bramahs Džozefs Diploks. Sarežģītos riteņus izstrādāja ar individuālu amortizāciju katrai kājai, kas veicināja kontaktu ar nevienmērīgu reljefu.

Bramahs Džozefs Diploks arī izgudroja ar soļojošo ratu aprīkotu lokomotīvi, kas bija attēlota 1904. gada 7. februāra *[[The New York Times]]* izdevumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Liu

**Liu** () ir ļoti izplatīts ķīniešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Liu Jana (*刘洋*, *Liú Yáng*; 1978) — Ķīnas kosmonaute;
* Liu Sjans (*刘翔*, *Liú Xiáng*; 1983) — Ķīnas vieglatlēts, barjerskrējējs;
* Liu Sjaobo (*刘晓波*, *Liu Xiaobo*; 1955) — Ķīnas literāts un cilvēktiesību aizstāvis;
* Liu Šijina (*刘诗颖*, *Liu Shiying*; 1995) — Ķīnas vieglatlēte, šķēpmetēja;
* Liu Vans (*刘旺*, *Liú Wang*; 1969) — Ķīnas kosmonauts.
Dzjins Haipens

**Dzjins Haipens** (, dzimis ) ir Ķīnas kosmonauts, Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku iznīcinātājpilots, ģenerālmajors.

1998. gadā Dzjins tika izvēlēts pirmajā Ķīnas kosmonautu grupā. Viņš bija kosmosa kuģa *[[Shenzhou 6]]* apkalpes dublieris.

Pirmo kosmisko lidojumu Dzjins Haipens veica 2008. gada septembrī ar kosmosa kuģi *[[Shenzhou 7]]*, trešajā Ķīnas pilotējamajā misijā.

Otro lidojumu viņš veica 2012. gada jūnijā ar *[[Shenzhou 9]]*, esot kosmosa kuģa komandierim. Misijas laikā veikta pirmā pilotējamā kosmiskā aparāta saslēgšanās ar kosmosa stacijas prototipu *[[Tiangong 1]]*.

Trešajā lidojumā kosmosā Dzjins Haipens devās 2016. gada oktobrī kā kosmosa kuģa *[[Shenzhou 11]]* komandieris. Kosmosa kuģis saslēdzās ar orbitālo laboratoriju *[[Tiangong 2]]*. Lidojuma ilgums — 32 dienas 6 stundas 25 minūtes.

Ceturto reizi kosmosā Dzjins devās 2023. gada 30. maijā, esot kosmosa kuģa *[[Shenzhou 16]]* komandierim. Kosmosa kuģis uz orbitālo staciju *[[Tiangong]]* nogādāja 5. ekspedīciju. Uz zemes viņš atgriezās 31. oktobrī. Lidojuma ilgums bija 153 dienas 22 stundas 41 minūtes.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Atsauces

## Ārējās saites

* Dzjina Haipena biogrāfija spacefacts.de vietnē
Liu Vans

**Liu Vans** (, dzimis 1969. gada martā) ir Ķīnas kosmonauts, Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku iznīcinātājpilots, vecākais pulkvedis.

Liu 1998. gadā tika izvēlēts pirmajā Ķīnas kosmonautu grupā. 

Pirmo kosmisko lidojumu Liu Vans veica 2012. gada jūnijā ar kosmosa kuģi Shenzhou 9. Misijas laikā veikta pirmā pilotējamā kosmiskā aparāta saslēgšanās ar kosmosa stacijas prototipu Tiangong 1.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Liu Vana biogrāfija spacefacts.de vietnē 
* Liu Vana biogrāfija ''Encyclopedia Astronautica'' vietnē
Prospektpointa

**Prospektpointa** (), darbības laikā zināma kā **Bāze J** *(Base J)* vai **Greiemkousta** *(Graham Coast)*, bija Apvienotās Karalistes polārstacija Antarktīdā. Izvietota Prospektpointa ragā Holtedāla līča krastā Greiema krasta dienviddaļā. Izveidota 1957. gada 2. februārī, slēgta pēc pētniecības programmas pabeigšanas 1959. gada 23. februārī. Galvenās pētniecības jomas bija ģeodēzija, kartogrāfija un ģeoloģija. 2000. gada martā stacija tika apsekota un no tās aizvākti bīstamie atkritumi un degviela. Stacijas ēka tajā laikā bija ļoti sliktā stāvoklī un 2004. gada martā—aprīlī arī tā tika novākta.

## Atsauces
950. gads

**950. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Iedzīvotāju skaits pasaulē bija aptuveni 250 miljoni cilvēku.
* Bohēmijas kņazs Boļeslavs I noslēdza mieru ar Svētās Romas imperatoru Otonu I.

## Dzimuši
* Ēriks Rudais, vikings, kas nodibināja pirmās kolonijas Grenlandē (miris ap 1003. gadu)

## Miruši
* gada beigas vai 951. gada sākums — Fārābī, persiešu vai turku zinātnieks un filozofs (dzimis ap 872. gadu)
Azerbaidžānas karogs

**Azerbaidžānas karogs** ir viens no Azerbaidžānas oficiālajiem valsts simboliem. Tas sastāv no trim vienāda platuma horizontālām līnijām — zilas, sarkanas un zaļas. Karoga vidū ir balts pusmēness un astoņstaru zvaigzne. Karogs tika apstiprināts , savukārt krāsas un izmērs — . Valsts karogs ir minēts Konstitūcijā, kā arī divas reizes valsts himnā.  Azerbaidžānas prezidents  pasludināja par valsts karoga dienu.

## Krāsas

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Flags of the World''
Hlodvigs I

**Hlodvigs I** () laikā no 481. līdz 509. gadam bija saliešu franku un no 509. līdz 511. gadam franku ķēniņš, Merovingu dinastijas pārstāvis.

## Dzīvesgājums
481. gadā viņš pārņēma sava tēva Hilderika pienākumus, būdams 15 gadu vecs. Hlodvigs I, lielā mērā savas sievas — Burgundijas princeses Klotildes — ietekmēts, 496. gadā pieņēma kristīgo ticību. Tādēļ viņš savā politikā baudīja arī baznīcas atbalstu. Hlodvigs I bija arī pirmais no franku ķēniņiem, kas par savas valsts galvaspilsētu 508. gadā izvēlējās Parīzi. Līdz ar to Hlodvigs I izveidoja Eiropas monarhijas pirmos pamata elementus, tai skaitā laicīgās varas ciešu sasaisti ar baznīcu.

Hlodvigs I ieviesa arī būtiskus nākamo gadsimtu feodālās sistēmas elementus, saglabājot atsevišķus romiešu saimnieciskās politikas atribūtus. Tā pamatā vēl turpināja pastāvēt Romas impērijas nodokļu sistēma, it īpaši tirdzniecības un muitas nodevas. Taču jau Hlodviga I laikā arvien svarīgāku nozīmi nekā nodokļi ieguva karaļa īpašumi, it sevišķi zeme, kuru izmantoja, lai apbalvotu uzticamus karaļa atbalstītājus un līdzgaitniekus. Mirstot Hlodvigs I franku valsti bija sadalījis starp četriem saviem dēliem.

## Personvārds
No franku ķēniņa Hlodviga vārda (**hlūdaz* — "skaļš, slavens" un **wiganą* — "karotājs") veidojušies latviešu vīriešu personvārdi Ludvigs, Ludviķis, Ludis un Aloizs, franču Luijs, itāļu Luidži, spāņu Luiss un citi.
Tianhui 1A

**Tianhui 1A** jeb **Tianhui 1-01** ir Ķīnas stereotopogrāfiskās kartēšanas pavadonis, kas palaists 2010. gadā. To apkalpo Tautas Atbrīvošanas armija.

Pavadoni izgatavojuši: *Hangtian Dongfanghong Weixing Corporation*, Ķīnas Aerokosmiskās zinātnes un tehnoloģiju korporācija, Ķīnas Kosmosa tehnoloģiju akadēmija.

Kosmiskais aparāts apgādāts ar trīs dimensiju kameru un CCD kameru ar Zemes virsmas objektu izķširtspēju 5 m, spektra diapazonu 0,51 µm līdz 0,69 µm un kameras leņķi 25 grādi. Ir arī multispektālā kamera ar izķširtspēju 10 m, kas darbojas diapazonā 0,43 µm līdz 0,52 µm, 0,52 µm līdz 0,61 µm, 0,61 µm līdz 0,69 µm un 0,76 µm līdz 0,90 µm. Kameru uzņemšanas platums ir 60 km.

## Lidojuma gaita
*Tianhui 1A* tika palaists  07:10:04 UTC ar nesējraķeti Chang Zheng 2D no Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra. Pavadonis ievadīts solārsinhronā orbītā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* TH 1, 1B Gunter Dirk Kreb
Sandra Sondore Kukule

**Sandra Sondore Kukule** (dzimusi ) ir latviešu juriste un politiķe, bijusi Reformu partijas valdes locekle.

## Dzīvesgājums
Mācījās Rīgas 50. vidusskolā un studēja tieslietas Latvijas Universitātē.

1998. gadā piedalījās skaistumkonkursā "Misis Latvija", iegūstot titulu "Skatītāju simpātija". 
1999. gadā S. Kukule kļuva par Latvijas prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas padomnieci. 
2001. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Rīgas domē no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas saraksta, taču netika ievēlēta. Pēc diviem gadiem izstājusies no partijas. 

Pēc V. Vīķes-Freibergas prezidenta amata termiņa beigām kļuva par nākamā prezidenta Valda Zatlera padomnieci likumdošanas jautājumos.
2011. gadā bija viena no Zatlera Reformu partijas dibinātājām, pēc tam kļuva par vienu no partijas valdes loceklēm.

2011. gadā S. Sondore Kukule kandidēja 11. Saeimas vēlēšanās no Zatlera Reformu partijas saraksta, taču netika ievēlēta. 2011. gada beigās kļuva par ārlietu ministra Edgara Rinkēviča padomnieci.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CVK profils
Kukule

**Kukule** (vīriešu dzimtē Kukulis) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Aija Kukule (1956) — latviešu dziedātāja;
* Ance Kukule (1991) — latviešu aktrise;
* Sandra Sondore Kukule (1971) — latviešu juriste un politiķe.
Zhongxing 2A

**Zhongxing 2A** jeb **ChinaSat 2A**, zināms arī kā **Shen Tong 2**, ir Ķīnas militārais sakaru pavadonis, kas palaists 2012. gadā.

Lai gan oficiāli par *Zhongxing 2A* ir maz informācijas, eksperti domā, ka tas ir *Shentong* militārais sakaru pavadonis, kas Ku joslas diapazonā nodrošina balss un datu sakarus Ķīnas armijai.

## Lidojuma gaita
*Zhongxing 2A* tika palaists  15:56:04 UTC ar nesējraķeti Chang Zheng 3B/E no Sjičanas pavadoņu palaišanas centra.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ST 2A (ZX 2A) Gunter Dirk Kreb
Latvijas Sociāldemokrātiskā partija

**Latvijas Sociāldemokrātiskā partija** (LSDP), iepriekš **Latvijas Demokrātiskā darba partija** (LDDP) un **Latvijas Neatkarīgā komunistiskā partija** (LNKP), bija politiskā partija Latvijā. Tā tika dibināta 1990. gada aprīlī un likvidēta 1999. gada maijā.

## Vēsture
Latvijas Neatkarīgā komunistiskā partija tika izveidota 1990. gada aprīlī, no Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) atšķeļoties daļai biedru. Partiju sākotnēji vadīja Ivars Ķezbers. Partija tā paša gada septembrī tika pārsaukta par Latvijas Demokrātisko darba partiju. Par tās vadītāju vēlāk kļuva Juris Bojārs. 1993. gadā notikušajās 5. Saeimas vēlēšanās tā ieguva 0,94% balsu, tādējādi nepārvarot 4% barjeru un netiekot Saeimā. 1995. gadā notikušajās 6. Saeimas vēlēšanās LDDP, kopā ar Latvijas Sociāldemokrātisko Strādnieku partiju (LSDSP) un Latvijas Apkrāpto cilvēku aizstāvības partiju "Taisnība" izveidoja apvienību "Darbs un taisnīgums". Tā ieguva 4,56% balsu, atkal nepārvarot pirms šīm vēlēšanām paaugstināto — 5% — barjeru.

1997. gada janvārī LDDP un LSDP vienojās par kopīgu dalību togad paredzētajās Rīgas domes vēlēšanās, bet  abas partijas izveidoja Latvijas Sociāldemokrātisko apvienību ar mērķi sasniegt labus rezultātus 1998. gada 7. Saeimas vēlēšanās. Apvienība ieguva 14 vietas.  notika apvienošanās ar LSDSP, un par vienotās partijas vadītāju kļuva Juris Bojārs.

## Dalība Saeimas vēlēšanās

## Atsauces