open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Somijas skābene

**Somijas skābene** () skābeņu suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas Ziemeļaustrumos, tostarp Latvijā, un Rietumsibīrijā, ūdenstilpju krastos un zemāko terašu pļavās.

## Apraksts
Somijas skābene ir daudzgadīgs, 50-130 cm garš lakstaugs ar stāvu, zaļganbrūnu līdz iesārtu (īpaši rudenī), stāvu, sīkrievainu stumbru, kurš, zaro ziedkopā. Zari ir īsi un ziedkopas strupas.

Lapas ir šauri lancetiskas vai lineāras, 15-25 cm garas un 1,5-3 cm platas — tās vairāk nekā 7 reizes garākas nekā platas. Lapas plātnes mala ir nedaudz krokota, taču var būt arī cirtaina. Lapas gals ir gari nosmailots, bet pamats ķīļveidīgs. Lapas ar kātu, apakšējo lapu kāts sasniedz trešdaļu līdz pusi no plātnes garuma. Ziedkopa ir diezgan blīva, šaura, skaras zari īsi un stāvi, vairāk vai mazāk piekļauti pie stublāja. Apakšējie skaras zari var būt attālu; tad ziedkopa šķiet it kā pārtraukta. Augļu gatavības laikā ārējās apziedņa lapas piekļautas pie iekšējām. Iekšējās apziedņa lapas ieapaļas, aptuveni 0,35-0,5 cm garas un platas, pamats sirdsveidīgs, gals strups vai smails. Visas apziedņa lapas bez ir augonīša. Auglis ir visplatākais vidusdaļā. Zied no jūnija vidus līdz augustam.

## Atsauces


## Ārējās saites
Ūdens skābene

**Ūdens skābene** () ir mainīga izskata skābeņu suga, kuras ietvaros nodala 4 pasugas. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp Latvijā, un Ziemeļamerikā, mitrās pļavās, grāvjos un visdažādāko ūdenstilpju piekrastē.

Veido hibrīdu ar krastmalas skābeni (*Rumex hydrolapathum*) — dažādlapu skābeni (R. x heterophyllus Schultz).

## Apraksts
Ūdens skābene ir daudzgadīgs, 80-170 cm garš lakstaugs ar stāvu, zaļganu vai zaļganbrūnu stublāju, kurš zaro ziedkopā. Lapas ir plati olveidīgas, aptuveni 15-30 cm garas un 8-15 cm platas. Lapas mala ir gluda vai sīkzobaina, gals strups, pamats sirdsveidīgs, lapas kāts aptuveni plātnes garumā (apakšējām lapām) vai īsāks. Piezemes lapu garuma un platuma attiecība nav lielāka kā 2:1. Lapas kāts virspusē ar rievu.

Ziedu skara ir šaura un zarojums blīvs. Iekšējās apziedņa lapas ir iegarenas, ar strupu galu. Atšķirībā no daudzām citām skābeņu sugām, kārpveidīga izauguma uz augļa (augonīša) nav. Auglis visplatākais ir pie pamata. Zied jūnijā un jūlijā.

## Atsauces


## Ārējās saites
Piramidālā skābene

**Piramidālā skābene** () ir skābeņu suga. Savvaļā tā sastopama Eirāzijā (neiekļaujot rietumdaļu), tostarp visā Latvijas teritorijā — sausās pļavās, atmatās, sausās upju krastu nogāzēs, kā arī nezālienēs.

## Apraksts
Piramidālā skābene ir daudzgadīgs, 50—120 cm garš lakstaugs. Augam ir mietsakne un stāvs stublājs, kurš vairākkārt zaro galotnes ziedu skarā.

Auga lapām ir patīkama, skāba garša. Tās ir bultveida, 3—15 cm garas un 0,5—4 cm platas, ar gludu malu, apakšējās ar garu kātu. Virzienā uz stublāja galotni lapas kāts kļūst īsāks, plātne šaurāka. Augšējās lapas ir sēdošas. Apakšējās lapas vairāk nekā 4 reizes garākas nekā platas, pamata daivas atstāvošas, dažreiz apakšdaļā ar sīku sānu piedevu (daivu). Ziedu skara ir piramidāla, blīva, daudzkārt zaro. Apziednis ir zaļgani sārts. Iekšējās apziedņa lapas augļu laikā gandrīz apaļas, mala gluda, pamats sekli sirdsveidīgs, pie pamata sīks augonītis. Auglis ir tumši brūns riekstiņš. Zied no jūnija līdz augustam.

## Atsauces


## Ārējās saites
Pereščepine

**Pereščepine** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Dņipropetrovskas apgabala Novomoskovskas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļos pie Dņepras-Donbasa kanāla 70 km no apgabala centra Dņipro.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta pirmoreiz minēta 1764. gadā kā kazaku Oriļas palankas daļa. No 1806. gada pagasta centrs, ievērojams gadatirgu centrs. No 1938. gada — pilsētciemata statuss, kopš 2000. gada — pilsēta. Mūsdienās pilsētā naftas pārstrādes un transporta uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dīvainās spēles

**"Dīvainās spēles"** () ir 1997. gada Austrijas psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Mihaels Hāneke. Filmā galvenās lomas atveido Susanna Lotāra, Ulrihs Mjūe, Arno Frišs, Franks Gīrings un Štefans Klapčinskis.

Filma ir par diviem vīriešiem, kuri tur gūstā ģimeni un spīdzina viņus ar sadistiskām spēlēm viņu brīvdienu mājā.

"Dīvainās spēles" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. 2007. gadā tika izlaists rimeiks, kas tika filmēts ASV, un kuras režisors arī bija Hāneke.

## Atsauces

## Ārējās saites
Holivuda (Florida)

**Holivuda** () ir pilsēta Floridas štatā, ASV. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 153 067 iedzīvotāji. Pēc iedzīvotāju skaita Holivuda ir 12. lielākā Floridas pilsēta. Holivuda ietilpst Maiami aglomerācija, tā atrodas uz ziemeļiem no Maiami centra.

## Dzimuši
Holivudā dzimuši:

* Normans Rīduss (1969) — aktieris

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Bohoduhiva

**Bohoduhiva** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Harkivas apgabalā, Bohoduhivas rajona centrs. Izvietojusies apgabala ziemeļrietumos Merlas upes krastos  no apgabala centra Harkivas.

## Vēsture
Kā Djakovostrogas nocietinājums zināma kopš 1571. gada, bet par pilsētas dibināšanas gadu tiek uzskatīts 1661. gads, kad uz šejieni no Dņepras otra krasta uz pastāvīgu dzīvi pārcēlās 1204 rusīni. 1781. gadā Bohoduhivai piešķirts apriņķa pilsētas statuss. Mūsdienās pilsētā vairāki pārtikas rūpniecības, būvmateriālu un elektrotehniskie uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
École supérieure des techniques aéronautiques et de construction automobile

***École supérieure des techniques aéronautiques et de construction automobile*** (ESTACA) ir Francijas inženierzinātņu koledža, kas izveidota 1925. gadā.

ESTACA ir privāta skola, kas sagatavo inženierus, kas specializējas transporta jomās. Papildus apmācību aktivitātēm skola veic arī lietišķos pētījumus aeronautikas, autobūves, kosmosa, vadītā transporta un jūras flotes nozarēs.

Skola atrodas *[[Montigny-le-Bretonneux]]* un *Laval*, un to ir atzinusi valsts. 2012. gada 25. septembrī tā pievienojās *Groupe ISAE*.

## Slaveni absolventi
* Žans Pjērs Beltuāzs, Francijas auto un motosportists

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Blow Out

***Blow Out*** ir 1981. gada ASV *[[neo-noir]]* trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Braiens De Palma. Filmā galvenās lomas atveido Džons Travolta, Nensija Allena, Džons Litgovs un Deniss Francs.

Filma ir par Džeku Teriju, filmu skaņu efektu tehniķi, kurš, ierakstot skaņas mazbudžeta šausmu filmai, iemūžina audio pierādījumus par slepkavību, kurā ir nogalināts prezidenta kandidāts.

Filma ir balstīta uz 1966. gada Mikelandželo Antonioni filmu "Fotopalielinājums", filmā *Blow Out* fotogrāfijas nomainot ar audio ierakstu. *Blow Out* pirmizrāde notika . Lai gan filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes, tā nebija komerciāli veiksmīga, nopelnot tikai 12 miljonus ASV dolārus pie 18 miljuno budžeta. Laika gaitā filma ir iemantojusi kulta filmas statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valki

**Valki** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Harkivas apgabala Bohoduhivas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļrietumos Mžas upes krastos  no apgabala centra Harkivas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
1646. gadā tagadējās pilsētas apkārtnē tika atjaunots Perekopa valnis — nocietinājums starp Mžas un Kolomakas upēm tatāru iebrukumu ceļā. Pie vaļņa tika izbūvēts Možaiskas cietoksnis, bet tam līdzās — Valku apmetne. 1665. gadā apmetni pārcēla uz tagadējo vietu Mžas krastos. 1780. gadā Valki kļuva par apriņķa pilsētu, bet 1923. gadā — par rajona centru. 1938. gadā Valkiem atkārtoti piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Derhači

**Derhači** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Harkivas apgabala Harkivas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļos Lopaņas upes krastos  no apgabala centra Harkivas, ietilpst tās aglomerācijā. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta ap 1660. gadu kā Harkivas nocietinājumu priekšpostenis. 1938. gadā piešķirts pilsētciemata statuss. Līdz 1943. gadam saukta par **Derkačiem** (). Kopš 1977. gada — pilsēta. Attīstīta mašīnbūve.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zmijiva

**Zmijiva** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Harkivas apgabala Čuhujivas rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Siverskijdoņecas upes krastā  no apgabala centra Harkivas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta ap 1604. gadu kā kazaku nocietināta apmetne. Rakstu avotos pirmoreiz minēta 1627. gadā. Zmijivu vairākkārt nopostīja Krimas tatāri. 1797. gadā Zmijiva kļuva par apriņķa pilsētu. Kopš 1923. gada rajona centrs. 1948. gadā atkārtoti piešķirtas pilsētas tiesības. 1976. gadā pārdēvēta par **Gotvaldu** par godu čehu komunistam Klementam Gotvaldam; 1990. gadā atjaunots vēsturiskais nosaukums. Mūsdienās pilsētā attīstīta papīra un pārtikas rūpniecība, kā arī mašīnbūve.

## Atsauces

## Ārējās saites
Margarita Džepa

**Margarita Džepa** (, dzimusi , mirusi ) bija albāņu aktrise, vislabāk zināma kā viena no Albānijas kino un teātra izcilajām dāmām. Viņa turpināja atveidot dažādas lomas jaunākajās albāņu filmās līdz pat vecumam.

## Biogrāfija

### Agrīna dzīve
Džepa ir etniska aromūniete. Viņa dzimusi Lušņē, Albānijā, kā Margarita Prifti. Viņas māte nomira, kad Margaritai bija deviņi gadi. Jau no agras bērnības viņa mīlēja albāņu dzeju, un skolotāja mudināja viņu pievienoties aktiermākslas nodarbībām. Gezims Libohova, tolaik labi pazīstamais Lušņes kultūras institūta drāmas skolotājs, vietējās skolās meklēja piemērotu skolnieci jaunas krievu meitenes lomai teātra izrādē. Ieraugot Džepu, viņš uzreiz izvēlējās viņu viņas blondo matu un zilo acu dēļ. Luga bija tik veiksmīga, ka pirmizrādes notika arī Fieri un Berati pilsētās.

Pēc pamatskolas beigšanas viņa iestājās *Liceu Artistik* Tirānā, drāmas nodaļā.

## Karjera
Viņa sāka savu karjeru Tirānā, Nacionālajā teātrī, kur viņa tēloja Antona Čehova, Frīdriha Šillera un Nikolaja Gogoļa un citu rakstnieku lugās. 1962. gadā viņa vadīja pirmo *[[Festivali i Këngës]]*.

Margaritai Džepai ir piešķirts Albānijas tautas mākslinieces tituls.

## Starptautiski panākumi
Aktrise 19. Starptautiskā teātra festivāla ietvaros saņēma balvu *Actor Of Europe*, par vecmāmiņas lomu izrādē *Constantin and Doruntinë* (režisors Laerts Vasili).

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Basovs

**Aleksandrs Basovs** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas futbola treneris. Kopš 2025. gada Basovs ir Latvijas Virslīgas komandas FS Jelgava galvenais treneris. No 2020. gada janvāra līdz 2024. gada novembrim bija Latvijas U-21 futbola izlases galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Aleksandrs Basovs pirmos futbola treniņus uzsāka Rīgas Futbola skolā. 15 gadu vecumā debitēja 1993. gada Latvijas futbola Virslīgas sezonā FK Pārdaugava sastāvā pret FK Auseklis, nākot uz maiņu 88. minūtē. Tā bija vienīgā spēlē augstākajā līmenī kā spēlētājam, jo krustenisko saišu plīsuma dēļ futbolista karjeru nācās beigt. Pēc tam mēģināja karjeru turpināt, uzspēlējot Latvijas pirmajā līgā. Līdz tam bija arī U-17 un U-19 izlases spēlētājs.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras priekšlaicīgas pārtraukšanas sāka strādāt par jaunatnes treneri Latvijā un Krievijā. Strādājot gan Krievijā, gan Latvijā, Basovs dažādām komandām ir palīdzējis uzvarēt dažādos turnīros. 2015. gadā atgriezās Latvijā pēc Latvijas Futbola federācijas uzaicinājuma, lai vadītu Latvijas jaunatnes izlases.
Aleksandram Basovam ir PRO UEFA licence, kas ir augstākā līmeņa futbola treneru sertifikāts Eiropas Futbola asociāciju savienības (UEFA) dalībvalstīs un ļauj vadīt jebkuras Eiropas valsts augstākās līgas futbola klubu UEFA klubu un starpvalstu sacensībās. 2017./2018. gada sezonā kopā ar U-19 izlasi sasniedza kvalifikācijas Elites kārtu un ierindojās 10. vietā.

2025. gada sezonā Basovs noslēdzis līgumu par FS Jelgava kluba vadīšanu.

## Sasniegumi
* **Baltijas U-21 kauss futbolā**
**  **Čempions (2)**: 2022, 2024
* **Baltijas U-19 kauss futbolā**
**  **Čempions (2)**: 2016, 2018

## Atsauces
Merefa

**Merefa** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Harkivas apgabala Harkivas rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Siverskijdoņecas pietekas Mžas krastos  no apgabala centra Harkivas, ietilpst tās aglomerācijā. Viena no senākajām Slobožanščina pilsētām.

## Vēsture
Apdzīvoto vietu ap 1595. gadu dibināja kazaki no Dņepras krastiem kā slobodu. Pēc citiem datiem sloboda dibināta 1645. vai 1663. gadā. 1896. gadā bija pagasta centrs. 1938. gadā piešķirtas pilsētas tiesības. Merefā darbojas stikla rūpnīca, attīstīta pārtikas un būvmateriālu ražošana.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mēs. Latvija, XX gadsimts

**Mēs. Latvija, XX gadsimts** ir romānu sērija, kuru apgāds "Dienas grāmata" publicēja no 2014. gada līdz 2018. gadam.

## Tapšana
Romānu sērija tika organizēta pēc rakstnieces Gundegas Repšes iniciatīvas. Tajā publicēti 13 latviešu autoru romāni. Sērija iemantoja lielu lasītāju interesi, vairāki tās darbi saņēma literāras prēmijas. G. Repše par sērijas kūrēšanu un romānu "Bogene" saņēmusi Baltijas Asamblejas balvu literatūrā.

* I — Osvalds Zebris, "Gaiļu kalna ēnā" (2014)
* II — Guntis Berelis, "Vārdiem nebija vietas" (2015)
* III — Pauls Bankovskis, "18" (2014)
* IV — Inga Gaile, "Stikli" (2016)
* V — Gundega Repše, "Bogene" (2016)
* VI — Māris Bērziņš, "Svina garša" (2015)
* VII — Inga Ābele, "Duna" (2017)
* VIII — Andris Akmentiņš, "Skolotāji" (2018)
* IX — Nora Ikstena, "Mātes piens" (2015)
* X — Andra Manfelde, "Virsnieku sievas" (2017)
* XI — Kristīne Ulberga, "Tur" (2017)
* XII — Laima Kota, "Istaba" (2016)
* XIII — Arno Jundze, "Sarkanais dzīvsudrabs" (2017)

## Ārējās saites
* Rīgas Centrālā Bibliotēka — Romānu sērija “Mēs. Latvija, XX gadsimts” : bibliogrāfiskais rādītājs
Ukrainofobija

thumb|Viens no ukrainofobijas simboliem
**Ukrainofobija** (, no "Ukraina" +  (*fobos*) — 'bailes') ir pret ukraiņiem, ukraiņu kultūru, ukraiņu valodu un Ukrainu vērsta negatīva attieksme. Kā ksenofobijas paveids, tā īpaši izpaužas aizskarošu etnonīmu lietošanā un stereotipiskā noteiktu negatīvu iezīmju piedēvēšanā ukraiņiem.

Vēstures pētnieki uzsver, ka ukrainofobijas saknes saistītas ar Krievijas impērijas un vēlāk Padomju Savienības politiku, kuras mērķis bija ierobežot ukraiņu nacionālās kustības, valodas un kultūras attīstību. Šo procesu ietvaros tika izplatīti naratīvi, kas ukraiņus raksturoja kā "zemākas kultūras" tautu, kā "provincializētus" austrumslāvus vai kā politiski neuzticamu grupu. Ukrainas kultūras simboli, tostarp valoda, bieži tika pakļauti represijām vai hierarhiskai marginalizācijai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raksts, kurā uzskaitīti komunistiskā režīma noziegumi pret ukraiņiem
* S. Veļičenko, "Ārzemju prokrievisko radikālo kreiso spēku dīvainais gadījums"
Blīvā skābene

**Blīvā skābene** () skābeņu suga. Savvaļā tā ir sastopama Austrumeiropā. Latvijā tā uzskatāma par progresīvi adventīvu (ievazātu) sugu, kura reti sastopama valsts ziemeļos un rietumos, taču citās daļās — salīdzinoši bieži, it sevišķi upju ielejās Viduslatvijā.

## Apraksts
Blīvā skābene ir daudzgadīgs, 60—150 cm garš lakstaugs. Stublājs ir stāvs, spēcīgs un zaro ziedkopā. Lapas ir iegareni olveidīgas, 15—25 cm garas un 6—12 cm platas, plātnes mala viļņaina, gals strups un pamats sirdsveidīgs. Apakšējo lapu kāts ir plātnes garumā vai garāks nekā plātne, augšējo — īsāks nekā plātne. Ziedkopa ir šaura un blīva. Apziednis ir zaļgans. Viena no iekšējām apziedņa lapām ar augonīti. Auglis ir plati sirdsveidīgs, visplatākais vidū. Zied jūlijā un augustā.

## Atsauces


## Ārējās saites
Cirtainā skābene

**Cirtainā skābene** () skābeņu suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp Latvijā — visdažādākajās atklātās un mēreni mitrās līdz sausās vietās: pļavās, gar ūdenstilpēm, ceļmalās, nezālienēs.

## Apraksts
Cirtainā skābene ir daudzgadīgs, 60—130 cm garš lakstaugs ar stāvu, zaļganbrūnu stublāju, kurš zaro ziedkopā. Lapas ir lancetiskas, 10—25 cm garas un 2—4 cm platas, to kāts ir īsāks nekā plātne, lapas mala ir cirtaina, pamats ir ķīļveida un gals — smails. Ziedu skara ir šauri piramidāla un vidēji blīva. Iekšējās apziedņa lapas ir olveida, ar augonīti. Auglis visplatākais ir zem vidusdaļas. Zied no jūnija līdz augustam.

## Atsauces


## Ārējās saites
Nika Vodana

**Nika Vodana** (; dzimusi **Križnara** (*Križnar*)  Škofja Lokā) ir Slovēnijas tramplīnlēcēja,  čempione jaukto komandu sacensībās un bronzas medaļas ieguvēja individuālajās sacensībās no parastā tramplīna, 2020.—2021. gada Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāja, pasaules čempionāta medaļniece.  čempione jaukto komandu sacensībās.

## Karjera
Starptautiskās sacensībās sāka piedalīties 2013. gadā. Pasaules kausā debitēja piecpadsmit gadu vecumā  Ļubno ar 14. vietu. 2016. gada Pasaules čempionātā junioriem ieņēma 7. vietu individuāli, bet jaukto komandu sacensībās ieguva zelta medaļu. 2017. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja 3 medaļas: zeltu jaukto komandu sacensībās, sudrabu sieviešu komandām un bronzu individuāli. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2017. gadā Lahti. Individuāli ierindojās 13. vietā, bet jaukto komandu sacensībās ieņēma 4. vietu.

2018. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja divas zelta medaļas — gan individuāli, gan komandu sacensībās. Piedalījās  Phjončhanā, kur individuālajās sacensības no parastā tramplīna ierindojās 7. vietā.  sacensībās Rišnovā, Rumānijā, pirmo reizi individuāli izcīnīja vietu uz goda pjedestāla PK posmos, ieņemot 3. vietu. 2019. gada Pasaules čempionātā individuālajās sacensībās ieguva 7. vietu, bet gan jaukto, gan sieviešu komandu sacensībās bija 4. vietā.

 Hincenbahā, Austrijā, izcīnīja savu pirmo uzvaru PK posmos. 2021. gada Pasaules čempionātā Oberstdorfā izcīnīja bronzas medaļu individuālajās sancībās no liela tramplīna, bet sieviešu komandu sacensībās ieguva sudraba godalgu. 2020.—2021. gada sezonā izcīnīja uzvaru Pasaules kausa kopvērtējumā, kļūstot par pirmo Slovēnijas sieviešu tramplīnlēcēju, kas izcīnījusi PK trofeju — "kristāla globusu".

 Pekinā ieguva bronzas medaļu individuālajās sacensībās no parastā tramplīna, bet jaukto komandu sacensībās, kas notika pirmo reizi olimpisko spēļu vēsturē, kopā ar Timi Zajcu, Uršu Bogataju un Peteru Prevcu kļuva par olimpisko čempioni. 2021.—2022. gada sezonas PK kopvērtējumā ierindojās 2. vietā.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāti

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Pivdenne (Harkivas apgabals)

**Pivdenne** ( — ‘dienvidu’) ir pilsēta Ukrainas austrumos Harkivas apgabala Harkivas rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Merefas upes krastos  no apgabala centra Harkivas, ietilpst tās aglomerācijā.

## Vēsture
Tagadējās pilsētas vietā 17. gadsimtā izveidots Komarovkas ciems. 1906. gada augustā dibināts dzelzceļnieku ciemats, ko nodēvēja par godu Dienvidu dzelzceļa tīklam par Južniju (). 1938. gadā Komarovkai un Južnijai piešķīra pilsētciemata statusu. 1963. gadā Komarovku un Južniju apvienoja Pivdennes pilsētā un pakļāva Merefas pilsētas padomei. Mūsdienās attīstīta pārtikas un būvmateriālu rūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Par krievu un ukraiņu vēsturisko vienotību

**„Par krievu un ukraiņu vēsturisko vienotību”** (; ) ir Vladimira Putina aptuveni 5000 vārdus gara eseja, ko 2021. gada 12. jūlijā krievu un ukraiņu valodā savā tīmekļa vietnē publicēja Kremlis. Tajā izklāstīti Putina uzskati par krievu un ukraiņu vēsturi no Kijivas Krievzemes laikiem līdz pat PSRS sabrukumam, apgalvojot, ka ukraiņi un krievi (tāpat kā baltkrievi) esot „viena tauta”, bet mūsdienu Ukraina esot bez „nekādas vēsturiskās bāzes” un „pilnīgi un absolūti” „padomju laiku izgudrojums”.

## Reakcija
Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis nākamajā dienā teica, ka eseju analizēt viņam neesot bijis laika, bet krievu un ukraiņu brālīgumu salīdzināja ar Kainu un Ābelu. Savukārt bijušais Igaunijas prezidents Tomass Hendriks Ilvess eseju pielīdzināja Ādolfa Hitlera 1938. gada retorikai par Sudetu apgabalu, ar ko Hitlers centās attaisnot Čehoslovākijas sadalīšanu.

## Skatīt arī
* Lielkrievija
* Kas Krievijai jādara ar Ukrainu?

## Atsauces
Volčanska

**Volčanska** () ir pilsēta Krievijas Sverdlovskas apgabalā. Izvietojusies apgabala ziemeļos Ziemeļurālu austrumu priekškalnēs. Tipiska monopilsēta, kuras iedzīvotāji atkarīgi galvenokārt no viena kalnrūpniecības uzņēmuma.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta ap 1850. gadu, kad Volčankas upes krastā apmetās kažokzvēru mednieki. 1908. gadā ciemā bija 14 sētas un baznīca un dēvēta par **Ļesnaja Volčanka** (*Лесная Волчанка*). 19. gadsimta otrajā pusē Volčankas apkaimē atklāja ievērojamas brūnogļu iegulas, kuras sāka apgūt 20. gadsimta sākumā. 1944. gadā sākta rūpnieciska ieguve enerģētikas vajadzībām. 1956. gadā Ļesnaja Volčankai piešķīra pilsētas tiesības un pārdēvēja par Volčansku. Sakarā ar ogļu ieguves samazināšanos pilsētas iedzīvotāju skaits kopš 1970. gadiem samazinājies trīskārt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Holivuda

**Holivuda** () var būt:
* Holivuda, pilsēta ASV Floridas štatā,
* Holivuda, Losandželosas pilsētas rajons, ASV, Kalifornijas štatā.
Tigrans Hzmaljans

**Tigrans Hzmaljans** (, dzimis ) ir armēņu neatkarīgā kino režisors, scenārists, producents un politiskais aktīvists. Kopš 2018. gada Hzmaljans ir Armēnijas Eiropas partijas priekšsēdētājs.

## Politiskā un sabiedriskā aktivitāte
Laikā no 1988. gada līdz 1990. gadam Hzmaljans bija Karabahas kustības dalībnieks Kalnu Karabahas apvienošanai ar Armēniju. No 1991. gada līdz 1993. gadam viņš strādāja par kara korespondentu Armēnijas un starptautiskajiem medijiem Kalnu Karabahā, kā arī par Kalnu Karabahas Augstākās padomes priekšsēdētāja Georga Petrosjana informatīvo konsultantu. No 1993. gada līdz 1996. gadam viņš strādāja par politisko analītiķi Amerikas Armēnijas asamblejā, armēņu diasporas lobiju grupā Vašingtonā. No 1997. gada līdz 1998. gadam viņš tika iecelts par UNDP direktora vietnieku Armēnijā. No 1998. gada līdz 2005. gadam viņš bija Erevānas filmu studijas ģenerālmenedžeris. 2009. gadā kopā ar Žirairu Sefiljanu un Aleksandru Jenikomšjanu Hzmaljans nodibināja *Sardarapat* kustību.

2012. gada sākumā Hzmaljans bija viens no Maštota parka aizsardzības kustības vadītājiem. Kopš 2014. gada viņš pārtrauca sadarbību ar *Sardarapat* kustību, jo radās domstarpības par Krievijas lomu Krievijas un Ukrainas karā un reģionālajā attīstībā. Hzmaljans ieņēma pretkremlisku nostāju, apgalvojot, ka Vladimirs Putins un viņa VDK režīms ir iznīcinājis Armēnijas valstiskumu un kolonizējis Armēniju. 2016. gadā viņš pievienojās veterānam disidentam Paruiram Airikjanam proriemtumnieciskajā kustībā ar nosaukumu "Neatkarība". Viņš 2012., 2014. un 2015. gadā piedzīvoja trīs tiesas prāvas saistībā ar apsūdzībām par nepakļaušanos policijai publisko mītiņu laikā.

2018. gada 6. novembrī Tigrans Hzmaljans kopā ar saviem atbalstītājiem nodibināja Armēnijas Eiropas partiju, un kļuva par partijas priekšsēdētāju. 2020. gada maijā Hzmaljans atbalstīja Nacionāldemokrātu partiju un pievienojās tam. 2021. gada 10. maijā Hzmaljans paziņoja, ka Armēnijas Eiropas partija pamet nacionāldemokrātisko partiju un ka partija 2021. gada Armēnijas parlamenta vēlēšanās piedalīsies neatkarīgi.

Hzmaljans novērotāja statusā piedalās Eiropas integrācijas pastāvīgajā komitejā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vovčanska

**Vovčanska** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Harkivas apgabala Čuhujivas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļaustrumos Vovčas upes krastā pie Krievijas—Ukrainas robežas un  no apgabala centra Harkivas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta ap 1674. gadu, kad Mežonīgā Lauka apdzīvošanas laikā šeit tika izveidota kazaku apmetne (sloboda), kura vairākkārt piedzīvoja Krimas tatāru uzbrukumus. 1688. gadā apmetne tika pārcelta uz upes pretējo krastu. 1780. gadā Vovčanska kļuva par apriņķa pilsētu, bet 1923. gadā — par rajona centru. Pilsētā attīstīta mašīnbūves, pārtikas, vieglā un būvmateriālu rūpniecība.

No 2022. gada 24. februāra pilsētu okupēja Krievijas Federācijas bruņotie spēki. 2022. gada 11. septembrī pilsētu atbrīvoja Ukrainas bruņotie spēki pretuzbrukuma rezultātā.

## Iedzīvotāji
Pēc reliģiskās piederības 21. gadsimtā lielākā daļa iedzīvotāju ir pareizticīgie kristieši. Lielākā daļa iedzīvotāju (80 %) ir ukraiņi, dzīvo arī krievi, armēņi un čigāni.

2019. gadā pilsētā dzīvoja 18 127 cilvēki. Pēc okupācijas iedzīvotāju skaits ievērojami samazinājās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Balakļija

**Balakļija** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Harkivas apgabala Izjumas rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Siverskijdoņecas pietekas Balakļijkas krastos  no apgabala centra Harkivas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
1571. gada vēstures avotos pirmoreiz minēti Balakļijas sargposteņi. Pastāvīga apdzīvota vieta dibināta 1663. gadā, kad Dņepras kazaki atamana Jakova Čerņigoveca vadībā bijušā tatāru ciema vietā izveido nocietinātu slobodu. 1670. gadā izveidots Balakļijas kazaku pulks. 1911. gadā caur Balakļiju uzbūvēts dzelzceļš. No 1923. gada rajona centrs. Pilsētas tiesības piešķirtas 1938. gadā. Pilsētā vairāki būvmateriālu un pārtikas ražošanas uzņēmumi.

2017.—2019. gadā munīcijas noliktavās pie Balakļijas notika vairāki ugunsgrēki. Par to iemeslu tika atzīta diversija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apslēptais

**"Apslēptais"** () ir 2005. gada *[[neo-noir]]* psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Mihaels Hāneke. Filmā galvenās lomas atveido Daniels Oteijs, Žiljeta Binoša un Moriss Benišū.

Filma ir par parīziešu pāri Žoržu (Oteijs) un Annu (Binoša), kurus terorizē ar slepeni filmētiem video ar viņu māju, kā arī ar savādiem zīmējumiem. Norādes video un zīmējumos norāda, ka filmētājs pazīst Žoržu jau sen.

Filma ir uzņemta 2004. gadā Parīzē un Vīnē, un tā ir starptautisks Francijas, Austrijas, Vācijas un Itālijas kopražojums. "Apslēptais" pirmizrāde notika 2005. gada Kannu kinofestivālā. Filma ir interpretēta kā alegorija par kolektīvo atbildību, vainas apziņu un koloniālismu.

Kannu kinofestivālā filma saņēma trīs balvas, tai skaitā balvu par labāko režisoru. Tā saņēma labākās filmas balvu Eiropas Kino balvu ceremonijā. "Apslēptais" tika izvēlēta kā Austrijas kandidatūra par labākā filma svešvalodā Amerikas Kinoakadēmijas balvai, tomēr tā tika diskvalificēta, jo franču valoda nav Austrijas oficiālā valoda. "Apslēptais" tiek uzskatīta par vienu no labākajām 2000. gadu filmām. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Apslēptais" ierindojās 23. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jinjer

***Jinjer*** ir 2008. gadā Horļivkā izveidota metālkora un progresīvā metāla grupa. Tā kā neviens no grupas sākotnējiem dalībniekiem tajā vairs nedarbojas, grupas pašreizējais sastāvs par tās oficiālo dibināšanu uzskata 2009. gadu, kad grupai pievienojās vokāliste Tetjana Šmaiļuka un ģitārists Romāns Ibramhalilovs. Līdz šim izdoti četri *Jinjer* pilna izmēra studijas albumi, trīs mazalbumi un viens koncertieraksts.

## Dalībnieki
* Tetjana Šmaiļuka — balss (2009—pašlaik)
* Romāns Ibramhalilovs — ģitāra (2009—pašlaik)
* Jevgenijs Abduhanovs — basģitāra (2011—pašlaik)
* Vladislavs Ulasevičs — bungas (2016—pašlaik)

### Bijušie dalībnieki
* Maksims Fatulajevs — balss (2008—2009)
* Vjačeslavs Ohrimenko — bungas (2008—2011)
* Rostislavs Lobačovs — ģitāra (2008—2010)
* Oleksandrs Kozijčuks — bungas (2011—2013)
* Oleksijs Svinars — basģitāra (2008—2011)
* Jevhens Mantulins — bungas (2013—2014)
* Dmitrijs Oksens — ritma ģitāra (2008—2015)
* Dmitrijs Kims — bungas (2014—2016)

## Diskogrāfija
**Studijas albumi
* ''Cloud Factory'' (2014)
* ''King of Everything'' (2016)
* ''Macro'' (2019)
* ''Wallflowers'' (2021)

**Mazalbumi**
* ''Objects in Mirror Are Closer than They Appear'' (2009)
* ''Inhale, Do Not Breathe'' (2012)
* ''Micro'' (2019)

**Koncertieraksti*'
* *Alive in Melbourne'' (2020)

## Ārējās saites

* Grupas oficiālā tīmekļa vietne
Barvinkove

**Barvinkove** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Harkivas apgabala Izjumas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidaustrumos Suhijtorecas upes krastos  no apgabala centra Harkivas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta rakstu avotos pirmoreiz minēta kā Barvenkova Stenka 1653. gadā, kad tur kazaki atamana Ivana Barvinka vadībā nodibināja nocietinātu slobodu. 1709. gadā pēc sacelšanās pret Krievijas caru sloboda tika iznīcināta; atjaunota 1734. gadā. 1869. gadā uzbūvēts dzelzceļš. Kopš 1923. gada rajona centrs, 1938. gadā piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Berestina

**Berestina** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Harkivas apgabalā, Berestinas rajona centrs. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos Berestovas upes krastos  no apgabala centra Harkivas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1731. gadā kā jaunais Beļovas cietoksnis, kurā mitinājās zemessardzes pulks no Beļovas pilsētas. Ap cietoksni apmetās galvenokārt kazaki un izbēgušie zemnieki. 1750. gados sāka attīstīties tekstilrūpniecība. 1778. gadā kļuva par apriņķa centru, bet 1784. gadā piešķirtas pilsētas tiesības un pārdēvēta par **Konstantinogradu** () par godu Katrīnas II mazdēlam. 1923. gada 26. martā Poltavas guberņas izpildkomiteja "apstiprināja" Konstantinogradas rajona izpildkomitejas 1922. gada novembra lēmumu par pilsētas un rajona pārdēvēšanu par **Krasnogradu** ().

2024. gada 3. aprīlī Ukrainas Augstākās Radas Valsts varas organizācijas, vietējās pašvaldības, reģionālās attīstības un pilsētplānošanas komiteja atbalstīja pilsētas pārdēvēšanu par **Berestinu**, bet 2024. gada 19. septembrī — Augstākā Rada. pieņēma lēmumu par pilsētas un rajona pārdēvēšanu. Pārdēvēšana stājās spēkā 2024. gada 26. septembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Interneta mīms

thumb|2023. gadā populārais mīms "Tūkstoš jardu skatiens"
**Interneta mīms** jeb vienkārši **mīms** () ir asprātīga un ironiska ideja, attēls, stils vai uzvedība, kas internetā spontāni ieguvusi popularitāti, bieži vien caur sociālajiem medijiem. Tas, kas tiek uzskatīts par mīmu, dažādās interneta kopienās var atšķirties un laika gaitā var mainīties. Parasti tas bija jēdziens vai frāze, taču kopš tā laika jēdziens ir kļuvis plašāks un daudzpusīgāks, attīstoties, iekļaujot sarežģītākas struktūras, piemēram, izaicinājumus, GIF, videoklipus, un vīrusu parādības.

Interneta mīmi tiek uzskatīti par interneta kultūras sastāvdaļu. Tie var izplatīties starp cilvēkiem, izmantojot sociālos tīklus, tīmekļa žurnālos, tiešo e-pastu vai ziņu avotus.

## Skatīt arī
* Mīms

## Atsauces
Moriss Makērs

**Moriss Makērs** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija franču futbolists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Makērs bija Francijas futbola komandas *[[Club Français]]* biedrs. 1900. gada vasaras olimpisko spēļu laikā viņa komanda Franciju pārstāvēja futbola turnīrā. Komanda šajā turnīrā izcīnīja sudraba medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Moriss Makērs (Olympedia profils) 
* Moriss Makērs (Sports Reference profils)
Skadovska

**Skadovska** () ir ostas pilsēta Ukrainas dienvidos Hersonas apgabalā, Skadovskas rajona centrs. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos Melnās jūras krastā pie Džarilhača līča  no apgabala centra Hersonas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1894. gadā uz muižnieka Sergeja Skadovska zemes kā piestātne labības un vilnas eksportam. 1961. gadā piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hendriks van Hēkelums

**Hendriks "Henks" van Hēkelums** (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu futbolists, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Hēkelums 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja Jauktās komandas *Université de Bruxelles* sastāvā. Komanda futbola turnīrā izcīnīja bronzas medaļu. Viņš ir viens no vārtu autoriem spēlē pret Francijas komandu *Club Français*.

Ir zināms, ka Hēkelums ir spēlējis *[[HBS Den Haag]] un [[Léopold Club de Bruxelles]] futbola klubos.*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hendriks van Hēkelums (Olympedia profils) 
* Hendriks van Hēkelums (Sports Reference profils)
Krastmalas skābene

**Krastmalas skābene** () ir skābeņu suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama Eiropā (neiekļaujot kontinenta rietumu daļu). Nereti sastopama Latvijā — ūdenstilpju piekrastē, grāvjos, applūstošos pļavu pazeminājumos.

## Apraksts
Krastmalas skābene ir daudzgadīgs, 100—200 cm garš un kopumā masīvs lakstaugs. Tā stublājs ir stāvs, sīkrievains un parasti ziedkopā bagātīgi zaro. Lapas ir plati eliptiskas, ar kātu. Kāta garums sasniedz trešdaļu līdz pusi no lapas plātnes garuma. Apakšējās lapas ir ļoti lielas — garumā līdz 60 cm un platumā līdz 25 cm. Tās ir tumši zaļas, spīdīgas, to mala ir gluda vai neizteikti krokota, gals smails, pamats ķīļveidīgs.

Ziedkopa ir plaša skara ar daudziem zariem. Iekšējās apziedņa lapas ir olveidīgi trīsstūrainas, aptuveni 0,7 cm garas — tā gals ir smails vai strups un mala sīkzobaina. Uz apziedņa lapām ir liels, iegarens augonītis (kārpveida izaugums uz augļa). Auglis pie pamata ir plati ķīļveidīgs, galā smails, kopumā olveidīgi trīsstūrains. Zied jūlijā, augustā.

## Atsauces


## Ārējās saites
Tetjana Ostaščenko

**Tetjana Ostaščenko** (; dzimusi 1974. gada augustā) ir Ukrainas kara ārste, Ukrainas Bruņoto spēku Medicīnas spēku komandiere kopš 2021. gada 30. jūlija, medicīnas dienesta ģenerālmajore. Pirmā sieviete Ukrainas vēsturē, kas vada militāro atzaru, kā arī pirmā sieviete brigādes ģenerāļa, vēlāk ģenerālmajora pakāpē.

## Biogrāfija
Tetjana Ostaščenko dzimusi 1974. gada augustā Ļvivā militārpersonas ģimenē.

1996. gadā viņa ar izcilību absolvējusi Ļvivas Nacionālās Medicīnas universitātes Farmācijas fakultāti. 1998. gadā absolvējusi Ukrainas Militārās medicīnas akadēmiju.

Kopš 1998. gada dienējusi militārajā medicīniskajā dienestā par Militārās aptiekas priekšnieci, Rietumu operatīvās pavēlniecības Militāri medicīniskās nodaļas virsnieku, Ukrainas Bruņoto spēku Centrālās militārās medicīnas nodaļas Medicīniskās apgādes nodaļas priekšnieci, Ukrainas Aizsardzības ministrijas Militāri medicīniskās nodaļas un Ukrainas Bruņoto spēku Ģenerālštāba Galvenās Militārās sadarbības un miera uzturēšanas operāciju direktorāta nodaļas vadītāju, Galvenās militārās medicīnas direkcijas Medicīnas apgādes nodaļas vadītāju, Aizsardzības ministrijas Galvenās inspekcijas galvenais inspektori.

2020. gadā viņa paaugstināja savu operacionālās un taktiskās izglītības līmeni vairākos NATO armijas kursos, kā arī pabeidza aizsardzības un drošības sektora reformas un stratēģiskās vadības kursus Krenfīldas Universitātē (Apvienotā Karaliste).

2021. gada 30. jūlijā viņa tika iecelta par Ukrainas Bruņoto spēku Medicīnas spēku komandieri. Tetjana Ostaščenko kļuva par pirmo sievieti noteikta veida spēku komandieri Ukrainas bruņoto spēku vēsturē, kā arī pirmo sievieti brigādes ģenerāli.

2022. gada 17. jūnijā Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā viņai tika piešķirta ģenerālmajora pakāpe.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Garlapu skābene

**Garlapu skābene** () skābeņu suga. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijas ziemeļu apvidū polam tuvās teritorijās, tostarp retumis visā Latvijas teritorijā, taču ir ieviesusies arī citur pasaulē.

## Apraksts
Garlapu skābene ir daudzgadīgs, 60—120 cm garš lakstaugs ar stāvu, zaļganu vai zaļganbrūnu stublāju, kurš bagātīgi zaro ziedkopā. Auga lapas ir plati lancetiskas, 10—40 cm garas un 3—12 cm platas, jeb trīs līdz četras reizes garākas nekā platas. Lapas plātnes mala ir cirtaina, gals ir smails, pamats ķīļveida un dažreiz neizteikti sirdsveidīgs. Ziedkopa ir plati piramidāla, zarojums ir blīvs. Iekšējās apziedņa lapas ir nierveidīgas vai sirdsveidīgas, aptuveni 0,5—0,7 cm garas un 0,6—0,7 cm platas. Lapas mala ir gluda, visas apziedņa lapas ir bez augonīša (kārpveidīga izauguma uz augļa). Auglis visplatākais ir tā vidusdaļā. Zied no jūnija beigām līdz augustam.

## Atsauces


## Ārējās saites
Trīs dienas Kondora dzīvē

**"Trīs dienas Kondora dzīvē"** () ir 1975. gada ASV politiskā trillera filma, kuras režisors ir Sidnijs Polaks. Filmā galvenās lomas atveido Roberts Redfords, Feja Danaveja, Klifs Robertsons un Makss fon Sīdovs. Filma ir balstīta uz Džeimsa Greidija 1974. gada romāna *Six Days of the Condor*.

Filma ir par CIP grāmatu pētnieku ar segvārdu "Kondors" (Redfords), kurš kādu dienu atgriežas no pusdienām un atklāj, ka viņa visi kolēģi ir nogalināti. Kondoram ir jāatrod vainīgie, saprotot kam viņš var uzticēties.

"Trīs dienas Kondora dzīvē" pirmizrāde notika . Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā labākā montāža.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ēriks Torntons

**	Ēriks Pīters Ipolīts Torntons** (; dzimis , miris ) bija angļu izcelsmes Beļģijas futbolists, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Torntons 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja Jauktās komandas *Université de Bruxelles* sastāvā. Komanda futbola turnīrā izcīnīja bronzas medaļu.

Viņā no 1897. līdz 1907. gadam startēja futbola klubā *[[Léopold FC]]*, bet no 1907. līdz 1911. gadam  startēja futbola klubā *[[Beerschot AC]]*. Kā arī ir zināms, ka viņš 1905. gadā divas spēles nospēlēja Beļģijas futbola izlases sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ēriks Torntons (Olympedia profils) 
* Ēriks Torntons (Sports Reference profils) 
* Ēriks Torntons (WorldFootball.net profils)
Sabīne Derflingere

**Sabīne Derflingere** (, dzimusi 1963. gadā) ir austriešu kinorežisore, scenāriste, producente un dramaturģijas konsultante. Viņa dzīvo un strādā Vīnē un Berlīnē. Vairākas viņas veidotās filmas ir saņēmušas dažādas kino balvas, jo īpaši filmas *Geraubte Kindheit*, *Vollgas*, *Kleine Schwester*, *42plus* un *Tag und Nacht*. Vēl viņa režisējusi vairākas seriālā *[[Tatort]]* sērijas.

Derflingere zināma kā celmlauze Austrijas kampaņā par sieviešu lielāku atpazīstamību filmu režijā. 2012. gadā viņu apbalvoja ar Vīnes sieviešu balvu.

## Karjera
1991. gadā Sabīne Derflingere uzsāka studijas Vīnes Kinoakadēmijā (scenārija un dramaturģijas īpašās jomas), jau vairākus gadus strādājot filmu biznesā par režisora un producentu asistenti. 1996. gadā viņa veiksmīgi pabeidza studijas ar disertāciju "Filmu stāsti starp epiku un drāmu".

Sabīne Derflingere ir pazīstama ar vairākām spēlfilmām un dokumentālajām filmām, no kurām daudzas ir saņēmušas balvas. Turklāt viņa ir pirmā sieviete, kas režisējusi vairākas Vācijas/Austrijas/Šveices kopražojuma kriminālseriālā *[[Tatort]]* sērijas. Papildu tam viņa priekš Austrijas raidorganizācijai ORF režisējusi seriālus *Pols Kemps — Alles kein Problem* un *Vier Frauen und ein Todesfall*. Viņas filma *Tag und Nacht* piesaistīja lielu mediju uzmanību. Galvenās lomas atveidotāja Anna Reda 2011. gadā Ņujorkas kinofestivālā par šo lomu saņēma balvu kategorijā "Labākā aktrise".

2010. gadā Sabīne Derflingere nodibināja savu producentu uzņēmumu *Derflinger Film*. Kopš tā laika viņa ir producējusi šādas filmas: *Rounder Girls*, *Schnelles Geld*, *Eine fon 8* un *What Remains*. 2013.* gadā Derflinger Film* tika nolīgts par pakalpojumu producentu Brazīlijas televīzijas tīklam ''Globo TV'', kas Vīnē uzņēma vairākas epizodes viņu telenovelei *Em Família*. Izstrādē atrodas arī dokumentālā filma *Vom Umgang mit der Schuld*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa 
* Facebook
* Sabīne Derflingere  Austrijas režisoru vietnē
Deniss Matvejevs

**Deniss Matvejevs** (*Денис Владимирович Матвеев*, dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, inženieris.

## Biogrāfija
Deniss Matvejevs piedzima  Ļeņingradā. No 1989. līdz 2000. gadam viņš mācījās vidusskolā Zvaigžņu pilsētiņā Maskavas apgabalā. 2006. gadā Matvejevs absolvēja Baumana Maskavas valsts tehnisko universitāti datorsistēmu specialitātē. Pēc tam viņš strādāja Kosmonautu sagatavošanas centrā par jaunāko zinātnisko darbinieku, nodarbojoties ar kosmonautu sagatavošanas organizēšanu. 2009. gadā viņš kļuva par 5. nodaļas vadošo inženieri.

2010. gada 15. novembrī Deniss Matvejevs tika ieskaitīts Kosmonautu sagatavošanas centra kosmonautu izmēģinātāju vienībā. Pusotru gadu viņš izgāja vispārējo kosmisko sagatavošanu Kosmonautu sagatavošanas centrā.
2012. gada 3. augustā Starpresoru kvalifikācijas komisija Matvejevam piešķīra kvalifikāciju "kosmonauts izmēģinātājs".
2015. gadā viņš sāka gatavoties lidojumiem ar kosmosa kuģi *[[Sojuz MS]]*.

Denisa Matvejeva pirmais kosmiskais lidojums sākās 2022. gada 18. martā, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-21]]* lidojuma inženierim. Viņš bija SKS 66. un 67. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz Zemi viņš atgriezās 29. septembrī.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Ārējās saites

* Biogrāfijas dati Gagarina Kosmonautu sagatavošanas centra lapā 
* Biogrāfijas dati astronaut.ru lapā
Maltuve

**"Maltuve"** () ir 2007. gada ASV filma, kuras režisori ir Roberts Rodrigess un Kventins Tarantīno. "Maltuve" sastāv no divām filmām — Rodrigesa "Šausmu planēta" (*Planet Terror*), šausmu filma par izdzīvojušu grupu, kuri cīnās pret zombijiem līdzīgām radībām, kā arī Tarantīno "Nāves pierādījums" (*Death Proof*), šausmu filma par slepkavniecisku kaskadieri, kurš ar modificētiem transportlīdzekļiem nogalina jaunas sievietes. "Šausmu planēta" galvenās lomas atveido Rouza Makgauana, Fredijs Rodrigess, Maikls Bīns, Džefs Feihijs, Džošs Brolins un Mārlija Šeltone, bet "Nāves pierādījums" galvenās lomas atveido Kurts Rasels, Rosario Dosone, Vanesa Ferlito, Džordana Leda, Sidnija Temija Puatjē, Treisija Tomsa, Mērija Elizabete Vinsteda un Zoja Bella. Starp abām filmām ir skatāmi arī izdomāti filmu treileri, kuru režisori ir Rodrigess, Robs Zombijs, Edgars Raits, Īlaijs Rots un Džeisons Eisners.

"Maltuve" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, bet bija finansiāli neveiksmīga, nopelnot tikai 25,4 miljonus ASV dolārus pie 53–67 miljonu budžeta. Rodrigesa un Eisnera veidotie neīstie treileri vēlāk kļuva par pamatu filmām "Mačete" (2010) un *[[Hobo with a Shotgun]]* (2011).

## Atsauces

## Ārējās saites
DakhaBrakha

***DakhaBrakha*** () ir 2004. gadā Kijivā izveidots Ukrainas pasaules mūzikas kvartets, kas sevis izpildīto mūziku dēvē par „etno haosu”. Tās pirmsākumi meklējami Laikmetīgās mākslas centrā „Daha” kā mūzikas projektam, kas spēlēja pavadījumu lugām, bet 2004. gadā sāka uzstāties patstāvīgi. 2018. un 2021. gadā *DakhaBrakha* uzstājies arī Latvijā.

## Dalībnieki
* Marko Halanevičs — balss, darbuka, tabla, didžeridū, harmonikas, akordeons, kahons, vargāns
* Olena Cibuļska — balss, sitamie instrumenti
* Irina Kovalenko — balss, džembe, flauta, buhajs, klavieres, ukulele, ganurags, akordeons
* Ņina Garenecka — balss, čells

## Diskogrāfija
* *На добраніч* (2005)
* *Ягудки* (2007)
* *На межі* (2009)
* *Light* (2010)
* *Хмелева project* (2012)
* *Шлях / The Road *(2016)
* *Alambari* (2020)

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''DakhaBrakha'' oficiālā tīmekļa vietne
Čili krabis

thumb|Čili krabja porcija
**Čili krabis** (Chilli crab, 辣椒 螃蟹) ir Singapūras jūras velšu ēdiens. Tā recepti 1950. gadā radīja Singapūras šefpavāre Šera Jama Tjana (*Cher Yam Tian*) un viņas vīrs Lims Čū Ngī (*Lim Choo Ngee*), kuriem piederēja jūras velšu restorāns Palmbīčā Singapūras kvartālā *Katong*. Čili krabja pagatavošanai izmanto dubļu krabjus (*Scylla serrata*), kurus apcep pusbiezā saldskābā tomātu un čili mērcē. Neskatoties uz nosaukumu, čili krabis nav pārāk ass ēdiens. Tas ieņem 35. vietu CNN Go 2011. gada pasaules 50 garšīgāko ēdienu sarakstā.

## Recepte un pasniegšana
Lai gan parasti šo ēdienu gatavo no dubļu krabjiem, var izmantot arī citas krabju šķirnes.

Mērces pamatā ir čili mērces un tomātu mērces maisījums, kuru sabiezina ar miltiem. Mērcei pievieno ķiplokus, rīsu etiķi, sojas mērci un citas sastāvdaļas. Īsi pirms gatavošanas beigām pievieno sakultu olu, turpinot maisīt.

Krabjus viegli apcep vai tvaicē kopā ar ingveru un pēc tam apcep mērcē. Bruņas parasti nedaudz salauž pirms gatavošanas, lai pēc tam būtu vieglāk ēst.

Gatavo ēdienu tradicionāli rotā ar koriandra lapām. Čili krabi pasniedz ar maizi: “mantou” (ķīniešu ceptas vai tvaicētas maizītes), bagetes šķēlēm vai grauzdētu maizi. Čili krabi var pasniegt arī ar baltajiem rīsiem.

## Atsauces
Ludmila Baluška

**Ludmila Baluška** (; dzimusi ) ir bijusī ukraiņu brīvā stila cīkstone, Pasaules čempionāta bronzas medaļniece, Eiropas čempione, Ukrainas Nopelniem bagātā sporta meistare.

## Biogrāfija
Ludmila Baluška sāka nodarboties ar cīņas sportu 1999. gadā. Viņas pirmais treneris bija Ukrainas Nopelniem bagātais treneris Andrijs Pistuns. 2004. gads beidza Ļvivas fiziskās kultūras skolu (tagad Ļvivas sporta profesionālā koledža), 2008. g – Ļvivas Valsts iekšlietu universitāti (specialitāte – jurists), 2012.g. – Ļvivas Valsts fiziskās kultūras universitāti. 2012. gada iestājās minētās universitātes aspirantūrā,  kuru beidza 2020. gadā iegūstot fiziskās kultūras un sporta zinātņu kandidāta grādu.

Starptautiskajās sacensībās Ludmila Baluška sāka piedalīties 2000. gadā, kad Eiropas kadetu čempionātā ieguva 4. vietu. Nākamajā gadā šajā turnīrā viņa bija jau trešā. 2002. gadā kļuva par Eiropas un 2003. gadā par Pasaules junioru čempioni. 2005. gadā Baluška pirmoreiz piedalījās Eiropas čempionātā pieaugušajiem un ieņēma 5. vietu. 2009. gada pasaules čempionātā pēc divām uzvarām ceturtdaļfinālā zaudēja nākamajai čempionei Marijai Stadņikai, bet gandarījuma cīņā pieveica baltkrievieti Tatjanu Gurnoviču, pēc tam cīņā par trešo vietu Lielbritānijas cīkstoni Janu Stadņiku un izcīnīja bronzas medaļu. 2012. gadā Belgradā Eiropas čempionātā viņa izcīnīja zelta medaļu, finālā uzvarot rumānieti Esteru Dobri

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Ukrainas Nopelniem bagātā sporta meistare
* 2009. gada Labākā Ukrainas cīkstone.

## Atsauces

## Ārējās saites
Suvona

**Suvona** (, ) ir pilsēta Dienvidkorejā, Kjongido provinces administratīvais centrs. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 1,23 miljoni iedzīvotāju. Suvona atrodas 30 km uz dienvidiem no Dienvidkorejas galvaspilsētas Seulas, līdz ar to tā ietilpst Seulas aglomerācijā.

Suvonā bāzējas uzņēmums *[[Samsung Electronics]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kēniga teorēma

**Kēniga teorēma** var būt

* Kēniga teorēma klasiskajā mehānikā,
* Kēniga teorēma diskrētajā matemātikā.
Tavrijska

**Tavrijska** () ir pilsēta Ukrainas dienvidos, Hersonas apgabala Kahovkas rajonā. Atrodas Kahovkas ūdenskrātuves krastā vietā, kur no tās atzarojas Ziemeļkrimas kanāls,  no apgabala centra Hersonas.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1983. gadā, administratīvi apvienojot Nova Kahovkas piepilsētas ciematus Plodovi, Shidni, Zaļizničkivu un BMU-5. Iedzīvotāji nodarbināti galvenokārt pārtikas rūpniecībā, mašīnbūvē un upju transportā.

2022. gada 24. februārī Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā pilsētu okupēja Krievijas karaspēks.

## Iedzīvotāji
Saskaņā ar 2001. gada tautas skaitīšanas datiem pilsētā dzīvoja 11 452 iedzīvotāji: ukraiņi — 77,4%, krievi — 20,3%, baltkrievi — 0,9%.  2016. gadā Tavrijskā bija reģistrēti 10 850 iedzīvotāji, kas nozīmē, ka pilsētas iedzīvotāju skaits pēdējo 15 gadu laikā ir samazinājies par 5,22%.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sergejs Korsakovs

**Sergejs Korsakovs** (*Сергей Владимирович Корсаков*, dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, inženieris.

## Biogrāfija
Sergejs Korsakovs piedzima  Kirgīzijas PSR galvaspilsētā Frunzē (tagad Biškeka). Viņš mācījās Kimras 2. ģimnāzijā Tveras apgabalā. 2006. gadā Korsakovs absolvēja Baumana Maskavas valsts tehniskā universitāti raķešdzinēju specialitātē. Pēc tam viņš studēja aspirantūrā.
Korsakovs bija uzņēmuma *Info Kapital Grupp* ģenerāldirektors.

2012. gadā Sergejs Korsakovs pieteicās pirmajam Krievijas kosmonautu atklātajam konkursam. 26. oktobrī viņš tika ieskaitīts *[[Roskosmos]]* kosmonautu vienībā. Pēc vispārējās kosmiskās sagatavošanas pabeigšanas Kosmonautu sagatavošanas centrā 2014. gada 16. jūnijā Starpresoru kvalifikācijas komisija Korsakovam piešķīra kvalifikāciju "kosmonauts izmēģinātājs".

Sergeja Korsakova pirmais kosmiskais lidojums sākās 2022. gada 18. martā, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-21]]* lidojuma inženierim. Viņš bija SKS 66.-- un 67. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz Zemes viņš atgriezās 29. septembrī.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

## Ārējās saites

* Biogrāfijas dati Gagarina Kosmonautu sagatavošanas centra lapā 
* Biogrāfijas dati astronaut.ru lapā
Berislava

**Berislava** () ir pilsēta Ukrainas dienvidos, Hersonas apgabalā, Berislavas rajona centrs. Atrodas Kahovkas ūdenskrātuves labajā krastā  no apgabala centra Hersonas.

## Vēsture
Tiek uzskatīts, ka apdzīvoto vietu 15. gadsimta sākumā dibinājis kņazs Vītauts Dižais un tā dēvēta par Vītauta muitu (*Вітовтова митниця*). 15. gadsimta vidū to iekaroja Krimas tatāri, bet 16. gadsimta beigās — osmaņi, kas šeit uzbūvēja **Kizikermenas** cietoksni. 1695. gadā cietoksni iekaroja Ivana Mazepas kazaki un sāka dēvēt par Tavaņas pārceltuvi (*Таванська переправа*). No 1775. līdz 1783. gadā pilsēta Kazikermena bija apriņķa centrs. 1784. gadā atjaunota pilsēta ar tagadējo nosaukumu. Starp pasaules kariem Berislavai bija miesta un pilsētciemata statuss, 1938. gadā atjaunotas pilsētas tiesības. Mūsdienās pilsētā attīstīta mašīnbūve un pārtikas rūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites