Azerbaidžānas Islāma partija

**Azerbaidžānas Islāma partija** () ir Azerbaidžānas politiska partija, kurai par pārmērīgu islāmismu ir atņemta oficiālā reģistrācija. Partijas vadītājs ir teologs Mevsims Semedovs.

## Vēsture
Partijas dibināšanas konference notika 1991. gada 2. septembrī. Par AIP vadītāju kļuva Hadži Aliakrams Alijevs. Gadu vēlāk, 1992. gada 22. septembrī, partija tika oficiāli reģistrēta. Par tās galveno mītni kļuva Nardaranas ciems, kas atrodas 30 km uz ziemeļrietumiem no Baku Abšeronas pussalā un kam tradicionāli ir liela nozīme valsts šiītu garīgajā dzīvē.

### 1990. gadi
Kopš 1990. gadu vidus Azerbaidžānas un šiītisma galvenā centra Irānas attiecības ir pasliktinājušās, bet AIP nekad nav slēpusi savas simpātijas pret Irānu un tas noveda pie konflikta. 12. augustā Azerbaidžānas parlaments pieņēma Vēlēšanu likumu, kas atņēma reliģisko organizāciju pilsoņiem tiesības kandidēt vēlēšanās. 1995. gada 2. septembrī Azerbaidžānas Tieslietu ministrija anulēja AIP reģistrāciju, balstoties uz partijas nosaukumu. Tomēr partijas vadība, apzinoties, ka tā tik un tā netiks reģistrēta, nosaukumu nemainīja. 1996. gada maijā Hadži Aliakrams Alijevs un četri viņa atbalstītāji tika arestēti par nodevību un spiegošanu Irānas labā. 1997. gada 14. aprīlī viņam tika piespriests 11 gadu cietumsods, bet pārējiem trim — ilgs cietumsods. Viens no arestētajiem nomira cietumā, oficiāli no smadzeņu asiņošanas; pēc opozīcijas domām, no spīdzināšanas.

Spriedums izraisīja sašutumu sabiedrībā un cilvēktiesību aktīvistu vidū. Reaģējot uz to, varas iestādes publicēja Azerbaidžānas Nacionālās drošības ministrijas vadītāja Araza Gurbanova grāmatu , kurā kritizēja partiju.

Jaunais līderis Muzafars Džabrailovs sāka darbu pie partijas atdzīvināšanas, kuras nosaukums tika mainīts uz "Musulmaņu demokrātiskā partija".

1999. gadā Azerbaidžānas Islāma partija, Azerbaidžānas Sociāldemokrātiskā partija un Vienotības partija izveidoja politisku aliansi ar nosaukumu "Azerbaidžānas Spēku savienība".

1999. gada novembrī prezidents Heidars Alijevs apžēloja Aliakramu Alijevu un viņa atbalstītājus.

### 2000. gadi
Pēc Ilhama Alijeva nākšanas pie varas Azerbaidžānā jebkāda, ne tikai reliģiska, opozīcijas ideoloģija tika pakāpeniski apspiesta. Opozīcijas partijas sāka izstumt no politiskās arēnas. Politiskajā dzīvē radās vakuums. Sabiedrības attieksme pret islāma faktoru būtiski mainījās, novirzot to no politikas uz sabiedrisko dzīvi.

Azerbaidžānas Spēku savienībā iekļautās partijas pēc 2000. gada parlamenta vēlēšanām parakstīja dokumentu ar 19 politiskajām partijām par vēlēšanu rezultātu neatzīšanu. 

2002. gadā Tahirs Abasli izstājās no partijas un nodibināja islāmistiski noskaņoto Islāma demokrātisko partiju.

Azerbaidžānas Islāma partija 2005. gada parlamenta vēlēšanās piedalījās politisko partiju blokā "Azerbaidžānas Spēki" kopā ar Hudadata Hudijeva vadīto "Birlik" partiju, "Vahdat" partiju un Azerbaidžānas Tautas atdzimšanas partiju Azera Gasimzades vadībā. Bloks tika reģistrēts Azerbaidžānas CVK 2005. gada 24. jūlijā. Azerbaidžānas Sociāldemokrātiskā partija, kas arī bija Azerbaidžānas Spēku savienības biedre, vēlēšanās piedalījās "Jaunās politikas" vēlēšanu bloka ietvaros, bet pēc vēlēšanām atdalījās no ASS. Vēlāk šo bloku AIP kopā ar partiju "Birlik" un Azerbaidžānas Tautas atdzimšanas partiju atjaunoja, bet divus gadus tas palika neaktīvs.  

Islāma partijas kongresā 2007. gada 15. jūlijā par jauno priekšsēdētāju tika ievēlēts 42 gadus vecais Hadži Mevsims Semedovs, kurš kopš 1993. gada vadīja partijas Gubas rajona komiteju. Pārējie šī amata pretendenti Hadžiga Nuri un Rovšans Ahmedli atsauca savas kandidatūras pirms balsošanas sākuma. Semedovs bija harizmātisks līderis ar labu izglītību (pēc profesijas ārsts, 1995. gadā devās uz Irānu un 2002. gadā absolvēja Augstāko islāma universitāti Kumā). Semedovs paziņoja, ka viņa partija ir opozīcijā Azerbaidžānas valdībai un nesadarbosies ar uz Rietumiem noskaņotajām opozīcijas partijām. Viņa vadībā partija sāka transformēties: mainījās vadība, daudzos valsts reģionos sāka veidoties partijas šūniņas, lielāka uzmanība tika pievērsta jaunatnei un plašsaziņas līdzekļiem, tostarp Internetam, kas iepriekš nebija noticis. Jaunais līderis bieži izteicās pret Amerikas Savienotajām Valstīm un Izraēlu. Viņš iestājās par tuvināšanos Irānai.

2009. gadā Semedovs vairākkārt uzstājās kopā ar AIP aktīvistiem un Nardaranas ciema vecākajiem Irānas valsts radio azerbaidžāņu valodā, Irānas televīzijas kanālā *Seher TV* un daudzās proirāņu tīmekļa vietnēs. 2009. gada martā Semedovs piedalījās konferencē Teherānā.

2010. gada novembra beigās Azerbaidžānas Izglītības ministrija aizliedza skolniecēm, kuras valkā hidžābus, apmeklēt skolu, atsaucoties uz to, ka musulmaņu galvas lakats nav skolas formas sastāvdaļa. Ticīgie to uzskatīja par kampaņas pret reliģiju sākumu. Azerbaidžānas Islāma partija bija starp tiem, kas 2010. gada decembrī protestēja pret Izglītības ministrijas hidžābu aizliegumu skolās. Mevsims Semedovs ticīgo arestus un hidžabu aizliegumu Azerbaidžānā saistīja ar Rietumu ietekmi.

### 2010. gadi
[thumb|AIP mītiņš [Hodžali separātistu veiktās azerbaidžāņu slepkavošanas 20. gadadienā]]
2010. gada augustā tika paziņots par "Islāma pretošanās organizācijas" izveidi, kas iestājās par separātiskās Kalnu Karabahas atgūšanu.

2011. gada 2. janvārī vietnē YouTube tika ievietots Hadži Mevsima Semedova runas video. Tajā viņš asi kritizēja prezidentu Ilhamu Alijevu par mošeju iznīcināšanu, hidžāba valkāšanas aizliegumu skolās un azana aizliegumu. Bet pats galvenais, viņš salīdzināja Alijevu ar Jazīdu ibn Muāviju, kurš dzīvoja 7. gadsimtā un šiītu acīs tiek uzskatīts par necienīgu figūru (lielākā daļa Azerbaidžānas iedzīvotāju ir šiīti). Viņš arī apvainoja valdību korupcijā, Viņa vārdiem, "netaisnība un kukuļdošana sasniedza tādus apmērus, ka tika nozagti pat Kūras upes tīrīšanai paredzētie līdzekļi, un ūdens appludināja desmitiem tūkstošu cilvēku mājas. Tajā pašā laikā Baku tika organizēts ziedu festivāls, kas izmaksāja miljonus." Savas runas noslēgumā AIP vadītājs citēja pravieti Muhamedu, kurš teica, ka "lai glābtu reliģiju, ir jāupurē sava dzīvība".

Tiesībaizsardzības iestāžu uzmanību piesaistīja arī vēl viena frāze no viņa runas: “celieties un izbeidziet despotisko režīmu”, kā arī "mums ir jāiznīcina šis nežēlīgais režīms un tā galva".

Varas iestādes nekavējoties reaģēja uz šo runu: 7. janvārī Hadži Mevsims Semedovs un vairāki citi partijas aktīvisti tika arestēti apsūdzībās par teroristu uzbrukumu un nemieru gatavošanu. Lai pamatotu šo apsūdzību, policija pie aizturētajiem "atrada" ieročus un munīciju. Tomēr tas izraisīja skepsi sabiedrībā, kas uzskatīja, ka faktiskā aresta bija 2. janvāra protests un ka ieroči bija policijas novietoti. Janvāra pēdējās dienās notika AIP biedru un citu radikālo ticīgo aresti. Kopumā tika arestēti vairāk nekā 30 cilvēki.

7. janvārī ap pulksten 19.00 Azerbaidžānas Islāma partijas priekšsēdētāju Mevsimu Semedovu, viņa vietnieku Vagifu Abdullajevu, partijas aktīvistu Elčinu Hasanovu un partijas priekšsēdētāja šoferi Mirhuseinu Kazimovu, kad viņi devās prom no partijas galvenās mītnes, aizturēja Baku Narimanovas rajona policijas pārvaldes 18. policijas iecirkņa darbinieki. Par to ziņoja AIP preses dienesta vadītājs Hadži Akifs Heidarli. Semedovu aizturēja uz 13 dienām un pēdējā dienā iesniedza viņam apsūdzību terorisma gatavošanā.

Tiesas procesa laikā viņi noliedza visas apsūdzības un apgalvoja, ka ieroči ir ievietoti. Neskatoties uz to, 7. oktobrī tiesa piesprieda Islāma partijas priekšsēdētājam 12 gadu cietumsodu par terorismu, ieroču glabāšanu un vardarbīgu varas sagrābšanu. AIP uzskata arestus par politiski motivētiem un saista tos ar partijas kritiku par valdības politiku un reliģisko tiesību pārkāpumiem. Pats Semedovs vienā no tiesas sēdēm paziņoja, ka tiesa te pati neko neizlemj, bet tauta celsies cīņā pret komunistiskas metodes izmantojošo valdību.

2013. gadā partijas jaunie aktīvisti izveidoja Labklājības pilsoņu kustību un iesaistījās sabiedriski politiskās aktivitātēs. Tomēr 2013. gada prezidenta vēlēšanu priekšvakarā radās domstarpības starp AIP un jaunizveidoto Labklājības pilsoņu kustību, kuras nespēja panākt vienošanos. Labklājībnieki, neredzēdami iespēju par prezidentu kļūt AIP cietumā esošajam vadītājam Semedovam, pauda atbalstu Nacionālajai padomei un tās kandidātam Hasanli. Azerbaidžānas Islāma partija rezultātā pievienojās politiskajam blokam "Vatan", ko 2013. gadā izveidoja Taisnīguma partija un Azerbaidžānas Zaļā partija, un 2013. gada prezidenta vēlēšanās atbalstīja bloka vienīgo kandidātu Iļjasu Ismailovu. Asas ķildas starp partijām neļāva tām gūt nopietnus rezultātus. Lai gan bloks "Vatan" nebija oficiāls, tas piedalījās arī 2015. gada parlamenta vēlēšanās.

2019. gadā Eiropas Cilvēktiesību tiesa atzina, ka Azerbaidžāna pārkāpusi Semedova tiesības uz taisnīgu tiesu, taču piesprieda tai niecīgu 4000 dolāru sodu. 

2020. gadā tika arestēts un valsts nodevībā apsūdzēts AIP priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs Hadži Ilhams Alijevs, kamēr formālais priekšsēdētājs Semedovs turpināja izciest 12 gadu cietumsodu.

2023. gada janvārī partijas līderis Semedovs tika atbrīvots no cietuma ar aizliegumu izbraukt no valsts.

Partija līdz šim ir vienīgā, kurai Azerbaidžānā atsaukta oficiālā reģistrācija.

## Grupas lielums
20. gadsimta beigās Islāma partijai bija 74 vietējās komitejas (rajona, pilsētas, lauku), un tās biedru skaits pārsniedza 50 tūkstošus cilvēku.

Tiekoties ar ES, ASV un Norvēģijas diplomātiem Miera un demokrātijas institūtā 2011. gada 25. janvārī, AIP vadītāji paziņoja, ka viņu rindās pašlaik ir vairāk nekā 11 000 cilvēku un ka partijai ir filiāles 35 valsts rajonos. Tie galvenokārt ir vairāku ciemu iedzīvotāji Abšeronas pussalā, kuru centrs ir Nardarana, kā arī vairāku rajonu iedzīvotāji dienvidos gar robežu ar Irānu, ziemeļaustrumos (Gubas un Hahmazas rajonos), Gendžē un blakus esošajās teritorijās, kā arī Nahčivānas Autonomajā Republikā.

Aktīvo partijas biedru skaits, faktiski, saskaņā ar Politisko un ekonomisko pētījumu centra *Far Centre* vadītāja Hikmata Hadžizas aplēsēm***,*** nepārsniedz 2–2,5 tūkstošus cilvēku. Partijas attīstību apgrūtina skaidras nostājas trūkums iedzīvotājiem svarīgos ekonomiskos jautājumos.

### Sieviešu padome
Padomi vada Novrasta Ibrahimova, kura vada arī biedrību "Azerbaidžānas karavīru mātes". Padomē ir 10 sievietes.

2017. gada 11. decembrī reliģisko sieviešu grupa rīkoja protestu ASV vēstniecības Baku priekšā, iebilstot pret ASV prezidenta lēmumu atzīt Jeruzalemi par Izraēlas galvaspilsētu . Protestu organizēja Azerbaidžānas Islāma partijas Sieviešu padome un Karavīru māšu sabiedriskā asociācija. Dalībnieces turēja plakātus ar saukļiem: "Apturēt terorismu" un "Karabaha un Kudsa (Jeruzaleme) ir musulmaņu zemes".

## Ideoloģija
Partijas programmā teikts, ka tās ideoloģija balstās uz Korānu, pravieša Muhameda teicieniem, un balstīta uz tēzi, ka tikai islāms var spēlēt vienojošu lomu neatkarīgas Azerbaidžānas veidošanā.

Laikā no 1992. līdz 1995. gadam partija iestājās par ciešākām saitēm ar Irānu un noraidīja pantjurkisma ideju, uzskatot to par bīstamu un utopisku. Partija arī atbalstīja tādas idejas kā armēnofobiju, antiamerikānismu, anticionismu un eiroskepticismu. Tā atbalstīja proirānisko islāma kaujinieku organizāciju Hezbollah un tās vadītāju Hasanu Nasrallu.

Savu uzskatu dēļ tā ieņēma negatīvu nostāju ne tikai pret pantjurkisma atbalstītājiem (Azerbaidžānas Tautas fronti, Musavat un citām valsts nacionālajām partijām), bet arī, kopš 1990. gadu vidus, pret valdību un pat oficiālo garīdzniecību — Kaukāza musulmaņu pārvaldi (KMP). IPA drukātie mediji — laikraksti — *Islam Dunyasy* ('Islāma pasaule') un *Islamin Sesi* ('Islāma balss') — vairākkārt ir publicējuši rakstus, kuros asi kritizēts KMP vadītājs šeihs al-Islāms Allāhšukurs Pašāzade. Partija kategoriski iebilst pret kristīgo misionāru darbību, atbalsta visu baznīcu slēgšanu Azerbaidžānā un Azerbaidžānas kristiešu udiešu tautas deportāciju uz Armēniju, nosaucot viņus par draudiem musulmaņu Azerbaidžānai.

## Atsauces

## Ārējās saites