open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gailiški

**Gailiški** bija ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Grāveriem, 22 km no novada centra Krāslavas un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V610, Jazinka ezera krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 40 cilvēkiem.
## Atsauces
Froli (Grāveru pagasts)

**Froli** bija ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 8,5 km no pagasta centra Grāveriem, 26,5 km no novada centra Krāslavas un 254 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V610.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 3 sētas ar 26 cilvēkiem.
## Atsauces
Lapsas (Babītes pagasts)

**Lapsas** ir ciems Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra. Apdzīvotā vieta izveidojusies 20. gadsimta beigās kā savrupmāju ciems.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Attēli

Lapsas, Babītes pagasts, Lapsu iela.jpg|Lapsu ielas sākums
Lapsas, Babītes pagasts, Briežu ielas atzars.jpg|Briežu ielas atzars
Lapsas, Babītes pagasts, Briežu ielas ēkas.jpg|Briežu ielas ēkas
Lapsas, Babītes pagasts, Āpšu iela (A gals).jpg|Āpšu iela
Lapsas, Babītes pagasts, Caunu iela.jpg|Caunu iela


## Atsauces

## Ārējās saites
Vjetnamas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Vjetnamas novietojums]]
**[[Vjetnama]]s administratīvo iedalījumu** veido **58 provinces** un **5 centrālās pakļautības pilsētas**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums
400px|thumbnail
### Centrālās pakļautības pilsētas

### Provinces

## Atsauce
Božas

**Božas** ir ciems Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Božu ūdenskrātuves dienvidrietumu piekrastē 6,5 km no pagasta centra Piņķiem, 13 km no novada centra Mārupes un 23 km no Rīgas centra. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Božu mežsarga māju.

## Atsauces
Jelinski

**Jelinski**, arī **Bondari**, ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Grāveriem, 25 km no novada centra Krāslavas un 245 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, Jazinka ezera krastā, netālu no Zelta upītes iztekas uz Itiņku.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 55 cilvēkiem.
## Atsauces
Pluģuciems

**Pluģuciems** (agrāk — **Pluģi**) ir būvējams ciems Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā starp autoceļu A9 un Babītes ezera dienvidu krastu  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra. Netālu atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis Pluģu skansts.

## Atsauces
Bondari

**Bondari** var būt:
* Bondari — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Čornajas pagastā;
* Bondari — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā;
* Bondari — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Silmalas pagastā;
* Bondari — apdzīvota vieta Ludzas novada Zaļesjes pagastā;
* Bandaru Rēzeknes novada Čornajas pagastā cits nosaukums;
* Jelinsku Krāslavas novada Grāveru pagastā cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Bondars
Zvanu centrs

[thumb|Zvanu centrs, [Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
**Zvanu centrs** ir centralizēts birojs, ko izmanto, lai lielos apjomos saņemtu pieprasījumus vai nosūtītu piedāvājumus pa tālruni. Uzņēmums izmanto ienākošo zvanu centru, lai pārvaldītu produktu vai pakalpojumu atbalstu, kā arī lai atbildētu uz patērētāju informācijas pieprasījumiem. Izejošo zvanu centrus nodarbina telemārketingā, labdarības vai politisko ziedojumu vākšanā, parādu piedziņā un tirgus izpētē. Kontaktu centrs ir vieta, kurā centralizēti izmanto atsevišķus sakaru veidus, tai skaitā vēstules, faksus, tiešsaistes tērzēšanu, sociālos medijus, tūlītējos ziņojumus un e-pastu.
Froli

**Froli** var būt:
* Froli — apdzīvota vieta Krāslavas novada Grāveru pagastā;
* Froli — apdzīvota vieta Krāslavas novada Andzeļu pagastā;
* Froli — bijusī apdzīvotā vieta Krāslavas novada Izvaltas pagastā.
Lilienfeldi

thumb|Lilienfeldu dzimtas ģerbonis (no ''Baltisches Wappenbuch'', 1882).
**Lilienfeldi** () ir vācbaltiešu dzimta, kas Zviedru Vidzemes laikā uzņemta Zviedrijas dižciltīgo ģimeņu sarakstā, vēlāk izplatījusies arī Krievijā un Vācijā.

## Vēsture
Dzimta cēlusies no Tērbatas tiesneša Larsa Modulera (*Lars Larsson Moduler*), kuru 1650. gadā Zviedrijas karalis iecēla dižciltīgo kārtā un viņa pēctečiem piešķīra tiesības saukties par fon Lilienfeldiem. Par nopelniem Lielajā Ziemeļu karā Zviedrijas armijas kapteinim Kārlim Gustavam fon Lilienfeldam (*Karl Gustaw von Lilienfeld*) piešķīra brīvkunga titulu. Viņa dēls Kārlis Gustavs fon Lilienfelds (1711-1759) bija viens no Krievijas Impērijas ķeizarienes Annas favorītiem, galma kambarkungs. 
1746. gadā dzimtu ierakstīja Sāmsalas un Igaunijas bruņniecības matrikulās, 1790. gadā Kurzemes bruņniecības, bet 1797. gadā  Vidzemes bruņniecības matrikulā. 
1883. gadā Kurzemes gubernators Pauls Lilienfelds (1829-1903) saņēma atļauju pievienot savam dzimtas uzvārdam arī sievas dzimtmuižas Tuhalas () nosaukumu, tā aizsākot **fon Lilienfeldu-Toalu** dzimtu.

Mūsdienu Latvijas teritorijā dažādos laika posmos dzimtas valdījumā bija Upesmuiža jeb Sakas muiža (*Sackenhausen*), Vecbilskas (*Alt Bilskenhof*), Doles muiža (*Dahlen*) u.c. muižas. 
Pēc 1920. gada zemes reformas fon Lilienfeldu dzimta pazaudēja savus zemes īpašumus Latvijā un Igaunijā.

## Slaveni dzimtas pārstāvji
* Kārlis Gustavs fon Lilienfelds (*Karl Gustav von Lilienfeld*, 1711-1759), gvardes leitnants, Krievijas Impērijas reģentes Annas II (1741), vēlāk ķeizarienes Elizabetes kambarkungs, 1744. gadā kopā ar sievu kņazieni Sofiju Odojevsku izsūtīts uz Sibīriju, kur miris; 
* Kārlis Reinholds fon Lilienfelds (*Karl Reinhold Georg von Lilienfeld*, 1790-1875), Vidzemes landmaršals; 
* Georgs fon Lilienfelds (*Georg Reinhold Karl von Lilienfeld*, 1828-1881), Vidzemes landmaršals, Krievijas galma kambarkungs; 
* Pauls fon Lilienfelds-Toals (*Paul Fromhold, Freiherr von Lilienfeld-Toal*, *Пауль Фромгольд фон Лилиенфельд-Толь*, 1829-1903), Kurzemes gubernators (1868-1885), Starptautiskā socioloģijas institūta prezidents, jūrskolu dibinātājs Kurzemē;
* Oto fon Lilienfelds (*Otto Friedrich von Lielienfeld*), Sakas muižnieks, Pāvilostas dibinātājs; 
* Anatols fon Lilienfelds-Toals (1865-1931), galma kambarkungs, īstenais valsts padomnieks, Arhangeļskas vicegubernators (1902-1905), Penzas gubernators (1910-1914), Ķīles Universitātes profesors; 
* Feirija fon Lilienfelda (*Fairy von Lilienfeld*, 1917-2009), filosofe un teoloģe, Austrumu kristietības pētniecības institūta Erlangenes Universitātē vadītāja.
Koplietošanas pakalpojumu centrs

Koplietošanas pakalpojumu centrs (KPC) organizācijā ir vienība, kas atbild par konkrētu operatīvo uzdevumu izpildi, piemēram, grāmatvedība, cilvēkresursu vadība, algu aprēķini un izmaksa, IT, juridiskais atbalsts, atbilstība, iepirkumi, drošība. KPC bieži vien veidojas kā korporatīvo pakalpojumu blakusprodukts, lai atdalītu visas operatīvās darbības no uzņēmuma galvenās mītnes, kura savukārt var koncentrēties uz līderību un korporatīvo pārvaldību. Tā kā KPC bieži ir izmaksu centri, tos ekonomiski ietekmē darbinieku skaits, darbaspēka izmaksas un atrašanās vietas izvēlas kritēriji.
Kalendari

**Kalendari** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Grāveriem, 15 km no Aglonas un 248 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P62, pie Dubnas iztekas no Zosna ezera.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 5 sētas ar 32 cilvēkiem.
## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Ganā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Gana|Ganā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli **2 vietas** (abi kultūras objekti), savukārt 6 vietas Ganā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Gana Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1975. gada 4. jūlijā. 

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Skārduciems

**Skārduciems** ir apdzīvota vieta Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā ziemeļos no autoceļa A9 iepretī Dzilnuciemam 4,5 km no pagasta centra Piņķiem, 14,5 km no novada centra Mārupes un 21 km no Rīgas centra.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vīkuļi

**Vīkuļi** ir sens ciems Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Dzilnupes un Neriņas krastā  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra.
Ciems robežojas ar Skārduciemu un Sēbruciemu dienvidos un Piņķiem rietumos. Ciemam ir izeja uz pastaigu vietu Babītes polderī.

Vīkuļu ceļa abās pusēs strauji veidojas privātmāju apbūve, 2025. gadā te bija 4 privātmāju ciemati. Vīkuļos atrodas Jātnieku sporta klubs, kā arī svinību vieta "Ābeļdārzs Burtnieki". 

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Arheoloģiskie savrupatradumi pie Vīkuļu Jēkaba mājām liecina par apdzīvotību Vēlajā dzelzs laikmetā (800.–1200. gadā)
Piņķu draudzes Zviedru Vidzemes laika baznīcas grāmatās 17. gs. atrodami Vīkuļu Kārļa (*Wikul Carl*) un Vīkuļu Jēkaba (*Wykul Jacob*, 1698) vārdi. Vīkuļu ceļa galā joprojām ir atrodamas pirmās Vīkuļu mājas. 

1936. gada decembrī Babītes ezerā pie Vīkuļiem notika ātrslidotāju sacīkstes.
1943. gada jūlijā Babītes Vīkuļos, kur saimniekojusi Amolu dzimta, lauksaimniecības biedrība rīkoja Zālāju  dienu, kurā pulcējās 100 zemnieki no Pierīgas.
1944. gada 16. oktobrī Vīkuļu ciemā ienāca Sarkanās armijas daļas, sākās otrās padomju okupācijas laiks.
1949. gadā Babītes pagasta teritorijā nodibināja kolhozu „Rainis”, kurā ietilpa arī Vīkuļu ciems.

Par godu Vīkuļiem 2020. gada 19. septembrī akcijas “Katram Babītes novada ciemam savu #Laimeskoku!” laikā pie Piņķu ūdenskrātuves iestādīja dekoratīvo alksni (latīniskais nosaukums – *alnus spaethii*).

## Atsauces
Kļišova

**Kļišova** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Grāveriem, 16 km no Aglonas un 250 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V676.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 57 cilvēkiem.
## Atsauces
Boeing 7J7

**Boeing 7J7** bija īso līdz vidējo attālumu lidaparāts, ko amerikāņu lidmašīnu ražotājs ,,Boeing" sāka plānot un izgatavot 1980.gadā. Bija plānots, ka lidmašīna varēs pārvadāt 150 pasažierus un tā bija atjaunotā versija veiksmīgajam ,,Boeing 727". Sākotnēji bija plānots nodot to ekspluatācijā jau 1992. gadā, lidaparāts bija paredzēts, kā ļoti zema patēriņa lidmašīna, bet projektu atcēla,1980. gadā līdz ar naftas cenas kritumu, jo ,,Boeing" saprata, ka tas vairs nebūs izdevīgi.
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Belizā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Beliza|Belizā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā oficiāli ir iekļauta 1 vieta (dabas objekts). Šī vieta ir iekļauta arī kā apdraudētais objekts, kurš tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināts. Beliza Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi .

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Hondurasā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Hondurasa|Hondurasā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli **2 vietas** (1 — kultūras objekts un 1 — dabas objekts). Rioplatanas biosfēras rezervāts ir iekļauts Apdraudēto objektu sarakstā. Hondurasa Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1979. gada 8. jūnijā. 

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Atsauces
Kwangmyŏngsŏng 4

***Kwangmyŏngsŏng 4*** (, Handža: 光明星 四號 — "mirdzošā zvaigzne 4") ir Ziemeļkorejas tālizpētes pavadonis.

*Kwangmyŏngsŏng 4* tika palaists  00:30 UTC ar nesējraķeti *[[Unha]]* (domājams, uzlabota versija *Unha-4*) no Sohae pavadoņu palaišanas stacijas. Sākotnēji ASV kosmiskās telpas novērošanas dienests paziņoja, ka ir fiksējis pavadoņa ievadīšanu orbītā, bet tas nekontrolēti griežas un nav uztverti nekādi signāli no kosmiskā aparāta. 9. februārī pamanīts, ka pavadonis bija pārtraucis kūleņot. 18. februārī ziņots, ka *Kwangmyŏngsŏng 4* atkal sācis kūleņot.

Raķetes palaišana izpelnījās citu valstu (sevišķi ASV, Japānas, un Dienvidkorejas) nosodījumu, jo tiek uzskatīts, ka Ziemeļkoreja šādi izmēģinājusi ballistisko raķeti. To nosodīja arī ANO Drošības padome.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kwangmyŏngsŏng 4 (KMS 3) Gunter Dirk Kreb
Jūlijs fon Ekards

**Jūlijs fon Ekards** (, 1836—1908) bija vācbaltiešu žurnālists un diplomāts. Pazīstams ar saviem rakstiem pret Krievijas impērijas politiku Baltijas provincēs un par latviešu pārvācošanu.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1836. gada 1. augustā Valmierā advokāta un titulārpadomnieka Jūlija Kristapa Ernesta fon Ekarda un viņa sievas Elizabetes Eleonoras, dzimušas fon Lencas, ģimenē. Studēja tieslietas Pēterburgas Universitātē, Tērbatas Universitātē un Berlīnes Universitātē. Pēc studiju beigšanas atgriezās dzimtenē, bija evaņģeliski luteriskās baznīcas konsistorijas notārs un strādāja Rīgas avīzē *Rigasche Zeitung* (1860—1867).

1867. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi Vācijā un strādāja Leipcigas laikrakstā *Die Grenzboten*, 1869. gadā publicēja kritisku apcerējumu pret Samarina uzskatiem. 1870. gadā kļuva par avīzes *Hamburgischer Correspondent* galveno redaktoru. No 1874. gada viņš bija Hamburgas senāta sekretārs, līdztekus publicēja grāmatas par krievu politiku Baltijas provincēs.
1882. gadā savu uzskatu dēļ viņš bija spiests atstāt darbu Hamburgas senātā, tomēr pēc Vācijas kanclera Oto fon Bismarka uzaicinājuma viņš dabūja darbu dažādās Berlīnes ministrijās, bet 1885. gadā viņu iecēla par Vācijas konsulu Tunisā, 1889. gadā Marseļā, bet 1892. gadā par ģenerālkonsulu Stokholmā, 1897. gadā Bāzelē, 1900. gadā Cīrihē.

1907. gadā viņš atvaļinājās no diplomātiskā dienesta un apmetās uz dzīvi Veimārā, kur mira 1908. gada 20. janvārī. Apglabāts Trāvemindes kapsētā Lībekā.

## Darbi
* *Juri Samarins Anklage gegen die Ostseeprovinzen Russlands*, 1869
* *Aus der Petersburger Gesellschaft*, 1875
* *Von Nicolaus I. zu Alexander III.*, 1881
* *Livland im achtzehnten Jahrhundert: Umrisse zu einer livländischen Geschichte* Anfänge bis 1766, 1876
* *Ferdinand David und die Familie Mendelssohn-Bartholdy : aus hinterlassenen Briefschaften*, 1888
* *Berlin-Wien-Rom : Betrachtungen über den neuen Kurs und die neue europäische Lage*, 1892
* *Lebenserinnerungen*, 1910

## Ārējās saites
* Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat, Dorpat 1889, Seite 478
Dzērves (nozīmju atdalīšana)

**Dzērves** var būt:
* dzērves — putnu ģints
* Dzērves — apdzīvota vieta Babītes pagastā
* Dzērves — apdzīvota vieta Mežvidu pagastā
Kovaļova

**Kovaļova** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 3,5 km no pagasta centra Grāveriem, 15 km no Aglonas un 248 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V676, Dubnas upes krastā. Kovaļovā atrodas 1861. gadā celtais Kovaļovas vecticībnieku dievnams.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 13 sētas ar 97 cilvēkiem.
## Atsauces
Voldemārs fon Boks

**Voldemārs Bernhards Vilhems Georgs Heinrihs fon Boks** (, 1816—1903) bija vācbaltiešu jurists un politiķis. Pazīstams ar saviem rakstiem pret Krievijas Impērijas politiku Baltijas provincēs.

## Biogrāfija
Dzimis 1816. gada 9. novembrī Kerzeles muižā (, ) pie Vīlandes tās īpašnieka Heinriha Augusta fon Boka un viņa sievas Sofijas Augustes, dzimušas fon Vrangeles, ģimenē. Studēja tieslietas Tērbatas Universitātē. Pēc studiju beigšanas strādāja Vīlandes zemes tiesā, vēlāk kļuva par Vidzemes guberņas galma tiesas viceprezidentu un pārcēlās uz dzīvi Rīgā (1857—1866). Darbojās laikrakstā *Baltisches Monatsschrift*.

1862. gadā ierosināja reformēt Vidzemes satversmi (*Landesverfassung*), 1864. gadā kļuva par Vidzemes bruņniecības pārstāvi Baltijas Centrālajā justīcijas komisijā. No 1845. gada darbojās Rīgas Vēstures un Senatnes pētniecības biedrībā (*Gesellschaft für Geschichte und Altertumskunde zu Riga, GGuA*), no 1864. gada bija tās līdzdirektors.
1866. gadā pārcēlās uz dzīvi Vācijā, kur publicēja pret Krievijas Impērijas Baltijas politiku vērstus rakstus. Pēc konflikta ar vācbaltiešu muižniecību izstājās no Vidzemes bruņniecības matrikulas un 1881. gadā pārgāja katoļu ticībā.

Miris Bambergā 1903. gada 1. februārī.

## Darbi
* *Zur Geschichte des Kriminalprocesses in Livland*, Dorpat 1845 (Digitalisat)
* *Blätter der Erinnerung an J. F. la Trobe, den Künstler und den Menschen*, Dorpat 1848 (atmiņu fragmenti žurnālā *Das Inland*)
* *Ein Wort zum Zweiherrendienste*, Riga 1866
* *Livländische Beiträge zur Verbreitung grundlicher Kunde von der protestantischen Landeskirche und dem deutschen Landestaate in den Ostseeprovinzen Russlands*. Leipzig: 1869
* *Der deutsch-russische Konflikt an der Ostsee. Zukünftiges, geschaut im Bilde der Vergangenheit und der Gegenwart*, Leipzig 1869 (Digitalisat)
* *Die Nordische Post im Lichte der Kollektiv-Erklärung der Ritterschaften Livland's, Esthland's, Kurland's und Oesel's oder Ein Nordisches Soll und Haben*, Berlin 1869
* *Goethe in seinem Verhältnisse zur Musik*, Berlin 1871
* *Moskau und St. Petersburg im Wettkampfe für Bekenntnisfreiheit. Für Kenner sittlichen Gepräges als Avers und Revers derselben Medaille dargestellt*, Quedlinburg 1871
* *Evangelische Allianz und Russische Diplomatie. Ein Beitrag zur neuesten Geschichte Beider, zugleich auch zur Geschichte der Baltischen Landvolksschule, insbesondere aber zur Charakteristik des Kaiserlich Russischen Reichskanzlers Fürsten Gortschakow*, Berlin 1872 (Digitalisat)
* *Russische Bekehrungen, wie sie Herr Georg von Samarin enthüllt und bekennt. Von einem stillen Beobachter*, Leipzig 1874
* *Kirchliche Streiflichter in bündlerische Winkel*, Paderborn 1889
* *Goethe und Bismarck. Parallele oder Kontrast?*, Frankfurt am Main 1899

## Atsauces
Lauruti

**Lauruti** ir ciems Baltinavas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 6 km no pagasta centra Baltinavas un 219 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V479, Kūkovas upes krastā.

## Atsauces
Kropiški

**Kropiški** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 4 km no pagasta centra Grāveriem, 16 km no Aglonas un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V610, Saviļu ezera krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas ar 118 cilvēkiem.
## Atsauces
Danski (Baltinavas pagasts)

**Danski** ir ciems Balvu novada Baltinavas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 6 km no pagasta centra Baltinavas un 214 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45, Pazlaugas upes krastā.

1897. gadā *Донскyе* ciemā bija 7 sētas ar 171 cilvēku.

## Atsauces
Jorzova (Baltinavas pagasts)

**Jorzova** ir ciems Balvu novads Baltinavas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 9 km no pagasta centra Baltinavas, 42 km no Balviem un 208 km no Rīgas.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Balvu rajonā.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 68 cilvēkiem.
## Atsauces
Karpova

**Karpova** ir ciems Baltinavas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Baltinavas un 214 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45 (Viļaka—Kārsava).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Balvu rajonā.

## Atsauces
Leidumi

**Leidumi** ir ciems Baltinavas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 7 km no pagasta centra Baltinavas un 207 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V474.

## Atsauces
Egļuciems (Babītes pagasts)

**Egļuciems** ir apdzīvota vieta Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos pie autoceļa A10 5,5 km no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un 22 km no Rīgas centra. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie kokaudzētavas «Bulduri».

Ciemā atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Baznīckalns. Netālu golfa laukums «Saliena».

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Keiši

**Keiši** var būt:
* Keiši — apdzīvota vieta Baltinavas pagastā
* Keiši — apdzīvota vieta Susāju pagastā
* Keiru Nīcgales pagastā cits nosaukums
* Ķeišu Kalupes pagastā cits nosaukums
Līvi (Bikstu pagasts)

**Līvi** ir ciems Dobeles novada Bikstu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 2 km no pagasta centra Bikstiem, 20 km no novada centra Dobeles un 77 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1130. Līvos savulaik atradās vēsturiskā Bikstu muiža.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Dobeles rajonā.

## Atsauces
Varkaļi

**Varkaļi**, agrāk arī **Vārkaļciems**, ir apdzīvota vieta Mārupes novada Salas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu galā abpus autoceļam A10 starp Lielupi un Babītes ezera ziemeļu krastu  no pagasta centra Spuņciema,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra. Ciema ziemeļaustrumos Lielupes krastā atrodas Varkaļu jahtu osta.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.

## Atsauces
Sīpele

**Sīpele** ir ciems Dobeles novada Jaunbērzes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 4 km no pagasta centra Jaunbērzes, 13 km no novada centra Dobeles un 55 km no Rīgas.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Dobeles rajonā.

## Atsauces
1890. gadi

thumb|270px|Pirmās telefona sakaru līnijas atklāšana ASV (1892).
**1890. gadi** bija gadu desmits, kas sākās 1890. gada 1. janvārī un beidzās 1899. gada 31. decembrī.

## Galvenie notikumi pasaulē
* Aleksandrs Greiems Bells 1892. gadā izveidoja pirmo telefona sakaru līniju starp Ņujorku un Čikāgu
* Angļu—būru karš vai būru Otrais Neatkarības karš, notika mūsdienu Dienvidāfrikas Republikas teritorijā no 1899. gada oktobra līdz 1902. gada maijam
* Bokseru sacelšanās Ķīnā, kas notika no 1899. gada novembra līdz 1901. gada septembrim

## Notikumi Latvijā
* 1890. gadā Baltijas pārkrievošanas politikas ietvaros likvidēja Kurzemes, Vidzemes un Igaunijas guberņu autonomijas tiesības uz savu izglītības un pārvaldes sistēmu
* 1893. gadā Dinaburgu pārdēvēja par Dvinsku
* 1899. gadā Ernests Vītols ar sievu Margaritu rādīja dažādus priekšnesumus, paceļoties gaisa balonā

## Dzimuši
Pēdējais pasaules iedzīvotājs, kas dzimis 1890. gados — itāliete Emma Morano (dzimusi 1899. gada 29. novembrī), nomira 2017. gada 15. aprīlī 117 gadu vecumā.
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Dominikā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Dominika|Dominikā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli **1 vieta** (dabas objekts), savukārt 3 vietas Dominikā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Dominika Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1995. gada 4. aprīlī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Pavasari

**Pavasari** ir ciems Mārupes novada Salas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā Lielupes kreisajā krastā  no pagasta centra Spuņciema,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Pavasara muižas *(Pawassern)* centru.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.

## Atsauces
Džordžs Millers

**Džordžs Millers** var būt:

* Džordžs Millers (*George Miller*; dzimis 1945. gadā), austrāliešu režisors;
* Džordžs Millers (*George Mueller*; 1918—2015), ASV kosmiskās nozares administrators.
Intelsat I

***Intelsat I*** (saukts arī par ***Early Bird***) bija pirmais komerciālais sakaru pavadonis, kas ievadīts Ģeostacionārā orbītā. To apkalpoja ASV uzņēmums *[[COMSAT]]*. Pavadonis nodrošināja televīzijas un balss un telegrāfa sakarus starp Ziemeļameriku un Eiropu. Palaists 1965. gada aprīlī un darbojās līdz 1969. gadam.

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmuma *[[Hughes Aircraft Company]]* kosmosa un sakaru nodaļa (tagad ietilpst *[[Boeing]]*) uz platformas *[[HS-303]]* bāzes. Tas bija cilindra formas (76 × 61 cm), stabilizācija nodrošināta ar rotāciju ap centrālo asi. Tam bija 2 C-joslas raidītāji.

*Intelsat I* tika palaists  23:47:50 ar nesējraķeti *[[Delta D]]* (*Thrust Augmented Delta*) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas.
Ģeostacionāro orbītu *Intelsat I* sasniedza 14. aprīlī un tika izvietots punktā 28° rietumu garuma virs Atlantijas okeāna.

28. jūnijā veikts pirmais transatlantijas sakaru seanss. 1965. gada decembrī *Intelsat I* nodrošināja kosmosa kuģa *[[Gemini 6]]* nolaišanās pirmo televīzijas tiešraidi. Sākotnēji pavadoņa darbības laiks bija paredzēts 18 mēnešiem, bet tas nokalpoja gandrīz četrus gadus, un tika deaktivēts 1969. gada janvārī. Īslaicīgi tas tika aktivēts 1969. gada jūnijā, lai apkalpotu *[[Apollo 11]]* lidojumu, kad sabojājās cits *Intelsat* pavadonis. Pēc tam 1990. gadā īslaicīgi reaktivēts, lai atzīmētu tā 25. gadadienu. Vēl joprojām *Intelsat I* atrodas ģeostacionārajā orbītā un nekontrolēti dreifē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Early Bird Boeing
* Intelsat-1 Gunter's Space Page,
Kaģi

**Kaģi** ir ciems Mārupes novada Salas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā uz dienvidiem no Babītes ezera pie autoceļa A9  no pagasta centra Spuņciema,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas.

## Atsauces
Gvido Jekals

**Gvido Fridrihs Jekals** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu vieglatlēts.

## Biogrāfija

Dzimis Rīgā, tirgotāja Voldemāra Gustava Jekala (*Jekkal*) un viņa sievas Elizabetes Annas Amildas dzimušas Ginteres ģimenē. Māte mirusi 1908. gadā.

1923. gadā pabeidzis Rīgas pilsētas vācu ģimnāziju. Iestājies Latvijas Universitātē, sākumā studējis farmāciju, pēc viena gada pārgājis uz Medicīnas fakultāti, ko 1931. gadā arī absolvējis. Specializējies ādas un venēriskajās slimībās. Strādājis Rīgas slimokasēs un privātpraksē.

Sportam pievērsās 1923. gadā. Piedalījās  Parīzē, kur startēja trijās disciplīnās: 100 m, 200 m un desmitcīņā. Abās sprinta distancēs nepārvarēja priekšskrējiena kārtu, savukārt desmitcīņā ar 5981,67 punktiem ieņēma 14. vietu, kas bija labākais Latvijas vieglatlētu rezultāts.

Jekals 20 reizes kļuva par Latvijas čempionu dažādās disciplīnās.

1942. gada vasarā saslimis ar smagu locītavu iekaisumu (poliartrītu). Turpinājis ārsta praksi līdz Latvijas atstāšanai 1944. gadā. Strādājis latviešu nometnē Augsburgā. 1950. gadā pārcēlies uz dzīvi ASV. Te ieguvis ārsta diplomu, strādājis slimnīcā, bija privātā prakse.

Bija precējies, kopā ar sievu Arvidu (dzimušu Lizdiņu) (1905—1964) uzaudzinājuši divus dēlus: Igo (1938—1982) un Valdemaru Jāni (1939—2005). Miris pēc pārciestas smadzeņu triekas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Liene Karsuma

**Liene Karsuma** (dzimusi ) ir bijusī latviešu vieglatlēte.

Viņas brālis Mārtiņš ir profesionāls hokejists, ir vēl viens brālis Andris. Studējusi Floridas Universitātē, kuru pārstāvējusi NCAA.

Bērnībā trenējusies daiļslidošanā un tenisā, tomēr beigās izvēlējusies trenēties vieglatlētikā. Sākumā bijusi daudzcīņniece, skrējusi sprintu, vēlāk pārgājusi uz augstlēkšanu. 2007. gada Eiropas čempionātā junioriem Hengelo, Nīderlandē, izcīnījusi sudraba medaļu ar jaunu personisko rekordu (1,82 m). Bijusi otra labākā augstlēcēja Latvijā. 2009. gadā beigusi sportistes karjeru traumas dēļ.

Piedalījusies 2010. gada Pasaules čempionātā hokejā, kur darbojusies kā brīvprātīgā. Apbalvojusi arī savu brāli Mārtiņu kā vienas spēles labāko Latvijas hokejistu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Linda Savļaka

**Linda Savļaka** (dzimusi ) ir bijusī latviešu biatloniste.

1991. gadā sākusi trenēties biatlonā. 2001. gadā Rūpoldingā debitējusi Pasaules kausā. Augstākā individuāli sasniegtā vieta bija 57. vieta Antholcā 2004. gadā 15 km distancē.

2004. un 2005. gadā piedalījusies Pasaules čempionātā. 2004. gadā Oberhofā izcīnījusi 61. vietu 15 km distancē. Piedalījusies  Turīnā, kur ieņēmusi 63. vietu 15 km distancē un 72. vietu sprintā. Pēc 2005.—2006. gada sezonas beigusi karjeru veselības problēmu dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
Edgars Gruzītis

**Edgars Gruzītis** (dzimis  Kišiņevā, miris  Tukumā) bija latviešu distanču slēpotājs un ziemeļu divcīņas sportists.

Mācījies un 1929. gadā beidzis Rīgas Viļa Olava komercskolu, iestājies Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultatē.

1935. un 1936. gadā uzvarēja Latvijas čempionātā ziemeļu divcīņā. Piedalījās  Garmišā-Partenkirhenē. Ziemeļu divcīņā ieņēma 42 vietu, distanču slēpošanas 4x10 km stafetē Latvijas komandas sastāvā ieņēma 13. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Intelsat II F-1

***Intelsat II F-1*** (saukts arī par ***Blue Bird***) bija *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis, kas 1966. gada oktobrī kļūmes dēļ ievadīts nepareizā orbītā.

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmuma *[[Hughes Aircraft Company]]* kosmosa un sakaru nodaļa (tagad ietilpst *[[Boeing]]*) uz platformas *[[HS-303A]]* bāzes. Tas bija cilindra formas (142 × 67 cm), stabilizācija nodrošināta ar rotāciju ap centrālo asi. Bija apgādāts ar diviem raidītājiem.

*Intelsat II F-1* tika palaists  23:05:00 UTC ar nesējraķeti *[[Delta E1]]* (*Thrust Augmented Delta*) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas. No ģeosinhronās pārejas orbītas  pēdējai pakāpei *SVM-1* vajadzēja pavadoni nogādāt ģeostacionārajā orbītā, kur tiktu izvietots virs Klusā okeāna. Dzinējbloks sabojājās četras sekundes pēc iedarbināšanas, tādējādi *Intelsat II F-1* atstājot pārejas orbītā, kur tas nespēja veikt sākotnējos mērķus. To tomēr izmantoja testēšanai un ierobežoti arī sakaru nodrošināšanai.

## Ārējās saites
* Intelsat II Boeing
* Intelsat-2 Gunter's Space Page,
Romelu Lukaku

**Romelu Menama Lukaku** (*Romelu Menama Lukaku*; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Lukaku pārstāv Itālijas A sērijas komandu *[[SSC Napoli|Napoli]]*.

Dzimis Antverpenē Kongo izcelsmes ģimenē. Viņa tēvs Rodžers Lukaku arī ir bijis profesionāls futbolists, pārstāvēja Zairas futbola izlasi. Futbolistam ir arī brālis Džordans Lukaku, kurš arī spēlē Beļģijas izlasē.

Karjeru sācis Beļģijā, profesionāļa karjeru — 2009. gadā Briseles "Anderlecht". 2011. gadā sāka spēlēt Anglijā, vispirms *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]* sastāvā, daļu laika tika izīrēts *[[West Bromwich Albion F.C.|West Bromwich Albion]]* un *[[Everton F.C.|Everton]]*. 2014. gadā pārgājis uz *Everton*. *Chelsea* sastāvā 2011.—2012. gada sezonā uzvarēja FA kausa izcīņā un UEFA Čempionu līgā. 2014.—2015. gada sezonā bija labākais vārtu guvējs UEFA Eiropas līgā. Viens no pieciem futbolistiem, kas Premjerlīgā guvuši 50 vārtus līdz 23 gadu vecumam. No 2019. līdz 2021. gadam pārstāvēja Milānas "Internazionale", 2020.—2021. gada sezonā kļuva par Itālijas čempionu.

Kopš 2010. gada spēlē Beļģijas izlases sastāvā. Piedalījās , kā arī 2016. un 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīros..

## Sasniegumi
**Anderlecht**

* Beļģijas Pro līga: 2009—10

**Internazionale**

* Itālijas A sērija: 2020—21
* Itālijas kauss: 2022—23
* Supercoppa Italiana: 2022
* UEFA Eiropas līga finālists: 2019-20
* UEFA Čempionu līga finālists: 2022—23

**Chelsea**

* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2021

**Beļģijas izlase**
* FIFA Pasaules kauss trešā vieta: 2018
**Individuālie sasniegumi**

* Beļģijas Pro līgas labākais vārtu guvējs: 2009—10
* Itālijas A sērijas sezonas vērtīgākais spēlētājs: 2020—21

## Atsauces

## Ārējās saites
Lukaku

**Lukaku** var būt:

* Džordans Lukaku (*Jordan Lukaku*) — Beļģijas futbolists (dzimis 1994);
* Romelu Lukaku (*Romelu Lukaku*) — Beļģijas futbolists (dzimis 1993).
Edgars Mičels

**Edgars Dīns "Eds" Mičels** (*Edgar Dean "Ed" Mitchell*, dzimis , miris ) bija ASV astronauts, lidotājs, aeronautikas inženieris. 1971. gadā kā sestais cilvēks izkāpis uz Mēness.

## Dzīvesgājums
1952. gadā Edgars Mičels Kārnegi Melona Universitātē ieguva bakalaura grādu rūpnieciskajā pārvaldībā. Nākamajā gadā viņš iestājās Jūras kara flotē. Pēc virsnieka un lidotāja kursiem 1954. gadā Mičelu nosūtīja dienēt Okinavā uz patruļlidmašīnām. 1957. gadā viņš nokļuva reaktīvajā aviācijā uz lidmašīnu bāzes kuģiem.
1961. gadā Mičels *Naval Postgraduate School* ieguva bakalaura grādu aeronautikas inženierijā. 1964. gadā Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā iegūts doktora grāds aeronautikā un astronautikā.

1964. un 1965. gadā Edgars Mičels bija projekta *[[Manned Orbiting Laboratory]]* Jūras kara flotes nodaļas vadītājs. 1966. gadā viņš ASV Gaisa spēku izmēģinātājpilotu skolā ieguva izmēģinātājpilota sertifikātu.

1966. gada aprīlī Mičels iekļuva piektajā astronautu grupā.
Viņš bija *[[Apollo 10]]* dublieru apkalpes mēness moduļa pilots.

thumb|Mičels uz Mēness
Pirmajā un vienīgajā kosmiskajā lidojumā Edgars Mičels devās 1971. gada 31. janvārī kā *[[Apollo 14]]* mēness moduļa pilots. 5. februārī viņš ar Alanu Šepardu nolaidās uz Mēness virsmas *Fra Mauro* apvidū un tur pabija 33 stundas. Veiktas divas pastaigas pa Mēnesi 9 stundu 23  minūšu ilgumā.

Pēc tam Mičels  bija *[[Apollo 16]]* dublieru apkalpes mēness moduļa pilots.
1972. gadā viņš atstāja NASA un atvaļinājās no Jūras kara flotes.

Edgars Mičels interesējās par paranormālām parādībām. Pēc viņa apgalvojuma, kosmiskā lidojuma laikā veicis privātus ekstrasensorās uztveres eksperimentus ar draugiem uz Zemes. 1973. gadā Mičels dibināja Noētikas zinātnes institūtu paranormālu parādību pētīšanai.
Mičels daudzkārt publiski apgalvojis, ka daudzie neidentificētie lidojošie objekti ir saistāmi ar viesiem no citām planētām un ka valdības ir kontaktējušās ar citplanētiešiem, bet tas tiek turēts slepenībā.

Miris 2016. gadā.

## Kosmisko lidojumu kopsavilkums

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija NASA vietnē
Danski

**Danski** var būt:
* Danski — apdzīvota vieta Balvu novada Baltinavas pagastā;
* Danski — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Lendžu pagastā.
Edgars Kļaviņš

**Edgars Kļaviņš** var būt:

* Edgars Kļaviņš (vieglatlēts)
* Edgars Kļaviņš (hokejists), tagad Edgars Cgojevs
Livonijas savienības līgums

**Livonijas savienības līgums** ir 1435. gada 4. decembrī Livonijas landtāgā Valkā parakstīts savienības līgums jeb "vienu draudzīga vienošanās" (*eiine fruntliche eyntracht*) starp visiem Livonijas Konfederācijas partneriem (Livonijas ordeni, Rīgas, Kurzemes, Tērbatas, Sāmsalas-Vīkas un Tallinas bīskapiem un to vasaļiem, Rīgas, Tallinas un Tērbatas rātēm) par kopīgu militāru sadarbību.

## Priekšvēsture
1243. gada 1. oktobrī Rīgā Rīgas bīskaps Nikolajs, Tērbatas bīskaps Hermanis  un Sāmsalas bīskaps Heinrihs, kā arī Vācu ordeņa vicemestrs Livonijā, Igaunijā un Vironijā Andrejs, uzskatīdami sevi par vienu [politisku] ķermeni ar Romas pāvestu kā galvu, noslēdza pirmo Livonijas Konfederācijas līgumu.
Ap 1420. gadu Rīgas arhibīskaps Johans VI Ambundi sasauca pirmo zināmo Livonijas landtāgu - Livonijas valstu pārstāvju kopsapulci, kurā risināja visām valstīm kopīgos jautājumus ārpolitikā vai savstarpējās attiecībās.
1435. gada 1. septembrī Livonijas ordenis tika smagi sakauts Pabaiskas kaujā un bija spiests meklēts ciešāku sadarbību Livonijas ietvaros.

## Līguma saturs
Līgums juridiski noformēja Livonijas Konfederācijas subjektu savstarpējās attiecības. Līgums bija uz 6 gadiem noslēgta militāra un politiska savienība, ko vēlāk arvien pagarināja.

Svarīgākie līguma principi bija:
# Strīdi starp Livonijas Konfederācijas subjektiem jārisina pašu subjektu ieceltai šķīrējtiesai, vienlaicīgi tika aizliegts griezties pie pāvesta kā šķīrējtiesneša,
# Livonijas Konfederācijas subjektiem vienoti jāuzstājas pret agresoru, militāra uzbrukuma gadījumā kādam no konfederācijas subjektiem, 
# nevienam konfederācijas subjektam nebija tiesība uzsākt karu ar ārvalstīm bez citu subjektu piekrišanas.

## Atsauces
USA-267

***USA-267*** jeb ***NROL-45*** ir ASV izlūkošanas pavadonis. Tas palaists 2016. gada februārī Nacionālā izlūkošanas biroja vajadzībām.

Oficiāli par kosmiskā aparāta parametriem un uzdevumiem nekas netiek izpausts, bet neatkarīgi analītiķi secinājuši, ka *NROL-45* ir jaunās izlūkošanas pavadoņu sistēmas *[[Future Imagery Architecture]]* (*FIA*) radaru pavadoņu *Topaz* ceturtais komponents.

*NRO L-45* tika palaists  11:40:32 UTC ar nesējraķeti *[[Delta IV Medium+(5,2)]]* (*Belle*, *AV-042*) no Vandenberga Gaisa spēku bāzes starta kompleksa *SLC-6*.
Pēc ieiešanas orbītā pavadonim dots nosaukums *USA-267*.

## Atsauces
Lipski

**Lipski** var būt:
* Lipski — apdzīvota vieta Smiltenes novada Apes pagastā;
* Lipski — apdzīvota vieta Krāslavas novada Grāveru pagastā;
* Lipski — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Griškānu pagastā.
Lipski (Grāveru pagasts)

**Lipski** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 8 km no pagasta centra Grāveriem, 19 km no Aglonas un 253 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V610.

1897. gadā katoļu ciemā bija 10 sētas ar 57 cilvēkiem.
## Atsauces
Mateļi

**Mateļi** var būt:
* Mateļi — apdzīvota vieta Krāslavas novada Grāveru pagastā;
* Mateļi — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kombuļu pagastā;
* Māteju Krāslavas novada Aulejas pagastā cits nosaukums.
Ringolds Kalnenieks

**Ringolds Kalnenieks** (—) bija latviešu šosejas riteņbraucējs, sportista karjeras laikā pārstāvējis PSRS.

## Biogrāfija
Kalnenieks mācījies Priekules vidusskolā, pēc tam absolvējis Latvijas Valsts fiziskā kultūras institūtu. Riteņbraukšanā trenējies pie Raimonda Andersona (sporta biedrībā "Vārpa"), Ērika Viķeļa (Rīgas ASK), Leonīda Šļešņeva un Viktora Kapitonova (PSRS izlasē). Sākotnēji Kalnenieks pārstāvēja sporta biedrību "Vārpa" un ASK (pēc iesaukšanas armijā). Ātri iekļāvies Latvijas PSR izlases komandā, pirmo lielāko uzvaru izcīnījis 19 gadu vecumā Kišiņevā, kļūstot par PSRS junioru čempionu grupas braucienā. PSRS izlasē bijis no 1966. līdz 1974. gadam, arī kā komandas kapteinis.

Četras reizes piedalījies Miera velobrauciena PSRS izlases sastāvā, 1971. gadā uzvarējis komandu ieskaitē, bijis 7. vietā individuāli. 1970. gadā iegūta 3. vieta komandām, vēl divas reizes komandām iegūta piektā vieta. 1972. gadā uzvarējis PSRS čempionātā daudzdienu riteņbraukšanā. Vairākkārt ieguvis godalgotas vietas Meksikas, Austrijas, Dienvidslāvijas velobraucienu atsevišķos posmos, klasiskajos braucienos Čehoslovākijā, Vācijā un Polijā. Vairākas reizes uzvarējis PSRS Bruņoto spēku čempionātā, uzvarējis Baltijas daudzdienu velobraucienā. Desmit reizes uzvarējis Latvijas PSR čempionātā, guvis panākumus arī treka riteņbraukšanā. Braucēja karjera ilga 16 gadus, kuru laikā piedalījies ap 60 daudzdienu velobraucienos.

1971. gadā saņēmis PSRS Nopelniem bagātā sporta meistara nosaukumu. Pēc sportista karjeras beigām strādājis par treneri sporta biedrībā "Vārpa", vēlāk par sagādnieku mēbeļu kombinātā "Zunda". Dzīvojis lauku mājās pie Baldones. Bijis iesaistīts Igo Japiņa SEB MTB maratonu rīkošanā.

Precējies — sieva Aina, meitas Agnese un Elita. Miris 2025. gada 19. martā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kalni viņam nieks
Mateļi (Grāveru pagasts)

**Mateļi** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 5 km no pagasta centra Grāveriem, 17 km no Aglonas un 250 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P62, Sakovas ezera krastā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 12 sētas ar 64 cilvēkiem.
## Atsauces
Melenki

**Melenki** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 9 km no pagasta centra Grāveriem, 20 km no Aglonas un 254 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V610, Cērpnīcas upes krastā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 4 sētas ar 31 cilvēkiem.
## Atsauces
Meļenki

**Meļenki** var būt:

* Melenki, ciems Latvijā, Krāslavas novadā
* Meļenki, pilsēta Krievijā, Vladimiras apgabalā
Oto fon Lilienfelds

**Oto Frīdrihs Augusts Heinrihs fon Lilienfelds-Toals** (, , 1827—1891) bija vācbaltu cilmes Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors, Sakas muižas, Upesmuižas, Aizputes ordeņa pils īpašnieks. Pāvilostas izveidotājs Sakas upes grīvā, kas nosaukta viņa brāļa, Kurzemes gubernatora Paula fon Lilienfelda vārdā (*Paulshafen*).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1827. gada 19. decembrī virsnieka un ierēdņa Oto Frīdriha fon Lilienfelda un viņa sievas Konstances, dzimušas Dovrē (*d'Auvray*), ģimenē. Viņa vectēvs bija Krievijas impērijas ģenerālis Fredriks Dovrē (*Fredrik August d'Auvray*). Bērnību pavadīja Halikas muižā (, ) Pērnavas apriņķī. 

1847. gadā iestājās Krievijas impērijas armijā, 1859. gadā apprecējās ar Sāru Talbotu (*Sarah Talbot*). Kā štāba virsnieks no 1862. gada darbojās Sestroreckas ieroču fabrikā. 1863. gadā viņš kopā ar jaunāko brāli saņēma Krievijas impērijas Senāta atļauju papildināt uzvārdu ar viņu dzimtmuižas Toalas () nosaukumu - **fon Lilienfelds-Toals**.

1871. gadā paaugstināts par ģenerālmajoru, bija Krievijas armijas ieroču un patronu fabriku inspektors (1879-1881). Līdztekus tam Oto fon Lilienfelds bija Sakas muižas un Upesmuižas īpašnieks Kurzemes guberņā. Vēloties atjaunot seno ostu Sakas upes grīvā, viņš 1879. gada 16. maijā svinīgā ceremonijā iemūrēja loču mājas pamatakmeni un tajā pašā dienā iesvētīšanas ceremonijā osta tika nokristīta viņa brāļa, Kurzemes gubernatora Paula fon Lilienfelda vārdā par *Paulshafen* jeb Pāvilostu.

Miris 1891. gada 10. februārī Rīgā.

## Atsauces
Beidou I2-S

***Beidou I2-S*** ir Ķīnas navigācijas sistēmas *[[Beidou]]* trešās paaudzes pavadonis. Tas palaists 2015. gada septembrī slīpā ģeosinhronā orbītā.

*Beidou I2-S* tika palaists  23:13 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 3B/G2]]* no Sjičanas pavadoņu palaišanas centra.
Tas izvietots 55° slīpā ģeosinhronā orbītā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* BD-3 I (Type 2) Gunter Dirk Kreb
Kosmos-2514

***Kosmos-2514*** (*Космос-2514*) ir Krievijas *[[GLONASS]]* globālās navigācijas sistēmas *[[GLONASS-M]]* sērijas pavadonis. Tas palaists 2016. gada februārī. *GLONASS* zemes vadības kompleksa numurs 751. Izvietots *Glonass* sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 17.

*Kosmos-2514* tika palaists  00:21 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b/Fregat]]* no Pļeseckas kosmodroma.

2016. gada 28. februārī *Kosmos-2514* nodots ekspluatācijā.

## Atsauces
Beidou M3-S

***Beidou M3-S*** ir Ķīnas navigācijas sistēmas *[[Beidou]]* trešās paaudzes pavadonis. Tas palaists 2015. gada jūlijā vidējā Zemes orbītā.

Kosmiskajam aparātam izmantota jauna platforma ar masu 1014 kg un izmēriem 2,25 × 1,0 × 2,2 m.

*Beidou M3-S* tika palaists  07:29 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 3B/YZ-1]]* no Sjičanas pavadoņu palaišanas centra. Tas izvietots vidējā orbītā aptuveni  augstumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* BD-3 M Gunter Dirk Kreb
Salaspils līgums

**Salaspils līgums** (*Kerckholmssche vordracht*, ) bija 1452. gadā 30. novembrī Salaspils pilī noslēgts izlīgums starp Livonijas ordeni, Rīgas arhibīskapu un Rīgas pilsētu par tās vienlaicīgu pakļaušanos abiem Livonijas zemes kungiem - Livonijas ordenim un Rīgas arhibīskapam. Tie ieguva tiesības turpmāk apstiprināt pilsētas iekšējās kārtības noteikumus, tiesības piedalīties tiesās un gūt pusi no tiesu ienākumiem.

## Priekšvēsture
1419. gadā Rīgas arhibīskaps Johans VI Ambundi sasauca pirmo Livonijas landtāgu. Pēc Livonijas ordeņa sagrāves Pabaiskas kaujā 1435. gada 4. decembrī tas Valkā parakstīja "vienu draudzīgu vienošanos" (*eiine fruntliche eyntracht*) ar visiem Livonijas Konfederācijas partneriem (Rīgas, Kurzemes, Tērbatas, Sāmsalas-Vīkas un Tallinas bīskapiem un to vasaļiem, Rīgas, Tallinas un Tērbatas rātēm) par kopīgu militāru sadarbību.

1451. gadā Rīga uzsāka slepenas sarunas ar 1440. gadā izveidoto Prūsijas pilsētu un vasaļu savienību par iespējamu spēku apvienošanu pretstāvei Vācu ordenim. Rīgas arhibīskaps Silvestrs Stodevešers un Livonijas ordeņa mestrs Johans fon Mengede 1452. gada vasarā Salacas (19. jūlijā) un Salaspils (21. augustā) sarunās vienojās sadalīt virskundzību pār Rīgu.
19. novembrī Rīgas priekšstāvjus uzaicināja uz Salaspili, kur viņi saņēma divus apsūdzības rakstus par baznīcas, politisko un teritoriālo tiesību neievērošanu.

## Līgums
1452. gada novembra beigās Salaspilī uz sapulci ieradās Livonijas ordeņa mestrs Mengede, Rīgas arhibīskaps Stodevešers, Rīgas domkapitula, Rīgas arhibīskapijas bruņniecības un Harijas-Vīrijas ordeņa bruņniecības pārstāvji. No Rīgas ieradās 6 pārstāvji no rātes un 6 pārstāvji no abām ģildēm.
Rīdziniekiem nolasīja minētās apsūdzības un prasīja atbildi 6 dienu laikā.

Vienošanās sastāvēja no diviem līgumiem, kas saturēja četrus dokumentus. Viens līgums bija noslēgts starp arhibīskapu, domkapitulu, ordeņa mestru un pilsētu, otrs līgums bija tikai starp arhibīskapu un ordeņa mestru. Līgumos tika noteikts, ka Rīgai jāzvēr uzticība abiem virskungiem. 
* Rīgai bija jāzvēr uzticība abiem zemes kungiem;
* Livonijas ordeņa mestrs un Rīgas arhibīskaps turpmāk apstiprinās Rīgas augstāko tiesnesi (virssoģi), kam vienlaikus bija jābūt vienam no četriem birģermeistariem; 
* Ordenis un arhibīskaps ieguva tiesības kalt naudu Rīgā un iegūt nozvejoto zivju desmito tiesu;
* Ordenis un arhibīskaps apstiprināja Modenas Viļuma noteiktās Rīgas privilēģijas;
* turpmākajos abu zemes kungu strīdos Rīgai bija jāievēro neitralitāte.

Turklāt Rīgai bija jāsamaksā ordenim 1000 Reinas guldeņu un jāatdod pilsētas lielākais lielgabals.

## Sekas
Līgums neatrisināja virsvaras jautājumu Rīgas pilsētā, bet padarīja to vēl sarežģītāku. Pēc līguma parakstīšanas Rīgas pilsētai nācās diplomātiski lavierēt starp abiem senjoriem, cenšoties atgūt savas brīvības. 15. gadsimta otrajā pusē līguma punkts par dubulto virskundzību pār Rīgu vairākkārt tika atcelts un atkal atjaunots. 1479. gadā arhibīskaps Silvestrs Stodevešers pret Livonijas ordeni noslēdza savienību ar Zviedrijas karali, taču ordeņa karavīri viņu saņēma gūstā un ieslodzīja Kokneses pilī.

## Atsauces
Kosmos-2457

***Kosmos-2457*** (*Космос-2457*) ir Krievijas *[[GLONASS]]* globālās navigācijas sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2009. gada decembrī. Tas ir pavadoņu sērijas *[[GLONASS-M]]* aparāts. *Glonass* zemes vadības kompleksa numurs 733. Izvietots *Glonass* sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 6.

*Kosmos-2457* tika palaists  10:38 UTC ar nesējraķeti *[[Proton-M/DM-2]]* no Baikonuras kosmodroma. Kopā ar to palaisti tādi paši navigācijas pavadoņi *[[Kosmos-2456]]* un *[[Kosmos-2458]]*.

 *Kosmos-2457* sākta aktīva darbība un ieslēgts sistēmā.

## Atsauces