open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Botriolepji

**Botriolepji** (*Bothriolepis*) ir izmirusi antiarhu bruņuzivju ģints, kas devona periodā bija plaši izplatīta visā pasaulē ar lielāko sugu skaitu antiarhu starpā. Ģinti pirmo reizi aprakstīja un nosaukumu deva Kārlis Eduards Eihvalds 1840. gadā. Nosaukums Bothriolepis veidots no grieķu vārdiem *βόθρος* — bedrīte un *λεπῐ́ς* — zvīņas, sakarā ar bedrainu ornamentējumu uz kaula bruņu plātnēm. Ģints tipiskā suga ir *Bothriolepis ornata*. Ģints ir plaši sastopama Latvijas devona nogulumos.
thumb|300px|Botriolepja rekonstrukcija

## Apraksts
Dažāda izmēra zivis, var sasniegt līdz 1 m garumu. Priekšējais vidējais muguras kauls (AMD) sašaurinās no sānu stūriem virzienā uz priekšējo un aizmugurējo galu. Uz tā aizmugurējās sānu malas uzguļ sānu jauktais kauls (MxL). Pakaļējais vidējais muguras kauls (PMD) stipri sašaurinās virzienā uz priekšējo galu. MxL plātnes dorsālā daļa ir platāka, nekā priekšējam sānu-muguras kaulam (ADL). Sutūrās šuves starp dorsālajām un ventrālajām rumpja bruņu plātnēm ir samērā šauras. Ornamentējums ir samērā rupjš, juvenīlām formām sīki šūnains, pieaugušajiem īpatņiem šūnains vai apvienots īsos valnīšos un tuberkulās, kas bieži vien ir izvietojas koncentriski vai radiāli.

## Sistemātika
Botriolepju ģintī ir zināmas vairāk, kā 100 sugu. Šajā sarakstā ir minētas dažas no tām.
* Bothriolepis
:* *[[Bothriolepis canadensis]]* Whiteaves 1880
:* *[[Bothriolepis cellulosa]]* (Pander, 1846)
:* *[[Bothriolepis ciecere]]* Lyarskaya, 1974
:* *[[Bothriolepis curonica]]* Gross, 1942
:* *[[Bothriolepis evaldi]]* Lyarskaya, 1986
:* *[[Bothriolepis heckeri]]* Lukševičs, 2001
:* *[[Bothriolepis jani]]* Lukševičs, 1986
:* *[[Bothriolepis leptocheira]]* Traquair, 1893
:* *[[Bothriolepis maxima]]* Gross, 1933
:* *[[Bothriolepis obrutschewi]]* Gross, 1942
:* *[[Bothriolepis ornata]]* Eichwald, 1840
:* *[[Bothriolepis panderi]]* Lahusen, 1880
:* *[[Bothriolepis prima]]* Gross, 1942
:* *[[Bothriolepis traudscholdi]]* Jaekel, 1927
u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čristjans Nodals

thumb|''Christian Nodal''
**Čristjans Nodals** (), labāk pazīstams kā ***Christian Nodal*** (dzimis *Caborca*, Sonora, 1999. gada 11. janvārī), ir Meksikas dziedātājs un dziesmu autors. Viņa pirmais singls “Adiós amor”, kas tika izdots 2016. gadā ar ierakstu izdevniecību *Fonovisa*, *[[YouTube]]* ir saņēmis vairāk nekā 910 miljonus skatījumu.

2017. gadā viņš izlaida savu pirmo singlu un oficiālo videoklipu "Adiós Amor". 2017. gadā viņš izlaida savu pirmo albumu "Me Dejé Llevar"; disks, kurā iekļautas viņa un citu Meksikas reģionu autorības tēmas.

2019. gadā viņš izdeva savu otro albumu "Ahora", kur viņš smalkāk demonstrēja ievērojamus panākumus. 

## Diskogrāfija

* 2017: Me dejé llevar (Es ļāvu sev iet)
* 2019: Ahora (Tagad)
* 2020: AYAYAY
Viktors Grabe

**Viktors Grabe** (; 1833—1894), arī **Viktors de Grabe**, bija vācu arhitekts, kurš pēc 1858. gada strādāja Rīgā eklektisma stilā. Viņš bija Vidzemes guberņas valdes būvju nodaļas arhitekts. 

## Pazīstamākie projekti
Daudzās viņa celtās koka ēkas cietušas pārbūvēs vai nojauktas.
* Raiņa bulvāris 5 (1879),
* Jēzusbaznīcas iela 3 (1879), Rīgas Amatnieku arteļu biedrības klubs (nojaukta koka ēka)
* Krišjāņa Barona iela 45/47 (1879) un 66/68 (1878), koka ēkas
* Dzirnavu iela 15 (1879), koka ēka
* Ģertrūdes iela 85 (1880), koka ēka
* Miesnieku iela 14 (1880),
* Elizabetes iela 67 (1881),
* Stabu iela 25 (1881), koka ēka
* Aleksandra Čaka iela 50 (1882), koka ēka
* Dzirnavu iela 48 (1883) un 104 (1884),
* Audēju iela 1 (1884),
* Merķeļa iela 6 (1882),
* Krišjāņa Barona iela 17 (1890).

## Literatūra
* Jānis Krastiņš. Rīgas arhitektūras meistari 1850—1940, Jumava, 2002

## Atsauces
Alfrēds Ašenkampfs

**Alfrēds Ašenkampfs** (, 1858-1914) bija vācbaltiešu arhitekts, kas strādāja Rīgā, projektējot jūgendstila ēkas.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1858. gada 31. martā Liepājā. Studēja Rīgas Politehniskajā augstskolā, 1893. gadā beidza studijas un sāka strādāt savā arhitektu birojā. 
Rīgas Amatnieku biedrības Amatniecības skolas pasniedzējs, Rīgas būvvaldes inspektors. 

1901. gadā viņš kopā ar M. Šervinski projektēja Rīgas 700 gadu jubilejas izstādes ēku projektus.
Miris 1914. gada 26. decembrī Rīgā.

## Projekti
Projektējis aptuveni 15 jūgendstila ēku. 
* Ēkas Lauku ielā Nr. 2, Nr. 4. (būvēta 1898. gadā), Nr. 6 un Nr. 10
* 1899. gadā Alfrēds Ašenkampfs kopā ar arhitektu M. Šervinski piedalījās grāmatu izdevēja A. Groseta ēkas pārbūvē Audēju ielā 7, ko uzskata par vienu no pirmajām jūgendstila ēkām Rīgā.
* bijušais Matvejeva nams Brīvības ielā 169 (1899)
* Īres nams Kalupes ielā 19, Rīgā. (1898).


Rīga, Audēju iela 7 (1).JPG|Audēju iela 7, Rīga, kopā ar M. Šervinski (1899.g.)
Melnsila iela 13 (2).jpg|Dzīvojamā ēka Melnsila ielā 13, Rīga (1899.g.)
RigaDaugavgrivas32-34.jpg|Dzīvojamā ēka Daugavgrīvas ielā 32-34, Rīga (1903.g.) 


## Literatūra
* Jānis Krastiņš. Rīgas arhitektūras meistari 1850—1940, Jumava, 2002
* Jānis Lejnieks. Rīgas arhitektūra. Avots, 1989. 253 lpp.

## Ārējās saites

## Atsauces
Aleksandrs Filejs

**Aleksandrs Filejs** (dzimis 1988. gada 18. decembrī Rīgā) ir Latvijas krievu filologs un politiķis, Latvijas Krievu savienības valdes loceklis.

Mācījās Rīgas 88. vidusskolā un Puškina licejā. Absolvēja Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātes Rusistikas un slāvistikas nodaļu. Ir brīvprātīgās krievu valodas zināšanu pārbaudes zibakcijas "Totālais diktāts" koordinators.

2019. gadā partijas "Vienotība" biedrs Dmitrijs Golubevs un žurnāliste Elita Veidemane uzrakstīja iesniegumu Drošības policijā par Fileja 17. jūnijā publicēto *[[Facebook]]* ierakstu "Sveiciens 17. jūnija svētkos", kurā viņš slavināja Okupācijas dienu un Padomju varu, kas, viņuprāt, atbrīvoja Latviju no diktatoriskā un nacionālistiskā Ulmaņa režīma. Fileju apsūdz pēc krimināllikuma 74.1 panta *par genocīda, nozieguma pret cilvēci, nozieguma pret mieru un kara nozieguma attaisnošanu*.

## Atsauces
Gustavs Šufts

**Gustavs Šufts** (; dzimis , miris ) bija vācu sporta vingrotājs, divu olimpisko zelta medaļu ieguvējs 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Olimpiskās spēles
1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās Šufts startēja sešās sporta vingrošanas disciplīnās. Olimpiskās zelta medaļas viņš izcīnīja kā Vācijas vingrotāju komandas pārstāvis komandu sacensībās uz līdztekām un komandu vingrošanā uz stieņiem. Savukārt pārējās disciplīnās — atbalsta lēcienā, līdztekās, vingrošanā uz stieņa un vingrošanā uz zirga viņš neizcīnīja godalgotās vietas.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gustavs Šufts (SOK profils) 
* Gustavs Šufts (''Olympedia'' profils) 
* Gustavs Šufts (''Sports Reference'' profils)
Mediķi pasaulei

**"Mediķi pasaulei"** ir sešus metrus augsta skulptūra, kas atrodas Rīgas centrā pie Latvijas Nacionālā mākslas muzeja Krišjāņa Valdemāra un Elizabetes ielu stūrī.

Skulptūras autors ir tēlnieks Aigars Bikše, tā izveidota, lai pateiktos medicīnas darbiniekiem par viņu darbu COVID-19 pandēmijas laikā. Izveidota īsā laikā un atklāta 2020. gada 16. jūnijā. Veidošanā piedalījās aptuveni 20 uzņēmumi, kas sniedza materiālus, finanses, telpu un transportu. Pēc tēlnieka paustā, skulptūra attēlo mediķi, kas iziet no procedūru telpas un gatavojas nākamajam darba cēlienam.

## Atsauces
Autoceļš V567

**V567** autoceļš **Krieviņi—Lendži** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu A13 pie Lejas Ančupāniem ar autoceļu V550 pie Lendžiem. Autoceļš ir 12,1 km garš, klāts ar grants segumu gandrīz visā garumā, izņemot līdz 1 km garu posmu Lendžos, kas ir klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Vērēmu un Lendžu pagastus.

## Krustojošie autoceļi
* A13, E262 (Lejas Ančupāni)
* V550 (Lendži)

## Atsauces
Fricis Hofmanis

**Fricis Hofmanis** (; dzimis , miris ) bija vācu vieglatlēts un sporta vingrotājs, vairāku olimpisko medaļu ieguvējs. Startējis 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un 1906. gada neofiālajās olimpiskajās spēlēs.

## Olimpiskās spēles
Hofmanis 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja gan vieglatlētikā, gan sporta vingrošanā.

Vieglatlētikā viņš startēja 5 disciplīnās, no kurām 100 metru skriešanā viņš izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties ASV sportistam Tomasam Bērksam. Fināla rezultāts šajā disciplīnā viņam bija 12.2 sekundes. 400 metru skriešanā viņš fināla skrējienā ar rezultātu 56.7 sekundes ieguva 4. vietu. Augstlēkšanā viņš ar rezultātu 1.55 metri ieguva 5. vietu. Savukārt iegūtais rezultāts trīssoļlēkšanā un lodes grūšanā nav precīzi zināms.

Vingrošanā viņš startēja trijās disciplīnās. Virves kāpšanā viņš ieguva trešo vietu, piekāpjoties Grieķijas sportistiem Nikolajam Andriakopulam un Tomam Ksenaki. Savukārt komandu sacensībās uz līdztekām un vingrošanas stieņos bija Vācijas vingrotāju komandas pārstāvis. Šajās abās disciplīnās tika izcīnītas zelta medaļas.

1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs viņš startēja 100 metru skriešanā. Viņš priekšskrējienā finišēja kā beidzamais (piektais) un fināla skrējienam nekvalificējās.

#### Rezultāti
**Q** — kvalifikācija fināla kārtai

## Atsauces

## Ārējās saites
* Fricis Hofmanis (SOK profils) 
* Fricis Hofmanis (''Olympedia'' profils) 
* Fricis Hofmanis (''Sports Reference'' profils)
Lendžu ielu uzskaitījums

**Lendžu ciema ielu uzskaitījums** iekļauj sevī 7 ielas, kas atrodas Rēzeknes novada Lendžu pagasta Lendžos.

## Ielu uzskaitījums
* Dārzu iela
* Dierveņu iela
* Egļu iela
* Ezera iela
* Līvānu iela
* Skolas iela
* Viraudas iela

## Skatīt arī
* Lendži

## Atsauces
Federālisms

**Federālisms** ir valsts pārvaldības forma, kas balstās uz federatīviem pamatiem, tas ir, ka vienības, kaut arī saglabā zināmu pašnoteikšanās pakāpi, ir saistītas ar kopēju vadību vai valdību. Politiskā izpratnē federālisms ir gan federācijās, gan konfederācijās.

Federālisms tiek izmantots dažādās valstīs, tostarp ASV, Vācijā, Šveicē, Kanādā un Austrālijā. Katrai valstij ir sava specifiskā federālisma versija, pielāgota tās vēsturiskajiem, politiskajiem un sociālajiem apstākļiem.

## Iezīmes
Federālisms parasti ietver šādas iezīmes:

* Divu vai vairāku valdības līmeņu pastāvēšana: Federālajās valstīs pastāv centrālā valdība un vairākas reģionālās vai vietējās valdības, piemēram, štati, provincēs vai kantoni.
* Varas sadalījums: Konstitūcija vai cits pamata likums nosaka, kuras pilnvaras un atbildības pieder centrālajai valdībai un kuras — reģionālajām valdībām.
* Autonomija: Reģionālās valdības darbojas autonomi noteiktās jomās, piemēram, izglītībā, veselības aprūpē, vietējā ekonomikā utt.
* Kopīgas pilnvaras: Dažās jomās centrālā un reģionālās valdības var dalīties pilnvarās, piemēram, infrastruktūras attīstībā vai tiesību aizsardzībā.
* Konstitūcijas aizsardzība: Federālismu parasti aizsargā konstitūcija, kas nosaka varas sadalījumu un nodrošina, ka abas valdības līmeņi darbojas savās robežās.

## Skatīt arī
* Federācija (valsts)
* Konfederācija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kurts Dērijs

**Kurts Dērijs** (; dzimis ; miris ) bija vācu vieglatlēts, 1896. gada Atēnu un 1900. gada Parīzes olimpisko spēļu dalībnieks. Vairākkārtējs Vācijas čempions dažādās sprinta distancēs.

## Olimpiskās spēles
1896. gada olimpiskajās spēlēs Atēnās Dērijs startēja trijās vieglatlētikas skriešanas disciplīnās — 100 metru, 400 metru skrējienā un 110 metru barjerskrējienā. Visās šajās disciplīnās viņš nebija starp diviem labākajiem priekšskrējiena dalībniekiem un fināla kārtām nekvalificējās.

1900. gada olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja 100 metru skriešanas disciplīnā. Šajā disciplīnā viņš no sava priekšskrējiena kā otrs labākais skrējējs kvalificējās pusfinālam, taču pēc pusfināla skrējienā viņš nefinišēja un izstājās no turpmākās cīņas.

### Rezultāti
**Q** — kvalifikācija nākamajai skrējiena kārtai

## Karjera ārpus Olimpiskajām spēlēm
1896. gadā Dērijs izcīnīja čempiona titulu Vācijas čempionātos 100 un 200 metru skriešanā, un 1899. gadā čempiona titulu izcīnīja 200 un 400 metru skriešanas disciplīnās.

Papildus vieglatlētikai viņš bija arī labs daiļslidotājs, riteņbraucējs un tenisists, kā arī starptautisks hokejists un boksa tiesnesis.

1909. gadā Dērijs bija Vācijas Hokeja federācijas (*Deutscher Hockey-Bund*) dibinātājs un līdz 1914. gadam bija tās pirmais prezidents.

Dērijs bija arī žurnālists un autors, vairākus gadus strādāja žurnālā *Sport Im Bild* un līdz Otrajam pasaules karam bija galvenais redaktors. Viņš ir sarakstījis vairākas grāmatas par vieglatlētikas tēmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kurts Dērijs (SOK profils) 
* Kurts Dērijs (''Olympedia'' profils) 
* Kurts Dērijs (''Sports Reference'' profils)
Rejšarda Brūksa nāve

thumb|right|250px|Attēls no policista Devina Brosnona ķermeņa kameras, attēlota Brūksa un Rolfa saruna īsi pirms afroamerikāņa nāves

2020. gada 12. jūnija vakarā afroamerikāni **Rejšardu Brūksu** () nošāva Atlantas policijas departamenta darbinieks Garets Rolfs. Aizturēšanas procesā piedalījās arī policists Devins Brosnans.

Incidents notika Atlantā netālu no *[[Wendy's]]* restorāna. Policiju izsauca restorāna darbinieki, kuri apgalvoja, ka Brūksa mašīna, kurā viņš aizmiga, traucē citiem klientiem. Pirmais notikuma vietā ierodās Brosnans, kuram Brūkss uzradīja vadītāja apliecību un piekrita pārvietot mašīnu, piebilstot, ka par godu meitas dzimšanas dienai bija "iedzēris dažus dzērienus". Nedaudz vēlāk notikuma vietā ieradās Rolfs, kurš uzstāja, ka Brūksam jāveic alkotests. Testa rezultāti parādīja, ka alkohola līmenis Brūksa asinīs pārsniedz Džordžijas štatā noteikto pieļaujamo minimumu automašīnas vadīšanai, sakarā ar ko Rolfs centās arestēt Brūksu, uzliekot viņam rokudzelžus. Tajā brīdī Brūkss kļuva agresīvs un uzbruka policistiem, sākās kautiņš, pēc kura Brūkss atņēma Brosnana elektrošoka pistoli un metās bēgt. Rolfs sāka pakaļdzīšanos, kuras laikā Brūkss ticis nošauts.

Brūksa nāve, tāpat kā nesenā Džordža Floida nāve, izraisīja protesta vilni Amerikas Savienotajās Valstīs. Protestu laikā tika nodedzināts *Wendy’s* restorāns Atlantā.

2020. gada 13. jūnijā Atlantas policijas priekšniece Ērika Šīldsa atbrīvoja savu amatu, lai "atjaunotu sabiedrības uzticību". Abi policisti tika atlaisti no darba.

ASV prezidents Donalds Tramps paziņoja, ka situācija ar Brūksu bija "briesmīga". 2020. gada 16. jūnijā viņš parakstīja rīkojumu par reformām policijā, sakot, ka tas nodrošinās "elegantu taisnīgumu". 17. jūnijā Rolfam un Brosnonam izvirzīja apsūdzības saistībā ar Brūksa slepkavību.

## Atsauces
Ozans Kabaks

**Ozans Kabaks** (, dzimis ) ir turku futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Turcijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Kabaks pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu ''1899 Hoffenheim''. Iepriekš Kabaks ir spēlējis Stambulas "''Galatasaray''",''VfB Stuttgart'', ''Schalke 04'' un ''Liverpool''.

## Sasniegumi
**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2017—18

**Individuālie sasniegumi**

* Vācijas Bundeslīgas sezonas labākais jaunais spēlētājs: 2018—19

## Atsauces

## Ārējās saites
Sebežas nacionālais parks

**Sebežas nacionālais parks** () ir nacionālais parks Krievijas ziemeļrietumos, kas atrodas Pleskavas apgabala Sebežas rajonā, netālu no Latvijas un Baltkrievijas robežas. Tas tika izveidots 1996. gada 8.janvārī, lai aizsargātu ezeru apkaimes ainavas Pleskavas apgabala dienvidrietumos. Parks aizņem 500 km² platību.

## Ģeogrāfija
Sebežas rajona dienvidrietumu daļa, kur atrodas nacionālais parks, pamatā ir ledāja veidota pauguraina ainava ar daudziem ezeriem. Teritorija ir mežaina, ar priežu, egļu, jauktajiem un alkšņu mežiem. Parks aizņem rajona dienvidrietumu stūri un robežojas ar Latviju un Baltkrieviju. Sebežas pilsētas centrs atrodas tieši uz ziemeļiem no parka, un pilsētas dienvidu daļa iekļauta parkā. Lielākā parka platība pieder Veļikajas upes baseinam, bet daži dienvidu apgabali pieder Daugavas baseinam. Lielākie parka ezeri ir Nečerica ezers, Sebežas ezers un Orono ezers.

No parka 50 021 hektāriem 22 803 ha ir parkam nodotās mežu fonda zemes, 6 920 ha — ūdeņu fonda zemes, 18 678 ha — lauksaimniecības zemes, 1 080 ha — Sebežas pilsētas teritorija, 540 ha — rezerves zemes).

## Vēsture
Teritorija bijusi apdzīvota kopš senatnes. Viduslaikos tā bija pakļauta Pleskavas pilsētai. Cilvēki sākotnēji apmetās ezeru krastos un vēlāk arī starp tiem. Kopš 15. gadsimta apgabala piederību apstrīdēja Maskavija un Lietuvas lielkņaziste, līdz to 1772. gadā Polijas pirmās sadalīšanas laikā ieguva Krievija. Jau pirms 15. gadsimtam zemes tika plaši izmantotas lauksaimniecībai. 17. gadsimta beigās lauksaimniecībā iestājās krīze, daļēji saistīta ar Livonijas karu un daļēji ar novecojušajām zemkopības metodēm. 19. gadsimtā kokmateriālu ražošana ievērojami samazināja mežu platības; izplatīta bija zveja ezeros. 1950. gados daudzi purvi tika nosusināti un pārveidoti lauksaimniecības zemēs. 1990. gadu sākumā lauksaimniecība atkal nokļuva dziļā krīzē, un tika nolemts pārveidot teritoriju nacionālajā parkā, aizsargājot kultūras un dabas ainavas.

## Fauna
Parkā atzīmēta 291 mugurkaulnieku suga, tai skaitā divas nēģu sugas, trīsdesmit zivju sugas, astoņas abinieku sugas, piecas rāpuļu sugas, 202 putnu sugas un 49 zīdītāju sugas. Lielo zīdītāju skaitā ir brūnais lācis, lūsis, pelēkais vilks, mežacūka, alnis un stirna.

## Tūrisms un infrastruktūra
Parkā atrodas vairākas atpūtas mājas. Atļautas medības un makšķerēšana.

Parka daļa gar valsts robežu ar Latviju ir iekļauta pierobežas drošības zonā. Lai apmeklētu zonu, nepieciešama vietējā Federālā drošības dienesta departamenta izsniegta atļauja.

Atrazdamies Daugavas un Veļikajas ūdensšķirtnē, Sebežas ezerzeme agrāk bijusi transporta mezgls un pašlaik pa to tiek rīkotas vēsturiskas laivu ekskursijas.


Sebezj nationaalparkmeer2.jpg
Себежское озеро, на косе.jpg
Sebezhskoe lake.JPG|Sebežas ezers
Russia-Sebezh National Park-View on Beloye Lake.jpg|Belojes ezers
Закат в лесу, Себежский район.jpg
Себежское озеро зимой.jpg
Sebezj nationaalparkherfstbos.jpg
Sebezj nationaalparkglembot.jpg|Glembočino ciemats
Sebezj nationaalpark dvorischi.jpg|Pamesta ēka Dvorišču ciematā
Russia-Sebezh National Park-View on Osyno Lake.jpg|Skats uz Osino ezeru


## Atsauces

## Ārējās saites
Kristo Javaševs

thumb|270px|Kristo (Erlinga Mandelmana foto, 1972)

**Kristo Javaševs** (, ); 1935. gada 13. jūnijs, Gabrova — 2020. gada 31. maijs, Ņujorka) bija bulgāru izcelsmes mākslinieks, kas duetā ar savu sievu Žannu Klodu de Gijebonu (, 1935—2009) kļuva pazīstami ar dažādu slavenu ēku un objektu ietīšanu audumā, kā arī citiem liela apjoma vides objektiem, kā *[[The Floating Piers]]*.

## Ārējās saites

## Atsauces
Viraudas iela

**Viraudas iela** ir Lendžu ciema galvenā iela, tās garums ir 720 metru. Iela būtībā ir daļa no Latvijas vietējā autoceļa V567 un pa to abos virzienos kursē 6484. starppilsētu maršruta "Rēzekne—Lendži—Greiškāni—Rēzekne" autobuss.

## Ielu savienojumi
Viraudas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ezera iela (T-veida krustojums)
* Dārzu iela (T-veida krustojums)
* Līvānu iela (T-veida krustojums)
* Egļu iela (T-veida krustojums)
* Skolas iela (T-veida krustojums)

## Ievērojamas ēkas
* Viraudas ielā 3 atrodas Lendžu pagasta Kultūras nams.
* Viraudas ielā 5 atrodas Kalnezeru Katoļu pamatskolas ēka.

## Skatīt arī
* Lendžu ielas
* Viraudas ezers

## Atsauces
Milots Rašica

**Milots Rašica** (, dzimis ) ir Kosovas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Kosovas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Rašica pārstāv Turcijas Superlīgas komandu *[[Beşiktaş]]*.

Iepriekš Rašica ir spēlējis Kosovas Superlīgas komandā *[[KF Vushtrria]]*, *[[Eredivisie]]* komandā *[[SBV Vitesse]]*, Vācijas Bundeslīgas komandā Brēmenes "''Werder''" un Turcijas Superlīgas komandā *[[Stambulas "Galatasaray"|Galatasaray]]*.

## Sasniegumi
**Vushtrria**

* Kosovas Superlīga: 2013—14

**Vitesse**

* Nīderlandes kauss futbolā: 2016—17
**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2022—23
**Besiktas**

* Turcijas futbolā: 2023—2024
* Turcijas Superkauss: 2024

## Ārējās saites
Maksimiliāns Egešteins

**Maksimiliāns Egešteins** (, dzimis ) ir vācu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Egešteins pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu *[[SC Freiburg]]*.

## Ārējās saites
Daisona sfēra

thumb|364x364px|Daisona sfēras ilustrācija
**Daisona sfēra** ir hipotētiska megastruktūra, kas pilnīgi apvij zvaigzni vai saules sistēmu, lai iegūtu lielu daļu zvaigznes izdalītās enerģijas. Tā būtu vislielākā un ambiciozākā cilvēku uzbūvētā lieta Visumā. Šobrīd tas ir domu eksperiments, lai pierādītu, kā civilizācija var iegūt vajadzīgo enerģijas daudzumu no kaut kā, kas nav mājplanēta. Šis ir ļoti labs enerģijas iegūšanas veids, jo tas ir ļoti efektīvs, salīdzinājumā ar to, ka mēs pašlaik saņemam ļoti mazu daļu no Saules enerģijas. Daisona sfēra dotu mums 10^{19} reižu vairāk enerģijas, nekā visefektīvākais kodolreaktors.

Daisona sfēras uzbūve aizņemtu daudz enerģijas un materiālus. Vislabākā vieta kur šos materiālus varētu iegūt ir no Merkura. Merkuru vajadzētu sadalīt, lai iegūtu nepieciešamos materiālus.

## Jēdziena izcelsme
thumb|272x272px|Frīmens Daisons 2005.gadā
Daisona sfēras ideju radīja matemātiķis un fiziķis Frīmens Daisons. Viņš norādīja, ka drīz cilvēce pieprasīs tik lielu enerģijas daudzumu, ka tas līdzināsies visai Saules enerģijai. Daisons ierosināja ideju, kurā ap Sauli orbitēja dažādi objekti, un uzsūca tās izdoto enerģiju. Bija dots ļoti maz informācijas par Daisona sfēras uzbūvēšanu.

## Variācijas
Sfēras nav vienīgā šāda veida konstrukcija. Ir redzēti gredzenu, vairāku solāru paneļu (satelītu) kopa, burbuļveidīgu un gliemežvāku u.c. veida koncepti.

### Daisona satelītu kopa
Daisona satelītu kopa ir vairāku neatkarīgu satelītu kopa, kura absorbē Saules enerģiju un to aizvada uz vajadzīgām planētām, vai citiem debess ķermeņiem. Šis ir vislabākais veids, kā iegūt enerģiju saskaņā ar Frīmena dotajām idejām. 

Tas būtu veidots no vairākiem satelītiem. Satelīti būtu veidoti no spoguļiem, kuri Saules izdalīto enerģiju refokusētu uz centrālajām kolektoru stacijām. Ja paneļus būvētu, cik vien vieglus iespējams, tik un tā vajadzētu apmēram 10^{19} tonnas materiāla. Ja viens satelīts būtu 1 km^2, tad vajadzētu apmēram 30 000 000 000 000 000 000 paneļu.

## Skatīt arī
* Frīmens Daisons

## Ārējas saites
* https://www.cambridge.org/core/journals/international-journal-of-astrobiology/article/on-the-search-for-artificial-dysonlike-structures-around-pulsars/F81897B07199173A573226D4DC8B77A7
* http://www.sentientdevelopments.com/2012/03/how-to-build-dyson-sphere-in-five.html
* http://aleph.se/papers/Spamming%20the%20universe.pdf 

## Atsauces
Gabriels Martinelli

**Gabriels Martinelli** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2019. gada Martinelli pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Arsenal FC]]*.

## Sasniegumi
**Arsenal**

* FA kauss: 2019—20
* FA Community Shield: 2023
**Brazīlija**

* Olimpiskās spēles zelta medaļa: 2020

## Ārējās saites
Arhitektu iela

**Arhitektu iela** var būt:

* Arhitektu iela — iela Rīgā;
* Arhitektu iela — iela Daugavpilī;
* Arhitektu iela — iela Saldū;
* Arhitektu iela — iela Krimūnu pagasta Ceriņos;
* Arhitektu iela — iela Olaines pagasta Stīpniekos.

## Skatīt arī
* Arhitekti
Arhitektu iela (Rīga)

[thumb|[Latvijas Universitātes galvenā māja ar Arhitektu ielu (labajā pusē) no Raiņa bulvāra puses]]
**Arhitektu iela** ir Rīgas iela, Centra rajonā, Centra apkaimē, kas sākas krustojumā ar Raiņa bulvāri un beidzas krustojumā ar Merķeļa ielu. Ielas kopējais garums ir 90 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Arhitektu iela ir vienvirziena iela, pa to var braukt Merķeļa ielas virzienā.

Pirmo reizi Rīgas kartē iezīmēta 1867. gadā.

## Ielu savienojumi
Arhitektu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Merķeļa iela ("T" veida krustojums)
* Raiņa bulvāris ("T" veida krustojums)

## Nami
* Arhitektu iela 1, bijušais tirgotāja K. Biges īres nams (arhitekts Rūdolfs Heinrihs Cirkvics, (1887—1888)

## Skatīt arī
* Centra rajons
* Rīgas centrs
* Arhitektu iela citās Latvijas pilsētās
Sjerraleone (upe)

**Sjerraleones upe** ir upes grīva estuāra formā Atlantijas okeānā Sjerraleones valsts rietumos. To veido Bankasokas un Rokelas upju satece, un tās platums ir no 6 līdz 16 km, garums — 40 km. Tās  krastos atrodas galvenās valsts ostas — Karalienes Elizabetes II osta Frītaunā un Pepela. Estuārs ir svarīgs arī iekšējai kuģošanai un ir plašākā dabiskā osta Āfrikas kontinentā. Estuārā ir vairākas salas, tai skaitā Taso sala (lielākā no visām), Tombo sala un vēsturiski nozīmīgā Bansas sala ar senu vergturu būvētu apmetni. Upes daļas tiek sauktas arī par Tumbu ezeru (augštecē) un Tagrinas līci (lejtecē).

## Lungi starptautiskā lidosta
Upe atdala Frītaunu, Sjerraleones galvaspilsētu, kas ir upes dienvidu krastā, no valsts galvenās Lungi starptautiskās lidostas, kura atrodas ziemeļrietumu, tā sauktajā Baloma krastā (*Bullom Shore*). Galvenie transporta līdzekļi no lidostas uz Frītaunu ir ātrlaivas un prāmji. Agrākie gaisa spilvena kuģu un helikoptera pakalpojumi vairs nedarbojas.

## Ekoloģija
2950 km² no Sjerraleones upes grīvas un apkaimes tiek klasificēti kā starptautiskas nozīmes mitrājs Rāmsaras konvencijas ietvaros Sjerraleones rietumos. Teritorija galvenokārt ir mangrovju purvi, bet tajā ietilpst arī paisuma saldūdens purvu meži. 

## Attēlu galerija

Freetown SPOT 1094.jpg|Upes rietumu gals un Frītauna
Freetown-aerialview.jpg|Frītauna un upe no gaisa


## Atsauces

## Ārējās saites
Lasīšana

thumbnail|235px|Persona lasa grāmatu

**Lasīšana** ir teksta uztveršana un saprašana pēc rakstzīmēm. Neprasmi lasīt sauc par analfabētismu. Lasīšanai atvēlētas publiskās telpas sauc par lasītavām. Parasti tās atrodas bibliotēkās.

## Lasītprasme

Lasītprasme ir pareizi un kritiski izprast rakstītos tekstus. Plašākā interpretācijā lasītprasme ir spēja identificēt, saprast, interpretēt, radīt, digitāli pielietot un komunicēt, izmantojot vizuālos, skaņas un digitālos materiālus. Lasītprasme ir izglītības pamats. Neprasmi lasīt un rakstīt sauc par analfabētismu. Starptautiskā lasītprasmes diena tiek atzīmēta 8. septembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Illumination

***Illumination***, līdz 2017. gadam ***Illumination Entertainment***, ir kinostudija, kas darbojas datoranimācijas žanrā. Atrodas Kalifornijā, ASV.

## Animācijas filmas
* *[[Nejaukais es]]* (2010)
* *[[Hop (filma)|Hop]]* (2011)
* *[[Lorakss]]* (2012)
* *[[Nejaukais es 2]]* (2013)
* *[[Minioni]]* (2015)
* *[[Mīluļu slepenā dzīve]]* (2016)
* *[[Dziedi!]]* (2016)
* *[[Nejaukais es 3]]* (2017)
* *[[Grinčs (animācijas filma)|Grinčs]]* (2018)
* *[[Mīluļu slepenā dzīve 2]]* (2019)
* *[[Dziedi! 2]]* (2021)
* *[[Minioni 2]]* (2022)
* *[[Super Mario brāļi: Filma]]* (2023)
* *[[Spārnos]]* (2023)
* *[[Nejaukais es 4]]* (2024)
* *[[Super Mario Galaktika: Filma]]* (2026)
* *[[Minioni un mošķi]]* (2026)

## Ārējās saites
*
Nejaukais es (franšīze)

thumb|150px
**"Nejaukais es"** () ir pilnmetrāžas animācijas franšīze. Animācijas filmu ideja pieder *[[Illumination]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[Universal Pictures]]*.

## Filmas
* "Nejaukais es"
* "Nejaukais es 2"
* "Minioni"
* "Nejaukais es 3"
* "Minioni 2"
* "Nejaukais es 4" (*Despicable Me 4*)
* "Minioni un mošķi" (*Minions & Monsters*)

## Ārējās saites
*
Mīluļu slepenā dzīve (filmu cikls)

**"Mīluļu slepenā dzīve"** () ir pilnmetrāžas animācijas filmu cikls. Animācijas filmu ideja pieder *[[Illumination|Illumination Entertainment]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[Universal Pictures]]*.

## Filmas
* *[[Mīluļu slepenā dzīve]]*
* *[[Mīluļu slepenā dzīve 2]]*

## Ārējās saites
*
Nīcgales meži

**Nīcgales meži** ir aizsargājamo ainavu apvidus Augšdaugavas novada ziemeļos, Nīcgales pagastā, uz austrumiem no Nīcgales. Teritorijas austrumu punktā atrodas Nīcgales Lielais akmens.

Teritorijā atrodas ES Biotopu direktīvas biotopi - veci vai dabiski boreāli meži, veci jaukti platlapju meži, staignāju meži. Nīcgales meži ir ievērojama daudzuma tauriņu sugu dzīvesvieta, to starpā ir skabiosu pļavraibenis (*Euphydryas aurinia*), ošu pļavraibenis (*Euphydryas maturna*), zirgskābeņu zilenītis (*Lycaena dispar*), meža sīksamtenis (*Coenonympha hero*), gāršas samtenis (*Lopinga achine*), zilā ordeņpūcīte (*Catocala fraxini*), gāršas lācītis (*Pericallia matronula*). Šeit sastopams liels skaits citu aizsargājamu augu un dzīvnieku sugu, to starpā laksis (*Allium ursinum*), kamolainā ežgalvīte (*Sparganium glomeratum*), villainā gundega (*Ranunculus lanuginosus*), pieczobu trejsmailīte (*Tritomaria quinquedentata*), baltmugurdzenis (*Picoides leucotos*), vidējais dzenis (*Picoides medius*), urālpūce (*Strix uralensis*), apodziņš (*Galucidium passerinum*). . Tā ir *[[Natura 2000]]* teritorija.

## Atsauces
Bernhards Bīlenšteins

**Bernhards Maksis Augusts Bīlenšteins** (; 1877—1959) bija vācbaltiešu arhitekts, kas strādāja Rīgā, projektējot jūgendstila ēkas.

## Dzīvesgājums
Dzimis Dobelē  luterāņu mācītāja un latviešu mitoloģijas pētnieka Augusta Bīlenšteina ģimenē.
Studēja Rīgas Politehniskajā institūtā, iestājās studentu korporācijā *[[Fraternitas Baltica]]*. 1904. gadā beidza studijas un vienu gadu papildinājās Šarlotenburgas Tehniskajā augstskolā Berlīnē (tagad Berlīnes Tehniskā Universitāte). 1905. gadā uzsāka arhitekta privātpraksi, līdztekus strādāja par Rīgas Hipotēku biedrības taksatoru. 1907. gadā salaulājās ar Betiju fon Bergmani (1885—1963), viņiem piedzima seši bērni.
Pirmā pasaules kara laikā līdz 1917. gadam dienēja Krievijas Impērijas armijā. Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā lielinieki nošāva viņa brāli mācītāju Ansi Bīlenšteinu.
 
1925. gadā Bīlenšteinu ievēlēja par Rīgas vācu namīpašnieku biedrības sekretāru, 1931. gadā par slimokases valdes locekli.
Vācbaltiešu izceļošanas laikā Otrā pasaules kara sākumā pameta Latviju. Pēc kara nodarbojās ar lauksaimniecību.
Miris 1959. gada 14. aprīlī Heilbronnā, Vācijā.

## Projektētās ēkas
Pēc viņa projektiem Rīgā uzcelts vairāk nekā 30 daudzstāvu dzīvojamo un sabiedrisko ēku. Dažās agrākajās pēc viņa projektiem celtajās ēkās (piemēram, Tērbatas ielā 6/8, 1908) atspoguļojas latviešu nacionālā romantisma izteiksme, bet lielākā daļa viņa darbu ir racionālistiski lietišķas stateniskā jūgendstila celtnes.
1912. gadā uzcēla savu ģimenes māju Lineburgas ielā (tagadējā Sudrabu Edžus ielā) 16 Mežaparkā.


RigaTerbatas6-8(2).jpg|Tērbatas iela 6/8 (1908) 
RigaBruninieku27.jpg|Tērbatas iela 59/61, Bruņinieku iela 27 (1911)
RigaValdemara57-59.jpg|Krišjāņa Valdemāra iela 57/59 (1911)
Sudrabu Edžus iela 16.jpg|Sudrabu Edžus iela 16 (1912)
RigaBrivibas84.jpg|Brīvības iela 84 (1912)
Rīga, Brīvības iela 82.jpg|Brīvības iela 82 (1913)


## Atmiņas
* Bet mājas palika / *Die Häuser aber blieben*. Rīga: Jumava, 1998 (latviešu un vācu valodā)

## Literatūra
* Jānis Krastiņš. Rīgas arhitektūras meistari 1850—1940, Jumava, 2002
* Jānis Lejnieks. Rīgas arhitektūra. Avots, 1989. 253 lpp.

## Ārējās saites
* jugendstils.riga.lv

## Atsauces
Kārlis Galle

**Kārlis Galle** (; dzimis , miris ) bija vācu vieglatlēts, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās Galle startēja vienā vieglatlētikas skriešanas disciplīnā — 1500 metros. Šajā disciplīnā viņš ar rezultātu 4 minūtes un 39 sekundes ieguva 4. vietu, piekāpjoties austrālietim Edvīnam Flekam, amerikānim Artūram Bleikam un francūzim Albēnam Lermuzū.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kārlis Galle (SOK profils) 
* Kārlis Galle (''Olympedia'' profils) 
* Kārlis Galle (''Sports Reference'' profils)
Pirmpiens

alt=pirmpiena meklēšana|thumb|Mazulis meklējot tesmeni
**Pirmpiens** ir šķidra rakstura viela, kuru ir spējīgas izdalīt zīdītāju mātītes vai sievietes, lai nodrošinātu savas atvases veiksmīgāku pielāgošanos apkārtējai videi, kad atvases ķermenis ir atstājis mātes ķermeni. Pirmpienu zīdītāji ir spējīgi izdalīt vairākas reizes pēc dzemdībām, tā daudzums un izdalīšanās ilgums variē atkarībā no sugas. Pirmpiens savas struktūras ziņā ir biezāks un uzturvielām bagātāks par pienu, kā arī tam piemīt īpašība sagatavot tikko dzimušās atvases barības uzņemšanas sistēmu, lai tā spētu barības traktā nonākušās vielas sagatavot gremošanai un pārstrādei.

## Ārējās saites
Džons Makgins

**Džons Makgins** (, dzimis ) ir skotu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Skotijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada Makgins pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Aston Villa F.C.|Aston Villa]]*. Iepriekš Makgins ir spēlējis Skotijas Premjerlīgas komandās *[[St Mirren F.C.|St Mirren]]* un *[[Hibernian FC|Hibernian]]*.

## Sasniegumi
**St Mirren**

* Skotijas Līgas kauss: 2012—13

**Hibernian**

* Skotijas kauss: 2015—16
* Skotijas čempionāts: 2016—17

**Individuālie sasniegumi**

* ''Aston Villa'' sezonas labākais spēlētājs: 2018—19

## Ārējās saites
Volturno

**Volturno** () ir 175 kilometrus gara upe Itālijā, Molizē un Kampānijā.

Izteka centrālajos Apenīnos, pie Roketa a Volturno ciema. Iesākumā tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Uzņemot lielākās pietekas - Kalores Irpino ūdeņus, pagriežas uz rietumiem. Ietek Tirēnu jūrā pie Kastelvolturno uz dienvidrietumiem no Neapoles. Upes krastos atrodas Kajaco un Kapuja. 1860. gadā pie Volturno Džuzepes Garibaldi spēki sakāva Abu Sicīliju karalistes karaspēku. Otrā pasaules kara laikā vācu karaspēks gar upi izbūvēja Volturno līniju Sabiedroto uzbrukuma atvairīšanai.

## Ārējās saites
Žozī Bartela stadions

**Žozī Bartela stadions** (, , ) ir stadions Luksemburgas galvapilsētā Luksemburgā. Stadions uzcelts 1931. gadā Luksemburgas pilsētas rietumos. Rekonstruēts 1990. gadā. Nosaukts luksemburdziešu skrējēja, 1952. gada olimpiskā čempiona Žozī Bartela vārdā. Stadionā bāzējas Luksemburgas futbola izlase. Bez futbola šeit notiek arī regbija un vieglatlētikas sacensības.

## Ārējās saites

* Stadiona profils ''stadiumdb.com''
Korabs

**Korabs** (, ) ir 2764 metrus augsts kalns Korabu grēdā uz Albānijas un Ziemeļmaķedonijas robežas. Tā ir augstākā virsotne abās valstīs. Albānijas pusē kalns ietilpst Koraba - Koritnika dabas parka teritorijā, bet Ziemeļmaķedonijas pusē - Mavrovas nacionālā parka teritorijā. Korabs attēlots Ziemeļmaķedonijas ģerbonī. Kalnam ir vairāk nekā 10 smailes, kas augstākas par 2000 metriem. Ziemeļmaķedonijas pusē atrodas 138 metrus augstais Koraba ūdenskritums, kas ir augstākais Balkānos.

## Ārējās saites

*Korabs summitpost.org
Volta

**Volta** () ir upe, kas kopā ar to veidojošām satekupēm ir galvenā upju sistēma Rietumāfrikas valstī Ganā. Satekupes ieplūst Ganā no Bobo-Diulaso augstienes Burkinafaso. Upju sistēmas galvenās daļas ir Melnā Volta (Muhuna), Baltā Volta (Nakambe) un Sarkanā Volta (Nazinona). Baltā un Sarkanā Volta saplūst Ganas ziemeļos, valsts centrā ar tām savienojas Melnā Volta, izveidojot Voltu. Ziemeļrietumos Melnā Volta veido starptautiskās robežas starp Kotdivuāru, Ganu un Burkinafaso. Volta plūst uz dienvidiem caur Akvavaimas-Togolendas augstieni un ietek Atlantijas okeāna Gvinejas līcī pie Adas. Pašas Voltas garums no Melnās un Sarkanās Voltas sateces ir ap , bet kopā ar garāko satekupi Melno Voltu — ap  (pēc citiem datiem — no 1400 līdz ). Voltai ir nozīmīga kreisā krasta pieteka Oti, kas ieplūst Ganā no Togo puses austrumos. Hidroenerģijas iegūšanai Voltas upe ir aizsprostota lejtecē pie Akosombo. Ūdenskrātuve ar nosaukumu Voltas ezers stiepjas no Akosombo Ganas dienvidaustrumos līdz pat valsts ziemeļu daļai, tādējādi ir viens no lielākajiem cilvēka veidotajiem ūdens rezervuāriem pasaulē.  Upes mēneša caurtece ļoti atšķiras pa sezonām: vairāk nekā 3500 m³/s augustā un septembrī un mazāk nekā 500 m³/s no decembra līdz jūnijam (dati par periodu no 1936. līdz 1979. gadam).

## Voltas ezers
Voltas ezers ir Akosombo HES aizsprosta radīta ūdenskrātuve Voltas lejtecē Ganas centrālajā daļā. Tas stiepjas no Akosombo aizsprosta līdz Japei pilsētai Centrālajā Gondžas rajonā, Ganas ziemeļu reģionā Savannā, aptuveni 400 km uz ziemeļiem no aizsprosta, un noklāj 8482 km² vai 4% visas Ganas teritorijas. 

Papildus dambja 1966. gadā uzceltās elektrostacijas (ar jaudu 1020 MW kopš 2006. gada) ražotajai elektrībai, ūdenskrātuve nodrošina arī ūdens transporta satiksmi. Tā var kļūt par resursu apūdeņošanai un zivju audzēšanai. 

Upes dziļums lejpus Voltas ezera ir apmēram 14 metri. Tūlīt lejpus aizsprosta upi šķērso Adomi tilts.

## Etimoloģija
Voltas upi tā nosauca portugāļu zelta tirgotāji. Tas bija viņu tālākais izpētes rajons pirms atgriešanās — *volta* portugāļu valodā nozīmē "izlocīties" vai "pagriezties", t.i., *atgriešanās upe* (iespējams, tāpēc, ka tās grīva bija vieta, kur kuģi apgriezās un devās mājup) vai *līkumotā upe*. 

## Attēlu galerija

Ada fishing boats on the Volta.JPG|Laivas Adā netālu no grīvas
Arm of R. Volta.JPG|Voltas atteka sausā laikā
ZollstationVolta1910.jpg|Lielbritānijas muitas punkts 1910. gadā pie robežas ar vācu Togolandu
Baumstämme und Schiffshändlerin auf dem Volta River.jpg|Plosti un tirgotāja, 1958. gads
Boat on the Volta.jpg|Laiva Voltā


## Atsauces

## Ārējās saites
Valletas Svētā Jāņa līdzkatedrāle

**Valletas Svētā Jāņa līdzkatedrāle** (, ) ir 16. gadsimtā celta Romas katoļu līdzkatedrāle, kas atrodas Maltas galvaspilsētas Valletas vecpilsētā, kas 1980. gadā iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Katedrāle uzcelta no 1572. līdz 1577. gadam pēc Maltas ordeņa lielmestra Žana de la Kasjēra rīkojuma. Celtnes arhitekts ir maltietis Džirolamo Kasars. 17. gadsimtā baznīcas interjeru baroka stilā pārveidoja Matia Preti un citi mākslinieki. Katedrālē atrodas Karavadžo glezna Galvas nociršana Jānim Kristītājam.


Malta,_St_John's_Pro-Cathedral.jpg|Katedrāles interjers
St_Johns_Co-Cathedral_Main_Altar.JPG|Galvenais altāris
Co-Cath_-_Chapel.jpg|Aragonas kapela
Malta-Valletta-StJohnChapel.jpg|Itālijas kapela


## Ārējās saites

*
Daiquiri

thumb|''Daiquiri'' pasniegšanas piemērs
***Daiquiri*** () ir alkoholisks kokteilis, kas sastāv no ruma, citrusa sulas (parasti laima sulas) un cukura vai cita saldinātāja. Kokteilis pieejams dažādās variācijās papildus pievienojot banānus vai avokado. Viena no populārākajām kokteiļa variācijām ir kokteilim pievienojot sasmalcinātu ledu — *Frozen Daiquiri*. Pēc IBA noteiktajām proporcijām kokteilis sastāv no 60 ml gaišā ruma, 20 ml laima sulas un divām karotēm cukura. Kokteili pagatavo sajaucot visas sastāvdaļas kokteiļu šeikerī, un kratot līdz izšķīst cukurs. Pasniedz kokteiļa glāzē uz kājas.

*Daiquiri* ir viens no kokteiļiem, ko Starptautiskā Bārmeņu asociācija ir iekļāvusi IBA oficiālo kokteiļu sarakstā.

## Ārējās saites
Ņujorkas Centrālā stacija

**Ņujorkas Centrālā stacija** () ir dzelzceļa stacija, kas atrodas ASV pilsētā Ņujorkā, centrālajā Manhatanā, 48. ielas un Parka avēnijas krustojumā. *[[Beaux-Arts]]* stila dzelceļa stacija tika uzcelta 1913. gadā. Tajā ir 44 dzelzceļa platformas (lielākais skaits pasaulē) un 67 sliežu ceļi. Pēc apkalpoto pasažieru skaita Ņujorkas Centrālā stacija ir trešā lielākā Ziemeļamerikā pēc Ņujorkas Pensilvānijas stacijas un Toronto dzelceļa stacijas.

## Galerija

Image-Grand_central_Station_Outside_Night_2.jpg
Grand_Central_Station_Main_Concourse_Jan_2006.jpg
NYC_Grand_Central_3.JPG
GCT_Track_34-35.jpg
Glory_of_Commerce_Highsmith.jpg
GCT_2358_(8411806980).jpg


## Ārējās saites

*
Duklas pāreja

**Duklas pāreja** (, ) ir kalnu pāreja Karpatos 502 metru augstumā, uz Polijas un Slovākijas robežas uz dienvidiem no Duklas pilsētas Polijā un ziemeļiem no Svidnīkas pilsētas Slovākijā. Jau no senatnes caur Duklas pāreju darbojās tirdzniecības ceļš, jo tā ir zemākā kalnu pāreja Karpatu kalnu galvenajā grēdā. Duklas pārejā notikušas sīvas kaujas gan Pirmā, gan Otrā pasaules kara laikā.

## Ārējās saites
Edgars Frīzendorfs

**Edgars Voldemārs Eduards fon Frīzendorfs** (, 1881—1945) bija vācbaltiešu arhitekts, kas strādāja Latvijā, projektējot jūgendstila ēkas.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1881. gadā Rīgā. Studēja Rīgas Politehniskajā institūtā tirgus zinības (1900-1901) un arhitektūru (1901-1907). Strādāja Vilhelma Bokslafa arhitektu birojā (1907-1910), pēc tam patstāvīgi. Pēc Pirmā pasaules kara strādāja pie lauksaimniecības būvju projektēšanas Latvijā. 1939. gadā pārcēlās uz dzīvi okupētās Polijas teritorijā.

## Projektētās ēkas
Līdz Pirmajam pasaules karam Rīgā pēc Edgara Frīzendorfa projektiem uzcelts apmēram 25 stateniskā jūgendstila ēku. Viņš kopā arhitektu Vilhelmu Ludvigu Bokslafu (1858—1945) projektēja Dubultu luterāņu baznīcas (1907—1909) un Rīgas Krusta baznīca (1908—1910) būvi. 1911. gadā pēc viņa projekta uzcēla Vidzemes guberņas lauksaimnieku savstarpējās palīdzības biedrības kantoru namu, tagadējo Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrijas ēku.


Jūrmala, Dubultu baznīca. 2000-04-30.jpg|Dubultu luterāņu baznīca (1909)
Krusta luterāņu baznīca 40.jpg|Rīgas Krusta baznīca (1910)
Rīga, Marijas iela 21.jpg|Marijas iela 21 (1910)
Slokas 32.jpg|Slokas iela 32 (1911)
Historic Centre of Riga-112600.jpg|Vaļņu iela 2 (1911)
RigaValdemara33.jpg|Krišjāņa Valdemāra iela 33 (1911-2012)
Lāčplēša iela 26, Rīga.JPG|Lāčplēša iela 26 (1913)
Miera iela 95.JPG|Miera iela 95 (1913)
Alīses iela 5 (1).jpg|Alīses iela 5 (1913)
Hospitāļu iela 35-37.JPG|Hospitāļu iela 35-37 (1913)


## Literatūra
* Jānis Krastiņš. Rīgas arhitektūras meistari 1850—1940, Jumava, 2002
* Jānis Lejnieks. Rīgas arhitektūra. Avots, 1989. 253 lpp.

## Ārējās saites
* jugendstils.riga.lv

## Atsauces
Mets Tārgets

**Mets Tārgets** (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Tārgets pārstāv Anglijas čempionāta komandu *[[Middlesbrough FC|Middlesbrough]]*, kas viņu īrē no *[[Newcastle United FC|Newcastle United]]*. Iepriekš Tārgets ir spēlējis *[[Southampton FC|Southampton]]*, *[[Fulham FC|Fulham]]* un *[[Aston Villa FC|Aston Villa]]*.
## Sasniegumi
**Newcastle United**
*Anglijas Līgas kauss: 2024–25
## Atsauces

## Ārējās saites
Veslijs Moraess

**Veslijs Moraess Fereira da Silva** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Veslijs pārstāv Ķīnas Superlīgas komandu *[[Shenzhen Peng City F.C.|Shenzhen Peng City]]*.

Iepriekš Veslijs ir spēlējis Slovākijas komandā ''Trenčin'', Beļģijas komandā ''Club Brugge'', Anglijas Premjerlīgas komandā ''Aston Villa'', Brazīlijas komandā ''Internacional'' un Spānijas komandā ''Levante''.

## Sasniegumi
**AS Trenčin**

* Slovākijas Superlīga: 2015—16
* Slovākijas kauss: 2015—16

**Club Brugge**

* Beļģijas Pro līga: 2015—16, 2017—18
* Beļģijas Superkauss: 2016, 2018

## Ārējās saites
Lūiss Danks

**Lūiss Danks** (; dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2010. gada Danks pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Brighton & Hove Albion'', kur ir arī komandas kaptienis. Iepriekš Danks ir spēlējis ''Bristol City''.

## Ārējās saites
Nīls Mopē

**Nīls Mopē** (, dzimis ) ir franču futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2026. gada Mopē pārstāv Spānijas Pirmās divīzijas komandu *[[Sevilla FC|Sevilla]]*, kas viņu īrē no Marseļas "Olympique".

Iepriekš Mopē ir spēlējis Francijas komandās *[[OGC Nice]]*, ''Saint-Étienne'', *[[Stade Brestois 29]]* un Anglijas komandās *[[Brentford FC|Brentford]]*, ''Brighton & Hove Albion'' un *[[Everton FC|Everton]]*.

## Ārējās saites
Džordans Ajū

**Džordans Ajū** (, dzimis ) ir Ganas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Ganas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Ajū pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Leicester City FC|Leicester City]]*.

Iepriekš Ajū ir spēlējis Francijas komandās Marseļas "Olympique", *[[FC Sochaux-Montbéliard]]* un *[[FC Lorient]]*, kā arī Premjerlīgas komandās ''Aston Villa'', ''Swansea City'' un *[[Crystal Palace FC|Crystal Palace]]*.

Ganas futbola izlases sastāvā Ajū ir spēlējis 2014. un 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

Viņa tēvs ir pazīstamais Ganas futbolists Abedi Pele.

## Sasniegumi
**Marseille**

* Francijas 1. līga: 2009—10
* Coupe de la Ligue: 2009—10, 2010—11, 2011—12
* Trophée des Champions: 2010, 2011

**Individuālie sasniegumi**

* ''Crystal Palace'' gada labākais spēlētājs: 2019—20
* Ganas gada futbolists: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
Šahs vasaras universiādēs

**[[Šahs]] vasaras universiādēs** kā papildus sporta () veids bija iekļauts 2011. un 2013. gadā. 

## Medaļu komplekti

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Atsauces

* Chess — FISU
Koimbras Pilsētas stadions

**Koimbras Pilsētas stadions** () ir stadions Portugāles pilsētā Kuimbrā. 2003. gadā uzceltajā stadionā ir 29 744 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[A. Académica de Coimbra OAF]]*. Stadions uzcelts saistībā ar 2004. gada Eiropas čempionāta futbolā izcīņu. Bez futbola sacensībām stadionā notiek arī populārās mūzikas koncerti.

## Ārējās saites

* Stadiona profils ''stadiumguide.com''
* Stadiona profils ''stadiumdb.com''
Ogove

**Ogove** (arī **Ogoue**,  vai *Ogowe*) ir galvenā Gabonas upe Āfrikas vidusrietumos un ceturtā lielākā upe Āfrikā pēc caurplūdes apjoma, atpaliekot tikai no Kongo, Nigēras un Zambezi, apmēram 1200 km gara. Tās baseins novada gandrīz visas Gabonas valsts iekšējos ūdeņus, un dažas pietekas iesniedzas Kongo Republikā, Kamerūnā un Ekvatoriālajā Gvinejā.

## Tecējums
Ogoves upe aizsākas Batekes plato ziemeļrietumos, netālu no Kenges Kongo Republikā. Tā tek uz ziemeļrietumiem un nonāk Gabonā netālu no Bumango. Netālu no Molongo atrodas Pubaras ūdenskritums. No Lastūrsvilas līdz Ndžolei Ogove  nav kuģojama krāču dēļ. No Ndžoles tā virzās uz rietumiem un ieplūst Gvinejas līcī netālu no Ozuri, uz dienvidiem no Portžantilas. Delta ir diezgan liela, apmēram 100 km gara un 100 km plata.

## Baseins
Ogoves baseins aizņem aptuveni 224 000 km², no kuriem 173 000 km² jeb 73% atrodas Gabonā. Tas lielākoties sastāv no neskartiem lietus mežiem (75%) ar dažiem savannu zālājiem (22%), kur gada vidū ir ilga sausā sezona. Tikai 2% aizņem zemkopībā izmantojamas zemes. Upē ir liela bioloģiskā daudzveidība, piemēram, upē sastopamas visas trīs Āfrikas krokodilu sugas, ieskaitot Nīlas krokodilu.

## Ekonomika
Ogove ir kuģojama no Ndžoles līdz okeānam. To izmanto koku pludināšanai uz Portžantilas ostu.

Ogoves baseins ietver vairākus dabas aizsardzības objektus, ieskaitot Lopas nacionālo parku un Ogoves baseina vidusdaļu kā Rāmsaras konvencijas aizsargātu mitrāju.

Sateces baseina vidējais iedzīvotāju blīvums ir 4 cilvēki uz km². Starp pilsētām gar upi ir Ajema, Adane, Loanda, Lambarene, Ndžole, Bove, Kankana, Molongo, Mbungu-Mbaduma, Ndoro, Lastūrsvila, Moanda un Fransvila Gabonā, un Zanaga Kongo Republikā.

Pirmais Eiropas pētnieks, kurš izsekoja upi līdz tās iztekai, bija Pjērs Savornjāns de Braza, kurš šajā apgabalā ceļoja 1870. gados.

## Pietekas
thumb|1932. gada Gabonas pastmarka ar Ogoves plostiem
Ogoves upe saņem daudzu pieteku ūdeni, tai skaitā:

* Abanga 
* Dilo 
* Ijinda, vislielākā pieteka 
* Letili 
* Lasio 
* Lebombi 
* Lekabi 
* Lekedi 
* Lekoni 
* Letili 
* Leju 
* Lolo 
* Ngolo 
* Nguņje 
* Nke 
* Ofuje 
* Okano 
* Mpasa 
* Sebe 
* Vaņji

## Attēlu galerija

Franceville (Haut-Ogooué)-Pirogues.jpg|Pirogas Fransvilā upes augštecē ap 1900. gadu
L'Ogooué à Talagouga.jpg|Ogove pie Talagugas, ap 1900. gadu izdota pastkarte
Lambaréné-grumes2.jpg|Plosti pie Lambarenes ap 2006. gadu
Samba (N'Gounié)-Chute Samba aux basses eaux.jpg|Sambas rumba Nguņjes provincē zema ūdens laikā
Région de Lastoursville (Haut-Ogooué)-Chute Doumé.jpg|Lastūrsvilas krāces upes augštecē ap 1900. gadu


## Atsauces

## Ārējās saites
Olta

**Olta** () ir 615 kilometrus gara Donavas kreisā krasta pieteka Rumānijā. Garākā upe, kas tek tikai Rumānijas teritorijā. No upes nosaukuma radies vēsturiskās Oltēnijas novada nosaukums.

Sākas no Hešmašu kalniem austrumu Karpatos. Augštecē tek dienvidu virzienā, vidustecē - uz rietumiem, bet, nesasniedzot Sibiu, pagriežas uz dienvidiem. Šķērso Karpatus Dienvidkarpatus, veidojot dziļu aizu. Ietek Donavā pie Turnu Megureles. Lielākās pietekas - Topologa, Olteca. Upes krastos atrodas Fegereša, Sfintu George, Rimniku Vilča, Slatina. 

## Ārējās saites
Kabanjerosas nacionālais parks

**Kabanjerosas nacionālais parks** () ir 1995. gadā izveidots nacionālais parks Spānijas vidienē, Toledo kalnos, Sjudadrealas un Toledo provincēs. Nacionālā parka vērtīgākā daļa ietver Ibērijas pussalas mežu. Nacionālajā parkā sastopamas meža cūkas, staltbrieži, stirnas, dambrieži, Eiropas ūdri, melnie stārķi, melnie grifi, Spānijas ērglis. Notiek mēģinājumi reintroducēt Ibērijas lūsi.

## Galerija

Paisaje_del_Parque_Nacional_de_Cabañeros.jpg
Vistas_raña.jpg
Ciervos_en_la_raña_de_Cabañeros.jpg
Monte_mediterráneo.JPG


## Ārējās saites

*