open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kolumbusa

**Kolumbusa** () ir Ohaio štata administratīvais centrs, kā arī lielākā štata pilsēta. Kopā ar piepilsētām Kolumbusa tomēr nav lielākā štata pilsēta. Tādā gadījumā Klīvlenda un Sinsinati ir vēl lielākas. Pēc iedzīvotāju skaita Kolumbusa ir 16. lielākā ASV pilsēta, bet kopā ar aglomerāciju tā ir tikai 32. lielākā. Pilsēta ir dibināta 1812. gadā un nosaukta par godu Kristoforam Kolumbam.

Pilsētā bāzējas NHL klubs Kolumbusas "Blue Jackets".

## Atsauces

## Ārējās saites
Limuzēna

**Limuzēna** (, izrunā: , ) ir viena no vēsturiskajām Francijas zemēm, kas mūsdienās ietilpst Jaunakvitānijas reģionā kopā ar agrākajiem Akvitānijas un Puatū-Šarantas reģioniem.
Robežojas arī ar Centru, Overņu un  Dienvidiem-Pirenejiem.

Iedalās trīs departamentos: Augšvjennā, Korēzā un Krēzā. Administratīvais centrs ir Limoža, kas ir arī lielākā Limuzēnas pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Otra lielākā pilsēta ir Brīvlagaijāra, kuras iedzīvotāju skaits pārsniedz 20 tūkstošus.

## Ārējās saites
Mach's DIR selbst

**"Mach's DIR selbst!"** ir vācu rokgrupas Silbermond debijas singls no studijas albuma *[[Verschwende Deine Zeit]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Modul. Dziesma tapa sadarbībā ar grupas Kiss dalībnieku Polu Stenliju.

## Dziesmu saraksts
# "Mach's DIR selbst!" — 2:46
# "Mach's DIR selbst!" (rockt länger mix) — 3:15
# "1000 Fragen" — 4:00
# Mach's DIR selbst! (Video)

## Ārējās saites
* Silbermond oficiālā mājaslapa
Juaņa

**Juaņa** (kods: CNY) ir oficiālā Ķīnas valūta. To izmanto visā Ķīnā, izņemot Honkongu un Makao. Ķīnieši savu valūtu sauc par **žeņmiņbi** (, piņjiņs: *rénmínbì*), kas tulkojumā nozīmē "tautas nauda". Savukārt ar vārdu "juaņa" (元, *yuán*) viņi apzīmē jebkuras valūtas pamatvienību. Centrālā banka, kas izdod valūtu, ir Ķīnas Banka.

2016. gada 1. oktobrī juaņa iekļauta Starptautiskā Valūtas fonda speciālo aizņēmuma tiesību (SDR) valūtu grozam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Juaņa žeņmiņbi - Ķīnas vēsturiskās un pašreizējās banknotes (CNY / RMB) 1953-2019   
* Juaņa sertifikāti - Ķīnas Tautas Republikas ārvalstu valūtas sertifikāti (FEC) 1980-1994
Jānis Klovāns

**Jānis Klovāns** (dzimis  - miris ) bija Latvijas šahists (starptautiskais lielmeistars) un treneris. Deviņkārtējs Latvijas čempions šahā.

Šahu sācis spēlēt tikai 14 gadu vecumā. Par meistarkandidātu kļuvis 1954. gadā, PSRS sporta meistars kopš 1959. gada, starptautiskais meistars korespondencšahā (ICCF) - 1973. gadā, starptautiskais meistars (1976). gadā. Par starptautisko lielmeistaru kļuva 1997. gadā, kad uzvarēja pasaules senioru čempionātā. Lielmeistars korespondencšahā kopš 2001. gada.

Latvijas čempions 1954., 1962., 1967., 1968., 1970., 1971., 1975. (dalīta 1.-2.vieta), 1979. un 1986. gadā. PSRS Bruņoto spēku čempions 1969., 1971. un 1973. gadā. Jānis Klovāns ir trīskārtējs pasaules senioru čempions (1997., 1999. un 2001. gadā).

2009.gada 16. novembrī par mūža ieguldījumu šaha attīstībā Latvijā un jauno šahistu audzināšanā Jānis Klovāns tika iecelts par Atzinības krusta virsnieku

Apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* J. Klovāna biogrāfija Latvijas šaha portālā
Durch die Nacht

**"Durch die Nacht"** ir vācu rokgrupas *[[Silbermond]]* otrais singls no debijas studijas albuma *[[Verschwende Deine Zeit]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju *Modul*.

## Dziesmu saraksts
# "Durch die Nacht" (*Single Mix*) — 3:14
# "Durch die Nacht" (*242 V Static Mix*) — 3:39
# "Wissen was Wird" — 4:18
# Der Harte Weg zum Ruhm (Video)

## Ārējās saites
* ''Silbermond'' oficiālā mājaslapa
Unendlich

**"Unendlich"** ir vācu rokgrupas Silbermond piektais singls no debijas studijas albuma *[[Verschwende Deine Zeit]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Modul.

## Dziesmu saraksts
# "Unendlich" (Single Version) — 6:10
# "Leb Dich" — 3:44

## Ārējās saites
* Silbermond oficiālā mājaslapa
Meer sein

**"Meer sein"** ir vācu rokgrupas Silbermond pirmais singls no otrā studijas albuma *[[Laut Gedacht]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Modul.

## Dziesmu saraksts
# "Meer sein" (Single Version) — 3:52
# "Still stehn" — 5:24

## Ārējās saites
* Silbermond oficiālā mājaslapa
Žans Marks Gunons

**Žans Marks Gunons** (, , Obenā, Francijā) - franču sacīkšu braucējs, Formula 1 čempionāta dalībnieks no 1993. līdz 1994.gadam.

## Pirms F1
No 1985. - 1987.gadam piedalījās Francijas Formula Renault čempionātā. 1986. un 1987.gadā kļuva par šī čempionāta vicečempionu. 1988.gadā pārgāja uz Francijas F3, pārstāvot komandu *[[Promatecme]]*, izcīnot 4. vietu kopvērtējumā. 1989.gadā pārstāvot komandu *[[ORECA]]* kļuva par Francijas F3 čempionu, izcīnot 5 uzvaras. 1990.gadā devās uz Formula 3000 čempionātu, finišēja 3.vietā Hokenheimā un kopvērtējumā izcīnot 9. vietu. 1991. un 1992.gadā kopvērtējumā izcīnīja 6 .vietu kopvērtējumā, uzvarot Po un Maņikūrā.

## Formula 1
1993.gadā debitēja Formulā 1 pārstāvot Minardi komandu 2 posmos, aizstājot Kristianu Fitipaldi. Japānas GP startēja no 24. starta vietas, bet Austrālijas GP no 22.starta vietas. Abas reizes piedzīvoja izstāšanos. 1994.gadā 7 posmus pārstāvēja Simtek komandu. Labākais sasniegums 9. vieta Francijas GP. Šajā pašā gadā arī izcīnīja 5. vietu kopvērtējumā Francijas salonautomobiļu čempionātā.

## Pēc F1
Pēc *F1* pilota karjeras beigšanas pievērsās sporta mašīnu sacensībām. no 1996. līdz 1999. gadam piedalījās GT sacensībās. 1999. gadā piedalījās *[[FIA Sportscar]]* sacensībās, izcīnot 4 uzvaras un 6.vietu kopvērtējumā. 2000. gadā piedalījās *[[ALMS]]* sacensībās. Regulāri piedalās arī Lemānas 24 stundu sacensībās.

## F1 rezultāti

## Ārējās saites

* Marks Gunons Wildsoft.ru
Pelēkā krāsa

**Pelēkā krāsa** jeb vienkārši **pelēks** ir krāsa, kuras toņi ietilpst diapazonā no baltās līdz melnajai krāsai. Pelēkā krāsa ir viena no trijām ahromatiskajām jeb neitrālajām krāsām. RGB sistēmā tās pieraksts ir šāds: R128;G128;B128. Tumši pelēku krāsu sauc par **marengo**.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pelēks
Jānis Misiņš

**Jānis Misiņš** (dzimis  Tirzas pagastā, miris  Rīgā) bija latviešu bibliofils, bibliogrāfs un Latvijas zinātniskās bibliogrāfijas pamatlicējs. Misiņa bibliotēkas izveidotājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1862. gadā kā Tirzas pagasta Krāču māju saimnieka Jēkaba un viņa sievas Edes dēls. Biežu slimošanas dēļ skolu nav varējis apmeklēt, izglītību ieguvis pašmācības ceļā. Kopš bērnības aizrāvies ar grāmatu lasīšanu un kolekcionēšanu. 1885. gadā Misiņš saņēma atļauju Tirzas pagasta "Krācēs" izveidot privātu, publikai pieejamu bibliotēku, nedaudz vēlāk turpat tika izveidota arī grāmatsietuve. 

Kādu laiku mācījies par aptiekāra palīgu. 

No 1892. gada bibliotēka un grāmatsietuve atradās Lejasciemā, kur Misiņš atvēra arī grāmatu veikalu. 1906. gadā pārcēlās uz Rīgu, kur turpināja nodarboties ar grāmatu izdošanu. No 1911. līdz 1914. gadam Misiņš bija Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijas bibliotekārs. Kara laikā grāmatu veikalu slēdzis. Bēgļu laikā bijis Baltijas bēgļu komitejas aptiekas darbvedis. Neilgajā Latvijas SPR periodā 1919. gadā bija iecelts par Latvijas arhīva pārzini. 

No 1919. līdz 1920. gadam Misiņš bija Latvijas Centrālās bibliotēkas (tagadējās Latvijas Nacionālās bibliotēkas) vadītājs, bet no 1920. līdz 1938. gadam Rīgas pilsētas bibliotēkas (tagadējā LZA Fundamentālā bibliotēka) latviešu grāmatu nodaļas Skolas ielā 3 vadītājs un direktora vietnieks.
1925. gadā Misiņš nodeva savu bibliotēku Rīgas pilsētas valdei un tā ieguva Misiņa bibliotēkas nosaukumu (tagad Latvijas Universitātes bibliotēkas Misiņa bibliotēka). 

Miris 1945. gada 17. janvārī Rīgā, apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Darbi
Dažādu pētījumu un bibliogrāfiju autors. Par vienu no nozīmīgākajiem darbiem tiek uzskatīts 

* Latviešu rakstniecības rādītājs. 1-2 sējumi. Rīga: Latviešu Grāmatu tirgotāju un izdevēju biedrības apgāds, 1924. — 1937. Atkārtots izdevums: Kultūras fonds, 1937. - 1141 lpp. 

## Literatūra
* Jānis Misiņš. Rīga: Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas izdevniecība, 1962. - 175 lpp.
## Atsauces
Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste

**Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste** () bija suverēna valsts Eiropā no 1801. līdz 1922. gadam. Šī valsts bija Britu impērijas pamats. Pirms 1801. gada pastāvēja Lielbritānijas Karaliste un Īrijas Karaliste, bet 1922. gadā šī valsts sadalījās Apvienotajā Karalistē un Īrijas Brīvvalstī. Apvienotā Karaliste līdz pat 1927. gadam pastāvēja ar nosaukumu Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste, bet tad tika mainīts nosaukums uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti.

19. gadsimtā, pateicoties koloniālajiem iekarojumiem un rūpniecības attīstībai, Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste kļuva par vienu no lielākajām, ietekmīgākajām un ekonomiski attīstītākajām valstīm pasaulē un ieguva neoficiālo nosaukumu **Britu impērija**, kas *[[de facto]]* pastāvēja līdz 20. gadsimta beigām. 

## Atsauces
Irgendwas bleibt

**"Irgendwas bleibt"** ir vācu rokgrupas Silbermond pirmais singls no trešā albuma *[[Nichts Passiert]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Columbia.

## Dziesmu saraksts
# "Irgendwas bleibt" (Single Version) — 3:14
# "Hinters Licht" — 4:58

## Ārējās saites
* Silbermond oficiālā mājaslapa
Das Beste

**"Das Beste"** ir vācu rokgrupas Silbermond otrais singls no otrā albuma *[[Laut Gedacht]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Columbia.

## Dziesmu saraksts
# "Das Beste" (Single Version) — 4:25
# "Symphonie" (Orchester Version) — 4:42

## Ārējās saites
* Silbermond oficiālā mājaslapa
.gm

**.gm** ir Gambijas augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

## Ārējās saites

* .gm whois informācija
* .gm Domēna vārdu reģistrators
The New York Times

***The New York Times*** () ir Ņujorkas dienas laikraksts, kas nepārtraukti iznāk kopš 1851. gada.

Vidēji darba dienās *The New York Times* metiens pārsniedz 900 000 eksemplārus, bet sestdienās tas sasniedz vairāk kā 1 300 000 eksemplārus. Lai arī laikraksts ir lielākais dienas laikraksts starp laikrakstiem, kas iznāk pilsētās, un trešais lielākais laikraksts valstī, atpaliekot tikai no *[[The Wall Street Journal]]* un *[[USA Today]]*, tomēr pēdējos gados tā metiens darba dienās ir nokrities zem miljona, kas nebija notiecies kopš astoņdesmitajiem gadiem. Pēc 2008. gada datiem laikraksta interneta versija ar 18 miljoniem unikālo apmeklētāju bija populārākā ASV.

Laikraksts pieder The New York Times Company, kurai pieder vēl 18 citi reģionālie laikraksti, starp kuriem ir arī *[[Herald Tribune]]* un *[[The Boston Globe]]*. *The New York Times* katrs izdevums ir sadalīts ziņu, viedokļu, biznesa, mākslas, zinātnes, sporta, stila un pielikumu daļās. Laikraksts ilgstoši palika pie astoņu kolonu formāta, kad lielākā daļa laikrakstu jau bija pārgājusi uz sešu kolonu formātu. Tāpat *The New York Times* bija viens no pēdējiem laikrakstiem, kas sāka izmantot krāsainās fotogrāfijas. Laikraksts ir saņēmis 104 Pulicera balvas, kas ir lielākais skaits, ko jebkad ir saņēmusi kāda plašsaziņas organizācija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Taiti

**Taiti** vai **Tahiti** (taitiešu un ) ir lielākā sala Franču Polinēzijā, Klusā okeāna  dienvidos. Pieder pie Biedrības salu arhipelāga. Taiti 1767. gadā atklāja britu jūrasbraucējs Semjuels Voliss.

thumb|250px|left|Taiti satelītattēls
Taiti salai ir astoņnieka forma un tās kopējā platība ir 1045 km². Pēc 2007. gada datiem tajā dzīvo 178 133 iedzīvotāji, kas ir vairāk kā 60% no visas Franču Polinēzijas iedzīvotājiem. Salu apdzīvo taitieši, ķīnieši, franči un citu tautību pārstāvji. Sala sastāv no divām daļām, kas ir Lielā Taiti (*Tahiti Iti*) un Mazā Taiti (*Tahiti Nui*). Abas šīs daļas savieno 2 km plats Taravao zemesšaurums.

Sala ir veidojusies vulkāniskās darbības rezultātā. Taiti teritorijā atrodas divi vulkāniskā tufa un bazalta masīvi. Augstākā virsotne ir Orohena (2241 m vjl). Salai apkārt atrodas koraļļu rifi. Raksturīgs karsts, mitrs klimats. Lielu daļu salas aizņem tropu meži, gar krastu atrodas zemkopībai derīgas zemes. Plantācijās tiek audzētas kokospalmas, maizeskoki, banānkoki, citrusi un citas kultūras. Salas iedzīvotāji nodarbojas ar zivju, kā arī pērļu un perlamutra zvejniecību. Nozīmīgus ienākumus salai ienes tūrisms. Vienīgā reģiona lidosta atrodas Taiti salas ziemeļrietumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sojuza

**Sojuza** () ir Krievijai piederoša vasaras polārstacija Austrumantarktīdā. Izvietojusies Bīvera ezera (tā daļas Ļedovoje ezera) austrumu krastā Eimerija oāzē Prinča Čārlza kalnu austrumu pakājē uz Džeti pussalas paaugstinājuma. Izveidota 1982. gada 3. decembrī 28. Padomju antarktiskās ekspedīcijas laikā kā atbalsta bāze ģeoloģiskās izpētes veikšanai Prinča Čārlza kalnos vasaras sezonā. Stacija 1989. gadā tikusi iekonservēta un vēlākajos gados izmantota tikai atsevišķu programmu veikšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sojuzas stacijas fotogrāfijas
Madhja Pradēša

**Madhja Pradēša** (, izrunā: ) ir viens no Indijas štatiem. Madhja Pradēša robežojas ar pieciem citiem Indijas štatiem: Utarpradēšu, Čhatīsgarhu, Mahārāštru, Gudžarātu un Rādžastānu. Madhjas Pradēšas platība 308 252&nbsp;km². Administratīvais centrs ir Bhopāla, lai gan lielāka pilsēta pēc iedzīvotāju skaita ir Džabalpura. Madhjā Pradēšā dzīvo aptuveni 60,4 miljoni iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Pāls Erdēšs

**Pāls Erdēšs** (, , dzimis , miris ), arī **Pols Erdēšs**, bija Ungārijas ebreju izcelsmes matemātiķis. Erdēšs publicējis vairāk rakstu nekā jebkurš cits matemātiķis vēsturē, sadarbojoties ar simtiem citu zinātnieku. Viņš strādāja pie problēmām kombinatorikā, grafu teorijā, skaitļu teorijā, matemātiskajā analīzē, aproksimāciju teorijā, kopu teorijā un varbūtību teorijā. Vienīgais, kura Erdēša skaitlis ir 0.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1913. gada 26. martā Budapeštā matemātiķu Annas un Lajoša Erdēšu ģimenē. Viņa māsas nomira, pirms viņš bija dzimis, attiecīgi 3 un 5 gadu vecumā, tāpēc vecāki par viņu sāka pārspīlēti rūpēties. Viņa aizraušanās ar matemātiku izveidojās agri — trīs gadu vecumā viņš varēja aprēķināt, cik sekundes kāds cilvēks ir nodzīvojis. Būdams brīnumbērns, trīs gadu vecumā viņš pats atklāja negatīvos skaitļus. Erdēšam doktora grādu Budapeštas Universitātē piešķīra jau 20 gadu vecumā, kad viņš atklāja elegantu pierādījumu Čebiševa teorēmai, kas apgalvo, ka starp *n* un 2*n* ir vismaz viens pirmskaitlis (ja *n* > 1).

1934. gadā Erdēšs ieradās Mančestrā, bet 1938. gadā pārcēlās uz ASV. Viņš ilgi nepalika vienā vietā, bet pastāvīgi ceļoja, vadoties pēc uzaicinājumiem.
1956. gadā Ungārijas valdība viņam atļāva ieceļot un izbraukt no valsts. Miris 1996. gada 20. septembrī, 83 gadu vecumā, pēc sirdslēkmes Varšavā.

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites

* Sandra Zabarovska, Matemātiķis Pauls Erdešs, fizmati.lv kā arī tvnet.lv (2008).
Apenīnu pussala

**Apenīnu pussala** () ir viena no lielākajām pussalām Dienvideiropā. Tās lielāko daļu aizņem Itālija. 

Pussalas kopējā platība ir 149 000 km². Ziemeļos to norobežo Padānas lēzenums, rietumos Tirēnu un Ligūrijas jūras, austrumos Adrijas jūra, bet dienvidos Jonijas jūra. Krasta līnija mazliet izrobota, bet pussalas reljefs pārsvarā ir kalnains, paugurains. Klimats lielākoties subtropu. Apenīnu pussalai ir trīs mazākas pussalas — Kalabrijas un Salentīnas pussalas dienvidos un Gargānas pussala austrumos. 

Pussalas austrumos lielu daļu aizņem Apenīni, kuru augstākā virsotne ir Korno kalns (2914 m). No šī kalnu masīva savu nosaukumu ieguvusi arī pussala. Ir novērojama periodiska vulkāniskā darbība, kā arī zemestrīces. Pussalā atrodami derīgie izrakteņi — nafta, dabasgāze, brūnogles, dzīvsudrabs, pirīts, boksīts, marmors, granīts, vulkāniskais tufs u.c. Lielākās upes ir Tibra un Arno. Raksturīgi karsta un vulkāniskas izcelsmes ezeri. Savas formas dēļ pussala ieguvusi iesauku itāļu valodā *Lo Stivale* — ‘zābaks’. Bez Itālijas, kas aizņem lielāko daļu pussalas, uz tās atrodas arī Sanmarīno un Vatikāns.

## Ārējās saites
Dārznīcas pilskalns

**Dārznīcas pilskalns** ir pilskalns Madonas novada Aronas pagasta Viesienā. Tā tagadējais nosaukums ir radies samērā nesen, un pilskalna senais nosaukums nav precīzi zināms. Tiek uzskatīts, ka pilskalnā līdz 13. gadsimtam atradās Negestes pils (), saukta arī par Nigasti, jo dažus kilometrus uz ziemeļiem atradušās Nigestes mājas, kas tagad nojauktas.
Ernests Brastiņš grāmatā “Latvijas pilskalni” raksta, ka blakus Dārznīcas kalnam ir bijis Pupu krogs.

Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis, apstiprināts ar Kultūras Ministrijas 29.10.1998 rīkojumu Nr.128 kā Valsts aizsardzības objekts Nr.: 1633. "Dārznīcas kalns — pilskalns".

## Raksturojums
Dārznīcas kalns atrodas apmēram vienu kilometru no bijušās Viesienas muižas. Tas ir ap 30 metrus augsts, iegarens paugurs ar dabiski stāvām dienvidu, rietumu un ziemeļrietumu nogāzēm. Augšdaļā pilskalna nogāzes mākslīgi izveidotas stāvākas un ziemeļaustrumu pusē plakuma aizsardzībai izveidoti 3 grāvji un vaļņi. Pilskalna plakums ir slīps, ap 110 metrus garš un 40-50 metrus plats. 1920. gados daļa kultūrslāņa norakta un pilskalna plakumā ierīkots deju laukums, kuru līdzinot, atrasti dažādi metāla priekšmeti. Mēģinājuma rakums devis lauskas, akmeņus, kaulus un nelielu bronzas spirālīti. Kā pilskalns reģistrēts 20. gadsimta sākumā.

## Teikas
Tautas teikas stāsta, ka kalnā ir nogrimusi pils un laiku pa laikam tajā parādoties avots. Tikko vedot otru cilvēku līdzi, avotiņu vairs neredzot. Reiz kāds iespraudis avotiņā žagaru un tad vedis draugu rādīt. Žagars bijis, bet avotiņu neredzējuši.

Cita teika stāsta par zemi, ko no lejas kalngalā ar cepurēm sanesuši karavīri. Vēl cita teika stāsta, ka pilskalna terases izveidotas zviedru laikos, lai kalnā varētu uzvest lielgabalus.

## Foto galerija

Attēls:Darznicas kalns ortofoto.jpg|alt=|Dārznīcas pilskalna 3D modelis
Attēls:Darznicas kalns.jpg|alt=|Dārznīcas pilskalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites
* pilskalna attēls vietnē www.nmkk.lv
* Oriģinālā teika par Dārznīcas kalnu no Friedrich Bienemann, Livländisches Sagenbuch. Reval, 1897
* Dārznīcas pilskalns latvijas-pilskalni.lv
Mūzikas žanrs

[thumb|250px|right|[Tango]]
**Mūzikas žanrs** ir kategoriska un tipoloģiska konstrukcija, kas identificē skaņdarbus un iedala tos noteiktās mūzikas kategorijās. Mūzikas iedalījumu žanros var noteikt vairāki kritēriji:
* Piederība akadēmiskajai/populārajai/tradicionālajai mūzikai
* Laika periods
* Reģionālā un nacionālā piederība
* Tehnika un instrumentācija
* Piederība žanru sajaukumam
* Sociālā funkcija

## Kritēriji

### Akadēmiskā mūzika

Akadēmiskā mūzika galvenokārt tiek attiecināta uz klasisko mūziku. Tās pamatžanri ir laikmetīgā mūzika (ieskaitot elektronisko mūziku, eksperimentālo mūziku, minimālismu). Akadēmiskā mūzika sevī iekļauj arī noteiktas džeza formas, lai gan džezs galvenokārt tiek attiecināts uz populāro mūziku.

### Populārā mūzika

Populāro mūziku var attiecināt uz jebkuru mūzikas žanru, izņemot kontrastā esošo akadēmisko un tradicionālo mūziku. Lai gan populārā mūzika bieži tiek dēvēta par popmūziku, šie abi termini nav sinonīmi. Pazīstamākie populārās mūzikas žanri ir pops, roks, R&B, smagais metāls, indīroks, hiphops, tehno, alternatīvais roks un kantrī.

### Tradicionālā mūzika

Tradicionālā mūzika ir mūsdienu nosaukums tam, ko agrāk sauca par tautas mūziku. Šobrīd tas ir visaptverošs termins, kas sevī iekļauj daudz netradicionāla materiāla. Tradicionālo mūziku raksturojošās īpašības:
* ** [[Mutvārdu tradīcija]]s **: Mūzika tiek pārmantota dziedāšanas un klausīšanās ceļā;
* **[[Kultūra|Kultūras pamats]]**: Mūzika nāk un ir daļa no kāda reģiona kultūras.

### Citi kritēriji

**Laika periods** :Mūziku var iedalīt kategorijās arī pēc laika perioda, kad tā bija populāra, piemēram, viduslaiku mūzika, renesanses mūzika, baroka mūzika.

**Reģionālā un nacionālā mūzika**: Mūziku ir iespējams klasificēt arī pēc ģeogrāfiskā principa, piemēram, Austrālijas mūziku iespējams iedalīt Austrālijas rokmūzikā, Austrālijas tradicionālajā mūzikā, Austrālijas aborigēnu mūzikā un Austrālijas džezā.

**Tehnika un instrumentācija**: Mūziku iespējams kategorizēt pēc dažiem tehniskajiem aspektiem, tajā skaitā arī pēc skaņdarba atskaņošanā izmantotajiem instrumentiem.

**Žanru sajaukums**: Žanrs var tikt attiecināts arī pēc tā rašanās no agrāk eksistējošiem žanriem. Vienā gadījumā ir skaidrs, ka žanrs radies sajaucoties citiem žanriem (blūzroks), otrā gadījumā žanra nosaukums tikai atspoguļo faktu par dažādu stilu sajaukumu (*Crossover*).

**Sociālā funkcija**: Mūzikas žanri var tikt kategorizēti pēc to sociālās funkcijas, piemēram, Ziemassvētku un kāzu dziesmas.

## Jaunu žanru un apakšžanru rašanās

Jaunu mūzikas formu, stilu un kategoriju rašanās rezultātā var rasties jauni mūzikas žanri. Lai gan teorētiski ir iespējams radīt jaunu mūzikas stilu, kuram būtu jaunas attiecības ar esošajiem žanriem, tas tomēr visticamāk būs ietekmēts no agrāk eksistējošiem žanriem.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Muzikoloģija
* Mūzikas stilu uzskaitījums
Murats Jakins

**Murats Jakins** (; dzimis  Bāzelē, Šveicē) ir turku izcelsmes Šveices futbola treneris, bijušais futbolists, aizsargs. Savas profesionālā futbolista karjeras laikā spēlējis vairākos Šveices, Vācijas un Turcijas klubos. Tāpat 49 spēles ir aizvadījis Šveices futbola izlases sastāvā. Pašlaik (2024) ir Šveices izlases galvenais treneris. Viņa jaunākais brālis Hakans Jakins arī ir bijis profesionāls futbolists.

## Karjeras statistika

|-
|1992—93||rowspan="5"|Grasshopper Zürich||rowspan="5"|Šveices Superlīga||18||1||||||||
|-
|1993—94||29||3||||||||
|-
|1994—95||18||2||||||||
|-
|1995—96||8||3||||||||
|-
|1996—97||28||8||||||||

|-
|1997—98||Stuttgart||Bundeslīga||23||2||||||||

|-
|1998—99||rowspan="2"|Fenerbahçe||rowspan="2"|Turcijas Superlīga||23||3||||||||
|-
|1999—00||3||0||||||||

|-
|1999—00||Basel||Šveices Superlīga||12||1||||||||

|-
|2000—01||Kaiserslautern||Bundeslīga||9||0||||||||

|-
|2000—01||rowspan="6"|Basel||rowspan="6"|Šveices Superlīga||11||1||||||||
|-
|2001—02||32||7||||||||
|-
|2002—03||26||6||||||||
|-
|2003—04||20||7||||||||
|-
|2004—05||13||3||||||||
|-
|2005—06||1||0||||||||
216||42||||||||
32||2||||||||
26||3||||||||
274||47||||||||
|}

## Ārējās saites

* Oficiālā brāļu Jakinu mājaslapa
Jakins

**Jakins** (*Yakin*) var būt:
* Hakans Jakins (*Hakan Yakin*), Šveices futbolists (dzimis 1977.)
* Murats Jakins (*Murat Yakin*), Šveices futbolists (dzimis 1974.)
Burundijas ģerbonis

**Burundijas ģerbonis** ir viens no Burundijas nacionālajiem simboliem.

Ģerbonis tika pieņemts 1966. gadā. Tā centrā novietots vairogs, kurā uz sarkana fona ir attēlota lauvas galva. Aiz vairoga novietoti trīs sakrustoti afrikāņu šķēpi. Uz baltas lentes zem ģerboņa Burundijas valsts devīze — "Unité, Travail, Progrès" ("Vienotība, Darbs, Progress").

Burundija savu neatkarību ieguva jau 1962. gadā kā karaliste. Līdz 1966. gadam, kad Burundi kļuva par republiku, pastāvēja cits ģerbonis, kas gan bija veidots no tiem pašiem elementiem, kas ir redzami šī brīža ģerbonī.

## Atsauces
Naso

**Naso** () ir Bahamu galvaspilsēta, kā arī valsts lielākā pilsēta. Tā atrodas Ņūprovidensas salā valsts ziemeļrietumu daļā. 2008. gadā Naso dzīvoja aptuveni 260 tūkstoši iedzīvotāju. Uz turieni regulāri dodas daudz tūristu. Tas ir viens no slavenākajiem tūrisma centriem pasaulē. Naso ostas tuvumā atrodas pludmales, daudzveidīga tropu flora, tādēļ šī vieta ir iesaukta par *Paradise Island* (Paradīzes salu).

Pilsēta tika dibināta 1656. gadā ar nosaukumu *Charles Towne* (par godu Anglijas karalim). 1694. gadā tajā iebruka spāņi, kuri to nopostīja. Gadu vēlāk pilsēta tika atjaunota un tai bija dots arī jauns nosaukums - Naso.

## Ārējās saites
Negeste

thumb|300px|Jersikas (Letijas) teritorijas variācijas 12.-13.gs. pēc dažādām vēstures kartēm.
[thumb|300px|Bīskapa Alberta 1213. gada līgums ar Zobenbrāļu ordeni par Letijas pilsnovadu apmaiņu. Bīskaps ieguva [Kokneses viduslaiku pils|Kokneses, Gerdenes, Nigastes, Mārcienas, Cesvaines pilis (no Polijas *Archiwum Główne Akt Dawnych*).]]
**Negeste**, arī **Nigaste** (latīņu: *Negeste, Egeste*) bija latgaļu Jersikas valsts pilsnovads (latīņu: castrum Negeste), kas atradās Ogres upes augšgalā. Pilsnovads pieminēts 1211. gada Jersikas dalīšanas un 1213. gada zemju pārdales dokumentos. Sākumā Negestes pilsnovads tika ordenim, bet pēc bīskapa Alberta atgriešanās Livonijā 1213. gadā viņš panāca Jersikas zemju pārdali.

Negestes pilsnovads tika apvienots ar Mārcienas pilsnovadu un piešķirts bīskapa vasaļiem fon Tīzenhauzeniem, izveidojot Bērzaunes pilsnovadu, kas līdz Livonijas konfederācijas sabrukumam ietilpa Rīgas arhibīskapijas sastāvā. 
Novada rietumos atradās Ērgļu pils.

## Galvenais pilskalns
Tiek uzskatīts, ka novada centrs bijis Dārznīcas pilskalns, jo dažus kilometrus uz ziemeļiem atradušās Nigestes mājas, kas tagad nojauktas.

## Robežas
Ziemeļos - Tālavas zemes Dzērbene un Piebalga, austrumos - Cesvaines pilsnovads, dienvidos - Mārcienas pilsnovads, bet rietumos - Autines pilsnovads un Kokneses valsts.

## Jersikas zemju dalīšana (1211.-1213.)
* 1211. gada rudenī Livonijas bīskaps un Zobenbrāļu ordenis sadalīja iegūtās Jersikas ķēniņa zemes, pie kam Zobenbrāļu ordenis ieguva Cesvaini, Negesti, Zerdeni un Aleni, bet bīskaps Autīni, Asoti, Lepeni un daļu Bebernines. 
* 1213. gadā daļa Jersikas zemju tika apmainītas un Livonijas bīskaps atguva Cesvaini, Negesti, Zerdeni, Asoti, Lepeni, bet ordenim palika tikai Alene un Autīne.

## Pilsnovada teritorija mūsdienās

Negestes pilsnovada teritorijā mūsdienās atrodas Madonas novada rietumos.

## Atsauces
Verena Zailere

**Verena Zailere** (; dzimusi  Illertīsenā, Vācijā) ir bijusī vācu vieglatlēte, startēja 60 un 100 m distancēs. 2010. gada Eiropas čempione 100 m distancē. 2012. gada Eiropas čempionātā ieguvusi zelta medaļu 4x100 m stafetē. Vēl kopā ar Vācijas sieviešu izlasi izcīnīja bronzu 2009. gada Pasaules čempionātā 4x100 m stafetē.

## Ārējās saites
Kirundi

**Kirundi** (*Kirundi*) jeb **rundu valoda** (*Rundi*) ir bantu valodu apakšgrupa, ko prot apmēram 8,7 miljoni iedzīvotāju Burundijā, kur tā līdztekus franču valodai ir valsts valoda. Tā ir izplatīta arī dažās Kongo Demokrātiskās Republikas, Tanzānijas un Ugandas daļās. 84% rundu valodas pratēju ir huti, bet 15% — tutsi cilšu pārstāvji.

Rakstībai tiek izmantots latīņu alfabēts. Valodai raksturīga vaļēja zilbe. Toņu augstumu atšķirības šķir dažādas vārdu nozīmes. 19 nominālās klases, kurās klases izteicējs ir priedēklis, kas izsaka arī skaitļa kategoriju un nosaka saskaņojumu sintagmā. Saknes priekšā esošās morfēmas izmanto darbības vārdu locīšanai.

## Atsauces
Saksofons

thumbnail|200px|Saksofons.
**Saksofons** ir transponējošais mūzikas instruments ar konisku gaisa plūsmu, kas pieder koka pūšaminstrumentu grupai (kaut arī nekad nav ticis izgatavots no koka). Saksofoni parasti izgatavoti no misiņa un tiem ir vienas mēlītes iemutis, līdzīgi klarnetei. Saksofonu izgudroja Ādolfs Sakss 1841. gadā. Viņš gribēja radīt instrumentu, kas spēlē skaļāk par koka pūšaminstrumentu un būtu visuniversālākais instruments no misiņa. Sakss patentēja saksofonu 1846. gadā. Pirmais komponists, kas šo instrumentu izmantoja simfoniskajā orķestrī, bija Žoržs Bizē.  Kaut arī saksofons bija paredzēts vairāk militārajai mūzikai, tas mūsdienās biežāk saistīts ar populāro mūziku, bigbenda mūziku, blūzu, agrīno rokenrolu un it īpaši džezu. Saksofona spēlētāju sauc par saksofonistu. Saksofoniem ir dažādi veidi — soprāna, alta, tenora un baritona saksofons.
Nobela prēmija ķīmijā

[thumbnail|200px|[Jakobs vant Hofs ir pirmais, kas saņēma Nobela prēmiju ķīmijā.]]
**Nobela prēmija ķīmijā** () ir ikgadējs apbalvojums, kuru kopš 1901. gada pasniedz par sasniegumiem ķīmijā. Tā ir viena no piecām Alfrēda Nobela 1895. gadā dibinātajām Nobela prēmijām, kura tiek pasniegta piecās dažādās jomās: fizikā, ķīmijā, literatūrā, miera veicināšanā un fizioloģijā vai medicīnā. To pasniedz Zviedrijas Karaliskā Zinātņu Akadēmija svinīgā ceremonijā Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā katru gadu 10. decembrī (A. Nobela nāves dienā). Pirmo Nobela prēmiju ķīmijā saņēma nīderlandiešu ķīmiķis Jakobs vant Hofs (*Jacobus van 't Hoff*) par ķīmiskās dinamikas likumsakarību un osmotiskā spiediena šķīduma atklāšanu. Šī ir augstākā balva, ko iespējams saņemt ķīmijā.

## Laureātu apbalvošana
Parasti oktobrī tiek paziņoti laureātu vārdi. Pēc tam balvu piešķir oficiālajā ceremonijā, kas notiek katru gadu 10. decembrī — Alfrēda Nobela nāves gadadienā. Nobela prēmijas pasniegšanas ceremonijā Stokholmā katrs Nobela prēmijas laureāts saņem balvu no Zviedrijas karaļa rokām. Vēlāk Stokholmas rātsnamā notiek Nobela bankets.

Var atlasīt ne vairāk kā trīs laureātus un divus dažādus darbus. Balvu var piešķirt ne vairāk kā trim saņēmējiem gadā. Tas sastāv no zelta medaļas, diploma un naudas balvas.

## Nobela prēmijas laureāti ķīmijā

## Ārējās saites

* Nobela prēmija ķīmijā
Framnēsa kalni

**Framnēsa kalni** () ir kalnu sistēma Austrumantarktīdā, Maka Robertsona Zemē. Stiepjas ziemeļu — dienvidu virzienā  garumā. Sastāv no vairākām paralēlām kalnu grēdām ar kopējo platumu ap . Galvenās grēdas ir Keisija grēda rietumos, Brauna grēda ar augstāko virsotni  dienvidos, Deivida grēda centrā un Masona grēda austrumos. Pie Framnesa kalniem pieskaita arī Hendersona kalnu ziemeļaustrumos no Masona grēdas.

Grēdas paceļas virs ledus vairoga kā atsevišķi nunataki, kuru pakājē izveidojušies ezeri.

Kalnus pirmo reizi 1931. gada februārī ieraudzīja BANZARE ekspedīcija Daglasa Mosona vadībā. Tajā pašā vasarā šos kalnu novēroja arī norvēģu vaļu mednieku ekspedīcija. Apvidu pēc aerofotogrāfijām nokartēja Lāša Kristensena ekspedīcija 1937. gada janvārī un nosauca par godu Framnēsa kalnam (*Framnæsfjellet*) Norvēģijā.

Ziemeļos no kalniem okeāna krastā atrodas Austrālija polārstacija Mosona, kuras trīs lauka nometnes ierīkotas Framnēsa kalnos.

## Atsauces
3 (nozīmju atdalīšana)

**3** var būt:
* 3. gads
* 3 (skaitlis)
* 3. gadsimts p.m.ē.
* 3. gadsimts

## Skatīt arī
* З — kirilicas burts
4 (nozīmju atdalīšana)

**4** var būt:
* 4. gads;
* 4 (skaitlis);
* 4. gadsimts p.m.ē.;
* 4. gadsimts;
*4 (albums), Bejonses Noulzas ceturtais albums.
7 (nozīmju atdalīšana)

**7**, **septiņi** var būt:
* 7. gads
* 7 (skaitlis)
* 7. gadsimts p.m.ē.
* 7. gadsimts
* Septiņi (filma)

## Skatīt arī
* Windows 7
* Septiņi pasaules brīnumi
Aušvicas koncentrācijas nometne

**Aušvicas koncentrācijas nometne** () bija lielākais koncentrācijas nometņu tīkls Vācijas okupētās Polijas teritorijā Otrā pasaules kara laikā. Galvenās Aušvicas koncentrācijas nometnes atradās pie mūsdienu Osvencimas (vācu nosaukuma variants — Aušvica) pilsētas, tāpēc dažkārt šo kompleksu dēvē par **Osvencimas koncentrācijas nometni**.

Koncentrācijas nometņu tīkls sastāvēja no *Auschwitz I* (*Stammlager* jeb bāzes nometne), *Auschwitz II-Birkenau* (*Vernichtungslager* jeb iznīcināšanas nometne), *Auschwitz III-Monowitz* (darba nometne) un 45 satelītnometnēm. Viena no Aušvicas koncentrācijas nometņu kompleksa nometnēm *Auschwitz II-Birkenau* bija t.s. nāves nometne, kur holokausta laikā gāzes kamerās tika iznīcināti ieslodzītie. Nogalināto skaits, kuru precīzs skaits nav zināms, Aušvicas koncentrācijas nometnē tiek lēsts virs 1 100 000 cilvēkiem. Nogalināto vidū lielākoties bija ebreji, tomēr arī čigāni un režīma pretinieki (lielākoties poļi).

Aušvica ir Osvencimas pilsētas vāciskais nosaukums. Nometnes bija izvietotas ap šo pilsētu. Pēc Vācijas iebrukuma Polijā 1939. gada septembrī pilsēta atguva savu vācisko nosaukumu un tāpēc koncentrācijas nometņu tīkls tiek saukts tās vārdā. Nometņu tīkls tika izveidots pēc Heinriha Himlera rīkojuma. Otrā pasaules kara laikā tajā tika ieslodzīti vairāki miljoni cilvēku. Liela daļa no tiem gāja bojā. Aušvicas koncentrācijas nometni 1945. gada 27. janvārī ieņēma Sarkanā armija, atbrīvojot ieslodzītos. 1947. gadā koncentrācijas nometnes paliekās tika izveidots memoriālais muzejs.

## Atsauces

## Ārējās saites
16 (nozīmju atdalīšana)

**16** var būt:
* 16 (skaitlis)
* 16. gads
* 16. gadsimts

## Skatīt arī
* Heksadecimālā skaitīšanas sistēma
* Halkogēni (ķīmisko elementu periodiskās sistēmas 16. grupa)
Zilke Špīgelburga

**Zilke Špīgelburga** (; dzimusi  Georgsmarienhutē, Vācijā) ir profesionāla vācu vieglatlēte, startē kārtslēkšanas sacensībās. Viņas vecākais brālis Ričards Špīgelburgs arī ir kārtslecējs.

2001. gada Pasaules jaunatnes čempionātā viņa uzvarēja ar pārvarētajiem 4,00 metriem. 2006. gada Eiropas čempionātā viņa ierindojās 6. vietā. 2009. gada Eiropas čempionātā telpās viņa izcīnīja sudraba medaļu. Tāda paša kaluma medaļu viņa izcīnīja 2010. gada Eiropas čempionātā.

Piedalījusies divās Olimpiskajās spēlēs (2004, 2008).

## Ārējās saites
Zebrahead

**Zebrahead** ir amerikāņu pankroka grupa, kas ir bāzēta Kalifornijas štatā, ASV. Grupu 1996. gadā Laherbrā dibināja grupas ģitārists Gregs Bergdorfs, bundzinieks Eds Ūdhuss, basģitārists Bens Osmundsons un vadošais vokālists Džastins Mauriello. Grupa ir izdevusi astoņus studijas albumus un 2011. gada sākumā plāno izdod jaunu albumu.

## Diskogrāfija
* *[[Zebrahead (albums)|Yellow]]* (1998)
* *[[Waste of Mind]]* (1998)
* *[[Playmate of the Year]]* (2000)
* *[[MFZB]]* (2003)
* *[[Waste of MFZB]]* (2004)
* *[[Broadcast to the World]]* (2006)
* *[[Phoenix (albums)|Phoenix]]* (2008)
* *[[Panty Raid]]* (2009)
* *Get Nice! (2011)
* *Call Your Friends* (2013)
* *The Early Years – Revisited* (2015)
* *Walk the Plank* (2015)
* *Brain Invaders'' (2019)

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Gaisa desanta karaspēka diena

[thumb|250px|Svētku parāde [Severodvinska|Severodvinskā.]]
**Gaisa desanta karaspēka diena** () ir lielākoties neformāli svētki, ko Krievijā un citās bijušās PSRS valstīs atzīmē 2.augustā. 1930. gada 2. augustā Maskavas kara apgabala militārajās mācībās ar izpletņiem piezemējās pirmā desantnieku vienība, kurā bija 12 cilvēki.
Boriss Jegorovs

**Boriss Jegorovs** (*Борис Борисович Егоров*, dzimis , miris ) bija PSRS, Krievijas ārsts, kosmonauts.
Viņa vārdā nosaukts asteroīds, krāteris uz Mēness.

## Dzīvesgājums
Jau studējot 1. Maskavas medicīnas institūtā Jegorovs 1960. gadā sāka strādāt Kosmonautu sagatavošanas centrā par laborantu. Pēc institūta beigšanas strādāja dažādās laboratorijās, kurās nodarbojās ar kosmisko medicīnu.

Jau 1962. gadā Jegorovs pieteicās par kosmonauta kandidātu, izgāja medicīnas komisiju, bet netika uzņemts tuvredzības dēļ. 1964. gada sākumā tika gatavota ārstu kosmonautu grupa Voshod programmā.  viņš tika ieskaitīts kosmonautu grupā. No 1964. gada jūnija līdz oktobrim viņš gatavojās Voshod-1 trīs cilvēku kosmiskajam lidojumam kā apkalpes ārsts. Jūlijā viņš kopā ar Borisu Volinovs un Georgiju Kati tika apstiprināts pamatapkalpē. Lai gan oktobrī Volinovu un Kati pārcēla uz dublieru apkalpi, Jegorovs palika pamatapkalpē kopā ar Vladimiru Komarovu un Konstantīnu Feoktistovu.  startēja kosmosa kuģis *Voshod-1,* kas Zemes orbītā atradās vairāk nekā diennakti.

Miris  no infarkta.

## Ārējās saites

* Jegorovs Padomju Savienības Varoņu mājaslapā 
* Jegorova biogrāfija
Jegorovs

**Jegorovs** vīrešu dzimtē*,* **Jegorova** sieviešu dzimtē ir krievu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Aleksandrs Jegorovs (*Александр Ильич Егоров*, 1883—1939) — padomju maršals
*Boriss Jegorovs (*Борис Борисович Егоров*, 1937—1994) — padomju kosmonauts
*Jevgēnija Jegorova (1892—1938), dzimusi Marta Liepiņa, — latviešu revolucionāre, padomju arodbiedrību darbiniece
Brīvdabas muzejs "Sēļu sēta"

**Brīvdabas muzejs „Sēļu sēta”** ir Jēkabpils vēstures muzeja brīvdabas nodaļa, kas atrodas Hikšteina parkā netālu no Daugavas krasta Filozofu ielā 6.

## Vēsture
Jēkabpils Vēstures muzeja Brīvdabas nodaļa „Sēļu sēta” sākta veidot 1952. gadā, bet šo teritoriju muzejs pārņēma jau 1949. gadā. Viens no muzeja izveidotājiem bijis pedagogs un novadpētnieks Arvīds Ozoliņš. Tajā izvietotas septiņas 19. gadsimta Sēlijas lauku celtnes. Ēkas celtas kā skujkoku baļķu guļbūves.

Pirmā ēka, kas pārvesta uz Brīvdabas nodaļu ir klēts no Aknīstes apkārtnes „Skārdupēm” 1952. gadā. 1953. gadā tiek pārvesta dzīvojamā māja no Biržu apkārtnes „Miķelāniem” un klēts ar vienkāršo lieveni no Kalna pagasta „Pilskalnu” mājām, kas tiek uzstādīta 1955. gadā. 1955. gadā tiek pārvestas dzirnavas, un divu gadu laikā tās tiek atjaunotas. 1957. gadā tiek pārvesta pirts no Kalna pagasta „Adumāniem” un kalve no Vārnavas pagasta, bet 1958. gadā tiek pārvesta no Salas pagasta Boķu dzirnavu apkārtnes. 2018. gadā naktī uz 14. aprīli, nodega vēsturiskā rijas ēka.

Kopš  līdz ar Amatu mājas atklāšanu muzejs ir atvērts apmeklētājiem visu gadu. Amatu mājā izvietota pastāvīgā ekspozīcija par Sēliju, tās amatiem, nozīmīgākajām kultūrvēsturiskajām vietām un personībām. 1890. gadā celtā ēka vēsturiski atradusies Jēkabpilī, Brīvības ielā 107 un kalpoja kā Jēkabpils katoļu draudzes nams. Tās būvniecībā neizmantoja zāģi un naglas, bet gan ar cirvi tēstus guļbaļķus. 2014. gadā, būvējot rotācijas apli, ēku demontēja un izjauktā veidā pārveda uz muzeja brīvdabas nodaļu, kur to  atjaunoja.

## Attēlu galerija

Attēls:Sēļu sēta vējdzirnavas.jpg|Vējdzirnavas
Attēls:Sēļu sēta māja.jpg|Dzīvojamā māja un aka no Biržu "Miķelāniem"
Attēls:Sēļu sēta Amatu māja.jpg|Amatu māja


## Atsauces

## Ārējās saites
* Brīvdabas muzeja „Sēļu sēta” Jēkabpils muzeja mājaslapā
Mazā Antante

**Mazā Antante** (; , ) bija no 1920. līdz 1921. gadam starp Čehoslovākiju, Rumāniju un Serbu, Horvātu un Slovēņu karalisti izveidota alianse. Kuras mērķis bija novērst Ungārijas teritoriālās paplašināšanās ambīcijas un nepieļaut Hābsburgu dinastijas varas atjaunošanu Ungārijā un Austrijā.

Francija atbalstīja aliansi, parakstot vienošanos ar katru no Mazās Antantes dalībvalstīm. Francija cerēja ar šīs alianses palīdzību bloķēt Vāciju un tādējādi apdraudot to ar karu divās frontēs militārā konflikta gadījumā. Alianse savu nozīmi sāka zaudēt 1936. gadā, bet pilnībā izjuka 1938. gadā, kad Vācija bez militāra konflikta spēja pilnībā okupēt visu Čehoslovākiju.
Antante (nozīmju atdalīšana)

**Antante** (no  — 'vienošanās, saprašanās') ir diplomātiska vienošanās. To var attiecināt uz:

* *[[Entente cordiale]]* starp Lielbritāniju un Franciju 1904. gadā;
* Antanti starp Lielbritāniju, Franciju un Krievijas impēriju 1907. gadā;
* Mazo Antanti starp Rumāniju, Čehoslovākiju un Dienvidslāviju 1921. gadā;
* Baltijas Antanti starp Lietuvu, Latviju un Igauniju 1934. gadā.
Doversa

**Doversa** () ir Austrālijas vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietota Prinča Čārlza kalnos, Atosa grēdas austrumu daļā pie Fārleja kalna austrumu pakājes. Izveidota ģeoloģisko pētījumu programmas nodrošināšanai un aktīvi tika izmantota vasaras sezonās līdz 1992. gadam. Vēlāk izmantota fragmentāri.

## Atsauces
Džons Stainbeks

**Džons Ernsts Stainbeks** (, ; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu romānu rakstnieks. Sarakstījis 31 grāmatu, no kurām 16 bija romāni. Divi viņa darbi ieguvuši Pulicera balvu. Viens no tiem ir romāns “Dusmu augļi” (1939), bet otrs — novele “Par pelēm un cilvēkiem” (*Of Mice and Men*, 1937). 1962. gadā Džons Stainbeks ieguva Nobela prēmiju literatūrā “par viņa reālistiskajiem un izdomas pilnajiem rakstītajiem darbiem, kas apvienoti ar vieglu humoru un asu sociālo redzējumu”. Otrā pasaules kara laikā bija laikraksta *[[New York Herald Tribune]]* kara korespondents.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

*
WikiLeaks

***WikiLeaks*** ir starptautiska organizācija Zviedrijā, kas publicē slepenu informāciju, anonīmus ziņojumus un noplūdušu informāciju citādi nepieejamiem dokumentiem, saglabājot avotu anonimitāti. Tās mājaslapu, kura sāka darbu 2006. gadā, uztur *The Sunshine Press*. Kā organizācija pati apgalvo, to dibināja Ķīnas disidenti, kā arī žurnālisti, matemātiķi un jaunas kompānijas tehnologi no ASV, Taivānas, Eiropas, Austrālijas un Dienvidāfrikas. Žurnāls *[[The New Yorker]]* () rakstīja, ka organizācijas direktors ir Austrālijas žurnālists un interneta aktīvists Džūljans Asānžs (*Julian Assange*). Gada laikā kopš organizācijas dibināšanas tās datu bāze pieaugusi līdz 1,2 miljoniem dokumentu.

2010. gada jūlijā *WikiLeaks* izsauca plašu rezonansi pasaules presē, publicējot vairāk nekā 90 000 agrāk nepieejamu dokumentu, kas saistīti ar Afganistānas karu. Tajos pieejama informācija par civiliedzīvotāju upuriem, NATO nespēju uzvarēt *[[Taliban]]* u.c.

## Apgalvojumi par Krievijas ietekmi
2016. gada septembrī Vācijas iknedēļas laikraksts *[[Focus (žurnāls Vācijā)|Focus]]* ziņoja, ka saskaņā ar konfidenciāliem Vācijas valdības ziņojumiem, *WikiLeaks* jau ilgstoši atrodas Krievijas aģentu ietekmē ar mērķi diskreditēt NATO valstu valdības. Žurnālā apgalvots, ka Francijas un Lielbritānijas izlūkošanas dienesti ir nonākuši pie tāda paša secinājuma un ka Krievijas prezidents Vladimirs Putins un premjerministrs Dmitrijs Medvedevs saņem informāciju par to, ko *WikiLeaks* publicē pirms publiskošanas. *Focus* ziņotais sekoja *[[The New York Times]]* rakstam, kurā tika apgalvots, ka *WikiLeaks* varētu būt krievu spiegu izmantots kompromitējošas informācijas nopludināšanas rīks par rietumvalstīm.

2016. gada oktobrī *[[CNN]]* ziņoja, kas "tiek uzkrāta informācija par to, ka Krievijas valdība piegādā *WikiLeaks* informāciju par hakeru iegūtajām e-pasta sarakstēm saistībā ar 2016. gada ASV prezidenta vēlēšanām." *Wikileaks* nolieguši jebkādu saistību vai sadarbību ar Krieviju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kodolsintēze

[thumb|300px| [deitērijs|Deitērija un tritija kodolsintēzes modelis.]]
**Kodolsintēze** ir process, kura laikā pretēji kodolu dalīšanās procesam notiek kodolu saplūšana. Lai notiktu kodolsintēze, ir jābūt ļoti augstai temperatūrai un spiedienam, lai pārvarētu kodolu atgrūšanās spēku un tie saplūstu, kas ir galvenais traucēklis kodolsintēzes izmantošanai civiliem mērķiem, piemēram, enerģijas ražošanai. Kodolsintēzi izmanto ūdeņraža bumbās, bet kodolsintēze tajās ir pārāk nekontrolējama un bīstama, lai to varētu izmantot ikdienā. Milzīgos apmēros kodolsintēze notiek zvaigznēs.

Kontrolējama kodolsintēze ir potenciāli izmantojama elektroenerģijas iegūšanai, jo tā neradītu tik daudz bīstamu kodolatkritumu kā pašlaik darbojošās atomelektrostacijas. 

2022. gada 5. decembrī Lorensa Livermoras laboratorijā Kalifornijā kodolsintēzes reaktorā tika panākta pozitīva enerģijas bilance, kodolsintēzes izraisīšanai patērējot 2,05 megadžoulus (MJ), bet rezultātā iegūstot 3,15 MJ. Šajā eksperimentā kodolsintēzes impulsveida ierosināšanai tika izmantoti jaudīgi lāzeri. Eksperimentos, kuros augsttemperatūras plazmu notur ar magnētiskā lauka palīdzību (šādus reaktorus sauc par tokamakiem vai stellaratoriem), tas līdz šim (2022) nav izdevies pietiekami ilgi, lai process būtu enerģētiski izdevīgs.

## Skatīt arī
* Kodolu dalīšanās

## Atsauces
Deivida grēda

**Deivida grēda** () ir Framnēsa kalnu centrālā grēda Antarktīdā. Stiepjas  ziemeļu — dienvidu virzienā. Sastāv no vairākām nunataku grupām, kas paceļas virs apkārtējā ledāja vairoga līdz par . Augstākā virsotne ir Horderna kalns (1444 m; pēc citiem datiem ). Grēdu 1931. gada 14. februārī atklāja BANZARE ekspedīcija Daglasa Mosona vadībā un nosauca par godu profesoram Edžvortam Deividam (*Sir T.W. Edgeworth David*). Grēdas ziemeļdaļā dienvidos no Fengpīka atrodas Mosonas polārstacijas lauka nometne.

## Atsauces
David

***David*** var būt:

* Dāvids — nozīmju atdalīšanas lapa;
* Žaks Luijs Davids (*Jacques-Louis David*) — franču gleznotājs, neoklasicisma pārstāvis;
* Deivida grēda (*David Range*) — Framnēsa kalnu centrālā grēda Antarktīdā.

## Skatīt arī
* Deivids
Nataļja Antjuha

**Nataļja Antjuha** (; dzimusi  Ļeņingradā, PSRS) ir krievu vieglatlēte, kas startē 400 metru un 400 metru barjerskrējiena distancēs. Savā karjerā ir izcīnījusi vairākas dažāda kaluma godalgas lielākajās starptautiskajās sacensībās. Piedalījusies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). Kopumā tajās izcīnījusi četras medaļas, no kurām viena ir zelta.

## Ārējās saites
Juris Šulcs

**Juris Šulcs** (dzimis ) ir latviešu politiķis, pašvaldību darbinieks. Bijis Tukuma novada novada domes priekšsēdētājs (1996—2004, 2005—2014), kā arī 12. Saeimas deputāts (ievēlēts no partijas "Vienotība" saraksta). Pārstāv partiju "Tukuma pilsētai un novadam".

## Dzīvesgājums
Dzimis  Kandavā. 1978. gadā absolvēja Rīgas Politehnisko institūtu ceļu satiksmes inženiera specialitātē. 1990. gada 20. februārī uzsāka strādāt Tukuma pašvaldībā, bija komunālās nodaļas un sociālo lietu nodaļas vadītājs, domes priekšsēdētāja vietnieks.

## Politiskā darbība
Bijis Padomju Savienības Komunistiskās partijas biedrs.

1994. gadā ievēlēts Tukuma pilsētas domē un 1996. gadā ievēlēts par Tukuma pilsētas domes priekšsēdētāju. Saglabāja amatu pēc vairākām pašvaldības vēlēšanām līdz 2004. gada 16. janvārim, kad ārkārtas sēdē Tukuma domes deputāti nolēma J. Šulcu atlaist no domes priekšsēdētāja amata sistībā ar iepriekšējā gada novembrī pieņemto lēmumu par Tukuma poliklīnikas privatizāciju.

Tā paša gada 20. aprīlī J. Šulcs izveidoja partiju "Tukuma pilsētai un novadam" un kļuva par tās valdes priekšsēdētāju, izstājoties no "Latvijas Ceļa", kuras biedrs bija līdz tam.

Laikā, kad nebija Tukuma pašvaldības vadītājs, viņš bija uzņēmuma "Latvijas ceļu būvētājs" valdes priekšsēdētājs (2004—2005).

2005. gada pašvaldību vēlēšanās J. Šulca vadītā partija uzvarēja vēlēšanās Tukuma pilsētā un viņš atkal kļuva par Tukuma pilsētas domes priekšsēdētāju. Pēc 2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanām J. Šulcu ievēlēja par jaunizveidotā Tukuma novada domes priekšsēdētāju.

2014. gadā tika ievēlēts 12. Saeimā no partijas "Vienotība" saraksta, pārstāvot tajā partiju "Tukuma pilsētai un novadam". 2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, taču netika ievēlēts. 2021. gada pašvaldību vēlēšanās vēlreiz ievēlēts Tukuma novada domē.

## Atsauces
Masona grēda

**Masona grēda** () ir nunataku virkne Framnēsa kalnos Antarktīdā. Sastāv no vairākiem atsevišķiem klinšu atsegumu masīviem, kas paceļas virs ledāja vairoga līdz pat . Galvenie masīvi ir Ziemeļu, Centrālā un Dienvidu Masona grēdas un Trillingu smailes dienviddaļā. Augstākā virsotne ir  augstais Van Hulsena nunataks pašos grēdas dienvidos.

Grēdu 1931. gadā atklāja BANZARE ekspedīcija Daglasa Mosona vadībā un nosauca par godu ekspedīcijas pārraudzības komitejas loceklim un Mosona Austrālāzijas antarktiskās ekspedīcijas (1911—1914) dalībniekam profesoram Deividam Ormam Masonam (*Sir David Orme Masson*). Grēdas ziemeļdaļā atrodas Mosonas polārstacijas lauka nometne Ramdudla (*Rumdoodle Field Hut*).

## Atsauces
Miļģerīns

**Miļģerīns** (, ) bija sēļu vai aukštaišu kunigaitis no apmēram 1240. līdz vismaz 1255. gadam, Livonijas ordeņa vasalis (no 1245), Atskaņu hronikas tekstā raksturots kā "uzticīgs un godprātīgs, tam riebās tikums izlaidīgs."

## Vēsture
Kopā ar saviem brāļiem Tūši (, ) un Ģiņģeiķi (, ) piederēja pie kunigaišu klana, kas pretojās Lietuvas valdnieka Mindauga centieniem pakļaut savai kontrolei zemes, kas atradās starp Nalsenes zemi un Daugavas kreisā krasta sēļu zemēm, kurās "dzīvoja kristīgie visgarām". Miļģerīns vadīja Nalsenes valdnieka Lengvīna sagūstīšanu, kurš pēc tam tika nogādāts Miļģerīna zemē (vācu: *Milgerînes lant*). No tā var spriest, ka šī zeme ir atradusies vistuvāk galvenajam Lengvīna pilskalnam. Pēc tam Miļģerīns kopā ar saviem ļaudīm un iedzīvi apmetās iepretim Aizkrauklei un kristījās katoļu ticībā. Pēc tam viņš kopā ar brāļiem piedalījās ordeņa karagājienā uz Nalseni 1245. gadā.

Vēsturiskajos tekstos pieminēts trīs reizes — Atskaņu hronikas vēstījumā par Lengvīna karu ar kaimiņu zemēm (pirms 1245) un krustnešu otro karagājienu uz Nalseni (1245) un karagājienu uz Žemaitiju (1255).

Jādomā, ka Miļģerīna zeme bija starp tām Sēlijas zemēm, ko Mindaugs 1255. gada oktobrī, pateicībā par Vācu ordeņa starpniecību, kuras dēļ pāvests licis viņu kristīt un kronēt par visas Lietuvas pirmo karali, dāvināja ordeņa Livonijas mestram, proti Medeni, Peloni, Maleisini un Tovraksti.

## Miļģerīna zemes lokalizācija
Lietuviešu vēsturnieki J.Stakausks un pēc viņa E.Gudavičs lokalizēja kādā Lietuvas ziemeļdaļā, izsakot pieņēmumu par tagadējiem Pasvales un Pakrojas rajoniem, kas atradās vistuvāk Aizkrauklei un piederēja sēļu Medenes zemei vai zemgaļu Upmalei.

Turpretī pēc Atskaņu hronikas ziņām Miļģerīna zemei jāatrodas tuvāk Lengvīna galvenajam pilskalnam, kurā viņš tapa sagūstīts. Tā kā mūsdienās par Nalsenes galveno pilskalnu tiek uzskatīts Ginuču pilskalns (Ginučių piliakalnis) Ignalinas rajona rietumos, tad Miļģerīna zeme lokalizējama ar Tovrakstes zemi tagadējā Utenas rajonā.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces