open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andrejs Siliņš

**Andrejs Siliņš** (dzimis 1940. gada 12. oktobrī Saulkrastu pagasta "Dzintarkalnos") ir latviešu fiziķis, pasniedzējs un politiķis, pārstāvēja partiju "Latvijas Ceļš". * Dr.habil.phys.* (1984). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (1992), bijušais ģenerālsekretārs.

## Zinātniskā darbība
Absolvējis Latvijas Valsts Universitātes Fizikas un matemātikas fakultāti 1963. gadā.1966. gadā A. Siliņš absolvēja Maskavas Valsts universitātes Fizikas fakultāti, iegūstot maģistra grādu. 1972. gadā piešķirts zinātniskais grāds — fizikas un matemātikas zinātņu kandidāts.

A. Siliņš bija LU Cietvielu fizikas institūta (CFI) Pusvadītāju fizikas problēmu laboratorijas nodaļas vadītājs (1971—1978), vēlāk Stiklu fizikas nodaļas vadītājs, CFI direktors (1984—1992).

Pētījumu virzieni: optisko stiklu fizika, starojuma ierosonātie procesi stiklos, punktveida defekti kausētā silīcija dioksīdā; kausēta silīcija dioksīda iekšējo un piemaisījumu defektu spektroskopiskā izpēte; defektu ģeometrisko un elektronisko modeļu izstrāde; augstas temperatūras punktu defektu ģenerēšanas un rekombinācijas mehānismi; radiācijas ierosinātie procesi kausētā silīcija dioksīdā.

## Politiskā darbība
1993. gadā A. Siliņš tika ievēlēts par 5. Saeimas deputātu no partijas "Latvijas Ceļš" saraksta. 1994. gadā viņu apsūdzēja par sadarbību ar VDK, un Saeima apturēja deputāta mandātu, bet 1995. gadā deputāta mandāts tika atjaunots. Viņa lieta bija daļa no tā sauktās "čekas piecīšu" atklāšanas 1993.—1994. gada dokumentu pārskatīšanas procesā, kurā A. Siliņš bija iekļauts kopā ar Georgu Andrejevu, Edvīnu Inkēnu, Aivaru Kreitusu un Robertu Milbergu.

2005. gadā A. Siliņš kandidēja Rīgas domes vēlēšanās "Latvijas Ceļa" sarakstā, taču netika ievēlēts.

## Atsauces
Ivars Tāle

**Ivars Tāle** (dzimis 1936. gada 23. janvārī Rīgā, miris 2023. gada 24. oktobrī) bija latviešu fiziķis, * Dr.habil.phys.* (1982). LU Cietvielu fizikas institūta (CFI) Kristālu fizikas katedras vadītājs (1979). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (1996).

## Pētījumu virzieni
Radiācijas enerģijas izraisīto izmaiņu uzglabāšanas un nolasīšanas procesi cietvielās. Plānu izolatoru un pusvadītāju kārtiņu fizika.
Radiācijas atmiņa un optoelektronikas materiālu zinātne.

## Atsauces
The Reckless Moment

***The Reckless Moment*** ir 1949. gada ASV *[[film noir]]* melodrāmas filma, kuras režisors ir Makss Ofilss. Filmā galvenās lomas atveido Džoana Beneta un Džeimss Meisons. Filma balstīta uz Elisabetes Sanksijas Holdingas 1947. gada romānu *The Blank Wall*.

Filma stāsta par Lūsiju Hārperi (Beneta), kura pie savām mājām atrod savas pusaugu meitas mīļākā līķi. Drīz pie viņas ierodas noziedznieks Mārtins Donelijs (Meisons), kurš pieprasa viņai atdot naudu, ko mirušais bija viņam parādā.

Filmas *The Reckless Moment* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Columbia Pictures]]*. Mūsdienās tā tiek uzskatīta par vienu no režisora Ofilsa labākajām filmām. 2001. gadā iznāca filma *[[The Deep End]]*, kas arī balstīta uz romānu *The Blank Wall*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Makss Ofilss

**Maksimilians Openheimers** (, dzimis , miris ), pazīstams kā **Makss Ofilss** (*Max Ophüls*), bija Vācijā dzimis kinorežisors un scenārists, kurš strādāja gan Vācijā (1931–1932), gan Francijā (1933–1940 un 1950–1957), gan ASV (1947–1950).

Savas karjeras laikā bijis režisors gandrīz 30 filmām. Pazīstamākās no tām ir Francijā uzņemtās filmas *[[La Ronde]]* (1950), *[[Le Plaisir]]* (1952), "De... kundze" (*Madame de...*, 1953) un *[[Lola Montès]]* (1955). ASV uzņēmis filmas *[[The Exile]]* (1947), "Vēstule no nepazīstamas sievietes" (*Letter from an Unknown Woman*, 1948), *[[Caught]]* (1949) un *[[The Reckless Moment]]* (1949).

Ofilsa dzimtajā pilsētā Zārbrikenē katru gadu notiek viņa vārdā nosaukts kinofestivāls.

## Ārējās saites
Ratnieku katoļu baznīca

**Ratnieku katoļu baznīca** ir  baznīca, kas atrodas Rēzeknes novada Čornajas pagasta Ratniekos. 2010. gada 18. decembrī bīskaps Jānis Bulis iesvētīja jauno Ratnieku lūgšanu namu, bet 2011. gada Ziemasvētkos tā tika iesvētīta kā Ratnieku katoļu baznīca.

## Atsauces

## Ārējās saites
Virdžīnu salu nacionālais parks

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q491005"
}

**Virdžīnu salu nacionālais parks** () ir 1956. gadā izveidots nacionālais parks ASV Virdžīnās. Aizņem apmēram 60% ASV Virdžīnu trešās lielākās salas Sentdžonas un gandrīz visu Haselas salu iepretim ASV Virdžīnu galvaspilsētai Šarlotei Amālijai. Nacionālais parks pazīstams kā niršanas un snorkelēšanas vieta, izveidotas pastaigu takas pa tropiskajiem mežiem.

## Galerija

Caneel_Bay_Boat_Mary_II_at_Caneel_Beach.jpg
Caneel_Bay_Honeymoon_Beach_1.jpg
Virgin_Islands_National_Park.jpg


## Ārējās saites

*
Jānis Spīgulis

**Jānis Spīgulis** (dzimis 1950. gada 9. maijā Rīgā) ir latviešu fiziķis, *Dr.habil.phys.* (1993). Latvijas Universitātes Fizikas, matemātikas un optometrijas fakultātes profesors un LU Atomfizikas un spektroskopijas institūta (ASI) vadošais pētnieks un direktors (2004—2012), Biofotonikas laboratorijas vadītājs (1997). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2012).

## Pētījumu virzieni
Atomu spektroskopija, optoelektronika, šķiedru optika, biomedicīniskā optika un biofotonika.

## Apbalvojumi
* V. Capa balva (2013),
* Ministru Kabineta Atzinības raksts (2015),
* LZA Lielā medaļa (2021).

## Atsauces
Limbažu novada ģerbonis

**Limbažu novada ģerbonis** ir viens no Limbažu novada oficiālajiem simboliem. Tā autori ir Ilze Lībiete un Juris Ivanovs.

## Heraldiskais apraksts
Dalīts: zils ar sudrabu. Augšējā laukā sudraba burukuģis, apakšējā – sarkans savrups robots mūris ar vārtiem.

Buru kuģis attēlo novada jūras piekrastes vēsturi, jo deviņos novada piekrastes ciemos reiz ir taisīti buru kuģi. Sarkanais ķieģeļa mūris aizgūts no Limbažu pilsētas ģerboņa. Savukārt, mūra augšējie izvirzījumi simbolizē 5 novada pilsētas — Limbaži, Salacgrīva, Ainaži, Aloja, Staicele.

## Atsauces
Voldemārs Fricbergs

**Voldemārs Fricbergs** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu fiziķis, fizikas zinātņu doktors. Latvijas Valsts universitātes profesors (1977).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1926. gadā Rīgā Jāņa Fricberga ģimenē. Mācījās Rīgas 47. un Rīgas 1. vidusskolā. Studēja Latvijas Valsts Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē (FMF, 1945–1950), tad aspirantūrā (1952–1955), pētot fotojutīgo kristālu elektriskās īpašības. Strādāja LVU Eksperimentālās fizikas katedrā Ludviga Jansona vadībā, 1962. gadā aizstāvēja fizikas zinātņu kandidāta disertāciju, bija FMF dekāns (1962–1966). 1968. gadā viņš nodibināja Segneto- un pjezoelektriķu fizikas problēmu laboratoriju, 1975. gadā aizstāvēja fizikas zinātņu doktora disertāciju. 1978. gadā nodibināja LVU Cietvielu fizikas institūta Segnetoelektriķu fizikas nodaļu.

## Zinātniskās publikācijas
* 

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks (1979)

## Atsauces
Ratānakosīnas karaliste

**Ratānakosīnas karaliste** (, *Anachak Rattanakosin*) jeb eiropiešu historiogrāfijā — **Siāmas karaliste** (*สยาม*) ir nosaukums Taizemes vēstures posmam no 1782. līdz 1932. gadam. Posma sākumu iezīmē valsts galvaspilsētas pārcelšana no Tonbūrī uz Bangkoku (Ratānakosīnu), bet tā beigas — 1932. gada Siāmas revolūcija. Ratānakosīnas karalistes maksimālās teritoriālās paplašināšanās brīdī tajā ietilpa arī mūsdienu Laosas un Kambodžas teritorijas. Šajā periodā valsts piedzīvoja vesternizāciju, valsts varas centralizāciju un nacionālisma attīstību.
Palēvenes katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12668137"
}

**Palēvenes Sv. Dominika baznīca** () ir 17./18. gadsimta Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļos, Kupišķu rajona pašvaldības Palēvenes miestā, Lēvenes upes labajā krastā. Kopš 18. gadsimta baznīcas interjeru grezno 8 baroka stila altāri. Baznīca līdz ar dominikāņu klostera ansambli ir valsts nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 23621).

Baznīcas celtniecība tika uzsākta 1671. gadā. 1676. gadā šeit tika nodibināts dominikāņu klosteris. Baznīca tika pabeigta 1725. gadā, bet sānu kapelu un altāru izbūve turpinājās arī pēc tam. 1851. gadā tornī iespēra zibens un tas aizdegās. Postījumi tika novērsti tikai 1883. gadā. 1865. gadā cara valdība klosteri slēdza un kompleksu pārņēma draudzes priesteri. Baznīca darbojās arī PSRS okupācijas gados. 21. gadsimtā notiek baznīcas restaurācija.


Palevene1.jpg
Šhg16b4gh4gbgdgf.jpg
64b6ųu.jpg


## Ārējās saites

* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Rečinas vecticībnieku lūgšanu nams

**Rečinas (Rečenu) vecticībnieku baznīca** ir vecticībnieku dievnams, kas atrodas Rēzeknes novada Čornajas pagasta Rečeņu ciemā. Vietējas nozīmes kultūras piemineklis. Ēka celta 19. gadsimta beigās, pēc citiem datiem 1912. gadā.

## Ārējās saites
Vladimirs Samsonovs

**Vladimirs Samsonovs** (, dzimis , miris ) bija Sarkanās armijas vecākais leitnants — artilērists.

Karadarbībā piedalījās kopš 1941. gada. 1945. gadā piedalījās Kurzemes cietokšņa kaujās, kur gājis bojā. Apglabāts Priekulē.

1945. gada 29. jūnijā Samsonovam pēc nāves piešķirts Padomju Savienības Varoņa nosaukums.

## Ārējās saites
* Par Vladimiru Samsonovu
Čehu-slovāku valodas

**Čehu-slovāku valodas** (*česko-slovenské jazyky*) ir viena no trim rietumslāvu valodu apakšgrupām kopā ar lehitu un sorbu valodām.

Čehu-slovāku apakšgrupā ietilpst divas valodas — čehu un slovāku, kurās galvenokārt runā Čehijā un Slovākijā. Papildus nacionālajām literārajām valodām ir zināmas arī literārās mikrovalodas, kas izveidojušās uz čehu un slovāku valodas dialektu pamata, piemēram, austrumslovāku valoda, kā arī viduslaikos uz senčehu valodas pamata izveidojušies ebreju-čehu dialekti jeb rietumslāvu ebreju valoda (*Knaanic*), kas izzuda 16. gadsimtā.

Kopējais čehu-slovāku valodās runājošo skaits ir aptuveni 18 miljoni.

Čehu un slovāku valodām ir raksturīga liela daļa dialektu un sarunvalodu, uz dažu dialektu pamata ir izveidotas literārās normas, kas mūsdienās praktiski netiek lietotas. Čehu valodas leksikā atspoguļojas vācu un latīņu valodas ietekme, savukārt slovāku valodas leksikā atspoguļojas ungāru un čehu valodas ietekme.

## Čehoslovāku valoda
Jēdziens "čehoslovāku valoda" tika lietots Čehoslovākijas nacionālās un kultūras atdzimšanas laikā. 1836. gadā viens no slovāku nacionālās atbrīvošanās kustības aktīvistiem Ļudovīts Štūrs vēstulē slavenajam čehu vēsturniekam Františekam Palackim izklāstīja savas domas par vienotas čehoslovāku valodas izveidi. Izsakot nožēlu par to, ka čehu valoda, kurā runā Augšungārijas protestantu iedzīvotāji, kļūst pilnīgi nesaprotama vienkāršajiem slovākiem, Štūrs ierosināja, ka vienotu valodu varētu izveidot, pamatojoties uz to, ka čehi brīvprātīgi pārņemtu dažas specifiski slovāku valodas formas, bet slovāki — dažus vārdus, kas kļuvuši raksturīgi tikai čehu valodai. Tomēr 20. gadsimta pirmajā pusē čehoslovāku valodas koncepcija tā sauktā čehoslovakisma ietvaros krasi mainījās. Radikālie šīs koncepcijas pārstāvji, popularizējot čehu valodu (par kādu tā līdz tam laikam bija kļuvusi) kā vienīgo literāro normu, slovāku valodas statusu pazemināja līdz viena no čehu valodas dialektiem līmenim, līdzīgi kā morāviešu valoda. Čehoslovākisma koncepcija, kurā čehi, slovāki un morāvieši tika pasludināti par vienu tautu ar vienu valodu, daļēji tika radīta, lai ārpasaulē (īpaši Vācija) attaisnotu Čehoslovākijas kā nacionālas valsts pastāvēšanu.

Pirmās republikas laikā (1920—1938) par oficiālo valodu kļuva čehoslovāku valoda, lai gan vienota valoda nekad nepastāvēja. Praksē starptautiskajos dokumentos lietoja tieši čehu valodu. Savukārt valsts iekšpolitikā 1920. gada konstitūcija un uz tās pamata pieņemtie tiesību akti atļāva oficiāli lietot citas valodas, ja tajās runā vismaz 20 % attiecīgo reģionu iedzīvotāju.

1920. gada konstitūciju oficiāli aizstāja 1948. gada 9. maija konstitūcija, no kuras (tāpat kā no turpmākajām Čehoslovākijas konstitūcijām) tika izslēgts oficiālās vai valsts valodas jēdziens.

## Atsauces

## Ārējās saites
Le Daim

***Le Daim*** ir 2019. gada Francijas melnā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Kantēns Dipjē. Filmā galvenās lomas atveido Žans Dižardēns un Adele Enela.

Filma stāsta par Žoržu (Dižardēns), kurš kļūst apsēsts pēc tam, kad iegādājas dārgu brieža ādas jaku.

Filmas *Le Daim* pirmizrāde notika  Kannu kinofestivāla *[[Directors' Fortnight]]* sadaļā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* tai ir 88% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kantēns Dipjē

**Kantēns Dipjē** (; dzimis ) ir franču kinorežisors, mūzikas producents, dīdžejs, komponists un dziesmu autors. Uz skatuves pazīstams ar pseidonīmu ***Mr. Oizo***.

Savas karjeras sākumā ASV režisējis filmas *[[Rubber]]* (2010), *[[Wrong]]* (2012), *[[Wrong Cops]]* (2013) un *[[Reality (2014. gada filma)|Reality]]* (2014). Savukārt filmas *[[Au poste !]]* (2018), *[[Le Daim]]* (2019), *[[Mandibules]]* (2020), "Neticami, bet patiesi" (2022), *[[Fumer fait tousser]]* (2022), *[[Yannick]]* (2023) un "Daaaaaalī!" (*Daaaaaalí!*, 2023) ir producētas Francijā. Viņa filma "Otrais cēliens" atklāja 2024. gada Kannu kinofestivālu.

Dipjē filmas pēc būtības ir ļoti sirreālistiskas, un viņš ir salīdzināts ar tādiem filmu veidotājiem kā Čārliju Kaufmanu un Luisu Bunjuelu, kurus Dipjē minējis kā iedvesmas avotus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Indrāni (filma)

**"Indrāni"** ir 1991. gadā Latvijā uzņemta spēlfilma. Filmas režisors ir Gunārs Cilinskis un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Rūdolfa Blaumaņa lugas "Indrāni" motīviem.

## Sižets

“Indrānu” vecākās paaudzes saimnieki vairs nespēj tikt galā ar saimniecības smagajiem un nebeidzamajiem darbiem un noraksta to vecākajam dēlam Edvartam.  Edvartam un viņa sievai Ievai pārņemot saimniecību, pretrunas abu paaudžu starpā pieņemas spēkā.

## Lomās
* Velta Līne — Indrānu māte, 
* Kārlis Sebris — Indrānu tēvs, 
* Juris Kaminskis — Edvarts, 
* Dace Eversa — Ieva, 
* Alfrēds Jaunušans — Kaukēns, 
* Sandra Liepiņa — Zelmiņa, 
* Lolita Cauka — Līze, 
* Pēteris Tidriķis — Noliņš, 
* Ingmārs Kibermanis — Edžiņš, 
* Inese Ramute — Guste, 
* Ramons Kepe — Irbe.

## Interesanti fakti
* Spēlfilma uzņemta Latvijas Brīvdabas muzejā.
* Pēdējā Gunāra Cilinska uzņemtā filma.

## Ārējās saites

* Nacionālā kino centra portāls "Latvijas filmas"
Transnacionāla korporācija

[thumb|Valstis, kurās ir ''[McDonald's* restorāni, ar norādītu pirmā restorāna atvēršanas gadu]]
*'Transnacionāla korporācija''' ( jeb MNC) ir uzņēmums, kas resursu iegādi, ražošanu un produkcijas realizāciju veic vairākās valstīs.

Transnacionālās korporācijas nodrošina aptuveni 50 % no pasaules rūpnieciskās ražošanas, veido vairāk nekā 70 % no pasaules tirdzniecības, un 40 % no šīs tirdzniecības notiek starp tām. Tām ir ļoti lieli budžeti, kas ir lielāki nekā dažu valstu budžeti. No 100 lielākajām pasaules ekonomikām 52 ir transnacionālās korporācijas, pārējās ir valstis. Tām ir liela ietekme reģionos, jo tām ir plaši finanšu līdzekļi, sabiedriskās attiecības, politiskie lobiji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hameleonu rotaļas

**"Hameleonu rotaļas"** (, *B&B*) ir amerikāņu ziepju operas televīzijas seriāls, kas tiek pārraidīts kanālā CBS kopš 1987. gada 23. marta. Seriālam ir 39 sezonas, vairāk nekā 9700 sērijas (2026. gada janvārī). Seriālu izveidoja Viljams Džozefs Bells ar sievu Lī Filipu Bellu. Seriāla sižets risinās Losandželosas apģērba modes industrijā, tajā atspoguļotas Foresteru, Loganu un Spenseru ģimeņu savstarpējās attiecības un Foresteru modes nama *Forrester Creations* darbība.

Kopš 2011. gada 7. septembra seriāls veidots augstas izšķirtspējas (HD) formātā. Seriāla 9000. sērija tika pārraidīta 2023. gada 18. aprīlī. CBS 2025. gada aprīlī paziņoja, ka seriāls turpināsies vismaz līdz savai 41. sezonai 2027.—2028. gada televīzijas sezonā.

"Hameleonu rotaļas" no citām amerikāņu ziepju operām izceļas arī ar milzīgo ārzemju auditoriju, un kopš pirmizrādes tā reiz ir bijusi starptautiski skatītākā ziepju opera ar vairāk nekā 26 miljoniem skatītāju katru nedēļu. Seriāls ārpus ASV ir populārs Itālijā, frankofonajās valstīs, Austrālijā un Vācijā.

Latvijā seriālu no 1995. gada 4. janvāra līdz 2010. gada 20. jūlijam pārraidīja Latvijas Televīzija. Seriāla sērijas latviešu valodā dublējuši aktieri Harijs Spanovskis un Maija Ķirse. LTV seriālu pārraidīja no 170. līdz 5359. sērijai. LTV un CBS 2006. gadā pieņēma lēmumu neizrādīt 1435 sērijas jeb piecas sezonas.

## Nosaukums
Seriāla nosaukums angļu valodā ir *The Bold and the Beautiful*, nosaukuma burtiskais tulkojums latviešu valodā varētu būt "Pārdrošie un skaistie" vai "Drosmīgie un skaistie". Latvijas Televīzijas kinoraidījumu redakcijas darbinieki ilgi domāja skanīgāku seriāla latviskoto nosaukumu, līdz ilggadējais LTV režisors Žanis Ate ieteica nosaukumu "Hameleonu rotaļas". Seriāla nosaukums latviešu valodā pirmoreizi laikrakstu TV programmu anotācijās minēts 1994. gada 30. decembrī. Pateicoties seriāla sižetam un popularitātei, frāzi "Hameleonu rotaļas" latviešu valodā sāka lietot kā apzīmējumu nebeidzamām intrigām, kaislībām un skandāliem, kā arī ar tiem saistītām problēmām.

## Pašreizējie galveno lomu atveidotāji

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vēja iela

**Vēja iela** var būt:

* Vēja iela — iela Rīgā;
* Vēja iela — iela Bauskā;
* Vēja iela — iela Limbažos;
* Vēja iela — iela Ādažos;
* Vēja iela — iela Aizkraukles novada Skrīveros;
* Vēja iela — iela Madonas novada Ērgļos;
* Vēja iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Vēja iela — iela Saldus pagasta Druvā;
* Vēja iela — iela Ropažu pagasta Podkājās;
* Vēja iela — iela Nautrēnu pagasta Rogovkā.

## Skatīt arī
* Vēju iela
Vēju iela

**Vēju iela** var būt:

**Latvijas pilsētās:**
* Vēju iela — iela Daugavpilī;
* Vēju iela — iela Jūrmalā;
* Vēju iela — iela Liepājā;
* Vēju iela — iela Jēkabpilī;
* Vēju iela — iela Ogrē;
* Vēju iela — iela Baldonē;
* Vēju iela — iela Iecavā;
* Vēju iela — iela Kuldīgā;
* Vēju iela — iela Rūjienā;
* Vēju iela — iela Saldū;
* Vēju iela — iela Saulkrastos;
* Vēju iela — iela Siguldā;
* Vēju iela — iela Smiltenē;
* Vēju iela — iela Talsos;
* Vēju iela — iela Tukumā.

**Latvijas ciemos:**
* Vēju iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
* Vēju iela — iela Babītes pagasta Dzilnuciemā;
* Vēju iela — iela Nīkrāces pagasta Dzeldā;
* Vēju iela — iela Mērsraga pagasta Mērsragā;
* Vēju iela — iela Olaines pagasta Stūnīšos;
* Vēju iela — iela Stopiņu pagasta Sauriešos;
* Vēju iela — iela Skultes pagasta Ziemeļblāzmā;
* Vēju iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā.

## Skatīt arī
* Vēja iela
Svētā savienība (Lielais turku karš)

thumb|Svētās līgas karte
**Svētā savienība** bija pāvesta Inocenta XI 1684. gadā dibināta alianse. To veidoja Svētā Romas impērija, Venēcijas Republika un Polijas-Lietuvas kopvalsts. Vēlāk, 1686. gadā, tai pievienojās arī Krievijas cariste. Alianse pretojās Osmaņu impērijai Lielajā turku karā un beidza pastāvēt pēc 1699. gada Karlovices miera noslēgšanas.

Savienības izveidošana ir atzīta par pagrieziena punktu Osmaņu vēsturē. Vairākkārt piespiežot impēriju padoties, tā mainīja spēku līdzsvaru, kā rezultātā samazinājās osmaņu klātbūtne Eiropā.

## Ārējās saites
Т

thumbnail|235px|Lielais un mazais kirilicas burts Т
**Т** (**т**) ir kirilicas burts. Šis burts visbiežāk reprezentē nebalsīgu alveolāru eksplozīvu slēdzeni /t/. Vārdu beigās nereti burts tiek izrunāts kā balsīgs alveolārs eksplozīvs slēdzenis /d/, bet pirms palatāla patskaņa — /tʲ/ (līdzīgi kā izrunā burtu Ķ). Т vēsturiski ir radies no grieķu alfabēta burta Taus (Τ).

Т burta unikods ir U+0422, bet mazā burta т unikods ir U+0442.

## Ārējās saites
Šmorla trūce

**Šmorla trūce** ir starpskriemeļu diska pulposusa kodola izvirzījumi caur mugurkaula ķermeņa gala plāksni, kas nonāk blakus esošajā skriemelī.

## Pazīmes un simptomi
Tie ir diska materiāla izvirzījumi mugurkaula ķermeņa virsmā, kas var saskarties ar skriemeļa smadzenēm un izraisīt iekaisumu. Šie izvirzījumi ir saistīti arī ar mugurkaula kaula nekrozi, un tiek pētīts jautājums, vai šie izvirzījumi un iekaisums izraisa nekrozi, vai arī skrimšļi migrē uz vietām, kas nekrotiskas kļuvušas citu apstākļu dēļ.

Tās var būt vai nebūt simptomātiskas, un to saistība ar muguras sāpēm ir pretrunīga. Viljamss un kolēģi norāda, ka šī saistība var būt saistīta ar jostas disku slimību, jo abas šīs slimības parasti rodas vienlaikus.

## Cēloņi
Šmorla trūce ir diezgan bieži sastopami, jo īpaši novecojošiem mugurkauliem, bet tie ir sastopami arī jaunākiem mugurkauliem. Šmorla trūce bieži vien nerada nekādus simptomus, bet var vienkārši liecināt par mugurkaula "nolietojumu" laika gaitā; tie var arī liecināt par to, ka savulaik kaulu izturība ir bijusi nedaudz samazināta, iespējams, D vitamīna trūkuma dēļ, lai gan tas vēl nav apstiprināts ar pētījumiem, vai arī ja smagumu celšana ir veikta jaunībā, pirms mugurkaulāju ķermeņi ir pilnībā pārkaulojušies, piemēram, jauniem lauksaimniecības darbiniekiem. Šmorla trūces iedzimtība ir ļoti izteikta (> 70 %). Lai gan Šmorla trūces bieži vien nav komplicētas, tie biežāk parādās arī mugurkaula deformācijas gadījumos, jo īpaši Šeuermana slimības gadījumā. Šie defekti rodas, ja skriemelis zaudē normālu funkciju un ir nekustīgs/hipomobils/subluksēts. Šajā laikā spēki, ko parasti sadala nukleus pulposus (nesaspiežamais želatīnainais starpskriemeļu diska centrs), koncentrējas noteiktā apgabalā, izraisot galējo plākšņu ieliektas deformācijas.

## Diagnoze
thumb|Divu Šmorla trūču datortomogrāfija sagitālā plaknē. Mazajai Šmorla trūcei L3 skriemeļa ķermeņa apakšējā gala plāksnē (bultiņa) ir tipiskas iezīmes — tas ir ar platu pamatni gala plāksnē, labi izteiktām kontūrām un plānu marginālo sklerozi. Liela un mazāk tipiska Šmorla trūce (bultas gals) ir novērots L4 skriemeļa augšējā gala plāksnē.
Šmorla trūces var noteikt ar rentgena stariem, lai gan tos labāk var attēlot ar datortomogrāfiju vai magnētisko rezonansi. Tie tiek uzskatīti par vertikālām diska trūcēm cauri skriemeļa ķermeņa skrimšļa gala plāksnēm. Šmorla trūces dažkārt var redzēt rentgenoloģiski, tomēr biežāk tos redz MRI, pat ja tie nav redzami vienkāršos rentgena attēlos. Tie var būt vai nebūt simptomātiski, un to etioloģiskā nozīme muguras sāpju gadījumā ir pretrunīga. Pētījumā, kas publicēts žurnālā Spine, ko veica Hamanishi u. c., Šmorla trūces magnētiskajā rezonansē tika novēroti 19 % no 400 pacientiem ar muguras sāpēm un tikai 9 % asimptomātiskas kontroles grupas pacientu. Autori secināja, ka Šmorla trūces ir "vertikālas diska trūces" apgabali, kas veidojas vājā gala plāksnītes vietā.

## Eponīms
Šmorla trūces ir nosauktas vācu patologa Kristiana Georga Šmorla (1861—1932) vārdā.

## Atsauces

## Tālāka lasīšana

* 
* 
* 
* 
* 
*
Ѕ

thumbnail|upright=1.2|Lielais un mazais kirilicas burts Ѕ
**Ѕ** (**ѕ**) ir kirilicas burts. Vispārīgi šis burts apzīmē balsīgu alveolāru afrikatu /dz/ (latviešu valodā atbilst DZ burtam). 

## Ārējās saites
С

thumbnail|235px|Lielais un mazais kirilicas burts С
**С** (**с**) ir kirilicas burts, sastopams visos alfabētos, kas balstīti uz kirilicu. Visbiežāk šis burts attēlo nebalsīgu alveolāru berzeni /s/ (latviešu valodā atbilst burtam S). Šo burtu var izrunāt arī kā palatizēto /sʲ/, ja rakstībā pēc tā seko mīkstinājuma zīme ь vai kāds mīkstais patskanis. 

## Ārējās saites
Џ

thumbnail|235px|Lielais un mazais kirilicas burts Џ
**Џ** (**џ**) ir paplašinātas kirilicas burts, ir iekļauts serbu, maķedoniešu un abhāzu valodu alfabētos. Atvasināts no rumāņu kirilicas, kur to lietoja kopš 15. gadsimta. 

Šo burtu mēģināja ieviest ukraiņu rakstībā, taču burts neiesakņojās.  

## Ārējās saites
Līvānu novada ģerbonis

**Līvānu novada ģerbonis** ir viens no Līvānu novada oficiālajiem simboliem.

## Heraldiskais apraksts
Zila lauka apakšdaļā šaurais sudraba sijpālis, augšā tāds pats vanags izplestiem spārniem, sudraba pavedienapmale.

Par pamatu ir ņemts Līvānu pilsētas ģerbonis. Sudraba pālis zilā laukā simbolizē Līvānu pilsētas atrašanos pie divām upēm, savukārt vanags ar izplestiem spārniem ir augsta lidojuma simbols.

## Atsauces
Ludzas novada ģerbonis

**Ludzas novada ģerbonis** ir viens no Ludzas novada oficiālajiem simboliem. Tā autors ir Aivars Buļs.

## Heraldiskais apraksts
Skaldīts ar viļņotu griezumu: zils ar sudrabu; 1.-zilā laukā augšupvērsts sudraba zobens ar zelta rokturi, 2.-sudraba laukā melna augšupvērsta atslēga.

Zilā krāsa simbolizē diženumu un Ludzas novada ezerus. Sudrabs simbolizē iedzīvotāju atklātību un dabas tīrību. Viļņotais griezums ar 9 izgriezumiem simbolizē Ludzas novada 9 pagastus. Zobens simbolizē vēsturiskās cīņas Ludzas novadā, kā arī to, ka Ludzas novads ir Latvijas un Eiropas Savienības robežnovads. Savukārt, atslēga simbolizē Ludzas novada stratēģiski ģeogrāfisko atrašanās vietu, jo Ludzas novadu šķērso vairāki austrumu-rietumu tranzītceļi. Tāpat, atslēga simbolizē Latvijas pilsētu pirmsākumus, jo Ludza ir vecākā Latvijas pilsēta.

## Atsauces
Ш

thumbnail|235px|Lielais un mazais kirilicas burts Ш
**Ш** (**ш**) ir kirilicas burts. Tas ir sastopams daudzos slāvu valodu alfabētos, kur izmanto kirilicu. Šis burts visbiežāk reprezentē nebalsīgu alveopalatālu berzeni /ʃ/ (latviešu valodā tā izrunā burtu š) vai nebalsīgu retrofleksu berzeni /ʂ/. Transkripcijā uz latīņu alfabētu ш tiek attēlots vai nu kā *sh* vai kā *š*.

Ш burta unikods ir U+0428, bet mazā burta ш unikods ir U+0448.

## Izmantošana
Burts ш ir sastopams visos slāvu alfabētos, kur izmanto kirilicu.

## Ārējās saites
Islāma valsts — Horasānas province

**Islāma valsts — Horasānas province** (), zināma arī kā **ISIS—K**, ir džihādistu grupējuma Islāma valsts reģionālais atzars, kas darbojas galvenokārt Afganistānā un Pakistānā. ISIS-K cenšas destabilizēt valstis un gāzt pašreizējās valdības vēsturiskajā Horasānas reģionā ar mērķi izveidot kalifātu visā Dienvidcentrālāzijā, ko pārvaldītu saskaņā ar stingru islāma fundamentālistu šariata likumu interpretāciju, kuru viņi plāno izplatīt ārpus reģiona. Grupa tika izveidota 2015. gadā, vervējot afgāņus, pakistāniešus un pārbēdzējus no *[[Taliban]]*, *[[Al-Qaida]]* un "Uzbekistānas Islāma kustības".

ISIS-K ir atbildīga par daudziem uzbrukumiem civiliedzīvotājiem Afganistānā un Pakistānā, galvenokārt pret šiītiem, hazarejiem, politiķiem un valdības darbiniekiem.

Lai gan lielākā daļa ISIS—K uzbrukumu notiek Afganistānas austrumos un Pakistānas Haibaras Pahtūnhvas provincē, kopš 2022. gada aprīļa ISIS-K ir paplašinājusies, lai veiktu ārējās operācijas ārpus tās tradicionālās darbības zonas. Attiecīgi 2022. gada aprīlī un maijā ISIS-K palaida raķetes no Afganistānas teritorijas uz Afganistānas ziemeļu kaimiņvalstīm Uzbekistānu un Tadžikistānu. 2024. gada janvārī divi ISIS—K uzbrucēji veica divus pašnāvnieku sprādzienus Kermanā, Irānā, Kāsema Soleimānī piemiņas pasākumā, nogalinot 94 cilvēkus. 2024. gada martā ISIS—K kaujinieki veicot teroraktu Krasnogorskā, Krievijā, nogalinot 144 cilvēkus.

## Skatīt arī
* Islāma valsts

## Atsauces
Šaverma

220px|thumb|right|Šavārma pitā
220px|thumb|right|Šavārma lavašā
**Šaverma**, arī **šāvarma** () ir Tuvo Austrumu ēdiens, kas radies Levantes arābu apgabalos Osmaņu impērijas laikos. Stipri līdzīgs turku grozītajam kebabam (*döner kebab*) un grieķu girosam. Tas ir uz vertikāla iesma pagatavota jēra, arī vistas, tītara, liellopa vai teļa gaļa, kas, sasniedzot gatavību, tiek nogriezti plānās šķēlēs, samaisīta ar dažādiem dārzeņiem un garšvielām, pēc tam ietīta pitā vai lavašā.

Šaverma ir populārs ielas ēdiens Tuvajos Austrumos. Mūsdienās tas izplatījies daudzās Eiropas valstīs. Atkarībā no vēsturiskā konteksta tiek saukts dažādi dažādās valstīs, Latvijas apstākļos tā nosaukums parasti ir **kebabs**.

## Ārējās saites
Aleksandra Angela

**Aleksandra Nikoleta Angela** (; dzimusi ) ir rumāņu brīvā stila cīkstone, 2023. gada Eiropas čempione svara kategorijā 72 kg, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece.

## Biogrāfija
2018. gada Eiropas čempionātā, kas notika Krievijas pilsētā Kaspijskā, Aleksandra Angela izcīnīja vienu no bronzas medaļām svara kategorijā 72 kg. 2019. gada Eiropas čempionātā, kas notika Bukarestē, Rumānijā, viņa zaudēja cīņā par bronzas medaļu svara kategorijā 72 kg. Tajā pašā gadā viņa startēja arī 2019. gada pasaules cīņas čempionātā svarā līdz 72 kg, kur zaudēja pirmo maču pret šī turnīra uzvarētāju Nataļju Vorobjevu. Gandarījuma cīņā viņu no sacensībām izslēdza japāniete Masako Furuiči.

2022. gada februārī Angela izcīnīja vienu no bronzas medaļām Jasara Dogu turnīrā, kas notika Stambulā, Turcijā. 2022. gada aprīlī viņa zaudēja cīņā par bronzas medaļu svara kategorijā 72 kg Eiropas čempionātā, kas notika Budapeštā, Ungārijā. Dažus mēnešus vēlāk viņa izcīnīja bronzas medaļu savā svarā *Matteo Pellicone Ranking Series 2022*, kas notika Romā, Itālijā. Angela izcīnīja vienu no bronzas medaļām svara kategorijā 72 kg 2022. gada pasaules čempionātā, kas notika Belgradā, Serbijā.

2023. gada Eiropas čempionātā, kas notika Zagrebā, Horvātijā, Angela izcīnīja zelta medaļu svara kategorijā 72 kg. Finālā viņa uzvarēja turku sportisti Busi Tosunu. Šajā gadā Angela piedalījās arī pasaules čempionātā, kas notika Belgradā, Serbijā. Šoreiz viņa startēja svara kategorijā 68 kg un zaudēja pirmajā cīņā.

2024. gada Eiropas čempionātā, kas notika Rumānijas galvaspilsētā Bukarestē, svarā kategorijas 72 kg turnīrā Angela izcīnīja sudraba medaļu. Fināla cīņā viņa zaudēja turku cīkstonei Nesrinai Bašai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Balteņu pilskalns

**Balteņu pilskalns** atrodas Latgalē, Rēzeknes novada Čornajas pagasta Pirmo Baltiņu ciemā. Reģiona nozīmes kultūras piemineklis.

Tas ir noarts, savrups, apmēram 30 metrus augsts paugurs. Kalna nogāzēs konstatēts kultūrslānis. Pilskalnu aprakstījis Ernests Brastiņš. Datējums — dzelzs laikmets. Par pilskalnu pierakstītas teikas.

## Ārējās saites

* Balteņu pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Landafas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q747856"
}

**Landafas katedrāle** (, ), arī **Sv. Pētera un Pāvila aar Sv. Dfrigu, Teilo un Eidogvi katedrāles baznīca** () ir Velsas baznīcas (anglikāņu) katedrāle, kas atrodas Velsas galvaspilsētā Kārdifā. Senatnē dibinātās Landafas diecēzes galvenā baznīca.

Pašreizējā ēka celta 12. gadsimtā senākas baznīcas vietā. Baznīca postīta 1400. gadā Ovaina Glindura sacelšanās laikā, Anglijas pilsoņu karā 16. gadsimtā un 1703. gada vētrā. Šo postījumu rezultātā bija doma katedrāli pamest, tomēr 1734. gadā sākās rekonstrukcijas darbi pēc Džona Vūda, vecākā (*John Wood, the Elder*, 1704–1754) projekta. Baznīca cieta arī vācu uzlidojumos Otrā pasaules kara laikā 1941. gada janvārī. 


West_front_of_Llandaff_Cathedral_(HDR)_(8100689107).jpg
Llandaff_Cathedral_Nave_Interior.jpg


## Ārējās saites
*
Ēriks Žagars

**Ēriks Žagars** (dzimis , miris ) bija latviešu vēsturnieks, pedagogs, vēstures popularizators. Divkārtējs Latvijas PSR Valsts prēmijas laureāts, Latvijas PSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks. Viens Latvijas PSR vēsturniekiem, kurš specializējās Latvijas 20. gadsimta vēsturē iekārtai atbilstošā garā. Latvijas ZA Vēstures institūta līdzstrādnieks, Latvijas Valsts Universitātes docents.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1967), par darbu "Latviešu tautas cīņa Lielajā Tēvijas karā" (1966)
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1982), par darbu "Rīga sociālisma laikmetā" (1980)
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1987)

## Atsauces
MRC-100

***MRC-100*** ir Ungārijas tehnoloģiju pavadonis. To izgatavoja un apkalpo Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitātes studenti un pasniedzēji. Pavadonis orbītā tika nogādāts 2023. gada 12. jūnijā, un brīvā lidojumā palaists 22. jūnijā.

Pavadoņa nosaukums ir veltīts Tehnoloģiju universitātes radioklubam (*Műegyetemi Rádió Club*, *MRC*), kas 2024. gadā svinēja simt gadu jubileju un ir vecākais Ungārijā. Viens no pavadoņa uzdevumiem ir mērīt elektrosmogu, lai izveidotu globālo elektromagnētiskā piesārņojuma karti,

## Uzbūve un derīgās kravas
*MRC-100*, tika veidots pikopavadoņa *[[PocketQube]]* *3p* formā (5 × 5 × 15 cm) ar masu aptuveni 250 grami. Galvenā Derīgā krava ir spektra analizators cilvēku izraisīta elektromagnētiskā piesārņojuma (elektrosmoga) mērīšanai no kosmosa. *MRC-100* turpina *[[SMOG-P]]*, *[[SMOG-1]]* un *[[ATL-1]]* iesāktos elektrosmoga mērījumus, bet spēj nosegt ne tikai televīzijas apraides frekvenču joslas, bet plašāku monitorējamā spektra diapazonu 30 — 2600 MHz (*[[Radioamatierisms|HAM]]*, *[[ISM josla|ISM]]* un *[[WiFi]]* joslu).

Pavadonim ir arī citas kravas:
* *GYŐR*, Sēčeņijas Ištvāna Ģēras Universitātes mikrokontrolieru moduļu pārbaude kosmiskajā vidē;
* *DEBRECEN*, Debrecenas Universitātes izstrādāts eksperimentās dozimetrs, kas balstīts uz zibatmiņu; tas izmanto jonizējošā starojuma radīto datu integritātes pārkāpumus;
* *SZEGED*, Segedas Universitātes divi eksperimenti — vienā no tiem tiek salīdzināti dažādi temperatūras sensori kosmosa vidē, bet otru moduli ir izstrādājuši studenti, un tajā ietverts mazāku eksperimentu kopums;
* 5 MP kamera;
* Automātiskā identifikācijas sistēma kuģu atrašanās vietas noteikšanai;
* *TID* (*Total Ionizing Dose meter*), mazākais tirgū pieejamais dozimetrs *RadNano*.

Telemetrija tiek raidīta S joslā 2267,5 MHz frekvencē.
Datus saņem ar pasaules radioamatieru staciju palīdzību.

Starta konfigurācijā *MRC-100* bija ievietots *PocketQube* pavadoņu izmešanas iekārtā *Unicorn-2* (misija *Alba Cluster 7*), kas savukārt bija izvietots uz *[[ION Satellite Carrier]]* platformas *ION SCV-011 Savvy Simon* (misija *Above the Sky*). *Alba Cluster 7* atvienošana no *ION* nebija paredzēta.

## Lidojuma gaita
*MRC-100* tika palaists  21:35 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Full Thrust]]* (misija *Transporter-8*) no no Vandenberga Gaisa spēku bāzes starta laukuma *SLC-4E*. Kopā ar *MRC-100* tika palaisti 72 pavadoņi.
22:55 *UTC* no raķetes augšējās pakāpes atdalījās *ION SCV-011 Savvy Simon*.

22. jūnijā 12:10 *UTC* no *Alba Cluster 7* brīvā lidojumā tika palaists *MRC-100*, kā arī *[[ROM-2]]* un *[[URESAT]]* pikopavadoņi.
26. jūnijā tika saņemta pirmā fotogrāfija no *MRC-100*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* MRC-100 Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte
* BME University to launch satellite to monitor electro-smog pollution with Alba Orbital in Q2 2023 Alba Orbital
* MRC-100 (SMOG-2?) nanosats.eu
* MRC-100 Gunter Dirk Krebs
* MRC-100 Orbītas dati, N2YO.com
Briseles kāposti

**Briseles kāposti** jeb **rožkāposti** (*Brassica oleracea var. gemmifera*) ir kāpostu sugas varietāte, kas tiek audzēta ēdamo pumpuru dēļ, kuru izmērs ir no 1,5 līdz 4 centimetriem. Dārzeņa nosaukums radies no tā, ka šos kāpostus ap 12. gadsimtu selekcionēja un sāka audzēt Briseles apkaimē, mūsdienu Beļģijā. 2023. gadā lielākās Briseles kāpostu eksportētājvalstis bija Meksika, Nīderlande, ASV un Beļģija.

Morfoloģiski augs veido spēcīgu, līdz 60–100 cm augstu stublāju, uz kura lapu žāklēs pakāpeniski attīstās daudzi kompakti pumpuri, kas pēc uzbūves atgādina miniatūras kāpostgalviņas. Briseles kāposti ir divgadīgs augs, taču lauksaimniecībā tos parasti audzē kā viengadīgu kultūru. Briseles kāposti ir aukstumizturīgi un optimāli aug mērenā klimatā; zemā temperatūra veicina pumpuru veidošanos un uzlabo garšas īpašības, samazinot rūgtumu. Ķīmiskais sastāvs raksturojas ar augstu C vitamīna, K vitamīna, folijskābes, kā arī minerālvielu, īpaši kālija un dzelzs, saturu. Augā ir sastopami arī glikozinolāti, bioloģiski aktīvi savienojumi, kuriem tiek piedēvēta potenciāla nozīme cilvēka veselībai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Madonas novada ģerbonis

**Madonas novada ģerbonis** ir viens no Madonas novada oficiālajiem simboliem. Tā autori ir Ilze Lībiete un Juris Ivanovs.

## Heraldiskais apraksts
Šķelts no kreisās ar sudraba pavedienspāri: sarkans un zaļš; augšā zelta gaiļa galva, lejā – trīs sudraba sniegpārslas kreisās spāres virzienā.

Gailis ģerbonī aizgūts no Madonas pilsētas ģerboņa. Sarkanā krāsa simbolizē Madonas novada piederību Vidzemei, sudraba — Madonas novada pauguraino apvidu un Latvijas augstākos paugurus, kas atrodas Madonas novada teritorijā (Gaiziņš un Sirdskalns), savukārt zaļā krāsa simbolizē Madonas novada mežainumu (aptuveni 50% teritorijas klāj meži), dabas bagātības un ekotūrismu. Sniegpārslas simbolizē Madonas ziemas galvaspilsētas statusu Latvijā, kā arī Madonas novada ziemas sporta veidu tradīcijas. Sniegpārslu skaits savukārt simbolizē trīs novadus — Cesvaines, Ērgļu un Lubānas, kas pēc Administratīvi teritoriālās reformas iekļautas jaunajā Madonas novadā.

## Atsauces
Mstislavs Černovs

**Mstislavs Černovs** ( dzimis 1985. gadā Harkivā) ir Ukrainas kara korespondents, videogrāfs, fotogrāfs, fotožurnālists un rakstnieks, Pulicera balvas un Amerikas Kinoakadēmijas balvas ieguvējs. Pazīstams ar notikumu attēlojumu par Ukrainas 2014. gada Pašcieņas revolūciju, karu Donbasā, ''Malaysia Airlines'' reisa MH17 notriekšanu, Sīrijas pilsoņu karu, Mosulas kauju Irākā un 2022. gada Krievijas iebrukumu Ukrainā, tostarp Mariupoles aizstāvēšanu.

Par Mariupoles aizstāvēšanas atspoguļojumu viņš saņēma Pulicera balvu par kalpošanu sabiedrībai, raidorganizācijas *[[Deutsche Welle]]* Vārda brīvības balvu, ASV fonda *Knight International* Žurnālistikas balvu, Francijas *Bayeux Calvados-Normandy* kara korespondentu balvu, ASV *Elijah Parish Lovejoy* balvu, *Free Media* balvu Austrumeiropas žurnālistiem, Kanādas *CJFE International Press Freedom* balvu, Lielbritānijas Karaliskās televīzijas biedrības televīzijas žurnālistikas balvu un Ukrainas Tarasa Ševčenko nacionālo balvu. Video materiāli no Mariupoles kļuva par pamatu dokumentālai filmai "20 dienas Mariupolē", kas tika iekļauta Sandensas filmu festivāla konkursa programmā 2023. gadā. Filma ieguva skatītāju balvu kategorijā *World Cinema Documentary*. Pēc tam filma ieguva BAFTA balvu kā labākā dokumentālā filma un arī Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā dokumentālā filma. Pats Černovs ieguva Amerikas režisoru ģildes balvu. 2023. gadā viņš saņēma Pulicera balvu par par kalpošanu sabiedrībai kopā ar Jevgeņiju Maloletku, Vasilisu Stepaņenko un Loriju Hinnantu. Černovs ir gan ieguvis, gan bijis Livingstonas balvas, Rorija Peka balvas, organizācijas "Reportieri bez robežām" preses brīvības balvas un dažādu Karaliskās televīzijas biedrības balvu finālists.

Černovs ir aģentūras *[[Associated Press]]* žurnālists un Ukrainas Profesionālo fotogrāfu asociācijas (UAPP) prezidents. Kopš 2022. gada jūlija viņš ir "Ukrainas PEN" biedrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
* 
*
Olaines novada ģerbonis

**Olaines novada ģerbonis** ir viens no Olaines novada oficiālajiem simboliem. Tā autori ir Ilze Lībiete un Juris Ivanovs.

## Heraldiskais apraksts
Šķelts no kreisās ar sudrabu un zaļu: 1. – trīs sarkani pilieni (2/1), 2. – melns dzērveņu zars ar sudraba lapām un divām ogām dabiskās krāsās; šķelta zaļa ar sudrabu pavedienapmale.

Asins lāses simbolizē veselību un dzīvību, jo pilsētā atrodas farmaceitisko preparātu rūpnīca *[[Olainfarm]]*. Zaļajā daļā ir attēlota melna dzērveņu mētra sudraba lapām un sarkanām ogām, kas simbolizē Olaines novadā esošos kūdras purvus.

## Atsauces
Arginas sēkļa nacionālais parks

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q539518"
}

**Arginas sēkļa nacionālais parks** () ir 1976. gadā izveidots nacionālais parks Mauritānijas rietumos, Atlantijas okeāna piekrastē starp Nuadibu ziemeļos un Nuakšotu dienvidos. 1989. gadā nacionālais parks iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 

Nacionālais parks sastāv no smilšu kāpām, kas okeāna tuvumā pāriet sēkļos, daudzās saliņās un mitrājos. Nacionālais parks ir ļoti nozīmīga vieta migrējošiem, ziemojošiem un ligzdojošiem putniem. 

## Ārējās saites

*
Alans Volkers

**Alans Olavs Volkers** (, dzimis 1997. gada 24. augustā) ir Norvēģijas dīdžejs un mūzikas producents. Viņš ir izdevis ievērojamas dziesmas, piemēram, singlu “Faded” (2015), kas tika sertificēts ar platīna statusu 14 valstīs.

## Biogrāfija
2012. gadā Volkers, kurš klausījās itāļu dīdžeja Deivida Visla (pazīstams arī kā *DJ Ness*) dziesmu, sazinājās ar viņu, vaicājot, kā viņš producējis savu mūziku. Viņu iedvesmojuši EDM producenti *K-391* un *Ahrix*, kā arī filmu komponisti Hanss Cimmers un Stīvs Jablonskis. Viņš sāka producēt mūziku savā klēpjdatorā, izmantojot *FL Studio*. 2012. gada jūlijā, izmantojot savu fanu atsauksmes tiešsaistē, viņš sāka nodarboties ar mūzikas producēšanu un pēc tam dažus savus videoklipus ievietoja pakalpojumā *[[YouTube]]* un *[[SoundCloud]]*. Sākot kā guļamistabas producents, Volkers pirms ierakstu līguma parakstīšanas bija labāk pazīstams kā *DJ Walkzz*, 2014. gadā izdodot savu debijas singlu. Iepriekš Volkers 2014. gadā bija izdevis house mūziku "Dennis 2014".

Pēc tam, kad viņa debijas *house* dziesma bija dzīva, viņš izdeva "Fade" 2014. gada 17. augustā. Ievērību dziesma ieguva pēc atkārtotas izdošanas ar ierakstu izdevniecības *NoCopyrightSounds* starpniecību 2014. gada 19. novembrī; tika atzīmēts, ka tas visātrāk sasniedza 1 miljonu skatījumu vietnē *NoCopyrightSounds*. Volkers norādīja, ka ieraksta izveidi iedvesmojuši *K-391* un *Ahrix*, kuru dziesmas arī izvēlējās ierakstu kompānija.

Volkers turpināja savu mūzikas karjeru un 2015. gadā NCS izdeva "Spectre" un "Force", kas abi bija hiti. Viņš noslēdza līgumu ar kompāniju *MER Musikk* saskaņā ar *[[Sony Music Entertainment|Sony Music Sweden]]* un izdeva savu nākamo singlu "Faded", kas ir remasterēta "Fade" vokālā versija. Tas tika izdots 2015. gada 8. decembrī, un tajā piedalījās nekreditēta Naustdalas popdziedātāja Iselina Solheima. Singls ierindojās gada beigu topu pirmajā vietā Austrijā, Vācijā, Šveicē un Zviedrijā, *iTunes* topos 33 valstīs, kā arī iekļuva *[[Spotify]]* globālā top 10.

2018. gada 4. decembrī Volkers izdeva savu debijas albumu *Different World*. Albumā iekļauti tādi hiti kā "Faded" un "Alone", kā arī jaunākas dziesmas, piemēram, "Lonely", kas tapusi sadarbībā ar Stīvu Aoki.

2023. gadā Volkers ieņēma 11. vietu žurnāla *DJ Magazine* Top 100 dīdžeju sarakstā.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

* *Different World* (2018)
* *World of Walker* (2021)
* *Walkerverse* (2022)
* *Walkerworld (2023)*

### Singli

## Piezīmes un atsauces
Preiļu novada ģerbonis

**Preiļu novada ģerbonis** ir viens no Preiļu novada oficiālajiem simboliem. Tā autors ir Vladimirs Ladusāns.

## Heraldiskais apraksts
Zelta laukā melns krauklis, aiz tā kreisajā pusē zaļa četrlapu āboliņa lapa.

Zelta lauka krauklis ir saglabāts no Preiļu pilsētas ģerboņa, kas ir gudrības, drosmes un spēka simbols. Savukārt, četrlapu āboliņa lapa simbolizē sākotnējā Preiļu novada četrus pagastus.

## Atsauces
Ropažu novada ģerbonis

**Ropažu novada ģerbonis** ir viens no Ropažu novada oficiālajiem simboliem. Tā autors ir Edgars Sims.

## Heraldiskais apraksts
Sarkanā laukā četri sudraba pavedienpāļi savīti kopā pīnē.

Sarkanā krāsa attaino Ropažu novadu Vidzemes reģionam. Sudraba krāsa simbolizē pieredzi, gudrību, nosvērtību, mieru, skanīgumu, tīrību, cēlu, nesamākslotu eleganci un bagātību. Pine un tās vijumi simbolizē Ropažu novada administratīvo teritoriju (Garkalnes, Ropažu, Stopiņu pagasti un Vangažu pilsēta) vēsturiskos līkločus un nākotnes perspektīvas. Savukārt, vertikālā kompozīcija simbolizē izaugsmi un attīstību.

## Atsauces
Nauda (filma)

**"Nauda"** () ir 1983. gada Francijas un Šveices krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Robērs Bresons. "Nauda" bija Bresona pēdējā režisētā filma. Filmā galvenās lomas atveido Kristians Patejs, Vinsents Risteruki un Karolīna Langa. Filmu iedvesmoja Ļeva Tolstoja 1911. gada novele "Viltotais kupons".

Filma stāsta par viltotu 500 franku naudas zīmi, kas tiek nodota no cilvēka cilvēkam, līdz tā nonāk nevainīga cilvēka rokās, radot postošas sekas.

Filmas "Nauda" pirmizrāde notika . Par šo filmu Bresons saņēma labākā režisora balvu 1983. gada Kannu kinofestivālā. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 97% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ladušu pilskalns

**Ladušu pilskalns** atrodas Latgalē, Rēzeknes novada Čornajas pagastā, starp Ladušiem un Lociem, Rāznas nacionālā parka teritorijā. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Tas ir 12—14 metrus augsts paugurs, kas rietumu pusē ar apmēram 10 m platu pārrakumu nodalīts no apkārtnes, sāni nocietināti ar terasēm, uzbedumiem un grāvjiem. Plakums ir trijstūraini apaļš, lielākais izmērs apmēram 55 metri. Datējums — vēlais dzelzs laikmets. Pilskalnu aprakstījis Ernests Brastiņš. Par pilskalnu pierakstīta teika.

## Ārējās saites

* Ladušu pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Šingeti

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q312357"
}

**Šingeti** () ir ksars (sens, nocietināts tuksneša ciems) Mauritānijas ziemeļdaļā, Sahāras tuksnesī. 1996. gadā kopā ar vēl trim ksariem (Tīšītu, Vadānu un Valātu) tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 

Šingeti dibināts 777. gadā, bet no 11. gadsimta attīstījās kā berberu Sahāras tirdzniecības centrs. No 13. gadsimta Šingeti kļuva arī par reliģisko centru, jo tas bija pirmais punkts, kurā apstājās svētceļotāji uz Meku. Šeit nodibinājās islāma skolas, kurās mācīja retoriku, astronomiju, medicīnu un likumdošanu. Daudzus gadsimtus Mauritānija arābu pasaulē bija zināma kā "Šingeti zeme" (*Bilad Shinqit*). 

## Ārējās saites
Fēlikss fon Mengdens

thumb|Fēlikss fon Mengdens (1913).
**Barons Fēlikss fon Mengdens** (dzimis 1877. gadā, miris 1918. gada 27. decembrī) bija vācbaltiešu muižnieks no fon Mengdenu dzimtas, Ulbrokas muižas (*Stubbensee*) īpašnieks. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1877. gadā Adalberta (Adelberta) fon Mengdena (miris 1898. gada 18. decembrī) ģimenē.
1901. gadā īpašumā ieguva ''Stubbensee'' muižu, ko 1914. gadā, pēc fon Mengdena iesnieguma, oficiāli pārdēvē par Ulbrokas muižu.

1907. gadā tika apstiprināts par Rīgas-Valmieras apgabala miertiesnešu iecirkņa goda miestiesnesi uz turpmākajiem trīs gadiem.

1912. gada laikrakstā "Dzimtenes Vēstnesis" ziņots, ka Prūsijas karalis un Vācijas ķeizars Vilhelms II iecēlis F. fon Mengdenu par Prūsijas Sv. Jāņa (Joanītu) jeb Hospitāliešu ordeņa bruņinieku. Vienlaikus laikrakstā pausta neskaidrība par šī augstā nopelna iemesliem. Vēlākā laikraksta izdevumā skaidrots, ka šo ordeni nemedz piešķirt par nopelniem; tajā drīzāk uzņem tikai luterizētus vācu muižniekus, jo īpaši tos, kas atrodas tuvās attiecībās ar ķeizaru Vilhelmu.

Fēlikss fon Mengdens nomira 1918. gadā, viņa nāvi uzskaitot starp Pirmā pasaules kara Igaunijas karaspēka radītajiem zaudējumiem. Ulbrokas muižu F. fon Mengdens atstāja mantojumā savai ģimenei.

## Hobiji
Zināms, ka 1913. gadā F. fon Mengdens piedalījās Krievijas lielkņazienes Viktorijas Fjodorovnas (dzim. Edinburgas princese Viktorija Melita) otrajā sponsorētajā autosacensību braucienā Zviedrijā, kas startēja Stokholmā. Autosacensības organizēja Baltijas Automobiļu un aeroklubs sadarbībā ar Zviedrijas Karalisko auto klubu; tajās piedalījās latviešu un vācu dižciltīgās muižniecības pārstāvji. Pēc aizvadītā brauciena, F. fon Mengdens bija viens no septiņiem autobraucējiem, kuri pēc tam devās mājās savos auto, izbraucot cauri visai Eiropai. Tomēr nezināmu iemeslu dēļ, F. fon Mengdens kādā posmā atpalika no pārējās braucēju kolonnas, tādēļ, lai panāktu pārējos, palielināja ātrumu, taču kādā asā līkumā automobilis pārlidoja pāri grāvim un ietriecās kokā. Braucēji gan smagi necieta. Kā izrādījās, šis koks izglaba braucēju dzīvības, jo ceļa malā bija milzīga grava. Sadaudzīto automobili nosūtīja remontā uz "Benz" rūpnīcu. Tomēr avārija nebija šķērlis F. fon Mengdena dalībai arī trešajā Viktorijas autosacensību braucienā, kas startēja Tartu un noslēdzās Rīgā. Šajās sacensībās viņš uzstādīja absolūto ātruma rekordu kopvērtējumā.

## Atsauces
Johans Frīdrihs Šillings

**Johans Frīdrihs Šillings** (; dzimis , miris ) bija Ādažos dzimis vācbaltiešu izcelsmes Vācijas būvmeistars. 1840. gadā, būdams Berlīnes deputāts, nodibināja būvniecības uzņēmumu, kas uzcēla koka tiltu pār Šprē upi, kas mūsdienās savieno Frīdrihshainas un Kreicbergas rajonus. Tiltu nosauca Šillinga vārdā. 1874. gadā uzcēla mūra tiltu, saglabājot tilta nosaukumu.
Salaspils novada ģerbonis

**Salaspils novada ģerbonis** ir viens no Salaspils novada oficiālajiem simboliem. Tā autors ir Jānis Strupulis.

## Heraldiskais apraksts
Dalīts ar zeltu un zilu: 1. — zaļš lapots asns, 2. — savrups robots sudraba ķieģeļu mūris ar vārtiem; sudraba pavedienapmale.

Novada ģerboņa pamatā ir Salaspils pilsētas ģerbonis. Ģerboņa augšējā daļa simbolizē Salaspils pilsētas mūsdienīgumu un attīstību. Asns simbolizē botānisko dārzu. Apakšējā daļā uz zila fona attēlota sudraba ķieģeļu mūris ar vārtu aili. Zilā krāsa simbolizē Daugavas dzelmi, bet mūris ir pils simbols, kas atradusies uz Mārtiņsalas.

## Atsauces