open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sendmail

**Sendmail** (no  "sūtīt vēstuli") ir e-pasta vēstuļu pārsūtīšanas aģents (*mail transfer agent - MTA*), kas plaši izplatīts UNIX vidē, bet ir adaptēts arī gandrīz visām operētājsistēmām. Tā ir īpašniekprogrammatūra, bet ir brīvi izplatāma.

Sendmail atbalsta dažādus e-pasta pārsūtīšanas protokolus: SMTP, ESMTP, DECnet mail11, HylaFax, QuickPage un UUCP. Sākot ar versiju v8.12 (2001. gada septembrī), tajā iekļauts milteru (ārējas vēstuļu filtru programmas) atbalsts.

Sendmail darbojas kā e-pasta serveris, kas nodrošina pasta sūtījumu saņemšanu un nosūtīšanu. Tīkla DNS serveris satur informāciju par to, kurā datorā darbojas Sendmail serveris, un tieši tam tiek pārsūtītas visas vēstules. Tas pārskata visus ziņojumu, kas saņemti no citiem datoriem ārpus lokālā tīkla, un pārsūta tos to datoru lietotājiem, kurus tas apkalpo. Programma arī apstrādā tās vēstules, kuras lokālie lietotāji sūta attālinātajiem lietotājiem, un nosaka, kurš dators sūtījis ziņojumu.

1979. gadā ARPANET izlaida e-pasta pārsūtīšanas programmu delivermail, kura bija 4.0 un 4.1 BSD komplektā un darbojās ar FTP palīdzību un NCP tīkla protokolu. Ēriks Olmens (*Eric Allman*), kurš uzrakstīja delivermail, ķērās pie attīstītākas programmas, kas darbotos ar SMTP protokolu un izmantotu DNS. 1983. gadā sendmail tika iekļauta 4.1c BSD (pirmā BSD versija, kura atbalstīja TCP/IP).

1998. gadā tika dibināts uzņēmums *Sendmail Inc.*, lai izstrādātu sendmail komerciālu versiju. Programmas kodola versijas turpināja izplatīt brīvā lietošanā.

Sendmail vēl joprojām ir populārākais MTA, bet tam seko Microsoft Exchange Server, Exim un Postfix.

Nākamā Sendmail paaudze sākotnēji tika saukta par Sendmail X, bet darbs pie tā tika pārtraukts, dodot priekšroku jaunam projektam MeTA1.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Sendmail Inc. 
* MeTA1
ESMTP

**ESMTP** jeb **Extended SMTP** ("paplašinātais SMTP") ir SMTP protokola standata paplašinājumi. Standarts ir aprakstīts . Tas saglabā saderību ar iepriekšējo SMTP protokolu.

SMTP protokols tika izstrādāts 1980. gadu sākumā, bet desmit gadu laikā jau bija nepieciešams papildināt to ar jaunām funkcijām. 1993. gadā  tika publicēti šie papildinājumi "*SMTP Service Extensions*". Standarts vēl tika papildināts 1994. gadā () un 1995. gadā ().  "*SMTP Service Extention for Command Pipelining*" aprakstīti paplašinājumi SMTP komandu konveijerapstrādei.

## Paplašinājumi
Galvenās paplašinājumu kategorijas:
* nogādāšana;
* autentifikācija un drošība;
* komandu konveijerapstrāde;
* stāvokļa kodu paplašinājumi.

ESMTP klientu serveris identificē tādā veidā, ka klients sakaru seansu atver ar *EHLO* (*Extended HELLO*) komandu, nevis ar *HELO* (kā oriģinālajā  standartā). Serveris tad var atbildēt ar veiksmi (kods 250), neveiksmi (kods 550) vai kļūdu (kods 500, 501, 502, 504 vai 421), atkarībā no tā konfigurācijas. ESMTP serveris atbildēs ar kodu 250 OK daudzrindu atbildē ar tā domēnu un atslēgvārdu sarakstu, lai varētu identificēt tā atbalstītos paplašinājumus. Vecāks SMTP serveris atgriezīs kļudas kodu 500, un ESMTP klients varēs mēģināt ar *HELO* vai *QUIT*.

Katrs protokola paplašinājums tiek reģistrēts IANA.
Šons Pols

**Šons Pols** (*Sean Paul Ryan Francis Henriques*; dzimis ) ir Jamaikas *[[dancehall]]* un regeja izpildītājs.

2000. gadā Šons Pols izdeva debijas albumu *Stage One*, bet 2002. gadā izdeva otro albumu — *Dutty Rock*, kas tika pārdots vairāk nekā sešos miljonos kopiju visā pasaulē. Divi singli no albuma — "Get Busy" un "Baby Boy" ieguva pirmo vietu ASV. Viņa popularitāti palielināja arī piedalīšanās dažādos MTV un BET televīziju šovos. 2005. gadā tika izdots albums *The Trinity*, kurš ieguva platīna stutusu ASV, Kanādā un Francijā, bet singls "Temperature" ieguva pirmo vietu ASV.

## Diskogrāfija

* *[[Stage One]]* (2000)
* *[[Dutty Rock]]* (2002)
* *[[The Trinity]]* (2005)
* *[[Imperial Blaze]]* (2009)
* *[[Tomahawk Technique]]* (2012)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Martins Andrjukaitis

**Martins Andrjukaitis** (,  — ) bija lietuviešu basketbolists. Viņš ir izcīnījis LBL čempiona titulu Rīgas "ASK" sastāvā.

M. Andrjukaitis pastāvīgi dzīvoja Latvijā. 2014. gada 5. septembrī viņš beidza dzīvi ar pašnāvību, pirms tam noslepkavojot savu dzīvesbiedri.

## Komandas
* 1999—2000:  Viļņas "Statyba" (LKL)
* 2000—2001:  Kauņas "Žalgiris" (LKL)
* 2001—2004:  BC Alytus (LKL)
* 2004:  BC Šiauliai (LKL)
* 2004—2005:  Overņas "Vichy" (LNB)
* 2005—2006:  Debreceni (MKL)
* 2006—2007:  Rīgas "ASK" (LBL)
* 2007—2008:  Čerkasu "Mavri" (UBS)
* 2008—2009:  BC Donetsk (UBS)
* 2009—2010:  BC Dnipro (UBS)
* 2010—2011:  Politehnika-Galičina (UBS)
* 2011:  BC Donetsk (UBS)
* 2011—2012:  Liepājas Lauvas (LBL)
* 2012—2013:  BC Lietkabelis (LKL)
* 2013:  BC Olimpi Tbilisi (GS)

## Atsauces

## Ārējās saites
* FIBA Europe.com profils
Akon

***Akon*** ir hiphopa un ritmblūza dziedātājs. Bērnību pavadījis Senegālā, vēlāk pārcēlies uz pastāvīgu dzīvi Ņūdžersijā, kur iepazinies ar hiphopu (pirmā ierakstītā dziesma — *Operations of Nature*). Vēlāk apcietināts par zādzību un narkotiku tirgošanu. Cietumā pavadīto laiku veltījis mūzikai un pēc atbrīvošanas ierakstījis savu albumu *Trouble*, kam ir teicami panākumi. Albums *Konvicted* ar galveno singlu *Smack That*, kas ierakstīts kopā ar reperi *[[Eminem]]*, ir visveiksmīgākais *Akon* disks.

## Mode
2007. gada februārī *Akon* izveidoja pats savu apģērbu veikalu līniju, *[[Konvict Clothing]]*, kas sastāv no ielas apģērbiem kā *denim* džinsi, kapuces, t-krekli un cepures. *Aliaune* ir augstāka versija vīriešiem un sievietēm, ieskaitot sporta jakas, *denim* džinsus un citas lietas.

## Albumi

## Singli

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Akon Oficiālā mājalapa
Ramūns Butauts

**Ramūns Butauts** (; dzimis  Kauņā) ir bijušais lietuviešu basketbolists, tagad — basketbola treneris. No 2011. līdz 2014. gadam bija Latvijas kluba Rīgas VEF galvenais treneris. Iepriekš ir bijis Rīgas ASK galvenais treneris (2005—2008), vēl ir trenējis *[[KK Šiauliai]]*, *[[BC Donetsk]]*. Kā treneris kļuvis par trīskārtēju Latvijas Basketbola līgas čempionu (2007, 2011, 2012) un ir vienīgais ārzemju treneris, kura vadītbā komanda spējusi uzvarēt šajā turnīrā.

 Lietuvas basketbola federācija iecēla R. Butautu par Lietuvas nacionālās vīriešu basketbola izlases galveno treneri. Izlasi vadīja laika posmā no 2007. līdz 2009. gadam, tāpat ir bijis Lietuvas U-19, U-20 un U-21 izlašu galvenais treneris.

R. Butauta tēvs Steps Butauts arī bija basketbolists un basketbola treneris, spēlējis PSRS izlasē un piedalījies olimpiskajās spēlēs.

## Trenera karjera

### Klubi
* 1985—1989:  "Žalgiris" basketbola skolas treneris
* 1994—2003:  Rima Kurtinaiša basketbola skolas treneris
* 2002—2003:  *[[LKKA-Kaunas]]* galvenais treneris (sieviešu basketbols)
* 2003—2005:  *[[BC Šiauliai|KK Šiauliai]]* galvenais treneris
* 2005—2008:  Rīgas ASK galvenais treneris
* 2009:  *[[BC Donetsk]]* galvenais treneris
* 2009—2011:  Kauņas "Žalgiris" galvenais treneris
* 2011—2014:  Rīgas VEF galvenais treneris

### Nacionālās izlases
* 2003: Lietuvas U-19 izlases trenera palīgs
* 2004: Lietuvas U-20 galvenais treneris
* 2005: Lietuvas U-21 galvenais treneris
* 2007—2009: Lietuvas nacionālās vīriešu izlases galvenais treneris

## Sasniegumi
* 2001: NEBL čempions.
* 2001: 2. vieta Pasaules U-19 čempionātā.
* 2003: Lietuvas Sieviešu basketbola līgas vicečempions un līgas gada treneris.
* 2004: 3. vieta Eiropas U-20 čempionātā.
* 2005: 1. vieta Pasaules U-21 čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* LKL profils
Pseudo Echo

**Pseudo Echo** ir austrāliešu jaunā viļņa grupa, kas debitēja 1984. gadā ar plati "*Autumnal Park*". Grupas sākotnējais sastāvs bija: B. Kanems (vokāls, ģitāra), P. Džiljoti (bass, taustiņi), T. Lagtons (taustiņi), A. Ardžiro (bungas).
## Diskogrāfija
;Studijas albūmi
**[[Autumnal Park]]* (1984)
**[[Love an Adventure]]* (1985)
**[[Race (album)|Race]]* (1988)
**[[Ultraviolet (Pseudo Echo album)|Ultraviolet]]* (2014)
**Acoustica* (2020)
**After Party* (2020)
## Ārējās saites

*
Itālijas reģioni

300px|thumb|Itālijas reģioni
**Itālijas reģioniem** tika piešķirtas reģionālās autonomijas tiesības 1948. gada konstitūcijā, kurā tiek noteikts, ka tās konstitūcijas loma ir atzīt, aizsargāt un atbalstīt lokālo autonomiju, nodrošināt, lai valsts līmenis būtu pēc iespējas decentralizētāks, kā arī īstenot principus un likumus, veidojot autonomiju un decentralizāciju.

Pieciem reģioniem (Friuli-Venēcijai Džūlijai, Sardīnijai, Sicīlijai, Trentīno-Alto Adidžei un Valle d'Aostai) ir piešķirts īpašs autonomijas statuss, kas atļauj tiem regulēt reģionālo likumdošanu un specifisku lokālo politiku kultūras jomā, kā arī ģeogrāfiskās atrašanās īpatnības un minoritāšu pastāvēšanas dēļ. Pārējie 15 reģioni tika izveidoti tikai 1970to gadu sākumā.

2017. gada oktobrī arī Lombardijas un Veneto (Venēcijas) reģioni rīkoja referendumu par plašākām vietējās varas pilnvarām drošības, migrācijas, vides un izglītības jautājumu risināšanā.

## Reģionu uzskaitījums

## Atsauces
Nekromantija

[thumb|Nekromanti. 1806. gada [gravīra]]
**Nekromantija** ir melnās maģijas prakse, kas ietver saziņu ar mirušajiem — vai nu izsaucot viņu garus kā vīzijas, vai paceļot tos ķermeniski — nākotnes notikumu zīlēšanai, slēptu zināšanu atklāšanai, atgrieztu kādu atpakaļ no mirušajiem, vai izmantot mirušos kā vergus vai kareivjus. Dažkārt saukta par "nāves maģiju", terminu retāk lieto arī vispārīgākā nozīmē, lai apzīmētu melno maģiju vai burvestību.

Vārds "nekromantija" ir pārņemts no vēlīnās latīņu valodas *necromantia*, kas savukārt aizgūts no pēcklasiskās grieķu valodas *νεκρομαντεία* (*nekromanteía*), kas veidots no sengrieķu *νεκρός* (*nekrós*) 'miris ķermenis' un *μαντεία* (*manteía*) 'zīlēšana'; šo salikto formu pirmo reizi izmantoja Aleksandrijas Origens mūsu ēras 3. gadsimtā. Klasiskajā grieķu valodā termini bija *ἡ νέκυια* (nekyia) no Odisejas epizodes, kurā Odisejs apmeklē mirušo dvēseļu valstību, un *νεκρομαντεία* hellēnistiskā laikmeta grieķu valodā.

Nāves, īpaši priekšlaicīgas vai vardarbīgas nāves gadījumā tika uzskatīts, ka līķis saglabā zināmu neizmantotu vitalitāti, un tāpēc līķu daļu izmantošana kļuva par svarīgu burvju paņēmienu. Vēsturiski šāda prakse vai tās ilūzija tika uzskatīta par normālu daudzās antīkās kultūrās; viduslaikos kristīgā baznīca to sāka saistīt ar melno maģiju un aizliedza.

Āfrikā un Karību jūras salās ir plaši izplatīts vudū kults, kas paredz miruša cilvēka ķermeņa (“bokora”) atdzimšanu, kuram ir apziņa un kurš ir piemērots galvenokārt mazkvalificētam darbam.

Mūsdienu fantāzijas literatūrā nekromantija parasti tiek attēlota kā biedējošs maģijas novirziens, kas orientēts galvenokārt uz mirušo fizisku augšāmcelšanu un izmantošanu to karam, apsardzei vai retāk darbam. Interesi par nekromantiju literatūrā atdzīvināja amerikāņu fantasts Hovards Filipss Lavkrafts, tai skaitā savos darbos pieminot paša izdomātu grāmatu Nekronomikonu — viduslaiku arābu grimuāru jeb maģijas rokasgrāmatu, kuru vēlāk sāka "citēt" citi šausmu žanra autori.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bilaterāļi

**Bilaterāļi** (*Bilateria*) ir dzīvnieku (*Animalia*) nodalījums, kas pieder pie eimetazoju apakšvalsts (*Eumetazoa*). Bilaterāļu nodalījumā iekļauti visi divpusēji simetrisko dzīvnieku tipi. To kreisā puse ir labās puses spoguļattēls. Tomēr šis princips neattiecas uz visiem iekšējiem orgāniem, piemēram, sirds un aknu izvietojums cilvēkam). Otrs izņēmums ir adatādaiņi (*Echinodermata*), kuru pieaugušās formas ir tuvas radiālai simetrijai, kaut arī to kāpuriem ir divpusēja (bilaterāla) simetrija. Bilaterāļi iedalās pirmmutnieku un otrmutnieku apakšnodalījumos. Šajā nodalījumā ietilpst lielākā daļa daudzšūnu dzīvnieku tipu (34 tipi). 

Bilaterāļu embrijam ir trīs šūnu slāņi: ektoderma, endoderma un mezoderma; visiem nodalījuma organismiem dominē divpusēja simetrija, pārsvarā ir caurejošs zarnu trakts ar muti (priekšpuse) un anālo atveri (pakaļpuse), lielākajai daļai ir stiegrveida nervu sistēma. Visiem nodalījuma dzīvniekiem ir augšpuse un apakšpuse. Medūzām, kas pieder pie staraiņu nodalījuma (*Radiata*), arī ir augšpuse un apakšpuse, bet nav priekšpuses un pakaļpuses.

## Sistemātika
* nodalījums 
:::* tips 
:* apakšnodalījums 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips †
:* apakšnodalījums 
::* virstips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
::* virstips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
::* virstips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips †
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 
:::* tips 

## Atsauces

## Ārējās saites
ARPANET

thumb|ARPANET tīkla karte 1974. gadā
**ARPANET** jeb **Advanced Research Projects Agency Network** bija pirmais pakešu komutācijas datortīkls, kuru 1960. gados izstrādāja ASV Aizsardzības departamenta aģentūra ARPA. Tas bija globālā interneta priekštecis.

ARPANET balstījās uz Lorenca Robertsa (*Lawrence Roberts*) izstrādāto pakešu komutāciju. Tajā laikā datu pārraide notika uz kanālu komutācijas pamata, kad sakaru seansam tika nodots atsevišķs kanāls. Pakešu komutācijas gadījumā nosūtamie dati tika sadalīti fragmentos, un vienā kanālā varēja veikt vairākas datu pārraides vienlaicīgi.

## Ārējās saites
Jukola

thumb|300px|2012. gada Jukolas stafetes starts
thumb|300px|Ieejas vārti 2006. gada Jukolas stafetes teritorijā
**Jukolas stafetes** () ir pasaulē lielākās orientēšanās klubu stafešu sacensības, kas katru gadu notiek dažādās Somijas vietās. Sacensības tiek organizētas jūnija trešajā sestdienā, tās sākas pēc saulrieta un turpinās līdz svētdienas pusdienai. Pirmās Jukola stafetes notika 1949. gadā. Sieviešu sacensības Jukolā pirmoreiz notika 1951. gadā (individuāli, ar kopējo startu). Sieviešu sacensības **Venlas stafetes** () pirmoreiz tika organizētas 1978. gadā.

Vīriešu stafetē piedalās septiņi dalībnieki, kuru distances garums ir no 7 līdz 15 km. Visas komandas startē kopējā startā pulksten 23.00. Atkarībā no tā, cik tālu uz dienvidiem Somijā atrodas sacensību vieta, pirmajos trijos vai četros etapos sportistiem ir jāizmanto apgaismes lukturīši (galvenokārt, lai skatītu karti). Uzvarētāju komandas finišē svētdien ap 6.00—7.00 no rīta, pēdējās ierodas pat īsi pirms finiša slēgšanas 14.00.

Sieviešu stafetēs piedalās četras dalībnieces, tās notiek sestdienā, dienas gaišajā laikā, pirms vīriešu starta.

Vīriešu komandu skaits Jukolas stafetē 2019. gadā gandrīz sniedza 2000, savukārt Venlā startējušo sieviešu komandu skaits bija tuvu 1700. 2019. gada sacensībās Kangasalas apkārtnē kopējais dalībnieku skaits Jukolas un Venlas stafetē pirmo reizi pārsniedza 20 000.

Jukolas un Venlas stafetēs plaši pārstāvētas ir arī orientēšanās klubu komandas no Latvijas. 2025. gada stafetēs Mikeli Latvija bija ceturtā pārstāvētākā no valstīm aiz Somijas, Zviedrijas un Novēģijas ar kopā 58 komandām.

## Jukolas rezultāti (1989—2025)

## Venlas rezultāti (2001—2025)

## Nākamās Jukolas stafetes

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jukola 
* Valio- Jukola 2012 ,,
* Salpa- Jukola 2011 ,
* Kytäjä- Jukola 2010 ,
* Mikkeli- Jukola 2009  ,
* Tampere-Jukola 2008 
* Virkia- Jukola 2007  ,
* Latviešu orientēšanās klubi dodas uz Pasaulē lielākajām orientēšanās stafetēm (2007)
* Polārās dienas piedzīvojumi jeb Jukola 2007
* Aizvadītas pasaulē lielākās stafešu orientēšanās sacensībās Jukola (2006)
Sanhosē "Sharks"

**Sanhosē "Sharks"** () ir profesionāls ASV hokeja klubs, kas ir bāzēts Sanhosē, Kalifornijas štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Rietumu konferences Klusā okeāna divīzijā. Tas tika dibināts 1991. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlē NHL.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Sharks" ne reizi nav izcīnījusi Stenlija kausu. 2015.—16. gada sezonā tā pirmo reizi sasniedza Stenlija kausa finālsēriju, tajā ar 2—4 piekāpjoties Pitsburgas "Penguins". "Sharks" sešas reizes kļuvusi par divīzijas čempioni. Mājas spēles komanda aizvada *[[SAP Center]]* hallē.

## Sasniegumi
* **[[Stenlija kauss]]**: 0
* **Konferences čempioni**: 1
** 2015–16
* **Divīzijas čempioni**: 6
** 2001–02, 2003–04, 2007–08, 2008–09, 2009–10, 

## Spēlētāji
Savulaik komandā spēlējuši tādi spēlētāji kā Ovens Nolans, Džefs Frīzens un Bills Gerins.

### Šobrīdējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2026. gada 1. februārī.*

#### Vārtsargi
* 30  Jaroslavs Askarovs
* 33  Alekss Nedeļkovičs

#### Aizsargi

* 3  Henrijs Turns
* 5  Mets Bennings
* 6  Tajs Embersons
* 9  Dmitrijs Orlovs
* 33  Kalens Adisons
* 38  Mario Ferrāro (Kapteiņa palīgs)
* 44  Marks Eduārs Vlašičs
* 85  Šakirs Muhamaduļins

#### Uzbrucēji
* 7  Niko Šturms
* 10  Klims Kostins
* 11  Lūks Kanins (Kapteiņa palīgs)
* 15  Nikolajs Kovaļenko
* 16  Džeks Studnika
* 17  Tomass Bordelo
* 20  Fābians Seterlunds
* 22  Raiens Kārpenters
* 51  Kolins Grafs
* 62  Kevins Lebanks
* 64  Mikaels Granlunns (Kapteiņa palīgs)
* 68  Maiks Hofmens
* 71  Maklīns Selebrīni
* 72  Viljams Eklunds
* 73  Tailers Tofoli (Kapteiņa palīgs)
* 90  Džastins Beilijs
* 91  Karls Grundstrēms
* 96  Filips Kuraševs

### Latvijas hokejisti "Sharks" sastāvā

## Līderi
### Slavas zālē uzņemtie
* Eds Belfūrs,  (1996)
* Igors Larionovs,  (1993—1995)

### Kapteiņi
* Dags Vilsons (1991—1993)
* Bobs Īrejs (1993—1995)
* Džefs Odžers (1995—1996)
* Tods Gils (1996—1998)
* Ovens Nolans (1998—2003)
**Vairāki rotējoši kapteiņi 2003.—04. gada sezonas pirmajā pusē*
** Maiks Riči
** Vinsēns Demphauss
** Alins Makolijs
* Patriks Marlo (2004—2009)
* Robs Bleiks (2009—2010)
* Džo Torntons (2010—2015)
* Džo Pavelskis (2015—2019)
* Logans Kutirē (2019—2025)

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa  
* Hockey-Reference profils  

## Atsauces
DARPA

**DARPA** jeb **Aizsardzības attīstīto projektu aģentūra** () ir ASV Aizsardzības departamenta aģentūra, kas nodarbojas ar jaunu tehnoloģiju izstrādi bruņotajiem spēkiem.

Aģentūra tika dibināta 1958. gadā pēc tam, kad 1957. gadā palaistais PSRS pirmais pavadonis iedragāja ASV pārliecību par savu pārākumu tehnoloģiju jomā. 
Sākotnējais nosaukums bija *Advanced Research Projects Agency* (ARPA), kuru  pārdēvēja par DARPA.  tika dots vecais nosaukums ARPA, un  atkal nosauca par DARPA.

## Pašreizējie projekti
* X-37 — eksperimentāls kosmoplāns;
* DARPA Grand Challenge — bez vadītāja, autonomu automašīnu sacensības;
* FALCON — hiperskaņas lidaparāts;
* Switchblade — bezpilota lidmašīna ar maināmu spārnu orientāciju

## Agrākie projekti
* ARPANET — pirmais pakešu komutācijas datortīkls, mūsdienu interneta priekštecis
* X-45
* Multics
* NLS
* MQ-1 Predator
* SCORE — pasaulē pirmais sakaru pavadonis
* Sea Shadow
## Atsauces

## Ārējās saites
* DARPA mājas lapa
Baldriānskābe

**Baldriānskābe** (n-pentānskābe, butānkarbonskābe, С4Н9СООН) pieder pie piesātinātajām karbonskābēm. Baldriānskābe ir bezkrāsains šķidrums ar nepatīkamu smaku. Baldriānskābes sāļus un esterus sauc par **valerātiem** ( - baldriāns). Baldriānskābei ir 4 struktūrizomēri:
* *n*-pentānskābe (*n*-baldriānskābe) СН3–СН2–СН2–СН2–COOH
* 3-metilbutānskābe (izobaldriānskābe) СН3–СH(СН3)–СН2–СООН
* 2-metilbutānskābe (metiletiletiķskābe) СН3–СН2–СH(СН3)–СООН (optiski aktīva)
* 2,2-dimetilpropānskābe (trimetiletiķskābe) СН3–С(СН3)2–СООН

## Atrašanās dabā
Baldriānskābe nelielā daudzumā atrodas koka etiķī, brūnogļu pārtvaices produktos, stearīnskābes un rīcineļļas oksidēšanās produktos. Tā rodas arī, baktērijām iedarbojoties uz kalcija laktātu. Izobaldriānskābi ievērojamā daudzumā satur ārstnieciskā baldriāna saknes, kā arī (esteru veidā) dažādas ēteriskās eļļas.

## Iegūšana
Baldriānskābi iegūst, oksidējot *n*-amilspirtu.
To var iegūt arī, reducējot levulīnskābi СН3–CO–СН2–СН2–COOH ar nātrija amalgamu.

Izobaldriānskābi var iegūt, destilējot baldriāna saknes ar ūdens tvaiku, vai oksidējot atbilstošo amilspirta izomēru.

Tāpat, oksidējot atbilstošo amilspirta izomēru (optiski aktīvo amilspirtu), iegūst metiletiletiķskābi.

Trimetiletiķskābi iegūst, oksidējot pinakolīnu СН3–С(СН3)2–СО–СН3.

## Izmantošana
Izobaldriānskābi izmanto dažu farmaceitisku preparātu, piemēram, validola sintēzei. Izobaldriānskābes izoamilesteri lieto pārtikas rūpniecībā kā sintētisko ābolu esenci. Arī izobaldriānskābes etilesteri un allilesteri lieto kā smaržvielas.
Kapronskābe

**Kapronskābe** (n-heksānskābe, pentānkarbonskābe, С5Н11СООН) pieder pie piesātinātajām karbonskābēm. Kapronskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju aromātu, līdzīgu siera vai kazas smakai. Kapronskābes sāļus un esterus sauc par **kaproātiem** ( - kaza) vai **heksanātiem**.

Kapronskābei ir 8 struktūrizomēri:
* *n*-heksānskābe СН3–СН2–СН2–СН2–СН2–COOH
* 4-metilpentānskābe СН3–СН(СН3)–СН2–СН2–COOH
* 3-metilpentānskābe СН3–СН2–СН(СН3)–СН2–COOH
* 2-metilpentānskābe СН3–СН2–СН2–СН(СН3)–COOH
* 2-etilbutānskābe СН3–СН2–СН(СН2–СН3)–COOH
* 3,3-dimetilbutānskābe СН3–С(СН3)2–СН2–COOH
* 2,2-dimetilbutānskābe СН3–СН2–С(СН3)2–COOH
* 2,3-dimetilbutānskābe СН3–СH(СН3)–СH(СН3)–COOH

## Atrašanās dabā
Kapronskābe var rasties cukura sviestskābās rūgšanas procesā. Geraniola kaproātu satur auga *Andropogon Schoenanthus* eļļa (*Oil of Palmarosa*). Kapronskābi satur arī daži dzīvnieku tauki. Kapronskābe dod ginka sēklapvalku raksturīgo smaržu.

## Izmantošana
Kapronskābes esterus lieto kā smaržvielas.
Enantskābe

**Enantskābe** (n-heptānskābe, heksānkarbonskābe, С6Н13СООН) pieder pie piesātinātajām karbonskābēm. Enantskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu sasmakuša sviesta smaku. Ūdenī šķīst tikai nedaudz, bet labi šķīst spirtā un ēterī. Enantskābes sāļus un esterus sauc par **heptanātiem**.

## Atrašanās dabā
Enantskābe esteru veidā atrodama kalmju eļļā.

## Izmantošana
Enantskābes esteriem, atšķirībā no pašas enantskābes, ir patīkams aromāts un tos lieto kā smaržvielas. Enantskābes metil- un etilesterus lieto kā smērvielas un hidrauliskos šķidrumus.
Pšasniša

**Pšasniša** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos Mazovijas vojevodistē. Pšasnišas pievārtē dzimis katoļu svētais Staņislavs Kostka (*Stanislaus Kostka*, 1550—1568). Viduslaikos viena no svarīgākajām Mazovijas pilsētām.
Kaprilskābe

**Kaprilskābe** (n-oktānskābe, heptānkarbonskābe, С7Н15СООН) pieder pie piesātinātajām taukskābēm. Kaprilskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu smaku. Vēsumā viegli kristalizējas. Ūdenī šķīst ļoti slikti. Kaprilskābes sāļus un esterus sauc par **kaprilātiem**.

## Atrašanās dabā
Glicerīda veidā atrodama sviestā un kokosriekstu eļļā. Kaprilskābes esterus satur vīni. Kaprilskābes izoamilesteris atrodams sīveļļās.

## Iegūšana
Kaprilskābi var iegūt oleīnskābes sausajā pārtvaicē, kā arī, oksidējot n-oktilspirtu.

## Izmantošana
Kaprilskābi lieto kaprilskābes esteru iegūšanai, kurus izmanto parfimērijā. To lieto arī krāsvielu iegūšanai. Kaprilskābei ir pretsēnīšu aktivitāte, tā ieteikta kandidozes un dažu bakteriālu infekciju ārstēšanai.
Pelargonskābe

**Pelargonskābe** (n-nonānskābe, oktānkarbonskābe, С8Н17СООН) pieder pie piesātinātajām karbonskābēm. Pelargonskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu smaku. Vēsumā viegli kristalizējas. Ūdenī gandrīz nešķīst. Pelargonskābes sāļus un esterus sauc par **pelargonātiem** vai **nonanoātiem**.

## Atrašanās dabā
Atrodama dažās sīveļļās un ģerāniju (*Pelargonium roseum*) ēteriskajā eļļā. No tā arī cēlies pelargonskābes nosaukums ( - ģerānija). Nelielā daudzumā pelargonskābe atrodas stipri bojātos taukos kā oleīnskābes oksidēšanās produkts.

## Iegūšana
Iegūst oleīnskābes ozonolīzes ceļā, oksidējot iegūto produktu ar gaisa skābekli. Tāpat pelargonskābe veidojas, oksidējot oleīnskābi vai stearīnskābi ar slāpekļskābi.

Var iegūt arī, sakausējot undecilēnskābi ar kālija hidroksīdu nelielā daudzumā ūdens:

: СН3—(СН2)7—СН=СH—СООН + 2КOH → CН3—(СН2)7—COOK + CH3—COOK + H2

Iegūto pelargonskābes sāli sadala ar sālsskābi.

Pelargonskābe veidojas, pārziepojot atbilstošo nitrilu (oktilcianīdu C8H17CN).

## Izmantošana
Metilnonanoātu (pelargonskābes metilesteri) lieto kā smaržvielu. Etilpelargonātam ir rožu smarža. Pelargonskābi lieto plastifikatoru un laku iegūšanai. Pelargonskābes morfolīdu (4-nonanilmorfolīnu) lieto kā lakrimatoru (piparu gāzes baloniņos).
Kaprīnskābe

**Kaprīnskābe** (n-dekānskābe, nonānkarbonskābe, С9Н19СООН) pieder pie piesātinātajām taukskābēm. Normālos apstākļos kaprīnskābe ir balta kristāliska viela. Kaprīnskābes sāļus un esterus sauc par **kaprinātiem** jeb **dekanoātiem**.

## Atrašanās dabā
Glicerīda veidā atrodama sviestā, kokosriekstu eļļā, Limburgas sierā, spermacetā. Kaprīnskābes esteri ir vīnu sastāvā.

## Iegūšana
Iegūst, oksidējot n-dekanolu.

## Izmantošana
Kaprīnskābi lieto dažādās organiskajās sintēzēs, bet kaprīnskābes esterus izmanto farmācijā.
Laurīnskābe

**Laurīnskābe** (n-dodekānskābe, undekānkarbonskābe, С11Н23СООН) pieder pie piesātinātajām taukskābēm. Normālos apstākļos laurīnskābe ir balta pulverveida viela ar vāju lauru eļļas vai ziepju smaržu. Laurīnskābes sāļus un esterus sauc par **laurinātiem** jeb **dodekanoātiem**.

## Atrašanās dabā
Glicerīda veidā atrodama kokosriekstu un palmu eļļā un ir to galvenā sastāvdaļa, kā arī lauru eļļā (no tā cēlies laurīnskābes nosaukums) un spermacetā.

## Izmantošana
Nātrija laurilsulfātu lieto ziepju un šampūnu ražošanā.
Aleksandrs Flemings

Sers **Aleksandrs Flemings** (*Alexander Fleming*, dzimis 1881. gada 6. augustā Darvelā, Īsteiršīrā, Skotijā, miris 1955. gada 11. martā Londonā) bija skotu biologs un farmakologs. 

1922. gadā atklāja enzīmu lizocīmu, bet 1929. gada 14. februārī pasaulei paziņoja par penicilīna atklājumu. Pētījumos 1928. gadā no sēnītes *Penicillium notatum* tika izdalīts penicilīns. Par penicilīna atklāšanu 1945. gadā ieguvis Nobela prēmiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sanantonio

**Sanantonio** () ir pilsēta ASV dienvidrietumos, Teksasas štata centrālajā daļā pie Sanantonio upes. Otrā lielākā (aiz Hjūstonas) Teksasas pilsēta.

Pilsētā atrodas Alamo kaujas vieta Alamo forts. Sanantonio mūsdienās ir tehano (*tejano*) iedzīvotāju kultūras centrs, — 2007. gadā 61,2% no pilsētas iedzīvotājiem bija spāņu izcelsmes. Pilsētā un apkārtnē vairākas lielas militārās bāzes.

Pirmie eiropieši — spāņu ceļotāji un misionāri šeit ieradās 1691. gada 13. jūnijā, Sv. Padujas Antonija piemiņas dienā, no kā arī pilsētas mūsdienu nosaukums. 1718. gadā nodibināja spāņi šeit nodibināja misiju. 1826. gadā šeit notika Alamo kauja, kad 189 Alamo forta aizstāvji pretojās 4000 meksikāņu uzbrucējiem Antonio Lopesa de Santa Annas vadībā. Pēdējo 35 gadu laikā pilsētas iedzīvotāju skaits gandrīz dubultojies.

Pilsētas ekonomika balstās uz finanšu pakalpojumiem, militāro rūpniecību, veselības aizsardzību un tūrismu. Pazīstamākie uzņēmumi, kuru galvenās mītnes atrodas Sanantonio — *[[AT&T]]*, *[[Clear Channel Communications]]*, *[[H-E-B]]*, *[[Valero Energy Corporation]]*.

Sportā pazīstama kā NBA basketbola līgas komandas Sanantonio "Spurs" mājvieta.

## Cilvēki
Sanantonio dzimuši:

* Džons Blaha (*John E. Blaha*, 1942) — astronauts;
* Vilmers Ellisons (*Wilmer Allison*, 1904—1977) — tenisists;
* Sammere Glova (*Summer Glau*, 1981) — aktrise;
* Alberto Gonsaless (*Alberto Gonzales*, 1955) — jurists;
* Viljams Henrijs Kīlers (*William Henry Keeler*, 1931) — kardināls;
* Džoana Kroforda (*Joan Crawford* 1908—1977) — aktrise;
* Kristofers Kross (*Christopher Cross*, 1951) — mūziķis;
* Olivers Norts (*Oliver North*, 1943) — militārpersona;
* Džēreds Padaleckis (*Jared Padalecki*, 1982) — aktieris;
* Roberts Rodrigess (*Robert Rodriguez*, 1968) — kinorežisors;
* Edvards Higinss Vaits (*Edward Higgins White*, 1930—1967) — astronauts;

## Atsauces

## Ārējās saites
Vjačeslavs Fetisovs

**Vjačeslavs Fetisovs** (; dzimis  Maskavā, PSRS) ir bijušais hokejists, spēlējis aizsarga pozīcijā. Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem aizsargiem, nereti saukts arī par krievu Bobiju Oru. Pašlaik viņš ir Krievijas Sporta ministrs.

## Spēlētāja karjera
Savu karjeru viņš aizvadījis vairākos klubos gan PSRS, gan NHL. No 1975. līdz 1989. gadam viņš spēlēja Maskavas CSKA, bet tad pārcēlās uz Ziemeļameriku, kur pievienojās Ņūdžersijas "Devils" vienībai. No 1995. līdz 1998. gadam viņš spēlēja Detroitas "Red Wings" rindās, divas reizes (1997. un 1998. gadā) izcīnot Stenlija kausu. "Red Wings" sastāvā viņš spēlēja tā dēvētajā krievu maiņā kopā ar aizsargu Vladimiru Konstantinovu, kā arī uzbrucējiem Igoru Larionovu, Vjačeslavu Kozlovu un Sergeju Fjodorovu.

Daudzus gadus viņš ir bijis PSRS izlases kapteinis. Trīs reizes ticis pie olimpisko spēļu medaļām — zelts 1984. un 1988. gadā, sudrabs 1980. gadā. Pasaules čempionātos viņam veicies vēl vairāk, jo tur viņš, kopā ar izlasi, ir izcīnījis 7 zelta, 2 sudraba un 2 bronzas medaļas.

1982. un 1986. gadā atzīts par PSRS hokeja līgas vērtīgāko spēlētāju. Trīs reizes (1984, 1986, 1990) atzīts par Eiropas labāko spēlētāju un saņēmis Zelta hokeja nūju. 2001. gadā uzņemts Hokeja slavas zālē.

Pēc hokejista karjeras beigām 1999. gadā viņš kļuva par "Devils" trenera palīgu un par tādu nostrādāja līdz pat 2002. gadam, tādējādi 2000. gadā viņa vārds uz Stenlija kausa tika iegravēts trešo reizi, bet 2002. gada olimpiskajās spēlēs viņš bija Krievijas hokeja izlases galvenais treneris, kopā ar to izcīnot bronzas medaļu.

## Ārējās saites
Frederiks Starkovs

**Frederiks Starkovs** (*Frederick Wilford Sturckow*; dzimis ) ir ASV lidotājs, atvaļināts Jūras kājnieku korpusa pulkvedis,  bijušais NASA kosmonauts.

Pirmajā kosmiskajā lidojumā Starkovs devās 1998. gadā misijā STS-88 (pirmā Starptautiskās kosmosa stacijas montāžas misija) kā kosmosa kuģa pilots.

Otro lidojumu viņš veica 2001. gadā misijā STS-105 kā pilots.

Trešajā lidojumā, kas notika 2007. gada jūnijā misijā STS-117, Starkovs bija kosmoplāna Atlantis komandieris.

Ceturtajā lidojumā Starkovs devās 2009. gada augustā — septembrī misijā STS-128 kā kosmosa kuģa Discovery komandieris.

NASA Starkovs atstāja 2013. gada martā. 7. maijā paziņots, ka Riks Starkovs kļuvis par Virgin Galactic pilotu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NASA biogrāfija
Lī Aršambo

**Lī Aršambo** (*Lee Joseph Archambault*, dzimis ) ir NASA astronauts.

Aršambo pirmais kosmiskais lidojums notika 2007. gada jūnijā misijā STS-117, esot Space Shuttle Atlantis pilotam.

Otro lidojumu viņš veica 2009. gada martā misijā STS-119, esot Discovery komandiera amatā.
Starkovs

**Starkovs** (; sieviešu dzimtē Starkova (*Старко́ва*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Starkovs (1957) — Latvijas futbolists un treneris;
* Arsenijs Starkovs (*Арсений Старков*; 1874-1927) — krievu izcelsmes anatoms un ķirurgs;
* Frederiks Starkovs (*Frederick Sturckow*; 1961) — amerikāņu kosmonauts.
Čārlijs Pārkers

**Čārlzs Pārkers Jaunākais** ar iesauku "Putns" (*Charles "Bird" Parker, Jr.*, dzimis  Kanzassitijā, miris  Ņujorkā) bija ASV džeza saksofonists un komponists.

Līdzās Lūisam Ārmstrongam un Djūkam Elingtonam tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem džeza muzikantiem. Viens no bībopa mūzikas dibinātājiem un viens no bītņiku paaudzes iedvesmotājiem.

Dzimis Kanzassitijā. Tēvs bija iedzert mīlošs vidusmēra pianists, bet māte — Western Union darbiniece. Saksofonu sāka spēlēt 11 gadu vecumā. Bērnībā Pārkers neparādīja kādas īpašas muzikālas spējas, tomēr milzīgu darbaspēju (vēlāk intervijā apgalvoja, ka kādus 3 — 4 gadus spēlējis 15 stundas dienā) dēļ iekļāvās Kanzassitijas džeza grupās. 1939. gadā pārcēlās uz Ņujorku, iesākumā strādādams arī par trauku mazgātāju restorānā, kurā tolaik muzicēja Ārts Teitums.

Otrā pasaules kara laikā kopā ar domubiedriem (Diziju Gilespiju, Teloniju Monku, Maksu Rouču un Keniju Klārku citu starpā) Hārlemas klubos radīja bībopu.

Jau jaunībā sācis lietot heroīnu un lielā daudzumā alkoholiskos dzērienus, kas iedragāja Pārkera veselību. Miris Ņujorkā kā slavens mūziķis.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Miristīnskābe

**Miristīnskābe** (n-tetradekānskābe, С13Н27СООН) pieder pie piesātinātajām taukskābēm. Normālos apstākļos miristīnskābe ir balta kristāliska viela (kristalizējas plāksnīšu veidā). Miristīnskābes sāļus un esterus sauc par **miristātiem**.

## Atrašanās dabā
Glicerīda veidā atrodama kokosriekstu un muskatriekstu eļļā (no latīniskā muskatriekstu nosaukuma *myristica* arī cēlies miristīnskābes nosaukums). Muskatriekstu eļļa ir gandrīz tīrs miristīnskābes triglicerīds.

## Iegūšana
Iegūst, pārziepojot muskatriekstu un citu *Myristica* dzimtas augu eļļu un pārdestilējot to vakuumā.

## Īpašības
Reducējot miristīnskābi, iegūst miristilspirtu.

## Izmantošana
Izopropilmiristātu lieto kosmētikā un medicīnā, jo tas labi uzsūcas caur ādu.
Ciānūdeņradis

**Ciānūdeņradis** (HCN) tīrā veidā ir bezkrāsains, ļoti viegli gaistošs, toksisks šķidrums, kas labi šķīst ūdenī. Ciānūdeņradis raksturīgi smaržo pēc rūgtajām mandelēm. Tā ūdens šķīdumu sauc par **ciānūdeņražskābi** jeb **zilskābi**, kas ir vāja skābe (vājāka pat par ogļskābi), tāpēc tās sāļi (cianīdi) gaisā ir nestabili. HCN reaģē ar aldehīdiem un ketoniem, veidojot ciānhidrīnus (sk. acetonciānhidrīns). Tos lieto par aminoskābju un polimēru izejvielām. HCN reaģē ar alkēniem, veidojot nitrilus, ko lieto galvenokārt par monomēriem.

## Iegūšana
No metāna un amonjaka gaisa skābekļa klātienē, ar Pt katalizatoru paaugstinātā temperatūrā:
:2NH3 + 2СН4 + 3О2 → 2HCN + 6Н2О

Vēlāk tika atklāta efektīvāka metode, kur nav nepieciešams gaisa skābeklis:
:NH3 + СН4 → HCN + 3Н2

Ciānūdeņradi var iegūt arī, sadalot cianīdus ar skābi. Dabā zilskābe ir sastopama ķiršu, plūmju un citu rožu dzimtas augļu kauliņos kā amigdalīna sadalīšanās produkts. Ciānūdeņradis veidojas, degot dažiem polimēriem (poliuretāniem).

## Izmantošana
Ciānūdeņradi galvenokārt lieto par ķīmisko izejvielu. Tā kā ciānūdeņradis ir visai toksisks, to dažreiz lieto ķīmiskajiem ieročiem. HCN lieto arī metalurģijā, tērauda virsmas piesātināšanai ar oglekli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svinoujsce

**Svinoujsce** () ir pilsēta Polijas galējos ziemeļrietumos Rietumpomožes vojevodistē. Atrodas uz Ūzedomas, Volinas un vairākām mazākām salām. Osta pie Baltijas jūras un Ščecinas līča. Atsevišķas pilsētas daļas savieno divas prāmja līnijas.

Vēsturiskais pilsētas vācu nosaukums — **Svineminde** (). Pilsētas tiesības 1765. gadā piešķīra Prūsijas karalis Frīdrihs II Lielais. Svinemindes osta bija spēcīgi nocietināta. Pēc Otrā pasaules kara pilsēta tika piešķirta Polijai, vācu iedzīvotāji padzīti, bet pilsētā apmetās iedzīvotāji no Polijas austrumu apgabaliem, ko ieņēma PSRS. Līdz 1990. gadiem pilsētā bija PSRS Baltijas kara flotes kara bāze.

2025. gadā jūrā netālu no Svinoujsces tika atklātas ievērojamas naftas un dabasgāzes rezerves.

## Apskates objekti
* Volinas nacionālais parks (*Woliński Park Narodowy*)
* Svinoujsces bāka — augstākā Baltijas jūrā

## Galerija

Woliński_Park_narodowy_-_klif.jpg|Volinas nacionālais parks


## Atsauces

## Ārējās saites
Palmitīnskābe

**Palmitīnskābe** (n-heksadekānskābe, cetilskābe, С15Н31СООН) pieder pie piesātinātajām taukskābēm. Palmitīnskābe ir balta kristāliska viela. Palmitīnskābes sāļus un esterus sauc par **palmitātiem**.

## Atrašanās dabā
Glicerīdu veidā atrodama ļoti daudzos augu un dzīvnieku taukos, tostarp palmu eļļā, no kā arī cēlies palmitīnskābes nosaukums. Visbiežāk sastopamā taukskābe. Esteru veidā ietilpst vasku sastāvā.

## Iegūšana
Iegūst, pārziepojot taukus.

## Īpašības
Reducējot palmitīnskābi, iegūst cetilspirtu.

## Izmantošana
Nātrija palmitātu lieto ziepju ražošanā.
Stearīnskābe

**Stearīnskābe** (n-oktadekānskābe, cetiletiķskābe, С17Н35СООН) pieder pie piesātinātajām taukskābēm. Stearīnskābe ir balta kristāliska viela. Nešķīst ūdenī, bet labi šķīst ēterī. Stearīnskābes sāļus un esterus sauc par **stearātiem**.

## Vēsture
Stearīnskābi 1816. gadā cūku taukos atklāja franču ķīmiķis Mišels Ežēns Ševrels. No tā cēlies stearīnskābes nosaukums ( — 'tauki').

## Atrašanās dabā
Glicerīdu veidā atrodama ļoti daudzos augu un dzīvnieku taukos un lipīdos, kur izpilda enerģijas uzkrāšanas funkcijas. Organismā stearīnskābe veidojas no palmitīnskābes speciālu fermentu iedarbībā, kas pagarina oglekļa atomu ķēdi.

## Iegūšana
Iegūst, attīrot tauku pārziepošanas produktu — stearīnu.

## Īpašības
Reducējot stearīnskābi, iegūst stearilspirtu.

## Izmantošana
Nātrija stearātu lieto ziepju ražošanā kā galveno ziepju komponentu. Stearīnskābi un tās glikola esterus izmanto kosmētikā. Stearīnskābes sāļus lieto kā plastiskas smērvielas. Pirotehnikā ar stearīnskābi pārklāj alumīnija vai dzelzs pulveru daļiņas, lai pirotehniskie sastāvi būtu ilgāk uzglabājami.
Stīvens Svonsons

**Stīvens Svonsons** (*Steven Swanson*; dzimis ) ir NASA kosmonauts.

Stīvens Svonsons veicis pirmo kosmisko lidojumu 2007. gada jūnijā misijā *[[STS-117]]*.

Otro lidojumu Svonsons veica 2009. gada martā ar kosmosa kuģi *[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]* misijā *[[STS-119]]*.

Svensons trešo kosmisko lidojumu sāka 2014. gada martā ar kosmosa kuģi *[[Sojuz TMA-12M]]*. NO maija līdz septembrim bija SKS 40. ekspedīcijas komandieris,
Svensons

**Svensons** (, no personvārda Svens (*Sven*); sieviešu dzimtē Svensone) ir zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andešs Svensons (*Anders Svensson*; 1976) — zviedru futbolists;
* Bo Svensons (*Bo Svensson*; 1979) — dāņu futbolists un treneris;
* Gustavs Svensons (*Gustav Svensson*; 1987) — zviedru futbolists;
* Magnuss Pējervi-Svensons (*Magnus Pääjärvi-Svensson*; 1991) — zviedru hokejists;
* Rūdolfs Svensons (*Rudolf Svensson*; 1899—1978) — zviedru cīkstonis;
* Voldemārs Svensons (1862—1939) — vācbaltu šahists.
Railijs

**Railijs** var būt:

* Braiens Patriks Railijs (*Brian Patrick Reilly*; 1901—1991) — Īrijas šahists;
* Džeimss Railijs (*James Reilly*; 1954) — ASV kosmonauts un ģeologs;
* Džons Railijs (*John Reilly*; 1965) — ASV aktieris, komiķis, mūziķis, scenārists un producents;
* Maiks Railijs (*Mike Reilly*; 1993) — ASV hokejists;
* Morgans Railijs (*Morgan Rielly*; 1994) — Kanādas hokejists;
* Pets Railijs (*Pat Riley*; 1945) — amerikāņu basketbolists un basketbola treneris.

## Skatīt arī
* *[[Reilly]]*
* *[[O'Reilly]]*
Džons Olivass

**Džons Olivass** (*John Olivas*; dzimis ) ir NASA kosmonauts

Olivas pirmo kosmisko lidojumu veicis 2007. gada jūnijā kā STS-117 misijas speciālists.

Otrais lidojums notika 2009. gada augustā — septembrī misijā STS-128. Tās laikā viņš veica trīs iziešanas kosmosā ar kopējo ilgumu 20 stundas 15 minūtes.
Džeimss Railijs

**Džeimss Railijs** (*James Francis Reilly*; dzimis ) ir NASA kosmonauts, ģeologs. Viņš ir lidojis trīs *[[Space Shuttle]]* misijās.
Reilly

***Reilly*** () ir īru cilmes uzvārds (citas formas ietver *[[O'Reilly]]*), un tas ir atvasināts no gēlu *[[O'Reilly|Ó Raghallaigh]]* septa, kas dzīvoja Kevanas un Vestmītas grāfistēs. *Reilly* ir viens no desmit visbiežāk sastopamajiem uzvārdiem Īrijā, un, lai gan tie ir ļoti izplatīti, tie galvenokārt sastopami dzimtas senču reģionos. Uzvārda anglizicētā pieraksta versija ir *[[Riley]]* sākotnēji nebija sastopama Īrijā.

*Reilly* var būt:

* Railija — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Railijs — uzvārds vīriešu dzimtē.
Kleitons Andersons

**Kleitons Andersons** (*Clayton Conrad Anderson*; dzimis ) ir ASV bijušais astronauts, inženieris.

Savu pirmo kosmisko lidojumu Andersons veica 2007. gadā kā SKS 15. ekspedīcijas un 16. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Starptautiskajā kosmosa stacijā viņu nogādāja kosmoplāns Atlantis misijā STS-117, uz zemi atgriezās ar Discovery misijā STS-120.

Otrais lidojums notika 2010. gada aprīlī misijā STS-131 kā misijas speciālistam.

2013. gada janvārī Andersons atstāja NASA.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija NASA vietnē
MESSENGER

***MESSENGER*** (no ) bija *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* starpplanētu zonde, kas veica Merkura izpēti. Kosmiskais aparāts tika palaists . Planētas orbītā tas iegāja  un darbojās līdz 2015. gada aprīlim, kad ietriecās Merkura virsmā.
thumb|left|Pirmais ''MESSENGER'' attēls no Merkura orbītas, kas tika uzņemts 29. martā 09:20 UTC

## Hronoloģija
400px|thumb|right|''MESSENGER'' trajektorija
*  — starts ar nesējraķeti *[[Delta-2]]*.
*  — Zemes pārlidojums.
*  — veikts 1. trajektorijas korekcijas manevrs (*Deep-Space Maneuver-1* jeb *DSM-1*).
*  — Veneras 1. pārlidojums.
*  — Veneras 2. pārlidojums.
*  — veikts 2. korekcijas manevrs (*Deep-Space Maneuver-2* jeb *DSM-2*).
*  — Merkura 1. pārlidojums (tuvākais punkts 200 km no planētas virsmas 19:04:39 UTC).
*  — veikts 3. korekcijas manevrs (*Deep-Space Maneuver-3* jeb *DSM-3*).
*  — Merkura 2. pārlidojums (200 km no planētas virsmas 07:21 UTC).
*  un  — divās daļās veikts 4. korekcijas manevrs (*Deep-Space Maneuver-4* jeb *DSM-4*).
*  — Merkura 3. pārlidojums (228 km no planētas virsmas 21:55 UTC).
*  — veikts 5. korekcijas manevrs (*Deep-Space Maneuver-5* jeb *DSM-5*).
*  00:45 UTC — veikts 15 minūšu manevrs, pēc kura zonde iegāja orbītā ap Merkuru.
*  17:40 UTC — veikts 172 sekunžu manevrs, lai pazeminātu orbītas periapsīdu no 506 līdz ~ 200 km.
*  — sākta pētījumu pagarinātā fāze.
*  — veikts orbītas paaugstināšanas manevrs (orbītas zemākais punkts pacelts no 25,7 līdz 105,1 km), lai novērstu kosmiskā aparāta nokrišanu uz planētas.
*  19:26 UTC — *MESSENGER* ietriecās Merkura virsmā vietā ar koordinātām 54,4° Z, 149,9° R, netālu no Janāčeka krātera.

## Atsauces

## Ārējās saites

* MESSENGER mājaslapa
Spuņņupe

**Spuņņupe** ir bijusī notece, kas savienoja Lielupi un Babītes ezeru. To pa dambi šķērso Jūrmalas apvedceļš A10. Uz austrumiem no Spuņņupes atrodas Spuņciems.

thumb|left|250px|Spuņupe starp Lielupi un Babītes ezeru
Zelta Vārtu tilts

right|260px
**Zelta Vārtu tilts** () ir piekartilts Sanfrancisko, ASV. Tas savieno Sanfrancisko un Merinas apgabalu pār Zelta Vārtu šaurumu starp Kluso okeānu un Sanfrancisko līci. Zelta vārtu tilts ir daļa no 101. automaģistrāles. Tas tika uzbūvēts 1937. gadā un līdz pat 1964. gadam tas bija lielākais iekārtais tilts pasaulē. Pašlaik tas ir vairs tikai astotais lielākais pasaulē un otrs lielākais ASV. Tilts ir kļuvis plašu atpazīstamību visā pasaulē, jo tas nereti tiek izmantots gan kā Sanfrancisko, gan kā visas ASV simbols. Tāpat kā citi visā pasaulē pazīstami tilti, arī Zelta vārtu tilts ir kļuvis par pašnāvnieku mērķi — vidēji reizi divās nedēļās no tilta nolec kāds cilvēks.

## Ārējās saites

* 
* Video no tilta atklāšanas ceremonijas
Grīņu dabas rezervāts

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q4149650"
}

**Grīņu dabas rezervāts** atrodas Kurzemes dienvidrietumu daļā, Piejūras zemienē Dienvidkurzemes novada Sakas pagastā starp Pāvilostu un Ziemupi 10 km attālumā no jūras. Rezervāts dibināts 1936. gadā ar mērķi — saglabāt grīni, kurā sastopama reta, atlantiskā perioda augu suga — Grīņa sārtene (Erica tetralix), kas Latvijā atrodas uz izplatības areāla austrumu robežas un pirmo reizi konstatēta 1885. gadā.

## Vēsture
Grīņu rezervāts savā pastāvēšanas vēsturē ir piedzīvojis vairākas pārmaiņas: vairākkārt samazināta un palielināta teritorijas platība, mainīts aizsargājamās teritorijas statuss. Līdz 1936. gadam 750 ha tagadējās rezervāta teritorijas bija ieskaitīti zemes fondā, bet pēc tam pārgāja Mežu departamenta pārziņā. Pēc 1945. gada iekļāva 1. grupas mežu kategorijā, bet 1957. gadā piešķīra rezervāta statusu. 1986. gadā rezervāta platību palielināja līdz 1472 ha,pievienojot meža apgabalus ar grīņa sārteni, bet šobrīd Grīņu rezervāta platība ir 1454,9 ha. No 1979. līdz 2011. gadam Grīņu rezervāts bija administratīvi pakļauts Slīteres nacionālajam parkam.

Rezervātu vairākas reizes skāruši ugunsgrēki, kuru visbiežākie iemesli bija cilvēku neuzmanīga vai ļaunprātīga rīcība, kā arī dzirksteles no lokomotīvēm  dzelzceļa līnijā Liepāja—Ventspils, kas gāja gar rezervāta labo malu.

## Flora
Kaut gan rezervāta teritorija ir neliela un augsne — nabadzīga, Grīņos aug daudzas retas un aizsargājamas augu sugas, kas ierakstītas gan Latvijas Sarkanajā grāmatā, gan citos augu aizsardzības dokumentos, piemēram, Sugu un biotopu aizsardzības likumā. Bez jau minētās grīņa sārtenes rezervātā aug aizsargājamā parastā kreimule, dižā jāņeglīte, Sibīrijas skalbe, krāsu zeltlape, vidējā rasene, vairākas orhideju dzimtas pārstāves — Baltijas, Fuksa, plankumainā un stāvlapu dzegužpirkstīte, zaļziedu un smaržīgā naktsvijole, no staipekņiem — apdzira, kā arī gada, palu un vālīšu staipeknis.

Netālu no Grīņu dabas rezervāta atrodas Gulēnu priede — dižkoks ar gandrīz 4 metru stumbra apkārtmēru un 13 metru augstumu.

## Fauna
Grīņu rezervāta fauna ir pētīta maz. No lielajiem mežā dzīvniekiem Grīņos var sastapt staltbriedi, alni, stirnu, meža cūku, pelēko zaķi, āpsi, bebru, retāk — vilku un lūsi. No putniem rezervātā mīt vistveidīgie — rubenis, mežirbe, zvirbuļveidīgie meža un purvu putni, kā arī baltais un melnais stārķis. Grīņos sastopams arī Latvijā ļoti rets un Sarkanajā grāmatā iekļauts putns — čūskērglis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Grīņu dabas rezervāta 80. jubilejai veltītas foto izstāde "Caur uguni un ūdeni" materiāla elektroniskā versija (pdf)
Basģitāra

thumb|200px|''Fender Jazz Bass'' basģitāra
**Basģitāra** (arī **elektriskais bass** vai **bass**) ir elektriski pastiprināts strinkšķināmais stīgu instruments ko spēlē ar pirkstiem, īkšķi vai mediatoru.

Pēc izskata un uzbūves basģitāra ir līdzīga elektriskajai ģitārai, bet tai ir lielāks korpuss, garāks grifs, un parasti četras vai piecas stīgas, kas noskaņotas kvartās un oktāvu zemāk nekā ģitāras pēdējās četras stīgas (E, A, D un G). Basģitāras notis pieraksta basa atslēgā, oktāvu augstāk nekā tā skan, lai izvairītos no pārmērīgi daudz palīglīnijām. Tāpat kā elektriskajai ģitārai, basģitārai var pieslēgt pastiprinātāju un skaļruni.

Kopš 1950. gada basģitāra populārajā mūzikā ir lielā mērā aizstājusi kontrabasu. Basģitāru izmanto daudzos mūzikas žanros, piemēram, rokmūzikā, metālā, popmūzikā un blūzā. To izmanto kā soloinstrumentu latīņu džezā, fankmūzikā un dažos roka un metāla žanros.

## Ārējās saites
Zaļā purva dīķi

**Zaļā purva dīķi** (arī **Zaļā purva ezeri**) ir divas ūdenstilpes Zaļajā purvā, Ķemeru nacionālajā parkā Tukuma novada Smārdes pagastā. Izveidojušies izstrādātu kūdras raktuvju vietā. Lielākā ezera ziemeļu galā iztek Smirdgrāvis. Agrāk gar abiem ezeriem gājis kūdras dzelzceļš.

## Atsauces
Detonators

[thumb|250px|Detonatoru ievietošana [C-4 sprāgstvielu briketēs]]
**Detonators** ir ierīce, kuru izmanto, lai aktivizētu sprāgstvielas.

Parasti sprāgstvielas ļoti slikti reaģē uz uguns liesmu, triecienu, elektrisko dzirksteli vai pat ieroča šāvienu. Lai sprāgstviela uzsprāgtu momentāni un tieši tajā brīdī, kad nepieciešams, vajadzīgs iniciējošs sprādziens. To nodrošina detonators. 

Detonators sastāv no sprāgstvielas, kas viegli reaģē no ārējas iedarbības, un ierīces, kas veic šo iedarbību. Detonatoru iedarbības princips var būt ķīmisks, mehānisks vai elektrisks, pēdējie divi ir biežāk lietojamie. Pašam detonatoram jābūt nodrošinātam pret nejaušu ārēju iedarbību.
Krēfeldes "Pinguine"

**Krēfeldes "Pinguine"** (no 1936. līdz 1978. gadam kā **Krēfeldes slidotāju apvienība (KEV)** (), no 1978. līdz 1995. gadam kā **EHC Krēfelde**) ir DEL2 līgas komanda, kura atrodas Krēfeldē, Vācijā. Vācijas čempiones titulu tā izcīnījusi divreiz - 1952. un 2003. gadā, bet otrajā vietā tā ir palikusi 1954., 1955. un 1977. gadā.

2022. gadā pirmo reizi kopš 1991. gada komanda zaudēja vietu Vācijas hokeja līgas augstākajā divīzijā.

No 1948. gada līdz 1952. gadam šajā klubā spēlēja arī latvietis Ēriks Koņeckis, kurš vēlāk tika iekļauts gan kluba, gan Vācijas Hokeja Slavas zālē. No 2007. līdz 2017. gadam komandas kapteiņa pienākumus pildīja latviešu uzbrucējs Herberts Vasiļjevs.

## Ārējās saites
* Oficiālā komandas mājaslapa
KEV

**KEV** var būt:
* **KEV** - Vācijas hokeja kluba Krēfeldes "Pinguine" iepriekšējā nosaukuma saīsinājums;
* **keV** - enerģijas mērvienība kiloelektronvolts.
Bailes un iekāre

**"Bailes un iekāre"** (, 1953) ir pirmā pilnmetrāžas Stenlija Kubrika filma. Tā stāsta par karavīru komandu, kura ir iesprostota aiz ienaidnieku līnijām izdomātā karā. Filmu Kubriks pats filmēja un samontēja. Lielākā daļa naudas filmas veidošanai tika iegūta no Kubrika tēvoča, kurš bija turīgs aptiekārs.

Par spīti filmas ierobežotajam budžetam, filmas aktieru un veidotāju mazajai pieredzei, filma dabūja dažas atzīstamas atsauksmes. Tāpat kā esam Kubrika pirmajai filmai, tā ir nozīmīga arī ar to, ka tā ir filmu debija Polam Mazurskim, vēlāk labāk pazīstamam kā režisoram.

Kubriks vēlāk filmu nosauca par *amatiera darbu* un uzpirka daudzas filmas kopijas, lai neviens to neredzētu. Divas atlikušās kopijas viņš neieguva un filma tagad ir plaši izplatīta internetā.

## Ārējās saites