Pasaules laimes ziņojums

thumb|400px|2025. gada pasaules laimes ziņojums
**Pasaules laimes ziņojums** ir publikācija, kurā iekļauti raksti un nacionālās laimes reitingi, kuru galvenais pamats ir respondentu pašu dzīves vērtējumi, kam pievieno dažādus objektīvus dzīves kvalitātes faktorus.

Kopš 2024. gada ziņojumu publicē Oksfordas Universitātes Labklājības pētniecības centrs sadarbībā ar Gallup, ANO Ilgtspējīgas attīstības risinājumu tīklu un neatkarīgu redakcijas padomi.

Ziņojumā galvenokārt izmantoti dati no Gallup World Poll. Uz 2025. gada martu Somija astoņus gadus pēc kārtas ir atzīta par laimīgāko valsti pasaulē.

## Vēsture
2011. gada jūlijā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja pieņēma rezolūciju Nr. 65/309, kas nosaukta arī par “Laime: ceļā uz holistisku attīstības definīciju”, aicinot dalībvalstis mērīt savu iedzīvotāju laimi un izmantot šos datus, lai palīdzētu veidot sabiedrisko politiku.

Pirmais Pasaules laimes ziņojums tika publicēts 2012. gada 1. aprīlī kā pamatteksts ANO augsta līmeņa sanāksmei, "Labklājība un laime: jaunas ekonomiskās paradigmas definēšana". 2012. gada 2. aprīlī sekoja pirmā ANO augsta līmeņa sanāksme ar to pašu nosaukumu, kuru vadīja ANO ģenerālsekretārs Pans Kimuns, kā arī Butānas premjerministrs Džigme Tinlejs. Butāna par galveno attīstības rādītāju pieņēma nacionālās laimes rādītāju, nevis iekšzemes kopproduktu.

Pirmajā ziņojumā tika izklāstīts pasaules laimes stāvoklis, laimes un ciešanu cēloņi, kā arī politikas ietekme, kas tika izcelta gadījumu izpētēs. 2013. gadā tika publicēts otrais Pasaules laimes ziņojums, bet 2015. gadā — trešais. Kopš 2016. gada tas tiek publicēts katru gadu 20. martā, lai tas sakristu ar ANO Starptautisko laimes dienu.

## Metodes un filozofija
Nacionālās laimes reitingi ir balstīti uz laimes mērīšanas aptauju, ko visā pasaulē veic aptauju kompānija *Gallup, Inc*. Nacionāli reprezentatīvām respondentu izlasēm tiek lūgts iedomāties kāpnes, kur viņiem vislabākā iespējamā dzīve ir 10, bet sliktākā iespējamā dzīve ir 0. Pēc tam viņiem tiek lūgts novērtēt savu pašreizējo dzīvi skalā no 0 līdz 10. Ziņojumā dzīves novērtējuma rezultāti ir korelēti ar dažādiem dzīves faktoriem.

Pētnieki izmanto ziņojumos ietvertos dzīves faktoru mainīgos, lai izskaidrotu dzīves novērtējuma atšķirības valsts līmenī. Tomēr daži mainīgie, piemēram, bezdarbs vai nevienlīdzība, netiek ņemti vērā. Tas ir tāpēc, ka salīdzināmi dati vēl nav pieejami visās valstīs. Ziņojumos ietvertie mainīgie parāda tikai korelāciju, nevis cēloņsakarību.

Ziņojumā subjektīvā labsajūta tiek mērīta, izmantojot " Kantrila kāpnes", lai atspoguļotu cilvēku pašu uzskatus, nevis ārējus spriedumus. Mērķis ir dot respondentiem iespēju pašiem novērtēt savu labsajūtu.

Ziņojumā parādīts, kā eksperti izmanto labklājības vērtējumus, lai novērtētu valsts progresu. Eksperti pārstāv tādas jomas kā ekonomika, psiholoģija, aptauju analīze un valsts statistika. Katrs ziņojums ir sakārtots pa nodaļām, kas koncentrējas uz jautājumiem, kas saistīti ar laimi. Tas ietver garīgās slimības, laimes objektīvos ieguvumus, ētikas nozīmi, politikas ietekmi un saikni ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pieeju subjektīvās labklājības mērīšanai un citiem starptautiskiem un valsts mēroga centieniem. Kopš 2021. gada Pasaules laimes ziņojumā ir atbalstīta labklājības koriģēto dzīves gadu izmantošana, jo iepriekšējā metode, kvalitātes koriģētie dzīves gadi, ņēma vērā tikai cilvēka veselības kvalitāti.

## Kritika

### Metrika
Kritiķi ir norādījuši uz atšķirību starp labklājības novērtējumiem un pieredzi.  Piemēram, Kolumbija 2018. gada Pasaules laimes ziņojuma reitingā ieņēma 37. vietu, bet *Gallup* pozitīvās pieredzes indeksā tā ieņēma pirmo vietu pēc ikdienas emocionālās pieredzes. Ir atzīmētas arī neatbilstības dažādu laimes mērīšanas aptauju rezultātos, piemēram, 2014. gadā veiktā Pew aptaujā, kurā piedalījās 43 valstis (un no kuras tika izslēgta lielākā daļa Eiropas), Meksika, Izraēla un Venecuēla ieņēma pirmo, otro un trešo vietu.  Citi norāda, ka Pasaules laimes ziņojumā izmantotie mainīgie ir piemērotāki laimes mērīšanai valsts līmenī, nevis individuālā līmenī. 

### Metodoloģija
Pasaules laimes ziņojumā izmantotais subjektīvās labklājības vienas vienības rādītājs būtiski atšķiras no tradicionālākajām indeksu pieejām, kurās tiek izmantots virkne rādītāju, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Tautas attīstības indekss. Ideju, ka subjektīvo labklājību var iegūt ar aptaujas palīdzību, ir apstrīdējuši arī ekonomisti, kuri ir konstatējuši, ka cilvēku laimes novērtējumus var ietekmēt, piemēram, tas, kā viņu valsts izglītības sistēma vērtē eksāmenus, un ka aptaujas jautājumus par subjektīvo labklājību ietekmē atbilžu stili. 

### Leģitimitāte
2014. gadā britu žurnālists Maikls Būts savā grāmatā *“Gandrīz ideālie cilvēki”* apšaubīja Ziemeļvalstu brīvības un laimes reitingu leģitimitāti. Tajā viņš kritizē Dānijas ietekmi uz vidi un norāda, ka nodokļu un personīgo parādu līmenis tās iedzīvotāju vidū ir augstākais pasaulē. Viņš arī raksta, ka Somijā visizplatītākais recepšu medikamentu veids valstī ir antipsihotiskie līdzekļi. Viņš arī norāda uz augsto alkohola patēriņa, slepkavību un pašnāvību līmeni valstī.  Turklāt viņš apgalvo, ka neuzskata, ka dāņi bija laimīgākie cilvēki pasaulē, bet gan raksturoja viņus kā “visapmierinātākos”.

### Paaudžu viedokļu atšķirības
Ziņojumam ir kritiskas neatbilstības starp dažādu paaudžu viedokļiem par laimi viņu zemē. Tā, starp jauniešiem līdz 30 gadiem visaugstāko laimes līmeni pasaulē 2024. gadā uzrādīja Lietuva, kurai sekoja Izraēla un Serbija. Latvijas jaunieši novietoja savu valsti 31. vietā no 143. Tikmēr starp tiem, kas vecāki par 60 gadiem, pirmās piecas vietas aizņēma Ziemeļvalstis, atstājot Lietuvu 44. un Latviju 51. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites