Cūkāpsis

**Cūkāpsis** jeb **cūkuāpsis** (*Arctonyx collaris*) ir sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) cūkāpšu ģints (*Arctony*) plēsējs. Cūkāpsis pieder Eirāzijas āpšu apakšdzimtai (*Melinae*). Cūkāpsis ir izplatīts Dienvidaustrumāzijā, sākot ar Indijas austrumiem, areālam turpinoties līdz Birmai, Taizemei, Vjetnamai, Kambodžai un Laosai. Cūkāpsis apmetas mežos, sākot ar ieleju lietus mežiem un beidzot ar kalnu mežiem līdz 3000 metriem virs jūras līmeņa.

## Sistemātikas izmaiņas
Līdz 2008. gada cūkāpšu ģintī bija tikai viena suga — cūkāpsis (*Arctonyx collaris*). Zinātniekiem, rūpīgi izpētot un veicot analīzes dažādiem pasaules muzeju eksponātiem, atklājās, ka cūkāpšu ģintī ir 3 atšķirīgas sugas. Zinātnieki savu pētījumu publicēja 2008. gada oktobrī. Līdz ar to divas no pasugām kļuva par atsevišķām sugām: Tibetas cūkāpsis un Sumatras cūkāpsis.

## Izskats
thumb|left|240px|Cūkāpša purns atgādina cūkas šņukuru
Cūkāpsi var atpazīt pēc tā purna, kas izskatās kā cūkas šņukurs. Pateicoties šai līdzībai ar cūkas šņukuru, āpsis ir ieguvis savu nosaukumu. Tāpat kā cūkai cūkāpsim šņukurs ir garš, kustīgs un bez apmatojuma, bet vairāk līdzību cūkāpsim ar cūku nav. Tā tuvākais radinieks ir Eiropas āpsis. Cūkāpsis ir par to lielāks. Kopumā tas ir lielākais āpsis no visiem āpšiem pasaulē. Ķermeņa garums (bez astes) 55—70 cm, astes garums 12—17 cm, svars 7—14 kg.

Cūkāpša kažoka matojums ir rupjš, krāsa pelēcīgi brūna vai dzeltenīgi brūna, uz baltās sejas tam ir divas kontrastainas melnas svītras, kas sākas pie šņukura un beidzas pie galvas pamatnes. Melnās svītras it kā vizuāli palielina acis. Ir indivīdi, kuriem uz sejas ir par divām melnām svītrām vairāk. Tās sākas pie mutes kaktiņa, šķērsojot vaigus, un pie auss savienojas ar acu melnajām svītrām. Matojums uz kājām un pavēderes ir melns, bet uz pakakles balts, kas ir pretēji Eiropas āpsim, kura pakakle ir melna. Cūkāpsim ir salīdzinoši garāka aste, un tā ir balta. Priekšķepu nagi ir balti.

## Uzvedība un barība
Cūkāpsis ir nakts dzīvnieks, pa dienu tas slēpjas alā. Alu cūkāpsis izrok pats vai piemeklē jau esošu dabā, tādēļ tā bieži atrodas klintīs vai zem akmeņiem. Cūkāpši ir visēdāji, tie barojas ar tārpiem, bezmugurkaulniekiem, saknēm un augļiem, kā arī tie medī mazus zīdītājdzīvniekus. Meklējot barību, tie izmanto savu īpaši labo ožu. 
Atšķirībā no citiem āpšiem, kas zemi rok ar nagiem, cūkāpsis tāpat kā cūka zemi rok arī ar šņukuru un apakšžokļa ilkņiem.

Cūkāpsi medī tīģeris un leopards, lai gan tas nav viegls medījums, jo tam ir gari nagi, asi zobi un brīva, staipīga āda, kas neļauj to tik viegli sagrābt.

## Vairošanās
Nav daudz zināms par cūkāpšu vairošanos. Riests cūkāpšiem ir maijā, bet mazuļi dzimst nākamajā gadā februārī vai martā, jo mātītei ir embrioniskā diapauze un tā spēj atlikt embrija attīstību. Zinātnieki uzskata, ka aktuālais grūsnības periods ir 6 nedēļas. Mazuļi piedzimst alā, parasti tie ir divi līdz četri. Māte tos zīda ar pienu līdz 4 mēnešu vecumam. Nebrīvē mazuļi pieauguša āpša augumu sasniedz 7—8 mēnešu vecumā. Toronto zoodārza cūkāpsim mazuļi dzimst katru otro gadu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Cūkāpša foto no Kambodžas (badgers.org.uk)
* Cūkāpša foto no Taizemes1 (badgers.org.uk)
* Cūkāpša foto no Taizemes2 (badgers.org.uk)
* Cūkāpša mazuļa foto no Toronto zoodārza (badgers.org.uk)
* Cūkāpša foto (Guangzhou Zoo)
* Cūkāpša foto (ARKive)
* Fact file of Hog Badger