open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tihomirs Oreškovičs

**Tihomirs Oreškovičs** (*Tihomir Orešković*, dzimis ) ir Horvātijas politiķis. 2016. gadā viņš bija Horvātijas premjerministrs. Bijis Kanādas uzņēmējs.

Tihomirs Oreškovičs dzimis Zagrebā. Bērnībā viņa ģimene pārcēlās uz Hamiltonu Kanādā. 1989. gadā Oreškovičs Makmāstera Universitātē ieguva bakalaura grādu ķīmijā. 1991. gadā tajā pašā universitātē viņš ieguva maģistra grādu finansēs un informācijas sistēmās.

1992. gadā Oreškovičs sāka darbu farmācijas uzņēmumā *[[Eli Lilly and Company|Eli Lilly]]*. 2005. gadā viņš pārgāja darbā farmācijas uzņēmumā *Novopharm* (tagad *[[Teva Canada]]*). 2009. gadā viņš kļuva par *[[Teva Pharmaceutical Industries|Teva Pharmaceutical]]* Austrumeiropas, Vidējo Austrumu, Izraēlas un Āfrikas nodaļas finanšu direktoru. 2012. gada augustā Oreškovičs kļuva par *TEVA* grupā ietilpstošā Horvātijas farmācijas uzņēmuma *[[Pliva]]* prezidentu un Dienvidaustrumeiropas galveno menedžeri. 2014. gada septembrī viņš pārgāja darbā uz *TEVA Pharmaceuticals B.V.* Amsterdamā, ieņemot Eiropas finanšu direktora amatu.

2015. gada 23. novembrī partijas Horvātijas demokrātiskā savienība un *[[Most (partija)|Most]]* par premjerministra kandidātu izvirzīja Tihomiru Oreškoviču. Viņa ministru kabinets tika apstiprināts 2016. gada 22. janvārī. Maijā parlaments apstiprināja valsta budžetu, kurā tika samazināts budžeta deficīts zem 3 %. Oreškoviča valdības laikā pieauga nesaskaņas koalīcijā.

2016. gada maijā tika publicēta informācija, ka premjerministra pirmā vietnieka Tomislava Karamarko sieva bijusi iesaistīta slepenos darījumos ar Ungārijas uzņēmuma *[[MOL Group]]* lobiju laikā, kad *MOL* ieguva kontroli pār Horvātijas naftas uzņēmumu *[[INA (uzņēmums)|INA]]*. 18. maijā opozīcijas sociāldemokrātu partija uzsāka neuzticības izteikšanas izteikšanu Karamarko. 26. maijā *MOST* partija paziņoja, ka vēlas, lai Karamarko atstātu valdību. Tomislavs Karamarko atkāpās 16. jūnijā parlaments izteica neuzticību Oreškoviča valdībai. Līdz ar to parlamentam 30 dienu laikā bija jāizveido jaunu ministru kabinetu vai jāizsludina jaunas parlamenta vēlēšanas. Tā kā neizdevās izveidot jaunu valdību, tika izsludinātas pirmstermiņa vēlēšanas un Oreškoviča valdība turpināja darbu. 11. septembrī parlamenta vēlēšanas vairāk balsu ieguva Horvātijas demokrātiskā savienība, un 19. oktobrī tika apstiprināta Andreja Plēnkoviča valdība.

## Ārējās saites

* Predsjednik Vlade Republike Hrvatske Vlada Republike Hrvatske
Valentīns Rudenko

**Valentīns Rudenko** (dzimis , miris ) ir ukraiņu, agrāk padomju, šaha problēmists. 

Pamatprofesija — inženieris-mehāniķis.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
Kopš 1952. gada publicējis vairāk nekā 1000 šaha uzdevumu visos šaha kompozīcijas žanros.

PSRS individuālos šaha kompozīcijas čempionātos (1959—1987) uzvarējis 10 reizes: 11. (1973), 12. (1976), 13. (1981) un 15. (1984) — divvilčos; 11.-13. un 17. (1987) — trīsvilčos; 12. un 14. (1983) — daudzvilčos; 6 reizes bijis otrais.

3. FIDE konkursā (1962) viņa divvilcis un pasaku šaha uzdevums, 4. FIDE konkursā (1965) daudzvilcis un pašmata uzdevums, olimpiskos konkursos (1962, 1964) palīgmata uzdevumi ieguvuši zelta medaļas.
1960. gadā FIDE viņam piešķīra starptautiskā tiesneša kategoriju un 1980. gadā lielmeistara titulu šaha kompozīcijā.

Rudenko ir ieguvis 209,75 FIDE albumu punktus. FIDE Albumā 1974—1976 iekļautas 53 viņa šaha kompozīcijas, kas ir savdabīgs līdz šim nepārspēts rekords.

Vairāku šaha kompozīcijas grāmatu autors.

## Bibliogrāfija
* 
* 

## Šaha kompozīciju piemēri

**Risinājums**
: **1. Zd5!** draud 2. Zb6+ Ke8 Tf6#
: **1. ... Ld8+ 2. Tb6+ Kc8 3. Zd6#**
: **1. ... Ld6 2. Txc5+ Ke6 3. Zxg5#**
: **1. ... Lf6 2. Tc7+ Ke6 3. Zf4#**
: **1. ... Lf8 2. Td6+ Kc8 3. Td8#**
: Aizsargājoties no drauda, melnie laidnis visos četros variantos atbrīvo savam karalim lauciņu e7 un tā gājieni veido ģeometrisku figūru, kuru šaha kompozīcijā sauc par "zvaigznīti". Savukārt balto torņa atbildes gājieni veido "krustu". 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rudenko kompozīcijas vietnē PDB
2015.—2016. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona

**2015.—2016. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona** bija 53. Bundeslīgas sezona. Tā sākās  un noslēdzās . Par Bundeslīgas uzvarētājiem 25. reizi kļuva Minhenes "Bayern" futbolisti, kopumā klubam tas bija 26. Vācijas čempionu tituls. Rezultatīvākais spēlētājs bija *Bayern* uzbrucējs Roberts Levandovskis, kas sezonā guva 30 vārtus.

## Turnīra tabula

## Pārspēles par vietu Bundeslīgā
Pārspēlēs piedalās Frankfurtes "Eintracht", kas Bundeslīgā ierindojās 16. vietā, un 2. Bundeslīgas 3. vietas ieguvēji *[[1. FC Nürnberg]]*.
### Pirmā spēle

### Otrā spēle

Divu spēļu summā ar 2–1 uzvarēja Frankfurtes "Eintracht" un saglabāja vietu Bundeslīgā.

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Līčupe (Raunas pieteka)

**Līčupe** ir Raunas kreisā krasta pieteka Cēsu un Smiltenes novados.

Izteka - no Spanderu ezera. Ievērojami līkumojot, tek ziemeļu virzienā. Ietek Raunas upē Raunas ciemā. Lielākās pietekas - Bieņupe, Līču grāvis. Līčupi šķērso valsts autoceļi V299 (Rauna–Taurene–Abrupe), V334 (Kleķeri–Spanderi), A2 (Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene)) un P24 (Smiltene—Valka), tās krastos atrodas Rauna.

## Atsauces
Lubūžupīte

**Lubūžupīte** (arī **Lubužupīte**, **Večupe**) ir Raunas labā krasta pieteka Cēsu un Smiltenes novados.

Izteka — no Lubūža. Tek rietumu virzienā. Ietek Raunā. Līčupi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Maiļupīte (Gaujas pieteka)

**Maiļupīte** ir Gaujas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka - Dzērbenes pagasta dienvidos. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Gaujā lejpus tās iztekas no Taurenes ezera. Maiļupīti šķērso valsts autoceļš V325 (Dzērbene–Gaujaskrogs), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Papališķi

**Papališķi**, arī **Papališki**, ir ciems Jēkabpils novada Asares pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6 km no pagasta centra Asares, 13 km no Aknīstes, 56 km no novada centra Jēkabpils un 164 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V810, netālu no Eglonas upes.

## Atsauces
Maiļupīte

**Maiļupīte** var būt:

*Maiļupīte - Acupītes pieteka
*Maiļupīte - Gaujas pieteka
*Maiļupīte - Gulbenes pieteka
*Maiļupīte - Ogres pieteka
*Maiļupīte - Pededzes pieteka
*Maiļupīte - Skanstupītes pieteka
*Skanstupītes cits nosaukums
Tuksneši (Asares pagasts)

**Tuksneši** ir ciems Jēkabpils novada Asares pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 7 km no pagasta centra Asares, 18 km no Aknīstes, 60,5 km no novada centra Jēkabpils un 170 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V822, Cīruļupītes krastā.

## Atsauces
Mjagmarsurens Lhamsurengīns

**Mjagmarsurens Lhamsurengīns** (; dzimis ) ir Mongolijas starptautiskais meistars šahā (1966).

## Biogrāfija
Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla ietvaros 1966. gadā uzvarējis Rietumāzijas zonas turnīrā un 1967. gadā piedalījies starpzonu turnīrā Tunisijā, kur dalījis 19.-20. vietu. 1962. gadā piedalījies starptautiskā šaha turnīrā Dušanbē, kur dalījis 5.-6. vietu. 1971. gadā piedalījies starptautiskā šaha turnīrā Tallinā, kur palicis 16. vietā. 1972. gadā piedalījies Akibas Rubinšteina memoriālā Polaņicazdrojā, kur dalījis 8.-9. vietu. Par panākumiem turnīros FIDE 1966. gadā Mjagmarsurenam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Mongolijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 10 reizes (1960-1974, 1980-1982). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1960) medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 8 reizes (1957-1964).

## Atsauces

## Ārējās saites
Hiongs Tans

**Hiongs Tans** (;  Bogora — 2009. gada septembris Bogora) bija Indonēzijas un Nīderlandes starptautiskais meistars šahā (1963).

## Biogrāfija
Piedzimis Indonēzijas pilsētā Bogorā. 1956. gadā pārvācies uz Amsterdamu, lai beigtu matemātikas studijas augstskolā, taču nopietni aizrāvies ar šahu. 1958. gadā simultānspēles seansā zaudējis Mihailam Botviņņikam, taču drīz vien viņa rezultāti sākuši uzlaboties. 1961. gadā uzvarējis Nīderlandes šaha čempionātā. 1962. gadā Amsterdamā dalījis pirmo vietu tradicionālajā *[[IBM]]* turnīrā. Par panākumiem turnīros FIDE 1963. gadā Tanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Indonēzijas un Nīderlandes komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 1960. gadā. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1960. gadā.

1963. gadā nospēlējis savā pēdējā nopietnā šaha turnīrā. Tans sasirdzis ar alkohola atkarību un šizofrēniju. Vecāki aizveduši viņu atpakaļ uz Indonēziju, kur ārstējuši psihiatriskajā slimnīcā. Pēc vecāku nāves pārcēlies uz savu dzimto pilsētu Bogoru, kur nodzīvojis līdz mūža beigām. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazais Apadu ezers

**Mazais Apadu ezers** ir ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta centrālajā daļā uz ziemeļiem no Lielā Apadu ezera.

## Atsauces
Mācītājmuižas ezers

**Mācītājmuižas ezers** (arī **Dzērbenes ezers**, **Mācītāja muižas ezers**, **Ziediņu ezers**) ir subglaciāls caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta Dzērbenes ciema ziemeļos.

Ezerā ietek Šķesterupīte no Arāju ezeram iztek - Šķesterupīte uz Kapsētas ezeru. Ezerā dzīvo ruduļi , raudas, plauži, asari un līdakas.

Ezera dienvidos - peldvieta. Ezera dienvidaustrumu krastā atrodas autoceļš V300 (Drusti–Dzērbene–Skujene). Starp Mācītājmuižas ezeru un Kapsētas ezeru atrodas Augstais kalns.

## Atsauces
Māļupīte

**Māļupīte** ir Gulbenes ezerā ietekoša upe Cēsu novadā.

Izteka Dzērbenes pagasta centrālajā daļā. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Gulbenes ezera dienvidaustrumos. Māļupīti nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Melnais grāvis

**Melnais grāvis** var būt:

*Melnais grāvis - Damrožu upes pieteka
*Melnais grāvis - Laucesas pieteka
*Melnais grāvis - Moļneicas pieteka
Melnais grāvis (Damrožu upes pieteka)

**Melnais grāvis** ir Damrožu upes labā (pēc LĢIA vietvārdu datubāzes datiem) vai kreisā (pēc LĢIA topogrāfiskās kartes) krasta pieteka Cēsu novadā. Tek austrumu-dienvidaustrumu virzienā.

## Atsauces
Rosendo Balinass

**Rosendo Kareons Balinass** (;  Manila —  Antipolo) bija Filipīnu starptautiskais lielmeistars šahā (1976).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt septiņos gados, taču nopietni pievērsies tam tikai 15 gadu vecumā. 1960. gados kļuvis par vienu no Filipīnu vadošajiem šahistiem. Sešas reizes uzvarējis Filipīnu šaha čempionātos. 1968. gadā Manilā ieņēmis otro vietu starptautiskajā šaha turnīrā. 1975. gadā Melburnā bijis trešais Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla zonas turnīrā. 1976. gadā Dortmundē bijis ceturtais starptautiskajā šaha turnīrā. 1976. gadā Odesā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā un kļuvis par vienu no retajiem ārzemju šahistiem, kas uzvarējuši PSRS rīkotajos šaha turnīros. Par panākumiem turnīros FIDE 1975. gadā Balinasam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1976. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Filipīnu komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1964-1968, 1974-1976). Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1966) medaļu;
* Āzijas komandu šaha čempionātā piedalījies 1981. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu.

Pēc profesijas bijis jurists. 1970. gadu beigās izveidojies konflikts starp Balinasu un toreizējo Filipīnu šaha federācijas un vēlāko FIDE prezidentu Florensio Kampomanesu, kura rezultātā Balinass atteicies pārstāvēt Filipīnas un piedalīties Filipīnās rīkotajos turnīros. 1980. gados pārvācies uz dzīvi ASV, taču lielus panākumus šaha turnīros vairs nav guvis. Mūža nogali pavadījis Filipīnās. Miris no aknu vēža.

## Atsauces

## Ārējās saites
Meļļi

**Meļļi** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Dzērbenes pagastā. Atrodas pagasta rietumos 7,7 km no pagasta centra Dzērbenes, 25,9 km no novada centra Cēsīm un 105,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P30 (Cēsis—Vecpiebalga—Madona), Meļļupes un Mellužupītes krastos, pie slēgtās dzelzceļa līnijas Ieriķi—Abrene trases (bijusī dzelzceļa stacija Meļļi).

## Atsauces
Meļļupe

**Meļļupe** (arī **Cieļupe**, **Melnupe**, **Meļļupīte**) ir Gaujas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka — no Gulbenes ezera. Iesākumā tek uz rietumiem, aiz Meļļiem pagriežoties uz dienvidiem, uz rietumiem no Bānūžiem pagriežoties uz dienvidaustrumiem. Ietek Gaujā caur Rijas ezeru pie Lodesmuižas. Upe caurtek Pieņu purvu, Bānūžu ezeru un Ilzes ezeru. Lielākā pieteka — Pauniņupīte.

Meļļupi šķērso valsts autoceļi P30 (Cēsis—Vecpiebalga—Madona) un V300 (Drusti–Dzērbene–Skujene). Tās krastos atrodas Meļļi un Bānūži.

## Atsauces
Mežmaļupīte

**Mežmaļupīte** (arī **Mežmaļu upe**) ir Gaujas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka - Dzērbenes pagasta dienvidos. Tek dienvidu virzienā. Ietek Gaujā lejpus tās iztekas no Taurenes ezera. Mežmaļupīti šķērso valsts autoceļš V325 (Dzērbene–Gaujaskrogs), tās krastos atrodas Brici.

## Atsauces
Vanagi (Asares pagasts)

**Vanagi**, arī **Vārkavieši**, ir ciems Jēkabpils novada Asares pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 3 km no pagasta centra Asares, 9 km no Aknīstes, 52 km no novada centra Jēkabpils un 160 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V822, Zuju ezera krastā.

## Atsauces
Vārkavieši

**Vārkavieši** var būt:
* Vārkavieši — apdzīvota vieta Daugavpils novada Nīcgales pagastā;
* Vanagu Aknīstes novada Asares pagastā cits nosaukums.
9. šaha olimpiāde

**9. [[šaha olimpiāde]]** notika no 1950. gada 20. augusta līdz 10. septembrim Dienvidslāvijas, tagad Horvātijas pilsētā Dubrovnikā.

## Olimpiādes organizēšana
FIDE 9. kongresā, kas 1948. gadā notika Zviedrijas pilsētā Saltsjobadenā, Dienvidslāvijas delegāts paziņoja, ka viņa valsts šaha federācija ir gatava sarīkot pirmo pēckara "Nāciju turnīru". Tomēr galīgo lēmumu par olimpiādes sarīkošanu Dienvidslāvijā pieņēma FIDE nākamais 1949. gada kongress Parīzē. Lai piesaistītu tūristus, Dienvidslāvija par olimpiādes mājvietu izvēlējās vēstures pieminekļiem un muzejiem bagāto kūrortpilsētu Dubrovniku, kurā šahistu rīcībā tika nodotas trīs zāles Mākslas galerijā. Pirmo reizi olimpiāžu vēsturē spēlēšanai bija radīti tik labu apstākļi: viena kārta dienā un katrā trešā dienā pārtraukto partiju izspēle. Jauninājums bija arī tas, ka katra komandā varēja būt ne viens, bet divi rezervisti. Šo iespēju gan izmantoja tikai dažas komandas. Olimpiādē tika pieņemts sekojošs spēles reglaments: 40 gājieni 2,5 stundās un pa 16 gājieniem katrā nākamajā stundā. Olimpiādes galvenais tiesnesis bija starptautiskais tiesnesis Milans Vidmars (Dienvidslāvija). Pirmo reizi šaha olimpiādē vīriešu komandas sastāvā piedalījās sieviete - Francijas komandā pie rezerves galdiņa spēlēja Šantala Šodē de Silana, kas savāca 1½ punktus 6 partijās.

Pirmo reizi valsts olimpiādes rīkotāja izlaida pastmarkas — piecu marku sēriju.

## Olimpiādes rezultāti
Sacensībās piedalījās 16 valstu komandas.  Visas komandas spēlēja katra ar katru pēc apļa sistēmas. Olimpiādes rezultāti bija šādi:

### Labākie pie galdiņiem
: 

### Uzvarētāju individuālie rezultāti
#### 1. vieta — Dienvidslāvija

#### 2. vieta — Argentīna

#### 3. vieta — Vācijas Federatīvā Republika

## Atsauces

## Ārējās saites
* 9th Chess Olympiad: Dubrovnik 1950 
* Geschichte der Schacholympiaden - vierter Teil
Kārle Ojanens

**Kārle Ojanens** (;  Helsinki —  Helsinki) bija Somijas starptautiskais meistars šahā (1952).

## Biogrāfija
20. gadsimta otrajā pusē bijis viens no vadošajiem Somijas šahistiem. Somijas šaha čempionātos laika periodā no 1950. līdz 1983. gadam trīspadsmit reizes izcīnījis zelta medaļas, divas reizes saņēmis sudraba medaļas un divas reizes ieguvis bronzas medaļas. Iegūto medaļu skaita ziņā Ojanens joprojām ir Somijas šaha čempionātu absolūts rekordists.

1946. gadā Helsinkos ieņēmis 3. vietu starptautiskajā šaha turnīrā. 1959. gadā Tallinā un 1960. gadā Helsinkos nospēlējis divus nelielus mačus ar igauņu lielmeistaru Paulu Keresu, kuri abi beigušies neizšķirti - 1:1. Par panākumiem turnīros FIDE 1952. gadā Ojanenam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Somijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 11 reizes (1937, 1950-1952, 1956-1962, 1966-1972). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1966) medaļu;
* neoficiālajās Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 1936. gadā;
* Ziemeļu kausa izcīņām komandām piedalījies 1983. gadā.

1991. gadā piedalījies Pasaules senioru šaha 1. čempionātā, kur ar iegūtajiem 7 punktiem 11 partijās dalījis 11.-21. vietu. Aktīvi pievērsies arī korespondencšaham un 1981. gadā kļuvis par ICCF starptautisko meistaru (ICM).

## Atsauces

## Ārējās saites
Irje Rantanens

**Irje Rantanens** (; dzimis  Tamperē, miris ) bija Somijas starptautiskais lielmeistars šahā (1981).

## Biogrāfija
Somijas šaha čempionātos divas reizes izcīnījis zelta medaļas (1978, 1986), trīs reizes bijis otrais (1976, 1982, 1990) un 1972. gadā ieguvis bronzas medaļas. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā 1981. gadā Helsinkos bijis trešais, bet 1982. gadā uzvarējis Jervenpē. Par panākumiem turnīros FIDE 1977. gadā Rantanenam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1981. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Bijis otrais somu šaha lielmeistars pēc Heiki Vesterinena.

Pārstāvējis Somijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 9 reizes (1972-1986, 1990). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1980) un 2 bronzas (1972, 1978) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1989. gadā un individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
* Ziemeļu kausa izcīņām komandām piedalījies 6 reizes (1973-1975, 1977, 1985, 1989). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1975) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1975) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rantanens

**Rantanens** ( — 'krastiņš'; sieviešu dzimtē Rantanena) ir somu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Irje Rantanens (*Yrjö Rantanen*; 1950) — Somijas starptautiskais lielmeistars šahā;
* Miko Rantanens (*Mikko Rantanen*; 1996) — somu hokejists.
Laimas iela (Jūrmala)

**Laimas iela** ir maza iela Jūrmalā, Valteru apkaimē. Laimas iela sākas krustojumā ar Rubeņu ielu un beidzas krustojumā ar Aveņu ielu. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Laimas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Laimas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rubeņu iela (T veida krustojums)
* Aveņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Valteri
Pastupīte

**Pastupīte** ir Skolasupītes kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka Dzērbenes pagasta dienvidos, uz rietumiem no Dzērbenes. Tek austrumu-dienvidaustrumu virzienā. Caurtekot zivju dīķus, ietek Skolasupītē augšpus Dzērbenes. Pastupīti nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Pauniņupīte

**Pauniņupīte** ir Meļļupes kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka Dzērbenes pagasta dienvidaustrumos. Tek rietumu virzienā. Ietek Meļļupē lejpus Pieņu purva. Pauniņupīti nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Sietaliņš

**Sietaliņš** (arī **Sietaliņu ezers**) ir beznoteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta centrālajā daļā.

## Atsauces
Skolasupīte

**Skolasupīte** (arī **Skolas upīte**) ir Šķesteru ezerā ietekoša upe Cēsu novadā.

Izteka pie Krustakroga. Tek austrumu virzienā. Ietek Šķesteru ezerā. Skolasupīti šķērso valsts autoceļi P30 (Cēsis–Vecpiebalga–Madona), V300 (Drusti–Dzērbene–Skujene) un V299 (Rauna–Taurene–Abrupe), tā tek cauri pagasta centram Dzērbenei. Lielākā pieteka - Pastupīte.

## Atsauces
Karloss Kvartass

**Karloss Kvartass** (;  Itagui —  Itagui) bija Kolumbijas starptautiskais meistars šahā (1975).

## Biogrāfija
Septiņas reizes uzvarējis Kolumbijas šaha čempionātos (1965, 1966, 1967, 1970, 1975, 1976, 1983). Pārstāvējis Kolumbijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 10 reizes (1964-1966, 1970-1976, 1980-1984, 1994). 1972. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu. Par panākumiem turnīros FIDE 1975. gadā Kvartasam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Terijs Šovs

**Terijs Jans Šovs** (;  — ) bija Austrālijas starptautiskais meistars šahā (1981).

## Biogrāfija
1978. gadā dalījis pirmo vietu Austrālijas šaha čempionātā, taču zaudējis papildu sacensībās par čempiona nosaukumu. Pārstāvējis Austrālijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 9 reizes (1968-1984). 1968. un 1972. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 sudraba medaļas. Par panākumiem turnīros FIDE 1981. gadā Šovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skolas upīte

**Skolas upīte** var būt:

* Skolas upīte — Alūksnes upes pieteka;
* Skolas upīte — Ogres upes pieteka;
* Druves cits nosaukums;
* Skolasupītes cits nosaukums.
Skoliņdīķis

**Skoliņdīķis** ir mākslīga ūdenskrātuve Cēsu novada Dzērbenes pagasta ziemeļrietumos.

## Atsauces
Skraustupīte

**Skraustupīte** (arī **Skraustupe**, augštecē - **Juvera upīte**, **Juvere**, **Juveris**, **Juverupīte**) ir Kapsētas ezerā ietekoša upe Cēsu novadā.

Izteka - no Juvera dienvidu gala. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Kapsētas ezera dienvidaustrumu galā. Skraustupīti šķērso valsts autoceļi V300 (Drusti–Dzērbene–Skujene) un V325 (Dzērbene–Gaujaskrogs), tā tek gar pagasta centru Dzērbeni.

## Atsauces
Spanderu ezers

**Spanderu ezers** ir caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta ziemeļrietumos.

Sekls un dūņains, grūti pieejams. Vasarā stipri aizaudzis. Ietek strauts, iztek Līčupe uz Raunu. Ezerā dzīvo līdakas, asari un raudas. Novērojama bebru darbība.

Uz rietumiem no ezera atrodas autoceļu V299 (Rauna–Taurene–Abrupe) un V334 (Kleķeri–Spanderi) krustojums.

## Atsauces
Sūnīšu ezers

**Sūnīšu ezers** ir caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta centrālajā daļā. Noteka pa grāvjiem uz Gulbenes ezeru.

## Atsauces
Aldo Aiks

**Aldo Aiks** (; dzimis  Tunisā) ir Francijas starptautiskais meistars šahā (1977).

## Biogrāfija
Divas reizes uzvarējis Francijas šaha čempionātos (1972, 1983). 1985. gadā kļuvis par pirmo Francijas šahistu, kas šaha turnīrā izpildījis lielmeistara normu. Par panākumiem turnīros FIDE 1977. gadā Aikam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Francijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1972, 1978-1988). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1972) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1985. gadā un individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1989. gadā;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1974. gadā.

1990. gadu sākumā beidzis profesionāla šahista karjeru. Strādājis par laikraksta *Le Figaro* šaha nodaļas redaktoru. Sarakstījis vairākas grāmatas par šaha tematiku:
* *Le Jeu d'échecs, c'est facile*, 1982 ()
* *Les Échecs spectaculaires: 150 chefs-d'œuvre de l'histoire des échecs; Parties, études, problèmes*, 1984 ()

## Atsauces

## Ārējās saites
Kems Talbo

**Kemerons Tomass Talbo** (*Cameron Thomas Talbot*; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2024) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Detroitas "Red Wings" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām NCAA čempionātā aizvadītām sezonām, profesionāļa karjeru Talbo sāka 2009.—10. gada sezonas noslēgumā, kad noslēdza līgumu ar NHL vienību Ņujorkas "Rangers" un aizvadīja vienu spēli AHL kluba Hārtfordas "Wolf Pack" sastāvā. Nākamās trīs sezonas Talbo aizvadīja AHL klubā Konektikutas "Whale". 2013.—14. gada sezonā Talbo kļuva par Ņujorkas "Rangers" otro vārtsargu aiz Henrika Lundkvista, sezonas gaitā NHL aizvadot 21 spēles.

2015. gada vasarā "Rangers" aizmainīja Talbo uz Edmontonas "Oilers". Sezonas ievadā bija plānots, ka Talbo kopā ar Andešu Nilsonu dalīs spēles laiku uz pusēm, taču ne pārlieku veiksmīgais sniegums Talbo padarīja par otro numuru. Sezonas gaitā gan viņa sniegums uzlabojās, un Nilsons tika aizmainīts uz Sentluisas "Blues", Talbo kļūstot par komandas pamatvārtsargu. 2019. gada februārī tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers". 2019. gada jūlijā Talbo kā brīvais aģents pievienojās Kalgari "Flames", taču gadu vēlāk noslēdza līgumu ar Minesotas "Wild".

2022. gada 12. jūlijā Talbo tika aizmainīts uz citu NHL komandu Otavas "Senators"

2024. gada 1. jūlijā Talbo parakstīja 2 gadu līgumu ar komandu Detroitas Red Wings.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vēdzele (nozīmju atdalīšana)

**Vēdzele** var būt:
* vēdzele — vēdzeļu dzimtas zivs
* Vēdzele — Abavas pieteka
* Vēdzele — Krimeldes pieteka
* Dūrupes cits nosaukums
Jirgens Dībals

**Jirgens Dībals** (;  Berlīne —  Zolingene) bija Vācijas starptautiskais meistars šahā (1973).

## Biogrāfija
1966. gadā uzvarējis prestižajā Vācijas šaha kausā *Dähne-Pokal*. 1974. gadā Redžo Emīlijas starptautiskajā šaha turnīrā dalījis pirmo vietu (kopā ar Ģulu Saksu). 1990. gadā uzvarējis Eiropas klubu komandu šaha čempionātā Vācijas komandas *SG Solingen* sastāvā. Par panākumiem turnīros FIDE 1973. gadā Dībalam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Vācijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1972-1974). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1972) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1973. gadā;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1968-1969). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1968) medaļu;
* Ziemeļu kausa izcīņā šahā komandām piedalījies 6 reizes (1970-1974, 1977). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1970, 1974), sudraba (1977) un bronzas (1972) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 3 zelta (1970, 1973, 1974) medaļas.

Berlīnes Brīvajā Universitātē apguvis matemātiku un fiziku, interesējies arī par astronomiju. Strādājis par programmētāju Zolingenes pilsētas administrācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cepļupe

**Cepļupe** (arī **Cepļa upe**, **Kleperu upe**) ir Durbes labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novada Cīravas pagastā. Sākas meža masīvā ziemeļos no Mariju ciema pagasta austrumos. Plūst ziemeļrietumu—rietumu virzienā pa Apriķu līdzenumu. Ietek Durbē Cīravas ciemā. Upes augštecē pie Kleperiem uzstādināti vairāki zivju dīķi, lejtecē — Cīravas dzirnavu dīķis.

## Atsauces
Veldres

**Veldres** var būt:
* Veldres — ciems Jēkabpils novada Asares pagastā;
* Veldres — ciems Saldus novada Pampāļu pagastā.
Milko Bobocovs

**Milko Bobocovs** (;  Plovdiva —  Sofija) bija Bulgārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1961).

## Biogrāfija
No 1950. gadu vidus līdz 1970. gadu sākumam bijis viens no Bulgārijas spēcīgākajiem šahistiem. Daudzkārtējais Bulgārijas šaha čempionātu dalībnieks un 1958. gada uzvarētājs. 1967. gadā Maskavā kopā ar Vasiliju Smislovu, Mihailu Tālu un Aivaru Gipsli dalījis 2.-5. vietu lielā starptautiskā šaha turnīrā (uzvarēja Leonīds Šteins). Par panākumiem turnīros FIDE 1960. gadā Bobocovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1961. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Bijis pirmais bulgārs, kas saņēmis šo nosaukumu.

Pārstāvējis Bulgārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 8 reizes (1954, 1958-1960, 1964-1972). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1968) medaļu, un arī individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1964) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1970. gadā;
* Pasaules studentu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1954-1956, 1958). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1958) un bronzas (1954) medaļas;
* Balkānu valstu komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1971-1972). Abās reizēs izcīnījis sudraba medaļas gan komandu, gan individuālajā vērtējumā.

Bobocovs ir bijis ne tikai šahists, bet arī paralēli strādājis par vingrošanas instruktoru. Šajā darbā 1972. gadā viņš guva smagu traumu, kas bijusi par iemeslu šahista karjeras pāragrām beigām.

## Personīgā dzīve
Bijis precējies ar Bulgārijas šaha lielmeistari Antoniju Ivanovu (1931—2004).

## Atsauces

## Ārējās saites
Kolarovs

**Kolarovs** (*Коларов*) ir bulgāru un serbu uzvārds, profesijas uzvārds, kas atvasināts no vārda *колар* ar nozīmi "ratnieks". Cilvēki ar šādu uzvārdu ir:

* Atanass Kolarovs (*Атанас Коларов*; 1934—2016) — Bulgārijas starptautiskais meistars šahā;
* Aleksandars Kolarovs (*Александар Коларов*; 1985) — serbu futbolists un futbola treneris.
Veldres (Asares pagasts)

**Veldres** ir bijušais ciems Jēkabpils novada Asares pagastā. Atradās pagasta dienvidaustrumu daļā 8 km no pagasta centra Asares, 19 km no Aknīstes, 62 km no novada centra Jēkabpils un 171 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta ir izzudusi.

Apdzīvotā vieta atradās nomaļus no autoceļa V822.

## Atsauces
Vārkava (Asares pagasts)

**Vārkava** ir ciems Jēkabpils novada Asares pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 7 km no pagasta centra Asares, 21 km no Aknīstes, 62 km no novada centra Jēkabpils un 172 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V800, Bērzu ezera krastā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Vārkavas (*Warkau*) pusmuižu.

## Atsauces
Rumānijas leja

**Rumānijas leja** jeb **leva** (, ) ir Rumānijas naudas vienība.
ISO 4217 kods ***RON***, skaitliskais kods *946*.

Leja iedalīta 100 banos (, vienskaitlī *ban*).

## Etimoloģija
Naudas vienības nosaukums *leu* nozīmē "lauva", un tas ieviesies no nīderlandiešu dāldera (*leeuwendaalder* — "lauvas dālderis").

Vārds *bani* rumāņu valodā nozīmē "nauda".

## Vēsture
Kad Valahijas un Moldāvijas hercogiste izveidoja Apvienoto hercogisti, 1867. gadā par tās naudas vienību kļuva leja. Sākotnēji paralēli tai naudas apritē tika izmantots arī Francijas franks.

Pēc Otrā pasaules kara lejas vērtība dramatiski kritās. 1947. gadā tika izlaista jauna leja, kura atbilda  vecajām lejām.
1952. gadā notika naudas reforma.

Pēc komunistu režīma krišanas Rumānijas ekonomika piedzīvoja inflāciju, un lejas vērtība kritās. 2005. gadā inflācijas stabilizējās, un tika ieviesta jauna leja: pret vienu jauno leju (RON) tika mainītas  vecās lejas (ROL).

Rumānija plāno ieviest eiro. Par tās ieviešanas termiņu tiek minēts 2020. gads.

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rumānijas Nacionālā banka
Vēdzele (Abavas pieteka)

**Vēdzele** (arī **Vēdzeļupe**, augštecē **Zilupīte**, **Zīļu strauts**, **Zemīte**, vidustecē — **Kukša**, **Kukšupe**, **Kukšupīte**) ir Abavas kreisā pieteka Tukuma novadā. Sākas mežainā apvidū uz Zantes un Zemītes pagastu robežas, tek ziemeļu—ziemeļaustrumu virzienā pa Spārnenes viļņoto līdzenumu, lejtecē — pa Abavas senleju. Upes gultne augšpus Zemītes regulēta, vidustecē un lejtecē — izteikti līkumaina. Ietek Abavā lejpus Abavniekiem. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Zemīte un Kukšas, kur saglabājušies dzirnavu aizsprosti un ūdenskrātuves.

## Atsauces
Atanass Kolarovs

**Atanass Kolarovs** (; dzimis  Rusē, miris ) bija Bulgārijas starptautiskais meistars šahā (1957).

## Biogrāfija
1964. gadā dalījis pirmo vietu Bulgārijas šaha čempionātā kopā ar Nikolu Padevski, bet zaudējis papildu mačā par čempiona nosaukumu ar 1½:2½. Bulgārijas šaha čempionātos vēl četras reizes ir bijis otrais (1955, 1957, 1958, 1970) un vienreiz ieguvis trešo vietu (1953). Daudzu starptautisko turnīru godalgoto vietu ieguvējs. Par rezultātiem turnīros FIDE 1957. gadā Kolarovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. 

Pārstāvējis Bulgārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1956, 1960-1962, 1966-1970). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1968) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1970. gadā;
* Pasaules studentu šaha čempionātos piedalījies 6 reizes (1954-1958, 1960). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1957, 1958) un bronzas (1954) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1954) medaļu.

Beidzis Sofijas Tehnisko universitāti un pēc profesijas bija programmētājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jegalas ūdenskritums

thumb|Video Jegalas ūdenskritums 2022
**Jegalas ūdenskritums** () ir ūdenskritums Igaunijas ziemeļos uz Jegalas upes 4 km augšpus tās ietekas Baltijas jūras Somu līcī. Ūdenskritums atrodas Jēlehtmes pagastā, 25 km uz austrumiem no Tallinas. Ar astoņu metru augstumu tas ir augstākais dabīgais ūdenskritums Igaunijā (augstākais mākslīgais ūdenskritums ir 30 metrus augstais Valastes ūdenskritums). Ūdenskrituma platums ir 50-70 metri (atkarībā no ūdens līmeņa upē), laika gaitā tas ir radījis ap 300 metrus garu un 12 - 14 metrus dziļu kanjonu. Ūdenskritums izveidojies vietā, kur Jegalas upe šķērso Ziemeļigaunijas glintu. Klintīs ūdenskrituma augšpusē un ap to var saskatīt senu galvkāju pārakmeņojumus.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Ieraksts Igaunijas vides reģistrā
Ivans Radulovs

**Ivans Radulovs** (; dzimis  Burgasā) ir Bulgārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1972).

## Biogrāfija
1970. un 1980. gados bijis viens no spēcīgākajiem Bulgārijas šahistiem. Trīskārtējs Bulgārijas šaha čempions (1971, 1977, 1980). 1973. gadā Ļeņingradā piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā ierindojies 12. vietā. 
1982. gadā Polaņicazdrojā izcīnījis trešo vietu Akibas Rubinšteina memoriālā. 2005. gadā uzvarējis plašā starptautiskā šaha turnīrā Francijā. Par panākumiem turnīros FIDE 1968. gadā Radulovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1972. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 2013. gadā Plovdivā uzvarējis Eiropas čempionātā ātrajā šahā.

Pārstāvējis Bulgārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 8 reizes (1968-1974, 1978-1982, 1986). Komandu un individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (1968) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1970, 1977-1983);
* Pasaules studentu šaha čempionātos piedalījies 6 reizes (1961-1966). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1963) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1961) medaļu;
* Balkānu valstu komandu šaha čempionātos piedalījies 14 reizes (1971-1982, 1986, 1990). Komandu vērtējumā izcīnījis 4 zelta (1973, 1974, 1982, 1986), 5 sudraba (1971, 1972, 1975, 1976, 1979) un 5 bronzas (1977, 1978, 1980, 1981, 1990) medaļas, bet individuālajā - 3 zelta (1973, 1975, 1976), 3 sudraba (1977, 1980, 1990) un 7 bronzas (1971, 1974, 1978, 1979, 1981, 1982, 1986) medaļas.

Pēc profesijas ir inženieris. Piedalījies Sofijas dzelzceļa stacijas projektēšanas darbos. Precējies, ir divi bērni un četri mazbērni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Peičo Pejevs

**Peičo Pejevs** (;  Plovdiva —  Plovdiva) bija Bulgārijas starptautiskais meistars šahā (1973).

## Biogrāfija
1960. un 1970. gados bijis starp spēcīgākajiem Bulgārijas šahistiem. 1967. gadā uzvarējis Bulgārijas šaha čempionātā, bet 1971. gadā šajā turnīrā izcīnījis sudraba medaļu. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts. Par rezultātiem turnīros FIDE 1973. gadā Pejevam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM)  nosaukumu.

Pārstāvējis Bulgārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1968, 1972). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1968) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1970, 1977);
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1956. gadā;
* Balkānu valstu komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1971-1973). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1973) un 2 sudraba (1971, 1972) medaļas, bet individuālajā - 2 zelta (1971, 1973) un sudraba (1972) medaļas.

Daudzus gadus strādājis par bērnu un jauniešu šaha treneri dzimtās Plovdivas šaha klubā *ШК Локомотив*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šķesteru ezers

**Šķesteru ezers** (arī **Šķesteris**, **Šķeteru ezers**, **Tupiņezers**, **Tupiņu ezers**) ir subglaciāls caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta dienvidos, uz dienvidaustrumiem no Dzērbenes.

Ietek - Šķesterupīte (šajā posmā saukta Vicupe) no Kapsētas ezera, kā arī  Skolasupīte. Iztek - Šķesterupīte uz Gauju. Ezerā dzīvo līdakas, asari, plauži, raudas, ruduļi un līņi.

Ezera ziemeļaustrumu krastā atrodas autoceļš V325 (Dzērbene–Gaujaskrogs). Ezerā ietek Dzērbenes bioloģiski attīrītie notekūdeņi.

## Atsauces
Jevgeņijs Bogdanovs

**Jevgeņijs Bogdanovs** (, dzimis , miris ) ir ukraiņu, agrāk padomju, šaha problēmists.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
Pirmo uzdevumu sastādījis 1967. gadā. Līdz 2009. gadam viņš publicējis vairāk nekā 6500 uzdevumus, galvenokārt divvilčus, trīsvilčus, daudzvilčus, palīgmatus un pašmatus, to starpā vairāk nekā 4000 miniatūras. Vairāk nekā 2500 uzdevumu ieguvuši atzinības, tai skaitā vairāk nekā 1000 godalgas (300 pirmās).

Bogdanovs bijis vairākkārtīgs Ukrainas čempions, Ukrainas lielmeistars šaha kompozīcijā. PSRS izlases komandas sastāvā kļuvis par pasaules čempionu (4. WCCT) un Ukrainas komandas sastāvā par sudraba medaļas ieguvēju (6. WCCT).

Kopš 1970. gada bijis tiesnesis vairāk nekā 60 starptautiskiem sastādīšanas konkursiem. Viņš bija vairāku šaha kompozīcijas tēmu, taska uzdevumu un šaha kompozīcijas grāmatu autors. Kopš 2000. gada līdz savai nāvei izdevis žurnāla *Chess Leopolis*, kas PDF formāta pieejams internetā.

1989. gadā FIDE viņam piešķīra starptautiskā meistara, bet 2012. gadā (pēc nāves) lielmeistara titulu šaha kompozīcijā.

Bogdanovs ir ieguvis 73,83 FIDE albumu punktus.

## Bibliogrāfija
* 
* 

## Šaha kompozīciju piemēri

**Risinājums**
: 1. Lxd5+ Kb4 2. Lc4 Te8#
: 1. T:e4+ Kb3 2. Tc4 Td8#

## Atsauces

## Ārējās saites
* J. Bogdanova kompozīcijas vietnē PDB
* J. Bogdanova profils vietnē Chess Composers
* Žurnālu ''Chess Leopolis'' arhīvs vietnē ''Уральский проблемист''
Jaunaudzes iela (Jūrmala)

**Jaunaudzes iela** ir pagalma iela Jūrmalā, Valteru apkaimē. Jaunaudzes iela sākas krustojumā ar Rubeņu ielu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Jaunaudzes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Jaunaudzes iela ir savienota ar šādu ielu:
* Rubeņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Valteri
Mazais nakts gekons

**Mazais nakts gekons** (*Nactus coindemirensis*) ir gekonu dzimtas ķirzaka, kas endēma Maurīcijai.

Sīciņo gekonu atklāja 1982. gadā Ganerskveinas salā, taču jau 1990. gadu sākumā to uzskatīja par izmirušu. 1995. gadā salu atbrīvoja no žurkām, kas ļāva populācijai atjaunoties un 1990. gadu beigās to no jauna atklāt. Kopš tā laika trīs salās tika atrastas citas šīs sugas populācijas. 

## Nosaukums
Sugas latīniskā nosaukuma pirmā daļa *coindemir[e]* norāda uz Ganerskveinas (jeb *Coin de Mire*) salu, kur sugu atklāja, bet otrā *-ensis* ir piedēklis ar nozīmi "kas dzīvo". 

## Izplatība
Apdzīvo vairākas Maurīcijai blakus esošās saliņas, — plaukstoša populācija mitinās Ganerskveinā, stabila sīciņajā Vakoasas saliņā un pietiekami kompakta Pižona klintī. 2003. gadā atklāto Flatas salas populāciju izmedīja tur 2010. gadā ievazātais Āzijas mājas cirslis (*Hemidactylus frenatus*).

## Atsauces
Šķesterupīte

**Šķesterupīte** ir Gaujas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Sākas no Ievalču ezera Dzērbenes pagasta vidusdaļā. Tek dienvidaustrumu virzienā, pie Dzērbenes pagriežoties uz dienvidiem. Ietek Gaujā augšup tās ietekai Taurenes ezerā. 

Upe savā tecējumā plūst caur vairākiem ezeriem, vairākkārt mainot nosaukumu. Ezeri upes tecēšanas virzienā - Ievalču ezers, Brenkūzis, Dzērbenes dzirnavezers, Arāja ezers, Mācītājmuižas ezers, Kapsētas ezers, Šķesteru ezers. Upes nosaukuma posms augštecē ir **Ašķa grāvis**, vidustecē — **Dzērbe**, **Dzērbenes upīte**, **Dzērve**, **Dzērves upīte**, **Dzērvīte**, **Dzērvupīte**. Posms augštecē saucas **Dzirnavupīte**, cits posms — **Ievalču upīte**, starp Šķestera un Kapsētas ezeriem upes nosaukums ir **Vicupe**, arī **Vicupīte**. Dažkārt rakstos sastopami kļūdaini nosaukumi Juvera upīta, Juvere, Juveris, Juverupīte, Skraustupīte.

Šķesterupīti šķērso valsts autoceļi V300 (Drusti–Dzērbene–Skujene) un V325 (Dzērbene–Gaujaskrogs), tā tek gar pagasta centru Dzērbeni.

## Atsauces
Šovītes

**Šovītes** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Dzērbenes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 4,1 km no pagasta centra Dzērbenes, 28,2 km no novada centra Cēsīm un 107,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V310 (Dzērbene–Zvirguļi).

## Atsauces
Vilkupīte

**Vilkupīte** var būt:

*Vilkupīte - Amatas pieteka
*Vilkupīte - Dzestrenes pieteka
*Vilkupīte - Ievednes pieteka
*Vilkupīte - Viesītes pieteka
*Kurmīšupītes cits nosaukums
*Struņķenes cits nosaukums
*Vilkupes cits nosaukums
Vāržums

**Vāržums** (arī **Varžums**, **Varžūns**, **Vāržuma ezers**, **Voržuma ezers**) ir ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta centrālajā daļā.

Krasti - zemi, grūti pieejami, neapdzīvoti. Iztek - strauts uz Ilzes ezeru. Ezerā dzīvo asari, līdakas, karūsas, ruduļi, raudas, un līņi. Novērojama bebru darbība.

Ezera ziemeļu daļā ierīkota atpūtas vieta bez peldvietas.

## Atsauces
Vilkupīte (Dzestrenes pieteka)

**Vilkupīte** no ir Dzestrenes labā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka uz ziemeļrietumiem no Gaviltu kalna. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Dzestrenē augšup autoceļa V325 (Dzērbene-Gaujmaļi) tilta pār Dzestreni.

Vilkupīti nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Eņģeļu iela 9. Pelnrušķītes mantojums

**"Eņģeļu iela 9. Pelnrušķītes mantojums"** ir latviešu televīzijas seriāls, kas tika pārraidīts kanālā LTV1 no 2013. gada līdz 2014. gadam. Tas ir turpinājums LTV seriālam "Eņģeļu māja".

## Tēli
* Kristīne Nevarauska — Linda Tammane
* Ivars Kalniņš — Juris Celmiņš
* Regīna Razuma — Dagnija Celmiņa
* Kaspars Zāle — Viesturs Celmiņš
* Sarmīte Rubule — Judīte Ābola
* Guntis Skrastiņš — Indulis Vanadziņš
* Māra Zvaigzne — Malva
* Natālija Grebņeva — Brigita
* Edgars Pujāts — Jēkabs
* Ieva Sarma — Signe
* Sandis Pēcis — Rūdolfs Šteins
* Elīna Dzelme — Kerija
* Kristaps Ķeselis — Gatis
* Normunds Laizāns — Dzintars Bērziņš (deputāts)
* Sanita Pušpure — Marta Bērziņa
* Ance Muižniece — Ruta
* Arnita Jaunzeme — Līga Plūme
* Ģirts Liuziniks — Linards Globēns
* Anatolijs Fečins — Viktors
* Jānis Kirmuška — Pārstāvis
* Ivars Puga — Jānis
* Krišjānis Salmiņš — Staņislavs
* Ģirts Lukevics — Nikodams
* Aleksandra Bačurina — Viola
* Harijs Ozols — Saša
* Dainis Grūbe — Advokāts Kopštāls
* Dārta Daneviča — Inga
* Juris Bartkevičs — Leo
* Egons Dombrovskis — Žanis
* Anna Klēvere — Inese
* Šarlote Vīduša — Šarlote
* Diāna Bērziņa — Dārta
Nikolajs Kraļins

**Nikolajs Kraļins** (; dzimis ) ir krievu, agrāk padomju, šaha problēmists.

Pamatprofesija — inženieris elektriķis. Taču jau vairākus gadus viņš strādā par Krievijas Valsts publiskās zinātniski tehniskās bibliotēkas Šaha informācijas centra direktoru.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1961. gada publicējis vairāk nekā 280 etīdes un 50 uzdevumus. Viņa etīdes konkursos ieguvušas vairāk nekā 210 atzinības, no starpā vairāk nekā 135 godalgas, tai skaitā 55 pirmās. 

Astoņu PSRS individuālo čempionātu (1965—1987) dalībnieks etīžu grupā: pirmā vieta 14. (1983); 3.—4. vieta 15. (1984); 2. vieta 16. (1985) un 1.—2. vieta 17. (1987) čempionātā. Maskavas čempions etīdēs  (1983—1984). PSRS sporta meistars šaha kompozīcijā no 1983. gada.

Sudraba medaļas ieguvējs 1. individuālajā pasaules čempionātā (1998—2000) etīžu grupā.

Lielmeistars (2005) šaha kompozīcijā.
Etīdes tiecās pēc aktīvas un pilnasinīgas abu pušu cīņas.

## Etīdes piemērs

**Risinājums**
: **1. f6+!** (1. Lb4+? Kf7 2. Lc4+ Kxg7 3. Lxb3 Td4+ -+) **1. ... Nxf6** (1... Kxf6? 2. Lc3+ =) **2. Lg5 Th1+** (2. ... Txd3? 3. Zh5 Td4+ 4. Kh3 Td5 5. Lxf6+ =) **3. Kg3 Tg1+ 4. Kf4 Tg4+ 5. Kf5 Zd4+ 6. Kg6 Zf3 7. Zf5+ Ke6 8. Zd4+! Zxd4 9. Lf5+! Zxf5** pats.

## Atsauces

## Ārējās saites
* N. Kraļina šaha kompozīcijas vietnē PDB
* N. Kraļina etīde
Ērihs Volfgangs Korngolds

**Ērihs Volfgangs Korngolds** (; dzimis , miris ) bija Morāvijas ebreju izcelsmes austriešu/amerikāņu komponists. Viens no filmu mūzikas žanra pamatlicējiem Holivudā.

Dzimis mūzikas kritiķa ģimenē. Bērnībā tika uzskatīts par brīnumbērnu. Ar Gustava Mālera rekomendāciju mācījās pie Aleksandra fon Cemlinska. 11 gadu vecumā radīja baleta viencēlienu "Sniegavīrs" (*Der Schneemann*), kas 1910. gadā tika iestudēts Vīnes Valsts operā. 17 gadu vecumā radīja pirmo operu.

Pēc Makša Reinholda uzaicinājuma 1934. gadā devās uz Holivudu, lai adaptētu filmas "Sapnis vasara naktī" kinomūziku. Anšlusa dēļ palika uz dzīvi ASV, un 1943. gadā kļuva par ASV pilsoni. Līdz ar Maksi Šteineru un Alfrēdu Ņūmenu uzskatāms par vienu no filmu mūzikas žanra pamatlicējiem. 1938. gadā ieguva Oskaru par labāko oriģinālmūziku par mūziku Maikla Kērtisa filmā "Robina Huda piedzīvojumi". Korngolds bija pirmais komponists, kurš ieguvis šo balvu, jo pirms tam balvas par mūziku filmā saņēma kinostudijas mūzikas nodaļas vadītājs, nevis mūzikas autors.

## Ārējās saites

* Korngolds Petrucci Music Library
Valērijs Šaņšins

**Valērijs Šaņšins** (; dzimis ) ir krievu, agrāk padomju, šaha problēmists.

Pamatprofesija — grāmatu iespiedējs.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
Kopš 1978. gada publicējis vairāk nekā 520 šaha kompozīcijas, priekšroku dodot divvilčiem. Konkursos ieguvis vairāk nekā 200 godalgas, tai skaitā 70 pirmās.

Šaņšins bijis pasaules čempions PSRS komandas sastāvā (4. WCCT, 1989—1992) un divreiz Krievijas komandas sastāvā (8. WCCT, 2005—2008), (9. WCCT, 2012—2013).

1998. gadā FIDE viņam piešķīra starptautiskā tiesneša kategoriju un 2007. gadā lielmeistara titulu šaha kompozīcijā.

Pēc FIDE Albuma 2010-2012 iznākšanas V. Šaņšins ir ieguvis 84,25  punktus.

## Šaha uzdevums

**Uzdevums Nr. 1**
: Maldinājumi: 
: 1. e8D? draud 2.Zf5#
: 1. ... Zc~ 2. Dxa4#, 1. ... Zxe5 2. Dxe5#, atspēko 1. ... Zb4!

: 1. Lg7? draud 2.Zf5#
: 1. ... Zc~ 2. e6#, 1. ... Zxe5 2. Lxe5#, atspēko 1. ... Tс4!

: Risinājums:
: **1.e6! draud 2. Td5#**
: **1. ... Zc~ 2. Lg7#**
: **1. ... Ze5 2. Zf5#.**

Zagorujko, Salazara un Dombrovska tēmu sintēze.

## Bibliogrāfija
* 
 
## Atsauces

## Ārējās saites

* V. Šaņšina šaha kompozīcijas PDB vietnē
Leva

**Leva** var būt:

* Bulgārijas leva — Bulgārijas valūta;
* leva — tituls Osmaņu impērijā (ģenerālmajors vai kontradmirālis).

## Skatīt arī
* Moldovas leja — Moldovas valūta;
* Rumānijas leja — Rumānijas valūta.
Ābeļu iela (Jūrmala)

**Ābeļu iela** ir iela Jūrmalā, Valteru apkaimē. Ābeļu iela sākas krustojumā ar Aveņu ielu un beidzas krustojumā ar Piekrastes ielu. Kopējais ielas garums ir 330 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Ābeļu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Ābeļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Aveņu iela (T veida krustojums)
* Gulbju iela
* Piekrastes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Valteri
Dzeltenā latānija

**Dzeltenā latānija**, **Rodrigesas latānija** (*Latania verschaffeltii*) ir areku dzimtas palma. Endēma Rodrigesai, taču tiek audzēta arī citviet kā krāšņumaugs.

## Apraksts
[thumb|left|Dzeltenās latānijas [auglis|augļi.]]
Stumbrs pelēks, viegli gredzenots, nedaudz "uztūcis" tā lejasdaļā. Stumbra garums līdz 12 metriem.

Vainaga diametrs var sasniegt 5 metrus, tajā no 8—24 vēdekļveidā izkārtotas lapas. Lapas tumši vai gaiši zaļas, jauno lapiņu dzīslojums dzeltenīgs. Kātiņa garums 60—120 cm, dzeltenu spīdumu un oranžīgu maliņu. Jauno lapiņu maliņas ir gludas. 

Augļi zaļi, nobriestot kļūst brūni, pēc formas līdzīgi plūmei, garumā līdz 5 cm un lielāki par citu latāniju augļiem. Katrs auglis satur no vienas līdz trim sēklām.

Sēklas viens gals apaļš, otrs smails. Tās no apakšējās daļas sadalītas trīs daļās un atgādina "trijžuburi".

## Izplatība
Dzeltenās latānijas dzimtene ir Maurīcijai piederošā Rodrigesas sala. Dabiskajā vidē palma ir ļoti reta, un tā ir izzudusi no lielākās daļas sava sākotnējā areāla. Lielāko postu nodara cūkas, kuras izēd latāniju sēklas. Vietējo populāciju veido aptuveni 500 palmas, kas aug uz klintīm un piekrastes aizām. Sugu kultivē kā krāšņumaugu parkos un dārzos kā Maurīcijā, tā citviet tropu apgabalos, piemēram Havaju salās.

## Atsauces
Gerhards fon Mende

**Gerhards Romāns fon Mende** (; dzimis , miris ), bija Rīgā dzimis vācbaltiešu izcelsmes vācu orientālists un turkologs. Nacistu valdīšanas laikā Okupēto Austrumu teritoriju reihministrijas Kaukāza nodaļas vadītājs. Pēc kara - sovetologs, vadīja austrumu tautu pētniecības centru. Sadarbojās ar Vācijas un ASV specdienestiem.

Dzimis Rīgā, Biržas bankas darbinieka ģimenē. 1905. gadā kristīts Doma baznīcā. Skolā gāja Jelgavā. 1919. gadā tēvu nogalināja boļševiki, bet ģimene pārcēlās uz Vāciju.

## Ārējās saites
*
Tojātu upīte

**Tojātu upīte** (augštecē arī **Ingas strauts**) ir Abavas labā krasta pieteka Talsu novada Abavas pagastā. Sākas kā novadgrāvis Ingas purvā ziemeļaustrumos no Sabiles, tek dienvidu virzienā pa Abavas senlejas nogāzi. Upes gultne augšptecē regulēta, lejtecē šķērso autoceļu P130. Upes kreisajā krastā pie Drubazām atrodas arheoloģijas piemineklis Tojātu apmetne.

## Atsauces