open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kultūras mantojums

[thumb|[Janis Rozentāls|Jaņa Rozentāla studija Alberta ielā 12, Rīgā]]
**Kultūras mantojums** ir uzkrātu māksliniecisku, arhitektonisku, muzikālu, literāru un zinātnisku resursu kopums, kas saņemti mantojumā no pagātnes. Tie neatkarīgi no piederības, indivīdu un sabiedrības uztverē tiek uzskatīti par pārliecības, vērtību, tradīciju un zināšanu atspoguļotājiem, kā arī ietver vidi, kas izveidojusies cilvēku un vietu mijiedarbībā. Kultūras mantojums ir cilvēka garīgās darbības liecība materiālā vai nemateriālā formā, kas sevī ietver mākslinieku, mūziķu, arhitektu, rakstnieku un zinātnieku darbus, kā arī anonīmu mākslinieku darbus, cilvēces gara izpausmi un vērtību sistēmu. Kultūras pieminekļi tiek iedalīti arheoloģijas, pilsētbūvniecības, arhitektūras pieminekļos, mākslas pieminekļos un vēsturisko notikumu vietās.

Eiropas praksē kultūras mantojums ietver nekustamo un kustamo kultūras pieminekļu aizsardzību, ar tiem saistīto liecību apzināšanu, pētniecību, uzskaiti, saglabāšanu, izmantošanu un iesaistīšanu mūsdienu dzīves apritē. Kultūras mantojums šajā programmā sastāv no arhitektūras mantojuma, arheoloģijas mantojuma, monumentālās, sakrālās un lietišķās mākslas mantojuma, industriālā mantojuma un zemūdens mantojuma.

Latvijas aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts ir publicēts laikrakstā "Latvijas Vēstnesis", to iespējams aplūkot vietnē mantojums.lv.

## Atsauces
Valērijs Žuravļovs

**Valērijs Žuravļovs** (dzimis  Maskavā, miris  Jelgavā) bija starptautiskais meistars šahā (no 1963. gada), kas trīs reizes ir uzvarējis Latvijas šaha čempionātā.

## Šahista karjera
Valērijs Žuravļovs ir uzvarējis Latvijas čempionātā šahā 1980., 1992. un 1994. gadā. Tāpat divas reizes šajās sacensībās viņš ir bijis otrais (1968, 1993) un trešais (1984, 1988). 1967. gadā Valērijs Žuravļovs uzvarēja PSRS sporta biedrības "Dinamo" šaha čempionātā un tā paša gada PSRS čempionātā ieņēma augsto 8. vietu. Septiņdesmitajos gados Valērijs Žuravļovs dzīvoja Kaļiņingradā un 1977. gadā kļuva par Krievijas čempionu šahā. Valērijs Žuravļovs ir piedalījies Latvijas komandu sastāvos gan PSRS Tautu spartakiādēs (1962, 1969), gan PSRS komandu kausā 1990. gadā, gan Pasaules šaha olimpiādē (1994), gan Eiropas šaha komandu čempionātā (1992).

Miris 2021. gada 18. jūlijā Jelgavā. Apglabāts Jelgavas Meža kapos. 

## Nozīmīgākās sacensības
* 1967. gads, 1.vieta PSRS sporta biedrības "Dinamo" šaha čempionātā.
* 1967. gads, 8.vieta PSRS 35. šaha čempionātā.
* 1968. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1972. gads, 1.-2. vieta PSRS armijas čempionātā šahā.
* 1972. gads, 1.-2. vieta Draudzīgo armiju čempionātā šahā.
* 1977. gads, 1.-2. vieta KPFSR šaha čempionātā.
* 1977. gads, 6. vieta M.Čigorina starptautiskajā piemiņas turnīrā šahā.
* 1980. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1984. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1988. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1992. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1992. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Eiropas šaha komandu čempionātā pie 3. galdiņa (+2, =4, -2).
* 1993. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1994. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1994. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 31. olimpiādē pie 1. rezerves galdiņa (+5, =2, -3).

## Atsauces

## Ārējās saites
1608. gads Latvijā

thumb|315px|Polijas-Lietuvas un Zviedrijas cīņas par dominanci (1585–1629)thumb|315px|Polijas-Lietuvas un Zviedrijas cīņas par dominanci (1585–1629)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1608]]. gada notikumi** Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, bet dienviddaļā Grobiņas apgabals, kuri nebija pakļauti Kurzemes hercogistei. Pārdaugavas Livonijas hercogistes teritorijā turpinājās poļu—zviedru kara pirmā kampaņa.

## Valdnieki
* Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
* Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers, bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers.
## Notikumi Latvijas teritorijā
### Nezināms laiks vai visa gada laikā

* Zviedru karaspēks ieņemtajā Jūrmalas teritorijā pie Slokas uzcēla nocietinājumus.
* Pēc izcelšanās Daugavgrīvā neriskēdams savus spēkus virzīt tālāk uz Rīgu, zviedru karaspēka vadonis grāfs Mansfelds Daugavas kreisajā krastā pie Lielupes ietekas Daugavā uzcēla četrstūrveida šternskansti (tagadējais Daugavgrīvas cietoksnis). Šo skansti, kas deva iespēju uzraudzīt kuģniecību gan Daugavā, gan Lielupē, nosauca par Neimindes skansti. Tās apbruņojumā bija 29 falkoneti un to sargāja 250 cilvēku liels garnizons. 
* Mansfelds ieņēma Koknesi.
* Zviedrijas karalis Kārlis IX Daugavgrīvā noteica muitas nodevu 5 % apmērā no pārvadājamo preču vērtības, taču tirgotāji atteicās to maksāt.
* Par Rīgas pilsētas skolu inspektoru sāk strādāt luterāņu mācītājs Hermanis Samsons.
* Par Rīgas pils komendantu tika iecelts Volmārs fon Fārensbahs.
* Vācu mācītājs un teologs (latviešu rakstniecības pamatlicējs) Georgs Mancelis pārcēlās uz Rīgu un iestājās Domskolā.
* Zemgales hercogs Frīdrihs Ketlers un viņa sieve Elizabete Magdalēna devās uz kūrēm (rehabilitāciju) Vīzenbādē.
* Mollīna tipogrāfija Rīgā izdeva 3 jaunas grāmatas.

### Jūlijs
* Pētera baznīcas tornī iespēra zibens.
### Augusts
* 1. augusts — Zviedru spēki grāfa Mansfelda vadībā izcēlās malā netālu no Daugavas ietekas un ieņēma Daugavgrīvas pili (Dinamindi).
* 5. augusts —Zviedru karaspēks naktī ieņēma Kokneses pili un pilsētu, gandrīz pilnībā iznīcinot poļu garnizonu (izņemot 30 kareivjus). Atstājot pilī un pilsētā 200 savējos karavīrus zviedri aizgāja.
### Septembris
* Tika dibināta Kabiles luterāņu draudze.
### Oktobris
* 1. oktobris — Mansfelds bij spiests atstāt Neimindi un atgriezties Zviedrijā, paturot Dinamindē nelielu garnizonu. 
* 28. oktobris — Poļu spēki ielauzās Koknesē un tur atstāto zviedru garnizonu pilnībā iznīcināja.

## Kultūra
## Zinātne
## Dzimuši
* Matiass Dītrihs I fon der Reke, Jaunpils mantinieks, veica Jaunpils pārbūvi. (miris 1652.)
* Johans Stenders, luterāņu mācītājs Latgalē un Kurzemes hercogistē, Sēlpils prāvests, Stenderu dzimtas aizsācējs Latvijas teritorijā. (miris 1669.)
## Miruši
* 29. februāris — Jēkabs Šverins (Jacob II, Capitain), Kurzemes bruņniecības loceklis, Alsungas un vairāku citu Alsungas novada muižu īpašnieks, Kurzemes hercogistes sūtnis Krakovā.
Alfrēds Brēms

**Alfrēds Edmunds Brēms** (; , miris ) bija vācu zoologs. Kā vairāksējumu izdevuma "Dzīvnieku valsts" autors ir populārzinātniskās literatūras klasiķis.

Dzimis mācītāja un ornitologa Kristiāna Ludviga Brēma (1787—1864) ģimenē. Mācījies Altenburgā, bet vēlāk arhitektūru Drēzdenē. Tomēr pēc diviem semestriem pameta mācības, jo kopā ar tolaik pazīstamo ornitologu Johanu Vilhelmu fon Milleru (*Johann Wilhelm von Müller*, 1824 — 1866) 1847. gada 31. maijā devās ekspedīcijā uz Āfriku, apceļodams Ēģipti un Sudānu. Tur Alfrēds Brēms ieguva vērtīgus materiālus, tāpēc bez attiecīgas izglītības 20 gadu vecumā tika uzņemts Leopoldīnas akadēmijā.

No 1853. gada līdz 1855. gadam studēja dabaszinības Jēnas universitātē. Vēlāk apmetās Leipcigā un strādāja par žurnālistu. Dažādos laikos apceļoja Spāniju, Norvēģiju, Lapzemi, Etiopiju, Sibīriju. Brēma ceļojumu apraksti bija populāri, tāpēc izdevniecība *Bibliographisches Institut* pasūtīja Alfrēdam Brēmam uzrakstīt visaptverošu darbu par dzīvniekiem. Šis darbs kļuva par pazīstamo izdevumu "Dzīvnieku valsts" (*Brehms Tierleben*), kas piedzīvoja vairākkārtējus izdevumus un tulkojumus daudzās valodās.

1861. gadā apprecējās. 1862. gadā Brēms kļuva par pirmo Hamburgas zooloģiskā dārza direktoru, kur strādāja līdz 1867. gadam. Vēlāk Berlīnē izveidoja akvāriju. Miris 1884. gadā.

## Ārējās saites

* Alfrēds Brēms "Dzīvnieku valsts" 1864—69 izdevums
Igors Ždanovs

**Igors Ždanovs** ( Cesvainē —  Rīgā) bija  Latvijas krievu izcelsmes šaha meistars, kas uzvarējis Latvijas šaha čempionātā 1943. gadā.

## Šahista karjera
Igors Ždanovs sāka spēlēt šahu astoņu gadu vecumā un darīja to līdz savai nāvei. Viņš bija šaha treneris, žurnālists un sacensību organizators.
Igors Ždanovs ir beidzis Rīgas Valsts 1. ģimnāziju 1938. gadā un studējis vācu filozofiju Latvijas Universitātē.

18 gadu vecumā Igors Ždanovs uzvarēja Rīgas šaha čempionātā. Pēc tam viņš sekmīgi piedalījās dažādos turnīros un 1943. gadā uzvarēja Latvijas šaha čempionātā.

Pēc Otrais pasaules kara viņš izcīnīja divas sudraba medaļas Latvijas šaha čempionātā un ieguva šaha meistara nosaukumu 1964. gadā.

Igors Ždanovs ir pārstāvējis Latvijas komandu PSRS komandu čempionātā 1953. gadā, un "Daugavas" komandu PSRS komandu kausa izcīņā 1964., 1968. un 1974. gados.

## Nozīmīgākās sacensības
* 1943. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1948. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1964. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1991. gads, 1. vieta senioru turnīrā Vācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Rīga, Avots., 66. - 68. lpp.
Hugo Helmanis

**Hugo Helmanis** (1895—1941) bija Latvijas armijas virsnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris. Ievērojams ar daudziem, personīgi vadītiem, izlūkgājieniem ienaidnieka aizmugurē Latgales frontē, Latvijas Brīvības cīņu laikā.

## Biogrāfija
Dzimis Rīgā 1895. gada 18. aprīlī. Ieguvis vidējo izglītību. Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1914. gada jūlijā brīvprātīgi iestājās Krievijas Impērijas armijā. 1915. gadā beidza Nikolaja kara inženieru skolu. Ieskaitīts 8. Sibīrijas sapieru bataljonā, bet jau drīz pēc tam pārcelts uz 12. aviācijas divizionu.
Kā lidotājs piedalījies vairākās gaisa kaujās, notriecis divas ienaidnieka lidmašīnas. Divas reizes krita vācu gūstā, bet abas reizes izbēga. Vairākkārt apbalvots un paaugstināts par poručiku.

1919. jūlijā brīvprātīgi iestājās Latvijas armijā. Iedalīts 1. Liepājas kājnieku pulkā vada, vēlāk rotas komandiera amatā. Piedalījās daudzās kaujās un izlūkgājienos. 1919. gada oktobrī paaugstināts par kapteini.

Lāčplēša Kara ordenis piešķirts par 1920. gada 6. janvāra kauju Latgalē, kur Helmaņa vadītā vienība, atrazdamās ienaidnieka aizmugurē, negaidītā triecienā ielauzās Makužu sādžā un ieguva lielgabalu, divus ložmetējus u.c. kara materiālus.
Pēc kara savu izlūkgājienu pieredzi apkopojis grāmatā *Kapteiņa Helmaņa izlūku gājieni Latgales frontē*.
1921. gadā kļuva par rotas komandieri, bet tajā pašā gadā atvaļināts.

1922. gada novembrī iestājās Iekšlietu ministrijas dienestā kā sevišķu uzdevumu vecākais ierēdnis. 1923. gadā Helmani iecēla par Jelgavas, 1924. gadā par Kuldīgas apriņķa priekšnieku. Bija Kuldīgas aizsargu pulka komandieris.
1925. gadā pārgāja uz robežpoliciju Jelgavas apriņķī. 1926. gadā atvaļināts no Iekšlietu ministrijas dienesta.

1927. gadā viņš atgriezās armijas aktīvajā dienestā. Ieskaitīts 10.Aizputes kājnieku pulkā, bet jau tā paša gada septembrī, disciplinārā kārtā, atvaļināts. 1928.-1929. gadā bija grupas priekšnieks Zilupes robežapsardzības apgabalā. Vēlāk atgriezās Rīgā kur nodarbojās ar automašīnu tirdzniecību. Bijis biedrības *Lāčplēšu Dižcilts* dibinātājs un pirmais priekšnieks.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā Helmanis pārcēlās uz Jelgavu. Tur bijis nacionalizēto namu uzmērīšanas darbu vadītājs vietējā namu pārvaldē. 1941. gada 4. februārī Jelgavā apcietināts. 18. jūnijā pārvests uz Astrahaņas cietumu. 1941. gada oktobrī kara tribunāls piesprieda Helmanim nāvessodu. Sods izpildīts tā paša gada novembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hugo Helmanis Lāčplēša Kara ordeņa kavalieru lapā
* https://www.zurnals.lv/lv/vesture/124-latviesu-pirmais-komandoss/
Ždanovs

**Ždanovs** () ir krievu vai ukraiņu cilmes uzvārds:

* Andrejs Ždanovs (1896―1948) ― revolucionārs, padomju valsts un komunistiskās partijas darbinieks;
* Igors Ždanovs (1920―1996) —  Latvijas krievu izcelsmes šaha meistars;
* Olehs Ždanovs (*Олег Жданов*; 1966) ― padomju un ukraiņu karavīrs, Ukrainas Bruņoto spēku rezerves pulkvedis, militārais eksperts un videoblogeris.

## Skatīt arī
* Ždanova — Ukrainas pilsētas Mariupoles nosaukums pēc Otrā pasaules kara (1948—1989)
Elīna Treija

**Elīna Treija** (dzimusi **Elīna Siliņa**, ) ir latviešu uzņēmēja, politiķe un bijusī aktrise. Bijusi 11. Saeimas deputāte (ievēlēta no Zatlera Reformu partijas), darbojusies tā sauktajā "Olšteina deputātu grupā". Šobrīd pārstāv Nacionālo apvienību un ir Rīgas domes deputāte.

## Biogrāfija
Vidējo izglītību ieguvusi Valmieras Viestura vidusskolā, ko pabeigusi 1994. gadā, kā arī *Roden Gymnasiet* Zviedrijā (1995. gads). Pēc tam studējusi Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātes Politikas zinātnes katedrā, ko absolvējusi 2000. gadā un aizstāvējusi diplomdarbu par nodarbinātības valsts politiku bezdarba problēmu risināšanai Latvijā. Tāpat 2003. gadā absolvējusi Rīgas Ekonomikas augstskolu, kur ieguva bakalaura grādu ekonomikā un uzņēmējdarbībā.

1990. gadu pirmajā pusē strādājusi Valmieras Drāmas teātrī kā ārštata aktrise. Pēc tam E. Siliņa strādājusi dažādos uzņēmumos gan Latvijā, gan Zviedrijā. 2007. gadā dibinājusi SIA "Celsius", kas nodarbojas ar finanšu konsultāciju un grāmatvedības pakalpojumu sniegšanu, bijusi uzņēmuma valdes priekšsēdētāja.

## Politiskā darbība
2011. gadā pievienojusies Zatlera Reformu partijai (ZRP). No šīs partijas saraksta kandidēja Saeimas ārkārtas vēlēšanās un tika ievēlēta 11. Saeimā.  kopā ar pieciem citiem ZRP biedriem pameta partiju, tādējādi protestējot pret nedemokrātisko lēmumu pieņemšanu ZRP iekšienē. Vēlāk tika iekļauta 11. Saeimas Sociālo un darba lietu komisijas un Publisko izdevumu un revīzijas komisijas sastāvos, taču dažas dienas vēlāk kļuva par Publisko izdevumu un revīzijas komisijas priekšsēdētāju.

2012. gada martā Saeimas neatkarīgo deputātu grupa (tā sauktais "Olšteina sešinieks") nodibināja biedrību "Brīvie demokrāti", par kuras valdes priekšsēdētāju tika izraudzīta E. Siliņa.

2017. gadā E. Siliņa iestājās Nacionālajā apvienībā un nesekmīgi kandidēja no tās saraksta Rīgas domes vēlēšanās. Tāpat kandidēja, bet netika ievēlēta 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gada rudenī. 2020. gada ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās kandidēja no Nacionālās apvienības, bet netika ievēlēta. 2025. gada Rīgas domes vēlēšanās ievēlēta par pašvaldības deputāti.

## Privātā dzīve
E. Siliņas tēvs ir aktieris Aivars Siliņš, taču bērnībā viņu audzinājusi vecmāmiņa. Divpadsmit gadu vecumā Elīna filmējās galvenajā Maijas lomā Rīgas Kinostudijas filmā "Maija un Paija" (1990). Drīz pēc filmas pabeigšanas nomira Elīnas māte. Elīnas pusbrālis ir basketbolists Ojārs Siliņš.

E. Siliņa 20 gadus bija civillaulībā ar uzņēmēju Andri Treiju, ģimenē aug četri bērni. 2017. gada rudenī pāris apprecējās, un Elīna mainīja uzvārdu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* Saeimas profils
* Elīna Siliņa filmas.lv
Siliņa

**Siliņa** (vīriešu dzimtē Siliņš) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anita Siliņa (1990) — vieglatlēte;
* Evika Siliņa (1975) — juriste un politiķie, Latvijas Ministru prezidente;
* Elīna Treija (agrāk Siliņa; 1977) — uzņēmēja un politiķe;
* Laura Siliņa (1989) — aktrise.

Arī:
* Bērzkalnvalka cits nosaukums
Marathu valoda

**Marathu valoda** (मराठी, *Marāṭhī*, ) ir indoāriešu valoda, kurā galvenokārt runā marathi, kas dzīvo Indijas centrālajā un rietumu daļā. Tā ir Indijas štata Mahārāštras oficiālā valoda. Marathu valoda ir ceturtā lielākā valoda Indijā pēc runājošo skaita aiz hindi, bengāļu valodas un telugu valodas.

Marathu valoda pieder pie indoeiropiešu valodu saimes un attīstījusies no prakritu valodām, īpaši no *mahārāštrī* prakrita. Tā saglabā vairākas arhaiskas iezīmes, kas raksturīgas agrīnākām indoāriešu valodām, vienlaikus attīstot arī unikālas gramatiskās un fonētiskās īpašības.

Valoda tiek rakstīta ar dēvanāgarī rakstību, lai gan vēsturiski tika izmantota arī modifcēta rakstība, piemēram, modi skripts, kas tika lietots administratīvos tekstos.

Marathu valodai ir bagāta literārā tradīcija, kas aizsākās viduslaikos ar reliģisko un filozofisko dzeju, īpaši bhakti kustības ietvaros. Vēlāk attīstījās arī proza, drāma un modernā literatūra.

Valodai ir vairāki dialekti, kas atšķiras atkarībā no reģiona, taču standartvaloda balstās uz Pune apgabala runas paveidu. Marathu tiek izmantota izglītībā, medijos, valsts pārvaldē un kultūrā, un tai ir nozīmīga loma reģionālajā identitātē.

Marathu valoda arī ietekmējusi un mijiedarbojusies ar citām reģiona valodām, piemēram, hindi, urdu un kannadu, kas atspoguļojas tās leksikā un izrunā.

## Ārējās saites
Kapitālsabiedrība (Somija)

**Kapitālsabiedrība** () Somijā ir ekvivalenta akciju sabiedrībai vai sabiedrībai ar ierobežotu atbildību citās valstīs. Saīsināti to raksta **Oy** () un norāda vai nu pirms vai pēc uzņēmuma nosaukuma.

Dažkārt, ja uzņēmumā tiek lietota arī zviedru valoda, nosaukumam vēl pievieno Somijas zviedru valodas ekvivalentu "Ab" (*aktiebolag*; Zviedrijā šis saīsinājums tiek rakstīts "AB"). Ja galvenā valoda ir somu, tad raksta, piemēram, *Oy Suomi Ab* vai *Suomi Oy Ab*, bet ja galvenā ir zviedru valoda, tad *Ab Finland Oy* vai *Finland Ab Oy*.

*Osakeyhtiö* pamatkapitālam jābūt vismaz 2500 EUR.

Savukārt ***julkinen osakeyhtiö*** nozīmē "publiska kapitālsabiedrība", ar saīsinājumu **Oyj** (IPA: [o ː y ː ji ː]). *Julkinen osakeyhtiö* var savas akcijas piedāvāt biržā NASDAQ OMX Helsinki. Somijas zviedru valodas ekvivalents ir "Abp" (*publikt aktiebolag*; Zviedrijā tas ir "AB (publ)").
*Julkinen osakeyhtiö* pamatkapitālam jābūt vismaz 80 000 EUR; tam jābūt rīkotājdirektoram un vismaz trīs padomes locekļiem.

## Atsauces
Marjana Dademaša

**Marjana Dademaša** (dzimusi **Marjana Ivanova-Jevsejeva**  Daugavpilī) ir Latvijas krievu politiķe. Bijusi 11. Saeimas un 12. Saeimas deputāte, pārstāvot partiju "Saskaņa" un apvienību "Saskaņas Centrs". Bijusi Daugavpils domes deputāte.

## Biogrāfija
Pabeigusi Daugavpils Universitāti un Baltijas Krievu institūtu, kur ieguvusi izglītību psiholoģijā un uzņēmējdarbībā.

Marjana Dademaša ir darbojusies dažādos uzņēmumos: bijusi valdes priekšsēdētāja biedrībā "Piektais elements", bijusi laikraksta *Вести сегодня* korespondente. Strādājusi Daugavpils pilsētas domē par Jaunatnes departamenta jaunatnes lietu speciālisti.

## Politiskā darbība
thumbnail|left|Marjana Dademaša dod deputātu svinīgo solījumu
M. Dademaša 10. Saeimas laikā darbojās kā "Saskaņas Centra" deputāta Jāņa Urbanoviča palīdze. 2012. gadā kandidēja Saeimas ārkārtas vēlēšanās no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta un tika ievēlēta 11. Saeimā no Latgales vēlēšanu apgabala. Saeimā darbojas Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijā un Publisko izdevumu un revīzijas komisijā. Tāpat ievēlēta 12. Saeimā 2014. gadā. 2015. gada oktobrī nolika Saeimas deputātes mandātu, lai darbotos privātā biznesā (pieteikusies par kandidāti AS "Olainfarm" izpilddirektora amatam).

2017. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēta Daugavpils domē no partijas "Saskaņa". 2018. gadā nolikusi Daugavpils domes deputāta mandātu uz laiku veselības problēmu dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* 11. Saeimas profils
Meierovica Ministru kabinets

**[[Zigfrīds Anna Meierovics|Meierovica]] Ministru kabinets** var būt:
* Meierovica 1. Ministru kabinets (1921—1922)
* Meierovica 2. Ministru kabinets (1922—1923)
* Meierovica 3. Ministru kabinets (1923—1924)
Meierovica 1. Ministru kabinets

thumb|330px|Meierovica 1. Ministru kabinets. 
**[[Zigfrīds Anna Meierovics|Zigfrīda Annas Meierovica]]** vadībā **[[Latvijas Republikas Ministru kabinets]]** darbojās laika posmā no  līdz .

## Ministru kabinets

## Koalīcijas sastāvs

## Atsauces
Dautzene Krūsa

**Dautzene Krūsa** (; dzimusi ) ir nīderlandiešu modele.

Bērnībā vēlējusies kļūt par ātrslidotāju. 2005. gadā viņa *Vogue* lasītāju balsojumā tika atzīta par gada modeli. 2007. gadā *Forbes* D. Krūsu ierindoja 14. vietā vispelnošāko supermodeļu sarakstā. Vēlākajos gados šajā rangā ieņēmusi vietu pirmajā pieciniekā. 2004. gadā uzsākusi strādāt *[[Victoria's Secret]]*, 2008. gadā kļuva par vienu no "eņģeļiem".

## Atsauces

## Ārējās saites
Alesandra Ambrosio

**Alesandra Ambrosio** (; dzimusi ) ir brazīliešu modele.

Modeles karjeru uzsākusi 12 gadu vecumā. Filmējusies *Revlon*, *Christian Dior*, *Giorgio Armani*, *Ralph Lauren* reklāmās. Fotografējusies 2003. gada *Pirelli* kalendāram, kā arī bijusi uz vairāku starptautisku žurnālu vākiem, tai skaitā *[[Cosmopolitan]]*, *[[Elle (žurnāls)|Elle]]*, *[[GQ (žurnāls)|GQ]]*, *[[Harper's Bazaar]]*, *[[Marie Claire]]*, *[[Ocean Drive]]*, *[[Vogue]]*. 2000. gadā pirmoreiz piedalījusies *Victoria's Secret* modes šovā. A. Ambrosio ir viena no vispelnošākajām modelēm pasaulē. 2004. gadā kļuva par vienu no *[[Victoria's Secret]]* "eņģeļiem".

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ilmārs Latkovskis

**Ilmārs Latkovskis** (dzimis  Varakļānos) ir latviešu žurnālists, publicists, politiķis un kontemplācijas skolotājs. Bija ievēlēts par 11. Saeimas un 12. Saeimas deputātu no Nacionālās apvienības "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta, nebūdams tās biedrs. 13. Saeimas vēlēšanās nekandidēja.

## Biogrāfija
Izglītību ieguvis Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātes Filozofijas nodaļā.

Aktīvs Trešās atmodas dalībnieks. Profesionālo darbību uzsācis radio raidījumā "Mikrofons". Bijis vairāku "Mikrofona" dziesmu aptauju noslēguma koncertu scenāriju autors. Darbojies pagrīdes pretpadomju žurnālā "Auseklis" (1987—1988), pēc tam četrus gadus bija viens no vadošajiem žurnālistiem laikrakstā "Atmoda", avīzes "Nakts" galvenais redaktors.

Bijis SIA "Hansa Media" valdes loceklis. I. Latkovskis vadījis LTV raidījumu "Viss notiek", ko pats arī bija izveidojis. Raidījumu pārtrauca vadīt 2011. gada augustā līdz ar kandidēšanu 11. Saeimas vēlēšanās. 2017. gadā kļuvis par Lasāla Kontemplācijas skolas (Šveice) sertificētu kontemplācijas/ meditācijas skolotāju.

## Politiskā darbība
2011. gadā kandidēja Saeimas ārkārtas vēlēšanās no Nacionālās apvienības "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā, nebūdams tās biedrs, un tika ievēlēts 11. Saeimā. Vēlāk tika iekļauts Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas un Pilsonības likuma izpildes komisijās, kopš  ir Pilsonības likuma izpildes komisijas priekšsēdētājs.

2014. gadā ievēlēts arī 12. Saeimā no tā paša saraksta, joprojām nebūdams iestājies partijā. 2017. gada vasarā I. Latkovskis izstājās no Nacionālās apvienības Saeimas frakcijas. 13. Saeimas vēlēšanās nekandidēja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils
* 11. Saeimas profils
Tīruma pērkone

**Tīruma pērkone** (*Raphanus raphanistrum*) ir krustziežu dzimtas augs. Divas tīruma pērkones pasugas audzē kā kultūraugus — redīsus un rutkus (*Raphanus raphanistrum *var.* niger*). Tīruma pērkone ir viengadīgs lakstaugs. Ziedi ķekarā vai pie stublāja. Zied no jūlija līdz septembrim.
Redīsi

**Dārza redīsi** (*Raphanus raphanistrum* subsp. *sativus*) ir tīruma pērkones pasuga, citos avotos kā atsevišķa krustziežu dzimtas suga (*Raphanus sativus*), kas tiek audzēta kā kultūraugs. Redīsu vasa aug no 20 līdz 80 cm augstumā. Sakne ir mietsakne, kas bieži ir sarkanā krāsā, bet var būt arī melnā (rutkiem) un pat zilā krāsā. Šīs saknes, kas tiek sauktas arī par redīsiem, tiek lietotas uzturā. Uzturā var lietot arī redīsu lapas. Apakšējā daļā ir dobs stublājs.

## Šķirnes
Vispārīgi redīsu šķirnes tiek grupētas četrās grupās pēc to nogatavošanās laika posma. Visplašākā grupa ir pavasara redīsi, pie kuras pieder tādas šķirnes kā *Champion*, *Cherry Beauty*, *Cherry Belle*, *Comet*, *Early Scarlet*, *Globe*, *Red Boy* un *Sparkler White Tip*. Citas lēni augošās ir vasaras, rudens un ziemas šķirnes. Šajās šķirnēs ietilpst arī rutki. Redīsu šķirnes grupē arī pēc krāsām, izmēriem, saknes garuma, garšas un citām pazīmēm.

## Izmantošana
Redīsu saknes plaši izmanto kulinārijā, lai gan uzturā var izmantot arī tā lapas. Redīsu saknes bieži ēd svaigā veidā, pievienojot tos salātiem. Redīsu lapas dažreiz pievieno zupām.

No redīsu sēklām iegūst redīsu sēklu eļļu. Tās potenciālais izmantošanas veids varētu būt kā biodegviela.

Austrumu zemēs, piemēram, Japānā un Korejā, no redīsu saknes veido cilvēku figūriņas. Mūsdienās tas vairs nav tik aktuāli, bet savulaik ar šīm figūriņām spēlējās bērni. Savukārt Oahakas štata pilsētās (Meksikā) 23. decembrī, pirms Ziemassvētkiem, ir tā sauktā Redīsu nakts (), kurā cilvēki sacenšas, kurš ir izaudzējis vislielākos redīsus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Rutki

**Rutki** var būt:
* rutks — krustziežu dzimtas lakstaugs, kultūraugs;
* Rutki — apdzīvota vieta Feimaņu pagastā;
* Rutki — apdzīvota vieta Lūznavas pagastā;
* Rutki — apdzīvota vieta Malienas pagastā;
* Rutki — apdzīvota vieta Ņukšu pagastā;
* Rutki — apdzīvota vieta Svariņu pagastā;
* Rutki — apdzīvota vieta Tomes pagastā;
* Rutki — apdzīvota vieta Zaļesjes pagastā.
Miranda Kera

**Miranda Meja Kera** (, ; dzimusi ) ir austrāliešu modele un uzņēmēja.

Modeles karjeru uzsākusi 13 gadu vecumā *Chaay's* modeļu aģentūrā. 2006. gadā parakstīja līgumu ar *Maybelline New York*, taču jau nākamajā gadā kļuva par pirmo austrālieti, kas parakstījusi līgumu ar *[[Victoria's Secret]]*, Miranda Kera aizvietoja ievērojamo brazīlieti Žizeli Bundhenu. Kera izveidojusi savu dabīgo ādas kopšanas līdzekļu produktu līniju *[[KORA Organics]]* un sarakstījusi pašattīstības grāmatu.

Kopš 2008. gada Kera atrodas žurnāla *[[Forbes]]* veidotajā visvairāk pelnošo modeļu sarakstā. Iepriekš precējusies ar angļu aktieri Orlando Blūmu. 2017. gadā apprecējās at *[[Snapchat]]* izpilddirektoru Evanu Špīgelu. Kerai ir trīs bērni — viens no pirmās laulības, divi no otrās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kerr

***Kerr*** var būt:

* Debora Kāra (*Deborah Kerr*, 1921—2007) — skotu aktrise;
* Miranda Kera (*Miranda Kerr*, 1983) — austrāliešu modele.
Meierovica 3. Ministru kabinets

**[[Zigfrīds Anna Meierovics|Zigfrīda Annas Meierovica]]** vadībā **[[Latvijas Republikas Ministru kabinets]]** darbojās laika posmā no  līdz .

## Ministru kabinets

## Koalīcijas sastāvs

## Atsauces
Nisas apriņķis

**Nisas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Opoles vojevodistē. Robežojas ar Opoles vojevodistes Bžegas, Opoles un Prudņikas apriņķiem, Lejassilēzijas vojevodistes Zombkovices un Stšelinas apriņķiem, kā arī Čehiju.

## Apskates objekti
*Nisas bazilika (*Bazylika św. Jakuba i św. Agnieszki w Nysie*)
*Otmuhovas pils (*Zamek w Otmuchowie*)
*Pačkovas vecpilsēta un nocietinājumi (*Paczków (zespół staromiejski ze średniowiecznym systemem fortyfikacji)*)

## Galerija

2014_Nysa,_zespół_kościoła_św._Jakuba_Starszego_i_św._Agnieszki.JPG|Nisas bazilika
2014_Otmuchów,_zamek_01.JPG|Otmuhovas pils
5562a_Paczków._Foto_Barbara_Maliszewska.jpg|Pačkovas vecpilsēta


## Ārējās saites
*Pačkova
Gluholazi

**Gluholazi** (), vēsturiski arī **Bādcīgelhalsa** (), ir pilsēta Polijas dienvidos, Opoles vojevodistē Opavas kalnos pie Čehijas robežas.

Dibināta 13. gadsimta sākumā. Attīstījās kā dzelzs un zelta ieguves centrs. 1428. gadā Husītu karu laikā nopostīti. 18. gadsimtā Silēzijas karu rezultātā pilsēta iekļāvās Prūsijā. Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, tā tika piešķirta Polijai.
Merida

**Merida** var būt:

* Merida (Spānija) — pilsēta Spānijā;
* Merida (Meksika) — pilsēta Meksikā;
* Merida (Venecuēla) — pilsēta Venecuēlā.
Rutks

**Rutks** jeb **melnais rutks** (*Raphanus sativus* L.) ir viengadīgs vai divgadīgs krustziežu dzimtas lakstaugs. Tie ir plaši izplatīti kultūraugi, reizēm kā dārzbēgļi sastopami arī savvaļā. Dažos avotos minēts, ka rutki ir tīruma pērkones pasuga (*Raphanus raphanistrum* subsp. *sativus*), turpretī citi autori uzskata, ka rutki un redīsi ir atsevišķa pērkoņu ģints suga. Kā būtiskas atšķirības tiek minētas ziedu krāsa, augļu un sakņu uzbūve.

## Apraksts
Rutkiem ir apaļas, ovālas vai iegareni koniskas saknes. No ārpuses tās var būt tumšas (melnajiem jeb ziemas rutkiem), baltas vai iedzeltenas (baltajiem jeb vasaras rutkiem). Zem mizas saknes vidus ir balts.

Pirmajā veģetācijas gadā attīstās paresnināta mietsakne un lapu rozete. Lapas ir plūksnaini dalītas (garums 5—20 cm, platums 3—7 cm), ar gariem kātiem. Pēc pārziemošanas izaug 20—140 cm garš, zarots stublājs. Stublāja un zaru galos veidojas gari ķekari ar baltiem vai violeti sārtiem ziediem. Zied jūnijā, jūlijā. Ja ilgstoši iestājas vēss laiks, kam seko siltāka laika periods, divgadīgie rutki var uzziedēt arī pirmajā dzīves gadā. Auglis ir pākstenis bez izteiktām šķērseniskām iežmaugām, kas raksturīgas tīruma pērkonei. Sēklas — melnas vai tumši brūnas.

## Izcelsme un izplatība
Rutki ir sens kultūraugs. Tos audzēja jau Senajā Ēģiptē, Grieķijā un Romā. Iespējams, ka melnie rutki ir cēlušies no savvaļas sugas *Raphanus maritimus* un tika kultivēti senajā Mezopotāmijā tagadējā Sīrijas teritorijā. Eiropā tie pirmo reizi minēti 1548. gadā un līdz 20. gadsimta vidum bija izplatīti visā Eiropā un Ziemeļamerikā. Vēlāk parādījās pavasara redīsu šķirnes un rutkus sāka audzēt aizvien mazāk, bet tagad tas atkal kļūst par iecienītu dārzeni.

## Ekoloģija
Lai izaudzētu nobriedušas, sulīgas saknes, rutkus sēj jūnija beigās, jūlija sākumā, kad dienas kļūst īsākas. Gara diena veicina rutku ziedēšanu. Tā kā augi ir aukstumizturīgi, tos var novākt oktobrī. Rutkiem nepieciešama auglīga, irdena smilšmāla augsne, kas labi uztur mitrumu, ar pH 5,9—6,8. Karstā un sausā laikā saknes kļūst sīvas un kokainas.

Audzēšanas laikā tos apdraud dažādi krustziežu kaitēkļi, piemēram kāpostu laputs un krustziežu zāģlapsene, kas bojā augu lapas. Rutkiem visbīstamākā ir kāpostu agrā muša, kuras kāpuri grauž krustziežu saknes. Tā kā šim kukainim gadā attīstās divas vai pat trīs paaudzes, masveida savairošanās var iznīcināt daudzus augus.

## Izmantošana
Rutku saknes parasti izmanto svaigā veidā. Tās ir bagātas ar sēra savienojumiem, kas piešķir raksturīgo smaržu un pikanto garšu, bet vienlaikus nodrošina baktericīdu un fungicīdu (pretsēnīšu) iedarbību. Rutki veicina gremošanas sulu izdalīšanos un gremošanas procesus, sekmē atkrēpošanu un saaukstēšanās gadījumā palīdz attīrīt bronhus.

Spēcīgās kairinošās ietekmes dēļ rutkus nedrīkst lietot kuņģa un divpadsmitpirkstu zarnas čūlas, aknu iekaisuma, hroniskas plaušu un sirds mazspējas gadījumā; podagras slimnieki un grūtnieces.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zandbergs

**Zandbergs** (, no *Zand* — 'smiltis' un *Berg* — 'kalns'; sieviešu dzimtē Zandberga) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Fēlikss Zandbergs — latviešu futbolists.
*Valdemārs Zandbergs (1927—1994) — latviešu aktieris.
Čeņs Guančens

**Čeņs Guančens** (, ; dzimis  Liņi, Ķīnā) ir Ķīnas Tautas Republikas kopš bērnības akls autodidakts jurists un cilvēktiesību aktīvists, kurš darbojas publisko tiesību un it īpaši reproduktīvo tiesību jomā. Par iedzīvotāju musināšanu uz pretošanos vietējās valdības uzspiestiem abortiem Čeņam 2006. gadā piespriests cietumsods. Pēc atbrīvošanas viņam piemēroja mājas arestu, kā esamību vietējās varas iestādes noliedza. 2012. gada aprīlī Čeņs izbēga no mājas aresta un guva patvērumu ASV vēstniecībā Pekinā, bet pēc tam kopā ar ģimeni izbrauca uz ASV, lai uzsāktu mācībās universitātē.

## Profesionālā darbība
Akls kopš bērnības, Čeņs Naņdzjinas Ķīniešu medicīnas universitātē studējis masāžu, kas ir viena no nedaudzām Ķīnā akliem cilvēkiem pieejamajām profesijām. Pēc izglītības iegūšanas paralēli masiera darbam Čens apmeklēja tiesību zinību lekcijas un apguva tiesību pamatus, ko vēlāk izmantoja, lai palīdzētu lauku iedzīvotājiem tiesvedības lietās.

Plašsaziņas līdzekļu un centrālo varasiestāžu ievērību guva Čeņa kampaņa, kas izgaismoja Šaņdunas vietējo varasiestāžu "viena bērna politikas" ietvaros veiktos piespiedu abortus un sterilizācijas.

## Ieslodzījums un mājas arests
2006. gada 24. augustā Čeņam piesprieda četru gadu ilgu cietumsodu par musināšanu un satiksmes traucēšanu. Pēc atbrīvošanas no ieslodzījuma, ārzemju žurnālistiem un Ķīnas cilvēktiesību aktīvistiem nav izdevies satikt Čeņu, jo potenciālos apmeklētājus aiztur un fiziski iespaido neidentificētas personas. Vietējas varas iestādes noliedz šo faktu. Pats Čeņs izplatīja video, kurā apgalvoja, ka viņš un viņa dzīvesbiedre pēc atbrīvošanas no ieslodzījuma vairākkārt piekauti.

ASV Valsts sekretāre Hilarija Klintone 2011. gada 11. novembrī paziņoja, ka ir norūpējusies par Čeņa stāvokli. Šos izteikumus kā iejaukšanos valsts iekšējās lietās asi nosodīja Ķīnas Tautas Republikas Ārlietu ministrija.

## Bēgšana no mājas aresta
2012. gada 27. aprīlī ārpus Ķīnas publicētajos plašsaziņas līdzekļos publicēja ziņas, ka Čeņs ir slepenībā aizbēdzis no mājas aresta, un atrodas drošā vietā valsts iekšienē, iespējams ASV vēstniecībā. Vienlaicīgi, tīmeklī tika izplatīts Čeņa video aicinājums premjeram Veņ Dzjabao, kurā Čeņš vainoja vietējās valdības pārstāvjus korupcijā un vardarbībā pret sevi un ģimenes locekļiem. 2. aprīlī ASV vēstniecība un Ķīnas valsts preses aģentūra paziņoja, ka Čeņš ASV vēstniecībā pavadījis sešas dienas, bet pēc tam to pēc savas vēlēšanās atstājis, jo ASV un Ķīnas vienošanās ietvaros viņam nodrošināta drošība un iespēja uzsākt jursispodences studijas kādā Ķīnas pilsētā. Tās pašas dienas vakarā Čeņš paziņoja, ka ir mainījis savas domas un vēlas atstāt valsti, lai dotos uz ASV. Viņam piedāvāta mācību vieta ASV, un gan ASV, gan Ķīnas puse paziņoja, ka Čeņš var ierastajā kārtībā pieteikties nepieciešamajiem dokumentiem. 19. maijā Čeņs kopā ar ģimeni no Pekinas izlidoja uz Ņujorku.

## Atsauces
Benjamins Netanjahu

**Benjamins Netanjahu** (, *Benjamin "Bibi" Netanyahu*; dzimis ) ir Izraēlas premjerministrs, pārstāv *[[Likud]]* partiju. Tāpat ir pašreizējais *Likud* priekšsēdētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1949. gadā Telavivā, ir pirmais valsts premjerministrs, kas dzimis Izraēlā. 1967. gadā pievienojās Izraēlas aizsardzības spēkiem, viņa vecākais brālis Jonatāns Netanjahu gāja bojā teroristu sagūstīto Izraēlas pilsoņu atbrīvošanas operācijā Ugandā 1976. gadā. 
No 1984. līdz 1988. gadam Benjamins Netanjahu bija Izraēlas pārstāvis ANO. 1996. gada jūnijā pirmoreiz kļuva par Izraēlas premjerministru, šajā amatā esot līdz 1999. gada jūlijam. Pēc tam viņš pameta politiku pēc korupcijas skandāla. 2002. gadā B. Netanjahu atgriezās kā Ārlietu ministrs, vēlāk bija arī Finanšu ministrs. 2005. gada decembrī otrreiz kļuva par *Likud* partijas priekšsēdētāju. Pēc gada kļuva arī par opozīcijas līderi Knesetā. 

2009. gada vēlēšanās viņa partija guva uzvaru un B. Netanjahu atkal kļuva par Izraēlas premjerministru.  Izraēlas parlaments ar vienas balss vairākumu gāza Netanjahu vadošo koalīciju un par viņa pēcteci iecēla Naftali Benetu. 2022. gadā viņa vadītā partija uzvarēju un Netanjahu atkāroti kļuva par Izraēla premjerministru.

2024. gada novembrī Starptautiskā Krimināltiesa izdeva Benjamina Netanjahu aresta orderi saistībā ar apsūdzībām kara noziegumos Gazas joslā.

## Ārējās saites

*
Merida (Spānija)

**Merida** (, izrunā: ) ir pilsēta Spānijā, Estremaduras autonomā reģiona administratīvais centrs, lai gan tā ir tikai otra lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita Estremadurā aiz Badahosas. Pilsēta atrodas Gvadjanas upes kreisajā krastā.

Meridu 25. gadā p.m.ē. dibināja romieši un tās nosaukums bija *Augusta Emerita*. Tajā laikā tā bija Romas provinces Luzitānijas galvaspilsēta un kļuva par vienu no nozīmīgākajām romiešu pilsētām Pireneju pussalā. 7. gadsimtā pilsētu iekaroja vestgoti. 713. gadā Meridu okupēja mauri. 1228. gadā pilsētu atkaroja Leonas karalis Alfonso IX.

Meridas arheoloģiskais komplekss, kur ietilpst romiešu celtie tilti, amfiteātris un viadukti, 1993. gadā tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rio

**Rio** var būt:
* Riodežaneiro — pilsēta;
* "Rio" — filma.

## Skatīt arī
* Riodežaneiro (nozīmju atdalīšana)
ANO ģenerālsekretārs

**[[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s ģenerālsekretārs** ir ANO sekretariāta vadītājs. Tāpat viņš ir *[[de facto]]* ANO pārstāvis un līderis. Kopš 2017. gada 1. janvāra ANO ģenerālsekretārs ir bijušais Portugāles premjerministrs (1995—2002) un ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos (2005—2015) Antoniu Guterrešs. Oficiālā ģenerālsekretāra rezidence ir *Sutton Place* Manhatanā, Ņujorkā, ASV.

ANO ģenerālsekretārs tiek iecelts uz piecu gadu termiņu, un viņa atkārtotu iecelšanu var atbalstīt ANO Drošības padome un apstiprināt Ģenerālā Asambleja. Lai gan amats ir ievērojams un ietekmīgs, ģenerālsekretārs tiek uzskatīts par "pirmo starp līdzīgiem", jo viņš darbojas visu dalībvalstu interesēs, vienlaikus saglabājot neitralitāti. 

Latvijas bijusī prezidente Vaira Vīķe-Freiberga arī pretendēja uz ANO ģenerālsekretāres amatu 2007. gada vēlēšanās.

## Ģenerālsekretāri

## Ārējās saites

*
Jānis Lūsēns

**Jānis Lūsēns** (dzimis  Liepājā) ir latviešu komponists.

Izglītību ieguvis Liepājas 1. vidusskolā, Liepājas Emiļa Melngaiļa mūzikas vidusskolas teorijas nodaļā un LVK Jāņa Ivanova kompozīcijas klasē. Dibinājis instrumentālo mūzikas grupu Zodiaks. Viņš ir pazīstams ar sacerētajām operām un muzikālajām izrādēm. 2009. gadā saņēmis Triju Zvaigžņu ordeni. Jānis Lūsēns komponējis Edvarda Treimaņa-Zvārguļa dzejoli "Taisnība", kas bija viena no Atmodas himnām. Lūsēna instrumentālā ansabļa Zodiaks skaņuplate "Disco Alliance" pārdota vairāk kā 20 miljonos eksemplāru visā pasaulē.
2018. gadā kā žūrijas loceklis piedalījies LTV konkursā Supernova.

## Mūzika teātra izrādēm
* 1999—2004: "Kaupēn, mans mīļais" (Liepājas teātris)
* 2000—2002: "Neglītais pīlēns" (Liepājas teātris)
* 2000—2002: "Indriķa hronika" (Latvijas Nacionālais teātris)
* 2000—*pašlaik*: "Putnu opera" (Latvijas Nacionālā Opera) - 156 izrādes
* 2001—2008: "Sfinksa" (Latvijas Nacionālais teātris)
* 2003—2004: "Īkstīte" (Dailes teātris)
* 2006: "Hotel Kristina" (Latvijas Nacionālais teātris)
* 2007—2009: "Agrā rūsa" (Liepājas teātris)
* 2008—2010: "Leļļu opera" (Latvijas Nacionālā Opera)
* 2022: "Zvaigznes bērns" (Producentu grupa 7)

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Jānis Lūsēns izrades.lv
Ance Krauze

**Ance Krauze** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu dziedātāja, mūziķe un mūzikas pedagoģe.

Bērnību pavadījusi Alsungā un izglītību ieguvusi Alsungas vidusskolā, Emīla Melngaiļa mūzikas koledžas Liepājas vokālajā nodaļā un Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā. Mūziķei ir trīs meitas.

Vairākas reizes saņēmusi Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvu, kā arī vairākkārt tikusi nominētai tai. A. Krauzei ir bijusi veiksmīga sadarbība ar maestro Raimondu Paulu, tāpat ir dziedājusi duetā ar Normundu Rutuli.

No 2000. gadu vidus lielā mērā koncentrēja savus spēkus ģimenei un uzstājās reti, šķīrās no vīra 2020. gadu sākumā. 2021. gadā izlaida tautasdziesmu albumu "Sasala jūrīna". Kopš 2024. gada atgriezās aktīvā koncertdzīvē, apceļoja Latviju ar Jāņa Lūsēna programmu "Violets" un Jāņa Strazda programmu "Neturi, kad pļavā brienu", kurā ir dažādu komponistu dziesmas, turpinot to arī 2025. gadā*.*

## Atsauces
Stena Flavia

***Stena Flavia*** ir 2008. gadā uzbūvēts kuģniecības uzņēmuma *[[Stena Line]]* prāmis.

Līdz 2012. gadam kuģa nosaukums bija M/S Watling Street.

Tas, sākot ar 2011. gada 25. maiju kursē maršrutā Ventspils—Trāveminde, bet sākot ar 2013. gadu tas tiek izmantots arī maršrutā Ventspils—Nīneshamne. Prāmis tiek īrēts. 
thumb|270x270px|Kuģis Ventspils ostā (2020)
2012. gada 11. oktobrī kuģi *[[Scandlines]]* pārdeva Zviedrijas uzņēmumam *[[Stena Line]]*.

## Atsauces
Gastrīts

**Gastrīts** (, no  *(gaster)* — 'kuņģis' + piedēklis *-itis*, ar ko apzīmē iekaisumu vai iekaisuma deģeneratīvās izmaiņas gļotādā) ir apkopojošs jēdziens, ko izmanto dažādu pēc izcelsmes un norisēm notiekošu iekaisumu un kuņģa gļotādas deģeneratīvo izmaiņu apzīmēšanai. Gļotādas iekaisums var būt primārs, ko uzskata par atsevišķu saslimšanu, un sekundārs, izrietošs no citām infekcijas un ne infekcijas saslimšanām, vai no saindēšanās intoksikācijas. Atkarībā no intensitātes vai kaitīgo faktoru darbības ilguma, patoloģiskais process var būt akūts, kas noris galvenokārt ar iekaisuma izmaiņām, vai hronisks — norit ar strukturālām pārmaiņām un progresējošu kuņģa gļotādas atrofiju. Attiecīgi izšķir divas galvenās formas — akūts un hronisks gastrīts. Atsevišķi aplūko alkoholisko gastrītu, kurš attīstās uz saslimšanas ar alkoholismu fona.

Krievijā dažādu gastrītu formu statistika izpaliek. Valstīs kur šī statistika ir, hroniskais gastrīts tiek fiksēts 80—90 procentiem ar gastrītu saslimušo, pie kam atrofiskais gastrīts — visbīstamākā gastrīta forma, kura attiecas uz tā saucamo „pirmsvēža stāvokli” — tiek konstatēts pacientiem, kuri jaunāki par 30 gadiem (5% gadījumu), pacientiem vecumā no 31—50 gadiem — 30% gadījumu, pacientiem vecākiem par 50 gadiem, 50—70 procentos gadījumu. Gastrīts sastopams arī dzīvniekiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Vladislavs II Jagellons

**Vladislavs II Jagellons** (; Ungārijā pazīstams kā **Ulāslo II** (); dzimis , miris ) bija Bohēmijas karalis no 1471. gada un Ungārijas un Horvātijas karalis no 1490. gada līdz savai nāvei.

Dzimis Krakovā. Polijas karaļa Kazimira IV un viņa sievas, Vācijas un Ungārijas karaļa Alberta II meitas, Austrijas Elizabetes vecākais dēls. Pēc Jirži no Podebradiem nāves ar viņa atraitnes Joannas atbalstu Vladislavs II 1471. gadā (15 gadu vecumā) kļuva par Bohēmijas karali. Tomēr Māķāšs Huņadi arī ieguva tiesības saukties par Bohēmijas karali, kā arī ieguva kontroli pār Lužicu, Silēziju un Morāviju, Vladislavam atstājot pašu Bohēmiju.

Pēc Māķāša Huņadi nāves Vladislavs II ieguva arī Ungārijas troni. Viņš ar galmu pārcēlās uz Ungāriju, kur nodzīvoja līdz mūža galam. Vladislava II valdīšana iezīmējas ar centrālās varas vājināšanos un augstmaņu varas nostiprināšanos.

## Ārējās saites
Roberts Dukurs

**Roberts Dukurs** ( — ) bija Latvijas politiķis, 1., 2., 3. un 4. Saeimas deputāts un Latvijas darba ministrs no 1921. līdz 1923. gadam.

## Biogrāfija
Roberts Dukurs ir dzimis  Valmieras apriņķa Ozolu pagastā. Mācījies Ārciema pagasta skolā un Limbažu pilsētas skolā. 1905. gadā iestājies Latvijas Sociāldemokrātiskajā Strādnieku partijā. 1908. gada februārī Rīgā arestēts un tiesāts. Viņam tika piespriesti četri gadi katorgā, kurus Dukurs izpildīja Rīgas un Saratovas cietumos. 1913. gadā izsūtīts uz Sibīriju, kur palika līdz Februāra revolūcijai 1917. gadā. Tajā pašā gadā mēģinājis atgriezties Latvijā, taču, sakarā ar vācu uzbrukumu, šo domu uz laiku atmetis. Piedalījies Sibīrijas latviešu nacionālo organizāciju darbībā.

1921. gada jūnijā kļuvis par darba ministru Z. A. Meierovica valdībā. Amatā bija līdz 1923. gada janvārim, kad valdība demisionēja. 1922. gadā piedalījies 1. Saeimas vēlēšanās un ievēlēts no Mazinieku partijas saraksta. Ievēlēts sociālās likumdošanas komisijā. 1925. gadā Dukurs piedalījās kārtējās Saeimas vēlēšanās, šoreiz no LSDSP saraksta. Ievēlēts par 2. Saeimas deputātu, strādājis ārlietu, budžeta, izglītības, kā arī tirdzniecības un rūpniecības komisijās.

1928. gadā ievēlēts par 3. Saeimas deputātu, bija Saeimas sekretāra Jāņa Breikša otrais biedrs, kā arī darbojies budžeta, mandātu un organizācijas komisijās. Strādājis Kultūras fonda domē. 1931. gadā ievēlēts par 4. Saeimas deputātu, darbojās budžeta un sociālās likumdošanas komisijās. Strādājis Kultūras fonda domē. Pēc Ulmaņa apvērsuma 1934. gadā kā jaunās iekārtas pretinieks izsūtīts uz Liepājas koncentrācijas nometni, kur Dukurs bija ieslodzīts līdz 26. oktobrim. 1941. gadā izsūtīts uz Krievijas PFSR, miris ieslodzījumā .

## Atsauces
Tekiškjaka

**Tekiškjaka** () vai **Tekikskiaka** () ir pašvaldība Meksikā, Mehiko štatā, 84 km uz ziemeļiem no valsts galvaspilsētas Mehiko. Tekikskiaka ir nozīmīga arheoloģisko izrakumu vieta, kur ir atrastas liecības par čičimekiem, mištekiem, toltekiem, tepanekiem un galu galā par actekiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Korfantova

**Korfantova** (), vēsturiski arī **Frīdlande Augšsilēzijā** (), ir pilsēta Polijas dienvidos, Opoles vojevodistē. Nosaukta poļu sabiedriskā darbinieka Vojceha Korfanti (*Wojciech Korfanty*, 1873 - 1939) vārdā.
Vinsona masīvs

**Vinsona masīvs** () ir kalns Antarktīdā, kontinenta augstākā virsotne. Izvietojies Elsvērta kalnu Sentinelas grēdā un ir ap 21 km garš un 13 km plats. Augstākā smaile ir **Vinsona kalns** (). Ir tikai par  augstāks par ledus vairoga augstāko punktu uz Arga leduskupola ().

Kalnu pirmoreiz ieraudzīja ASV Kara flotes Bērdas polārstacijas izlūklidmašīna 1958. gada janvārī. Nosaukts par godu Džordžijas pavalsts kongresmenim Karlam Vinsonam *(Carl G. Vinson)*, kurš devis nozīmīgu atbalstu Antarktīdas izpētei laika posmā no 1935. līdz 1961. gadam. Pirmajos mērījumos 1958. gadā kalna augstums tika noteikts . 2004. gadā kalna augstums tika pārmērīts ar GPS palīdzību un tagad tas ir .

Kalnā pirmoreiz uzkāpa alpīnistu komanda Nikolasa Klinča (*Nicholas Clinch*) vadībā 1966. gadā. 2006. gadā vairākas masīva virsotnes tika nosauktas pirmās alpīnistu ekspedīcijas dalībnieku vārdos. Ap 120 km no kalna atrodas privāta polārā tūrisma nodrošināšanai uzturēta stacija Petriothilsa, no kuras tiek organizētas regulāras alpīnistu ekspedīcijas uz Vinsona masīvu. Tā kā Vinsona masīvs ir viena no septiņām virsotnēm (septiņu kontinentu augstākajam virsotnēm), tas ir bieži apmeklēts un tajā (2010) uzkāpuši ap 2000 cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Breša

**Breša** (, izrunā: ; , izrunā: ) ir pilsēta Itālijā, Lombardijas reģionā. Tā atrodas Alpu pakājē. 2011. gada aprīlī tajā dzīvoja 197 tūkstoši iedzīvotāju. Senās Romas laikā pilsēta bija zināma ar latīņu nosaukumu *Brixia*.

Pilsētā bāzējas *[[Brescia Calcio]]* futbola klubs, kas ir spēlējis Itālijas futbola čempionāta A sērijā, bet pašlaik (2022./2023. gada sezonā) spēlē B sērijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dabiskā vide

thumbnail|235px|Houptounas ūdenskritums Viktorijas štatā, Austrālijā
**Dabiskā vide** jeb vienkārši **vide** ir fizikālo, ķīmisko un bioloģisko faktoru kopums, kas ietekmē organismus vai organismu kopumu, nosakot to dzīves veidu un izdzīvošanas nosacījumus. Dabisko vidi nosaka atmosfēra, klimats, reljefa formas, hidrosfēra, okeāns un citi faktori. Attiecības starp noteiktā vidē dzīvojošajiem organismiem pēta ekoloģija. Savukārt visu Zemes apvalku, kuru veido organismu aizņemtās vides, sauc par biosfēru. Ģeohronoloģija ir zinātne, kurā tiek pētītas vides pārmaiņas ilgākā laika posmā. Kopš Rūpnieciskās revolūcijas daudz tiek diskutēts par vides saglabāšanu dažādos mērogos, sākot ar vietēja mēroga vides saglabāšanu un beidzot ar globālas dabas jautājumiem, piemēram, globālā sasilšana.
Pjačenca

**Pjačenca** () ir pilsēta Itālijā, Emīlijas-Romanjas reģionā. Tā atrodas Po upes krastā. 2025. gada maijā tajā dzīvoja 103 tūkstoši iedzīvotāju. Senās Romas laikā pilsēta bija zināma ar latīņu nosaukumu *Placentia*. No romiešu laikiem nav saglabājušies arheoloģiskie pieminekļi, bet ir saglabājies taisnstūrveida ielu plānojums. Tūristi šajā pilsētā var apskatīt lombardiešu renesanses laikā no ķieģeļiem celto baznīcu, kā arī viduslaikos celto Sanantonio katedrāli. Pjačenca ir slavena arī ar to, ka šajā pilsētā Rafaēls sāka gleznot vienu no saviem ievērojamākajiem darbiem "Siksta madonna".
## Cilvēki
Pjačencā dzimuši:
* Džordžo Armāni (*Giorgio Armani*, 1934—2025) — modes dizainers, uzņēmējs,
* Filipo Indzagi (*Filippo "Pippo" Inzaghi*, 1973) — bijušais itāļu futbolists, 
* Simone Indzagi (*Simone Inzaghi*, 1976) — itāliešu futbola treneris,
* Nikolo Fadžoli (*Nicolò Fagioli*, 2001) — Itālijas futbolists

## Atsauces

## Ārējās saites