open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kolagēns

**Kolagēns** ir galvenais strukturālais proteīns, kas veido dzīvnieku saistaudus. Tas sastāda 25-35% no ķermeņa kopējā proteīnu daudzuma. Kolagēns visvairāk atrodams cīpslās, saitēs, ādā, skrimšļos, kaulos, starpskriemeļu diskos u. c. Kolagēnu lielākoties izdala saistaudu šūnas — fibroblasti. Pastāv vismaz 16 kolagēna veidi.

## Kolagēna tipi
* **Kolagēns I** ir izturīgs pret iestiepumu un ir visplašāk pārstāvēts organismā (ap 90%). Kolagēns I ir šķiedrains, tā mikrofibrillu diametrs ir 20-200 nm. Tas atrodas ādā, cīpslās, saitēs, fascijās, orgānu kapsulās, sklērā, radzenē, šķiedrainajā skrimslī un kaulos.
* **Kolagēns II **ir izturīgs pret saspiešanu. Tā mikrofibrillu diametrs ir 10-20 nm. Tas atrodams acs stiklveida ķermenī un skrimslī.
* **Kolagēns III **ir sastopams retikulārajos audos. Tādēļ šī kolagēna šķiedras sauc arī par retikulārajām šķiedrām. Mikrofibrillu diametrs ir 50 nm. Tās ir arī ādā, asinsvadu sieniņā, visos asinsrades orgānos (izņemot aizkrūtes dziedzeri). Šķiedras veido arī tīklveida struktūru dažos orgānos, veicot to balsta funkciju. Pie tam III tipa kolagēns ir jaunos, ātri augošos audos (bieži lokalizējas kopā ar I tipa kolagēnu).
* **Kolagēns IV** nav šķiedrains, bet gan tīklains. Tas ir bazālās membrānas sastāvā.
* **Kolagēns V** ir sastopams matos un placentā.
* **Kolagēns VI** sastopams muskuļos.
* **Kolagēns VII** enkuršķiedru veidā saistās ar dažādiem epitēlija veidiem.

thumb|250px|Kolagēna sintēze. Trim ķēdēm savijoties spirālē, veidojas prokolagēns. No prokolagēna veidosies tropokolagēns, bet no tā šķiedriņas jeb fibrillas un šķiedras

## Kolagēna veidošana
Kolagēnu lielākoties izdala fibroblasti.

Pirmais kolagēna sintēzes etaps norisinās šūnā. Vispirms šūna uzņem vajadzīgās aminoskābes, piemēram, prolīnu. Graudainā endoplazmatiskā tīkla izstrādātais topošā kolagēna materiāls nokļūst tā lūmenā. Tajā veidojas ķēdes, norit (prolīna un lizīna) hidrolīze un glikolīze. Šādām trim ķēdēm jeb prekolagēna molekulām savijoties spirālē, rodas prokolagēna molekulas. Šo procesu var nomākt C vitamīna trūkums organismā. Prokolagēna molekulas garums ir 300 nm. Tās galos ir īpaši peptīdi (reģistra peptīdi), kas stabilizē molekulas un neļauj tām polimerizēties. Tad no graudainā endoplazmatiskā tīkla tās nokļūst Goldži kompleksā, kur tās tiek ietvertas membrānu pūšļos, un šūnas transportsistēma tos virza uz šūnas malu. Šeit prokolagēna molekulas eksocitozes ceļā nokļūst šūnstarpā, kur sākas kolagēno šķiedru veidošanās otrais etaps.

Otrajā etapā pirms polimerizācijas enzīms prokolagēnpeptidāze šķīdina prokolagēna molekulas galos esošos reģistra peptīdus. Pēc to izzušanas molekula kļūst īsāka (280 nm) — veidojas t. s. tropokolagēns. Ja ir defekts šajā posmā, var rasties kolagenopātija — Ēlersa–Danlosa sindroms. Tropokolagēna molekulām savienojoties, veidojas primārie diedziņi jeb protofibrillas, no kurām veidojas mikrofibrillas, pēc tam šķiedriņas, bet no šķiedriņām — šķiedras.

## Atsauces
Rudušku ezers

**Rudušku ezers** (arī Rudušķu ezers) ir ezers Krāslavas novada Andzeļu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā pie autoceļa V609 Rāznas nacionālā parka teritorijā. Krasti slīpi, dibens — dūņains. Iztek strauts uz Grižanku ezeru. Ezerā mīt rauda, asaris, līdaka, karūsa, ķīsis, plaudis. Ir atpūtas vieta, peldvieta.

Austrumu krastā Rudušku ciems, rietumu — Grižanku ciems.

## Atsauces
Pan Am reiss 103

**''Pan Am'' reiss 103** bija ASV lidsabiedrības *[[Pan American World Airways]]* starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no Frankfurtes lidostas Vācijā uz Detroitas lidostu ASV, caur Londonas Hītrovas lidostu Lielbritānijā un Ņujorkas Kenedija lidostu ASV, kas tika iznīcināts teroristu bumbas sprādzienā , nogalinot visus 243 pasažierus un 16 apkalpes locekļus. Lidmašīnas atlūzas nogāzās Lokerbijā, Skotijā, nogalinot vēl 11 cilvēkus uz zemes.

## Izmeklēšana

Pēc vairāku gadu izmeklēšanas par vainīgiem atzina vairākus Lībijas pilsoņus. Uzskata, ka terorakts notika ar Lībijas diktatora Muammara Kadāfi ziņu.

Par šī terora akta sarīkošanu 2001. gadā mūža ieslodzījumu piesprieda Lībijas drošības dienesta darbiniekam Abdelbasetam al-Megrahi, kuru atbrīvoja 2009. gadā sakarā ar terminātu prostatas vēzi, no kura komplikācijām viņš nomira 2012. gadā.
2020. gada decembrī ASV tiesa izvirzīja apsūdzības pret Lībijas pilsoni Abu Agilu Mohammadu Masudu ASV, apgalvojot, ka viņam bijusi nozīmīga loma uzbrukuma rīkošanā. Lībijas pilsoņu kara laikā 2022. gada novembrī Masudu Lībijā nolaupījis kāds kaujinieku grupējums un nodeva viņu amerikāņu varas iestādēm. Amerikāņu izmeklētāji apgalvoja, ka aizturētais bija atbildīgs par spridzekļa izgatavošanu lidmašīnas iznīcināšanai.

## Atsauces
Air France reiss 4590

**''Air France'' reiss 4590** bija Francijas lidsabiedrības *[[Air France]]* lidmašīnas *[[Concorde]]* reiss no Parīzes Šarla de Golla lidostas uz Ņujorkas Kenedija lidostu, kas 2000. gada 25. jūlijā avarēja īsi pēc pacelšanās. Bojā gāja 100 pasažieri un 9 apkalpes locekļi, kā arī 4 cilvēki uz zemes. Tā bija pirmā *Concorde* lidmašīnu katastrofa un vienīgā letālā avārija 27 gadu laikā. Katastrofas iemesls bija nolūzusi detaļa no cita lidaparāta - *Douglas* DC-10 kā *[[Continental Airlines]]* reiss 55 - uz skrejceļa, kura pārspridzināja riepu, no tās atvienojās metāla detaļa, kura ietriecās vienā no lidmašīnas degvielas tvertnēm, izraisot uzliesmojumu.

## Ārējās saites

* CVR transcript 
* Disaster, *[[CBS News]]*
Sējas lucerna

**Sējas lucerna** (*Medicago sativa*) ir tauriņziežu dzimtas lakstaugs. Sējas lucernas dabiskais izplatības areāls ir Dienvidrietumāzija. Mūsdienās to kā lopbarības augu kultivē visā pasaulē. Bieži sastopams sējumos, kā arī atmatās, ceļmalās un grāvjos.

Sējas lucernas stublājs ir stāvs un kails. Lapas uz stublāja izkārtotas pamīšus, trīsstaraini saliktas no iegarenām līdz lineārām lapiņām. Lapu garums ir 1-2,5 cm, bet platums 0,3-1,2 cm. Ziedi atrodas īsos, blīvos, iegarenos vai ieapaļos ķekaros. Parasti vienā ķekarā ir no 10 līdz 30 ziediem. Ziedi var atrasties arī žāklēs. Zied no jūnija līdz septembrim. Sējas lucernas auglis ir pāksts.

## Atsauces
Berlīnes Humboltu universitāte

**Berlīnes Humboltu universitāte** () ir publiska universitāte Berlīnē, Vācijā. Tajā ir 11 fakultātes.

Viena no vecākajām universitātēm pilsētā, to 1810. gadā ar **Berlīnes Universitātes** (*Universität zu Berlin*) nosaukumu dibinājis Vilhelms fon Humbolts. Viņa universitātes modelis ir ietekmējis citu Eiropas un Rietumu valstu universitātes. 1828. gadā tā tika pārsaukta par **Frīdriha Vilhelma Universitāti** (*Friedrich-Wilhelms-Universität*), vēlāk (neoficiāli) saukta par ***Universität unter den Linden***. 1949. gadā ieguva pašreizējo nosaukumu par godu tās dibinātājam V. Humboltam un viņa brālim ģeogrāfam Aleksandram fon Humboltam.

Ar universitāti ir saistīti 40 Nobela prēmijas laureāti. 2013. gada *QS World University Rankings* tā tika ierindota 126. vietā pasaulē. Berlīnes Humboltu universitāte tiek uzskatīta par vienu no prestižākajām universitātēm Eiropā un vienu no prestižākajām universitātēm pasaulē mākslas un humanitāro zinātņu jomā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kopējais pieprasījums

**Kopējais pieprasījums** ir preču un pakalpojumu apjoms (nacionālās ražošanas reālais apjoms), kuru mājsaimniecības, uzņēmumi, valdība un ārzemnieki ir gatavi pirkt pie jebkura iespējamā cenu līmeņa.
Koppieprasījums dažkārt tiek raksturots kā modelis, kas atklāj cēloņsakarību starp nacionālās ražošanas un pakalpojumu apjomu un cenu vidēji svērto līmeni: jo zemākas ir cenas, jo lielāks koppieprasījums, t. i., tā preču masa, kas tiek tautsaimniecībā pieprasīta un arī saražota.

## Faktori, kas ietekmē kopējo pieprasījumu
Kopējo pieprasījumu ietekmē gan tiešie, gan netiešie faktori. Pie tiešajiem faktoriem pieder; procentu likme- cenu pieaugums palielina naudas pieprasījumu un līdz ar to procenta likmi. Tas, savukārt, samazinās kopējo pieprasījumu, jo pastiprināsies stimuls uzkrāt, un arī reālā naudas pirktspēja kļūs mazāka. Tāpat kopējo pieprasījumu ietekmē reālais naudas daudzums un tā pirktspēja. Cenu pieaugumu rezultātā iedzīvotāju ietaupījumi zaudē vērtību un kopējais pieprasījums samazināsies. Pie tiešajiem faktoriem pieder- importa iepirkuma apjoms. Ja importa preces ir lētākas, iedzīvotāji vairāk pirks tās, bet vietējo ražojumu kopējais pieprasījums samazināsies.

Pastāv arī netiešie jeb ārpuscenas faktori, kas var ietekmēt kopējo pieprasījumu. **Izmaiņas patērētāju izdevumos** rodas mainoties patērētāju labklājības līmenim, patērētāju nogaidīšanas dēļ. Arī patērētāju parādu dēļ un mainoties nodokļu likmēm, jo lielāki nodokļi jāmaksā, jo mazāk preču var atļauties pirkt. **Izmaiņas investīciju izdevumos** — tās ietekmē procenta likme, gaidāmā peļņa no investīcijām, nodokļu līmenis, jaunu tehnoloģiju ieviešana, neizmantoto ražošanas jaudu esamība. **Izmaiņas valsts izdevumos** — tiem pieaugot, palielinās kopējais pieprasījums. **Izmaiņas tīrā eksporta apjomā** — to ietekmē ārvalstu nacionālais ienākums, jo tas lielāks, jo vairāk iespēju palielināt konkrētās valsts eksportu. Tāpat būtiski ir valūtu kursi. Jo zemāks nacionālās valūtas kurss, jo lētākas šīs valsts preces ārzemēs.

## Atsauces
Lionels Kīzerickis

**Lionels Kīzerickis** (;  Tērbata -  Parīze) bija Igaunijā dzimis vācbaltiešu meistars šahā, viens no Francijas 19. gadsimta vidus spēcīgākajiem šahistiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1806. dadā vācbaltiešu ģimenē. No 1825. līdz 1829. gadam studēja tieslietas un valodas Tērbatas universitātē. Vēlāk strādāja gan par matemātikas skolotāju, gan par pianistu un diriģentu. Ar šahu sāka aizrauties 17 gadu vecumā. 1839. gadā devās uz Parīzi, lai kļūtu par profesionālu šahistu. Parīzē bija viens no tā laika ievērojamās šaha kafejnīcas "Café de la Régence" pastāvīgajiem apmeklētājiem. Spēlēja šahu uz naudu, kā arī pasniedza privātas šaha mācību stundas. 1846. gadā izdeva grāmatu "Cinquante partie" ("Piecdesmit partijas"), kurā bija apkopotas viņa labākās partijas. Tajā pašā gadā devās uz Londonu, kur spēlēja mačus ar labākajiem angļu šahistiem, tomēr viņa nervozā daba bijusi mazpiemērota nopietniem turnīriem. 1851. gadā piedalījās pirmajā Londonas starptautiskajā šaha turnīrā, kur pirmajā kārtā pēc izslēgšanas sistēmas zaudēja Ādolfam Andersenam ar ½:2½. Šī turnīra laikā starp abiem šahistiem ir notikusi arī pazīstamā "Nemirstīgā partija", kurā Andersens uzvarēja ar lielisku upuru sēriju.

Bija pirmā šaha žurnāla "Le Palamède" redaktors, vēlāk no 1849. līdz 1851. gadam izdeva savu šaha žurnālu "La Régence". Žurnāls bija finansiāli neveiksmīgs, tā bankrots bija par iemeslu Kizerecka priekšlaicīgajai nāvei vienā no Parīzes psihiatriskajām patversmēm. Šaha vēsturē iegājis kā spilgts aktīva uzbrūkošā stila pārstāvis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dubuļu ezers (Kaunatas pagasts)

**Dubuļu ezers**, **Dubuļi** ir ezers Rēzeknes novada Kaunatas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Dubuļu ciema austrumos pie autoceļa P55 Rāznas nacionālā parka teritorijā. Krasti slīpi, austrumos — stāvi, dibens — smilšainas, granšains, vietām — dūņains. Iztek strauts uz Asticu ezeru. Ezerā mīt asaris, rauda, līdaka, karūsa. Ir peldvieta.

## Atsauces
Vēzis (zodiaka zīme)

thumbnail|200px|Vēža zodiaka zīmes simbols
**Vēzis** () ir ceturtā zodiaka zīme, kas reprezentē Vēža zvaigznāju. Cilvēki, kas pēc horoskopa ir vēži, ir dzimuši laika posmā no 21. jūnija līdz 22. jūlijam, lai gan patiesībā Saule šķērso Vēža zvaigznāju aptuveni no 16. jūlija līdz 15. augustam. Vēža simbols ir šāds: ♋. Pēc astrologu uzskatiem tā ir viena no trim ūdens zīmēm. Vēža zīmi pārvaldošā planēta ir Mēness (kurš astronomijā nav planēta, bet gan tās dabiskais pavadonis).

## Atsauces
Azhara Universitāte

**Azhara Universitāte** (, **) ir publiska universitāte Kairā, Ēģiptē. Galvenais arābu literatūras un islāma mācību centrs. Centrs atrodas Azhara mošejā. Tiek uzskatīta par sunnītu islāma prestižāko universitāti.

To 970. vai 972. gadā kā medresi dibināja Fatimīdu kalifāts. Šī bija viena no pirmajām universitātēm pasaulē. Viena no senākajām universitātēm, kuras darbība nav beigusies. 1961. gadā tika iegūts universitātes statuss. Nākamajā gadā tikušas uzņemtas pirmās sievietes.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vekselis

thumb|Vekselis
**Vekselis** ir vērtspapīrs, kurā tā izrakstītājs apņemas noteiktai personai (indosātam) līdz noteiktam termiņam samaksāt konkrētu naudas summu; likumā noteiktā formā sastādīta un debitora parakstīta parādzīme, tiesiski atzīts dokuments, kas apliecina parādu, sniedz garantiju kreditoram, piespiež debitoru atdot aizņēmumu. Vekselis tiek obligāti apmaksāts ar zīmogmarkām — īpašu valsts nodevu. Ja vekselis norādītajā termiņā netiek izpirkts, tas ar notāra starpniecību tiek protestēts un piespiedu kārtā iekasēta paredzētā naudas summa saskaņā ar notāra sastādīto izpildrakstu.

## Vekseļa veidi
Izšķir vienkāršo vekseli un pārvedu vekseli. Vienkāršais vekselis ir debitora parādzīme savam kreditoram, kur ievērotas visas vekseļa formālās prasības. Savukārt pārvedu vekseli bieži dēvē par tratu. Tā ir kreditora (trasanta) rakstiska pavēle debitoram (trasātam) vekselī norādīto parāda summu samaksāt kādai trešajai personai (remitentam).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vekseļu likums
Oukena likums

**Oukena likums** ir sakarība starp bezdarba līmeni un nesaražoto iekšzemes kopproduktu. Ja faktiskais bezdarba līmenis pārsniedz dabisko par 1%, tad saražotais kopprodukts atpaliek no potenciālā par 2—3%. Šo sakarību noformulēja ASV ekonomists Arturs Oukens. 

To aprēķina šādi:

(Y-Y^*)/ Y^* = - \beta( u- u^*),

kur:
*  — faktiskais iekšzemes kopprodukts;
*  — potenciālais iekšzemes koppodukts;
*  — faktiskais bezdarba līmenis (decimāldaļās);
*  — dabiskais bezdarba līmenis (decimāldaļās);
*  — IKP jūtīguma empīriskais koeficents attiecībā pret cikliskā bezdarba dinamiku.

## Atsauces
Bauskas elevators

thumbnail|right|Bauskas elevators 1940. gada augustā
thumb|right|Bauskas elevatora ēka 2013. gada jūlijā
**Bauskas elevators** ir 1932. gadā atklāta graudu glabātuve Bauskas pievārtē Pilsmuižā pie šaursliežu dzelzceļa Bauska-Meitene galastacijas.  Elevatora tilpums ir 1000 tonnas, septiņus stāvus augstajā ēkā bija iebūvēti 24 torņi, katrs ar aptuveni 60 tonnu tilpumu. 

## Vēsture
1930. gada septembra beigās zemkopības ministrs un ministru prezidenta vietas izpildītājs Vilis Gulbis svinīgā ceremonijā iemūrēja jaunbūvējamā elevatora pamatakmeni.
Ēkas būve izmaksāja apmēram Ls 112 000 bet no Austrijas iegādātās tehniskās iekārtas vēl ap Ls 44 000.

1932. gada 3. septembrī elevators sāka pieņemt labību. Elevators nodarbojās ar graudu tīrīšanu, šķirošanu un žāvēšanu. Kalte dienā izkaltēja ap 24 tonnām graudu. Elevatora pirmais pārzinis no 1932. gada līdz 1934. gada oktobrim bija Rūdolfs Līdaks. 

## Atsauces
Kotāns

**Kotāns** var būt:

* Antons Kotāns (1903—1979), latviešu ārsts un Tautas Saeimas deputāts;
* Pēteris Kotāns  (1887—1943),  Latvijas politiķis un sabiedrisks darbinieks.
Jantra

**Jantra** () ir upe Bulgārijas ziemeļu daļā, Donavas labā krasta pieteka. Tā ir 285 kilometrus gara (trešā garākā Donavas pieteka Bulgārijā), un tās baseina platība ir 7862 km².
left|thumb|Jantra pie Cenovas ciemata, netālu no ietekas Donavā

Jantras izteka atrodas Hadži Dimitara virsotnes ziemeļu piekājē Balkānu kalnu centrālajā daļā, 1220 metru augstumā. Tās augštecē to bieži sauc vecajā nosaukumā par Etaru (). Donavā upe ietek netālu no Svištovas.

Upe tek caur daudzām aizām, lielākā no tām atrodas pie Veliko Tarnovas, 7 km garumā, bet upes līkumu dēļ tā ir divreiz garāka.

Upes krastos atrodas tādas pilsētas kā Gabrova, Veliko Tarnova, Gorna Orjahovica, Polski Trambeša un Bjala, pie kuras atrodas ievērojamais Belenski tilts pār Jantru.

Livingstona salā, Dienvidšetlandas salās, Antarktīdā, atrodas Jantras līcis, kas nosaukts par godu Jantras upei.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jamal-102

***Jamal-102*** (***Ямал-102***; zināms arī kā ***Yamal-102***) bija Krievijas uzņēmuma *[[Gazprom kosmičeskie sistemy]]* sakaru pavadonis, kas paredzēts sakaru nodrošināšanai Krievijas teritorijai, kā arī tuvākajām kaimiņvalstīm. Palaists 1999. gada septembrī.

Pavadonis izgatavots uzņēmumā *[[RKK Energija]]* uz platformas *UKP* (Universālā kosmiskā platforma) bāzes. Pirmoreiz Krievijas kosmonautikas praksē pielietoti jauni tehnoloģiski risinājumi: nehermētisks korpuss, oglekļa šķiedras konstrukcija, lielas jaudas enerģētika, kā arī pilnībā jaunas bortsistēmas. Sakaru aparatūru piegādāja ASV uzņēmums *[[Space Systems/Loral]]*. Citas daļas piegādāja *[[NEC]]*, *[[Alenia Aerospazio]]*, *[[ComDev]]*, *[[Lockheed Martin]]*. Kosmiskais aparāts apgādāts ar 10 C joslas raidītājiem. Plānotais darbības laiks bija 10 gadi.

## Lidojuma gaita
*Jamal-102* tika palaists  ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma 81. laukuma 23. palaišanas iekārtas. Kopā ar to tika palaists pavadonis *[[Jamal-101]]*, bet ar to orbītā neizdevās nodibināt kontaktu.

*Jamal-102* tika novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 90° austrumu garuma. 2000. gada maijā sākta pavadoņa ekspluatācija. 
2003. gada beigās tam blakus vienā orbitālajā pozīcijā izvietots pavadonis *[[Jamal-201]]*.

Pavadonis kalpoja līdz 2010. gada 9. augustam. Pēc tam to pacāla augstākā (apglabāšanas) orbītā, un tā aparatūra tika izslēgta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Yamal 101, 102 Gunter Dirk Krebs
Nemirstīgā partija

**Nemirstīgā partija** () — šaha partija, kas tika spēlēta 1851. gada 21. jūnijā Londonā starp Ādolfu Andersenu (baltie) un Lionelu Kīzericki (melnie). Ievērības cienīga ar lielu daudzumu figūru upuru, kurus izdarīja baltie, lai sasniegtu uzvaru.
Viena no pašām pazīstamākajām partijām visā šaha vēsturē, kura tika atzīta par romantiskās šaha skolas augstāko sasniegumu 19. gadsmitā.

thumb|250px|Šahs un mats "Nemirstīgajā partijā".
Partija notika Londonas 1851. gada starptautiskā turnīrā laikā. Tajā pašā gadā tā tika nopublicēta žurnāla "Chess Players" pirmajā numurā. 1855. gadā Vīnes šaha žurnālā "Wiener Schachzeitung" tika publicēta partijas detalizēta analīze un pati partija nosaukta par "Nemirstīgu". Vēlāk "Nemirstīgā partija" tika neskaitāmas reizes pārpublicēta, analizēta un tā rezultātā pamatīgi izpētīta.

**[[Ādolfs Andersens]] — [[Lionels Kīzerickis]]**
**[[Londona]], [[1851]]**

**[[Karaļa gambīts]]**

**1. e2-e4 e7-e5<br />2. f2-f4 e5:f4**

Pieņemtais karaļa gambīts. Melnie pieņem bandinieka upuri, cerot atvairīt uzbrukumu un palikt ar materiālu pārsvaru, vai arī izdevīgā gadījumā atdot atpakaļ materiālu un izlīdzināt spēli.

**3. Lf1-c4**

Populārs tā laika turpinājums. Mūsdienu šaha teorija iesaka 3.Zf3

**3…Dd8-h4+<br />4. Ke1-f1 b7-b5?**

19. gadsimta vidū Kīzerickis ar šo gājienu bija izcīnījis vairākas spožas uzvaras. Tomēr turpmākajos gados tika atklātas gājiena ēnas puses un mūsdienu teorija to uzskata par nepietiekamu spēles izlīdzināšanai.

**5. Lc4:b5 Zg8-f6<br />6. Zg1-f3 Dh4-h6**

Kīzerickis atstāj lauciņu h5 savam zirdziņam.

**7. d2-d3 Zf6-h5<br />8. Zf3-h4 Dh6-g5?**

Izšķirošā kļūda. Kā vēlāk norādīja Kīzerickis, vajadzēja turpināt 8…g6!, lai pēc 9.g3 Le7 vai 9.g4 Zf6 10.Zg2 Dh3 11.L:f4 Z:g4 melnie varētu cerēt uz labu spēli. Tagad pārsvars pāriet pie baltajiem.

**9. Zh4-f5 c7-c6<br />10. g2-g4 Zh5-f6<br />11.Th1-g1!**

Andersens smalki novērtēja radušos pozīciju. Ar figūras upuri viņš iegūst lielu pārsvaru.

**11…c6:b5<br />12. h2-h4 Dg5-g6<br />13. h4-h5 Dg6-g5<br />14. Dd1-f3**

Tagad baltie draud ar gājienu 15.L:f4 iegūt dāmu. Atbrīvojot dāmai atkāpšanās ceļu, melnie zaudē vairāku tempus un nokļūst zem spēcīga uzbrukuma.

**14…Zf6-g8<br />15. Lc1:f4 Dg5-f6<br />16. Zb1-c3**

Baltajiem ir milzīgs pārsvars attīstībā un melnajiem ir ļoti grūti aizsargāt savu pozīciju.

**16…Lf8-c5<br />17. Zc3-d5 Df6:b2<br />18. Lf4-d6**

Efektīgs gājiens, kas nostāda melnos izvēles priekšā — kuru no torņiem ņemt?

**18…Lc5:g1**

Kā vēlāk norādīja Vilhelms Steinics, turpinājums 18…D:a1+ 19.Ke2 Db2! deva melnajiem iespēju izglābties.

**19. e4-e5!!

Šis lieliskais gājiens pilnība liedz melno dāmai aizsargāt savu karali.


**19. …Db2:a1+20.Kf1-e2 Zb8-a621. Zf5:g7+ Ke8-d822. Df3-f6+!!**

Fantastisks upuris! Baltajiem jau tā trūkst divi torņi un laidnis, bet tie vēl atdod dāmu, paliekot tikai ar trīs vieglajām figūrām. Dāma tiek upurēta, lai pieteiktu matu ar laidni uz e7.

**22…Zg8:f623. Ld6-e7x.'''

Zirdziņš g8 paņemot dāmu pārstāja aizsargāt lauciņu e7, uz kura baltie arī piesaka matu.

## Ārējās saites
* «Nemirstīgā partija» vietnē chessgames.com
Stībreiša ezers

**Stībreiša ezers** (arī Karaļu ezers, Paulinka ezers, Pauliņa ezers, Pauliņu ezers, Plataču-Stiebrīšu ezers, Stibrais, Stiebrīšu ezers, Stībraiss, Stībraišu ezers, Stībreits, Stībrojs, Stībruojs) ir ezers Krāslavas novada Andzeļu pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā uz robežas ar Ezernieku pagastu Rāznas nacionālā parka teritorijā. Krasti slīpi, dibens — dūņains, dūņu slānis biezāks par 4 m. Ezerā viena 0,8 ha liela sala. Cauri tek Paulinka, ietek 4 grāvji un strauti, tajā skaitā strauts no Samaneita ezera. Ezerā mīt karūsa. Ziemeļu krastā Karaļu sādža.

## Atsauces
Sugda

**Sugda** vai **Sugdas vilojats** () ir viena no Tadžikistānas pirmās pakāpes administratīvajām vienībām. Izvietojusies valsts ziemeļdaļā, aizņemot daļu no Fergānas ielejas ziemeļos un Hisora Alaja grēdas dienviddaļā. Dienvidos robežojas ar Tadžikistānas republikas pakļautības rajoniem, rietumos — ar Uzbekistānas Džizahas un Sirdarjas vilajetiem, ziemeļos — ar Taškentas vilajetu, austrumos — ar Namanganas un Fergānas vilajetiem un Kirgizstānas Batkenas apgabalu. Sugdai ir trīs eksklāvi kaimiņvalstu teritorijā — divi Kirgizstānā un viens Uzbekistānā. Apgabala centrs un lielākā pilsēta ir Hudžanda. Iedzīvotāju lielākā daļa ir tadžiki (67,7%), uzbeki (29,1%), kā arī krievi (1,3%), kirgīzi u.c.

## Vēsture
Apgabals pirmoreiz izveidots 1939. gadā kā **Ļeņinabadas apgabals** *(Ленинабадская область)*. 1945. gadā no tās dienviddaļas nodalīts Urotepas apgabals (*Ура-Тюбинская область, вилояти Ўротеппа*), ko gan 1947. gadā likvidēja un pievienoja atpakaļ. Ļeņinabadas apgabals likvidēts 1962. gadā, teritoriju reorganizējot par republikas pakļautības rajoniem. Apgabals atjaunots 1970. gadā, bet 2000. gadā pārdēvēts tagadējā vārdā pēc vēsturiskās Sogdiānas (Sogdas) zemes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Kotāns

**Pēteris Kotāns** ( — ) bija Latvijas politiķis un sabiedrisks darbinieks. Bijis Satversmes sapulces, 1. un 2. Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Bērzgales pagasta Klaugu ciemā zemnieka Kazimira Kotāna ģimenē. Mācījās ģimnāzijā un katoļu seminārā. Pirmā pasaules kara laikā viņš dienēja Krievijas Impērijas armijā, sākumā kā rotas feldšeris, tad līdz 1917. gadam kā rakstvedis divīzijas štābā Rumānijā.

Pēc kara atgriezās Latvijā, līdz 1920. gadam strādāja par skolotāju. Tad ievēlēts Satversmes sapulcē, kurā strādāja līdz 1922. gadam. No 1922. līdz 1928. gadam bija Saeimas deputāts no Progresīvās tautas apvienības. 1927. gadā kļuva par zemkopības ministra Arnolda Mituļa biedru bez tiesībām balsot valdībā.

Kotāns bija laikraksta "Jaunō Straume" līdzredaktors, kā arī laikraksta "Trudovik" izdevējs un atbildīgais redaktors. Rakstīja feļetonus ar pseidonīmu "Tipuļs".

1941. gada jūnija deportācijās izsūtīts uz PSRS, ieslodzīts Vjatlagā, kur miris 4. lagpunktā . Kā nāves iemesls minēts "dekompensēts miokardīts ar pellagras parādībām".

## Atsauces
Pauliņu ezers

**Pauliņu ezers** var būt:
* Dzilnas ezera cits nosaukums
* Pauliņu Ildža ezera cits nosaukums
* Plaudeiša ezera cits nosaukums
* Stībreiša ezera cits nosaukums
Gradācija

**Gradācija** (cēlies no , cēlies no *gradus* — ‘pakāpiens, pakāpe’) jeb **salīdzināmā pakāpe** ir gramatiskā kategorija, kas rāda kādas pazīmes piemitības pakāpi. Gradācija latviešu valodā piemīt īpašības vārdiem un apstākļa vārdiem, kas veidoti no īpašības vārdiem.

Pastāv trīs salīdzināmās pakāpes: pamatpakāpe (pozitīvs), pārākā pakāpe (komparatīvs) un vispārākā pakāpe (superlatīvs). Ir valodas, kurās ir vienīgi divas salīdzināmās pakāpes: pozitīvs un elatīvs. Latviešu valodā ir zudušas senās baltu gradācijas formas. Pastāv sintētiskais (jauks—jaukāks—visjaukākais) un analītiskais (jauks—pats jaukākais) gradācijas izteikšanas veids.

Pamata pakāpe nosauc pazīmi, pārākā pakāpe norāda, ka pazīme piemīt lielākā mērā, savukārt vispārākā pakāpe norāda, ka pazīme piemīt vispārākajā pakāpē.

Latviešu valodā pastāv vārdi, kam netiek veidotas salīdzināmās pakāpes. Tā ir daļa īpašības vārdu, kam ir izskaņa *-ējs*, *-isks*, *-īgs*, *-āls*. Vēl salīdzināmās pakāpes nepiemīt tiem īpašības vārdiem, kuru nosauktā pazīme nevar ne palielināties, ne samazināties, piemēram, *akls, mūžīgs, bezgalīgs, bass*.

## Salīdzināmās pakāpes

### Salīdzināšana
Pārākā pakāpe tiek izmantota salīdzinājumu konstrukcijās.

## Atsauces
Liepājas jūrskola

thumb|270px|Liepājas jūrskola (1877. gada zīmējums).
**Liepājas jūrskola** bija 1843. gadā dibināta privāta mācību iestāde.

## Vēsture
Jūrskola dibināta 1843. gadā kā privāta jūrskola, kur mācības notika vācu valodā. Darbojusies līdz 1861. gadam, kad pārveidota par navigācijas klasi Liepājas proģimnāzijas sastāvā. Līdz 1876. gadam klasi beidza 130 audzēkņi. 

1876. gadā navigācijas klase, balstoties uz 1867. gada jūrskolu likuma, pārveidota par I (zemākās) kategorijas jūrskolu (), kuru uzskata par Liepājas Jūrniecības koledžas priekšteci. 1880. gadā to pārveidoja par III (augstākās) kategorijas jūrskolu. Līdz 1897. gadam skolā bija mācījušies 1250 skolnieki un diplomus ieguvuši: 97 tālbraucēju kapteiņi, 131 tuvbraucēju kapteiņi un tālbraucēju stūrmaņi un 67 tuvbraucēju stūrmaņi.
Pēc 1902. gada jūrskolu likumdošanas izmaiņām Liepājas jūrskola bija I (augstākās) kategorijas jūrskola, kurā sagatavoja 1. un 2. šķiras stūrmaņus. Jūrskola darbojās līdz Pirmajam pasaules karam, kad to evakuēja uz Krieviju.

1929. gadā Liepājā atvēra jūrskolu ar kuģu stūrmaņu, kuģu mehāniķu un zvejniecības nodaļu. Jūrskolā mācījās 131 audzēknis. Sākoties ekonomiskajai krīzei, samazinājās pieprasījums pēc diplomētiem jūrniekiem un jūrskolu 1936. gadā pārdēvēja par Valsts zvejniecības un zivkopības skolu ar mācību ilgumu 4 mēneši. Skolas darbojusies līdz 2. pasaules karam.

1955. gadā Uliha (Uzvaras) ielā 5 atjaunoja Liepājas jūrniecības skolas (*Лиепайское мореходное училище МРХ*) darbību, tajā krievu valodā varēja apgūt jūras kuģu vadīšanu un kuģu spēku iekārtu ekspluatāciju. 1982. gadā Liepājas jūrskolu nodēvēja Kārļa Jansona vārdā. 

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas 1991. gada 15. jūnijā **Liepājas Kārļa Jansona vārdā nosaukto jūrniecības skolu** likvidēja un uz tās bāzes atvēra Liepājas Jūrniecības koledžu.

## Izmantotā literatūra
* Latvijas Jūrniecības vēsture, Rīga, 1998.
90. gads

**90. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Domiciāns un Nerva bija Romas konsuli.
* Ķelne kļuva par Senās Romas provinces *[[Germania Inferior]]* administratīvo centru.

## Dzimuši
* *iespējams*
** Ptolemajs, grieķu matemātiķis, ģeogrāfs, astronoms (miris ap 168. gadu)
Zaļā brīvība

**Zaļā brīvība** ir nevalstiska vides aizsardzības organizācija, kas dibināta 1993. gadā kā Vides aizsardzības kluba Zaļā bibliotēka un pārreģistrēta 2000. gadā kā "Zaļā brīvība". Organizācijas mērķis ir "attīstīt sabiedrību, kura dzīvo saskaņā ar sevi un apkārtējo vidi", un noteiktie darbības virzieni iekļauj ilgtspējīgu attīstību, videi draudzīgu patēriņu un ražošanu, klimatu un enerģiju, kā arī cilvēktiesības un "godīgu tirdzniecību". Nozīmīgu vietu organizācijas darbībā ieņem pilsoniskās nepakļāvības un pretošanās principi.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
TeleTrade

***TeleTrade Group*** ir tiešsaistes brokeris, kas bāzēts Kiprā, un nodrošina pieeju valūtu tirgum *[[Forex]]*. Finanšu instrumenti iekļauj sevī *Forex* instrumentus un *CFD* uz akcijām, metāliem un fjūčeriem. Kompānija nodrošina tirdzniecību ar tiešsaistes tirdzniecības platformu *MetaTrader 4*, *MetaTrader 4 MultiTerminal* un *MetaTrader 5* palīdzību.

Papildus tirdzniecības pakalpojumiem, kompānija tāpat nodrošina apmācību treideriem, tirgus analīzes instrumentus, kā arī finanšu tirgu ikdienas apskatus un analīzi.

## Vēsture

TeleTrade Group ir dibināta 1994. gadā Krievijā.

Kompānijai ir atvērusi virkni biroju un 2012. gadā dibinājusi *TeleTrade Europe* (*TeleTrade-DJ International Consulting Ltd*), kā Kipras ieguldījumu firmu (*CIF*). *TeleTrade-DJ International Consulting Ltd* ir licencēta un to regulē Kipras vērtspapīru un biržu komisija (*CySEC*), savu darbību kompānija veic saskaņā ar Eiropas Savienības Finanšu instrumentu tirgu direktīvu (*MiFID*). Tāpat kompānija ir Varšavas fondu biržas biedrs.

*TeleTrade Group* ir vairāk kā 200 biroju 30 pasaules valstīs, taču tās darbības galvenais virziens ir Krievija un Eiropa.

## Sponsorēšana
*TeleTrade* ir sponsorējuši:

* *IBSF World Snooker Championship 2013*;
* Lietuviešu ralliju braucēju Renaldas Seinauskas;
* Nordea Rīgas maratonu;
*  Jahtu klubu *Sail2Victory* *Samsung* Rumānijas jahtu kausam 2014.

## Atsauces

## Ārējās saites
* TeleTrade Global
* TeleTrade Latvija
Žans Piažē

**Žans Piažē** (, ; dzimis **Žans Viljams Frics Piažē** (*Jean William Fritz Piaget*) , miris ) bija šveiciešu psihologs un filozofs. Ievērojama persona 20. gadsimta attīstības psiholoģijā.

Sākumā interesējies par zooloģiju, 15 gadu vecumā ieguvis reputāciju starp Eiropas zoologiem ar savām publikācijām par gliemjiem. Pēc Neišateles Universitātes absolvēšanas sācis pētīt psiholoģiju, īpašu uzmanību veltot bērnu psiholoģijai. Savos darbos attīstījis ideju, ka bērna prāts attīstās vairākos posmos līdz pat pieauguša cilvēka vecumam.

1955. gadā dibinājis Starptautisko ģenētiskās epistemoloģijas centru, bijis arī tā direktors. Profesors vairākās universitātēs.

## Ārējās saites
* 
*
Pranabs Mukhārdžī

**Pranabs Kumārs Mukhārdžī** (, *Pranab Kumār Mukhārjī*; dzimis , miris ) bija Indijas politiķis, no 2012. līdz 2017. gadam bija Indijas prezidents.

Studējis vēsturi, politisko zinātni, tiesību zinātni. Strādājis par skolotāju, bijis arī periodiska izdevuma redaktors. 1969. gadā ticis ievēlēts Indijas parlamenta augšpalātā. To pametis 2004. gadā, kad tika ievēlēts parlamenta apakšpalātā, kur darbojies līdz 2012. gadam.

Politiskās karjeras sākumā bijis valsts premjerministres Indiras Gandijas protežē. Ar laiku ieņēmis svarīgus amatus, 1982. gadā kļuvis par finanšu ministru. Pēc Gandijas atentāta 1984. gadā viņas vietā nāca viņas dēls Rādžīvs Gandijs, kura vadības (kā premjerministram) laikā Mukhārdžī vairs neieņēma augstus amatus.

Mukhārdžī politiskā vara palielinājās pēc Rādžīva atentāta. Narasmihas Rao (premjerministrs no 1991. līdz 1996. gadam) un Manmohana Singha (premjerministrs no 2004. līdz 2014. gadam) valdībā ieņēmis dažādus amatus. Bijis tirdzniecības (1993—1995), ārlietu (1995—1996, 2006—2009), aizsardzības (2004—2006) un finanšu (2009—2012) ministrs.

2012. gada jūnijā Indijas Nacionālais kongress viņu izvirzīja Indijas prezidenta amatam. Tā paša gada jūlijā tika ievēlēts, amatā nomainot Pratibhu Patilu. 2017. gadā prezidenta krēslu atstāja, par jauno Indijas prezidentu kļuva Rāms Nāths Kovinds.

## Ārējās saites
* 
*
Kārlis Ozoliņš (deputāts)

**Kārlis Ozoliņš** (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija Latvijas politiķis un žurnālists. Bijis Tautas padomes loceklis un 1. Saeimas deputāts. Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas biedrs. Studējis Pēterburgas politehnikumā, to nav pabeidzis.

## Atsauces
Krievu universitātes zinātņu institūts

thumb|300px|Krievu universitātes zinātņu institūta mācībspēki un audzēkņi (pirms 1937).
**Krievu universitātes zinātņu institūts** (), līdz 1930. gadam — **Krievu universitātes kursi** (*Русские университетские курсы*) Brīvības ielā 38, bija privāta augstskola, kas darbojās Rīgā no 1921. līdz 1937. gadam. Finansējumu guva no valsts budžeta, studentu maksājumiem, ziedojumiem, Latvijas Kultūras fonda un ieņēmumiem no maksas pasākumiem. 

## Vadītāji
* Konstantins Arabažins, 
* Nikolajs Zablockis, 
* Nikolajs Popovs. 

## Fakultātes un nodaļas
* Juridiskā
* Vēstures filoloģijas
* Pedagoģijas
* Komercijas ekonomikas

## Ārējās saites
* S. Coja, A. Zigmunde Krievu Universitātes kursu Pedagoģijas nodaļas loma skolotāju sagatavošanā (1922 — 1929)  Scientific Journal of Riga Technical University Vol. 20, 2012
* KUZI diploms
* Русский мир и Латвия: Арабажинские курсы . Альманах/под ред. С. Мазура. ISSN 1691-2845 — Рига, 2013. Издание общества SEMINARIUM HORTUS HUMANITATIS. Вып. XXXII — стр. 18—200 
* Глава III. Русские студенты в высшей школе//Фейгмане Т. Д. Русские в довоенной Латвии. — Р.: БРИ, 2000.  — стр. 304—308
Bondarišku ezers

**Bondarišku ezers** (; arī Bondarišķis) ir ezers Krāslavas novada Andzeļu pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā pie autoceļa V616 starp Bondarišku un Armaņu ciemiem Rāznas nacionālā parka teritorijā. Ietek vairāki strauti un grāvji, tajā skaitā strauts no Kazinkas ezera, iztek strauts uz Eša ezeru.

## Atsauces
Klauces ezers

**Klauces ezers** var būt:
* Lielais Klauces ezers — ezers Jēkabpils novadā;
* Mazais Klauces ezers — ezers Jēkabpils novadā.
Biešu iela (Rīga)

**Biešu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Torņakalnā. Biešu iela sākas krustojumā ar Torņakalna ielu pie Torņakalna kapiem un, nekrustojot citas ielas, beidzas krustojumā ar Altonavas ielu. Kopējais ielas garums ir 246 metri, un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Biešu ielā ir pārsvarā dzīvojamā apbūve, arī pirmsskolas izglītības iestāde un Dzelzceļa transporta institūts (Indriķa ielā 8a).

## Vēsture
Rīgas kartogrāfiskajā materiālā iela sastopama no 1880/1883. gada ar savu tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Biešu iela ir savienota ar šīm ielām:
* Torņakalna iela (T veida krustojums)
* Altonavas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Torņakalns

## Atsauces
Udrijas ezers

**Udrijas ezers** (arī Ūdrāju ezers, Ūdrejas ezers, Ūdriņu ezers, Ūdrijas ezers) ir ezers Krāslavas novada Ezernieku pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā ziemeļos no Eša ezera Rāznas nacionālā parka teritorijā. Krasti slīpi, dibens — smilšains, vietām — dūņains, dūņu slānis 0,3—1,0 m. Ezerā 3 salas ar kopējo platību 0,1 ha. Ietek Akmineica un vairāki strauti un grāvji, iztek 10 m plata notece uz Eša ezeru. Ir peldvieta.

Gar ezera austrumu krastu iet autoceļš V608, gar dienvidu krastu — V616. Ezera rietumu krastā Udrijas ciems.

## Atsauces
Gustavs Reinhards

**Gustavs Reinhards** ( — ) bija Latvijas ārsts un politiķis. Bijis Satversmes sapulces, 1., 2. un 3. Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums
Gustavs Reinhards piedzima  Svitenes pagasta "Igauņos". 1888. gadā absolvēja Jelgavas ģimnāziju. No 1889. līdz 1895. gadam studēja medicīnu Tērbatas Universitātē, līdz 1898. gadam palika strādāt par asistentu Tērbatas  Universitātes acu klīnikā. Mācību nolūkos papildinājās acu klīnikās Berlīnē, Budapeštā, Kēnigsbergā, Neapolē, Pēterburgā un Vīnē.

1899. gadā aizstāvēja doktora grādu medicīnā un pārcēlās uz Liepāju, kur praktizēja kā acu ārsts. 1901. gadā Rīgā atvēra Dr. Reinharda acu klīniku. No 1903. līdz 1920. gadam bija Latviešu Ārstu biedrības priekšnieks, pēc tam — goda prezidents. Krievu-japāņu kara laikā strādāja Habarovskas acu klīnikā. Bija Latvijas Augstskolas Medicīnas fakultātes pirmais dekāns.

No 1920. līdz 1931. gadam darbojās Latvijas Republikas Satversmes sapulcē (1920—1922), 1. Saeimā (1922—1925), 2. Saeimā (1925—1928) un 3. Saeimā (1928—1931). Bija arī Rīgas domes deputāts. Pārstāvēja Kristīgo nacionālo savienību.

No 1920. līdz 1921. gadam izdeva laikrakstu "Tautas Balss". Publicēja vairākus zinātniskus rakstus. Izdevis grāmatas par to, kā cīnīties ar redzes problēmām, trahomu un alkoholismu.

Miris  plkst. 19 vakarā Rīgā pēc ilgas slimības. Izvadīts , bet apbedīts  Svitenes pagasta Vidukļu kapos, saskaņā ar viņa pēdējo vēlēšanos — tikt apglabātam ziedu laikā.

## Apbalvojumi
Triju Zvaigžņu ordenis, III šķira (1928)

## Atsauces

## Ārējās saites
Reinhards

**Reinhards** var būt:

* Gustavs Reinhards (1868—1937) — latviešu ārsts un politiķis;
* Makss Reinhards (*Max Reinhardt*, 1873—1943) — austriešu režisors un teātra darbinieks;
* Pauls Reinhards (1903—1990) — latviešu diplomāts.
Jānis Purgalis

**Jānis Purgalis** ( — ) bija Latvijas notārs un politiķis. Bijis Satversmes sapulces un 1. Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Plāņu pagasta "Ķīšos". Mācījās Plāņu pagastskolā, Valkas pilsētas skolā un Valkas apriņķa skolā. Tad ņēmis privātstundas, lai sagatavotos mācībām Rīgas Nikolaja ģimnāzijā. No 1892. līdz 1896. gadam studēja Maskavas Universitātē.
1896. gadā Purgalis atgriezās Rīgā un kļuva par advokātu. Tāpat viņš kļuva par Rīgas Latviešu biedrības dalībnieku, ar laiku kļūstot par tās priekšnieka vietnieku. Purgalis bija Rīgas Namīpašnieku biedrības un Rīgas Juristu biedrības priekšnieks.

Pirmā pasaules kara laikā dzīvoja Pēterburgā. Pirmā pasaules kara beigās 1918. gada novembrī viņš bija viens no minoritāšu pārstāvjiem Baltijas hercogistes Reģentu padomē. 1919. gada oktobrī viņš pārkvalificējās par notāru. Šajā profesijā strādāja līdz savai nāvei 1934. gadā.

1920. gadā viņu ievēlēja Satversmes sapulcē, kurā strādāja līdz 1922. gadam. No 1922. līdz 1925. gadam bija Saeimas deputāts. Pārstāvējis Kristīgo nacionālo savienību. Purgalis bija arī Rīgas domes deputāts, tās priekšsēdētāja biedrs.

Pēkšņi miris  Rīgā.

Apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Mūžzaļā partija

**Mūžzaļā partija** () — šaha partija starp Ādolfu Andersenu (baltie) un Žanu Difrenu (melnie), kas tika spēlēta Berlīnē 1852. gadā. Tā izceļas ar spožu mata kombināciju un neskaitāmas reizes ir publicēta presē.
Pirmais pasaules čempions šahā Vilhelms Steinics nosauca šo partiju par "mūžzaļo lielo vācu meistaru lauru vainagā".
 
**[[Ādolfs Andersens]] — [[Žans Difrens]]**
**[[Berlīne]], [[1852]]**

**[[Evansa gambīts]]**

**1.e2-e4 e7-e5 2.Zg1-f3 Zb8-c6 3.Lf1-c4 Lf8-c5 4.b2-b4 Lc5:b4**

Tajā laikā populārais Evansa gambīts, kurā baltie upurē bandinieku, cerot izmantot pārsvaru attīstībā.
 
**5.c2-c3 Lb4-a5 6.d2-d4 e5:d4 7.0-0 d4-d3**

Melnie neņem bandinieku uz c3, lai neveicinātu baltā zirdziņa attīstību uz šo lauciņu un tāpat neļauj baltajiem pilnībā ieņemt centru pēc c3:d4.
 
**8.Dd1-b3 Dd8-f6 9.e4-e5 Df6-g6 10.Tf1-e1 Zg8-e7 11.Lc1-a3 b7-b5**

Melnie savukārt upurē bandinieku, lai forsēti attīstītu sava dāmas spārna figūras.
 
**12.Db3:b5 Ta8-b8 13.Db5-a4 La5-b6 14.Zb1-d2 Lc8-b7 15.Zd2-e4 Dg6-f5 16.Lc4:d3 Df5-h5**

Nākamajā gājienā baltie upurē figūru. Lai gan spēcīgi būtu arī 17. Zg3, Andersens uzsāk iecerēto kombināciju.
 
**17.Ze4-f6+ g7:f6 18.e5:f6 Th8-g8**

Nākamais Andersena gājiens izskatās kā rupja kļūda, jo ar D:f3 melnie, izmantojot saistību, paņem zirdziņu un draud ar matu vienā gājienā uz g2.
 
**19.Ta1-d1 Dh5:f3**

Nākamais melno gājiens ilgu laiku tika uzskatīts par kļūdu, pēc tam kad 1898. gadā vācu meistars Pauls Lipke piedāvāja gājienu 19. …Tg4. Lipke savā analīzē detalizēti izskatīja četrus atbildes variantus (20. Lе4, 20. Tе4 20. Lс4, 20. с4) un secināja, ka labākajā gadījumā Andersens varēja cerēt tikai uz neizšķirtu.

Pēc ceturtdaļgadsimta Emanuels Laskers savā "Šaha spēles mācību grāmatā" piekrita Lipkes piedāvātājam melno glābiņa variantam un nokritizēja balto 19. gājienu. Pēc Laskera domām Andersens varēja uzvarēt ar 19. Lе4. Laskers piedāvāja trīs iespējamos uzvaras variantus: 19...d5 20. L:d5 D:d5 21. Tаd1; 19...Tg4 20. Dс2; 19...Dh3 20. g3 T:g3. 21. hg D:g3+ 22. Kh1 L:f2 23. Tе2.

Tomēr vēlāk Lipkes analīzi atspēkoja O.Hope un H.Hekners. Divos no Lipkes variantiem baltie īstenībā uzvarēja. Kļūdaina izrādījās arī Laskera analīze. Pēc "uzvarošajiem" gājieniem 19...Dh3 20. g3 T:g3. 21. hg D:g3+ 22. Kh1 L:f2 23. Tе2 melniem nepavisam nebija jāzaudē, jo ar prettriecienu 23...Zd4! tie paši varēja uzvarēt.

**20.Te1:e7+ Zc6:e7**

Melnie nokļūst zem izšķirošā uzbrukuma. Šajā pozīcijā labāk bija 20. …Kd8, kas gan palīdzētu tikai glābties no tūlītēja mata, bet nevis no zaudējuma, ko savulaik pierādīja Rihards Rēti.
 
**21.Da4:d7+ Ke8:d7 22.Ld3-f5++ Kd7-e8 23.Lf5-d7+ Ke8-f8 24.La3:e7х**

## Ārējās saites
* «Mūžzaļā partija» vietnē chessgames.com
Maskava (upe)

**Maskava** () ir upe Krievijas rietumos. Tek caur Maskavas apgabalu, Maskavu un Smoļenskas apgabalu. Okas upes labā krasta pieteka.

Kopējais garums — 502 km. Izteka atrodas Maskavas augstienē, tek pa līdzenumu. Ir kuģojama Maskavas pilsētā un lejāk. Svarīgs avots Maskavas ūdensapgādē. Lielākās pilsētas upes krastā ir Maskava, Možaiska, Zveņigoroda, Žukovska, Voskresenska, Kolomna.

## Nosaukums
Pēc V. Toporova uzskata Maskavas upes nosaukums cēlies no tās baseina pirmiedzīvotāju baltu valodas vārda *Mask-(u)va, *Mask-ava vai *Mazg-(u)va, *Mazg-ava (līkumainā upe).

## Atsauces

## Ārējās saites
Hudžanda

**Hudžanda** () ir pilsēta Tadžikistānā, Sugdas vilojata administratīvais centrs un otra lielākā valsts pilsēta. Izvietojusies valsts ziemeļos Sirdarjas krastos Fergānas ielejas rietumu galā 300 kilometrus no valsts galvaspilsētas Dušanbes. Viena no senākajām Vidusāzijas pilsētām.

## Vēsture
Pilsēta pastāvējusi jau Ahmenīdu dinastijas laikā. Tiek uzskatīts, ka Maķedonijas Aleksandrs 329. gadā pie senās pilsētas uzbūvējis jaunu un nodēvējis to par **Aleksandriju Eshatu** ( — ‘Pēdējā Aleksandrija’). 8. gadsimtā pilsētu iekaroja arābi, bet 1219.—1220. gadā to nopostīja Čingishana karaspēks. Jau kopš seniem laikiem Hudžanda bija nozīmīgs tirdzniecības centrs Zīda ceļā. 
1802. gadā to pakļāva Kokandas haniste, bet 1842. gadā atguva Buhāras emirāts.

1866. gadā pilsēta nonāca Krievijas Turkestānas sastāvā. 1936. gadā to pārdēvēja par **Ļeņinabadu** par godu komunistu apvērsuma vadonim Ļeņinam, bet 1991. gadā atgrieza vēsturisko nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Visvaldis Sanders

**Visvaldis Sanders** ( — ) bija Latvijas luterāņu mācītājs un politiķis. Bijis 1., 3. un 4. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Visvaldis Sanders piedzima  Pēterburgā mācītāja Jāņa Sandera ģimenē. Apmeklējis Pēterburgas 8. ģimnāziju, pēc tam studējis teoloģiju Tartu Universitātē. Ieguva kandidāta grādu. Pēc tam pusotru gadu Leipcigā un Minhenē studēja filozofiju, Minhenes Universitātē ieguva doktora grādu filozofijā. Atteicās no piedāvājuma strādāt Minhenes Universitātē.

1911. gada februārī ordinēts, kļuva par Liepājas Sv. Annas draudzes mācītāju. Paralēli tam 1920. gadā kļuva par Liepājas garnizona mācītāju un 1936. gadā — par Grobiņas iecirkņa prāvestu. Tāpat bija skolotājs Liepājas ģimnāzijā un Rīgas Komerczinātņu institūta direktors.

1923. gadā kļuva par 1. Saeimas deputātu mandātu nolikušā Teodora Grīnberga vietā. Amatā bija līdz 1925. gadam. Pēc tam ievēlēts 3. Saeimā (1928—1931) un 4. Saeimā (1931—1934). Pārstāvējis Kristīgo nacionālo savienību.

Otrā pasaules kara laikā devies trimdā. Bija mācītājs latviešu draudzēs Bambergā, Vircburgā, Frankfurtē un citās pilsētās.

Visvaldis Sanders nomira Otavā , kur viņš pavadīja sava mūža pēdējo gadu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jamal-101

***Jamal-101*** (***Ямал-101***; zināms arī kā ***Yamal-101***) bija Krievijas uzņēmuma *[[Gazprom kosmičeskie sistemy]]* sakaru pavadonis, kas paredzēts sakaru nodrošināšanai Krievijas teritorijai, kā arī tuvākajām kaimiņvalstīm. Palaists 1999. gada septembrī; pēc starta ar to nav izdevies nodibināt kontaktu.

Pavadonis izgatavots uzņēmumā *[[RKK Ènergija]]* uz platformas *UKP* (Universālā kosmiskā platforma) bāzes. Pirmoreiz Krievijas kosmonautikas praksē pielietoti jauni tehnoloģiski risinājumi: nehermētisks korpuss, oglekļa šķiedras konstrukcija, lielas jaudas enerģētika, kā arī pilnībā jaunas bortsistēmas. Sakaru aparatūru piegādāja ASV uzņēmums *[[Space Systems/Loral]]*. Citas daļas piegādāja *[[NEC]]*, *[[Alenia Aerospazio]]*, *[[ComDev]]*, *[[Lockheed Martin]]*. Kosmiskais aparāts apgādāts ar 10 C joslas raidītājiem. Plānotais darbības laiks bija 10 gadi.

## Lidojuma gaita
*Jamal-101* tika palaists  ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma 81. laukuma 23. palaišanas iekārtas. Kopā ar to tika palaists pavadonis *[[Jamal-102]]*. Pēc atdalīšanās no dzinējbloka neizdevās nodibināt kontaktu ar *Jamal-101*. Mēģinājumi sazināties ar to turpinājās līdz 22. novembrim, kad pavadonis aizgāja ārpus zemes stacijas uztveršanas zonas.
Kā iespējamo kļūmes cēloni speciālisti minēja pavadoņa sistēmu elektrobarošanas sprieguma kritisku kritumu. To varēja izraisīt kontaktu mehānisks bojājums vai nesankcionēta papildu slodžu ieslēgšanās, kā dēļ izlādējās akumulatoru baterijas.

*Jamal-101* bija paredzēts novietot ģeostacionārajā orbītā punktā 49° austrumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Yamal 101, 102 Gunter Dirk Krebs
Sievietes smarža

**"Sievietes smarža"** () ir 1992. gada ASV drāmas filma. Režisors Mārtins Brests, galvenās lomas atveidojuši Als Pačīno, Kriss O'Donels, Džeimss Rebhorns, Gabriela Envara, Filips Sīmors Hofmans. Filma ir 1974. gada itāļu režisora Dino Rizi filmas *Profumo di donna* jauns ekranizējums. Scenārija autors Bo Goldmens adaptējis Džovanni Arpino romānu *Il buio e il miele*, kā arī izmantojis filmas *Profumo di donna* scenārija motīvus.

Filma tika nominēta četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām ieguva vienu — Alam Pačīno kā labākajam aktierim galvenajā lomā. Filma tika nominēta arī četrām Zelta globusa balvām, no kurām ieguva trīs — "Labākā dramatiskā filma", "Labākais aktieris" (Als Pačīno) un "Labākais scenārijs" (Bo Goldmens).

Filmā stāstīts par kāda studenta Čārlija Simsa (Kriss O'Donels) iepazīšanos ar bijušo armijas pulkvežleitnantu Frenku Sleidu (Als Pačīno), kas pensionējies medicīnisku iemeslu dēļ. Frenks ir akls, un viņa radinieki uz laiku nolīgst Čārliju viņu mājās aprūpēt, kamēr paši būs izbraukumā. Bet Frenkam ir citi plāni, viņš grib doties uz Ņujorku. Čārlijs spiests viņu pavadīt, viņu kopējais ceļojums izvēršas bagāts ar piedzīvojumiem un emocijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šelda

**Šelda**, arī **Shelda** (, , ) jeb **Esko** (, ) ir upe, kas šķērso Franciju, Beļģiju un Nīderlandi.

Kopējais garums — 350 km. Upe sākas Gui pilsētā, Ēnas departamentā, Francijā. Beļģijā galvenokārt tek Flandrijā. Ietek Ziemeļjūrā pēc posma, kurā tek cauri Nīderlandei. Šeldas galvenās pietekas ir Lisa, Dandra un Skarpa. Svarīgs ūdensceļš. Upes krastos atrodas viena no lielākajām ostām Eiropā — Antverpenes osta, kā arī otrā un trešā lielākā Beļģijas pilsēta: Antverpene un Gente.

Upes grīvas rajonā saglabājušies daži sāļie purvi, kas 1986. gadā iekļauti Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hersonēsa

**Hersonēsa** (, *Chersonēsos*; ; , *Khersones*, , *Khersones*) ir antīka Senās Grieķijas kolonija Krimā, atrodas mūsdienu Sevastopoles teritorijā.

6. gadsimtā p. m. ē. to dibinājuši grieķi. No 5. līdz 1. gadsimtam p. m. ē. šī bija polisa, no 63. gada p. m. ē. tikusi pakļauta Romai, no mūsu ēras 4. gadsimta beigām — Bizantijai. 989. gadā Hersonēsu ieņēmis Kijivas kņazs Volodimirs Svjatoslavičs. Vēlāk pilsētu divas reizes izpostīja — tatāru hans Nogajs (1299) un emīrs Edigejs (14. gadsimta beigas).

Arheoloģiskie izrakumi tika uzsākti 1827. gadā. 2013. gadā Hersonēsa tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žans Difrens

**Žans Difrens** (;  Berlīne -  Berlīne) bija ebreju tautības Vācijas šahists, kas pazīstams kā šaha grāmatu autors un Mūžzaļās partijas līdzautors.

## Biogrāfija
Piedzimis Berlīnes tirgotāja Jakoba Efraima Difrena ģimenē. Līdz 1847. gadam mācījies Berlīnes ģimnāzijā, pēc tam studējis tiesību zinātnes Berlīnē un Breslavā. Studiju laikā Breslavā iepazinies ar tā laika spēcīgāko Vācijas šahistu Ādolfu Andersenu un sākumā kļuvis par viņa skolnieku, bet pēc tam par līdzgaitnieku. Bijis redaktors vācu šaha žurnālā "Deutsche Schachzeitung", vienlaikus vadot šaha nodaļas arī citos preses izdevumos. Savus literāros darbus bieži parakstījis ar pseidonīmu *E.&nbsp;S.&nbsp;Freund*, kas ir viņa uzvārda *Dufresne* anagramma.

Sastādījis Pola Morfija un Ādolfa Andersena mača (1858), Londonas (1862) un Parīzes starptautisko šaha turnīru partiju izlases. Sarakstījis vairākas šaha mācību grāmatas, no kurām populārākā bija 1881. gadā izdotā "Kleines Lehrbuch des Schachspiels" ("Mazā šaha spēles mācību grāmata"), kas piedzīvoja tulkojumos daudzās valodās. Šaha turnīros Difrens piedalījās reti, tomēr viena viņa partija ar nosaukumu Mūžzaļā partija, kurā viņš 1852. gadā zaudēja savam skolotājam Andersenam, ir iegājusi šaha vēsturē.
thumb|left|Kapa piemineklis Berlīnes ebreju kapsētā
1893. gadā miris no insulta, apglabāts Berlīnes ebreju kapsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites