open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gaujas—Daugavas ūdensceļš

**Gaujas—Daugavas ūdensceļš** ir ūdensceļu sistēma, ko izveidoja kokmateriālu pludināšanai, savienojot Gauju ar Daugavu. 19. un 20. gadsimta mijā pa Gauju notika intensīva koku pludināšana no kokmateriālu ieguves rajoniem Vidzemē uz Rīgu. Pēdējais posms no Gaujas grīvas līdz Daugavas grīvai pa Rīgas līci bija pats dārgākais un bīstamākais. Šīs problēmas risināšanai tika izveidota Vidzemes ūdensceļu uzlabošanas sabiedrība, kas no 1899. g. līdz 1903. g. izstrādāja un realizēja Gaujas—Daugavas ūdensceļa projektu.

Pirmais tika izbūvēts 3 km garais Gaujas—Baltezera kanāls, kas sākās pie bijušās Remberģu muižas (tagad Strautkalnu ciemats) pie Gaujas un beidzās pie bijušās Alderu muižas Mazajā Baltezerā.

Tālāk ūdensceļš 5,9 km kopgarumā veda pāri Mazajam un Lielajam Baltezeram, kurus savienoja Baltezera kanāls.

Pēc Lielā Baltezera ūdensceļš veda pa 3 km garo, galvenokārt pa bijušā Bukultu strauta gultni izrakto, Juglas kanālu līdz Juglas upei, pa to 2 km līdz Ķīšezeram, 7,5 km pa ezeru un 3,5 km pa Mīlgrāvi un Daugavas atteku līdz Rīgai.

Tā kā Gaujas ūdenslīmenis kanāla atdalīšanās vietā bija par 2-6 m augstāks nekā abos Baltezeros, ūdens teci regulēja ar slūžām. Pie Gaujas bija ierīkotas vārtveida slūžas, bet pie ieejas Mazajā Baltezerā – *Stoney*  sistēmas slūžas.

20. gadsimta 60. gados koku pludināšana tika pārtraukta un slūžas laika gaitā sagruva. 1986. g. augšējās slūžas tika izbūvētas no jauna, lai regulētu ūdens pieplūdi Mazajā Baltezerā ūdens ņemšanas mezgla vajadzībām.

Nelielu dokumentālu fragmentu par kanālu iespējams apskatīt 1934. gada dokumentālajā filmā "Gauja".

Pašlaik dabā kanāls ir atrodams un ūdeņiem bagātos laika posmos tā ūdens līmenis ir ievērojams ļaujot šo kanālu izbraukt ar kanoe laivu. Dabā sastopami tādi industriālā mantojuma elementi kā koka gulšņu grīda fragmentāri kanāla visā garumā, to saturošās kaltās naglas, atsevišķas slūžu izbūves kanāla sākumā pie Gaujas, posmos pa vidu un pie ietekas Mazajā Baltezerā.

2021. gadā tika pabeigta Gaujas—Baltezera kanāla atjaunošana. 
thumb|Fragmentāri pārpalikusī koka grīda kanālā pie ietekas Mazajā Baltezerā 2018. g. rudenī
thumb|Baltezera kanāls pie Alderiem ietekot Mazajā Baltezerā. 2018. g. rudenī
## Atsauces
Deiviss

**Deiviss** ( — 'Dāvida dēls') ir izplatīts velsiešu cilmes uzvārds (sieviešu dzimtē Deivisa). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ādams Deiviss (*Adam Davies*; 1992) — Velsas futbolists;
* Alfonso Deiviss (*Alphonso Davies*; 2000) — Kanādas futbolists;
* Beirons Deiviss (*Baron Davis*; 1979) — ASV basketbolists;
* Bens Deiviss (*Ben Davies*; 1993) — Velsas futbolists;
* Džefersons Deiviss (*Jefferson Davis*; 1808—1889) — ASV politiķis;
* Džeikobs Deiviss (*Jacob Davis*; 1831—1908) — ebreju izcelsmes ASV šuvējs, izgudrotājs, uzņēmējs;
* Džeremijs Deiviss (*Jeremy Davies*; 1969) — ASV aktieris;
* Džo Deiviss (*Joe Davis*; 1901—1978) — angļu snūkera un biljarda spēlētājs;
* Džonatans Deiviss (*Jonathan Davis*; 1971) — amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors un mūziķis;
* Džons Deiviss (*John Davis*; 1784—?) — amerikāņu roņu mednieks;
* Džordžs Deiviss (*George Davis*; 1996) — Sjerraleones futbolists;
* Entonijs Deiviss (*Anthony Davis*; 1993) — ASV basketbolists;
* Glens Deiviss (*Glen Davis*; 1986) — ASV basketbolists;
* Hermanis Deiviss (*Herman Davis*; 1888—1923) — amerikāņu snaiperis;
* Mailss Deiviss (*Miles Davis*; 1926—1991) — amerikāņu komponists;
* Normans Deiviss (*Norman Davies*; 1939) — angļu vēsturnieks;
* Stīvens Deiviss (*Steven Davis*; 1985) — Ziemeļīrijas futbolists;
* Vills Deiviss (*Will Davis*; 1877−?) — franču riteņbraucējs.

## Skatīt arī
* *[[Davis]]*
* Deivisa
Dzelzupe (nozīmju atdalīšana)

**Dzelzupe** var būt:
* Dzelzupe - upe, Stendes labā krasta pieteka
* Dzelzupe - upe, Pededzes kreisā krasta pieteka
* Dzelzupe - apdzīvota vieta Rugāju pagastā

## Skatīt arī
* Dzelzupīte
Silupe (Stendes pieteka)

**Silupe** (arī **Zilupe**, vidustecē **Bezdubens**, lejtecē **Vecupe**) ir Stendes kreisā krasta pieteka Talsu novadā. Sākas mežainā apvidū no grāvju sistēmas rietumos no Dižstendes Lībagu pagastā. Upes gultne visā garumā regulēta. Ietek Stendē lejpus Kraujām. Lielākā pieteka - Zāgstrauts.

Upes krastā apdzīvotā vieta Ģibuļi. Upi šķērso autoceļš A10. 

## Atsauces
Demonīms

**Demonīms** () ir termins, kurš apzīmē kādas vietas iedzīvotājus. Demonīms ne vienmēr sakrīt ar valodas nosaukumu, piemēram, demonīms *amerikānis* var apzīmēt cilvēkus, kas runā dažādās valodās, tai skaitā angļu, spāņu un tā tālāk.
Silupe

**Silupe** var būt:
* Silupe - apdzīvota vieta Sventes pagastā
* Silupe - Daugavas pieteka
* Silupe - Stendes pieteka
* Silupe - Vadakstes pieteka
* Greimicas cits nosaukums

## Skatīt arī
* Silupīte
* Sīļupe
* Melnsilupe
* Pursilupe
Sociālā nodrošināšana

**Sociālā nodrošināšana** ir palīdzības garantija, ko nodrošina valsts, kā arī privātas organizācijas. Sociālo aizsardzību tiek nodrošināta visiem iedzīvotājiem, bet parasti to sniedz atsevišķām cilvēku grupām, kā, piemēram, vientuļajām mātēm, daudzbērnu ģimenēm, sociālā riska ģimenēm, pensionāriem, invalīdiem un tā tālāk. Plašākā mērogā sociālais nodrošinājums var tikt sniegts arī privātām organizācijām; to nodrošina apdrošināšanas kompānijas.Sociālās palīdzības mērķis ir sniegt materiālu atbalstu trūcīgām, maznodrošinātām un krīzes situācijā nonākušām ģimenēm (personām), lai nodrošinātu to pamatvajadzības un veicinātu darbspējīgo personu līdzdarbību savas situācijas uzlabošanā.
Vāverveidīgie

**Vēverveidīgie** grauzēji (*Sciuromorpha*) ir viena no grauzēju kārtas (*Rodentia*) apakškārtām. Vāverveidīgo grauzēju grupa ir izveidota, balstoties uz anatomisku īpatnību, veidu, kā ārējais gremošanas muskulis ir pievienots pie vaiga kaula. 

2005. gadā, balstoties uz morfoloģiskajiem un ģenētiskajiem pētījumiem, zinātnieki nonāca pie slēdziena, ka pie vāverveidīgo apakškārtas var pieskaitīt 3 mūsdienās dzīvojošas un 3 izmirušas grauzēju dzimtas. Zinātniekiem pārsteigums bija susuru dzimta. Ārēji susuri vairāk atgādina peles, un līdz 2005. gadam tie tika klasificēti pie peļveidīgajiem grauzējiem.

## Latvijā
Latvijā sastopamas 6 vāverveidīgo apakškārta sugas: meža susuris (*Dryomys nitedula*), dārza susuris (*Eliomys quercinus*), lielais susuris (*Glis glis*), mazais susuris (*Muscardinus avellanarius*), parastā vāvere (*Sciurus vulgaris*) un lidvāvere (*Pteromys volans*).

## Sistemātika
* **Vāverveidīgo apakškārta** (*Sciuromorpha*)
** Kalnu bebru dzimta (*Aplodontiidae*)
** Susuru dzimta (*Gliridae*)
** Vāveru dzimta (*Sciuridae*)
** dzimta †*[[Allomyidae]]*
** dzimta †*[[Mylagaulidae]]*
** dzimta †*[[Reithroparamyidae]]*

## Atsauces
Amerikas lidvāveres

**Amerikas lidvāveres** (*Glaucomys*) ir viena no vāveru dzimtas (*Sciuridae*) ģintīm, kas pieder pie lidvāveru cilts (*Pteromyini*). Tā ir vienīgā lidvāveru ģints, kas dzīvo Ziemeļamerikā. Apdzīvo teritorijas, sākot ar Aļasku un beidzot ar Hondurasu. Ģints sugām ir daudzas kopīgas īpašības ar Eirāzijas lidvāveru ģinti (*Pteromys*). 

Zinātniskais nosaukums *Glaucomys* atvasināts no grieķu valodas un "glaucos" nozīmē sudrabaini pelēks, "mys" nozīmē pele; "sudrabpelēkā pele". 

## Kopīgās īpašības
Amerikas lidvāveres nemāk lidot, taču tās var planēt, izmantojot ādas kroku, kas savieno visas četras kājas un lēcienā izplešas kā izpletnis. Planējot no viena koka uz otru, tā spēj veikt arī dažādus akrobātiskus trikus: pagriezties, planēt pa apli vai spirāli un nolaisties tajā pašā vietā, no kuras startējusi. Lidvāvere spēj planēt pat 50 m tālu. Kad lidvāvere neplanē, ādas kroka ir savilkta, tādējādi tā netraucē kāpelēt pa kokiem. 

Amerikas lidvāveru ģintī ir divas sugas: dienvidlidvāvere (*Glaucomys volans*) un ziemeļlidvāvere (*Glaucomys sabrinus*). Ziemeļlidvāvere ir lielāka par dienvidlidvāveri, un tās apmatojums uz vēdera ir tumšs, bet tā tumšo matiņu gali ir balti. Dienvidlidvāveres ir mazākas un vēdera apmatojums ir pilnīgi balts. 

## Sistemātika
**Amerikas lidvāveru ģints** (*Glaucomys*)
* Dienvidlidvāvere (*Glaucomys volans*)
* Ziemeļlidvāvere (*Glaucomys sabrinus*)

## Galerija


Image:Southern Flying Squirrel-27527-1.jpg|Dienvidlidvāvere
Image:Glaucomys sabrinus 2.jpeg|Ziemeļlidvāvere


## Atsauces
Kalnupe (Stendes pieteka)

**Kalnupe** (arī **Mellupīte**) ir Stendes labā krasta pieteka Talsu novadā. Sākas no grāvju sistēmas rietumos no Ārkliņiem Ģibuļu pagastā. Upes gultne visā garumā regulēta. Ietek Stendē lejpus bijušās Ģibuļu skolas.

## Atsauces
Kalnupe

**Kalnupe** var būt:
* Kalnupe - upe, Stendes pieteka
* Kalnupe - upe, Grūžupes labā satekupe
* Kalnupe - upe, Engures ezera pieteka
* Kalnupe - upe, Aiviekstes vecupe

## Skatīt arī
* Kalnupes
* Kalnupīte
Vācijas prezidents

**Vācijas prezidents** (, burtiski "Vācijas federālais prezidents") ir Vācijas valsts prezidents. Viņa funkcijas ir galvenokārt reprezentīvas.

## Uzskaitījums
Lidvāveres

**Lidvāveres** (*Pteromyini*) ir viena no vāveru dzimtas (*Sciuridae*) ciltīm, kas apvieno 43 sugas, kuras iedalās 15 ģintīs un divās apakšciltīs: *Glaucomyina* un *Pteromyina*. Lielākā no visām lidvāverēm ir vilnainā lidvāvere (*Eupetaurus cinereus*), mazākās ir pigmejlidvāveres (*Petaurillus*). Savvaļā lidvāveres dzīvo 6 gadus, tomēr nebrīvē tās var nodzīvot 10—15 gadus. Šī atšķirība veidojas tādēļ, ka savvaļā lidvāveres tiek aktīvi medītas. Lidvāveres medī čūskas, jenoti, pūces, zebiekstes, koijoti, dažādi plēsīgi putni un mājas kaķi.

## Izplatība
[thumb|left|260px|Lidvāvere planējumā, attēlā [ziemeļlidvāvere (*Glaucomys sabrinus*)]]
Gandrīz visas lidvāveru cilts sugas sastopamas Āzijā, tikai trīs sugas mājo Ziemeļamerikā un Centrālamerikā. Eiropā un arī Latvijā sastopama viena suga  — lidvāvere (*Pteromys volans*), kas izplatīta arī Āzijas mērenās joslas ziemeļos.
Tā iekļauta Latvijas Sarkanajā grāmatā, 1. kategorijā.

## Izskats
Lidvāvere ir krietni mazāka par parasto vāveri. Tās ķermeņa garums parasti ir 13—20 cm, svars 95—170 g. Ķermeņa sānos starp priekškājām un pakaļkājām raksturīga ādas kroka. Ausis īsas, acis lielas un tumšas, kas raksturīgi nakts dzīvniekiem. Ķermenis un aste saplacināti. Apmatojumā dominē pelēkie toņi. Pakaļkājas mazliet īsākas par priekškājām, pēdas salīdzinoši garas — līdz 5 cm.

## Lidvāveres lidojums
Nosaukums "lidvāvere" var maldināt un likt domāt, ka šīs vāveres varētu lidot. Tomēr vāveres nelido, tās tikai planē. To ļauj darīt ādas kroka, kas savieno pakaļkājas ar priekškājām. Planējot no viena koka uz otru, tā spēj veikt arī dažādus akrobātiskus trikus: pagriezties, planēt pa apli vai spirāli un nolaisties tajā pašā vietā, no kuras startējusi. Lidvāvere spēj planēt pat 50 metru tālu. Kad lidvāvere neplanē, ādas kroka ir savilkta un tādējādi netraucē kāpelēt pa kokiem. Planēt palīdz arī aste, kas ļauj bremzēt vai izlīdzināt lidojumu.

## Sistemātika
thumb|200px|Zēns ar lidvāveri, 1765. gada Dž. S. Koplija () glezna
***Lidvāveru cilts** (*Pteromyini*)
** apakšcilts: *Glaucomyina*
*** ģints: Amerikas lidvāveres (*Glaucomys*)
*** ģints: Āzijas lidvāveres (*Hylopetes*)
*** ģints: Dienvidaustrumāzijas lidvāveres (*Petinomys*)
*** ģints: Indonēzijas lidvāveres (*Iomys*)
*** ģints: Kašmiras lidvāveres (*Eoglaucomys*)
*** ģints: Pigmejlidvāveres (*Petaurillus*)
** apakšcilts: *Pteromyina*
*** ģints: Dienvidķīnas lidvāveres (*Trogopterus*)
*** ģints: Dūmakainās lidvāveres (*Pteromyscus*)
*** ģints: Eirāzijas lidvāveres (*Pteromys*)
*** ģints: Indijas lidvāveres (*Biswamoyopterus*)
*** ģints: Melnās lidvāveres (*Aeromys*)
*** ģints: Milzu lidvāveres (*Petaurista*)
*** ģints: Spalvaino pēdu lidvāveres (*Belomys*)
*** ģints: Vilnainās lidvāveres (*Eupetaurus*)
*** ģints: Ziemeļķīnas lidvāveres (*Aeretes*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Klasifikācija
* Dažādu lidvāveru foto
* RīgasZoo: Lidvāvere
* Iespējams, Latvijā izzudusi pēdējā lidvāvere
* Latvijas Dabas muzeja “Gada dzīvnieks 2006” – lidvāvere!
Horsts Kēlers

**Horsts Kēlers** (, dzimis , miris ) bija ekonomists un vācu politiķis no Kristīgi demokrātiskās savienības. No 2004. līdz 2010. gadam bija Vācijas prezidents. Par prezidentu tika ievēlēts divkārt, pirmo reizi 2004. gada 23. maijā (inaugurācija notika 1. jūlijā), bet 2009. gada 23. maijā tika ievēlēts uz otru termiņu. Tikai gadu vēlāk, 2010. gada 31. maijā, viņš atkāpās no amata sakarā ar kritiku par izteikto komentāru par Vācijas Bundesvēra lomu saistībā ar karaspēka apmeklējumu Afganistānā.

Pirms kļūšanas par prezidentu Horsts Kēlers bija augsta ranga ekonomists. No 1998. līdz 2000. gadam vadīja Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku, bet no 2000. līdz 2004. gadam viņš bija Starptautiskā Valūtas fonda vadītājs.

## Biogrāfija
Dzimis Otrā pasaules kara laikā kā septītais bērns Besarābijas vāciešu ģimenē, kura bija nometināta Ģenerālgubernatūras teritorijā. Sarkanajai armijai tuvojoties Polijai, ģimene devās bēgļu gaitās, un Horsts Kēlers līdz 14 gadu vecumam (1957. gadam) dzīvoja bēgļu nometnēs Rietumvācijā. 1963. gadā Kēlers beidza vidusskolu, vēlāk ieguva doktora grādu ekonomikā un politoloģijā Tībingenes Universitātē.

1976. gadā iestājās civildienestā un strādāja Ekonomikas ministrijā, vēlāk Šlēsvigas-Holšteinas valdībā, kad to vadīja Gerhards Stoltenbergs. No 1981. gada KDS biedrs. No 1990. līdz 1993. gadam bija Vācijas Finanšu ministrijas Valsts sekretārs. Bija kanclera Helmūta Kola personīgais palīgs, gatavoja G7 samitus un citas konferences. Bija Vācijas sarunu vedējs Māstrihtas līguma sagatavošanā.

No 1993. līdz 1998. gadam Kēlers bija Vācijas Krājbanku asociācijas (*Deutscher Sparkassen- und Giroverband*) vadītājs, bet 1998. gadā tika iecelts par Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas vadītāju Londonā. No 2000. līdz 2004. gadam dzīvoja Vašingtonā, jo bija Starptautiskā Valūtas fonda izpilddirektors. Tika nominēts kā otrais Vācijas pārstāvis, jo pret Kajo Koha-Vēzera (*Caio Koch-Weser*) kandidatūru iebilda ASV. 2004. gada martā atteicās no amata SVF, jo tika nominēts par Vācijas prezidentu.

Miris 2025. gada 1. februārī, 81 gada vecumā, pēc īslaicīgas slimības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kēlers

**Kēlers** var būt:

* Horsts Kēlers (*Horst Köhler*, 1943—2025), vācu politiķis;
* Johans Kēlers (*Johann Köler*, 1826—1899), igauņu gleznotājs;
* Volfgangs Kēlers (*Wolfgang Köhler*, 1887—1967), Vācijas un ASV psihologs.
Ģermāņu valodas

240px|thumb|right|Ģermāņu valodas izplatība pasaulē
240px|thumb|right|Ģermāņu valodu izplatība Eiropā

**Ģermāņu valodas** pieder pie indoeiropiešu valodu saimes. Ģermāņu valodas iedala rietumģermāņu un ziemeļģermāņu valodās.
Pie rietumģermāņu valodām pieder:
* angļu
* vācu
* frīzu
* luksemburgiešu
* nīderlandiešu
* afrikandu
* jidišs
* skotu valoda
Pie ziemeļģermāņu valodām savukārt pieder:
* dāņu
* fēriešu
* islandiešu
* norvēģu
* zviedru valoda

## Skatīt arī
* Ģermāņi

## Ārējās saites
Viljams, Velsas princis

**Viljams, Velsas princis** (), pilnā vārdā **Viljams Arturs Filips Luijs** (; dzimis ), ir Apvienotās Karalistes karaļa Čārlza III un viņa pirmās sievas princeses Diānas vecākais dēls un karalienes Elizabetes II mazdēls. Pirmais cilvēks Apvienotās Karalistes monarhijas mantošanas līnijā.

Tāpat kā jaunākais brālis Harijs, mācījies Ītonas koledžā. Studējis mākslas vēsturi un ģeogrāfiju Sentendrūsas Universitātē Skotijā. Pievērsās militārajam dienestam un mācījies Sandhērstā, kā arī britu flotē un aviācijā.

21 gada vecumā kļuva par Apvienotās Karalistes Valsts padomnieku un sāka piedalīties galma oficiālo pasākumu norisē.

 apprecējās ar Keitu Midltoni (pēc kāzām Katrīna, Kembridžas hercogiene, vēlāk — Katrīna, Velsas princese). 

, pēc karalienes Elizabetes II nāves un prinča Čārlza kļušanas par karali, tika iecelts par Velsas princi.

## Skatīt arī
* Pēctecība uz Lielbritānijas troni

## Ārējās saites
Rīgas loža "Konstantīns pie kronētās lauvas"

**Rīgas loža "Konstantīns pie kronētās lauvas"** vai **"Konstantīns pie kronētā ērgļa"** (vācu: "Konstantin zum gekrönten Adler") bija brīvmūrnieku loža Rīgā, kas izmantoja angļu brīvmūrnieku rituālu un darbojās no 1787. gada līdz 1794. gada 28. martam. Tā bija cieši saistīta ar Vidzemes guberņas augstākajām aprindām un arhīvos nav saglabājušās ziņas par to sastāvu, tādēļ zināmi tikai atsevišķu ložas locekļu vārdi. 

## Ložas dibināšana
Ložu dibināja Anglijas provinciālložā Pēterburgā, kas vēlējās apvienot visas Krievijas impērijas ložas savā pakļautībā. 1787. gadā virkne brāļu nolēma dibināt jaunu ložu ar nosaukumu "Konstantīns pie kronētās lauvas", kas norādīja uz Senās Romas imperatoru Konstantīnu, ko brīvmūrnieku rituālu augstākajos grādos īpaši godina kā valdnieku, kas kristiešu brālību no vajātas kustības pārvērta par vadošās impērijas reliģijas nesēju. Kronētā lauva ir Rīgas simbols, kas pēc ložas pāriešanas Maskavas Lielās zemes ložas sistēmā, tika nomainīta ar kronēto ērgli - Krievijas (un Bizantijas) impērijas simbolu. 

Daļa brāļu tomēr vēlējās palikt Anglijas provinciālložā un 1789. gada 17. augustā iesniedza pieteikumu jaunas ložas - „Zur kleinen Welt“ dibināšanai, kas no 1790. gada 20. februāra strādāja gan vācu, gan krievu valodā gan pirmajos trīs grādos, gan arī augstākajos grādos.

## Ložas amatvīri

### Krēsla meistars
* Baltazars fon Kampenhauzens (1745—1800) (von Campenhausen), barons. Ungurmuižas īpašnieks. Vidzemes landrāts, civilgubernators. Krievijas galma slepenpadomnieks un goda aizbildnis. Sv.Pēterburgas ložas „Concordia” brālis (1787). Ložas „Konstantin zur gekrönten Löwe (Adler)“ krēsla meistars (1794).

## Ložas brāļi
* Kels, (). Ložas brālis (līdz 1790), vēlāk Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ brālis.
* Siņicins, Fedots (). Krievijas armijas ģenerālmajors. Ložas „Konstantin zur gekrönten Löwe (Adler)“ brālis (1787). Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ meistara vietnieks (1791-1792). Sv.Pēterburgas ložas „Elizabete pie labdarības“ meistara vietnieks (1808-11).
* Tengers, Heinrihs Daniels (1750-). Dzimis Kurzemē. Rīgas ložas „Konstantin zur gekrönten Löwe (Adler)“ kalpotājbrālis (līdz 1790), vēlāk Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ brālis.

## Literatūra
* Серков А. И. Русское масонство, 1731—2000. Энциклопедический словарь. — Москва, 2001 
* Eugen Lennhoff, Oskar Posner. Internationales Freimaurer-Lexikon. Amalthea-Verlag. Wien, 1932
* Ernest Friedrichs. Die Freimaurerei in Russland und Poland. Büchler & Co. Bern, 1908

## Ārējās saites
* Latvijas lielložas mājas lapa
Eiropas Savienības dalībvalsts

**Eiropas Savienības dalībvalsts** ir jebkura no 27 suverēnajām valstīm, kura ir iestājusies Eiropas Savienībā. Eiropas Savienību dibināja tikai sešas valstis, bet sešās Eiropas Savienības paplašināšanās tā ir paplašinājusies līdz mūsdienu apmēriem. Lielākā paplašināšana notika 2004. gadā, kad tai pievienojās 10 valstis, tai skaitā arī Latvija. Eiropas Savienība sastāv no 20 republikām, piecām karalistēm (Beļģija, Dānija, Nīderlande, Spānija, Zviedrija) un vienas lielhercogistes (Luksemburga).

2020. gada 31. janvāra naktī Apvienotā Karaliste izstājās no Eiropas Savienības.
Sindi

**Sindi** var būt:

* Sindi (Igaunija) — pilsēta Igaunijā;
* Sindi (Indija) — pilsēta Indijā;
* sindi (tauta) — tauta Pakistānā.
Spēle

[thumb|235px|Viena no spēlēm — [virves vilkšana]]
**Spēle** ir strukturēta aktivitāte, kam raksturīgi noteikti noteikumi un mērķis. Parasti spēles spēlē izklaides pēc, bet dažreiz tas ir arī mācīšanas līdzeklis vai ienākumu avots. Ir spēles, kurās iespējams vinnēt naudu. No mākslas spēle atšķiras ar to, ka māksla vairāk ir kā izpausmes ideja. Tomēr krasi nošķirtas robežas starp šīm nozarēm nav, jo, piemēram, daži sportisti, kuri nodarbojas ar kādu konkrēta sporta spēli, saņem arī atalgojumu.

## Spēļu elementi

Spēļu galvenie elementi ir šādi:
* spēles noteikumi;
* mērķis;
* izaicinājums un darbība;
* vismaz viens spēlētājs.

Spēles var būt gan garīgas, gan fiziskas, gan arī abējādas.
Rotaļa

**Rotaļa** ir horeogrāfiskas folkloras žanrs. Bez tam atsevišķi izdala Rotaļspēli un Rotaļdeju, kas abi ir starpžanri, jo apvieno gan rotaļas, gan spēles jeb dejas elementus.

Jēdzienus rotaļa, rotaļāšanās lieto arī, lai apzīmētu dažas ar spēles žanru saistītas nodarbes. Piemēram spēlēšanos ar spēļmantiņām, kas tādējādi tiek sauktas par rotaļlietām.

**Rotaļa** var būt:
* Rotaļāšanās - izklaidējoša un izglītojoša nodarbe
* Spēle - strukturēta izklaides vai mācību aktivitāte
* Rotaļlieta jeb spēļmantiņa
962. gads

**962** () bija īsais gads.

## Notikumi
* 2. februāris - pāvests Jānis XII kronēja par Svētās Romas impērijas imperatoru Otonu I.
* tika izveidota Svētā Romas impērija
* Meško I Pjasts valdīja Lielpolijā, Kujāvijā, Mazovijā un, iespējams, Pomerānijas austrumos
Valstu uzskaitījums pēc platības

thumb|30 lielākās pasaules valstis pēc platības, raugoties no Ziemeļpola.
**Valstu uzskaitījums pēc platības** ir uzskaitījums, kurā suverēnas valstis, atkarīgās teritorijas un aizjūras departamenti ir sakārtoti pēc platības.

## Uzskaitījums

## Atsauces un piezīmes
Vidusupe

**Vidusupe** (augštecē **Aizpurve**, vidustecē **Cēlējupe**, **Jakša**, **Līčupe**) ir upe Talsu novadā, Spāres ezera galvenā pieteka. Sākas grāvju sistēmā dienvidos no Stendes pilsētas. Tek galvenokārt pa mežainu apvidu Ugāles līdzenumā. Upes gultne visā garumā regulēta. Lielākās pietekas: Briežupe (Tērukšupe, 15 km), Kārklvalks, Ķīļvalks (kreisās), Mālupe, Jērstrauts, Ratupe (labās).

Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Stende, Līči, Aizupes. Upi šķērso autoceļš A10 un dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II.

## Atsauces
Aizpurve

**Aizpurve** var būt:
* Aizpurve — skrajciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā;
* Aizpurve — vidējciems Madonas novada Dzelzavas pagastā;
* Aizpurve — skrajciems Madonas novada Murmastienes pagastā;
* Aizpurve — skrajciems Balvu novads Medņevas pagastā.
* Vidusupes nosaukums augštecē

## Skatīt arī
* Aizpurves
Bridējputni

**Bridējputni** (*Charadrii*) ir viena no tārtiņveidīgo putnu (*Charadriiformes*) apakškārtām, kas mūsdienās, balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem, ir sadalījusies vairākās apakškārtās: **bridējputni** (*Charadrii*), **krasta bridējputni** (*Chionidi*), **neparastie bridējputni** (*Thinocori*) un **slokveidīgie bridējputni** (*Scolopaci*).

Bridējputnu apakškārtās ir vairāk kā 210 putnu sugas, kas asociējas ar mitrām, pārplūdušām vietām, ūdenstilpēm un to krastiem. Bridējputni parasti ir migrējošai putni, izņēmums ir tās sugas, kas dzīvo tropu un subtropu biomā.

## Barība
Lielākā daļa bridējputnu ēd kukaiņus, bezmugurkaulniekus un nelielus dzīvniekus, kas tiek uzlasīti no dubļiem, ūdeņiem un ūdensaugu lapām. Bridējputniem ir pagarināti un asi knābji, kas ļauj pārmeklēt augsni, augus un seklus ūdeņus.
Daudziem bridējputniem knābja gals ir jutīgs, kas ļauj tiem uztaistīt kukaiņus un dzīvniekus, kas noslēpušies dubļos un augsnē.

## Izskats
Mazākais bridējputns ir mazais trulītis (*Erolia minutilla* jeb *Calidris minutilla*), pieaudzis putns sver līdz 15,5 g, ķermeņa garums apmēram 12—14 cm. Lielākais bridējputns ir austrumu kuitala (*Numenius madagascariensis*), kuras ķermeņa garums ir 63 cm, svars 860 g, lai gan pludmales lielacis (*Esacus magnirostris*) ir smagāks — apmēram 1 kg.

## Sistemātika
Kādreiz visi bridējputni piederēja vienai apakškārtai — *Charadrii*, bet DNS pētījumi ir mainījuši bridējputnu klasifikāciju:
** apakškārta Bridējputni (*Charadrii*)
*** Ibisknābju dzimta (*Ibidorhynchidae*)
*** Īlenknābju dzimta (*Recurvirostridae*)
*** Jūras žagatu dzimta (*Haematopodidae*)
*** Tārtiņu dzimta (*Charadriidae*)
** apakškārta **Krasta bridējputni** (*Chionidi*)
*** Akmeņkuitalu dzimta (*Burhinidae*)
*** Magelāna tārtiņu dzimta (*Pluvianellidae*)
*** Vairogknābju dzimta (*Chionididae*)
** apakškārta **Neparastie bridējputni** (*Thinocori*)
*** Jakānu dzimta (*Jacanidae*)
*** Košo ķikutu dzimta (*Rostratulidae*)
*** Līdzenumu bridējputns (*Pedionomidae*)
*** Sēklu ķikutu dzimta (*Thinocoridae*)
** apakškārta **Slokveidīgie bridējputni** (*Scolopaci*)
*** Sloku dzimta (*Scolopacidae*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dabas parka „Piejūra” dabas aizsardzības plāns 
* A supertree approach to shorebird phylogeny
* Inter-familial relationships of the shorebirds (Aves: Charadriiformes) based on nuclear DNA sequence data
* Charadriiformes
* North American Birds — Shore-Birds, Waders
Hartleja 2 komēta

**Hartleja 2 komēta** (oficiālais apzīmējums **103P/Hartley**) ir periodiskā komēta. Komēta nosaukta britu astronoma Melkolma Hartleja (*Malcolm Hartley*) vārdā, kurš atklāja komētu 1986. gadā, strādājot ar 1,2 m Šmita teleskopu Anglijas — Austrālijas observatorijā.

Tā ir neliela komēta, kodola diametrs ir tikai apmēram 1,6 km. 2010. gada beigās tā pietuvojās Zemei, 20. oktobrī palidojot garām planētai tikai 0,121 AU attālumā. Oktobrī un novembrī tā būs redzama ar neapbruņotu aci, maksimumā sasniedzot 5. zvaigžņlielumu. Lielāko oktobra daļu komēta atradīsies Gulbja zvaigznājā.

Komētu 2010. gada 4. novembrī pārlidoja Deep Impact kosmiskais aparāts EPOXI misijā. Tika uzņemti komētas kodola augstas izšķirtspējas attēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Small-Body Database Browser
Factory Records

***Factory Records*** bija Apvienotās Karalistes neatkarīgā ierakstu kompānija, kas atradās Mančestrā. To dibināja 1978. gadā, un tās paspārnē bijušas vairākas ievērojamas grupas, piemēram, *[[Joy Division]]*, *[[New Order (grupa)|New Order]]*, *[[A Certain Ratio]]*, *[[The Durutti Column]]*, *[[Happy Mondays]]* un uz īsu laiku arī *[[James]]* un *[[Orchestral Manoeuvres in the Dark]]*.

Tāpat kā *[[4AD Records]]*, *Factory Records* bija sava radošā darba grupa (īpaši, ierakstu producents Mārtins Henets un grafiskais mākslinieks Pīters Sevils), kas izveidoja specifisku tēlu gan izdevniecībai, gan arī grupām, kas slēgušas līgumu ar to.

Ierakstu izdevniecība pieņēma unikālu kataloģizācijas sistēmu, kas numurēja ne tikai mūzikas ierakstus, bet arī vizuālos mākslas darbus un citus ar izdevniecību saistītus objektus.
Etnoģenēze

**Etnoģenēze** ( *(etnos)* — 'tauta' un *γένεσις* *(genesis)* — 'cilme') ir process, kurā tiek izprasta cilvēku grupas izcelsme no kādas lielākas grupas. Būtībā etnoģenēze ir zinātnes nozare, kurā tiek noskaidrota kādas etniskas grupas izcelsme.
Botina komēta

**Botina komēta** (oficiālais apzīmējums **85P/Boethin**) ir periodiskā komēta. Komēta nosaukta amatierastronoma Leo Botina (*Leo Boethin*) vārdā, kurš atklāja komētu 1975. gada 4. janvārī, strādājot ar 200 mm spoguļteleskopu Filipīnās. Atklāšanas laikā komēta bija 12. zvaigžņlieluma. 1986. gada janvārī komētas spožums sasniedza 8. zvaigžņlielumu.

Komēta tika novērota 1975. un 1986. gadā perihēliju laikā. 1997. gada 17. aprīlī, kad komētai atkal vajadzēja būt perihēlijā, tā vairs netika novērota. 2007. gada beigās komētas meklēšanā iesaistījās 10 lielākie uz zemes esošie teleskopi kā arī Spicera kosmiskais teleskops, tomēr komēta netika atrasta, lai gan pēdējo novērojumu laikā tika lēsts, ka komētas kodols ir apmēram 1,6 km diametrā. Pagaidām tiek uzskatīts, ka komēta ir sadalījusies gabalos, pēdējoreiz pietuvojoties Saulei. 

Komēta ir pazīstama ar to, ka to bija paredzēts pārlidot Deep Impact kosmiskajam aparātam EPOXI misijas laikā. Tā kā komētu paredzētajā laikā vairs nevarēja novērot, Deep Impact tās vietā apmeklēs Hartleja 2 komētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Small-Body Database Browser 
* Botina komēta
Armens Tahtadžjans

thumbnail

**Armens Tahtadžjans** (; ; dzimis  Šušā, Krievijas impērijā, tagad Kalnu Karabaha, miris ) bija armēņu izcelsmes PSRS botāniķis un taksonomists.

## Avoti
* Cronquist, A.; A. Takhtajan; W. Zimmermann. 1966. On the higher taxa of Embryophyta. Taxon 15, 129-134
* A. Takhtajan 1997. Diversity and Classification of Flowering Plants. Columbia University Press, New York, USA.
* dic.academic.ru

## Ārējās saites
* wikispecies
Cilinskis

**Cilinskis** (; sieviešu dzimtē **Cilinska** (*Cilińska*)) ir poļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Einārs Cilinskis (1963) — latviešu ķīmiķis, ekonomists un politiķis;
* Gunārs Cilinskis (1931—1992) — latviešu aktieris un kinorežisors.
Gaznī

**Gaznī** (dari un ) ir pilsēta Afganistānas austrumos, Gaznī vilajeta administratīvais centrs. Pilsēta atrodas uz plakankalnes 2219 m virs jūras līmeņa. Gaznī atrodas 150 km uz dienvidrietumiem no galvaspilsētas Kabulas, ar kuru to savieno Kabulas-Kandahāras maģistrāle A01.

## Iedzīvotāji
Gaznī dzīvo ap 141 000 iedzīvotāju (2006). Pilsēta ir daudzkulturāla un daudznacionāla — aptuveni 50% no iedzīvotājiem ir tadžiki, 25% — hazareji, 15% — puštuni, 10% — citas tautības.

## Vēsture
left|thumb|250px|Skats uz Gaznī 1839. gadā
Gaznī jau senos laikos bija pazīstama kā tirgošanās vieta un to savos darbos pieminējis jau Ptolemajs. Līdz 7. gadsmita otrajai pusei pilsēta bija plaukstošs budisma centrs. 683. gadā apkārtējos reģionos iebruka arābi, kas vietējos iedzīvotājus pievērsa islāmam. Vēlākajos gados pilsēta tika pārbūvēta un kļuva par Gaznevīdu impērijas, kurā ietilpa liela daļa mūsdienu Ziemeļindijas, Irānas un Centrālāzijas, galvaspilsētu (994-1160). No Gaznī tika vadīti neskaitāmi karagājieni uz Indiju, kuru laikā tika sagrauti daudzi tempļi, bibliotēkas un pilis. Karagājienu laikā Gaznevīdi pievērsa indiešus islāmam, bet mājās atgriezās ar pasakainām bagātībām. Šajā laikā pilsētā tika celtas krāšņas celtnes un rīkotas greznas ceremonijas.

1140. gadā Gaznī iekaroja un nodedzināja Gūrīdu valdnieks Alaudīns. Pēc tam Gūrīdi atkārtoja Gaznevīdu ekspansiju gan uz austrumiem, gan rietumiem. No 1173. gada Gaznī kļuva par gurīdu impērijas galvaspilsētu. Pilsēta atkal uzplauka, līdz 1221. gadā Čingishana dēla Ogadeja vadībā to pilnībā nopostīja mongoļi. 

No 13. gadsimta otrās puses pilsēta bija pakļauta Herātas valdniekiem, bet no 14. gadsimta beigām — 16. gadsimta sākumam to pārvaldīja Timurīdi. 1504. gadā Gaznī iekaroja Moguli, kas to pārvaldīja līdz Nādira iebrukumam (1738). 1746. gadā pilsētu sagrāba jaunais afgāņu valdnieks un Durrānī dinastijas aizsācējs šahs Ahmeds Durrānī.

1839. gadā Pirmā angļu-afgāņu kara laikā pilsētu ieņēma briti, kas to pārvaldīja līdz 1842. gadam.

## Apskates objekti
thumb|170px|12. gadsimtā būvēts minarets
* citadele
* minareti
* valdnieka Masuda III pils
* valdnieka Sebaktigina kapenes
* valdnieka Mahmuda Gaznas mauzolejs
* Islāma mākslas muzejs
* valdnieka Hakima Sanāī mauzolejs
* arheoloģisko izrakumu vieta Tapa Sardarā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Uzziņas par Gaznī un Gaznī provinci (angļu valodā)
* Gaznī (angļu valodā)
* Gaznevīdu dinastija, Encyclopaedia Britannica (angļu valodā)
* Gaznevīdi un Gūrīdi, Encyclopaedia Britannica (angļu valodā)
* Mahmuds Gazna, Columbia Encyclopedia (angļu valodā)
1996. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1996. gads|1996. gada]] notikumi [[Latvija|Latvijā]]**.

## Valsts amatpersonas

## Notikumi
* Sākās Interneta izplatība mājsaimniecību vidū un Interneta kafejnīcu bums.
* Sākās "Svara vērotāju" kustība.

### Janvāris
* 6. janvāris — darbu uzsāka Latvijas Radio 3 — Klasika.
* 11. janvāris — uzņēmuma "Veldze" akciju kontrolpaketi par 350 064 latiem iegādājās SIA "Mono".
* 24. janvāris — pirmā *[[airBaltic]]* AVRO RJ70 lidmašīna piezemējās Rīgas lidostā.

### Februāris
* Ministru kabinets izveidoja Eiropas integrācijas padomi.
* Latvijā darbu sāka Eiropas Komisijas delegācija.
* 29. februāris — dibināts futbola klubs Valmiera FC.

### Jūnijs
* 11. jūnijs — Sandis Ozoliņš NHL finālā hokeja komandas Kolorādo "Avalanche" sastāvā ieguva Stenlija kausu.

### Jūlijs
* 5. jūlijs — *[[airBaltic]]* pievienojās SAS *EuroBonus* programmai.
* 12.—14. jūlijs — pēc Tallinas pieredzes, Rīgā tika rīkots vērienīgs triju dienu mūzikas festivāls *Rock Summer Rīga '96*, kurā piedalījās tādi mūziķi kā *[[ZZ Top]]*, *[[East 17]]*, *[[Bjorka|Björk]]*, *[[Babyloon Zoo]]*, *[[Republica]]* un citi.

### Augusts
* 3. augusts — Mazirbē tika atklāts pirmais telekaršu taksofons.

### Septembris
* 18. septembris — Cēsīs darbu uzsāka uzziņu dienests 118 (tagad 1188).

### Novembris
* 30. novembris — tika atklāja ciparu centrāle Liepājā (ietilpība — 19 000 abonenta līniju).

### Decembris
* 18. decembris — Ministru kabinets apstiprināja pirmo Nacionālo programmu Latvijas Integrācijai Eiropas Savienībā.

## Dzimuši
* 27. janvāris — Augusts Valdis Vasiļonoks, hokejists (miris 2024. gadā)
* 14. februāris — Roberts Akmens, kanoe airētājs
* 13. aprīlis — Rihards Lomažs, basketbolists
* 26. augusts — Matīss Kivlenieks, hokejists (miris 2021. gadā)
* 27. augusts — Kārlis Arnolds Avots, aktieris
* 11. decembris — Elīna Bartkeviča, aktrise

## Miruši
* 9. februāris — Gunārs Piesis, kinorežisors (dzimis 1931. gadā)
* 17. marts — Kārlis Barons, daiļdārznieks (dzimis 1912. gadā)
* 21. maijs — Igors Činnovs, dzejnieks (dzimis 1909. gadā)
* 10. augusts — Māris Šternbergs, biologs, pasniedzējs (dzimis 1940. gadā)
* 15. oktobris — Andrejs Dandzbergs, valsts darbinieks un uzņēmējs (dzimis 1941. gadā)
* 29. novembris — Pauls Duškins, gleznotājs (dzimis 1928. gadā)
* 25. decembris — Igors Ždanovs, šahists (dzimis 1920. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Atsauces

## Ārējās saites
### Video
* TV3 nolemj likvidēt, ltvpanorama, youtube.com
Santjago de Kompostela

**Santjago de Kompostela** (galīsiešu un , ) ir Galisijas autonomās komūnas galvaspilsēta. Santjago de Kompostela atrodas Spānijas ziemeļrietumos, Akoruņas provincē. 2000. gadā Santjago de Kompostela bija Eiropas kultūras galvaspilsēta.

## Vecpilsēta
1985. gadā Santjago de Kompostelas vecpilsēta tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma objektu sarakstā. 10. gadsimtā musulmaņi pilnībā iznīcināja Santjago de Kompostelas vecpilsētu. Nākamajos gadsimtos pilsēta tika uzcelta pilnībā no jauna. Vecpilsētā atrodas gan romānikas, gan gotikas, gan baroka stilā uzceltas ēkas. Vecākās ēkas atrodas Jēkaba iespējamo mirstīgo atlieku atdusas vietas un Santjago de Kompostelas katedrāles tuvumā.

### Katedrāle
Santjago de Kompostelas katedrāle, uz kurieni, saskaņā ar tradīciju, Jēkaba mirstīgās atliekas tika aizvestas, ir svētceļojumu (Svētā Jēkaba ceļa) galamērķis.

## Atsauces

## Ārējās saites

*HitchHikers Handbook city guide
*Official website of the Cathedral in Santiago de Compostela
*City Council of Santiago de Compostela
Tetraedrs

200px|right|Tetraedrs
**Tetraedrs** (, no *τέσσᾰρες* — 'četri' un *ἕδρα* — 'skaldne') jeb **četrskaldnis** ir regulāra trijstūra piramīda, kuras visas šķautnes ir vienāda garuma. Tetraedram gan pamata gan arī sānu skaldnes ir regulāri trijstūri. Tam ir 4 skaldnes, 4 virsotnes un 6 šķautnes.
Tetraedra duālais daudzskaldnis arī ir tetraedrs.

## Formulas

Ja tetraedra šķautnes garums ir *a*, tad

* S=\sqrt3a^2 (tetraedra pilnas virsmas laukums)
* V=\frac{\sqrt2}{12}a^3 (tetraedra tilpums)
* h=\sqrt\frac{2}{3}a\,\! (tetraedra augstums)

right|200px|thumb|Tetraedra izklājums
* r=\frac{\sqrt6}{12}a (ievilktās lodes rādiuss)
* R=\frac{\sqrt6}{4}a (apvilktās lodes rādiuss)

## Skatīt arī

* Oktaedrs
* Ikosaedrs
* Simplekss

## Ārējās saites

*
Džeisons Kapono

**Džeisons Alans Kapono** (; dzimis  Longbīčā, Kalifornijas štatā, ASV) ir profesionāls amerikāņu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga un vieglā uzbrucēja pozīcijās. Pašlaik (2013) pārstāv Grieķijas klubu Atēnu "Panathinaikos".

## Karjera
Dž. Kapono 2003. gada NBA draftā ar kopējo 31. numuru izvēlējās Klīvlendas "Cavaliers". Pēc debijas sezonas viņu paplašināšanās draftā izvēlējās Šarlotas "Bobcats". Kopā ar "Bobcats" viņš ievērojami uzlaboja savu statistiku — no vidēji gūtajiem 3,5 līdz 8,5 punktiem. Dž. Kapono arī pirmoreiz Šarlotes vienības vēsturē nobloķēja metienu. Nākamajā sezonā Dž. Kapono parakstīja līgumu ar Maiami "Heat", kļūdams par NBA čempionu.

2006./2007. gada sezonā Dž. Kapono vidējie rādītāji palielinājās. Viņš arī bija līgas precīzākais trīspunktnieku metējs - realizēt 51,4 procenti raidījumu. Tas bija ļoti tuvu visu laiku labākajam NBA sasniegumam, kas ir 52,4 procenti. To uzstādīja Stīvs Kers. Kopsummā Dž. Kapono sasniegums ir 4. labākais NBA vēsturē. Viņš NBA zvaigžņu spēlē triumfēja trīspunktnieku mešanas konkursā, uzveicot tādus spēlētājus kā Dirks Novickis un Gilberts Arenass.

Dž. Kapono sasniegumu atkārtoja arī nākamajā gadā, fināla kārtā iegūstot 25 punktus, kas ļāva dalīt visu laiku labāko sasniegumu. 2007./2008. gada sezonā viņš bija NBA precīzākais tālmetējs.

2009. gada 9. jūnijā viņš tika aizmainīts uz Filadelfijas "76ers" klubu. 2011. gada decembrī kļuva par Losandželosas "Lakers" spēlētāju, savukārt pēc dažiem mēnešiem nonāca Klīvlendas "Cavaliers" sastāvā. "Cavaliers" sastāvā neaizvadīja nevienu spēli, 2012. gada decembrī nokļuva Grieķijas klubā Atēnu "Panathinaikos".

### NBA rekords
 Dž. Kapono kļuva par precīzāko tālmetienu izpildītāju NBA vēsturē. Šajā dienā viņš realizēja 250. trīspunktnieku karjerā, kas ļāva kvalificēties rekordam. Viņa precizitāte bija 46,1 procenti. Tikai 27 basketbolisti NBA vēsturē spējuši tālmetienus realizēt ar vairāk nekā 40 procentu precizitāti.

## ASV izlase
Dž. Kapono tika izsaukts uz ASV 2008. gada treniņnometni, taču netika iekļauts sastāvā startam 2008. gada Pekinas olimpiādē.

## Statistika NBA

### Regulārā sezona

### Izslēgšanas spēles

## Personīgā dzīve
Dž. Kapono ir Džo un Tonijas bērns, viņā rit havajiešu un portugāļu asinis. Džeisonam ir māsa Džiliana, kā arī pusbrālis Tonijs Klīns juniors. Dž. Kapono  apprecējās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džens He

**Džens He** (, , dzimis 1371. gadā, miris 1433. gadā) bija Minu impērijas jūrasbraucējs, pētnieks, diplomāts, einuhs un flotes admirālis. Viņš laika posmā no 1405. gada līdz pat 1433. gadam vadīja vairākas izpētes ekspedīcijas uz Dienvidaustrumāziju, Dienvidāziju, Vidējiem Austrumiem un Austrumāfriku. Viņš guva plašu atbalstu no imperatora Junles.

## Biogrāfija
Džens He ir dzimis hueju etniskās grupas ģimenē 1371. gadā Juņnaņā. Kad piedzima, viņa vārds bija Ma He (馬和). Tikai vēlāk viņš ieguva plašāk zināmo vārdu. Dženam He bija četras māsas un viens vecāks brālis.

10 gadu vecumā Juņnaņā viņu sagūstīja Minu dinastijas karavīri. Viņš tika kastrēts un iesaukts armijā. Džens He strauji kāpa pa karjeras kāpnēm, sākumā kļūstot par virsnieku, bet 1404. gadā par imperatora Junles galveno einuhu. Nākamajos gados imperators Junle izvēlējās Dženu He, kā ekspedīciju vadītāju uz jaunām zemēm, lai palielinātu Minu dinastijas politisko ietekmi un dibinātu jaunus tirdzniecības sakarus. Pirmajā ceļojumā uz Dienvidaustrumāziju (1405—1407) Džens He vadīja 62 kuģus, kas bija piekrauti ar porcelānu, zīdu, dārgakmeņiem un citām dārgām precēm. Nākamajos ceļojumos viņa flote palielinājās līdz pat 100 kuģiem, no kuriem daži bija pat 150 metru gari. Viņš ceļoja uz Indiju, Šrilanku, Arābiju, Austrumāfriku un Ēģipti. 1424. gadā imperators Junle nomira, un Minu dinastija atkal sāka piekopt izolācijas politiku. Tomēr Džens He vēl devās septītajā ekspedīcijā (1431—1433), kuras laikā nomira.

Strīdīga teorija apgalvo, ka 1420. gados Džens He atklāja Jauno pasauli, aptuveni 70 gadus pirms to izdarīja Kristofors Kolumbs. Vēl pastāv pieņēmumi, ka Džens He apkuģoja arī Labās Cerības ragu un nonāca Atlantijas okeānā.

## Ekspedīcijas

Džens He laika posmā no 1405. līdz 1433. gadam devās septiņās ekspedīcijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vīrietis

[thumb|175px|Mikelandželo skulptūra "[Dāvids (Mikelandželo)|Dāvids"]]
**Vīrietis** ir cilvēku vīrišķais dzimums. Termins *vīrietis* tiek parasti attiecināts uz pieaugušu cilvēku. Jaunus *vīriešus* parasti sauc par *zēniem* vai *puišiem*. Savukārt termins **vīrišķība** tiek saistīts ar vīriešiem; šo terminu parasti lieto, lai attiecinātu kaut ko uz vīriešiem, vīriešu seksualitāti vai reproduktīvajiem orgāniem.

## Bioloģija un fizioloģija
Vīrieša bioloģiskās īpašības ietver XY hromosomu komplektu. Vīriešiem ir reproduktīvie orgāni, piemēram, sēklinieki, kas ražo spermatozoīdus, un dzimumloceklis. Pubertātes laikā vīriešiem attīstās sekundārās dzimumpazīmes, piemēram, dziļāka balss, muskuļu masas pieaugums, sejas apmatojums, un ķermeņa matojums, ko regulē hormons testosterons.

Vīriešiem bieži ir atšķirīgas veselības problēmas salīdzinājumā ar sievietēm. Piemēram, prostatas vēzis un sēklinieku vēzis ir veselības stāvokļi, kas īpaši attiecas uz vīriešiem. Turklāt, vīrieši ir vairāk pakļauti noteiktiem mentālās veselības riskiem, piemēram, depresijai un pašnāvības riskam, kas dažkārt saistīts ar sociālajiem spiedieniem uz vīrišķību.

## Vīrieša loma sabiedrībā
Sabiedrībā bieži tiek nošķirtas dzimumu lomas un tiesības. Vīrišķība ir ar zēniem un vīriešiem saistītu atribūtu, uzvedības un lomu kopums. Kaut arī vīrišķība ir sociāli konstruēta, daži pētījumi norāda, ka dažas uzvedības, kuras tiek uzskatītas par vīrišķīgām, tiek bioloģiski ietekmētas. Tas atšķiras no bioloģiskā vīriešu dzimuma definīcijas, jo gan vīriešiem, gan sievietēm var būt vīrišķīgas iezīmes.

Vēsturē vīrieši bieži vien ir bijuši saistīti ar nodrošinātāja un aizsargātāja lomu ģimenē un sabiedrībā, bet mūsdienās dzimumu lomas ir ievērojami mainījušās, un arvien vairāk tiek akceptēta dzimumu līdztiesība, kā arī dažādas pieejas gan vīrišķībai, gan sievišķībai.

## Skatīt arī
* Sieviete
Iličs Kandovs

**Iličs Kandovs** (; dzimis ) ir uzbeku izcelsmes Vācijas futbolists aizsargs. Bērnībā Iliča Kandova ģimene pārcēlās uz Vāciju no Uzbekistānas. Viņš pašlaik pārstāv Rīgas futbola klubu "FK Daugava".
Banānaugi

**Banānaugi** (*Musa*) ir daudzgadīgi banānu dzimtas zālaugi ar spēcīgu sakņu sistēmu, īsu stublāju un no 6 līdz 20 lapām. Banānaugu dzimtene ir Dienvidaustrumāzija, it īpaši Malajas arhipelāgs. Augu augstums svārstās no 2 līdz 9 metriem vai vairāk. Par visaugstāko banānu ģints augu tiek uzskatīts *Musa itineraks*, šīs sugas augstums var sasniegt pat 12 metrus. Ap galveno stublāju veidojas daudz sānu dzinumu, kur katrs dzinums aizstāj iepriekšējo un tā notiek banānaugu reproducēšanās. Banānaugu sakne ir bārkšveida, auglīga vidē tā var izplatīties 4,9 metru platumā un 1,5 metru dziļumā. Lapas ir lielas, mīkstas, gludas, iegarenas vai ovālas, ar paralēlu dzīslojumu, izkārtotas spirālē. Stumbra galā veidojas viena ziedkopa, bet no tās auglis — banānu ķekars, kas īstenībā ir viena liela oga. Tajā ir 200—300 banānu. Kad auglis nogatavojas, auga virszemes daļa iet bojā, bet no saknes attīstās jauni dzinumi.

No banānaugiem iegūst to augļus — banānus, kas tiek bieži lietoti uzturā. Banānu dzimtai ir vairāk nekā 40 sugu, kuras galvenokārt izplatītas jūru un Klusā okeāna salās. Visbiežāk sastopamā ziemeļu suga ir Japānas banāni (*Musa basjoo*), un tā atrodas vienā no japāņu salām — Rjukju. Šī suga ir augusi kā dekoratīvais augs, to var sastapt Kaukāzā, Melnās jūras krastā un Krimā.
  
Kultivētu banānu lapas var sasniegt 250 cm garumu un 60 cm platumu, tās var būt zaļas vai zaļas ar sarkaniem plankumiem. Kad banāns ir gatavs ziedēšanai, tā stublājā izdīgst zieds, kurš caur stublāju un lapām iznāk ārpusē. Ziedēšana notiek pēc 8—10 mēnešiem kopš zieda izdīgšanas brīža.

## Ārējās saites
Envers Hodža

**Envers Hodža** (*Enver Hoxha*; dzimis , miris ) bija komunistiskās Albānijas Tautas Republikas izveidotājs, vadītājs un Albānijas strādnieku partijas pirmais sekretārs no 1944. gada līdz pat savai nāvei 1985. gadā. Viņš bija Albānijas premjerministrs no 1944. gada līdz 1954. gadam un ārlietu ministrs no 1946. gada līdz 1953. gadam. Hodža ieviesa Albānijā ekonomisko izolāciju no pārējās Eiropas, aizliedza jebkādu reliģiju un izveidoja stingru valsts kontroli pār tās iedzīvotājiem.

## Ārējās saites
* Disa nga Veprat e Shokut Enver Hoxha
* Albanian.com article on Hoxha
* Virtual Memory Museum Official Website 

|-
! colspan="3" style="background:#a8bb22;" | Amati

|-

|-
Beja (nozīmju atdalīšana)

**Beja** var būt:
* Alūksnes upes cits nosaukums;
* Beja — apdzīvota vieta Alūksnes novadā;
* Matisenes cits nosaukums.
Cīrulis (nozīmju atdalīšana)

**Cīrulis** var būt:

* Cīruļu dzimtas putns;
* Cīrulis — uzvārds.

## Skatīt arī
* Cīruļi
* Cīrulīši (nozīmju atdalīšana)
Zvirgzdiņš

**Zvirgzdiņš** (sieviešu dzimtē Zvirgzdiņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „zvirgzds” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Ainars Zvirgzdiņš (1959) — latviešu basketbola treneris;
* Juris Zvirgzdiņš (1941) — latviešu rakstnieks.
Aleksandrs Dubčeks

**Aleksandrs Dubčeks** (; dzimis , miris ) bija Čehoslovākijas politiskais līderis (Komunistiskās partijas pirmais sekretārs) no 1968. līdz 1969. gadam, kas kopā ar domubiedriem mēģināja reformēt komunistisko režīmu valstī jeb radīt t.s. "sociālismu ar cilvēcīgu seju" (*socialismus s lidskou tváří*). Šie notikumi ieguvuši nosaukumu Prāgas pavasaris. Vēlāk, pēc komunistiskā režīma gāšanas 1989. gadā, Dubčeks kļuva par Čehoslovākijas federālā parlamenta priekšsēdētāju.

## Dzīvesstāsts

Dzimis Čehoslovākijā, bet uzauga PSRS (tagad Kirgizstānā), uz kurieni vecāki emigrēja, lai strādātu esperantistu un ido kooperatīvā *[[Interhelpo]]*. Vēlāk ģimene pārcēlās uz Gorkiju, bet 1938. gadā atgriezās Čehoslovākijā. 1939. gadā Dubčeks iestājās Komunistiskajā partijā. Otrā pasaules kara laikā Dubčeks darbojās pretošanās kustībā un tika ievainots Slovākijas Nacionālajā sacelšanās gaitā.

Pēc kara darbojās kā Komunistiskās partijas funkcionārs, pamazām izvirzīdamies par komunistu reformatoru spārna līderi. No 1955. līdz 1958. gadam mācījās Augstākajā partijas skolā Maskavā. 1963. gadā Dubčeks kļuva par partijas Slovākijas Komunistiskās partijas līderi un liberalizēja politisko un kultūras dzīvi šajā valsts daļā.

1968. gada 5. janvārī Dubčeks kļuva par Čehoslovākijas līderi. 1968. gada aprīlī Komunistiskā partija publicēja "Darbības programmu", kas paredzēja režīma liberalizāciju. Šīs reformas ar entuziasmu tika uzņemtas sabiedrībā. 1968. gada 27. jūnijā žurnālā "Literārie jaunumi" tika publicēts intelektuāļu uzsaukums "Divi tūkstoši vārdu" (*Dva tisíce slov, které patří dělníkům, zemědělcům, úředníkům, umělcům a všem*), kurā bija aicinājums demokratizēt politisko iekārtu.

Šie notikumi ar bažām tika uztverti PSRS vadībā. Jūlijā Černā pie Tisas notika Čehoslovākijas un PSRS līderu tikšanās, kurā Dubčeks centās pārliecināt PSRS vadību, ka reformas neapdraud Čehoslovākijas atrašanos Austrumu blokā. Tomēr naktī no 20. uz 21. augustu Varšavas pakta karaspēks iebruka Čehoslovākijā, un Dubčeks kopā ar citiem valsts līderiem tika izvests uz PSRS. PSRS tika parakstīts t.s. Maskavas protokols, kurā tika ierobežotas Prāgas pavasara veiktās reformas. Dubčeks saglabāja partijas līdera amatu līdz 1969. gada aprīlim, kad tika atcelts no amata, par ieganstu izmantojot nekārtības valstī pēc Čehoslovākijas hokejistu uzvaras pār PSRS Pasaules čempionātā Stokholmā. 1970. gadā Dubčeks tika izslēgts no partijas.

Pēc Prāgas pavasara neveiksmes Dubčeks strādāja Mežu dienestā līdz pat pensijai 1981. gadā. Samta revolūcijas laikā 1989. gadā atkal kļuva politiski aktīvs. No 1989. gada 28. decembra līdz 1992. gada 25. jūnijam bija Čehoslovākijas Federālās sapulces priekšsēdētājs. Nodibināja Slovākijas Sociāldemokrātisko partiju. Tomēr 1992. gada 1. septembrī cieta autokatastrofā un 7. novembrī mira.

## Ārējās saites
Islandiešu valoda

**Islandiešu valoda** (*íslenska*) ir ģermāņu valoda, faktiskā valsts valoda Islandē. Tā ir radniecīga fēriešu valodai un dažiem norvēģu valodas dialektiem. Islandiešu valoda ir cēlusies no senskandināvu valodas, kurā savulaik runāja vikingi. Pēdējo tūkstoš gadu laikā islandiešu valoda nav daudz mainījusies, tāpēc tās pratējiem nesagādā lielas grūtības lasīt no 10. līdz 13 gadsimtam sennorvēģu valodā rakstītās sāgas. Atšķirībā no citām ziemeļģermāņu valodām islandiešu valodā ir saglabājušies četri lietvārdu un īpašības vārdu locījumi, kā arī personvārdu, skaitļa vārdu un darbības vārdu locīšana.

Vairums islandiešu valodas pratēju (aptuveni 320 tūkstoši) dzīvo Islandē. Samērā lielas islandiešu valodas pratēju kopienas dzīvo arī Kanādā un Dānijā, attiecīgi 2170 un 8165 cilvēku. Vairums no Islandē nedzīvojošajiem islandiešu valodas pratējiem ir uz ārzemēm mācīties devušies studenti.

## Alfabēts
Islandiešu alfabētā ir 32 burti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Paula Gulbinska, Sandra Kropa (2016. gada 25. augusts). Neparastā islandiešu valoda: tā nav mainījusies kopš viduslaikiem. *Zināmais nezināmajā*. Latvijas Radio 1. Latvijas Sabiedriskais medijs. Skatīts: 2016. gada 22. septembrī.
Vāvere

**Vāvere** var būt:

* vāveru dzimtas dzīvnieks;
* parastā vāvere — viena no izplatītākajām vāveru sugām (sarunvalodā tiek saukta vienkārši par vāveri).
Rodžers Hants

**Rodžers Hants** (; dzimis , Golbornē, Lankašīrā (tagad Češīrā), miris ) bija angļu futbolists.

Liverpool FC sastāvā guvis visvairāk vārtus līgas spēlēs, kopsummā 245, bet atsevišķā sezonā — 41.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alūksnīte

**Alūksnīte** ir Bērzaunes labā krasta pieteka uz Jēkabpils un Madonas novadu robežas. Sākas no grāvju sistēmas Salas purva ziemeļu galā. Gultne visā garumā regulēta. Alūksnīti reizēm uzskata par Bērzaunes augšteci.

## Atsauces