open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Isadors Epšteins

**Isadors Epšteins** (*Isadore Epstein*; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes ASV astronoms. Viņa agrīnie darbi bija saistīti ar Saules struktūras teorētisko modeli. Vēlāk viņš veica svarīgus astronomiskus novērojumus Dienvidu puslodē.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1919. gada 23. oktobrī Tallinā rabīna ģimenē kā jaunākais deviņu bērnu ģimenē. Ģimene neilgi pirms Isadora dzimšanas bija ieradusies Igaunijā no Navahrudakas (tagad Baltkrievijā). 1925. gadā ģimene emigrēja uz ASV un apmetās Sinsinati, kur tēvs ieguva rabīna vietu ebreju kopienā. Isadors Epšteins pēc bakalaura grāda saņemšanas Sinsinati Universitātē 1941. gadā iestājās ASV armijā; piedalījās Otrajā pasaules karā.

1947. gadā Isadors Epšteins sāka studēt Prinstonas Universitātē, kļūdams par Martina Švarcšilda pirmo studentu. 1950. gadā Prinstonas Universitātē Epšteins ieguva doktora grādu un sāka strādāt Kolumbijas Universitātē. Tur viņš pasniedza astronomiju 37 gadus. 1953. gadā Epšteins kļuva par profesora asistentu, 1957. gadā — asociētais profesors. 1971. gadā Epšteins kļuva par profesoru. 1987. gadā viņš pensionējās un kļuva par emeritēto profesoru.

## Darbi
Disertācijas darbs Prinstonas Universitātē noveda pie atklājuma, ka gigantisku maiņzvaigžņu cefeīdu pulsācijas periodu galvenokārt nosaka apstākļi apvalkā, un ir gandrīz neatkarīgs no apstākļiem centrālajā reģionā. Kolumbijas Universitātē viņš turpināja strādāt pie Saules uzbūves teorētiskā modeļa. Tajā laikā vēl tika izstrādāti tādi jautājumi kā Saulē ģenerētās kodolenerģijas necaurspīdība, veids un pat tās sastāvs, un viņš deva ieguldījumu šajos pētījumos. Epšteins bija viens no pirmajiem, kas atklāja, ka protonu-protonu cikla ūdeņraža sadegšana ir dominējošā kodoltermiskā reakcija Saulē, kam līdz ar to nav konvektīva kodola.

1950. gadu beigās un 1960. gadu sākumā Isadors Epšteins plaši apceļoja dienvidu puslodi, novērtējot iespējamās observatorijas vietu piemērotību Austrālijā, Dienvidamerikā un Dienvidāfrikā. Viņš arī palīdzēja izstrādāt paņēmienus, kas tiek izmantoti šādos apsekojumos uz vietas. Bija jānovērtē atmosfēras dzidrums un stabilitāte. Vēlāk lielākās observatorijas tika izveidotas vairākās no šīm vietām: La Silja un Cerro Tololo Čīlē, Saidingspringa Austrālijā un Dienvidāfrikas Lielais teleskops. Epšteins 1964. gadā bija iesaistīts Jeilas un Kolumbijas dienvidu observatorijas (*Yale-Columbia Southern Observatory*) izveidē pie *El Leoncito* Argentīnā.

Vēlākos gados Epšteins strādāja galvenokārt pie zvaigžņu fotometrijas, īpaši ar maiņzvaigznēm un Dienvidu puslodes zvaigznēm.

Viņa vārdā nosaukts 1976. gadā *El Leoncito* observatorijā atklātais asteroīds *2928 Epstein*.

## Ārējās saites
* Isadore Epstein (1919—1996) American Astronomical Society
* Astronomer Isadore Epstein Dead at 76  Bob Nelson, Columbia University
Albānija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Albānija]]** piedalījās ** [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Londonā, Lielbritānijā no 2012. gada 27. jūlija līdz 12. augustam. Albānijai šīs bija septītās vasaras olimpiskās spēles kopš debijas 1972. gadā.

2012. gada Londonas olimpiskajās spēlēs no Albānijas piedalījās 10 sportisti (6 vīrieši un 4 sievietes), kuri startēja 5 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportisti no Albānijas bija pārstāvēti svarcelšanā — 4 sportisti. Šajās olimpiskajās spēlēs Albānijas sportisti nespēja izcīnīt medaļas. 

Albānijas karognesēja 2012. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija svarcēlāja Romela Behaja, viņa nesa karogu arī noslēguma ceremonijā.

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

* Romela Begaja ()
* Noels Borši ()
* Brikens Calja ()
* Adriatiks Hodža ()
* Sindi Hodža ()
* Daniels Godelli ()
* Endri Karina ()
* Majlinda Kelmendi ()
* Arbens Kucana ()
* Klodiana Šala ()

### Sadalījums pa sporta veidiem

## Ārējās saites
* Albania at the 2012 London Summer Games
Maksis Šacs-Aņins

**Maksis Šacs-Aņins** (1885—1975) bija Latvijas ebreju izcelsmes jurists, filozofs un rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1885. gada 22. jūnijā Jaunjelgavas aptiekāra Urija Šaca ģimenē. Pēc Jelgavas klasiskās ģimnāzijas absolvēšanas 1905. gadā viņš sāka studēt Pēterburgas Universitātes Juridiskajā fakultātē, taču 1906. gadā tika no tās izslēgts par revolucionāro darbību un izraidīts no Krievijas Impērijas. Studijas turpināja Bernes Universitātē, ko 1908. gadā absolvēja ar tiesību doktora grādu, dzīvoja Ženēvā, Parīzē, Berlīnē un Vīnē, nodarbojās ar publicistiku. Viņa disertācija par nāciju tiesībām publicēta Rīgā 1910. gadā ar pseidonīmu **Maksims Aņins**. Pēc administratīvā izraidījuma termiņa beigām viņš 1911. gadā atgriezās Krievijas Impērijā. Lai iegūtu tiesības strādāt par juristu, viņš nokārtoja eksāmenu un vēlreiz aizstāvēja disertāciju.

Krievijas pilsoņu kara laikā 1919. gada beigās atgriezās Latvijā, organizēja marksistu klubu un grāmatu apgādu *Arbeter-Heim*, kas bija legāls aizsegs Latvijas Komunistiskās partijas pretvalstiskajām aktivitātēm. Viņš publicēja brošūras jidiša valodā par dažādiem ekonomiskiem un socioloģiskiem jautājumiem.

1928. gadā zaudēja redzi.

Otrā pasaules kara laikā pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā viņš kļuva par komunistiskās avīzes *Kamf* un žurnāla *Ufboj* organizētāju. Pēc Vācijas karaspēka iebrukuma Latvijā devās bēgļu gaitās uz Krieviju un Kazahstānu, bija tieslietu profesors Maskavas un Alma-Atas augstskolās. Pēc kara beigām atgriezās Latvijā. Pret ebrejiem vērstās PSRS kampaņas laikā 1953. gada 18. februārī VDK viņu apcietināja, bet izlaida no cietuma tā paša gada 25. aprīlī.

Miris Rīgā 1975. gada 10. janvārī.

Viņa meita Ruta Šaca-Marjaša (1927—2016) bija advokāte, rakstniece, dzejniece un politiķe.

## Darbi
Dzīves laikā publicēja ap 300 darbu jurisprudencē, socioloģijā, sociālajā vēsturē, filosofijā, literatūras un teātra kritikā.
* *Шац-Анин М. Темпорализм. Опыт философии еврейской культуры*. Rīga: Progress, 1919
* *Шац-Анин М. Социальная оппозиция в истории евреев.* Rīga, 1927

## Literatūra
* Шац-Марьяш Р. М. Быль, явь и мечта. Книга об отце. Рига, 1995. 
* Мауриньш А. Концепция Макса Шац-Анина в современном темпорализме. Макс Шац-Анин. Жизнь. Наследие. Судьба. Материалы научной конференции. Рига, 1998, c. 27—33.
* Шац-Анин Макс. Жизнь. Наследие. Судьба. Материалы научной конференции. Рига, 1998.

## Atsauces
Igaunija 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Igaunija]]** piedalījās ** [[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Riodežaneiro, Brazīlijā no 2016. gada 5. līdz 21. augustam. Igaunijai šīs bija 12. vasaras olimpiskās spēles kopš neatkarības iegūšanas 1918. gadā un 7. vasaras olimpiskās spēles kopš Padomju Savienības sabrukuma.

Igaunijas olimpiskās komandas sastāvā 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija 45 sportisti (29 vīrieši un 17 sievietes), kuri startēja 13 olimpiskajos sporta veidos. Šī bija otrā lielākā Igaunijas olimpiskā komanda, kas piedalījusies vasaras olimpiskajās spēlēs. Pēc astoņu gadu pārtraukuma Igaunija bija atkal pārstāvēta svarcelšanā, tenisā un triatlonā. Visvairāk sportistu, 18 sportisti, bija pārstāvēti vieglatlētikā. Igaunijas komandas sastāvā bija 15 sportisti, kuri startējuši iepriekšējās olimpiskajās spēlēs. Paukotājam Nikolajam Novosjolovam šīs bija cetrutās vasaras olimpiskās spēles.

2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Igaunija izcīnīja vienu bronzas medaļu, kas bija sliktākais rādītājs kopš 1996. gada Atlantas spēlēm. Šo bronzas medaļu izcīnīja airēšanas četrinieks.

Igaunijas karognesējs atklāšanas ceremonijā bija burātājs Karls-Martins Rammo, savukārt noslēguma ceremonijā svarcēlājs Marts Seims.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[2016. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2016. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

* Martins Allikve ()
* Ardo Arusārs ()
* Ksenija Balta ()
* Jūlija Beljajeva ()
* Irina Embriha ()
* Tinu Endreksons ()
* Romāns Fosti ()
* Jāks-Heinrihs Jagors ()
* Andrejs Jamsa ()
* Tanels Kangerts ()
* Gerds Kanters ()
* Deniss Karpaks ()
* Ērika Kirpu ()
* Magnuss Kirts ()
* Kaidi Kivioja ()
* Kaurs Kivistiks ()
* Martins Kūpers ()
* Kristīna Kūska ()
* Tanels Lānmē ()
* Līna Lāsma ()
* Lilija Luika ()
* Līna Luika ()
* Leila Luika ()
* Rasmuss Māgi ()
* Risto Mātass ()
* Epa Mē ()
* Grigori Minaškins ()
* Rauls Musts ()
* Heiki Nabi ()
* Nikolajs Novosjolovs ()
* Tidreks Nurme ()
* Laura Nurmsalu ()
* Peters Olesks ()
* Ingrīda Pūsta ()
* Allars Raja ()
* Karls Martins Rammo ()
* Marija Romanjuka ()
* Karls Roberts Saluri ()
* Marts Seims ()
* Anna Marija Sepa ()
* Grits Šadeiko ()
* Kaspars Taimsū ()
* Ketlīna Tammiste ()
* Reins Tāramē ()
* Kati Tolmofa ()
* Maicels Uibo ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Atsauces

## Ārējas saites
* Estonia at the 2016 Rio de Janeiro Summer Games
Burtnieku Jāņa kalns

**Burtnieku Jāņa kalns** ir sena kulta vieta, vietējas nozīmes arheoloģiskais piemineklis Alūksnes novads Alsviķu pagastā uz dienvidrietumiem no Nēķenes, pie Vecburtnieku mājām. 

## Ārējās saites
*
Kosova 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Kosova]]** piedalījās ** [[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Riodežaneiro, Brazīlijā. Kosovai šīs bija pirmās vasaras olimpiskās spēles. Līdz tam Kosovas sportisti startēja citu valstu komandu sastāvā, iepriekšējās 2012. gada Londonas olimpiskajās spēlēs — Serbijas komandas sastāvā. Kosovas olimpiskā komiteja 2014. gada decembrī tika uzņemta Starptautiskajā Olimpiskajā komitejā.

Kosovas olimpiskās komandas sastāvā 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija 8 sportisti (3 vīrieši un 5 sievietes), kas startēja piecos olimpiskajos sporta veidos. Kosova bija viena no retajām olimpiskajām komandām, kurām sieviešu-sportistu skaits bija lielāks nekā vīriešu skaits. Džudo, peldēšanā un vieglatlētikā Kosova tika katrā pārstāvēta ar diviem sportistiem, savukārt riteņbraukšanā un šaušanā tā bija pārstāvēta ar vienu sportistu.

Džudiste Majlinda Kelmendi šajās olimpiskajās spēlēs Kosovai izcīnīja pirmo zelta medaļu.

Kosovas karognesēja 2016. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija džudiste Majlinda Kelmendi, bet noslēguma ceremonijā vieglatlēte Vijona Krieziu.

## Medaļnieki
[200px|thumb|[Majlinda Kelmendi bija pirmā sportiste, kas Kosovai olimpiskajās spēlēs izcīnīja zelta medaļu]]
* * Skatīt arī: [[2016. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2016. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

* Nora Ģakova ()
* Kendrims Guri ()
* Musa Hajdari ()
* Majlinda Kelmendi ()
* Vijona Krieziu ()
* Urata Rama ()
* Rita Zekiri ()
* Luma Žaveli ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Atsauces

## Ārējas saites
* Kosovo at the 2016 Rio de Janeiro Summer Games
Celensku pilskalns

**Celensku pilskalns** (augšzemnieku dialektā: **Celinsku pilskols**) jeb **Augstais kalns** ir 208,4 metrus virs jūras līmeņa augsts pilskalns, kas atrodas Alūksnes novada Alsviķu pagastā, uz rietumiem no Celenskiem.

Pirmās ziņas par pilskalnu 1923. gadā Pieminekļu valdei sniedza Jānis Greste. Pieminekli plašāk 1978. gadā aprakstījis Juris Urtāns.

Pilskalns zemes apstrādāšanas rezultātā zaudējis sākotnējo veidolu. Tas ir ziemeļaustrumu — dienvidrietumu virzienā orientēts kalns, kas līdz 30 metriem paceļas pār apkārtni. To ietver slapjas pļavas un purvāji. Ziemeļaustrumu galā ir neskaidras izcelsmes pacēlums, kur savulaik bijusi 13 x 13 metru liela zaļumbaļļu vieta. Plakuma garums ir apmēram 50 metru, platums — apmēram 40 metru.

Kultūrslāņa biezums — 25—35 centimetri. Pilskalnā atrastas bezripas trauku lauskas, kas ļauj pilskalna apdzīvotību attiecināt uz mūsu ēras pirmo gadu tūkstoti.

## Foto galerija

Attēls:Celensku pilskalns otofoto.jpg|alt=|Celensku pilskalna 3D modelis
Attēls:Celensku pilskalns3.jpg|alt=|Celensku pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Celensku pilskalns
*
Kuličs

[250px|thumb|right|Ar [cukurs|cukura glazūru un krāsainām cukura lodītēm rotāti mūsdienu kuliči]]
**Kuličs** (, , no  (*kollix*) — 'maizes klaips') ir pareizticīgo slāvu tradicionāla Lieldienu cilindra formas saldā maize. Vēsturiski kuličam pievienots viss pēc ziemas palikušais — sviests, olas, rozīnes, sukādes, rieksti, un tā virspuse rotāta vai nu ar pūdercukuru vai kuličs glazēts ar cukuru, bet mūsdienās to mēdz rotāt arī ar cukura lodītēm. Kā rituālo ēdienu kuliču rotā ar burtiem XB (no  — 'Kristus ir augšāmcēlies') un to ir jāsvēta priesterim. Šāds kuličs pa gabaliņam pirms brokastīm ēsts no Lieldienām līdz Vasarsvētkiem.

## Skatīt arī
* Pasha
* Babka

## Atsauces
Lielsunākste

**Lielsunākste** ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Sunākstes pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa V956  no pagasta centra Sunākstes,  no novada centra Aizkraukles un  no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lielsunākstes muižas *(Groß-Sonnaxt)* centru.

## Atsauces
NG-11

***NG-11***, saukta arī par ***S.S. Roger Chaffee***, bija ASV uzņēmuma *[[Northrop Grumman]]* kravas kosmosa kuģa *[[Cygnus (kosmosa kuģis)|Cygnus]]* Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādes misija NASA programmā *[[Commercial Resupply Services]]* (*CRS-1*). Kravas kuģis orbītā tika palaists 2019. gada aprīlī, darbību beidza 2019. gada decembrī.

Kosmosa kuģis nosaukts par godu astronautam Rodžeram Čeifī, kurš gāja bojā 1967. gadā treniņu laikā *[[Apollo 1]]*.

## Derīgā krava
Kopējā kravas masa bija 3436 kg.
Kosmosa kuģa hermētiskajā nodalījumā atradās 3162 kg kravas: lietas apkalpei (936 kg), rezerves daļas stacijas iekārtām (628 kg), krava zinātniskajiem pētījumiem (1569 kg), datoru iekārtas (5 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aprīkojums (24  kg).

Nehermetizētā krava bija *[[NanoRacks]]* palaišanas iekārta ar *[[Cubesat]]* pavadoņiem (239 kg) un *Northrop Grumman* iekārtas (35 kg).

## Lidojuma gaita
*Cygnus* tika palaists  20:46:07 *UTC* ar nesējraķeti *[[Antares 230]]* no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta (*MARS*) starta laukuma *LP-0A*. 20:55 *UTC* kravas kuģis atdalījās no raķetes otrā pakāpes. 20:59 *UTC* no otrās pakāpes tika atdalīti pavadoņi *[[SASSI-2]]*, *[[ThinSat 1A]]*, *[[ThinSat 1B]]*, *[[ThinSat 1C]]*, *[[ThinSat 1D]]*, *[[ThinSat 1E]]*, *[[ThinSat 1F]]*, *[[ThinSat 1G]]*, *[[ThinSat 1H]]*, *[[ThinSat 1I]]*, *[[ThinSat 1J]]*, *[[ThinSat 1K]]*, *[[ThinSat 1L]]*.

19. aprīlī *Cygnus* pietuvojās stacijai. 09:28 *UTC* kosmosa kuģi satvēra ar stacijas manipulatoru, ko vadīja Enna Makleina. 11:31 *UTC* *Cygnus* bija pievienots pie *[[Unity (SKS)|Unity]]* moduļa apakšējās pieslēgvietas.

6. augustā 13:30 *UTC* ar *Canadarm2* manipulatoru *Cygnus* tika atvienots no *Unity* moduļa. 16:15 *UTC* tas tika palaists brīvā lidojumā.

7. augustā 13:00 *UTC* no pavadoņu izmešanas ierīces *Nanoracks NRCSD-E* tika palaisti pavadoņi *[[Aerocube-10a]]*, *[[Aerocube-10b]]*.
6. vai 7. augustā no *Hypergiant SEOPS/Spaceflight Inc Slingshot* tika palaisti pavadoņi *[[RTFSat]]*, *[[Quantum Radar 3]]*, *[[NARSScube-2]]*, *[[ORCA]]*.

Pēc nanopavadoņu izlaišanas *Cygnus* veica vairāku mēnešu autonoms lidojums. Tādējādi tika pārbaudīta kosmosa kuģa avionika ilgā lidojumā, kā arī demonstrēts divu *Cygnus* (pēc *[[NG-12]]* starta oktobrī) vienlaicīgs lidojums.

2019. gada 5. decembrī 18:40 *UTC* kravas kuģis pazemināja orbītu no 462 × 469 km līdz 212 × 376 km.
6. decembrī aptuveni 16:20 *UTC* *Cygnus* nogāja no orbītas virs Klusā okeāna  dienvidu daļas. Tā krišanas laiks bija aptuveni 16:55 *UTC*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Northrop Grumman CRS-11 Mission NASA
Pikslauki

**Pikslauki**, arī **Pikstlauki**, ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Sunākstes pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā pie autoceļa V926  no pagasta centra Sunākstes,  no novada centra Aizkraukles un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies bijušās Piksteres muižas teritorijā «kalpu māju» vietā.

## Atsauces
Zilkalne

**Zilkalne**, agrāk — **Pikstere**, ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Sunākstes pagastā. Izvietojusies pagasta austrumu daļā autoceļu V926 un V938 krustojumā  no pagasta centra Sunākstes,  no novada centra Aizkraukles un  no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Piksteres muižas *(Pixtern)* centru.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Josti

**Josti**, agrāk arī **Spriņģi**, ir apdzīvota vieta Tukuma novada Jaunpils pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumos pie autoceļa  V1428  no pagasta centra Jaunpils un  no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Spriņģu muižas *(Springen)* centru. 2 km no ciema atrodas bijusī dzelzceļa pietura Josta.

## Atsauces
Albānija 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Albānija]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Ķīnas galvaspilsētā Pekinā bija viena no 204 dalībvalstīm. Šīs bija Albānijas sestās vasaras olimpiskās spēles. Šajās olimpiskajās spēlēs startēja līdz šim lielākā Albānijas sportistu komanda, kuru veidoja 11 sportisti (7 vīrieši un 4 sievietes), kas startēja 6 olimpiskajos sporta veidos.

Šajās olimpiskajās spēlēs Albānija neizcīnija olimpiskās medaļas. Labāko rezultātu izcīnīja svarcēlāja Romela Begaja, kura izcīnīja 8. vietu.

Albānijas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas un noslēguma ceremonijā bija Sahits Prizreni.

## Sportistu sadalījums starp sporta veidiem
Albānijas 11 sportisti 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja 6 olimpiskajos sporta veidos. Pirmo reizi Albānija bija pārstāvēta džudo sacensībās. Visvairāk sportistu šajās spēlēs no Albānijas startēja svarcelšanā — 3 sportisti.

## Cīņas sports [[Attēls:Wrestling pictogram.svg|25px]]

Cīņas sportā Albānija bija pārstāvēta ar diviem sportistiem —Elisu Guri un Sahitu Prizreni. Sahits Prizreni startēja brīvajā cīņā līdz 60 kilogramiem. Savā disciplīnā viņš ierindojās 15. vietā. Eliss Guri startēja grieķu-romiešu cīņā līdz 96 kilogramiem, iegūstot 8. vietu kopvērtējumā.

### Sportisti
; Vīrieši
* Eliss Guri
* Sahits Prizreni

### Rezultāti
; Brīvā cīņa

; Grieķu-romiešu cīņa

## Džudo [[Attēls:Judo pictogram.svg|25px]]

Armēnija džudo startēja ar vienu sportistu Edmondu Topalli. Viņš startēja svara kategorijā līdz 81 kilogramam. Viņš zaudēja 32-daļfinālā un cīņu neturpināja.

### Sportisti
; Vīrieši
* Edmonds Topalli

### Rezultāti

## Peldēšana [[Attēls:Swimming pictogram.svg|25px]]

Albānija peldēšanā bija pārstāvēta ar diviem sportistiem — Sidni Hodžu un Rovenu Marku. Viņi startēja 50 metru brīvā stila peldējumā katrs sava dzimuma disciplīnās.

### Sportisti

; Vīrieši
* Sidni Hodža
; Sievietes
* Rovena Marku

### Rezultāti
; Brīvais stils

## Svarcelšana [[Attēls:Weightlifting pictogram.svg|25px]]

Albānija svarcelšanā bija pārstāvēta ar trim sportistiem. Labāko rezultātu starp viņiem izcīnīja Romela Begaja, kura ieguva 6. vietu. Šis bija arī labākais Albānijas rezultāts šajās olimpiskajās spēlēs.

### Sportisti

; Vīrieši
* Erkands Kerimajs
* Gerts Traša

; Sievietes
* Romela Begaja

### Rezultāti

## Šaušana [[Attēls:Shooting pictogram.svg|25px]]

Albānija šaušanā bija pārstāvēta ar Linditu Kodru. Viņa startēja disciplīnās ar pistoli. Lindita Kodra startēja kvalifikācijas kārtās, bet fināla kārtām nekvalificējās.

### Sportisti
; Sievietes
* Lindita Kodra

### Rezultāti
; Pistole

## Vieglatlētika [[Attēls:Athletics pictogram.svg|25px]]

Vieglatlētikā Albāniju pārstāvēja Dorians Čollaku un Klodiana Šala. Klodianai Šalai šīs bija trešās olimpiskās spēles pēc kārtas. Abi sportisti startēja priekšsacīkstēs, bet tālākajām kārtām nekvalificējās.

### Sportisti

; Vīrieši
* Dorians Čollaku
; Sievietes
* Klodiana Šala

### Rezultāti
; Skrejceļa disciplīnas

; Laukuma disciplīnas

## Skatīt arī
* Albānija olimpiskajās spēlēs

## Atsauce
Pančeva

**Pančeva** (, ) ir pilsēta Serbijā, Vojvodinā. Pančeva ir Dienvidbanatas apgabala administratīvais centrs. Pančeva atrodas Donavas kreisajā krastā, Donavas otrā krastā atrodas Serbijas galvaspilsēta Belgrada. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 76,2 tūkstoši iedzīvotāju. Kopā ar apkārtnes apdzīvotajām vietām Pančeva veido Pančevas pilsētas pašvaldību, kurā dzīvoja 123,4 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Smedereva

**Smedereva** (, ) ir pilsēta Serbijā, Dienvidu un Austrumserbijā. Smedereva ir Podunavļes apgabala administratīvais centrs. Smedereva atrodas Donavas labajā krastā, 47 km uz dienvidaustrumiem no Serbijas galvaspilsētas Belgradas. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 64,1 tūkstotis iedzīvotāju. Kopā ar apkārtnes apdzīvotajām vietām Smedereva veido Smederevas pilsētas pašvaldību, kurā dzīvoja 108,2 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Skudra Z

**Skudra Z** () ir 1998. gada animācijas piedzīvojumu filma, kuras režisori ir Ēriks Darnels un Tims Džonsons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Vudijs Allens, Dens Akroids, Anna Bankrofta, Džeina Kērtina, Denijs Glovers, Džīns Hekmens, Dženifere Lopesa un Džons Mahonijs. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Neirotiska un pesimistiska skudra, vārdā Z-4195, cenšas tikt ārā no savas totalitārās apkārtējās sabiedrības, tajā pašā laikā mēģinot pievērst sev princeses uzmanību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ēģiptes princis

**Ēģiptes princis** () ir 1998. gada muzikāla animācijas filma, kas balstīta uz Izceļošanas grāmatu. Filmas režisori ir Brenda Čepmena, Saimons Velss un Stīvs Hikners. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Vels Kilmers, Reifs Fainss, Mišela Feifere, Sandra Buloka, Džefs Goldblūms, Denijs Glovers, Patriks Stjuarts un Helēna Mirena. Filmas pirmizrāde notika .

Ēģiptes princis uzzina, ka viņš ir ebrejs, kuram no Ēģiptes jāizved sava tauta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ceļš uz Eldorado

**Ceļš uz Eldorado** () ir 2000. gada muzikāla animācijas filma, kuras režisori ir Dons Pols un Ēriks Beržerons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Kevins Klains, Kenets Brana, Rozija Peresa, Armands Asante un Edvards Džeimss Olmoss. Filmas pirmizrāde notika .

Divi krāpnieki Migels un Tulio iegūst teiksmainu karti, kurā atzīmēta Eldorado pilsētas atrašanās vieta, un nolemj šo vietu atrast.

## Atsauces

## Ārējās saites
Joseph: King of Dreams

***Joseph: King of Dreams*** ir 2000. gada muzikāla animācijas filma, kuras pamatā ir Radīšanas grāmatas varoņa Jāzepa stāsts. Filmas režisori ir Roberts Ramirezs un Robs Laduka. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Bens Afleks, Ričards Hērds, Marks Hemils, Morīna Makgoverna un Džodija Bensone. Filmas pirmizrāde notika .

Jāzeps ir jaunākais no Jēkaba vienpadsmit dēliem, kuram piemīt pravietības spējas. Kādu dienu Jāzepa brāļi viņu pārdod verdzībā uz Ēģipti, kur cilvēki uzzina par Jāzepa spējām. 

## Ārējās saites
Aļaksandra Herasimeņa

**Aļaksandra Herasimeņa** (, dzimusi ) ir Baltkrievijas peldētāja, 2012. gada vasaras olimpisko spēļu divkārtēja čempione (50 un 100 metru brīvā stila peldēšanā), 2016. gada olimpisko spēļu bronzas medaļniece (50 metru brīvā stila peldēšanā), zelta medaļas ieguvēja pasaules un Eiropas čempionātos gan 25 m, gan 50 m baseinos, daudzkārtīga universiāžu čempione (2009, 2011 un 2013). Baltkrievijas Republikas Nopelniem bagātā sporta meistare (2012). Viņa specializējusies brīvajā stilā, tauriņstilā un peldēšanā uz muguras.

## Karjera
Vislielākos panākumus Aļaksandra Herasimeņa guva 2010.—2012. gadā. 2010. gada Eiropas čempionātā ūdens sporta veidos Budapeštā viņa uzvarēja 50 metru peldējumā uz muguras (turpat viņa bija otrā arī 100 metru brīvā stila distancē). 2011. gadā pasaules čempionātā Šanhajā 100 metru brīvā stila peldējumā Aļaksandra dalīja pirmo vietu ar dānieti Šaneti Otesenu.

2012. gada 2. augustā olimpiskajās spēlēs Londonā Aļaksandra ieguva sudraba medaļu 100 metru brīvajā stilā ar valsts rekordu (53,38 sekundes), zaudējot Ranomi Kromovidžojo no Nīderlandes. 4. augustā vēsture atkārtojās 50 metru brīvā stila distancē: Herasimeņa uzstādīja valsts rekordu (24,28 sekundes), bet otrreiz zaudēja Kromovidžojo (24,05 sekundes).

2012. gada beigās A. Herasimeņa ieguva zeltu 50 metru brīvā stila peldējumā 25 metru baseinā, vispirms Eiropas čempionātā Šartrā un pēc tam Pasaules čempionātā Stambulā.

2013. gada vasarā viņa ieguva trīs zelta (50 un 100 metru brīvā stila, 50 metru tauriņstila peldējumos) un vienu sudraba medaļu (50 metrus uz muguras) Universiādē Kazaņā.

Vasaras olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro 2016. gadā A. Herasimeņa ieguva bronzas medaļu 50 metru brīvā stila peldējumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Muguras spura

thumb|360px|Haizivs (''Squalus bucephalus'') muguras spura ar dzelksni.
**Muguras spura** ir nepāra spura, kas atrodas daudzu ūdens dzīvnieku muguras daļā. Tā ir paredzēta galvenokārt ķermeņa stabilizācijai, lai novērstu rotāciju ap dzīvnieka garenasi.

Muguras spuras ir sastopamas šādu dzīvnieku grupās:
* Bezžokļaiņi — sastopams nēģiem un lielai izmirušo kaulvairodžu un telodontu daļai,
* Zivis — sastopams lielākajai zivju daļai,
* Rāpuļi — bija sastopami izmirušajiem ihtiozauriem,
* Zīdītāji — sastopami delfīniem un vaļiem.

Dažiem dzīvniekiem muguras spura pilda arī aizsargfunkciju. Tās ir iekļauj sevī dzelkšņus (piemēram, dzelkņu haizivs vai arī izmirušās akantodes). Dažām sugām šie dzelkšņi ir indīgi. Vairākas samu sugas var spuras priekšējo staru pavērst galējā stāvoklī, lai atbaidītu pretinieku, vai arī lai nostiprinātos šaurā spraugā.

Muguras peldspurām ir dažādas formas un izmēri.

## Zivis
Praktiski visām zivīm ir muguras spura. Taču ir arī izņēmumi, kuriem šādu spuru nav (piemēram, *Squalus acanthias*). Daudzām zivīm ir divas vai trīs muguras spuras, vai arī viena, bet gara spura, kas saaug kopā ar astes spuru. Plaši ir izplatītas sugas, kurām priekšējā muguras spura sastāv no asiem, cietiem stariem, bet aizmugurējā ir mīksta un gaļīga (tauku spura). Zivju muguras spuru iekšējo skeletu veido nūjiņskrimšļu - radiāliju (*radialia*) jeb staru balstu rinda, kuri atrodas ķermeņa muskulatūrā, bet ārējo - ļoti daudzi posmaini elastīna pavedieni, kas attīstījušies no ādas saistaudiem un balsta pašu spuru.

## Zīdītāji
thumb|250px|Zobenvaļu muguras spuras.
Zobenvaļiem muguras spura ir ļoti liela, salīdzinot ar ķermeņa garumu. Tās augstums var sasniegt 1,8 metrus. Daudziem zobenvaļiem (no 30 līdz 100 %), kas tiek turēti nebrīvē, ir novērojama muguras spuras nolaišanās. Domājams, ka tas notiek nepietiekošas fiziskās slodzes dēļ. Nebrīvē dzīvnieki daudz mazāk peld, un tiem nav vajadzības sekot savai orientācijai telpā, kas noved pie to muskuļu atrofēšanās, kas atbild par spuras turēšanu vertikālā stāvoklī. Savukārt savvaļā šāda parādība ir novērojama tikai 1% zobenvaļu.

Grenlandes valim vispār nav muguras spuras, kas var būt rezultāts evolucionārai adaptācijai, dzīvojot polārjūrās, kas ir klātas ar ledu.

Dzīves laikā vaļiem muguras spura iegūst individuālu robu un traumu rakstu. Pētnieki to izmanto. lai identificētu īpatņus.

## Atsauces
Londonas Karaliskā entomologu biedrība

**Londonas Karaliskā entomologu biedrība** (*The Royal Entomological Society of London*) ir angļu zinātniskā entomoloģiskā sabiedrība, dibināta 1833. gadā. Tās loceklis bija Čārlzs Darvins. 

Tās loceklis bija arī latviešu entomologs Arturs Neboiss.

## Skatīt arī
* Krievijas entomologu biedrība

## Ārējās saites

*
Zreņanina

**Zreņanina** (, ) jeb **Naģbečkereka** () ir pilsēta Serbijā, Vojvodinā. Zreņanina ir Vidusbanatas apgabala administratīvais centrs. Zreņanina atrodas Tisas kreisajā, netālu no tās ietekas Donavā. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 76,5 tūkstoši iedzīvotāju. Kopā ar apkārtnes apdzīvotajām vietām Zreņanina veido Zreņaninas pilsētas pašvaldību, kurā dzīvoja 123,4 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Jelgavas Svētā Nikolaja luterāņu baznīca

thumb|200px|Sv. Nikolaja baznīca
[thumb|200px|[Kauja par Jelgavu (1944)|1944. gada kaujā par Jelgavu sagrautā Sv. Vienības baznīca]]
**Jelgavas Svētā Nikolaja evaņģēliski luteriskā baznīca**, vēlāk **Jelgavas Sv. Vienības baznīca**, bija Jelgavas baznīca, kas atradās pie tagadējā Sudrabu Edžus un Mātera ielas krustojuma.

## Vēsture
Baznīca uzbūvēta pie agrākā Paula dīķa no 1904. līdz 1907. gadam Jelgavas latviešu luterāņu draudzei un nosaukta Svētā Nikolaja vārdā. 
Altāra glezna bija mākslinieka J. Romaņa darbs. Lietuviešu mākslinieks Kalpoka izveidoja freskas ar divu eņģeļu tēliem. Baznīcā bija pilsētas atbrīvošanā kritušo varoņu piemiņas plāksne. Dievnama pirmais mācītājs līdz 1932. gadam bija prāvests J. Reinhards.
Pēc Ulmaņa apvērsuma 1935. gadā patriotiski noskaņotais Sv. Nikolaja baznīcas mācītājs O. Krauklis ierosināja mainīt baznīcas nosaukumu. No vairākiem variantiem Valsts prezidents Kārlis Ulmanis apstiprināja Vienības baznīcas nosaukumu, ko oficiāli pasludināja 1937. gadā.

Otrā pasaules kara 1944. gada kaujā par Jelgavu baznīca izpostīta un atjaunota netika. Drupas nojauktas 1954. gadā, un vēlāk baznīca bijušajā vietā uzcelta tipveida dzīvojamā apbūve.

## Atsauces
Triecienkrāteris

thumb|300px|Arizonas triecienkrāteris.
**Triecienkrāteris** (arī **meteorīta krāteris**) ir kosmiska ķermeņa virsmas padziļinājums, kas izveidojies, mazākam ķermenim (piemēram, meteorītam) ietriecoties virsmā. Liels triecienkrāteris (vairāk nekā 2 kilometru diametrā) Zemes virsmā tiek saukts par astroblēmu (no grieķu valodas *αστρον* — ‘zvaigzne’ un *βλημα* — ‘brūce’, t.i. ‘zvaigznes brūce’). Terminu "astroblēma" 1960. gadā ieviesa  Roberts Dics. Pašu notikumu (meteorīta triecienu) reizēm sauc par impaktu (no angļu valodas *impact* — ‘sadursme’) jeb impakta notikumu. Uz Zemes ir konstatētas ap 150 astroblēmas.

Atšķirībā no vulkāniskajiem krāteriem, kas rodas izvirduma sprādziena vai iegruvuma rezultātā, triecienkrāteriem parasti ir uzrautas malas un krāteru dibeni ir būtiski zemāki par apkārtējo virsmu. Triecienkrāteri variē no nelieliem, vienkāršiem bļodveida padziļinājumiem līdz sarežģītiem, viļņveidīgi koncentriskiem trieciena baseiniem. Meteorīta krāteris uz Zemes ir labi zināms neliela triecienkrātera veids. Triecienkrāteri ir dominējošie ģeogrāfiskie objekti uz daudziem cietajiem Saules sistēmas ķermeņiem, ieskaitot Mēnesi, Merkuru, Kallisto, Ganimēdu u.c. astronomiskos objektus. Uz citām planētām, kas pakļautas aktīvākiem virsmas ģeoloģiskajiem procesiem, piemēram, uz Zemes, Venēras, Marsa, Eiropas, Jo un Titāna, pamanāmi triecienkrāteri ir sastopami retāk, jo ar laiku tie izārdās, ierokas vai arī tektoniski transformējas.

Agrīnās intensīvās bombardēšanas periods Saules sistēmā notika pirms apmēram 3,9 miljardiem gadu. Kopš tā laika krāteru veidošanās ātrums ir būtiski samazinājies. Tomēr tie ir pamanāmi; uz Zemes vidēji reizi miljons gados notiek no viena līdz trim samērā lieliem triecieniem, kas veido ap 20 kilometru lielus krāterus. Tas norāda uz to, ka uz planētas vajadzētu būt daudz vairāk salīdzinoši jaunu krāteru, nekā pašreiz tie ir zināmi.

Kaut arī aktīvie procesi uz Zemes virsmas ātri iznīcina sadursmju liecības, tomēr identificēts ap 190 virszemes triecienkrāteru. Tie variē no dažiem desmitiem metru līdz apmēram 300 km diametrā, un to vecums ir no neseniem laikiem (piemēram, Sihotealina krāteri Krievijā, kuru izveidošanās tika fiksēta 1947. gadā) līdz vairāk kā 2 miljardu gadu senatnei. Tomēr lielākajai daļai no tiem vecums nepārsniedz 500 miljonus gadu, jo senākos krāterus pilnībā nolīdzina ģeoloģiskie procesi. Tie izņēmuma kārtā ir sastopami uz senajām platformām. 

Tāpat triecienkrāterus nevajadzētu jaukt ar līdzīgām reljefa formām, ieskaitot kalderas, karsta kritenes, ledāju gredzenus, gredzenveida dambjus, sāls kupolus u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krollis

**Krollis** var būt:

* Gunārs Krollis (1932—2025) — latviešu grafiķis;
* Raimonds Krollis (2001) — latviešu futbolists.
Sombora

**Sombora** (, , ) ir pilsēta Serbijā, Vojvodinā. Sombora ir Rietumbačkas apgabala administratīvais centrs. Sombora atrodas 16 km no Donavas kreisā krasta un vienlaicīgi no Serbijas un Horvātijas robežas. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 47,6 tūkstoši iedzīvotāju. Kopā ar apkārtnes apdzīvotajām vietām Sombora veido Somboras pilsētas pašvaldību, kurā dzīvoja 85,9 tūkstoši iedzīvotāju.
## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personas

Somborā dzimuši vai dzīvojuši:
* Nikola Jokičs (*Никола Јокић*; 1995), serbu basketbolists

## Ārējās saites
Driksas iela

**Driksas iela** ir neliela Jelgavas iela, kas sākas pie Jāņa Čakstes bulvāra un beidzas kā gājēju iela krustojumā ar Pasta ielu pie Jelgavas autoostas.

Otrā pasaules kara laikā ielas apbūve tika iznīcināta, mūsdienās to veido Latvijas PSR laikā un mūsdienās celtas ēkas, Driksas ielā 4 atrodas tirdzniecības centrs "Pilsētas pasāža".

## Ielu savienojumi
Driksas iela ir savienota ar šādām ielām:

* Jāņa Čakstes bulvāris
* Akadēmijas iela
* Katoļu iela
* Pasta iela

Jelgava - panoramio (20).jpg|Driksas ielas sākums pie Mītavas tilta (2014)
Jelgava 08.jpg|Driksas ielas sākums pie Mītavas tilta (2018)


## Vēsture
17. gadsimta Jelgavas kartēs atrodama Katrīnas iela (*Katherinenstraße*), kas šādi nosaukta Katrīnas patversmes vārdā. 1924. gadā to pārdēvēja par J. Veismaņa ielu, bet 1950. gada 11. jūlijā par Driksas ielu.

### Ievērojamas ēkas
thumb|270px|Jelgavas Lielā kluba ēka (pēc 1900).
thumb|270px|Lielais (Dižciltīgo) klubs Katrīnas (tagad Driksas) ielā 20 Jelgavā (1917).
thumb|270px|Katrīnas iela (''Katharinen- Strasse'') tagad Driksas iela (1917).

* Dižciltīgo kluba (*Adelsklub*) jeb Lielā kluba ēka, celta 1809. gadā hercoga oranžērijas vietā, kurā pulcējās dižciltīgo ģimenes. Pirmā pasaules kara laikā ēkā iekārtoja vācu Oficieru namu, bet 1927. gadā tā kļuva par pilsētas īpašumu un tur ierīkoja garnizona klubu. Kluba mazo zāli izgleznoja ar latviešu ornamentiem, tai līdzās ierīkoja senču istabu senlatviešu stilā, kuras autors bija Arvīds Miervaldis Spertāls. Sagrauta 1944. gada jūlijā.
* Katrīnas patversme (*Katharinenstift*) dižciltīgām jaunavām. Celta uz Katrīnas un Palejas ielu stūra 1699. gadā. 1775. gadā nams nonāca hercoga atraitnes Benignas Gotlībes fon Trotas-Treidenas māsas Katrīnas Bismarkas (*Katharina v. Bismarck*) īpašumā, kas 1780. gadā tajā ierīkoja dižciltīgo jaunavu patversmi. 1778. gadā hercogs Pēteris apstiprināja patversmes statūtus. Sagrauta 1944. gada jūlijā.
* Hercogu pilsētas kanclejas nams Katrīnas ielā, kurā 1726. gadā mitinājās troņa pretendents Sakšu Morics.

### Seni attēli


Mēdemu pils Jelgavā.jpg|Mēdemu pils uz Upes un Katrīnas ielu stūra
Jelgavas Katrīnas patversmes ēka pie Akadēmijas un Driksas ielu krustojuma.jpg|Jelgavas Katrīnas patversmes (*Katharinstift*) ēka
Skats uz Palejas ielu no Sv. Trīsvienības baznīcas torņa 1917.jpg|Skats uz Katrīnas (Driksas) un Palejas (Akadēmijas) ielu krustojumu no Sv. Trīsvienības baznīcas torņa. Pa labi Katrīnas patversmes ēka (1917)
Palejas iela Jelgavā Oficieru nams 1916.jpg|Skats uz Katrīnas (Driksas) ielu un Palejas (Akadēmijas) ar Oficieru namu (1916)
Jelgavas Latviešu biedrības nams.jpg|Jelgavas Latviešu biedrības nams uz Katrīnas (tagad Driksas) ielas stūra (pēc 1909)
Katoļu iela Jelgavā pirms 1940.jpg|Latviešu biedrības nams uz J. Veismaņa un Katoļu ielas stūra (pirms 1940)
Pasta un Katrīnas ielu stūris pirms 1908.jpg|Katrīnas ielas gals pie Pasta ielas (attēlā redzamā ēka nojaukta ap 1908)


## Atsauces
Vršaca

**Vršaca** (, ) ir pilsēta Serbijā, Vojvodinā. Vršaca ir Dienvidbanatas apgabala administratīvais centrs. Vršaca atrodas 14 km no Serbijas un Rumānijas robežas. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 35,7 tūkstoši iedzīvotāju. Tās aglomerācijā dzīvoja 52,0 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Tave kosi

***Tave kosi*** ( — ‘skābpiena sacepums’) ir tradicionāls albāņu ēdiens. Tave kosi sastāvdaļas ir gaļa (parasti aitas, bet arī vistas, tad saukts par *tavë kosi me mish pule*), rīsi gatavoti ar jogurta un olu maisījumu (aizvietojot skābpienu) un rū mērci (kviešu miltu, sviesta mērce) un garšvielas. Tave kosi ir populārs arī Grieķijā un Turcijā, kur pazīstams kā Eļbasani tava ( vai *Tava e Elbasanit*), saukts Albānijas pilsētas Eļbasani vārdā. Plašāk izplatīts Eļbasani apgabalā.

## Atsauces
Aļina Talaja

**Aļina Talaja** (; dzimusi ) ir baltkrievu vieglatlēte, startē 100 m barjerskrējiena distancē.

Guvusi panākumus jauniešu vecumā, ir Eiropas U-23 čempione (2011). 2015. gada pasaules čempionātā izcīnījusi bronzas medaļu, Eiropas čempionātā ir izcīnījusi uzvaru 2012. gadā un sudraba medaļu 2016. gadā. Divas reizes startējusi olimpiskajās spēlēs (, ), labākais sasniegums ir 13. vieta pusfinālā 2012. gadā. Ir divkārtējā Eiropas čempione telpās 60 m/b distancē. Talaja ir valsts rekordiste trīs distancēs: 50 m/b, 60 m/b un 100 m/b.

## Ārējās saites
Augstākā sabiedrība

**"Augstākā sabiedrība"** () ir 2018. gada zinātniskās fantastikas šausmu filma, kuras režisore un viena no scenārija autoriem ir Klēra Denī. Galvenos tēlus atveido Roberts Patinsons, Žiljeta Binoša, Andrē Bendžamins un Mija Gota. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Filmas galvenie varoņi ir noziedznieku grupa, kura tiek apmānīta, kā rezultātā viņi notic, ka tiks atbrīvoti, ja viņi ar kosmosa kuģi ceļos uz melno caurumu, lai atrastu alternatīvu enerģijas avotu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Parīzes nolīgums

thumbnail|235px|Valstis, kuras parakstījušas Parīzes nolīgumu
**Parīzes nolīgums** (, ) ir viena no ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām nolīgumiem, kas nosaka regulas, lai samazinātu oglekļa dioksīda nokļūšanu atmosfērā sākot ar 2020. gadu. Vienošanās tika sagatavota Kioto protokola vietā. Nolīgums tika sagatavots  Parīzē, 21. ANO Klimata pārmaiņu konferencē, bet parakstīts . gada decembrī. Vienošanās ilgtermiņa mērķis ir nepieļaut kopējo planētas sasilšanu virs 2 °C, ieteicams līdz 1,5 °C un samazināt oglekļa dioksīda (CO2) emisijas līdz to neitralitātei 2050. gadā. 

Eiropas Savienība, tātad arī Latvija, šo nolīgumu ir parakstījusi.

2020. gada 4. novembrī ASV prezidents Donalds Tramps paziņoja, ka ASV izstājas no Parīzes nolīguma, taču nepilnus 4 mēnešus vēlāk jaunievēlētais prezidents Džo Baidens parakstīja rīkojumu par atkārtotu pievienošanos nolīgumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Avanscēna (filma)

**Avanscēna** () ir 2000. gada drāmas filma, kuras režisors ir Nikolass Hitners. Galvenos tēlus atveido Amanda Šulla, Zoja Saldana, Sjūzana Meja Preta, Pīters Galahers, Dona Mērfija un Ītens Stīfels. Filmas pirmizrāde notika .

12 dažādu pusaudžu grupa iestājas Amerikāņu baleta akadēmijā Ņujorkā, lai kļūtu par baletdejotājiem. Katrs no viņiem cenšas tikt galā ar savām problēmām, stresu treniņos, kā arī iekļūšanu baleta pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Līdzzinātājs

**Līdzzinātājs** () ir 2004. gada ASV asa sižeta trillera filma, kura režisors un viens no producentiem ir Maikls Manns. Galvenos tēlus atveido Toms Krūzs, Džeimijs Fokss, Džeida Pinketa-Smita, Marks Rafalo, Pīters Bergs un Brūss Makdžills. Filmas pirmizrāde notika .

Filma nominēta divām Amerikas Kinoakadēmijas balvām: Labākais aktieris otrā plāna lomā (Džeimijs Fokss) un "Labākā montāža" (Džims Millers un Pols Rubels).

Taksometra vadītājs Makss kļūst par pasūtījuma slepkavas Vinsenta ķīlnieku pēc tam, kad Makss sāk vadāt Vinsentu uz viņa slepkavību vietām.

## Atsauces

## Ārējās saites
You Can Count on Me

***You Can Count on Me*** ir 2000. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Kenets Lonergans. Galvenos tēlus atveido Lora Linnija, Marks Rafalo, Metjū Broderiks, Džons Tennijs un Rorijs Kalkins. Filmas pirmizrāde notika .

Vientuļās mātes dzīve sagriežas kājām gaisā pēc tam, kad viņas jaunākais brālis atgriežas dzimtajā mazpilsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tuvāk

**Tuvāk** () ir 2004. gada romantiskā drāmas filma, kas balstīta uz Patrika Mārbera tāda paša nosaukuma lugu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Maiks Nikolss. Galvenos tēlus atveido Džūlija Robertsa, Natālija Portmane, Džūds Lo un Klaivs Ouens. Filmas pirmizrāde notika .

Filma saņēma divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas: "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Klaivs Ouens) un "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Natālija Portmane).

Divu pāru attiecības kļūst sarežģītas pēc tam, kad Dens Vūlfs, vīrietis no viena pāra, satiek Annu, sievieti no otra pāra.

## Atsauces

## Ārējās saites
Spīdzenieku pilskalns

**Spīdzenieku pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Alūksnes novada Alsviķu pagastā, uz dienvidiem no Alsviķiem, netālu no valsts autoceļa P34 (Sinole — Silakrogs).

## Foto galerija

Attēls:Spidzenieku pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Spīdzenieku pilskalna 3D modelis
Attēls:Spidzenieku pilskalns.jpg|alt=|Spīdzenieku pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* www.latvijas-pilskalni.lv
Janševska prospekts

**Janševska prospekts** ir iela, kas atrodas Rīgas pilsētas Mežaparka apkaimē. Tas sākas krustojumā ar Meža prospektu un beidzas krustojumā ar Lūcijas Garūtas aleju. Janševska prospekts pastāv no 1938. gada, laika gaitā nosaukums nav ticis mainīts.

Iela pilnībā atrodas Mežaparka zaļajā zonā, tā ir viena no zaļākajām Rīgas ielām. Nosaukta par godu latviešu rakstniekam Jēkabam Janševskim.

## Ielu savienojumi
Janševska prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Meža prospekts
* Lūcijas Garūtas aleja

## Atsauces
Mīlestība un citi neiedomājami apstākļi

**Mīlestība un citi neiedomājami apstākļi** () ir 2009. gada drāmas filma, kas balstīta uz Ajeletas Voldmanes romānu *Love and Other Impossible Pursuits*. Filmas režisors un scenārija autors ir Dons Rūss. Galvenos tēlus atveido Līza Kudrova, Natālija Portmane, Lorēna Ambrouza un Skots Koens. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Emīlija ir jauna sieviete, kura cenšas aprast ar savas meitas nāvi, tajā pašā laikā mēģinot saglābt savu laulību un attiecības ar vīra dēlu no iepriekšējās laulības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rāi akmeņi

**Rāi akmeņi** () jeb **Japas akmeņi** ir dažāda izmēra akmeņi, kas izvietoti Mikronēzijas valsts Japas arhipelāgā, un kas līdz 20. gadsimta sākumam kalpoja par Japas arhipelāga naudas sistēmu.

Rāi akmeņi ir apmēram 6000 dažāda izmēra (no 7 centimetriem līdz par 4 metriem diametrā) riņķveida kalcīta, retāk aragonīta, akmeņi ar caurumu vidū to transportēšanai. Tā kā akmeņi parasti ir smagi, kalpojot par naudu un mainot īpašnieku, pašus akmeņus fiziski nepārvietoja, bet mutvārdos vienojās, ka akmens īpašnieks ir mainījies. Akmeņu īpašumtiesības apliecināja mutvārdu konsenss par piederību. Sistēmas darbības principu varētu raksturot kā izkliedētās skaitļošanas paraugu.

Tā kā Japas arhipelāgā šāda materiāla akmeņu nebija, tos ieguva apkārtējās Mikronēzijas salās, visbiežāk Palau un Guamā, visvairāk starp 1000. un 1600. gadu. Mūsdienās Japas arhipelāgā funkcionē ASV dolārs, tomēr pēc tradīcijas akmeņi kādam pieder, bet paši akmeņi ir Japas štata simbols. Kopš 2004. gada Rāi akmeņi ir UNESCO Pasaules mantojuma saraksta kandidāts.

## Attēlu galerija

StoneMoney.JPG|Rāi akmens Japā
Rai stone from Yap currency.jpg|Rāi akmens Otavas valūtu muzejā
Yap license plate 2000 series.jpg|Rāi akmens Japas štata automobiļa numura zīmē
Presentation_of_Yapese_stone_money_for_FSM_inauguration.jpg|Rāi akmeņa pārvietošana Mikronēzijas valsts inaugurācijas ceremonijā


## Ārējās saites
*
Džons Noubls

**Džons Noubls** (, dzimis 1948. gada 20. augustā) ir austrāliešu aktieris.

## Biogrāfija
Dzimis  Dienvidaustrālijas pilsētā Portpiri. Piedalījies vairāk nekā 80 teātra uzvedumos un kinofilmās. Dzimtenē Džons Noubls strādāja par dramaturģijas mākslas pasniedzēju un kādas Dienvidaustrālijas teātra kompānijas māksliniecisko vadītāju.

Līdz filmas "Gredzenu pavēlnieks: Karaļa atgriešanās" iznākšanai Noubls Eiropā un ASV bija mazpazīstams aktieris, taču pēc Denetora lomas atveidošanas viss mainījās. 2004. gadā par dalību triloģijā "Gredzenu pavēlnieks" Noubls saņēma uzreiz vairākus apbalvojumus, tai skaitā *National Board of Review USA*, *Screen Actors Guild Award* un *Broadcast Film Critics Association USA Award*.

2005. gadā viņš filmējās vienā no seriāla "Zvaigžņu Vārti" (*Stargate SG1*) epizodēm. No 2008. līdz 2013. gadam  Džons Noubls atveidoja doktoru Volteru Bišopu, vienu no galvenajiem varoņiem Dž.Dž.Eibramsa teleseriālā "Viņpus".

## Filmogrāfija (izlase)
* *The Dreaming*, 1988 — doktors Ričardss
* *The Nostradamus Kid*, 1993 — ģenerālis Buts
* *The Monkey’s Mask*, 2000 — ministrs Noriss
* Gredzenu pavēlnieks: Divi torņi (*The Lord of the Rings: The Two Towers*), 2002 — Denetors
* Gredzenu pavēlnieks: Karaļa atgriešanās (*The Lord of the Rings: The Return of the King*), 2003 — Denetors
* *Running Scared*, 2006
* "Viņpus" (*Fringe*), 2008—2013 — doktors Volters Bišops
* *Sleepy Hollow*, 2013 — Džeremijs Kreins / Henrijs Perišs
* *Batman: Arkham Knight*, 2015 - personāža Pugalo balss
* *Elementary*, 2015 — Morlands Holmss, Šerloka Holmsa tēvs
* *Salvation*, 2017 — Nikolass Tancs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Официальный сайт
Sprūšu Jāņa kalns

**Sprūšu Jāņa kalns** (arī **Jāņa kalns**, izloksnē *Joņa kols*) ir 212,1 metrus virs jūras līmeņa augsts paugurs, sena kulta vieta, valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis Alūksnes novada Alsviķu pagastā uz dienvidiem no Alsviķiem, starp Atmatu un Sprūšu mājām. 

Mājaslapā *The Ancent Sacred sites* apgalvots, ka kalns nav pieminēts folkloras materiālos un vietējo iedzīvotāju nostāstos.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ūdens iela (Jelgava)

**Ūdens iela** ir neliela Jelgavas iela, kas sākas pie Jāņa Čakstes bulvāra un beidzas krustojumā ar Akadēmijas ielu pie Ģederta Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzeja ēkas. 

## Vēsture
thumb|left|250px|Ūdens iela (''Wasserstrasse'') 1917. gada Jelgavas kartē.
17. gadsimta Jelgavas kartēs atrodama Ūdens iela (*Wasserstraße*), kas savienoja veco hercogu pili ar Driksu.

1941. gada 3. jūlijā Latvijas vācu okupācijas laikā tika nodedzināta Ūdens ielā 1 esošā Jelgavas Lielā sinagoga. 1944. gada augustā Otrā pasaules kara kaujā par Jelgavu pilnībā iznīcināta ielas atlikusī apbūve, un mūsdienās to veido vienīgi Latvijas PSR laikā celtas ēkas.
[thumb|left|250px|Ūdens ielas sākums pie [Jāņa Čakstes bulvāris|Jāņa Čakstes bulvāra pie Jelgavas Jaunās sinagogas]]

## Ielu savienojumi
Ūdens iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jāņa Čakstes bulvāris
* Akadēmijas iela

## Atsauces
Sarajevas aplenkums

**Sarajevas aplenkums** bija kauja Bosnijas un Hercegovinas galvaspilsētā Sarajevā Bosnijas kara laikā. Tas ilga gandrīz četrus gadus (1425 dienas) no  līdz .

Kad Bosnija un Hercegovina ieguva neatkarību no Dienvidslāvijas pēc 1992. gada neatkarības referenduma, Bosnijas serbi (kuru mērķis bija izveidot Serbu Republiku) aplenca Sarajevu 13 tūkstošu cilvēku sastāvā, kas izvietojās apkārtējos kalnos. No turienes viņi uzbruka pilsētai ar artilēriju, ieročiem, tankiem.  serbi uzsāka pilsētas blokādi. Bosnijas valdības bruņotie spēki (ap 70 tūkstošiem) bija slikti apbruņoti un nespēja lauzt aplenkumu. Aplenkums beidzās dažus mēnešus pēc Deitonas vienošanās noslēgšanas, kas arī noslēdza Bosnijas karu.

Aplenkuma laikā kopumā tika nogalināti 13 952 cilvēki, no kuriem 5434 bija civiliedzīvotāji. Pēc kara ANO Starptautiskais kriminālnoziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai notiesāja četras serbu amatpersonas par noziegumiem pret cilvēci. Stanislavam Galičam un Dragomiram Miloševičam tika piespriesti attiecīgi mūža ieslodzījums un 29 gadu ieslodzījums. Tika notiesāti arī abi Bosnijas serbu politiskie un militārie līderi Radovans Karadžičs un Ratko Mladičs. Kopā ar Srebrenicas slaktiņu šis tiek uzskatīts par smagāko kara noziegumu Eiropā pēc Otrā pasaules kara beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eljots Vasamilē

**Eljots Vasamilē** (; dzimis  Monsā) ir beļģu dziedātājs. Viņš piedalījās 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā, pārstāvot Beļģiju ar dziesmu *[[Wake Up]]*. Savā pusfinālā viņš ieguva 13. vietu, kas neļāva kvalificēties finālam.

## Atsauces
Fēlikss Zemdegs

**Fēlikss Aleksanders Zemdegs** (dzimis ) ir Austrālijas latviešu Rubika kuba licējs. Pasaules čempionātos Rubika kuba salikšanā ir kopumā izcīnījis 14 zelta, 7 sudraba un 4 bronzas medaļas dažādās disciplīnās (dažāda izmēra kubu likšanā, kuba likšanā ar vienu roku).

Ar Rubika kuba likšanu sāka nodarboties 2008. gadā pēc *[[YouTube]]* pamācību skatīšanās. Savu pirmo 3x3x3 kuba salikšanas pasaules rekordu uzstādīja 2010. gadā — 9,21 sekundes. Pēc tam vairākas reizes šo rekordu laboja. Viņa pašreizējais personiskais rekords ir kuba salikšana 4,16 sekundēs (pašreizējais pasaules rekords ir 3,47 sekundes).
## Atsauces

## Ārējās saites

*
Džērsijas lidosta

**Džērsijas lidosta** () ir starptautiskā lidosta Džērsijā, kas apkalpo kroņa teritorijas galvaspilsētu Sentheljēru.

Tā atklāta 1937. gadā un paplašināta Otrā pasaules kara gados, kad Džērsija atradās vācu okupācijā. 1976. gadā veikta ievērojama lidostas pārbūve.

Regulārie lidojumi visu gadu:
* : Birmingema, Bristole, Eksetera, Glāsgova, Īstmidlendsa, Kārdifa, Liverpūle, Londona (Getvika, Sitija), Mančestra, Sauthemptona, Šefīlda
* 
* sezonāli lidojumi uz Īriju, Spāniju, Šveici, Vāciju

## Ārējās saites

*