open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Itālijas iebrukums Albānijā

thumb|right|Albānija un Balkāni itāļu un vācu okupācijas laikā
**Itālijas iebrukums Albānijā** () bija fašistiskās Itālijas veikta Albānijas Karalistes iekarošanas operācija no 1939. gada 7. līdz 12. aprīlim. Iebrukuma rezultātā Albānijas karalis Zogs I devās trimdā, bet Albānija kļuva par Itālijas okupētu vasaļvalsti līdz 1943. gada septembrim, kad Rietumu sabiedrotajiem kapitulējušās Itālijas vietā par okupējošo spēku kļuva nacistiskā Vācija. Pēc Vācijas sakāves varu Albānijā sagrāba komunistu partizāni, kas izveidoja Albānijas Tautas Republiku.

Lai arī Albānija jau bija pilnībā atkarīga no Itālijas, 15. martā Hitlera veiktā Čehoslovākijas sagrābšana pamudināja Musolīni veikt pašam savu agresijas aktu.

1939. gada 28. martā Itālija iesniedza Albānijai ultimātu, pieprasot piešķirt itāļu armijai tiesības kontrolēt svarīgākās ostas un pilsētas, piešķirt itāļu kolonistiem Albānijas pilsoņu tiesības, kā arī muitas savienības izveidošanu. Atbilde bija jāsniedz 6. aprīlī. Lai arī Albānija 5. aprīlī bija daļēji apmierinājusi itāļu prasības, 7. aprīlī sākās Itālijas militārais iebrukums. Lai arī albāņu armija nespēja sākt un īstenot organizētu pretestību okupācijai, individuālas kareivju un policistu grupas izrādīja varonību, pretojoties okupantiem. 8. aprīlī itāļi sagrāba Tirānu un 10. aprīlī kontrolēja valsti.

12. aprīlī ar itāļiem sadarboties gatavais karalistes parlaments pasludināja Zogu I par gāztu un piedāvāja Albānijas kroni Itālijas karalim. Albānijas Karaliste formāli turpināja pastāvēt personālūnijā ar Itālijas kroni un ierobežotu vietējo pašpārvaldi, taču to pilnībā kontrolēja Itālijas okupācijas karaspēks. Itālijai 1943. gada 8. septembrī kapitulējot, itāļu okupāciju nomainīja nacistiskās Vācijas karaspēks.

Albānijas iekarošana deva Itālijai placdarmu, no kura 1940. gada 2. oktobrī uzbrukt Grieķijas Karalistei. Pēc nacistiskās Vācijas veiktās Dienvidslāvijas Karalistes iznīcināšanas 1941. gada pavasarī Albānijas teritoriju paplašināja, pievienojot tai etnisko albāņu apdzīvotos apgabalus, galvenokārt Kosovā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lidojošo mūku templis

**"Lidojošo mūku templis"** ir 2017. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Žanete Skarule.

## Sižets
Austris Mailītis, arhitekts no Rīgas, dodas uz svēto Songšanas kalnu, kas atrodas Ķīnas vidienē. Viņa mērķis ir iedzīvināt mītu par lidojošiem mūkiem. Austri šajā ceļojumā pavada Cjuaņcji Džu, kurš strādā kalnrūpniecībā.

## Atsauces
Kosmos-2527

***Kosmos-2527*** (*Космос-2527*) ir Krievijas *[[GLONASS]]* globālās navigācijas sistēmas *[[GLONASS-M]]* sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2018. gada jūnijā. *GLONASS* zemes vadības kompleksa numurs 756. *Kosmos-2527* plānots izvietot *Glonass* sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 5.

*Kosmos-2527* tika palaists  21:46 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b / Fregat]]* no Pļeseckas kosmodroma.

2018. gada 29. augustā *GLONASS № 756* tika nodots ekspluatācijā.

## Ārējās saites
* Состояние КА группировки КНС ГЛОНАСС  Информационно-аналитический центр КВНО ФГУП ЦНИИмаш, 
* Uragan-M (GLONASS-M, 14F113) Gunter Dirk Krebs,
Manuels Akandži

**Manuels Akandži** (; dzimis ) ir Šveices futbolists, aizsargs, Šveices futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Akandži spēlē Itālijas A sērijas klubā Milānas "Internazionale", kas viņu īrē no ''Manchester City''.

## Sasniegumi
**Basel**

* Šveices Superlīga: 2015—16, 2016—17
* Šveices kauss: 2016—17

**Borussia Dortmund**

* Vācijas kauss: 2020—21

* DFL Supercup: 2019

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2022—23, 2023—24
* FA kauss: 2022—23
* FA Community Shield: 2024
* UEFA Čempionu līga: 2022—23
* UEFA Superkauss: 2023
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2023

## Atsauces

## Ārējās saites
Johans Džurū

**Johans Džurū** (; dzimis ) ir bijušais Šveices futbolists, aizsargs, Šveices futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Lielvirbu muiža

**Lielvirbu muiža** () bija Kurzemes muiža, kas atradās mūsdienu Talsu novada Lielvirbu ciemā.

## Vēsture
Muiža bijusi bruņinieku lēņu muiža, kurā dokumentos pirmoreiz minēta 1429. gadā. 1698. gadā īpašumu no Manteifeļiem-Cēgēm nopirka Štrombergu dzimta. Ēku komplekss muižas centrā veidojies 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā. No 1800. līdz 1802. gadam Štrombergu bērnu skolotājs bija Kārlis Amenda.

Vistraujāk muiža attīstījās 19. gadsimta otrajā pusē, kad to 1854. gadā iegādājās Nurmuižas Firksi. Tajā bijušas vismaz 28 ēkas, ap kungu māju 19. gadsimta beigās tika ierīkots angļu stila parks ar daudziem svešzemju koku stādījumiem Žuburupītes senlejas nogāzē. 1875. gadā kungu māja pārbūvēja pēc arhitekta Teodora Zeilera projekta.

Pēc Agrārās reformas muižu sadalīja jaunsaimniecībās. Latvijas PSR laikā muižas kungu mājā atradās skola, bibliotēka un vairāki dzīvokļi. 1970. gadā skolu slēdza. 

1992. gadā muižas ēku pameta un izdemolēja, vēlāk ēku kompleksu privatizēja. 2015. gadā pabeidza muižas centra ēku — pils, veļas mazgātavas, klēts, kalpu mājas rekonstrukciju un ēkas nodeva ekspluatācijā.

Lielvirbu muiza-1.jpg|Lielvirbu muižas kungu māja 20. gadsimta sākumā


## Ārējās saites
* placenote.info
Josips Drmičs

**Josips Drmičs** (; dzimis ) ir Šveices futbolists, uzbrucējs, Šveices futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas futbola līga: 2022—23
* Horvātijas Superkauss: 2022, 2023

## Ārējās saites
Kārlis Amenda

**Kārlis Frīdrihs/ Ferdinands Amenda** (; dzimis , miris ) bija Turlavā dzimis Talsu mācītājs un vijolnieks, tuvs Bēthovena draugs. 

## Dzīvesgājums
Dzimis luterāņu mācītāja ģimenē. Jau bērnībā parādīja izcilu vijoļspēles prasmi, no 5 gadu vecuma uzstājās Kurzemes hercoga Pētera galmā Jelgavā. Pēc mācībām Jelgavas ģimnāzijā no 1792. līdz 1796. gadam studēja teoloģiju Jēnas universitātē.

Pēc studiju beigšanas apceļoja Šveici, Franciju, Vāciju, strādādams par mūzikas skolotāju. 1798. gadā ieradās Vīnē. Strādādams par Mocarta bērnu mūzikas skolotāju, iepazinās un sadraudzējās ar Bēthovenu, ar kuru sarakstījās visu mūžu. 1799. gadā tēva (pēc citām ziņām brāļa) slimības dēļ Amenda bija spiests atgriezties Kurzemē.

No 1800. līdz 1802. gadam Amenda mācīja mūziku barona Štromberga bērniem Lielvirbu muižā. 1802. gadā viņš kļuva par luterāņu mācītāju Talsos. Apprecējās ar ceļojumos iepazīto šveicieti Žaneti Benuā (*Jeanette Benoit*), ģimenē piedzima 13 bērni. 
1821. gadā Amenda kļuva par Kandavas iecirkņa prāvestu, 1830. gadā - par Kurzemes evaņģēliski luteriskās konsistorijas padomnieku. 

Miris 1836. gadā, apglabāts paša izraudzītā vietā, pakalnā pie Talsu mācītājmuižas, 3 km uz austrumiem no Talsiem.

## Ārējās saites
*
Valsts padomnieks (Krievijas Impērija)

[thumb|160px|Valsts padomnieks [Johans Frīdrihs fon Reke.]]

**Valsts padomnieks** () bija Krievijas Impērijas V kategorijas civildienesta pakāpe no 1724. līdz 1917. gadam, kas līdz 1796. gadam atbilda brigadiera pakāpei armijā un deva tiesības uz uzrunu "Jūsu augstdzimtība" (*Ваше Высокородие*).

Šīs civildienesta pakāpes ierēdņi parasti ieņēma vicegubernatoru vai valsts departamentu vicedirektoru amatus.

## Cilvēki ar šo titulu
* Ernsts Reinholds fon Mengdens (1726-1798), Krievijas Impērijas galma virskambarkungs, Vidzemes landrāts (1779)
* Johans Frīdrihs fon Reke (1764-1846), Kurzemes guberņas kamerālvaldes padomnieks 
* Justs Kristiāns fon Loders (1753-1832), Krievijas impērijas galma ārsts
* Georgs fon Gīne (1755-1833), Vidzemes hoftiesas prezidents
* Frīdrihs Parots (1791—1841), dabaszinātnieks un ārsts
* Kristians Panders (1794–1865), paleontologs
* Gregors Brucers (1834—1883), Sarkankalna slimnīcas direktors
* Grigorijs Pasītis (1836-1908), pedagogs, žurnālists un preses cenzors

## Atsauces
1934. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm

**1934. gada Pasaules sieviešu šaha čempionāta mačs** starp titula īpašnieci Veru Menčiku un pretendenti Soņu Grafu notika no 1934. gada 21. līdz 25. martam Nīderlandes pilsētā Roterdamā.

Mačā spēlēja četras partijas. Neapšaubāma favorīte bija Vera Menčika, tomēr Grafa sagādāja mazu sensāciju — uzvarot pirmā partijā, kuru spēlēja ar melnajām figūrām. Pēc tam Menčika uzvarēja pārējās trīs partijās, tādējādi, sekmīgi aizstāvot savu titulu.

Šī bija pirmā reize, kad sieviešu tituls tika izspēlēts mačā, kas tika organizēts pēc divu spēlētāju personīgās iniciatīvas (tāpat kā tolaik vīriešu tituls), nevis saskaņā ar FIDE prasībām.

## Tabula

## Atsauces
Genka

**Genka** (, , ) ir pilsēta Beļģijā, Flandrijā, Limburgas provincē.  šeit dzīvoja 65 986 iedzīvotāji. Nozīmīga rūpniecības pilsēta. Genkā ir bāzēts Beļģijas futbola ''Pro'' līgas klubs ''KRC Genk''. 

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Zūtermēra

**Zūtermēra** () ir pilsēta Nīderlandē, Dienvidholandes provincē.  pilsētā dzīvoja 124 971 iedzīvotājs. Zūtermēra ir trešā lielākā pilsēta Dienvidholandē pēc Roterdamas un Hāgas.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Kolēģijas padomnieks

**Kolēģijas padomnieks** () bija Krievijas Impērijas VI kategorijas civildienesta pakāpe no 1724. līdz 1917. gadam, kas atbilda pulkveža pakāpei armijā un deva tiesības uz uzrunu "Jūsu augstlabdzimtība" (*Ваше Высокоблагородие*).

Šīs civildienesta pakāpes ierēdņus ieskaitīja nepārmantojamas muižniecības kārtā, viņi parasti ieņēma prokuroru, valsts iestāžu nodaļu vadītāju amatus.

## Cilvēki ar šo titulu
* Johans Gotlībs Groške (1760—1828), galma ārsts, Jelgavas akadēmiskās ģimnāzijas fizikas un dabaszinātņu profesors (1788—1828)
* Kārlis Fabiāns fon Ungerns-Šternbergs (1762—?), Valsts Asignāciju banka ierēdnis (1819—1822).
* Magnuss Georgs fon Paukers (1787—1855), Jelgavas ģimnāzijas matemātikas profesors, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis
* Kārlis Kristiāns Ulmanis (1793–1871), Tērbatas Universitātes profesors (1835—1842) un rektors (1839—1841). Krievijas Impērijas Evaņģēliski-luteriskās baznīcas bīskaps (no 1858)
* Eižens Spalviņš (1872—1933), japānologs

## Atsauces
Titulārpadomnieks

[thumb|160px|Titulārpadomnieks [Arvīds Pfeifers.]]

**Titulārpadomnieks** () bija Krievijas Impērijas IX kategorijas civildienesta pakāpe no 1722. līdz 1917. gadam, kas atbilda kapteiņa, vēlāk štāba kapteiņa (pēc 1884. gada) pakāpei armijā un deva tiesības uz uzrunu "Jūsu labdzimtība" (*Ваше Благородие*).

Šīs civildienesta pakāpes ierēdņus ieskaitīja nepārmantojamas muižniecības kārtā, viņiem bija nepieciešama augstākā izglītība.

## Cilvēki ar šo titulu
* Johans Kristofs Broce (1742-1823), Rīgas liceja skolotājs (no 1769), vēlāk rektors (no 1801)
* Kristiāns Dāls (1839-1904), kapteinis, Ainažu jūrskolas dibinātājs, polārpētnieks
* Arvīds Pfeifers (1847-1918), Daugavpils (tolaik Dvinskas) pilsētas galva no 1899. līdz 1915. gadam

## Atsauces
Kolēģijas sekretārs

[thumb|160px|Kolēģijas sekretārs, vēlāk titulārpadomnieks [Aleksandrs Bočagovs.]]

**Kolēģijas sekretārs** () bija Krievijas Impērijas X kategorijas civildienesta pakāpe no 1717. līdz 1917. gadam, kas atbilda štāba kapteiņa, vēlāk poručika (pēc 1884. gada) pakāpei armijā un deva tiesības uz uzrunu "Jūsu labdzimtība" (*Ваше Благородие*).

Šīs civildienesta pakāpes ierēdņi parasti ieņēma zemāko priekšnieku amatus.

## Cilvēki ar šo titulu
* Ivans Turgeņevs, rakstnieks
* Aleksandrs Bočagovs (1885-1952), miertiesnesis, vēlāk 1. Saeimas deputāts.

## Atsauces
Alhesirasa

**Alhesirasa** () ir pilsēta Spānijā, Andalūzijā, Kadisas provincē pie Alhesirasas līča.  šeit dzīvoja 118 920 iedzīvotāji. Atrodas pie Gibraltāra šauruma. Alhesirasas osta ir viena no lielākajām Eiropā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Mājaslapa
Galma padomnieks

[thumb|160px|Galma padomnieks [Juris Bārs.]]

**Galma padomnieks** () bija Krievijas Impērijas VII kategorijas civildienesta pakāpe no 1724. līdz 1917. gadam, kas atbilda apakšpulkveža pakāpei armijā un deva tiesības uz uzrunu "Jūsu augstlabdzimtība" (*Ваше высокоблагородие*).

Šīs civildienesta pakāpes ierēdņus ieskaitīja nepārmantojamas muižniecības kārtā, viņi parasti ieņēma augstskolu profesoru, valsts iestāžu nodaļu vadītāju amatus.

## Cilvēki ar šo titulu
* Gustavs Kristiāns fon Handtvigs (1710-1767), Rīgas pilsētas ārsts
* Baltazars fon Bergmanis (1736-1789), tieslietu kolēģijas advokāts, Vidzemes hoftiesas loceklis
* Johans Bēbers (1746-1820), Jelgavas Pētera akadēmijas profesors
* Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs (1752-1832), Vidzemes landrātu kolēģijas un hoftiesas loceklis (1821)
* Heinrihs Hāgemeisters (1784-1845), jurists un politiķis
* Juris Bārs (1808-1879), ārsts un valodnieks

## Atsauces
Kolēģijas asesors

[thumb|160px|Kolēģijas asesors, vēlāk [galma padomnieks Heinrihs fon Hāgemeisters.]]

**Kolēģijas asesors** (, "kolēģijas piesēdētājs") bija Krievijas Impērijas VIII kategorijas civildienesta pakāpe no 1717. līdz 1917. gadam, kas atbilda majora (pēc 1884. gada) kapteiņa pakāpei armijā un deva tiesības uz uzrunu "Jūsu augstlabdzimtība" (*Ваше Высокоблагородие*).

Šīs civildienesta pakāpes ierēdņus ieskaitīja nepārmantojamas muižniecības kārtā, viņiem bija nepieciešama augstākā izglītība.

## Cilvēki ar šo titulu
* Frīdrihs fon Vetbergs (1779—1825), Sēlpils virspilskunga iecirkņa muižniecības priekšnieks, Kurzemes bruņniecības deputāts Pēterburgā
* Heinrihs fon Hāgemeisters (1784—1845) Valkas apriņķa mērīšanas revīzijas komisijas loceklis (1808—1814), draudzes novada tiesnesis

## Atsauces
Barakaldo

**Barakaldo** () ir pilsēta Spānijā, Basku Zemē, Biskajas provincē.  šeit dzīvoja 100 228 iedzīvotāji. Pilsēta ir  dibināta . Šeit ir noticis 2014. gada FIBA Pasaules kauss.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Dandolka

**Dandolka** (, ) ir pilsēta Lautas grāfistē, Lensteras provincē, Īrijā.  pilsētā dzīvoja 39 004 iedzīvotāji. Dandolka atrodas netālu no Ziemeļīrijas robežas. Pilsētā bāzējas viens no spēcīgākajiem Īrijas futbola klubiem Dundalk F.C.

## Iedzīvotāji
Tā kā aptuveni 15% Drohedas iedzīvotāju dzīvo Mītas grāfistē, Dandolka ir lielākā pilsēta Lautas grāfistē. Dandolkas iedzīvotāju blīvums 2016. gadā bija 1651 cilvēks uz km².

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Kamza

**Kamza** () ir pilsēta Albānijā, Tirānas ķarkā.  šeit dzīvoja 66 841 iedzīvotājs. Pilsētā bāzējas Albānijas futbola Superlīgas klubs FC Kamza.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Veikfīlda

**Veikfīlda** () ir katedrāles lielpilsēta Anglijā, Rietumjorkšīra grāfistes Veikfīldas metropoles boro administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienvidaustrumu daļā Kolderas upes krastos  no grāfistes centra Līdsas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka apdzīvota apmetne Veikfīldas vietā bijusi jau romiešu laikā. Pēc romiešu aiziešanas ap 5.—6. gadsimtu romiešu apmetnes vietā radās anglosakšu ciems, kas 9. gadsimtā nonāca vikingu valdījumā. Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta *Wachfeld* muiža. 1203. gadā Veikfildai piešķirtas tirgus tiesības. 17. gadsimta biegās tika īstenots Ēras un Kolderas navigācijas projekts, kā rezultātā Veikfilda ieguva pieeju kuģojamiem ūdensceļiem un kas sekmēja pilsētas attīstību. Rūpnieciskās revolūcijas sākumā Veikfīlda bija turīga tirgus pilsēta un iekšzemes osta, kurā tirgoja galvenokārt labību un vilnu. Pilsētā sāka attīstīties tekstilrūpniecība un stikla ražošana, bet vēlāk arī kalnrūpniecība. 19. gadsimta beigās Veikfīlda kļuva par Rietumraidingas grāfistes administratīvo centru, kā arī ieguva katedrāles lielpilsētas statusu. 1913. gadā Veikfīldai piešķirts grāfistes boro statuss.

## Ārējās saites

*
Vanadzora

**Vanadzora** ( — ‘klosteru ieleja’) ir pilsēta Armēnijā, Loru marzes administratīvais centrs. Vanadzora ir trešā lielākā pilsēta Armēnijā, atrodas Vanadzoras upes krastā  uz ziemeļiem no galvaspilsētas Erevānas.

## Vēsture
Pilsēta dibināta kā 1828. gadā kā Krievijas pierobežas garnizons krievu-persiešu karā iznīcinātā **Karakilisas** ( — ‘melnā baznīca’) ciema vietā. Jauno pilsētiņu apdzīvoja armēņi no Erevānas. 1899. gadā ar dzelzceļu savienota ar Tbilisi. 1918. gada maijā pie pilsētas notika Karakilisas kauja, kurā Armēnijas Republikas armija izcīnīja vienu no nozīmīgākajām kaujām karā pret Otomaņu karaspēku, lai aizstāvētu jaunās valsts neatkarību. 1926. gadā Armēnijas sovetizācijas laikā pilsēta tika pārdēvēta par **Martunašenu** (*Մարտունաշեն*) par godu boļševiku revolucionāram Aleksandram Mjasnikjanam (segvārds «Martuni»). 1935. gadā pilsēta tika pārdēvēt par **Kirovakanu** (*Կիրովական*) par godu iepriekšējā gadā noslepkavotajam boļševiku valstsvīram Sergejam Kirovam. 1940. gados sākās pilsētas strauja induastrializācija, tika uzbūvēti vairāki ķīmiskās, mašīnbūves, vieglās un pārtikas rūpniecības uzņēmumi, kā arī termoelektrocentrāle. No 1939. līdz 1980. gadam pilsētas iedzīvotāju skaits izauga no 17 tūkstošiem līdz 149 tūkstošiem iedzīvotāju. Pilsēta smagi cieta 1988. gada Spitakas zemestrīcē. Pēc Armēnijas neatkarības atgūšanas pilsētu 1992. gadā pārdēvēja tagadējā vārdā pēc tai cauri tekošās Vanadzoras upes. Zemestrīcei un politiskajām izmaiņām sekojošās ekonomiskās lejupslīdes ietekmē pilsētas iedzīvotāju skaits samazinājies līdz 77 tūkstošiem (2023).

## Cilvēki
Vanadzorā dzimuši:
* Samvels Ter-Sahakjans (1993) — šahists

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Velsa (Austrija)

**Velsa** (, ) ir pilsēta Austrijā, Augšaustrijā pie Traunas upes.  šeit dzīvoja 60 399 iedzīvotāji. Velsa pēc iedzīvotāju skaita ir astotā lielākā pilsēta Austrijā. Atrodas netālu no Lincas.

## Cilvēki
Velsā dzimuši:

* Kevins Vimmers (1992) — futbolists
* Fēlikss Grosšartners (1993) — riteņbraucējs

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dornbirne

**Dornbirne** () ir pilsēta Austrijā, Forarlbergā.  šeit dzīvoja 48 067 iedzīvotāji. Dornbirne ir desmitā lielākā pilsēta Austrijā pēc iedzīvotāju skaita. Pilsētā ir bāzēts Austrijas hokeja līgas klubs Dornbirner EC.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Hradeckrālove

**Hradeckrālove** () ir pilsēta Čehijā.  šeit dzīvoja 92 808 iedzīvotāji. Pilsētā ražo dažādas elektronikas preces un mūzikas instrumentus. Pilsētai cauri tek Elbas upe. Hradeckrālovē ir bāzēts Čehijas hokeja Ekstralīgas klubs Mountfield HK. Pilsētā notika 2002. gada Pasaules čempionāts hokejā junioriem. 

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kaspers Dolbergs

**Kaspers Dolbergs** (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, uzbrucējs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Nīderlandes *[[Eredivisie]]* kluba Amsterdamas "Ajax" sastāvā.

## Sasniegumi
**Ajax**

* Eredivisie: 2018—19
* KNVB beker: 2018—19
* Johan Cruijff Schaal: 2019

**Individuālie sasniegumi**

* *[[OGC Nice]]* sezonas labākais spēlētājs: 2019—20

## Ārējās saites
Lūkass Leragers

**Lūkass Leragers** (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, pussargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Dānijas Superlīgas kluba ''København'' sastāvā.

## Sasniegumi
**Viborg**

* Dānijas 1. divīzija: 2014—15

**Zulte Waregem**

* Beļģijas kauss: 2016—17

**København**

* Dānijas Superlīga: 2021—22, 2022—23
* Dānijas kauss: 2022—23

## Ārējās saites
Tins Jedvajs

**Tins Jedvajs** (; dzimis ) ir Horvātijas futbolists, aizsargs, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Grieķijas Superlīgas kluba *[[Panathinaikos F.C.|Panathinaikos]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 2012—13
* Horvātijas Superkauss: 2013
**Panathinaikos**

* Grieķijas kauss: 2023—24

## Ārējās saites
Ķēdaiņu "Nevėžis" (futbols)

**Ķēdaiņu futbola klubs "Nevežis"** () ir 1945. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Ķēdaiņiem, kas šobrīd spēlē Lietuvas futbola čempionāta A līgā.

## Sezonas

## Krāsas

## Apģērbu izmaiņas

## Sastāvs
: *Atjaunots .*

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"
 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

## Latvieši
*  Jānis Krautmanis, pussargs (2021)
*  Dmitrijs Kalašnikovs, treneris (2025)

## Atsauces

## Ārējās saites
* fknevezis.lt Kluba oficiālā vietne  
* Kluba ''Facebook'' lapa 
* FK Nevėžis 1lyga.lt 
* FK Nevėžis alyga.lt 
* FK Nevėžis Soccerway
* Globalsportsarchive
FC Kupiškis

***FC Kupiškis*** ir 2017. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Kupišķiem, kas šobrīd spēlē Lietuvas Pirmās līgas čempionātā.

Savas mājas spēles aizvada Kupišķu stadionā.

## Sezonas

## Krāsas
* 2018. melna un zaļa;

## Sastāvs
: *Atjaunots .*

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

## Treneri
*  Leonardo Iparaguire (2018)
*  Eduards Štrubo (2019)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba lapa vietnē lietuvosfutbolas.lt /
Gargždu "Banga"

**Gargždu futbola klubs "Banga"** () ir 1966. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Gargždiem, kas šobrīd spēlē TOPLYGA.

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** 4. vieta (1): 2020

* **Lietuvas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2024
** Finālisti (3): 2011, 2014, 2019.

## Sezonas

## Krāsas
* Oranža un tumši zila.

## Apģērbu izmaiņas
; Tradicionālie apģērbi

* **Mājas krāsas**

* **Izbraukuma krāsas**:

## Sastāvs
: *Atjaunots .*

 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

## Treneri
*  Fiodoras Finkelis (19??—77)
*  Leonardas Lukavičius (1990—95)
*  Fabio Lopez (2008)
*  Valdas Ivanauskas (2008—09)
*  Vytautas Jančiauskas (2009—10)
*  Arminas Narbekovas (Dec 16, 2009 — Jan 1, 2012)
*  Vaidas Žutautas (Jan 6, 2012—2013)
*  Vaidas Žutautas (2013—2014)
*  Maksims Tiščenko (2014—2015)
*  Vaidas Žutautas (2015—2016)
*  Tomas Tamošauskas (2017—2021)
*  David Afonso (2021—)

## Latvieši
*  Aivars Emsis (2025.)

## Atsauces

## Ārējās saites
* fkbanga.lt Kluba oficiālā vietne 
* Kluba ''Facebook'' lapa 
* FK Banga: alyga.lt
* FK Banga: Soccerway
* Globalsportsarchive
Alītas DFK "Dainava"

**Alītas Dzūkijas futbola klubs "Dainava"** () ir 2016. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Alītas, kas šobrīd spēlē Lietuvas futbola čempionāta A līgā.

## Sezonas

## Krāsas

## Sastāvs
: *Atjaunots .*

 

 

## Treneri
*  Ričardas Grigaliūnas (2016.)
*  Darius Gvildys (2016. – 2017.)
*  Donatas Vencevičius (2018.)
*  Kim Rønningstad (2019.) 
*  Łukasz Hass (2020.)
*  Fabio Mazzone (2020. – 2021.)
*  Tomas Ražanauskas (2021.)
*  David Silva (Matthiew Silva) (februari 2022)

## Latvieši
*  Roberts Zelmanis (2021)
*  Klāvs Kramēns (2023)
*  Klāvs Lauva (2025)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa 
* Kluba ''Facebook'' lapa 
* DFK "Dainava": Soccerway
* Globalsportsarchive
Telšu "Džiugas"

**Telšu futbola klubs „Džiugas”** () ir 1923. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Telšiem, kas šobrīd spēlē TOPLYGA.

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** Čempioni (0): 
** Vicečempioni (0): 
** 8. vieta (1): 2022

## Sezonas

## Krāsas

## Apģērbu izmaiņas
; Mājas krāsas

; Izbraukuma krāsas

## Sastāvs
: *Atjaunots .*

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD" 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD" 

 
 
 
 
 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD" 

 

## Latvieši
*  Aivars Emsis (2021, 2022)
*  Ivans Baturins (2024)

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
* Kluba ''Facebook'' lapa 
* FC Džiugas: alyga.lt
* FC Džiugas: Soccerway
* Globalsportsarchive
Klaipēdas "Koralas"

**Klaipēdas futbola klubs "Koralas"** () ir 2015. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Klaipēdas.

## Vēsture
2015. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs.

2017. un 2018. gadā spēlēja Pirmajā līgā.

Izņēmuma kārtā 2018 g. spēlēja Lietuvas Pirmās līgas čempionātā.

Septembri 19 diena izplatīts ziņojums, ka komanda attīsta no Pirmas līgas. 

## Krāsas

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba ''Facebook'' lapa 
* Kluba lapa vietnē lietuvosfutbolas.lt
FC Vilniaus Vytis

**Viļņas futbola klubs "Vilniaus Vytis"** () 2012. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Viļņas, kas šobrīd spēlē Lietuvas Pirmās līgas čempionātā.

## Sezonas
### TAIP

### Viļņas "Vilniaus Vytis"

## Krāsas

## Apģērbu izmaiņas

## Sastāvs
: *Atjaunots .*

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba ''Facebook'' lapa 
* Kluba lapa vietnē lietuvosfutbolas.lt
FK Be1

**FK Be1**, bijušis nosaukums **"Nacionālā futbola akadēmija"** ( (*NFA*)) ir Lietuvas futbola komanda, kuras bāzes vieta ir Nacionālā futbola akadēmija, Kauņa. Akadēmija dibināta 2006. gadā un šobrīd NFA futbola komanda spēlē Lietuvas Pirmās līgas čempionātā.
## Logo
FK NFA logo.png| 2012–2019
Be1 NFA logo.png|2019–2021
Attēls:Be1 NFA 2022 logo.png|2021–šobrīd

## Sezonas
; FK NFA

; Be1 NFA 

; FK Be1 

## Apģērbu izmaiņas
* 2017. gads Hummel
* 2021. gads Nike

## Sastāvs
: *Atjaunots .*

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 

 
 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Akademijas saite be1.lt
* Facebook Be1 NFA
* lietuvosfutbolas.lt (2021 m. sezonas)
* Komandas lapa vietnē lietuvosfutbolas.lt
Bimini (filma)

**"Bimini"** ir 1981. gadā divās daļās izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Arnolds Burovs.

## Sižets
Kāda veca indiāņu sieviete dzied par Bimini krastu. Šajā krastā atrodas kāda aka, kurā esošais ūdens cilvēkam var atgriezt jaunību un spēku.

## Atsauces
Ūdens (filma)

**"Ūdens"** ir 2007. gadā izdota Latvijas īsfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Marija no baseina apmeklēšanas neatsakās, lai gan Mariju brīdina par aukstu ūdeni un viņa baseinā ir vienīgā. Tomēr, nokļūstot ūdenī, Marija ir spiesta rēķināties ar savām sajūtām.

## Lomās
* Emīls Elnionis
* Irina Jegorova
* Guna Zariņa
* Gundars Āboliņš

## Atsauces
Nils Skapāns

**Nils Skapāns** (dzimis , miris ) bija latviešu animācijas filmu režisors, scenārists un operators.

## Biogrāfija
Beidzis Rīgas 39. vidusskolu. Pēc skolas beigšanas dienējis Padomju Armijā. Pēc dienesta kļuvis par animācijas filmu studijas "Dauka" operatoru. Piedalījies darbā pie vairākām animācijas filmām, tai skaitā "Fantadroms", "Ness un Nesija". 1993. gadā sācis strādāt studijā "Animācijas brigāde" kā režisors un scenārija līdzautors. Veidojis seriālu "Munks un Lemijs". 1996. gadā par šī seriāla filmu ieguvis Lielā Kristapa balvu "Labākā animācijas filma". Pēc tam uzņēmis seriālu "Zvēri". Par šī seriāla filmu "Caurā māja" 2000. gadā ieguvis balvu par labāko animācijas režiju.

2002. gadā Jura Podnieka studijas paspārnē nodibinājis leļļu filmu studiju "Nilsons". Bijis vienīgais plastilīna animācijas filmu veidotājs Latvijā. Uzņēmis tādas animācijas filmas, kā "Austras koka pasakas. Kāpēc varde nedziedāja" (2009), "Burvīga diena" (2010), "Kaķis maisā" (2013), "Marsietis" (2015), "Mūsu ome rullē" (2017), "Visi mani draugi ir miruši" (2019), "Diendusa" (2020).

Miris 2021. gada 20. septembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nils Skapāns filmas.lv
*
Sapnis (filma)

**"Sapnis"** ir 1983. gadā divās daļās izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Arnolds Burovs.

## Sižets
Filmā attēlots Sopijs un viņa piedzīvojumi savas zemes lielajā pilsētā.

## Atsauces
Kabata

**"Kabata"** ir 1983. gadā divās daļās izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Animācijas filma ir veidota, balstoties uz Ojāra Vācieša dzeju.

## Atsauces
Pēdējā lapa

**"Pēdējā lapa"** ir 1984. gadā divās daļās izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Arnolds Burovs.

## Sižets
Kādā trūcīgā mājā dzīvo cilvēki, kuri cīnās par sevi un savu eksistenci. Tomēr šie cilvēki, neskatoties uz grūtībās, pie nepieciešamības palīdz viens otram, nezaudējot arī savus sapņus.

## Atsauces
Skatāmpanti

**"Skatāmpanti"** ir 1988. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Filmas galveno varoņu piedzīvojumi rodas, pateicoties skaitāmpantu spēlei.

## Atsauces
Kārlis Vītols

**Kārlis Vītols** (dzimis ) ir latviešu mākslinieks.

Mācījies Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolā. Absolvējis Latvijas Mākslas akadēmijas grafikas un glezniecības nodaļu, 2003. gadā iegūstot maģistra grādu. 1998. gadā sācis veidot animācijas īsfilmas. Sākotnēji filmas veidojis ar datoranimācijas palīdzību, taču vēlāk pievērsies glezniecības un grafikas izmantošanai.

Strādājis pie tādām animācijas filmām kā "Mīnotaurs", "Robota vīruss", "Velna Fudži" un "Fetišu dārzs". 2020. gadā par darbu pie animācijas filmas "Gulbju jaunava" ieguvis Lielā Kristapa balvu "Labākais animācijas mākslinieka darbs".

## Atsauces
Ness un Nesija

**"Ness un Nesija"** ir 1991. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisori ir Ansis Bērziņš un Roze Stiebra.

## Sižets
Filmā attēlots mīlas stāsts starp Ineša ezera briesmoni Nesu un Lohnesa ezera briesmoni Nesiju.

## Atsauces
Rezgalības I

**"Rezgalības I"** ir 1990. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Jānis Cimmermanis.

## Sižets
Rezgalības I ir pirmā no četrām seriāla "Rezgalības" sērijām, kurā tiek stāstīts par palaidnīga zēna Pētera piedzīvojumiem ziemā.

## Atsauces
Egans Bernals

**Egans Arlejs Bernals Gomess** (; dzimis  Bogotā) ir Kolumbijas šosejas riteņbraucējs, kurš pārstāv *[[UCI WorldTeam]]* komandu **'.

Bernals uzvarēja [[2019. gada Tour de France]], kļūstot par pirmo [[Latīņamerika|latīņamerikāni]], kas uzvarējis šajās sacensībās. [[2021. gada Giro d'Italia|2021. gada ''Giro d'Italia'']] viņš guva savu otro uzvaru [[Riteņbraukšanas lielās tūres|lielajās tūrēs]].

== Karjera ==
=== Karjeras sākums ===
Juniora vecumā startējis [[kalnu riteņbraukšana]]s sacensībās, pasaules junioru čempionātā izcīnījis sudraba (2014) un bronzas (2015) medaļu.

Pēc veiksmīgas 2017. gada sezonas, kad Bernals uzvarēja divos ''[[Tour de l'Avenir]]'' posmos un kopvērtējumā, viņš parakstīja līgumu ar **' uz nākamo sezonu.

### ''Team Sky''
2018. gada maijā Bernals uzvarēja *[[2018. gada Tour of California|Tour of California]]* kopvērtējumā. 2019. gada martā uzvarēja Parīze—Nica daudzdienu sacensību kopvērtējumā, bet jūnijā arī ''Tour de Suisse'' daudzdienu sacensību kopvērtējumā.

2019. gada ''Toure de France'' Bernals sāka kā viens no **' līderiem, tomēr vadošā loma bija atvēlēta komandas biedram, iepriekšējā gada tūres uzvarētājam [[Geraints Tomass|Geraintam Tomasam]]. Bernals tūri aizvadīja stabili, neuzvarēja nevienā no posmiem, bet vadību pārņēma pēc saīsinātā 19. posma ar kāpumu ''[[Col de l'Iseran]]'' kalnu pārejā. Vadību Bernals noturēja līdz pat tūres finišam, kļūstot par pirmo kolumbieti un jaunāko tūres uzvarētāju kopš [[1909. gada Tour de France|1909. gada]].

[[2020. gada Tour de France|2020. gada ''Tour de France'']] Bernals iesāka kā viens no favorītiem un **' līderis, taču, cīnoties ar ''Criterium du Dauphiné'' gūtā savainojuma sekām, izstājās pēc 16. posma.

2022. gada janvārī treniņbrauciena laikā Bernals guva traumas, kad iebrauca stāvošā autobusā, pēc šī negadījuma bija nepieciešamas vairākas operācijas, to skaitā mugurkaulam. Marta beigās viņš atsāka treniņus ārpus telpām. Sacensību apritē Bernals atgriezās 16. augustā startējot *[[Danmark Rundt]]* daudzdienu sacensībās.

Pirmo uzvaru pēc traumas Bernals guva 2025. gada februārī Kolumbijas čempionātā individuālajā braucienā, bet trīs dienas vēlāk uzvarēja arī grupas braucienā. 17. februārī Bernals pēc kritiena *[[Clasica Jaen]]* sacensībās lauza atslēgas kaulu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hollola

**Hollola** ir pašvaldība Somijas dienvidaustrumos, Peijethemes novadā. Pašvaldības platība ir 727,47 km², un tajā dzīvo  (2018. gadā). Hollolā 97,3 % iedzīvotāju dzimtā valoda ir somu.

Pašvaldība robežojas ar Asikkalu (ziemeļos), Hausjervi un Hemēnlinnu (rietumos), Lahti (austrumos), Kerkeli un Orimatilu (dienvidos).
Hollolas lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs ir Salpakangasa. Hollolas baznīcas ciems ir neliels ciems.

Tīrismā ir 327 m augsts radio un televīzijas masts, kas ir augstākā konstrukcija Somijā.

## Vēsture
Peijennes ezera krasti bija apdzīvoti kopš akmens laikmeta. Hollolas lielākie auklas keramikas kultūras atradumi ir Okeroinenā.
Vikingu laikā Hollola kļuva par svarīgu centru, biezāk apdzīvotākā vieta bija Vainio apkārtne.

Pēc zviedru krusta gājiena un katoļu baznīcas nostiprināšanās Peijetheme kļuva par robežteritoriju. Somijā ir atrasta 13 senu cietokšņu ķēde, no kuras Kapatuosias pilskalns ir vislabāk izpētītais. Hollolā ir arī Hankā un Kīluanmeki senie cietokšņi.
Viduslaikos Hollola ietilpa Hemes pilslēnē.

Lahti ciems sāka strauji attīstīties pēc Rīhimeki — Lahti dzelzceļa līnijas atklāšanas 1870. gadā. Lahti kā pilsēta tika atdalīta no Hollolas 1905. gada 16. novembrī.

1960. gados Hollola strauji attīstījās, un par tās administratīvo centru tika izvēlēta Salpakangasa. Ja pašvaldībā 1960. gadā bija 9500 iedzīvotāji, tad 1983. gadā — .

2016. gadā Hollolai pievienota Hemēnkoski pašvaldība.

## Ģeogrāfija
Hollolai cauri vijas Salpauselkes morēnu pauguru grēda. Tīrismā (223 m) ir augstākā virsotne Dienvidsomijā.

Pašvaldībā ir 44 ezeri, lielākie: Vesijervi, Pējervi, Kivijervi.

## Ekonomika
Hollolas lielākie uzņēmumi:
* *Faba*, Somijas Lopkopības ciltslietu asociācija
* *Bellmer Vaahto Paper Machinery Oy*, papīra rūpniecības iekārtas
* *Makron*, rūpniecības iekārtas, automatizācija
* *ANDRITZ Oy*, celulozes un papīra rūpniecības iekārtas
* *Ramboll*, inženierija un konsultācijas
* *Sandvik Mining and Construction Oy*, raktuvju aprīkojums
* *Muovijaloste Oy*, plastmasas iepakojums
* *Porkka Finland* (*Huurre Group*), saldēšanas iekārtas
* *Rakennusbetoni- ja Elementti Oy*, betona izstrādājumi
* *Etteplan Design Center Oy*, rūpniecības iekārtas
* *SEW-Eurodrive*, rūpniecības dzinēji, iekārtas un automatizācija
* *Holmet Oy*, rūpniecības iekārtas
* *Naisten Pukutehdas Oy*, sieviešu apģērbs

## Ievērojamas personas
### Dzimuši
* Ville Hāpasalo (*Ville Haapasalo*) — aktieris
* Toni Pīspanens (*Toni Piispanen*) — ratiņkrēslu regbija spēlētājs
* Aino Kaisa Sārinena (*Aino-Kaisa Saarinen*) distanču slēpotāja
* Krise Salminens (*Krisse Salminen*) — aktieris un komiķis
* Juka Peka Saraste (*Jukka-Pekka Saraste*) — diriģents un vijolnieks
* Veine Sīkaniemi (*Väinö Siikaniemi*) — šķēpmetējs, skolotājs, dzejnieks

### Dzīvojuši
* Juho Kusti Pāsikivi (*Juho Kusti Pāsikivi*) — Somijas prezidents

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pašvaldības oficiālā mājaslapa
Adidas Telstar 18

thumb|right|Futbolbumba ''Adidas Telstar 18''
***Adidas Telstar 18*** ir 2018. gada FIFA Pasaules kausa oficiālā futbolbumba. Futbolbumba nosaukta par godu 1970. gadu bumbai *[[Adidas Telstar]]* nošķelta ikosaedra formā, kas bija pirmā melnbalti plankumotā futbolbumba, lai labāk  būtu redzama tā laika melnbaltajos televizoros.

Futbolbumbu izstrādājusi kompānija *[[Adidas]]*, tāpat kā visas citas FIFA un UEFA čempionātu bumbas. Bumbu ražo *Adidas* partneruzņēmums *[[Forward Sports]]* Pakistānā.

Bumba sastāv no sešām vienādām sarežģītas formas detaļām, kas savienotas, termiski salīmējot; ģeometriski tā uzskatāma par izkropļotu kubu. Bumbas kamera izgatavota no dabiskā kaučuka, bet odere no poliuretāna un poliestera. Uz "kuba" 12 šķautnēm uzzīmēts pikseļains raksts pelēkos toņos.

Vienā no bumbas detaļām iebūvēta tuvā lauka sakaru (*NFC*) mikroshēma, kas gan nav paredzēta elektroniskajām vārtu guvumu uzskaites sistēmām, bet tikai reklāmas nolūkiem. Nolasot mikroshēmu ar viedtālruni, var uzzināt papildu informāciju par bumbu.

Pirmo reizi *Adidas Telstar 18* bumbu skatītājiem prezentēja argentīniešu futbolists Lionels Mesi 2017. gada 9. novembrī Maskavā. Pēc tam bumbu 2017. gadā izmantoja pasaules klubu čempionātā Apvienotajos Arābu Emirātos.

Bumbas turnīra variants tiek pārdots par 150 eiro (replikas un suvenīrbumbas ir lētākas).

## Atsauces
Fieri

**Fieri** () ir pilsēta Albānijā.  pilsētā dzīvoja 101 963 iedzīvotāji. Atrodas 16 km no Adrijas jūras un 100 km no Tirānas.
## Ievērojamas personības
* Elena Fureira (1987) ir grieķu dziedātāja, aktrise, dejotāja un modes dizainere,
* Odise Roši (1991) ir Albānijas futbolists,
## Sadraudzības pilsētas
Fieri sadraudzības pilsēta ir:
*  Klīvlenda, ASV
## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mingečevira

**Mingečevira** () ir pilsēta Azerbaidžānā.  pilsētā dzīvoja 102 861 iedzīvotājs. Mingečevira ir ceturtā lielākā pilsēta Azerbaidžānā. Atrodas Kūras upes krastā. Pilsētā ir hidroelektrostacija.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Kazaņas (Pievolgas) Federālā Universitāte

thumb|270px|Kazaņas Universitātes ēka 1832. gadā
**Kazaņas Federālā Universitāte** (, ), oficiāli **Kazaņas (Pievolgas) Federālā Universitāte**, ir viena no lielākajām un vecākajām Krievijas Federācijas universitātēm, kas atrodas Kazaņā. Tās sastāvā ietilpst 16 zinātniski pētnieciskie institūti, divas fakultātes, trīs augstskolas, kā arī divas filiāles (Jelabuga un Naberežnije Čelni). Universitātē studē vairāk kā 44 tūkstoši studentu.

## Vēsture
Lai Napoleona karu laikā veicinātu Krievijas impērijas izglītības sistēmas patstāvību, 1804. gadā ķeizars Aleksandrs I izdeva rīkojumu par Kazaņas Ķeizariskās universitātes (*Императорский Казанский университет*) izveidi uz 1758. gadā dibinātās Kazaņas ģimnāzijas pamata. Klasiskā universitātes struktūra tika izveidota tikai kara beigās 1814. gadā, bet 1825. gadā uzcēla universitātes galveno korpusu, 1835. gadā nodibināja trīs fakultātes (filozofijas, tieslietu un medicīnas). Šajā posmā universitātē strādāja daudz vācu profesoru — Kārlis Eduards Eihvalds, Johans Bartelss, Johans Frīdrihs Erdmans, Kristiāns Frēns (*Frähn*),  Karls Fukss un citi. 1844. gadā Kazaņas Universitātes vācbaltiešu izcelsmes ķīmijas profesors Kārlis Ernsts Klauss (*Claus*) pirmais ziņoja par ķīmiskā elementa Rutēnija atklāšanu.

1925. gadā Kazaņas Valsts Universitātei piešķīra Ļeņina vārdu (*КГУ имени В. И. Ульянова-Ленина*). 2010. gadā KF prezidents Dmitrijs Medvedjevs parakstīja rīkojumu par Pievolgas Federālās universitātes (*Приволжский федеральный университет*) izveidi, tomēr studentu protestu dēļ to 2010. gadā pārdēvēja par Kazaņas (Pievolgas) Federālo universitāti (*Казанский (Приволжский) федеральный университет*).

### Latviešu studenti

* Pēteris Berģis 
* Rūdolfs Blūmenfelds
* Klāra Hibšmane
* Andrejs Kurcijs
* Voldemārs Lazdiņš
* Herberts Manns
* Aleksandrs Neibergs
* Juris Plāķis
* Eduards Zariņš

## Atsauces

## Ārējās saites
Bijeļina

**Bijeļina** (, ) ir pilsēta Bosnijā un Hercegovinā, Serbu Republikā.  pilsētā dzīvoja 107 715 iedzīvotāji. Atrodas netālu no Serbijas robežas. 

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Ālsta

**Ālsta** (, , ) ir pilsēta Beļģijā, Flandrijā.  pilsētā dzīvoja 84 859 iedzīvotāji. Pilsētā katru gadu pirms lielā gavēņa notiek karnevāls.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
1949.—1950. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm

**1949.—1950. gada Pasaules šaha čempionāts sievietēm** notika no  līdz  Maskavā. Turnīrs tika organizēts pēc FIDE lēmuma ar mērķi, noskaidrot nākamo pasaules šaha čempioni 1944. gadā Londonas bombardēšanas laikā bojā gājušās Veras Menčikas vietā.

Turnīrā piedalījās FIDE atlasītas 16 šahistes no 12 valstīm. Mača galvenā tiesnese bija Vera Čudova. Turnīrā uzvarēja PSRS pārstāves. Pirmā bija un par pasaules šaha čempioni kļuva Ludmila Rudenko — 11½ punkti. Otrā bija Olga Rubcova — 10½ punkti, trešo—ceturto vietu dalīja Valentīna Belova un Jeļizaveta Bikova — abām 10 punkti.

## Tabula

## Atsauces
Ante Rebičs

**Ante Rebičs** (; dzimis ) ir Horvātijas futbolists, pussargs, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Rebičs spēlē Horvātijas līgas komandā *[[HNK Hajduk Split|Hajduk Split]]*.

## Sasniegumi
**Eintracht Frankfurt**

* DFB Pokal: 2017—18
**AC Milan**

* Itālijas A sērija: 2021—22
**Beşiktaş**

* Turcijas kauss: 2023—24

## Ārējās saites
Huans Fernando Kintero

**Huans Fernando Kintero** (; dzimis ) ir Kolumbijas futbolists, pussargs, Kolumbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Kolumbijas kluba *[[América de Cali]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Porto**

* Supertaça Cândido de Oliveira: 2013

**River Plate**

* Supercopa Argentina: 2017
* Copa Libertadores: 2018

## Ārējās saites
Neparastie rīdzinieki

**"Neparastie rīdzinieki"** ir 2001. gada Latvijas animācijas filma. Filmas režisore ir Roze Stiebra un tā ir veltījums Rīgai tās 800. jubilejā.

## Sižets
Rīgā bez cilvēkiem dzīvo arī vairākas neparastas radības. Filmas galvenais varonis ir cālis Justiņš, kurš vēlas kļūt par zelta gaili Rīgas augstākajā tornī, tādējādi kļūstot par pilsētas sargātāju. Tomēr, lai par tādu kļūtu, Justiņam vispirms jāizaug par īstu gaili. Ceļā uz pieaugšanu Justiņš un meitene Ance piedzīvo dažādus notikumus Rīgā.

## Atsauces
Vectēva medus

**"Vectēva medus"** ir 2002. gadā veidota animācijas filma. Filmas režisors ir Vladimirs Leščovs.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir kāds vientuļš vīrs, kurš dzīvo laukos. Viņš gaida savu pēdējo dzīves dienu kopā ar savām bitēm, kuras viņam ir kā ģimene.

## Atsauces
Velniņi

**"Velniņi"** ir 1999. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisore ir Inga Prauliņa.

## Sižets
Divi velniņi nonāk uz zemes pēc tam, kad viņi aizbēg no elles. Ar burvestību palīdzību viņi mēģina pastrādāt jokus ar kādu godīgu saimnieku, tomēr katru reizi joki pavēršas pret laupītājiem. Pēc tam, kad abi velniņi satiek jauku un skaistu princesi, viņi saprot, ka  interesantāk ir būt labam, tāpēc viņi pamet elli, lai varētu pārvērsties par puikām.

## Atsauces
Bezmiegs (filma)

**"Bezmiegs"** ir 2004. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Vladimirs Leščovs.

## Sižets
Viņa klusi atnāk naktī. Viņu sauc Bezmiegs. Viņš nevarēs aizmigt, kamēr viņa netiks pabarota. Viņa vēlas to pienu, kurš atrodas starp sapni un īstenību.

## Atsauces
Radošo savienību padome

**Latvijas [[Radošo savienību padome]]** (LRSP) ir dibināta 1988. gadā Rakstnieku savienības paplašinātajā plēnumā kā Radošo savienību Kultūras padome. 1995. gadā reģistrēta kā profesionālo radošo organizāciju apvienība — Latvijas Radošo savienību padome. RSP sastāvā ietilpst 13 radošās savienības un kopskaitā vairāk nekā 3000 individuālo biedru.

Latvijas Radošo savienību padomes biedri ir Latvijas Ainavu arhitektu asociācija, Latvijas Arhitektu savienība, Latvijas Dizaineru savienība, Latvijas Kinematogrāfistu savienība, Latvijas Komponistu savienība, Latvijas Mākslinieku savienība, Latvijas Mākslas zinātnieku un kuratoru biedrība, Latvijas Rakstnieku savienība, Latvijas Teātra darbinieku savienība, Latvijas Zinātnieku savienība, Latvijas Fotogrāfu savienība un Horeogrāfu asociācija, kā arī Latvijas Rokmūzikas asociācija kā asociētais biedrs.

LRSP ir lielākā kultūras nozares NVO, kas pārstāv kultūras nozarē strādājošo profesionālās, sociālās un ekonomiskās tiesības un intereses, ir piedalījusies Radošo personu atbalsta programmas, Jaunrades stipendiju mērķprogrammas un Izcilības balvas kultūrā izveidošanā, regulāri sadarbojas ar nozares profesionāļiem, Latvijas Republikas Kultūras ministriju un Valsts Kultūrkapitāla fondu.

## LRSP mērķi

* Kultūras pieejamības veicināšana Latvijas sabiedrībai;
* Kulturālas un sociāli ilgtspējīgas dzīves vides veicināšana Latvijā;
* Radošo darbinieku profesionālo, sociālo un ekonomisko tiesību un interešu aizstāvība;

## LRSP darbības virzieni

* Līdzdalība kultūrpolitikas veidošanā;
* Radošo darbinieku profesionālo, sociālo un ekonomisko tiesību un interešu aizstāvība;
* Sadarbība ar Kultūras ministriju, LR Saeimas komisijām, valsts un pašvaldību institūcijām;
* Pārstāvju deleģēšana darbam konsultatīvās komisijās, ekspertu padomēs.
* Sadarbības un informācijas koordinēšana kultūras jomā;

## LRSP ietilpstošās dalīborganizācijas

* Latvijas Komponistu savienība
* Latvijas Dizaineru savienība
* Latvijas Zinātnieku savienība
* Latvijas Mākslinieku savienība
* Latvijas Mākslas zinātnieku un kuratoru biedrība
* Latvijas Ainavu arhitektu asociācija
* Latvijas Arhitektu savienība
* Latvijas Teātra darbinieku savienība
* Latvijas Rakstnieku savienība
* Latvijas Kinematogrāfistu savienība
* Horeogrāfu asociācija
* Latvijas Fotogrāfu savienība
* Latvijas Rokmūzikas asociācija (asociētais biedrs)

## Vadītāji
* Inga Brūvere (2019 — pašlaik)
* Dace Bluķe (2013—2019)
* Ieva Struka (2011—2013)
* Uģis Prauliņš (2008—2011)
* Anna Putniņa (2005—2008)
* Valdis Rūmnieks (1999—2004)
* Ruta Čaupova (1994—1999)

## Atsauces
Spārni un airi

**"Spārni un airi"** ir 2009. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Vladimirs Leščovs.

## Sižets
Filmā parādītas Debesis, Sieviete un Zeme - tas, kas ir noticis kāda izbijuša lidotāja ceļā no lidlauka līdz neapdzīvotai laivu stacijai.

## Atsauces
Lote no Izgudrotāju ciema

**"Lote no Izgudrotāju ciema"** () ir 2006. gadā izdota Latvijas un Igaunijas kopražota animācijas filma. Filmas režisori ir Heiki Ernics un Janno Peldma.

## Sižets
Suņu meitene Lote dzīvo kādā ciematā pie jūras kopā ar māti un tēvu, kurš ir slavens izgudrotājs. Visvairāk Lotei patīk viss jaunais un neapgūtais. Katru gadu ciematā notiek izgudrotāju sacensības, kas ir gada svarīgākais notikums. Oskars, Lotes tēvs, šajās sacensībās ir uzvarējis ļoti bieži, pateicoties savām brīnišķīgajām un lietderīgajām ierīcēm. Nu ir pienākusi kārtējo sacensību diena...

## Balsis latviešu versijā
* Ieva Norvele - Lote
* Jānis Niedre - Bruno
* Andris Otisons - Susumu
* Gundars Āboliņš - Oskars
* Pēteris Liepiņš - Adalberts
* Anita Sproģe - Annu
* Jānis Jarāns
* Juris Strenga
* Uldis Dumpis
* Ģirts Jakovļevs
* Olga Dreģe un daudzi citi

## Atsauces

## Ārējās saites
Sabīne Andersone

**Sabīne Andersone** ir latviešu kinoproducente.

Studējusi Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē. Zināšanas papildinājusi vairākos Eiropas kursos, tai skaitā *Cartoon Master Finance*, *Cartoon Master Digital* un *First Motion*.

Filmu industrijā ienākusi ar producenta asistentes darbu pie filmas "Saldumiņš". 2007. gadā kļuvusi par filmu studijas *[[Atom Art]]* izpilddirektori.

Strādājusi pie vairākām filmām, tai skaitā "Roņu sala", "Starptautiskā tēva diena", "Klucis — nepareizais latvietis" un "Pavasaris Vārnu ielā". Bijusi arī raidījumi "Vides Fakti" administratore.

## Atsauces
Inga Prauliņa

**Inga Prauliņa** ir latviešu producente, režisore un animatore.

Ir bijusi animācijas filmu studijas *[[Jet Media]]* vadītāja. Pašlaik Latvijas Mākslas akadēmijā pasniedz klasisko animāciju.

Strādājusi pie vairākām animācijas filmām, tai skaitā "Velniņi", "Viens pa ceļu gāja", "Blēņu stāsts par vilkiem", "Pasaka par pili" un "Austras koka pasakas. Kāpēc varde nedziedāja".

## Atsauces
Lote un Mēnessakmens noslēpums

**"Lote un Mēnessakmens noslēpums"** () ir 2011. gadā izdota Latvijas un Igaunijas kopražota pilnmetrāžas animācijas filma. Filmas režisori ir *Heiki Ernits* un *Janno Põldma*.
"Lote un Mēnessakmens noslēpums" ir otrā animācijas filma par suņu meiteni Loti un viņas draugu piedzīvojumiem, sekojot 2006. gadā izdotajai filmai "Lote no Izgudrotāju ciema".

## Skatīt arī
* Lote no Izgudrotāju ciema

## Atsauces

## Ārējās saites