open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jānis Lakše-Lasmanis

**Jānis Lakše-Lasmanis** (, 1851—1885) bija latviešu grafiķis, zīmēšanas skolas pamatlicējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1851. gada 17. februārī Sesavas pagasta Māla kroga krodzinieka Laksmaņa ģimenē. Mācījās Jelgavas reālskolā un Rīgas Vācu amatnieku biedrības skolā (*Gewerbeschule in Riga*). 1875. gadā papildinājās būvmācības skolā Braunšveigas Holcmindē. 
Pēc atgriešanās Rīgā izturēja namdaru meistara pārbaudījumus un strādāja par tehniķi un arhitekta Kārļa Felsko palīgu, līdztekus studēja Rīgas politehnikā.
No 1877. gada mācīja Rīgas Vācu amatnieku biedrības skolā būvkonstrukcijas un zīmēšanu. 1883. gadā nodibināja savu zīmēšanas, būvniecības un amatniecības skolu.

Miris 1885. gada 29. aprīlī Rīgā, apbedīts Rundāles Silmaļu kapos.

## Darbi
* 1880. gada II Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku piemiņas albums ar 17 lapām (Zīslaka litogrāfijā Jelgavā)
* Vidzemes latviešu apsveikuma mākslinieciskais noformējums ķeizaram Aleksandram II (1880. gada 19. februārī)

## Atsauces
Bīstamā prāta grēksūdzes

**"Bīstamā prāta grēksūdzes"** () ir 2002. gada ASV biogrāfiskā spiegu kinokomēdija, kuras režisors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir Džordžs Klūnijs. Citas lomas atveido Drū Berimora, Džūlija Robertsa un Sems Rokvels. Filmas pirmizrāde notika .

Filma ir balstīta uz Čaka Barija memuāriem, kuros viņš apgalvo, ka ir strādājis CIP.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiropas ceļojums

**"Eiropas ceļojums"** () ir 2004. gada ASV piedzīvojumu kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autoriem ir Džefs Šafers. Galvenās lomas atveido Skots Mečlovics, Džeikobs Pitss, Mišela Trahtenberga un Treviss Vesters. Filmas pirmizrāde notika .

Vidusskolas absolvents, kuru pametusi draudzene, izdomā kopā ar draugiem doties ceļojumā pa Eiropu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūlija Levitana

**Jūlija Levitana** (; dzimusi  Minskā) ir ASV starptautiskā meistare šahā (1992).

## Biogrāfija
1989. gadā uzvarējusi PSRS junioru šaha čempionātā U16 meiteņu vecuma grupā. 1990. gadā pārstāvējusi Padomju Savienību Pasaules junioru šaha čempionātā U18 meiteņu vecuma grupā, kurā dalījusi 4.-6. vietu. 1991. gadā pārcēlusies uz pastāvīgu dzīvi ASV. 1992. gada ASV sieviešu šaha čempionātā dalījusi 3.-4. vietu. Tajā pašā gadā kopā ar Irinu Levitinu dalījusi pirmo vietu Ņujorkas starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā. 1993. gadā Džakartā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 25. vietu. 

Pārstāvējusi ASV Pasaules šaha olimpiādē:
* 1992. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 30. sieviešu šaha olimpiādē Manilā (+5, =3, -2).

Par panākumiem turnīros FIDE 1992. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. 2014. gadā kļuvusi par profesionālo šahistu asociācijas (ACP) valdes locekli.
Beigusi Ņujorkas universitāti un Bruklinas tieslietu institūtu. Strādājusi par federālo tiesu advokātu ASV Mājokļu un pilsētu attīstības departamentā.

## Literatūra
* Игорь Бердичевский. Шахматная еврейская энциклопедия. Москва: Русский шахматный дом, 2016.  (Igors Berdičevskis "Ebreju šaha enciklopēdija", Maskava, 2016).

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūlija Tverska

**Jūlija Tverska** (; dzimusi  Maskavā) ir ASV starptautiskā meistare šahā (1992).

## Biogrāfija
Beigusi Maskavas Valsts universitātes filoloģijas fakultāti. Piedalījusies Maskavas sieviešu šaha čempionātu finālos, kuros 1983. gadā ieņēmusi 10. vietu, bet 1988. gadā - 11. vietu. 1992. gadā pārcēlusies uz pastāvīgu dzīvi ASV. Četras reizes piedalījusies ASV sieviešu šaha čempionātos, kuros labāko rezultātu parādījusi 1992. gadā, kad  dalījusi 3.-4. vietu. 1993. gadā Džakartā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 37. vietu. 

Pārstāvējusi ASV Pasaules šaha olimpiādē:
* 1994. gadā pie trešā galdiņa 31. sieviešu šaha olimpiādē Maskavā (+5, =2, -5).

Par panākumiem turnīros FIDE 1992. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Literatūra
* Игорь Бердичевский. Шахматная еврейская энциклопедия. Москва: Русский шахматный дом, 2016.  (Igors Berdičevskis "Ebreju šaha enciklopēdija", Maskava, 2016).

## Atsauces

## Ārējās saites
Irina Krjukova

**Irina Krjukova** (; dzimusi kā **Kuliša** ()  Krasnojarskā) ir Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (2001).

## Biogrāfija
1990. gadu vidū bijusi starp Krievijas vadošajām šahistēm. 1993. gadā Džakartā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 19. vietu. 1994. gadā izcīnījusi otro vietu Krievijas sieviešu šaha čempionātā aiz Jekaterinas Kovaļevskas. 1995. gadā Kišiņevā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 38. vietu. 

Pārstāvējusi Krievijas otro komandu Pasaules šaha olimpiādē:
* 1994. gadā pie pirmā galdiņa 31. sieviešu šaha olimpiādē Maskavā (+5, =5, -2).

Par panākumiem turnīros FIDE 1993. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 2001. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. Saņēmusi arī FIDE starptautiskais arbitres (IA, 2011) un starptautiskais organizatores (IO, 2012) nosaukumus.

Pazīstama kā šaha trenere dažādās Maskavas un Maskavas apgabala šaha skolās, kurās nostrādājusi vairāk nekā 20 gadus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Martina Korenova

**Martina Korenova** (; dzimusi kā **Holoubkova** () ) ir Čehijas starptautiskā meistare šahā (1993).

## Biogrāfija
1990. gadu pirmajā pusē bijusi viena no Čehijas vadošajām šahistēm. 1992. gadā izcīnījusi otro vietu Čehoslovākijas sieviešu šaha čempionātā. 1993. gadā Tišnovā izcīnījusi otro vietu Čehijas sieviešu šaha čempionātā. 1993. gadā Džakartā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 38. vietu. 

Pārstāvējusi Čehiju Pasaules šaha olimpiādē:
* 1994. gadā pie pirmā galdiņa 31. sieviešu šaha olimpiādē Maskavā (+6, =3, -3).

Pārstāvējusi Čehiju Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā:
* 1992. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 1. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Debrecenā (+2, =2, -0).

Par panākumiem turnīros FIDE 1993. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vera Jirgensa

**Vera Jirgensa** (; dzimusi kā **Vera Peičeva** (  Stara Zagorā, arī **Vera Peičeva-Jirgensa**) ir Bulgārijas un Vācijas starptautiskā lielmeistare šahā (1993).

## Biogrāfija
1980. gadu beigās bijusi viena no Bulgārijas vadošajām šahistēm. 1987. gadā Sofijā izcīnījusi otro vietu Bulgārijas sieviešu šaha čempionātā. 1989. gadā bijusi trešā Eiropas individuālajā junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā meitenēm un izcīnījusi otro vietu aiz Svetlanas Prudņikovas starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā Atēnās. 1990. gadā uzvarējusi Bulgārijas sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Bulgāriju Pasaules šaha olimpiādē:
* 1990. gadā pie otrā galdiņa 29. sieviešu šaha olimpiādē Novi Sadā (+4, =3, -4).

1991. gadā apprecējusies un pārcēlusies uz pastāvīgu dzīvi Vācijā. Kopš 1992. gada pārstāv šo valsti šaha turnīros. 1993. gadā Drēzdenes starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā ieņēmusi otro vietu aiz Margaritas Voiskas. 1993. gadā Grācā uzvarējusi Pasaules čempionāta šahā sievietēm zonas turnīrā. 1993. gadā Džakartā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 32. vietu. 2002. gadā izcīnījusi otro vietu Vācijas sieviešu šaha čempionātā aiz Gīzelas Fišdikas. 2007. gadā uzvarējusi Vācijas sieviešu ātrā šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Vāciju Pasaules šaha olimpiādē:
* 2006. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 37. sieviešu šaha olimpiādē Turīnā (+3, =6, -1).

Par panākumiem turnīros FIDE 1988. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 1993. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adrienna Čēke

**Adrienna Čēke** (; dzimusi ) ir Ungārijas starptautiskā meistare šahā (1993).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējusi Ungāriju Pasaules un Eiropas junioru šaha čempionātos. 1991. gadā Pasaules junioru šaha čempionātā meitenēm ieņēmusi 5. vietu, bet 1993. gadā šajā turnīrā bijusi 6. vietā.
1993. gadā Džakartā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 24. vietu.

Pārstāvējusi Ungārijas trešo komandu Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātos:
* 1992. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 1. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Debrecenā (+1, =3, -1).

Par panākumiem turnīros FIDE 1993. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džuni Vidžajanti Lindri

**Džuni Vidžajanti Lindri** (; dzimusi ) ir Indonēzijas starptautiskā meistare šahā (1993).

## Biogrāfija
Četras reizes uzvarējusi Indonēzijas sieviešu šaha čempionātā (1984, 1988, 1990, 1991). 1993. gadā Džakartā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 33. vietu.

Pārstāvējusi Indonēziju Pasaules šaha olimpiādēs:
* 1982. gadā pie otrā galdiņa 10. sieviešu šaha olimpiādē Lucernā (+7, =5, -2),
* 1984. gadā pie pirmā galdiņa 26. sieviešu šaha olimpiādē Salonikos (+2, =4, -5),
* 1986. gadā pie pirmā galdiņa 27. sieviešu šaha olimpiādē Dubaijā (+1, =4, -7),
* 1988. gadā pie pirmā galdiņa 28. sieviešu šaha olimpiādē Salonikos (+3, =2, -5),
* 1990. gadā pie pirmā galdiņa 29. sieviešu šaha olimpiādē Novi Sadā (+3, =4, -6),
* 1992. gadā pie otrā galdiņa 30. sieviešu šaha olimpiādē Manilā (+8, =2, -3) un izcīnījusi individuālo sudraba medaļu,
* 1994. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 31. sieviešu šaha olimpiādē Maskavā (+3, =4, -3),
* 1996. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 32. sieviešu šaha olimpiādē Erevānā (+1, =0, -3).

Par panākumiem turnīros FIDE 1993. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lisa Karlina Lumunduna

**Lisa Karlina Lumunduna** (; dzimusi ) ir Indonēzijas starptautiskā meistare šahā (1992).

## Biogrāfija
Divas reizes uzvarējusi Indonēzijas sieviešu šaha čempionātā (1994, 2005). 1993. gadā Džakartā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 34. vietu. Pārstāvējusi Indonēziju Āzijas komandu sieviešu šaha čempionātā 1995. gadā. 2005. gadā izcīnījusi bronzas medaļu Dienvidaustrumāzijas spēļu indviduālajā sieviešu šaha turnīrā.

Pārstāvējusi Indonēziju Pasaules šaha olimpiādēs:
* 1988. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 28. sieviešu šaha olimpiādē Salonikos (+4, =3, -4),
* 1990. gadā pie otrā galdiņa 29. sieviešu šaha olimpiādē Novi Sadā (+2, =3, -3),
* 1992. gadā pie pirmā galdiņa 30. sieviešu šaha olimpiādē Manilā (+2, =5, -7),
* 1994. gadā pie pirmā galdiņa 31. sieviešu šaha olimpiādē Maskavā (+2, =3, -3),
* 1996. gadā pie trešā galdiņa 32. sieviešu šaha olimpiādē Erevānā (+5, =4, -3).

Par panākumiem turnīros FIDE 1992. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Georgs fon Engelharts

**Georgs Reinholds Gustavs fon Engelharts** (, ; dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis Krievijas Impērijas valsts un pedagoģiskais darbinieks. Bija Carskoje Selo liceja direktors (no 1816. līdz 1823. gadam) t.i. laikā, kad liceju absolvēja Aleksandrs Puškins.

Skolā gāja privātā pansijā Sanktpēterburgā. No 16 gadu vecuma dienēja armijā. Strādāja pie Grigorija Potjomkina, vēlāk Platona Zubova kancelejā. No 1796. gada darbā arlietu kolēģijā. No 1801. gada valsts sekretāra palīgs Valsts padomē. 1811. gadā tika iecelts par Pēterburgas pedagoģijas institūta direktoru. No 1816. līdz 1823. gadam bija Carskoje Selo liceja direktors. Bija labi ieredzēts audzēkņu vidū, pēc mācībām ar viņiem satikās, tomēr Engelhartam neizveidojās kontakts ar slavenāko liceja audzēkni - Puškinu, kuru Engelharts uzskatīja par "vieglprātīgu" ().

Engelharts publicēja apcerējumus par ekonomiskiem un lauksaimniecības jautājumiem, kā arī publicēja Ferdinanda Vrangeļa ceļojuma pa Sibīriju piezīmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Baltisches Biographisches Lexikon digital
Rīgas Ezerkrastu pamatskola

**Rīgas Ezerkrastu pamatskola** bija Rīgas pirmsskolas izglītības iestāde un pamatskola Malienas ielā 89 Juglas apkaimē, kurā notika mācības pirmskolas un divās pamatizglītības programmās.

## Izglītības programmas
Skola realizēja šādas izglītības programmas: vispārējās pirmsskolas izglītības programma (01011111), pamatizglītības programma (21011111) un speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015611).

## Vēsture
Skolas pirmsākumi meklējami 1963. gadā, kad Annas ielā izveidoja **Rīgas 2. pagarinātās darba dienas skolu**. 1978. gadā atklāja skolas ēku Paula Dauges ielā 27 (tagad Hipokrāta iela). Skolā strādāja 135 skolotāji un pagarināto grupu audzinātāji, skolā mācījās apmēram 2000 skolēnu. 1985. gadā uzcēla skolas ēku Malienas ielā 89, tolaik skolā mācījās 920 skolēni latviešu un krievu plūsmās. No 2003. gada pastāvēja **Rīgas Ezerkrastu vidusskola**, ko 2013. gadā pārdēvēja par Rīgas Ezerkrastu pamatskolu.

2019. gadā Rīgas dome pieņēma lēmumu par Rīgas Ezerkrastu pamatskolas pievienošanu Rīgas Juglas vidusskolai.

## Skolā mācījušies
*

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2013 

## Atsauces
Ašķere

**Ašķere** ir Daugavas labā krasta pieteka Aizkraukles novadā.

Izteka - no Aizpuru purva. Tek rietumu - dienvidrietumu virzienā. Ietek Daugavā pie Aizkraukles pilskalna. Ašķeri šķērso valsts autoceļš A6 (Rīga — Daugavpils — Krāslava — Baltkrievijas robeža (Pāternieki)). Iespējams, Aizkraukles pilskalna nosaukums cēlies no Ašķeres vārda.

## Atsauces
Marija Lusija Ratna Sulistja

**Marija Lusija Ratna Sulistja** (; dzimusi ) ir Indonēzijas starptautiskā meistare šahā (1993).

## Biogrāfija
1992. gadā Buenosairesā izcīnījusi bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U20 meiteņu vecuma grupā. Divas reizes uzvarējusi Indonēzijas sieviešu šaha čempionātā (1993, 1995). 1993. gadā Džakartā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 29. vietu. Pārstāvējusi Indonēziju Āzijas komandu sieviešu šaha čempionātā 1995. gadā. 1998. gadā Kualalumpurā dalījusi desmito vietu Āzijas individuālajā šaha čempionātā sievietēm.

Pārstāvējusi Indonēziju Pasaules šaha olimpiādēs:
* 1990. gadā pie trešā galdiņa 29. sieviešu šaha olimpiādē Novi Sadā (+6, =3, -4),
* 1992. gadā pie trešā galdiņa 30. sieviešu šaha olimpiādē Manilā (+6, =5, -3),
* 1994. gadā pie trešā galdiņa 31. sieviešu šaha olimpiādē Maskavā (+5, =3, -4),
* 1996. gadā pie pirmā galdiņa 32. sieviešu šaha olimpiādē Erevānā (+5, =6, -2).

Par panākumiem turnīros FIDE 1993. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. Kopš 1999. gada vairs nepiedalās FIDE organizētajos šaha turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazā Atradze

**Mazā Atradze** (arī **Purva grāvis**) ir Pērses labā krasta pieteka Aizkraukles novadā.

Izteka no Aizkraukles purva dienvidu daļas. Tek austrumu virzienā. Ietek Pērsē pie Atradzes ciema. Mazo Atradzi šķērso dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils.

## Atsauces
Aizkraukles katoļu baznīca

**Aizkraukles Svētās Terēzes no Bērna Jēzus Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu baznīcas dievnams Aizkrauklē.

1995. gada 3.martā baznīcas celtniecībai Aizkrauklē tika nopirkta zeme (34,14 ha). Tajā pašā gadā tika iesākta baznīcas celtniecība pēc arhitekta Jura Letinska projekta. 1996. gada 1. novembrī par prāvestu Aizkrauklē tika iecelts Viktors Stulpins (šobrīd Liepājasdiecēzesbīskaps). Baznīca tika konsekrēta 2000. gada 16. janvārī. 2003. gada 16. februārī no Francijas Lizjē pilsētas Francijā atvestas Svētās Terēzes relikvijas. Draudzē kā prāvesti ir kalpojuši Andris Blūms,Māris Zviedris, Māris Ozoliņš. Šobrīd draudzes prāvests ir Andrejs Kazakevičs.

## Ārējās saites
*Draudzes lapa facebook.com
Karolīne Bižū

**Karolīne Bižū** (; dzimusi 1976. gadā) ir Dienvidāfrikas šahiste.

## Biogrāfija
Piedalījusies Pasaules junioru šaha čempionātos meitenēm U16 vecuma grupā (1992), U18 vecuma grupā (1994) un U20 vecuma grupā (1995). 1993. gadā Džakartā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 39. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
1999. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm

[thumb|[Moldovas 1999. gada pastmarka veltīta pasaules sieviešu šaha čempionātam.]]
**1999. gada [[Pasaules čempionāts šahā sievietēm]]** sastāvēja no vairākiem posmiem — zonālie turnīri, starpzonu turnīrs, pretendentu turnīrs un mačs par pasaules čempiones nosaukumu.

Mačā par pasaules šaha čempiones nosaukumu eksčempione Sje Dzjuņa uzvarēja Alisi Gaļļamovu un atguva titulu.

Pirms mača FIDE skandalozi atņēma Žužai Polgārai pasaules čempiones titulu.

## 1995. gada starpzonu turnīrs
1995. gadā Moldovas galvaspilsētā Kišiņevā notika pasaules čempiones nosaukuma izcīņas starpzonu turnīrs, kas tika spēlēts pēc Šveices sistēmas 13 kārtās. Šajā turnīrā piedalījās labākās spēlētājas no katras FIDE zonas, kopā — 52 šahistes. No šī turnīra pretendentu turnīram kvalificējās septiņu pirmo vietu ieguvējas.
:
Pēdējās kārtās partija starp Radu un Lemačko netika spēlēta.

## 1997. gada pretendentu turnīrs
Septiņām pretendentēm, kas kvalificējās no starpzonu turnīra, pievienojās iepriekšējā pasaules čempiones nosaukuma izcīņas mača zaudētāja Sje Dzjuņa, kā arī divas iepriekšējā pretendentu turnīra uzvarētājas Čiburdanidze un Kramlinga. 1997. gada decembrī Groningenā šīs desmit šahistes sacentās apļa sistēmas divu riņķu turnīrā, no kura divām labākajām vajadzēja spēlēt maču, lai noskaidrotu mača par pasaules čempiones titulu dalībnieci.

Pirmo un otro vietu ieguva Gaļļamova un Sje Dzjuņa. FIDE nolēma, ka viņu maču vajadzētu spēlēt Ķīnas pilsētā Šeņjanā, jo Ķīnas sponsoriem bija labākais balvu fonda piedāvājums. Tomēr Gaļļamova atteicās visu maču spēlēt pretinieces mājās, tāpēc Sje Dzjuņa tika pasludināta par uzvarētāju un ieguva  tiesības spēlēt ar pasaules čempioni Žužu Polgāru.

:

Kahiani-Gersinska izstājās pēc 10 kārtas.

## 1999. gada mačs par pasaules čempiones titulu
Sākumā mačs bija ieplānots 1998. novembrī, bet čempione Žuža Polgāra lūdza to atlikt, jo viņai bija iestājusies grūtniecība. FIDE nebija spējusi atrast apmierinošu sponsoru, tāpēc Polgāras lūgums tika apmierināts. Kad FIDE paziņoja jauno datumu (1999. gads) un vietu (Ķīna), Polgāra bija dzemdējusi dēlu Tomu, tomēr viņa joprojām uzskatīja, ka laiks, lai atgūtos no dzemdībām, un sagatavotos jaunai spēlei, ir nepietiekams. Turklāt, tāpat kā Gaļļamova, viņa negribēja pilnībā spēlēt pretinieka mītnes zemē. Viņa arī gribēja ievērojami lielāku balvu fondu, tāpēc lūdza atkārtoti pārcelt spēles sākumu. Šoreiz FIDE atteicās, pārtrauca sarunas un nolēma, ka Polgāra ir zaudējusi titulu. FIDE organizēja jaunu maču starp abām pretendentu turnīra finālistēm, Sje Dzjuņu un Gaļļamovu. Maču spēlēja 1999. gadā Tatarstānas galvaspilsētā Kazaņā un Ķīnas pilsētā Šeņjanā. Sje Dzjuņa uzvarēja ar divu punktu pārsvaru un atguva titulu, kuru viņa bija zaudējusi Polgārai pirms trīs gadiem.

:

## Atsauces

## Ārējās saites
Silvija Čidi

**Lovīnija Silvija Čidi** (; dzimusi 1971. gadā) ir Nigērijas un Vācijas šahiste.

## Biogrāfija
Piedzimusi Vācijā, bērnību pavadījusi Nigērijā, vēlāk mācījusies Anglijā, kur strādājusi informāciju tehnoloģiju jomā. Ir dzejniece un rakstniece, vairāku literāro darbu autore.
1990. gadu pirmajā pusē bijusi viena no vadošajām Nigērijas šahistēm. 1993. gadā Suboticā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 35. vietu.

Pārstāvējusi Nigēriju Pasaules šaha olimpiādēs:
* 1990. gadā pie trešā galdiņa 29. sieviešu šaha olimpiādē Novi Sadā (+5, =3, -5),
* 1992. gadā pie otrā galdiņa 30. sieviešu šaha olimpiādē Manilā (+4, =2, -2).

## Atsauces

## Ārējās saites
Anna Brodele

**Anna Brodele** (dzimusi  Tauraģē, Raseiņu apriņķī, Kauņas guberņā, Krievijas Impērijā, mirusi ) bija latviešu rakstniece, dzejniece un dramaturģe.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1910. gadā Lietuvā mežsarga Jūlija Kalvišķa ģimenē. Mācījās Viesītes pamatskolā, vēlāk Jēkabpils vidusskolā (1924–1927). 1927. gadā žurnāls "Domas" publicēja viņas dzejoļu kopu.

No 1927. gada dzīvoja Rīgā un kopš 1930. gada strādāja PSRS tirdzniecības flotes ēdnīcā Rīgas ostā. 1932. gadā viņu arestēja un notiesāja uz 3 gadiem 6 mēnešiem par nelegālās literatūras izplatīšanu, sodu izcieta Rīgas Termiņcietumā un Jelgavas cietumā. 1937. gadā apprecējās ar Jāni Kupši.
Pēc Latvijas okupācijas viņa 1940. gadā strādāja VAPP tehnisko rakstu apgādā, bija laikraksta "Padomju Latvija" līdzstrādniece un žurnāla "Sarkanā Palīdzība" tehniskā redaktore. 
Pēc Vērmahta iebrukuma 1941. gadā viņa evakuējās uz Jaroslavļas apgabalu, kur strādāja kolhozā.
1942. gadā pārcēlās uz dzīvi Ivanovā, kur rakstīja dzejoļus un viencēlienus Latvijas PSR Valsts mākslas ansamblim, tad viņu nosūtīja studēt M. Gorkija Literatūras institūtā (1942–1944), 1943. gadā apprecējās ar Jāni Brodeli.

Pēc atgriešanās Latvijā 1944. gada rudenī sāka strādāt Jaunatnes teātrī par literārās daļas vadītāju, arī par redaktori Kinematogrāfijas ministrijā.
Kopš 1948. gada nodarbojās vienīgi ar rakstniecību. Pēc viņas 1956. gadā rakstītā romāna "Ar sirdi un asinīm" 1959. gadā Rīgas Kinostudijā režisors Rolands Kalniņš uzņēma filmu "Ilze".
Mirusi 1981. gadā Rīgā, apglabāta Raiņa kapos.

## Daiļrade
Annas Brodeles lugas iestudētas Dailes teātrī un citos teātros. Brodeles lugas galvenokārt veltītas kolhozu dzīves tēmām, darbu galvenie varoņi parasti ir jaunas sievietes. Annas Brodeles proza tulkota daudzās PSRS tautu valodās.

### Dzeja
* "Brīvā dzimtene" (1946)

### Lugas
* "Trīs viencēlieni" (1945)
* "Upesciema pavasaris" (grāmatā un teātrī 1948)
* "Skolotājs Straume" (teātrī 1948, grāmatā 1949)
* "Zelta druva" (grāmatā un teātrī 1949)
* "Dedzīgās sirdis" (grāmatā un teātrī 1951)
* "Avārija" (grāmatā un teātrī 1954)
* "Dace meklē laimi" (teātrī 1955, grāmatā 1956) (dziesmuspēle)
* "Nemirstīgā jaunība" (1958)
* "Mana trauslā meitene" (1964)

### Proza
* "Stiprie cilvēki" (1946) (stāstu krājums)
* "Marta" (garstāsts) (grāmatā un teātrī 1950, pirmpublicējums periodikā ar nosaukumu "Martas dienasgrāmata" 1949, luga ar nosaukumu "Stundu pirms ausmas" periodikā 1950)
* "Ar sirdi un asinīm" (romāns) (1956, ekranizēts ar nosaukumu "Ilze")
* "Uzticība" (romāns) (1962)
* "Klusā pilsētiņa" (romāns) (1967)
* "Zilais zvirbulis" (garstāsts) (1965, čehu TV filma 1972)
* "Tas ir mans laiks" (1969) (garstāsta "Zilais zvirbulis" turpinājums)

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Apbalvota ar diviem Darba Sarkanā karoga ordeņiem (1956, 1970), ordeni "Goda zīme" un vairākām medaļām. 
* Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbiniece

## Piemiņa
Viesītes muzeja "Sēlija" nodaļā "Paula Stradiņa skola" iekārtots rakstnieces piemiņas kabinets. Bijusī Dzirnavu iela Viesītē nosaukta par godu rakstniecei Annas Brodeles iela.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anna Brodele
* Анна Броделе на сайте Internet Movie Database
Brāļi Grimmi (filma)

**"Brāļi Grimmi"** () ir 2005. gada ASV, Apvienotās Karalistes un Čehijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Terijs Giljams. Galvenās lomas atveido Hīts Ledžers, Mets Deimons, Pīters Stormars, Lena Hedija, Džonatans Praiss un Monika Belluči. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filmā pasaku vācēji brāļi Grimmi (šeit Vils un Džeiks Grimmi) ir ceļojoši mākslinieki, kuri saskaras ar kādu īstu pasaku lāstu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nulles teorēma (filma)

**"Nulles teorēma"** () ir 2014. gada Apvienotās Karalistes, Rumānijas un Francijas zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Terijs Giljams. Galvenās lomas atveido Kristofs Valcs, Melānija Tjerī, Deivids Tjūliss un Lūkass Hedžess. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Vadība ir uzticējusi ļoti talantīgam, bet introvertam datorspeciālistam pierādīt Nulles teorēmu: Visums beidzas kā nekas, padarot dzīvi bezjēdzīgu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Samazināšana

**"Samazināšana"** () ir 2017. gada ASV zinātniskās fantastikas drāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir Aleksandrs Peins. Galvenās lomas atveido Kristofs Valcs, Mets Deimons, Kristena Viga un Honga Čau. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Filmā kāds vīrietis saprot, viņam būtu labāka dzīve, ja viņš tiktu samazināts līdz piecu collu garumam, kas viņam ļautu dzīvot bagātībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Suburbikona

**"Suburbikona"** () ir 2017. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir Džordžs Klūnijs. Galvenās lomas atveido Mets Deimons, Džūliana Mora, Noa Jupe un Oskars Aizeks. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

20. gadsimta 50. gados, kad kāda piepilsētas sabiedrība pašiznīcinās, mājas iebrukumam ir lielas sekas uz vienas šķietami normālas ģimenes dzīvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Borna personības noslēpums

**"Borna personības noslēpums"** (arī **"Borna identitāte"**; ) ir 2002. gada ASV un Vācijas trilleris, kas balstīts uz Roberta Ladlema tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem ir Dags Laimens. Galvenās lomas filmā atveido Mets Deimons, Franka Potente, Kriss Kūpers, Klaivs Ouens un Braians Kokss. Filmas pirmizrāde notika . Tā ir pirmā filma Borna franšīzē, kurā līdz 2016. gadam tapušas piecas pilnmetrāžas filmas.

Džeisonu Bornu, kurš ir sašauts un cieš no amnēzijas, Vidusjūras ūdeņos pie Marseļas atrod un izglābj zvejnieki. Bornam ir jāizvairās no slepkavām, tajā pašā laikā cenšoties atgūt atmiņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Borna pārspēks

**"Borna pārspēks"** () ir 2004. gada ASV un Vācijas trillera filma, kuras režisors ir Pols Grīngrass. Galvenās lomas filmā atveido Mets Deimons, Franka Potente, Džūlija Stailsa, Karls Urbanss, Braians Kokss, Džoana Allena un Gabriels Manns. Filmas pirmizrāde notika . Filma ir otrā daļa "Džeisona Borna" filmu sērijā.

Džeisonam Bornam, kurš tiek vainots pie tā, ka CIP operācija ir izgāzusies, jāatsāk sava iepriekšējā dzīve kā apmācītam slepkavam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jegors Averins

**Jegors Averins** (, dzimis ) ir krievu hokejists, spēle uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2018) Averins pārstāv KHL komandu Jaroslavļas "Lokomotiv". Iepriekš Averins ir spēlejis arī Omskas "Avangard".

Krievijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis vairākās spēlēs, bet nav aizvadījis nevienu spēli Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Borna ultimāts

**"Borna ultimāts"** () ir 2007. gada ASV un Vācijas trillera filma, kuras režisors ir Pols Grīngrass. Galvenās lomas filmā atveido Mets Deimons, Deivids Stratērns, Džūlija Stailsa, Skots Glens, Pedijs Konsadains, Edgars Ramirezs, Alberts Finijs un Džoana Allena. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā. Filma ir trešā daļa "Džeisona Borna" filmu sērijā.

Džeisons Borns novērš CIP amatpersonas un viņa pārstāvju jaunās slepkavību programmas palaišanu, tajā pašā laikā izmeklējot savu izcelsmi kā apmācītam slepkavam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeisons Borns

**"Džeisons Borns"** () ir 2016. gada ASV trillera filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Pols Grīngrass. Galvenās lomas filmā atveido Mets Deimons, Tomijs Lī Džonss, Džūlija Stailsa, Alīsia Vikandere, Vinsents Kasels un Rīzs Ahmeds. Filmas pirmizrāde notika  Londonā. Filma ir piektā daļa "Džeisona Borna" filmu sērijā.

CIA visbīstamākais bijušais operatīvais cilvēks tiek izvilināta no slēpņa, lai atklātu vairāk patiesības par savu pagātni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Nestrašils

**Andrejs Nestrašils** (, dzimis ) ir čehu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Nestrašils spēlē Čehijas Ektralīgas komandā Tršinecas Oceláři. Iepriekš Nestrašils ir spēlējis AHL komandās Grandrepidsas "Griffins" un Šarlotas "Checkers", NHL komandās Detroitas "Red Wings" un Karolīnas "Hurricanes" un KHL komandās Ņižņekamskas"Ņeftehimik" un Magņitogorskas "Metallurg" .

Čehijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Latvijas pilsoņa pase

**Latvijas pilsoņa pase** ir dokuments, kas tiek izsniegts Latvijas pilsoņiem to identifikācijas nolūkos un ceļošanai. Pase vai personas apliecība ir obligāts dokuments visiem Latvijas pilsoņiem, kas sasnieguši 15 gadu vecumu. Pases derīguma termiņš ir 10 gadi (sākot no 20 gadu vecuma).

## Ārējais izskats
Pases vāciņš ir bordo (sarkanā-violetā) krāsā, uz tā attēlots Latvijas ģerbonis. Uz vāka ir uzraksti latviešu valodā "EIROPAS SAVIENĪBA", "LATVIJAS REPUBLIKA", apakšdaļā "PASE". Latvijas Republikas pilsoņa pase atbilst Eiropas Savienības prasībām (tā satur biometriskos datus).

## Pase satur šādu informāciju
* Pases īpašnieka fotogrāfija
* Tips
* Valsts kods (LVA)
* Pases numurs
* Pilns vārds un uzvārds
* Pilsonība
* Augums
* Dzimšanas datums
* Personas kods
* Dzimšanas vieta
* Dzimums
* Izsniegšanas datums
* Pilnvarojumi
* Derīguma termiņa beigu datums
* Īpašnieka paraksts

Informatīvās lappuses (titullapas) apakšdaļā ir mašīnlasāmā zona.

## Valodas
Teksts informatīvajā lappusē ir latviešu, angļu un franču valodā.

## Bezvīzu režīms
Latvijas pilsoņa pases turētājam ir tiesības bez vīzas apmeklēt daudzas valstis, bet dažās valstīs vīzu iespējams iegādāties valstī ierodoties.

800px|thumb|center|Bezvīzu režīms Latvijas pilsoņiem

### Eiropa

### Āfrika

### Amerika

### Āzija

### Okeānija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pilsoņa pase. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde
* Valstu un teritoriju saraksts, uz kurām var doties bez vīzas vai iepriekš saņemot ieceļošanas atļauju. Latvijas Republikas Ārlietu ministrija
Vehandu

**Vehandu** () ir garākā upe, kas pilnībā plūst Igaunijas teritorijā. Augšpus Vagulas ezera upi sauc arī par **Pihajegi** (*Pühajõgi*), bet lejtecē - par **Vo** (*Voo jõgi*).

Izteka pie Savernas ciema. Līdz Vagulas ezeram Veru pievārtē līkumojot tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Tālāk tek uz austrumiem, bet pie Lasvas pagriežas uz ziemeļaustrumiem. Augštecē pie Kanepiem caurtek Jeksi ezeru, bet vidustecē - Vagulas ezeru. Lielākā pieteka - labā krasta Iskna. Ietek Lemmijerva ezerā pie Vēpsu ciema.

Vehandu pie Veru šķērso valsts autoceļš A2 (Tallina - Tartu - Veru - Luhamā). Vehandu krastos atrodas Kanepi un Repina, tās pievārtē - Veru.

1967. gadā mūsdienu Repinas pagastā, kur upe izgrauzusi iežu atsegumus, tika izveidots Vehandu ielejas dabas liegums (*Võhandu jõe ürgorg*).

## Ārējās saites
Roberts Saboličs

**Roberts Saboličs** (, dzimis ) ir slovēņu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcījā. Pašlaik (2020) Saboličs ir bez kluba.

## Spēlētāja karjera
Iepriekš Saboličs ir spēlējis Austrijas hokeja līgas klubā HK Jesenice, Allsvenskan līgas klubā Södertälje SK, Slovākijas hokeja līgas klubā HK Poprad, Vācijas hokeja līgas klubā ERC Ingolstadt, Čehijas Ekstralīgas klubā Prāgas "Sparta" un KHL klubos Vladivostokas "Admiral" un Ņižņijnovgorodas "Torpedo" .

Slovēnijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis deviņos Pasaules čempionātos un divās ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Filips Holms

**Filips Holms** (, dzimis ) ir zviedru hokejists, spēlē aizsarga pozīcījā. Pašlaik (2024) Holms spēlē Zviedrijas hokeja līgas vienībā Orebro HK.

## Spēlētāja karjera
Holms ir spēlējis Zviedrijas hokeja līgas klubos Djurgårdens IF un Växjö Lakers, Nacionālā hokeja līgas klubā Vankūveras "Canucks", AHL komandās Jūtikas "Comets" un Čikāgas "Wolves" un KHL komandās Ņižņijnogorodas "Torpedo", Magņitogorskas "Metallurg" un Helsinku "Jokerit" .

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2017. gada Pasaules čempionātā un 2019.gada pasaules čempionātā, kā arī 2022.gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
Artjoms Aļajevs

**Artjoms Aļajevs** (, dzimis ) ir krievu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2020) Aļajevs pārstāv KHL klubu Ņižņijnovgorodas "Torpedo".

## Spēlētāja karjera
Iepriekš Aļajevs ir spēlējis Rīgas "Dinamo", Maskavas "Spartak" un Toljati "Lada".

## Ārējās saites
Kevins Klārks

**Kevins Klārks** (, dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Klārks pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Düsseldorfer EG. Iepriekš Klārks ir spēlējis AHL komandās Manitobas "Moose" un Sentdžonsas "IceCaps", Vācijas hokeja līgas klubos Krēfeldes "Pinguine" un Hamburgas "Freezers", Šveices hokeja līgas klubos Langnavas "Tigers" un SC Rapperswil-Jona Lakers,  Zviedrijas hokeja līgas klubā Brynäs IF un KHL komandā Rīgas "Dinamo" .

## Ārējās saites
Daniels Bērziņš

**Daniels Bērziņš** (dzimis ) ir latviešu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Bērziņš spēlē Čehijas 2.līgas komandā VHK Vsetin . Bērziņš ir spēlējis arī Latvijas virslīgas komandā HS Rīga, MHL komandā HK Rīga, KHL komandā Rīgas "Dinamo" un Somijas hokeja līgas komandā Jiveskiles JYP.

## Ārējās saites
Kavai

**Kavai** var būt:

* Kavai Leonards (*Kawhi Leonard*; 1991) — amerikāņu basketbolists;
* Risako Kavai (1994) — japāņu cīkstone;
* Jukako Kavai (1997) — japāņu cīkstone.
1926. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

thumb|260px|Sacensību plakāts.
**1926. gada [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika no 1926. gada 4. līdz 7. septembrim Latvijas galvaspilsētā Rīgā Salamonska cirkā. Sacensības notika tikai grieķu-romiešu cīņā.

## Grieķu-romiešu cīņa
### Svara kategorijas
Šajā čempionātā cīkstoņi bija sadalīti pēc ķermeņa svara šādās sešās svara kategorijās:
* gaiļa svars (līdz 58 kg);
* spalvas svars (līdz 62 kg);
* vieglais svars (līdz 67,5 kg);
* vidējais svars (līdz 75 kg);
* pussmagais svars (līdz 82,5 kg);
* smagais svars (virs 82,5 kg).

### Godalgoto vietu noteikšana
Pēc katras savstarpējās cīņas tās dalībniekiem piešķīra soda punktus: **zaudētājam** — 3 soda punktus; **uzvarētājam** — par uzvaru tiesnešu vērtējumā 1 soda punktu; par plecu uzvaru 0 soda punktus. Cīkstonis, kas ieguva 5 soda punktus, turpmākajās cīņās vairs nepiedalījās. Godalgoto vietu ieguvējus noteica pēc mazākā soda punktu skaita. Ja tas bija vienāds, tad augstāku vietu ieguva cīkstonis, kas sacensību laikā bija pielietojis vairāk paņēmienu un bijis enerģiskāks. Ja arī šinī ziņā cīkstoņi bija līdzīgi, tad augstāk ierindojās tas, kurš bija vieglāks. 

### Medaļu ieguvēji
Medaļu ieguvēji bija:

### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Latvijas cīkstoņu rezultāti
Sacensībās piedalījās 6 Latvijas cīkstoņi. Plānotais septītais dalībnieks pussmagā svara cīkstonis Kārlis Pētersons par 15 minūtēm nokavēja svēršanos un pie sacensībām netika pielaists.

Latvijas cīkstoņi A. Melkerts (gaiļa svars), P. Kopmans (spalvas svars) un Ž. Hercogs (vieglais svars) pieļaujamo soda punktu robežu — 4 punkti — pārsniedza jau pēc otrās cīņas, bet R. Ronis (vidējais svars), E. Palmbahs (pussmagais svars) un A. Zvejnieks (smagais svars) sacensību trešajā dienā. Līdz ar to izšķirošajās cīņās par medaļām viņi nevarēja piedalīties.

## Atsauces

## Ārējās saites
* United World Wrestling Database 
* FILA Wrestling Database
Keila (upe)

thumb|Video 2022
**Keila** () ir upe Igaunijas ziemeļos. Raplas un Harju apriņķī.

Izteka Vīrika purvs pie Vana-Kaju ciema. Tek ziemeļrietumu virzienā. Lielākā pieteka - labā krasta Atla. Ietek Lohusū līcī (Somu līča daļa). Keilu pie Jegiso šķērso valsts autoceļš A4 (Tallina – Pērnava – Ikla), bet pie Keilas pilsētas - A8 (Tallina - Paldiski). Keilas krastos atrodas Kohila, Kurtna, Kīza, Keila, Karjakila un Keila-Joa. Pie Keila-Joas atrodas Keilas ūdenskritums.

## Ārējās saites
Kurzemei — saules ceļš

**"Kurzemei — saules ceļš"** ir konceptuāls Liepājas rokgrupas "Līvi" albums, kas sastāv no divām daļām. Pirmajā plates pusē ir "Līvu" tolaik jau aizsaulē aizgājušā vadītāja Ērika Ķiģeļa cikls "Kurzemei – Saules Ceļš" ar Olafa Gūtmaņa vārdiem, bet otrajā – grupas turpinātāju Ainara Virgas, Jāņa Groduma un Guntara Mucenieka sarakstīts dziesmu cikls, kas veltīts Jānim Rudzutakam.

## Dziesmu saraksts
# "Pavasara iestāšanās" — 3:16 (Ē. Ķiģelis, O. Gūtmanis)
# "Deviņvīru spēks" — 4:26 (Ē. Ķiģelis, O. Gūtmanis)
# "Kurzeme" — 4:52 (Ē. Ķiģelis, O. Gūtmanis)
# "Gājputnu sagaidīšana" — 3:25 (Ē. Ķiģelis, O. Gūtmanis)
# "Saules ceļš" — 4:25 (Ē. Ķiģelis, O. Gūtmanis)
# "Dzejnieks" — 3:20 (J. Grodums, Guntars Račs)
# "Straume" — 5:28 (A. Virga, Imants Ziedonis)
# "Dzelzsgriezējs" — 5:00 (A. Virga, Valdis Grēviņš)
# "Zvani" — 5:55 (G. Mucenieks, O. Gūtmanis)

## Atsauces
Audējputnu dzimta

**Audējputnu dzimta** (*Ploceidae*) ir zvirbuļveidīgo kārtas (*Passeriformes*) dzimta, kas apvieno 117 neliela auguma dziedātājputnu sugas, kas tiek iedalītas 15 ģintīs. Lielākā daļa sugu mājo Āfrikā uz dienvidiem no Sahāras, bet daļa sugu izplatītas Āzijas tropu reģionā. Dažas sugas introducētas ārpus dabīgā izplatības areāla. Lielākā daļa sugu mājo sausos un karstos reģionos.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|240px|Daudzu sugu tēviņiem ir košs apspalvojums, attēlā [sarkanais fodijs (*Foudia madagascariensis*)]]
Audējputnu dzimtas sugas ir neliela auguma dziedātājputni ar īsu, spēcīgu, konusveida knābi. Tas liecina, ka šīs dzimtas putni galvenokārt barojas ar sēklām, bet tie barojas arī ar kukaiņiem. Daudzu sugu tēviņiem ir košs apspalvojums, visbiežāk sarkans, dzeltens vai melns. Dažām sugām košais apspalvojums ir tikai vairošanās sezonas laikā.

### Ligzdošana
Dzimta savu nosaukumu ieguvusi dēļ šo putnu meistarības ligzdu vīšanā, lai gan dažām sugām raksturīgs ligzdošanas parazītisms (atraitņputniem). Audējputnu ligzdas ir ļoti dažādos izmēros, dažādās formās, kā arī vīšanai izmantotie materiāli un vīšanas tehnika ir ļoti atšķirīgi. Vīšanai atkarībā no sugas tiek izmantotas smalkas lapu šķiedras un zāle, arī zariņi.

Daudzas sugas ir ļoti sabiedriskas un ligzdo kolonijās. Uz viena zara atrodas vairākas ligzdas. Toties audējzvirbuļi būvē vienu lielu ligzdu ar daudzām ieejām. Šādā kopīgā mājā ligzdo 100—300 pāru. Ligzdu parasti vij tēviņš, pēc tam cenšoties piesaistīt mātītes uzmanību. Dējumā parasti ir 5—6 olas, kuras visbiežāk ir ar raibumiņiem.

## Sistemātika
[thumb|220px|[Baltaču audējzvirbulis (*Plocepasser mahali*)]]
[thumb|220px|[Sarkanknābja kveleja (*Quelea quelea*)]]
**Audējputnu dzimta** (*Ploceidae*)
*Audējputni (*Ploceus*)
*Audējzvirbuļi (*Plocepasser*)
*Baltgalvas bifeļzvirbuļi (*Dinemellia*)
*Bifeļzvirbuļi (*Bubalornis*)
*Bīskapputni (*Euplectes*)
*Dižknābja audējputni (*Amblyospiza*)
*Fodiji (*Foudia*)
*Īsastes audējputni (*Brachycope*)
*Kvelejas (*Quelea*)
*Malimbi (*Malimbus*)
*Raibpieres audējputni (*Sporopipes*)
*Rudastes audējputni (*Histurgops*)
*Sabiedriskie audējputni (*Pseudonigrita*)
*Sarkangalvas audējputni (*Anaplectes*)
*Saticīgie audējputni (*Philetairus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*IBC: Family Weavers (Ploceidae) | the Internet Bird Collection
Kazari

**Kazari** () ir upe Igaunijas rietumos, Raplas un Lēnes apriņķī.

Izteka pie Rabiveres ciema netālu no Kohilas. Tek dienvidrietumu virzienā. Lielākā pieteka ir gandrīz tikpat garā (95 kilometri) kreisā krasta pieteka Vigala. Ietek Veinameri šauruma Matsalu līcī. Kazari augštecē pie Varbolas šķērso valsts autoceļš A4 (Tallina—Pērnava—Ikla), bet lejtecē pie Kazari ciema — A10 (Risti—Virtsu—Kuivastu—Kuresāre).

Pie Kazari ciema atrodas 1904. gadā būvētais industriālais piemineklis — vairāk nekā 307 metrus garais gājēju Kazari dzelzsbetona tilts (*Kasari raudbetoonsild*). Upes lejtecē 1957. gadā izveidots Matsalu dabas rezervāts (mūsdienās Matsalu nacionālais parks). Upes lejtece kanalizēta cauri Matsalu līcim piegulošajiem plašajiem niedrājiem, taču pats savienojums ar līci aizaudzis un ūdens transportam nav pārvarams.

## Ārējās saites
Piuza

**Piuza** (, ) ir upe Igaunijas dienvidaustrumos, Veru apriņķī un Krievijā, Pleskavas apgabalā.

Izteka no Kilejerva ezera. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Vidustecē pie Pečoriem veido Igaunijas—Krievijas robežu. Lejteces pēdējie 13 kilometri — Krievijas teritorijā. Lielākā pieteka — 19 kilometrus garā labā krasta Pačkovka Krievijas teritorijā. Ietek Pleskavas ezerā pie Budovižas ciema. Daudz vecupju, iežu atsegumu. Piuza starp Igaunijas galvenajām upēm izceļas ar ievērojamu kritumu.

Piuzu augštecē pie Vastselīnas šķērso valsts autoceļš A2 (Tallina—Tartu—Veru—Luhamā). Upes krastos atrodas Vastselīna un Pečori (Krievijā). 1962. gadā upes vidustecē izveidots Piuzas upes dabas liegums (*Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala*).

## Ārējās saites

* Piusas upes senlejas pārgājienu taka
Rūdolfs Egle

**Rūdolfs Egle** (dzimis , miris ) bija latviešu literatūrzinātnieks un tulkotājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1889. gadā Druvienas pagasta Mazvasaraudzos, lauksaimnieka ģimenē. Mācījās Druvienas pagastskolā, Šļukuma-Neibeizera ministrijas skolā, pēc tam Valmieras proģimnāzijā. 1906. gadā iestājās A. Ķeniņa reālskolā Rīgā. Tur par literatūras skolotāju strādāja A. Saulietis, kura ietekmē Egle pievērsās literatūrai. 1910. gadā, skolu nepabeidzis, Egle devās mācīties uz Drēzdenes konservatoriju, taču karaklausības dēļ bija spiests pēc nepilna gada atgriezties. Egle nokārtoja reālskolas gala pārbaudījumus un studēja komerczinātnes Rīgas Politehniskajā institūtā, bet studijas nebeidza un strādāja laikrakstā "Latvija". 

Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā Egle devās bēgļu gaitās uz Petrogradu, kur kopā ar A. Gulbi noorganizēja laikrakstu "Jaunās Pēterpils Avīzes". Apmeklēja lekcijas Petrogradas universitātē un Mākslas institūta literatūras fakultātē.
1917. gadā Egle sāka strādāt Krievijas ZA bibliotēkas Slāvu nodaļā, no 1918. līdz 1922. gadam bija nodaļas vadītājs. 1922. gadā atgriezās Latvijā un iesaistījās Kultūras fonda darbā. No 1924. līdz 1934. gadam bija tā inspektors, no 1924. gada — Bibliotēku padomes sekretārs. 

Pēc Latvijas okupācijas Otrā pasaules kara laikā 1940. gadā Egle aktīvi piedalījās LPSR Rakstnieku savienības darbā, par aktīvo sabiedrisko darbību vācu okupācijas laikā viņu vairākus mēnešus turēja apcietinājumā.

Pēc kara beigām no 1944. līdz 1947. gadam Egle vadīja LVU Filoloģijas fakultātes Literatūras teorijas un Vispārīgās literatūras katedru (no 1944. gada — docents, no 1946. gada — profesors). No 1946. līdz 1947. gadam bija arī LPSR ZA Valodas un literatūras institūta direktora vietnieks zinātniskajā darbā. 

Miris 1947. gada 17.decembrī Rīgā, apbedīts Raiņa kapos.

## Darbi
Pirmā publikācija — dzejolis "Bērns" laikrakstā "Dzimtenes Vēstnesis". Recenzijas un rakstus Egle publicējis no 1914. gada.
Kopā ar brāli Kārli Egli rediģēja kritikas un grāmatniecības žurnālu "Latvju Grāmata" (1922-1931), kurā publicētas daudzas Rūdolfa Egles recenzijas par jaunizdotajām grāmatām un vairāki raksti. Egle noorganizēja un vadīja savu literatūras studiju (1935-1940). Rediģēja Kārļa Veidenbauma rakstus, ar plašām monogrāfiskām apcerēm (izdotas arī grāmatas) un komentāriem publicēti Eduarda Veidenbauma raksti, Jāņa Poruka un Kārļa Skalbes kopoti raksti. Kopā ar Andreju Upīti sarakstījis "Pasaules rakstniecības vēsturi". Egles sakārtojumā publicēta antoloģija "Latvju lirika". Ar Egles apceri un komentāriem iznāca Viljama Šekspīra darbi.

Pēc Otrā pasaules kara Egle sastādījis un komentējis Mihaila Ļermontova rakstus un Heinriha Heines izlases. Tulkojis Mihaila Ļermontova romānu "Mūsu laiku varonis", kā arī Gija de Mopasāna, Volta Vitmena un citu autoru darbus. Egle publicējis periodikā par literatūras vēstures, kritikas, un tulkošanas jautājumiem vairākus rakstus, kuros uzsvēris literārā teksta un stila analīzes nepieciešamību. 1989. gadā daļa Egles rakstu tika sakopota izlasē "Raksti par literatūru".

## Atsauces
Intervija ar vampīru: Vampīra hronikas

**"Intervija ar vampīru: Vampīra hronikas"** () ir 1994. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Nīls Džordans. Galvenās lomas atveido Toms Krūzs, Breds Pits, Stīvens Rejs, Kirstena Dansta un Antonio Banderass. Filmas pirmizrāde notika .

Vampīrs pastāsta savu dzīves stāstu, kurā ietilpst mīlestība, nodevība, vientulība un bads.

## Atsauces

## Ārējās saites
Būt par Džonu Malkoviču

**"Būt par Džonu Malkoviču"** () ir 1999. gada ASV sirreāla komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Spaiks Džonzs. Galvenās lomas atveido Džons Kjūsaks, Kemerone Diasa, Ketrina Kīnera, Orsons Bīns, Mērija Keja Pleisa un Džons Malkovičs. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Leļļu mākslinieks atklāj portālu, caur kuru viņš spēj iekļūt filmu zvaigznes Džona Malkoviča galvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džesija Džeimsa slepkavība no gļēvuļa Roberta Forda rokas

**"Džesija Džeimsa slepkavība no gļēvuļa Roberta Forda rokas"** () ir 2007. gada ASV vesterns, kura režisors un scenārija autors ir Endrū Dominiks. Galvenās lomas atveido Breds Pits, Keisijs Afleks, Sems Šepards, Mērija Luīza Pārkere, Pols Šneiders un Džeremijs Renners. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Roberts Fords, kurš kopš bērnības pielūdz Džesiju Džeimsu, cītīgi cenšas pievienoties Misūri štata likumpārkāpēju grupai, kuru vada Džeimss, tomēr laika gaitā Fordu bandītu līderis sāk aizvainot.

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Džesija Džeimsa slepkavība no gļēvuļa Roberta Forda rokas" ierindojās 92. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Smita kungs un kundze

**"Smita kungs un kundze"** () ir 2005. gada ASV asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors ir Dags Laimens. Galvenās lomas atveido Breds Pits, Andželīna Džolija, Ādams Brodijs un Kerija Vašingtone. Filmas pirmizrāde notika  Vestvudā, Kalifornijā.

Džons un Džeina Smiti ir precēts pāris, kurš iedzīvojies rutīnā, kad abi pēkšņi uzzina, ka gan Džons, gan Džeina patiesībā ir slepkavas, kurus pieņēmušas konkurējošas aģentūras un kuru uzdevums ir nogalināt otru laulāto.

Filmējot "Smita kungs un kundze" starp galveno lomu tēlotājiem Bredu Pitu un Andželīnu Džoliju izveidojās attiecības, kas noveda pie pāra laulībām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Starptautiskā Slēpošanas federācija

**Starptautiskā Slēpošanas federācija** ( — **FIS**) ir vadošā slēpošanas pārvaldes organizācija pasaulē. Tās galvenā mītne atrodas Oberhofenē pie Tūnas ezera, Šveicē. Tika nodibināta 1924. gadā Šamonī, I ziemas olimpisko spēļu laikā. Tās pārziņā ir šādi olimpiskie sporta veidi: distanču slēpošana, frīstaila slēpošana, kalnu slēpošana, snovbords, tramplīnlēkšana un ziemeļu divcīņa.

Pašlaik FIS sastāvā ir 135 nacionālās slēpošanas asociācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Septiņi gadi Tibetā

**"Septiņi gadi Tibetā"** () ir 1997. gada ASV biogrāfiskā kara drāmas filma, kas balstīta uz Henriha Harera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors un viens no producentiem ir Žans Žaks Ano. Galvenās lomas atveido Breds Pits, Deivids Tjūliss, B. D. Vongs un Mako Ivamacu. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filmā parādīts stāsts par Heinrihu Hareru, Austrijas alpīnistu, un viņa pieredzi Tibetā Otrā pasaules kara un Ķīnas veiktās Tibetas okupācijas laikā. Harers Tibetā kļūst par Dalailamas tuvu draugu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Telma un Luīze

**"Telma un Luīze"** () ir 1991. gada ASV piedzīvojumu filma. Filmas režisors un viens no producentiem ir Ridlijs Skots. Galvenās lomas atveido Sūzana Sarandona, Džīna Deivisa, Breds Pits un Hārvijs Keitels. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Divas labākās draudzenes Telma un Luīze dodas ceļojumā, kas drīz vien kļūst par cenšanos aizbēgt no policijas pēc tam, kad abas sāk izvairīties no izdarītajiem noziegumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jautrās pleznas 2

**"Jautrās pleznas 2"** () ir 2011. gada Austrālijas un ASV animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Džordžs Millers. Filmas pirmizrāde notika  ASV. Galvenos tēlus ierunājuši Robins Viljamss, Henks Azairija, *[[Pink]]*, Elaidža Vuds, Breds Pits, Mets Deimons un Sofija Vergara. Filma ir turpinājums 2006. gada filmai "Jautrās pleznas".

Murmuļa dēls Ēriks cīnās, lai imperatorpingvīnu pasaulē realizētu savus talantus. Tikmēr Murmulis kopā ar savu ģimeni un draugiem atklāj, ka viņu mājas apdraud briesmas, kurām visiem kopā jāstājas pretī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Megamainds

**"Megamainds"** () ir 2010. gada Austrālijas un ASV animācijas filma, kuras režisors ir Toms Makgrets. Filmas pirmizrāde notika  Krievijā. Galvenos tēlus ierunājuši Tīna Feja, Džona Hills, Deivids Kross, Vills Ferels un Breds Pits.

Superļaundaris Megamainds beidzot uzvar savu ienaidnieku, supervaroni Metromenu. Tomēr bez supervaroņa Megamainds zaudē savas dzīves jēgu.

## Atsauces

## Ārējās saites