Chrysolina

***Chrysolina*** ir lapgraužu dzimtas ģints, kurā ietilpst apmēram 480 sugas. Tā ir viena no lielākajām ģintīm lapgraužu dzimtā pēc sugu skaita. Ģints nominatīvā suga ir *[[Chrysolina staphylea]]*.

## Izplatība
Šobrīd ir aprakstītas apmēram 480 sugas (ar apmēram 250 pasugām), kas ietilpst 65 apakšģintīs (un dažām negrupētām sugam), kas ir izplatītas pa visu pasauli. Vislielākais sugu daudzums sastopams Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Ķīnā ir reģistrētas 83 sugas no 17 apakšģintīm.

Ziemeļamerikā ir reģistrētas tikai 15 sugas, kur daļa no tām ir ievestas (introducētas sugas). Sugas, kas ir sastopamas Austrālijā, Jaunzēlandē un Dienvidamerikā ir introducētas sugas ar cilvēka palīdzību. Dienvidamerikā Argentīnā 2006. gadā pirmo reizi ir atzīmēts *Chrysolina* ģints pārstāvis, *[[Chrysolina quadrigemina]]*.

Latvijā ir reģistrēta 21 suga. Pēc lapgraužu dzimtas revīzijas Latvijā ir izslēgtas dažas sugas (*[[Chrysolina rufa]]*, *[[Chrysolina fuliginosa]]  galii*, *[[Chrysolina quadrigemina]]*) un iekļautas divas jaunas sugas: *[[Chrysolina coerulans]]* un *[[Chrysolina aurichalcea]]*. Vēl *Chrysolina americana* nav reģistrēta jau no 20. gadsimta 50. gadiem. Šobrīd Latvijas sarakstā ir iekļautas šādas sugas: 
* *[[Chrysolina americana]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Chrysolina analis]]* (Linnaeus, 1767)
* *[[Chrysolina aurichalcea]]*  (Gebler, 1825)
* *[[Chrysolina carnifex]]* (Fabricius, 1792)
* *[[Chrysolina cerealis]]* (Linnaeus, 1767)
* *[[Chrysolina chalcites]]* (Germar, 1824)
* *[[Chrysolina coerulans]]* (Scriba, 1791)
* *[[Chrysolina fastuosa]]* (Linnaeus, 1767)
* *[[Chrysolina geminata]]* (Paykull, 1799)
* *[[Chrysolina graminis]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Chrysolina gypsophilae]]* (Küster, 1845)
* *[[Chrysolina haemoptera]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Chrysolina hyperici]]* (Forster, 1771)
* *[[Chrysolina kuesteri]]* (Helliesen, 1912)
* *[[Chrysolina limbata]]* (Fabricius, 1775)
* *[[Chrysolina marginata]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Chrysolina menthae]]* (Schrank, 1776)
* *[[Chrysolina oricalcia]]* (O.F.Müller, 1776)
* *[[Chrysolina polita]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Chrysolina reitteri]] reitteri* (Weise, 1884)
* *[[Chrysolina sanguinolenta]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Chrysolina staphylea]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Chrysolina sturmi]]* (Westhoff, 1882)
* *[[Chrysolina susterai]]* Bechyne, 1950
* *[[Chrysolina varians]]* (Schaller, 1783)

## Pieaugušo īpatņu apraksts
Šī ģints pārstāvju diagnostiskas raksturīpašības ir:
* segspārnu epipleiru iekšējā malā tikai pie virsotnes ir matiņu kopums;
* postnotuma izaugums starp vidējiem koksiem ir apriņķots;
* segspārnu disks bez šķērsdobumiem.

## Attīstīšanās
Vairākas vaboles dēj olas, bet dažas sugas ir dzīvdzemdētājas. Iekūņojas augsnē. Ziemu pavada imago stadijā, retāk olu stadijā.

## Ekoloģija
Kāpuri un imago ir augēdāji (fitofāgi), kas barojas ar lakstaugiem galvenokārt no lūpziežu, kurvjziežu un asinszāļu dzimtām, retāk no gundegu, graudzāļu, tauriņziežu, ceļteku, rubiju, cūknātru, sūreņu un citam dzimtām. Dažas sugas ir monofāgas fitofāgas, kas nozīmē, ka vaboles barojas ar vienu augu sugu vai dažam sugām no vienas ģints.

*Chrysolina hyperici* vaboles ir monofāgas, kas barojas tikai ar asinszāļu ģints pārstāvjiem. Tā ir viena no 12 zināmam *Chrysolina* sugām, kas barojas ar asinszālēm. Viens no veicinošiem faktoriem, kas liek vabolēm baroties ar asinszālēm ir fotodinamiski aktīva pigmenta esamība šajos augos, kuru dēvē par hipericīnu. Vabolēm, kas barojas ar asinszālēm, ir specifiskas sensilas, . Tie ir receptori, kas atrodas uz kāju pamatnes, un palīdz noteikt hipericīna esamību augu lapās.

### Invazīvo augu bioloģiskā kontrole
Dažas *Chrysolina* tiek izmantotas kā bioloģiskie aģenti cīņā pret invazīviem augiem dažās valstīs. Ziemeļamerikas valstīs, Jaunzēlandē un Austrālijā ir introducēta divšķautņu asinszāle, kas ļoti izplatās jaunās zemēs, ievesta no Eiropas *[[Chrysolina geminata]]*, *[[Chrysolina hyperici]]* un *[[Chrysolina quadrigemina]]* lapgrauži, kā cīņas līdzeklis ar asinszāli.

### Dabiskie ienaidnieki
Starp plēvspārņiem ir dažādi parazitoīdi, kas parazitē uz preimaginālām vaboļu stadijām — olas, kāpura un kūniņas. *[[Eulophidae]]* dzimtas pārstāvji (*[[Eulophus chrysomelae]]*) ir *Chreysolina* kūniņas endoparazīts; *[[Mymaridae]]* dzimtas pārstāvji (*[[Anaphes ovata]]*, *[[Anaphes brachygaster]]*) ir olu parazīti.
 
Uz *Chrysolina* vabolēm parazitē arī divspārņi. No kāpurmušu dzimtas dažas sugas (*[[Meigenia bisignata]]*, *[[Meigenia dorsalis]]*, *[[Meigenia majuscula]]*, *[[Pericheta unicolor]]*, *[[Macquartia chalconota]]*, *[[Macquartia dispar]]*, *[[Macquartia tessellum]]*) ir pārsvarā kāpuru parazīti, dažreiz arī kūniņu. Divspārņi no *[[Rhinophoridae]]* dzimtas (*[[Rhinophora lepida]]*) arī atzīmēti, kā *Chrysolina* parazītoīdi.

Daži apikompleksi () no *[[Gregarinidae]]* dzimtas (piemēram, *[[Gregarina crenata]]*) dzīvo *Chrysolina* ķermenī un parasti nekaitē saimniekiem.

## Interesanti fakti
* ASV, Kalifornijas štatā, Humboldt apgabalā ir uzstādīts monuments godā par *Chrysolina geminata* veiksmīgu cīņu pret asinszālēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
* *[http://www.gbif.org/species/1047378 Chrysolina Motschulsky, 1860]*. GBIF.org