open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tīruma mīkstpiene

**Tīruma mīkstpiene** (*Sonchus arvensis*) ir mīkstpieņu suga, kas ir plaši izplatīta Eirāzijā, tostarp ļoti bieži visā Latvijas teritorijā, un kā nezāle dažviet ieviesusies citos kontinentos.

## Apraksts
Tīruma mīkstpiene ir daudzgadīgs, 50—150 cm garš lakstaugs ar trauslu un ložņājošu sakneni. Visas auga daļas ar baltu piensulu. Stublājs ir stāvs, dobs, vienkāršs vai augšdaļā zaro, aplapots vienmērīgi, tikai augšējās lapas dažreiz attālu. Lapas ir sēdošas, lancetiskas, plūksnaini daivainas vai šķeltas, virspuse tumšzaļa, apakšpuse zilganzaļa, plūksnas apveids trīsstūrains, lapas mala smaili zobaina, gals smails. Lapām ir ieapaļas austiņas, kas piekļautas pie stublāja. Uz vīkallapām un kurvīša kāta dažreiz ir dziedzermatiņi. Ziedu kurvīši lieli, čemurveida ziedkopā stublāja vai zaru galā; pirmās pakāpes zari satuvināti. Vīkala lapas vairākās rindās. Mēlziedi dzelteni, mēlīte gara. Auglis — tumšbrūns, eliptisks sēklenis, katrā pusē ar 5 izcilnām ribām. Matkauss vienkāršs. Zied no jūnija beigām līdz oktobrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rotera (distrikts)

**Roteras distrikts** () ir nemetropoles distrikts Austrumsaseksas grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes austrumos, robežojas rietumos ar Vīldenu, ziemeļos un rietumos — ar Kentu, bet dienvidos — ar Heistingsu. Dienvidos divos posmos krastus apskalo Lamanšs. Distrikts nodēvēts pēc Roteras upes, kas plūst pa tā teritoriju. Administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Bekshilonsī.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Bekshilas un Rajas municipālos boro un Batlas lauku distriktu. Administratīvi dalās Bekshilonsī (43 754 iedzīvotāji), Batlas (6673) un Rajas (4255) pilsētās un 31 pagastā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marokas—Rietumsahāras mūris

thumb|250px|Mūru sistēma Rietumsahāras kartē

**Marokas—Rietumsahāras mūris** () ir apmēram 2700 metru gara militāro aizsardzības līniju (bermju) sistēma Rietumsahārā. Tā atdala Marokas kontrolēto Rietumsahāras daļu no Sahāras Arābu Demokrātiskās Republikas kontrolētajām teritorijām. Mūris izveidots no 1980. līdz 1987. gadam, bet pēdējie darbi pie Mauritānijas robežas notika līdz 2020. gadam. Kopumā izveidotas 6 lielas un 2 mazākas aizsardzības līnijas.

## Ārējās saites
Tims Gaisers

**Tims Gaisers** (; dzimis ) ir profesionāls slovēņu motokrosa braucējs. Viņš piedalās FIM pasaules čempionātā motokrosā kopš 2012. gada. Gaisers ievērojams ar to, ka ir pieckārtējs pasaules čempions motokrosā (4 MXGP, 1 MX2).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tim Gajser profile at MXGP web site
* Tim Gajser profile  at Gariboldi Racing
* Tim Gajser profile at Instagram
* Tim Gajser profile at Twitter
* Tim Gajser profile at Facebook
Kliņģerītes (ģints)

**Kliņģerītes** (*Calendula*) ir kurvjziežu dzimtas ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir  Dienvidrietumu Āzijā, Rietumeiropā, Makaronēzijā un Vidusjūrā. Ģintī ir klasificētas aptuveni 16 sugas, tostarp izplatītā kliņģerīte (*Calendula officinalis*).

## Pielietojums

### Tautas medicīnā
Tradicionāli jau kopš seniem laikiem kliņģerītes izmanto dažādu ādas iekaisumu, brūču, apdegumu, apsaldējuma čūlu un kukaiņu kodumu apstrādei. Kliņģerīšu tinktūru un uzlējumus izmanto arī grūti dzīstošu čūlu, ēdes, furunkulozes un citu ādas slimību ārstēšanai, kā arī mutes dobuma un kakla skalošanai smaganu vai gļotādas iekaisumu, stomatīta un angīnas gadījumos. Iekšķīgi kliņģerīšu preparātus lieto kuņģa un zarnu trakta čūlu, gastrītu kā arī aknu un žultsceļu slimību ārstēšanai. Pastāv uzskats, ka kliņģerītes palīdz sirds un asinsvadu saslimšanu gadījumos.

### Kulinārijā
Kliņģerīšu ziedlapiņas ir ēdamas — tās var izmantot svaigā veidā salātos vai izžāvēt un izmantot siera krāsošanai kā safrāna aizstājēju. Kliņģerītēm ir salda garša, kas ir nedaudz rūgta, pēc izžāvēšanas rūgtums kļūst intensīvāks. To var izmantot, lai piešķirtu krāsu zupām, sautējumiem, putnu gaļas ēdieniem un dzērieniem.

### Krāsviela
Kliņģerītes var izmantot kā krāsvielu dažādu šķiedru un materiālu krāsošanai. Ar dažādiem paņēmieniem no tām iegūst dzeltenīgos, oranžos un sarkanīgi brūnos toņus.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas sugas:

* Kliņģerīte (*Calendula officinalis*) L.
* *Calendula arvensis* L.
* *Calendula davisii* A.C.Gonç. & P.Silveira
* *Calendula eckerleinii* Ohle
* *Calendula karakalensis* Vassilcz.
* *Calendula lanzae* Maire
* *Calendula maroccana* (Ball) B.D.Jacks.
* *Calendula meuselii* Ohle
* *Calendula murbeckii* Lanza ex Murb.
* *Calendula oualidii* A.C.Gonç. & P.Silveira
* *Calendula pachysperma* Zohary
* *Calendula palaestina* Boiss.
* *Calendula pinnatiloba* (Coss. ex Maire) A.C.Gonç. & P.Silveira
* *Calendula stellata* Cav.
* *Calendula suffruticosa* Vahl
* *Calendula tripterocarpa* Rupr.

## Galerija

Attēls:Calendula arvensis in Montseret.JPG|*Calendula arvensis*
Attēls:Calendula (Calendula officinalis) - geograph.org.uk - 5366909.jpg|*Calendula officinalis*
Attēls:Calendula maritima 0031.jpg|*Calendula maritima*
Attēls:Calendula suffruticosa 3.JPG|*Calendula suffruticosa*
Attēls:Calendula tripterocarpa kz01.jpg|*Calendula tripterocarpa* 


## Atsauces

## Ārējās saites
Poļu diaspora

thumb|Poļu skaits dažādās pasaules valstīs:
**Poļu diaspora** () jeb **poloniju** (*polonia*) ir poļi un poļu izcelsmes cilvēki, kas dzīvo ārpus Polijas. Saskaņā ar aplēsēm ārpus Polijas dzīvo aptuveni 20 miljons poļu, bet pašas Polijas iedzīvotāju skaits ir 38 miljoni. Tā ir viena no lielākajām diasporām pasaulē, kā arī viena no visplašāk izkliedētajām.

Ievērojamas poļu izcelsmes iedzīvotāju grupas ir sastopamas viņu dzimtajos reģionos Centrāleiropā un Austrumeiropā, kā arī daudzās citās Eiropas valstīs, Amerikā un Austrālijā. Mazākas poļu kopienas ir arī Āzijā un Āfrikā, īpaši Kazahstānā un Dienvidāfrikā.

## Vēsture
Poļi piedalījās pirmo eiropiešu apmetņu veidošanā Amerikā. 17. gadsimtā poļu misionāri pirmo reizi ieradās Japānā. Polijas sadalīšanas laikā ekonomisku un politisku iemeslu dēļ, kā arī Krievijas, Prūsijas un Austrijas īstenoto vajāšanu dēļ valsti pameta liels skaits poļu.

Otrā pasaules kara laikā Padomju Savienība deportēja lielu skaitu Baltkrievijas poļu uz Krievijas PFSR, Kazahijas PSR un Uzbekijas PSR. Tikai nedaudzi Baltkrievijas poļi pašlaik dzīvo Sibīrijā un Krievijas Tālajos Austrumos, un daži no tiem, kuriem izdevās deportācijā izdzīvot, pēc 1956. gada atgriezās Polijā. Pēc 1959. gada tautas skaitīšanas Baltkrievijā dzīvoja 538 881 polis, Saskaņā ar 1999. gada tautas skaitīšanas datiem Baltkrievijā dzīvoja 396 000 poļu. Viņi ir otra lielākā mazākumtautība valstī pēc krieviem.

Pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai un ES darba tirgus atvēršanas notika liela poļu emigrācija. Aptuveni 2 miljoni galvenokārt gados jaunu poļu devās strādāt uz ārzemēm, sevišķi Vāciju un Apvienoto Karalisti.

## Latvijas poļi

Latvijas poļi ir viena no vēsturiskajām Latvijas mazākumtautībām. Vairums Latvijas poļu dzīvo gan Daugavpils (10 064, 12,8%), Rīgas (10 068, 1,7%) un Jelgavas (876, 1,6%) pilsētās, gan arī Augšdaugavas novadā (2533, 10,2%), Krāslavas novadā (1096, 5,4%). Kopējais skaits — 39 939 (2023).

## Ievērojami poļi ārzemēs

* Zbigņevs Bžeziņskis — ASV politiķis un politologs
* Frideriks Šopēns — poļu komponists

## Ārējās saites
2024. gada Pasaules čempionāta hokejā izlašu sastāvi

Šajā lapā ir apkopoti visu **[[2024. gada Pasaules čempionāts hokejā|2024. gada Pasaules čempionāta hokejā]]** augstākās divīzijas **izlašu sastāvi**.

## A grupa

### 
* Galvenais treneris: Rodžers Baders

### 
* Galvenais treneris: Radims Rulīks

### 
* Galvenais treneris: Mikaels Gats

### 
Galvenais treneris: Andrē Turiņī

### 
* Galvenais treneris: Pīters Rasels

### 
* Galvenais treneris: Tobiass Johansons

### 

* Galvenais treneris: Juka Jalonens

### 
* Galvenais treneris: Patriks Fišers

## B grupa

### 
* Galvenais treneris: Džons Hainss

### 
* Galvenais treneris: Filips Bozons

### 

* Galvenais treneris: Gaļims Mambetalijevs

### 
* Galvenais treneris: Harijs Vītoliņš

### 
* Galvenais treneris: Roberts Kalābers

### 
* Galvenais treneris: Kreigs Remzijs

### 
* Galvenais treneris: Harolds Kreiss

### 
* Galvenais treneris: Sems Hallams

## Skatīt arī

* 2024. gada Pasaules čempionāts hokejā

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Dzeloņainā mīkstpiene

**Dzeloņainā mīkstpiene** (*Sonchus asper*) ir mainīga izskata mīkstpieņu suga, kas ir plaši sastopama Eiropā, tostarp diezgan bieži visā Latvijas teritorijā, kā arī dažviet Āzijā un Āfrikā.

## Apraksts
Dzeloņainā mīkstpiene ir viengadīgs, 30—100 cm garš lakstaugs ar stāvu, zarainu, dobu stublāju, kas parasti ir kails. Lapas ir raupjas, veselas, to virspuse ir tumšzaļa, spīdīga, bet apakšpuse — blāvāka. Plātne no iegareni olveida līdz lancetiskai, mala dzeloņaini zobaina, augšējām lapām pamats sirdsveidīgs, skaujošs, austiņas ieapaļas, to gals vērsts atpakaļ. Apakšējām lapām ir kāts. Ziedu kurvīši izvietoti stublāja un zaru galā vairogveida ziedkopā. Vīkals jumstiņveidīgs un kails. Ziedi (mēlziedi) tumšdzelteni, garāki nekā vīkals. Auglis ir  brūns, gluds sēklenis ar 3 ribām katrā pusē. Matkauss vienkāršs. Zied no jūlija līdz septembrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kolhīda

**Kolhīda** () jeb **Egrisa** () bija gruzīnu valsts, kas atradās Melnās jūras austrumu krastā, mūsdienu Gruzijas rietumdaļā.

Kolhīda pirmoreiz rakstītos avotos minēta Asīrijas karaļa Tukulti-Ninurtas I valdīšanas laikā (1245.—1209. g. p.m.ē.), kad viņš piemin "40 ķēniņus pie Augšējās [Melnās] jūras".

Uzskata, ka kolhi bija viena no pirmajām kartvelu valodās runājošajām ciltīm mūsdienu Gruzijas teritorijā un dzīvoja Kaukāzā kopš vidējā bronzas laikmeta. Viņi bija mūsdienu rietumgruzīnu, sevišķi lazu, megrēliešu un svanu tiešie priekšteči. Kolhīda kopā ar Ibēriju bija senākais gruzīnu valstiskais veidojums, kas deva būtisku pienesumu vēlākās Gruzijas Karalistes un gruzīnu nācijas izveidē. Par Kolhīdas daudznacionālo iedzīvotāju sastāvu vēsta sengrieķu un romiešu avoti, kas pauž, ka Dioskūrijā (mūsdienu Suhumi) vien runāja no 70 līdz 300 dažādās valodās.

Sengrieķu mitoloģijā Kolhīda zināma kā argonautu galamērķis, kuri turp devās, lai iegūtu zelta aunādu. To argonautu vadonim Jāsonam palīdzēja iegūt Kolhīdas valdnieka meita Mēdeja. Sengrieķi Kolhīdu raksturoja kā zemi, kas bagāta ar zeltu, dzelzi, kokmateriāliem un medu. Kolhi savas preces galvenokārt tirgoja antīkajām hellēņu pilsētvalstīm.

Mūsdienās Kolhīdas teritorija veido Gruzijas rietumu daļu, aptverot Imeretiju, Guriju, Raču-Lečhumi un Lejassvanetiju, Megreliju-Augšsvanetiju, Adžāriju un Abhāziju Gruzijā, Sočus un Tuapsi Krievijā, kā arī Artvinas, Rizes un Trabzonas ilu Turcijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūbija Spārksa

**"Rūbija Spārksa"** () ir 2012. gada ASV romantiskā komēdijdrāmas filma, kuras režisori ir Džonatans Deitons un Valērija Ferisa, bet scenārija autore Zoja Kazana. Filmā galvenās lomas atveido Pols Deino, Zoja Kazana, Anete Beninga, Antonio Banderass, Stīvs Kūgans, Eliots Gūlds un Kriss Mesina.

Filma stāsta par jaunu rakstnieku Kelvinu (Deino), kurš rada tēlu Rūbiju Spārksu (Kazana), kas atdzīvojas reālajā dzīvē.

Filmas "Rūbija Spārksa" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Fox Searchlight Pictures]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
CTC (televīzijas kanāls)

**CTC** ( – *Сеть телевизионных станций*, tulkojumā – *Televīzijas staciju tīkls*) ir Krievijas federatīvais televīzijas kanāls, kas izveidots 1996. gadā, tas ir holdinga *CTC Media* daļa. Tā mērķauditorija ir skatītāji vecumā no 10 līdz 45 gadiem. Kanāla programmu lielākoties veido seriāli, televīzijas šovi, filmas un animācijas filmas.

2009. gada 21. decembrī sāka raidīt starptautiskā televīzijas kanāla versija — *CTC International*.

Šis ir viens no populārākajiem Krievijas TV kanāliem, pēc 2023. gada datiem CTC ieņem 7. vietu Krievijas televīzijas kanālu reitingā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CTC mājaslapa
Valteri Pūstinens

**Valteri Pūstinens** (, dzimis ) ir somu hokejists, kurš spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Pūstinens spēlē NHL komandā Pitsburgas "Penguins".

2019. gada NHL draftā Pūstinenu ar kopējo 209. numuru septītajā kārtā izvēlējās Pitsburgas "Penguins". Savas karjeras laikā spēlējis arī Somijas komandā Hemēnlinnas HPK.

Ar Somijas hokeja izlasi izcīnījis sudraba medaļu 2021. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Olivers Kapanens

**Olivers Kapanens** (, dzimis  Timro, Zviedrijā) ir somu hokejists, kurš spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. 2026. gadā O. Kapanens pārstāv Nacionālās hokeja līgas (NHL) klubu Monreālas "Canadiens", bet iepriekš spēlējis Somijas hokeja līgas komandu Kuopio "KalPa". Spēlē Somijas hokeja izlasē.

O. Kapanens nāk no hokejistu ģimenes. Profesionāli hokejisti bijuši viņa vectēvs Hannu Kapanens un tēvs Kimo Kapanens, bet vislielākos panākumus guvis tēva brālis Sami Kapanens. Tāpat profesionāls hokejists ir brālēns Kasperi Kapanens.

2021. gada NHL draftā Kapanenu ar kopējo 64. numuru otrajā kārtā izvēlējās Monreālas "Canadiens".

## Ārējās saites
Bekshilonsī

**Bekshilonsī** () vai **Bekshila pie Jūras** ir pilsēta (*town*) un pagasts Anglijā, Austrumsaseksas grāfistes Roteras distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienvidaustrumos Lamanša krastā starp Heistingsu austrumos un Īstbornu rietumos  no grāfistes centra Lūisas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Populārs kūrorts.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 772. gadā Mērsijas karaļa Ofas hartijā kā *Bexelei*. Normaņu iekarojuma laikā 1066. gadā Bekshila stipri nopostīta. Līdz 19. gadsimtam Bekshila bija maziņš ciems pie Bekshilas muižas. 1865. gadā muiža nonāca Delavaras (*De La Warr*) grāfu īpašumā; 7. Delavaras grāfs Redžinalds Vindzors Sakvils nolēma pārveidot Bekshilu par ekskluzīvu piejūras kūrortu, nodēvējot to «Bekshila pie Jūras». 1890. gados tika izbūvēta promenāde, viļņlauži un *Sackville Hotel* viesnīca. Grāfa mantinieki turpināja pilsētas attīstību un 1902. gadā tai piešķīra boro statusu. 2. pasaules kara laikā pilsēta tika stipri bombardēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Konverģentā evolūcija

[thumb|Konverģentā evolūcija, kuras rezultātā dažādi [somaiņi (*Marsupialia*) un placentāļi (*Placentalia*) ir ieguvuši savstarpēji līdzīgas iezīmes]]
**Konverģentā evolūcija** ir līdzīgu pazīmju neatkarīga attīstība dažādiem organismiem līdzīgu ekoloģisko apstākļu un līdzīgas izlases rezultātā. Konverģentās evolūcijas rezultātā rodas analogi orgāni, t.i., orgāni, kuriem ir līdzīga forma vai funkcijas, bet to nebija organismu pēdējā kopīgajā priekštecī. Kladistikā šo parādību dēvē par homoplāziju.

Piemēri konverģentai evolūcijai, kuru var novērot dzīvniekos, ir putna un tauriņa spārni vai zivs un upesvēža žaunas. Augos ir novērojami daudzi konverģentās evolūcijas gadījumi, tostarp atkārtota C<small>4</small> tipa fotosintēzes attīstība, mīkstu augļu attīstība, lai nodrošinātu sēklu izplatīšanos ar dzīvnieku palīdzību (zoohoriju), un kukaiņēdāju iezīmes.

Pretējais konverģentai evolūcijai ir diverģentā evolūcija, kad radniecīgām sugām attīstās dažādas pazīmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jēkabs Jansons (1886—1938)

**Jēkabs Jansons** (1886—1938) bija latviešu revolucionārs, padomju valsts darbinieks.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1886. gadā Elejas pagastā. 1895. gadā kopā ar ģimeni pārcēlās uz Rīgu. Kopš 1904. gada LSDS partijā, darbojās Sarkandaugavā, piedalījās 1905.—1907. gada revolūcijā Rīgā, Liepājā, Jelgavā. KSDSP 5. kongresa un Latvijas Sociāldemokrātijas 2. kongresa delegāts. 1907. gadā arestēts, 1908. gadā notiesāts uz katorgu, sodu izcieta Rīgas un Orlas cietumos. 1914. gadā izsūtīts uz ciemu Irkutskas guberņā, no 1915. gada — Irkutskā.

Pēc Februāra revolūcijas no 1917. gada pavasara bija Irkutskas Strādnieku deputātu padomes izpildkomitejas loceklis, no novembra — Irkutskas Kara revolucionārās komitejas (KRK) loceklis, Irkutskas pilsētas un guberņas Strādnieku deputātu padomju priekšsēdētājs, Sibīrijas padomju Centrālās izpildkomitejas loceklis. 1918. gadā bija KPFSR Iekšlietu Tautas komisariāta pilnvarotais pārstāvis Sibīrijā un Tālajos Austrumos. Irkutskas un Tomskas KRK priekšsēdētājs 1919.—1920. gadā. 1920. gadā piedalījās Kominternes 2. kongresā. No 1920. līdz 1922. gadam atradās Tālo Austrumu Republikas iekšlietu ministra amatā.

PSRS CIK loceklis no 1922. līdz 1924. gadam. Kopš 1923. gada strādāja PSRS Ārējās tirdzniecības Tautas komisariātā, piedalījās diplomātisku un tirdzniecisku līgumu noslēgšanā ar ārvalstīm. Pārstāvēja PSRS tirdzniecības intereses Japānā. Kopš 1932. gada vadīja tirdzniecības zinātniskās pētniecības institūtu. No 1935. līdz 1937. gadam vadīja izdevniecību "*Academia*", 1936. gadā vadīja Kominternes izpildkomitejas redakcijas un izdevniecības sektoru.

1937. gada 3. decembrī arestēts. Apsūdzēts dalībā kontrrevolucionārā organizācijā. 1938. gada 1. septembrī PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija (AT KK) piesprieda J. Jansonam nāvessodu, kurš izpildīts tajā pašā dienā IeTK Komunarkas poligonā. 1956. gadā PSRS AT KK J. Jansonu reabilitēja.

## Atsauces
Rudiments

[thumb|Cilvēkam ir vairāk nekā 90 rudimentu, tostarp [Gudrības zobs|gudrības zobi]]
**Rudiments** (no  — 'aizmetnis, sākums') ir orgāns vai ķermeņa daļa, kas organisma evolūcijas gaitā ir zaudējis savu sākotnējo nozīmi un pakāpeniski izzūd. Rudimentārie orgāni parasti ir neattīstīti. Senajiem organismiem rudimentārie orgāni ir bijuši normāli attīstīti, taču kādu apkārtējās vides vai sugas dzīvesveida pārmaiņu dēļ to nozīme ir mazinājusies. Piemēram, kurvjziežu dzimtas augu ziedkopu malējos ziedos ir neattīstītas putekšņlapas un auglenīcas, un bezkāju ķirzakai glodenei ir rudimentāra plecu josla. Cilvēkiem ir vairāk nekā 90 rudimentu, piemēram, astes kauls, aklās zarnas tārpveida piedēklis, trešais dzeroklis (gudrības zobs), acs trešais plakstiņš, kas ir labi attīstīts putniem, rāpuļiem, zivīm, abiniekiem.

Tādu organisma īpašību un pazīmju izpausmes atsevišķiem indivīdiem, kādas ir bijušas raksturīgas priekštečiem, bet nav citiem sugas pārstāvjiem, sauc par atavismiem.

## Atsauces
Ačolu dialekts

**Ačolu dialekts** ir Nīlas—Sahāras valodu saimes dienvidluo valodas dialekts, kurā runā apmēram 1,5 miljoni cilvēku Ugandas ziemeļos un, neliela daļa, Dienvidsudānas dienvidos. Tā ir dzimtā valoda ačoliem. Kopš 20. gadsimta vidus rakstībai izmanto latīņu rakstu .

## Ārējās saites

* https://glottolog.org
Urālu pelmeņi

**"Urālu pelmeņi"** () ir Krievijas televīzijas komēdijas raidījums, kas Krievijā tiek pārraidīts CTC kanālā kopš .

Raidījumu līdz 2015. gadam vadīja Sergejs Netijevskis, pēc tam Maksims Jarica un Artjoms Puškins.

"Urālu pelmeņi" izveidojās 1993. gadā kā KVN komanda. 2000. gados viņi kļuva par neatkarīgu radošo komandu.

## Dalībnieki

### Esošs
* Dmitrijs Sokolovs — kolektīva dibinātājs
* Dmitrijs Brekotkins
* Andrejs Rožkovs
* Vjačeslavs Mjasņikovs
* Sergejs Isajevs
* Maksims Jarica
* Aleksandrs Popovs
* Sergejs Jeršovs
* Sergejs Kalugins
* Ilana Jurjeva
* Ksenija Korņeva
* Romāns Postovalovs
* Artjoms Puškins
* Daņila Pjatkovs

### Bijušie
* Sergejs Netijevskis
* Sergejs Svetlakovs
* Jūlija Mihalkova
* Stefānija-Marjana Gurskaja

## Apbalvojumi
* TEFI-Sadraudzība 2013
* TEFI-2018 — kategorijā "Humora programma / izrāde"
* TEFI-2023 — kategorijā "Humora programma / izrāde"

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Urālu pelmeņi *[[Forbes]]* sarakstā
Adams Fantili

**Adams Fantili** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, kurš spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2025) Fantili pārstāv NHL komandu Kolumbusas "Blue Jackets".

2023. gada NHL draftā Fantili ar kopējo 3. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets".

Ar Kanādas hokeja izlasi izcīnījis zelta medaļu 2023. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Milceni

thumb|360x360px| ''Milsieni zemes'', Meisenes pilsnovadā, Saksijā. Autors: Gustavs Droisens, 1886
**Milceni** (; ; ) bija rietumslāvu cilts, kas apmetās tagadējā Lauzicas reģionā. Pirmo reizi to minēja 9. gadsimta vidū Bavārijas ģeogrāfs (anonīms autors), kurš rakstīja par 30 "civitām, jeb pilsētelēm", kurās varēja būt nocietinājumi. 10. gadsimtā tos pakāpeniski iekaroja vācieši. Milcenu pēcteči mūsdienās ir Vācijas Saksijā dzīvojošie sorbi.

## Vēsture
Milceni lielās tautu staigāšānas laikā 7. gadsimtā devās uz Lauzicu. Pastāv strīdi par viņu precīzas apdzīvotās vietas robežām, bet ir vispārpieņemts, ka viņu tīruma zemei bija auglīga lesa augsne, un tās izmēri bija aptuveni 50 km no austrumiem uz rietumiem un 20 km no ziemeļiem uz dienvidiem. Ziemeļu robeža atradās purvainā un daļēji neauglīgā apvidū, savukārt dienvidu robeža veidoja daļu no Lauzicas augstienes. Burkau kalni netālu no Kāmencas veidoja dabisku robežu milcenu zemēm rietumos, savukārt austrumos to teritorija robežojas ar Besunzanes rietumslāvu cilti.

Ortenburgas pils Baucenē ir celta ap nocietinājumiem, kurus sākotnēji uzcēla milceni. Kārļa Lielā dēls Kārlis Jaunākais sakāva milcenus un nodedzināja viņu cietoksni 806. gadā. Vācu karalis Heinrihs I Putnuķērājs 932. gadā sakāva cilti un pieprasīja tiem pāriet kristietībā, lai gan tas bija tikai daļēji veiksmīgi. Imperators Otons I sakāva luzatiešus 963. gadā un nodeva tos markgrāfa Gero pakļautībā. Milcenus beidzot pakļāva markgrāfs Ekkehards I no Meisenes ap 990. gadu, un to teritorija tika iekļauta Svētajā Romas impērijā. Pēc tam milceni tika pakāpeniski ģermanizēti vai apvienoti ar Lejaslauzicas luzatiešiem sorbu etniskajā grupā.

10.—12. gadsimtā Baucenes reģions rakstītos avotos (piemēram ,Merseburgas Tītmars hronikās) bija pazīstams kā *Gau Milsca*. Uz laiku to iekaroja arī Polijas karalis Boļeslavs I Drosmīgais, un 1031. gadā milcenu zemes atgriezās Vācijas pakļautībā. Poļu valodā Augšlauzica bija pazīstama kā *Milsko* līdz 15. gadsimtam. Milceni vēl pieminēti 12. gadsimta "Rolanda dziesmā" ("otrais no Misnes lielgalvainajiem vīriem — gar mugurkaulu uz leju šiem vīriem ir plūksnīti sari, gluži kā cūkām"). 1076. gadā viņi tika pakļauti Bohēmijas hercogam Vratislavam II, un vēlāk viņu īpašumi kļuva pazīstami kā "Budisīnas zeme" un Augšluzica.

## Skatīt arī
* Sorbi
* Lauzica
* Meisenes markgrāfāts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Die Milzener eV
Karaliskās koledžas kapela

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1263246"
}


**Karaliskās koledžas kapela** () ir 15.—16. gadsimtā celta anglikāņu kapela, kas atrodas Kembridžas pilsētā Anglijā. Tā ir Kembridžas universitātes Karaliskās koledžas kapela, atrodas tās teritorijā un ir viens no pilsētas simboliem.

Kapela celta no 1446. līdz 1515. gadam, tai skaitā Sarkanās un Baltās rozes kara laikā. Milzīgais vitrāžas logs pabeigts 1531. gadā. Kapela ir izteikts perpendikulārās gotikas paraugs. Kapela faktiski vēsturiski saglabājusies neskarta — tā nav cietusi ne Anglijas pilsoņu kara laikā, ne Otrā pasaules kara bombardēšanā.


Kings_College_Cambridge_Chapel_from_the_river.jpg
20130808_Kings_College_Chapel_01.jpg
FanVaultKingsCollegeChapel.jpg
Kings_Chapel.jpg
King's_College_Chapel_Vault.jpg
King's_College_Chapel,_Cambridge_-_The_Great_East_Window.jpg


## Ārējās saites
*
Lotārs I

**Lotārs I** (; 795—855) bija Karolingu impērijas ķeizars jeb Romiešu imperators no Karolingu dinastijas (817—855). Kārļa Lielā mazdēls.

Viņa tēvs bija Akvitānijas karalis Ludviķis I Dievbijīgais, kurš pēc Kārļa Lielā nāves ieguva varu Karolingu impērijā un 1814. gadā iecēla savu vecāko dēlu Lotāru par bavāru ķēniņu, bet 817. gadā par savu troņmantnieku un līdzvaldnieku.

Pēc Luija I (Ludviķa I) nāves 840. gadā sākās cīņas par Franku karalistes valdnieka troni starp trim viņa dēliem. 843. gadā Lotārs I ar brāļiem Kārli Plikgalvi un Ludviķi Vācieti noslēdza Verdenas līgumu un sadalīja impēriju trīs daļās. Lotārs, kurš reizē saglabāja arī imperatora titulu, ieguva Itālijas daļu, kā arī joslu starp Reinu un Ronu (Vidusfranku valsts).

855. gadā, tuvojoties nāvei, Lotārs Vidusfranku valsti ar Prīmas līgumu sadalīja mantojumā saviem trim dēliem. Vecākais, Ludviķis II (Luijs II) ieguva ķeizara titulu un Itālijas karalisti. Lotārs II ieguva frīzu un Austrazijas zemes, šī karaliste kļuva zināma kā Lotaringa. Jaunākais dēls Kārlis ieguva Provansas un Burgundijas zemes, mūsdienās viņa valstī atrodas Nīderlande, Beļģija, Šveice, Elzasa Lotringa un Itālijas ziemeļdaļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Raja (Anglija)

**Raja** () ir pilsēta (*town*) un pagasts Anglijā, Austrumsaseksas grāfistes Roteras distriktā. Atrodas grāfistes austrumos Roteras upes krastos  no distrikta centra Bekshilas,  no grāfistes centra Lūisas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Sena ostas pilsēta, mūsdienās populārs tūrisma galamērķis.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta pastāvējusi vēl pirms normaņu iebrukuma laikiem, bet vēstures avotos pirmoreiz minēta Pastardienas grāmatā 1086. gadā kā Fekampas abatijas pilsētiņa ar 189 mājsaimniecībām. 12. gadsimtā attīstījās kā nozīmīga Anglijas dienvidaustrumu piekrastes osta un 1189. gadā pievienojās ietekmīgajai Piecu ostu konfederācijai kā pilntiesīga locekle, bet ar titulu «Senās pilsētas» (*Antient Townes* — otra bija kaimiņos esošā Vinčelsi). 1247. gadā Henrijs III pilsētiņu atsavināja abatijai, bet 1252. gadā Edvards I piešķīra Rajai boro hartiju. Raja bija nozīmīga tirdzniecības un zvejas osta līdz 16. gadsimtam, kad osta aizsērēja un jūra atkāpās — mūsdienās pilsēta atrodas 3 km no Lamanša krasta. Līdz 19. gadsimtam Raja bija nozīmīgs reģionāls tirdzniecības un kontrabandas centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Celtnieku iela

**Celtnieku iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Celtnieku iela — iela Jelgavā;
** Celtnieku iela — iela Jūrmalā;
** Celtnieku iela — iela Liepājā;
** Celtnieku iela — iela Rēzeknē;
** Celtnieku iela — iela Ventspilī;
** Celtnieku iela — iela Aizputē;
** Celtnieku iela — iela Baložos;
** Celtnieku iela — iela Balvos;
** Celtnieku iela — iela Bauskā;
** Celtnieku iela — iela Cēsīs;
** Celtnieku iela — iela Cesvainē;
** Celtnieku iela — iela Dobelē;
** Celtnieku iela — iela Grobiņā;
** Celtnieku iela — iela Jēkabpilī;
** Celtnieku iela — iela Krāslavā;
** Celtnieku iela — iela Ķegumā;
** Celtnieku iela — iela Ķekavā;
** Celtnieku iela — iela Limbažos;
** Celtnieku iela — iela Lubānā;
** Celtnieku iela — iela Madonā;
** Celtnieku iela — iela Ogrē;
** Celtnieku iela — iela Olainē;
** Celtnieku iela — iela Pāvilostā;
** Celtnieku iela — iela Preiļos;
** Celtnieku iela — iela Salaspilī;
** Celtnieku iela — iela Saldū;
** Celtnieku iela — iela Saulkrastos;
** Celtnieku iela — iela Sedā;
** Celtnieku iela — iela Siguldā;
** Celtnieku iela — iela Skrundā;
** Celtnieku iela — iela Smiltenē;
** Celtnieku iela — iela Talsos;
** Celtnieku iela — iela Tukumā;
** Celtnieku iela — iela Valdemārpilī;
** Celtnieku iela — iela Viļānos.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Celtnieku iela — iela Garkalnes pagasta Amatniekos;
** Celtnieku iela — iela Ūdrīšu pagasta Augstkalnē;
** Celtnieku iela — iela Cenu pagasta Ānē;
** Celtnieku iela — iela Babītes pagasta Babītē;
** Celtnieku iela — iela Ošupes pagasta Degumniekos;
** Celtnieku iela — iela Kalnciema pagasta Kalnciemā;
** Celtnieku iela — iela Kupravas pagasta Kupravā;
** Celtnieku iela — iela Tadaiķu pagasta Lieģos;
** Celtnieku iela — iela Maltas pagasta Maltā;
** Celtnieku iela — iela Priekules pagasta Mazgramzdā;
** Celtnieku iela — iela Mālpils pagasta Mālpilī;
** Celtnieku iela — iela Pelēču pagasta Pelēčos;
** Celtnieku iela — iela Katvaru pagasta Pociemā;
** Celtnieku iela — iela Rojas pagasta Rojā;
** Celtnieku iela — iela Stružānu pagasta Strūžānos;
** Celtnieku iela — iela Gailīšu pagasta Uzvarā;
** Celtnieku iela — iela Vaiņodes pagasta Vaiņodē;
** Celtnieku iela — iela Valgundes pagasta Valgundē.

## Skatīt arī
* Celtniecības iela
* Ceļinieku iela
Ceru iela

**Ceru iela** var būt:

* Ceru iela — iela Daugavpilī;
* Ceru iela — iela Jūrmalā;
* Ceru iela — iela Salaspilī.
Cesvaines iela

**Cesvaines iela** var būt:

* Cesvaines iela — iela Rīgā;
* Cesvaines iela — iela Jūrmalā;
* Cesvaines iela — iela Lubānā;
* Cesvaines iela — iela Madonā.
Cīniju iela

**Cīniju iela** var būt:

* Cīniju iela — iela Jūrmalā;
* Cīniju iela — iela Ogrē;
* Cīniju iela — iela Babītes pagasta Piņķos.
Caunu iela

**Caunu iela** var būt:

* Caunu iela — iela Daugavpilī;
* Caunu iela — iela Jūrmalā;
* Caunu iela — iela Liepājā;
* Caunu iela — iela Salaspilī;
* Caunu iela — iela Ventspilī;
* Caunu iela — iela Garkalnes pagasta Berģos;
* Caunu iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā;
* Caunu iela — iela Babītes pagasta Lapsās;
* Caunu iela — iela Ropažu pagasta Podkājās.

## Skatīt arī
* Caunes iela
* Mazā Caunu iela
Cīruļu iela

**Cīruļu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Cīruļu iela — iela Rīgā;
** Cīruļu iela — iela Daugavpilī;
** Cīruļu iela — iela Jelgavā;
** Cīruļu iela — iela Jūrmalā;
** Cīruļu iela — iela Liepājā;
** Cīruļu iela — iela Ventspilī;
** Cīruļu iela — iela Alūksnē;
** Cīruļu iela — iela Baložos;
** Cīruļu iela — iela Ikšķilē;
** Cīruļu iela — iela Kandavā;
** Cīruļu iela — iela Kuldīgā;
** Cīruļu iela — iela Lielvārdē;
** Cīruļu iela — iela Limbažos;
** Cīruļu iela — iela Ludzā;
** Cīruļu iela — iela Ogrē;
** Cīruļu iela — iela Pāvilostā;
** Cīruļu iela — iela Salacgrīvā;
** Cīruļu iela — iela Salaspilī;
** Cīruļu iela — iela Saulkrastos;
** Cīruļu iela — iela Siguldā;
** Cīruļu iela — iela Tukumā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Cīruļu iela — iela Ropažu pagasta Gaidās;
** Cīruļu iela — iela Inčukalna pagasta Inčukalnā;
** Cīruļu iela — iela Ādažu pagasta Kadagā;
** Cīruļu iela — iela Carnikavas pagasta Kalngalē;
** Cīruļu iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā;
** Cīruļu iela — iela Jaunsvirlaukas pagasta Kārniņos;
** Cīruļu iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
** Cīruļu iela — iela Rumbas pagasta Rumbeniekos;
** Cīruļu iela — iela Stopiņu pagasta Sauriešos;
** Cīruļu iela — iela Skultes pagasta Skultē;
** Cīruļu iela — iela Vecumnieku pagasta Vecumniekos;
** Cīruļu iela — iela Mārupes pagasta Vētrās.

## Skatīt arī
* Mazā Cīruļu iela
Circeņu iela

**Circeņu iela** var būt:

* Circeņu iela — iela Jūrmalā;
* Circeņu iela — iela Mārupē;
* Circeņu iela — iela Garkalnes pagasta Maksteniekos.
Vinčelsi

**Vinčelsi** (; ) ir pilsēta (*town*) Anglijā, Austrumsaseksas grāfistes Roteras distriktā. Neveido atsevišķu pašvaldību, bet ietilpst Iklšemas pagastā. Atrodas grāfistes austrumos Bredas upes krastos  no distrikta centra Bekshilas,  no grāfistes centra Lūisas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Sena ostas pilsēta, mūsdienās populārs tūrisma galamērķis.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1130. gadā kā *Winceleseia*. Sākotnēji pilsēta atradusies Lamanša krastā uz plašas oļu strēles. Pēc normaņu iekarojuma Vinčelsi kļuva par nozīmīgu tirdzniecības ostu un kara flotes bāzi. 1189. gadā Vinčelsi pievienojās ietekmīgajai Piecu ostu konfederācijai kā pilntiesīga locekle, bet ar titulu «Senās pilsētas» (*Antient Townes* — otra bija kaimiņos esošā Raja). 1260. gados pilsētā bija ap 700 māju, 2 baznīcas un vairāk kā 50 krogi. Jūra gadu gaitā aizskaloja daļu strēles un 1287. gada februāra vētrā pilsēta tika nopostīta pilnībā.

Pilsētas iedzīvotāji pārcēlās tālāk iekšzemē un 1281. gadā Edvards I Vinčelsi piešķīra hartiju jaunas pilsētas plānošanai; tā tika izbūvēta ar regulāru ielu tīklu. Jaunā pilsēta pārmantoja Piecu ostu Senās pilsētas statusu un privilēģijas. Pilsētai bija paisuma osta Bredas upē, kas plauka līdz 14. gadsimta vidum, kad to nopostīja franču un spāņu flotes Simtgadu kara laikā. Pilsēta turpināja plaukt, bet tās izaugsme līdz 1520. gadiem mazinājās. Ostas aizsērēšana 16. gadsimtā pārtrauca pilsētas izaugsmi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bouens Bairems

**Bouens Bairems** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Bairems pārstāv NHL komandu Bufalo "Sabres".

2019. gada NHL draftā Bairemu ar kopējo 4. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Kolorādo "Avalanche". Kopā ar "Avalanche" komandu 2022. gadā izcīnījis Stenlija kausu.

Ar Kanādas junioru hokeja izlasi izcīnījis zelta medaļu 2020. gada Pasaules čempionātā junioriem un sudraba medaļu 2021. gadā. Kanādas hokeja izlases satāvā piedalījies 2024. gada Pasaules čempionātā hokejā.

## Ārējās saites
Čičestera (distrikts)

**Čičesteras distrikts** () ir nemetropoles distrikts Austrumsaseksas grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes rietumos, robežojas rietumos ar Hempšīru, ziemeļos — ar Sari, bet austrumos — ar Horšemu un Erunu. Dienvidos krastus apskalo Lamanša šaurums. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Čičestera. Teritorijas lielāko daļu ziemeļos aizņem Sautdaunsa nacionālais parks, bet dienvidrietumos ir daļa no Čičesteras līča ainavapvidus.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Čičesteras municipālo boro, Midhurstas un Petvērtas lauku distriktus un daļu no Čičesteras lauku distrikta. Administratīvi dalās Čičesteras (26 795 iedzīvotāji), Selsi (10 737), Midhurstas (4914) un Petvortas (3027) pilsētās un 63 pagastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lūisa (nozīmju atdalīšana)

**Lūisa** () var būt:
* Lūisa (*Lewes*) — pilsēta Anglijā,
* Lūisa — nemetropoles distrikts Anglijā,
* Lūisa un Herisa — sala Skotijā
* Džuljeta Lūisa (*Juliette Lewis*) — amerikāņu aktrise un dziedātāja.

## Skatīt arī
* Lūiss
* Lūisa skābes un bāzes
Atavisms

[thumb|Dažādu sugu [Embrijs|embrijiem ir dažas priekšteču pazīmes, piemēram, cilvēka embrijam ir aste. Šīs pazīmes parasti izzūd, embrijiem attīstoties, bet tā var arī neizzust, ja indivīdam ir atavisms.]]
**Atavisms** ir novirze organisma attīstībā, kas izpaužas kā tādu organisma īpašību un pazīmju parādīšanās atsevišķiem indivīdiem, kādas ir bijušas raksturīgas indivīda priekštečiem, bet ir laika gaidā (evolūcijas ceļā) zaudētas un vairs nav raksturīgas konkrētajai sugai.

Atavisms ir novērots cilvēkiem, piemēram, zīdaiņiem, kas dzimuši ar astēm. Atavismi cilvēkiem var izpausties arī kā izteikti biezs apmatojums (hipertrikoze) vai papildu krūts zirnītis. Medicīnas literatūrā ir arī dokumentēts "čūskas sirds" gadījums, kad cilvēkam ir novērota tāda koronārā cirkulācija un miokarda uzbūve, kas anatomiski ļoti līdzinās reptiļu sirdij. 

Atavismi bieži tiek uzskatīti par pierādījumu evolūcijai. Iezīmes, kas ir izzudušas no organisma fenotipa evolūcijas ceļā, ne vienmēr pazūd no organisma DNS. Gēnu sekvence bieži paliek, bet ir neaktīva. Šāds neizmantots gēns var palikt sugas genomā vēl vairākas paaudzes un, kamēr šī gēnu sekvence ir organisma DNS, kļūme gēna izpausmes nomākšanā var izraisīt tā atkārtotu ekspresiju un līdz ar to — atavismu. Dažreiz neaktīvo gēnu ekspresiju var izraisīt mākslīga stimulācija.

## Atsauces
Dikļu iela

**Dikļu iela** var būt:

* Dikļu iela — iela Rīgā;
* Dikļu iela — iela Jūrmalā;
* Dikļu iela — iela Valmierā;
* Dikļu iela — iela Mārupē.
Ostrovu vecticībnieku lūgšanu nams

**Ostrovu vecticībnieku lūgšanu nams** ir vecticībnieku lūgšanu nams, kas atrodas Augšdaugavas novada Vecsalienas pagasta Ostrovos.
Dīķu iela

**Dīķu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Dīķu iela — iela Daugavpilī;
** Dīķu iela — iela Jūrmalā;
** Dīķu iela — iela Ventspilī;
** Dīķu iela — iela Aizkrauklē;
** Dīķu iela — iela Baldonē;
** Dīķu iela — iela Dagdā;
** Dīķu iela — iela Ikšķilē;
** Dīķu iela — iela Ilūkstē;
** Dīķu iela — iela Jēkabpilī;
** Dīķu iela — iela Krāslavā;
** Dīķu iela — iela Kuldīgā;
** Dīķu iela — iela Mārupē;
** Dīķu iela — iela Ogrē;
** Dīķu iela — iela Rūjienā;
** Dīķu iela — iela Sabilē;
** Dīķu iela — iela Salacgrīvā;
** Dīķu iela — iela Salaspilī;
** Dīķu iela — iela Saulkrastos.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Dīķu iela — iela Ūdrīšu pagasta Augstkalnē;
** Dīķu iela — iela Cēres pagasta Cērē;
** Dīķu iela — iela Ciblas pagasta Ciblā;
** Dīķu iela — iela Drustu pagasta Drustos;
** Dīķu iela — iela Nīkrāces pagasta Dzeldā;
** Dīķu iela — iela Indras pagasta Indrā;
** Dīķu iela — iela Grobiņas pagasta Jaundubeņos;
** Dīķu iela — iela Dunikas pagasta Ječos;
** Dīķu iela — iela Mālpils pagasta Mālpilī;
** Dīķu iela — iela Skrudalienas pagasta Silenē;
** Dīķu iela — iela Vaiņodes pagasta Vaiņodē;
** Dīķu iela — iela Ķekavas pagasta Vimbukrogā.

## Skatīt arī
* Dīķa iela
Dilans Kozenss

**Dilans Kozenss** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, kurš spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Kozenss pārstāv NHL komandu Bufalo "Sabres".

2019. gada NHL draftā Kozensu ar kopējo 7. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Bufalo "Sabres".

Ar Kanādas hokeja izlasi izcīnījis sudraba medaļu 2022. gada Pasaules čempionātā un piedalījies 2024. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Pēterburgas konservatorija

thumb|270px|Pēterburgas konservatorijas ēka 1894. gadā
**Nikolaja Rimska-Korsakova Sanktpēterburgas konservatorija** () ir Sanktpēterburgas mūzikas izglītības iestāde, kas dibināta 1862. gadā. Tajā mācījušies daudzi Krievijas impērijas, vēlāk PSRS un Krievijas Federācijas mūziķi, komponisti un diriģenti.

## Vēsture
Dibināta 1862. gadā kā Pēterburgas konservatorija. Tās pirmais vadītājs bija pianists un komponists Antons Rubinšteins, pēc viņa pedagogs un komponists Nikolajs Zaremba (1867—1871), un tās stingrajā mācību programmā bija uzsvērta gan tehniskā prasme, gan mākslinieciskā izpausme, veicinot izcilības tradīciju.

19. gadsimta beigas un 20. gadsimta sākumu bieži dēvē par krievu mūzikas “zelta laikmetu”, un šajā mākslinieciskās jaunrades uzplaukumā centrālā loma bija Pēterburgas konservatorijai. Daudzi Krievijas izcilākie komponisti, tostarp Čaikovskis, Rimskis-Korsakovs un Aleksandrs Glazunovs bija cieši saistīti ar konservatoriju kā studenti vai fakultātes biedri. Viņu novatoriskās kompozīcijas un priekšnesumi palīdzēja veidot Krievijas muzikālās tradīcijas un izpelnījās starptautisku atzinību.

Pēc Padomju Savienības nodibināšanas Ļeņingradas Valsts konservatorija (*Ленинградская ордена Ленина государственная консерватория*) pielāgojās PSKP ideoloģiskām prasībām, vienlaikus saglabājot tiekšanos uz māksliniecisko izcilību. Tajā tapa jauna komponistu un izpildītāju paaudze, kas pētīja inovatīvus stilus un paņēmienus, tajā pašā laikā paliekot iesakņota krievu mūzikas tradīcijās.

Pēc PSRS sabrukuma 1991. gadā konservatorija piedzīvoja pārejas un restrukturizācijas periodu. Tā ieviesa jaunas izglītības metodes un tehnoloģijas, vienlaikus saglabājot savu vēsturisko un kultūras mantojumu.

## Mūsdienas
Pēterburgas konservatorija atrodas vēsturiskā ēkā Sanktpēterburgas centrā, kurā atrodas koncertzāles, mēģinājumu telpas, ierakstu studijas un muzikālo partitūru un ierakstu bibliotēka. 
Konservatorija piedāvā plašu akadēmisko programmu klāstu dažādās mūzikas disciplīnās, tostarp izpildījumā, kompozīcijā, diriģēšanā, mūzikas teorijā un muzikoloģijā. Studenti var iegūt bakalaura, maģistra un pēcdiploma grādus, pielāgojot savu izglītību savām interesēm un karjeras centieniem. 

## Latviešu absolventi un mācībspēki
Pēterburgas konservatorijā mācījušies latviešu mūziķi Nikolajs Alunāns, Emīls Dārziņš, Ādolfs Ābele, Jāzeps Vītols, Andrejs Jurjāns, Emilis Melngailis, Alfrēds Kalniņš, Teodors Kalniņš, Pēteris Pauls Jozuus,
Juris Jurjāns, Nikolajs Vanadziņš u.c.

## Atsauces

# "History of the Saint Petersburg Conservatory." Saint Petersburg Conservatory. https://www.conservatory.ru/en/about/history/
# Morrison, Simon. *The People's Artist: Prokofiev's Soviet Years.* Oxford University Press, 2009.
# Brown, David. *Tchaikovsky: The Man and His Music.* Pegasus Books, 2007.
# Rimsky-Korsakov, Nikolai. *My Musical Life.* Dover Publications, 2002.
Kembrianu kalni

**Kembrianu kalni** (, ) ir apmēram 60 kilometrus garas kalnu grēdas Velsas vidienē, kas stiepjas ziemeļu—dienvidu virzienā. Augstākā virsotne — 752 metrus augstais Pimlimonveurs. Kalniem dažkārt pieskaita arī Snoudoniju un Brekonbīkonsus. Kembrianu kalnu reģions ir lauksaimnieciski mazvērtīgs un mazapdzīvots, tomēr tiem ir liela nozīme apkārtējo reģionu ūdensapgādē.

## Galerija

Penyfagrn.jpg
Desert_of_wales_from_Drygarn_Fawr.JPG
Cwmystwyth_-_geograph.org.uk_-_248196.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
Dmitrijs Pisarevs

**Dmitrijs Pisarevs** (, dzimis , miris ) bija krievu literatūrkritiķis, publicists un filozofs. Viens no spilgtākajiem Krievijas literatūrkritiķiem un domātājiem 19. gadsimta sešdesmitajos gados, krievu nihilisma pārstāvis. 1868. gada vasarā noslīka, peldoties Dubultu pludmalē.

## Ārējās saites
Druvu iela

**Druvu iela** var būt:

* Druvu iela — iela Alūksnē;
* Druvu iela — iela Daugavpilī;
* Druvu iela — iela Jelgavā;
* Druvu iela — iela Jūrmalā.

## Skatīt arī
* Druvas iela
Dumbrāju iela

**Dumbrāju iela** var būt:

* Dumbrāju iela — iela Jūrmalā;
* Dumbrāju iela — iela Valmierā.

## Skatīt arī
* Dumbrāja iela
Dūņezera iela

**Dūņezera iela** var būt:

* Dūņezera iela — iela Jūrmalā;
* Dūņezera iela — iela Limbažos;
* Dūņezera iela — iela Ādažu pagasta Divezeros.
Valodas barjera

**Valodas barjera** ir frāze, ko lieto pārnestā nozīmē, lai apzīmētu grūtības cilvēku saziņā, ko rada runātāju piederība dažādām valodu grupām.

Parasti par valodas barjeru tiek runāts, ja komunikatoram ir grūtības izskaidrot savu nostāju vai klausītājam ir grūtības to saprast. Darbs pie valodas barjeras pārvarēšanas notiek tad, kad ir nepieciešama ilgstoša komunikācija ar kādu cilvēku vai cilvēku grupu. Piemēram, veidojot personiskas vai lietišķas attiecības ar citas valodas runātāju vai ilgstoši uzturoties svešvalodas runātāju grupā.

## Psiholoģiskā valodas barjera
Psiholoģiskā valodas barjera veidojas tad, kad runātājs nespēj iedrošināties runāt citā valodā.

## Ārējās saites
Vērmontas Republika

**Vērmontas Republika** (angļu: *Vermont Republic*) ir mūsdienu historiogrāfijā Vērmontas vēstures perioda nosaukums pēc neatkarības pasludināšanas no Lielbritānijas 1777. gadā un pirms pievienošanās ASV 1791. gadā kā 14. štatam. Tā izveidojās strīdus teritorijās starp Ņujorkas un Ņūhempšīras provincēm, kā arī Kvebekas provinci. 

1777. gada 8. jūlijā pieņemtā Vērmontas konstitūcija bija viena no pirmajām rakstiskajām Ziemeļamerikas apmetņu konstitūcijām. Tā bija viena no pirmajām pasaulē, kas piešķīra vispārējas vīriešu vēlēšanu tiesības, aizliedza verdzības institūciju un garantēja valsts finansējumu valsts skolām. Tā bija spēkā no 1777. līdz 1791. gadam.

Atšķirībā no Teksasas Republikas un Kalifornijas Republikas, kuru izpildvaras vadītāji bija prezidenti, Vērmontā izpildvaras vadītāju sauca par gubernatoru.

French and indian war map.svg|Karš ar frančiem un indiāņiem (1755–1763)


## Ārējās saites

* Republic of Vermont  at the Vermont Historical Society
Jaunfrancija

**Jaunfrancija** () bija apzīmējums Francijas Karalistes kolonijām Ziemeļamerikā (1534–1763), kuras Septiņgadu kara laikā iekaroja Lielbritānijas Karaliste. Ar 1763. gada Parīzes līgumu Francija atteicās no saviem Amerikas valdījumiem  par labu Lielbritānijai un Spānijai, saglabājot vienīgi Senpjēras un Mikelonas salas. 
Otrās koalīcijas kara laikā 1800. gadā Francija no Spānijas atguva Luiziānas kolonijas rietumu daļu, kuru jau 1803. gadā tā pārdeva ASV.

## Teritorija
Jaunfrancijā dažādos laikos ietilpa šādas franču kolonijas mūsdienu Kanādas un ASV teritorijā:

* Kanāda (*Canada*) —  Kvebekas, Ontārio provinces un daļa no Lielo ezeru piekrastes, ieskaitot Detroitas apkārtni,
* Akadija (*Acadie*) — Ņūbransvikas, Jaunskotijas provinces un Prinča Edvarda sala.
* Ņūfaundlenda (*Terre-Neuve*) — Ņūfaundlendas sala,
* Luiziāna (*Louisiane*) — Luiziānas štats, Misisipi, Ārkanzasa, Ziemeļ- un Dienviddakota, Aiova, Kanzasa, Misūri, Montāna, Nebraska un Oklahoma Misisipi upes baseinā.

## Kultūras un valodas mantojums
Kanādas provincē Kvebekā joprojām dominē franču valoda un kultūra, Monreāla ir viena no lielākajām franciski runājošajām pilsētām pasaulē. Franču kultūras un tiesību tradīcijas ir saglabājušās arī Luiziānā.

## Galerija
 
Hôpital général de Québec.JPG|thumb|Slimnīca *L'hôpital général de Québec* Notrdamā de Anžā.|alt=L'hôpital général de Québec à Notre-Dame-des-Anges.
Champ de mars Montreal.JPG|thumb|Monreālas aizsardzības vaļnu drupas, *Champ-de-Mars* parkā.|alt=Vestiges des fortifications de Montréal, au Champ-de-Mars.
Fort Michilimackinac.jpg|thumb|Mišilimakino (*Michilimakinac*) forts.|alt=Le fort Michilimakinac.
Medievale08.jpg|thumb|Svētku pasākumi mūsdienās Vecajā Kvebekā.|alt=Les Fêtes de la Nouvelle-France près de la place Royale dans le Vieux-Québec.
NS Louisbourg2 tango7174.jpg|thumb|Luisbergas cietoksnis Keipbretonā.|alt=La forteresse de Louisbourg, à l'île du Cap-Breton, Nouvelle-Écosse.


## Atsauces

## Ārējās saites
Bežaņicu augstiene

**Bežaņicu augstiene** () ir dabas apgabals Krievijas Pleskavas apgabalā, kas atrodas starp Mudavas (Veļikajas) un Lovates upēm. 4125 km2 plašā reljefa forma plānā veido ovālu, kas virzienā no ziemeļrietumiem uz dienvidaustrumiem stiepjas 85 km garumā un 35–45 km platumā. Gan augstienes, gan apgabala visaugstākais punkts ir 338,7 m augstais Ļipņickas kalns.

Augstiene par 100–150 m paceļas pār apkārtējām zemienēm ar labi izteiktām nogāzēm. Kvartāra perioda nogulumi sedz devona pamatiežus 60–180 m biezumā. Augstienes austrumu malā grupējas 2–4 km gari un 30–40 m augsti plakanvirsas pauguri, ko parasti veido smalkgraudains materiāls un morēnas smilšmāla kodols.

Sudomas, Lugas un Bežaņicu augstiene kopā veido ūdensšķirtni starp Mudes un Lovates upju sateces baseiniem, kur Bežaņicu augstiene ieņem tās dienvidu galu. Bežaņicu augstienē rodamas Lokņas, Veļikajas, Sorotas, Uščas un citu upju iztekas. Augstienē atrodas vairāk kā 500 ezeru, kas aizņem 6% tās platības.

## Atsauces
Akadija

**Akadija** (franču: *L'Acadie*) bija Francijas kolonija Ziemeļamerikā, kas pastāvēja 17.—18. gadsimtā un ietvēra Jaunskotijas pussalu, mūsdienu Ņūbransvikas provinci un vairākas tuvējās salas Atlantijas okeānā. 18. gadsimta vidū to ieņēma briti, 75 % no vairāk nekā 15 000 Akadijas iedzīvotāju tika izdzīti no valsts un pakļauti masveida vajāšanām.

Izdzīvojušo pēcteči ir mūsdienu akadieši, kas kompakti dzīvo tagadējās Ņūbransvikas provinces ziemeļu daļā, bet deportēto pēcteči ir kadžuni, kas ir subetniskā grupa, kura galvenokārt pārstāvēta Luiziānas dienvidu daļā, kā arī blakus esošajos apgabalos Teksasas dienvidos un Misisipi.

## Ārējās saites
Dundagas iela

**Dundagas iela** var būt:

* Dundagas iela — iela Daugavpilī;
* Dundagas iela — iela Jūrmalā;
* Dundagas iela — iela Liepājā;
* Dundagas iela — iela Talsos;
* Dundagas iela — iela Ventspilī.
Austrālijas hokeja līga

**Austrālijas hokeja līga** (, AIHL) ir Austrālijas augstākā līmeņa vīriešu hokeja līga. AIHL dibināta 2000. gadā pēc iepriekšējās nacionālās līgas izjukšanas un to ir sankcionējusi Austrālijas ledus hokeja federācija (Starptautiskās Hokeja federācijas biedrs). AIHL ir daļēji profesionāla līga, kurā piedalās desmit komandas divās konferencēs, kas aptver sešus Austrālijas štatus un teritorijas.

AIHL regulārā čempionāta uzvarētājiem tiek piešķirta H. Ņūmena Rīda balva, bet AIHL izslēgšanas spēļu čempioniem tiek piešķirts Gudola kauss, kas ir pasaulē trešā vecākā hokeja trofeja; pirmo reizi tika piešķirta 1909. gadā. Panākumiem bagātākā komanda AIHL vēsturē ir Ņūkāslas "Northstars", kas ieguvusi sešus čempiontitulus. Pašreizējie čempioni no 2025. gada ir Melburnas "Ice".

## Līgas komandas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa
* Ice Hockey Australia
* Elite Prospects — AIHL
Orlas guberņa

thumb|Orlas guberņas karte, 1913. gads
**Orlas guberņa** (krievu: *Орловская губерния*) bija Krievijas Impērijas, Krievijas SFPR un PSRS administratīvi teritoriāla vienība, kas pastāvēja 1778—1928. gadā. Guberņas centrs bija Orlas pilsēta. Iedzīvotāju skaits 1905. gadā — 2 336 800 cilvēki. 

1937. gada 27. septembrī no guberņas atstāto teritoriju robežās tika izveidots tās juridiskais pēctecis — Orlas apgabals, kas kopš 1954. gada 26. aprīļa atrodas mūsdienu robežās.

## Ārējās saites
Dzegužu iela

**Dzegužu iela** var būt:

* Dzegužu iela — iela Jūrmalā;
* Dzegužu iela — iela Rīgā;
* Dzegužu iela — iela Alūksnē;
* Dzegužu iela — iela Krāslavā;
* Dzegužu iela — iela Kuldīgā;
* Dzegužu iela — iela Ķekavā;
* Dzegužu iela — iela Limbažos;
* Dzegužu iela — iela Saulkrastos;
* Dzegužu iela — iela Babītes pagasta Spilvē.

## Skatīt arī
* Dzeguzes iela
Dzelmes iela

**Dzelmes iela** var būt:

* Dzelmes iela — iela Jūrmalā;
* Dzelmes iela — iela Rīgā;
* Dzelmes iela — iela Babītes pagasta Babītē;
* Dzelmes iela — iela Garkalnes pagasta Baltezerā;
* Dzelmes iela — iela Jumpravas pagasta Dzelmēs;
* Dzelmes iela — iela Zosēnu pagasta Melnbāržos.