open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vizma Maksiņa

thumb|Vizma Maksiņa 2016. gadā
**Vizma Māra Maksiņa** ir latviešu koru diriģente. Dzimusi 20.12.1955 Toronto, Kanādā. Bērnībā sākusi dziedāt jauktajā korī Daina, kur vēlāk pildījusi diriģentes pienākumus. Mācījusies saksofona un klavieru spēli, kā arī dziedāšanu Toronto konservatorijā. 
Izglītība: klavierspēli apguva pie Martas Tūteres-Kundrates, bet dziedāšanu Toronto Karaliskajā konservatorijā. Bakalaura grādu mūzikas pedagoģijā iegūst Rietumonterijas universiātes Mūzikas fakultātē (University of Western Ontario), saņemot D. Džonsona diriģēšanas stipendiju (ieguvusi B.Mus. grādu mūzikas pedagoģijā, dziedāšanā un diriģēšanā). Toronto universitātē iegūst bakalaura grādu mūzikas un vēstures pedagoģijā, saņemot D. Vraita mūzikas stipendiju.
Ilgus gadus Vizma Maksiņa strādājusi četrās ģimnāzijās par mūzikas departamenta vadītāju, kur arī diriģējusi korus, vadījusi ansambļus, džeza un pūtēju orķestrus. Darbojusies mūzikas laukā Toronto latviešu skolās, nometnēs un Garezera vasaras vidusskolā. 
Bijusi diriģente un virsdiriģente 4 jaunatnes dziesmu svētkos, 5 Garezera dziesmu dienās un 13 dziesmu svētkos.
Vizma Maksiņa ir bijusi Latviešu Nacionālās Apvienības Kanādā valdes locekle, Kultūras nozares vadītāja un Kanādas latviešu dziesmu svētku rīcības komitejas vicepriekšsēdētāja.  Darbojusies Kanādas latviešu dziesmusvētku biedrības valdē un rīcības komitejā, vadījusi mūzikas nodaļu Sv. Henrija ģimnāzijā.
1997. gadā saņēmusi Jaunās Gaitas J. Bieriņa piemiņas fonda balvu.
1983. - diriģē vīru kopkori Milvoku VII vispārējo dziesmusvētku atklāšanas aktā; 1986. - muzicē ar kopkori Kanādas latviešu VIII dziesmusvētkos Toronto; 1988. - vada kopkori VIII vispārējos dziesmusvētkos Indianapolē; 1989. - diriģē kopkori XI rietumkrasta dziesmusvētkos Longbīčā, Kalifornijā.
No 1982. gada V. Maksiņa vada Toronto vīru kori "Viesturs", bet ar 1985. g. - pašas dibināto jauniešu vokālo ansambli (kori) "Dzirksts".
Iedibinājusi Vizmas Maksiņas stipendiju Pļaviņu Mūzikas skolā, ko var saņemt audzēknis, kurš dzied skolas korī. Stipendijas mērķis – popularizēt Latviešu Dziesmu svētku tradīciju. Atbalsts audzēkņiem, kuri dzied korī, ir pašsaprotams, jo Vizmas Maksiņas dzīves piepildījums ir koru diriģēšana un dziedāšana. Stipendijas pretendentam jābūt labiem un teicamiem sasniegumiem ikdienas mācību darbā, aktīvi jāpiedalās skolas radošajā dzīvē. Stipendija paredzēta audzēkņu mūzikas izglītības atbalstam.
Saskaņā ar Valsts prezidenta un Ordeņu kapitula 2021. gada 20. aprīļa lēmumu piešķirts Triju Zvaigžņu ordenis.

## Ārējās saites
* www.dziesmusvetki2003.lv
* Ar Triju Zvaigžņu ordeni apbalvoto personu reģistrs
Zaks Efrons

**Zakarijs Deivids Aleksandrs "Zaks" Efrons** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris. Savu karjeru uzsāka 2000. gadu sākumā, taču plašākai publikai kļuva pazīstams ar Troja Boltona lomu filmu sērijā "Vidusskolas mūzikls". Saņēmis vairākus dažāda mēroga apbalvojumus.

## Diskogrāfija

### Skaņu celiņi
* 2007: ''Hairspray'' Soundtrack — July 10, 2007
* 2007: ''High School Musical 2'' Soundtrack — August 14, 2007
* 2008: ''High School Musical 3: Senior Year Soundtrack — October 21, 2008

### Dziesmas

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Brazavila

**Brazavila** () ir Kongo Republikas galvaspilsēta. Tā atrodas Kongo upes labajā krastā. 2005. gadā pilsētā dzīvoja gandrīz 1,12 miljoni iedzīvotāju. Otrpus Kongo upei, tieši pretī Brazavilai, atrodas Kinšasa, Kongo Demokrātiskās Republikas galvaspilsēta. Pilsētu dibinājis itāļu izcelsmes Āfrikas apceļotājs Francijas dienestā Pjērs Savornjāns de Braza. Viņa vārdā tā arī ir nosaukta.

Vairāk nekā trešdaļa Kongo Republikas iedzīvotāju dzīvo Brazavilā. Tā ir arī finansiālā un administratīvā galvaspilsēta.

## Cilvēki
* Seržs Ibaka, profesionāls basketbolists, dzimis Brazavilā;
* Sirils Kongo, franču mākslinieks un grafiti autors, dzīvojis Brazavilā 1980. gados.

## Atsauces

## Ārējās saites
Izborska

thumb|250px|Skats uz cietoksni
thumb|200px|Izborskas cietoksnis ar Lukovkas torni (no 1330)
**Izborska** (; ; vidusaugšvācu: *Îsburc;* latviešu vēsturiski*:* Izbārste) bija sena nocietināta pilsēta mūsdienu Pleskavas apgabala rietumos, netālu no robežas ar Latviju un Igauniju, tagad Starijizborskas ciems. Slavena ar Izborskas cietoksni un senajiem akmens krustiem.

## Vēsture

Pirmo reizi Izborska pieminēta Nestora hronikas tekstā sakarā ar 862. gada notikumiem, kad Izborskas pilskalnā (Īsburgā) esot apmeties varjagu vadonis Truvors (zviedru: *thru varing* — "uzticamā karadraudze")ː
… старѣишии Рюрикъ сѣде Новѣгородѣ · а другии Синеѹсъ на Бѣлѣѡзерѣ · а третии Изборьстѣ · Труворъ …

Leģendārais Truvors apbedīts Izborskā un uz viņa kapa atrodams liels akmens krusts cilvēka augumā no aptuveni 14. gadsimta.
Arheoloģiskie izrakumi savukārt liecina par kriviču cilts apmetni t.s. Truvora pilskalnā līdz 13. gadsimtam, kuru aptvērušas zemes un koka aizsargsienas (Седов, 1975; Grala, 1991).
Izborskas vārds senkrievu hronikā pieminēts 1233. gada notikumu sakarā, kad to esot ieņēmis Zobenbrāļu ordenis.

1240. gadā notika Atskaņu hronikas tekstā aprakstītais Tērbatas bīskapa un Livonijas ordeņa karaspēka karagājiens un Izborsku un Pleskavu, kad pils tika ieņemta un tās aizstāvji nogalināti.
1269. gadā Livonijas karaspēks uzbruka Izborskas cietoksnim un to nodedzināja, pēc tam iebrucēji aplenca Pleskavu. Pēc miera līguma parakstīšanas Izborsku atkal atdeva Novgorodas pakļautībā.
1303. gadā tika uzcelts jauns Izborskas cietoksnis tagadējā vietā.
1330. gadā koka nocietinājumi papildināti ar mūra torni, kas nodēvēts par "Lukovka" ("sīpoliņš"). Vēlāk uzcelti vēl septiņi mūra torņi (arī Tālavas tornis) un tie savienoti ar akmeņu aizsargsienu. Cietoksnis esot izturējis atkārtotus Livonijas ordeņa karaspēka aplenkumus (1341., 1349., 1368. and 1480. gadā).
1349. gadā uzcelta Nikoļskas baznīca.

1501. gadā Livonijas mestrs Valters fon Pletenbergs pēc uzvaras Sericas kaujā ieņēma Izborskas cietoksni.
1510. gadā Pleskavas valsts tika pievienota Maskavijai, pēc tam Izborskas kremļa iekšpusē uzcelta Kristus Dzimšanas baznīca.
1581. gadā Livonijas kara laikā Izborskas kremli ieņēma Polijas-Lietuvas karaspēks, tomēr to atstāja Krievijai pēc  Jamzapoļskas miera līguma.
1708. gadā Izborska tika iekļauta Ingermanlandes guberņā, ko 1710. gadā pārdēvēja par Pēterburgas guberņu.
1719. gadā tā kļuva par apriņķa pilsētu Pleskavas provincē un pēc Lielā Ziemeļu kara zaudēja savu statēģisko nozīmi.

1920. gadā pēc Igaunijas un Padomju Krievijas miera līguma Izborska (igauņu: Irboska) tika iekļauta Igaunijas sastāvā kā Pečoru (igauņu: Petseri) apriņķa mazpilsēta.
1945. gada janvārī PSRS pievienoja Izborsku Krievijas PFSR teritorijai.
1956. gadā Izborskai atņēma pilsētas statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Izborskas apraksts un fotogrāfijas
Laucienes pagasts

**Laucienes pagasts** ir viena no Talsu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Balgales, Strazdes, Lībagu, Laidzes, Vandzenes, Ķūļciema un Mērsraga pagastiem un Tukuma novada Zentenes pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Alkšņvalks, Okte.

#### Ezeri
Diemests, Ķokas Diemests, Lejaslabiņu ezers, Meru dīķis, Pļavu ezers, Podniekezers, Sapņezers.

### Dabas objekti
* Ciemītu goba ir dižkoks Talsu novada Laucienes pagastā, Latvijas dižākā parastā goba

## Vēsture
Mūsdienu Laucienes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Garlenes muiža (*Gut Gargeln*, Garlene), Odres muiža (*Gut Odern*, Odre), Nurmuiža (*Gut Nurmhusen*, Lauciene), Spraugu muiža (*Gut Fragenhof*), Šķēdes muiža (*Gut Scheden*, Šķēde).

Nurmuižas muižas teritorijā izveidoto **Nurmuižas pagastu** 1939. gadā pārdēvēja par **Laucienes pagastu**. Tā platība 1935. gadā bija 182,6 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Laucienes, Dzedru, Odres un Pļavu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Laucienes ciemam pievienoja Odres ciemu, 1965. gadā - Oktes ciemu. 1971. gadā daļu teritorijas atdeva Balgales ciemam. 1975. gadā pievienoja Pļavas ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Talsu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Nacionālais sastāvs

### Apdzīvotās vietas
Pagasta centrs ir Laucienē (līdz 1939. gadam saukta par Nurmuižu). Citas lielākās apdzīvotās vietas ir Pļavas, Odre, Šķēde, Garlene un Laucienes pansionāts.

### Ievērojamas personības
* Augusts Biters (1916—1997), latviešu leģionārs
* Kārlis Heinrihs fon Heikings (*Karl Heinrich von Heyking*, 1752—1809), vācbaltiešu valsts darbinieks
* Aivars Jānis Strēlis (1942—2009), ārsts, Sibīrijas Valsts medicīnas universitātes profesors

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Lubes pagasts

**Lubes pagasts** ir viena no Talsu novada administratīvajām teritorijām Rojas upes abos krastos. Robežojas ar sava novada Īves, Ārlavas, Dundagas un Rojas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Amulupīte, Dižvalks, Knātervalks, Lībvalks, Mazroja, Vēruma grāvis, Zušvalks.

## Vēsture
Līdz 1920. gada agrārajai reformai Lubes pagasta teritorijā atradās Lubes (*Lubbesemmen*), Popervāles (*Pappe Arwalen*, vēlāk — *Popsch Erwalen*), Ošu (*Ossen*), Lībes, Sārkastes, Griķlībes (*Krickeliben*), un Mūkalpu muižas. Lubes, Popervāles un Ošu muižas pirmoreiz minētas 1582. gadā bīskapijas nodevu sarakstos, Sārkastes muiža — 1781. gadā. Jau 16. gadsimtā beigās darbojušās Lubes ūdensdzirnavas, 1861. gadā Lubes muižā bijis spirta brūzis, 1869. gadā Popervāles muižā tika iegādāta tvaika kuļmašīna.

Lielākā bija Lubes muiža (platība 1183 ha), kuras daudzo īpašnieku vidū bija burggrāfs O. H. Hovens, konsuls K. G. Trompovskis, Jaunpils īpašnieks M. Reke, Pastendes barons V. Hāns, Dundagas baronu Ostenu–Zakenu dzimta, Pēterpils baņķieris J. H. Bahs, grāfs Plāters, barons Šillings. Pēc 1920. gada agrārās reformas Lubes muižu sadalīja 94 vienībās.

1945. gadā Ārlavas pagastā izveidoja Lubes ciema padomi. 1954. gadā Lubes ciemam pievienoja daļu Lubezeres ciema. 1965. gadā daļu Lubes ciema teritorijas iekļāva Valdemārpils lauku teritorijā. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Talsu novadā.

## Iedzīvotāji
### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Anuži (pagasta centrs), Lube, Sārkaste, Lubeskrogs, Popervāle.

### Etniskais sastāvs

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Ievērojamas personības
* Ernests Brusubārda (1880—1968), diriģents
* Jānis Grantiņš (1909—1974), aktieris

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
LCROSS

**LCROSS** jeb **Lunar CRater Observation and Sensing Satellite** ( "Mēness krātera novērošanas un uztveršanas pavadonis"), ir NASA zonde Mēness izpētei. Tā tika palaista kopā ar Lunar Reconnaissance Orbiter (LRO) .

LCROSS tika izstrādāta, lai novērotu nesējraķetes pēdējās pakāpes Centaur ietriekšanos Kebeus (*Cabeus*) krāterī, netālu no Mēness dienvidpola, kurā pētnieki cerēja ieraudzīt ūdens pazīmes. Arī pati zonde pēc tam ietriecās Mēnesī, pirms tam paspējot uz Zemi noraidīt novērošanas datus. Ietriekšanās notika  11:31 UTC.

## Uzbūve
thumb|right|LCROSS kosmiskais aparāts (izvērstā skatā)
LCROSS kosmiskais aparāts tika izveidots, izmantojot nesējraķetes derīgās kravas gredzenveida adapteri *Expendable Launch Vehicle Secondary Payload Adapter* (ESPA), ar kuru LRO zonde tika piestiprināta pie *Centaur* raķešpakāpes. ESPA parasti tiek izmantots, lai kopā ar pamata derīgo kravu kosmosā nogādātu līdz sešiem maziem izlaižamiem pavadoņiem. ESPA patstāvīga kosmiskā aparāta lomā izmantots pirmoreiz.

ESPA ārpusē tika pievienoti seši paneļi, kuros atradās zinātniskās ierīces, vadības un kontroles sistēmas, sakaru ierīces, akumulatori un saules baterijas. Gredzena iekšpusē atradās neliels vienkomponenta degvielas raķešdzinējs. Sakarus nodrošināja divas S joslas visvirzienu antenas un divas vidēja pastiprinājuma antenas. 

## Atsauces un piezīmes

## Skatīt arī
* Lunar Reconnaissance Orbiter
Filipīnu futbola izlase

**Filipīnu futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Filipīnas starptautiskās futbola sacensībās. Filipīnu futbola izlasi pārvalda Filipīnu Futbola federācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1913. gadā pret Ķīnas izlasi. Izlase nekad nav kvalificējusies FIFA Pasaules kausa finālturnīram. Āzijas kausā pirmo reizi piedalījās 2019. gadā.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1938 - *Nepiedalījās*
* 1950 - *Izstājās*
* 1954-1962 - *Nepiedalījās*
* 1966 - *Diskvalificēta par nenomaksātām līgumsaistībām*
* 1970 - *Nepiedalījās*
* 1974 - *Izstājās*
* 1978-1994 - *Nepiedalījās*
* 1998 - *Nekvalificējās*
* 2002 - *Nekvalificējās*
* 2006-2010 - *Nepiedalījās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - *Nekvalificējās*
* 2022 — *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956 — *Priekšsacīkšu kārta*
* 1960 — *Kvalifikācijas kārta*
* 1964—1968 — *Nekvalificējās*
* 1972—1976 — *Nepiedalījās*
* 1980—1984 — *Nekvalificējās*
* 1988—1992 — *Nepiedalījās*
* 1996 — *Diskvalifikācija*
* 2000—2004 — *Nekvalificējās*
* 2007—2015 — *Nepiedalījās*

## Ārējās saites
Rosewater

**Rosewater** ir latviešu industriālās mūzikas grupa, izveidota 1998. gadā. Grupa sākotnēji spēlēja industriālo roku, bet pievienojoties apvienībai STURM, pārgāja uz daudz abrazīvāku mūzikas žanru - *[[harsh EBM]]*.

## Diskogrāfija

* Kursk (2000)
* Motor Medicine (2004)
* Bloodcount (2006)

## Ārējās saites
* STURM tīmekļa vietne
* Rosewater MySpace profils
* Rosewater last.fm profils
Nano

**Nano** (simbols **n**, no  — ‘punduris’) ir Starptautiskās mērvienību sistēmas daudzkārtnis, kurš apzīmē 10-9 pakāpi jeb 0,000 000 001. To bieži izmanto elektronikā un nanotehnoloģijā, lai apzīmētu laiku un garumu, piemēram, 30 ns (nanosekundes), 100 nm (nanometri), vai arī elektrisko kapacitāti, 100 nF (nanofaradi).

Priedēkli "nano" sāka izmantot 20. gadsimta sākumā 10-9 metru apzīmēšanai (nanometrs).

## Skatīt arī
* Nanotehnoloģija
* Nanometrs
.bb

**.bb** ir Barbadosas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
Kopš domēna **.bb** izveidošanas to ir administrējušas vairākas organizācijas. Vispirms to administrēja Puertoriko Universitāte. 1996. gadā Barbadosas valdība lūdza nodot domēna administrāciju Cable & Wireless (BARTEL) Ltd. 2001. gadā tika parakstīts saprašanās memorands starp Barbadosas valdību un Cable & Wireless (Bartel) Ltd., un tās meitas uzņēmumu Cable & Wireless (BET) Ltd., lai Cable & Wireless turpina administrēt šo domēnu līdz turpmākiem Barbadosas valdības rīkojumiem.
Kopš 2007. gada novembra domēnu administrē Telecoms Unit.
## Pieejamie otrā līmeņa domēni

* **.co.bb** - vispārīgs lietojums, parasti komerciāls
* **.com.bb** - komerciālām struktūrām
* **.gov.bb** - valsts pārvaldes struktūrām
* **.org.bb** - vispārīgs lietojums, parasti bezpeļņas organizācijām
* **.net.bb** - interneta pakalpojumu sniedzējiem
* **.info.bb** - vispārīgs lietojums
* **.store.bb** - vispārīgs lietojums
* **.tv.bb** - vispārīgs lietojums
* **.biz.bb** - vispārīgs lietojums

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* IANA .bb whois informācija 
* Domēna vārdu reģistrators
Portonovo

**Portonovo** ( — 'jaunā osta'), arī **Adžaše** () vai **Hogbonu** (), ir Beninas oficiālā galvaspilsēta, lai gan valsts valdība neatrodas šajā pilsētā. Portonovo ir viena no Gvinejas līča ostām. Tā atrodas valsts dienvidaustrumu daļā. 

Portonovo ir tikai otra lielākā pilsēta valstī. Lielāka par Portonovo ir Kotonu, kuras statuss ir arī daudz nozīmīgāks par Portonovo statusu gan kulturāli, gan politiski.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valters un Kaža

**Valters & Kaža** bija latviešu duets, kas pārstāvēja Latviju 2005. gada Eirovīzijā. Viņu izpildītā balāde "The War Is Not Over" kvalificējās lielajam finālam, kur tā ieņēma 5. vietu. Dueta dalībnieku īstie vārdi bija Valters Frīdenbergs un Kārlis Būmeisters.

## Eirovīzijas dziesmu konkurss

Tā kā Latvija 2004. gada konkursā nekvalificējās finālam, konkursā, kas norisinājās Kijivā, Ukrainā, duetam nācās startēt arī pusfinālā. Pusfinālā, kas notika , Valters un Kaža uzstājās ar 5. kārtas numuru pēc Moldovas pārstāvjiem Zdob şi Zdub, kuri piedalījās konkursā ar dziesmu "Boonika bate doba", un pirms Monako pārstāves Lizas Darlijas, kura Eirovīzijā izpildīja dziesmu "Tout de moi". Iekļūšana finālā bija apgrūtināta, jo konkurence bija ļoti spēcīga, taču grupas izpildītā dziesma iekļuva to desmit skaitā, kuras nokļūst finālā, tā pusfinālā saņēma 85 punktus, kas grupu ierindoja 10. vietā.

Diemžēl, pēc pusfināla Valters kādā no konkursa ballītēm zaudēja balsi. Viņa medicīniskais stāvoklis bija tik slikts, ka viņš mēģinājumos nedziedāja savu dziesmas daļu. Kaut arī duetam finālā nācās dziedāt par vienu oktāvu zemāk, abi puiši veiksmīgi uzstājās finālā.

Finālā, kas notika , grupa uzstājās ar 24. kārtas numuru pēc Šveices pārstāvēm Vanilla Ninja, kuras uzstājās ar dziesmu "Cool Vibes", un pirms Francijas pārstāves Ortal, kura pārstāvēja Franciju ar dziesmu "Chacun pense à soi".

Lai arī duets bija viens no līderiem balsojuma tabulā, Valters un Kaža beigās noslīdēja nedaudz zemāk un finišēja 5. vietā. 5. vieta ļāva kvalificēties 2006. gada Eirovīzijas finālam.
Jaunākā Livonijas atskaņu hronika

thumb|250px|Livonijas atskaņu hronikas titullapa (K. Hēlbauma izdevums, 1872).

**Jaunākā atskaņu hronika**, saukta arī par **Rīmju hroniku** (vācu: *Die jüngere livländische Reimchronik*) ir trešā senākā Livonijas hronika aiz Vecākās atskaņu hronikas un Livonijas Indriķa hronikas par notikumiem, kas vēsta par notikumiem Livonijas konfederācijas valstīs un kaimiņzemēs 1315.-1348. gadā.

## Tapšana
Hronikas oriģināls ir uzrakstīts lejasvācu valodā un tās autors ir katoļu priesteris Bartolomejs Hēneke no Osnabrikas (*Bartholomäus Hoeneke*), kas bija Livonijas ordeņa kapelāns laikā, kad valdīja mestri Eberhards fon Monheims, Burhards fon Dreilēbens un Gosvins fon Hērike. Kā kapelāns viņš vienlaikus bija galma priesteris, rakstvedis un diplomāts. Domājams, ka hronika rakstīta kā vecākās atskaņu hronikas turpinājums, jo oriģināls esot atrasts vienā sējumā. 

Hēnekes rakstītais oriģināls nav saglabājies, bet to savā hronikā 1556.-1560. gadā prozā pārlika Livonijas ordeņa dienestā esošais Brēmenes domkapitula sekretārs J.Renners. Rennera rakstītā hronika tika atrasta tikai 1870. gadā Brēmenē, pēc kuras K.Hēlbaums rekonstruēja hronikas sākotnējo tekstu un izdeva to 1872. gadā.

## Saturs
Hronika sākas ar 1315.-1317. gada lielo badu, kam vēlāk sekoja mēris. Otrajā daļā aprakstīts mestra Monheimas Eberharda valdīšanas laiks, it īpaši Rīgas pilsētas aplenkšana un ieņemšana 1330. gadā, lietuviešu 1330. gada uzbrukumu Piltenei, Dobeles (1335) un Tērvetes (1339) piļu ataunošanu, Upītes zemes iekarošanu un piešķiršanu ordeņa Kurzemes kapitulam 1338. gadā. Trešajā daļā ietverti notikumi mestra Dreilēbena valdīšanas laikā, sevišķi 1340.-1342. gada karus ar Pleskavas valsti un krievu iebrukumus Livonijas valstu teritorijā. Karošanas paņēmienus hronists raksturojis ar formulu “laupīja, slepkavoja, dedzināja”, piebilstot, ka krievi - iebrukuši Gaujienā - “nogrieza sievietēm krūtis un bāza tās vīriešiem mutē”. Ceturtā daļa satur ziņas par 1343.-1344. gada Harijas, Vīkas un Sāmsalas igauņu sacelšanos, ko hronists apraksta ar dienasgrāmatas pilnību. Piektajā daļā hronika sniedz faktus par 1345.-1348. gada kariem ar Lietuvu ordeņa mestra Hērikes vadībā un lietuviešu iebrukumiem Livonijas ordeņa kontrolētajā Latgalē un Rīgas arhibīskapijas teritorijā. Hronikā minēts, ka ordenim pakļautajiem latviešiem bija jāpiedalās visos ordeņa karos ar Lietuvas un Pleskavas zemēm.

## Hronikas izdevumi
* Die jüngere livländische Reimchronik des Bartholomäus Hoeneke, 1315-1348. Hrsg. von dr. K. Höhlbaum. Duncker & Humblot, Leipzig 1872. 

## Literatūra
* L. Arbuzovs juniors. Rīmju chronikas. Latviešu Konversācijas vārdnīcas 18.sējums, Rīgā 1939.; 
* L. Mackensen. Zur deutschen Literatur Altlivlands : Untersuchungen. Würzburg: Holzner Verlag, 1961. 84 S. mit Abb.
* Johann Renner’s Livländische Historien. Hrsg. von R.Hausmann und K.Höhlbaum. - Göttingen, 1876. - 427 S.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Livonijas hronika
Strazdes pagasts

**Strazdes pagasts** ir viena no Talsu novada administratīvajām teritorijām tā austrumos. Robežojas ar sava novada Virbu, Lībagu, Laucienes un Balgales pagastiem un Tukuma novada Cēres un Kandavas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Bemberupīte, Ilbatupīte.

#### Ezeri
Niedrezers

## Vēsture
Mūsdienu Strazdes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Kāķīšu muiža (*Gut Neuhof*, Kāķīši), Strazdes muiža (*Gut Strasden*, Strazde).

20. gadsimta sākumā Strazdes apvidu pievienoja Nurmuižas pagastam, bet 1919. gadā atdalīja un nodibināja patstāvīgu pagastu. 1935. gadā tā platība bija 52,9 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Strazdes un Mežmaļu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā **Strazdes ciemam** pievienoja Mežmaļu ciemu. 1974. gadā Strazdes ciemu apvienoja ar Jaunpagasta ciemu, izveidojot Virbu ciemu. 1992. gadā Strazdes pagastu atdalīja no Virbu pagasta. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Talsu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Nacionālais sastāvs

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Strazde (pagasta centrs), Kāķīši, Annasciems, Mazstrazde, Gravas, Saulīšciems.

### Ievērojamas personības
* Ēvalds Vilsons (1873—1956), riteņbraucējs
* Armands Melnalksnis (1943), dzejnieks

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Sukots

right|thumb|Sukota būdiņa no palmu zariem
**Sukots** ( vai , *sukkōt* — **Būdiņu svētki**) ir ebreju un jūdaisma reliģiskie svētki, kas ilgst septiņas dienas no 15 Tišreja līdz 22 Tišrejam. Vārds "sukot" ir ivrita vārda "būdiņa" (suka) daudzskaitļa forma. Svētku laikā ebreji uzceļ un lielu dienas daļu pavada trauslās būdiņās, kas atgādina par seno izraēļu teltīm un būdiņām, kuros tie pavadīja 40 gadus Sinajā, pēc aiziešanas no Ēģiptes verdzības.

## Svētku vēsture
Sukots ir vieni no senākajiem ebreju svētkiem, jo norādījumi par to svinēšanai jau atrodami Torā, Trešās Mozus grāmatas 23 nodaļā:


33 Un Tas Kungs runāja uz Mozu, sacīdams:
34 "Runā uz Israēla bērniem un saki: piecpadsmitajā šī paša septītā mēneša dienā būs Būdiņu svētki, septiņas dienas ilgi, Tam Kungam.
35 Pirmajā dienā lai tiek sasaukta svēta sapulce; tanī dienā lai neviens neko nestrādā.
36 Septiņas dienas nesiet uguns upuri Tam Kungam, bet astotajā dienā lai jums ir vēlreiz sasaukta svēta sapulce, un Tam Kungam atnesiet uguns upuri, jo tā ir svētku pēdējā diena, kurā lai neviens nekādu darbu nestrādā.
37 Šie ir Tā Kunga svētki, ko jums būs nosaukt par svētām sapulcēm, lai varētu pienest uguns upuri Tam Kungam, dedzināmo upuri un ēdamo upuri, kaujamo upuri un dzeramos upurus, kā tas iekrīt ikvienai dienai,
38 atskaitot Tā Kunga sabata dienas devas un jūsu dāvanas, tāpat neskaitot visas jūsu solījumu reizes, kā arī neskaitot visus jūsu labprātības upurus, ko jūs dodat Tam Kungam.
39 Bet piecpadsmitajā dienā septītajā mēnesī, kad jūs būsit ievākuši zemes augļu ražu, jums būs svētīt Tā Kunga svētkus septiņas dienas; pirmajā dienā turiet sabatu, un astotajā dienā arī turiet sabatu.
40 Un pirmajā dienā ņemiet augļus no vislabākajiem kokiem, palmu zarus un zarus no kupli noaugušiem kokiem un no Eifratas apses, un jums būs Tā Kunga, sava Dieva, priekšā līksmoties septiņas dienas.
41 Un šos svētkus jums būs svētīt Tam Kungam septiņas dienas gadā; tas lai ir mūžīgs likums jūsu cilšu ciltīm; septītajā mēnesī jums tos būs svētīt.
42 Septiņas dienas jums būs dzīvot būdiņās; visiem, kas dzimuši Israēlā kā iedzimtie, tiem ir jādzīvo būdiņās
43 tāpēc, lai jūsu pēcnācēji zinātu, ka Israēla bērni ir dzīvojuši būdiņās, kad Es tos izvedu no Ēģiptes zemes — Es, Tas Kungs, jūsu Dievs."


Šķiet, ka senatnē Sukota svētki svinēti kā ražas novākšanas svētki, kad pateicībā par labo ražu senie izraēļi devās uz Jeruzalemi, uz Templi, pateikties Dievam un veikt upurēšanu.

## Svētku svinēšana
Svētku laikā ebreji uzceļ trauslas pagaidu būdiņas kurās, ja vien nelīst lietus un nesnieg sniegs, tie ietur visas maltītes, kā arī guļ. Sukots ilgst septiņas dienas. Pirmā diena tiek atzīmēta ar svētku maltīti un speciālām lūgšanām sinagogā, pārējās dienas sauc par "svētku dienām" (*Chol HaMoed*) kurās atļauts gatavot ēst un iet ciemos, taču netiek atļauts smags darbs, kas traucētu svētku atmosfērai. Svētku septīto dienu sauc par Lielo Hošanu (*Hoshana Rabbah*) un tai arī ir īpaša liturģija.

## Atsauces
Ragi (žests)

thumb|upright|100px
**Ragi** ir roku žests, ko izveido, iztaisnojot rādītājpirkstu un mazo pirkstiņu, pa to laiku turot vidējos pirkstus ar īkšķi. Žestam ir vulgāra nozīme Vidusjūras reģiona valstīs un dažādas citas nozīmes citās kultūrās. Žests ir izplatīts arī smagās mūzikas izpildītāju un klausītāju vidū.

## Izmantošana
### Smagā mūzika
[thumb|Grupas [Paramore soliste *[[The Final Riot!]]* koncertā, izpildot dziesmu Crushcrushcrush.]]
Žests pirmo reizi mūzikā plašā mērogā parādījās uz The Beatles albuma Yellow Submarine vāka, kur to rādīja Džona Lenona animētais tēls. Vēlāk ragus popularizēja Black Sabbath tobrīd esošais dalībnieks Ronijs Džeimss Dio un šis žests strauji ienāca smagā metāla subkultūrā. Mūsdienās ragi ir izplatīti arī lielākā daļā rokmūzikas novirzienu un citos mūzikas žanros, kas ir uzskatāmi par muzikāli smagiem.
Oskars Perro

**Oskars Perro** ( — ) bija latviešu karavīrs un literāts. Vairāku grāmatu par 2. pasaules karu autors. Karu beidza virsleitnanta dienesta pakāpē.

## Dzīvesgājums
Dzimis Mazsalacā. Studēja medicīnu Latvijas Universitātē, sākoties Vācijas un Padomju Savienības karam, brīvprātīgi pieteicās vācu armijā. 1941. gada decembrī nonāca Austrumu frontē. 1942. gada janvārī kopā ar nelielu latviešu karavīru grupiņu piedalījās Holmas cietokšņa aizstāvības kaujās. Kaujas ierindā gandrīz visu laiku līdz cietokšņa atbrīvošanai maijā. Divas reizes ievainots. Par šo kauju laikā izrādīto varonību kļuva par pirmo latvieti, kuru Otrā pasaules kara laikā apbalvoja ar 2. šķiras dzelzs krustu. Ārstējās kara slimnīcās Kauņā, Minhenē un Garmišpartenkirhenē. Pēc atgriešanās Rīgā piešķirts veselības uzlabošanas atvaļinājums un pēc tā izbeigšanās paturēts par mācībspēku instruktoru sagatavošanas kursos. 1943. gada pavasarī viņu atkal ievietoja Rīgas kara slimnīcā atlikušo šķembu izoperēšanai. 

Pēc atveseļošanās dienēja Latviešu leģiona ģenerālinspekcijas štābā un iecelts par šī štāba sakaru virsnieku Rīgas radiofonā.  Leģiona ģenerālinspektors ģenerālis Rūdolfs Bangerskis komandējis Oskaru Perro kā sakaru virsnieku uz VI armijas korpusa štābu laikā, kad abas latviešu divīzijas cīnījās blakus frontes iecirkņos aiz Opočkas, Veļikajas upes pozīcijās.
VI armijas korpusa komandieris ģenerālis Pfefers-Vildenbruhs ieceļ Perro par savu personīgo adjutantu. Kā tāds viņš piedalās visos korpusa komandiera izbraukumos un iepazīstas ar daudziem štābu virsniekiem un vienību komandieriem. Armijas korpusa štābā pildījis arī pretizlūkošanas daļas priekšnieka amatu.

Pēc 1944. gada jūlija kaujām pie Latvijas—Krievijas robežas, kurās praktiski tiek iznīcināta 15. latviešu Waffen-SS divīzija, atgriezās Latvijā. Sakarā ar VI armijas korpusa komandieru maiņu atkomandēts uz 19. latviešu Waffen-SS divīziju. Tur iedalīts štāba virsnieku rezervē. Vēlāk pildīja dienestu majora Ernesta Laumaņa komandētajā 19. divīzijas izlūkbataljonā un dažādās citās divīzijas vienības. Bija arī divīzijas komandiera ģenerāļa Strekenbaha adjutants. 

Kurzemes cietokšņa beigu posmā komandēja rotu 43. grenadieru pulkā. Kurzemes kauju posmā arī apbalvots ar I šķiras dzelzs krustu.  piekto reizi ievainots un  vakarā evakuēts no Ventspils uz Vāciju ar pēdējo kuģi *Rudolf Albrecht*, kas  ieradās Ķīles reidā. Kuģi atstāt angļu iestādes atļauj tikai . 

Pēc atveseļošanās atsāka studijas Baltijas Universitātē, iestājās studentu korporācijā Fraternitas Cursica. 1948. gadā pārcēlās uz dzīvi Kanādā, kur aktīvi iesaistījās trimdas latviešu kultūras dzīvē. Publicēja vairākas autobiogrāfiskas grāmatas par Otro pasaules karu.

## Bibliogrāfija
* *Holmas cietoksnis* (1982.)
* *Vēstures veidotāji* (1985.)
* *Neuzvarēto traģēdija* (1987.)
* *Karavīksnes lokā* (1988.)
* *Dvēseļu cietokšņi* (1997.)

## Piezīmes un atsauces
Ādams

**Ādams** (, ) ir tēls Torā, Bībelē un Korānā. Viņš tiek aprakstīts kā pirmais cilvēks, kuru ir radījis Dievs. Ādams ir radīts no "zemes pīšļiem", savukārt viņa sieva, Ieva ir tikusi radīta no Ādama ribas.

## Biogrāfija
Dievs radīja Ādamu sešas dienas pēc pasaules radīšanas līdzīgu sev, kā valdnieku pār visiem dzīvniekiem un augiem Ēdenes dārzā, bet aizliedza ēst laba un ļauna atzīšanas koka augļus, draudot ar nāvi. Ādams ir devis vārdu visiem dzīvniekiem. Kamēr Ādams gulēja, Dievs izņēma no viņa vienu ribu un izmantoja to, lai radītu Ievu. Ieva, čūskas ietekmē, pierunāja Ādamu ēst laba un ļauna atzīšanas koka augļus. Dievs Ādamu un Ievu padzina no Ēdenes dārza. Ādamam ir trīs dēli. Viņš nomira deviņi simti trīsdesmit gadu vecumā.

## Skatīt arī
* Ādams (personvārds)
* Ieva
* Dievs
* Mozus

## Ārējās saites

* Pirmā Mozus grāmata
Hērods Lielais

thumb|Hērods Lielais
thumb|Hēroda karaļvalsts

**Hērods** (‎, *Horodos*, , *Hērōdēs*, dzimis 74. gadā p.m.ē., miris 4. gadā p.m.ē.), pazīstams kā **Hērods Lielais** un **Hērods I**, bija ebreju ķēniņš, kura karaliste bija pakļauta Romas impērijai.

Hērods nebija ebrejs, viņa vecāki bija augstmaņi no Makabeju karalistes iekarotās Idumejas. 25 gadu vecumā Hērods tika iecelts par Galilejas gubernatoru, bet viņa vecākais brālis par Jeruzalemes gubernatoru. Jukas, kas radās pēc Cēzara nogalināšanas, ietekmēja arī Tuvos Austrumus. Ambiciozais Hērods pārliecināja romiešus, ka ir lojālāks par Hasmoneju dinastijas pārstāvjiem un Romas Senāts 40. vai 39. gadā p.m.ē. ievēlēja viņu par "Ebreju ķēniņu". Lai arī Hērodam jau bija sieva un trīsgadīgs dēls, viņš apprecēja Hasmoneju princesi Mariamni, tādējādi nostiprinot savas pozīcijas. Pēdējais Hasmoneju pretendents uz troni tika noslīcināts. Raksturīga iezīme bija Hēroda bezprincipu nežēlība savas varas saglabāšanai, jo savas valdīšanas laikā viņš pavēlēja nogalināt vairākus savus dēlus un ģimenes locekļus. Iespējams, šo cietsirdību veicināja fakts, ka Hērods bija svešinieks ebreju tronī. Kad Makabeju ķēniņš Hirkans 140.-130. gados p.m.ē. iekaroja Idumeju, visiem tās iedzīvotājiem bija jāpieņem jūdaisms vai jāpamet Idumeja. Šāda ar varu uzspiesta ticība nebija pārāk dziļa.
Karaīti

**Karaīti** jeb **karaīmi** ir jūdaisma sekta, kas atzīst tikai rakstīto ebreju Bībeles daļu, un, lai arī nenoliedz Talmūdu, uzskata, ka katram pašam jāstudē Tora un jāpieņem pareizais lēmums. Karaītisms izveidojās 7.—9. gadsimtā Bagdādē, kas tajā laikā bija ievērojamākais jūdaisma centrs.

## Desmit karaītu principi

* Dievs radīja visu fizisko un garīgo pasauli laikā un no nekā;
* Viņš ir Radītājs, kurš pats nav radīts;
* Viņam nav formas, Viņš ir nesalīdzināms, netverams un absolūti vienots;
* Viņš ir sūtījis mūsu skolotāju Mozu (tas nozīmē, ka ir ticība praviešiem);
* Caur Mozu Viņš mums sūtīja Toru, kurā ir ietverta pilnīga patiesība un kuru nevar papildināt vai mainīt neviens cits likums;
* Katram ticīgajam ir jāpēta Tora tās oriģinālajā formā un jāsaprot tās patiesā nozīme;
* Dievs atklājās arī citiem praviešiem (lai gan viņu pravietiskā dāvana ir mazāka nekā Mozum);
* Dievs uzmodinās mirušos tiesas dienā;
* Dievs atalgo katru cilvēku atbilstoši viņa darbiem (personīgā providence, brīva griba, dvēseles nemirstība un taisnīga atlīdzība pēcnāves dzīvē);
* Dievs nenicina tos, kas dzīvo trimdā, bet vēlas tos šķīstīt caur ciešanām; viņi var cerēt uz Viņa pastāvīgu palīdzību un atbrīvošanu, kuras ierocis būs Mesija, Dāvida pēcnācējs.

## Ārējās saites
Industriālā deju mūzika

**Industriālā deju mūzika** jeb **EBM** () ir mūzikas žanrs, kas apvieno industriālo mūziku un elektronisko deju mūziku. Žanrs radās Beļģijā 1980.gadu sākumā. Ievērojamākās grupas: Front 242, Nitzer Ebb un Leaether Strip.
## Ārējās saites
* Music Genres as a Driving Force of Society: Why Industrial and EBM are More Relevant Today Than Ever Before 
* A Beginner's Guide to EBM, Fact magazine article.
* The Unstoppable Influence of EBM, DJMag
* Allmusic definition of Industrial Dance 
* List of Industrial Dance/EBM artists
Toms un Džerijs

**"Toms un Džerijs"** () ir ASV animācijas seriāls, kas pirmoreiz iznāca 1940. gadā. Sākumā galvenajiem varoņiem bija citi vārdi — Džaspers un Džinks. Seriāls ātri iekaroja skatītāju sirdis un pašlaik ir uzņemtas jau 162 īsfilmas par kaķi Tomu un peli Džeriju, ja neskaita Toma un Džerija jaunos piedzīvojumus, Toma un Džerija šovu, un Tomu un Džeriju bērnībā.

Latvijā visvairāk "Toma un Džerija" filmu un seriālu tika parādīts kanālā LNT no 1999. līdz 2013. gadam.

## Filmas
* Toms un Džerijs (1992. gada filma)
* Toms un Džerijs. Maģiskā lode
* Toms un Džerijs uz Marsa
* Toms un Džerijs: Ātrs un briesmīgs
* Toms un Džerijs: Pirātu Ūsas
* Toms un Džerijs: Riekstkodis
* Toms un Džerijs satiek Šerloku Holmsu
* Toms un Džerijs un Oza burvis
* Toms un Džerijs: Robins Huds un viņa jautrā pele
* Toms un Džerijs: Milzu piedzīvojums
* Toms un Džerijs: Pazudušais pūķis
* Toms un Džerijs: Spiegu meklējumi
* Toms un Džerijs: Atpakaļ pie Oza
* Toms un Džerijs: Villijs Vonka un šokolādes fabrika
* Toms un Džerijs (2021. gada filma)

## Ārējās saites

* Cartoon Network (arhivēta saite)
Svešais (filmu cikls)

**Svešais** () ir ASV zinātniskās fantastikas šausmu filmu cikls, kurā galveno lomu spēlē Sigurnija Vīvere.

## Filmas

## Aktieri
Baltijas Sieviešu basketbola līga

**Baltijas Sieviešu basketbola līga** ir basketbola čempionāts, kurā piedalās spēcīgākās Baltijas valstu sieviešu basketbola komandas. Līga ir dibināta 1994. gadā.

## Uzvarētāji
* 1994—1995 : Telerina Vilnius
* 1995—1996 : Laisvė Kaunas
* 1996—1997 : Laisvė Kaunas
* 1997—1998 : Klondaika Rīga
* 1998—1999 : Horizont Minsk
* 1999—2000 : Lietuvos telekomas Vilnius
* 2000—2001 : Lietuvos telekomas Vilnius
* 2001—2002 : Lietuvos telekomas Vilnius
* 2002—2003 : Lietuvos telekomas Vilnius
* 2003—2004 : Lietuvos telekomas Vilnius
* 2004—2005 : Lietuvos telekomas Vilnius
* 2005—2006 : Lietuvos telekomas Vilnius
* 2006—2007 : Viļņas "TEO"
* 2007—2008 : Viļņas "TEO"
* 2008—2009 : Viļņas "TEO"
* 2009—2010 : Viļņas "TEO"
* 2010—2011 : Kauņas "VIČI-Aistės"
* 2011—2012 : Kauņas "VIČI-Aistės"
* 2012—2013 : Grodņas "Olimpija"
* 2013—2014 : Viļņas "Kibirkstis-Tiche"

* 2014—2015 : Minskas "Tsmoki-Minsk"

## Ārējās saites
* BSBL mājas lapa
Svešais (1979. gada filma)

**"Svešais"** () ir zinātniskās fantastikas šausmu filmu cikla "Svešais" pirmā filma. Filmas režisors ir Ridlijs Skots, galvenās lomas atveido Sigurnija Vīvere, Toms Skerits, Veronika Kartvraita, Džons Hērts, Ians Holms un Jafets Koto.

## Sižets

Tālā nākotnē kosmosa kravas kuģis "Nostromo" tiek apstādināts, jo tiek uztverts radiosignāls no netālas planētas, iespējams, saprātīgu būtņu raidīts SOS signāls. Kad kuģis nosēžas uz planētas, vienam no kuģa apkalpes uzlec uz sejas citplanētietis, kas izdēj olu viņa krūšu kurvī. Kamēr kuģa apkalpe brokasto, citplanētietis izšķiļas un uzbrūk kuģa apkalpei. Galvenā varone, kuģa drošības virsniece Riplija (attēlo Sigurnija Vīvere) detonē bumbu, kas atrodas kuģī.

## Skatīt arī
* Svešais (filmu cikls)

## Atsauces

## Ārējās saites
.be

**.be** ir Beļģijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
Kad 1989. gadā domēns kļuva aktīvs to pārvaldīja Pīrs VerbātensPierre Verbaeten no Lēvenas Katoļu universitātes.
2000. gadā kontrole pār šo augstākā līmeņa domēnu tika nodota DNS Belgium. 2005. gada nogalē bija reģistrēti vairāk kā 470 000 domēni.

2005. gada novembrī tika paziņots, ka līdz 2006. gadam **.be** domēnu būs iespējams reģistrēt bez maksas. Vienīgais ierobežojums — vienas personas reģistrēto domēnu skaits. Šīs akcijas pirmajā dienā tika reģistrēti 17 000 domēni.

Domēna reģistrācija notiek otrajā līmenī. Dažām lielākajām Beļģijas mācību iestādēm, tādas kā abas Briseles Brīvās universitātes (nīderlandiešu un franču) izmanto trešā līmeņa domēnu ac.be, bet abas Lēvenas Katoļu universitātes (nīderlandiešu un franču) un Gentes Universitāte šo otrā līmeņa domēnu neizmanto.

Domēnu **.be** ir iespējams reģistrēt ar akreditēta aģenta palīdzību.

## Reģionālie domēni
Labēja partija Vlaams Belang iesniedza Flandrijas reģiona Flāmu Parlamentā projekta uzmetumu flāmu augstāka līmeņa **.vl** (no "Vlaanderen", flāmi holandiešu valodā) domēna iegūšanai, bet tas neguva atbalstu pārējo partiju vidū. Tikai ANO atzītas valstis var iegūt divu burtu augstāka līmeņa domēnus. 2008. gada oktobrī flāmu valdība izteica vēlmi iegūt Flandrijai augstāka līmeņa domēnu .vla, .vln vai .fla.

## Atsauces





## Ārējās saites
* IANA .be whois informācija 
* dns.be Domēna vārdu reģistrators
Urla (pilsēta)

**Urla** ir pilsēta Turcijā, Izmiras ilā. Pilsēta atrodas mazā zemesšaurumā uz Urlas pussalas Egejas jūras Izmiras līcī. Pilsēta ir izstiepta gar jūras krastu un aptver ievērojamu pussalas teritoriju. Liela daļa pilsētas teritorijas ir neapbūvēta un pieder citās pilsētās dzīvojošiem zemes īpašniekiem.

Urlas ilče (rajons) robežojas ar ila galvaspilsētu Izmiru un Gizelbahči, kur apbūve ir intensīvāka. Tā kā Izmira ir ļoti tuvu (tikai 35 km), ievērojama Urlas iedzīvotāju daļa ir turīgākie Izmiras iedzīvotāji, kas gandrīz katru dienu ceļo no ila centra uz Urlu pa jaunuzbūvēto sešjoslu autostrādi. Neskatoties uz to, Urlas ilče ir saglabājusi savu piepilsētas kūrorta ainavu Karaburunas pussalas krastos. Austrumos ilče robežojas ar Češmes un Karaburunas ilčēm.

## Nosaukums
Nosaukums „Urla” cēlis no grieķu vārda *Βουρλά* (*Vourla*) — purvājs. Šādi rietumu avotos pilsētu sauca līdz 20. gs. sākumam. Urlas vietā agrāk atradās antīkā Klazomenas pilsēta, kuras paliekas var apskatīt arī mūsdienās.

## Ārējās saites

* Urlas ziņu portāls 
* Urlas interneta portāls 
* Giorgosa Seferisa restaurētā māja, kur darbojas viesnīca


## Atsauces

*
Lielpilsēta (Turcija)

[thumb|right|[Izmira — Turcijas trešā lielākā pilsēta (2,7 milj. iedz.).]][thumb|right|[Bursa — Turcijas ceturtā lielākā pilsēta (1,5 milj. iedz.).]][thumb|right|[Gaziantepa — Turcijas sestā lielākā pilsēta (1,2 milj. iedz.).]]**Lielpilsēta** Turcijā () kopš 1984. gada ir pilsēta, kurai saskaņā ar Turcijas 1982. gada konstitūcijas 127. pantu izveidota lielpilsētas pašvaldība (). Sākotnēji lielpilsētas pašpārvalde tika noteikta kā pirmā līmeņa pašvaldība (ilčes, jeb pagasta līmenī). Lielpilsētu un ilu (provinču) pašvaldību funkcijas nosaka Turcijas likums par pašvaldībām.

## Pirmās trīs lielpilsētas
Saskaņā ar 1984. gada janvāra likumu Nr. 3306 un 1987. gada marta noteikumiem Nr. 195 tika noteiktas pirmās trīs lielpilsētu pašvaldības. Līdz ar to Stambula (15 ilčes), Ankara (5 ilčes) un Izmira (3 ilčes) tika nosauktas par lielpilsētām. Savukārt, saskaņā ar 1987. gada jūlija likumu Nr. 3030 tika skaidri noteiktas lielpilsētas un ila pašpārvalžu funkcijas.

## Nākamās piecas lielpilsētas
Laikā no 1986. līdz 1988. gadam, par lielpilsētām tika noteiktas Adana (1986), Bursa, Gaziantepa, Konja (1987) un Kajseri (1988). Bursa un Konja sastāvēja no trīs ilčēm, bet Adana, gaziantepa un Kajseri — no divām ilčēm.

## Pārējās lielpilsētas
Tā kā Turcijas iedzīvotāju skaita dabiskais pieaugums ir diezgan straujš un ir izteikts urbanizēšanās process, veidojas vairākas citas lielas pilsētas. Līdz ar to, 1993. gadā tika noteiktas jaunas lielpilsētu pašvaldības: Antalja, Dijarbakira, Eskišehira, Erzuruma, Mersina, Izmita un Samsuna. Tajā pašā gadā tika pieņemti noteikumi Nr. 505, kas noteica, ka šo lielpilsētas pašpārvaldes reformējamas vairākās ilčēs līdz 2008. gadam. Antalja, Dijarbakira, Mersina un Izmita tika iedalītas trijās ilčēs, bet Eskišehira, Erzuruma un Samsuna — divās.

Pēc 1999. gada Izmitas zemestrīces Marmora jūras piekrastē, 2000. gadā šīm septiņām lielpilsētām pievienojās arī Adapazari ar trijām ilčēm.

## Lielpilsētas robežas noteikšana
Saskaņā ar 2004. gada likumu Nr. 5216 noteikta jauna lielpilsētas robežu noteikšanas kārtība. Apdzīvotā vietā, lai saņemtu lielpilsētas statusu, jābūt vismaz 750 tūkstošiem iedzīvotāju. Līdz ar to, par lielpilsētu kļuva arī Stambulas metropolitēna zonā esošā Izmita. Ar likumu reglamentēta arī metropolitēna zonas robežas noteikšanas kārtība. Ila pašvaldības vadītājs (vali) nosaka centru, ap kuru noteiktā teritorijā jābūt noteiktam minimālajam iedzīvotāju skaitam:
* 50 km rādiusā — vismaz 2.000.000 iedzīvotāji;
* 30 km — 1.000.000 līdz 2.000.000;
* 20 km — 750.000 līdz 1.000.000.

## Lielpilsētu saraksts
01 Adana

06 Ankara

07 Antalja

16 Bursa

21 Dijarbakira

25 Erzuruma

26 Eskišehira

27 Gaziantepa

33 Mersina

34 Stambula

35 Izmira 

38 Kajseri

41 Izmita

42 Konja

54 Adapazari

55 Samsuna

## Skatīt arī
* Lielpilsēta
* Turcijas pilsētu uzskaitījums

## Atsauces
Brīvības bulvāris

**Brīvības bulvāris** var būt:
* Brīvības bulvāris — iela Bauskā.
* Brīvības bulvāris — iela Jelgavā.
* Brīvības bulvāris — iela Mazsalacā.
* Brīvības bulvāris (Rīga) — iela Rīgā.

## Skatīt arī
* Brīvība
* Brīvības gatve
* Brīvības iela
* Brīvības laukums
* Brīvības prospekts
Brīvības gatve

**Brīvības gatve** ir Rīgas galvenā iela, kas ved cauri Vidzemes priekšpilsētai. Tā šķērso šādas Rīgas apkaimes: Teika, Jugla, Berģi un Bukulti.

Brīvības gatve ir Brīvības ielas turpinājums no Gaisa tilta līdz pat Rīgas pilsētas robežai, kur tā turpinās kā autoceļš A2. Gatves malā izbūvēts veloceļš Centrs—Berģi.

## Vēsture
Brīvības gatves pirmsākumi ir saistīti ar seno tirdzniecības ceļu, kurš veda cauri Rīgas patrimoniālajam apgabalam līdz Bukultu pilij. No 1839. līdz 1858. gadam uzbūvēja bruģētu Rīgas—Pēterburgas šoseju.

1923. gadā to pārdēvēja par Vidzemes šoseju, bet 1935. gadā par Brīvības gatvi. Vācijas okupācijas laikā 1941.—1944. gadā ielu sauca par **Ādolfa Hitlera ielu**. Pēc PSRS okupācijas atjaunošanas 1950. gadā Svērtuves un Kaļķu ielu, Brīvības bulvāri, Brīvības ielu un Brīvības gatvi apvienoja vienā maģistrālē un nosauca par **Ļeņina ielu**.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas atjaunoja Brīvības gatves nosaukumu, bet saglabājot vienoto numerāciju ar Brīvības bulvāri un Brīvības ielu.

## Attēlu galerija


Attēls:Brīvības gatve (4).jpg
Attēls:Brīvības gatve (8).jpg
Attēls:Brīvības gatve (10).jpg
Attēls:Teika, Briiviibas - Mazaa Ropazhu.jpg
Attēls:Brīvības gatve 3.JPG
Attēls:Briiviibas iela pie Alfas.JPG|Brīvības gatve pie tirdzniecības centra "Alfa" Teikā
Attēls:Jugla Brivibas gatve 2006.jpg|Brīvības gatve Juglā (2006)
Attēls:Brīvības gatve.JPG|Brīvības gatve Juglā pie Šmerļa meža (2015)
Attēls:Brīvības gatve 2.JPG|Brīvības gatve netālu no Rīgas robežas Berģos



## Skatīt arī
* Rīga
* Rīgas klimats
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Tipveida dzīvojamā apbūve Rīgā
* Vidzemes priekšpilsēta

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Brīvības iela portālā UzKartes.lv
Get Heavy

***Get Heavy*** ir 2002. gadā izdots grupas Lordi albums.

## Dziesmu saraksts

# Scarctic Circle Gathering — 01:02
# Get Heavy — 03:00
# Devil Is A Loser — 03:29
# Rock The Hell Outta You — 03:07
# Would You Love A Monsterman? — 03:04
# Icon Of Dominance — 04:35
# Not The Nicest Guy — 03:12
# Hellbender Turbulence — 02:46
# Biomechanic Man — 03:22
# Last Kiss Goodbye — 03:08
# Dynamite Tonite — 03:14
# Monster Monster — 03:23
# 13. — 01:08
The Arockalypse

**The Arockalypse** ir 2006. gadā izdots grupas Lordi albums.

## Dziesmu saraksts

# SCG3 Special Report — 03:46
# Bringing Back The Balls To Rock — 03:31
# The Deadite Girls Gone Wild — 03:45
# The Kids Who Wanna Play With The Dead — 04:07
# It Snows in Hell — 03:37
# Who's Your Daddy? — 03:38
# Hard Rock Hallelujah — 04:07
# They Only Come Out At Night — 03:49
# The Chainsaw Buffet — 03:47
# Good To Be Bad — 03:31
# The Night Of The Loving Dead — 03:09
# Supermonstars (The Anthem Of The Phantoms) — 04:04
Deadache

**Deadache** ir 2008. gadā izdots grupas Lordi albums.

## Dziesmu saraksts

# SCG IV — 00:42
# Girls Go Chopping — 04:02
# Bite It Like a Bulldog — 03:29
# Monsters Keep Me Company — 05:28
# Man Skin Boots — 03:42
# Dr. Sin Is In — 03:47
# The Ghosts of the Heceta Head — 03:38
# Evilyn — 04:00
# The Rebirth of the Countess — 01:59
# Raise Hell in Heaven — 03:32
# Deadache — 03:28
# The Devil Hides Behind Her Smile — 04:12
# Missing Miss Charlene — 05:10
Progress M-03M

**Progress M-03M** (*Прогресс М-03М*) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS).

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2417 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela pašam kuģim (871 kg) un stacijas dzinējsistēmai (250 kg), skābeklis (53 kg), ūdens (420 kg). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam 823 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces, tai skaitā 229 km amerikāņu segmentam.

## Lidojuma gaita
Palaišana notika no Baikonuras kosmodroma  01:14 UTC ar nesējraķeti Sojuz-U.

Saslēgšanās ar SKS notika  01:41 UTC, transportkuģim automātiskajā režīmā pieslēdzoties pie Pirs moduļa.

 16:29:30 UTC *Progress M-03M* tika dota komanda atvienoties, un pēc trīs minūtēm tas atvienojās no *Pirs* moduļa. Autonomā lidojumā ar kravas kuģi tika veikts eksperiments *Radar-Progress*, lai ar instrumentiem no zemes pētītu jonosfēras īpašības kosmosa kuģa dzinēju darbības laikā.

 18:05 UTC tika iedarbināts kosmosa kuģa dzinējs bremzēšanas manevram, kas ilga 168,6 sekundes. Pēc tam kuģis nogāja no orbītas un atmosfēras blīvajos slāņos sadega. *Progress M-03M* nesadegušās daļas aptuveni 18:50:56 UTC iekrita Klusajā okeānā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-03M lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Francis Ferdinands

**Francis Ferdinands** (; dzimis , miris ) bija Austroungārijas erchercogs, Hābsburgu dinastijas troņmantnieks. No 1898. gada viņš bija armijas virspavēlnieka vietnieks. Izstrādāja autonomijas plānu Austroungārijas slāvu tautām. Bosnijas un Hercegovinas aneksijas iniciators 1908. gadā. 

## Dzīvesgājums
Francis Ferdinands piedzima Grācā, Štīrijā, kā erchercoga Kārļa Ludviga un princeses Marijas Anunciātas dēls. Viņš sākotnēji nebija troņmantnieks, bet par tādu kļuva pēc sava brālēna Rūdolfa pašnāvības 1889. gadā un tēvoča atteikšanās no troņmantniecības. 

Kā augsta ranga militārpersona, viņš sasniedza ģenerāļa un vēlāk arī feldmaršala pakāpi. Starptautiskajā sabiedrībā bija zināms arī kā kaislīgs mednieks — tiek uzskatīts, ka viņš nomedījis vairāk nekā 250 000 dzīvnieku. Viņš bija arī antīkās mākslas un ieroču kolekcionārs.

Pretēji galma un imperatora gribai, viņš 1900. gadā apprecējās ar čehu aristokrāti Sofiju Hoteku, tomēr laulība tika atzīta par morganātisku, kas nozīmēja, ka viņa bērni nevarēja mantot troni.

 Franci Ferdinandu atentātā Sarajevā nogalināja serbu nacionālistiskās organizācijas *Melnā roka* biedrs Gavrilo Princips. Slepkavība tika veikta, viņam apmeklējot oficiālu militāru parādi Bosnijā un Hercegovinā. Šis notikums kalpoja kā tiešais iegansts Pirmā pasaules kara sākšanai, kad Austroungārija izvirzīja ultimātu Serbijai.

## Ģimene
Francim Ferdinandam un Sofijai bija trīs bērni:
* princese Sofija (1901–1990)
* Maksimiliāns Hohenbergs (1902–1962)
* Ernsts Hohenbergs (1904–1954)

## Ārējās saites