open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mācība un derības

**Mācība un derības** ir oficiālie Pēdējo dienu svēto Jēzus Kristus baznīcas (sadzīvē saukti mormoņi) svētie raksti. Grāmata pirmoreiz publicēta 1835. gadā Ohaio štatā, ASV. Pamatā grāmatu "Mācība un derības" ir rakstījis baznīcas dibinātājs Džozefs Smits, kaut arī 3 nodaļas, un divas oficiālās deklarācijas ir uzrakstītas vēlāk pēc Džozefa Smita nāves. "Mācība un derības" kopumā sastāv no 138 nodaļām un 2 oficiālajām deklarācijām. 135, 136, 138 nodaļās ietvertos rakstus ir rakstījuši citi baznīcas vadītāji.

Grāmatā aprakstīti baznīcas sakramenti, rituāli un baznīcas administratīvā struktūra. Tie veidojušies no reālām dzīves situācijām agrīnajā baznīcas attīstībā, kas prasīja jaunus likumus un struktūras noformējumus. Kopš tā laika, kad Džozefs Smits izdarīja pēdējos ierakstus šajā grāmatā, baznīca ļoti stingri ievēro šos norādījumus.

## Skatīt arī
* Mormona grāmata

## Ārējās saites
* Mācība un Derības | lds.org
* Mācība un Derības (pdf)
Maija Stuģe

**Maija Stuģe** (dzimusi  Dobelē), pazīstama ar pseidonīmu **Jenny May**, ir latviešu poproka mūziķe.

## Karjera
 ierakstu kompānija Aktiv Music Latvijā izdeva Maijas Stuģes debijas solo albumu *[[Purple Skies And Yellow Flowers]]*. Ar dziesmu "I'm Alone" viņa piedalījās 2006. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas atlasē un ieguva 3. vietu.
2007. gada vasarā *Jenny May* noslēdza līgumu Austrijā ar kompāniju "sight N sound". 
2008. gadā viņa ierakstīja duetu ar Mārtiņu Freimani "Un varbūt mēs", kas kļuva par Latvijas mēroga hitu, jo ir tituldziesma populārajā seriālā "Neprāta cena". Dziesma iekļauta Tumsas albumā *[[Suns (albums)|Suns]]*.

2009. gada sākumā viņa noslēdza vienošanās ar kompāniju Mikrofona ieraksti par menedžmentu un dziesmu izdošanu. 2009. gadā *Jenny May* laida klajā savu otro albumu, kurā ir apkopotas latviešu popmūzikas pērles, kas ierakstītas no jauna vēl nebijušās versijās. Panākumus guvušas dziesmas "Bez puišiem nevar", kas ierakstīta sadarbībā ar populāro grupu *[[Double Faced Eels]]*, kā arī "Nāk nakts" kopā ar Jāni Grodumu.
2011. gadā Jenny May uzsāka *latino* projektu. Jau pirmais singls "Mi Amor", kas tapa duetā ar spāņu izcelsmes dziedātāju Havjēru, ieguva augstas pozīcijas radio stacijās, tāpat labus panākumus guva dziesma "Es gribu vēl mīlēt", kurai tika izveidots arī videoklips.

2014. gadā dziedātāja piedalījās festivālā *Summer Sound*.
 Jenny May laida klajā jauno albumu latino un *pop-rock* noskaņās ar nosaukumu "TEV PAVEIKSIES".
2015. gada decembrī Jenny May kopā ar mūziķi Normundu Pauniņu apceļoja Latvijas baznīcas ar koncertprogrammu "Roka uz sirds".
2017. gadā novembrī Jenny May ar dziesmu "Soledad" kļuva par vienu no LTV Supernovas dalībniekiem.

## Diskogrāfija

### Albumi
* *[[Purple Skies and Yellow Flowers]]* (2005)
* *[[Nāk Nakts]]* (2009)
* *[[Tev Paveiksies]]* (2014)

### Singli
* *All Expectations*
* *You Don't Have To Prove Anything*
* *I Feel Alive*
* "Bez puišiem nevar"
* "Vīrietis labākos gados"
* "Slikts sapnis"
* "Diskžokejs"
* "Nāk nakts"
* "Uz visām četrām pusēm"
* "Smaids"
* *Mi Amor*
* "Es gribu vēl mīlēt"
* "Dejo, Dejo"
* *La Bamba*
* "Kailums"
* "Tev Paveiksies!"
* "Varu Būt"
* "Soledad"

## Atsauces
Azova

**Azova** () ir pilsēta Rostovas apgabalā Krievijas Federācijā. Apdzīvotā vieta dibināta 1067. gadā, 1708. gadā tai piešķirts pilsētas statuss. Atrodas Donas kreisajā krastā, 15 km no vietas, kur tā ietek Azovas jūras Taganrogas līcī.

## Vēsture
3. gadsimtā p.m.ē. senie grieķi no Bosforas nodibināja **Tanaisas** koloniju, kuru 330. gadā m.ē. nopostīja ostgoti.  Vēlāk to pakļāva hazāri, 10. gadsimtā Kijivas Krievzeme, bet 1067. gadā kipčaki, kas to pārdēvēja par **Azaku**. Dženovas tirgotāji 14. gadsimtā šeit nodibināja **Tanas** koloniju tirdzniecībai ar Zelta Ordas zemēm.

1395. gadā to iekaroja Tamerlans, 1471. gadā Osmaņu impērija. 
Krievu—turku kara laikā 1696. gadā Azaku ieņēma Pēteris I, 1708. gadā to pasludināja par jaunizveidotās Azovas guberņas centru.

Nākamā krievu—turku kara laikā to 1711. gadā atguva Osmaņu impērija. Pēc Kičikkainardžas līguma Azaka ietilpa suverēnās Krimas hanistes teritorijā, bet 1783. gadā to atkal okupēja Krievijas Impērija.

## Cilvēki
* Tamāra Bikova, bijusī pasaules rekordiste augstlēkšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bite (nozīmju atdalīšana)

**Bite** var būt:
* Bites jeb bišveidīgie kukaiņi (*Anthophila*);
** Eiropas medus bite jeb parastā bite (*Apis mellifera*);
* Bitė Lietuva — telesakaru mediju uzņēmumu grupa
** Bite Latvija — telesakaru uzņēmums
* BITE — partija Latvijā (2003—2007);

* apdzīvotas vietas
**Bites — mazciems Aizkraukles novada Vietalvas pagastā
**Bites — skrajciems Jēkabpils novada Variešu pagastā

* Bite (uzvārds)

## Skatīt arī
* Bits
My Star

"**My Star**" ir 2000. gadā izdots latviešu grupas "Prāta Vētra" singls no albuma *[[Among The Suns]]*. Grupa ar to piedalījās Eirovīzijas Dziesmu Konkursā. Šai dziesmai ir arī versija latviešu valodā ar nosaukumu "**[[Īssavienojums (dziesma)|Īssavienojums]]**", kas savukārt ir iekļauta albumā *[[Izlase '89-'99]]*.

## Dziesmu saraksts
# My Star (original)
# My Star (instrumental)
# Ain't it Funny (album edit)
Labvēlīgā Tipa diskogrāfija

Šī ir latviešu grupas **"[[Labvēlīgais Tips]]" diskogrāfija**.

## Studijas albumi

Attēls:Aluminija cuka.jpg|**1. ''[[Alumīnija cūka]]***<br />1995. gada aprīlis</center>
Attēls:Pilots Antons Smits.jpg|<center>*'2. *[[Pilots Antons Šmits]]***<br />1996. gada maijs</center>
Attēls:LabvT-Pumpa.jpg|<center>**3. *[[Pumpa (albums)|Pumpa]]***<br />1997. gada aprīlis</center>
Attēls:Ta luk man iet.jpg|<center>**4. *[[Tā, lūk, man iet]]***<br />1998. gada aprīlis</center>
Attēls:Atkartot.jpg|<center>**5. *[[Atkārtot!]]***<br />2000. gada aprīlis</center>
Attēls:Eiropa mus nesapratis.jpg|<center>**6. *[[Eiropa mūs nesapratīs]]***<br />2001. gada aprīlis</center>
Attēls:Muzika iereibusiem cilvekiem.jpg|<center>**7. *[[Mūzika iereibušiem cilvēkiem]]***<br />2002. gada janvāris</center>
Attēls:Nauksenu disko.jpg|<center>**8. *[[Naukšēnu disko]]***<br />2006. gada aprīlis</center>
Attēls:Svires tango.jpg|<center>**9. *[[Svīres tango]]***<br />2007. gada oktobris</center>
Attēls:Kurvis.jpg|<center>**10. *[[Kurvis (albums)|Kurvis]]***<br />2010. gada oktobris</center>
Attēls:Kaste.jpg|<center>**11. *[[Kaste (albums)|Kaste]]***<br />2017. gada aprīlis</center>
</gallery>

== Izlases ==
<gallery>
Attēls:Tipa labakas dziesmas.jpg|<center>**1. *[[Tipa labākās dziesmas]]***<br />1999. gada aprīlis</center>
Attēls:Tipa dejas.jpg|<center>**2. *[[Tipa dejas]]***<br />2003. gada aprīlis</center>
</gallery>

== Pārizdevumi ==
<gallery>
Attēls:Aluminija cuka 2005.jpg|<center>**1. *[[Alumīnija cūka (10 gadu jubilejas izdevums)]]*'''2005. gada aprīlis
Lirīdas

**Lirīdas** ir spēcīga meteoru plūsma aprīlī. Plūsma ir ikgadēja, ilgst no 15. aprīļa līdz 28. aprīlim. Maksimumu sasniedz 22. aprīlī. Plūsmas radiants atrodas Liras zvaigznājā, blakus Vegai. Lirīdas rodas no Tečera komētas. Parastā plūsmas intensitāte ir 5 līdz 20 meteoru stundā. Taču dažreiz vērojama plūsmas pastiprināšanās. 1982. gadā amatierastronomi novēroja pat līdz 90 meteoru stundā.
Tečera komēta

**Tečera komēta** ir neperiodiskā komēta, kuru  Ņujorkā atklāja A.E.Tečers (*A.E.Thatcher*). Atklāšanas brīdī, komētas aptuvenais redzamais spožums bija 2.5m. Komētu var novērot reizi 415 gados. Komētas orbītā esošie meteoroīdi izraisa Lirīdu meteoru plūsmu. Lirīdas atkārtojas katra gada aprīlī.
Perseīdas

thumb|right|300px|Perseīdu plūsmas radianta lokalizācija.
**Perseīdas** ir bagātīga meteoru plūsma augustā. Plūsma ir ikgadēja, ilgst no jūlija vidus, maksimumu sasniedzot ap 12. augustu, kad stundas laikā var novērot līdz 60 meteoriem. Plūsmas radiants atrodas Perseja zvaigznājā. Perseīdas izraisa Svifta-Tatla komētas orbītā esošie meteoroīdi.

Perseīdas tiek novērotas jau vismaz 2000 gadus. Vecākā zināmā informācija par Perseīdām nāk no Tālajiem Austrumiem. Eiropā tās bija pazīstamas kā „Svētā Laurentija asaras”. Sv. Laurentijs bija arhidiakons, kuru 258. gadā sadedzināja.
Sāpes

**Sāpes** ir fiziskas un dvēseliskas ciešanas, nepatīkamas izjūtas, mocības. Sāpes ir pretstats baudai. No medicīniskā viedokļa, sāpes ir organisma indikators, kas norāda uz izmaiņām orgānā. Tās būtībā ir aizsardzības reflekss, kas signalizē par briesmām un par audu bojājumu. Ilgstošas sāpes var būt par iemeslu cilvēka psihes un izturēšanās izmaiņām, miega traucējumiem, paausgtināta asinsspiediena, ciešanām, ēstgribas traucējumiem un izmainītām citu orgānu funkcijām.

Var būt dažādas sāpju jušanas pakāpes. Cilvēki ar sāpju asimboliju sāpes jūt, bet no tam necieš. Sastopami arī cilvēki, kuri vispār nejūt sāpes. Cilvēks ar augsti attīstītu gribu var pārvarēt gandrīz vai jebkuras iedomājamās sāpes.

## Diagnostiskā nozīme
Ļoti svarīga nozīme ir sāpju lokalizācijai, kas var liecināt par kāda konkrēta orgāna bojājumu. Substernālas (zem krūšu kaula) sāpes bieži vien ir pie barības vada iekaisuma, vēdera augšdaļā -  pie kuņģa vai divpadsmitpirkstu zarnas čūlām, žultspūšļa iekaisuma,hepatīta, holangīta, pankreatīta. Periumbilikālās (blakus nabai) sāpes pie tievās zarnas iekaisuma. Sāpes krusta kaula rajonā var norādīt uz proktītu vai perirektālo abscesu. Protams, ne vienmēr sāpes novēro orgāna bojājuma vietā, jo tās mēdz arī izstarot uz citām ķermeņa daļām, tādējādi apgrūtinot diagnozes uzstādīšanu.

Sāpju atvieglinošiem faktoriem arī ir diagnostiska nozīme: atraugāšanās, pie kuņģa izplešanās, ēšana – pie kuņģa vai divpadsmitpirkstu zarnas čūlas, kad tiek atšķaidīts kuņģa skābais saturs, noliekšanās uz priekšu – pie aizkuņģa dziedzera vēža, pankreatīta. Pie sāpju atvieglojošiem faktoriem pieder arī antispazmatiskie līdzekļi un siltums, kas bieži vien tās novērš. 

## Iedalījums
Sāpes var būt somatiskas* *un viscerālas.

### Somatiskās sāpes
Somatiskās sāpes palpējot pieaug, sakarā ar ādas, zemādas taukkārtas un vēderplēves kairinājumu. Šīs sāpes ir asas un precīzi lokalizējamas.

### Viscerālās sāpes
Viscerālas sāpes rodas no iekšējo orgānu simpātisko nervu kairinājuma, ko izraisa dobo orgānu pēkšņs sienas iestiepums vai parenhimazo orgānu nosedzošās kapsulas iestiepums. Šāda veida sāpes pavada vēdera sienas muskuļu kontrakcijas. Viscerālās sāpes var būt gan ritmiskas, gan pastāvīgas. Ritmiskas liecina par dobā orgāna peristaltiku vai spastisku kontrakciju.  Pastāvīgas sāpes biežāk novēro pacientiem ar audzēju infiltrāciju vai veģetodistoniju.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
RadeonHD

**RadeonHD** dzinis (xf86-video-radeonhd) ir X.org video dzinis R500 un jaunākām ATI videokartēm. RadeonHD dzini izstrādā Novell uz ATI publiski izplatītas dokumentācijas pamata. Tas tiek izstrādāts X.org projekta ietvaros, lai aizvietotu patentēto fglrx dzini. 

Dzinis atbalsta plašu režīmu klāstu (proti, jebkurš režīms ir pielietojams, ne tikai BIOS atbalstītie) un šis klāsts ir atpakaļsavienojams ar RandR 1.2. Nākotnē iecerēts nodrošināt sarežģītākas 2D un 3D grafikas funkcijas, kā arī video paātrināšanu. Šobrīd eksperimentālā kārtā dzinī ir likts pamats TV signāla attēlojumam un DRI funkcijas nodrošināšanai. RadeonHD jaunākajās versijās ir nodrošināts daļējs 3D atbalsts, kas vēl arvien ir atkļūdošanas procesā. XVideo, TV un HDMI iespējas pagaidām nav nodrošinātas.

## Atbalstītās iekārtas
Uz 2008. gada 11. jūniju dzinis atbalsta sekojošas ATI videokartes:
* RV505: Radeon X1550, X1550 64bit
* RV515: Radeon X1300, X1550, X1600; FireGL V3300, V3350
* RV516: Radeon X1300, X1550, X1550 64-bit, X1600; FireMV 2250
* R520: Radeon X1800; FireGL V5300, V7200, V7300, V7350
* RV530: Radeon X1300 XT, X1600, X1600 Pro, X1650; FireGL V3400, V5200
* RV535: Radeon X1300, X1650
* RV550: Radeon X2300 HD
* RV560: Radeon X1650
* RV570: Radeon X1950, X1950 GT; FireGL V7400
* R580: Radeon X1900, X1950; AMD Stream Processor
* R600: Radeon HD 2900 GT/Pro/XT; FireGL V7600/V8600/V8650
* RV610: Radeon HD 2350, HD 2400 Pro/XT, HD 2400 Pro AGP; FireGL V4000
* RV620: Radeon HD 3450, HD 3470
* RV630: Radeon HD 2600 LE/Pro/XT, HD 2600 Pro/XT AGP; Gemini RV630; FireGL V3600/V5600
* RV635: Radeon HD 3650, HD 3670
* RV670: Radeon HD 3850, HD 3870, FireGL V7700
* RV680: Radeon HD 3870 X2
* M52: Mobility Radeon X1300
* M54: Mobility Radeon X1400; M54-GL
* M56: Mobility Radeon X1600; Mobility FireGL V5200
* M58: Mobility Radeon X1800, X1800 XT; Mobility FireGL V7100, V7200
* M62: Mobility Radeon X1350
* M64: Mobility Radeon X1450, X2300
* M66: Mobility Radeon X1700, X1700 XT; FireGL V5250
* M68: Mobility Radeon X1900
* M71: Mobility Radeon HD 2300
* M72: Mobility Radeon HD 2400; Radeon E2400
* M74: Mobility Radeon HD 2400 XT
* M76: Mobility Radeon HD 2600; (Gemini ATI) Mobility Radeon HD 2600 XT
* M82: Mobility Radeon HD 3400
* M86: Mobility Radeon HD 3600
* RS690: Radeon X1200, X1250, X1270

## Skatīt arī
* ATI
* Linux

## Citi atklātā pirmkoda video dziņi
* nv
* nouveau
* openChrome
* Unichrome
* xf86-video-xgi
* R300

## Atsauces

## Ārējās saites
* RadeonHD oficiālā mājaslapa 
* RadeonHD neoficiālā mājaslapa  
* RadeonHD jaunumi 
* RadeonHD uzstādīšana 
* RadeonHD konfigurācijas piemērs 
* RadeonHD versiju kontroles resurspunkts  
* RadeonHD 1.2 versijas apskats phoronix mājas lapā 
* RadeonHD un Radeon (Oficiālā ATI dziņa) salīdzinājums 2008. gada pirmajā ceturksnī 
* Intervija ar AMD pārstāvi Džonu Bridžmenu par Radeon, Linux un atklātā pirmkoda 3D. Zīmīga ar publisku AMD apņemšanos atklātā pirmkoda dziņu izstrādātājiem nodrošināt specifikācijas 3D atbalsta izstrādei
Morēna

thumb|Lake Louise, Alberta, Canada.
**Morēnu** pauguri veidojušies zem ledus, ledājam uzvirzoties konkrētajai teritorijai. Pauguri sastāv no sarkanbrūnas mālsmilts un smilšmāla nogulumiem. Tie ir dažāda lieluma un augstuma, kā arī atšķiras pēc formas, jo var būt apaļi, iegareni ar lēzenām un stāvām nogāzēm. Pauguri izplatīti visās Latvijas augstienēs. To kopas veido pauguraines, kurās mijas atsevišķi pauguri un ieplakas. Pauguru un ieplaku mija augstienēs rada mozaīkveida ainavu. Daudzas pauguru ainavas ir vizuāli pievilcīgas un iecienītas tūristu vidū.
Jūlija gads (astronomija)

**Jūlija gads** ir laika mērvienība astronomijā. Apzīmē **a**. Viens Jūlija gads ir 365,25 dienas garš. Tā kā dienā ir 86 400 sekundes, tad viens Jūlija gads ir 31 557 600 sekunžu garš. Tas bija vidējais gada garums Jūlija kalendārā, kuru lietoja pirms Gregora kalendāra.

Jūlija gads nav fundamentāla mērvienība. Tas nav apstiprināts arī Starptautiskajā mērvienību sistēmā, tomēr astronomi un citi zinātnieki to izmanto, mērot ļoti ilgus notikumus, kurus būtu neērti izteikt vienkārši dienās. Tā kā Jūlija gads aptuveni atbilst laikam, kuru vairums cilvēku uzskata par gadu, tā lietošana veicina izpratni. Piemēram, ir vieglāk izteikt un saprast Plutona orbitālo periodu kā 248 Jūlija gadi (248 a), nevis kā 90 590 dienas. Šā iemesla dēl Jūlija gada lietošanu rekomendē Starptautiskā Astronomiskā apvienība. 

Jūlija gads tiek izmantots par pamatu gaismas gada noteikšanai.

## Skatīt arī
* Gads
* Jūlija kalendārs

## Atsauces
Kēms

[thumb|Kēms [Skotija|Skotijā]]
**Kēmi** ir apaļi 10—30 m augsti pauguri, kuri veidojušies ledāja caurkusumos, uzkrājoties ledāja kušanas ūdeņu sanestajiem smilts un grants nogulumiem. Kēmi ir apaļi pauguri. Grants nogulumi, kā arī stāvās nogāzes nosaka to, ka kēmu pauguraiņu izmantošana lauksaimniecībā ir apgrūtināta. Tāpēc kēmu paugurus visbiežāk klāj priežu un egļu meži. Daudzviet kēmu pauguros ierīkoti grants karjeri. Tāpat kā morēnu pauguri, arī kēmi veido pauguraines. Latvijā lielākās kēmu pauguraines ir starp Talsiem un Tukumu Austrumkursas augstienē un Latgales augstienē.

## Atsauces
* Latvijas fiziskā ģeogrāfija
Līdzenums

[thumb|right|300px|Līdzenums [Skones lēne|Skones provincē Zviedrijas dienvidos]]
**Līdzenums** ir pārsvarā līdzens, plašs sauszemes apgabals. Parasti augstuma svārstības līdzenumā nepārsniedz 200 metrus un līdzenumam viendabīga ģeoloģiskā uzbūve. Atkarībā no augstuma virs jūras līmeņa līdzenumus iedala zemienēs (0-200 m vjl), augstienēs (200-500 m vjl), paceltajos līdzenumos jeb plakankalnēs (vairāk kā 500 m vjl). Līdzenumiem ir plakana vai viļņota virsma.

Šaurākā nozīmē līdzenums var būt arī ne tik plašs sauszemes apgabals. Piemēram, Latvijā par līdzenumiem dēvē zemieņu daļas (Zemgales līdzenums, Taurkalnes līdzenums u.c.).

## Atsauces

## Ārējās saites
Mētrājs

**Mētrājs** ir sausieņu meža augšanas apstākļu tips labi aerētās minerālaugsnēs, kas izveidojies ar barības vielām bagātākās smilts podzola augsnēs salīdzinājumā ar silu. Šeit priedes, salīdzinājumā ar silu, ir garākas. Zem priedēm var augt egles un bērzi. Arī zemsedze ir bagātāka: sastopami mellenāji, brūklenāji un sūnas. 

Latvijā plašākie mētrāja masīvi aizņem kāpas un plakanos līdzenumus Piejūras zemienē, Taurkalnes un Sedas apkārtnē. Mētrāji aizņem 4% no Latvijas mežaudžu kopplatības.
## Atsauces
Grīnis

**Grīnis** ir zemas biezības priežu mežu tips, kas izplatīts slapjās un mazauglīgās smilts augsnēs. Domājams, ka tas veidojies senu meža ugunsgrēku vietā. Augiem te ir ekstremāli apstākļi. Pavasarī un slapjā rudenī grīnis applūst, bet vasarā izkalst, tāpēc te zemsedzi veido izturīgāki augi - virši, vaivariņi, zilenāji. 

Grīnī augošajām neliela auguma priedēm ar bērzu un melnalkšņu piejaukumu nav liela nozīme koksnes ieguvē.

Grīnis ir viens no retāk sastopamajiem mežu tipiem Latvijā. Tas aizņem tikai 0,2 % no Latvijas mežu kopplatības. Lielākās grīņu audzes atrodas starp Liepāju un Pāvilostu. Lai aizsargātu šo savdabīgo mežu tipu, ir izveidots Grīņu dabas rezervāts, kurā aug reti sastopamais augs grīņa sārtene.

## Atsauces
Melnalksnis

**Melnalksnis** (*Alnus glutinosa*) ir daudzgadīgs bērzu dzimtas koks.

Apakšsugas :
* *Alnus glutinosa subsp. glutinosa* 
* *Alnus glutinosa subsp. barbata*   
* *Alnus glutinosa subsp. antitaurica* 
* *Alnus glutinosa subsp. betuloides*

un dekoratīvā apakšsuga :
* *Alnus glutinosa subsp. laciniata*

## Raksturojums
Melnalksnis ir līdz 35 m augsts koks ar tumši brūnu rievainu mizu. Augšanas ātrums līdz 12 m 20 gadu laikā. Pateicoties labi attīstītai sakņu sistēmai (līdz 4 m) ir ļoti izturīgs pret vēju.

Lapas spīdīgas, tumšzaļas, (pavasarī lipīgas) to apakšpuse gaišāka, mala nevienādi zobaina, lapas gals ar jomu.

Zied martā – aprīlī. Melnalkšņa vīrišķo ziedu spurdzes cilindriskas, sievišķo ziedu vārpas olveidīgas, rudenī pārkoksnējas un atgādina čiekuriņus, sēklas ir neizteikti piecstūrainas, saplacinātas ar diviem rudimentāriem spārniņiem, - sāk izbirt oktobrī. Līdz 60 gadu vecumam melnalksnis dod celma atvases.

## Biotopi
Tas sastopams mitrās vietās, bet visbiežāk — avoksnājos un upju un ezeru krastos. Melnalksnis spēj augt ilgstoši applūdinātās teritorijās un ataug ar atvasēm. Melnalkšņu meži mitru teritoriju nosusināšanas dēļ ir maz saglabājušies. Pētījumi rāda, ka melnalkšņu meži, nemainoties mitruma apstākļiem, var pastāvēt gadsimtiem ilgi. Mistraudzēs visbiežāk aug kopā ar bērzu, apsi, osi un egli. Slikti panes apēnojumu un stipru salu.

## Slimības

*Phytophthora alni* izraisīta Fitoftoroze, ātras attīstības letāla slimība. Pirmie gadījumi tika konstatēti XX gadsimta sākumā, bet kopš 1990. gadiem šī kaite plaši izvērsās visā Eiropā. Melnalkšņi kopā ar gobām tiek uzskatīti par visapdraudētākiem Eiropas dabas kokiem. Starp slimības pazīmēm ir novērojama galotnes lapu  izretināšanās, lapuhloroze lapām nenobirstot. Uz stumbra pamata raksturīga nekroze rūsas vai melnu plankumu veidā, kas liecina par audu atmiršanu. Slimības ierosinātājs saglabājas un pārziemo slimo augu daļās, atliekās un augsnē. Pavasarī un veģetācijas periodā augi inficējas caur augsni un ūdeni. Tomēr izskatās ka slima koka jaunie, augošie dzinumi izrāda zināmu rezistenci, tāpēc labākais apkarošanas veids šķiet celmu saglabāšana tādējādi veicinot dabigo izlasi un ģenētisko daudzveidību skartajā zonā. Nozāģētos slimus kokus ir ieteikts turpretim sadedzināt..

## Izmantošana
Senāk melnalksnis ūdensizturības dēļ izmantots aku grodiem, pāļiem un notekām. No melnalkšņa darinātas arī koka bļodas. Tā kā tā koksne saskarē ar produktiem nerada piegaršu, no melnalkšņa gatavoja piena traukus. Lapas izmantotas piena trauku dezinfekcijai.

Mūsdienās no melnalkšņa ražo finieri, apdares materiālus un mēbeles.

Melnalkšņu augļkopās ir daudz miecvielu (ap 25% tanīna un līdz 3,7% gallusskābes), ko tautas medicīnā lieto, ja ir caureja, dizentērija un vēdera sāpes, arī kā sviedrēšanas līdzekli saaukstēšanās gadījumā.

Latvijas Dendroloģijas biedrība bija izvēlējusies melnalksni par 2008. gada koku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gārša

**Gārša** ir ozolu mežu tips. Tajā aug arī oši un egles. Pamežs var būt biezs, to veido lazdas, ievas, pīlādži. Pavasarī, kamēr koku zari vēl ir kaili, gāršā ir daudz gaismas un strauji uzzied daudzkrāsaini ziedaugi: baltās un zilās vizbulītes, zeltstarītes un citi augi. Gārša veidojas velēnu karbonātu augsnēs. Ozolu gāršām ir liela nozīme bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā, jo tur ir daudzas augu un kukaiņu sugas, kas nav sastopamas citos meža tipos.

Latvijā ozolu gāršas ir Pededzes sateces baseinā, Zemgales līdzenumā, Gaujas senlejā un citur. Aizņem 3% no Latvijas mežaudžu kopplatības.

## Atsauces
Dumbrājs

thumbnail|upright=1.2|Dumbrājs
**Dumbrājs** ir purvaiņu meža augšanas apstākļu tips slapjās kūdraugsnēs, kurā kokaudzi veido melnalkšņi kopā ar bērziem. Dumbrājā starp ciņiem pavasarī ilgstoši stāv ūdens, tāpēc tajā ir daudz atmirušu koku stumbru. Zemsedzē aug mitrumu mīloši platlapju augi un papardes.
 
Latvijā dumbrāji nelielās platībās sastopami visā valsts teritorijā. Lielākie melnalkšņu dumbrāji ir Piejūras zemienē Liepājas un Rīgas apkārtnē un Austrumlatvijas zemienē. Aizņem 4% no Latvijas mežu kopplatības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Penza

**Penza** () ir apgabala nozīmes pilsēta Suras upes krastos Krievijā, Penzas apgabala centrs. Izvietojusies apgabala centrā pie federālā autoceļa R158,  no valsts galvaspilsētas Maskavas.

## Vēsture
Pilsētas nosaukums cēlies no mokšu valodas un nozīmē ‘Purvainās upes beigas’. Pilsēta dibināta 1663. gadā pēc cara Alekseja I rīkojuma kā cietoksnis Krievijas dienvidaustrumu nomalē. 1708. gadā kļuva par Kazaņas guberņas apriņķa centru, bet 1719. gadā par Penzas provinces centru. 1796. gadā nodibināta Penzas guberņa, bet jau nākamajā gadā tā likvidēta un Penza kļuva par apriņķa centru Saratovas guberņā. 1801. gadā Penzas guberņa tika izveidota no jauna un Penza bija tās centrs līdz 1928. gadam. 1874. gadā atklāta dzelzceļa satiksme līnijā Moršanska—Sizraņa. No 1928. līdz Penzas apgabala izveidošanai 1939. gadā Penza bija rajona centrs dažādos apgabalos un novados.

Otrā pasaules kara laikā uz Penzu evakuēti daudzi uzņēmumi no PSRS rietumu daļas un pilsēta strauji kļuva par nozīmīgu rūpniecības centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Orenburga

**Orenburga** () ir pilsēta Urālas upes krastos, Orenburgas apgabala centrs Krievijas Federācijā. Tajā dzīvo 550 000 iedzīvotāju. Orenburga atrodas 1468 km no Maskavas.

## Vēsture
Kad 1731. gadā Kazahu hanistes Jaunākais (Mazais) žuzs () kļuva par Krievijas Impērijas vasaļvalsti, tās  hans Abulhairs () atļāva krieviem uzbūvēt cietoksni pie Oras upes ietekas Jaikas upē (tagadējā Orskas vietā), ko nodēvēja par Orenburgu (no  — "Oras cietoksnis"). 
1743. gadā Orenburgas pilsētu no jauna dibināja tagadējā vietā, un tā kļuva par Orenburgas guberņas centru, kurā ietilpa Orenburgas, Ufas un Isetas provinces.

Krievijas pilsoņu kara laikā no 1917. līdz 1920. gadam Orenburgas apgabala teritorija ietilpa kazahu Alašordas (*Алаш-Орда*) republikā. 
Arī pēc kara beigām 1920. gada augustā padomju valdība Orenburgas guberņas teritoriju iekļāva Kirgīzu Autonomās Padomju Sociālistiskās Republikas (APSR) sastāvā, pie kam tās galvaspilsēta atradās Orenburgā. Tomēr, kad 1925. gada aprīlī izveidoja Kazahu APSR, Orenburgas apgabalu izdalīja no tās. 1938. gadā Orenburgu pārdēvēja par **Čkalovu** (*Чка́лов*). Otrā pasaules kara laikā uz to evakuēja daudzus PSRS Eiropas daļas rūpniecības uzņēmumus kopā ar to strādniekiem. 
      
1957. gadā Orenburga atguva savu seno nosaukumu.

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
* Juris Georgs Benjamiņš (1918—1993), fotogrāfs un viens no krāsu fotogrāfijas pionieriem Latvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rjazaņa

**Rjazaņa** () ir pilsēta Rjazaņas apgabalā Krievijā, Rjazaņas apgabala administratīvais centrs. Pilsēta dibināta 1719. gadā. Rjazaņā dzīvo 520 509 iedzīvotāji (2024) un tās platība ir 223,7 kvadrātkilometri. Rjazaņa atrodas 196 km no Maskavas.

Rjazaņas klimats ir mēreni kontinentāls. Gada vidējais nokrišņu daudzums ir ap 550 mm, no kuriem lielākā daļa izkrīt no maija līdz novembrim (jūlijā 83 mm), bet februārī ir tikai 26 mm nokrišņu. Vēji šeit nav stipri, tie ir mēreni, galvenokārt rietumu un dienvidrietumu virziena. Gada vidējā gaisa temperatūra ir 5&nbsp;°C (janvārī -10,4&nbsp;°C, jūlijā +19,1&nbsp;°C).

## Vēsture
Senā Rjazaņas kņazistes galvaspilsēta atradās 50 km no tagadējās pilsētas. 1237. gada ziemā to pilnīgi nopostīja mongoļu karavadonis Batuhans, 14. gadsimtā tās iedzīvotāji 50 km augšup pa Okas upi nodibināja Perejaslavļas pilsētu (*Переяслав-Рязанский*). 1778. gadā to pārdēvēja par Rjazaņu un izveidoja Rjazaņas vietniecību, 1796. gadā tā kļuva par Rjazaņas guberņas centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vēris

thumb|250px|Vēris
**Vēris** ir sausieņu meža augšanas apstākļu tips labi aerētās minerālaugsnēs, kur kokaudzi veido egles ar bērzu, apšu, baltalkšņu un citu lapu koku piemistrojumu. Pamežā aug pīlādži, krūkļi un lazdas. Zemsedzē aug ēnmīļi: zaķskābenes, dažādas graudzāles un sūnas. Vēris izplatīts auglīgās māla, smilšmāla un mālsmilts augsnēs. Vēris visbiežāk sastopams paugurainā morēnu ainavā. Latvijā vēris aizņem 19% no mežaudžu kopplatības.

## Augsne
Parasti podzolēta. Virskārtā irdens jēltrūds ar augstu pH. Sastāv no mālsmilts, māla, smilšmāla. caurlaidīga.
Augšņu tipi:
* velēnu podzolētās
* brūnzemes

## Kokaudze
I bonitātes egļu audzes ar bērzu, alkšņu, liepu, apšu piemistrojumu. Iespējamas arī sīklapu tīraudzes (bērzu vēris, baltalkšņu vēris, apšu vēris u.c)
## Pamežs
Lapu koku audzēs pamežs ir vidēji biezs, bet egļu audzēs retāks, kas saistāms ar tā nomāktību. Pamežu var veidot lazdas, pīlādži, bērzi, blīgznas u.c.

## Zemsedze
Izplatītākie sīkkrūmi un lakstaugi ir mellenes, palēcītes, žagatiņas, zaķskābenes, apaļlapu ziemcietes, daudzziedu mugurenes, maijpuķītes, baltās vizbulītes, avenes, kaulenes, kazrozes, birztalu skarenes (*Poa nemoralis*), niedru ciesas, meža kosas, dzeloņainās ozolpapardes (*Dryopteris spinulosa*), Eiropas kumeļpēdas (*Asarum europeum*), čūskogas (*Paris quadrifolia*). 
Sūnu stāvā visbiežāk ir stāvaines, rūsaines, divzobe, trīsšķautņu spuraines, skrajlapes, knābītes (*Eurhynchium striatum*), dažādi paparžaugi, citas sūnas u.c.

Atkarībā no reljefa vērus dala divos tipos, līdzenumu un pauguraiņu vēros. Lielākie egļu vēri atrodas Viduslatvijas nolaidenumā, Austrumkursas augstienē un it sevišķi Vidzemes augstienē. Daudz egļu-sīklapju meži izplatīti Aknīstes nolaidenumā, Rietumkursas augstienē un vietām Idumejas augstienē.

## Atsauces
Damaksnis

[thumb|Damaksnis [Austrija|Austrijā]]
**Damaksnis** ir sausieņu meža augšanas apstākļu tips labi aerētās minerālaugsnēs, kurā kokaudzi veido priedes kopā ar eglēm, bērziem vai apsēm. Pamežā aug pīlādži, lazdas un paegļi. Zemsedzē aug papardes, brūklenāji, mellenāji, zaķskābenes, vizbulītes un dažādu sugu sūnas. Tas aug līdzena vai viļņota reljefa apstākļos smilts, mālsmilts vai smilšmāla augsnē.

Damaksnis koksnes pieauguma ziņā ir viens no ražīgākajiem Latvijas meža tipiem. Damaksnis ir izplatīts visā valsts teritorijā, bet lielākās platības ir Rietumkursas augstienē, Kursas zemienē un Vidusgaujas zemienē. Aizņem 21% no Latvijas mežaudžu kopplatības. 

## Atsauces
Novokuzņecka

**Novokuzņecka** () ir pilsēta Kemerovas apgabalā Krievijas Federācijā. Vecākā apgabala pilsēta (dibināta 1618. gadā). Izvietojusies apgabala ziemeļdaļā Tomas upes krastos.

## Vēsture
Dibināta šoru zemēs 1618. gadā kā **Kuzņeckijostrogas** (*Кузнецкий острог*) nocietinājums netālu no Kondomas ietekas Tomas upē. 1620. gadā nocietinājums pārnests uz Tomas labā krasta terasi. 1622. gadā piešķirts pilsētas statuss un pārdēvēta par **Kuzņecku-Sibirsku** (*Кузнецк-Сибирский*), no 1932. līdz 1961. gadam dēvēta par **Staļinsku** (*Сталинск*).

## Klimats
Gada vidējā gaisa temperatūra ir +0,80&nbsp;°C. Gadā vidēji ir 280 saulainas dienas. Vidējais bezsala perioda ilgums pilsētā ir 123 dienas. Gadā šeit izkrīt ap 600 mm nokrišņu, turklāt 450 mm no tiem izkrīt siltajā periodā. Pastāvīga sniega sega noturas vidēji 160 dienas. Vidējais augsnes sasaluma dziļums ir 190 cm. Galvenie vēja virzieni ir dienvidu un dienvidrietumu. Gada vidējais vēja ātrums ir 2,3 m/s, kas palīdz aizpūst piesārņoto gaisu ārpus pilsētas robežām. Tajā pat laikā apmēram 90 dienas gadā ir bezvējš.

## Sports
Novokuzņeckā bāzēts Kontinentālās hokeja līgas klubs Novokuzņeckas "Metallurg". Tas savas mājas spēles aizvada 1984. gadā atklātajā Novokuzņeckas Sporta pilī.

## Sadraudzības pilsētas
*  Dalasa, ASV
*  Ņižņijtagila, Krievija
*  Pitsburga, ASV
*  Zaporižja, Ukraina
*  Birmingema, Apvienotā Karaliste

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
Ļipecka

**Ļipecka** () ir pilsēta Krievijā, Ļipeckas apgabala centrs. Izvietojusies apgabala austrumdaļā Voroņežas upes krastos 445 km uz dienvidiem no valsts galvaspilsētas Maskavas. Ievērojams metalurģijas centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1284.—1284. gadā sakarā ar mongoļu iebrukumu, kura laikā pilsēta nodedzināta. Par pilsētas dibināšanas gadu uzskata 1703. gadu, kad Krievijas cars Pēteris I pavēlēja pie Ļipovkas upītes ietekas Voroņežā uzbūvēt dzelzs lietuves armijas un flotes vajadzībām. Pie lietuvēm izveidojušos ciemu 1709. gadā nodēvēja par slobodu **Ļipskije Zavodi** *(Липские Заводы)*. 1779. gadā pēc Katrīnas II pavēles slobodai tiek piešķirts apriņķa pilsētas statuss un tagadējais nosaukums. 1795. gadā rūpnīcas tika likvidētas un pārceltas uz Luhansku. 1806. gadā lielākā daļa pilsētas nodega ugunsgrēkā, pēc kura sākās pilsētas plānveida apbūve. Pilsētas atdzimšanā sākās līdz ar metalurģiskās rūpniecības atjaunošanu 1902. gadā dzelzceļa vajadzībām. 1954. gadā Ļipecka kļuva par jaunizveidotā Ļipeckas apgabala centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Astrahaņa

**Astrahaņa** () ir pilsēta Krievijas Federācijas Dienvidu federālajā apgabalā, Astrahaņas apgabala centrs.

Tā atrodas Volgas deltā netālu no tās ieplūšanas Kaspijas jūrā. Federālā autoceļa R22 "Kaspija" galapunkts 1534 km uz dienvidaustrumiem no Maskavas. 

Astrahaņa pašreizējā vietā ir dibināta 1717. gadā.

## Vēsture
thumb|left|Astrahaņa 1746. gada zīmējumā
Astrahaņas apvidus jau kopš m. ē. 6. gadsimta bija pazīstams kā lielo tirdzniecības ceļu krustojums, kur Kaspijas jūras ziemeļu galā sastapās Volgas ūdensceļš ar karavānu ceļu no Vidusāzijas uz Eiropu. 
13. gadsimtā to iekaroja Mongoļu impērija. Pilsētas mūsdienu vārds tiek saistīts ar karakula ādas nosaukumu un persiešu rakstos no 1333. gada tā saukta par Hadžitarhanu (حاجی‌ترخان), kuras atliekas atrastas augšup pa upi apmēram 12 km attālumā no tagadējās pilsētas centra. Pēc Zelta Ordas valsts sairuma no 1459. līdz 1556. gadam Astrahaņa bija neatkarīgas Astrahaņas hanistes galvaspilsēta, ko 1556. gadā aplenca Krievijas caristes karaspēks un pēc ieņemšanas pilnīgi nopostīja. Pēc tā laika tradīcijām Ivans IV pievienoja savam pilnajam titulam pakļautās Astrahaņas valdnieka titulu (*царь Астороханскiй*).

Krievu-turku kara (1568–1570) laikā krievi 1558.-1582. gadā uzcēla cietoksni (Astrahaņas kremli) mūsdienu Astrahaņas vietā, ap kuru pakāpeniski izveidojās jauna karavānu apmetne. Tikai Pētera I valdīšanas laikā 1717. gadā Astrahaņa ieguva pilsētas tiesības un izveidojās par reģionālo administratīvo centru. Krievijas Impērijas ķeizari sevi cita starpā titulēja par Astrahaņas cariem (*Царь Астраханский*).

Pēc Latvijas okupācijas 1941. gada jūlijā aptuveni 900 Latvijas pilsoņi tika ieslodzīti Astrahaņas izmeklēšanas cietumā, no tiem lielākā daļa tika nošauti vai mira no bada un slimībām.

## Klimats

## Panorāmas skats

## Atsauces

## Ārējās saites
Focus

***Focus*** (no latīņu valodas — 'pavards') var būt:
* *[[FOCUS]]* — programmatūra datu ieguvei un analīzei;
* *[[FOCUS (procesors)]]* — *Hewlett-Packard* mikroprocesoru arhitektūra;
* *[[Ford Focus]]* — automašīnu marka;
* *[[Fokuss (filma)|Focus]]* — 2015. gada ASV romantiskā kriminālkomēdija.

## Skatīt arī
* Fokuss
Ķīnas sudraba panda

**Ķīnas sudraba panda** ir sudraba monētu sērija, kas Ķīnā tiek izlaista kopš 1983. gada. 
Ik gadu tiek mainīts monētas noformējums, tāpēc monēta ir ļoti populāra arī kolekcionāru vidū. Monēta sastāv no 99,90% sudraba un tās masa ir 31,105 grami.

## Izskats

Averss: Centrā Debesu Templis, virs kura ar hieroglifiem rakstīts "Zhonghua Renmin Gongheguo" - Ķīnas Tautas Republika un apakšā monētas izdošanas gads.

Reverss: Dažādi pandas portreti, kas mainās katru gadu (izņemot 2001. un 2002. gadā).
AnimeFest

***AnimeFest*** ir anime fanu festivāls, kas norisinās četras dienas pēc Darba svētku brīvdienām Dalasā, ASV. *AnimeFest* ir viens no valsts vecākajiem valsts festivāliem, lai arī 1997. un 2000. gadā festivāli nenorisinājās. Pirmais festivāls norisinājās 1992. gadā.

Festivālos piedalās kospleji, amerikāņu anime balss aktieri, mākslinieki, norisinās izstādes, darbojas darbnīcas un spēļu zāles. *AnimeFest* festivāls fokusējas uz anime, mangu, videospēlēm un japāņu kultūras aspektiem.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Čības

thumb|250px|Čību pāris.

**Čības** ir mīksti un viegli apavi, kuri paredzēti valkāšanai iekštelpās. Čības parasti gatavo no mīksta auduma, ādas un līdzīgiem materiāliem. Dažreiz čības, kuras paredzētas valkāšanai pirtīs, pie baseiniem, mitrās vietās, izgatavo arī no gumijas un plastikas. Zole čībām parasti ir ļoti plāna.
Tjumeņa

**Tjumeņa** () ir Sibīrijas pilsēta Krievijas Federācijā, Tjumeņas apgabala centrs. Pilsēta dibināta 1782. gadā kā senākās Sibīrijas hanistes gavaspilsētas Čingituras pēctece. Tajā dzīvo 519 000 iedzīvotāju un tās platība ir 235 km². Tjumeņa atrodas 2144 km no Maskavas pie federālā autoceļa R351 (Jekaterinburga-Tjumeņa), dzelzceļa līnijas Tjumeņa-Surguta-Urengoja sākuma stacija.

## Vēsture
Sibīrijas hans Ibaks (Saīds Ibrahims) 1495. gadā krita kaujā pret karavadoņa Taibugas pēcnācēju Mahmetu (Mamuku), kas arī pretendēja uz Sibīrijas valdnieku troni. Viņš pārcēla valsts galvaspilsētu no Tjumeņas uz Iškaru un noslēdza savienību ar Maskavas lielkņazu.

1582. gada maijā Jermaka vadītie kazaki iebruka Sibīrijā un 80 strūgās uzbruka Čingituras (Tjumeņas) pilsētai. 8. novembrī pēc uzvaras kaujā pār hanu Kučumu pie Čuvašu raga Tobolas un Irtišas upju satecē kazaki ieņēma arī Sibiras pilsētu. 1583. gadā krievi pakļāva vietējos iedzīvotājus vogulus (mansus) un ostjakus (hantus) Pelimas, Tavdas un Kondas baseinā. Krievijas cars tūlīt papildināja savu titulu ar Jugras lielkņaza, Kondas un Obdoras kņaza nosaukumiem. Hana Kučuma dēls Ali 1584. gadā atguva Iškaru, tomēr atsākās cīņas ar Taibugas dzimtai piederīgo Seidaku.

1586. gadā krievi atgriezās Sibīrijā un no jauna uzcēla Tjumeņas cietoksni, kas kļuva par bāzi visai Sibīrijas iekarošanai. Drīz pie lielajām upēm uzcēla Toboļskas, Taras, Berjozovas un Obdorskas cietokšņus.

## Sports

Pilsētā bāzēta Krievijas Augstākās līgas hokejā komanda Tjumeņas "Rubin", kas 2011. gadā izcīnīja līgas čempiones titulu un savas mājas spēles aizvada Tjumeņas Sporta pilī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Naberežnije Čelni

**Naberežnije Čelni** (, ) ir pilsēta Tatarstānā Krievijas Federācijā. Atrodas Tatarstānas ziemeļaustrumos, Kamas upes un Ņižņekamskas ūdenskrātuves kreisajā krastā. Pilsēta ir atsevišķs administratīvais subjekts un vienlaikus arī Tukajevskas rajona centrs, kurā neietilpst. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir otrā lielākā pilsēta Tatarstānā.

Naberežnije Čelni ir nozīmīgs rūpniecības centrs. Šeit ir liels autobūves uzņēmums *[[KAMAZ]]*, kas ražo kravas automašīnas un speciālās mašīnas.

## Vēsture
Pirmā krievu zemnieku apmetne šajā vietā izveidota 1626. gadā. Pilsēta veidojusies saplūstot vairākiem ciemiem, pilsētas tiesības kopš 1930. gada. Straujš iedzīvotāju skaita pieaugums notika 1970. gados saistībā ar *Kamaz* kravas automašīnu rūpnīcas būvi. 20 gadu laikā pilsētas iedzīvotāju skaits pieauga no 35 000 līdz pus miljonam. Pēc PSRS sabrukuma pilsētā saistībā ar rūpniecības apjomu kritumu iestājās stagnācija, ko veicināja arī liels ugunsgrēks *Kamaz* rūpnīcā 1993. gadā.
 
No 1982. līdz 1988. gadam pilsētas nosaukums bija **Brežņeva** — 1982. gadā mirušā PSRS vadītāja Leonīda Brežņeva vārdā, kura vadības laikā pilsēta tika strauji attīstīta.

Pilsētas iedzīvotāju skaits 2019. gadā sasniedza 533 907 (otrā lielākā pilsēta Tatarstānā). Pēc etniskā sastāva iedzīvotāji dalās divās līdzīgās grupās: tatāri — 47,4%, krievi — 44,9%. Citas nozīmīgākās etniskās kopienas: čuvaši, ukraiņi, baškīri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Balašihas HK MVD

**Maskavas apgabala "MVD"** bija Krievijas hokeja komanda, kas bija bāzēta Maskavas apgabala Balašihā. Līdz 2006. gadam ar nosaukumu **Tveras "MVD"** tā bija bāzēta Tverā. Pēc tam tā pārcēlās uz Maskavas apgabala Podoļsku, bet 2007. gada rudenī — uz Balašihu. 2010. gadā komanda tika apvienota ar Maskavas "Dinamo".

## Visu KHL sezonu rezultāti

## Zvaigžņu spēļu dalībnieki
Fiesta

**Fiesta** ir svētku vai festivāla apzīmējums spāņu valodā.

Tā var būt arī:
* Ford Fiesta — automašīnu marka
Svifta—Tatla komēta

**Svifta-Tatla komētu** (oficiāli apzīmē **109P/Swift-Tuttle**) neatkarīgi viens no otra atklāja Lūiss Svifts (*Lewis Swift*)  un Horass Pernels Tatls (*Horace Parnell Tuttle*) .

Kad komēta  atgriezās, to no jauna atklāja japāņu astronoms *Tsuruhiko Kiuchi*.

Komēta sabrūkot veido perseīdas, kuru radiants atrodas Perseja zvaigznājā. 

Komētas orbīta iet diezgan tuvu Zemei un Mēnesim, tāpēc pastāv iespēja, ka kādreiz komēta var sadurties ar kādu no šiem debess ķermeņiem. Komētas pēdējais perihēlijs bija . Nākamreiz komēta vistuvāk Saulei būs .
## Atsauces
Umbro

**Umbro** ir britu sporta apģērbu un ekipējuma piegādātājs, kurš atrodas Čīdlā, Stokportā, Anglijā. Umbro izstrādā, ražo un tirgo sporta apģērbu, apavus un ekipējumu vairāk kā 90 pasaules valstīs.

Umbro ir šībrīža Anglijas futbola izlases sporta inventāra piegādātāji.

## Vēsture

Kompānija tika dibināta 1920. gadā kā Vilmslovā, Čeršīrā kā *Humphrey Brothers Clothing*. 1924. gadā tā maina nosaukumu uz Umbro, saīsinot iepriekšējo nosaukumu, H**um**phrey **Bro**thers. 1985. gadā Brazīlijā Umbro prezentēja savu pirmo futbolzābaku modeli, kura ražošanu uzsāka divus gadus vēlāk. 

## Ārējās saites
* Umbro.com
* Umbro PLC
Tupac: Live at House of Blues

**Tupac: Live At House of Blues** bija pēdējā Tupaka Šakura ierakstītā uzstāšanās. Albumu ierakstīja  un izdeva 2005. gadā, deviņus gadus pēc repera nāves 1996. gadā. Tajā ietilpst singli kā Hit Em Up, 2 of Amerikaz Most Wanted un So Many Tears. Kopš tā iznākšanas tas ir pārdots vairāk kā 1 000 000 eksemplāros, un ir serftificēts platīna statusā. Tajā arī piedalās tādi reperi kā Snoop Dogg, Tha Dogg Pound un Outlaws. Ir pieejama arī DVD versija. DVD versijā ir visas dziesmas video formātā un dažādas ekstras, kā arī California Love, To Live & Die In LA, Hit Em Up, How Do U Want It un I Aint Mad At Cha videokilipi.

## Dziesmu saraksts
# "Ambitions Az a Ridah"
# "So Many Tears"
# "Troublesome"
# "Hit 'Em Up"
# "Tattoo Tears"
# "All Bout U"
# "Never Call U Bitch Again"
# "Freekin You"
# "How Do You Want It"
# "Murder Was the Case"
# "Tha Shiznit"
# "If We All Gony Fuck"
# "Some Bomb Azz (Pussy)"
# "Ain't No Fun (If the Homies Can't Have None)"
# "New York"
# "Big Pimpin'"
# "Do What I Feel"
# "G'z and Hustlas"
# "Who am I (What's My Name)"
# "Me in Your World"
# "For My Niggaz and Bitches"
# "Doggfather"
# "Gin and Juice"
# "2 of Amerikaz Most Wanted"

## Speciālie DVD papildinājumi
# "California Love (RMX) [Remix]"
# "To Live & Die in LA"
# "Hit' Em Up"
# "How Do You Want It (Koncerta versija)"
# "I Ain't Mad at Cha"
Beisbols 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

right
**[[Beisbols|Beisbolā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tika sadalīts 1 medaļu komplekts (vīriešu komandu sacīkstes). Sacensības notika no 13. līdz 23. augustam, Vukesungas beisbola laukumā, kas uz olimpisko spēļu laiku tiks izbūvēts Vukesonas apjumtajā stadionā, Pekinā. Sieviešu komandas sacentīsies beisbolam līdzīgajā softbola disciplīnā.

## Sacensību formāts
Sacensībās noritēja divās kārtās un tajā piedalījās 8 beisbola izlases. Pirmajā kārtā katra komanda izspēlēja spēli ar pretinieku komandu un četras labākās komandas izveidoja pusfinālu pārus.

Sacensībām kvalificējušās sekojošās izlases:
*  (olimpisko spēļu rīkotāji - kvalificējās automātiski)
* 
*  Taivāna
* 
* 
* 
* 
* 

## Medaļu ieguvēji

## Priekšsacīkstes

----

----

----

----

----

----

*Spēle pārtraukta lietus dēļ.*
----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Izslēgšanas turnīrs
### Pusfināli

----

### Bronzas medaļas izcīņa

### Fināls
Postkiberpanks

**Postkiberpanks** ir zinātniskās fantastikas žanrs, kurā darbība risinās antiutopiskās tuvās nākotnes sabiedrībās un tiek pievērsta liela uzmanība augstajām tehnoloģijām. No kiberpanka šis žanrs atšķiras ar to, ka tehnoloģija nevis savstarpēji atsvešina sabiedrības locekļus, bet tā to veido un vieno. Salīdzinot ar *kiberpanku*, *postkiberpankā* ir arī mazāks uzsvars uz zemākajām sabiedrības šķirām.
Lauku blūzs

[thumb|200px|right|''[Son House* bija viens no populārākajiem lauku blūza māksliniekiem]]

*'Lauku blūzs** jeb **kantri blūzs** (arī **folkblūzs**, **tautiskais blūzs''') ir blūzs, kas saistīts ar akustisko mūziku, ģitārspēli. Pēc blūza izveidošanās Amerikas Savienoto Valstu dienvidos šis blūza žanrs ātri izplatījās pa valsti.
Roberts Mežeckis

**Roberts Mežeckis** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists, aizsargs. Savu profesionālā futbolista karjeru Mežeckis uzsāka Latvijas futbola Virslīgas komandas "Policijas FK" sastāvā 2000. gadā. 2001. gadu viņš pavadīja Rīgas "Skonto", taču šī kluba sastāvā neaizvadīja nevienu oficiālu spēli. 2002. gadā Mežeckis pārstāvēja "PFK/Daugava" komandu. Laika posmā no 2003. gada līdz 2008. gada jūlijam Roberts Mežeckis spēlēja FK "Rīga" sastāvā. 

Pirms 2008. gada Baltijas kausa izcīņas turnīra Mežeckis pirmoreiz tika izsaukts uz Latvijas futbola izlases treniņnometni, bet spēlē pret Lietuvas izlasi viņš pirmoreiz bija uz izlases rezervistu soliņa.. Izlasē Mežeckis debitēja  spēlē pret Rumāniju. 2008. gada  ar Latvijas Futbola federācijas lēmumu Mežeckim tika atļauts pārtraukt līgumu ar FK "Rīga",, jau tajā pašā dienā Mežeckis oficiāli pievienojās "Skonto" komandai.

2009. gada februārī viņš parakstīja līgumu ar Īrijas augstākās līgas klubu Korkas "City". Tā paša gada jūlijā pēc trim aizvadītām spēlēm klubu pameta. Septembrī paziņojis par karjeras beigšanu.

Roberts Mežeckis ir Latvijas Futbola federācijas ģenerālsekretāra Jāņa Mežecka dēls.

## Ārējās saites

## Atsauces
Lorenss Darels

**Lorenss Džordžs Darels** (*Lawrence George Durrell*, dzimis , miris ) bija angļu dzejnieks, dramaturgs un romānu rakstnieks. Darela pazīstamākais darbs ir tetraloģija "Aleksandrijas kvartets", kurā ietilpst romāni "Justīne" (1957), "Baltazars" (1958), *Mountolive* (1958) un *Clea* (1960).

Darels dzimis Britu Indijā, vēlāk dzīvojis arī Anglijā. Tomēr viņš neatzina savu saistību ar Lielbritāniju, uzskatīja sevi par kosmopolītu. Viņa brālis ir dabaszinātnieks un rakstnieks Džeralds Darels.

## Latviešu valodā izdotās grāmatas
Lorensa Darela grāmatas ir izdotas arī latviešu valodā.
* "Kipras rūgtie citroni" (Nordik, 2006)
* "Prospero celle" (Nordik, 2006)
* "Jūras Veneras atspulgi" (Nordik, 2007)
* "Justīne" (Nordik, 2008)
* "Baltazars" (Nordik, 2009)

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa 
* Lawrence Durrell (1912–1990)
Enkes komēta

**Enkes komēta** (oficiālais apzīmējums **2P/Encke**) ir periodiskā komēta, kura pie Saules atgriežas ik pēc 3,3 gadiem. Komēta nosaukta vācu astronoma Johana Franča Enkes (*Johann Franz Encke*) vārdā. Viņš veica nopietnus komētas orbītas aprēķinus un spēja apvienot vairākus agrākos novērojumus 1786 (2P/1786 B1), 1795 (2P/1795 V1), 1805 (2P/1805 U1) un 1818 (2P/1818 W1), nosakot, ka tas ir viens un tas pats debess ķermenis.  viņš savus novērojumus publicēja žurnālā *Correspondance astronomique* un precīzi paredzēja nākamo komētas atgriešanos .

Kā redzams no komētas oficiālā apzīmējuma, tā ir otra atklātā periodiskā komēta. Pirmā bija Haleja komēta. Ir neparasti tas, ka komēta nav nosaukta sava atklājēja vārdā (franču astronoms Pjērs Mešēns (*Pierre Méchain*) komētu atklāja ), bet gan personas vārdā, kura izskaitļoja komētas orbītu.

 komētas asti „atrāva” nost izmaiņas magnētiskajā laukā, kuras izraisīja spēcīgs Saules uzliesmojums. 

Komētas orbītā esošās vielas daļiņas izraisa vairākas meteoru plūsmas — Taurīdas. Novembrī ir vērojamas Ziemeļu un Dienvidu Taurīdas, jūnija beigās, jūlija sākumā Beta Taurīdas. 

Pēdējoreiz komēta perihēlijā atradās . Nākamreiz vistuvāk Saulei tā nonāks . 
## Atsauces
Softbols 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

right
**[[Softbols|Softbolā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiek sadalīts 1 medaļu komplekts (sieviešu komandu sacīkstes). Sacensības notiek no 12. līdz 21. augustam, Fentai softbola laukumā, Pekinā. Zelta medaļas izcīnīja Japānas softbola izlase.

## Sacensību formāts
Sacensības norit divās kārtās un tajās piedalās 8 softbola izlases. Pirmajā kārtā katra komanda izspēlē spēli ar pretinieku komandu un četras labākās komandas izveido pusfinālu pārus. 

Sacensībām kvalificējušās šādas izlases:
*  (olimpisko spēļu saimnieki - kvalificējās automātiski)
* 
*  Taivāna
* 
* 
* 
* 
* 

## Priekšsacīkstes

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Izslēgšanas turnīrs

1. un 2. vietas ieguvēju pusfināla uzvarētājs turpina cīņu finālā, pusfināla zaudētājs un 3. un 4. vietas ieguvēju pusfināla uzvarētājs spēlē bronzas medaļas finālu, kura zaudētājs iegūst bronzas medaļu, bet uzvarētājs izcīna tiesības spēlēt finālā.

### Pusfināli

----

### Bronzas fināls

### Zelta medaļas fināls
Ultrazaurs

**Ultrazauri** () ir zauropodu apakšdzimtas ģints. Tie ir vieni no lielākajiem dinozauriem. Šo dinozauru fosilijas tika atklātas Dienvidkorejā. Taču vēlāk tā fosilijas tika atrastas arī Ziemeļamerikā. Ultrazauri dzīvoja Juras laikmetā periodā. Pēc atrastajiem kauliem ir izdarīti secinājumi, ka tā garums bija ap 30 metriem un tie spēja izaugt pat 18 m augstumā. Saskaņā ar novērtējumiem, tā masa varēja sasniegt 130 tonnas, kas to padara par vienu no vissmagākajiem dzīvniekiem, kādi jebkad ir dzīvojuši uz Zemes.
Akrokantozaurs

**Akrokantozauri** (; tulkojumā *garā mugurkaula ķirzaka*) ir teropodu apakškārtas ģints, kuri vidējā krīta perioda laikā (pirms aptuveni no 125 līdz 100 miljoniem gadu) dzīvoja tagadējas Ziemeļamerikas teritorijā. Kā jau tās ir lielākajai daļai dinozauru ģintīm, pagaidām ir atrasta tikai viena suga *A. atokensis*, kura ietilpst tajā. Tā fosilijas ir atrastas ASV štatos Teksasā un Oklahomā. Kā arī daži tā fragmenti ir atrasti tālu austrumos, Mērilendā.

Akrokantozaurs bija divkājains plēsoņa, un, kā jau tā nosaukums norāda, šīs dinozaurs ir pazīstams ar to, ka tam bija garš mugurkauls, kas sastāvēja no daudziem skriemeļiem. Mugurkaulam piestiprinātie muskuļi iespējams bija tik spēcīgi, ka tas spēja noturēja gan akrokantozaura masīvo kaklu, gan muguru, gan gurnus. Akrokantozaurs spēja sasniegt 12 metru garumu un tā masa bija aptuveni 2,4 tonnas.
left|thumb|230x230px|Akrokantozaura un cilvēka salīdzinājums.
Neseni atklājumi izskaidroja daudzas šī dzīvnieka anatomiskās īpatnības, īpaši saistībā ar tā smadzenēm un ķermeņa priekšējiem locekļiem. Tādēļ zinātnieki aktīvi iesaistījās strīdos, kādā dzimtā ietilpst akrokantozauri. Daži uzskata, ka viņi pieder dzimtai *[[Allosauridae]]*, bet citi - *[[Carcharodontosauridae]]*. Akrokantozauri bija lielākie terapodi sava laika ekosistēmā un atradās barības ķēdes virsotnē. Viņi uzbruka pat lielajiem zauropodiem un ornitopodiem.