Narkotiku zemūdene

[thumb|upright=1.35|2019. gada decembrī [Peru Jūras kara flotes pārtvertā narkotiku zemūdene]]
**Narkotiku zemūdene** ir paštaisīts zemūdens pašgājējs aparāts, ko būvējuši narkotiku kontrabandisti, lai ievestu narkotikas. Īpaši intensīvi tās izmanto Kolumbijas narkotiku karteļu locekļi, lai eksportētu kokaīnu no Kolumbijas uz Meksiku un tālāk pa sauszemes ceļu uz Amerikas Savienotajām Valstīm. Ir radušās bažas, ka šādus kuģus var izmantot terorismā. Šo peldlīdzekļu iespējas ir būtiski pieaugušas (dažas šādas zemūdenes spēj šķērsot Atlantijas okeānu); to darbības rajoni un rādiusi ir paplašinājušies un to skaits ir strauji pieaudzis.

Jaunākās narkotiku zemūdenes ir gandrīz pilnībā iegremdējamas zem ūdens līmeņa un īpaši būvētas, lai tās būtu grūti pamanāmas vizuāli vai ar radara, hidrolokatora un infrasarkanā starojuma sistēmām.

Pārvadātās kravas parasti ir vairākas tonnas kokaīna. 2015. gadā no daļēji iegremdējama kuģa tika izņemtas 7,7 tonnas kravas. Šo peldlīdzekli pamanīja no lidaparāta un tā bija līdz tam brīdim lielākā atklātā narkotiku krava.

## Vēsture
1980. gados daudzās pasaules daļās ātrgaitas laivas kļuva par narkotiku kontrabandistu izvēlētu kuģošanas līdzekli, neskatoties uz to, ka tās varēja pamanīt ar radaru. Uzlabojoties radaru pārklājumam, lai izvairītos no atklāšanas ar radaru, 1990. gados Kolumbijas narkotiku karteļi sāka attīstīt daļēji iegremdējamus kuģus.

1988. gadā Bokaratonas tuvumā tika atrasta 6,4 m gara zemūdene bez komandas. To bija paredzēts vilkt ar citu laivu un zemūdeni varēja iegremdēt ar tālvadības palīdzību. Zemūdene bija tukša, bet varas iestādes minēja, ka tā ir tikusi uzbūvēta kontrabandas ievešanai, jo lūku bija iespējams atvērt tikai no ārpuses.

### 2000. gadi
2006. gadā 166 km uz dienvidrietumiem no Kostarikas tika konfiscēta narkotiku zemūdene ar trim tonnām kokaīna. ASV Krasta apsardze dēvēja šo zemūdeni par *Bigfoot* (Sniega cilvēks), jo tā bija dzirdējusi runājam, ka šādi kuģi pastāv, bet neviens tajā laikā nebija redzējis zemūdeni savām acīm. Pēc ASV amatpersonu teiktā, 2006. gadā ASV pamanīja pavisam trīs kuģus. Eksperti vērtē, ka 2007. gadā Dienvidameriku atstāja 25 līdz 40 daļēji iegremdējamie kokaīna kuģi.
thumb|ASV Krasta apsardze konfiscē narkotiku zemūdeni Gvatemalas piekrastē 2008. gada 17. septembrī
2008. gadā varas iestādes pamanīja vidēji desmit kuģus mēnesī, bet tikai vienu no desmit izdevās pārtvert. Pirmajos sešos 2008. gada mēnešos ASV Krasta apsardze un ASV Jūras kara flote pamanīja 42 narkotiku zemūdenes ejot ASV virzienā uz ziemeļiem gar Centrālamerikas piekrasti, tomēr konfiscēt izdevās tikai dažas. Atbildīgie dienesti novērtēja, ka 85 atsevišķās epizodēs līdz 2008. gada beigām varētu tikt ievestas 544 tonnas kokaīna. 2008. gada 16. jūlijā Meksikas Jūras kara flote pārtvēra 10 m garu narkotiku zemūdeni ejot apmēram 322 kilometrus uz dienvidrietumiem no Oahakas. Meksikas Jūras kara flotes Speciālie spēki nolaidās no helikoptera uz kuģa klāja un arestēja četrus kontrabandistus, pirms tie paspēja kuģi nogremdēt. Uz kuģa tika atrastas 5,3 tonnas kokaīna un Meksikas Jūras kara flotes patruļkuģis to aizvilka uz Huatulko Oahakas štatā. 2008. gada 12. septembrī pie Gvatemalas ASV Krasta apsardze sagūstīja daļēji iegremdējamu kuģi; tas pārvadāja 7 tonnas kokaīna. 18 m garo tērauda un stikla šķiedras peldlīdzekli pamanīja ASV Jūras kara flotes lidaparāts, kurš piedalījās operācijā "Panamas ekspresis", bet to pārtvēra krasta apsardzes 402. tiesībaizsardzības vienība, kura bija izvietota uz USS ''McInerney''. Piecas dienas vēlāk, apmēram 200 j.j. uz dienvidiem no Gvatemalas, krasta apsardzes patruļkuģis ''Midgett'' konfiscēja vēl vienu daļēji iegremdējamu 18 m garu kuģi. Dažas citas narkotiku zemūdenes to komandas pārtveršanas brīdī nogremdēja. Bieži šie kuģi nogrimst dažu minūšu laikā.

2009. gadā ASV atklāja ap 60 ar narkotiku zemūdenēm saistītus incidentus, un tika aprēķināts, ka ar tām gada laikā tiek pārvadāts līdz pat 330 tonnām kokaīna. 2009. gada 1. un 2. jūnijā Kolumbijas varas iestādes konfiscēja trīs narkotiku zemūdenes Klusā okeāna piekrastē, no kurām vienā atradās 1,5 tonnas kokaīna. Pavisam līdz 2009. gadam Kolumbijas Jūras kara flote atklāja vai pārtvēra 33 narkotiku zemūdenes.

### 2010. gadi
[thumb|200px|USCG [USCGC Munro (WMSL-755)|''Munro'' komanda aiztur kuģošanas līdzekli saistībā ar aizdomām par narkotiku kontrabandu 2019. gada 18. jūnijā]]
Pēc tam, kad 2010. gada 5. novembrī tika arestēts Harolds Maurīcio Poveda Ortega (*Harold Mauricio Poveda Ortega* — angļu val.), kurš darbojās kā saikne starp Meksiku un Kolumbiju, tika uzskatīts, ka aiz narkotiku zemūdeņu būves stāv FARC (Kolumbijas Revolucionārie bruņotie spēki) un tie sadarbojas ar Sinaloa karteli, lai finansētu savas bruņotās aktivitātes.

Lielākā fiksētā narkotiku konfiskācija notika 2015. gada jūlijā, kad no daļēji iegremdējama kuģa, kuru izsekoja no lidaparāta un aizturēja USCGC ''Stratton'', tika konfiscēta 7,7 tonnu krava.

2016. gada 28. martā ASV Krasta apsardze Panamas rietumos konfiscēja daļēji iegremdējamu kuģi ar 6 tonnām kokaīna, kura tirgus vērtība bija ap 200 miljoniem ASV dolāru.

ASV Krasta apsardze 2017. gada 12. novembrī Teksasas piekrastē aizturēja daļēji iegremdējamu kuģi ar 1,7 tonnām kokaīna, bet jau 13. novembrī ASV Krasta apsardze pamanīja un konfiscēja citu peldlīdzekli Panamas piekrastē. Tajā bija 1,72 tonnas kokaīna.

2019. gada 24. novembrī Spānijas policija aizturēja 20 m garu, daļēji iegremdējamu kuģi pie Galisijas Spānijā ar 3 tonn kokaīna. Tas bija pirmais zināmais incidents, kad narkotiku zemūdene bija šķērsojusi Atlantijas okeānu. Peru Jūras kara flote 2019. gada 8. decembrī sagūstīja narkotiku zemūdeni ar 2 tonnām kokaīna Peru Pjuras reģiona piekrastē.

### 2020. gadi
Tiek lēsts, ka 2020. gadā tika izmantotas tuvu pie 1 000 narkotiku zemūdenēm.

## Tipi
Katras zemūdenes būve izmaksā līdz diviem miljoniem dolāru, tomēr tā spēj vienā reisā pārvadāt pietiekami daudz kokaīna, lai kontrabandistiem radītu vairāk nekā 100 miljonu ASV dolāru nelikumīgas peļņas.

### Daļēji iegremdējami kuģi
[thumb|Daļēji iegremdējams kuģis mirkli pirms to pārtvēra [ASV Krasta apsardze 2007. gada augustā]]
Kolumbijas Klusā okeāna piekraste, kur dubļainas upes met cilpas pirms ieplūšanas okeānā, ilgstoši ir bijusi kontrabandistu paradīze. Aiz izrobotām klintīm, kuras iestiepjas okeānā, ir plaši džungļi ar līčiem, kurus tiecas apsegt mangrovju veģetācija, un tūkstošiem kilometru ūdensceļu — viegli izmantojamu slepenām kuģu būvētavām. Kāds no Kolumbijas Jūras kara flotes komandieriem ir paziņojis, ka ar apbrīnu jāatzīst šiem noziedziniekiem piemītošā augstā loģistikas kapacitāte, kāda nepieciešama, lai nogādātu džungļu sirdī visus nepieciešamos materiālus, tajā skaitā tādu smago aprīkojumu kā dzinējus un ģeneratorus. Dažkārt kuģi tiek uzbūvēti citur, pēc tam izjaukti un vēlāk atkal samontēti jau citā vietā džungļu lapotnes aizsegā nometnēs ar guļamtelpām strādniekiem. Narkotiku zemūdenes būve var ilgt vairāk nekā gadu. Neskatoties uz izmaksām, dažus peldlīdzekļus ir paredzēts izmantot tika vienu reizi un tos pēc seīgas piegādes atstāj jūrā, jo to kravas tirgus vērtība ir līdz pat 400 miljoniem ASV dolāru. Tomēr uz citiem konfiscētiem peldlīdzekļiem amatpersonas atrada cinka plāksnes, kuras izmanto kā anodus, lai samazinātu jūras ūdens iedarbībai pakļauto metāla daļu koroziju. Ja par koroziju nebūtu jāuztraucas vienā reisā, tad tas ir faktors, kurš ietekmē metāla ilgmūžību lielākā laika periodā, un ir skaidrs indikators par plānotu vairākkārtēju izmantošanu. Tas savukārt raisa jautājumus par iespējamo nelegālo kravu atpakaļceļā, piemēram, ieročiem, ko šie peldlīdzekļi varētu pārvadāt atpakaļ uz Kolumbiju.

Projekti un daļēji iegremdējamo kuģu būvē izmantojamie paņēmieni laika gaitā ir uzlabojušies: laivas kļuvušas ātrākas un ar lielāku ietilpību nekā iepriekšējie modeļi. 18 m gara narkotiku zemūdene var sasniegt līdz 18 km/h (9,7 mezglu) ātrumu un pārvadāt līdz 10 tonnām kokaīna. Parasti daļēji iegremdējamos kuģus būvē no stikla šķiedras, apgādā ar 225 — 260 kW dīzeļdzinējiem un tos vada četru cilvēku komanda. Tiem ir pietiekami liela kravas telpa, lai pārvadātu no divām līdz desmit tonnām kokaīna, kuģiem ir lieli degvielas tanki, kuri nodrošina darbības attālumu līdz 3 200 km (1 700 jūras jūdzēm), kā arī tos apgādā ar pavadoņnavigācijas sistēmām. Uz peldlīdzekļa nav tualetes un dzīvesvieta ir šaura.

Tā kā korpuss ir būvēts no stikla šķiedras un tas pārvietojas pavisam nedaudz zem ūdens virsmas, kuģi ir gandrīz neiespējami atklāt ar hidrolokatoru vai radaru un grūti pamanīt vizuāli. Jaunākajos modeļos izplūdes gāzes tiek izvadītas pa cauruli gar korpusa dibenu, lai pirms izvadīšanas tās atdzistu, tādējādi padarot laivu vēl grūtāk pamanāmu ar infrasarkanā starojuma sistēmām. Šādus kuģus visvieglāk ir pamanīt vizuāli no gaisa, lai arī tas ir grūti, jo tie tiek maskēti ar zilu krāsu un gandrīz neatstāj aiz sevis ķīļūdeni. Tiem ir balasta tanki, lai izmainītu kuģa peldamību tā, lai tas ūdenī peldētu zemu.

#### Tipiski raksturlielumi
Zemāk ir uzskaitīti ASV Apvienotās starpaģentūru operatīvās grupas "Dienvidi" sniegtie tipiskie raksturlielumi:
* Korpusa materiāls: koks, stikla šķiedra vai tērauds
* Garums: 12 — 24 m
* Brīvsānu augstums: 0,5 m
* Dzinēji: viens vai divi dīzeļi
* Degvielas tanku ietilpība: 5,6 kubikmetri
* Darbības attālums: 3 200 km
* Ātrums: 11 km/h vai vairāk
* Komanda: 4
* Celtspēja: 4 -12 tonnas
* Vadība: manuāla vai tālvadība

### Īstas zemūdenes
thumb|Īsta zemūdene, konfiscēta Ekvadorā 2010. gada jūlijā
Līdz 2000. gadam amatpersonas narkotiku zemūdenes uzskatīja par netipiskām, bet tad Kolumbijas policija noliktavā netālu no Bogotas atklāja kuģi, kuru aprakstīja kā nepabeigtu 30 m garu īstu zemūdeni. Dubulta korpusa tērauda kuģis varēja veikt 3 700 kilometrus 100 m dziļumā, kā arī varēja pārvadāt apmēram 15 tonnas kokaīna.

2010. gada 3. jūlijā Ekvadoras varas iestādes džungļos uz Ekvadoras un Kolumbijas robežas konfiscēja pilnībā funkcionālu un iegremdējamu dīzeļelektrisko zemūdeni. Tai bija 33 m garš, cilindrisks stikla šķiedras un kevlāra korpuss, kā arī 3 m augsts vadības tornis ar periskopu un gaisa kondicionēšanu. Kuģa celtspēja bija ap 10 tonnām, komanda sastāvēja no pieciem vai sešiem cilvēkiem, tas spēja iegremdēties līdz 20 m dziļumam un pārvietoties zem ūdens lielā attālumā. Ekvadoras varas iestādes konfiscēja kuģi pirms tā pirmā reisa.

2011. gada 14. februārī Kolumbijas Jūras kara flote konfiscēja citu zemūdeni. 31 m garais stikla šķiedras un kevlāra kuģis tika atrasts paslēpts džungļu rajonā Timbikī, dienvidrietumu Kolumbijā. Tas bija spējīgs pārvietoties zem ūdens 9 m dziļumā, kā arī pārvadāt četrus cilvēkus un līdz 8 tonnām kravas.

### Torpēdas
2005. gada augustā ASV varas iestādes Klusajā okeānā atklāja tālvadības zemūdens aparātu. Aparāts bija "torpēdas" veida kravas konteiners (nevis pilnvērtīgs pašgājējs kuģis). Tas izmantoja balasta tanku (iegremdēšanās vadībai), lai turētos apmēram 30 m dziļumā zem ūdens virsmas, kamēr to vilka laiva. Tika plānots, ka konkrēto "torpēdu" vilktu zvejas kuģis. Pamanot patruļkuģi, "torpēdas" veida kravas konteiners tiktu atlaists. Tas tika būvēts, lai atrodoties iegremdētā stāvoklī, automātiski palaistu boju, kura būtu nomaskēta par koka baļķa gabalu, lai maldinātu varas iestādes un liktu tām noticēt, ka jūrā atrodas atlūzas. Baļķa veida boja bija aprīkota ar atrašanās vietas pārraidīšanas sistēmu. Tas ļāva sākotnējam vilcējkuģim atrast torpēdu, ja kuģi un tā komandu varas iestādes atlaistu. Ja sākotnējais kuģis tiktu aizturēts vai cita iemesla dēļ nespētu atgūt kravas torpēdu, atrašanās vietas pārraides sistēma ļautu otram, atbalsta zvejas kuģim atrast torpēdu un turpināt narkotiku piegādi. Šāda baļķa veida boja bija paredzēta kā beidzamais risinājums, jo pastāvētu neatņemami riski, kuri saistīti ar šādas bojas pielietošanu. Varas iestādes varētu pamanīt pēkšņu "baļķa" parādīšanos un to pārbaudīt. Papildus tam, varas iestādes, iespējams, spētu uztvert signālus no bojas pārraides sistēmām un varētu mēģināt atrast šādu signālu avotu. Tādēļ vilkšanā iesaistītā komanda tiktu instruēta darboties maskējoties par parastu zvejas kuģi. Patiešām, uzmanība tiktu pievērsta, lai nerastos aizdomas, tādā veidā izvairoties no riskiem, kuri saistīti ar baļķa bojas izmantošanu, to nemaz nepielietojot.

Bojā ievietots mehānisms, kurš laiku pa laikam paceļ un pēc tam atkal nolaiž tās antenu un dažas reizes dienā pārraida bojas koordinātas kodētā formā. Ja boja tiktu izmantota, tās signālus, iespējams, pārtvertu varas iestādes, tādēļ signālu bija paredzēts pārraidīt kodētā veidā. Šāda kodēšana varētu vismaz aizkavēt varas iestāžu centienus sasniegt kravu un sniegtu narkotiku kontrabandistiem teorētisku iespēju sasniegt kravu pirmajiem. Sistēma tika adaptēta no esošām bojām, kuras lieto tunču zvejas tīklu atrašanai. Viens no sistēmas attīstītājiem apgalvo, ka veiksmīgu piegāžu daudzums ir 90% un, ka "torpēdu" attīstība virzās uz tālvadību izmantojot kodētus signālus, kuri nosūtīti caur sakaru pavadoni.

## Darbība

### Operatori
* Golfo kartelis
* Nacionālās atbrīvošanas armija (ELN)
* Olivera Sinisterra fronte
* Kolumbijas Revolucionārie bruņotie spēki (FARC)
* Sinaloa kartelis

### Maršruti
Rietumu Kolumbijas piekrastes topogrāfija ir gandrīz ideāla, lai transportētu kokaīnu, kurš ražots slepenās laboratorijās piekrastē esošajā Narinjo departamentā. Apmēram trešā daļa no 550 tonnām kokaīna, kuras izved no Kolumbijas katru gadu, tiek izvesta caur Klusā okeāna piekrasti un nozīmīgs daudzums tiek pārvadāts, izmantojot daļēji iegremdējamus kuģus. ASV Tēvzemes drošības departaments vērtē, ka narkotiku zemūdenes tagad ir atbildīgas par 32 procentiem no visas kokaīna plūsmas pa jūru starp Latīņameriku un ASV.

Lai arī zemūdenes tiek visbiežāk izmantotas no Kolumbijas Klusā okeāna piekrastes, tās parādās arī citur. Krasta apsardze apgalvo, ka narkotiku pārvadātāji ir izdomājuši pilnu loģistikas sistēmu ar ceļā izvietotām zvejas laivām, lai brīdinātu narkotiku kuģu komandas par patruļām, kā arī nodrošinātu tās ar pārtiku un ūdeni. Tāpat narkotiku pārvadātāji ir ķērušies pie bunkurēšanas kuģiem, izvietojot tos tālu no krasta, lai narkotikas pārvadājošās laivas varētu izvairīties no piekrastes rajoniem. Pārvadātājiem Meksikas sasniegšana par spīti grūtībām ir tā vērta, jo 9 tonnu krava var nest gandrīz 200 miljonu ASV dolāru peļņu pārdodot vairumtirdzniecībā. Kuģus parasti vada īpaši šim uzdevumam noalgoti zvejnieki, kuri par veiksmīgi pabeigtu reisu saņem apmēram 3 000 ASV dolāru.

Parasti kontrabandisti pārkrauj savu kravu ātrgaitas laivās pēdējā posma veikšanai līdz krastam, bet daļēji iegremdējamo kuģi nogremdē. Nav pamanīta neviena zemūdene, kura izkrautu savu kravu Ziemeļamerikas ostās vai pludmalēs. 2006. gadā 10 m gara zemūdene tika atrasta pamesta Spānijas ziemeļu piekrastē. Varas iestādes uzskata, ka komanda pēc kokaīna kravas izkraušanas, to pametusi. 2006. gada martā Kalabrijas mafija (Ndrangheta) pasūtīja 9 tonnu kokaīna piegādi ar narkotiku zemūdeni no Kolumbijas uz Itāliju, bet kuģi atklāja Kolumbijas policija, kamēr tas vēl tikai tika būvēts.

2007. gada laikā tika konfiscēti trīspadsmit kuģi, gan sauszemē Kolumbijā, gan arī apturot ar Kolumbijas un ASV patruļkuģiem jūrā, tas bija vairāk nekā iepriekšējos četrpadsmit gados kopā, bet aresti vienalga tika veikti reti. Atklājot slepenās kuģu būvētavas, strādnieki aizbēg džungļos. Dažkārt daļēji iegremdējamos kuģus velk aiz citiem kuģiem un nogremdē pamanot. Varas iestādes izmeklē ziņojumus par to, ka daži daļēji iegremdējamie kuģi ir bez komandas un tiek vadīti no attāluma.

## Pretpasākumi

### Novērošana
2007. gadā ASV krasta apsardze pielāgoja tās zemūdens akustiskos sensorus, lai klausītos narkotiku zemūdeņu dzinējus lielās distancēs. 2019. gadā Amerikas Savienoto Valstu Krasta apsardze ziņoja, ka tā notver tikai apmēram 11% no narkotiku zemūdenēm.

### Juridiskie
Kad daļēji iegremdējamie kuģi tiek apturēti jūrā, to komandas parasti dažu minūšu laikā kuģus nogremdē kopā ar kokaīnu, tādējādi neatstājot pierādījumus par kontrabandu. Līdz 2008. gadam, atbilstoši jūras tiesībām, komandas izglāba un, ja nebija fizisku pierādījumu pārkāpumiem, atbrīvoja bez kriminālas apsūdzības. Lai likvidētu šo juridisko caurumu, 2008. gada septembrī stājās spēkā ASV Narkotikas Pārvadājošo Kuģu Aizlieguma Akts, kurš padarīja par "kriminālnoziedzniekiem tos, kuri zinot vai ar nolūku vada vai atrodas pašgājējā, daļēji iegremdējamā kuģī (*self-propelled semi-submersible (SPSS)* — angļu val.), kurš ir bez valstspiederības un, kurš ir vai bija kuģojis starptautiskajos ūdeņos ar nolūku izvairīties no pamanīšanas". Sods ir ieslodzījums ASV līdz piecpadsmit gadiem.

Normatīvais akts neattiecas uz kuģiem ar karogu (t.i. tādiem kuģiem, kuri ir reģistrēti kādā valstī). Tas piešķir ekstrateritoriālu jurisdikciju pār starptautiskajiem ūdeņiem un padara dažu svarīgu dokumentu neesamību par nelegālu. Tā vietā, lai pretnarkotiku operāciju padarītu par glābšanas operāciju, kad zemūdenes tiek nogremdētas, komandu var arestēt un apsūdzēt.

Daži aizdomās turamie par kontrabandu ar narkotiku zemūdenēm ir apsūdzēti ASV par daļēji iegremdējama kuģa bez karoga vadīšanu.

2009. gada jūnijā Kolumbijas Kongress pieņēma likumu, kurš soda daļēji iegremdējamu kuģu būvi ar līdz pat divpadsmit gadiem ilgu ieslodzījumu, bet narkotiku transportēšana ar šiem kuģiem tiek sodīta ar līdz pat četrpadsmit gadiem cietumā.

Žurnālā *Homeland Security Affairs* 2012. gada augustā tika publicēts raksts, kurš apskatīja jautājumus, kuri saistīti ar torpēdas veida kravas konteineriem, daļēji iegremdējamiem kuģiem un zemūdenēm, kuras izmanto kontrabandai un/vai terorismam. Tāpat rakstā tika atspoguļota uzvedība, kura liecina par kontrabandistu darbības metožu maiņu un tās radītā ietekme uz nacionālo drošību.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Kolumbijas kontrabandisti, kuri pārvadā narkotikas ar zemūdenēm. 
* "Narkobaronu" zemūdenes.