Maurīcijas savvaļas fonds

[thumb|Maurīcijas Savvaļas fonda simbols [Maurīcijas piekūns]]
[thumb|[Sārtais balodis|Sārtie baloži pie barotas fonda izveidotajā brīvdabas aviārijā Melnās upes aizas nacionālajā parkā]]
**Maurīcijas Savvaļas fonds** (angl. *Mauritian Wildlife Foundation*, MWF) ir nevalstiska, bezpeļņas organizācija, kas vērsta uz endēmās floras un faunas aizsardzību Maurīcijā, Rodrigesā un tuvējās piekrastes saliņās.

## Dzīvnieku sugu aizsardzība
Putnu sugas, kuru aizsardzībā iesaistīts MSF:
* Sārtais balodis
* Maurīcijas piekūns
* Maurīcijas gredzenkakla papagailis
* Maurīcijas fodijs
* Rodrigesas fodijs
* Rodrigesas ķauķis
* Maurīcijas olīvzaļā baltactiņa
* Maurīcijas bulbuls
* Maskarēnu paradīzes mušķērājs
* Maurīcijas dzegužčakste
* Maurīcijas jūras putni
* Rodrigesas jūras putni

Rāpuļu sugas, kuru aizsardzībā iesaistīts MSF:
* Raundas boa
* Telfēra scinks
* Bodžera scinks
* Makabeja scinks
* Oranžastes scinks
* Boutona scinks
* Raundas gekons
* Sērpentas nakts gekons
* Darela nakts gekons jeb Raundas nakts gekons
* Mazais nakts gekons
* Maurīcijas dienas gekons
* Zilastes dienas gekons
* Maurīcijas augstieņu dienas gekons
* Maurīcijas zemieņu dienas gekons

Zīdītāju sugas, kuru aizsardzībā iesaistīts MSF:
* Rodrigesas augļēdājsikspārnis
* Maurīcijas augļēdājsikspārnis

## Vēsture
[thumb|250px|[Džeralds Darels|Džeralda Darela vadītā ekspedīcija Raundas apmeklējuma laikā 1976. gadā]]
### Priekšvēsture
Starptautiskas dabas aizsardzības organizācijas iesaistījās Maurīcijas un Rodrigesas vides paglābšanā 1973. gadā pēc ornitologa Pīters Skota plašās atskaites *Conservation in Mauritius*. Sekojot viņa ieteikumiem, tika uzsākti visaptveroši pētījumi. 1974. un 1975. gadā Britu Ornitoloģijas biedrība sponsorēja ekspedīciju uz salām. Iznākumā 1987. gadā klajā nāca grāmata *Studies of Mascarene Island Birds*, kas ilgus gadus saglabājās kā visaptverošākais Maskarēnu ekoloģijas vēsturei un putnu faunai veltīts darbs.
 
1976. gadā Maurīcijā pirmo reizi ieradās dabas pētnieks Džeralds Darels. Viņš iesāka aizsardzības programmas, lai glābtu izmirstošu endēmo faunu. Darels caur Džērsijas Savvaļas Dzīvnieku Aizsardzības trestu (tagad Darela Savvaļas Dzīvnieku Aizsardzības trests) lika pamatus agrīniem pavairošanas pasākumiem, kas sākotnēji galveno uzmanību fokusēja izmirstošajām putnu sugām, ieskaitot Maurīcijas piekūnu un sārto balodi. Grāmatā "Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži" Darels iepazīstina ar šīs aizsardzības programmas pirmajiem soļiem. Tās priekšvārdā viņš rakstīja: "*Tā kā mūsu *[tresta]* simbols ir [[dodo]], man gribējās redzēt dažus no apdraudētajiem putniem, zīdītājiem un rāpuļiem un izpētīt, vai nav kāda iespēja palīdzēt Maurīcijas valdībai tos glābt*". 

Plašāku aprakstu Darels sniedza trīspadsmitajā ikgadējā tresta pārskatā žurnālā "Dodo" 1976. gadā: "*Mūsu ceļojumam uz Maurīciju bija trīs iemesli. Pirmkārt, es vēlējos sākt pārrunas ar Maurīcijas valdību par mūsu izveidoto apmācību programmu, kas ļautu rūpēties par dzīvniekiem. Šī apmācības programma ārzemju studentiem ir loģisks nākamais tresta attīstības posms [..] Otrkārt, man bija interesanti redzēt sārtā baloža Nesoenas mayeri, Maurīcijas gredzenkakla papagaiļa Psittacula echo un Maurīcijas piekūna Falco punctatus pavairošanas pasākumus nebrīvē, kas jau bija iedibināti. Saskaņā ar Stenlija aplēsēm, 1976. gada janvārī kopīgo šo sugu populāciju veidoja aptuveni 19 sārtie baloži, 50 papagaiļi un tikai 9 piekūni. Treškārt, man bija drudžainas sarunas ar Maurīcijas pārstāvjiem par Rodrigesas augļsikspārņu stāvokli – nopietni apdraudētu zīdītāju, no kuriem savvaļā izdzīvojuši tikai aptuveni 80 īpatņu. Tāpat pastāv nopietnas aizsardzības problēmas Raundas salā, kur mitinās četras endēmas rāpuļu sugas. Tādēļ 1976. gada martā mans asistents Džons Hārtlijs, mana sekretāre Anna Pītera un es devāmies uz Maurīciju*".

### Dibināšana
1984. gada 7. jūnijā šie centieni vainagojās ar Maurīcijas Savvaļas Palīdzības fonda formālu dibināšanu. Tas tika izveidots ar tiešu Darela Savvaļas Dzīvnieku Aizsardzības tresta līdzdalību. Šajā pat gadā Džeralds Darels atvēra būra durtiņas un Pamplemuses botāniskajā dārzā izlaida pirmos nebrīvē izaudzētos sārtos baložus.

1996. gadā organizācija tika pārdēvēta par Maurīcijas Savvaļas fondu un paplašināja darbību, atjaunojot dabisko vidi Rodrigesas un Maurīcijas mežos un nelielajās piekrastes salās, ieskaitot Melnās upes aizas nacionālo parku, Raundu, Egretu, Flatu, Sērpentu, Ganerskveinu, kontrolējot invazīvās sugas, iesaistoties dzīvnieku pavairošanas un vietējo augu audzēšanas programmās.

## Atsauces

## Literatūra
* The Native Plants and Animals of Mauritius. The Mauritius Wildlife Foundation. 
* A Management Plan for the Restoration of Round Island (2008-2012). Main Contributors Ashok Khadun, Visnuduth Bachraz, Ehsan Dulloo, Rachel Atkinson, Vikash Tatayah, Christine Griffiths
* Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Rīga. Zinātne. 1981
* Šķirsta jubileja. Džeralds Darels. Nordik. 2003. 
* Your guide. Durrell Wildlife Conservation Trust; an international charity saving species from extinction