open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fitoekstrakcija

**Fitoekstrakcija** ir viens no fitoremediācijas veidiem, kur augi no augsnes vai ūdens uzņem un akumulē piesārņojošus elementus vai savienojumus. Auga saknes uzņem vielas un savienojumus no substrāta un koncentrē tās kādā auga daļā, piemēram, lapās. Tā rezultātā ūdenī vai augsnē samazinās piesārņojums. Fitoekstrakciju visbiežāk izmanto substrāta attīrīšanai no neorganiskiem piesārņotājiem, piemēram, smagajiem metāliem vai Na+ sāļiem.

Augus, kuri spēj uzņemt un uzkrāt īpaši lielas piesārņotājvielas koncentrāciju bez ievērojamām toksicitātes pazīmēm, dēvē par hiperakumulantiem. Bieži šie augi ir metalofīti - augi, kas spēj tolerēt augstas smago metālu koncentrācijas. Metalofītus var iedalīt trīs grupās, balstoties uz stratēģiju, ar tie kādu pacieš smago metālu klātbūtni: izslēdzēji, uzkrājēji un indikatori. Izslēdzēju stratēģija ietver limitēt uzņemto smago metālu translokāciju no saknēm uz auga virsdaļu. Uzkrājēji koncentrē uzkrātos smagos metālus lapās, turklāt smago metālu koncentrācija šo augu lapās var pat līdz 100 reizēm pārsniegt augsnē esošo. Savukārt indikatori, tāpat kā uzkrājēji, metālus akumulē virszemes daļās, bet koncentrācija saknēs atspoguļo augsnē esošo smago metālu koncentrāciju.

Tomēr nereti hiperakumulanti ir augi ar nelielu biomasu, tāpēc fitoekstrakciju var veikt arī ar augiem, kuri nav hiperakumulanti, ja tiem ir strauja augšana un augsta biomasas produkcija. Līdz ar to, neskatoties uz to, ka augs uz vienu sausās masas vienību uzņem nelielu daudzumu piesārņojošās vielas, tā lielās biomasas dēļ tas var akumulēt ievērojamu daudzumu. Vēlams, lai augs kaitīgos savienojumus uzkrāj savās virszemes daļās, jo tās ir vieglāk novākt.

## Priekšrocības un mīnusi

### Fitoekstrakcijas priekšrocības

* zemas izmaksas, salīdzinot ar citām augsnes attīrīšanas metodēm (piemēram, augsnes skalošana, vitrificēšana, piesārņotā slāņa aizvākšana);
* tā ir videi draudzīga attīrīšanas metode.

### Mīnusi

* var aizņemt vairāk laika nekā citas metodes, jo augu stādīšanu un novākšanu var nākties veikt vairākas reizes;
* piesārņotājvielām ir jābūt augam bioloģiski pieejamām. Biopieejamība ir atkarīga no piesārņotāja ķīmiskajām īpašībām, augsnes īpašībām un dažādiem vides apstākļiem.  Dažus smago metālu savienojumus iespējams padarīt augam pieejamākus, izmantojot helātus. Helātu pielietošanas gadījumā to sauc par inducēto fitoekstrakciju.

### Citi pielietojumi
Fitoekstrakciju var pielietot metālu (arī dārgmetālu, piemēram, zelta) ieguvei no augsnes vai ūdens. Turklāt pirms metāla ieguves, izaudzēto biomasu var izmantot kā kurināmo un iegūt enerģiju. Tomēr vēl ir jāveic papildus pētījumi, lai noskaidrotu, vai šāds metālu ieguves veids ir efektīvs un ekonomiski izdevīgs.

## Atsauces
Ķīmija (Daugavpils)

**Ķīmija** jeb **Ķīmiķu ciemats** ir Daugavpils apkaime pilsētas ziemeļu daļa, Gubiščes ezera ziemeļu krastā. Tā robežojas ar Jauno Forštati, Jaunajiem Stropiem, Jaunbūvi un Dzelzceļnieku. Rajonu sāka būvēt 1960. gados, nosaukumu tam piešķīra Daugavpils Ķīmiskās šķiedras rūpnīca.

Galvenās rajona ielas ir Jātnieku, Višķu, Mendeļejeva, Cialkovska un Zeļinska ielas. Uz Ķīmiķu ciematu kursē 1., 2., 3. un 5. maršruta tramvaji, kā arī 2., 19., 20A/2., 20B., 22. un 24 maršruta autobusi.

Ķīmija ir lielākais daudzstāvu dzīvojamais rajons Daugavpilī, tajā atrodas Rīgas Tehniskās universitātes Daugavpils filiāle, Daugavpils 11. pamatskola un Daugavpils Kultūras pils.

## Atsauces
Liginiški

**Liginiški** jeb **Liginišķi** ir Daugavpils apkaime pilsētas dienvidos. Tā robežojas ar Grīvas apkaimi un Augšdaugavas novada Laucesas pagastu.

Liginiškus pievienoja Daugavpilij 1953. gadā. Galvenās rajona ielas ir Liginišku un Blāzmas ielas. Uz Liginiškiem kursē 15. maršruta autobusi.
Tāšu-Padures muiža

thumb|Tāšu-Padures muiža

**Tāšu-Padures muiža** () bija muiža Kalvenē Dienvidkurzemes novada Kalvenes pagastā.

## Vēsture
Muižas kungu māja celta 19. gadsimta pirmajā pusē. Šeit savu bērnību un jaunību tēva īpašumos pavadīja rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs Eduards fon Keizerlings, par ko liecina Vācijas vēstniecības sagādātā piemiņas plāksne uz parādes fasādes.

Kopš 1922. gada pils ēkā atrodas Kalvenes pamatskola.

Padures muiža Šturns 1661.jpg|Padures muiža (*Paddern*) 17. gadsimtā (Šturns, 1661)
Attēls:Tāšu-Padures muiža.JPG|Muižas ēka senāk
Attēls:Tāšu-Padures muiža 2.JPG|Ēkas sānskats
Centrs (Daugavpils)

**Centrs** ir Daugavpils apkaime Daugavas labajā krastā. Apkaimes robežas ir Daugavas krasts, Rīgas iela, Vienības iela, Parādes iela, Sakņu iela, Maizes iela, dzelzceļš gar Daugavpils pasažieru staciju, 18. novembra iela un atkal Daugavas krasts. Centra apkaime robežojas ar Esplanādi, Dzelzceļnieku, Gajoku un Grīvu (sauszemes savienojums pa Vienības tiltu).

Daugavpils pilsētas vēsturiskais centrs ir Valsts nozīmes pilsētbūvniecības piemineklis, tā vēsturiskā apbūve tapusi 19. gadsimtā saskaņā ar 1826. gadā Pēterburgā apstiprināto apbūves projektu. Centrā ir klasicisma un eklektisma stila apbūve.

Centrs ir viena no aktīvākajām un attīstītākajām pilsētas daļām. Šeit atrodas vairākas izglītības iestādes, naktsklubi, kafejnīcas, restorāni, kinoteātri, ārstniecības iestādes, tirdzniecības parks "Solo", Daugavpils dzelzceļa stacija, Centrālais parks un Andreja Pumpura skvērs.

## Atsauces
Dubrovina parks

**Dubrovina parks** ir parks, kas atrodas Daugavpilī, netālu no pilsētas centra, starp Rīgas, Teātra, Parādes un Daugavas ielu.

Dubrovina parks ierīkots 1882. gadā pēc toreizēja pilsētas mēra Pāvela Dubrovina iniciatīvas, kas par saviem līdzekļiem izpirka trīs hektārus zemes un aktīvi piedalījās parka izveidē. Parkā tika iestādīti Latvijā reti sastopami koki un krūmi: dzeltenie bērzi, Tatārijas kļavas, zaļas duglāzijas. Parkam dots Pāvela Dubrovina vārds un tajā uzstādīts viņa piemineklis – aptuveni divus metrus augstā bronzas figūra uzstādīta speciāli izveidotā laukumā netālu no strūklakas. Pieminekli darinājis pazīstamais Maskavā dzīvojošais tēlnieks Aleksandrs Tartinovs. Padomju laikos parkā izveidots Padomju armijas karavīru piemiņas memoriāls. 1967. gadā parkā tika izveidota strūklaka, 2017. gadā notika jaunās strūklakas konstrukciju izgatavošana un montāža, strūklakas baseina remontdarbi. Atjaunotā strūklaka kļuvusi kuplāka un divas reizes augstāka – tās centrālā strūkla sasniedz 12 metrus lielu augstumu. Atšķirībā no vecās, jaunā strūklaka ir izgaismota.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vienības tilts

**Vienības tilts** ir tilts pār Daugavu Daugavpilī, kas tika atklāts  un savieno Daugavpils centru (Daugavas iela) ar Grīvu (Lielā iela).

## Vēsture
Tilta celtniecību uzsāka 1931. gadā. To veica vācu firma, metāla konstrukciju elementus arī piegādāja no Vācijas. Tilts kļuva par pirmo šāda veida tērauda būvi visā Baltijā. To balsta trīs akmens balsti, tā garums 328 metri (dažos vēsturiskos avotos tiek minēts, ka 308), bet platums 12 metri. Svinīgā atklāšana notika 1935. gada 23. novembrī, tilts bija rotāts ar zaļumu vītnēm un nacionāliem karogiem. Daugavpils pusē Vienības tiltu greznoja Daugavpils pilsētas ģerbonis un uzraksts "Ej, tautieti, droši pāri paša celtam tiltiņam". 

Atklājot tiltu, uz tā piestiprināja bronzas plāksni ar uzrakstu "Šo tiltu cēlis Šoseju un Zemesceļu departaments 1935. gadā, kad Valsts prezidents bija Alberts Kviesis, ministru prezidents Kārlis Ulmanis, satiksmes ministrs inženieris Bernhards Einbergs, Šoseju un Zemesceļu departamenta direktors inženieris Jānis Melnalksnis", 1989. gadā, kad notika tilta rekonstrukcija, plāksne tika nodota Daugavpils Novadpētniecības un mākslas muzejam, kur tā atrodas arī šobrīd. 1941. gada 26. jūnijā pāri Daugavai pārcēlās ģenerāļa Manšteina 56. korpusa tanki. Atkāpjoties vācieši uzspridzināja vairākus tilta posmus, vēlāk tie tika atjaunoti. Lieli remontdarbi tika veikti arī 2007. gadā, jo vidējā balstā atklāja plaisu, ko radīja ledus iešana.

## Atsauces

## Ārējās saites
GPU

**GPU** var būt:

* Grafiskais procesors
* KPFSR Valsts politiskā pārvalde (*ГПУ при НКВД РСФСР*, 1922.—1923. gadā), pēc PSRS nodibināšanas Apvienotā valsts politiskā pārvalde (*ОГПУ при СНК СССР*, 1923.—1934. gadā)
* GPU (filma), Vācijas spiegu filma (1942)
Uzsniga sniedziņš balts

**"Uzsniga sniedziņš balts"** ir brāļu Āra un Saulcera Ziemeļu dziesma ar Māra Čaklā vārdiem.

1976. gadā Māris Čaklais uzrakstīja vārdus Romualda Grīnblata dziesmām Rīgas Valsts Jaunatnes teātra lugai „Pīters Pens”. 1987. gadā brāļi Ziemeļi sacerēja savu dziesmu, kas ar lielu pārsvaru pār citām dziesmām uzvarēja Mikrofona aptaujā. Lai arī klausītāju vēstuļu vietā tika ieviestas anketas, dziesma ieguva 127 219 punktus. 

2018. gadā "Uzsniga sniedziņš balts" ieguva 52. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
1911. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1911. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā|pasaules čempionāts grieķu-romiešu cīņā]]** notika no 25. līdz 28. martam Helsinkos (Somijas lielhercogiste, Krievijas impērija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji

## Ārējās saites
* FILA Database
Viduspoguļanka

**Viduspoguļanka** () ir Daugavpils apkaime pilsētas ziemeļos, Šuņezera ziemeļu krastā. Apkaimes robežas ir Čornaja upe, Daugavpils pilsētas robeža, dzelzceļa līnija Daugavpils—Rīga līdz Cēsu un Liepziedu ielas krustojumam, Šuņezera krasts. Viduspoguļanka robežojas ar Veco Forštati austrumos, ar Ezermalu dienvidos, ar Vizbuļiem rietumos, nedaudz ar Mežciemu ziemeļrietumos un ar Augšdaugavas novada Līksnas pagastu ziemeļos.

Rajons izveidojies 19. gadsimta pēdējās desmitgadēs kā vasarnīcu ciems. Galvenās apkaimes ielas ir Cēsu un Ventas ielas. Uz Viduspoguļanku kursē 18. un 21. maršruta autobusi.

Viduspoguļankā atrodas Plotičku ezers (Plocins) un Šuņezers, kurus savieno Čornaja upe.

## Skatīt arī
* Mežciems (Daugavpils) (agrākais nosaukums Poguļanka)

## Atsauces
Ozolam

**"Ozolam"** ir latviešu grupas "Līvi" dziesma, kas izdota 1988. gadā. Dziesmas mūzikas autors ir Ainars Virga, bet teksta autors Guntars Račs. 

Sacerēta 1988. gada vasarā, atskaņota festivālā "Liepājas dzintars ’88", kur „Līvi” saņēma skatītāju simpātiju balvu un kļuva par 2. vietas laureātiem. 1988. gadā dziesma „Ozolam” sasniedza 13. vietu Mikrofona aptaujā. Iekļauta 1994. gadā izdotajā grupas „Līvi” albumā „Karogi”.

2018. gadā "Ozolam" ieguva 51. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Vizbuļi (Daugavpils)

**Vizbuļi** ir Daugavpils apkaime pilsētas ziemeļrietumu daļa, Daugavas labajā krastā. Tā robežojas ar Mežciemu, Viduspoguļanku, Cietoksni un Dzintariem. Vizbuļu apkaimes robežas ir Ceriņu iela, Silu iela, Motoru iela un Rīgas šoseja (P67).

Vizbuļi radās kā vasarnīcu ciems, kas vēlāk kļuva par dārzkopju sabiedrību, bet pēc tam par mikrorajonu. Vizbuļos atrodas Zirgezers, netālu no rajona ir Mežciema Ebreju genocīda un Daugavpils geto upuru piemiņas memoriāls.

## Atsauces
Džošs Beilijs

**Džošs Beilijs** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2018) Beilijs pārstāv NHL komandu Ņujorkas "Islanders". Iepriekš Beilijs ir spēlējis AHL komandā Bridžportas "Sound Tigers".

Kanādas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Vecstropi (Daugavpils)

**Vecstropi** ir Daugavpils apkaime pilsētas austrumu daļā, Stropu ezera dienvidu krastā. Tā robežojas ar Jaunajiem Stropiem, Ruģeļiem, Jaunbūvi un Augšdaugavas novada Naujenes pagastu. Vecstropos atrodas arī Stropaka ezers.

Apkaimes galvenā iela ir 18. novembra iela, tajā atrodas Daugavpils pensionāru sociālās apkalpošanas teritoriālais centrs. Kursē 1., 1A. un 12. maršruta autobusi, kā arī 22. maršruta minibusi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 22 sētas ar 252 cilvēkiem.
Alekss Debrinkets

**Alekss Debrinkets** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2023) Debrinkets pārstāv NHL komandu Detroitas "Red Wings".

2022. gada 7. jūlijā "Blackhawks" aizmainīja Debrinketu uz Otavas Senators apmaiņā pret 7. un 39. kopējo izvēli 2022. gada draftā, kā arī trešās kārtas izvēli 2023. gada NHL draftā.

2023. gada 9. jūlijā Debrinkets tika aizmainīts uz Detroitas Red Wings apmaiņā pret Dominiku Kubalīku, jauno spēlētāju Donovanu Sebrango, nosacītu 2024. gada drafta pirmās kārtas izvēli un Detroitas 2024. gada ceturtās kārtas izvēli; "Red Wings" pēc tam parakstīja ar Debrinketu līguma pagarinājumu uz četriem gadiem ar vidējo gada vērtību 7,875 miljoni USD.

ASV hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Ivars Kraulītis

**Ivars Kraulītis** (dzimis  Tukumā, miris ) bija latviešu režisors.

1955. gadā beidzis Rīgas kultūras un izglītības darbinieku tehnikumu. 1961. gadā beidzis Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūta Režijas fakultātē; kā diplomdarbu veidojis Latvijas kultūras kanonā iekļauto īsfilmu "Baltie zvani".

Tehnikuma laikā sācis strādāt Operas un baleta teātra mīmu ansamblī. Vēlāk darbojies arī kā operatora palīgs Rīgas Kinostudijas hronikā un Latvijas Televīzijā. Pēc kinematogrāfijas institūta absolvēšanas un diplomdarba panākumiem kļuvis par Rīgas Kinostudijas štata režisoru. Šajā laikā ticis ievēlēts studijas komjaunatnes komitejā, kā arī kļuvis par kultūras darba organizatoru. 1963. un 1964. gadā vadījis komjauniešu klubu "KIKOK", kura aktīvās darbības rezultātā gandrīz ticis izslēgts no komjaunatnes. 1966. gadā beidzis strādāt kinostudijā un pievērsies kinoamatieru darbam. Bijis Latvijas PSR biedrības instruktors-metodiķis, vadījis masu propagandas un aģitācijas nodaļu. No 1968. līdz 1976. gadam bijis valdes atbildīgais sekretārs, bet no 1978. līdz 1992. gadam vadījis Latvijas Neprofesionālo kinematogrāfistu savienības daļu. Lasījis lekcijas gan kinoamatieru kursos, gan arī Krievijā, kur stāstījis par Baltijas kino. Piedalījies arī dažādos starptautiskos amatierfilmu kongresos, kongresos un festivālos.

Bez "Baltie zvani" strādājis arī pie filmām "Tēva zeme", "Lielums (Rainis)", "Tas jāprot katram", "Piektdien, sestdien, svētdien", "Melnais kaķis", "Padomju Latvija", kā arī veidojis kinožurnālu "Padomju Latvija" un "Māksla" numurus.

## Atsauces
1904. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1904. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā|pasaules čempionāts grieķu-romiešu cīņā]]** notika 23. maijā Vīnē (Austroungārija). Tas bija pirmais pasaules čempionāts cīņas sportā. Čempionātā piedalījās 26 cīkstoņi.

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji

## Ārējās saites
* FILA Database
Piemineklis Pāvelam Dubrovinam

**Piemineklis Pāvelam Dubrovinam** ir Dubrovina parkā uzstādīts piemineklis bijušajam Daugavpils mēram un parka veidotājam Pāvelam Dubrovinam. Piemineklis tika atklāts 2007. gada 16. septembrī par godu Dubrovina parka 125. gadadienai. Pieminekli darinājis pazīstamais Maskavā dzīvojošais tēlnieks Aleksandrs Tartinovs, tas izgatavots no bronzas un uzstādīts speciāli izveidotā laukumā netālu no strūklakas. Pieminekli Daugavpilij uzdāvināja Maskavas Centrālais apgabals.

## Atsauces
SpaceX CRS-16

***SpaceX CRS-16*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju NASA *[[Commercial Resupply Services]]* (*CRS*) pagarinātajā programmā. *CRS-16* orbītā palaists 2018. gada 5. decembrī; nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 2019. gada janvārī.

Šoreiz tika izmantots agrāk kosmosā lidojis *Dragon* nolaižamais aparāts (*[[SpaceX CRS-10|CRS-10]]*).

## Derīgā krava
*Dragon* kopējā kravas masa augšupceļā bija 2573 kg.
Hermētiskais nodalījums bija piepildīts ar 1598 kg kravas (kopā ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā atradās: zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (1037 kg), mantas un pārtika apkalpei (304 kg), stacijas rezerves daļas un aprīkojums amerikāņu segmentam (191 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (15 kg), datoru piederumi (40 kg), Krievijas krava (11 kg).
Hermētiskajā sekcijā bija arī nanopavadoņi *[[UNITE (pavadonis)|UNITE]]*, *[[CATSat]]*, *[[TechEdSat-8]]*, *[[Delphini 1]]*, kā arī pavadoņu izmešanas ierīce *Slingshot*.

Nehermētiskajā kravas sekcijā (975 kg) bija divas kravas:
* ***GEDI*** (*Global Ecosystem Dynamics Investigation lidar*) — pilnas viļņformas lidars, ar ko pirmoreiz globāli mērīs mežu vertikālo struktūru;
* ***RRM3*** (*Robotic Refueling Mission-3*) — iekārta degvielas (šķidrā metāna) uzpildīšanas demonstrēšanai.

## Lidojuma gaita
*Dragon* tika palaists  18:16 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Full Thrust]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*.

Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmajai pakāpei bija paredzēts nolaisties laukumā *Landing Zone 1*. Nolaišanās laikā radās problēmas ar hidraulisko sūkni, kas izraisīja raķetes rotēšanu. Līdz ar to pakāpe nesasniedza paredzēto laukumu un nolaidās okeānā netālu no krasta. Pakāpe neguva bojājumus un tika atgūta.

Kravas kuģis SKS sasniedza 8. decembrī. 12:21 UTC to satvēra ar stacijas manipulatoru *[[Canadarm2]]*, ko vadīja Aleksandrs Gersts un Serēna Aunjona-Čenselora. Kosmosa kuģis tika pārvietots uz *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduļa apakšējo pieslēgvietu; pilnībā pieslēgts 15:36 UTC.

14. decembrī ar manipulatoru *Canadarm-2* no *Dragon* nehermētiskās kravas sekcijas izņemta *GEDI* iekārta. Tā tika pārvietota uz *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa atklāto platformu pie *EFU6*. 16. decembrī *RRM3* tika pārvietots uz *[[ExPRESS Logistics Carrier|ELC-1]]* 3. vietu.

*Dragon* nehermētiskās kravas sekcijā bija plānots ievietot Japānas 450 kg eksperimentu paku *SEDA-AP*, kas uz staciju tika nogādāta 2009. gadā. Tā kā neizdevās ievilkt iekārtas mastu, tad 20. decembrī *SEDA-AP* tika palaista brīvā lidojumā.

2019. gada 13. janvārī 20:10 UTC *Dragon* ar *Canadarm2* palīdzību tika atvienots no *Harmony* moduļa. Brīvā lidojumā kravas kuģis palaists 23:35 UTC. *Dragon* 14. janvārī 04:19 UTC iedarbināja dzinējus un veica noiešanu no orbītas. 05:10 UTC nolaižamais aparāts nolaidās Klusajā okeānā punktā 117,5° R 28,1° Z. Lidojuma ilgums 36 dienas 8 stundas.

## Ārējās saites
* CRS-16 Dragon Resupply Mission SpaceX
* SpaceX CRS-16 Mission OVERVIEW NASA
* SpaceX CRS-16 spaceflightnow.com
Pāvels Dubrovins

**Pāvels Dubrovins** (; dzimis , miris ) bija Krievijas Impērijas politiķis un sabiedriskais darbinieks, Daugavpils (tolaik Dinaburgas) pilsētas galva no 1876. līdz 1890. gadam. Viens no visilgāk amatā bijušajiem Daugavpils pašvaldības vadītājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis muižnieka ģimenē. Izglītību ieguvis Konstantinovas kadetu korpusā, pēc kura beigšanas viņam piešķīra galma padomnieka civildienesta pakāpi. Jaunības gados dienēja armijā, 1864. gadā viņš kļuva par Dinaburgas pilsētas pirmā iecirkņa miera vidutāju priekšnieku, šajā postenī viņš saņēma pirmos apbalvojumus – Svētās Annas trešās pakāpes ordeni par nevainojamu dienestu un Izcilības zīmi par dzimtbūšanas atcelšanas manifesta ieviešanu dzīvē. Kad 1874. gadā miera vidutāju amats tika likvidēts, Dubrovins kļuva par Pilsētas sabiedriskās bankas direktoru. 1876. gadā viņš tika ievēlēts Dinaburgas pilsētas priekšnieka amatā. Viena no pirmajām jaunievēlētā pilsētas priekšnieka iniciatīvām bija brīvprātīgās ugunsdzēsēju biedrības izveidošana. Vēl viens solis uz priekšu Dinaburgas attīstībā bija ūdensvada ierīkošana.

1865. gadā cara valdība apstiprināja Dinaburgas attīstības plānu. Vairākas būves gar Daugavu tika iekļautas pilsētas teritorijā, bet centrālajās ielās aizliedza būvēt koka ēkas. Uz šī lēmuma pamata sāka veidoties jauns pilsētas rajons – Jaunbūve. Šajā laikā sākās celtniecība arī Gajokā, bet 1880. gadā, kad tika pabeigts cietoksnis, tika apstiprināta jauna mikrorajona – Esplanādes būvniecība. 1880. gadā no pilsētas uz cietoksni tika nobruģēts ceļš (no tagadējās Cietokšņa ielas), ko nosauca par Apakšējo dambi.

Dubrovina laikā, no 1876. līdz 1890. gadam, Dinaburgā daudz būvēja, bruģēja ielas, pilsētu labiekārtoja un paplašināja. Liela uzmanība tika veltīta izglītībai. 1879. gadā ar pilsētas priekšnieka atbalstu Dinaburgā tika atklāta pirmā sieviešu proģimnāzija, sāka darboties aptuveni desmit skolas. Ziņas par sekmīgi strādājošo pilsētas galvu izplatījās arī ārpus Vitebskas guberņas robežām. Pāvels Dubrovins tika apbalvots ar dažiem Krievijas ordeņiem, kā arī ar Japānas un Melnkalnes ordeņiem. Dubrovins ieņēma Dinaburgas vadītāja amatu līdz pat savai nāvei 1890. gadā.

Miris 1890. gada 23. maijā. Apbedīts Daugavpils pareizticīgo kapos.
[thumb|left|200px|[Piemineklis Pāvelam Dubrovinam Daugavpilī.]]

## Piemiņa
1882. gadā Dubrovins par saviem līdzekļiem izpirka trīs zemes hektārus, ierīkojot parku, kurā bija ieejas arka un estrāde koncertiem. Dubrovina parks saglabājies līdz mūsdienām, 2007. gadā parkā tika uzstādīts piemineklis Pāvelam Dubrovinam.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kazanova (filma)

**"Kazanova"** () ir 2005. gada ASV romantiskā filma, kuras režisors ir Lase Halstrēms. Filmas pamatā ir Džakomo Kazanovas dzīvesstāsts. Galvenās lomas filmā atveido Hīts Ledžers, Sjenna Millere, Džeremijs Aironss un Olivers Plats. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Leģendārais mīlnieks Džakomo Kazanova, kuru atraidījusi venēciete Frančeska Bruni, cenšas atklāt mīlestības patieso nozīmi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Patriots (filma)

**"Patriots"** () ir 2000. gada ASV vēsturiskā kara filma, kuras režisors ir Rolands Emerihs. Galvenās lomas filmā atveido Mels Gibsons, Hīts Ledžers, Džeisons Īzāks, Kriss Kūpers, Džoelija Ričardsone un Toms Vilkinsons. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc tam, kad sadistisks britu virsnieks nogalina lauksaimnieka Bendžamina Mārtina dēlu, Mārtins ir spiests piedalīties Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Monstru balle

**"Monstru balle"** () ir 2001. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Marks Forsters. Galvenās lomas filmā atveido Hīts Ledžers, Halle Berija, Billijs Bobs Torntons, Pīters Boils, Šons Kombss un Mos Def. Filmas pirmizrāde notika  Ostinas filmu festivālā.

Rasistisks cietuma virsnieks Henks Grotovskis, kura ģimenē ir notikusi traģēdija, pārdomā savu attieksmi pēc tam, kad viņš iemīlas afroamerikāņu sievietē, kura bija precējusies ar cilvēku, kuram Henks izpildīja nāvessodu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bruņinieka stāsts

**"Bruņinieka stāsts"** () ir 2001. gada ASV viduslaiku piedzīvojumu kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Braiens Heldžlends. Galvenās lomas filmā atveido Hīts Ledžers, Marks Adijs, Rufuss Sjūels, Pols Betanijs un Alans Tadiks. Filmas pirmizrāde notika .

Skvairs pēc saimnieka nāves pieņem viņa, bruņinieka, identitāti, lai varētu piepildīt savas vēlmes pēc ēdiena un slavas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Es atnācu uguntiņu

**"Es atnācu uguntiņu"** ir Zigmara Liepiņa dziesma, kuru viņš 1984. gadā komponēja četru dziesmu ciklam ar  latviešu dainu vārdiem („Gaisu šķīru dziedādama”, „Es nezinu kālabad”, „Es atnācu uguntiņu” un „Zibsnī zvaigznes aiz Daugavas”) no Imanta Ziedoņa sastādītā tautasdziesmu krājuma „Kas jāzina meitiņām”. 

1984. gadā tā tika atskaņota kā Mirdzas Zīveres soloprogrammas daļa Z. Liepiņa vadītās grupas „Viktorija” koncertos. 1985. gadā dziesma „Es atnācu uguntiņu” „Mikrofona” aptaujā ierindojās 18. pozīcijā.

2018. gadā "Es atnācu uguntiņu" ieguva 55. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Rāms Nāths Kovinds

**Rāms Nāths Kovinds** (, *Rām Nāth Kovind*, , dzimis ) ir Indijas politiķis. No 2017. līdz 2022. gadam Rāms Nāths Kovinds bija Indijas prezidents. Viņš bija otrais Indijas prezidents valsts vēsturē no dalitiem un pārstāvēja Indijas Tautas partiju.

No 2015. līdz 2017. gadam bija Bihāras štata gubernators. No 1994. līdz 2006. gadam bija Indijas parlamenta deputāts. Pirms kļuva par politiķi, Rāms Nāths Kovinds 16 gadus bija advokāts.

## Ārējās saites
Vēlreiz

**"Vēlreiz"** ir Aigara Grāvera dziesma grupas "Jumprava" izpildījumā.

Tā tapa 1989. gadā un kā romantiska mīlas dziesma ātri iekaroja popularitāti.

2018. gadā "Vēlreiz" ieguva 54. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Četri krasti (dziesma)

**"Četri krasti"** ir Prāta Vētras albuma "Četri krasti" tituldziesma ar Renāra Kaupera vārdiem. 

Atskaņota "Prāta vētras" 2005. gada turnejā kopā ar dziesmām "Rudens", "Pilots Tims", "Māsa nakts" un "Lapsa". Albums „Četri krasti” saņēma Latvijas mūzikas ierakstu gada balvu kā 2005. gada labākais rokmūzikas albums, bet dziesma „Četri krasti” tika atzīta par labāko rokmūzikas dziesmu.

2018. gadā "Četri krasti" ieguva 53. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Spītnieces savaldīšana

**"Spītnieces savaldīšana"** () ir 1999. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kas veidota kā Viljama Šekspīra lugas "Spītnieces savaldīšana" moderna adaptācija. Filmas režisors ir Džils Jangers. Galvenās lomas filmā atveido Hīts Ledžers, Džūlija Stailsa, Džozefs Gordons-Levits, Larisa Oleinika, Endrū Kīgens, Deivids Krumholcs, Lerijs Millers, Sjūzena Meja Preta un Elisona Džennija. Filmas pirmizrāde notika .

## Sižets
Kamerons Džeimss ir vidusskolnieks, kurš nesen pārnācis uz Paduā vidusskolu. Kamerons jau no pirmā acu uzmetiena iemīlas populārajā Bjankā Stretfordā, tomēr Maikls Ekmans brīdina Kameronu, ka Bjankas tēvs ir pārlieku aizbildniecisks un neļauj Bjankai un viņas ne pārāk jaukajai māsai Ketai satikties ar puišiem. Bjanka vēlas satikties ar pēdējās klases skolnieku Džouiju Donneru, tomēr viņas tēvs piekrīt šādam notikumam tikai gadījumā, ja sev puisi atradīs arī Keta. Kad Kamerons vēlas uzaicināt Bjanku uz randiņu, Bjanka pastāsta viņam par tēva jauno likumu. Kamerons, cerot, šo likumu apiet, sarunā ar slikto puisi Patriku Veronu, ka viņš centīsies iekarot Ketu, lai Kamerons varētu satikties ar Bjanku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Paolo Džentiloni

**Paolo Silveri Džentiloni** (, , dzimis ) ir Itālijas politiķis, no 2016. līdz 2018. gadam bija Itālijas premjerministrs. Ir bijis žurnālists. Paolo Džentiloni ir viens no Itālijas Demokrātiskās partijas dibinātājiem 2007. gadā, pirms tam bija partijas *[[La Margherita]]* biedrs. Pirms kļūšanas par Itālijas premjerministru Paolo Džentiloni bija valsts ārlietu ministrs (2014–2016), kā arī pēdējais Itālijas sakaru ministrs (2006–2008, amats pēc tam likvidēts).

2019. gadā Itālijas valdība izvirzīja Džentiloni Eiropas Komisijas komisāra amatam. 2019. gada 1. decembrī Džentiloni kļuva par Eiropas Komisijas ekonomikas komisāru Urzulas fon der Leienas komisijā.

## Ārējās saites
Kurtizāņu ugunskurs

**"Kurtizāņu ugunskurs"** ir Edvīna Zariņa dziesma latviešu kantrī grupas "Dakota" izpildījumā.

Iekļauta grupas debijas albumā "Klaidoņa pasakas", tās pirmatskaņojums izskanēja Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvas ceremonijā 2002. gada sākumā. 

2018. gadā "Kurtizāņu ugunskurs" ieguva 56. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Dakota (grupa)

**"Dakota"** ir latviešu kantrī mūzikas grupa, kas 1996. gadā izveidojās no poproka grupas "Dālderi".

## Vēsture
Bauskas vokāli instrumentālais ansamblis "Dālderi" izveidojās 1979. gadā, kļuva populārs ar dziesmu "Dzeltenie aizkari", aranžēja un ieskaņoja Raimonda Paula dziesmas izrādei "Nāc pie puikām!" ("Ēzelītis", "Verakoko", "Anno Domini", "Nepareizā dziesma"). 

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas atjaunotā grupa "Dālderi" 1993. gadā apceļoja Lietuvas klubus un uzstājās dažādos koncertos ar dziesmām angļu valodā. Par "Dakotas" dzimšanas dienu var uzskatīt 1996. gada 29. novembri, kad grupa ar šo nosaukumu uzstājās Viļņas muzikālajā naktsklubā *Langas*. 

2002. gada vasarā "Dakota" izdeva albumu "Klaidoņa pasakas", kas 2003. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvas vērtējumā ierindojās pirmajā pieciniekā nominācijā "Gada labākais rokmūzikas albums".

## Sastāvs
Pirmajā "Dakotas" sastāvā bija agrākais "Dālderu" dziedātājs un ģitārists Edvīns Zariņš un basģitārists Valdis Ozols, kā arī ģitārists Vīgants Murelis (agrāk grupā "Odis") un bundzinieks Vilnis Strods (spēlējis Pita Andersona "Arhīvā"). Albumus "Klaidoņa pasakas", “Vakariņas 5atā” un “Viss vēl būs” ierakstīja Edvīns Zariņš, Igors Noskovs (taustiņi, agrāk "Rebel"), Jānis Retenais (basģitāra), Māris Dinduns, Aleksands Šlujevs (vijole, mutes ermoņikas) un Gundars Lintiņš (agrāk "Rebel", tagad "Credo"), Ilvars Manfelds (sitaminstrumenti)  

Grupā "Dakota" muzicējis dziedātājs, ģitārists un dziesmu autors Edvīns Zariņš (balss, ģitāra), Vilnis Strods.    (sitamie instrumenti), Māris Dinduns, (ģitāra, piebalss),  Igors Noskovs (taustiņinstrumenti), Gundars Lintiņš (sitamie instrumenti, piebalss), Aleksandrs Šlujevs (vijole, ģitāra, mutes harmonikas, piebalss), Jānis Retenais (basģitāra), Raitis Keišs (balss, basģitāra, piebalss), Ilvars Manfelds (sitamie instrumenti), Artūrs Palkevičs (taustiņinstrumenti, piebalss), Vīgants Murelis (ģitāra) un Gatis Ivans (ģitāras, piebalss).

2022. gada janvārī nomira grupas līderis Edvīns Zariņš. Kopš tā brīža grupa turpina darbību šādā sastāvā: Raitis Keišs (balss, basģitāra), Gatis Ivans (ģitāras, balss), Artūrs Palkevičs (taustiņinstrumenti, balss), Vīgants Murelis (stīlģitāra) un Gundars Lintiņš (sitamie instrumenti).

## Albumi
* Klaidoņa pasakas (2002)
* Vakariņas 5atā (2003)
* Viss vēl būs... (2009)
* Mana spēle (2015)
* Edvīna Zariņa pēdējais koncerts (2022)
* Māja uz riteņiem (2023)

## Atsauces
Bills Fingers

**Bills Fingers** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu komiksu rakstnieks, pazīstams sadarbībā ar Bobu Keinu kā *[[DC Comics]]* tēla Betmena autors. Izņemot Betmenu, Fingers bija viens no tādu *[[DC Comics]]* tēlu kā Džokera, Džeimsa Gordona, Robina, Sikspārņmeitenes un vairāku citu varoņu izveidotājs. 1994. gadā, par savu devumu komiksu industrijai, viņš tika ieviests Džeka Kērbija slavas zālē.

## Ārējās saites
}
Edvīns Zariņš

**Edvīns Zariņš** (1954 - 2022) bija latviešu dziedātājs, ģitārists, dziesmu autors. Pazīstams kā grupu „Dālderi” un „Dakota” vadītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1954. gada 9. novembrī Rīgā, agri zaudējis māti, audzis pie vecāsmātes Rīgā, Čiekurkalnā. Mācījies Rīgas 8. vidusskolā un Rīgas 1. bērnu mūzikas skolā, aizrāvies ar hokeju, futbolu un cīņas sportu. Spēlēja ģitāru skolas ansamblī. Mācības skolā pārtrauca, strādājis rūpnīcā un spēlēja ģitāru Gunāra Freidenfelda vadītajā Tramvaju un trolejbusu pārvaldes (TTP) kluba ansamblī (neoficiāli sauktā par „Prauliem”). Uzstājās 1972. gada festivālā „Liepājas dzintars”. Neilgu laiku muzicēja kopā ar Kasparu Dimiteru un Ivaru Godmani, galvenokārt atkaņojot grupas *[[Creedence Clearwater Revival]]* dziesmas.

1975. gadā viņu iesauca Padomju armijā. Pēc dienesta Zariņš pievienojās Bauskas kultūras nama ansamblim, kas 1979. gadā Skaistkalnes zaļumballē pirmo reizi uzstājās ar nosaukumu „Dālderi”. Uzstājās Latvijas televīzijas raidījumā „Varavīksne”, kļuva populārs ar dziesmu „Dzeltenie aizkari”, kas 1981. gadā piedalījās „Mikrofona” aptaujā. 1983. gadā grupa „Dālderi” pajuka, bet 1988. gadā tika atjaunota citā sastāvā. Līdztekus muzicēšanai strādāja Bauskas galdniecībā.

1996. gadā Edvīns Zariņš izveidoja kantrī mūzikas grupu „Dakota”, kas bieži uzstājās Lietuvā. 2013. gadā Edvīnu Zariņu uzņēma Latvijas mūziķu Slavas alejā Liepājā.

thumb|left|Slavas aleja Liepājā

Miris 2022. gada 28. janvārī no sirdstriekas.

## Atsauces
1950. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1950. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā|pasaules čempionāts grieķu-romiešu cīņā]]** notika no 20. līdz 23. martam Stokholmā (Zviedrija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji

### Grieķu-romiešu cīņā vīriešiem

## Ārējās saites
* FILA Database
Tikai tā!

**"Tikai tā!"** ir  Ulda Marhilēviča dziesma ar Guntara Rača vārdiem, kuru 1987. gada mūzikas un mākslas festivālā "Bildes" pirmo reizi atskaņoja "Liepājas brāļi".

Festivālam īpaši radīto jaundarbu sākotnēji izpildīja brāļi Ainars un Dainis Virgas, brāļi Valdis un Andris Alviķi, brāļi Rodrigo un Ivo Fomini,  brāļi Tālis un Uldis Marhilēviči, kā arī Guntars Račs. Dziesma kļuva par festivāla "Bildes" oficiālo himnu un 1988. gada "Mikrofona aptaujā" ieguva 11. vietu.

2018. gadā "Tikai tā!" ieguva 57. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
SKS 58. ekspedīcija

**SKS 58. ekspedīcija** (*Экспедиция МКС-58*; *Expedition 58* jeb *ISS-58*) bija Krievijas, ASV un Kanādas kosmonautu pastāvīgā ekspedīcija Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS) no 2018. gada decembra līdz 2019. gada martam.

## Apkalpe

## Ārējās saites
* 58. ekspedīcija NASA mājas lapā  
* 57./58. ekspedīcija Energija mājas lapā  
* 58./59. ekspedīcija Energija mājas lapā
Aijā, žūžū, lāča bērni

**"Aijā, žūžū, lāča bērni"** ir latviešu tautasdziesma, kas 1921. gadā publicēta Artūra Salaka sastādītajā "Vadonī mazajiem dziedātājiem". Tautasdziesmu Viktora Stota priekšnesumā un Teodora Vēja aranžētājumā skaņuplatē izdeva fabrika "Bellacord Electro".

Vēlāk Jāzeps Vītols, Raimonds Pauls un citi latviešu komponisti radījuši daudzas tās apdares gan koriem, gan solistiem, gan instrumentāliem sastāviem.
2000. gadā Ingus Ulmanis iedziedāja šo tautasdziesmu mūzikas izdevniecības "Upe" izlasē "Šūpuļdziesmas".
2013. gadā vācu mūzikas izdevniecība *Carus* to iekļāva pasaules skaistāko šūpuļdziesmu izlasē *Lullabies of the World*.
 
2018. gadā "Aijā, žūžū, lāča bērni" ieņēma 58. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
1951. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1951. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā|pasaules čempionāts brīvā cīņā]]** notika no 26. līdz 29. aprīlim Helsinkos (Somija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Valstu vietas komandu vērtējumā

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa (vīrieši)

## Ārējās saites
* FILA Database
Teic, kur zeme tā (dziesma)

"**Teic, kur zeme tā**" ir Raimonda Paula dziesma ar Alfreda Krūkļa vārdiem no albuma "Teic, kur zeme tā".

Dziesmu 1971. gadā iedziedāja Nora Bumbiere, Viktors Lapčenoks, Margarita Vilcāne un Ojārs Grinbergs, tā ar vairāk nekā 12 tūkstošiem klausītāju balsu uzvarēja tā paša gada "Mikrofona aptaujā".
Dziesma iekļauta 1971. gadā izdotajā skaņuplatē, atkārtoti tās izdevumi bija 1972. un 1979. gadā. "Teic, kur zeme tā" skanēja arī Jāņa Streiča filmā "Limuzīns Jāņu nakts krāsā".
2002. gadā albums "Teic, kur zeme tā" izdots CD formātā. 

2018. gadā "Teic, kur zeme tā" ieguva 59. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Tūkstošgades parks

**Tūkstošgades parks** () ir publisks parks, kas atrodas Čikāgas centrālajā daļā, netālu no Mičiganas ezera. Parks kopumā aizņem 99 000 m2 un ir daļa no lielākā Grānta parka. Parks ir veidots par godu 3. tūkstošgades atnākšanai un to sākumā bija plānots atklāt jau 2000. gadā, bet iespaidīgo būvdarbu un vairākkārtēju objektu dizaina maiņas dēļ tas tika atklāts tikai 2004. gada jūlijā. No sākumā plānotajiem 150 miljoniem ASV dolāru, būvniecības izmaksas beigās pieauga līdz 475 miljoniem dolāru. No kopējā finansējuma 270 miljonus sedza Čikāgas pilsēta, bet atlikušo daļu no privātiem ziedojumiem. 

Parka projektēšanu uzsāka 1997. gada oktobrī, būvniecību sāka 1998. gada oktobrī, bet parks tika atklāts 2004. gada 16. jūlija. Pēc 2017. gada datiem tas ir visapmeklētākais apskates objekts Čikāgā un Amerikas Vidējo Rietumu daļā, kā arī viens no desmit populārākajiem apskates objektiem ASV. Katru gadu parku apmeklē ap 25 miljoniem tūristu.

## Ārējās saites
*
*Millennium Park Foundation
*Millennium Park map
Kārlis Pētersons (mākslinieks)

**Kārlis Pētersons** ( — ) bija latviešu gleznotājs, viens no pirmajiem akadēmiski izglītotiem latviešu māksliniekiem. 

## Biogrāfija
Kārlis Pētersons pieder pie mākslinieku paaudzes, kas bija spiesta dzīvot un strādāt ārpus dzimtenes, kurā sociālie apstākļi un nacionālie spaidi nebija labvielīgi daiļradei. 
Pēterburgas Mākslas akadēmijā viņš mācījas kā brīvklausītājs (1855--1866) vienlaikus ar A.Dauguli, K.Hūnu, J.Federu. Mācību gaitā K.Pētersons ieguva sudraba medaļas par gleznām "Vidzemes tirgus" un "Rekrušu iesaukšana Vidzemē".

## Mākslinieciskā darbība
Kārlis Pētersons attēlojis Vidzemes tirgus skatus un smagos rekrušu laikus sadzīviskā žanra gleznās, bet diemžēl to atrašanas vieta nav zināma. Latvijas Mākslas muzejā glabājas tikai viens darbs -- "Drēbnieka D.Kuškes portrets", kas liecina par mākslinieka  labām raksturotāja spējām un profesionālu izpildījuma līmeni.

## Atsauces
Jakovs Sverdlovs

thumb|200px|Jakovs Sverdlovs 1918. gadā
**Jakovs Sverdlovs** (; 1885—1919) bija ebreju izcelsmes Padomju Krievijas politiķis, Viskrievijas Padomju kongresa Centrālās izpildkomitejas (CIK) priekšsēdētājs (1917—1919) un Krievijas komunistiskās (boļševiku) partijas Centrālās komitejas Sekretariāta priekšsēdētājs (1918—1919).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1885. gada 3. jūnijā Ņižņijnovgorodā tirgotāja Mošes Sverdlova un viņa sievas Jeļizavetas ģimenē. Revolucinārās aģitācijas dēļ tika izslēgts no pilsētas ģimnāzijas. 1901. gadā iestājās Krievijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partijā un darbojās kā partijas aģitators, 1902. un 1903. gadā tika atkārtoti apcietināts. Pēc 1905. gada revolūcijas sakāves 1907. gadā tika apcietināts un ieslodzīts Jekaterinburgas cietumā, 1910. gadā viņu izsūtīja uz Tomskas apgabalu, no kurienes viņam izdevās aizbēgt, tomēr viņu atkal apcietināja un atkārtoti izsūtīja uz Turuhanskas apvidu, kur viņš dzīvoja vienā mājā ar Staļinu. 
Pēc Februāra revolūcijas viņam atļāva atgriezties no izsūtījuma un 1917. gada augustā pārņēma lielinieku partijas organizatorisko vadību. Pēc Oktobra revolūcijas viņu 1918. gada sākumā ievēlēja par Viskrievijas Centrālās izpildkomitejas priekšsēdētāju.    
  
Pēc Brestļitovskas miera līguma parakstīšanas Vācijas Impērijas ķeizars Vilhelms II caur Vācijas sūtni Vilhelmu fon Mirbahu pieprasīja arī atceltā ķeizara Nikolaja II parakstu zem līguma. Tādēļ 1918. gada 9. maijā Sverdlovs nosūtīja Jakovu Jurovski uz ķeizara ģimenes izsūtījuma vietu ar pavēli viņus nogādāt Maskavā. Pēc Ļeņina piekrišanas saņemšanas 1918. gada jūnijā Vācijas valdība nosūtīja uz Maskavu 43 miljonus reihsmarku (ap 100 miljoniem eiro mūsdienu cenās). 
Savukārt Antantes valstis sāka slepeni finansēt eseru partiju, 6. jūlijā eseru partijas biedrs Jakovs Bļumkins nošāva Vācijas sūtni Mirbahu, bet plānoto sacelšanos pret Ļeņina valdību 7. jūlijā apspieda latviešu strēlnieki Jukuma Vācieša vadībā. Vairāki vēsturnieki izsaka viedokli, ka Jakovs Sverdlovs un Vladimirs Ļeņins devuši pavēli Romanovu ģimenes nogalināšanai naktī no 16. uz 17. jūliju Jekaterinburgā.

Pāris dienu pēc Vācijas—Krievijas papildu vienošanās parakstīšanas par abu valstu ciešāku sadarbību 30. augustā esere Fanija Kaplāne atentātā ievainoja Ļeņinu. Jakovs Sverdlovs pavēlēja Kaplāni nekavējoties nošaut bez tupmākas izmeklēšanas.

Miris 1919. gada 16. martā Maskavā no Spāņu gripas.
1924. gadā Jekaterinburgu pārdēvēja Jakova Sverdlova vārdā par Sverdlovsku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Norwegian Air Shuttle

***Norwegian*** (oficiāli ***Norwegian Air Shuttle***) ir Norvēģijas lidsabiedrība. Tā ir *Airlines for Europe* alianses biedrs. Galvenais birojs atrodas *Fornebu* pašvaldībā, un galvenā lidosta ir Oslo lidosta.

*Norwegian* gaisa flotē ir vienīgi Boeing* lidmašīnas.

== Bāzes izveide Rīgas lidostā ==
2023. gada novembrī lidsabiedrības "Norwegian" vadība paziņoja, ka pabeigusi visus priekšdarbus, lai 2024. gada pavasarī atvērtu Baltijas valstu bāzi [[Starptautiskā lidosta "Rīga"|starptautiskajā lidostā "Rīga"]].

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==

*
* [https://www.norwegian.com *Norwegian'' vietne]
Haibara Pahtūnhva

**Haibara Pahtūnhva** (, ), līdz 2010. gadam **Ziemeļrietumu pierobežas province**, ir viena no četrām Pakistānas provincēm. Provinces administratīvais centrs ir Pešāvara. 2018. gada 31. maijā provincei tika pievienoti Federāli pārvaldītie cilšu apgabali. Ziemeļos un rietumos tā robežojas ar Afganistānu, austrumos ar Gilgitu-Baltistānu un Azadkašmīru, bet dienvidos ar Pendžābu un Beludžistānu.

Provinces teritorijā atrodas septiņi nacionālie parki, tostarp, Ajūbijas nacionālais parks, Brogila ielejas nacionālais parks u.c.

## Piezīmes

## Ārējās saites
Lielais dzintars (koncertzāle)

**"Lielais dzintars"** ir koncertzāle Radio ielā 8, Vecliepājā. Koncertzāles tehniskais projekts tika apstiprināts 2012. gada janvārī, bet no 2013. gada vidus Jūras un Radio ielas krustojumā notika ēkas būvniecība. Koncertzāle nodota ekspluatācijā 2015. gada 12. augustā un tās autors ir austriešu arhitekts Folkers Gīnke. Ēkas kopējā platība ir 14 126 m², tā ir 30 metrus augsta un tajā ir 8 stāvi. Tajā darbojas trīs koncertzāles — Lielā zāle ar 1000 skatītāju vietām, Kamerzāle ar 200 vietām un Eksperimentālā skatuve ar 120 vietām, kuras papildina mākslas telpa *Civita Nova* ēkas 1.stāvā un spoguļu zāle 6.stāvā. Ēka ir mājvieta Liepājas Simfoniskajam orķestrim, kā arī Liepājas Mūzikas, mākslas un dizaina vidusskolai un mākslas galerijai.

Ēku projektējis austriešu arhitekts Folkers Gīnke un realizējis kopā ar latviešu arhitekta Jura Pogas biroju. Koncertzāles kopējās izmaksas bija 38,51 miljoni eiro un tās ģenerālbūvnieks bija SIA "Merks".

Ēka ir saņēmusi Čikāgas Arhitektūras un dizaina muzeja un Eiropas Arhitektūras, mākslas, dizaina un pilsētplānošanas izpētes centra Starptautisko arhitektūras balvu, starptautiskā konkursa “Architizer A+ Awards” publikas simpātiju balvu, kā arī vairākus Latvijas arhitektūras un būvniecības nozares apbalvojumus.

## Atsauces
1955. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1955. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā|pasaules čempionāts grieķu-romiešu cīņā]]** notika no 21. līdz 25. aprīlim Karlsrūē (Rietumvācija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji

### Grieķu-romiešu cīņā vīriešiem

## Ārējās saites
* FILA Database
Mirbahi

thumb|200px|Vācbaltiešu baronu Mirbahu ģerbonis (1882).
**Fon Mirbahi** () ir vācbaltiešu dzimta, kas 16. gadsimtā ieceļoja Kurzemē un kļuva par lieliem zemes īpašniekiem Piltenes apgabalā un Kurzemes un Zemgales hercogistē, vēlāk Kurzemes guberņā. 
Krievijas Impērijas valdība 1862. gadā atzina Kurzemes fon Mirbahu dzimtas tiesības lietot mantojamu baronu titulu.

## Vēsture
Mirbahu dzimtas pirmsākumi Reinzemē izsekojami līdz 13. gadsimtam, kad pieminēts bruņinieks Teoderiks no Merbahas (). 15. gadsimtā dzimtai piederēja Neiblankheimas (*Burg Neublankenheim*) un Arlofas (*Burg Arloff*) pilis. 
Pēc Reinzemes pievienošanas Prūsijas Karalistei tās karalis Frīdrihs Vilhelms IV Johanu Vilhelmu Mirbahu no Harfas (*von Mirbach zu Harff*) iecēla grāfu kārtā. Viņa pēctecis Vilhelms fon Mirbahs (1871—1918) bija Vācijas Impērijas diplomāts, pirmais sūtnis Krievijas PFSR.  
  
### Kurzemes Mirbahi
Kurzemes Mirbahu dzimtas ciltstēvs bija Emerihs no Mirbahas (*Emmerich I. von Mirbach*, miris 1597), kas pēc Livonijas ordeņa sabrukuma 1564. gadā pieminēts kā Kandavas pilskungs. 1579. gada 4. novembrī viņš no naudas grūtībās nokļuvušā karaļa Magnusa iegādājās ap 35 tūkstošus ha lielo Puzes muižu (*Gut Pussen*), kas kļuva par Mirbahu dzimtas īpašumu. 
1620. gada 17. oktobrī Mirbahu dzimtu ierakstīja Kurzemes bruņniecības matrikulā. Mirbahi aktīvi piedalījās Kurzemes hercogistes un Kurzemes bīskapijas politiskajās norisēs.
Frīdrihs Gothards fon Mirbahs no Kurzemes pārcēlās uz Bohēmiju, kur iegādājās Kosmanosas muižu (), 1791. gadā Svētās Romas impērijas ķeizars Leopolds II viņam piešķīra grāfa titulu.
Pēc Piltenes apgabala un Kurzemes hercogistes aneksijas vairāki Mirbahu dzimtas pārstāvji kļuva par  Krievijas Impērijas armijas ģenerāļiem.

## Slaveni Mirbahi
* Heinrihs Georgs fon Mirbahs (*Heinrich Georg von Mirbach*, 1674—1736), Grobiņas pilskungs (1712—1718), Kuldīgas virpilskungs (1728—1729), hercoga padomes loceklis un kanclers (1729)
* Heinrihs fon Mirbahs (*Heinrich von Mirbach*, 1763—1819), ģenerālleitnants, Kurzemes sacelšanās dalībnieks
* Verners fon Mirbahs (*Werner von Mirbach*, 1713—1797), ģenerālleitnants, Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības kara dalībnieks 
* Oto fon Mirbahs (*Otto von Mirbach*, ?—1855), vēsturnieks, Kurzemes bruņniecības Jelgavas apriņķa maršals  
* Vilhelms fon Mirbahs (1871—1918), Vācijas Impērijas diplomāts, pimais sūtnis Krievijas PFSR, nogalināts atentātā

## Mirbahu muižas
* Puzes muiža (*Pussen*)
* Embūtes pilsmuiža (*Schloss Ambothen*)
* Rūmenes muiža

## Atsauces
Andamanu salas

**Andamanu salas** ir arhipelāgs Indijas okeāna ziemeļaustrumos starp Bengālijas līci un Andamanu jūru. Lielākā daļa pieder Indijai un kopā ar dienvidos esošajām Nikobaru salām ietilpst Andamanu un Nikobaru Salu apvienotajā teritorijā, bet dažas mazas saliņas arhipelāga ziemeļos (Preparisa, Lielā Kokosa un Mazā Kokosa) pieder Mjanmai. Lielākās salas ir Ziemeļandamana, Viduandamana, Dienvidandamana (visas trīs kopā zināmas kā Lielā Andamana) un Mazā Andamana. Lielākā pilsēta ir Portblēra.

## Ārējās saites
1957. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1957. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā|pasaules čempionāts brīvā cīņā]]** notika no 1. līdz 3. jūnijam Stambulā (Turcija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Valstu vietas komandu vērtējumā

## Medaļu ieguvēji

### Brīvā cīņa (vīrieši)

## Ārējās saites
* FILA Database
20A/2. autobusu maršruts (Daugavpils)

**20A/2. autobusu maršruts** ir Daugavpils sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas vienu reizi dienā kursē no pieturas "Autobusu parks", caur Jauno Forštati, Daugavpils reģionālo slimnīcu un Vecstropiem uz autoostu.

## Maršruts
20A/2. maršruta autobuss kursē pa šādām ielām: Kārklu iela, Vidzemes iela, Piekrastes iela, Rēzeknes iela, Aveņu iela, Vidzemes iela, 1. Pasažieru iela, Malu iela, Smiltenes iela, Varšavas iela, Smilšu iela, Jātnieku iela, Vaiņodes iela, Vasarnīcu iela, 18. novembra iela, Daugavas iela un Imantas iela.

## Pieturvietas
20A/2. autobusa maršrutā ir 36 pieturas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Daugavpils autobuss "Nr.20A/2 J.Forštadte - Vecstropi" (Videoieraksts)
Chang'e 4

***Chang'e 4*** ( *Cháng'é sìhào*) ir Ķīnas kosmiskā misija, kuras mērķis ir uz Mēness virsmas Zemei pretējā pusē nogādāt nolaižamo aparātu un mobili. Zonde palaista 2018. gada 7. decembrī, uz Mēness virsmas tā nosēdās 2019. gada 3. janvārī.
*Chang'e 4* ir identisks 2013. gadā realizētajam *[[Chang'e 3]]* lidojumam.

Tā kā Mēness pretējā pusē nevar nodrošināt tiešus sakarus ar Zemi, ir nepieciešams retranslators. Šim nolūkam 2018. gada 20. maijā tika palaists kosmiskais aparāts *[[Queqiao]]*. Tas ievadīts Lisažū orbītā ap Zemes — Mēness Lagranža punktu L2.

## Lidojuma gaita
*Chang'e 4* tika palaists  18:23 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 3B]]* no Sjičanas kosmodroma.

12. decembrī 08:45 UTC *Chang'e 4* iegāja Mēness orbītā. 30. decembrī orbīta bija samazināta līdz 15 × 100 km.

## Uz Mēness virsmas
Nolaišanās uz Mēness virsmas notika 2019. gada 3. janvārī 02:26 *UTC* punktā ar koordinātēm 177,6° austrumu garuma un 45,5° dienvidu platuma.

## Konstrukcija
[thumb|280px|Sakaru nodrošināšana ar ''[Queqiao*]]
[[Attēls:Von Karman LROC.jpg|thumb|220px|Plānotā nolaišanās vieta Fon Kārmāna krāterī]]
*Chang'e 4* tika izgatavots uz *Chang'e 3* rezerves kopijas bāzes, bet pielāgots jaunas misijas specifikai.

=== Nolaižamais aparāts ===
[[Nolaižamais aparāts]] ir apgādāts ar nepieciešamajām sistēmām lidojumam uz Mēnesi. Tā masa bez [[raķešdegviela|degvielas]] ir 1200 kg; pilna masa — 3780 kg. Nolaižamais aparāts izveidots astoņstūra formā ar četrām atbalsta kājām.

Elektroenerģijas ražošanai paredzētas [[saules baterija]]s un [[radioizotopiskais termoelektroģenerators]] (RTG), kas nodrošinās ar enerģiju Mēness nakts laikā.

*Chang'e 3'' paredzēts ne tikai mobiļa transportēšanai, bet tam arī ir zinātniskā pakete ar instrumentiem un kamerām:
* Nolaišanās kamera attēlu uzņemšanai nolaišanās laikā
* Topogrāfiskā kamera
* Zemfrekvences spektrometrs Saules uzliesmojumu pētīšanai
* Neitronu dozimetrs (izgatavots Ķīles universitātē Vācijā) un Neitrālo atomu detektors (Zviedrija) Mēness virsmas daļiņu radiācijas un to dozu pētīšanai

Nolaižamajā aparātā ir arī 3 kg hermētisks konteiners ar sēklām un kukaiņu oliņām, lai pētītu, kā tie izšķiļas un aug kopā pazeminātas gravitācijas apstākļos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Chang'e 3, 4 (CE 3, 4) / Yutu Gunter Dirk Krebs
Bišumuižas grāvis

**Bišumuižas grāvis** jeb **Dzirnupīte** ir 12 kilometrus gara Daugavas kreisā krasta pieteka Rīgā. Bišumuižas grāvis veidojies satekot vairākiem meliorācijas grāvjiem Baložu kūdras purvā. Tā garums ir 12 km, bet baseina platība 23,8 kvadrātkilometri. Bišumuižas apkaimē vairāki grāvji tagad ir aizbērti un ūdeņus ievada pa cauruļvadu. Posmā no Ziepniekkalna līdz Bauskas ielai Dzirnupītes palienē ir mazdārziņi, bet grāvja lejtecē tiek ievadīti lietus ūdeņi. Bišumuižas grāvis ietek Bieķengrāvja augšgalā pie Kazas sēkļa.

## Atsauces