Latvijas Nacionāli demokrātiskā partija

**Latvijas Nacionāli demokrātiskā partija** (**LNDP**) () bija galēji labēja politiskā partija Latvijā, kas dibināta 1991. gada 3. februārī un reģistrēta 1993. gada 6. septembrī. To ilggadēji vadīja Armands Māliņš. Pēc Māliņa, partijas vadību pārņēma Jevgēņijs Osipovs. Partija likvidēta 2008. gada augustā.

## Vēsture
### 1991—2002
Grupiņa bijušo Barikāžu aizstāvju 1991. gada 3. februārī nodibināja nacionālistiski noskaņoto **Latvijas Nacionāli demokrātisko partiju (Amerikas ceļš)**, tomēr partiju oficiāli reģistrēja tikai 1993. gada 6. septembrī. Vārdu salikums "Amerikas ceļš" vēlāk tika izņemts no partijas nosaukuma. 1991. gada 4. augustā notika partijas 1. kongress. Līdz 2002. gadam partijas priekšsēdis bija bijušais padomju milicijas seržants Armands Māliņš.

1992. gadā, atbildot uz LR Zemessardzes izveidi, Armands Māliņš nodibināja paramilitāru organizāciju Latviešu Nacionālā gvarde (LNG) jeb Nacionālā gvarde (NG). Nacionālā gvarde tika uzskatīta par LNDP paramilitāro spārnu un kopā ar citām galēji labējām organizācijām 1992. gadā plānoja veikt bruņotu valsts apvērsumu pret LR Augstāko Padomi un LR Ministru padomi. Kāds LR Aizsardzības ministrijas darbinieks sacīja ka A. Māliņš savācis cilvēkus kuri ir spējīgi veikt teroraktus.

LNDP 1994. gada Rīgas domes vēlēšanās ieguva vienu deputāta mandātu un par deputātu kļuva Armands Māliņš. LNDP neveiksmīgi piedalījās 1995. gada 6. Saeimas un 1998. gada 7. Saeimas vēlēšanās, attiecīgi iegūstot 0,14 % un 0,30 % balsu. 1997. gada Rīgas domes vēlēšanās partija ieguva vienu deputāta vietu Rīgas domē. Deputāta amatu ieņēma LNDP sarakstā esošā KDS biedre Inta Jukneviča (vēlāk zināma kā Inta Baltiņa) kura pēc vēlēšanām nesadarbojās ar LNDP un pievienojās LSDSP.

LNDP 1997. gada 23. augustā Vecrīgā organizēja lāpu gājienu.

### 2002—2008
Ap 80 Krievijas neonacistu partijas "Krievu nacionālās vienotības" jeb barkašoviešu nereģistrētā un Liepājā bāzētā Latvijas atzara "Krievu nacionālā vienotība Latvijā" biedri kopā ar savu līderi Jevgēņiju Osipovu priekšgalā 2002. gada pavasarī iestājās Latvijas Nacionāli demokrātiskajā partijā. Latvijas nepilsonis Osipovs "Krievu nacionālā vienotība Latvijā" un LNDP apvienošanās kongresā 25. maijā nomainīja Māliņu LNDP priekšsēža amatā. Tādējādi, barkašoviešiem un LNDP apvienojoties, barkašovieši ieguva sev kādu oficiālu politisku organizāciju, jo viņu organizācijai "Krievu nacionālā vienotība Latvijā" tika liegta reģistrācija LR Uzņēmumu reģistrā (UR) dažādu trūkumu reģistrācijas dokumentos un politiskā ekstrēmisma dēļ. Atkārtotas LNDP priekšsēža vēlēšanas notika 2002. gada 13. jūlijā, jo iepriekšējam kongresam nebija juridiska spēka. Neilgi pēc kongresa policija aizturēja atsevišķus partijas biedrus, kā arī jauno priekšsēdi Osipovu. Citi latviešu nacionālisti nosodīja LNDP apvienošanos ar krievu nacionālistiem barkašoviešiem. Vēlāk internetā tika publicēti attēli kuros redzams kā Osipovs un Māliņš pacēluši rokas romiešu sveicienā.

LNDP biedri 2002. gada 7. septembrī izplatīja aptuveni tūkstotis lapiņu "Jaunā laika" līdera Einara Repšes atbalstam. Māliņš, tolaik LNDP goda tiesas priekšsēdis, slavēja Repši. Savukārt, Repše uzskatīja, ka LNDP atbalsts ir prokrievisko spēku organizēta "Jaunā laika" nomelnošanas kampaņa.

Jau 2003. gada sākumā parādījās ziņas par iespējamo LNDP sadarbību ar latviešu nacionālistu partiju "Visu Latvijai" (VL), kā arī par LNDP vadītāja Jevgēņija Osipova un VL līdera Raivja Dzintara tikšanos, kurā Osipovs pacēlis roku romiešu sveicienā. Vēlāk internetā publicētas bildes no, iespējams, šīs tikšanās. Laikrakstā "Diena" 2006. gada 18. februārī vēlreiz publicētas ziņas par LNDP un VL sadarbību. Laikraksta "Diena" iztaujāts, 2006. gada intervijā viņš sniedza pretrunīgas atbildes par šo notikumu. 2011. gadā Rīgā uz ielām parādījās plakāti ar fotoattēliem no Dzintara un Osipova tikšanās.

Drošības policija (DP) 2003. gadā aizdomās par iespējamu nacionālā naida kurināšanu vērtēja A. Māliņa iespējams, antisemītiskos, izteikumus partijas interneta vietnē aryan.lv. Viņš bija nonācis tiesībsargājošo institūciju uzmanības lokā arī par nesankcionētu mītiņu un gājienu organizēšanu, kā arī par nereģistrētās barkašoviešu organizācijas popularizēšanu. 2004. gada nogalē ziņots ka Armands Māliņš aptuveni gadu vairs neesot partijas biedrs un strādājot par cietuma uzraugu. Tajā pašā laikā LNDP paziņoja par vēlmi kopā ar PCTVL startēt nākamā gada pašvaldību vēlēšanās Liepājā. Osipovs 2004. gada novembrī Rīgas Centra rajona tiesā iesniedza prasību pret tālaika īpašu uzdevumu ministru sabiedrības integrācijas lietās Nilu Muižnieku ("Latvijas Pirmā partija") par goda un cieņu aizskaršanu un nepatiesas informācijas izplatīšanu. Osipovs prasīja atsaukt Muižnieka izteikumus laikrakstā "Diena" publicētā rakstā, kurā Muižnieks pauda viedokli, ka politisko radikāļu laušanās pie varas, izmantojot leģitīmas politiskās partijas, ir bīstama parādība un ka "Osipova nacionālradikāļi ir antisemītiski noskaņoti". LNDP un PCTVL 2005. gada 15. janvārī Liepājā vāca parakstus pert toreizējā Liepājas domes priekšsēdētāja Ulda Seska "Liepājas partijas" veidošanu. Pašvaldību vēlēšanās Liepājā 2005. gada 12. martā PCTVL piedalījās vienotā sarakstā ar LNDP, sarakstā bija 7 PCTVL kandidāti un 3 LNDP kandidāti. No šī saraksta domē tika ievēlēti divi deputāti, no kuriem viens bija LNDP biedrs.

Ap 30 LNDP biedru, tostarp partijas līderis Osipovs, un to atbalstītāji 2005. gada 21. oktobrī pulcējās piketā pie Ministru kabineta ēkas, prasot "atdot Latvijas nepilsoņiem atņemto pilsonību". LNDP biedri garāmgājējiem dalīja aicinājumus, kuros tika aicināts piešķirt Latvijas nepilsoņiem tiesības vēlēt vietējās pašvaldības.

Partijas 3. kongresa 4. sesijā, kas notika 2005. gada 17. decembrī, Osipovs uz neierobežotu pilnvaru termiņu kļuva par vienpersonisku LNDP līderi. Tajā pašā sesija nolemts likvidēt partijas valdi un tās vietā izveidot Centrālo komiteju.

2006. gada februārī vairāki liepājnieki saņēma LNDP un PCTVL viedotas skrejlapiņas, kurās krievu valodā pausts aicinājums piedalīties "gājienā pret fašismu". Skrejlapiņās latviešu leģionāri un "Nacionālās spēka savienības" (NSS) biedri, kas pieteikuši 16. marta leģionāru piemiņas dienas gājienu, nodēvēti par bendēm, bērnu slepkavām un viņu pēctečiem. 2006. gada decembrī mainīta partijas vizuālā identitāte un simbolika.

2007. gada 10. jūnijā Liepājā tika aizturēti pieci jaunieši, kuru rīcībā bija apjomīgs pneimatisko ieroču arsenāls. Policija un Osipovs apstiprināja, ka trīs aizturētie ir LNDP biedri.

2007. gada 24. novembrī parādījās ziņas ka LNDP pievienojās bijušais Drošības policijas (DP) Liepājas reģionālās nodaļas vadītājs Aleksandrs Bogdanovs. Viņš kļuva arī par partijas Centrālās komitejas locekli. DP Bogdanova iestāšanos LNDP uzskatīja par neētisku.

UR, pēc DP sniegtās informācijas un Osipova paraksta uz partijas pārreģistrācijas dokumentiem atzīšanas par viltojumu, 2008. gada augustā izslēdza LNDP no politisko partiju saraksta un tajā pašā gadā tika uzsākts partijas likvidācijas process. Osipovs lēma LNDP vietā izveidot "Osipova partiju".

### Pēc likvidācijas
2011. gadā parādījās ziņa ka norvēģu terorists Annešs Bērings Breivīks savā sarakstā "Pret imigrāciju noskaņotās partijas un organizācijas" kopā ar citām Latvijas partijām pieminējis arī LNDP/Osipova partiju.

## Rezultāti vēlēšanās

## Logotipi un karogi

LNDP_logo.png|LNDP sākotnējais logotips (1991—2002/2006)
Flag_of_Latvian_National_Democratic_Party_(1990s―early_2000s).png|LNDP sākotnējais karogs (1991―2002/2006)
LNDP_logo_alt.png|LNDP logo variants (2002―2006)
Flag_of_Latvian_National_Democratic_Party_(2002―2006).png|LNDP karoga variants (2002―2006)
LNDP_un_Osipova_partijas_logo.png|Pēdējais LNDP logo (2006―2007), uz kura vēlāk balstīts "Osipova partijas" logo
Flag_of_Latvian_National_Democratic_Party_(2006―2008).png|Pēdējais LNDP karogs (2006―2007), uz kura vēlāk balstīts "Osipova partijas" karogs


## Atsauces un piezīmes
### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa aryan.lv
* Oficiālā mājaslapa lndp.lv