open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kitija Auziņa

**Kitija Auziņa** (dzimusi  Madonā) ir latviešu distanču slēpotāja, piedalās arī rollerslēpošanas sacensībās, divu ziemas olimpisko spēļu dalībniece.

## Karjera
2013. gada 6. februārī debitēja Skandināvijas kausa izcīņā Madonā, 5 km distancē klasiskajā stilā izcīnot 32. vietu. 2013. gada februārī piedalījās arī Eiropas Jaunatnes olimpiskajā festivālā Brašovā, Rumānijā. Labāko rezultātu sasniedza 5 km slēpojumā klasiskajā stilā, ieņemot 39. vietu. 7,5 km distancē brīvajā stilā ieguva 41. vietu, bet sprintā bija 52. vietā.

Pirmo reizi Pasaules čempionātā piedalījās 2013. gadā Valdifjemmē, kur komandu sprintā kopā ar Ingu Dauškāni ierindojās 25. vietā. Pasaules čempionātā junioriem 2015. gadā, kas risinājās Almati, Kazahstānā, ierindojās 57. vietā sprintā un 62. vietā 5 km distancē brīvajā stilā.

2017. gada Pasaules čempionātā Lahti 5 km kvalifikācijas slēpojumā klasiskajā stilā ieņēma sesto vietu. Tas viņai būtu ļāvis piedalīties 10 km pamatsacensībās, taču tajās nestartēja. Piedalījās 2018. gada Pasaules U-23 čempionātā, kur sprintā ierindojās 49. vietā. 2019. gada Pasaules čempionātā Zēfeldē ieņēma 77. vietu sprinta sacensībās. Piedalījās 2019. gada Pasaules čempionātā rollerslēpošanā Madonā, labāko rezultātu sasniedza sprinta sacensībās, ieņemot 15. vietu.

2021. gada Pasaules čempionātā Oberstdorfā ieņēma 73. vietu sprintā un 77. vietu 10 km distancē brīvajā stilā, bet komandu sprintā kopā ar Samantu Krampi pusfinālā finišēja 12. vietā, kas kopvērtējumā deva 23. vietu. 2021. gada Pasaules čempionātā rollerslēpošanā Valdifjemmē divreiz ieņēma 10. vietu. Tika iekļauta Latvijas komandas sastāvā dalībai 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā. Olimpiskajās spēlēs sprinta kvalifikācijā uzrādīja 75. rezultātu, bet 10 km distancē klasiskajā stilā ieņēma 68. vietu. Latvijas komandas sastāvā piedalījās arī stafetē, kurā tika ieņemta 17. vieta. Kopā ar Esteri Volfu komandu sprintā ieņēma 21. vietu.

 Rukā debitēja Pasaules kausa sacensībās, sprinta kvalifikācijā ieņemot 55. vietu. 2023. gada Pasaules čempionātā Planīcā sprintā ieņēma 62. vietu, komandu sprintā, kur startēja kopā ar Samantu Krampi, summā uzrādīja 19. rezultātu, nekvalificējoties finālam, bet 10 km distancē brīvajā stilā ar atsevišķu startu ierindojās 59. vietā.  sprintā Auziņa ieņēma 70. vietu, bet 10 km distancē brīvajā stilā ierindojās 61. vietā. Startēja arī stafetē, kur Latvijas komanda ieņēma 17. vietu, un komandu sprintā kopā ar Patrīciju Eiduku, iekļūstot finālā un ieņemot 13. vietu. 

## Rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites
Sērens Lerbī

**Sērens Lerbī** (, dzimis ) ir bijušais Dānijas futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Dānijas futbola izlases dalībnieks.

Savu spēlētāja karjeras lielāko daļu pavadījis Nīderlandē, kur, ar ''Ajax'' un *[[PSV Eindhoven]]* komandām, kopumā septiņreiz uzvarējis *[[Eredivisie]]* čempionātā. Par *PSV Eindhoven* komandu uzvarējis 1987–88. gada Eiropas kausa sezonā. Lerbī divas reizes ar ''Bayern Munich'' komandu uzvarēja Vācijas Bundeslīgā, vienu sezonu pavadījis arī Francijas komandā ''Monaco''.

Dānijas futbola izlases sastāva aizvadījis 67 mačus un guvis 10 vārtus. Piedalījies 1986. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1984. un 1988. gada Eiropas čempionātā.

No 1991. gada līdz 1992. gadam vadījis Vācijas klubu ''Bayern Munich''. Vēlāk kļuvis par futbola aģentu.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Ajax**

* Eredivisie: 1976–77, 1978–79, 1979–80, 1981–82, 1982–83
* Nīderlandes kauss: 1978–79, 1982–83

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1984–85, 1985–86
* Vācijas kauss: 1983–84, 1985–86

**PSV**

* Eredivisie: 1987–88, 1988–89
* Nīderlandes kauss: 1987–88
* Eiropas kauss: 1987–88

**Individuālie sasniegumi**

* Eiropas kausa labākais vārtu guvējs: 1979–80

## Ārējās saites
Ugoļnije Kopi

**Ugoļnije Kopi** ( — 'ogļu raktuves') ir pilsētciemats Krievijas ziemeļaustrumos, Čukotkas autonomā apvidū Anadiras rajonā. Izvietojies rajona austrumos Beringa jūras Anadiras līča piekrastē iepretī rajona un autonomā apvidus centram Anadirai, ar ko savienots ar prāmi vasarā, ledus ceļu ziemā un helikopteru satiksmi starpsezonā. Ciemata austrumu daļā izvietojusies Anadiras lidosta.

## Vēsture
Ciemats dibināts 1929. gadā, kad tā apkārtnē uzsākta brūnogļu ieguve Anadiras vajadzībām. 1950. gados uzbūvēts lidlauks, kas izmantots stratēģiskās aviācijas valadzībām. Ciematā izvietotas vairākas karaspēka daļas. 1968. gadā ciematam piešķirts pilsētciemata statuss. No 1992. līdz 2008. gadam Ugoļnije Kopi bija Anadiras rajona centrs. Pēc karaspēka daļu izvešanas iedzīvotāju skaits ciematā samazinājies no 12 000 1989. gadā līdz 4000 mūsdienās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* basov_chukotka Угольные Копи Чукотки. Первомайка. 
* basov_chukotka Угольные Копи Чукотки. Посёлок авиаторов.
* basov_chukotka Угольные Копи Чукотки. Шахта. "Пехота".
Dziedi! (filmu cikls)

**"Dziedi!"** () ir pilnmetrāžas animācijas filmu cikls. Animācijas filmu ideja pieder *[[Illumination]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[Universal Pictures]]*.

## Filmas
* "Dziedi!" (2016)
* "Dziedi! 2" (2021)

## Ārējās saites
*
Prebens Elkērs

**Prebens Elkērs Larsens** (, dzimis ) ir bijušais Dānijas futbolists un futbola treneris, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Dānijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras sākumā pārstāvējis Dānijas klubu ''Vanløse'' un Vācijas klubu *[[1. FC Köln]]*. 1978. gadā kļuvis par Vācijas Bundeslīgas uzvarētāju. Vēlāk sešus gadus pavadījis Beļģijas klubā ''Lokeren''. 1984. gadā pievienojies Itālijas klubam ''Hellas Verona'', kur viņš palīdzēja komandai izcīnīt vēsturē pirmo titulu – *[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Serie A]]*.

Dānijas futbola izlases sastāvā piedalījies 1986. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1984. un 1988. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**1. FC Köln**

* Vācijas Bundeslīga: 1977–78
* Vācijas kauss: 1976–77, 1977–78

**Hellas Verona**

* Itālijas A sērija: 1984–85

## Ārējās saites
Anadiras līcis

**Anadiras līcis** () ir Beringa jūras līcis tā ziemeļrietumos no Čukču raga ziemeļaustrumos līdz Navarina ragam dienvidrietumos. Administratīvi ietilpst Krievijas Čukotkas autonomajā apvidū. Pirmie no eiropiešiem līci atklāja Semjona Dežņova ekspedīcija 1648. gadā. Nosaukts pēc līcī ietekošās Anadiras upes.

Anadiras līcis iekļauj sevī vēl citus līčus, lielākie no kuriem ir Kresta līcis un Anadiras limāns. Ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir Anadira, Veļikaja un Kančalana.

Līča krasti mazapdzīvoti. Vienīgās pastāvīgi apdzīvotās vietas ir Anadira, Ugoļnije Kopi, Beringovska, Egvekinota, Provideņija, Ueļkaļa, Sireņiki, Koņergina, Enmeļena, Nunligrana.

## Atsauces
Morbiuss

**"Morbiuss"** () ir 2022. gada ASV supervaroņu filma par *[[Marvel Comics]]* tēlu Morbiusu, ko veidojusi studija *[[Columbia Pictures]]* sadarbībā ar *[[Marvel Entertainment|Marvel]]*. Izplatītājs ir *[[Sony Pictures Releasing]]* un tā ir plānota kā trešā filma ''Sony'' Zirnekļcilvēka visumā. Filmas režisors ir Daniels Espinosa, scenāristi Mets Sazams un Bērks Šārpless. Galveno lomu, Morbiusu, atveido Džēreds Leto, pārējās lomās Mets Smits, Adrija Arhona, Džereds Heriss, Als Madrigals un Tairīzs Gibsons. Filmā pēc mēģinājumiem sev izārstēt retu asins slimību Morbiuss kļūst par vampīru.

Pēc paziņojuma par jauna paplašinātā visuma izveidošanu, iedvesmojoties no Zirnekļcilvēka komiksu tēliem, jaunā filmu cikls sākās ar filmu "Venoms" (2018), un *Sony* paziņoja, ka veidos filmu par Morbiusu. Sazams un Šārpless pabeidza scenāriju 2017. gada novembrī, un 2018. gada jūnijā Leto un Espinosa pievienojās projektam. Tā paša gada beigās sākās pārējo aktieru atlase un 2019. gada februārī Londonā sākās filmēšana, kas ilga līdz 2019. gada jūnijam.

Filmas "Morbiuss" pirmizrāde ASV un Latvijā notika , kas bija atliktā pirmizrāde no 2020. gada jūlija saistībā ar COVID-19 pandēmijas ierobežojumiem. Filmas pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Visvaldis Vallis

**Visvaldis Vallis** bija latviešu lauksaimnieks un sabiedriskais darbinieks, Latvijas PSR lauksaimniecības ministra Aleksandra Ņikonova vietnieks. Nacionālkomunistu vajāšanu laikā 1959. gada oktobrī atlaists no amata.

Bija Bauskas rajona darbaļaužu padomes izpildkomitejas priekšsēdētājs, vēlāk Rīgas pirmā ceļu ekspluatācijas rajona priekšnieks.

## Atsauces
Herberts Valters

**Herberts Valters** bija latviešu sabiedriskais darbinieks, LKP CK Propagandas un aģitācijas daļas vadītāja vietnieks. Nacionālkomunistu vajāšanu laikā 1960. gada janvārī atlaists no amata. Bija Galvenā kino iznomāšanas kantora priekšnieka vietnieks.

## Atsauces
Viktors Kreituss

**Viktors Kreituss** bija latviešu sabiedriskais darbinieks, Rīgas pilsētas padomes priekšsēdētāja vietnieks. Nacionālkomunistu vajāšanu laikā 1959. gada septembrī atlaists no amata.

Bija rūpnīcas "Sarkanā zvaigzne" galvenā konstruktoru daļas biroja priekšnieks.

## Atsauces
2022. gada ziemas olimpisko spēļu vīriešu hokeja turnīra sastāvi

Šie ir 2022. gada ziemas olimpisko spēļu vīriešu hokeja turnīra izlašu sastāvi. Katra komanda spēlēm tiesīga pieteikt 3 vārtsargus un 22 laukuma spēlētājus.

## A grupa

### 
Galvenais treneris:  Deivids Kvins

### 
Galvenais treneris:  Džeremijs Kolitons

### 
Galvenais treneris:  Ivano Dzanata

### 
Galvenais treneris:  Toni Sēderholms

## B grupa

### 
Galvenais treneris:  Filips Pešans

### 
Galvenais treneris:  Heincs Ēlerss

### '''[[Attēls:Olympic_flag.svg|border|23x23px]]''' [[Krievijas hokeja izlase|KOK]]
Galvenais treneris:  Aleksejs Žamnovs

### 
Galvenais treneris:  Patriks Fišers

## C grupa

### 
Galvenais treneris:  Harijs Vītoliņš

### 
Galvenais treneris:  Kreigs Remzijs

### 
Galvenais treneris:  Juka Jalonens

### 
Galvenais treneris:  Jūhans Garpenlēvs

## Ārējās saites

* Komandu sastāvi (IIHF)
Džandzjakou nacionālais tramplīnlēkšanas centrs

**Džandzjakou nacionālais tramplīnlēkšanas centrs** () ir tramplīnlēkšanas kalns, kas atrodas Džandzjakou pilsētā, Hebei provincē.

Centra būvniecība sākās 2017. gadā un tas tika atklāts 2021. gada 3. decembrī. Tramplīnlēkšanas centrs atrodas 180 kilometrus uz ziemeļrietumiem no Pekinas. Centrā 2022. gada ziemas olimpisko spēļu laikā notika tramplīnlēkšanas un ziemeļu divcīņas sacensības. Centrā esošais lielais tramplīns (HS140) ir 136,2 metri, bet normālais tramplīns (HS106) — 114,7 metri.

COVID-19 pandēmijas dēļ 2020.–21. gada sezonā tika atcelti visi starptautiskie pasākumi (Pasaules kauss, Kontinentālais kauss). Pirmās sacensības, kas tika aizvadītas šajā vietā, bija Kontinentālais kauss 2021. gada decembrī.

## Atsauces
Ivans Veselovs

**Ivans Veselovs** bija Latvijas PSR sabiedriskais darbinieks, LKP CK Propagandas un aģitācijas daļas vadītājs. Nacionālkomunistu vajāšanu laikā 1961. gada novembrī atlaists no amata. Bija telegrāfa aģentūras LTA direktors.
 
## Atsauces
Aleksandrs Straujums

**Aleksandrs Straujums** bija Latvijas PSR sabiedriskais darbinieks, LKP Rīgas pilsētas komitejas pirmais sekretārs. Nacionālkomunistu vajāšanu laikā 1960. gada janvārī atlaists no amata.
Bija Rīgas pilsētas finanšu daļas finanšu sektora vadītājs.

## Atsauces
Nikolajs Bisenieks

**Nikolajs Bisenieks** (, 1906—1981) bija Latvijas PSR sabiedriskais darbinieks, Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas sekretārs. Nacionālkomunistu vajāšanu laikā 1960. gada februārī atlaists no amata. Bija Latvijas PSR Ministru padomes Galvenās celtniecības pārvaldes kolhozos priekšnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1906. gadā. Pēc Pirmā pasaules kara dzīvoja PSRS, 1927. gadā iestājās VK(b)P. Otrā pasaules kara laikā bija Turkmēnijas PSR KP CK Lopkopības nodaļas atbildīgais par sovhoziem (1944—1947).

1947. gadā pārcēlās uz dzīvi Latvijā, bija LKP Rēzeknes apriņķa komitejas 1. sekretārs (1947—1949), tad LKP CK partijas, arodbiedrību un komjaunatnes orgānu nodaļas vadītājs (1949-1951, 1953-1954), LKP Rīgas pilsētas komitejas 1. sekretārs (1951—1952), LKP Daugavpils apgabala komitejas 1. sekretārs (1952—1953), LKP CK sekretārs (1954—1960).

Latvijas PSR Ministru padomes Kolhozu celtniecības galvenās pārvaldes priekšnieks (pēc 1960).

Miris 1981. gada 16. jūnijā.

## Atsauces
Reinis Bērziņš

**Reinis Bērziņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu šorttrekists,  dalībnieks.

## Karjera
Ar šorttreku sāka nodarboties 2010. gadā. Pasaules kausa sacensībās debitēja 2017. gada septembrī Budapeštā, startējot 5000 metru stafetē. 2018. gadā pirmoreiz piedalījās Eiropas čempionātā, kas risinājās Drēzdenē, startēja tikai stafetē, kurā Latvijas komanda ieņēma 7. vietu.

2019. gada Eiropas čempionātā ieņēma 21. vietu 1000 m distancē un 30. vietu 1500 m, bet kopvērtējumā ierindojās 30. vietā, piedalījās arī stafetē, vēlreiz ieņemot 7. vietu. 2019. gadā pirmoreiz piedalījās Pasaules čempionātā. Labāko rezultātu sasniedza 1000 metru distancē, ieņemot 31. vietu, bet kopvērtējumā bija 40. vietā.

2020. gada Eiropas čempionātā 500 m distancē ieņēma 13. vietu, bija 21. vietā 1000 m, 28. vietā 1500 m, bet absolūtajā ieskaitē tas deva 19.vietu. 2020. gada Pasaules čempionātā junioriem labāko vietu sasniedza 1500 metru disciplīnā (13. vieta).

2021. gada Eiropas čempionāta kopējā ieskaitē ierindojās 43. vietā, bet atsevišķās disciplīnās labāko rezultātu sasniedza 1000 m, ieņemot 25. vietu. Startēja arī stafetē, kur kopā ar komandu ieņēma 7. vietu. Savu līdz šim labāko rezultātu Pasaules čempionātos sasniedza 2021. gadā Dordrehtā, kur iekļuva finālā 1500 metru distancē. Finālā par sadursmi ar pretinieku tika piespriesta diskvalifikācija, tomēr tas ļāva izcīnīt astoto vietu. Čempionāta kopējā vērtējumā tika iegūta 25. vieta.

Tika iekļauts Latvijas komandas sastāvā dalībai 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Olimpiskajās spēlēs piedalījās tikai 1500 metru distancē. Ceturtdaļfinālā savā slidojumā finišēja sestajā vietā, bet ar tiesnešu lēmumu tika iecelts pusfinālā, jo amerikāņu sportists Raiens Piviroto viņi pagrūda un pēc sadursmes Bērziņš zaudēja slidošanas ritmu. Pusfinālā sākotnēji finišēja piektajā vietā, bet pēc Nīderlandes šorttrekista soda tika ierindots ceturtajā vietā un iekļuva B finālā. Tajā finišēja piektajā vietā un disciplīnas kopvērtējumā ieņēma 15. vietu.

2022.—2023. gada sezonas pirmajā Pasaules kausa posmā Monreālā otrajā 1000 metru distancē iekļuva finālā. Tajā pirms finiša taisnes krita, kā arī saņēma sodu par par slidojuma trajektorijas maiņu. Lai gan finālā netika klasificēts, ierindojās ceturtajā vietā kopējā distances ieskaitē. Sezonas otrajā posmā Soltleiksitijā 1500 metru distancē izcīnīja bronzas medaļu, tā bija viņa pirmā godalga karjerā Pasaules kausa posmos. 2023. gada Eiropas čempionātā, kas risinājās Polijas pilsētā Gdaņskā, izcīnīja bronzas medaļu 500 metru distancē. Arī 1000 metru distancē iekļuva finālā, tomēr tajā tiesneši Bērziņu atzina par vainīgu divās sadursmēs, piešķirot dzelteno kartīti un klasificējot pēdējā — 44. vietā. 2023. gada Pasaules čempionātā Seulā 500 m distancē ieņēma 19. vietu, 1000 metros bija 11. vietā, bet 1500 metros ierindojās 33. vietā.

2023.—2024. gada sezonas pirmajā Pasaules kausa posmā Monreālā R. Bērziņš izcīnīja bronzu 1500 metru distancē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberts Krūzbergs

**Roberts Krūzbergs** (dzimis  Ventspilī) ir latviešu šorttrekists, divu olimpisko spēļu (, ) dalībnieks. Pirmais Latvijas šorttrekists, kurš ir uzvarējis Pasaules kausa posmā. 2026. gada Eiropas čempionātā Nīderlandē 1500 m distancē izcīnīja sudraba medaļu.  izcīnīja bronzas medaļu 1500 m sacensībās.

## Karjera
Ar šorttreku sāka nodarboties 2006. gadā. Pasaules kausa sacensībās debitēja 2017. gada februārī Drēzdenē, ieņemot 28 vietu 1500 metru distancē, startēja arī stafetē, ieņemot 12. vietu.

2019. gada Eiropas čempionātā ieņēma 21. vietu 1000 m distancē un 30. vietu 1500 m, bet kopvērtējumā ierindojās 30. vietā, startēja arī stafetē, kurā Latvijas komanda ieņēma 7. vietu. 2019. gadā pirmoreiz piedalījās arī Pasaules čempionātā. Labāko rezultātu sasniedza 1000 metru distancē, ieņemot 13. vietu, bet kopvērtējumā bija 27. vietā.

2020. gada Eiropas čempionātā 1000 m distancē iekļuva B finālā, kurā finišēja otrais, ieņemot 8. vietu disciplīnas vērtējumā, bet kopvērtējumā ieņēma 12. vietu. 2020. gada Pasaules čempionātā junioriem ieņēma 5. vietu 1500 m, 10. vieta 1000 m distancē, bet 500 m bija 16. vietā.

2021. gada Eiropas čempionātā 1000 metru distancē tika līdz pusfinālam, rezultātā ieņemot 9. vietu, kopvērtējumā bija 24. vietā. 5000 metru stafetē Latvijas komandas sastāvā izcīnīja 7. vietu. 2021. gada Pasaules čempionāta kopvērtējumā ierindojās 34. vietā, bet labāko vietu atsevišķās disciplīnās sasniedza 1000 m, ieņemot 15. vietu.

2021. gada decembrī tika paziņots, ka Krūzbergs kvalificējies 2022. gada ziemas olimpiskajām spēlēm Pekinā. Olimpiskajās spēlēs startēja visās trīs individuālajās distancēs. 500 metru distancē iekļuva B finālā, tajā finišēja ceturtajā pozīcijā, kopumā ieņemot 9. vietu. Tas bija Latvijas sportistu labākais sasniegums šajā sporta veidā olimpisko spēļu vēsturē. 1000 metru distancē ceturtdaļfinālam nekvalificējās un ieņēma 20. vietu, bet 1500 metros, kas sākās ar ceturtdaļfinālu, sava slidojumā finišēja piektajā vietā, šajā disciplīnā tas deva 26. vietu.

2022.—2023. gada sezonas pirmajā Pasaules kausa posmā Monreālā 1000 metru distancē izcīnīja uzvaru. Tādējādi R. Krūzbergs kļuva par pirmo Latvijas šorttrekistu, kurš ir uzvarējis Pasaules kausa posmā. Decembrī Pasaules kausa 4. posmā Almati viņš šajā pašā distancē finišēja 3. vietā.

 R. Krūzbergs vispirms iekļuva 1000 m distances finālā, izcīnot 5. vietu, kas tobrīd bija augstākais sasniegums, kāds izdevies Latvijas sportistiem šorttrekā olimpiskajās spēlēs. Divas dienas vēlāk viņš sasniedza vēl vienu finālu 1500 m sacensībās un tajā izcīnīja bronzas medaļu.

## Privātā dzīve
R. Krūzberga abi brāļi arī trenējušies šorttrekā, vecākais brālis Kārlis Krūzbergs ir izcīnījis bronzas medaļu Eiropas jaunatnes olimpiādē un strādā kā šorttreka treneris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džalandhara

**Džalandhara** (, ) ir pilsēta Indijas ziemeļrietumos, Pendžābas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 1,05 miljoni iedzīvotāju un pēc šī rādītāja tā ir trešā lielākā pilsēta Pendžābas štatā aiz Ludhiānas un Amritsaras. No 1947. līdz 1953. gadam Džalandhara bija Pendžābas štata administratīvais centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kondrova

**Kondrova** var būt:

* Kondrova — pilsēta Kalugas apgabalā Krievijā;
* Klāra Kondrova — latviešu ārste.
Neiznīcināmie 3

**"Neiznīcināmie 3"** () ir 2014. gada ASV asa sižeta filma, kas ir 2010. gada filmas "Neiznīcināmie" un 2012. gada filmas "Neiznīcināmie 2" turpinājums. Filmas režisors ir Patriks Hjūzs, bet scenārija autori ir Silvestrs Stallone, Kreitons Rotenbergers un Katrīna Benedikta.

Galveno pozitīvo tēlu, tāpat kā filmas pirmajā daļā, atveido Silvestrs Stallone, bet ļaundari — Žans Klods van Damme. Pārējās lomās filmējās Silvestrs Stallone, Džeisons Steitems, Antonio Banderass, Veslijs Snaipss, Dolfs Lundgrēns, Kelsijs Gramers, Rendijs Kūtūrs, Terijs Krūzs, Kelans Latcs, Ronda Rouzija, Glens Pauels, Viktors Ortizs, Roberts Deivi, Mels Gibsons, Harisons Fords un Arnolds Švarcenegers un citi aktieri.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Brīvības konvojs

thumb|269x269px|Brīvības konvojs Otavā**Brīvības konvojs** (, ) bija Kanādā 2022. gada janvārī, februārī un martā notiekoši protesti pret ieviestajām COVID-19 vakcinācijas pasēm.

## Cēloņi
2022. gada 15. janvārī Žistēna Trudo valdība ieviesa COVID-19 vakcinācijas pases, kurām jābūt kravas automašīnu vadītājiem (tālbraucējiem), kas iebrauc Kanādā no ASV. Tādējādi pret SARS-CoV-2 nevakcinētajiem Kanādas pilsoņiem pēc ierašanās savā valstī 14 dienas bija jāpavada karantīnā, bet nevakcinēti ASV pilsoņi Kanādā vispār nevarēja ierasties.

## Norise
* 22. janvārī no Britu Kolumbijas sākās konvoja (brauciena) virzīšanās uz Otavu, Kanādas galvaspilsētu
* 29. janvārī tālbraucēji no Britu Kolumbijas un citām Kanādas provincēm ieradās Otavā, protestam pievienojās indiāņi, pēc Otavas policijas informācijas, protestētāju skaits šajā dienā bija 5000—18 000 cilvēku
* 30. janvārī protesti Otavā turpinājās
* 31. janvārī protestētāju atbalstam pūļa finansējuma platformā *[[GoFundMe]]* bija savākti vairāk nekā 9 miljoni Kanādas dolāru
* 1. februārī protesti galvaspilsētā turpinājās
* 2. februārī protestiem pievienojās lauksaimnieki
* 6. februārī Otavas mērs galvaspilsētā izsludināja ārkārtas stāvokli
* 9. februārī kravas automašīnas aizvien bloķēja daļu Otavas centra ielu, *GoFundMe* platforma paziņoja, ka izbeidz naudas līdzekļu vākšanu protestētāju atbalstam (naudas līdzekļi tikšot atdoti atpakaļ to ziedotājiem) un ka Brīvības konvojs nav miermīlīga demonstrācija
* 13. februārī policija izbeidza nedēļu ilgušo Ambasadora tilta (tilts starp Kanādu un ASV) blokādi
* 14. februārī Trudo izsludināja ārkārtas stāvokli visā Kanādā

## Reakcija
Savu atbalstu Brīvības konvojam izteikuši Kanādas parlamenta deputāti — virkne Kanādas Konservatīvās partijas biedru, Ontārio partijas līderis Dereks Slons, citi Kanādas politiķi — Kanādas Tautas partijas pārstāvji, Saskačevanas premjerministrs Skots Mo, vairāki ASV kongresmeņi, Floridas gubernators, citi ASV politiķi, tostarp Donalds Tramps, kā arī citi sabiedrībā pazīstami cilvēki, piemēram, Īlons Masks.

Dž. Trudo atteicās uzsākt sarunu ar protesta dalībniekiem, turklāt, Brīvības konvojam ierodoties Otavā, premjerministrs ar ģimeni pameta galvaspilsētu un devās uz nezināmu patvēruma vietu. Līdz 8. februārim Otavas policija saistībā ar demonstrācijām bija veikusi 23 arestus un izrakstījusi 1300 naudas sodu. Uzsākti 85 kriminālprocesi. Policija traucē cilvēku īstenoto degvielas piegādāšanu un cita veida materiālo palīdzību protestētājiem.

Līdzīgu protesta pasākumu Eiropas tālbraucēji plānoja īstenot Briselē 7. februārī, taču vēlāk kā iespējamais akcijas norises datums tika izziņots 14. februāris. 9. februārī no Nicas un Perpiņānas Francijā ar dažādiem transportlīdzekļiem izvirzījušās cilvēku grupas, kas sevi dēvē par daļu no Brīvības konvoja un dodas uz Parīzi, pēc tam — uz Briseli. 14. februārī Briselē ieplānotie protesti pilnā mērā nenotika, Beļģijas policijai nepieļaujot protestētāju ierašanos pilsētā; norisinājās pāris simtu cilvēku (bez transportlīdzekļiem) protests.

## Atsauces
Krīds II

**"Krīds II"** () ir 2018. gada ASV sporta drāmas filma, kas ir 2015. gada filmas "Krīds: Rokija mantojums" turpinājums. Filmas režisors ir Stīvens Keipls jaunākais. Galvenās lomas atveidojuši Maikls B. Džordans, Silvestrs Stallone, Tesa Tompsone, Vuds Heriss, Filīša Rašāda un Dolfs Lundgrēns. Filmas pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Rokijs (filmu cikls)

thumb|150px
**"Rokijs"** () ir pilnmetrāžas filmu cikls, kuras izplatītājs ir *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]*.

## Filmas
* "Rokijs" (1976)
* "Rokijs 2" (1979)
* "Rokijs 3" (1982)
* "Rokijs 4" (1985)
* "Rokijs 5" (1990)
* "Rokijs Balboa" (2006)
* "Krīds: Rokija mantojums" (2015)
* "Krīds II" (2018)
* "Krīds III" (2023)

## Ārējās saites
*
Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sloupstails sievietēm

**Sloupstails sievietēm** bija viena no 11 disciplīnām snovbordā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou. 2022. gada 5. februārī tika aizvadīta kvalifikācijas kārta, bet 6. febuārī notika fināla sacensības. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 30 sportisti no 20 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Jaunzēlandes sportiste Zoja Sadovska-Sinota (finiša rezultāts — 92.88 punkti), sudraba medaļu ieguva ASV sportiste Džūlija Marino (finiša rezultāts — 87.68 punkti), bet bronzas medaļu ieguva Austrālijas sportiste Tesa Koudija (finiša rezultāts — 84.15 punkti). Sadovskas-Sinotas izcīnītā medaļa bija pirmā olimpiskā zelta medaļa Jaunzēlandei ziemas olimpiskajās spēlēs. Marino un Koadi šī bija pirmās olimpiskās medaļas.

## Kvalifikācija
* 
Kopā sacensībām varēja kvalificēties 30 snovbordisti. No vienas valsts varēja startēt ne vairāk kā četri sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam ir jābūt vismaz 50,00 FIS punktiem, FIS punktu sarakstā 2022. gada 17. janvārī un 30 labāko finišētāju sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai 2021. gada FIS snovborda pasaules čempionātā *Big Air* vai sloupstails disciplīnās.

## Trase un sacensību formāts
Trases starta augstums bija 2100 metri, bet finiša — 1902 metri. Trases kopējais garums bija 600 metri ar 198° vertikālo kritumu. Tajā atradās trīs sekcijas slaidelementiem un trīs sekcijas lēcieniem. Trasi veidoja Latvijas uzņēmums “We Build Parks”. 
	
Kvalifikācijas kārtā katrs no 30 sportistiem veica 2 braucienus. Par pamatu kvalifikācijai finālā tika ņemts brauciens ar labāko rezultātu. Finālam kvalificējās 12 labākie sportisti. Par braucieniem tiek piešķirti punkti, kurus nosaka tiesnešu brigāde.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Kvalifikācija
Kvalifikācijas kārtā katrs no 30 sportistiem veica 2 braucienus. Par pamatu kvalifikācijai finālā tika ņemts brauciens ar labāko rezultātu. Finālam kvalificējās 12 labākie sportisti.

* Datums — 2022. gada 5. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 10:45 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsaice — 

 — kvalifikācija finālam.

### Fināls
Fināla sacensībās startēja 12 sportisti. Sportistiem bija jāveic trīs braucieni, no kuriem par finiša rezultātu tika ņemts labākais no trim rezultātiem.

* Datums — 2022. gada 6. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 10:45 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Sacensību tiesneši

*  Ādams Begs
*  Gass Vogans
*  Kārters Smits
*  Fredriks Vestmans
*  Žiljēns Hariko
*  Džonass Brevers
*  Filips Pilons
*  Rio Hašimoto
*  Markuss Betšarts

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 30 sportisti no 20 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Tramplīnlēkšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — parastais tramplīns vīriešiem

**Parastais tramplīns vīriešiem** bija viena no 5 disciplīnām tramplīnlēkšanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā tramplīnlēkšanas centrā, Džandzjakou. 2022. gada 5. februārī tika aizvadīta kvalifikācija, bet 6. febuārī notika fināla sacensības. Sacensības kopā bija pārstāvēti 53 sportisti no 20 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu izcīnīja Japānas sportists Rjoju Kobajaši (fināla rezultāts — 275.0 punkti), sudraba medaļu ieguva Austrijas sportists Manuels Fetners (fināla rezultāts — 270.8 punkti), bet bronzas medaļu ieguva Polijas sportists Davids Kubackis (fināla rezultāts — 265.9 punkti). Kobajaši un Fetners izcīnīja pirmās olimpiskās medaļas, bet Kubackis savu pirmo olimpisko medaļu individuālajā disciplīnā. Japānai šī bija otrā zelta medaļa šajā disciplīnā, kopš 1972. gada Saporo olimpiskajām spēlēm, kad zelta medaļu izcīnīja Jukio Kasaja.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Kvalifikācija
Kvalifikācijā startēja 53 sportisti, no kuriem 50 sportisti pēc rezultātiem tālāk kvalificēsies pamatsacensībām uz finālu.

* Datums — 2022. gada 5. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 14:20 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — Kvalifikācija finālam

### Fināls
Fināls norisinājās divās kārtās. Fināla pirmajā kārtā startēja visi 50 sportisti, labākie 30 sportisti no tiem kvalificējās noslēdzošajai fināla kārtai, kurā tika sadalītas olimpiskās medaļas. 30 labākajiem sportistiem fināla rezultāts veidojās saskaitot abus fināla lēcienus kopā.

* Datums — 2022. gada 6. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 19:00 (1. kārta) un 20:07 (fināls) pēc Ķīnas laika UTC+8
* Atsauce (1. kārta) — 
* Atsauce (fināls) — 

## Sacensību tiesneši

*  Bins Lians
*  Staņislavs Slaviks
*  Dens Matons
*  Jerns Larsens
*  Vadims Lisovskis
*  Jirgens Vinklers

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Normālajā tramplīnā vīriešiem startēja 53 sportisti no 30 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Tramplīnlēkšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

Šajā sarakstā apkopota informācija par **medaļu kopvērtējumu **.

## Medaļu kopvērtējums

 Mājinieki (Ķīna)





## Ārējās saites
* Medaļu kopvērtējums
Vadaudi

[thumb|Pārgriezta [selerija, kur var redzēt garos kūlīšu vadaudus.]]
**Vadaudi** ir augu audi, kuri pilda transporta funkciju — ūdenī izšķīdušas minerālvielas no saknēm tiek vadītas uz stumbru un lapām caur koksni un organiskās vielas no auga lapām uz uzkrāšanas vietām caur lūksni. Tā kā tie pilda visa auga vielu transporta funkcijas, tie atrodas visās auga daļās — stumbrā, saknēs un lapās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 15 kilometri skiatlonā sievietēm

**15 kilometru skiatlons sievietēm** bija viena no 12 disciplīnām distanču slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou, Džandzjakou slēpošanas centrā. Tajās bija pārstāvēti 65 sportisti no 24 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Norvēģijas sportiste Terēse Juheuga ar finiša laiku 44:13.7. Sudraba medaļu ieguva Krievijas Olimpiskās komitejas sportiste Nataļja Ņeprjajeva (finiša laiks — 44:43.9), bet bronzas medaļu ieguva Austrijas sportiste Terēza Štadlobere (finiša laiks — 44:44.2). Šis bija pirmais 2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu komplekts, kas tika izcīnīts. Norvēģietei Juheugai šī bija pirmā olimpiskā zelta medaļa individuālajā disciplīnā, arī krievietei Ņeprjajevai tā bija pirmā olimpiskā medaļa individuālajā disciplīnā, bet austriete Štadlobere izcīnīja savu pirmo olimpisko medaļu.

Bija plānots, ka šajās sacensībās startēs arī Latvijas sportiste Patrīcija Eiduka, taču viņa neizgāja uz starta, jo viņai bija pozitīvas COVID-19 analīzes.

## Sacensību formāts
Sacensībās tika aizvadīta viena kārta, kurā uzreiz tika sadalītas olimpiskās medaļas. Sievietēm šajā disciplīnā bija jāveic 7,5 kilometru slēpojums klasiskajā stilā un 7,5 kilometru slēpojums brīvajā stilā.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 5. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 19:45 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 65 sportisti no 24 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Brendons Gormlijs

**Brendons Gormlijs** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2023. gada pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Īzerlonas "Roosters". 2010. gada NHL draftā Gormliju 1. kārtā ar 13. numuru izvēlējās Fīniksas "Coyotes".

Fīniksas "Coyotes" debitējis 2013—14. gada sezonā, bet pārsvarā spēlējis AHL komandā Portlendas "Pirates". 2015—16. gada sezonā spēlējis arī Kolorādo "Avalanche". 2017. gadā pārcēlies uz Zviedrijas hokeja līgas klubu *[[Mora IK]]*, vēlāk spēlējis Somijas hokeja līgas komandā Turku TPS, Zviedrijas komandā *[[Frölunda HC]]* un Vācijas hokeja līgas klubā Štraubingas "Tigers". 2021. gadā pievienojies KHL līgas komandai Rīgas "Dinamo", savukārt tā paša gada decembrī viņš tika aizmainīts uz Jaroslavļas "Lokomotiv".

Gormlijs tika iekļauts Kanādas hokeja izlases sastāvā 2022. gada ziemas olimpiskajām spēlēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Korbans Naits

**Korbans Naits** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2023. gada Naits pārstāv Šveices hokeja līgas komandu SC Bern. Naitu 2009. gada NHL drafta 5. kārtā ar 135. numuru izvēlējās Floridas "Panthers".

NHL debitējis 2013–14. gada sezonā, spēlējot ar Kalgari "Flames". 2015. gadā Naits tika aizmainīts uz Floridas "Panthers". Turpinājumā vairāk spēlējis AHL komandā Lehaiveli "Phantoms". 2018–19. gada sezonā 23 mačus nospēlējis Filadelfijas "Flyers". 2019. gadā Naits pameta Ziemeļameriku, lai pievienotos Astanas "Baris". Nākamajā sezonā pievienojies Omskas "Avangard", ar ko viņš izcīnīja Gagarina kausu.

Naits tika iekļauts Kanādas hokeja izlases sastāvā 2022. gada ziemas olimpiskajām spēlēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Denjels Vinniks

**Denjels Spensers Vinniks** (; dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2018. gada Vinniks pārstāv Nacionālās līgas komandu *[[Genève-Servette HC]]*. Vinniku 2004. gada NHL drafta 9. kārtā ar 265. numuru izvēlējās Fīniksas "Coyotes".

Fīniksas "Coyotes" sastāvā debitējis 2007–08. gada sezonā. Vēlāk spēlējis tādās NHL komandās kā Kolorādo "Avalanche", Sanhosē "Sharks", Anahaimas "Ducks", Toronto "Maple Leafs", Pitsburgas "Penguins", Vašingtonas "Capitals" un Minesotas "Wild". 2018. gadā pievienojies Nacionālās līgas komandai *[[Genève-Servette HC]]*.

Vinniks tika iekļauts Kanādas hokeja izlases sastāvā 2022. gada ziemas olimpiskajām spēlēm.

## Ārējās saites
Davids Dešarnē

**Davids Kevins Denī Dešarnē** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2019. gadā Dešarnē pārstāv Nacionālās līgas komandu *[[HC Fribourg-Gottéron]]*.

Savas karjeras sākumā vairākas sezonas nospēlējis AHL komandā Hamiltonas "Bulldogs". 2009–10. gada sezonā debitējis NHL kluba Monreālas "Canadiens" sastāvā. "Canadiens" komandā Dešarnē nospēlēja astoņas sezonas, līdz 2017. gadā tika aizmainīts uz Edmontonas "Oilers". Vēlāk spēlējis Ņujorkas "Rangers" un KHL komandā Omskas "Avangard". 2019. gadā pievienojies Nacionālās līgas komandai *[[HC Fribourg-Gottéron]]*.

Dešarnē tika iekļauts Kanādas hokeja izlases sastāvā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Brendons Jips

**Brendons Maikls Harijs Jips** (, dzimis ) ir Kanādā dzimis Ķīnas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Jips pārstāv KHL klubu Pekinas "Kunlun Red Star". Jipu 2004. gada NHL drafta 8. kārtā, ar kopēju 239. numuru izvēlējās Kolorādo "Avalanche".

Kolorādo "Avalanche" komandas sastāvā debitējis 2009–10. gada sezonā. Vēlāk spēlējis Našvilas "Predators" un Fīniksas "Coyotes", kā arī Vācijas hokeja līgas komandās Manheimas "Adler" un *[[Düsseldorfer EG]]*, un Somijas hokeja līgas komandā *[[Mikkelin Jukurit]]*. 2021. gada jūlijā, ar mērķi iekļūt Ķīnas hokeja izlases sastāvā ziemas olimpiskajās spēlēs, Jips pievienojās KHL komandai Pekinas "Kunlun Red Star".

Jips tika iekļauts Ķīnas hokeja izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Ouens Pauers

**Ouens Pauers** () ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Pauers pārstāv Bufalo "Sabres" komandu NHL. 2021. gada NHL draftā Pauersu ar kopēju pirmo numuru izvēlējās Bufalo "Sabres".

Kanādas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 2021. gada Pasaules čempionātā. Pauers tika iekļauts Kanādas izlases sastāvā 2022. gada ziemas olimpiskajām spēlēm. Kanādas izlases sastāvā piedalījies 2024. gada Pasaules čempionātā

## Ārējās saites
Džeisons Demerss

**Džeisons Demerss** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Demerss pārstāv KHL komandu Kazaņas "Ak Bars". Demersu 2008. gada NHL draftā 7. kārtā, ar kopējo 186. numuru izvēlējās Sanhosē "Sharks".

Savas karjeras laikā aizvadījis 12 gadus NHL. Spēlējis tādu komandu, kā Sanhosē "Sharks", Dalasas "Stars", Floridas "Panthers" un Arizonas "Coyotes", sastāvos. 2021. gada decembrī pievienojies KHL komandai Kazaņas "Ak Bars".

Kanādas hokeja izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu 2017. gada Pasaules čempionātā. Demerss tika iekļauts izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 3000 metri sievietēm

**3000 metri sievietēm** bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā 2022. gada 5. februārī. Tajās bija pārstāvēti 20 sportisti no 12 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Nīderlandes sportiste Irēne Shautena (rezultāts — 3:56.93). Sudraba medaļu ieguva Itālijas sportiste Frančeska Lollobridžida (rezultāts — 3:58.06), bet bronzas medaļu ieguva Kanādas sportiste Izabella Vīdemana (rezultāts — 3:58.64). Nīderlandietei Shautenai šī bija pirmā olimpiskā zelta medaļa. Viņa arī laboja 20 gadus senu olimpisko rekordu šajā disciplīnā. Arī abām pārējām sportistēm tā bija pirmā olimpiskā medaļa. Turklāt Lollobridžida bija pirmā, kura Itālijai izcīnīja olimpisko medaļu sieviešu ātrslidošanā.

## Kvalifikācija
* 
Šajā disciplīnā bija 20 dalībnieku kvota, maksimāli trīs sportisti no vienas valsts. Pirmie 14 sportisti kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējie seši ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp sportistiem, kuri vēl nav kvalificējušies. Valsts varēja nopelnīt tikai maksimālās trīs vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (4:12.00) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties, laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

## Medaļu ieguvēji

## Rekordi
* 

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 5. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 16:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — olimpiskais rekords;  — trases rekords.

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 20 sportisti no 12 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Dorieši

thumb|350px|Sengrieķu cilšu izplatība (dorieši gaiši brūnā un tumši brūnā krāsā).
**Dorieši** (, viensk. *Δωριεύς*) ir viena no galvenajām sengrieķu ciltīm (kur ietilpst arī ahajieši, jonieši un ajolieši). Tie runāja sengrieķu valodas doriešu dialektā, kuru vienīgie mūsdienu pēcteči ir cakoniešu valodas nesēji.

## Vēsture
13. un 12. gadsimta pr.Kr. mijā dorieši kopā ar citām sengrieķu ciltīm (kas runāja rietumu dialektā) iebruka Grieķijas teritorijā un Peloponēsā, kur atradās mikēniešu civilizācijas centri. Šis notikums ieguva nosaukumu "doriešu iebrukums". Doriešu cilšu apvienības izpletās Peloponēsā (Argolīdas, Lakonijas, Mesēnijas, Korintijas apgabalos, kā arī Megarīdā un Istmā), Egejas jūras dienvidu salās (Krētā, Rodā, Tērā (Santorīnā), Melā u.c.), Mazāzijas Egejas jūras piekrastē un blakus esošajās salās (Āzijas Dorīdā).

Lielās grieķu kolonizācijas gaitā (8-6. gadsimts pr.Kr.) doriešu polisas izveidojās Adrijas jūras austrumu piekrastē, Dienviditālijā, Sicīlijā un Melnās jūras piekrastē.

Galvenās doriešu pilsētvalstis:
* Sparta — nozīmīgākā doriešu polisa, kas ilgu laiku militārā ziņā bija pati spēcīgākā sengrieķu valsts. Spartā visilgāk saglabājās vienkāršs dzīvesveids, iedzīvotāju militārā drošsirdība un disciplīna, kas pēc antīko autoru domām bija raksturīga tieši doriešiem. 
* Egina.
* Krētas polisas.
* Argosa.
* Dienviditālijas kolonijas ("Lielā Grieķija").
* Megāras kolonijas:
:* Bosforā — Bizantija (mūsdienu Stambula),
:* Melnās jūras baseinā — Ponta Hērakleja dienvidu piekrastē (mūsdienu Eregli, Turcijā). Vienīgā doriešu kolonija Melnās jūras ziemeļu piekrastē bija Taurijas Hersonesa.
:* Sicīlijā — kur gadsimtiem ilgi galveno lomu spēlēja Sirakūzas.
* Tēra, no kurienes doriešu apmetnes izpletās arī Kirēnē.

Doriešu polisām bija raksturīga attīstība, pirmkārt, agrāra sektora ražošanā. Tajā pat laikā starp doriešu pilsētvalstīm bija attīstīti tādi tirdzniecības un amatniecības centri, kā Korinta, Egina un Megāra.

## Mitoloģija
Saskaņā ar sengrieķu mitoloģiju, doriešu ciltstēvs bija Dors — Ellina un nimfas Orseīdas dēls. Pēc nostāstiem, viņi dzīvoja vispirms Grieķijas teritorijā blakus Olimpa kalnam pie Ossas, Tesālijā un Doridā pie Etas. Zemes Ziemeļgrieķijā, Doridas apgabalā, viņi saņēma no Hērakla. Ap 1100. gadu pr.Kr. dorieši Heraklīdu vadībā iebruka Peloponēsā, kurā daudzus apgabalus pirms tam bija iekarojis Hērakls (mitoloģijā doriešu iebrukums tika nosaukts par "Heraklīdu atgriešanos").

## Ārējās saites
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — jauktā stafete

**Jauktā stafete** bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou 2022. gada 5. februārī. Tajās bija pārstāvēti 80 sportisti (20 komandas) no 20 valstīm. Komandu šajās sacensībās veidoja divi vīrieši un divas sievietes. Katram no sportistiem bija jāveic 6 kilometru slēpojums ar šaušanu.

Jauktajā stafetē zelta medaļu izcīnīja Norvēģijas biatlonistu komanda (finiša rezultāts — 1:06:45.6) — Marte Olsbu-Reiselanne, Tīrila Ekhofa, Tarjeijs Bē un Juhanness Tīngnēss Bē. Sudraba medaļu izcīnīja Francijas biatlonistu komanda (finiša rezultāts — 1:06:46.5) — Anaisa Ševaljē-Bušē, Žilija Simona, Emiljēns Žaklēns un Kantēns Fijons Maijē. Savukārt bronzas medaļu ieguva Krievijas Olimpiskās komitejas biatlonistu komanda (finiša rezultāts — 1:06:47.1) — Uļjana Ņigmatuļina, Kristīna Rezcova, Aleksandrs Loginovs un Eduards Latipovs.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
300px|thumb|Skats no jaukto stafešu starta.

* Datums — 2022. gada 5. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 17:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 80 sportisti no 20 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Pļavas dzelzene

**Pļavas dzelzene** (*Centaurea jacea*) ir augu suga kurvjziežu dzimtas dzelzeņu ģintī. Savvaļā tā ir plaši izplatīta Eiropā un ievesta Ziemeļamerikā. Latvijā ļoti bieži visā teritorijā un ir visbiežāk sastopamā dzelzeņu suga.

Aug mēreni sausās un mēreni mitrās atklātās vai mežainās vietās.

## Morfoloģija
Pļavas dzelzene ir daudzgadīgs, 30-120 cm garš lakstaugs ar vienkāršu vai zarojošu, stāvu, stīvu, kailu vai ar tīmekļmatiņiem klātu stublāju. Tā lapu forma ir no eliptiskām līdz lancetiskām, aptuveni 2-10 cm garas un 0.5-3 cm platas. Lapas ir stīvas, to mala ir gluda vai attāli zobaina. Nereti apakšējās lapas pie pamata ir daivainas.

Ziedu kurvīši ir izvietoti pa vienam stublāja un zaru galā. Vīkallapas ir izvietotas vairākās rindās, to gals ir vesels vai strupi plūksnains, zieda plūksnas ir vienādas, platas, plūksnas gals ir sīkzobains. Vidējo vīkallapu gals ieapaļš, rūsgans. Kurvīši ir 2-3.5 cm plati. Ziedi ir violeti sārti, ārmalā lielāki neauglīgi piltuvziedi, centrā auglīgi stobrziedi. Kausu veido plēvjaina apmale. Auglis — pelēks sēklenis bez matkausa.

Ziedēšanas sezona ir no jūnija līdz septembrim.

Šī suga ir līdzīga dažām citām dzelzenēm ar veselām lapām, īpaši Frīģijas dzelzenei. Salīdzinājumā ar Frīģijas dzelzeni stublājs nav masīvs un lapas ir šaurākas, kā arī ir atšķirīgi ziedi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Polisa

[thumbnail|upright=1.2|[Atēnu akropole]]
**Polisa** ( (*polis*) — 'pilsēta'; daudzskaitlī *poleis*) Senajā Grieķijā bija pilsētvalsts, kas apvienoja pilsētu (*astu*) un tai piegulošo lauku teritoriju (*chōra*), kā arī tās pilsoņu kopumu. Polisas jēdziens apzīmēja ne tikai fizisku apdzīvotu vietu, bet arī politisku kopienu, kuras pamatā bija pilsoņu līdzdalība pārvaldē, kopīgas tiesības, pienākumi, paražas un identitāte. Klasiskajā Grieķijā polisa tika uzskatīta par dabisku cilvēku kopdzīves formu un augstāko politiskās organizācijas pakāpi. Sengrieķu sabiedrībā polisa bija pamatvienība, uz kuras balstījās politiskā, militārā, reliģiskā, kultūras un saimnieciskā dzīve. Katrai polisai bija savi likumi, institūcijas, politiskā iekārta, piemēram, demokrātija, oligarhija vai aristokrātija, un reliģiskie kulti. Ideālajā modelī polisa tika uztverta kā pilsoņu “korporācija”, kuras locekļi kopīgi piedalījās pārvaldē, aizsardzībā un kultu dzīvē, pakļaujoties kopienas normām. Vienlaikus pilsonība polisā bija ierobežota. Politiskā līdzdalība parasti pienācās tikai brīvajiem pieaugušajiem vīriešiem, savukārt sievietes, nepilngadīgie, ieceļotāji (*metoiki*) un vergi tika izslēgti no pilntiesīgas politiskās dzīves. Šāda struktūra veicināja spēcīgu lokālo identitāti un konkurenci starp atsevišķām polisām.

Sengrieķu pasaulē Grieķija nepastāvēja kā viena vienota valsts — vēsturiskie procesi lielā mērā attīstījās atsevišķu polisu, piemēram, Atēnu un Spartas, savstarpējo attiecību, konfliktu un alianšu kontekstā. Polisa tādējādi bija gan sabiedrības, gan politiskās organizācijas pamatvienība. Atšķirībā no mūsdienu valsts, kas parasti tiek izprasta kā plaša, juridiski suverēna un institucionāli centralizēta sistēma ar pārstāvniecisku demokrātiju, polisa bija neliela mēroga politiska kopiena ar tiešu pilsoņu līdzdalību lēmumu pieņemšanā, bieži izmantojot tautas sapulces. Tā apvienoja politisko un sociālo dimensiju vienotā kopienā — ne tikai teritoriju un varas institūcijas, bet arī dzīves telpu, kur politiskā autoritāte tika pieredzēta kā pašas kopienas (“mēs”) īstenota pārvalde. Tāpēc terminu “polisa” bieži tulko kā “pilsētvalsts”, tomēr tas nav reducējams tikai uz pilsētu kā apdzīvotu vietu, jo pilsēta tika uztverta kā tikai viena, kaut arī centrālā, polisas daļa.

## Ārējās saites

* Polisa vesture.eu
Pavāru atsegums

**Pavāru atsegums** jeb **Pavāru atsegumi** ir nogulumu atsegums Cieceres ielejā, Pieventas līdzenumā, Kursas zemienē. Dabas veidojumu komplekss ir nozīmīgs, pirmkārt, kā unikālu paleontoloģisko atradumu vieta un atsegumi, kas satur nozīmīgas sedimentoloģiskas liecības, kā arī vieta, kur atrodas vērtīgi biotopi.

## Apraksts
Pavāru atsegums ir augšdevona Famenas stāva Ketleru svītas nogulumu atsegums ar ihtiofaunas atliekām. Aptuveni 10 m augsto atsegumu veido ļoti irdena, vietumis slīpslāņota smilšakmens, aleirolīta un mālaina aleirolīta slāņi ar māla starpslāņiem un ieslēgumiem rituļu veidā. Nogulumi veidojušies seklas, plūdmaiņām pakļautas jūras piekrastē karsta, sausa klimata apstākļos.

Teritorijā atrodas ES aizsargājami biotopi — smilšakmens atsegumi (8220) un lakstaugiem bagāti egļu meži (9050). Teritoriju nepieciešams saglabāt gan zinātniskiem paleontoloģijas, stratigrāfijas, sedimentoloģijas pētījumiem, gan kā ainaviski vērtīgu dabas veidojumu kopumu, kas ir nozīmīgs dzīvās dabas vērtību saglabāšanai. Virknes izrakumu laikā kopš 1970. gada ir atrastas vairāk kā 1000 mugurkaulnieku fosilās atliekas. Tos pārstāv fosilās zivis *Bothriolepis ciecere*, *Holoptychius cf. nobilissimus*, *Cryptolepis grossii* un primitīvs tetrapods *Ventastega curonica*, kā arī, mazākā skaitā, citu fosilo dzīvnieku atliekas. Īpaši jāatzīmē tetrapoda *Ventastega curonica* atradumi. Tas ir viens no trim vissenāko sauszemē iznākušo četrkāju mugurkaulnieku atradumiem pasaulē, kas pirmo reizi tika aprakstīts tieši Pavāru atsegumā 1991. gadā. Pavāru atsegums sniedz būtisku informāciju par devona dzīvotņu sugu sastāvu un atsevišķo seno sugu, kā primāro un sekundāro patērētāju, vietu barības ķēdēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Pavāru atsegumi DAP lapā
Frīģijas dzelzene

**Frīģijas dzelzene** (*Centaurea phrygia*) ir augu suga kurvjziežu dzimtas dzelzeņu ģintī. Savvaļā tā ir sastopama centrālajā, austrumu un ziemeļu Eiropā, tostarp Latvijā, kā arī dažviet Āzijā. Ir nodalītas vairākas pasugas.
Atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas ir sastopami sausās pļavās, atmatās, mežmalās un ceļu malās.

## Morfoloģija
Frīģijas dzelzene ir daudzgadīgs, 15—75 cm garš lakstaugs, ar stāvu, raupju, masīvu, četršķautņainu, stublāju, kurš augšdaļā zaro. Stublājs ir blīvi aplapots līdz pat ziedkopai. Lapas ir veselas, plati eliptiskas, aptuveni 4—12 cm garas un 1,5—4 cm platas, apmatotas, lapas mala ir attāli zobaina.

Ziedi ir purpursārti un tie ir izvietoti 1,5—2 cm garos un 1,2—1,6 cm platos kurvīšos. Ārējie piltuvziedi gandrīz divlūpaini, acīm redzami garāki nekā iekšējie.
Pamatojoties galvenokārt uz vīkala lapu izskatu, Baltijas reģionā nodala 2 pasugas — Frīģijas pasugu (*ssp. phrygia*), kurai raksturīgs plūksnains, īsas, platas un stāvas vīkallapas, un Pseidofrīģijas pasugu (*ssp. pseudophrygia*), kurai raksturīgas garākas un bieži vien noliekušās ārējās vīkallapas ar plēvjainiem un plūksnainiem galiem.

Auglis ir brūnpelēks sēklenis ar īsu kausmatiņu pušķi. Ziedēšanas sezona ir no jūlija līdz septembrim.

## Atsauces

## Ārējās saites