open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kamara

**Kamara** var būt:

* kamara — āda pārtikā lietojamai gaļai;
* Abubakars Kamara (*Aboubakar Kamara*, dzimis 1995) — franču futbolists;
* Bubakars Kamara (*Boubacar Kamara*, dzimis 1999) — franču futbolists;
* Glens Kamara (*Glen Kamara,* dzimis 1995) — Somijas futbolists;
* Laimonis Kamara — latviešu dzejnieks;
* Kamara — Argentīnas polārstacija Antarktīdā.
Artūrs Brēmers

**Artūrs Brēmers** (dzimis  Siguldā) ir latviešu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga pozīcijā.

2009.—2010. gada sezonu viņš aizvadīja *Westwind Preparatory Academy* sastāvā ASV. Kopā ar *Westwind Preparatory Academy* viņš kļuva par Arizonas štata čempionu.

2010. gada Eiropas U-18 čempionātā viņš kopā ar Latvijas izlasi izcīnīja trešo vietu.

A. Brēmers Latvijas U-19 izlases sastāvā izcīnīja 10. vietu 2011. gada Pasaules U-19 čempionātā, kas norisinājās Latvijā. A. Brēmers Latvijas U-20 izlases sastāvā 2012. gadā izcīnīja 6. vietu Eiropas U-20 čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LBS profils
* FIBA Europe profils
Brēmers

**Brēmers** var būt:

* Artūrs Brēmers (1992) ― latviešu basketbolists;
* Arvīds Brēmers (1871―1941) ― latviešu lauksaimnieks.
Jaunā muiža (Kūku pagasts)

**Jaunā muiža** ir vidējciems Jēkabpils novada Kūku pagastā.

Mūsdienās Jaunā muiža ir uzskatāma par aprūpes ciemu, jo liela daļa ciema teritorijas ir pansionāta "Jaunāmuiža" īpašumā. Ciemu šķērso valsts nozīmes autoceļš A12 (E22) un dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II.

Pansionāta turpmākajai attīstībai ir rezervētas teritorijas. Saimnieciskās darbības pieaugums ciemā nav sagaidāms, kā arī nav paredzēta apbūves attīstība un apdzīvotās vietas paplašināšana.

## Vēsture
Ciems attīstijies ap barona Korfa muižu. Vecākais līdz šim atrastais Krustpils muižu, pusmuižu un lauku apdzīvoto vietu uzskaitījums atrodams 1784. gada Latgales ģenerālmērīšanas dokumentu krājumā. 1864. gada 28. decembrī tika veikta Korfu nekustamo un kustamo īpašumo apskate un inventarizācija, un pusmuižu sarakstā tika minēti 19 nosaukumi — viens no tiem — Jaunā muiža. Kopš 1975. gada ciema teritorijā atrodas pansionāts "Jaunāmuiža".

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krustpils novada mājaslapa
Jānis Ozoliņš

**Jānis Ozoliņš** var būt:

* Jānis Ozoliņš — komponists, kordiriģents, pasniedzējs, Dziesmu svētku virsdiriģents (1908—1981);
* Jānis Ozoliņš — čellists (1919—2000);
* Jānis Ozoliņš — inženieris mehāniķis, RTU profesors (1934);
* Jānis Ozoliņš — neiroķirurgs, politiķis (1938—2008);
* Jānis Ozoliņš — politiķis (1976);
* Jānis Ozoliņš — literatūrzinātnieks un mūziķis (1984);
* Jānis Ozoliņš — hokejists (1989).

## Skatīt arī
* Ozoliņš
Jānis Ozoliņš (neiroķirurgs)

**Jānis Ozoliņš** ( — ) bija latviešu ārsts neiroķirurgs un politiķis. 7. Saeimas un viena Rīgas domes sasaukuma deputāts.

## Dzīvesgājums
1956. gadā Jānis Ozoliņš pabeidza mācības Rīgas 1. vidusskolā. 1963. gadā viņš absolvēja Rīgas Medicīnas institūtu vispārējās ārstniecības specialitātē, bet divus gadus vēlāk ieguva neirologa kvalifikāciju. 1969. gadā viņš pabeidza Burdenko Neiroķirurģijas institūta Maskavā ordinatūru, bet 1972. gadā — Ļeņingradas Neiroķirurģijas institūta ordinatūru neiroonkoloģijā.

J. Ozoliņš bija RMI Neiroķirurģijas katedras vadītājs un klīniskās slimnīcas "Gaiļezers" Neiroķirurģijas klīnikas vadītājs.

No Tautas partijas saraksta kandidēja 7. Saeimas vēlēšanās, 2000. gadā uz dažiem mēnešiem kļuva par deputātu, aizvietojot Māri Vītolu, kas bija uz laiku nolicis mandātu ministra pienākumu pildīšanas dēļ. 2001. gadā notikušajās Rīgas domes vēlēšanās ievēlēts par domes deputātu, amatā bija līdz 2005. gadam. Pēc tam kandidēja arī 2005. gada Rīgas domes vēlēšanās, taču netika ievēlēts. Brīvajā laikā nodarbojās ar medībām.

Miris , izvadīts no Rīgas krematorijas Lielās zāles .

## Apbalvojumi
Apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Donaviņa

**Donaviņa**, kuras senākais nosaukums ir Dzirnupīte, ir upe, Mazās Daugavas labā krasta pieteka.

Upes garums ir 11 km. Tā iztek no Baļotes ezera un tek pa Aronas paugurlīdzenumu, veidojot robežu Kūku un Variešu pagastam. Tālāk upe tek pa Jēkabpils pilsētas teritoriju. Pēc tam, kad to šķērso dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils un autoceļš A6, tā ieplūst Pils dīķī pie Krustpils pils, no kura izplūst un ietek Mazajā Daugavā lejpus Krustpils luterāņu baznīcas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.krustpils.lv
Mazā Daugava (Jēkabpils)

**Mazā Daugava** ir Daugavas labā sānteka, ko no pamatgultnes atdala Daugavsala. Sākas pie Ādamsona saliņas. Mazās Daugavas labajā pusē ietek Donaviņa. Atteka ir 2,96 km gara, atrodas Jēkabpils novada teritorijā.

## Atsauces
Gomesa

**Gomesa** (; vīriešu dzimtē Gomess) ir izplatīts spāņu cilmes uzvārds, kam portugāļu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Gomiša (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Marija Anna Gomesa (*Mary Ann Gomes*; 1989) — Indijas starptautiskā lielmeistare;
* Melissa Kastriljona Gomesa (*Melissa Castrillon Gomez*; 1995) — Kolumbijas starptautiskā meistare šahā;
* Selīna Gomesa (*Selena Marie Gomez*; 1992) — amerikāņu aktrise un dziedātāja.

## Skatīt arī
* Gomiša
* Gomisa
Pupenu kapsēta

**Pupenu kapsēta** ir kapsēta, kas atrodas Jēkabpils novada Kūku pagastā.

Pupenu kapsēta ir viena no 14 Kūku pagasta teritorijā atrodošajām kapsētām. Tā atrodas blakus Asotes pilskalnam un Rīgas — Daugavpils ceļam, netālu no Jēkabpils pilsētas robežas Daugavas labajā jeb Krustpils pusē, tāpēc kapsētu nereti sauc par Krustpils Pupenu kapsētu. Kapsēta ietver 3 hektārus lielu teritoriju. Nosacīti tā iedalās vecajos kapos, vidējos un jaunajos kapos. Pēc konfesionālās piederības tā ir luterāņu kapsēta, kuru pārvalda Krustpils luterāņu draudze.

## Ievērojamu cilvēku kapi
Pupenu kapsētā atrodas aviācijas konstruktora un pirmā latviešu lidotāja ar gaisa balonu Kārļa Skaubīša kaps, Triju Zvaigžņu ordeņa kavaliera kapteiņa Jāņa Alfrēda Bērziņa kaps, skolotāju Gaļinas Skudres un Jāņa Saulīša kapi, kā arī citu ievērojamu cilvēku kapi.

## Atsauces
Baļotes ezers

**Baļotes ezers** (saukts arī **Balades ezers**, **Balodes ezers**, **Balotas ezers**, **Stirnas ezers**, **Stirnezers**, **Stirniņas ezers**) ir dabīgs saldūdens ezers Jēkabpils novada Variešu un Kūku pagastā. Ezers atrodas 8 km no Jēkabpils.

## Raksturojums
Ezers ir salīdzinoši dziļš, tā vidējais dziļums ir 2,6 metri, maksimālais dziļums 4,76 metri. Ezera spoguļa laukums ir 180 ha, bet sateces baseina laukums ir 6,8 km². Gada vidējā notece ir 200 mm. Baļotes ezerā pastiprināti aug aļģes un ūdensaugi, kuru vidū ir minami meldri, hāras, glīvenes, kosas un niedres, tas ir eitrofs. Lai saglabātu ezera ūdens līmeni, ezers ir regulēts, tam ir meniķis.
Ezers ir bagāts ar zivīm, tajā mīt līnis, līdaka, zutis, asaris, rauda, karūsa, zandarts, plaudis, ķīsis un karpa. Ezers tiek izmantots kā atpūtas vieta, tam ir peldvieta. Ezers ir tīrs, par ko liecina ezerā konstatētie vēži.

No ezera iztek 11 km garā Donaviņas upe, kas ietek Mazajā Daugavā Jēkabpils pilsētas teritorijā.

## Ezera juridiskais statuss
Ezers ir iznomāts, to apsaimnieko S/O "Baļote", kas nodarbojas arī ar zivju audzēšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.krustpils.lv
* www.ezeri.lv
* www.icelo.lv
Saka (atteka)

**Saka** ir Daugavas kreisā sānteka, ko no pamatgultnes atdala Sakas sala jeb Vidsala. Sākas pie Jēkabpils.

## Upes raksturojums
Atteka ir 7 km gara, atrodas Jēkabpils novada Jēkabpils pilsētas un Salas pagasta teritorijā. Sakas baseins atrodas Aknīstes nolaidenumā, tā lielāko daļu veido Sakas pietekas Ziemeļsusēja, Pelīte un Rudzaite. Baseina teritorija ir 569 km². Upes kritums ir 2 metri (0,3 m/km). Gada notece no sateces baseina ir 0,14 km³. Upes gultnes platums ir 45 — 110 metri. Pavasaros, veidojoties ledus sastrēgumiem lejpus Jēkabpils, Sakai ir būtiska nozīme sastrēgumu mazināšanā. Saka visā tās garumā ir publiskā upe, zvejas tiesības pieder valstij. Aiz Sakas ietekas Daugavā ir Prižu krāces.

## Dambis
Gar Sakas un Ziemeļsusējas kreiso krastu ir uzbērts dambis 3,6 kilometru garumā, bet gar Sakas labo krastu 1,7 km garumā.

## Atsauces
Materiālisms

**Materiālisms** ( — "nekustīgs") ir zinātniska filozofijas kustība, kas matēriju atzīst par primāru, bet apziņu par sekundāru. Tā ir pretēja kustība ideālismam. Šīs kustības sekotājus dēvē par **materiālistiem**. Nereti materiālisti netic Dievam, dievībām vai citām pārdabiskām būtnēm. Tādēļ materiālisms bieži vien tiek saistīts ar ateismu.

Jēdziens "materiālisms" radās 17. gadsimtā.

## Ārējās saites
Britu Kino un televīzijas mākslas akadēmija

**Britu Kino un televīzijas mākslas akadēmija** (; abreviatūra: **BAFTA**) ir bezpeļņas organizācija Apvienotajā Karalistē, kas pasniedz gadskārtējus apbalvojumus par sasniegumumiem kino, televīzijā, videospēlēs un cita veida animācijās. Tā tika nodibināta 1947. gadā.

Par sasniegumiem kinofilmās tiek pasniegtas BAFTA kino balvas. Tās pasniedz vienam no katrā kategorijā iepriekš nominētajiem pretendentiem. Kategorijas ir "Labākā filma", "Labākais aktieris", "Labākā aktrise", "Labākais aktieris otrā plāna lomā", "Labākā aktrise otrā plāna lomā", "Labākais režisors", "Labākais scenārijs" un citas. Par sasniegumiem TV filmās un seriālos tiek pasniegtas BAFTA televīzijas balvas dažādās kategorijās. Kopš 1971. gada katru gadu vienam pretendentam tiek pasniegta balva *[[BAFTA Fellowship]]* par mūža ieguldījumu. Pirmais šo balvu saņēma Alfreds Hičkoks.
## Atsauces

## Ārējās saites
* BAFTA oficiālā mājaslapa 
* Oficiālā balvu datubāze
Treka riteņbraukšana

**Treka riteņbraukšana** ir riteņbraukšanas sporta veids, kurš parasti notiek speciāli būvētā trekā vai velodromā, izmantojot treka velosipēdus.

Treka riteņbraukšanas sacensības var notikt arī zālāja trekos līdzenos sporta laukumos. Šādas sacensības regulāri notiek vasaras laikā Skotijas Augstkalnu spēlēs, kā arī dažādos vasaras sporta pasākumos Anglijā.

## Vēsture
Treka riteņbraukšanas pirmsākumi meklējami ap 1870. gadu. Riteņbraukšanas pirmsākumos tika veidoti mūsdienām līdzīgi iekštelpu koka treki ar divām taisnēm un ieslīpiem pagriezieniem.

Par priekšrocību iekštelpu treka sacensībām tika uzskatīta iespēja kontrolēt skatītājus un iekasēt no tiem naudu, padarot to par ienesīgu sporta veidu. Sākotnējās sacensības trekā piesaistīja līdz pat 2000 skatītājiem. Iekštelpu velotreki pirmoreiz ļāva rīkot šādas sacensības visu gadu. Lielbritānijā par galvenajiem treka riteņbraukšanas centriem kļuva Birmingema, Šefīlda, Liverpūle, Mančestra un Londona.

Lielākās izmaiņas vairāk kā gadsimtu garajā treka riteņbraukšanas vēsturē ir piedzīvojuši paši treka velosipēdi, kļūstot vieglāki un iegūstot aerodinamiskāku formu, lai uzstādītu labākus rezultātus.

Treka riteņbraukšana ir bijusi visu olimpisko spēļu programmā, izņemot 1912. gadā. Sieviešu treka riteņbraukšanas sacensības olimpiskajās spēlēs pirmoreiz tika iekļautas 1988. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* UCI treka riteņbraukšanas starptautiskie noteikumi
Denjels Kreigs

**Denjels Routons Kreigs** (; dzimis ) ir angļu aktieris un producents.

Kreigs ir spēlējis lomas vairākās plaši pazīstamās filmās: "Elizabete" (1998), "Lara Krofta: Kapeņu izlaupītāja" (2001), "Ceļš uz pekli" (2002), *[[Layer Cake]]* (2004), "Minhene" (2005), "Zelta kompass" (2007), "Kovboji un citplanētieši" (2011), "Meitene ar pūķa tetovējumu" (2011), "Loganam veicas" (2017), "Uz nažiem" (2019) un turpinājumos *[[Glass Onion: A Knives Out Mystery]]* (2022) un *[[Wake Up Dead Man]]* (2025), kā arī filmā "Kvīrs" (*Queer*, 2024).

Trīs reizes nominēts Zelta globusa balvai — par lomām filmās "Uz nažiem", *Glass Onion: A Knives Out Mystery* un "Kvīrs". Nominēts arī ''Emmy'' balvai par dokumentālo filmu *[[One Life (dokumentāla filma)|One Life]]* (2011) kā labākais teksta ierunātājs.

Attēlojis Džeimsa Bonda lomu piecās filmās: "Kazino Royale" (2006), "Mierinājuma kvants" (2008), "Operācija "Skyfall"" (2012), "007: SPEKTRS" (2015), "Nav laiks mirt" (2021). Visveiksmīgākā no šīm filmām Kreigam bija "Kazino Royale". Par lomu šajā filmā Kreigs tika nominēts Britu Kino un televīzijas mākslas akadēmijas BAFTA kino balvai.

2021. gadā Kreigam piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Kreigs

**Kreigs** var būt:

* Denjels Kreigs (*Daniel Craig*; 1968) — angļu aktieris un producents;
* Tomass Kreigs (*Thomas Craig*; 1962) — angļu aktieris.
Melnsils

**Melnsils** (arī **Mellsils**; ) ir ciems Talsu novada Rojas pagasta ziemeļos, Rīgas līča krastā. Izvietojies pie autoceļa P131 starp Melnsilupes un Ķilmiņupes ietekām līcī 22 km no pagasta centra Rojas, 53 km no novada centra Talsiem un 150 km no Rīgas.

Melnsils ir vistālāk austrumos esošais Kurzemes lībiešu ciems. 19. gadsimtā visu apdzīvoto teritoriju gar Rīgas līča piekrasti no Sēņiem (apmēram 3 kilometrus no Kolkas uz Melnsila pusi) līdz pat Melnsilam sauca par **Krustes ciemu**. 1826. gadā šādu nosaukumu nesa visas sētas no Sēņu kalna līdz Dundagas un Ģipkas krustojumam. Tagad šajā vietā izšķir vairākas apdzīvotās vietas: Uši, Ēvaži (Kolkas pagastā), Aizklāņi un Melnsils. Melnsilā 19. gadsimta sākumā bijušas sešas sētas un krogs. 19. gadsimta beigās tur bija jau 63 saimniecības, pie mūsdienās izsīkušās Baķupītes grīvas bijusi kuģu būvētava. 1929. gadā šeit atradās Melnsila četrklasīgā skola. 1935. gada pavasarī ciemā bija 307 iedzīvotāji, no kuriem tikai 15 — lībieši. 1949. gadā tika dibināts zvejnieku artelis "Viļņu lauzējs". 1962. gadā Melnsila zvejnieku artelis "Viļņu lauzējs" apvienojās ar zvejnieku arteli "Staļina ceļš", izveidojot zvejnieku kolhozu "Banga". Melnsilā agrāk bija zivju apstrādes cehs, kā arī pasts. Melnsilā ir veikals un kempings pie jūras ar mini zoo un kafejnīcu, kā arī brīvā laika un jauniešu centrs.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Reičela Vaisa

**Reičela Vaisa** (; dzimusi ) ir angļu filmu un televīzijas aktrise.

Vaisa ir atveidojusi lomas vairākās plaši pazīstamās filmās: "Mūmija", "Mūmija atgriežas", "Divkauja", "Konstantīns", "Uzticīgais dārznieks", "Agora", "Strūklaka", "Eragons", "Borna mantojums" un "Jaunība". Par lomu filmā "Uzticīgais dārznieks" Vaisa saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu (kā labākā otrā plāna aktrise) un Zelta globusa balvu.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Vecvagars

**Vecvagars** (sieviešu dzimtē Vecvagare) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Arnis Vecvagars (1974) — bijušais latviešu basketbolists un treneris;
* Kaspars Vecvagars (1993) — latviešu basketbolists.
Daniels Oteijs

**Daniels Oteijs** (; dzimis ) ir franču kinoaktieris. Ieguvis divas Cēzara balvas, divas Eiropas Kino balvas, kā arī BAFTA kino balvu. Viņa ekrāna partneri ir bijuši Žerārs Depardjē, Izabella Adžanī, Īvs Montāns, Grēta Sači un citi.

## Biogrāfija
Daniels Oteijs dzimis Alžīrā, operdziedātāju ģimenē. Jau skolas laikā viņš zināja, ka vēlas iet vecāku pēdās un kļūt par operdziedātāju. Oteijs uzsāka karjeru muzikālās komēdijas žanrā. Neizturot iestājeksāmenus Konservatorijā, Oteijs iestājas aktiermākslas kursos un sāka piedalīties nelielās lomās, tai skaitā Nacionālā tautas teātra izrādēs. Tur viņu pamanīja režisors Žerārs Piress un piedāvā viņam pirmo kino lomu filmā *[[L'agression]]* (1975). Seko vēl dažas filmas, līdz franču kinokomēdiju meistars Klods Zidī Oteijam piedāvā lomu filmā *[[Les Sous-doués]]* (1980) un tās turpinājumā *[[Les Sous-doués en vacances]]* (1982). Pirmo vērā ņemamo lomu Daniels Oteijs atveidoja Eduāra Molināro kriminālfilmā *[[Pour cent briques, t'as plus rien...]]* (1982) un tai sekojošā, tā paša režisora filmā *[[Palace]]* (1985). Šīs filmas uzņemšanas laukumā viņš iepazīstas ar Emanuelu Beāru. Viņu veiksmīgo duetu režisors Klods Berī izmanto filmā *[[Jean de Florette]]* (1986) un tās turpinājumā *[[Manon des sources]]* (1986).

Daniels Oteijs kino ir attēlojis vairāk nekā 90 lomas un viņa varoņu portreti aptver ļoti plašu raksturu diapazonu — no nejēgām līdz nopietnām raksturlomām. Plašo lomu paleti labi ilustrē dalība filmās "Karaliene Margo" (*La Reine Margot*, 1994), "Marķīzs de Sads" (*Sade*, 2000), "Hameleons" (*Le placard*, 2001), "Orfevras krastmala 36" (*36 Quai des Orfèvres*, 2004), "Sulainis" (*La doublure*, 2006), "Mans labākais draugs" (*Mon meilleur ami*, 2006), "Brīnišķīgais laikmets" (2019) un citas.

## Privātā dzīve
Daniels Oteijs ir trīs reizes precējies. No pirmās laulības ar aktrisi Anē Žusē viņam ir meita. Otrajā laulībā ar savu kinoekrāna partneri Emanuelu Beāru viņiem arī piedzima meita. Kopš 2006. gada viņš ir precējies ar gleznotāju Odu Ambrodži. 2009. gadā viņiem piedzima dēls.

## Apbalvojumi
Daniels Oteijs kopš 1987. gada 12 reizes bijis nominēts Cēzara balvai. Un divas reizes viņš to saņēma kā labākais galvenās lomas tēlotājs — 1987. gadā par lomu filmā *[[Jean de Florette]]* (1986, režisors Klods Berī) un 2000. gadā par dalību filmā "Meitene uz tilta" (*La fille sur le pont*, 1999, režisors Patriss Lekonts). Par lomu filmā *Jean de Florette* Oteijs saņēma arī BAFTA kino balvu kā labākais otrā plāna aktieris.

1993. gadā par lomu filmā *[[Un Coeur en Hiver]]* (1992) (režisors Klods Satī) Daniels Oteijs saņēma Eiropas Kino akadēmijas balvu, dēvētu arī par "Fēliksu".

1996. gada Kannu kinofestivālā Daniels Oteijs saņēma labākā aktiera titulu par lomu filmā *[[Le huitième jour]]* (režisors Žako van Dormals).

2005. gadā Daniels Oteijs atkārtoti saņēma Eiropas Kino akadēmijas balvu "Fēlikss" par lomu Mihaela Hānekes asa sižeta filmā "Apslēptais".

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaspars Vecvagars

**Kaspars Vecvagars** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja saspēles vadītāja pozīcijā. Noslēdzis karjeru 2023. gadā, pievērošoties trenera darbam. 2026. gadā ir "Valmiera Glass VIA" galvenais treneris.

Vairākas sezonas aizvadījis labākajā Lietuvas klubā Kauņas "Žalgiris", trīsteiz kļūstot par Lietuvas Basketbola līgas čempionu. Spēlējis arī Latvijas komandā Rīgas VEF. Bijis Latvijas basketbola izlases spēlētājs. 2023. gadā paziņojis par karjeras beigām un pievienojies Latvijas Basketbola līgas (LBL) "Valmiera Glass VIA" treneru korpusam. 2025. gada vasarā apstiprināts par kluba galveno treneri un jau 2026. gada februārī uzvarēja pirmo turnīru, iegūstot Latvijas kausu.

Viņa tēvs Arnis Vecvagars ir bijušais basketbolists, spēlējis Latvijas izlases sastāvā, tagad — treneris, bijis Latvijas basketbola izlases galvenais treneris.

## Karjera
2009.—2010. gada sezonu K. Vecvagars aizvadīja Kauņas "Žalgiris" jaunatnes komandas sastāvā, spēlēja jaunatnes Eirolīgas finālā. "Žalgiris" pieaugušo komandas sastāvā spēlēja no 2013. gada, trīs reizes kļuvis par Lietuvas Basketbola līgas čempionu (2014, 2015, 2016).

2012. gadā saņēmis Valdemāra Baumaņa kausu.

2016. gada vasarā K. Vecvagars pievienojās LBL klubam Rīgas VEF, kura sastāvā 2017. gada pavasarī kļuva par LBL čempionu, lielāko sezonas daļu gan izlaižot dēļ traumas.

2019. gada rudenī, pēc dažām spēlēm BK Jūrmala sastāvā, noslēdza līgumu ar Spānijas LEB līgas (otrā pēc spēka) klubu *[[Chocolates Trapa Palencia|Palencia]]*. Kopš 2020. gada pārstāvēja citu Spānijas klubu *[[Força Lleida CE]]*, bet kopš 2021. gada vasaras *[[Bàsquet Girona]]*, kas spēlē pēc spēka otrajā līgā *[[LEB Oro]]*. Šajā komandā viņa komandas biedrs bija Spānijas basketbola leģenda Marks Gazols.

20223. gadā spēlēja Nīderlandes klubā *[[Heroes Den Bosch]]*, bet martā tika izplatīta informācija, ka K. Vecvagars beidz spēlētāja karjeru un pievienojas Latvijas kluba "Valmiera Glass VIA" treneru korpusam kā Oskara Virša asistents. 2025. gada vasarā K. Vecvagars stājās Nikolaja Mazura vietā, tiekot apstiprināts par kluba galveno treneri vien 31 gada vecumā.

2026. gada februārī uzvarēja pirmo turnīru kā "Valmiera Glass VIA" galvenais treneris, finālspēlē pārspējot BK Ventspils un iegūstot Latvijas kausu.

### Latvijas izlase
Spēlējis visu vecumu Latvijas jaunatnes izlasēs. 2010. gada Eiropas U-18 čempionātā K. Vecvagars kopā ar Latvijas izlasi izcīnīja trešo vietu. Savukārt Latvijas U-19 izlases sastāvā izcīnīja 10. vietu 2011. gada Pasaules U-19 čempionātā, kas norisinājās Latvijā. Izcīnījis sudraba medaļu Eiropas U-20 čempionātā 2013. gadā.

Pieaugošo Latvijas basketbola izlases sastāvā spēlēja 2015. gada Eiropas čempionātā, kur komanda ieņēma 8. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LBS profils
* FIBA Europe profils 
* FIBA profils
Oviši

**Oviši** (; ) ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā, Baltijas jūras krastā, pie Ovišraga. Izvietojies pagasta ziemeļos, 33 km no pagasta centra Tārgales, 30 km no novada centra Ventspils un 200 km no Rīgas.

## Vēsture
Oviši ir sens lībiešu apdzīvots zvejniekciems, ko sauca par **Luserortu** vai **Liseri** (*Liseort*, *Lyseort*, *Lusort*). Nosaukums cēlies no zviedru valodas, kurā *lysa* nozīmē 'degt', bet *ort* nozīmē 'vieta, rags'. Vieta iezīmīga ar to, ka tai pretī jūrā atrodas bīstams sēkļu rajons, kur bojā gājuši daudz kuģu, tādēļ jau kopš viduslaikiem šeit tika dedzināti ugunskuri un paceltas darvas mucas. Pirms Otrā pasaules kara Ovišos bijusi 51 sēta, no tām mūsdienās palikušas 10. Sētās, kurās vēl mājo pastāvīgie iedzīvotāji, saglabājušās atsevišķas senlaicīgas būves un īpatnējā žogu sistēma.

Nozīmīgākā celtne Ovišos ir 1814. gadā celtā 38 m augstā Ovišu bāka (senākā bāka Latvijā). Bākā darbojas muzejs.
1916. gadā vācu karaspēka inženiertehniskās daļas cauri Ovišiem uzbūvēja Ziemeļkurzemes šaursliežu dzelzceļu.
[thumb|200px|left|[Ovišu bāka]]

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Ievērojamas personības
* Kārlis Princis (1893—1978), līvu biologs, entomologs, Latvijas Universitātes docents, Rīgas Dabas muzeja direktors.
* Alfrēds Audze (1897—1930), Latvijas armijas pulkvedis, brīvības cīņu dalībnieks, Lāčplēša Kara un Trīs zvaigžņu ordeņa kavalieris.

## Atsauces
Milošs Teodosičs

**Milošs Teodosičs** (, *Miloš Teodosić*; dzimis  Valjevo, Serbijas SR, Dienvidslāvijā) ir profesionāls serbu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja un uzbrūkošā aizsarga pozīcijās, Serbijas valstsvienības dalībnieks. Pašlaik (2012) pārstāv Krievijas Superlīgas klubu Maskavas CSKA.

## Karjera
Karjeru uzsācis 2004. gadā FMP Železnik sastāvā, spēlēja 2004.—2005. gada sezonā startēja Serbijas līgā. Nākamajā sezonā pārstāvēja KK Borac Čačak klubu, kā sastāvā arī spēlēja Serbijas līgā. 2006.—2007. gada sezonā viņš atgriezās *FMP Železnik* sastāvā. Laikā no 2007. līdz 2011. gadam pārstāvēja Grieķijas līgas klubu Pirejas "Olympiacos".

2010. gadā tika atzīts par iepriekšējā gada labāko Eiropas basketbolistu. 2009.—2010. gada Eirolīgas sezonā viņš tika atzīts par sezonas vērtīgāko spēlētāju.

2011. gada 6. jūlijā viņš parakstīja līgumu ar Krievijas Superlīgas klubu Maskavas CSKA.

Serbijas izlases sastāvā izcīnīja sudraba medaļu 2009. gada Eiropas čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eirolīgas profils 
* Eurobasket profils
Crawford

***Crawford*** ir angļu un skotu valodas izcelsmes uzvārds un personvārds. *Crawford* var būt:

* Kroforda — vārds sieviešu dzimtē;
* Krofords — vārds vīriešu dzimtē.
Riteņbraukšana

[thumbnail|235px|Protestētāji uz divriteņiem 2003. gadā Francijas pilsētā [Šamonī]]
**Riteņbraukšana** ir pārvietošanās ar velosipēdu. Tas var būt brīvā laika pavadīšanas veids, nokļūšana no viena punkta citā, tūrisma veids, veselības uzturēšanas līdzeklis, kā arī sporta veids: riteņbraukšanas sports. Personas, kas brauc ar divriteni, sauc par riteņbraucējiem vai velosipēdistiem.

## Skatīt arī
* Riteņbraukšanas sports
Kroforda

**Kroforda** var būt:
* Džoana Kroforda (*Joan Crawford*; 1904—1977) — amerikāņu aktrise;
* Sindija Kroforda (*Cindy Crawford*; dzimusi 1966. gadā) — amerikāņu modele.

## Skatīt arī
* *[[Crawford]]*
* Krofords
Džoana Kroforda

**Džoana Kroforda** (; dzimusi **Lusille Feja Lesueura** (*Lucille Fay LeSueur*)  Sanantonio, Teksasas štatā, ASV; mirusi  Ņujorkā, ASV) bija amerikāņu kino, televīzijas un teātra aktrise.

Viņa karjeru uzsāka kā ceļojoša teātra trupu dejotāja, taču vēlāk sāka darboties Brodvejā. Amerikas Filmu institūta balsojumā viņa atzīta par 10. visu laiku izcilāko sieviešu mākslinieci. 1945. gadā viņa saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise par lomu filmā *Mildred Pierce*.

## Pazīstamākās filmas

* "Nezināmais" (*The Unknown,* 1927, režisors Teds Braunings)
* *[[Grand Hotel]]* (1932, režisors Edmunds Goldings)
* "Sievietes" (*The Women*, 1939, režisors Džordžs Kjūkors)
* "Sievietes seja" (*A Womans's face*, 1941, režisors Džordžs Kjūkors)
* "Mildreda Pīrsa" (*Mildred Pierce,* 1945, režisors Maikls Kertics)
* "Deizija Kenjone" (*Daisy Kenyon,* 1947, režisors Oto Prēmingers)
* "Flamingo ceļš" (*Flamingo Road,* 1949, režisors Maikls Kertics)
* "Pēkšņās bailes" (*Sudden Fear,* 1952, režisors Deivids Millers)
* "Džonijs Ģitāra" (*Johnny Guitar*, 1954, režisors Nikolass Rejs)
* "Kas notika ar mazulīti Džeinu?" (*What Ever Happened to Baby Jane?*, 1962, režisors Roberts Oldričs)

## Ārējās saites
Joan
Edgars Jeromanovs

**Edgars Jeromanovs** (dzimis  Saldū) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja saspēles vadītāja pozīcijā. Spēlējis Latvijas, Ukrainas, Grieķijas un Zviedrijas klubos (trīs sezonas pārstāvējis Noršēpingas "Dolphins").

Basketbolists ir arī E. Jeromanova dēls Ronijs Darels Jeromanovs.

## Karjera
Karjeru pieaugušo basketbolā uzsāka 2000. gadā Rīdzenes kadetu komandā. Pēc tam spēlēja BK Ventspils Augstskola sastāvā, 2003.—2004. gada sezonu aizvadīja Latvijas Basketbola līgas (LBL) turnīrā. 2004.—2005. gada sezonā pārstāvēja divus klubus: BK Rīdzene un Līvu alus/Liepāja. 2005. gada augustā atrādījās Vācijas klubam Brēmerhāfenes "Eisbaeren", taču neparakstīja ar klubu līgumu un pievienojās BK Barons/LU Rīga. No 2007. līdz 2009. gadam pārstāvēja Rīgas VEF vienību. 2009.—2010. gada sezonu uzsāka Ukrainas klubā *[[MBC Mykolaiv]]*, bet noslēdza BK Liepājas Lauvas . 2010.—2011. gada sezonā pārstāvēja Grieķijas A2 līgas klubu *[[Perikos/Arhelaos]]*. Pirms 2011. gada Eiropas čempionāta noslēdza līgumu ar Zviedrijas klubu Noršēpingas "Dolphins". Tā sastāvā kļuva par 2011.—2012. gada Zviedrijas čempionāta sezonas uzvarētāju.

Pārstāvējis visu vecumu Latvijas jaunatnes izlases. Pieaugušo Latvijas izlasē debitējis . 2011. gadā Latvijas izlases sastāvā piedalījās Eiropas čempionāta finālturnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Regeneracomsports'' profils 
* LBS profils
Eimija Adamsa

**Eimija Lū Adamsa** (; dzimusi  Vičencā, Itālijā) ir amerikāņu aktrise un dziedātāja.

Viņas pirmā loma bija 1999. gada melnajā komēdijā "Neiedomājami skaista". Pēc filmēšanās dažādās mazāk zināmās filmās, viņa 2002. gadā piedalījās filmas "Noķer mani, ja vari" filmēšanā. Par lomu 2005. gada filmā *[[Junebug]]* viņa saņēma kritiķu pozitīvu novērtējumu un Amerikas Kinoakadēmijas balvas nomināciju kā labākā otrā plāna aktrise. 2007. gadā Adamsa filmējās filmā "Noburtā", par ko saņēma Zelta globusa nomināciju. Otro Amerikas Kinoakadēmijas un Zelta globusa nomināciju viņa saņēma par lomu 2008. gada filmā "Šaubas". Savukārt abu balvu trešo nomināciju E. Adamsa saņēma par lomu "Cīnītājs". Attēloja Luisu Leinu filmās "Tērauda vīrs" (2013) un "Betmens pret Supermenu: Taisnības rītausma" (2016).

Par lomām filmās "Amerikāņu afēra" (2013) un "Lielās acis" (2014) Adamsa ieguvusi divas Zelta globusa balvas. Sešas reizes nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai: par filmām *[[Junebug]]* (2005), "Šaubas" (2008), "Cīnītājs" (2010), "Pavēlnieks" (2012), "Amerikāņu afēra" (2013), "Vara" (2018).

## Filmogrāfija

* "Neiedomājami skaista" (1999)
* *[[Psycho Beach Party]]* (2000)
* "Bīstamās spēles 2" (2000)
* "Ķirbis" (2002)
* "Krāpnieki" (2002)
* "Noķer mani, ja vari" (2002)
* *[[The Last Run]]* (2004)
* *[[The Wedding Date]]* (2005)
* *[[Junebug]]* (2005)
* "Neatskatoties" (2005)
* "Rikijs Bobijs — ātruma karalis" (2006)
* "Noburtā" (2007)
* "Čārlija Vilsona karš" (2007)
* "Petigrjū jaunkundze dzīvo šodienai" (2008)
* "Šaubas" (2008)
* "Uzkopšana" (2008)
* "Nakts muzejā 2" (2009)
* "Džulī un Džūlija" (2009)
* *[[Moonlight Serenade]]* (2009)
* "Garais gads" (2010)
* "Cīnītājs" (2010)
* "Mapeti" (2011)
* "Pavēlnieks" (2012)
* "Problēmas ar metienu" (2012)
* "Ceļā" (2012)
* "Tērauda vīrs" (2013)
* "Viņa" (2013)
* "Amerikāņu afēra" (2013)
* "Lielās acis" (2014)
* *[[Lullaby]]* (2014)
* "Betmens pret Supermenu: Taisnības rītausma" (2016)
* "Atnācēji" (2016)
* "Nakts dzīvnieki" (2016)
* "Taisnības līga" (2017)
* "Asi priekšmeti" (*Sharp Objects*, TV seriāls, 2018)
* "Vara" (2018)
* *[[Hillbilly Elegy]]* (2020)
* "Sieviete logā" (*The Woman in the Window*, 2021)
* *[[Dear Evan Hansen]]* (2021)
* *[[Disenchanted]]* (2022)

## Ārējās saites
Pīrss Brosnans

**Pīrss Brendans Brosnans** (; dzimis  Drohedā, Īrijā) ir īru aktieris ar ASV un Īrijas valstu pilsonību. Viņš ir pazīstams pēc galvenajām lomām filmās par Džeimsu Bondu.

## Biogrāfija
Brosnans piedzima 1953. gadā Īrijā namdara Tomasa Brosnana ģimenē. Tēvs ģimeni drīz pameta. Kad Pīrsam Brosnanam bija četri gadi, viņa māte pārcēlās uz Londonu, lai strādātu par medmāsu. Viņš palika Īrijā, dzīvoja pie mātes vecākiem, bet pēc viņu nāves — pie citiem radiem. Vēlāk tika nosūtīts dzīvot pansijā. 1964. gadā Brosnans pārcēlās dzīvot uz Londonu pie mātes un viņas vīra. Mācījās skolā Londonas dienvidrietumos. 16 gadu vecumā nolēma kļūt par gleznotāju, iestājās Svētā Mārtina mākslas koledžā Londonā. Viņš izmēģināja arī "uguns rijēju" profesiju. Bet vēlāk trīs gadus mācījās Teātra mākslas centrā Londonā un atrada savu aicinājumu aktiera profesijā.

Aktiera karjeru Brosnans uzsāka 1977. gadā kā teātra aktieris. Vēlāk sāka filmēties kinofilmās un televīzijā. Kļuva pazīstams ar lomu TV seriālā "Remingtons Stīls" (*Remington Steele*, 1982—1987). Attēlojis galveno lomu TV miniseriālā "80 dienās apkārt zemeslodei" (*Around the World in 80 Days*, 1989) pēc Žila Verna romāna motīviem. Attēlojis lomas tādās filmās kā "Ceturtais protokols" (1987), "Mūžīgā aukle" (1993). Filmējies četrās Džeimsa Bonda filmās laika posmā no 1995. līdz 2002. gadam — "Zeltacs" (1995), "Rītdiena nemirst" (1997), "Ar pasauli nepietiek" (1999), "Mirsti citu dienu" (2002).

Brosnans ir piedalījies tādās veiksmīgās filmās kā "Marss uzbrūk!" (1996), "Dantes smaile" (1997), "Tomasa Krauna afēra" (1999), "Matadors" (2005), "Mamma Mia!" (2008) un "Rēgu rakstnieks" (2010).

Brosnans divas reizes nominēts Zelta globusa balvai — kā labākais aktieris otrā plāna lomā TV miniseriālā *[[Nancy Astor]]* (1982) un par galveno lomu filmā "Matadors" (2005). 1997. gadā Brosnanam piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

Brosnans kopā ar amerikāņu kinoproducenti Bo St.Klēru 1996. gadā Losandželosā nodibināja producēšanas kompāniju *Irish Dream Time*. Brosnans producējis vairāk nekā 10 filmas.

Brosnans piedalās sabiedriskajās aktivitātēs, kā arī vides aizsardzības kustībā. Kopš 2001. gada viņš ir UNICEF sūtnis no Īrijas. Piedalās labdarības darbā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dārzupīte

**Dārzupīte**, saukta arī **Lagzde**, ir upe, Daugavas labā krasta pieteka Jēkabpils novada Kūku pagastā.

Upe iztek no Lakstiņu ezera, tek dienvidrietumu virzienā. Upes gultne visā garumā regulēta. Ietek Daugavā pie Asotes pilskalna.

## Ārējās saites
* www.krustpils.lv

## Atsauces
Lakstiņu ezers

**Lakstiņu ezers** ir saldūdens dabīgs ezers Jēkabpils novada Kūku pagastā. Ezera spoguļa laukums ir 1,7 hektāri. No ezera iztek 10 km garā Dārzupītes upe, kas ietek Daugavā netālu no Asotes pilskalna.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.krustpils.lv
Ildzenieku ezers

**Ildzenieku ezers** (saukts arī **Ilzenieku ezers**, **Ilzes ezers**, **Ilcenieku ezers**, **Ilosnieku ezers**) ir dabīgs saldūdens ezers Jēkabpils novada Kūku pagastā. Ezers atrodas 8 km no Jēkabpils un Vīpes. Ezers ietilpst dabas parka "Laukezers" teritorijā.
 
## Raksturojums
Ildzenieku ezers ir mezotrofs ezers, tā kopējais aizaugums ir 35%, kuru veido niedru josla, kosas, meldri, glīvenes un puplakši. Ezerā ir gludsporu  ezerenes  (*Isoetes  lacustris*) atradne. Gada vidējā notece ir 200 mm. Ezera krastu slīpums pamatā ir zems, bet vietām stāvs. No ezera iztek grāvis uz Šumānu strautu, kas ietek Daugavā. Ezeram ir peldvieta. Zvejas tiesības pieder valstij, ezerā mīt līdaka, rauda, karūsa, plaudis, ķīsis un asaris. Ir konstatēti arī vēži.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.krustpils.lv
* www.ezeri.lv
Cīņas klubs

**Cīņas klubs** var būt:

* Cīņas klubs — 1996. gadā izdots Čaka Palahņuka romāns;
* Cīņas klubs — 1999. gadā izdota filma pēc tāda paša nosaukuma grāmatas motīviem;
* Cīņas klubs — LNT raidījums.
Rogāļu dižakmens

**Rogāļu dižakmens** ir ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis, kas atrodas Jēkabpils novada Kūku pagastā.

Dižakmens atrodas vietējas nozīmes dabas piemineklī Daugavas labajā krastā Rogāļu gravā, saimniecības "Lazdugravas" teritorijā starp "Rogāļu" un "Auzānu" mājām, 50 metrus no Rogāļu strauta ietekas Daugavā. Dižakmens tiek aizsargāts no 1977. gada.

Rogāļu dižakmens ir sarkanbrūns mikroklīna granīts no rapakivi granītu grupas. Akmens pamatmasu veido viborgīts — granīta paveids. Rogāļu dižakmens ir vadakmens, ko šurp ledājs ir atgādājis no Karēlijas zemesšauruma. Tas ir 6,5 metrus garš, 4,6 metrus plats, 3,7 metrus augsts. Tā apkārtmērs ir 18,5 metri, bet tilpums aptuveni 40 m³.

Apmeklēt akmeni var, dodoties pa izveidotu ainavisku tūristu taku, sekojot uzstādītajām norādēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kūku pagasta terit. plānojums
Stirnas ezers

**Stirnas ezers** var būt:
* Baļotes ezera cits nosaukums
* Stirnezera cits nosaukums
* Stirna ezera cits nosaukums
Ludvigs Tīks

**Johans Ludvigs Tīks** (, dzimis , miris ) bija vācu dzejnieks, tulks, rakstnieks un literatūrkritiķis. Viens no vācu romantisma pamatlicējiem XVIII beigās - XIX gadsimta sākumā.

Dzimis Berlīnē, virvju vijēja ģimenē. Studēja Halles, Getingenes un Erlangenes Universitātēs. 1794. gadā atgriezās Berlīnē un centās pārtikt no literatūras. 1798. gadā apprecējās un pārcēlās uz Jēnu, kur kopā ar Novālisu, Augustu un Kārli Šlēgeliem kļuva par vienu no jaunās romantisma kustības līderiem. Vēlāk dzīvoja Drēzdenē un Cībingenē. Ceļoja uz Itāliju. Tulkojis vāciski Šekspīra lugas un "Donu Kihotu". Mūža nogalē vairāk darbojies kā kritiķis.

## Ārējās saites

* Ludviga Tīka darbi ''Project Gutenberg - DE'' 
* ''Das Ludwig-Tieck-Repositorium''
Tīks

**Tīks** var būt:

* Ludvigs Tīks (*Ludwig Tieck*; 1773—1853) — vācu dzejnieks, tulks, rakstnieks un literatūrkritiķis;
* Lielais tīkkoks — lūpziežu dzimtas koku suga.
Laukezers (dabas parks)

**Laukezers** ir dabas parks Latgalē, administratīvi izvietojies Jēkabpils novada Kūku pagastā. Dabas parks ir iekļauts *[[Natura 2000]]*&nbsp;— Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

Dabas parka kopējā platība ir 327 hektāri. Tas ir aizsardzībā no 2004. gada un ir izveidots, lai saglabātu vismaz 9 Latvijas un Eiropas biotopus, kā arī vismaz 12 aizsargājamas augu sugas, kuru vidū 4 ir Eiropas Savienības Direktīvu sugas.

Dabas parka teritorijā ietilpst Madonas&nbsp;— Trepes vaļņa dienvidu daļa un ap to atrodošies ezeri&nbsp;— Ildzenieku un Laukezers vaļņa dienvidu pusē, kā arī Baltiņu ezers ziemeļu pusē.

## Aizsargājamās augu sugas
Dabas parkā sastopamas daudzas aizsargājamas augu sugas, kuru vidū ir minamas:
* Dižā aslape (*Cladium mariscus*) — viena no trim atradnēm Austrumlatvijā;
* Pļavas linlape (*Thesium ebracteatum*) — viena no piecām atradnēm Latvijā, atrodas vaļņa augšdaļā;
* Spīdīgā āķīte (*Hamatocaulis vernicosus*), sūnu suga, kas ir ietverta Eiropas Savienības Direktīvā — atrodas zāļu purva slīkšņā pie Baltiņa ezera;
* Asinssārtā gandrene (*Geranium sanguineum*) — atrodas vaļņa dienvidu nogāzē;
* Meža silpurene (*Pulsatilla patents*) — atrodas vaļņa dienvidu nogāzē;
* Gludsporu ezerene (*Isoetes lacustris*) — atrodas izklaidus starp niedrēm Ildzenieku un Laukezerā;
* Lēzeļa lipare (Liparis loeselii) — atrodas Ildzenieku ezera pārejas purvā.

## Dabas parka apdraudējumi
Ir konstatēti divi pamatfaktori, kas apdraud dabas parka biotopus — rekreācija un eitrofikācija, ko pastiprina lauksaimnieciskā darbība un meža kailcirtes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dabas parka "Laukezers" aizsardzības un izmantošanas noteikumi
* Dabas aizsardzības plāns dabas parkam "Laukezers"
Ziedi

**Ziedi** var būt:
* Zieds — auga daļa
* Ziedi — Aizkraukles pilsētas daļa
* Lielziedu Sērenes pagastā cits nosaukums
Baltiņu ezers (Kūku pagasts)

**Baltiņu ezers** (saukts arī **Teikura ezers**, **Teikuru ezers**) ir dabīgs saldūdens ezers Jēkabpils novada Kūku pagastā. Ezers atrodas 6 km no Jēkabpils. Ezers ietilpst dabas parka "Laukezers" teritorijā.
 
## Raksturojums
Baltiņu ezers ir makrofītu ezers, 90% ezera platības aizņem iegrimušais augājs, konstatētas 15 ūdensaugu sugas, kuru vidū ir minamas dižo aslapju audzes, niedres, kosas, hāras, glīvenes un vilkvālītes un lēpes. Ūdens apmaiņas periods ir 0,1 gads. Ezera krastu slīpums ir zems un pieejams, ezera dibens dūņains. No ezera iztek 1965. gadā izrakts grāvis uz Daugavas pieteku, kas ietek Daugavā. Ezeram nav peldvietas. Ezerā atrodas sīka sala, uz kuras dzīvo bebri, kuru darbība ir apdraudējums ezeram, vienlaicīgi to darbības rezultātā ir paaugstinājies ūdens līmenis. Ezera ūdens ir dzidrs, tas caurredzams līdz gruntij. Ekoloģiskā kvalitāte ir augsta. Ezerā mīt galvenokārt karūsas, sastopamas arī līdakas, līņi un asari.

## Ārējās saites
* www.krustpils.lv
* www.ezeri.lv

## Atsauces
Kazaki

thumb|200px|Donas kazaka Kozmas Krjučkova 1914. gada fotogrāfija
[thumb|200px|Kazaku meitene [Vasilijs Surikovs|Vasilija Surikova gleznā]]

**Kazaki** () jeb **kozaki** (, no  — 'brīvcilvēki') ir pamatā austrumslāvu etnosociāla grupa, kas iesākumā dzīvoja Austrumeiropas dienvidu stepēs (Donas un Dņepras lejtecēs), mūsdienu Ukrainas un Krievijas Federācijas teritorijās. Vēstures gaitā izplatījās arī Pievolgā, Ziemeļkazahijā un Sibīrijā. Kazakiem ir būtiska ietekme gan ukraiņu, gan krievu nāciju attīstībā.

## Vēsture
Kazaku izcelsme ir neskaidra. Pirmoreiz viņi kā atsevišķs sabiedrības slānis parādījās 16. gadsimta sākumā, apgabalos starp Lietuvas dižkunigaitijas un Krimas hanistes pārvaldītajām teritorijām, veidodami teritoriālas militāras struktūras un baudot autonomiju. 16. gadsimta vidū konsolidējās Zaporižjas Seča (), kas kalpoja par vienu no ukraiņu nācijas veidošanās centriem. Militārisma un savas neatkarības dēļ kazaki bieži bija vieni no galvenajiem spēkiem pret centrālo varu vērstajās sacelšanās (Razina, Bulavina un Pugačova sacelšanās). Ar kazaku palīdzību Krievijas cariste 17. gadsimtā uzsāka Sibīrijas kolonizēšanu. 18. gadsimta beigās kazaki kļuva par juridiski definētu sabiedrības slāni (*сословие*) ar savām tiesībām un speciālām karaspēka daļām (parasti kavalēriju). Cita starpā kazaku karaspēka daļas kļuva bēdīgi slavenas 1905. gada revolūcijas apspiešanas laikā Latvijā.

Krievijas pilsoņu kara laikā kazaki bija vieni no Baltās kustības galvenajiem balstiem (kaut bija arī sarkanie kazaki), tāpēc kazaki tika pakļauti nežēlīgām represijām.

Otrā pasaules kara laikā kazaki cīnījās gan PSRS pusē, gan nacistiskās Vācijas pusē, gan Japānas impērijas armijas sastāvā (Asano brigāde u. c.). Ādolfs Hitlers un viņa tuvākā vide pieturējās pie teorijas, ka kazaki ir gotu pēcteči un tāpēc pieder pie āriešu rases. Pēc karadarbības beigām Eiropā no britu okupācijas karaspēka ieņemtās Austrijas teritorijas kazaki tika izdoti padomju NKVD iestādēm (ieskaitot tos, kas nekad nav bijuši PSRS pilsoņi). Pēc nodošanas padomju valdībai padomju tiesa kazaku ģenerāļus atzina par kara noziedzniekiem un sodīja ar nāvi, bet pārējiem kopā ar ģimenēm piesprieda dažādus cietumsodus. Daži kazaki 1955. gadā tika amnestēti.

Pēc PSRS sabrukuma kazaku tradicionālajos apgabalos notika kazaku organizāciju atdzimšana un kazaku pašpārvaldes rašanās. Krievijas Federācijas armijā atjaunotas kazaku karaspēka daļas. Mūsdienu Baltkrievijā, Kazahstānā, Kirgizstānā, Ukrainā, Krievijā un citās valstīs ir daudzas kazaku biedrības.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā Kubaņas kazaku mājaslapa  
* Kazaki XIV — XXI (bibliotēka) 
* Ukrainas kazaku apvienības tīmekļa vietne 
* Kazakiem veltīta lapa
Git

***Git*** ir sadalīta versiju kontroles sistēma ar uzsvaru uz ātrdarbību. *Git* sākotnēji izplānoja un izstrādāja Līnuss Tūrvaldss ''Linux'' kodola izstrādei. Katra *Git* jeb repozitorijs ietver pilnu izmaiņu vēsturi un nodrošina vadības iespējas, neatkarīgi no tīkla savienojuma pieejamības vai centrālā servera. Šībrīža *Git* uzturēšanu uzrauga Džunio Hamano. *Git* ir brīvā programmatūra, ko izplata saskaņā ar GNU Vispārējās publiskās licences 2. versiju.

## Atsauces
Červeņska

**Červeņska** (), vēsturiski arī Rotenburga pie Oderas () ir pilsēta Polijas rietumos, Lubušas vojevodistē. Līdz 1945. gadam atradās Vācijā, bet, pamatojoties uz Jaltas un Potsdamas konferenču lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet vācu iedzīvotāji padzīti. Dzelzceļa mezgls.
Aizsargājamo ainavu apvidus

**Aizsargājamo ainavu apvidus** ir aizsargājama dabas teritorija. Saskaņā ar Latvijas likumdošanu aizsargājamo ainavu apvidi ir teritorijas, kas izceļas ar savdabīgu vai daudzveidīgu ainavu. To mērķis ir aizsargāt un saglabāt raksturīgo ainavu un tos ainavas elementus, kas ir būtiski aizsargājamo sugu un biotopu ekoloģisko funkciju nodrošināšanai, Latvijai raksturīgajai kultūrvidei un ainavas daudzveidībai, kā arī nodrošināt sabiedrības atpūtai un tūrismam piemērotas vides saglabāšanu un dabu saudzējošu apsaimniekošanu.

Latvijā ir 9 aizsargājamo ainavu apvidi.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Latvijas aizsargājamo ainavu apvidi
Ovišrags

**Ovišrags** () ir Baltijas jūras krasta līnijas izliekums ~22 km uz ziemeļiem no Ventas ietekas. Rags ir robeža starp Baltijas jūru rietumos un Irbes šaurumu austrumos. Apmēram 5 km garā posmā krasta līnijas virziens mainās par 60°—65° no ziemeļiem—ziemeļaustrumiem uz austrumiem—ziemeļaustrumiem. Ovišrags veidojies ap 10 km uz ziemeļrietumiem no Litorīnas jūras un Ancilus ezera krasta līnijas izliekuma, jūrai regresējot, kā arī uz pamatiežu izciļņa akumulējoties piekrastes plūsmas sanešiem. Jūrā no Ovišraga līdz Serves pussalai stiepjas Ovišu-Serves slieksnis, kura dienvidu daļu veido Ovišu sēklis.

Krasta līnijas izliekums izsekojams zemūdens daļā 9 km garumā uz ziemeļiem—ziemeļrietumiem no tagadējā krasta. Piekrastē atrodas apdzīvota vieta Oviši un Ovišu bāka. 20 km no krasta ziemeļos no Ovišraga uz Mihaila sēkļa 1985. gadā uzbūvēta Irbes bāka.

## Atsauces
Klods Šabrols

**Klods Šabrols** (; dzimis , miris ) bija franču kinorežisors, viens no ievērojamākajiem franču jaunā viļņa filmu veidotājiem. Šabrols savu karjeru iesāka ar filmu *[[Smukulītis Seržs]]*, kas kļuva par vienu no pirmajām franču jaunā viļņa stilā uzņemtajām filmām un ieguva lielu kritiķu atzinību. Savā karjerā Šabrols uzņēma vairāk kā 70 filmas, kas galvenokārt bija krimināldrāmas, trilleri, arī komēdijas. Šablors un viņa darbi ir ieguvuši vairākus nozīmīgus apbalvojumus Berlīnes un Kannu kinofestivālos.

## Ievērojamākās filmas
* *[[Smukulītis Seržs]]* (*Le Beau Serge*, 1958)
* *[[Brālēni]]* (*Les Cousins*, 1958)
* *[[Labās sievietes]]* (*Les Bonnes Femmes*, 1960)
* *[[Neuzticīgā sieva]]* (*La Femme infidèle*, 1969)
* *[[Tam nelietim jāmirst]]* (*Que la bête meure*, 1969)
* *[[Miesnieks (filma)|Miesnieks]]* (*Le Boucher*, 1970)
* *[[Pūces kliedziens]]* (*Le cri du hibou*, 1988)
* *[[Bovarī kundze (filma)|Bovarī kundze]]* (*Madame Bovary*, 1991)
* *[[Elle (filma)|Elle]]* (*L'Enfer*, 1994)
* *[[Ceremonija (filma)|Ceremonija]]* (*La Cérémonie*, 1995)
* *[[Paldies par šokolādi]]* (*Merci pour le chocolat*, 2000)
* *[[Varas komēdija]]* (*L'Ivresse du pouvoir*, 2006)
* *[[Meitene, pārdalīta uz pusēm]]* (*La fille coupée en deux*, 2007)

## Ārējās saites

* Neliels režisora biogrāfisks apraksts
Vims Venderss

**Vims Venderss** (; dzimis ) ir vācu režisors, rakstnieks, fotogrāfs un producents. Viņš ir viens no galvenajiem vācu jaunā kino kustības režisoriem. Vendersa filmas ir ieguvušas balvas Berlīnes, Kannu un Venēcijas kinofestivālos. Pats režisors par 1993. gada filmu *[[In weiter Ferne, so nah!]]* Kannu kinofestivālā saņēma labākā režisora balvu. Vims Venderss strādā arī dokumentālā kino žanrā. Trīs reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā dokumentālā filma" — par dokumentālajām filmām *[[Buena Vista Social Club (filma)|Buena Vista Social Club]]* (1999), *[[Pina]]* (2011), *[[The Salt of the Earth]]* (2014).

Vims Venderss bijis Eiropas Kino akadēmijas prezidents (1996—2020).

## Ievērojamākās filmas
* "Amerikāņu draugs" (1977)
* *[[Der Stand der Dinge]]* (1982)
* "Parīze, Teksasa" (*Paris, Texas*, 1984)
* "Debesis pār Berlīni" (*Der Himmel über Berlin*, 1987)
* *[[Bis ans Ende der Welt]]* (1991)
* *[[In weiter Ferne, so nah!]]* (1993)
* *[[Lisbon Story]]* (1994)
* *[[Die Gebrüder Skladanowsky]]* (1995)
* *[[Buena Vista Social Club (filma)|Buena Vista Social Club]]* (dokumentālā filma, 1999)
* "Miljons dolāru viesnīca" (*The Million Dollar Hotel*, 2000)
* *[[The Soul of a Man]]* (dokumentālā filma, 2003)
* *[[Land of Plenty]]* (2004)
* "Neklauvē" (*Don't Come Knocking*, 2005)
* *[[Palermo Shooting]]* (2008)
* *[[Pina]]* (dokumentālā filma, 2011)
* *[[The Salt of the Earth]]* (dokumentālā filma, 2014)
* *[[Pope Francis: A Man of His Word]]* (dokumentālā filma, 2018)
* "Jaukās dienas" (*Perfect Days*, 2023)

## Ārējās saites

 
*
Kurzemes pussala

[thumb|right|250px|Kurzemes pussalas galējais ziemeļu punkts — [Kolkasrags]]
**Kurzemes pussala** ir Rietumlatvijas ziemeļdaļa starp Baltijas jūru rietumos un Rīgas līci austrumos. Pussalas dienvidu robeža ir Rīgas līča dienvidu krasta turpinājums pa līniju Kauguri—Ziemupe. Pussalas galējais ziemeļu punkts ir Kolkasrags. Pussalas platība ir ap 8900 km², platums pa dienvidu malu — 158 km, garums dienvidu—ziemeļu virzienā — ap 100 km. Pussalas augstākais punkts ir Kamparkalns (174,6 m vjl).

Pussalas piekrasti aizņem Piejūras zemiene, iekšzemi — Kursas zemienes līdzenumi, kā arī Ziemeļkursas augstiene un Austrumkursas un Rietumkursas augstieņu ziemeļu daļas. Lielākās upes ir Venta ar pieteku Abavu, lielākie ezeri — Engures ezers, Usmas ezers, Kaņieris un Puzes ezers.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pasaules U-17 čempionāts basketbolā

**Pasaules čempionāts basketbolā U-17 izlasēm** ir basketbola turnīrs Pasaules vīriešu basketbola izlasēm, kuru sastāvā ir 17 gadus veci un jaunāki basketbolisti. Čempionāts notiek kopš 2010. gada un tiek organizēts ik pēc diviem gadiem.

## Rezultāti

## Medaļu tabula

## Ārējās saites
* FIBA
Pasaules U-21 čempionāts basketbolā

**Pasaules čempionāts basketbolā U-21 izlasēm** bija basketbola turnīrs Pasaules vīriešu basketbola izlasēm, kuru sastāvā bija 21 gadu veci un jaunāki basketbolisti. Čempionāts notika laika posmā no 1993. līdz 2005. gadam. Sākotnēji šis bija **Pasaules čempionāts basketbolā U-22 izlasēm**, taču 1998. gada decembrī FIBA pieņēma lēmumu par gadu limita samazināšanu.

## Rezultāti
## Summaries

## Medaļu tabula

## Ārējās saites
* FIBA
Pjērs Paolo Pazolīni

**Pjērs Paolo Pazolīni** (; dzimis , miris ) bija itāliešu kinorežisors, žurnālists, rakstnieks un dzejnieks. Pazolīni bija ļoti daudzpusīga personība, filozofs un intelektuālis.

Savā karjerā režisors uzņēmis 12 pilnmetrāžas filmas. Viņa 1964. gada filmu "Mateja evaņģēlijs" nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai trīs kategorijās (par mākslinieka darbu, kostīmiem un mūziku). Pazolīni 1972. gada filmu "Kenterberijas stāsti" apbalvoja ar Zelta lāci Berlīnes kinofestivālā, bet par filmu "Dekamerons" (1971) Pazolīni ieguva Sudraba lāci kategorijā *Special Jury Prize*. Pazolīni ieguva divas Kannu kinofestivāla balvas — kā viens no scenāristiem filmai *[[Giovani mariti]]* (1958), kā arī par filmu "Arābijas naktis" (1974) Pazolīni ieguva Žūrijas balvu. Trīs reizes apbalvots ar dažādām Venēcijas kinofestivāla balvām — vienu par filmu "Mamma Roma" (1962), divas par filmu "Mateja evaņģēlijs".

Pazolīni nomira 1975. gadā. Viņu atrada noslepkavotu Romas nomales rajonā Ostijā pamestā vietā netālu no kuģu būvētavas. Izmeklēšanā aizturēja slepkavu. Tomēr Pazolīni nāves apstākļi joprojām ir ļoti neskaidri, raisot dažādas sazvērestības teorijas, tai skaitā arī versiju par paša upura speciāli plānotiem apstākļiem, kas varēja izraisīt viņa slepkavību. Pēc daudziem gadiem sodītais slepkava atklāja, ka nav veicis slepkavību, bet vainu uzņēmies citu uzbrucēju draudu rezultātā.

## Ievērojamākās filmas
* *[[Accattone]]* (1961)
* "Mamma Roma" (*Mamma Roma*, 1962)
* "Mateja evaņģēlijs" (*Il Vangelo secondo Matteo*, 1964)
* *[[The Hawks and the Sparrows]]* (*Uccellacci e uccellini*, 1966)
* *[[Edipo re]]* (1967)
* "Teorēma" (*Teorema*, 1968)
* *[[Porcile]]* (1969)
* "Mēdeja" (*Medea*, 1969)
* "Dekamerons" (*Il Decameron*, 1971)
* "Kenterberijas stāsti" (*I racconti di Canterbury*, 1969)
* "Arābijas naktis" (*Il fiore delle Mille e una notte*, 1974)
* "Salo jeb 120 Sodomas dienas" (*Salò o le 120 giornate di Sodoma*, 1975)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Neliels Pazolīni filmu apraksts (tvnet.lv)