Kārlis XII Pfalcs-Cveibrikens

**Kārlis XII** (; dzimis , miris ) bija Pfalcu-Cveibrikenu (*av Pfalz-Zweibrücken*) dinastijas Zviedrijas karalis no 1697. gada līdz savai nāvei 1718. gadā. Vienlaikus viņš kā Livonijas hercogs bija arī valdnieks Zviedru Vidzemes teritorijā. Gandrīz visu valdīšanas laiku Kārlim XII nācās piedalīties karos. Parādīja sevi kā izcilu karavadoni, tomēr ir dažādi viedokļi par viņa politiskās darbības rezultativitāti. Lielā Ziemeļu kara rezultātā Zviedrija būtiski zaudēja ietekmi Baltijas jūras reģionā, bet Krievija kļuva šeit par ietekmīgu spēku. Karagājienu laikā uzturējās mūsdienu Latvijas teritorijā.

## Pilns tituls
Karalis Kārlis XII svarīgākos dokumentus cita starpā parakstīja kā *Livonijas hercogs*, kas apliecināja viņa pretenzijas uz šo pārmantoto titulu:

"Mēs, Kārlis XII, no Dieva žēlastības zviedru, gotu, vendu karalis, Somijas lielfirsts (lielkņazs), Skones, Igaunijas, **Livonijas**, Karēlijas, Brēmenes, Verdenes, Štetīnas, Pomerānijas, Kašūbijas un Vandālijas **hercogs**, Rīgenes firsts (kņazs), Ingrijas un Vismāras kungs, kā arī Reinzemes pfalcgrāfs, Bavārijas, Julihas, Klēves un Bergas hercogs utt."

(latīniski: *Nos Carolus XII., Dei Gratia Suecorum, Gottorum Vandalorumque Rex, Magnus Princeps Finlandiae, Dux Scaniae, Esthoniae, *'Livoniae**, Careliae, Bremae, Verdae, Stetini, Pomeraniae, Cassubiae et Vandaliae, Princeps Rugiae, Dominus Ingriae et Wismariae, nec non Comes Palatinus Rheni, Bavariae, Iuliaci, Cliviae et Montium Dux, etc., etc.'', zviedriski: ''Carl med Gudz Nâde Sveriges, Giötes och Vendes Konung, Storförste til Finland, Hertig uti Skâne, Estland, **Lifland**, Carelen, Bremen, Verden, Stettin, Pomern, Cassuben och Venden, Förste till Rügen, Herre öfver Ingermanland och Wissmar, så och PfalzGrefve til Rhein, i Bayern, til Iulich, Clewe och Bergen Hertig.'') 

"Livonijas lielhercoga" titulu šajā laikā lietoja arī Polijas karaļi [[Augusts II Stiprais]] un [[Staņislavs Leščiņskis]], kas arī pēc Livonijas ziemeļu daļas zaudēšanas zviedriem pretendēja uz šo pārmantojamo titulu.

== Dzīvesgājums ==
Kārlis par karali kļuva jau piecpadsmit gadu vecumā pēc tēva, Zviedrijas karaļa [[Kārlis XI|Kārļa XI]] nāves. Jau pēc trijiem gadiem, 1700. gadā Kārlis XII bija spiests iesaistīties cīņās pret [[Saksija]]s, [[Dānija]]s, [[Polija]]s un [[Krievija]]s apvienoto koalīciju. Vispirms Kārlis XII, nodrošinoties ar [[Anglija]]s un [[Nīderlande]]s atbalstu, iebrūkot [[Zēlande (sala)|Zēlandē]], sakāva dāņus. Jau 1700. gada augustā tika noslēgts [[Travandāles līgums]]. 1700. gada 30. novembrī Kārlis XII smagi sakāva krievu karaspēku [[Narvas kauja|Narvas kaujā]]. Vēlāk viņš iebruka Polijas-Lietuvas kopvalstī, sakāva Polijas karaļa un Saksijas kūrfirsta [[Augusts II Stiprais|Augusta II Stiprā]] karaspēku, ieņēma lielu daļu no valsts un panāca [[Staņislavs Leščiņskis|Staņislava Lesčiņška]] ievēlēšanu par [[Žečpospolita]]s karali.

Kamēr Kārlis XII cīnījās Polijā, Krievija [[Pēteris I|Pētera I]] vadībā, sakoncentrēja spēkus un iebruka [[Ingrija|Ingrijā]] un [[Ņeva]]s grīvā 1703. gadā nodibināja [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgu]]. Kārlis XII izvēlējās iebrukt Krievijas teritorijā caur mūsdienu [[Ukraina]]s teritoriju, ņemot vērā arī sabiedrotā [[kazaki|kazaku]] [[hetmanis|hetmaņa]] [[Ivans Mazepa|Ivana Mazepas]] solījumus par ukraiņu sacelšanos. Tomēr krievu karaspēkam izdevās apspiest Mazepas sacelšanos pirms zviedru ierašanās un 1709. gada 27. jūnijā [[Poltavas kauja|Poltavas kaujā]] zviedri tika smagi sakauti. Ievainotais karalis ar apmēram 1000 karavīriem atkāpās uz [[Benderi]]em [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijā]].

Osmaņu sultāns [[Ahmeds III]] iesākumā Kārli XII uzņēma labvēlīgi, arī 1710. - 1711. gadā izcīnot [[Krievu-turku karš (1710—1711)|Krievu-turku karu]], tomēr, politiskajai situācijai mainoties, ievietoja Kārli XII mājas arestā. Kamēr Kārlis XII atradās Osmaņu impērijā, Augusts II Stiprais atkal kļuva par Polijas - Lietuvas karali, bet krievu karaspēks ieņēma [[Somija|Somiju]] un [[Livonija|Livoniju]]. 1716. gadā Kārlim izdevās atgriezties Zviedrijā. 1716. un 1718. gadā viņš iebruka Dānijas kontrolētajā [[Norvēģija|Norvēģijā]]. Otrās kampaņas gaitā, netālu no Zviedrijas robežas, Kārli XII nogalināja nejauša [[Lode (munīcija)|lode]]. Ir vēsturnieku versijas, ka Kārli XII nogalināja galma atentātā.

=== Interesanti fakti ===

* Kārlis XII kopš došanās kaujās 1700. gadā nekad vairs neatgriezās savas valsts galvaspilsētā Stokholmā. 
* Kārļa XII kārtas skaitlis faktiski ir nepareizs. Zviedrijas karalis [[Kārlis IX]] "piešķīra" sev kārtas numuru, pamatojoties uz visai leģendāru Zviedrijas vēstures traktējumu. Faktiski Kārlim XII būtu jābūt **Kārlim VI'''. 
* Kārlis XII ir biežs latviešu teiku un nostāstu personāžs (teikas par Ķeveles avotiem, Zilajiem kalniem utt.)
* 1701. gada ziemā Virgā atradās karaļa Kārļa XII karaspēka nometne. 2001. gadā šeit atklāta piemiņas zīme "Kārļa zābaks".

## Atsauces

## Ārējās saites

* KarlXII.se