open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Džordans Eberle

**Džordans Leslijs Eberle** (; dzimis  Redžeinā, Kanādā) ir profesionāls kanādiešu hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā, Kanādas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2025) pārstāv NHL klubu Sietlas "Kraken" un pilda arī komandas kapteiņa funkcijas.

## Spēlētāja karjera
2008. gada NHL draftā viņu ar kopējo 22. kārtas numuru izvēlējās NHL klubs Edmontonas "Oilers". Pirms karjeras NHL viņš pārstāvēja WHL līgas klubu Reidžinas "Pats". "Pats" sastāvā aizvadīja šetras sezonas, 2010. gadā ieguva Kanādas hokeja līgas gada spēlētāja titulu.

"Oilers" sastāvā Eberle debitēja 2010.—11. gada sezonā, to noslēdzot kā komandas rezultatīvākais spēlētājs. 2011.—12. gada sezonu noslēdza ar 76 punktiem, kas joprojām ir Eberles rezultatīvākā sezona viņa NHL karjerā. Arī turpmākajās sezonās bija viens no "Oilers" uzbrukuma līderiem.

2017. gada jūnijā Eberle tika aizmainīts uz Ņujorkas "Islanders".

2021. gada NHL paplašināšanās draftā Eberle kļuva par Sietlas "Kraken" spēlētāju.

2024. gada 8. oktobrī, sākoties 2024.–2025. gada sezonai, Eberle tika nosaukts par otro kapteini "Kraken" komandas vēsturē, pēc Marka Džordāno.

Kanādas hokeja izlases rindās kļuvis par 2015. gada Pasaules čempionu. Kopumā piedalījies piecos pasaules čempionātos. Kanādas jaunatnes izlašu sastāvā piedalījies divos Pasaules čempionātos junioriem, abos turnīros izcīnot medaļas: 2009. gadā zeltu un 2010. gadā sudrabu. 2010. gada turnīrā viņš tika atzīts par vērtīgāko spēlētāju un kļuva par Kanādas visu laiku rezultatīvāko spēlētāju U-20 čempionātos.
## Atsauces

## Ārējās saites
Lukāšs Kašpars

**Lukāšs Kašpars** (; dzimis 1985. gada 23. septembrī) ir bijušais čehu hokejists, malējais uzbrucējs.

## Spēlētāja karjera
Kašpars savu profesionālā spēlētāja karjeru uzsāka 2002.—03. sezonā, kad debitēja Čehijas Ekstralīgas kluba HC Litvīnova rindās. Klubā viņš turpināja spēlēt arī nākamajā sezonā, taču tad, 2004. gada vasarā, NHL draftā viņu ar kopējo 22. numuru izvēlējas Sanhosē "Sharks" vienība, un Kašpars izvēlējās karjeru turpināt Ziemeļamerikā. 2004.—05. sezonu Kašpars vēl aizvadīja Ontario hokeja līgā, taču sākot ar 2005.—06. spēlēja Amerikas hokeja līgā. Laikposmā starp 2007. un 2009. gadu "Sharks" rindās Kašpars aizvadīja arī 16 Nacionālās hokeja līgas spēles. Lai gan 2009.—10. sezonu Kašpars vēl iesāka AHL, jau drīz vien viņš pievienojās SM līgas klubam Oulu "Kärpät", kur arī aizvadīja atlikušo sezonu. 2010.—11. sezonu aizvadīja Kontinentālās hokeja līgas klubā Astanas "Baris", piedaloties arī 2011. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēlē.

2012. gada vasarā hokejists pievienojās Doneckas "Donbass" rindām. Pēc "Donbass" paziņojuma par dalības atsaukšanu no līgas, 2014. gada jūlijā Kašpars pievienojās Hantimansijskas "Jugra". Sezonas vidū hokejists pārcēlās uz SM līgas vienību Oulu "Kärpät", tās sastāvā kļūstot par Somijas čempionu. 2015. gada augustā pievienojās Bratislavas "Slovan".

Čehijas izlases rindās Kašpars kļuvis par 2010. gada Pasaules čempionu.

## Ārējās saites
"Tobago" maina kursu

**""Tobago" maina kursu"** ir 1965. gada Latvijas PSR spēlfilma. Filmas režisors ir Aleksandrs Leimanis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Gunāra Cīruļa un Anatola Imermaņa tāda paša nosaukuma stāsta motīviem.

## Sižets
Filmas darbība norisinās 1940. gadā padomju okupācijas sākumā. Uz kuģa klāja, kas ir jūrā, atrodas kuģa saimnieks, viņš nolemj pārcelt sev piederošo īpašumu uz drošu vietu. Vērīgie matroži neļauj viņam realizēt iedomāto plānu un kuģi nogādā PSRS ostā.

Sižeta pamatā ir reāli notikumi uz kuģa "Hercogs Jēkabs", kura kapteinis izlēma mainīt kursu un no Peru pāri Klusajam okeānam doties uz Vladivostoku, pakļaujoties Kirhenšteina marionešu valdības rīkojumam visiem Latvijas kuģiem atgriezties Latvijā.

## Lomās
* Gunārs Cilinskis — *Drēziņš*
* Inese Skurbe — *Valija*
* Kārlis Sebris — *Kviesis*
* Eva Kivi — *Alise*
* Jānis Grantiņš — *Vilsons*
* Valdemārs Zandbergs — *Svadrups*
* Luijs Šmits — *Cepurītis*
* Uldis Pūcītis — *Galenieks*
* Leons Krivāns — *Artūrs*
* Egons Beseris — *bocmanis*
* Aleksandrs Lembergs — *Landmanis*
* Mihails Kublinskis — *Augusts*
* Uldis Dumpis — *stūrmanis Nordeķis*

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Aleksandrs Leimanis
* Scenārija autori: Mihails Bleimans, Anatols Imermanis, Gunārs Cīrulis
* Operators: Māris Rudzītis
* Mākslinieks: Viktors Šildknehts
* Komponists: Ģederts Ramans

## Interesanti fakti
* Filmēšana notika galvenokārt Odesas ostā, uz kuģa "Mičurins".
* Vienā no galvenajām - stjuartes Valijas - lomā Latvijas Valsts Universitātes bioloģijas studente Inese Skurbe.
* Režisors filmu uzņēmis rekordīsā laikā - 3 mēnešos - un tā veltīta Latvijas PSR izveidošanas 25. gadadienai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmas.lv profils
Ziemas Jaunatnes olimpiskās spēles

**Ziemas Jaunatnes Olimpiskās spēles** ir starptautisks sporta pasākums, kas notiek ik pēc četriem gadiem un ko organizē Starptautiskā Olimpiskā komiteja. Pirmās spēles notiks 2012. gadā Austrijas pilsētā Insbrukā.

## Ziemas Jaunatnes Olimpisko spēļu norises vietas

## Skatīt arī
* Jaunatnes Olimpiskās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* Olimpiskās kustības mājaslapa
Orianti

**Orianti Panagarisa** (; dzimusi  Adelaidā, Austrālijā) ir austrāliešu mūziķe, dziesmu autore un ģitāriste. Viņa iespējams vislabāk pazīstama kā nenotikušās Maikla Džeksona koncerttūres *This Is It* vadošā ģitāriste. Viņas debijas singls *According to You* sasniedza Austrālijas topa 8. vietu, kā arī 17. vietu ASV topā. O. Panagarisa ir izdevusi trīs studijas albumus: *Violet Journey* (2007), *Believe* (2009) un *Heaven in This Hell* (2013). *Believe* Japānā tika sertificēts ar zelta disku. 2010. gada sākumā viņa piedalījās dziesmas *We Are the World 25 for Haiti* ierakstā, kas bija veltīta 2010. gada Haiti zemestrīces upuru piemiņai un ziedojumu vākšanai zemestrīces nodarīto postījumu novēršanai.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Sāra Peilina

**Sāra Peilina** (; dzimusi  Sendpointā, Aidaho štatā, ASV) ir amerikāņu politiķe, politikas komentētāja un televīzijas personība. Laika posmā no 2006. gada decembra līdz 2009. gada jūlijam viņa bija Aļaskas štata gubernatore. S.Peilina bija jaunākais amatu ieņēmušais cilvēks, kā arī pirmā sieviete, kas ieņem šo amatu. 2008. gada ASV prezidenta vēlēšanās viņa bija Republikāniskās partijas kandidāte ASV viceprezidenta amatam. S.Peilina kļuva par pirmo sievieti no Republikāņu partijas, kas kandidē viceprezidenta amatam. Viņa ir viena no iespējamajām prezidentes kandidātēm 2012. gada ASV prezidenta vēlēšanās. Par atkāpšanos no štata gubernatores amata politiķe paziņoja  un  viņa beidza pildīt amata pienākumus. Jaunībā viņa bija Vasillas pilsētas skaistuma karaliene, tāpat bijusi sporta apskatniece. Viņas grāmata *Going Rogue* ir tikusi pārdota vairāk nekā divos miljonos kopiju. 2008. gada ASV prezidenta vēlēšanu kampaņas laikā tika uzlauzts S.Peilinas e-pasts un iegūtā informācija tika izplatīta internetā.

No 2010. līdz 2015. gadam Sāra Peilina regulāri piedalījās dažādos Fox News raidījumos. No 2010. līdz 2011. gadam Peilina vadīja TLC kanāla realitātes šovu "*Sarah Palin's Alaska*" un no 2014. līdz 2015. gadam *Sportsman Channel* realitātes šovu "*[[Amazing America with Sarah Palin]]*". No 2014. gadam līdz 2015. gadam darbojās Sārai Peilinai veltīts tiešsaistes ziņu kanāls "*[[Sarah Palin Channel]]*".

## Publikācijas
* *Going Rogue: An American Life*, *[[HarperCollins]]*, 2009
* *America by Heart: Reflections on Family, Faith, and Flag*, *HarperCollins*, 2010
* ''Good Tidings and Great Joy: Protecting the Heart of Christmas'', *HarperCollins*, 2013
* *Sweet Freedom: A Devotional*, *Regnery Publishing*, 2015

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Start All Over

"**Start All Over**" ir amerikāņu dziedātājas Mailijas Sairusas singls no viņas dubultā studijas albuma *[[Hannah Montana 2/Meet Miley Cyrus]]* otrā diska: *Meet Miley Cyrus*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Hollywood Records. Dziesma neguva lielus komerciālus panākumus vairākās valstīs, tai skaitā Austrālijā, Kanādā un ASV.

## Dziesmu saraksts
* **Austrālijas CD singla versija**
# "Start All Over" (Album Version) – 3:27
# "Start All Over" (Instrumental) – 3:27

## Topi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mailijas Sairusas oficiālā mājaslapa 
* YouTube mūzikas videoklips
Palsmane

**Palsmane** ir apdzīvota vieta Smiltenes novada Palsmanes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Palsas un tās pietekas Kļavaisas krastos 22 km no novada centra Smiltenes un 142 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Palsmanes (*Palzmar*) muižas centru. 1932. gadā Palsmanei piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu.

Palsmanē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, speciālā internātpamatskola, kultūras nams, bibliotēka, pasts, pareizticīgo un luterāņu baznīcas. Vēstures piemineklis ir Palsmanes muižas pils ar parku.
Kādā pakalnā pie Palsmanes atradās viens no Strūves ģeodēziskā loka punktiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Stade de France

***Stade de France*** ir futbola stadions Sendenī, Francijā. Stadions tika atklāts . Te savas mājas spēles aizvada Francijas futbola izlase un Francijas regbija izlase. Stadionā ir 81 338 skatītāju vietas, kas to padara par piekto lielāko futbola stadionu Eiropā. *Stade de France* ir notikuši vairāki starptautiska mēroga turnīri, tai skaitā 1998. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrs, turnīra finālā Francijas izlase guva uzvaru pār Brazīliju ar 3–0, vēl ir notikuši 2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā, 2007. gada Pasaules kauss regbijā un divi UEFA Čempionu līgas fināli. *Stade de France* ir pirmais stadions pasaulē, kurā noticis gan FIFA Pasaules kausa fināls, gan Pasaules kausa regbijā fināls. Laika posmā no 2003. līdz 2006. gam stadionā tika rīkotas Čempionu sacīkstes, pēc tam par sacensību norises vietu tika izraudzīts Vemblija stadions. UEFA šim stadionam ir piešķīrusi četru zvaigžņu reitingu. *Stade de France* stadiona laukums ir 105 x 70 m liels.

Tajā notiks vieglatlētikas, regbija septiņi un 2024. gada vasaras olimpisko spēļu noslēguma ceremonija, kā arī vieglatlētikas un 2024. gada vasaras paraolimpisko spēļu noslēguma ceremonija.

## 2015. gada 13. novembra terora akti Parīzē
2015. gada 13. novembrī vienā no vairākām saskaņotām apšaudēm un sprādzieniem visā Parīzē tika vērsta tieši pret *Stade de France* stadionu. Francijas un Vācijas izlašu starptautiskās draudzības spēles laikā, kuru apmeklēja Francijas prezidents Fransuā Olands, ārpus stadiona notika divi sprādzieni. Tomēr teroristi nevarēja iekļūt stadionā. Sprādziens bija dzirdams stadionā, un daudzi domāja, ka tas ir uguņošanas salūts pie stadiona. Uzbrucēji gribēja iefiltrēties stadionā, taču, ieraugot apsardzi, bija nobijušies un bija spiesti detonēt spridzekli ārpus stadiona. Varas iestādes, zinot par notikušo ārpus stadiona, izvēlējās futbola spēli turpināt, jo bažījas, ka tās atcelšana varētu izraisīt paniku skatītāju vidū. Kopš tā laika stadionā ir uzlabota pretterorisma apmācība un nostiprināta drošības nodrošināšana. Un kopš tā laika Francijas policija ir izdevusi jaunas drošības un pretterorisma vadlīnijas ar pretrunīgām sabiedrības reakcijām.
## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Tornis (nozīmju atdalīšana)

**Tornis** var būt:

* tornis — augsta brīvi stāvoša struktūra vai būves daļa;
* tornis (šahs) — šaha figūra;
* Tornis Rec. — Latvijas mūzikas ierakstu kompānija.
Palin

***Palin*** var būt:

* Maikls Peilins (*Michael Palin*; dzimis 1943. gadā), angļu aktieris, komiķis un rakstnieks;
* Sāra Peilina (*Sarah Palin*; dzimusi 1964. gadā), amerikāņu politiķe un politikas komentētāja.
7 Things

"**7 Things**" ir amerikāņu dziedātājas Mailijas Sairusas singls no viņas studijas albuma *[[Breakout]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Hollywood Records. Dziesma saņēma dažādus kritiķu vērtējumus, taču sasniedza labus komerciālos panākumus. "7 Things" ierindojās Austrālijas, ASV, Japānas un Norvēģijas topu pirmajā desmitniekā. ASV singls tika sertificēts ar zelta disku. Tāpat šī bija pirmā M. Sairusas dziesma, kas iekļūst kādā no Āzijas valsts topiem.

## Dziesmu saraksts

## Topi

### Gada noslēguma topi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mailijas Sairusas oficiālā mājaslapa 
* YouTube mūzikas videoklips
Deltaplāns

[thumb|Deltaplāns, uzsākot lidojumu netālu no [Ženēvas]]
**Deltaplāns** ir par gaisu smagāks vienvietīgs bezdzinēja lidaparāts (planieris), ar elastīgu trijstūrveida spārnu. Deltaplāna konstrukcija sastāv no metāla cauruļu karkasa, sintētiska auduma pārvalka un iekares pilotam, kas deltaplānu vada ar ķermeni. Deltaplāna prototipu (t.s. Rogallo spārnu) uzbūvējis amerikānis Frānsiss Rogallo 1956.gadā. Pirmie deltaplāni 1963. gadā uzbūvēti Austrālijā. Pirmoreiz Latvijā deltaplānu uzbūvējis inženieris G. Lēvalds 1974. gadā, un šis deltaplāns ir kalpojis ilgu laiku.

## Ārējās saites
Vētra (nozīmju atdalīšana)

**Vētra** var būt:

* vētra — ļoti stiprs vējš;
* sniega vētra — dabas parādība, kad vējš pa gaisu sev līdzi nes sniegpārslas;
* Prāta Vētra — Latvijas poproka grupa;
* Vētra — 1960. gadā Rīgas Kinostudijā uzņemta filma.

Personas ar uzvārdu Vētra:
* Gundars Vētra — latviešu basketbolists un basketbola treneris (1967);
* Mariss Vētra — latviešu dziedātājs un rakstnieks (1901—1965);
* Nikolajs Vētra — latviešu ārsts internists un ftiziatrs (1897—1955);
* Varis Vētra — latviešu aktieris, mūziķis un uzņēmējs (1955);
* Vija Vētra — latviešu dejotāja (1923).
Djūks Elingtons

**Edvards Kenedijs "Djūks" Elingtons** (; dzimis  Vašingtonā, ASV, miris  Ņujorkā, ASV) bija amerikāņu komponists, pianists un bigbenda līderis. D. Elingtons sarakstīja vairāk nekā 1000 kompozīciju. Bobs Blumentāls no laikraksta *Boston Globe* rakstīja, ka komponista dzīves laikā visā pasaulē nav bijis labāka komponista par viņu. Viņš ir prominenta persona džeza vēsturē, vēl viņš darbojās blūza, gospeļa, skaņu celiņu, populārās mūzikas un klasiskās mūzikas žanros. D. Elingtona mūziķa karjera ilga vairāk nekā 50 gadus, kuru laikā viņš vadīja savu orķestri. Līdzās Lūisam Ārmstrongam un Čārlijam Pārkeram tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem džeza muzikantiem. Sevis sarakstīto mūziku viņš labprātāk sauca par "amerikāņu mūziku", nekā džezu. Viņš bieži kompozīcijas sacerēja, pielāgodams tās konkrētam izpildītājam. Viņa reputācija pieauga pēc viņa nāves, 1999. gadā viņam tika piešķirta īpaša Pulicera balva. Tāpat viņš saņēmis 12 *[[Grammy balva|Grammy]]* balvas.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Dmitrijs Kočņevs

**Dmitrijs Kočņevs** (, ; dzimis 1981. gada 15. jūlijā) ir bijušais Vācijas hokejists, vārtsargs, Vācijas izlases dalībnieks. Karjeras lielāko daļu aizvadījis Vācijas hokeja līgas klubos Īzerlonas "Roosters", Nirnbergas "Ice Tigers" un Hamburgas "Freezers". Četras sezonas aizvadījis arī Kontinentālajā hokeja līgā.

## Spēlētāja karjera
Lai gan dzimis Kazahstānā, Kočņevs savu spēlētāja karjeru uzsāka jau Vācijā. 1999. gadā Dmitrijs Vācijas izlases rindās spēlēja Pasaules U18 čempionātā. Savu profesionālo karjeru Kočņevs uzsāka 2001. gadā, pievienojoties Vācijas hokeja līgas klubam Īzerlonas "Roosters". Tā rindās viņš spēlēja līdz pat 2006.—07. sezonas noslēgumam. 2007. gada vasarā Kočņevs pievienojās Nirnbergas "Ice Tigers" sastāvam.

Pēc sezonas noslēguma Dmitrijs pārcēlās uz Krieviju, pievienojoties Kontinentālās hokeja līgas klubam Maskavas "Spartak", kura sastāvā aizvadīja nākamās divas sezonas. 2010.—11. gada sezonā spēlēja Jaroslavļas "Lokomotiv", bet 2011.—12. gada sezonā — Mitišču "Atlant" rindās. No 2012. līdz 2016. gadam spēlēja Vācijas hokeja līgas vienībā Hamburgas "Freezers", taču tad noslēdza spēlētāja karjeru.

Vācijas izlases rindās piedalījies piecos Pasaules čempionātos, laukumā izlases vārtos stājoties kopumā sešās spēlēs.

## Ārējās saites
Rencēni

**Rencēni** ir apdzīvota vieta Valmieras novada Rencēnu pagastā, pagasta centrs. Izvietojušies pie autoceļa P17 Timbas upītes krastos 24 km no novada centra Valmieras un 129 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Dūķeru muižas (*Duckershof*) centru. 1925. gadā Rencēniem piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. Rencēnos atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, kultūras nams, bibliotēka, pasts, aptieka.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Duckershof

**Duckershof** ir bijušās muižas nosaukums, kas var attiekties uz:
* Dūķeri Kocēnu pagastā
* Rencēni Rencēnu pagastā
Dāmokla zobens

right|250px|thumb|Angļu gleznotāja Ričarda Vestala 1812. gada glezna „Dāmokla zobens”.
**Dāmokla zobens** () ir tēlains izteiciens, ko saprot kā nemitīgu apdraudējumu, kas seko cilvēkam, neskatoties uz tā labo stāvokli, ietekmi un/vai bagātību.

Izteiciens radies no kādas Sicīlijas anekdotes, kuru vēlāk Cicerons atstāstījis savā darbā *Tusculan Disputations*. Darbā vēstīts par Sirakūzu valdnieku Dionīsiju II (405 — 308 p.m.ē.), kurš savu troni uz vienu dienu nodevis galminiekam Dāmoklam, jo viņš Dionīsiju bija nosaucis par laimīgāko cilvēku pasaulē. Taču drīz vien Dāmoklam šī laimes sajūta izgaisa, jo, sēžot pie dzīru galda, viņš ieraudzīja virs savas galvas zirga astrā iesietu kailu zobenu. Tā valdnieks parādīja, ka viņa dzīve nebūt nav apskaužama, jo dzīvība ir nemitīgi apdraudēta.

## Atsauces
Wish You Were Here

***Wish You Were Here*** ir devītais angļu progresīvā roka grupas *[[Pink Floyd]]* studijas albums. Tas tika izdots 1975. gada septembrī. Albumā uzmanība tiek pievērsta tādām tēmām kā atbūtnei, mūzikas komercdarbībai un bijušā grupas dalībnieka Sida Bareta garīgās veselības pasliktināšanās procesam.

## Skaņdarbu saraksts

## Piezīmes
# 

## Ārējās saites
* Oficiālā ''Pink Floyd'' mājas lapa
Aleksandrs Koroļuks

**Aleksandrs Koroļuks** (; dzimis ) ir bijušais krievu hokejists, malējais uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 296 spēles Nacionālās hokeja līgas klubā Sanhosē "Sharks". Krievijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2006. gada olimpisko spēļu turnīrā.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Koroļuks uzsāka 1993. gadā Starptautiskās hokeja līgas kluba Maskavas "Krylia Sovetov" rindās. Pēc 1993.—94. sezonas noslēguma NHL draftā viņu ar kopējo 141. numuru izvēlējās Sanhosē "Sharks" vienība, taču uz Ziemeļameriku Koroļuks pārcēlās vien 1997. gada vasarā. Jau savā pirmajā aizokeāna sezonā Koroļuks aizvadīja 19 spēles Nacionālajā hokeja līgā. "Sharks" rindās Koroļuks spēlēja līdz pat 2001.—02. sezonas noslēgumam. 2002.—03. sezonu Aleksandrs aizvadīja Krievijas Superlīgas klubā Kazaņas "Ak Bars", taču tad uz vēl vienu sezonu atgriezās Sanhosē.

2004.—05. sezonas NHL lokauta laikā Koroļuks bija atgriezies Eiropā, spēlējot Voskresenskas "Himik" rindās. No 2005. līdz 2008. gadam Koroļuks papildināja Čehovas "Vitjaz" sastāvu. 2008.—09. sezonā uzbrucējs spēlēja Mitišču "Atlant" vienībā, taču nākamo sezonu aizvadīja Sanktpēterburgas "SKA" sastāvā. Turpmākajās sezonās spēlēja virknē dažādu KHL klubu, līdz 2015. gadā noslēdza karjeru.

Krievijas izlases rindās spēlējis 2006. gada olimpisko spēļu turnīrā, kā arī 1997. un 2001. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Ciklops

[thumb|200px|right|"Kiklops", [Odilons Redons|Odilona Redona glezna.]]
**Ciklops** jeb **kiklops** ( (*kýklōps*) — 'apaļacainais', no *κύκλος* (*kýklos*) — 'aplis' un ὤψ (*ṓps*) — 'acs') grieķu mitoloģijā ir vienacains milzis. Par tiem ir rakstījuši tādi sengrieķu dzejnieki kā Homērs un Hēsiods, taču tie ir arī pieminēti Teokrita un romiešu dzejnieka Vergilija darbos.

## Homēra Odisejā
Sengrieķu dzejnieka Homēra darbā "Odiseja" viens no galvenā varoņa Odiseja un viņa biedru piedzīvojumiem ir nokļūšana uz ciklopu salas. Sekojot vēlmei izpētīt šo salu, Odisejs un biedri sastop sengrieķu jūras dieva Poseidona dēlu, ciklopu Polifēmu. Tas pret viesiem ir noskaņots naidīgi, Odiseja aicinājumam būt viesmīlīgam atbildot ar lamām:

*"Svešiniek, vai muļķis tu esi vai no tālienes nācis?* 

*laikam tu pavēlēt gribi, lai [es] bītos un godātu dievus!"*

Ciklops apēd dažus no biedriem un iesloga Odiseju un pārējos savā alā vēlākai ļaunprātībai. Odisejs, nolēmis atriebties, izstrādā viltību: saukdams sevi vārdā "Neviens", Odisejs pierunā Polifēmu dzert stipru vīnu, un, kad ciklops ir piedzēries, izdur tam tā aci. Nākamajā rītā Polifēms iet sūdzēties pārējiem ciklopiem, un, atbildot uz jautājumu, kurš viņam nodarījis kaitējumu, viņam nākas atbildēt, ka darītājs ir bijis neviens. Ar atlikušajiem biedriem Odisejs aizbēg atpakaļ uz kuģiem. Pametot salu, Odisejs nespēj turēties pretī kārdinājumam sevi nosaukt īstajā vārdā, un sevi atklājot izraisa Poseidona dusmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vinona Raidere

**Vinona Lora Horovica** (*Winona Laura Horowitz*; dzimusi  Olmstedas apgabalā, Minesotas štatā, ASV), labāk pazīstama kā **Vinona Raidere** (*Winona Ryder*), ir amerikāņu aktrise.

Kā filmu aktrise Raidere debitēja 1986. gada filmā *[[Lucas (filma)|Lucas]]*, taču viņas pirmā nozīmīgā loma bija Tima Bērtona 1988. gada filmā "Bītldžūss". Tajā Raidere attēloja gotu pusaudzi, gūstot kritiķu un skatītāju atzinību. Šo lomu viņa atveidoja arī turpinājumā "Bītldžūss Bītldžūss" (2024). Pēc filmēšanās vairākās filmās un seriālos viņa turpināja karjeru ar filmēšanos kulta filmā *[[Heathers]]* (1989), kas ir pretrunīga satīra par pusaudža pašnāvību un vidusskolas dzīvi.

Aktrise ir saņēmusi Zelta globusa balvu nominācijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā", kā arī tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai tajā pašā kategorijā par lomu 1993. gada filmā "Nevainības laikmets". Tāpat nākamajā gadā viņa tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā" par lomu filmā "Mazās sievietes". 2000. gadā Holivudā viņai tika piešķirta zvaigzne slavas alejā.

Attēlojusi lomas tādās filmās kā "Edvards Šķērrocis" (*Edward Scissorhands*, 1990), "Drakula" (1992), "Dzīve, pārtraukta" (1999), "Rudens Ņujorkā" (2000), "Darvina balva", (*The Darwin Awards*, 2006), "Miglas atspulgā" (*A Scanner Darkly*, 2006), "Zvaigžņu ceļš" (2009), "Melnais gulbis" (2010), "Pēdējā robeža" (*Homefront*, 2013), Vinona Raidere spēlē Džoisas Baieras lomu *[[Netflix]]* seriālā *[[Stranger Things]]* (2016—2021).

## Ārējās saites

* Persona: Vinona Raidere.
Andrupene

**Andrupene**, arī latg. **Ondrupine**, agrāk — **Andrepna** (), ir apdzīvota vieta Krāslavas novada Andrupenes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies ziemeļos no Bižas ezera pie autoceļa P57 46 km no novada centra Krāslavas, 15 km no Dagdas un 288 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēc 1910. gada uz bijušās Andrupenes muižas zemes. 1933. gadā Andrupenei piešķīra biezi apdzīvotas vietas statusu; 1935. gadā ciemā bija 164 iedzīvotāji. Andrupenē atrodas pagasta pārvalde, bērnudārzs, tautas nams, muzejs, katoļu baznīca, un 2 veikali.

Pēc G. Manteifela ziņām, 19. gs. beigās sādža piederēja Benislavsku dzimtai, bet pirms viņiem — Soltaniem un Šadurskiem. 1849. gadā Ignācijs Šadurskis uzcēlis tagadējo mūra baznīcu.

1897. gadā ciemā ar muižu bija 10 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Maksims Spiridonovs

**Maksims Spiridonovs** (; dzimis 1978. gada 7. aprīlī) ir krievu hokejists, labais malējais uzbrucējs. Pašlaik (2015) Spiridonovs ir bez kluba.

## Spēlētāja karjera
Savus juniora gadus Spiridonovs pavadīja Ziemeļamerikā, no 1996. līdz 1998. gadam spēlējot Ontario hokeja līgas klubā Londonas "Knights". Pēc 1997.—98. sezonas noslēguma NHL draftā viņu izvēlējās Edmontonas "Oilers" vienība, un jau nākamajā sezonā Maksims daļu laika pavadīja arī "Oilers" Amerikas hokeja līgas komandā. Pēc 2000.—01. sezonas, kuru Maksims pilnībā aizvadīja AHL, spēlētājs izlēma karjeru turpināt Krievijā, pievienojoties Ufas "Salavat Julajev" vienībai. 2002.—03. sezonā, spēlējot Habarovskas "Amur" vienībā, Maksims bija līgas labākais vārtu guvējs. Turpmākajās sezonās Spiridonovs gandrīz katru sezonu pavadīja citā klubā, spēlējot gan "Lokomotiv", gan arī "Severstal", "Dinamo", "Torpedo" un Novokuzņeckas "Metallurg" rindās.

2008.—09. sezonā Maksims pievienojās Astanas "Baris" vienībai, tās sastāvā aizvadot nākamās divas sezonas. 2010.—11. sezonu Spiridonovs aizvadīja Minskas "Dinamo" rindās. 2011.—12. sezonu Maksims iesāka Magņitogorskas "Metallurg" sastāvā, taču novembrī tika aizmainīts uz Kazaņas "Ak Bars" vienību.

Krievijas izlases rindās spēlējis vienā no 2003.—04. sezonas Eirotūres posmiem.

## Ārējās saites
Hipokrāta zvērests (filma)

**"Hipokrāta zvērests"** ir 1965. gada Latvijas PSR spēlfilma. Filmas režisore ir Ada Neretniece. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Jaunais ķirurgs Imants Veide pēc institūta beigšanas tiek nosūtīts strādāt uz pasažieru kuģa. Jau pirmajā reisā viņš uzstāda slimniekam nepareizu diagnozi, kurš mirst pēc operācijas. Tiesa, ņemot vērā ārsta mazo pieredzi, viņu soda ar nosacītu sodu. Imants vaino sevi un, nevēlēdamies turpmāk strādāt apgūtajā specialitātē, dodas uz polāro loku. 
Meteorologu priekšniekam nepieciešams pavārs attālajā stacijas Medvežija ciemā un Imants uzsāk jaunu dzīvi. Vienam no darbiniekiem, pieredzējušajam speciālistam Mihailam Mihailovičam, sākas asas sāpes. Tikai laicīga palīdzība un kvalificēta Veides pēcoperācijas aprūpe izglāba slimnieku no neizbēgamās nāves. Šis atgadījums ļauj Imantam atjaunot ticību savām spējām.

## Lomās
* Pauls Butkēvičs — *Imants Veide*
* Aleksandra Zavjalova — *Valentīna Tomilova*
* Aleksejs Mironovs — *Andrejs Ivanovičs*
**Epizodēs:**
* Vsevolods Gavrilovs — *Vasja Ļisicins*
* Sergejs Gurzo — *Marats Sergejevs*
* Aleksejs Temerbeks — *Mihails Mihailovičs*
* Elza Radziņa — *Imanta māte*
* Ēvalds Valters — *feldšeris Lanka*
* Juris Kaminskis — *students*
* Ada Neretniece — *ārste*
* Olga Krūmiņa — *Beļskaja*
* Harijs Avens — *slimnieks*
* Alfrēds Videnieks — *tiesnesis*
* Olga Dreģe

Masu skatos piedalījās Tiksi pilsētas iedzīvotāji.

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Ada Neretniece
* Scenārija autors: Jevsejs Barenboims
* Operators: Zigurds Vītols
* Komponists: Ringolds Ore

## Interesanti fakti
* Filmā uzņemts arī baltais lācēns, ko pēc tam uzdāvināja uzņemšanas komandai, kas to atveda uz Rīgas Zooloģisko dārzu.
* Filma uzņemta Rīgas un Viļņas kinostudiju paviljonos; ārskati - Tiksi līcī un Moustahas ziemošanas vietā uz salas Jakutijā, Krievijas ziemeļos; osta un kuģis - Tallinā un Rīgā; Gauja un studenti uz plosta filmēti pie Valmieras.
 
## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino Muzejs

## Video
*
Bērzpils

**Bērzpils** () ir apdzīvota vieta Balvu novada Bērzpils pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pie autoceļa P36  no novada centra Balviem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies uz bijušās Domopoles muižas zemes. 1932. gadā Bērzpilij piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. Straujākais attīstības posms bija 1980. gadi. Bērzpilī atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, pasta nodaļa, Bērzpils pamatskola, sporta nams un doktorāts.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Sūtņu sazvērestība

**"Sūtņu sazvērestība"** ir 1965. gada Latvijas PSR vēsturiskā spēlfilma. Filmas režisors ir Nikolajs Rozancevs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
1918. gada vasarā Roberts Lokharts, Lielbritānijas misijas vadītājs Padomju Krievijā, plāno sazvērestību pret boļševiku varu. Tās īstenošanā viņš cenšas iesaistīt latviešu strēlniekus, mēģinot uzpirkt latviešu strēlnieku divīzijas Artilērijas diviziona komandieri Bērziņu.

## Lomās
* Uldis Dumpis — *[[Eduards Bērziņš]]*
* Igors Klass — *[[Felikss Dzeržinskis]]*
* Vadims Medvedjevs — *[[Sidnejs Reilijs]]*
* Aleksandrs Kutepovs — *[[Jakovs Sverdlovs]]*
* Eduards Pāvuls — *[[Jēkabs Peterss]]*
* Oļegs Basilašvili — *[[Roberts Lokharts]]*
* Vladimirs Sošaļskis — *Kolomatiano*
* Valdemārs Zandbergs — *mācītājs Tiltiņš*
* Rita Gladunko — *Jeļena Nikolajevna*
* Larisa Daņiļina — *Dagmāra*
* Jurijs Dedovičs — *Delafārs*
* Pjotrs Savins — *čekists Ksenofontovs*
* Arnis Līcītis — *Līdaka*
* Uldis Lieldidžs
* Alfrēds Videnieks

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Nikolajs Rozancevs
* Scenārija autors: Gunārs Kurpnieks, Mihails Makļarskis, Nikolajs Rozancevs
* Operators: Mārtiņš Kleins, Alberts Osipovs
* Komponists: Marģeris Zariņš

## Ārējās saites

* Kino Muzejs

## Video
*
Brigi

**Brigi** (, agrāk **Briģi**) ir apdzīvota vieta Ludzas novada Brigu pagastā, pagasta centrs. Izvietojušies uz ziemeļiem no Brigu ezera pie autoceļa P136 27 km no novada centra Ludzas un 295 km no Rīgas.

Brigos atrodas pagasta pārvalde, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, pasts, feldšeru un vecmāšu punkts, katoļu baznīca.
Apmēram kilometra attālumā uz dienvidrietumiem no ciema atrodas Briģu dzelzceļa pietura.

## Vēsture
Vēstures avotos Brigi pirmoreiz minēti 1784. gadā muižu ģenerālās mērīšanas datos.
1897. gadā ciemā bija 59 sētas. 1923. gadā Brigos uzcēla pagastnamu. 1924. gadā ciemā bija 124 iedzīvotāji. 1933. gadā Brigiem piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu.

### Skola
thumb|left|Briģu pamatskola (1937).
Briģu skola dibināta 1862. gadā, zināms, ka 1868. gadā uz Briģu ciemu pārcēla Jaunslobodas pareizticīgo skolu.

1924.–1929. gadā uzcēla jaunu koka divstāvu ēku, kurā 1930. gadā atvēra Briģu latviešu 6-klasīgo pamatskolu. Skolā bija 4 klašu telpas, dzīvokļi 4 skolotājiem, skolotāju istaba, atsevišķas virtuves skolotājiem un skolēnu kopēdināšanai. 1921. gadā skolu apmeklēja 127 skolēni, bet 1931. gadā – 71.
No 1930. gada darbojās arī Briģu jaukto tautību 1. pakāpes pamatskola ar 97 skolēniem un diviem skolotājiem.
1935. gadā Briģos darbojās 6-klasīgā latviešu pamatskola un 4-klasīgā jaukto tautību pamatskola. 
1939. gadā Briģu I pakāpes pamatskolu apmeklēja 154 skolēni un tajā bija 4 skolotāji. 

Pēc kara to sauca par Brigu septiņgadīɡo skolu, no 1962. gada par Brigu par astoņgadīgo skolu, 1985. gadā uzcēla jaunu skolas ēku.
1995. gadā Briģos darbojās pamatskola, kurā 2000. ɡadā krievu un latviešu valodā mācījās 68 skolēni. 
2010. gadā Briģu pamatskolu pārveidoja par Briģu pirmsskolas izglītības iestādi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Rīgas apriņķa muižu nosaukumi

thumb|450px|Rīgas apriņķa karte ar vāciskajiem vietvārdiem (1929).

**Rīgas apriņķa muižu nosaukumi** ir svarīgs avots Rīgas apriņķa un Latvijas vēstures izziņai. Tikai daļa no tiem ir īsti vāciski, bet pārējie ir līviskas (Jūdaži, Pabaži, Ropaži, Suntaži, Vidriži, Ikšķile, Lēdurga) un tikai daži letgaliskas (*Bresemois* — 'Briežu muiža', *Inzeem* — 'Inciema muiža') cilmes. Reizēm senie līvu vietvārdi bija saglabājušies tikai vācu, bet ne latviešu valodā.

Muižas pastāvēja līdz 1920. gada agrārajai reformai, kad tās tika likvidētas un bijušajiem īpašniekiem reizumis tika atstāti vienīgi muižu centri. Kopā Latvijā pēc 1921. gada bija 61 liels muižas centrs (ar platību 150—300 ha) un 134 mazi muižu centri (ar platību 50—100 ha), no tiem Rīgas apriņķī bija 4 lieli muižas centri Koknesē, Krimuldā, Mālpilī un Siguldā, kā arī 13 mazi muižas centri Bīriņos, Carnikavā, Jaunpilī,Jaunbebros, Inčukalnā, Lauberē, Majoros, Mīlgrāvī, Nītaurē, Ropažos, Skrīveros, Turaidā un Tīnūžos.

Vietvārdu nosaukumos muižas vārds tika izskausts ar 1936. gada likumu par lauku nekustamo īpašumu pārdēvēšanu.

## Muižu nosaukumi (pēc 1925. gada)

## Seni muižu attēli
thumb|200px|Lēdurgas muižas kungu māja.

Attēls:Allažu muiža 1905.jpg|Allažu muižas kungu māja (pēc nodedzināšanas 1905. gadā)
Attēls:Allazu Mezmuiza.jpg|Allažu Mežmuižas kungu māja, kurā muižas īpašnieks mita pēc vecās pils nodedzināšanas
Attēls:Baldones Balta pils.jpg|Baldones Baltā pils (agrākā Baldones mežkunga muiža)
Attēls:Birinu muiza 1862.jpg|Bīriņu muižas kungu māja (1862)
Attēls:Carnikavas muizas pils.jpg|Carnikavas muižas kungu māja
Kokneses_muižas_kungu_māja.jpg|Kokneses muižas kungu māja 20. gadsimta sākumā
Attēls:Krimuldas muiza (sanatorija).jpg|Krimuldas sanatorija (agrākajā Krimuldas muižas kungu mājā)
Attēls:Lindes muiza.jpg|Nopostītā Lindes muižas kungu māja (Pirmā pasaules kara laikā)
Attēls:Lielvardes muiza.jpg|Lielvārdes muižas kungu māja (pirms Pirmā pasaules kara)
Attēls:Lorupes muiza.jpg|Lorupes muižas kungu māja (1911)
Attēls:Malpils muiza.jpg|Mālpils skola (agrākajā Mālpils muižas kungu mājā)
Attēls:Nurmizu skola.jpg|Nurmižu skola (agrākajā Nurmižu muižas kungu mājā)
Attēls:Siguldas pilsmuiza.jpg|Siguldas pilsmuižas kungu māja
Attēls:Slipes muiza (Schliepenhof).jpg|Slīpes muižas jaunbūve (pirms nodedzināšanas 1905. gadā)
Attēls:Suntazu muiza.jpg|Suntažu muižas pils
Attēls:Tinuzu muiza 1919.jpg|Tīnūžu muižas kungu māja (ar Latvijas armijas karavīriem 1919. gada oktobrī)
Attēls:Vidrizu muiza.jpg|Vidrižu muižas kungu māja
Attēls:Mazjumpravas muiža 1798.jpg|Mazjumpravas muiža (1798)
Attēls:Lielvardes muiza.jpg|Lielvārdes muižas pils


## Atsauces

## Ārējās saites
* Pilis, muižas un pilsdrupas A-L
* Pilis, muižas un pilsdrupas M-Z
* Latvijas piļu un muižu asociācijas mājas lapa
* Rīgas muižu saraksts
Ogists Rodēns

**Fransuā Ogists Renē Rodēns** (, izrunā: , dzimis , miris ) bija franču tēlnieks, viens no impresionisma pamatlicējiem tēlniecībā. Viņš skulptūras galvenokārt veidoja no bronzas un marmora. Pēc dažu kritiķu domām, Ogists Rodēns ir dižākais skulptūru portretists vēsturē.

Starp slavenākajām Rodēna skulptūrām ir "Bronzas laikmets" (*L'Âge d'airain*, 1877), "Domātājs" (*Le Penseur*, 1880), "Skūpsts" (*Le Baiser*, 1889), "Kalē pilsoņi" (*Les Bourgeois de Calais*, 1889). 

No 1880. gada līdz pat savai nāvei 1917. gadā Rodēns strādāja pie sava monumentālā darba "Elles vārti" (*La Porte de l'Enfer*), kas attēloja Dantes Aligjēri poēmas "Dievišķā komēdija" pirmajā daļā *[[Inferno (Dante)|Inferno]]* aprakstīto elli. Rodēna darbs tā arī palika līdz galam nepabeigts. Vairākus tēlus no "Elles vārtiem" Rodēns izstrādāja arī kā atsevišķas skulptūras, kā piemēram "Domātājs".

## Ārējās saites

* Ogists Rodēns *Encyclopædia Britannica*
* Auguste Rodin (1840–1917) *Metropolitan Museum of Art*
Taylor Swift (albums)

***Taylor Swift*** ir amerikāņu dziedātājas Teiloras Sviftas debijas studijas albums. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Big Machine Records. T. Svifta dziesmas albuma sarakstīja vidusskolas laikā. Dziesmu producēšanas procesā ir piedalījušies vairāki cilvēki. Muzikālā ziņā šis ir ieturēts kantrimūzikas stilā un dziesmu vārdi ir par milstību. Albums saņēma galvenokārt pozitīvu kritiķu vērtējumu, viņi slavēja mūziķes talantu. Albums *Billboard 200* topā bija pirmajā pieciniekā, tāpat bija 24 nedēļas *Top Country Albums* topa līderis. Pēc RIAA sistēmas *Taylor Swift* tika sertificēts ar pieckāršo platīna disku.

## Dziesmu saraksts

### Luksusizdevums

### Starptautiskais izdevums

## Topi un sertifikācijas

### Topi

### Sertifikācijas

### Gada noslēguma topi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Teiloras Sviftas oficiālā mājaslapa
Fearless

***Fearless*** ir amerikāņu dziedātājas Teiloras Sviftas otrais studijas albums. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Big Machine Records. Albums bija 2009. gada pirmais albums, kas tika pārdots vairāk nekā vienu miljonu kopiju. Tāpat tas bija gada visvairāk pārdotais albums. Kopumā albums ticis pārdots nedaudz mazāk kā 10 miljonos kopiju visā pasaulē. Pēc RIAA sistēmas *Fearless* tika sertificēts ar seškāršo platīna disku. Albums ieguva 2010. gada labākā albuma Grammy balvu.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Teiloras Sviftas oficiālā mājaslapa
Speak Now

***Speak Now*** ir amerikāņu dziedātājas Teiloras Sviftas trešais studijas albums. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju *[[Big Machine Records]]*. Pirmajā nedēļā pēc albuma izdošanas tika pārdots vairāk nekā 1 miljons albuma kopiju.

## Dziesmu saraksts
Albuma dziesmu saraksts tika izziņots  Sviftas oficiālajā mājaslapā.

### Luksusizdevums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Teiloras Sviftas oficiālā mājaslapa
Miglinieku pagasts

**Miglinieku pagasts** bija pašvaldība Ludzas rajonā. Robežojās ziemeļos ar Salnavas pagastu, austrumos ar Mežvidu pagastu, dienvidos ar Rēzeknes rajona Ilzeskalna pagastu, rietumos ar Nautrēnu pagastu. Pagasta centrs atradās Dekteros.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas.

1945. gada 10. septembrī Ludzas apriņķa Nautrēnu pagastā izveidoja Nautrēnu ciema padomi. 1949. gada 31. decembrī pēc pagasta likvidēšanas **Nautrēnu ciemu** iekļāva Kārsavas rajonā. 1962. gada 17. aprīlī pēc Kārsavas rajona likvidēšanas Nautrēnu ciemu iekļāva Rēzeknes rajonā, bet 1962. gada 18. decembrī to pievienoja Ludzas rajonam. 1954. gada 14. jūnijā Nautrēnu ciemam pievienoja likvidētos Miglenieku un Rasnapļu ciemus. 1960. gada 7. jūlijā padomju saimniecības «Nautrēni» teritorija tika pievienota Kristinku ciemam. 1965. gada 24. novembrī Nautrēnu ciemu pārdēvēja par **Miglinieku ciemu**. 1979. gada 25. oktobrī daļu Miglinieku ciema teritorijas pievienoja Nautrēnu (bijušam Kristinku) ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu, bet 1998. gada 8. oktobrī Miglinieku pagastu pievienoja Nautrēnu pagastam.

## Iedzīvotāji

## Atsauces
Apšuciems

**Apšuciems** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Engures pagastā Rīgas līča piekrastē gar kuru blakus ved autoceļš P128. Tas atrodas aptuveni 17 km attālumā no Tukuma starp Plieņciemu ziemeļrietumos un Klapkalnciemu dienvidaustrumos.

Apšuciemā atrodas feldšeru punkts, bibliotēka, kultūras centrs, vairākas viesnīcas un atpūtas nami kā, piemēram, viesnīca *Hotel SPA Arkadia* un naktsmītne *Villa Anna*. Tāpat ciema apkārtnē atrodas Apšuciema zāļu purvs, kas kā dabas liegums ir iekļauts Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

Pēc Latvijas ciemu iedalījuma tas tiek uzskatīts par vidējciemu, kurā dzīvo nedaudz mazāk kā 200 iedzīvotāju.

## Vēsture

2022. gada februāra beigās Apšuciemā ieradās vairākas ukraiņu ģimenes, kas Ukrainas kara rezultātā bija spiestas doties bēgļu gaitās. No Ukrainas galvenokārt ieradās sievietes un bērni, kuru vīri strādāja netālu esošajā Ķesterciema būvlaukumā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Skatīt arī
*Apšuciema zāļu purvs

## Atsauces
Britānija Mērfija

**Britānija Anna Mērfija-Mondžeka** (; —), labāk pazīstama kā **Britānija Mērfija**, bija amerikāņu aktrise un dziedātāja. Viņa filmējās tādās filmās kā "Bezpalīdzīgās" (*Clueless*; 1995), "Tikko precējušies" (*Just Married*; 2003), "Dzīve, pārtraukta" (*Girl, Interrupted*; 1999), "Deva" (*Spun*; 2002), "Astotā jūdze" (*8 Mile*; 2002), "Pilsētas meitenes" (*Uptown Girls*; 2003), "Grēku pilsēta" (*Sin City*; 2005), "Jautrās pleznas" (*Happy Feet*; 2006), "Mašīnas un zēni" (*Riding in Cars with Boys,* 2001). Pēdējā filma, kurā viņa filmējās, bija 2010. gada augusta beigās iznākusī "Pamestie" (*Abandoned*). B. Mērfija mira no pneimonijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Blāzma (Puzes pagasts)

**Blāzma** (kļūdaini **Puze**) ir ciems Ventspils novadā, Puzes pagasta centrs. Izvietojies Stendes upes krastos no novada centra Ventspils un  no Rīgas.

1891. gadā tika apvienoti Puzes un Puzenieku muižu pagasti un uz bijušās pagastu robežas uzcēla pagastmāju. Pēckara gados pie pagastmājas (ciema padomes) izauga kolhoza «Blāzma» ciemats. Blāzmā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, bērnu un jauniešu centrs, pasts, feldšeru punkts.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Zaļmuiža (nozīmju atdalīšana)

**Zaļmuiža** var būt:
* Zaļmuiža — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Nautrēnu pagastā.
* Zaļmuiža — bijusī apdzīvota vieta Krāslavas novada Andrupenes pagastā.
* Zaļmuiža — savrupvieta Augšdaugavas novada Prodes pagastā.

## Skatīt arī
* Zaļā muiža
* Zaļmuižas pagasts
Abragciems

**Abragciems** (arī **Ābragciems**) ir ciems Tukuma novada Engures pagastā. Atrodas 5 km no pagasta centra Engures, 29 km no novada centra Tukuma un 73,5 km no Rīgas.

## Atsauces
Blāzma

**Blāzma** var būt:
* Blāzma — vāja gaisma, dabas parādība.
* Blāzma — apdzīvota vieta Ventspils novadā, Puzes pagasta centrs.
* Blāzma — apdzīvota vieta Tukuma novada Lestenes pagastā.
* SK Blāzma — sporta klubs no Rēzeknes.

## Skatīt arī
* Ziemeļblāzma
Ezermuiža (Engures pagasts)

**Ezermuiža** ir ciems Tukuma novada Engures pagastā. Atrodas 7,5 km no pagasta centra Engures 26 km no novada centra Tukuma un 74 km no Rīgas. Ciems veidojies ap vēsturisko Ezera muižu (*Seehof*).

## Atsauces
Ezermuiža

**Ezermuiža** var būt:
* Ezermuiža — apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā.
* Ezermuiža — apdzīvota vieta Tukuma novada Engures pagastā.
* Ezermuiža — apdzīvota vieta Jēkabpils novada Vīpes pagastā.

## Skatīt arī
* Ezermuižas ezers
Skroderdienas Silmačos

**"Skroderdienas Silmačos"** ir Rūdolfa Blaumaņa luga. Luga ir uzrakstīta 1901. gadā, bet tās pirmizrāde notika 1902. gada 30. janvārī Rīgas Latviešu teātrī. Daudzas teātra trupas iestudē šo lugu katru gadu ap Jāņu laiku un tā ir kļuvusi par neatņemamu svētku sastāvdaļu.

## Tēli
Lugas "Skroderdienas Silmačos" tēli:
* **Antonija** — Silmaču saimniece;
* **Tonija** — Antonijas meita;
* **Aleksis**;
* **Kārlēns** — Alekša brālis;
* **Elīna** — Silmaču kalpone;
* **Pindaks**;
* **Pindacīša** — Pindaka sieva;
* **Ieviņa** — Pindaka un Pindacīšas meita;
* **Pičuks** — Auces vīrs;
* **Auce** — Pičuka sieva, Elīnas māsa;
* **Bebene** — vaļiniece;
* **Tomuļu māte** — dziedniece;
* **Dūdars** — skroderis;
* **Rūdis** — Dūdara māceklis;
* **Ābrams Vulfsons** — tirgotājs;
* **Joske** — tirgotājs, Ābrama dēls;
* **Zāra Goldbauma** — šuvēja.

## Sižets
Silmaču saimniece Antonija Jāņos gatavojas precēt Aleksi. Nedēļu pirms kāzām mājās ir liela rosība. Lai sagatavotu kāzu tērpus, ierodas skroderis Dūdars ar savu mācekli Rūdi un šuvēja Zāra. Viņiem seko arī tirgotāji Ābrams un viņa dēls Joske. Palīgos salīgta arī Bebene. Turklāt kalpiem Pičukam un Aucei piedzimis dēls, kuru aprūpē dziedniece Tomuļu māte.

Notikumu gaitā atklājas, ka Antonijai bijušas attiecības ar Dūdaru. Pirms astoņiem gadiem Dūdars sakropļojis kāju un Antonija, mātes pierunāta, viņu pametusi, lai apprecētu veco Silmaču saimnieku. Pēc vīra nāves iepriekšējā gadā viņa satuvinājusies ar Aleksi, kurš ar viņu saderinās pēc iedzeršanas miestiņā, kaut patiesībā mīl Elīnu. Kamēr mājās baumo, ka Aleksis taisās saimnieci precēt mantas dēļ, viņš mokās, nespēdams pārtraukt attiecības. Bet Dūdars, negribēdams, ka mīļotā sieviete ir nelaimīga, cenšas Antoniju pārliecināt, ka Aleksis viņu nemīl. Tikmēr Joske slēpj no tēva savas attiecības ar Zāru, jo Ābrams iebilst pret dēla laulībām ar nabadzīgo sievieti. Apstākļu sakritībā Ābrams cieš sprādzienā, kurā viņš vaino Joski un Zāru.

Dūdaram izdodas pārliecināt Ābramu, ka viņa aizdomas ir nepamatotas. Jāņu dienas rītā arī Antonija panāk, ka Ābrams atzīst Joskes un Zāras attiecības. Bet Aleksis, redzēdams, cik laimīgi kopā ir Pičuks un Auce, beidzot atceļ kāzas. Dūdars piedāvā precēt izmisušo Antoniju. Tādējādi vienu kāzu vietā gaidāmas trīs — Antonijai ar Dūdaru, Aleksim ar Elīnu un Joskem ar Zāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Suharto

**Suharto** ( — ) bija otrais Indonēzijas prezidents. Šajā amatā viņš pavadīja 31 gadu no iepriekšējā valsts vadītāja Sukarno gāšanas 1967. gadā līdz atkāpšanās brīdim 1998. gadā. Indonēziešu literatūrā viņš dažreiz tiek minēts kā *Pak Harto*.

## Biogrāfija
Suharto piedzima mazā ciemā netālu no Jogjakartas Javas salā holandiešu koloniālās ēras laikā. Viņa vecāki bija zemnieki, viņi izšķīrās neilgi pēc Suharto dzimšanas. Japānas okupācijas laikā viņš bija Japānas organizētās indonēziešu aizsardzības dienesta darbinieks. Pēc Indonēzijas nacionālās revolūcijas viņš pievienojās tikko izveidotajai Indonēzijas armijai. Laika gaitā viņš kļuva par armijas ģenerāli. 1968. gadā viņš kļuva par otro Indonēzijas prezidentu, lai arī jau gadu iepriekš kļuva par pagaidu prezidentu. Viņš guva valsts atbalstu laika posmā no 1970. gadiem līdz 1990. gadu vidum, taču pēc tam valstī izcēlās masu nemieri pēc 1997.—1998. gada Āzijas finanšu krīzes un 1998. gada maijā Suharto atkāpās no amata. 2008. gadā viņš nomira. Suharto vadīšanas laiks ir ticis asi kritizēts par cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, masu slaktiņiem, represijām pret politiskajiem pretiniekiem. Tajā pat laikā viņš modernizēja valsts ekonomiku ar reformu palīdzību. Tāpat viņa vadīšanas laikā Indonēzija piedzīvoja industralizāciju, uzlabojās veselības aprūpe, izglītības un dzīves standarti.

## Ārējās saites

* The Guardian obituary
Eclipse

***Eclipse*** ir vairākvalodu programmatūras izstrādes vide, kas sastāv no integrētas izstrādes vides (IDE) un paplašināmas spraudņu sistēmas. Tā pārsvarā ir sarakstīta *[[Java (programmēšanas valoda)|Java]]* valodā, un to var izmantot, lai izstrādātu programmatūru *Java* un ar dažādu spraudņu palīdzību arī citās programmēšanas valodās, ieskaitot *[[Ada (programmēšanas valoda)|Ada]], [[C (programmēšanas valoda)|C]], [[C++]], [[COBOL]], [[Perl]], [[PHP]], [[Python (programmēšanas valoda)|Python]], [[Ruby (programmēšanas valoda)|Ruby]]* (ieskaitot *[[Ruby on Rails]]* ietvaru), *[[Scala (programmēšanas valoda)|Scala]], [[Clojure]]* un *[[Scheme (programmēšanas valoda)|Scheme]]*. IDE nosaukums visbiežāk ir formā *Eclipse ADT* *Ada* valodai, *Eclipse CDT* C/C++ valodām, *Eclipse JDT* *Java* valodai un *Eclipse PDT* PHP valodai.

Sākotnējā koda bāze radās no VisualAge. Tā pamatformā bija paredzēta *Java* izstrādātājiem un sastāvēja no *Java* izstrādes rīkiem (JDT). Lietotāji var paplašināt platformas iespējas, uzstādot spraudņus, kas paredzēti *Eclipse* programmatūras ietvaram, kā arī izstrādes rīku komplektus citām programmēšanas valodām, kā arī brīvi veidot un izplatīt savus spraudņu moduļus.

## Izlaides
Kopš 2006. gada *Eclipse Foundation* ir koordinējuši ikgadēju "vienlaicīgo izlaidi". Katrā izlaidē tiek iekļauta *Eclipse* platforma, kā arī vairāki citi *Eclipse* projekti.

Līdz *Galileo* izlaidei izlaides tika sauktas Saules sistēmas pavadoņu vārdā.

Līdz šim visas vienlaicīgās izlaides ir publicētas jūnija beigās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
* Eclipse spraudņu vietne 
* Eclipse Marketplace
* Eclipsepedia
* IBM Rational un Eclipse
Kalkūni

**Kalkūni** ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Kalkūnes pagastā, pagasta centrs. Izvietojušies Daugavpils dienvidaustrumu pierobežā pie Daugavpils—Viļņas dzelzceļa 3,3 km no novada centra Daugavpils un 235 km no Rīgas.
Vēstures piemineklis Kalkūnes muižas pils (tagad sociālās aprūpes iestāde).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Kalkūnes muižas *(Kalkuhnen)* centru. 1812. gada kara laikā franču maršals Žaks Makdonalds Kalkūnu muižā iekārtoja savu štāba mītni.
Kopš 1864. gada Kalkūni bija muižas pagasta centrs Kurzemes guberņas Ilūkstes apriņķī. Tajā ietilpa arī trīs pusmuižas - Birkineļu (Berķeneļu) muižu (Berkenhegen), Jaunmuiža (*Neuhof*) un Višķeri (*Wischkern*). Agrāk uz muižas zemes Daugavas krastā atradās Jeruzalemes sloboda, ko vēlāk latvieši sāka dēvēt par Kalkūnes slobodu. Vēlākā Grīvas pilsēta.

## Atsauces
Kalkūni (nozīmju atdalīšana)

**Kalkūni** var būt:
* Kalkūni — apdzīvota vieta Augšdaugavas novadā, Kalkūnes pagasta centrs.
* Kalkūni — Daugavpils pilsētas daļa.

## Skatīt arī
* Kalkūnes pagasts
Klapkalnciems

**Klapkalnciems** ir ciems Tukuma novada Engures pagastā Rīgas līča piekrastē. Tas atrodas starp Apšuciemu ziemeļrietumos un Ragaciemu dienvidaustrumos 19 km no pagasta centra Engures, 16,5 km no novada centra Tukuma un 51,5 km no Rīgas. 

Klapkalnciemā atrodas Rīgas Tehniskās universitātes sporta un atpūtas bāze "Ronīši".

## Vēsture
thumb|left|Klapkalnciems 20. gadsimta sākumā.
Pirmā (1916) un Otrā pasaules kara (1944) laikā pie Klapkalnciema notika lielas kaujas.
 
1957. gadā te uzņemtas filmas "Zvejnieka dēls" epizodes.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Somu jēgeru pieminekļi
1929. gadā vietā, kur apglabāti pieci Pirmajā pasaules karā kritušie somu jēgeri, uzstādīja kapa pieminekli. Padomju okupācijas laikā pieminekli iznīcināja, bet atjaunoja 2004. gada maijā. Savukārt 1997. gadā jūras krasta kāpās vietā, kur Pirmā pasaules karā laikā 1916. gadā cīnījās somu jēgeri, uzstādīja piemiņas zīmi. Granīta piemiņas akmens simboliski izveidots no Ziemas kara Mannerheima aizsarglīnijas prettanku nocietinājumos bijuša akmens.

Lapmežciema muzejā apskatāmas fotogrāfijas un iegūstama plašāka informācija par somu jēgeru gaitām.

## Atsauces