Pelēkā koku žagata

**Pelēkā koku žagata** jeb **Himalaju koku žagata** (*Dendrocitta formosae*) ir vārnu dzimtas (*Corvidae*) putns. Izdala 8 pasugas.

## Izplatība
[thumb|left|220px|Pelēko koku žagatu nepieredzējis vērotājs var viegli sajaukt ar [brūnā koku žagata|brūno koku žagatu (*Dendrocitta vagabunda*)]]
Pelēkā koku žagata ir parasta ligzdotāja Āzijas dienvidos un dienvidaustrumos: Pakistānā, Indijā, Nepālā, Asamā, Birmā, Taizemē, Ķīnas dienvidos, Taivānā un Indoķīnā. Tās izplatības areāls robežojas ar Himalaju piekalnēm, bet augstāk kalnos par 1800 metriem virs jūras līmeņa tās nav sastopamas.

## Izskats un īpašības
thumb|left|220px|Austrumos dzīvojošās pelāko koku žagatu pasugas ir brūnākas nekā rietumos dzīvojošās pasugas
Pelēkā koku žagata ir vidēji liels putns ar garu asti. Ķermeņa garums 36—40 cm, svars 89—121 g.

Ārēji pelēkā koku žagata ir līdzīga pārējām garastes koku žagatām. Tās galvenā pazīme ir kopējais pelēcīgais apspalvojums. Izplatības areāla rietumu reģionos tā ir izteikti pelēka, asti ieskaitot. Toties austrumu reģionos pavēdere ir gaiša, gandrīz balta un aste melna.

Seja un pakakle pelēkajai koku žagatai ir tumši brūna vai melna. Muguras apspalvojums ir brūnīgi pelēks vai brūns. Galvas vidus un pakausis ir pelēks vai pelēkzils, bet spārni melni vai tumši zili. Uz spārniem ir neliels, balts, bet viegli pamanāms kontrastējošs laukums.

Tā kā izplatības areāls ir liels, pelēkajai koku žagatai ir vairākas pasugas, kas savā starpā atšķiras ar apspalvojuma krāsu un astes garumu. Piemēram, Himalaju pakājē dzīvojošajām pelēkajām koku žagatām ir garāka aste kā pārējām pasugām. Indijas pasugai ir mazāks un šaurāks knābis.

## Uzvedība un barība
thumb|240px|Pelēkā koku žagata barību meklē galvenokārt kokos
thumb|240px|Pelēkajai koku žagatai ir 8 pasugas
Pelēkā koku žagata pamatā barojas tikai kokos, bet reizēm nolaižas baroties kultivētos lauksaimniecības tīrumos. Barojas ar dažādiem kukaiņiem un citiem bezmugurkaulniekiem, ogām, augļiem, nektāru, sēklām, graudiem, maziem rāpuļiem, citu putnu olām un putnēniem.

Pelēkā koku žagata Himalajos un Indijā ligzdo no maija līdz jūlijam. Ligzdai ir seklas bļodas forma, kas no iekšpuses izklāta ar vilnu. Ligzda tiek būvēta dažādos kokos un krūmos vai bambusu biezokņos. Dējumā parasti ir 3—4 gaišas olas ar brūniem vai pelēkiem raibumiņiem. Ligzdu būvē, perē un par mazuļiem rūpējas abi vecāki.

## Sistemātika
Pelēkajai koku žagatai ir 8 pasugas:
**Dendrocitta formosae formosae* — nominālpasuga, sastopama Taivānā;
**Dendrocitta formosae assimilis* — sastopama Mjanmā un Taizemē;
**Dendrocitta formosae himalayana* — sastopama no Nepālas centrālās daļas un Indijas ziemeļaustrumiem līdz Ķīnas dienvidiem un Indoķīnas centrālajai daļai;
**Dendrocitta formosae insulae* — sastopama Hainaņas salā;
**Dendrocitta formosae occidentalis* — sastopama no Himalaju ziemeļrietumiem līdz Nepālas rietumiem; 
**Dendrocitta formosae sapiens* — sastopama Ķīnas centrālajā daļā;
**Dendrocitta formosae sarkari* — sastopama Indijas austrumos;
**Dendrocitta formosae sinica* — sastopama Ķīnas austrumos un dienvidaustrumos, Vjetnamas ziemeļos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grey Treepie (Dendrocitta formosae) 
* Avian Web: Grey Treepie (Dendrocitta formosae)
* Bird Life: Grey Treepie Dendrocitta formosae 
* Pelēkās koku žagatas foto galerija (flickr) 
* ADW: Pelēkās koku žagatas foto galerija (animaldiversity)