open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luijs Aragons

**Luijs Aragons** (; dzimis , miris ) bija franču rakstnieks, dzejnieks un žurnālists. Kopā ar saviem draugiem, Andrē Bretonu, Filipu Supo un Polu Eliāru, viņš ir viens no dadaisma un vēlāk sirreālisma dibinātājiem literatūrā. 1953. gadā Žoržs Brasēns sacerēja mūziku Aragona poēmai *Il n'y a pas d'amour heureux*. Kopš tā laika vairāki viņa dzejoļi tika dziedāti dažādu autoru izpildījumā. Aragons bija komunistiskās partijas biedrs un viens no nedaudzajiem Francijas intelektuāļiem, kas atbalstīja Staļina politiku līdz pat 20. PSKP kongresam 1956. gadā. Savu uzticību Francijas komunistiskajai partijai saglabāja līdz  mūža beigām. Viņa sieva, Elza Trioleta, ir Ļiļas Brikas jaunākā māsa.

## Dzīvesgājums
Luijs Aragons ir bijušā Parīzes policijas prefekta Luija Andriē ārpus laulības dēls. Luija māte Margarita Tuka (*Marguerite Toucas*) bija pansijas īpašniece Parīzes 17.apgabalā, Karno avēnijā (*avenue Carnot*). Viņa bija par 33 gadiem jaunāka par Andriē. Īsta bērna dzimšanas vieta nav skaidra. Visdrīzāk tā ir Parīze, kā to raksta pats Aragons esejā "Es nekad nebiju iemācījies rakstīt jeb incipit" (*Je n'ai jamais appris à écrire, ou Les incipit*) vai Neijī pie Sēnas, ko min daži avoti, vai atkal Tulona.

Uzvārdu Aragons izvēlējās tēvs par godu Aragonas pilsētai, kurā viņš jaunības gados bija darbojies kā sūtnis. Lai abu ģimeņu gods netiktu aptraipīts, sabiedrībā visiem stāstīja, ka šo bērnu ir adoptējusi Margaritas Tukas māte, bet Luijs Andriē ir viņa krusttēvs. Aragons uzzināja patiesību tikai kad viņš tika iesaukts armijā no medicīnas studiju otrā kursa.

Frontē Aragons izpilda sanitāra pienākumus, par ko tiek apbalvots ar Kara krustu (*Croix de guerre 1914-1918*). Pēc miera noslēgšanas viņš turpina dienestu okupētajā Reinzemē. Šajā periodā top poēma *Bierstube Magie allemande* un romāns *Anicet ou le panorama*, ko 1920. gadā publicē literatūras žurnāls *La Nouvelle Revue française*.

1922. gadā atgriezies Parīzē, viņš nolemj pievērsties literatūrai un kopā ar bijušajiem studiju biedriem Andrē Bretonu un Filipu Supo  nodibina laikrakstu *Littérature*, kur publicē dadaisku pastišu *Les Aventures de Télémaque*. Ar Roberta Desnosa starpniecību viņš iepazīstas ar automātiskās rakstīšanas metodi un kopā ar pārējiem dadaistiem pievēršas sirreālismam, vienlaikus lasot Engelsa, Ļeņina, Prudona, Hēgeļa, fon Šellinga, Freida darbus. 1927. gadā Aragons un Bretons, sekojot Polam Eliāram, iestājas Francijas komunistiskajā parijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Triolet-Aragon biedrības oficiālā mājas lapa
Heršels (krāteris)

**Heršels** (*Herschel*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Atrodas tuvu redzamās puses centram. Nodēvēts britu astronoma Viljama Heršela vārdā. Vārdu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Heršela krāteris atrodas nedaudz uz ziemeļiem no Ptolemaja krātera. Uz ziemeļiem no Heršela ir Špērera krāteris, uz austrumiem – Gildens, uz ziemeļaustrumiem – Flammarions.

Heršels ir relatīvi jauns krāteris, izveidojies pirms apmēram 3,2 līdz 2,1 miljardiem gadu Eratostena periodā. Krāterim ir labi izteikts valnis, nedaudz erodējis, sienas stāvas, terasveida. Krātera dibens tumšs, nelīdzens, centrā atrodas vairākas klintis (augstākā ap 800 m).

## Atsauces

## Ārējās saites
*
15 Einomija

**Einomija**, arī **15 Einomija** ir asteroīds ar diametru apmēram 255 km, atrodas asteroīdu joslā, pieder S tipa asteroīdu grupai.

Asteroīdu  atklāja itāļu astronoms Annibale de Gaspariss (*Annibale de Gasparis*) Kapodimontes observatorijā Neapolē. Gasparisam tas bija ceturtais atklātais asteroīds (kopā 9). Asteroīds nodēvēts horas Einomijas vārdā.  Einomija grieķu mitoloģijā ir Zeva un Temīdas meita, viena no horām, likumības personifikācija. Asteroīdam nav oficiāli apstiprināta simbola, neoficiāli tiek lietots simbols – sirds ar zvaigzni virs tās.

Einomija ir lielākais zināmais S tipa asteroīds, atrodas asteroīdu joslas iekšmalā. Einomijas masa ir apmēram 3,25 x 1019 kg jeb aptuveni 1% no kopējās asteroīdu joslas masas. Einomijas vārdā nodēvēta Einomijas tipa asteroīdu grupa, kurā iekļauti asteroīdi ar līdzīgām orbītām un fiziskajiem parametriem. Einomija ir grupas lielākais objekts, grupā ietilpst ap 5 % no kopējā asteroīdu joslas objektu skaita.

Einomijas forma ir nedaudz izstiepta, ar četrām izteiktām malām. Virsma ir spoža, satur silikātu minerālus, niķeli un dzelzi saturošus iežus. Spektroskopiskie pētījumi parāda, ka asteroīda virsma nav viendabīga. Atklāts liels apgabals, kurš satur vairāk olivīnu, bet Fe un Ni ir mazāk, citā, mazākā apgabalā dominē piroksēni. 

Einomijai pastāv 7:16 orbitālā rezonanse ar Marsu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Einomijas orbīta
Lī Strasbergs

**Lī Strasbergs** (, dzimis  kā Israēls Strasbergs; miris ) bija Ukrainas ebreju izcelsmes amerikāņu teātra pedagogs, aktieris un režisors.

Kopā ar ģimeni 1908. gadā emigrēja uz ASV. 1931. gadā Ņujorkā nodibināja *[[Group Theatre]]*, kas pamatojās uz Konstantīna Staņislavska aktiermākslas teoriju. 1951. gadā viņš kļuva par bezpeļņas aktieru organizācijas *[[Actors Studio]]*, kas attradās Elles Ķēķī, Ņujorkā, vadītāju. Pamatojoties uz Staņislavska atziņām, izstrādāja aktiemākslas tehniku, sauktu par Metodi (*Method acting*). *Actors Studio* darbojušies daudzi pazīstami amerikāņu teātra un kino aktieri, to starpā Bārbra Streisande, Dastins Hofmans, Džeimss Dīns, Merilina Monro, Džeina Fonda, Pols Ņūmens, Als Pačīno, Roberts De Niro, Elija Kazans un citi. 1969. gadā Lī Strasbergs Ņujorkā un Holivudā nodibināja Lī Strasberga Teātra un kino institūtu, kurā Metodi apguvuši daudzi amerikāņu aktiermākslas līderi, piemēram Skārleta Džohansone, Andželīna Džolija un Uma Tūrmane. Kā aktieris pazīstams ar otrā plāna lomu filmā Krusttēvs 2. Par šo lomu tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais otrā plāna aktieris un Zelta globusa balvai kā daudzsološākais jaunpienācējs aktieris.

## Ārējās saites
Polar Music

***Polar Music*** ir mūzikas ierakstu kompānija, kuru 1963. gadā dibināja Stigs Andersons kopā ar Bengtu Bernhāgu. Šīs ierakstu kompānijas klienti bija Zviedrijas popgrupa ABBA, Angnēta Feltskūga, Anni Frida Lingstade, Lena Andersone, Tomass Ledins un citi. Pašlaik kompānija pieder *[[Universal Music Group]]*, un tās galvenā mītne atrodas Stokholmā, Zviedrijā. 1989. gadā tika izveidota *[[Polar Music balva]]*, kuru pasniedz par izcilu muzikālo sasniegumu.

## Vēsture
*Polar Music* 1963. gadā dibināja Stigs Andersons kopā ar draugu Bengtu Bernhāgu. Uzņēmuma pirmie mūziķi bija *[[Hootenanny Singers]]*, kuru sastāvā bija Bjērns Ulveuss. *Polar* vēlāk pievienojās popgrupa ABBA. 1989. gadā šo ierakstu kompāniju nopirka *[[PolyGram]]*, bet 1999. gadā — *Universal Music Group*, bet ***Polar Music International AB*** vēl likumīgi eksistē, un šī kompānija vēl joprojām ir ABBA dziesmu autortiesību īpašnieki.

### Darbība ar grupu "ABBA"
ABBA darbības laikā *Polar Music* bija tikai neliels skandināvu uzņēmums, tāpēc *Polar* nevarēja atļauties darboties visā pasaulē, un bija tikai ABBA ierakstu uzņēmums Skandināvijas valstīs. Tāpēc grupas ieraksti tika licencēti dažādām citām ierakstu kompānijām vairākās valstīs, piemēram, *[[Atlantic Records|Atlantic]]*, *[[Epic Records]]*, *[[Polydor]]* un citām. Šīs licences atļāva citām ierakstu kompānijām izdot noteiktas dziesmas kā singlus, pat ja *Polar Music* tos neizdeva, kā arī modificēt singlu un albumu vāku attēlus. Licences tika atjauninātas ik pēc 3 gadiem, kas nozīmēja, ka laika posmā no 1989. līdz 1992. gadam tām vairs nebija šādas tiesības, jo licenču lietošanas termiņš bija beidzies.

## Atsauces
Ābela prēmija

**Ābela prēmija** ir starptautisks, ikgadējs apbalvojums, ko pasniedz Norvēģijas valdība vienam vai vairākiem izciliem matemātiķiem. Prēmija nosaukta par godu norvēģu matemātiķim Nīlsam Henrikam Ābelam (1802—1829). Balvu 2001. gadā nodibināja Norvēģijas valdība, kas dibinājusi arī tikpat nozīmīgo Holberga prēmiju humanitārajā jomā. Pirmo reizi Ābela prēmiju pasniedza 2003. gadā.

Ābela prēmiju bieži dēvē par Nobela prēmiju matemātikā. Tās lielums ir 6 000 000 Norvēģijas kronu (apmēram 800 000 eiro). Vēl viens prestižs apbalvojums par sasniegumiem matemātikā ir Fīldsa prēmija, ko piešķir Starptautiskā Matemātiķu apvienība, tomēr tās apmērs naudas izteiksmē ir daudz mazāks.

## Ābela prēmijas dibināšanas vēsture
1899. gadā norvēģu matemātiķis Sofuss Lī (1842–1899) izteica ideju par Ābela prēmijas dibināšanu, lai būtu apbalvojums par izciliem sasniegumiem matemātikā. Lī bija uzzinājis, ka starp Nobela prēmijām neviena nebija paredzēta par sasniegumiem matemātikā. Lī drīzā nāve aizkavēja Ābela prēmijas izveidošanu. Lai arī 1902. gadā, sakarā ar Ābela 100. dzimšanas dienu, prēmijas dibināšanu atbalstīja karalis Oskars II, tomēr nodoms netika realizēts, jo 1905. gadā izjuka Zviedrijas un Norvēģijas savienība.

Ideja par Ābela prēmiju kļuva aktuāla, tuvojoties Ābela 200. dzimšanas dienai. 2001. gadā Norvēģijas valdība piešķīra prēmijas sākotnējam finansējumam 200 miljonus Norvēģijas kronu. Fondu pārrauga valde, ko ievēl Norvēģijas Zinātņu akadēmija (*Det Norske Videnskaps-Akademi*). Pretendentus var izvirzīt katrs, tikai nevar izvirzīt sevi. Prēmiju nepiešķir mirušiem matemātiķiem, bet, ja pretendents nomirst jau pēc prēmijas izsludināšanas, tad to piešķir pēc nāves. Lēmumu par laureātu pieņem Norvēģijas Zinātņu akadēmija, balstoties uz Ābela komitejas ieteikumu. Komiteju ievēl Norvēģijas Zinātņu akadēmija, un tajā var būt gan Norvēģijas, gan citu valstu pilsoņi. Laureāta vārdu katru gadu nosauc marta beigās.

## Prēmijas laureāti

## Skatīt arī
* Fīldsa prēmija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ābela prēmijas oficiālā mājaslapa
Ehalkivi

**Ehalkivi** () ir vislielākais dižakmens Igaunijā un Baltijā. Tā apkārtmērs ir 49,6 m, garums — 16,5 m, platums — 14,3 m, augstums — 7,6 m, tilpums — 930 m3. Dižakmens atrodas Baltijas jūras Somu līča piekrastē, Letipea ragā (*Letipea neem*), Viru-Nigulas pagastā, netālu no Kundas pilsētas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Augstkalnes dzirnavu ezers

**Augstkalnes dzirnavu ezers** (arī Augstkalnes dzirnavezers, Augstkalnes ezers, Dzirnavu ezers, Mežmuižas dzirnavezers) ir mākslīga ūdenstilpe Dobeles novada Augstkalnes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos, uzstādināts Svētes upē Augstkalnes ciemā pie autoceļa P95. Krasti lēzeni, slīpi, vietām — stāvi, dibens — dūņains. Mīt rauda, asaris, līdaka, līnis, sapals, karūsa, plicis. Ir peldvieta.

Ziemeļu krastā Mežmuižas muižas parks un Mežmuižas evaņģēliski luteriskā baznīca.

## Atsauces
Dzirnavu ezers

**Dzirnavu ezers** var būt:
* Augstkalnes dzirnavu ezera cits nosaukums
* Dikļu dzirnavezera cits nosaukums
* Dzirnavnieka cits nosaukums
* Dzērbenes dzirnavezera cits nosaukums
* Dzirnezera cits nosaukums
* Kabiles dzirnavezera cits nosaukums
* Sudzērdiņa cits nosaukums
* Zāģezera cits nosaukums
Jaroslavs Viļpiševskis

**Jaroslavs Stefans Viļpiševskis** (; dzimis , miris ) bija poļu izcelsmes Latvijas politiķis. Bijis 2. un 3. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Jaroslavs Viļpiševskis piedzima  Pildas pagastā. Ieguvis augstāko izglītību.

No 1925. līdz 1931. gadam strādāja Saeimā, pārstāvot Poļu savienību. Strādāja arī Daugavpils pilsētas domē, bija poļu preses redaktors Daugavpilī. No 1934. līdz 1940. gadam bija poļu nedēļas izdevuma "*Nasze Życie*" redaktors.

Pēc 1940. gada okupācijas dzīvoja Rīgā. Pēc Otrā pasaules kara, izmantojot Lietuvas, Baltkrievijas un Ukrainai pievienotajās bijušās Polijas teritorijās dzīvojošajiem poļiem doto iespēju izbraukt uz Poliju, kopā ar ģimeni fiktīvi nokārtoja šādu iespēju. Nomira repatriantu ešelona izbraukšanas dienā 1945. gada 6. septembrī Turmantas dzelzceļa stacijā (tagad Lietuvā).

## Ārējās saites

## Atsauces
Omeijādu mošeja

**Omeijādu mošeja**, pazīstama arī kā **Damaskas Lielā mošeja** (, *Jāmi' Banī 'Umayya al Kabīr*) ir mošeja Damaskā, Sīrijā. Viena no pasaulē lielākajām un vecākajām mošejām. Daļa musulmaņu to uzskata par ceturto svētāko vietu islāmā.

Uzcelta laikā no 705. līdz 715. gadam 1. gadsimta Jupitera tempļa un vēlākās baznīcas vietā. Aizņem 157×100 m lielu četrstūri, ir liels, atvērts pagalms, ko ieskauj arku arkāde. Lūgšanu zāle atrodas mošejas dienvidu pusē. Mošejas sienas agrāk bija klātas ar mozaīku, kurā attēlota izdomāta ainava, kas, iespējams, bijusi Korāna paradīze, līdz mūsdienām saglabājušies vienīgi fragmenti. Pie mošejas atrodas Saladīna mauzolejs.

Mošeju 1401. gadā nopostīja Timurs, to pārbūvēja arābi, 1893. gadā tā cieta ugunsgrēkā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Tulinska ezers

**Tulinska ezers** (arī **Tulinsku ezers**) ir neliels ezeriņš Rēzeknes novada Maltas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā pie autoceļa P57 netālu no Griščatiem. Krasti slīpi, zemi. Mīt asaris, karpa, mājo bebri. Tulinska ezers atrodas privātīpašumā.

## Atsauces
Tālis Vīksna

**Tālis Vīksna** (, Druviena - , Carnikava) bija Latvijas šahists, Latvijas meistars korespondencšahā (1997).

## Biogrāfija
1970.-1980. gados bijis viens no Latvijas lauku sporta biedrības "Vārpa" spēcīgākajiem šahistiem. Sporta biedrības "Vārpa", kā arī Gulbenes, Cēsu un Rīgas šaha čempionātu godalgoto vietu ieguvējs. Veiksmīgi piedalījies Latvijas komandu šaha čempionātos. 1975.-1977. gadā Cēsu komandas sastāvā divas reizes izcīnījis 3. vietu komandu vērtējumā un trīs reizes pēc kārtas bijis individuāli labākais pie sava galdiņa. 1987.-1988. gados Rīgas rajona komandas sastāvā izcīnījis sudrabu (1988) un bronzu (1987) komandu vērtējumā, kā arī bijis labākais pie 3. galdiņa (1988). 1989. gadā agrofirmas "Ādaži" komandas sastāvā uzvarējis Latvijas komandu čempionātā, vienlaicīgi parādot labāko rezultātu pie 3. galdiņa. Septiņas reizes spēlējis Latvijas šaha čempionātu finālos. Labākais starts padevies debijas reizē 1977. gadā, kad Vīksna ar trim uzvarām bija viens no līderiem pēc 3. kārtas, un tikai zaudējums daudzkārtējam Latvijas čempionam Alvim Vītoliņam neļāva turpināt uzvaras gājienu.

1990. gadu beigās sekmīgi iesaistījies Latvijas korespondencšaha turnīros. 1993.-1995. gada Latvijas 18. korespondencšaha čempionātā iekļuvis labāko trijniekā, bet jau 1996.-1997.gadā pārliecinoši uzvarējis Latvijas 19. korespondencšaha čempionātā ar 13 punktiem no 14 iespējamajiem (+12, =2) par 2½ punktiem atraujoties no 2. vietas ieguvēja.

Tālis Vīksna bija arī aktīvs šaha dzīves organizators visās Latvijas vietās, kur viņam darba gaitu rezultātā nācās dzīvot. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas piedalījās arī politiskajā dzīvē. Bija viens no Kristīgi demokrātiskās savienības politiķiem.

## Vietas Latvijas šaha čempionātos
* 1977. gads - 19.-28. vieta.
* 1981. gads - 10.-11. vieta.
* 1985. gads - 10.-11. vieta.
* 1988. gads - 10. vieta.
* 1990. gads - 47.-63. vieta.
* 1999. gads - 23. vieta.
* 2001. gads - 15. vieta.
* 2002. gads - 17. vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pareizticīgo vēlētāju un krievu apvienoto organizāciju bloks

**Pareizticīgo vēlētāju un krievu apvienoto organizāciju bloks** bija Latvijas politiskā partija. Tā aizstāvēja Latvijas krievu un pareizticīgo vēlētāju intereses. Partijas vadītājs bija arhibīskaps Jānis Pommers.

## Dalība Saeimas vēlēšanās

## Atsauces
Driškins

**Driškins** (arī **Driškina ezers**, **Drišķu ezers**) ir ezers Cēsu novada Raiskuma pagastā. Atrodas Gaujas nacionālā parka dabas lieguma un ainavu aizsardzības zonā. Driškins un tuvējais Melnezers ir lielākie Gulbju salas purva ezeri. Ezerā notiek pārpurvošanās, par ko liecina ezeram apkārt augošā flora. Ezera krasti ir lēzeni, bet dibens — dūņains, smilšains un kūdrains. No ezera ūdens iztek grāvī, kas savukārt ietek tuvējā Melnezerā. 1960. gados pēc melioratīviem nosusināšanas darbiem ezera ūdens līmenis pazeminājās par aptuveni 0,5 m. Ezers tiek izmantots rekreācijai, un tajā ir vairākas labiekārtotas peldvietas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ezeri.lv datubāze
Žoržs Volinskis

**Žoržs Volinskis** (;  — ) bija franču karikatūrists un komiksu autors. Viņš tika nogalināts 2015. gada 7. janvārī ''Charlie Hebdo'' apšaudē kopā ar citiem šī izdevuma darbiniekiem.

## Dzīves sākums
Žoržs Davids Volinskis piedzima 1934. gada 28. jūnijā Tunisā, Francijas protektorātā Tunisijā, ebreju ģimenē Lolai Bembaronai un Zigfrīdam Volinskim. Viņa tēvs bija no Polijas un 1936. gadā tika nogalināts, kad Žoržam bija tikai divi gadi. Viņa māte bija tunisiete no Itālijas. 1945. gadā, īsi pēc Otrā pasaules kara viņš pārvācās uz Franciju. Parīzē viņš sāka arhitektūras studijas, betpēc to pabeigšanas pievērsās karikatūru veidošanai.

## Karjera
1958. gadā Volinskis sāka zīmēt karikatūras laikrakstam *Rustica*, bet 1960. gadā pievērsās politiskās karikatūras žanram. 1961. gadā viņš sāka veidot politiskas un erotiskas karikatūras un komiksu slejas satīriskajam ikmēneša izdevumam *Hara-Kiri*.

1968. gada maija studentu nemieru laikā Volinskis kopā ar Žanu Žaku Povēru un Sinē bija viens no satīriskā žurnāla *L'Enragé* dibinātājiem. No 1961. līdz 1970. gadam viņš bija arī *Hara-Kiri* galvenais redaktors. 1970. gadu sākumā Volinskis sadarbojās ar komiksu mākslinieku Žoržu Pišāru, radot *Paulette* tēlu, kas parādījās komiksu žurnālā *Charlie Mensuel* un publicēšanas laikā izprovocēja dažādas reakcijas. Volinska darbs parādījās ikdienas laikrakstā *[[Libération]]*, iknedēļas *[[Paris-Match]]*, *[[L'Écho des savanes]]* un *[[Charlie Hebdo]]*.

2005. gadā viņš saņēma *Grand Prix de la ville d'Angoulême* balvu Angulēmas festivālā. Tajā pašā gadā viņš saņēma Goda Leģiona ordeni.

## Nāve
Volinski kopā ar viņa septiņiem kolēģiem un diviem policistiem un vēl divām citām personām nogalināja 2015. gada 7. janvāra ''Charlie Hebdo'' apšaudē, kad bruņoti džihādistu teroristi iebruka laikraksta *[[Charlie Hebdo]]* redakcijā Parīzē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nekrologs  *[[The Independent]]* no Markusa Viljamsona

* Žorža Volinska biogrāfija *Lambiek Comiclopedia* vietnē
* Žorža Volinska publikācijas ''Charlie Mensuel'', ''L'Écho des Savanes'' un ''BoDoï'' BDoubliées 
* Žorža Volinska albumi *Bedetheque*
16 Psihe

**Psihe**, arī **16 Psihe** ir asteroīds ar diametru apmēram 253 km, atrodas asteroīdu joslā, pieder pie M tipa asteroīdu grupas.

Asteroīdu  atklāja itāļu astronoms Annibale de Gaspariss (*Annibale de Gasparis*) Kapodimontes observatorijā Neapolē. Gasparisam tas bija piektais atklātais asteroīds (kopā 9). Asteroīds nodēvēts Psihes vārdā. Psihe grieķu mitoloģijā ir dvēseles un elpas personifikācija. Asteroīdam nav oficiāli apstiprināta simbola, neoficiāli tiek lietots simbols – tauriņa spārns ar zvaigzni virs tā.

Psihe ir viens no 10 masīvākajiem asteroīdu joslas objektiem, arī lielākais M tipa asteroīds. Psihes masa atbilst gandrīz 1 % no visas asteroīdu joslas masas. Pētījumi ar radaru parāda, ka Psihe ir metālisks objekts ar lielu dzelzs un niķeļa saturu. Atšķirībā no citiem M tipa asteroīdiem uz Psihes virsmas nav konstatēti ūdeni saturoši minerāli, tikai nedaudz piroksēna. Dati liecina, ka Psihe varētu būt kāda lielāka objekta kodols, kurš atlicis pēc senā pagātnē notikušas sadursmes. Pašreiz gan nav konstatēti asteroīdi ar Psihes orbītai līdzīgiem parametriem, kādiem būtu jābūt, ja sadursmes teorija būtu pareiza. Iespējams, sadursme notikusi pašā Saules sistēmas veidošanās sākumā, tad atlikušie objekti varētu būt sadalījušies pārāk sīkos gabalos un nav konstatējami. 

Spektra analīzes liecina, ka Psihe varētu būt izcelsmes objekts vairākiem E tipa hondrītu meteorītiem.

## Vērtība

Tā kā asteroīda sastāvā varētu būt tikai dzelzs un niķelis, tiek lēsts, ka tā kopējā vērtība pielīdzināma 10 kvintiljoniem (1019) ASV dolāru, kas tādējādi to padarītu teju 70 000 reižu vērtīgāku par globālo ekonomiku uz Zemes.

## Skatīt arī

* Asteroīds
* Asteroīdu josla

## Atsauces

## Ārējās saites
Psihes orbīta
2015. gada NBA izslēgšanas spēles

**2015. gada [[NBA]] izslēgšanas spēles** ir turnīrs pēc 2014.—2015. gada NBA regulārās sezonas beigām. Izslēgšanas spēles sākās . Tajās piedalās astoņas komandas no katras konferences, kas ir iekļuvušas savas konferences astoņu labāko komandu skaitā.

Abu konferenču čempioni tikās finālsērijā.

## Kvalificēšanās izslēgšanas spēlēm

### Austrumu konference

*— = Nesasniedza*

### Rietumu konference

*— = Nesasniedza*

## Izslēgšanas spēļu rezultāti
* Komandas treknrakstā kvalificējas nākamai kārtai
* Komandas slīprakstā ir divīziju čempioni

## Atsauces

## Ārējās saites
* NBA oficiālā mājaslapa
Zalve (šaušana)

thumbnail|No kuģa lielgabaliem izšauta zalve
**Zalve** () ir šaušanas paņēmiens, kas paredz vienlaicīgu šāvienu veikšanu no vairākiem liegabaliem, rokas šaujamieročiem u.t.t. 

Šis šaušanas paņēmiens tika lietots laikā, kad vēl nebija izgudroti ieroči, kas ļauj veikt ātru pārlādi, proti, šāda šaušana ļāva sadalīt vienības tajās, kas veic šāvienu, un tajās, kas paralēli veic pielādi nākamajam šavienam, nodrošinot nelielus starplaikus starp veiktajiem šāvieniem. Vienlaikus zalvei tiek piedēvēta psiholoģiska ietekme uz pretinieku, ko nodrošina vienlaicīgs vairāku lādiņu trāpījums mērķī, kas izraisa sajukumu pretinieka ierindā.
Dienvidrietumu Āfrika

**Dienvidrietumu Āfrika** (, , , ) bija Dienvidāfrikas Savienības, vēlāk — Dienvidāfrikas Republikas Nāciju Līgas un ANO mandātteritorija bijušās Vācijas kolonijas Vācu Dienvidrietumu Āfrikas teritorijā. Mūsdienās — Namībijas valsts.

## Vēsture
1884. gadā Āfrikas dienvidrietumos Namiba tuksneša apvidū tika izveidota Vācijas kolonija. 1915. gadā, sākoties Pirmajam pasaules karam, to ieņēma Dienvidāfrikas karaspēks. Karam beidzoties, Nāciju Līga saskaņā ar Versaļas līgumu to pasludināja par mandātteritoriju un nodeva tolaik Lielbritānijas domīnijas Dienvidāfrikas Savienības pārvaldībā.

Pēc 2. pasaules kara, kad Nāciju Līgas mandātteritorijas pārgāja Apvienoto Nāciju Organizācijai, Dienvidrietumu Āfrika tika pārveidota par ANO aizbildniecības teritoriju. Dienvidāfrika iebilda pret teritorijas pāreju ANO aizbildniecībā un uzskatīja to par savu piekto provinci, kaut arī formāli tā nekad nav tikusi iekļauta DĀR sastāvā.

1960. gados Dienvidrietumu Āfrikā nodibinājās vairākas bruņotas pretošānās kustības, lielākā no kurām bija SWAPO *(South West Africa People's Organisation)*. 1966. gadā ANO Ģenerālā asambleja izdeva rezolūcija, saskaņā ar kuru DĀR mandāts Dienvidrietumu Āfrikas pārvaldei tika izbeigts. 1968. gadā ANO Ģenerālā Asambleja pieņēma lēmumu par teritorijas pārdēvēšanu par Namībiju un SWAPO tika atzīta par šīs teritorijas oficiālajiem pārstāvjiem. Faktisku neatkarību Namībija ieguva 1990. gada 21. martā, bet Volfišbeja un Pingvīnu salas tika atgrieztas Namībijas kontrolē 1994. gadā.

## Atsauces
Osips Digamels

**Osips Digamels** (, , ; dzimis , miris ) bija franču izcelsmes Krievijas valsts darbinieks. Vidzemes guberņas civilais gubernators no 1811. līdz 1827. gadam. Digamela amata pildīšanas laikā 1819. gadā Vidzemes guberņā notika dzimtbūšanas atcelšana.

## Dzīves stāsts
Dzimis Varšavā. No 1776. gada Krievijas militārajā dienestā. 1788. gadā kapteiņa dienesta pakāpē piedalījās krievu-zviedru karā. Kā sekundmajors piedalījās Koscjuško sacelšanās apspiešanā, sagūstīts. Atbrīvots pēc Suvorova Varšavas ieņemšanas.

No 1797. gada - valsts dienestā. Bija Kurzemes guberņas pārvaldes padomnieks. No 1806. gada - Vidzemes vicegubernators, bet no 1811. līdz 1827. gadam - gubernators. 1821. gadā un 1825. gadā uz laiku pildīja arī ģenerālgubernatora amata pienākumus. No 1827. gada - senators un slepenpadomnieks.

## Ārējās saites
*Osips Digamels ''Erik-Amburger-Datenbank''
Digamels

**Digamels** var būt:

* Aleksandrs Digamels (*Александр Дюгамель*; 1801―1880) ― franču/vācbaltiešu izcelsmes Krievijas infantērijas ģenerālis un diplomāts, Rietumsibīrijas ģenerālgubernators (1861―1866)
* Osips Digamels (*Осип Дюгамель*; 1758―1840) ― franču izcelsmes Krievijas valsts darbinieks.
O2 arēna (Prāga)

**O<sub>2</sub> arēna** (), iepriekš **''Sazka'' arēna** (*Sazka Arena*), ir daudzfunkcionāla sporta arēna Prāgā, Čehijā.

Arēna celta 2004. gada Pasaules čempionātam hokejā, atklāta . Šeit savas mājas spēles aizvada Čehijas Ekstralīgas hokeja klubs Prāgas "Slavia". Vēl te ir noticis 2008. gada Pasaules čempionāts florbolā, 2005.—2006. gada Eirolīgas *Final Four* turnīrs, 2015. gada Pasaules čempionāts hokejā. Te tikušas aizvadītas vairākas NHL sezonu atklāšanas spēles.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Staņislavs Ježijs Lecs

**Staņislavs Ježijs Lecs** (; dzimis , miris ) bija poļu dzejnieks, satīriķis un aforismu autors.

## Dzīvestāsts

Dzimis Austroungārijas pilsētā Ļvivā, ebreju izcelsmes barona, baņķiera Benno Leca de Tuša (*Benno Letz de Tusch*) ģimenē. Izceļoties Pirmajam pasaules karam ģimene pārcēlās uz Vīni, kur Staņislavs gāja skolā. Vēlāk ģimene atgriezās Ļvivā, kur Staņislavs Ježijs Lecs beidza Ļvivas Universitāti. Starp pasaules kariem iesaitījās Polijas literārajā dzīvē, 1929. gadā publicēdams pirmo darbu un Varšavā darbojoties kreisi noskaņotu mākslinieku aprindās.

Pēc Vācijas uzbrukuma Polijai Lecs atgriezās Ļvivā, kas pēc PSRS iebrukuma tika iekļauta Ukrainas PSR. Lecs darbojās komunistiskajā presē. Pēc Vācijas iebrukuma PSRS Lecs tika ieslodzīts darba nometnē Ternopolē. Izbēdzis no gūsta, un līdz vācu varas iestāžu padzīšanai darbojās komunistiskajās nelegālajās organizācijās, bet vēlāk komunistiskās Polijas armijā (*Ludowe Wojsko Polskie*).

Pēc kara tika iecelts par Polijas kultūras atašeju Vīnē. 1950. gadā, viļoties pastāvošajā varā, emigrēja uz Izraēlu, tomēr nespēja tur iedzīvoties, un 1952. gadā atgriezās Polijā. Pēc Boleslava Beruta nāves un politiskā režīma liberalizācijas atkal tika atzīts no varas iestāžu puses.

## Ārējās saites
Dejojošā māja

**"Dejojošā māja"** ()  ir nosaukums ēkai Prāgā, Čehijā. Tās projekta autors ir Vlado Miluničs un Frenks Gērijs. Uzcelta no 1992. līdz 1996. gadam. Atrodas Vltavas krastā, uz rietumiem no Kārļa laukuma. Šo ēku veido divas ēkas, kas ir dažāda augstuma un ir ar atšķirīgām fasādēm.

Netradicionālais ēkas izskats bija pamats diskusijām par to, kā šī ēka iederas rajonā, kur lielākā daļa ēku ir celtas baroka, gotikas un jūgendstilā. Tobrīdējais Čehijas prezidents Vāclavs Havels, kas iepriekš ilgu laiku dzīvoja netālu no "Dejojošās mājas" atrašanās vietas, atbalstīja ēkas projektu, cerēdams, ka ēka kļūs par kultūras centru. Žurnāls *Time* piešķīris balvu par veiksmīgu modernās arhitektūras ēkas iekļaušanu vēsturisku celtņu vidē.

Gērijs sākotnēji vēlējās nosaukt ēku par **Fredu un Džindžeru** Freda Astēra un Džindžeras Rodžersas vārdā, tomēr vēlāk šī ideja neguva lielu atbalstu.

## Ārējās saites

* Dejojošā māja
Viļņas arhikatedrālā bazilika

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1281237"
}

**Viļņas katedrāle**, pilnajā nosaukumā — **Viļņas Svētā Staņislava un Vladislava arhikatedrālā bazilika** (, ) ir Romas Katoļu baznīcas dievnams Viļņā, Lietuvā. Dievnams veltīts Svētajam Staņislavam un Svētajam Vladislavam.

Celta no 1779. līdz 1783. gadam neoklasicisma stilā. Baznīcas kriptās un katakombās ir tikuši apglabāti vairāki Lietuvas un Polijas vēsturē nozīmīgi cilvēki, tai skaitā Vītauts Dižais, viņa sieva Anna, Žigimants, Švitrigailis, Svētais Kazimirs, Aleksandrs Jagellons, Barbara Radzivila. Baznīcas telpās atrodas vairāk nekā 40 mākslas darbu no 16.—19. gadsimta. Padomju laikā katedrālē atradās mākslas galerija, pirmie dievkalpojumi tika noturēti 1985. gadā. 1989. gadā tika atjaunots katedrāles statuss. Baznīcas zvanu tornis ir 57 m augsts.

## Ārējās saites
*
Pēteris Grave

**Pēteris Grave** ( - ) bija Latvijas psihiatrs un šahists.

## Biogrāfija
Līdz 1953. gadam dzīvojis Ļeņingradā un Karēlijā, kur ieguvis medicīnisko izglītību. 1950. gadu vidū bijis Jelgavas psihiatriskās slimnīcas "Ģintermuiža" galvenais ārsts, kurš garīgo slimību ārstēšanā sācis lietot pirmos neiroleptiskos līdzekļus. No 1960. gada līdz darba gaitu beigām strādājis Strenču psihoneiroloģiskajā slimnīcā.

Šahu iemācījies spēlēt 1930. gados Ļeņingradā un visu mūžu to saglabājis kā savu vaļasprieku. 1940. gadu beigās ieņēmis godalgotas vietas Karēļu-somu PSR šaha čempionātos. 1948. gada PSRS komandu čempionāta pusfinālā Rīgā pārstāvējis Karēļu-somu PSR pie 3. galdiņa. 
Pēc pārcelšanās uz Latviju bijis vispirms viens no Jelgavas (1957. un 1960. gada pilsētas čempions), pēc tam Valkas rajona un lauku sporta biedrības "Vārpa" spēcīgākajiem šahistiem. Divas reizes iekļuvis Latvijas šaha čempionātu finālos. 1965.-1966. gados piedalījies arī Latvijas 5. korespondencšaha čempionātā. No 1961. gada vairākkārt pārstāvējis Valkas rajona komandu Latvijas komandu šaha čempionātos. Augstākajā līgā 1984. gadā izcīnījis pirmo vietu pie 4. galdiņa ar 5½ punktiem no 8 iespējamajiem. Pirmajā Latvijas komandu čempionātā korespondencšahā (1962.-1964.) Valkas rajona komandas sastāvā izcīnījis 3. vietu. Astoņas reizes (1976, 1981, 1982, 1985, 1987, 1990, 1993, 2002) piedalījies Latvijas - Igaunijas komandu tradicionālajos mačos pie 100 galdiņiem.

Kopš 2004. gada, atzīmējot Pētera Graves lielos nopelnus šaha attīstībā, Strenčos regulāri notiek viņa atceres turnīri.

## Vietas Latvijas šaha čempionātos
* 1958. gads - 17.-18. vieta.
* 1965. gads - 15. vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  biogrāfija Strenču pilsētas bibliotēkā
Nargis (ciklons)

thumb|upright=1.2|Ciklona trajektorija
**Ciklons "Nargis"** ( — ‘narcise’) bija spēcīgs tropiskais ciklons, kas 2008. gada aprīļa beigās un maija sākumā izraisīja smagāko dabas katastrofu Mjanmas vēsturē.  Ciklonā mira vairāk nekā 138 tūkstoši cilvēku, vairāki desmiti tūkstošu tika atzīti par pazudušiem. Ciklons  izraisīja zemes nogruvumu.

Ciklons izveidojās  Bengālijas līcī, kad tas devās Indijas virzienā. Tas pagriezās uz austrumiem, tomēr pēc tam nedevās tajā virzienā, kur bija paredzēts, bet gan uz zemu esošo Iravadi upes deltu Mjanmas centrālajā daļā. Ciklons  sasniedza 165 km/h lielu ātrumu (Indijas Meteoroloģiskā departamenta dati), *Joint Typhoon Warning Center* novērtēja, ka maksimālais vēja ātrums sasniedzis 217 km/h, tātad šis ciklons Safira—Simpsona viesuļvētru vēja skalā sasniedz 4. kategoriju. Vētras intensitāte pakāpeniski samazinājās, līdz izkliedējās netālu no Mjanmas un Taizemes robežas.

Nodarītie zaudējumi ir tikuši novērtēti ar vairāk nekā 10 miljardiem ASV dolāru — šis ir vislielākos zaudējumus nodarījušais ciklons šajā reģionā.

## Atsauces
Dienvidskotijas augstiene

**Dienvidskotijas augstiene** vai **Dienvidu kalniene** (, ) ir kalniene Apvienotajā Karalistē, Skotijas dienvidos starp Vidusskotijas zemieni un Anglijas robežu. Stiepjas austrumu—rietumu virzienā 220 km garumā. Stipri peneplenizēts, saposmots kaledonijas struktūru paliksnis, veidojas no vairākām pakalnu grupām. Vidējais augstums ap 500 m, augstākā virsotne ir Meriks (843 m vjl). Dominē lauku ainava, galvenie saimniecības veidi ir lauksaimniecība un mežrūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites

* The Southern Uplands Partnership
Vecticībnieku centrālā komiteja

**Vecticībnieku centrālā komiteja** bija Latvijas politiskā partija un organizācija. Tā tika dibināta 1920. gada novembrī. Tā aizstāvēja vecticībnieku intereses. Partijas vadītājs bija Meletijs Kaļistratovs.

## Dalība Saeimas vēlēšanās

## Atsauces
Kristijons Donelaitis

**Kristijons Donelaitis** (, ; dzimis , miris ) bija Prūsijas lietuviešu dzejnieks un luterāņu mācītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1714. gada 1. janvārī Lazdinēlenē Mazās Lietuvas dienvidu daļā, 5 kilometrus uz austrumiem no Gumbinenes, lietuviešu brīvzemnieka ģimenē. No 1732. līdz 1736. gadam mācījās Kēnigsbergas Domskolā, bet pēc tam studēja Kēnigsbergas Universitātē. 1740. gadā sāka strādāt par skolotāju Stalupēnos, 1743. gadā kļuva par luterāņu mācītāju Tollmingkēmenē, kur rakstīja savus literāros darbus, kas viņa dzīves laikā tā arī palika nepublicēti.

Aptuveni no 1765. līdz 1775. gadam uzrakstīja pirmo dzejoli lietuviešu valodā — „Gadalaiki” () —, kas tiek uzskatīts par agrīnās lietuviešu literatūras meistardarbu. Dzejoli pirmo reizi pēc Donelaiša rokrakstiem 1818. gadā, 38 gadus pēc Donelaiša nāves, nopublicēja Ludvigs Rēzs, kurš dzejoli pārtulkoja vāciski, dodot tam nosaukumu *Das Jahr* () un izvēloties dzejoļa daļu izkārtojumu. Dzejolis izdots arī latviski.

Miris 1780. gada 18. februārī Tollmingkēmenē, Austrumprūsijā.

## Darbi
Ir saglabājušās 6 Donelaiša fabulas un 2 dzejas darbu fragmenti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hāgene

**Hāgene** () ir Vācijas pilsēta valsts rietumu daļā, Ziemeļreinas-Vestfālenes federatīvajā zemē. Pilsēta atrodas 504 kilometru attālumā no Vācijas galvaspilsētas Berlīnes un 76 kilometru attālumā no Ziemeļreinas-Vestfālenes lielākās pilsētas Ķelnes. Pilsētas kopējā platība ir  160,4&nbsp;km², pēc 2013. gada datiem pilsētā dzīvo 185 996 iedzīvotāji.

Pilsētā atrodas Hāgenes universitāte, kas ar vairāk nekā 67 000 studentu ir Vācijas lielākā universitāte.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hellas Sat 2

***Hellas Sat 2*** ir Grieķijas un Kipras pirmais pavadonis. Tas ir uzņēmuma *[[Hellas Sat]]* sakaru pavadonis. Palaists ģeostacionārajā orbītā 2003. gada maijā. Tas nodrošina sakaru pakalpojumus Eiropas centrālajā un dienvidu daļā, Tuvajos un Vidējos Austrumos, kā arī Āfrikas dienvidos.

Pavadoni izgatavoja Francijas uzņēmums *[[Matra Marconi Space]]* (tagad *[[Astrium]]*) uz platformas *[[Eurostar-2000+]]* bāzes. Apgādāts ar 30 aktīvajiem Ku joslas raidītājiem.

1997. gada janvārī pavadoņsakaru operators *[[Intelsat]]* noslēdza līgumu ar *[[Matra Marconi Space]]* par pavadoņa ***Intelsat K-TV*** izgatavošanu. Tas tiktu palaists līdz 1999. gada sākumam ar *[[Ariane-4]]* raķeti un būtu izvietots ģeostacionārajā orbītā 95° austrumu garuma.
1998. gadā no *Intelsat* tika atdalīts uzņēmums *[[New Skies Satellites]]* (tagad *[[SES World Skies]]*). Līdz ar vairākiem citiem pavadoņiem, tam tika nodots *Intelsat K-TV* līgums. Pavadonis pārdēvēts par ***NSS-6***.
1999. gada martā *NSS-6* nogādāja Gviānas kosmosa centrā. Pirmsstarta sagatavošanas laikā tam atklāja saules bateriju defekts, un kosmiskais aparāts tika atgriezts atpakaļ uz rūpnīcu.
Saasinoties Austrumāzijas finanšu krīzei, *New Skies Satellites* lauza līgumu, jo pavadonis bija paredzēts tieši Austrumāzijas un Klusā okeāna tirgum.
Kosmisko aparātu *Matra Marconi Space*, kura transformējās par *Astrium*, turēja rezervē. 2001. gada janvārī to iegādājās *Intelsat* sadarbībā ar Ķīnas *[[Sino Satellite Communications Company|Sinosat]]*. Pavadonis pārdēvēts par ***APR-3*** jeb ***Sinosat 1B***. To bija paredzēts palaist ar Ķīnas raķeti *[[Chang Zheng 3B]]*, bet to neizdevas veikt sakarā ar sankcijām, kuras ASV ieviesa pret Ķīnu, aizliedzot eksportēt kosmiskās tehnoloģijas.
2001. gada beigās *Astrium* vienojās, ka pavadoni iegādāsies Grieķijas *Hellas Sat*.

*Hellas Sat 2* tika palaists  22:10 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Atlas V/401]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-41*. Pavadoni izvietoja ģeostacionārajā orbītā punktā 39° austrumu garuma.

Pavadonis nodrošināja Atēnu 2004. gada vasaras olimpisko spēļu translācijas pakalpojumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hellas Sat fleet 
* HellasSat 2 Gunter Dirk Krebs
Drēzdenes Dievmātes baznīca

**Drēzdenes Dievmātes baznīca** (, oficiāli *Kirche Unserer Lieben Frauen*) ir luterāņu draudzes baznīca, kas atrodas Drēzdenē, Vācijā. Sākotnēji tās vietā atradās Romas katoļu baznīca, bet pēc reformācijas to pārņēma luterāņu draudze.

Tagadējā baznīcas ēka ir celta 1743. gadā, bet Otrā pasaules kara Sabiedroto bombardēšanas laikā 1945. gadā to pilnībā iznīcināja. 1994. gadā uzsāka baznīcas atjaunošanu, kurai apmēram 850 ziedotāju, tostarp Lielbritānija un ASV, kopumā saziedoja 100 miljonus eiro. 2004. gadā pabeidza baznīcas fasādes, bet 2005. gadā baznīcas iekšpuses interjera atjaunošanu.

2005. gada gada 30. oktobrī Vācijas pilsētā Drēzdene notika atjaunotās Dievmātes baznīca Drēzdenē svinīgā atklāšana, kurā piedalījās aptuveni 100 000 cilvēku, kā arī Angela Merkele, Gerhards Šrēders un sabiedroto spēku vēstnieki. Atklāšana sākās baznīcas ārpusē ar jauniešu gājienu, kas ienesa Bībeli, altāra krustu, biķerus un kristāmtrauku, pēc tam luterāņu bīskaps pasludināja bijušās drupas par svētīto zemi, bet dievkalpojumā tika iesvētīja kanceli, kristāmtrauku, altāri un jaunās ērģeles.

## Atsauces

## Ārējās saites
Raiskuma ezers

**Raiskuma ezers** ir ezers Cēsu novada Raiskuma pagastā. Atrodas Gaujas nacionālā parka dabas lieguma, ainavu aizsardzības zonā un neitrālajā zonā. Ezera krasti ir lēzeni un dažviet slīpi, bet dibens — dūņains, smilšains un akmeņains. Raiskuma ezers ir vidēji 5 m dziļš, bet maksimālais dziļums ir 10,8 m. Ezera krastā atrodas Raiskuma muiža. Tā apkārtnē tika uzņemta Rīgas Kinostudijas filma "Salna pavasarī". Šeit mīt līdaka, asaris, rauda, plaudis, plicis, līnis, zutis, rudulis un ķīsis. Raiskuma ezera krastos aug bieza niedru josla, kas samazinās tikai peldvietās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ezeri.lv datubāze
Keep Calm and Carry On

thumb|upright|Oriģinālais 1939. gada ''Keep Calm and Carry On'' plakāts

***Keep Calm and Carry On*** bija motivējošs plakāts, ko 1939. gadā, gatavojoties Otrajam pasaules karam, radīja Apvienotās Karalistes valdība. Plakāta mērķis bija britu sabiedrības noskaņojuma, kas bija visai drūms, paredzot aktīvus gaisa uzbrukumus lielajām pilsētām, uzlabošana. Lai arī tika izgatavoti 2,45 miljoni plakāta kopiju, un tika piedzīvoti plānotie uzbrukumi, plakāti tā arī netika plaši izvietoti un bija samērā nepazīstami, līdz 2000. gadā tika atrasts un publiskots tā eksemplārs. Kopš tā laika to atkārtoti izdevuši vairāki uzņēmumi, un tas ticis izmantots dekoratīviem nolūkiem dažādiem produktiem.

Tika uzskatīts, ka saglabājušās tikai divas oriģinālās kopijas, līdz 2012. gadā *[[Antiques Roadshow]]* izstādē tika demonstrēta 20 plakātu kolekcija, kas piederēja bijušā *Royal Observer Corps* civilās aizsardzības organizācijas biedra meitai.

## Dizains un izgatavošana
*Keep Calm and Carry On* plakātu izgatavoja Apvienotās Karalistes Informācijas ministrija laika posmā no 1939. gada 27. jūnija līdz 6. jūlijam. Tas tika radīts kā daļa no triju *Home Publicity* plakātu sērijas (pārējie bija "Your *Courage,* Your *Cheerfulness,* Your *Resolution Will Bring Us Victory*" un "*Freedom Is in Peril. Defend It With All Your Might*"). Katrā plakātā uzraksts atradās zem valsts simbola Tjudoru kroņa. Plakātus bija paredzēts izplatīt, lai uzlabotu iedzīvotāju noskaņojumu kara laika apstākļos, tādos kā lielo pilsētu bombardēšana, izmantojot spēcīgas sprāgstvielas un indīgas gāzes, kas bija sagaidāma jau pāris stundu laikā pēc kara sākšanās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Fotogrāfijas ar populāriem plakāta pielietojumiem, ''The Guardian''
* Oriģinālā plakāta attēls *Barter Books* vietnē
Vincs Kudirka

**Vincs Kudirka** (; dzimis , miris ) bija lietuviešu literāts, publicists, komponists un ārsts. Lietuvas valsts himnas "Tautiskā dziesma" vārdu un mūzikas autors.

## Dzīvesgājums
Strādājis par ārstu. Bija aktīvs lietuviešu tautas atmodas kustības biedrs. "Tautisko dziesmu" publicējis slepenās biedrības "Lietuva" izdotajā laikrakstā *Varpas* 1898. gada septembrī. Tulkojis dažādu rakstnieku darbus lietuviešu valodā.

Miris no tuberkulozes nepilnu 41 gada vecumā. Uz viņa kapakmens tika iegravēta "Tautiskās dziesmas" otrā puse. Tika attēlots uz 500 litu banknotes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pāderborna

**Pāderborna** () ir Vācijas pilsēta valsts rietumu daļā, Ziemeļreinas-Vestfālenes federatīvajā zemē. Pilsēta atrodas 426 kilometru attālumā no Vācijas galvaspilsētas Berlīnes un 190 kilometru attālumā no Ziemeļreinas-Vestfālenes lielākās pilsētas Ķelnes. Pilsētas kopējā platība ir 179,38&nbsp;km², pēc 2013. gada datiem pilsētā dzīvo 143 659 iedzīvotāji.

Pilsēta ir dibināta 795. gadā, bet rakstos pirmo reizi minēta 777. gadā, kad pie Pāderes avota tika uzbūvēta pils. Pilsētas nosaukums ir cēlies no Pāderes upes nosaukuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ģedimina tornis

**Ģedimina tornis** () ir vēstures un kultūras piemineklis Viļņā, Lietuvā. Viļņas Augšpils dienvidu tornis. Nozīmīgs Viļņas un visas Lietuvas valsts un vēstures simbols.

Pirmie nocietinājumi tika celti no koka Ģedimina laikā, Vītauta laikā 1409. gadā tika pabeigta pirmā ķieģeļu pils. Mūsdienās tornī atrodas Lietuvas Nacionālā muzeja nodaļa.

Atrodas pilsētas vēsturiskajā daļā, paceļas 48 m augstumā (142 m v.j.l.). Tornim ir trīs stāvi, pats tornis ir 20 m augsts. No torņa virsotnes ir pārredzama Neres upe un Viļņas vecpilsēta. Tornis redzams 50 litu 2003. gada versijas banknotē. Netālu no torņa atrodas Lietuvas prezidenta rezidence — Lielkņazu pils.

## Panorāma

Senasis arsenalas.jpg|Ģedimina tornis un Augšpils drupas (1785)
Vilnius Gediminas tower old.jpg|Ģedimina tornis (Prokudina-Gorska foto, 1912)
Vilnius-Castle-Complex.jpg|Ģedimina tornis mūsdienās


## Ārējās saites
Svētās Helēnas sala, Debesbraukšanas sala un Tristana da Kuņas salas

**Svētās Helēnas sala, Debesbraukšanas sala un Tristana da Kuņas salas** () ir Britu aizjūras teritorija Atlantijas okeāna dienvidos, kas sastāv no Svētās Helēnas salas, Debesbraukšanas salas un Tristana da Kuņas arhipelāga. Līdz 2009. gada 1. septembrim tā bija pazīstama kā **Svētās Helēnas sala un atkarīgās teritorijas**, kad teritorijas nosaukums tika mainīts.

## Ārējās saites
17 Tetīda

**Tetīda**, arī **17 Tetīda** ir asteroīds ar diametru apmēram 90 km, atrodas asteroīdu joslā, pieder S tipa asteroīdu grupai.

Asteroīdu atklāja  vācu astronoms Roberts Luters (*Robert Luther*) Diseldorfas observatorijā. Luteram tas bija pirmais atklātais asteroīds (kopā 24). Asteroīds nodēvēts Tetīdas vārdā. Tetīda grieķu mitoloģijā ir jūras dieva Nēreja un Dorīdas meita, Pēleja sieva un Ahilleja māte. Asteroīdam nav oficiāli apstiprināta simbola, neoficiāli tiek lietots simbols – delfīns ar zvaigzni.

Tetīda ir akmens tipa asteroīds, satur silikātu minerālus. Spektrs liecina, ka uz asteroīda virsmas ir piroksēns un mazāk nekā 20 % olivīns.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Tetīdas orbīta
Universālveikala "Centrs" spridzināšana

**Universālveikala «Centrs» spridzināšana** bija terorakts, kas notika . Tās rezultātā gāja bojā viens cilvēks, tika ievainoti 28.

Pirmais sprādziens nogranda  pulksten 17.29 universālveikala «Centrs» pirmajā stāvā. Otrais sprādziens nogranda plkst. 17.37. Bumbas bija ievietotas somu novietošanas skapīšos, sprādzienu rezultātā tika iznīcināti skapīši un «Parex bankas» filiāles kiosks, bojāts aptiekas kiosks un «Rimi» veikals.

Sprādzienos traumas guva 28 cilvēki, no kuriem 21 tika nogādāts slimnīcā. Trīs cilvēki bija smagā stāvoklī. Starp ievainotajiem bija Valsts policijas Kriminālpolicijas priekšnieks Valdis Pumpurs un «Rimi Baltija» ģenerāldirektors Knuts Kviskviks, kurš bija vienīgais cietušais ārvalstu pilsonis.  no gūtajām traumām nomira somu glabātuves darbiniece Maija Pušmucāne. Viņa bija nogādāta Karolinskas slimnīcas klīniskajā apdegumu centrā Zviedrijā.

Universālveikals «Centrs» atsāka darbu  rītā. Terorakta dēļ tika atlikta  paredzētā «Rimi» veikala atklāšana tirdzniecības centrā «Bērnu pasaule».

Par notikušo tika ierosināta krimināllieta. Tajā tika arestēti vairāki cilvēki. , iebraucot Latvijā, tika arestēts galvenais aizdomās turamais Leonards Butelis (vēlāk nomainīja uzvārdu uz Gromovs). 2003. gadā apgabaltiesa atzina viņu par vainīgu otrā spridzekļa ievietošanā un piesprieda viņam astoņu gadu cietumsodu. 2004. gadā ar Augstākās tiesas lēmumu Gromovs tika attaisnots, lieta pret viņu pierādījumu trūkuma dēļ tika izbeigta.

Šobrīd lietas izmeklēšana turpinās Valsts drošības dienesta pārraudzībā (neilgi pēc terorakta lietas izmeklēšanu no Kriminālpolicijas pārņēma Drošības policija). 2020. gadā intervijā portālam LA.lv V. Pumpurs pauda viedokli, ka ticamākā versija par spridzināšanas motīvu ir organizētās noziedzības grupējumu cīņa par ekonomisko interešu sfēru sadali, lai gan pastāv arī citas versijas.

## Atsauces
Kārlis Orfs

**Kārlis Heinrihs Maria Orfs** (; dzimis  Minhenē, miris  arī Minhenē) bija 20. gadsimta vācu komponists. Visplašāk pazīstams ar savu 1935. un 1936. gadā sacerēto kantāti *[[Carmina Burana (kantāte)|Carmina Burana]]*, kas ir balstīta uz viduslaiku poēmām no *[[Carmina Burana]]* rokraksta.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1895. gadā Minhenē. Jau piecu gadu vecumā sāka apgūt klavierspēli, pirmie viņa darbi tika publicēti 1911. gadā. 
Līdz 1914. gadam mācījās Minhenes Mūzikas akadēmijā, bet pēc tam Pirmajā pasaules karā tika iesaukts vācu armijā. 
1920. gados Orfs sāka adaptēt agrāku ēru darbus mūsdienīgai iestudēšanai. 1924. gadā viņš un Doroteja Gintere nodibināja Ginteres vingrošanas, mūzikas un dejas skolu Minhenē, kur Orfs no 1925. gada līdz mūža beigām bija nodaļas vadītājs un strādāja ar mūzikas iesācējiem. Tur arī viņš izstrādāja savas muzikālās izglītības teorijas. 
1937. gadā pēc *Carmina Burana* pirmizrādes Frankfurtē kļuva populārs nacistiskajā Vācijā. Viņa darbi, kas tika izdoti pēc Otrā pasaules kara, pārsvarā tika balstīti uz antīkiem tekstiem, bet reti tika iestudēti Vācijā.

Orfs nomira 1982. gadā 86 gadu vecumā Minhenē vēža dēļ. Viņš tika apbedīts baroka laika Benediktiešu ordeņa baznīcā Minhenes dienvidos. Uz kapakmens ir uzrakstīts viņa vārds, dzimšanas un miršanas datums, kā arī rindas *Summus Finis*, kas ir ņemti no viņa darba *De temporum fine comoedia* beigām.

Orfs bija precējies četras reizes, viņa vienīgais bērns bija meita Godela (1921—2013) no pirmās laulības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberts Luters

**Kārlis Teodors Roberts Luters**, publikācijas parakstīja kā **Roberts Luters** (;  — ) bija vācu astronoms, Diseldorfas observatorijas vadītājs (1851.-1900.). Atklājis 24 asteroīdus.

Roberts Luters apbalvots ar Lalanda balvu 1852., 1855., 1860. un 1861. gadā.

Roberta Lutera vārdā nosaukti asteroīds 1303 Lutera un Mēness krāteris Luters.
 
## Atsauces
Dienvidsporādu salas

**Dienvidsporādu salas** () ir Grieķijai piederoša salu grupa Egejas jūras austrumos gar Turcijas piekrasti. Stiepjas 230 km garumā no Samas un Ikarijas ziemeļos līdz Rodai dienvidos, veidojot Krētas jūras austrumu malu. 
Līdz 2011. gadam bija agrākās Dodekanesas prefektūras daļa.

Veidotas galvenokārt no kaļķakmeņiem un marmoriem, Ikarijas salā gneisi. Paugurains reljefs, vidēji augsti kalni, augstākā virsotne Kerketefs (1433 m) Samas salā. Salās valda subtropu klimats, aug pārsvarā mūžzaļie ozoli, priedes, cipreses. Attīstīta zemkopība (graudaugi, vīnogulāji, olīvas, tabaka, citrusi), lopkopība (aitas, kazas), zvejniecība. Attīstīts tūrisms.

## Lielākās salas
Arhipelāga lielākā pēc platības un iedzīvotāju skaita ir Rodas sala dienvidos. Citas galvenās salas ir Sama, Kosa un Ikarija. Vēsturiski nozīmīga ir arī Patmas sala. Dažkārt Dienvidsporādu salām pieskaita arī Karpatas un Kasas salas starp Rodu un Krētu, kā arī nelielās Turcijai piederošās saliņas tās piekrastē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rudolfs Holsti

**Eino Rudolfs Voldemars Holsti** (, 1881. gada 8. oktobris — 1945. gada 3. augusts) bija Somijas politiķis un diplomāts, filosofijas doktors.

## Dzīvesgājums

Dzimis Jiveskilē, Somijas lielhercogistē. Atpazīstamību ieguvis kā žurnālists. No 1914. līdz 1918. gadam bijis deputāts lielhercogistes parlamentā, pārstāvot Jauno somu partiju.

1917. gadā Holsti bija Somijas Senātā senators bez portfeļa.
Pēc Somijas neatkarības pasludināšanas darbojies kā diplomāts, 1919. gadā pārstāvis Tautu Savienībā. Vairākās valdībās no 1919. līdz 1922. gadam ārlietu ministrs. 1922. gadā ievēlēts Somijas parlamentā, kur bijis deputāts līdz 1923. gadam. Vēlāk turpinājis darboties kā diplomāts, tajā skaitā kā vēstnieks Igaunijā no 1923. līdz 1927. gadam. No 1936. līdz 1938. gadam atkārtoti vadījis Ārlietu ministriju.
[thumb|No kreisās puses: Latvijas ārlietu ministrs [Vilhelms Munters, Somijas ārlietu ministrs Rudolfs Holsti, Kārlis Ulmanis, Somijas sūtnis Latvijā E. Palins Rīgas pils Ģerboņu zālē. (1937. gada novembris)]]
Vēlāk ar ģimeni pārcēlies uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kur lasījis lekcijas Stenforda Universitātē. Miris operācijas laikā.

## Ārējās saites
Google Play

***Google Play*** (sākotnēji ***Android Market***) ir elektronisks lietotņu veikals, kas paredzēts *[[Android]]* operētājsistēmas ierīcēm. Šī lietotņu veikala darbību pārrauga Google. Veikalā pieejamas gan bezmaksas, gan maksas lietotnes, kuras var lejupielādēt gan no mobilās ierīces, gan no *[[Google TV]]*, gan caur datoru, nosūtot pieteikumu lejupielādēt lietotni mobilajā ierīcē. *Google Play* ir arī pieejamas elektroniskās grāmatas, mūzika, filmas un citas multimediju iespējas.

## Lietotņu skaits
2015. gadā *Google Play* veikals jau ir sasniedzis 1,43 miljonus publicēto lietotņu.

## Skatīt arī
* App Store

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*