open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ernests Putniņš

**Ernests Putniņš** (1867—1962) bija ārsts ginekologs, Latvijas Universitātes dzemdniecības un sieviešu slimību klīnikas direktors (1928—1939), profesors (1931).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1867. gada 17. martā Kosas pagasta Reinmuižas (tagad — Reinas Amatas pagastā) saimnieka Jāņa Putniņa ģimenē. Mācījās Kosas Bābeskalna pagastskolā, Cēsu elementārskolā un Cēsu apriņķa skolā, tad Bērzaines klasiskajā ģimnāzijā (1883—1888). Studēja Tērbatas Universitātes Medicīnas fakultātē (1888—1894), pēc ārsta grāda iegūšanas strādāja kā ārsts Kalnamuižā Stāmerienas pagastā (1894—1898). 1898. gadā veica arheoloģiskos izrakumus pie netālā Ludza ezera, kur atrada seno letgaļu villaini, kas vēlāk nodēvēta par Stāmerienas sagšu. 1898.—1901. gadā papildinājās Berlīnē (mikroskopiskajā anatomijā un dzemdniecībā), Vīnē (operatīvajā ginekoloģijā) un Parīzē.

Pēc atgriešanās dzimtenē 1901. gadā Rīgā nodibināja sieviešu slimību privātklīniku, līdztekus no 1902. gada bija arī Rīgas pilsētas skolu ārsts. Kā Sarkanā Krusta ārsts piedalījās Krievu-japāņu karā (1904—1905), pēc tam atkal strādāja savā privātklīnikā Rīgā (1906—1914), ārstējis arī rakstnieku Rūdolfu Blaumani.
Pirmā pasaules kara laikā bija Krievijas Impērijas armijas vecākais ārsts 327. Pleskavas družinā Daugavpils frontē (1914—1918).
Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas 1918. gada atgriezās Rīgā, no 1919. gada viņš bija Rīgas pilsētas 1. slimnīcas direktors (1919—1924) un sieviešu nodaļas vadītājs.
                
1921. gadā viņu ievēlēja par docentu Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātē, 1928. gadā par LU dzemdniecības un sieviešu slimību klīnikas direktoru. 1930. gadā viņam piešķīra LU goda doktora (*Dr. med. h. c.*) grādu un ievēlēja par profesoru (1931).
Pirms pensionēšanās 1939. gadā ierosināja ginekoloģiskā korpusa celtniecību Rīgas pilsētas 2. slimnīcā (tagad Paula Stradiņa Klīniskā universitātes slimnīca), kas kara dēļ tika pabeigts tikai 1957. gadā.
No 1940. gada dzīvoja Stendera ielā 12, Mežaparkā. Pēc Sarkanās Armijas ieiešanas Rīgā 1944. rudenī bijis profesors konsultants, līdz 1947. gadam strādājis arī Rīgas 1. slimnīcā. Otrreiz pensionējās 1952. gadā.

Miris 1962. gada 15. janvārī Rīgā, apglabāts Meža kapos.

## Darbi
* *Zur Ätiologie der Tubargravidität* ("Par tubārās grūtniecības etioloģiju"; L. U. raksti, 1924)

## Apbalvojumi
* Sv. Vladimira ordeņa IV šķira
* Sarkanā Krusta goda krusts
* Aizsargu goda krusts
* Triju Zvaigžņu ordenis, III šķira # 894 (1934)

## Literatūra
* Ēriks Melks. Ginekologs prof. Ernests Putniņš un četri medicīnas zinātņu doktori: bijušie E. Putniņa skolnieki. Rīgā, 1996.

## Atsauces
Kurts fon Štempels

**Kurts barons fon Štempels** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu jurists.

Mācījās Greifsvaldes Universitātē, promocijas darbs parādu privāttiesībās (*Schuldrecht*). No 1909. gada - asesora amatā. No 1915. līdz 1916. gada - Oberosta militārpārvaldē. No 1916. līdz 1917. gadam - Vācijas ārlietu ministrijas referents. No 1917. līdz 1919. gadam - Prūsijas Pozenes provinces Virzicas (mūsdienās Vižiska Polijā) apriņķa landrāts. No 1919. līdz 1928. gadam - Kolbergas apriņķa landrāts. No 1933. līdz 1935. gadam darbojās Vācijas Audita tiesā (*Rechnungshof des Deutschen Reiches*).

## Ārējās saites
*Kurts fon Štempels Veimāras Republikas datubāzē
Sakramenta maize

[thumbnail|260px|[Patēna ar hostijām.]]
**Sakramenta maize** jeb **hostija** ( — 'upuris') ir kristiešu Svētajā Vakarēdienā Kristus miesas simbols. Dažādās kristīgās baznīcas konfesijās pastāv dažādas tradīcijas saistībā gan ar Sv. Vakarēdiena teoloģiju, gan izdalīšanas veidu. 

Maizes izmantošanu Sv. Vakarēdienā tiek pamatota ar to, ka jūdu Pashā svētkos (Pesahs) tika izmantota neraudzēta maize, arī Neraudzētās maizes svētkos, kas bija uzreiz pēc Pashā (2.Moz.12:11) . Gan Rietumu, gan Austrumu Baznīcā ir kopīgs ieskats, ka maizei, ko lieto Sv. Vakarēdienā, jābūt gatavotai no kviešu miltiem. Pastāv dažādi ieskati par to, vai drīkst izmantot kādas papildu piedevas- garšvielas, saldinātājus utml.

## Austrumu pareizticīgo un Austrumu katoļu baznīcas

Sv. Vakarēdienā izmanto raudzētu maizi, kas ir kā simbols augšāmceltajam Kristum. Austrumu Baznīcā maize, kas tiek izmantota Sv. Vakarēdienā, tiek saukta par prosforu. (no grieķu valodas: prosfora - pienešana, pienestā maize).
Prosfora tiek pagatavota no četrām izejvielām: kviešu miltiem, tīra ūdens, rauga un sāls. Dažkārt mīklai tiek pievienots arī nedaudz svētītā ūdens (mīklas mīcīšanas procesā).

Eiharistijai paredzēto maizi drīkst gatavot savu ticību praktizējošs pareizticīgs kristietis, kas lūdz un gavē, un neilgi pirms prosforas gatavošanas bijis uz grēksūdzi.

Pirms cepšanas katram klaipam tiek izveidota forma, saspiežot starp diviem speciāliem šķīvjiem, kas virspusē iespiež atbilstošu, liturģisku simbolu. Bieži (grieķu baznīcā) Eiharistijas svinībām ticīgie pienes vairākas prosforas, no kurām konsekrēšanai priesteris izvēlas labāko. Cits nosaukums konsekrējamai maizei ir arī Jērs, simbolizējot Jēzu Kristu kā Dieva Jēru, kas nes pasaules grēkus. (Jņ.1:29) Pārējās pienestās prosforas, kas netiek konsekrētas Sv. Vakarēdiena sakramentam, tiek svētītas un pēc Dievišķās liturģijas tiek piedāvātas ticīgajiem; šī maize tiek saukta par antidoronu (grieķiski: αντίδωρον, antídōron), kas tiek tulkots kā atgrieztā dāvana.

## Rietumu Baznīcas tradīcijā

Sv. Vakarēdienam paredzētā maize tiek saukta par *hostiju*, visbiežāk tā ir plāna, apaļas formas, neraudzēta maize (līdzīga vafelei).
Dažādās protestantiskajās denominācijās un konfesijās pastāv dažāda prakse saistībā ar to, kāda Eiharistijas maize tiek lietota. Ir novirzieni, kur tiek lietota raudzēti maizes klaipi. Luteriskajās baznīcās pārsvarā tiek lietotas neraudzētas vafeles veida maizes, tāpat kā tas ir Romas katoļu Baznīcā.

Instrukcijas Romas Misālē ieska Eiharistijas maizi gatavot tā, lai konsekrējamo maizi var lauzt vairākos gabalos, ko pēc tam izdalīt daļai ticīgo, jo maize, kas tiek lauzta, ir viens veselums, un tāpat visi, kas to ēd, tiek savienoti vienā kopībā.
1995.gadā kardināls Jozefs Racingers (Benedikts XVI) savā vēstulē Bīskapu konferencei aicināja paplašināt kanoniskos likumus, kas saistīti ar Eiharistijas sakramentu, norādot, ka maize ar zemu lipekļa sastāvu atzīstama kā derīga Eiharistijas svinībām. Kopš 2000. gada tiek gatavota un izmantota maize cilvēkiem, kas slimo ar celiakiju.

## Atsauces
Benedikts Kalnačs

**Benedikts Kalnačs** (dzimis 1965. gada 25. februārī) ir latviešu literatūrzinātnieks. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis.

## Biogrāfija
B. Kalnačs dzimis dzejnieka Andra Vējāna ģimenē. Beidzis Rīgas 49. vidusskolu (1983) un Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātes latviešu valodas un literatūras nodaļu (1988). Ieguvis filoloģijas doktora (1993) un habilitētā filoloģijas doktora grādu (1999). Kopš 1988. gada strādā tagadējā LU Literatūras, folkloras un mākslas institūtā, ir tā vadošais pētnieks un direktora vietnieks zinātniskajā darbā, no 1999. līdz 2011. gadam institūta direktors, kopš 2013. gada Literatūras nodaļas vadītājs. Kopš 1993. gada Liepājas Universitātes pasniedzējs, kopš 2004. gada profesors.

Publikācijas kopš 1985. gada. Rakstījis recenzijas un izrāžu apskatus. Pētījumi latviešu drāmas vēsturē, kā arī postkoloniālisma studijās. Kopš 1999. gada Latvijas Rakstnieku savienības biedrs. Saņēmis Latvijas Zinātņu akadēmijas Viļa Plūdoņa balvu literatūrzinātnē (2000). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2005). 2012. gadā B. Kalnačs saņēma Liepājas pilsētas Gada balvu zinātnē, 2015. gada pavasarī *—* Baltijas Zinātņu akadēmiju medaļu par ilggadīgu Baltijas jūras valstu literāro kontaktu izpēti.

## Bibliogrāfija
* *Jūlijs Pētersons — vērotājs laikmetu maiņās*. Rīga: Zvaigzne ABC, 1996.
* *Tradīcijas un novatorisms Mārtiņa Zīverta drāmas struktūrā*. Rīga: Zinātne, 1998.
* *Ibsena zīmē*. Rīga: Zinātne, 2000.
* *Modernās drāmas aizsākumi*. Liepāja: LiePA, 2001.
* *Modernisma drāma Vācijā*. Liepāja: LiePA, 2002.
* *Latviešu drāma. 20. gadsimta pirmā puse* (kopā ar V. Hausmani). Rīga: Zinātne, 2004.
* *Vīnes modernisms*. Liepāja: LiePA, 2005.
* *Latviešu drāma. 20. gadsimta otrā puse*. (Kopā ar V. Hausmani.) Rīga: Zinātne, 2006.
* *Latviešu drāmas vēstures etīdes*. Liepāja: LiePA, 2008.
* *Baltijas postkoloniālā drāma*. Rīga: LU LFMI, 2011.
* *20th Century Baltic Drama: Postcolonial Narratives, Decolonial Options*. Bielefeld: Aisthesis Verlag, 2016.
* *Fin de siècle literārā kultūra Latvijā* (Kopā ar P. Daiju, E. Eglāju-Kristsoni un K. Vērdiņu). Rīga: LU LFMI, 2017.
* *Pavērsiens. Rūdolfs Blaumanis latviešu un Eiropas literatūrā*. Rīga: LU LFMI, 2022.

## Atsauces
Taksidermija

300px|right|thumb|Izbāzti dzīvnieki
**Taksidermija** (no , *táxis* — ‘sakārtojums’,  , *dérma* — ‘āda’) ir amatniecības nozare, kas nodarbojas ar dzīvnieku — galvenokārt zīdītāju un putnu — izbāžņu izgatavošanu. Var izbāzt arī zivis, rāpuļus un abiniekus. Dažreiz tiek izbāztas pat "himeras" — no dažādu dzīvnieku ķermeņa daļām salikti neeksistējoši radījumi. Galvenais mērķis ir piešķirt gatavam objektam dabisku izskatu. Izbāžņus parasti iegādājas muzeji un privātie kolekcionāri. Mednieki un makšķernieki nereti vēlas iemūžināt kādu īpašu trofeju. Ir gadījumi, kad saimnieki tādā veidā saglabā mīļoto mājdzīvnieku. Taksidermijas meistaru sauc par taksidermistu. Šī amata profesionāļi regulāri rīko čempionātus, kur sacenšas dažādās kategorijās.

Latvijā bagāta izbāžņu kolekcija ir apskatāma Latvijas Dabas muzejā Rīgā.

## Vēsture
Pirmo putnu izbāžņu izgatavošanas tehnikas aprakstu bija publicējis franču fiziķis un dabas zinātnieks Renē-Antuāns Feršo de Reomīrs (*René-Antoine Ferchault de Réaumur*) 1748. gadā žurnālā *Philosophical Transactions of the Royal Society*.

19. gadsimtā izbāžņi bija lielā modē. Tika publicētas vairākas pamācības taksidermistiem amatieriem, kā Montegī Brauna *Practical Taxidermy* un Džozefa H. Beti *Practical Taxidermy and Home Decoration Together with General Information for the Sportsman* (New York: Orange Judd Company, 1885). Daži ceļotāji un dabas zinātnieki, kā Pjērs Antuāns Delalands (1787—1823) un Žuls Vero (1807—1873) bija savākuši ievērojamas kolekcijas. 1831. gadā tika atvērta liela taksidermistu darbnīca *Maison Deyrolle* Parīzē, bet 1888. gadā — Rolanda Varda darbnīca Londonā. Starp slavenākajiem britu taksidermistiem jāmin Čārlzs Vatertons, kam pieder ideja veidot dzīvnieku diorāmas sākot ar 1854. gadu.

1842. gadā Amerikas Savienotajās Valstīs Fineass Teilors Barnums izstādīja savu Fidži nāru, vienu no pirmajām pazīstamajām himerām. Ap to pašu laiku amerikāņu zoologs Viljams Hornadejs strādāja par taksidermistu Nacionālajā Dabas vēstures muzejā Vašingtonā.

Latvijā 19. gadsimta beigās, 20. gadsimta sākumā ar taksidermiju nodarbojās Ferdinands Erdmans Štolls, kas toreiz bija Rīgas dabaspētnieku biedrības muzeja Ornitoloģijas nodaļas vadītājs un bija apguvis dermoplastiku Berlīnē Linneja institūtā.

## Galerija

Attēls:Diorama Fuechse Senckenberg.jpg|Diorāma "Lapsas" Zenkenbergas muzejā Frankfurtē pie Mainas
Attēls:Elefante disecado.JPG|Taksidermista darbnīca ar ziloņa izbāzeni
Attēls:Taxidermied Snow leopard.jpg|Sniega leopards Vašingtonas Nacionālajā Dabas vēstures muzejā
Attēls:Salvelinus alpinus - MHNT - ICHT-1995.268.jpg|Arktikas palija (lašu dzimta) Tulūzas muzejā
Attēls:Животные, принадлежавшие Петру I.jpg|Pētera I dzīvnieki Kunstkamera, Sanktpēterburga
Attēls:Thylacine-tring.jpg|Tasmānijas vilks Rotšilda dabas muzejā Anglijā
Attēls:Älgoälghund.jpg|Aļņa medības. Norvēģija
Attēls:Skvader.jpg|Rudolfs Granbergs. Himera Skvaders. 1918
Attēls:Banff Merman.jpg|Banfas nāra izveidota līdzīgi Barnuma Fidži nārai
Attēls:Stuffed griffin.jpg|Himera grifons Kopenhāgenas muzejā


## Atsauces
Hrohūvtīneca

**Hrohūvtīneca** () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Hrudimas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1293. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Hrohova-Teinica** (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

## Ārējās saites
Eriksson

***Eriksson*** var būt:
* Luī Ēriksons *(Loui Eriksson)* — zviedru hokejists;
* Leifs Eriksons *(Leif Eriksson)* — islandiešu jūrasbraucējs;
* *[[Sony Ericsson]]*.
Ralfs Tompsons

**Ralfs Tompsons** (dzimis , miris ) bija angļu mākslinieks un grāmatu ilustrators, kurš specializējās dzīvnieku skiču zīmēšanā. Dzimis Jorkšīrā, pabeidzis Karalisko Mākslas koledžu Londonā. Piedalījies izstādēs Lielbritānijā, Ņujorkā un Dienvidāfrikā.

Ralfs Tompsons plaši ceļoja pa Āfriku un Indiju, ar savu mākslu dodot nozīmīgu ieguldījumu dzīvnieku aizsardzībā.

Viņa ievērības cienīgākās ilustrācijas ir radītas vairākām slavenā rakstnieka un dabaspētnieka Džeralda Darela grāmatām laikā no 1954. līdz 1964. gadam. Mākslinieks ir ilustrējis arī vairākas citas dzīvniekiem veltītas grāmatas.

Ralfa Tompsona zīmējumi publicēti vairākās latviski tulkotās Darela grāmatās,— "Zvērudārzs manā bagāžā", "Muiža dzīvniekiem", "Apskurbušais mežs" un "Noslēpumaino trokšņu zeme". Lai ilustrētu grāmatu "Muiža dzīvniekiem", viņš vairākas reizes viesojās Darela zoodārzā. Darels atceras:
*"Jutāmies ļoti laimīgi, ka mums izšķīlušies [[bruņrupuči|bruņurupucēni]], bet vēl laimīgāki jutāmies tādēļ, ka Ralfs Tompsons, kas ilustrējis šo grāmatu, tieši šajā laikā ciemojās pie manis un varēja uzzīmēt izšķilšanās procesu no sākuma līdz beigām, turklāt viņš man apgalvoja, ka tas viņam sagādājis lielu prieku, kaut arī lielā karstuma dēļ, kas valda [[rāpuļi|rāpuļu]] mītnē, viņam visu laiku bija aizsvīdušas brilles."*

Žurnāls Reader's Digest ar nosaukumu *Animals Through the Eyes of an Artist* 1970. gadā izdeva mākslinieka skiču burtnīcu. Ralfs ir šādu ilustrētu grāmatu autors:
* *A Brush with Animals* (1963)
* *An Artist's Safari* (1970)

## Ārējās saites
* Ralph Thompson 1913 — 2009
Karls Ēriks Taukars

thumb|Karls Ēriks Taukars 2012. gadā
**Karls Ēriks Taukars** (; dzimis 1989. gada 1. martā) ir igauņu dziedātājs un basģitārists. Igaunijā kļuvis pazīstams, piedaloties igauņu versijā šovam "Amerikāņu Elks" un nokļūstot starp šova 5. sezonas finālistiem. Viņš arī ir piedalījies šovā "Izklausies Redzēts". 2014. gadā viņa 2 singli atradās *Raadio 2 Top 10*, tie bija "Kell kuus" (Pulksten sešos), šis singls ieguva 10. vietu, bet otrs singls "Vastupandamatu" nokļuva topa 3. vietā.

Dziedātājs tika nominēts Igauņu mūzikas gada balvai piecās kategorijās, bet saņēma divas no tām.
Nokia 5300

***Nokia 5300 XpressMusic*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* mobilais telefons. Tas ietilpa *XpressMusic* sērijā, kas speciāli izstrādāta mūzikas atskaņošanai. Izlaists 2005. gada beigās. Tas darbojās GSM 900, 1800 un 1900 tīklā.

*Nokia 5300* bija līdzīgs tā priekšgājējam *[[Nokia 5200]]*. Nozīmīgākās izmaiņas:
* lielāks ekrāns ar augstāku izšķirtspēju (240 x 320 pret iepriekšējo 128 x 160);
* augstākas izšķirtspējas kamera (1,3 megapikseļi);
* vairāk mūzikas kontroles pogu tālruņa sānos;
* lielāka atmiņa.

2007. gadā šo modeli aizvietoja jaunas modifikācijas telefons *[[Nokia 5310]]*

## Ārējās saites

* Nokia 5300 *gsmarena.com*
Breds Džonss

**Breds Džonss** (dzimis  Armadalē, Austrālijas rietumos) ir bijušais Austrālijas futbolists. No 2001. gada līdz 2010. gada augustam spēlēja komandas *[[Middlesbrough FC]]* sastāvā, līdz par 2,3 miljoniem Lielbritānijas mārciņu tika aizmainīts uz *Liverpool FC*.

## Sasniegumi
**Middlesbrough**

* Anglijas Līgas kauss: 2003–04

**Liverpool**

* Anglijas Līgas kauss: 2011–12

**Feyenoord**

* Eredivisie: 2016–17
* KNVB beker: 2017–18

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Bērnss

**Aleksandrs Bērnss** (; dzimis  Montrozā, Skotijā, miris  Kabulā, Afganistānā) bija skotu diplomāts, ceļotājs un pētnieks. Spēlējis nozīmīgu lomu Krievijas—Lielbritānijas Lielajā spēlē, saukts arī par «Buhāras Bērnsu» par ieguldījumu kontaktu dibināšanā ar Buhāras emirātu un tā izpēti.

## Biogrāfija
Dzimis Montrozā Skotijā, vietējā provo ģimenē, viņa tēvs bija skotu dzejnieka Ričarda Bērnsa brālēns. Aleksandrs kopš 16 gadu vecuma atradies Britu Austrumindijas kompānijas dienestā, tur apguvis farsi un hindi valodas un 1822. gadā nonāca Sūratā par tulku. 1826. gadā nonāca Kačhā kā britu politiskā aģenta palīgs un tur ieinteresējies par ziemeļrietumu Indijas un tās kaimiņvalstu vēsturi un ģeogrāfiju, kas tajā laikā bija vāji izpētītas. 1831. gadā tika norīkots delegācijā uz Lahoru, kurai vajadzēja nogādāt turienes maharadžam karaļa Viljama IV dāvinātos zirgus. Veicot ceļojumu pa Indu, tika izpētīta upes ieleja. Vēlākajos gados Bērnss kopā ar rakstnieku un diplomātu indieti Mohanu Lālu apceļoja Afganistānu un šķērsoja Hindukušu, nonākot Buhārā. 

1834. gadā, atgriežoties Anglijā, izdotā grāmata ar ceļojuma atskaiti kļuva par vienu no populārākajām sava laika grāmatām un ievērojami papildināja britu zināšanu līmeni par Centrālāziju. Tajā pašā gadā viņš tika uzņemts par Karaliskās biedrības biedru. Atgriežoties Indijā, 1836. gadā viņš devās politiskā misijā uz Kabulu pie turienes valdnieka Dosta Mohammeda. 1838. gadā karaliene Viktorija Bērnsam piešķīra bruņinieka titulu. Bērns gāja bojā pūļa nemieros Pirmā angļu-afgāņu kara laikā 1841. gadā.

Bērnsam par godu nosaukts neliels Indas ielejā mītošs dziedātājputns *Prinia burnesii*.

## Atsauces
Velorullis

**Velorullis** ir velotrenažiera veids, kas ļauj braukt ar velosipēdu iekštelpās, nepārvietojoties uz priekšu. Tomēr, atšķirībā no citiem velotrenažieru veidiem, velorullis nestiprinās pie velosipēda rāmja un braucējam treniņa laikā ir sevi uz tā jābalansē. Velorullis parasti sastāv no trijiem cilindriem jeb "ruļļiem" (divi aizmugurējam ratam, viens priekšējam), pa kuriem tiek braukts ar velosipēdu. Siksna savieno vienu no aizmugurējiem ruļļiem ar priekšējo, tādā veidā minot pedāļus, tiek griezts arī priekšējais rats.  Ruļļu izvietojuma attālumu parasti var mainīt, lai tas atbilstu velosipēda riteņu bāzei. Priekšējais rullis tipiski tiek noregulēts nedaudz uz priekšu no priekšējā rata rumbas.

## Uzbūve
### Ruļļi
Ruļļi parasti ir veidoti no koka, alumīnija sakausējuma vai plastmasas. Labākās īpašības piemīt alumīnija sakausējumiem, jo plastmasas ruļļi mēdz saliekties vai zaudēt formu lietošanas gaitā. Daļa ruļļu ir veidoti ieliekta (paraboliska) cilindra formā, lai palīdzētu noturēt braucēju ruļļa centrā.

### Rāmis
Rāmis var būt izgatavots no sametināta tērauda vai presēta alumīnija. Tas var būs vidū salokāms ērtākai uzglabāšanai vai pārvietošanai.

## Atsauces
Ekspress-AM33

***Ekspress-AM33*** (*Экспресс-АМ33*) ir Krievijas uzņēmuma *[[Kosmičeskaja svjaz']]* sakaru pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2008. gada janvārī. Tas nodrošina sakarus Atlantijas reģionā.

Pavadonis izgatavots Krievijas uzņēmumā *[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy]]* (*ISS*) uz platformas *[[MSS-767]]* bāzes. Sakaru aparatūru piegādāja Francijas uzņēmums *[[Thales Alenia Space]]*.
Tam uzstādīti 10 C joslas, 16 Ku joslas un 1 L joslas raidītāji.
Pavadoņa darbības laiks plānots 12 gadi.

## Lidojuma gaita
*Ekspress-AM33* palaists  00:18 UTC ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas.

*Ekspress-AM33* izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 96,5° austrumu garuma.
2008. gada 14. aprīlī tas tika nodots ekspluatācijā. Tas nodrošināja televīzijas retranslāciju un sakarus Krievijai, Kazahstānai un robežvalstīs.

2015. gada 3. februārī 18:35 *UTC* tika konstatēta sakaru zaudēšana ar pavadoni. Sakaru kanāli tika pārslēgti uz *[[Jamal-401]]*. 4. februārī 11:00 UTC paziņots, ka *Ekspress-AM33* darbība pilnībā atjaunota.

2021. gada 25. martā ekspluatācijā tika nodots pavadonis *[[Ekspress-103]]*, un uz to pārslēdza *Ekspress-AM3* kanālus.
2021. gada 17. augustā tika pabeigta *Ekspress-AM33* pārvietošana uz punktu 11° rietumu garuma, kur tas nodrošina sakarus Atlantijas reģionā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Экспресс-АМ33" (96,5 в.д.) ФГУП «Космическая связь
* Экспресс-АМ44 Информационные спутниковые системы» имени академика М.Ф. Решетнёва
* Ekspress-AM 33, 44 Gunter Dirk Krebs
* Express AM33 at 96.5°E Televīzijas kanāli, LyngSat
Suņu roze

**Suņu roze** (*Rosa canina*), arī **mežrozīte**, ir rožu ģints suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Eiropa, Ziemeļāfrika un Āzijas rietumi. Tas ir vidēji augsts krūms (augstums no 1–5 m). Suņu rozes lapas ir nepāra plūksnaini saliktas no 5 vai 7 iegareni ovālām vai lancetiskām lapiņām. Ziedi parasti ir sārtā krāsā. Tās auglis ir riekstiņu kopauglis ar sulīgu augļsedzi. Kad auglis nogatavojas, tas iegūst spilgti sarkanu krāsu. Suņu roze stilizētā veidolā plaši sastopama Eiropas heraldikā.

Nav plaši izplatīta Latvijas teritorijā, sastopama galvenokārt valsts rietumdaļā.

## Atsauces
1805 Dīriķis

**Dīriķis**, arī **1805 Dīriķis** ir galvenās asteroīdu joslas asteroīds, kuru 1970. gadā atklāja Ludmila Černiha Krimas Astrofizikas observatorijā. 
1974. gadā asteroīdam piešķirts vārds „Dīriķis”, nosaucot to LU Astronomiskās observatorijas zinātniskā darbinieka, LZA goda doktora Matīsa Dīriķa vārdā.

## Atsauces
 
## Ārējās saites
1805 Dīriķis 3D modelis
Luže

**Luže** () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Hrudimas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1349. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Lūše** (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā. Pilsēta attīstījusies ap Košumberkas pili. 1901. gadā šeit tika dibināta sanatorija un no šī laika pilsēta attīstījusies kā kūrorts.

## Cilvēki
16. gadsimta beigās vietējā Bohēmijas brāļu skolā mācījās nākamais karavadonis Albrehts fon Vallenšteins (*Albrecht Wallenstein*, 1583-1634).

## Ārējās saites
Majors

thumb|300px|Latvijas Nacionālo Bruņoto spēku majora parādes formas apkakles zīmotne (pēc 1992).

**Majors** ( — 'lielākais, vecākais') ir pirmā vecāko virsnieku dienestu pakāpe, kas ir augstāka par kapteiņa un zemāka par pulkveža dienesta pakāpi. Bruņotajos spēkos lielākoties komandē bataljona lieluma vienību.

## Lietošana Latvijā

Arī Latvijas Nacionālajos bruņotajos spēkos tiek lietota šī dienesta pakāpe, tāpat arī Valsts policijā un robežsardzē.

## Eiropas Savienības valstu armijas majoru zīmotnes

British Army OF-3.svg|Apvienotā Karaliste
Army-BEL-OF-03.svg|Beļģija
CzArmy 2011 OF3-Major shoulder.svg|Čehija
Army-GRE-OF-03.svg|Grieķija
Army-HRV-OF-03.svg|Horvātija
ES-Army-OF3.png|Igaunija
IT-Army-OF3.svg|Itālija
LV-Army-OF3.png|Latvija
OF-3 majoras SP.jpg|Lietuva
Nl-landmacht-majoor.svg|Nīderlande
Army-POL-OF-03.svg|Polija
16 - Major.svg|Portugāle
RO-Army-OF3.png|Rumānija
Majuri_kauluslaatta.svg|Somija
Rank Army Hungary OF-03.svg|Ungārija
DH251-Major.png|Vācija


## Atsauces
Kopvērtējums Tour de France

thumb|Dzeltenais krekliņš
**Kopvērtējums Tour de France** ir svarīgākā klasifikācija *[[Tour de France]]* riteņbraukšanas sacensībās, to izmanto, lai noteiktu uzvarētāju. Kopš 1919. gada kopvērtējuma līderis sacensību laikā valkā **dzelteno krekliņu** (; ).

## Noteikumi
*Tour de France* un arī citu riteņbraukšanas daudzdienu sacensību uzvarētājs tiek noteikts, summējot katra braucēja posmos uzrādīto distances laiku. Kopējam laikam var tikt pieskaitīti vai noņemti bonusi vai sodi par uzvarām atsevišķos posmos vai kāpuma virsotnes sasniegšanu pirmajam, kā arī par noteikumu pārkāpumiem. Braucējs ar vismazāko kopējo laiku katra posma beigās saņem ceremoniālu dzelto riteņbraucēja kreklu un tiesības uzsākt nākamo posmu, parasti nākamajā dienā, dzeltenā kreklā.

Braucējs, kurš saņem dzelteno krekliņu pēc pēdējā posma Parīzē, ir tūres kopvērtējuma uzvarētājs.

Līdzīgi līderu krekliņi pastāv arī citās riteņbraukšanas sacensībās , bet tie nav vienmēr dzeltenā krāsā (krāsu izvēlas sacensību organizatori). *[[Tour of California]]* izmanto zelta, *[[Giro d'Italia]]* rozā un *[[Tour Down Under]]* okera krāsas krekliņu, tā tiek asociēta ar Austrāliju, īpaši tās tuksnešu reģioniem. Līdz 2009. gadam *[[Vuelta a España]]* izmantoja zelta krāsu, bet kopš 2010. gada līdera krekliņš ir sarkans.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Velo News: "The legend of the maillot jaune"
Kriss Kails

**Kristofers Skots "Kriss" Kails** (, dzimis , miris ) bija ASV Bruņoto spēku specdienesta kareivis un nāvējošākais snaiperis ASV militārajā vēsturē ar 160 apstiprinātiem nošautajiem. Dienējis karā Irākā, par ko ticis apbalvots. Apbalvots ar divām Sudraba zvaigznes medaļām, piecām Bronzas zvaigznes medaļām, vienu Flotes un Jūras spēku Goda medaļu un divām Flotes un Jūras spēku medaļām par sasniegumiem. Irākas nemiernieki iesauca viņu par "Ramadi velnu" () un izsludināja lielu atlīdzību par viņa galvu.

Kails atstāja dienestu bruņotajos spēkos 2009. gadā. Viņa autobiogrāfija "Amerikāņu snaiperis" kļuva par bestselleru. Grāmatu publicēja 2012. gada janvārī.  Kailu kopā ar viņa draugu Čedu Litlfīldu brīvdabas šautuvē nošāva Edijs Rejs Ruts (*Eddie Ray Routh*).

Filma "Amerikāņu snaiperis" ir Kaila autobiogrāfijas adaptācija, ko režisēja Klints Īstvuds. Filmas pirmizrāde notika 2014. gada decembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krisa Kaila stāsts vietnē ''The New Yorker''
You Rock My World

***"You Rock My World"*** ir Maikla Džeksona singls no pēdēja izdotā studijas albuma *[[Invincible]]*. Singls tika izdots  un ir otrais singls no šī albuma. Singlu producenti ir Maikls Džeksons un *Darkchild*. Dziesma saņēma dažādas atsauksmes no mūzikas kritiķiem, sakot, ka Džeksons varēja vairāk piestrādāt pie singla un ka tas nav viņa labākais singls, savukārt citi kritiķi uzteica dziesmas sastāvu un Džeksona vokālo sniegumu.
*"You Rock My World"* bija komerciāli veiksmīgs visā pasaulē un sasniedza desmito vietu *[[Billboard Hot 100]]*, kļūstot Džeksona pirmo top desmit dziesmu Amerikas Savienotajās Valstīs pēdējo sešu gadu laikā, un pēdējo viņa karjerā. Amerikas Savienotajās Valstīs šī dziesma netika izdota kā singls.
*"You Rock My World"* Francijas mūzikas topa virsotnē atradās trīs nedēļas pēc kārtas. Tā arī sasniedza Top 10 Austrālijā, Austrijā, Kanādā, Dānijā, Somijā, Itālijā, Zviedrijā, Šveicē un Apvienotājā Karalistē.
Mūzikas video šim singlam ir trīspadsmit ar pusi minūtes garš. Vdeoklipa režisors ir Pols Hanters. Šajā video Džeksons un Kriss Takers Šo singlu Džeksons ir izpildījis dzīvajā izpildījumā tikai divas reizes: *[[Madison Square Garden]]* Ņujorkā un divos koncertos 2001. gada septembrī, lai atzīmētu Džeksona karjeru kā solo māksliniekam.
*"You Rock My World"* ir pārdots 6 miljonus eksemplāru visā pasaulē.

## Dziesmu saraksti

## Topi

## Personāls
* Sarakstījis un sakomponējis Maikls Džeksons un Rodnijs Džerkins
* Producējis un visus mūzikas instrumentus spēlē Maikls Džeksons un Rodnijs Džerkins
* Galvenais vokāls un bekvokāls Maikls Džeksons
* Intro Chris Tucker un Michael Jackson
* Ierakstīja Breds Džildermans,Rodnijs Džerkins , Žanna Marija Hovarta, Deksters Simons un Stjuarts Brolijs
* Miksēja Brūss Svīdens un Rodnijs Džerkins
* Lomās Maikls Džeksons, Kriss Takers, Marlons Brando, Maikls Madsens Billijs Drago un Kišaja Dadlija
Edijs Redmeins

**Edvards Džons Deivids "Edijs" Redmeins** (, dzimis ) ir angļu aktieris un modelis. Viņš ir saņēmis vairākus apbalvojumus, tostarp Amerikas Kinoakadēmijas balvu, ''Tony'' balvu, Zelta globusa balvu, Ekrāna aktieru ģildes balvu un BAFTA kino balvu.

Savu profesionālo aktiera karjeru viņš uzsāka Vestendas teātrī, bet 1996. gadā sāka piedalīties televīzijas seriālos. Viņa pirmās lomas kino ir filmās *[[Like Minds]]* (2006), "Labais gans" (2006) un "" (2007).

Par lomu lugā *Red* (2009—2010) Redmeins saņēma *Tony* balvu ka labākais aktieris galvenajā lomā.

Plašāku atpazīstamību ieguvis, atveidojot Kolinu Klārku filmā "7 dienas un naktis ar Merilinu Monro" (2011), Mariusu Pontmersiju Toma Hūpera mūziklā "Nožēlojamie" (2012) un Stīvenu Hokingu filmā "Teorija par visu" (2014), par kuru viņš saņēma Zelta globusa balvu nominācijā "Labākais aktieris drāmas filmā", Ekrāna aktieru ģildes balvu, BAFTA kino balvu kā labākais aktieris un Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākais aktieris galvenajā lomā". 2015. gadā filmā "Dāņu meitene" Redmeins atveidoja transdzimuma mākslinieci Lili Elbi. 2016. gadā viņš sāka atviedot Tritona Skamandera lomu filmu ciklā "Fantastiskās būtnes".

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksis Ciprs

**Aleksis Ciprs** (; dzimis ) ir grieķu politiķis, bijušais Grieķijas premjerministrs. Pārstāv "Radikāli kreiso koalīciju" (SYRIZA), kopš 2009. gada ir tās līderis.

2006. gadā ievēlēts Atēnu municipalitātē. 2008. gada februārī Cipru ievēlēja par Labo un ekoloģisko kustību () līderi. 33 gadu vecumā viņš kļuva par jaunāko kādas Grieķijas partijas līderi (1931. gadā Nikos Zahariadis par Grieķijas komunistiskās partijas līderi bija kļuvis 28 gadu vecumā).

2009. gadā ievēlēts Grieķijas parlamentā, šajā gadā kļuva arī par "Radikāli kreisās koalīcijas" (SYRIZA) līderi. 2012. gada vēlēšanās bija SYRIZA līderis, partija ieguva 22% balsu, pats Ciprs kļuva par opozīcijas līderi.

2015. gada janvāra vēlēšanās viņa vadītā SYRIZA uzvarēja, tika iegūti 26,3% balsu. Līdz vairākumam parlamentā partijai pietrūka 2 vietu (tā ieguva 149 no 300 vietām). Ciprs jau nākamajā dienā pēc vēlēšanām stājās Grieķijas premjerministra amatā.

 Aleksis Ciprs paziņoja par atkāpšanos no premjerministra amata. Pēc ārkārtas vēlēšanām 2015. gada septembrī atgriezās premjerministra amatā. Pēc *Syriza* neveiksmes 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās tika izsludinātas pirmstermiņa parlamenta vēlēšanas, kurās *Syriza* ieguva tikai 86 vietas parlamentā. Ciprs atzina zaudējumu un viņa vietā premjerministra amatā stājās Kirjaks Micotakis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Autoceļš V381

|}
|}

**V381** autoceļš **Bārdaskrogs-Krabi** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno Bārdaskrogu ar Krabi ciematu Igaunijā. Autoceļš ir  garš, klāts ar asfaltbetona un grants segumu un šķērso Alūksnes novada Veclaicenes pagastu.

## Vēsture
2015. gada 9. februārī tika izsludināts konkurss par autoceļa V381 posma Bārdaskrogs-Korneti (0,0-3,1km) seguma atjaunošanu.

## Atsauces
The Reichenbach Fall

***The Reichenbach Fall*** ir britu seriāla "Šerloks"  otrās sezonas trešā, noslēdzošā sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta *[[BBC One]]* televīzijas kanālā . Sērijas scenārija autors ir Stefans Tompsons.

## Sižets

Džims Moriartijs tiek apcietināts par vairākiem ielaušanās mēģinājumiem, taču tiek atzīts par nevainīgu. Vēlāk tiek nolaupīti Amerikas vēstnieka bērni, bet pēc viņu atbrīvošanas tie nobīstas no Šerloka Holmsa, un Šerloks tāpēc tiek turēts aizdomās par viņu nolaupīšanu un noziegumu safabricēšanu. 

Šerloks un Moriartijs satiekas uz kādas mājas jumta. Moriartijs uzstāda Šerlokam ultimātu - vai nu Šerloks izdara pašnāvību, vai arī viņa draugi tiks nogalināti. Šerloks Moriartijam paziņo, ka tad, ja viņš saņems pašu Moriartiju par ķīlnieku, tad pastāv iespēja, ka viņa draugi netiks nogalināti. Uz to Moriartijs reaģē, izdarot pašnāvību. Pēc neilgas telefonsarunas ar Džonu Vatsonu Šerloks nolec no jumta, bet izdzīvo.

## Ārējās saites
*  
* IMDb profils
Autoceļš V330

|}
|}

**V330** autoceļš **Dukuri-Rāmnieki** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno Dukurus ar Rāmniekiem, tālāk turpinās pāri Gaujai un pie Ķienes savienojas ar autoceļiem V299 un V188. Autoceļš ir  garš, klāts ar asfaltbetona un grants segumu un šķērso Cēsu pilsētu un Cēsu novada Priekuļu pagastu.

## Vēsture
2015. gada 9. februārī tika izsludināts konkurss par autoceļa V330 posma Dukuros (0,2-1,9km) seguma atjaunošanu.

## Atsauces
Pēdējais zvērests

**"Pēdējais zvērests"** () ir britu seriāla "Šerloks"  trešās sezonas trešā, noslēdzošā sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta *[[BBC One]]* televīzijas kanālā , savukārt Latvijā tā tika translēta  kanālā LTV1. Sērijas scenārija autors ir Stīvens Mofats. Tas ir balstīts uz stāstu *[[The Adventure of Charles Augustus Milverton]]* un *[[The Man with the Twisted Lip]]* motīviem.

## Sižets

Šerloks Holmss mēģina atgūt Čārlza Augusta Magnusena zagtas vēstules. Čārlzs zin personīgās vājības katram Rietumu pasaules ietekmīgam cilvēkam. Pēc tuvas nāves pieredzēšanas, kurā vainojama Mērija, Šerloks izbēg no slimnīcas un apmāna viņu pateikt Džonam par to, ka viņa Šerloku ir sašāvusi.

Vēlāk atklājas, ka Augusts nav saglabājis nevienu slepeno dokumentu, ar kuriem viņš draudēja visiem, bet viņš tos ir saglabājis savā fotogrāfiskajā atmiņā. Uzzinot, ka lielākās briesmas pasaulei sagādā nevis dokumenti, bet Magnusena zināšanas par tiem, Šerloks viņu nogalina.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
*
Zalkšu virsdzimta

**Zalkšu virsdzimta** (*Colubroidea*) ir čūsku apakškārtas (*Serpentes*) virsdzimta, kas apvieno 7 čūsku dzimtas, gandrīz visas augstāko čūsku dzimtas, izņemot kārpaino zalkšu dzimtu (*Acrochordidae*). Abas grupas: zalkšu virsdzimta un kārpaino zalkšu dzimta ir māsas taksoni. Turklāt  zalkšu virsdzimtas sugas ir atdalījušās no kārpaino zalkšu dzimtas, iespējams, terciāra perioda sākumā.

Zalkšu virsdzimtai pieder 85% no visām mūsdienās dzīvojošām čūsku sugām. Lielākā dzimta šajā grupā ir zalkšu dzimta (*Colubridae*).

## Sistemātika
***Zalkšu virsdzimta** (*Colubroidea*)
** 
***Āfrikas kurmjčūsku apakšdzimta (*Pseudaspidinae*)
***Kurmjčūsku apakšdzimta (*Atractaspidinae*)
***Lāpstdeguna zalkšu apakšdzimta (*Prosymninae*)
***Madagaskaras zemesčūsku apakšdzimta (*Pseudoxyrhophiinae*)
***Mājas čūsku apakšdzimta (*Lamprophiinae*)
***Simtkājēdājčūsku apakšdzimta (*Aparallactinae*)
***Smilšu čūsku apakšdzimta (*Psammophiinae*)
** 
** Gliemjēdāju čūsku dzimta (*Pareatidae*)
** 
***Jūrasčūsku apakšdzimta (*Hydrophiinae*)
***Kobru apakšdzimta (*Elapinae*)
** 
***
***
***
** Ūdensčūsku dzimta (*Homalopsidae*)
** Zalkšu dzimta (*Colubridae*)
***Kapučzalkšu apakšdzimta (*Pseudoxenodontinae*)
***Lielgalvas zalkšu apakšdzimta (*Dipsadinae*)
***Pundurzalkšu apakšdzimta (*Calamariinae*)
***Ūdenszalkšu apakšdzimta (*Natricinae*)
***Zalkšu apakšdzimta (*Colubrinae*)

## Atsauces
Etīde purpura toņos

**"Etīde purpura toņos"** () ir pirmais Artura Konana Doila romāns, kurā darbojas Šerloks Holmss un doktors Vatsons. Tas tika uzrakstīts 1886. gadā un pirmoreiz publicēts 1887. gadā.

## Ārējās saites
"Šerloks" sēriju uzskaitījums

thumb|230px|logotips
**"[[Šerloks]]"** ir *[[BBC]]* veidots britu televīzijas seriāls, kas kopš 2010. gada tiek pārraidīts kanālā *[[BBC One]]*.
Seriāla sižets balstīts uz Artura Konana Doila romānu un īso stāstu motīviem par detektīvu Šerloku Holmsu, tikai tā darbība notiek mūsdienās.

## Sezonas

### 1. sezona (2010)

### 2. sezona (2012)

### 3. sezona (2014)

### 4. sezona (2016 — 2017)
2014. gada 8. janvārī Stīvens Mofats paziņoja, ka seriālam ir apstiprināts turpinājums ceturtajai un piektajai sezonai Ceturtās sezonas ekranizācija notika 2017. gadā, bet 2016. gadā pārraidīja seriāla speciālizlaidumu.

## Atsauces
Rasmusens

**Rasmusens** ( — 'Rasmusa dēls'; sieviešu dzimtē **Rasmusena**) ir izplatīts dāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anderss Fogs Rasmusens (*Anders Fogh Rasmussen*; 1953) — Dānijas politiķis;
* Deniss Rasmusens (*Dennis Rasmussen*, 1990) — Zviedrijas hokejists;
* Mikāls Rasmusens (*Michael Rasmussen*; 1974) — Dānijas riteņbraucējs;
* Jonass Flūdeijars Rasmusens (*Jonas Flodager Rasmussen*; 1985) — Dānijas mūziķis, piedalījies 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā.
Amaury Sport Organisation

***Amaury Sport Organisation*** (ASO) ir daļa no Francijas mediju grupas, EPA (*[[Éditions Philippe Amaury]]*). Tā organizē tādus sporta pasākumus kā velosacensības *[[Tour de France]]*, *[[Vuelta a España]]* un Parīze—Nica, kā arī Dakaras ralliju automašīnām un motocikliem. 2008. gadā tā uzsāka organizēt Centrāleiropas ralliju, rallijreida izturības braucienu Rumānijā un Ungārijā.

*Tour de France* 1903. gadā izveidoja laikraksts *[[L'Auto]]*. Laikraksts tika likvidēts pēc kara, jo tam bija saistība ar vācu okupācijas spēkiem un organizēšanu pārņēma cits laikraksts, *[[L'Équipe]]*. *L'Équipe* (tagad daļa no EPA) organizēja tūri, līdz to pārņēma tā mātes uzņēmums ASO.

ASO organizē arī Parīzes maratonu, riteņbraukšanas pasākumus Āfrikā (*[[Tour du Faso]]*) un Vidējos Austrumos (*[[Tour of Qatar]]*), golfa (*[[Open de France]]*, *[[Lacoste Ladies Open de France]]* un *[[Grand Prix Schweppes]]*) un burāšanas (*[[Tour de France à la voile]]*) pasākumus.

ASO prezidents ir Žans Etjēns Amorī, EPA dibinātāja Filipa Amorī dēls.

## Organizētie riteņbraukšanas pasākumi
ASO šobrīd organizē šādus profesionālos riteņbraukšanas pasākumus:

* *[[Arctic Race of Norway]]*
* *[[Critérium International]]*
* *[[Critérium de Saitama]]*
* *[[Critérium du Dauphiné]]*
* *[[Ladies Tour of Qatar]]*
* *[[La Course by Le Tour de France]]*
* *[[La Flèche Wallonne]]*
* *[[La Flèche Wallonne Féminine]]*
* Ljēža—Bastoņa—Ljēža
* Parīze—Nica
* Parīze—Rubē
* Parīze—Tūra
* *[[Tour de l'Avenir]]*
* *[[Tour de France]]*
* *[[Tour de Picardie]]*
* *[[Tour de Yorkshire]]*
* *[[Tour of Beijing]]* (2011—2014)
* *[[Tour of Oman]]*
* *[[Tour of Qatar]]*
* *[[Vuelta a España]]*
* *[[World Ports Classic]]*

ASO organizē arī masu pasākumus riteņbraukšanas amatieriem, ieskaitot *L'Étape du Tour* un *La Etapa de la Vuelta*.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ūdenszalkši

**Ūdenszalkši, ūdenszalkšu ģints** (*Natrix*) ir zalkšu dzimtas (*Colubridae*) ģints, kas pieder pie ūdenszalkšu apakšdzimtas (*Natricinae*). Saskaņā ar Starptautisko rāpuļu datu bāzi (), šajā ģintī apvienotas 3 mūsdienās dzīvojošas čūsku sugas, kuras nav indīgas. Visas ūdenszalkšu sugas dzīvo Eirāzijā (Eiropā un Āzijas rietumos), kā arī visas sugas sastopamas Ziemeļāfrikā. Latvijā mājo viena šīs ģints suga — parastais zalktis (*Natrix natrix*). 

## Sistemātikas izmaiņas
Nesenā pagātnē ūdenszalkšu ģintī tika sistematizēta ceturtā suga — *Natrix megalocephala*. Balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem, 2013. gadā šī suga tika apvienota ar parasto zalkti.

## Izskats
[thumb|left|260px|Ūdenszalkši medījumu apēd veselā veidā, attēlā [ūdens zalktis (*Natrix tessellata*) ]]
Pieauguši ūdenszalkši ir vidēji lielas čūskas, apmēram 0,6—1 metru garas, tomēr daži īpatņi var sasniegt 2 metru garumu. Augšžokļa zobi virzienā uz mutes iekšpusi kļūst arvien lielāki. Pēdējie zobi ir vislielākie. Acu zīlītes ir apaļas. Ūdenszalkšiem raksturīgas neuzkrītošas krāsas: tumši pelēka, gandrīz melna, pelēkbrūna un olīvzaļa. Uz kakla raksturīgas dzeltenas zīmes, bet uz ķermeņa tumšāku raibumu raksts. 

## Ieradumi
Ūdenszalkši dzīvo daļēji uz sauszemes un daļēji ūdenī. Vislabāk sauszemes apstākļiem piemērojies parastais zalktis. Visas sugas mīt mitros biotopos kādas ūdenstilpes tuvumā. Ūdenszalkši labi peld un nirst, spējot zem ūdens uzturēties samērā ilgi. Galvenokārt medī vardes un krupjus, bet reizēm arī salamandras, kurkuļus, zivis, nelielus zīdītājus un putnus. Upuri norij dzīvu, veselā veidā. Mātītes trūdošu augu kaudzē dēj 8—40 olas. Briesmu gadījumā ūdenszalkši var izlikties miruši, paņemti rokās tie no anālā dziedzera izdala smirdīgu šķidrumu.

## Sistemātika
[280px|thumb|Lai arī [odžuzalktis (*Natrix maura*) ārēji atgādina odzi, tas nav indīgs]]
***Ūdenszalkšu ģints** (*Natrix*)
**Odžuzalktis (*Natrix maura*)
**Parastais zalktis (*Natrix natrix*)
**Ūdens zalktis (*Natrix tessellata*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Natrix Grass Snakes
A Study in Pink

***A Study in Pink*** ir britu seriāla "Šerloks"  pirmās sezonas pirmā sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta *[[BBC One]]* televīzijas kanālā . Sērijas scenārija autors ir Stīvens Mofats. 
Daļēji balstīts uz romāna "Etīde purpura toņos" motīviem.

## Sižets

Policija izmeklē vairākus atgadījumus, kuros cilvēki, šķietami, ir veikuši pašnāvības. Šerloks Holmss iesaistās izmeklēšanā un atklāj, ka tās nav bijušas pašnāvības, bet sērijveida slepkavības, kā arī satiek Džonu Vatsonu, bijušo armijas ārstu, un sāk dzīvot kopā ar viņu vienā dzīvoklī. 

Šerloka brālis Maikrofts Holmss nolaupa Džonu un piedāvā viņam naudu, apmaiņā pret Šerloka izspiegošanu. Džons atsakās to darīt. 

Vēlāk kāds taksists nolaupa Šerloku un atzīstas ka ir slepkava un, ka visi upuri ir spēlējuši ar viņu krievu ruleti, izmantojot divas kapsulas, kur vienā no viņām ir bijusi inde. Džons nošauj taksistu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
*
Nasavrki

**Nasavrki** () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Hrudimas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1318. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Nasaberga** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Ārējās saites
*
1796 Rīga

**Rīga**, arī **1796 Rīga** ir galvenās asteroīdu joslas asteroīds, kuru 1966. gadā atklāja Nikolajs Černihs Krimas Astrofizikas observatorijā. 
1971. gadā asteroīdam piešķirts vārds „Rīga”, nosaucot to Latvijas galvaspilsētas Rīgas vārdā. Šādu vārdu N. Černiham ieteicis LU Astronomiskās observatorijas zinātniskais darbinieks Matīss Dīriķis.

## Atsauces
 
## Ārējās saites
1805 Rīga  orbīta
Falko Bindrihs

**Falko Bindrihs** (; dzimis  Citava) ir Vācijas starptautiskais lielmeistars šahā (2007).

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Vācijas junioru čempionāta uzvarētājs dažādās vecuma kategorijās (U10, U12, U14, U16). 1999. gadā kā viens no daudzsološākajiem Vācijas jaunajiem šahistiem trenējies pie Latvijas lielmeistara Zigurda Lankas. Par FIDE meistaru (FM) kļuvis 2003. gadā, par starptautisko meistaru (IM) - 2006. gadā, bet gadu vēlāk arī par lielmeistaru (GM). Piedalījies starptautiskajā turnīrā "Rīga—2004", kas vienlaicīgi bija 2004. gada Latvijas atklātais šaha čempionāts, kur ieņēmis 23. vietu. Interesanti, ka turnīrā spēlēja arī viņa tēvs Osvalds Bindrihs (dzimis 1951. gadā), kas ieņēma 69. vietu.
Vācijas izlases sastāvā 2 reizes piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs (2008—2010).
2012. gadā Vācijas šaha Bundeslīgas gaitā ticis apvainots krāpnieciskā mobilā telefona izmantošanā šaha spēles laikā un diskvalificēts. 2013. gada maijā Bindriha lieta tika pārskatīta un Vācijas šaha federācijas arbitrāžas tiesa atcēla diskvalifikāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Priede

**Aleksandrs Priede** (dzimis , miris ) bija Latvijas futbolists. Trīskārtējs Latvijas meistars futbolā RFK sastāvā, 15 reizes spēlējis Latvijas izlasē.

## Futbola karjera
Aleksandrs Priede, tāpat kā viņa brālis Ādolfs, futbolista gaitas sāka sociāldemokrātu futbola paspārnē, 1927. gadā Rīgas Centra komandas sastāvā kļūstot par strādnieku sacensību uzvarētājiem. 1927. gada vasarā SSS sastādītās komandas sastāvā piedalījās spēlēs pret PSRS izlasi. 1928. gadā A. Priede un vēl viens vēlākais Latvijas izlases futbolists Augusts Baraks pārgāja uz pilsonisko sportu, pievienojoties Rīgas ASK komandai.

Kā ASK spēlētājs Aleksandrs Priede 1929. gadā debitēja Latvijas izlases sastāvā un jau 2. spēlē - Baltijas kausa sacensībā pret Igauniju atzīmējās ar vārtu guvumu. 1930. gadā Aleksandrs Priede pārgāja uz spēcīgo RFK komandu un tās sastāvā 3 reizes (1930, 1931, 1934) izcīnīja Latvijas meistartitulu. 1935. gadā Priede atkal atgriezās ASK rindās  un par saviem sasniegumiem, pārstāvot Latvijas izlasi, saņēma LFS Lielo nozīmi, taču savā otrajā uznācienā armijnieku rindās viņš vairs tik veiksmīgs nebija, un 1936. gadā pie spēlēšanas Virslīgas spēlēs vairs netika. Latvijas neatkarības pēdējos gados Aleksandrs Priede spēlēja zemākās Rīgas līgas RPDS (tramvaja darbinieku) komandas sastāvā, pieliekot nopietnām sportiskajām gaitām punktu sirds problēmu dēļ.

Vēlākos gados strādājis, remontējot dzīvokļus, bet 1963. gadā pārcēlies dzīvot uz Lēdurgu, kur aizvadījis sava mūža pēdējos gadus. Apglabāts Lēdurgas kapos.

## Apbalvojumi
* Latvijas Virslīga: 1930, 1931, 1934 (RFK)

## Atsauces
Sāls (kriptogrāfija)

Kriptogrāfijā **sāls** ir nejauši dati, ko izmanto kā papildu ievaddatus vienvirziena funkcijā, kas hešo paroli vai ieejas frāzi. Sāls galvenā funkcija ir aizsardzība pret vārdnīcas uzbrukumiem paroļu hešiem un pret iepriekš izskaitļotu varavīksnes tabulu uzbrukumiem.

Katrai parolei tiek ģenerēts jauna nejauša "sāls". Tipiskā gadījumā sāls un parole tiek savirknēti viens aiz otra un apstrādāti ar kriptogrāfisku jaucējfunkciju un iegūtais rezultāts (bet ne sākotnējā parole) kopā ar sāli tiek saglabāti datubāzē. Jaucējfunkcijas izmantošana ļauj vēlāk lietot autentifikāciju, reizē aizsargājoties pret gadījumiem, kad uzbrucēja rīcībā kādā veidā nonāk datubāzes kopija.

## Piezīmes
Kisangani

**Kisangani** (*Kisangani)*, iepriekš **Stenlivila** (*Stanleyville*) ir pilsēta Kongo Demokrātiskajā Republikā, Austrumu provinces administratīvais centrs. Tā ir trešā lielākā pilsēta valstī un lielākā no pilsētām, kuras atrodas Kongo tropiskajos mežos.

Pilsētas iedzīvotāju biežāk izmantotās valodas ir svahili un lingala, kam seko franču valoda. Oficiālā valoda ir franču, to nosaka Kongo Demokrātiskās Republikas konstitūcija.

## Atsauces

## Ārējās saites
30 Rock

***30 Rock*** ir ASV komēdijseriāls, kura autore ir Tīna Feja. Seriālu oriģināli demonstrēja NBC televīzijas kanālā laikā no  līdz . Seriālu Latvijā pārraida *[[Duo 6]]*.

## Pārskats
Seriāls ir vāji balstīts uz Fejas pieredzi *[[Saturday Night Live]]* galvenās autores darbā. *30 Rock* ir par izdomātu skeču komēdijšovu, ko pārraida NBC kanālā. Seriāla nosaukums ir atsauce uz *30 [[Rokfellera centrs|Rockefeller Plaza]]* Ņujorkā, kur atrodas NBC studija.

Seriāls tā pārraidīšanas laikā guva labus panākumus. Vairāki kritiķi to iekļāva kādā no saviem 2006.—2013. gada labāko seriālu topiem. 2009. gada jūlijā seriālu nominēja 22 ''Primetime Emmy'' balvām, kas ir lielākais balvu skaits kādam komēdijseriālam vienā gadā. Seriāls *Primetime Emmy* balvu ieguva vairākas reizes, trīs reizes kā labākais komēdijseriāls. Vairākās publikācijās seriāla pēdējā sērija nosaukta par vienu no labākajām televīzijas vēsturē. Neskatoties uz kritiķu atzinību, seriāls nesasniedza augstu skatītāju skaitu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kipras pilsētu uzskaitījums

[180px|thumbnail|[Kipras novietojums Eiropā]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas **[[Kipra]]s pilsētas**. Saskaņā ar oficiālajiem datiem 2011.g. Kiprā bija vairāk nekā **40 pilsētas**.

Valsts ziemeļos atrodas **Ziemeļkipra** (pilns nosaukums: Ziemeļkipras Turku Republika), kas ir *[[de facto]]* neatkarīga, parlamentāra republika. Ziemeļkipra neatkarību pasludināja 1983. gadā — deviņus gadus pēc Kipras grieķu sarīkotā valsts apvērsuma, pēc tam, kad Grieķijas mēģinājums anektēt Kipru izraisīja Turcijas iebrukumu.

## Pilsētu sadalījums

## Uzskaitījums

## Karte

## Galerija

## Atsauces
Maiks Maierss

**Maikls Džons "Maiks" Maierss** (; dzimis ) ir kanādiešu aktieris, komiķis, scenārists un kinoproducents.

Laikā no 1989. līdz 1995. gadam darbojies *[[Saturday Night Live]]* šovā. Kā scenārists (kopā ar citiem) saņēmis ''Emmy'' balvu. Pazīstams ar lomām tādos filmu ciklos kā "Veina pasaule" (*Wayne's World*), "Ostins Pauerss" un kā balss aktieris animācijas filmu ciklā "Šreks". Filmā "Ostins Pauerss: Slepenais starptautiskais aģents" (1997) viņš tēlojis gan filmas galveno varoni Ostinu Pauersu, gan arī galveno ļaundari Doktoru Ļauno. Piedalījies arī tādās filmās kā *[[The Thin Pink Line]]* (1998), "Bohēmista rapsodija" (2018) un "Amsterdama" (2022).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Milānas katedrāle

**Milānas katedrāle** jeb **Milānas Doms** (, ) ir Romas Katoļu baznīcas katedrāle Milānā, Itālijā. Dievnams atrodas plašajā Doma laukumā, kas ir pilsētas centrs gan ģeogrāfiskā, gan sociālā nozīmē.
thumb|left|''Madonnina'' smaile

Celta gotikas stilā. Lielākā katoļu baznīca Itālijā un 5. lielākā pasaulē. Baznīcas celtniecība ilgusi no 1386. līdz 1965. gadam. Pirms pašreizējās katedrāles būvniecības šajā vietā atradusies vismaz viena baznīca. 1762. gadā tika izgatavota *Madonnina* smaile, kas kļuva par augstāko punktu Milānas katedrālē (108,5 m augstumā). Tas tobrīd bija augstākais punkts pilsētā, vēlāk tika iedibināta tradīcija, ka pilsētā nekas neatrodas augstāk par *Madonnina* smaili. Vēlāk uzceltajām ēkām, kas augstākas par 108,5 m, to smailēs tiek pielikta statujas kopija.

## Ārējās saites

*