open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Projekta plāns

**Projekta plāns** ir dokuments, kurā ir noformulēts projekta mērķis, izpildes laiks, resursi, projekta izpildītāju uzdevumi un atbildība. Projekta mērķu plānošanas process ietver galvēnā mērķa dekompozīciju uz apakšmērķiem.

Projekta plānošana faktiski ir atbilžu meklēšana uz šādiem jautājumiem:
* Kāds ir projekta mērķis?
* Cik ilgā laikā tas ir jārealizē?
* Kas to realizēs?
* Kādi insrumenti un resursi būs nepieciešami?
* Kas netiks darīts?

Projekta plānošana tiek veikta, lai:
# veidotu projekta uzdevumu sarakstu;
# līdz minimumam samazinātu riskus;
# izveidotu projektā iesaistīto personu darbības standartus;
# noteiktu vadlīnijas veicamajiem uzdevumiem;
# izveidotu procedūras efektīvai padarītā darba kontrolei;
# visīsākajā laikā sasniegtu vēlamo rezultātu.

## Atsauces
Patoloģija

thumb|270px|Patologs laboratorijā
**Patoloģija** (no  (*páthos*) — 'ciešanas') ir medicīnas nozare par slimību norisi un organisma stāvokli slimību laikā. Par patoloģiju tiek saukta arī dzīvības norišu novirze no normas. Izšķir vispārējo patoloģiju (pēta patoloģisko procesu likumsakarības) un speciālo patoloģiju (pēta konkrētu slimību izraisītās pārmaiņas). Nozīmīgākās patoloģijas apakšnozares ir patoloģiskā anatomija (pēta pārmaiņas orgānu uzbūvē slimības laikā) un patoloģiskā fizioloģija (pēta iemeslus, kāpēc ir novirzes orgānos un to sistēmās).

Tiek uzskatīts, ka mūsdienu patoloģijas zinātne sākusi attīstīties 18. gadsimta otrajā pusē, lai gan jau sengrieķu filozofs Hipokrats lika sava veida pamatus patoloģijai, uzskatot, ka slimību cēlonis ir saistīts ar ķermeņa šķidrumiem, piemēram, ar asinīm vai gļotām.

## Atsauces
Kaķveidīgie

**Kaķveidīgie**, **kaķveidīgo apakškārtas** (*Feliformia*) dzīvnieki pieder pie plēsēju kārtas (*Carnivora*). Tā apvieno lielus kaķus un mazus kaķus, hiēnas, mangustus un civetus. Kaķveidīgo apakškārtā ir 6 mūsdienās dzīvojošas dzimtas. 

Galvenā īpašība, kas apvieno visus kaķveidīgos dzīvniekus, ir to dzirdes sensorā sistēma. Auss dobumam, kas aptver vidusausi un iekšējo ausi, ir divi kambari, toties suņveidīgajiem (*Caniformia*) tas ir viens. Visiem kaķveidīgajiem ir arī raksturīgs salīdzinoši īsāks purns kā suņveidīgajiem. Nagus tie spēj ievilkt un paslēpt ķepās pilnībā vai daļēji, toties suņveidīgie nagus ievilkt ķepās nespēj. Lielākā daļa kaķveidīgo dzīvo kokos vai uzturas kokos daļēji.

## Evolūcija
[thumb|left|220px|[miacīds|Miacīda fosilija]]
Apmēram pirms 60 miljoniem gadu radās plēsēju kārtas senākie dzīvnieki — miacīdi (*Miacoidea*). Tie bija neliela auguma un dzīvoja kokos. Iespējams, tie barojās ar kukaiņiem, nelieliem zīdītājiem un putniem. Miacīdiem izdala divas dzimtas: miacīdu dzimtu (*Miacidae*) un viveravīdu dzimtu (*Viverravidae*). Pirmo dzimtu uzskatīja par suņveidīgo plēsēju priekštečiem, bet otro par kaķveidīgo priekštečiem. Abas dzimtas atšķiras ar zobu skaitu. Miacīdu dzimtas plēsējiem ir pilns komplekts ar dzerokļiem, bet viveravīdu dzimtas plēsējiem dzerokļu pēc skaita ir mazāk, bet to ilkņi ir attīstītāki. Tomēr pēdējo gadu ģenētiskie pētījumi īsti neapstiprina šo teoriju. Ir zināms, ka pirms 40 miljoniem gadu izveidojās abas apakškārtas: suņveidīgie un kaķveidīgie. Senie kaķveidīgie dzīvnieki dzīvoja mežos un medīja kokos, toties senie suņveidīgie dzīvnieki bija ātrāki skrējēji un medīja atklātākās ainavās. Lai arī ir zināms, kad parādījās pirmie kaķveidīgie plēsēji, tomēr zinātnieki nav atraduši fosilijas, kuras piederētu kopīgam priekštecim visām kaķveidīgajām mūsdienu sugām.

## Klasifikācija
* 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** †
** † dzimta
** † dzimta
** † dzimta

## Galerija

Image:Fossa.jpg|Eipleru dzimta
Image:Spotted hyena2.jpg|Hiēnu dzimta
Image:Cheetah4.jpg|Kaķu dzimta
Image:Mongoose.jpg|Mangustu dzimta
Image:Roto the Asian Palm Civet.jpg|Palmu civetu dzimta
Image:Binturong in Overloon.jpg|Viveru dzimta


## Atsauces

## Ārējās saites
* Origin of Malagasy Carnivora
Teodora Celma balva filozofijā

**Teodora Celma balva filozofijā** tiek piešķirta par izciliem pētījumiem akadēmiskajā filozofijā. 
Teodora Celma balva filozofijā iedibināta ar LZA Senāta 1998. gada 22. septembra lēmumu. LZA balvu fondu veido LZA naudas līdzekļi un atbalstītāju ziedojumi.

## Teodora Celma balvas filozofijā laureāti
* 2006 — Maija Kūle
* 2009 — Ella Buceniece
* 2015 — Uldis Vēgners
* 2019 — Raivis Bičevskis

## Atsauces
Nani

**Luišs Karloss Almeida da Kunja** (; dzimis  Prajā, Kaboverdē), labāk pazīstams kā **Nani**, ir portugāļu bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Portugāles futbola izlases dalībnieks.

Nani profesionāļa karjeru uzsāka vietējā *[[Sporting CP]]* klubā, jaunatnes komandai viņš pievienojās 2003. gadā. Kluba lielajā komandā Nani debitēja 2005. gadā. Portugālē viņš pavadīja divas sezonas, šajā laikā tika iegūts Portugāles kauss (2006.—2007. gada sezona). Kopš 2007. gada pārstāvēja Mančestras "United", četras reizes ir triumfējis Premjerlīgā (2007—08, 2008—09, 2010-11, 2012-13), 2007.—2008. gada UEFA Čempionu līgā un 2008. gada FIFA Pasaules kausā klubiem.

Portugāles izlases sastāvā ir spēlējis 2008. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā un 2010. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas turnīrā.

## Sasniegumi
**Sporting**

* Portugāles kauss futbolā: 2006—07, 2014—15, 2018—19
* Taça da Liga: 2018—19

**Manchester United**

* Anglijas Premjerlīga: 2007—08, 2008—09, 2010—11, 2012—13
* Anglijas Līgas kauss: 2008—09, 2009—10
* FA Community Shield: 2007, 2008, 2010, 2011
* UEFA Čempionu līga: 2007—08
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2008

**Portugāle**

* Eiropas čempionāts futbolā: 2016

**Individuālie sasniegumi**

* *[[Sporting CP]]* gada labākais futbolists: 2015

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mančestras "United" profils
Fenomenoloģija

**Fenomenoloģija** (, *phainómenon* — "tas, kas parādās" un *lógos* — "teorija") ir filozofiska mācība par apziņu, iekšējo laiciskumu, jēgu konstituēšanos, intencionalitāti, intersubjektivitāti un dzīvespasauli.

Fenomenoloģijas virzienu 20. gadsimtā iedibināja vācu filozofs Edmunds Huserls. Fenomenoloģija izplatījās Vācijā, iespaidojot eksistences filozofijas rašanos un ievērojamo filozofu Martinu Heidegeru. Francijā fenomenoloģiju pārstāvēja Morisa Merlo-Ponti, Žans Pols Sartrs un tā izplatījās daudzās citās pasaules valstīs. Fenomenoloģijas virziens 21. gadsimtā ir viens no vadošajiem virzieniem, kas ietekmējis estētiku, valodas filozofiju, sociālo filozofiju un ētiku. Mūsdienās ārzemēs ar fenomenoloģiju nodarbojas Žans Liks Marions, Bernhards Valfenfels u.c.

Latvijā pie fenomenoloģijas virziena 20. gadsimtā pieder Kurts Štafenhāgens un Teodors Celms. Kopš 1970. gadiem to attīsta filozofijas doktori Maija Kūle, Māra Rubene, Juris Rozenvalds, Rihards Kūlis, Andris Rubenis, Ella Buceniece, Māra Kiope, Ineta Kivle, Velga Vēvere un citi.

## Literatūra
* M.Kūle, L.Muižniece, U.Vēgners. Teodors Celms: fenomenoloģiskie meklējumi. Rīga: FSI, 2009, 328 lpp.
* Ineta Kivle. Skaņas filosofija. Rīga: FSI, 2009. 226 lpp.
* Maija Kūle. Phenomenology and Culture. Riga: FSI, 2002, 293 lpp. (angliski)
* Almanahs "Filosofija 6", sastādītāji M.Kūle, V.Vēvere. Rīga: FSI, 2007. 185 lpp.
* Феноменология в современном мире, sastādītājs M.Kūle. Rīga: Zinātne, 1991. 320 lpp. (krieviski)

## Ārējās saites
* Stenfordas universitātes filozofijas enciklopēdijas raksts par fenomenoloģiju
Jaroslavs Obšuts

**Jaroslavs Obšuts** (; dzimis 1976. gada 9. martā) ir bijušais slovāku hokejists, aizsargs. Karjeras laikā aizvadījis septiņas spēles Nacionālajā hokeja līgā. Vairākas sezonas aizvadījis Zviedrijas hokeja līgā, Kontinentālajā hokeja līgā un Slovākijas Ekstralīgā. Slovākijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2002. gada olimpisko spēļu turnīrā, kā arī divos pasaules čempionātos.

## Spēlētāja karjera
1995. gada NHL draftā Obšutu izvēlējās Vinipegas "Jets" vienība, taču tā vietā, lai spēlētu NHL vai AHL, jaunais slovāku aizsargs vēl nākamās divas sezonas aizvadīja Rietumu hokeja līgā. Nacionālajā hokeja līgā Obšuts debitēja vien 2000.—01. sezonā, aizvadot četras spēles Sentluisas "Blues" rindās. Nākamajā sezonā Obšuts nospēlēja četras spēles Kolorādo "Avalanche" vienības sastāvā. No 2002. līdz 2004. gadam Obšuts spēlēja AHL klubā Manitobas "Moose", taču tad atgriezās Eiropā.

2004. gada vasarā Obšuts pievienojās Zviedrijas Elitsērijas klubam Luleå HF, tā sastāvā aizvadot nākamās piecas sezonas. 2009. gadā Obšuts pievienojās Kontinentālās hokeja līgas klubam Maskavas "Spartak". Sezonas gaitā viņš pat tika izvēlēts dalībai 2010. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēlei, taču tajā traumas dēļ nepiedalījās. 2010.—11. sezonas gaitā Jaroslavs no "Spartak" rindām tika atlaists un pievienojās Mitišču "Atlant" vienībai.

2012. gada vasarā hokejists pievienojās Doneckas "Donbass" sastāvam. Turpmākajās sezonās spēlēja dažādos Slovākijas un Rumānijas klubos, līdz 2018. gadā noslēdza karjeru.

Slovākijas izlasē Obšuts debitēja 2002. gada Olimpiskajās spēlēs. Ir piedalījies arī 2005. un 2009. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Polijas karogs

**Polijas karogs** ir viens no Polijas oficiālajiem valsts simboliem. Tas sastāv no divām vienādu attiecību horizontālām svītrām — augšējā balta un apakšējā sarkana. Abas krāsas pēc Polijas konstitūcijas ir noteiktas kā nacionālās krāsas. Polijas karogs ir taisnstūra formas, malu attiecība ir 5:8. Tas tika pieņemts . Kopš 2004. gada  ir Polijas karoga diena.

## Ārējās saites

* ''Flags of the World''
Votsone

**Votsone** (, vīriešu dzimtē **Votsons**) ir izplatīts angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Džesika Votsone (*Jessica Watson*; 1993) — austrāliešu burātāja;
* Emilija Votsone (*Emily Watson*, dzimusi 1967) — angļu aktrise;
* Emma Votsone (*Emma Watson*; 1990) — angļu aktrise;
* Hetere Votsone (*Heather Watson*; 1992) — britu tenisiste;

## Skatīt arī
* Vatsons
* Votsons
* *[[Watson]]*
Elkonis

thumbnail|235px|Elkonis
**Elkonis** () jeb **elkoņa locītava** (*articulatio cubiti*) ir rokas vītņveida locītava starp augšdelma un apakšdelma kauliem. Elkonis ļauj saliekt un izstiept roku. Elkoni anatomiski veido kauli, muskuļi, cīpslas, saites, nervi un asinsvadi. Elkoni veido trīs kauli: augšdelma kauls, spieķkauls un elkoņa kauls. Faktiski elkoņa locītava veido trīs atsevišķas locītavas, kas atrodas vienā locītavas somiņā. Elkoņa locītavā ir arī trīs saites: mediālā sānu saite, laterālā sānu saite un gredzenveida saite. Elkoņa locītavu ieskauj vairāki muskuļi. Divi no tiem, augšdelma divgalvainais muskulis (bicepss) un augšdelma trīsgalvainais muskulis (tricepss), nodrošina elkoņa saliekšanu un izstiepšanu.

## Atsauces
Marija Geperte-Maiere

**Marija Geperte-Maiere** (; dzimusi , mirusi ) bija vācu izcelsmes amerikāņu fiziķe. 1963. gada Nobela prēmijas fizikā laureāte par atoma kodola struktūras pētījumiem. Otrā sieviete pēc Marijas Kirī, kura ieguvusi Nobela prēmiju fizikā.

## Biogrāfija
Dzimusi Katovicē. 1910. gadā ģimene paŗcēlās uz Getingeni, kur tēvs ieguva pediatrijas profesora vietu Getingenes Universitātē. Jau agrā jaunībā uzturējās Getingenes zinātnieku aprindās, piemēram, bija pazīstama ar Enriko Fermi, Verneru Heizenbergu un Polu Diraku. 1924. gadā iestājās Getingenes Universitātē, kur mācījās pie trim topošajiem Nobela prēmijas laureātiem — Maksa Borna, Džeimsa Franka un Ādolfa Vindausa. 1930. gadā pabeidza mācības universitātē.

[thumb|left|220px|Geperte-Maiere un Zviedrijas karalis [Gustavs VI Ādolfs Nobela prēmijas pasniegšanas ceremonijā 1963. gadā.]]
Tajā pašā gadā apprecējās ar Džeimsa Franka asistentu Edvardu Maieru un pārcēlās uz vīra dzimteni — ASV, kur Edvardam Maieram piedāvāja ķīmijas asociētā profesora vietu Džonsa Hopkinsa Universitātē. Tā kā Geperte-Maiere bija profesora sieva, antinepotisma (pretradniecības) likuma, daļēji arī seksisma dēļ, ar viņu netika noslēgts darba līgums. Viņai bija divi bērni, kuru audzināšana sakrita ar laiku, kad veikti svarīgi pētījumi. Marija Geperte-Maiere vairākus gadus strādāja vienkārši kā asistente Džonsa Hopkinsa Universitātē, pasniedzot arī kursos un rakstot zinātniskus rakstus. Vēlāk Geperte-Maiere veica brīvprātīgu darbu bez atalgojuma Kolumbijas Universitātē. Tikai 1946. gadā, pārceļoties uz Čikāgu, Geperte-Maiere saņēma profesora vietu Čikāgas Universitātē.

1942. gadā Geperte-Maiere iesaistījās Manhatanas projektā, sadarbojās ar Enriko Fermi. 1948. gadā Argonas Nacionālajā laboratorijā viņa izstrādāja kodola čaulas struktūras matemātisko modeli. Vienlaicīgi pie līdzīgiem secinājumiem bija nākuši arī trīs vācu zinātnieki (Oto Haksels, Hanss Jensens, Hanss Suess). Geperte-Maiere 1950. gadā tikās ar Jensenu un viņi izlēma darbu turpināt sadarbībā. Rezultātā Hanss Jensens un Geperte-Maiere 1955. gadā publicēja grāmatu par kodola čaulas struktūras pamatteoriju (*Elementary Theory of Nuclear Shell Structure*).

1956. gadā Geperte-Maiere tika ievēlēta par Nacionālās Zinātņu akadēmijas locekli. 1960. gadā viņu pieņēma darbā par fizikas profesori Kalifornijas Universitātē. Lai gan drīz pēc tam Geperte-MaiereGeperte-Maiere cieta no triekas, viņa turpināja gan pasniedzēja darbu, gan zinātniskos pētījumus. Geperte-Maiere mira 1972. gada 20. februārī no miokarda infarkta.

Par godu viņai Amerikas fizikas biedrība nodibinājusi Marijas Gepertes-Maieres balvu, ko pasniedz fizikas zinātnes doktorēm sievietēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Marijas Gepertas-Maieras biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Dolārs

[thumbnail|Viena [ASV dolārs|ASV dolāra banknote]]
**Dolārs** (bieži tiek apzīmēta ar dolāra zīmi **$**) ir oficiālā valūta vairākās valstīs. Dolāra nosaukums ir atvasināts no sudraba monētas tālera, kas bija izplatīta daudzās Eiropas valstīs. Mūsdienās tā ir oficiālā naudas vienība Amerikas Savienotajās Valstīs, Kanādā, Austrālijā, Jaunzēlandē un citās valstīs. Angļvalodīgajās zemēs dažreiz par dolāriem dēvē arī spāņu peso.

Dolārs par Amerikas Savienoto Valstu oficiālo valūtu kļuva 1792. gadā, par Kanādas — 1858. gadā, par Austrālijas — 1966. gadā, par Jaunzēlandes — 1967. gadā.

## Valstis, kurās oficiālā valūta ir dolārs
Fraternitas Rigensis

***Fraternitas Rigensis*** bija Tērbatā dibināta vācbaltiešu studentu korporācija, kas ir darbojusies arī Rīgā.
Tās devīze bija: *Leiden oder Triumphieren, Ambos oder Hammer sein* ().

## Vēsture
*Fraternitas Rigensis* dibināta 1823. gadā Tērbatas Universitātē kā rīdzinieku novadniecība (*Landsmannschaft*).
Pēc korporācijas ierosinājuma 1834. gadā izveidojās Tērbatas šaržēto konvents, kas kļuva par visu studentu korporāciju jumta organizāciju Tērbatas Universitātē.
1855. gadā Krievijas Impērijas Tautas izglītības ministrs oficiāli atļāva korporācijas darbību.
Noslēdza karteļus (draudzības līgumus) ar Tērbatas Universitātes vācbaltu korporācijām *Estonia*, *Livonia*, *[[Curonia]]*.
1873. gadā tādu pašu līgumu noslēdza ar visām Rīgas politehnikuma vācbaltu korporācijām.

1921. gadā pārcēlās uz Rīgu un reģistrējās pie Latvijas Universitātes. Tajā pašā gadā to uzņēma Latvijas studentu korporāciju Prezidiju Konventā (P!K!).
1932. gadā kopā ar pārējām vācbaltu korporācijām izstājās no P!K!, protestējot pret prasību turpmāk P!K! sēdēs lietot vienīgi latviešu valodu.
Tā paša gada jūnijā, pēc LU padomes lēmuma, slēgta kā korporācija.
1935. gadā pēc statūtu pārreģistrācijas kļuva par biedrību, saglabājot korporācijas iekšējo uzbūvi.
1939. gada novembrī ar sabiedrisko lietu ministra lēmumu slēgta, visiem biedriem izceļoja uz Vāciju.

Pēc Otrā pasaules kara oficiāla darbība nav atjaunota. 1959. gadā Fraternitas Rigensis filistri, kopā ar pārējo vācbaltu korporāciju filistriem, piedalās Baltijas tradīciju korporācijas *Curonia Goettingensis* dibināšanā, kuru vēlāk deklarē par Baltijas korporāciju tradīciju turpinātāju.

Fraternitas Rigensis 50 gadu jubilejas atklātne.JPG|*Fraternitas Rigensis* 50 gadu jubilejas atklātne (1873)
Fraternitas Rigensis 50 gadu jubilejas karogs.JPG|50 gadu jubilejas karogs
Fraternitas Rigensis 50 gadu jubilejas raksts.JPG|50 gadu jubilejas apsveikuma raksts
Rigensis2.jpg|Fraternitas Rigensis biedru grupa Tērbatā. 20. gadsimta sākums


### Biedri

Lielāko savas pastāvēšanas laiku korporācija ievēroja novadniecības principus un tās rindās tika uzņemti Rīgā dzimuši vācu tautības studenti.
Pazīstamākie biedri: rūpnieks Emīls Hermanis Grevē, politiķis Kārlis Kēlers, ķīmiķis un Nobela prēmijas laureāts Vilhelms Ostvalds, vācu luterāņu draudžu bīskaps Latvijā Pēteris Pelhaus, vēsturnieks Kārlis Širrens, Latvijas jurists un senators Augusts Lēbers, ārsts Reinholds fon Zengbušs, meteorologs Rūdolfs Meijers.

### Izmantotā literatūra
* V.Ščerbinskis, *Uzticīgi Draugam*, Rīga, 2010.
Sapņu komanda 1935

**"Sapņu komanda 1935"** ir 2012. gada latviešu filma, kuras režisors ir Aigars Grauba. Filma ir stāsts par Latvijas basketbola izlasi un tās vadītāju Valdemāru Baumani, kas 1935. gadā izcīnīja pirmo Eiropas čempionu titulu, nodrošinot paliekošu vietu pasaules sporta vēsturē. Filmas pirmizrāde notika .

Filma piedalījusies vairāk nekā 10 filmu festivālos Eiropā, Āzijā un Amerikā. Filma iekļauta Starptautiskās basketbola federācijas (FIBA) muzeja video izstādē Ženēvā. Tās fragmenti ir eksponēti FIBA jaunajā Basketbola muzeja pastāvīgajā video ekspozīcijā. 2013. gada Indianapolisas Starptautiskajā Filmu festivālā tā ieguva balvu kā labākā ārzemju filma. Tāpat filma ieguva labākās drāmas balvu Brekenridžas filmu festivālā 2013. gada septembrī. Kinoteātros to noskatījušies vairāk kā 150 tūkstoši skatītāju.

## Aktieri
* Jānis Āmanis - Valdemārs Baumanis
* Inga Alsiņa - Elvīra Baumane
* Vilis Daudziņš - Rihards Dekšenieks
* Mārcis Maņjakovs - Rūdolfs Jurciņš
* Jānis Vimba - Jānis Lidmanis
* Artūrs Putniņš - Eduards Andersons
* Andris Bulis - Džems Raudziņš
* Miķelis Žideļūns - Edgars Rūja
* Gints Andžāns - Andrejs Krisons
* Mārtiņš Počs - Visvaldis Melderis
* Arturs Krūzkops - Herberts Gubiņš
* Viktors Ellers - Aleksejs Anufrijevs
* Mārtiņš Liepa - Mārtiņš Grundmanis

;Citās lomās
* Uldis Norenbergs
* Lāsma Kugrēna
* Pēteris Gaudiņš
* Normunds Bērzs
* Intars Rešetins
* Imants Strads (Žurnālists Siliņš)
* Oskars Morozovs
* Ģirts Ķesteris
* Paulis Bērziņš
* Ilze Pukinska
* Intars Busulis
* Lauris Dzelzītis
* Māris Grigalis

## Atsauces

## Ārējās saites

*
A.C. Cesena

***Associazione Calcio Cesena*** ir Itālijas futbola klubs no Čezēnas, pilsētas Emīlijas-Romanjas reģionā. Pašlaik spēlē Itālijas C sērijā. Klubs dibināts 1940. gadā, pirmoreiz Itālijas futbola čempionāta A sērijā iekļuva 1973. gadā. Kopš tā laika klubs Itālijas augstākajā līgā aizvadījis 13 sezonas, lielāko panākumu sasniedzot 1976. gadā, kad tas ieguva 6. vietu un kvalificējās UEFA kausa izcīņai. Pēdējo reizi A sērijā klubs spēlēja 2014.–2015. gada sezonā, kad ieguva 19. vietu un tika pazemināts uz B sēriju. 

Komandas krāsas ir balta ar melnu. Mājas spēles tā aizvada Dino Manuci stadionā, kura ietilpība ir 23&nbsp;860 skatītāju vietu.

## Sasniegumi
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Vicečempioni (3): 1972–73, 1980–81, 2009–10
* **C sērija / C1 sērija / ''Lega Pro**''
** Uzvarētāji (3): 1967–68, 1997–98, 2008–09

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
Omars Sivori

**Enrike Omars Sivori** (;  — ) bija Itālijas un Argentīnas futbola uzbrucējs un futbola treneris. Spilgtākais viņa karjeras periods tika aizvadīts *[[Turīnas "Juventus"|Juventus]]* rindās 1950. gadu beigās un 1960. gadu sākumā. Klubu līmenī spēlējis arī *[[Club Atlético River Plate|River Plate]]* un *[[SSC Napoli|Napoli]]*.

Starptautiskā līmenī viņš vispirms spēlēja Argentīnas izlasē, ar ko uzvarēja *[[Copa América]]* turnīrā. Vēlāk viņš spēlēja Itālijas futbola izlases rindās un piedalījās 1962. gada pasaules kausa finālturnīrā. Pēc spēlētāja karjeras beigām viņš vadīja vairākas komandas Argentīnā, ieskaitot nacionālo izlasi.

Sivori futbola talants tika atzīts 1961. gadā, kad viņš saņēma Eiropas gada futbolista titulu. 2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

## Klubu statistika

|-
|1954||rowspan="4"|River Plate||rowspan="4"|Primera División||16||8||||||||||16||8
|-
|1955||23||11||||||||||23||11
|-
|1956||23||10||||||||||23||10
|-
|1957||1||0||||||||||1||0

|-
|1957/58||rowspan="8"|Juventus||rowspan="8"|Serie A||32||22||8||9||colspan="2"|-||40||31
|-
|1958/59||24||15||3||5||2||3||29||23
|-
|1959/60||31||27||4||3||0||0||35||30
|-
|1960/61||27||25||1||2||1||1||29||28
|-
|1961/62||25||13||0||0||5||2||30||15
|-
|1962/63||33||16||4||3||1||1||38||20
|-
|1963/64||28||13||2||1||4||0||34||14
|-
|1964/65||15||3||1||1||3||2||19||6
|-
|1965/66||rowspan="4"|Napoli||rowspan="4"|Serie A||33||7||||||||||33||7
|-
|1966/67||20||2||||||||||20||2
|-
|1967/68||7||2||||||||||7||2
|-
|1968/69||3||1||||||||||3||1
63||29||||||||||63||29
278||146||23||24||16||9||317||179
341||175||23||24||16||9||380||208
|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Picika

**Picika** () ir populāra itāļu tautas deja, kas radusies Itālijā, Salento reģionā un ir īpaši saistīta ar Leci, taču vēlāk arī kļuvusi populāra citos Itālijas apgabalos.

## Ārējās saites
* Pizzica – itāļu nacionālā deja
Kalnmuiža (Rumbas pagasts)

**Kalnmuiža** ir apdzīvota vieta Kuldīgas novada Rumbas pagastā. Izvietojusies Ventas labajā krastā pie Kuldīgas pilsētas robežas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Kalnmuižas (*Amt-Goldingen*) muižas centra. 20. gadsimta pirmajā pusē izveidojās par ievērojamu apdzīvoto vietu, kurai 1935. gadā tika piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss ar 202 iedzīvotājiem. Lielākā daļa Kalnmuižas pēc kara tika iekļauta Kuldīgas pilsētas teritorijā (Pārventa).

## Atsauces
1426. gads

**1426. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums

## Dzimuši
*februāris — Kristiāns I, Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karalis (miris 1481.)

## Miruši
* 18. septembris — Hūberts van Eiks (*Hubert van Eyck*), flāmu gleznotājs
1986.—1987. gada NBA sezona

**[[Nacionālā basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] 1986.—1987. gada sezona** bija 41. NBA sezona. Šajā sezonā piedalījās 23 komandas (visas no ASV).

Par NBA čempioniem kļuva Losandželosas "Lakers" spēlētāji, kas sešu spēļu finālsērijā pieveica Bostonas "Celtics" ar 4—2. Tas bija "Lakers" otrais tituls pēc kārtas. Finālsērija ilga no  līdz . Par regulārās sezonas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Maģiskais Džonsons ("Lakers"), Maikls Džordans ("Bulls") bija sezonas rezultatīvākais spēlētājs. Finālsērijā par vērtīgāko spēlētāju atzina čempionvienības dalībnieku Maģisko Džonsonu.

1986. gada NBA drafts notika , tajā Klīvlendas "Cavaliers" ar pirmo numuru izvēlējās Bredu Dohertiju. 37. NBA Visu zvaigžņu spēle notika *Kingdome* arēnā Sietlā. Tajā Rietumu komanda uzvarēja Austrumus ar 154–149. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Sietlas "SuperSonics" spēlētājs Toms Čemberss.

## Regulārā sezona

;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pa konferencēm

**Piezīmes**
* **z** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības visām izslēgšanas spēlēm.
* **c** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības konferences izslēgšanas spēlēm.
* **y** – Ieguva divīzijas titulu.
* **x** – Iekļuva izslēgšanas spēlēs.

## Izslēgšanas spēles
:Piezīmes:
:* **Treknraksts** = komanda uzvar kārtā

## Apbalvojumi
* **[[NBA sezonas vērtīgākais spēlētājs|Sezonas MVP]]:** Maģiskais Džonsons, Losandželosas "Lakers"
* **[[NBA labākais spēlētājs aizsardzībā|Labākais spēlētājs aizsardzībā]]:** Maikls Kūpers, Losandželosas "Lakers"
* **[[NBA sezonas labākais debitants|Labākais debitants]]:** Čaks Pērsons, Indiānas "Pacers"
* **[[NBA sezonas labākais rezervists|Labākais rezervists]]:** Rikijs Pīrss, Milvoki "Bucks"
* **[[NBA sezonas progresējušākais spēlētājs|Progresējušākais spēlētājs]]:** Deils Eliss, Sietlas "SuperSonics"
* **[[NBA sezonas labākais treneris|Labākais treneris]]:** Dags Šūlers, Portlendas "Trail Blazers"

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa 
* Basketball Reference profils
Jaunmārupes pamatskola

**Jaunmārupes pamatskola** ir 2005. gadā dibināta mācību iestāde, kas atrodas Mārupes novada Jaunmārupes ciemā. Skolā mācās bērni no 1. līdz 9. klasei.

## Izglītības programmas
* Pamatizglītības programma;
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem.

## Īpašie piedāvājumi
* angļu valodas apmācība 3 stundas nedēļā no 1. klases, 
* otrās svešvalodas (krievu vai vācu valodas) apmācība 2 stundas nedēļā no 3. klases un 3 stundas nedēļā no 6. klases, 
* matemātikas priekšmeta stundu skaita palielinājums no 4. klases - 6 stundas nedēļā, 
* informātikas apguve no 4. klases, 
* peldētapmācība, datorika un ritmika 1.-3. klašu izglītojamajiem. 
1.-4. klašu izglītojamajiem tiek piedāvāta pagarinātās dienas grupa līdz 15:30, kā arī pagarinātā dienas grupa ar ilgāku darbības laiku līdz 18:00. Izglītojamos uz skolu un no iestādes nogādā izglītojamo autobusi, trīs maršruti virzienā uz skolu un no iestādes. 

Kā pulciņi tiek piedāvāti 1. klašu koris, 2.-4. klašu koris, 5.-9. klašu koris, rokdarbi, dabas pētnieku pulciņš, žurnālistika un literārā jaunrade, teātra pulciņš, Pasaules kultūras (angļu valodā), 1.-3. klašu ansamblis, matemātikas pulciņš, šahs, floristika, kokapstrāde un tehnoloģijas, tekstildarbi, tautas dejas, peldēšana, peldēšanas izlase, video un audio pulciņš, militārais pulciņš. Sporta nodarbības notiek basketbolā, futbolā, florbolā, taekvondo, vieglatlētikā un vispārējās fiziskās sagatavotības nodarbībās. 

## Ēkas
Iestādes ēku Mazcenu alejā 4a veido pamatskolas komplekss - 3182,47 m2, pirmsskolas komplekss - 1676 m2, ēdnīcas komplekss - 319,54 m2, sporta komplekss - 2065 m2, ēka aizņem 6451,12 m2 lielu platību un tā ir viena no nedaudzajām izglītības iestādēm, kas uzbūvētas Latvijā pēc neatkarības atjaunošanas. Plašajā skolas četrstāvu ēkā Mazcenu alejā 3 ar kopējo platību 5 711,8 m² izbūvēta aktu zāle ar skatuvi, ēdināšanas bloks, bibliotēka, vairākas klašu telpas, iekārtoti fizikas, ķīmijas, dabaszinību, svešvalodu un mājturības kabineti un telpas administrācijai, veikta apkārt esošās teritorijas 12 893m2 platībā labiekārtošana. Abas iestādes ēkas savieno 110 m garš gaisa tunelis, kas nodrošina ērtu un drošu izglītojamo pārvietošanos no vienas iestādes ēkas uz otru. Kā jau lielākajā daļā Latvijas skolu, arī Jaunmārupes pamatskolā tiek izmantota e-klase.

## Ārējās saites
* Jaunmārupes pamatskola
* Jaunmārupes pamatskola

## Atsauces
Alesandro Volta

**Alesandro Džuzepe Antonio Anastazio Volta** (, dzimis , miris ) bija itāļu fiziķis, kas kļuva slavens ar to, ka 1800. gadā izveidoja galvanisko jeb Voltas bateriju. Tā bija pirmā ierīce, ar kuru varēja iegūt pastāvīgu elektrisko strāvu. 1778. gadā Volta bija arī pirmais, kas atklāja un izolēja metāna gāzi (CH4). 1801. gadā Alesandro Volta nodemonstrēja viņa izgudroto bateriju Napoleonam Bonapartam, kuram patika izgudrojums. Par to Napoleons piešķīra Voltam Lombardijas karalistes grāfa un senatora titulu.

Volta ir dzimis Komo pilsētā, Lombardijas hercogistē. 1774. gadā viņš kļuva par Komo Karaliskās skolas fizikas profesoru, bet 1779. gadā sāka strādāt Pāvijas Universitātē. 1815. gadā Austrijas imperators iecēla Voltu par Padujas Universitātes filozofijas fakultātes vadītāju.

1881. gadā Alesandro Voltas vārdā tika nosaukta elektriskā sprieguma mērvienība volts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kupols

[thumb|right|250px|[Svētā Pētera bazilika ar unikālo dubulto kupolu]]
**Kupols** (no  — ‘kupols’, ‘velve’, kas no , deminutīvs no *cupa* — ‘kauss’) ir celtnes jumta daļas konstrukcija, kas veidota pussfēras formā. Tas ļauj pārsegt lielas platības ēku bez iekšējiem atbalstiem, jo kupolu veidojošie elementi turas ar blakus esošo elementu svara radītā spiediena palīdzību.

Kupolveida ēkas bija zināmas jau Senajos Vidējos Austrumos. Pirmo tehniski attīstītu kupolu būves sākās Romas arhitektūras revolūcijas laikā, lai tempļos izveidotu plašas iekšējās telpas, piemēram, Panteonu. Šī tradīcija turpinājās arī tad, kad kristietību pieņēma Bizantijā un kulminēja ar burveida kupolu 6. gadsimta Svētās Sofijas baznīcai. Līdz ar trompu izgudrošanu, ticamākais senajā Persijā, kupolus varēja būvēt virs kvadrātveida ēkām. Sasanidu impērijas laikā sāka būvēt liela apjoma kupolus Persijā. Pēc Sasanidu impērijas sakaušanas Persijas arhitektūras stils ļoti ietekmēja musulmaņu kultūru.
Smiltiņu kalns

**Smiltiņu kalns** (arī **Ķīķeru kalns**) ir ~153 m augsts paugurs Austrumkursas augstienes Saldus paugurainē. Izvietojies Tukuma novada Zantes pagastā, 1,5 km uz ziemeļiem no Zantes. Kalna relatīvais augstums ir ap 15—25 m, gar tā virsotni iet autoceļš P109 Saldus—Kandava, sadalot pauguru divās daļās. Smiltiņu kalnā veikta intensīva grants ieguve; lielākā daļa paugura norakta. 1983.—1987. gados rekultivēto karjeru vietā iestādīts priežu mežs, ierīkota dabas taka.

## Atsauces
Ajs Veivejs

thumb|Ajs Veivejs 2007. gadā

**Ajs Veivejs** (; ; dzimis ) ir Ķīnas Tautas Republikas mākslinieks un interneta runas brīvības aktīvists.

## Mākslinieciskā darbība
Ajs Veivejs strādā dažādās tehnikās. Kopš 1990. gadiem viņa fotogrāfijas un instalācijas izstādītas pasaules nozīmīgākajos modernās mākslas muzejos. Ajs Veivejs bija 2008. gada Pekinas olimpisko spēļu galvenā stadiona "Putna ligzda" mākslinieciskais konsultants. Ajs Veivejs vada savu personīgo studiju "FAKE design".

## Politiskais aktīvisms
Ajs Veivejs aktīvi darbojas interneta vidē un ir daudzkārt asi kritizējis Ķīnas interneta cenzūras sistēmu. Īpašu uzmanību izpelnījās Aja Veiveja vadītā brīvprātīgo kustība, kas apsekoja un publicēja 2008. gada 5. maijā Sičuanas zemestrīces upuru vārdus. 2011. gada 3. aprīlī Ai Veivei tika aizturēts Pekinas lidostā. 7. aprīlī Ķīnas nacionālā ziņu aģentūra Siņhua publicēja paziņojumu, ka Ajs Veivejs aizturēts iespējamu ekonomisku noziegumu dēļ. 2011. gada 22. jūnijā Aju Veiveju atbrīvoja no ieslodzījuma, saskaņā ar oficiālo paziņojumu, labas uzvedības, vainas ekonomiskos noziegumos atzīšanas un sliktas veselības dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aja Veiveja mājaslapa
Tinijs Tompsons

**Sesils Ralfs Tinijs Tompsons** (; dzimis  Sendonā, Britu Kolumbijā, Kanādā, miris  Kalgari, Albertā, Kanādā) bija profesionāls kanādiešu hokejists, spēlēja vārtsarga pozīcijā. Profesionāļa karjeras laikā (1928–1941) pārstāvēja NHL klubus Bostonas "Bruins" un Detroitas "Red Wings".

T. Tompsons ir 1928.—1929. gada NHL sezonas (viņa debijas sezona) Stenlija kausa ieguvējs "Bruins" sastāvā. Viņš ir četrkārtējs Vezinas balvas ieguvējs (1930, 1933, 1936, 1938). Bostonas "Bruins" sastāvā viņš spēlēja līdz 1938.—1939. gada sezonas sākumam, pēc tam aizvadīja atlikušo sezonas daļu un vēl vienu pilnu sezonu aizvadīja Detroitas "Red Wings" sastāvā. Karjeras laikā atvairīja 81 soda metienu, kas ir sestais augstākais rādītājs starp vārtsargiem līgas vēsturē.

Pēc hokejista karjeras beigām viņš trenēja vairākas zemāko līgu komandas, pēc tam aizgāja no profesionālā sporta.

## Ārējās saites
* The Internet Hockey Database profils 
* NHl profils
Kalnmuiža

**Kalnmuiža** var būt:
* Kalnmuiža — apdzīvota vieta Irlavas pagastā,
* Kalnmuiža — apdzīvota vieta Īves pagastā,
* Kalnmuiža — apdzīvota vieta Kandavas pagastā,
* Kalnmuiža — apdzīvota vieta Rumbas pagastā,
* Kalnmuiža — Cēsu pilsētas daļa,
* Kalnmuiža — Saldus pilsētas daļa (arī Kalnsētas un Kalnamuiža);
* Kalnmuiža — muiža Sieksātē (arī Piena muiža un Berghofas muiža).

## Skatīt arī
* Kalnamuiža
Pildas ezers

**Pildas ezers** (arī **Pilda ezers**; ) ir ūdenstilpe Ludzas novada Ņukšu pagastā. Izvietojies Latgales augstienē Pildas ezeru grupā. Ezerdobe pārsvarā smilšaina, ziemeļos dūņains līcis. Krasti zemi, slīpi. Ezerā 9 salas; lielākās no tām — Capļu sala (11,9 ha), Andžu sala (10,6 ha), Pildas sala (6,9 ha). Cauri tek Pildas upe (augšpus ezera saucas Iļža), ietek Sovānu upīte no Vidējā ezera. 1965.—1966. gados regulēta iztekošā Pilda, ūdens līmenis pazeminājās par 0,8 m. Ezera austrumu krastā Silovas pilskalns. Kopš 1977. gada ezers ar apkārtējo ainavu ir dabas liegums «Pildas ezers».

## Atsauces
Helina

**Helina** (, izrunā: ) ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Montānas štata administratīvais centrs. Pilsēta atrodas netālu no Misūri upes, Amerikas kontinentālās ūdensšķirtnes pakājē, aptuveni 1205 metrus virs jūras līmeņa, Priklipēras ielejā (*Prickly Pear Valley*).

Eiropieši pirmo reizi šajā reģionā nokļuva 1805. gadā, kad teritoriju šķērsoja Merivezera Luisa (*Meriwether Lewis*) un Viljama Klarka (*William Clark*) vadītā ekspedīcija. 1864. gadā pilsētas teritorijā tika atrasts zelts un šeit izveidojās apmetne. Pilsētas tiesības Helinai tika piešķirtas . 1875. gadā Helina kļuva par teritorijas administratīvo centru, bet par Montānas štata administratīvo centru tā kļuva 1889. gadā. Ap 1893. gadu zelta drudzis beidzās, bet pilsēta nepanīka, jo tika izbūvēts Kanjonferi aizsprosts uz Misūri upes. Pirmā pasaules kara laikā kara vajadzībām Helinas apkārtnē tika iegūti arī citi metāli (sudrabs, svins). Pilsētas tuvumā ieguva arī dabasgāzi.

Papildus tam, ka Helina kalpo kā štata administratīvais centrs, tā ir arī štata lauksaimniecības un lopkopības centrs, kā arī pilsētā ir attīstīta vieglā rūpniecība. Pilsētā atrodas Helinas nacionālā meža galvenā mītne, kas pilsētai sniedz lielāko daļu no tūrisma ienākumiem. Helinas austrumos atrodas svina un cinka kausētava un pārstrādes rūpnīca. No augstākās izglītības iestādēm Helinā atrodas Kerolas koledža (*Carroll College*). Ir arī Montānas vēstures biedrība (*Montana Historical Society*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Helena

**Helena** var būt:
* Helena (mitoloģija) — spartiešu valdniece sengrieķu mitoloģijā;
* Helina (*Helena*) — pilsēta ASV.
Salīdzinošā priekšrocība

**Salīdzinošās** jeb **relatīvās priekšrocības** princips ekonomikā ir konkurētspējas teorija, kas nosaka, ka pat ja viens ražotājs spēj ražot visa veida produktus lētāk kā cits ražotājs, tirdzniecība abu starpā ir ieteicama tik ilgi, kamēr vien abu alternatīvās izmaksas ir atšķirīgas. Pretstatā absolūtā priekšrocība ir valstij, kurā preci var ražot lētāk pateicoties pastāvīgām priekšrocībām, piemēram, klimats un tamlīdzīgi. Salīdzinošo priekšrocību 19. gs. sākumā pirmais definēja ekonomists Deivids Rikardo.

## Atsauces
Blue (grupa)

***Blue*** ir britu popgrupa. Grupas sastāvā ir Lī Raiens, Saimons Vebs, Dankans Džeimss un Entonijs Kosta. Grupa tika dibināta 2001. gadā, 2005. gadā tā uz 4 gadiem pārtrauca darbību un kopš 2009. gada *Blue* aktīvi darbojas. Pēc paziņošanas par grupas darbības atsākšanu *Blue* sniedza koncerttūri *Best of Blue*.

Grupa pārstāvēja Apvienoto Karalisti 2011. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *I Can*. Finālā tā ieņēma 11. vietu.

Grupa ir izdevusi trīs studijas albumus un plāno 2011. gada nogalē izdot ceturto albumu.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *[[All Rise]]* 
* *[[One Love (Blue albums)|One Love]]* 
* *[[Guilty]]* 

## Atsauces
Blue

***Blue*** (no  "zils") var būt:
* Zilā krāsa;
* Blue — 1993. gada britu eksperimentāla filma;
* Blue — britu mūzikas grupa;
* Blue Microphones — skaņas aparatūras uzņēmums.
50 (skaitlis)

**50** ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp 49 un 51.

## Matemātikā
* 250 = 1 125 899 906 842 624
* laukumu skaits, kuros regulāru septiņstūri dala visas viņa diagonāles

## Zinātnē
* Alvas atomskaitlis

## Vēsturiskie gadi
50. gads, 1950. gads 

## Citur
* 50 štati ir Amerikas Savienoto valstu sastāvā
* 50 — šosejas numurs Vaijomingas štatā, ASV
* 50 — autobusu maršruts Rīgā

## Skatīt arī
* 50 Cent
* 50 izcilākie NBA spēlētāji
Nansī

**Nansī** () ir pilsēta un komūna Francijas ziemeļaustrumu departamentā Mertā un Mozelē, tā administratīvais centrs.

Pirmās liecības par cilvēku esamību Nansī ir datējamas ar 800. gadu p.m.ē. 13. gadsimtā pilsētu iekaroja Frīdrihs II Hohenštaufens. Pēc hercoga Staņislava nāves 1766. gadā Lotringas hercogiste kļuva par Francijas provinci un Nansī par tās administratīvo centru.

Nansī ir bāzēti divi profesionāli sporta klubi: futbola *[[AS Nancy]]* (kluba sastāvā spēlējis Mišels Platinī) un basketbola *[[SLUC Nancy Basket]]*.

## Izglītība
* ICN Business School

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Stāmeriena

**Stāmeriena** ir apdzīvota vieta Gulbenes novada Stāmerienas pagastā. Izvietojusies ziemeļos no Stāmerienas ezera Ludzupītes krastos pie Gulbenes—Alūksnes šaursliežu dzelzceļa (stacija Stāmeriene) 3,5 km no pagasta centra Vecstāmerienas, 16 km no novada centra Gulbenes un 200 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta (agrāk **Vārgaļi**) izveidojusies pēc dzelzceļa līnijas atvēršanas, kad 1907. gadā uz Rūdinu dzirnavu zemes iemērīti apbūves gabali. Stāmerienas centrs izveidojies 1920. un 30. gados. 1925. gadā Stāmerienai piešķīra ciema statusu. 1935. gadā Stāmerienā bija 43 dzīvojamās mājas un 181 iedzīvotājs, 1989. gadā — 186 iedzīvotāji. Stāmerienā ir pamatskola, doktorāts.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Stāmerienas sagša
Ada Neretniece

**Ada Neretniece** (dzimusi **Armīda Neretniece** , mirusi ) bija latviešu kinorežisore.

## Biogrāfija
Armīda Neretniece dzimusi  Ļeņingradā padomju kara komisāra un bijušā latviešu strēlnieka Mārtiņa Neretnieka un grāmatvedes Olgas ģimenē. Tēvs strādāja dažādos administratīvajos amatos, 1937. gadā NKVD "Latviešu operācijas" laikā represēts.

Vācijas—PSRS kara laikā Ada Neretniece strādāja Kirovas pilsētas kara hospitālī. 1942. gadā beigusi Ļeņingradas 24.vidusskolu. 1949. gadā beidza Vissavienības valsts kinematogrāfijas institūta režisoru fakultāti.

Kopš 1949. gada strādāja Rīgas Kinostudijā, līdz 1954. gadam darbojās kā kinožurnālu un dokumentālo filmu režisore, bet vēlāk sāka veidot arī spēlfilmas. Adas Neretnieces pirmā spēlfilma "Rita", kas uzņemta 1957. gadā pēc Fjodora Knores scenārija, tika apbalvota Vissavienības kinofestivālā Kijivā 1959. gadā.

Atveidojusi nelielas lomas dažās no savām filmām. Ieguvusi dažādas godalgas un apbalvojumus ("Lielais Kristaps" (1988)), kā arī citus apbalvojumus.

Apbedīta Rīgas Meža kapos.

## Filmogrāfija

### Režisore
;Spēlfilmas
* 1957 — "Rita"
* 1958 — "Svešiniece ciemā"
* 1960 — "Tava laime"
* 1961 — "Pieviltie"
* 1963 — "Viņš dzīvs"
* 1965 — "Hipokrāta zvērests"
* 1966 — ""Ciklons" sāksies naktī"
* 1968 — "Ilgās dienas rīts"
* 1970 — "Vārnu ielas republika"
* 1972 — "Kapteinis Džeks"
* 1974 — "Pirmā vasara"
* 1976 — "Nāve zem buras"
* 1978 — "Lielā Jaungada nakts"
* 1981 — "Izmeklēšanā noskaidrots"
* 1984 — "Pēdējā vizīte"
* 1985 — "Pēdējā indulgence"
* 1988 — "Zīlēšana uz jēra lāpstiņas"
* 1991 — "Suns, kas mācēja dziedāt"
* 1992 — "De Granšānu ģimenes noslēpumi"

;Dokumentālās filmas
* 1964 — "Pārliecinoši fakti"
* 1969 — "Esiet sveicināti Latvijā!"

;Pasūtījuma filmas
* 1963 — "Izniekotā jaunība"
* 1963 — "Viņi ir jūsu draugi"
* 1969 — "Latvijas PSR. Centrālais ekonomiskais rajons"

### Otrā režisore
* 1955 — "Uz jauno krastu"

## Atsauces

## Ārējās atsauces

* Profils vietnē *filmas.lv*
* Profils vietnē "Redzi, dzirdi Latviju"
Ēriks Saāde

**Ēriks Saāde** (, *Īrik Saʿāda*, *Eric Khaled Saade*, izrunā: ; dzimis  Helsinburgā, Zviedrijā) ir zviedru popdziedātājs un bērnu televīzijas raidījumu vadītājs. Divus gadus viņš darbojās puišu grupā *[[What's Up!]]*, taču 2009. gada februārī pameta grupu un uzsāka solokarjeru.

## Biogrāfija
Bērnībā nodarbojies ar futbolu. 13 gadu vecumā sācis sacerēt dziesmas, taču nopietni pievērsās mūziķa karjerai 15 gadu vecumā, kad parakstīja pirmo līgumu ar mūzikas ierakstu kompāniju. Viņš ir svinējis uzvaru zviedru mūzikas konkursā *Joker*. Piedalījās *[[Melodifestivalen]] 2010* ar dziesmu *Manboy*, taču finālā ieņēma 3. vietu. Pēc gada svinēja uzvaru šajā konkursā ar dziesmu *Popular*.

2010. gada 19. maijā izdeva savu debijas studijas albumu *[[Masquerade]]*.

2011. gada maijā viņš pārstāvēja Zviedriju 2011. gada Eirovīzijā ar dziesmu *[[Popular]]*. Otrajā pusfinālā viņš ieņēma 1. vietu ar 155 punktiem, taču finālā tika iegūta 3. vieta ar 185 punktiem.

2011. gada jūnijā izdeva otro albumu *Saade Vol. 1*. Arī izdeva albumu *Saade Vol. 2* 2011. gada novembrī.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi
* *[[Masquerade]]* (2010)
* *[[Saade Vol. 1]]* (2011)
* *[[Saade Vol. 2]]* (2011)

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Sade

**Sade** var būt:

* *[[Sade (grupa)|Sade]]* — angļu ritmblūza grupa;
* Sade Adu — britu mūziķe;
* Ēriks Saāde — zviedru mūziķis;
* Marķīzs de Sads — astoņpadsmitā gadsimta aristokrāts, rakstnieks un brīvdomātājs.
Nātrija sulfīds

**Nātrija sulfīds** (Na2S) ir nātrija un sēra binārais savienojums, kas pieskaitāms pie bāziskajiem sulfīdiem (sērūdeņražskābes sāļiem). Nātrija sulfīds ir amorfi vai kubiski bāli rozā vai dzeltenīgi (polisulfīdu piejaukumu dēļ) kristāli. Pilnīgi tīrs nātrija sulfīds ir bezkrāsains. Viegli veido kristālhidrātus ar piecām, sešām vai deviņām ūdens molekulām (pentahidrātu, heksahidrātu un nonahidrātu). Higroskopisks; mitrā gaisā vienmēr ož pēc sērūdeņraža. Samērā labi šķīst ūdenī (hidrolizējas, dodot sārmainu reakciju), vāji šķīst spirtā un etilacetātā. Ūdens šķīdums pamazām kļūst duļķains un dzeltenīgs sēra un polisulfīdu rašanās dēļ.

## Iegūšana
Rūpnieciski iegūst, reducējot nātrija sulfātu ar ogli:
: Na2SO4 + 4C → Na2S + 4CO

Laboratorijā tīru bezūdens nātrija sulfīdu iegūst tieši no elementiem, sēram reaģējot ar nātriju amonjaka vidē vai sausā tetrahidrofurānā naftalīna kā katalizatora klātienē:
: 2Na + S → Na2S

## Īpašības
Karsējot reaģē ar skābekli un oglekļa dioksīdu, veidojot nātrija karbonātu:
: 2Na2S + 3O2 + 2CO2 → 2Na2CO3 + 2SO2

Viegli reaģē ar skābēm, piemēram, sālsskābi, veidojot sērūdeņradi:
: Na2S + 2HCl → 2NaCl + H2S

Koncentrēta sērskābe oksidē nātrija sulfīdu līdz sēram un sēra dioksīdam (nātrija sulfīdam piemīt reducētāja īpašības):
: Na2S + 3H2SO4 → SO2 + S + 2H2O + 2NaHSO4

Ūdens šķīdumā oksidējas ar gaisa skābekli līdz tiosulfātam:
: 2Na2S + 2O2 + H2O → Na2S2O3 + 2NaOH

## Izmantošana
Nātrija sulfīdu lieto krāsvielu un celulozes ražošanā, ādu ģērēšanā, lai atdalītu no tām spalvas; kā reaģentu analītiskajā ķīmijā.

## Atsauces
Mailss Deiviss

**Mailss Devijs Deiviss III** (; dzimis  Eltonā, Ilinoisas štatā, ASV, miris  Santamonikā, Kalifornijas štatā, ASV) bija amerikāņu trompetists un komponists. Viņš tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta ietekmīgākajiem mūziķiem. Ar savām grupām viņš deva lielu ieguldījumu vairāku džeza virzienu attīstībā. Vairāki plaši pazīstami mūziķi ir guvuši atpazīstamību, pateicoties darbībai M. Deivisa ansambļos.

M. Deiviss ir ticis atzīts par vienu no svarīgākajām personām džeza vēsturē, turklāt 2006. gadā ir uzņemts rokenrola slavas zālē.  viņa albums *[[Kind of Blue]]* kļuva par ceturto M. Deivisa albumu, kas pēc RIAA sistēmas ir ticis sertificēts ar platīna disku. *Kind of Blue* ir vispārdotākais albums džeza vēsturē. M. Deiviss ir saņēmis vairākas Grammy balvas, viņam ir veltīta zvaigzne Holivudas slavas alejā.

Kopumā M. Deiviss ir izdevis 67 studijas albumus.

## Biogrāfija
Par mūziku M. Deiviss sāka interesēties bērnībā, 12 gadu vecumā tika uzsākta trompetes mācīšanās. Vidusskolas laikā viņš pelnīja naudu, spēlējot bāros.

M. Deiviss pameta mācības vidusskolā, lai muzicētu Čārlija Pārkera bībopa kvintetā no 1944. gada līdz 1948. gada. Pēc tam viņš ierakstīja *Birth of the Cool* sesijas ierakstu kompānijai *[[Capitol Records]]*, kas bija sākums kūldžeza (*cool jazz*) attīstībai. 1950. gados M. Deiviss, lai pelnītu naudu heroīnam, izdeva lielu skaitu ierakstu *[[Prestige Records]]*, ko uzskata par agrīno hārdbopa mūziku. 1955. gadā pēc veiksmīga snieguma Ņūportas džeza festivālā M. Deiviss parakstīja līgumu ar *[[Columbia Records]]*, pēc kura tapa 1957. gada albums *[['Round About Midnight]]*. Ar to sākās viņa komerciāli veiksmīgākais periods, kura laikā M. Deiviss sadarbojās gan ar džeza orķestriem, gan grupām.

1960. gadu vidū M. Deivisa ieraksti kļuva abstraktāki, tapa tādi albumi kā *[[E.S.P]]* (1965) un *[[Miles Smiles]]* (1967), kas bija daļa no postbopa pirmsākumiem. 1970. gados M. Deiviss  daudz eksperimentēja ar roku, fanku, Āfrikas ritmisko mūziku, kā arī izmantoja elektroniskās mūzikas tehnoloģijas savos skaņdarbos. Šis periods, kas sākās ar 1969. gada albumu *[[In a Silent Way]]* un noslēdzās ar 1975. gada koncertierakstu *[[Agharta]]*, bija M. Deivisa karjeras pretrunīgākais posms, kas radīja neizpratni daudzos džeza piekritējos.

Pēc tam sliktās veselības dēļ M. Deiviss pārtrauca mūziķa karjeru. 1980. gados viņš atsāka muzicēt. Pieaicinot jaunākus mūziķus, M. Deiviss radīja popmūzikai draudzīgus ierakstus, piemēram, *[[The Man with the Horn]]* (1981) un *[[Tutu (albums)|Tutu]]* (1986). Tie izraisīja daudzu kritiķu nepatiku, bet ļāva nostiprināt M. Deivisa atpazīstamību plašākam klausītāju lokam. Šajā laikā M. Deivisa koncerti tika ātri izpārdoti un notika daudzās pasaules vietās, kā arī lielāka nozīme tika piešķirta jaunākajām video tehnoloģijām, filmām un televīzijai. M. Deiviss nomira 1991. gadā no insulta, plaušu karsoņa un elpošanas mazspējas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Allmusic profils
3233 Krišbarons

**3233 Krišbarons** ir galvenās asteroīdu joslas asteroīds ar apriņķojuma periodu 1213,5699777 dienas (3,32 gadi). To atklāja Nikolajs Černihs () 1977. gada 9. septembrī Krimas Astronomiskajā observatorijā.

Asteroīds nosaukts par godu latviešu folkloristam Krišjānim Baronam.

## Atsauces
Halikarnāsas mauzolejs

thumb|330px|Halikarnāsas mauzoleja gravīra 16. gadsimtā.

**Halikarnāsas mauzolejs** bija kapenes, kas tika būvētas laika posmā no 353. līdz 350. gadam p.m.ē. Halikarnāsā (mūsdienu Bodruma, Turcijas teritorija) Persiešu impērijas satrapam Mausolam un viņa sievai un māsai Artemīsijai II. Celtnes arhitekti bija grieķi Satirs un Pītijs. Halikarnāsas mauzolejs ir viens no septiņiem pasaules brīnumiem.

Halikarnāsas mauzolejs ir apmēram 45 m augsts, uz katras sienas bija reljefa rotājumi, kurus veidoja četri grieķu skulptori: Leohars, Briaksis, Skops un Timotejs.

Mauzolejs pastāvēja vairāk nekā 1800 gadu, taču 12.—15. gadsimtā to izpostīja vairākas zemestrīces. 

Halikarnāsas mauzoleja priekšmeti glabājas Britu muzejā Londonā un Stambulas arheoloģijas muzejā.

Mūsdienās vārds mauzolejs tiek attiecināts uz apbedījumu pieminekļiem jeb kapenēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Wonder Club''  
* Halikarnāsas mauzolejs
* Halikarnāsas mauzolejs Turcijā 5. no 7 pasaules brīnumiem - Foto
* Halikarnāsas mauzolejs - viens no 7 pasaules brīnumiem
Jupiters (mitoloģija)

thumb|Jupitera statuja, kas gatavota no marmora 1. gadsimta beigās.
**Jupiters** () romiešu mitoloģijā ir varenākais no dieviem, dievu valdnieks. Tāpat kā Zevs, kas ir analogs sengrieķu mitoloģijā, Jupiters ir debesu un pērkona dievs, kas pārvalda laikapstākļus. Viņam ir arī daudzas citas svarīgas funkcijas. Cilvēki ticēja, ka Jupiters nosaka cilvēku dzīves ritmu un pareģo nākotni, veidojot dažādas zīmes debesīs. Jupitera nozīmīgākais templis atradās Kapitolija kalnā, vienā no septiņiem Romas pakalniem. Baltā krāsa bija Jupitera svētā krāsa. Viņa priesteri valkāja baltas drānas, tika ziedoti dzīvnieki baltā krāsā, kā arī ratus vilka balti zirgi. Jupitera sieva ir Junona.

## Atsauces

## Ārējās saites
Romeo un Džuljeta

**"Romeo un Džuljeta"** () ir angļu dramaturga Viljama Šekspīra traģēdija."Romeo un Džuljeta" ir viena no pazīstamākajām V. Šekspīra lugām un viņa pirmā traģēdija. Lugas notikumi risinās Itālijas pilsētās Veronā un Mantujā 15. gadsimtā. Tā stāsta par diviem mīlētājiem, kuri nāk no savstarpēji naidīgām dzimtām Monteki un Kapuleti. Pēc abu mīlētāju nāves naids ģimeņu starpā beidzas.

Lugas sižets ir balstīts uz senu itāļu leģendu. Tās sacerēšanas laiks nav precīzi zināms, taču, spriežot pēc lugas notikumiem un citiem avotiem, luga, iespējams, ir sarakstīta starp 1591. un 1595. gadu. Luga "Romeo un Džuljeta" pirmo reizi tika publicēta 1597. gadā.

Darba sižets vairākas reizes ir ticis izmantots filmās, mūziklos, operās, izrādēs. 20. gadsimtā ir iznākušas divas uz lugas notikumiem balstītas filmas (1936. gadā un 1996. gadā "Romeo + Džuljeta"), kā arī 1950. gadu mūzikls "Vestsaidas stāsts" (*West Side Story*).

## Lugas tēli

;Monteki dzimta
* **Monteki** — Monteki dzimtas tēvs.
* **Sinjora Monteki** — Monteki dzimtas māte.
* **Romeo Monteki** — Monteki dēls, galvenais lugas varonis.
* **Benvolio** — Romeo brālēns un labākais draugs.
* **Ābrams** un **Baltazars** — Monteki kalpi.

;Kapuleti dzimta
* **Kapuleti** — Kapuleti dzimtas tēvs.
* **Kapuleti sieva** — Kapuleti dzimtas māte.
* **Džuljeta Kapuleti** — Kapuleti meita, galvenā lugas varone.
* **Tibalts** — Džuljetas brālēns un Kapuleti sievas brāļadēls
* **Aukle** — Džuljetas uzticības persona.
* **Pjetro**, **Samsons** un **Gregorio** — Kapuleti kalpi.

;Neitrālie 
* **Princis Eskals** — Veronas princis.
* **Grāfs Pariss** — Eskala radinieks, kurš vēlas apprecēt Džuljetu.
* **Merkucio** — Eskala radinieks, Romeo draugs.
* **Mūks Lorenco** — franciskāņu mūks, Romeo uzticības persona.

## Ārējās saites

* Lugas teksts