Paleontoloģija

[thumb|upright=1.3|Pārakmeņojusies ''[Barracudasauroides panxianensis* fosilija. Organismu fosilijas ir paleontologu izpētes objekti]]
*'Paleontoloģija*' ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta dažādu [[ģeoloģiskā laika skala|ģeoloģisko laikmetu]] [[organisms|organismu]] paliekas un to attīstību laika gaitā. Paleontoloģija ir starpdisciplināra zinātne, kas ietver [[arheoloģija]]s, [[bioloģija]]s un [[ģeoloģija]]s elementus. Pirmie paleontoloģiskie novērojami dokumentēti jau 5. gadsimtā pirms mūsu ēras, tomēr kā zinātne tā radās [[18. gadsimts|18. gadsimtā]] un strauji attīstījās [[19. gadsimts|19. gadsimtā]]. Termins ‘paleontoloģija’ ir radies no triju [[sengrieķu valoda|sengrieķu vārdu]] apvienojuma —  (*palaiós* — ‘sens’),  (*ṓn* — ‘esošs’) un  (*logía* — ‘mācība’).

== Fosilijas ==

[[Attēls:Europasaurus Praeparation.JPG|thumb|upright=1.0|Paleontologs apstrādā [[dinozauri|dinozaura]] kaulus]]
Paleontologi fosilijas ir atraduši visā pasaulē, gan karstos tuksnešos, gan mitros tropu mežos. Fosilijas ļauj uzzināt, cik dažāda [[bioloģiskā daudzveidība]] ir bijusi pirms miljoniem gadu. Fosilijas sniedz arī informāciju par [[Zemes garoza]]s izmaiņām. Piemēram, [[megalodons|megalodona]] fosilija [[Jūta]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], ļauj spriest, ka sen senos laikos šī teritorija ir bijusi zem ūdens. Jūras dzīvnieku fosilijas [[Himalaji|Himalajos]] apstiprina teoriju par šo kalnu rašanos, kad [[Indijas plātne]] sadūrās ar [[Eirāzijas plātne|Eirāzijas plātni]].

== Nozares ==
Paleontoloģija dalās sīkāk dažādās nozarēs. Nozares iedala pēc pētāmo organismu veida, piemēram, [[mugurkaulnieku paleontoloģija|mugurkaulnieku paleontoloģijā]] (pēta senos mugurkaulniekus), [[mikropaleontoloģija|mikropaleontoloģijā]] (pēta senos mikroorganismus), [[paleoantropoloģija|paleoantropoloģijā]] (pēta senos cilvēkus), [[paleobotānika|paleobotānikā]] (pēta seno augu valsti). Ir paleontoloģijas nozares arī citos griezumos, piemēram, [[paleobioģeogrāfija]] (pēta seno organismu izplatību), [[ģeohronoloģija]] (pēta organismu attīstību un maiņu laika gaitā), [[tafonomija]] (pēta fosilu organismu atrašanās vietu veidošanos zemes garozas slāņos), [[ihnoloģija]] (pēta seno organismu nospiedumus, pēdas).

== Vēsture ==

Par vienu no pirmajiem paleontologiem var uzskatīt 6. gadsimtā p.m.ē. dzīvojušo sengrieķu filozofu [[Ksenofans|Ksenofanu]], kurš apgalvoja, ka sauszeme kādreiz ir bijusi zem jūras līmeņa. Šādu apgalvojums viņš balstīja uz seno jūras organismu atliekām, kas tika atrastas sauszemē, tālu no jūras. Šādu atziņu atbalstīja arī citi vēlākie sengrieķu filozofi kā [[Hērodots]], [[Eratostens]] un [[Strabons]]. [[Senā Ķīna|Senie ķīnieši]] fosilijas uzskatīja par [[pūķis|pūķu]] kauliem un tā arī to dokumentēja. Viduslaikos persiešu dabaspētnieks [[Avicenna]] fosilijas aprakstīja savā darbā "[[Ārstniecības grāmata]]" (, *kitab al-shifaʾ*). 11. gadsimtā ķīniešu dabaspētnieks [[Šeņs Kuo]] izvirzīja teoriju par [[klimata pārmaiņas|klimata pārmaiņām]], balstoties uz pārakmeņojušos [[bambusi|bambusa]] fosilijas izpēti.

1822. gadā franču zoologs [[Anrī Marī Dikrotē Deblenvils]] piedāvāja nosaukumu ‘paleontoloģija’, kas burtiskā tulkojumā no sengrieķu valodas nozīmē ‘seni esošo mācība’. Šo terminu viņš lietoja franču žurnālā *Journal de Phisique'', kurā strādāja arī par redaktoru.

## Atsauces

## Ārējās saites