open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Atomic Heart

***Atomic Heart*** ir pirmās personas šaujamspēle ar lomu spēles elementiem, kuru izstrādāja Krievijas studija *Mundfish*. Spēli izdeva 2023. gada 21. februārī *[[PlayStation 4]]*, *[[PlayStation 5]]*, *[[Xbox One]]*, *[[Xbox Series X un Series S|Xbox Series X/S]]* spēļu konsolēm un personāliem datoriem ar *[[Microsoft Windows|Windows]]* operētājsistēmu. Krievijā un NVS valstīs spēli izdeva kompānija *VK*, Āzijā ar izdošanu nodarbojās *4Divinity*, pārējā pasaulē spēli izdeva Francijas kompānija *[[Focus Entertainment]]*.

*Atomic Heart* darbība norisinās alternatīvajā PSRS, kur valstī notiek masveida robotu ražošana. Spēles galvenais tēls ir majors Sergejs Ņečajevs, kurš ierodas Kazahijas PSR esošajā robotu ražošanas uzņēmumā "3826". Nezināmu iemeslu dēļ uzņēmumā esošie roboti uzbruka personālam un pārņēma kontroli pār 3826. Ņečajevam jāaptur roboti un jānoskaidro notikušā iemesli. Spēlē iekļautas cīņas no pirmās personas skatu punkta. Spēles procesa laikā var atrast un konstruēt dažādus ieročus.

Spēles izstrāde notika ar grūtībām: studijas darbinieki sūdzējās par darba apstākļiem, izdošanu vairākkārt pārcēla, bet sākoties Krievijas iebrukumam Ukrainā, daži starptautiskie izdevumi un Ukrainas Digitālās transformācijas ministrija aicināja boikotēt spēli, norādot uz iespējamu izstrādātāju sadarbību ar Krievijas varas iestādēm. Tomēr pēc izdošanas spēle ieguva galvenokārt pozitīvus vērtējumus, norādot uz detalizēti izstrādātu padomju estētiku, tēlu un apkārtējās vides dizainu, kā arī skaņu celiņu, kurā iekļauta Mika Gordona oriģinālmūzika un padomju estrādes dziesmu remiksi. Kritizēja spēles procesu, sižetu un programmas kļūdu esamību. Žurnālisti norādīja, ka *Atomic Heart* izveidota, iedvesmojoties no *[[BioShock]]* un *[[Fallout (datorspēļu sērija)|Fallout]]* spēļu sērijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viljams Poromā

**Bengts Viljams Poromā** (*Bengt William Poromaa*; dzimis ) ir Zviedrijas distanču slēpotājs.

## Karjera
Pasaules kausa sacensībās debitēja  Fālunā ar 55. vietu 15 km distancē brīvajā stilā. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2021. gadā Oberstdorfā. Gan skiatlonā, gan 15 km distancē ieņēma devīto vietu, bet 50 km distancē klasiskajā stilā finišēja 12. vietā. Zviedrijas komandas sastāvā piedalījās arī stafetē, kur ieņēma 4. vietu.

 Pekinā visās disciplīnās, kurās startēja, iekļuva desmitniekā. Labāko rezultātu individuāli sasniedza skiatlonā, ieņemot sesto vietu. Komandu sprintā kopā ar Oskaru Svensonu ieņēma 4. vietu, tādu pašu vietu ieguva arī stafetē.  Lahti pirmo reizi izcīnīja vietu uz pjedestāla Pasaules kausa posmos, ieņemot 3. vietu 15 km distancē klasiskajā stilā. 2021.—2022. gada sezonas kopvērtējumā ieņēma trešo vietu U-23 ieskaitē.

2023. gada Pasaules čempionātā Planīcā izcīnīja bronzas medaļu 50 km distancē klasiskajā stilā ar kopēju startu.  20 km distancē klasiskajā stilā Poromā izcīnīja savu pirmo uzvaru Pasaules kausa posmos. 2025. gada Pasaules čempionātā Tronheimā ieguva bronzu stafetē un sudraba godalgu 50 km distancē brīvajā stilā ar kopēju startu.

## Personīgā dzīve
Viņa māte ir Anete Fankvista, kas arī nodarbojusies ar distanču slēpošanu, piedalījusies , bet 1995. gada Pasaules čempionātā izcīnījusi bronzu stafetē. Tēvs Larijs Poromā arī ir bijis distanču slēpotājs, piedalījies Pasaules kausa posmos, vēlāk strādājis par treneri.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites
Lovro Koss

**Lovro Koss** (; dzimis ) ir slovēņu tramplīnlēcējs,  sudraba medaļas ieguvējs komandu sacensībās, divkārtējs pasaules čempions Slovēnijas komandā.

## Karjera
Pasaules kausa sacensībās debitēja  Villingenē ar 39. vietu. Pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē ieguva tā paša gada 25. martā sacensībās no lidošanas tramplīna Planīcā, ieņemot 27. vietu.

 Četru tramplīnu turnejas posmā Garmišā-Partenkirhenē izcīnīja trešo vietu un pirmo reizi kāpa uz pjedestāla Pasaules kausa posmos. Tā paša gada 15. janvārī komandu sacensībās Zakopanē izcīnīja uzvaru.  Pekinā sacensībās uz parastā tramplīna ieņēma 28. vietu, bet uz lielā tramplīna bija 11. vietā. Komandu sacensībās izcīnīja sudraba medaļu.

Savā debijas Pasaules čempionātā 2023. gadā Planīcā individuāli startēja tikai uz parastā tramplīna un ieņēma 17. vietu. Vīriešu komandu sacensībās kopā ar Žigu Jelaru, Timi Zajcu un Anži Lanišeku izcīnīja zelta medaļu un pasaules čempiona titulu. Slovēnijai tā bija pirmā zelta medaļa komandu sacensībās pasaules čempionātu vēsturē. 

2025. gada Pasaules čempionātā Tronheimā vērleiz kļuva par čempionu komandu sacensībās.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāti

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Žiga Jelars

**Žiga Jelars** (; dzimis  Kraņā) ir slovēņu tramplīnlēcējs, 2023. gada pasaules čempions komandu sacensībās.

## Karjera
Pasaules kausa sacensībās debitēja  Kuopio ar 43. vietu. Savā otrajā startā  Oberstdorfā izcīnīja arī pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē, ieņemot 19. vietu. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2019. gadā.

 Pasaules kausa posmā Lillehammerē pirmo reizi izcīnīja vietu uz goda pjedestāla, ieņemot 2. vietu. 2021. gada Pasaules čempionātā startēja tikai sacensībās uz parastā tramplīna un ieņēma 28. vietu.  Planīcā guva savu pirmo individuālo uzvaru. 2021.—2022. gada sezonā uzvarēja Pasaules kausa ieskaitē lidojumos ar slēpēm.

2023. gada Pasaules čempionātā Planīcā individuāli labāko rezultātu sasniedza uz lielā tramplīna, kur ieņēma 16. vietu. Vīriešu komandu sacensībās kopā ar Lovro Kosu, Timi Zajcu un Anži Lanišeku izcīnīja zelta medaļu un pasaules čempiona titulu. Slovēnijai tā bija pirmā zelta medaļa komandu sacensībās pasaules čempionātu vēsturē.

## Rezultāti
### Pasaules čempionāti

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Igaunija 200

**Igaunija 200** (; **E200**) ir liberāla politiskā partija Igaunijā. Tās ideoloģija ir sociālais un ekonomiskais liberālisms.

## Vēsture
2017. gadā kustības izveides iniciatori uzsāka diskusijas par Igaunijas nākotni. Par kustības formālo pamatu var uzskatīt 2018. gada 2. maiju, kad pirmo reizi tika publicēts tās manifests. Kā liecina *Turu-uuringute AS* 2018. gada jūnija vidū veiktā sabiedriskās domas aptauja, nākamajās Rīgikogu vēlēšanās par kustību bija gatavi balsot 15% vēlētāju.
[thumb| Bijusī "Igaunija 200" vadītāja Kristina Kallasa 2021. gada Viedokļu festivālā [Paide|Paidē, Igaunijā]]
2018. gada 30. maijā par kustības lauku reģionu koordinatoru tika iecelts bijušais Pelvas apriņķa vadītājs Igors Taro. 2018. gada 7. jūnijā iniciatori apstiprināja, ka "Igaunija 200" izpilddirektors būs Henriks Rāve. Manifesta autori 2018. gada 8. jūnijā reģistrēja "Igaunija 200" kā bezpeļņas organizāciju. NPO dibinātāji bija Kristina Kallasa, Prīts Alamē, Kristīna Tenisone, Indreks Nūme, Igors Taro un Henriks Rāve. Par padomes vadītāju tika ievēlēta Kristina Kallasa. 2018. gada 7. augustā bijušais Pro Patria līderis Marguss Tsahkna izteica vēlmi pievienoties "Igaunija 200".

2018. gada 21. augustā kustība nolēma vēlāk rudenī izveidot politisko partiju un piedalīties 2019. gada martā gaidāmajās parlementa vēlēšanās. 2018. gada 3. novembrī kustība kļuva par partiju, un par tās pirmo priekšsēdētāju tika ievēlēta Kristina Kallasa. 2019. gada 15. maijā Trīna Sāga sarunā ar ''Europe Elects'' sacīja, ka E200 mērķis ir pievienoties liberālajai grupai *[[Renew Europe]]* Eiropas Parlamentā. 2020. gada jūlijā Karina Kaupa Lapenina kļuva par partijas izpildsekretāri. 2020. gada 10. oktobrī "Igaunija 200" ievēlēja jaunu valdi. Par priekšsēdētāju atkārtoti ievēlēja Kristinu Kallasu. Par valdes locekļiem atkārtoti tika ievēlēti Marguss Tsahkna, Pirko Konsa, Jāks Laineste, savukārt par valdes locekļiem tika ievēlēti Karina Kaupa Lapenina, Margota Rose, Lauri Husars un Mareks Reināss . 2022. gada 15. oktobrī Lauri Husars partijas vadības vēlēšanās uzvarēja bijušo priekšsēdētāju Kristinu Kallasu un kļuva par priekšsēdētāju.

## Ideoloģija
"Igaunija 200" sevi raksturo kā liberālu un progresīvu partiju. Viņi atbalsta Igaunijas dalību NATO un Eiropas Savienībā. Viņi atbalsta viendzimuma laulības un piekļuvi internetam padarīšanu par vienu no cilvēktiesībām. Partija atbalsta iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmes samazināšanu par 15% darbiniekiem, kuru darba un dzīvesvieta atrodas ārpus Tallinas un Harju apriņķa . Viņi atbalsta kopienu veidotus atjaunīgās enerģijas avotus un obligāciju izveidi zaļajam finansējumam. Viņi vēlas iekļaut garīgās veselības stundas skolas mācību programmās. Viņi atbalsta 1% pašvaldību budžeta atstāšanu iedzīvotāju izvēlētiem investīciju objektiem. Viņi paredz, ka pašvaldību struktūrās 50% veido politiķi un 50% ekspertu un interešu grupu pārstāvji. Viņi plāno samazināt politisko partiju publisko finansējumu.

## Vēlēšanu rezultāti

### Parlamenta vēlēšanas

### Eiropas Parlamenta vēlēšanas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Daudzgadīgi augi

[thumb|[Parastais cigoriņš (*Cichorium intybus*) ir daudzgadīgs lakstaugs]]
**Daudzgadīgi augi** ir koki, krūmi un daudzi lakstaugi, kuri, atšķirībā no viengadīgiem augiem un divgadīgiem augiem, dzīvo ilgāk par diviem gadiem. Lielākajai daļai daudzgadīgo lakstaugu virszemes daļas rudenī atmirst. Pavasarī auga virszemes daļas attīstās no jauna, jo augsnē zem sniega šiem augiem saglabājas saknes un citi apakšzemes orgāni ar pumpuriem. 

Daudzgadīgie augi spēj sasniegt lielu vecumu. Vecākie Latvijas ozoli ir Glika ozoli Alūksnē — vairāk nekā 320 gadus veci. Pasaulē ir sastopami pat 2000 gadus seni ozoli.

## Veidi
Ir nodalāmi vairāki daudzgadīgo augu veidi, atkarībā no to dzīves cikliem:

* Daudzgadīgi lakstaugi — augi, kuru lapotne un stublāji augšanas sezonas beigās atmirst, taču zem zemes saglabājas sakne vai citi orgāni, kas pārziemo, piemēram, pļavas āboliņš, gaiļbiksīte un meža silpurene.
* Mūžzaļi augi — augi bez izteiktiem stumbriem, kuru lapotnes neatmirst (vai lapu nomaiņa notiek pakāpeniski), piemēram, begonijas un kapmirtes.
* Koksnainie augi — augi ar noturīgiem virszemes stumbriem vai zariem, kas izdzīvo no vienas augšanas sezonas līdz nākamajai. Daudzām sugām pirms ziemas var nobirt lapas. Piemēram, bērzi un kadiķi.
* Monokarpi — augi, kas vienreiz uzzied, saražo sēklas un tad mirst, piemēram, agaves.

## Atsauces

## Ārējās saites
Artūrs Kalnītis

**Artūrs Kalnītis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu basketbola aģents. 

Absolvējis Rīgas Angļu ģimnāziju un Rīgas Starptautiskā ekonomikas un biznesa administrācijas augstskolas Uzņēmējdarbības vadības fakultāti 2006. gadā.

A. Kalnītis ir spēlējis basketbolu jaunatnes un amatieru līmenī, pārstāvot 3. BJSS un "Krištopana BK" komandas LJBL, kā arī "BA Turība" basketbola komandu.

Kopš 2009. gada *Baltic Sport Agency* departamenta vadītājs. Kādu laiku bija nostiprinājis reputāciju, kā Latvijā veiksmīgākais basketbola aģents. Starp A. Kalnīša klientiem var nosaukt brāļus Dāvi un Dairi Bertānus, Jāni Strēlnieku, Anžeju Pasečņiku, Artūru Kurucu, Rihardu Lomažu un Andreju Gražuli, tāpat viņa klienti ir virkne ārvalstu basketbolistu. 

## Atsauces
Skopjes starptautiskā lidosta

**Skopjes starptautiskā lidosta** () ir starptautiska lidosta uz rietumiem no Ziemeļmaķedonijas galvaspilsētas Skopjes. Lielākā lidosta valstī. Pirmais komerciālais lidojums no lidostas notika 1929. gadā uz Belgradu. No 2006. līdz 2018. gadam lidosta bija nosaukta Aleksandra Lielā vārdā, pret ko protestēja Grieķija.

Neskaitot čārterlidojumus, lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2023. gadā nodrošināja aviosabiedrības *[[Aegean Airlines]]*, *[[Air Cairo]]*, *[[Air Serbia]]*, *[[AnadoluJet]]*, *[[Austrian Airlines]]*, *[[Chair Airlines]]*, *[[Croatia Airlines]]*, *[[EasyJet]]*, *[[Edelweiss Air]]*, *[[Enter Air]]*, *[[LOT Polish Airlines]]*, *[[Lufthansa]]*, *[[Norwegian Air Shuttle]]*, *[[Pegasus Airlines]]*, *[[SunExpress]]*, *[[Turkish Airlines]]*, *[[Wizz Air]]*. Visu sezonu lidojumi notiek uz 19 ārvalstīm (tās ir Austrija, Beļģija, Dānija, Ēģipte, Francija, Grieķija, Horvātija, Itālija, Lielbritānija, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Serbija, Slovākija, Šveice, Turcija, Ungārija, Vācija, Zviedrija), bet sezonāli arī uz Maltu.

## Statistika

## Ārējās saites

*
Anna Veidele

**Anna Veidele** (; dzimusi  Kufšteinē, Austrijā) ir vācu biatloniste.

## Karjera
Ar biatlonu sākusi nodarboties 2010. gadā. 2014. gada Pasaules čempionātā jauniešiem Preskailā, ASV, izcīnīja divas sudraba medaļas — sprintā un iedzīšanā. 2014.—2015. gada sezonā sāka piedalīties IBU kausa posmos. 2015. gada Pasules čempionātā junioriem Raubičos ieguva bronzas medaļu stafetē. 2017. gada Eiropas čempionātā junioriem Nove Mesto uzvarēja 12,5 km individuālajā distancē. Tajā pašā gadā Pasaules čempionātā junioriem, kas risinājās Brezno, izcīnīja bronzu individuālajā distancē un sudraba godalgu stafetē.  Kontiolahti uzvarēja IBU kausa posmā sprintā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Pokļukā ar 66. vietu 15 km individuālajā distancē. Tajā pašā posmā izcīnīja 10. vietu sprintā un 11. vietu iedzīšanā, iegūstot arī pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē.

2022.—2023. gada Pasaules kausa sezonas pirmajā posmā Kontiolahti tika iekļauta Vācijas komandā stafetē. Komanda finišēja otrajā vietā, Veidelei tas bija pirmais pjedestāls karjerā Pasaules kausa posmos. Tajā pašā posmā sprintā ieņēma 5. vietu, kas līdz šim ir augstākais individuālais sasniegums. Savā pirmajā Pasaules čempionātā 2023. gadā Oberhofā startēja tikai 15 km distancē un ieņēma 87. vietu, 8 reizes kļūdoties šaušanā.

## Karjeras rezultāti
### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Šarāvati

**Šarāvati** (, *Śarāvati*) ir upe Indijā, Karnātakas štatā. Sākas pie Ambutīrtas kalna Rietumgatos, plūst ziemeļu virzienā. Upes vidustecē 1964. gadā uzbūvēta  plašā Linganamaki ūdenskrātuve. Pēc ūdenskrātuves upe pagriežas uz rietumiem un uz tās atrodas  augstais Jogas ūdenskritums, kas ir Indijas augstākais ūdenskritums. Lejpus ūdenskrituma 2002. gadā uzbūvēta Gersopas ūdenskrātuve. Šarāvati ietek Arābijas jūrā pie Honāvaras. Daļa upes ielejas atrodas Šarāvati Ielejas dabas rezervāta teritorijā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Jogas ūdenskritums

**Jogas ūdenskritums** (, *Jōga jalapāta*) ir ūdenskritums Indijā, Karnātakas štatā. Indijas trešais augstākais brīvi krītošais ūdenskritums un desmitais augstākais kaskādes ūdenskritums. Izvietojies Šarāvati upes vidustecē lejpus Linganamaki ūdenskrātuves, kuras aizsprosta regulējums, kā arī nokrišņu daudzums ievērojami ietekmē ūdens caurplūdi ūdenskritumā. Ievērojams tūrisma objekts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ukrainas drošības dienests

**Ukrainas drošības dienests (SBU)** (ukraiņu: *Служба безпеки України, СБУ*) ir Ukrainas valdības tiesībsargājošā iestāde un galvenā izlūkošanas un drošības aģentūra pretizlūkošanas darbības, organizētās noziedzības un terorisma apkarošanas jomā Ukrainā. Ukrainas konstitūcija definē SBU kā militāru organizāciju, un tā personāls tiek uzskatīts par militārpersonām ar dienesta pakāpēm. Dienests ir tieši pakļauts Ukrainas prezidentam. SBU ir arī sava īpašo uzdevumu vienība "Alfa".

SBU ir Ukrainas PSR VDK pēctecis, kas tika izveidots pēc Ukrainas Neatkarības pasludināšanas 1991. gadā. Ukrainas sabiedrība lielāko daļu tās vēstures uz šo aģentūru uztvēra negatīvi, jo tā tika plaši uzskatīta par korumpētu un vislabāk pazīstama ar politisko disidentu arestēšanu un iebiedēšanu. Pēc Eiromaidana 2014. gadā jaunā, prorietumnieciskā valdība veica SBU pārstrukturēšanu, tās korupcijas un Krievijas izlūkdienestu iefiltrēšanās dēļ.

Kopš tā laika SBU ir iesaistījies operācijās pret Krievijas un tās atbalstito separātistu spēkiem Donbasā pēc kara sākuma Donbasā un plašākā Krievijas—Ukrainas karā.

## Pienākumi un atbildība
Ukrainas drošības dienestam likumā noteiktās kompetences ietvaros ir uzticēta valsts suverenitātes, konstitucionālās kārtības, teritoriālās integritātes, Ukrainas ekonomiskā, zinātniskā, tehniskā un aizsardzības potenciāla, kā arī valsts tiesisko interešu un pilsoņu tiesību aizsardzība no ārvalstu specdienestu izlūkošanas un diversijas darbībām un no atsevišķu organizāciju, grupu un personu prettiesiskas iejaukšanās mēģinājumiem, kā arī jānodrošina valsts noslēpuma aizsardzība.

Citi pienākumi ietver cīņu pret noziegumiem, kas apdraud mieru un drošību, terorismu, korupciju un organizētās noziedzības darbības pārvaldības un ekonomikas jomā, kā arī citas nelikumīgas darbības, kas nekavējoties apdraud Ukrainas intereses.

## Struktūra
* Centrālais aparāts (sastāv no aptuveni 25 nodaļām)
** Korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanas galvenā pārvalde
* Reģionālās nodaļas (26 nodaļas)
* Speciālā nodaļa
* Pretterorisma centrs sadarbojas ar daudzām ministrijām un citām valsts iestādēm, piemēram, Iekšlietu ministriju, Aizsardzības ministriju, Ārkārtējo situāciju ministriju, Valsts robežsardzes dienestu, u.c.
* Izglītības iestādes
** Ukrainas Nacionālā drošības dienesta akadēmija
** Jaroslava Gudrā Nacionālās tiesību akadēmijas apkalpojošā personāla sagatavošanas institūts
** un citas slepenas mācību iestādes
* SBU Valsts arhīvs
* Specvienība "Alfa"

## Atsauces
Agate Caune

**Agate Caune** (dzimusi  Valmierā) ir latviešu vieglatlēte, specializējusies garo distanču skriešanā.

## Karjera
A. Caune ir Valmieras sporta skolas audzēkne. Divkārtēja Latvijas čempione pieaugušajiem 5000 m distancē stadionā (2021, 2022) un Latvijas rekordiste šajā distancē šosejas skrējienā (15:23,00; 2023).

Sasniegusi labus panākumus starptautiskajos jaunatnes čempionātos. 2022. gada Pasaules U-20 čempionātā, kas notika Kolumbijā, viņa izcīnīja 4. vietu 5000 m distancē un 6. vietu 3000 m distancē. 2021. gada Eiropas U-20 čempionāta sudraba medaļas ieguvēja 5000 m distancē.

2023. gada Eiropas čempionātā telpās (pieaugušajiem) A. Caune iekļuva finālā, kur, uzstādot jaunu Latvijas rekordu U-20 vecuma grupai 3000 m (8:56,88), izcīnīja 11. vietu. 2023. gada Eiropas spēlēs ieguva zelta medaļu 5000 metru distancē.  Hožovā debitēja Dimanta līgas posmā un 3000 metru distancē ieguva septīto vietu, labojot Latvijas rekordu (8:39,78). 2023. gada Eiropas U-20 čempionātā Jeruzalemē izcīnīja zelta medaļu 3000 metru un 5000 m metru distancē (šajā uzstādot arī čempionāta rekordu 15:03,85). 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā 5000 metru pusfināla skrējienā, veicot izrāvienu un lielāko distances daļu atrodoties pārliecinošā vadībā, sasniedza jaunu personisko rekordu (15:00,48) un iekļuva finālā. Finālā savainojuma dēļ nestartēja.

2024. gada Eiropas čempionātā Romā ar rezultātu 15:28,04 A. Caune ieņēma 16. vietu 5000 metru distancē.  Parīzē 5000 metru distanci veica 15 minūtēs 38,19 sekundēs un savā pusfinālā finišēja 16. vietā, finālam nekvalificējoties, kopvērtējumā ierindojās 33. vietā.

2024. gada septembrī Ogrē A. Caune uzstādīja jaunu Latvijas rekordu 5 km šosejas skrējienā, noskrienot distanci 15 minūtēs un 21 sekundē.

Piedalījās 2025. gada Eiropas čempionātā telpās Apeldornā, kur 3000 metru priekšskrējienā finišēja 12. vietā ar rezultātu deviņas minūtes un 22,00 sekundes un finālam nekvalificējās, kopvērtējumā ieņemot 22. vietu.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Ohridas Sv. apustuļa Pāvila lidosta

**Ohridas Sv. apustuļa Pāvila lidosta** () ir starptautiska lidosta uz ziemeļiem no Ohridas ezera. Otra lielākā lidosta valstī. Vairums lidostas pasažieru ir tūristi, lidojumiem lielākoties sezonāls raksturs. Pirmais starptautiskais reiss no lidostas notika 1953. gadā. 2004. gadā notika lidostas rekonstrukcija. Lidosta nosaukta Svētā Pāvila vārdā.

Neskaitot čārterlidojumus, lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2023. gadā nodrošināja aviosabiedrības *[[Air Serbia]]*, *[[Arkia]]*, *[[Chair Airlines]]*, *[[Corendon Dutch Airlines]]*, *[[Edelweiss Air]]*, *[[LOT Polish Airlines]]*, *[[TUI Airways]]*, *[[TUI fly Netherlands]]*, *[[Wizz Air]]*. Visu sezonu lidojumi notiek uz 4 ārvalstīm (tās ir Austrija, Francija, Šveice, Vācija), bet sezonāli vēl uz 6 valstīm (tās ir Izraēla, Lielbritānija, Nīderlande, Polija, Serbija, Zviedrija).

## Statistika

## Ārējās saites

*
Vjatka (zeme)

thumb|270px|Vjatkas zīmogs.
**Vjatkas zeme** () bija no Novgorodas zemes, vēlāk no Maskavijas atkarīga zeme Vjatkas upes baseinā  mūsdienu Kirovas apgabalā.
Vjatkas zemes galvenā pilsēta bija Hlinova (mūsdienu Kirova).

## Vēsture
12. gadsimtā Vjatkas zemi pievērsa pareizticībai un tā nokļuva Novgorodas kņazu pārvaldē. 
1374. gadā pirmo reizi pieminēta senkrievu hronikās. 15. gadsimta sākumā to pārvaldīja Zelta Ordas vasaļi Suzdaļas kņazi.
Pēc 1489. gada Vjatkas zemi anektēja Maskavas lielkņaziste, bet pēc 1547. gada to iekļāva Krievijas caristes sastāvā. 


Rus-1389.png|Perma Novgorodas pārvaldē (1389)
Muromian-map.png|Volgas somu apdzīvotās zemes 9. gadsimtā
Permas un Vjatkas zemes 16. gadsimtā.jpg|Vjatkas un Permas zemes 16. gadsimtā


## Atsauces

## Ārējās saites
Glendeila

**Glendeila** () var būt:
* Glendeila — pilsēta ASV, Arizonas pavalstī
* Glendeila — pilsēta ASV, Kalifornijas pavalstī
Dance Dance Revolution

(***DDR***) ir ritma videospēļu sērija, kuru ražo Konami. Tā pirmo reizi parādījās Japānā, 1998. gadā, kā daļa no Bemani spēļu sērijas, un tika izlaista Ziemeļamerikā un Eiropā 1999. gadā. Spēlētāji stāv uz "deju plāksnes" vai skatuves un kāpj uz krāsainām bultām izkārtotām krustā ar viņu pēdām, pievēršot uzmanību vizuālajiem (bultām, kas kustās uz ekrāna) un skaņas (mūzika, kura skan spēles laikā) brīdinājumiem, kad jāspiež.
Nīls Bērgers

**Nīls Normens Bērgers** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists un producents. Pazīstams ar pseidodokumentālo filmu *[[Interview with the Assassin]]* (2002), vēsturisko drāmu "Iluzionists" (*The Illusionist*, 2006), zinātniskās fantastikas trilleri "Blakusparādības" (2011) un zinātniskās fantastikas asa sižeta filmu "Citādie" (*Divergent*, 2014).

## Atsauces

## Ārējās saites
Golemgrada

**Golemgrada** (), saukta arī **Čūsku sala** () ir 20 ha liela, mūsdienās nepadzīvota Prespas ezera sala Ziemeļmaķedonijas galējos dienvidrietumos, dažus kilometrus no Albānijas un Grieķijas robežas.

Tulkojumā no maķedoniešu valodas salas nosaukums ir **Lielā pilsēta**. Salas krasti lielākoties ir 20 līdz 30 metrus augstas klintis. Uz Golemgradas salīdzinoši nelielā platībā atrodas ievērojams daudzums kultūras pieminekļu — gan no Senās Romas, gan viduslaikiem. Pēdējie salas iedzīvotāju bija mūki, kas to pameta 20. gadsimta vidū. Kopš 2008. gada sala ir pieejama tūristiem.

## Galerija

Golem_grad.svg|Salas karte
Остров_Голем_град_010.JPG|Salas stāvie krasti
Црква Св. Петар на островот Голем Град во Преспанското Езеро.jpg|Sv. Pētera baznīca
Diva_Foja_Na_Golem_Grad.jpg|Salas veģetācija


## Ārējās saites
Ardatovas rajons

**Ardatovas rajons** var būt:
* Ardatovas rajons — administratīvi teritoriāla vienība Mordvijā, Krievijā
* Ardatovas rajons — administratīvi teritoriāla vienība Ņižņijnovgorodas apgabalā, Krievijā
Galičica

**Galičica** () jeb **Malitate** () ir 2254 metrus augsts kalns Ziemeļmaķedonijā un Albānijā. Atrodas starp Prespas un Ohridas ezeriem. Abu ezeru līmeņa starpība ir 150 metri un Prespas ezeram caur karsta alām ir notece uz Ohridas ezeru. Kalnā ierīkots Galičicas nacionālais parks.

## Ārējās saites
Mavrovas nacionālais parks

**Mavrovas nacionālais parks** () ir 1949. gadā izveidots nacionālais parks Ziemeļmaķedonijas ziemeļrietumos Bistras, Šara un Koraba kalnu masīvos, pie Albānijas un Kosovas robežas. Nacionālā parka teritorijā ietilpst mākslīgi izveidotā Mavrovas ūdenskrātuve, ap kuru koncentrējas tūrisma infrastruktūra. Nacionālā parka Dlabokas upes ielejas dižskābaržu meži kā viena no vietām ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma objekta Karpatu un citu Eiropas reģionu pirmatnējie dižskābaržu meži sastāvā.

## Galerija

Влезот_во_НП_„Маврово“.jpg|Parka ieeja
Galicnik_Juni_2009_(21).JPG
Korab_4.JPG
20090714_Mavrovo_panoramic_summer.jpg|Mavrovas ūdenskrātuve
Korab waterfall.jpg|Dlabokas ieleja ar Koraba ūdenskritumu tālumā
Црква_„Св._Никола“_-_Маврово.jpg|Applūdinātā Sv.Nikolaja baznīca


## Ārējās saites
*
Skopjes Sv. Kirila un Sv. Metodija universitāte

**Skopjes Sv. Kirila un Sv. Metodija universitāte** () ir 1949. gadā dibināta universitāte Ziemeļmaķedonijas galvaspilsētā Skopjē. Senākā un lielākā universitāte valstī.

Pirmo mūsdienu augstāko mācību iestādi Ziemeļmaķedonijā 1943. gadā nodibināja Bulgārijas okupācijas iestādes. Pēc Skopjes iekļaušanas Dienvidslāvijā tās vietā tika nodibināta pašreizējā universitāte. Kā daudzas ēkas, universitāte tika sagrauta 1963. gada Skopjes zemestrīces laikā.

Tās bijušo un esošo studentu un pasniedzēju vidū ir politiķis Vlado Bučkovskis (*Владо Бучковски*, 1962), politiķis Branko Crvenkovskis (1962), dzejniece Lidija Dimkovska (*Лидија Димковска*, 1971), mākslinieks Vlado Goreskis (*Владо Ѓорески*, 1958), politiķis Nikola Gruevskis (1970), Ģorge Ivanovs (1960), kinorežisors Milčo Mančevskis (*Милчо Манчевски*, 1959), politiķis Stevo Pendarovskis (1963), politiķis Boriss Trajkovskis (*Борис Трајковски*, 1956—2004), politiķis Zorans Zaevs (1974).

## Ārējās saites

*
Svētā Nauma klosteris

**Svētā Nauma klosteris** () ir 10. gadsimtā dibināts Maķedonijas pareizticīgās baznīcas klosteris, kas atrodas Ziemeļmaķedonijas galējos dienvidrietumos, Ohridas ezera dienvidu krastā. 

Klosteris nosaukts tā dibinātāja, Bulgārijas caristes baznīcas darbinieka Svētā Nauma vārdā. Svētais Naums apglabāts klostera baznīcā. Viduslaikos klosteris bija ievērojama svētceļojumu vieta. 1875. gadā februārī Svētā Nauma klosteris stipri cieta ugunsgrēkā. No 1912. līdz 1925. gadam klosteris bija Albānijas teritorijā, tomēr Albānijas karalis Zogu I piešķīra to Dienvidslāvijai. 

## Ārējās saites
Pūteles

**Pūteles** () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā, kas savvaļā sastopama Eiropā un Ziemeļāfrikā, vietām Āzijā.

Dažas sugas mēdz klasificēt citā ģintī — *[[Logfia]]*.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas sugas:

* *Filago aberrans* Wagenitz
* *Filago abyssinica* Sch.Bip. ex A.Rich.
* *Filago aegaea* Wagenitz
* *Filago anatolica* (Boiss. & Heldr.) Chrtek & Holub
* *Filago arenaria* (Smoljan.) Chrtek & Holub
* *Filago argentea* (Pomel) Chrtek & Holub
* *Filago arizonica* A.Gray
* *Filago arvensis* L. — tīruma pūtele
* *Filago asterisciflora* (Lam.) Sweet
* *Filago californica* Nutt.
* *Filago carpetana* (Lange) Chrtek & Holub
* *Filago castroviejoi* Andrés-Sánchez, D.Gutt.Larr., E.Rico & M.M.Mart.Or
* *Filago congesta* Guss. ex DC.
* *Filago contracta* (Boiss.) Chrtek & Holub
* *Filago cretensis* Gand.
* *Filago crocidion* (Pomel) Chrtek & Holub
* *Filago cuneata* Lojac.
* *Filago depressa* A.Gray
* *Filago desertorum* Pomel
* *Filago discolor* (DC.) Andrés-Sánchez & Galbany
* *Filago duriaei* Coss. ex Lange
* *Filago eriocephala* Guss.
* *Filago eriosphaera* (Boiss. & Heldr.) Chrtek & Holub
* *Filago filaginoides* (Kar. & Kir.) Wagenitz
* *Filago fuscescens* Pomel
* *Filago germanica* (L.) Huds.
* *Filago griffithii* (A.Gray) Andrés-Sánchez & Galbany
* *Filago hispanica* (Degen & Hervier) Chrtek & Holub
* *Filago hurdwarica* (Wall. ex DC.) Wagenitz
* *Filago inexpectata* Wagenitz
* *Filago libyaca* (Alavi) Greuter
* *Filago lojaconoi* (Brullo) Greuter
* *Filago longilanata* (Maire & Wilczek) Greuter
* *Filago lusitanica* (Samp.) P.Silva
* *Filago lutescens* Jord.
* *Filago mareotica* Delile
* *Filago mauritanica* (Pomel) Dobignard
* *Filago micropodioides* Lange
* *Filago minima* — mazā pūtele
* *Filago × mixta* Holuby
* *Filago neglecta* (Soy.-Will.) DC.
* *Filago nevadensis* (Boiss.) Wagenitz & Greuter
* *Filago palaestina* (Boiss.) Chrtek & Holub
* *Filago paradoxa* Wagenitz
* *Filago perpusilla* (Boiss. & Heldr.) Chrtek & Holub
* *Filago pertomentosa* F.Ghahrem. & Akhundz.
* *Filago petro-ianii* Rita & Dittrich
* *Filago prolifera* Pomel
* *Filago pygmaea* L.
* *Filago pyramidata* L.
* *Filago ramosissima* Lange
* *Filago sahariensis* Chrtek & Holub
* *Filago tyrrhenica* Chrtek & Holub
* *Filago wagenitziana* Bergmeier

## Galerija

Attēls:Filago gallica (Henry Brisse) 1.JPG|*Filago gallica*
Attēls:Filago lutescens inflorescence (04).jpg|*Filago lutescens* 
Attēls:Filago minima kz17.jpg|*Filago minima* 
Attēls:Filago pyramidata Tenerife.jpg|*Filago pyramidata*
Attēls:Filago vulgaris kz01.jpg|*Filago vulgaris* 


## Atsauces
Renārs Birkāns

**Renārs Birkāns** (dzimis ) ir latviešu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu BK Ventspils. Iepriekš spēlējis citos Latvijas klubos.

## Karjera
Jaunatnes vecumā trenējies un spēlējis LJBL Basketbola skolas "Rīga" Rīdzenes un Daugavas sporta nama (DSN) filiālēs (pie trenera Mārtiņa Fomina). Spēlējis visu vecumu Latvijas jaunatnes izlasēs.

2013.—2014. gada LBL sezonā pārstāvēja no jauniešiem veidoto komandu "LMT Basketbola akadēmija". Pēc tam spēlējis BK Jelgava, bet no 2016. līdz 2020. gadam studēja Latvijas Universitātes Biznesa, vadības un ekonomikas fakultātē, vienlaikus augstā līmenī spēlējot basketbolu. Šajā laikā R. Birkāns bija viens no BK Latvijas Universitāte līderiem.

2020. gada vasarā pievienojās Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas klubam BK Liepāja. Liepājas komandas sastāvā R. Birkāns ieņēma pamatsastāva saspēles vadītāja lomu, pirmajās sezonās labāko sniegumu parādīt gan liedza traumas. 2022. gada vasarā komanda ar spēlētāju noslēdza jaunu līgumu, un 2022.—2023. gada sezonā R. Birkānam izdevās rādīt stabilu sniegumu, kas palīdzēja uzlabot komandas rezultātu, bet pats saspēles vadītājs divreiz sasniedza 15 rezultatīvo piespēļu rekordu: 2022. gada decembra spēlē pret "Valmiera Glass VIA" un nākamā gada martā pret Pērnavas "Sadam". Ar vidēji spēlē atdotu 7,1 rezultatīvu piespēli R. Birkāns bija pārliecinošs šī statistikas rādītāja līderis Latvijas—Igaunijas līgas regulārajā sezonā. Sezonu komanda noslēdza ar izcīnītām LBL bronzas medaļām, kas ir līdz šim augstākais sasniegums spēlētāja karjerā. Bronzas medaļu sērijā pret BK Ogre R. Birkāns bija gan komandas rezultatīvākais spēlētājs, gan arī atdeva visvairāk reultatīvu piespēļu.

2023. gada vasarā pēc trīs gadiem Liepājas klubā R. Birkāns noslēdza līgumu ar vienu no spēcīgākajiem Latvijas klubiem BK Ventspils. Pirms 2024.—2025. gada sezonas R. Birkāns guva smagu traumu, kas lika viņam izlaist visu sezonu.

### Latvijas izlase
R. Birkāns ir spēlējis Latvijas U-16, U-18 un U-20 izlasē.

Piedalījies Latvijas izlases treniņos un 2022. gadā pirmo reizi bija iekļauts izlases sastāvā oficiālā spēlē, tomēr laukumā Pasaules kausa atlases spēlē pret Grieķijas izlasi neizgāja.

Kopā ar Latvijas studentu izlasi izcīnījis sudraba medaļu 2017. gada Universiādē Taivānā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Komieši

thumb|240px|Komiešu apdzīvotā teritorija mūsdienās
**Komieši** (pašnosaukums: *коми*, *komi*) ir somugru tauta, kura pamatā dzīvo Krievijas Federācijas Komi Republikā un Permas novadā. Komieši runā komiešu valodā ar permiešu un zirjāņu izloksnēm, kā arī krievu valodā, galvenā reliģija ir pareizticība.

1989. gadā Krievijas Federācijā dzīvoja ap 345 tūkstoši komiešu Komi Republikā un aptuveni 152 tūkstoši Permas novadā (agrākajā Komi Permiešu autonomajā apvidū). 2021. gada Krievijas Federācijas tautas skaitīšanā 143 516 iedzīvotāji sevi identificēja kā komieši un 55 786 komi permieši.

Lielākā komiešu kopiena ārpus Krievijas Federācijas dzīvo Ukrainā — 1545 cilvēki (2001).

Komiešu skaits strauji samazinās asimilācijas un dabiskās izzušanas dēļ.

## Vēsture
Komieši cēlušies no Kamas upes baseina zemēm, mūsu ēras 1. tūkstošgades pēdējos gadsimtos viņi izplatījās uz ziemeļu virzienā līdz Barenca jūras piekrastei. Vikingu laikos no 9. gadsimta viņu apdzīvoto zemi dēvēja par *Bjarmaland* (). 11. gadsimtā komiešus pakļāva Novgorodas Republika, 14. gadsimta otrajā pusē Permas bīskaps izveidoja komiešu alfabētu kirilicas rakstībā, papildinot ar rūnu zīmēm. Pēc 1472. gada Lielā Perma nonāca Maskavas lielkņazistes ietekmē, bet 1547. gadā to anektēja Krievijas cariste. Līdz 20. gadsimtam viņus dēvēja par zirjāņiem () un permiešiem.

1921. gadā Krievijas PFSR valdība komiešu apdzīvotajā Arhangeļskas un Vologdas guberņu teritorijā izveidoja Komi-Zirjanu autonomo apgabalu, ko 1936. gadā pārveidoja par Komi APSR.
Savukārt komiešu apdzīvotajā Urālu apgabala daļā 1925. gadā izveidoja Komi Permiešu nacionālo apvidu, ko 1977. gadā to pārdēvēja par Komi Permiešu autonomo apvidu. 2004. gadā Komi Permiešu autonomo apvidu likvidēja, izveidojot Permas novadu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jitka Landova

**Jitka Landova** (; dzimusi  Jablonecā pie Nisas) ir čehu bijusī biatloniste,  bronzas medaļas ieguvēja stafetē.

## Karjera
Pasaules kausa sacensībās debitēja  Holmenkollenē ar 70. vietu sprintā. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2012. gadā Rūpoldingā.

Guvusi panākumus ziemas universiādēs. 2013. gadā izcīnīja zelta medaļu masu startā un divas bronzas (individuālajā distancē un jauktajā stafetē). 2015. gadā vēlreiz ieguva zeltu masu startā un bronzu sprintā.

Piedalījās  Sočos. Individuāli labāko rezultātu ieguva sprintā, ieņemot 49. vietu. Startēja arī iedzīšanā (51. vieta) un 15 km individuālajā distancē (59. vieta). Sieviešu stafetē kopā ar Evu Puskarčīkovu, Gabrielu Koukalovu un Veroniku Vītkovu sākotnēji ieņēma 4. vietu, bet pēc Krievijas komandas diskvalifikācijas par dopinga noteikumu pārkāpumu, Čehijai tika piešķirta bronzas medaļa. Medaļu saņēma tikai pēc deviņiem gadiem —  Pasaules kausa posmā Nove Mesto.

2014.—2015. gada sezonā vairākkārt ieguva vietas uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmos stafetē.  Individuāli augstāko rezultātu Pasaules kausa posmos sasniedza  Rūpoldingā, ieņemot 10. vietu sprintā. No 2015.—2016. gada sezonas vidus viņa pārstāja piedalīties Pasaules kausa sacensībās un izlaida visu 2016.—2017. gada sezonu. Iemesls bija hroniskā noguruma sindroms. 2017. gada maijā paziņoja, ka slimības dēļ beidz savu biatlona karjeru.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Saules apžilbinātie

**"Saules apžilbinātie"** () ir 2015. gada Itālijas un Francijas psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir Luka Gvadanjīno. Filmā galvenās lomas atveido Reifs Fainss, Matiass Shunartss, Tilda Svintone un Dakota Džonsone. Filma ir balstīta uz Žaka Dereja 1969. gada filmu "Baseins".

Slavenas rokzvaignes un viņa drauga brīvdienas tiek iztraucētas, ierodoties rokzvaigznes bijušajam draugam un viņa meitai.

Filmas "Saules apžilbinātie" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā, kur Gvadanjīno nominēja Zelta lauvas balvai. Šī ir otrā daļa Gvadanjīno *Desire* triloģijai, pēc "Es esmu mīlestība" (2009) un pirms "Sauc mani savā vārdā" (2017). Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kokaīna lācis

**"Kokaīna lācis"** () ir 2023. gada ASV šausmu kinokomēdija, kuras režisore ir Elizabete Benksa. Filmā galvenās lomas atveido Kerija Rasela, O'Šī Džeksons jaunākais, Kristians Konverijs, Oldens Erenraiks, Bruklina Praisa, Aisa Vitloks jaunākais, Margo Martindeila un Rejs Liota. Filma ir veltīta Liotam, kas nomira 2022. gada maijā.

Filmu iedvesmoja patiess stāsts par "Kokaīna lāci", Amerikas melno lāci, kas 1985. gadā uzņēma aptuveni 34 kilogramus pazuduša kokaīna.

Filmas "Kokaīna lācis" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dakota Džonsone

**Dakota Maji Džonsone** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Savu kinodebiju 10 gadu vecumā piedzīvojusi 1999. gada melnās komēdijas filmā *[[Crazy in Alabama]]*, kur attēlojusi nelielu lomu. Pēc vidusskolas beigšanas viņa piedalījās noklausīšanās uz lomām Losandželosā, kā rezultātā attēlojusi nelielu lomu Deivida Finčera filmā "Sociālais tīkls" (2010). Attēlojusi galveno lomu "Greja piecdesmit nokrāsu" triloģijā (2015—2018).

Piedalījusies tādās filmās kā krimināldrāmā "Melnā mise" (2015), Lukas Gvadanjīno drāmā "Saules apžilbinātie" (2015), romantiskajā komēdijā "Kā būt vienai un laimīgai" (*How to Be Single*, 2016), šausmu filmā "Nopūtas" (*Suspiria*, 2018), trillerī "Grūtie laiki viesnīcā "El Royale"" (2018), biogrāfiskajā drāmā "Mūsu draugs" (*Our Friend*, 2019), komēdijdrāmās "Zemesriekstu sviesta piekūns" (2019) un *[[Cha Cha Real Smooth]]* (2022), kā arī psiholoģiskajā drāmā *[[The Lost Daughter]]* (2021).

Dakota Džonsone ir aktieru Dona Džonsona un Melānijas Grifitas meita. Viņas partneris ir mūziķis, grupas *[[Coldplay]]* līderis, Kriss Mārtins.

## Ārējās saites
Harju JK Laagri

***Harju JK*** ir Igaunijas futbola klubs no Lāgri, kas pašlaik spēlē Igaunijas Meistarlīgā.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā tīmekļa vietne
* jalgpall.ee
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Vorens Hoburgs

**Vorens Vudro "Vudijs" Hoburgs** (*Warren Woodrow "Woody" Hoburg*; dzimis ) ir *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* astronauts, inženieris, doktors.

## Biogrāfija
Vorens Hoburgs piedzima  Pensilvānijas štata Pitsburgā Džima un Pegijas Hoburgu ģimenē.

2008. gadā Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā Vorens Hoburgs ieguva zinātņu bakalaura grādu aeronautikā un astronautikā. 2011. gadā viņš Kalifornijas Universitātē (Bērkli) ieguva zinātņu maģistra grādu elektrotehnikā un datorzinātnēs, kam sekoja doktora grāds 2013. gadā

No 2013. līdz 2014. gadam Hoburgs strādāja *[[Boeing]]* komerciālo lidmašīnu nodaļā, izstrādājot programmatūru kompozītmateriālu ražošanai.
No 2014. gada augusta viņš bija Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta pasniedzējs, lasīja lekcijas par lidojumu dinamiku un gaisa kuģu inženieriju, kā arī vadīja pētnieku grupu, kas izstrādāja *[[Python]]* pakotni *GPRit* ģeometriskajai programmēšanai.

2017. gadā Vorens Hoburgs pieteicās *NASA* astronautu kandidātu konkursam. 7. jūnijā viņu uzņēma 22. astronautu vienībā.
2020. gada 10. janvārī Hoburgam tika piešķirta astronauta kvalifikācija. 9. decembrī viņu iekļāva *Artemis Team* grupā, kas gatavojās lidojumiem uz Mēnesi.
2021. gada 16. decembrī *NASA* paziņoja, ka Hoburgs ir iekļauts kosmosa kuģa *SpaceX Crew-6* pamatapkalpē.

Vorena Hoburga pirmais kosmiskais lidojums sākās 2023. gada 2. martā, esot kosmosa kuģa *[[SpaceX Crew-6]]* pilotam, dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju. Viņš bija 68. un 69. lidojuma inženieris. Uz Zemes Hoburgs atgriezās 4. augustā ar *Crew-6*.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Atsauces

## Ārējās saites
* Warren Hoburg (Ph.D.) NASA Astronaut NASA 
* Уоррен Вудро «Вуди» Хобург astronaut.ru,
Dons Džonsons

**Donijs Veins Džonsons** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris, producents un dziedātājs.

Vislabāk pazīstams ar lomu 1980. gadu televīzijas seriālā ''Miami Vice'', par ko viņš 1985. gadā saņēma Zelta globusa balvu. Nominēts arī ''Emmy'' balvai. Attēlojis galveno lomu 1990. gadu seriālā *[[Nash Bridges]]*.

Piedalījies tādās filmās kā *[[A Boy and His Dog]]* (1975), "Skārda kauss" (*Tin Cup*, 1996), "Mačete" (2010), "Atsvabinātais Džango" (2012), "Nolīdzināt līdz ar zemi" (2018), "Uz nažiem" (2019) un *[[Rebel Ridge]]* (2024). Kā dziedātājs izdevis albumus *Heartbeat* (1986) un *Let It Roll* (1989).

Dona meita Dakota Džonsone arī ir aktrise.

## Ārējās saites
Melānija Grifita

**Melānija Ričardsa Grifita** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

## Biogrāfija
Dzimusi 1957. gada 9. augustā Manhatanā, Pītera Grifita un aktrises Tipijas Hedrenas ģimenē. Savu karjeru sākusi 1970. gados, piedaloties vairākās neatkarīgajās trillera filmās, slavu gūstot 1980. gados.

1975. gadā, 17 gadu vecumā, piedalījusies Artura Penna *neo-noir* filmā *[[Night Moves]]*. Par lomu Braiena De Palmas erotiskajā trillerī *[[Body Double]]* (1984), saņēmusi *National Society of Film Critics Award* balvu kā labākā aktrise otrā plāna lomā. Vēlāk piedalījusies arī kinokomēdijā *[[Something Wild]]* (1986) un romantiskajā komēdijā *[[Working Girl]]* (1988), par ko viņu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā" un saņēma Zelta globusa balvu.

1990. gados tikusi nominēta Zelta globusam par lomām seriālā *[[Buffalo Girls]]* (1995) un filmā "RKO 281" (1999). Saņēmusi arī divas Zelta avenes balvas par lomām filmās *[[Shining Through]]* (1992), *[[A Stranger Among Us]]* (1992) un *[[Mulholland Falls]]* (1996).

Piedalījusies filmās *[[Pacific Heights]]* (1990), *[[Milk Money]]* (1994), *[[Mulholland Falls]]* (1996), "Lolita" (*Lolita*, 1997), *[[Another Day in Paradise]]* (1998), "Slavenība" (1998), *[[Crazy in Alabama]]* (1999), *[[Cecil B. Demented]]* (2000), "Mazais Stjuarts 2" (2002), "Automāts" (*Autómata*, 2014) un "Katastrofu mākslinieks" (2017).

Četras reizes precējusies — ar aktieriem Donu Džonsonu (divas reizes), Stīvenu Baueru un Antonio Banderasu. Viņai ir dēls un divas meitas, viena no meitām, Dakota Džonsone, arī ir aktrise.

## Ārējās saites
Grempjanu kalni

**Grempjanu kalni** (, ) ir kalnu masīvs Skotijas vidienē, Apvienotās Karalistes augstākie kalni. Izvietojišies Skotijas ziemeļdaļā, Ziemeļskotijas kalnienes dienvidu daļa. Glenmoras zemiene ziemeļrietumos to atdala no Skotijas Ziemeļrietumu kalnienes, bet Skotijas zemiene dienvidos — no Dienvidskotijas augstienes. Augstākā virsotne ir Neviss 1344 m vjl. Kalni veidoti no magmatiskajiem un metamorfajiem iežiem (granīti, gneisi, kristāliskie slānekļi, kvarcīti). Ainavā dominē virsāji un purvi, ielejās lapkoku meži.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vecā Čaršija

**Vecā Čaršija** () ir rajons Ziemeļmaķedonijas galvaspilsētā Skopjē, Skopjes cietokšņa pakājē, kas no 12. gadsimta kalpo kā pilsētas tirgus (bazārs) un ir lielākais tirgus Balkānos ārpus Stambulas. Osmaņu impērijas laikā šeit atradās vairāk nekā 30 mošeju un vairāki karavānserāli. Mūsdienās rajons atrodas valsts aizsardzībā.

## Galerija

Поглед_кон_Сули_Ан_и_Старата_скопска_чаршија.JPG|Skats uz Veco Čaršiju
Џамијата_на_Мустафа_паша.jpg|Maustafas pašā mošeja
Ulaz_u_nekadašnji_bezistan_u_Skoplju.JPG
Kapan_an.jpg


## Ārējās saites
Raudupes

**Raudupes** () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā.

Tās ir izplatītas Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Sugu daudzveidības centrs atrodas Vidusjūras reģionā. Ģintī klasificētas vairāk nekā 100 sugas, tostarp melnsakne (*Scorzonera hispanica*), kas tiek audzēta, kā dārzenis, tās ēdamās saknes dēļ.

Zvīņspārņu sugas *Hadula trifolii* kāpuri izmanto raudupes uzturā.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas (nepilns saraksts):

* Melnsakne (*Scorzonera hispanica*)
* Zemā raudupe (*Scorzonera humilis*)
* Scorzonera alaica Lipsch.
* Scorzonera alba R.R.Stewart
* *Scorzonera curvata* (Popl.) Lipsch.
* *Scorzonera grubovii* Lipsch.
* *Scorzonera helodes* Rech.f.
* *Scorzonera kurtii* Yıld.
* *Scorzonera lacera* Boiss. & Balansa
* *Scorzonera nivalis* Boiss. & Hausskn.
* *Scorzonera pacis* Güzel, Kayıkçı & S.Yıldız
* *Scorzonera purpurea* L.
* *Scorzonera racemosa* Franch.
* *Scorzonera rosea* Waldst. & Kit.
* *Scorzonera sericeolanata* (Bunge) Krasch. & Lipsch.
* *Scorzonera serpentinica* Rech.f.
* *Scorzonera virgata* DC.
* *Scorzonera wendelboi* Rech.f.
* *Scorzonera xylobasis* Rech.f.
* *Scorzonera yemensis* Podlech
* *Scorzonera yildirimlii* A.Duran & Hamzaoğlu
* *Scorzonera zorkunensis* Coșkunç. & Makbul

## Galerija

Attēls:Scorzonera austriaca 02.jpg|*Scorzonera austriaca*
Attēls:Scorzonera cretica 38706597.jpg|*Scorzonera cretica* 
Attēls:Scorzonera laciniata kz04.jpg|*Scorzonera laciniata*
Attēls:Scorzonera radiata (Asteraceae) (35594296412).jpg|*Scorzonera radiata*
Attēls:Schwarzwurzel Haferwurzel.jpg|Melnsakne (*Scorzonera hispanica)*


## Atsauces
Ohridas Svētās Sofijas baznīca

**Ohridas Svētās Sofijas baznīca** () ir 9. gadsimta baznīca, kas atrodas Ohridā, Ziemeļmaķedonijas dienvidrietumos.

Pašreizējā baznīca celta uz 6. gadsimta katedrāles drupām, kas tika nopostīta, reģionā ierodoties slāvu tautām. Baznīca tika uzcelta pēc Pirmās Bulgārijas caristes kristianizēšanas. No 992. līdz 1015. gadam Ohrida bija šīs valsts galvaspilsēta un baznīca bija Bulgārijas patriarhāta katedrāle. Pēc Bulgārijas valsts sagrāves, līdz pat 18. gadsimtam, Svētās Sofijas baznīca bija Ohridas arhibīskapijas sēdeklis. Vēlāk baznīca tika pārvērsta par mošeju, tomēr baznīcā ir saglabājušās 11., 12. un 13. gadsimta freskas. Ohridas Svētās Sofijas baznīca ir attēlota Maķedonijas pareizticīgās baznīcas ģerbonī.

## Galerija

Црква_Св._Софија_во_Охрид.jpg
Iglesia_de_Santa_Sofía,_Ohrid,_Macedonia,_2014-04-17,_DD_12.JPG
StSofiaOhrid.JPG
Vues_iv41076.jpg|Baznīca kā mošeja
Church_of_Saint_Sophia,_Ohrid-plan.png
Coat_of_Arms_of_Macedonian_Orthodox_Church.png|Maķedonijas pareizticīgās baznīcas ģerbonis


## Ārējās saites
Sporavas liegums

**Sporavas liegums** () ir 1991. gadā izveidots bioloģiskais liegums Baltkrievijas dienvidrietumos, Brestas apgabalā, uz dienvidaustrumiem no Bjarozas. 

Tas ir palienes zemo purvu masīvs, caur kuru apmēram 35 kilometru garumā tek Jasjeļdas upe. Liegumā mīt vairākas aizsargājamas dzīvnieku un augu sugas. To starpā ir vidējais ērglis un purva pūce. Sporavas liegumā dzīvo 1% no Eiropas grīšļu ķauķa populācijas. Jasjeļdas upi apdzīvo apdraudētā platā airvabole (*Dytiscus latissimus*). 

Sporavas liegums 1999. gadā iekļauts Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā. 

## Ārējās saites
Tūli Tomingasa

**Tūli Tomingasa** (; dzimusi  Tallinā) ir igauņu biatloniste.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2009. gadā, pirms tam trenējās distanču slēpošanā pie treneres Aitas Pēsukeses. 2013. gada februārī debitēja IBU kausā pieaugušajiem. Guvusi panākumus jauniešu un junioru sacensības. 2013. gada Eiropas Jaunatnes olimpiskajā festivālā Brašovā izcīnīja bronzas medaļu 10 kilometru individuālajā distancē un ieņēma 4. vietu 6 km sprintā. 2014. gada Eiropas čempionātā junioriem Nove Mesto izcīnīja zelta medaļu sprintā un bronzu jauktajā stafetē. Divreiz ieņēmusi 4. vietu Pasaules jauniešu čempionāta stafetē (2013. un 2014. gadā).

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Kontiolahti ar 81. vietu sprintā.  Lencerheidē uzvarēja IBU kausa posmā junioriem sprintā. Pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē ieguva  Rūpoldingā, sprintā ieņemot 31. vietu. 2019. gadā pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā. Pēc 50. vietas sprintā iedzīšanā pakāpās līdz 28. vietai, bet 15 km individuālajā distancē ieņēma 25. vietu. Startēja arī 1+1 jauktajā stafetē (11. vieta) un sieviešu stafetē (12. vieta).

Piedalījās  Pekinā, labāko rezultātu individuāli sasniedza sprintā ieņemot 33. vietu. Iedzīšanā finišēja 49. vietā, bet 15 km distancē ierindojās 43. vietā. Startēja arī jauktajā un sieviešu stafetē, ieņemot attiecīgi 16. un 15. vietu. 2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā 15 km individuālajā distancē izcīnīja sesto vietu. Pirmo reizi kvalificējās Pasaules čempionāta masu startam, kurā ieņēma 20. vietu.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
OpenAI

***OpenAI*** ir ASV mākslīgā intelekta (MI) pētniecības laboratorija, kuras pamatā ir bezpeļņas organizācija ***OpenAI Incorporated*** (***OpenAI Inc.***) un tās bezpeļņas meitasuzņēmums ***OpenAI Limited Partnership*** (***OpenAI LP***). *OpenAI* veic mākslīgā intelekta izpēti ar nolūku veicināt un attīstīt "draudzīgu" mākslīgo intelektu. *OpenAI* sistēmas tiek darbinātas uz piektā pasaulē jaudīgākā superdatora. Organizāciju 2015. gadā nodibināja Sems Altmens (*Sam Altman*), Reids Hofmans (*Reid Hoffman*), Džesika Livingstona (*Jessica Livingston*), Īlons Masks, Pīters Tīls (*Peter Thiel*) un citi, kuri apsolīja laboratorijai ziedot kopā 1 miljardu ASV dolāru. Masks 2018. gadā atkāpās no uzņēmuma valdes. *[[Microsoft]]* 2019. gadā uzņēmumā *OpenAI* LP investēja 1 miljardu dolāru, un 2023. gada janvārī atkārtoti veica investīciju — 10 miljardu dolāru vērtībā.

## Atsauces
Viduspripete

**Viduspripete** () ir 1999. gadā izveidots ainavu liegums Baltkrievijas dienvidos, Brestas un Gomeļas apgabalos. Ierīkots Pripetes upes vidusteces palienē no Jaseļdas ietekas līdz Scvigas ietekai apmēram 120 kilometru garumā un 4- 14 kilometru platumā.

35% no teritorijas aizņem meži, 30% — pļavas, bet 20% — zemie purvi. Liegumā mīt vairākas aizsargājamas dzīvnieku un augu sugas. To starpā ir grīšļu ķauķis un mazā zoss. Teritorijā sezonā uzturas vairāk nekā 200 000 ūdensputnu, to skaitā melnā puskuitala un gugatnis. Pripetes upē mīt zuši un sterletes (*Acipenser ruthenus*).

Viduspripete 2001. gadā iekļauta Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā.

## Ārējās saites
Aļmanu purvi

**Aļmanu purvi** (, ) ir augsto, pārejas un zemo purvu masīvs Baltkrievijas dienvidos, kura dienvidrietumu daļa atrodas Ukrainas teritorijā. Purvu Baltkrievijas daļā 1998. gadā tika izveidots Aļmanu purvu ainavu liegums.

Purvi ir svarīga dzīvotne putniem. Šeit mīt vairākas aizsargājamas dzīvnieku un augu sugas. Aļmanu purvos dzīvo 1% no Eiropas vidējā ērgļa populācijas. 

No 20. gadsimta sešdesmitajiem gadiem Aļmanu purvi tika izmantoti kā militārais poligons. Aļmanu purvu ainavu liegums 2001. gadā iekļauts Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā. 

## Ārējās saites