open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Calibre

***calibre*** ir bezmaksas atvērtā pirmkoda e-grāmatu pārvaldīšanas programmu kopums, kas darbojas uz vairākām platformām un ļauj lietotājiem radīt, labot un lasīt elektroniskās grāmatas. Tā atbalsta dažādus formātus, to skaitā populāros *[[Amazon Kindle]]* un EPUB formātus, e-grāmatu sinhronizēšanu ar dažādām grāmatu lasīšanas iekārtām un formātu konvertāciju (DRM aizsardzības ietvaros).

## Ārējās sites

* 
* Izstrādātāju blogs 
* Apprentice Alf
Saules

**Saules** (agrāk — **Jaunsaules muiža**) ir ciems Bauskas novada Skaistkalnes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos Mēmeles labajā krastā pie autoceļa V1020 14 km no pagasta centra Skaistkalnes, 25,5 km no novada centra Bauskas un 92 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Jaunsaules *(Neu-Rahden)* muižas centru.

## Atsauces
Ezerkalns (Krāslavas pagasts)

**Ezerkalns** (arī **Pastari**, padomju laikā **Ezerkalni**) ir ciems Krāslavas novada Krāslavas pagasta centrs. Izvietojies pagasta austrumu daļā 3,5 km no novada centra Krāslavas un 270,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P61 (Krāslava—Dagda), uz ziemeļaustrumiem no Krāslavas.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Lupandi

**Lupandi** ir ciems Krāslavas novada Piedrujas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 7,9 km no pagasta centra Piedrujas, 31,9 km no novada centra Krāslavas un 299 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V656 (Lupandi–Koškovci), Daugavas upes labajā krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

Pie Lupandiem atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis - Lupandu senkapi.

1897. gadā ciemā bija 55 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Viktors Hess

**Viktors Francis Hess** (, dzimis , miris ) bija austriešu-amerikāņu fiziķis. 1936. gadā Hess ieguva Nobela prēmiju fizikā par kosmiskā starojuma atklāšanu. Vienlaicīgi ar Hesu Nobela prēmiju ieguva arī amerikāņu fiziķis Kārls Deivids Andersons (par pozitrona atklāšanu).

Hess piedzima Austroungārijā, Valdšteinas pilī, mežsarga ģimenē. No 1893. līdz 1901. gadam mācījās Grācas ģimnāzijā, pēc tam — Grācas universitātē. 1910. gadā saņēma zinātņu doktora grādu. Pēc tam līdz 1920. gadam strādāja Rādija pētnieciskajā institūtā, saistītā ar Austrijas Zinātņu akadēmiju. Hess veica gamma starojuma absorbcijas pētījumus atmosfērā un 1912. gadā atklāja kosmisko starojumu, par ko vēlāk, 1936. gadā, saņēma Nobela prēmiju fizikā. Savu atklājumu Hess izdarīja 1912. gada 7. augustā, kopā ar diviem palīgiem paceļoties virs Bohēmijas ar ūdeņraža balonu 5300 metru augstumā un ar mērinstrumentu konstatējot šādā augstumā jonizējošo starojumu no kosmosa.

1921. gadā Hess apmeklēja ASV, kur strādāja līdz 1923. gadam. Pēc tam atgriezās Austrijā. 1925. gadā kļuva par eksperimentālās fizikas profesoru Grācas universitātē, bet 1931. gadā — par profesoru Insbrukas universitātē un Radioloģijas institūta direktoru.

1938. gadā Hess emigrēja uz ASV, lai viņa sieva ebrejiete netiktu pakļauta nacistu uzsāktajai vajāšanai. Hess ieguva fizikas profesora amatu Fordemas universitātē. 1944. gadā Hess naturalizācijas kārtībā kļuva par ASV pilsoni. 1955. gadā Hesa sieva Berta nomira no vēža. Pēc viņas nāves Hess apprecējās otrreiz — ar Elizabeti, sievieti, kas aprūpēja viņa pirmo sievu. Hess pensionējās 1958. gadā. 1964. gadā, 81 gada vecumā, Hess nomira no Pārkinsona slimības.
 
## Atsauces

## Ārējās saites

* Viktora Hesa biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Hanness Meiers

**Hanss Emīls "Hanness" Meiers** (, dzimis , miris ) bija šveiciešu arhitekts un pilsētbūvnieks. "Bauhaus" direktors Desavā no 1928. līdz 1930. gadam. 1930. gadā kopā ar domubiedriem emigrēja uz PSRS, kur viens no Meiera projektiem bija Birobidžanas plānojums, kurš daļēji realizēts. No 1936. līdz 1939. gadam darbojās Ženēvā, vēlāk pēc valdības uzaicinājuma pārcēlās uz Mehiko. 1949. gadā atgriezās dzimtenē, kur miris.

## Ārējās saites

* Meiers archinform.net
Skuki

**Skuki** var būt:

*Skuki - skrajciems Augšdaugavas novada Višķu pagastā
*Skuki - vidējciems Krāslavas novada Robežnieku pagastā
Skuki (Robežnieku pagasts)

**Skuki** (kļūdaini **Skuķi**) ir ciems Krāslavas novada Robežnieku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 5,4 km no pagasta centra Robežniekiem, 29,5 km no novada centra Krāslavas un 296,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V682 (Špoģi—Arendole—Vecvārkava—Sīļi).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

Pie Skukiem atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Skuku viduslaiku kapsēta (Franču kapi).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

* 1897. gadā Maišeļu sādžā bija 15 sētas ar 107 cilvēkiem, bet Skuķos 10sētas 72 cilvēkiem.

## Atsauces
Zonnevalde

**Zonnevalde** (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Elbas-Elsteres apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1255. gadā. Pēc Otrā pasaules kara Šēnevalde atradās VDR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nokia 6500 classic

***Nokia 6500 classic*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* mobilais telefons. Izlaists 2007. gada oktobrī. *Nokia 6500 classic* korpuss bija veidots no alumīnija; 9,5&nbsp;mm biezumā tas bija *Nokia* plānākais telefons uz izlaišanas brīdi. Tas ir bijis vienīgais *Nokia* ne viedtālrunis ar tik lielu iekšējo atmiņu (1 GB).
*Nokia 6500 classic* darbina operētājsistēma *[[Series 40]]*.

## Ārējās saites

* Nokia 6500 classic *gsmarena.com*
Segura

**Segura** () ir 325 kilometrus gara upe Spānijas dienvidaustrumos.

Sākas Seguras grēdā Andalūzijā, tek par Mursijas reģionu, bet lejtecē, Valensijas apgabalā, ietek Vidusjūrā. Lielākā pilsēta upes krastos — Mursija. Lielākā pieteka — Mundo. 20. gadsimta deviņdesmitajos gados Segura bija viena no piesārņotākajām upēm Eiropā, jo upes ieleja ir intensīvas lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības reģions. 21. gadsimta sākumā tika aktivizēts pasākumu komplekss, kura rezultātā upes ūdens kvalitāte ievērojami uzlabojusies.

## Ārējās saites
Johans Heinrihs Rozenplenters

**Johans Heinrihs Rozenplenters** (, dzimis , miris ) bija Valmierā dzimis vācbaltiešu izcelsmes luterāņu mācītājs un literāts. No 1813. līdz 1832. gadam izdeva pirmo zinātnisko žurnālu par igauņu valodu *Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache*, kur citu starpā publicēja Kristiāna Jāka Petersona darbus.

Dzimis Valmieras zirgu pasta stacijas priekšnieka ģimenē. Mācījās ģimnāzijā Tallinā un Rīgas Domskolā. No 1803. līdz 1806. gadam studēja teoloģiju Tartu universitātē. No 1808. līdz 1809. gadam mācītājs Tori draudzē, pēc tam līdz mūža galam — Pērnavas Sv. Elizabetes igauņu draudzes mācītājs.

Kopš 1817. gada bija Kurzemes Literatūras un mākslas biedrības biedrs, bet no 1825. gada - Latviešu literārās biedrības biedrs. 

Bez *Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache* publicēšanas kolekcionēja darbus igauņu valodā. Izteica tolaik radikālu domu par igauņu valodas mācīšanu ģimnāzijā. Bez igauņu valodas popularizēšanas 1820. gadā izdeva rakstīšanas paraugus latviešu valodai "Priekšraksti".

## Ārējās saites
*Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam 
*TLÜAR rahvusbibliograafia isikud  
*Baltische Biographische Lexikon
Aleksandrs Lagimovs

**Aleksandrs Lagimovs** (dzimis , miris ) bija latviešu gleznotājs, grafiķis un pedagogs. 

Bērnību pavadīja Ventspilī, Pirmā pasaules kara gadus kopā ar tēvu bija bēgļu gaitās Krievijā, Samāras guberņā. Latvijā atgriezās 1921. gadā. Mācījās Rīgas 2. papildskolā un Rīgas Pilsētas amatnieku skolas daiļkrāsošanas nodaļā. No 1924. līdz 1925. gadam dienēja Latvijas armijā. No 1928. līdz 1940. gadam studēja Latvijas Mākslas akadēmijā, kopš 1934. gada Grafikas meistardarbnīcā pie profesora Riharda Zariņa. Paralēli mācībām un studijām strādāja dažādus pagaidu darbus, tostarp fotosalonā „Gaisma” (Rīgā, K. Barona ielā 30,  par fotogrāfa mācekli, vēlāk — palīgu), Operas dekorāciju darbnīcā, Medicīnas akadēmijas Anatomijas fakultātē (par zīmētāju) u.c.

Sākoties Otrajam pasaules karam, no akadēmijas izslēgts pirms diplomdarba aizstāvēšanas. 1944. gada rudenī apcietināts un aizvests uz Vācijas koncentrācijas nometni Štuthofā, Dancigā. Pēc atbrīvošanas atgriezies Latvijā 1945. gada pavasarī. Neveiksmīgi mēģinājis iekļauties vietējā mākslas dzīvē: viņa atkārtotie iesniegumi Latvijas PSR mākslinieku savienībai, kā arī izstādēm iesniegtie darbi noraidīti. Pieņemts darbā kombinātā „Māksla”, kur ar pārtraukumiem strādājis no 1945. līdz 1965. gadam, sākumā kā mākslinieks-noformētājs, vēlāk — portretu cehā. Bijis precējies ar Nadeždu Lagimovu (dz. Pokladi), dēls Nikolajs, meita Irēna; mazdēls, mūziķis Raimonds Lagimovs pazīstams ar pseidonīmu Dambis. Ilgus gadus vadījis tēlotājas mākslas studiju "Spektrs". Mūža nogali pavadījis Bulduros.

Agrākie zināmie Aleksandra Lagimova darbi saglabājušies no 20. gadsimta 30. gadu otrās puses — atsevišķas iespiedgrafikas lapas ar figurāliem, žanriskiem un ainaviskiem motīviem, kā arī eļļas tehnikā gleznotas kompozīcijas — portreti un ainavas. Darbiem raksturīga uzticība akadēmiski reālistiskai tradīcijai: stabila kompozīcija, stingrs zīmējums, tonālas krāsu pārejas u.tml. Darbos nolasāmas konkrētu akadēmijas pedagogu — Riharda Zariņa un Vilhelma Purvīša ietekmes. Savdabīgs, izmēros nelielu, ekspresīvu, melnbaltu grafiku cikls saglabājies no koncentrācijas nometnē pavadītā perioda. Vēlāk Aleksandrs Lagimovs strādājis pārsvarā eļļas glezniecības tehnikā un viņa rokraksts kļuvis arvien neviendabīgāks. Viņa iecienītākie žanri: ainava (nereti, plenēriska), klusā daba un portrets, retāk sastopamas figurālas žanriskas kompozīcijas un akti (kopš 20. gadsimta 70. gadu otrās puses).

Izstādēs periodiski piedalījies kopš 1936. gada. Sarīkojis sešas personālizstādes. 1995./1996. gadā Rīgā notikusi mākslinieka piemiņas izstāde ar viņa un viņa vadītās studijas „Spektrs” dalībnieku darbiem. 2013. gadā mākslinieka simtdesmitgade tika atzīmēta galerijā “Istaba” ar viņa gleznu izstādi “Patriots”.

## Ārējās saites
*Aleksandra Lagimova (1903–1990) piemiņas izstāde Patriots
Nokia 6555

***Nokia 6555*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* mobilais telefons. Izlaists 2007. gada trešajā ceturksnī. *Nokia 6555* bija unikāls atlokāms korpuss ar otru displeju ārpusē.
*Nokia 6555* darbina operētājsistēma *[[Series 40]]*.

## Ārējās saites
* Nokia 6555 *gsmarena.com*
Kalnakrogs (Skaistkalnes pagasts)

**Kalnakrogs** ir ciems Bauskas novada Skaistkalnes pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā 5 km no pagasta centra Skaistkalnes, 28 km no novada centra Bauskas un 83 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie kādreizējā Kalna kroga.

## Atsauces
Muitas

**Muitas** (agrāk **Medņi** jeb **Muitnīca**) ir ciems Augšdaugavas novada Kalkūnes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 3,5 km no pagasta centra Kalkūniem, 7,4 km no novada centra Daugavpils un 241,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A13 (Krievijas robeža (Grebņeva)—Rēzekne—Daugavpils—Lietuvas robeža (Medumi)).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Daugavpils rajonā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Palejas

**Palejas** var būt:
* Palejas — apdzīvota vieta Kurmenes pagastā
* Palejas — apdzīvota vieta Mētrienas pagastā
Palejas (Kurmenes pagasts)

**Palejas** ir ciems Bauskas novada Kurmenes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā Mēmeles labajā krastā pie autoceļa V1003  no pagasta centra Kurmenes,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

## Atsauces
Dubai Tour

***Dubai Tour*** bija ikgadējas šosejas riteņbraukšanas sacensības, kas notika Dubaijā, Apvienotajos Arābu Emirātos. Tās pirmoreiz tika rīkotas 2014. gada 5.—8. februārī kā daļa no UCI Āzijas tūres. Sacensības organizē Dubaijas sporta padome sadarbībā ar *[[RCS Sport]]*. Tās bija vīriešu sacensības, kuras sastāvēja no četriem posmiem; sacensību distance bija pārsvarā līdzena ar dažiem pauguriem. 2015. gadā sacensību kategorija tika paaugstināta uz 2.HC, kas nozīmēja, ka tajā var piedalīties vairāk UCI Pasaules tūres komandu.

Sacensību laikā kopvērtējuma līderis valkāja zilu krekliņu, punktu klasifikācijas līderis — sarkanu, bet jauno braucēju klasifikācijas — baltu. Sacensībās nebija kalnu braucēju klasifikācijas.

2019. gadā *Dubai Tour* tika apvienota ar *[[Abu Dhabi Tour]]*, izveidojot *[[UAE Tour]]*.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Jagodkas

**Jagodkas** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 6 km no pagasta centra Aglonas un 239 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, Ciriša ūdenskrātuves krastā.

## Atsauces
Iecēni

**Iecēni** ir ciems Jelgavas novada Cenu pagastā. Izvietojies pie pagasta rietumu robežas Iecavas kreisajā krastā starp autoceļu A8 un Rīgas—Jelgavas dzelzceļu  no pagasta centra Brankas,  no novada centra Jelgavas un  no Rīgas. Apdzīvotās vietas nosaukums cēlies no upes pretējā krastā esošajām Iecēnu mājām.

## Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Lazdiņas

**Lazdiņas** ir vasarnīcu ciems Jelgavas novada Cenu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā Misas kreisajā krastā 10 km no pagasta centra Brankas, 13 km no novada centra Jelgavas un 35 km no Rīgas.

## Atsauces
Katrīnsils

**Katrīnsils** (agrāk — **Katrines sils**) ir ciems Jelgavas novada Salgales pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā pie autoceļa P93  no pagasta centra Emburgas,  no novada centra Jelgavas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Katrines muižas *(Katrinenhof)* centra.

## Atsauces
Hāfellandes apriņķis

**Hāfellandes apriņķis** () ir apriņķis Vācijā, Brandenburgas federālajā zemē.

Apriņķis robežojas ar Brandenburgas Ostprignicas-Rupīnes, Oberhāfeles apriņķiem, Potsdamu, Potsdamas-Mitelmarkas apriņķi un Brandenburgu pie Hāfeles, Saksijas-Anhaltes Jerihoverlandes un Štendālas apriņķiem, kā arī Berlīni.

Elbas-Elsteres apriņķis iedalās 5 pilsētās un 8 kopienās. Pilsētas ir Falkenzē, Kecina/Hāfele, Nauene, Premnica un Ratenova, bet kopienas — Brīzelanga, Dalgova-Dēberica, Miloverlande, Šēnvalde-Glīne un Vustermarka bez sīkāka iedalījuma un Frīzaka, Nennhauzene un Rīnova ar sīkāku iedalījumu.
Antons Rupainis

**Antons Rupainis** (; dzimis , miris ) bija latviešu rakstnieks, diriģents un režisors.

## Biogrāfija
Dzimis zemnieka ģimenē. 1928. gadā absolvējis Rēzeknes skolotāju institūtu. Devies uz starptautisko skolotāju kongresu Ženēvā kā Latgales izcilākais absolvents. No 1930. līdz 1934. gadam studējis Latvijas konservatorijā.

Strādājis par skolotāju dažādās skolās, darbojies Latgales teātrī. Apceļojot Latgali, vācis mūzikas folkloru, vēl dibinājis jauniešu korus. 1944. gadā emigrējis uz Vāciju. Nometnē Noietingā vadījis pamatskolu, organizējis kultūras dzīvi. 20. gadsimta 50. gados kopā ar ģimeni pārcēlies uz dzīvi ASV, kur strādājis dažādos amatos. 1975. gadā, būdams smagi slims, apmeklējis Latviju.

Rakstījis gan latviski, gan latgaliski. Pirmā publikācija bija raksts laikrakstā "Latgolas Vōrds" 1922. gadā. Rakstījis dzejoļus, lugas, romānus, stāstus. Vairāki Rupaiņa dzejoļi izmantoti dziesmu tekstiem.

1976. gadā urna ar pelniem tika apbedīta Svētā Miķeļa kapos Rīgā. 1991. gadā pārapbedīts Bērzgales kapos.

1988. gadā Bērzgalē atvērts Antona Rupaiņa muzejs.

## Atsauces
Nokia 5310

***Nokia 5310 XpressMusic*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* mobilais telefons no *[[XpressMusic]]* sērijas, īpaši piemērots mūzikas atskaņošanai. Izlaists 2007. gada ceturtajā ceturksnī. Modelis ar masu 71 grams bija viens no vieglākajiem *Nokia* tālruņiem.
*Nokia 5310 XpressMusic* darbina operētājsistēma *[[Series 40]]*.

## Ārējās saites
* Nokia 5310 *gsmarena.com*
Baltmuiža (Kalupes pagasts)

**Baltmuiža** (arī **Boltmuiža**) ir ciems Augšdaugavas novada Kalupes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 1,5 km no pagasta centra Kalupes, 40,9 km no novada centra Daugavpils un 210,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P64 (Višķi—Nīcgale).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Daugavpils rajonā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 44 sētas ar 213 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Eduards Vorganovs

**Eduards Vorganovs** (; dzimis ) ir Krievijas šosejas riteņbraucējs, kas pārstāv UCI WorldTeam komandu **. 2012. gada jūnijā Vorganovs uzvarēja Krievijas čempionātā grupas braucienā.

2016. gada 5. februārī tika paziņots, ka viņam uzrādītas pozitīvas mildronāta analīzes. Šis AS *[[Grindex]]* ražotais medikaments aizliegto vielu sarakstā bija iekļauts kopš 1. janvāra, un Vorganovs kļuva par pirmo sportistu, kam uzrādītas pozitīvas tā analīzes.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārls Deivids Andersons

**Kārls Deivids Andersons** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu fiziķis. Andersons pazīstams ar pozitrona atklāšanu 1932. gadā. Par šo atklājumu Andersons 1936. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā. Vienlaicīgi ar Andersonu Nobela prēmiju ieguva arī austriešu-amerikāņu fiziķis Viktors Hess (par kosmiskā starojuma atklāšanu). Otrs nozīmīgs Andersona sasniegums bija miona aklāšana 1936. gadā.

## Biogrāfija
Andersons piedzima Ņujorkā zviedru imigrantu ģimenē. Studēja fiziku un inženieriju Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā. 1927. gadā ieguva bakalaura grādu, bet 1930. gadā — zinātņu doktora grādu. Roberta Milikena vadībā uzsāka kosmiskā starojuma pētījumus. Šo pētījumu gaitā Andersons atklāja daļiņu atstātos trekus tvaika kondensācijas kamerā. Andersons pēc eksperimentos iegūtajiem rezultātiem secināja, ka trekus veidojuši pozitroni — daļiņas ar tādu pašu masu, kā elektroniem, bet ar pretēju elektrisko lādiņu. Andersons par savu atklājumu paziņoja 1932. gadā. Pozitronu eksistenci teorētiski bija paredzējis Pols Diraks. Andersons bija pirmais, kas pierādīja pozitronu esamību kosmiskajā starojumā.

1936. gadā, turpinot kosmiskā starojuma pētījumus, Andersons kopā ar savu studentu Setu Nedemeijeru atklāja mionu.

Andersons visu savas karjeras laiku strādāja Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā, arī Otrā pasaules kara laikā, kad pievērsās raķešu tehnoloģiju pētniecībai. 1950. gadā Andersons kļuva par Amerikas Mākslas un zinātņu akadēmijas biedru.

Andersons nomira 1991. gadā 85 gada vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Karla Deivida Andersona biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā 
* Carl David Anderson
Mihaels Hainišs

**Mihaels Arturs Jozefs Jakobs Hainišs** (; dzimis , miris ) bija austriešu politiķis, otrais Austrijas prezidents no 1920. līdz 1928. gadam. 

Hainišs dzimis fabrikas īpašnieka ģimenē, nosaukts sava tēva Mihaela Hainiša vārdā. Viņa māte Marianna Hainiša bija Austrijas sieviešu kustības dibinātāja un vadītāja.

Mūža pirmajā pusē būdams fabiānis, vēlākajos gados kļuva uzskatos konservatīvāks. Amata pildīšanas laikā veicināja Austrijas ekonomikas atgūšanos pēc Pirmā pasaules kara. Atbalstīja zemkopības attīstību, kā arī tūrismu Alpu reģionos. Aizsargāja nacionālās tradīcijas un atbalstīja pieminekļu aizsardzības likumdošanas pieņemšanu. Amata valdīšanas laikā tika izvērsta dzelzceļa līniju elektrifikācija.

Kā bezpartejiskais bija labi ieredzēts dažādos slāņos. Atteicās kandidēt par prezidentu trešo reizi. Vēlāk atbalstīja Austrijas anšlusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalnamuiža (Skaistkalnes pagasts)

**Kalnamuiža** ir ciems Bauskas novada Skaistkalnes pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Mēmeles labajā krastā pie autoceļa V1020  no pagasta centra Skaistkalnes,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Mēmeles *(Memelhof)* pusmuižas centru.

## Atsauces
Laucesa (ciems)

**Laucesa** ir ciems Augšdaugavas novada Laucesas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 9,8 km no pagasta centra Mirnija, 8,1 km no novada centra Daugavpils un 242,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu V674 (Daugavpils–Zemgales stacija) un V692 (Laucesa–Jāņuciems–Briģene) krustojumā, pie Zeļenkas upes. Veidojusies ap vēsturisko Laukesu muižu (*Gut Lawkeßy*).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Daugavpils rajonā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Ķeiši

**Ķeiši** (arī **Keiši**) ir ciems Augšdaugavas novada Kalupes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 1,2 km no pagasta centra Kalupes, 40,7 km no novada centra Daugavpils un 212,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), Mazā Kalupes ezera austrumu krastā uz ziemeļiem no Kalupes.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Daugavpils rajonā.

1897. gadā ciemā bija 42 sētas ar 206 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Grabavščizna

**Grabavščizna**, arī **Grabovščizna**, **Jankeviči**, ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Grāveriem, 21 km no novada centra Krāslavas un 247 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V610, starp Jazinka un Cārmina ezeru. Grabavščiznā atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Grabavščiznas viduslaiku kapsēta (Franču kapi).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 61 cilvēkiem.
## Atsauces
Georgs Kārlis Kristiāns Hofmeisters

**Georgs Kārlis Kristiāns Hofmeisters** (, dzimis , miris ) bija Lazdonā dzimis Igaunijas luterāņu mācītājs.

No 1852. līdz 1855. gadam mācījās Tartu ģimnāzijā, no 1856. līdz 1860. gadam - teoloģiju Tartu universitātē. Ordinēts 1864. gadā. No 1864. gada - adjunkts Tartu Mārjas draudzē, bet 1868. gadā kļuva par Narvas draudzes mācītāju. Apkalpoja arī draudzes Jamburgā un Gdovā. No 1876. gada strādāja arī par ticības mācības skolotāju Narvas krievu reālģimnāzijā.

## Ārējās saites
*Hofmeisters Erik-Amburger-Datenbank
Sakova

**Sakova** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,5 km no pagasta centra Grāveriem, 14 km no Aglonas un 247 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P62. Netālu atrodas arī Sakovas purvs, kas piekļaujas Sakovas ezeram.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 22 sētas ar 164 cilvēkiem.
## Atsauces
Akmenīca (ciems)

**Akmenīca** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Grāveriem, 18 km no novada centra Krāslavas un 250 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem. Pie Akmenīcas atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Akmenīcas senkapi (Franču kapi).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 62 cilvēkiem.
## Atsauces
Belogrudova

**Belogrudova** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Grāveriem, 16 km no Aglonas un 250 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies abpus autoceļam V676, Mundovkas upes (Dubnas pieteka) krastā. Belogrudovā atrodas divi valsts nozīmes arheoloģijas pieminekļi — Belogrudovas-Egļu senkapi un Belogrudovas-Egļu pilskalns.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 20 sētas ar 136 cilvēkiem.
## Atsauces
Falkenzē

**Falkenzē** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Hāfellandes apriņķī. Atrodas Berlīnes rietumu pievārtē un faktiski saplūdusi ar to. Falkenzē atrodas Madagaskaras vēstniecība Vācijā.

## Vēsture
Pilsēta izveidota 1923. gadā no divām apdzīvotajām vietām, no kurām veidots pilsētas nosaukums - *Falken*hāgenas un *Zē*gefeldas. Pēc Otrā pasaules kara Falkenzē atradās VDR sastāvā, piekļaujoties Rietumberlīnei, no kuru to šķīra Berlīnes mūris.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Madagaskaras vēstniecība Vācijā
Maļutki

**Maļutki** var būt:

*Maļutki - vasarnīcu ciems Augšdaugavas novada Laucesas pagastā
*Maļutki - vasarnīcu ciems Augšdaugavas novada Tabores pagastā
Maļutki (Laucesas pagasts)

**Maļutki** (arī **Strautiņi**) ir ciems Augšdaugavas novada Laucesas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 8 km no pagasta centra Mirnija, 4,9 km no novada centra Daugavpils un 239,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies Daugavas kreisajā krastā, Daugavpils austrumu pievārtē, pie autoceļa V673 (Daugavpils—Elerne—Lielborne), netālu no Gļinovkas upes ietekas Daugavā. Starp Maļutkiem un Daugavu atrodas vasarnīcu ciems ar tādu pašu nosaukumu — Maļutki, kas atrodas Tabores pagastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Daugavpils rajonā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Seesam Insurance AS Latvijas filiāle

***Seesam Insurance AS'' Latvijas filiāle''' ir [[Austrija]]s uzņēmumam ''[[Vienna Insurance Group]]'' piederoša [[Igaunija|Igaunijā]] reģistrēta uzņēmuma ''Seesam Insurance AS'' [[Latvija]]s filiāle. Tā nodarbojas ar [[apdrošināšana]]s pakalpojumu sniegšanu, izņemot [[Dzīvības apdrošināšana|dzīvības apdrošināšanu]]. Filiāli izveidoja 2011. gadā, reorganizējot [[AAS Seesam Latvia|AAS ''Seesam Latvia'']]. Latvijas tirgū uzņēmums darbojas kopš 1993. gada.

Uzņēmuma centrālais birojs atrodas [[Rīga|Rīgā]]. Klientu apkalpošanas centri ir arī [[Liepāja|Liepājā]], [[Ventspils|Ventspilī]], [[Valmiera|Valmierā]], [[Daugavpils|Daugavpilī]], [[Talsi|Talsos]] atrodas tā pārstāvniecība.

''Seesam Insurance AS'' Latvijas filiāles izrakstīto prēmiju skaits 2014. gadā bija vairāk nekā 15 miljoni eiro, kas ir nepilnus divus miljonus vairāk nekā gadu iepriekš.

== Vēsture ==
Uzņēmuma pirmsākumi saistīti ar 1993. gadā ''[[American International Group|American International Group Inc.]]'' un Somijas finanšu grupas ''Pohjola'' (tagad ''[[OP (finanšu grupa)|OP]]'') dibināto kopuzņēmumu, apdrošināšanas akciju sabiedrību ***FAMLAT***. 1998. gadā nosaukums mainīts uz ***Seesam Latvia**'. 2004. gadā pēc līguma parakstīšanas starp akcionāriem par *American International Group* daļu atpirkšanu par vienīgo akcionāru kļuva *Pohjola*.

2011. gadā notika uzņēmuma reorganizācija, kuras gaitā *OP* apvienoja visus Baltijas valstīs strādājošos *Seesam* uzņēmumus. Tā rezultātā *Seesam Latvia* saistības pārņem Igaunijas uzņēmuma *Seesam Insurance AS* Latvijas filiāle.

2017. gada 18. decembrī *OP* vienojās par meitas uzņēmuma Igaunijā *Seesam Insurance AS* pārdošanu Austrijas uzņēmumam *[[Vienna Insurance Group]]*. Pēc nozares regulējošo iestāžu atļaujas saņemšanas darījums tika pabeigts 2018. gada 31. augustā.

## Apdrošināšanas veidi
Uzņēmums piedāvā apdrošināšanas pakalpojumus gan privātpersonām, gan juridiskām personām. Kopumā uzņēmums pārdod polises šādu apdrošināšanas veidu ietvaros:
* Transportlīdzekļu apdrošināšana — OCTA, KASKO
* Lauksaimniecības tehnikas apdrošināšana
* Īpašuma un mantas apdrošināšana
* Būvniecības apdrošināšana
* Civiltiesiskās atbildības apdrošināšana
* Nelaimes gadījumu apdrošināšana
* Ceļojumu apdrošināšana
* Kritisko saslimšanu apdrošināšana
* Uzņēmēju celtniecības iekārtu un citas speciālās tehnikas apdrošināšana
* Celtniecības un montāžas risku apdrošināšana
* Iekārtu salūšanas apdrošināšana
* Elektronisko iekārtu apdrošināšana
* Uzņēmuma darbinieku apdrošināšana (veselības apdrošināšana, kritisko saslimšanu apdrošināšana, nelaimes gadījumu apdrošināšana, nelaimes gadījumu apdrošināšana un ceļojumu apdrošināšana)
* Lauksaimnieku apdrošināšana

## Apbalvojumi
Kampaņas Uzslavē labu servisu 2015 ietvaros *Seesam Insurance AS* Latvijas filiāle ieguva visaugstāko novērtējumu rekomendētākā uzņēmuma nominācijā.

2014. gadā starptautiskajā konkursā Eiropas Biznesa balva 2014-2015 *Seesam Insurance AS* Latvijas filiāli pirmajā kārtā atzina par nacionālo uzvarētāju nominācijā "Uz klientu orientēts serviss".

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Interneta veikals
Pēteris Valujevs

**Pēteris Valujevs** (; dzimis , miris ) bija krievu valstsvīrs Aleksandra II valdīšanas laikā, Krievijas Impērijas valdības vadītājs (1879—1881) un romānu rakstnieks.
alt=veca vīrieša melnbalts salonportrets, seja ar kuplu vaigu bārdu pagriezta pa labi, pie krūtīm ordeņi, ap kaklu aplikta kāda Krievijas Impērijas vasts ordeņa ķēde|thumb|Pētera Valujeva portrets, kas publicēts mēnešizdevumā "Illustrierte Beilage der Rigaschen Rundschau"
Kopš 1845. gada Rīgas ģenerālgubernatora Jevgeņija Golovina (1845—1848) īpašo uzdevumu palīgs.
Kurzemes gubernators (1853—1858), Krievijas Impērijas iekšlietu ministrs (1861—1868), zemstes reformas izstrādes vadītājs (1864), ministru komitejas vadītājs (1879—1881), grāfs (1880), īstenais slepenpadomnieks.

## Darbi
* *Lettres sur l'affranchissement des paysans dans les provinces Baltiques*. Brisele: "Nord", 1858, јј2 - 12 (franciski, ar parakstu *Aliquis*, tulkojums krieviski žurnālā "Русский Вестник", ј.1-2). Raksts par Baltijas provinču zemes reformu 
* *О внутреннем состоянии России*. 1862 (raksts)
* *Русские заграничные публицисты*. Berlīne: 1876. (polemika ar Juriju Samarinu)
* *Экономические и финансовые заметки*, 1881 (raksts)
* *Лорин*. 1882 (romāns divās daļās, tulkojums vāciski)
* *Современные задачи*. Maskava, 1886—1887
* *Черный Бор*. "Вестник Европы": 7-8 burtnīcas, 1887 (romāns) 
* *Религиозные смуты и гонения от V до XVII века*. "Вестник Европы": 3 burtnīca, 1888. (raksts) 
* *Княгиня Татьяна*. "Русский Вестник": ј. 4-10, 1891 (romāns)
* *Сборник кратких благоговейных чтений на все дни года*. (tekstu krājums no Svētajiem rakstiem un reliģiskiem sprediķiem) 
* *Дневник* 1847—1860. "Русская Старина": 1891, № 4—11 (dienasgrāmata)
* *Дневник* 1877—1884. 1919
* *Дневник П. А. Валуева, министра внутренних дел 1861—1876*. Т. 1—2, 1961.

## Ārējās saites
* Ф.А. Брокгауз, И.А. Ефрон Энциклопедический словарь no *hrono.ru*
Seiļs

**Seiļs** (no latgaliešu valodas — 'sīlis'; sieviešu dzimtē Seile) ir latgaliešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Joņs Seiļs (1832—1928) — latgaliešu rakstnieks un dziesminieks;
* Stepons Seiļs (1909—1979) — latviešu literatūrvēsturnieks un rakstnieks.

## Skatīt arī
* Sīlis
Stepons Seiļs

**Stepons Seiļs** (dzimis , miris ) bija latviešu literatūrvēsturnieks un rakstnieks. Tiek saukts par "Latgales Misiņu".

## Biogrāfija
Dzimis zemnieku ģimenē. Ir Valērijas Seiles brālēns. 1929. gadā beidzis Rēzeknes skolotāju institūtu, pēc tam iestājies Latvijas Universitātē, kur līdz 1934. gadam studējis tautsaimniecību.

Strādājis skolotāja, skolas direktora un skolu inspektora amatā. Publicējies periodikā, ir arī daiļliteratūra (bērnu stāstu cikls). Darbojies avīžniecībā dažādos amatos. Vācis latgaliešu literatūru savās mājās. 20. gadsimta 60. gados VDK tos izvedusi, tomēr pazuda tikai daļa. Lielākā daļa materiālu nodota Latvijas Nacionālajai bibliotēkai.

Apbedīts Kļovu jeb Mežareju kapos. Ir tēlnieka B. Buļa veidots kapa piemineklis.

## Atsauces
Renceles

**Renceles** ir ciems Jelgavas novada Salgales pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā Garozes krastā pie autoceļa V1082 6 km no pagasta centra Emburgas, 29 km no novada centra Jelgavas un 61 km no Rīgas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Apšenieki (Grāveru pagasts)

**Apšenieki** () ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 1,5 km no pagasta centra Grāveriem, 22 km no novada centra Krāslavas un 246 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V641, netālu atrodas ezers — Kaļveits.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 66 cilvēkiem.
## Atsauces
Jū Nēsbē

**Jū Nēsbē** (; ; dzimis ) ir norvēģu rakstnieks, mūziķis, bijušais ekonomists un žurnālists. 2014. gada martā tika lēsts, ka Norvēģijā pārdoti vairāk nekā 3 miljoni viņa romānu eksemplāru un viņa darbi tulkoti vairāk kā 40 valodās, pārdodot 23 miljonus kopiju. Nēsbē plašāk pazīstams ar savu kriminālromānu sēriju par inspektoru Hariju Holu, kā arī ar solista un dziesmu autora darbību norvēģu rokgrupā *[[Di Derre]]*.

## Literārā darbība
1997. gadā Nēsbē izdeva kriminālromānu “Sikspārnis” (*Flaggermusmannen*, 1997), kas kļuva par pirmo grāmatu sērijā par izmeklētāju Hariju Holu. Par šo grāmatu viņš saņēma Rivertona balvu par gada labāko norvēģu kriminālromānu, kā arī Stikla atslēgas balvu par labāko kriminālromānu skandināvu literatūrā. Līdz 2019. gadam Harija Hola sērijā sarakstīti 12 krimināromāni. Vairāki no tiem Norvēģijā ieguvuši balvas, tai skaitā, *Rødstrupe* (2000) (, 2006), Snømannen (2007) (, 2010).

2007. gadā Nēsbē izdeva savu pirmo bērnu grāmatu "Doktora Proktora purkšķu pulveris" (), kurai sekoja vēl četras šīs sērijas grāmatas (līdz 2017. gadam).

Sarakstījis arī savstarpēji nesaistītus romānus, tai skaitā *Kongeriket* (2020) (, 2020).

Nēsbē darbi latviski izdoti izdevniecībā Zvaigzne ABC.

## Darbība kino un televīzijā
Pēc Nēsbē romāna *Hodejegerne* 2011. gadā uzņemta filma *[[Headhunters]]*. Vēl vairāki citi viņa romāni un stāsti izmantoti filmās: *Arme Riddere* (2011), *I Am Victor* (2013), *Doktor Proktors prompepulver* (2014), *Doktor Proktors tidsbadekar* (2015). Pēc viņa romāna motīviem uzņemta filma "Sniegavīrs" (2017). Nēsbē ir idejas autors, kā arī viens no izpildproducentiem norvēģu TV seriālam "Okupācija" (*Okkupert*, 2015—2020).

## Personīgā dzīve
Nēsbē profesionālā līmenī spēlējis futbolu *[[Molde FK]]* sastāvā līdz sarāva ceļa krusteniskās saites un beidza karjeru. Nēsbē nodarbojas ar klinšu kāpšanu. Viņš dzīvo Oslo netālu no savas bijušās sievas un kopīgās meitas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Apšenieki

**Apšenieki** var būt:
* Apšenieki — apdzīvota vieta Krāslavas novada Grāveru pagastā;
* Apšenieki — apdzīvota vieta Balvu novada Bērzpils pagastā;
* Apšenieki — apdzīvota vieta Līvānu novada Sutru pagastā;
* Apšenieki — apdzīvota vieta Preiļu novada Aizkalnes pagastā.
Kučinska Ministru kabinets

**[[Māris Kučinskis|Māra Kučinska]]** vadībā **[[Latvijas Republikas Ministru kabinets]]** darbojās no 2016. gada 11. februāra līdz 2019. gada 23. janvārim. Šis Ministru kabinets tika dēvēts arī par **Māra Kučinska valdību** un bija Ministru kabinets, kuru vadījis Māris Kučinskis. Māris Kučinskis pārstāvēja Zaļo un Zemnieku savienību. Kabineta koalīcijas sastāvā bija Zaļo un Zemnieku savienība, Vienotība un Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK". Ministru prezidenta Māra Kučinska valdībā strādāja 13 ministri.

## Koalīcijas sastāvs

## Partiju sadalījums

## Ministru kabineta sastāvs

*Pašreizējie amata ieņēmēji izcelti *'treknrakstā**'

## Ārējās saites
* Latvijas Republikas Ministru kabineta oficiālā mājas lapa

## Atsauces
Karošknābji

**Karošknābji** jeb **platknābja ibisi** (*Platalea*) ir ibisu dzimtas (*Threskiornithidae*) pelikānveidīgo putnu ģints, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tā ir vienīgā ģints **karošknābju apakšdzimtā** (*Plataleinae*). Lielākā sugu dažādība mājo Vecajā pasaulē un Austrālijā, tikai sārtais karošknābis (*Platalea ajaja*) sastopams Amerikā. Latvijā sastopama viena karošknābju suga — karošknābis (*Platalea leucorodia*), kas Latvijā ir rets ieceļotājs.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|240px|[Karošknābis (*Platalea leucorodia*) Latvijā ir rets ieceļotājs]]
Visām karošknābju ģints sugām ir liels, plakans knābis ar paplatinātu knābja galu, kas atgādina karoti. Tiem ir garas kājas un kakls, kā arī slaids ķermenis. Gandrīz visām karošknābju sugām ir balts apspalvojums, izņemot sārto karošknābi, kura spalvas ir gaiši sārtas.

Mazākais ģintī ir melnsejas karošknābis (*Platalea minor*), kura ķermeņa garums ir apmēram 60—78 cm. Toties lielākais ģintī ir dzeltenknābja karošknābis (*Platalea flavipes*), kura ķermeņa garums ir 76—100 cm.

## Bioloģija
Karošknābji parasti barojas seklās ūdenstilpēs, turpu šurpu šūpojot viegli pavērtu knābi. Līdzko kāds neliels ūdens radījums pieskaras knābja iekšpusei, tas aizcērtas ciet. Karošknābji ēd dažādus ūdens kukaiņus, moluskus un vardes. Lai arī šīs grupas sugas sastopamas gan saldūdens, gan viegli sāļās ūdenstilpēs, tās labprātāk izvēlas saldūdeni. Karošknābji veido monogāmus pārus uz vienu sezonu. Tie ligzdo kolonijās, kas jauktas ar citiem ūdensputniem, piemēram, ibisiem un gārņiem. Ligzdai ir sekla bļodas forma vai tā veidota kā platforma, kas būvēta no žagariem, zāles un niedrēm. To būvē mātīte, bet tēviņš pienes materiālus. Tā parasti atrodas kokā tuvu krasta līnijai. Dējumā visbiežāk ir 3 baltas olas. Perē abi vecāki un par mazuļiem arī rūpējas abi vecāki. Putnēnu knābis ir taisns un īss, un īpatnējo formu tas iegūst, tikai putniem pieaugot.

## Sistemātika
[thumb|240px|[Dzeltenknābja karošknābis (*Platalea flavipes*) ir lielākais ģintī]]
**Karošknābju apakšdzimta** (*Plataleinae*)
***Karošknābju ģints** (*Platalea*)
**Āfrikas karošknābis (*Platalea alba*)
**Dzeltenknābja karošknābis (*Platalea flavipes*)
**Karaliskais karošknābis (*Platalea regia*)
**Karošknābis (*Platalea leucorodia*)
**Melnsejas karošknābis (*Platalea minor*)
**Sārtais karošknābis (*Platalea ajaja*)

## Atsauces
Belkovščizna

**Belkovščizna**, arī **Belkauski**, bija ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 9,5 km no pagasta centra Grāveriem, 16 km no novada centra Krāslavas un 255 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa P62.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 44 cilvēkiem.
## Atsauces
Purviņi (Salgales pagasts)

**Purviņi** ir vasarnīcu ciems Jelgavas novada Salgales pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā pie autoceļa V28  no pagasta centra Emburgas,  no novada centra Jelgavas un  no Rīgas.

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Afganistānā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Afganistāna|Afganistānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Afganistānas ir iekļautas **2 vietas** (abi kultūras objekti), savukārt 4 vietas Afganistānā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Abi iekļautie objekti Pasaules mentojuma sarakstā ir atzīti arī kā apdraudētie objekti. Afganistāna Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja .

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļautie objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Bļodnieki

**Bļodnieki** ir būvējams ciems Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā pie autoceļa A9 15 km no pagasta centra Piņķiem, 25 km no novada centra Mārupes un 35 km no Rīgas. Ciems plānots ceļa dienvidu pusē iepretī Vecbļodnieku un Jaunbļodnieku mājām.

## Atsauces
Trenči

**Trenči** ir ciems Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā Babītes ezera dienvidu krasta pie autoceļa A9  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas. Pie Trenčiem atrodas «Lāču» maizes ceptuve, kafejnīca un veikals.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Kalnciema masīvs

**Kalnciema masīvs**, agrāk — **Kalnciema fonds**, ir ciems Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā liela meža masīva vidū  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas. Vienīgais sabiedriskais transports ir autobuss Nr. 5616, kas savieno ciemu ar Rīgu un kursē 2 reizes darbadienās (uz Rīgu no rīta un atpakaļ vakarā).

## Atsauces
Ziestu kalns

**Ziestu kalns** jeb **Sestu kalns** ir 216,5 m augsts paugurs, kas atrodas Vidzemes augstienē, Madonas novadā.

Ziestu kalnā atrodas ģeodēzisko uzmērījumu punkts "Sestukalns" N565024, E253812 (Strūves ģeodēziskā loka punkts).

Strūves ģeodēziskais loks ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Skatīt arī
* Latvijas augstākie pauguri
* Vidzemes augstiene
Odziena

**Odziena** ir ciems Aizkraukles novada Vietalvas pagastā pie autoceļa P78. Izvietojies pagasta rietumu daļā 6 km no pagasta centra Vietalvas, 37 km no novada centra Aizkraukles un 100 km no Rīgas.

## Vēsture
Odzienas apkārtnē konstatēti vidējā dzelzs laikmeta apbedījumi un tā paša perioda savrupatradumi. 1843. gadā, apstrādājot Odzienas muižas laukus, atrada pakavsaktu, spirālgredzenus un citas rotaslietas, bet 1889. gadā, muižas teritorijā rokot pamatus, atraka skeletkapus, kuros konstatēja arī apbedījumu inventāru un ieročus. Odzienas vārds (*Odenze* vai *Odse*) rakstītajos vēstures avotos pirmo reizi minēts 1455. gadā.

Tagadējā apdzīvotā vieta veidojusies ap Odzienas muižu (). 
thumb|left|Odzienas veikals
Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Aizkraukles rajonā.

Bijušās Odzienas muižas dzirnavās šobrīd darbojas alusdarītava "Odzienas muižas alus", teritorijā iekārtots arī viesu nams. 

Muižas neogotiskajai pilij 2015. gadā rekonstruētas piecas zāles, bet daļā, tai skaitā tornī, saglabājušās tikai ārējās sienas.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Stropi (Naujenes pagasts)

**Stropi** () ir ciems Augšdaugavas novada Naujenes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 7,8 km no pagasta centra Naujenes, 10,5 km no novada centra Daugavpils un 233,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A13 (Krievijas robeža (Grebņeva)—Rēzekne—Daugavpils—Lietuvas robeža (Medumi)).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Daugavpils rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 19 sētas ar 133 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Čalpi

**Čalpi** bija ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 11 km no pagasta centra Grāveriem, 18 km no novada centra Krāslavas un 256 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, Muldovkas upes krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā ciemā bija 22 sētas ar 132 cilvēkiem.
## Atsauces
Miklošs Horti

Naģbāņas vitēzs **Miklošs Horti** (, dzimis , miris ) bija Austroungārijas admirālis, Ungārijas reģents no 1920. gada līdz 1944. gada 15. oktobrim.

Dienēja Austroungārijas flotē no 1896. gada. No 1908. līdz 1914. gadam - imperatora Franča Jozefa I adjutants. Pirmā pasaules kara laikā izcīnījis uzvaras vairākās jūras kaujās. 1918. gada martā iecelts par Austroungārijas flotes komandieri. Pameta floti, kad jaunais imperators Kārlis I pavēlēja nodot floti jaunās valsts - Dienvidslāvijas rīcībā.

Pēc Ungārijas Padomju Republikas nodibināšanās Horti kļuva par Ungārijas konservatīvo spēku līderi un pēc komunistu režīma sabrukuma, kad no Budapeštas evakuējās Rumānijas karaspēks, iegāja pilsētā, nodibinot labēju valdību. Horti tika iecelts par karalistes reģentu. Līdz 1922. gadam pēdējais Austroungārijas imperators Kārlis I divreiz neveiksmīgi centās ieņemt Ungārijas troni. Starpkaru periodā Horti realizēja nacionāli konservatīvu politiku, aizliedzot gan komunistu, gan galēji labējo Bultu krusta partiju, ārpolitikā apstrīdot Trianonas līgumu.

Trīsdesmitajos gados tuvinājās Hitlera Vācijai. Vīnes arbitrāžu rezultātā Ungārijai izdevās atgūt daļu no Pirmajā pasaules karā zaudētajām teritorijām. Ungārija Otrajā pasaules karā piedalījās kā Vācijas sabiedrotais, iebrūkot Dienvidslāvijā un PSRS, tomēr atsakoties no holokausta realizācijas. Pasliktinoties situācijai karā, Ungārija meklēja iespējas pāriet Sabiedroto pusē, tāpēc 1944. gada martā vācu karaspēks iegāja valstī, to okupēja un sāka ebreju deportāciju no valsts. 1944. gada 15. oktobrī Horti paziņoja, ka Ungārija izstājas no Ass valstīm un slēdz pamieru ar PSRS, tāpēc Horti tika arestēts un nogādāts Bavārijā. Pēc kara apmetās Portugālē, kur miris.

## Ārējās saites
Eižvertiņi

**Eižvertiņi** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,5 km no pagasta centra Grāveriem, 19 km no novada centra Krāslavas un 247 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P62, Zosna ezera krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 26 cilvēkiem.
## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Andorā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Andora|Andorā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli **1 vieta** (dabas objekts), savukārt 2 vietas Andorā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Brūnie ibisi

**Brūnie ibisi** (*Plegadis*) ir ibisu dzimtas (*Threskiornithidae*) pelikānveidīgo putnu ģints, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas sugas. Ģints sugas sastopamas gandrīz visur pasaulē, izņemot Antarktīdu, kā arī vairākās okeānu salās. No ģints trim sugām visbiežāk sastopamais ir brūnais ibiss (*Plegadis falcinellus*), kas arī Latvijā ir rets ieceļotājs.

## Kopīgās īpašības
Visām brūno ibisu ģints sugām ir tumšs apspalvojums, garas kājas un kakls, garš, izliekts knābis ar smailu galu. Ārēji brūnie ibisi atgādina gārņus, un tiem ir daudz kopīgu īpašību. Tomēr lidojumā ibisiem kakls ir izstiepts. 

Brūnie ibisi parasti barojas seklās ūdenstilpēs, ar knābi iztaustot dūņas un dubļus, uzlasot arī no ūdens virsmas dažādus ūdens kukaiņus, moluskus un vardes. Tie barojas arī uz sauszemes, ķerot, piemēram, ķirzakas, scinkus un tārpus. Brūnie ibisi ligzdo kolonijās, kas jauktas ar citiem ūdensputniem. Ligzdai ir sekla bļodas forma, būvēta no žagariem, zāles un niedrēm. Tā parasti atrodas kokā tuvu krasta līnijai, tomēr ligzda var atrasties arī uz klints vai starp akmeņiem. Dējumā parasti ir 2—4 olas. Viena un tā pati ligzda tiek izmantota vairākus gadus.

## Sistemātika
***Brūno ibisu ģints** (*Plegadis*)
**Briļļu ibiss (*Plegadis chihi*)
**Brūnais ibiss (*Plegadis falcinellus*)
**Punas ibiss (*Plegadis ridgwayi*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: Genus Plegadis
Klīves

**Klīves**, arī **Klīvji** vai **Klīvi**, ir ciems Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā abpus autoceļam A9 pie Miglupītes ietekas Babītes ezerā  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Annas baznīcas un kroga. Annas baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Klīve
Annas (Babītes pagasts)

**Annas**, agrāk arī **Annasmuiža**, ir ciems Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā netālu no autoceļa A9 Babītes ezera dienvidu krastā  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Annasmuižas *(Annenhof)* pusmuižas centru.

## Atsauces
Cielavas (nozīmju atdalīšana)

**Cielavas** var būt:
* cielavas — putnu ģints
* Cielavas — apdzīvota vieta Babītes pagastā
* Cielavas — apdzīvota vieta Ziemera pagastā
Ibisu apakšdzimta

**Ibisu apakšdzimta** (*Threskiornithinae*) ir ibisu dzimtas (*Threskiornithidae*) pelikānveidīgo putnu apakšdzimta, kas apvieno 28 mūsdienās dzīvojošas sugas un vairākas izmirušas sugas. 

## Kopīgās īpašības
Ibisu apakšdzimtas putniem ir raksturīgi slaidi ķermeņi, garas kājas un kakls, garš, izliekts knābis ar asu galu. Tie mājo mitros biotopos, stāvošu vai lēni plūstošu ūdenstilpju krastos. Sastopami gandrīz visur pasaulē, izņemot Antarktīdā. Lielākā sugu dažādība mājo tropos. Latvijā sastopama viena ibisu apakšdzimtas suga — brūnais ibiss (*Plegadis falcinellus*), kas Latvijā ir rets ieceļotājs.

Barības meklēšanai ibisi izmanto garo knābi, ar to iztaustot dūņas un dubļus. Barojas ar dažādiem bezmugurkaulniekiem (ūdens kukaiņiem un vēžveidīgajiem). Ibisi veido monogāmus pārus, ligzdo kolonijās, bieži kopā ar gārņiem un karošknābjiem. Ligzda parasti tiek vīta kokos, ūdenstilpes krastā. Visas mūsdienās dzīvojošās ibisu sugas spēj lidot, bet lielākā daļa izmirušo sugu (Havaju ibisi (*Apteribis*) un Jamaikas ibisi (*Xenicibis*)) bija nelidojoši putni.

## Sistemātika
***Ibisu apakšdzimta** (*Threskiornithinae*)
**Amerikas ibisi (*Eudocimus*)
**Āfrikas ibisi (*Bostrychia*)
**Brūnie ibisi (*Plegadis*)
**Cekulainie ibisi (*Nipponia*)
**Dienvidamerikas ibisi (*Theristicus*)
**Dienvidaustrumāzijas ibisi (*Pseudibis*)
**†Havaju ibisi (*Apteribis*)
**Ibisi (*Threskiornis*)
**†Jamaikas ibisi (*Xenicibis*)
**Kailgalvas ibisi (*Geronticus*)
**Kailsejas ibisi (*Phimosus*)
**Madagaskaras ibisi (*Lophotibis*)
**Milzu ibisi (*Thaumatibis*)
**Smailastes ibisi (*Cercibis*)
**Zaļie ibisi (*Mesembrinibis*)

## Atsauces