open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Slavas ceļi

**"Slavas ceļi"** () ir 1957. gada ASV kara filma, kuras režisors ir Stenlijs Kubriks. Filmā galvenās lomas atveido Kērks Daglass, Ralfs Mikers, Ādolfs Menžū, Džordžs Mekredijs, Veins Moriss un Ričards Andersons.

Filma ir par pulkvedi Daksu (Daglass), franču karavīru komandieri, kuri atsakās turpināt pašnāvniecisku uzbrukumu, pēc kura Dakss mēģina viņus aizstāvēt pret apsūdzībām gļēvulībā.

"Slavas ceļi" pirmizrāde notika . 1992. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālais kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Viļņas Zeme

[thumb|270px|Viļņas Zemes izveide, apvienojot likvidētās [Viduslietuvas Republikas apriņķus (sarkanā krāsā) ar Navahrudakas vojevodistes apriņķiem (oranžā krāsā).]]
**Viļņas Zeme** (, ) bija Polijas Otrās republikas pagaidu administratīvā vienība (1922—1926), kurā apvienoja likvidētās Viduslietuvas Republikas teritoriju ar Navahrudakas vojevodistes ziemeļaustrumu daļas apriņkiem, lai 1926. gadā pārdēvētu par Viļņas vojevodisti.

## Administratīvais iedalījums

### Viduslietuvas Republikas apriņķi
* Ašmenas apriņķis (*powiat oszmiański*),
* Braslavas apriņķis (*powiat brasławski*),
* Švenčoņu apriņkis (*powiat święciański*),
* Traķu apriņķis (*powiat trocki*) un Viļņas apriņķis (*powiat wileński*), kurus 1925. gadā apvienoja vienā Viļņas—Traķu apriņķī (*powiat wileńsko-trocki*).

### Agrākie Navahrudakas vojevodistes apriņķi
* Dzisnas apriņķis (*powiat dziśnieński*), administratīvais centrs Hlibokaje,
* Duņilovas apriņķis (*powiat duniłowicki*), no 1926. gada Pastavu apriņķis,
* Viļejkas apriņķis (*powiat wilejski*).

## Atsauces
Inuītu valodas

**Inuītu valodas** ir eskimosu—aleutu valodu saimes eskimosu valodu grupas lielākais atzars, kas izplatītas Ziemeļamerikas ziemeļos — Aļaskas ziemeļu un rietumu piekrastē ASV, Kanādas Ziemeļrietumu Teritorijās, Nunavutā, Kvebekā un Labradorā, kā arī Grenlandē.

## Klasifikācija
Inuītu valodu grupā formāli ietilpst četras valodas, bet faktiski tā ir savstarpēji saistītu dialektu kopums, kur katra dialekta runātāji pietiekoši brīvi saprot kaimiņu dialektu, bet tālākās grupas jau saprot mazākā mērā. Dialektu grupas apvienotas valodās zināmā mērā pēc teritoriālā principa — iņupiatu valoda Aļaskā, inuktituta un Inuvialuktuna Kanādā, bet grenlandiešu valoda — Grenlandē. Atsevišķos gadījumos dažus no dialektiem vai to kopumus tiecas uzskatīt par patstāvīgām valodām.

*Grenlandiešu valoda (56 000)
** Inuktunas dialekts Grenlandes ziemeļrietumos (800)
** Kalāhlisutas dialekts Grenlandes rietumu piekrastē (standartizētā forma)
** Tunumīsutas dialekts Grenlandes austrumu piekrastē (3000)
*Inuktituta (36 000)
** Inuinnaktunas dialekts Nunavutas rietumos kā oficiāla valoda (1310)
** Natsilinmiututas dialekts Nunavutas rietumos
** Dienvidbafinas dialekts (standartizētā forma)
** Ziemeļbafinas dialekts
** Aivilinmiututas dialekts Hudzona līča ziemeļu piekraste
** Kivahlirmiututas dialekts Hudzona līča ziemeļrietumu piekraste
** Nunavimmiutitutas dialekts Kvebekas ziemeļos (11 000)
** Inutitutas (nunatsiavummiututas) dialekts Labradoras ziemeļos (550)
*Inuvialuktuna Kanādas Ziemeļrietumu Teritorijas un Nunavutas rietumi (680)
** Siglitunas (sahlirmiutuna) dialekts Amundsena līča piekrastē
** Ūmmarmiutuna dialekts Makenzi deltā
** Kanirjuarmiutunas dialekts Viktorijas salā
*Iņupiatu valoda (3000)
** Kaviarakas dialekts Sjūarda pussalas dienvidos
** Iņupiatunas dialekts Aļaskas ziemeļos

Iekavās aptuvenais runātāju skaits.

## Atsauces
Jevgeņijs Zikrans

**Jevgeņijs Zikrans** (, dzimis , miris ) bija Sarkanās armijas artilērijas leitnants.

Iesaukts armijā 1941. gada jūnijā. Piedalījies kaujā par Maskavu. 1944. gadā kritis Jaunbērzes apkaimē, atvairot vācu tanku uzbrukumu. Apglabāts Dobeles brāļu kapos.

## Ārējās saites
* Par Jevgeņiju Zikranu
Burgundijas Karaliste

thumb|Galvenie Burgundijas vēsturiskie reģioni
**Burgundijas Karaliste** ir vairāku vēlīnā antīkā laikmeta un viduslaiku valstisko veidojumu nosaukums Rietumeiropā. Reģions saukts arī par Provansas Karalisti, Arlas Karalisti, Burgundijas hercogisti un Burgundijas grāfisti. Nosaukums pakāpeniski attiecināts uz mūsdienu Francijas reģionu Burgundiju.

Nosaukums cēlies no burgundiem, ģermāņu cilts, kas mūsu ēras sākumā dzīvoja tagadējās Polijas teritorijā. Ap 260. gadu burgundi ir pārcēlušies uz tagadējās Vācijas dienvidiem. 5. un 6. gadsimtā burgundi izveidoja divas barbaru karalistes. Viena atradās pie Reinas, ar galvaspilsētu Vormsā. Otra stiepās no Ronas upes līdz mūsdienu Šveicei, ar galvaspilsētu Ženēvā. 6. gadsimtā to iekļāva Franku valstī.

## Ārējās saites
Arlas Karaliste

thumb|Arlas Karaliste ap 1000. gadu
**Arlas Karaliste**, zināma arī kā **Burgundijas Otrā Karaliste**, pastāvēja no 933. līdz 1380. gadam. Viduslaiku valsts, kas sākotnēji atradās Svētās Romas impērijas sastāvā, vēlāk kļūstot par Francijas Karalistes daļu.

Izveidota 933. gadā, kad Rūdolfs II (valdīja no 912. līdz 937. gadam), mūsdienu Šveices, Savojas un Franškontē teritoriju valdnieks, ieguva arī Provansu, un par savu galvaspilsētu izvēlējās Arlu. Viņa mazdēlam Rūdolfam III (valdīja no 993. līdz 1032. gadam) nebija pēcnācēju, un viņš izvēlējās valsti atstāt savam radiniekam, Svētās Romas impērijas imperatoram Heinriham II, kurš nomira jau 1024. gadā. Rūdolfs III nomira, nenosaucot jaunu mantinieku, tāpēc imperators Konrāds II izvirzīja pretenzijas uz Arlas Karalisti un 1033. gadā to iekaroja. Vietējie augstmaņi labprāt akceptēja attālā imperatora varu tā vietā, lai pakļautos Šampaņas Odo II, kura tiesības uz Arlu bija daudz pamatotākas. Konrāds II tika ievēlēts par Arlas karali un 1034. gadā kronēts Ženēvā. 1039. gadā Konrāds II par Arlas karali iecēla savu dēlu Heinrihu III, taču parasti karalisti pārvaldīja kāds iecelts augstmanis. 1193. gadā, redzot, ka Francijas karalis Filips II Augusts apdraud Arlu, imperators Heinrihs IV par Arlas karali iecēla Anglijas karali Ričardu I, kurš gan mira, pirms vēl tika kronēts.

1378. gadā imperators Kārlis IV Luksemburgs par Arlas valdnieku iecēla Francijas troņmantinieku Šarlu, kuram kāpjot Francijas tronī kā Šarlam VI, Arlas Karaliste kļuva par Francijas Karalistes sastāvdaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eliots Gūlds

**Eliots Gūlds** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Savu Holivudas aktiera karjeru sācis 60. gados. Par lomu filmā *[[Bob & Carol & Ted & Alice]]* (1969) Gūlds tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris otrā plāna lomā. Iespējams, vislabāk pazīstams no lomām Roberta Oltmena filmās "Lazarete" (1970), *[[The Long Goodbye]]* (1973) un *[[California Split]]* (1974). Citas pazīstamas filmas ar Gūlda piedalīšanos ir *[[Little Murders]]* (1971), Ingmara Bergmana *[[The Touch]]* (1971), "Mežāzis 1" (1978), *[[The Silent Partner]]* (1978), *[[Bugsy]]* (1991) un "Amerikāņu vēsture X" (*American History X*, 1998). Gūldam bija arī lomas televīzijas seriālā "Draugi" (1994–2004), "Oušena" filmu sērijā (2001., 2004., 2007. un 2018. gadā), kā arī seriālā *[[Ray Donovan]]* (2013–2016).

## Ārējās saites
Stērlings Heidens

**Stērlings Volters Heidens** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris, rakstnieks, jūrnieks, modelis un karavīrs.

Savu aktiera karjeras lielāko daļu attēlojis galvenās lomas, īpaši vesternu un *[[film noir]]* žanros. Pazīstams ar savām lomām Džona Hjūstona filmā "Asfalta džungļi" (1950), Luisa Allena filmā "Sadenlija" (1954), Nikolasa Reja filmā "Džonijs Ģitāra" (*Johnny Guitar*, 1954), Stenlija Kubrika filmā "Slepkavība" (1956) un Džozefa Lūisa filmā *[[Terror in a Texas Town]]* (1958). Vēlāk pārsvarā attēlojis otrā plāna lomas, iespējams, vispazīstamākā loma ir Kubrika filmā "Doktors Streindžlavs" (1964).

Heidena pazīstamākās lomas "Jaunās Holivudas" ērā ir Frānsisa Forda Kopolas filmā "Krusttēvs" (1972), Roberta Oltmena filmā *[[The Long Goodbye]]* (1973) un Bernardo Bertoluči filmā "1900" (1976).

## Ārējās saites
The Long Goodbye

***The Long Goodbye*** ir 1973. gada ASV *[[neo-noir]]* asa sižeta filma, kuras režisors ir Roberts Oltmens. Filmā galvenās lomas atveido Eliots Gūlds, Nīna van Pallandta un Stērlings Heidens. Filma ir balstīta uz Reimonda Čendlera 1953. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

Filma ir par privātdetektīvu Filipu Mārlovu (Gūlds), kurš, palīdzot draugam tikt līdz Meksikas robežai, tiek iesaistīts viņa sievas slepkavībā.

Filma izdošanas brīdī saņēma pārsvarā negatīvas kritiķu atsauksmes, tomēr laika gaitā filma ir ieguvusi vairāk pozitīvu vērtējumu. 2021. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Rašmoras skola

**"Rašmoras skola"** () ir 1998. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Vess Andersons. Filmā galvenās lomas atveido Džeisons Švarcmans, Olīvija Viljamsa, Bills Marijs, Braians Kokss, Sīmors Kasels un Meisons Gambls.

Filma ir par Rašmoras skolas skolnieku Maksu (Švarcmans), kurš sadraudzējas ar pusmūža bagātu rūpnieku (Marijs), un viņu kopējo mīlestību pret skolas skolotāju Rozmariju (Viljamsa).

Filmas pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. "Rašmoras skola" saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, tā palīdzēja veiksmīgi uzsākt Andersona un Švarcmana karjeru, kā arī restartēt Marija karjeru kā neatkarīgā kino aktierim. 1999. gada *[[Independent Spirit Awards]]* apbalvošanas ceremonijā, Andersons ieguva labākā režisora balvu, savukārt Marijs ieguva labākā aktiera otrā plāna lomā balvu. Marijs tika nominēts arī Zelta globusa balvai. Sākot no šīs filmas, Marijs ir piedalījies katrā nākamajā Andersona filmā. 2016. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Jupiku valodas

**Jupiku valodas** ir eskimosu—aleutu valodu saimes eskimosu valodu grupas mazākais atzars, kas izplatītas Aļaskas dienvidrietumos un Beringa jūras salās ASV, kā arī Čukču pussalas piekrastē Krievijā. 

## Klasifikācija
Jupiku valodu grupā ietilpst četras dzīvas valodas, lielākā no kurām ir Centrālās Aļaskas jupiku valoda ar vairāk kā  runātājiem. Pie jupiku valodām dažkārt pieskaita arī mirušo Sirenikas valodu, bet lielākā daļa speciālistu to izdala kā atsevišķu atzaru eskimosu valodu grupā. Jupiku valodas lielākoties ir savstarpēji nesaprotamas.

* Jupiku valodas
** Alutīku valoda Aļaskas pussalā un Kodiakas salā (200)
** Juitu valodas
*** Unazigmita Čukču pussalas dienvidaustrumos un Sentlorensas salā (1200)
*** Nivukagmita Čukču pussalas ziemeļaustrumos (60)
** Jupiku valoda Aļaskas dienvidrietumi un Nunivakas sala (10 000)
* *[[Sirenikas valoda]]* † Sirenikas ciemā Čukču pussalā

Iekavās aptuvenais runātāju skaits. † — mirusi valoda.

## Atsauces
Juitu valodas

**Juitu valodas**, arī **Sibīrijas jupiku valodas**, **Āzijas eskimosu valodas**, ir eskimosu—aleutu valodu saimes eskimosu valodu grupas jupiku valodu mazākais atzars. Juitu valodās runā juiti (eskimosi) Čukču pussala piekrastē Krievijā un Sentlorensas salās ASV.

Juitu valodu grupā iekļautas divas valodas. Lielākā ir unazigmīta, arī čapļiniešu valoda vai Sentlorensas jupiku valoda, kurā runā ap 200 juitu Čukču pussalas piekrastes apdzīvotajās vietās Novoje Čapļinā, Provideņijā un Ueļkaļā, kā arī ap 1000 juitu Sentlorensas salā Beringa jūrā. Otra grupas valoda ir nivukagmīta vai naukaniešu (pēc mūsdienās pamestā Naukanas ciema) valoda, kurā runā mazāk kā 50 cilvēku Čukču pussalas ziemeļaustrumos Lavrentijā, Lorinā un Ueļenā.

## Atsauces
Antonija Jansone

**Antonija Jansone** (dzimusi Rīgā , mirusi  turpat) bija latviešu aktrise, kura ilgus gadus spēlēja vadošās lomas Pētera Lūča vadītā Valmieras Drāmas teātra iestudējumos. 1960. gados vadīja Mazsalacas drāmas ansambli.

## Filmogrāfija
* Kad lietus un vēji sitas logā (1967),
* Uzbrukums slepenpolicijai (1974)‎,
* Atspulgs ūdenī (1977),
* Aiz stikla durvīm (1978),
* Cīrulīši (1980).

## Literatūra
* Leģenda par uzticīgo sirdi. Edīte Tišheizere, Teātra Vēstnesis Nr. 2 (2014), 78.-79.lpp.

## Atsauces
Gustavs Goslers

**Gustavs Ludvigs Goslers** (; dzimis , miris ) bija vācu airētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 

1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Goslers startēja stūrmaņa četrinieku airēšanas disciplīnā. Viņš bija viens no Vācijas airēšanas komandas *Der Hamburger und Germania Ruder Club* dalībniekiem. Komanda šajā disciplīnā izcīnīja zelta medaļu, startējot otrajā fināla braucienā. Sacensībās viņš startēja kopā ar saviem brāļiem Oskaru un Kārli. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gustavs Goslers (Olympics profils) 
* Gustavs Goslers (Olympedia profils) 
* Gustavs Goslers (Sports Reference profils)
Gada gliemis Latvijā

[thumb|200px|2026. gada gliemene Latvijā — [Atlantijas maktrgliemene (*Rangia cuneata*)]]
**Gada gliemis** ir viens no ikgadējiem Latvijas dabas simboliem, kuru kopš 2005. gada izraugās Latvijas Malakologu biedrība. Par gada simbolu tiek nosaukta kāda no Latvijā sastopamām gliemežu vai gliemeņu sugām, lai informētu sabiedrību par šo dzīvnieku bioloģiju un ekoloģiju, iespējām iesaistīties retas sugas aizsardzības aktivitātēs. Dažreiz izraudzītā suga ir plaši izplatīta, bet tās sastopamības izvērtējums ļauj spriest par biotopa jeb dzīvotnes stāvokli un dabā notiekošajām pārmaiņām.

Par gada simboliem ir nosaukti arī gliemji, kas dažādos veidos nonākuši Latvijas teritorijā ārpus sava dabiskā izplatības areāla un nepieder vietējai faunai. Tādā gadījumā nominācijas mērķis ir bijis rosināt diskusiju par ievestām, invazīvām un vietējās faunas sugām Latvijā, vākt informāciju, apkopot ziņojumus un apsekot konkrētas teritorijas, lai izvērtētu šo sugu izplatību un ietekmi.

## Gada gliemji Latvijā

## Atsauces
Rekuperācija

**Rekuperācija** (no latīņu *recuperatio* — 'atgriešana, atjaunošana') var būt

* elektroenerģijas rekuperācija rekuperatīvajā bremzēšanā,
* siltuma rekuperācija, kas norisinās, piemēram, rekuperatorā, pasīvajā mājā,
* rekuperācija politikā.
Kacenšteins

**Kacenšteins** (; sieviešu dzimtē Kacenšteina) ir vācu cilmes uzvārds.
Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Edgars Kacenšteins (*Edgar Katzenstein*; 1879—1953) — vācu airētājs;
* Valters Kacenšteins (*Walter Katzenstein*; 1878—1929) — vācu airētājs, olimpiskais čempions.
FTSE 100

***FTSE 100 Index*** (, neformāli *Footsie*) ir Londonas Fondu biržas vadošais indekss. To aprēķina neatkarīgs uzņēmums *FTSE Group*, kas kopīgi pieder laikrakstam *[[Financial Times]]* un Londonas Fondu biržai. Indeksu sāka aprēķināt 1984. gada 3. janvārī, par bāzes vērtību pieņemot 1000 punktu. Tas sasniedza savu augstāko vērtību (6950,6 punkti) 1999. gada 30. decembrī.
 
## Indeksa komponenti
2021. gada septembrī vislielākais īpatsvars indeksā (11,5%) bija rūpniecības preču un pakalpojumu sektoram, tam sekoja finanšu sektors ar 11,3% un veselības aprūpes sektors ar 9,9%. 10 lielāko uzņēmumu kopējais īpatsvars visu indeksa dalībnieku tirgus kopējā kapitalizācijā bija 41%.

## Atlases kritēriji
Uzņēmumiem, kuru akcijas tiek ņemtas vērā indeksa *FTSE 100* aprēķināšanā, ir jāatbilst *FTSE Group* izvirzītajiem kritērijiem:
 
* būt iekļautiem Londonas Fondu biržas sarakstā,
* indeksa *FTSE 100* akciju vērtībai ir jābūt izteiktai mārciņās vai eiro,
* uzņēmumam jāiziet tests par piederību noteiktai valstij,
* akcijām jāatrodas brīvā apgrozībā, tām jābūt augsti likvīdām.
 
Indeksu pārskata vienu reizi kvartālā marta, jūnija, septembra un decembra pirmajā piektdienā.

## Atsauces
TV4 (Latvija)

**TV4** ir Latvijas televīzijas kanāls. Tas pieder uzņēmumam SIA "4. vara". Kanālā tiek pārraidīti diskusiju raidījumi, intervijas un konferences, kā arī sporta oriģinālsaturs.
Kanāls sāka raidīt 2021. gada 1. aprīlī.

## Vēsture
2020. gada nogalē Nacionālā elektronisko plašsaziņas līdzekļu padome izsludināja konkursu par tiesībām izplatīt televīzijas programmu brīvajā vietā bezmaksas zemes apraidē Latvijas teritorijā 2021. gadā, lai "nodrošinātu sabiedrības demokrātiskās, sociālās un kultūras vajadzības un sekmētu kvalitatīva un daudzveidīga satura veidošanu, saglabāšanu un pieejamību". Konkursā uzvarēja uzņēmums SIA "4. vara". Jaunais televīzijas kanāls TV4 sāka raidīt 2021. gada 1. aprīlī.

2022. gada 1. janvārī televīzijas kanāls Sportacentrs.com TV, kas bija vietējo sporta sacensību pārraidītājs un piederēja SIA "4. vara", tika apvienots ar TV4.

## Skatīt arī
* sportacentrs.com

## Atsauces

## Ārējās saites
* TV4 vietne
Gada koks Latvijā

[thumb|150px|2026. gada koks Latvijā — [parastā ieva (*Prunus padus*)]]
**Gada koks** jeb **Gada kokaugs** ir viens no ikgadējiem Latvijas dabas simboliem, kuru kopš 2001. gada izraugās Latvijas Dendrologu biedrība, tā pievēršot sabiedrības uzmanību Latvijā sastopamajiem kokaugiem. Par gada simboliem ir nosauktas gan vietējās, gan dekoratīvas svešzemju kokaugu sugas, veicinot savvaļas augu un dendroloģisko stādījumu izpēti. Gada koka nomināciju ir ieguvusi arī invazīva suga — ošlapu kļava, jo Dendrologu biedrība vēlējās pievērst sabiedrības uzmanību šādu augu izraisītām problēmām un ierobežot sugas tālāku izplatību.

Dendrologi pēta ne tikai kokus, bet visus kokaugus — augus ar pilnīgi vai daļēji pārkoksnējušos stumbru. Tāpēc par gada simboliem ir kļuvuši arī neliela izmēra augi, piemēram, purva vaivariņš un parastā zalktene.

## Gada koki Latvijā

## Atsauces
Sentlorensa (sala)

**Sentlorensa** () vai **Sivukaka** () ir ASV piederoša sala Klusā okeāna ziemeļos, Beringa jūras lielākā sala. Administratīvi pieder Aļaskas pavalstij. Salas iedzīvotāji mīt Savungas un Gembelas ciemos salas ziemeļos un tie pieder eskimosu tautai juitiem.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Beringa jūras ziemeļos ap 260 km no Beringa šauruma. 80 km plats jūrasšaurums to atdala no Krievijai piederošās Čukču pussalas, bet līdz tuvākajai ASV piekrastei ir 190 km. Sala vulkāniskas izcelsmes, tās virsmu veido vairāki pacēlumi, kurus savieno tundras līdzenums ar daudzuem ezeriem. Augstākais punkts ir Atuka kalns Kukuligita kalnos salas ziemeļos. Dominējošā ainava ir tundra.

## Vēsture
Sala bijusi periodiski apdzīvota jau 2000-2500 gadu tālā senatnē. Pirmie eiropieši, kuri apmeklēja salu, bija Vitusa Beringa ekspedīcija 1728. gadā, kas nodēvēja to par godu Svētā Labrenča dienai.

19. gadsimta vidū salā mita ap 4000 jupiku un juitu, kas nodarbojās galvenokārt ar zveju un vaļu un valzirgu medībām. 1878.—1880. gadu bads iedzīvotāju skaitu samazināja desmitkārt. Daļa iedzīvotāju pārcēlās uz Aļasku, bet liela daļa mira. Par bada iemesliem tiek uzskatīta pārzveja un pārmedīšana, kā arī alkoholisms un eiropiešu ievazātās slimības, kā dēļ netika savākti pietiekami pārtikas krājumi ziemai.

Lai novērstu situācijas atkārtošanos, 1900. gadā salā tika introducēti ziemeļbrieži, kas dažu gadu laikā savairojās līdz aptuveni 10 000 dzīvniekiem un līdz pat mūsdienām ir nozīmīgs vietējo iedzīvotāju pārtikas avots.

Aukstā kara laikā, 1955. gada 22. jūnijā līdzās salai PSRS iznīcinātājs notrieca ASV Jūras spēku pretzemūdeņu lidmašīnu *Neptune*, kas nogāzās salā. Vēlāk salā tika ierīkota gaisa spēku bāze, kā arī vairākas brīdināšanas un sakaru bāzes. Lielākā daļa demontētas 1970. gados.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hugo Rīsters

**Kārlis Vilhelms Hugo Rīsters** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija vācu airētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Rīsters startēja stūrmaņa četrinieku airēšanas disciplīnā. Viņš bija viens no Vācijas airēšanas komandas *Favorite Hammonia* dalībniekiem. Komanda šajā disciplīnā izcīnīja bronzas medaļu, startējot pirmajā fināla braucienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hugo Rīsters (Olympics profils) 
* Hugo Rīsters (Olympedia profils) 
* Hugo Rīsters (Sports Reference profils)
Konrāds Hībendāls

**Konrāds Kristiāns Hībendāls** (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu airētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Hībendāls startēja stūrmaņa četrinieku airēšanas disciplīnā. Viņš bija viens no Nīderlandes komandas * 	Minerva Amsterdam* dalībniekiem. Komanda šajā disciplīnā izcīnīja sudraba medaļu startējot otrajā fināla braucienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Konrāds Hībendāls (Olympics profils) 
* Konrāds Hībendāls (Olympedia profils) 
* Konrāds Hībendāls (Sports Reference profils)
Lotsijs

**Lotsijs** var būr:

* Gērts Lotsijs (*Geert Lotsij*; 1878—1959) — nīderlandiešu airētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs;
* Pauls Lotsijs (*Paul Lotsij*; 1880—1910) — nīderlandiešu airētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.
Rihards Zande

**Rihards Zande** (1918—1997) bija Latvijas Centrālās padomes (LCP) loceklis un Lielbritānijas izlūkdienesta darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1918. gada 21. septembrī, dzīvoja tēva mājās Skultē. Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā viņš bija Kureļa grupas radists, vēlāk devās bēgļu gaitās uz Zviedriju, kur sadarbojās ar Latvijas Centrālo padomi.
1946. gada 6. augustā Rihards Zande un Ēriks Tomsons Jāņa Lūkina sagādātā zvejnieku motorlaivā izsēdās krastā Zvejniekciemā ar uzdevumu noskaidrot neveiksmīgās Artūra Arnīša misijas likteni un nodibināt radiosakarus ar izlūkošanas centru Stokholmā. R. Zande Rīgā sāka veidot savu izlūkošanas informācijas vākšanas grupu un 1946. gada novembrī sazinājās ar radiosakaru speciālistu un dubultaģentu Augustu Bergmani, kuru jau bija savervējuši PSRS drošības orgāni. A. Bergmanis Zandes savākto informāciju apņēmās nosūtīt Lielbritānijas izlūkdienestam, tādējādi iegūstot viņu šifrus un paroles, kā arī ap 20 aģentu vārdus un informāciju par dzīves vietu. R. Zandi un viņa līdzgaitniekus apmēram gadu neapcietināja, bet tad, kad R. Zandem radās pamatotas aizdomas un viņš divas reizes mēģināja aizbēgt uz Zviedriju, čeka viņu arestēja.

PSRS Valsts drošības komitejas Sevišķā apspriede notiesāja Rihardu Zandi, Ēriku Tomsonu un vēl 29 cilvēkus. 1956. gadā viņš atradās labošanas darbu nometnē Čunā Krasnojarskas tuvumā.
Pēc atbrīvošanas no ieslodzījuma dzīvoja Latvijas PSR, kur apprecējās ar no ieslodzījuma atbrīvoto savas grupas dalībnieci Veltu Treimani. 1960. gada augustā R. Zande parakstījis vienošanos ar Arvīdu Griguli par sava dzīvesstāsta izmantošanu romānā, vēlāk kinofilmā "Kad lietus un vēji sitas logā”.

Atmodas kustības laikā darbojās kooperatīvajā sabiedrībā "Skultes Zvejnieku sabiedrība".
Miris 1997. gada 11. oktobrī.

## Filma
Par Eduarda Andersona misijai līdzīgiem notikumiem 1945. gada oktobrī un vēlāko Riharda Zandes grupas pārtveršanu 1946. gada novembrī Latvijas PSR rakstnieks Arvīds Grigulis uzrakstīja romānu "Kad lietus un vēji sitas logā", bet Rīgas Kinostudija pēc viņa scenārija uzņēma kinofilmu.

## Atsauces
Gada sūna Latvijā

[thumb|200px|2026. gada sūna Latvijā — [īssetas nekera (*Neckera pennata*)]]
**Gada sūna** ir viens no ikgadējiem Latvijas dabas simboliem, kuru kopš 2016. gada izvēlas Latvijas Botāniķu biedrība. Latvijā ir vairāk nekā 500 sūnu sugas, kas atšķiras gan pēc izskata, gan augšanas apstākļiem. Izvirzot gada sūnu, Botāniķu biedrība iepazīstina ar interesantiem un maz pazīstamiem organismiem, aicina cilvēkus būt vērīgiem un atbildīgiem par dabas daudzveidības saglabāšanu. Apkopojot informāciju par veiktajiem novērojumiem, sūnu speciālisti var spriest par pētīto sugu izplatību un augšanas apstākļiem. Reto sugu atradnes liecina par dzīvotnes kvalitāti, ne tikai sūnām, bet arī citiem organismiem.

## Gada sūnas Latvijā
* 2016. gads — parastā straussūna (*Ptilium crista-castrensis*)
* 2017. gads — parastā kociņsūna (*Climacium dendroides*)
* 2018. gads — zilganā baltsamtīte (*Leucobryum glaucum*)
* 2019. gads — tūbainā bārkstlape (*Trichocolea tomentella*)
* 2020. gads — parastā rožgalvīte (*Rhodobryum roseum*)
* 2021. gads — līklapu novellija (*Nowellia curvifolia*)
* 2022. gads — tīklotā ričija (*Riccia cavernosa*)
* 2023. gads — Vulfa sfagns (*Sphagnum wulfianum*)
* 2024. gads — parastā līklape (*Campylopus introflexus*)
* 2025. gads — spurainā dzīparene (*Paludella squarrosa*)
* 2026. gads — īssetas nekera (*Neckera pennata*)

## Atsauces
Supernova 2023

**Supernova 2023** bija 2023. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlase, kuru rīkoja Latvijas Televīzija.

Pieteikšanās konkursam notika no  līdz . Konkursa uzvarētājam bija paredzēta iespēja pārstāvēt Latviju 2023. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Liverpūlē, Lielbritānijā.

Konkursā uzvarēja grupa *[[Sudden Lights]]* ar dziesmu "Aijā".

## Formāts

### Norises vieta un laiks
Konkurss notika studijā, Latvijas Televīzijas augstceltnē. Tiešraides tika pārraidītas LTV1 kanālā un vietnē *replay.lsm.lv* visā pasaulē, kā arī LTV7 ar surdotulkojumu pusfinālā  un finālā  plkst. 21:05 ().

### Vadītāji
Konkursu vadīja iepriekšējo konkursu vadītāja, Ketija Šēnberga un pagājušā gada konkursa vadītājs un mūziķis Lauris Reiniks.

### Žūrija
Žūrijas pārstāvji tika atklāti pēc Eirovīzijas dziesmu konkursa fināla .
Pēc Eirovīzijas fināla tika atklāti žūrijas dalībnieki:
* Anna Platpīre — LTV satura redaktore Anna Platpīre, LTV režisors,
* Arvīds Babris — LTV režisors,
* Aija Auškāpa — grupas "Prāta vētras" ierakstu kompānijas vadītāja,
* Karīna Tropa — dziedātāja, vokālā pasniedzēja dziedātāja,
* Maija Sējāne — dziedātāja, televīzijas šovu muzikālā producente,
* DJ Magnuss Eriņš — radio ētera personība,
* Gediminas Jaunius — televīzijas režisors un producents (Lietuva),
* Edvards van de Vendels — žurnālists, rakstnieks (Nīderlande).

## Priekšatlase
Konkursam tika saņemti 130 dziesmu pieteikumi.

Visas konkursa nolikumam atbilstošās dziesmas piedalījās pirmajā priekšatlases kārtā, kur starptautiskā žūrija klausījās visas dziesmas, nezinot ne to izpildītājus, ne arī autorus. No visām dziesmām, 15 kvalificējās nākamajai kārtai.

Dalībnieki  tika paziņoti visi 15 konkursa pusfināla dalībnieki. No pusfināla finālam kvalificējās desmit dalībnieki.  dalībnieks Saule tika diskvalificēts sakarā ar konkursa noteikumu pārkapšanu, kas paredz, ka dziesma nedrīkst būt publiskota pirms atlases. Viņš savu dziesmu bija publiskojis jau 2021. gada 19. decembrī.

## Pusfināls

Pusfināls norisinājās  plkst. 21:10.
No pusfināla finālā kvalificējās 10 dziesmas, kas žūrijas un skatītāju kopvērtējumā bija ieguvušas visvairāk punktus.

## Fināls

Fināls norisinājās  plkst. 21:10. Uzvarētāju noteica 50% skatītāju balsojums un 50% žūrijas balsojums. Uzvarētājiem bija iespēja pārstāvēt Latviju 2023. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Finālā kā viesmākslinieki piedalijās 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētājs Dankans Lorencs ar dziesmu *[[Arcade]]* un latviešu izcelsmes dziedātāja Elīza Legzdiņa kopā ar grupas *[[Rudimental]]* bundzinieku.

Konkursā uzvarēja grupa *[[Sudden Lights]]* ar dziesmu *[[Aijā]]*. Otrajā vietā ierindojās *[[Patrisha]]*, savukārt trešo vietā ieguva grupa 24. Avēnija.

## Latvija Eirovīzijā

Konkursā Liverpūlē, Lielbritānijā grupa *[[Sudden Lights]]* ar dziesmu *[[Aijā (dziesma)|Aijā]]* savā, 1. pusfinālā, uzstājās ar 4. kārtas numuru. Grupai neizdevās iekļūt konkursa finālā, pusfinālā iegūstot 11. vietu.

### Balsošana

#### Iegūtie Latvijas punkti

#### Atdotie Latvijas punkti

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Supernova" mājaslapa
Orgala kalanhoja

**Orgala kalanhoja** (*Kalanchoe orgyalis*) ir augu suga kalanhoju ģintī. Dabā tā sastopama Madagaskaras dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs. Tautā šo augu mēdz dēvēt par "**vara karotēm**" lapu krāsas un formas dēļ.

## Morfoloģija
Orgala kalanhoja ir mūžzaļš, krūmveidīgs sukulents, kas aug lēnām un var sasniegt 1,8 metru augstumu. Lapas ir biezas, to virspusi klāj smalki matiņi, kuri jaunām lapām piešķir rudi-brūnu nokrāsu, un lapu apakšpuse ir pelēki zaļa. Lapām nobriestot, tās zaudē savu brūno nokrāsu.

Ziedēšanas sezona ir ziemas beigas un pavasara sākums, ziedi ir koši dzelteni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gada dzīvotne Latvijā

thumb|200px|2026. gada dzīvotne Latvijā — koka dobums
**Gada dzīvotne** ir nominācija, ko līdzās citiem Latvijas dabas simboliem kopš 2015. gada nosauc Latvijas Dabas fonds, lai pievērstu sabiedrības uzmanību dabas daudzveidības saglabāšanas nozīmei. Nav iespējams aizsargāt organismu sugas, ja netiek saglabātas to dzīves vietas. Nosaucot Gada dzīvotni, Latvijas Dabas fonds skaidro, kādas dabas vērtības tajā ir sastopamas, kā to pareizi apsaimniekot un saudzēt.

Retu sugu mājvieta parasti ir cilvēku maz pārveidotas teritorijas — dabiskas pļavas, meži ar dažāda vecuma kokiem un kritalām, upju straujteces. Taču dabas daudzveidību var novērot un uzturēt arī lauku sētā un pilsētas ainavā, ja saimnieko ar izpratni par dabas vērtībām.

## Gada dzīvotnes Latvijā
* 2015. gads — bioloģiski vērtīgie zālāji
* 2016. gads — niedrāji
* 2017. gads — lauku sēta
* 2018. gads — dižkoks
* 2019. gads — veci vai dabiski boreāli meži
* 2020. gads — parkveida pļavas
* 2021. gads — upju straujteces un dabiski upju posmi
* 2022. gads — pilsēta
* 2023. gads — kritala
* 2024. gads — mitrāji
* 2025. gads — mala
* 2026. gads — koka dobums

## Atsauces
Nord Stream 2

300px|thumb
300px|thumb

**Gāzes cauruļvads ''Nord Stream 2*** jeb *'"Ziemeļu straume 2"*' ir 1220 kilometrus garš zemūdens cauruļvads, kas pa [[Baltijas jūra]]s gultni savieno [[Ustjluga]]s ostu [[Krievija|Krievijā]] ar [[Greifsvalde]]s [[osta|ostu]] [[Vācija|Vācijā]].

== Projekta apturēšana ==
[[Krievijas—Ukrainas—NATO krīze (kopš 2021)|Krievijas—Ukrainas—NATO krīzes]] laikā 2022. gada 21. februārī Vācijas kanclers [[Olafs Šolcs]] paziņoja par gāzesvada *Nord Stream 2* sertifikācijas apturēšanu.

26. septembrī 2:03 pie *Nord Stream 2* uz dienvidaustrumiem no [[Bornholma]]s salas un 19:03 pie *Nord Stream'' uz ziemeļaustrumiem no salas notika zemūdens sprādzieni, kas radīja trīs dabasgāzes noplūdes vietas abos cauruļvados.

## Atsauces

## Ārējās saites

*https://www.nord-stream2.com/ 
*https://www.delfi.lv/temas/nord-stream-2
Ārons Remsdeils

**Ārons Kristofers Remsdeils** (; dzimis ) ir Anglijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Remsdeils pārstāv Anglijas Premjerlīgas klubu *[[Newcastle United FC|Newcastle United]]*, kas viņu īrē no *[[Southampton FC|Southampton]]*.

Savu karjeru sācis *[[Sheffield United]]*, vēlāk spēlējis ''Bournemouth'' komandā Premjerlīgā. 2020. gadā atgriezās tikko Premjerlīgā iekļuvušai *Sheffield United*. Nākamsezon, pēc tam, kad komanda izkrita no Premjerlīgas, viņš par 30 miljoniem Sterliņu mārciņu pievienojās ''Arsenal'', kļūstot par visu laiku dārgāko *Arsenal* vārtsargu.

Anglijas futbola izlases sastāvā bijis iekļauts 2020. gada Eiropas čempionātā.
## Sasniegumi
**Arsenal**

* FA Community Shield: 2023

## Atsauces

## Ārējās saites
Rekapitulācija

**Rekapitulācija** var būt

* rekapitulācija bioloģijā — bioģenētiskais likums,
* rekapitulācija mūzikā jeb reprīze.
Savunga

**Savunga** () vai **Sivunaka** () ir pilsēta ASV Aļaskas pavalstī Nomas cenza apgabalā. Izvietojusies Sentlorensas salas ziemeļu krastā. 95 % iedzīvotāju ir juiti.

1900. gadā salā tika introducēti ziemeļbrieži un pēc to savairošanās vairākās vietās salas piekrastē tika izveidotas briežkopju apmetnes. Viena no tām 1916. gadā tika izveidota tagadējās Savungas vietā un līdz 1930. gadam apmetne izauga par ciemu. 1969. gadā piešķirts pilsētas statuss. Tradicionāli iedzīvotāju galvenā nodarbošanās bija valzirgu un vaļu medības, un Savunga tika dēvēta par Pasaules valzirgu galvaspilsētu. Mūsdienās 25 % pieaugušo iedzīvotāju ir bezdarbnieki, no nodarbinātajiem 37 % strādā skolu sistēmā, bet pārējie — transportā un zvejniecībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* The History of Savoonga 
* Youtube.com Savoonga skin sewer, carrying her culture forward
2018.—2019. gada NBA sezona

**2018.—2019. gada [[Nacionālā basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] sezona** bija 73. NBA sezona.

2018. gada NBA drafts notika  *[[Barclays Center]]* Bruklinā, Ņujorkā. Ar pirmo numuru Fīniksas "Suns" izraudzījās Deandrē Eitonu. 2019. gada NBA Visu zvaigžņu spēle notika *[[Spectrum Center]]* arēnā Šarlotā, Ziemeļkarolīnā, .

NBA izslēgšanas spēles sākās  un finālsērija beidzās  ar Toronto "Raptors" uzvaru pār iepriekšējās sezonas čempioniem Goldensteitas "Warriors". Šī bija pirmā uzvara "Raptors" vēsturē un pirmā Kanādas komandas uzvara NBA čempionātā.

2018.—2019. gada NBA sezona kļuva par pirmo kopš 2010. gada, kad NBA finālsērijā nespēlēja Lebrona Džeimsa pārstāvētā komanda. Šī bija pēdējā sezona Dirka Novicka, Tonija Pārkera un Dveina Veida NBA karjerā.

2018. gada NBA draftā ar kopējo 40. numuru tika draftēts Latvijas basketbolists Rodions Kurucs, kurš vasarā noslēdza līgumu ar viņu draftējušo klubu Bruklinas "Nets". Tādējādi 2018.—2019. gada NBA sezona kļuva par pirmo, kad trīs Latvijas basketbolisti sāka sezonu NBA komandu sastāvā: Kristaps Porziņģis (sezonas laikā ārstējās pēc smagas traumas un nepiedalījās nevienā spēlē, tās laikā tika aizmainīts no Ņujorkas "Knicks" uz Dalasas "Mavericks"), Dāvis Bertāns (Sanantonio "Spurs") un R. Kurucs. R. Kurucs kļuva par otro Latvijas basketbolistu, kas piedalījies Uzlecošo zvaigžņu spēlē Visu Zvaigžņu spēles nedēļas nogales ietvaros. 2019. gada 10. martā debiju Ņūorleānas "Pelicans" sastāvā NBA spēlē piedzīvoja Dairis Bertāns. Tādējādi šajā sezonā NBA komandu sastāvos bija iekļauti četri spēlētāji no Latvijas.

## Regulārā sezona

## Izslēgšanas spēles

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa
Gembela

**Gembela** () vai **Sivukaka** () ir pilsēta ASV Aļaskas pavalstī Nomas cenza apgabalā. Izvietojusies Sentlorensas salas ziemeļurietumu krastā. 96 % iedzīvotāju ir juiti.

## Vēsture
1887. gadā Amerikas reformātu baznīca nolēma salā uzbūvēt dievnamu. Materiāli un darbaspēks salā tika nogādāti ar kuģi un pēc būves pabeigšanas, kas bija pirmā koka celtne salā, būvnieki salu pameta, atslēgas atstājot vietējiem iedzīvotājiem. Tā kā celtnieki nerunāja juitu valodā, iedzīvotājiem nebija priekšstata, kas ir uzbūvēts.

Pirmos misionāru kalpošanai salā izdevās nolīgt tikai 1994. gadā un tie bija Vins un Nellija Gembeli. 1897. gadā saslima viņu meita un ziemu ģimene pavadīja ASV. 1898. gada pavasarī, atgriežoties salā, kuģis nogrima un visi 37 uz tā esošie cilvēki noslīka. Misionāru piemiņai ciems tika nodēvēts Gembelu vārdā.

1910. gada tautskaitē Gembela uzrādīta kā ciems. Pilsētas tiesības piešķirtas 1963. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kawerak Inc. Gambell
* Gambell (St. Lawrence Island), Alaska Gallery
Zemā kalanhoja

**Zemā kalanhoja** (*Kalanchoe pumila*) ir augu suga kalanhoju ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Madagaskarā un citur pasaulē tiek audzēta kā telpaugs.

## Morfoloģija
Zemā kalanhoja ir mūžzaļš un daudzgadīgs sukulents, kurš augot veido krūmus, kuri var sasniegt 20-30 cm garumu. Šai kalanhojai ir viegli robotas lapas, kuras noklāj ļoti smalki, pelēki balti matiņi, kas pasargā augu no pārkaršanas saulē un piešķir tam apsarmojušu izskatu.

Zemajai kalanhojai ir koši rozā čemuros izvietoti ziedi. Ziedēšanas periods ir ziemas beigas — pavasara sākums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džamals Musiala

**Džamals Musiala** (; dzimis ) ir Vācijas futbolists, spēlē uzbrūkošā pussarga pozīcijā, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada Musiala pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu ''Bayern Munich''.

Dzimis Štutgartē, tēvs — nigērietis, māte — vāciete. Uzaudzis Anglijā, kur ilgus gadus spēlējis <u>''Chelsea''</u> jauniešu akadēmijā. 2019. gadā, 16 gadu vecumā, pārcēlies atpakaļ uz Vāciju, lai pievienotos ''Bayern Munich''. , mačā pret ''Freiburg'', debitējis Vācijas Bundeslīgā, 17 gadu un 115 dienu vecumā kļūstot par visu laiku jaunāko *Bayern Munich* spēlētāju Bundeslīgā.  Musiala noslēdza savu pirmo profesionālo līgumu.

Pārstāvējis gan Anglijas, gan Vācijas jauniešu izlases.  Musiala paziņoja, ka nolēmis pārstāvēt Vācijas futbola izlasi. Izlasē debitējis tā gada 25. martā pret Islandi. Musiala tika iekļauts Vācijas izlases sastāvā 2020. gada Eiropas čempionātam. , Eiropas čempionāta mačā pret Ungāriju, Musiala guva vārtus, tādējādi 18 gadu un 117 dienu vecumā kļūstot Vācijas izlases visu laiku jaunāko vārtu guvēju kādā no lielajiem turnīriem. Pārstāvējis izlasi arī 2022. gada FIFA Pasaules kausā un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2019—20, 2020—21, 2021—22, 2022—23, 2024—25
* DFL-Supercup: 2020, 2021, 2022
* UEFA Superkauss: 2020
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
Kevins Follands

**Kevins Follands** (, dzimis ) ir Vācijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Follands pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu ''Union Berlin''.

Iepriekš pārstāvējis Vācijas klubus ''1860 Munich'', ''1899 Hoffenheim'' un *[[Bayer Leverkusen]]*, kā arī Francijas klubu ''AS Monaco''.

Vācijas futbola izlases sastāvā spēlējis 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Vienziedu kalanhoja

**Vienziedu kalanhoja** (*Kalanchoe uniflora*) ir augu suga kalanhoju ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Madagaskarā un citur pasaulē tiek audzēta kā telpaugs.

## Morfoloģija
Vienziedu kalanhoja ir mūžzaļš un daudzgadīgs epifītisks sukulents ar ložņājošiem zariem, kuri var sasniegt 1 m garumu. Šie augi mēdz augt, ložņājot pa zemi, vai augt uz citu augu stumbriem. Lapas ir biezas un koši zaļas, var sasniegt 3.5 cm garumu un 1.5 cm platumu.

Ziedi mēdz būt koši sarkani vai violeti, zvaniņu formā. Parasti katra zara galā ir viens zieds, lai gan, par spīti sugas nosaukumam, mēdz būt arī vairāki. Ziedēšanas periods ir ziemas beigas — pavasara sākums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sivukaka

**Sivukaka** (*Sivuqaq*) var būt:
* Gembelas pilsētas juitu nosaukums
* Sentlorensas salas juitu nosaukums
Ar ienaidnieka seju

**"Ar ienaidnieka seju"** () ir 1997. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Džons Vū. Filmā galvenās lomas attēlo Džons Travolta, Nikolass Keidžs, Džoana Allena, Džīna Gershone, Alesandro Nivola un Kalms Fiors.

Filma ir par FIB aģentu Šonu Ārčeru (Travolta), kurš, lai izjauktu teroristu plānu, veic operāciju, lai iegūtu noziedznieka Kastora Troja (Keidžs), kurš nogalināja viņa dēlu, identitāti. Tomēr Kastors,  priekšlaicīgi atmostoties no komas, vēlas atriebties.

"Ar ienaidnieka seju" pirmizrāde notika . Tā bija gan komerciāli, gan kritiski veiksmīga, īpaši izceļot Keidža un Travoltas aktierspēli. Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā labākā skaņas montāža.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristus pēdējais kārdinājums (filma)

**"Kristus pēdējais kārdinājums"** () ir 1988. gada Kanādas un ASV episka drāmas filma, kuras režisors ir Mārtins Skorsēze. Filmā galvenās lomas atveido Vilems Defo, Hārvijs Keitels, Bārbara Hēršija, Harijs Dīns Stentons un Deivids Bovijs. Filma ir balstīta uz Nika Kazandzakisa 1955. gada tāda paša nosaukuma romāna.

Filma attēlo Jēzus Kristus dzīvi un viņa cīņu ar dažādiem kārdinājumiem, tostarp bailēm, šaubām, depresiju, gribas trūkumu un iekāri.

Gluži tāpat kā romāns, uz kura tā tika balstīta, filma tās izlaišanas laikā izraisīja pretrunas starp kristiešu reliģiskajām grupām, kuri norādīja uz tās atkāpšanos no evaņģēlijiem. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un Skorsēze tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā labākais režisors. Heršija tika nominēta Zelta globusa balvai kā labākā aktrise otrā plāna lomā.

## Ārējās saites
Degremona kalanhoja

**Degremona kalanhoja** (*Kalanchoe daigremontiana*) ir augu suga kalanhoju ģintī. Dabā tā ir sastopama Madagaskaras dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs. Sausos un siltos apgabalos, piemēram, Dienvidamerikā un Dienvidāfrikā, Degremona kalanhoja ir uzskatāma par invazīvu sugu, kā arī šis augs ir ļoti indīgs, jo tā sula satur cilvēkiem toksisku steroīdu daigremontianīnu.

## Morfoloģija
Degremona kalanhoja ir mūžzaļš, krūmveidīgs sukulents, kas var sasniegt 1 metru augstumu. Lapas ir biezas, tās var sasniegt 8 cm garumu. Lapu virspuse ir zaļa, bet to apakšu rotā violeti plankumi. Lapu malas ir robainas un šajos robos veidojas pumpuri ar noapaļotām lapām, kuri, pēc atdalīšanās no mātes auga, var izaugt par jaunu degremona kalanhojas stādu.

Šim augam ir raksturīga kupla ziedkopa, kas sastāv no daudziem maziem, ziediem — zvaniņiem, kuriem parasti ir pelēcīgi rozā vai oranža krāsa.

Degremona kalanhojai nav raksturīga sezonāla ziedēšana — ziedēšana ir epizodiska un parasti uzzied tikai konkrēti zari, nevis viss augs.

## Galerija

Attēls:Kalanchoe daigremontiana3061049551.gif|Ziedi
Attēls:Bryophyllum daigremontianum nahaufnahme1.jpg|Apsakņojuši pumpuri uz lapas malas
Attēls:Brutblatt.jpg|Degremona kalanhoja kā telpaugi


## Atsauces

## Ārējās saites
Osvalds Bileskalns

**Osvalds Bileskalns** (1910—1951) bija latviešu nacionālās pretestības kustības dalībnieks, Latvijas Centrālās padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1910. gadā Maskavā Dāvida Teibes un viņa sievas Lības ģimenē, pēc vecāku nāves Osvaldu adoptēja Kārlis un Līze Billeskalni. Pēc atgriešanās Latvijā dzīvoja Ventspilī.

Otrā pasaules kara laikā ar zvejnieku laivu aizbēga uz Gotlandi, bet tad atgriezās Latvijā un pēc Nikolaja Alksnīša pārcelšanās uz Zviedriju 1944. gada oktobrī viņa vietā iesaistījās Latvijas Centrālās padomes organizētajā bēgļu laivu organizēšanā no Kurzemes piekrastes.

Pēc kara beigām Bileskalnu apcietināja jūrā uz pēdējās bēgļu laivas un internēja filtrācijas nometnē Medvežjegorskā. Pēc atbrīvošanas viņš atgriezās Rīgā un strādāja par sagādnieku un darbu vadītāju celtniecībā.

1951. gada 29. maijā Osvaldu Bileskalnu čekisti no jauna apcietināja un viņa dzīvoklī veica kratīšanu. Viņa sievai iedeva vīra miršanas apliecību, kas vēstīja, ka Bileskalns ir nošauts 1951. gada 30. maijā. Patiesībā viņu apsūdzēja saskaņā ar Kriminālkodeksa 58. (prim) pantu par spiegošanu angļu izlūkdienesta labā, pratināja visu vasaru un septembrī piesprieda nāvessodu, kasācijas lūgumu noraidīja un nošāva 1951. gada 5. novembrī.

## Filma
Par Osvaldu Bileskalnu viņa dēls Pēteris Krilovs uzņēmis pilnmetrāžas dokumentālo filmu “Uz spēles Latvija” (2014).

## Atsauces
Mitrenes

**Mitrenes** () ir vienādkājvēžu kārtas dzimta. Atšķirībā no citiem vēžveidīgajiem mitrenes ir pilnībā pielāgojušās dzīvei uz sauszemes un sastopamas vietās ar lielu gaisa mitrumu.

Tiek lēsts, ka pasaulē ir aptuveni 5–7 tūkstoši mitreņu sugu, no tām Latvijā konstatētas 20. Viena no biežāk sastopamajām sugām kopumā un arī Latvijā ir parastā mitrene (*Porcellio scaber*).

Latvijas Entomoloģijas biedrība izvēlējās mitrenes par 2022. gada bezmugurkaulnieku, lai skaidrotu to nozīmi dabas procesos.

## Morfoloģija
Mitrenēm ir 4–18 mm garš, plakans ķermenis ar labi saskatāmiem posmiem. Krūšu daļa sastāv no 7 posmiem, ko sedz lielāka izmēra bruņu plāksnes nekā vēdera posmiem. Pie katra krūšu posma ir vienzarainu ejkāju pāris, bet pie galvas — divi īsi taustekļi. Vēders īsāks nekā krūtis. Pie vēdera kāju pamata ir lapveida žaunu atzarojumi. Tiem ir jābūt mitriem, lai varētu izšķīdināt atmosfēras skābekli un izmantot elpošanai.

## Izplatība un dzīves veids
Vairākums sugu dzīvo tropu un mērenās joslas ekosistēmās  — mitros mežos un krūmājos, zemsegā, zem kritušu koku mizas, trūdošā koksnē, zem akmeņiem un alās. Sastopamas arī cilvēku veidotās telpās, piemēram, siltumnīcās vai pagrabos, kur paaugstināta mitruma apstākļos ātrāk sadalās augu atliekas. Mitrenes ar tām barojas, tāpēc ir nozīmīgas organisko atlieku noārdīšanā un augsnes veidošanā. Pārtiek arī no augsnes aļģēm. Savukārt, ar mitrenēm barojas vardes, ciršļi, simtkāji un zirnekļi. Lai sevi aizsargātu, dažas sugas briesmu brīžos saritinās, pārvēršoties ar bruņām klātā lodītē. Tādā veidā var arī pasargāt ķermeni no iztvaikošanas.

Tāpat kā visi vēžveidīgie mitrenes elpo ar žaunām un to ķermeņa segai nav vaskveida slāņa, kas citus sauszemes posmkājus aizsargā no izžūšanas. Tādēļ tās uzturas ēnainās vietās un ir aktīvas krēslas un nakts laikā.

## Vairošanās un dzīves ilgums
Šķirtdzimumu dzīvnieki. Mātītes dēj olas, ko glabā īpašā maisā zem krūšu daļas posmiem. No olām izšķiļas kāpuri, kas no pieaugušām mitrenēm atšķiras ar ķermeņa izmēru un nepilnīgi attīstītu pēdējo kāju pāri. Tie divas reizes maina ķermeņa segu, līdz sasniedz pieauguša dzīvnieka izmēru un pabeidz savu attīstību.

Dzīves ilgums ir 2–3 gadi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jegors Raudseps

**Jegors Raudseps** (1862—1928) bija igauņu izcelsmes latviešu tālbraucēju kapteinis, jūrskolotājs un kuģu īpašnieks. Viņa vecākais brālis Nikolajs Raudseps arī bija ievērojams tālbraucēju kapteinis un viens no zināmākajiem Ainažu jūrskolas skolotājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1862. gada 18. maijā Vecsalacas pagasta *Mačparu* mājās. Pēc vietējās pagasta skolas pabeigšanas 1878. gadā sāka iet jūrā. 1885. gadā absolvēja mācības Ainažu jūrskolā, iegūstot tālbraucēja kapteiņa diplomu. Pedagoga izglītību ieguva vēlāk Pēterburgā. No 1898. gada bija Ainažu jūrskolas skolotājs.

No 1893. līdz 1898. gadam bija kapteinis uz buriniekiem *Livia*, *Anna*, *Mathilde*, *Matador*. Pēc tam līdz 1901. gadam bija burinieka *Mercator* kapteinis. Pēc tam īsu brīdi bija tvaikoņa *Vint* kapteinis. 1902. gadā kļuva par burinieka *Bangpuhtis* kapteini un arī līdzīpašnieku.
Ainažos dibināja pirmo latviešu jūrniecības biedrību, kas bija Ķeizariskās Krievijas jūrniecības veicināšanas biedrības nodaļa. 1905. gada revolūcijas laikā atbalstīja revolucionāri noskaņotos Ainažu jūrskolas audzēkņus un iekļauts apcietināmo ainažnieku sarakstos. Tomēr spēja izvairīties no soda ekspedīcijas.

1907. gadā pārcelās uz dzīvi Rīgā. Līdz 1914. gadam bija Rīgas savstarpējās jūras apdrošināšanas biedrības *Laima* rīkotājdirektors. Vēlāk līdz 1919. gadam arī priekšsēdētājs. Paralēli šim amatam bija arī jūrnieku savstarpējās palīdzības biedrības *Enkuris* priekšnieks, kā arī Rīgas Tālbraucēju kapteiņu biedrības un kuģniecības sabiedrības *Austra* valdes loceklis. 1915. gadā kopā ar minētajām biedrībām evakuējās uz Krieviju, dzīvoja Ribinskā.

1918. gada vasarā Jegors Raudseps atgriezās Latvijā, 1919. gada jūnijā iestājās Latvijas armijā un organizēja Daugavas motorlaivu flotili. Vēlāk strādāja par ostas iecirkņa pārzini Mīlgrāvī. No 1919. gada bija Rīgas ostas priekšnieks. Bija Latvijas kuģu īpašnieku savienības dibinātājs un Latvijas jahtkluba biedrs.

Miris 1928. gada 6. augustā Rīgā, Sarkanā krusta slimnīcā. Apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Atsauces
Brawl Stars

***Brawl Stars*** ir daudzspēlētāju tiešsaistes kaujas arēna un šaujamspēle no trešās personas skatpunkta, ko izstrādā un piedāvā Somijas uzņēmums *[[Supercell]]*. Tās globālā izlaišana notika 2018. gada 12. decembrī *[[iOS]]* un *[[Android]]* operētājsistēmām. Spēlētāji var izvēlēties vienu no vairākiem ar kursorviru vadāmiem *brawlers* tēliem un dažādus spēles režīmus ar atšķirīgiem uzdevumiem, kas spēlētājiem jāizpilda.

## Spēles gaita
*Brawl Stars* spēlētāji cīnās pret citiem spēlētājiem vai MI pretiniekiem dažādos spēļu režīmos. Katrs spēlētājs var izvēlēties kādu no tēliem, kas tiek dēvēti par *brawlers*. Šos tēlus var iegūt no kastēm (*angļu:* Starr Drops), Brawl Pass, zvaigžņu ceļa (*angļu:* Starr Road) vai tos ir iespējams iegādāties spēļu veikalā, lai izmantotu kaujās. Pastāv dažādi spēles režīmi, un katram no tiem ir savs unikālais mērķis. Spēlētājiem ir iespēja aicināt draugus, lai veidotu komandas un sacenstos ar citām komandām, lai iegūtu balvas.

Turklāt spēlētāji var iegādāties skinus () par dārgakmeņiem () vai blingu (), vai arī atbloķēt tos, izmantojot *Brawl Pass*. Tas sniedz iespēju mainīt tēlu izskatu, animācijas un/vai skaņas.

### Brawl Pass
*Brawl Pass* ļauj spēlētājiem nopelnīt daudz papildu balvu spēlē, paaugstinot līmeņus. Ir trīs caurlaides varianti: bezmaksas un maksas versija *Brawl Pass* un *Brawl Pass Plus*. Lai paaugstinātu līmeņus un atbloķētu balvas, spēlētājiem ir jāizpilda uzdevumi un jānopelna pieredzes punkti. Šie punkti ļauj spēlētājiem paaugstināt līmeni. Spēlētājam ir iespēja paaugstināt līmeni izmantojot dārgakmeņus (Angļu: Gems).

### Ranked
*Ranked* ir spēls režīms kurā trīs spēlētāju komandās spēlētāji cenšās gūt uzvaru pār pretiniekiem nejauši izvēlētā spēles režīma ar nejauši izvēlētu modifikātoru. Spēlējot *ranked* spēlētāji var saņemt *bling*, spēles valūtu kuru lieto lai iegādātos *skinus* (), piespraudītes () un sprejus ().

## Atsauces