open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bezsala periods

**Bezsala periods** ir ilggadējs vidējais laika periods starp pēdējo pavasara salnu un pirmo rudens salnu. Latvijā tā ilgums ir apmēram 140 dienas. Tā ilgums parasti pieaug virzienā no ziemeļiem uz dienvidiem, tas ir, ziemeļos tas ir īsāks, bet dienvidos garāks, piemēram, Jamalas pussalā Krievijā bezsala perioda ilgums ir tikai 45 dienas, bet Ziemeļkaukāzā — 190 dienas. Bieži vien zināšanas par bezsala perioda ilgumu kādā noteiktā vietā noder lauksaimniecībā, piemēram, audzējot kādu lauksaimniecības kultūru, jāzin, vai tā paspēs dot augļus šajā laika periodā, vai arī tā nosals vēl pirms tam, kad būs saziedējusi un devusi ražu.
Liesma

thumb|200px|Uguns liesmas
**Liesma** ir uguns redzamā, gaismu izstarojošā daļa. Parasti tā rodas, dažādām degtspējīgām vielām savienojoties ar skābekli un šādu procesu sauc par degšanu (ja liesmas nav, tad runā par gruzdēšanu). Tā kā degot mēdz atbrīvoties liels daudzums enerģijas, liesmas temperatūra parasti ir augsta (var sasniegt pat tūkstošiem grādu) un tās sastāvā ir daudz jonu un brīvo radikāļu (sk. plazma).

## Liesmas uzbūve
[thumb|200px|[Bunzena deglis|Bunzena degļa liesmas izskats atkarībā no gaisa padeves. Kreisajā pusē attēlota dzeltena, kvēpoša liesma pazeminātas skābekļa piekļuves apstākļos; labajā pusē - zilgana, karsta liesma, ja skābeklis tiek padots bagātīgi.]]
Vienkāršā laminārā liesmā (piemēram, sveces vai spirta lampiņas liesmā) izšķir 3 daļas.
* Liesmas iekšienē, degļa tuvumā ir tumša, relatīvi auksta (300−350&nbsp;°C) zona, kur notiek degmateriāla iztvaikošana, bet degšana nenotiek skābekļa trūkuma dēļ. Šo daļu sauc par **reducējošo (jeb trekno) liesmu**, jo tajā ir daudz degmateriāla, bet maz skābekļa - ja šeit nonāk viela, kas satur skābekli, tas tiek vielai atņemts. Piemēram, ievadot liesmas reducējošā daļā platīna cilpiņu ar nedaudz bārija sulfāta (BaSO4), tas pārvēršas par bārija sulfīdu (BaS).
* Liesmas vidusdaļa ir karsta (500−800&nbsp;°C) un spīdoša - tur notiek degošās vielas termiskā sadalīšanās un daļēja sadegšana.
* Liesmas ārējā un augšējā daļā notiek sadalīšanās produktu pilnīga sadegšana, rodoties augstai temperatūrai (līdz 1500&nbsp;°C); šī liesmas daļa spīd vāji. To sauc arī par **oksidējošo (jeb lieso) liesmu**, jo šeit ir skābekļa pārpalikums un degmateriāla trūkums, tādēļ priekšmeti šajā liesmas daļā ātri oksidējas.

Liesmas temperatūra atkarīga no degošās vielas dabas un oksidētāja pievadīšanas ātruma (tīrā skābeklī liesmas ir daudz karstākas nekā gaisā).

thumb|200px|Liesma bezsvara stāvoklī
Liesmas mēdz būt izstieptas vertikālā virzienā, jo karstās gāzes ceļas uz augšu Arhimēda spēka iedarbībā. Bezsvara stāvoklī liesmas ir sfēriskas un bez papildu ventilācijas ātri nodziest, jo konvekcija nenotiek.

## Liesmu iedalījums
* Pēc temperatūras:
** aukstās liesmas,
** zemas temperatūras liesmas,
** augsttemperatūras liesmas.
* Pēc vizuālā izskata:
** krāsainas,
** bezkrāsainas (caurspīdīgas),
** kvēpošas.
[thumb|200px|[Bors|Bora savienojumu (šajā gadījumā alkilborātu) zaļā liesma]]
* Pēc degmateriāla agregātstāvokļa:
** gāzu liesmas,
** šķidrumu liesmas,
** cietu materiālu liesmas,
** sīkdispersu degvielu liesmas.
* Pēc reakcijas vides pārvietošanās veida:
** lamināras liesmas,
** turbulentas liesmas,
** pulsējošas liesmas.

## Izmantošana
Oksidējošās un reducējošās liesmas īpašības lieto analītiskajā ķīmijā vielu vai minerālu identificēšanai pēc liesmas vai boraka pērles krāsas. Krāsainas liesmas izmanto pirotehnikā dažādu efektu iegūšanai. Dzeltenu liesmu dod nātrija savienojumi, sarkanu - stroncijs, zaļu - bārijs, zilu - atsevišķi vara savienojumi.

## Skatīt arī

* Uguns
* Svece

## Atsauces

## Ārējās saites
1928. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1928. gads|1928. gada]] notikumi [[Latvija|Latvijā]]**.

## Notikumi
* Tika mainīts vēlēšanu likums un iestrādāts punkts, kurš uzlika par pienākumu iesniedzot vēlēšanu sarakstu iemaksāt 1000 Ls drošības naudu.
* Mazsalacai tiek piešķirtas pilsētas tiesības.

### Februāris
* 25. februāris — Ogrei tika piešķirtas pilsētas tiesības.

### Marts
* 4. marts — tika dibināta Latvijas Mūzikas akadēmijas studenšu korporācija Līga.

### Maijs
*  — atklāja Ogre II pieturas punktu.

### Jūnijs
* 1. jūnijs — Latvijā tika novērots sniegputenis, kas ir ļoti neparasta dabas parādība šajā mēnesī. Vasara kopumā Latvijā bija auksta un slapja.

### Jūlijs
* 28. jūlijs — Amsterdamā sākās 1928. gada vasaras olimpiskās spēles, kurās piedalījās 14 Latvijas sportisti, kurus vada Latvijas Olimpiskās komitejas prezidents Jānis Dikmanis. Labāko rezultātu sasniedza Kārlis Leilands svarcelšanā — 4. vietu.

### Oktobris
* 6.—7. oktobris — notika 3. Saeimas vēlēšanas. Šajās vēlēšanās piedalījās 79,35 procenti vēlētāju.

## Dzimuši
* 9. janvāris — Valdis Rūja, dzejnieks (miris 2020. gadā)
* 24. februāris — Uldis Zemzaris, gleznotājs un rakstnieks (miris 2022. gadā)
* 13. marts — Ilga Apine, vēsturniece (mirusi 2019. gadā)
* 17. marts:
** Gunārs Priede, dramaturgs (miris 2000. gadā)
** Uldis Žagata, horeogrāfs (miris 2015. gadā)
* 18. maijs — Dzintars Kļaviņš, pianists, mūzikas zinātnieks un pedagogs (miris 2007. gadā)
* 2. jūlijs — Viktors Kalnbērzs, ķirurgs un politiķis (miris 2021. gadā)
* 5. jūlijs — Juris Hartmanis, datorzinātnieks (miris 2022. gadā)
* 12. jūlijs — Vilens Tolpežņikovs, ārsts un politiķis (miris 2008. gadā)
* 28. jūlijs — Helēna Romanova, aktrise (mirusi 1987. gadā)
* 29. augusts — Janīna Vilmane, pedagoģe un folkloriste (mirusi 2024. gadā)
* 7. oktobris — Valentīna Helmūte, tēlniece un gleznotāja (mirusi 2023. gadā)

## Miruši
* 16. janvāris — Jorģis Zemitāns, virsnieks (dzimis 1873. gadā)
* 23. jūnijs — Konstantīns Pēkšēns, arhitekts (dzimis 1859. gadā)
* 19. septembris — Jēkabs Jūsmiņš, dzejnieks un filologs (dzimis 1847. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Piezīmes un atsauces
Maksimiljans Kolbe

**Svētais Maksimiljans Marja Kolbe** (, ; dzimis , miris ) bija poļu franciskāņu mūks, kurš ieslodzījumā izvēlējās brīvprātīgi mirt cita, nepazīstama ieslodzītā vietā. 1982. gadā pāvests Jānis Pāvils II Kolbi kanonizēja un atzina par "mūsu grūtā gadsimta svēto aizbildni".

Dzimis kā Rajmunds Kolbe () Zduņska Volā (toreiz Krievijas Impērijā) etniska vācieša un polietes ģimenē. Tēvs vēlāk krita cīņās par Polijas neatkarību. 1907. gadā Kolbe nelegāli pārgāja Krievijas un Austroungārijas robežu un iestājās garīgajā seminārā Ļvivā. Vēlāk studēja Romā. Pēc Polijas neatkarības nodibināšanas atgriezās dzimtenē, kur nodibināja un vadīja klosteri Ņepokalanovā (*Niepokalanów*). Vadīja arī reliģisku izdevniecību un radiostaciju. 1930. un 1936. gadā devās misijā uz Japānu, kur Nagasaki nodibināja klosteri, kurš pārdzīvoja atombombardēšanu un darbojas vēl šodien.

Otrā pasaules kara laikā Kolbes klosteris kļuva par bēgļu (tajā skaitā ebreju) patvērumu. Kolbe bija arī aktīvs radioamatieris (kods SP3RN) un raidīja pretvāciskas ziņas. 1941. gada 17. februārī Gestapo Kolbi arestēja un 28. maijā ieslodzīja Aušvicas koncentrācijas nometnē. 1941. gadā pazuda kāds Kolbes barakas biedrs (vēlāk viņu atrada mirušu), tāpēc nometnes administrācija par sodu izvēlējās desmit ieslodzītos, lai uz nāvi ievietotu barakā bez pārtikas un ūdens. Maksimiljans Kolbe brīvprātīgi pieteicās mirt ieslodzītā Francišeka Gajovņičeka (*Franciszek Gajowniczek*) vietā, kuram bija ģimene. Gajovņičeks un viņa sieva pārdzīvoja karu, bet bērni gāja bojā padomju uzlidojuma laikā. Trīs nedēļas Kolbe bez pārtikas un ūdens pavadīja lūgšanās savā kamerā, līdz ar injekcijas palīdzību tika nogalināts.

## Ārējās saites

* Par Kolbi lapā Saints.SQPN.com 
* www.kolbe.pl ,
Moloko

***Moloko*** bija īru/angļu elektroniskās mūzikas duets, kuru 1995. gadā izveidoja Rošīna Mērfija no Viklovas Īrijā un Marks Braidons no Sanderlanes Anglijā. Grupas nosaukums ir cēlies no slenga Entonija Bērdžesa romānā Mehāniskais apelsīns, kur tas lietots ar nozīmi "*piens*".

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

* Do You Like My Tight Sweater? (1995)
* I Am Not a Doctor (1998)
* Things to Make and Do (2000)
* Statues (2002)

### Citi albumi

* All Back to the Mine (2001)
* 11,000 Clicks (2004)
* Catalogue (2006)

### Singli

* 1995 - Where Is the What If the What Is in Why?
* 1995 - The Moloko EP
* 1996 - Dominoid
* 1996 - Fun For Me
* 1996 - Day for Night
* 1998 - The Flipside
* 1998 - Sing It Back
* 1999 - Sing It Back (Remix)
* 2000 - The Time Is Now
* 2000 - Pure Pleasure Seeker
* 2000 - Indigo
* 2003 - Familiar Feeling
* 2003 - Forever More
* 2003 - Cannot Contain This
* 2005 - A Style Suite

## Ārējās saites
* Oficiālā Moloko mājaslapa
* Oficiālā Roizinas Mērfijas mājaslapa
Apinis

**Apinis** var būt:

* apiņu ģints augs;
** parastais apinis — plaši izplatīta apiņu ģints suga, vienīgā apiņu ģints suga, kas sastopama Latvijā;
* Apinis — uzvārds.
Mērsraga jahtu piestātne

**Mērsraga jahtu piestātne** ir jahtu piestātne Latvijā, Mērsraga ostas akvatorijā (koordinātas: 57°20N 23°08E). Dziļums — 2—4,5 m, piestātnes izmēri — 40x2,5 m.

Piestātne ir izgatavota no jūras izturīga stiegrota betona, ir piepildītas ar EPS putām - ar krastu to savieno 1,2x6m gājēju tiltiņš. Piestātnes tehniskie parametri: garums 12 m; platums 2,4 m; frīborta augstums 0,55 m; nestspēja 4,6 kN/m2; stiprinājuma ķēde 20 mm; 2000 kg enkurs + 200 kg starpslogs.  Piestātnē ir pieejams elektrības pieslēgums, ūdens,  WiFi, sauna, duša un tualete. Tajā notiek arī jahtu remonts un ziemas glabāšana.

## Ārējās saites
* Mērsraga jahtu osta
Franko

**Franko** var būt:

* Deivs Franko (*Dave Franco*; dzimis 1985. gadā) — amerikāņu aktieris;
* Džeimss Franko (*James Franco*; dzimis 1978. gadā) — amerikāņu aktieris un režisors;
* Fransisko Franko (*Francisco Franco*; 1892—1975) — Spānijas valsts darbinieks;
* Giljermo Franko (*Guillermo Franco*; 1976) — Meksikas futbolists;
* Ivans Franko (*Іван Франко*, 1856—1916) — ukraiņu dzejnieks.

## Skatīt arī
* Franku
Rojas jahtu piestātne

**Rojas jahtu piestātne** jeb **Rojas jahtu osta** ir jahtu piestātne Latvijā, Rojas ostas akvatorijā pie tilta pār Rojas upi (koordinātas: 57°30,5'N 22°48'E, vadlīnijas virziens: 215°-35°). Dziļums: 3.5 m, peldošs dzelzsbetona pontons (pietauvošanās no abiem sāniem), 12 viesjahtu vietas. Piestātne darbojas no aprīļa līdz oktobrim.

## Ārējās saites

* Biedrība "Rojas jahtu klubs"
* Rojas jahtu osta
* Rojas ostas maksas un ostas pakalpojumi - spēkā no 2008. gada 1. janvāra (.doc)
* Roju apciemo starptautiskas regates burātāji 
* Jānis Trops. Rojas ostai dziļums bez plašuma. // Diena, 2. jūnijs (2005)
Jahtklubs Pāvilosta Marina

**Jahtklubs "Pāvilosta Marina"** - jahtu piestātne Latvijā, Pāvilostas ostas akvatorijā, Sakas upes kreisajā krastā. Atklāta 2006. gada maijā. Aptuveni 30 jahtām paredzētā piestātne ir aprīkota ar visām nepieciešamajām komunikācijām, jahtu pacelšanai un nolaišanai ostas kanālā uzbūvēts slips. Pagaidām uzbūvēta piestātne un piestātnes komunikācijas.

2008. gadā uzsākta vēl vienas piestātnes rekonstrukcija, lai varētu uzņemt 30-40 m garas jahtas.

## Ārējās saites
TopTen

**TopTen** ir igauņu ierakstu kompānija, kura savu darbību sāka 1998. gadā. Ierakstu kompānijas veiksmīgākais projekts ir starptautiski atzītā igauņu meiteņu grupa "Vanilla Ninja".

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Bros Music

**Bros Music** ir Centrāleiropas ierakstu kompānija, kura pilnībā pieder "Sony BMG Music Entertainment" un kuras galvenā mītne atrodas Vācijā. Kompānija savu darbību uzsāka 1993. gadā. Slavenākie mūziķi, kuri ir sadarbojušies ar "Bros Music": Koā ar "Bros Music" ir sadarbojušies tādi pazīstami mākslinieki kā *[[E-Rotic]]*, Mārja Kivi, *[[Bad Boys Blue]]*, *[[Gracia]]*, Kriss Normans, *[[Virus Incorporation]]* un igauņu mūzikas grupa "Vanilla Ninja", ar kuru kompānija sadarbojās laikposmā no 2004. gada vidus līdz 2005. gada beigām, kad grupai radās domstarpības ar *Bros Music*.

## Skatīt arī
* Dāvids Brandess

## Ārējās saites
* Kompānijas oficiālā mājaslapa
Emīlija Simona

**Emīlija Simona** (; dzimusi  Monpeljē, Francijā) ir elektroniskās mūzikas izpildītāja un komponiste.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* *[[Émilie Simon (albums)|Émilie Simon]]* (2003)
* *[[Végétal]]* (2006)
* *[[The Big Machine]]* (2009)
* *[[Franky Knight]]* (2011)

### Citi albumi
* *[[La Marche de l'empereur]]* (2005 / 2007)
* *[[The Flower Book]]* (2006)
* *[[À l'Olympia]]* (2007)

### Singli
* *Désert* (2002)
* *Flowers* (2003)
* *Song of the Storm* (2005)
* *[[Fleur de saison]]* (2006)
* *Rose hybride de thé* (2006)
* *Dame de lotus* (2007)
* *Dreamland* (2009)
* *Rainbow* (2009)
* *Ballad of the Big Machine* (2010)
* *Mon Chevalier* (2011)

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa 
* Mūzikas videoklipu kolekcija  no *No Narrative*
Émilie Simon

**Émilie Simon** var būt:

* Emīlija Simona, franču mūziķe.
** Émilie Simon (albums), šīs mūziķes debijas albums.
Capitol Records

***Capitol Records*** ir ASV ierakstu kompānija, kura savu darbību sāka 1942. gadā. Kompānijas dibinātāji bija Džonijs Mercers un Badijs deSilva. Vēlāk kompāniju nopirka *[[EMI]]*. Kompānija ir bāzēta Holivudā, ASV. Ar kompāniju ir sadarbojusies pasaulslavenā grupa *[[The Beatles]]*.

## Ārējās saitess
* Oficiālā mājaslapa
Svens Lehmuss

**Svens Lehmuss** (, dzimis ) ir igauņu mūzikas producents, kurš ir sadarbojies ar tādām pazīstamām grupām kā Vanilla Ninja, Suntribe un Urban Symphony.
EMI

**EMI** (***Electric & Musical Industries Ltd.***) bija Apvienotās Karalistes ierakstu kompānija, kura savu darbību uzsāka 1931. gadā. Tā bija viena no četrām lielākajām ierakstu kompānijām pasaulē. 2011. gadā finansiālu problēmu dēļ kompāniju pārņēma *[[Citigroup]]* banka, kura vēlāk pārdeva ierakstu kompānijas *[[Universal Music Group]]* un mūzikas izplatīšanas biznesu *[[Sony Music Entertainment]]*. Daļa no ierakstu kompānijām, ieskaitot *[[Parlophone]]*, vēlāk pārdotas *[[Warner Music Group]]*.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Datorspēle

[thumb|230px|right|''[Spacewar!*, [[1961]]. gadā izstrādātā spēle priekš [[PDP-1]], bieži tiek uzskatīta par pirmo datorspēli. Tā sastāv no divu spēlētāju kosmosa kuģiem, kuri manevrējot ap centrālo zvaigzni mēģina viens otru iznīcināt]]
*'Datorspēle*' ir [[videospēle]], kuru spēlē, izmantojot [[personālais dators|personālo datoru]]. Nereti ar šo jēdzienu saprot jebkura veida videospēli. Spēles uz spēļu automātiem nav pieskaitāmas pie datorspēlēm. Tās ir attīstījušās no vienkāršas grafikas un ļoti ierobežotām iespējām kā *Spacewar!*, uz gan vizuāli, gan iespēju ziņā daudz attīstītākām.

Datorspēles parasti tiek radītas, spēļu izstrādātājiem sadarbojoties ar citiem speciālistiem, kā grafiskajiem māksliniekiem. Tās tiek izdotas neatkarīgi vai arī sadarbojoties ar spēļu izdevēju. Tās var izplatīt fiziskā formātā - [[DVD]] un [[kompaktdisks|CD]], vai arī ar interneta lejupielādi kā *Direct2Drive* un *Steam''. Katrai spēlei prasības, lai to varētu pilnvērtīgi spēlēt, atšķiras, daļai spēļu var būt arī nepieciešams savienojums ar internetu.

## Atsauces
Dāvids Brandess

**Dāvids Brandess** (, dzimis  Bāzelē, Vācijā) ir vācu mūziķis, producents un komponists. Brandess ir producējis un rakstījis dziesmas daudzām grupām, to skaitā E-Rotic, Bad Boys Blue, Krisam Normanam, Indiggo un Vanilla Ninja. Viņam pašam ir divi slaveni hiti: "*Heartbreak Angel*" un "*Heartless Dancer*".

2005. gada Eirovīzijā tika izpildītas divas viņa komponētās dziesmas: Gracia izpildītā "*Run and Hide*" (Vācija) un Vanilla Ninja "*[[Cool Vibes]]*" (Šveice).
Kristofers Helbigs

**Kristofers Helbigs** () ir Centrāleiropā pazīstams menedžeris, kurš labāk kļuva pazīstams 2005. gada nogalē, kad pārņēma no Dāvida Brandesa igauņu mūzikas grupas Vanilla Ninja menedžera pienākumus.

## Atsauces
ZYX Music

***ZYX Music*** ir Vācijas ierakstu kompānija, kura savu darbību sāka 1971. gadā. Kompānijas dibinātājs ir Bernhards Mikulskijs. Kompānijas agrākais nosaukums bija *Pop-Import Bernhard Mikulski* līdz 1992. gadam, kad kompāniju pārdēvēja tās pašreizējā nosaukumā *ZYX Music*. Kompānijas galvenie žanri bija disko un hausmūzika.

## Ārējās saitess
* Oficiālā mājaslapa
Leins

**Leins** var būt:
* Anatolijs Leins (*Anatoly Lein*; 1931—2018) — PSRS un ASV šahists;
* Deivids Leins (*David Lane*; 1938—2007) — ASV balto nacionālistu līderis un ideologs;
* Frānsiss Leins (*Francis Lane*; 1874—1927) — amerikāņu vieglatlēts, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs;
* Frederiks Leins (*Frederick Lane*; 1880—1969) — austrāliešu peldētājs, divu olimpisko zelta medaļu ieguvējs;
* Neitans Leins (*Nathan Lane*; 1956) — amerikāņu aktieris.
Mārja Kivi

**Mārja Meriste-Kivi** (, dzimusi  Tallinā, Igaunijā) ir igauņu mūziķe, labāk zināma kā igauņu mūzikas grupas "Vanilla Ninja" bijusī dalībniece. Viņas māte ir Rīna Kivi un tēvs ir Madis Kivi. Mārjai ir brālis Vahurs un divas māsas: Helēna un Kristi. Viņa savu karjeru sāka 2002. gada Eurolaul, pēc tam iesaistījās grupā Vanilla Ninja, ar kuru tika izdoti 2 pirmie albumi. Viņa pameta grupu 2004. gada vidū, lai vairāk pievērstos savam soloprojektam. 2007. gadā viņa savu skatuves vārdu nomainīja no Maarja uz Marya Roxx.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *[[Payback Time]]* (2009. gada maijs)
### EP
* "21?!" (2008. gada februāris)

### Singli
* "Could You" (2006. gada februāris)
* "Shine It On" (2006. gada septembris)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Oficiālā ''myspace.com'' mājaslapa
* Oficiālais Marya Roxx forums
Peders

**Peders** ir cilvēka uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu: 

* Ernsts Peders (1879 — 1932), igauņu ģenerālis.
* Guntis Peders (dzimis 1973. gadā), latviešu vieglatlēts.
Polārā diena

right|thumb|250px|Saule polārajā dienā Nordkapā, Norvēģijas galējos ziemeļos 6. jūnijā plkst. 0:44
**Polārā diena** ir laika periods, kad Saule nepazūd zem horizonta ilgāk par 1 diennakti. Pati īsākā polārā diena novērojama uz Ziemeļu polārā loka (66°33' Z.p.) un Dienvidu polārā loka (66°33' D.p.) — 1 diennakti, pati garākā polārā diena ir Ziemeļpolā un Dienvidpolā — 6 mēnešus (pusgadu). Polārās dienas iemesls ir Zemes ass slīpums 23°26' lielumā, kura dēļ aiz polārajiem lokiem ir polārā diena un arī polārā nakts. Polāro loku tuvumā tajā laikā kad aiz tiem ir polārā nakts, ir baltās naktis, bet kad aiz lokiem ir polārā diena, tad polāro loku tuvumā ir garas dienas un ļoti īsas naktis.

## Ārējās saites
Polārā nakts

**Polārā nakts** ir laika periods, kad Saule neparādās virs horizonta ilgāk par 1 diennakti. Pati īsākā polārā nakts novērojama uz Ziemeļu polārā loka (66°33' Z.p.) un Dienvidu polārā loka (66°33' D.p.) — 1 diennakti, pati garākā polārā nakts ir Ziemeļpolā un Dienvidpolā — 6 mēnešus (pusgadu). Polārās nakts iemesls ir Zemes ass slīpums 23°26' lielumā, kura dēļ aiz polārajiem lokiem ir polārā nakts un arī polārā diena. Polāro loku tuvumā tajā laikā kad aiz tiem ir polārā nakts, ir baltās naktis.

Polāro nakti iespējams piedzīvot Norvēģijā, Zviedrijā, Somijā, Krievijā, Aļaskas štatā ASV, Kanādā, kā arī Grenlandē. Bet dienvidu puslodē — tikai Antarktīdā.

## Ārējās saites
Trīnu Kivilāna

**Trīnu Kivilāna** (, dzimusi  Viljandi, Igaunijā) ir igauņu mūziķe, bijusī modele, labāk zināma kā igauņu mūzikas grupas *[[Vanilla Ninja]]* bijusī dalībniece. Būdama grupas dalībniece, Trīnu vēl mācījās skolā, neskatoties uz grupas saspringto koncertu grafiku. Trīnu pievienojās grupai pēc tam, kad Mārjas Kivi bija dzemdējusi bērnu un nevēlējās atgriezties grupā. Trīnu pameta grupu 2005. gada decembrī un pārējās grupas meitenes izlēma turpināt darbību trijatā. Pēc grupas pamešanas, Trīnu uzsāka solokarjeru.

## Diskogrāfija

### Albumi
* *[[Blue Tattoo]]* (2005) (kopā ar *[[Vanilla Ninja]]*)
* *Now and Forever* (2008)

### Singli
* "Home" (2008)
* "Fallen" (2008)
* "Be With You"(2008)
* "Is It Me" (2009)

## Ārējās saites
Mailcap

**mailcap** ir fails, kuru izmanto citas programmas, lai noteiktu, kā jāapskata kāds fails vai jāizsauc ārēja programma tā apstrādei, atkarībā no tā tipa. Faila tips tiek aprakstīts kā MIME tips. *mailcap* ir dokumentēts  ("*A User Agent Configuration Mechanism For Multimedia Mail Format Information*"). Lai gan tas nav interneta standarts, šo failu izmanto daudzās UNIX tipa sistēmās. 

Sākotnēji, līdz ar MIME ieviešanu, fails bija paredzēts e-pasta klienta konfigurēšanai, lai programma zinātu, kā attēlot vēstules saturu, kas nav vienkāršs teksts vai satur multimediju failu. Mūsdienās *mailcap* lieto arī citas programmas, kurās izmanto MIME failu satura definēšanas principus. 

*mailcap* sastāv no teksta rindām ar laukiem, kas atdalīti ar semikoliem. Pirmais lauks ir satura tips (*content-type*), kas sastāv no tipa un apakštipa, atdalītiem ar slīpsvītru. Ja jānorāda visi apakštipi, to vieta ieraksta zvaigznīti (*). Otrais lauks ir komanda (*view-command*), kura tiek palaista, lai apskatītu (apstrādātu) vēstules daļu vai failu. Ar # apzīmē komentārus.

Piemēram, ar ierakstu `video/mpeg; xmpeg %s` tiks atvērts fails, ja tas pēc MIME definīcijas ir *video/mpeg*, izmantojot programmu *xmpeg*. Ar %s norāda uz apstrādājamo failu vai vēstules fragmentu, kas tiek nodots kā parametrs.

UNIX sistēmās *mailcap* parasti tiek glabāts direktorijā `/etc/mailcap` un/vai `$HOME/.mailcap`.
Nazraņa

**Nazraņa** (, ) ir pilsēta Krievijā, Ingušijā, Ingušijas lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Nazraņā dzīvo 122 350 iedzīvotāji (2021). 

Līdz 2000. gadam tā bija Ingušijas galvaspilsēta, bet tagad galvaspilsēta ir speciāli šim nolūkam celtā Magasa 4 km attālumā no Nazraņas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Podoļska

**Podoļska** () ir pilsēta Krievijā, Maskavas apgabalā, Podoļskas rajona administratīvais centrs. Tā atrodas Pahras upes krastos 36 km uz dienvidiem no Maskavas centra un 15 km no Maskavas apvedceļa. Tuvākās kaimiņpilsētas ir Ščerbinka ziemeļos un Kļimovska dienvidos. 2010. gadā Podoļskā dzīvoja  iedzīvotāju, un pēc šī rādītāja tā ir trešā lielākā Maskavas apgabala pilsēta aiz Balašihas un Himkiem. Podoļska ir arī liels Maskavas apgabala rūpniecības un kultūras centrs.

Pilsētas platība ir 40,39 kvadrātkilometri. Pilsētā un tās apkaimē kopumā dzīvo aptuveni 317, 5 tūkstoši iedzīvotāju, tajā skaitā pilsētas iedzīvotāju skaits ir aptuveni 291 tūkstotis. Pilsēta ir cēlusies no Podolas ciema, 18. gadsimtā tas piederēja Maskavas Daņilova klosterim.

## Klimats
Podoļskas klimats ir mēreni kontinentāls, ar samērā maigu ziemu un siltu, mitru vasaru. Bieža Atlantijas okeāna ciklonu esamība ir iemesls lielam mākoņu daudzumam. Janvāra vidējā temperatūra ir -10,6 °C, bet jūlija ir +17,4 °C. Bezsala periods ilgst 130 dienas. Gada nokrišņu daudzums var mainīties no 390 līdz 850 mm, tomēr vidēji tas ir 550 mm. Visvairāk nokrišņu izkrīt vasarā.

## Sports
2000. gadā pilsētā tika uzcelta Podoļskas Sporta pils. Tajā pašlaik bāzējas Kontinentālās hokeja līgas (KHL) klubs Podoļskas "Vitjaz". Līdz 2006. gadam pilsētā bāzēta bija arī Balašihas HK MVD.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ohotska

**Ohotska** () ir pilsētciemats Krievijā, rajona centrs Habarovskas novada ziemeļos. Atrodas Ohotskas jūras krastā pie Kuhtujas ietekas, 1677 km no Habarovskas.

## Vēsture
Dibināta 1647. gadā kā Kosojostrožekas (*Косой острожек*) apmetne netālu no Ohotas upes ietekas. Vēlāk vairākkārt pārnesta uz citu vietu (tagadējā vietā no 1815. gada) un dēvēta par Ohotskijostrogu vai Ohotskijportu. Kopš 1783. gada Ohotskas pilsēta — pirmā Krievijas pilsēta Tālajos Austrumos, bet kopš 1949. gada — pilsētciemats.

## Ārējās saites
Mirnija (Saha)

**Mirnija** (; ) ir pilsēta Krievijā, Sahas republikā (Jakutijā). Tajā dzīvo 37,5 tūkstoši iedzīvotāju. Mirnija atrodas Ireļahas krastā (Viļujas baseins), 1207 km attālumā no Jakutskas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Udačnija

**Udačnija** (; ) ir pilsēta Krievijā, Jakutijā. Tajā dzīvo 15 tūkstoši iedzīvotāju. Udačnija atrodas 30 km uz dienvidiem no Ziemeļu polārā loka, 1370 km no Jakutskas un 550 km no Mirnijas. Pilsēta sāka veidoties 1955. gadā, bet dibināta tā tika 1987. gadā.

## Attēli

Attēls:Udachnaya pipe.JPG
Attēls:Udachnaya pipe-2.jpg
Attēls:Udachnaya pipe-4.jpg
Attēls:Udachnaya pipe-1.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
Ņeftekamska

**Ņeftekamska** (, ) ir pilsēta Baškortostānā Krievijas Federācijā. Tajā dzīvo 118 tūkstoši iedzīvotāju, tā ir ceturtā lielākā Baškortostānas pilsēta pēc iedzīvotāju skaita (pēc Ufas, Sterļitamakas un Salavatas).

Pilsēta atrodas Kamas krastos, 220 km no Ufas. Vidējais iedzīvotāju vecums — 36 gadi. 27 cilvēki ir Ņeftekamskas Goda pilsoņi.

Ņeftekamska ir liels Baškortostānas rūpniecības un kultūras centrs. Tajā ir autobūves uzņēmums *[[NEFAZ]]*, kas ražo pašizgāzējus, autobusus un speciālo tehniku.

## Sports
Pilsētā ir bāzēta Krievijas Augstākās līgas hokejā komanda Ņeftekamskas "Toros", kas 2012. gadā izcīnīja līgas čempiones titulu un savas mājas spēles aizvada Ņeftekamskas Ledus pilī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Salavata

**Salavata** (, ) ir pilsēta Baškortostānā Krievijas Federācijā. Izvietojusies Belajas kreisajā krastā (Kamas baseins)  uz dienvidiem no Ufas. Dibināta 1948. gadā pie jaunbūvējama naftas ķīmijas kombināta. Nosaukta par godu baškīru dzejniekam Salavatam Julajevam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tiksi

**Tiksi** (,  — ‘piestāšana’, ‘satikšanās’) ir pilsētciemats Krievijas ziemeļos, Sahas Republikas Bulunas ulusa (rajona) administratīvais centrs. Izvietojies Laptevu jūras Tiksi līča krastā dienvidaustrumos no Ļenas deltas.

## Vēsture
Tiksi līča piekrasti pirmais aprakstīja Dmitrijs Laptevs 1739. gadā un deva tai Gorelajas (Degušā) līča nosaukumu. 1878. gadā līci apmeklēja ekspedīcija ar tvaikoņiem *Vega* un *Ļena* Ādolfa Nordenšelda vadībā un piešķīra līcim tagadējo nosaukumu. 1932. gada 12. augustā līča dienvidos tika atvērta Tiksi polārā meteostacija. 1933. gada vasarā 5 km uz ziemeļiem no polārstacijas pie Bulunkana zemesraga tika sākta ostas izbūve Ziemeļu jūras ceļa maršrutā, kurai 1934. gadā piešķirts Ustjļenas ostas nosaukums. 1938. gadā osta pārdēvēta par Tiksi arktisko jūras ostu un izveidots uzņēmums «Tiksistroj». 1939. gadā ciematam pie ostas piešķirts pilsētciemata statuss. 1943. gadā dienvidaustrumos no Tiksi pie Sogo upes grīvas tika sākta brūnogļu ieguve, kas beigta 1979. gadā. 1957. gadā Tiksi kļuva par Bulunas ulusa (rajona) centru.

## Ģeogrāfija

Vēsturiski Tiksi ciemats veidojies no trim atsevišķiem rajoniem. Ciemata centrs un mūsdienās vienīgais pastāvīgi apdzīvotais rajons izvietojies pie ostas. Tajā atrodas ulusa administrācija, 3 skolas, slimnīca, kultūras centrs, viesnīca, sporta komplekss, muzejs, Ustjļenas dabas rezervāta administrācija.

5 km uz dienvidiem atrodas Poļarkas rajons, kurā izvietojusies Tiksi Starptautiskā klimata monitoringa observatorija.

6 km uz ziemeļiem no centra atrodas Tiksi lidosta, pie kuras atrodas mūsdienās daļēji pamestais armijas garnizona ciemats Tiksi-3. Tajā atrodas skola, viesnīca, 2011. gadā uzbūvēta pareizticīgo baznīca.

5 km uz dienvidrietumiem no centrālā ciemata izvietojusies Tiksi Polārā ģeokosmofiziskā observatorija

Par Tiksi-2 tiek dēvēta pilsētas kapsēta ziemeļrietumos no centrālā ciemata.

## Klimats

Tiksi klimats ir samērā skarbs. Janvārī gaisa temperatūra ir ap -33&nbsp;°C, bet jūlijā tikai +6&nbsp;°C. Gada nokrišņu daudzums nav liels - tikai 323 mm, no kuriem lielākā daļa izkrīt jūlijā un augustā - ap 45 mm mēnesī, bet vismazāk - aprīlī, tikai 10 mm.

## Iedzīvotāji
Mūsdienās ciematā dzīvo ap 4800 iedzīvotāju. Pēc nacionālā sastāva (2011) 36% ir krievi, 24% — evenki, 23% — jakuti un 8% — ukraiņi. Darba spējīgie iedzīvotāji ir 44% no kopējā skaita, bezdarba līmenis — 0,84%.

Vērojams neliels iedzīvotāju skaita samazinājums. 1960. gadā Tiksi dzīvoja 4800 iedzīvotāju, 1990. gadā — 11 600, 2000. gadā — 5800.

## Atsauces

## Ārējās saites
* По следам Великой Северной Экспедиции. Окрестности Тикси
Ļuberci

**Ļuberci** () ir pilsēta Krievijā, Maskavas apgabalā. Tajā dzīvo 159 tūkstoši iedzīvotāju. Ļuberci atrodas 19 km uz austrumiem no Maskavas. Ļuberci ir liels rūpniecības centrs. Šeit ir 25 lieli un vidēji lieli rūpniecības uzņēmumi. Visvairāk šeit pārstāvēta mašīnbūve un metālapstrāde, būvmateriālu ražošana, kokapstrāde un pārtikas rūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Igaunijas PSR

**Igaunijas Padomju Sociālistiskā Republika** (saīsināti: **Igaunijas PSR**; , ENSV; , ЭССР) bija 1940. gadā Padomju Savienības okupētajā Igaunijas Republikas teritorijā līdz 1990. gadam eksistējoša padomju republika. Igaunijas PSR Augstākā padome  pieņēma rezolūciju, kas Igaunijas PSR pārdēvēja par Igaunijas Republiku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lukjanovs

**Lukjanovs** (, no personvārda Lukjans (*Лукья́н*); sieviešu dzimtē Lukjanova (*Лукья́нова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksejs Lukjanovs (*Алексей Лукьянов*, 1910–1991) — erzju dzejnieks;
* Ivans Lukjanovs (*Иван Лукьянов*; 1987) — Latvijas futbolists;
* Jevgeņijs Lukjanovs (*Евгений Лукьянов*, 1951) — Krievijas valstsvīrs un diplomāts.
1929. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1929. gads|1929. gada]] notikumi [[Latvija|Latvijā]]**.

## Notikumi
Latvijā bija 1 381 personīgie auto, 183 pasažieru autobusi un 728 kravas mašīnas.

* Meža kapos tika atklāts granītā kalts piemineklis bijušajam ārlietu ministram Zigfrīdam Anna Meierovicam. Naudu piemineklim saziedoja tauta.
* Rēzeknē tika izveidota Latviešu tautas universitāte.
* Rīgā notika pirmā oficiālā hokeja spēle starp Latvijas un Lietuvas komandām, kurā uzvaru ar 3:0 izcīnīja Latvija.
* Latvijā strauji popularitāti ieguva skaistumkonkursi.
* Tiek pabeigta arhitekta Pētera Federa projektētās Dobeles dzelzceļa stacijas ēkas būvniecība.

### Aprīlis
* 18. aprīlis - Rīgā dibināta krievu studentu korporācija *[[Ruthenia]]*.

### Maijs
* 27.—28. maijs — Valsts vizītē Zviedrijā viesojās valsts prezidents Gustavs Zemgals un ārlietu ministrs Antons Balodis.

### Jūnijs
thumb|200px|Izgaismotā Rīgas stacija Zviedrijas karaļa vizītes laikā 1929. gada jūnijā.
* 29. jūnijs — ar atbildes vizīti Rīgā ieradās Zviedrijas karalis Gustavs V.

### Augusts
* 4.—25. augusts — notika parakstu vākšana tautas nobalsošanas ierosināšanai par likumprojektu "Agrārās reformas likuma papildinājums", kas paredzēja atcelt landesvēristu priekšrocības zemes iegūšanā. Likumprojekts guva plašu vēlētāju atbalstu, tāpēc Saeima to pieņēma un tautas nobalsošana nenotika.

## Dzimuši
* 4. janvāris — Tālis Millers, ķīmiķis (miris 2022. gadā)
* 15. janvāris — Leonards Stašs, lauksaimnieks un politiķis (miris 2000. gadā)
* 18. aprīlis — Vitālijs Fjodorovs, arhitekts (miris 2019. gadā)
* 24. aprīlis — Vladimirs Mihailovs (*Владимир Михайлов*), krievu rakstnieks (miris 2008. gadā)
* 23. jūnijs — Jānis Klētnieks, inženieris un ģeodēzists (miris 2021. gadā)
* 2. jūlijs — Uldis Lasmanis, publicists un novadpētnieks (miris 2023. gadā)
* 7. jūlijs — Eduards Pāvuls, aktieris (miris 2006. gadā)
* 21. augusts — Vija Artmane, aktrise (mirusi 2008. gadā)
* 25. oktobris — Ērika Meškovska, kinematogrāfiste, montāžas režisore
* 9. novembris — Uldis Mārtiņš Klauss, ekonomists un politiķis (miris 2012. gadā)
* 12. novembris — Gunārs Skriba, mežzinātnieks, Gaujas Nacionālā parka pirmais direktors (miris 2020. gadā)
* 17. decembris — Edgars Liepiņš, aktieris un dziedātājs (miris 1995. gadā)
* 31. decembris — Vera Vāvere, literatūrzinātniece (mirusi 2025. gadā)

## Miruši
* 10. jūnijs — Apsīšu Jēkabs, rakstnieks (dzimis 1858. gadā)
* 12. septembris — Rainis (īstajā vārdā Jānis Pliekšāns) dzejnieks, dramaturgs, tulkotājs (dzimis 1865. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Atsauces
1930. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1930. gads|1930. gada]] notikumi [[Latvija|Latvijā]]**.

## Notikumi
* Rīgā uz Ķīšezera tika rīkotas Eiropas meistarsacīkstes burāšanā ar ledus jahtām.
* Tika uzsākta jauna dzelzceļa līnijas būve gar Vidzemes jūrmalu caur Limbažiem līdz Rūjienai.
* Tika atklāts jaunais Rīgas Centrāltirgus.

### Aprīlis
* 9. aprīlis — Latvijā notika prezidenta vēlēšanas, kurās par prezidentu ar 55 balsīm, 34 deputātiem balsojot pret, tika ievēlēts Alberts Kviesis.

### Novembris
* 2. novembris — ekspluatācijā tika nodots Rīgas Centrāltirgus, kas bija lielākā celtne Rīgā pēc Pirmā pasaules kara.

## Dzimuši
* 30. janvāris — Jānis Krūmiņš, basketbolists (miris 1994. gadā)
* 30. marts — Ināra Ņefedova, mākslas zinātniece, Latvijas Nacionālā mākslas muzeja ilggadēja direktore (mirusi 2022. gadā)
* 1. aprīlis — Dina Kuple, aktrise (mirusi 2010. gadā)
* 27. aprīlis — Kurts Švarcs, fiziķis (miris 2023. gadā)
* 29. aprīlis — Ilmārs Reinholds Drēziņš, būvinženieris (miris 2022. gadā)
* 2. maijs — Dzidra Uztupe-Karamiševa, basketboliste, trenere (mirusi 2014. gadā)
* 23. maijs — Anatols Lapiņš (*Anatole Lapine*), Vācijas latviešu autoražotājs (miris 2012. gadā)
* 6. jūlijs — Kārlis Zariņš, operdziedātājs (miris 2015. gadā)
* 19. jūlijs — Jānis Tālbergs, fotogrāfs (miris 2011. gadā)
* 9. augusts — Uldis Balodis, kordiriģents (miris 1992. gadā)
* 11. augusts — Elga Sakse, tulkotāja (mirusi 2023. gadā)
* 17. septembris — Jānis Apals, vēsturnieks un arheologs (miris 2011. gadā)
* 7. oktobris — Boriss Bērziņš, gleznotājs (miris 2002. gadā)
* 17. oktobris — Jānis Vagris, LKP funkcionārs (miris 2023. gadā)
* 19. oktobris — Jānis Liepiņš, rakstnieks un ārsts (miris 2022. gadā)
* 22. oktobris — Antra Liedskalniņa, aktrise (mirusi 2000.. gadā)
* 23. oktobris — Centis Kriķis, diriģents (miris 2017. gadā)
* 1. novembris — Ilmārs Bišers, jurists un politiķis (miris 2011. gadā)
* 11. novembris — Arnolds Liniņš, aktieris un režisors (miris 1998. gadā)
* 14. novembris:
** Jānis Kušķis, filologs (miris 2022. gadā)
** Jānis Pujats, Romas katoļu baznīcas kardināls
* 10. decembris — Andrievs Ezergailis, vēsturnieks (miris 2022. gadā)
* 12. decembris — Harijs Japiņš, riteņbraucējs un riteņbraukšanas treneris (miris 2021. gadā)
* 19. decembris — Velta Skurstene, aktrise (mirusi 2022. gadā)
* 20. decembris — Regīna Ezera, rakstniece (mirusi 2002. gadā)

## Miruši
* 27. jūnijs — Alfrēds Audze, pulkvedis (dzimis 1897. gadā)
* 18. jūlijs — Jānis Ziemeļnieks, dzejnieks un žurnālists (dzimis 1897. gadā)
* 8. oktobris — Pēteris Radziņš,  Latvijas armijas ģenerālis un komandieris (dzimis 1880. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Atsauces
Acetilēndinitrils

**Acetilēndinitrils** jeb **diciānacetilēns** (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst ogļūdeņražos. Acetilēndinitrils, tāpat kā diciāns, sastāv tikai no oglekļa un slāpekļa. Gaisā deg ar sarkanu kvēpošu liesmu, kam ir zaļganvioleta apmale.

## Molekulas uzbūve
Acetilēndinitrila molekula ir pilnīgi lineāra, jo tajā mijas vienkāršās un trīskāršās kovalentās saites. To var uzskatīt par acetilēnu, kura molekulā ūdeņraža atomi aizvietoti ar cianīdgrupām.

## Atrašanās dabā
Ciets acetilēndinitrils konstatēts Titāna atmosfērā ar infrasarkanās spektroskopijas metodēm. Mainoties Titāna gadalaikiem, C4N2 var cikliski kondensēties un iztvaikot. Acetilēndinitrila molekulas konstatētas arī starpzvaigžņu vidē, kaut arī tas nav viegli, jo tā simetriskās molekulas nedod mikroviļņu rotācijas spektrus.

## Iegūšana
Iegūst, dehidratējot acetilēndikarbonskābes diamīdu ar fosfora pentoksīdu Р2О5.

## Īpašības
Sadegot maisījumā ar skābekli, rada ļoti augstu temperatūru (4988 līdz 5013&nbsp;°C), sadegot ar zilganbaltu liesmu. Pēc dažiem datiem, šai liesmai piemīt visaugstākā temperatūra, ko vien var dot ķīmiska degviela. Ar to acetilēndinitrils iekļuvis arī Ginesa rekordu grāmatā. Tomēr, šai vielai sadegot ozona atmosfērā, temperatūra var sasniegt pat 5700&nbsp;°C.

Tā kā acetilēndinitrils ir stipri endotermisks savienojums, tas var eksplodēt, sadaloties par oglekli un slāpekli.

## Izmantošana
Dažkārt izmanto ļoti augstu temperatūru iegūšanai un kā raķešdegvielas sastāvdaļu.

Diciānacetilēns ir labs dienofils reaģents un to lieto diēnsintēzes reakcijām ar grūti reaģējošiem diēniem.

Tas reaģē ar durolu (1,2,4,5-tetrametilbenzolu), veidojot aizvietotos biciklooktatriēnus.

## Atsauces
Baltā Ērgļa ordenis

**Baltā Ērgļa ordenis** var būt:

* Baltā Ērgļa ordenis — Krievijas Impērijas apbalvojums (1831—1917);
* Baltā Ērgļa ordenis — Polijas augstākais apbalvojums;
* Baltā Ērgļa ordenis — Serbijas apbalvojums.
Verhojanska

**Verhojanska** (), arī **Iehē Ģāni** (), ir pilsēta Krievijā, Jakutijā, Janas upes labajā krastā, 92 km uz dienvidrietumiem no Batagajas, 675 km attālumā no Jakutskas. Verhojanskā dzīvo 1269 iedzīvotāji, tā ir viena no vismazākajām Krievijas pilsētām pēc iedzīvotāju skaita.

Verhojanska ir viena no pasaules aukstākajām vietām, šeit ir ļoti auksts klimats. Šeit pati zemākā reģistrētā gaisa temperatūra ir -67,8&nbsp;°C. Tāpat kā Oimjakona, arī Verhojanska ir Zemes aukstuma pols. Verhojanskas klimats ir krasi kontinentāls. Ziema ir ekstremāli auksta, sausa un ilga, vasara ir īsa, karsta un arī sausa. Nokrišņu maz, lielākā daļa vasarā, to daudzums gada laikā ir tikai 178 mm, no tiem 36 mm izkrīt jūlijā, bet ziemā katru mēnesi izkrīt tikai apmēram 7 mm nokrišņu. Pavasaris un rudens arī ir auksti. Gada vidējā temperatūra ir -15,3&nbsp;°C, janvārī tā ir -46&nbsp;°C, bet jūlijā +16&nbsp;°C. Temperatūras absolūtais maksimums ir +37,3&nbsp;°C. Vidējais vēja ātrums ir mazs - tikai 1,3 m/s, gaisa mitrums ir 69%.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aihala

**Aihala** (krievu un ) ir pilsētciemats Krievijā, Jakutijā. Tā atrodas 60 km uz dienvidiem no Udačnijas. Aihalai ir divas daļas: augšējā un apakšējā pilsēta. Apakšējā pilsēta ir vecā daļa ar senām mājām, bet augšējā Aihala ir apbūvēta ar piecstāvu dzīvojamām mājām.
Azerbaidžānas PSR

**Azerbaidžānas PSR** (; ), bija padomju republika. Tā pastāvēja no 1920. līdz 1991. gadam.

## Vēsture
Azerbaidžānas PSR izveidoja 1920. gada 28. aprīlī Sarkanās armijas iekarotās Azerbaidžānas Demokrātiskās Republikas teritorijā. 1921. gada 16. martā pēc Krievijas-Turcijas draudzības līguma parakstīšanas Azerbaidžānas PSR sastāvā iekļāva Nahičevanu. 1922. gadā Azerbaidžānas PSR tika iekļauta Aizkaukāza PFSR sastāvā. Kad 1936. gadā Aizkaukāza PFSR likvidēja, Azerbaidžānas PSR kļuva par tiešu Padomju Savienības subjektu.

1990. gada 19. novembrī, Azerbaidžānas PSR tika pārdēvēta par "Azerbaidžānas Republiku", bet tā palika PSRS sastāvā vēl vienu gadu pirms tās neatkarības atgūšanas 1991. gadā.

## Ārējās saites
Ņižņekamska

**Ņižņekamska** (, ) ir pilsēta Tatarstānā, Krievijas Federācijā. Ņižņekamskā dzīvo 226,5 tūkstoši iedzīvotāju, no kuriem 46,5% ir tatāri, 46,1% krievi, 3,0% čuvaši, 1,0% ukraiņi un 1,0% baškīri. Ņižņekamska ir Krievijas lielākais naftas pārstrādes centrs. Tā atrodas Kamas kreisajā krastā, Zajas ietekas tuvumā, 236 km no Kazaņas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ukrainas PSR

**Ukrainas PSR** (, ) bija padomju republika no 1919. līdz 1991. gadam un Padomju Savienības sastāvdaļa (1922–1991).

Galvaspilsēta Harkiva (1919–1934), vēlāk Kijiva (1934–1991).

## Nosaukuma maiņa
* Ukrainas Strādnieku, zemnieku, karavīru un kazaku deputātu padomju tautas republika (*Українська Народна Республіка Рад робітничих, селянських, солдатських і козацьких депутатів*), pasludināta Harkivā 1917. gada 25. decembrī,
* Ukrainas Padomju Republika (*Українська Радянська Республіка*), izveidota 1918. gada 17.-18. martā 
* Ukrainas Sociālistiskā Padomju Republika (*Українська Соціалістична Радянська Республіка*), izveidota 1919. gada 10. martā
* Ukrainas Padomju Sociālistiskā Republika (*Українська Радянська Соціалістична Республіка*), pārdēvēta 1937. gada 30. janvārī

## Vēsture
thumb|left|300px|Ukrainas Sociālistiskās Padomju Republikas teritorija pirms PSRS izveides 1922. gadā
Harkivā 1917. gada 25. decembrī sanākušais 1. Visukrainas padomju kongress pasludināja Ukrainas Strādnieku, zaldātu un zemnieku padomju deputātu republikas izveidi. Līdztekus šajā laikā Kijivā nodibinājās Ukrainas Tautas Republika, rietumu daļā Rietumukrainas Tautas Republika. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas dažādos reģionos nodibinātās padomju republikas 1918. gada 17.-18. martā apvienojās Ukrainas Padomju Republikā (*Українська Радянська Республіка*), ko aprīlī okupēja Vācijas armija.

Pēc Vācijas zaudējuma Pirmajā pasaules karā 3. Visukrainas padomju kongresā Harkivā 1919. gada 10. martā izsludināja Ukrainas Sociālistiskās Padomju Republikas (Ukrainas SPR) izveidi, kurā ietilpa sešas guberņas. Pilsoņu kara laikā Ukrainas teritorijas lielākā daļa nokļuva Baltās kustības militāro vienību kontrolē. Pēc Sarkanās Armijas uzvarām 1920. gada decembrī Ukrainas SPR parakstīja vienošanos ar Krievijas SFPR par militāras un ekonomiskas savienības izveidi. No 1920. gada septembra līdz 1921. gada martam Ukrainas PSR delegācija kopā ar Padomju Krievijas delegāciju piedalījās Rīgas miera sarunās, kurā pirmo reizi tika atzīta kā Ukrainas starptautisko tiesību pārņēmēja Ukrainas Tautas Republikas vietā.

1922. gada 29. decembrī Ukrainas SPR parakstīja vienošanos ar Krievijas SFPR, Baltkrievijas SPR un Aizkaukāza SFPR par PSRS izveidi. 

Turpmākajos gados Ukrainas teritorija tika paplašināta, tai skaitā 1939. gadā pēc Padomju Savienības iebrukuma Polijā Ukrainas PSR tika pievienotas rietumu Ukrainas teritorijas, kas agrāk piederēja Polijai. Pēc Otrā pasaules kara Ukrainas PSR ieguva arī Aizkarpatiju, kas iepriekš bija daļa no Čehoslovākijas.

1945. gadā kļuva par vienu no Apvienoto Nāciju Organizācijas dibinātājām. 1934. gadā par PSRS galvaspilsētu kļuva Kijiva, līdz tam tā bija Harkiva.

1954. gadā Krimas pussala tika nodota no Krievijas PFSR Ukrainas PSR administratīvajā sastāvā.

PSRS sabrukuma laikā Ukraina 1991. gada 8. decembrī parakstīja Belovežas gāršas vienošanos par NVS izveidi, kas bija formālais iemesls PSRS likvidācijai. 

1991. gada 24. augustā Ukrainas Padomju Sociālistisko Republiku Augstākā rada pasludināja Ukrainas neatkarību, pēc kā Ukrainas Padomju Sociālistiskā Republika beidza pastāvēt.

## Ārējās saites
Prokopjevska

**Prokopjevska** () ir pilsēta Krievijā, Kemerovas apgabala rietumos. Tajā dzīvo 213 223 iedzīvotāji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ļenska

**Ļenska** (), arī **Muhtuja** (), ir pilsēta Krievijā, Jakutijā. Pilsēta atrodas Ļenas kreisajā krastā, Pieļenas plato, 840 km no Jakutskas.

## Plūdi
Ļenskas vēsturē ir bijuši trīs lieli plūdi. Pirmie plūdi notika 1966. gadā, kad ūdens līmenis pārsniedza 16 metrus. Savukārt 1998. gada plūdu laikā ūdens līmenis pārsniedza 17 metrus, 95 % pilsētas teritorijas bija applūduši.

2001. gada pavasarī, ledus iešanas laikā, Ļenas upe applūdināja pilsētu un gandrīz pilnībā iznīcīnāja tuvējos ciemus. Ūdens līmenis upē toreiz pārsniedza 20 metrus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ņerjungri

**Ņerjungri** (), arī **Nieringiri** (), ir pilsēta Krievijas Federācijas Sahas republikas dienvidos. Tajā dzīvo 64 428 iedzīvotāji. Ņerjungri atrodas Stanovoja grēdas ziemeļu nogāzē Čuļmanas upes labajā krastā, 70 km no tās ietekas vietas Timptonā, 780 km uz dienvidiem no Jakutskas.

Ņerjungri klimats ir krasi kontinentāls. Vidējā gaisa temperatūra ir -7,2&nbsp;°C (janvārī -30,9&nbsp;°C, jūlijā +15,8&nbsp;°C). Temperatūras absolūtais maksimums ir +34,8&nbsp;°C, bet minimums -61&nbsp;°C. Gada nokrišņu daudzums ir 548 mm, no kuriem gandrīz visi izkrīt vasarā. Vidējais vēja ātrums ir 2,1 m/s.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šahti

**Šahti** () ir pilsēta Krievijā, Rostovas apgabalā, Gruševkas upes krastā. Tajā dzīvo 235 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir otra lielākā pēc platības (aiz Rostovas pie Donas) un trešā lielākā pēc iedzīvotāju skaita (aiz Taganrogas) pilsēta Rostovas apgabalā.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies 1820.—1830. gados pie Gruševskas akmeņogļu raktuvēm. 1881. gadā apdzīvotajai vietai piešķīra pilsētas statusu un nodēvēja par **Aleksandrovsku-Gruševsku** (*Александровск-Грушевский*) par godu imperatoram Aleksandram II. 1920. gadā ideoloģisku iemeslu dēļ pārdēvēta tagadējā vārdā.

## Ārējās saites
Krēsliņš

**Krēsliņš** (sieviešu dzimtē Krēsliņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „krēsls” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Kārlis Krēsliņš (1945) — virsnieks un politiķis;
* Kārlis Krēsliņš (1860—1929) — farmaceits un mecenāts;
* Mārtiņš Krēsliņš (*Martin Kresling*; 1851—1911) — latviešu ērģelnieks;
* Uldis Krēsliņš (1966) — vēsturnieks;
* Žigimants Krēsliņš (1976)— videoblogeris, ceļotājs un pedagogs.
Starijoskola

**Starijoskola** () ir pilsēta Krievijā, Belgorodas apgabalā. Tajā dzīvo 256 400 iedzīvotāji. Starijoskola atrodas Oskolas upes krastā, 136 km no Belgorodas, pie Kurskas apgabala robežas.

## Iedzīvotāji
Pilsētā dzīvo pārsvarā krievi — aptuveni 86%. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Balakova

**Balakova** () ir pilsēta Krievijā, Saratovas apgabalā. Tajā dzīvo gandrīz 200 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Volgas kreisajā krastā, 161 km uz ziemeļaustrumiem no Saratovas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kortesi

**Kortesi** (; *Cortes Españolas*) ir Spānijas likumdevēja vara. Tas ir divpalātu parlaments, kas sastāv no Deputātu palātas (apakšpalāta, *Congreso de los Diputados*) un Senāta (augšpalāta, *Senado*). Parlamentam pieder vara ieviest jebkādus likumus un veikt labojumus Spānijas konstitūcijā. Turklāt apakšpalātai pieder vara apstiprināt un atlaist Spānijas valdības prezidentu (ekvivalents premjerministram). Amatpersonu premjerministra krēslam izvēlas Spānijas karalis.
Lost Highway (skaņu celiņš)

***Lost Highway*** ir 1997. gada Deivida Linča filmas *[[Ceļš uz nekurieni]]* skaņu celiņš. To producēja Trents Reznors (Nine Inch Nails) un tas iekļauj oriģinālo mūziku no filmas, ko ierakstījuši Trents Reznors, Andželo Badalamenti, Marilyn Manson, The Smashing Pumpkins un citi mākslinieki. Albums sasniedza 7. vietu Billboard 200 topā un zelta statusu, pārdodot 500,000 albuma kopijas ASV.

## Dziesmu saraksts
# "I'm Deranged" (Edit) — Deivids Bovijs — 2:37
# "Videodrones; Questions" — Trents Reznors — 0:44
# "The Perfect Drug" — Nine Inch Nails — 5:15
# "Red Bats with Teeth" — Andželo Badalamenti — 2:57
# "Haunting & Heartbreaking" — Andželo Badalamenti — 2:09
# "Eye" — The Smashing Pumpkins — 4:51
# "Dub Driving" — Andželo Badalamenti — 3:43
# "Mr. Eddy's Theme 1" — Berijs Adamsons — 3:31
# "This Magic Moment" — Lū Rīds — 3:23
# "Mr. Eddy's Theme 2" — Berijs Adamsons — 2:13
# "Fred and Renee Make Love" — Andželo Badalamenti — 2:04
# "Apple of Sodom" — Marilyn Manson — 4:26
# "Insensatez" — Antonio Karloss Jobims — 2:53
# "Something Wicked This Way Comes" (Edit) — Berijs Adamsons — 2:54
# "I Put a Spell on You" — Marilyn Manson — 3:30
# "Fats Revisited" — Andželo Badalamenti — 2:31
# "Fred's World" — Andželo Badalamenti — 3:01
# "Rammstein" (Edit) — Rammstein — 3:26
# "Hollywood Sunset" — Berijs Adamsons — 2:01
# "Heirate Mich" (Edit) — Rammstein — 3:02
# "Police" — Andželo Badalamenti — 1:40
# "Driver Down" — Trents Reznors — 5:18
# "I'm Deranged" (Reprise) — Deivids Bovijs — 3:48

## Ārējās saites
* Discogs.com informācija
Engelsa

**Engelsa** () ir pilsēta Krievijā, Saratovas apgabalā. Tajā dzīvo 230,5 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Volgas kreisajā krastā, iepretim Saratovai. No 1922. līdz 1941. gadam bija Volgas Vācu APSR galvaspilsēta.

## Vēsture
Dibināta 1747. gadā kā ukraiņu čumaku **Pokrovskas** slabada sakarā ar sāls ieguves sākšanu Eltona ezerā. 1914. gadā piešķirts pilsētas statuss. Kopš 1922. gada Pievolgas vācu autonomijas centrs. 1931. gadā pilsēta pārdēvēta par godu vācu filosofam Frīdriham Engelsam. Kopš vācu autonomijas likvidēšanas 1941. gadā pilsēta iekļauta Saratovas apgabalā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pečora (pilsēta)

**Pečora** (, ) ir pilsēta Krievijas Komi republikā. Tā atrodas Komi ziemeļaustrumu daļā Pečoras upes labajā krastā 588 km uz ziemeļaustrumiem no Siktivkaras. Lielākā upes osta Eiropas ziemeļaustrumos.

Pečoras klimats ir mēreni kontinentāls ar ilgu un mēreni bargu ziemu un īsu, siltu vasaru ar nelielu karsto dienu skaitu. Gada vidējā gaisa temperatūra ir -2,5&nbsp;°C. Janvāra temperatūra ir -19,3&nbsp;°C (absolūtais minimums -56&nbsp;°C), bet jūlija +15,4&nbsp;°C (absolūtais maksimums +35&nbsp;°C). Sniega sega izveidojas ap 26. oktobri, bet izkūst 10. maijā (tā noturas 192 dienas). Bezsala periods ilgst 70 dienas, bet veģetācijas periods - 73 dienas. Aktīvo temperatūru (virs 10&nbsp;°C) summa ir ap 1100&nbsp;°C. Gada nokrišņu daudzums ir ap 580 mm. Pečorā baltās naktis vasarā ir 79 dienas no 12 maija līdz 30. jūlijam. Vidējais vēja ātrums - 3,7 m/s. Gaisa mitrums: 77%.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiropas Kopiena

**Eiropas Kopiena** (, , ) ir pirmais no trim Eiropas Savienības balstiem, kurus 1992. gadā noteica Māstrihtas līgums. Pirms Eiropas Kopienas bija Eiropas Ekonomikas Kopiena, kuras pēctece bija Eiropas Savienība.
Privatizācija

**Privatizācija** jeb **denacionalizācija** ir process, kurā kāda uzņēmuma īpašumtiesības no publiskā sektora (valdības) tiek nodotas privātajam sektoram (privātpersonām un juridiskajām personām). Plašākā nozīmē privatizācija var nozīmēt jebkuru valsts funkciju nodošanu privātajam sektoram, tostarp ienākumu iekasēšanu vai likumsargu funkcijas.