open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1497. gads

**1497. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 7. februāris — Džirolamo Savonarolas sekotāji Florencē "Greznības sārtā" sadedzināja tūkstošiem dažādas greznumlietas.
* 13. maijs — Romas pāvests Aleksandrs VI ekskomunicēja Džirolamo Savonarolu.
* 24. jūnijs — Džons Kabots kļuva par pirmo eiropieti, kas izkāpa mūsdienu Kanādas teritorijā kopš vikingu laikiem, kad to iespējams sasniedza Leifs Eriksons.
* 10. augusts — Aragonas karalis Ferdinands II Trastamara kā Ferdinands III kļuva par Neapoles karali.

### Nezināms datums
* Vasko da Gama atklāja jūrasceļu no Eiropas uz Indiju.

## Dzimuši
* 26. janvāris — Go-Nara, Japānas imperators (miris 1557.)
* 16. februāris — Filips Melanhtons (*Philipp Melanchthon*), baznīcas reformators (miris 1560.)
* *iespējams*
** Hanss Holbeins Jaunākais, vācu gleznotājs (miris 1543.)

## Miruši
* 6. februāris — Johaness Okegems (*Johannes Ockeghem*), flāmu komponists (dzimis ap 1410.)
.mk

**.mk** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Ziemeļmaķedoniju. Domēns izveidots 1993. gadā. Domēna sponsors ir *Ministry of Foreign Relations*, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *MARNet*. Reģistrācija parasti notiek zem otrā līmeņa domēniem. Kopš 2008. gada var reģistrēties arī uzreiz zem .mk. Trešajā līmenī var reģistrēties zem šādiem otrā līmeņa domēniem: .com.mk, .org.mk, .net.mk, .edu.mk, .gov.mk, .inf.mk, .name.mk, .pro.mk.

## Ārējās saites

* IANA .mk whois information
.ml

**.ml** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Mali. Domēns izveidots 1993. gadā. Domēna sponsors ir *SOTELMA*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Domēnu reģistrēšana ir iespējama tikai zem otrā līmeņa domēniem. Dažādiem otrā līmeņa domēniem ir atšķirīgi reģistrēšanās ierobežojumi; galvenokārt ir nepieciešama kontaktadrese Mali. Pieejamie otrā līmeņa domēni ir šādi: .com.ml, .net.ml, .org.ml, .edu.ml, .gov.ml un .presse.ml.

## Ārējās saites

*  IANA .ml whois information
Tuneļefekts

[thumb|[Elektrons|Elektronu kūļa atstarošanās no potenciāla barjeras un daļēja tunelēšanās caur to. Caur barjeru izgājušie elektroni redzami kā vājš plankums. Starp krītošo un atstaroto kūli novērojama interference elektronu viļņveida īpašību dēļ]]
**Tuneļefekts** ir elementārdaļiņas iziešana cauri potenciāla barjerai, ja tās pilnā enerģija (kura tunelēšanās laikā nemainās) ir mazāka par potenciāla barjeras augstumu. Potenciāla barjeras augstums ir "klasiskas" daļiņas (t.i., tādas, kas nepakļaujas kvantu mehānikas likumiem) minimālā enerģija, kas ļauj pārvarēt šo barjeru.  Tuneļefekts klasiskajā mehānikā nav iespējams — to var izskaidrot tikai ar kvantu mehānikas metodēm. Jo vieglāka ir daļiņa un šaurāka potenciāla barjera, jo tuneļefekts ir varbūtīgāks.

Tuneļefekts ir daudzu svarīgu kodolfizikas, atomfizikas un molekulārfizikas procesu pamatā.

Makropasaulē tuneļefektu var novērot p-n pārejās, lādiņnesējiem (elektroniem vai caurumiem) tunelējot caur pārejas potenciāla barjeru. Tuneļefekts ir iespējams tikai tad, ja *p* un *n* apgabaliem ir ļoti mazas īpatnējās pretestības.

## Skatīt arī
* Tuneļdiode
Sverdrupa kalni

**Sverdrupa kalni** () ir kalnu masīvs Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Izvietoti starp Jūtulstreumena glečeri rietumos un Jelsvika kalniem austrumos. Atrodas ap 230 km uz dienvidiem no okeāna piekrastes (Princeses Martas krasts), kuru klāj Fimbulisena šelfa ledājs. Sastāv no ap 100 km garas ziemeļaustrumu-dienvidrietumu virzienā izstieptas grēdas masīva austrumdaļā (Paulsena kalni, Barklaja kalni un Hermana kalni) un ap 40 km attālas nunataku grupas (Gbureka smailes) masīva ziemeļrietumos. Augstākā virsotne ir Krīgera kalns (2665 m) masīva dienvidaustrumos.

Apvidus pirmo aerofotografēšanu veica Vācijas antarktiskā ekspedīcija (1938-1939) un piešķīra nosaukumus atsevišķajām kalnu krēdām. Detālu izpēti un kartēšanu veica norvēģu-britu-zviedru (1949-1952) antarktiskā ekspedīcija un vēlākās norvēģu ekspedīcijas, kas masīvu apvienoja un nosauca par godu Norvēģijas Polārā institūta pirmajam vadītājam un NBSAE Norvēģijas komitejas vadītājam Harallam Sverdrupam (*Harald Ulrik Sverdrup*).

## Atsauces
.km

**.km** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Komorām. Domēns izveidots 1998. gadā. Domēna sponsors ir *Comores Telecom*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Domēnus var reģistrēt gan otrajā, gan trešajā līmenī. Ikgadējā maksā par reģistrēsanos zem .km domēna ir 50&nbsp;000 Komoru franki (KMF), bet par reģistrēšanos trešajā līmenī zem kāda no otrā līmeņa — 30&nbsp;000 KMF.

## Ārējās saites

*  IANA .km whois information
Mareks Jurevičus

**Mareks Jurevičus** (dzimis  Liepājā) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja uzbrūkošā aizsarga un vieglā uzbrucēja pozīcijās. Bijis Latvijas basketbola izlases dalībnieks. 2009. gadā kļuvis par Latvijas čempionu BK Ventspils sastāvā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām treneris — trenē bērnus Liepājas sporta skolā.

M. Jurevičus mamma Valda Jurevičus ir bijusi basketboliste un trenere, strādājusi ar meiteņu grupām un iesaistījusi basketbolā dēlu. Pirmais treneris — Paulis Rolis. Basketbolu LJBL un Nacionālās basketbola līgas (LBL2) līmenī spēlējis arī M. Jurevičus brāļa dēls Alekss Jurevičus.

## Karjera
Pieaugšo basketbola karjeru sācis dzimtās Liepājas Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubā Liepājas "Lauvas" jau 16 gadu vecumā un turpinājis BK Ventspils. 2009. gadā kopā ar BK Ventspils kļuvis par Latvijas čempionu, kā arī atzīts par LBL finālsērijas labāko spēlētāju.

Divas sezonas pavadījis Itālijas basketbola klubos Veronas "Tezenis", Ostuni "Assi" un *[[Prima Veroli]]*. 2013. gada vasarā panāca vienošanos ar Francijas spēcīgākās līgas — *[[Pro A]]* komandu *[[Élan Chalon]]*.. Četrās Eirokaausa spēlēs tā sastāvā latviešu basketbolists laukumā vidēji pavadīja 17,8 minūtes, gūstot 6 punktus un izcīnot 1,3 atlecošās bumbas, bet piecos *Pro A* mačos vidēji laukumā pavadīja 9,8 minūtes, izceļoties ar 3,4 punktiem. Kluba vadība nebija apmierināta ar pienesumu komandā un lauza kontraktu. Pēc tam basketbolists atgriezās dzimtās pilsētas klubā Liepājas "Lauvas", bet vēlāk spēlējis arī Ukrainā un Rumānijā, karjeru noslēdzot Igaunijā.

Spēlējis Latvijas U-16 un U-20 izlasēs. Pieaugušo Latvijas izlasi pārstāvēja 2011. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlēs, kā arī finālturnīrā, kas notika Lietuvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemeļu teritorija

**Ziemeļu teritorija** () ir viena no Austrālijas administratīvajām vienībām. Tā atrodas valsts ziemeļdaļā, robežojas ar Dienvidaustrāliju, Rietumaustrāliju un Kvīnslendu. Ziemeļu teritorija ir trešā lielākā administratīvā vienība valstī, kā arī tās vismazāk apdzīvotā. Teritorijas vēsture sākas pirms 40 000 gadiem, kad šeit uz dzīvi apmetās aborigēni. Ziemeļu teritorijas krastu eiropieši pirmoreiz sasniedza 17. gadsimtā. Pašlaik teritorijas ekonomika balstās uz kalnrūpniecību, lauksaimniecību un tūrisma pakalpojumiem. Štata administratīvais centrs ir Dārvina.

## Iedzīvotāju skaits

## Ārējās saites

* Štata valdība
Mobila

**Mobila** () ir pilsēta ASV dienvidaustrumos, Alabamas štatā, Mobilas līča krastā pie Mobilas upes ietekas Meksikas līcī. Trešā lielākā štata pilsēta. Pilsētā tradicionāli notiek vecākais ASV karnevāls — Mardi Grā (*Mardi Gras*). Pilsētā ir labi saglabājusies vēsturiskā 19. gadsimta arhitektūra.

Rosīga osta. Kuģubūve (kompāniju *Austal USA* un *International Shipholding Corporation* rūpnīcas). *[[ThyssenKrupp]]* metalurģiskā rūpnīca (lielākā pasaulē). *ST Mobile Aerospace Engineering* lidmašīnu remonta rūpnīca.

## Vēsture
Mobila ir vecākā štata pilsēta. Pilsētu 1702. gadā nodibināja franči un no 1702. līdz 1720. gadam Mobila bija Franču Luiziānas galvaspilsēta (vēlāk galvaspilsētu pārcēla uz Ņūorleānu). Vēlāk Mobila bija Lielbritānijas un Spānijas pakļautībā, līdz 1810. gadā pilsēta anektētās Rietumfloridas sastāvā iekļāvās ASV. Amerikas pilsoņu kara laikā 1864. gada 5. augustā pie Mobilas notika Mobilas līča kauja, kurā uniātu flote sakāva konfederātus, un kura rezultātā tika nobloķēta Mobila - pēdējā konfederātu osta. 1993. gada 22. septembrī Mobilas pievārtē notika viena no lielākajām dzelzceļa katastrofām ASV vēsturē - upes barža miglā ieskrēja dzelzceļa tilta balstā, bet pa tiltu braucošais vilciens iekrita ūdenī. Bojā aizgāja 47 pasažieri.

## Cilvēki
Mobilā dzimuši:
* Henks Ārons (*Hank Aaron*, 1934 - ) - beisbolists
* Gregorijs Benfords (*Gregory Benford*, 1941 - ) - rakstnieks
* Ketrīna Haira (*Kathryn P. Hire*, 1959 - ) - astronaute
* Loids Ostins (* Lloyd James Austin III*, 1953– ) – bijušais ASV Armijas četrzvaigžņu ģenerālis,ASV aizsardzības sekretārs
* Sečels Peidžs (*Satchel Paige*, 1906 - 1982) - beisbolists

## Atsauces

## Ārējās saites
.mw

**.mw** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Malāviju. Domēns izveidots 1997. gadā. Domēna sponsors ir *Malawi Sustainable Development Network Programme (Malawi SDNP)*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Līdz 2002. gadam domēnu administrēja *Computer Solutions LTD*. Pirmos divus gadus pēc domēna reģistrēšanas ikgadēja maksa ir 100 ASV dolāri, bet pēc tam katru gadu jāmaksā 50 dolāri. Pieejamiem otrā līmeņa domēni, zem kuriem var reģistrēties, ir šādi: .ac.mw, .co.mw, .com.mw, .coop.mw, .edu.mw, .gov.mw, .int.mw, .museum.mw, .net.mw un .org.mw.

## Ārējās saites

*  IANA .mw whois information
1478. gads

**1478. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 14. janvāris — Novgoroda padevās Maskavijas lielkņazam Ivanam III Vasiļjevičam.
* 26. aprīlis — atentātā tika nogalināts Florences Republikas faktiskā vadītāja Lorenco de' Mediči brālis Džuliāno Mediči.
* 6. maijs — Džovanni Močenigo tika ievēlēts par Venēcijas dodžu.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 7. februāris — Tomass Mors (*Thomas More*), angļu valsts darbinieks un humānists (miris 1535.)
* 26. maijs — Klements VII (*Clemens VII*), Romas pāvests (miris 1534.)
* 22. jūlijs — Filips I Habsburgs, Kastīlijas karalis (miris 1506.)

## Miruši
* 26. aprīlis — Džuliāno Mediči, Florences Republikas augstmanis (dzimis 1449.)
.ne

**.ne** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Nigēru. Domēns izveidots 1996. gadā. Domēna sponsors ir *SONITEL*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Domēnu reģistrēšana ir atļauta tikai otrajā līmenī. Divi augšējā līmeņa domēni .jp un .kr izmanto .ne arī kā otrā līmeņa domēnu .net vietā, tas ir, .ne.jp un .ne.kr.

## Ārējās saites

*  IANA .ne whois information
.na

**.na** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Namībiju. Domēns izveidots 1991. gadā. Domēna sponsors ir *Namibian Network Information Center*, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *Omadhina Internet Services*. Reģistrācija ir iespējama gan otrajā līmenī, gan trešajā līmenī.

## Ārējās saites

*  IANA .na whois information
Eratostena siets

right|frame|Ilustrācija Eratostena sieta algoritmam skaitļiem, kas nepārsniedz 120

**Eratostena siets** ir vienkāršs algoritms visu to pirmskaitļu atrašanai, kas nepārsniedz kādu dotu naturālu skaitli. Algoritmu izdomāja sengrieķu matemātiķis Eratostens.

## Algoritma apraksts
Algoritms visu pirmskaitļu, kas nepārsniedz *n*, atrašanai ir šāds:
# uzrakstām rindā naturālos skaitļus no 2 līdz *n*: 2, 3, 4, ..., *n*.
# atstājam pirmo no tiem (2) un izsvītrojam visus nākamos skaitļus, kas dalās ar 2;
# atrodam mazāko neizsvītroto skaitli (3) un izsvītrojam visus nākamos skaitļus, kas dalās ar 3;
# procesu atkārtojam, līdz iegūts tāds neizsvītrotais skaitlis *p*, ka *p*2&nbsp;>&nbsp;*n*.

Tad visi neizsvītrotie skaitļi ir pirmskaitļi.

## Ārējās saites

* 
* Pirmskaitļu algoritmi (1) - Eratostena siets.
Ričera augstiene

**Ričera augstiene** () ir ap 680 km garš un ap 300 km plats plato Antarktīdā, Karalienes Modas Zemes rietumos. Ietver teritorijas uz rietumiem no Jūtulstreumena glečera Princeses Martas krastā. Norvēģu avotos tiek dēvēts par **Modheimas plato** (), izplatību aprakstot kā teritoriju starp 20°W un Jūtulstreumenu (vai 0°). Augstākā virsotne ir 2717 m augstā Borgas smaile.

Ričera augstienes lielāko daļu aizņem līdz 2000 m augsts ledājs, ko no Polārā plato (Amundsena ledāja) norobežo gar tektonisko lūzumu izveidojušās kalnu grēdas. Galvenie kalnu masīvi ir:

* Ālmana grēda,
* Borgas masīvs,
* Jēvera kalni,
* Kirvena krauja,
* Heimefrontfjella,
* Kraula kalni.

Ziemeļos un rietumos plato strauji nolaižas līdz okeāna līmenim, veidojot plašus šelfa ledājus, lielākie no kuriem ir Rīsera-Larsena šelfa ledājs, Dželbārta šelfa ledājs un Fimbulisens.

Apvidu 1938.-1939. gadā atklāja Vācijas antarktiskā ekspedīcija un nosauca par godu ekspedīcijas vadītājam kapteinim Alfrēdam Ričeram. Pēckara gados pirmās polārstacijas reģionā bija Norvēģijas Modheima (1950-1952), no kuras, iespējams, cēlies plato norvēģiskais nosaukums, un Norveja (1957-1960). Šobrīd (2011) reģionā darbojas viena vissezonas polārstacija (SANAE IV) un trīs vasaras stacijas (Aboa, Svea, Vāsa).

## Atsauces
Vecborisova

**Vecborisova** () ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Ciems atrodas Adamovas ezera dienvidu krastā, abpus autoceļam Lendži (V567), uz ziemeļiem no Zilā pūra.

Vecborisovā, Adamovas ezera dienvidrietumu krastā atrodas Vecborisovas kapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 20 sētas ar 112 cilvēkiem.

## Atsauces
Aleksandrijas bāka

thumb|220px|Aleksandrijas bākas zīmējums (1909).
**Aleksandrijas bāka**, pazīstama arī kā **Faras bāka**, bija laika posmā no 280. līdz 247. gadam p.m.ē. būvēta bāka, Farosas salā Aleksandrijā, Ēģiptē. Tā tika celta Ptolemaja II Filadelfa valdīšanas laikā. Bāka tika izmantota, lai jūrniekiem rādītu ceļu uz ostu nakts laikā. Tās augstums bija starp 120 un 140 metriem. Ilgu laiku tā bija visaugstākā cilvēku celtā būve. Aleksandrijas bāka ir viens no Septiņiem pasaules brīnumiem. Divu zemestrīču dēļ 1303. un 1323. gadā Aleksandrijas bāka sabruka.

## Ārējās saites
* Wonder Club  
* Farosas Aleksandrijas bāka - viens no 7 pasaules brīnumiem
Skangaļi (Griškānu pagasts)

**Skangaļi** () ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļaustrumu pierobežā  attālumā no pagasta centra Sprūževas,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas. Kādreiz Skangaļi bija vienota apdzīvota vieta ar Lendžu pagasta Skangaļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 55 cilvēkiem.
## Atsauces
Skangaļi (Lendžu pagasts)

**Skangaļi** (; īslaicīgi **Taudejāni**) ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Lendžu pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumu pierobežā  attālumā no pagasta centra Lendžiem,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas. Kādreiz Skangaļi bija vienota apdzīvota vieta ar Griškānu pagasta Skangaļiem.

Kopš 2019. gada jūnija Skangaļus pārsvarā apkalpoja Lendžu pasta nodaļa (LV-4625), izņemot Taudejāņu staciju, kuru apkalpo Sprūževas pasta nodaļa (LV-4641).

1897. gadā katoļu viensētā bija 7 sētas.
## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Heopsa piramīda

**Heopsa piramīda** jeb **Lielā piramīda** ir vecākā no trim Gīzas piramīdām, kā arī lielākā no visām Ēģiptes piramīdām. Tāpat Heopsa piramīda ir vecākā no septiņiem pasaules brīnumiem un vienīgais no tiem, kas saglabājies līdz mūsdienām. Heopsa piramīda ir daļa no Gīzas nekropoles, kas atrodas netālu no Gīzas pilsētas (Kairas priekšpilsētas). Pastāv vairākas teorijas, kāpēc Heopsa piramīda ir uzcelta, viena no visbiežāk izplatītajām versijām ir tā, ka piramīda celta kā faraona Heopsa kapenes.

## Celtniecība
Eģiptologi uzskata, ka Heopsa piramīda tikusi celta Ēģiptes 4. dinastijas faraona Heopsa valdīšanas laikā (2589.–2566. gads p.m.ē.). Tās arhitekts bija virspriesteris Hemiunu. Heopsa piramīdu uzcēla 10–20 gadu laikā ap 2560. gadu p.m.ē. Piramīda celta no gludiem, apskaldītiem, precīzi savienotiem kaļķakmens blokiem, katrs no tiem sver vairākas tonnas. Visas piramīdas celtniecībā izmantoti 2,3 miljoni tādu bloku. Pēc tam piramīdas virsma apšūta ar gludām, spoži baltām slīpētām kaļķakmens plāksnēm, kas piešķīra visam būvķermenim mirdzumu un formas skaidrību. Heopsa piramīda esot bijusi 146,7 metrus augsta, tā bija lielākā cilvēku veidotā celtne gandrīz 3800 gadus. Gadsimtu gaitā ir tikušas izstrādātas vairākas versijas, kā cilvēki varējuši uzbūvēt piramīdu. Šīs versijas savstarpēji ir arī pretrunīgas. Piramīdā ir vismaz trīs telpas.

## Pētniecība
1880. gadā angļu arheologs Flinderss Pitrijs bija pirmais, kas veica Heopsa piramīdas izpēti, izmantojot zinātniskās metodes un ar to saistītu tā laika tehniku.

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Skangaļi

**Skangaļi** var būt:
* Skangaļi — apdzīvota vieta Cēsu novada Liepas pagastā;
* Skangaļi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Griškānu pagastā;
* Skangaļi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Lendžu pagastā;
* Skangaļi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Sakstagala pagastā;
* Skangaļi — apdzīvota vieta Krievijā;
* Skangaļi — izmaiņas punkts Krievijā.

## Skatīt arī
* Skangaļu grāvis
* Skangaļu muiža
* Skangeļi
Sīkplikstiņi

**Sīkplikstiņi** (*Arabidopsis*) ir viena no krustziežu dzimtas ģintīm. Tie ir nelieli ziedaugi, radniecīgi kāpostiem un sinepēm. Ģintī ietilpst deviņas sugas:
* Tāla sīkplikstiņš (*Arabidopsis thaliana* (L.) Heynh.*).
* *Arabidopsis arenosa (L.) Lawalrée*,
* *Arabidopsis cebennensis (D.C.)*,
* *Arabidopsis croatica (Schott)*,
* *Arabidopsis halleri (L.)*,
* *Arabidopsis lyrata(L.) O'Kane & Al-Shehbaz*,
* *Arabidopsis neglecta (Schultes)*,
* *Arabidopsis pedemontana (Boiss.)*,
* *Arabidopsis suecica (Fries) Norrlin, Meddel.*,

Šī ģints par intereses objektu ir kļuvusi tāpēc, ka tajā ietilpst [[Tāla sīkplikstiņš]] (*Arabidopsis thaliana''). Tāla sīkplikstiņš ir viens no augu modeļorganismiem un pirmais augs, kura genoms tika pilnībā sekvenēts.
Tāla sīkplikstiņš

**Tāla sīkplikstiņš** (*Arabidopsis thaliana*) ir mazs ziedaugs, kura raksturīgais izplatības areāls ietver Eiropu, Āziju un Āfrikas ziemeļdaļu. Amerikā un citur pasaulē to pieskaita invazīvajām sugām. Tā īsā dzīves cikla un nelielā genoma dēļ *A. thaliana* ir kļuvis par vienu no ģenētikas modeļorganismiem. Tāla sīkplikstiņa genoms bija pirmais sekvenētais augu genoms.

## Apraksts
Visas auga daļas ir klātas ar matiņiem. Stublājs ir stāvs, vienkāršs vai zarots, no lapu rozetes var atiet arī vairāki stublāji. Lapas – veselas, rozetē, uz stublāja maz lapu. Rozetes lapas lāpstveidīgas līdz otrādi olveidīgas: (garums 1–3,5 cm, bet platums 0,2–1 cm), raksturīga gluda mala un strups gals. Stublāja lapas ir sīkākas. Ziedi ķekarā stublāja un sānu vasu galos. Vainaglapas baltas (0,3–0,4 cm), kauslapas zaļas un īsākas (0,15–0,2 cm). Auglis – kails un izliekts pākstenis, kas diezgan garā kātā (0,5–1,5 cm) atstāv slīpi augšup no ziedkopas ass. Sēklas izkārtotas katrā cirknī vienā rindā. Ziedēšanas laiks – maijā, jūnijā.

## Raksturīgie biotopi
Bieži sastopami augi dažāda lieluma grupas sausās vietās mežos, pļavās un smiltājos, kā arī sausās nezālienēs un taku malās.

## Līdzīgie augi
*A. thaliana* ir līdzīgs dažiem citiem nelieliem krustziežiem ar baltiem ziediem, piemēram, smiltsķērsām (*Arabis* spp.) un lauka sīkķērsai (*Cardaminopsis arenosa*). Tomēr atšķirt to var diezgan viegli pēc divām pazīmēm: veselām lapām un ļoti skraji aplapota stublāja.

## ''A.thaliana'' vēsture zinātnē
Pirmo reizi *A.thaliana* kā modeļorganismu izvēlējās Fridrihs Laibahs,1907. gadā, kurš noteica, ka A.thaliana ir tikai 5 hromosomas (2n=10), un turpināja strādāt ar šo augu turpmākos 30 gadus. Tikmēr krievu ģenētiķe N.N. Titova noraida *A. thaliana* kā modeļorganismu, jo nepareizi izskaita hromosomas un atzīst to par pārāk mazu (n=3). 1947. gadā Leibahs pozicionē *A.thaliana* kā ģenētikas modeļorganismu. Tiek sākta dažādu *A.thaliana* ekotipu vākšana. 1980. gadā tika publicēta *A.thaliana* detalizēta ģenētiskā karte. Modernā ēra *A. thaliana* pētījumiem sākās 1987. gadā, pēc trešās internacionālās Arabidopsis konferences Mičiganas universitātē. Pēc tam to plaši sāka pētīt visā pasaulē un pēta joprojām. 2000. gadā tika pabeigta *A. thaliana* genoma sekvenēšana.

## Pielietojums kā modeļorganismam
*A.thaliana* izmanto dažādās ar augu izpēti saistītās bioloģijas nozarēs, kā, piemēram, ģenētikas, evolūcijas, populāciju ģenētikas un augu fizioloģijas pētījumos. *A. thaliana* plaši izmanto transformēšanai. Tas ir ļoti piemērots augs gaismas mikroskopēšanai. Ir izveidotas plašas mutantu kolekcijas, kas ļauj nodarboties ar konkrētu gēnu pētījumiem un pētīt to mijiedarbību.

## Jaunākie pētījumi
Par jaunākajiem pētījumiem informācija pieejama http://www.arabidopsis.org/ un plašajā zinātnisko publikāciju klāstā,ko iespējams atrast dažādās datubāzēs kā http://www.ncbi.nlm.nih.gov/, http://www.sciencedirect.com/, http://www.springer.com/?SGWID=0-102-0-0-0 un citās.

## Atsauces
Garozes pagasts

**Garozes pagasts** bija viena no Jelgavas apriņķa (līdz 1920. gadam Dobeles apriņķa) pašvaldībām tā austrumos, Lielupes labajā krastā. Robežojās ar Jelgavas apriņķa Pēternieku, Ozolnieku, Teteles, Vecsvirlaukas un Salgales pagastiem, kā arī Bauskas apriņķa Iecavas un Zālītes pagastiem. Pagasta valde atradās Garozā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 2. novembrī pagastā izveidoja Garozes un Līčulauku ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Jelgavas rajonā. Mūsdienās Garozes pagasta teritorijas lielākā daļa iekļauta Jelgavas novada Salgales pagastā, kā arī nelielas teritorijas Cenu pagastā, Bauskas novada Iecavas pagastā un Olaines novada Olaines pagastā.

## Atsauces
Kārtslēkšana

thumb|220px|Kārtslēkšana
**Kārtslēkšana** ir vieglatlētikas lēkšanas disciplīna, kurā dalībniekiem pēc iespējas augstāk jāpārlec pāri latiņai ar kārti, kas mūsdienās tiek izgatavota no oglekļa saturoša materiāla vai stikla šķiedras. Kārtslēkšana ir viena no vīriešu desmitcīņas disciplīnām.

Pirmie kārtslēkšanas sacensības rīkoja senie grieķi, kā arī krētieši un ķelti. Kārtslēkšana ir iekļauta olimpisko spēļu vieglatlētikas sacensību programmā. Vīrieši olimpiskajās spēlēs sacenšas kopš 1896. gada, sievietes — kopš 2000. gada.

Pasaules rekords kārtslēkšanā vīriešiem ir 6,30 m un pieder Armandam Duplantisam no Zviedrijas, tas tika uzstādīts  Pasaules čempionātā Tokijā, Japānā, un bija viņa 14. pasaules rekorda labojums. Pasaules rekords kārtslēkšanā sievietēm ir 5,06 m un pieder Jeļenai Isinbajevai no Krievijas, uzstādīts .

Latvijas rekords kārtslēkšanā vīriešiem ir 5,82 m, un to  Francijas pilsētā Rubē uzstādīja Valters Kreišs. Latvijas rekords kārtslēkšanā sievietēm ir 4,27 m, un tas pieder Alisonai Diānai Neiderei, uzstādīts Jūdžīnā .

## Ārējās saites

* Statistika 
* Kārtslēkšanas vēsture  
* Pasaules rekordi 
* IAAF sacensību noteikumi
Dveins Čeimberss

**Dveins Entonijs Čeimberss** (; dzimis  Londonā, Lielbritānijā) ir profesionāls britu vieglatlēts, startē sprinta distancēs. Viņš ir viens no visu laiku ātrākajiem Eiropas sprinteriem vieglatlētikas vēsturē. Pamatdisciplīna ir 100 metri, kurā viņš ir uzrādījis otro labāko laiku starp visiem britu sportistiem. D. Čeimbersam pieder Eiropas rekords 60 m (6,42 sekundes) un 4 × 100 m stafetē (37,73 sekundes). 2003. gadā tika diskvalificēts uz diviem gadiem par dopinga lietošanu.

D. Čeimberss jau jaunieša gados uzrādīja labus rezultātus, uzstādot pasaules junioru rekordu 100 m distancē. 1999. gada Pasaules čempionātā viņš izcīnīja sudraba medaļu 4×100 m stafetē un bronzu 100 m. Piedalījās 2000. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs Sidnejā, kur uzrādīja labāko rezultātu starp visiem eiropiešiem 100 distancē. 2001. gada Pasaules čempionātā viņš pārvarēja 10 sekunžu barjeru. Izcietis 2 gadu diskvalifikāciju par dopinga lietošanu, viņš atgriezās profesionālajā sportā 2006. gada jūnijā, 2006. gada Eiropas čempionātā kļuva par čempionu 4×100 m stafetē. 2008. gada Pasaules čempionāta telpās viņš izcīnīja sudraba medaļu, zeltu 2009. gada Eiropas čempionātā telpās un 2010. gada Pasaules čempionātā telpās viņš kļuva par čempionu.

2009. gadā izdeva autobiogrāfiju *Race Against Me*.

## Personiskie rekordi

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Čemberss

**Čemberss** var būt:

* Dveins Čemberss (*Dwain Chambers*; 1978) ― britu vieglatlēts;
* Kelams Čemberss (*Calum Chambers*; 1995) ― angļu futbolists.
.sk

**.sk** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Slovākiju. Domēns izveidots 1993. gadā. Domēna sponsors ir *SK-NIC, a.s.*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Zem šī domēna var reģistrēties tikai Slovākijas pilsoņi vai uzņēmumi, kas atrodas Slovākijā. Pirms 1993. gada tika izmantots Čehoslovākijas domēns .cs.

## Ārējās saites

*  IANA .sk whois information
Superkauss XLI

***[[Superkauss|Super Bowl]] XLI*** bija amerikāņu futbola spēle, kurā Amerikas futbola konferences komanda Indianapolisas "Colts" un Nacionālās futbola konferences komanda Čikāgas "Bears" noskaidroja 2006. gada sezonas NFL čempionu. Spēle notika  *Dolphin Stadium* Maiamigardenā, Floridas štatā.

Spēlē uzvarēja un Vinsa Lombardi balvu ieguva "Colts" spēlētāji, kas uzvarēja ar rezultātu 29—17. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Peitons Menings. "Colts" šis bija pirmais fināls kopš uzvaras 5. Superkausa izcīņā 1970. gada NFL sezonā, kad komanda bija bāzēta Baltimorā. "Bears" šī bija pirmā dalība finālā pēc uzvaras 10. Superkausa izcīņā 1985. gada NFL sezonā.

Spēli ASV translēja CBS televīzijas kanāls. Spēli klātienē vēroja 74 512 skatītāji, TV spēli skatījās aptuveni 93,1 miljons ASV skatītāju. Maksa par 30 sekunžu reklāmu izmaksāja 2,6 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Superkausa izcīņas mājaslapa 
* Spēles apskats
1476. gads

**1476. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Lietuvas galvaspilsētā Viļņā dibināta universitāte.

## Dzimuši
* 28. jūnijs — Pāvils IV (*Paulus IV*), Romas pāvests (miris 1559.)

## Miruši
* 6. jūlijs — Johans Regiomontans (*Regiomontanus*), vācu astronoms (dzimis 1436.)
* decembris — Vlads III Drakuls, Valahijas princis (dzimis 1431.)
* *iespējams*
** Petrs Kristus, flāmu mākslinieks (dzimis ap 1410—1420.)
Skangaļi (stacija)

**Skangaļi** () ir izmaiņas punkts Krievijas teritorijā, Latvijas robežas tuvumā.

## Vēsture
Skangaļu pietura atvērta 1926. gadā līnijā Rītupe—Daugavpils. 1930. gadā pārdēvēts par Skangaliem, bet padomju laikā atkal saukts par Skangaļiem.  Skangaļu izmaiņas punkts nodots Krievijas Oktobra dzelzceļam. Līdz 2014. gadam šeit bija galapunkts pasažieru vilcienam no Pitalovas, bet no 2020. gada 29. februāra satiksme posmā Pleskava—Pitalova—Skangaļi atjaunota.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Станция Скангали 
* Skangalu stacijas foto
Eksotoksīni

**Eksotoksīni** ir toksīni, ko izdala baktērijas. Eksotoksīni izdalās apkārtējā vidē no dzīvām baktērijām un tiem ir specifiska ietekme uz organismu. Eksotoksīnus galvenokārt izdala grampozitīvas baktērijas, pēc ķīmiskās uzbūves eksotoksīni ir olbaltumvielas. Atsevišķas baktērijas izdala ļoti spēcīgus toksīnus, piemēram, *[[Clostridium botulinum]]* producē spēcīgu toksīnu – botulīnu, tas var attīstīties nepietiekami vai nepareizi apstrādātos konservos, tā nāvējošā deva ir 0,1-1,0 mg. Botulīns ir neirotoksisks, rada muskuļu paralīzi. Šo toksīna īpašību plaši izmanto kosmetoloģijā. Botulīna toksīnu attīra un veido sterilu produktu. Atšķaidītu toksīnu injicē ādā, tas rada pagaidu daļēju muskuļu paralīzi noteiktā apgabalā, jo tiek bloķēta nervu impulsu pārvade. Muskuļu paralīze ilgst apmēram trīs mēnešus. Citi baktēriju izdalīti eksotoksīni izraisa stingumkrampjus, difteriju, pārtikas toksikoinfekcijas u.c.

## Atsauces
Terpēni

[thumb|200px|[Priedes|Priežu sveķi — bagātīgs terpēnu avots]]
**Terpēni** ( — sveķu koks jeb terpentīnkoks) ir augu valstī bieži sastopami ogļūdeņraži. Tie veidojas no ūdenī nešķīstošiem lipīdiem. Terpēni pārsvarā ir cikloheksāna nepiesātinātie atvasinājumi vai arī sarežģītāki bicikliskie savienojumi. Terpēnu nomenklatūras nosaukumi mēdz būt gari un neparocīgi, tādēļ parasti šīm vielām lieto triviālos nosaukumus. Dažreiz par terpēniem dēvē arī terpenoīdus — terpēnu atvasinājumus, kas bez oglekļa un ūdeņraža satur arī citus elementus, parasti skābekli. Pazīstami terpenoīdi ir mentols un kampars. Daudzi terpēni ir optiski aktīvi savienojumi.

## Atrašanās dabā
Terpēni ir vairuma ēterisko eļļu galvenā sastāvdaļa. Lielā daudzumā tie sastopami skuju koku sveķos un to pārstrādes produktā terpentīnā.

## Iedalījums
Terpēnus ķīmiski var uzskatīt par izoprēna oligomerizācijas produktiem un terpēni tiek iedalīti pēc izoprēna molekulu skaita, kas tiek izmantotas to veidošanai.

### Monoterpēni
thumb|150px|Alfa-pinēna struktūrformula
Monoterpēni bieži tiek saukti vienkārši par terpēniem un to molekulas veidotas no divām izoprēna molekulām, tādēļ tos dēvē arī par **izoprenoīdiem**. Monoterpēnu vispārīgā formula ir C10H16. Svarīgs monoterpēns ir bicikliskais alfa-pinēns, kas ir galvenā priežu terpentīna sastāvdaļa. Nozīmīgi monoterpēni ir arī limonēns, terpinolēns, felandrēns, mentadiēns, pseidolimonēns, silvestrēns u.c., kas ir cikloheksāna atvasinājumi.

### Seskviterpēni

Seskviterpēni ("pusotrterpēni") veidoti no trim izoprēna molekulām un to formula ir C15H24. Pie seskviterpēniem mēdz pieskaitīt arī piesātinātākus savienojumus ar formulu līdz С15Н32, kā arī to skābekli saturošos atvasinājumus, kurus pareizāk dēvēt par seskviterpenoīdiem. Seskviterpēni ir ļoti daudzveidīga un daudzskaitlīga (ap 3000 pārstāvju) terpēnu grupa. Pazīstami alifātiskie (necikliskie) seskviterpēni (farnezēns — negatavu ābolu smaržviela); monocikliskie seskviterpēni (humulēns — apiņu ēteriskās eļļas galvenā sastāvdaļa); bicikliskie seskviterpēni (kadinēni); kā arī tricikliskie un tetracikliskie seskviterpēni (pēdējie nesatur dubultsaites).

### Augstākie terpēni
* Diterpēni — C20H32 jeb (C10H16)2.
* Triterpēni — C30H48 jeb (C10H16)3. Pazīstams pārstāvis — skvalēns.
* Tetraterpēni — C40H64 jeb (C10H16)4. Svarīgi tetraterpēni ir augu pigmenti karotīns un likopīns.
* Politerpēni — (C10H16)n. Pie politerpēniem pieskaitāms dabiskais kaučuks un gutaperča.

## Īpašības
Zemākie terpēni ir gaistoši, smaržīgi šķidrumi, kas vāji šķīst ūdenī. Augstākie terpēni ir viskozi šķidrumi vai kristāliskas vielas. Terpēni mēdz viegli izomerizēties un oksidēties ar gaisa skābekli.

## Izmantošana
Terpēnus, it sevišķi alfa-pinēnu, lieto kā labus krāsu un laku šķīdinātājus, kā arī par organiskās sintēzes izejvielu. Tos terpēnus, kam ir patīkama smarža, lieto parfimērijā.

## Literatūra
* O. Neilands. Organiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1977, 143.—144. lpp.

## Atsauces
Hantsvila

**Hantsvila** () ir pilsēta ASV dienvidaustrumos, Alabamas ziemeļos Tenesī ielejā, netālu no robežas ar Tenesī štatu. Pilsēta pazīstama kā ASV kosmosa kuģu izstrādes centrs.

Uz dienvidiem no pilsētas - Redstonas Arsenālā atrodas NASA Maršala Kosmosa lidojumu centrs (*Marshall Space Flight Center*), kurā tika izstrādātas nesējraķetes Saturn, Apollo kosmiskais projekts, Space Shuttle u.c. kosmosa tehnoloģijas. Pirmais Maršala Kosmosa lidojumu centra vadītājs bija Verners fon Brauns. Turpat Redstonas Arsenālā atrodas ASV Armijas aviācijas un raķešu komanda (*United States Army Aviation and Missile Command*), kas atbild par ASV Armijas munīcijas iepirkumiem.

Hantsvila nosaukta tās pirmā iedzīvotāja - Džona Hanta vārdā. 1811. gadā pilsēta tika inkorporēta. Tā attīstījās kā kokvilnas ražošanas centrs un dzelzceļa mezgls. 1819. gadā Hantsvilā tika nodibināts Alabamas štats, pieņemta tā konstitūcija un uz neilgu laiku Hantsvila bija štata galvaspilsēta. Amerikas pilsoņu kara laikā Hantsvila līdz ar Alabamu karoja konfederātu pusē, tomēr 1863. gadā ziemeļnieki pilsētu ieņēma un līdz kara beigām 1865. gadā izmantoja kā bāzi uzbrukumiem.

Līdz pat Otrā pasaules kara sākumam Hantsvila bija neliela pilsētiņa, bet kara laikā pilsētas pievārtē tika nodibināts Redstonas Arsenāls ar munīcijas un ķīmisko ieroču rūpnīcām. Kaut arī pēc kara rūpnīcas slēdza, 1950. gadā uz šejieni tika atsūtīts Verners fon Brauns ar saviem kolēģiem, lai nodarbotos ar pētniecību, bet 1960. gadā ASV prezidents Dvaits Eizenhauers nodibināja Maršala Kosmosa lidojumu centru.

Uz rietumiem no Hanstvilas atrodas *Cummings Research Park* - lielākais biznesa parks ASV. Pilsētā ir galvenās mītnes kompānijām ADTRAN (IT iekārtas), Intergraph (programmatūras izstrāde), Avocent (IT iekārtas).

Hantsvilā atrodas ASV Kosmosa un raķešu centrs (*U.S. Space & Rocket Center*) - muzejs, kas veltīts kosmosa kuģu būvei.

Tā kā pilsēta atrodas apvidū, kurā ir novērojami karsta procesi, Hanstvilā atrodas ASV Nacionālā speleologu biedrība.

## Cilvēki

Hantsvilā dzimuši:

* Tallula Benkheda (*Tallulah Bankhead*, 1902 - 1968) - aktrise
* Maikls Brauns (*Michael E. Brown*, 1965 - ) - astronoms
* Felisija Deja (*Felicia Day*, 1979 - ) - aktrise
* Stjuarts Kinks (*Stewart Cink*, 1973 - ) - golfers
* Debija Raiena (*Debby Ryan*, 1993 - ) - aktrise
* Džimijs Veilss (*Jimmy Wales*, 1966 - ) - Vikipēdijas dibinātājs

## Atsauces

## Ārējās saites
Endotoksīni

**Endotoksīni** ir īpaši baktēriju toksīni, kas veidojas, baktērijām ejot bojā. Šādu toksīnu iedarbība ir nespecifiska. Veidojas galvenokārt, gramnegatīvo baktēriju šūnapvalkam atdaloties un šūnām sabrūkot. Pēc ķīmiskās uzbūves tie ir lipopolisaharīdu un olbaltumvielu kompleksi. Endotoksīni ir karstumizturīgi toksīni, spēj izturēt arī 1 h ilgu 120&nbsp;°C temperatūru.
FIFA Zelta bumba

[thumb|[Zeps Blaters ar līgumu par *FIFA Ballon d'Or* apbalvojuma izveidi Johannesburgā, 2010. gada jūlijā]]
**FIFA Zelta bumba** jeb ***FIFA Ballon d'Or*** bija ikgadējs apbalvojums futbolā, kuru piešķīra spēlētājam, kurš visspilgtāk spēlējis iepriekšējā kalendārajā gadā. Tā pastāvēja no 2010. līdz 2015. gadam. To piešķīra pēc nacionālo izlašu treneru un kapteiņu, kā arī sporta žurnālistu no visas pasaules balsojuma rezultātiem.

Apbalvojums tika izveidots 2010. gadā, apvienojot *[[France Football]]*' balvu *[[Ballon d'Or]]* un FIFA Gada futbolista apbalvojumu. Pirmajā balvas pasniegšanas reizē to ieguva argentīnietis Lionels Mesi un brazīliete Marta. Šajā ceremonijā pirmoreiz tika pasniegts oficiāls FIFA apbalvojums futbola treneriem un to saņēma portugālis Žuzē Mouriņu un vāciete Silvija Neide.

## Ārējās saites

* FIFA Ballon d'Or
Pretvīrusu programmatūra

**Pretvīrusu programmatūra** jeb **ļaunprogrammatūras novēršanas programmatūra** ir programmatūra, kuras galvenais mērķis ir ļaunprogrammatūras atklāšana un novēršana.

Pretvīrusu programmatūra sākotnēji izstrādāta, lai novērstu tieši datorvīrusus. Tomēr, līdz ar citas kaitīgas programmatūras izplatīšanos, tās darbības sfēra ir paplašinājusies. Daži produkti arī aizsargā arī no ļaunprātīgām tīmekļa adresēm, surogātpasta un pikšķerēšanas.

Pastāv dažādi pretvīrusu programmu veidi — bezmaksas, vienreiz nopērkamās un abonējamās.
.sl

**.sl** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Sjerraleoni. Domēns izveidots 1997. gadā. Domēna sponsors ir *Sierratel*, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *AFcom*.

## Otrā līmeņa domēni
* .com.sl — komercdarbībai
* .net.sl
* .org.sl — labdarībai un bezpeļņas organizācijām
* .edu.sl — izglītības iestādēm
* .gov.sl — valdības iestādēm

## Ārējās saites

*  IANA .sl whois information
Lielvircavas pagasts

**Lielvircavas pagasts** bija viena no Jelgavas apriņķa (līdz 1920. gadam Dobeles apriņķa) pašvaldībām tā vidienē, Vircavas krastos. Robežojās ar Vircavas, Jaunsvirlaukas, Sesavas un Elejas pagastiem. Pagasta valde atradās Lielvircavā. Lielākās apdzīvotās vietas bija Lielvircava, Oglaine un Skursteņi.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 2. novembrī pagastā izveidoja Eglāju un Lielvircavas ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Elejas (Eglāju ciemu) un Jelgavas (Lielvircavas ciemu) rajonos. Mūsdienās Lielvircavas pagasta teritorija iekļauta Jelgavas novada Platones, Vircavas, Sesavas un Elejas pagastos.

## Atsauces
Zemgale (stacija)

**Zemgale** ir bijusī dzelzceļa stacija līnijā Daugavpils—Kurcums. Stacija atrodas Augšdaugavas novada Demenes pagasta Zemgales ciemā. Stacija pastāvēja no 1922. līdz 1944. gadam. Kopš 2006. gada stacijas ēkā ir Zemgales Romas katoļu draudzes baznīca.

## Vēsture
Stacija dibināta kā Latvijas—Polijas robežas šķērsošanas punkts 1922. gadā, kad senākā Turmontas stacija pēc robežas precizēšanas nonāca Polijas teritorijā. 
Jauno Latvijas robežstaciju nosauca par "Zemgali", jo Sēlijas vēsturisko zemi tolaik ietilpināja Zemgalē. 1927. gadā pabeidza stacijas ēkas kreisā spārna būvi, bet centrālās daļas celtniecību pēc arhitekta Jāņa Neija projekta pabeidza 1928. gadā. Saskaņā ar projektu bija paredzēts stacijai būvēt arī labo spārnu, taču tas tā arī palika tikai ieceres līmenī.

Pēc Otrā pasaules kara Zemgales staciju likvidēja un tās vietā izmantoja Turmantas staciju. Arī mūsdienās no Turmantas uz Viļņu kursē vietējie pasažieru vilcieni.

## Attēlu galerija

Attēls:Zemgale station.jpg|Zemgales katoļu baznīca (2011)
Attēls:Zemgales stacijas sliežu ceļš Daugavpils virzienā..JPG|Sliežu ceļš Daugavpils virzienā
Attēls:Luksofors Zemgales stacijas teritorijā.JPG|Luksofors bijušajā stacijas teritorijā
Attēls:Zemgales stacijas dzīvojamā māja.JPG|Dzīvojamā māja pie stacijas
Attēls:Zemgales stacijas sliežu ceļš valsts robežas ar Lietuvu (Turmantas stacijas) virzienā..JPG|Sliežu ceļš Lietuvas virzienā
Attēls:Zemgales stacija (3).JPG|Zemgales katoļu baznīca


## Atsauces

## Ārējās saites
* Zemgales stacijas mūsdienu fotogrāfijas 
* Zemgales stacija. LDz īsfilma.
.tg

**.tg** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Togo. Domēns izveidots 1996. gadā. Domēna sponsors ir *Cafe Informatique et Telecommunications*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Reģistrācija ir iespējama gan otrajā līmenī, gan trešajā līmenī.

## Ārējās saites

*  IANA .tg whois information
Pēternieku pagasts

**Pēternieku pagasts** bija viena no Jelgavas apriņķa (līdz 1920. gadam Dobeles apriņķa) pašvaldībām tā ziemeļaustrumos. Robežojās ar Jelgavas apriņķa Kalnciema, Valgundes, Ozolnieku un Garozes pagastiem, Rīgas apriņķa Babītes un Olaines pagastiem un Bauskas apriņķa Iecavas pagastu. Pagasta valde atradās Pēterniekos.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 2. novembrī pagastā izveidoja Pēternieku ciemu, ko gan 1947. gada 18. novembrī likvidēja, bet 1949. gada 31. decembrī, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja, ciemu iekļaujot Jelgavas rajonā. Mūsdienās Pēternieku pagasta teritorija iekļauta Olaines novada Olaines pagastā un Jelgavas novada Cenu pagastā.

## Atsauces
.mu

**.mu** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Maurīciju. Domēns izveidots 1995. gadā. Domēna sponsors ir *Internet Direct Ltd*, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *Mauritius Network Information Centre (MUNIC)*. Domēns tiek izmantots ne tikai saistībā ar Maurīciju, bet arī ar mūziku un muzejiem.

## Ārējās saites

*  IANA .mu whois information
Jēkabnieku pagasts

**Jēkabnieku pagasts** bija viena no Jelgavas apriņķa (līdz 1920. gadam Dobeles apriņķa) pašvaldībām tā vidienē, Svētes krastos. Robežojās ar Jelgavas apriņķa Glūdas, Svētes, Platones, Lielplatones, Vilces un Zaļenieku pagastiem. Pagasta valde atradās netālu no Jēkabniekiem tagadējā Ragumuižā. Lielākās apdzīvotās vietas bija Jēkabnieki, Ūziņi un Vētras.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 2. novembrī pagastā izveidoja Jēkabnieku un Rāvāju ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Elejas rajonā. Mūsdienās Jēkabnieku pagasta teritorija iekļauta Jelgavas novada Svētes un Zaļenieku pagastos.

## Atsauces
1487. gads

**1487. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 9. septembris — Hundži kļuva par Ķīnas imperatoru.

### Nezināms datums
* Spāņi atkaroja Malagu no mauriem.
* Portugāļu jūrasbraucēji kļuva par pirmajiem eiropiešiem, kas sasniedza Labās Cerības ragu.
* Tika publicēta raganu mednieku rokasgrāmata *[[Malleus Maleficarum]]*.
* Anglijā beidzās Sarkanās un Baltās rozes karš.
* Krievi iekaroja Zelta Ordas pārvaldīto Kazaņu.
* Leonardo da Vinči uzzīmēja zīmējumu "Vitrūvija Cilvēks".

## Dzimuši

* 2. februāris — Jānošs I Sapojai (*Szapolyai János*), Ungārijas karalis (miris 1540.)
* 16. jūlijs — Andrea del Sarto, itāļu gleznotājs (miris 1531.)
* 17. jūlijs — Ismails I, Persijas šahs, Safravīdu impērijas dibinātājs (miris 1524.)
* 10. septembris — Jūlijs III (*Iulius III*), Romas pāvests (miris 1555.)

## Miruši
* 9. septembris — Čenhua, Ķīnas imperators (dzimis 1447.)
Tenebrisms

thumb|250px|Mikelandželo Merīzi da Karavadžo glezna tenebrisma stilā
**Tenebrisms** ir gleznošanas tehnika, kad tumšu telpu izgaismo mazs gaismas avots. Saukts arī par "pagrabgaismu". Šīs tehnikas izgudrotājs ir Itālijas baroka pārstāvis — Mikelandželo Merīzi da Karavadžo.
Sīpeles pagasts

**Sīpeles pagasts** bija viena no Jelgavas apriņķa (līdz 1920. gadam Dobeles apriņķa) pašvaldībām tā rietumu daļā. Robežojās ar Džūkstes, Bērzes un Dobeles pagastiem. Pagasta valde atradās Sīpelē.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
Pēc 1920. gada Latvijas agrārās reformas Sīpeles muižu sadalīja 27 vienībās 352 ha platībā, Sprigauļu muižu sadalīja 29 vienībās 284 ha platībā, Lustes muižu sadalīja 21 vienībā 279 ha kopplatībā.   

1945. gada 2. novembrī pagastā izveidoja Sīpeles un Straumes ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Dobeles rajonā. Mūsdienās Sīpeles pagasta teritorija iekļauta Dobeles novada Dobeles, Jaunbērzes un (neliela daļa) Bērzes pagastos.

## Atsauces
Sniķeres pagasts

**Sniķeres pagasts** bija viena no Jelgavas apriņķa (līdz 1924. gadam Tukuma apriņķa) pašvaldībām tā dienvidos, Lietuvas pierobežā. Robežojās ar Vecauces, Bēnes, Bukaišu un Ukru pagastiem. Pagasta valde atradās Kukuros (tagad Vecsniķere). Lielākās apdzīvotās vietas bija Kukuri un Sniķere.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 2. novembrī pagastā izveidoja Pēternieku ciemu, ko gan 1947. gada 18. novembrī likvidēja, bet 1949. gada 31. decembrī, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja, ciemu iekļaujot Auces rajonā. Mūsdienās Sniķeres pagasta teritorija iekļauta Dobeles novada Ukru, Bēnes un (neliela daļa) Vītiņu pagastā.

## Atsauces
Šķibes pagasts

**Šķibes pagasts** bija viena no Jelgavas apriņķa (līdz 1920. gadam Dobeles apriņķa) pašvaldībām tā rietumu daļā. Robežojās ar Dobeles, Bērzes, Līvbērzes, Glūdas, Zaļenieku un Auru pagastiem. Pagasta valde atradās Šķibē.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.

1945. gada 2. novembrī pagastā izveidoja Austrumu un Šķibes ciema padomes. 

1946. gada 20. novembrī Šķibes pagasta "Jaunzemjos" nodibināja pirmo Latvijas PSR kolhozu "Nākotne".

Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Dobeles rajonā. Mūsdienās Šķibes pagasta teritorija iekļauta Dobeles novada Bērzes un Krimūnu pagastos un Jelgavas novada Glūdas pagastā.

## Dzimuši
* Oļģerts Bištēviņš (1907-1972), Latvijas Radio orķestra diriģents (1936). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem. Pēc došanās trimdā Argentīnas Nacionālā simfoniskā orķestra diriģents.
* Osvalds Tīlmanis (1900 - 1980), latviešu arhitekts.

## Atsauces
.zm

**.zm** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Zambiju. Domēns izveidots 1994. gadā. Domēna sponsors ir *ZAMNET Communication Systems Ltd.*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Lai reģistrētos zem šī domēna, ir jāatrodas Zambijā. Lai gan .zm domēns paredzēts Zambijai, šajā valstī populārāks domēns ir .com.

## Ārējās saites

*  IANA .zm whois information
.sa

**.sa** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Saūda Arābiju. Domēns izveidots 1994. gadā. Domēna sponsors ir *Communications and Information Technology Commission*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Lai reģistrētos zem šī domēna, ir jāatrodas Saūda Arābijā. Reģistrācija ir iespējama tikai trešajā līmeņi zem otrā līmeņa domēniem. Otrā līmeņa domēni ir šādi: .com.sa, .edu.sa, .sch.sa, .med.sa, .gov.sa, .net.sa, .org.sa un .pub.sa.

## Ārējās saites

*  IANA .sa whois information
.ly

**.ly** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Lībiju. Domēns izveidots 1988. gadā. Domēna sponsors ir *General Post and Telecommunication Company*, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *NIC.LY*. Dažādi ierobežojumi pastāv trešā līmeņa domēniem.

## Ārējās saites

*  IANA .ly whois information
*  .Registrar
*
Ālmana grēda

**Ālmana grēda** () ir ap 100 km gara un līdz 70 km plata ar ledu klāta kalnu grēda Antarktīdā, Karalienes Modas Zemes rietumos. Izvietojies Princeses Martas krastā starp Jūtulstreumena glečeri austrumos un Šita glečeri rietumos. Dienvidos robežojas ar Borgas masīvu, ziemeļos stiepjas līdz Fimbulisena šelfa ledājam. Grēdas lielāko daļu aizņem ledāja vairogs, kurā izklaidus paceļas nunataki vai to grupas. Augstākā virsotne ir Hornets (1843 m) grēdas dienvidos.

Apvidu pirmie 1938.-1939. gadā pētīja Vācijas antarktiskā ekspedīcija, kas veica aerofotografēšanu un nunataku grupas grēdas ziemeļaustrumos nosauca par Šteina nunatakiem un Vites smailēm. Detālu reģiona izpēti veica norvēģu-britu-zviedru antarktiskā ekspedīcija (1949-1952), kas grēdu nosauca par godu ekspedīcijas Zviedrijas komitejas vadītājam Hansam Vilhelmsonam Ālmanam (*Hans Wilhelmsson Ahlmann*).

Ālmana grēdas ziemeļos uz Vesleskarveta nunataka kopš 1997. gada darbojas Dienvidāfrikas vissezonas polārstacija SANAE IV, bet grēdas vidusdaļā — vasaras stacija Sarīmaraisa (1982-1999).

## Atsauces
Brīvās programmatūras fonds

**Brīvās programmatūras fonds** ( jeb **FSF**) ir bezpeļņas nevalstiska organizācija, kas nodarbojas ar brīvās programmatūras kustības atbalstu. To  dibinājis Ričards Stalmans un ir reģistrēta ASV Masačūsetsas štatā.

Līdz 1990. gadu vidum Fonda līdzekļi galvenokārt tika izmantoti, nodarbinot programmatūras izstrādātājus, lai rakstītu brīvo programmatūru GNU projektam. Kopš 1990. gadu vidus FSF darbinieki un brīvprātīgie nodarbojas galvenokārt ar brīvās programmatūras kustības un brīvās programmatūras sabiedrības tiesiskajiem un strukturālajiem problēmjautājumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Gribuļi (Vērēmu pagasts)

**Gribuļi** ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Ciems atrodas netālu no dzelzceļa līnijas Varšava, pie 35 metru augstā Gribuļu pilskalna. Pilskalns ir valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 34 cilvēkiem.

## Atsauces
Rūdzes

**Rūdzes** (agrāk **Rudzi**) ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Ciems atrodas Adamovas ezera austrumu krastā. Cauri Rūdzēm iet autoceļš Lendži (V567).

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Rūdžu senkapi (Kara kapi).

## Atsauces
Vecsvirlaukas pagasts

**Vecsvirlaukas pagasts** bija viena no Jelgavas apriņķa (līdz 1920. gadam Dobeles apriņķa) pašvaldībām tā vidienē, Lielupes kreisajā krastā. Robežojās ar Jelgavas pilsētu un Teteles, Garozes, Salgales, Jaunsvirlaukas un Vircavas pagastiem. Pagasta valde atradās Dandālē (tagad Dravnieki).

## Vēsture
Vēsturiskā Vecsvirlaukas muiža (*Alt-Bergfried*, Bajāri) mūsdienās atrodas Jaunsvirlaukas pagastā. Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 2. novembrī pagastā izveidoja Dzirksteles un Vecsvirlaukas ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Jelgavas rajonā. Mūsdienās Vecsvirlaukas pagasta teritorija iekļauta Jelgavas novada Jaunsvirlaukas pagastā un neliela daļa Jelgavas pilsētā.

## Atsauces
Zeltiņi

**Zeltiņi**, agrāk **Zeltiņš**, ir ciems Alūksnes novadā, Zeltiņu pagasta centrs. Atrodas pagasta centrālajā daļā 21 km no novada centra Alūksnes un 188 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P34, Melnupes krastā.

Zeltiņos atrodas kokogļu ražotne "Marienburg".
Netālu no Zeltiņiem uz dienvidiem no autoceļa P34 līdz Padomju armijas izvešanai 1994. gadā atradās PSRS raķešu bāze (23. raķešu divīzijas 30. raķešu pulka 2. diviziona pozīcijas).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces