open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Griničas sala

**Griničas sala** (, ) ir sala Dienvidšetlendas salu arhipelāgā Antarktikā. Izvietojusies arhipelāga vidusdaļā. Ap  platais Angļu šaurums to atdala no Roberta salas ziemeļaustrumos, bet ap  platais Makfārleina šaurums dienvidrietumos — no Livingstona salas. Lielāko daļu salas teritorijas klāj ledājs, kurā paceļas vairākas klinšainas smailes, augstākā no kurām ir Momčila smaile (625 m) salas dienvidos. Krasti roboti, daudz līču un pussalu. Ziemeļu piekrastē daudz nelielu saliņu un klinšu.

Salu 19. gadsimta sākumā atklāja britu roņu mednieki un sākotnēji to iekļāva vienotā sauszemes gabalā kopā ar tuvējām Nelsona, Roberta un Karaļa Džordža salām. Pirmais kā atsevišķu salu to nokartēja Godārs (*Goddard*) 1821. gada kartē vai Krievijas antarktiskā ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena vadībā 1821. gada 25. janvārī, kas to nosauca par **Berezinas salu** () par godu 1812. gada kara kaujām pie Berezinas upes tagadējā Baltkrievijā. Tagadējo nosaukumu salai devuši roņu mednieki vai nu par godu Griničas pilsētai Anglijā (mūsdienās — Londonas rajons), vai tāda paša nosaukuma pilsētai Konektikutā, ASV. Saukta arī par **Sartoriusa salu** *(Sartorius Island)* par godu Džeimsa Vedela dienesta biedram, britu flotes kapteinim Džordžam Rosam Sartoriusam *(George Rose Sartorius)*.

Salā darbojas divas polārstacijas — kopš 1947. gada Čīles vissezonas stacija Arturoprata un kopš 1990. gada Ekvadoras vasaras stacija Maldonado.

## Atsauces

## Ārējās saites
Parastā tīklērce

**Parastā tīklērce** (*Tetranychus urticae*) ir neliela izmēra ērce (0,3—0,6 mm), kas pārtiek no augiem un ko bieži uzskata par kaitēkli.

Parasti ziemo pieaugušās tīklērces. Barojas ar dažādu sugu augiem, uz lapām parādās agri pavasarī, kad gaisa temperatūra paceļas līdz 12—14° C. Tās dēj olas uz lapu apakšpusēm, viena mātīte izdēj 20—90 olas. Kāpuri, kas izšķīlušies no olām, sūc auga sulu, atrodoties lapas apakšpusē. Viena paaudze attīstības ciklu iziet 15—30 dienās. Tīklērces savairošanos veicina silti un sausi laikapstākļi.

## Ārējās saites
* Pret tīklērci… ar sēru!
* Plīse, E. (2011). Augiem kaitīgās ērces. Jelgava: Latvijas Lauku konsultāciju un izglītības centrs
Shenzhou 10

***Shenzhou 10*** (, ) bija Ķīnas pilotējams kosmosa kuģis, kurš palaists 2013. gada jūnijā. 
Tas veica saslēgšanos ar orbitālās stacijas prototipu *[[Tiangong 1]]*.

## Apkalpe
### Pamatapkalpe

### Dublieru apkalpe
* Liu Bomins (*Líu Bó Míng*), komandieris (lidojis Shenzhou 7),
* Paņs Džaņčuņs (*Pan Zhanchun*),
* Dens Cjinmins (*Deng Qingming*).

## Lidojuma gaita
Kosmosa kuģis tika palaists  09:38 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 2F/G]]* no Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra.

13. jūnijā 05.18 UTC *Shenzhou 10* saslēdzās ar orbitālo staciju *[[Tiangong 1]]*. Tuvošanās un saslēgšanās notika automātiskā režīmā. Aptuveni 10:17 apkalpe atvēra lūku uz *Tiangong* moduli.

23. jūnijā tika izmēģinātas atvienošanās, tuvošanās un saslēgšanās operācijas rokas režīmā. 00:26 UTC kosmosa kuģis atvienojās no *Tiangong 1* un attālinājās no tās. 02:07 UTC *Shenzhou 10* atkārtoti saslēdzās ar *Tiangong 1*.

Otrreiz kosmosa kuģis no *Tiangong 1* atvienojās 25. jūnijā.

26. jūnijā 00.06 UTC *Shenzhou 10* nolaižamais aparāts nolaidās Iekšējā Mongolijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Shenzhou 10 Mission Updates spaceflight101.com
Autoceļš M1 (Baltkrievija)

right|thumb|Autoceļš M1 Baltkrievijā.
Autoceļš **M1** (*Магістраль М1*)  ir Baltkrievijas maģistrālais autoceļš, kas no Polijas robežas caur Minsku ved līdz Krievijas robežai. Autoceļš ir daļa no Eiropas maršruta E30 un galvenais ceļš, kas austrumu pusē kā Krievijas federālais autoceļš M1 savieno ar Maskavu, bet rietumu pusē kā Polijas 2. autoceļš ar Varšavu. 

Autoceļš ved cauri Brestai, Baranavičiem, Minskai, Barisavai un Oršai. Tas iet paralēli Varšavas-Maskavas dzelzceļa līnijai. Autoceļš ir 611 kilometrus garš un 560 kilometri no tiem ir automaģistrāle. 

## Atsauces
2013. gada Jelgavas domes vēlēšanas

**[[2013. gads|2013]]. gada [[Jelgava]]s domes vēlēšanas** notika  2013. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Jelgavas domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 9 kandidātu saraksti, kas veidoti no 137 kandidātiem. Jelgavā vēlēšanas notika 15 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (40,1%), bet kopā pilsētas domē iekļuva 5 saraksti. Jelgavas domes vēlēšanās piedalījās 16 239 vēlētāji jeb 40,27% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 16 200, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 16 061 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
Autoceļš M5 (Baltkrievija)

right|thumb|Autoceļš M5 Baltkrievijā.
Autoceļš **M5** Minska—Gomeļa ir Baltkrievijas maģistrālais ceļš. Autoceļš ir daļā no Eiropas maršruta E271. Autoceļš ir aptuveni 296 kilometrus garš. Pirmie 12 autoceļa kilometri dublē M4 maršrutu. Netālu no Babruiskas tas šķērso vairākus reģionālos ceļus, un netālu no Gomeļas tas pievienojas M8. Autoceļš šķērso Gomeļu un Žlobinu.
Iguānveidīgie

**Iguānveidīgie** (*Iguania*) ir viena no zvīņrāpuļu kārtas (*Squamata*) apakškārtām vai infrakārtām, atkarībā kurai no jaunākajām zvīņrāpuļu sistemātikām seko. Tā apvieno vairāk kā 1550 sugas — iguānas, hameleonus un agāmas. Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 3 dzimtas. Šīs grupas sugas ir ļoti dažādas, tās var būt maza, vidēja un liela auguma, ar ļoti dažādām īpašībām un dzīves veidu, tādēļ ir gandrīz neiespējami aprakstīt "tipisku" iguānveidīgo sugu. Lielākā daļa barojas ar kukaiņiem un vairojas, dējot olas, bet ir arī sugas dzīvdzemdētājas.

## Sistemātikas diskusijas
Sistemātiķiem joprojām nav vienprātības, kādās apakškārtās dalīt zvīņrāpuļu kārtu. Nesenā pagātnē apakškārtu dalījums ir mainījies vairākas reizes. Tradicionāli iguānveidīgie tika sistematizēti kā infrakārta ķirzaku apakškārtā (*Lacertilia*), tomēr šo taksonomisko vienību jaunākās sistemātikās vairs nelieto. Saskaņā ar šīm izmaiņām iguānveidīgie tiek sistematizēti kā zvīņrāpuļu apakškārta.

Otrs diskusiju temats gadiem ilgi ir bijis iguānveidīgo iedalījums dzimtās. Vairāk kā 50 gadus iguānveidīgie tika iedalīti 3 dzimtās. 1988. gadā pēc padziļinātiem morfoloģiskajiem pētījumiem iguānu dzimtai tika izdalītas 8 pasugas. Jau 1989. gadā tika ierosināts pasugas izdalīt kā atsevišķas sugas. Mūsdienās informācijas avotos var redzēt abus sistemātiku veidus — gan sistemātiku, kurā iguānu dzimta tiek iedalīta 8 pasugās, gan šīs pasugas tiek sistematizētas kā sugas. Tomēr pēdējos gados veiktie ģenētiskie pētījumi neatbalsta pasugu izdalīšanu atsevišķās sugās un kopš 2003. gada zinātnieki uzskata, ka sistemātika, kurā iguānu dzimta tiek dalīta 8 pasugās, ir pareizāka, salīdzinot ar 1989. gada sistemātiku.

## Sistemātika
**Iguānveidīgo apakškārta** (*Iguania*)
*Agāmu dzimta (*Agamidae*)
**Agāmu apakšdzimta (*Agaminae*)
**Austrālijas agāmu apakšdzimta (*Amphibolurinae*)
**Buruķirzaku apakšdzimta (*Hydrosaurinae*)
**Dienvidāzijas agāmu apakšdzimta (*Draconinae*)
**Dzelkšņastes agāmu apakšdzimta (*Uromastycinae*)
**Tauriņķirzaku apakšdzimta (*Leiolepidinae*)
*Hameleonu dzimta (*Chamaeleonidae*)
**Hameleonu apakšdzimta (*Chamaeleoninae*)
**Pundurhameleonu apakšdzimta (*Brookesiinae*)
*Iguānu dzimta (*Iguanidae*)
**Anolu apakšdzimta (*Polychrotinae*)
**Dzelkšņastu iguānu apakšdzimta (*Hoplocercinae*)
**Dzelkšņķirzaku apakšdzimta (*Phrynosomatinae*)
**Iguānu apakšdzimta (*Iguaninae*)
**Ķiverķirzaku apakšdzimta (*Corytophaninae*)
**Ķīļastes iguānu apakšdzimta (*Tropidurinae*)
**Leopardķirzaku apakšdzimta (*Crotaphytinae*)
**Madagaskaras iguānu apakšdzimta (*Oplurinae*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Squamata: Iguania
* 
*Cladistic Analysis of Iguania and a Fossil Lizard from the Late Pliocene of Northwestern Argentina
Aloīzijs Gonzaga

**Aloīzijs** (Luidži) **Gonzaga** (, ) ir Romas katoļu baznīcas svētais. Viņš bija marķīza titula mantinieks, tomēr priekšroku deva kalpošanai Dievam. Bija izcili apdāvināts jaunietis, piederēja jezuītu ordenim. Studēja Romā, papildus veica dažādus kalpojumus slimnīcās. Laikā no1590.-1591. gadam Romā izcēlās mēra epidēmija, kas paņēma simtiem cilvēku dzīvības. Kalpojot slimniekiem, saslimst arī Aloīzijs un mirst 23 gadu vecumā, tā arī nekļūstot par priesteri. Tiek godināts kā studējošās jaunatnes un AIDS slimnieku aizbildnis.

Svētais Aloīzijs dzimis 1568. gada 9. martā, Venēcijas Republikā, mazā pilsētiņā Kastiljonē delle Stivjērē (mūsdienu Lombardija Itālijā). Viņa tēvs bija Kastiljones marķīzs Ferante Gonzaga, kas pirms tam ieņēma augstu stāvokli Spānijas karaļa Filipa II galmā, bet māte Marta Tana di Santane - Spānijas karalienes Izabellas de Valuā galma dāma. Vecāki salaulājās Madrides Karaliskajā Alkasaras kapellā, 1566. gadā.

Aloīzijs bija pirmais bērns astoņu bērnu ģimenē, tātad arī marķīza titula mantinieks. No visiem bērniem trīs nomira agrā bērnībā, bet divi gāja bojā traģiskos apstākļos. Kad māte gaidīja savu pirmo bērnu Luidži (Aloīziju), dzemdības bijušas ļoti smagas, tādēļ viņa to vēl pirms piedzimšanas veltīja Vissvētākajai Jaunavai Marijai. Šī iemesla dēļ arī bērna kristīšana notika vēl pirms tas bija piedzimis, bet oficiāli tas tika izdarīts 1568. gada 20. aprīlī Kastiljones doma baznīcā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Aloizijs Gonzaga vestnesis.lv
* Cepari S.J., Virgil. Life of Saint Aloysius Gonzaga, Benziger Brothers. New York, 1891
Kastiljone delle Stivjēre

**Kastiljone delle Stivjēre** () ir pilsēta Itālijas ziemeļu reģionā Lombardijā, Alpu kalnu dienvidu piekājē, netālu no Ziemeļitālijas lielākās pilsētas Milānas un 30 km attālumā no provinces galvaspilsētas Mantujas.

Pilsētā ir veca pils, kas vairākkārt tikusi atjaunota, it sevišķi 16. gs., pēc toreizējā marķīza Ferantes Gonzagas (Aloizija Gonzagas tēvs) ģimenes iniciatīvas un atbalsta.
Kastiljone delle Stivjēre ir Sarkanā Krusta, ko dibināja Anrī Dināns, dzimšanas vieta. Pilsētā atrodas Starptautiskā Sarkanā Krusta komitejas vēstures muzejs.

## Ārējās saites
*Kastiljone delle Stivjēre attēlos
*Sarkanā krusta muzejs Kastiljone delle Stivjērē
Vilens Tolpežņikovs

**Vilens Tolpežņikovs** (dzimis , miris ) bija krievu izcelsmes Latvijas ārsts un politiķis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1928. gadā Mariupolē Sarkanās armijas virsnieka ģimenē. Mācījās Ļeņingradas kara flotes medicīnas akadēmijā, vēlāk Rīgas Medicīnas institūtā, kuru absolvēja 1953. gadā. Strādāja Rīgas 1. slimnīcā par rentgenologu. 1968. gadā izslēgts no PSKP par PSRS iebrukuma Čehoslovākijā kritiku.

1989. gadā Tolpežņikovu ievēlēja par PSRS Augstākās Padomes deputātu 293. Proletāriešu nacionāli teritoriālajā vēlēšanu apgabalā. Vēl pirms oficiālās I PSRS Tautas deputātu kongresa atklāšanas viņš no tribīnes aicināja godināt ar klusuma brīdi Tbilisi 9. aprīlī opozīcijas mītiņa izklīdināšanā bojā gājušos demonstrantus, kā arī pieprasīja noskaidrot tos, kas deva pavēli izmantot karaspēku. Tajā pat gadā iestājās LNNK.
Tolpežņikovs piedalījās 1990. gada Latvijas PSR Augstākās Padomes vēlēšanās, tomēr netika ievēlēts, piekāpjoties vienam no Interfrontes līderiem Anatolijam Aleksejevam.

1996. gadā Vilenam Tolpežņikovam tika piešķirta Latvijas pilsonība par īpašiem nopelniem. 1996. gadā apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

Tolpežņikovs piedalījās 9. Saeimas vēlēšanās no partijas Visu Latvijai! saraksta, tomēr netika ievēlēts.

Miris 2008. gada 21. decembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nekrologs diena.lv
Stīvens Sondheims

**Stīvens Sondheims** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes amerikāņu komponists un libretu autors, pazīstamu Brodvejas mūziklu radītājs. Amerikas Kinoakadēmijas balvas, astoņu ''Tony'' balvu, astoņu ''Grammy'' balvu un Pulicera balvas ieguvējs.

Oskara Hammerstaina II skolnieks. Plašu atpazīstamību ieguva kā Leonarda Bernstaina mūzikla "Vestsaidas stāsts" vārdu autors. Sacerējis mūziku un libretu mūzikliem - *A Funny Thing Happened on the Way to the Forum*, *Company*, *Follies*, *A Little Night Music*, *Sweeney Todd: The Demon Barber of Fleet Street*, *Sunday in the Park with George*, *Into the Woods*. No 1973. līdz 1981. gadam — ASV Dramaturgu ģildes vadītājs.

Ieguvis Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labāko dziesmu filmai "Diks Treisijs" (1990) (dziesma *Sooner or Later (I Always Get My Man)*, izpildītāja Madonna).

## Ārējās saites

* Stīvena Sondheima profils ''AllMusic''
Tovačova

**Tovačova** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Pršerovas apriņķī.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1203. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Tobičava (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

## Ārējās saites
Dziesma 2014

**Dziesma 2014** bija 59. starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlase, kuras fināls notika  Ventspilī. Latvijas autori dziesmas varēja pieteikt no  līdz . Kopumā tika iesniegtas 73 dziesmas.

Superfinālā uzvarēja grupa "Aarzemnieki" ar dziesmu *[[Cake To Bake]]*.

## Pusfināliem kvalificējušās dziesmas
2013. gada 3. decembrī Latvijas Televīzijas rīkotajā preses konferencē tika atklātas 2014. gada Eirovīzijas Nacionālās atlases pusfināla 24 dziesmas.

Tabulā uzskaitītas visas "Dziesma 2014" pusfināliem kvalificējušās dziesmas.

## Pusfināli

2014. gada 1. un 2. februārī, koncertzālē "Palladium" divos koncertšovos tika noskaidros 12 dziesmas — finālistes, kas 22. februārī Venstpilī cīnījās par ceļa zīmi uz Eirovīzijas dziesmu konkursa finālu Kopenhāgenā, Dānijā.

### Pirmais pusfināls
Pirmais pusfināls notika 2014. gada 1. februārī.

### Otrais pusfināls
Otrais pusfināls notika 2014. gada 2. februārī.

## Fināls
Fināls notika 2013. gada 22. februārī.

## Superfināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eirodziesmas mājaslapa
* "Dziesma 2014" nolikums
2013.—2014. gada NBA sezona

**2013.—2014. gada NBA sezona** bija 68. Nacionālās basketbola asociācijas sezona. Regulārā sezona ilga no  līdz . Šajā sezonā piedalījās 30 komandas (29 no ASV un 1 no Kanādas).

Par NBA čempioniem piekto reizi kluba vēsturē kļuva Sanantonio "Spurs", kas ar 4—1 finālsērijā uzvarēja Maiami "Heat". Par finālsērijas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts "Spurs" spēlētājs Kavai Leonards.

Kevins Durants (Oklahomasitijas "Thunder") ar vidēji spēlē gūtiem 32 punktiem bija sezonas rezultatīvākais spēlētājs, Durants tika atzīts arī par sezonas vērtīgāko spēlētāju.

2013. gada NBA drafts notika  *Barclays Center* Bruklinā, Ņujorkā. Ar pirmo numuru Klīvlendas "Cavaliers" izraudzījās Entoniju Benetu.

Ņūorleānas "Pelicans" organizēja 63. NBA Visu zvaigžņu spēli *New Orleans Arena* arēnā Ņūorleānā .

## Regulārā sezona
### Pa divīzijām

;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pa konferencēm

**Piezīmes**
* **z** — Ieguva mājas spēļu priekšrocības visām izslēgšanas spēlēm.
* **c** — Ieguva mājas spēļu priekšrocības konferences izslēgšanas spēlēm.
* **y** — Ieguva divīzijas titulu.
* **x** — Iekļuva izslēgšanas spēlēs.

## Izslēgšanas spēles

### Finālsērija

Spēļu sākumi norādīti pēc Latvijas laika

## Apbalvojumi
### Sezonas apbalvojumi
* Sezonas MVP: Kevins Durants, Oklahomasitijas "Thunder"
* Aizsardzības spēlētājs: Žoakims Noā, Čikāgas "Bulls"
* Debitants: Maikls Kārters-Viljamss, Filadelfijas "76ers"
* Rezervists (sestais spēlētājs): Džemals Krofords, Losandželosas "Clippers"
* Progresējušākais: Gorans Dragičs, Fīniksas "Suns"
* Treneris: Gregs Popovičs, Sanantonio "Spurs"
* Ģenerālmenedžeris: R. C. Bafords, Sanantonio "Spurs"
* *[[NBA Sportsmanship Award|Sportsmanship Award]]*: Maiks Konlijs, Memfisas "Grizzlies"
* *[[J. Walter Kennedy Citizenship Award]]*: Luols Dengs, Klīvlendas "Cavaliers"
*Komandas biedrs:

* **[[All-NBA Team|Simboliskā pirmā izlase]]**:

* **Simboliskā otrā izlase**:

* **Simboliskā trešā izlase**:

* **[[NBA All-Defensive Team|Simboliskā aizsardzības pirmā izlase]]**:

* **Simboliskā aizsardzības otrā izlase**:

* **[[NBA simboliskā debitantu izlase|Simboliskā debitantu pirmā izlase]]**:

* **Simboliskā debitantu otrā izlase**:

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa
2013. gada NBA drafts

**2013. gada [[NBA drafts]]** notika  Bruklinas "Nets" mājvietā *[[Barclays Center]]* Bruklinā, Ņujorkā, ASV. Šajā ceremonijā NBA klubi izraudzījās ASV universitāšu basketbolistus, kā arī citus draftam pieteikušos spēlētājus.

 notikušajā NBA drafta loterijā uzvarēja Klīvlendas "Cavaliers", kas deva klubam iespēju izdarīt pirmo izvēli draftā. Ar pirmo numuru "Cavaliers" izvēlējās Entoniju Benetu, kas kļuva par pirmo Kanādas basketbolistu, kas izraudzīts ar pirmo numuru.

Draftam bija pieteicies arī Latvijas basketbolists Jānis Timma, kuru otrajā kārtā ar 60. kārtas numuru (pēdējo) izraudzījās Memfisas "Grizzlies". Viņš kļuva par trešo latvieti, kas ticis izraudzīts NBA draftā pēc Andra Biedriņa un Dāvja Bertāna.

[thumb|150px|right|[Entonijs Benets|Entoniju Benetu ar kopējo pirmo numuru izvēlējās Klīvlendas "Cavaliers"]]
[thumb|150px|right|[Viktors Oladipo|Viktoru Oladipo ar kopējo otro numuru izvēlējās Orlando "Magic"]]
[thumb|150px|right|[Oto Porters|Oto Porteru Jr. ar kopējo trešo numuru izvēlējās Vašingtonas "Wizards"]]
[thumb|150px|right|[Alekss Leņs|Aleksu Leņu ar kopējo piekto numuru izvēlējās Fīniksas "Suns"]]
[thumb|150px|right|[Janis Adetokunbo|Jani Adetokunbo ar kopējo 15. numuru izvēlējās Milvoki "Bucks"]]

## Drafts

## Ievērojamākie draftā neizraudzītie spēlētāji

* Deveins Dedmons (C), USC
* Metjū Dellavedova (PG), , *[[Saint Mary's College|Saint Mary's]]*
* Fakundo Kampaco (PG), , *[[Club Atlético Peñarol]]*
* Sets Karijs (PG), Djūka
* Roberts Kovintons (SF), Tenesijas Štata
* Rodnijs Makgruders (SG), Kanzasas Štata 
* Nikolo Melli (PF), , *[[Olimpia Milano]]*
* Daniels Taiss (PF), , *[[Ratiopharm Ulm]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
* NBA mājaslapa 
* ESPN profils
Aleksandrs Aleksandrovs (šahists)

**Aleksandrs Aleksandrovs** (; 1918, Petrograda, Krievijas PFSR - , Rīga) bija Krievijā dzimis padomju partijas darbinieks, kas aktīvi piedalījās Latvijas šaha dzīvē.

## Biogrāfija
Aleksandrs Aleksandrovs dzimis strādnieku ģimenē. Piecpadsmit gadu vecumā uzsācis darba gaitas Kozicka rūpnīcā. Ātri parādījis savas organizatoriskās spējas, izvirzoties arodbiedrības un komjaunatnes darbā. 1946. gadā Aleksandrovu, kas tolaik strādāja par komjaunatnes Omskas apgabala otro sekretāru, pārcēla darbā uz Latviju. Viņš strādāja par Latvijas komjaunatnes kadru un organizatoriskā darba nodaļas vadītāja vietnieku, vēlāk par otro sekretāru. No 1953. gada tika pārcelts darbā Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas (CK) aparātā, bet 1963. gadā strādājis Latvijas PSR celtniecības ministrijā. No 1964. gada līdz aiziešanai pensijā strādājis Latvijas PSR Ministru Padomes lietu pārvaldes aparātā. Apbalvots ar diviem Darba Sarkanā Karoga ordeņiem un ordeni «Goda Zīme».

## Šahists
Visu mūžu Aleksandrs Aleksandrovs aizrāvās ar šahu un bija sasniedzis labu spēles līmeni. 1946. gadā, drīz pēc savas ierašanās Rīgā, viņš ļoti pārliecinoši uzvarēja Friča Apšenieka memoriālā, kurā spēlēja daudzi spēcīgi tālaika Latvijas šahisti. 1947. gadā Aleksandrovs izcīnīja otro vietu Latvijas šaha čempionātā un ieguva tiesības piedalīties PSRS šaha čempionāta ceturtdaļfinālā Tbilisi. Šajā atlases turnīrā viņam neizdevās parādīt labu rezultātu, tomēr jāatzīmē Aleksandrova neizšķirts ar turnīra uzvarētāju un nākamo Pasaules čempionu šahā Tigranu Petrosjanu. Lai gan vēlākajos gados vairs nesanāca veltīt šaham daudz laika, tomēr 1955. gadā Latvijas un Krievijas šahistu mačā Aleksandrovs pieveica pazīstamo lielmeistaru Viktoru Korčnoju. 1957. gadā Aleksandrovs bija Rīgas šaha komandas sastāvā, kad tā Itālijā spēlēja ar dažādu pilsētu komandām. Kā prominenta toreizējās valdības amatpersona Aleksandrovs aktīvi atbalstīja žurnāla «Šahs» izdošanu (no 1959. gada - latviešu valodā, no 1960. gada - krievu valodā).

## Vietas Latvijas šaha čempionātos
* 1947. gads - 2. vieta.
* 1958. gads - 19.-20. vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ortokeratoloģija

**Ortokeratoloģija** ir tuvredzības korekcijas metode ar speciālām gāzu caurlaidīgām kontaktlēcām, kas tiek lietotas tikai, cilvēkam guļot. Kontaktlēcas nedaudz izmaina radzenes formu un acs optisko stiprumu. Pēc kontaktlēcu izņemšanas ir skaidra redze aptuveni 24—36 stundas. Kontaktlēcas ir jālieto regulāri katru nakti 6—8 stundas. Korekcijas metode ir atgriezeniska un, pārtraucot kontaktlēcu lietošanu, aptuveni nedēļas laikā redze atgriežas sākumstadijā.

## Kontaktlēcu veidi
Kopš 20. gadsimta 90. gadiem pieejami kontaktlēcu materiāli ar ļoti augstu gāzu caurlaidību, kas šo metodi padara drošu un ērtu. Gaisa caurlaidība Dk var sasniegt Dk=141 (Boston XO2). Ortokeratoloģijas kontaktlēcas pieejamas ar dažādiem ražotāju un izplatītāju dotiem nosaukumiem — *Vision Shaping Treatment VST* (*Bausch + Lomb*), *seefree* (Hecht Contactlinsen GmbH), Nakts Lēcas (Gallus Optika), *OK Lens*, *EyeDream*, *MiracLens*, *DreamLens*, *i-GO*, *OVC Overnight Vision Corection*, *GOV*, *Wake and See*, *CRT Corneal Reshaping Treatment* (*Paragon*), u.c.

## Darbības mehānisms
Kontaktlēcu speciālais dizains, asaru pievilkšanas spēks un plakstiņa spiediens nodrošina kontrolētas radzenes formas izmaiņas. Izmaiņu apjoms radzenes centrālajā daļā ir aptuveni 7—10 μm (cilvēka mata diametrs ~70 μm). Radzenes centrālā daļa tiek padarīta nedaudz plakanāka, tuvējā perifērija — nedaudz stāvāka. Starp kontaktlēcu un radzeni vienmēr ir jābūt asaru slānim, kas mitrina un aizsargā aci.

## Korekcijas iespējas
Objektīvi vislabākie rezultāti ir tuvredzības korekcijai līdz -4,50 dioptrijām, astigmatismam līdz -1,50 dioptrijām. Tālredzības korekcija un augstākas pakāpes tuvredzības korekcija arī ir iespējama, bet rezultāti ne vienmēr būs apmierinoši. Būtiski ir pacienta individuālie acs parametri — acs zīlītes diametrs, asaru pietiekamība, radzenes izmēri, stāvums un ekscentritāte.
Leons XI

**Pāvests Leons XI** (, dzimis , miris ), īstajā vārdā **Alesandro Otaviāno de Mediči** (*Alessandro Ottaviano de' Medici*) bija Romas pāvests no  līdz . Viņš bija ceturtais un pēdējais Mediči dzimtas pāvests, pāvesta Leona X brāļadēls.

Alesandro Mediči dzimis 1535. gadā Florencē. Kad viņam bija 15 gadi, Toskānas lielhercogs Kozimo I de Mediči nosūtīja Alesandro uz Romu pie pāvesta Pija V kā vēstnieku. 1573. gadā pāvests Gregorijs XIII viņu iecēla par Pistoijas bīskapu, bet 1574. gadā par Florences arhibīskapu. 1583. gada 12. decembrī kļuva par kardinālu. Tajā pašā dienā par kardināliem kļuva vēl trīs cilvēki, kas vēlāk kļuva par Romas pāvestiem. Tie bija Urbāns VII, Gregorijs XIV un Inocents IX. Interesanti, ka neviens no šiem četriem pāvestiem šajā amatā nebija ilgāk par gadu. 1596. gadā Alesandro Mediči kļuva par pāvesta Klementa VIII legātu Francijā.

Alesandro Mediči par jauno pāvestu tika ievēlēts 1605. gada 1. aprīlī, bet šajā krēslā viņš pavadīja vien 28 dienas. Tā kā šajā amatā sabija tik īsu brīdi, viņš tika iesaukts par *Papa Lampo* ("Zibens pāvestu").

## Ārējās saites
Lietuva Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Lietuva]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 25 reizes. Lietuva debitēja 1994. gada konkursā, kad valsti pārstāvēja Ovīdijs Višņausks, neiegūstot nevienu punktu. Pēc šī Lietuva izstājās no konkursa un atsāka dalību tikai 1999. gada konkursā. Lietuvas labākais rezultāts ir 2006. gada konkursā, kad grupa *[[LT United]]* izpildīja dziesmu *[[We Are the Winners]]*, iegūstot 6. vietu.

## Lietuvas pārstāvji Eirovīzijā
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Nekvalificējās finālam*

## Atsauces un piezīmes
## Atsauces

## Piezīmes
2013. gada Jēkabpils domes vēlēšanas

**[[2013. gads|2013]]. gada [[Jēkabpils]] [[Jēkabpils dome|domes]] vēlēšanas** notika  2013. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Jēkabpils domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 9 kandidātu saraksti, kas veidoti no 127 kandidātiem. Jēkabpilī vēlēšanas notika 9 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Jēkabpils Reģionālā partija (31,63%), bet kopā pilsētas domē iekļuva 6 saraksti. Jēkabpils domes vēlēšanās piedalījās 7526 vēlētāji jeb 42,58% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 7514, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 7440 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
Modēnas province

**Modēnas province** () ir viena no Itālijas provincēm valsts ziemeļos, Emīlijas-Romanjas reģionā. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Modēna. Nākamās lielākās pilsētas ir Karpi, Sasuolo, Formidžīne un Kastelfranko Emīlija. Province administratīvi sīkāk dalās 47 komūnās.

## Ārējās saites
Autoceļš M7 (Baltkrievija)

right|thumb|Autoceļš M7 Baltkrievijā.
Autoceļš **M5** Minska—Lietuva ir Baltkrievijas maģistrālais ceļš. Autoceļš ir daļā no Eiropas maršruta E28, un B atzars Viseiropas koridoram IX. Autoceļš ir aptuveni 139 kilometrus garš. Tas sākas šķērsojumā ar M9 (Minskas apvedceļš), un pirmie 47 autoceļa kilometri dublē M6 maršrutu. Netālu no Valožinas tas atzarojas no M6 un aiziet ziemeļrietumu virzienā gar Ašmjaniem uz robežu ar Lietuvu. Lielākās apdzīvotās vietas M7 tuvumā ir Minska, Valožina, Ašmjani un Astravjeca.
Mazārešarīfa

**Mazārešarīfa** (, , *Mazār-i Šarīf*) ir pilsēta Afganistānas ziemeļos, Balhas vijaleta administratīvais centrs. 2012. gadā Mazārešarīfā dzīvoja 267 tūkstoši iedzīvotāju, un pēc šī rādītāja tā ir ceturtā lielākā Afganistānas pilsēta. Aptuveni 60% iedzīvotāju ir tadžiki.

Tiek uzskatīts, ka Mazārešarīfā ir apglabāts Muhameda znots Alī ibn Abī Tālibs, kuru šiītu islāmā uzskata par pirmo imāmu. Tādēļ pilsēta un tās Zilā mošeja tiek uzskatīta par nozīmīgāko musulmaņu svētceļojumu galamērķi Afganistānā.

## Izglītība
Mazārešarīfā atrodas 1986. gadā atjaunota Balhas Universitāte.

## Ārējās saites
Neapoles province

**Neapoles province** () ir bijusī Itālijas province valsts vidusdaļā, Kampānijas reģionā. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs bija Neapole, citas lielākās pilsētas ir Džuljāno in Kampānija, Torre del Greko, Pocuoli un Kazorija. 2012. gada martā provincē dzīvoja aptuveni 3,08 miljoni cilvēku. Province administratīvi sīkāk dalās 92 komūnās. 2014. gada decembrī provinci reorganizēja par Neapoles metropoli.

## Ārējās saites
Glodeņveidīgie

**Glodeņveidīgie** (*Anguimorpha*) ir viena no zvīņrāpuļu kārtas (*Squamata*) infrakārtām. Šai infrakārtai pastāv vairākas alternatīvas sistemātikas pēdējo gadu jaunākajās klasifikācijās un tā ir mainīta tikpat bieži kā visa zvīņrāpuļu kārta. Katra zinātnieku un sistemātiķu grupa, izmantojot jaunākos ģenētiskos pētījumus, piedāvā savu versiju. Piemēram, 2004. gada sistemātikā (*Townsend et al, 2004*) glodeņveidīgo infrakārta tiek iedalīta 5 dzimtās, bet pēc citu zinātnieku grupas 2005. gada sistemātikā (*Vidal & Hedges, 2005*) tā dalās 3 dzimtās. Toties saskaņā ar vēl citu zinātnieku grupu 2012. gada sistemātikā (*Hutchinson, Skinner & Lee, 2012*) šī infrakārta ir vispār likvidēta. Pieminētās sitemātikas ir tikai daži piemēri no informācijas avotos pieejamām sistemātikām.

## Sistemātikas diskusijas
Zvīņrāpuļu kārtas klasifikācija ir joprojām neatrisināta un zinātnieki nav pieņēmuši vienotu sistemātiku. Pastāv vairākas alternatīvas sistemātikas, kurām visām informācijas avotos ir samērā grūti izsekot. Pēdējo gadu ģenētiskie pētījumi un atklājumi ir "sagriezuši ar kājām gaisā" klasifikācijas, kas kalpojušas gadiem ilgi. Klasiskajā sistemātikā zvīņrāpuļi iedalījās 3 apakškārtās: ,  un , kurai piederēja arī glodeņveidīgo infrakārta. Jaunākajās sistemātikās ķirzaku apakškārta vairs netiek lietota un zinātnieki samērā vienprātīgi ir likvidējuši šo taksonomisko vienību, iesakot vārdu *ķirzakas* lietot tikai, lai apzīmētu zvīņrāpuļu grupu, kuras nav čūskas un amfisbēni.

### Klasiskā sistemātika
*infrakārta Glodeņveidīgie (*Anguimorpha*)
**dzimta Glodenes (*Anguidae*)
**dzimta Bezkājķirzakas (*Anniellidae*)
**dzimta Krokodilķirzakas (*Xenosauridae*)

### 1998. gada sistemātika (''Estes et al., 1998'')
*infrakārta Glodeņveidīgie (*Anguimorpha*)
**dzimta Čūskķirzakas (*Lanthanotidae*)
**dzimta Glodenes (*Anguidae*)
**dzimta Indzobķirzakas (*Helodermatidae*)
**dzimta Krokodilķirzakas (*Xenosauridae*)
**dzimta Varāni (*Varanidae*)

### 2004. gada sistemātika (''Townsend et al, 2004'')
*infrakārta Glodeņveidīgie (*Anguimorpha*)
**dzimta Glodenes (*Anguidae*)
**dzimta Indzobķirzakas (*Helodermatidae*)
**dzimta Krokodilķirzakas (*Xenosauridae*)
**dzimta Ķīnas krokodilķirzakas (*Shinisauridae*)
**dzimta Varāni (*Varanidae*)

### 2005. gada sistemātika (''Vidal & Hedges, 2005'')
*infrakārta Glodeņveidīgie (*Anguimorpha*)
**dzimta Glodenes (*Anguidae*)
**dzimta Indzobķirzakas (*Helodermatidae*)
**dzimta Varāni (*Varanidae*)

## Atsauces
Sprāgstošā skābe

**Sprāgstošā skābe** jeb **fulmīnskābe** (H−C≡N→O) ir ciānskābes (HO−CN) un izociānskābes (HN=C=O) izomērs. Tas ir ļoti nestabils, sprādziennedrošs savienojums ar zilskābei līdzīgu smaržu; temperatūrā zem −5 °C neilgu laiku eksistē gāzes veidā. Nedaudz stabilāki ir fulmīnskābes šķīdumi dietilēterī. Dažu metālu sprāgstošās skābes sāļi (fulmināti) ir pavisam stabili, taču ļoti eksplozīvi (no tā cēlies arī sprāgstošās skābes nosaukums). Sprāgstošās skābes molekulai ir lineāra forma.

## Vēsture
Sudraba fulminātu ieguva britu ķīmiķis Edvards Čārlzs Hauards (*Edward Charles Howard*) 1800. gadā, bet sīkāk to izpētīja vācu ķīmiķis Justuss fon Lībigs (*Justus von Liebig*) 1824. gadā.
Ilgu laiku tika uzskatīts, ka sprāgstošā skābe ir oglekļa(II) oksīda oksīms C=N−OH (formula tika ieteikta 1894. gadā), tādēļ to sauca arī par karbiloksīmu. 1925. gadā tika ieteikta formula H−C≡N→O (skudrskābes nitriloksīds), bet tikai 1965. gadā tika pierādīta šādas formulas pareizība. Tīrā veidā fulmīnskābe izolēta 1966. gadā.

## Iegūšana
Sprāgstošās skābes šķīdumus var iegūt no fulminātiem, iedarbojoties uz tiem ar skābēm. Svarīgāko sprāgstošās skābes sāli — dzīvsudraba fulminātu Hg(CNO)2 — iegūst, iedarbojoties ar slāpekļskābi un etilspirtu uz dzīvsudrabu vai tā sāļiem. Analoģiski var iegūt sudraba fulminātu. 

## Īpašības
Sprāgstošajai skābei raksturīga liela reaģētspēja, īpaši tieksme uz pievienošanās reakcijām un polimerizāciju (trimerizāciju). Reakciju raksturs un reakcijas produktu uzbūve liecina, ka fulmīnskābe pieder pie nitriloksīdiem.

Iedarbojoties uz fulminātiem ar atšķaidītu sālsskābi pie 0 °C, radusies sprāgstošā skābe piesaista HCl molekulu un rodas monohlorformoksīms Cl−CH=N−OH. Tā ir nestabila kristāliska viela (jau pie 40 °C gandrīz momentāni sadalās) ar zilskābes smaržu un ādu kairinošu iedarbību. Monohlorformoksīmam reaģējot ar amonjaku ētera vidē, atkal veidojas sprāgstošā  skābe, kas trimerizējas par izofulminūrskābi jeb 3-oksifurazān-4-karboksamīdu (sildot) vai par 1-oksi-2-ciānglioksīmu (bez sildīšanas).

100 °C temperatūrā veicot dzīvsudraba fulmināta hidrolīzi, radusies sprāgstošā skābe trimerizējas, veidojoties fulminūrskābei jeb nitrociānacetamīdam O2N−CH(CN)−CONH2 ar kušanas temperatūru 145 °C.

Trimerizācija notiek arī, kālija fulminātu sadalot ar atšķaidītu sērskābi, bet rodas metafulminūrskābe jeb 4,5-dioksiminooksazolīns. Tā hidrāts kūst pie 85 °C, bet bezūdens viela pie 106 °C sadalās. Šajā reakcijā rodas arī blakusprodukts — α-izocianilskābe jeb 3,4-*bis*(oksiminometil)furoksāns (k. t. 168—172&nbsp;°C). Jo skābāks ir reakcijas maisījums, jo veidojas proporcionāli vairāk α-izocianilskābes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Prostejovas apriņķis

**Prostejovas apriņķis** () ir Čehijas Olomoucas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Olomoucas apgabala Olomoucas un Pršerovas apriņķiem, Dienvidmorāvijas apgabala Viškovas un Blansko apriņķi, Pardubices apgabala Svitavu apriņķi, kā arī Zlīnas apgabala Kromeržīžas apriņķi.

## Ārējās saites
*
Konice

**Konice** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Prostejovas apriņķī.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1200. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Konice (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

## Ārējās saites
Georgs Šiliņš

**Georgs Šiliņš** (arī Juris Šiliņš, , Rostovas apgabals, Krievijas PFSR - , Rīga) bija Latvijas ārsts, medicīnas profesors, kas aktīvi piedalījās arī šaha dzīvē. Latvijas Ārstu biedrības goda biedrs.

## Biogrāfija
Georgs Šiliņš dzimis ārsta ģimenē. Otrā pasaules kara laikā bijis sanitārais instruktors latviešu strēlnieku divīzijā. 1949. gadā beidzis Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāti. No 1952. gada strādājis Latvijas eksperimentālās un klīniskās medicīnas institūtā (tagad Latvijas Universitātes eksperimentālās un klīniskās medicīnas institūts) - sākumā par zinātnisko līdzstrādnieku, pēc tam par direktora vietnieka zinātniskajā darbā. Publicējis zinātniskus darbus par tireotoksikozes patoģenēzes un terapijas jautājumiem. Būtiski stiprinājis Latvijas medicīnas intelektuālo potenciālu, bijis pirmsācējs jaunām metodēm terapijā un diagnostikā. Strādājis arī Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas endokrinoloģijas centrā.

## Šahists
Georgs Šiliņš bija pazīstams arī kā meistarīgs un ilggadējs šahists. Trīs reizes viņš ir piedalījies Latvijas šaha čempionāta finālos, bet 1944. gadā izcīnījis 3. vietu Latvijas PSR labāko šahistu turnīrā, kas tiek uzskatīts par tā gada neoficiālo Latvijas čempionātu. Labākie panākumi šahā Šiliņam bija 1940. gadu otrajā pusē, kad viņš divus gadus pēc kārtas (1947, 1948) kļuva par Rīgas čempionu šahā. 1948. gadā Šiliņš sekmīgi spēlēja PSRS meistarkandidātu turnīrā Baku. 1962. gadā Latvijas Zinātņu akadēmijas šaha komandas sastāvā kļuva par 3. Latvijas PSR komandu čempionāta uzvarētāju. Vēlākajos gados daudz laika aizņēma medicīna, tāpēc šaha sacensības nācās izlaist. Tomēr Šiliņš regulāri spēlēja Rīgas medicīnas darbinieku komandā pie 1. galdiņa, tāpat viņam izdevās saglabāt sportisku formu līdz savai mūža nogalei. Tā 2008. gadā Šiliņš piedalījās Vidzemes novada veterānu čempionātā šahā, bet 2011. gada decembrī 93 gadu vecumā spēlēja šaha turnīrā Limbažos.

## Vietas Latvijas šaha čempionātos
* 1938. gads - 8. vieta 1. grupā.
* 1944. gads - 3. vieta.
* 1947. gads - 5.-6. vieta.
* 1948. gads - 16. vieta.

## Atsauces

## Literatūra
* Latvijas PSR Mazā enciklopēdija, III sējums, izdevniecība "Zinātne", Rīga, 1970. gads

## Ārējās saites
Nero

**Nero** var būt:

* Nerons (*Nero*; 37—68) — Romas impērijas valdnieks;
* Franko Nero (*Franco Nero*; 1941) — itāļu aktieris, producents un režisors.
2013. gada Jūrmalas domes vēlēšanas

**[[2013. gads|2013]]. gada [[Jūrmala]]s domes vēlēšanas** notika  2013. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Jūrmalas domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 16 kandidātu saraksti, kas veidoti no 261 kandidāta. Jūrmalā vēlēšanas notika 17 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (35,85%), bet kopā pilsētas domē iekļuva 5 saraksti. Jūrmalas domes vēlēšanās piedalījās 17 833 vēlētāji jeb 49,8% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 17 771, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 17 639 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
Varānu dzimta

**Varānu dzimta** (*Varanidae*) ir glodeņveidīgo infrakārtas (*Anguimorpha*) viena no zvīņrāpuļu dzimtām, kas apvieno 73 mūsdienās dzīvojošas sugas, kuras visas pieder pie vienas varānu ģints (*Varanus*). Varānu dzimtā ik pa laikam atklāj kādu jaunu sugu. Šiem atklājumiem ir divi iemesli: pirmais ir jaunāko ģenētisko pētījumu atklājumi, kas liek pārvērtēt esošo sistemātiku un kādu no pasugām izdalīt kā sugu, bet otrais iemsls ir tāds, ka pētnieki apgūst arvien jaunas, varānu pētniekiem līdz šim neapgūtas teritorijas. Varānu tuvākie mūsdienās dzīvojošie radinieki ir glodenes un indzobķirzakas.

Mūsdienu varānu sugas mājo Āfrikā, Āzijas centrālajā daļā un dienvidos, kā arī Malaizijas un Indonēzijas salās, Papua-Jaungvinejā un Austrālijā, kurā dzīvo apmēram puse no varānu sugām.

## Sistemātikas diskusijas
Varānu dzimtā ir vairākas izmirušo sugu ģintis, par kuru izdalīšanu kā atsevišķas ģintis vai apvienošanu ar varānu ģinti trūkst datu, vai arī ģintis būtu jāizdala atsevišķā dzimtā. Pastāv vairākas alternatīvas sistemātikas, kurās ģinšu skaits varānu dzimtā ir atšķirīgs. Turklāt viena no zinātnieku grupām 2008. gada sistemātikā (*Conrad, Rieppel & Grande, 2008*) varānu dzimtu ir likvidējusi, varānu ģinti iedalot  varānveidīgo kladā (*Platynota*).

Vairāki sistemātiķi uzskata, ka varānu dzimtai piederīgas ir arī čūskķirzakas (*Lanthanotus*), savukārt citi sistemātiķi tās izdala atsevišķā dzimtā.

### 2000. gada sistemātika (''Lee & Caldwell, 2000'')
* **Varānu dzimta** (*Varanidae*)
** ? †*[[Pachyvaranus]]*
** ? †*[[Iberovaranus]]*
** ? †*[[Chilingosaurus]]*
** †*[[Telmasaurus]]*
** †*[[Saniwides]]*
** †*[[Saniwa]]*
** Varāni (*Varanus*)

### 2000. gada sistemātika (''Nydam, 2000'')
* **Varānu dzimta** (*Varanidae*)
** ? †*[[Pachyvaranus]]*
** ? †*[[Iberovaranus]]*
** ? †*[[Chilingosaurus]]*
** †*[[Telmasaurus]]*
** †*[[Saniwa]]*
** Čūskķirzaku apakšdzimta (*Lanthanotinae*)
*** †*[[Cherminotus]]*
*** Čūskķirzakas (*Lanthanotus*)
** Varānu apakšdzimta (*Varaninae*)
*** †*[[Saniwides]]*
*** Varāni (*Varanus*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Varanid Interest
* Biogeographic origins of goannas (Varanidae): a molecular perspective
* Earliest Example of a Giant Monitor Lizard (Varanus, Varanidae, Squamata)
Užava (stacija)

**Užava** ir bijusī dzelzceļa stacija  1996. gadā slēgtajā, 2009. gadā demontētajā dzelzceļa līnijā Liepāja—Ventspils. Stacijas ēka celta pēckara gados. Padomju laika militārajā kartē stacija atzīmēta kā pieturas punkts ar diviem strupceļiem, vēlāk kā stacija. Sākumā stacijā bija divi sliežu ceļi un viena platforma. Vēlāk palika tikai viens sliežu ceļš. Stacija tika iekārtota baltā ķieģeļu mājiņā. Mūsdienās (uz 2013. gada jūniju) namiņš vēl joprojām ir saglabājies, kaut arī tā iekšpuse izdemolēta. Neilgi pēc slēgšanas uz grīdas ēkā mētājās vēl pavēles, dokumenti, daži pat no septiņdesmitajiem gadiem.

## Ārējās saites
* Užavas stacijas foto 
* Ventspils - Liepājas dzelzceļš. Stacija UŽAVA. 2009.
* https://plus.google.com/u/0/photos/104463420054254352897/albums/5889670395010614353 14.06.2013.

## Atsauces
Luka Džordāno

**Luka Džordāno** (; dzimis , miris ) bija Neapolē dzimis vēlā baroka itāļu gleznotājs.

Dzimis gleznotāja ģimenē. Mācījās pie Husepes de Riberas. Ļoti ražens mākslinieks, atstājis daudz darbu. Bez Neapoles darbojies arī Romā, Parmā, Venēcijā un Florencē. No 1692. līdz 1702. gadam Spānijas karaļa Karlosa II galma mākslinieks. Dzīves nogalē atgriezās dzimtajā Neapolē, kur miris.
thumbnail|left|Venera un Mars. Ap 1670.g.

## Ārējās saites

* Luka Džordāno ''artcyclopedia''
Džordāno

**Džordāno** () ir itāļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Luka Džordāno (*Luca Giordano*; 1634—1705), itāļu gleznotājs;
* Marks Džordāno (*Mark Giordano*; dzimis 1983. gadā), kanādiešu hokejists.

## Skatīt arī
* Džordāno Bruno
Gunārs Ordelovskis

**Gunārs Ordelovskis** (dzimis  Jelgavā, miris  Rīgā) bija latviešu diriģents, komponists, trombonists, pedagogs. Tiek uzskatīts par vienu no latviešu pūtēju orķestru mūsdienu skolas pamatlicējiem.

1949. gadā absolvējis Latvijas Valsts Konservatorijas Izarta trombona klasi, 1968. gadā — Ādolfa Skultes kompozīcijas klasi. 1945. gadā sācis darboties Latvijas Radio simfoniskajā orķestrī kā trombonists (līdz 1951. gadam). Ordelovskis bijis dažādu ansambļu mākslinieciskais vadītājs. Vairākos vispārējajos latviešu Dziesmu un Deju svētkos bijis pūtēju orķestra virsdiriģents. Rakstījis operetes, mūziklus, skaņdarbus pūtēju orķestrim, mūziku lugām u.c.

Kopš 1970. gada bija Latvijas Komponistu savienības biedrs, 1977. gadā saņēmis Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieka goda nosaukumu.

Kopš 1995. gada Aucē notiek ikgadējais Gunāra Ordelovska starptautiskais pūtēju orķestru festivāls.

## Atsauces
Kosteleca Hanā

**Kosteleca Hanā** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Prostejovas apriņķī.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1273. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums arī bija Kosteleca (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

## Ārējās saites
Košices apgabals

**Košices apgabals** () ir viens no Slovākijas apgabaliem valsts dienvidaustrumos. Tas robežojas ar Ungāriju dienvidos, Ukrainu austrumos, Prešovas apgabalu ziemeļos un Banskas Bistricas apgabalu rietumos.

Apgabala administratīvais centrs ir pēc iedzīvotāju skaita Slovākijas otrā lielākā pilsēta Košice. Apmēram viena trešdaļa no visiem apgabala iedzīvotājiem dzīvo Košices aglomerācijā.

## Administratīvais iedalījums

Apgabals iedalās 11 apriņķos, no kuriem četri ir Košices daļas - Gelnicas apriņķis, Košice I, Košice II, Košice III, Košice IV, Košices apkārtnes apriņķis, Mihalovces apriņķis, Rožņavas apriņķis, Sobrances apriņķis, Spišska Nova Vesas apriņķis un Trebišovas apriņķis.

## Pilsētas
Apgabalā pavisam ir 440 apdzīvotas vietas, no kurām 17 ir pilsētas:

*Kursīvā* - pilsētas, kas nav apriņķu centri.

 
*  Košice —  240 688 iedz. 
*  Mihalovce —  40 255 iedz.
*  Spišska Nova Vesa —  38 357 iedz.
*  Trebišova —  23 152 iedz.
*  Rožņava —  19 231 iedz.
*  *[[Moldava pie Bodvas]]* —  11 086 iedz.
*  *[[Veļke Kapušani]]* —  9 536 iedz.
*  *[[Krompahi]]* —  8 870 iedz.
*  *[[Sečovce]]* —  7 945 iedz.
*  *[[Krāļovski Hlmeca]]* —  7 398 iedz.
*  Sobrance —  6 274 iedz.
*  Gelnica —  6 171 iedz.
*  *[[Dobšina]]* —  5 125 iedz.
*  *[[Strāžske]]* —  4 551 iedz.
*  *[[Černa pie Tisas]]* —  4 299 iedz.
*  *[[Medzeva]]* —  3 776 iedz.
*  *[[Spišske Vlahi]]* —  3 596 iedz.

## Ārējās saites
Hesitation Marks

***Hesitation Marks*** ir amerikāņu industriālā roka projekta *[[Nine Inch Nails]]* astotais studijas albums. Tas tika izdots 2013. gada 30. augustā. Tas ir grupas pirmais studijas albums pēc piecu gadu pārtraukuma un pirmais kopš 2007. gada albuma *[[Year Zero]]*, ko grupa neizdos neatkarīgi, kā arī tas ir grupas pirmais studijas albums, ko izdos ierakstu kompānija *[[Columbia Records]]*.

Albuma nosaukums ir norāde uz paškaitējumā izveidotām, mazām rētām. Albums sastāv no 14 skaņdarbiem, albuma luksusizdevumā iekļauti arī 3 dziesmu remiksus un interviju ar Trentu Reznoru.

## Skaņdarbu saraksts

; Japānas izdevumam bonusa dziesma
; 

#### Luksusa izdevuma bonusa dziesmas

#### [[iTunes Store]] bonusa dziesma/intervija
Bosnijas karš

**Bosnijas karš** bija starptautisks bruņots konflikts, kas notika Bosnijā un Hercegovinā no 1992. gada 1. marta līdz 1995. gada 14. decembrim. Galvenās karojošās puses bija Bosnijas un Hercegovinas Republika, Horvātija, horvātu un serbu valstiskie veidojumi Bosnijā, Serbu Republika un Dienvidslāvijas Federatīvā Republika.

## Norise
Karu var iedalīt divos posmos. Līdz 1994. gada martam Bosnijas un Hercegovinas Republika bija spiesta cīnīties divās frontēs — ar Serbu Republiku, kuru atbalstīja Dienvidslāvijas Federatīvā Republika, un Hercegbosnijas Horvātu Republiku, kuru atbalstīja Horvātija. 1994. gada 23. februārī tika noslēgts pamiers ar horvātiem un 18. martā izveidota Bosnijas un Hercegovinas Federācija, kurā tika apvienotas bosniešu un horvātu apdzīvotās teritorijas. Bosnieši un horvāti varēja apvienot spēkus cīņai ar serbiem. 1995. gada augustā konfliktā iesaistījās NATO, bombardējot Bosnijas serbu armijas pozīcijas, kas piespieda serbus uzsākt miera sarunas. Gada nogalē tika noslēgta Deitonas vienošanās, saskaņā ar kuru Bosnijas un Hercegovinas sastāvā tika izveidotas divas autonomas teritorijas — Bosnijas un Hercegovinas Federācija un Serbu Republika.


Serbia in the Yugoslav Wars.png|Serbu kontrolētā teritorija kara pirmajā posmā 1992. gada jūlijā
BeforeDayton.png|Bosniešu, horvātu un serbu kontrolētās teritorijas kara beigās 1995. gada beigās
Razmjene devedesetih.png|Etniskās kartes izmaiņas pēc Bosnijas un Hercegovinas Federācijas un Serbu Republikas robežas izveides


## Skatīt arī
* Srebrenicas slaktiņš
## Atsauces

## Ārējās saites
Milda Brehmane-Štengele

**Milda Brehmane-Štengele** (dzimusi  Rīgā,  Rīgā) bija latviešu dziedātāja (soprāns), aktrise un pedagoģe.

Viņas māsas bija aktrise Alise Brehmane un operas koriste Auguste Brehmane-Ģērmane. Mācījās Ķeizariskās mūzikas biedrības Rīgas nodaļas kursos, ko pabeidza 1915. gadā. 
1909. gadā sāka spēlēt Jaunajā Rīgas teātrī. Laikā no 1919. līdz 1953. gadam bija Latvijas Nacionālās operas soliste.

1958. gadā kļuva par Latvijas Teātra biedrības biedri. 

## Apvalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, ceturtā šķira (1932)
* Atzinības krusts, trešā šķira (1938) 
* Tēvzemes balva (1937)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nezināmā Štengele. No Lielās Dāmas par Sarkano lakstīgalu
Rūdolfs Heimrāts

**Rūdolfs Heimrāts** (dzimis  Bēnē, miris  Rīgā) bija latviešu tekstilmākslinieks un keramiķis. Tiek uzskatīts par latviešu profesionālās tekstilmākslas skolas pamatlicēju, kā arī  par tekstilmākslas tēvu Latvijā.

1948. gadā absolvējis Rīgas daiļamatniecības skolas Tekstilmākslas nodaļu, savukārt 1954. gadā — Latvijas Mākslas akadēmijas Lietišķi dekoratīvās mākslas nodaļu. Pēc Rīgas daiļamatniecības skolas absolvēšanas strādājis tur par pedagogu līdz 1962. gadam. 1961. gadā Heimrāts Latvijas Mākslas akadēmijā dibinājis Tekstilmākslas nodaļu, līdz 1992. gadam arī to vadījis. Kopš 1955. gada piedalījies izstādēs.

1957. gadā kļuvis par Latvijas Mākslinieku savienības biedru. 1969. gadā Heimrāts saņēmis Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbinieka goda nosaukumu, 1976. gadā — Latvijas PSR Tautas mākslinieka goda nosaukumu.

## Atsauces
2013. gada UEFA Čempionu līgas fināls

**2013. gada UEFA Čempionu līgas fināls** bija 2012.—2013. gada UEFA Čempionu līgas sezonas finālspēle. Tā notika sestdienā,  Vemblija stadionā Londonā, Anglijā, starp Vācijas Bundeslīgas klubiem Dortmundes "Borussia" un Minhenes "Bayern". Tas bija pirmais UEFA Čempionu līgas fināls, kurā savā starpā spēlēja divi vācu klubi.

"Bayern" spēli uzvarēja ar rezultātu 2—1, vārtus gūstot Mario Mandžukičam un Arjenam Robenam, bet "Borussia" labā vienīgos vārtus guva Ilkajs Gindogans, izmantojot 11 metru soda sitienu.

"Bayern" kvalificējās 2013. gada UEFA Superkausam, kur spēlēs pret 2012.-2013. gada UEFA Eiropas līgas uzvarētāju Londonas "Chelsea", kā arī 2013. gada FIFA klubu Pasaules kausa pusfinālam kā UEFA pārstāve.
## Detaļas

## Statistika



## Atsauces

## Ārējās saites

*UEFA Čempionu līga (oficiālā mājaslapa)
Jānis Gleizds

**Jānis Gleizds** (1924—2010) bija latviešu fotogrāfs.
Piedalījies vairāk nekā 800 izstādēs gan Latvijā, gan ārzemēs, saņēmis 170 medaļu.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Makašānu (tagad Ilzeskalna) pagasta Vecgailumos. 
1943. gadā absolvēja mācības Rēzeknes tehniskajā skolā. 1948. gadā 24 gadu vecumā viņam pēc nelaimes gadījuma amputēja abas plaukstas. No 1951. līdz 1994. gadam Gleizds strādāja par fotogrāfu Traumatoloģijas un ortopēdijas zinātniskās pētniecības institūtā. Kopš 1957. gada piedalījās izstādēs ar melnbaltajām fotogrāfijām. 
Kopš 1977. gada bijis Latvijas Fotomākslinieku savienības biedrs. 
Par J.Gleizdu uzņēma divas dokumentālās filmas (1985, 1991).
1998. gadā izdeva Jāņa Gleizda fotogrāfiju albumu "Gaismas atspulgs".

Miris .

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1985) 
* Triju Zvaigžņu ordenis, piektā šķira (1995)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas fotoleģendas Jāņa Gleizda fotoaparāts „Exacta”
Seneka Vecākais

**Lūcijs** vai **Marks Annejs Seneka** (), pazīstams kā **Seneka Vecākais**; dzimis ap 54. gadu p.m.ē., miris ap 39. gadu) bija Kordovā dzimis romiešu retors un rakstnieks. Senekas Jaunākā tēvs un Lukāna vectēvs. Darbojies imperatoru Oktaviāna, Tiberija un Kaligulas laikā. Atbalstīja Pompeju cīņā pret Cēzaru. Cicerona piekritējs. Sarakstījis 10 sējumu darbu *Controversiae*, kurā aprakstijis retorikas mākslu. Līdz mūsdienam nav saglabājusies Senekas Vecākā Romas vēsture no pilsoņu kara laikiem.

## Ārējās saites

*Senekas Vecākā teksti