open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Malaga

**Malaga** () ir ostas pilsēta Spānijas dienvidos, Andalūzijas autonomā apgabala dienvidos, Malagas provincē. Pilsēta atrodas Vidusjūras krastā, *[[Costa del Sol]]* piekrastē. Tā ir Malagas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta.

Pilsētas saimniecība galvenokārt balstās uz tūrismu un lauksaimniecību. Malaga ir spāņu gleznotāja Pablo Pikaso un spāņu aktiera Antonio Banderasa dzimtā pilsēta. Malaga ir Spānijas dienvidu reģiona galvenais saimniecības un finanšu centrs, kā arī ceturtā saimnieciski aktīvākā Spānijas pilsēta pēc Madrides, Barselonas un Valensijas.

## Vēsture
Pilsētu ap 1000. gadu p.m.ē. dibinājuši feniķieši, nosaucot par Malaku (*Malaka*). Pilsētas nosaukums, iespējams, cēlies no vārda "sāls" feniķiešu valodā, jo pilsētā nodarbojās ar zivju sālīšanu.

Apmēram septiņus gadsimtus vēlāk Malagu no Kartāgas atkaroja romieši, bet no V gadsimta tā bija Vestgotu Karalistē.

VIII gadsimtā pilsētu ieņēma mauri un Malaga kļuva par ievērojamu tirdzniecības centru. Pēc Omejādu dinastijas beigām Malaga kļuva par nelielas no Kordovas atkarīgas mauru valsts galvaspilsētu.

1487. gadā Malagu ieņēma kristieši.

Spānijas Pilsoņu kara laikā Malagu smagi bombardēja Franko spēki.

20. gadsimta 60. gados pilsētas saimniecība atdzīvojās, jo jūras piekrastē strauji attīstījās tūrisms.

## Cilvēki
Malagā dzimuši:

* Antonio Banderass (*Antonio Banderas*; 1960) — aktieris;
* Solomons ibn Gabirols (*Solomon ibn Gabirol*; ~1021—~1058) — dzejnieks un filozofs;
* Fernando Hjero (*Fernando Hierro*; 1968) — futbolists;
* Antonio Kanovass del Kastiljo (*Antonio Cánovas del Castillo*; 1828—1897) — politiķis;
* Pablo Pikaso (*Pablo Picasso*; 1881—1973) — gleznotājs;
* Isko (*Isco*; 1992) — futbolists.

## Atsauces

## Ārējās saites
.eu

**.eu** ir Eiropas Savienības augstākā līmeņa domēns.

Domēns atklāts 2005. gada 7. decembrī, 2006. gada 7. februārī uzsākta reģistrācija komerciāliem nolūkiem, bet 2006. gada 7. aprīlī - uzsākta pilnvērtīga reģistrācija. Domēns ir pieejams Eiropas Savienības iedzīvotājiem un uzņēmumiem.
*.eu* ir trešais lielākais domēns Eiropas Savienībā pēc .de un .uk un septītais lielākais pasaulē 

## Ārējās saites
* IANA .eu whois informācija
Sidras līcis

**Sidras līcis** () vai **Sirtas līcis** (; *Khalīj Sūrt*) ir plašs jūras līcis Vidusjūras dienvidu daļā Ziemeļāfrikas piekrastē. Atrodas pie Lībijas krastiem un dažkārt to pieskaita Lībijas jūrai. Tā garums ir , bet platums pie ieejas — . Plūdmaiņas līdz . Līča ziemeļu robeža tiek vilkta no Kefalajas raga pie Misrātas rietumos līdz Boreja ragam pie Bengāzī austrumos.

Dažkārt līci dēvē pēc tā seno laiku nosaukuma par **Lielo Sirtu** (, ), pretstatā Mazajam Sirtam Tunisijas piekrastē. Līča nosaukums cēlies no bīstamajiem smilšu sēkļiem līcī, kas dēvēti par sirtiem.

Lielākās ostas līča krastā ir Bengāzī, Marsalbrēga un Sirta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kongo DR pilsētu uzskaitījums

Visas Kongo DR pilsētas ar iedzīvotāju skaitu virs 500 000 iedzīvotājiem 2006.gadā. (dati - http://www.world-gazetteer.com ).
Mikolajiva

**Mikolajiva** (), jeb iepriekš **Nikolajeva**, () ir pilsēta Ukrainas dienvidos, Mikolajivas apgabala administratīvais centrs. Izvietojusies apgabala dienviddaļā pie Inhulas ietekas Dienvidu Bugā  no valsts galvaspilsētas Kijivas. Mikolajivas rajona administratīvais centrs. Pilsēta administratīvi iedalās četros rajonos. Ievērojams kuģubūves centrs Melnās jūras reģionā.

## Vēsture
Pilsētu kā kuģubūvētavu 1788. gadā Inhulas upes grīvā sāka būvēt pēc kņaza Potjomkina rīkojuma. Savu nosaukumu pilsēta ieguva 1789. gadā par godu turku Očakivas cietokšņa ieņemšanai jūrnieku aizbildņa Svētā Nikolaja dienā. 1862. gadā pilsētā tika atvērta tirdzniecības osta un pilsētā ļāva apmesties ārzemniekiem, kas ļāva attīstīties tirdzniecībai un komercijai. Padomju laikā Mikolajiva bija valsts lielākais kuģubūves centrs, kur darbojās trīs kuģubūves rūpnīcas. Attīstīta arī mašīnbūve, krāsainā metalurģija un citas nozares.

## Atsauces

## Ārējās saites
Morfīns

right|200px
**Morfīns** jeb **morfijs** (C17H19NO3) ir opiāts (opija atvasinājums). Pirmo reizi morfīnu ieguva 1804. gadā, nosaucot sengrieķu sapņu un miega dieva Morfeja () vārdā. Morfīnu lielākoties iegūst no opija (ko savukārt iegūst no magonēm), lai arī to iespējams sintezēt arī mākslīgi. Acetilējot abas morfīna hidroksilgrupas, iegūst diacetilmorfīnu jeb heroīnu.

Galvenais morfīna darbībā ir spēja radīt pretsāpju efektu. Pretsāpju efekts tiek saistīts ar iedarbību uz opiātu receptoriem galvas smadzenēs. Normāli ikviena cilvēka organismā veidojas vielas — neiropeptīdi, kas mazina sāpju sajūtu. Ilgstoši lietojot morfīnu, šīs dabīgās organisma vielas veidojas mazāk. Ar to izskaidro medikamentozo atkarību un abstinences parādības, ja morfīnu pārtrauc lietot. Taču morfīns arī rada eiforijas sajūtu. Cilvēkam rodas sajūta, ka viss ir vislabākajā kārtība, zūd paškontrole, pastiprinās iztēle. Morfīna darbībai turpinoties, cilvēku pārņem miers un viņš aizmieg. Sakarā ar morfīna spēju radīt eiforiju, to atkārtoti lietojot rodas narkomānijas veids — morfīnisms.

## Nodrošinājums ar morfiju nabadzīgajās valstīs

Lai gan morfīns ir lēts, daudzām nabadzīgajām valstīm tas nav pieejams. Pēc Starptautiskās narkotiku kontroles padomes (International Narcotics Control Board) 2005. gada aplēsēm sešas valstis (Austrālija, Lielbritānija, Kanāda, Francija, Vācija un ASV) patērē 79 procentus pasaules morfīna. Mazāk turīgās valstis, kas pārstāv 80 procentus no pasaules iedzīvotāju skaita, patērē tikai apmēram 6 procentus no pasaules morfīna daudzuma. Vairākas valstis vispār neimportē morfīnu. Tas un citi medikamenti ir reti pieejami pat gadījumos, lai mazinātu sāpes nāves brīdī.

Atsāpināšanas eksperti norāda, ka morfīna nelielā izplatība ir saistība ar nepamatotām bailēm no medikamenta ļaunprātīgas izmantošanas un atkarības. Lai gan morfīns ir acīmredzami atkarību izraisošs, Rietumu pasaules ārsti uzskata, ka medikamenta izmantošana dod pozitīvus rezultātus un pacientus ir iespējams pēc ārstēšanas pabeigšanas no tā atradināt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Google

***Google LLC*** ir ASV kapitālsabiedrība, *[[Alphabet (uzņēmums)|Alphabet Inc.]]* meitas uzņēmums. To 1998. gadā dibināja Sergejs Brins un Lerijs Peidžs. Tā izstrādā un pārvalda populārāko Interneta meklētājprogrammu *[[Google meklētājs|Google Search]]*. *Google* galvenais birojs ir Sanfrancisko piepilsētā Mauntinvjū. Uzņēmuma izpilddirektors ir Sundars Pičai.

Vārds *Google* ir radies no nepareizi izrunāta vārda "gugols", ar ko apzīmē skaitli 10100 (1 ar 100 nullēm). *Google* ir tieši ietekmējis tiešsaites kultūru. Nesen vairākās angļu valodas vārdnīcās ticis ievietots darbības vārds *google*, ar ko apzīmē informācijas meklēšanu Internetā.

*Google* piedāvāto servisu darbību nodrošina vairākas serveru fermas, katra no kurām sastāv no tūkstošiem vienkāršu, lētu datoru, kas darbojas zem GNU/Linux operacionālās sistēmas. Lai arī uzņēmums oficiāli neizpauž pilnīgu informāciju par tās rīcībā esošajiem serveriem, tiek lēsts, ka 2006. gadā *Google's* servisus kopumā darbināja ap 450 000 datoru, kas savienoti klāsteros, kuri izvietoti datu centros visā pasaulē. 2010. gada jūnijā Amerikas Savienotajās Valstīs pēc *Nielsen* datiem *Google's* piedāvātais tīmekļa meklētājs bija populārākais, sastādot 65,0% tirgus daļas, kam seko *[[Yahoo!]]* ar 13,7% un *[[MSN]]* ar 13,4%.

2009. gadā 96,7% no *Google* ieņēmumiem veidoja reklāmu pakalpojumi, respektīvi, no 23,65 miljardiem ASV dolāru (USD) lieliem ieņēmumiem reklāmu pakalpojumi bija 22,89 miljardi USD. *Google* ir realizējusi vairākus jauninājumus tiešsaistes reklāmas tirgū, kas to ir padarījusi par vienu no veiksmīgākajām šajā jomā.
2019. gadā uzņēmumā strādāja  darbinieki.

## Vēsture
Uzņēmumu *Google* 1998. gada 4. septembrī dibināja Sergejs Brins un Lerijs Peidžs. Tas tika dibināts kā izpētes projekts, kad abi dibinātāji studēja Stenforda Universitātē. Domēna vārds *Google* tika reģistrēts 1997. gada 15. septembrī.

2011. gada 15. augustā *Google* paziņoja, ka par 12,5 miljardiem USD iegādāsies mobilo telefonu ražotāju *[[Motorola Mobility]]*, 7 mēnešus pēc tam, kad *[[Motorola]]* tika sadalīts divos uzņēmumos. Pirkšanas darījums tika pabeigts 2012. gada 22. maijā.
2014. gada 29. janvārī *Google* paziņoja, ka pārdod *Motorola Mobility* Ķīnas datoru ražotājam *[[Lenovo]]* par 2,91 miljardu dolāru. *Google* paturēja nodaļu *Advanced Technologies & Projects*, kas tiks integrēta *[[Android]]* komandā, kā arī aptuveni 2000 *Motorola* patentu.

2014. gada 1. jūlijā tika nopirkts mūzikas straumēšanas un rekomendēšanas pakalpojumu uzņēmums *Songza*.

2015. gada 10. augustā *Google* paziņoja par plānu reorganizēt uzņēmuma grupu, izveidojot pārvaldītājsabiedrību *[[Alphabet (uzņēmums)|Alphabet Inc.]]*, kurā *Google Inc.* būtu vadošais meitas uzņēmums. Par *Google Inc.* izpilddirektoru kļuva Sundars Pičai.

2019. gada 4. februārī tika paziņots, ka 2. aprīlī tiks slēgta sociālā tīkla platforma *[[Google+]]*.

2022. gada 4. janvārī mākoņskaitļošanas nodaļa iegādājās Izraēlas kiberdrošības jaunuzņēmumu *Siemplify*.
8. martā tika paziņots, ka *Google* par 5,4 miljardiem ASV dolāru iegādāsies kiberaizsardzības uzņēmumu *Mandiant*; darījums pabeigts 12. septembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Ālene (Ziemeļreina-Vestfālene)

**Ālene** () ir pilsēta Ziemeļreinā-Vestfālenē, Vācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ālenas mājaslapa
Ford-Vairogs Junior

thumb|220px|Ford-Vairogs "10" Junior De Luxe
thumb|220px|Ford Vairogs Junior Latvijas armijai
**Ford-Vairogs Junior** bija automobilis, ko no 1938. līdz 1940. gadam ražoja Rīgā, fabrikā Ford-Vairogs. Tas bija bāzēts uz britu Ford 10 Perfect. 

## Tehniskā specifikācija
Ford-Vairogs Taunus

**Ford-Vairogs Taunus** bija automobilis, ko no 1939. līdz 1940. gadam ražoja Rīgā, fabrikā Ford-Vairogs. Tas bija bāzēts uz vācu Ford Taunus. Līdz Latvijas okupācijai paspēja izgatavot tikai dažus eksemplārus.

## Tehniskā specifikācija

## Ārējās saites
Ford-Vairogs V8 De Luxe

thumb|1938 Ford-Vairogs V8 "De Luxe" modelis 81A
thumb|1938 Ford-Vairogs V8 "De Luxe" modelis 81A
thumb|1938 Ford-Vairogs V8 "De Luxe" modelis 81A
**Ford-Vairogs V8 De Luxe** bija automobilis, ko no 1939. līdz 1940. gadam ražoja Rīgā, fabrikā Ford-Vairogs. Tas bija bāzēts uz amerikāņu Ford-V8 91A. 

## Tehniskā specifikācija
Segeda

**Segeda** () ir pilsēta ar meģes tiesībām Ungārijas dienvidos Tisas upes krastos, netālu no Rumānijas un Serbijas robežas. Čongrādas-Čanādas vārmeģes centrs. Ar vairāk nekā 150 tūkstošiem iedzīvotāju Segeda ir trešā lielākā Ungārijas pilsēta.

Ekonomikā pazīstama kā pārtikas rūpniecības centrs. Izceļas ar savu papriku un salami. Apkaimē naftas ieguve.

Pilsētā atrodas Segedas Universitāte. Katru vasaru šeit notiek teātra festivāls.

## Vēsture
Segedas apkaimē, iespējams, bija huņņu kagana Atilas rezidence. Pilsēta pirmoreiz pieminēta 1183. gadā Ungārijas karaļa Bēlas III dokumentos. Mongoļu iebrukuma laikā pilsēta tika nopostīta, tomēr ātri atplauka.

16. gadsimtā, karaļa Lajoša I laikā, Segeda kļuva par ievērojamāko Dienvidungārijas pilsētu. 1498. gadā tai tika piešķirts impērijas brīvpilsētas statuss. 1526. gada 28. septembrī pilsētu izpostīja osmaņi, bet 1543. gadā viņi to ieņēma un Segeda kļuva par turku pilsētu. 1686. gadā pilsētu atguva Hābsburgu impērijas karaspēks, un 1715. gadā tā atguva impērijas brīvpilsētas statusu.

1848. gada revolūcijas laikā Segeda bija ievērojams ungāru revolucionāru centrs. 1849. gada jūlijā tā bija pēdējā revolucionārās valdības rezidence.

1879. gadā Segeda stipri cieta plūdos — neskarti palika tikai 5% apbūves.

Pēc Pirmā pasaules kara Segeda kļuva par pierobežas pilsētu, 1921. gadā uz šejieni pārcēlās universitāte no Klužas-Napokas (mūsdienās Segedas Universitāte), bet 1923. gadā — bīskapa rezidence no Timišoaras.

1965. gadā Segedas apkārtnē sāka iegūt naftu.

## Ievērojamas personības
* Ģula Bagi (*Julio Baghy*, 1891—1967) — aktieris, esperanto rakstnieks
* Bēla Balāčs (*Balázs Béla*, 1884—1949) — kinokritiķis
* Geza Maroci (*Maróczy Géza*, 1870—1951) — šahists
* Katalina Novāka (*Novák Katalin Éva*, 1977) — ungāru politiķe

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jangona

**Jangona**, arī **Ranguna** (, *Yangon*), ir Mjanmas (agrāk Birmas) lielākā pilsēta un līdz 2006. gadam tās galvaspilsēta. Valsts galvenais ekonomikas un kultūras centrs. Atrodas valsts deinvidos apmēram 30 kilometrus no Andamānu jūras, Iravadi upes grīvas rajonā.

Salīdzinoši ar citām Dienvidaustrumāzijas lielpilsētām - relatīvi neattīstīta.

## Vēsture

Pilsētu mūsu ēras 500. gados dibinājuši moni, nosaucot par Dagonu (*Dagona*), un tā gadsimtiem bija neliels zvejnieku ciematiņš. 1753. gadā birmiešu karalis Alungpaja (*Alaungpaya*) iekaroja Lejasbirmu, pārsaucot Dagonu par Jangonu. 1841. gadā pilsēta cieta ugunsgrākā.

Otrā Birmas kara laikā 1852. gadā angļu karaspēks okupēja pilsētu un izveidoja par Birmas galveno ekonomisko centru. Lejasbirma tika iekļauta Angļu Indijā. 1930. gadā pilsēta cieta zemestrīcē un cunami.

Pirms Otrā pasaules kara Rangūnas iedzīvotāju vairums bija indieši. Otrā pasaules kara laikā pilsēta cieta kaujās. Pēc Birmas neatkarības nodibināšanas pilsētas iedzīvotāju kopumā palielinājās birmiešu skaits.

1989. gadā pilsētas oficiālais nosaukums tika mainīts no Rangūnas uz Jangonu. 2006. gada 26. martā Mjanmas galvaspilsēta tika oficiāli pārvietota no Jangonas uz Nepjido valsts vidienē.

## Cilvēki

Jangonā dzimuši:
* Niks Dreiks (*Nick Drake*, 1948-1974) - mūziķis
* Auna Sana Su Či (*Aung San Suu Kyi*, 1945-) - politiķe

## Atsauces

## Ārējās saites
Arta Rosa balva

**[[Arts Ross|Arta Rosa]] balva** () tiek pasniegta Nacionālās hokeja līgas rezultatīvākajiem spēlētājam regulārās sezonas beigās. Arta Rosa balva tiek pasniegta kopš 1947.—1948. gada sezonas. Visvairāk - 10 reizes — šo balvu ieguvis Veins Greckis.

## Arta Rosa balvas ieguvēji

## Rezultatīvākie NHL spēlētāji

## Atsauces

## Atsauces
Kona Smita balva

**Kona Smita balva** (*Conn Smythe Trophy*) tiek pasniegta Nacionālās Hokeja Līgas izslēgšanas kārtas (*play-off*) vērtīgākajam spēlētājam. Visvairāk reižu šo balvu ir saņēmis vārtsargs Patriks Ruā, kurš šo balvu ieguvis 3 reizes. Balva tiek pasniegta kopš 1964./65. gada sezonas.

## Visi balvas ieguvēji

## Atsauces
Anahaimas "Ducks"

**Anahaimas "Ducks"** () ir profesionāls ASV hokeja klubs, kas ir bāzēts Anahaimā, Kalifornijas štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Rietumu konferences Klusā okeāna divīzijā. Tas tika dibināts 1993. gadā kā **Anahaimas "Mighty Ducks"**, bet 2006. gadā komanda tika pārpirkta un sāka spēlēt ar pašreizējo nosaukumu. Kopš dibināšanas brīža spēlē NHL. Šajā komandā 3 sezonas savulaik spēlējis arī latviešu aizsargs Sandis Ozoliņš.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Ducks" ir 1 reizi uzvarējis NHL, 2 reizes ir kļuvis par konferences uzvarētāju un 1 reizi — divīzijas čempionu. Mājas spēles komanda aizvada *[[Honda Center]]* hallē. Komandas kapteinis ir Raiens Geclafs.

## Sasniegumi
* **[[Stenlija kauss]]**: 1
** 2006-07
* **Konferences čempioni**: 2
** 2002-03, 2006-07
* **Divīzijas čempioni**: 1
** 2006-07

## Spēlētāji
### Šobrīdējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2026. gada 28. februārī.*

#### Vārtsargi
* 1  Lukāšs Dostāls
*36  Džons Gibsons

#### Aizsargi
*2  Džeksons Lakombs (Kapteiņa palīgs)
* 7  Radko Gudass (Kapteinis)
*28  Gustavs Lindstrēms
*34  Pāvels Mintjukovs
*37  Viljams Lāgešons
*51  Olens Zelvēgers
*65  Džeikobs Truba
* 67  Tristans Luno

#### Uzbrucēji
* 16  Raiens Stroms
* 17  Alekss Kilorns
* 19  Trojs Terijs (Kapteiņa palīgs)
* 20  Brets Līsons
* 21  Īsaks Lundestrēms
* 23  Meisons Maktevišs (Kapteiņa palīgs)
* 24  Benuā Olivjē Grolo
* 26  Broks Makgins
* 33  Jakobs Silfverbergs (Kapteiņa palīgs)
* 39  Bens Mejerss
* 44  Rons Džonstons
* 49  Makss Džonss
* 64  Sems Kolandželo
* 77  Frenks Vatrano
* 91  Leo Kārlsons
*  Raiens Polings

### Komandas kapteiņi
* Trojs Lonijs 1993—1994
* Rendijs Ladukurs 1994—1996
* Pols Karija 1996—2003
* Tēmu Selenne 1997—1998 (kamēr Karija bija traumēts).
* Stīvs Račins 2003—2005
* Skots Nīdermaijers 2005—2007
* Kriss Prongers 2007—2008
* Skots Nīdermaijers 2008—2010
* Raiens Geclafs 2010—2022
* Radko Gudass 2024—pašlaik

### Latvijas hokejisti "Ducks" sastāvā

## Visu sezonu rezultāti
 S-spēles, U-uzvaras, Z-zaudējumi, N-neizšķirti, ZP-zaudējumi pagarinājumā, P-punkti, IsV-iesistie vārti, IlV-ielaistie vārti, SM-soda minūtes, RS-regulārās sezonas rezultāts 

:1 Sezona nenotika 2004-05 NHL lokauta dēļ.

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Hockey-Reference profils  

## Atsauces
Upsāla

**Upsāla** () ir pilsēta Zviedrijas centrālajā daļā, Upsālas lēnes centrs. Pilsēta atrodas 70 kilometrus uz ziemeļiem no Stokholmas. Upsāla ir ceturtā lielākā Zviedrijas pilsēta.

Vēsturiski pazīstama kā viena no Zviedrijas valstiskuma veidošanās centriem. Aizvēsturiskos laikos pagānisma centrs. Kopš 1164. gada šeit atrodas Upsālas arhibīskapijas — Zviedrijas baznīcas primāta — rezidences vieta. Kopš 1477. gada pilsētā atrodas Upsālas Universitāte — vecākā universitāte Skandināvijā. Mūsdienās izglītības, biotehnoloģijas un IT centrs. MySQL AB galvenās mītnes vieta.

## Vēsture
Vecā Upsāla (*Gamla Uppsala*) atrodas dažus kilometrus uz ziemeļiem no mūsdienu pilsētas. Ādams no Brēmenes rakstīja, ka Vecajā Upsālā atradās Upsālas templis — Zviedrijas galvenā svētvieta. Arī pirmie droši zināmie Zviedrijas karaļi bija no Upsālas dinastijas.

Pēc kristietības ieviešanas Zviedrijā Upsālas templis kādu laiku vēl pastāvēja, tomēr 11. gadsimtā karalis Inge Vecākais to nopostīja. Lai uzvarētu pagānismu, Upsālu pārveidoja par Zviedrijas baznīcas galveno centru — 1164. gadā izveidoja Upsālas arhibīskapiju.

1477. gadā Romas pāvests Siksts IV izdeva bullu, kurā atļāva dibināt Upsālas Universitāti.

1702. gadā pilsēta cieta ugunsgrēkā. 20. gadsimta 60. un 70. gados daudzas vēsturiskās celtnes pārbūvēja.

## Cilvēki
Upsālā vai tās apkārtnē ir dzimuši:
* Svante Arrēniuss (*Svante Arrhenius*) (1859—1927) — ķīmiķis
* Ingmars Bergmans (*Ingmar Bergman*) (1918—2007) — kinorežisors
* Hanss Blikss (*Hans Blix*) (1928) — politiķis
* Anderss Celsijs (*Anders Celsius*) (1701—1744) — astronoms
* *[[E-Type]]* (1965) — mūziķis
* Arvīds Karlsons (*Arvid Carlsson*) (1923) — fiziologs
* Alva Mīrdāla (*Alva Myrdal*) (1902—1986) — politiķe

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bīlefelde

**Bīlefelde** () Vācijas pilsēta, kas atrodas valsts rietumos pie Teitonburgas Meža, Ziemeļreinā-Vestfālenē, uz ziemeļaustrumiem no Reinas-Rūras aglomerācijas. Pēc 2013. gada datiem pilsētas teritorijā dzīvo 328 864, bet tās aglomerācijā dzīvo 591 862 iedzīvotāji. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir Vācijas astoņpadsmitā lielākā pilsēta un 91. lielākā Eiropas Savienības pilsēta.

Liels pārtikas un tekstilrūpniecības centrs.

Dibināta 1214. gadā, lai apsargātu ceļu cauri Teitonburgas Mežam. 15. gadsimtā bija Hanzas savienības locekle. Vēlākajos gados kļuva par slavenu linu audumu tirdzniecības centru. Kopš 1969. gada pilsētā darbojas universitāte.

## Cilvēki
Bīlefeldē ir dzimuši:

* F. V. Murnavs (*F. W. Murnau*, 1888-1931) - kinorežisors
* Bernhards Šlinks (*Bernhard Schlink*, 1944-) - rakstnieks
* Horsts Vesels (*Horst Wessel*, 1907-1930) - nacists

## Atsauces

## Ārējās saites
Māras zeme (partija)

**Māras zeme** bija 1997. gadā dibināta reliģiski nacionālistiska partija, kuras priekšsēdētāja bija Irēna Saprovska. 

2001. un 2005. gadā vēlēšanās trīs partijas pārstāvji tika ievēlēti Salaspils domē. 9. Saeimas vēlēšanās izcēlās ar izlozēto 1. numuru, unikālo saraksta sastādīšanas metodi — visos apgabalos tika izvirzīta tikai viena kandidāte (I. Saprovska), kā arī ar atbalstu dievturībai.

Partijas likvidācija tika aizsākta 2008. gadā un tā tika likvidēta 2012. gadā.

## Rezultāti vēlēšanās

## Literatūra
* *Mednis I.* Partiju laiki Latvijā (1988—2002). — R.: Drukātava, 2007.  — 435.—437. lpp.

## Ārējās saites
* Partijas mājaslapa
Politika.lv

**politika.lv** bija Latvijas sabiedriskās politikas portāls. To dibināja Sorosa Fonds - Latvija 2001. gadā, bet pēc 2003. gada portālu uzturēja biedrība "Sabiedriskās politikas centrs PROVIDUS". Portāla pēdējā galvenā redaktore bija Dita Arāja  (iepriekš — Dmitrijs Petrenko, Rita Ruduša-Keisa, Ilze Sedliņa, Nellija Ločmele). 2014. gada beigās portāla saturu apvienoja ar Providus mājaslapu.

## Portāla saturs
Portāla saturs tika atjaunots katru darba dienu. Tajā tika publicēti analītiski raksti, intervijas un politikas pētījumi par Latvijā aktuālām tēmām. 2003. gadā portāls guvis atzinību aptaujā par Interneta ietekmi politikā. 

Aktuālās rubrikas: "Fwd: Eiropa", "Politikas process", "Sabiedrības integrācija", "Tiesiska valsts un korupcija", "Cilvēktiesības", "Pilsoniskā sabiedrība", "Izglītība un nodarbinātība", "Ārlietas", "Mediju kritika".

## Blogi portālā politika.lv

Portālā politika.lv savus blogus raksta:
* Dita Arāja
* Krista Baumane
* Jānis Brizga
* Gatis Cīrulis
* Linda Curika
* Edgars Skvariks
* Vjačeslavs Dombrovskis
* Maria Golubeva
* Iveta Kažoka
* Jūlijs Lapiņš
* Viktors Makarovs
* Eldars Mamedovs
* Rita Našeniece
* Jānis Pleps
* Roberts Putnis
* Rita Ruduša
* Kārlis Streips
* Pēteris Timofejevs
* Valērijs Stūris
* Ilze Straustiņa
* Dace Akule
* Madara Peipiņa
* Ieva Bloma
* Reinis Āboltiņš

## Ārējās saites

* politika.lv - Par mums
* Sabiedriskās politikas centrs PROVIDUS - Aktivitātes 

## Atsauces
Juris Kaža

**Juris Kaža** (dzimis , Detmoldā, Vācijā) ir latviešu žurnālists un blogeris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1949. gadā Detmoldā, Vācijā, trimdas latviešu Jāņa Arnolda Kažas un viņa sievas Austras Margaritas Elizabetes, dzimušas Zeidakas, ģimenē.

Ģimene kopā ar mātes vecākiem pārcēlās uz ASV — 1951. gada rudenī viņi apmetās Bostonā, bet 1959. gadā ģimene nostiprinājās Ņūtonas pilsētā Masačūsetsas štatā. 1967. gadā absolvēja mācības Ņūtonas Ziemeļu vidusskolā (*Newton North High School*), tad Eiropas vēstures studijas Kolumbijas Universitātē Ņujorkas pilsētā (1967—1971).

Studiju gados Juris Kaža iesaistījās politiskajos notikumos un pievērsās cilvēktiesību aizstāvībai. 1968. gada pavasarī Kolumbijas universitātē notikušās studentu demonstrācijas un nemieri (*1968 Columbia University protests*) ietekmēja viņa nostāju. Sākotnēji nostājoties pret kreiso un komunistiski noskaņotām akcijām, vēlāk Kaža atbalstīja pretkara un pret-piespiedu karaklausības protestus, izsakot kritiku gan pret kreiso, gan tā laika ASV valdības politiku (Ričarda Niksona prezidentūra).

Tālāk studēja tieslietu studijas Bostonas Universitātē (1975), kur bija Amerikas Latviešu Jaunatnes Apvienības (ALJA) izdevuma "Spogulis" redaktors.

Vācijā 1976. gadā sāka darboties Radio Brīvība Latvijas sekcijā Minhenē. No 1979. gada strādāja ziņu aģentūrā *AP — Dow Jones* (Dow Jones Newswires), no 1982. līdz 1984. gadam Zviedrijā tās Stokholmas birojā. No 1984. līdz 1992. gadam Juris Kaža bija precējies ar Līgu Puķīti, ar kuru viņam ir divi dēli — Dāvis (1985) un Nīls Jānis (1987), kuri dzīvo Zviedrijā. Vēlāk kā brīvais žurnālists rakstīja avīzēm *International Herald Tribune* un *Christian Science Monitor*. 1986. gadā Stokholmā izdeva grāmatu "Who killed the Jews in Latvia".

1980. gadu beigās viņš regulāri apmeklēja Latviju, filmējot kopā ar starptautiskiem korespondentiem un rakstot angļu valodā ārzemju laikrakstos par Latvijas Atmodas kustības notikumiem. Par to viņš 1989. gadā saņēma Pasaules Brīvo latviešu apvienības (PBLA) Kultūras fonda Atzinības rakstu.

Pēc 1991. gada Augusta puča likvidācijas Latvijā viņš reiz darbojās kā brīvprātīgs tulks žurnālistu grupai Latvijas PSR VDK priekšnieka Edmunda Johansona kabinetā. 1993. gadā Kaža apprecējās ar Latvijas filmu režisori Unu Celmu, laulībā 1995. gadā piedzima dēls Matīss Kaža.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Telecoms in Latvia — Jura Kažas tīmekļa žurnāls par IT&T angļu valodā
* Libertiešu tēzes — Kažas žurnāls latviski par politiskām tēmām
* Juris Kaža — raksts virtuālajā enciklopēdijā "Latvijas ļaudis uz 21. gadsimta sliekšņa"
* nozare.lv blogs — Jura Kažas tīmekļa žurnāls par notiekošo IT jomā
* Free Speech Emergency in Latvia — Jura Kažas tīmekļa žurnāls angļu valodā par runas brīvību Latvijā
Ālene (Bādene-Virtemberga)

**Ālene** () ir pilsēta Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Ālene ir izbijuša Imperatora pilsēta, kas atrodas Vācijas austrumu daļā, aptuveni 70 kilometrus uz austrumiem no Štutgartes un 48 kilometrus uz ziemeļiem no Ulmas. Kopš 1956. gada Ālenai ir *Große Kreisstadt* (lielākās rajona pilsētas) statuss. Tā ievērojama ar daudzajām koka mājām, kas celtas no 16. gadsimta līdz 18. gadsimtam.

Pilsētas platība ir 146,624 km2 un tā ir septītā lielākā pilsēta Bādenes-Virtembergas federālajā zemē pēc platības un otrā lielākā Štutgartes apgabalā pēc pašas Štutgartes. Pilsētā 2023. gadā dzīvoja vairāk nekā 69 tūkstoši iedzīvotāju, ierindojot to piecpadsmitajā vietā starp Bādenes-Virtembergas pilsētām pēc iedzīvotāju skaita.

Ālene atrodas Koheras upes augštecē, Švābijas Juras kalnu masīva pakājē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ālenes mājaslapa
Faisalābāda

**Faisalābāda** (, *Faisalabad*) ir pilsēta Pakistānas ziemeļu daļā. Liels tekstilrūpniecības centrs. Pilsētā atrodas viena no lielākajām universitātēm Āzijā - Faisalābādas Lauksaimniecības universitāte.

## Vēsture
Pilsētu 1880. gadā nodibināja britu Pendžābas ģenerālgubernators Čārlzs Džeimss Lajols (*Charles James Lyall*), tāpēc tās nosaukums britu varas laikā bija **Lajalpūra** (*Lyallpur*). 1902. gadā pilsētā bija mazāk kā 5000 iedzīvotāju.

Pakistānas neatkarības gados Faisalābāda strauji auga. 1977. gadā par godu Saūda Arābijas karalim Faisalam pilsēta ieguva pašreizējo nosaukumu. 2002. gada martā pilsētā notika specdienestu operācijas, kurās tika sagūstīti un vēlāk uz Guantanamo nometni pārvietoti vairāki augsta ranga *[[Al-Qaida]]* darbinieki.

## Cilvēki
Faisalabadā dzimuši:

* Nusrats Fatehs Ali Hans (*Nusrat Fateh Ali Khan*, 1948-1997) - mūziķis

## Atsauces

## Ārējās saites
Eļbasani

**Eļbasani** () ir pilsēta Albānijas centrālajā daļā, Škumbinas (*Shkumbin*) upes krastos. Albānijas trešā lielākā pilsēta, svarīgs rūpniecības centrs.

## Vēsture
Romiešu laikā Eļbasanas vietā bija Masioskampas (*Masio Scampa*) pilsēta. III un IV gadsimtā tā bija pazīstama ar nosaukumu Hiskampa (*Hiskampis*). Pilsēta gāja bojā ostgotu un bulgāru uzbrukumos.

Mūsdienu pilsētas attīstība sākās 1467. gadā, kad osmaņu sultāns Mehmeds II šeit uzbūvēja pili.

Pēc Jaunturku revolūcijas 1909. gadā, Eļbasanā sanāca albāņu pārstāvju kongress, kurš apstiprināja Monastiras kongresa lēmumu par albāņu rakstības pāreju no arābu uz latīņu alfabētu. Starp 1915. un 1919. gadu Eļbasanu okupēja serbu, vēlāk bulgāru, tad austriešu un visbeidzot itāliešu karaspēks.

Albānijas karaļa Zogu I laikā Eļbasanā attīstījās alkoholisko dzērienu un tabakas rūpniecība.

Komunistiskās Albānijas laikā pilsēta vēl vairāk industrializējās. Negatīvas ekoloģiskās sekas radīja milzīgs, ar Ķīnas palīdzību 20. gadsimta 60. un 70. gados uzceltais metalurģiskais kombināts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ploņska

**Ploņska** () — pilsēta Polijā, Mazovijas vojevodistē. Pilsētā notiek gadskārtējie brīvdabas teātra festivāli. Ploņskā dzimis pirmais Izraēlas premjerministrs Dāvids Ben Gurions (*David Ben-Gurion*, 1886—1973). Dzīvojot Ploņskā, Henriks Senkevičs (*Henryk Sienkiewicz*, 1846—1916) publicēja savu pirmo darbu. Pirms 1417. gada šeit tika nodibināts karmelītu klosteris un baznīca.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas karte
Arnsberga

**Arnsberga** () ir pilsēta Ziemeļreinā-Vestfālenē, Vācijā. Pilsēta atrodas Rūras upes ielejā, pilsētas dienvidos jeb vecpilsētas rajonā upe ir līkumaina. Pilsēta atrodas no 146 līdz 448 metrus virs jūras līmeņa un tās teritorijā 2011. gada 31. decembrī dzīvoja 73 732 iedzīvotāju. Gandrīz visu pilsētu apņem meži, bet ziemeļos dabas parks. No 193.45 km2 lielās platības 63% no pilsētas platības aizņem meži, bet 18% aizņem lauksaimniecībā izmantojamās zemes.

## Vēsture
Arnsberga pirmo reizi ir minēta 789. gadā kā Abatijas daļa. 11. gadsimta sākumā pilsētas teritorijā uzcēla pili, kuras drupas joprojām ir saglabājušās. Pili iznīcināja 1769. gadā Septiņgadu kara laikā. 1816. gadā pilsēta nonāca Prūsijas varā un kļuva par rajona administratīvo centru.

Pašreizējā pilsēta Arnsberga tika izveidota 1975. gadā, apvienojoties 14 pilsētām un pašvaldībām vienā pilsētā.

Otrā pasaules kara laikā pilsēta ļoti cieta un daudzi iedzīvotāji gāja bojā. 1943. gada 16. maijā pēc britu uzlidojuma, kuras laikā iznīcināja Mohnosas rezervāta dambi, lielāko daļu pilsētas iznīcināja. 1945. gada 19. martā briti saspridzināja pilsētas dzelzceļu, kura laikā bojā gāja vairāki desmiti iedzīvotāju.

## Ārējās saites

* Arnsbergas mājaslapa
Ķīmiskais sastāvs

Vielas **ķīmiskais sastāvs** norāda, no kādiem ķīmiskajiem elementiem sastāv šī viela. Piemēram, parastā vārāmā (ēdamā) sāls (dabā sastopamā sāls, ko izmantojam kā galda sāli, ir pazīstama kā minerāls ar nosaukumu halīts) sastāv no nātrija un hlora.

## Izplatītu vielu piemēri

## Skatīt arī

* Ķīmiskais savienojums
* Ķīmiskā formula
Zviedrijas hokeja izlase

**Zviedrijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Zviedriju starptautiskajās hokeja spēlēs. Zviedrijas hokeja izlase izcīnījusi 11 Pasaules čempionātu, trīs Eiropas čempionātu un divu olimpisko spēļu zelta medaļas. Zviedrijas hokeja izlase simbols ir trīs kroņi. 2006. gadā tā kļuva par pirmo hokeja izlasi, kas vienā gadā uzvarējusi gan olimpiskajās spēlēs, gan Pasaules čempionātā.

Šobrīd tā atrodas 4. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Olimpiskās spēles
Līdz 1968. gadam olimpisko spēļu turnīra rezultāts tika ieskaitīts arī pasaules čempionāta ieskaitē.

### Pasaules čempionāts

* 1930 — *Nepiedalījās*
* 1931 — 6. vieta
* 1933 — *Nepiedalījās*
* 1934 — *Nepiedalījās*
* 1935 — 5. vieta
* 1937 — 10. vieta
* 1938 — 5. vieta
* 1939 — *Nepiedalījās*
* 1947 — 
* 1949 — 4. vieta
* 1950 — 5. vieta
* 1951 — 
* 1953 — 
* 1954 — 
* 1955 — 5. vieta
* 1957 — 
* 1958 — 
* 1959 — 5. vieta
* 1961 — 4. vieta
* 1962 — 
* 1963 — 
* 1965 — 
* 1966 — 4. vieta
* 1967 — 
* 1969 — 
* 1970 — 
* 1971 — 
* 1972 — 
* 1973 — 
* 1974 — 
* 1975 — 
* 1976 — 
* 1977 — 
* 1978 — 4. vieta
* 1979 — 
* 1981 — 
* 1982 — 4. vieta
* 1983 — 4. vieta
* 1985 — 6. vieta
* 1986 — 
* 1987 — 
* 1989 — 4. vieta
* 1990 — 
* 1991 — 
* 1992 — 
* 1993 — 
* 1994 — 
* 1995 — 
* 1996 — 6. vieta
* 1997 — 
* 1998 — 
* 1999 — 
* 2000 — 7. vieta
* 2001 — 
* 2002 — 
* 2003 — 
* 2004 — 
* 2005 — 4. vieta
* 2006 — 
* 2007 — 4. vieta
* 2008 — 4. vieta
* 2009 — 
* 2010 — 
* 2011 — 
* 2012 — 6. vieta
* 2013 — 
* 2014 — 
* 2015 — 5. vieta
* 2016 — 6. vieta
* 2017 — 
* 2018 — 
* 2019 — 5. vieta
* 2021 — 9. vieta
* 2022 — 6. vieta
* 2023 — 6. vieta
* 2024 — 
* 2025 — 
* 2026 — 
### Kanādas kauss
* 1976 — 4. vieta
* 1981 — 5. vieta
* 1984 — 
* 1987 — 
* 1991 — 4. vieta

### Pasaules kausa izcīņa
* 1996 — Pusfinālisti
* 2004 — Ceturtdaļfinālisti
* 2016 — Pusfinālisti

## Izlases sastāvs 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
* **Galvenais treneris**:  Sams Hallams
2026. gada ziemas olimpisko spēļu turnīram tika pieteikti šādi spēlētāji:

## Atsauces

## Ārējās saites
*
*IIHF profile
*National Teams of Ice Hockey
Morzes kods

thumb|200px|Telegrāfists Morzes kodā pārraida burtu A
**Morzes kods** jeb **Morzes ābece** ir metode, ar kuru pārraida burtus, ciparus un pieturzīmes, izmantojot speciālas garu un īsu signālu sekvences jeb tā saucamās svītras un punktus. Kodu izgudroja un ieviesa Semjuels Morze 19. gadsimta sākumā telegrāfa vajadzībām.

Starptautiskais Morzes kods

Vienas svītras ilgums vienāds ar trīs punktu kopējo ilgumu. Pauze starp vienā burtā ietilpstošām signālu sekvencēm vienāda ar viena punkta ilgumu. Pauze starp diviem burtiem vienāda ar vienas svītras (3 punktu) ilgumu. Pauze starp vārdiem vienāda ar 7 punktu ilgumu.

## Ārējās saites
* Kā iemācīties uztvert Morzes ābeci
Bits

**Bits** ir mazākā informācijas daudzuma mērvienība, tas atbilst vienam ciparam binārajā skaitīšanas sistēmā. Saīsinātā veidā bitu parasti apzīmē ar mazo b. Bita vērtība var būt vai nu "0" vai "1".

Astoņi biti veido vienu baitu. Viens nemodificēts (t.i., bez diakritiskajām zīmēm) latīņu alfabēta burts datoros ir ekvivalents vienam baitam, respektīvi, astoņiem bitiem.

1998. gada decembrī tika noteikts, ka kilobiti, megabiti, gigabiti utt. tiek iegūti, reizinot ar 1000, nevis ar 1024. Piemēram, kilobits ir 1000 biti, megabits ir 1000 kilobiti, gigabits ir 1000 megabiti, terabits ir 1000 gigabiti utt. Savukārt kilobaiti, megabaiti, gigabaiti utt. tiek iegūti, reizinot ar 1024. 1024 šajā gadījumā tiek izmantots, jo tas ir skaitlis 2 desmitajā pakāpē, kas ērti binārajā sistēmā. Starptautiskā mērvienību sistēma nedefinē šīs vienības; Starptautiskā elektrotehniskā komisija ieteikusi lietot binārajā sistēmā daudzskaitlīgu bitu mērvienību saīsinājumus kbit, Mbit, Gbit utt., bet daudzskaitlīgu baitu mērvienībām — Kibit, Mibit, Gibit.

## Skatīt arī
* Bitu un baitu pārskaitīšanas tiešsaistes kalkulators 

## Atsauces
Baits

**[[Baits]]** () ir informācijas daudzuma mērvienība, kas parasti sastāv no astoņiem bitiem. Baitu kā mērvienību parasti izmanto datoros un citās elektroniskās iekārtās, lai izmērītu šīs ierīces atmiņas daudzumu. Saīsinātā veidā baitu parasti apzīmē ar lielo **B**.

Vienā baitā var saglabāt veselu skaitli no 0 līdz 255 (vai arī no -128 līdz +127). Tā kā datorus bieži izmanto tekstuālās informācijas glabāšanai, vienā baitā bieži glabā 1 simbolu — burtu, ciparu vai kādu citu speciālsimbolu. Lai arī parasti ar jēdzienu "baits" saprot 8 bitu kopu, tomēr dažās sistēmās vēsturiski ir tikuši lietoti arī īsāki un garāki baiti, tāpēc dažreiz (īpaši datu pārraides protokolos) lieto terminu "oktets", kas viennozīmīgi apzīmē 8 bitu baitu.

## Atsauces
Čehijas hokeja izlase

**Čehijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Čehiju starptautiskajās hokeja spēlēs. Čehija septiņas reizes ir uzvarējusi Pasaules čempionātā, kā arī 1998. gada olimpiskajās spēlēs, kad neaizmirstamu sniegumu demonstrēja Dominiks Hašeks un Jaromīrs Jāgrs. Ņemot vērā gan IIHF Pasaules čempionātus hokejā un Olimpiskās spēles, Latvija ar Čehiju ir spēlējusi 15 spēles un no tām to pieveikusi vienu reizi - 2023. gada IIHF Pasaules čempionātā hokejā, kas notika Rīgā un Tamperē 

Šobrīd tā atrodas 5. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Olimpiskās spēles
[right|thumb|Čehijas izlase 2002. gada [Hokejs olimpiskajās spēlēs|olimpiskajās spēlēs.]]

### Pasaules čempionāts

* 1993 — 
* 1994 — 7. vieta
* 1995 — 4. vieta
* 1996 — 
* 1997 — 
* 1998 — 
* 1999 — 
* 2000 — 
* 2001 — 
* 2002 — 5. vieta
* 2003 — 4. vieta
* 2004 — 5. vieta
* 2005 — 
* 2006 — 
* 2007 — 7. vieta
* 2008 — 5. vieta
* 2009 — 6. vieta
* 2010 — 
* 2011 — 
* 2012 — 
* 2013 — 7. vieta
* 2014 — 4. vieta
* 2015 — 4. vieta
* 2016 — 5. vieta
* 2017 — 7. vieta
* 2018 — 7. vieta
* 2019 — 4. vieta
* 2021 — 7. vieta
* 2022 — 
* 2023 — 8. vieta
* 2024 — 
* 2025 — 6. vieta

## Izlases sastāvs 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
* **Galvenais treneris:**  Radims Rulīks
2026. gada ziemas olimpisko spēļu turnīram tika pieteikti šādi spēlētāji:

## Skatīt arī
* Čehoslovākijas hokeja izlase

## Atsauces
Pekinas Olimpiskās spēles

**Pekinas olimpiskās spēles** var būt:
* 2008. gada vasaras olimpiskās spēles;
* 2022. gada ziemas olimpiskās spēles.
Ēģiptes pilsētu uzskaitījums

Visas Ēģiptes pilsētas ar iedzīvotāju skaitu virs 500 000 iedzīvotājiem pēc 2008. gada datiem.
[200px|thumbnail|[Aleksandrijas piekraste]]
[200px|thumbnail|[Gīzas piramīdas, Gīzā]]
Šefīlda

**Šefīlda** () ir lielpilsēta Anglijas centrālajā daļā, Dienvidjorkšīras grāfistes galvenā pilsēta. Šefīlda ir viena no Anglijas pamatpilsētām (*Core City*). Atrodas grāfistes dienvidrietumos Šefas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Londonas. Pilsētas nosaukums cēlies no Šefas upes. 

Šefīlda 19. gadsimta otrajā pusē bija viens no pasaules tērauda ražošanas centriem un tieši šeit pirmoreiz tika radīts augstākā labuma un nerūsošais tērauds. Rūpnieciskās revolūcijas laikā pilsētas iedzīvotāju skaits palielinājās gandrīz desmit reizes un 1893. gadā tā ieguva oficiālo titulu *City of Sheffield* (Šefīldas lielpilsēta).

## Vēsture
Pēc normaņu iekarojuma mūsdienu pilsētas vietā tika uzbūvēts Šefīldas cietoksnis, ap kuru izauga pilsētiņa. 1296. gadā Šefīldai piešķīra tirgus tiesības un līdz pat rūpnieciskajai revolūcijai tā attīstījās kā tirgus pilsēta. 14. gadsimtā tā bija pazīstama nažu izgatavošanas vietā un to pieminējis Džefrijs Čosers savos Kenterberijas stāstos. Ap 1600. gadu Šefīlda kļuva par galveno Anglijas nažu izgatavošanas centru.

No 1570. gada līdz 1584. gadam Šefīldā ieslodzījumu pavadīja Marija Stjuarte.

Līdz ar rūpniecisko revolūciju Šefīlda strauji auga un kļuva par lielu tēraudrūpniecības centru. 1832. gadā holēras epidēmijā gāja bojā 402 cilvēki. 1864. gadā, ūdenim pārraujot dambi, izcēlās plūdi, kuros gāja bojā 270 cilvēki.

1893. gadā Šefīldai tika piešķirtas lielpilsētas (*city*) statusu.

Strauji attīstoties, pilsētas infrastruktūrai netika pievērsta vajadzīgā uzmanība, tāpēc Džordžs Orvels 1937. gadā rakstīja, ka Šefīlda esot Vecās pasaules neglītākā pilsēta.

Tā kā Šefīlda bija Anglijas militārās rūpniecības centrs, Otrajā pasaules karā to bombardēja vācu aviācija. Vissmagākie uzlidojumi notika 1940. gada 12. un 15. decembrī (tā sauktais *Sheffield Blitz*).

1980. gados lielāko daļu no tēraudlietuvēm un ogļu raktuvēm Šefīldā slēdza.

## Kultūra
Šefīlda ir grupu The Human League, Heaven 17, Pulp, Def Leppard, Arctic Monkeys rašanās vieta.

## Cilvēki
Šefīldā dzimuši:

* Gordons Benkss (*Gordon Banks*) (1937-) - futbolists
* A. S. Baijata (*A. S. Byatt*) (1936-) - rakstniece
* Šons Bīns (*Sean Bean*) (1959-) - aktieris
* Deivids Blankets (*David Blunkett*) (1947-) - politiķis
* Brūss Čatvins (*Bruce Chatwin*) (1940-1989) - rakstnieks
* Džārviss Kokers (*Jarvis Cocker*) (1963-) - mūziķis
* Džo Kokers (*Joe Cocker*) (1944-2014) - mūziķis
* Maikls Pelins (*Michael Palin*) (1943-) - komiķis
* Tomass Kreigs (*Thomas Craig*) (1962-) - aktieris
* Džastins Vilsons (*Justin Wilson*) (1978-) - autobraucējs

## Ārējās saites
Arturs Klārks

**Sers Arturs Čārlzs Klārks** (*Sir Arthur Charles Clarke*, dzimis  Mainhedā (*Minehead*), Somersetā, miris  Kolombo, Šrilankā) bija angļu rakstnieks, viens no pazīstamākajiem zinātniskās fantastikas autoriem. Viņa zināmākais darbs ir romāns 2001: Kosmosa odiseja, kas rakstīts laikā, kad Klārks sadarbībā ar režisoru Stenliju Kubriku pēc vairāku Klārka īso stāstu motīviem veidoja šāda paša nosaukuma filmu. Par saviem darbiem Klārks saņēmis prestižākās zinātniskās fantastikas balvas — Nebulas un Hugo balvas.

Vienīgais latviešu valodā atsevišķi izdotais Klārka darbs ir romāns "Delfīnu sala" (*Dolphin Island*, 1963) ("Zinātne", Rīga, 1969). Krājumā "Ekspedīcija uz Zemi" ("Zinātne", Rīga, 1968) publicēts autora tāda paša nosaukuma stāsts (*Expedition to Earth*, 1949), kā arī krājumā "Dēmonu dzīres" ("Zinātne", Rīga, 1971) — stāsts "Jupiters pieci" (*Jupiter Five*, 1953). 1967. gadā žurnālā "Liesma" publicēti fragmenti no Klārka grāmatas "Nākotnes iezīmes".
## Atsauces

## Ārējās saites
2012. gada vasaras olimpiskās spēles

**2012. gada vasaras olimpiskās spēles** jeb **XXX olimpiskās spēles** bija trīsdesmitās vasaras olimpiskās spēles. Tās no  līdz  notika Apvienotās Karalistes galvaspilsētā Londonā. Taču futbola sacensību pirmā kārta sievietēm sākās divas dienas pirms oficiālā olimpisko spēļu sākuma . Olimpiskajās spēlēs startēja aptuveni 10 500 sportisti, kas pārstāvēja 204 Nacionālās Olimpiskās komitejas. Londona kļuva par pirmo pilsētu, kas jau trešo reizi organizē modernās olimpiskās spēles, iepriekš tās organizējot 1908. un 1948. gadā. Latvijas delegācijā olimpiskajām spēlēm tika iekļauti 46 sportisti.

## Spēļu rīkošanas vietas izvēle

Londona par 30. vasaras olimpisko spēļu mājvietu tika izvēlēta  117. Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijas laikā Singapūrā. Londona par spēļu rīkošanu apsteidza Madridi (Spānija), Parīzi (Francija), Ņujorku (ASV) un Maskavu (Krievija). Vēl pieteikušās bija, bet līdz finālbalsojumam netika, Stambula, Leipciga, Havana un Riodežaneiro.

## Norises vietas
### Olimpiskais stadions
Olimpiskais stadions ir galvenā olimpisko spēļu norises vieta. Tajā notiek atklāšanas un noslēguma ceremonijas, kā arī sacensības vieglatlētikā. Tajā ir aptuveni 80 000 sēdvietu.

## Medaļu kopvērtējums

## Sporta veidi
Londonas kandidatūra paredzēja sacensības aizvadīt beisbolā un softbolā, taču Starptautiskā Olimpiskā komiteja divas dienas pēc Londonas apstiprināšanas par olimpisko spēļu rīkotāju paziņoja par šo divu sporta veidu izslēgšanu no olimpiskajām spēlēm. Toties Olimpiskajās spēlēs pirmoreiz notika sacensības boksā sievietēm.

Treknināti iezīmēti sporta veidi, kuros piedalās Latvijas sportisti.

## Latvija Olimpiskajās spēlēs

Latvijai šīs bija desmitās vasaras olimpiskās spēles. Latvijas delegācijā ir iekļauti 46 sportisti, kas valsti pārstāvēja 12 sporta veidos. Latviju pārstāvēja arī šāvējs Afanasijs Kuzmins, kam šīs bija devītās olimpiskās spēles. Latvijas karogu atklāšanas ceremonijā nesa pludmales volejbolists Mārtiņš Pļaviņš. Pārī ar Jāni Šmēdiņu viņš izcīnīja bronzas medaļas, kļūstot par pirmajiem medaļu ieguvējiem Latvijai šajās Olimpiskajās spēlēs. Nākamajā dienā par divkārtējo olimpisko spēļu čempionu kļuva Māris Štrombergs, kas uzvarēja BMX riteņbraukšanā.

## Skatīt arī
* Olimpiskās spēles
* Vasaras olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi
* 2012. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonija
* 2012. gada vasaras paraolimpiskās spēles
* Apvienotajā Karalistē notikušās olimpiskās spēles
** 1908. gada vasaras olimpiskās spēles — Londona
** 1948. gada vasaras olimpiskās spēles — Londona
** 2012. gada vasaras olimpiskās spēles — Londona

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mineraloģija

**Mineraloģija** ir dabas zinātne, kas nodarbojas ar minerālu ķīmisko īpašību, kristālu struktūru un fizisko īpašību (ieskaitot optisko īpašību) izpēti. Šī zinātne pēta minerālu veidošanos un destrukciju. Zinātniekus, kas nodarbojas ar mineraloģiju, sauc par mineralogiem. Pēdējā laikā mineraloģiju bieži dēvē arī par "minerālu zinātnēm" (angliski — *mineral sciences*).

Vēsturiski mineraloģija ir daudz nodarbojusies ar iežus veidojošo minerālu taksonomiju. Dažādu valstu mineralogu organizācijas ir apvienojušās Starptautiskajā mineraloģijas asociācijā. Tās aktivitātes iekļauj jaunatklāto minerālu nodēvēšanu (ar to nodarbojas Jauno minerālu un minerālu nosaukumu komisija (angliski — *Commission of New Minerals and Mineral Names*)), jau zināmo minerālu atradņu noteikšanu utt. 2004. gada nogalē šī organizācija bija reģistrējusi ap 4000 minerālu veidus. No šiem minerāliem tikai ap 150 var tikt uzskatīti par "izplatītiem", vēl ap 50 ir "samērā bieži sastopami" bet pārējie ir "reti" vai "ļoti reti".

Nesenā pagātnē, attīstoties tādām tehnoloģijām, kā, piemēram neitronu difrakcijai un aizvien pieejamākajām datoru tehnoloģijām, no kurām pēdējās ļauj veikt ārkārtīgi precīzas atomāra mēroga kristālu uzvedības simulācijas, mineraloģijas zinātne ir paplašinājusies, risinot arī neorganiskās ķīmijas un cietvielu fizikas problēmas.

Tomēr vadošais mūsdienu mineraloģijas attīstības virziens ir iežus veidojošo minerālu (piemēram, perovskīta, māla minerālu un tektosilikātu) kristāliskās struktūras izpēte. Šajā jomā ir notikuši būtiski sasniegumi, gūstot izpratni par attiecībām starp minerāla atomārā izmēra struktūrām un to funkcijām. Tas ļauj veikt, piemēram, minerālu elastisko īpašību prognozēšanu, kas ir devis jaunu ieskatu iežu seismoloģiskajās īpašībās un ar dziļuma izmaiņu saistītajiem Zemes mantijas seismogrammu pārtraukumiem. Pēdējā laika tendences liecina, ka mineraloģija iegūst aizvien lielāku kopību ar citu zinātni — materiālu zinātni.

## Ārējās saites

* Starptautiskā mineraloģijas asociācija (angliski)
* mindat.org minerālu un to atradņu datu bāze (angliski) 
* ASV Mineraloģijas apvienība (angliski)
* Клуб друзей минералогии - mājaslapa par minerālu atradnēm visā pasaulē (krieviski)
Starptautiskā Astronomijas savienība

thumb|150px|Starptautiskās Astronomijas savienības logo.
thumb|250px|Attēlotas visas 74 Starptautiskās Astronomijas savienības valstis (2015. gada decembris)
**Starptautiskā Astronomijas savienība** (; ) — visas pasaules astronomisko organizāciju apvienība. Lemj par astronomisko objektu (piem., zvaigžņu, planētu, asteroīdu) nosaukumiem, klasifikāciju un citām lietām.

Starptautiskā Astronomijas savienība ir dibināta 1919. gadā Briselē. Ik pēc trim gadiem uz kopīgu sēdi sanāk Ģenerālā asambleja.

Starptautiskās Astronomijas savienības 26. Ģenerālā asambleja notika 2006. gada 14. līdz 25. augustam Prāgā. Galvenais jautājums bija precizēt planētas definīciju, jo pēdējos gados aiz Plutona orbītas ir atklāti jauni objekti, un viens no tiem (2003 UB313) ir pat lielāks par Plutonu. Ar balsošanu tika pieņemts kompromisa lēmums uzskatīt, ka Saules sistēmā ir 8 planētas, bet Plutonu klasificēt kā pundurplanētu.

2012. gada augustā 28. Ģenerālajā asamblejā Pekinā tika pieņemta jauna astronomiskās vienības definīcija ar garumu 149 597 870 700 ± 3 m. Jaunais attālums vairs netiek piesaistīts Saules masai, kura ir mainīga laika gaitā. Bez tam Starptautiskā Astronomijas savienība par astronomiskās vienības simbolu ieteica lietot "au".

## Atsauces

## Ārējās saites
Tīklspārņu kārta

**Tīklspārņi** (*Neuroptera*) parasti ir vidēji lieli kukaiņi. To visi 4 spārni gandrīz vienādi, bagātīgi dzīsloti, zaļgani, brūngani vai iedzelteni, parasti pilnīgi caurspīdīgi, bet ir arī sugas ar plankumainiem spārniem. Spārnus tur sakļautus jumtveidā.
Visi tīklspārņi ir plēsīgi, parasti pārtiek no laputīm un citiem sīkiem kukaiņiem, to kāpuriem un olām, arī ērcēm. Visi tīklspārņi ir saudzējami, jo piedalās kaitīgu augēdāju kukaiņu un ērču skaita samazināšanā.
Pazīstamākie tīklspārņi ir  - ar zeltaini spīdīgām acīm. Ļoti neparasts ir to olu novietojums pēc izdēšanas: olas gan ir grupās, bet pa vienai uz īpašiem pavedieniem, kurus izdala vēdera galā esošie dziedzeri, tāpēc olas atrodas it kā uz kātiņiem.
Lielākais tīklspārnis ir tā sauktais . Tā kāpuri dzīvo klajās, smilšainās vietās pašu izraktās piltuvveida bedrītēs un pārtiek no tajās iekritušām skudrām un citiem kukaiņiem.
Vienīgi dažu sugu kāpuri mīt ūdenī. No tām lielākais ir , kura kāpuri dzīvo strautu un nelielu upju malās ūdenī mirkstošās sūnās. Ūdenī dzīvo arī dažu ģints Sisyra sugu kāpuri, kas pārtiek no sūkļiem.
Latvijā līdz šim konstatētas 38 sugas /P.Lackschewitz, 1922,1929/, tai skaitā abas tiko minētās sugas.
## Klasifikācija
Pasaulē ir virs 4000 tīklsparņu sugu.

* virsdzimta 
** dzimta 
* virsdzimta 
** dzimta 
* virsdzimta 
** 
** dzimta 
** dzimta 
** dzimta 
** dzimta 
* 
** 
** dzimta 
** 
* virsdzimta 
** dzimta 
** dzimta 
* 
** dzimta 
** 
** dzimta 
** dzimta 

## Ārējās saites

* Latvijas tīklspārņu saraksts
Foobar2000

***foobar2000*** ir bezmaksas audio atskaņotājs *[[Microsoft Windows]]* platformai. Dažas no pamata iespējām ietver pilnīgu unikoda atbalstu, *[[ReplayGain]]* atbalstu un iebūvētu atbalstu populārākajiem audio formātiem.

## Iespējas
* Atbalstītie audio formāti: MP1, MP2, MP3, MP4, MPC, AAC, Ogg Vorbis, FLAC / Ogg FLAC, WavPack, WAV, AIFF, AU, SND, CDDA, WMA, Speex.
* Cilņu atskaņojumu saraksti.
* Bezatstarpju atskaņošana.
* Pielāgojamas kontekstizvēlnes.

## Ārējās saites
### Oficiālās saites
* Mājas lapa - foobar2000.org
* Forums - diskusijas un atbalsts
* foobar2000 Zināšanu bāze
* Official Plugins
* [irc://irc.freenode.net/foobar2000 #foobar2000] Freenode tīklā - diskusijas un atbalsts