open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rūdolfs no Kaseles

**Rūdolfs no Kaseles** () bija viens no pirmajiem Zobenbrāļu ordeņa bruņniekiem, kas cēlies no Kaseles, Hesenes zemes ziemeļos. Cēsu komturs (1217-1234). Ar savu rīcību 1220., 1229., 1234. un 1238. — 1240. gados parādījās kā viena no nozīmīgākajām ordeņa personībām .

## Biogrāfija
Aptuveni kopš 1207. gada ordeņa brālis Rūdolfs bija ordeņa pils pārvaldnieks Siguldā. Viņa varmācīgā rīcība, atņemot letiem viņu tīrumus, pļavas un mantu, ir viens no iemesliem, kas izsauca līvu sacelšanos un kauju pie Satezeles pret vāciešiem. 

* 1217. gadā brāli Rūdolfu iecēla par komturu Cēsīs pēc Cēsu Bertolda bojāejas kaujā pie Otepē. 
* 1219. gadā viņš vadīja karagājienus uz Jervu un Viruzemi.
* 1229. gadā kā liecinieks Kaseles Rūdolfs piedalījās visu svarīgāko ordeņa līgumu slēgšanā, vācu puses vārdā viņš slēdzis tirdzniecības līgumu ar Smoļensku. 
* 1230. gadā brālis Rūdolfs bija ordeņa otrais liecinieks tūlīt pēc mestra Folkvīna Rīgā noslēgtajam līgumam ar Miera Kursas ciemu vecākajiem. 
* 1233./34. gadā Rūdolfs bija viens no pāvesta legāta Alnas Balduīna sīvākajiem ienaidniekiem, tādēļ 1234. gada rudenī tika aicināts uz Romas pāvesta tiesu. 
* 1237. gadā Rūdolfs piedalījās Saules kaujā un pārdzīvoja Zobenbrāļu ordeņa sagrāvi. 
* 1240.gadā, acīmredzot, piedalījās zviedru karagājienā pret Novgorodu un Ņevas kaujā, jo vēlāk tika saukts par *Roldolfus de Nu* (Ņevas nosaukums viduslejasvācu valodā). 

Rūdolfa nāves gads nav skaidri zināms, iespējams, viņš kritis Ledus kaujā uz Peipusa ezera 1242. gadā.

## Avoti

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
* Cēsu komturi
Alūksnes komturi

thumb|300px|Alūksnes komtureja (''Kmt. Marienburg'') 15. gadsimtā.
**Alūksnes komturs** (vācu: *Komtur von Marienburg*) bija Livonijas ordeņa Alūksnes pils pārvaldnieks un karavadonis ordeņa rīkotajos karagājienos. 

**Alūksnes komtureja** līdztekus Kuldīgai bija viena no vissvarīgākajām Livonijas komturejām, to komturi bija ordeņa mestra padomes locekļi. Kā valdības loceklis Alūksnes komturs piedalījās mestru vēlēšanās un arī pats varēja tikt ievēlēts par mestru. Viņš bija galvenā tiesas persona apgabalā, un viņam bija arī tiesības piespriest nāvessodu.

Alūksnes komturejā ietilpa Alūksnes un Gaujienas draudzes novadi.

Alūksnes komtureja.jpg|Alūksnes komtureja (Komth:Marienbg) 16. gadsimtā
Attēls:Alulinna linnus, Marienburgas pils.JPG‎|Marienburgas pils drupas mūsdienās
Attēls:BM09093Am.jpg‎|Pilsdrupas uz Alūksnes ezera salas (Broce, 1802)
Attēls:Aluksnes pils 17.gs.jpg|Alūksnes pils stilizēts izskats 17. gadsimta sākumā (Jürgen Helms, 1628-1643)


## Alūksnes komturu uzskaitījums

### 14. gadsimtā

* 1341—1346 Arnolds fon Fītinghofs (*Arnold von Vietinghoff*)
* ap 1349 Gerlahs no Hārenes (*Gerlach von Haren*)

### 15. gadsimtā

* 1411—1413 Zīgfrīds Landers fon Špānheims (*Siegfried Lander von Spanheim*)
* 1420—1423 Cise fon Rūtenbergs (*Cisse von dem Rutenberg*)
* 1432—1433 Matīss no Boningenes (*Mathias von Boningen*)
* 1435 Lambrehts no Merkenihas (*Lambrecht von Merkenich*)
* 1443—1448 Gotfrīds no Rodenbergas (*Gottfried von Rodenberg*)
* 1448 un 1451—1463 Heinrihs Šleiers (*Heinrich Schleier*)
* 1466—1468 Johans Volthūss fon Herze (*Johann Waldhaus von Heerse* vai *Wolthus von Herse*)
* 1468—1470 Gerhards no Isumas (*Gerhard von Issum*)
* 1471 un 1484 Bernds fon der Borhs (*Bernd von der Borch*)
* 1471—1472 Johans no Zēlbahas (*Johann von Seelbach*)
* 1474—1483 Venemārs no Firstenbergas (*Wennemar von Fürstenberg*)
* 1489—1504/1507? Vesels no Štrinkedes (*Wessel von Strünkede*)

### 16. gadsimtā

* 1507—1526 Godeke no Loes (*Godeke von Loe*)
* 1531—1535 Johans fon der Reke (*Johann von der Recke*)
* 1535 Johans no Eikeles (*Johann von Eickel*)
* 1540—1551 Kaspars no Minsteres (*Jasper von Münster*)
* 1551—1558 Filips Šalls no Bellas (*Philipp Schall von Bell*)
* 1558—1560 Eberhards no Zīburgas pie Višlingenes (*Eberhard von Syburg zu Wischlingen*)

## Skatīt arī

* Livonijas ordenis
* Cēsu komturi
* Kuldīgas komturi
Zviedru karagājiens uz Ridalu un kauja pie Lihulas (1220)

**Zviedru karagājiens uz Ridalu un kauja pie Lihulas (1220)** notika 1220. gada vasarā jaunā zviedru ķēniņa Jūhana Sverkersona vadībā. Tajā piedalījās arī 1195. gada krusta karagājiena vadītāja Birgera Brūsas jaunākais brālis Austrumgotlandes jarls Kārlis, jarla Kārļa brāļadēls, karaļa kanclers un Linšēpingas bīskaps Kārlis un citi zviedru bīskapi. Karagājiena mērķis bija kristīt Rietumigaunijas novadus un iegūt virskundzību pār tām par spīti Livonijas bīskapa Alberta centieniem pakļaut šīs zemes sava brāļa Hermaņa vadītajai Igaunijas bīskapijai. Viņš apmetās Lihulas pilskalnā un pārraudzīja Ridalas novada kristīšanu, baznīcu celšanu un vadīja sarunas ar Rēveles dāņiem un Rīgas vāciešiem.

Pēc zviedru karaļa aizbraukšanas 1220. gada 8. augusta rītā Lihulas pilskalnam uzbruka sāmsaliešu karaspēks, kas aplenca un nodedzināja pili, nonāvējot ap 500 zviedru, ieskaitot jarlu Kārli un Linšēpingas bīskapu Kārli.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
* Ridala

## Atsauces
Tallinas aplenkums (1221)

**1221. gada Tallinas aplenkums** bija sāmsaliešu un citu Ziemeļigaunijas cilšu mēģinājums padzīt dāņu krustnešus no Tallinas, tāpat kā viņiem tas bija izdevies ar zviedriem kaujā pie Lihulas iepriekšējā gadā. Uzbrukums sākās 1221. gada 11. aprīlī un turpinājās divas nedēļas. Pēc dāņu papildspēku ierašanās sāmsalieši atkāpās no pilskalna. 

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces
2010. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 2010. gada sezona** bija 36. Virslīgas sezona un 5. kā LMT Virslīgas sezona. Tā sākās , bet noslēdzās .
Tajā piedalījās 10 komandas, kuras aizvadīja trīs riņķu turnīru, katra aizvadot 27 spēles. Sezonas izskaņā pēc piecu gadu pārtraukuma čempiona titulu izcīnīja Skonto FC, kuri par 6 punktiem apsteidza FK Ventspils.

## Komandu izmaiņas

Iepriekšējās sezonas beigās, pēc Latvijas Futbola federācijas valdes lēmuma, par negodīgu spēli no LMT Virslīgas tika izslēgts Dinaburg FC. Tomēr Daugavpils pilsēta nepalika bez futbola kluba Virslīgā, pēc speciāla Latvijas Futbola federācijas uzaicinājuma Virslīgā iekļuva FC Daugava.

1. līgas 2009. gada sezonā triumfēja FK Jelgava, izcīnot tiesības 2010. gada sezonā startēt Virslīgā.

Dalībnieku sarakstu ietekmēja arī pārspēles par vietu LMT Virslīgā 2010. gadā, kur FK Jaunība, 1. līgas vicečempions, divu spēļu summā, ar lielāko viesos gūto vārtu attiecību, pārspēja Virslīgas pastarīti - FC Daugava, kura izkrita uz 1. līgu.

### 2010. gada Virslīgas komandu stadioni

## Turnīra tabula

## Rezultāti
[thumb|250px|[Aleksejs Soleičuks mēģina kavēt Vitālija Kavaļauska sitienu pa Jevgēņija Sazanova sargātajiem vārtiem spēlē starp SK Liepājas Metalurgs un FC Tranzit]]

### Pirmais un otrais aplis

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Trešais aplis
Trešajā aplī mājas komandas priekšrocības noteiks rezultāti pēc pirmajām divām kārtām; pirmās piecas komandas trešajā kārtā 5 spēles aizvadīs mājās, bet 4 viesos. Pēdējās piecas — 4 spēles mājās, 5 viesos.

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Pārspēles par vietu LMT Virslīgā
Bija paredzēts, ka komanda, kura ierindosies 10. vietā, izkritīs uz 1. līgu, atbrīvojot vietu 1. līgas čempionei, bet 9. vietas ieguvējs piedalīsies pārspēlēs ar 1. līgas 2. vietas ieguvēju par tiesībām nākamsezon spēlēt LMT Virslīgā.

Tomēr, sakarā ar to, ka FC Tranzit atsauca savu dalību Virslīgā un atteicās no pārspēlēm, kā 9. vietas ieguvējs LMT Virslīgā, tad 2. vietas ieguvējs Pirmajā līgā — FC Jūrmala automātiski ieguva vietu Virslīgā nākamajā sezonā.

## Rezultatīvākie spēlētāji
[175px|thumb|[Deniss Rakels, gūstot 18 vārtus no spēles, kļuva par sezonas rezultatīvāko spēlētāju.]]

## Mēneša labākie spēlētāji

## Čempioni
[170px|thumb|right|[2010. gads|2010. gada Latvijas čempioni Skonto FC]]

* galv. treneris -  Aleksandrs Starkovs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
* LFF Virslīgas statistika
* Blogs: LMT Virslīga skaitļos
Zviedru karagājiens uz Viruzemi (1196)

**1195. gada zviedru karagājiens uz Viruzemi** notika 1195. (vai 1196.) gadā zviedru jarla Birgera Brūsas (*Brosa*) vadībā. Tajā piedalījās arī Livonijas bīskapa Meinharda uzticamais sabiedrotais, vēlākais Igaunijas bīskaps Teoderihs no Turaidas un krustneši no Vācijas un Gotlandes. No izklāsta noprotams, ka zviedru jau bija sākuši karagājienus pret kuršiem, kas aprobežojās ar meslu savākšanu.

Sākumā krusta karagājiens bija iecerēts uz Kursu, taču, vētras aizdzīti, krusta karotāji piestāja Viruzemē, Ziemeļigaunijā, un trīs dienas postīja to. Saņēmis prasītos meslus, zviedru jarls no Viruzemes aizbrauca .

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces
Valmieras maratons

**Valmieras maratons** ir ikgadējs maratons, kas notiek Valmierā, Latvijā. Tas pirmoreiz tika rīkots 1983. gadā. Kopš 2011. gada Valmieras maratons ir viens no skriešanas seriāla «Skrien Latvija» posmiem. Sacīkstēs tiek organizēts arī pusmaratons (21,0975 km), kā arī citi skrējieni (2015. gadā — 12,4 km un 6,2 km distancē).

## Uzvarētāji
### Maratons
: *Trases rekords*

### Pusmaratons
: *Trases rekords*

## Ārējās saites
*Oficiālā mājaslapa
Lamanša tunelis

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoline",
  "ids": "Q10257",
  "properties": {
    "title": "Lamanša tunelis",
    "stroke": "#C70039",
    "stroke-width": 3
  }
}

**Lamanša tunelis** (, ) jeb **Eirotunelis** ir 50,5 km garš dzelzceļa tunelis zem Lamanša jūras šauruma. Tas savieno Folkstonu Apvienotajā Karalistē ar Kokelu Francijā. Tā zemākais punkts ir 75 m zem jūras līmeņa. Lamanša tunelim ir garākais zemūdens posms no visiem tuneļiem pasaulē, lai gan Seikana tuneļa kopgarums ir lielāks (53,85 km) un tas ir dziļāks (240 m).

## Ārējās saites
Birgers Brūsa

right|thumb|Birgera Brūsas zīmogs.
**Birgers Brūsa** (senskandināvu *Birgir Brósa* jeb "smaidošais") bija Zviedrijas jarls 1174.-1202. gadā, atbildīgs par jūras karagājieniem. Karojis ar kuršiem un igauņiem. Savas dzīves laikā jarls Birgers spēja nodrošināt mieru Zviedrijā laikā, kad Dānijā un Norvēģijā plosījās pilsoņu kari starp troņa pretendentiem.
Jarls zviedru galmā bija augstākais amats pēc karaļa. Jarla svarīgākais pienākums bija sauszemes un jūras karaspēka organizēšana un vadīšana, it īpaši laikā, kad notika karagājieni pret Baltijas jūras austrumu krastā dzīvojošajiem “pagāniem”.

## Bērni
* Filips Birgersons, Norvēģijas jarls,
* Knuts Birgersons, Zviedrijas valsts jarls (Riksjarl),
* Folke Birgersons, Zviedrijas jarls,
* Ingegerda Birgersdottera, karaļa Sverkera II sieva, karaļa Jūhana I Sverkersona māte.
* Magnus Birgersons, 
* Kristīne Birgersdottera
* Margarēta Birgersdottera

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
* Zviedrijas karaļi
Jūhans I Sverkersons

**Jūhans I Sverkersons** jeb **Jūhans I** (1201–1222) kopš 1216. gada līdz savai pāragrajai nāvei 1222. gadā bija Zviedrijas ķēniņš. Viņš bija Sverkera II Karlsona un Ingegardes Birgersdoteres dēls, jarla Birgera Brūsas mazdēls.

## Karaliskais tituls
Jūhana Sverkersona tituls latīņu valodā tika rakstīts kā *Johannes dei gracia rex Sweuorum* ("No Dieva žēlastības zviedru karalis") 

## Dzīvesgājums

Par ķēniņu Jūhans tika izvēlēts pēc Ērika X Knutsona nāves 1216. gadā, bet kronēšana notika tikai pēc pilngadības sasniegšanas 1219. gadā. Drīz pēc kronēšanas viņš izlēma atkārtot sava vectēva jarla Birgera Brūsas karagājienu pāri Baltijas jūrai uz Igaunijas rietumdaļu un izcēlās krastā Ridalas zemē. Pēc sākotnēji sekmīgās kristīgās misijas zviedru karaspēku pilnīgi sakāva sāmsalieši kaujā pie Lihulas 1220. gada 8. augustā. Kaujā krita ap 500 zviedru krustnešu un jarls Kārlis Dēve un bīskaps Kārlis Magnusons.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
* Zviedrijas monarhu uzskaitījums
Sirdspuksti Baltijai

[thumb|200px|Skrējiena "Sirdspuksti Baltijai" skrējēji no [Tallinas puses ierodas pie Brīvības pieminekļa.]]
[thumb|200px|Skrējiena dalībnieki no [Lietuvas tuvojas Akmens tiltam.]]

**Sirdspuksti Baltijai** bija diennakts skrējiens pa vēsturisko Baltijas ceļa maršrutu, kas, atzīmējot Baltijas ceļa divdesmito gadskārtu, 2009. gada 22. augustā un 23. augustā notika visās trijās Baltijas valstīs un tajā piedalījās aptuveni 60 000 cilvēku. Kopumā skrējiens pa Baltijas valstīm notika 31 stundu. Skrējiena kopējais garums bija 678 kilometri, no tiem 263 Latvijā, 213 Igaunijā un 202 Lietuvā. Baltijas vienotības skrējienā no Lietuvas piedalījās aptuveni 5000 skrējēju, no Igaunijas 7000, bet no Latvijas aptuveni 50 000 skrējēju.

Dalību skrējienā līdz tā noslēgumam kopumā bija reģistrējušies 17 489 dalībnieki. No tiem 909 bija no Lietuvas, 1120 no Igaunijas un 15 460 no Latvijas.

## Notikumu hronoloģija
[thumb|200px|Noslēguma pasākums pie [Brīvības piemineklis|Brīvības pieminekļa Rīgā.]]

Reģistrēties skrējienam varēja oficiālajā mājas lapā, kā arī portālā draugiem.lv. Vēsturiskais Baltijas ceļa maršruts tika sadalīts vienu kilometru garos posmos un katram bija iespējams piereģistrēties noteikta posma veikšanai. Dabā kontrolpunktos uz asfalta tika uzkrāsotas atzīmes (ceļa kilometrs un izskriešanas laiks).

Skrējiens sākās 2009. gada 22. augustā plkst. 13:00 no Igaunijas galvaspilsētas Tallinas Brīvības laukuma un plkst. 18:00 no Lietuvas galvaspilsētas Viļņas, bet noslēdzās nākamās dienas plkst. 20:00 pie Brīvības pieminekļa Rīgā. Starts Tallinā tika dots pēc Igaunijas prezidenta Tomasa Hendrika Ilvesa uzrunas. Pirmajā kilometrā kopā ar Igaunijas un Latvijas orientieristiem un vairākiem desmitiem citu dalībnieku skrējienā startēja arī Latvijas valsts prezidenta Valda Zatlera dēls Kārlis Zatlers. Lietuvā skrējiens sākās pēc Lietuvas prezidentes Daļas Grībauskaites uzrunas. Kopā ar pirmajiem Viļņas skrējējiem pirmos skrējiena posmus Lietuvā veica Latvijas orientieristi.

## Skatīt arī
* Baltijas ceļš
* Trešā atmoda
* Baltijas valstis
* 2009. gads Latvijā

## Attēlu galerija

Attēls:Sirdspuksti Baltijai 2009 Akments tilts 2.jpg|Skrējiena dalībnieki no Lietuvas uz Akmens tilta, Rīgā.
Attēls:Sirdspuksti Baltijai 2009 Brivibas piemineklis 2.jpg|Skrējiena noslēguma pasākums Rīgā pie Brīvības pieminekļa.
Attēls:Sirdspuksti Baltijai 2009 Valdis Zatlers.jpg|Valdis Zatlers un Nils Ušakovs gatavojas skrējienam.


## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
*Baltijas ceļam 20 oficiālā mājas lapa (arhivētā kopija)
* LTV Panorāmas ziņu sižets
Allāhs

thumbnail|Kaligrāfiski uzrakstīts vārds "Allāhs" arābu valodā
**Allāhs** (, *Allāh*, ) ir standarta arābu vārds Dieva apzīmēšanai. Rietumu pasaulē šo terminu vairāk saista ar musulmaņiem un viņu Dievu, bet arābvalodīgie šādi sauc ne tikai islāmā, bet arī kristietībā, jūdaismā un citās reliģijās esošo Dievu. Arābu pasaulē izplatīts cilvēku vārds ir Abdulla (, *Abdullah*), kas burtiskā tulkojumā nozīmē ‘Allāha kalps’ vai ‘Allāha vergs’.

## Etimoloģija
Vārds ‘Allāhs’ ir radies no arābu valodas vārda  (*Allāh*), kuru veido noteiktais artikuls *[[al-]]* un vārds *ilāh*, kas nozīmē ‘dievība’, ‘dievs’. Kopīgas cilmes vārdi atrodami arī citās semītu valodās, piemēram, ivritā vai aramiešu valodā. Seno semītu valodās dievs tika saukts par *Eloh*, un tā dievu svētajos rakstos ir nosaukuši arī Mozus un Jēzus Kristus.

Unikodā vārds Allāhs tiek attēlots ar simbolu ﷲ un tā kods ir U+FDF2.

## Vārda lietošana
[thumbnail|170px|[Irānas ģerbonis, kurā stilizētā veidā ir redzams vārds *Allāh* persiešu rakstībā]]
Pirms 7. gadsimtā radās islāms, arābi, kas tajā laikā ticēja vairākām dievībām, ar vārdu Allāhs apzīmēja dievību, kas radīja pasauli, vai arī visu dievību galveno dievu. Allāhs nebija viens vienīgais dievs, kā tas mūsdienās ir islāmā.

Islāmā Allāhs ir īpašvārds ar kuru apzīmē vienīgo dievu. Allāham nav dzimuma, kā arī šo terminu nelieto daudzskaitlī. Atsevišķi musulmaņu speciālisti uzskata, ka vārdu *Allāh* tādā nozīmē, kādā to lieto islāmā, nedrīkst tulkot, jo šis vārds esot ārkārtēji svēts un īpaši aizsargājams termins. Arī citās reliģijās Dievu nedrīkst saukt par Allāhu. Islāmā Allāham ir 99 tā sauktie skaistie vārdi, kuri katrs izceļ kādu Dieva īpašību. Visizplatītākie no tiem ir Žēlīgais un Līdzjūtīgais.

## Kā aizguvums
Daudzās Eiropas valstīs ar vārdu Allāhs saista tikai Dievu islāmā, kas tādā veidā ir iesakņojies kā aizguvums.

## Atsauces
Konstantīns

**Konstantīns** var būt:
* Konstantīns — vīriešu personvārds

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Konstantīns I — Romas imperators no 306. līdz 337. gadam
* Konstantīns II, Grieķijas karalis
* Konstantīns (Romas pāvests) — Romas pāvests no 708. līdz 715. gadam
* Konstantīns Bezrocis — Polockas kņazs
* Konstantīns Pēkšēns, arhitekts, Rīgas Domes loceklis (1909), Baltijas hercogistes Reģentu padomes loceklis (1918)
* Konstantīns Staņislavskis, aktieris un teātra režisors
* Konstantīns Petss, Igaunijas Valsts vecākais
* Konstantīns Čakste, Latvijas Centrālās Padomes priekšsēdētājs
* Konstantīns Čerņenko, PSKP CK ģenerālsekretārs (1984-1985)
* Konstantīns Karulis, valodnieks
* Konstantīns Raudive, psihologs, filozofs un parapsihologs
Torņakalns (nozīmju atdalīšana)

**Torņakalns** var būt:
* Torņakalns - Rīgas pilsētas apkaime
* Torņakalns (stacija) - dzelzceļa stacija Rīgā
Zolitūde (nozīmju atdalīšana)

**Zolitūde** var būt:
* Zolitūdes muiža
* Zolitūde - Rīgas pilsētas apkaime;
* Zolitūde (stacija) - dzelzceļa stacija Rīgā;
* sākotnējais Imantas dzelzceļa stacijas nosaukums.
Atgāzene (nozīmju atdalīšana)

**Atgāzene** var būt:
* Atgāzene - Rīgas pilsētas apkaime
* Atgāzene (stacija) - dzelzceļa stacija Rīgā

## Skatīt arī
* Atgāzenes iela
Krievu un lietuviešu karagājieni uz Cēsīm, Turaidu un Imeru (1221)

**1221. gada krievu un lietuviešu karagājiens uz Cēsīm, Turaidu un Imeru** notika 1221. gada vasarā pēc tam, kad Pleskavas krievi nolēma uzteikt 1217. gadā Otepē noslēgto miera līgumu un ar 12 000 karavīriem, kurus vadīja Novgorodas kņazs, iebruka letu zemē un aplenca Cēsis. Neraugoties uz lietuvju papildspēku ierašanos, Cēsu pili viņi nespēja ieņemt un pāri Gaujai iebruka Turaidas līvu zemē, kuru pamatīgi nopostīja. Zobenbrāļu ordenis ar mestru priekšgalā ieradās Gaujas pretējā krastā un neļāva krieviem un lietuviešiem šķērsot upi. Krievi nopostīja Idumejas un Imeras novadus un devās tālāk postīt Ugaunijas zemi. Lietuvieši arī devās krieviem līdzi un cauri letu zemei no Pleskavas atgriezās tikai pēc mēneša, kad lietuviešu karaspēka vienību 600 vīru sastāvā sagaidīja 15 Kokneses vācieši un 75 leti un kaujā spēja tos uzvarēt.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces
Ļaksa

**Ļaksa** ir latviešu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Māris Ļaksa (1981) — basketbolists;
* Miķelis Ļaksa, pazīstams kā Markus Riva, (1986) — dziedātājs.

## Skatīt arī
* Laksa
.am

**.am** ir Armēnijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

## Noteikumi
**.am** domēnu pārvalda ISOC-AM, Interneta Sabiedrības vietējā nodaļa.

Noteikumu piezīmes:
* Jebkurš pasaules iedzīvotājs var reģistrēt .am domēnu, izņemot rezervētos domēna vārdus, tādus kā:
# **.com.am** — komerciālām struktūrām;
# **.net.am** — interneta pakalpojumu sniedzējiem;
# **.org.am** — bezpeļņas organizācijām.
* Domēna vārdu pieprasījumi tiek izskatīti un tas ilgst 2 līdz 3 darba dienas.
* Reliģisku iemeslu dēļ .am domēna vārdu nedrīkst izmantot neķītrām mājas lapām
* AM-NIC sekojot globālām DNS pārmaiņām pāriet uz IPv6
* Unikoda savietojami vārdi būs pieejami līdzko tiks atrisinātas IPv6 savietojamības problēmas.

## Izmantojums domēnu vārdu spēlē
.am domēns ir populārs (tātad arī vērtīgs naudas izteiksmē), jo ir tāds pats kā Amplitūdas modulācijas radioviļnu saīsinājums. Citi līdzīgi saīsinājumi ir .fm, .tv, .cd, .dj un .mu. Šāds netradiocināls domēna izmantojums ir pazīstama kā domēnu vārdu spēle.
Domēna vārdu spēles domēns **i.am** tiek izmantots kā populārs mājas lapu uzturēšanas pakalpojums. Šī un arī citas līdzīgas divu vārdu spēles pieder trešo pušu reģistratoriem.
Amerikāņu mūziķa will.i.am fani izveidojuši neoficiālu mājas lapu will.i.am, izmantojot .am domēnu.

## Ārējās saites
* IANA .am whois informācija 
* Armēnijas informācijas centrs
Ķīna (reģions)

thumb|200px|
**Ķīna** (, piņjiņs: *Zhōngguó*) ir kultūras reģions, sena civilizācija un atkarībā no perspektīvas nacionāla vai daudznacionāla saimnieciska vienība plašā teritorijā Austrumāzijā. Pēc Ķīnas pilsoņu kara (galvenās cīņas beidzās 1949. gadā) radās divas politiskās vienības:
*  Ķīnas Tautas Republika, kura plašāk pazīstama vienkārši kā Ķīna
*  Ķīnas Republika, kura plašāk pazīstama kā Taivāna

Ķīna ir viena no vecākajām pasaules civilizācijām, kā arī vecākā joprojām eksistējošā civilizācija. Arheoloģiskās liecības liecina, ka šī civilizācija ir aizsākusies vismaz pirms 5000 gadiem. Tai arīdzan ir vecākā rakstības sistēma, kā arī tiek uzskatīts, ka Ķīna ir vieta, kur radušies daudzi nozīmīgi izgudrojumi. Vēsturiski ķīniešu kultūra kā vienots veselums ir izplatījusies visā Austrumāzijā, piemēram, kaimiņvalstis, kā Japāna, Koreja, Vjetnama ir ietekmējušās gan no ķīniešu reliģijām, gan rakstību sistēmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karagājieni uz Novgorodu un Ingriju (1222)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte XIII. gs. vidū. Krustnešu, letu un igauņu karagājieni notika garām Pleskavai (kartē - *Pskov*) uz Novgorodu. Sakaliešu un ugauņu karagājieni notika uz Ingrijas zemi austrumos no Narvas.]]
**1222. gada karagājieni uz Novgorodu un Ingriju** notika 1221./1222. gada ziemā kā krustnešu atriebības karagājieni par krievu un lietuviešu iebrukumu Līvzemē iepriekšējā gada vasarā un rudenī. Sākotnēji vācu, līvu un letu karaspēks tika savākts pret dāņiem, bet pēc konflikta noregulēšanas tas kopā ar sakaliešiem un ugauņiem iebruka Novgorodas zemē un izlaupīja to. Pēc tam leti, sakalieši un ugauņi atkārtoti iebruka Krievzemē. Ziemā sakalieši un ugauņi iebruka Ingrijas zemē, kas bija pakļauta Novgorodai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lusaka

**Lusaka** ir Zambijas galvaspilsēta, kā arī valsts lielākā pilsēta. Divas nozīmīgākās valodas Lusakā bija angļu un līdz 1980. gadiem vietējā čičevas valoda, taču vēlāk migrācija no ekonomiski depresīvajiem vara ieguves reģioniem par otro izplatītāko padarīja bemba valodu, tiek lietots arī angļu, bemba, njandža (čičevas) un nsenga hibrīds uz čičevas bāzes — "pilsētas njandža" (*Town Nyanja*). Pilsēta atrodas valsts dienvidu daļā 1300 metrus virs jūras līmeņa. 2022. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 1,75 miljoni iedzīvotāju. Lusaka ir valsts tirdzniecības centrs, kā arī valdības mājvieta. No Lusakas uz visām četrām debespusēm aizvijas nozīmīgas automaģistrāles.

## Sadraudzības pilsētas
Lusakas sadraudzības pilsētas ir:
*  Dušanbe (1966), Tadžikistāna
*  Beirūta (2018), Libāna
*  Udonthānī (2015), Taizeme
*  Losandželosa (1968), ASV
*  Iževska, Krievija

## Atsauces

## Ārējās saites
Pētersone

**Pētersone** ( — 'Pētera dēls', no personvārda Pēters (*Peter*); vīriešu dzimtē Pētersons) ir vācu cilmes uzvārds, kam citās ģermāņu valodās sastopami līdzīgi uzvārdi ar tādu pašu cilmi — Pītersona (), Pētersena (), Petešona () un Petešena (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Audra Pētersone (1971) — lietuviešu izcelsmes Latvijas aktrise;
* Kārina Pētersone (1954) — latviešu politiķe un sabiedriskā darbiniece;
* Sandra Pētersone (1964) — latviešu ekonomiste un politiķe .

## Skatīt arī
* Petersone
* Pītersona
* Pētersena
* Petešona
* Petešena
1648. gads

**1648** () bija garais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi

### Janvāris
* 30. janvāris — par Ukrainas hetmani kļuva Bohdans Hmeļnickis.

### Oktobris
* 24. oktobris — ar Vestfālenes miera līgumu noslēdzas Trīsdesmitgadu karš.

## Dzimuši
* 15. decembris — Gregorijs Kings, angļu statistiķis (miris 1712. gadā)

## Miruši
* 20. februāris — Tirso de Molina (*Tirso de Molina*), spāņu dramaturgs (dzimis 1579.)
* 28. februāris — Kristiāns IV (*Christian 4.*), Dānijas karalis (dzimis 1577.)
* 20. maijs — Vladislavs IV (*Władysław IV Waza*), Polijas karalis (dzimis 1595.)
* 12. augusts — Ibrahims I, Osmaņu sultāns (dzimis 1615.)
1641. gads

**1641** () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 18. janvāris — Pau Klariss pasludina Katalānas Republiku.

### Nezināms datums
* Dānijas karalis Kristiāns IV nodibināja Norvēģijas pilsētu Krisjānsannu.

## Dzimuši

13. janvāris — Patriks Hams, angļu valstvīrs (miris 1724. gadā)

## Miruši

* 15. aprīlis — Domeniko Zampīrī — itāliešu gleznotājs (dzimis 1581. gadā)
* 9. decembris — Antoniss van Deiks (*Anthony van Dyck*), flāmu gleznotājs (dzimis 1599.)

## 1641. gada kalendārs
1647. gads

**1647** () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
Angļu puritāņu likumdevēji aizliedz Ziemassvētkus.

## Dzimuši
* 12. augusts — Johans Heinrihs Akers — vācu rakstnieks (miris 1719. gadā)
* 22. augusts — Denī Papēns (*Denis Papin*), franču matemātiķis, fiziķis un izgudrotājs (miris 1713. gadā)

## Miruši
* 14. marts — Orānas Frīdrihs Henrihs (*Frederik Hendrik van Oranje*), nīderlandiešu politiķis (dzimis 1584.)
* 24. augusts — Nikolass Stouns — angļu skulptūrists un arhitekts (dzimis 1586. gadā)
* 25. oktobris — Evandželista Toričelli (*Evangelista Torricelli*), itāļu fiziķis (dzimis 1608.)

## 1647. gada kalendārs
Ķīna (nozīmju atdalīšana)

**Ķīna** var būt:

* Ķīna (reģions)
* Ķīnas Tautas Republika
* Ķīnas Republika, pazīstama arī kā Taivāna
* Senā Ķīna
Ēriks Bardons

**Ēriks Viktors Bardons** (*Eric Victor Burdon*; dzimis ) ir angļu dziedātājs, komponists un producents, visplašāk pazīstams kā grupas The Animals vokālists.

## Diskogrāfija
### Albumi
* 1974 - Sun Secrets
* 1975 - Stop
* 1977 - Survivor
* 1980 - Darkness Darkness
* 1980 - The Last Drive
* 1982 - Comeback
* 1983 - Power Company
* 1988 - I Used To Be An Animal
* 1993 - Access All Areas
* 2000 - Official Live Bootleg #1
* 2000 - Official Live Bootleg #2
* 2001 - Official Live Bootleg 2000
* 2002 - Live In Seattle
* 2002 - My Secret Life
* 2005 - Athens Traffic Live
* 2006 - Soul Of A Man

### Singli
* 1974 - The Real Me
* 1974 - Don't Let Me Be Misunderstood
* 1975 - Stop
* 1977 - Woman Of The Rings
* 1980 - Power Company
* 1982 - Bird On The Beach
* 1982 - Take It Easy
* 1988 - Going Back To Memphis
* 1988 - I Will Be With You Again
* 1988 - Run For Your Life
* 1990 - Sixteens Tons
* 1990 - We Gotta Get Out Of This Place
* 2004 - Once Upon A Time

## Filmu saraksts
* 1968 - Monterey
* 1979 - 11th Victim
* 1982 - Comeback
* 1999 - Snow On New Year's Eve
* 2007 - The Blue Hour

## Biogrāfija
* 1986 - I Used To Be An Animal, But I'm Alright Now
* 1989 - The Last Poet
* 2001 - Don't Let Me Be Misunderstood: A Memoir (My Secret Life)

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa
1594. gads

**1594** () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
* 27. februāris — Anrī IV tiek kronēts par Francijas karali.

## Dzimuši
* 19. februāris — Henrijs Frederiks (*Henry Frederick*), Velsas princis (miris 1612.)
* 15. jūnijs — Nikolā Pusēns (*Nicolas Poussin*), franču gleznotājs (miris 1665.)
* 9. decembris — Gustavs II Ādolfs (*Gustav II Adolf*), Zviedrijas karalis (miris 1632.)

## Miruši
* 2. februāris — Džovanni Pjerluidži da Palestrina, itāļu komponists (dzimis 1525. gadā)
* 30. maijs — Bālints Balaši (*Balassi Bálint*), ungāru dzejnieks (dzimis 1554.)
* 31. maijs — Tintoreto (*Tintoretto*), itāļu mākslinieks (dzimis 1518. gadā)
* 2. decembris — Gerhards Merkators (*Gerardus Mercator*), flāmu kartogrāfs un ģeogrāfs (dzimis 1512.)

## 1594. gada kalendārs
1595. gads

**1595** () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
29. janvāris vai 30. janvāris — Viljama Šekspīra luga "Romeo un Džuljeta", iespējams, tiek spēlēta pirmoreiz.

Beidzās Krievu—zviedru karš (1570—1595)

## Dzimuši
* 9. jūnijs — Vladislavs IV (*Władysław IV Waza*), Polijas karalis (miris 1648.)
* 27. decembris — Bohdans Hmeļnickis (*Богдан Хмельницький*), Ukrainas hetmanis (miris 1657.)

## Miruši
* 25. aprīlis — Torkvato Taso (*Torquato Tasso*), itāliešu dzejnieks (dzimis 1544.)
* 12. novembris — Džons Havkins, angļu kuģu būvētājs un tirgotājs (dzimis 1532. gadā)

## 1595. gada kalendārs
Dāņu karagājiens uz Sāmsalu (1222)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte XIII. gs. vidū. Sāmsala apzīmēta ar vācu nosaukumu Ösel. Aprakstītā kauja, visticamāk, notika pie Kuresāres pils (kartē - *Arensburg*).]]

**Dāņu 1222. gada karagājiens uz Sāmsalu** notika 1222. gada vasarā un to vadīja Dānijas karalis Valdemārs II. Dāņi no jauna sāka celt jau iepriekšējā karagājiena laikā nopostīto pili un piespieda sāmsaliešus pamest tās apkārtni. Jaunajā pilī pie Dānijas karaļa no viņam piešķirtās Līvzemes ieradās bīskaps Alberts, Zobenbrāļu ordenis sava mestra Folkvīna vadībā un vārdā nenosaukti līvu vecākie. Sarunu gaitā viņi panāca to, ka karalis bīskapam Albertam atdeva Līvzemi, turpretī Sakalas un Ugaunijas zemē viņš karaļa tiesības piešķīra Zobenbrāļu ordeņa brāļiem, bet garīgās tiesības Rīgas bīskapam.

Pēc Dānijas karaļa un Livonijas delegācijas aizbraukšanas sāmsalieši kopā ar ridaliešiem aplenca dāņu mūra pili un piecas dienas bombardēja ar 17 akmeņu metamajām mašīnām *paterellām*. Pils aizstāvji beidzot padevās un atgriezās pie dāņiem Rēvelē. Sāmsalieši paturēja septiņus dāņus un Rīgas bīskapa brāli Teoderihu par ķīlniekiem miera apstiprināšanai. Visā Igaunijā sākās sacelšanās pret krustnešiem.

## Kaujas vieta

thumb|250 px|Senās Igaunijas zemes 13. gadsimta sākumā.
Pēc senākā uzskata (Tuulse, 1942) dāņu pils atradusies Soelas līča krastā Sāmsalas ziemeļos. Tomēr 1974. gadā veiktie izrakumi to neapliecināja. Tādēļ ir izteikta hipotēze, ka šī pils atradusies tur, kur vēlāk celta Kuresāres pils (Kleis, Tarvel 1982).

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces
Jaunlutriņu pagasts

**Jaunlutriņu pagasts** ir Saldus novada teritoriāla vienība tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Gaiķu, Šķēdes, Lutriņu un Zirņu pagastiem un Kuldīgas novada Vārmes pagastu. Pagasta centrs ir Jaunlutriņi. Pagastu administrē apvienotā Jaunlutriņu un Šķēdes pagastu pārvalde.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Edīte, Gnīdupe.

## Vēsture
Mūsdienu Jaunlutriņu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Jaunā muiža (*Gut Neuhof*, Jaunlutriņi).

Pagasts dibināts 1820. gadā. 1890. gadā to kopā ar Ošenieku un Mācītājmuižas pagastiem pievienoja Lutriņu pagastam. 1945. gadā Lutriņu pagastā izveidoja Lutriņu, Jaunlutriņu un Ošenieku ciema padomes. 1954. gadā Jaunlutriņu ciemam pievienoja Ošenieku ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu iekļāva Saldus novadā.

## Iedzīvotāji
739 (01.07.2018)
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Jaunlutriņi, Ošenieki

### Ievērojamas personības
* Jukums Vācietis (1873—1938), latviešu strēlnieku komandieris Pirmā pasaules kara laikā, vēlāk pirmais Padomju Krievijas visu bruņoto spēku virspavēlnieks (1918—1919) Krievijas Pilsoņu kara laikā. Nošauts 1938. gadā sakarā ar apsūdzību par dalību "latviešu fašistiski teroristiskā spiegu organizācijā".

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra
Par izglītošanās sākumiem uzskatāma mājmācība. Laikā no 1805. līdz 1840.gadam ar to nodarbojās amatnieks Otto Hercbergs, "Eglīšu" māju saimniece Līze Lasis, audējs Fridrihs Šube.
No 1825. līdz 1890.gadam darbojās "ķesterskola", kurā strādāja Lutriņu draudzes ķesteris. Skolas vajadzībām no muižas piešķīra mājas 90 pūrvietu kopplatībā un nosauca par "Ķesteriem".
1840.gadā tika pieņemts lēmums par Lutriņu pagasta skolas ierīkošanu. Līdz 1851.gadam skola darbojās vienlaicīgi ar ķesterskolu. 1851.gadā uzcēla jaunu skolas namu netālu no ķestera mājām, piešķirot no muižas 20 pūrvietas zemes (vēlāk palielināja par 30 pūrvietām). Šajā ēkā skola pastāvēja līdz 1931.gadam.
Skolas ēku nodeva pagastam, tajā ierīkoja nespējnieku patversmi un nosauca par "Atpūtām".
1840.gadā pagasta otrā malā "Rīkutos" sāka darboties vēl viena skola. 1885.gadā šo skolēnu izglītošanas vajadzībām tika uzcelts jauns nams Silmaņu meža ielokā. Šeit skola pastāvēja līdz 1923.gadam, kad tika pievienota Lutriņu 6-klasīgai pamatskolai Jaunmuižā. Skolu tautā dēvēja par Laša skolu ( skolotājs Gustavs Lasis).
Lutriņu 6-klasīgā pamatskola sāka darboties 1921.gadā Lutriņu mācītāja muižā, jo Jaunmuižas pils vēl nebija nodota skolas vajadzībām. Tikai 1923.gada 17.decembrī skolu pārvietoja uz Jaunmuižas pili.
Laika gaitā skolai mainīti nosaukumi un mācīšanās laika ilgums, bet t.s. Jaunmuižas pilī tā darbojas vēl aizvien.
Kopš 1937. gada skolu beiguši 1388 skolēni.

## Atsauces
Tallinas aplenkums

**Tallinas aplenkums** var būt:
* Dāņu karagājiens uz Rēveli un kauja pie Lindanises (1219) - Livonijas krusta karu kauja 1219. gada jūnijā starp dāņu un vendu krustnešiem Dānijas karaļa Valdemāra II vadībā un igauņu karaspēku, kas mēģināja dāņus padzīt no Tallinas.
 
* Tallinas aplenkums (1221) - Livonijas krusta karu kauja 1221. gada aprīlī starp dāņu krustnešiem un sāmsaliešu karaspēku, kas aplenca Lindanises pilskalnu.
* Tallinas aplenkums (1223) - Livonijas krusta karu kauja 1223. gada sākumā starp vācu un dāņu krustnešiem un igauņu karaspēku, kas aplenca Tallinu.

## Skatīt arī
* Tallina
Kristers Fuglesangs

**Arne Kristers Fuglesangs** (*Arne Christer Fuglesang*; dzimis ) ir Zviedrijas fiziķis, Eiropas Kosmosa aģentūras kosmonauts.

Fuglesanga pirmais kosmiskais lidojums notika 2006. gada augustā misijā STS-116, esot misijas speciālistam. Veica trīs iziešanas kosmosā.

Otrais lidojums notika 2009. gada augustā — septembrī misijā STS-128. Tās laikā viņš veica divas iziešanas kosmosā ar kopējo ilgumu 13 stundas 40 minūtes.

## Ārējās saites

* christerfuglesang.com  
* NASA biography 
* ESA biography 
* The Celsius Mission page at ESA 
* Fuglesanga jaunumi  
* christerfuglesang.se
Inčukalna pagasts

**Inčukalna pagasts** ir viena no Siguldas novada administratīvi teritoriālajām vienībām, Gaujas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Krimuldas un Allažu pagastiem, Saulkrastu novadu Sējas pagastu, kā arī Ropažu novada Vangažu pilsētu un Ropažu un Garkalnes pagastiem. Pagasta centrs ir Inčukalnā.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes

#### Ezeri

## Vēsture
Inčukalns pirmoreiz vēstures avotos minēts 1436. gadā, kaut Inčukalna teritorija bijusi Gaujas lībiešu apdzīvota jau 1. gadu tūkstotī p.m.ē. Kādreiz tagadējā Inčukalna pagasta teritorijā (Vangažu pusē) bijis ķieģeļu ceplis un čuguna lietuve, taču viduslaikos darbojusies arī vara kausētava, stikla rūpnīca un papīra manufaktūras ražotne, kā arī māla trauku darbnīca. Būvējot Rīgas - Valkas dzelzceļu, 19. gadsimta 80. gados Inčukalna pagastā ierīkota dzelzceļa stacija Hincenberga, un līdz ar to sākusies straujāka Inčukalna attīstība.

1935. gadā Rīgas apriņķa Inčukalna pagasta platība bija 112,5 km². 1945. gadā pagastā padomju okupācijas vara izveidoja Inčukalna un Griķu ciema padomes. 1954. gadā Griķu ciemu pievienoja atpakaļ Inčukalna ciemam. 1961. gadā daļu ciema teritorija pievienoja Vangažu strādnieku ciematam un 1977. gadā daļu Krimuldas ciemam. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par Inčukalna pagastu. 2006. gadā Rīgas rajona  Inčukalna pagasts reorganizējās par '''Inčukalna novadu'''. 2009. gadā novads tika reorganizēts vēlreiz, apvienojot ar Vangažu pilsētu. 2021. gadā Inčukalna novadu sadalīja - Vangažu pilsētu iekļāva Ropažu novadā, savukārt Inčukalna pagastu iekļāva Siguldas novadā.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas

Lielākās apdzīvotās vietas: Inčukalns, Krustiņi, Gauja, Griķi, Indrāni, Egļupe, Kļavas, Meža Miers.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Oxford United FC

**Oxford United Football Club** ir Anglijas profesionālais futbola klubs. Klubs tika dibināts 1893. gadā. Savas mājas spēlēs tas aizvada Kasamas stadionā. 2025.—2026. gada Anglijas futbola čempionāta sezonā piedalās Anglijas futbola čempionātā, kas ir Anglijas futbola līgu sistēmas otrais līmenis.

2006.—2007. gada sezonā klubā 4 spēles aizvadīja Latvijas izlases futbolists Kristaps Grebis.

## Sasniegumi
* **Anglijas futbola 2. līmenis** (1893.—1992. **Otrā divīzija**; 1992.—2004. **Pirmā divīzija**; tagad — ***[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]***)
** Čempioni (1): 1984–85
* **[[Anglijas Līgas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1985–86

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
* ''Oxford Mail'' jaunumi par klubu
Igauņu sacelšanās un kauja pie Vīlandes (1223)

**1223. gada igauņu sacelšanās un kauja pie Vīlandes** sākās 1223. gada 29. janvārī kā reakcija uz sāmsaliešu sekmīgo karu ar dāņiem un dāņu pils ieņemšanu tā paša gada vasarā. Vīlandes pilī dzīvojošie sakalieši nogalināja pilī un baznīcā esošos Zobenbrāļu ordeņa brāļus, tirgotājus un priesterus, ieskaitot Vīlandes fogtu Maurīciju. Pēc tam nemiernieki devās uz Jervas zemi un nogalināja Jervas fogtu Hebi. 

Ugauņi savukārt nogalināja Tērbatas fogtu Johanesu . Sacelšanās dalībnieki atteicās no kristīgās ticības un veica senus attīrīšanās rituālus. Viņi noslēdza mieru ar Novgorodas un Pleskavas krieviem un uzaicināja to garnizonus apmesties Sakalas un Ugaunijas pilīs.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauce
Grigorijs Čirkins

**Grigorijs Čirkins** (; dzimis ) ir Krievijas bijušais futbolists.

## Ārējās saites

* Profils playerhistory.com
Holera

thumb|right|''Vibrio cholerae'' baktērijas

**Holera** ir akūta zarnu infekcijas slimība, ko izraisa baktērija *Vibrio cholerae*. Cilvēki ar to var inficēties, lietojot uzturā ūdeni vai pārtiku, kas satur šī tipa baktērijas. Inkubācijas periods ilgst līdz piecām dienām. Slimība sākas ar caureju, kas kļūst aizvien biežāka. Slimnieka organisms strauji zaudē lielu daudzumu šķidruma, sākas organisma atūdeņošanās. Šoka stāvoklis iestājas no 4 līdz 12 stundām pēc pirmo slimības pazīmju parādīšanās, bet nāve — no 18 stundām līdz pāris dienām, ja vien netiek veikta orālā rehidrācijas terapija.

Pēdējo divu gadsimtu laikā pasaulē notikušas septiņas holeras pandēmijas. Mūsdienās lielāko daļu holeras gadījumu ik gadus reģistrē Āfrikā, kur arī ir lielāka mirušo procentuālā attiecība nekā citās pasaules daļās.

## Holeras epidēmijas Latvijā
Pirmā holeras epidēmija Latviju piemeklēja 1831. gadā otrās globālās pandēmijas laikā, pēc tam 1848. gadā.  Trešā holeras epidēmija sasniedza Latviju 1853. gadā un turpinājās arī 1854. gadā. Pēdējā holeras epidēmija Latgalē bija 1909. gadā.
 
### Kurzemes guberņā
* 1831. gada vasarā Jelgavā ar holeru saslima 1953, bet nomira 990 cilvēki. 
* 1848. gada rudenī Jelgavā no holeras nomira 968 cilvēki, bet Kurzemes guberņā kopumā saslima ap 6000, bet mira ap 2300 personu.
* 1853. gadā Jelgavā saslima 385, bet nomira 192  cilvēki, bet Kurzemes guberņā saslima ap 5000  un nomira ap 2000  cilvēku.

### Latgalē
* 1831. gadā Daugavpilī saslima 1146 un nomira 193 cilvēki, Rēzeknē 564 un 91; caurmēra letalitāte bija 17,3 %.  
* 1848. gada holeras epidēmijas laikā saslimstība Latgalē sasniedza 257, bet mirstība – 42 uz 10 000 iedzīvotāju, letalitāte – 17,2%. 
* 1853. gadā letalitāte sasniedza 17,8 %, 1856. gadā Krāslavā trešo reizi uzliesmoja holeras epidēmija.
* 1871. gadā holeras letalitāte Latgalē bija 31,7 %.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārtiņš Vilsons

**Mārtiņš Vilsons** (dzimis ) ir latviešu aktieris un teātra režisors.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Transportnijas ciematā, Magadanas apgabalā (Krievijas PFSR), no Latvijas izsūtīto Rolanda Čehoviča un Zentas Vilsones ģimenē. Turpat dzimis arī jaunākais brālis, aktieris Ēriks Vilsons. Pēc ģimenes atgriešanās Latvijā 1971. gadā bija skatuves strādnieks LPSR Valsts Akadēmiskajā Drāmas teātrī, dienestu Padomju armijā pavadīja Baikāla-Amūras maģistrāles celtniecībā Sibīrijā.

Mācījās Latvijas Valsts Konservatorijas Teātra fakultātē, skatuves gaitas uzsāka 1976. gadā Liepājas teātrī pie režisora Oļģerta Krodera. Kļuva pazīstams pēc galvenās lomas Aloiza Brenča filmā "Mirāža". Pēc tam uz četriem gadiem pārtrauca darbu Liepājas teātrī, pārcēlās uz dzīvi Rīgā un filmējās Krievijā, pēc tam atkal atgriezās Liepājas teātrī.

Lidz 2004. gadam Liepājā vadīja savu teātri "Mūris", pēc tā bankrotēšanas pārcēlās uz Rīgu. Līdz 2011. gadam bija Dailes teātra aktieris.

Pašlaik darbojas gan Rīgas teātros kā ārštata aktieris, gan arī televīzijā.

Bijis trīsreiz precējies. Pirmā sieva — Maruta, no kuras dēls. Otrā sieva — kostīmu māksliniece Larisa Brauna. Trešā sieva — Zane Vilsone (Lūciņa). Trīs laulībās pasaulē nākuši 8 bērni.

## Nozīmīgākās lomas teātrī
* *titulloma* — Henrika Ibsena — Pērs Gints (1997)
* *titulloma* — Viljama Šekspīra — Otello (2000)
* *lords Botvels* — Viljama Šekspīra — Marija Stjuarte (2002)
* *Kēreja* — Albēra Kamī — Kaligula (2005)
* *Humberts* — Vladimira Nabokova — Lolita (2006)

## Filmogrāfija
* Mirāža, 1983 — *Els Kitsons*
* Divus soļus no "Paradīzes", 1984 — *Francis*
* Vienas sadursmes divas versijas, 1984 — *epizode*
* Kad bremzes netur, 1984 — *Siliņš*
* Intermeitene, 1989 — *Viktors*
* Fans (*Фанат*), 1989 — *mafiozi*
* Fans -2 (*Фанат-2*), 1990 — *mafiozi*
* Melnā maģija, jeb tikšanās ar sātanu, 1990
* Žurkas, jeb nakts mafija, 1991 — *taksometra vadītājs*
* Jūras vilks, 1991 — *Džonsons*
* Sala, 1991
* Nāve aiz kulisēm, 1991
* Viņš savu saņems, 1992 — *Delani*
* Es mīlu, 1994
* Foto (īsfilma) 1999
* Dāma brillēs, ar šauteni, automašīnā (TV seriāls) 2001 — *epizode*
* Saldā indes garša (TV seriāls) 2001—Deglis
* Suņu vīrs un Tille 2002 — *Suņu vīrs*
* Debesu līgava. 7 lidojumi 2002 — *Antons*
* NeGribu, neGribu, neGribu!... 2003 — *Džons*
* Pērku jūsu vīru! 2003
* Sarkanā kapella, 2004 — *epizode*
* Anastasija (TV seriāls), 2006 — *Kostja*
* Prāts vai Instinkts (TV seriāls), 2006-2007
* Virsnieki-2 (TV seriāls), 2009
* Eņģeļiem nav spārnu, 2009
* Skitu zelts, 2009 — *arheologs*
* Džimlai rūdi rallallā, 2014
* Vectēvs, kas bīstamāks par datoru, 2017
* Dvēseļu putenis, 2019
* Nemīlētie (TV seriāls), 2022 — *Valters Ķēniņš*
* Nelūgtie viesi (TV seriāls), 2023

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2009. gada intervija 
* Personīgā mājas lapa 
* Mārtiņš Vilsons izrades.lv
Tallinas aplenkums (1223)

**1223. gada Tallinas aplenkums** bija jau trešais (pēc 1219. un 1221. gada kaujām) sāmsaliešu un citu Ziemeļigaunijas cilšu mēģinājums padzīt dāņu krustnešus no Tallinas. Uzbrukums notika 1223. gada sākumā un turpinājās ilgāku laiku. Vācu un dāņu krustneši beidzot iznāca no aplenktā cietokšņa un piespieda igauņus atkāpties no Tallinas pilskalna.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces
FK Rostov

***FK Rostov*** () ir Krievijas futbola klubs, kura bāzes vieta ir Rostova pie Donas. Dibināts 1930. gadā, pašlaik spēlē Krievijas Premjerlīgā. Kopš 2018. gada mājas spēles aizvada Rostovas arēnā, kuras ietilpība ir 45&nbsp;000 skatītāju vietu. Pirms tam spēlēja stadionā *Olimp-2*. 2014. gadā kļuva par Krievijas kausa ieguvējiem.

## Sasniegumi
* **[[Krievijas futbola Premjerlīga|Krievijas Premjerlīga]]**
** Vicečempioni (1): 2015–16
* **[[Krievijas kauss futbolā|Krievijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2013–14
** Finālisti (1): 2002–03
* **Krievijas superkauss**
** Finālisti (1): 2014
* **Krievijas 1. līga / Futbola Nacionālā līga**
** Čempioni (1): 2008
** Vicečempioni (1): 1994

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Biseksualitāte

**Biseksualitāte** ir seksuāla tieksme pret abu dzimumu pārstāvjiem (vīriešiem un sievietēm). Cilvēki, kuriem ir biseksuāla orientācija "izjūt seksuālu un emocionālu valdzinājumu gan uz sava dzimuma pārstāvjiem, gan pretējā dzimuma pārstāvjiem"; "termins arī raksturo personīgās un sociālās identitātes individuālo apziņu, radušos no šiem valdzinājumiem, uzvedības tos izrādot un piederību citu cilvēku kopienai, kuri arī to izrāda."  Tā ir viena no galvenajām cilvēka seksuālās orientācijas klasifikācijām līdzās heteroseksualitātei un homoseksualitātei. Personas, kuras neizjūt seksuālu tieksmi ne pret vienu no dzimumiem, sauc par aseksuāļiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dažāda seksualitāte 
* Partneris ir biseksuāls 
* Sieviešu biseksualitāte
Karagājiens uz Sakalu (1223)

**1223. gada karagājiens uz Sakalu** notika igauņu sacelšanās laikā 1223. gada sākumā pēc bīskapa Alberta un Zobenbrāļu ordeņa atkārtotas vienošanās par pakļauto Igaunijas zemju sadali. Tajā piedalījās bīskapam Albertam padotie krustneši, leti un līvi, kā arī Zobenbrāļu ordenis.

Krusta karotāji aplenca Sakalas galveno Vīlandes pili, bet nespēja to ieņemt. Tad viņi izpostīja Sakalas zemi un devās uz pili, kas atradās pie Navesti upes un trīs dienas cīnījās kaujā pret sakaliešiem, citi devās tālāk un izpostīja arī Nurmegundes novadu.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauce
Letgaļu un ordeņa brāļu karagājieni uz Ugauniju (1223)

**1223. gada letgaļu un zobenbrāļu karagājieni uz Ugauniju** notika 1223. gada igauņu sacelšanās laikā. Tajā piedalījās letgaļu karaspēks Tālivalža dēla Ramekas un letu vecākā Varigerba vadībā. Pēc tam līdzīgu karagājienu uz Ugauniju veica arī Zobenbrāļu ordeņa karaspēks. 
Ugauņi atriebjoties iebruka Tālavā . 

Nespēdami uzveikt igauņus, Zobenbrāļi lūdza bīskapa Alberta palīdzību, kurš to apsolīja ar noteikumu, ka ordenis samierināsies tikai ar trešdaļu no pakļautajām Igaunijas zemēm (t.i. vienīgi Sakalas zemi).

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauce
Meluks

**Meluks** () bija viens no Tālavas vecākajiem un karavadoņiem, kas pieminēts 1219. gada notikumu sakarā.

## Vārda cilme
Personvārds Meluks etimoloģiski saistāms ar vārdiem *melns* vai *mēļš* (Mīlenbahs, Endzelīns, Blese, 1929).
Jādomā, ka Meluka un Varigerba novadi atradušies pēc 1224. gada Tālavas sadalīšanas akta Zobenbrāļu ordenim piederošajā daļā (Švābe, 1936).
Meluka zemes atrašanās vieta nav skaidra, kaut arī vārdu ar *meln-* saknē latviešu valodā ir ļoti daudz, turpretī nav tādu ne mūsdienu, ne viduslaiku vietvārdu, ko konkrēti varētu saistīt ar vārdu Meluks.

## Dzīves gājums
Meluks kopā ar citu Tālavas vecāko Varigerbu un Kokneses letiem devās atriebes karagājienā pret krieviem un izpostīja visu Pleskavas zemi. Tā paša gada rudenī Pleskavas krievi nometās Meluka un Varigerba zemēs un "nopostīja visu, kas tiem piederēja, sadedzināja labību un neatstāja nedarītu nevienu ļaunu darbu, ko spēja darīt." Meluks vairs nav pieminēts 1223. gada sākumā, kad igauņu sacelšanās laikā Varigerbs ar Rameku devās karagājienā uz Ugaunijas zemi.

Iespējams, ka visi pieminētie Tālavas valdnieki ir bijuši Tālivalža dēli, kas pēc tēva nāves valdījuši sadalītajā Tālavā. Var pieņemt, ka viņš bija miris pirms 1223. gada vai arī zaudējis savu vadošo stāvokli.

## Atsauces
Vandalisms

[thumb|upright=1.2|Vārda izcelsme saistīta ar ģermāņu cilti — [vandaļi, kas 455. gadā izlaupīja Romu]]
**Vandalisms** ir apzināta un bezjēdzīga kultūras un materiālu vērtību iznīcināšana vai bojāšana. Cilvēkus, kas veic šādas darbības, sauc par **vandaļiem**.

Par vandalismu sauc arī datoru vīrusu apzinātu lietošanu datorprogrammu un to dokumentu bojāšanai un iznīcināšanai.

## Vēsture
Vārda izcelsme saistīta ar ģermāņu cilti — vandaļiem, kas 455. gada jūnijā izlaupīja Romu. Vandaļi drīzāk laupīja un aizveda dārgumus, nevis tos iznīcināja. Kaut arī vandaļi sagūstīja un aizveda tūkstošiem gūstekņu ar mērķi dabūt izpirkuma maksu, pāvestu Leo I iecēla amatā tieši par Romas iedzīvotāju paglābšanu no pilnīgas iznīcības.

Termina "vandalisms" parādīšanās attiecināma uz Lielās franču revolūcijas laiku. Pirmo reizi terminu pielietojis *[[Ģenerālštati|Ģenerālštatu]]* deputāts abats Anri Greguārs. 1794. gadā viņš uzstājās ar "Atskaiti par vandaļu veiktajiem postījumiem un to novēršanas līdzekļiem", aicinot ar pašām nežēlīgākajām metodēm nepieļaut mākslas pieminekļu iznīcināšanu. Greguārs ar to bija domājis jaunās Francijas Republikas armijas darbību.

19. gadsimtā vārds "vandalisms" iegājās ikdienas sarunvalodā, apzīmējot mākslas vērtību un arhitektūras pieminekļu postīšanu vai bezjēdzīgu iznīcināšanu.