open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Varigerbs

**Varigerbs** jeb **Varigribs** (tekstos: *Warigerbe*, *Warigribbe*) bija viens no 13. gadsimta Tālavas vecākajiem un karavadoņiem, kas pieminēts Indriķa hronikā.

## Dzīvesgājums
Varigerbs 1219. gadā kopā ar citu Tālavas vecāko Meluku un Kokneses letiem devās atriebes karagājienā pret krieviem un izpostīja visu Pleskavas zemi. Tā paša gada rudenī Pleskavas krievi nometās Meluka un Varigriba zemēs un "nopostīja visu, kas tiem piederēja, sadedzināja labību un neatstāja nedarītu nevienu ļaunu darbu, ko spēja darīt". Savukārt 1223. gada sākumā viņš igauņu sacelšanās laikā kopā ar Tālavas kungu Rameku devās uz Ugaunijas zemi, kur izpostīja tās novadus un ieguva daudz kara laupījuma.
  
Iespējams, ka visi pieminētie Tālavas valdnieki ir bijuši Tālivalža dēli, kas pēc tēva nāves valdījuši sadalītajā Tālavā.

## Vārda cilme
Personvārds Varigribs etimoloģiski saistāms ar vārdiem “kas varu grib” (Blese, 1929).
Jādomā, ka Varigriba un Meluka zemes atradušās pēc 1224. gada Tālavas sadalīšanas akta Zobenbrāļu ordenim piederošajā daļā (Švābe, 1936). Varigriba vārdu hipotētiski varētu saistīt vienīgi ar 17.gs. ciema vārdu *Waring*, kas atradies tagadējā Rankas pagastā.

## Atsauces
Latvijas rajoni

[thumb|250px|[Latvijas rajoni|Latvijas rajonu un pagastu karte (2007).]]

**Rajoni** bija otrā līmeņa pašvaldības Latvijas PSR un Latvijas Republikā no 1949. līdz 2009. gadam.

## Vēsture
1949. gadā padomju okupācijas vara veica administratīvo reformu, kuras rezultātā tika likvidēti apriņķi un pagasti, bet to vietā izveidoti rajoni un ciemi (šākotnēji - ciemu padomes). Paralēli šai sistēmai eksistēja arī lielākās daļas teritorijas iedalījums kolhozos un sovhozos. Laika gaitā rajonu robežas tika vairākkārt mainītas.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas, ciemi tika likvidēti un to vietā atkal tika izveidoti pagasti un pilsētas ar lauku teritorijām, bet rajoni savu statusu saglabāja. Vairāki pagasti un 1990. gadu beigās uzsāka apvienošanos novados, vietām novados apvienojoties vairākiem pagastiem, bet citur – pilsētām ar lauku teritorijām vai pilsētām ar pagastiem. Rajonus pārvaldīja pašvaldību vēlēšanās ievēlētas rajonu padomes, bet pagastos tika vēlētas arī pagastu padomes.

2008. gada 18. decembrī Saeima pieņēma lēmumu par Latvijas pāreju uz jaunu administratīvo iedalījumu apriņķos (apriņķi beigās tā arī netika izveidoti), 9 republikas pilsētās un 109 novados. 2009. gada 1. jūlijā, līdz ar administratīvi teritoriālās reformas noslēgšanos, rajonu padomes zaudēja savas pilnvaras.

## Rajonu uzskaitījums
Laika posmā no 1949. gada līdz 2009. gadam Latvijā pastāvēja šādi rajoni:

## Atsauces un piezīmes
Mahābhārata

[thumb|235px|Eposa "Mahābhārata" [manuskripts|manuskripta ilustrācija]]
**"Mahābhārata"** (, *Mahābhāratam*, ) ir viens no diviem nozīmīgākajiem sanskrita eposiem Senajā Indijā; otrs ir "Rāmājana". Šis eposs ir daļa no hindu itihāsas (vēstures) un nozīmīga daļa no hindu mitoloģijas. Eposā izklāstīta ne tikai Indijas tautu ikdienas dzīve, ticējumi un paražas, bet arī estētiskie un ētiskie uzskati. "Mahābhārata" tiek uzskatīta par garāko eposu pasaulē. "Mahābhārata" sastāv no 18 grāmatām. Tās  vārsmās ir aptuveni trīs miljoni vārdu.

## Eposa atstāstījums
Eposs "Mahābhārata" stāsta par divu indiešu dzimtu līdzāspastāvēšanu. Senajā Kuru valstī par varu cīnījās divi brāļi — vecākais no viņiem bija Dhritaraštra, bet jaunākais — Pandu. Tā kā vecākais brālis bija akls, tad tronī kāpa jaunākais brālis Pandu. Abiem brāļiem bija pēcnācēji. Dhritaraštram bija 100 dēli, saukti par kauraviem, bet jaunākam Pandu — 5 dēli, kurus sauca par pandaviem. Kad valdnieks Pandu nomira, viņa dēli vēl bija nepilngadīgi, tāpēc troni centās pārņemt kauravi. Tas viņiem izdevās, bet pandavi vēlāk centās troni atgūt. Eposā aprakstīta cīņa starp šīm dzimtām. Viena no pēdējām kaujām norisinājās Kurukšretras laukā. Šī kauja ir ļoti plaši un detalizēti aprakstīta. Tā bija ļoti asiņaina. Eposā aprakstīts, ka bojā gāja miljoniem karavīru. Pēc kaujas palika dzīvi visi pieci pandavi, bet no kauraviem izdzīvoja tikai trīs no 100. Viens no pandaviem bija Ardžuna, kas kļuva par valdnieku. Eposā ir stāstīts arī par viņa līgavu Draupadu. Eposā bieži pieminēts arī dievs Krišna.

Daļu no eposa "Mahābhārata" veido poēma "Bhagavadgīta", kurā izklāstīta hinduistu reliģija un filozofija.

## Grāmatas jeb parvas
[thumbnail|200px|Dievība [Ganēša raksta eposu "Mahābhārata"]]
Eposs "Mahābhārata" dalās 18 grāmatās jeb parvās. Tās ir šādas:
# *[[Adi Parva]]*
# *[[Sabha Parva]]*
# *[[Vana Parva]]*
# *[[Virata Parva]]*
# *[[Udyoga Parva]]*
# *[[Bhishma Parva]]*
# *[[Drona Parva]]*
# *[[Karna Parva]]*
# *[[Shalya Parva]]*
# *[[Sauptika Parva]]*
# *[[Stri Parva]]*
# *[[Shanti Parva]]*
# *[[Anushasana Parva]]*
# *[[Ashvamedhika Parva]]*
# *[[Ashramavasika Parva]]*
# *[[Mausala Parva]]*
# *[[Mahaprasthanika Parva]]*
# *[[Svargarohana Parva]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
2009.—2010. gada Latvijas kauss futbolā

**72. Latvijas kausa izcīņa futbolā** sākās  un noslēdzās ar finālspēli . Turnīrs, kā jau ierasts, risinājās divos etapos.

Pirmais etaps notiek 2009. gada rudenī, kurā piedalās Latvijas reģionu, Pirmās un Otrās līgu komandas (Pirmās līgas komandas iesaistās spēlē tikai no otrās kārtas).

Otrais etaps jau risināsies 2010. gada pavasarī, kur spēlē iesaistīsies LMT Virslīgas klubi. Otrajā etaps sāksies no 1/8 fināla, kur pirmā etapa uzvarētāji savās mājās uzņems kādu no Virslīgas klubiem.

Latvijas kausa finālu ir paredzēts rīkot Rīgā, Skonto stadionā 2010. gada 8. maijā, bet fināla uzvarētājs iegūs tiesības startēt UEFA Eiropas Līgas 2010./2011. gada sezonas sacensībās.

## Pirmais etaps
### Pirmā kārta
Šajā kārtā piedalījās 20 komandas no 2.līgas.

Pirmās kārtas spēļu pāru izloze notika  Latvijas Futbola federācijas telpās, bet spēles tika aizvadītas 17. un 18. oktobrī.
----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Otrā kārta
Šajā kārtā turnīram pievienojās 6 klubi no 1. līgas, ka arī piedalījās desmit pirmās kārtas uzvarētāji.

Otrās kārtas spēļu pāru izloze notika  Latvijas Futbola federācijas telpās, kuru spēles tika aizvadītas 24. un 25. oktobrī.
----

----

----

----

----

----

----

----

## Otrais etaps
### Astotdaļfināli
Šajā kārtā turnīram pievienojās astoņas komandas, kuras spēlēja LMT Virslīgā 2009. gada sezonā, ka arī piedalījās astoņas otrās kārtas uzvarētāji.

Astotdaļfināla pāru izloze notika  Latvijas Futbola federācijas telpās. Astotdaļfināla spēles tika aizvadītas 2., 3. un 4. aprīlī.
----

----

----

----

----

----

----

----

### Ceturtdaļfināli
Ceturtdaļfināla pāru izloze notika  Latvijas Futbola federācijas telpās. Ceturtdaļfināla spēles tika aizvadītas .
----

----

----

----

### Pusfināli
Pusfināla pāru izloze notika  Latvijas Futbola federācijas telpās. Pusfināla spēles tika aizvadītas .
----

----

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Radziņa

**Radziņa** var būt:
* Elza Radziņa (1917—2005) — latviešu aktrise;
* Radziņa Helmiņska (*Radzyń Chełmiński*) — pilsēta Polijā;
* Radziņa Podlaska (*Radzyń Podlaski*) — pilsēta Polijā;
* Radziņas apriņķis (*Powiat radzyński*) — apriņķis Polijā;
* Tirukšupes cits nosaukums
Zeme (teritorija)

thumb|upright=1.2|Eiropas fizioģeogrāfiskā karte
**Zeme** ir daudznozīmīgs jēdziens, ko bieži izmanto valsts, pavalsts, teritorijas, novada vai apgabala, arī noteikta reģiona, apzīmēšanai. Parasti, bet ne vienmēr, ar šo jēdzienu izprot teritoriju, ko vieno kopīga pilnīgi vai daļēji suverēna pārvalde un pēc etniskām vai citām pazīmēm saistīti iedzīvotāji. Šādā nozīmē latviešu valodā vārds ticis lietots jau pirms rakstītu avotu parādīšanās. 13. gadsimta avotos par “zemēm” tiek sauktas gan etnisku vienību apdzīvotas teritorijas, gan to daļas. Latvijā diviem no četriem vēsturiskajiem novadiem nosaukumā ir vārds “zeme” — Kurzeme un Vidzeme.

Zeme var būt gan konkrētas tautas apdzīvota teritorija, gan arī valsts, kuru tā apdzīvo. Piemēram, vācieši paši sevi dēvē par *deutsch*, bet zemi par *land*, tādēļ valsti, kurā tie dzīvo, sauc par *Deutschland* (burtiski — Vāczeme).

Fiziskajā ģeogrāfijā termins “zeme” tiek lietots, lai apzīmētu pēc fizioģeogrāfiskajām īpašībām vienotu reģionu, piemēram, kontinenta daļu vai valsts daļu — fizioģeogrāfiskās rajonēšanas vienību.

## Etimoloģija
Vārds ‘zeme’ ir radies no baltu-slāvu pirmvalodas vārda **źemē*, kura pamatā ir indoeiropiešu pirmvalodas vārds **dʰéǵʰōm* ar tādu pašu nozīmi. Šajā vārdā sauc arī mūsu planētu, tas ir, Zemi.

## Valsts

thumb|upright=1|Eiropas politiskā karte, kurā iekrāsotas suverēnās zemes jeb valstis
Politiska organizācija, kas nodrošina sabiedrības vadīšanu un esošās politiskās iekārtas pastāvēšanu noteiktā apdzīvotā teritorijā, balstoties uz tiesisku varu, ir valsts. Ikvienai valstij ir trīs pamatpazīmes, tas ir, viņu zeme jeb teritorija, tās iedzīvotāji un suverenitāte. Valsts ietver tādas institūcijas kā likumdošanas varu, izpildvaru, bruņotos spēkus, tiesas, policiju un citas institūcijas.

Mūsdienās gandrīz visa planētas sauszeme ir sadalīta valstīs. Vienīgi Antarktīda nav sadalīta. Kopumā ir aptuveni 200 valstis, tomēr par precīzu valstu skaitu nav visā pasaulē vienoti uzskati. Lielākā daļa speciālistu ir vienisprātis, ka 193 ANO dalībvalstis ir pilntiesīgas valstis, kā arī Vatikāns un Palestīnas Valsts kā ANO novērotājvalstis.

### Starptautiski neatzītas valstis

Valstis, kuras nav visā pasaulē atzītas, sauc par starptautiski neatzītām, bet saskaņā ar Montevideo konvenciju tās tiek uzskatītas par suverēnām valstīm.

## Atkarīgā teritorija

Zemēm, kurām nav pilnīgas suverenitātes vai politiskās neatkarības, veido atkarīgās teritorijas. Tām ir dažādas pārvaldošās valstis. Šīs teritorijas parasti netiek uzskatītas par pārvaldošās valsts pamatdaļu.

## Lauksaimniecības zeme

Lauksaimniecībā izmantojamu platību, teritoriju, kas atrodas kāda īpašumā vai lietošanā, arī sauc par zemi.

## Skatīt arī
* Pavalsts
* Novads
* Apgabals

## Atsauces

## Ārējās saites
Bwin

thumb|bwin logo‎

**bwin Interactive Entertainment AG**,  BWIN ir pasaules lielākais interneta azartspēļu organizētājs, kas kotējas Vīnes biržā Austrijā. bwin visā pasaulē strādā vairāk kā 1400 darbinieku un vairāk kā 800 no tiem strādā bwin galvenajā birojā Austrijas pilsētā Vīnē.

## Uzņēmuma attīstība

Sākotnēji bwin pasaulē bija pazīstams kā betandwin līdz 2006. gadam, kas savu darbību sāka 1997. gadā ar 12 darbiniekiem. Gadu vēlāk publiski kļuva pieejami pirmie sporta derību pakalpojumi, taču jau 2004. gadā derības varējas slēgt arī spēļu norises laikā.

## Biznesa modelis un licences

bwin grupai ir vairākas azartspēļu organizatora licences dažādās valstīs, tajā skaitā Vācijā, Itālijā, Gibraltārā un citur pasaulē.

## Produkti un pakalpojumi

bwin lietotājiem ir pieejamas četras produktu grupas: Sporta totalizators, Pokers, Kazino un Spēles. Tāpat bwin klientiem ir pieejamas sporta spēļu video translācijas, to starpā kā nozīmīgākās ir Vācijas futbola Bundeslīga un Spānijas futbola līga.

## bwin zīmols un sponsorēšana

bwin zīmols ir viens no atpazīstamākiem Austrijā, tāpat tā atpazīstamība ir augusi visā pasaulē, pateicoties rūpīgi izstrādātai sponsorēšanas stratēģijai. bwin ir starptautiski pazīstamu futbola klubu Real Madrid C.F., AC Milan un FC Bayern Munich sponsors. Moto sporta fani būs noteikti pamanījuši bwin klātbūtni neskaitāmās MotoGP sacīkstēs, kur bwin ir bijis ilgstošs sadarbības partneris.

## Sociālā atbildība

bwin ir izstrādājis īpašu programmu uzņēmuma ietvaros, lai pasargātu dažādas sabiedrības grupas no azartspēļu atkarības. Sadarbībā ar Hārvardas Medicīnas skolu (*Harvard Medical School*) ir izstrādāti vairāki pētījumi par azartspēļu atkarību.

## Fakti

### Uzņēmums

* 2008 gada bruto peļņa: 421 miljons eiro
* 20 miljoni reģistrētu lietotāju

### Produkti

* Ik dienu mājas lapu apmeklē 780 tūkstoši lietotāju
* 2008. gadā derības tika slēgtas 282 miljonus reižu
* Ik dienu tiek slēgts vairāk kā 14 tūkstoši derību uz vairāk kā 90 sporta veidiem

## Ārējās saites
* Oficiālā mālaslapa
Panevēžas "Ekranas"

**Panevēžas futbola klubs "Ekranas"** () ir bijušais Lietuvas futbola klubs, kura bāzes vieta bija Panevēža. Klubs dibināts 1964. gadā, savas mājas spēles aizvadīja Aukštaitijas stadionā. Tas vienreiz uzvarēja Lietuvas PSR čempionātā, bet pēc neatkarības atjaunošanas septiņas reizes kļuva par Lietuvas čempioniem. Kluba panākumu kontā ir arī piecas reizes izcīnīts Lietuvas kauss un četras reizes Lietuvas superkauss. 2015. gadā finansiālu problēmu dēļ beidza pastāvēt.

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga]]**
** Čempioni (7): 1992–93, 2005, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012
** Vicečempioni (4): 1990, 2003, 2004, 2006
* **[[Lietuvas kauss futbolā|Lietuvas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (5): 1985, 1997–98, 1999–2000, 2009–10, 2010–11
** Finālisti (5): 1972, 1993–94, 2003, 2006, 2011–12
* **Lietuvas superkauss**
** Kausa ieguvēji (4): 1998, 2005, 2010, 2011
** Finālisti (2): 2009, 2012
* **Lietuvas PSR čempionāts**
** Čempioni (1): 1985
** Vicečempioni (2): 1984, 1989

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba profils vietnē ''UEFA.com''
Jet

***Jet*** ir Austrālijas rokgrupa. Tā dibināta 2001. gadā. Grupa līdz šim ir pārdevusi 4 miljonus ierakstu, no kuriem 3,5 miljoni ir viņu debijas albums *[[Get Born]]*. Viņu līdz šim zināmākā dziesma ir debijas singls *Are You Gonna Be My Girl*.

## Diskogrāfija
* *[[Get Born]]* (2003)
* *[[Shine On]]* (2006)
* *[[Shaka Rock]]* (2009)

## Ārējās saites

*
Aptumsums (nozīmju atdalīšana)

**Aptumsums** var būt:

* aptumsums — astronomiska parādība, kad viens debess ķermenis aizsedz Sauli vai nonāk cita ķermeņa ēnā;
** Saules aptumsums;
** Mēness aptumsums;
* Aptumsums (grāmata) — trešā grāmata Stefanijas Meieres "Krēslas" sērijā;
* Aptumsums (filma) — 2010. gada amerikāņu filma, kuras režisors ir Deivids Sleids.
Igauņu un krievu karagājiens uz Senlatviju (1223)

**1223. gada Igauņu un krievu karagājiens uz Senlatviju** notika 1223. gada martā un bija kā atriebības karagājiens pēc letu karagājiena uz Ugauniju, ko vadīja Ramēķis un Varigerbs un krustnešu, līvu un letu karagājiena uz Sakalu tā paša gada sākumā. Tajā piedalījās sakaliešu un ugauņu karaspēki, kuriem piebiedrojās krievu garnizoni, ko igauņi bija uzaicinājuši pie sevis sacelšanās laikā. Viņi izpostīja Imeras, Trikātas, Rozulas, Metsepoles un Turaidas novadus un nodedzināja visus šo letu un līvu novadu ciemus un katoļu baznīcas. Iebrucēji sapulcējās Lēdurgas ciemā un devās ar kara laupījumu mājup, tomēr viņus panāca letu karavadonis Ramēķis un kaujā nogalināja Vīlandes krievu garnizona vadoni Varemāru.

Arī krustneši nolēma no Rīgas doties vajāt igauņu iebrucējus. Viņiem piebiedrojās Zobenbrāļu ordeņa brāļi no Siguldas un Cēsīm un liels skaits līvu un letu karavīru. Pa Gaujas labā krasta ceļu viņi panāca igauņu karaspēku pie Imeras tilta (pāri Jumaras upei) un smagā kaujā uzvarēja tos.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces
Interscope Records

***Interscope Records***, ir ASV ierakstu sabiedrība, kura savu darbību sāka 1990. gadā. Vēlāk uzņēmumu nopirka *[[Universal Music Group]]*. Ar *Interscope Records* ir sadarbojušies mūzikas izpildītāji: Eltons Džons, U2, Tupaks Šakurs, *[[Nine Inch Nails]]*, *[[Limp Bizkit]]*, *[[No Doubt]]*, *[[Primus]]*, *[[Black Eyed Peas]]*, *[[Pussycat Dolls]]*, *[[Dr. Dre]]*, AFI, *[[The All-American Rejects]]*, *[[Papa Roach]]*, *[[Jimmy Eat World]]*, *[[Playboi Carti]], [[Juice Wrld|Juice WRLD]]*, *[[Lady Gaga]]* un *[[Rise Against]]*.

## Ārējās saitess
* Oficiālā tīmekļa vietne
Virgin Records

***Virgin Records*** ir britu ierakstu kompānija, kuru 1972. gadā dibināja Ričards Brensons, Saimons Dreipers un Niks Pauels. 1992. gadā kompāniju pārņēma EMI, Brensonam par to saņemot apmēram 1 miljardu ASV dolāru. 2012. gadā Universal Music Group pārņēma EMI. Kompānijas paspārnē ierakstus ir izdevuši neskaitāmi pasaulslaveni izpildītāji, piemēram, Maiks Oldfīlds (kura albums *[[Tubular Bells]]* bija kompānijas pirmais izdevums), *[[Sex Pistols]]*, *[[The Human League]]*, *[[The Rolling Stones]]*, *[[Massive Attack]]*, *[[Spice Girls]]*.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Krimuldas pagasts

**Krimuldas pagasts** ir viens no Siguldas novada pagastiem Gaujas labajā krastā ziemeļos no Siguldas. Robežojas ar sava novada Siguldas pilsētu un Siguldas, Inčukalna un Lēdurgas pagastiem, Cēsu novada Straupes un Līgatnes pagastiem, Saulkrastu novada Sējas pagastu un Limbažu novada Vidrižu pagastu. Pagasta centrs ir Raganā.

## Vēsture
Turaidā 1248. gada 16. augustā uzturējās Rīgas bīskaps Nikolajs, kurš apstiprināja Rīgas domkapitula valdījumus agrāk dāvinātajos īpašumos, kā arī kundzību
Turaidas (), Lielvārdes un Remīnes pilsnovados. Dokumentā norādīts, ka Kubeseles (*Cubesile*) draudzes robežas stiepjas garumā no Vikmestes (*Vitkemiske*) upes līdz jūrai, platumā — no Tarupes vai Ķīšupes (*Tarvisjuge*) līdz Gaujai (*Coiva*). Tajā nosaukti šādi ciemi: *Cubesille* (mūsdienās Kubesele)*, Olikencule* (Alciems)*, Kivemale* (Kivemale)*, Cursicule* (Kuršu ciems)*, [[Asigale|Asigalle]]* (Aizgale)*, Moisecule* (Muižciems)*, [[Ennisile]]* (Sēja)*, Viltesile* (Vidriži*), Mundrisile, Totisile, Pabasile* (Pabaži)*, Gervicule* (Jērkule), kā arī *Ieikisile* (Eikaži)*, Coltemale* (Bīriņi)*, Laugule* (Laugas).

Ap 1800. gadu Krimuldas pagasta teritorija bija zināma kā Krimuldas-Pēterupes draudzes novads.

### Jaunākie laiki
1935. gadā Rīgas apriņķa Krimuldas pagasta platība bija 76,4 km², ka ari Turaidas pagasts ar platību 60 m². 1945. gadā pagastā izveidoja Krimuldas un Gaveņu ciema padomes. 

1954. gadā Krimuldas ciemam pievienoja Gaveņu ciemu, 1956. gadā daļu Inčukalna un Siguldas ciemu, 1963. gadā Turaidas ciemu. 1953. gadā daļu Krimuldas un Turaidas pievienoja Siguldas pilsētai. 

1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā Rīgas rajona Krimuldas pagasts apvienojās ar Limbažu rajona Lēdurgas pagastu, izveidojot Krimuldas novadu.

2021. gadā Krimuldas novadu iekļāva Siguldas novadā.

## Ģeogrāfija
Krimuldas pagasts atrodas starp Idumejas un Vidzemes augstieni, apmēram 50 kilometrus uz ziemeļrietumiem no Rīgas. Teritorija ir kalnaina un mežaina, ietverot dažādas nelielas upes un ūdenskritumus. Visvairāk ievērojamā ir Gauja, kas tek cauri pagasta centrālajai daļai. Pagasta teritorijā atrodas arī Krimuldas pilsdrupas, kas ir vēsturisks un arheoloģisks piemineklis, kā arī Krimuldas baznīca, kas celta 18. gadsimtā.

### Hidrogrāfija

* **Upes:** Berna tece, Grašupīte, Kalna upe, Lorupe, Melnupīte, Melnupīte, Runtiņš, Tarupe, Zāģeru upīte.

* **Ezeri:** Jērkules ezers, Katrīndzirnavu ezers, Kauliņezers, Pīļu ezers, Punga.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Kvadrātskābe

**Kvadrātskābe** jeb **dihidroksiciklobutēndions** (C4H2O4) pieder pie cikliskajiem ketospirtiem. Tā ir balta kristāliska viela. Kvadrātskābe ir ciklobutēna atvasinājums un tās molekulā oglekļa atomi izvietojušies kvadrāta veidā — no tā cēlies vielas triviālais nosaukums (īstenībā kvadrātskābes molekula nav precīzs kvadrāts, jo saišu garumi starp oglekļa atomiem nav pilnīgi vienādi). Kvadrātskābe pieder pie stiprām skābēm (pK2=2,2) un tās sāļus sauc par **skvarātiem**. Kvadrātskābe ir viena no retajām stabilajām vielām, kuras molekulā hidroksilgrupas pievienojušās dubultsaitei (parasti šādi savienojumi nekavējoties pārgrupējas; sk. arī enoli).

## Vēsture
Kvadrātskābi pirmais sintezējis Dž. Parks kopā ar līdzstrādniekiem 1959. gadā.

## Iegūšana
Lai iegūtu kvadrātskābi, vispirms iegūst perfluorciklobutēnu, 1-hlor-1,2,2-trifluoretilēnam reaģējot ar cinku. Šo savienojumu ar etanola palīdzību pārvērš par 1,2-dietoksi-3,3,4,4-tetrafluorciklobutēnu-1. Tam hidrolizējoties, rodas kvadrātskābe.
650px|left

## Īpašības
Kvadrātskābes divvērtīgajā anjonā visi skābekļa atomi ir pilnīgi vienādi, jo negatīvie lādiņi vienmērīgi sadalījušies molekulā. Šādam anjonam ir pilnīgi simetriska kvadrātveida forma un tas sastāv tikai no oglekļa un skābekļa (pieder pie tā saucamajiem oksokarbona joniem).
550px|thumb|left|Kvadrātskābes dianjona četras rezonanses struktūras

## Izmantošana
Izmanto gaismjutīgu krāsvielu un proteīntirozīnfosfatāzes inhibitoru sintēzēm. Medicīnā lieto kārpu un matu izkrišanas ārstēšanai.

## Skatīt arī
* Semikvadrātskābe

## Atsauces
Adjutants

[250px|thumbnail|[Karls Gustavs Mannerheims (sēž) ar saviem adjutantiem]]
**Adjutants** ( 'tāds, kurš atbalsta, atbalstīdams, veicinādams') ir militārs amats daudzu valstu armijās. 

Senāk adjutants bija arī dienesta pakāpe, bet vēlāk kļuva par militāro amatu. Adjutants visbiežāk ir augstākas dienesta pakāpes virsniekam vai štābam piekomandēts virsnieks, lai pildītu dažādus dienesta uzdevumus, kuros ietilpst speciālu uzdevumu izpilde, uzraudzība, kā arī kancelejas kārtošana.

Adjutants var pastāvēt arī kā amats pie augstām valsts amatpersonām, piemēram, valsts prezidenta, kur tas veic arī ceremoniālas funkcijas, piemēram, pavada prezidentu ārvalstu vizītēs. 

Adjutantu pilnvaru apjoms un uzdevumi atšķiras atkarībā no katras valsts iekšējiem noteikumiem.
Will.i.am

**Viljams Džeimss Adamss jaunākais** () (dzimis ), labāk pazīstams ar savu skatuves vārdu ***will.i.am***, ir amerikāņu hiphopa un ritmblūza dziedātājs. Viņš pašlaik darbojās grupā *[[The Black Eyed Peas]]*.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Orsē muzejs

**Orsē muzejs** () ir mākslas muzejs Francijas galvaspilsētā Parīzē. Tas atrodas Sēnas upes krastā. 2009. gadā muzeju apmeklēja vairāk kā 3 miljoni tūristu. Pēc apmeklētāju skaita tas ir trešais apmeklētākais muzejs Francijā un desmitais pasaulē. Tas ir vēstures piemineklis un viens no Francijas simboliem. Muzeja kopējā platība ir 57 400 m². Tas tika atklāts 1986. gadā un tā atklāšanā piedalījās Francijas prezidents Fransuā Miterāns. 

Muzeja kolekcija galvenokārt sastāv no franču mākslas darbiem, kas veidoti no 1848. līdz 1915. gadam. Kolekcijā atrodamas gleznas, skulptūras, mēbeles un fotogrāfijas. Muzejā ir atrodami Kloda Monē, Eduāra Manē, Edgara Degā, Pjēra Ogista Renuāra, Pola Sezana, Žorža Serā, Pola Gogēna un Vinsenta van Goga darbi.

## Vēsture
Ēka tika pabeigta 1900. gadā uz EXPO izstādi. Ēka ir celta *Beaux-Arts* stilā. Agrāk muzeja ēkā atradās bijušā *Gare d'Orsay* dzelzceļa stacija un viesnīcas ēka. 1981. gadā ēku sāka pārprojektēt muzeja vajadzībām. 1986. gadā tika pabeigta tās rekonstrukcija, bet muzeja iekārtošana aizņēma gandrīz pusgadu.
thumb|252x252px|Baltijas valstu simbolisma izstādes "Nepieradinātās dvēseles. Simbolisms Baltijas valstīs" plakāts pie Orsē muzeja.
2018. gadā Orsē muzejā no 9. aprīļa līdz 15. jūlijam bija apskatāma Baltijas valstu simbolisma izstāde "Nepieradinātās dvēseles. Simbolisms Baltijas valstīs", kurā bija izstādīti 167 darbi. Izstāde ir viens no Baltijas valstu simtgades pasākumiem ārvalstīs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Orsē muzeja oficiālā mājaslapa
The Null Corporation

**The Null Corporation** ir neatkarīga ierakstu kompānija, kas izdod grupu Nine Inch Nails un How to Destroy Angels mūziku. Divi pēdējie Nine Inch Nails albumi ir izlaisti ar The Null Corporation zīmolu. Ierakstu kompānijas nosaukums arī parādās saistībā ar abu grupu ciparu lejupielādēm.

## Izdevumi
;2008
* Nine Inch Nails — *[[Ghosts I-IV]]* (albums)
* Nine Inch Nails — "Discipline" (singls)
* Nine Inch Nails — *[[The Slip (albums)|The Slip]]* (albums)
* *Lights in the Sky* (koncertturnejas paraugmateriāls)
;2009
* *NINJA 2009 Tour Sampler* (koncertturnejas paraugmateriāls)
;2010
* How to Destroy Angels — "A Drowning" (singls)
* How to Destroy Angels — *[[How to Destroy Angels (EP)|How to Destroy Angels]]* (EP)
* Trents Reznors un Atikuss Ross — *[[The Social Network]]* (skaņu celiņš)

## Piezīmes un atsauces

### Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā NIN mājas lapa
* The Null Corporation musicbrainz.org
* The Null Corporation discogs.com
Vācijas nosaukumi

thumb|350px|Vācijas nosaukumi un to cilme dažādu Eiropas valstu valodās:
**Vācijas nosaukumi** daudzām tautām ir ļoti atšķirīgi, jo liela nozīme ir bijusi Vācijas ģeogrāfiskajam stāvoklim Eiropas vidū un tās ilgstošajai vēsturei, kuras laikā tās teritoriju ir apdzīvojušas vairākas ciltis, kā arī vēlāk, kad veidojās pirmās valstiņas, tā nebija vienota, bet gan sadrumstalota. Iespējams, nevienai citai Eiropas valstij nav tik izteikti daudz atšķirīgu nosaukumu. Piemēram, vācu valodā šo valsti sauc par *Deutschland*, savukārt franču valodā dēvē par *Allemagne*, angļu valodā — par *Germany*, poļu valodā — par *Niemcy*, bet igauņu valodā — par *Saksamaa*.

## Vārda ''Vācija'' izcelsme
Atšķirībā no citiem, baltu tautas (latvieši un lietuvieši) šo valsti dēvē par *Vāciju* un *Vokietiju*. Šāda vārda izcelsme nav pilnībā skaidra, bet visticamāk senākais vārds *vāca* jeb *vākiā* bija rietumbaltu tautu dots apzīmējums vikingu sirotājiem. Lietuviešu valodnieks Kazimirs Būga šo vārdu saista ar 6. gadsimta hronista Jordana pieminēto zviedru cilti *vagoth*. Savukārt pēc cita valodnieka Konstantīna Karuļa domām, vārda pamatā var būt indoeiropiešu vārds *uek* ("runāt"), no kā senprūšu valodā radies vārds *wackis* ("kliedziens, kara sauciens"), arī latviešu vārds "vēkšķis". Tamlīdzīgi vārdi sākotnēji varēja būt lietoti nesaprotamā valodā runājošo rietumu kaimiņtautu piederīgo apzīmēšanai.

## Vārda ''Deutschland'' izcelsme
Nosaukums *Deutschland* un citi līdzīgi skanošie Vācijas nosaukumi ir cēlušies no senaugšvācu valodas vārda *diutisc* vai arī no vācu pirmvalodas līdzīgā varianta *Þeudiskaz*, kas nozīmē "tauta". Tas savukārt ir cēlies no ģermāņu valodu vārda "folk", kas tika lietots, lai atšķirtu ģermāņu valodā runājošos no ķeltu vai romāņu valodās runājošajiem.

## Vārda ''Germany'' izcelsme
Vārds *Germany* un citi līdzīgi skanošie Vācijas nosaukumi ir radušies no latīņu vārda *Germania*. Šis apzīmējums šai teritorijai ir radies 3. gadsimtā p.m.ē., un tā izcelsme nav īsti skaidra. Šo vārdu izmantoja galli, lai apzīmētu austrumos no Reinas dzīvojošās kaimiņu ciltis (iespējams, ka šis vārds nozīmēja "kaimiņi"). Pierādījumi par to, ka paši ģermāņi būtu sevi tā saukuši, nav atrasti. Jūlijs Cēzars bija pirmais, kurš ģermāņus rakstiski nosauca par *Germanus*, aprakstot no Gallijas ziemeļaustrumos dzīvojošas ciltis savā darbā "Piezīmes par gallu karu".

## Atsauces un piezīmes
Salu tilts

**Salu tilts** ir garākais tilts pār Daugavu Rīgā, kas būvēts kā **Maskavas tilts** no 1968. līdz 1976. gadam. 
Salu tilta satiksmes pārvadu kompleksā ietilpst 21 būve: 2 lielie tilti, 9 estakādes, 5 ceļu pārvadi, 3 tuneļi un 2 tilti pāri attekām. Kompleksa kopējais garums ir 3,5 km. Tilts šķērso Kojusalas grāvi, Zvirgzdusalu, Daugavu, Zaķusalu, Mazo Daugavu, Lucavsalu un Bieķengrāvi. Tilts savieno Lāčplēša un Krasta ielu ar Kārļa Ulmaņa gatvi un Mūkusalas ielu.

## Tilta raksturojums
Tiltu projektēja Ļeņingradas projektēšanas institūts "Ļengiprotransmost" un Latvijas projektēšanas institūts "Pilsētprojekts", bet būvēja 5. tiltu būves tresta un 17. tiltu celtniecības vienība, piedaloties Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes izpildkomitejas specializētajām celtniecības organizācijām.

Tā balstu pamati novietoti uz urbjpāļiem, kuru diametrs ir 1,5 metri un kuri iegremdēti 30 metru dziļumā. Balsti izgatavoti no monolīta betona ar granīta apdari. Tilta uzbērumos un pieejās uzskalots aptuveni 2,8 miljoni m3 grunts. Brauktuves platums pāri lielajiem tiltiem ir 24 metri, braukšanas virzieni atdalīti ar 0,7 metru platu joslu. Gājējiem paredzētas īpašas ietves līmenī zem brauktuves.

## Atjaunošana
Salu tilta atjaunošanas projekta pirmās kārtas ietvaros no 2014. gada vidus līdz 2015. gada beigām tika veikta tilta pār Daugavu un tilta pār Mazo Daugavu atjaunošana, kā arī tilta pār Bieķengrāvi pārbūve.

Projekta otrās kārtas ietvaros no 2017. līdz 2019. gadam plānots atjaunot satiksmes pārvadu pār Krasta ielu, satiksmes pārvadu Lucavsalā, kā arī Zaķusalas estakādes, tiltu pār Bieķengrāvi augštecē, estakādi pār Bieķengrāvi un Salu tilta kompleksa pievedceļus, tai skaitā Mūkusalas apli. Tāpat atjaunos satiksmes pārvadu pār Mazo Krasta ielu, tai skaitā tuneli Maskavas ielā, Zaķusalas krastmalas ceļa un ietves segumu, uzbrauktuvi no Mūkusalas apļa Pārdaugavas virzienā līdz Kārļa Umaņa gatvei un Bauskas ielai, kā arī uzstādīs gājēju luksoforus pārejās abās gājēju tuneļa pusēs. Turklāt tiks izbūvēta papildu josla nobrauktuvē no Salu tilta ar pieslēgumu Mūkusalas ielai un pārbūvētas vai atjaunotas esošās joslas.

## Skatīt arī
* Rīga
* Zaķusala, Lucavsala
* Salas — Rīgas apkaime
* Zemgales priekšpilsēta, Latgales priekšpilsēta
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Tipveida dzīvojamā apbūve Rīgā

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Salu tilts portālā Cita Rīga
Rozula (novads)

**Rozulas novads** bija senās Idumejas zemes novads pie Metsepoles un Imeras robežām (tagadējais Stalbes pagasts). Indriķa hronikas tekstā pieminēts tikai vienu reizi sakarā ar 1223. gada pavasara notikumiem, kad sakalieši, ugaunieši un krievi izlaupīja letu un līvu zemes, tai skaitā **Rozulu** (*Rosula*).

Pēc tam igauņu sirotāji sapulcējās Lēdurgas novadā un devās atpakaļ uz austrumiem. Viņus kaujā pie Urēles sakāva Tālavas karavadonis Ramēķis un nogalināja Vīlandes krievu garnizona pavēlnieku Varemāru.

## Nosaukums
Vietvārds *Rosula* tiek skaidrots kā līvu vārda *ros-ala* ("Rosu novads") latinizēta forma. Pēc šī uzskata šis vietvārds ir senāks nekā Idumeja (līvu: "Ziemeļaustrumu zeme") nosaukums un norāda par meslu atkarību no varjagiem rusiem  vai arī no īslaicīgi (1211.-1213. un 1214.) šeit rezidējošā Idumejas krievu fogta Vladimira Mstislaviča. Iespējams arī, ka Gaujas līvi šajā vārdā dēvēja visas zemes, kas atradās uz ziemeļaustrumiem un maksāja meslus Pleskavas rusiem.

No vietvārda "Rozula" atvasināts fon Rozenu dzimtas nosaukums, kas bijuši pirmie šī novada īpašnieki, kuru izcelsme saistāma ar bīskapa Alberta brāli Teoderihu (*Theodericus de Bekeshovede sive de Ropa*), kas apprecējās ar Vladimira meitu un pūrā saņēma šo novadu.

## Atrašanās vieta
Kopš 19. gadsimta valodnieki un vēsturnieki ir izteikuši dažādas domas par Rozulas atrašanās vietu. Eduards Pābsts domāja, ka tā varētu būt atradusies austrumos no Trikātas pie Palsas pietekas **Rauzas**. Augusts Bīlenšteins pieļāva, ka Rozula atrodusies pie Augstrozes. Saskaņā ar citu valodnieku atziņām, teritorijā starp Limbažiem un Valmieru sastopami vairāki senas cilmes toponīmi ar -roz- pamatā, kā Augstroze, Rozbeķe, Rožupītes u.tml. Mūsdienās te atrodas Augstrozes pilskalns (Limbažu novads), Rozbeķu pilsdrupas (Stalbes pagasts), agrākā Rozulas pagasta Īvantos un Ruckā atrasti sudraba naudas stienīši (Mugurēvičs, 1965).

## Atsauce
.ao

**.ao** ir Angolas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
Šo domēnu administrē Agostinho Neto Universitāte.
Uz 2009. gada augustu reģistratora mājas lapa nav labota kopš 2001. gada decembra. Reģistratora mājas lapā ir pieejams dokuments, kurā ir aprakstīta reģistrēšanas kārtība un maksa par domēnu. Pastāv iespēja, ka šī kārtība un domēna cenas vairs nav aktuālas un ir novecojušas. Ārvalstu fiziskām un juridiskām personām ir iespējams reģistrēt tikai .it.ao apakšdomēnu. 

## Pieejamie otrā līmeņa domēni

* **.co.ao** — komerciālām struktūrām
* **.ed.ao** — mācību iestādēm
* **.gv.ao** — valsts pārvaldes struktūrām
* **.pb.ao** — izdevniecībām
* **.og.ao** — citām organizācijām
* **.it.ao** — organizācijām ārpus Angolas

## Ārējās saites
* IANA .ao whois informācija 
* dns.ao Domēna vārdu reģistrators
Lēdurga (novads)

thumb|200px|Lēdurga kā viena no Gaujas līvu zemēm (1185-1230).
**Lēdurgas novads** vai, Indriķa hronikā, **Lēdurgas draudze** (latīņu: *Lethegore*) bija senās Gaujas līvu zemes novads pie Metsepoles zemes robežas (tagadējais Lēdurgas pagasts). Gaujas līvu zemju dalīšanas sakarā Lēdurgas novads nav pieminēts kā patstāvīga vienība, tādēļ domājams, ka tas atradās Livonijas bīskapam Albertam izlozētajā Turaidas zemes daļā. 

Indriķa hronikas tekstā pirmo reizi minēts sakarā ar 1211. gada pavasara notikumiem, kad ridalieši un sāmsalieši izpostīja bīskapam Albertam pakļautās līvu zemes, tai skaitā Lēdurgu. Arī 1223. gada pavasarī sakalieši un ugauņi kopā ar krieviem pēc līvu zemju izlaupīšanas sapulcējās Lēdurgā un devās atpakaļ uz ziemeļiem. Viņus kaujā pie Ureles pilskalna sakāva Tālavas karavadonis Ramēķis un nogalināja Vīlandes krievu garnizona pavēlnieku Varemāru.

## Nosaukuma cilme
Augusts Bīlenšteins jau 1892. gadā izteicis domu, ka Lēdurgas vietvārds cēlies no līvu vārdiem *lēd* ("lapa") un *urga* ("neliels strauts" vai "zemiene ar tekošu ūdeni"), no darbības vārda *urg-* ("plūst", "tecēt"). 

## Teritorija
Lēdurga atradās starp Metsepoli, Idumeju un Turaidu, tai cauri vijās tirdzniecības ceļš, kas savienojis Turaidas un Metsepoles lībiešu novadus. Te atrasti arī naudas depozīti (Mugurevičs, 1965). Tenisons izteicis domu, ka Lēdurgas novads stiepies līdz pat Aģes upes ietekai jūrā (Tõnisson, 1974), tādējādi arī mūsdienu Saulkrastu novads būtu piederējis Lēdurgai. Tomēr tas tiek apšaubīts, jo Lēdurgas draudzei viduslaiku kartēs nebija pieejas pie jūras .

## Atsauces
Dzelzceļa tilts (Rīga)

**Dzelzceļa tilts** ir tilts pār Daugavu Rīgā. Tilts atklāts 1914. gada 8. aprīlī blakus vecajam dzelzceļa tiltam. Tilts uzbūvēts uz 10 balstiem, no kuriem 8 atrodas ūdenī.

## Vēsture
Tilta projektēšana sākās jau 1902. gadā. Tiltu celtniecība notika laikā no 1909. līdz 1914. gadam un to atklāja 1914. gada 8. aprīlī. Sākotnēji, lai būtu iespējams nodrošināt kuģošanu Daugavā, tilta labā krasta malējo laidni varēja pacelt, izmantojot divus 45 ZS elektromotorus. Pirmā pasaules kara laikā krievu karaspēks, atkāpjoties no Rīgas, 1917. gada septembrī uzspridzināja divas tilta laidnes, kuras salaboja vācu okupācijas laikā.

Otrā pasaules kara laikā Sarkanā armija kaujā par Vecrīgu 1941. gada 29. jūnijā saspridzināja vienu tilta laidni, bet 1944. gada oktobrī, Vērmahtam atstājot Rīgu, tika uzspridzinātas visas tilta laidnes un balsti, tāpat arī blakus esošais Zemgales tilts (no tā mūsdienās blakus tagadējam Dzelzceļa tiltam saglabājušies tikai daži balsti ūdenī un uz Zaķusalas).
Tilta atjaunošana sākās 1944. gadā, bet pilnībā Dzelzceļa tilts bija atjaunots tikai 1955. gadā. Starplaikā uzcēla pagaidu koka dzelzceļa tiltu.

2007. gadā tiltu izgaismoja, kas kopumā izmaksāja  latus. Tilta apgaismojumam ir divi režīmi — ikdienas un svētku. Ikdienā diennakts tumšajā laikā izgaismojumam izmanto zilās krāsas lampas, bet svētku režīmā tiek izmantotas zilās un baltās.

 nosaukumu "Dzelzceļa tilts" apstiprināja par oficiālu tilta nosaukumu.

## ''Rail Baltica'' Rīgas dzelzceļa tilts
2019. gadā bija paredzēts sākt *[[Rail Baltica]]* Rīgas dzelzceļa tilta, uzbēruma un Rīgas Centrālās pasažieru stacijas kompleksā apbūves būvprojekta izstrādi, bet būvdarbus paveikt 2021.—2022. gadā.
Tomēr jaunā tilta būvi sāka 2024. gada 9. februārī, plānojot to pabeigt 2027.—2028. gadā un kopumā uzbūvējot 15 laidumus. Uz tilta paredzēti divi sliežu ceļi, kas atradīsies nedaudz augstāk par blakus esošo Dzelzceļa tiltu. Celtniecību sākot, bija pieejami 20 miljoni eiro, bet papildus bija nepieciešami vēl vairāk nekā 70 miljoni eiro.

## Foto galerija

Attēls:Riga railway bridge inauguration.jpg|Dzelzceļa tilta atklāšana 1914. gadā
Attēls:Zemgales un Dzelzceļa tilts 1914.jpg|Zemgales un Dzelzceļa tilts, 1914. gads
Attēls:German troops crossing Daugava.jpg|Vācu karaspēks šķērso tiltu 1917. gadā


## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Dzelzceļa tilts vietnē ''citariga.lv''
Kurmāles pagasts

**Kurmāles pagasts** ir viena no Kuldīgas novada teritoriālajām vienībām. Robežojas ar Kuldīgu un Pelču, Snēpeles, Turlavas, Gudenieku, Īvandes un Padures pagastiem. Pagasta centrs atrodas Vilgālē.

## Daba
### Hidrogrāfija
**Ezers:** Āpezers (Āpu ezers), Kurātu Bezdibens, Melnezers, Vilgāles ezers.

## Vēstures
Kurmāles pagasts atrodas senās kuršu valsts Bandavas centrālajā daļā. Pirmoreiz minēta Alnas Balduīna 1253. gada līgumā ar kuršiem, pēc kura šo novadu *(Kormalen)* ieguva Livonijas ordenis.

Mūsdienu Kurmāles pagasta teriorijā vēsturiski atradās Ernesta muiža  (*Gut Ernsthof*), Jāteles muiža (*Gut Jahteln*, Jātele), Kurmāles muiža (*Gut Kurmahlen*, Kurmāle), Planīcas muiža (*Gut Planetzen*, Alejas), Taurkalnes muiža (*Gut Tauerkaln*), Vilgāles muiža (*Gut Wilgahlen*, Vecvilgāle), Zaļā muiža (*Gut Grünhof*, Zaļāmuiža).

Tagadējās robežās pagasts izveidojies pēckara gados, kad tam pievienoja Planīcas pagasta teritoriju. 1935. gadā pagasta platība bija 67,8 km². 1945. gadā Kurmāles pagastā izveidoja Kurmāles un Ievukalna ciema padomes. 1960. gadā ciemā iekļāva Kursas un Induļa ciemu padomju saimniecības «Vilgāle» teritorijas, bet kolhoza «Traktorists» teritoriju pievienoja Abavas ciemam. 1968. gadā pievienoja Abavas ciema kolhoza «Traktorists» teritoriju. 1977. gadā daļu ciema teritorijas iekļāva Kuldīgas pilsētā. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagasts tika iekļauts Kuldīgas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākā apdzīvotā vieta ir Priedaine pie Kuldīgas robežas.

### Ievērojamas personības
* Ēvalds Valters (1894—1994) — aktieris
* Eduards Berklavs (1914—2004) — disidents un valstsvīrs, viens no nacionālkomunistu, vēlāk LNNK līderiem
* Oto Grosbarts (1895—1945) — latviešu virsnieks, Autotanku brigādes komandieris, Latvijas armijas ģenerālis

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra
2024. gadā Kurmāles pagastā atklāta izcilā aktiera Ēvalda Valtera piemiņas istaba.

## Atsauces
Latgales futbola čempionāts 2009

**Latgales futbola čempionāta 2009. gada sezona** sākās 2009. gada 29. maijā, bet noslēdzās 25. septembrī. Čempionātā piedalījās 5 komandas, kas aizvadīja trīs riņķu turnīru. Par Latgales čempioniem otro reizi kļuva FK Ilūkste.

## Turnīra tabula

**Sp** = Aizvadītās spēles; **U** = Uzvaras; **N** = Neizšķirti; **Z** = Zaudējumi; **+** = Gūtie vārti; **-** = Zaudētie vārti; **V** = Vārtu starpība; **Pkt** = Punkti

## Rezultātu tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Labākie spēlētāji

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Elizejas lauki

thumb|240px|Elizejas lauki no Triumfa arkas puses
**Elizejas lauki** () ir avēnija Parīzē, Francijā. Tās garums ir 1910 metri, bet platums — 70 metri. Tā stiepjas no Konkordijas laukuma līdz Šarla de Golla laukumam (kur atrodas Triumfa arka). Pazīstama ar teātriem, kafejnīcām, ikgadējo Bastīlijas dienas militāro parādi, *[[Tour de France]]* finišu. Īres maksa gadā var sasniegt pat 1,2 miljonus ASV dolāru par 92,9 m². Tiek uzskatīta par vienu no pasaulē pazīstamākajām avēnijām pasaulē.

## Notikumi
Katru gadu Bastīlijas dienā, 14. jūlijā, Elizejas laukos notiek lielākā militārā parāde Eiropā, klātesot Francijas prezidentam.

Kopš 1975. gada šeit ir pēdējā *[[Tour de France]]* riteņbraukšanas sacensību posma finišs. Arī sekojošā apbalvošanas ceremonija notiek tieši uz avēnijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* champselysees.org
Naro-1

**Naro-1** (sākotnējais nosaukums **Korea Space Launch Vehicle** jeb **KSLV-1**) ir Dienvidkorejas pirmā un vienīgā kosmiskā nesējraķete. Tā ir divpakāpju raķete, kuras pirmā pakāpe izgatavota Krievijā.

Divi pirmie lidojumi 2009. un 2010. gadā beigušies neveiksmīgi. Tikai trešajā startā 2013. gadā izdevās orbītā ievadīt pavadoni.

## Raķetes uzbūve
*Naro-1* divpakāpju raķete, kas derīgo kravu līdz 100 kg var ievadīt orbītā ar 38° slīpumu 100 līdz 300 km augstumā. Pirmā pakāpe ir analoģiska krievu raķetes Angara universālajam raķešu modulim (URM). Dzinējs ir RD-151 ar vilci 1700 kN, kas ir *Angara* raķetēs izmantotā dzinēja RD-191 atvieglināta versija.

Otro pakāpi izgatavo KARI, tā darbojas ar cieto degvielu. Nesējraķetes kopējā masa ir 140 t.

## Priekšvēsture
1992. gadā Dienvidkoreja izstrādāja un palaida vairākas raķetes un pavadoņu sistēmas ārpus savas valsts, piemēram, KSR-1 un KSR-2 cietās degvielas zondējošās raķetes. 2000. gadā ar Krievijas palīdzību Dienvidkoreja sāka būvēt Naro kosmosa centru Naro salā 485 km uz dienvidiem no Seulas.  veiksmīgi tika palaista šķidrās degvielas zondējošā raķete KSR-3. 2002. gadā Dienvidkoreja paziņoja, ka izstrādās nelielu pavadoņu nesējraķeti *KSLV* (*Korea Space Launch Vehicle*) līdz 2005. gadam, kas balstīsies uz KSR-3 iestrādnēm. Tā būtu pašmāju ražota, ar 122 500 kN vilci, darbotos ar šķidro skābekli un petroleju. Tai būtu trīs pakāpes. Sakarā ar finansiāliem un tehniskiem sarežģījumiem tika nolemts raķetes izstrādē piesaistīt Krieviju.

 Hruņičeva Valsts kosmiskā centra direktors A. Medvedevs ieradās Dienvidkorejā un parakstīja līgumu par dalību *KSLV-1* izstrādē. Hruņičeva uzņēmums izgatavotu pirmo pakāpi, bet Koreja — otro.

## Lidojumu vēsture
### Pirmais lidojums
*Naro-1* pirmais izmēģinājuma lidojums notika . Plūsmvirža daļējas atvēršanās dēļ pavadonis *[[STSAT-2]]* neatdalījās un netika ievadīts orbītā.

### Otrais lidojums
Otrais *Naro-1* starts notika  08:01 UTC. Lidojuma 137. sekundē pazuda sakari no raķetes. Tiek uzskatīts, ka tā eksplodēja.
Dienvidkoreja un Krievija izveidoja avārijas komisiju, kurai bija jānosaka kļūmes iemesls. 2010. gada augustā tā tikās, bet nespēja dot vienotu slēdzienu.

### Trešais lidojums
Trešais starts  bija veiksmīgs, un eksperimentāls pavadonis STSAT-2C tika ievadīts orbītā.

## Atsauces
Neue Deutsche Härte

***Neue Deutsche Härte*** (no vācu valodas — 'jaunais vācu smagums') ir Vācijā 1990. gados izveidojies mūzikas virziens. Lai arī žanrs pamatā veidojies no industriālās deju mūzikas un industriālā metāla elementu apvienojuma, tas bieži tiek pieskatīts pie industriālā metāla apakšžanriem. Žanram raksturīgs tīrs vokāls, pārsvarā vācu valodā, ar stipri distortētu elektriskās ģitāras un bungu skaņu. Vēl tiek izmantota sintezatora skaņa un sempli, dažreiz — bungmašīna. Bieži sastopami industriālās mūzikas elementi, gotisko klavieru izmantošana un kori.

## Pazīstamākie žanra pārstāvji

## Skatīt arī
* Industriālais metāls
NDH

**NDH** var būt:

* *[[Neue Deutsche Härte]]* — mūzikas virziens, kas izveidojās 1990. gados Vācijā;
* Horvātijas Neatkarīgā valsts — bijusī valsts mūsdienu Horvātijas un Bosnijas un Hercegovinas teritorijā no 1941. līdz 1945. gadam.
Elizejas lauki (nozīmju atdalīšana)

**Elizejas lauki** (sengr. "Ἠλύσιον πεδίον", lat. *Elysium* — “Elizejas lauki” jeb “Ēlisijs”) sengrieķu mitoloģijā ir vieta aizkapa dzīvē, svētlaimīgo dvēseļu mājvieta, kuras apzīmējums kā metafora iegājies izcili skaistas vietas raksturošanai. Jaunajos laikos šādi bieži nodēvēti izcili skaisti parki vai dārzi Eiropā. Mūsdienās **Elizejas lauki** var būt:

* Elizejas lauki — bulvāris Parīzē
* Elizejas lauki uz Marsa — vulkāniska kalnu grēda uz Marsa
* Elizejas lauki, animācijas filma (angl. *Elysium*) — Dienvidkorejā 2003. gadā tapusi animācijas filma
* Elizejas lauki, kinofilma — 1993. gadā Ukrainā uzņemta kinofilma, rež. O. Levčenko (*Олексій Левченко*)
* Elysian Fields (grupa) — amerikāņu ārtroka grupa.
Pekas kalns

**Pekas kalns** jeb **Pilskalns** ir viena no visvairāk pētītajām leģendārā Beverīnas pilskalna iespējamās atrašanās vietām. Tas meklējams Gaujas kreisajā krastā uz dienvidiem no Valmieras pilsētas, tagadējā Valmieras novada Kauguru pagasta teritorijā. Pilskalnu 11.-13.gs. apdzīvoja Tālavas latgaļi.

## Pilskalna apraksts
Pekas kalns ir ar stāvām malām, apmēram 10m augsts un atrodas netālu no Gaujas. Pilskalna dienvidu pusē ir mākslīgi rakts grāvis, kas šo kalna pusi padarījis visai stāvu un nepieejamu. Agrākajos laikos kalna virsma tikusi arta, tāpēc iespējams, kalns bijis augstāks. 1909. gada izrakumos tika konstatēts, ka pilskalnam bijis salīdzinoši nelielais plakums (70 x 30 m), kurā atrastas vairāku labi saglabājušos guļbūvju paliekas un iespējamā slieteņa vieta. Pilskalna plakums bijis aizsargāts ar divrindu palisādēm (stāvkoku sētu), kas iekšpusē bija aplikta ar biezu akmeņu kārtu.
Ēkas bijušas darinātas no egļu baļķiem ar māla klonu un 2 pavardiem un durvju vietu. Kāda cita ēka daļēji bijusi celta no akmeņiem saistot tos ar mālu un tā bijusi pilskalna galvenā celtne.

Izrakumos iegūtas vairākas senlietas — māla trauku lauskas, dzīvnieku kauli, ieroči, naži, makšķerāķi. Šīs lietas lielākoties attiecas uz 9.-12. gadsimtu, bet atrastie veclaicīgie ķieģeļi, kaļķi, jumta kārniņi un četrstūraini māla podiņi liecina, ka ļaudis Pekas kalnu apdzīvojuši arī vēlākos gadsimtos, domājams, arī Livonijas kara laikā. Atrastās senlietas glabājas Krievijas Valsts vēstures muzejā Maskavā.

Pilskalnam atbilstošās kapenes bijušas pie Beitu mājām, kur izrakumos konstatēti uz 11.-13.gs. attiecināmi latgaļu kapi. Gan Avotiņu, gan Beitu senkapi ir iekļauti Valsts nozīmes kultūras pieminekļu sarakstā.

## Arheoloģisko izrakumu vēsture
* 1887. gadā Valmieras draudzes skolotājs un vēsturnieks Voldemārs Dāvids Balodis (1848. — 1918.) Gaujas vecupes krasta pakalnā uzgāja pilskalnam raksturīgas pazīmes. 
* 1895. gadā viņš pilskalnā veica pirmos arheoloģiskos izrakumus. Viņš pirmais izteica domu, ka šajā pilskalnā atradusies Beverīnas pils.
* 1909. gada pavasarī izrakumus turpināja viņa dēls Francis Balodis (1882. — 1947.). Pilskalna plakumā viņš atklāja guļbaļķu ēku pamatus, divrindu palisādes, ar māla un kaļķu javu mūrēta akmens vaļņa paliekas. 
* 1911. gadā Francis Balodis publicēja Krievijas 15. arheologu kongresam Novgorodā veltītu rakstu krājumu "Beverīnas izrakumi" (krievu valodā).

Latvijas Vēstures muzejā apskatāma V.Lamstera izveidota rekonstrukciju (20. gadsimta 20. gadi).

### Citas iespējamas Beverīnas atrašanās vietas
Trikātas pilskalns,
Tanīsa kalns,
Rugāju pilskalniņš,
Burtnieku mūra pils vieta,
Strenču krāces,
Valmieras Lucas kalns,
Cimpēnu pilskalns,
Zilaiskalns,
Viļumu pilskalns,
Vaidavas pilskalns,
Vaidavas „Oģēni”,
Vijciema Celīškalns,
Cērtenes pilskalns,
Drusku pilskalns.

## Foto galerija

Attēls:Pekas kalns - pilskalns ziemā.jpg|alt=
Attēls:Pekas kalns.jpg|alt=|Pekas kalna 3D modelis
Attēls:Pekas kalns2.jpg|alt=|Pekas kalna 3D modelis
Attēls:Pekas kalns5.jpg|alt=|Pekas kalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites
* www.latvijas-pilskalni.lv
Eurolaul 2002

**[[Eurolaul]] 2002** ir 47. starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Igaunijas nacionālā atlase, kas notika  *[[Saku Suurhall]]* arēnā Tallinā, konkursa finālu vadīja Marko Reikops un Karmela Eiknera.

Uzvarētājdziesmu izvēlējās starptautiska žūrija no 8 valstīm, kuras sastāvā bija tādi pazīstami cilvēki kā Nikija Frenča (Lielbritānijas pārstāve 2000. gadā), Nuša Derenda (Slovēnijas pārstāve 2001. gadā), Bo Halldorosons (Īslandes pārstāvis 1995. gadā), Marlēna (Kipras pārstāve 1999. gadā), Moše Daca (Izraēlas pārstāve 1991. gadā) un žūrijas locekļi no Zviedrijas, Vācijas un Īrijas.

Par Eurolaula uzvarētājiem un Igaunijas pārstāvjiem Eirovīzijas dziesmu konkursā kļuva "Sahlene" ar dziesmu "Runaway".

## Fināls

Fināls notika  *[[Saku Suurhall]]* arēnā un tajā žūrijas locekļu balsojumā tika noteikts Eurolaula uzvarētājs un Igaunijas pārstāvis Eirovīzijas dziesmu konkursā Tallinā.

## Skatīt arī

* Eirovīzijas dziesmu konkurss
* 2002. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* ERR mājaslapa
Pony Canyon

**Pony Canyon, Inc.** (株式会社ポニーキャニオン, Kabushiki kaisha Ponī Kyanion) ir Japānas kompānija, kura dibināta . Kompānija publicē mūziku, filmas, DVD, VHS un videospēles. Šī ir *Japanese Media Group* filiāle.

## Mākslinieki
Šeit uzskaitīti mākslinieki, kuri sadarbojas Pony Canyon.

* *aiko*
* *Aya Ueto*
* *[[Bananarama]]*
* *[[Band-Maid]]*
* *Buono!*
* *CHERRYBLOSSOM*
* *D-51*
* *Fahrenheit*
* *FLAME*
* *Hanako Oku*
* *Kato Kazuki*
* *KREVA*
* *Lead*
* *Leaf Squad*
* *LM.C*
* *Mikuni Shimokawa*
* *Yukiko Okada*
* *Original Love*
* *Ricki-Lee Coulter*
* *Roger Joseph Manning, Jr.*
* *Sam Roberts*
* *she*
* *Shizuka Kudo*
* *John Hoon*
* *SS501*
* *Tsukiko Amano*
* *Van Ness Wu*
* *w-inds.*
* *Yu Yamada*
* *Zeebra*
* *Ensemble Planeta*
* *Yuki Saito*
* *The Wild Magnolias*
* *Watari Roka Hashiritai*

## Ārējās saites
* Kompānijas oficiālā mājaslapa