Jānis Iesalnieks

**Jānis Iesalnieks** (dzimis ) ir latviešu jurists un bijušais politiķis, pārstāvot "Nacionālo apvienību Visu Latvijai-TB/LNNK", bijis tās valdes loceklis. Bijis 13. Saeimas deputāts un Tieslietu ministrijas parlamentārais sekretārs.

## Biogrāfija
J. Iesalnieka tēvs Juris Iesalnieks ir darbojies politikā un ierēdniecībā, bijis vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs Māra Gaiļa valdībā.

2002. gada pavasarī J. Iesalnieks kopā ar komandas biedriem Valdi Pornieku un Ati Mertenu kļuva par Latvijas čempionu debatēs latviešu valodā. 2002. gada vasarā kā skolas "Lielā Cerība" absolvēja Ventspils 1. ģimnāziju un iestājās Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē. 2007. gada jūnijā pabeidza Latvijas Universitātes Juridisko fakultāti, iegūstot jurista kvalifikāciju, bet septembrī uzsāka studijas šīs pašas fakultātes maģistratūrā.

 darbību uzsāka J. Iesalnieka vadīts latviešu nacionālistu interneta diskusiju forums Zemessargs.lv, kas darbojās līdz 2011. gada sākumam.

2023. gada decembrī J. Iesalnieks uzsāka darbu par Satiksmes ministrijas pakļautībā esošā SIA "Eiropas dzelzceļa līnijas" Projekta ieviešanas un vadības departamenta būvdarbu līgumu vadītāju, paziņojot, ka ir "pieņēmis lēmumu pārskatāmā nākotnē uz politiskiem amatiem vairs nekandidēt."

## Politiskā darbība
2003. gada augustā J. Iesalnieks kļuva par toreiz nacionālpatriotiskas jauniešu organizācijas, vēlāk — partijas "Visu Latvijai!" biedru. 2003. gada novembrī kļuva par "Visu Latvijai!" interneta mājas lapas www.visulatvijai.lv redaktoru, kur regulāri publicēja rakstus par nacionāliem jautājumiem. Mājas lapas redaktora pienākumus pildīja līdz 2006. gada jūnijam.

, "Visu Latvijai!" kļūstot par politisku partiju, tika ievēlēts partijas domē. Tika iekļauts partijas "Visu Latvijai!" deputātu kandidātu sarakstā 9. Saeimas vēlēšanām. Kandidēja Rīgas (kandidātu sarakstā 13. vietā), Vidzemes (13.) un Kurzemes (12.) vēlēšanu apgabalos, taču, tā kā "Visu Latvijai!" nepārvarēja 5% barjeru iekļūšanai Saeimā, ievēlēts netika. Vēlēšanās ieguva 644 plusus un 111 svītrojumus.

2007. gada 18. novembrī "Visu Latvijai!" 3. kongresā tika ievēlēts partijas Valdē un, līdztekus "Visu Latvijai!" līdzšinējam vadītājam Raivim Dzintaram, tika iecelts par partijas Valdes priekšsēdētāja vietnieku. 2009. gadā ar 4. numuru tika iekļauts partijas "Visu Latvijai!" deputātu kandidātu sarakstā uz Rīgas Domes vēlēšanām, taču, tā kā "Visu Latvijai!" nepārvarēja 5% barjeru iekļūšanai Rīgas Domē, ievēlēts netika. Vēlēšanās ieguva 446 plusus un 100 svītrojumus.

, nodibinoties "Visu Latvijai!" un Tēvzemei un Brīvībai/LNNK politisko partiju apvienībai Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK", J. Iesalnieks tika ievēlēts apvienības valdē. Kā 2. numurs Kurzemes vēlēšanu apgabalā iekļauts Nacionālās apvienības deputātu kandidātu sarakstā 10. Saeimas vēlēšanām, taču Saeimā ievēlēts netika. Vēlēšanās ieguva 1668 plusus un 509 svītrojumus, no deputāta mandāta ieguvēja Gaida Bērziņa atpaliekot par 125 punktiem. Sākot strādāt 10. Saeimai, kļuva par Nacionālās apvienības Saeimas frakcijas konsultantu.

, "Visu Latvijai!" un "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" apvienojoties vienā partijā, tika apstiprināts "Nacionālās apvienības Visu Latvijai-TB/LNNK" valdē, taču drīz vien pēc saceltā skandāla ap viņa komentāru par 2011. gada 22. jūlija Norvēģijas terorakta cēloņiem, paziņoja par valdes locekļa pilnvaru nolikšanu līdz nākamajam partijas kongresam un atteikšanos no kandidēšanas 11. Saeimas vēlēšanās.

2014. gadā J. Iesalnieks nesekmīgi kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās, bet pēc tām kļuva par Tieslietu ministrijas parlamentāro sekretāru, ieņemot šo amatu līdz 2019. gadam. 2018. gadā notikušajās 13. Saeimas vēlēšanās J. Iesalnieks atkal netika ievēlēts Saeimā, taču 2019. gada sākumā ieguva 13. Saeimas deputāta mandātu, aizstājot partijas biedri Daci Melbārdi, kura to nolika pēc stāšanās kultūras ministres amatā (vēlāk D. Melbārdi ievēlēja Eiropas Parlamentā un J.. Iesalnieks ieguva pastāvīgu deputāta mandātu). Kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, taču arī šajās neieguva pietiekošu vēlētāju atbalstu, lai kļūtu par Saeimas deputātu.

2022. gada decembrī J. Iesalnieks uzsāka darbu kā partijas biedra satiksmes ministra Jāņa Vitenberga padomnieks juridiskajos jautājumos.

## Publiskie izteikumi

Komentējot 2011. gada 22. jūlija Norvēģijas teroraktu, Jānis Iesalnieks savā *[[Twitter]]* mikroblogā rakstīja: "Norvēģijas upuri ir pilnībā uz multikulturālistu sirdsapziņas — viņu islamizācijas politika noveda pie tā, ka kādam vienkārši aizbrauca širmis". Šie izteikumi radīja neviennozīmīgu reakciju sabiedrībā. Vairāki politiskie oponenti, piemēram Valērijs Agešins un Ansis Dobelis, medijos pārmeta J. Iesalniekam Norvēģijas terorista attaisnošanu un "nacionālā naida kurināšanu". Tajā pašā dienā J. Iesalnieks izplatīja paziņojumu, norādot, ka "Nekad un nevienu brīdi neesmu attaisnojis Oslo masu slepkavu, vienīgi aicinājis aizdomāties par šī notikuma cēloņiem, lai no traģiskajiem notikumiem gūtu mācību un pasargātos nākotnē."  J. Iesalnieks, atzīstot, ka "nebija pareizi meklēt traģēdijas cēloņus tik ātri pēc pašas traģēdijas" un tā rezultātā "ir nodarīts kaitējums partijas tēlam", paziņoja par atteikšanos no kandidēšanas 11. Saeimas vēlēšanās un Nacionālās apvienības valdes locekļa pilnvaru nolikšanu līdz nākamajam partijas kongresam. Komentējot šo soli, politikas pētniece Iveta Kažoka atzina, ka "Tas  ir netipiski un pareizi."

2022. gada 27. maijā, diskusija par pieminekļa Uzvaras parkā, kā arī citu padomju pieminekļu nojaukšanu, izvērtās emocionālās debatēs. Rezonansi izraisīja deputāta J. Iesalnieka runa, kurā viņš norādīja, ka ienīst okupantus un vēlas Latviju bez tiem. Daļa Saeimas kolēģu no opozīcijas, kā arī daļa sabiedrības šos izteikumus iztulkojusi kā pret krieviem vērstus, jautājot — vai deputāts neaicina uz etnisko tīrīšanu. Deputāta runa nonākusi arī Valsts drošības dienesta (VDD) redzeslokā.

2022. gada 8. jūnijā pēc 13. Saeimas deputātes Regīnas Ločmeles iesnieguma tika ierosināta iespējama ētikas pārkāpuma lieta par J. Iesalnieka izteikumiem. Iesniegumā teikts, ka 26.maija parlamenta sēdē diskutēts par likumprojektu “Par padomju un nacistisko režīmu slavinošu objektu eksponēšanas aizliegumu un to demontāžu Latvijas Republikas teritorijā”. Debatēs Iesalnieks sacījis: “Es no aptuveni piecu gadu vecuma iemācījos, ka Latvijā ir divas sabiedrības: ir mūsējie, latvieši, un ir okupanti. Jau starp bērniem bija naids starp šīm divām grupām. Tas naids nav beidzies, jo okupanti vēl joprojām nav aizvākušies.” 21. jūnijā Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija nolēma izteikt deputātam J. Iesalniekam mutvārdu brīdinājumu.

## Rezultāti vēlēšanās

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jāņa Iesalnieka ''Facebook'' lapa
* Jāņa Iesalnieka tīmekļa žurnāls
* Jāņa Iesalnieka ''Twitter'' mikroblogs
* Jānis Iesalnieks, 13. Saeimas lapā