open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andris Vaņins

**Andris Vaņins** (dzimis  Ilūkstē) ir bijušais latviešu futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, Latvijas izlasē aizvadījis 100 spēles. Piecas reizes atzīts par Latvijas gada futbolistu. Pēc karjeras beigām kļuva par Šveices kluba *[[FC Sion]]* vārtsargu treneri.

## Karjera
Karjeru sācis FK Ventspils klubā. 2003. gadā devās uz Krieviju, kur centās iekļūt Maskavas kluba FK Moskva sastāvā, taču spēlēja vienīgi rezerves komandās. 2005. gadā viņš atgriezās Latvijā. Viņš tika pieteikts bēdīgi slavenā futbola kluba FK Venta sastāvā, bet tā arī neaizvadīja šajā klubā nevienu spēli. Gada beigās Vaņins vienojās ar FK Ventspils un 2006. gadā izcīnīja šajā klubā savu pirmo Latvijas čempiona titulu. Viņš arī tika atzīts par 2006. gada Latvijas čempionāta labāko vārtsargu. 2008. gadā Vaņins tika atzīts par Latvijas gada labāko futbolistu. 2009. gada jūnijā Vaņins parakstīja 3 gadu līgumu ar Šveices Superlīgas komandu *[[FC Sion]]*. Vēlāk līgums tika pagarināts, kopumā klubā aizvadīja septiņas sezonas. 2016. gada jūnijā pievienojās citam Šveices klubam *[[FC Zürich]]*, parakstot trīs gadu līgumu.

2020. gada 31. augustā 40 gadu vecumā paziņojis par spēlētāja karjeras beigām, kļūstot par Šveices kluba *[[FC Sion]]* vārtsargu treneri.

### Latvijas izlase
Latvijas izlasē Andris Vaņins debitēja 2000. gada 4. februārī draudzības spēlē pret Slovākiju, kura tika zaudēta ar 1:3. 2007. gada vasarā un rudenī, kad izlases pamatvārtsargs Aleksandrs Koliņko ārstēja savainojumu, Vaņins Latvijas izlases sastāvā aizvadīja 5 spēles pēc kārtas 2008. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīrā. 2008. gadā Vaņins kļuva par izlases pamatvārtsargu, piedaloties visās izlases spēlēs šajā gadā. Pēc Kaspara Gorkša karjeras beigām izlasē kļuva par komandas kapteini.  pret Poliju aizvadīja simto un pēdējo spēli Latvijas izlases rindās.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions — 3 (2006, 2007, 2008)
* Latvijas kausa ieguvējs — 1 (2007)
* Latvijas čempionāta labākais vārtsargs — 2 (2006, 2008)
* Baltijas kausa ieguvējs - 2 (2008, 2012)
* Šveices kausa ieguvējs — 3 (2010–11, 2014–15, 2017–18)

## Atsauces

## Ārējās saites
Melhiors Broderlams

thumb|250px|Broderlama altārgleznas fragmenta reprodukcija, kurā attēlota Marijas pasludināšana (apm. 1396. g.)
**Melhiors Broderlams** (*Melchior Broederlam*; * apm. 1355. g. Iprā, Flandrijā, tagadējā Belģijā, † pēc 1409. g. turpat) bija viduslaiku flāmu mākslinieks. Broderlams gleznoja reliģiska rakstura gleznas, veidoja vitrāžas un gan oficiālus, gan svētku tērpus, kā arī bija zeltkalis. Par mākslinieka dzīvi zināms maz, un zināmi tikai divi darbi, kuru autors noteikti bijis Broderlams — divas altārgleznas, kas pēc Burgundijas hercoga Filipa II pasūtījuma uzgleznotas kartēziešu klosterim netālu no Dižonas.

Iespējams, gleznošanu Broderlams apguvis Brigē un Parīzē, apceļojis arī Itāliju. No 1381. g. līdz 1409. g. Broderlams dzīvojis Iprā (Flandrijā), bijis Flandrijas grāfa galma gleznotājs. No 1384. gada viņš darbojies arī Burgundijas hercoga galmā, kur dekorējis Hesdinas pili.

## Ārējās saites
Andrejs Štolcers

**Andrejs Štolcers** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas futbolists, kurš spēlēja uzbrucēja un malējā pussarga pozīcijā. Pēc karjeras beigām futbola treneris.

Latvijas izlasē aizvadījis 81 spēli, gūstot 7 vārtus. Izlases sastāvā piedalījās arī 2004. gada Eiropas čempionātā.

2009. gada decembrī viņš pievienojās Anglijas zemāko līgu klubam *Bath City*. bet pēc tam pārcēlās uz *Hayes & Yeading United*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Pavlovs

**Andrejs Pavlovs** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists, vārtsargs.

2009. gada sezonas sākumā no FK Ventspils iznomāts uz Baltkrievijas klubu Saļihorskas "Šahtjor". Pēc Andra Vaņina došanās uz FC Sion, atgriežoties FK Ventspils, kļuva par komandas pamatvārtsargu. Tomēr klubs drīz iegādājās baltkrievu vārtsargu Pāvelu Česnovski un bijušo Latvijas futbola izlases pamatvārtsargu Aleksandru Koliņko, tāpēc Pavlovs pārcēlās uz Kipras 2. spēcīgākās līgas klubu Pafosas "Akritas". Pēc veiksmīgas sezonas viņš pārcēlās uz Kipras augstākās līgas klubu AEP Paphos.

Karjeru noslēdza 2018. gadā, Jūrmalas Spartaks komandā.

## Sasniegumi
* Latvijas futbola Virslīga 2001, 2002, 2003, 2004
* Latvijas kauss futbolā 2001, 2002

## Atsauces

## Ārējās saites
Deniss Ivanovs

**Deniss Ivanovs** (dzimis  Liepājā) ir bijušais Latvijas futbolists, centra aizsargs.

## Karjera
Savu karjeru Deniss Ivanovs sāka savas dzimtās pilsētas komandas "Liepājas Metalurgs" sastāvā 2001. gadā, kurā spēlēja līdz 2009. gadam. Pēdējās sezonās Ivanovs bija komandas kapteinis. 2009. gada augustā viņš pārcēlās uz Amsterdamas "Ajax" sadarbības komandu Dienvidāfrikā Keiptaunas "Ajax", ar kuru parakstīja līgumu uz trīs gadiem. "Ajax" sastāvā Deniss Ivanovs aizvadīja vienu sezonu, bet 2010. gada jūlijā viņš noslēdza divu gadu līgumu ar Turcijas Superlīgas komandu "Sivasspor". 2011. jūlija sākumā pievienojās Azerbaidžānas klubam FK Baku.

Latvijas izlasē Ivanovs debitēja  pārbaudes spēlē pret Taizemes izlasi 21 gada vecumā. Izlases pamatsastāvā viņš nostiprinājās 2007. gadā. Savus pirmos vārtus izlasē Ivanovs guva  pret Andoru.  Baltijas kausa izcīņas mačā pret Igaunijas izlasi Deniss Ivanovs pirmoreiz spēli sāka kā Latvijas izlases kapteinis.

2017. gadā ar komandu FK Liepāja/MOGO ieguva Latvijas kausu futbolā. 2020. gadā noslēdzis savu karjeru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Deniss Kačanovs

**Deniss Kačanovs** (dzimis ) ir Latvijas bijušais futbolists, kreisās malas aizsargs.

2006. gada septembrī Kačanovs debitēja Latvijas izlasē spēlē pret Luksemburgu.

2009. gada rudenī klubs viņu kopā ar Vitu Rimku diskvalificēja no komandas sastāva, sabiedrībai plašāk nepaskaidrojot iemeslus. 2010. gada sākumā viņš pameta FK Ventspils, bet 2010. gada aprīlī tika publiskota informācija par viņa iespējamo saistību ar likmēm totalizatoros un negodīgu spēli.

## Statistika Latvijas Virslīgā

1999. - Universitāte - 13 spēles / 1 vārti
2000. - Ventspils - 7/0 (kopā 20/1)
2001. - Ventspils - 2/0 (22/1)
2001. - PFK/Daugava - 12/0 (34/1)
2002. - Ventspils - 6/0 (40/1)
2002. - Dinaburg - 5/0 (45/1)
2003. - Ventspils - 19/2 (64/3)
2004. - Ventspils - 21/1 (85/4)
2005. - Ventspils - 25/0 (110/4)
2006. - Ventspils - 27/3 (137/7)
2007. - Ventspils - 26/1 (163/8)
2008. - Ventspils - 27/0 (190/8)
2009. - Ventspils - 20/1 (210/9)

## Panākumi
* Latvijas čempions - 3 (2006, 2007, 2008)
* Latvijas kausa ieguvējs - 3 (2004, 2005, 2007)

## Atsauces

## Ārējās saites
Oskars Kļava

**Oskars Kļava** (dzimis  Liepājā) ir bijušais Latvijas futbolists, pašlaik — futbola treneris. Spēlējis centra un labās malas aizsarga pozīcijās, bijis Latvijas futbola izlases dalībnieks. Lielāko daļu karjeras pārstāvējis dzimtās pilsētas Liepājas klubus "Liepājas Metalurgs" un FK Liepāja, spēlējis arī Krievijas un Azerbaidžānas klubos. Pašlaik vada Latvijas virslīgas futbola klubu "FK Grobiņa".

## Spēlētāja karjera
### Klubos
Savu profesionālā futbolista karjeru Oskars Kļava uzsāka dzimtās pilsētas komandas FK Liepājas Metalurgs sastāvā, kurā spēlēja no 2002. līdz 2010. gadam. Šajā laikā divas reizes kļuva par Latvijas čempionu. 2010. gada augustā Kļava noslēdza savu pirmo līgumu ar ārzemju klubu un pievienojās Krievijas Premjerlīgas klubam "Anži". Kļava ar "Anži" noslēdza līgumu uz trīs gadiem. Kļava nespēja nostiprināties sastāvā, tāpēc 2011. gadā tika izīrēts 1. divīzijas klubam FK Himki. 2012. gadā atgriezās Liepājas Metalurgā. Vēlāk tajā pašā gadā viņš pievienojās Azerbaidžānas klubam AZAL, trīs gadu laikā tur aizvadot 85 spēles un gūstot 3 vārtus.

2015. gadā atgriezās Liepājā, pievienojoties FK Liepāja. 2015. gada sezonā izcīnīja savu trešo Latvijas čempiona titulu. 2017. gadā kļuva Latvijas kausa ieguvēju. Pēc 2017. gada sezonas, kurā tika izcīnīta 2. vieta Virslīgā, paziņoja par profesionālās karjeras beigām.

### Izlasē
2005. gada 25. decembrī Kļava debitēja Latvijas izlasē. Savus vienīgos vārtus izlases sastāvā Kļava guva 2007. gada oktobrī pret Islandi. Kopumā izlases rindās aizvadījis 65 spēles.

## Trenera karjera
2018. gadā sācis savas trenera gaitas, strādādams Liepājas futbola skolā. Vēlāk kļuva par skolas vecāko treneri, bet no 2022. gada 22. decembra — par tās direktoru. 2025. gada 22. septembrī kļuva par "FK Grobiņa" galveno treneri, aizstājot ilggadējo galveno treneri Viktoru Dobrecovu.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions — 3 (2005, 2009, 2015)
* Latvijas kausa ieguvējs — 2 (2006, 2017)

## Atsauces

## Ārējās saites
Viktors Morozs

**Viktors Morozs** (dzimis , Vangažos, Latvijā) ir bijušais Latvijas futbolists, pussargs, tagad — treneris. Pašlaik ir Latvijas virslīgas kluba FK RFS galvenais treneris.

Savu karjeru viņš sāka FK Valmiera sastāvā. Latvijas izlasē Morozs debitēja 2002. gada jūlijā spēlē pret Azerbaidžānu, izlasē kopumā aizvadīja 24 spēles.

Kā FK RFS treneris kļuvis par trīskārtēju Latvijas čempionu un divreiz izcīnījis Latvijas kausu (2021, 2024). Pēc veiksmīgās 2024. gada sezonas, kurā ar klubu izdevās iekļūt Eiropas līgas pamatsacensībās (līgas fāzē) un gūt atzīstamus rezultātus, tika atzīts par Latvijas gada treneri, saņemot Trīs Zvaigžņu balvu.

## Sasniegumi
### Spēlētāja karjera
* Latvijas čempions — 5 (2000—2004)
* Latvijas kausa ieguvējs — 3 (2000—2002)
### Trenera karjera
**FK RFS**
* Latvijas čempions — 3 (2021, 2023, 2024)

## Atsauces

## Ārējās saites
Genādijs Soloņicins

**Genādijs Soloņicins** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists, pussargs. 

No 1997. līdz 2009. gadam viņš spēlēja FHK Liepājas Metalurgs sastāvā, līdz noslēdza līgumu ar Azerbaidžānas klubu. 2010. gada martā viņš komandu pameta. 2010. gada martā viņš atgriezās Metalurga sastāvā.

Latvijas izlasē debitēja 2000. gadā, taču izlases sastāvā nostiprinājās 2005. gadā.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions — 1 (2005)
* Latvijas kausa ieguvējs — 1 (2006)
* Latvijas čempionāta labākais pussargs — 2 (2005, 2006)

## Atsauces

## Ārējās saites
Netillins

**Netillins** (; no inuitu vārda *netsilak*, kas apzīmē pieaugušu roni ) ir liels ezers Kanādā, Nunavutas teritorijā, Bafina salas dienvidu daļā. Pasaulē lielākais ezers uz salas.

Ezeru šķērso polārais loks. Vienpadsmitais lielākais ezers Kanādā. Ezerā ietek upe no otra lielākā Bafina salas ezera Amaģuaka. Ezera austrumu daļā daudz mazu saliņu, savukārt rietumu daļa ir dziļāka, tajā nav salu. Ezerā dzīvo pogainais ronis (*Pusa hispida*). Apzinātas trīs zivju sugas. Tālākā vieta ziemeļos, kur sastopams trīsadatu stagars (*Gasterosteus aculeatus*).

Ezeru 1883. gadā atklāja Francs Boass. Vēl 20. gadsimta sākumā ezera apkaimi apdzīvoja inuiti, tagad tas ir neapdzīvots.

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts

## Ārējās saites
Aleksejs Višņakovs

**Aleksejs Višņakovs** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks.

## Karjera
### Klubos
Aleksejs ir Skonto FC audzēknis, šīs komandas pamatsastāvā spēlējis no 2003. līdz 2008. gadam.  Višņakovs noslēdza divu gadu līgumu ar citu Latvijas komandu "FK Ventspils".

2011. gada janvārī viņš pievienojās Krievijas Premjerlīgas klubam Naļčikas "Spartak", kurā tobrīd jau spēlēja viens Latvijas futbolists — Aleksandrs Koliņko. Tomēr drīz pēc līguma noslēgšanas klubam nomainījās galvenais treneris, un Višņakovs vairs nebija klubam vajadzīgs. Februārī viņš noslēdza līgumu ar Polijas klubu *[[Krakovas "Cracovia"|Cracovia]]*.

2012. gada augustā parakstīja viena gada līgumu ar Krievijas Nacionālās līgas klubu Kaļiņingradas "Baltika". Tajā nospēlēja 17 spēles, gūstot divus vārtus. 2013. gada jūlijā atgriezās Latvijā, pievienojoties Virslīgas komandai FK Spartaks. Virslīgā nospēlēja vien četras spēles un tā paša gada augustā panāca vienošanos ar Polijas *[[Ekstraklasa]]* komandu Lodzas "Widzew", kur spēlēja kopā ar brāli Eduardu.

2014. gada augustā pārgāja uz Moldovas Nacionālās divīzijas klubu Kišiņevas "Zimbru". Kluba finansiālo problēmu dēļ tajā nospēlēja tikai pussezonu un atgriezās Latvijā, pievienojoties savam pirmajam klubam *Skonto*. Pēc *Skonto* izslēgšanas no Virslīgas karjeru nolēma turpināt citā Rīgas klubā RFS.

### Izlasē
Latvijas izlasē Višņakovs debitēja 2004. gada decembrī spēlē pret Omānu. Pirmos vārtus izlases sastāvā guva 2005. gada 9. februārī draudzības spēlē pret Austriju.

## Personīgā dzīve
Arī viņa brālis Eduards ir profesionāls futbolists un šobrīd spēlē Polijas klubā Hožovas "Ruch". Kopā ar brāli ir spēlējis FK Ventspils un Lodzas "Widzew" klubu sastāvos.
Sieva - Marina Višņakova. Divi dēli - Alans Višņakovs un Marko Višņakovs.

## Sasniegumi
[thumb|right|250px|Višņakovs (#8) cīņā ar Dmitriju Skobļakovu 2007. gada [Latvijas futbola Virslīga|Virslīgas sezonā]]
* Latvijas čempions - 3 (2001, 2003, 2004)
* Latvijas labākais jaunais futbolists - 2 (2004, 2005)

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristaps Grebis

**Kristaps Grebis** (dzimis ) ir Latvijas bijušais futbolists, uzbrucējs.

Savu futbolista karjeru Grebis sāka FHK Liepājas Metalurgs sastāvā 2000. gadā. Nākamajā sezonā viņš tika izīrēts FK Rīga komandai, savukārt 2002. gadā atgriezās Liepājā. 2007. gada janvārī Grebis noslēdza līgumu ar Anglijas 5. līgas komandu Oxford United, taču marta vidū to atstāja. Aprīlī Kristaps Grebis pievienojās Ventspils komandai, bet 2008. gadā atkal atgriezās Liepājas komandā. 2009. gada sezonā viņš kļuva par rezultatīvāko Virslīgas spēlētāju ar 30 gūtiem vārtiem.

2011. gada janvārī viņš pievienojās Kipras klubam Limasolas AEL. Tomēr dažas dienas vēlāk kluba vadība lauza līgumu ar Grebi, kā iemeslu minot medicīniskās pārbaudes rezultātus. Drīz pēc tam viņš pievienojās Azerbaidžānas klubam FK Gence, vēlāk nomainot to uz citu Azerbaidžānas klubu Zakatalas "Simurq".

 Grebis debitēja Latvijas izlasē, izejot laukumā uz maiņu 2010. gada Pasaules kausa izcīņas kvalifikācijas turnīra spēlē pret Grieķiju. Pirmos vārtus izlasē viņš guva  pārbaudes spēlē pret Igauniju.

## Panākumi
* Latvijas čempions — 2 (2005., 2009., 2015)
* Latvijas kausa ieguvējs — 1 (2006.)

## Atsauces

## Ārējās saites
Beznoteces ezers

[thumb|300px|Beznoteces [Eira ezers Austrāljā. Satelītuzņēmums ar izmainītu krāsu spektru. *NASA's Earth Observatory*]]
**Beznoteces ezers** ir ezers, no kura nav ūdens noteces ne pa virszemi, ne pazemē. No šāda ezera ūdens tikai iztvaiko. Šāds ezers atrodas **beznoteces baseinā**.

Beznoteces baseini sastopami visā pasaulē, taču visizplatītākie tie ir tuksnešu joslā, kur ir maz nokrišņu. Vietās, kur ir vairāk nokrišņu, ezera krastos pamazām izveidojas upju ielejas un ezers pa tām atrod izeju uz zemāk novietotu hidroloģisko sistēmu.

Senāk šāds beznoteces ezers bija Melnā jūra līdz tajā ieplūda Vidusjūra.

Karstajos tuksnešos ir mazs nokrišņu daudzums un liels ezeru iztvaikojums. Tāpēc ezera sateces baseinā neveidojas upju tīkls. Šādā noslēgtā hidroloģiskajā sistēmā pakāpeniski palielinās ūdenī izšķīdušo sāļu daudzums un veidojas sālsezers. Ezera ūdens līmenim krītoties gultnē atsedzas izgulsnējušies sāļi.

Beznoteces baseinā var atrasties gan pastāvīgi ezeri (Kaspijas jūra), gan periodiski izsīkstoši ezeri (Eira ezers).

Beznoteces ezeru ekosistēma bieži ir trauslāka, nekā parasto ezeru ekosistēma. Samazinot ūdens plūsmu uz agrāk stabilu beznoteces ezeru, tā virsmas līmenis var kristies un ezers var izzust. Šāds liktenis ir piemeklējis agrāk vienu no pasaules lielākajiem ezeriem — Arāla jūru.

## Ievērojami beznoteces baseini
* Lielākie beznoteces baseini un ezeri atrodas Centrālāzijā. Te atrodas tādi beznoteces ezeri, kā:
** Kaspijas jūra — pasaules lielākais ezers;
** Arāla jūra, kura strauji samazinājusies un sadalījusies vairākos baseinos;
** Balhašs — liels ezers Kazahstānā;
** Isikuls — liels kalnu ezers Kirgizstānā;
* Nāves jūra — tās krastā atrodas zemākais sauszemes punkts
* Eira ezers — teorētiski lielākais ezers Austrālijā, taču tā izmērs krasi mainās atkarībā no klimatiskajiem apstākļiem;
* Čada ezers — joprojām lielākais ezers Āfrikas ziemeļu daļā, taču šis ezers ir tikai neliela atlieka no kādreizēja milzu ezera;
* Vidas ezers — neaizsalstošs ezers Antarktīdā — tas neaizsalst tikai tāpēc, ka sāls saturs ezera ūdenī septiņkārt pārsniedz jūras ūdens sāļumu;
* Lielais Sālsezers — lielākais sālsezers Rietumu puslodē;
* Neizīdles ezers — ezers Austrijā un Ungārijā. Šis ezers ir vairākkārt pilnībā izžuvis;
* Balatons — liels ezers Ungārijā

## Kādreizēji beznoteces baseini
* Melnā jūra — līdz tās saplūšanai ar Vidusjūru neilgi pēc pēdējā ledus laikmeta beigām;
* Vidusjūra — pirms aptuveni 5 miljoniem gadu tā bija atdalīta no Atlantijas okeāna
Limnoloģija

**Limnoloģija** (grieķu *limne* — "ezers" un *logos* — "pētīt") ir zinātnes nozare, kas pēta iekšzemes ūdenstilpes — gan sālsūdens, gan saldūdens, gan ezerus, gan upes, gan arī mākslīgi radītas ūdenstilpes. Limnoloģija pēta šo ūdenstilpju fizikālos, ķīmiskos, hidroloģiskos un bioloģiskos aspektus.

Jau vairākus gadsimtus ilgi ir pētīti gan ūdens organismi, gan iekšzemes ūdeņu fizikālā un ķīmiskā būtība, taču šos pētījumus nevienoja noteikta koncepcija.

Limnoloģijas pamatprincipus un arī zinātnes nosaukumu radīja Lozannas zinātnieks Fransuā-Alfonss Forels (*François-Alphonse Forel*, 1841—1912) ar Ženēvas ezera pētījumiem (*Le Léman. Monographie limnologique* trīs sējumos 1892—1904). Limnoloģija tradicionāli ir cieši saistīta ar hidrobioloģiju, kas savukārt izmanto fizikas, ķīmijas, ģeoloģijas un ģeogrāfijas metodes, lai risinātu ekoloģijas problēmas.

Izdala divus savstarpēji cieši saistītus limnoloģijas paveidus:
* **teorētiskā limnoloģija**
* **praktiskā limnoloģija**
Mūsdienās limnoloģija pamatā virzīta uz ūdenstilpju ekoloģiskā stāvokļa un ekosistēmu pētījumiem.

## Ārējās saites

* Limnoloģijas pamatprincipi (angliski)
* Limnoloģijas pamatprincipi (angliski)
* limnology.org Societas Internationalis Limnologiae (SIL)
* River Research and Applications - žurnāls
* Aquatic Conservation - žurnāls
Ezeri

**Ezeri** var būt:
* Ezers — ūdenstilpe (daudzskaitlis)
* Ezeri — apdzīvota vieta Rendas pagastā
*Ezeri —  Latvijas mūzikas grupa
Pāvels Surņins

**Pāvels Surņins** (dzimis 1985. gada 4. augustā) ir bijušais Latvijas futbolists, aizsargs. No 2005. gada līdz 2013. gadam spēlēja FHK Liepājas Metalurgs sastāvā. 2007. gadā februārī pārbaudes turnīrā Kiprā Surņins debitēja Latvijas izlasē.Pazīstams ar savu agresīvo spēli. 

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 2 (2005., 2009.)
* Latvijas kausa ieguvējs - 1 (2006.)

## Ārējās saites
Sālsezers

thumb|right|300px|Bonevilas sāls līdzenumi (ASV) - kādreizējais sāls ezers

**Sālsezers** ir ezers, kura ūdenim ir augstāka sāļu (gk. nātrija hlorīds) un citu minerālu koncentrācija nekā vairumam ezeru. Bieži par sālsezeru uzskata ezeru, kur viens litrs ūdens satur vairāk nekā 3 000 miligramu sāļu. Ļoti bieži sālsezeros ir augstāks sāls saturs nekā jūras ūdenī.

Sālsezeri veidojas beznoteces ezeros — no šādiem ezeriem ūdens izdalās tikai ar iztvaikošanu un ūdenī izšķīdušie sāļi paliek ezerā. Laika gaitā šāda ezera sāļums pieaug. Ja ezeram pietek mazāk ūdens nekā iztvaiko, ar laiku ezers izzūd un tā vietā paliek sāls līdzenums vai sāls purvs (solončaks).

Sālsezeros uzkrājusies sāls bieži ir vērtīgs derīgais izraktenis, savukārt sālsezeru dūņas bieži ir vērtīgs ārstniecības līdzeklis (sk. Nāves jūra, Baskunčaks). Ap sālsezeriem veidojas neparasti biotopi, kas sastāv no retiem augiem un dzīvniekiem.

Pasaules lielākais sālsezers ir Kaspijas jūra — tā ir arī pasaules lielākais ezers. Visaugstāk novietotais sālsezers ir Namcho Tibetā. Savukārt viszemāk novietotais sālsezers ir Nāves jūra (Izraēla un Jordānija), kuras krasts vienlaikus ir zemākais sauszemes punkts pasaulē.

Izžuvušu sālsezeru gultne mēdz būt ļoti līdzena un tāpēc to izmanto kā skrejceļu aviācijā un pasaules ātrākajām automašīnām.

## Ārējās saites
* 
* 
* Lekciju materiāli par sālsezeriem (angliski)
Vecupe

right|thumb|300px|Vecupes Aļaskā
**Vecupe** ir ezera vai attekas veids, kas rodas tad, kad upes meandrs dabiskā ceļā ar upes sanesām tiek atdalīts no upes. Vecupēm parasti ir cilpveida vai lokveida forma. Nereti vecupe vēl nav pilnībā atdalīta no upes.

## Vecupes veidošanās
[300px|thumb|[Sungari upe Ķīnas ziemeļaustrumos. Satelītattēlā labi redzami daudzie agrākie upes ceļi, redzamas arī vecupes.]]
Ja upes tek līdzenumā, tās mēdz veidot lielus līkumus - meandrus. Upes līkuma ārējā malā straumes ātrums ir lielāks un šis krasts tiek izskalots. Savukārt iekšējā malā straumes ātrums ir mazāks un tas tiek papildināts ar sanesām. Tādējādi sākotnēji maz izteikts upes līkums pakāpeniski pārvēršas par U veida līkumu, kurš savukārt kļūst cilpveida. Nereti šāda līkuma cilpas pamatne kļūst tik šaura, ka ir iespējams stāvēt ar katru kāju savā cilpas pusē, kamēr upes ūdenim ir jāveic vairākus kilometrus apkārt cilpai. Pirmajos palos upe pārrauj šādu pāržmaugu un sāk tecēt taisni. Upes straume pie abiem kādreizējās cilpas galiem palēninās un šajos galos izgulsnējas sanesas, pamazām aiztaisot abus cilpas galus. Neilgā laikā bijušais upes līkums kļūst par no upes atdalītu mazu ezeriņu - vecupi.

Vecupes nepastāv ilgi. Upes ielejā augsne ir auglīga un vecupes krastus klāj bagātīga augu sega. Vecupē ātri sākas dabisks eitrofikācijas process, ūdens kļūst duļķains, vecupe diezgan ātri pārpurvojas un aizaug. Kādreizējās vecupes upes ielejā parādās kā lokveida pazeminājums. Bieži vien plūdu laikā upes ūdeņi atkal ieplūst vecupē, uz laiku padarot to par upes daļu.

## Vecupes Latvijā
[300px|thumb|Tipiskas [Gaujas vecupes netālu no Garkalnes.]]
Latvija ir līdzenumu zeme ar labi veidotu upju tīklu. Lielākajai daļai Latvijas upju krastos ir vecupes. Ļoti izteiksmīga vecupju sistēma vērojama Gaujas ielejā, jo sevišķi posmā starp Igaunijas robežu un Valmieru.

Par spīti tam, ka Latvija ir ļoti bagāta ar vietvārdiem, vecupēm vārdi tiek doti salīdzinoši reti. Tam varētu būt šādi iemesli: vecupes ir grūti pieejamas blīvā augāja dēļ un tām nav īpašas saimnieciskās nozīmes - vecupēs to nelielo izmēru un eitrofikācijas dēļ nav daudz zivju.

## Atsauces
ESC-A

**ESC-A H14,4** ( — kriogēnā augšējā pakāpe) ir nesējraķešu Ariane 5 augšējā raķešpakāpe.

Pakāpe izmantota Ariane 5 versijās:
* Ariane 5ECA
Ariane 5 ECA

***Ariane 5 ECA*** ir *[[Arianespace]]* nesējraķetes *[[Ariane 5]]* modifikācija, kas paredzēta sevišķi smagu kravu nogādāšanai ģeostacionārā orbītā (līdz 9,6 t pārejas orbītā). Kompānija *Arianespace* izstrādāja šo modifikāciju, lai ietaupītu resursus, jo ar šo raķeti vienā startā var palaist divus pavadoņus.

## Atsauces
* Ariane 5 ECA – www.space.skyrocket.de.
* Ariane 5 ECA esa.int
Luijs VII

**Luijs VII Jaunais** (; dzimis , miris ) bija franku ķēniņš (1137-1180), Luija VI Resnā dēls.

## Biogrāfija

1137. gada 22. jūlijā precējies ar Akvitānijas Eleonoru (1122-31.03.1204), Akvitānijas hercoga Viljama X meitu. Laulības iniciators bija Luijs VI un tās mērķis - zemju apvienošana abpus Luārai.

Laulībā dzimušas meitas:
* Šampaņas Marija (1145 - 11.03.1198), precējusies ar Šampaņas Henriju I
* Francijas Alisi (1151-1197/1198), precējusies ar Bluā grāfu Tibo V (1151-1191)

Pēc kāpšanas tronī Luijs turpināja tēva iesākto politiku, taču kūtri un nekonsekventi. Tāpat kā tēvam, viņam nācās cīnīties ar feodāļiem un dažkārt slēgt savienības ar pilsētām. 1146. gadā Luijs devās Krusta karagājienā, uzticēdams valsts pārvaldi Sugerijam. Būdams greizsirdīgs, pierunāja Eleonoru doties ceļā kopā ar viņu. 1148. gadā kopā ar karaspēku, kurš ir pamatīgi cietis no bada, karstuma un bizantiešu intrigām, ieradās Antiohijā. No Antiohijas Luijs slepeni aizbrauca uz Tīru, kur gaidīja jaunus krustnešus. Pēc tam jauna karaspēka priekšgalā, kopā ar Vācijas Konrādu III (1138-1152) un Jeruzalemes karali Boldvinu III devās aplenkt Damasku, taču tika sakauts. Pēc templiešu lūguma uzkavējies Jeruzalemē, ap 1149. gada Lieldienām atgriezās dzimtenē.

Pēc atgriešanās no krusta karagājiena 1152. gadā panāca laulības anulēšanu ar Eleonoru. Eleonorai tika atdotas Gijēna, Puatjē, Gaskoņa. Eleonora apprecējās ar Henriju Plantagenetu, vēlāko Anglijas karali Henriju II, kurš, lai arī skaitījās Francijas karaļa vasalis, patiesībā bija daudz varenāks par Luiju.

1154. gadā apprecējas ar Kastīlijas Konstanci, Kastīlijas karaļa Alfonso VII (1126-1157) meitu. Laulībā dzimušas meitas:
* Francijas Margarita (1158-1197), precējusies ar (1) Anglijas Henriju Jauno; (2) Ungārijas Bela III (1172-1196)
* Alī Adele (4.10.1160 - apm. 1220), saderināta ar Anglijas Ričardu I; precējusies Talvas Viljamu III, Pontjē grāfu

1160. gada 4. oktobrī Konstance nomira dzemdībās un piecas nedēļas vēlāk Luijs VII apprecējās ar Šampaņas Adeli. Luija VII trešajā laulībā ar Šampaņas Adeli piedzima tik ilgi gaidītais mantinieks, nākamais Filips II Augusts.

1163. gadā kopā ar pāvestu Aleksandru III lika pamatakmeni Parīzes Dievmātes katedrālei.

Mūža beigās bija paralizēts un mira 1180. gada 18. septembrī Sen-Pontas abatijā, apglabāts Sendenī bazilikā.

## Ārējās saites
Ģirts Karlsons

**Ģirts Karlsons** (dzimis  Liepājā) ir bijušais Latvijas futbolists, uzbrucējs.

Savu futbolista karjeru Karlsons sāka FHK Liepājas Metalurgs sastāvā 1998. gadā un spēlēja tajā līdz 2003. gadam. 2003. gada sezona bija viņa veiksmīgākā sezona, jo tajā viņš kļuva par Virslīgas otru rezultatīvāko spēlētāju ar 26 vārtiem. 2004. gadā Karlsons devās uz Jaroslavļas "Šiņņik", taču nospēlēja tajā tikai sezonu, jo nespēja nostiprināties sastāvā. 2005. gadu Ģirts Karlsons uzsāka FK Venta sastāvā, taču, tā kā klubs bankrotēja, sezonas vidū Karlsons atgriezās Metalurga sastāvā. 2008. gada februārī Karlsons pārgāja uz Nīderlandes augstākās līgas futbola klubu Dūtinhemas "De Graafschap" Pēc aizvadītās pussezonas Nīderlandē, jūlijā Karlsons atgriezās Liepājas komandā. 2017. gada 13. jūnijā Karlsons pameta FK Ventspils un parakstīja vienošanos ar FK Liepāja.

Latvijas izlasē Ģirts Karlsons debitēja 2003. gada beigās pārbaudes turnīrā Kiprā pret Kuveitas izlasi. 2006. gada beigās viņš nostiprinājās izlasē un 2008. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīrā jau kļuva par izlases pamatsastāva spēlētāju, 11 spēlēs gūstot divus vārtus.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 2 (2005., 2009.)
* Latvijas kausa ieguvējs - 3 (2006,2017,2017)
* Latvijas čempionāta labākais uzbrucējs - 1 (2006, 2017)

## Ārējās saites

## Atsauces
Bzuras kauja

thumb|Iznīcinātā poļu kara tehnika

**Bzuras kauja** ir lielākā kauja, kas notika Polijas kampaņas laikā 1939. gadā un norisinājās pie Kutno pilsētas Bzuras upes krastos.

Kauja aizsākās 9. septembrī, kad Poznaņas armija veica negaidītu pretuzbrukumu vācu armijai, kas tuvojās Lenčicas (*Łęczyca*) un Lovičas (*Łowicz*) pilsētām. Vāciešu pārsteigums un poļu skaitliskais pārsvars nesa poļiem panākumus pirmajā kaujas fāzē, un poļiem izdevās izraisīt 1500 vācu zaldātu zaudējumu.

Ieguvis informāciju par Vācu 4. tanku divīzijas tuvošanos, poļu Bzuras kaujā iesaistītais ģenerālis Bortnovskis saprata, ka ir nepieciešams atkāpties, tomēr tas bija visai sarežģīts un riskants variants. 16. septembrī izveidojās aplenkums, kura laikā vācieši ar 800 tankiem un gaisa uzbrukumiem izdarīja ofensīvu. Tikai nelielai poļu armijas daļai izdevās izlauzties no aplenkuma, lai pievienotos cīņās par Varšavu. Pēdējās poļu armijas paliekas (aptuveni 170 000 karavīru) pie Bzuras padevās vai tika sagūstītas līdz 19. septembrim.

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20070927205035/http://www.poloniamilitaris.pl/?tryb=news&id_news=242

## Atsauces
Valērijs Ivanovs

**Valērijs Ivanovs** (dzimis 1970. gada 23. februārī) ir bijušais Latvijas futbolists. Savu karjeru viņš sāka Jelgavas RAF sastāvā 1988. gadā, kur spēlēja līdz 1993. gadam, kad nokļuva zviedru klubā Helsingborgs IF. Nospēlējis tur nepilnas 2 sezonas, viņš atgriezās Latvijā nu jau Skonto FC sastāvā. 1998. gadā viņš pārcēlās spēlēt uz Krieviju, kur, neskaitot nelielu pārtraukumu, spēlēja līdz 2002. gadam.

Latvijas izlasē Valērijs Ivanovs debitēja 1992. gadā izlases pirmajā spēlē pret Rumāniju. Līdz pat 2001. gadam Ivanovs bija valstsvienības sastāvā, kurā kopā aizvadīja 69 spēles, kā arī guva 1 vārtus. Pēc karjeras izlasē beigšanas, Ivanovs pieņēma Krievijas pilsonību.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 5 (1988, 1989, 1995, 1996, 1997)
* Latvijas kausa ieguvējs - 4 (1988, 1993, 1995, 1997)

## Ārējās saites
Alakels

**Alakels** ( — ‘raibais ezers’) ir beznoteces sālsezers Kazahstānas austrumu daļā Austrumkazahstānas un Almati apgabalos. Ezers atrodas Džungārijas Vārtos — ielejā, kas savieno Kazahstānas dienvidu augstienes ar Ķīnas Džungārijas tuksnešaino līdzenumu. Ielejas dibens ir tikai 350—450 m virs jūras līmeņa, savukārt Džungārijas Alatau virsotnes ielejas malā ir līdz 4463 m virs jūras līmeņa. Ūdens apmaiņas periods ezerā ir 0,8 gadi. Aizsalst no janvāra līdz aprīlim.

Ezers periodiski saņem ūdeni no Urdžaras upes, kas ietek ezera ziemeļu daļā. Ezers ir nozīmīga migrējošo putnu ligzdošanas vieta, tāpēc šeit izveidots Alakela valsts liegums.

Vietām, kur mitruma apstākļi to ļauj, vietējie iedzīvotāji ezera krastā nodarbojas ar lauksaimniecību.

## Ārējās saites
Vladimirs Koļesņičenko

**Vladimirs Koļesņičenko** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists. Savu karjeru viņš sāka kā uzbrucējs, bet vēlāk pārkvalificējās par pussargu. 1997. gada jūlijā 17 gadu un 2 mēnešu vecumā spēlē pret Lietuvas izlasi Koļesņičenko debitēja Latvijas izlasē, kļūstot par visu laiku jaunāko Latvijas izlases futbolistu. Viņš ir arī vienpadsmitkārtējs Latvijas čempions.

2009. gada februārī Koļesņičenko pievienojās Azerbaidžānas klubam Baku "Inter", kurā jau tobrīd spēlēja cits Latvijas futbolists Andrejs Rubins. Tomēr klubā viņam neizdevās noturēties un viņš atgriezās Skonto FC.

2010. gada sākumā viņš kā brīvais aģents pievienojās Ukrainas futbola klubam Odesas "Chernomorets", tomēr nākamo sezonu atkal uzsāka Skonto FC. Sezonas laikā pēc Skonto izstāšanās no Eiropas klubu turnīriem viņš paziņoja par karjeras beigšanu. Viņš Skonto klubā palika, ieņemot komercdirektora amatu.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions — 11 (1997—2004, 2006—2008)
* Latvijas kausa ieguvējs — 5 (1997, 1998, 2000—2002)
* Latvijas čempionāta labākais uzbrucējs — 1 (2000)
* Latvijas čempionāta labākais vārtu guvējs — 1 (2000)

## Atsauces

## Ārējās saites
Luijs VI Resnais

**Luijs VI Resnais** (, dzimis , miris ) bija franku ķēniņš (1108—1137). Filipa I un Holandes Bertas dēls.

## Biogrāfija
Par Resno iesaukts sava varenā un tuklā auguma dēļ. Skolojies klosterī. Karojis ar vasaļiem — "baroniem laupītājiem" —, lai nosargātu karaļa tiesības, baznīcas un sabiedrisko kārtību Parīzes apkārtnē, un ar Anglijas karali par tā tīkojumiem Normandijā. Sargājot baznīcas intereses, 1101. gadā samierināja Sendenī abatiju ar baronu Bušāru de Monmaransī. 1111. gadā Luijs VI ieņēma Hugo de Puizē pili, jo tas laupīja un postīja klosterus un pilis.

1119. gadā pie Brenevilas cieta smagu sakāvi kaujā ar Anglijas karali Henriju I, taču Luijam VI izdevās nosargāt strīdīgās teritorijas. Tā kā Luijs VI aktīvi pabalstīja Romas pāvestu Kalikstu II, 1124. gadā sākās karš ar Romas impēriju. Pateicoties vasaļu atbalstam, Luijs VI piespieda imperatoru Heinrihu V atkāpties.

Miris 1137. gada 1. augustā Betizī-Senpjēras pilī no dizentērijas. Apglabāts Sendenī bazilikā.

## Ārējās saites
Ābeļu pagasts

**Ābeļu pagasts** ir teritoriāla vienība Jēkabpils novadā uz dienvidaustrumiem no Jēkabpils, Sēlijas ziemeļrietumos. Robežojas ar sava novada Jēkabpils pilsētu un Dignājas, Kalna, Salas, Kūku un Vīpes pagastiem, kā arī Līvānu novada Turku pagastu.

## Daba
### Reljefs
#### Reljefa formas
Darvas kalni, Kundziņkalns

### Hidrogrāfija
Upes: Aldaunīca, Barana grāvis, Barans, Bišu grāvis, Daugava, Drēģu grāvis, Jesperu grāvis, Kārklupīte, Kumiņš, Liepu purva grāvis, Pelīte, Rāviju grāvis, Reiņupīte, Smiltes grāvis, Stirnu strauts, Vārzgūne, Ziemeļsusēja.

Pagasta teritorijā Daugavā atrodas Ābeļu salas, daļa no Drēģu saliņām, Luģenieku krāce, Reiņu sala.

Purvi: Griežu purvs, Jesperu pūrs, Kraukļu purvs, Liepu purvs, Lācaine, Medņa purvs, Tārpu purvs, Vaivaru purvs

## Vēsture
Mūsdienu Ābeļu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Ābeļu muiža (*Gut Abelhof*, Ābeļi), Janopoles muiža (*Gut Janopol*, Brodi).

19. gadsimtā Daugavas kreisajā krastā ap Jēkabpili tika izveidots **Salas pagasts**, ko 1925. gadā pārdēvēja par Ābeļu pagastu. 1935. gadā tā platība bija 199 km² un tajā dzīvoja 2532 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Ābeļu, Ezera un Salas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Jēkabpils rajona **Ābeļu ciemam** 1954. gadā pievienoja Drēģu ciema kolhoza «Padomju Dzimtene» teritoriju, 1977. gadā — daļu Kalna ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Ābeļu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jēkabpils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Brodi (pagasta centrs), Ābeļi, Ķeikāni, Laši, Nagļi, Piļkas, Platačkalns, Rubuļkalns, Saldes, Silacaunes, Sīļukalns, Veselība.

### Ievērojamas personības
* Jānis Akuraters (1876—1937) — rakstnieks
* Jānis Zvaigzne (1892—1954) — Latvijas Bruņoto spēku virsnieks

## Saimniecība
### Transports
Ābeļu pagasta ziemeļrietumu nomalē atrodas autoceļš P75 (Jēkabpils — Lietuvas robeža (Nereta)).

## Izglītība un kultūra
Ābeļos atrodas Ābeļu pamatskola, bet Brodos - Ābeļu bibliotēka, Ābeļu pagasta muzejs un Ābeļu tautas nams.

## Apskates vietas

*dabas liegums Ābeļi
*Ābeļu pagasta muzejs
*Kaupres pilskalns
*Piemineklis Jānim Akurateram

### Arheoloģijas pieminekļi

*Barankroga senkapi
*Delvenieku senkapi
*Kauprenieku senkapi
*Kaupres pilskalns
*Reiņu senkapi un apmetne
*Smilktiņu senkapi

## Atsauces
Dignājas pagasts

**Dignājas pagasts** ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām Daugavas kreisajā krastā, Sēlijas vēsturiskajā zemē. Robežojas ar sava novada Dunavas, Zasas, Leimaņu un Ābeļu pagastu, kā arī Līvānu novada Līvānu pilsētu un Turku un Jersikas pagastu. Pagasta pārvalde izvietojas Vandānu ciema «Kamenēs».

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Daugava, Meņķa upīte, Slīterānu upīte.

## Vēsture
Mūsdienu Dignājas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Dignājas muiža (*Gut Dubena*, Dignāja), Menkes muiža (*Gut Menkenhof*).

1935. gadā Jēkabpils apriņķa Dignājas pagasta platība bija 215,6 km² un tajā dzīvoja 2956 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Bērzones, Dignājas, Drēģu un Eglones ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Dignājas ciems** ietilpis Aknīstes (1949-1954) un Jēkabpils (pēc 1954. gada) rajonos. Dignājas ciemam 1954. gadā pievienoja Drēģu ciema K. Barona kolhoza teritoriju, 1956. gadā — Dunavas ciema Sudrabkalna kolhoza teritoriju, bet 1968. gadā — padomju saimniecības «Dunava» teritoriju pievienoja Dunavas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Dignājas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jēkabpils novadā.

Pilskalns: Dignājas pilskalns.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Dignāja, Dignājas skola, Kaļvāres, Meņķis, Slīterāni, Vandāni. 

### Ievērojamas personības
* Pēteris Dardzāns (1889—1985), tautsaimnieks, latviešu strēlnieku virsnieks, vēsturnieks.
* Jānis Akuraters (1876—1937), dzejnieks, rakstnieks un politiķis, latviešu strēlnieks.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Ārējās saites

* Dignājas, Vandāņu un Dunavas attēlu kolekcija
## Atsauces
Atašienes pagasts

**Atašienes pagasts** ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām tā austrumos, dienvidos no Teiču purva. Robežojas ar sava novada Mežāres pagastu, Madonas novada Mētrienas, Murmastienes un Varakļānu pagastiem, Preiļu novada Sīļukalna un Rudzātu pagastiem un Līvānu novada Turku pagastu. 

## Daba
### Reljefa formas
Garais kalns, Malno sola, Opšukolns, Vilku sola.

### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
Ataša, Borovka, Čiganka, Drikaites grāvis, Ilzīte, Inčāres strauts, Laudeņa (Oklā upe), Mārsna, Nereta, Nīdreite, Oklā upīte, Oklā upīte, Rāksalas strauts, Taurupe, Teicija, Vaivodu grāvis, Varakļānu strauts, Zilupeite.

#### Ūdenstilpes
Boltais akacs, Broku ezers, Garā akacs, Īkritušā akacs, Jaunīšu ezers, Kolna akacs, Lemešu ezeri,  Ļūmās akacs, Malnais ezers, Marindzes ezers, Pīslaistes ezers, Stutkas ezeri,  Valnu ezers, Veiganta ezers, Zivju akacs.

#### Purvi
Baiku pūrs, Baraukas pūrs, Bodskokts, Bojoru pūrs, Borbaļu pūrs, Eiduku purvs, Garais pūrs, Jaunamerika, Jaunīšu pūrs, Lielais Pelēčāres purvs, Malnais pūrs, Morku pūrs, Prīdessolas pūrs, Siena purvs, Skudrinīku pūrs, Teiču purvs, Virsuļu pūrs.

### Dabas aizsardzība
Pagasta teritorijā atrodas daļa no Teiču dabas rezervāta, kā arī dabas liegumi Eiduku purvs, Lielais Pelečāres purvs.

## Vēsture
### Muižas
Pēc 1920. gada agrārās reformas toreizējā Atašienes pagasta teritorijā esošās muižas tika sadalītas jaunsaimniecībās : 
* Atašienes muiža (2210 ha) - 215 zemnieku saimniecībā, 
* Borovkas muiža (1611 ha) - 125 zemnieku saimniecībās, 
* Marindzes (Marinzejas) muiža (600 ha) - 49 zemnieku saimniecībās.

Vēlāko administratīvo pārmaiņu dēļ tagadējā pagasta teritorijā atrodas bijušās Atašienes muižas un Marindzes muižas centri. 
1935. gadā Rēzeknes apriņķa Atašienes pagasta platība bija 116,85 km² un tajā dzīvoja 3303 iedzīvotāji.

### Teritoriālās izmaiņas
1945. gadā pagastā izveidoja Atašienes, Buntuku, Putniņu un Zaļecu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Atašienes ciems** ietilpis Viļānu apriņķī (1947-1949) un Krustpils (1949-1962) un Jēkabpils (pēc 1962. gada) rajonos. Atašienes ciemam 1954. gadā pievienoja likvidētos Zaļecu un Putniņu ciemus, 1977. gadā — daļu Mežāres ciema teritorijas. 

1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Atašienes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Krustpils novadā.

### Valsts aizsargājami kultūras pieminekļi
* Atašienes baznīca
* Marinzejas muiža
* Stalīdznieku senkapi
* Atašienes pilskalns

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Atašiene (pagasta centrs), Agrārbanka, Drivnieki, Grandāni, Joksi, Kozuliņi, Kvietaines, Marinzeja, Nātrasstaleidzāni, Putniņi, Rijnieki, Rockāni, Troškas, Zalāni, Zirnaines.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Atašienes pilskalns
Trihonidas ezers

**Trihonidas ezers** (, *Trihonida*) ir ezers Grieķijā, Etolijas un Akarnanijas nomes austrumu daļā. Atrodas tektoniskas izcelsmes ieplakā.

Ģeoloģiskā pagātnē ezers bijis lielāks. Ezera krastos mežaudzes, reģistrētas ap 200 putnu sugas. Dienvidu un rietumu krasti zemi, vietām purvaini, ziemeļu un austrumu krasti — augsti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dunavas pagasts

**Dunavas pagasts** ir viena no Jēkabpils novada teritoriālajām vienībām tā dienvidaustrumos, Daugavas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Rubenes, Zasas un Dignājas pagastu, Augšdaugavas novada Dvietes un Nīcgales pagastiem, kā arī pa Daugavu ar Līvānu novada Jersikas pagastu . 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Daugava, Eglona, Melnupīte, Olāja upīte, Puntouka, Skujupīte.

## Vēsture
1945. gadā Ilūkstes apriņķa Rubenes pagastā izveidoja Dunavas ciema padomi. **Dunavas ciems** ietilpis Aknīstes (1949-1964), Daugavpils (1964-1967) un Jēkabpils (pēc 1967. gada) rajonos. Dunavas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Eglonas ciemu. Dunavas ciemu 1956. gadā likvidēja, teritoriju pievienoja Rubenes un Dignājas (Sudrabkalna kolhoza teritoriju) ciemiem. Ciemu no jauna izveidoja 1964. gadā, iekļaujot tajā daļu no Dvietes un Rubenes ciemu teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Dunavas pagastu kā administratīvo teritoriju pievienoja Jēkabpils novadam.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Dunava (pagasta centrs), Cukuriņi, Sudrabkalns, Tadenava.

### Ievērojamas personības
* Rainis (Jānis Pliekšāns) (1865—1929) — latviešu dzejnieks, dramaturgs, tulkotājs, teātra darbinieks un politiķis dzimis Dunavas pagasta "Varslavānu" mājās 1865. gada 11. septembrī, vēlāk dzīvojis Tadenavā.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

attēls:Dunavas baznica.JPG|Dunavas Svētā Jāzepa katoļu baznīca
attēls:Dunavas baznica2.JPG|Dunavas Svētā Jāzepa katoļu baznīca
attēls:plostniekiem.JPG|Piemiņas akmens Daugavas plostniekiem
attēls:parceltuve.JPG|Pārceltuve
attēls:tadenava.JPG|Tadenava



## Ārējās saites

* Dignājas, Vandāņu un Dunavas attēlu kolekcija

## Atsauces
Koronjas ezers

**Koronjas ezers** () ir ezers Grieķijas ziemeļu daļā, Saloniku nomē. Ezers atrodas dažus kilometrus uz austrumiem no Salonikiem. Ezeram iesāļš ūdens.

Ģeoloģiskā pagātnē ezers bija lielāks, tas ietvēra arī Volves ezeru. Pašlaik ezera izmēri samazinās. 1970. gadā ezera platība bija  un dziļums ap . Ap 2000. gadu ezera platība bija  un dziļums — 0,5—1 m. Pēdējā laikā ezers brīžiem gandrīz izzūd.

Ezers stipri piesārņots. Pēdējā laikā ar Eiropas Savienības atbalstu uzsākta ezera atveseļošanas programma. Par spīti ezera problēmām tajā ir 24 zivju sugas, ap ezeru novērotas ap 200 putnu sugas.

## Ārējās saites
Elkšņu pagasts

**Elkšņu pagasts** ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām, Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Rites, Saukas, Viesītes, Kalna un Aknīstes pagastiem, kā arī Lietuvas Panevēžas apriņķa Roķišķu rajona Jodupes seniūniju.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Arālīte, Dienvidsusēja, Jodupe, Klauce, Plaktupīte.

#### Ezeri
Aizdumbles ezers, Lielais Klauces ezers, Mazais Klauces ezers, Saukas ezers.

## Vēsture
Elkšņu pagasta luterticīgie iedzīvotāji piederēja pie Saukas-Elkšņu draudzes () un te atradās Elkšņu Evaņģēliski luteriskā baznīca, Elkšņu meža muiža, Aizdumbles (*Aisdumble*) pusmuiža un Mūrmuiža (*Gemauerthof*). Pēc 1900. gada sākās draudzes bezzemnieku izceļošana uz pilsētām un viņu mājās apmetās lietuvieši no Kauņas guberņas, no kuriem daudzi jaukto laulību ceļā pārgāja luterticībā.    
Pēc 1920. gada agrārās reformas Elkšņu meža muižu (1638 ha) sadalīja 110 vienībās, tās pārvaldes centrs Elkšņos kļuva par pagasta centru. Aizdumbles pusmuižu 503 ha kopplatībā sadalīja 20 vienībās (jaunsaimniecībās).

1935. gadā Elkšņu pagasta platība bija 118,2 km² un tajā dzīvoja 1511 iedzīvotājs. 1945. gadā tajā izveidoja Elkšņu un Nomavas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Elkšņu ciems** ietilpis Jēkabpils apriņķī (1945-1949), Aknīstes (1949-1956), Ilūkstes (1956-1962), Daugavpils (1962-1963) un Jēkabpils (pēc 1963) rajonos. Elkšņu ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Nomavas ciemu, 1956. gadā Vorošilova kolhoza teritoriju pievienoja Kalna ciemam, 1966. gadā pievienoja Saukas ciema kolhoza «Elkšņi» teritoriju, 1975. gadā pievienoja daļu no likvidētā Saukas ciema un daļu Rites ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Elkšņu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Viesītes novadā. 2021. gadā Viesītes novadu iekļāva Jēkabpils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Apserde, **[[Elkšņi]]** (pagasta centrs), Klauce.

### Ievērojamas personības
* Mārtiņš Pīrāgs (1890—1968), Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

Attēls:Elskni.JPG ‎ |Elkšņu Evaņģēliski luteriskā baznīca
Attēls:elksni1.JPG|Elkšņi
Attēls:elksni2.JPG|Leišukazuļu vējdzirnavu drupas
Attēls:akmens ormankalns.JPG|Akmens pie Ormaņkalna
Attēls:ormankalna tornis.JPG|Vecais Ormaņkalna skatu tornis (2010)
Attēls:skats no ormankalna.JPG|Skats no Ormaņkalna uz Saukas ezeru
Attēls:skats no ormankalna2.JPG|Skats no Ormaņkalna
Saukas pilskalns.jpg|Saukas pilskalns
Attēls:kalna skolas akmens.JPG|Kalna skolas piemiņas akmens


## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (ietverta arī Elkšņu pagasta teritorija pēc Pirmā pasaules kara)

## Atsauces
Gārsenes pagasts

**Gārsenes pagasts** ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos Lietuvas pierobežā. Robežojas ar Lietuvu, sava novada Aknīstes pilsētu un Aknīstes un Asares pagastiem, kā arī Augšdaugavas novada Prodes pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Dienvidsusēja, Dobe, Elsīte, Indānu upīte.

## Vēsture
Gārsenes pagasts izveidots Gārsenes muižas (*Gut Garßen*) teritorijā. 1889. gadā tam pievienoja Asares pagastu, kuru 1918. gadā atdalīja atsevišķā pagastā. 1935. gadā Ilūkstes apriņķa Gārsenes pagasta platība bija 65,3 km² un tajā dzīvoja 1105 iedzīvotāji. 1945. gadā Gārsenes pagastā izveidoja Gārsenes un Vecumu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Gārsenes ciems** ietilpis Aknīstes (1949-1956), Ilūkstes (1956-1967) un Jēkabpils (pēc 1967. g.) rajonos. 1954. gadā Gārsenes ciemam pievienoja likvidēto Vecumu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Gārsenes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Aknīstes novadā. 2021. gadā Aknīstes novadu iekļāva Jēkabpils novadā.

### Valsts aizsargājami kultūras pieminekļi
#### Reģiona nozīmes
* Gārsenes muižas krāsns. (Nr. 3388)
* Gārsenes luterāņu baznīcas vitrāžas (2) (Nr. 3387)
* Gārsenes luterāņu baznīcas ērģeles (Nr. 3385)
* Krastu apmetne (Nr. 903)
* Rancānu senkapi (Nr. 902)
* Kurmišku pilskalns (Nr. 901)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas: Bajāri, Butķēni, Elnēni, **[[Gārsene]]** (pagasta centrs), Indāni, Jakāni, Kraujas, Kukalēni, Pruņķēni, Sils, Vecmuiža, Zīlēni.

### Ievērojamas personības
* Jānis Indāns (1895—1941), Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, Latvijas Aviācijas pulka komandieris, ģenerālis.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

Attēls:garsenes pils.JPG|Gārsenes pils
Attēls:Gārsenes muiža (4).jpg|Gārsenes pils
Attēls:garsenes pils2.JPG|Gārsenes pils
Attēls:garsenes kaplica.JPG|Baronu Budbergu dzimtas kapliča
Attēls:garsenes baznica.JPG|Gārsenes baznīca
Attēls:Budbergu kaplica.JPG|Informācijas stends
Attēls:Piemineklis Pēterim Kulitānam.jpg|Piemiņas akmens Pēterim Kulitānam
Attēls:pieminas akmens garsene.JPG|Piemiņas akmens
Attēls:tiltins garsene.JPG|Tiltiņš pāri Dienvidsusējai Gārsenes dabas takā
Attēls:domik babi jagi.JPG|Dabas taka
Attēls:garsenes dabas taka.JPG|Dabas taka
Attēls:garsenes dabas taka2.JPG|Dabas taka
Attēls:garsenes dabas taka3.JPG|Dabas taka
Attēls:garsenes dabas taka4.JPG|Dižakmens


## Atsauces
Volves ezers

**Volves ezers** () ir ezers Grieķijas ziemeļos, Saloniku nomē. Otrs lielākais ezers Grieķijā. Ezers atrodas netālu no Egejas jūras, lejpus piesārņotā, izsīkstošā Koronjas ezera.

Aptuveni pirms viena miljona gadu kopā ar Koronija ezeru veidoja ievērojami lielāku ezeru.
Kalna pagasts

**Kalna pagasts** ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Ābeļu, Leimaņu, Salas pagastu, Viesītes, Elkšņu un Aknīstes pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Arālīte, Ērmīte, Goba, Orste, Podvāze, Vārzgūne, Vecaldaunīca, Ziemeļsusēja.

Ūdenstilpes: Klaucānu ezers, Krūkliņu ūdenskrātuve, Nomavas ezers, Priekulānu ezers, Vārzgūnes ezers, Bancānu ezers.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gadā Jēkabpils apriņķa Biržu pagastā izveidoja Kalna ciema padomi. Jēkabpils rajona **Kalna ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Vidsalas ciemu, 1956. gadā — Elkšņu ciema Vorošilova kolhoza teritoriju. 1977. gadā Kalna ciemam pievienoja daļu Leimaņu ciema teritorijas, bet daļu Kalna ciema pievienoja Ābeļu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Kalna pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jēkabpils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Vidsala]]** (pagasta centrs), Dubulti, Kalna Ūdenāni, Sila Ūdenāni, Vagulāni, Vārzgūne.

### Ievērojamas personības
Kalna pagastā dzimuši:
* Konrāds Bullāns (1877—1915) — rakstnieks (pseidonīms Fallijs)
* Jānis Grīns (1890—1966) — pedagogs, rakstnieks, "Valters un Rapa" līdzvadītājs (1925—1941), Latvijas Nacionālā teātra direktors (1937—1940)
* Aleksandrs Grīns (1895—1941) — rakstnieks, tulkotājs

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Galerija

attēls:Kalna pagasta pašvaldības ēka.JPG|Pagasta pārvaldes ēka Vidsalā
attēls:Vidsalas vējdzirnavas.JPG|Vidsalas vējdzirnavas
attēls:Vidsalas doktorāts.jpg|Vidsalas doktorāts
attēls:Dubulti, Kalna pagasts.jpg|Dubulti


## Atsauces