1920. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas karte pirms galīgās robežu nospraušanas ar Palangu un Roņu salu, bet bez Ainažiem un Rūjienas (Harmsworth, 1920).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1920. gads|1920. gada]] notikumi [[Latvija|Latvijā]]**.

## Valdības
* Ulmaņa 3. Pagaidu valdība, no 18. jūnija Ulmaņa 1. Ministru kabinets
* Stučkas valdība līdz 13. janvārim

## Notikumi
* Satversmes sapulcē par Latvijas Republikas valsts himnu tika izvēlēta Baumaņu Kārļa "Dievs, svētī Latviju".
* Basteja bulvārī tika atvērts restorāns *Otto Schwarz*.
* Tika dibināta Latvijas Olimpiskā komiteja.
* Tika parakstīts pamiers ar Vāciju, kurš vēlāk pārtapa miera līgumā.
* Tika pieņemts likums par agrārreformu, kura kodols bija valsts zemes fonda radīšana. Tā bija likumu pakete, kuru pieņēma laika posmā no 1920. līdz 1924. gadam.

### Janvāris
* 3. janvāris — sākās Polijas un Latvijas armijas kopīgais uzbrukums Latgalē.
* 13. janvāris — Krievija piekrita slepena pamiera noslēgšanai ar Latviju.
* 30. janvāris — plkst. 3:00 naktī starp Latviju un Krieviju tika parakstīts līgums par slepenu pamieru, kurā Krievija piekrita atstāt Latgales teritoriju.

### Februāris
* 1. februāris — plkst. 12:00 dienā, saskaņā ar pamiera līgumu, tika pārtraukta karadarbība starp Latviju un Padomju Krieviju.
* 6. februāris — Rīgas pilī darbu uzsāk Latvijas Nacionālais vēstures muzejs.
* 7. februāris — "Valdības Vēstnesī" tika publicēti Centrālās vēlēšanu komisijas un apgabalu vēlēšanu komisiju sastāvi Latvijas Satversmes sapulces vēlēšanām.

### Marts
* 26. marts — Latvijas ārlietu ministrs Zigfrīds Anna Meierovics paziņoja Krievijas pusei, ka Latvija ir gatava miera sarunu uzsākšanai.

### Aprīlis
* 14. aprīlis — ceļā uz Lubānu notika neveiksmīgs atentāta mēģinājums pret Kārli Ulmani.
* 16. aprīlis — Maskavā sākās oficiālās miera sarunas starp Latviju un Krieviju.
* 17. aprīlis—18. aprīlis — Latvijā notika pirmās, brīvās, vispārējās Satversmes sapulces vēlēšanas. Tajās piedalījās 85 procenti vēlētāju un bija jāievēl 150 Satversmes Sapulces locekļi.

### Maijs
* 1. maijs — uz pirmo sēdi sanāk Latvijas Satversmes sapulce, kurā par Satversmes Sapulces prezidentu ar 83 balsīm tika ievēlēts Jānis Čakste.
* 5. maijs — Satversmes sapulce izveidoja 26 deputātu komisiju Latvijas konstitūcijas — Satversmes izstrādāšanai.
* 14. maijs — Latvija iesniedza iestāšanās lūgumu Tautu Savienībā.
* 27. maijs — Satversmes sapulce pieņēma "Deklarāciju par Latvijas valsti".

### Jūnijs
* 1. jūnijs — Satversmes sapulce pieņēma "Latvijas valsts iekārtas pagaidu noteikumus".
* 10. jūnijs — Sabiedroto Augstākā padome atkārtoti izskatīja jautājumu par Baltijas valstu atzīšanu *[[de iure]]*. ASV nostājas dēļ Baltijas valstu prasības tika noraidītas.
* 12. jūnijs — starp Latviju un Krieviju tika parakstīts bēgļu reevakuācijas līgums.
* 18. jūnijs — Satversmes sapulce apstiprināja Kārļa Ulmaņa sastādīto Ulmaņa 1. Ministru kabinetu.
* 22. jūnijs — Latvijas ārlietu ministrs Zigfrīds Anna Meierovics ierosināja Krievijai turpmākās miera sarunas pārcelt uz Rīgu un 9. jūlijā Krievija tam piekrita.

### Jūlijs
* 15. jūlijs:
** Berlīnē noslēdza pagaidu līgumu par sakaru atjaunošanu starp Latviju un Vāciju.
** no rīta Rīgā ieradās Krievijas delegācija miera sarunām.

### Augusts
* 9. augusts — notika Latvijas un Krievijas delegāciju miera sarunām pēdējā sēde.
* 11. augusts — Rīgā tika parakstīts Latvijas—Padomju Krievijas miera līgums, ar kuru Krievija *uz mūžīgiem laikiem atteicās no tiesībām uz Latvijas teritoriju*, ieskaitot Abreni. Robeža tika nosprausta pēc etnogrāfijas principa.

### Septembris
* Rīgā notika Latvijas vispārējie sporta svētki, kuros piedalījās 350 sportisti 12 sporta veidos. Sporta svētkus apmeklēja aptuveni  skatītāju. Visi sasniegumi tika reģistrēti kā Latvijas rekordi.
* 2. septembris — Satversmes sapulce, vienbalsīgi pieņemot "Likumu par mieru ar Krieviju", līgumu ratificēja.

* 4. oktobris — Maskavā notika Latvijas un Padomju Krievijas miera līguma ratifikācijas dokumentu apmaiņa. Krievija līgumu ratificēja 9. septembrī.

### Novembris
* 13. novembris — Ženēvā sakarā ar jautājuma izskatīšanu par Latvijas uzņemšanu Tautu savienībā ieradās Latvijas delegācija Zigfrīda Annas Meierovica vadībā.
* 15. novembris — Tautu Savienība nodeva Latvijas uzņemšanas lūgumu izskatīšanai V komisijas 1. apakškomisijai.
* 19. novembris — tika dibināts Dailes teātris.
* 20.—21. novembris — notika Satversmes Sapulces vēlēšanas Ziemeļlatvijas apgabalos. Šajās vēlēšanās Satversmes Sapulcē tika ievēlēti vēl 2 divi locekļi, un Satversmes Sapulces deputātu skaits pieauga no 150 līdz 152.
* 25. novembris — Tautu Savienības V komisijas 1. apakškomisijai uzklausīja Zigfrīdu Anna Meierovicu sakarā ar Latvijas uzņemšanas lūgumu.

### Decembris
* 16. decembris — Tautu Savienības asambleja izskatīja Baltijas valstu uzņemšanas jautājumu. Par Latvijas uzņemšanu balsoja piecas valstis (Itālija, Kolumbija, Paragvaja, Persija un Portugāle), pret — 24, bet 13 atturējās.
* 18.—23. decembris — Latvijas ārlietu ministrs Zigfrīds Anna Meierovics uzturējās Romā, lai saņemtu atbalstu Latvijas *[[de iure]]* atzīšanai.
* 24.—31. decembris — Latvijas ārlietu ministrs Zigfrīds Anna Meierovics uzturējās Parīzē, lai saņemtu atbalstu Latvijas *de iure* atzīšanai.

## Dzimuši
* 9. februāris — Ēriks Koņeckis, hokejists (miris 2006. gadā)
* 12. maijs — Gunārs Meierovics, politiķis (miris 2007. gadā)
* 9. jūnijs — Aina Nagobads-Ābola, diplomāte (mirusi 2021. gadā)
* 17. jūnijs — Edgars Andersons, vēsturnieks (miris 1989. gadā)
* 18. jūlijs — Andrejs Holcmanis, arhitekts (miris 2009. gadā)

## Miruši
* 1. februāris — Jāzeps Grosvalds, mākslinieks, latviešu strēlnieks (dzimis 1891. gadā)
* 17. februāris — Voldemārs Āziņš, latviešu komandieris Sarkanajā armijā (dzimis 1895. gadā)
* 21. augusts — Reinis Kaudzīte, rakstnieks un skolotājs (dzimis 1839. gadā)
* 30. novembris — Jēkabs Kazaks, gleznotājs (dzimis 1895. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Atsauces