Ainārs Dimants

**Ainārs Dimants** (dzimis  Aucē, miris ) bija latviešu žurnālists, mediju pētnieks un sabiedriskais darbinieks. 

Viņš bija Rīgas Stradiņa universitātes Komunikācijas fakultātes profesors un Biznesa augstskolas "Turība" profesors komunikācijas teorijā (no 2012). Bijis arī Latvijas Žurnālistu savienības valdes priekšsēdētājs (2007) un Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes (NEPLP) priekšsēdētājs (2012–2015) un loceklis (2012–2017).

## Dzīvesgājums
Dzimis Aucē 1966. gadā agronoma Ojāra Dimanta un viņa sievas Zigrīdas, dzimušas Levicas, trīs bērnu ģimenē. Bērnībā dzīvoja Lubezerē, mācījās Popervāles pamatskolā un Valdemārpils vidusskolā, bija vidusskolas laikraksta "Pionieris" korespondents (1978), skolēnu jaunrades nometnes "Aicinājums" (1978–1981) un kopš 1980. gada jauno žurnālistu skolas "Noruna" dalībnieks. 1981. gada "Aicinājuma" nometnes laikā Ainārs Dimants uzrunāja žurnālistu sekcijas kuratori  Lailu Pakalniņu (tobrīd – Brunovsku), kura atbalstīja plānu rīkot komunistu partijas un izpildkomitejas nesankcionētu demonstrāciju pret smēķēšanu Valmieras centrā.

Studēja žurnālistiku Latvijas Universitātē (1984–1987), tad M. Lomonosova Maskavas Valsts universitātē (1987–1990), iegūstot žurnālista diplomu ar izcilību (1990). Studiju laikā bija Latvijas Tautas frontes 1. un 2. kongresa delegāts (1988, 1989), kopš 1989. gada Akadēmiskās vienības "Austrums" biedrs. Bija Vācijas Bundestāga (1992), Hamburgas Žurnālistu skolas (*Henri - Nannen - Schule*, 1993), Konrāda Adenauera fonda (1994), Frīdriha Eberta fonda (1995), Hansa Zeidela fonda (1996) stipendiāts, 1996. gadā ieguva LU komunikācijas zinātnes maģistra grādu.

Pēc doktorantūras studijām Berlīnes Brīvajā universitātē (*Freie Universität Berlin*) ieguva *Dr. phil.* grādu ar izcilību (*magna cum laude*) komunikācijas un politikas zinātnēs (2003). Pētniecības nolūkos ar Fulbraita stipendiju studēja Džordžijas Universitātē (2008–2009), ar Vācijas Akadēmiskās apmaiņas dienesta DAAD stipendiju - Dortmundes Universitātē (2011). Stendera biedrības dibinātājs (2017).

### Darbība politikā
A. Dimants bija viens no "Eiropas Kustības Latvijā" dibinātājiem un pirmais viceprezidents (1997), prezidents un pirmsreferenduma informācijas kampaņas vadītājs (1999–2003), Starptautiskās Eiropas Kustības valdes loceklis (2002–2005). "Kustības ''Par!"'' dibinātājbiedrs, no apvienības "Attīstībai/Par!" kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās (2018) un 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās.

### Darbība žurnālistikā un pētniecībā
Sāka strādāt žurnālistikā kā laikraksta "Diena" korespondents Maskavā (1990–1992), vēlāk bija politiskais komentētājs (1992–1997), darbojās arī LTV, "Lauku Avīzē" u. c. Latvijas Žurnālistu savienības (1993) un Latvijas Žurnālistu asociācijas (2010) biedrs. Žurnāla "Akadēmiskā Dzīve" galvenais redaktors (2006—2024). Valsts kultūrkapitāla fonda (2017/2018) stipendiāts.

Līdztekus žurnālista darbam bija docētājs un pētnieks (Latvijas Universitātē, Rīgas Stradiņa universitātē, Vidzemes Augstskolā, Mediju institūtā (1993—2024)), komunikācijas zinātnes katedru vadītājs Rīgas Stradiņa universitātē (1998–2002) un Biznesa augstskolā "Turība" (2005–2012), viesprofesors Berlīnes, Minhenes un Vīnes universitātēs.
Biznesa augstskolas "Turība" komunikācijas zinātnes doktora studiju programmas "Komunikācijas vadība" direktors (2007–2020) un Promocijas padomes komunikācijas zinātnē priekšsēdētājs. Latvijas Zinātnes padomes eksperts komunikācijas zinātnē. Vairāku nacionālu un starptautisku pētījumu projektu vadītājs un dalībnieks, starptautisko zinātnes asociāciju un žurnālu redkolēģiju loceklis. Tulkotājs no vācu valodas.

Eiropas Žurnālistikas observatorijas (EJO – European Journalism Observatory) latviešu un krievu portālu zinātniskais vadītājs (https://lv.ejo-online.eu; https://ru.ejo.ch), vadošais pētnieks Latvijas Universitātes Filozofijas un socioloģijas institūtā (2010—2024).

## Publikācijas
Vairāku starptautiski citētu zinātnisku publikāciju, žurnālistikai un kultūrsociālajai vēsturei veltītu grāmatu autors un sastādītājs.

### Monogrāfija
* Latvijas prese 200 gados: no "Latviešu Avīzēm" līdz digitālo mediju laikmetam. Rīga: izdevniecība "Latvijas Mediji", 2022. – 367 lpp.

## Atsauces