open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Montrezs Harels

**Montrezs Dešejs Harels** (; dzimis  Mičiganas štatā) ir amerikāņu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja un centra pozīcijā. Pēdējā komanda, ko 2025. gadā pārstāvējis ir Puertoriko klubs *[[Gigantes de Carolina]]*, bet iepriekš 8 sezonas pārstāvējis Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubus. 2013. gada NCAA čempions Luisvilas Universitātes "Cardinals" sastāvā. 2020. gada NBA sezonas labākais rezervista balvas ieguvējs.

## Karjera
Augstskolu basketbolā pārstāvēja Luisvilas Universitātes komandu "Cardinals" NCAA čempionātā, kur nospēlēja trīs sezonas. Kļuva par čempionu pirmajā no tām — 2013. gadā, kad bija komandas rezervists; sekojošajās sezonās nostiprinājās pirmajā pieciniekā.

2015. gada NBA draftā viņu Hjūstonas "Rockets" izraudzījās ar kopējo 32. numuru otrajā kārtā. Komanda noslēdza ar M. Harelu trīs gadu līgumu, taču pirmajā sezonā viņš NBA aizvadīja vien 39 spēles, spēlējot arī "Rockets" fārmklubā Riograndes "Valley Vipers".

2017. gada jūnijā M. Harels tika aizmainīts uz Losandželosas "Clippers" lielā maiņas darījumā, kura rezultāta uz "Rockets" pārcēlās Kriss Pols, bet pretējā virzienā devās septiņi spēlētāji. M. Harels kļuva par nozīmīgu spēlētāju "Clippers" sastāvā, laukumā paŗsvarā dodoties uz maiņu un kļūstot par 2020. gada NBA sezonas labākais rezervista balvas ieguvēju.

2020. gada 22. novembrī M. Harels kā brīvais aģents parakstīja līgumu ar otru Losandželosas komandu "Lakers". 2021. gada augustā viņš tika aizmainīts uz Vašingtonas "Wizards" plašā piecu komandu maiņas darījumā, kura ievērojamākais spēlētājs bija Rasels Vestbruks, kurš nonāca "Lakers". 2022. gada februārī tika aizmainīts uz Šarlotas "Hornets" pret Išu Smitu, Vernonu Keriju un otrās kārtas drafta izvēli. 2022. gada septembrī viņš noslēdza līgumu ar Filadelfijas "76ers", bet 2023. gada vasarā vienojās par jaunu līgumu, ko tomēr nespēja pildīt traumas dēļ, un komanda viņu atbrīvoja. Pēc NBA spēlējis arī Austrālijas, Ķīnas un Puertoriko klubos.

M. Harels spēlējis ASV jaunatnes izlasēs, uzvarot 2013. gada Pasaules čempionātā U19 vecuma grupā Čehijā, kur ASV izlases līderis bija Ārons Gordons.

2022. gada 15. jūnijā M. Harelam tika izvirzīta apsūdzība par marihuānas kontrabandu, par ko draudēja līdz pat piecu gadu cietumsods, tomēr augustā noziegums tika pazemināts līdz pārkāpumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dejans Savičevičs

**Dejans Savičevičs** (, dzimis ) ir bijušais Melnkalnes futbolists, spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā, bijis Dienvidslāvijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2004. gada Savičevičs ir Melnkalnes Futbola asociācijas prezidents.

Savičevičs tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem Melnkalnes un Dienvidslāvijas futbolistiem. Savu karjeru sācis savas dzimtās pilsētas klubā ''Buducnost''. Vēlāk ar *[[Red Star Belgrade]]* komandu izcīnījis trīs Dienvidslāvijas čempionu titulus, kā arī Eiropas kausa trofeju 1991. gadā. 1991. gadā *[[Ballon d'Or]]* balsojumā viņš palika otrajā vietā. Pēc sekmīga snieguma Dienvidslāvijā, viņš pārcēlās uz Itālijas klubu *[[AC Milan]]*, ar ko viņš trīs reizes uzvarēja Itālijas A sērijā, kā arī 1994. gadā ieguva UEFA Čempionu līgas trofeju. Vēlāk viņš uz neilgu laiku atgriezās *Red Star Belgrade*, bet savu karjeru noslēdza 2001. gadā Austrijas komandā ''Rapid Wien''.

Ar Dienvidslāvijas futbola izlasi piedalījies 1990. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā. Pēc spēlētāja karjeras beigām, no 2001. līdz 2003. gadam, bijis Serbijas un Melnkalnes futbola izlases galvenais treneris.

2004. gadā kļuvis par Melnkalnes Futbola asociācijas prezidentu.

## Sasniegumi
**Red Star Belgrade**

* Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1989—90, 1990—91, 1991—92
* Dienvidslāvijas kauss: 1989—90
* Eiropas kauss: 1990—91
* Starpkontinentālais kauss: 1991
* Serbijas un Melnkalnes kauss: 1998—99

**Milan**

* Itālijas A sērija: 1992—93, 1993—94, 1995—96
* Supercoppa Italiana: 1993, 1994
* UEFA Čempionu līga: 1993—94
* UEFA Superkauss: 1994

## Atsauces

## Ārējās saites
Sīmens Hegstads Krīgers

**Sīmens Hegstads Krīgers** (; dzimis ) ir norvēģu distanču slēpotājs.

## Karjera
Pasaules kausa sacensībās debitēja . Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla izcīnīja  Toblahā, Itālijā, izcīnot trešo vietu 10 km brīvā stila distancē, kas bija viens no *[[Tour de Ski]]* posmiem. Pirmo individuālo uzvaru izcīnīja  15 km brīvā stila distancē, kas arī norisinājās Toblahā.

 Phjončhanā izcīnījis divas zelta medaļas (30 km skiatlonā un stafetē), kā arī ieguvis sudraba godalgu 15 km distancē brīvajā stilā. Pasaules čempionātā pirmoreiz piedalījās 2019. gadā Zēfeldē, startēja tikai 50 km distancē brīvajā stilā ar kopēju startu, ieņemot 5. vietu. 2021. gada Pasaules čempionātā Oberstdorfā izcīnīja trīs medaļas — ieguva sudrabu 30 km skiatlonā un 15 km brīvā stila distancē un bronzu 50 km klasiskajā stilā.

 nevarēja piedalīties pirmajās disciplīnās, jo tika konstatētas pozitīvas COVID-19 analīzes. Startēja tikai 50 km distancē brīvajā stilā (distance tika saīsināta līdz 28,4 km spēcīgā vēja un zemās temperatūras dēļ) un ieguva bronzas medaļu.

2023. gada Pasaules čempionātā Planīcā izcīnīja zelta medaļu skiatlonā, pirmo reizi kļūstot par pasaules čempionu. Vēlāk izcīnīja vēl divas zelta medaļas: 15 km distancē brīvajā stilā ar atsevišķu startu un stafetē. 2025. gada Pasaules čempionātā Tronheimā ieguva bronzu 50 km distancē ar kopēju startu brīvajā stilā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladimirs Jugovičs

**Vladimirs Jugovičs** (, dzimis ) ir bijušais Serbijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Dienvidslāvijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis klubus Dienvidslāvijā, Itālijā, Spānijā, Francijā, Austrijā un Vācijā. Vislielākos panākumus guvis ar Dienvidslāvijas komandu *[[Red Star Belgrade]]*, ar kuru viņš trīs reizes kļuva par valsts čempionu un 1991. gadā ieguva Eiropas kausa trofeju, kā arī ar Itālijas komandu ''Juventus'', ar kuru viņš 1997. gadā uzvarēja ''Serie A'' un 1996. gadā uzvarēja UEFA Čempionu līgā.

Ar Dienvidslāvijas futbola izlasi piedalījies 1998. gada FIFA Pasaules kausā un 2000. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Red Star Belgrade**

* Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1989–90, 1990–91, 1991–92
* Eiropas kauss: 1990–91
* Starpkontinentālais kauss: 1991

**Sampdoria**

* Coppa Italia: 1993–94

**Juventus**

* Itālijas A sērija: 1996–97
* UEFA Čempionu līga: 1995–96
* Starpkontinentālais kauss: 1996
* UEFA Superkauss: 1996

**Lazio**

* Coppa Italia: 1997–98

**Monaco**

* Coupe de la Ligue: 2003

## Ārējās saites
Andreass Kepke

**Andreass Kepke** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākus Vācijas klubus un Francijas klubu ''Marseille''. Ar Vācijas futbola izlasi uzvarējis 1990. gada FIFA Pasaules kausā un 1996. gada Eiropas čempionātā, kur viņš bija izlases pamatvārtsargs.

No 2004. gada līdz 2021. gadam Kepke bija Vācijas futbola izlases vārtsargu treneris.

## Sasniegumi
**1. FC Nürnberg**

* Vācijas 2. Bundeslīga: 2000–01

**Vācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1990
* Eiropas čempionāts: 1996

**Individuālie sasniegumi**

* Vācijas gada futbolists: 1993
* Eiropas labākais vārtsargs: 1996

## Ārējās saites
Tomass Helmers

**Tomass Helmers** (; dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Lielāko daļu karjeras Helmers ir pavadījis *[[Borussia Dortmund]]* un ''Bayern Munich'' komandās, piedaloties gandrīz 400 Bundeslīgas mačos 15 sezonās. Ar Vācijas futbola izlasi uzvarējis 1996. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1992. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* Vācijas kauss: 1988–89
* Vācijas Superkauss: 1989

**Bayer Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1993–94, 1996–97, 1998–99
* Vācijas kauss: 1997–98
* Vācijas Līgas kauss: 1997, 1998
* UEFA kauss: 1995–96

**Vācija**

* Eiropas čempionāts: 1996

## Ārējās saites
Valdošie vēji

**Valdošie vēji** ir vēji, kas pārsvarā pūš noteiktā virzienā virs kāda Zemes virsmas punkta.

## Valdošo vēju veidi
* Polārie vēji — valda polārajā un subpolārajā joslā, ir vāji un nestabili un parasti pūš no austrumiem no 90° līdz 60° platuma grādiem.
* Rietumu vēji — valda mērenajā joslā un parasti pūš no rietumiem no 30° līdz 60° platuma grādiem.
* Pasāti — valda subtropu, tropu, ekvatoriālajā un subekvatoriālajā joslā, parasti pūš no austrumiem starp 30° platuma grādiem. Sīkāk pasātus var iedalīt ziemeļu un dienvidu pasātos.

## Atsauces
Olafs Fridenlunds

**Olafs Emīls Fridenlunds** (; dzimis , miris ) bija norvēģu sporta šāvējs, olimpiskās sudraba un vairāku pasaules čempionāta medaļu ieguvējs.

Fridenlunds 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja piecās šaušanas disciplīnās. Olimpisko sudraba medaļu viņš izcīnīja, būdams Norvēģijas komandas loceklis, 300 metru šaušanā ar šauteni komandām.

Viņš ir izcīnījis arī 3 medaļas pasaules čempionātā šaušanā 1897., 1899. un 1900. gadā.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ole Estmo (Olympics profils) 
* Ole Estmo (Olympedia profils) 
* Ole Estmo (Sports Reference profils)
Ūle Estmo

**Ūle Estmo** (; dzimis , miris ) bija norvēģu sporta šāvējs, vairāku olimpisko un pasaules čempionu medaļu ieguvējs.

Estmo 1900. gada olimpiskajās spēlēs startēja kopumā 5 olimpiskajās šaušanas disciplīnās, no kurām 4 viņš izcīnīja olimpiskās medaļas. Sudraba medaļas viņš ieguva 300 metru šaušanā ar šauteni komandām. un 300 metru šaušanā ar šauteni stāvus pozīcijā. Savukārt bronzas medaļas viņš ieguva 300 metru šaušanā guļus pozīcijā un 300 metru šaušanā ar šauteni 3 pozīcijas

Viņš ir izcīnījis arī 8 medaļas pasaules čempionātā šaušanā 1897. un 1900. gadā.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ūle Estmo (Olympics profils) 
* Ūle Estmo (Olympedia profils) 
* Ūle Estmo (Sports Reference profils)
Pjērs Ešhorns

**Pjērs Ešhorns** () bija beļģu sporta šāvējs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Ešhorns startēja divās šaušanas disciplīnās. 50 metru šaušanā ar pistoli viņš izcīnīja 17. vietu. Savukārt 50 metru šaušanā ar pistoli komandām viņš izcīnīja 4. vietu, būdams Beļģijas komandas pārstāvis.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pjērs Ešhorns (Olympedia profils) 
* Pjērs Ešhorns (Sports Reference profils)
Ciklioforas

**Ciklioforas** (, no  — aplis un *φορός* — nesošs) ir pirmmutnieku dzīvnieku tips. Tipa izveidošanas brīdī bija zināma tikai viena suga *Symbion pandora* (Pandoras simbions). Pašlaik ir zināmas divas aprakstītas sugas un vismaz vēl viena, neaprakstīta.

## Apraksts
1995. gadā norvēģu omārā dāņu zinātnieki Reinharts Kristensens un Pēteris Funks konstatēja sīkus (0,3 mm) organismus, kas izrādījās līdz šim nezināmas grupas pārstāvji. Šim jaunajam tipam nosaukums tika dots pamatojoties uz apļveida muti, kuru ieskauj nelielas bārkstiņas.

Vienīgā vieta, kur var sastapt simbionus, ir Kategata šaurumā dzīvojošo norvēģu omāra *Nephrops norvegicus* mutes daļas. Ciklioforas ir omāru komensāļi, kas pieķeras tiem ar īpašu lipīgu disku ķermeņa aizmugurējā daļā, un tādējādi iegūstot pieeju pie saimniekorganisma barības. Mute un anālā atvere atrodas ķermeņa priekšgalā. Celoma nav.

Neskatoties uz iekšējās uzbūves vienkāršību, simbionu dzīves cikls ir diezgan sarežģīts, īpatnējs un līdz galam neizpētīts. Simbioniem ir zināmas divas dzīves pamatformas:
* Bezdzimuma forma, kas barojas. Šajā stadijā simbioniem nav dzimuma, un tie dzīvo, piestiprinājušies pie saimniekorganisma. Ķermeņa garums 347 μm, platums 113 μm.
* Dzimuma forma, kas nebarojas. Tie ir brīvi peldoši tēviņi un mātītes ap 84 μm gari un 42 μm plati. Tēviņiem nav ne mutes, ne anālās atveres. Mātītēm ir gremošanas sistēma, kas pārtop kāpurā.

Pandoras simbioni spēj vairoties dzimuma un bezdzimuma ceļā. Attīstoties bezdzimuma ceļā, kāpuri attīstās bezdzimuma formas iekšienē, turklāt pārveidojas tās barošanās traktā. Dzimuma vairošanās notiek omāra apvalka mešanas periodā. Tēviņi piestiprinās bezdzimuma formai, kas iekļauj sevī augošu mātīti, un to apaugļo. Apaugļotā mātīte iznāk ārpusē un piestiprinās saimniekorganismam. Jaunās bezdzimuma formas kāpurs attīstās mātītes iekšpusē, kura pēc tam mirst. Simbionu vairošanās unikāla īpašība ir tā, ka gremošanas sistēma tiem ir saistīta ar reproduktīvo sistēmu.

## Sistemātika
Domājams ciklioforu tuvākie radinieki ir entoprokti vai sūneņi, kas arī vairojas pumpurojoties.

### Klasifikācija
Ciklioforu tipā 2019. gada augustā tika iekļautas 2 sugas.
* Klase: Eucycliophora (Funch & Kristensen, 1995)
:* Kārta: Symbiida (Funch & Kristensen, 1995)
::* Dzimta: Symbiidae (Funch & Kristensen, 1995)
:::* Ģints: Symbion (Funch & Kristensen, 1995)
::::* Suga: *[[Symbion americanus]]* (Obst, Funch & Kristensen, 2006)
::::* Suga: *[[Symbion pandora]]* (Funch & Kristensen, 1995)

## Literatūra
* Funch P., Christensen R. M. Cycliophora is a new phylum with affinities to Entoprocta and Ectoprocta // Nature. — 1995. — Vol. 378. — P. 711—714.
* Obst M., Funch P., Giribet G. Hidden diversity and host specificity in cycliophorans: a phylogeographic analysis along the North Atlantic and Mediterranean Sea // Molecular Ecology. — 2005. — Vol. 14. — P. 4427—4440.
* Neves R. C., da Cunha M. R., Funch P., Wanninger A., Kristensen R. M. External morphology of the cycliophoran dwarf male: a comparative study of Symbion pandora and S. americanus // Helgoland Marine Research. — 2010. — Vol. 64, no. 3. — P. 257—262.

## Ārējās saites
Sofija Godža

**Sofija Godža** (; dzimusi  Bergamo) ir Itālijas kalnu slēpotāja,  čempione nobraucienā, olimpisko spēļu un Pasaules čempionātu medaļniece.

## Karjera
Pasaules kausa sacensībās debitēja 2011. gada decembrī Lincā. 2013. gadā pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā, labāko rezultātu sasniedza supergigantā, ieņemot 4. vietu. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmos izcīnīja  Kilingtonā, ASV, iegūstot trešo vietu milzu slalomā.

2017. gada Pasaules čempionātā Sanktmoricā izcīnīja bronzas medaļu milzu slalomā. Tā paša gada 4. martā Pasaules kausa sacensībās Dienvidkorejā nobraucienā guva savu pirmo uzvaru Pasaules kausa posmos. Nākamajā dienā viņa izcīnīja uzvaru arī supergigantā. 2016.—2017. gada Pasaules kausa sezonu noslēdza 3. vietā kopvērtējumā.

 nobraucienā izcīnīja olimpisko zelta medaļu. 2018. gadā uzvarēja Pasaules kausa nobrauciena disciplīnas kopvērtējumā. 2019. gada Pasaules čempionātā Orē ieguva sudraba godalgu supergiganta sacensībās. 2020.—2021. gada sezonā izcīnīja savu otro mazo kristāla globusu karjerā, vēlreiz triumfējot nobrauciena disciplīnas kopvērtējumā.

 nobraucienā S. Godža izcīnīja olimpisko sudraba medaļu. 2022. un 2023. gadā atkal uzvarēja Pasaules kausa nobrauciena kopvērtējumā.

2026. gada olimpiskajās spēlēs S. Godža bija viena no olimpiskās lāpas aizdedzējiem (viņa darīja to Kortīnā d'Ampeco, kamēr citi kalnu slēpotāji Debora Kompanjoni un Alberto Tomba — Milānā). Olimpiādes sacensībās viņa izcīnīja bronzas medaļu nobraucienā, trešo reizi kāpjot uz pjedestāla šajā disciplīnā trīs dažādās olimpiskajās spēlēs. 2025.—2026. gada sezonā uzvarēja supergiganta ieskaitē, izcīnot savu pirmo Kristāla globusu šajā disciplīnā.

Divas reizes *[[La Gazzetta dello Sport]]* vērtējumā atzīta par Itālijas gada labāko sportisti (2017, 2018).

## Atsauces

## Ārējās saites
Voringa rags

**Voringa rags** (, ) ir zemesrags Čukču jūras krastā, Vrangeļa salas galējais austrumu punkts. Administratīvi ietilpst Krievijas Čukotkas autonomā apvidus Iuļtinas rajonā.

## Ģeogrāfija
Zemesrags izvietojies Vrangeļa salas austrumu galā un to veido 221 m augsta klints. Krasti stāvi, klinšaini. Ziemeļos no zemesraga atrodas Dragas līcis. Zemesragā liels putnu tirgus ar aptuveni 200 000 putnu, galvenokārt resnknābja kaira un trīspirkstu kaija.

Nosaukumu zemesragam 1881. gadā piešķīra kuģa *Rodgers* komanda par godu ekipāšas loceklim leitnantam Voringam, kurš pirmais izkāpa šeit krastā. 1914. gadā Voringa ragā atradās viena no Vilhjalmura Stefansona nogrimušā ekspedīcijas kuģa *Karluk* izglābto dalībnieku nometnēm. Mūsdienās zemesragā atrodas viens no dabas rezervāta kordoniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Бухта Драги. Трагедия одной экспедиции
1900. gada Pasaules izstāde

thumb|1900. gada Pasaules izstādes plakāts
**1900. gada Pasaules izstāde** () bija pasaules izstāde, kas norisinājās Francijas galvaspilsētā Parīzē no 1900. gada 14. aprīļa līdz 12. decembrim, lai atzīmētu pagājušā gadsimta sasniegumus un paātrinātu attīstību nākamajā gadsimtā. Izstādē, kuru apmeklēja gandrīz 50 miljoni, tika demonstrēti daudzi tehnoloģiski jauninājumi, tostarp Parīzes Lielais panorāmas rats, kustīgā ietve, dīzeļdzinēji, skaņu filmas, eskalatori un telegrafons (pirmais magnētiskais audio ierakstītājs). Izstāde pievērsa starptautisku uzmanību arī jūgendstilam. Turklāt tā demonstrēja Franciju kā lielu koloniālo spēku, izmantojot daudzos paviljonus, kas tika uzcelti Trokadero pils kalnā. Galvenās struktūras, kas palikušas no ekspozīcijas līdz mūsdienām ir Lielā pils, Mazā pils, Aleksandra III tilts, Orsē dzelzceļa stacija (tagadējais Orsē muzejs), divas sākotnējās ieejas Parīzes metro stacijās un Eifeļa tornis. Pasaules izstādes ietvaros tika organizētas arī vasaras olimpiskās spēles.


File:Vue panoramique de l'exposition universelle de 1900.jpg| Skats uz Pasaules izstādes teritoriju
File:Paris Exposition, map in 1900.jpg| Galveno ekspozīcijas vietu karte


## Skatīt arī
* 1900. gada vasaras olimpiskās spēles

## Ārējās saites

*1900 Paris at the BIE
*Exposition Universelle 1900 in Paris. Photographs at L'Art Nouveau
*
*
*
Frīdrihs Linde

**Frīdrihs Linde** (, 1892–1961) bija latviešu jurists un diplomāts. Latvijas strādnieku, kareivju un bezzemnieku deputātu padomes izpildkomitejas (Iskolata) priekšēdētāja vietnieks (1917), LSPR Tieslietu komisārs (1919). PSRS diplomāts, ģenerālkonsuls Šanhajā (1926—1927) un Kēnigsbergā (1930-1932), PSRS sūtniecības padomnieks Berlīnē (1932-1933).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1892. gada 14. aprīlī Rīgā. Mācījās Rīgas reālskolā, no 1910. gada darbojās LSD Rīgas organizācijā (segvārds "Kašķis"), 1914. gadā kooptēts LSD centrālkomitejā un kā LSD pārstāvis piedalījās Krievijas impērijas boļševiku organizāciju pārstāvju konferencē Ozerkos, kur arestēts un notiesāts mūža nometinājumā Ačinskas apkaimē Sibīrijā. 

Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada vasarā atgriezās no izsūtījuma, 13. augustā viņu ievēlēja par Iskolata priekšsēdētāja vietnieku. 
Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada janvārī kopā ar Sarkano armiju atgriezās Rīgā, bija LSPR tieslietu komisārs. 

Pēc LSPR sakāves aizbēga uz Krieviju, kur bija KPFSR Augstākās tiesas loceklis, tad PSRS diplomāts Mongolijā, ĶĪnā, Vācijā, Dānijā (1925-1938). 

Lielā terora laikā viņu atcēla no amata un 1939. gadā norīkoja strādāt Maskavas Revolūcijas muzejā.
Pēc Otrā pasaules kara atgriezās dzimtenē, strādāja par juristu, vēlāk bija nodaļas vadītājs Revolūcijas muzejā Rīgā (1954-1957).

Miris 1961. gada 9. oktobrī.

## Atsauces
Hitridiomikotas

**Hitridiomikotas** () ir sēņu valsts (*Fungi*) nodalījums. Apvieno sevī virs 120 ģintīm un ap 1000 sugām. Micēlijs vāji attīstīts. Talloma pamatmasu veido t.s. plazmodijs, no kura izaug rizoīdās hifas. Primitīvākās formas ir vispār bez micēlija, un to ķermeni veģetatīvā stāvoklī veido viena šūna, kas reizēm ir bez stingra šūnapvalka. Šūnapvalks pamatā sastāv no hitīna-glukāna, līdzīgi augstākajām sēnēm.

Nodalījuma pārstāvji ir cieši saistīti ar ūdens vidi (jūras vai saldūdens), kur parazitē uz aļģēm un bezmugurkaulniekiem. Var radīt masveida ūdens organismu bojāeju, abiniekus ieskaitot. Tās var attīstīties mitrās augsnēs un izraisīt augstāko augu slimības: kāpostu melno kātu slimību (*Olpidium brassicae*), kartupeļu vēzi (*Synchytrium endobioticum*) u.c., taču nav tik bīstamas, kā oomicētes. Šīs grupas pārstāvju mazākā daļa ir saprofīti substrātos, kas satur hitīnu, celulozi un keratīnu.

Hitridiomikotu haploīdās zoosporas ir ar vienu viciņu, kas, kustoties, ir vērsta atpakaļ un var gan nepastarpināti dot jauna haploīdā organisma sākumu, gan arī saplūst cita ar citu un pēc tam veidot diploīdo organismu, kas veido jaunas haploīdās zoosporas (*Chytridiales* rinda). Virknei sugu dzimumprocess ir hologāmijas veidā (veselu organismu saplūšana) vai arī veidojas gametas, kas atšķiras no zoosporām. Lielākoties nodalījuma pārstāvji ir haplonti, taču ir sastopama arī kodolu fāzu maiņa.

Tā kā hitridiomikotu dzīves ciklā ir viciņu zoosporas, 1980. gadu beigās un 1990. gados daudzi pētnieki izslēdza hitridiomikotas no sēņu valsts un attiecināja uz sēņveidīgajām hromistām. Apmēram tajā pašā laikā (1991—1996) parādījās dati par mitohondriju ultrastruktūru, šūnapvalku ķīmisko sastāvu un šo organismu molekulāri filoģenētiskās analīzes, kas norādīja, ka tās tomēr vajadzīgs pieskaitīt īstajām sēnēm.

## Atsauces
Mihaels Mats

**Mihaels Mats** (; dzimis ) ir austriešu kalnu slēpotājs, specializējas slaloma disciplīnā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja 2013. gada novembrī. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla izcīnīja  Levi, Somijā, ieņemot 2. vietu slalomā. Pirmo uzvaru PK posmos izcīnīja  Slovēnijā.  Phjončhanā izcīnīja bronzas medaļu slalomā un sudrabu komandu sacensībās.

Viņa brālis Mario Mats arī nodarbojās ar kalnu slēpošanu,  kļuva par olimpisko čempionu slalomā. Otrs brālis Andreass Mats ir bijis frīstaila slēpotājs,  sudraba medaļas ieguvējs frīstaila krosā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ramons Cenheizerns

**Ramons Cenheizerns** (; dzimis ) ir šveiciešu kalnu slēpotājs, specializējas slaloma disciplīnā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja 2012. gada novembrī.  Stokholmā paralēlajā slalomā izcīnīja savu pirmo uzvaru PK posmos. Piedalījies divās ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). 2014. gadā Sočos ieguva 19. vietu slalomā. 2018. gadā Phjončhanā izcīnīja sudraba medaļu slalomā, bet komandu sacensībās kļuva par olimpisko čempionu. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2013. gadā. 2019. gada Pasaules čempionātā Orē ieguva zelta medaļu komandu sacensībās. 2020.—2021. gada sezonā izcīnīja 3. vietu PK slaloma disciplīnas kopvērtējumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Viktors Grose

**Viktors Kārlis Grose** (*Victor Carl Grosse*, ; 1869—1931) bija vācbaltiešu diplomāts, Krievijas Impērijas ģenerālkonsuls Šanhajā (1911—1924).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1869. gada 26. maijā Grīvā ārsta Teodora Johana Groses un viņa sievas Sofijas Šarlotes Dorotejas, dzimušas Asmusas, ģimenē.
Mācījās Jelgavas ģimnāzijā, tad studēja Tērbatas un Pēterburgas Universitātēs (ķīniešu un mandžūru valodas).
No 1896. gada viņš darbojās Krievijas Impērijas sūtniecībā Pekinā, 1899. gadā kļuva par vicekonsulu Čifu, 1903. gadā par konsulu Ņučuangā-Inkou.
Pēc tam atgriezās dzimtenē, dzīvoja Rīgā un Liepājā (1905), tad konsuls Jokohamā (1906—1910).

1911. gadā Grosi iecēla par Krievijas Impērijas ģenerālkonsulu Šanhajā. Pirmā pasaules kara laikā viņa vadībā uzcēla jaunu ģenerālkonsulāta ēku (1917).
Pēc tam, kad 1924. gadā Ķīna nodibināja diplomātiskās attiecības ar PSRS, Grose darbojās kā Šanhajas komisāra palīgs krievu lietās, no 1927. gada Emigrantu komitejas vadītājs, labdarības biedrības *Помощь* priekšsēdētājs.
 
Miris  Šanhajā. Viņa vecākais dēls Aristīds Grose (1905—1985) bija ASV fiziķis, darbojās atombumbas izveides projektā, jaunākais dēls Leo (Ļevs) Grose (1906-1950?) bija rakstnieks, 1950. gadā apcietināts Maskavā un miris Butirku cietumā pēc spīdzināšanas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Виктория Шаронова. Русский флаг над Вампу. К 100-летию здания Генерального консульства России в Шанхае
Aristīds Grose

**Aristīds fon Grose** (*Aristid von Grosse*; 1905—1985) bija vācbaltiešu izcelsmes ASV kodolķīmiķis, darbojās atombumbas izveides projektā. Protaktīnija pētnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1905. gada 4. janvārī Rīgā diplomāta Viktora Groses un viņa sievas Ellas Marijas Elmerices, dzimušas fon Līvenas, ģimenē.
No 1906. gada dzīvoja Japānā un Ķīnā, jo viņa tēvs bija Krievijas Impērijas konsuls Jokohamā (1906—1910), tad ģenerālkonsuls Šanhajā (1911—1924).

Studēja Berlīnes Šarlotenburgas Augstākajā tehniskajā skolā (*Technische Hochschule zu Berlin*, 1922-1926). Strādāja kopā ar Oto Hānu un Lizu Meitneri viņu laboratorijā 1927. gadā, viņam izdevās no rādija ražošanas atkritumiem izolēt protaktīnija (V) oksīdu.
1930. gadā Grose emigrēja uz ASV, kur strādāja par Čikāgas Universitātes ķīmijas docentu (1931—1940).
1934. gadā viņš bija pirmais, kurš no 0,1 mg protaktīnija oksīda pagatavoja metālisku protaktīniju, vispirms pārvēršot oksīdu par protaktīnija jodīdu un pēc tam sadalot to vakuumā ar elektrisko izlādi.

Otrā pasaules kara laikā viņš darbojās Manhatanas projektā pie atombumbas izstrādes. No 1948. līdz 1969. gadam viņš bija Templa Universitātes Pētniecības institūta prezidents. Vēlāk viņš strādāja Franklina institūta laboratorijā Filadelfijā, līdz 1979. gadā devās pensijā.
Miris 1985. gada 21. jūlijā Kalifornijā.

Viņa jaunākais brālis Leo (Ļevs) Grose (1906-1950?) bija rakstnieks, 1950. gadā apcietināts Maskavā un miris Butirku cietumā pēc spīdzināšanas.

## Publikācijas
* Das Element 91; seine Eigenschaften und seine Gewinnungad  In: Berichte der deutschen chemischen Gesellschaft. 61, Nr. 1, 1928, S. 233—245. doi:10.1002/cber.19280610137.
* Element 91. In: Science. 80, Nr. 2084, 1934, S. 512—516. doi:10.1126/science.80.2084.512. PMID 17734249.
* Zur Herstellung von Protactinium.  In: Berichte der deutschen chemischen Gesellschaft (A and B Series). 68, Nr. 2, 1935, S. 307. doi:10.1002/cber.19350680218.

## Atsauces
1900. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula

thumb|150px|right|Medaļas no 1900. gada Pasaules izstādes sporta sacensībām. Šobrīd atrodas Olimpiskā muzeja kolekcijā.
Šajā rakstā apkopots 1900. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu skaits pa pārstāvētajām valstīm un sporta veidiem. 1900. gada vasaras olimpiskās spēles bija otrās mūsdienu olimpiskās spēles. Spēles tika rīkotas Francijas galvaspilsētā Parīzē no 1900. gada 14. maija līdz 28. oktobrim un tās bija kā daļa no 1900. gada Pasaules izstādes.

Olimpiskajās spēlēs startēja 997 sportisti no 24 pārstāvošajām valstīm. Viņi piedalījās 19 sporta veidos, 95 disciplīnās. Pirmo reizi olimpisko spēļu vēsturē tajās startēja arī sievietes. No 24 valstīm, kas bija pārstāvētas šajās olimpiskajās spēlēs, 21 valsts izcīnīja olimpiskās medaļas; papildus 19 medaļas izcīnīja komandas, kas sastāvēja no vairāku valstu pārstāvjiem (zināmas kā Jauktā komanda). Lielākā daļa no sportistiem 72% (720 no 997) bija no olimpisko spēļu rīkotājvalsts Francijas.

Lielāko vairumu medaļu izcīnīja Francijas sportisti, kopā 102 (27 zelta, 38 sudraba un 37 bronzas) olimpiskās medaļas. Otrā medaļām bagātākā valsts šajās spēlēs bija ASV, kura izcīnīja 48 (19 zelta, 14 sudraba un 15 bronzas) olimpiskās medaļas. No visām 24 valstīm 11 valstis izcīnīja savas pirmās olimpiskās medaļas.

Sākotnējās olimpiskajās spēlēs vairākās komandu sacensībās/disciplīnās piedalījās komandas, kuras veidoja sportisti no vairākām valstīm. Ar atpakaļejošu datumu Starptautiskā Olimpiskā komiteja izveidoja apzīmējumu Jauktā komanda (ar valsts kodu ZZX), lai apzīmētu šīs sportistu grupas. 1900. gada spēļu laikā sportisti, kas piedalījās jauktajās komandās, izcīnīja medaļas airēšanā, burāšanā, futbolā, kriketā, polo, regbijā, tenisā, vieglatlētikā, virves vilkšanā un ūdenspolo.

1900. gada olimpiskās spēles ir unikālas ar to, ka tās ir vienīgās olimpiskās spēles, kurās tika pasniegtas taisnstūrveida medaļas, kuras izstrādājis Frederiks Vernons.

## Medaļu tabula pa valstīm
Šī ir pilna tabula ar 1900. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu skaitu, pamatojoties uz Starptautiskās Olimpiskās komitejas (SOK) medaļu skaitu.





Medaļas neieguva Argentīna, Haiti, Irāna un Peru.

## Atsauces
Alfrēds Pikārs

**Alfrēds Moriss Pikārs** (, dzimis , miris ) bija franču ierēdnis, inženieris un politiķis, 1900. gada Parīzes Pasaules izstādes ģenerālsekretārs, Francijas Jūras lietu ministrs no 1908. gada 22. oktobra līdz 1909. gada 24. jūlijam un viceprezidents. Francijas Valsts padomes loceklis no 1912. līdz 1913. gadam.
Agnese Rakovska

**Agnese Rozniece**, publiski pazīstama kā **Agnese Rakovska** (dzimusi  Rīgā), ir latviešu mūziķe, dziesmu autore. Darbojas grupā poproka grupā "Triānas Parks". Mūzikas menedžmenta platformā "Zvaigznājs" strādā ar jaunajiem mūziķiem kā mentore.
Ķimāles muiža

thumb|200px|Ķimāles muižas kungu māja (20. gadsimta sākumā).
thumb|200px|Ķimāles muižas kungu māja (2007).
**Ķimāles muižas** () bijusī kungu māja jeb pils atrodas Kuldīgas novada Padures pagasta Ķimales ciemā 162 kilometrus no Rīgas un 10 kilometrus no Kuldīgas.
Ķimāles muižas pils un parks ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

## Vēsture
Kungu māja celta 18. gadsimtā, 1814. gadā tā piederēja fon Zakenu dzimtai, 1872. gadā Kuldīgas apriņķa bruņniecības maršalam A. Buholcam, 1891. gadā muižas kungu māju pārbūvēja pēc arhitekta Teodora Zeilera projekta. 1899. gadā tā piederēja Brenemeram, kurš tiesājās ar Sausgaļu ciema iedzīvotājiem.
 
Pēdējais muižas īpašnieks bija Silvio Brēdrihs, 1920. gada zemes reformas gaitā Ķimāles un Veģu muižu sadalīja 27 vienībās 521 ha kopplatībā. No 1929. līdz 2010. gadam muižas pilī darbojās Padures pamatskola.
Skolā mācījies dzejnieks Māris Čaklais.

2011. gadā Kuldīgas novada domes rīkotajā izsolē muižas ēku un parku par 80,9 tūkstošiem latu nopirka uzņēmējs Aivars Muravskis, kurš ēku 2019. gadā izlika pārdošanā. 2020. gada maija beigās muižu iegādājās Inese Andersone ar nolūku ierīkot vasaras atpūtas vietu un viesnīcu.

## Muižas iekārtojums
Dažās telpās zem balsinājuma slēpjas griestu gleznojumi. Vienīgā vecā krāsns atrodas direktora kabinetā. Abās pusēs kungu mājai bijušas verandas, kuras sliktā tehniskā stāvokļa dēļ nojauktas.
Rakstnieks Mārtiņš Kalndruva kas pils interjeru aprakstījis savā atmiņu grāmatā “Pēdas gar krastu”.

Muižas pilī pieejamas istabas nakšņošanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20181004040732/http://www.pilis.lv/lv/pilis-un-muizas#under-menu
Berti Fogtss

**Hanss Hūberts "Berti" Fogtss** (, dzimis ) ir Vācijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks.

Visu savu spēlētāja karjeru pavadījis Bundeslīgas komandā *[[Borussia Mönchengladbach]]*. Ar komandu piecas reizes izcīnījis Bundeslīgas čempionu titulu un divas reizes uzvarējis UEFA kausā. Ar Rietumvācijas futbola izlasi uzvarējis 1974. gada FIFA Pasaules kausā un 1972. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. 11 gadus vadījis Rietumvācijas U21 izlasi. 1990. gadā kļuvis par Vācijas futbola izlases galveno treneri. Aizvedis komandu līdz uzvarai 1996. gada Eiropas čempionātā. Vēlāk vadījis arī vairākas citas nacionālās izlases, kā Kuveitu, Skotiju, Nigēriju un Azerbaidžānu.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Borussia Mönchengladbach**

* Bundeslīga: 1969–70, 1970–71, 1974–75, 1975–76, 1976–77
* DFB Pokal: 1972–73
* UEFA kauss: 1974–75, 1978–79

**Rietumvācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1974
* Eiropas čempionāts: 1972

**Individuālie sasniegumi**

* Vācijas gada futbolists: 1971, 1979

### Trenera karjera
**Vācija**

* Eiropas čempionāts: 1996

## Ārējās saites
Ogres novada dome

**Ogres novada dome** ir Ogres novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 23 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Brīvības iela 33, Ogrē.

2025. gada Ogres novada domes vēlēšanās uzvarēja partiju apvienības "Nacionālā apvienība/Latvijas Zemnieku savienība/Latvijas Zaļā partija" saraksts ar 46,09% balsu, iegūstot 12 vietas novada domē.

## Struktūra
Domes darbību nodrošina Domes priekšsēdētājs, Domes priekšsēdētāja vietnieks, Ogres novada izpilddirektors un viņa vietnieks, kā arī Pašvaldības administrācijas darbinieki.

### Komitejas
* finanšu komiteja,
* attīstības un infrastruktūras komiteja,
* sociālo un veselības jautājumu komiteja,
* izglītības, sporta un uzņēmējdarbības veicināšanas komiteja,
* ielu, ceļu un transporta komiteja,
* kultūras komiteja,

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Ogres novada domes vēlēšanām Ogres novada domē iekļuva deputāti no pieciem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Nacionālās apvienības, Latvijas Zemnieku savienības, Latvijas Zaļās partijas kopīgais saraksts.

## Priekšsēdētāji

* Edvins Bartkevičs (2002—2014);
* Artūrs Mangulis (2014—2017);
* Egils Helmanis (2017—2026);
* Andris Krauja (2026—).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ogres novada pašvaldība
Olafs Tons

**Olafs Tons** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Savā 19 gadus ilgajā karjerā pārstāvējis Vācijas klubus ''Schalke 04'' un ''Bayern Munich''. Kopumā piedalījies vairāk nekā 500 oficiālajos mačos un guvis vairāk nekā 100 vārtus. Izcīnījis trīs Bundeslīgas titulus un vienu UEFA kausu.

Ar Vācijas futbola izlasi uzvarējis 1990. gada FIFA Pasaules kausā. Piedalījies arī 1986. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1988. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Schalke 04**

* UEFA kauss: 1996–97
* DFB Pokal: 2000–01, 2001–02

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1988–89, 1989–90, 1993–94
* DFB Supercup: 1990

**Rietumvācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1990

## Ārējās saites
Andreass Mellers

**Andreass Mellers** (, dzimis ) ir Vācijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Vācijas klubus *[[Eintracht Frankfurt]]*, *[[Borussia Dortmund]]* un ''Schalke 04'', kā arī Itālijas klubu ''Juventus''. Ar *Borussia Dortmund* komandu izcīnījis divus Vācijas Bundeslīgas titulus, UEFA Čempionu līgas trofeju un Starpkontinentālo kausu.

Ar Vācijas futbola izlasi uzvarējis 1990. gada FIFA Pasaules kausā un 1996. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* Vācijas Bundeslīga: 1994—95, 1995—96
* DFB Pokal: 1988—89
* DFL Supercup: 1989, 1995, 1996
* UEFA Čempionu līga: 1996—97
* Starpkontinentālais kauss: 1997

**Juventus**

* UEFA kauss: 1992—93

**Schalke 04**

* DFB Pokal: 2000—01, 2001—02

**Vācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1990
* Eiropas čempionāts: 1996

## Ārējās saites
Pauls Probsts

**Pauls Probsts** (; dzimis , miris ) bija Šveices sporta šāvējs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs un vairāku pasaules čempionātu šaušanā medaļu ieguvējs.

Probsts 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja divās šaušanas disciplīnās. Labāko rezultātu (zelta medaļu) viņš izcīnīja kā Šveices komandas loceklis 50 metru šaušanā ar pistoli komandām.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pauls Probsts (Olympics profils) 
* Pauls Probsts (Olympedia profils) 
* Pauls Probsts (Sports Reference profils)
Pols Moro

**Pols Moro** () bija franču sporta šāvējs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Moro olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēts 20 metru ātršaušanā ar pistoli. Šo disciplīnu pašlaik SOK, neatzīst par *olimpisko* disciplīnu. Viņš disciplīnā ieguva 4. vietu.
Štefans Reiters

**Štefans Reiters** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists un futbola funkcionārs. Viņš spēlēja aizsarga vai pussarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Reiters ir Vācijas kluba ''Augsburg'' ģenerālmenedžeris.

Savas karjeras laikā Reiters ir spēlējis Vācijas klubos *[[1. FC Nürnberg]]*, ''Bayern Munich'' un *[[Borussia Dortmund]]*, kā arī Itālijas klubā ''Juventus''. Ar *Borussia Dortmund* komandu viņš trīs reizes piedzīvoja uzvaru Bundeslīgā, vienreiz ieguva UEFA Čempionu līgas trofeju un Starpkontinentālo kausu.

Ar Vācijas futbola izlasi Reiters uzvarēja 1990. gada FIFA Pasaules kausā un 1996. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* Vācijas Bundeslīga: 1994–95, 1995–96, 2001–02
* DFL Supercup: 1995, 1996
* UEFA Čempionu līga: 1996–97
* Starpkontinentālais kauss: 1997

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1988–89, 1989–90
* DFL-Supercup: 1990

**Rietumvācija / Vācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1990
* Eiropas čempionāts: 1996

## Ārējās saites
Less Ferdinands

**Leslijs Ferdinands** (, dzimis ) ir Anglijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) Ferdinands ir Anglijas kluba ''Queens Park Rangers'' sporta direktors.

Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākus Anglijas klubus. Anglijas Premjerlīgā pārstāvējis ''Queens Park Rangers'', ''Newcastle United'', ''Tottenham Hotspur'', ''West Ham United'', ''Leicester City'' un ''Bolton Wanderers''. Kopumā Premjerlīgā 351 mačā guvis 149 vārtus.

Ar Anglijas futbola izlasi piedalījies 1996. gada Eiropas čempionātā un 1998. gada FIFA Pasaules kausā.

Less ir bijušā Anglijas izlases futbolista Rio Ferdinanda brālēns.

## Sasniegumi
**Beşiktaş**

* Turcijas kauss: 1988–89

**Tottenham Hotspur**

* Anglijas Līgas kauss: 1998–99

## Ārējās saites
Faustino Asprilja

**Faustino Ernans Asprilja Inestrosa** (, dzimis ) ir bijušais Kolumbijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Kolumbijas futbola izlases dalībnieks.

Vislabāk pazīstams, spēlējot Itālijas komandā ''Parma'' un Anglijas komandā ''Newcastle United''. Ar *Parma* komandu divreiz izcīnījis UEFA kausu, vienreiz UEFA Kausu ieguvēju kausu un vienreiz UEFA Superkausu.

Ar Kolumbijas futbola izlasi piedalījies 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Atlético Nacional**

* Categoría Primera A: 1991
* Copa Interamericana: 1990

**Parma**

* Coppa Italia: 1998–99
* UEFA kauss: 1994–95, 1998–99
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1992–93
* UEFA Superkauss: 1993

**Palmeiras**

* Torneio Rio – São Paulo: 2000
* Copa dos Campeões: 2000

## Ārējās saites
Mariuss Leketušs

**Mariuss Leketušs** (; dzimis ) ir Rumānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks.

Leketušs ir viens no ''Steaua București'' komandas visu laiku labākajiem spēlētājiem. Kopā ar komandu izcīnījis 10 ''DIvizia A'' titulus, 6 Rumānijas kausus un Eiropas kausu 1986. gadā, kurā Rumānijas komanda pārspēja ''Barcelona''. No 1994. līdz 1999. gadam bijis arī komandas kapteinis. Ārpus Rumānijas spēlējis Itālijas komandā ''Fiorentina'' un Spānijas komandā *[[Real Oviedo]]*.  Leketuša 7 numuru iemūžināja jaunajā *[[Stadionul Steaua]]* stadionā.

Ar Rumānijas futbola izlasi piedalījies 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Steaua București**

* Divizia A: 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1993–94, 1994–95, 1995–96, 1996–97, 1997–98
* Rumānijas kauss: 1984–85, 1986–87, 1988–89, 1995–96, 1996–97, 1998–99
* Rumānijas Superkauss: 1994, 1995, 1998
* Eiropas kauss: 1985–86
* UEFA Superkauss: 1986

## Atsauces

## Ārējās saites
Derens Andertons

**Derens Roberts Andertons** (, dzimis ) ir Anglijas bijušais futbolists, spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko daļu karjeras spēlējis ''Tottenham Hotspur'' komandā, kur aizvadījis gandrīz 300 līgas spēles. Spēlējis arī ''Portsmouth'', ''Birmingham City'', *[[Wolverhampton Wanderers]]* un ''Bournemouth''.

Ar Anglijas futbola izlasi piedalījies 1996. gada Eiropas čempionātā un 1998. gada FIFA Pasaules kausā. 

## Sasniegumi
**Tottenham Hotspur**

* Anglijas Līgas kauss: 1998—99

## Ārējās saites
Matiass Almejda

**Matiass Hesuss Almejda** (, dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Almejda ir Grieķijas Superlīgas kluba *[[AEK Athens F.C.|AEK Athens]]* galvenais treneris.

Pārstāvējis komandas Argentīnā, Spānijā, Itālijā un Norvēģijā. Ar ''Lazio'' komandu Almejda izcīnīja ''Serie A'' titulus 2000. gadā, kā arī UEFA Kausu ieguvēju kausu un UEFA Superkausu 1999. gadā. Ar Argentīnas futbola izlasi piedalījies 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Trenējis komandas Argentīnā, Meksikā un ASV.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**RIver Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1993, 1994, 1996
* Copa Libertadores: 1996

**Lazio**

* Itālijas A sērija: 1999–2000
* Coppa Italia: 1997–98, 1999–2000
* Supercoppa Italiana: 1998
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1998–99
* UEFA Superkauss: 1999

**Parma**

* Coppa Italia: 2001–02

**Argentīna**

* Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 1996

### Trenera karjera
**River Plate**

* Primera B Nacional: 2011–12

**Banfield**

* Primera B Nacional: 2013–14

**Guadalajara**

* Liga MX: 2017
* Copa MX: 2015, 2017
* Supercopa MX: 2016
* CONCACAF Čempionu līga: 2018
**AEK Athens**

* Grieķijas Superlīga: 2022–23
* Grieķijas kauss: 2022–23

## Ārējās saites
Roberto Nestors Sensini

**Roberto Nestors Sensini** (, dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga vai pussarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada Sensini ir Čīles kluba ''Everton'' galvenais treneris.

Lielāko daļu savas karjeras pavadījis Itālijā. Spēlējis tādās komandās kā ''Udinese'', ''Parma'' un ''Lazio''. Ar *Parma* komandu ieguvis divus UEFA kausus un vienu UEFA Superkausu, bet ar *Lazio* komandu 2000. gadā uzvarējis ''Serie A'' un 1999. gadā izcīnījis savu otro UEFA Superkausu.

Ar Argentīnas futbola izlasi piedalījies 1990., 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā. Ieguvis sudraba medaļu 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Newell's Old Boys**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1987–88

**Parma**

* Coppa Italia: 1998–99, 2001–02
* UEFA kauss: 1994–95, 1998–99
* UEFA Superkauss: 1993

**Lazio**

* Itālijas A sērija: 1999–2000
* Coppa Italia: 1999–2000
* Supercoppa Italiana: 2000
* UEFA Superkauss: 1999

## Ārējās saites
Iņupiati

**Iņupiati** (pašnosaukums: *Iñupiat*) ir viena no Ziemeļamerikas eskimosu tautām. Apdzīvo Aļaskas pavalsts ziemeļrietumus un ziemeļus (Nortsloupas, Ziemeļrietumu Arktikas un Nomas pašvaldības) 34 ciemos. Tradicionāli iņupiatiem ir divas grupas: tariumiuti (*Taġiumiut* — ‘jūras ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir zveja un jūras dzīvnieku medības, un nunamiuti (*Nunamiut* — ‘zemes ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir briežkopība un medības.

## Etnonīms
"Iņupiati" (*Iñupiat*) ir tautas pašnosaukuma daudzskaitļa forma; vienskaitļa forma ir *Iñupiaq*, kas nozīmē ‘īsts cilvēks’ (*iñuk* — ‘cilvēks’, *piaq* — ‘īsts’. Līdz 20. gadsimta vidum iņupiatus un tiem radniecīgos jupikus kopīgi dēvēja par eskimosiem.

## Vēsture
Līdzīgi kā citas eskimosu tautas, iņupiati cēlušies no Tules kultūras, kas radusies Aļaskas ziemeļos. Aptuveni 3000 gadu laikā eskimosu tautas izplatījušās gar Ziemeļamerikas ziemeļu piekrasti līdz pat Grenlandei austrumos. Pirmie kontakti ar eiropiešiem iņupiatiem bija 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā. 19. un 20. gadsimtu mijā iekšzemes iņupiatu kopienas cieta no eiropiešu ievazātajām slimībām un bada un bija spiesti pārcelties uz piekrasti. Daļa vēlāk atgriezās un mūsdienās vienīgā iņupiatu apdzīvotā vieta iekšzemē ir Anaktūvakpāsa Brūksa grēdā. Līdz pat 20. gadsimta vidum lielākā daļa iņupiatu piekopa nomadu dzīvesveidu, bet mūsdienās lielākoties dzīvo piekrastes ciematos.

1971. gadā Aļaskas aborigēno tautu interešu aizstāvībai tika nodibinātas 13 Aļaskas iezemiešu reģionālās korporācijas (*Alaskan Native Regional Corporation*), trīs no kurām darbojas iņupiatu teritorijās: Arktiksloupas reģionālā korporācija (Utkiarvika), Beringa šauruma iezemiešu korporācija (Noma) un NANA reģionālā korporācija (Kocebū).

## Valoda
Iņupiati runā eskimosu—aleutu saimei piederošajā iņupiatu valodā. Valodai ir četri dialekti, ko iedala divās grupās — Sūarda pussalas dialekti (Nortsloupas un malimiutu) un Ziemeļaļaskas dialekti (Beringa šauruma un Kaviarakas).

Kopš 19. gadsimta beigām izglītība iņupiatiem bijusi pieejama tikai angļu valodā, tādēļ lielākā daļa iņupiatu sadzīvē pārgājuši uz to. Mūsdienās iņupiatu valodā runā pēc dažādām aplēsēm 2000—3500 cilvēku. Kopš 1972. gada iņupiatu skolās jābūt vismaz vienam iņupiatu valodu protošam skolotājam.

2014. gadā iņupiatu valoda kļuva par vienu no Aļaskas pavalsts oficiālajām valodām.

## Atsauce

## Ārējās saites

* The Inupiat People, Kikiktagruk Inupiat Corporation
* Iñupiat Heritage Center, North Slope Borough
* Iñupiaq, Alaska Native Language Center
* The Iñupiat of Alaska
Abels Balbo

**Abels Eduardo Balbo** (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists un futbola treneris, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākus Argentīnas un Itālijas klubus. Ar ''Parma'' komandu 1999. gadā izcīnījis UEFA kausu, bet ar ''Roma'' komandu 2001. gadā uzvarējis ''Serie A''.

Ar Argentīnas futbola izlasi piedalījies 1990., 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Newell's Old Boys**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1987—88

**Parma**

* Coppa Italia: 1998—99
* UEFA kauss: 1998—99

**Roma**

* Itālijas A sērija: 2000—01
* Supercoppa Italiana: 2001

## Ārējās saites
Marselo Galjardo

**Marselo Daniels Galjardo** (, dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Galjardo ir Argentīnas pirmās divīzijas kluba River Plate galvenais treneris.

Savu karjeru Galjardo sāka ''River Plate'' komandā, kur viņš debitēja 17 gadu vecumā. Pēc sešiem gadiem Argentīnas komandā viņš tika pārdots uz *[[Ligue 1]]* komandu *[[AS Monaco]]*. 2000. gadā viņš tika atzīts par Francijas līgas gada futbolistu. 2003. gadā atgriezies *River Plate*, bet pēc trīs gadiem pievienojies *[[Paris Saint-Germain]]*. Vēlāk sekoja neilgs laiks *[[D.C. United]]* un *River Plate* komandās, līdz 2011. gadā Galjardo savu karjeru noslēdza Urugvajas komandā ''Nacional''.

Ar Argentīnas futbola izlasi piedalījies 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Divus gadus vadījis Urugvajas komandu *Nacional*. 2014. gadā kļuvis par Argentīnas kluba *River Plate* galveno treneri. 2015. un 2018. gadā ar komandu izcīnījis *[[Copa Libertadores]]*. Viņš tiek uzskatīts par vienu no *River Plate* visu laiku veiksmīgākajiem treneriem.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1993,1994, 1996, 1997, 2004
* Copa Libertadores: 1996
* Supercopa Sudamericana: 1997

**Monaco**

* Division 1: 1999—2000
* Trophée des Champions: 2000
* Coupe de la Ligue: 2003

**Paris Saint-Germain**

* Coupe de la Ligue: 2008

**Nacional**

* Urugvajas pirmā līga: 2010—11

**Argentīna**

* Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 1996

**Individuālie sasniegumi**

* Francijas *Division 1* gada labākais spēlētājs: 2000

### Trenera karjera
**Nacional**

* Urugvajas pirmā līga: 2011—12

**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2021
* Copa Sudamericana: 2014
* Recopa Sudamericana: 2015, 2016, 2019
* Copa Libertadores: 2015, 2018
* Copa Argentina: 2015—16, 2016—17, 2018—19
* Supercopa Argentina: 2017, 2019
* Trofeo de Campeones de la Liga Profesional: 2021

## Atsauces

## Ārējās saites
Mario Staničs

**Mario Staničs** (, dzimis ) ir bijušais Horvātijas futbolists, spēlēja pussarga un uzbrucēja pozīcijā, bijis Dienvidslāvijas un Horvātijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Bosnijas un Hercegovinas, Horvātijas, Spānijas, Portugāles, Beļģijas, Itālijas un Anglijas komandas. Ar ''Parma'' komandu 1999. gadā izcīnījis UEFA kausu.

Ar Horvātijas futbola izlasi piedalījies 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Croatia Zagreb**

* Prva HNL: 1992—93

**Club Brugge**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 1995—96
* Beļģijas kauss: 1995—96

**Parma**

* UEFA kauss: 1998—99
* Coppa Italia: 1998—99

**Chelsea**

* FA Charity Shield: 2000

**Individuālie sasniegumi**

* Beļģijas Pirmās divīzijas labākais vārtu guvējs: 1995—96

## Ārējās saites