open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pauri (Ošupes pagasts)

**Pauri** ir ciems Madonas novada Ošupes pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V868 un V560 krustojuma.

## Atsauces
Siliņi (Ošupes pagasts)

**Siliņi** ir ciems Madonas novada Ošupes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. Ciems ir daļēji izzudis.

## Atsauces
Kaļibr

thumb|Raķetes ''Kaļibr'' palaišana no karakuģa un zemes (2016). 
***3M-54 Kaļibr*** ( — "kalibrs") ir Krievijas Federācijas Bruņoto spēku tāla darbības rādiusa spārnotās raķetes. Šīs raķetes var palaist no zemūdenēm un kuģiem. Vēlāk izstrādātas arī no zemes palaižamās spārnotās raķetes 9M729. 

## Vēsture
*Kaļibr* raķetes PSRS sāka izmēģināt 1983. gadā, to izstrāde balstījās uz agrāk projektētajām spārnotajām raķetēm *3М10*. 
ASV tajā laikā ieviesa ražošanā spārnotās raķetes *[[Tomahawk]]*.

Krievija tās izmantoja gan Sīrijas pilsoņu karā, gan arī Krievijas 2022. gada iebrukuma laikā Ukrainā.
Druvenieki (Ošupes pagasts)

**Druvenieki** ir ciems Madonas novada Ošupes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V560, Zvidzienas kanālu krastā.

## Atsauces
Dņepras limāns

**Dņepras limāns** () ir atvērts iesāļš saldūdens līcis Melnās jūras ziemeļdaļā pie Dņepras ietekas jūrā. Izvietojies starp kontinenta krastu ziemeļos un Kinburna pussalu dienvidos. Stiepjas austrumu—rietumu virzienā 55 km garumā; ar jūru to savieno 3,6 km plata caurteka starp Očakivas ragu un Kinburna strēli. Limānā ietek Dņepra austrumos un Dienvidbuga ziemeļos un dažkārt plašākā nozīmē kopā ar Bugas limānu to dēvē par Dņepras—Bugas limānu. Ziemeļu krastā pārsvarā augstas (līdz 20—35 m) kraujas, dienvidu krasti zemi, līdzeni. Ziemās aizsalst. Lielākā pilsēta un osta limāna krastos ir Očakiva.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kinburna pussala

**Kinburna pussala** () ir ap  gara un 4 līdz  plata zema pussala Melnās jūras ziemeļu piekrastē Ukrainā. Administratīvi ietilpst Mikolajivas (rietumu daļa) un Hersonas (austrumu daļa) apgabalos. Atdala Dņepras limānu ziemeļos no Jahorlikas līča dienvidos. Bieži to dēvē par Kinburna strēli, kas faktiski ir 8,5 km gara smilšu strēle pussalas rietumu galā. Dominē stepes ainava ar daudziem iesāļiem saldūdens ezeriem. Austrumu gals pārpurvots. Pussalas rietumu galā kopš 1992. gada nodibināts Kinburna strēles reģionālais ainavu parks, bet dienvidaustrumu krastā — daļa no Melnās jūras biosfēras rezervāta.

Nosaukums cēlies no turku Kinburna (*Kilburun*) cietokšņa, kas 16. gadsimtā bija uzcelts uz Kinburna strēles. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Spriedums (filma)

**"Spriedums"** () ir 1982. gada ASV tiesu drāmas filma, kuras režisors ir Sidnijs Lūmets, bet scenārija autors Deivids Memits. Filmā galvenās lomas atveido Pols Ņūmens, Šārlota Remplinga, Džeks Vordens, Džeimss Meisons un Milo O'Šī. Filma ir balstīta uz Berija Rīda 1980. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par alkoholiķi juristu, kurš redz iespēju glābt savu karjeru un pašcieņu, izskatot medicīnisko pārkāpumu lietu, procesā atklājot, ka rīkojas pareizi.

Filmas "Spriedums" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]*. Filma guva ievērojamu kritiķu atzinību un bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 54 miljonus ASV dolāru. Filmu nominēja piecām Amerikas Kinoakadēmijas balvām kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Ņūmens), "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Meisons) un "Labākais adaptētais scenārijs". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 89% vērtējums. Žurnāls *[[Empire (žurnāls)|Empire]]* filmu iekļāva savā 500 visu laiku labāko filmu saraksta 254. vietā. *[[Writers Guild of America]]* ierindoja filmu savā labāko scenāriju saraksta 91. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kinžal

thumb|Iznīcinātāja ''MiG-31'' pacelšanās ar ''Kinžal'' zem tā. 
***H-47М2 Kinžal*** ( — "duncis") ir Krievijas Federācijas Bruņoto spēku tāla darbības rādiusa virsskaņas ballistisko raķešu gaiss-zeme *9-С-7760* palaišanas komplekss, kas izstrādāts līdz 2017. gadam.
*Kinžal* var palaist no virsskaņas iznīcinātājiem *[[MiG-31K]]* vai stratēģiskajiem bumbvedējiem *[[Tu-22M3]]*.

## Uzbrukumi Ukrainai
Krievija raķetes *Kinžal* izmantoja Ukrainas pilsētu apšaudei 2022. gada iebrukuma laikā, pirmo reizi izmantojot šo ieroci raķešu uzbrukumā Deļatinai.
Naktī uz 4. maiju Ukrainas spēki ap 2.30 ar pretgaisa aizsardzības sistēmu *[[Patriot]]* notrieca *Kinžal* debesīs virs Kijivas.
16. jūnijā Ukrainas pretgaisa aizsardzības spēki pie Kijivas notrieca sešas virsskaņas ballistiskās raķetes *Kinžal*.

## Atsauces
Kinburna strēle

**Kinburna strēle** () ir  gara šaura smilšu strēle Melnās jūras ziemeļu piekrastē Ukrainā. Administratīvi ietilpst Mikolajivas apgabalā. Izvietojusies Kinburna pussalas rietumu galā un atdala Dņepras limānu no jūras. Dažkārt par Kinburna strēli dēvē visu Kinburna pussalu. Veidota no Dņepras sanesu smiltīm. Strēle ietilpst 1992. gadā dibinātā Kinburna strēles reģionālā ainavu parka teritorijā.

Nosaukums cēlies no turku Kinburna (*Kilburun*) cietokšņa, kas 15. gadsimtā bija uzcelts uz Kinburna strēles un kopā ar Očakivas cietoksni limāna predējā krastā kontrolēja kuģniecību pa Dņepru. Cietoksnis sagrauts 1736. gadā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Točka-U

thumb|''Точка-У'' un ''РСЗО Смерч'' raķešu palaišana. 
***Točka-U*** ( — "U punkts") ir Padomju armijas, vēlāk Krievijas Federācijas Bruņoto spēku tuva darbības rādiusa ballistisko raķešu zeme-zeme palaišanas komplekss, kas izstrādāts līdz 1988. gadam uz agrāko raķešu kompleksu bāzes.
*Точка-У* var palaist no amfībijām *БАЗ-5921* un citiem militārajiem kravas automobiļiem.

PSRS un Krievija tās izmantoja gan Afganistānas karā, gan Čečenijas karos, gan Gruzijas karā (2008), gan Sīrijas pilsoņu karā, gan Kalnu Karabahas konfliktā (2020), gan arī 2022. gada iebrukuma laikā Ukrainā.
Asni

**Asni** ir ciems Madonas novada Ošupes pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V868, starp Asnas un Maizastes upēm.

Valsts nozīmes aizsargājamie kultūras pieminekļi ciema apkārtnē: Asnes apmetnes.

## Atsauces
Tropi (Ošupes pagasts)

**Tropi** ir ciems Madonas novada Ošupes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V843, Zvidzienas kanāla krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 86 cilvēkiem.
## Atsauces
Rodions Kuzmins-Reizvihs

**Rodions Kuzmins-Reizvihs** (dzimis  Ventspilī) ir Latvijas aktieris un režisors.

2010. gadā absolvēja Jaroslavļas Valsts Teātra institūtu, apgūstot aktiera profesiju. 2015. gadā iestājās tajā pašā institūtā, lai studētu režiju. Ieguva režijas diplomu 2022. gadā.

Kopš 2018. gada ir Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātra aktieris. Ir arī Latvijas Leļļu teātra aktieris. Strādā kompānijā *SDI Media Latvia*, kur ieskaņo filmas un seriālus. Piedalījās vairāku filmu krievu dublāžā.

## Atsauces
Iskander

thumb|right|240px|Nomaskēta ''Iskander-M'' palaišanas iekārta mācībās Aizbaikālā 2021. gadā
thumb|''Iskander-M'' raķetes palaišana 
***Iskander*** (), ''GRAU'' indekss *9K720*, ir Krievijas tuva darbības rādiusa ballistisko raķešu zeme-zeme palaišanas kompleksu grupa, kas ietver modifikācijas: *Искандер, Искандер-М, Искандер-К, Искандер-Э*.
*Iskander* kompleksi ir Krievijas Federācijas Bruņoto spēku bruņojumā; tie ir arī Baltkrievijas, Armēnijas un Alžīrijas bruņojumā. *Iskander* raķešu palaišanai izmanto Minskas riteņu vilcēju rūpnīcas ražoto *MZKT-7930* 8×8 šasiju.

## Vēsture
*Iskander* kompleksu projektēja PSRS Mašīnbūves konstruktoru birojs Kolomnā, ražošanu sāka 1987. gadā Votkinskas rūpnīcā Udmurtijas APSR, palaišanas iekārtas Volgogradā.

Krievija tos izmantoja Gruzijas karā (2008), Sīrijas pilsoņu karā, Kalnu Karabahas konfliktā (2020) un 2022. gada iebrukuma laikā Ukrainā.
Klāvāni

**Klāvāni** ir ciems Madonas novada Ošupes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Magaljanesas province

**Magaljanesas province** () ir viena no Čīles Magaljanesas reģiona provincēm valsts dienvidos. Provinces centrs un vienīgā pilsēta ir Puntaarenasa. Aizņem kontinentālās Dienvidamerikas pašus dienvidus ar Rjesko salu un Bransvikas pussalu, kā arī Ugunszemes arhipelāga rietumu daļu Magelāna šauruma krastā. Robežojas pa sauszemi rietumos ar Čīles Ultima Esperansas provinci, bet ziemeļos — ar Argentīnas Santakrusas provinci.

## Administratīvais iedalījums
Province administratīvi dalās četrās komūnās: 
* Puntaarenasa (*Punta Arenas*) dienvidos (17846.3 km², 131 592 iedzīvotāji) ar centru Puntaarenasas pilsētā.
* Laguna Blanka (*Laguna Blanca*) ziemeļos (3695.6 km², 274 iedzīvotāji) ar centru Viljas Tevelčes ciemā.
* Rioverde (*Río Verde*) rietumos (17 248 km², 617 iedzīvotāji).
* Sangregorio (*San Gregorio*) ziemeļaustrumos (6883,7 km², 799 iedzīvotāji) ar centru Puntadelgadas pilsētiņā.

## Ārējās saites
Liepsalas

**Liepsalas** ir ciems Madonas novada Ošupes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V903. Ciems ir daļēji izzudis, tajā atrodas O. Kalpaka muzejs.

## Atsauces
BM-21 Grad

thumb|''BM-21'' daudzraķešu palaišanas iekārtas mācības Ukrainā. 
***BM-21 Grad*** ( — "krusa") ir Padomju armijas zeme-zeme daudzraķešu palaišanas komplekss, kas izstrādāts līdz 1963. gadam uz Otrā pasaules kara raķešu iekārtu *[[Катюша]]* bāzes.

Padomju armija *BM-21 Grad* izmantoja Afganistānas karā (1979—1989), bet Krievijas bruņotie spēki gan Čečenijas karā, gan Sīrijas pilsoņu karā, gan arī 2022. gada iebrukuma laikā Ukrainā.

## Ārējās saites
Kāpsmildzenes

**Kāpsmildzenes** () ir graudzāļu dzimtas ģints, kuras sugas ir sastopamas Eiropā, Ziemeļāfrikā un Tuvajos austrumos. Latvijā ir sastopama viena suga — iesirmā kāpsmildzene (*Corynephorus canescens*).

Ģintī ir klasificētas šādas sugas:

* *Corynephorus canescens* (L.) P.Beauv.,
* *Corynephorus deschampsioides* Bornm.,
* *Corynephorus divaricatus* (Pourr.) Breistr.,
* *Corynephorus fasciculatus* Boiss. & Reut.,
* *Corynephorus macrantherus* Boiss. & Reut.

## Atsauces

## Ārējās saites
Go2DaMoon

"**Go2DaMoon**" ir amerikāņu repera Playboi Carti dziesma, kurā piedalās amerikāņu reperis Kanje Vests. Tas tika izdots kā otrais skaņdarbs no Playboi Carti otrā studijas albuma *[[Whole Lotta Red]]* 2020. gada 25. decembrī.

## Fons
Dziesmu pirmo reizi Playboi Carti atskaņoja 2020. gada 24. novembrī, kad viņš ievietoja videoklipu, kurā viņš studijā dejo dziesmas pavadījumā, vienlaikus pateicoties A$AP Bari. Dziesma ilgst nedaudz mazāk par divām minūtēm, sākot ar Vesta pantu, kas tika uzskatīts par viņa vecāko darbu atgādinājumu un nostalģisku. To producēja Outtatown un Wheezy, kuri ar Instagram starpniecību atklāja, ka viņu producēšanas atzīme dziesmai ir noņemta.
Nekrietnās spēles

**"Nekrietnās spēles"** () ir 2013. gada ASV psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir Paks Čhanuks, bet scenārija autors Ventvorts Millers. Filmā galvenās lomas atveido Mija Vašikovska, Metjū Gūds un Nikola Kidmena.

Pēc Indijas tēva nāves viņas tēvocis Čārlijs, par kura eksistenci viņa nezināja, ierodas pie viņas un viņas nestabilās mātes. Viņai rodas aizdomas, ka šim noslēpumainajam, apburošajam vīrietim ir slēpti nodomi.

Filmas "Nekrietnās spēles" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Šī ir pirmā Čhanuka režisētā filma angļu valodā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 70% vērtējums. Žurnāls *[[Empire (žurnāls)|Empire]]* to nosauca par sesto labāko 2013. gada filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Porvenira

**Porvenira** ( — ‘nākotnē’; ) ir pilsētas Čīles dienvidos, Magaljanesas reģionā. Tjerras del Fuego provinces un Porveniras komūnas centrs. Pilsēta izvietojusies Ugunszemes Lielās salas rietumos pie Magelāna šauruma nelielā Porveniras līča krastā.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1883. gadā Ugunszemes zelta drudža laikā. Lielākā daļa no sākotnējiem ieceļotājiem bija horvātu kalnrači no Dalmācijas, bet vēlāk arī ieceļotāji no Čilojes. Pēc zelta drudža beigām 20. gadsimta sākumā pilsēta attīstījās kā aitkopības reģiona centrs.

Mūsdienās Porvenira ir lielākā apdzīvotā vieta Ugunszemes čīliešu daļā, reģionāls transporta, saimnieciskais un izglītības centrs. Ar pārējo valsts daļu pilsētu savieno prāmis uz Puntaarenasu, kā arī lidosta. Autoceļš savieno ar Riograndi salas Argentīnas daļā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šarls De Ketelārs

**Šarls De Ketelārs** (, dzimis ) ir Beļģijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Beļģijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada De Ketelārs pārstāv Itālijas A sērijas komandu ''Atalanta''.

Iepriekš spēlējis Beļģijas komandā ''Club Brugge'' un Itālijas komandā *[[AC Milan|Milan]]*.

Beļģijas futbola izlases sastāvā debitējis 2020. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvam 2022. gada FIFA Pasaules kausā un 2024. gada Eiropas čempionātam.

## Sasniegumi
**Club Brugge**

* Beļģijas A divīzija: 2019—20, 2020—21, 2021—22
* Beļģijas Superkauss: 2021

**Atalanta**
* UEFA Eiropas līga: 2023—24

## Atsauces

## Ārējas saites
Džuniors Hoilets

**Džuniors Veins Hoilets** (, dzimis ) ir Kanādas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Kanādas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Hoilets pārstāv Skotijas Premjerlīga komandu Hibernian.

Iepriekš spēlējis Anglijas komandās *[[Blackburn Rovers]]*, ''Queens Park Rangers'', ''Cardiff City'' un ''Reading'' kā arī Vācijas komandās ''SC Paderborn'' un *[[FC St. Pauli]]*.

Kanādas futbola izlases sastāvā debitējis 2015. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvam 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Ārējās saites
1. autobusu maršruts (Tallina)

**1. autobusu maršruts** ir Tallinas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kurā pasažieru pārvadājumi tiek nodrošināti no *Viru keskus* Tallinas centrā līdz Vīmsi Harju apriņķī. Maršruta kopējais garums sasniedz 23,6 km. Virziena ***Viru keskus—Viimsi keskus*** kopējais garums ir 12,3 km, bet virziena **V''iimsi keskus—Viru keskus*** kopējais garums ir 11,3 km.

== Maršruts ==

* Virzienā *'Viru keskus—Viimsi keskus** autobusi kursē šādās ielās: Hobujaama tänav, A. Laikmaa tänav, Estonia puiestee, Narva maantee, Pirita tee, Merivälja tee, Ranna tee, Aiandi tee, Nelgi tee, Aiandi tee, Randvere tee un Ravi tee.
* Virzienā **Viimsi keskus—Viru keskus** autobusi kursē šādās ielās: Ravi tee, Randvere tee, Ranna tee, Merivälja tee, Pirita tee, Narva maantee un Hobujaama tänav.

== Pieturvietas ==
1. autobusu maršrutā ir 44 pieturas, virzienā **Viru keskus—Viimsi keskus** ir 23 pieturas, bet virzienā **Viimsi keskus—Viru keskus''' ir 21 pietura.

## Skatīt arī

* Autobusu satiksme Tallinā

## Atsauces

## Ārējās saites

* 1. autobusa saraksts transport.tallinn.ee mājaslapā
*
Atiba Hačinsons

**Atiba Hačinsons** (, dzimis ) ir Kanādas bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, pārstāvējis Kanādas futbola izlasi. No 2013. līdz 2023. gadam Hačinsons pārstāvēja Turcijas Superlīgas komandu Stambulas "Beşiktaş".

Savu karjeru sācis Kanādā. 2003. gadā pievienojies Zviedrijas komandai ''Öster'', vēlāk spēlējis arī ''Helsingborg''. No 2006. līdz 2010. gadam spēlējis Dānijas komandā ''København''. Tur viņš četras reizes kļuva par Dānijas Superlīgas uzvarētāju, kā arī 2010. gadā tika atzīts par sezonas labāko līgas spēlētāju. Vēlāk trīs gadus spēlējis *[[Eredivisie]]* komandā *[[PSV Eindhoven]]*, bet 2013. gadā pievienojies Stambulas "Beşiktaş".

Kanādas futbola izlases sastāvā debitējis 2003. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvam 2022. gada FIFA Pasaules kausam. Ar 105 spēlēm viņš ir visvairāk spēļu aizvadījušais futbolists Kanādas izlasē.

## Sasniegumi
**København**

* Dānijas Superlīga: 2005—06, 2006—07, 2008—09, 2009—10
* Royal League: 2005—06
* Dānijas kauss: 2008—09

**PSV Eindhoven**

* Nīderlandes kauss: 2011—12
* Johan Cruijff Schaal: 2012

**Beşiktaş**

* Turcijas Superlīga: 2015—16, 2016—17, 2020—21
* Turcijas kauss: 2020—21
* Turcijas Superkauss: 2021

## Ārējas saites
Kails Larins

**Kails Kristofers Larins** (, dzimis ) ir Kanādas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Kanādas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Larins pārstāv Anglijas čempionāta komandu *[[Southampton FC|Southampton]]*, kas viņu īrē no ''Mallorca''.

Iepriekš spēlējis Kanādas komandā *[[Sigma FC]]*, MLS komandā ''Orlando City'', Turcijas komandā ''Beşiktaş'', Beļģijas komandās ''Zulte Waregem'' un ''Club Brugge'', Spānijas komandā ''Real Valladolid'' un Nīderlandes komandā Roterdamas "Feyenoord".

Kanādas futbola izlases sastāvā debitējis 2014. gada. Ticis iekļauts izlases sastāvam 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Beşiktaş**

* Turcijas Superlīga: 2020—21
* Turcijas kauss: 2020—21
* Turcijas Superkauss: 2021

**Club Brugge**

* Beļģijas Superkauss: 2022

## Ārējās saites
Dominiks Livakovičs

**Dominiks Livakovičs** (, dzimis ) ir Horvātijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Horvātijas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Livakovičs pārstāv Horvātijas līgas komandu Zagrebas "Dinamo", kas viņu īrē no Stambulas "Fenerbahçe".

Horvātijas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Livakovičs bija iekļauts izlases sastāvā 2018. gada FIFA Pasaules kausā, kurā komanda izcīnīja 2. vietu, bet palika rezervē. Bija komandas pamatvārtsargs 2020. gada Eiropas čempionātā. 2022. gada FIFA Pasaules kausā Horvātijas izlases sastāvā izcīnīja trešo vietu.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas līga: 2017—18, 2018—19, 2019—20, 2020—21, 2021—22, 2022—23
* Horvātijas kauss: 2017—18, 2020—21
* Horvātijas Superkauss: 2019, 2022, 2023

**Horvātijas izlase**
* FIFA Pasaules kauss: sudrabs 2018. gadā, bronza 2022. gadā
* UEFA Nāciju līgas finālists: 2022—23

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivo Grbičs

**Ivo Grbičs** (, dzimis ) ir Horvātijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Horvātijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Grbičs pārstāv Turcijas Superlīgas komandu *[[Fatih Karagümrük S.K.|Fatih Karagümrük]]*, kas viņu īrē no *[[Sheffield United F.C.|Sheffield United]]*.

Iepriekš spēlējis Horvātijas komandās ''Hajduk Split'' un ''Lokomotiva'', Francijas komandā ''Lille'', Spānijas komandā *[[Atlético Madrid]]* un Turcijas komandā *[[Çaykur Rizespor]]*.

Horvātijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvam 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Atletico Madrid**

* La Liga: 2020—21

## Ārējās saites
Rāni Mukerdži

**Rāni Mukerdži** (; dzimusi ) ir indiešu aktrise, kas filmējās hindi filmās. Atzīmēta par savu daudzpusību, viņa saņēmusi vairākas atzinības, tostarp septiņas Filmfare balvas. Mukerdži iekļauta 2000. gadu vislabāk apmaksāto aktrišu sarakstos.

Lai gan Mukerdži dzimusi ģimenē, kurā viņas vecāki un radinieki bija Indijas filmu industrijas pārstāvji, viņa netiecās turpināt karjeru kino jomā. Pusaudža gados viņa aizrāvās ar aktiermākslu, piedaloties sava tēva Rāma Mukerdžī filmā bengāļu valodā *[[Biyer Phool]]* (1996) un sociālajā drāmā *[[Raja Ki Aayegi Baraat]]* (1996). Mukerdži savus pirmos komerciālos panākumus guva ar asa sižeta filmu *[[Ghulam]]* (1998) un romantikas filmu *[[Kuch Kuch Hota Hai]]* (1998). Pēc īsas neveiksmes 2002. gads viņai bija pagrieziena punkts, kad *[[Yash Raj Films]]* viņu izvēlējās par drāmas *[[Saathiya]]* galvenās lomas atveidotāju.

Mukerdži apliecināja savu aktierspēles meistarību, piedaloties vairākās komerciāli veiksmīgās romantiskās filmās, tostarp *[[Chalte Chalte]]* (2003), *[[Hum Tum]]* (2004), *[[Veer-Zaara]]* (2004) un *[[Kabhi Alvida Naa Kehna]]* (2006) un kriminālkomēdijā *[[Bunty Aur Babli]]* (2005). Viņa arī guva atzinību par vardarbībā cietušas sievas lomu politiskajā trillerī *[[Yuva]]* (2004), kā arī kurlas un aklas sievietes lomu drāmā *[[Black (filma)|Black]]* (2005). Mukerdži sadarbība ar studiju *Yash Raj Films* 2007. un 2010. gadā izdeva vairākas neveiksmīgas filmas, par lomām kurās viņa saņēma negatīvu kritiku. Tas mainījās, kad viņa atveidoja pārgalvīgu žurnālisti trillera filmā *[[No One Killed Jessica]]* (2011), un turpmākos panākumus guva ar galvenajām lomām trilleros *[[Talaash]]* (2012), *[[Mardaani]]* (2014), tā turpinājumā *[[Mardaani 2]]* (2019) un komēdijdrāma *[[Hichki]]* (2018). Pēdējā kļuva par ienesīgāko filmu ar viņas piedalīšanos.

Mukerdži piedalās humānās palīdzības sniegšanā un atklāti runā par problēmām, ar kurām saskaras sievietes un bērni. Piedalījusies koncertturnejās un skatuves šovos, kā arī bijusi talantu tiesnese 2009. gada realitātes šovā *Dance Premier League*. Mukerdži precējusies ar režisoru Aditju Čopru un viņiem ir meita.

## Atsauces

## Ārējās saites
Riogrande (Argentīna)

**Riogrande** () ir pilsēta Argentīnas dienvidos, Ugunszemes arhipelāga lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies Atlantijas okeāna krastā Ugunszemes Lielās salas ziemeļaustrumos pie Riograndes upes ietekas. Riograndes departamenta centrs.

## Vēsture
Pilsēta oficiāli dibināta 1921. gadā netālu no 1893. gadā izveidotās salēziešu misijas *Nuestra Señora de la Candelaria* un attīstījusies kā lopkopības reģiona centrs. Strauji pilsēta sāka attīstīties 1980. gados, kad Ugunszemē tika izveidota speciālā ekonomiskā zona un uzņēmumi atbrīvoti no vairākiem nodokļiem. Sevišķi attīstīta ir elektroniskā rūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anomija

**Anomija** ir sabiedrības stāvoklis, kuru raksturo sociālo un uzvedības normu sabrukums vai neesamība, sociālās izolācijas un bezjēdzība izjūta, kā arī neatbilstība starp sociāliem mērķiem un to sasniegšanai nepieciešamajiem likumiskajiem līdzekļiem. Tiek uzskatīts, ka anomija var attīstīties no sabiedrības un indivīda uzskatu konfliktiem, it sevišķi sabiedrības pārejas un izmaiņu periodos, un izraisa sociālo saikņu izzušanu starp indivīdu un kopienu (gan ekonomisko, gan sociālo). Piemērs tam, kā anomija izpaužas indivīdā: indivīdā izveidojas atsvešinātības sajūta, kas pāraug disfunkcionālā nespējā integrēties savā sociālajā kopienā, piemēram, nespējā atrast darbu, nodibināt veiksmīgas attiecības, utt.

Bieži ar terminu "anomija" tiek saprasts "*normālības trūkums*". Šo terminu popularizēja franču sociologs Emīls Dirkems (*Émile Durkheim*).

## Anomija Latvijā
Monogrāfijā "Apmaldījušies brīvībā: anomija mūsdienu Latvijā" ir apkopoti vairāku autoru veikti pētījumi par anomiju Latvijā. Tiek uzskatīts, ka Latvijā 21. gadsimta sākumā pēc Padomju savienības sabrukuma iestājās pārmaiņu laiks, kurš valstī radīja objektīvi augstāku sabiedrības anomijas risku, nekā vairumā citu valstu. Pārmaiņu ietekmē daļa veco sociālo institūciju tika likvidētas, to vietā radās jaunas, kas vēl nav paspējušas iegūt pietiekami spēcīgu autoritāti vai nostabilizēties vecāku pilsoņu apziņā. Papildus tam, pēc valsts iekārtas maiņas sabiedrības locekļiem nācās konstruēt jaunas identitātes, nomainījās daļa sociālo normu, bija jāpiemērojas citai valsts valodai un ekonomiskajai sistēmai, notika naudas, īpašumu struktūras, izglītības vai pensiju sistēmas reformas. Šo pārmaiņu rezultātā pat daudzus gadus pēc neatkarības atgūšanas sabiedrībā Latvijā ir vērojams augsts sabiedrības atsvešinātības līmenis, kā arī ārkārtīgi izteikta politiskā atsvešinātība. Anomiju Latvijā veido vairāki kulturāli faktori un psiholoģiski faktori: bezspēcības sajūta, atsvešinātība no sevis, normu trūkums, kultūras atsvešinātība un izolētība, skaidras pārliecības trūkums, ilgtermiņa mērķu un vīzijas trūkums, atsvešinātība no ģimenes un atbildības.

Viena no grāmatas autorēm — Agita Misāne — uzskata, ka tieši normu, skaidras pārliecības, kā arī ilgtermiņa mērķu un vīzijas trūkums ir visproblemātiskākie Latvijas sabiedrību raksturojošie aspekti, kā arī izceļ, ka šie anomijas aspekti ir īpaši raksturīgi trūcīgākajiem sabiedrības slāņiem un nelatviešiem. Papildus tam autore izceļ, ka jaunieši jūtas sociāli un kulturāli atsvešinātāki no iepriekšējām paaudzēm, turpretī vecāki cilvēki — politiski atsvešinātāki no esošās valsts.

## Skatīt arī

* Mizantropija
* Pūļa psiholoģija
* Nihilisms

## Atsauces
Tolvina

**Tolvina** () ir pilsēta Argentīnas dienvidos, Ugunszemes arhipelāga ceturtā lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies Ugunszemes Lielās salas dienvidaustrumos Fanjāno ezera austrumu galā. Tolvinas departamenta centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā dibināta 1972. gadā apvidū, kur tajā laikā vēl mituši vieni no pēdējiem selknamu tautas pārstāvjiem. Pilsētas nosaukums selknamu valodā nozīmē ‘sirds’. 2012. gadā Tolvinai piešķirts municipalitātes statuss.

Pilsēta izvietojusies pie maģistrālā autoceļa Nr. 3 pusceļā starp Riograndi un provinces centru Ušvaju. Galvenās saimniecības nozares pilsētā ir mežsaimniecība, kūdras ieguve un tūrisms. 5 km uz austrumiem no Tolvinas atrodas Nacionālās Kosmosa aktivitāšu komitejas Ugunszemes zemes sakaru centrs.

Pie pilsētas atrodas autosporta centrs *Autódromo Carlos Romero*, kas tiek uzskatīts par pasaulē vistālāk dienvidos esošo autosporta trasi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Būt vai nebūt

**"Būt vai nebūt"** () ir 1942. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir Ernsts Lubičs. Filmā galvenās lomas atveido Kerola Lombarda, Džeks Benijs, Roberts Steks, Fēlikss Bresarts un Zigs Rumans.

Filma stāsta par aktieru trupu nacistu okupētajā Varšavā, kuri izmanto savas spējas maskēties un tēlot, lai apmānītu okupācijas karaspēku.

Filmas "Būt vai nebūt" pirmizrāde notika . "Būt vai nebūt" kļuva par Lombardas pēdējo filmu, pirms viņa gāja bojā aviokatastrofā 1942. gada 16. janvārī. 1996. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". "Būt vai nebūt" mūsdienās tiek uzskatīta par vienu no gan Lubiča, gan arī Lombardas un Benija labākajām filmām, kā arī par komēdijas klasiku. Sākotnēji filma neguva panākumus, jo tajā jokoja par nacistiem, kas tolaik bija reāls drauds.

Filmas nosaukums ir atsauce uz slaveno frāzi "Būt vai nebūt" no Viljama Šekspīra lugas "Hamlets".

## Atsauces

## Ārējas saites
Rafaels Klauss

**Rafaels Klauss** (*Raphael Claus*; dzimis ) ir Brazīlijas futbola tiesnesis.

2010. gadā sāka tiesāt Sanpaulu štata čempionāta spēles. Viņa pirmā spēle bija starp *Oeste* un *Monti Azul*. Tajā pašā gadā viņš sāka apkalpot Brazīlijas čempionāta D sērijas spēles. 2012. gada 19. maijā aizvadīja savu pirmo spēli Brazīlijas A sērijā — starp Sanpaulu "Palmeiras" un *[[Associação Portuguesa de Desportos|Portuguesa]]*.

2015. gadā viņš tika iekļauts FIFA tiesnešu sarakstā. 2015. gada 12. augustā aizvadīja savu pirmo starptautisko spēli starp *LDU Loja* un *[[Independiente Santa Fe|Santa Fe]]* komandām *[[Copa Sudamericana]]* turnīrā.

2019. gadā Klauss pirmo reizi piedalījās *[[2019. gada Copa América|Copa América]]* spēļu tiesāšanā. Viņš strādāja vienā grupu turnīra spēlē starp Čīli un Urugvaju. Tajā pašā gadā viņš tiesāja *Copa Sudamericana* finālspēli starp *[[CSD Independiente del Valle|Independiente del Valle]]* un *[[Club Atlético Colón|Colón]]*.

2021. gada ''Copa América'' tiesāja divas grupu turnīra spēles un spēli par trešo vietu. 2022. gada maijā FIFA iekļāva viņu tiesnešu sarakstā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Josips Stanišičs

**Josips Stanišičs** (, dzimis ) ir Horvātijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Horvātijas futbola izlasi un Vācijas Bundeslīgas komandu Minhenes "Bayern".

Stanišičs ir dzimis Minhenē, Vācijā, horvātu vecākiem. Pārstāvējis Vācijas U19 izlasi, tomēr 2021. gadā debitējis Horvātijas futbola izlases rindās. Tika iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2020—21, 2021—22, 2022—23, 2024–25
* Vācijas Superkauss: 2021, 2022

**Bayern Munich II**

* Vācijas 3. līga: 2019—20

**Bayer Leverkusen**
* Vācijas Bundeslīga: 2023—24

**Horvātijas izlase**
* FIFA Pasaules kauss, 3. vieta: 2022
* UEFA Nāciju līgas finālists: 2022—23

## Atsauces

## Ārējās saites
Bruno Petkovičs

**Bruno Petkovičs** (, dzimis ) ir Horvātijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Horvātijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Petkovičs pārstāv Turcijas Superlīgas komandu *[[Kocaelispor]]*.

Horvātijas futbola izlases sastāvā debitējis 2019. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātam, kā arī 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas līga: 2018—19, 2019—20, 2020—21, 2021—22, 2022—23, 2023—24
* Horvātijas kauss: 2020—21, 2023—24
* Horvātijas Superkauss: 2019, 2022, 2023

**Horvātijas izlase**

* UEFA Nāciju līga finālists: 2022—23

## Ārējās saites

## Atsauces
Abdelrahmans el Džāsims

**Abdelrahmans Ibrāhīms el Džāsims** (; dzimis ) ir Kataras futbola tiesnesis.

Futbola spēles sāka tiesāt 2007. gadā, FIFA tiesnesis kopš 2013. gada. Viņš bija viens no tiesnešiem 2017. gada FIFA U-20 Pasaules kausā Dienvidkorejā. 2018. gada FIFA Pasaules kausā Krievijā bija viens no video tiesneša asistentiem. 2019. gada Āzijas kausā tiesāja četras spēles. Tiesnešu apmaiņas programmas starp konfederācijām rezultātā darbojās arī 2019. gada CONCACAF Zelta kausā, kurā bija galvenais tiesnesis trīs spēlēs, ieskaitot pusfinālu starp Haiti un Meksiku. Tajā pašā gadā tiesāja arī FIFA Klubu Pasaules kausa finālu starp *[[Liverpool FC|Liverpool]]* un *[[Riodežaneiro "Flamengo"|Flamengo]]*. 

2022. gada maijā FIFA iekļāva viņu tiesnešu sarakstā 2022. gada FIFA Pasaules kausam. 

## Atsauces
 

## Ārējās saites
Ante Budimirs

**Ante Budimirs** (, dzimis ) ir Horvātijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Horvātijas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Budimirs pārstāv *[[La Liga]]* komandu *[[CA Osasuna]]*.

Iepriekš spēlējis Horvātijas komandās *[[NK Inter Zaprešić]]* un *[[NK Lokomotiva]]*, Vācijas komandā *[[FC St. Pauli]]*, Itālijas komandās ''Crotone'' un ''Sampdoria'', kā arī Spānijas komandā *[[RCD Mallorca]]*.

Horvātijas futbola izlases sastāvā debitējis 2020. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātam un 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Ārējās saites
Viltons Sampaju

**Viltons Pereira Sampaju** (; dzimis ) ir Brazīlijas futbola tiesnesis.

2007. gada sezonas beigās debitēja Brazīlijas A sērijā, kad aizvadīja spēli starp *[[America Football Club (Riodežaneiro)|America]]* un *[[Riodežaneiro "Botafogo"|Botafogo]]*. Sampaju ir FIFA kategorijas tiesnesis kopš 2013. gada. Viņa starptautiskā debija notika 2013. gada augustā, kad viņš tiesāja *[[Copa Sudamericana]]* otrās kārtas spēli starp diviem Brazīlijas klubiem *[[Associação Portuguesa de Desportos|Portuguesa]]* un *[[Esporte Clube Bahia|Bahia]]*.

2016. gadā Sampaju saņēma savu pirmo izsaukumu uz lielu starptautisku turnīru, kad tika nozīmēts tiesāt 2016. gada ''Copa América'' spēles. Viņš bija galvenais tiesnesis grupu turnīra spēlē starp Argentīnu un Paragvaju. 2018. gada Pasaules kausā Krievijā darbojās kā video asistents astoņās turnīra spēlēs. 

2019. gada ''Copa América'' tiesāja vienu grupu turnīra spēli un vienu ceturtdaļfinālu. Tika nozīmēts par tiesnesi arī 2021. gada ''Copa América'' turnīrā. Tajā bija galvenais tiesnesis vienā grupu turnīra spēlē un ceturtdaļfinālā starp Argentīnu un Ekvadoru. 

2022. gada maijā FIFA iekļāva viņu tiesnešu sarakstā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
Borna Sosa

**Borna Sosa** (, dzimis ) ir Horvātijas futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv Horvātijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Sosa pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Crystal Palace FC|Crystal Palace]]*.

Iepriekš spēlējis Horvātijas komandā *[[GNK Dinamo Zagreb|Dinamo Zagreb]],* Vācijas komandā *[[VfB Stuttgart]]*, Itālijas komandā *[[Torino FC|Torino]]* un Nīderlandes komandā ''Ajax''.

Horvātijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvam 2022. gada FIFA Pasaules kausam un 2024. gada Eiropas čempionātam.

## Sasniegumi
**Crystal Palace FC**
* FA Community Shield: 2025
**Horvātijas izlase**

* UEFA Nāciju līga finālists: 2022—23
## Atsauces

## Ārējās saites

## Atsauces
Borna Barišičs

**Borna Barišičs** (, dzimis ) ir Horvātijas futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv Horvātijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Barišičs pārstāv Spānijas *[[La Liga]]* komandu *[[CD Leganes|Leganes]]*, kas viņu īrē no *[[Trabzonspor]]*.

Iepriekš Barišičs ir spēlējis Horvātijas komandās ''Osijek'', ''Dinamo Zagreb'' un ''Lokomotiva''.

Horvātijas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvam 2020. gada Eiropas čempionātam un 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas līga: 2015–16

**Rangers**

* Skotijas Premjerlīga: 2020–21
* Skotijas kauss: 2021–22
* Skotijas Līgas kauss: 2023–24

**Horvātijas izlase**
* UEFA Nāciju līga finālists: 2022–23

## Ārējās saites

## Atsauces
Losu Čači

**Losu Čači** () ir daļēji izzudis skrajciems Rēzeknes novada Silmalas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā  no pagasta centra Gornicas,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas.

Losu Čači atrodas starp Tarakanovkas ezeru un Losu purvu, faktiski saplūdis ar blakus esošiem Čačiem un Trūpu Čačiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 15 sētas.
## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Milošs Degeneks

**Milošs Degeneks** (, dzimis ) ir Austrālijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Austrālijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Degeneks spēlē Serbijas Superlīgas līgas komandā *[[FK TSC|TSC]]*.

Dzimis Horvātijā, 2000. gadā kopā ar vecākiem emigrējis uz Austrāliju. 2012. gadā pievienojies *[[VfB Stuttgart]]* akadēmijai. Savas karjeras laikā spēlējis Vācijā, Japānā, Serbijā un Saūda Arābijā. 2022. gadā pievienojies ASV komandai Kolumbusas "Crew".

Austrālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2016. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2018. un 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Red Star Belgrade**

* Serbijas Superlīga: 2018—19, 2019—20, 2020—21, 2023—24
* Serbijas kauss: 2020—21, 2023—24

**Al Hilal SFC**

* AFC Čempionu līga: 2019

## Ārējās saites
Džoels Kempbels

**Džoels Netanjels Kempbels Samuelss** (, dzimis ) ir Kostarikas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Kostarikas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Kempbels spēlē Kostarikas komandā *[[Liga Deportiva Alajuelense|Alajuelense]]*.

Iepriekš spēlējis Kostarikā, Anglijā, Francijā, Spānijā, Grieķijā, Portugālē, Itālijā un Meksikā. Ar ''Olympiacos'' komandu 2014. gadā kļuvis par Grieķijas čempionu, savukārt ar ''Arsenal'' komandu 2014. gadā ieguvis *[[FA Community Shield]]* trofeju.

Kostarikas futbola izlases sastāvā debitējis 2011. gadā un pārstāvējis to 133 spēlēs, gūstot 27 vārtus. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2014., 2018. un 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Olympiacos**

* Grieķijas Superlīga: 2013—14

**Arsenal**

* FA Community Shield: 2014

**León**

* Liga MX: Guardianes 2020

**Kostarika**

* Copa Centroamericana: 2014

## Ārējās saites
Sofjāns Būfāls

**Sofjāns Būfāls** (, dzimis ) ir Marokas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Marokas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Būfāls pārstāv Francijas futbola 1. līgas komandu *[[Le Havre AC|Le Havre]]*.

Iepriekš spēlējis Francijas komandā ''Lille'', Anglijas komandā ''Southampton'', Spānijas komandā ''Celta'' un Beļģijas komandā *[[Union Saint-Gilloise]].*

Marokas futbola izlases sastāvā debitējis 2016. gadā. Piedalījies 2019. un 2021. gada Āfrikas Nāciju kausā, kā arī ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Ārējās saites
Rafiņa (futbolists, dzimis 1996. gadā)

**Rafaels Diass Beluli** (; dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Brazīlijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Rafiņa spēlē *[[La Liga]]* komandā *[[FC Barcelona]]*.

Iepriekš spēlējis Brazīlijas komandā ''Avaí'', Portugāles komandās ''Vitória'' un *[[Sporting CP]]*, Francijas komandā ''Rennes'' un Anglijas komandā ''Leeds United''.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Sporting CP**

* Portugāles kauss futbolā: 2018—19
* Taça da Liga: 2018—19
**Barcelona**

* La Liga: 2022—23
* Spānijas Superkauss: 2022—23, 2025, 2026
* Copa del Rey: 2024–25

## Atsauces

## Ārējās saites
Evertons Ribeiru

**Evertons Augustu de Barruss Ribeiru** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Brazīlijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Evertons spēlē Brazīlijas A sērijas komandā *[[Esporte Clube Bahia|Bahia]]*.

Iepriekš Evertons ir spēlējis Brazīlijas komandās *[[Corinthians]]*, *[[Associação Desportiva São Caetano|São Caetano]]*, *[[Coritiba Foot Ball Club|Coritiba]]*, *[[Cruzeiro]]* un *[[CR Flamengo|Flamengo]]*, kā arī AAE komandā ''Al Ahli''.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā debitējis 2014. gadā. Pārstāvējis izlasi 2015. un 2021. gada Copa América, kā arī 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Coritiba**

* Campeonato Paranaense: 2011, 2012

**Cruzeiro**

* Brazīlijas A sērija: 2013, 2014
* Campeonato Mineiro: 2014

**Al Ahli**

* AAE futbola līga: 2015—16
* AAE Superkauss: 2014, 2016
* AAE Līgas kauss: 2016—17

**Flamengo**

* Copa Libertadores: 2019, 2022
* Recopa Sudamericana: 2020
* Brazīlijas A sērija: 2019, 2020
* Copa do Brasil: 2022
* Supercopa do Brasil: 2020, 2021
* Campeonato Carioca: 2019, 2020, 2021

## Ārējās saites
Alekss Teliss

**Alekss Nikolau Teliss** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv Brazīlijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Teliss spēlē Brazīlijas A sērijas komandā Riodežaneiro "Botafogo".

Iepriekš Teliss spēlēja Brazīlijas komandās *[[Juventude]]* un ''Grêmio'', Turcijas komandā *[[Stambulas "Galatasaray"|Galatasaray]]*, Itālijas komandā *[[Internazionale]]* un Portugāles komandā ''Porto''.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā debitējis 2019. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2014—15
* Turcijas kauss: 2013—14, 2014—15
* Turcijas Superkauss: 2015

**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2017—18, 2019—20
* Portugāles kauss futbolā: 2019—20
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2018

**Sevilla**

* UEFA Eiropas līga:2022—23
**Al Nassr**

* Arab Club Champions Cup: 2023

**Botafogo**

* Brazīlijas A sērija: 2024
* Copa Libertadores: 2024

## Ārējās saites
Andrē Franks Zambo Angisa

**Andrē Franks Zambo Angisa** (; dzimis ) ir Kamerūnas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Kamerūnas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Zambo Angisa pārstāv Itālijas A sērijas komandu ''Napoli''.

Iepriekš Zambo Angisa ir spēlējis Francijas komanda ''Marseille'', Anglijas komandā ''Fulham'' un Spānijas komandā ''Villarreal''.

Kamerūnas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi

**Napoli**

* Itālijas A sērija:2022—2023

## Ārējās saites
Vakra

**Vakra** (, *al Wakra*) ir pilsēta un beledījas (municipalitātes) centrs Katarā. Izvietojusies valsts austrumos Persijas līča krastā 15 km uz dienvidiem no valsts galvaspilsētas Dohas centra.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta vēsturiski attīstījusies kā pērļu zvejnieku osta. Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka Vakras apkārtne bijusi viens no senākajiem urbānajiem centriem Kataras teritorijā. 1925. gadā Vakrā bija ap 8 tūkstošiem iedzīvotāju un ostā tauvojās 250 pērļu zvejnieku laivas.

Pilsēta sāka attīstīties pēc Kataras neatkarības iegūšanas 1971. gadā, kad tika virzīta valsts urbānā decentralizācija, attīstot citas apdzīvotās vietas ārpus galvaspilsētas. 2008. gadā tika pieņemts Vakras pilsētas attīstības plāns, paredzot pilsētas izaugsmi līdz 600 tūkstošiem iedzīvotāju. 

## Sports
Vakra ir viena no 2022. gada FIFA Pasaules kausa izcīņas norises vietām — pilsētā uzbūvēts Dženūba stadions ar 40 000 skatītāju vietām.

## Ārējās saites
Rudiks Makarjans

**Rudiks Makarjans** (;  dzimis , Samche-Džavahetijā) ir Gruzijā dzimis armēņu izcelsmes Krievijas starptautiskais meistars šahā (2019).

## Biogrāfija
Piedzimis Alatumana ciemā Samche-Džavahetijā. Ģimene vēlāk pārcēlusies uz dzīvi Armēnijā, bet vēl pēc gada sākusi dzīvot Maskavā. Šahu iemācījies spēlēt četru gadu vecumā. Desmit gadu vecumā pirmo reizi uzvarējis Maskavas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā. Šo panākumu dažādās vecuma grupās atkārtojis vēl piecas reizes.

2019. gadā uzvarējis Pasaules jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2020. gadā bijis labākais Krievijas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 

2021. gadā kvalificējies FIDE Pasaules kausa izcīņai pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā piekāpies Polijas lielmeistaram Kacperam Pjorunam ar ½:1½.

2022. gada novembrī Antaljā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā O18 vecuma grupā. 2024. gada jūnijā izcīnījis 8. vietu Pasaules junioru šaha čempionātā (vecuma grupā U20). 2024. gada augustā Barnaulā izcīnījis 7. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2025. gada maijā Apvienotos Arābu Emirātos izcīnījis 3. vietu Āzijas šaha ātrspēles čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2019. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Timote Razafindracima

**Timote Razafindracima** (;  dzimis 2006. gadā) ir Francijas starptautiskais meistars šahā (2022).

## Biogrāfija
2014. gadā izcīnījis 2. vietu Eiropas Savienības jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā. 

2018. gada augustā Rīgā dalījis 2.-6. vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā O12 vecuma grupā, bet pēc papildu rādītājiem palicis 4. vietā.

2020. gadā Francijas izlases sastāvā piedalījies FIDE tiešsaites šaha olimpiādē.

2022. gada septembrī Rumānijā ierindojies 4. vietā Pasaules jauniešu šaha čempionātā O16 vecuma grupā. 

2022. gada novembrī Antaljā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā O16 vecuma grupā.

2024. gada augustā Prāgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā O18 vecuma grupā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2022. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Galatija (province)

thumb|360px|Galatijas izvietojums Romas impērijā 117. gadā.
**Galatija** () bija Romas impērijas province, kas atradās Mazāzijas teritorijā (mūsdienu Turcijā), un kuru romiešu imperators Augusts Oktaviāns dibināja 25. gadā pr.Kr. Provincē tika iekļauts Galatijas apgabals un tās galvaspilsēta bija Ankira () (mūsdienu Ankara). Provinces robežas vairākkārtīgi tika mainītas, līdz Antonina Pija laikā izveidotās robežas saglabājās līdz Diokletiāna reformai. Galatijas province ziemeļos robežojās ar Bitīnijas un Ponta provinci, austrumos ar Kapadoķijas provinci, dienvidos ar Kilikijas provinci un ar Līkijas un Pamfīlijas provinci, bet rietumos ar Āzijas provinci.

Saskaņā ar Diokletiāna tetrarhijas reformām Galatijas ziemeļu daļa tika pievienota Paflagonijai, bet dienvidu daļa tika atvēlēta Likaonijai. 398. gadā Arkādija valdīšanas laikā palikusī Galatijas teritorija tika sadalīta Primārajā Galatijā un Sekundārajā Galatijā jeb Salutārī. Primārā Galatija aizņēma iepriekšējās provinces teritorijas ziemeļaustrumu daļu, saglabājot Ankiru, kā savu galvaspilsētu, un to pārvaldīja konsulārs. Sekundārā Galatija jeb Salutāris aizņēma vecās provinces dienvidrietumu daļu, un to pārvaldīja prezids ar rezidenci Pessinā. Abas šīs provinces tika iekļautas Pontas diocēzē. Justiniāna I valdīšanas laikā šīs provinces uz īsu brīdi no 536. līdz 548. gadam tika atjaunotas, bet 7. gadsimta otrajā pusē tās tika iekļautas jaunajā Anatolikas tēmā. Vecās provinču administrācijas pēdas saglabājās līdz 8. gadsimta sākumam.

## Galatijas pilsētas

Attēls:Ankara Thermen05.jpg|Ankiras romiešu termas.
Attēls:GordionAkropolis.JPG|Gordionas akropoles drupas.
Attēls:Pessinus Ancient City.jpg|Augusta tempļa drupas Pessinā.
Antonijs (futbolists)

**Antonijs Mateuss dus Santuss** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Brazīlijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Antonijs spēlē Spānijas *[[La Liga]]* komandā Seviljas "''Real Betis''".

Iepriekš Antonijs ir spēlējis Brazīlijas komandā ''São Paulo'', Nīderlandes komandā ''Ajax'' un Anglijas komandā *[[Manchester United FC|Manchester United]]*.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Izcīnījis zelta medaļu 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Ajax**

* Eredivisie: 2020—21, 2021—22
* Nīderlandes kauss: 2020—21

**Manchester United**
* Anglijas Līgas kauss: 2022—23
* FA kauss: 2023—24; finālists: 2022—23

**Brazīlija**

* Vasaras olimpiskās spēles: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
Ajdins Hrustičs

**Ajdins Hrustičs** (, dzimis ) ir Austrālijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Austrālijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Hrustičs pārstāv Itālijas B sērijas komandu Salernitana.

Iepriekš spēlējis Nīderlandes komandā ''Groningen'', Vācijas komandā *[[Eintracht Frankfurt]]*, Itālijas komandā *[[Hellas Verona F.C.|Hellas Verona]]* un Nīderlandes komandā *[[Heracles Almelo]]*.

Austrālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Eintracht Frankfurt**

* UEFA Eiropas līga: 2021—22

## Ārējās saites
Iecelnieki

**Iecelnieki** ir ciems Madonas novada Ošupes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V843.

1897. gadā katoļu ciemā bija 15 sētas ar 107 cilvēkiem.
## Atsauces
Jaunlubāna

**Jaunlubāna** ir ciems Madonas novada Ošupes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Mālnieki (Barkavas pagasts)

**Mālnieki** (arī **Molnīki**, ) ir ciems Madonas novada Barkavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P84.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 38 cilvēkiem.
## Atsauces
Konstantīns fon Benkendorfs

thumb|250px|Ģenerālis Konstantīns fon Benkendorfs
**Konstantīns fon Benkendorfs** (, ; 1785—1828) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas Impērijas kājnieku ģenerālis un diplomāts. Viņa vecākais brālis Aleksandrs fon Benkendorfs bija Krievijas slepenpolicijas izveidotājs, bet jaunākā māsa Doroteja (1785—1857) apprecējās ar kņazu Kristoferu Heinrihu fon Līvenu (1774—1839), Krievijas Impērijas sūtni Parīzē un Londonā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1785. gada 31. janvārī Pēterburgā ģenerāļa Kristofa fon Benkendorfa un Krievijas ķeizarienes Katrīnas II draudzenes un galma dāmas Juliānas Šilingas fon Kanštatas ģimenē. Dzīvoja Rīgā, kad viņa tēvs kļuva par militāro gubernatoru.
Darbojās kā Krievijas Impērijas diplomāts, bet 1812. gada kara laikā viņš iestājās militārajā dienestā un majora pakāpē piedalījās Smoļenskas un Borodinas kaujās, vēlāk piedalījās kaujās pie Viļņas, Kaseles, Fuldas, Reimsas un Parīzes ieņemšanā.

1814. gada 28. oktobrī viņu paaugstināja par ģenerālmajoru un 1815. gada 1. jūnijā iecēla par 4. dragūnu divīzijas 2. brigādes komandieri.

1820. gadā viņš atsāka diplomātisku karjeru, līdz 1826. gadam bija Krievijas sūtnis Štutgartes un Karlsrūes galmos. Pēc Krievu—persiešu kara sākuma 1826. gadā viņu iecēla par ģenerālleitnantu un viņš piedalījās kaujās Armēnijā.

Miris 1828. gada 6. augustā no drudža Bulgārijā Krievu—turku kara laikā.

## Ārējās saites
* Biography (krievu val.)
Mamma vēl smaida

**"Mamma vēl smaida"** ir 2022. gada Latvijas kinokomēdija. Filmas režisore, scenārija līdzautore un producente ir Elza Gauja. Galvenās lomas atveido Anta Aizupe, Baiba Broka un Daiga Kažociņa.
Stāsts par trim māsām, kas gadiem nav sazinājušās, bet tagad, cerot apiet repatriācijas izdevumus, viņām vienā automobilī nelegāli jāšķērso puse Eiropas ar tikko mirušās māmiņas ķermeni jumta bagāžniekā.

Filma uzfilmēta 25 dienās, filmējot Liepājā, Ventspilī, Garciemā, Ādažos, Jūrmalā un Rīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viktors Gomess

**Viktors Migels de Freitass Gomess** (*Victor Miguel de Freitas Gomes*; dzimis  Johannesburgā) ir Dienvidāfrikas futbola tiesnesis.

Dienvidāfrikas augstākās līgas spēles sāka tiesāt 2008. gadā. FIFA kategorijas tiesnesis ir kopš 2011. gada. 

Viņš tiesāja Āfrikas Nāciju kausa spēles 2019. un 2021. gada finālturnīros. 2021. gada Āfrikas Nāciju kausā, kas notika 2022. gada februārī Kamerūnā, Gomess bija tiesnesis finālā starp Senegālu un Ēģipti.

2022. gada maijā FIFA iekļāva viņu tiesnešu sarakstā 2022. gada FIFA Pasaules kausam Katarā.

## Atsauces
 

## Ārējās saites