open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Indianvelsas Masters

**Indianvelsas Masters** ir ikgadējs tenisa turnīrs, kas notiek Indianvelsā, Kalifornijā, ASV. Tas ir gada pirmais *[[ATP Masters]]* sērijas turnīrs. Turnīrs tiek organizēts kopš 1976. gada, bet WTA tūres kalendārā tas ir tikai kopš 1989. gada. Tomēr pašā Indianvelsā tas norisinās vienīgi kopš 1987. gada - agrāk tas norisinājās vēl trīs citās Kalifornijas pilsētās: Lakvintā, Rančo Mirāžā un Palmspringsā. WTA kalendārā tas ir *Premier Mandatory* turnīrs. Kopš 2009. gada turnīrs sponsoru dēļ pazīstams arī kā **BNP Paribas Open**.

Pašreizējais turnīra īpašnieks kopš 2009. gada decembra ir amerikāņu uzņēmējs, Oracle Corporation līdzdibinātājs Lerijs Elisons.

## Uzvarētāji
### Vīrieši

### Sievietes

## Ārējās saites
Aleksandrs Vanags (sportists)

**Aleksandrs Vanags** (dzimis , miris ) bija Latvijas futbolists un basketbolists. Latvijas futbola izlasē viņš debitēja , 18 gadu vecumā. Pēc Otrā pasaules kara viņš spēlēja futbolu Francijā.

## Biogrāfija
[thumb|Šaržs avīzē "Sporta pasaule" 1938. gadā, autors [Sergejs Civinskis|left|100px]]
Vanags spēlēja labās malas uzbrucēja un pussarga pozīcijā. Karjeras sākumā viņš spēlēja "Universitātes Sports" komandā, bet vēlāk pārcēlās uz ASK. No 1937. līdz 1940. gadam viņš Latvijas futbola izlasē 18 spēlēs guva 9 vārtus.

Papildus futbolam Vanags spēlēja arī basketbolu starptautiskā līmenī, kļūstot par 1939. gada Eiropas čempionāta basketbolā sudraba medaļas ieguvēju. 1942. gadā vācu okupācijas laikā Vanags ASK sastāva ieguva Latvijas čempiona titulu.

Pēc Otrā pasaules kara Vanags apmetās Francijā, kur viņš pievienojās *[[RC Strasbourg]]*. Pēc tam pārgāja uz *[[FC Nancy]]*, bet tad atgriezās Strasbūras klubā. 140 spēlēs Strasbūras labā viņš guva 10 vārtus. 1951. gadā viņš ar *[[RC Strasbourg]]* ieguva Francijas kausu, bet 1947. gadā spēlēja kausa finālā. 1949./50. gada sezonā Strasbūras komandā spēlēja arī sava laika Latvijas izlases vārtsargs Jānis Bebris.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par futbola un basketbola treneri.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions futbolā — 2 (1942, 1943)
* Rīgas čempions futbolā — 1 (1943)
* Francijas kausa ieguvējs futbolā — 1 (1951)

## Atsauces

## Ārējās saites
Svētais Nikolajs

**Svētais Nikolajs** jeb **Svētais Nikolass** (; dzimis pēc leģendām apm. , miris pēc leģendām ) bija leģendārs kristiešu svētais, Miras bīskaps IV gadsimta sākumā. Krievu pareizticīgajā tradīcijā biežāk saukts par **Nikolaju Brīnumdari** (). Daudzās Eiropas tautu tradīcijās — Ziemassvētku vecīša, dažkārt saukta par Santa Klausu (, , ,  utt.), prototips. Slepenu dāvanu nesējs bērniem tradicionāli 5.—6. decembrī Nīderlandē un Beļģijā, kā arī mazākā mērā citur Centrāleiropā. Citās tradīcijās slepena dāvināšana ir Ziemassvētku vai dažkārt Jaungada svinību sastāvdaļa. Jūrnieku un bērnu svētais aizbildnis.

## Dzīvesgājums

Svētā Nikolaja dzīvesstāsts pamatojas uz tradīcijām un leģendām. Piedzimis turīgā ģimenē Romas impērijas Pataras pilsētā (mūsdienu Turcijas Antaljas ilā). Dzīves laikā veicis dažādus brīnumus, kā arī, būdams bīskaps, materiāli palīdzējis ļaudīm. Dažkārt to veicis slepeni, no kā radusies Ziemassvētku dāvināšanas tradīcija. Vadījis vairāku pagānu tempļu, arī Artemīdas tempļa Efesā nopostīšanu. Esot piedalījies Pirmajā Nīkajas koncilā, kaut arī koncila dalībnieku sarakstā viņa nav, kur sašutumā iesitis Ārijam. Miris Mirā, kur kalpojis par bīskapu. Viens no relatīvi retajiem agrīnajiem kristiešu svētajiem, kuri miruši dziļā vecumā.

Svētais Nikolajs tika apglabāts Mirā. 1071. gadā pēc Bizantijas sakāves Mancikertas kaujā un sekojošās politiskās neskaidības, itāļu jūrnieki no Bari 1087. gadā, pretēji vietējo pareizticīgo mūku gribai, pārveda Svētā Nikolaja pīšļus uz Bari, kur tie atrodas joprojām.

## Ārējās saites

* Prof. I. Misāna lekcija un diskusija Ziemassvētku noskaņās „Svētais Nikolajs un Santa Klauss — no viduslaiku pielūgsmes objekta līdz mūsdienu kičam".
* ''Saint Nicholas'' 
* ''Николай Чудотворец''
Harisbērga

**Harisbērga** (), pazīstama arī kā **Harisburga**, ir pilsēta ASV, Pensilvānijas štata administratīvais centrs. 2008. gadā pilsētā dzīvoja  iedzīvotāji.

Pilsēta nosaukta par godu lieltirgotājam Džonam Harisam ().

## Atsauces

## Ārējās saites
Rafaels Benitess

**Rafaels "Rafa" Benitess Maudess** (; dzimis  Madridē, Spānijā) ir spāņu futbola treneris un bijušais spēlētājs.

## Trenera karjera
Trenera karjeru sāka Madrides "Real" kluba sistēmā ar jauniešu komandām un kluba dublieru komandu *Castilla*. 1995. gadā kļuva par *[[Real Valladolid]]* galveno treneri. Vēlāk strādāja ar citiem Spānijas klubiem *[[CA Osasuna|Osasuna]]*, *[[CF Extremadura|Extremadura]]*, *[[CD Tenerife|Tenerife]]* un *[[Valencia CF|Valencia]]*. Ar *Valencia* divas reizes kļuva par Spānijas čempionu (2002. un 2004. gadā) un 2004. gadā izcīnīja UEFA kausu. No 2004. līdz 2010. gadam vadīja Anglijas Premjerlīgas klubu *[[Liverpool FC|Liverpool]]*. 2005. gadā kļuva par UEFA Čempionu līgas uzvarētāju. 2006. gadā ar *Liverpool* uzvarēja FA kausā. 2010. gadā bija Milānas "Internazionale" galvenais treneris, uzvarot FIFA Klubu Pasaules kausā.

2012.—2013. gada sezonā bija galvenā trenera pienākumu izpildītājs *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]*. Ar šo klubu kļuva par UEFA Eiropas līgas uzvarētāju. Vēlāk vadīja Itālijas klubu *[[SSC Napoli|Napoli]]*, vienreiz uzvarot Itālijas kausa izcīņā. 2015.—2016. gada sezonā bija Madrides "Real" galvenais treneris. No 2016. līdz 2019. gadam strādāja ar *[[Newcastle United F.C.|Newcastle United]]*. 2017. gadā uzvarēja otrajā pēc līmeņa Anglijas līgā *[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]*. 2019. gada jūlijā kļuva par Ķīnas kluba *[[Dalian Yifang F.C.|Dalian Yifang]]* galveno treneri. 2021. gada jūnijā tika apstiprināts par Anglijas Premjerlīgas kluba *[[Everton F.C.|Everton]]* galveno treneri. Tomēr pēc neapmierinošiem komandas rezultātiem jau 2022. gada janvārī tika atbrīvots no galvenā trenera amata Evertonas klubā.

2023. gada 23. jūnijā Benitess tika iecelts par La Liga kluba RC Celta de Vigo vadītāju uz trīs gadiem , aizstājot Karlosu Karvahalu.

## Atsauces

## Ārējās saites
UEFA Intertoto kauss

**UEFA Intertoto kauss** bija vasaras futbola sacensības Eiropas klubiem, kuri nebija kvalificējušies diviem citiem nozīmīgajiem UEFA turnīriem, Čempionu Līgai vai UEFA kausam. Pēdējoreiz turnīrs notika 2008. gadā. Komandas, kas līdz šim būtu kvalificējušās Intertoto kausam, no šī brīža piedalās UEFA Eiropas līgas turnīrā.

Turnīru dibināja 1961./62. gada sezonā, bet tikai 1995. gadā tā organizēšanu pārņēma UEFA.

Katram klubam, kurš vēlējās piedalīties, bija īpaši tam jāpiesakās un sezonas beigās klubs ar augstāko pozīciju vietējās līgas tabulā iekļuva šajās sacensībās. Klubam nebija obligāti jābūt tieši aiz komandām, kuras bija kvalificējušās citiem UEFA turnīriem. Ja klubs šajā pozīcijā nepieteicās, tā vietā tikai izvēlēts pirmais klubs, kurš turnīram bija pieteicies.

## Atsauces
Deja

[250px|thumb|right|[Doroteja fon Līvena māca jauno modes deju - valsi Almaka klubā Londonā (19. gadsimta karikatūra)]]

**Deja** ir cilvēka prieka, dvēseles stāvokļa izpausme ar ķermenisko formu palīdzību. Dejas mākslas attīstība un metamorfozes cauri laikiem un laikmetiem, dejas mākslas saskarsme un simbioze ar citiem mākslas veidiem, ar cilvēku mūžseno vēlmi pārrotāties, pārģērbties un pārtapt, kas spožu izpaudumu radusi karnevālos.

## Vēsture
Deja, dejotājs tēlotājmākslā ir fiksēts kopš cilvēces attīstības pirmsākumiem. Dejas atveidojumi seno civilizāciju tēlotājmākslā ir vienīgie avoti, kas apstiprina dejas esamību kopš civilizācijas sākuma. Skulptūras, zīmējumi uz sienām ļauj spriest par dejas raksturu.
Kopš senatnes dejas māksla tika uztverta kā dievišķa izpausme. Indijas dejas mākslu pārzināja Šiva. Senās Grieķijas dejas aizbildne bija viena no Apolona Musageta mūzām — Terpsihora. Senajā Grieķijā, attīstoties teātrim, radās pantomīma, deja tās ķermeniskajā izpausmē. Kustība, deja veidoja cilvēka plastiku, veicināja harmoniju un skaistumu.
Par deju savu viedokli pauda arī tā laika filozofi Platons un Aristotelis. Viņi norādīja, ka bija sabiedriskās dejas un tās, kas ietilpa teātra izrāžu darbībā. Abas šīs formas bija saistītas ar mūzikas raksturu un tā izpausmēm. Visas žanru dejas vairāk bija emocionālas nekā intelektuālas.

Eiropas tautu vēsturē vēl pirms kristietības pieņemšanas, dejas bija plaši izplatītas. Tā kā tās, tāpat kā dziesmas un citi folkloras veidi, bija cieši saistītas ar tautu ticējumiem, baznīca daudzviet apkaroja tās kā pagānismu. Tādēļ viduslaikos feodāļu sabiedrībā dejas nebija plaši izplatītas, lai gan vienkāršā tauta dejas tradīciju saglabāja.

Renesanses laikā tautas dejas kļuva par galma dejām un radās balets (1581). Tapa pirmā karaliskā dejas akadēmija, rodas pirmie baletmeistari un prīmas.
Īpašu uzplaukumu baleta māksla piedzīvoja Francijas karaļa Ludviķa XIV laikā, kas pats dejoja baletu. Eiropas valstu karaļi savās zemēs dibināja karaliskās operas un baleta teātrus.

## Skatīt arī
* Dejas simbolika

## Ārējās saites

* Kādas slimības ārstē dejošana?
Led Zeppelin II

**Led Zeppelin II** ir otrais britu rokgrupas *[[Led Zeppelin]]* albums. Balstoties uz iepriekšējā albuma idejām, grupa attīstīja smago roku, radot dziesmas, kurās vēl vairāk dominēja elektriskās ģitāras un basģitāras rifi un bungas. Daļa kritiķu uzskata, ka šis albums atstāja lielāku ietekmi uz rokmūziku nekā pirmais. Dziesmas kā "Whole Lotta Love" un "Heartbreaker" tiek uzskatītas par vienām no vislabākajām Džimija Peidža kompozīcijām, kamēr instrumentālais skaņdarbs "Moby Dick" demonstrēja Džona Bonema bundzinieka spējas.

## Dziesmu saraksts
### Pirmā puse
# "Whole Lotta Love" — 5:34 (Bonems, Diksons, Džonss, Peidžs, Plānts)
# "What Is and What Should Never Be" — 4:45 (Peidžs, Plānts)
# "The Lemon Song" — 6:19 (Bonems, Džonss, Peidžs, Plānts)
# "Thank You" — 4:50 (Peidžs, Plānts)

### Otrā puse
# "Heartbreaker" — 4:14 (Bonems, Džonss, Peidžs, Plānts)
# "Living Loving Maid" — 2:39 (Peidžs, Plānts)
# "Ramble On" — 4:24 (Peidžs, Plānts)
# "Moby Dick" — 4:22 (Bonems, Džonss, Peidžs)
# "Bring It On Home" — 4:20 (Peidžs, Plānts)
Maiami Masters

**Maiami Open** zināms arī kā **Maiami Masters** ir ikgadējs tenisa turnīrs, kurš norisinās Kejbiskeinā, Floridā, ASV. Tā kā turnīra galvenais sponsors kopš 2015. gada ir banka Itaú, tas plašāk pazīstams ar nosaukumu **Miami Open presented by Itaú**. Turnīrs tiek organizēts kopš 1985. gada. Turnīrs ir otrais no deviņiem ATP World Tour Masters 1000 sērijas turnīriem un WTA kalendārā tas ir otrais *Premier Mandatory* turnīrs.

## Uzvarētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
Lourensijs

**Lourensijs** ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu **Lr** un atomskaitli 103. Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā tas pieder pie aktinīdiem, kā arī ir transurāna elements. Lourensiju var iegūt kodolsintēzē, bombardējot kalifornija atomus ar bora kodoliem. Pirmie lourensija atomi iegūti 1961. gadā Kalifornijas Universitātes Radiācijas laboratorijā. Elements nosaukts par godu ciklotrona izgudrotājam Ernestam Lorensam.

Šim elementam pašlaik nav praktiska pielietojuma vai cita saimnieciskā nozīme.

## Īpašības
Ļoti maz ir zināms par lourensija fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām. Ir zināms, ka lourensija kušanas temperatūra ir 1627&nbsp;°C (1900 K), bet viršanas temperatūra un blīvums nav zināms. Īpašību noteikšanu apgrūtina lourensija izotopu īsais pussabrukšanas periods.

## Izotopi
Dabā lourensijs nav sastopams. Mākslīgi ir iegūti 14 dažādi lourensija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 251 līdz 266, kā arī 7 izomēri. Stabilākais izotops ir lourensijs-266, kuram pussabrukšanas periods ir aptuveni 11 stundas. Lourensijs-266 nav tieši sintezēts, to 2014. gadā pirmo reizi reģistrēja kā tenesīna sabrukšanas produktu. 2020. gadā tika atklāts lourensijs-264, kura pussabrukšanas periods ir 4,8 stundas.

## Vēsture
[thumbnail|175px|[Ernests Lorenss — cilvēks, kuram par godu nosaukts lourensijs]]
Pirmie lourensija atomi iegūti 1961. gada Kalifornijas Universitātes Radiācijas laboratorijā. To paveica zinātnieku grupa, kurā strādāja Alberts Giorso (*Albert Ghiorso*), Tornbjerns Sikelands (*Torbjørn Sikkeland*), Elmons E. Laršs (*Almon E. Larsh*) un Roberts M. Latimers (*Robert M. Latimer*). Par veiksmīgu elementa sintēzi viņi paziņoja . Lourensiju ieguva kodolsintēzē, bombardējot kalifornija atomus ar bora kodoliem.

: 252Cf + 11B → 263Lr* → 258Lr + 5n

Elements nosaukts par godu ciklotrona izgudrotājam Ernestam Lorensam, kas ir bijis arī Kalifornijas Universitātes profesors. Elementa sākotnējais ķīmiskais simbols bija Lw, bet 1963. gadā simbols tika mainīts uz pašreizējo, tas ir, uz Lr. Pilnībā IUPAC ķīmiskā elementa nosaukumu apstiprināja 1994. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rezerfordijs

**Rezerfordijs** ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu **Rf** un atomskaitli 104, nosaukts jaunzēlandiešu fiziķa Ernesta Rezerforda vārdā. Rezerfordijs nav sastopams dabā, to iegūst tikai laboratorijās. Tas ir ļoti radioaktīvs metāls. Rezerfordijam ir zināmi 16 izotopi un 5 kodolu izomēri. Stabilākā izotopa rezerfordija-267 pussabrukšanas periods ir apmēram 1,3 stundas.

Padomju Savienībā 104. elementu sauca par **kurčatoviju** (simbols **Ku**) par godu atomfiziķim Igoram Kurčatovam. 1997. gadā Starptautiskā Teorētiskās un praktiskās ķīmijas apvienība (IUPAC) oficiāli pieņēma nosaukumu “rezerfordijs”, līdz tam oficiālais nosaukums bija “unnilkvadijs” (Unq).

## Īpašības
Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā rezerfordijs ir d bloka elements un otrais no ceturtās rindas pārejas metāliem. Tas ir 7. perioda un 4. grupas ķīmiskais elements. Rezerfordijs vairs nepieder pie aktinīdiem, kā iepriekšējie elementi, bet ir hafnija analogs. Par rezerfordiju ir zināms ļoti maz, jo tas nekad nav iegūts lielos daudzumos. Rezerfordija ķīmiskās īpašības ir noskaidrotas tikai daļēji.

Normālos apstākļos rezerfordijs ir metāls. Visi rezerfordija izotopi ir radioaktīvi.

### Izotopi
Rezerfordijam nav stabilu vai dabā sastopamu izotopu. Laboratorijas apstākļos ir iegūti 16 izotopi, kuru masas skaitlis ir no 253 līdz 270, izņemot 264 un 269. Stabilākā izotopa rezerfordija-267 pussabrukšanas periods ir apmēram 1,3 stundas.

## Vēsture
[thumbnail|upright=0.8|Rezerfordijs nosaukts par godu [Ernests Rezerfords|Ernestam Rezerfordam]]
1964. gadā Apvienotais kodolizpētes institūts no Dubnas pirmo reizi ziņoja par rezerfordija detektēšanu, bombardējot plutoniju ar neona kodoliem. 1969. gadā Kalifornijas Universitātes (Bērkli) pētniekiem, bombardējot kaliforniju ar oglekļa kodoliem, izdevās iegūt rezerfordiju un tika apstiprināta jauna ķīmiskā elementa sintēze.

Bijušajā Padomju Savienībā 104. elementu sauca par kurčatoviju (simbols: Ku) par godu atomfiziķim Igoram Kurčatovam (arī šajā laikā latviski izdotajās grāmatās lietots šis nosaukums). 1997. gadā Starptautiskā Teorētiskās un praktiskās ķīmijas apvienība (IUPAC) oficiāli pieņēma nosaukumu “rezerfordijs”, nosaukts jaunzēlandiešu fiziķa Ernesta Rezerforda vārdā. Līdz tam ķīmiskā elementa oficiālais nosaukums bija “unnilkvadijs” (Unq).

## Iegūšana
Rezerfordija atomus var iegūt, bombardējot plutoniju ar neona kodoliem vai kaliforniju ar oglekļa kodoliem:

: 24294Pu + 2210Ne → 260104Rf + 4 n
: 24998Cf + 126C → 257104Rf + 4 n

## Atsauces

## Ārējās saites
Romas Masters

**Romas Masters** ir ikgadējs tenisa turnīrs, kurš norisinās Romā, Itālijā. Turnīrs tiek rīkots kopš 1930. gada. Tiesa, līdz 1934. gadam tas norisinājās Milānā, bet no 1936. līdz 1949. gadam netika rīkots. Kopš 1990. gada tas ir ceturtais no deviņiem ATP Masters sērijas turnīriem. WTA tūres kalendārā tas ir 1. kategorijas turnīrs.

Daudzi uzskata, ka Romas Masters ir otrs prestižākais tenisa turnīrs, kurš tiek aizvadīts uz māla seguma. Pats prestižākais esot Roland Garros.

## Ārējās saites
Dubnijs

**Dubnijs** ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu **Db** un atomskaitli 105. Tas ir ļoti radioaktīvs. Dubnija stabilākā izotopa — dubnija-268 — pussabrukšanas periods ir 28 stundas, citos avotos 32 stundas,  un tas ir visilgāk dzīvojošais transaktinīds. Tiek pieļauts, ka dubnija ķīmiskās īpašības ir līdzīgas tantala ķīmiskajām īpašībām.

## Izotopi
Stabilākais no dubnija izotopiem ir 268Db, kura pussabrukšanas periods ir 28 stundas, citos avotos 32 stundas. Nākamais stabilākais izotops ir 270Db ar pussabrukšanas periodu 23 stundas. Ir iegūti dubnija izotpi, kuru masas skaitlis ir no 255 līdz 270.

## Vēsture

1968. gadā Dubnā esošajā Apvienotajā kodolpētījumu institūtā strādājošais Geogrijs Froļovs paziņoja, ka ir ieguvis periodiskās tabulas 105. ķīmisko elementu. Viņi amerīcija atomus bombardēja ar neona atomiem.

: Am + Ne → Db + 5n
: Am + Ne → Db + 4n

Viņu secinājumi balstījās uz laika sakrišanas mērījumiem attiecībā uz alfas enerģiju.

Divus gadus vēlāk, 1970. gada aprīlī, arī amerikāņi no Lorenca Bērklija laboratorijas ziņoja, ka ir ieguvuši šo elementu. Viņi to ieguva bombardējot kaliforniju ar slāpekļa atomiem.

: Cf + N → Db + 4n

Bijušajā Padomju Savienībā 105. elementu sauca par nilsboriju (simbols Ns) par godu dāņu fiziķim Nilsam Boram (arī šajā laikā latviski izdotajās grāmatās lietots šis nosaukums); ASV tai laikā šo elementu dēvēja par hāniju (Ha) vācu ķīmiķa Oto Hāna vārdā. 1997. gadā Starptautiskā Teorētiskās un praktiskās ķīmijas apvienība (IUPAC) oficiāli pieņēma nosaukumu "dubnijs" (no Krievijas pilsētas Dubnas nosaukuma), līdz tam oficiālais nosaukums bija unnilpentijs (Unp).

## Atsauces

## Ārējās saites
Hamburgas Masters

**Hamburgas Masters** ir ikgadējs tenisa turnīrs, kas norisinās Hamburgā, Vācijā. Tas tiek rīkots kopš 1892. gada. No 1990. līdz 2008. gadam tas bija ATP Masters sērijas turnīrs. Sākot ar 2009. gadu tas ir ATP World Tour 500 turnīrs.

## Uzvarētāji

## Ārējās saites
Gustavo Kuertens

**Gustavo Kuertens** (dzimis 1976. gada 10. septembrī, Brazīlijā) ir bijušais brazīļu tenisists, kurš savas karjeras laikā vairākus mēnešus bija pirmais ATP rangā.

Kuertens ir uzvarējis trijos Francijas atklātajos čempionātos - 1997., 2000. un 2001. gadā. Viņš ir uzvarējis arī piecos ATP Masters sērijas turnīros, no kuriem četri tika aizvadīti uz māla seguma.

Gustavo pabeidza savu karjeru 2008. gada Francijas Atklātā čempionātā, kur 1. kārtā trijos setos piekāpās francūzim Polam Anrī Matjē.

## Karjeras statistika
### Grand Slam fināli
#### Uzvaras

### ATP Masters fināli
#### Uzvaras

#### Zaudējumi

## Ārējās saites
Sībordžijs

**Sībordžijs** ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu **Sg** un atomskaitli 106. Tas nosaukts par godu amerikāņu kodolķīmiķim Glennam Sīborgam. Tā kā sībordžijs ir mākslīgs ķīmiskais elements, tas dabā nav sastopams. Tas ir radioaktīvs, tā stabilākais izotops ir sībordžijs-269 ar pussabrukšanas periodu 14 minūtes.

Periodiskajā tabulā sībordžijs ir d bloka pārejas metāls. Tas ir 7. perioda un 6. grupas ķīmiskais elements. Pētījumi liecina, ka sībordžijs ir smagāks homologs volframam. Ķīmiskās īpašības ir tikai daļēji izpētītas, bet var teikt, ka tās ir līdzīgas citiem 6. grupas ķīmiskajiem elementiem.

## Vēsture
Pirmo reizi 106. elements iegūts 1974. gada jūlijā Kalifornijas Universitātes Lourensa Nacionālajā laboratorijā, bombardējot kalifornija mērķi ar skābekļa atomu kodoliem:
: 249Cf + 18O → 263106 + 4n

Vienlaicīgi par šī elementa iegūšanu, sapludinot svina un hroma kodolus, paziņoja arī padomju zinātnieku grupa Dubnā, tomēr Starptautiskā Teorētiskās un praktiskās ķīmijas apvienība (IUPAC) darba grupa 1993. gadā atzina, ka jaunā elementa veidošanās Dubnas institūtā nav bijusi pietiekami ticama un nolēma nosaukt to Bērkli fiziķa Glenna Sīborga — zinātnieka, kurš piedalījies plutonija un deviņu citu transurāna elementu atklāšanā — vārdā. Sīborgs kļuva par pirmo zinātnieku, kura vārdā nosaukts ķīmisks elements, viņam dzīvam esot.

## Atsauces

## Ārējās saites
Montekarlo Masters

right
**Montekarlo Masters** ir ikgadējs tenisa turnīrs, kurš norisinās Montekarlo, Monako. Tas tiek rīkots jau kopš 1897. gada, bet kopš 1990. gada tas ir trešais no deviņiem ATP Masters sērijas turnīriem.

## Uzvarētāji

## Ārējās saites
Hasijs

**Hasijs** ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu **Hs** un atomskaitli 108. Periodiskajā tabulā hasijs iekļauts pie pārejas metāliem, 7. perioda un 8. grupas elements. Tā stabilākais izotops ir hasijs-270, kam pussabrukšanas periods ir apmēram 22 sekundes. Tiek sagaidīts, ka hasija ķīmiskās īpašības būs līdzīgas osmijam. Līdz šim ir sintezēti tikai nedaudz vairāk par 100 hasija atomiem. Hasijs ir viens no transaktinīdiem (supersmagajiem ķīmiskajiem elementiem).

## Vēsture
108. elementa atklāšanas prioritāte pieder Darmštates Smago jonu pētījumu centra fiziķiem. , bombardējot svina-208 mērķi ar dzelzs-58 joniem, Peters Armbrusters (*Peter Armbruster*), Gotfrīds Muncenbers (*Gottfried Munzenber*) un līdzstrādnieki ieguva trīs tā kodolus.

: Pb + Fe → Hs + 1n

Sākotnēji šo elementu nosauca par ekaosmiju un par unniloktiju. 1994. gadā elementu nosauca par otohāniju (par godu Oto Hānam), bet jau tajā pašā gadā elements pēc tradīcijas saukt tikai pēc uzvārda tika pārsaukts par hāniju. Tomēr 1997. gadā IUPAC apstiprināja oficiālo nosaukumu "hasijs" par godu Vācijas federālajai zemei Hesenei (), kurā atrodas Darmštate.

Tajā pašā gadā ar tādu pašu metodi hasiju ieguva arī Padomju Savienības fiziķi Dubnā, Apvienotajā kodolpētījumu institūtā. Padomju Savienībā pirmie mēģinājumi izveidot hasiju bija 1978. gadā.

## Izotopi
Hasijs ir mākslīgi iegūts ķīmiskais elements. Tas nav sastopams dabā. Ir iegūti hasija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 263 līdz 277. Pirmais sintezētais izotops 1984. gadā bija hasijs-265. Tā stabilākais izotops ir hasijs-270, kam pussabrukšanas periods ir apmēram 22 sekundes.

## Izmantošana
Hasijs ir radioaktīvs ķīmiskais elements, kas nozīmē, ka tā kodols sadalās un tā rezultātā izdalās arī enerģija. Potenciāli to varētu izmantot kodolenerģijas iegūšanā, bet tā kā paša elementa iegūšana ir sarežģīts process, tad tas nav izdevīgi. Pašlaik hasiju galvenokārt izmanto tikai zinātniskos pētījumos. Hasijam ir ļoti specīga ietekme uz dzīviem organismiem, bojājot to šūnas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Meitnerijs

**Meitnerijs** ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu **Mt** un atomskaitli 109. Tas ir ļoti radioaktīvs ķīmiskais elements. Dabā meitnerijs nav sastopams. Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā meitnerijs atrodas pie pārejas metāliem, 9. grupā zem irīdija. Pagaidām meitneriju nevar iegūt tādā daudzumā, lai varētu izpētīt tā fizikālās īpašības, lai gan tiek paredzēts ka tas būs sudrabains metāls, kas reaģēs ar gaisu, ūdeni un skābēm. Ja tā īpašības būs līdzīgas kā citiem 9. grupas ķīmiskajiem elementiem, tad meitnerija oksidēšanas pakāpe būs +3 un +4, kā arī +6 ķīmiskajā savienojumā ar fluoru (MtF6).

## Izotopi
Meitnerijs ir mākslīgi iegūts ķīmiskais elements. Dabā tas nav sastopams. Ir zināmi vairāki meitnerija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 265 līdz 279. Visstabilākais no tiem ir 278Mt, kura pussabrukšanas periods ir 7,6 sekundes.

## Vēsture
Meitneriju pirmo reizi iegūva 1982. gadā Darmštates Smago jonu pētījumu institūtā Pētera Armbrustera un Gotfrīda Mincenberga vadītā zinātnieku grupa. Viņi bismuta-209 izotopa mērķi bombardēja ar dzelzs-58 daļiņām. Aptuveni pēc nedēļas ilga eksperimenta viens meitnerija atoms tika detektēts. Tas radās pēc šādas kodolreakcijas:
: Bi + Fe → Mt + n

Šī reģistrētā daļiņa sabruka aptuveni pēc 5 milisekundēm, sākumā alfa sabrukšanā par boriju, bet pēc tam par dubniju, visbeidzot bēta sabrukšanā par rezerfodiju. Citi meitnerija izotopi vēlāk tika reģistrēti vēl smagāku atomu sabrukšanas gadījumos.

Līdz 1997. gadam šis elements bija zināms ar nosaukumu *unnilennium*, bet tad Starptautiskā Teorētiskās un praktiskās ķīmijas apvienība (IUPAC) oficiāli to nodēvēja par "meitneriju" par godu austriešu fiziķei Līzei Meitnerei.

## Atsauces

## Ārējās saites
Darmštatijs

**Darmštatijs** ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu **Ds** un atomskaitli 110. Tas ir ļoti radioaktīvs. Smagākais zināmais darmštatija izotops (darmštatijs-281) ir arī pats stabilākais un tā pussabrukšanas periods ir apmēram 20 sekundes. Pirmo reizi 110. elements sintezēts 1994. gadā Darmštates Smago jonu pētījumu centrā un 2003. gadā ar Starptautiskās Teorētiskās un praktiskās ķīmijas apvienības (IUPAC) lēmumu oficiāli nosaukts par godu Darmštatei. Pirms tam šis ķīmiskais elements bija zināms kā **ununnilijs** (Uun).

Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā darmštatijs ir d-bloka pārejas metāls. Tas ir 7. perioda un 10. grupas ķīmiskais elements, lai gan pašlaik nav pierādīts, ka ķīmiskās īpašības ir līdzīgas citiem 10. grupas ķīmiskajiem elementiem, piemēram, platīnam.

## Iegūšana
Saskaņā ar sākotnējo Mendeļejeva tabulas nomenklatūru nenosauktiem un neatklātiem elementiem, 110. ķīmiskā elementa nosaukums bija ekaplatīns. 1979. gadā šī nomenklatūra tika mainīta un paredzamajam ķīmiskajam elementam tika piešķirts nosaukums ‘ununnilijs’ (Uun). Darmštatiju pirmo reizi ieguva , un  ar Starptautiskās Teorētiskās un praktiskās ķīmijas apvienības (IUPAC) lēmumu oficiāli nosaukts par godu Vācijas pilsētai Darmštatei, kur atrodas Darmštates Smago jonu pētījumu centrs — vieta, kur pirmo reizi darmštatijs tika sintezēts. Vēl bez nosaukuma ‘darmštatijs’ tika ieteikts ķīmisko elementu nosaukt par bekereliju (par godu Anrī Bekerelam) vai hāniju (par godu Oto Hānam). Tika piedāvāts arī amizants nosaukums ‘policijs’, jo Vācijā ārkārtas zvanu telefonu numurs ir 110, kas ir šī elementa atomskaitlis.

Darmštatiju var iegūt svina un niķeļa vai plutonija un sēra kodolreakcijās:

: \,^{208}_{82}\mathrm{Pb} + \,^{62}_{28}\mathrm{Ni} \, \to \,{}^{269}_{110}\mathrm{Ds} + \,^1_0\mathrm{n} \; ,
: \,^{208}_{82}\mathrm{Pb} + \,^{64}_{28}\mathrm{Ni} \, \to \,{}^{271}_{110}\mathrm{Ds} + \,^1_0\mathrm{n} \; ,
: \,^{244}_{94}\mathrm{Pu} + \,^{34}_{16}\mathrm{S} \, \to \,{}^{273}_{110}\mathrm{Ds} + 5 \; ^1_0\mathrm{n} \; .

Darmštatijs veidojas arī kopernikija izotopu 283Cn un 285Cn alfa sabrukšanas procesā.

## Izotopi
Dabā darmštatijs nav sastopams. Tas ir mākslīgs ķīmiskais elements. Laboratorijas apstākļos ir iegūti darmštatija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 267 līdz 281. Darmštatijs-281 ir visstabilākais, tā pussabrukšanas periods ir aptuveni 20 sekundes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jurijs Sokolovs

**Jurijs Sokolovs** (, dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists, uzbrucējs.

Piedalījies 327 virslīgas spēlēs, guvis 38 vārtus.

## Ārējās saites
Borijs

**Borijs** ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu **Bh** un atomskaitli 107. Tas nosaukts dāņu fiziķa Nilsa Bora vārdā. Dabā borijs nav sastopams. Visi borija izotopi ir ļoti radioaktīvi, stabilākā izotopa 270Bh pussabrukšanas periods ir 61 sekunde.

Periodiskajā tabulā borijs atrodas pie pārējas metāliem (d blokā). Tas ir 7. perioda un 7. grupas ķīmiskais elements. Ķīmijas eksperimenti norāda, ka tā īpašības ir līdzīgas citam 7. grupas ķīmiskajam elementam rēnijam. Borija ķīmiskās īpašības ir tikai daļēji noskaidrotas.

## Izotopi



Mākslīgi ir iegūti borija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 260 līdz 275. Stabilākais izotops ir 270Bh, kura pussabrukšanas periods ir 61 sekunde, lai gan pēc neapstiprinātas informācijas izotopa 278Bh pussabrukšanas periods varētu būt lielāks.

## Vēsture
[thumbnail|upright=0.8|Borijs savu nosaukumu ir ieguvis par godu [Nilss Bors|Nilsam Boram]]
Par 107. elementa iegūšanu pirmo reizi ziņoja Dubnas Apvienotā kodolpētījumu centra fiziķi 1976. gadā, tomēr vairāki viņu secinājumi izrādījās kļūdaini. Starptautiskā Teorētiskās un praktiskās ķīmijas apvienība (IUPAC) atzina par ticamiem 1981. gadā Vācijas Smago jonu institūta veiktos pētījumus. Vācu zinātnieki pētīja to pašu bismuta-209 un hroma-54 kodolu saplūšanas reakciju, ko padomju fiziķi, un reģistrēja piecus 107. elementa atomus.

: Bi + Cr → Bh + n

1992. gada septembrī vācu zinātnieki ierosināja ķīmisko elementu nosaukt par nīlsboriju (simbols: Ns). Krievu zinātnieki piedāvāja šo nosaukumu piešķirt 105. elementam (mūsdienās zināms kā dubnijs). Starptautiskā ķīmijas savienība (IUPAC) 107. elementu sauca par unnilseptiju (simbols: Uns). 1994. gadā IUPAC ieteica elementu saukt par boriju, nevis par nīlsboriju, jo līdz tam netika piekopta prakse ķīmiskos elementus nosaukt pilnos zinātnieku vārdos. Nosaukums borijs galīgi tika apstiprināts 1997. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarkanā krāsa

**Sarkanā krāsa** jeb vienkārši **sarkans** ir krāsa, kura ir redzamās gaismas daļa un tās viļņa garums ir aptuveni no 620 līdz 740 nm. Sarkanzaļzilā (RGB) krāsu modelī tā ir viena no trim gaismas pamatkrāsām. Arī tēlotāja mākslā kopā ar zilo krāsu un dzelteno krāsu tā ir viena no pamatkrāsām. Sarkanā krāsa simbolizē vīrišķību, sauli, uguni, mīlestību, karalisko varu, drosmi, uzvaru un kaisli, kā arī asinis, tātad dzīvības un naida krāsa.

## Etimoloģija
Vārds ‘sarkans’ ir radies no vārda ‘sarks’, bet tā kā tas skan līdzīgi kā vārds ‘sargs’, laika gaitā ir izzudis. Pirms tam cēlies no baltu pirmvalodas vārda *sark- (norāda uz darbības vārdu ‘sarkt’), bet vēl pirms tam uz indoeiropiešu pirmvalodas vārdiem *ser- un *sar- (apzīmēja sarkanu un rozā). Lietuviešu valodā vārds *sárkanas* ir apvidvārds un nozīmē ‘spilgts, dzidrs, košs; sārts’.

## Kultūrā
Sarkanā krāsa simbolizē vīrišķību, sauli, uguni, mīlestību, karalisko varu, drosmi, uzvaru un kaisli, kā arī asinis, tātad dzīvības un naida krāsa.

Antīkajā kultūrā sarkans pasargāja no briesmām. Ēģiptē sarkans ir ļaunuma, iznīcības simbols (kvēlojošs tuksnesis). Bet Lejasēģiptē sarkanai krāsai bija arī pozitīva nozīme kā faraona varas simbolam. Romiešiem sarkans ir arī varas simbols — imperatoru, augstmaņu un karavadoņu krāsa.

Romiešu līgavas nēsāja sarkanu plīvuru (“flammeum”), kas simbolizē mīlestību un auglību. Sarkano bieži izmantoja augstākie tiesneši, baznīcas kardināli (mocekļu asinis), viduslaikos - bende.

Sarkanās krāsas simbolika saistās arī ar elles uguns iznīcinošo varu, neapvaldītām vēlmēm, kaislībām - sarkanā tērpies sātans, Babilonijas netikle. Alķīmijā tā ir Filozofu akmens krāsa. Sarkana ir arī signālkrāsa, tā aicina ceļā, uz jaunu dzīvi. Sarkana krāsa ir arī revolūcijas, īpaši komunistiskās vai sociālās, karoga krāsa.

## Zinātnē
Sarkanās krāsas uztveri izraisa acs garo viļņu jūtības vālītes. Tās viļņa garums ir no 620 līdz 740 nm. Elektromagnētiskie viļņi ar lielāku viļņa garumu ir infrasarkanais starojums, kuru ar neapbruņotu aci nevar novērot, bet ar mazāku viļņa garumu — citas redzamās gaismas krāsas, sākot ar oranžo krāsu. Galvenā teorija, kāpēc primātiem ir attīstīta sarkanās krāsas redze, ir tāda, ka tas ļauj atšķir nogatavojušos augļus no nenobriedušajiem augļiem.

Sarkanā krāsa ir viena no trim sarkanzaļzilā krāsu modeļa krāsām. Sajaucot sarkano krāsu kopā ar zilo un zaļo krāsu var iegūt jebkuru citu spektra krāsu un tās toni. Šo principu izmanto tehnoloģijās, piemēram, lai veidotu krāsainu attēlus monitoros vai televīzijā.

## Toņi

## Atsauces

## Ārējās saites
Rentgenijs

**Rentgenijs** ir ķīmiskais elements ar simbolu **Rg** un atomskaitli 111. Tas ir ļoti radioaktīvs un mākslīgi iegūts ķīmiskais elements (dabā šis elements nav sastopams). Pirmo reizi iegūts 1994. gadā. Nosaukts par godu vācu fiziķim Vilhelmam Rentgenam. Tiek sagaidīts, ka ķīmiskā elementa īpašības būs līdzīgas zelta ķīmiskajām īpašībām.

## Izotopi
Iegūti 7 rentgenija izotopi; stabilākais no tiem ir rentgenijs-281, kura radioaktīvās pussabrukšanas periods ir 22,8 sekundes. Izotopa rentgenija-272 pussabrukšanas periods ir tikai 1,6 milisekundes. Izotopu masas skaitlis ir no 272 līdz 282.

## Vēsture
Saskaņā ar Dmitrija Mendeļejeva izstrādāto paredzamo elementu nosaukšanas sistēmu, sākotnēji periodiskajā tabulā šo elementu paredzēja ar nosaukumu **ekazelts**. 1979. gadā IUPAC ieteica to nosaukt par **unununiju** (ķīmiskais simbols: Uuu). Unununijs pirmo reizi tika sintezēts 1994. gada 8. decembrī Darmštates Smago jonu pētījumu centrā. Tas tika panākts bombardējot bismutu ar niķeļa atomiem.

: Bi + Ni → Rg + n

Signāla ilgums par jaunā ķīmiskā elementa pastāvēšanu bija mazāk par 0,002 sekundēm. Pēc tam alfa sabrukšanā tas pārvērtās par meitneriju un vēlreiz tāpat par boriju. Arī šo elementu izotopi tika pirmo reizi reģistrēti.

: Rg → Mt + α
: Mt → Bh + α

2004. gadā ar IUPAC lēmumu oficiāli nosaukts par godu vācu fiziķim, Nobela prēmijas fizikā laureātam Vilhelmam Rentgenam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kanādas Masters

right
**Kanādas Masters** ir ikgadējs tenisa turnīrs, kurš norisinās divās Kanādas pilsētās - Monreālā un Toronto. Kanādas Masters ir viens no deviņiem ATP Masters sērijas turnīriem, kā arī 1. kategorijas turnīrs WTA kalendārā. Katru gadu sieviešu turnīrs notiek Toronto, vīriešu Monreālā. Turnīrs tiek rīkots kopš 1881. gada, bet sieviešu turnīrs norisinās kopš 1892. gada. Tas, kopā ar Vimbldonu un ASV atklāto čempionātu, ir viens no vecākajiem tenisa turnīriem pasaulē. Turnīrs plašāk pazīstams kā **Rogers Cup**.

## Ārējās saites

* Turnīra oficiālā mājaslapa
Sinsinati Masters

**Sinsinati Masters** ir ikgadējs tenisa turnīrs, kurš norisinās Sinsinati, Ohaio, ASV. Pirmo reizi tas tika aizvadīts 1899. gadā, un pašlaik tas ir vecākais tenisa turnīrs ASV, kurš, laikam ejot, nav mainījis norises vietu. Kopš 1990. gada Sinsinati Masters ir septītais no deviņiem ATP Masters sērijas turnīriem. WTA kalendārā tas ir 3. kategorijas turnīrs.

## Uzvarētāji
### Vīriešiem

### Sievietēm

## Ārējās saites
Kopernikijs

**Kopernikijs** ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu **Cn** un atomskaitli 112. Par tā fiziskajām īpašībām nav zināms praktiski nekas, bet teorētiski kopernikijs varētu būt gaistošs metāls. , kad jau bija apstiprināta jaunā ķīmiskā elementa pastāvēšana, tika izvēlēts vārds kopernikijs, ko iedeva par godu astronomam Nikolajam Kopernikam. Pirms tam to sauca par **ununbiju** (simbols: **Uub**). Stabilākā izotopa 285Cn pussabrukšanas periods ir 29 sekundes.

## Vēsture
 Darmštates Smago jonu pētījumu centrā (Vācijā) Zigurds Hofmanis, Viktors Ņinovs un citi pirmo reizi sintezēja kopernikiju. Elements tika radīts smago jonu paātrinātājā paātrināti palaižot cinka-70 kodolu uz mērķi, kas izgatavots no svina-208.

:Pb + Zn → Cn* → Cn + n

2000. gada maijā šajā pašā pētījumu centrā veiksmīgi atkārtoja eksperimentu, lai sintezētu vēl vienu kopernikija-277 atomu.

Izmantojot Mendeļejeva nomenklatūru, šim elementam bija paredzēts nosaukums ekadzīvsudrabs. 1979. gadā Starptautiskā Teorētiskās un praktiskās ķīmijas apvienība rekomendēja mainīt nomeklatūru un līdz ar to kopernikija vietā paredzētais elements tika nosaukts par ununbiju (simbols: Uub). 2009. gadā, kad bija jau apstiprināta jaunā ķīmiskā elementa pastāvēšana, sākās diskusijas par elementa nosaukumu, kas ieilga septiņus mēnešus.  tika izvēlēts vārds kopernikijs, ko iedeva par godu astronomam Nikolajam Kopernikam. Starp piedāvātajiem nosaukumiem bija arī štrasmanijs, venusijs, frišijs, heizenbergijs un lavrentijs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nihonijs

**Nihonijs** ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu **Nh** un atomskaitli 113. Tas ir ļoti radioaktīvs; tā stabilākais zināmais izotops ir nihonijs–286, kura pussabrukšanas periods ir aptuveni 20 sekundes. Līdz  šī ķīmiskā elementa nosaukums bija **ununtrijs**, bet Starptautiskā Teorētiskās un praktiskās ķīmijas apvienība (IUPAC) oficiāli nomainīja tā nosaukumu uz 'nihonijs' par godu Japānai (japāņi paši savu valsti sauc par *Nihon*, 日本), kur pētniecības institūtā *[[Riken]]* arī tika iegūts šis ķīmiskais elements. Teorētiski nihonijam vajadzētu būt amfotēram metālam.

## Vēsture
2003. gadā 113. elementu sintezēja krievu un amerikāņu komanda Apvienotajā kodolpētniecības institūtā, Dubnā (Krievijā), bombardējot amerīciju ar kalciju.

: Am + Ca → Mc* → Mc + 3 n → Nh + α
: Am + Ca → Mc* → Mc + 4 n → Nh + α

Nākamo gadu atklājumi apstiprināja minētā elementa, kā arī 115. elementa (moskovija) sintēzi. 2004. vienu nihonija kodolu izdevās sintezēt arī Japānā. Līdz šim iegūti apmēram 40 nihonija atomi. Stabilākais nihonija izotops ir 2009. gadā iegūtais nihonijs–286 ar pussabrukšanas periodu apmēram 20 sekundes.

Agrāk krievu zinātnieki piedāvāja nosaukt 113. elementu par bekereliju (Bq) — par godu radioaktivitātes atklājējam Anrī Bekerelam, savukārt japāņu zinātnieki ieteica pat veselus trīs nosaukumus — japāniju (Jp), nišinaniumu (Nh) vai rikeniju (Rk). Tomēr IUPAC 2016. gadā ieteiktais nosaukums bija nihonijs (Nh).

## Atsauces

## Ārējās saites
Livermorijs

**Livermorijs** ir ķīmiskais elements ar simbolu **Lv** un atomskaitli 116. Stabilākā livermorija izotopa 293Lv pussabrukšanas periods ir apmēram 61 milisekunde.

## Vēsture
Saskaņā ar Dmitrija Mendeļejeva izstrādāto paredzamo elementu nosaukšanas sistēmu, sākotnēji periodiskajā tabulā šo elementu paredzēja ar nosaukumu **ekapolonijs**. 1979. gadā IUPAC ieteica to nosaukt par **ununheksiju** (ķīmiskais simbols: Uuh). Ununheksijs pirmo reizi tika sintezēts 2000. gada 19. jūlijā. 2011. gadā tika nolemts, ka elementam tiks piešķirts nosaukums. Dubnas zinātnieki, kuri to sintezēja, gribēja ķīmisko elementu nosaukt par moskoviju, par godu Maskavas apgabalam. Tomēr 2012. gada 23. maijā tika pieņemts, ka šo elementu nosauks par livermoriju, par godu Livermoras nacionālajai laboratorijai, kas atrodas ASV Kalifornijas štatā.

## Prognozētās īpašības
Nav noteiktas livermorija vai tā savienojumu īpašības, kas galvenokārt skaidrojams ar to, ka tā iegūšana ir ārkārtīgi ierobežota un dārga. Livermorija īpašības pagaidām ir tikai kā prognozes.

Periodiskajā tabulā livermorijs ir halkogēns jeb 16. grupas elements, tas ir, atrodas zem skābekļa, sēra, selēna, telūra un polonija. Visiem halkogēniem ir 6 vērtības (valences) elektroni, veidojot konfirgurāciju ns2np4, kas liek domāt, ka arī livermorijam tā ir. Livermorija elektronu konfigurācija tiek prognozēta kā 7s27p4.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tenesīns

**Tenesīns** ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu **Ts** un atomskaitli 117. Šis elements ir halogēnu analogs un teorētiski tam būtu jābūt pusmetālam. Stabilākā izotopa — tenesīna-294 — pussabrukšanas periods ir apmēram 78 milisekundes.

2010. gadā 117. elementu sintezēja Apvienotajā kodolpētniecības institūtā, Dubnā (Krievijā). Vēlākos gados eksperimenta rezultāts tika apstiprināts, 2012. gadā eksperimentu atkārtoja un ieguva kādus piecus-sešus 117. elementa kodolus. 2016. gada 28. novembrī Starptautiskā Teorētiskās un praktiskās ķīmijas apvienība (IUPAC) oficiāli aizstāja pagaidu nosaukumu **ununseptijs** (Uus) ar nosaukumu 'tenesīns'.

## Vēsture
2010. gadā amerikāņu un krievu zinātnieki paziņoja, ka ieguvuši 6 tenesīna atomus, kas veidojušies, bombardējot berklija-249 atomus ar kalcija-48 atomiem, ciklotronā, kas atrodas Krievijas pilsētā Dubnā, Apvienotajā kodolpētniecības institūtā. Iegūto atomu atommasa bija 293 un 294. Pieci atomi ar atommasu 293 sabrukuši par rentgeniju, bet atlikušais atoms sabrucis par dubniju.

: Bk + Ca → Ts* → Ts + 4 n (5 notikumi)

: Bk + Ca → Ts* → Ts + 3 n (1 notikums)

Šajās sabrukšanās pirmo reizi tika iegūts arī ķīmiskais elements ar atomskaitli 115, tas ir, moskovijs.

2012. gadā eksperimentu atkārtoja un ieguva kādus piecus-sešus 117. elementa kodolus. 2016. gada 28. novembrī Starptautiskā Teorētiskās un praktiskās ķīmijas apvienība (IUPAC) oficiāli aizstāja pagaidu nosaukumu ununseptijs (Uus) ar nosaukumu 'tenesīns' par godu Tenesī štatam Amerikas Savienotajās Valstīs, kur atrodas vairākas smago elementu izpētes laboratorijas. Angļu valodā elementa nosaukumam dota izskaņa *-ine* (nevis ierastā *-ium*) pēc analoģijas ar angliskajiem halogēnu nosaukumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Moskovijs

**Moskovijs** ir ķīmiskais elements ar simbolu **Mc** un atomskaitli 115. Tā stabilākais izotops ir moskovijs-289 ar pussabrukšanas periodu 156 milisekundes. Teorētiski moskovijam vajadzētu būt tallijam līdzīgam metālam.

2003. gadā 115. elementu sintezēja Apvienotajā kodolpētniecības institūtā, Dubnā (Krievijā), visi četri 115. elementa kodoli pēc tam α-sabrukšanas rezultātā pārvērtās par 113. elementa kodoliem. Vēlākos gados eksperimenta rezultāts tika apstiprināts, tostarp 2011. gadā, kad tika palielināta elementa ģenerācijas efektivitāte. Bija izteikts priekšlikums elementam piešķirt nosaukumu 'lanževenijs' (Ln) — par godu franču fiziķim Polam Lanževenam, ko neapstiprināja; paša elementa eksistenci atkārtoti apstiprināja 2013. gadā. To veica Lundas Universitātes pētnieki Zviedrijā kopā ar vācu kolēģiem, sintezējot 30 moskovija-288 atomus. 2015. gadā sintēzi atkārtoja Bērkli Universitātes Lourensa nacionālajā laboratorijā, iegūstot 46 moskovija-288 atomus.

2016. gada 28. novembrī IUPAC oficiāli aizstāja pagaidu nosaukumu **ununpentijs** ar nosaukumu **moskovijs** (par godu Maskavas apgabalam, kur atrodas Dubnas kodolpētījumu institūts).

## Atsauces

## Ārējās saites
Zahars Dubenskis

**Zahars Dubenskis** (, dzimis ) ir Krievijas futbolists, kurš no 2006. līdz 2008. gadam spēlēja pussarga pozīcijā FK Ventspils klubā un bija komandas kapteinis.

Šobrīd spēlē Krievijas klubā Vladikaukāzas "Alania".

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 2006., 2007., 2008.
Džeimss Kīts

**Džeimss Kīts** (*James Keith*, 1696-1758) bija skotu muižnieks, Stjuartu dinastijas piekritējs, atbalstījis jakobītu sacelšanos. No 1728. gada Krievijas armijas ģenerālis, piedalījies Krievijas karā pret Zviedriju (1741-43), veicis diplomātiskos uzdevumus Zviedrijā (1743-44), vēlāk komandējis Krievijas armijas spēkus Tallinā un Rīgā (1745-47).

Vēlāk Prūsijas feldmaršals, viens no tuvākajiem karaļa Frīdriha II padomdevējiem un karavadoņiem.

## Darbība brīvmūrniecībā
Anglijas lielložas lielmeistars Kintoras grāfs Džons Kīts iecēla savu brāli Džeimsu Kītu par Anglijas lielložas Ziemeļvācijas un Krievijas provinciālložas otro lielmeistaru 1740. gadā. Provinciālložā ietilpa arī tagadējās Latvijas teritorija.

## Ārējās saites
Dāniels Bernulli

**Dāniels Bernulli** (; dzimis , miris ) bija šveiciešu matemātiķis, fiziķis, viens no gāzu kinētiskās teorijas, hidrodinamikas un matemātiskās fizikas pamatlicējiem. Viens no Bernulli dzimtas pārstāvjiem. 
Strādājis Pēterburgā (1725-1733), pēc tam fizioloģijas un mehānikas profesors Bāzelē. Izvedis hidrodinamikas pamatvienādojumu (Bernulli vienādojums), izveidojis gāzu kinētisko teoriju, kā arī Bernulli metodi algebrisko vienādojumu atrisināšanai.

## Dzīvesgājums
Dzimis Groningenē, Nīderlandē. Studējis medicīnu, filosofiju un loģiku Heidelbergas, Strasbūras un Bāzeles Universitātē.

1725. gadā kopā brāli Nikolaju devās uz jauno Krievijas Impērijas galvaspilsētu Pēterburgu, kur ķeizarienes Katrīnas I valdīšanas laikā nodarbojās ar medicīnas pētījumiem tur nodibinātajā Pēterburgas Zinātņu akadēmijā. Pēc brāļa nāves pārgāja strādāt matemātikas katedrā (1728). Ķeizarienes Annas valdīšanas laikā Bernulli atgriezās Bāzelē (1733), kur uzrakstīja savu galveno darbu "Hidrodinamika" (1738).

Miris 1782. gadā Bāzelē.

## Ārējās saites

* universityscience.ie
StarCraft II

**StarCraft II** ir Blizzard Entertainment reāllaika stratēģijas datorspēle un Starcraft sērijas turpinājums. Par tās izstrādi tika paziņots 2007. gada 19. maijā Seulā, Dienvidkorejā. Spēle izdota , lai gan daudzspēlētāju demontrācija bija pieejama BlizzCon 2007. BlizzCon 2008 tika paziņots, ka StarCraft II būs triloģijā, sastāvot no spēles, kas tiks izlaista vēlāk un tās divi papildinājumi *Wings of Liberty*, *Heart of the Swarm* un *Legacy of the Void*. Starcraft II ir izstrādāts Windows XP, Windows Vista, un Mac OS X operētājsistēmām.

**Starkraft II** - ir viena no vispopulārākajām stratēģijām – spēle pasaulē . Šo spēli spēlē vairāki miljonu spēlētāju visā pasaulē.
**Starkraft II** - tā ir spēle par nākotnes karu. **Starkraftā** II ir trīs rases - tirāni, zergi un protosi.
Tirāni - tie ir cilvēki. Viņiem nav cīnītāju tuvcīņās.
Zergi - saprātīgas kukaiņveidīgas būtnes. Ir daudz tuvcīņu kaujinieku.
Protosi - mehāniskas vai organiskas kaujas vienības. Ir tikai nedaudz tuvcīņu kaujinieki.

**Starkraftā II** ir divu veidu spēles: kampaņa un tīkla spēle.
Var piedalīties arī turnīros.
**Starkraftā II** ir divi sižeti, uzņēmuma “Bllizard” izstrādātāji, tagad pabeidz trešo (pēdējo) šīs stratēģijas sižetu. Katrā kampaņas spēlē sižets tiek risināts tālāk. Pirmajā **Starkraftā** Sāru Kerrigan nodod līdzgaitnieki un viņu inficē ar Zergan vīrusu, līdz ar to viņa kļūst par Asmeņu karalieni. 
Otrajā **Starkraftā** Džims Reinors cenšas pārtaisīt Sāru atkal veselu (tā ir tirānu spēle).
Otrajā kampaņa, kad karaliene ir atriebusies, viņa atkal kļūst par Asmeņu karalieni. 
Izrādās, ka viņas plānus grib izjaukt ne tikai tirāni, bet arī jocīgas būtnes – hibrīdi (spēle par zergiem).
2015. gadā iznāks trešā kampaņa par protosiem. Tur protosi cīnīsies ar hibrīdiem.

Tīkla spēli var spēlēt: 1 pret 1, 2 pret 2, 3 pret 3, 4 pret 4 (spēlētājs var būt draugs, svešs vai arī dators).
Spēlē var piedalīties turnīros un reitinga spēlēs. Ir pašveidotas spēlētāju kartes, kuras var atrast spēlētavā (vispopulārākā ir Bāžu kari).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Muse singlu diskogrāfija

Šī ir britu alternatīvā roka grupas Muse singlu diskogrāfija. Norādīts izdošanas gads, albums, kurā iekļauta dziesma, kā arī vietas topos.

## Singli

## Skatīt arī
* Muse
Mušu ofrīda

**Mušu ofrīda** (*Ophrys insectifera* L.) ir orhideju dzimtas suga. Latvijā šis augs ir ļoti rets, un tā ir vienīgā Latvijā atrastā *Ophrys* ģints suga, atrasta pirmo reizi 1922. gadā. Ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā. 
thumb|Mušu ofrīdas zieds

## Apraksts

Daudzgadīgs, neliels (15—50 cm) lakstaugs. Gumi apaļi, saknes īsas. Stublājs stāvs, gaišzaļš, kails un tievs. 3-5 lancetiskas lapas blīvi pie stublāja pamata. Ziedi skrajā un garā, parasti vienpusējā, vārpveida ziedkopā. Pieziedlapas zaļas, īsas un lancetiskas. Zieds ļoti raksturīgs, ārējās apziedņa lapas gaiši zaļas, no tām vidējā ar ieliekušos galu. Iekšējās apziedņa lapas sārti brūnas. Lūpa trīsdaivaina, samtaina, centrā zilgans plankums, kopumā lūpa atgādina kukaini. Latvijā zied jūnijā un jūlijā.

## Izplatība

Aug Viduseiropā un Baltijas jūras reģionā ļoti salveidīgos areālos. Igaunijā suga biežāka nekā Latvijā, zināma jau kopš 1839. g. Lietuvā atrasta tikai 1993. g.

## Biotopi

Viduseiropā aug sausās, kaļķainās vietās, mežos, pļavās, nokalnēs. Latvijā aug tikai kaļķainās pļavās un zāļu purvos ar skraju veģetāciju, kopā ar asinssārto dzegužpirkstīti un parasto kreimuli.
Sugu apdraud meliorācija un augsnes rekultivēšana, kā arī pļavu aizaugšana ar krūmiem un kokiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Edgars Vimba: Mušu ofrīda - Ophrys insectifera L. 
* Latvijasdaba.lv
Bernulli

**Bernulli** var būt:

* Dāniels Bernulli (*Daniel Bernoulli*; 1700—1782) ― šveiciešu matemātiķis un fiziķis;
* Jākobs Bernulli (*Jacob Bernoulli*; 1655—1705) ― šveiciešu matemātiķis;
* Johans Bernulli:
** Johans (I) Bernulli (*Johann Bernoulli*; 1667—1748) ― šveiciešu matemātiķis;
** Johans (II) Bernulli (*Johann II Bernoulli*; 1710—1790) — šveiciešu matemātiķis un fiziķis;
** Johans (III) Bernulli (*Johann (III) Bernoulli*1744—1807) ― šveiciešu izcelsmes astronoms.
Alvasetes "Balompie"

**Alvasetes "Balompie"** ir Spānijas futbola klubs, kas dibināts  un ir bāzēts Alvasetē. Pašlaik tas spēlē Spānijas Otrajā divīzijā.

## Sasniegumi
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija]]**
** Čempioni (1): 1990–91
* **Otrā B divīzija**
** Grupas uzvarētāji (3): 1989–90, 2013–14, 2016–17

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jurijs Jehanurovs

**Jurijs Jehanurovs** (; dzimis , Belkačos, Krievijā) ir Ukrainas politiķis, kurš ir bijis premjerministrs no  līdz . Kopš 2007. gada viņš ir Ukrainas Aizsardzības ministrs Jūlijas Timošenko valdībā.

## Ārējās saites
Martins Vajneks

thumb|300px|Martins Vajneks (labajā malā)
**Martins Vajneks** (, dzimis  Leobenē) ir austriešu aktieris, kurš vislabāk pazīstams kā viens no seriāla Komisārs Reksis varoņiem. Viņš nodarbojas arī ar vīna ražošanu.

## Filmogrāfija
* 1989: Calafati Joe (seriāls)
* 1999-2004, 2008- : Komisārs Reksis (seriāls)
* 2004: Silentium
* 2005: Grenzverkehr

## Ārējās saites
Karloss Moija

**Karloss Moija** (; dzimis , Spānijā) ir bijušais spāņu tenisists. K. Moija ir 1998. gada Francijas atklātā čempionāta uzvarētājs, bet 1999. gadā viņš divas nedēļas atradās pirmajā vietā ATP reitingā. 2010. gadā beidza profesionāla tenisista karjeru.

## Karjeras statistika
### Grand Slam fināli
#### Uzvaras

#### Zaudējumi

### ATP Masters fināli
#### Uzvaras

#### Zaudējumi

## Ārējās saites