open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Latvijas Republikas tirdzniecības ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s tirdzniecības ministri**, kas bija Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Šis amats pastāvēja no 1990. gada līdz 1991. gadam. Pirmās brīvvalsts laikā pastāvēja **[[Latvijas Republikas tirdzniecības un rūpniecības ministru uzskaitījums|Tirdzniecības un rūpniecības ministra amats]]**.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1990 — 1991) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]
Ernests Apoga

**Ernests Apoga** (vecajā ortogrāfijā: *Appoga* , dzimis 1898. gadā Priekulē, miris 1937. gadā Maskavā) bija latviešu izcelsmes padomju virsnieks, Sarkanās armijas transporta un sakaru priekšnieks.

## Dzīvesgājums
Piedzima strādnieka ģimenē. Līdz 1915. gadam strādāja Lībavā par virpotāja mācekli un mācījās tehniskos vakara kursos. 1915. gadā evakuējās uz Petrogradu, kur rūpnīcā strādāja par virpotāju. 1916. gada jūlijā kopā ar tēvu pārvācās uz Lisjvu, kur rūpnīcā strādāja par virpotāju un slīpētāju.

Februāra revolūcijā strādnieku grupā atbruņoja policistus. Ievēlēts strādnieku deputātu padomē. Oktobra revolūcijā piedalījās Sarkanās gvardes veidošanā, 1918. gada janvārī vadīja vienu no tās vienībām Soļikamskas un Čerdiņas apvidū, nodibinot tur padomju varu. Pildīja Čerdinas apvidus kara komisāra pienākumus. VI Viskrievijas Padomju kongresa delegāts. Pilsoņu karā piedalījās kaujās pret Kolčaka un Deņikina spēkiem kā Urālu kara apgabala štāba komisārs, 38. strēlnieku divīzijas kara komisārs, 9. Kubaņas armijas štāba nodaļas priekšnieks, 10. armijas štāba priekšnieks.

Pēc Pilsoņu kara bija Ziemeļkaukāza kara apgabala štāba priekšnieka palīgs, 37. Novočerkaskas strēlnieku divīzijas štāba priekšnieks, no 1923. gada marta — 9. Donas strēlnieku divīzijas komandiera palīgs. 1924. gadā pabeidza Sarkanās armijas Kara akadēmijas Augstākos akadēmiskos kursus, no 1924. gada maija — Sarkanās armijas Kaujas sagatavošanas pārvaldes Ārpuskaraspēka sagatavošanas nodaļas priekšnieks, no novembra — darbaļaužu ārpuskaraspēka sagatavošanas inspektora palīgs, no 1925. gada marta — Maskavas kara apgabala pārvaldes priekšnieks.

Frunzes Kara akadēmijas Pamatfakultātes klausītājs 1925.—1927. gadā. Līdz 1928. gada aprīlim atradās Sarkanās armijas Galvenās pārvaldes rīcībā. No 1928. gada aprīlim līdz 1930. gada jūlijam — Darba un aizsardzības padomes rīkojošo sēžu sekretārs. No 1930. līdz 1937. gadam — Sarkanās armijas štāba (no 1926. g. — Ģenerālais štābs) 3. pārvaldes (kara satiksme) pr-ks. Līdzās tam kopš 1933. gada marta pildīja Sarkanās armijas Kara transporta akadēmijas Kara satiksmes katedras priekšnieka pienākumus. PSRS aizsardzības Tautas komisāra Kara padomes loceklis.

Lielā terora laikā tā sauktās NKVD "Latviešu operācijas" ietvaros pēc maršala Mihaila Tuhačevska tiesāšanas 1937. gada maijā apcietināts un apsūdzēts par „piedalīšanos pretpadomju militāri fašistiskā sazvērestībā un kaitniecībā”, pēc ilgstošām pratināšanām 28. novembrī nošauts un aprakts Komunarkas poligonā pie Maskavas.

## Atsauces
Volfenšildi

thumb|270px|Volfenšildu ģerbonis.
**Volfenšildi** (), arī **Vulfenšildi**  ), bija vācbaltiešu dzimta.

## Vēsture
Dzimtas priekštecis bija Rīgas monētu meistars Martens Vulfs (*Wulff*), ko 1557. gadā Livonijas ordeņa mestrs Heinrihs fon Gālens iecēla par monētu uzraugu (*Müntz Wardeyn*), 1571. gadā viņš kļuva par Rīgas brīvpilsētas monētu meistaru (*Müntzmeister*).
Tēva amatu pārņēma viņa dēli Heinrihs Vulfs (monētu meistars 1586—1609) Pārdaugavas hercogistes un Martins Vulfs (ap 1615—1633) Zviedru Vidzemes laikā. 1617. gadā Martins Vulfs ieguva savā īpašumā Ropažu muižas daļu (*Atzelmoise,* vēlāk - *Podekai, Podekay*) un 1628. gadā Lieljumpravas un Mazjumpravas muižas.  

Martina Vulfa dēls Heinrihs Vulfs jaunākais no 1623. gada strādāja par Zviedru Vidzemes karalisko faktoru un vēlākos gados par Zalburgas (*Salberget*) sudraba kaltuves inspektoru Zviedrijā. 1631. gadā Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs viņam dāvāja Lielvārdes draudzes novadu ar muižām (*Gut Lennewarden*, *Ringmoise* un *Askemoise*). 1633. gada 30. augustā Heinrihs Vulfs tika iecelts par Rīgas monētu meistaru. 1646. gada 17. oktobrī H. Vulfu Zviedrijas karaliene Kristīne viņu uzņēma muižnieku kārtā ar dzimtas uzvārdu Volfenšilds.

## Literatūra
* Gustaf Elgenstierna: *Den introducerade svenska adelns ättartavlor.* Band 8, Stockholm 1934, S. 839.
* Genealogisches Handbuch der Baltischen Ritterschaften. (Neue Folge), Hamburg 2014, Bd. 4, S. 339–347
* Maximilian Gritzner (Bearb.): *Der Adel der Russischen Ostseeprovinzen.* In: *Johann Siebmachers Großes Wappenbuch. Neue Folge.* Band III.11 *Immatrikulierter Adel.* Battenberg-Verlag, München 1979, S. 486, Tfl. 207.

## Ārējās saites
* geni.com

## Atsauces
Beles muiža

[thumb|270px|Beles muižas kopskats Akmeņsalas lejasgalā Daugavas krastā ([Broce, 1816)]]
**Beles muiža** () ir bijusī Akmeņsalas draudzes novada muiža uz Akmeņsalas. Mūsdienās šīs muižas ēku vietā Daugavas kreisajā krastā atrodas Bellu mājas Ķekavas novada Katlakalnā.

## Vēsture
Sākotnēji bijusi 1259. gadā dibinātās Mazjumpravas muižas īpašums Daugavas pretējā pusē. 16. gadsimta beigās to savā īpašumā ieguva Rīgas jezuīti, un tai pievienoja plašu teritoriju līdz Ķīšezeram, kā arī zemes Pārdaugavā līdz pat Torņakalnam.
Kad zviedri ieņēma Vidzemi un jezuīti to atstāja, 1627. gadā Gustavs II Ādolfs muižu piešķīra Rīgas monētu kaltuves meistaram Martinam Vulfam.

Pēc Hupela apraksta 1631. gadā Mazjumpravas muižas īpašnieks Martins Vulfs muižu atdāvinājis Vitmahera dzimtai, kas iecelti dižciltīgo kārtā ar uzvārdu Palmštrauhi. 

19. gadsimta vidū Beles privātmuiža piederējusi pie Katlakalna draudzes.

Kad 19. gadsimta beigās Olektes sānteka aizsērēja, muižas zemes īpašumi uz Akmeņsalas pilnīgi saplūda ar Daugavas kreiso krastu.

## Galerija

Akmeņsala un Bukultu muiža ap 1780.jpg|Akmeņsala (*Steinholm*) ar Katlakalna veco baznīcu un Beles muižu (*Bellenhof*) ap 1780. gada kartē.
BM10125Am.jpg|Beles muižas skats uz Akmeņsalas Daugavas krastā.
BM10149Am.jpg|Beles muižas (*Bellenhof*) kungu mājas apraksts (Broce, 1816).


## Atsauces
Muzikoloģija

thumbnail|200px|Piemēram, etnomuzikoloģijā ieraksta indiāņu dziesmas
**Muzikoloģija**, arī **mūzikas zinātne**, ir zinātnes nozaru kopums, kas pēta mūziku. Tā ir viena no humanitārajām zinātnēm. Muzikoloģijas speciālistu sauc par **muzikologu**. Tradicionāli muzikoloģijā liela uzmanība tiek pievērsta mūzikas vēsturei. Tāpat arī liela vērība tiek pievērsta etnomuzikoloģijai, mūzikas filozofijai, sociomuzioloģijai un mūzikas kritikai.
Mārtiņš Blūms

**Mārtiņš Blūms** (dzimis ) ir Latvijas kalnu riteņbraucējs. 2017. gada kopvērtējuma uzvarētājs U23 grupā olimpiskajā krosā (XCO) piecu posmu kopsummā. 2017. gada Eiropas čempionātā, kas norisinājās Itālijā, izcīnīta ceturtā vieta U23 kategorijā.

## Kalnu riteņbraukšana
Blūms galvenokārt startē olimpiskā krosa (XCO) disciplīnā, karjeras sākumā kopā ar Arni Pētersonu  pārstāvot "ZZK" velokomandu. Abi startēja arī Latvijas kalnu riteņbraukšanas maratona (XCM) sacensībās. 2016. gadā Blūms uzvarēja SEB MTB maratona kopvērtējumā, bet 2014. gadā bija trešais. 2016. gadā bija otrais kopvērtējumā Vivus.lv MTB maratonā.

2017. gadā, startējot U23 grupā, Blūms uzvarēja pasaules kausa ceturtajā posmā, kas, kopā ar augstām vietām pirmajos četros posmos, ļāva viņām kļūt par sezonas līderi. Sezonas turpinājumā Blūms uzvarēja 5. posmā, izcīnīja otro vietu pēdējā posmā un nosargāja kopvērtējuma uzvaru pasaules kausa kopvērtējumā.

2017. gada beigās tika atzīts par Latvijas gada labāko riteņbraucēju.

2017. gadā  "ZZK" komandas sportists Mārtiņš Blūms sezonas noslēgumā Starptautiskās Riteņbraukšanas savienības (UCI) pasaules kalnu riteņbraukšanas (MTB) rangā ieņēma 37. vietu, bet viņa komandas biedrs Arnis Pētersons ieņēma 91. pozīciju. Pateicoties abu sportistu izcīnītajiem punktiem, Latvijas UCI pasaules rangā atradās 22. pozīcijā.

Pasaules čempionātā Austrālijā tehnisku iemeslu dēļ nevarēja pacīnīties par pjedestālu, gala rezultātā izcīnīta 14. vieta U23 vecuma grupā. Ar 2018. gadu M. Blūms startēja jau elites grupā.

2018. gada janvārī pievienojies Nīderlandes komandai *CST Sandd Americian Eagle*, parakstot divu gadu līgumu.

2021. gada augustā Novi Sadā izcīnīja ceturto vietu Eiropas čempionātā XCO disciplīnā. Sezonas beigās, uzvarot vairākās UCI sacensībās, Blūms sasniedza līdz tam augstāko vietu Pasaules rangā, ieņemot 17. vietu. 2021. gadā otro reizi atzīts par Latvijas gada labāko riteņbraucēju.

2023. gada Pasaules kausa sezonas kopvērtējumā Blūms ierindojās 10. vietā, atsevišķos posmos izcīnot sesto, astoto un desmito vietu.  Parīzē izcīnīja 17. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Seneca

**Seneca** () ir pilsēta Slovākijas rietumos, Senecas apriņķa centrs. Vasaras tūrisma un atpūtas centrs. Pilsētā atrodas izklaides komplekss "Saulainie ezeri" (*Slnečné jazerá*).

## Vēsture
Seneca rakstos pirmoreiz minēta 1252. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas Seneca līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir Senca (*Szenc*). Pilsētas tiesības no 15. gadsimta. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā, pamatojoties uz Vīnes arbitrāžām, tika iekļauta Ungārijas sastāvā. Pēc Otrā pasaules kara daudzi ungāru tautības iedzīvotāji tika padzīti. No 1993. gada — neatkarīgās Slovākijas pilsēta.

## Cilvēki
Absolūtais vairākums (68,06 %) pilsētas iedzīvotāju ir slovāki, dzīvo arī ungāri (14,47 %). Pēc reliģiskās pārliecības — katoļi (55,53 %), nereliģiozi (15,40 %), luterisms (7,6 %).

Senecā dzimis ungāru vesermetējs Jožefs Čermāks (*Csermák József*, 1932 – 2001).

## Ārējās saites
* 
* Slnečné jazerá
Papa

**Papa** var būt:

* Irēne Papa (*Ειρήνη Παππά*; dzimusi kā **Irēne Leleku** (*Ειρήνη Λελέκου*); 1929—2022) ― grieķu aktrise un dziedātāja;
* Petra Papa (*Papp Petra*; 1993) ― ungāru šahiste.
* Sāra Papa (*Sarah Papp*; 1988) ― vācu šahiste.
Tour of Estonia

***Tour of Estonia*** ir šosejas riteņbraukšanas daudzdienu sacensības Igaunijā, kuras iekļautas *[[UCI Continental Circuits]] [[UCI Europe Tour]]* sacensību kalendārā ar 2.1 kategoriju. Sacensības tika izveidotas, apvienojot divas esošas Igaunijas viendienas sacensības — Tallinn–Tartu GP un Tartu GP — kuras notika tajā pašā nedēļas nogalē vasaras sākumā. Šīs divas sacensības šobrīd veido sacensību pirmo un otro posmu.

## Uzvarētāji

2020. gadā nenotika sakarā ar Covid-19 pandēmiju

## Atsauces
Cahkadzora

**Cahkadzora** () ir pilsēta Armēnijā, populārs atpūtas un sporta kūrorts. Pilsēta atrodas  uz ziemeļiem no galvaspilsētas Erevānas, tajā dzīvo 1256 iedzīvotāji.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Starpgājiens

**Starpgājiens** ir neparedzēts gājiens šaha partijas forsētā variantā vai kombinācijā. Pretinieka starpgājiens var izjaukt iepriekšējos aprēķinus, izmainīt ieplānoto notikumu gaitu uz šaha galdiņa, iespaidot forsētā varianta vērtējumu, atspēkot kombināciju. Starpgājienu ar šahu sauc arī par **starpšahu**.
## Piemērs

: **1. piemērs**
: Gribēdams nomainīt laidņus, Tāla pretinieks franču šahists Vizjērs neuzmanīgi nospēlēja **1. Lh3??** un Tāls ar starpgājienu **1. ...Lxg1** iznīcina figūru, kas sargā laidni, un paliek ar lieku figūru. partijā sekoja: **2. Thxg1 Lxh3 3. g4 h5 4. Tg3 hxg4 5. fxg4 Zbd7** un baltie padevās.  
: **2. piemērs**
: Upurējot kvalitāti **1. Txe6!** Fišers uzsāk uzvarošu kombināciju. Pēc dabiskā 1. ... fxe6, sekotu 2. Dxe6+ Kf8 3. Dxe5 ar uzvarētu stāvokli. Melnie nospēlēja: **1. ... Dc8**. Baltie atbildēja ar starpgājienu: **2. Ld7!!** un melnie padevās, nedrīkst 2. ... Dxd7, jo pēc 3. Txg6+ baltie iegūst melno dāmu.

## Skatīt arī
* Яссер Сейраван. *Шахматный учебник тактики // Промежуточный ход:* — М.: Астрель: АСТ, 2007.

## Atsauces

## Papildu literatūra
*  ,
Pārslodze (šahs)

**Pārslodze** šaha spēlē ir situācija, kad figūras (figūra) nav spējīgas tikt galā ar vairākiem uzliktiem uzdevumiem, kas ļauj pretiniekam iespēju veikt taktisku paņēmienu — pārslodzes izmantošanu. 
## Piemērs

: **1. piemērs**
: Partijā baltie turpināja: **1. Txd2!** un melnie padevās, jo to figūras ir pārslogotas un nevar sist balto torni, dāmai jāsargā diagonāle a1-h8, tornim 8. horizontāle. 
: **2. piemērs**
: Partijā notika: **1. Df6 Tg8 2. Lxg7+ Txg7 3. Lxf7!** un melnie padevās. Neder ne 3. ... Dxf7, jo pārslogotā melno dāma zaudē kontroli pār lauciņu "d8" un seko 4. Dd8+ De8 5. Dxe8#, ne 3. ... Txf7, jo atveras diagonāle un baltie mato ar 4. Dh8#.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Overloading saitā ''Chess Corner''
GhanaSat-1

***GhanaSat-1***, zināms arī kā ***ANUSAT-1*** un ***BIRDS-G***, ir Ganas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. *GhanaSat-1* 2017. gada jūnijā ar kravas kuģi *[[SpaceX CRS-11]]* nogādāts Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS), no kurienes brīvā lidojumā orbītā palaists jūlijā.

Pavadoni konstruēja, montēja un testēja Ganas augstskolas *[[All Nations University]]* (*ANU*) trīs studenti. Projektu atbalstīja Japānas Kjusju tehnoloģiju institūts kā daļa no *Joint Global Multi-Nation Birds Satellite* projekta. Divu gadu laikā trīs studenti no katras piecu dalībvalstu universitātes Kjusju tehnoloģiju institūtā darbojās pie *BIRDS* pavadoņa izgatavošanas.

*GhanaSat-1* veidots *[[CubeSat]]* *1U* formā ar masu aptuveni 1 kg. Tam uzstādītas zemas un augstas izšķirtspējas kameras. Pavadonis atskaņos Ganas nacionālo himnu un citas dziesmas. Pavadonī arī tiks pētīta radiācijas ietekme uz komerciāliem mikroprocesoriem.

## Lidojuma gaita
*GhanaSat-1* tika palaists  21:07:38 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 v1.2]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas kravas kuģa *[[SpaceX CRS-11]]* hermētiskajā nodalījumā kopā ar citiem  nanopavadoņiem *[[TOKI]]*, *[[Mazaalai (pavadonis)|Mazaalai]]*, *[[BRAC ONNESHA]]* un *[[Nigeria EduSat-1]]*. Kravas kuģis SKS sasniedza 5. jūnijā. 
*GhanaSat-1* palaists orbītā brīvā lidojumā 7. jūlijā 08:50 UTC no nanopavadoņu palaišanas iekārtas *J-SSOD* Nr. 7 reizē ar pavadoņiem *TOKI* un *Mazaalai*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bird B, BTN, G, J, M, MYS, N, PHL (BRAC Onnesha, GhanaSat 1, Toki, Mazaalai, Nigeria EduSat 1) Gunter Dirk Krebs
Dimitrovs

**Dimitrovs** ( — 'Dimitara dēls'; sieviešu dzimtē Dimitrova *(Димитрова)*) ir bulgāru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Georgijs Dimitrovs (*Георги Димитров Михайлов*; 1882—1949) — Bulgārijas politiķis;
* Grigors Dimitrovs (*Григор Димитров*; 1991) — Bulgārijas tenisists;
* Srdžans Dimitrovs (*Srđan Dimitrov*; 1992) — Serbijas futbolists.
Skultes draudzes novads

thumb|250px|Skultes draudzes novads (1791. gada karte).
thumb|250px|Skultes Sv. Matīsa baznīca (2000).
**Skultes draudzes novads** () bija viens no 25 Vidzemes guberņas Rīgas apriņķa draudzes novadiem.

## Muižas
1826. gadā Skultes draudzes novadā bija mācītājmuiža un Skultes muiža ar divām pusmuižām:

*Skultes mācītājmuiža (*Pastorat Adiamünde*)
*Skultes muiža (*Adiamünde*)
*Zasumuiža (Skulte) (*Zassenhof, Saßenhof, Sassenhof*) 
*Menkuļmuiža (*Memküll, Memkül*)


BM06220Am.jpg|1739. gadā celtā Skultes muižas kungu māja
BM06126Am.jpg|Skultes muiža (Broce, 1796)
BM06127Am.jpg|Skultes muiža (1796)


## Atsauces
Krimuldas-Pēterupes draudzes novads

thumb|250px|Krimuldas-Pēterupes draudzes novads (1791. gada karte).
thumb|250px|Krimuldas draudzes novada muižas (1905. gada karte).
[thumb|250px|[Krimuldas baznīca (2001).]]
thumb|250px|Pēterupes (Saulkrastu) baznīca (2000).
**Krimuldas-Pēterupes draudzes novads** () bija viens no 25 Vidzemes guberņas Rīgas apriņķa draudzes novadiem.

## Vēsture
Ķizbeles jeb Kubeseles baznīcu () 1205. gadā pie sava pilskalna uzcēla Gaujas līvu ķēniņš Kaupo kopā ar priesteri Alebrandu. 
Zviedru Vidzemes baznīcu revīzijā 1630. gadā konstatēts, ka Ķizbeles baznīca bijusi bez spārēm un jumta, vienīgi koris segts salmiem, 1643. gada revīzija secināja, ka baznīca ir bijusi gatava. Pēc Lielā Ziemeļu kara 1775. gadā atkal laboja jumtu, bet 1865. gadā izdarīja pamatīgu remontu.
No 1902. gada līdz 1905. gadam pēc Augusta Reinberga projekta koka torņa vietā tika uzcelts 46 m augsts, masīvs mūra tornis.

## Muižas
1826. gadā Krimuldas-Pēterupes draudzes novadā bija Krimuldas mācītājmuiža un desmit muižas:

*Krimuldas mācītājmuiža (*Kremon Pastorat*)
*Pabažu muiža (*Pabbasch*), kroņa muiža
*Krimuldas muiža (*Kremon*)
*Jērkules muiža (*Jerkul*), agrākā Jērkules vaka 
*Engelhartu muiža (*Engelhardtshof*)
*Bīriņu muiža (*Kolzen*)
*Eikažu muiža (*Eikasch*) 
*Sējas muiža ar Grāves pusmuižu (*Zögenhof oder Enneberg, mit Grawenhof*) 
*Jaunkrimuldas muiža jeb Jaunā muiža (*Neuhof*) 
*Ķizbeles muiža (*Kipsal*) jeb Ramas muiža (*Rammenhof*) 
*Gāršu muiža (*Garschenhof*).

## Galerija

Attēls:BM06073Am.jpg|Krimuldas baznīca (Broce, 1794)
Attēls:BM06115Am.jpg|Sējas muiža (*Zögenhof*, 1794)
Attēls:Seja manor, Sejas muiza, Latvia (1910).jpg|Sējas muižas kungu māja (pirms Pirmā pasaules kara)
Attēls:BM07159Am.jpg|Krimuldas kapi
Attēls:Birinu muiza 1862.jpg|Bīriņu muižas kungu māja (1862)
Attēls:Schloss Cremon.JPG|Krimuldas muižas kungu māja (pirms Pirmā pasaules kara)


## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Allažu draudzes novads

thumb|250px|Allažu draudzes novads (1791. gada karte)
**Allažu draudzes novads** () bija viens no 25 Vidzemes guberņas Rīgas apriņķa draudzes novadiem.

## Muižas
thumb|250px|Allažu draudzes novada muižas 1905. gadā (no ''Wegekarte des Rigaschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1905)
1826. gadā Allažu draudzes novadā bija mācītājmuiža un septiņas muižas:

*Allažu mācītājmuiža (*Allasch Pastorat*)
*Allažu muiža (*Allasch*)
*Inčukalna muiža (*Hinzenberg*)
*Jūdažu muiža (*Judasch*) 
*Plānupes muiža (*Planup*)
*Pullēnu muiža (*Pullandorf*)  
*Šķiliņu muiža (*Schillingshof*) 
thumb|250px|Senās Allažu baznīcas drupas (2012)

Bm04095am.jpg|Inčukalna muiža (Broce, 1789)
BM06071Am.jpg|Inčukalna muiža 1794
Bm04182am.jpg|Inčukalna muižas kungu māja 1791


## Ārējās saites
*
*
*

## Atsauces
Doles draudzes novads

thumb|250px|Doles draudzes novads (1791. gada karte).
thumb|250px|Doles-Ķekavas draudzes Sv. Annas baznīca (2000).
**Doles draudzes novads** () bija viens no 25 Vidzemes guberņas Rīgas apriņķa draudzes novadiem.
Līdz 1630. gadam Doles draudzes novads piederēja Kurzemes un Zemgales hercogistei, tad Zviedru Vidzemei.

## Muižas
1826. gadā Doles draudzes novadā bija šādas muižas:

*Doles mācītājmuiža (*Pastorat Dalen*)
*Doles muiža (*Dalen*) ar Jauno (*Neuhof*), Katrīnmuižu (*Katharinenhof*) un *Hinzensland* pusmuižu
*Pulkarnes muiža (*Pulkarn*), arī Briediķa muiža 
*Bērzmentes muiža (*Bersemünde*), arī Silķu muiža 
*Ķekavas muiža (*Kekkau*)
*Nulpes sala (*Nolpenholm, Nulpenholm*)


Bm03023am.jpg|Skats pie vecās Doles baznīcas
Doles baznīca (Johans Kristofs Broce; 1783).jpg|Jaunās Doles baznīcas būve (Broce, 1783)
Bm03026am.jpg|Doles baznīca, 1785
Doles muižas kungu māja.jpg|Doles muižas kungu māja (20. gs. sākumā)
Doles baznīca un Ķekavas muiža ap 1912.jpg|Doles baznīca un Ķekavas muižas ēka (ap 1912)


## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Lieljumpravas draudzes novads

thumb|250px|Lielvārdes un Jumpravas (''Gr. Jungfernhof'') draudzes novadi (1791. gada karte).
thumb|250px|Lieljumpravas draudzes novada muižas 1905. gadā (no ''Wegekarte des Rigaschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1905).
**Lieljumpravas draudzes novads** jeb **Jumpravas draudzes novads** () bija viens no 25 Vidzemes guberņas Rīgas apriņķa draudzes novadiem.

## Vēsture
Sēlijas dalīšanas līgumā 1256. gadā Rīgas arhibīskaps Alberts, Rīgas domkapituls un Vācu ordeņa vicemestrs Ludvigs Rīgā vienojās, ka Rīgas [Marijas Magdalēnas cisterciešu] klostera jumpravas patur to jūdzi garo un plato starpgabalu, kas atrodas iepretim Koknesei Sēļu zemē starp arhibīskapa un ordeņa daļām.

## Muižas
1826. gadā Jumpravas draudzes novadā bija mācītājmuiža un Lieljumpravas muiža ar pusmuižām:

*Lieljumpravas muiža (*Gross-Jungfernhof*) ar Mazjumpravas pusmuižu (*Klein-Jungfernhof*, kreisajā Daugavas krastā), Silamuižu (*Sillemuische*), Langmaņa un Skoteles pusmuižām
thumb|250px|Jumpravas luterāņu baznīca (2001).

Bm05097am.jpg|Lieljumpravas baznīca (Broce)
BM06186Am.jpg|Lieljumpravas muižas vējdzirnavas
BM10024ABm.jpg|Lieljumpravas muižas karte


## Ārējās saites
*

## Atsauces
Toda

**Toda** var būt:

* Dženifere Toda (*Jennifer Todd*) — amerikāņu kinoproducente (dzimusi 1969. gadā);
* Kadzujuki Toda (戸田 和幸) — japāņu futbolists (dzimis 1977. gadā);
* Olga Tauska-Toda (*Olga Taussky-Todd*) — Austrijas un ASV matemātiķe (1906—1995).

## Skatīt arī
* *[[Todd]]*
* Tods
Slokas draudzes novads

[thumb|400px|Slokas draudzes novads. Ar krustu apzīmēta Slokas mācītājmuiža tagadējā [Krastciems|Krastciemā (1791. gada karte).]]
thumb|400px|Skolas draudzes novada karte (19. gadsimta vidus).
**Slokas draudzes novads** () bija viens no 25 Rīgas apriņķa draudzes novadiem, kas līdz 1783. gadam atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes teritorijā, pēc tam kā Slokas apgabals pievienots Krievijas impērijai. 

Likvidēts 1866. gadā, tā teritorijā izveidots Slokas pagasts, kas pastāvēja līdz 1940. gadam, kad to pievienoja Salas pagastam. Mūsdienās Slokas draudzes novada teritorija iekļauta Jūrmalas pilsētā, Mārupes novada Salas pagastā un Tukuma novada Lapmežciema un Engures pagastos.

## Pilsēta
Draudzes novadā Lielupes kreisajā krastā uz Slokas muižas zemes 17. gadsimtā izveidojās Slokas tirdzniecības vieta (*Schlock*) ar stikla fabriku, vara cepli un upes ostu.
1785. gadā tā ieguva miesta tiesības, 1851. gadā uzcēla tagadējo Slokas luterāņu baznīcu, 1878. gadā Slokai piešķīra pilsētas tiesības.

## Muižas
1826. gadā Slokas draudzes novadā bija šādas muižas:

* Slokas mācītājmuiža tagadējā Krastciemā
* Slokas muiža, kroņa muiža

### Privātās muižas
*Majoru muiža (*Majorenhof*)
*Bulduru muiža (*Bilderling, Bülderlingshof*)
*Pavasara muiža (*Pawassern*) 
*Branķu muiža (*Frankendorf*)
*Valteres muiža (*Waltershof*)


BM10007Am.jpg|Frankendorfa (Branķu) muiža (Broce, 1807)
Majoru muižas kungu māja (valsts ierēdņu sanatorija 1920).jpeg|Majoru muižas kungu māja (Valsts ierēdņu sanatorija, 1920)
Slokas baznica Lieldienas.jpg|Slokas luterāņu baznīca (2009)


## Atsauces
Internātskola (Rudbāržu pagasts)

**Internātskola** ir ciems Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2,8 km no pagasta centra Rudbāržiem, 10,7 km no Skrundas un 160,7 km no Rīgas. 

2017. gadā tika slēgta ciemā izvietotā Rudbāržu internātskola.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1274 (Rudbārži–Rudbāržu internātskola), Kojas upes krastā.

## Atsauces
Krievaine

**Krievaine** ir Skujaines labā krasta pieteka Dobeles novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Bukaišu skolas. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Skujainē augšpus Skujaines ūdenskrātuves. Krievaini šķērso valsts autoceļi V1111 (Vītiņi–Vētras–Krustiņi–Tērvete) un V1122 (Apguldes stacija–Bukaiši). Upes krastos atrodas Rociņas.

## Atsauces
Ērgļu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Ērgļu novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Ērgļu novads|Ērgļu novada]] pašvaldības vadītāji** kopš 2006. gada 5. septembra, kad ar Ministru kabineta lēmumu tika apvienoti Ērgļu, Sausnējas un Jumurdas pagasti un izveidots novads.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Ērgļu novads

## Atsauces
Imre

**Imre** (, ; dzimis , miris ) bija Ungārijas karalis no 1196. gada līdz savai nāvei 1204. gadā.

Tika kronēts 1184. gadā tēvam Bēlam III dzīvam esot. 1195. gadā tika iecelts par Horvātijas un Dalmācijas valdnieku. Pēc tēva nāves kļuva par valdnieku. Valdīšanas iesākumā karoja ar brāli Andrāšu II, līdz piešķira viņam valdīšanā Horvātiju un Dalmāciju.

Sadarbojās ar pāvestu Bosnijas baznīcas jeb patarēnu apspiešanā. Izmantodams pilsoņu karu, ieņēma Serbiju. Ceturtā Krusta kara laikā 1202. gadā krustneši aplenca un nopostīja Zadaras pilsētu, bet valsts dienvidos nostiprinājās Bulgārija. Imre bija pirmais Ungārijas karalis, kurš kā simbolu izmantoja "Ārpādu svītras". Pirms nāvis slimības dēļ kronēja par karali savu mazgadīgo dēlu Lāslo III.

## Ārējās saites
Lija Brīdaka

**Lija Brīdaka** (dzimusi  Alūksnē, mirusi ) bija latviešu dzejniece.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1932. gadā Alūksnē grāmatveža Jāņa Brīdaka un viņa sievas skolotājas Rozālijas Brīdakas ģimenē, māsa Māra kļuva par rakstnieci. Mācījās Alūksnes septiņgadīgajā skolā un Alūksnes vidusskolā, studēja Latvijas Valsts Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātes Latviešu valodas un literatūras nodaļā, kuru absolvēja 1956. gadā, studiju laikā 1953. gadā sāka publicēt savus literāros darbus. Strādāja par skolotāju Bauskas 1. vidusskolā (1956–1958), tad no 1958. līdz 1963. gadam Latvijas televīzijas Literāri dramatisko raidījumu redakcijā. 1962. gadā viņu uzņēma Rakstnieku savienībā.

1966. gadā absolvēja Augstākos scenāristu kursus Maskavā. No 1967. līdz 1972. gadam bija Rakstnieku savienības valdes sekretāre. No 1976. līdz 1978. gadam izdevniecības "Liesma" galvenā redaktora vietniece. No 1982. līdz 1987. gadam Rīgas Kinostudijas galvenā redaktore. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas darbojās Latvijas Rēriha biedrībā.

Mirusi slimnīcā 2022. gadā.

## Darbi
* Dzejoļu krājumi "Man dzīve dāvina smaidu" (1962), "Zem pērkona dabesīm" (1966), "Domu dienas" (1968), "Uzticības vārdi" (1972), "Gulbju pavadīšana" (1977), "Mazas ironeskas" (1979), "Septembra tembrs" (1982), "Mūžīgais vaicājums" (1986), "Māja" (tajā iekļauta arī Bellas Ahmaduļinas dzeja L. Brīdakas atdzejojumā, 1992), "Divēji vēji" (1997), "Magoņu mākoņi" (1999), "Mežraga sauciens" (izlase, 2002) un "Virši iezied atvasaru" (2012).

* Garstāsti "Dienas prasa atbildi..." (1964) un "Pilsētas atslēgas" (1975, ekranizēts 1973),
* Stāstu krājums "Portrets profilā" (1970),
* Romāni "Atspēle" (1997), "Aizvējš pie jūras" (2000) un "Melnās ogas" (2001),
* Bērnu grāmatas "Egļu zvaniņš" (1997) un "Spicie prātiņi" (1999).

Kopā ar Ruti Lediņu tulkojusi Somijas zviedru rakstnieces M. Tikanenes romānu dzejā "Gadsimta mīlas stāsts" (1997). Sastādījusi Annas Ahmatovas dzejas izlasi "Baltie gājputni" (1983), Bellas Ahmaduļinas dzejas izlasi "Noslēpums" (1987, abām arī līdzatdzejotāja), krājumu "Hilda Vīka atmiņās, mākslā, rakstniecībā" (1997), Valdas Moras dzejas krājumu "Jāsteidzas dzīvot" (1997) un Ilzes Kalnāres dzejoļu izlasi "Īsas vasaras rasa" (1998).

Veidojusi scenārijus filmām "Stari stiklā" (1970), "Pilsētas atslēgas" (1974), "Agrā rūsa" (1979) un "Maija un Paija" (1990).

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātā kultūras darbiniece (1976)
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1977)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lija Brīdaka filmas.lv
Silamuiža

**Silamuiža** () ir ciems Balvu novada Bērzpils pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Bērzpils, 40 km no novada centra Balviem un 233 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene).

1897. gadā ciemā bija 13 sētas ar 62 cilvēkiem.

## Atsauces
Lielvārdes draudzes novads

thumb|250px|Lielvārdes (kartē ''Lenewaden'') un Jumpravas (''Gr. Jungfernhof'') draudzes novadi (1791. gada karte).
[thumb|250px|[Lielvārdes luterāņu baznīca (2014).]]
**Lielvārdes draudzes novads** () bija viens no 25 Vidzemes guberņas Rīgas apriņķa draudzes novadiem.

## Muižas
1826. gadā Lielvārdes draudzes novadā bija mācītājmuiža un trīs muižas:

*Lielvārdes mācītājmuiža (*Lennewarden Pastorat*)
*Lielvārdes muiža (*Lennewarden*) ar Anrepa jeb Jauno pusmuižu (*Anrepshof*) un Kaibalas pusmuižu (*Kaibel*)
*Rembates muiža (*Ringmundshof*) ar Strīķu blakus muižu (Nebenhof *Strikenhof*) un *Elisienhof, Karlshof, Helenenhof* pusmuižām 
*Lēdmanes muiža (*Ledemannshof*) ar Elku ciema (*Elkendorf*) un Akotu (*Akkoht*) pusmuižām.


BM09186Am.jpg|Lielvārdes baznīca (Broce)
Bm05098abm.jpg|Lielvārdes bruņinieku pilsdrupas un Lielvārdes muižas pils 1792. gadā (Broces kolekcija)
BM06183Am.jpg|Rembates muiža (Broce, 1796)
Lielvārdes vecā un jaunā pils.JPG|Lielvārdes muižas pils un viduslaiku pils drupas Daugavas krastā (no Pauluči albuma)
Lielvārdes muižas pils.jpg|Lielvārdes muižas pils pirms Pirmā pasaules kara.


## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Jaunpils (Zaubes) draudzes novads

[thumb|250px|Jaunpils (kartē ''Jürgensburg'', mūsdienu [Zaube) draudzes novads (1791. gada karte)]]

**Jaunpils draudzes novads** () bija viens no 25 Vidzemes guberņas Rīgas apriņķa draudzes novadiem.

## Muižas
thumb|250px|Jaunpils draudzes novada muižas 1905. gadā (no ''Wegekarte des Rigaschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1905).
1826. gadā Jaunpils draudzes novadā bija mācītājmuiža un šādas muižas:

*Jaunpils mācītājmuiža (*Jürgensburg Pastorat*)
*Zaubes (Jaunpils) muiža (*Jürgensburg*)
*Bērzu muiža (*Bersehof*) 
*Kliģenes muiža (*Gustavsberg*) 
*Slīpes muiža (*Schliepenhof*).
thumb|250px|Zaubes (Jaunpils) baznīca (2000)


BM06167Am.jpg|Jaunpils baznīca 
BM06169Am.jpg|Jaunpils baznīca (Broce, 1796)
BM06171Am.jpg|Bērzu muiža (*Bersehof*)
BM06188Am.jpg|Jaunpils muiža (1796)
BM06216Am.jpg|Bērzu muiža (1796)


## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Selažas žudecs

**Selažas žudecs** (rum. *Judeţul Sălaj*) ir **Rumānija**s žudecs Transilvānijas reģionā.

## Ģeogrāfija
Žudecs atrodas Rumānijas ziemeļrietumos un aizņem 3864 km² lielu teritoriju. Tas robežojas rietumos ar Bihoras žudecu, ziemeļos ar Maramurešas un Satumares žudeciem, austrumos un dienvidos ar Klužas žudecu.

### Nacionālie parki un aizsargājamās teritorijas
(*Balta Cehei*), (*Mlaștina de la Iaz*), (*Pădurea Lapiș*), (*Poiana cu narcise de la Racâș-Hida*), (*Pădurea „La Castani”*), (*Rezervația peisagistică Tusa-Barcău*), (*Stejărișul Panic*), (*Stejărișul de baltă Panic*), (*Calcarele de Rona*), Rezervāts "Pūķu dārzs" (*Grădina Zmeilor*), (*Pietrele Moșu și Baba*), (*Gresiile de pe Stânca Dracului*), (*Lunca cu lalea pestriță - Valea Sălajului*), (*Stanii Clițului*), (*Peștera Măgurici*).

## Iedzīvotāji
### Nacionālais sastāvs
* rumāņi – 71,6 %
* ungāri – 23 %
* čigāni – 5 %
* slovāki – 0,5 %

### Iedzīvotāju skaita dinamika
* 1930.g. – 343 347 cilv.
* 1956.g. – 271 989 cilv.
* 1977.g. – 264 569 cilv.
* 1990.g. – 269 962 cilv.
* 2000.g. – 256 177 cilv.
* 2008.g. – 242 854 cilv.

## Administratīvais dalījums
Šeležas žudecā ir 1 municipija, 3 pilsētas un 58 komūnas.

### Municipija

* Zaleu (*Zalău*) iedzīvotāju skaits: 56 202 cilv.

### Pilsētas

* Cehusilvanjeja (*Cehu Silvaniei*) iedzīvotāju skaits: 7,214 cilv.
* Žibou (*Jibou*) iedzīvotāju skaits: 10,407 cilv.
* Šimleusilvanjeja (*Şimleu Silvaniei*) iedzīvotāju skaits: 14,436 cilv.

### Komūnas
Ādažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Ādažu novads|Ādažu novada]] un [[Ādažu pagasts|Ādažu pagasta]] pašvaldības vadītāji** kopš 1990. gada. Ādažu novadu sākotnēji izveidoja 2006. gada 21. marta, kad ar Ministru kabineta lēmumu Rīgas rajona Ādažu pagastu pārveidoja par Ādažu novadu. 2021. gada 1. jūlijā Ādažu novadu apvienoja ar Carnikavas novadu, izveidojot jaunu Ādažu novadu ar Ādažu un Carnikavas pagastiem.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Ādažu novads

## Atsauces
2017. gada Francijas atklātais čempionāts tenisā

**2017. gada [[Francijas atklātais čempionāts tenisā]]** bija 2017. gada otrais *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīrs, kas no  līdz  notika Francijas galvaspilsētā Parīzē. Tas norisinājās uz māla seguma kortiem ārpus telpām. Šis bija 116. Francijas atklātais čempionāta turnīrs.

## Uzvarētāji

## Latvijas sportisti
No Latvijas turnīrā piedalījās 4 sportisti - Aļona Ostapenko, Anastasija Sevastova, Ernests Gulbis un Daniela Vismane junioru sacensībās.

Junioru sacensību meiteņu vienspēlēs D. Vismane sasniedza 2. kārtu, dubultspēlēs pretiniecēm piekāpās 1. kārtā.

Ernests Gulbis, kurš spēlēja ar aizsargāto rangu, piedzīvoja zaudējumu 1. kārtā pret Marinu Čiliču.

Anastasija Sevastova turnīra pirmajā kārtā uzvarēja Anniku Beku, otrajā kārtā pieveica Eižēniju Bušāru un pirmo reizi sasniedza *French Open* 3. kārtu, kurā piekāpās Horvātijas sportistei Petrai Martičai. Sieviešu dubultspēlēs Sevastova kopā ar Mendiju Minellu zaudēja 1. kārtā.

Aļona Ostapenko sieviešu dubultspēlēs kopā ar Rakelu Atavo un jauktajās dubultspēlēs pārī ar Bruno Soarešu pretiniekiem piekāpās jau 1. kārtā.

Vienspēlēs A. Ostapenko izcīnīja sensacionālu uzvaru turnīrā. Viņa kļuva par pirmo Latvijas tenisisti, kas uzvarējusi vai sasniegusi kāda no *Grand Slam* turnīru fināliem vienspēlēs, tāpat viņa ir rangā viszemāk esošā tenisiste, kas sasniegusi Francijas atklātā čempionāta finālu. Turnīra finālā A. Ostapenko uzvarēja rumānieti Simonu Halepu, kļūstot par pirmo neizsēto tenisisti kopš 1933. gada, kas izcīnījusi uzvaru Francijas čempionātā. Uzvara Francijā bija viņas pirmā uzvara WTA tūrē; viņa kļuva par pirmo sievieti kopš 1979. gada, kas pirmo WTA uzvaru gūst *Grand Slam* turnīrā. Pēc uzvaras turnīrā viņa sasniedza 12. vietu vienspēļu rangā.

## Atsauces
Saksmale

**Saksmale** ir ciems Balvu novada Bērzpils pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5 km no pagasta centra Bērzpils, 41 km no novada centra Balviem un 235 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene). Saksmales kapos atrodas vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis — Saksmales kapu kapliča.

1897. gadā ciemā bija 37 sētas ar 197 cilvekiem.

## Atsauces
Eiropas dievlūdzējs

**Eiropas dievlūdzējs** (*Mantis religiosa*) ir dievlūdzēju kārtas kukainis, kas visvairāk ir izplatīts Eiropā. Tas ir paliels kukainis ar priekšā izvietotām ekstremitātēm, kas paredzētas barības satveršanai un turēšanai maltītes laikā. Izvēlēts par Latvijas 2017. gada kukaini.

## Izplatība
Eiropas dievlūdzējs ir bieži sastopams Eiropas dienvidos, no Portugāles līdz Turcijai un Ukrainai. Tāpat bieži sastopams arī Vidusjūras salās, Ēģiptē, Sudānā un Tuvajos Austrumos no Izraēlas līdz Irānai. 1890. gados ievests ASV austrumos, no kurienes izplatījies pa visu valsti un Kanādas dienvidiem. 21. gadsimta sākumā kukaiņi atrasti arī Kostarikā.

Eiropā dievlūdzēja izplatības robeža stiepjas gar ziemeļu platuma 50 paralēli, caur tādām valstīm un reģioniem kā: Francija, Beļģija, Vācijas dienvidi, Austrija, Čehija, Slovākija, Polijas dienvidi, Ukrainas mežu stepes un Krievijas dienvidi. Kopš 20. gadsimta beigām dievlūdzēju areāls pamazām plešas uz ziemeļiem. Eiropas dievlūdzēji 2008. gadā ir novēroti Vācijas ziemeļos, Baltkrievijā un Latvijā.

Eiropas dievlūdzējs galvenokārt ir sastopams zālāju biotopos (mežmalās vai krūmājos), jo tiem olu dēšanai ir nepieciešami zari.

## Latvijā
Latvijā kopš 2008. gada Eiropas dievlūdzēji ir novēroti Daugavas upes baseinā. Vairāki novērojumi ir Daugavpils apkārtnē un Rīgā. Ziņojumi no Madonas un Rīgas ir uz ziemeļiem tālākās zināmās atradnes Eiropā. Latvijā kukaiņi novēroti māju iekšpagalmos, uz ēkām, parkos un dārzos.

## Izskats
Eiropas dievlūdzējs ir paliels, iegarenas formas līdz 7 cm garš kukainis. Kukainis priekšējās kājas, kas ir daudz spēcīgākas par pārējiem diviem kāju pāriem, izmanto medījuma satveršanai. Galvenā atšķirības pazīme Eiropas dievlūdzējam no citām dievlūdzēju sugām ir samērā lielais, melnais plankums priekšējo kāju iekšpusē. Pieaugušiem indivīdiem vēderu sedz spārni, bet nepieaugušiem dievlūdzējiem to nav. Dievlūdzēji pārsvarā ir gaiši zaļā krāsā, bet iespējams sastapt arī dzeltenīgus vai brūnganus sugas pārstāvjus.

## Atsauces
Boja (pilsēta)

**Boja** () ir pilsēta Ungārijas dienvidos, Baraņas meģes Bojas apriņķa centrs. Atrodas vīna ražošanas apgabalā.

## Vēsture
Boja rakstos pirmoreiz minēta 1093. gadā. Turku valdīšanas laikā pilsēta gandrīz pamesta. Marija Terēzijas laikā pilsētā tika nometināti vācu iedzīvotāji. Pēc Otrā pasaules kara pilsētā ieplūda no Slovākijas pārceltie ungāru iedzīvotāji, savukārt vācu iedzīvotāji tika pārvietoti uz Vāciju. Pilsētas tiesības no 1997. gada. No 2005. gada pilsēta tiek apsildīta, izmantojot ģeotermālo enerģiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Klužas žudecs

**Klužas žudecs** () ir Rumānijas žudecs Transilvānijas reģionā.

## Ģeogrāfija
Žudecs atrodas Rumānijas ziemeļrietumos un aizņem 6674 km² lielu teritoriju. Tas robežojas rietumos ar Bihoras žudecu, ziemeļrietumos ar Selažas žudecu, ziemeļos ar Maramurešas žudecu, austrumos ar Bistricas-Neseudas un Murešas žudecu, bet dienvidos ar Albas žudecu. Trešo daļu teritorijas aizņem līdz 1800 m augstie Apusenu kalni, kas atrodas žudeca dienvidrietumu daļā.

## Iedzīvotāji
2007. gadā žudecā dzīvoja 692 316 iedzīvotāji (no tiem 333 923 vīrieši un 358 393 sievietes). Iedzīvotāju blīvums bija 103,73 cilv./km².

### Nacionālais sastāvs
* rumāņi – 80 %
* ungāri – 17,5 %
* čigāni – 2,5 %

### Iedzīvotāju skaita dinamika
* 1930.g. – 475 533 cilv.
* 1948.g. – 520 073 cilv.
* 1956.g. – 580 344 cilv.
* 1966.g. – 629 746 cilv.
* 1977.g. – 715 507 cilv.
* 1992.g. – 736 301 cilv.
* 2002.g. – 702 755 cilv.
* 2011.g. – 659 370 cilv.

## Administratīvais dalījums
Klužas žudecā ir 5 municipijas, 1 pilsēta un 75 komūnas.

### Municipijas
* Kimpijaturzi (*Câmpia Turzii*) iedzīvotāju skaits: 22 223 cilv.
* Kluža-Napoka (*Cluj-Napoca*) iedzīvotāju skaits: 324 576 cilv.
* Deža (*Dej*) iedzīvotāju skaits: 33 497 cilv.
* Gerla (*Gherla*) iedzīvotāju skaits: 20 982 cilv.
* Turda (*Turda*) iedzīvotāju skaits: 47 744 cilv.

### Pilsēta
* Hujedina (*Huedin*) iedzīvotāju skaits: 9346 cilv.

### Komūnas

## Atsauces
Zemmers

**Zemmers** (; sieviešu dzimtē **Zemmere**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Zemmers (1846—1914) — latviešu veterinārārsts;
* Didzis Zemmers (1969) — latviešu politiķis;
* Eižens Zemmers (1843—1906) — latviešu veterinārārsts, mikrobiologs un epizootologs;
* Georgs Zemmers (1849—1910) — latviešu kara ārsts, īstenais valsts padomnieks un ģenerālmajors;
* Kārlis Zemmers (1837—1867) — latviešu ārsts.
Bojas apriņķis

**Bojas apriņķis** () ir Ungārijas Baraņas meģes administratīvā iedalījuma vienība valsts dienvidos. Robežojas ar Baraņas meģes Pēčvāradas apriņķi ziemeļos, Mohāčas apriņķi austrumos, Šiklošas apriņķi dienvidrietumos un Pēčas apriņķi rietumos.

## Ārējās saites
BRAC Onnesha

***BRAC Onnesha***, zināms arī kā ***BIRDS-B***, ir Bangladešas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. *BRAC Onnesha* 2017. gada jūnijā ar kravas kuģi *[[SpaceX CRS-11]]* nogādāts Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS), no kurienes brīvā lidojumā orbītā palaists jūlijā.

Pavadoni konstruēja, montēja un testēja BRAC Universitātes trīs studenti. Projektu atbalstīja *[[UNESCO]]* un Japānas Kjusju tehnoloģiju institūts kā daļa no *Joint Global Multi-Nation Birds Satellite* projekta. Divu gadu laikā trīs studenti no katras piecu dalībvalstu universitātes Kjusju tehnoloģiju institūtā darbojās pie *BIRDS* pavadoņa izgatavošanas.

*BRAC Onnesha* veidots *[[CubeSat]]* *1U* formā ar masu aptuveni 1 kg. Tam iebūvēta attēlu uzņemšanas kamera. Pavadonis veiks audio signālu translāciju, novēros kosmisko vidi un veiks pavadoņa lokāciju.

## Lidojuma gaita
*BRAC Onnesha* tika palaists  21:07:38 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 v1.2]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas kravas kuģa *[[SpaceX CRS-11]]* hermētiskajā nodalījumā kopā ar citiem  nanopavadoņiem *[[TOKI]]*, *[[GhanaSat-1]]*, *[[Mazaalai (pavadonis)|Mazaalai]]* un *[[Nigeria EduSat-1]]*. Kravas kuģis SKS sasniedza 5. jūnijā. 
*BRAC Onnesha* palaists orbītā brīvā lidojumā 7. jūlijā 09:10 UTC no nanopavadoņu palaišanas iekārtas *J-SSOD* Nr. 7 reizē ar pavadoni *Nigeria EduSat-1*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* BIRDS 1 *BIRDS* projekts
* Bird B, BTN, G, J, M, MYS, N, PHL (BRAC Onnesha, GhanaSat 1, Toki, Mazaalai, Nigeria EduSat 1) Gunter Dirk Krebs
Jaunsieksāte

**Jaunsieksāte** ir ciems Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 9,9 km no pagasta centra Rudbāržiem, 11,5 km no Skrundas un 161,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1273 (Sieksāte–Laidi). Veidojusies ap vēsturisko Jaunsieksātes muižu (*Gut Neu-Seeksaten*). Līdz 1949. gadam Jaunsieksāte bija Sieksātes pagasta centrs.

## Atsauces
Pērtiķu planēta (filmu cikls)

**"Pērtiķu planēta"** () ir filmu cikls, kas stāsta par pasauli, pār kuru valda pērtiķi.

## Filmas

## Ārējās saites
Varžupīte (Pedeles pieteka)

**Varžupīte** ir Pedeles labā krasta pieteka Valkas un Valgas pilsētās. 

Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Pedelē Valgas pilsētas teritorijā. Gandrīz visa lejtece veido Latvijas un Igaunijas robežu, atdalot Valku no Valgas.

## Atsauces
Lāslo III

**Lāslo III** (, ; dzimis ap 1200. gadu, miris ) bija mazgadīgs Ungārijas karalis no 1204. gada līdz savai nāvei 1205. gadā. Bija Ungārijas karaļa Imres dēls. Tika kronēts, tēvam vēl dzīvam esot. Pēc tēva nāves par reģentu kļuva Imres brālis Andrāšs II. Tomēr, baidoties par drošību, Lāslo māte Aragonas Konstance kopā ar dēlu bēga uz Vīni, kur Lāslo III pēkšņi mira.

## Ārējās saites
Heģhātas apriņķis

**Heģhātas apriņķis** () ir Ungārijas Baraņas meģes administratīvā iedalījuma vienība valsts dienvidos. Robežojas ar Baraņas meģes Komlo apriņķi dienvidaustrumos, Pēčas apriņķi dienvidos, Sentlērincas apriņķi dienvidos un Sigetvāras apriņķi dienvidrietumos, Šomoģas meģes Kapošvāras apriņķi ziemeļrietumos, kā arī Tolnas meģes Dombovāras apriņķi ziemeļos, Tamāšu apriņķi ziemeļaustrumos un Boņhādas apriņķi austrumos.
2014. gada Francijas atklātais čempionāts tenisā — vīriešu vienspēles

**2014. gada Francijas atklātajā čempionātā**, **vīriešu vienspēlēs**, uzvarēja 4 gadus pēc kārtas triumfējušais spānis Rafaels Nadals, kurš finālā pārspēja serbu Novaku Džokoviču.

Latvijas tenisists Ernests Gulbis turnīrā guva augstāko panākumu *Grand Slam* turnīros, sasniedzot pusfinālu, kurā piekāpās Novakam Džokovičam.

## Turnīrs
### Fināli
Ilūkstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Ilūkstes novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Ilūkstes novads|Ilūkstes novada]] pašvaldības vadītāji**. Ilūkstes novads tika izveidots 2003. gada 21. oktobrī ar Ministru Kabineta lēmumu. 2003. gadā Ilūkstes novadu veidoja Ilūkstes pilsēta, Bebrenes, Pilskalnes un Šēderes pagasti, savukārt 2008. gadā novadam tika pievienota Subates pilsēta ar lauku teritoriju, Eglaines un Dvietes pagasti.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Ilūkstes novads

## Atsauces
Šāšda

**Šāšda** () ir pilsēta Ungārijas dienvidos, Baraņas meģes Heģhātas apriņķa centrs.

## Vēsture
Šāšda rakstos pirmoreiz minēta 1332. gadā. 1995. gadā ieguva pilsētas tiesības.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kandeļi

**Kandeļi** ir ciems Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,4 km no pagasta centra Rudbāržiem, 12,4 km no Skrundas un 162,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, uz dienvidiem no ciema atrodas dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja. Veidojusies ap vēsturisko Kandeļu (*Kandeln*) pusmuižu.

## Atsauces
Mazjumpravas muiža

**Mazjumpravas muiža** var būt:

* Mazjumpravas muiža (Rīga)
* Lieljumpravas muižai piederīgā Mazjumpravas pusmuiža
Komisārs Megrē

**"Komisārs Megrē"** (*Maigret*) ir britu televīzijas seriāls, ko translē kanālā ITV. Pirmās sērijas pirmizrāde bija . Seriāls ir Žorža Simenona romānu adaptācija par franču detektīvu Žilu Megrē, kuru atveido Rovans Atkinsons.  pēc pirmās sezonas panākumiem kanāls ITV pasūtīja vēl divas sērijas, kuru produkcija norisinājās no 2016. gada novembra līdz 2017. gada februārim.

Seriāla epizodes filmētas vairākās Ungārijas pilsētās , kas ļoti līdzinās Parīzei 1950. gados.

## Galvenajās lomās
* Rovans Atkinsons — galvenais komisārs Žils Megrē
* Lūsija Kou — Megrē kundze
* Šons Dingvols — inspektors Žanvjē
* Leo Stārs — inspektors Lapuāns
* Eidans Makārdls — tiesnesis Komeljū
* Marks Hīps — doktors Muē

## Sēriju uzskaitījums

## 1. sezona (2016)

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Dmitrijs Hmizs

**Dmitrijs Hmizs** (dzimis ) ir Latvijas bijušais futbolists, pussargs.

## Karjera
2009. gadā karjeru iesāka FHK Liepājas Metalurgs II sastāvā 1. līgas čempionātā, kurā 13 spēlēs guva 6 vārtus un nopelnīja 4 dzeltenās kartītes. 2010. gadā 1. līgā aizvadīja tikai 5 spēles. 2011/2012. gada sezonā Hmizs jau aizvadīja 24 spēles Latvijas futbola virslīgā, kur vārtus gan neguva, bet izpelnījās 9 dzeltenās kartītes. Tajā sezonā Metalurgs arī spēlēja Eiropas līgā, bet Hmizs palika uz soliņa. Liepāja divu spēļu summā atzina Zalcburgas komandas pārākumu. 2013. gadā Dmitrijs piedzīvoja debiju Eiropas līgā pret La Fiorita un Legia Warszawa. Tiesa, trīs spēlēs vārtus neguva un izpelnījās vienu dzelteno kartīti. 2014. gada 14. janvārī Liepājas Metalurgs paziņoja par kluba darbības pārtraukšanu. Tādējādi Hmizs aizvadīja 7 spēles FK Spartaks Jūrmala sastāvā, bet vēlāk atgriezās jaunizveidotajā klubā FK Liepāja. 2015. gadā Dmitrijs Hmizs ar FK Liepāja kļuva par Latvijas futbola virslīgas čempionu, bet 2016. gadā guva savainojumu un pusi sezonas izlaida dēļ savainojuma, bet otru pusi vienkārši neiekļāvās sastāvā. 2017. gadā Hmizs ir atpakaļ FK Liepāja pamatsastāvā un 2017/2018. gada sezonā aizvadījis 3 Eiropas līgas spēles pret Crusaders FC un FC Sūduva.

2017. gadā ar komandu FK Liepāja/MOGO kļuva par Latvijas kausa ieguvēju.

 debitēja Latvijas izlases sastāvā draudzības spēlē pret Kosovu, nākot uz maiņu spēles 70. minūtē.

## Sasniegumi
*Latvijas čempions - 1 (2015.)
*Latvijas kausa ieguvējs - 1 (2017)

## Atsauces

## Ārējās saites

* FK Liepāja profils
Babītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Babītes novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Babītes novads|Babītes novada]] pašvaldības vadītāji**. Babītes novads tika izveidots , apvienojot Babītes un Salas pagastus.

## Uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Babītes novads
Ēriks Punculs

**Ēriks Punculs** (dzimis ) ir Latvijas bijušais futbolists, pussargs.

Latvijas izlasē debitēja  pret Ziemeļmaķedonijas izlasi, nākot uz maiņu spēles 75. minūtē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladislavs Kurakins

**Vladislavs Kurakins** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs. Kopš 2022. gada Kurakins pārstāv Latvijas Nākotnes līgas komandu Riga Mariners.

## Karjera

Savu vārtusarga karjeru Vladislavs Kurakins aizsāka 2012. gadā 1. līgā pārstāvot komandu BFC Daugavpils. Kurakinam aizvadot trīs spēles, Daugavpils ierindojās 4. pozīcijā, tādējādi virslīgai nekvalificējoties. Nākamajā sezonā Kurakins kļuva par BFC Daugavpils "pirmo" numuru, aizvadot 17 spēles. Kurakins palīdzēja komandai izcīnīt uzvaru 1. līgā un BFC Daugavpils ieguva iespēju spēlēt virslīgā. Debijas sezonā virslīgā,  Daugavpils guva 8. vietu un Kurakins aizvadīja 10 spēles, tostarp vienu "sauso" spēli pret FS METTA/Latvijas Universitāte komandu. 2016. gadā Kurakins pievienojās FK Spartaks Jūrmala komandai, kur kļuva par "pirmo" numuru, aizvadīja divas spēles Eiropas līgā un izcīnija Latvijas futbola Virslīgas titulu. Nākamajā sezonā Spartaks ieguva tiesības startēt Čempionu līgā, bet Kurakins pārcēlās uz Riga FC.

## Izlase
Kurakins ir aizvadījis 23 spēles Latvijas U-21 izlasē. Kurakins vārtus sargāja arī mačā pret Beļģijas U-21 izlasi, kad Latvija uzvarēja 1:0.

## Sasniegumi
*Latvijas čempions - 1 (2016.)

## Ārējās saites
Bērzmuiža

**Bērzmuiža** var būt:

* Bērzmuiža (Mežotnes pagasts)
* Bērzmuiža (Bērzes pagasts)

## Skatīt arī
* Bērzu muiža
Jaunpils draudzes novads

thumb|200px|Jaunpils draudzes novads 1859. gada kartē.
thumb|200px|Jaunpils draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Jaunpils draudzes novads** jeb **Jaunpils ķiršpēle** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes 
Jelgavas virspilskunga iecirkņa Dobeles pilskunga iecirkņa, vēlāk Kurzemes guberņas Tukuma apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Jaunpils draudzes novada teritorija pamatā ietilpst Tukuma un Dobeles novados.

## Jaunpils draudzes novada mācītājmuižas (pastorāti) (1841)
* Jaunpils luterāņu baznīca un mācītājmuiža, filiāle Annenieku baznīca (*Annenhof*)
* Blīdenes baznīca, filiāle Stūru baznīca (*Stuhrhof*)
* Lestenes baznīca, filiāle Struteles baznīca (*Strutteln*) 

Jaunpils luterāņu baznīca 9.jpg|Jaunpils luterāņu baznīca
Annenieki Evangelic Lutheran Church - panoramio.jpg|Annenieku baznīca (2011)
Blīdenes baznīca pirms 1944.jpg|Blīdenes baznīca (sagrauta 1944)
2016 09 Lestene (33).jpg|Lestenes baznīca (2016)
Struteles baznīca 2000-09-02.jpg|Struteles baznīca (2000)


## Muižas Jaunpils draudzes novadā (1841)
Atsauce:

## Attēlu galerija

6 Jaunpils-pils3-5apr08.jpg|Jaunpils pilsmuiža (2008)
Annenieki muizha.jpg|Annas muiža (2018)
Blidene Manorhouse - panoramio.jpg|Blīdenes muiža (2008)
Lestene - panoramio - Laima Gūtmane (simka… (2).jpg|Lestenes muiža (2016)
Upenieku muiža (Upesmuiža) 2001-05-01.jpg|Upesmuiža (2001)
Dobeles un Jaunpils draudžu novadi 1770.jpg|Jaunpils un Dobeles draudžu novadi 1770. gada kartē
Jaunpils, daļēji Auces draudzes novads 1798.jpg|Jaunpils, daļēji Auces draudzes novads 1798. gada kartē.


## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Blīdiene no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Jaunpils draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Dobele