open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jānis Liepiņš (rakstnieks)

**Jānis Liepiņš** (dzimis  Lubānā, miris ) bija latviešu ārsts, rakstnieks un publicists. Latvijas Ārstu biedrības Goda biedrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1930. gada 19. oktobrī Lubānā maiznieka ģimenē. Mācījās Lubānas pamatskolā (1938-1944), pēc tam Rīgas 4. vidusskolā (1944-1949). Studēja Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātē (1949-1950), tad Rīgas Medicīnas institūtā (1950-1955). 

Strādāja par Rendas slimnīcas galveno ārstu (1955-1961) un Rīgas 2. slimnīcas ārstu dietologu. 1956. gadā publicēts viņa dzejolis "No vienas saknes". 1962. gadā sāka strādāt Latvijas Eksperimentālās un klīniskās medicīnas institūtā, 1969. gadā aizstāvēja medicīnas zinātņu kandidāta disertāciju. No 1992. gada medicīnas zinātņu doktors. 

Kopā ar Vizmu Belševicu atdzejoja Dantes sonetus "Vita nuova" (1965). Kopš 1966. gada izdoti vairāki J. Liepiņa stāstu krājumi, 1971. gadā viņš uzņemts Latvijas Rakstnieku savienībā. 
Sadarbībā ar aktieriem Jānis Liepiņš veidoja savdabīgus autorvakarus "Svešais zirneklis un Jānis Liepiņš" (1980), "Dialogs vēstulēs ar Dinu Kupli" (1982), "Monologi izcilām aktrisēm" (1983), "Pats pret sevi" (1984), "Dzejas karalis un nerrs" (1985) u.c.

Miris 2022. gada 31. maijā.

## Darbi
### Esejas un stāstu krājumi
* "Pareiza krāsa" (1966)
* "Nedariet pāri" (1971)
* "Vasarlaiks" (1977) 
* "Zaļš mutulis" (1980)
* "Vārddevības" (1983, sērijā *Rakstnieki par literatūru*)
* "Mirgojošie apļi" (1985)
* "Smalki ļaudis" (1990) 
* "Cildenās dāmas. Fakti un iespējamības. Grāmata par latviešu aktrisēm un rakstniecēm" (1994)
* "Mani pacienti" (1998)
* "Mazais profesors. Lūkojums uz Kristapu Rudzīti" (1999)
* "Pretviļņi un bedres. Atmiņu rūgtā inde" (2000)
* "Savi un sveši" (2001)
*  Zirdzinieki. Pieredzējumu stāsti (2005)
* "Tautas turētāji" (2008)
* "Higieijas klēpis. Apcerējumi par ārstiem un ārstniecību" (2014)
* Ārrīgas teātris. Monologi, dialogi, eseju meti (2015)
* Nezūdamība. Piezīmes par latviešiem citu tautu vidū (2016)
* Otrais zvans. Mazas piezīmes (2017)

* "Ziedēšana. Teātra ziedonis un Ziedonis Ķemeros" (2018, par teātri, aktieriem un Imantu Ziedoni)

### Dzejas krājumi
* "Balzamīne" (1981)
* "Mēmā āre" (2000) 

### Populārzinātniskas grāmatas
* "Medus uzturam un ārstniecībai" (1962)
* "Kā ēst" (1964)
* "Ābolziedu mans zirdziņš..." (1975, kopā ar R. Baltakmeni)
* "Naida pīpe" (1983)
* "Cilvēks pats" (1992, 1996)

### Raksti avīzēs
* Jāņa Liepiņa no 1956.&nbsp;gada līdz 2011.&nbsp;gadam dažādās avīzēs un žurnālos publicēti 736 raksti (209 no tām – padomju okupācijas laikā) ir pieejami LNB periodikas serverī
* "Augsta sprieguma sarīkojums. Elzas Stērstes 125 gadu dzimšanas jubilejas atzīmēšana Rīgā". Laikraksts *Latvietis* Nr.&nbsp;81 (2010.&nbsp;g.&nbsp;24.&nbsp;martā)
* "Mīlenbaha balva Rasmai Grīslei. Zinātņu akadēmijas un Rīgas Latviešu biedrības kopīgs pagodinājums". Laikraksts *Latvietis* Nr.&nbsp;184 (2012.&nbsp;g.&nbsp;25.&nbsp; janvārī)

## Literatūra
* Ligita Bībere. 11 dažādi spalvasbrāļi. Rīga, 2000.

## Ārējās saites
* Ārsts un rakstnieks Jānis Liepiņš: Mazāk ēdiena, vairāk mūzikas - tad būs mundrs prāts! Sandra Ņedzvecka, *Mana mūzika* 2015. gada 10. oktobrī

## Atsauces
Didzis Jansons

**Didzis Jansons** (dzimis ) ir profesionāls latviešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2025) Jansons spēlē HK Kyiv Capitals komandā.

## Spēlētāja karjera
Karjeru iesācis HS Rīga sistēmā, profesionāļa karjeru Jansons sāka 2011.—12. gada sezonā, kad Rīgas "Prizma" rindās spēlēja MHL B divīzijas turnīrā, kā arī Latvijas čempionātā. Vēlāk devies uz Šveici, kur pārstāvējis HC Red Ice un HC Sarine Eagles komandas. Nākamās sezonas pavadījis Latvijā pārstāvot HK Ozolnieki/Monarhs un Rīgas "Prizma" vienības. 2014. gada sezonas laikā Jansons pārcēlās uz HK Zemgale, tās sastāvā spēlējot līdz 2017. gadam.

## Ārējās saites
Tea Geči

**Tea Geči** (; dzimusi  Palermo) ir Itālijas starptautiskā meistare šahā (2019).

## Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt septiņu gadu vecumā. 2009. gadā uzvarējusi Itālijas junioru šaha čempionātā meitenēm U10 vecuma grupā. 2011. gadā uzvarējusi Itālijas junioru šaha čempionātā meitenēm U12 vecuma grupā. Pārstāvējusi Itāliju piecos Eiropas un piecos pasaules junioru šaha čempionātos. Labāko rezultātu sasniegusi 2011. gadā Brazīlijā, kad pasaules junioru šaha čempionātā meitenēm U12 vecuma grupā ieņēmusi 7. vietu.

2012. gadā Akvi-Termē uzvarējusi Itālijas sieviešu šaha čempionātā, kļūstot par pašu jaunāko dalībnieci visu turnīru vēsturē, kas uzvarējusi čempionātā. Nākamajā gadā kļuvusi par Itālijas sieviešu šaha vicečempioni, kā arī uzvarējusi Itālijas junioru šaha čempionātā meitenēm U20 vecuma grupā.

Pārstāvējusi Itālijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījusies 2014. gadā;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 2 reizes (2013, 2017).

Par panākumiem turnīros FIDE 2019. gadā Geči piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Veliko Tarnovas apgabals

**Veliko Tarnovas apgabals** () ir apgabals Bulgārijas ziemeļu daļā, nosaukts tā galvenās pilsētas — Veliko Tarnovas — vārdā. Tas robežojas ar Rumāniju ziemeļos, Ruses apgabalu ziemeļaustrumos, Targovištes apgabalu austrumos, Slivenas apgabalu dienvidaustrumos, Stara Zagoras apgabalu dienvidos, Gabrovas apgabalu dienvidrietumos un Plevenas apgabalu rietumos.

Apgabals sadalīts desmit pašvaldībās, bet tā kopējais iedzīvotāju skaits ir 258 494 (2011. gada februāris). Apgabala administratīvais centrs Veliko Tarnova ir vēsturiski nozīmīga pilsēta un bijusi viduslaiku Bulgārijas galvaspilsēta.

Veliko Tarnovas apgabalā atrodas UNESCO Pasaules mantojuma saraksta kandidātobjekts — Nikopolisas ad Istrumas senā pilsēta. Suhindolas pilsētā atrodas *Lovico* vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ražotne.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ģilfi Sigirdsons

**Ģilfi Sigirdsons** (; dzimis ) ir Islandes futbolists, Anglijas Premjerlīgas kluba ''Everton'' un Islandes futbola izlases pussargs. Kopš 2025. gada Sigirdsons spēlē Islandes *[[Úrvalsdeild]]* līgas komandā *[[Knattspyrnufélagið Víkingur|Víkingur]]*.

Karjeru Sigirdsons sāka Reading FC komandā. 2010. gadā viņu nopirka Vācijas klubs TSG 1899 Hoffenheim.  2012. gadā viņu izīrēja Swansea City A.F.C. 2012. gadā Sigirdsonu nopirka Tottenham Hotspur F.C. 2014. gada vasarā Sigirdsons atgriezās Swansea City A.F.C.

2017. gadā pievienojās Everton F.C.

Islandes futbola izlasē spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Individuālie sasniegumi**

* ''Reading'' sezonas labākais spēlētājs: 2009—10
* ''Hoffenheim'' sezonas labākais spēlētājs: 2010—11
* Islandes gada futbolists: 2010, 2012, 2013, 2104, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019
* Islandes gada sportists: 2013, 2016
* ''Swansea City'' sezonas labākais spēlētājs: 2015—16, 2016—17

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Čo

**Džons Čo** (; dzimis  Seulā) ir korejiešu izcelsmes ASV kino un televīzijas aktieris un mūziķis. Vairāk zināms ar Herolda Lī lomu filmu sērijā par "Heroldu un Kumaru", ar Džona lomu "Amerikāņu pīrāga" filmu sērijā, ar Hikaru Sulu lomu "Zvaigžņu ceļa" jaunajā filmu sērijā, kā arī ar lomām filmās *[[Columbus (filma)|Columbus]]* (2017) un "Meklēšana" (*Searching*, 2018).

Televīzijā atveidojis FIB aģentu Demetriju Nohu zinātniskās fantastikas seriālā *[[FlashForward]]*, Čo Presliju situāciju komēdijseriālā *[[Off Centre]]* un Endiju Brūksu šausmu seriālā *[[Sleepy Hollow (seriāls)|Sleepy Hollow]]*. 2014. gadā viņš atveidoja Henrija Higsa lomu seriālā *[[Selfie]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis I

**Jānis I** (, dzimis 470. gadā, miris ) bija Romas pāvests no  līdz nāvei. Viņa priekštecis bija Hormisds.

Viņš atkal apvienoja Rietumu un Austrumu baznīcu un atjaunoja mieru starp pāvestu un Austrumromas impērijas imperatoru Justīnu I. Tomēr šī apvienošanās pasliktināja pāvesta attiecības ar vestgotu karali Teodoriku Lielo, kas valdīja arī Romā. Mūža izskaņā Jānis I tika ieslodzīts Ravennas cietumā un mira mocekļa nāvē, visticamāk, no bada.

## Ārējās saites

*
Jevgeņijs Dvizovs

**Jevgeņijs Dvizovs** (; dzimis , miris ) bija PSRS un Baltkrievijas šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Dzimis Gomeļā, pēc kara 1945. gadā ģimene pārceļas dzīvot uz Žlobinu. Šahu iemācījies spēlēt skolas gados, mācoties Žlobinas dzelzceļa vidusskolā. Beidzis Gomeļas Pedagoģiskā institūta fiziskās audzināšanas fakultāti un Baltkrievijas Fizkultūras institūtu. Visu savu darba mūžu strādājis par treneri ūdenssporta veidos.

## Šaha kompozīcija
Savu pirmo šaha kompozīciju publicējis 1964. gadā. Viņa daiļrades gandrīz 50 gados apmēram 150 etīdes ieraudzīja gaismu Baltkrievijas, PSRS, Argentīnas, Anglijas un citu valstu šaha izdevumu slejās. No tām vairāk nekā 70 radītas sadarbībā ar Georgiju Afanasjevu. Bijis trīskārtīgs Baltkrievijas šaha kompozīcijas čempionātu uzvarētājs etīžu žanrā. No 1966.gada bijis Baltkrievijas izlases šaha kompozīcijas komandas dalībnieks un divreiz kļuvis par PSRS čempionu Baltkrievijas komandas sastāvā. Bijis Baltkrievijas šaha kompozīcijas vēsturei veltītas grāmatas līdzautors.

### Piemērs

**Etīdes risinājums:**
: 1. f7+ Kf8 2. е6 Zxd6 3. Zd5!! Dxd5 4. Lg7+ Ke7 5. Lf6+ Kxe6 6. f8Z#
Baltie piespiež melno figūras bloķēt lauciņus d6, d5 un izmanto šo bloķēšanu, lai etīdi noslēgtu ar ideālu matu.

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* J. Dvizova šaha kompozīcijas vietnē PDB
Valdis Lauskis

**Valdis Lauskis** (dzimis ) ir latviešu politiķis, bijušais Daugavpils pilsētas pagaidu valdes priekšsēdētājs un 7. Saeimas deputāts. SIA "DL Laima" ekonomists un SIA "Baltic House Management" valdes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1957. gada 29. aprīlī Daugavpilī. Mācījās Daugavpils 1. vidusskolā, studēja Daugavpils Pedagoģiskā institūta Fizikas un matemātikas fakultātē, kuru beidza 1982. gadā. No 1982. līdz 1986. gadam spēlēja volejbolu PSRS augstākajā līgā un kļuva par PSRS sporta meistaru. 1986. gadā sāka strādāt Daugavpils 1. vidusskolā par direktora vietnieku audzināšanas darbā.

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gadā Valdis Lauskis kļuva par Demokrātiskās Darba partijas Daugavpils nodaļas priekšsēdētāju, izveidoja Demokrātisko spēku padomi un raidstaciju "Demokrātiskais Radio". Barikāžu laikā 1991. gada janvārī organizēja barikāžu aizstāvju braucienus no Daugavpils uz Rīgu.
Kad 1991. gada 20. septembrī Latvijas Republikas Augstākā Padome pieņēma lēmumu atlaist Daugavpils domi, Valdi Lauski iecēla par pilsētas pagaidu valdes priekšsēdētāju. Šajā amatā viņš nostrādāja līdz 1994. gada pašvaldību vēlēšanām. 1994. gadā viņš kļuva par Daugavpils Latgaliešu biedrības priekšsēdētāju un 1998. gadā par Latgales pētniecības institūta valdes locekli.

1998. gada Saeimas vēlēšanās V. Lauski ievēlēja par 7. Saeimas deputātu no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP), bet 2000. gadā viņš kļuva par LSDSP ģenerālsekretāru.  
2004. gadā Valdis Lauskis ieguva ekonomikas zinātņu maģistra grādu Daugavpils Universitātes Sociālo zinātņu fakultātē.

Vēlāk bija Sociālā taisnīguma partijas priekšsēdētājs (2008-2013) un sociālistisko politisko partiju apvienības „Atbildība” līdzpriekšsēdētājs. Kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no partijas No sirds Latvijai. 13. Saeimas vēlēšanās V. Lauskis kandidēja Latvijas Reģionu apvienības sarakstā, kurš nepārvarēja 5% barjeru.

## Atsauces
Laimons Mangalis

**Laimons Mangalis** (dzimis , miris ) bija latviešu šahists, žurnālists un šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Mangalis dzimis Rīgā, 1911. gada 16. novembrī. Jau bērnībā iemīlējis šaha spēli. Mācījies Rīgas pilsētas 4. ģimnāzijā. Pēc tās beigšanas 1930. gadā izglītību turpinājis Latvijas Universitātes lauksaimniecības fakultātē un strādājis Zemkopības ministrijas Mežu departamentā. No 1937. līdz 1939. gadam bijis žurnāla "Šacha Māksla" redaktors. Žurnālā publicējis vairākus rakstus par šaha teoriju un šaha kompozīciju.

1944. gadā devies bēgļu gaitās uz Vāciju dzīvojis bēgļu nometnē Hamburgas tuvumā. 1948. gada decembrī no Hamburgas izceļojis uz Austrāliju. Tur dzīvojis Adelaidā un strādājis Dienvidaustrālijas ūdens apgādes departamentā. 1951. gadā apprecējies ar Lāčplēša Kara ordeņa kavaliera Jēkaba Dzeņa meitu Dzidru Laimdotu Dzeni. Bijis Matisona vārdā nosauktā šaha kluba biedrs un viens no kluba spēcīgākiem spēlētājiem. Paralēli darbam nodarbojies ar šaha žurnālistiku. Bijis Adelaidas laikraksta "The Advertiser" šaha līdzstrādnieks un A. Liepnieka ASV izdotā žurnāla "Šacha Pasaule" šaha problēmu nodaļas redaktors. 

Miris 1982. gada 8. septembrī Adelaidā.

## Šaha kompozīcija
Publicējis apmēram 300 dažādu žanru šaha kompozīcijas. Daudzas no tām guvušas atzinības dažādos sastādīšanas konkursos.
### Piemēri

**1. uzdevuma risinājums:**
: 1. Lxd6! (draud 2. Zb4#)
: 1. ... cxd6+ 2. Ze7#; 1. ... c6+ 2. Zc7#; 1. ... c5+ 2. Lb7#; 1. ... Kc6 2. Zb4#; 1. ... Tc4 2. Dg2#; 1. ... Lxd6 2. Ze7#

**2. uzdevuma risinājums:**
:1. Txe6+?? Lxe6 2. Ze2#, bet 1. ... Zxe6!
: 1. fxe6! (draud 2. Td7#)
: 1. ... Dc6 2. Zfg2#; 1. ... Dg2/Da4 2. Dc5#; 1. ... Ld5 2. Dxd5#; 1. ... Lxe6 2. Ze2#; 1. ... d2+ 2. Zd3#; 1. ... Zxe6 2. Zf5#
: Šis uzdevums Sidnejas svētdienas laikraksta *The Sun-Herald* divvilču konkursā deva Mangalim dalītu pirmo godalgu ar pazīstamo angļu lielmeistaru Menfīldu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* L. Mangaļa šaha kompozīcijas vietnē PDB
Džerijs Lūiss

**Džerijs Lūiss** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu komiķis, aktieris, dziedātājs, producents, režisors un scenāriju rakstnieks. Viņš bija viens no 20. gadsimta piecdesmito un sešdesmito gadu populārākajiem izklaides biznesa pārstāvjiem. Vienas no ievērojamākajām lomām ir komēdijās *[[The Bellboy]]* (1960), *[[Cinderfella]]* (1960) un *[[The Nutty Professor (1963. gada filma)|The Nutty Professor]]* (1963). Par lomu filmā *[[Boeing, Boeing]]* (1965) Lūiss nominēts Zelta globusa balvai kā labākais aktieris komēdijā vai muzikālā filmā.

20. gadsimta piecdesmito gadu beigās trīs reizes vadīja Amerikas Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremoniju. 1960. gadā Lūisam piešķīra divas zvaigznes Holivudas Slavas alejā par piedalīšanos kino un televīzijā.

1977. gadā Džeriju Lūisu izvirzīja Nobela miera prēmijas kandidatūrai par televīzijas pasākumu rīkošanu, no kuriem ieņemtos līdzekļus katru gadu ziedoja cīņai ar muskuļu distrofiju.

1999. gadā Venēcijas kinofestivālā Lūisu apbalvoja ar balvu "Zelta lauva - goda balva" par mūža ieguldījumu. 2009. gadā Lūiss saņēma Džīna Heršolta humanitāro balvu.

## Ārējās saites
Fantastiskās būtnes — un kur tās meklēt

**"Fantastiskās būtnes — un kur tās meklēt"** () ir 2016. gada Lielbritānijas un ASV kopražojuma fantāzijas filma. Filmas režisors ir Deivids Jeitss. Šī filma ir Harija Potera filmu cikla atvasinājums, to producēja un scenāriju sarakstīja Dž. K. Roulinga, šī ir viņas debija kā scenāristei. Filmas pamatā ir viņas pašas 2001. gada tāda paša nosaukuma grāmata (parakstīta nevis ar Roulingas, bet ar galvenā varoņa Ņūta Skamandera vārdu). Galvenās lomas filmā atveido Edijs Redmeins, Ketrīna Voterstone, Dens Foglers, Elisone Sudola, Ezra Millers, Samanta Mortone, Džons Voits, Karmena Edžogo, Rons Pērlmans un Kolins Ferels. Šī ir pirmā daļa "Fantastisko būtņu" sērijā un kopumā devītā filma par Dž. K. Roulingas burvju pasauli.

Filmas pirmizrāde norisinājās  Ņujorkā, kur arī notiek filmas darbība. Pasaules pirmizrāde norisinājās tā paša gada 18. novembrī. Filma pārsvarā ieguva pozitīvas kritiķu atsauksmes un kopumā nopelnīja , tādējādi kļūstot par astoto vispelnošāko filmu 2016. gadā. Filma tika nominēta piecām BAFTA kino balvām iegūstot labākā mākslinieka inscenētāja balvu, tāpat tā tika nominēta divām Amerikas Kinoakadēmijas balvām iegūstot balvu kategorijā "Labākie kostīmi", kļūstot par pirmo no pēc Dž. K. Roulingas darbu motīviem veidotajām filmām, kas saņēmusi Kinoakadēmijas balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ivars Šķinčs

**Ivars Šķinčs** (dzimis ) ir latviešu pedagogs, bijušais Daugavpils domes priekšsēdētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1969. gada 23. janvārī Daugavpilī. Mācījās Daugavpils 12. vidusskolā, studēja Daugavpils Pedagoģiskās universitātes Fiziskās audzināšanas un sporta fakultātē, kuru beidza 1993. gadā. Strādāja par skolotāju Daugavpils 12. vidusskolā un Daugavpils 17. vidusskolā, pēc tam — par Daugavpils 17. vidusskolas direktora vietnieku (1999—2001), no 2001. gada — par skolas direktoru.

2001. gadā viņu ievēlēja par Daugavpils domes deputātu no partijas "Latgales gaisma", 2003. gada 10. aprīlī ārkārtas domes sēdē Ivars Šķinču ievēlēja par Daugavpils pilsētas domes priekšsēdētāju. 2003. gada maijā viņš iestājās Latvijas Pirmajā partijā, bet 27. augustā paziņoja, ka atsakās no domes priekšsēdētāja amata, bija LPP/LC Daugavpils nodaļas vadītājs.
 
Pēc domes deputāta pilnvaru beigām turpināja strādāt par Daugavpils 17. vidusskolas direktoru, bija Daugavpils pilsētas izglītības pārvaldes un Izglītības kvalitātes valsts dienesta eksperts, pilnvarotā persona SIA "Daugavpils Olimpiskais centrs" un sieviešu volejbola kluba "Ezerzeme" valdes loceklis.

## Atsauces
Huseins ibn Alī

**El Huseins ibn Alī ibn Abī Tālibs** (, dzimis , miris ) bija pravieša Muhameda mazdēls, Alī un Fātimas dēls. Huseinam ibn Alī ir liela loma islāma vēsturē. Viņš bija trešais šiītu imāms.

Miris Karbalas kaujā, kurā cīnījās umajādi ar Huseina ibn Alī sekotājiem. Līdz ar to viņš ir kļuvis par islāma musulmaņu mocekli.

No Huseina ibn Alī pēcnācējiem ir radušies šarifi — musulmaņu kopiena.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladimirs Žarkovs (politiķis)

**Vladimirs Žarkovs** (dzimis 1939. gada 17. maijā) ir Daugavpils politiķis un saimnieciskais darbinieks, bijušais Daugavpils izpildkomitejas priekšsēdētājs (1985-1987), Latvijas Komunistiskās partijas Daugavpils pilsētas komitejas 1. sekretārs (1987-1991), Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1992).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1939. gada 17. maijā Almati tagadējā Kazahstānā. Mācījās Kokčetavas apgabala Ščučinskas septiņgadīgajā skolā, studēja Tomskas Elektromehāniskajā dzelzceļa transporta inženieru institūtā (*Томский электромеханический институт инженеров железнодорожного транспорта*, 1957-1962). Strādāja Čitas apgabala Mogočas dzelzceļa lokomotīvju depo.
1966. gadā pārcēlās uz dzīvi Latvijā un sāka strādāt Daugavpils Lokomotīvju remonta rūpnīcā, 1967. gadā neklātienē pabeidza Maskavas Augstāko partijas skolu.
Bija Lokomotīvju remonta rūpnīcas ceha priekšnieka vietnieks, PSKP rūpnīcas komitejas sekretārs un rūpnīcas direktors (1983-1985).  

1985. gadā iecelts par Daugavpils izpildkomitejas priekšsēdētāju, 1987. gadā par Latvijas Komunistiskās partijas Daugavpils pilsētas komitejas 1. sekretāru. 1990. gadā tika ievēlēts Latvijas PSR Augstākajā Padomē un bija starp tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju, no 1991. gada jūnija līdz septembrim bija Daugavpils pilsētas valdes priekšsēdētājs. 

Pēc Augusta puča sagrāves un pilnīgas Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. gada 20. septembrī Latvijas Republikas Augstākā Padome pieņēma lēmumu atlaist Daugavpils pilsētas valdi. 1992. gada jūlijā V. Žarkovs un vairāki citi deputāti tika izslēgti no Augstākās Padomes par darbošanos pretēji Latvijas Republikas Satversmei.

Līdz aiziešanai pensijā V. Žarkovs strādāja par Daugavpils Lokomotīvju remonta rūpnīcas personāla daļas vadītāju, komercdirektoru un tehnisko direktoru.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* ordenis „Goda zīme”, 
* Darba Sarkanā Karoga ordenis, 
* medaļa „Par pašaizliedzīgu darbu”,
* PSRS Goda dzelzceļnieks, 
* Vācijas Demokrātiskās Republikas Goda dzelzceļnieks,
* Latvijas PSR tautas izglītības teicamnieks, 
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais rūpniecības darbinieks.

## Atsauces
Stefans Češeiko-Sohackis

**Stefans Češeiko-Sohackis** (, , 1891—1934) bija Daugavpils (tolaik Dvinskas) strādnieku padomes deputātu izpildkomitejas priekšsēdētājs (1917–1918), vēlāk Dvinskas Kara revolucionārās komitejas priekšsēdētājs (1918–1919).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1891. gada 17. maijā Čerņihivas guberņas Ņežinas pilsētā poļu izcelsmes muižnieka Vaclava Češeiko-Sohacka un viņa sievas Valērijas, dzimušas Boguslavskas, ģimenē. 1893. gadā kopā ar vecākiem pārcēlās uz Daugavpili. Mācījās Daugavpils reālskolā, strādāja par provizora mācekli. 1905. gadā iestājās Krievijas sociāldemokrātiskajā strādnieku partijā, 1913. gadā apcietināts un izsūtīts uz Sibīriju.
1917. gadā tika ievēlēts par Viskrievijas Satversmes sapulces locekli. No 1917. novembra līdz 1918. februārim bija Dvinskas strādnieku padomes deputātu izpildkomitejas priekšsēdētājs.

Daugavpils vācu okupācijas laikā 1918. gadā pārcēlās uz Vitebsku, kur bija Vitebskas guberņas izpildkomitejas loceklis, vēlāk nodaļas vadītājs, pilsētas padomes priekšsēdētājs un justīcijas nodaļas komisārs. 
Kad Sarkanā armija 1918. decembrī ieņēma Daugavpili, viņu iecēla par pilsētas kara revolucionārās padomes priekšsēdētāju un Dvinskas apriņķa izpildkomitejas priekšsēdētāja vietnieku. 1919. janvārī Stučkas valdība viņa vietā iecēla Kārli Balodi (1893-1938).
Pēc tam, kad Polijas un Latvijas armijas daļas 1920. gada sākumā ieņēma Daugavpili, S. Češeiko-Sohackis atkal pārcēlās uz Vitebsku, kur vadīja pilsētas padomi. Vēlāk pārcēlās uz Samāru, kur bija Graudaugu kultūru institūta direktors (*Самарский институт зерновых культур*, 1926-1929), kādu laiku bija Kijivas Poļu pedagoģiskā insitūta direktors.

1933. gada 15. augustā viņu kopā ar brāli Ježiju Češeiko-Sohacki apcietināja PSRS politpārvalde (*Объединённое государственное политическое управление*, ОГПУ) un apsūdzēja spiegošanā un kontrevolucionāras organizācijas veidošanā. Viņa brālis Lubjankas cietumā 4. septembrī izdarīja pašnāvību. Nošauts Maskavā 1934. gada 1. jūnijā, aprakts Vagaņkovas kapsētā (*Ваганьковское кладбище*).

## Atsauces
Montrē

**Montrē** (, ) ir pilsēta Šveices rietumos, Vo kantonā. Pilsēta atrodas Alpu kalnu pakājē pie Ženēvas ezera. 2016. gadā pilsētā dzīvoja 26,6 tūkstoši cilvēku. Montrē ir viena no veselības kūrortpilsētām. Nozīmīgs ienākumu avots ir tūrisms. Pilsētas apkārtnē nodarbojas ar lauksaimniecību un vīnkopību.

Katru gadu jūlijā notiek Montrē džeza festivāls, kas ir atzīts par otru nozīmīgāko džeza festivālu pasaulē uzreiz aiz Monreālas festivāla.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ābeļi (Ābeļu pagasts)

**Ābeļi** ir ciems  Jēkabpils novadā, Ābeļu pagastā, atrodas pagasta ziemeļdaļā, Daugavas kreisajā krastā. Ciems atrodas pie vietējās nozīmes ceļa V783 5 km no pagasta centra Brodiem, 4 km no novada centra Jēkabpils un 147 km no Rīgas. Ziemeļrietumos Ābeļi robežojas ar Ķeikāniem. Ciemā atrodas Ābeļu pamatskola un Ābeļu pagasta estrāde.

Blakus Ābeļiem, Daugavas Burkānu salā, atrodas Kaupres pilskalns. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Ābeļu muižu (*Gut Abelhof*).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Atsauces
Jānis Ancāns

**Jānis Ancāns** (1911—1945) bija latviešu agronoms. Daugavpils pašvaldības vadītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1911. gada 7. jūlijā Kārsavas pagasta Ancānu ciemā (tagad Malnavas pagastā) zemkopja Onufrija Ancāna ģimenē. Pēc Kārsavas pamatskolas beigšanas 1927. gadā iestājās Malnavas lauksaimniecības vidusskolā. 1931. gadā uzsāka studijas Latvijas Universitātes Lauksaimniecības fakultātē, pēc studiju beigšanas strādāja par vecāko agronomu Daugavpilī.

Pēc Latvijas okupācijas ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu no Latgales vēlēšanu apgabala (1940).  
1940. gada jūlijā Iekšlietu ministrs Vilis Lācis atbrīvoja no amata Daugavpils pilsētas vecāko Andreju Švirkstu un viņa vietā iecēla agronomu Jāni Ancānu. Pilsētas vecākā amatā viņš bija līdz 1940. gada 26. augustam, kad par Daugavpils pilsētas darbaļaužu deputātu pagaidu padomes izpildu komitejas priekšsēdētāju tika iecelts Bernards Škapars. 

2. pasaules kara laikā bija Sarkanās armijas 201. latviešu strēlnieku divīzijā. 1944. gada nogalē smagi ievainots Kurzemes cietokšņa kaujās un miris Dobeles slimnīcā 1945. gada 1. janvārī. Apglabāts Dobeles padomju armijas karavīru brāļu kapos. 1945. gadā mirstīgās atliekas pārvestas uz Raiņa kapiem Rīgā.

Sieva - vēlakā Lauksaimniecības akadēmijas pasniedzēja Valentīna Ancāne. Meita - grafiķe Baņuta Ancāne (1941—2024).

## Atsauces
Benedikts VIII

**Benedikts VIII** (, dzimis ap 980. gadu, miris ), īstajā vārdā **Teofilakts**, bija Romas pāvests no  līdz nāvei. Viņa priekštecis bija Sergejs IV. Benedikts VIII ir pāvesta Jāņa XII brāļa dēls. Pēc Benedikta VIII nāves par jauno pāvestu kļuva viņa brālis Jānis XIX. Viņš bija pirmais no Tuskulānu dzimtas pāvestiem.

1014. gadā Benedikts VIII kronēja vācu karali Heinrihu II par Svētās Romas imperatoru. Izmantojot karaspēku, viņš atjaunoja pāvesta ietekmi Kampānijā un Toskānā. 1016. un 1017. gadā viņš sakāva saracēņus Itālijas ziemeļos.

## Ārējās saites
Džungļu grāmata (2016. gada filma)

**"Džungļu grāmata"** () ir 2016. gada ASV fantāzijas piedzīvojumu filma. Filmas režisors un līdzproducents ir Džons Favro, producentu studija *[[Walt Disney Pictures]]* un scenārija autors Džastins Markss. Filma balstīta uz Radjarda Kiplinga tāda paša nosaukuma darba un 1967. gada tāda paša nosaukuma Volta Disneja animācijas filmas motīviem. "Džungļu grāmata" ir aktierfilmas un datora radītu attēlu (CGI) apvienojums, kas parāda Maugļa stāstu. Maugļa lomu atveido Nīls Seti, dzīvnieku balsis ieskaņojuši Bills Marijs, Bens Kingslijs, Idriss Elba, Lupita Ņono, Skārleta Džohansone, Džankarlo Espozito un Kristofers Volkens. Favro, Markss un producents Braihems Teilors filmas stāstu veidoja, izmantojot gan Disneja animēto adaptāciju, gan Kiplinga oriģinālo stāstu.

Filmas pasaules pirmizrāde norisinājās . Tā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un labus kases ieņēmumus, ienesot veidotājiem vairāk kā 966 miljonus ASV dolāru, un kļūstot par piekto ienesīgāko 2016. gada filmu. Filma saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākie vizuālie efekti".

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Balodis (padomju darbinieks)

**Kārlis Balodis**, arī **Kārlis Balods** (1893—1938) bija latviešu padomju darbinieks. Daugavpils pilsētas un apriņķa izpildkomitejas priekšēdētājs Stučkas valdības laikā (1919).

## Dzīves gājums
Dzimis 1893. gada 2. janvārī Valkas apriņķī. Nepabeidzis mācības skolā, pievienojās Latvijas sociāldemokrātijai. Latvijas brīvības cīņu laikā viņu 1919. gada janvārī iecēla par Padomju Latvijas armijas ieņemtās Daugavpils pilsētas un apriņķa izpildkomitejas priekšēdētāju. 
Pēc Rīgas zaudēšanas 1919. gada maijā Stučkas valdība pārcēlās uz Rēzekni, varu Daugavpilī pārņēma revolucionārā padome (*ревком*), kuru līdz 1919. gada augustam vadīja Kārlis Balodis, pēc tam Pēteris Allens.
Pēc Latgales atbrīvošanas kauju beigām pārcēlās uz dzīvi Krievijā, 1930. gados kā *Карл Карлович Баллод* vadīja Kominternes izpildkomitejas sekretariāta sakaru dienesta apakšnodaļu.  
NKVD "Latviešu operācijas" laikā viņu 1937. gada 20. janvārī apcietināja, apvainoja spiegošanā un 1938. gada 20. janvārī piesprieda nāvessodu nošaujot.

## Atsauces
Pēteris Allens

**Pēteris Allens** (1890—1961) bija latviešu padomju darbinieks. Daugavpils pilsētas un apriņķa izpildkomitejas priekšēdētājs Stučkas valdības laikā (1919). Jelgavas Lauksaimniecības akadēmijas Politiskās ekonomijas profesors (1940-1961).

## Dzīves gājums
Dzimis 1890. gada 11. jūnijā Suntažu pagastā Jēkaba Allena ģimenē. 1907. gadā pievienojās Latvijas sociāldemokrātijai (LSD), Iskolata varas laikā bija LSD Rīgas komitejas loceklis. Pēc Oktobra revolūcijas bija Padomju Krievijas Tautību lietu komisariāta daļas vadītājs Petrogradā.
Latvijas SPR laikā bija finanšu komisāra vietnieks, Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās izpildkomitejas (CIK) un Centrālās komitejas loceklis. Pēc tam, kad Stučkas valdība 1919. gada maijā pārcēlās uz Rēzekni, viņu augustā iecēla par Daugavpils revolucionārās padomes vadītāju.
Pēc Latgales atbrīvošanas kauju beigām pārcēlās uz dzīvi Krievijā, no 1921. gada kā *Петр Яковлевич Аллен* darbojās Kominternes struktūrās, dzīvoja Maskavā un Smoļenskā.   

1932. gadā beidza Maskavas Sarkanās profesūras institūtu un nodarbojās ar pedagoģisko darbu Maskavā, vēlāk Baškīrijā. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada rudenī viņu nosūtīja uz Jelgavu un iecēla par Jelgavas Lauksaimniecības akadēmijas (JLA) Politiskās ekonomijas katedras vadītāju. Pēc viņa un citu no Krievijas atbraukušo mācībspēku ziņojumiem 1941. gada 19. martā Latvijas Komunistiskās (boļševiku) partijas (LK(b)P) Centrālās komitejas birojs konstatēja, ka *JLA mācībspēku sastāvs esot stipri "piesārņots" ar "šķiriski svešiem" un "zinātniski nepietiekoši sagatavotiem" cilvēkiem. Netiekot izvirzīta "spējīgo darbinieku progresīvā daļa"*. Tā rezultātā no amata atbrīvoja JLA rektoru Paulu Galenieku.

Pēc Vācijas karaspēka iebrukuma 1941. gadā devās bēgļu gaitās uz PSRS, bet 1944. gadā atgriezās Jelgavā un turpināja darboties Lauksaimniecības akadēmijā līdz savai nāvei. Miris Rīgā 1961. gada 26. decembrī.    

## Atsauces
Kārlis Balodis (nozīmju atdalīšana)

**Kārlis Balodis** var būt:
* Kārlis Balodis (1864—1931) — ekonomists;
* Kārlis Balodis (1889—1964) — medicīnas profesors;
* Kārlis Balodis (1893—1938) — padomju darbinieks;
* Kārlis Balodis (1894—1938) — čekists.
Autoceļš V783

|}
|}

**V783** autoceļš **Jēkabpils–Dignāja–Ilūkste** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno Jēkabpili caur Dignāju ar Ilūksti. Autoceļš ir  garš un klāts ar asfaltbetona un grants segumu. Ceļš garā posmā iet gar Daugavas kreiso krastu. Tas šķērso Jēkabpils novada  Ābeļu, Dignājas, Dunavas pagastus un Augšdaugavas novada Dvietes un Pilskalnes pagastus.

## Atsauces
Andrejs Švirksts

**Andrejs Švirksts** (1897—1955) bija latviešu sabiedriskais darbinieks un politiķis, Daugavpils pilsētas galva (1938—1940), Daugavpils latviešu biedrības priekšsēdētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1897. gada 23. maijā Jersikas pagasta Šlosbergu mājās pie Jersikas pilskalna. Mācījās Līvānu skolā. Pēc skolas beigšanas Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā sāka strādāt dzelzceļa dienestā, 1917. gadā bija viens no latviešu strēlnieku Latgales pulka organizētājiem. Pēc Krievijas impērijas kapitulācijas demobilizējās un strādāja par skolotāju. 1919. gadā beidza skolotāju kursus, bija Jersikas pamatskolas pārzinis (direktors).

Pēc Latgales atbrīvošanas cīņu beigām 1920. gadā Andrejs Švirksts sāka strādāt Daugavpils apriņķa valdē, bija Daugavpils apriņķa valdes priekšsēdētājs (27.03.1928-1934) un apriņķa vecākais (1934-1937). Švirksts veicināja apriņķa lauku skolu būvi Jersikā, Sutros, Indrā, Daugaviešos, Piedrujā un Kalniešos.

1938. gada 1. janvārī viņš kļuva par Daugavpils pilsētas galvu. Švirksta vadībā pabeidza Vienības nama celtniecību, uzbūvēja jaunu svētku estrādi Stropu mežā, atvēra Valsts vēstures muzeja Daugavpils nodaļu. Neilgi pirms Latvijas okupācijas viņš organizēja 1940. gada 15.-16. jūnija Latgales dziesmu svētkus. 

1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā A. Švirkstu arestēja un 1941. gada 17. novembrī Vjatlagā viņam piesprieda nāves sodu nošaujot. 1942. gada 16. decembrī nāves sodu nomainīja ar 10 gadiem ieslodzījumā, pēc tam liedzot atgriezties Latvijā. 

Miris 1955. gada 3. oktobrī Gorkijas apgabala Kstovas rajona Počinku ciemā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 5. šķira Nr. 2801 (1932)
* Atzinības krusts, 3. šķira Nr. 20 (1938) 
* Viestura ordenis
* Aizsargu Nopelnu krusts

## Piemiņa
2011. gada 17. novembrī pie Daugavpils Vienības nama sienas tika atklāta Andrejam Švirkstam veltīta piemiņas plāksne.

## Atsauces
Leo Ērnrūts

**Leo Reinholds Ērnrūts** (*Leo Reinhold Ehrnrooth*, dzimis , miris ) bija Somijas jurists un politiķis. Bijis Somijas Senāta loceklis, tirdzniecības un rūpniecības ministrs, ārlietu ministrs.

Leo Ērnrūts vecāki bija ģenerālmajors Ādolfs Reinholds Ērnrūts (*Adolf Reinhold Ehrnrooth*) un Olga De la Gardī (*Olga De la Gardie*).
 
1906. gadā Leo Ērnrūts ieguva tieslietu doktora grādu. No 1904. līdz 1906. gadam viņš bija Somijas ladtāga loceklis. 1907. gadā viņš tika ievēlēts Eduskuntā no Somijas zviedru tautas partijas un kā deputāts pildīja pienākumus līdz 1909. gadam.
No 1906. līdz 1917. gadam Ērnrūts darbojās Senāta Ekonomikas nodaļā. 1913. gadā viņš uz gadu tika arestēts par atteikšanos apliecināt krievu valodas dokumentus.

1917. gada Februāra revolūcijas Krievijā, martā Somijā tika izveidots jauns Senāts, un Leo Ērnrūts kļuva par Senāta Tirdzniecības un rūpniecības nodaļas vadītāju. Pēc Tokoi un citu sociāldemokrātu aiziešanas no Senāta, Ērnrūts turpināja pildīt pienākumus arī Seteles senātā. 1917. gadā ievēlēts parlamentā.

1918. gadā no maija līdz septembrim Leo Ērnrūts darbojās delegācijā Somijas vēstniecībā Berlīnē. Pēc tam viņš Ingmana un Kastrēna ministru kabinetā bija ārlietu ministra vietnieks līdz 1919. gada vasarai. Nākamajā gadā Ēriha kabinetā Ērnrūts bija tirdzniecības un rūpniecības ministrs.

Somijas neatkarības sākuma posmā Ērnrūts sāka darboties arī biznesā. Viņš bija  Somijas kokzāģētāju asociācijas pirmais priekšsēdētājs un Somijas kokapstrādes rūpniecības federācijas prezidents. No 1921. līdz 1924. gadam Ērnrūts bija bankas *[[Helsingin Osakepankki]]* direktors.

1928. gadā Tautu Savienība Leo Ērnrūtu iecēla par Zārlandes valdības prezidentu; šo amatu viņš pildīja līdz 1935. gadam. Turpinājuma kara laikā no 1943. gada marta līdz 1944. gada augustam Ērnrūts  bija Somijas iekšlietu ministrs.

## Atsauces


## Ārējās saites
* Leo Ehrnrooth Eduskunta
* Ehrnrooth, Leo Reinhold  Somijas Ministru Kabinets
* Leo Reinhold Ehrnrooth geni.com

|-

|-

|-
SKS 53. ekspedīcija

**SKS 53. ekspedīcija** (*Экспедиция МКС-53*; *Expedition 53* jeb *ISS-53*) bija Krievijas, ASV un Eiropas kosmonautu pastāvīgā ekspedīcija Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS) no 2017. gada septembra līdz decembrim.

## Apkalpe

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Ārējās saites

* 53. ekspedīcija NASA mājas lapā  
* 52./53. ekspedīcija Energija mājas lapā  
* 53./54. ekspedīcija Energija mājas lapā
Hostomice

**Hostomice** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Berounas apriņķī.

Rakstos pirmoreiz 1343. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. 1732. gadā tai tika piešķirtas pilsētas tiesības. No 1919. gada — Čehoslovākijas pilsēta. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pumpuri (ciems)

**Pumpuri** ir ciems Kuldīgas novada Skrundas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,4 km no pagasta centra Skrundas, 43,3 km no novada centra Kuldīgas un 150,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P107 (Skrunda — Ezere), pie Gaidupes ietekas Klūgas upē.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Aleksandrijas Atanasijs

**Svētais Aleksandrijas Atanasijs**, arī **Atanasijs Lielais** (}; dzimis ap 296./298. gadu, miris ) bija kristiešu svētais, Baznīcas tēvs, teologs, Aleksandrijas bīskaps no 328. līdz 373. gadam. Pazīstams kā viens no enerģiskākajiem ariānisma pretiniekiem. 350. gadā palika par vienīgo bīskapu - Trīsvienības piekritēju Romas impērijas austrumdaļā. 45 gadu laikā, kas pavadīti Aleksandrijas bīskapa amatā, piecreiz izsūtīts pēc četru dažādu imperatoru rīkojuma. Kopumā izsūtījumā pavadīja vairāk nekā 17 gadus, tika dēvēts par *Athanasius contra mundum* (*Atanasijs pret pasauli*). Kristietībā pazīstamā Atanasija ticības apliecība, pretēji nosaukumam, pēc vairuma vēsturnieku uzskata, visticamāk radusies 5. vai 6. gadsimtā Dienvidgallijā.

## Ārējās saites
Cvanu valoda

**Cvanu valoda**, arī **secvana** (*seTswana*), ir viena no bantu valodām, kas pieder Nigēras-Kongo valodu saimei. Cvanu valoda ir izplatīta Dienvidāfrikas valstīs. Tā ir valsts valoda trijās valstīs: Botsvānā, Dienvidāfrikā un Zimbabvē. Cvanu valodas pratēju skaits tiek lēsts ap 13,7 miljoniem, no tiem aptuveni 5,8 miljoniem tā ir dzimtā valoda. No šiem 13,7 miljoniem aptuveni 11,8 miljoni dzīvo Dienvidāfrikā.
Brētliņa

**Brētliņa** jeb **Eiropas brētliņa** (*Sprattus sprattus*) ir siļķu dzimtas (*Clupeidae*) zivs, kas sastopama Atlantijas okeāna ziemeļaustrumos, Eiropas un Ziemeļāfrikas piekrastes jūrās. Vistālāk ziemeļos tā mājo Lofotu salu arhipelāgā pie Norvēģijas krastiem, Britu salu rietumos, Ziemeļu un Baltijas jūrā, dienvidos izplatība sasniedz Maroku un Vidusjūras ziemeļus, Adrijas un Melno jūru.

Brētliņas ir nozīmīgs zvejas objekts Baltijas jūras valstīm. Tās izmanto sālītas, kūpinātas, ceptas, vārītas un sagatavotas dažādos konservos. Iecienītākie izstrādājumi Latvijā ir ķilavas un šprotes eļļā.

## Latvijā
thumb|left|240px|Brētliņu loms
Baltijas jūrā mājo viena no brētliņas divām pasugām — **Baltijas brētliņa** (*Sprattus sprattus balticus*). Tā masveidīgi sastopama visā Baltijas jūrā, izņemot jūras līču atsāļotākos rajonus, tomēr vējuzplūdos var ienākt arī lielāko upju grīvās.

## Izskats
Brētliņas ir maza auguma, sudrabainas zivtiņas ar tumšu, zilganzaļu, gandrīz melnu muguru. Ķermenis viegli sāniski saplacināts, proporcionāli garš. Galva sīka, arī apakšžoklis smalks. Lemeškauls bez zobiem. Uz vēdera asas, ķīļveida zvīņas. Žaunu vāka aizmugurējā mala noapaļota. Vēdera spuras ar 7—8 mīkstiem stariem, sākas pirms muguras spuras. Brētliņas garums ir 8—17 cm (parasti ap 12 cm), svars 25 g. Ir stipri līdzīga reņģei, no kuras atšķiras ar sataustāmu asu vēdera ķīli.

## Uzvedība un barība
Brētliņa ir pelaģiska jūras zivs. Uzturas krasta joslā, bieži seklos ūdeņos, sēkļu tuvumā. Izvairās no stipri atsāļotiem rajoniem. Veido lielus barus, kas migrē no ziemas barošanās vietām uz vasaras nārstošanas vietām. Tomēr migrācijas ir nelielas. Ziemā uzturas 70—100 m dziļumā, kur ūdens temperatūra ir 3—5° C. Pavasarī, vasaras sākumā migrē uz ūdens virsējiem slāņiem, kur uzturas virs termoķīļa (līdz 30 m dziļumam), rudenī atkal atgriežas dziļumā. Atkarībā no sezonas dienā veido barus šaurā joslā dziļumā vai arī ūdens augšējos slāņos. Ziemā, pavasarī un rudenī naktīs izteiktas diennakts vertikālās migrācijas. Barojas ar zooplanktonu, galvenokārt ar vēžveidīgajiem.

## Vairošanās
Dzimumgatavību brētliņa sasniedz 2—3 gadu vecumā. Nārsto krasta tuvumā vai atklātā jūrā, bet ne tālāk par 100 km no krasta. Nārsts no marta līdz augustam virs ieplakām (10—20 m dziļumā), kur ūdens sāļums ir ne mazāks par 5% un ūdens temperatūra 3,5—14° C. Auglība 6—14 tūkst. ikru, tos nērš 6—9 porcijās ik pēc 8—10 dienām. Ikri un kāpuri pelaģiski. Kāpuru garums izšķiļoties 2—3,6 mm. Kāpuru metamorfoze notiek pēc 6—8 nedēļām, kad tie sasnieguši 30—40 mm garumu. Brētliņa var sasniegt 17 gadu vecumu.

## Sistemātika
Brētliņai ir 2 pasugas:
*Baltijas brētliņa (*Sprattus sprattus balticus*)
*Eiropas brētliņa (*Sprattus sprattus sprattus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Baltijas brētliņa
*Latvijas Daba: Siļķveidīgās zivis 
*Fact Sheets: Sprattus sprattus (Linnaeus, 1758)
*IUCN: Sprattus sprattus
*Nature Gate: Sprat
Cryptonevra

***Cryptonevra*** ir stiebrmušu ģints, kurā ietilpst 12 sugas. Tipu suga ir *[[Cryptonevra flavitarsis]]*. Izplatītas Palearktikā un Orientālā reģionā. Latvijā ir sastopamas 3 sugas *[[Cryptonevra diadema]]*, *[[Cryptonevra flavitarsis]]* un *[[Cryptonevra tarsata]]*.

## Pieaugušo īpatņu apraksts
Mušu ķermenis ir melns, ar daļēji dzeltenu pieri, ūsām un kājām. Labi attīstīti ir galvas sariņi; *vte* sariņš ir garāks par *vti* sariņu. Actiņu trīsstūris ir liels, plašs aizmugurē, gandrīz sasniedz pieres priekšējo malu; ar sietiņveida mikroskulptūru, bez putekļaina aplikuma. Seja ar *carinum*, kas ir trīsstūrveida starp ūsām un ir šaura apakšā. Pirmā flagellomere ir tikpat gara, cik plata ar punktētu virsējo malu.

Skutums melns ar vāji granulētu skulptūru, ar putekļainu aplikumu un ar daudziem vienmērīgi augošiem sariņiem.

Femorālie un tibiālie orgāni ir.

## Atsauces

## Ārējās saites
* EOL - Enciclopedy of Life
Kaspers Šmeihels

**Kaspers Šmeihels** (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, Skotijas kluba *[[Glāzgovas "Celtic"]]* un Dānijas futbola izlases vārtsargs. Kaspera tēvs Peters Šmeihels arī bija vārtsargs.

Šmeihels karjeru sāka *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]*. Tur vārtos bieži netika un tika izīrēts dažādiem Anglijas un Skotijas līgas klubiem. 2009. gadā Šmeihels pievienojās Anglijas pēc spēka ceturtās līgas klubam *[[Notts County F.C.|Notts County]]*. 2010. gadā Šmeihelu gribēja iegādāties gan Premjerlīgas, gan Bundeslīgas klubi un viņš pievienojās *[[Leeds United A.F.C.|Leeds United]]*. 2011. gadā pievienojās *[[Leicester City F.C.|Leicester City]]*. 2015.—2016. gada sezonā Šmeihels ar *Leicester City* izcīnija Premjerlīgas titlulu. Kaspers un Peters Šmeihels kļuva par vienīgo tēvu un dēlu, kas ir ieguvuši Premjerlīgas titulu. 2021. gadā ar *Leicester City* uzvarēja FA kausa izcīņā. 2022. gada augustā pārgāja uz Francijas *[[Francijas futbola 1. līga|Ligue 1]]* klubu *[[OGC Nice]]*.  Šmeihels parakstīja viena gada līgumu ar Beļģijas futbola Pro līgas klubu *[[R.S.C. Anderlecht|Anderlecht]]*.

2024. gada 18. jūlijā Šmeihels noslēdza viena gada līgumu ar Skotijas premjerlīgas klubu Glāzgovas "Celtic" ar iespēju to pagarināt vēl uz divpadsmit mēnešiem. 2024. gada 4. augustā viņš debitēja kluba sastāvā, saglabājot vārtus neieņemtus līgas uzvarā pret Kilmarnock klubu ar rezultātu 4:0.

Dānijas futbola izlasē bija komandas sastāvā 2012. gada Eiropas čempionātā, bet laukumā neizgāja. Izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Maķedoniju. Pārstāvēja izlasi 2018. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2020. gada Eiropas čempionātā, kad komanda sasniedza pusfinālu un 2024. gada Eiropas čempionātā. Spēlēja izlases sastāvā arī 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Notts County**

* Anglijas Otrā līga: 2009—10

**Leicester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2015—16
* FA kauss: 2020—21
* *[[FA Community Shield]]*: 2021
* Anglijas čempionāts: 2013—14

**Celtic F.C.**

* Skotijas līgas kauss: 2024—25
* Skotijas futbola Premjerlīga: 2024–25

**Individuālie sasniegumi**

* Dānijas gada futbolists: 2016, 2019, 2020
* ''Leicester City'' sezonas labākais spēlētājs: 2011—12, 2016—17

## Atsauces

## Ārējās saites
Krālūvdvūra

**Krālūvdvūra** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Berounas apriņķī, uz dienvidrietumiem no apriņķa centra Berounas Litavkas krastos.

12. gadsimta pirmajā pusē Bohēmijas karalis Vāclavs I šeit nodibināja apmetni, un 1253. gadā šeit mira. Kā apdzīvota vieta rakstos pirmoreiz minēta 1394. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. No 1930. gada - miests (*městys*). 1988. gadā autostrāde D5 sadalīja apdzīvoto vietu divās daļās. Kopš 1993. gada — Čehijā. 2004. gadā Krālūvdvūrai tika piešķirtas pilsētas tiesības.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rūnaiši

**Rūnaiši** ir ciems Kuldīgas novada Skrundas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 1,7 km no pagasta centra Skrundas, 37,9 km no novada centra Kuldīgas un 152,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz Skrundas ziemeļrietumu pievārtē, Skrundas dīķu dienvidaustrumu krastā uz rietumiem no Garūdenes upes. Ciema teritorijā atrodas 11 dzīvojamās ēkas, no kurām viena ir daudzdzīvokļu ēka, kā arī jaunais un vecais kantoris, vairākas noliktavas un lidlauks.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Sadio Manē

**Sadio Manē** (; dzimis ) ir Senegālas futbolists, Saūda Arābijas profesionālās līgas kluba *[[Al Nassr]]* un Senegālas futbola izlases uzbrucējs.

Manē karjeru sāka Francijas komandā *[[FC Metz]]*. 2012. gadā Manē pievienojās Austrijas klubam ''Red Bull Salzburg''. Zalcburgā Manē izcīnija Austrijas Bundeslīgas titulu un pārcēlās uz Anglijas *[[Southampton FC]]*. 2016. gadā Manē pievienojās *[[Liverpool FC]]* par 34 milijoniem Sterliņu mārciņu, tādējādi kļūstot par dārgāko Āfrikas futbolistu. 2018—19. gada Premjerlīgas sezonā kļuvis par turnīra dalīti labāko vārtu guvēju. 2020. gadā ar *Liverpool* kļuvis par Anglijas čempionu. 2021. gada oktobrī Premjerlīgā guvis 100 vārtus, kļūstot tikai par trešo Āfrikas spēlētāju, kurš to ir sasniedzis. 2022. gadā par 32 miljoniem eiro Manē tika pārdots Vācijas Bundeslīgas komandai Minhenes "''Bayern''".

Senegālas futbola izlasē spēlējis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un 2017. gada Āfrikas Nāciju kausā, 2019. gada Āfrikas Nāciju kausā. 2021. gada Āfrikas Nāciju kausā ar Senegālas izlasi izdevās izcīnīt čempiona titulu.

2019. gadā, spēlējot "Liverpūlē", Manē izpelnījās fanu ievērību ar sava tālruņa ieplīsušo ekrānu. Uz jautājumiem viņš atbildēja, ka labprātāk tērējot naudu un laiku labdarībai Senegālā nekā mantu pirkšanai, bet šis tālrunis viņam svarīgs kā drauga dāvana.

## Sasniegumi
**Red Bull Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2013—14
* Austrijas kauss: 2013—14

**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2019—20
* EFL Cup: 2021-22
* FA kauss: 2021-22
* UEFA Čempionu līga: 2018—19; finālists 2017—18; 2021—22
* UEFA Superkauss: 2019
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2019
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2022—23
* DFL-Supercup: 2022

**Senegālas izlase**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2021, 2025; finālists: 2019

**Individuālie sasniegumi**

* Anglijas Premjerlīgas labākais vārtu guvējs: 2018—19
* Āfrikas gada futbolists: 2019
* UEFA Gada komanda: 2019

## Atsauces

## Ārējās saites
Ārijs

**Ārijs** jeb **Arejs** (; dzimis 256. gadā, miris 336. gadā) bija berberu izcelsmes Aleksandrijas kristiešu garīdznieks, kurš radīja teoloģisku doktrīnu, kas pazīstama kā ariānisms, ko kristīgā baznīca atzina par ķecerību. Ārijs savus uzskatus definēja ap 323. gadu sarakstītajā darbā *Thalia*, no kura mūsdienās saglabājušies daži fragmenti.

Dzimis Kirenaikā, mācījies pie Antiohijas Lukiāna. Pirms 311. gada ieradās Aleksandrijā, kur izvirzījās par vienu no kristiešu līderiem. Izplatoties Ārija mācībai, Aleksandrijas bīskaps Aleksandrs izslēdza Āriju no baznīcas, tomēr līdz ar viņu baznīcu pameta ievērojams skaits sekotāju. Ārijs devās uz Palestīnu, kur turpināja izplatīt savus uzskatus. 325. gadā imperatora Konstantīna organizētajā Pirmajā Nīkajas koncilā Ārija uzskati tika nosodīti, bet pats Ārijs tika izsūtīts uz Ilīriju. Vēlāk Ārijam tika ļauts atgriezties no izsūtījuma, tomēr drīz pēc tam viņš pēkšņi mira.

## Ārējās saites
* 
*
O.J.: Made in America

***O.J.: Made in America*** ir 2016. gada ASV dokumentālā filma. Filmu producējis un režisējis Ezra Edelmans studijai *[[ESPN Films]]*. Dokumentālā filma pēta divas dižākās amerikāņu vājības – rasi un slavu – caur O. Dž. Simpsona dzīvi, no viņa straujās futbola karjeras Dienvidkalifornijas Universitātē un kādēļ Amerika viņu iemīlēja, līdz viņš tika apsūdzēts Nikolas Braunas Simpsonas un Rona Goldmana slepkavībā ar tai sekojošo attaisnošanu, un kā viņš trīspadsmit gadus vēlāk vēlreiz tika apsūdzēts un ieslodzīts cietumā. *O.J.: Made in America* pirmizrāde norisinājās ''Sundance'' kinofestivālā , bet 2016. gada maijā to sāka demonstrēt Ņujorkas un Losandželosas kinoteātros.  kanālos ABC un ESPN notika filmas pirmizrāde. Filma ieguva plašu atzinību un saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā dokumentālā filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Jakovs Movšenzons

thumb|250px|Jakovs (Jēkabs) Movšenzons
**Jakovs (Jēkabs) Movšenzons** (, , 1864—1919) bija Daugavpils ebreju sabiedriskais darbinieks, inženieris un uzņēmējs, Dvinskas pilsētas kolēģijas priekšsēdētājs (1918).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1864. gadā Daugavpils (tolaik Dinaburgas) tirgotāja Ļeva Movšenzona ģimenē. Studēja Rīgas Politehniskā augstskolā, ko beidza 1890. gadā ar inženiera-mehāniķa diplomu.

Atgriezies Daugavpilī, nodibināja savu flīžu rūpnīcu Gajoka apkaimē. 1903. gadā viņu ievēlēja Daugavpils domē, viņš bija būvniecības komisijas vadītājs, ugunsdzēsēju biedrības priekšnieks. Pēc viņa iniciatīvas uzcēla Daugavpils ebreju amatniecības skolu Varšavas ielā. 
Movšenzona rūpnīcas ražojumiem 1903. gada Daugavpils lauksaimniecības izstādē piešķīra Lielo sudraba medaļu. Viņam piederēja arī pilsētplānošanas kantoris Aleksandra (tagad Vienības) ielā, nami pilsētā un vairākas vasarnīcas Jaunajos Stropos.   
Daugavpils vācu okupācijas laikā 1918. gadā tupināja darboties Daugavpils (Dinaburgas) pilsētas kolēģijā, pēc Latvijas valsts pasludināšanas novembrī kļuva par tās priekšsēdētāju. 

Kad Sarkanā armija 1918. gada 9. decembrī ieņēma Daugavpili, viņu atcēla no amata un apcietināja un apsūdzēja politiskā apvērsuma veikšanā. 1919. gada 28. martā pēc Stučkas valdības ieceltās pilsētas kara revolucionārās padomes lēmuma viņam piesprieda nāvessodu. Nošauts kopā ar 76 citiem apcietinātajiem.

Apglabāts Daugavpils ebreju kapsētā, kur viņam 1920. gados uzstādīja pieminekli, kas nav saglabājies.

## Atsauces