Matra (uzņēmums)

thumb|right|200px|''Matra'' agrākais logo
thumb|right|240px|''Matra 530'' sporta mašīna
thumb|right|240px|''Renault Espace I'' minivens
[thumb|right|240px|''[Mistral (raķete)|Mistral* zeme-gaiss raķete]]
[[Attēls:Lille VAL 208.jpg|thumb|right|240px|Vieglā metro sistēma *VAL* [[Lille|Lillē]]]]

***Matra S.A.*** ir [[Francija]]s uzņēmums. Ietilpst *Groupe Lagardère* grupā. Dibināts 1937. gadā (kā *CAPRA*). Galvenais birojs atrodas [[Parīze|Parīzē]].

Mūsdienās *Matra* nodarbojas ar elektrisko divu un četru riteņu transportlīdzekļu izplatīšanu.

== Vēsture ==
1937. gadā aviācijas inženieris *Marcel Chassagny* dibināja uzņēmumu ***CAPRA*** (*Compagnie anonyme de production et réalisations aéronautique*), kas nodarbojās ar aviācijas izstrādājumu ražošanu.
1942. gadā tā nosaukums mainīts uz ***MATRA*** (*Mecanique Aviation-Traction*). Pēc [[Otrais pasaules karš|kara]] uzņēmums ieguva daudzus pasūtījumus no Francijas valdības.
*MATRA* pēckara periodā ražoja [[lidmašīna]]s un [[raķete]]s, kā arī citu militāro aprīkojumu.
1951. gadā *MATRA* būvēta lidmašīna pirmā Eiropā pārsniedza [[skaņas barjera|skaņas barjeru]].

1963. gadā par *MATRA* vadītāju kļuva *Jean-Luc Lagardère*.
1960. gados *MATRA* sāka [[diversifikācija|diversificēt]] savu civilo produkciju, apgūstot jaunas nozares.
1961. gadā sākta sadarbība ar autokonstruktoru *René Bonnet*.
Kad 1964. gadā *René Bonnet* piedzīvoja finansiālas problēmas, *MATRA* nopirka viņa sporta mašīnu ražošanas uzņēmumu *Automobiles René Bonnet*, kas nākamajā gadā pārdēvēts par *Matra Sports*.
*MATRA* sacīkšu mašīnas sāka piedalīties Francijas *Formula 3* sacensībās, un no 1965. līdz 1967. gadam bija uzvarētājas. 1966. gadā *MATRA* sāka piedalīties *Formula 2* sacensībās, bet no 1967. līdz 1972. gadam piedalījās *Formula 1*. 1974. gadā *MATRA* pārtrauca dalību autosacīkstēs.

1960. gados *MATRA* sāka izgatavot kosmisko tehniku. 1968. gadā palaists pētnieciskais [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]] *ESRO 2B* ar *MATRA* aparatūru.

1970. gados *Matra* sāka izstrādāt jaunu vieglā [[metro]] sistēmu *Véhicule Automatique Léger* (*VAL*), kuras vilcieni būtu apgādāti ar gumijas riteņiem un darbotos automātiski. Lai to realizētu, 1972. gadā iegādāts transportsistēmu risinājumu uzņēmums *Interelec*.
1970. un 1980. gados *Matra* Parīzē mēģināja izveidot automatizētu personālā transporta sistēmu *Aramis* (1987. gadā projekts pārtraukts).

1973. gadā iegūta *Solex* [[karburators|karburatoru]] nodaļa, kas vēlāk pārdota *Magneti Marelli*.
1978. gadā iegūti 34% kapitāldaļu šaujamieroču ražotājā *Manurhin*.
1979. gadā kopā ar ASV *Harris Semiconductor* dibināts kopuzņēmums *Matra Harris Semiconductors SA* (*MHS*) [[pusvadītājs|pusvadītāju]] detaļu ražošanai.

1980. gadā nopirkts mediju uzņēmums *Hachette Filipacchi Médias*.

Kad [[Fransuā Miterāns|Fransuā Miterāna]] prezidentūras sākumā 1981. gadā tika veikta lielo uzņēmumu [[nacionalizācija]], valsts ieguva 51% *MATRA* kapitāldaļu.
*Matra* piedzīvoja grūtības civilajā sektorā, tāpēc atteicās no vairākām nozarēm, paturot tikai autobūvi (ar modeli *Renault Espace*), telesakarus un datortehniku.
1980. gadu sākumā [[Lille|Lillē]] palaista vieglā metro sistēma *VAL*.
1980. gados iegādāts telesakaru iekārtu ražotājs *Péritel et Depaepe* un Šveices luksus pulksteņu ražotājs *Jaeger-LeCoultre*.
1983. gadā *Alsthom* pārdots *VAL* metro iekārtu ražotājs *Compagnie industrielle de matériel de transport*.
1983. gadā *Matra* pilnībā ieguva šaujamieroču ražotāju *Manurhin*, kurš nākamajā gadā tika sadalīts divās grupās: *MATRA MANURHIN DEFENSE*, kas ražoja ieročus un munīciju militāriem mērķiem, un *MATRA MANURHIN AUTOMATIC*, kas nodarbojās ar civilo produkciju.
Sadarbībā ar ASV uzņēmumu *Tandy* 1983. gadā izlaists [[mājas dators|mājas datoru]] *TRS-80 MC-10* klons *Alice*.
1986. gadā *Hachette* iegādājās radiostaciju tīklu *Europe 1*.
1986. gadā kopā ar Somijas uzņēmumu *Nokia* izveidots kopuzņēmums *Matra Nokia Radiomobiles SA*, lai izstrādātu un ražotu mobilos telefonus Francijā.

1988. gada janvārī *Matra* tika privatizēta. *Jean-Luc Lagardère* turēja 6% akciju, bet 1992. gadā viņa daļa sasniedza 25%.
No 1987. līdz 1989. gada uzņēmums sponsorēja futbola klubu *Racing Club Paris* (šajā laikā tā nosaukums bija *Matra Racing*).
1989. gadā no *Harris Semiconductor* nopirktas visas *Matra Harris Semiconductors* kapitāldaļas, un tas pārdēvēts par *Matra MHS SA*.
1990. gadā *Matra* kosmiskā nodaļa *Matra Espace* kopā ar Apvienotās Karalistes *GEC* meitas uzņēmumu *Marconi Space Systems* izveidoja kopuzņēmumu *Matra Marconi Space* kosmiskās produkcijas ražošanai, kurā 51% piederēja *Matra*.
1990. gadā *MATRA MANURHIN DEFENSE* pārdota uzņēmumam *GIAT Industries* (tagad *Nexter*).
1990. gadā kopā ar Kanādas *Nortel* dibināts kopuzņēmums *Matra Nortel Communications* (*MNC*).
1991. gadā *AEG* iegādājās 50% *Matra MHS* kapitāldaļu.

1992. gadā notika *Jean-Luc Lagardère* piederošo uzņēmumu restrukturizācija, izveidojot mātes uzņēmumu *Groupe Lagardère*. Mediju joma tika koncentrēta *Hachette*, bet tehnoloģiju nozares — *Matra*.
1994. gadā *Matra Marconi Space* nopirka Apvienotās Karalistes uzņēmumu *British Aerospace* un *Ferranti* kosmisko sistēmu nodaļas.
1996. gadā *Matra Defense* raķešu nodaļa apvienota ar *British Aerospace* raķešu nodaļu *BAe Dynamics*, izveidojot uzņēmumu *Matra BAe Dynamics*.
1996. gadā *Matra* transporta nodaļa (bez [[Taibei]] līguma) pārveidota kā uzņēmums *Matra Transport International*, kurā 50% kapitāldaļu nopirka Vācijas *Siemens*.
Kad Francijas valdība izsludināja elektronikas uzņēmuma *Thomson* privatizāciju, *Matra* vēlējās to iegūt, bet beigās to privatizēja *Alcatel*.

1998. gadā *AEG* nopirka visas *Matra MHS* kapitāldaļas un to pārdēvēja par *MHS SA*. *Matra Nortel Communications* pārdeva GSM termināļu pētniecības nodaļu, kas atradās Vācijas pilsētā [[Ulma|Ulmā]], Somijas *Nokia*.
1998. gadā *Siemens* daļa *Matra Transport International* sasniedza 95%.
1999. gadā *Matra Hautes Technologies* un *Aérospatiale*, izņemot pavadoņu būvi, apvienojās uzņēmumā *Aérospatiale-Matra*.

2000. gadā apvienojās *Aérospatiale-Matra*, Vācijas *DaimlerChrysler Aerospace* (*DASA*) un Spānijas *Construcciones Aeronáuticas* izveidojot Eiropas mēroga korporāciju *EADS*.
*Matra Marconi Space* apvienojās ar *DaimlerChrysler Aerospace* kosmisko nodaļu un Spānijas *Computadores, Redes e Ingeniería*, izveidojot uzņēmumu *Astrium Satellites*, kas 2003. gadā kļuva par *EADS* meitas uzņēmumu.
2001. gadā *Nortel* ieguva 100% *Matra Nortel Communications* kapitāldaļu. *Siemens* pilnībā ieguva *Matra Transport International*, kuru pārdēvēja par *Siemens Transportation Systems*.
2002. gadā *Matra BAe Dynamics* apvienots ar *Aérospatiale Matra Missiles*, izveidojot raķešu ražotāju *MBDA* *EADS* paspārnē.
Pēc aerokosmisko sitēmu nodošanas *EADS*, atlikušais telesakaru bizness uzņēmumiem pārdots Kanādas *Aastra Technologies*, mobilo radiosakaru bizness — *Nortel Networks*, telesakaru termināļu bizness — *BRIME Technologies* (vēlāk *Assystem*), rūpniecisko risinājumu bizness — *Solectron*, sadzīves elektronika — Zviedrijas *Doro*, *Matra Nortel Communications Distribution* nodaļa pārdota *SPIE* grupai.

2003. gadā pārtraukta automašīnu *Renault Espace* ražošana rūpnīcā *Romorantin-Lanthenay*, un uzņēmums *Matra Automobiles* likvidēts. Tā inženierijas aktivitātes, izmēģinājumu centrs un dizaina uzņēmums *D3* pārdots Itālijas autoražotājam *Pininfarina*.

== Automašīnas ==
No 1965. līdz 1967. gadam ražota sporta automašīna *Matra Djet*.
No 1967. līdz 1973. gadam ražota sporta automašīna *Matra 530*.
1969. gadā uzbūvēta *Formula 1* mašīna *Matra MS80*.

No 1973. līdz 1980. gadam ražota sporta automašīna *Matra Bagheera*.
No 1977. līdz 1984. gadam ražota tūristu automašīna *Matra Rancho*.

No 1980. līdz 1983. gadam ražota sporta automašīna *Matra Murena*.
No 1984. līdz 2003. gadam ražots [[minivens]] *Renault Espace'' (trīs paaudzes).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Matra vietne