Eiropas Savienības paplašināšanās

thumb|right|300px|ES teritorijas izmaiņas no 1957. gada līdz 2020. gadam<br />
**Eiropas Savienības paplašināšanās** ir notikusi septiņas reizes. Sākotnēji Eiropas Savienībā (ES) bija 6 dalībvalstis, bet 2013. gadā to skaits palielinājās līdz 28 dalībvalstīm.

Vislielākā paplašināšanās notika , kad Eiropas Savienībai pievienojās 10 jaunas dalībvalstis, tai skaitā arī Latvija.  Eiropas Savienība paplašinājās sesto reizi, kad tajā iestājās Rumānija un Bulgārija, bet  Horvātija.
Pašlaik sarunas par iestāšanos Eiropas Savienībā notiek ar Albānijas (kopš 2020), Melnkalnes (2012), Moldovas (2024), Serbijas (2014), Ukrainas (2024) un Ziemeļmaķedonijas (2020) valdībām. Sarunas ar Turcijas valdību uz laiku pārtrauca 2016. gadā.

## ES paplašināšanās vēsture

Eiropas Savienību dibināja sešās dalībvalstis: Francija, Rietumvācija, Itālija, Beļģija, Nīderlande un Luksemburga, noslēdzot 1957. gadā Romas līgumu. Eiropas Savienība tika izveidota, lai apvienotu kontroli pār galvenokārt galvenajām stratēģiskajām nozarēm un pēc Otrā pasaules kara starp dalībvalstīm neizceltos karš.

Pirmā paplašināšanās notika 1973. gadā, kad Eiropas Savienībai pievienojās Apvienotā Karaliste, Īrija un Dānija. Apvienotā Karaliste iestājās galvenokārt politisku apsvērumu vadīta, savukārt Īrija un Dānija tamdēļ, ka tās bija ekonomiski atkarīgas no Apvienotās Karalistes. Otrā paplašināšanās notika 1981. gadā, kad Eiropas Savienībā iestājās Grieķija. Šī iestāšanās bija īpaša ar to, ka starp Grieķiju un pārējām dalībvalstīm bija būtiskas ekonomiskās atšķirības.

Trešā paplašināšanās notika 1986. gadā, kad Eiropas Savienībā iestājās Spānija un Portugāle. Šīs paplašināšanās dēļ Eiropas Savienība pieņēma lēmumu sniegt ievērojamu atbalstu sociāli un ekonomiski atpalikušajiem reģioniem. Ceturtā paplašināšanās notika 1995. gadā, kad Eiropas Savienībā iestājās Zviedrija, Somija un Austrija. Šīs valstis jau bija cieši integrējušās Eiropas Savienības tirgū, tamdēļ tas lielas problēmas nesagādāja.

Piektā paplašināšanās notika 2004. gadā, kad Eiropas Savienībā iestājās Latvija, Lietuva, Igaunija, Malta, Polija, Čehija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija un Kipra. Šī bija lielākā no visām paplašināšanās kartām. Sestā paplašināšanās notika 2007. gadā, kad Eiropas Savienībā iestājās Rumānija un Bulgārija, bet septītā paplašināšanās notika 2013. gadā, kad Eiropas Savienībā iestājās Horvātija.

## Turpmākās perspektīvas
300px|thumb|






|alt=

thumb|300px|ES paplašināšanās turpmākās perspektīvas (2025).

Kopš 2012. gada notiek iestāšanās sarunas ar Melnkalnes, kopš 2014. gada ar Serbijas valdību, 2022. gada jūlijā ES sāka iestāšanās sarunas ar Albānijas un Ziemeļmaķedonijas valdībām.
2016. gadā Bosnijas un Hercegovinas valdība iesniedza pieteikumu dalībai ES, bet Serbu Republikas pretestības dēļ tai nepiešķīra kandidātvalsts statusu līdz 2022. gada decembrim.

2022. gadā arī Ukrainas, Moldovas, Gruzijas un Kosovas valdības iesniedza pieteikumu dalībai ES. 17. jūnijā Eiropas Komisija nolēma ieteikt piešķirt Eiropas Savienības kandidātvalsts statusu Ukrainai un Moldovai, bet 13. decembrī Bosnijai un Hercegovinai.
2022. gada 23. jūnijā ES dalībvalstu līderi Briselē vienojās par kandidātvalsts statusa piešķiršanu Ukrainai un Moldovai.
2022. gada 13. decembrī Eiropas Savienības dalībvalstis vienojās piešķirt Bosnijai un Hercegovinai bloka kandidātvalsts statusu.

2023. gada 8. novembrī Eiropas Komisija pieņēma 2023. gada paplašināšanās dokumentu kopumu par 10 valstu (Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Kosovas, Melnkalnes, Ziemeļmaķedonijas, Serbijas, Turcijas, Ukrainas, Moldovas un Gruzijas) progresu ceļā uz pievienošanos Eiropas Savienībai. Eiropas Komisija ieteica uzsākt sarunas ar Ukrainu un Moldovu par pievienošanos ES, savukārt pievienošanās sarunas ar Bosniju un Hercegovinu varētu notikt, tiklīdz valsts būs sasniegusi atbilstošu progresu. Gruzijai rekomendēja piešķirt kandidātvalsts statusu.
2023. gada 14. decembrī Eiropas Savienības valstu līderi vienojās sākt iestāšanās sarunas ar Ukrainu un Moldovu, kā arī piešķirt kandidātvalsts statusu Gruzijai. Ar Bosniju un Hercegovinu solīja iestāšanās sarunas uzsākt 2024. gada martā. 2024. gada 7. jūnijā Eiropas Komisija paziņoja, ka Ukraina un Moldova ir izpildījušas visus nepieciešamos kritērijus, lai uzsāktu iestāšanās sarunas Eiropas Savienībā.

ES dalībvalstu vēstnieki 25. septembrī Briselē vienojās atdalīt Albānijas un Ziemeļmaķedonijas pievienošanās sarunas sakarā ar Bulgārijas prasību veikt izmaiņas Ziemeļmaķedonijas konstitūcijā, atzīstot bulgārus kā vienu no valsti veidojošajām minoritātēm.

2025. gada 26. martā Armēnijas parlaments apstiprināja likumprojektu, kas paredz Armēnijas virzību uz Eiropas Savienību.

### Pārtrauktās un atliktās iestāšanās sarunas

2013. gadā pārtrauca iestāšanās sarunas ar Islandes valdību.
2022. gadā atlika 2005. gadā sāktās iestāšanās sarunas ar Turcijas valdību.
2024. gada 28. novembrī Gruzijas valdība atteicās uzsākt iestāšanās sarunas līdz 2028. gada beigām.

### Potenciālā kandidātvalsts
Kā potenciālā kandidātvalsts, kurai ir solīts uzsākt sarunas par iestāšanos pēc zināmu nosacījumu izpildes, ir Kosova, kuras neatkarību nav atzinušas piecas ES dalībvalstis (Grieķija, Kipra, Rumānija, Slovākija, Spānija).

## Skatīt arī
* 2004. gada Eiropas Savienības paplašināšanās

## Atsauces un piezīmes