open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bulimīnas

**Bulimīnas** (*Bulimina*) ir kosmopolītiska foraminīferu ģints rotaliīdu kārtā. Ģinti 1826. gadā izveidoja franču naturālists Alsids Orbiņī. Ģints tipiskā suga ir *[[Bulimina marginata]]* d'Orbigny, 1826. Ģeohronoloģiski bolivīnas ir zināmas no paleocēna (piemēram, *[[Bulimina quadrata]]* Plummer, 1926) līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula ir iegareni ovāla vai subcilindriska. Kameras izvietotas triseriāli, taču vēlākās var būt centrētas, it kā ar tendenci uz uniseriālām. To starpsienas ir krasas un iespiestas. Kalcīta sieniņas ir sīki vai rupji perforētas, optiski radiālas. To virsmas ir gludas, bet kameru apakšējā mala var būt ķīļveidīga, bārkstaina vai dzelkšņaina. Atvere ir cilpveidīga un stiepjas no pēdējās kameras pamatnes pa virsmu uz augšu. Tās brīvā mala ir ar piepaceltu kakliņu, bet fiksētā mala ir nepārtraukta ar iekšēju krokotu zobu plātni, kas stiprinās pie kameras iekšējās sienas zem atveres un kurai ir gluds vai zobots, un gandrīz cauruļveidīgs brīvs kāts.

## Sistemātika
Bulimīnu ģintī ir 150 recentās sugas, bet ar izmirušajām kopā ir 526 sugas. Dažas no tām ir šādas:
* *[[Bulimina abatissae]]* Selli, 1946 †
* *[[Bulimina aculeata]]* d'Orbigny, 1826
* *[[Bulimina bortonica]]*  Finlay, 1939 †
* *[[Bulimina elongata]]* d'Orbigny, 1846
* *[[Bulimina marginata]]* d'Orbigny, 1826
* *[[Bulimina miolaevis]]* Finlay, 1940 †
* *[[Bulimina scobinata]]* Finlay, 1940 †
* *[[ulimina serratospina]]* Finlay, 1947 †
* *[[Bulimina striata]]* d'Orbigny in Guérin-Méneville, 1832
* *[[Bulimina truncana]]*  Gümbel, 1870
* *[[Bulimina tuxpamensis]]* Cole, 1928 †
* *[[Bulimina vellai]]* Gibson, 1967 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Dēmona autopsija

**"Dēmona autopsija"** () ir 2016. gada Apvienotās Karalistes un ASV šausmu filma, kuras režisors ir Andrē Ēvredals. Filmā galvenās lomas atveido Emīls Hiršs un Braians Kokss.

Filma stāsta par tēvu un dēlu, kādas mazpilsētas tiesu medicīnas ekspertiem, kuri veic autopsiju nezināmai sievietei, kura ir slepkavības upure.

Filmas "Dēmona autopsija" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma nopelnīja 6 miljonus ASV dolāru un bija kritiķu novērtēta kā veiksmīga.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kauguru kalns

**Kauguru kalns** ir pilskalns Balvu novada Vīksnas pagastā, aptuveni kilometru uz dienvidrietumiem no Makšinavas ciema un 2 km uz ziemeļrietumiem no Kupravas. Pilskalnu 1928. gadā apzināja un plašāk aprakstīja Arvīds Gusars.

Pilskalns ierīkots Makšinavas upītes (kas kalnu aptek no austrumu puses) labajā krastā, kur atrodas ziemeļaustrumu-dienvidrietumu virzienā orientēts paugurs. Virs upītes paugurs paceļas 11 m augstumā. No tā turpinājuma dienvidrietumu pusē pilskalna plakums atdalīts ar ap 20 m garu un 2 m augstu izplūdušu valni, kura priekšā ir ap 6 m plats un 2 m dziļš pārrakums. Aiz tā ir otrs metru augsts puslokveidīgs valnis. Kalna nogāzes vienādi stāvas uz visām pusēm, vienīgi dienvidaustrumu nogāze nedaudz lēzenāka, jo te kādreiz arts. Galvenajā valnī ir vairākas lielas rakumu bedres. Pilskalna plakuma malā konstatēts 0,4 m biezs kultūrslānis.

Makšinavas Kauguru kalnā senlietas nav atrastas un tā datējums nav zināms. Šajā mežainajā Latgales ziemeļu daļā vispār ir maz senvēstures pieminekļu, arī pilskalnu. Līdz 20. gadsimta sākumam Kauguru kalns bija apaudzis ar mežu, kas vēlākos laikos nolīsts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kauguru kalns
Solvejfērts

**Solvejfērts** (, ) ir Īrijas jūras līcis un Īdenas un Eskas upju kopējs estuārs Lielbritānijas salas rietumu piekrastē. Pie ieejas ap 38 km plats un iestiepjas sauszemē 65 km garumā, atdalot Kambriju Anglijā no Damfrīsas un Gelovejas Skotijā. Līcis sekls, ar plašiem smilšu sēkļiem. Pusdiennakts plūdmaiņas līdz , plūdmaiņu straumes ātrums 6—8 km/h. Piekrastē vairākas aizsargājamas dabas teritorijas ar kopplatību ap 750 km². Lielākās apdzīvotās vietas piekrastē ir Vērkingtona, Vaitheivena un Silota, bet Īdenas krastos 15 km no ietekas līcī atrodas Kārlaila.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vestmorlenda un Fērnesa

**Vestmorlenda un Fērnesa** () ir unitārā pašvaldība Anglijā, Kambrijas grāfistē. Aizņem grāfistes dienvidaustrumu daļu, robežojas ziemeļaustrumos ar Nortamberlendu, austrumos — ar Daremu un Ziemeļjorkšīru, dienvidaustrumos — ar Lankašīru, bet rietumos — ar Kamberlendu. Dienvidrietumos krastus apskalo Īrijas jūra un Morkamas līcis. Distrikta administratīvais centrs ir Kendala, bet lielākā apdzīvotā vieta — Berova Fērnesā.

## Vēsture
Unitārā pašvaldība tagadējās robežās izveidots 2023. gada 1. aprīlī, apvienojot Berovas Fērnesā, Īdenas un Sautleiklendas nemetropoles distriktus; tās teritorija aizņem visu vēsturiskās Vestmorlendas grāfistes teritoriju, Kamberlendas grāfistes Penritas apvidu un Lankašīras grāfistes Ziemeļlonsdeilas daļu ar Fērnesas pussalu.

## Administrācija
Administratīvi Vestmorlendas un Fērnesas teritoriju veido Berovas Fērnesā ( iedzīvotāji), Kendalas (), Penritas (), Alverstonas (), Doltonas Fērnesā (), Vindermīras (), Greindžoversendsas (), Eplbi Vestmorlendā () un Kērbi Lonsdeilā () pagasta līmeņa pilsētas, kā arī 146 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaļķu iela (Ogre)

**Kaļķu iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Daugavpils un Jura Alunāna ielu un beidzas krustojumā ar Dravnieku un Kalēju ielu.

## Ielu savienojumi
Kaļķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jura Alunāna iela
* Daugavpils iela
* Tūju iela (T veida krustojums)
* Draudzības iela
* Cīruļu iela (T veida krustojums)
* Kalēju iela
* Dravnieku iela

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Kendala

**Kendala** () ir pilsēta un pagasts Anglijā, Kambrijas grāfistes Vestmorlendas un Fērnesas unitārās pašvaldības administratīvais centrs un otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienvidaustrumos Kentas upes krastos  no grāfistes centra Kārlailas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1086. gadā Pastardienas grāmatā kā *Cherchebi*; nosaukums cēlies no sennorvēģu valodas *kirkju-bý* — ‘baznīcas ciems’, un ilgus gadsimtus pilsēta dēvēta **Kērkbi Kendalā** (*Kirkby Kendal*) — ‘baznīcas ciems Kentas ielejā’. Pilsēta kļuva par Kendalas baronijas centru, bet 1226. gadā tā tika apvienota ar Vestmorlendas baroniju, izveidojot Vestmorlendas grāfisti ar centru Eplbi. 1835. gadā Kendalai piešķīra municipālā boro statusu, bet 1889. gadā, reorganizējot Vestmorlendu par administratīvo grāfisti, Kendala kļuva par tās administratīvo centru. Kopš 2023. gada Vestmorlendas un Fērnesas unitārās pašvaldības administratīvais centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Berova Fērnesā

**Berova Fērnesā** () ir ostas pilsēta un pagasts Anglijā, Kambrijas grāfistes Vestmorlendas un Fērnesas unitārās pašvaldības lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienvidos Īrijas jūras krastā Fērnesas pussalas dienvidu galā  no grāfistes centra Kārlailas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Nozīmīgs kara kuģu būves centrs.

## Vēsture
Arheoloģiskie izrakumi liecina ka mūsdienu pilsētas vietā no 9. gadsimta sākuma pastāvējusi skandināvu apmetne. Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēti trīs ciemi, kas mūsdienās ir Berovas pilsētas daļas Hokota, Rūsa un Volni. 1123. gadā dibināta Fērnesas abatija, kas līdz pat likvidēšanai 1537. gadā pārvaldīja vietējo ekonomiku. Līdz 19. gadsimtam Berova bija neliels ciems Doltonas pagastā.

1950. gadā uzņēmējs Henrijs Šneiders Berovas apkārtnē uzgāja ievērojamas hematīta iegulas. Kopā ar citiem investoriem viņš uzbūvēja Fērnesas dzelzceļu, pa kuru transportēja rūdu no raktuvēm uz dziļūdens ostu pie Pīla salas. 1863. un 1881. gadā šaurumā starp Berovu un Volni salu izbūvēja pastāvīgu ostu. 1870. gados Berovā uzbūvēja metalurģiskās ražotnes un 1876. gadā Berovas tēraudlietuve bija lielākā pasaulē. Iedzīvotāju skaits strauji pieauga no 700 cilvēkiem 1851. gadā līdz 47 tūkstošiem 1881. gadā. Lielākā daļa ieceļotāju nāca no citiem Lankašīras apvidiem, kā arī ieceļotāji no Īrijas un Skotijas. 1867. gadā Berovai piešķīra municipālā boro statusu, bet 1889. gadā – grāfistes boro statusu.

Kopš gadsimta vidus Berovā attīstījās arī kuģubūve. Pirmais kuģis *Jane Roper* tika uzbūvēts jau 1852. gadā, bet pirmais tvaikonis *Duke of Devonshire* – 1873. gadā. 1890. gados kuģubūve kļuva par pilsētas dominējošo nozari. Kuģubūvētavas darbiniekiem Volni salā 20. gadsimta sākumā tika uzbūvēta Vikerstaunas priekšpilsēta.

No 1890. gadiem Berovas kuģubūvētavā sāka būvēt karakuģus kā Karaliskajai kara flotei, tā arī eksportam. Šeit 1901. gadā uzbūvēja pirmo britu zemūdeni *Holland 1* un jau 1914. gadā britiem bija attīstītākā zemūdens flote pasaulē, 94% no kuras bija uzbūvēta Berovā. Berovā būvēja arī dirižabļus un dirižabļu angārus. Pirmā pasaules kara laikā ražošana ievērojami pieauga un pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedza 82 tūkstošus.

Otrā pasaules kara laikā pilsētu bombardēja vācu aviācija. Bojā gāja 83 pilsētas iedzīvotāji un tika bojātas 11 000 ēkas. Savu otro maksimumu pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedza 1951. gadā, kad šeit dzīvoja 78 tūkstoši iedzīvotāju, pēc kā sākās kalnrūpniecības un metalurģijas lejupslīde. 1963. gadā tika slēgta tēraudlietuve, pēc kā kuģubūvētava palika par galveno darba devēju pilsētā. No 1960. gadiem tā specializējās galvenokārt uz zemūdenēm un šeit tika uzbūvēta arī pirmā britu atomzemūdene *Dreadnought*. Pēc aukstā kara beigām pieprasījums pēc karakuģiem samazinājās un turpinājās Berovas saimniecības lejupslīde; 1995. gadā bezdarbnieku īpatsvars pilsētā bija 10%. Kopš 2006. gada pilsētas piekrastē sāka attīstīties vēja ģeneratoru būvniecība un mūsdienās šeit ir vienas no pasaulē lielākajām vēja ģeneratoru fermām; to kopējā jauda ir 607 MW.

## Atsauces

## Ārējās saites
Puķumeldri

**Puķumeldri** (*Butomus*) ir vienīgā ģints monotipiskajā **puķumeldru dzimtā** (*Butomaceae*). Tās dabiskais izplatības areāls ir Eiropā un Āzijā, un to uzskata par invazīvu daudzviet ASV.

Atkarībā no autora, ģintī tiek klasificēta viena vai divas sugas:

* Čemurainais puķumeldrs (*Butomus umbellatus*) L. — sastopama Ķīnā, Centrālāzijā, Indijas subkontinents, Tuvajos Austrumos, Krievijā, Eiropā, naturalizējusies Ziemeļamerikā.
* *Butomus umbellatus* var. *junceus* (Turcz.) Micheli, sinonīms *Butomus junceus* Turcz. — sastopama Centrālāzijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daudz laimes nāves dienā

**"Daudz laimes nāves dienā"** () ir 2017. gada šausmu kinokomēdija, kuras režisors ir Kristofers Lendons. Filmā galvenās lomas atveido Džesika Rota un Izraels Brusards.

Filma stāsta par studenti Trī (Rota), kura iestrēgst laika cilpā, kurā viņa tiek atkal un atkal nogalināta.

Filmas "Daudz laimes nāves dienā" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma pārsvarā viduvējas kritiķu atsauksmes un bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 125,5 miljonus ASV dolāru. 2019. gadā filmai izdots turpinājums "Daudz laimes nāves dienā 2".

## Atsauces

## Ārējās saites
Ličfīlda (distrikts)

**Ličfīldas distrikts** () ir nemetropoles distrikts Stefordšīras grāfistē Anglijā. Atrodas grāfistes dienvidaustrumos, robežojas ziemeļaustrumos ar Dārbišīru, austrumos — ar Lesteršīru, Vorikšīru un Temvertu, dienvidos — ar Rietummidlendu, rietumos — ar Kenokčeisu un Stefordu, bet ziemeļos — ar Austrumstefordšīru. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Ličfīlda.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Ličfīldas municipālo boro un lielāko daļu Ličfīldas lauku distrikta.

## Administrācija
Administratīvi distriktu veido Ličfīldas ( iedzīvotāji), Bērntvudas () un Feizli () pagasta līmeņa pilsētas, kā arī 26 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Māceklis (filma)

**"Māceklis"** () ir 2024. gada biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors ir Alī Abāsī. Filma stāsta par Donaldu Trampu un viņa nekustamu īpašumu biznesu 1970. un 1980. gados Ņujorkā, kā arī par viņa attiecībām ar advokātu Roju Kounu. Trampa lomu atveido Sebastians Stens, Džeremijs Strongs atveido Kounu, Marija Bakalova atveido Trampa pirmo sievu Ivanu, bet Mārtins Donovans atveido Trampa tēvu Fredu.

Filma ir starptautisks Kanādas, Dānijas, Īrijas un ASV kopražojums. Ideju par filmas izveidi paziņoja jau 2018. gada maijā. Filmas pirmizrāde notika  77. Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Bija grūtības filmai ASV atrast izplatītāju filmas satura dēļ un pateicoties Trampa juridiskās komandas mēģinājumiem bloķēt tās izlaišanu dēļ. ASV pirmizrāde notika . Filma saņēma galvenokārt pozitīvu kritiķu vērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Draudzības iela (Ogre)

**Draudzības iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Dārza ielu un beidzas krustojumā ar nenosauktu ceļu.

## Ielu savienojumi
Draudzības iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dārza iela
* Nogāzes iela (T veida krustojums)
* Liepu iela (T veida krustojums)
* Strautu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Dārza iela (Ogre)

**Dārza iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Daugavpils ielu un beidzas krustojumā Strēlnieku prospektu. Iela visā tās garumā ir daļa no autoceļa V967 (Ogre—Rembate).

## Ielu savienojumi
Dārza iela ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavpils iela (T veida krustojums)
* Draudzības iela
* Ozolu iela (T veida krustojums)
* Kalēju iela (T veida krustojums)
* Dravnieku iela (T veida krustojums)
* Lakstīgalu iela (T veida krustojums)
* Strēlnieku prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Alī Abāsī

**Alī Abāsī** (; dzimis ) ir Irānas kinorežisors, scenārists un kinoproducents.

Abāsī pirmā režisētā filma bija šausmu filma *[[Shelley (filma)|Shelley]]* (2016), kas tapa Dānijā. Starptautiski kļuvis pazīstams ar fantāzijas filmu zviedru valodā "Kur satiekas pasaules" (2018). Par šo filmu saņēmis Kannu kinofestivāla *[[Un Certain Regard]]* balvu. Abāsī trešā filma bija persiešu valodas krimināltrilleris "Svētais zirneklis" (2022). Par viņa pirmo filmu angļu valodā kļuva biogrāfiskā filma par Donaldu Trampu — "Māceklis" (2024). "Svētais zirneklis" un "Māceklis" sacentās par Kannu kinofestivāla Zelta palmas zaru.

## Ārējās saites
Čemurainais puķumeldrs

**Čemurainais puķumeldrs** (*Butomus umbellatus*) ir puķumeldru suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Eirāzijas mērenajā klimata joslā, kā arī tā ir ieviesta Ziemeļamerikā, kur tā ir uzskatāma par invazīvu sugu. Latvijā suga ir sastopama nereti visā valsts teritorijā. Parasti aug nelielās, blīvās grupās dažādu ūdenstilpju seklūdens joslā, tajā skaitā arī Rīgas līča piekrastes seklūdenī.

## Apraksts
Čemurainais puķumeldrs ir daudzgadīgs, 60—140 cm garš lakstaugs ar resnu, ložņājošu sakneni. Auga stublājs ir stāvs un bez lapām, tā galotnē ziedu čemurs. Lapas ir izvietotas rozetē, tās ir trīsšķautņainas un lineāras. Pie ziedu čemura pamata ir 3 plēvjainas vīkala lapas. Ziedi sārti, auglis — sešu someņu kopauglis. Zied no jūnija līdz augustam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksiss Sālemākerss

**Aleksiss Sālemākerss** (, dzimis ) ir Beļģijas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Beļģijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Sālemākerss pārstāv Itālijas A sērijas komandu *[[AS Roma|Roma]]*, kas viņu īrē no *[[AC Milan|Milan]]*.

Iepriekš spēlējis Beļģijas komandā *[[RSC Anderlecht|Anderlecht]]* un Itālijas komandā *[[Bologna FC 1909|Bologna]]*.

Beļģijas futbola izlases rindās debitējis 2020. gadā.

## Sasniegumi
**AC Milan**

* Itālijas A sērija: 2021—22

## Ārējās saites
Vulgar

***Vulgar*** ir 2024. gada Latvijas romantiska filma, kuras režisors un scenārija autors ir venecuēlietis Santjago Rivero.

Filma tapusi divus gadus, no 2023. gada līdz 2024. gada beigām.

## Sižets
Filmas sižets parāda jaunas sievietes, Andželikas jūtu pasauli. Andželikai ir šķietami perfekta laulība, bet, kad viņa satiek karstasinīgi bezrūpīgo Simonu, viņu absolūtais pretstats pārvēršas ugunīgā romantikā, kas pārkāpj visas robežas. Filma rāda Andželikas sevis atklāšanas ceļu starp savu patieso būtību un spēju rast līdzsvaru starp kaisli un ieaudzinātajām vērtībām.

## Lomās

* Andželika — Katrīna Kreile
* Norma — Gaile Butvilaite
* Simons — Gabrjels Agvero
* Dairis — Āris Matesovičs

## Mūzika
Dziesmu autori ir Niko Barisas un Santjago Rivero, bet dziesmas izpilda Patrisha, Santjago Rivero un Beate Brigmane-Briģe.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālais treileris
* Apollo.lv anotācija
Giljermo Maripans

**Giljermo Alfonso Maripans Loajsa** (, dzimis ) ir Čīles futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā un pārstāv Čīles futbola izlasi. Kopš 2024. gada Maripans spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[Torino FC|Torino]]*.

Iepriekš pārstāvējis Čīles komandu *[[Club Deportivo Universidad Católica|Universidad Católica]]*, Spānijas komandu *[[Deportivo Alavés]]* un Francijas komandu *[[AS Monaco|Monaco]]*.

Čīles futbola izlases rindās debitējis 2017. gadā. Pārstāvējis izlasi 2019., 2021. un 2024. gada Copa América.

## Sasniegumi
**Universidad Católica**

* Čīles pirmā divīzija: 2016–C, 2016–A
* Supercopa de Chile: 2016

## Ārējās saites
Jura Alunāna iela (Ogre)

**Jura Alunāna iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Daugavpils un Kaļķu ielu. Ielas beigās tā sadalās trīs daļās — taisnajā posmā tā beidzas krustojumā ar Dambja un Uzānu ielu, labajā posmā tā beidzas kādā privātīpašumā, savukārt kreisajā posmā beidzas krustojumā ar Krastmalas un Kaijas ielu. Iela nosaukta latviešu dzejnieka, publicista un valodnieka Jura Alunāna vārdā.

## Ielu savienojumi
Jura Alunāna iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kaļķu iela
* Daugavpils iela
* Akmeņu iela (T veida krustojums)
* Pētera Aulmaņa iela
* Dambja iela (T veida krustojums)
* Uzānu iela (T veida krustojums)
* Krastmalas iela (T veida krustojums)
* Kaijas iela

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Lielvārdes iela (Ogre)

**Lielvārdes iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Vidzemes ielu un beidzas krustojumā Akmeņu ielu. Iela nosaukta Lielvārdes pilsētas vārdā.

## Ielu savienojumi
Lielvārdes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vidzemes iela (T veida krustojums)
* Ķeguma iela
* Kārļa Kvanta iela
* Akmeņu iela (Y veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Ličfīlda

**Ličfīlda** (; ) ir katedrāles lielpilsēta un pagasts Anglijas rietumos, Stefordšīras grāfistes Ličfīldas distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grafistes dienvidaustrumos  no grāfistes centra Stefordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Pilsētas pirmsākumi meklējami romiešu Britānijas laikā — 2p 3,5 km uz dienvidiem no mūsdienu Ličfīldas kopš m.ē. 50. gadiem pastāvēja **Letoketumas** (*Letocetum*) apmetne; tās nosaukums tulkojams kā ‘pelēkie koki’, par kādiem dēvēja ošus un gobas. Pēcromiešu periodā nosaukums transformējās par senvelsiešu *Luitcoyt*.

Rakstu avotos Ličfīlda pirmoreiz minēta Bedas Cienījamā «Angļu tautas baznīcas vēsturē» kā 656. gadā dibinātās Mersijas bīskapijas sēdeklis *Licidfelth* netālu no tālaika Mersijas karaļu rezidence Temvertā. Pirmā Ličfīldas katedrāle iesvētīta 700. gadā. Katedrālē apglabātie Mersijas karaļi Vulfhers un Keolreds cēla pilsētas prestižu. 786. gadā karalis Ofa izveidoja Ličfīldas arhibīskapiju, kuras vara pletās no Hamberas līdz Temzai. Pēc Ofas nāves 796. gadā Ličfīldas vara izzuda un 803. gadā ar pāvesta Leona III rīkojumu arhibīskapa sēdeklis tika atgriezts Kenterberi. 9. gadsimtā ar vaļņiem nenocietināto Ličfīldu nopostīja dāņi, kā rezultātā 1075. gadā bīskapa sēdeklis tika pārcelts uz Česteru. Pastardienas grāmatā 1086. gadā Ličfīlda minēta kā mazs ciems Česteras bīskapa īpašumā.

1102. gadā bīskapa sēdeklis tika pārcelts uz Koventri un bīskapam bija divas rezidences — Koventri un Ličfīldā. 1195. gadā tika uzsākta mūsdienu gotiskās Ličfīldas katedrāles būvniecība; patstāvīgas katedrāles statusu tā ieguva tikai 1837. gadā. 1153. gadā karalis Stīvens Ličfīldai piešķīra tirgus hartiju. Anglijas reformācija 16. gadsimtā ievērojami ietekmēja Ličfīldu. Svētā Čeda svētnīcas nojaukšana 1538. gadā un tai sekojošā svētceļnieku plūsmas pārtrūkšana ievērojami samazināja pilsētas ienākumus. Vēl lielāku ekonomikas pagrimumu izsauca 1539. gada Melnās nāves epidēmija, kuras rezultātā mira trešdaļa pilsētas iedzīvotāju.

Pilsēta atkopās 17. gadsimta vidū kā tirgus pilsēta un reliģisks centrs. Anglijas rūpnieciskā revolūcija maz ietekmēja Ličfīldu.

## Ievērojami iedzīvotāji
* Semjuels Džonsons — pirmās angļu valodas vārdnīcas sastādītājs

## Atsauces

## Ārējās saites
Hellraiser (2022. gada filma)

***Hellraiser*** ir 2022. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Deivids Brukners. Filma ir rīmeiks 1987. gada Klaiva Bārkera filmai *[[Hellraiser (1987. gada filma)|Hellraiser]]*. Filmā galvenās lomas atveido Odesa Aziona, Džeimija Kleitone, Drū Starkijs un Brendons Flinns.

Filma stāsta par jaunu sievieti, kura tiek pie mehāniskas kubveida puzles, kas var izsaukt cenobiešus — humanoīdas būtnes, kurām sāpes ir bauda.

Filmas *Hellraiser* pirmizrāde notika . Filma saņēma galvenokārt pozitīvu kritiķu vērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Atle Lī Makgrāts

**Atle Lī Makgrāts** (; dzimis  Bērlingtonā, ASV) ir Norvēģijas kalnu slēpotājs.

## Karjera
2018. gada Pasaules čempionātā junioriem Davosā startēja visās disciplīnās, labāko rezultātu sasniedza supergigantā, ieņemot 7. vietu. Nākamā gada junioru čempionātā izcīnīja sudraba medaļu kombinācijā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja  milzu slalomā Adelbodenē, nefinišēja pirmajā braucienā. Pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē ieguva tā paša gada decembrī, ieņemot 24. vietu paralēlajā milzu slalomā. 2019.—2020. gada sezonā uzvarēja Eiropas kausa kopvērtējumā.  Altabadijā pirmo reizi kāpa uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmā, izcīnot otro vietu milzu slalomā.

Piedalījās . Milzu slalomā nefinišēja pirmajā braucienā, bet slalomā ieņēma 31. vietu. Pirmo uzvaru Pasaules kausā izcīnīja  slalomā Flahavā. 2021.—2022. gada sezonas finālposmā Meribelā vēlreiz uzvarēja slalomā. Sezonas kopvērtējumā ieņēma trešo vietu slaloma ieskaitē.

2023. gadā pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā. Kombinācijā ieņēma piekto vietu, bet supergigantā nefinišēja. 2025. gada Pasaules čempionātā Zālbahā Makgrāts izcīnīja sudraba medaļu slalomā.  viņš ieņēma 5. vietu milzu slalomā un 12. vietu komandu kombinācijā. Slalomā viņš bija līderis pēc pirmā brauciena, bet otrajā kļūdījās un nefinišēja. 2025.—2026. gada sezonā uzvarēja Pasaules kausa slaloma ieskaitē, izcīnot savu pirmo Kristāla globusu. Absolūtajā kopvērtējumā viņš ieņēma trešo vietu pēc Marko Odermata un Lukasa Piņeiru-Brotena.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Privātā dzīve
Dzimis Vērmontas štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs. Ar ģimeni divu gadu vecumā pārcēlies uz Norvēģiju. Viņa tēvs ir amerikānis Fēlikss Makgrāts, arī bijis kalnu slēpotājs, startējis Pasaules kausa posmos un piedalījies , pārstāvot ASV. Māte Selma ir norvēģiete, nodarbojosies ar distanču slēpošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rupijas

**Rupijas** (*Ruppia*) ir ūdensaugu ģints ar teju kosmopolītisku izplatības areālu. Tā ir vienīgā ģints monotipiskajā **rupiju dzimtā** (*Ruppiaceae*). Ģinti neatzīst visas klasifikācijas sistēmas, tā ir atzīta APG II sistēmā (un jaunākās), lai gan tiek apšaubīts vai rupiju dzimta ir nodalāma kā atsevišķs taksons, bet gan iederās *[[Cymodoceaceae]]* dzimtā, jo augi, kas ir klasificēti dzimtās *Cymodoceaceae*, *[[Posidoniaceae]]* un rupiju dzimtā, ir monofilētiski.

## Sugas
Ģintī tiek klasificētas sugas:

* *Ruppia bicarpa* Yu Ito & Muasya
* *Ruppia brevipedunculata* Shuo Yu & Hartog
* *Ruppia cirrhosa* (Petagna) Grande
* *Ruppia didyma* Sw. ex Wikstr.
* *Ruppia drepanensis* Tineo
* *Ruppia filifolia* (Phil.) Skottsb.
* *Ruppia maritima* L.
* *Ruppia megacarpa* R.Mason
* *Ruppia polycarpa* R.Mason
* *Ruppia sinensis* Shuo Yu & Hartog
* *Ruppia tuberosa* J.S.Davis & Toml.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kausas pilskalns

**Kausas pilskalns** atrodas Ludzas novada Pasienes pagastā. No Meikšānu kapiem iesākas garens paugurs Kausa, kas stiepjas ziemeļaustrumu virzienā līdz Razlivkiem. Kausa ir ledus laikmeta ietekmē veidojies paugurs — ap 30 metru augsts šaurs kalns, izskatās kā milzīgs dzelzceļa uzbērums, visā četru kilometru garumā nekur nepārtrūkst, nekur nesaplok un neizjūk. Tā virsa ir tik plata, ka pa to var braukt ar ratiem, bet gar abām pusēm sānu kraujums tik stāvs kā jumts. Vairāk kā divus kilometrus Kausa spraucas caur ezeru starpu un šis apstāklis vēl pavairo neparasto iespaidu.

No Kausas, kas iesākas pie Meikšāniem, dažus simtus metru pirms tās beigām pie Razlivku mežsarga mājas dienvidaustrumu virzienā atzarojas tāda pati Kausa 300 m garumā. Šis atzarojums strauji izbeidzas pie Maļinas viensētas un upītes. Izbeigšanās vietā atzarotās Kausas gals saplok nolaidenos tīrumos, bet citur Kausas sāniem pieskaras pļavas. Šai atzarā ierīkots pilskalns.

Tai vietā, kur atzarojums atdalās no garās Kausas, redzami pieci uzbedumi un tikpat daudzi grāvji. Šie uzbedumi cits par citu mazāki, jo tālāk tie atrodas no pilskalna. Šis aprakšanas veids visai arhaisks un liecina par apcietinājuma seno vecumu.

Kalna plakums šaurs un garš. Platumā tas nekur nepārsniedz 25 m, bet garums 130 m. Plakuma ziemeļgals 7 m augstāks par dienvidu pusi. Plakums gluds, bijis apaudzis lielām priedēm un kadiķiem. 20. gadsimta sākumā pilskalnā plosījies ugunsgrēks, un viss izdedzis.

Plakumu aizsargā kalna kraujie sāni. Bez jau pieminētajiem pieciem uzbedumiem dienvidu galā redzams vēl viens grāvis, ar kuru pilskalna gals noteiktāk norobežots no piekājes lēzenuma. Šī vieta jau dabiski radīta drošam cilvēka miteklim un tāpēc nav palikusi neizlietota šim nolūkam. Kalnu klāj vairāk kā metru dziļa mītņu kārta. Tāda pati mītņu kārta redzama pilskalna dienvidgalā esošajos laukos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kausas pilskalns
Keklišku pilskalns

**Keklišku pilskalns** atrodas Augšdaugavas novada Šēderes pagastā. Mežainajā teritorijā uz dienvidrietumiem no Sventes ezera, kas ietilpst aizsargājamo ainavu apvidū "Augšzeme", ir sarežģīts reljefs.

Šī teritorija ir ļoti aktīvu Pirmā pasaules kara laika cīņu vieta, tāpēc visi kaut cik ievērojami reljefa izcēlumi ir sarakti ar kara tranšejām. Sventes ezera apkārtnē padomju laikos kā salas mežos ir ierīkoti daudzi daugavpiliešu dārzu un mājiņu kooperatīvi. Viena šāda kooperatīva (saucas Celtnieks) ziemeļu malā ir pārdesmit metrus augsts un reljefā nodalīts kalns, kas ir ļoti stāvs pret trijām pusēm; ceturtajā pusē kalnam pieslēdzas divas rozas. Kalna lielākā daļa sarakta ar dziļiem kara rakumiem, kas iespējamos pilskalna nocietinājumus ļoti lielā mērā ir pārveidojuši. Kalna lēzenākā ziemeļrietumu daļa, veidojot pilskalnu, nocietināta ar puslokveida terasēm, vaļņiem, grāvjiem un stāvinājumiem, tomēr šie pilskalnam raksturīgie pārveidojumi ir vairāk nojaušami nekā droši nosakāmi, jo tos pārveidojuši kara laika rakumi. Pilskalnam dots nosaukums pēc kādreiz tā tuvumā esošajām Keklišku mājām, tādā veidā pilskalna nosaukumā saglabājot seno mājvārdu. Pilskalna nocietinājumu nojaušamās paliekas ir tieši tur, kur tām pilskalna gadījumā arī vajadzētu būt.

Pilskalnu LiDAR reljefa datos atklājis senvēstures entuziasts Atis Blūms. Vieta apsekota .

## Atsauces

## Ārējās saites

* Keklišku pilskalns
Juras laikmeta parks 3

**"Juras laikmeta parks 3"** () ir 2001. gada ASV zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir Džo Džonstons. Šī ir trešajā daļā "Juras laikmeta parka" filmu ciklā un noslēdzošā daļa oriģinālajā filmas ciklā un turpinājums filmai "Juras laikmeta parks 2". Tā ir arī pirmā filma ciklā, kuras režisors nav Stīvens Spīlbergs, kā arī pirmā filma, kas nav balstīta uz Maikla Kraitona romānu, tomēr filmā iekļauti Kraitona varoņi un idejas. Tajā galvenās lomas atveido Sems Nīls, Viljams Meisijs, Tea Leoni, Alesandro Nivola, Trevors Morgans un Maikls Džīters. Sižets stāsta par šķirtu pāri, kurš maldina paleontologu Alanu Grantu, palīdzot viņiem atrast viņu dēlu, kurš ir pazudis Sornas salā.

Pēc Spīlberga filmas "Juras laikmeta parks" iznākšanas Džo Džonstons izteica vēlmi režisēt turpinājumu, kam Spīlbergs piekrita. Par trešo filmu kompānija *[[Universal Pictures]]* paziņoja 1998. gada jūnijā, un tās pirmizrādi ieplānoja 2000. gada vidū. Pītera Bačmena scenārija melnrakstu noraidīja piecas nedēļas pirms filmēšanas sākuma par labu vienkāršākai stāsta idejai, ko ierosināja iepriekšējo divu filmu secnārija autors Deivids Keps. Filmēšana ilga piecus mēnešus, 2000. gadā augustā sākoties Havaju salās un noslēdzoties Kalifornijā. Filmas galvenais antagonists ir spinozaurs, kas aizstāj iepriekšējo divu filmu antagonistu tiranozauru.

Filmas "Juras laikmeta parks 3" pirmizrāde notika , bet kinoteātros to demonstrēja no 18. jūlija. Neskatoties uz to, ka filma saņēma pretrunīgas kritiķu atsauksmes, filma bija finansiāli veiksmīga, visā pasaulē nopelnot 368,8 miljonus ASV dolāru pie 93 miljonu dolāru ražošanas budžeta, tādējādi kļūstot par astoto ienesīgāko 2001. gada filmu; tomēr tā ir franšīzes filma ar viszemākajiem ienākumiem. 2015. gadā izdota filma "Juras laikmeta pasaule", kas aizsāka tāda paša nosaukuma triloģijas turpinājumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apsolītā zeme aiz mākoņiem

**"Apsolītā zeme aiz mākoņiem"** (, *Kumo no Mukō, Yakusoku no Basho*) ir 2004. gada Japānas anime filma. Filmas režisors un scenārists ir Makoto Sinkai, kas ir viņa pilnmetrāžas režijas debija.

Filmas darbība risinās vairākus gadus alternatīvā vēsturē, kad Padomju Savienība okupējusi Japānas Hokaido salu, tā stāsta par diviem bērnības draugiem, kuri šķiras pēc tam, kad viens no viņu draugiem pazūd. Palielinoties starptautiskajai spriedzei un Savienības uzbūvētajam noslēpumainajam tornim ap sevi matēriju nomainot ar vielu no citiem Visumiem, viņu ceļi atkal krustojas un saprot, ka viņu pazudušais draugs varētu būt pasaules glābšanas atslēga.

Filma veidota studijā *[[CoMix Wave Films]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pieci centimetri sekundē

**"Pieci centimetri sekundē"** (, *Byōsoku Go-Senchimētoru*) ir 2007. gada Japānas anime romantiska drāmas filma. Filmas režisors un scenārists ir Makoto Sinkai. Filma sastāv no trim segmentiem, katrs no kuriem seko kādam periodam galvenā varoņa Takaki Tono dzīvē un viņa attiecībām ar apkārtējām meitenēm.

2007. gada Āzijas Klusā okeāna ekrāna balvas pasniegšanas ceremonijā filma apbalvota kā labākā animācijas filma. 2010. gadā izdota filmas mangas adaptācija.

## Ārējās saites
Sallija Rūnija

**Sallija Rūnija** (, dzimusi 1991. gada 20. februārī) ir īru autore. Viņa ir publicējusi četrus romānus: *Conversations with Friends* (2017), "Normāli cilvēki" (*Normal People*, 2018), *Beautiful World, Where Are You* (2021) un *Intermezzo* (2024). Balstoties uz pirmajiem diviem romāniem, ir uzņemti miniseriāli "Normāli cilvēki" (2020) un "Sarunas ar draugiem" (*Conversations with Friends*) (2022).

Romānu "Normāli cilvēki" latviešu valodā ir izdevusi izdevniecība "Zvaigzne ABC". No angļu valodas tulkojusi Silvija Brice.

Rūnijas darbi ir guvuši kritiķu atzinību un komerciālus panākumus, un viņa tiek uzskatīta par vienu no izcilākajām mileniāļu rakstniecēm. 2022. gadā viņa tika iekļauta žurnāla "Time" 100 pasaules ietekmīgāko cilvēku sarakstā.

## Atsauces
Bērni, kas seko zudušajām balsīm

**"Bērni, kas seko zudušajām balsīm"** (, *Hoshi o Ou Kodomo*) ir 2011. gada Japānas anime fantāzijas filma. Filmas režisors un scenārists ir Makoto Sinkai un tā veidota studijā *[[CoMix Wave Films]]*. Pēc viņa iepriekšējā darba "Pieci centimetri sekundē" šo filmu raksturo kā "dzīvīgu" animācijas filmu ar piedzīvojumiem, darbību un romantiku, kuras centrā ir jautra un enerģiska meitene. Filmas pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Cēlo vārdu dārzs

**"Cēlo vārdu dārzs"** (, *Kotonoha no Niwa*) ir 2013. gada Japānas anime drāmas filma. Filmas režisors un scenārists ir Makoto Sinkai un veidota studijā *[[CoMix Wave Films]]*. Filmu izplatīja *[[Toho]]*. Filma stāsta par Takao Akizuki, 15 gadus veco kurpnieku, un Jukari Jukino, noslēpumaino 27 gadus veco sievieti, ar kuru viņš lietainos rītos satiekas Šindzuku Gjoenas nacionālajā dārzā.

Filmas pirmizrāde notika . Filma izveidota mangas adaptācija, kā arī izdota romāna formā.

## Ārējās saites
Sudzume

**"Sudzume"** (, *Suzume no Tojimari*) ir 2022. gada Japānas pieaugšanas fantāzijas piedzīvojumu anime filma. Filmas režisors un scenārists ir Makoto Sinkai. Filma seko 17 gadus vecai vidusskolas meitenei Sudzumei Ivato un jaunam svešiniekam Soutam Munakatam, kuri apvienojas, lai novērstu virkni katastrofu visā Japānā.

Filmas "Sudzume" pirmizrāde notika Japānā  IMAX formātā, bet no 11. novembrī to demonstrēja Japānas kinoteātros. Latvijas kinoteātros filma bija skatāma no . Filma veidota studijā *[[CoMix Wave Films]]*, bet filmas izplatītājs ir *[[Toho]]*. Tā saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot varoņus, animāciju, vizuālo stilu, mūziku un emocionālo stāstu. Visā pasaulē filma nopelnīja vairāk nekā 318 miljonus ASV dolāru, padarot to par ceturto visu laiku ienesīgāko Japānas filmu, kā arī par ceturto ienesīgāko filmu 2022. gadā Japānā. Starp daudzajām atzinībām filmu nominēja arī 81. Zelta globusa balvai kategorijā "Labākā animācijas filma" un saņēma septiņas nominācijas 51. *Annie* balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daugavpils iela (Ogre)

**Daugavpils iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Iela ir Rīgas ielas turpinājums pēc Ogres upes šķērsošanas, tā beidzas Austrumu un Karjera ielu krustojumā pie pilsētas robežas. Iela nosaukta Daugavpils pilsētas vārdā. Visā tās garumā tā ir daļa no autoceļa A6.

## Ielas raksturojums
Iela visā tās garumā klāta ar asfalta segumu. Satikme notiek pa divām joslām katrā virzienā. Uz ielas atrodas vairākas autobusa pieturas — "Karjera iela", "Vidzemes iela", "Kārļa Kvanta iela", "Akmeņu iela", "Urgas iela".

Ielas apbūvē ir sastopami gan dažādu uzņēmumu ēkas, gan privātā apbūve.

## Ielu savienojumi
Daugavpils iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rīgas iela (ielas turpinājums)
* Dārza iela (T veida krustojums)
* Kaļķu iela
* Pagasta iela (T veida krustojums)
* Vidzemes iela
* Ķeguma iela (T veida krustojums)
* Kārļa Kvanta iela (T veida krustojums)
* Druvas iela (T veida krustojums)
* Austrumu iela
* Karjera iela

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Ripona

**Ripona** (; ) ir katedrāles lielpilsēta un pagasts Anglijas ziemeļaustrumos, Ziemeļjorkšīras ceremoniālajā grāfistē; Ziemeļjorkšīras unitārās pašvaldības vienīgā lielpilsēta. Atrodas grāfistes vidusdaļā Jūras upes un tās pieteku Skelas un Leiveras krastos  no grāfistes centra Nortelertonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Nozīmīgs tūrisma un zvejniecības centrs; šeit atrodas Riponas katedrāle un hipodroms, bet netālu — UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautā Fauntīnsas abatija.

## Vēsture
Par pilsētas, kas tolaik kļuva zināma kā *Inhrypum*, pirmsākumiem uzskatāma 7. gadsimta vidū uzceltā Svētā Pētera baznīca, ap kuru izveidojies ciems. 937. gadā Anglijas karalis Etelstans piešķīra Riponas baznīcai pārvaldīt īpašumus vienas jūdzes rādiusā. 948. gadā karalis Edreds Riponu nodedzināja, bet jau gadsimta beigās tā tika atjaunota, un pilsētiņa uzplauka, jo uz to pārcēla Svētā Katberta pīšļus, kas piesaistīja svētceļotājus. Pēc normaņu iekarojuma Ripona atkal panīka, un tās baznīcas īpašumi tika nodoti Jorkas Svētā Pētera baznīcai.

1160. gadā tika uzsākta Riponas katedrāles būve; tajā pašā laikā pilsētā un tās apkārtnē attīstījās vilnas tirdzniecība, bet vēlāk arī aušana. Riponu smagi ietekmēja Anglijas reformācija, kuras gaitā tika likvidēta netālā Fauntīnsas abatija, un izsīka svētceļotāju plūsma. 16. gadsimtā Ripona kļuva atpazīstama ar tajā izgatavotajiem jātnieku piešiem. 1836. gadā Riponas katedrāle ieguva patstāvīgas katedrāles statusu, bet 1848. gadā Ripona tika savienota ar dzelzceļa līniju, kas sekmēja pilsētas izaugsmi. 1865. gadā parlaments apstiprināja Riponas lielpilsētas statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nodosarioidejas

**Nodosarioidejas** (*Nodosarioidea*) ir foraminīferu virsdzimta, kas pārstāv pārsvarā brīvi peldošas formas (retos gadījumos pieaugošas formas). 1945. gadā austriešu paleontologs Martins Glesners izdalīja virsdzimtu *Lagenidea*. 1957. gadā dāņu paleontologs Aksels Nērvangs, pamatojoties uz Ērenberga izveidoto *Nodosarina* dzimtu, virsdzimtu nosauca par *Nodosariidea*. 1988. gadā Alfrēds Lēblihs un Helēna Tappana *Nodosariacea* virsdzimtu piedēvēja Ērenbergam. Ģeohronoloģiski nodosarioidejas ir zināmas no vēlā triasa perioda (pēc citiem datiem no perma) līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula veidota no smalki perforēta kalcīta. Kameras izvietotas pārsvarā uniseriāli. Retāk var būt biseriālas, plakani spirāliskas vai vītņveida spirāliskas kameras. Reizēm var būt vienkameru čaulas. Sieniņas veido primārais kalcīta slānis (primārā laminācija) uz kura augšanas procesā uzgulsnējas sekundārais slānis (sekundārā laminācija). Savukārt, starpsienas veidotas tikai no viena, primārā, kalcīta slāņa. Atvere izvietota termināli.

## Sistemātika
Nodosarioideju virsdzimtas dalījums dzimtās::

*virsdzimta: **Nodosarioidea** Ehrenberg, 1838
:*dzimta: *[[Chrysalogoniidae]]* Mikhalevich, 1993 †
:*dzimta: *[[Glandulonodosariidae]]* Silvestri, 1901 †
:*dzimta: *[[Ichthyolariidae]]* Loeblich & Tappan, 1986 †
:*dzimta: *[[Lagenidae]]* Reuss, 1862
:*dzimta: *[[Nodosariidae]]* Ehrenberg, 1838
:*dzimta: *[[Pachyphloiidae]]* Loeblich & Tappan, 1984 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Normāli cilvēki (romāns)

**"Normāli cilvēki"** () ir īru autores Sallijas Rūnijas romāns, kas izdots 2018. gada 30. augustā, izdevniecībā *Faber & Faber*. Latviešu valodā grāmata izdota 2020. gadā izdevniecībā Zvaigzne ABC, tulkotāja — Silvija Brice.

Romāns ieguvis vairākas godalgas, tostarp, "*British Book Awards*" balvu kategorijā "Gada grāmata". 2020. gadā romāns adaptēts miniseriālā "Normāli cilvēki", kurš nominēts vairākām ''Emmy'' balvām.

## Sižets
Romāna notikumi vēsta par komplicētām attiecībām starp diviem jauniešiem, Konelu un Merianu, kuri nāk no dažādiem sabiedrības slāņiem, taču mācās vienā vidusskolā Slaigo grāfistē, kā arī vēlāk — Trinitijas koledžā. Notikumi norisinās no 2011. gada līdz 2015. gadam. Konels skolā ir populārs puisis, bet Meriana ir savrupniece. Taču, kad abi uzsāk sarunu — neveiklu, bet aizraujošu, aizsākas kaut kas tāds, kas mainīs viņu dzīvi, — stāsts par abpusēju valdzinājumu, draudzību un mīlestību.

## Atsauces
Velsa (Anglija)

**Velsa** (; ) ir katedrāles lielpilsēta un pagasts Anglijā, Somersetas grāfistē. Atrodas grāfistes vidusdaļā  no grāfistes centra Tontonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Velsa ir mazākā apdzīvotā vieta Anglijā, ja neskaita Londonas Sitiju, ar lielpilsētas statusu, ko tā ieguvusi 1201. gadā.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta radusies romiešu Britānijas laikā, bet par nozīmīgu apdzīvoto vietu kļuva anglosakšu laikā, kad Veseksas karalis Ine 704. gadā šeit nodibināja klosteri ar baznīcu. Pilsētas nosaukums cēlies no diviem Svētajam Andrejam veltītajiem avotiem, no kuriem viens atrodas tirgus laukumā, bet otrs – pie bīskapa pils. 725. gada dāvinājuma hartijā pilsēta minēta kā *Fontanetum.* 909. gadā tā kļuva par jaunizveidotās Velsas bīskapijas centru. 1090. gadā bīskapa rezidence tika pārcelta uz Bātu. 12. gadsimta otrajā pusē Velsai piešķīra tirgus tiesības un viduslaikos pilsēta attīstījās kā nozīmīgs vilnas tirdzniecības centrs. 1201. gadā karalis Džons Velsai piešķīra brīvas pilsētas (*free borough*) hartiju. Mūsdienu Velsas katedrāli uzsāka būvēt 1239. gadā, bet 1245. gadā bīskapiju pārdēvēja par Bātas un Velsas diecēzi. Līdz 1589. gadam pilsēta bija bīskapa pārvaldībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Velsa (nozīmju atdalīšana)

**Velsa** var būt:
* Velsa (*Wales*) — Apvienotās Karalistes sastāvdaļa
* Velsa (*Wells*) — pilsēta Anglijā
* Velsa (*Wels*) — pilsēta Austrijā

## Skatīt arī
* Velss
Aksels Nērvangs

**Aksels Nērvangs** (; dzimis , miris ) bija dāņu ģeologs, paleontologs un foraminiferologs.

1933. gadā beidza Sortedama ģimnāziju Kopenhāgenā, un tajā pašā gadā, nododot iestājeksāmenus, sāka studēt ģeoloģiju Kopenhāgenas Universitātē. Students būdams, Aksels jau nodarbojās ar pētījumiem un publicējās. Viņu interesēja kvartāra ģeoloģijas problēmas. Tādā veidā 1936. gadā viņš publicēja novērojumus par Strēbjerges apbūvēšanu, kuros, piemēram, pierādīja secīga slāņojuma esamību šajā paugurā. 1937. gadā publicēja divus rakstus par mirušām ledus joslām Langjekillē Islandē un Ganlēsē Dānijā.

1939. gada janvārī viņš prezentēja darbu par arktiskā sasaluma struktūrām Dānijā kā universitātes balvas jautājumu ģeoloģijā 1937. gadam. Par šo disertāciju Nērvangs saņēma universitātes zelta medaļu, bet materiāls bija novērtēts kā būtisks zināšanu papildinājums par Dānijas kvartāra formāciju.

Balvas uzdevuma rezultāti tika izmantoti 1943. gada disertācijā par Jitlandes mūžīgo sasalumu un 1944. gada disertācijā par Jitlandes plūstošo augsni, kā arī pārskata publikācijā par ledus laikmeta arktiskā sasaluma struktūrām Dānijā. 1940. gadā Nērvangs piedalījās maģistratūras konferencē ģeoloģijā. Jau šajā laikā viņš bija saistīts ar naftas ieguves kompāniju *DAPCO*. Šeit viņš sāka strādāt ar foraminīferām, kas vēlāk kļuva par to nozari, kurā kurā viņš koncentrēja savu lielāko pētniecisko darbību. Karam sākoties, urbšanas darbi bija pārtraukti un un Nērvangs tika pieņemts darbā par palīgstrādnieku kompānijā *D.G.U.* Šajā laikā viņš ieinteresējās par mūsdienu foraminīferām un 1941. gadā publicēja nelielu darbu par foraminīferu faunu pie Bergenas krastiem. Šeit gūtā pieredze palīdzēja viņam, apstrādājot foraminīferu faunu no Islandes piekrastes ūdeņiem. Šī darba rezultātus viņš publicēja 1945. gadā. Pēc kara *DAPCO* urbšanas darbi turpinājās, un Nērvangs kļuva par laboratorijas vadītāju. Šis darbs turpinājās kamēr 1956. gadā tika apturēti urbšanas darbi. Šajā pat gadā viņš kļuva par universitātes docentu. Foraminīferu materiāls no liasa jūras nogulumiem kļuva par viņa disertācijas pamatu, kura tika publicēta 1957. gadā. No 1956. līdz 1958. gadam pa vasarām viņš strādāja Tules aviobāzē Grenlandē par zinātnisko sakaru virsnieku. 1958. gadā Nērvangs iekārtojās darbā Zooloģijas muzejā, kur ar lielu aizrautību veltīja sevi mūsdienu foraminīferu pētniecībai, neaizmirstot arī paleontoloģiskos pētījumus.

## Ārējās saites
* AAPG Datapages.com
Pols Morisejs

**Pols Džozefs Morisejs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kinorežisors, vislabāk zināms pēc sadarbības ar Endiju Vorholu. Starp viņa zināmākajām filmām ir *[[Flesh]]* (1968), *[[Trash]]* (1970), *[[Heat (filma)|Heat]]* (1972), *[[Flesh for Frankenstein]]* (1973) un *[[Blood for Dracula]]* (1974), visās galveno lomu atveido Džo Dalesandro, kā arī *[[Women in Revolt]]* (1971) un Ņujorkas triloģija *[[Forty Deuce]]* (1982), *[[Mixed Blood]]* (1985) un *[[Spike of Bensonhurst]]* (1988).

No 1965. līdz 1973. gadam, Morisejs vadīja Vorhola publicitātes un filmu veidošanas studiju *[[The Factory]]*. Papildu, starp 1966. un 1967. gadu, viņš vadīja *[[The Velvet Underground & Nico]]* ierakstīšanu un piedalījās Vorhola vārdā nosauktā ceļojošā multimediālā hepeninga *[[Exploding Plastic Inevitable]]* izstrādē. 1969. gadā, kopā ar Vorholu un izdevēju Džonu Vilkoku, Morisejs izdeva žurnālu *[[Interview]]*.

1998. gadā Morisejs Čikāgas *Underground* kinofestivālā saņēma Džeka Smita mūža ieguldījuma balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valdis Folkmanis

**Valdis Folkmanis** (dzimis 1961. gadā Rīgā) ir latviešu pediatrs, Latvijas Universitātes profesors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1961. gadā Rīgā. Mācījās Rīgas 6. vidusskolā, studēja medicīnu Rīgas Medicīnas institūta (RMI) Ārstniecības fakultātē (1979—1985), tad strādāja par Baseina Centrālās slimnīcas terapeitu. 1988. gadā viņu uzņēma klīniskajā ordinatūrā RMI Neiroloģijas un Neiroķirurģijas katedrā, no 1990. gada strādāja par neirologu Latvijas Medicīnas akadēmijas Ārstu kvalifikācijas celšanas fakultātes Neiroloģijas katedrā, vēlāk Latvijas Bērnu dzirdes centrā. 1992. gadā Folkmanis uzsāka pedagoģijas studijas LU Pedagoģijas fakultātes maģistra studiju programmā, kuras turpināja Vācijas Attīstības rehabilitācijas akadēmijā, 1996. gadā iegūstot Montesori medicīniskā pedagoga specialitāti. Bija nodaļas vadītāja vietnieks Latvijas Republikas Labklājības ministrijas Veselības aprūpes politikas nodaļā (1998—1999).

1999. gadā aizstāvēja medicīnas doktora disertāciju par objektīvās audiometrijas metodi bērnu dzirdes traucējumu noteikšanā un attīstības rehabilitācijā (disertācijas vadītājs Uldis Vikmanis) un kļuva par LU Medicīnas fakultātes (LU MF) Sociālās Pediatrijas centra direktoru. 2000. gadā viņu ievēlēja par LU Pedagoģijas un psiholoģijas fakultātes docentu, 2012. gadā par LU Medicīnas fakultātes asociēto profesoru, 2016. gadā par LU MF dekānu, 2017. gadā par profesoru un LU Klīniskās un profilaktiskās medicīnas institūta vadošo pētnieku. Līdztekus strādā par bērnu neirologu SIA "Veselības centrs 4" filiālē "Bērnu veselības centrs".

## Atsauces
Artūrs Grīnbergs

**Artūrs Grīnbergs** (dzimis  Ventspilī) ir latviešu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Nacionālās basketbola līgas (LBL2) klubu "Kandava/Turība". Iepriekš spēlējis vairākos Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubos. Kopā ar komandu "Kandava/Anzāģe" 2023. gadā uzvarējis Nacionālajā basketbola līgā.

A. Grīnbergs strādā Latvijas Basketbola savienībā par pārdošanas vadītāju.

## Karjera
A. Grīnbergs nāk no Ventspils, kur arī sācis nodarboties ar basketbolu, spēlējis LJBL.

Pieaugušo basketbolā sācis spēlēt, pārstāvot no jauniešiem veidoto komandu "LMT Basketbola akadēmija". Pēc tam divas sezonas spēlējis citā LBL komandā BK Latvijas Universitāte un vēl trīs sezonas vienā no spēcīgākajiem Latvijas klubiem BK Ventspils.

Pēc tam pārcēlies uz zemāku līgu, bija viens no Nacionālās basketbola līgas (LBL2) komandas "Kandava/Anzāģe" līderiem. Pārstāvēja komandu arī 2023. gadā, kad klubs uzvarēja Nacionālajā basketbola līgā, bet A. Grīnbergs tika iekļauts čempionāta simboliskajā pieciniekā. Pēc čempiontitula izcīnīšanas mainīja komandas piederību, uzņēmoties citas Nacionālās līgas komandas BK Tukums līdera lomu.

2025. gada vasarā A. Grīnbergs atgriezās Kandavas komandā "Kandava/Turība".

A. Grīnbergs ir spēlējis Latvijas U-16, U-18 un U-20 izlasē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bleibi

**Bleibi distrikts** () ir nemetropoles distrikts Anglijā, Lesteršīras grāfistē. Atrodas grāfistes grāfistes dienviddaļā, robežojas dienvidos ar Vorikšīru, rietumos — ar Hinkli un Bosvērtu, ziemeļos — ar Čārnvudu un Lesteru, bet austrumos — ar Odbi un Vigstonu un Hārboro. Distrikta administratīvais centrs ir Nārboro ciems, bet lielākā apdzīvotā vieta — Bronstonas pilsēta. Distrikts ir daļa no Lesteras pilsētas aglomerācijas; šeit atrodas Lesteršīras nemetropoles grāfistes administratīvais centrs Glenfīlda.

## Vēsture
Bleibi distrikts sākotnēji izveidots kā lauku distrikts Lesteršīras grāfistē; nodēvēts pēc Bleibi ciema grāfistes austrumdaļā. Tagadējās robežās kopš 1935. gada. 1974. gadā reorganizēts par nemetropoles distriktu.

## Administrācija
Administratīvi distrikta teritoriju veido Bronstonas () pagasta līmeņa pilsēta, kā arī 24 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Irānas ģerbonis

**Irānas Islāma Republikas emblēma** () ir valsts simbols, kas tika pieņemts 1980. gadā pēc Irānas Islāma revolūcijas. Šis simbols ataino Irānas islāma identitāti un reliģisko vērtību nozīmi, apvienojot tradicionālos un reliģiskos elementus.

Emblēma sastāv no piecām vertikālām un izliektām līnijām. Šīs līnijas veido stilizētu arābu ligatūru الله (Allāhs) — ‘Dievs’. Vertikālā līnija emblēmā simbolizē zobenu, kas tiek saistīts ar taisnīgumu un spēku. Simbola forma izveidota līdzīgi tulpei — ziedam, kam ir liela nozīme Irānas kultūrā un kas tiek uzskatīts par moceklības simbolu.

Irānas emblēma ir redzama uz oficiāliem dokumentiem, valsts iestāžu ēkām, monētām, kā arī uz Irānas karoga.

## Ārējās saites