open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Community

***Community*** ir ASV situāciju komēdijseriāls, kura autors ir Dens Harmons. Seriāls pārraidīja NBC televīzijas kanālā ASV laikā no  līdz  (pirmās piecas sezonas), sesto sezonu pārraidīja *Yahoo! Screen* no  līdz tā paša gada 2. jūnijam. Seriālam kopumā izdotas sešas sezonas (110 sērijas).

Seriāls ir par *community* tipa koledžas studentiem, kas tajā nokļuvuši dažādu mērķu vadīti. Seriālā uzmanība tiek koncentrēta uz sākotnējo spāņu valodas mācību grupu un tās dalībniekiem. Seriālā bieži parodētas dažādas filmu un televīzijas klišejas. Lielākā daļa sēriju nosaukumu veidoti tā, lai atgādinātu mācību kursu nosaukumus, piemēram, *Anthropology 101*. Seriālā galvenās lomas attēlo Džoels Makheils, Džiliana Džeikobsa, Denijs Pudi, Iveta Nikola Brauna, Elisone Brī, Donalds Glovers, Kens Jeongs, Čevijs Čeiss un Džims Rašs.

*Community* guva labas kritiķu atsauksmes, 2010., 2011. un 2012. gadā tas atradās vairāku kritiķu labāko seriālu topa sarakstā.

2014. gada maijā NBC atcēla seriāla turpmāku filmēšanu pēc piecām sezonām, tomēr nākamajā mēnesī *Yahoo! Screen* pasūtīja 13 sērijas garu sesto sezonu.

## Ārējās saites

*
Malduguns (alus darītava)

**Malduguns** ir alus darītājs Latvijā, kas savu darbību uzsāka 2013. gadā, iepriekšējiem alus mājražotājiem Krišjānim Zeļģim, Valdim Jansonam un Andrim Liepiņam pārejot uz alus darīšanu komerciālos apjomos. Darītava sākotnēji atradās Raunas novada Rožu „Lejas Rozēs” bijušajās Raunas maizes ceptuves telpās. Šobrīd darītava atrodas jaunās telpās Raunā.

## Alus šķirnes
* Lauvas Pacietība — imperiālais Indijas gaišais eils (8,9%)
* Pa Ķirbi — ķirbju stauts (7,9%)
* Pilota Nakts — porteris (6,9%)
* Akacis — stauts (6,9%)
* Sānslīde — Indijas gaišais eils (6,5%)
* Zaļā Bise — Indijas gaišais eils (6,3%)
* Stokholmas Sindroms — porteris (6,3%)
* Pēdējais Viesis — brūnais eils (5,6%)
* Rudais Rudens — angļu biteris (5,5%)
* Kramplauzis — sarkanais rudzu eils (5,1%)
* Saules Dūriens — amerikāņu gaišais eils (4,9%)

## Ārējās saites
* Malduguns alus darītavas ''Facebook'' lapa
* Raidījums „Province” (2015. gada 29. marts) Maldugunis. *[[YouTube]]*. Skatīts: 2016. gada 17. augustā.

## Atsauces
Serdžo Leone

**Serdžo Leone** (; dzimis , miris ) bija itāļu kinorežisors, producents un scenārists. Parasti tiek asociēts ar "itāļu vesternu" jeb "spageti vesternu" žanru.

Kinematogrāfijā sācis darboties pirmajos pēckara gados, sākotnēji bija režisora palīgs (apmēram 50 filmās). Tāpat nodarbojās ar scenāriju rakstīšanu. Leone pabeidza Mario Bonāra filmu "Pompejas pēdējās dienas" (*Gli ultimi giorni di Pompei*; 1959). Viņa pirmā patstāvīgi režisētā filma bija 1961. gada "Rodas koloss" (*Il Colosso di Rodi*). Licis pamatus "itāļu vesternu" žanram ar 1964. gada filmu "Par sauju dolāru" (*Per un pugno di dollari*), ko uzņēmis ar pseidonīmu Bobs Robertsons. Šī bija pirmā filma viņa "dolāru" triloģijā (*Trilogia del dollaro*), vēl šajā triloģijā ietilpst "Par dažiem liekiem dolāriem" (*Per qualc he dollaro in più*; 1965) un "Labais, ļaunais un neglītais" (*Il buono, il brutto, il cattivo*; 1966). Vēlāk veidojis "reiz" trioloģiju, kur ietilpst filmas "Reiz rietumos" (*C'era una volta il West*, 1968), *[[Duck, You Sucker!]]* (*Giù la testa*, 1971) un "Reiz Amerikā" (*C'era una volta in America*, 1984).

## Atsauces

## Ārējās saites
Odzienas muižas alus

**Odzienas muižas alus** ir alus darītājs Latvijā, kas savu darbību uzsāka 2014. gadā vēsturiskās Odzienas muižas dzirnavās-pienotavā ar Eiropas Savienības Struktūrfondu atbalstu.

## Alus šķirnes
[thumb|left|250px|[Odzienas muiža pirms 1905. gada revolūcijas]]
* Odzienas IPA — amerikāņu bālais eils (5,5%)
* Odzienas Muižas Alus — angļu bālais eils (5,2%)

## Ārējās saites
* Odzienas muižas alus vietne ''Facebook''
* Odzienas IPA vērtēšanas vietnē ''RateBeer'' 
* Odzienas Muižas Alus vērtēšanas vietnē ''RateBeer'' 

## Atsauces
Tālavas ķēniņa alus

**Tālavas ķēniņa alus** ir alus darītājs Latvijā, kas savu darbību uzsāka 2014. gadā Lizuma pagasta „Kāmiešos”. Ražotne atrodas laukakmens kūtī. Alus nosaukts par godu seno latgaļu zemei Tālavai, saistot to arī ar šīs zemes pārvaldes centru Beverīnu.

## Alus šķirnes

* Vilkaču alus — dunkels (6,8%)
* Pērkona vasara (5,8%)
* Saviešu alus — tradicionālais eils (5,8%)
* Gaišā vasara (5,5%)
* Laimes Lācis
* Lizuma gaišā vasara
* Līdumnieku
* Lizumniešu godu alus

## Ārējās saites

* Tālavas ķēniņa alus mājas lapa
* Tālavas ķēniņa alus lapa ''Facebook''
* Tālavas Ķēniņa Vilkaču alus vērtēšanas vietnē ''RateBeer''  
* Tālavas Ķēniņa Pērkona Vasara vērtēšanas vietnē ''RateBeer''  
* Tālavas Ķēniņa Saviešu alus vērtēšanas vietnē ''RateBeer''  
* Tālavas Ķēniņa Gaisā Vasara vērtēšanas vietnē ''RateBeer''  

## Atsauces
Novodņistrovska

**Novodņistrovska** () ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Čerņivcu apgabalā. Izvietojusies apgabala austrumos Dņestras upes krastos  no apgabala centra Čerņivciem.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1973. gadā sakarā ar Dņestras hidromezgla būvniecību. 1975. gadā celtnieku ciematam tika piešķirts Novodņistrovskas nosaukums un pilsētciemata statuss. 1984. gadā tika izstrādās Eiropā lielākās Dņestras hidroakumulācijas elektrostacijas projekts, bet tās celtniecība sākta tikai 2006. gadā, bet pirmā kārta nodota ekspluatācijā 2008. gadā. 1993. gadā Novodņistrovskai piešķirtas pilsētas tiesības.

Pēc 2001. gada tautas skaitīšanas datiem pilsētas iedzīvotāji etniski ir ukraiņi (87,1 %) un krievi (10,2 %).

## Atsauces

## Ārējās saites
1057. gads

**1057**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Pēteris Damiāni iecelts par Ostijas kardinālbīskapu.
## Dzimuši
* Dāvids Vseslavičs (*Давыд Усяслававіч*) - Polockas kņaza Vseslava Bračislaviča dēls no Polockas Rurikoviču dinastijas un Polockas kņazs (miris 1129.)
## Miruši
* 28. jūlijs - Viktors II (*Victor II*), Romas pāvests (dzimis 1018.)
* Makbets Morejs - Skotijas karalis (dzimis 1005.)
Stefans III

**Stefans III** var būt:

* Stefans III (pāvests) — Romas pāvests no 768. līdz 772. gadam;
* Stefans III Lielais — Moldāvijas gospodars no 1457. līdz 1504. gadam.
Sarni

**Sarni** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Rivnes apgabalā. Sarnu rajona centrs pie Slučas upes.

## Vēsture

Rakstos nosaukums pirmoreiz minēts 1648. gadā, tomēr pdzīvotā vieta veidojusies no 1885. gada dzelzceļu līniju Rivne - Luņiņeca un Koveļa - Korosteņa krustpunktā. 1921. gada Rīgas miera rezultātā Sarni iekļāvās jaunizveidotajā Polijas valstī, un šeit bāzējās robežapsardzes pulks. 1939. gadā iekļauta Ukrainas PSR, pamatojoties uz Molotova—Ribentropa paktu. No 1941. gada 8. jūlija līdz 1944. gada 11. janvāra atradās vācu okupācijā. Vācu okupācijas laikā pilsētā koncentrējās apvidus poļu iedzīvotāji, kuru bēga no ukraiņu nacionālistu represijām, bet ebreji tika iznīcināti. No 1991. gada - neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

## Ārējās saites
1052. gads

**1052**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Gaskonī hercogiste kļuva par daļu no Akvitānijas, pēc personiskas vienošanās ar Viljamu VIII.
## Dzimuši
* Filips I Kapetings - franku karalis (miris 1108.)
## Miruši
*
1051. gads

**1051**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* Gaznevīdu impērija zaudēja arvien vairāk teritoriju, līdz Gūrīdu valdnieks Alaudīns iekaroja un nodedzināja Gaznī.
## Dzimuši
* Edgars II Etlings (*Edgar the Ætheling*) - pēdējais Anglijas karalis no Veseksu dinastijas (miris 1126.)
## Miruši
1050. gads

**1050**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Dibināta Vācijas pilsēta Nirnberga.
* Dibināta Ekseteras katedrāle, Lielbritānijas pilsētā Ekseterā.
## Dzimuši
* 8. novembris — Svjatopolks Izjaslavičs (*Святополк II Ізяславич*), Kijivas lielkņazs (miris 1113.)
* 11. novembris — Heinrihs IV (*Heinrich IV.*), Svētās Romas impērijas ķeizars (miris 1106.)

## Miruši
*
1056. gads

**1056**. () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Edgars II Etlings pēc karaļa Eduarda Grēksūdzētāja uzaicinājuma ģimene atgriezās Anglijā, kur Eduardam Izdzītajam vajadzēja mantot troni, taču tikko nonācis dzimtenē, tas piepeši mira.
## Dzimuši
* 
## Miruši
* 5. oktobris — Heinrihs III (*Heinrich III.*), Svētās Romas imperators (dzimis 1016.)
* Benedikts IX - Romas pāvests (dzimis 1012.)
1053. gads

**1053**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Viljams I Iekarotājs apprecējās ar Flandrijas grāfa Boduēna V meitu Matildi.
## Dzimuši
* 26. maijs — Vladimirs Monomahs (*Владимир Мономах*), Kijivas lielkņazs (miris 1125)
* nezināms datums — Šalamons (*Salamon*), Ungārijas karalis (miris 1085)

## Miruši
*
Volodimirecas rajons

**Volodimirecas rajons** () ir Ukrainas Rivnes apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Rivnes apgabala Zaričnes, Dubrovicas, Sarnu un Kostopiļas rajoniem, kā arī Volīnijas apgabalas Maneviču un Ļubešivas rajoniem.

## Ārējās saites
HTML5

**HTML5** ir iezīmēšanas valoda, kas paredzēta vispasaules tīmekļa satura strukturizēšanai un izrādīšanai. Šī ir hiperteksta iezīmēšanas valodas (HTML) piektā versija, iepriekšējā (ceturtā) versija tika standartizēta 1997. gadā. HTML5 galvenie mērķi ir uzlabot valodu ar jaunāko multimediju atbalstu, tajā paša laikā cenšoties to saglabāt viegli lasāmu cilvēkiem un nemainīgi saprotamu datoriem un dažādām ierīcēm.

Šī valoda ir mēģinājums definēt vienu iezīmēšanas valodu, kas var tikt rakstīta gan HTML, gan XHTML sintaksē. HTML ir tikuši pievienoti vairāki jauni sintakses elementi, piemēram, `&lt;video>`, `&lt;audio>` un `[[Canvas elements|&lt;canvas>]]`.
Vinsents D'Onofrio

**Vinsents Filips D'Onofrio** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, režisors, kinoproducents, rakstnieks un dziedātājs.

Pazīstams ar lomu 1987. gada kara filmā "Pilns bruņojums", ar Edgara lomu 1997. gada filmā "Vīri melnā" un detektīva Roberta Gorena lomu TV seriālā "Likums un kārtība" (2001—2011). Vēl tēlojis tādās filmās kā "Mistiskā pica" (1988), "Kenedija slepkavām pa pēdām" (1991), "Spēlmanis" (1992), "Eds Vuds" (1994), "Gūstā" (*The Cell*, 2000) un "Šķiršanās amerikāņu stilā" (2006). Par lomu filmā *[[The Whole Wide World]]* saņēmis Sietlas starptautiskā kinofestivāla balvu kā labākais aktieris. Par lomu filmā "Vīri melnā" saņēmis Saturna balvu kā labākais otrā plāna aktieris.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Faila izmērs

**Faila izmērs** mēra datnes lielumu. Parasti tas tiek mērīts baitos ar SI prefiksu. Faila uz diska aizņemtās vietas izmērs ir atkarīgs no failu sistēmas. Maksimālais datnes izmērs, ko failu sistēma atbalsta, ir atkarīgs no izmēra bitos, kas rezervēts datnes informācijas saglabāšanai un kopējā failu sistēmas izmēra. Piemēram, FAT16X gadījumā vienas datnes izmērs nevar būt vienāds vai lielāks par 4 GiB.

Dažas datņu izmēra vienības:

kibibaiti, mebibaiti, gibibaiti, utt. tiek iegūti, reizinot ar 1024, jeb norādot izmēru binārajā vērtībā:
*1 baits = 8 biti
*1 KiB = 1024 baiti
*1 MiB = 1 048 576 baiti
*1 GiB = 1 073 741 824 baiti
*1 TiB = 1 099 511 627 776 baiti

kilobaiti, megabaiti, gigabaiti, utt. tiek iegūti reizinot ar 1000, jeb norādot izmēru decimālajā vērtībā:
*1 KB = 1000 baiti (103)
*1 MB = 1 000 000 baiti (106)
*1 GB = 1 000 000 000 baiti (109)
*1 TB = 1 000 000 000 000 baiti (1012)

## Pārveidošanas tabula

## Atsauces

## Ārējās saites
* File size calculator
* Kilobytes Megabytes Gigabytes
Keilija Kuoko

**Keilija Kristīne Kuoko-Svītinga** (, ; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Kļuvusi pazīstama ar Bridžitas Henesijas lomu ABC situāciju komēdijseriālā *[[8 Simple Rules]]* (2002–2005). Pēc tam attēlojusi Billiju Dženkinsu seriāla "Amulets" pēdējā sezonā (2005–2006). Kopš 2007. gada piedalījās CBS komēdijseriālā "Lielā sprādziena teorija". Par lomu šajā seriālā saņēmusi *Critics' Choice Television* balvu kā labākā otrā plāna aktrise. Tēlojusi filmās  *[[To Be Fat like Me]]* (2007), *[[The Penthouse]]* (2010), *[[Hop (filma)|Hop]]* (2011) un *[[The Man from Toronto]]* (2022).

## Ārējās saites
Zaričnes rajons

**Zaričnes rajons** () ir Ukrainas Rivnes apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Rivnes apgabala Dubrovicas un Volodimirecas rajoniem, Volīnijas apgabala Ļubešivas rajonu, kā arī Baltkrieviju.

## Ārējās saites
Grīvas lidlauks

**Grīvas lidlauks** (ICAO: **EVBA**) ir nesertificēts lidlauks Augšdaugavas novada Kalkūnes pagastā. Izvietojies Daugavas kreisajā krastā 4 km no Daugavpils centra pie bijušās Randenes pusmuižas. Lidlaukam ir viens 830 m garš un 90 m plats zāles seguma skrejceļš.

Tagadējā lidlauka teritorija lidmašīnu pacelšanās un nolaišanās vajadzībām izmantota jau Pirmā pasaules kara laikā. 1920.—1930. gados to izmantoja Latvijas aviācija. 2. pasaules kara laikā te bāzējās *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]*, bet pēc 1944. gada — Sarkanā armija. Pēc kara lidlauks piederēja DOSAAF avioklubam. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas lidlauks bija NBS bilancē, bet 2011. gadā nodots Daugavpils novada pašvaldībai.

Lidlauku regulāri izmanto paraplanieristi un izpletņlēcēji, tiek rīkoti aviācijas svētki.

## Negadījumi un incidenti
*2016. gada 4. maijā planieris AC4-ДУ ar Krievijas Federācijas reģistrācijas numuru RA-0423A avarēja pacelšanās laikā, saduroties ar zemes virsmu. Planiera konstrukcija tika būtiski bojāta. Pilots gāja bojā.
*2005. gada 27. jūlijā Latvijas robežsardzes helikopters *Agusta-Bell 206B JRIII (cn 8286)* ar reģistrācijas numuru YL-HMF veicot uzdevumu Nr. 7 mācību lidojumu programmas, veicot autorotāciju ar imitētu dzinēja apturēšanu, tuvojoties zemei, pēkšņi mazinājās pretvējš un mainījās tā virziens, kā rezultātā studentam pilotam neizdevās pietiekami samazināt lidmašīnas vertikālo un horizontālo lidojuma ātrumu. helikopteru, kā rezultātā helikoptera rotora lāpstiņas saskārās ar zemi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Par Latvijas Republikas lidlauku aizsardzību, to statusu un lidojumu drošības garantēšanu
Zdolbuņivas rajons

**Zdolbuņivas rajons** () ir Ukrainas Rivnes apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Rivnes apgabala Dubno, Rivnes, Hoščas un Ostrohas rajoniem, kā arī Ternopiļas apgabala Šumskas rajonu.

## Ārējās saites
*
Zdolbuņiva

**Zdolbuņiva** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Rivnes apgabala Rivnes rajonā.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1497. gadā. Pēc 1793. gada Polijas Otrās dalīšanas kļuva par Krievijas pilsētu. 1921. gada Rīgas miera rezultātā Radziviļiva iekļāvās jaunizveidotajā Polijas valstī. 1939. gadā iekļauta Ukrainas PSR, pamatojoties uz Molotova—Ribentropa paktu. No 1941. gada līdz 1944. gada 2. februārim atradās vācu okupācijā. Vācu okupācijas laikā pilsētā koncentrējās apvidus poļu iedzīvotāji, kuru bēga no ukraiņu nacionālistu represijām, bet ebreji tika iznīcināti. No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

## Saimniecība
Dzelzceļa mezgls. Pilsētā atrodas cementa rūpnīca.

## Ārējās saites
Tīklenes atslāņošanās

**Tīklenes atslāņošanās** ir patoloģisks process acī, kura laikā tīklene atdalās no dzīslenes asinsvadu apvalka, ar ko normālā stāvoklī tā ir cieši saistīta. Tīklenes atslāņošanās nopietni apdraud redzes funkciju un var novest pie pilnīga akluma. Tā nav atsevišķa slimība, bet citu patoloģiju komplikācija: tuvredzības, tīklenes distrofijas, cukura diabēta, audzēju. Acs un galvas trauma arī var būt par tās cēloni. Šķiet, ka kataraktas operācija palielina tīklenes atslāņošanās risku.

## Epidemioloģija
Tīklenes atslāņošanos konstatē 1 gadījumā uz 10 000 iedzīvotāju gadā (90% skar vienu aci, 10% — abas acis). 40% tā notiek miopās acīs. Tīklenes distrofija ir vainojama 64% gadījumu cilvēkiem pēc 70 gadu vecuma. Traumatiskas izcelsmes tīklenes atslāņošanās biežāk notiek jauniem cilvēkiem.

## Simptomi
Tīklenes atslāņošanās process parasti nav sāpīgs. Apmēram 60% pacientu tas sākas ar fotopsiju jeb zibeņošanu un gar acīm peldošu stiklveida struktūru parādīšanos, tā saucamo enopsiju, ko tautā mēdz dēvēt par mušiņām. Dažos gadījumos tīklenes atslāņošanās var sākties bez redzamām mušiņām un gaismas zibšņiem. To vietā pacienti var pamanīt attēla miglošanos vai zirnekļa tīklam līdzīgu apduļķošanos. Pēc kāda laika cilvēks novēro melnam plīvuram līdzīgu aizsegu perifērajā redzeslaukā, kas progresīvi pārvietojas uz centrālo redzes daļu. Ja atslāņošanās attīstās tālāk, var iestāties izteikts redzes zudums. No rītiem tumšais plīvurs šķiet pazūdam, bet tas atkal progresīvi parādās, ķermenim ieņemot vertikālu stāvokli. Šis fenomens var ilgt vairākas nedēļas, redzes traucējumiem aizvien pastiprinoties. Dažos gadījumos atslāņošanās var parādīties pēkšņi, un pacientam pilnīgi zūd redze vienai acij. Defektu nevar ieraudzīt, vienkārši apskatot aci pie spoguļa. Diagnozi uzstāda pēc acs dibena izmeklēšanas ar acu spoguli — oftalmoskopu pie acu ārsta.

## Ārstēšana
Tīklenes atslāņošanos nav iespējams izārstēt ar pilieniem, kompresēm vai tautas līdzekļiem. Vienīgais veids, kā apturēt patoloģisko procesu un saglabāt redzi, ir laicīga operācija. Tīklenes atslāņošanās gadījumā bojā iet nervu audi, acs redzes šūnas. Jo ilgāk netiek meklēta kvalitatīva medicīniskā palīdzība, jo vairāk šūnu iet bojā un sliktākas ir atveseļošanās izredzes pat pēc veiksmīgas operācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Īlaijs Volahs

**Īlaijs Hēršels Volahs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kino, televīzijas un teātra aktieris.

Viņa vairāk nekā sešas desmitgades ilgā karjera sākās 1940. gadu beigās. Uzņēmies vairāk nekā 90 filmās, teātrī bieži tēloja kopā ar savu sievu Annu Džeksoni, kļūstot par vienu no labāk zināmajiem aktieru pāriem ASV teātrī.

Bija viens no *[[Actors Studio]]* dibinātājiem. Tēlojis dažādus tēlus, bija plašs attēlojamo tēlu spektrs, bieži bija otrā plāna aktieris. Kino debitējis ar lomu 1956. gada melnajā komēdijā un drāmā *[[Baby Doll]]*, par ko saņēma BAFTA kino balvu un tika nominēts Zelta globusa balvai. Pēc tam tēlojis tādās filmās kā "Lieliskais septiņnieks" (1960), "Nesaderīgie" (1961), "Labais, ļaunais un neglītais" (1966), "Kā nozagt miljonu" (1966), "Krusttēvs 3" (1990), "Divi Džeiki" (*The Two Jakes*, 1990), "Brīvdienas" (2006), "Volstrīta: Nauda nekad neguļ" (2010) un "Rēgu rakstnieks" (2010). Papildu BAFTA balvai ir saņēmis *[[Tony balva|Tony]]* un *[[Emmy balva|Emmy]]* balvu. 2010. gadā saņēma Kinoakadēmijas goda balvu.

## Ārējās saites
Impulsa moments

**Impulsa moments** jeb **kinētiskais moments** (apzīmējums: ****) ir materiālā punkta vai arī to sistēmas mehāniskās kustības mērs. Impulsa moments ir vektoriāls lielums. Tas ir svarīgs lielums rotācijas kustības analizēšanā.

Vektora  virziens tiek noteikts pēc labās vītnes skrūves likuma. Vektora  virzienam jābūt perpendikulāram vektora  un  veidota laukuma plaknei. Materiālam punktam impulsa momentu var aprēķināt ar attiecīgā punkta rādiusvektora  un materiālā punkta impulsa  () vektora vektoriālo reizinājumu:

:\vec{\mathbf{L}} =  \vec{\mathbf{r}} \times m\vec{\mathbf{v}} \ 

Impulsa momenta skaitlisko vērtību iegūst pēc šādas formulas:

:L = mvr \sin \alpha

kur  ir leņķis starp vektora  un  virzienu.

Ķermeņa, kas sastāv no  materiālajiem punktiem, impulsa momentu aprēķina saskaitot visu materiālo punktu impulsa momentu vērtības:

:L = \sum_{i}^{n} L_i

Ja tiek apskatīta punkta kustība pa riņķa līniju, kur \vec{r} \perp \vec{p} un , tad impulsa momenta aprēķināšanā var tikt izmantots inerces moments  un leņķiskais ātrums :

:\mathbf{L} = I \boldsymbol{\omega} \ 

Impulsa moments ir nemainīgs jeb konstants lielums, ja materiālo punktu sistēma ir noslēgta, tātad tajā nedarbojas ārējie spēki vai arī ārējo spēku moments attiecībā pret izraudzīto punktu ir vienāds ar nulli. Šī īpašība tiek izmantota, piemēram, žiroskopos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Pāvila 2. vēstule tesaloniķiešiem

**Pāvila 2. vēstule tesaloniķiešiem** ir viena no Jaunās Derības vēstulēm, par kuras autoru tradicionāli uzskata apustuli Pāvilu, jo vēstule sākas ar  "Pāvils, Silvāns un Timotejs tesaloniķiešu draudzei, Dievā, mūsu Tēvā, un Kungā Jēzū Kristū:" un noslēgumā ir "Šo sveicienu es, Pāvils, rakstu ar savu paša roku. Tā ir pazīšanās zīme katrā vēstulē: tāds ir mans raksts." Tie, kas neapstrīd, ka vēstules autors ir Pāvils, uzskata, ka vēstule varētu būt sarakstīta apmēram 52.-54. gadā m.ē., tātad drīz vien pēc pirmās vēstules tesaloniķiešiem sarakstīšanas.

Šī vēstule ir par Kristus atnākšanu un ļaunuma izpausmēm pirms tās.

## Ārējās saites
* 
* Vēstules teksts
Pētera 1. vēstule

**Pētera 1. vēstule** ir viena no Jaunās Derības vēstulēm, par kuras autoru tradicionāli uzskata svēto Pēteri, jo vēstule sākas ar "Pēteris, Jēzus Kristus apustulis, svešiniekiem, kas izkaisīti Pontā, Galatijā, Kapadoķijā, Āzijā un Bitinijā". Vēstule tiek adresēta vairāku Mazāzijas ziemeļu daļā izkaisīto draudžu kristiešiem. Vēstule tikusi rakstīta viņu iedrošināšanai neskatoties uz dažādiem pārbaudījumiem un ciešanām, kas jāpiedzīvo ticības dēļ.

Tiek uzskatīts, ka vēstuli Pēteris rakstījis no Romas, kas tikusi saukta arī par "Bābeli", neilgi pirms nogalināšanas 65. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Bībeles grāmatas 
* Pētera vēstules 
* Vēstules teksts
Damasijs I

**Pāvests Damasijs I** (dzimis apmēram 305. gadā, miris ) bija Romas bīskaps no 366. gada oktobra līdz nāvei 384. gadā un līdz ar to katolisma tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem.

Par pāvestu kļuva apmēram mēnesi pēc priekšteča Libērija nāves. Damasijs iestājās par Romas bīskapa mācības autoritāti. Viņa piemiņas diena ir 11. decembris.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Gregors VII

**Pāvests Gregors VII** (dzimis apmēram 1020. gadā, miris ) bija pāvests no 1073. gada līdz nāvei 1085. gadā.

Viņš, iespējams, vislabāk pazīstams ar savu lomu investitūras strīdā, kas sākās kā strīds starp Gregoru VII un Svētās Romas imperatoru Heinrihu IV. Viņš divas reizes izslēdza Heinrihu no baznīcas, kā rezultātā Heinrihs iecēla par pretpāvestu Klementu III.

Viņa piemiņas diena ir 25. maijs.

## Ārējās saites
Sefevīdi

[thumbnail|235px|Sefevīdu impērijas maksimālā teritorijā tās pastāvēšanas laikā, [Abāss I Lielais|Abāsa I Lielā valdīšanas laikā]]
**Sefevīdi** (; ) bija valdnieku (šahu) dinastija Persijā (mūsdienu Irānā). Tā bija viena no nozīmīgākajām valdošajām dinastijām valsts vēsturē un bieži tiek uzskatīta par "modernās Persijas vēstures sākumu". Sefevīdi valdīja laikā no 1501. līdz 1722. gadam un no 1729. līdz 1736. gadam. Kad valsts sasniedza savu augstāko virsotni, Sefevīdu dinastija pārvaldīja visu mūsdienu Irānas, Azerbaidžānas, Bahreinas un Armēnijas teritoriju, kā arī lielāko Gruzijas, Ziemeļkaukāza, Irākas, Kuveitas un Afganistānas daļu, kā arī daļu no Turcijas, Sīrijas, Pakistānas, Turkmenistānas un Uzbekistānas.

Sefevīdi ieviesa šiītu islāmu kā valsts reliģiju. Valstij laika gaitā bija dažādas galvaspilsētas: no 1502. līdz 1555. gadam — Tebrīza, no 1555. līdz 1598. gadam — Kazvīna, pēc tam — Isfahāna.

Sefevīdu dinastijas pirmais valdnieks bija Ismaīls I, savukārt pēdējais — Abāss III, kuru 1736. gadā gāza karavadonis Nādirs, kas vēlāk kļuva par Nādiršāhu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* BBC
Parastā biete

**Parastā biete** (*Beta vulgaris*) ir biešu ģints suga. Tai ir vairākas pasugas, tai skaitā lapu biete (*Beta vulgaris ssp. cicla*), galda biete (*Beta vulgaris ssp. esculenta*), lopbarības biete un cukura biete (*Beta vulgaris ssp. crassa*). Visas parastās bietes pasugas ir divgadīgi augi. Šī ir vienīgā kultivētā suga biešu ģintī. Parastās bietes saknes visbiežāk ir bordo purpursarkanā krāsā, tomēr dažām pasugām tās ir zeltaini dzeltenas un sarkani un balti svītrainas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adriāns I

**Pāvests Adriāns I** (; dzimis , miris ) bija pāvests no 772. gada līdz savai nāvei 795. gadā.

Bija Teodora, Romas dižciltīgā, dēls. Par pāvestu kļuva 772. gadā. 787. gadā Adriāns I sasauca Nīkejas I koncilu. Pāvesta amatā būdams 23 gadus, 10 mēnešus un 25 dienas, viņš ir piektais visu laiku ilgāk pāvesta amatā bijušais cilvēks.

## Ārējās saites
*
2014. gada NHL drafts

**2014. gada NHL drafts** bija 52. NHL drafts, kurš norisinājās 2014. gada 27. jūnijā Filadelfijā, ASV. Kopā tika draftēti 210 spēlētāji septiņās kārtās.

## 1. kārta

## 2. kārta

## 3. kārta

## 4. kārta

## 5. kārta

## 6. kārta

## 7. kārta
Arizonas "Coyotes"

**Arizonas "Coyotes"** () ir neaktīvs ASV hokeja klubs, kas bāzējās Glendeilā, Arizonas štatā, ASV. Klubs līdz 2024. gadam spēlēja Nacionālajā hokeja līgā. Tas tika dibināts 1972. gadā kā **[[Vinipegas "Jets" (agrākie)|Vinipegas "Jets"]]** un kopš 1979. gada spēlē NHL, pirms tam startēja WHA čempionātā. 1996. gadā komanda pārcēlās no Kanādas uz ASV dienvidrietumiem un ieguva tās pašreizējo nosaukumu. Kopš 2019. gada kluba īpašnieks ir Alekss Murelo.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Coyotes" nav ne reizi izcīnījis Stenlija kausu, kā arī ne reizi nav kļuvis par konferences un divīzijas čempioniem. Līdz 2014. gadam komanda bija pazīstama kā **Fīniksas "Coyotes"**.

Līdz 2022. gadam komanda savas mājas spēles aizvadīja Gila River Arena arēnā Glendeilā. Kad 2022. gadā Glendeilas pilsēta nepagarināja līgumu ar "Coyotes" komandu par arēnas izmantošanu, tā pārcēlās uz *[[Mullett Arena]]* halli, kur nospēlēja divas nākamās sezonas. Pēc tam, kad 2023. gada maijā ideju par jaunas arēnas izbūvi Tempī noraidīja iedzīvotāji, komandu pārcēla uz Soltleiksitiju, lai izveidotu Jūtas "Mammoth". Ja "Coyotes" līdz 2029. gadam iegūs jaunu arēnu, viņiem būs atļauts atkal pievienoties NHL, saglabājot visu iepriekšējo vēsturi, rekordus un intelektuālo īpašumu. Un otrādi, ja "Coyotes" noteiktajā laika posmā neatradīs jaunu arēnu, NHL būs tiesības izbeigt franšīzi, kā rezultātā komandas darbība tiks pilnībā un neatgriezeniski pārtraukta.

## Sasniegumi
* **[[Stenlija kauss]]**: 0
* **Konferences čempioni**: 0
* **Divīzijas čempioni**: 0

## Līderi
### Kluba spēlētāju rekordi
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Kīts Tkačuks, 52 (1996.—97.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Rejs Vitnijs, 53 (2011.—12.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Kīts Tkačuks, 86 (1996.—97.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Dens Karsilo, 324 (2007.—08.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Kits Jendls, 59 (2011.—12.)

### Galvenie treneri
*Dons Hejs (1996—1997)
*Džims Šēnfelds (1997—1999)
*Bobs Frensiss (1999—2004)
*Riks Bouness (2004)
*Veins Greckis (2004—2009)
*Deivs Tipets (2009—*2021*)
*Andrē Turinjē (2021—2024)

### Kapteiņi
* Kīts Tkačuks (1996—2001)
* Tepo Numminens (2001—2003)
* Šeins Doens (2003—2017)
* Olivers Ēkmans-Lāšons (2018—2021)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Hockey-Reference profils
Ārons Ekblads

**Ārons Ekblads** (; dzimis 1996. gada 7. februārī) ir kanādiešu hokejists, aizsargs, kurš 2014. gada NHL draftā tika izvēlēts ar kopējo pirmo numuru. Pašlaik (2025) Ekblads spēlē Nacionālās hokeja līgas vienībā Floridas "Panthers".

## Spēlētāja karjera
2011. gadā Ekblads kļuva par otro spēlētāju pēc Džona Tavaresa, kuram Kanādas Hokeja federācija ļāva uzsākt spēlēt OHL jau 15 gadu vecumā. OHL kluba Berijas "Colts" sastāvā Eklbads sāka spēlēt 2011.—12. gada sezonā, sezonas izskaņā iegūstot līgas labākā debitanta balvu. Turpmākajās sezonās auga arī Ekblada rezultativitāte. 2013.—14. gada sezonā Ekblads bija komandas kapteinis, sezonas beigās iegūstot līgas labākā aizsarga balvu un tiekot iekļauts OHL simboliskajā izlasē.

Jau 2014. gada rudenī Ekblads uzsāka spēlēt Floridas "Panthers" sastāvā, sezonas beigās kā līgas labākais debitants iegūstot Kaldera balvu.

Kanādas hokeja izlases rindās spēlējis 2015. gada Pasaules čempionātā, kopā ar komandu izcīnot zelta medaļas, kā arī 2014. gada Pasaules čempionātā junioriem.

2025. gada martā saņēma 20 spēļu diskvalifikāciju par dopinga lietošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sems Reinharts

**Sems Reinharts** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2025) Reinharts spēlē NHL kluba Floridas "Panthers" rindās.

## Spēlētāja karjera
WHL kluba *[[Kootenay Ice]]* sastāvā Reinharts sāka spēlēt vēl 2010.—11. gada sezonas nogalē. Nākamās sezonas izskaņā Reinharts ieguva līgas labākā debitanta balvu. Turpmākajās sezonās auga arī Reinharta rezultativitāte. 2013.—14. gada sezonā Reinharts bija komandas kapteinis, sezonas beigās iegūstot līgas labākā spēlētāja balvu. Ar 105 gūtiem punktiem viņš bija ceturtais rezultatīvākais līgas spēlētājs.

2014.—15. gada sezonu uzbrucējs sāka jau NHL kluba Bufalo "Sabres" rindās, taču pēc deviņām aizvadītām spēlēm tika nosūtīts atpakaļ uz *[[Kootenay Ice]]*.

2021. gada 24. jūlijā Reinhartu "Sabres" aizmainīja uz Floridas "Panthers" apmaiņā pret Devonu Levi un 2022. gada drafta pirmās kārtas izvēli. 11. augustā Reinharts parakstīja trīs gadu līgumu par 19,5 miljoniem ASV dolāru ar "Panthers".

Kanādas hokeja izlases rindās spēlējis 2014. un 2015. gada Pasaules čempionātā junioriem, 2015. gadā izcīnot zelta medaļas un kļūstot par turnīra rezultatīvāko spēlētāji. Spēlējis arī 2012. un 2013. gada Pasaules čempionātā jauniešiem.

Viņa brālis Grifins arī ir hokejists.
## Atsauces

## Ārējās saites
Leons Draizaitls

**Leons Draizaitls** (; dzimis ) ir vācu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2025) Draizaitls pārstāv Nacionālās hokeja līgas vienību Edmontonas "Oilers".

Viņa tēvs Peters Draizaitls arī bija hokejists, spēlējis Vācijas izlasē.

## Spēlētāja karjera
Līdz 16 gadu vecumam Draizaitls spēlēja dažādās Vācijas junioru līgās, taču tad pārcēlās uz Ziemeļameriku. 2012.—13. gada sezonā sāka spēlēt Rietumu hokeja līgas vienībā Princalbertas "Raiders". 2013.—14. gada sezonu Draizaitls noslēdza ar 105 rezultativitātes punktiem, kas viņu padarīja par ceturto rezultatīvāko līgas spēlētāju.

2014. gada augustā Draizaitls noslēdza trīs gadu līgumu ar Edmontonas "Oilers". NHL debiju uzbrucējs piedzīvoja 9. oktobra spēlē pret Kalgari "Flames". Pirmos vārtus NHL hokejists guva 24. oktobra spēlē pārspējot Karolīnas "Hurricanes" vārtsargu Antonu Hudobinu. Jau 2015.—16. gada sezonā kļuva par vienu no komandas vadošajiem spēlētājiem. 2019.—20. gada saīsināto sezonu noslēdza kā visas līgas rezultatīvākais spēlētājs, iegūstot Arta Rosa balvu. Draizaitls tika atzīts par līgas vērtīgāko spēlētāju, iegūstot Harta balvu. 2025. gadā ieguvis arī Morisa Rišāra balvu kā visvairāk vārtus (52) guvušais spēlētājs regulārajā sezonā.

Vācijas hokeja izlases rindās spēlējis piecos Pasaules čempionātos. Agrāk spēlējis virknē jauniešu un junioru čempionātu.
## Atsauces

## Ārējās saites
Herca

**Herca** (, ) ir pārsvarā rumāņu apdzīvota pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Čerņivcu apgabalā. Hercas rajona centrs. Izvietojusies apgabala dienvidaustrumos Hercas upītes krastos pie pašas Rumānijas robežas  no apgabala centra Čerņivciem. Hercas rajona administratīvais centrs.

## Vēsture
Rakstu avotos Herca pirmoreiz minēta 1437. gadā Moldāvijas kņazistes dokumentos (). Līdz 18. gadsimtam Herca bija feodāli atkarīga un tikai 1732. gadā pāriet tirgotāju miesta kategorijā. Pēc Rumānijas neatkarības iegūšanas nokļūst tās sastāvā. 1864. gadā iegūst pilsētas tiesības. Pēc Besarābijas okupācijas 1940. gadā nonāk Ukrainas PSR sastāvā.

## Cilvēki
Pēc 2001. gada tautas skaitīšanas datiem pilsētas iedzīvotāju vairums ir rumāņi (70,79 %). Dzīvo arī ukraiņi (17,98 %) un krievi (10,89 %). Hercā dzimis rumāņu rakstnieks George Asaki (*Gheorghe Asachi*, 1788 – 1869).

## Atsauces

## Ārējās saites
87. Kinoakadēmijas balva

**87. [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Kinoakadēmijas balva]]** tika pasniegta  Losandželosā, Holivudā, ''Dolby'' teātrī. Balva tika pasniegta 24 nominācijās. Balvu pasniegšanas ceremonija ASV tika translēta kanālā ABC, to producēja Nīls Merons un Kreigs Zeidans, ceremonijas režisors ir Hamišs Hamiltons.

Kinoakadēmijas goda balvas tika pasniegtas Žanam Klodam Karjēram, Hajao Mijadzaki un Morīnai O'Hārai, bet Džīna Heršolta humanitāro balvu saņēma Harijs Belafonte.

Aktieris Nīls Patriks Heriss pirmo reizi vadīja Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremoniju.

Filmas "Putncilvēks" un "Viesnīca "Diženā Budapešta"" ieguva visvairāk balvas, abas saņēma četras balvas. "Atsitiens" ir trešā un pēdējā filma no trim, kura ieguva balvas vairākās nominācijās, šī filma ieguva trīs "Oskarus". Balvas saņēma arī filmas "Teorija par visu", "Joprojām Alise", "Puikas gadi", "Imitācijas spēle", "Lielais 6", "Ida", "Pilsonis četri", *[[Crisis Hotline: Veterans Press 1]]*, *[[The Phone Call]]*, *[[Feast]]*, "Selma", "Amerikāņu snaiperis" un " Starp zvaigznēm". Amerikas Savienotajās Valstīs ceremonijas tiešraidi vēroja apmēram 35 miljoni skatītāju, kas ir  trešā mazāk skatītā ceremonija kopš 80. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas 2008. gadā un ir viena no trim tiešraidē mazāk skatītajām balvas pasniegšanas ceremonijām TV raidīšanas vēsturē.

## Uzvarētāji un nominanti
87. Kinoakadēmijas balvas nominantus  Semjuela Goldvina teātrī Beverlihilsā paziņoja Kinoakadēmijas prezidente Šerila Būna Aizeksa, režisori Dž. Dž. Eibramss, Alfonso Kuarons un aktieris Kriss Pains. "Putncilvēks" un "Viesnīca "Diženā Budapešta"" saņēma visvairāk nominācijas, katra deviņas.

### Balvu ieguvēji
Uzvarētāji atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti **treknrakstā**.
[right|thumb|200px|[Alehandro Gonsaless Injaritu — "Labākā filma", "Labākais režisors" un "Labākais oriģinālscenārijs"]]
[right|thumb|200px|[Edijs Redmeins — "Labākais aktieris galvenajā lomā"]]
[right|thumb|200px|[Džūliana Mora — "Labākā aktrise galvenajā lomā"]]
[right|thumb|200px|[Dž. K. Simonss — "Labākais aktieris otrā plāna lomā"]]
[right|thumb|200px|[Patrīcija Ārkete — "Labākā aktrise otrā plāna lomā"]]
[right|thumb|200px|[Aleksandrs Desplā — "Labākā oriģinālmūzika"]] 

## Atsauces

## Ārējās atsauces
* Kinoakadēmijas balvas oficiālā mājaslapa 
* Kino mākslas un zinātnes akadēmija oficiālā mājaslapa
Poncijs Pilāts

[thumb|right|250px|[Antonio Čiseri (*Antonio Ciseri*) glezna *Ecce homo!* ("Redziet, kāds cilvēks!"), kurā attēlots Poncijs Pilāts, kurš stāda priekšā tautai šaustīto Jēzu Kristu]]
**Poncijs Pilāts** (, , *Pontios Pīlātos*) no 26. līdz 36. gadam bija Romas impērijas provinces Jūdejas piektais prefekts. Viņš bija šajā amatā Romas imperatora Tiberija valdīšanas laikā. Pilāts vēsturē pazīstams kā Jēzus Kristus tiesas procesa vadītājs. Procesa rezultātā Kristum tika piespriests nāves sods, sitot viņu krustā.

Pilāta dzimšanas un miršanas dati ir aptuveni. Tradicionāli tiek uzskatīts, ka viņš dzimis Bizenti ciematā (Abruco reģionā, Itālijā). Viņa vārds un amats ir minēts 1. gadsimta romiešu vēsturnieka Tacita darbos, kā arī romiešu-ebreju vēsturnieka Josefa Flāvija (*Titus Flavius Josephus*) darbos.

Pilāta loma Kristus tiesāšanā aprakstīta Jaunās Derības evaņģēlijā. Visos četros kanoniskajos evaņģēlijos viņš parādīts kā cilvēks, kas uzskata Kristu par nevainīgu. Arī viņa sieva Klaudija Prokula lūdz Kristu apžēlot. Pilāts piedāvā pūlim atlaist brīvībā vienu no vairākiem gūstekņiem, domādams, ka pūlis izvēlēsies Kristu. Kad tā nenotiek, Pilāts viņam piespriež sodu, krustā sišanu, jo negrib sanaidoties ar Jeruzalemes ebreju ticības priesteriem, kuri uzskata Kristu par zaimotāju. Mateja evaņģēlijā aprakstīts, ka Pilāts simboliski mazgā rokas ūdenī, parādot, ka ne jau uz viņa rokām būs Jēzus asinis. Šāds apraksts mūsdienās tiek apšaubīts, jo vēsturē ir palikušas liecības, ka Pilātam nebija raksturīgi šaubīties, vai sodīt kādu ebreju, vai nē. Viņš pavisam nesen pirms Kristus sodīšanas bija nežēlīgi apspiedis ebreju sacelšanos, sarīkojot slaktiņu, kurā tika nogalināti simtiem cilvēku. Bieži vien viņš pavēlēja izpildīt nāves sodus, iztiekot vispār bez tiesas.

36. gadā Pilāts tika atsaukts atpakaļ uz Romu. Viņš bija nežēlīgi apspiedis samariešu sacelšanos. Jūdi prasīja viņa atcelšanu. Pēc Romas imperatora Tiberija nāves 37. gadā par jauno imperatoru kļuva Kaligula. Pilāts nespēja iegūt viņa labvēlību. Viņš tika apsūdzēts par cilvēku sodīšanu bez tiesas, un bija spiests izdarīt pašnāvību (37./38. gadā).

Vienīgā arheoloģiskā liecība, kas saglabājusies par Pilātu, ir 1961. gadā netālu no Kesarijas, Izraēlā, atrasta kaļķakments plāksne (Pilāta akmens) ar iegravējumu, kurā lasāms viņa vārds un amats (Jūdejas prefekts).

## Atsauces
Two Arabian Knights

***Two Arabian Knights*** ir 1927. gada ASV mēmā filma, komēdija. Filmas režisors ir Luiss Mailstouns, galvenās lomas atveido Viljams Boids, Mērija Astore un Luiss Volheimss. Viens no filmas producentiem ir Hovards Hjūzs.

Luiss Mailstouns par filmu ieguva Kinoakadēmijas balvu pirmajā balvas pasniegšanas ceremonijā nominācijā "Labākais režisors (komēdija)", kas ir vienīgā reize balvas pasniegšanas vēsturē, kad bija atdalītas filmas pēc žanriem.

Filma ilgu laiku tika uzskatīta par pazudušu, to pēc Hovarda Hjūza nāves atrada viņa privātajā filmu kolekcijā. Filmas lente tika nodota restaurācijā kopā ar citām par pazudušām uzskatītām Hjūza producētajām filmām *[[The Racket]]* (1928) un *[[The Mating Call]]* (1928), ko arī atrada Hjūza kolekcijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jirži Paroubeks

**Jirži Paroubeks** (; dzimis ) ir čehu politiķis. No 2005. gada aprīļa līdz 2006. gada septembrim - valsts premjerministrs. 

Politikā no 1970. gada, kad darbojās Čehoslovākijas Komunistiskās partijas netiešā kontrolē esošajā Čehoslovākijas Sociālistiskajā partijā. Čehijas Sociāldemokrātiskās partijas vadītājs no 2006. līdz 2010. gadam. Atkāpās pēc amata, kad 2010. gadā partija uzvarēja parlamenta vēlēšanās, bet nespēja sastādīt valdību. 2011. gadā ar piekritējiem nodibināja partiju Nacionālie sociālisti - 21. gadsimta kreisie.

## Ārējās saites
Benedikts I

**Pāvests Benedikts I** (; miris ) bija Romas bīskaps no 575. gada jūnija līdz nāvei 579. gada jūlijā un līdz ar to katolisma tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem.

Maz ir zināms par viņa dzīvi. Visticamāk, par pāvestu tika ievēlēts drīz pēc priekšteča Jāņa III nāves 574. gada jūlijā, tomēr iesvētīts ticis tikai nākamā gada jūnijā, līdz ar to 11 mēnešus nebija pāvesta. Pontifikāta laikā iesvētījis 21 bīskapu.

## Ārējās saites
*
Gregors II

**Pāvests Gregors II** (; dzimis , miris ) bija Romas bīskaps no 715. gada maija līdz nāvei 731. gadā un līdz ar to katolisma tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem.

Bijis Romas baznīcas mantzinis, vēlāk uzņēmās rūpes par pāvesta bibliotēku. Par pāvestu kļuvis nedaudz vairāk kā mēnesi pēc sava priekšteča Konstantīna nāves. Tiek uzskatīts par vienu no ievērojamākajiem pāvestiem 8. gadsimtā.

Gregora izaicinājums Bizantijas imperatoram Leo III kļuva par pamatu vēlākajiem dumpjiem, šķelšanām un pilsoņu kariem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vaiņodes lidlauks

**Vaiņodes lidlauks** () (ICAO: **EVFA**) ir pamests militārais lidlauks Dienvidkurzemes novadā, netālu no Latvijas—Lietuvas robežas. Lidlaukā ir saglabājušies 16 angāri un 1800 metri no viena kādreiz 2500 m garā skrejceļa.

## Vēsture
Vaiņodes lidlauks izveidots netālu no Pirmā pasaules kara laika Vaiņodes dirižabļu lidostas. Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām dirižabļu angārus nojauca un to konstrukcijas izmantoja Rīgas Centrāltirgus paviljonu būvei 1924. gadā. Latvijas Gaisa spēki šeit izveidoja planieru lidlauku, kurā bija izvietoti planieri "Dūja", "Zelta Vārpa" un "Pārsla".
Pēc bāzu līguma nosacījumiem 1939. gada beigās to pārņēma PSRS karaspēka kontingents, bet pēc pilnīgās Latvijas okupācijas Otrā pasaules kara sākumā te bāzējās padomju 31. ātrais bumbvedēju aviācijas pulks (*31-й скоростной бомбардировочный авиационный полк*) ar 60 ātrajiem bumbvedējiem ANT-40 (*АНТ-40 (СБ)*), vācu okupācijas laikā *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* 4. triecieneskadriļa (*Sturmgeschwader 4*).

Aukstā kara laikā to izmantoja kā vienu no militārajiem lidlaukiem pie PSRS ziemeļrietumu robežas.
Lidlaukā līdz 1992. gadam bāzējās padomju gaisa spēku 54. gvardes iznīcinātāju aviācijas pulks (*54-й Краснознаменный Керченский гвардейский истребительный авиополк*). Pēc kara te atradās amerikāņu piegādātie iznīcinātāji *[[Bell P-39 Airacobra]]*, 1967. gadā Vaiņodes lidostā stacionēja pirmos *[[Su-15]]*, kurus 1980. gados nomainīja ar *[[Su-27]]* iznīcinātājiem. 
Pēc Kubas raķešu krīzes no 1964. gada vairākus kilometrus uz ziemeļiem no Vaiņodes lidlauka bija stacionētas arī trīs vidējas darbības rādiusa kodolraķetes *[[R-14]]* (*ШПУ Р-14У Чусовая*, *[[NATO]]* terminoloģijā: *SS-5 'Skean*'), kas atradās Priekules 344. gvardes raķešu pulka (*344-й гвардейский ракетный Краснознаменный полк им. 50-летия СССР*) pakļautībā. 1980. gados to pārbāzēja uz Irkutskas apgabalu.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas aviācijas pulku līdz 1993. gadam pārbāzēja uz Savasļeikas (*Саваслейка*) militāro lidlauku Ņižņijnovgorodas apgabalā.

1995.—1997. gadā Vaiņodes lidlauku daļēji demontēja — dienvidu skrejceļa dzelzsbetona plāksnes izmantoja Liepājas ostas sakārtošanai un attīstīšanai. Mūsdienās atlikušie ceļi ir nelīdzeni, bet lidlauks atrodas Vaiņodes pašvaldības īpašumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vaiņodes lidlauka būvju foto 2011. gadā Vaiņode aviacijos bazė (lietuviski) 
* Vēstījums par Priekules 344. gvardes raķešu pulku Слово о Приекульском полку (krieviski)
* Pamestās raķešu bāzes foto 2007. gadā (angliski)
Anastasijs II

**Pāvests Anastasijs II** (miris ) bija Romas bīskaps no 496. gada novembra līdz nāvei 498. gada novembrī un līdz ar to katolisma tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem.

Bija priestera dēls, dzimis Romā. Par pāvestu kļuva piecas dienas pēc priekšteča Gelasija I nāves. Anastasijs II bija nozīmīga persona šķelšanās pārtraukšanas centienos, tomēr tas izraisīja jaunu šķelšanos.

## Ārējās saites
*
Inocents XII

**Pāvests Inocents XII** (; dzimis **Antonio Pinjatelli** (*Antonio Pignatelli*) , miris ) bija Romas pāvests no 1691. gada jūlija līdz nāvei 1700. gada septembrī.

Dzimis aristokrātu ģimenē. Izglītojies jezuītu skolā Romā. 1681. gadā kļuva par kardinālu. No 1686. līdz 1691. gadam bija Neapoles arhibīskaps. 1691. gadā kļuva par pāvestu

Uzreiz pēc ievēlēšanas paziņoja par opozīciju nepotismam, kas bija novērojams iepriekšējo pāvestu pontifikāta laikā. Izdevis bullu *Romanum decet pontificem*. Atbalstīja domināņu ordeņa darbības sākšanu Aglonā.

## Ārējās saites
Hmeļnicka

**Hmeļnicka** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Hmeļnickas apgabala administratīvais centrs. Izvietojusies apgabala vidienē Dienvidbugas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Kijivas. Hmeļnickas rajona centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta vēstures avotos pirmoreiz minēta 1431. gadā kā **Ploskirivci**, ko lietuviešu valdnieks Jagailis nodevis īpašumā Janam Čanstulovskim. Nosaukums cēlies no Ploskas upītes, pie kuras ietekas Dienvidbugā izvietojusies apdzīvotā vieta. 1566. gadā **Ploskirovai** () piešķirtas Magdeburgas tiesības. No 1672. līdz 1699. gadam pilsēta nonāca Osmaņu impērijas sastāvā. Pēc atgriešanās Polijas sastāvā nopostītajā Ploskirovā tiek nometināti ieceļotāji no Mazovijas. 1795. gadā pilsēta nonāk Krievijas Impērijas sastāvā un Podolijas guberņas sastāvā nodibināja Proskurovas apriņķi ar centru **Proskurovā** (speciāls rīkojums par pilsētas pārdēvēšanu nav atrasts). 1954. gadā pilsētu pārdēvēja par godu ukraiņu kazaku atamanam Bohdanam Hmeļnickim.

## Ievērojami cilvēki
Pilsētā dzimuši ievērojami cilvēki:
* Svjatoslavs Fjodorovs (*Святосла́в Никола́евич Фёдоров*; 1927—2000) — padomju un krievu ārsts oftamologs;
* Anatolijs Kašpirovskis (*Анато́лий Миха́йлович Кашпиро́вский*; 1939) — krievu psihoterapeits;
* Oleksandrs Ponomarjovs (*Олександр Пономарьов*; 1973) — ukraiņu dziedātājs;
* Aleksandrs Ruckojs (*Александр Владимирович Руцкой*, 1947) — padomju un krievu politiķis, Krievijas Federācijas viceprezidents (1991—1993).

## Atsauces

## Ārējās saites
Teds Vailds

**Teds Vailds** (; dzimis , miris ) bija ASV komēdiju scenāriju autors un kinorežisors mēmā kino ēras laikā, papildus tam viņš 1930. gadā producēja divas skaņu filmas. Karjeru uzsāka Harolda Loida scenāristu komandā. Teda Vailda pēdējā režisētā filma bija *[[Clancy in Wall Street]]* (1930). Viņš mira no insulta Holivudā.

Teds Vailds ar filmu *[[Speedy]]* tika izvirzīts 1. Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais režisors (komēdija)".

## Ārējās saites
200. gads

**200. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Cilvēku skaits pasaulē tiek lēsts ap 257 miljoniem.
* Romas konsuli bija Severs un Viktorīns.
* Tiek uzskatīts, ka ap 200. gadu sākās Maiju civilizācijas klasiskais laikmets.

## Dzimuši

## Miruši
222. gads

**222. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 11. maijs — tika nogalināts Romas imperators Elagabals un par jauno imperatoru kļuva Aleksandrs Severs.

### Nezināms datums
* Urbāns I kļuva par Romas pāvestu.

## Dzimuši

## Miruši
* 11. maijs — Elagabals, Romas imperators
* 11. oktobris — Kaliksts I, Romas pāvests
Gregors XV

**Pāvests Gregors XV** (; dzimis **Alesandrs Ludovizi** (*Alessandro Ludovisi*) 1554. gada 9. vai 15. janvārī, miris ) bija Romas pāvests no 1621. gada februāra līdz nāvei 1623. gada jūlijā.

Dzimis dižciltīgā ģimenē. Ieguvis izglītību Boloņas Universitātē, kur ieguva doktora grādu tiesību zinātnē. 1612. gadā kļuvis pa Boloņas arhibīskapu, 1616. gadā — kardinālu. Par pāvestu kļuva pēc sava priekšteča Pāvila V. Gregors sava pontifikāta laikā ieviesa slepeno balsojumu pāvesta vēlēšanās. Kanonizējis četras personas.

## Ārējās saites
Gregors III

**Pāvests Gregors III** (; miris ) bija Romas bīskaps no 731. gada februāra līdz nāvei 741. gada novembrī un līdz ar to katolisma tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem.

Dzimis Sīrijā. Par Romas bīskapu tika ievēlēts , tomēr formāli netika iesvētīts līdz 18. martam, kamēr netika saņemts Bizantijas eksarha apstiprinājums. Gregors III ir pēdējais, kas šādas ievēlēšanas gadījumā lūdzis eksarha apstiprinājumu. Viņa pontifikāta laiks tika izjaukts ar ikonoklasma strīdu Bizantijas impērijā.

Gregors III bija pēdējais pāvests, kas nav nācis no Eiropas, līdz Franciska ievēlēšanai 2013. gadā (1272 gadus vēlāk).

Viņa piemiņas diena ir 28. novembris.

## Ārējās saites
*
Hamess Rodrigess

**Hamess Davids Rodrigess Ruvio** (; dzimis ) ir Kolumbijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Kolumbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada Rodrigess spēlē ASV augstākās futbola līgas komandā *[[Minnesota United FC|Minnesota United]]*.

Karjeru sācis dzimtās Kolumbijas klubā *[[Envigado F.C.]]*, pēc tam spēlējis Argentīnas klubā *[[Club Atlético Banfield]]*, ar ko kļuva par Argentīnas čempionu. 2010. gadā uzsāka karjeru Eiropā, pirmos trīs gadus aizvadīja Portugāles klubā *[[F.C. Porto|Porto]]*, ar ko trīs reizes kļuva par Portugāles čempionu un vienu reizi izcīnīja uzvaru Eiropas līgā. Pēc tam no 2013. līdz 2014. gadam spēlējis Francijas līgas klubā *[[AS Monaco]]*. 2014. gadā pievienojies Spānijas līgas klubam Madrides "Real". Tur viņš izcīnīja divus *[[La Liga]]* čempionu titulus, kā arī divus UEFA Čempionu līgas trofejas. No 2017. līdz 2019. gadam Rodrigess tika izīrēts Vācijas Bundeslīgas komandai Minhenes "Bayern", kur viņš abās sezonās kļuva par Vācijas čempionu. 2020. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai *[[Everton FC|Everton]]*, kur viņš pavadīja vienu sezonu. Nākamo sezonu Rodrigess pavadīja Kataras Zvaigžņu līgas komandā *[[Al-Rayyan SC|Al-Rayyan]]*, bet pēc tam sezonu pavadījis Grieķijas Superlīgas komandā *[[Olympiacos F.C.|Olympiacos]]*. Vēlāk spēlējis arī Brazīlijas komandā *[[São Paulo FC|São Paulo]]* un Spānijas komandā *[[Rayo Vallecano]]*.

Kolumbijas izlasē spēlē kopš 2011. gada. Pārstāvējis izlasi , kur bija turnīra rezultatīvākais spēlētājs ar 6 vārtiem. Spēlēja arī 2018. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā.

## Sasniegumi
**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2010–11, 2011–12, 2012–13
* Portugāles kauss futbolā: 2010, 2011
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2012
* UEFA Eiropas līga: 2010–11

**Real Madrid**

* Spānijas La Liga: 2016–17, 2019–20
* Spānijas Superkauss: 2019–20
* UEFA Čempionu līga: 2015–16, 2016–17
* UEFA Superkauss: 2014, 2016
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2014, 2016

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2017–18, 2018–19
* DFB Pokal: 2018–19
**São Paulo**

* Copa do Brasil: 2023

**Individuālie sasniegumi**

* *[[AS Monaco]]* gada labākais spēlētājs: 2013–14
* La Liga labākais pussargs: 2014–15

## Ārējās saites
Rūdolfs I

**Rūdolfs I** var būt:

*Rūdolfs I (859—912) — Burgundijas karalis;
*Rūdolfs I (1218—1291) — Vācijas karalis;
*Rūdolfs I (1274—1319) — Bavārijas hercogs;
*Rūdolfs I (1281—1307) — Bohēmijas karalis;
*Rūdolfs II (1552—1612) — Svētās Romas imperators, Ungārijā valdīja kā **Rūdolfs I**.