open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antons Grāmatiņš

**Antons Grāmatiņš** (dzimis , miris ) bija bataljona komandieris, latviešu leģionu tieslietu darbinieks, grieķu katoļu ticības teologs (1912), Triju Zvaigžņu ordeņa komandieris. Publicējis atmiņas par Kalpaka bataljona gaitām.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1891. gadā Beļavas pagastā pareizticīgo ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā mobilizēts Krievijas armijā, dienēja Latvijas rezerves strēlnieku bataljonā (1915. gada oktobris — 1917. februāris), 2. Rīgas Latviešu strēlnieku pulkā (1917. gada februāris — marts) un 1. latviešu strēlnieku brigādes  vecākais adjutants (1917. gada marts — jūlijs). Pēc tam līdz 1918. gada janvārim darbojās 12. armijas 2. Sibīrijas strēlnieku korpusa militārajā tribunālā, tad atbrīvots no aktīvā dienesta.

1919. gada 15. janvārī pievienojās Latvijas armijai kā 1. leitnants, bija 1. Latvijas neatkarības bataljona štāba priekšnieks (1919. gada 19. janvāris — marts), militārā tribunāla priekšsēdētājs (1919. gada marts — jūlijs), Militāro tribunālu departamenta vadītājs, Kara ministrs un ģenerāladvokāta tiesnesis
(1919—1921), Augstākā militārā tribunāla priekšsēdētājs (1921—1927), 1927. gada jūnijā atbrīvots no aktīvā dienesta. 
1922. gadā apprecējās ar Helēnu Zirnīti-Josteli, dzimuši dēls Viesturs (1920. gadā), meita Maija (1922. gadā). 

Otrā pasaules kara laikā komandēja 28. Bārtas policijas bataljonu (1942. gada 11. marts — 9. jūnijs), bija Latviešu leģionu tieslietu darbinieks (1943—1945), tad devās bēgļu gaitās uz Vāciju, vēlāk pārcēlās uz dzīvi Anglijā. 1951. gadā iecelts par Latvijas pareizticīgās baznīcas prāvestu Londonā.

Latvijas Kara tiesu pārvaldes darbinieki 1927.jpg|Latvijas Kara tiesu pārvaldes darbinieki (1927). Antons Grāmatiņš sēž pirmajā rindā 4. no kreisās puses


## Atsauces
Stepes čipste

**Stepes čipste** (*Anthus campestris*) ir cielavu dzimtas (*Motacillidae*) dziedātājputns, kas sastopams Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Ģeogrāfisko variāciju nav.

## Izplatība
left|thumb|260px|Stepes čipste ir neliela čipste ar garu asti un slaidu knābi
thumb|left|260px|Pieaugušie īpatņi ir gaišāki un ar vienmērīgāku apspalvojumu nekā jaunie putni
Stepes čipste ligzdo Eiropas dienvidu un centrālā daļa, ziemeļu robežai sasniedzot Igauniju. Ārpus Eiropas ligzdo Ziemeļāfrikas rietumos, Turcijā, Aizkaukāzā un Centrālāzijā līdz Mongolijai un Ķīnas ziemeļrietumiem. Ziemo Āfrikā, Sāhilas zonā, visā Arābijas pussalā, kā arī Pakistānā un Indijas ziemeļrietumos.

## Latvijā
Latvijā, piekrastes kāpu zonā, stepes čipste ir diezgan parasta ligzdotāja. Iekšzemē retāk sastopama, parasti smiltāju teritorijās, plašos, sausos meža izcirtumos un pie karjeriem.

## Izskats
Stepes čipste ir neliela auguma čipste ar garu asti un slaidu knābi. Ķermeņa garums 16,5—17 cm, spārnu plētums 25—28 cm, svars 17—32 g. Tēviņa vidējais svars 29,5 g, mātītes 28 g.

Tās apspalvojums gaiši brūns: mugura un spārni dzeltenbrūni, viegli raibumoti, ar tumšiem, gandrīz melniem kvadrātiņiem uz sāniem, vēders gaišs, smilšu brūns, vienkrāsains (bez raibumojuma), uz krūšu augšējās daļas viegls raibumojums, reizēm gandrīz neredzams. Jaunajiem putniem raibumojums izteiktāks nekā pieaugušajiem (īpaši uz krūtīm), arī to spārni ir tumšāki un spalvu gali ir balti. Tā kā stepes čipstes apspalvojums ir gandrīz bez raibumojuma, to ir viegli atšķirt no pārējām čipstēm. Abi dzimumi izskatās vienādi. Ziemas periodā apspalvojums kļūst vēl vienmērīgāks, ar vājāk izteiktu raibumojumu. Uz sejas pāri acīm stiepjas tumša josla. Knābis tumši brūns, kājas gaiši brūnas.

## Uzvedība
Stepes čipste uzturas sausās, atklātās ainavās, piemēram, smilšainās kāpās, grants karjeros, sausos tīreļos un pļavās, stepē, pustuksnešos un citās līdzīgās vietās. Apmetas zemu krūmu un koku tuvumā, kuru zaros mēdz sēdēt un vērot apkārtni. Lielākā daļa populācijas ir gājputni.

## Barība
thumb|220px|Stepes čipstes olas
Stepes čipste barojas ar bezmugurkaulniekiem, galvenokārt ar kukaiņiem: sienāžiem, spārēm, tauriņiem, skaudrām, termītiem, mušām, vabolēm, zirnekļiem un gliemežiem. Nelielā daudzumā barojas arī ar sēklām un maziem mugurkaulniekiem, piemēram, ķirzakām. Barību meklē uz zemes, ejot un skrienot, retos gadījumos kukaiņi tiek ķerti lidojumā.

## Ligzdošana
Stepes čipstes veido monogāmus pārus. Atkarībā no izplatības areāla ligzdošanas sezona ir atšķirīgos mēnešos (no aprīļa līdz augustam). Ligzda atrodas zemes iedobē, noslēpta zem kuplāka augu cera. Vīta no sausas zāles, lapām, saknītēm, no iekšpuses izklāta ar smalkiem zāles stiebriņiem un dzīvnieku vilnu. Ligzdu būvē mātīte. Dējumā 3—6 olas. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni ligzdu atstāj apmēram 2 nedēļu vecumā, bet vecāki turpina par tiem rūpēties papildu 5 nedēļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Latvijas Daba: Stepes čipste
*IBC: Tawny Pipit   Anthus campestris
*Avibase: Tawny Pipit Anthus campestris (Linnaeus, 1758)
*BirdGuides: Tawny Pipit (Anthus campestris)
Surveyor 5

***Surveyor 5*** bija ASV NASA programmas *[[Surveyor]]* Mēness nolaižamais aparāts. Palaists 1967. gada septembrī. Tas nolaidās Mēness Miera jūrā.

*Surveyor 5* bija apgādāts ar televīzijas kameru. Tam bija miniatūrs alfa analizators, ar kuru tika secināts, ka Mēness virsma sastāv no bazalta. Ar magnētu varēja noteikt dzelzi saturošos minerālus.

*Surveyor 5* tika palaists  07:57:00  UTC ar nesējraķeti *[[Atlas LV-3C Centaur-D]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas laukuma *LC-36A* tiešā trajektorijā uz Mēnesi. Pēc korekcijas manevra 9. septembrī tika konstatēta sūce hēlija tvertnē, kas bija paredzēta nolaišanās dzinēju tvertņu sūknēšanai. Nosēšanās programma tika koriģēta, bremzēšanas dzinēju iedarbinot divreiz mazākā augstumā (42 km) neka plānots.

11. septembrī zonde sasniedza Mēnesi. Nolaižamais aparāts nosēdās Miera jūrā 00:46:44 UTC vietā ar koordinātēm . 75 minūtes pēc nolaišanās sākās televīzijas attēlu pārraidīšana. Izrādījās, ka *Surveyor 5* nosēdies uz virsmas 20 grādu slīpumā. Nolaišanās laikā tas nedaudz noslīdēja, ko varēja secināt pēc balsta kāju atstātajām sliedēm gruntī.
*Surveyor 5* pārdzīvoja četras Mēness naktis. Pēdējais sakaru seanss notika 17. decembrī. Pavisam tika saņemti  attēli.

## ''Surveyor 5'' uzņemto attēlu galerija

Attēls:Surveyor 5 Fig 3-35.jpg|*Surveyor 5* krātera ziemeļrietumu vaļņa platleņķa attēls
Attēls:Surveyor 5 Fig 7-41c1.jpg|Mēness virsmas panorāma
Attēls:Surveyor 5 Fig 7-41c2.jpg|Mēness virsmas panorāma


## Ārējās saites
* Surveyor 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 Gunter Dirk Krebs
* Surveyor Program Results (PDF) 1969
* Surveyor 5 images at Lunar and Planetary Institute
Ēnava (Ventas pieteka)

**Ēnava** (augštecē **Dūrene**)  ir Ventas kreisā krasta pieteka Kuldīgas novadā. 

Tek ziemeļu virzienā, lejtecē pagriežoties uz austrumiem. Lielākās pietekas – Dobeļu purva grāvis, Dzirnavupe, Robežgrāvis. Ietek Ventā pie Raņķiem. Ēnavu šķērso valsts autoceļš P116 (Kuldīga — Skrunda — Embūte).

## Atsauces
Segliņa

**Segliņa** (vīriešu dzimtē Segliņš) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ieva Segliņa (1990) — latviešu aktrise;
* Uva Segliņa — latviešu aktrise.
Augusts Malvess

**Augusts Malvess** (1878—1951) bija latviešu arhitekts, kurš pamatā darbojās tautiskā romantisma, vēlāk neoklasicisma stilā. Latvijas Universitātes profesors būvkonstrukciju un būvmateriālu specialitātē (1939). Pēc viņa projektiem uzcelti ap 20 daudzstāvu mūra dzīvojamie nami Rīgā, vairākas sabiedriskās ēkas (tautas nami un biedrību nami) Cēsīs, Smiltenē, Siguldā, Dzērbenē.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1878. gada 2. novembrī Vecgulbenes pagasta Spalvu mājās, 1886. gadā kopā ar vecākiem pārcēlās uz dzīvi Rīgā. 1899. gadā pabeidza mācības Rīgas pilsētas reālskolā, studēja Rīgas Politehniskā institūta Arhitektūras nodaļā, pēc kuras beigšanas strādāja arhitekta Konstantīna Pēkšēna birojā (1906—1908), bet vēlāk līdz Pirmā pasaules kara sākumam vadīja savu arhitektu biroju (1909—1915).

Pirmā pasaules kara laikā A. Malvess vadīja fabriku celšanu Maskavā un kalnraktuvju būvdarbus Kaukāzā. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas 1918. gadā atgriezies Latvijā.

1919. gadā piedalījās Latvijas Augstskolas Arhitektūras fakultātes dibināšanā, bija Latvijas Universitātes Arhitektūras fakultātes dekāns (1928—1930), ārkārtas profesors (1939), profesors un katedras vadītājs (1944—1950).

Miris 1951. gada 9. maijā Rīgā, apglabāts Lielajos kapos.

## Projektētie nami
* Īres nams ar veikaliem Ģertrūdes ielā 46, Rīgā (kopā ar Konstantīnu Pēkšēnu, 1908)
* Īres nams ar veikalu Stabu ielā 99, Rīgā (1909)
* Raunas Lauksaimnieku biedrības nams (1909)
* Smiltenes Zemkopības biedrības nams (ap 1910)
* Īres nams ar veikaliem Krišjāņa Valdemāra ielā 18, Rīgā (1910)
* Siguldas biedrības "Vidzemes Šveice" nams (1911, nodedzināts 1917)
* Cīruļa īres nams Kuģu ielā 11/13, Rīgā (kopā ar Eiženu Laubi, 1911)
* Bīnca īres nams Klusajā ielā 11, Rīgā (1911)
* Rīgas rūpniecības un amatniecības krājaizdevumu sabiedrības bankas ēka Blaumaņa iela 5a Rīgā (1913)
* Īres nams ar veikalu Ģertrūdes ielā 90, Rīgā (1913)
* Īres nams ar veikalu Tallinas ielā 90, Rīgā (1913)
* Cēsu Viesīgās biedrības nams Raunas ielā 12 (1913, nodedzināts 1919, atjaunots)
* Sējas pagastas skolas nams
* Sešstāvu un piecstāvu dzīvojamā ēka Klijānu ielā 5, Rīgā (1915)

## Publikācijas
* Tehniskā vārdnīca būvvietām, būvdarbiem un konstrukcijām (latviešu, vācu un krievu valodās, 1931)

## Galerija

Blaumaņa iela 5a, Tērbatas iela 23 25 Rīga.jpg|Bijusī bankas ēka Blaumaņa un Tērbatas ielu stūrī (1913)
Klusā iela 11.JPG|Bīnca īres nams Klusajā ielā 11, Rīgā (1911)
RigaGertrudes90.jpg|Īres nams ar veikalu Ģertrūdes ielā 90, Rīgā (1913)
Dzīvojamā ēka, Rīga, Tallinas iela 90 (2017).jpg|Īres nams ar veikalu Tallinas ielā 90, Rigā. (1913)
Cēsu Viesīgās biedrības nams.jpg|Cēsu Viesīgās biedrības nams (labajā pusē, pirms 1940)


## Atsauces
Aļaksandra Sasnoviča

**Aļaksandra Sasnoviča** (; dzimusi  Minskā, Baltkrievijā) ir profesionāla baltkrievu tenisiste.

Sasnoviča ir izcīnījusi 11 ITF vienspēļu un 7 ITF dubultspēļu titulus. 

## Ārējās saites
Aizvilināšana (šahs)

**Aizvilināšana** ir taktisks paņēmiens, kurā figūra, kas spiesta pāriet uz cita lauciņa, pārtrauc izpildīt kādas svarīgas funkcijas (piemēram, citas figūras lauciņa vai līnijas aizsardzību). Aizvilināšana bieži tiek sasniegta ar upura palīdzību.

## Piemērs

: **1. piemērs**
: **1. Ta7! Db6 2. Tb7!!** un melnie padevās, jo pēc aizvilināšanas upura pieņemšanas: 2. ... Dxb7, seko 3. Dd8 Txd8 4. Td8#.
: **2. piemērs**
: **1. Lb6!!** (Baltie aizvilina melno dāmu no laidņa b4 aizsardzības.) **1. ... Dxb6** (1. ... axb6 2. Dd8#) **2. Dh4+ Tf6** (2. ... f6 3. Dh7#) **3. Dxb4+** un melnie padevās.

## Skatīt arī
* Aizsardzības likvidēšana

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites
* Chess Guru - Learn how to use deflection in chess - Aizvilināšanas izmantošana šaha kombinācijās. 
* Chess Corner - Deflection  - Publicētas vairāki testa uzdevumi, kas satur aizvilināšanu.
Domopole

**Domopole** ir ciems Balvu novada Bērzpils pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 1 km no pagasta centra Bērzpils, 36 km no novada centra Balviem un 229 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Dziļaunes upes krastā. Netālu no Dompoples atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Domopoles senkapi (Kara kapi).
1897. gadā ciemā bija 1 sēta.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Modra (pilsēta)

**Modra** () ir pilsēta Slovākijas rietumos, Pezinokas apriņķī. Atrodas Mazo Karpatu kalnu piekājē. Sens vīnkopības un podniecības centrs. Pilsētas pievārtē atrodas Modras observatorija.

## Vēsture
Modra rakstos pirmoreiz minēta 1158. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas Modra līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Modora** (*Modor*). Pēc 1241. gada mongoļu iebrukuma, Modrā ieplūda vācvalodīgie kolonisti. 1321. gadā rakstos pirmoreiz ir pieminēta vīnkopība. 1361. gadā Modra ieguva pilsētas tiesības, no 1607. gada — karaļa brīvpilsēta. No 19. gadsimta Modra attīstījās kā podniecības centrs. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada — neatkarīgās Slovākijas pilsēta. 1988. gadā pilsētas ievārtē tika nodibināta Modras observatorija.

## Cilvēki
Absolūtais vairākums (98 %) pilsētas iedzīvotāju ir slovāki. Pēc reliģiskās pārliecības — katoļi (52,6 %), luterāņi (25,77 %), nereliģiozi (15,03 %).

1856. gadā Modrā mira slovāku atmodas darbinieks Ļudovīts Štūrs (*Ľudovít Štúr*, 1815—1856).

## Ārējās saites
* 
* Modras observatorija
Austrijas Margarita

**Austrijas Margarita** (dzimusi , mirusi ) bija Austrijas erchercoga Kārļa II meita un Spānijas un Portugāles karaļa Felipes III sieva — Spānijas un Portugāles karaliene-konsorte no 1599. līdz 1611. gadam.

## Ģimene
Margarita bija Austrijas erchercoga Kārļa II meita (kura vecāki bija Svētās Romas impērijas imperators Ferdinands I un Bohēmijas un Ungārijas Anna). Margaritas māte bija Bavārijas Marija Anna. Viņas vecākais brālis bija erchercogs Ferdinands, kurš kļuva par imperatoru 1619. gadā. Divas no viņas māsām, Anna un Konstanca caur laulībām ar Sigismundu III Vāsu kļuva par Polijas karalienēm.

## Dzīve kā Spānijas karalienei
thumb|224x224px|Spānijas karalienes, Austrijas Margaritas, ģerbonis|left
Margarita apprecējās ar Spānijas Felipi III.  Karalim bija sirsnīgas, tuvas attiecības ar karalieni un viņš pievērsa tai papildu uzmanību, kad 1605. gadā viņa dzemdēja tam dēlu.

Margarita bija arī liela mākslas mecenāte. Laikabiedri viņu uzskatīja par dievbijīgu katoli, cītīgu un ļoti izveicīgu politiskajās prasmēs.  

Margarita nomira jaunākā bērna Alfona dzimšanas laikā. Karalis Felipe III neprecējās otru reizi un nomira desmit gadus vēlāk.

## Bērni
Margaritai un Felipem bija astoņi bērni:
* Anna (1601. gada 22. septembrī—1666. gada 20. janvārī), Francijas karaliene
* Marija (1603. gada 1. februārī—1603. gada 2. februārī)
* Felipe (1605. gada 8. aprīlī—1665. gada 17. septembrī), Spānijas karalis
* Marija Anna (1606. gada 18. augustā—1646. gada 13. maijā), Svētās Romas impērijas ķeizariene
* Kārlis (1607. gada 14. septembrī—1632. gada 30. jūlijs)
* Ferdinands (1609. gada 16. maijs—1641. gada 9. novembris), kardināls
* Margareta Fransisa (1610. gada 24. maijs—1617. gada 11. marts)
* Alfonss Moriss (1611. gada 22. septembrī—1612. gada 16. septembrī)

## Atainojums TV raidījumos
Spāņu seriālā *[[El Ministerio del Tiempo]]* Austrijas Margaritu atainoja Elena Rivera.

## Bibliogrāfija
* Magdalēna S. Sančesa, *Pious and Political Images of a Habsburg Woman at the Court of Philip III (1598–1621)*. in: Magdalena S. Sánchez and Alain Saint-Saëns (ed.), *Spanish women in the golden age: images and realities*. Greenwood Publishing Group (1996).

## Atsauces
"Elena Rivera interpreta a la Infanta Margarita en 'El Ministerio del Tiempo'". *Formula TV* (spāniski). Ēterā 2017 30. jūnijā.

## Ārējās saites
Ivo Karlovičs

**Ivo Karlovičs** (*Ivo Karlović*, dzimis  Zagrebā, Horvātijā) ir profesionāls horvātu tenisists. Karlovičs ir ieguvis 8 vienspēļu un 2 dubultspēļu ATP titulus.

Ivo Karloviča 211 cm garais augums padara viņu par vienu no garākajiem tenisistiem vēsturē.

Līdz 2012. gadam Karlovičam piederēja ātrākā serve pasaulē — 251 km/h.

## Statistika

### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}
Jūlija Putinceva

**Jūlija Putinceva** (; dzimusi  Maskavā) ir Krievijā dzimusi Kazahstānas tenisiste, spēlē ar labo roku. Augstāko 27. vietu vienspēlēs sasniegusi 2017. gada 6. februārī.

Pēc nesaprašanās ar Krievijas Tenisa federāciju J. Putinceva 2012. gadā pieņēma piedāvājumu turpmāk pārstāvēt Kazahstānu.

## Statistika

### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}

## Ārējās saites
Meli

[thumbnail|200px|[Pinokio (tēls)|Pinokio ir melīguma simbols]]
**Meli** ir apzināti izteikts apgalvojums, kas ir pretrunā ar patiesību. Melus mēdz dēvēt arī par **nepatiesību**. Tie parasti veikti, lai kādu konkrētu cilvēku vai cilvēku grupu apzināti maldinātu. Melošanas iemesli var būt dažādi, piemēram, lai izvairītos no sodīšanas vai kritikas. Cilvēku, kas melo, sauc par meli. Parasti meliem ir negatīva nozīme, un līdz ar to, atkarībā no konteksta, melu izplatītājus var skart arī sociālas, juridiskas, kriminālas, reliģiskas sekas.

Melošanu var dalīt šādas grupās:
* maldināšanā,
* "baltajos melos",
* faktu sagrozīšanā,
* pārspīlēšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
AMC-9

***AMC-9*** ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[SES (uzņēmums)|SES]]* sakaru pavadonis. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai Ziemeļamerikai. Orbītā to palaida 2003. gada jūnijā.

Pavadoni izgatavoja uzņēmums *[[Alcatel Space]]* uz platformas *[[Spacebus-3000B3]]* bāzes.
Tam uzstādīti 24 Ku joslas un 24 C joslas raidītāji.

*AMC-9* tika palaists  00:57 *UTC* ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma 200. starta laukuma 39. palaišanas iekārtas.

2017. gada 17. jūnijā aptuveni 07:27 UTC kaut kādu iemeslu dēļ ievērojami izmainījās *AMC-9* orbīta un tika zaudēti sakari ar to. Pavadonis sāka dreifēt no sākotnējās pozīcijas 83,0° rietumu garuma par aptuveni 0,17 grādi dienā uz rietumiem; palielinājās arī orbītas ekscentritāte. 18. jūnijā *AMC-9* klientu sakaru kanāli tika pārslēgti uz citiem pavadoņiem. 29. jūnijā pavadoņa tuvumā tika pamanīti vairāki objekti, bet nebija zināms, vai tie bija atdalījušies no *AMC-9*. 1. jūlijā *SES* izdevās atjaunot sakarus ar *AMC-9*, kad tas atradās 84,6° R.

## Atsauces

## Ārējās saites
* AMC-9 SES vietnē 
* AMC-9 International Launch Services 
* AMC 9 Gunter Dirk Krebs
Garūdene

**Garūdene** (arī **Garādene**, **Garūdens upe**, **Kandeļu upe**, **Kandeļupe**, augštecē - **Titone**, **Zaļumu strauts**, vidustecē - **Gnīdupe**, **Pigupe**, **Pigustrauts**, **Villenes upe**, **Villenupe**, lejtecē - **Ropju upe**, **Ropjupe**)  ir Ventas kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes un Kuldīgas novados. 

Tek ziemeļaustrumu virzienā. Lielākās pietekas - Durbes upīte, Kandeļupīte, Slakteru grāvis. Ietek Ventā pie Nīcenieku mājām. Garūdeni šķērso valsts autoceļi A9 (Rīga (Skulte) — Liepāja), V1295 (Turlava – Valtaiķi – Kalvene – Embūte), V1275 (Rudbārži – Kalvene), P117 (Skrunda — Aizpute), P116 (Kuldīga — Skrunda — Embūte), kā arī dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja. Upes krastos atrodas Zaļumi, Skrunda, Rūnaiši, Smilgas.

## Atsauces
Adlī (nozīmju atdalīšana)

**Adlī** var būt:
* Ahmeds Adlī — Ēģiptes šahists (1987)
* Adlī er Rūmī — arābu šahists (9. gadsimts)
Ferdinands IV

**Ferdinands IV** (; dzimis , miris ) bija Vācijas karalis no 1653. gada līdz savai nāvei, kā arī Ungārijas karalis no 1647. gada un Bohēmijas karalis no 1646. gada līdz savai nāvei 1654. gadā. Valdīja kopā ar tēvu Ferdinandu III, jo bija paredzēts, ka nomainīs tēvu tronī, tomēr mira no bakām 21 gada vecumā.

## Ārējās saites
Pezinoka

**Pezinoka** () ir pilsēta Slovākijas rietumos, Pezinokas apriņķa centrs. Atrodas Mazo Karpatu kalnu piekājē. Sens vīnkopības un keramikas ražošanas centrs. 

## Vēsture
Pezinoka rakstos pirmoreiz minēta 1208. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas Pezinoka līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir Bazina (*Bazin*). Attīstījās kā vīna ražošanas centrs. No 1647. gada - karaļa brīvpilsēta. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada — neatkarīgās Slovākijas pilsēta.

## Cilvēki
Absolūtais vairākums (96,51 %) pilsētas iedzīvotāju ir slovāki. Pēc reliģiskās pārliecības — katoļi (64,83 %), nereliģiozi (21,02 %), luterisms (8,22 %).

Pezinokā dzimuši gleznotājs Jans Kupeckis (*Ján Kupecký*, 1667 – 1740), šahists Rihards Rēti (*Richard Réti*, 1889 – 1929) un komponists Eigens Suhoņs (*Eugen Suchoň*, 1908 – 1993).

## Ārējās saites
*
Lejējupe

**Lejējupe** (arī **Gailes upīte**, **Lejasupe**, **Viesalgupe**, **Viesalupe**, augštecē - **Cīruļupe**, **Čaņupe**, **Dundurupe**, **Dūmgrāvis**, **Gaiļupe**, **Raķupe**, vidustecē - **Bāraucupe**, **Bāraučupe**, **Putraimupe**, **Sprīstiķupe**)  ir Ventas kreisā krasta pieteka Kuldīgas novadā. 

Tek dienvidaustrumu virzienā, vidustecē krasi pagriežas uz ziemeļiem-ziemeļaustrumiem. Lielākās pietekas - Gaiļvalks, Jaunarāju grāvis, Lones grāvis, Piķvalciņš, Pinčupe, Sprincupe. Ietek Ventā pie Viesalgciema. Lejējupi šķērso valsts autoceļi V1296 (Snēpele – Kazdanga), V1294 (Kurmāle – Ieras) un P116 (Kuldīga — Skrunda — Embūte). Upes krastos atrodas Kundi, Viesalgciems.

## Atsauces
Gaiļupe (nozīmju atdalīšana)

**Gaiļupe** var būt:

*Gaiļupe - Greivas ezera pieteka
*Kārklupes nosaukums lejtecē
*Lejējupes nosaukums augštecē
*Puntaukas grāvja cits nosaukums
*Viļķenupītes cits nosaukums
Bēla I

**Bēla I** (; dzimis 1016. gadā, miris ) bija Ungārijas karalis no 1060. gada līdz savai nāvei 1063. gadā.

Augstmaņa Vazula dēls. Pēc tam, kad Vazuls 1031. gadā bija padarīts akls un mira, kopā ar brāļiem Leventi un Andrāšu devās trimdā uz Poliju, kur apprecēja Meško II Lamberta meitu Rihezu. Atgriezās Ungārijā, kad 1046. gadā par karali kļuva brālis Andrāšs. Andrāšs Bēlam I piešķīra trešdaļu no valsts teritorijas. Kad Andrāšs I gribēja karaļa varu norošināt dēlam Šalamonam, Bēla I sacēlās pret brāli un pats ieņēma troni. Valdīšanas laikā Bēla I apspieda pēdējo lielo pagānu sacelšanos.

Bēla I smagi cieta nelaimes gadījumā, kad, sēžot tronī savā muižā, zem viņa sabruka troņa koka konstrukcija. Saskaņā ar aprakstu ungāru hronikā *[[Illuminated Chronicle]]* smagi ievainotais Bēla I tika vests uz karalistes rietumu robežu, bet ceļā nomira. Apglabāts benediktiešu Seksārdas abatijā. Bēlas I trīs dēli patvērās Polijā. Pie varas nāca Šalamons.

## Ārējās saites
Telts

[thumbnail|235px|[Sāmi|Sāmu ģimene pie telts]]
**Telts** ir no viegla materiāla, piemēram, no ūdensnecaurlaidīga auduma, zariem, veidota pagaidu mītne vai pajumte. Teltīm parasti ir slīpas sānu malas, lai nokrišņi neuzkrātos uz tās augšējās daļas. To var viegli nojaukt un uzsliet, līdz ar to tā ir pārvietojama. Vēsturiski teltis pirmās izmantoja nomadu tautas. Mūsdienās tās plaši izmanto pārgājienos, tirgos (gadatirgos) kā pajumti no nokrišņiem, brīvdabas koncertos. Telšu izmēri variē no ļoti mazām, kurā var ielīst tikai viens cilvēks, līdz ļoti lielām, piemēram, cirka teltīm.
Lauskinieki

**Lauskinieki** ir ciems Balvu novada Bērzpils pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 11 km no pagasta centra Bērzpils, 48 km no novada centra Balviem un 241 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V493 (Ruskulova–Bērzpils), Ķeibas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 24 cilvēkiem.

## Atsauces
Divējāda lietojuma tehnoloģija

**Divējāda lietojuma pētījumi** ir eksperimenti, kuru rezultātā iegūtās tehnoloģijas var izmantot gan cilvēces labā, gan lai nodarītu kaitējumu tiešā vai pastarpinātā veidā. Bioloģijā un biomedicīnā tie ir eksperimenti, kas var
* palielināt toksīnu un bioloģisko aģentu kaitīgumu; 
* piešķirt rezistenci pret terapiju; 
* palielināt bioloģiskā aģenta saimniekorganismu daudzveidību un areālu; 
* nepamatoti pasliktināt imunitāti; 
* radīt jaunus bioloģiskos aģentus.

Kopš 2000. gada dabas un dzīvības zinātņu jomā ir tikuši publicēti vairāki divējāda lietojuma pētījumi, kas izraisījuši ievērojamus skandālus un domstarpības zinātnieku vidū. Apzinoties šo pētījumu bīstamību un iespējas izmantot bioloģiskajos ieročos, vairāki kritiķi ir vērsušies pret šādu pētījumu veikšanu un publicēšanu. Savu viedokli viņi pamatoja ar to, ka tas sniegtu teroristiem jaunas idejas un jau konkrētas instrukcijas bioloģisko ieroču izveidošanai. Tāpat viņi uzstāja, ka šādu pētījumu publicēšanas gadījumā materiālu un metožu sadaļu vajadzētu izlaist. Lai arī iesaistītie zinātnieki un žurnālu redaktori apzinājās briesmas, viņi tomēr uzstāja uz pētījumu publicēšanu, jo tas brīdinātu arī zinātniekus par jaunatklātajiem iespējamajiem riskiem un veicinātu meklēt jaunus risinājumus. Arī materiālu un metožu aprakstus viņi vēlējās pilnībā saglabāt, jo tie ir svarīga zinātniskās metodikas sastāvdaļa un ir nepieciešami pētījumu atkārtošanas un verifikācijas veikšanai.

## Atsauces
Surveyor 6

***Surveyor 6*** bija ASV NASA programmas *[[Surveyor]]* Mēness nolaižamais aparāts. Palaists 1967. gada novembrī. Tas nolaidās Mēness jūrā *[[Sinus Medii]]*.

*Surveyor 6* bija apgādāts ar televīzijas kameru. Atšķirībā no iepriekšējām misijām, šoreiz kamerai bija nevis krāsu filtri, bet polarizētie filtri. *Surveyor 6* bija alfa analizators, ar kuru tika secināts, ka Mēness virsma sastāv no bazalta. Tam bija arī ierīce, ar kurām varēja noteikt magnētiskās vielas gruntī.

*Surveyor 6* tika palaists  07:39:00 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas LV-3C Centaur-D]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas laukuma *LC-36A*. Atšķirībā no iepriekšējām zondēm, kas startēja tiešā trajektorijā uz Mēnesi, *Surveyor 6* sākotnēji tika ievadīts Zemes orbītā, bet pēc tam trajektorijā uz Mēnesi.

10. novembrī zonde sasniedza Mēnesi. Nolaižamais aparāts nosēdās Mēness jūrā *[[Sinus Medii]]* 01:01:06 UTC vietā ar koordinātēm . Nosēšanās vieta bija 9 km attālumā no *[[Surveyor 4]]* krišanas vietas. 50 minūtes pēc nolaišanās sākās televīzijas attēlu pārraide. 11. novembrī tika iedarbināts alfa analizators.

17. novembrī 10:32 UTC *Surveyor 6* dzinēji tika iedarbināti uz 2,5 sekundēm. Aparāts pacēlās 4 m augstumā un pēc tam nosēdās 2,5 m attālumā. Šo eksperimentu veica, lai pārbaudītu, kā notiek nosēšanās un pacelšanās no Mēness virsmas. Piemēram, kā gāzu strūkla iedarbojas uz grunti. Tika iegūti televīzijas attēli aparāta iepriekšējā nosēšanās vietā. Tika secināts, ka *Apollo* mēness kabīnes nosēšanās un pacelšanās laikā netiks traucēta vizuālā novērošana, un dzinēja darbības rezultātā paceltās grunts putekļi nenoklās nolaižamo aparātu.

24. novembrī iestājās Mēness naktis. Pēc pamošanās 14. decembrī no *Surveyor 6* tika saņemts radiosignāls, bet dati bija neizmantojami. Pēc tam vairs neizdevās nodibināt sakarus.

Pavisam no *Surveyor 6* tika saņemti  attēli. Tā kā attēli tika uzņemti no diviem punktiem, tad bija iespējams izveidot stereoskopiskus Mēness virsmas attēlus. Ar fotogrammetriskām metodēm tika izveidotas nosēšanās vietas detalizētas topogrāfiskās kartes.

## ''Surveyor 6'' uzņemto attēlu galerija

Attēls:Surveyor 6 Fig 7-41d1.jpg|Mēness virsma 
Attēls:Surveyor 6 Fig 7-41d2.jpg|Mēness virsma


## Ārējās saites
* Surveyor 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 Gunter Dirk Krebs
* Surveyor Program Results (PDF) 1969
Irina Kamelija Begu

**Irina Kamelija Begu** (, dzimusi ) ir profesionāla rumāņu tenisiste. Karjeras laikā izcīnījusi 5 WTA un 11 ITF titulus vienspēlēs kā arī 9 WTA un 19 ITF titulus dubultspēlēs.

WTA rangā vienspēlēs augstāko 22. pozīciju Begu sasniedza 2016. gada 22. augustā.

## Statistika

### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Maithili

**Maithili** (मैथिली, *maithilī*) ir indoāriešu valoda, kas izplatīta Bihāras štatā Indijas ziemeļaustrumos un Nepālas dienvidaustrumos, otrajā provincē. Tai vistuvākā valoda ir magahiešu valoda. Pēc *[[Ethnologue]]* datiem maithili ir dzimtā valoda 33,89 miljoniem cilvēku. 2002. gadā maithili tika atzīta par vienu no Indijas oficiālajām valodām, bet 2007. gadā tā kļuva par vienu no Nepālas oficiālajām valodām.

## Atsauces
Gauhātī

**Gauhātī** (, ) ir pilsēta Indijā, Asamas štatā. Atrodas Brahmaputras upes dienvidu krastā. Tā ir štata lielākā pilsēta pēc iedzīvotāja, bet nav štata administratīvais centrs. Tā ir arī lielākā pilsēta Indijas ziemeļaustrumos. Aptuveni 10 km attālumā atrodas Asamas štata administratīvais centrs Dispura. 2011. gadā Gauhātī dzīvoja 957 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir viena no straujāk augošajām Indijas pilsētām. Salīdzinājumam, 1971. gadā pilsētā dzīvoja 200 tūkstoši iedzīvotāju.

## Atsauce

## Ārējās saites
Hetere Votsone

**Hetere Votsone** (; dzimusi  Sentpīterportā, Gērnsijā) ir profesionāla Apvienotās Karalistes tenisiste. Profesionālo karjeru uzsāka 2010. gadā. 

Karjeras laikā izcīnījusi 4 WTA un 5 ITF titulus vienspēlēs kā arī  4 WTA un 2 ITF titulus dubultspēlēs.

2016. gadā kopā ar Henri Kontinenu uzvarēja Vimbldonas čempionātā jauktajās dubultspēlēs. 

## Statistika
### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

### Vienspēles

|}

## Ārējās saites
Čooju

**Čooju** (, , *Qowowuyag*, , ) ir sestā augstākā virsotne uz Zemes. Tās augstums virs jūras līmeņa ir 8188 metri. Atrodas Himalajos, 20 km uz ziemeļrietumiem no pasaules augstākās virsotnes Everesta. Virsotne atrodas uz Nepālas un Ķīnas robežas.  pirmie, kas sasniedza kalna virsotni, bija austriešu alpīnisti Herberts Tihī (*Herbert Tichy*) un Jozefs Jehlers (*Joseph Jöchler*), kā arī šerpa Pasangs Dava Lama (*Pasang Dawa Lama*).

Tibetiešu kalna nosaukums *Qowowuyag* burtiskā tulkojumā nozīmē ‘Tirkīza dieviete’.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eksogēnie procesi

**Eksogēnie procesi** jeb **ārējie procesi** norisinās Zemes virspusē. To izraisa dažādi faktori, kuru intensitāte un izplatība ir atkarīga no Saules enerģijas. Eksogēno procesu galvenās izpausmes ir iežu dēdēšana, denudācija, akumulācija, erozija, sufozija.

## Noskalošanās un akumulācija
Noskalošanās procesi jeb delūvija veidošanās notiek īslaicīgi, līstot lietum un kūstot sniegam. Mazās straumes spēj aizskalot iežu sīkās daļiņas — smilti, mālsmilti, smilšmālu -, un pārnest tās lejup pa nogāzi. Nogāzes pakājē samazinās ūdens tecēšanas ātrums un šeit izgulsnējās un uzkrājās iepriekš nestās iežu daļiņas. Rupjākās frakcijas netiek nonestas lejā ar ūdens palīdzību, tās nobirst un noslīd gravitācijas spēku ietekmē. Nogāžu virsmas erozijas procesā pakāpeniski kļūst lēzenākas. Reljefa formu virsotnes ir barības vielām nabadzīgākas, jo no augsnes virsmas tiek noskalota auglīgā virskārta. Tas kaitē lauksaimniecībā izmantojamo zemju īpašniekiem. Kalnu delūvijas veidošanos var novērot kādā lauksaimnieciski apstrādātā laukā, kur redzama augsnes krāsu maiņa — pauguru galos gaišāka, zemāk tumšāka. Šāda krāsu maiņa norāda uz to, ka auglīgākā virskārta ir noskalota zemāk, bet augstāk palikusi mālainā frakcija, kas nav tik irdena un viegli pārvietojama.

Akumulācija ir denudācijas pretējais process, kurā noskalotie produkti izgulsnējas un sāk uzkrāties. Atkarībā no virzošā ģeomorfoloģiskā procesa izšķir upju, ezeru, jūras, vēja, ledāju un gravitācijas akumulācijas procesus. Veidojas akumulatīvās reljefa formas.

Denudācijas un akumulācijas procesi ir savstarpēji saistīti, to mijiedarbības rezultātā notiek Zemes virsas nolīdzināšana.

## Karsta process
Karsta procesa darbības rezultāts ir redzams Gaujas senielejā Lībānu — Jaunzemju strautā. Strautā atrodami saldūdens kaļķieži. Tie izskalojušies no dolomītu plaisām, kas saistoties ar skābekli oksidējas un veido jaunus iežus — šūnakmeni, kaļķakmeni. Šobrīd kaļķieži uzkrājas salīdzinoši lēni, jo nav pietiekami augsta temperatūra un atbilstoši apstākļi. Saldūdens kaļķieži sastopami arī Triečupītē jeb Bušlejā Kazu gravā.thumb|Sarkanās klintis

## Sufozija
Sufozija ir pazemes tukšumu un tos pārsedzošo nogulumiežu iegruvumu veidošanās, pazemes ūdeņu plūsmām izskalojot sīkās drupiežu daļiņas. Gaujas senielejā, Lielajā nišā pie Raiskuma Sarkanajām klintīm, kas veidotas no smilšakmeņa, ir redzamas sufozijas radītās plaisas.

## Atsauces
Šūnakmens

[thumb|280px|Šūnakmens [Kazugrava|Kazugravā]]
**Šūnakmens** kopā ar irdenajiem saldūdens kaļķiežiem sastopams augšējos zemes slāņos, tuvu tās virspusei. Tas veidojies vienlaikus ar ezeru un avotu nogulumiem pēcledus laikmetā jeb holocēnā (aptuveni pirms 6000—10 000 gadu), kad Latvijā bija labvēlīgi klimatiskie apstākļi ilgstošai kalcija karbonāta (CaCO3) izgulsnēšanai. Lielākie kaļķiežu daudzumi uzkrājušies vietās, kur ar kalcija bikarbonātu (Ca (HCO3)) piesātināti pazemes ūdeņi izplūduši virszemē vai applūdinājuši pārpurvotas ieplakas, jo kā gaiss, tā arī augi intensīvi absorbē ogļskābo gāzi. Tā veidojošies avotu nogulumi, kuri parasti neaizņem lielas platības, bet var sasniegt ievērojamu biezumu (Lībānu-Jaunzemju atsegums, Raunas Staburags). Ezeros karbonāti izgulsnējušies no tur ieplūstošo strautu un avotu ūdeņiem un veido plašas, pat vairākus desmitus hektāru lielas iegulas, parasti gan ne biezākas par 0,5—2 m. No ūdens izgulsnētie karbonāti pārklāj augus, tāpēc šūnakmenī bieži sastopamas sūnu inkrustācijas, pārkaļķotas niedres, koku zari un lapas. Smalkā karbonātu masa pakāpeniski sāk cietēt, un vienlaikus mainās arī tās struktūra — kalcīta kristāli pārkristalizējas.

## Izmantošana
Šūnakmeni var izmantot kā apdares materiālu, tas ir izturīgs pret mitrumu un temperatūras svārstībām. Šūnakmens plaši izmantots tēlnieka Kārļa Zāles veidotajā Rīgas Brāļu kapu ansamblī un Brīvības piemineklī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sveti Jura

**Sveti Jura** () ir pilsēta Slovākijas rietumos, Pezinokas apriņķī. Atrodas Mazo Karpatu kalnu piekājē. Sens vīnkopības centrs. 

## Vēsture
Sveti Jura rakstos pirmoreiz minēta 1209. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas Sveti Jura līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Sentģerģa** (*Szentgyörgy*). Attīstījās kā vīna ražošanas centrs. 1299. gadā ieguva pilsētas tiesības. No 1647. gada - karaļa brīvpilsēta. 1663. gadā pilsētu nopostīja turki. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Līdz Otrā pasaules kara beigām ievērojama daļa no pilsētas iedzīvotājiem bija Donavas švābi, kuri pēc kara tika padzīti no Čehoslovākijas. No 1960. līdz 1990. gadam pilsētas nosaukums bija **Jura pie Bratislavas** (*Jur pri Bratislave*). No 1993. gada — neatkarīgās Slovākijas pilsēta.

## Cilvēki
Absolūtais vairākums (97,5 %) pilsētas iedzīvotāju ir slovāki. Pēc reliģiskās pārliecības — katoļi (72,5 %), nereliģiozi (15,9 %).

Sveti Juras pilsētā dzimis ungāru turkologs un coļotājs Ārmins Vāmbēri (*Vámbéry Ármin*, 1832 – 1913).

## Ārējās saites
*
Kazuki Nakašima

**Kazuki Nakašima** ( Nakashima Kazuki; dzimis ) ir japāņu filmu un anime scenārists. Viņš vislabāk pazīstams kā anime seriālu *[[Tengen Toppa Gurren Lagann]]* un *[[Kill la Kill]]* scenārists. Šos seriālus viņš veidoja kopā ar režisoru Hirojuki Imaiši.

## Filmogrāfija
* **' (1.—3. sērijas, 2004)
* ''[[Shiroh]]'' (2005)
* ''[[Tengen Toppa Gurren Lagann]]'' (2007)
* ''[[Hidden Fortress: The Last Princess]]'' (2008)
* ''[[Kamen Rider Fourze]] (2011—2012)
* ''[[Shiren to Ragi]]'' (2013)
* ''[[Kill la Kill]]'' (2013)
* ''[[Futagashira]]'' (2015—2016)
* ''[[Terra Formars]]'' (2016)
* ''[[Promare]]'' (''2019'')
* **' (2020)

;Piezīmes:

 **P 1** Seriāli, kuru režisors ir Hirojuki Imaiši.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Bloķēšana (šahs)

**Bloķēšana** ir taktisks paņēmiens (īpašs ievilināšanas veids), ar kura palīdzību piespiež pretinieka figūras bloķēt atkāpšanās ceļu citai, kā likums vērtīgākai figūrai, kura kļūst par uzbrukuma objektu. Daudzos gadījumos šī vērtīgākā figūra ir karalis. Parastās ievilināšanas gadījumā uzbrukuma mērķis ir pati ievilinātā figūra, turpretī bloķēšanas gadījumā — bloķētā figūra. Kombinācijas, kas saistītas ar bloķēšanu, ir  dažādas un bieži satur arī citus taktiskos paņēmienus. Bloķēšanu var sastapt dažādās partijas stadijās, tomēr visbiežāk vidusspēlē.  

## Piemērs

: **1. piemērs**
: Ja baltie uzreiz uzbrūk melno karalim ar 1. Dh7(h8)+ Kf7 2. Dxg7+ karalis aizbēg uz e8. Tāpēc baltie vispirms bloķē lauciņu "f7" un nogriež tam atkāpšanās ceļu: **1. f7+! Txf7** (1. ... Lxf7) **2. Dh8#**
: **2. piemērs**
: **1. Zxb5!** (Upuris, kas rada mata draudu 2. Ta8# un atbrīvo līnijas dāmai) **1. ... cxb5 2. Dc5!** (Dāma apdraud lauciņu c7 un atjauno mata draudu.) **2. ...  Zc6 3. Dd6+ Dc7** (Melnie spiesti bloķēt lauciņu c7.) **4. Ta8#** 

## Skatīt arī
* Ievilināšana

## Atsauces

## Papildu literatūra
*
Surveyor 7

***Surveyor 7*** bija ASV NASA programmas *[[Surveyor]]* pēdējais Mēness nolaižamais aparāts. Palaists 1968. gada janvārī. Tas nolaidās netālu no Tiho krātera. Šoreiz nosēšanās vieta tika izraudzīta nevis Mēness jūrās, kā iepriekšējās misijās, bet kalnainā apvidū.

*Surveyor 7* bija uzstādīta televīzijas kamera ar polarizētiem filtriem. Tam bija alfa analizators, ar kuru tika secināts, ka Mēness virsma sastāv no bazalta. *Surveyor 7* bija ierīce, ar kurām varēja noteikt magnētiskās vielas gruntī.
Šoreiz bija arī alfa analizators un grunts paraugu ņemšanas ierīce.

*Surveyor 7* tika palaists  06:30:00 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas LV-3C Centaur-D]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas laukuma *LC-36A*.

10. janvārī zonde sasniedza Mēnesi. Nolaižamais aparāts nosēdās 01:05:36 UTC 25,6 km uz ziemeļiem  no Tiho krātera, vietā ar koordinātēm . 42 minūtes pēc nolaišanās sākās televīzijas attēlu pārraide.

26. janvārī iestājās Mēness nakts. Pēc pamošanās 12. februārī *Surveyor 7* turpināja darbu līdz 21. februārim, kad sakari pārtrūka.

Pirmajā Mēness dienā no *Surveyor 7* tika saņemti  attēli. Otrajā Mēness dienā tika saņemti 45 attēli, pirms kamera pārstāja darboties. Ar alfa analizatoru veiktās grunts paraugu analīzes liecināja, ka grunts sastāvs ir līdzīgs kā iepriekšējās *Surveyor* nosēšanās vietās.

## ''Surveyor 6'' uzņemto attēlu galerija

Attēls:Surveyor 7 Fig 7-41e1.jpg|Mēness virsmas panorāma
Attēls:Surveyor 7 Fig 3-43.jpg|Apvidus 350 m uz ziemeļaustrumiem no *Surveyor 7* ar lieliem klintsbluķiem 5 m garumā un 2 m augstumā
Attēls:Surveyor 7 Fig 3-57.jpg|Plankumains akmens 25 cm garumā, aptuveni 2 m no nolaižamā aparāta
Attēls:Surveyor 7 Fig 3-62.jpg|Dobumainas tekstūras akmens 25 cm garumā, aptuveni 2 m no *Surveyor 7*


## Ārējās saites
* Surveyor 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 Gunter Dirk Krebs
*Surveyor 7 panorama, reprocessed
*Surveyor Program Results (PDF) 1969
*Surveyor Program Results (Good Quality Color PDF) 1969
Apšenieki (Bērzpils pagasts)

**Apšenieki** ir ciems Balvu novada Bērzpils pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 13 km no pagasta centra Bērzpils, 43 km no novada centra Balviem un 243 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V489 (Tilža–Bērzpils), Skujatnes upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 38 cilvēkiem.
## Atsauces
Fransuāza Abanda

**Fransuāza Abanda** (; dzimusi ) ir profesionāla kanādiešu tenisiste. 

Karjeras laikā izcīnījusi 3 ITF titulus vienspēlēs un 2 ITF titulus dubultspēlēs.
Kamila Džordži

**Kamila Džordži** (; dzimusi  Mačeratā, Itālijā) ir profesionāla itāļu tenisiste. Profesionāles karjeru uzsāka 2006. gadā. 

Karjeras laikā izcīnījusi 4 WTA un 5 ITF titulus.

## Statistika
### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

### Vienspēles

|}

## Ārējās saites
Mironovs

**Mironovs** (, no personvārda Mirons (*Миро́н*); sieviešu dzimtē Mironova (*Миро́нова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andrejs Mironovs (*Андрей Миронов*; 1941—1987)—  krievu-padomju kino un teātra aktieris, estrādes dziedātājs;
* Andrejs Mironovs (*Андрей Миронов*; 1994) — krievu hokejists.
Ievilināšana (šahs)

**Ievilināšana** ir taktisks paņēmiens, kurš ar upuri, uzbrukumu vai draudu piespiež pretinieka figūru ieņemt pozīciju, kur šī figūra ir pakļauta uzbrukumam vai rada traucējumus citām savām figūrām.

## Piemērs

: **1. piemērs**
: **1. Lxf7+!** (Pirmais ievilināšanas upuris) **1. ... Kxf7 2. Ze6!!** (Otrais ievilināšanas upuris) **2. ... Kxe6 3. Dd5+ Kf6 4. Df5#**
: **2. piemērs**
: **1. Db1+!** (Baltie ievilina melno karali mata tīklā.) **1. ... Kxb1 2. Kxd2 Ze2 3. Zb4 Zc3 4. La2+** (Ievilināšana, lai īslaicīgi bloķētu lauciņu a2.) **4. ... Zxa2 5. Zd5** (Gājiena spaids.) **5. ... Zc1 6. Zc3#**

## Skatīt arī
* Bloķēšana (šahs)
* Slāpējošais mats

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites
* Chess Guru - Decoying in chess - Ievilināšanas izmantošana šaha kombinācijās. 
* Chess Corner - Decoying  - Publicēti vairāki mācību piemēri, kas satur ievilināšanu.
Līgutu strauts

**Līgutu strauts** (arī **Līgute**, **Šķēpeļa upīte**)  ir Ventas kreisā krasta pieteka Kuldīgas novadā. 

Iztek no Skrundas dīķiem. Tek ziemeļu virzienā, paralēli autoceļam P116 (Kuldīga — Skrunda — Embūte). Ietek Ventā pie Dižšķepeļu mājām, kad strautu ir šķērsojis autoceļš P116. Strauta krastos atrodas Līdumnieki (bij. Skrundas kara pilsētiņa).

## Atsauces
Kristīna Mladenoviča

**Kristīna "Kikī" Mladenoviča** (, , ; dzimusi  Santpolsurmerā, Francijā) ir serbu izcelsmes Francijas tenisiste.

K. Mladenovičas tēvs Dragans Mladenovičs ir bijušais Dienvidslāvijas handbola spēlētājs, bet māte Dženita — volejboliste. 1992. gadā viņi pārcēlās dzīvot uz Franciju.

Mladenovičai pieder 1 WTA un 4 ITF tituli vienspēlēs, kā arī 21 WTA un 8 ITF tituli dubultspēlēs. 2016. gadā kopā ar Karolīnu Garsiju triumfēja Francijas atklātajā čempionātā dubultspēlēs, 2014. gadā kopā ar Danielu Nestoru uzvarēja gan Austrālijas atklātajā čempionātā, gan Vimbldonas čempionātā jauktajās dubultspēlēs. Kopā ar Tīmeu Babošu uzvarēja 2018. gada Austrālijas atklātajā čempionātā un 2019. gada Francijas atklātajā čempionātā dubultspēlēs.  kļuva par WTA dubultspēļu ranga līderi.

Kopš 2012. gada Mladenoviča pārstāv Franciju Federācijas kausā. Vienspēlēs uzvaru, zaudējumu attiecība ir 6-6, dubultspēlēs 9-2.

## Ārējās saites
Bēla II

**Bēla II Aklais** (; dzimis , miris ) bija Ungārijas karalis no 1131. gada līdz savai nāvei 1141. gadā.

Bēla II bija karaļa Kālmāna brāļa Ālmoša dēls. Ālmošs vairākkārt sacēlās pret Kālmānu, līdz Kālmāns, lai nodrošinātu troni savam dēlam Ištvānam II, Ālmošu un Bēlu II padarīja aklus. Ištvāns II 1116. gadā kļuva par karali. Tā kā Ištvānam II bērnu nebija, viņš par savu mantinieku izraudzījās Bēlu II. Pēc Ištvāna II nāves slimības rezultātā Bēla tika kronēts par Ungārijas karali. Faktiski valstī valdīja Bēlas II sieva, Serbijas lielkņaza Uroša I meita Ilona un Karaļa padome.

Valdīšanas laikā Bēlas II spēki sakāva Kālmāna iespējamā dēla Borisa karaspēku, kas centās iegūt troni ar daļas ungāru, poļu un senkrievu atbalstu. No Venēcijas ieguva Splitu, kā arī ieņēma daļu no Bosnijas un Serbijas.

## Ārējās saites
Lībijas pilsoņu karš (no 2014)

**Lībijas pilsoņu karš kopš 2014. gada** jeb **Otrais Lībijas pilsoņu karš** bija konflikts Lībijā starp vairākiem bruņotiem grupējumiem, bet galvenokārt starp Pārstāvju palātu (HoR) un Nacionālās vienošanās valdību (GNA), kas sākās 2014. gada maijā un beidzās 2020. gadā. Tas bija 2011. gada Lībijas pilsoņu kara turpinājums.

## Vēsture
Pēc Muammara Kadāfi valdības gāšanas 2011. gada nogalē pakāpeniski atjaunojās sadursmes starp jaunajai varai nelojālo klanu zemessardzi un jaunās valdības spēkiem. 2012. gada 23. janvārī gāztajam režīmam uzticīgās vienības pēc 4 stundu ilgām ielu kaujām ieņēma Benivalidu (175 km uz dienvidaustrumiem no Tripoles), piespiežot atkāpties 28. kājnieku brigādes spēkus un pārņēma varu pilsētā un tās apkaimē.

2014. gada maijā atsākās plaša karadarbība starp Lībijas valdības spēkiem un islāmistu nemierniekiem, kas 2014. gada jūlijā sāka uzbrukumu galvaspilsētai Tripolei.
2014. gada 25. jūnijā ievēlētais Lībijas parlaments pārcēla savas sanāksmes uz Tubrukas pilsētu, kas atrodas starp Bengāzī un Ēģiptes robežu.
Konfliktā iesaistījās arī Islāma valsts kaujinieki, kas ieguva kontroli teritorijās ap Sirtas pilsētu Lībijas vidienē.

2015. gada septembrī Tubrukas valdībai lojālie spēki ģenerāļa Halīfas Haftara vadībā sāka uzbrukumus radikālajiem islāmistiem Bengāzī pilsētā. ANO centās panākt vienošanos par mieru starp Lībijas starptautiski atzīto valdību Tubrukā un islāmistiem tuvo valdību Tripolē. Līdz 2016. gada septembrim ģenerāļa Haftara Nacionālās Lībijas armijas spēkiem, kuru atbalstīja ASV, Francijas un Lielbritānijas militārie padomnieki un specvienības, izdevās pārņemt savā kontrolē lielu Bengāzī daļu.

No 2016. gada augusta līdz decembrim ASV kara aviācija veica uzlidojumus "Islāma valsts" kaujinieku ieņemtajai Sirtas pilsētai, līdz ANO atbalstītajai valdībai izdevās pārņemt šo pilsētu savā kontrolē.

Tikai 2017. gada maijā feldmaršala Halifa Haftara vadītā Austrumlībijas armija pilnīgi padzina ar grupējumu “Al-Qaida” saistītos kaujiniekus no Bengāzī, tomēr pilsoņu karš Lībijā starp dažādiem militārajiem grupējumiem turpinājās.
2019. gada pavasarī Halifa Haftara armijas uzbrukumā galvaspilsētai Tripolei piedalījās arī Vāgnera grupas kaujinieki. 2020. gadā Turcija nosūtīja karavīrus uz Lībiju, lai atbalstītu Nacionālās Saskaņas valdību Tripolē.

2020. gada 23. oktobrī 5+5 Apvienotā Lībijas militārā komisija, kas pārstāv LNA un GNA, panāca vienošanos par pamieru. Vienošanās, kas stājās spēkā nekavējoties, paredzēja, ka visiem ārvalstu kaujiniekiem trīs mēnešu laikā jāatstāj Lībiju, savukārt kopīgi policijas spēki patrulēs strīdus teritorijās. Tajā pašā dienā notika pirmais komerciālais reiss starp Tripoli un Bengazi. 2021. gada 10. martā izveidoja pagaidu vienotības valdību, kurai bija paredzēts darboties līdz nākamajām Lībijas prezidenta vēlēšanām, tomēr kopš tā laika vēlēšanas vairākas reizes atlika, faktiski padarot vienotības valdību pie varas uz nenoteiktu laiku, izraisot spriedzi, kas draud atsākt karu.

## Skatīt arī
* Afganistānas pilsoņu karš
* Irākas pilsoņu karš
* Jemenas pilsoņu karš
* Sīrijas pilsoņu karš
* Somālijas pilsoņu karš

## Atsauces
Norvēģijas filkes

thumb|Norvēģijas iedalījums filkēs kopš 2024. gada 1. janvāra
**Filke **() ir Norvēģijas administratīvā iedalījuma pirmā līmeņa vienība. Nosaukums cēlies no vecnorvēģu vārda *fylki,* kas nozīmē "tauta". Norvēģija ir sadalīta 15 filkēs, kas tālāk ir sadalītas 357 komūnās. Svalbāra un Jana Majena sala, kas atrodas ārpus kontinentālās Norvēģijas, sīkāk komūnās netiek dalītas un tām nav filkes statusa. Galvaspilsēta Oslo ir gan filke, gan komūna.

2017. gadā Norvēģijas valdība nolēma aizstāt pašreizējo iedalījumu ar lielākām administratīvajām vienībām — reģioniem. Pirmās izmaiņas tika veiktas 2018. gada 1. janvāri, kad vienā Trendelāgas reģionā apvienojās Nūrtrendelāga un Sērtrendelāga. Par jaunā reģiona centru kļuva Tronheima.

## Vēsture
Norvēģija filkēs bija sadalīta jau vikingu laikos un viduslaikos. Sākotnēji filkes tika sauktas valdnieku vārdos, kas tajās valdīja, vai tautas vārdā, kas tajās dzīvoja. Atsevišķas filkes savu nosaukumu ieguva pēc apkārt esošās ainavas. Lielākā daļa veco nosaukumu joprojām sastopama dažādos vietvārdos.

12. gs. beigās valdnieka Sverres laikā Norvēģija tika pādalīta vairākos sīselos (), kas pastāvēja līdz 1307. gadam. Sākot ar 1308. gadu sīselu sistēmu aizstāja ar lēnēm (), bet 1662. gada 19. februārī ar karaļa dekrētu lēnes pārdēvēja par amtiem ().

1919. gadā amti atkal tika pārsaukti par filkēm. Šajā laikā Norvēģijā bija 20 filkes, jo divām pilsētām — Oslo un Bergenai — bija sava filke. 1972. gadā šis skaits samazinājās līdz 19, kad Bergena tika iekļauta Hordalannes filkē.

2017. gadā valdība nolēma dažas filkes likvidēt un tās apvienot ar citām filkēm, veidojot lielākus reģionus, to skaits tika samazināts no 19 uz 11, kas tika īstenots 2020. gada 1. janvārī. Pēc protestiem jaunā valdība 2022.gadā nolēma  likvidēt trīs no jaunajām filkēm un atjaunot septiņas iepriekšējās. Reforma stājās spēkā , un pašlaik Norvēģijā ir 15 filkes.

## Pārvalde

Katrai filkei ir divas galvenās pārvaldes struktūras:
* **Filkes padome** (), ko ievēl pašvaldību vēlēšanās ik pēc četriem gadiem. Padomes pārziņā ir filkes skolu tīkls, veselības aprūpe, sabiedriskais transports un vietējie ceļi, kultūra un kultūras mantojuma pārvalde, uzņēmējdarbības attīstība, zemes izmantošanas plānošana un citi tamlīdzīgi pienākumi.
* **Filkes gubernators** (), ko ieceļ karaļa padome. Filkes gubernators ir karaļa un valsts pārstāvis savā filkē. Gubernatora pienākumos ietilpst filkes lēmumu kontrole, gubernators ir arī apelācijas instance dažādiem filkes lēmumiem un galvenā instance, kas atbild par valsts lauksaimniecības regulējumu un ietekmi uz vidi vietējā filkē.

## Saraksts
Katrai filkei ir piešķirts savs unikālais numurs, kas atbilst ISO 3166 standartam. Numerācija seko Norvēģijas krasta līnijai no Zviedrijas robežas valsts dienvidaustrumos līdz Krievijas robežai ziemeļaustrumos. 13. kods iepriekš bija piešķirts Bergenas filkei, bet kopš apvienošanas ar Hordalanni tas ir izņemts no sistēmas. Tam nav saistības ar triskaidekafobiju — bailēm no skaitļa 13.

## Skatīt arī
* Norvēģijas administratīvais iedalījums

## Piezīmes un atsauces

### Piezīmes

### Atsauces
Lībijas pilsoņu karš

**Lībijas pilsoņu karš** var būt:

* Lībijas pilsoņu karš (2011)
* Lībijas pilsoņu karš (no 2014)
Jūdas vēstule

**Jūdas vēstule** () ir viena no Jaunās Derības vēstulēm, par kuras autoru tradicionāli uzskata vienu no Jēzus Kristus apustuļiem Tadeju (saukts arī par Jūdu). Tiek pieļauts arī, ka vēstules autors varētu būt Jēzus Kristus brālis Jūda. Šī vēstule ir viena no īsākajām Jaunās Derības vēstulēm, sastāv tikai no vienas daļas. Tā ir saistīta ar Pētera 2. vēstuli. Precīzs vēstules tapšanas laiks nav zināms, bet tiek pieļauts, ka tā uzrakstīta laika posmā starp 62. un 70. gadu, bet varbūt tā tapusi vēlāk.

## Ārējās saites
* 

## Skatīt arī
* Enoha grāmata