open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rihards Pavlikovskis

**Rihards Pavlikovskis** (; dzimis 1975. gada 3. martā Ilavā, Slovākija) ir bijušais slovāku hokejists, aizsargs. Karjeras lielāko daļu aizvadījis slovāku Trenčīnas "Dukla" un vācu Krēfeldes "Pinguine" komandās. Slovākijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2002. gada olimpiskajās spēlēs.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālo karjeru viņš uzsāka 1992. gadā, kad pievienojās tobrīdējam Čehijas Ekstralīgas, bet jau nākamajā sezonā Slovākijas Ekstralīgas, klubam HK Trenčinas "Dukla". 1994. un 1997. gadā Pavlikovskis kļuva par Slovākijas čempionu. "Dukla" sastāvā viņš spēlēja līdz pat 2000. gadam, kad devās uz Zviedriju. Vispirms divas sezonas viņš aizvadīja HV 71 rindās, bet 2003.-04. sezonā viņš spēlēja Leksands IF rindās.

2005. gadā Pavlikovskis pievienojās Krēfeldes "Pinguine" rindām, tās sastāvā aizvadot nākamās astoņas sezonas. Šajā laikā Pavlikovskis trīs reizes spēlēja līgas Zvaigžņu spēlē, savukārt 2010. gadā tika atzīts par līgas labāko aizsargu. No 2013. līdz 2015. gadam aizsargs pārstāvēja Znojmo "Orli" rindas, taču 2015.—16. gada sezonā atgriezās Trenčīnas "Dukla" sastāvā. Tās rindās laukumā vēl devās vienā spēlē 2017. gadā, taču tad noslēdza profesionāļa karjeru.

Slovākijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2002. gada olimpiskajās spēlēs un 2001. gada Pasaules čempionātā. Junioru vecumā spēlējis arī 1994. gada Pasaules čempionātā junioriem.

## Ārējās saites
*
Arahīnskābe

**Arahīnskābe** (eikozānskābe, С19Н39СООН) pieder pie piesātinātajām taukskābēm. Normālos apstākļos arahīnskābe ir balta pulverveida viela. Kristalizējas spīdīgu lapiņu veidā.

## Atrašanās dabā
Glicerīda veidā atrodama zemesriekstu eļļā (no zemesriekstu latīniskā nosaukuma *arachis* arī cēlies arahīnskābes nosaukums), sviestā, kakao. Rambutāna (*Nephelium lappaceum*) sēklu tauki ir gandrīz tīrs arahīnskābes glicerīds ar nelielu oleīnskābes glicerīda piejaukumu.

## Iegūšana
Iegūst, pārziepojot rambutāna eļļu.

## Īpašības
Reducējot arahīnskābi, var iegūt arahilspirtu.
Naruto Udzumaki

ir galvenais personāžs manga un anime seriālā "Naruto", ko izveidoja mangaka Masasi Kisimota. Naruto radīšanā Kisimota gribēja, lai personāžs paliktu "vienkāršs un stulbs", dodot viņam tādas iezīmes kā Son Goku, galvenajam personāžam no Dragon Ball sērijas. Tomēr, Kisimota pievienoja viņam tumšu pagātni, lai padarītu viņu unikālu. Naruto izskats ir mainījies pāris reizes, Kisimoto iedodot viņam citas drēbes un padarot viņu pievilcīgāku rietumu publikai kā arī, lai viņu būtu vieglāk zīmēt.

## Biogrāfija
Naruto ir dzimis Konohā, Apslēpto lapu ciematā. Viņa vecāki ir Minato Namikaze, ciemata Ceturtais Hokage, un Kušina Uzumaki. Neilgi pēc viņa dzimšanas ciematam uzbruka Deviņu astu dēmons lapsa Kjūbi. Minato un Kušina upurēja savas dzīvības, lai uzveiktu Kjūbi un ieslodzītu viņu Naruto ķermenī. Tā Naruto kļuva par bāreni, toties ieguva neparastas spējas - lielu izturību, ātru izdziedēšanos, lielus čakras krājumus un iespēju nākotnē izmantot Kjūbi spēku.Trešais Hokage turēja noslēpumā faktu, ka Naruto bija Minato dēls, viņš arī aizliedza pieaugušajiem ciema iedzīvotājiem runāt par to, ka Naruto ir Kjūbi spēks. Bet tas netraucēja viņiem ienīst Naruto un baidīties no zēna. Ar laiku tādas jūtas parādījās arī viņu bērnos. Tāpēc Naruto auga vientuļš, nemīlēts un nesaprasts. Pieaugot viņš centās pievērst apkārtējo uzmanību ar huligāniskiem izlēcieniem, jo mācības Nindzju Akadēmijā viņam padevās ar grūtībām. Viņš arī loloja sapni reiz kļūt par nākamo Hokagi, lai visi viņu atzītu un cienītu.

Izrādot drosmi, pašaizliedzību, un neatlaidību, Naruto ar laiku iegūst citu atzinību. Pirmais ir skolotājs Iruka no Akadēmijas, bet pēc tam 7. komanda, kurā Naruto nonāk pēc Akadēmijas pabeigšanas. Sensejs Hataki Kakaši, meitene Sakura, kurā Naruto ir ieķērties, Saske, kurš uzskata Naruto par idiotu - viņi visi iepazīst Naruto un kļūst par viņa draugiem, lai arī ne vienmēr viņu attiecībās viss ir gludi. Tomēr apkārtējo ticība Naruto un viņa paša apņēmība palīdz viņam kļūt stiprākam, pierādot, ka viņš nav tāds neveiksminieks un muļķis, kā daudzi uzskatīja. Vēl vairāk, laikam ejot, Naruto kļūst par vienu no spēcīgākajiem nindzjām pasaulē.

Ejot laikam un notikumiem, cilvēku, kas atzīst Naruto, kļūst arvien vairāk - viņa vienaudži no ciemata, Piektā Hokage Tsunade, Naruto tēva skolotājs un aizbildnis Džiraija, Gaara, kuram bija līdzīgs liktenis, kā Naruto. Galu galā, Kakaši reiz izsakās, ka Naruto piemīt mistisks spēks padarīt par draugiem visus, kas nonāk viņa tuvumā (izņemot, protams, neliešus).

Viens no lielākajiem Naruto pārdzīvojumiem ir viņa labākā drauga un sāncenša Saskes pievienošanās noziedzniekam Oručimaru. Naruto no visas sirds vēlas atgriezt draugu mājās. Vēlāk Saske nogalina Oručimaru un arī savu brāli, kurš arī bija iemesls viņa bēgšanai no ciemata. Tomēr notikumi nindzju pasaulē kļūst nopietnāki un Saske nostājās noziedznieku organizācijas Akatsuki pusē un apņemas iznīcināt Konohu un visus tās iedzīvotājus, arī bijušos draugus. Lai arī vairs nav cerību, ka viss būs kā agrāk, kad viņi visi bija kopā 7. komandā. Naruto gatavojas pēdējai cīņai ar Saski, lai palīdzētu viņam atgriezties no tumsas, pat ja abiem būs jāmirst.
Augsburgas "Panther"

**Augsburgas "Panther"** (agrāk pazīstama kā ***Augsburger EV*** vai **AEV**) ir profesionāla hokeja komanda, kas atrodas Augsburgā, Vācijā, un spēlē Vācijas hokeja līgā. Tā izveidota 1878. gadā.

2009.—10. gada sezonā komanda sasniedza DEL finālsēriju, taču tajā piekāpās Hannoveres "Scorpions" hokejistiem.

1946.—47. gada sezonā Augsburgas komandā sāka spēlēt vairāki latviešu hokejisti, kas uz Vāciju bija devušies bēgļu gaitās. Tie bija Roberts Bluķis, Ēriks Koņeckis, Alfons Ansons, Viesturs Kleinops, Ojārs Ritums un Rūdolfs Veide, pēc gada arī Haralds Norītis. Šī iemesla dēļ komanda kļuva pazīstama kā *Letten Mannschaft*.

Pašlaik (2015) komandas rindās spēlē latviešu aizsargs Arvīds Reķis. Viņš "Panther" spēlēja arī no 2003. līdz 2008. gadam. 2000.—01. gada sezonu komandā aizvadīja Rodrigo Laviņš, savukārt 1995.—96. gada sezonās vienu spēli "Panther" rindās aizvadīja Sergejs Boldaveško.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
AEV

**AEV** var būt:
* Armijas Ekonomiskais veikals — Rīgas tirdzniecības centra "Galerija Centrs" senākais nosaukums;
* Augsburgas "Panther" — profesionāla hokeja komanda Vācijā.
Manheimas "Adler"

**Manheimas "Adler"** (līdz 1994. gadam kā **Manheimas ERC** jeb **MERC**) ir Vācijas hokeja līgas līgas komanda, kura atrodas Manheimā, Vācijā. DEL līgas čempiones titulu tā izcīnījusi septiņas reizes - 1997., 1998., 1999., 2001., 2007., 2015. un 2019. gadā. Vācijas līgā tā uzvarējusi arī 1980. gadā, pirms DEL izveides.

No 1955. līdz 1957. gadam komandas treneris bija latvietis Ēriks Koņeckis.

## Izcīnītās vietas
### Vācijas hokeja līga

### Čempionu hokeja līga

## Ārējās saites
*Komandas oficiālā mājaslapa
Riko Fata

**Riko Fata** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 230 spēles Nacionālajā hokeja līgā, guvis 63 punktus. Karjeras otrajā pusē vairākas sezonas aizvadījis Eiropas spēcīgākajās līgās.

## Spēlētāja karjera
1998. gada NHL draftā viņu ar kopējo sesto numuru izvēlējās Kalgari "Flames" vienība, kuras rindās nākamajā sezonā viņš aizvadīja savās pirmās 20 spēles NHL. Nākamajās divās sezonās viņš piedalījās tikai septiņās spēles, un "Flames" viņu ievietoja neaizsargāto spēlētāju sarakstā. Hokejista līgumu pārņēma Ņujorkas "Rangers", kuras rindās 2001.—02. sezonā viņš aizvadīja 10 spēles, bet nākamajā sezonā viņš piedalījās jau 36 spēlēs, līdz tās vidū tika aizmainīts uz Pitsburgas "Penguins" vienību, kurā pabeidza sezonu. 2003.—04. sezona bija pirmā sezona, kurā viņš aizvadījis vairāk nekā 70 spēles NHL.

NHL lokauta laikā viņš spēlēja Itālijas hokeja līgas klubā HC Asiago. Arī 2005.—06. sezonu viņš iesāka "Penguins" rindās, taču vēlreiz tika izlikts neaizsargāto spēlētāju sarakstā. Šoreiz viņu paņēma Atlantas "Thrashers", kuras sastāvā viņš aizvadīja sešas spēles, līdz, jau trešo reizi savā karjerā, tika ievietots neaizsargāto spēlētāju sarakstā. 2005.—06. sezonu viņš pabeidza Vašingtonas "Capitals" rindās. 2006.—07. sezonā viņš aizvadīja vēl 10 spēles "Capitals" rindās, līdz kārtējo reizi tika izlikts neaizsargāto spēlētāju sarakstā. Šoreiz neviena cita komanda viņu nepaņēma, tādējādi viņa līgums ar "Capitals" tika lauzts.

Fata pievienojās DEL klubam Manheimas "Adler", kluba sastāvā aizvadot arī visu 2007.—08. sezonu. No 2008. līdz 2011. gadam Fata spēlēja Šveices hokeja līgas klubā HC Biel. No 2011. līdz 2013. gadam Fata spēlēja Genève-Servette HC rindās, taču tad sezonu aizvadīja SM līgas klubā Helsinku HIFK. 2014. gadā noslēdza karjeru.

## Karjeras statistika

## Ārējās saites
Dragans Čeraničs

**Dragans Čeraničs** (; dzimis , Novi Sadā, Serbijā) ir serbu basketbolists, spēlē centra pozīcijā, Serbijas basketbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2010) viņš spēlē Larisas "AEL 1964" basketbola klubā Grieķijā.
Behenskābe

**Behenskābe** (dokozānskābe, С21Н43СООН) pieder pie piesātinātajām taukskābēm. Behenskābe ir balta vai iedzeltena kristāliska (adatveida kristāli) vai pulverveida viela.

## Atrašanās dabā
Glicerīda veidā atrodama rāceņu, rapšu un zemesriekstu eļļā, kā arī moringas sēklu eļļā (*ben oil* jeb *behen oil* — no tā cēlies behenskābes nosaukums). Tonnā zemesriekstu čaumalu ir 5—6 kg behenskābes. Behenskābe cilvēkam izraisa holesterīna līmeņa paaugstināšanos asinīs.

## Iegūšana
Iegūst no moringas koka eļļas.

## Īpašības
Reducējot behenskābi, var iegūt behenilspirtu.

## Izmantošana
Behenskābi lieto kosmētikā matu kopšanas līdzekļos.
Lignocerīnskābe

**Lignocerīnskābe** (tetrakozānskābe, С23Н47СООН) pieder pie piesātinātajām taukskābēm. Lignocerīnskābe ir balta kristāliska (adatveida kristāli) viela.

## Atrašanās dabā
Atrodama koku sveķos, vaskos (no tā cēlies vielas nosaukums —  — koks,  — vasks),
cerebrozīdos, iespējams, zemesriekstu eļļā. Lignocerīnskābe atrodama arī karnaubas vaskā (Brazīlijas vaska palmas lapu vaskā), tādēļ senāk to sauca par **karnaubas skābi**.

## Iegūšana
Rodas lignīna ražošanā kā blakusprodukts. Gandrīz tīru lignocerīnskābi var iegūt no buksuskoka sveķiem.

## Īpašības
Reducējot lignocerīnskābi, var iegūt lignocerilspirtu.
Cerotīnskābe

**Cerotīnskābe** (heksakozānskābe, С25Н51СООН) pieder pie piesātinātajām taukskābēm. Cerotīnskābe ir balta kristāliska (adatveida kristāli) viela.

## Atrašanās dabā
Esteru veidā cerotīnskābe atrodama bišu vaskā un citos vaskos ( — 'vasks', no kā cēlies vielas nosaukums), kā arī vilnas taukos.

## Īpašības
Reducējot cerotīnskābi, var iegūt cerilspirtu.
Melisīnskābe

**Melisīnskābe** (triakontānskābe, С29Н59СООН) pieder pie piesātinātajām karbonskābēm. Melisīnskābe ir balta kristāliska (adatveida vai plāksnīšveida kristāli no spirta) viela. Kušanas temperatūra 93,6&nbsp;°C.

## Atrašanās dabā
Melisīnskābe brīvā veidā nelielā daudzumā atrodama bišu vaskā un karnaubas vaskā ( - bite, vasks; no tā cēlies vielas nosaukums).

## Atsauces
Tritriakontānskābe

**Tritriakontānskābe** (psillastearilskābe, С32Н65СООН) pieder pie piesātinātajām karbonskābēm. Tritriakontānskābe ir balta kristāliska viela.

## Atrašanās dabā
Tritriakontānskābe atrasta laputs *Psylla alni* vaskainajos izdalījumos. No tā cēlušies daži vielas triviālie nosaukumi.

## Atsauces
Montānskābe

**Montānskābe** (oktakozānskābe, С27Н55СООН) pieder pie piesātinātajām karbonskābēm. Montānskābe ir balta kristāliska viela.

## Atrašanās dabā
Montānskābe brīvā veidā atrodama vaskos, piemēram, montānvaskā ( — ‘kalnaina vieta’).
Eikozānkarbonskābe

right
**Eikozānkarbonskābe** (С20Н41СООН) pieder pie piesātinātajām karbonskābēm. Normālos apstākļos eikozānkarbonskābe ir balta pulverveida viela. 

## Atrašanās dabā
Atrodama zemesriekstu eļļā, japāņu vaskā (iegūst no anakardiju dzimtas koka *Rhus succedanes* augļiem) un citur. Kā visas taukskābes ar nepāra oglekļa atomu skaitu molekulā, dabā sastopama daudz retāk, nekā karbonskābes ar pāra oglekļa atomu skaitu molekulā.
Skots Nīdermaijers

**Skots Nīdermaijers** (; dzimis  Edmontonā, Kanādā) ir bijušais kanādiešu hokejists, spēlējis aizsarga pozīcijā. Pašlaik viņš ir pabeidzis savu otro sezonu kopā ar Anahaimas "Ducks", kopā ar kuru pagājušosezon izcīnīja Stenlija kausu, būdams arī komandas kapteinis. Šosezon savu kapteiņa uzšuvi Nīdermaijers ir zaudējis. Savu profesionālā spēlētāja karjeru viņš uzsāka 1989. gadā, spēlējot WHL klubā Kemlūpas "Blazers". Viņš tajā nospēlēja trīs sezonas. 1991. gada NHL draftā viņu, ar kopējo 3. numuru, draftēja Ņūdžersijas "Devils". Pirmās 4 spēles viņš tajā aizvadīja 1992./93. sezonā un jau ar nākamo sezonu bija komandas pamatsastāvā. Komandā viņš nospēlēja līdz pat NHL lokautam, 2004. gadā, pēc kura viņš spēlēja jau Anahaimas "Mighty Ducks". 2006. gadā nomainījās tās īpašnieki un arī tās nosaukums - tā kļuva par Anahaimas "Ducks".

Savas karjeras laikā 4 reizes, kopā ar savu komandu, izcīnījis NHL čempiona titulu - Stenlija kausu - trīs reizes kopā ar "Devils", vienreiz ar "Ducks". Pašlaik viņš ir "Ducks" komandas kapteinis, bet 2004. gadā, viņš bija arī Ņūdžersijas "Devils" komandas kapteinis. 2004. gadā viņš izcīnīja arī Džeimsa Norisa balvu, kā līgas labākais aizsargs. Savukārt 2007. gadā viņš ieguva Kona Smita balvu, kā izslēgšanas kārtas vērtīgākais spēlētājs. 4 reizes piedalījies NHL visu zvaigžņu spēlēs (tika iebalsots arī 2006./07. sezonas zvaigžņu spēlei, bet tajā nespēlēja).

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2004. gada Pasaules čempionātā, 2004. gada Pasaules kausa izcīņā, kā arī 2002. gada olimpiskajās spēlēs. Visos trijos turnīros viņš izcīnīja zelta medaļu, tādējādi, savas karjeras laikā, ir izcīnījis 4 svarīgākos apbalvojumus hokejā.

Viņa brālis Robs Nīdermaijers ir viņa pašreizējais komandas biedrs.

## Karjeras statistika
### Klubu statistika

## Ārējās saites
Alberto Gonsaless

**Alberto R. Gonsaless** (*Alberto R. Gonzales*, dzimis 1955. gada 4. augustā Sanantonio) ir ASV jurists. No 2005. gada 3. februāra līdz 2007. gada 24. augustam viņš bija ASV ģenerālprokurors (*Attorney General*).

Dzimis meksikāņu izcelsmes astoņu bērnu celtnieka ģimenē. Studējis Raisa Universitātē Hjūstonā un Hārvarda Universitātē. 1994. gadā kļuva par toreizējā Teksasas gubernatora Džordža Buša juridisko padomnieku, bet 1999. gadā — Teksasas Augstākās tiesas tiesnesi.

Sākoties karam pret terorismu, Gonsaless pauda viedokli, ka Ženēvas konvencija neattiecas uz Guantanamo bāzē ieslodzītajiem kaujiniekiem. Atbalstīja PATRIOT akta pieņemšanu.

2005. gada 3. februārī prezidents Džordžs Bušs iecēla Gonsalesu par ASV ģenerālprokuroru. 2006. gada 7. decembrī Gonsaless atbrīvoja no amata septņus federālos tiesnešus. Lēmums tika kritizēts, jo bija aizdomas, ka tiesnešu atcelšanai no amata ir politiski motīvi. ASV Kongresa abas palātas izdara spiedienu uz prezidentu Bušu, aicinot atcelt no amata Alberto Gonsalesu. 2007. gada 24. augustā Gonsaless demisionēja.

## Ārējās saites

* Official biography from *whitehouse.gov*
* A second biography from *[[ABC News]]*
Sentetjēna

**Sentetjēna** () ir komūna Francijas dienvidaustrumos. Tā atrodas Centrālajā masīvā un 60 kilometrus uz dienvidrietumiem no Lionas. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 171 260 iedzīvotāji un ar 506 655 iedzīvotāju lielu aglomerāciju.

Pazīstama kā Francijas velosipēdu ražošanas centrs. Pilsētā atrodas velosipēdu ražošanas kompānijas *[[Mavic]]* galvenā mītne. Pilsētā atrodas arī lielveikalu tīkla kompānijas *[[Groupe Casino]]* galvenā mītne.

Pretēji citām Francijas pilsētām, Sentetjēna 20. gadsimta gaitā nelikvidēja tramvaja tīklu līdz 20. gadsimta beigās tika atzītas tramvaja priekšrocības. Pēc Sentetjēnas parauga tramvajs tika atjaunots daudzās citās Francijas pilsētās.

Santetjēna ir futbola kluba *[[AS Saint-Étienne]]* mājvieta.

## Vēsture
Pirmo reiz rakstos minēta 1258. gadā, un nosaukta par godu Svētajam Stefanam. 13. gadsimta sākumā pilsēta bija mazs ciems, kas izvietots gar baznīcu.

16. gadsimtā pilsētā attīstījās ieroču ražošana. 17. gadsimtā Franču revolūcijas laikā pilsētu pārdēvēja par *Armeville* ("Ieroču pilsēta"). 19. gadsimtā pilsēta kļuva par ogļu ieguves centru, tomēr pilsētas izaugsme bija ļoti lēna.

1832. gadā pilsētā dzīvoja ap 33 064 iedzīvotāju. Pieaugot rūpniecības izaugsmei, pieauga iedzīvotāju skaits, un 1880. gadā pilsētā dzīvoja jau ap 110 000 iedzīvotāju.

## Cilvēki
Sentetjēnā ir dzimuši tādi cilvēki kā:

* Žils Masnē (*Jules Massenet*, 1842 - 1912) - komponists
* Aravane Razaī (*Aravane Rezaï*, 1987 - ) - tenisiste
* Vilijs Sanjols (*Willy Sagnol*, 1977 - ) - futbolists
* Žilbērs Simondons (*Gilbert Simondon*, 1924 - 1989) - filozofs
* Žans Žitons (*Jean Guitton*, 1901 - 1999) - filozofs

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķīši

**Ķīši** var būt:
* Ķīši — asaru dzimtas zivis
* Ķīši — apdzīvota vieta Jaunsātu pagastā
* Ķīši — apdzīvota vieta Valgundes pagastā
Aklais ezers

**Aklais ezers** var būt:

* Aklais ezers — ezers Jūrmalas pilsētā
* Aklais ezers — ezers Lapmežciema pagastā
* Aklais ezers — ezers Lazdukalna pagastā
* Aklais ezers — ezers Rites pagastā
* Aklais ezers — ezers Valles pagastā
* Aklais ezers — ezers Vecumnieku pagastā
* Kangaru ezera cits nosaukums
* Taurkalnes Aklezera cits nosaukums
* Znotiņu ezera cits nosaukums

## Skatīt arī
* Aklezers
* Aklie ezeriņi
AGP

right|thumb|300px|AGP spraudnis uz mātesplates (parasti brūns)
**AGP** (no  - "paātrinātā grafikas pieslēgvieta"; arī saukta par *Advanced Graphics Port*) jeb **pieslēgvieta AGP** ir speciāla kopnes saskarne, kas paredzēta videokartes pieslēgšanai personālā datora mātes platei. Tā pirmkārt nodrošina trīsdimensiju grafikas paātrināšanu. To 1997. gadā izstrādāja kompānija Intel. Atšķirībā no PCI kopnes videokartēm, AGP videokartēm ir iespējama samazināta iebūvētā atmiņa, uz datora kopējās atmiņas rēķina, līdz ar to samazinot kartes izmaksas (Šo tehnoloģiju gan parasti lieto vājākajām videokartēm, jo datora kopējā atmiņa ir ievērojami lēnāka kā videoatmiņa). AGP ir lielāka datu caurlaidība virzienā no pamatplates uz videokarti.

## AGP modifikācijas
* Pirmā versija - AGP 1.0
** AGP 1x
** AGP 2x
* Otrā versija - AGP 2.0
** AGP 4x
* Trešā versija - AGP 3.0
** AGP 8x
Sanhosē (Kalifornija)

**Sanhosē** (*San Jose*) ir pilsēta ASV rietumos, Kalifornijas štata centrālajā daļā Sanfrancisko līča dienvidu galā. Trešā lielākā (aiz Losandželosas un Sandjego) Kalifornijas pilsēta. Tiek devēta par Silīcija ielejas galvaspilsētu, jo atrodas šajā reģionā un attīstījusies kā tā "guļamrajons".

Dibināta 1777. gadā kā El Pueblo de Sanhosē de Gvedelupe (*El Pueblo de San José de Guadalupe*) — pirmā Spānijas kolonijas Augškalifornijas (*Alta California*) pilsēta. Nodibinoties Kalifornijas štatam 1850. gadā, Sanhosē kalpoja kā štata pirmā galvaspilsēta. XX gadsimta otrajā pusē, attīstoties Silīcija ielejas uzņēmumiem, pillsēta strauji auga un astoņdesmito gadu beigās pēc iedzīvotāju skaita pārspēja Sanfrancisko.

Pilsētā atrodas Sanhosē Universitāte, bet pilsētas pievārtē, netālu no Paloalto — Stenforda Universitāte.

Pilsētas saimniecība balstās uz augstajām tehnoloģijām. Pazīstamākās kompānijas, kuru galvenās mītnes atrodas Sanhosē — *[[Adobe Systems]]*, *[[BEA Systems]]*, *[[Cisco Systems]]*, *[[eBay]]*.

Sportā pazīstama kā NHL hokeja līgas komandas Sanhosē "Sharks" mājvieta.

## Cilvēki

Sanhosē dzimuši:

* Pegija Fleminga (*Peggy Fleming*, 1948) — daiļslidotāja;
* Dadlijs Heršbahs (*Dudley R. Herschbach*, 1932) — ķīmiķis;
* Stīvs Kabalero (*Steve Caballero*, 1964) — skeitbordists;
* Normens Mineta (*Norman Mineta*, 1931) — politiķis;
* Nikijs Sikss (*Nikki Sixx*, 1958) — mūziķis;
* Pets Tilmens (*Pat Tillman*, 1976—2004) — karavīrs;
* Keita Volša (*Kate Walsh*, 1967) — aktrise;
* Stīvs Vozņaks (*Steve Wozniak*, 1950) — datorinženieris;
* Naomi Girma (*Naomi Haile Girma*, 2000) — profesionāla futboliste	

## Atsauces

## Ārējās saites
Margarīnskābe

**Margarīnskābe** (n-heptadekānskābe, daturīnskābe, С16Н33СООН) pieder pie piesātinātajām taukskābēm. Margarīnskābe ir balta, vaskaina, kristāliska viela (adatveida kristāli). Margarīnskābes sāļus un esterus sauc par **heptadekanoātiem**.

## Vēsture
Nosaukumu "margarīnskābe" ( — 'pērle') pirmais sāka lietot franču ķīmiķis Mišels Ežēns Ševrels 1813. gadā. Pārziepojot cūkas speķi, Ševrels ieguva taukskābi, kuras pilieniņi mirdzēja kā pērles un nosauca to par margarīnskābi. Tā kā Ševrels bija pazīstams ķīmiķis, profesors ar lielu autoritāti, viņa darbu ilgu laiku neviens neapšaubīja. Taču 1857. gadā vācu ķīmiķis Haincs taukskābi ar 17 oglekļa atomiem ieguva mākslīgi sarežģītas daudzu ciklu sintēzes ceļā. Katrs cikls pagarināja oglekļa atomu ķēdi par vienu vienību un sastāvēja no 5 stadijām, kur galvenā bija reakcija R–I + KCN → R–CN + KI (R — ogļūdeņraža radikālis). Iztērējis lielu daudzumu laika un ciānkālija, Haincs no etanola (2 oglekļa atomi) pēc 15 cikliem ieguva karbonskābi ar 17 oglekļa atomiem. Pēc diviem gadiem šo pašu skābi sintezēja cits vācu ķīmiķis — Krafts, vienkāršā četru stadiju sintēzē saīsinot par vienu atomu stearīnskābes molekulu. Haincs un Krafts konstatēja, ka mākslīgi iegūtā heptadekānskābe atšķiras no Ševrela margarīnskābes, kura, kā izrādījās, bija palmitīnskābes un stearīnskābes maisījums ar vidējo formulu C17H34O2, un termins "margarīnskābe" uz laiku vispār pazuda no ķīmiskās literatūras. 19. gadsimta beigās 17 atomu piesātināto karbonskābi tomēr it kā atklāja dabiskā avotā — velnābola (*Datura stramonium*) sēklu eļļā — un nosauca par daturīnskābi. Rūpīgāki pētījumi tomēr liecināja, ka "daturas eļļā" šādas skābes nav. Ilgu laiku tika uzskatīts, ka nepāra taukskābes dabā nav sastopamas. 1947. gadā grupa amerikāņu ķīmiķu savāca frizētavās 45 kg matu un ieguva no tiem 5 g margarīnskābes estera. 1957. gadā margarīnskābe tika izolēta no sviesta taukiem.

## Atrašanās dabā
Līdzīgi citām taukskābēm ar nepāra oglekļa atomu skaitu molekulā, dabā sastopama daudz retāk, nekā karbonskābes ar pāra oglekļa atomu skaitu molekulā. Ar mūsdienu hromatogrāfiskās analīzes metodēm margarīnskābe nelielos daudzumos (līdz 2%) atklāta daudzos dabas produktos — liellopu taukos, sinepju eļļā, sviestā un citur.
Tautas kustība "Latvijai"

**Tautas kustība "Latvijai"** bija Latvijas partija, kuru vadīja Joahims Zīgerists un Odisejs Kostanda. 1995. gada 6. Saeimas vēlēšanās tā ieguva 16 vietas. 1996. gadā partija sašķēlās (no tās atdalījās frakcija "Tautai un taisnībai") un 7. Saeimā neiekļuva.

## Literatūra

*Mednis I.* Partiju laiki Latvijā (1988-2002). — R.: Drukātava, 2007.  — 400.—404. lpp.
Viesturs Grīnbergs

**Viesturs Grīnbergs** ir Latvijā pazīstams smagā metāla ģitārists, kurš spēlējis vairākās grupās (piemēram, *[[Skyforger]]*), bet pašlaik darbojas *[[Sanctimony]]* un *[[Flaying]]* sastāvā. Savā mūzikā ietekmējies no *[[Morbid Angel]]*, *[[Entombed]]* un Zaka Vailda.
Teda Bara

**Teodosija Bara Gūdmena** (; dzimusi  Sinsinati, mirusi  Losandželosā) bija ebreju izcelsmes mēmā kino ēras ASV aktrise.

Viena no sava laika populārākajām aktrisēm un viens no pirmajiem kino seksa simboliem. Filmās bieži tēloja "liktenīgās sievietes".

Laikaposmā no 1914. līdz 1926. gadam piedalījās vairāk kā 40 filmās. Lielāko daļu no tām producēja Viljams Fokss. Vislielākie panākumi bija 1917. gadā uzņemtajai filmai "Kleopatra". No Tedas Baras filmām mūsdienās pilnībā saglabājušās tikai sešas.

## Ārējās saites
Nāves metāls

**Nāves metāls** () ir smagā metāla mūzikas apakšžanrs, kas radās 1980. gados kā trešmetāla atzars. 

[thumb|170px|left|Grupas ''[Death (grupa)|Death* vokālists un ģitārists [[Čaks Šuldiners]] (1967—2001), ko nereti dēvē par nāves metāla tēvu]]
Pasaulē mūsdienās ir tūkstošiem grupu, kas spēlē šajā stilā, piemēram, *Cannibal Corpse*, *Death*, *Obituary*, *Vader*, *Zyklon* un citas. Nāves metāla teksti parasti ir ar vardarbības, patoloģiju, šausmu un pretreliģisku tematiku, nereti arī par politiskām, sabiedriskām, filosofiskām tēmām, taču tikpat kā nav sastopami vieglākai [[rokmūzika]]i raksturīgie dziesmu vārdi par attiecībām, seksu un ballītēm, savukārt mūzikā dominē zems skaņojums, elektriskās ģitāras ar [[distorsijas efekts|distorsijas efektu]], neparasta, sarežģīta dziesmu kompozīcija ar straujām tempa izmaiņām, [[bass (balss)|basa]] tipa vokāli, ko ļoti bieži papildina rūcieni (*growls*) un t.s. nāves rūcieni (*death growls''). Bundzinieki izmanto kardānus.
Prinstona

**Prinstona** () ir pilsēta ASV, Ņūdžersijas štata austrumos. Administratīvi sastāv no divām neatkarīgām daļām — *Princeton Township, New Jersey* un *Borough of Princeton, New Jersey*. Prinstonā vairākkārt notikuši referendumi par abu daļu apvienošanu, tomēr vienmēr pārsvaru guvuši apvienošanās pretinieki.

Pilsēta pazīstama kā Prinstonas Universitātes mājvieta. Prinstonā atrodas arī vairākas ietekmīgas pētniecības iestādes, kompānijas un organizācijas, piemēram, Padziļināto studiju institūts (*Institute for Advanced Study*), Sarnova korporācija (*Sarnoff Corporation*) un citas.

Kaut arī štata galvaspilsēta ir netālu esošā Trentona, kopš 1945. gada štata gubernatora rezidence atrodas Prinstonā.

1777. gada 3. janvārī šeit notika Prinstonas kauja, kurā amerikāņu karaspēks Džordža Vašingtona vadībā sakāva britu spēkus. 1783. gadā Prinstona četrus mēnešus bija ASV galvaspilsēta.

## Cilvēki
Prinstonā dzimuši:

* Airisa Čanga (*Iris Chang*, 1968 - 2004) - vēsturniece un žurnāliste
* Pols Roubsens (*Paul Robeson*, 1898 - 1976) - aktieris, dziedātājs un sabiedrisks darbinieks

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ķīsis

**Ķīsis** (*Gymnocephalus cernuus*) ir asaru dzimtas (*Percidae*) saldūdens zivs, kas izplatīta Eiropā un Āzijas ziemeļos. Latvijā ķīsis ir bieži sastopama zivs, kas zivsaimniecībai kaitīga un grūti izskaužama. Tas ir nopietns pārējo zivju barības konkurents.

## Izskats un īpašības
thumb|left|220px|Ķīsim muguras spuras abas daļas ir savienotas
Ķīsis ir neliela zivs, kas lēni aug. Tā garums Latvijā ir līdz 20 cm, masa līdz 120 g. Neskatoties uz savu mazo augumu, ķīsis ir agresīva zivs. Ķīsis šķērsgriezumā ir samērā apaļš. Mugura brūngana, sāni brūnganzaļi vai pelēcīgi, ar melniem, nelieliem plankumiem. Raibumiņi ir arī uz muguras un astes spuras. Vēders dzeltenīgs vai balts. Ķīsi no maza zandarta var atšķirt pēc asās muguras spuras, kas ķīsim proporcionāli ir lielāka, toties stagaram tādas nav vispār - tikai atsevišķi dzeloņi. Un ķīsim nav sarkanu spuru kā asarim. Turklāt ķīša muguras spuras abas daļas (pirmā ar asajiem stariem, otrā ar mīkstiem) ir savienotas, kas citām asaru dzimtas zivīm visbiežāk ir atdalītas. Mute ar sīkiem zobiem, vērsta uz priekšu vai nedaudz uz leju. Žaunu vāki ar dzeloņiem.

## Uzvedība
Sastopams upēs un ezeros, arī jūrā upju grīvu rajonos. Dzīvo lielos baros. Pamatbarība ir zooplanktons un bentoss, labprāt ēd trīsuļodu kāpurus, nelielas dēles, vaboles un citu zivju ikrus. Aktīvi visu gadu. Dzimumgatavība iestājas 1—5 gadu vecumā, sasniedzot 3—12 cm. Nārsto zālainās vietās no apriļa līdz jūlijam, kad ūdens temperatūra 3—23°C. Nārsta dziļums 20 cm līdz 16 metri. Mātīte nērš 400—200 000 ikru. Ikri pielīp pie augiem, akmeņiem un cita substrāta, to attīstība ilgst 5—18 dienas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gymnocephalus cernua	 (Linnaeus, 1758)
* Great Lakes: Gymnocephalus cernua (Linneaus 1758)
* Eurasian Ruffe
Voiceks Voiska

**Voiceks Voiska** ir ska grupa no Rīgas. Tā ir uzskatāma par pirmo Latvijas ska grupu. Grupu ar sākotnējo nosaukumu "Voiceks" ir izveidojis Juris Mežeckis (Jourelis) 1993. gadā. 1997. gadā, pārorientējoties uz ska, nosaukums tika mainīts uz Voiceks Voiska.

## Diskogrāfija
* Virs mākoņiem (1994)
* ...Uz elli var aiziet arī bez kurpēm... (1996)
* Konvojs (2004)
* Augšā Strādā! (2010)

## Grupas sastāvs šodien
* Jourelis (Juris Mežeckis) - vokāls, ģitāra
* Zars (Uldis Zariņš) - bungas
* Chornijs (Jānis Rokjāns) - trombons
* Renarts (Renarts Braufmanis) - basģitāra
* Džordans (Jānis Novicāns) - trompete
* Edzis (Eduards Ancāns) - ģitāra
Felipe Masa

**Felipe Masa** (; dzimis  Sanpaulu, Brazīlijā) ir brazīliešu autosportists, pazīstams pateicoties savai Formula 1 karjerai, kuras laikā guvis 11 Grand Prix uzvaras, bet F1 čempionāta kopvērtējumā viņa augstākais rezultāts bija 2. vieta . gadā, kad sīvā cīņā sezonas pēdējā posma pēdējā aplī par čempionu kļuva Luiss Hamiltons. No . līdz . gada sezonai F1 sacensībās pārstāvēja Ferrari komandu, bet no . gada līdz karjeras beigām . gadā startēja Williams komandas sastāvā.

## Karjera

Līdz 2000. gadam Felipe pārsvarā brauca Brazīlijā ar kartingu, taču pēc tam pārcēlās uz Eiropu, lai varētu piedalīties Itālijas Formula Renault. Viņš vēlāk atteicās no iespējas iedalīties Formula 3 sacensībās, tā vietā izvēloties Formula 3000 Eirosēriju. Formula 1 *[[Sauber]]* komanda piedāvāja viņam kļūt par Formula 1 testpilotu.

. gadā Masa debitēja Formula 1 čempionātā ar *Sauber*. Savā debijas sezonā viņš bija Nika Heidfelda komandas biedrs. Masa izcīnīja 4 punktus un labākais rezultāts bija piektā vieta . Sezonas izskaņā tika paziņots par to, ka Masas vietā . gadā brauks Heincs Haralds Frencens, tāpēc Felipe devās uz *[[Scuderia Ferrari|Ferrari]]* komandu, kur kļuva par testpilotu.

. gadā viņš atgriezās *Sauber* sastāvā. Viņš bija šīs komandas pilots divus gadus, pirmajā gadā viņš bija Džankarlo Fizikellas, bet otrajā — Žaka Vilnēva komandas biedrs. Abās sezonās Masa nedaudz kopvērtējumā zaudēja viņiem, taču tas netraucēja *Ferrari* pieņemt lēmumu noslēgt līgumu ar šo pilotu pēc tam, kad Rubenšs Barikello paziņoja par došanos uz *[[Honda F1|Honda]]* komandu. Šajā komandā Masa izcīnīja gan savu pirmo pjedestālu, gan pirmo uzvaru, gan pirmo *pole-position*.

2007. gada oktobrī Masa pagarināja līgumu ar Ferrari līdz 2010. gadam. . gada sezonā viņš līdz pat sezonas beigām bija viens no pretendentiem uz čempiona titulu, tomēr zaudēja pēdējās sacīkstes pēdējā aplī. Par čempionu kļuva Luiss Hamiltons.

. gada  kvalifikācijā Masa piedzīvoja avāriju pēc tam, kad viņam pa ķiveri trāpīja 800 gramus smaga atspere no Barikello *[[Brawn GP|Brawn]]* formulas. Masa lielā ātrumā ietriecās riepu barjerā. Viņš nepiedalījās atlikušajā sezonas daļā. Viņu 2 posmus aizvietoja Luka Badoers, bet vēlāk — Džankarlo Fizikella. . gada  Masa atgriezās sacīkstēs, izcīnot 2. vietu.

No . gada līdz karjeras beigām . gadā Masa startēja Williams komandas sastāvā.

## Privātā dzīve
 Felipe Masa apprecēja Annu Rafaelu Basi.  pārim piedzima dēls Felipinju (Felipe Basi Masa).

## Formula 1 rezultāti

* Sacīkstes **treknrakstā** sāktas no pirmās starta pozīcijas.
* Sacīkstēs *slīprakstā* ir uzrādīts ātrākais apļa laiks.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa , ,
Florians Bušs

**Florians Bušs** (; dzimis  Tegerzē, Vācijā) ir bijušais vācu hokejists, uzbrucējs. Visu profesionāļa karjeru, 18 sezonas, aizvadījis Vācijas hokeja līgas kluba Berlīnes "Eisbären" sastāvā, kļūstot par septiņkārtēju Vācijas čempionu. Vācijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2006. gada olimpisko spēļu turnīrā, kā arī trīs pasaules čempionātos.

## Spēlētāja karjera
Berlīnes "Eisbären" rindās Bušs debitēja 2002.—03. gada sezonā, un jau gadu vēlāk bija nostiprinājies kluba pamatsastāvā. 2005., 2006., 2008., 2009., 2011., 2012. un 2013. gadā kļuvis par Vācijas čempionu. Karjeras veiksmīgākas sezonas Bušam bija no 2007. līdz 2013. gadam, katru sezonu noslēdzot ar ne mazāk kā 30 rezultativitātes punktiem. Karjeras gaitā kopumā komandas rindās aizvadīja 669 spēles, atzīmējās ar 405 punktiem. Par karjeras beigšanu Bušs paziņoja 2021. gada janvāra sākumā.

Vācijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2006. un 2007. gada Pasaules čempionātos, kā arī 2006. gada olimpiskajās spēlēs. Tiesa, 2006. gadā Vācijas izlase spēlēja 1. divīzijā. Agrāk Florians spēlējis arī 2003. gada Pasaules čempionātā U-18 jauniešiem, kā arī 2004. un 2005. gada Pasaules čempionātos U-20 jauniešiem.

Viņš piedalījās arī 2008. gada Pasaules čempionātā, lai gan Pasaules antidopinga aģentūra vēlējās to liegt, jo Florians bija atteicies nodot analīzes  paredzētajā dopinga kontrolē. Pēc pāris stundām viņš savu lēmumu mainīja un analīzes nodeva - tās bija negatīvas. Viņam tika piešķirts 5000 eiro liels naudassods.  IIHF mājaslapā parādījās informācija par to, ka aģentūra Bušu esot attaisnojusi, bet vēlāk aģentūra paziņoja, ka šādu soli nav veikusi. Par šķērsli problēmas atrākai atrisināšanai tika minēta arī Vācijas Hokeja federācijas nevēlēšanās sadarboties ar aģentūru. 2010. gadā Bušs paziņoja par izlases karjeras noslēgšanu.

## Ārējās saites

### Atsauces
Meitene ar pērļu auskaru (nozīmju atdalīšana)

**"Meitene ar pērļu auskaru"** var būt:
* Johannesa Vermēra glezna,
* Treisijas Ševaljē romāns, kura pamatā ir Vermēra glezna,
* filma, kas uzņemta pēc romāna motīviem.
Anžē

**Anžē** () ir pilsēta Francijas rietumos, Luāras reģionā, netālu no Mēnas upes ietekas Luārā. Vēsturiskā Anžū novada centrs.

## Vēsture
Anžē teritorija apdzīvota no aizvēstures. Pirmie vēsturiski zināmie pilsētas iedzīvotāji bija gallu tauta andekavi (*Andecavi*), kurus pakļāva romieši. 9. gadsimtā izvirzījās Anžē grāfi, nodibinot Viduslaikos ietekmīgo Anžū jeb Plantaganetu dinastiju. Dažādos laikos šī dzimta valdījusi pār Angliju, Īriju, Ungāriju, Horvātiju, Poliju, Sicīlijas Karalisti un Jeruzalemes Karalisti. 1204. gadā Anžē ieņēma Francijas karalis Filips II. No 14. gadsimta līdz Franču revolūcijai pilsētā atradās pazīstama universitāte.

Pilsētas centrā atrodas viduslaiku Anžē pils. Mūsdienās pilsētas ekonomika balstās uz datoru (Bull, Packard-Bell, NEC) un smago automašīnu (Scania) ražošanu.

## Iedzīvotāji

## Izglītība
* École supérieure des sciences commerciales d'Angers

## Cilvēki

Anžē dzimuši:

* Andrē Bazēns (*André Bazin*, 1918 — 1958) - kinokritiķis
* Žans Bodēns (*Jean Bodin*, 1530 - 1596) - jurists
* Anrī Ditijē (*Henri Dutilleux*, 1916 - ) - komponists
* Žaks Lusjē (*Jacques Loussier*, 1934 - ) - pianists
* Prospērs Menjērs (*Prosper Ménière*, 1799 - 1862) - ārsts
* Pols Pupārs (*Paul Poupard*, 1930 - ) - kardināls
* Žozefs Prusts (*Joseph Proust*, 1754 - 1826) - ķīmiķis
* Renē I (*René I/Renato d'Angiò*, 1409 - 1480) - Neapoles karalis
* Mišels Ežēns Ševrēls (*Michel Eugène Chevreul*, 1786 - 1889) - ķīmiķis

## Atsauces

## Ārējās saites
Meitene ar pērļu auskaru

**"Meitene ar pērļu auskaru"** () ir glezna, kas tiek uzskatīta par Johannesa Vermēra meistardarbu; to dažkārt dēvē par "ziemeļu Monu Lizu" vai "holandiešu Monu Lizu". Atrodas Mauricheisas muzejā Hāgā.

## Apraksts

Glezna ir parakstīta (*IVMeer*), taču nav datēta; tāpat nav skaidrs, vai glezna ir pasūtījuma darbs, taču tā, iespējams, nav tikusi gleznota kā portrets, jo neatbilst sava laika portretēšanas standartiem. Uzskata, ka gleznā attēlotā meitene varētu būt bijusi Vermēra meita Marija, kurai gleznas tapšanas brīdī varēja būt apmēram 12 gadu, taču viņas tēlojums varētu liecināt, ka tēls ir alegorisks. Zināmā mērā modele līdzinās arī meitenei no Vermēra gleznas "Glezniecības māksla".

Meitenei galvā ir turku turbāns, kas rada eksotikas iespaidu (Eiropas glezniecības tradīcijās meitenes ar turbānu mēdz būt sibillas), lai arī turbāni lietoti arī Eiropā, taču gleznas centrā ir viņas pērļu auskars (iespējams, šķīstības simbols). Iespējams, Vermēram nav bijusi pieejama dabīga šāda izmēra pērle un viņš vai nu mainījis īstās pērles proporcijas vai gleznojis pēc cita materiāla (piemēram, stikla) auskara. Līdzīgs auskars parādās vēl vairākos Vermēra darbos. Gleznai ir tumšs fons, kas raksturīgi arī Rembranta darbiem. Glezna, iespējams, gleznota ar *[[camera obscura]]* palīdzību, jo vairāk nekā konkrētas detaļas gleznā parādās gaismēnu kontrasti, turklāt priekšmetu kontūras ir izplūdušas.

Glezna ir saglabājusies salīdzinoši sliktā stāvoklī (arī saplaisājusi) un vairākkārt tikusi atjaunota. Pirmās ziņas par gleznu saistāmas ar 1881. gadu, kad kādā izsolē Hāgā tā tika nopirkta par 2 guldeņiem un 30 centiem.

## Atsauces
Pimelīnskābe

**Pimelīnskābe** (heptāndiskābe, 1,5-pentāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)5–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām karbonskābēm. Pimelīnskābes sāļus un esterus sauc par **pimelinātiem** ( - tauki). Pimelīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

## Atrašanās dabā
Organismā pimelīnskābes atvasinājumi veidojas no aminoskābes lizīna. Pimelīnskābe atrodama zālēdāju dzīvnieku urīnā.

## Iegūšana
Var iegūt no cikloheksanona vai salicilskābes, reducējot salicilskābi līdz tetrahidrosalicilskābei, kuras ketoforma (β-karbonskābe) hidratējoties dod pimelīnskābi (notiek sešlocekļu cikla atvēršanās). Iegūst arī, oksidējot rīcineļļu, vai no pentametilēnhlorīda caur tā dinitrilu.
Korķskābe

**Korķskābe** (suberīnskābe, oktāndiskābe, 1,6-heksāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)6–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām karbonskābēm. Korķskābes sāļus un esterus sauc par **suberātiem** ( - korķis). Korķskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī. 

## Iegūšana
Korķskābi var iegūt no korķa ozola mizas (korķa), apstrādājot to ar slāpekļskābi (no tā cēlies korķskābes nosaukums). Sintētiski to var iegūt no glutārskābes monoestera kālija sāls, tā šķīdumu elektrolizējot.
Azelaīnskābe

**Azelaīnskābe** (nonāndiskābe, 1,7-heptāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)7–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām karbonskābēm. Azelaīnskābes sāļus un esterus sauc par **azelainātiem**. Azelaīnskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī. 

## Atrašanās dabā
Azelaīnskābi producē rauga sēnīte *Malassezia furfur*, kas atrodama uz cilvēka ādas. 

## Iegūšana
Var iegūt no rīcineļļas, apstrādājot to ar slāpekļskābi (no tā cēlies azelaīnskābes nosaukums -  *a* - ne, *zoe* - dzīvs, t.i. nedzīvs; slāpeklis, *elaion* - eļļa). Azelaīnskābi viegli iegūt, ozonējot oleīnskābi:
Attēls:Azelaacpol.PNG

## Izmantošana
Lieto polimēru (poliamīdu, poliesteru, poliuretānu) iegūšanai. Alumīnija azelainātu lieto kā siloksāna smērvielu biezinātāju. Azelaīnskābei ir labvēlīga ietekme uz ādas augšanu, kā arī antibakteriāla iedarbība.
Varavīksne (studenšu korporācija)

**Varavīksne** ir septītā vecākā latviešu studenšu korporācija.

## Mērķi

Studenšu korporācijas Varavīksne mērķi - apvienot studentes ar nacionāli valstiskiem uzskatiem; audzināt viņas par krietnām un apzinīgām Latvijas pilsonēm; atbalstīt viņu zinātnisko darbību un veicināt garīgās intereses; attīstīt un izkopt mākslas izpratni; ieaudzināt interesi uz katru darbu; nostiprināt tautas vienības ideju un pienākumu apziņu pret sevi, sabiedrību un valsti.

## Vēsture

Korporācija Varavīksne ir dibināta , bet tās saknes ir meklējamas , kad četras studentes nodibināja studenšu biedrību Varavīksne. Biedrība bija literāra rakstura un katru nedēļu rīkoja literāros vakarus. Regulāri notika arī lekcijas par literāriem un sabiedriskiem tematiem.

 tika sasaukta biedrības sapulce, kurā tika nobalsots par studenšu korporācijas statusa pieņemšanu. Par korporācijas Varavīksne dibinātājām tiek uzskatītas tās pašas studentes, kuras dibināja biedrību Varavīksne.

## Simbolika
### Krāsas

Korporācijas Varavīksne krāsas ir zils-zelts-violets, kas simbolizē:
alt=Studenšu korporācijas "Varavīksne" cirķelis.|thumb|250x250px|Studenšu korporācijas "Varavīksne" cirķelis.
* zils - daile un ilgas
* zelts - sirds skaidrība
* violets - zinātnes un dzīves minējums
### Devīze

Korporācijas Varavīksne devīzes ir: 
Darbam, dailei, vienībai.
*Vitam impendere vero* (Dzīvi veltīt patiesībai).

### Vapenis

Viens no korporāciajs Varavīksne simboliem ir vapenis jeb ģerbonis izsaka korporācijas Varavīksne būtību, devīzi un mērķus.
Sebacīnskābe

**Sebacīnskābe** (dekāndiskābe, 1,8-oktāndikarbonskābe, HOOC−(CH2)8−COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām karbonskābēm. Sebacīnskābes sāļus un esterus sauc par **sebacātiem** (no  — 'speķis, tauki', *sebaceus* — 'tauku svece'). Sebacīnskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

## Iegūšana
Iegūst rīcineļļas pārziepošanas produktu sausajā destilācijā.

## Izmantošana
Lieto polimēru iegūšanai, hidraulisko šķidrumu, sveču ražošanā, kosmētikā. Sebacīnskābes esterus lieto kā polimēru plastifikatorus un smērvielas. Di-(2-etilheksil)sebacātu (DEHS) aerosola veidā lieto kā maztoksisku vielu augsti efektīvo (HEPA) gaisa filtru veseluma pārbaudei.
Olli Ditrihs

**Olivers Mihaels Ditrihs** (, plašāk pazīstams kā **Olli Ditrihs** (), dzimis  Ofenbahā pie Mainas, Vācijā) ir vācu mūziķis (bundzinieks), komponists un komiķis.

## Dzīve un darbs
Ditrihs ir žurnālista un gleznotājas dēls, uzaudzis kopā ar brāli Hamburgā. No 1975. līdz 1978. gadam skolā apguvis teātra dekoratora amatu Hamburgas Valsts operā.

Nostrādājis 7 gadus *Deutschen Grammophon GmbH*. Viņa pirmā plate iznāca 1977. gadā ar nosaukumu *Ich bin 18* ("Man ir 18"). Ditrihs 1982. gadā kā komponists, viesdziedātājs un zīmētājs piedalījās *Tone Band*. Šajā laikā viņš sarakstījis apmēram 250 dziesmu tādiem izpildītājiem kā James Last, Annette Humpe vai Die Prinzen. 1989. gadā ar vārdu TIMS viņš izdeva pirmo albumu *Modern Guy*. 1992. gadā Oli uzstājies Hamburgas *[[Quatsch Comedy Club]]*.

Ditrihs no 1993. gada piedalījies RTL komēdijas seriālā RTL Samstag Nacht un kopā ar Vigaldu Boningu saņēmis Adolf-Grimme-Preis par sarunu šova parodiju "Zwei Stühle — Eine Meinung" ("2 Krēsli - 1 viedolis"). Pa to laiku kopā ar Vigaldu Boningu viņš izveidoja joku popgrupu *Die Doofen* (Muļķi), 1995. un 1996. iznāca 2 albumi un vairāki singli.

## Ārējās saites

* Oficiālā Olī Dītriha mājaslapa (WDR) 
* ZEIT-Intervija ar Olī Dītrihu 
* Fanulapa
Džons Flemings Olsens

**Džons "Džonijs" Flemmings Olsens** (; dzimis 1964. gada 14. decembrī Diseldorfā) ir vācu mūziķis, grafiķis-dizaineris un aktieris.

1997. gadā Džons pievienojās grupai "Texas Lightning & The Rodeo Rockets" un 2000. gadā bija viņu pirmā debijas uzstāšanās. Kopš 2004. gada beigām grupa ir pazīstama ar īsāku nosaukumu  *Texas Lightning*. Olsens spēlē ģitāru un dzied.
Viņa muzikāla izglītošanās sākās diezgan agri, 1969.gadā Džons mācījās Hamburgas mūzikas skolā. No 1971. - 1975. gadam viņš apmeklēja flautas spēles privātstundas un no 1976.—1977. gadam apguva vijoļspēli. Ģitārspēli viņš iemācījās kur starp 1977. un 1982.gadu. 1986.gadā Olsens apmeklēja privātstundas dziedāšanā. Viņš arī piedalījās *Kontaktstudiengang der Populärmusik*(kur kā docente strādāja arī Džeina Komerforda) Hamburgā,1987.gadā. No 1993.gada viņš izveidoja dizainu dažādiem CD vākiem, arī tādiem māksliniekiem kā Udo Lindenbergs, *[[Phillip Boa]]*, *[[Selig]]*, *[[Echt]]*, Stefan Gwildis un Annett Louisan.

Olsena muzikālais "izgājiens" sākās kopā ar grupu *[[Camelot]]*. Kopš 1978.gada viņš ir bijis kā ģitārists un/vai dziedātājs dažādās grupās,kā piemēram - *[[The Types]]* (1980—1984), *[[Welcome Home]]* (1989—1993), Tim (1989.), *[[Die Sirenen]]* (1989—1994), *[[Die Bietels]]* (1993—2003). Olī Dītriha komēdijraidījumā „Dittsche – das wirklich wahre Leben“ Džons Flemings Olsens spēlē uzkožamo būdas saimnieku Ingo.
Mēris (romāns)

[thumb|Albēra Kamī "Mēris". [Jumava, 2006. gada izdevums]]
**"Mēris"** ir Albēra Kamī 1947. gadā publicēts romāns, kas guva plašu ievērību pēckara Francijā. Romānā attēloti izdomāti notikumi 1940. gados franču Ziemeļāfrikas pilsētā Orānā. Pilsētā sākas mēra epidēmija, kuras dēļ pilsētas iedzīvotāji un iebraucēji spiesti palikt pilsētas mūros, kur viņiem nākas saskarties ar visām mēra izraisītajām neērtībām — ierobežotu pārtikas sadali un melno tirgu, bet tuvinieku saslimšanas gadījumā — ar obligātu karantīnu un inficēšanās risku. 

Albērs Kamī savās piezīmēs par romānu izsakās: "*Mēs visi, protams, zinām, ka mērim ir arī savas labās puses, tas atver ļaudīm acis un liek domāt… Bet… Pilnīgi vienalga, kādus secinājumus no tā izdara katrs atsevišķs cilvēks, tam, raugoties savu brāļu nelaimē, ir jābūt ārprātīgam, noziedzniekam vai gļēvulim, lai mēri apsveiktu, jo vienīgā cilvēka cienīgā nostāja ir to noliegt.*"

Ļoti daudz filozofisku domu, kas rada pārdomas ikvienam lasītājam. Piemēram: "Neviens nekad nebūs brīvs, kamēr pasaulē vēl būs nelaimes".

Romānu ir iespējams uztvert kā alegorisku stāstu par Francijas vēsturi nacistu okupācijas laikā.

## Atsauces
Kauņas apriņķis

**Kauņas apriņķis** () ir viens no desmit Lietuvas apriņķiem, atrodas valsts centrā. Kopš 2010. gada 1. jūlija, kad tika atceltas apriņķu administrācijas, apriņķiem ir tikai teritoriālas un statistiskas funkcijas. Apriņķis atrodas vēsturiskajos Žemaitijas un Aukštaitijas novados. Kauņas apriņķis robežojas ar Šauļu, Panevēžas, Viļņas, Alītas, Marijampoles un Tauraģes apriņķiem.

Apriņķī ietilpst 8 pašvaldības — Birštonas, Jonavas rajona, Kaišadores rajona, Kauņas pilsētas, Kauņas rajona, Ķēdaiņu rajona, Prienu rajona un Raseiņu rajona pašvaldība.

## Pilsētas

Apriņķī atrodas 13 pilsētas:

## Apskates vietas
* Kaišadores katedrāle (*Kaišiadorių Kristaus Atsimainymo katedra*)
* Kauņas ūdenskrātuves reģionālais parks (*Kauno marių regioninis parkas*)
* Krones hidroakumulācijas elektrostacija (*Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė*)
* Nemunas loku reģionālais parks (*Nemuno kilpų regioninis parkas*)
* Žeimju muiža (*Žeimių dvaras*)

## Attēlu galerija

Kaišiadorių_katedra.JPG|Kaišadores katedrāle
Kauno_mariu_pakrante.jpg|Kauņas ūdenskrātuves reģionālais parks
Kruonis_Pumped_Storage_Plant.Lithuania.jpg|Krones hidroakumulācijas elektrostacija
Neman_river.jpg|Nemunas loku reģionālais parks
Zeimiu_dvaras.jpg|Žeimju muiža


## Ārējās saites
* Kauņas ūdenskrātuves reģionālais parks
* Nemunas loku reģionālais parks
Džordže Enesku

**Džordže Enesku** (), Francijā pazīstams arī kā **Žoržs Enesko** (, dzimis , miris ), bija rumāņu komponists, vijolnieks, pianists, diriģents un pedagogs. Viens no izcilākajiem rumāņu 20. gadsimta komponistiem un atskaņotājmāksliniekiem.

Dzimis Liveni ciematā Moldāvijas ziemeļos, un jau no agrīniem gadiem parādīja izcilas spējas mūzikā. Piecu gadu vecumā sacerējis savu pirmo skaņdarbu, bet septiņu gadu vecumā sāka studēt Vīnes konservatorijā, kuru ar sudraba medaļu beidza nepilnu trīspadsmit gadu vecumā. 1895. gadā devās uz Parīzi, turpinot studijas, kur cita starpā mācījās kompozīciju pie Žila Masnē un Gabriela Forē.

Pazīstamākie Enesku skaņdarbi ir "Rumāņu rapsodija" (1901-02), opera "Edips" (1936) un orķestra svītas. Sarakstījis piecas simfonijas (divas no tām nepabeigtas).

Dzīvoja pārmaiņus Parīzē un Rumānijā, bet pēc Otrā pasaules kara - tikai Parīzē.

Bija pazīstams vijoļpedagogs. Viņa skolnieku starpā ir Jehudi Menuhins un Arturs Grumjo.

Apglabāts Perlašēza kapsētā.

## Ārējās saites

* Starptautiskā Enesku biedrība 
* Džordžes Enesku profils ''AllMusic'' 
* Džordžes Enesku notis ''IMSLP''