open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Polinēziešu valodas

**Polinēziešu valodas** ir valodu grupa, kurās runā polinēzieši. Plaši izplatīta Klusā okeāna salās, galvenokārt Polinēzijā.

Kopumā ir aptuveni 40 polinēziešu valodas. Tā kā Polinēzijas salas tika apdzīvotas salīdzinoši nesen, polinēziešu valodas ir diezgan tuvas viena otrai un bieži savstarpēji saprotamas. Runātāju skaits: 900 000 cilvēku.

## Klasifikācija

* **Polinēziešu**
** **Tongiešu valodas**
*** Tongiešu valoda (Tonga, 187 000 runātāju)
*** Niueiešu valoda (Niue, 5 700)
** **Nukleopolinēziešu valodas**
*** **Samoāņu valodas**
**** Samoāņu valoda (Samoa, Amerikāņu Samoa; 510 000)
**** **Ūveiešu valodas**
***** Ūveiešu valoda (Volisa un Futuna, 400)
***** Niuafoouiešu valoda (Tonga, 500)
**** **Elisiešu valodas**
***** Tuvaluiešu valoda (Tuvalu, 12 000)
***** Kapinamaraniešu valoda (Mikronēzija, 3 000)
***** Nuguriešu valoda (Papua-Jaungvineja, 550)
***** Nukumaniešu valoda (Papua-Jaungvineja, 700)
***** Nukuoro valoda (Mikronēzija, 860)
***** Ontongdžaviešu valoda (Zālamana Salas, 2 400)
***** Sikaianiešu valoda (Zālamana Salas, 730)
***** Takuuiešu valoda (Papua-Jaungvineja, 1 800)
**** **Futuniešu valodas**
***** Rietumuveiešu valoda (Jaunkaledonija, 2 200)
***** Futuniešu valoda (Volisa un Futuna, 6 600)
***** Futunas-Anivas valoda (Jaunkaledonija, 1 500)
***** Emaeiešu valoda (Vanuatu, 400), Mele-Filas valoda (3 500)
***** Pileniešu valoda (Zālamana Salas, 1 700), 
***** Reneliešu valoda (Zālamana Salas, 4 400)
***** Tikopijiešu valoda (Zālamana Salas, 3 300) 
***** Anutiešu valoda (Zālamana Salas, 270)
**** Tokelaviešu valoda (Tokelau, 3 500)
**** Pukapukiešu valoda (Kuka Salas, 2 450)
*** **Austrumpolinēziešu valodas**
**** Rapiešu valoda (Franču Polinēzija, 300)
**** **Marķīziešu valodas**
***** Havajiešu valoda (Havajas, 24 000)
***** Manareviešu valoda (Franču Polinēzija, 600)
***** Marķīziešu valoda (Franču Polinēzija, 8 700)
**** **Taitiešu valodas**
***** Taitiešu valoda (Franču Polinēzija, 68 260)
***** Maoru valoda (Jaunzēlande, 149 000)
***** Rarotongiešu valoda (Kuka Salas, 19 000)
***** Tuamotiešu valoda (6.000), 
***** Rakahanas-Manihiki valoda (Kuka Salas, 2.820), 
***** Tonareviešu valoda (Kuka Salas, 200) 
***** Tubuajiešu valoda (Franču Polinēzija, 7.200), 
***** Moriori valoda (Četema salas, †)
**** Rapanujiešu valoda (Lieldienu sala, 2 700)

## Ārējās saites
Kristaps Liepiņš

**Kristaps Liepiņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu alpīnists un operators. Grāmatas "Pamirs mana sirds mīlestībā" līdzautors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1969. gada 24. janvārī Rīgā aktieru Edgara Liepiņa un Velgas Vīlipas ģimenē. Mācījies Rīgas 11. vidusskolā. Pēc tam — Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolā un Latvijas Kultūras akadēmijā.

Pirmā došanās kalnu pārgājienā notika 1982. gadā, no tā laika uzsākot arī klinšu un ledus kāpšanas iemaņu apguvi. 1986. gadā K. Liepiņš Latvijas un Baltijas klinšu kāpšanas čempionātos izcīnijis pirmās vietas, kā arī pabeidzie PSRS Sporta meistarkandidāta sporta klasi klinšu kāpšanā. 1994.—1998. gados guvis vairākas pirmās un citas godalgotas vietas Latvijas un Baltijas alpīnisma čempionātos, saņemts Latvijas Meistara tituls alpīnismā. Starptautiski atzīts alpīnisma instruktora sertifikāts K. Liepiņam ir kopš 1999. gada pēc divu gadu apmācībām Francijā. 17 gadus pasniedzis alpīnisma, klinšu un ledus kāpšanas apmācību Latvijā un ārpus tās. Kopumā alpīnismā pavadīti vairāk nekā 40 gadi.

Augstkalnu alpīniste ir arī K. Liepiņa sieva Kristīne Liepiņa.

## Sasniegtās virsotnes
Sasniegtas vairāk kā 300 kalnu virsotnes piecos kontinentos, no kurām daudzas sasniegtas arī vairākkārt (piemēram: Monblāns — sasniegts 13 reizes, Kazbeks — 8, Džebelmišts — 8, Materhorns — 3, savukārt vairākās Šamonī ielejas “treniņvirsotnēs” uzkāpts vismaz 20 reizes). Uz šīm virsotnēm ir uzkāpti arī daži maršrutu pirmkāpieni.

Starp sasniegtajām ir 22 virsotnes, kas uzskatāmas par augstkalnu virsotnēm, augstumā augstākas par 5500 metriem — Tjanšanā, Pamirā, Himalajos, Baltajos Kordiljeros un Andos, uzkāpjot arī “Lielo Devītnieku” — deviņās augstākajās virsotnēs Dienvidamerikas kontinentā (sākot ar Dienvidamerikas augstāko virsotni, 6962 m augsto Akonkagvu kāpjot pa “*Polish Direct*” maršrutu un pasaules augstāko vulkānu Ohosu del Salado (6893 m)).

Augstākā sasniegtā virsotne līdz šim ir 7495 m augstā Ismoila Somonī smaile (bijusī Komunisma smaile) Pamira kalnos Tadžikistānā — uz šo virsotni, tāpat kā uz daudzām citām iepriekšējo desmit gadu laikā ir kāpts tikai divatā, kopā ar sievu Kristīni Liepiņu. Par šo kāpienu (vienā ekspedīcijā ar kāpienu 7105 m augstajā Koržeņevskas smailē) sarakstīta grāmata “Pamirs mana sirds mīlestībā”.

Citi kāpieni: vairāk kā pustūkstotis dažāda garuma klinšu maršrutu, gan aprīkoti “sporta”, daudzposmu (“multipiči”), gan neaprīkoti “*trad*” klinšu maršruti, arī neaprīkoti klinšu alpīnisma maršruti, kas kvalificējas kā “*Big Wall*” kāpieni (virs 1000 m maršrutā); vairāki simti ledus un kombinētie (*mix*) maršruti garumā no 15 līdz 1100 metriem Alpos, Norvēģijā, Skotijā (visvairāk ziemas laikā).

Izieti daudzi vairākdienu trekinga pārgājieni dažādos pasaules rajonos. Garākie no šiem pārgājieniem ir vairāk kā divu nedēļu garumā.

## Atsauces
Nukuoro valoda

**Nukuoro valoda** (pašnosaukums — *Nukuoro*) ir polinēziešu valoda, kuras runātāji galvenokārt dzīvo Nukuoro atolā un Ponpejas salā Mikronēzijas Federatīvajās Valstīs. Valodā runā aptuveni 700 cilvēku. Rakstība kopš 1920. gadiem latīņu alfabētā.

## Atsauces
Johnyboy

**Deniss Vasiļenko** (dzimis 1991. gada 30. novembrī Rīgā, Latvijā) ir Latvijas reperis, profesionāli pazīstams kā ***Johnyboy***.

## Dzīves gājums
Par repa mūziku Deniss sāka interesēties, kad mācījās skolā. Bērnībā Denisa mamma bieži rādīja Denisam citu hiphopa izpildītāju videoklipus un dziesmas, kas vēlāk ietekmēja mūziķa likteni. 2008. gadā ar pseidonīmu *Johnyboy* viņš izmēģināja spēkus “interneta battlos”.

Vēlāk ieguva lielu popularitāti pēcpadomju valstīs.

2015. gada 5. aprīlī tika izlaista *[[Versus Battle]]* epizode ar Denisa un *[[Oxxxymiron]]* piedalīšanos, kurā *Johnyboy* zaudēja. Vēlāk Deniss stāstīja, ka pēc tam devies strādāt uz Apvienoto Karalisti. Pats *Oxxxymiron* 2016. gadā koncerta laikā Rīgā teica, ka nožēlo Denisa karjeras straujo kritumu.

2022. gada 12. jūlijā *Johnyboy* izdeva albumu «WAGMI».

## Diskogrāfija

### Albumi

* 2011 — «Холод»
* 2012 — «Мимо теней»
* 2014 — «Моя книга грехов»
* 2018 — «Вне времени»
* 2020 — «Демоны проснутся в полночь»
* 2021 — «ORBIT»
* 2022 — «WAGMI»

### Miksteipi
2011 — «Виски, деньги, два ствола» (ar Sifo)

## Personiskā dzīve
2021. gada 12. februārī Deniss apprecējās.

## Atsauces
Jurijs Dehtjars

**Jurijs Dehtjars** (1947) ir Latvijas fiziķis, habilitēts fizikas doktors (*Dr. habil. phys.*), Rīgas Tehniskās universitātes (RTU) profesors (1993), Mašīnzinību, transporta un aeronautikas fakultātes (MTAF) Medicīnas fizikas un inženierijas katedras vadītājs. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1947. gada 19. jūnijā Rīgā. 1971. gadā absolvēja studijas Rīgas Politehniskā institūta (RPI) Automātikas fakultātē. Strādāja par RPI Mikroelektronikas katedras zinātnisko līdzstrādnieku, 1982. gadā aizstāvēja zinātņu kandidāta grādu Urālu Politehniskajā institūtā Sverdlovskā. Ievēlēts par RTU asociēto profesoru, tad profesoru (1993). 1994. gadā profesors Dehtjars kļuva par RTU Elektrotehnisko un elektronisko materiālu un tehnoloģiju institūta direktoru, 2000. gadā par RTU MTAF Biomedicīnas inženierzinātņu un nanotehnoloģiju institūta (BINI) direktoru.

## Atsauces
Kazahstānas Komunistiskā partija

**Kazahstānas Komunistiskā partija** () bija komunistiskā partija PSKP sastāvā. Kazahijas PSR valdošā politiskā partija.

1991. gada 7. septembrī partija tika oficiāli likvidēta.
Sandro Mamukelašvili

**Aleksandrs (Sandro) Mamukelašvili** (; dzimis  Ņujorkā, ASV) ir gruzīnu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja un centra pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Toronto "Raptors". Gruzijas basketbola izlases spēlētājs.

S. Mamukelašvili ir dzimis Ņujorkā, taču jau bērnībā atgriezies Gruzijā un uzaudzis Tbilisi. Viņa vecmamma Ira Gabašvili ir spēlējusi PSRS basketbola izlasē.

## Karjera
14 gadu vecumā S. Mamukelašvili nonāca Itālijas basketbola sistēmā, spēlējot jaunatnes čempionātos. 2016. gadā viņš sāka mācīties ASV vidusskolā *Montverde Academy* Floridā, kurā attīstījušies daudzi basketbolisti. 2017. gadā kļuva par koledžu basketbola spēlētāju, pārstāvot *Seton Hall University* NCAA čempionātā.

Pēc panākumiem bagātiem četriem universitātē pavadītajiem gadiem 2021. gada NBA draftā viņu Indiānas "Pacers" izraudzījās ar kopējo 54. kārtas numuru otrajā kārtā un uzreiz aizmainīja uz Milvoki "Bucks", pretī iegūstot Aizeju Todu. Divās sezonās "Bucks" sastāvā S. Mamukelašvili piedalījās vairāk nekā 60 spēlēs, taču daudz laika pavadīja kluba G Līgas komandā Viskonsinas "Herd".

2023. gada 1. martā Milvoki "Bucks" S. Mamukelašvili atbrīvoja no līgumsaistībām, un divas dienas vēlāk viņš noslēdza līgumu ar Sanantonio "Spurs". 2025. gada vasarā viņš kā brīvais aģents noslēdza divu gadu līgumu ar citu NBA klubu Toronto "Raptors".

S. Mamukelašvili ir spēlējis Gruzijas U-20 izlasē 2018. gada Eiropas čempionātā, bet pieaugušo Gruzijas basketbola izlases sastāvā pirmo reizi piedalījās 2019. gada FIBA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beverlihilsas nindzja

**"Beverlihilsas nindzja"** () ir 1997. gada ASV cīņas mākslu kinokomēdija, kuras režisors ir Deniss Dugans, scenāristi Marks Feldbergs un Mičs Klebanovs. Galvenās lomas atveido Kriss Fārlijs, Nikolete Šeridana, Nataniels Pārkers, Kriss Roks un Robins Šu.

Filmas sižets ir par Haru (Fārlijs), jaunu balto bāreni, kuru mazu pamestā dārgumu kastē atrod nindzju klans un uzaudzina viņu. Haru nekad īsti neatbilst viņu kultūrai un nekad neapgūst nindzjas prasmes, tomēr ir labsirdīgs un neatlaidīgs savās personīgajās ambīcijās. Viņa pirmā misija aizved viņu uz Beverlihilsu, lai izmeklētu slepkavību. Šī ir pēdējā filma ar Fārliju galvenajā lomā, ko izdeva viņa dzīves laikā, jo viņš nomira vienpadsmit mēnešus pēc tās pirmizrādes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bruno Abdank-Abakanovičs

**Bruno Abdank-Abakanovičs** (, , 1852—1900) bija Rīgas Politehniskās augstskolas celtniecības rasēšanas asistents (1874—1875) un inženierzinātņu docents. Viņš izgudroja jauna tipa elektrisko lampu un elektromašīnas tinumu veidu.

## Dzīvesgājums
thumb|Kostaēras pils (ap 1920).
Dzimis 1852. gada 6. oktobrī Ukmerģē tatāru cilmes lietuviešu Abdanku šļahtas Abakanoviču dzimtai piederīgā ģimenē.
Mācījās Varšavas ģimnāzijā, studēja Rīgas Politehnikumā, kur ieguva ceļu un tiltu inženiera specialitāti un strādāja par privātdocentu. 1875. gadā turpināja studijas Ļvivas Politehniskajā augstskolā (tolaik *Polytechnische Hochschule in Lemberg*), kur aizstāvēja promocijas darbu, strādāja par mehānikas docentu un 1880. gadā integrāļu aprēķiniem patentēja īpašu mehānisku ierīci, kuru nosauca par "integrāfu".

1881. gadā pārcēlās uz Parīzi, kur savā piepilsētas villā izveidoja elektrotehnikas laboratoriju, kļuva par *Compagnie française du procede Thompson-Houston* rūpnīcu direktoru.
Bretaņas piekrastē uzcēla Kostaēras pili (*Château de Costaérès*) uz nelielas salas, kurā poļu rakstnieks Henriks Senkevičs pabeidza rakstīt savu romānu "*Quo Vadis*" (1895) un vēlāk dzīvoja Abakanoviča celtajā pilī (1898—1899).

Miris 1900. gada 29. augustā savā villā Senmorā de Fosē (*Saint-Maur-des-Fossés*) pie Parīzes.

## Darbi
Bruno Abdank-Abakanoviča izgudrojumi ir parabologrāfs, spirogrāfs, līdzstrāvas ģenerators, elektromagnētiskais zvans dzelzceļa līnijām un jauna veida kvēlspuldzes.

* Zarys statyki wykreślnej (1876),
* Integrator, krzywa całkowa i jej zastosowanie w mechanice budowniczej,
* Nowe drogi nauki i przemysłu (1878),
* Integrator (1880),
* Integrator. Krzywa całkowa i jej zastosowania w mechanice budowniczej (1880),
* Integratory (1882),
* O nowym integrometrze (1882),
* Nowy sposób budowy zwojów do machin dynamo-elektrycznych (1884).

### Monogrāfija
* Bruno Abdank-Abakanowicz. Les Intégraphes. La courbe intégrale et ses applications Étude Sur Un Nouveau Système d'Intégrateurs Mécaniques, Gauthier-Villars, 1886, 182 p. 
* Die Integraphen. Die Integralkurve und ihre Anwendungen, Leipzig, Teubner, 1889 


Calculating machines 22.png|Skaitļojošā mehānisma uzbūves princips
Integraph 1915.png|Integrāfs (G. Coradi, 1915)
Spiograph Animation.gif|Spirogrāfa darbības princips


## Literatūra
* Brunonas Abakanovičius. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. I (A-Ar). — Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001. 12 psl.
* Bruno Abdank-Abakanowicz. Les intégraphes. Paris: Gauthier-Villars. (1886)

## Atsauces
Kokaļi

**Kokaļi** () ir neļķu dzimtas augu ģints, kurai ir neliels dabiskais izplatības areāls no dienvidaustrumu Eiropas līdz Rietumāzijai, taču sugas ir izplatījušās arī citviet pasaulē.

Ģintī ir klasificētas divas sugas:

* *Agrostemma brachylobum* (Fenzl) K.Hammer
* *Agrostemma githago* L. *—* lauka kokalis.

## Atsauces
Deniss Dugans

**Deniss Bārtons Dugans** (; dzimis ) ir amerikāņu režisors, aktieris, scenārists, mākslinieks un komiķis. Plašāk zināms pēc sadarbības ar komiķi Ādamu Sendleru, ar kuru viņš režisējis filmas "Laimīgais Gilmors", "Tētuks", "Rezervisti" (*The Benchwarmers*), "Pasludinu jūs par Čaku un Leriju", "Zohans - īpašo uzdevumu frizieris" (*You Don't Mess with the Zohan*), "Lielie", "Izliecies par manu sievu", "Džeks un Džila" un "Lielie 2". Vēl režisējis filmas "Nacionālā drošība" un "Beverlihilsas nindzja", kā arī dažādu seriālu sērijas.

Dugans četras reizes nominēts Zelta avenes balvai, kuru ieguvis vienreiz.

## Ārējās saites
Beatrise Zeltiņa

**Beatrise Zeltiņa** (dzimusi ) ir  latviešu tenisiste, Latvijas Billijas Džīnas Kingas kausa komandas dalībniece, 2022. gada Latvijas tenisa čempionāta fināliste. Līdz 10.klasei mācījusies Rīgas Franču licejā.

## Tenisa karjera
2021. gadā Zeltiņa piedalījās *[[Les Petits As]]*.

No 2022. gada 25. līdz 30. jūlijam Zeltiņa piedalījās *European Youth Olympic Festival Femenino*. 2022. gada oktobrī Zeltiņa pirmo reizi tika iekļauta Latvijas Billijas Džīnas Kingas kausa komandā izslēgšanas spēlēs pret Austriju, tomēr spēlēt netika.

Zeltiņas pirmā oficiālā spēle Latvijas pieaugušo izlases sastāvā notika 2023. gada 10. aprīlī Billijas Džīnas Kingas kausa Eiropas/Āfrikas zonas 1. grupas "A" apakšgrupas apļa turnīrā, kad viņa dubultspēlē pāri Adelinu Lačinovu sacentās ar Nīderlandes spēlētājām. Kopā šajās sacensībās Zeltiņa ir piedalījusies piecās spēlēs ar kopējo bilanci 2 uzvaras un 3 zaudējumu (vienspēles 1:1, dubultspēles 1:2).

2025. gada 3. augustā Tunisijas pilsētā Monastīrā W15 līmeņa turnīrā izcīnīja savu pirmo ITF titulu, finālā ar 6:3, 6:2 uzvarot Zimbabves tenisisti Valeriju Bhunu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* [Beatrise Zeltiņa [Latvijas Tenisa savienība]s mājaslapā] .
Napoleons Orda

**Napoleons Orda** (, ; 1807—1883) bija Baltkrievijas poļu gleznotājs, rakstnieks, mūziķis, komponists un tēlnieks. No 1872. gada Napoleons Orda apceļoja senās Polijas-Lietuvas kopvalsts pilis, muižas, baznīcas un pilsētas, radīdams aptuveni tūkstoti zīmējumu.

## Dzīvesgājums
thumb|Varaceviču muižas kungu nams Napoleona Ordas zīmējumā (1860).
Dzimis 1807. gada 19. februārī Varaceviču muižā netālu no Ivanavas tatāru izcelsmes inženiera Mihala Ordas un viņa sievas Juzefas Butrimovičas ģimenē. Mācījās Svislačas ģimnāzijā, studēja Viļņas Universitātes Matemātikas un fizikas fakultātē, taču izslēgts par dalību studentu slepenā biedrībā. 1831. gada Novembra sacelšanās laikā aktīvi iesaistījās pretestības kustībā pret Krievijas Impērijas okupācijas varu un uzrakstīja dzejoli "Lietuvis — poļiem"

Pēc sacelšanās sakāves emigrēja uz Parīzi, kur mācījās glezniecību un mūziku. Viņa paziņas bija Frideriks Šopēns un Ādams Mickevičs.
1856. gadā Krievijas Impērijas ķeizars Aleksandrs II viņam atļāva atgriezties dzimtenē un apmesties Varaseviču muižā.

1872.—1874. gadā Napoleons Orda apceļoja Volīnijas, Podolijas un kreisā krasta Ukrainas zemes, 1875.—1877. gadā Lietuvas, Žemaitijas, Inflantijas un Baltkrievijas zemes, 1878.—1879. gadā Galīcijas, Lielpolijas un Karaļa Prūsijas, bet 1880. gadā Polijas Karalistes zemes.

Miris Varšavā 1883. gada 26. aprīlī, apglabāts ģimenes kapličā Janovā (tagad Ivanava).

## Darbi
Litogrāfijas pēc Napoleona Ordas zīmējumiem iespieda Maksimiliana Fajansa tipogrāfijā (1875—1883). Tika publicētas 8 attēlu sērijas ar 260 loksnēm, kas apvienotas ar kopējo nosaukumu "Vēsturisko Polijas attēlu albums" (*Album widoków historycznych Polski*).

### Latgales skati (1875—1876)

Druja, Dźvina. Друя, Дзьвіна (N. Orda, 1875-77).jpg|Daugava pie Drujas
Krasłaŭ. Краслаў (N. Orda, 1876).jpg|Daugava pie Krāslavas
Krasłaŭ, Dźvina. Краслаў, Дзьвіна (N. Orda, 1875-76).jpg|Krāslava no Daugavas puses
Krasłaŭskaja ratuša. Краслаўская ратуша (N. Orda, 1875-76).jpg|Krāslavas rātsnams
Krasłaŭ, Plater. Краслаў, Плятэр (N. Orda, 1875-76).jpg|Plāteru Krāslavas pils
Lucyn, Łuža. Люцын, Лужа (N. Orda, 1875-76).jpg|Ludzas pils
Lucyn, Łuža. Люцын, Лужа (N. Orda, 1876).jpg|Ludzas pils
Līksna castle ruins and chapel.jpg|Līksnas muiža
Orda Napoleon -Landskorona.jpg|Landskoronas muiža
Orda Napoleon - Kamieniec Inflancki, Pałac Reuttów.png|Kameņecas muiža
Viļānu muižas kungu māja.jpg|Viļānu muižas kungu māja un fabrika
Makonkalns 1271.jpg|Mākoņkalns


## Ārējās saites
Harper (filma)

***Harper*** ir 1966. gada ASV mistērijas filma, kuras režisors ir Džeks Smaits, bet scenārija autors Viljams Goldmens. Filmā galvenās lomas atveido Pols Ņūmens, Lorēna Bekola, Džūlija Herisa, Artūrs Hills, Dženeta Lī, Šellija Vintersa un Roberts Vāgners. Filma ir balstīta uz 1949. gada Rosa Makdonalda romānu *The Moving Target*.

Filma stāsta par detektīvu Lū Hārperu (Ņūmens), kuru nolīgst sieviete (Bekola), lai atrastu viņas pazudušo bagāto vīru.

Filmas *Harper* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filmu iedvesmoja Hamfrija Bogarta attēlotie Sema Speida un Filipa Mārlova tēli filmās, kurās arī piedalījās viņa sieva Bekola, un īpaši filma "Dziļais miegs" (1949), kurā arī Bekolas tēls meklē savu pazudušo vīru. Scenārists Goldmens saņēma Edgara balvu, par labāko scenāriju filmai. 1975. gadā Ņūmens Hārpera lomu atveidoja arī filmā *[[The Drowning Pool]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alekss de la Iglesjass

**Alehandro "Alekss" de la Iglesjass Mendosa** (, dzimis ) ir spāņu kinorežisors, scenārists un producents, bijis arī komiksu mākslinieks.

Pazīstams ar savām filmām, kurās apvienoti groteski un ļoti tumši elementi, kā nāve un slepkavība. Vairums viņa filmas tiek uzskatītas par melnajām komēdijām, ar šausmu un drāmas elementiem. Par filmu *[[El día de la bestia]]* (1995) saņēmis Spānijas ''Goya'' balvu kā labākais režisors, bet par filmu *[[Balada triste de trompeta]]* saņēmis Venēcijas kinofestivāla Sudraba lauvas balvu.

Citas režisora populāras filmas ir *[[Dance with the Devil]]* (1997), *[[Las brujas de Zugarramurdi]]* (2013), *[[El bar]]* (2017), *[[Perfectos desconocidos]]* (2017).

## Ārējās saites
Takeši Kitano

**Takeši Kitano** (, dzimis ) ir japāņu komiķis, aktieris un kinorežisors. Kamēr savā dzimtenē viņš labāk pazīstams kā komiķis un TV šovu vadītājs, starptautiski Kitano labāk zināms kā aktieris un režisors.

Kitano savu slavu iemantoja 1970. gados kā komiķis. Pēc vairāku nelielu kinolomu atveidošanas, 1989. gadā viņš režisēja savu pirmo filmu, trilleri *[[So No Otoko Kyōbō Ni Tsuki]]*. Starptautiski kļuvis pazīstams pēc filmas *[[Sonachine]]* (1993). 1997. gadā par filmu "Uguņošana" (*Hana-bi*, 1997) saņēmis Zelta lauvas balvu Venēcijas kinofestivālā. Režisējis arī filmas "Lelles" (*Dōruzu*, 2002), "Zatoiči" (*Zatōichi*, 2003), "Ahillejs un bruņurupucis" (*Akiresu to Kame*, 2008) un jakudzas žanra triloģijas filmas *[[Autoreiji]]* (2010), *[[Autoreiji Biyondo]]* (2012) un *[[Autoreiji Saishūshō]]* (2017).

Vadījis pasaulē populāro televīzijas šovu "Takeši pils" (*Fūun! Takeshi-jō*, 1986—1990), kā arī attēlojis lomu filmā "Karaliskā cīņa" (2000).

## Ārējās saites
El día de la bestia

***El día de la bestia*** ir 1995. gada Spānijas un Itālijas kopražojuma melnās kinokomēdijas filma, kuras režisors ir Alekss de la Iglesjass. Filmā galvenās lomas atveido Alekss Angulo, Armando De Raca un Santjago Segura.

Filma stāsta par basku priestera neparastajiem mēģinājumiem novērst Antikrista dzimšanu Ziemassvētku laikā Madridē, sadarbojoties ar smagā metāla fanu un televīzijas okultistu.

Filmas *El día de la bestia* pirmizrāde notika . Filma, kas tiek raksturota kā "sātaniska komēdija", saņēma pozitīvas atsauksmes gan no kritiķiem, gan skatītājiem un kļuva par atspēriena punktu Iglesjasa karjerā. Iglesjass saņēma Spānijas ''Goya'' balvu kā labākais režisors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dmitrijs Nazarovs

**Dmitrijs Nazarovs** (, dzimis ) ir krievu aktieris, dzejnieks un TV raidījumu vadītājs. Krievijas Federācijas Tautas skatuves mākslinieks (2000).

Pazīstams ar lomām filmās "Koncerts" (2009), *[[The Burma Conspiracy]]* un "Jeļcins. Trīs dienas augustā" (2011) un seriālā "Virtuve" (2012).

## Biogrāfija
Dzimis Maskavā inženiera un ginekoloģes ģimenē. Jaunībā strādāja par konditoru ceptuvē. 1980. gadā absolvēja Mihaila Ščepkina teātra augstskolu, pēc kā tika pieņemts Mazajā teātrī, kur strādāja līdz 1995. gadam. Pēc tam strādāja teātrī "Sfēra" un Krievu Armijas teātrī. 2002. gadā pieņemts Čehova Dailes teātra trupā.

No 2002. līdz 2008. gadam vadīja NTV kanāla raidījumu "Kulināru duelis". 2009. gadā vadīja raidījumu "Domu fabrika" kanālā TVC. No 2012. gada atveidoja šefpavāra Viktora Barinova lomu komēdijseriālā "Virtuve", kā arī tā atvasinājumos un turpinājumos.

Pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā nosodīja karu un ierakstīja video, kuros lasīja pretkara dzeju. 2023. gada 13. janvārī Konstantīns Habenskis atlaida Nazarovu un viņa sievu Olgu Vasiļjevu no Čehova Maskavas Dailes teātra. Pēc atlaišanas Nazarovs kopā ar sievu pameta Krieviju un organizēja skatuves priekšnesumus "L'amour-mur vai Ačgārnā lielvalsts" (*L'amour-мур или Держава набекрень*) ar savu darbu programmu. Sākotnēji uzstājās Izraēlā, bet pēc tam arī citās valstīs.

## Apbalvojumi
* Krievijas Federācijas Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1993)
* Prēmija "Kristāla Turandota" (1997/1998)
* Krievijas Federācijas Tautas skatuves mākslinieks (2000)
* Prēmija "Kaija" (2005)
* Draudzības ordenis (2008)
* Animācijas prēmija "Ikars" (2017)

## Atsauces

## Ārējās saites
Dienvidukraina

thumb|Apgabali, kas tiek uzskatīti par Ukrainas dienvidiem:
**Dienvidukraina** () ir kultūrvēsturiskais reģions, tajā ir iekļauti mūsdienu Zaporižjas, Dņipropetrovskas, Hersonas, Odesas un Mikolajivas apgabali, kā arī Krimas Autonomā Republika un Sevastopoles pilsēta.

## Vēsture
7.— 6. gadsimtā teritoriju starp Dņepru un Azovas jūru apdzīvoja irāņu ciltis — skiti, līdz ar to grieķu vēsturnieki sāka dēvēt visu Dienvidkrainu par Skitiju.

Pirmie Kijivas kņazi — Askolds, Oļegs, Igors, Olga, Svjatoslavs un Volodimirs ne tikai ieguva pieeju Melnajai jūrai un piespieda Bizantiju pieņemt viņiem izdevīgus tirdzniecības nosacījumus, bet arī radīja labvēlīgus apstākļus Dienvidkrainas kolonizācijai.

Krievu-turku karu laikā 18. gadsimtā Dienvidukrainas zemes akentēja Krievijas Impērija. 
[thumb|Ukrainas prezidents [Volodimirs Zelenskis piedalās Ukrainas karoga pacelšanā, apmeklējot atbrīvoto Hersonu 2022. gada 14. novembrī]]
Krievijas 2022. gada iebrukuma laikā daudzas Ukrainas dienvidu teritorijas un pilsētas okupēja Krievijas karaspēks.

## Iedzīvotāji

Blakus esošo Kirovahradas apgabalu biežāk saista ar Centrālukrainu. Arī Krima (ar Sevastopoli) dažkārt tiek uzskatīta par atsevišķu reģionu.

## Resursi
Dienvidukraina ir Ukrainas maizes klēts. Graudaugu platības veido gandrīz pusi no rajona sējumu platības. Dārzeņu audzēšana aktīvi attīstās ap Odesu, Hersonā, Izmajilā un Krimas dienvidrietumos. Attīstīti arī vīna dārzi.

## Lielākās pilsētas

* Zaporižja
* Berdjanska
* Melitopole
* Mikolajiva
* Odesa
* Hersona
* Simferopole
* Sevastopole
* Mariupole

## Skatīt vēl

* Centrālukraina
* Ziemeļukraina
* Rietumukraina
* Austrumukraina

## Atsauces

## Ārējās saites
Karaliskā cīņa

**"Karaliskā cīņa"** () ir 2000. gada Japānas asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Kindži Fukasaku. Filmā galvenās lomas atveido Tacuja Fudživara, Aki Maeda, Taro Jamamoto un Takeši Kitano. Filma ir balstīta uz 1999. gada Košuna Takami romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par vidusskolas skolēnu grupu, kuriem uz neapdzīvotas salas jāpiedalās spēlē par izdzīvošanu, ko vada totalitārā Japānas valdība.

Filmas "Karaliskā cīņa" pirmizrāde notika . Filma izraisīja pretrunīgu reakciju un vairākās valstīs to aizliedza izrādīt. ASV tiesības uz filmu tika pārdotas tikai 2010. gadā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un tiek uzskatīta par kulta filmu. 2009. gadā režisors Kventins Tarantīno to nosauca par savu pēdējo divu desmitgadu mīļāko filmu. Filmas turpinājums iznāca 2003. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Askolds (kņazs)

**Askolds** (, *Höskuldr*) bija pusleģendārs Kijivas kņazs, kas valdīja kopā ar Diru.

## Vēsture
Hronika vēsta, ka Askoldam un Diram Ruriks devis atļauju doties uz Konstantinopoli. Ceļojot pa Dņepru, viņi apmetās Kijivā, pārņemot varu pār polaņiem, kas maksāja nodevu hazāriem.

882. gadā Askoldu un Diru nogalināja Oļegs.

## Etniskā izcelsme
Mūsdienu valodnieki un vēsturnieki uzskata, ka Askolds un Dirs bija skandināvi, jo viņu vārdiem ir senskandināvu etimoloģija.

## Skatīt arī
* Askolds un Dirs
Polinēzijas eksklāvi

[thumb|300px|Polinēzijas eksklāvi (sarkani) ārpus [Polinēzijas trijstūra — Melanēzijas (zils) un Mikronēzijas (oranžs) reģionos]]
**Polinēzijas eksklāvi** ir vairākas kulturāli un lingvistiski Polinēzijai piederīgas sabiedrības, kas ģeogrāfiski atrodas ārpus galvenā Polinēzijas ietekmes reģiona, kas pazīstams kā Polinēzijas trijstūris — šie eksklāvi ir izkaisītas divos citos Klusā okeāna reģionos — Melanēzijā un Mikronēzijā. Balstoties uz arheoloģisko un lingvistisko analīzi, tiek uzskatīts, ka šīs salas ir kolonizējuši polinēziešu jūrasbraucēji galvenokārt no Tongas, Samoa un Tuvalu.

Polinēzijai tuvākie eksklāvi Rotuma Fidži, kā arī Anuta un Tikopia Zālamana salās, tika apdzīvotas ap 10. līdz 13. gadsimtu, un pēc tam saņēma vēl vairākus polinēziešu imigrācijas viļņus, savukārt tālākais eksklāvs Nukuoro Mikronēzijas Federatīvajās Valstīs tika apdzīvota tikai 18. gadsimtā.

## Eksklāvi
#### Mikronēzija
 Mikronēzijas Federatīvās Valstis
* Kapinamarani
* Nukuoro

#### Melanēzija

* Rotuma

* Uvea

* Nukumanu
* Nuguria
* Takuu

* Aniva
* Emae
* Futuna

* Ontongdžava
* Sikaina
* Renela un Belona
* Santakrusas salās
** Nukapu
** Nupani
** Pileni
** Taumako
* Anuta
* Fatutaka
* Tikopia

## Atsauces

## Ārējās saites
Roskomnadzor

**Federālais sakaru, informācijas tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu uzraudzības dienests (''Roskomnadzor'')** ir Krievijas valsts federālā izpildinstitūcija, kuras uzdevumos ietilpst sakaru, informācijas tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu jomas uzraudzība, kā arī personas datu aizsardzība.

Dienests tika izveidots 2008. gada decembrī ar Krievijas prezidenta Dmitrija Medvedeva rīkojumu.

Kopš 2022. gada 8. jūlija kā "dezinformācijas organizācijai" pret organziāciju tiek piemērotas Eiropas Savienības un vairāku citu valstu sankcijas.

## Publikāciju bloķēšana
*Roskomnadzor* bieži darbojas kā publikāciju masveida bloķēšanas instruments. 2015. gada 24. augustā *Roskomnadzor* nosūtīja rīkojumu Krievijas interneta pakalpojumu sniedzējiem bloķēt Vikipēdiju. Reaģējot uz šīm darbībām, Krievu vikipēdijas redaktori publicēja norādījumus, kā apiet bloķēšanu. Naktī no 24. uz 25. augustu vairāki interneta pakalpojumu sniedzēji jau bija bloķējuši Vikipēdiju. 25. augusta rītā bloķēšana tika atcelta.

Vēlāk tika bloķēta piekļuve tādiem resursiem kā *[[LinkedIn]]*, *[[Telegram]]*, Alekseja Navaļnija tīmekļa vietnes un ''Tor''.

2022. gada iebrukuma Ukrainā laikā Krievijā tika pastiprināta cenzūra. 2022. gada 24. februārī *Roskomnadzor* pieprasīja medijiem un informācijas resursiem, publicējot rakstus, kas saistīti ar Ukrainas militāro konfliktu atspoguļošanu, izmantot tikai oficiālu Krievijas avotu informāciju. Iebrukumu un karu ir aizliegts dēvēt par "iebrukumu" un "karu", atļautais termins ir "īpaša denacifikācijas operācija". Kopumā bloķēto tīmekļa vietņu skaits 2022. gadā bija vairāk nekā 5400, šobrīd Krievijā nav pieejami tādi mediji kā *[[Euronews]]*, *[[Deutsche Welle]]*, kā arī portāla delfi.lv krievu valodas sadaļa un citi informācijas resursi.

## Skatīt arī

* Krievijas propaganda

## Atsauces

## Ārējās saites
Nepālas futbola izlase

**Nepālas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Nepālu starptautiskās futbola sacensībās. Nepālas futbola izlasi pārvalda Visas Nepālas futbola asociācija.

## Pasaules čempionātos
* 1930—1966 — *Nebija FIFA dalībvalsts*
* 1970—1982 — *Izstājās*
* 1986—1990 — *Nekvalificējās*
* 1994 — *Izstājās*
* 1998—2002 — *Nekvalificējās*
* 2006 — *Izstājās*
* 2010—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956 — 1968 — *Nebija [[Āzijas Futbola konfederācija|AFC]] dalībvalsts*
* 1972 — 1980 — *Izstājās*
* 1984 — 1988— *Nekvalificējās*
* 1992 — *Izstājās*
* 1996 — 2004 — *Nekvalificējās*
* 2007— *Izstājās*'
* 2011 — 2023 — *Nekvalificējās*

## Atsauces
Mogiļevas guberņa

thumb|200px|Guberņas ģerbonis (1878).
thumb|200px|Mogiļevas guberņa Krievijas Impērijas kartē.
**Mogiļevas guberņa** () bija Krievijas Impērijas administratīvi teritoriālā vienība, kas izveidota pēc pirmās Polijas dalīšanas 1772. gadā un likvidēta 1919. gadā.

Kopā ar Viļņas, Kauņas, Minskas, Grodņas un Vitebskas guberņām tā ietilpa impērijas Ziemeļrietumu apgabalā. Guberņas teritorija bija 42 134,6 km2 ar 1,686 miljoniem iedzīvotāju (1897). Mūsdienās guberņas rietumu daļa atrodas Baltkrievijas un austrumu daļa Krievijas Federācijas teritorijā.

## Vēsture
Mogiļevas guberņu izveidoja 1772. gada 28. maijā Krievijas Impērijas anektētajā Polijas-Lietuvas kopvalsts austrumu daļā. 
Sākotnēji Mogiļevas guberņā ietilpa Mogiļevas, Vitebskas, Oršas un Rogačovas provinces, taču jau 1772. gada 25. oktobrī Vitebskas, Polockas un Daugavas provinces iekļāva jaunizveidotajā Pleskavas guberņā, bet Mogiļevas guberņā izveidoja Mstislavas provinci.

1777. gadā Mogiļevas guberņu sadalīja 12 apriņķos, 1778. gada 10. janvārī to pārdēvēja par Mogiļevas vietniecību. Pēc ķeizarienes Katrīnas II nāves 1796. gada 12. decembrī to apvienoja ar Polockas vietniecību un izveidoja Baltkrievijas guberņu ar centru Vitebskā. Pēc ķeizara Pāvila I nāves 1802. gada 27. februārī Mogiļevas guberņu atkal atjaunoja bijušo 12 apriņķu teritorijā.

Kad 1919. gada 1. janvārī izveidoja Baltkrievijas SPR, tajā ietilpa Mogiļevas, Vitebskas, Grodņas, Minskas un Smoļenskas guberņas. 1919. gada 16. janvārī Mogiļevas, Smoļenskas un Vitebskas guberņas pievienoja Krievijas PFSR.
1919. gada 11. jūlijā Mogiļevas guberņu likvidēja, 9 tās apriņķus iekļāva Krievijas PFSR Gomeļas guberņā, Mstislavas apriņķi pievienoja Smoļenskas guberņai, bet Senno apriņķi Vitebskas guberņai.

1924. gadā Mogiļevu atkal iekļāva Baltkrievijas PSR, 1938. gadā izveidoja Mogiļevas apgabalu.

## Guberņas kartes

Map of Mogilev Namestnichestvo 1792 (small atlas).jpg|Mogiļevas vietniecība (1792)
Atlas of Russian Empire (1800). Belorussian governorate.jpg|Baltkrievijas guberņa (1800)
Mogilev governorate 1821.jpg|Mogiļevas guberņa (1821)
Карта народонаселения Могилевской губернии по исповеданиям (1864).jpg|Reliģiju izplatība Mogiļevas guberņā (1864)
Mogilev Governorate (1913).png|Mogiļevas guberņa (1913)


## Ārējās saites
Maikls Freins

**Maikls Freins** (angļu: *Michael Frayn,* dzimis 1933. gada 8. septembrī Milhilā, tolaik Midlseksā, šobrīd Londonā) ir angļu dramaturgs un prozaiķis. Viņš ir vislabāk pazīstams kā komēdijas "Klusumu! Notiek izrāde!" un drāmu "Kopenhāgena" un "Demokrātija" autors. Viņa romāni, tādi kā "Towards the End of the Morning", "Headlong" un "Spies", guvuši atzinīgu kritiķu vērtējumu un bijuši komerciāli veiksmīgi, līdz ar to Freins kļuvis par vienu no nedaudzajiem angļu valodā rakstošajiem rakstniekiem, kas guvuši panākumus gan drāmā, gan prozā. Viņš ir sarakstījis arī filozofiskus darbus, piemēram, "The Human Touch: Our Part in the Creation of the Universe".

Vairākas Freina lugas iestudētas arī Latvijas teātros, arī "Noises Off" (ar nosaukumu "Lampu drudzis" Drāmas teātrī Rīgā, "Teātris aiz skatuves" Liepājas teātrī un "Klusumu! Notiek izrāde!" Valmieras Drāmas teātrī) un "Kopenhāgena" (Jaunajā Rīgas teātrī).

## Atsauces
Grodņas guberņa

thumb|200px|Guberņas ģerbonis (1878).
thumb|200px|Grodņas guberņa Krievijas Impērijas kartē
**Grodņas guberņa** bija Krievijas Impērijas administratīvi teritoriālā vienība, kas izveidota pēc Lietuvas guberņas sadalīšanas 1801. gadā un likvidēta 1918. gadā.

Kopā ar Viļņas, Kauņas, Minskas, Mogiļevas un Vitebskas guberņām veidoja impērijas Ziemeļrietumu apgabalu. Guberņas teritorija bija 38 671,5 km2 ar 1,509 miljoniem iedzīvotāju (1891). Mūsdienās guberņas lielākā daļa atrodas Baltkrievijas un Polijas teritorijā, nedaudz arī Lietuvas un Ukrainas teritorijā.

## Vēsture
1795. gada 25. decembrī ķeizariene Katrīna II Krievijas Impērijas anektētajā Polijas-Lietuvas kopvalsts daļā pavēlēja izveidot Sloņimas guberņu. 1796. gada 8. augustā izveidoja Viļņas un Sloņimas vietniecības, kuras pēc Katrīnas II nāves 1796. gada 12. decembrī ķeizars Pāvils I lika apvienot Lietuvas guberņā.
Pēc Pāvila I nāves 1801. gada 9. (21.) septembra  un 1802. gada 28. augusta (9. septembra) dekrētiem Lietuvas guberņā izveidoja Viļņas un Grodņas guberņas.

1842. gadā Grodņas guberņai pievienoja Belostokas apgabalu, bet atdalīja Ļidas apriņķi (kuru pievienoja Viļņas guberņai) un Navahrudakas apriņķi (kuru pievienoja Minskas guberņai).

## Guberņas kartes

Map of Slonim Namestnichestvo 1796 (small atlas).jpg|Sloņimas vietniecība (1796)
Atlas of Russian Empire (1800). Lithuanian governorate.jpg|Lietuvas guberņa (1800)
1820 Гродненская Губерния и Белостокская Область.jpg|Grodņas guberņa un Belostokas apgabals (1821)
Карта народонаселения Гродненской губернии по исповеданиям (1864).jpg|Reliģiju izplatība Grodņas guberņā (1864)
Мапа Гарадзенскай губэрні (1882) Grodno Governorate map.jpg|Grodņas guberņa (1882)
Grodno Governorate (1913).png|Grodņas guberņa (1913)


## Ārējās saites
Tofola

**Tofola** () ir apdzīvota vieta Mikronēzijas Federatīvajās Valstīs, Kosraes pavalsts galvaspilsēta. Izvietojusies salas austrumu piekrastē pie Lelu līča, ietilpst Lelu municipalitātē, kuras kopējais iedzīvotāju skaits ir 2160 iedzīvotāji (2010).

Tofolā atrodas galvenokārt pavalsts administratīvās un infrastruktūras iestādes — pavalsts parlaments, tiesa, Mikronēzijas koledžas filiāle, vidusskola, slimnīca, sporta centrs, elektrostacija u.c. Iedzīvotāji apmetušies galvenokārt vēsturiskajā salas galvaspilsētā un municipalitātes centrā Lelu salā līča pretējā krastā. Kosraes lidosta un osta atrodas  no Tofolas salas ziemeļrietumu krastā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Taizemes futbola izlase

**Taizemes futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Taizemi starptautiskās futbola sacensībās. Taizemes futbola izlasi pārvalda Taizemes Futbola Asociācija.

## Pasaules čempionātos
* 1930 — *Izstājās*
* 1934—1970 — *Nepiedalījās*
* 1974—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956 — 1960 — *Izstājās*
* 1964 — 1968 — *Nekvalificējās*
* 1972 — *3. vieta*
* 1976 — *Izstājās*
* 1980 — 1988 — *Nekvalificējās*
* 1992 — Grupu turnīrs (7.vieta)
* 1996 — Grupu turnīrs (12.vieta)
* 2000 — Grupu turnīrs (9.vieta)
* 2004 — Grupu turnīrs (16.vieta)
* 2007 — Grupu turnīrs (10.vieta)
* 2011 — 2015 — *Nekvalificējās*
* 2019 — Astotdaļfināls

## Atsauces
2022.—2023. gada LBL sezona

**2022.—2023. gada LBL sezona** bija 32. Latvijas Basketbola līgas sezona. Šajā sezonā seši vadošie Latvijas klubi spēlēja ''Pafbet'' Latvijas—Igaunijas Basketbola līgā. Visi seši klubi piedalījās arī LBL augstākās divīzijas izslēgšanas spēlēs, kas sākās 2023. gada 5. aprīlī.

Par čempionu desmito reizi kļuva Rīgas VEF, kas finālsērijā pārspēja BK Ventspils (4—1). Par finālsērijas labāko spēlētāju tika atzīts VEF centra spēlētājs Nasirs Brukss. Savukārt bronzas medaļas pēc vairāk nekā 10 gadu pārtraukuma nonāca Liepājā, tās ieguva BK Liepāja, kas pārspēja BK Ogre (3—1).

## Komandas

* Rīgas VEF
* BK Ventspils
* BK Ogre
* Valmiera Glass VIA
* Latvijas Universitāte
* Liepāja

## Izslēgšanas spēles

;Ceturtdaļfināli

;Pusfināli

;Par trešo vietu

;Fināls

;Piezīmes:

## Atsauces

## Ārējās saites
* LBL mājaslapa
* ''Eurobasket'' profils
Leonards Šūlmanis

**Leonards Ansis Šūlmanis** (dzimis 1893. gada 10. jūnijā Jaunplatones pagastā, miris 1980. gada 21. septembrī Kanādā) bija latviešu sabiedriskais darbinieks, Platones pagasta vecākais.

1944. gada vasarā kopā ar ģimeni — sievu un 3 bērniem (Indriķi, Eriku Zuzannu un Veltu) emigrēja no Latvijas, sākumā uz Vāciju, pēc tam pārcēlās uz Kanādu. Miris 1980. gadā, 87 gadu vecumā. Kremēts, pelni izkaisīti Kanādā.

## Atsauces
Kambodžas futbola izlase

**Kambodžas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Kambodžu starptautiskās futbola sacensībās. Kambodžas futbola izlasi pārvalda Kambodžas Futbola federācija.

## Pasaules čempionātos
* 1954—1994 — *Nepiedalījās*
* 1998—2002 — *Nekvalificējās*
* 2006 — *Nepiedalījās*
* 2010—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956 — *Nekvalificējās*
* 1960 — 1964 — *Izstājās*
* 1968 — *Nekvalificējās*
* 1972 — *4. vieta*
* 1976 — 1996 — *Nepiedalījās*
* 2000 — *Nekvalificējās*
* 2004 — 2007 — *Nepiedalījās*
* 2011 — 2023 — *Nekvalificējās*

## Atsauces

## Ārējās saites
* FIFA profile
* ELO records
Šrilankas futbola izlase

**Šrilankas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Šrilanku starptautiskās futbola sacensībās. Šrilankas futbola izlasi pārvalda Šrilankas Futbols. Līdz 1972. gadam pirms Ceilona mainīja nosaukumu uz Šrilanku — pazīstama kā Ceilonas Futbola izlase

## Pasaules čempionātos
* 1930—1938 — *Atradās [[Lielbritānija]]s sastāvā*
* 1950 — *Nebija [[FIFA]] dalībvalsts*
* 1954—1990 — *Nepiedalījās*
* 1994—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956 — 1968 — *Izstājās*
* 1972 — *Nekvalificējās*
* 1976 — *Izstājās*
* 1980 — 1984 — *Nekvalificējās*
* 1988 — 1992 — *Nepiedalījās*
* 1996 — 2004 — *Nekvalificējās*
* 2007 — *Nepiedalījās*
* 2011 — 2023 — *Nekvalificējās*

## Atsauces
Pusdienas ar piegādi

**"Pusdienas ar piegādi"** () ir 1984. gada Honkongas cīņas mākslas kinokomēdija, kuras režisors ir Samo Huns, bet triku koordinators Džekijs Čans. Galvenās lomas atveido Džekijs Čans, Samo Huns, Juans Bjao, Lola Fornere, Benijs Urkidess un Hosē Sančo. Filma uzņemta Barselonā, Spānijā.

Filmai bija ļoti labi kases ieņēmumi Austrumāzijā, tostarp Japānā kur filmu izdeva ar nosaukumu *Spartan X*. Tāpat filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot tās komiskumu un cīņas skatus, izceļot filmas noslēguma cīņu starp Džekiju Čanu un Beniju Urkidesu, ko uzskata par vienu no visu laiku labākajām kino cīņām. Džekiju Čanu un viņa kaskadieru komandu nominēja Honkongas kinobalvai kategorijā "Labākā asa sižeta horeogrāfija" par filmām "Pusdienas ar piegādi" un *[[Project A]]*, bet balvu ieguva filma *Project A*.

"Pusdienas ar piegādi" radīja *Spartan X* franšīzi. 1984. gadā to adaptēja videospēlē *[[Kung-Fu Master (videospēle)|Spartan X]]* (starptautiski kā *Kung-Fu Master*), kas aizsāka *[[beat 'em up]]* žanru *[[action]]* spēļu segmentā. Videospēlei iznāca turpinājums *[[Spartan X 2]]* un *Spartan X* komiksu sērija. *Spartan X* franšīze visā pasaulē nopelnījusi aptuveni  ASV dolāru.

## Ārējās saites
Mēringijas

**Mēringijas** () ir neļķu dzimtas augu ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir ziemeļu puslodes subarktiskajā un mērenajā joslā un Āfrikas ziemeļrietumos.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas:

* Sānziedu mēringija (*Moehringia lateriflora*) (L.) Fenzl
* Trejdzīslu mēringija (*Moehringia trinervia*) (L.) Clairv.
* *Moehringia argenteria* Casazza & Minuto
* *Moehringia bavarica* (L.) Gren.
* *Moehringia castellana* (J.M.Monts.) Rivas Mart., Cantó & J.M.Pizarro
* *Moehringia ciliata* (Scop.) Dalla Torre
* *Moehringia concarenae* F.Fen. & F.Martini
* *Moehringia* × *coronensis* Behr
* *Moehringia dielsiana* Mattf.
* *Moehringia diversifolia* Dolliner ex W.D.J.Koch
* *Moehringia glaucovirens* Bertol.
* *Moehringia grisebachii* Janka
* *Moehringia* × *hybrida* A.Kern. ex Mazzetti
* *Moehringia hypanica* Grin & Klokov
* *Moehringia insubrica* Degen
* *Moehringia intermedia* (Loisel.) Panizzi
* *Moehringia jankae* Griseb. ex Janka
* *Moehringia lebrunii* Merxm.
* *Moehringia macrophylla* (Hook.) Fenzl
* *Moehringia markgrafii* Merxm. & Gutermann
* *Moehringia minutiflora* Bornm.
* *Moehringia muscosa* L.
* *Moehringia papulosa* Bertol.
* *Moehringia pendula* (Waldst. & Kit.) Fenzl
* *Moehringia pentandra* J.Gay
* *Moehringia pichleri* Huter
* *Moehringia sedoides* (Pers.) Cumino ex Loisel.
* *Moehringia stellarioides* Coss.
* *Moehringia tommasinii* Marches.
* *Moehringia umbrosa* (Bunge) Fenzl
* *Moehringia villosa* (Wulfen) Fenzl

## Galerija

Attēls:Moehringia ciliata.jpg|*Moehringia ciliata*
Attēls:Moehringia lateriflora 8809.JPG|*Moehringia lateriflora*
Attēls:Moehringia macrophylla.jpg|*Moehringia macrophylla*
Attēls:Postojna - mahovna popkoresa (Moehringia muscosa).jpg|*Moehringia muscosa*
Attēls:Moehringia trinervia kz13.jpg|*Moehringia trinervia*


## Atsauces
Konglomerāts (iezis)

thumb|280px|Konglomerāts
**Konglomerāts** ( — 'savācu ciešā kaudzē') ir iezis, kas sastāv no noapaļotām dažādu iežu atlūzām, un būtībā ir sacementētu oļu masa. Konglomerāti ir izplatīti daudzos pasaules reģionos.

Konglomerātu veido sacementēta grants, oļi un reizēm pat laukakmeņi. Noapaļotās iežu atlūzas ir sacementētas cietā iezī ar māla, kaļķa vai krama cementu. Proporcijas starp lielām un sīkām atlūzām variē plašā diapazonā. Taču gabali galvas lielumā vai lielāki ir sastopami reti. Krāsojums parasti ir pelēks, zilgans, dzeltenīgs, bet ja cements ir ļoti dzelžains, tad sarkanīgs.

Konglomerāti veidojas no oļiem, ko saskalo upju vai jūru ūdeņi, un pārsvarā satur dažāda sastāva drupu materiālu. Gadījumos, kad materiāls tiek atskalots no tālienes, kur mīkstākie ieži pa ceļam sadrūp, notiek pašu cietāko iežu (kvarcīti, granīti, kramveida kaļķakmeņi, amfibolīti, diabāzi) koncentrācija.

Līdzīgi, kā brekčijām, konglomerāti var būt vairāk vai mazāk izturīgi. Visizturīgākais ir krama cements, bet visizplatītākais karbonātu (kaļķa) cements. Pēc sava satura konglomerāti atgādina betonu ar grants pildījumu. Taču tajos vienmēr ir konstatējami ieapaļi tukšumi, izsisto oļu vietās.

Konglomerāti, kuru cietība apmēram ir vienāda visā tilpumā, rada praktisku interesi kā celtniecības materiāls, bet kvarca oļu klātbūtne apgrūtina konglomerāta apstrādi. Noturīgi pret atmosfēras ietekmi konglomerāti ir samērā iecienīti Alpu reģionā. Šeit tos sauc ar šveiciešu terminu — "nagelflu".

## Atsauces
Pagauri

**Pagauri** () ir neļķu dzimtas augu ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir mērenajā joslā un tropiskajos kalnos.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 60 sugas, no kurām Latvijā ir sastopamas divas:

* Jūrmalas pagaurs (*Spergularia salina*) J. et C.Presl
* Rožainais pagaurs (*Spergularia rubra*) (L.) J. et C.Presl

Citas ģintī klasificētās sugas (nepilns saraksts):

* *Spergularia azorica*
* *Spergularia atrosperma*
* *Spergularia bocconei* (Scheele) Graebn.
* *Spergularia canadensis*
* *Spergularia catalaunica* Monnier
* *Spergularia diandra* (Guss.) Boiss.
* *Spergularia echinosperma* (Celak.) Asch. & Graebn.
* *Spergularia heldreichii* Foucaud
* *Spergularia macrorrhiza* (Loisel.) Heynh.
* *Spergularia macrotheca*
* *Spergularia marina* (L.) Besser
* *Spergularia media* (L.) C.Presl
* *Spergularia nicaeensis* Sarato ex Burnat
* *Spergularia platensis*
* *Spergularia rupicola* Lebel ex Le Jol.
* *Spergularia segetalis* (L.) G.Don
* *Spergularia tasmanica*
* *Spergularia tangerina* P.Monnier
* *Spergularia villosa*

## Galerija

Attēls:Spergularia-rubra-20090409a.jpg|Rožainais pagaurs (*Spergularia rubra*)
Attēls:Spergularia canadensis FWS-1.jpg|*Spergularia canadensis*
Attēls:Lesser Sea-spurrey (Spergularia marina) - geograph.org.uk - 215994.jpg|*Spergularia marina*
Attēls:Spergularia purpurea.JPG|*Spergularia purpurea*
Attēls:Spergularia tasmanica 71248323.jpg|*Spergularia tasmanica*


## Atsauces
Petrorāgijas

**Petrorāgijas** () ir neļķu dzimtas augu ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir Makaronēzijā, Eiropā līdz Vidusjūras reģionam un Turkmenistānai. Latvijā ir sastopama tikai viena suga, kura ir pārgājusi savvaļā  — klinšu petrorāgija (*Petrorhagia saxifraga*).

## Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas:

* Klinšu petrorāgija (*Petrorhagia saxifraga*) (L.) Link
* *Petrorhagia arabica* (Boiss.) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia cyrenaica* (E.A.Durand & Barratte) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia dianthoides* (Sm.) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia dubia* (Raf.) G.López & Romo
* *Petrorhagia elymaitica* (Mozaff.) Falat., Assadi & F.Ghahrem.
* *Petrorhagia fasciculata* (Margot & Reut.) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia glumacea* (Bory & Chaub.) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia graminea* (Sm.) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia grandiflora* Iatroú
* *Petrorhagia hispidula* (Boiss. & Heldr.) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia kennedyae* (A.K.Jacks. & Turrill) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia laconica* Trigas, Kalpoutz. & Kougioum.
* *Petrorhagia lycica* (P.H.Davis) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia macra* (Boiss. & Hausskn.) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia nanteuilii* (Burnat) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia obcordata* (Margot & Reut.) Greuter & Burdet
* *Petrorhagia ochroleuca* (Sm.) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia pamphylica* (Boiss. & Balansa) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia peroninii* (Boiss.) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia phthiotica* (Boiss. & Heldr.) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia prolifera* (L.) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia rhiphaea* (Pau & Font Quer) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia rupestris* Brullo & Furnari
* *Petrorhagia sarbaghiae* S.A.Ahmad
* *Petrorhagia syriaca* (Boiss.) Mouterde & Greuter
* *Petrorhagia thessala* (Boiss.) P.W.Ball & Heywood
* *Petrorhagia wheeler-hainesii* Rech.f.
* *Petrorhagia zoharyana* Liston

## Galerija

Attēls:Petrorhagia saxifraga 3zz.jpg|Klinšu petrorāgija (*Petrorhagia saxifraga*)
Attēls:Petrorhagiadubia.jpg|*Petrorhagia dubia*
Attēls:Petrorhagia obcordata 01.JPG|*Petrorhagia obcordata*
Attēls:Petroragia nanteuilii closeup2 DehesaBoyalPuertollano.jpg|*Petroragia nanteuilii* 
Attēls:Petrorhagia prolifera kz06.jpg|*Petrorhagia prolifera*


## Atsauces

## Ārējās saites