Incēnu pilskalns

**Incēnu pilskalns** jeb **Dobes pilskalns** () ir sens zemgaļu pilskalns Dobeles novada Vītiņu pagastā, 5 km no Auces-Ezeres lielceļa (P96) Avīknes upes krastos pie Kokmuižas, kuras vāciskais nosaukums agrāk bijis *Dobesberg* ("Dobeskalns"). Kopā ar Mežkalna pilskalnu tas veido t.s. Dobes kalnu grupu, kam bija ievērojama loma zemgaļu sacelšanās laikā 13. gadsimtā. 

Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis, apstiprināts ar Kultūras Ministrijas 29.10.1998 rīkojumu Nr. 128 kā Valsts aizsardzības objekts Nr.: 790 "Incēnu (Dobes) pilskalns".

## Nosaukums
Augusts Bīlenšteins Dobes pilskalna nosaukumu skaidroja ar Avīknes upes veidoto dziļo ieleju pie pilskalna, kas zemgaļu valodā saukusies par "dobi".

Incēnu vārds radies daudz vēlāk no blakus esošajām "Incēnu" mājām.

## Raksturojums
thumb|250px|Dobes pilskalns 20. gadsimta sākumā.
thumb|250px|E. Brastiņa uzmērītais pilskalns pie Koku muižas (1923).
Incēnu pilskalns ir sevišķi izteikts un stāvs paugurs, kas izceļas apkārtējā ainavā un no kura paveras plašs skats uz apkārtni. Senais zemgaļu pilskalns ierīkots, daļēji pārveidojot vienu no Dobes lanu paugurgrēdas pakalniem. Pilskalnam ir četrstūra forma, tā dienvidu malā izveidots uzbērums. Pilskalnu pētnieks Ernests Brastiņš uzskatīja, ka Incēnu pilskalnā atradusies zemgaļu Sudrabenes pils, jo tās tuvumā vēlāk atradušās "Sudrabiņu" mājas un "Sudrabbirze":

 "... otrkārt — Sudrabkalni ir plaši lietots vietu vārds, treškārt — senrakstā ir šķiroti vienkārši kalni vai kalnāji no pilskalniem (schlottesbergk). Šie un citi apstākļi liek domāt, ka pilskalns pie Incēnu mājām ir meklētā Sudrabenes pilsvieta. Šām domām par labu runā vēl vietu vārdi „Sudrabbirze", „Sudrabiņu mājas", „sudrabkalni" u. c. Otrpus upei esošais „Mežakalns" ir tā Sudrabenes pilssēta, kura pēc nodedzināšanas tiek uzcelta citā vietā, kā tas teikts rīmju kronikā." No: Ernests Brastiņš. Latvijas pilskalni (1926)

Otrpus ceļām un Avīknes upītei atrodas ar kokiem apaugušais Mežkalna pilskalns, kuru identificē ar Atskaņu hronikā minēto Livonijas ordeņa mestra 1259. gadā celto nocietinājumu. Vēl šodien Meža kalna reljefā saskatāmas vērienīgu nocietinājumu zemes vaļņu paliekas. Meža kalna pakājē atrastas vairāk kā 1200 senlietas.

Augusts Bīlenšteins arheoloģisko izrakumu laikā pie iekšējā nocietinājumu vaļņa atrada pils pavarda paliekās 

## Vēsture
Uzskata, ka Incēnu pilskalnā ir bijis Dobenes pilsnovada senais centrs un galvenais nocietinājums. Rakstītos avotos Incēnu pilskalns pirmoreiz minēts 1272. gadā Zemgales dalīšanas līgumā. 
Dobes pils Atskaņu hronikā minēta sakarā to, ka pēc sakāves pie Tērvetes pils ordeņa mestrs pieņēma uzcelt pili Dobenes novadā. Drīz vien ordeņa garnizonam uzbruka žemaišu karaspēks, bet kaujā pie Dobes nespēja to ieņemt. Pēc Durbes kaujas zaudējuma 1260. gadā krustneši paši pameta Dobes pili.


Attēls:2010 09 04 16Incenu23.JPG
Attēls:2010 09 04 16Incenu01.JPG
Attēls:2010 09 04 16Incenu08.JPG
Attēls:2010 09 04 16Incenu09.JPG
Attēls:2010 09 04 16Incenu14.JPG
Attēls:2010 09 04 16Incenu21.JPG
Attēls:2010 09 04 16Incenu12.JPG
Attēls:Incenu pilskalns2.jpg|alt=|Incēnu pilskalna 3D modelis
Attēls:Incenu pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Incēnu pilskalna 3D modelis
Attēls:Incenu pilskalns.png|alt=|Incēnu pilskalna 3D modelis
Attēls:Incenu pilskalns.jpg|Incēnu pilskalna aerofoto


## Atsauces

## Ārējās saites
* Incēnu (Dobes) pilskalna apraksts vietnē www.vietas.lv
* Pilskalnu attēli vietnē www.zemgaletourism.lv 
* www.latvijas-pilskalni.lv