open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Goce Sedloskis

**Goce Sedloskis** (; dzimis ) ir Ziemeļmaķedonijas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis aizsarga pozīcijā, bijis Maķedonijas futbola izlases dalībnieks. 2018. gada sezonas pirmajā daļā bija Latvijas Virslīgas kluba *[[Riga FC]]* galvenais treneris.

## Futbolista karjera
### Klubos
Profesionāla futbolista karjeru sāka 1994. gadā Maķedonijas klubā *[[FK Pobeda|Pobeda]]*. Vēlāk pārgāja uz Horvātijas klubu Splitas "Hajduk", kurā aizvadīja pusotru sezonu. 1998. gadā pārstāvēja Anglijas klubu *[[Sheffield Wednesday F.C.|Sheffield Wednesday]]*, pēc tam atgriezās Horvātijā, pievienojoties Zagrebas "Dinamo", kura sastāvā trīs reizes kļuva par Horvātijas čempionu. 

Karjeras turpinājumā spēlēja Japānas vienībā *[[Vegalta Sendai]]* un Turcijas klubā *[[Diyarbakırspor]]*. Spēlētāja karjeras pēdējās piecas sezonas aizvadīja Austrijā, pārstāvot *[[SV Mattersburg]]*.

### Izlasē
Maķedonijas futbola izlasē debitējis  draudzības spēlē pret Maltu. Pirmos vārtus izlases labā guva  spēlē pret Izraēlas izlasi. No 2004. līdz 2009. gadam bija izlases kapteinis. Karjeru izlasē noslēdza  draudzības spēlē pret Azerbaidžānu. Kopumā izlases rindās aizvadījis 100 spēles un guvis astoņus vārtus. Viņš ir rekordists aizvadīto spēļu skaita ziņā Maķedonijas izlasē.

## Trenera karjera
Trenera karjeru sāka 2010. gadā kā *[[SV Mattersburg]]* dublieru komandas spēlējošais treneris. 2012. gadā pievienojās kluba galvenās komandas treneru korpusam kā asistents. No 2011. līdz 2012. gadam paralēli strādāja par trenera asistentu arī Maķedonijas izlasē. Neilgu laiku bija izlases galvenā trenera pienākumu izpildītājs.

2013. gadā kļuva par Maķedonijas kluba Turnovo "Horizont" galveno treneri. 2013.—2014. gada sezonā izcīnīja sudraba medaļas Maķedonijas Pirmajā līgā (augstākais līmenis), sasniedzot lielāko panākumu kluba vēsturē. 2014. gadā pievienojās titulētākajam Maķedonijas klubam *[[FK Vardar|Vardar]]*, kļūstot par tā sporta direkotoru. 2015. gadā nonāca komandas galvenā trenera amatā, divas reizes aizvedot to līdz Maķedonijas čempiontitulam.

 tika apstiprināts par Latvijas Virslīgas kluba *[[Riga FC]]* galveno treneri. 25. maijā pēc neveiksmīgā snieguma sezonas sākumā kluba vadība nolēma atbrīvot Sedloski no amata. No 2018. līdz 2019. gadam bija Bosnijas un Hercegovinas kluba *[[NK Široki Brijeg|Široki Brijeg]]* galvenais treneris. Vēlāk vadīja Zagrebas "Dinamo" dublieru komandu. 2021. gada aprīlī kļuva par Ziemeļmaķedonijas kluba *[[KF Shkupi]]* galveno treneri. 2021.—2022. gada sezonā aizveda komandu līdz čempiontitulam. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Zilupes rajons

**Zilupes rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1959. gadam. Tas atradās Latgalē un sākotnēji robežojās ar Dagdas, Ludzas un Maltas lauku rajoniem, kā arī ar Baltkrievijas PSR un Krievijas PFSR. Rajona administratīvais, saimnieciskais un kultūras centrs bija Zilupes pilsēta. Zilupes rajonam bija savs laikraksts "Kolhozu Ceļš" (krievu valodā; no 1957. gada latviešu valodā).

## Izveide
Pēc 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas Ludzas apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Dagdas, Kārsavas, Ludzas un Zilupes rajonos. No 1952. gada 7. aprīļa līdz 1953. gada 21. aprīlim Zilupes rajons ietilpa Daugavpils apgabalā.

## Likvidācija
1959. gadā Zilupes rajonu pievienoja Ludzas rajonam.

## Atsauces
FK Palanga

***FK Palanga*** bija Lietuvas futbola klubs no Palangas.

Mājas spēles komanda aizvadīja Palangas Centrālajā stadionā.

## Vēsture

2010. gada rudenī nodibināta biedrība *Palangos futbolo klubas*. 

2011. gada sezonā kā *FK Palanga* tas startēja Lietuvas 2. līgā, izcīnot 1. vietu. 

No 2012. līdz 2017. gadam komanda spēlēja Lietuvas 1. līgā. 2017. gada sezonā kļuva par 1. līgas uzvarētājiem, pirmo reizi kluba vēsturē kvalificējoties A līgai.

2019. gadā komanda tika likvidēta.

## Sasniegumi
* **Lietuvas 1. līga**
** Uzvarētāji (1): 2017
** 2. vieta (1): 2016
* **Lietuvas 2. līga**
** Uzvarētāji (1): 2011

## Sezonas

## Krāsas
Dzeltenā un zila.

## Apģērbu izmaiņas

## Sastāvs
: *Atjaunots .*

 
|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

## Latvieši
* Vladislavs Kuzmins, 2019
* Andrejs Kiriļins, 2019

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
* lietuvosfutbolas.lt 
* Kluba profils ''transfermarkt.com'' 
* Facebook 
* alyga.lt (FK Palanga)
Blāzmas iela (Jūrmala)

**Blāzmas iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Blāzmas iela sākas krustojumā ar Turaidas ielu un beidzas krustojumā ar Zvaigžņu ielu. Kopējais ielas garums ir 310 metri, tā ir klāta gan ar asfalta segumu, gan ar grants segumu. Blāzmas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve. 

## Ielu savienojumi
Blāzmas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Turaidas iela (T veida krustojums)
* Pētera iela
* Saules iela
* Zvaigžņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzintari
Brankciema iela

**Brankciema iela** ir maģistrālā iela Jūrmalā, kas atdala Brankciema apkaimi no Bažciema. Visā garumā tā ir valsts galvenā autoceļa A10 daļa.

Brankciema iela sākas pie Slokas tilta pāri Lielupei un beidzas krustojumā ar Ventspils šoseju. Kopējais ielas garums ir 1400 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Brankciema ielā satiksmes kustība norit divās joslās.

## Ielu savienojumi
Brankciema iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dzirnavu iela
* Graudu iela
* Ventspils šoseja (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Brankciems
* Bažciems
Bocmaņu iela

**Bocmaņu iela** ir iela Jūrmalā, Buļļuciema apkaimē. Bocmaņu iela sākas krustojumā ar Vikingu ielu un beidzas ar strupceļu netālu no Lielupes. Kopējais ielas garums ir 80 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Bocmaņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve. 

## Skatīt arī
* Bocmaņa laukums
Giorgi Kvirikašvili

**Giorgi Kvirikašvili** (გიორგი კვირიკაშვილი, dzimis ) ir Gruzijas ekonomists un politiķis. No 2015. līdz 2018. gadam viņš bija Gruzijas premjerministrs.

Giorgi Kvirikašvili dzimis Tbilisi. 1991. gadā viņš absolvēja Tbilisi Valsts medicīnas universitāti terapeita specialitātē. No 1990. līdz 1995. gadam  Kvirikašvili studēja Tbilisi Valsts universitātes ekonomikas fakultātē.

1993. gadā Kvirikašvili sāka darbu Apvienotajā Gruzijas bankā. 
1996. gadā viņš kļuva par *Eksport-Import* bankas viceprezidentu.
No 1997. līdz 1998. gadam viņš bija Apvienotās Gruzijas bankas pārvaldes departamenta filiāles direktors.
1998. gadā Giorgi Kvirikašvili Ilinoisas Universitātē Šampeinā — Ērbanā ieguva maģistra grādu finansēs.

1999. gadā Kvirikašvili kļuva par Gruzijas prezidenta valsts kancelejas fiskālā un monetārā biroja vadītāja vietnieku.
No 1999. līdz 2004. gada viņš bija Gruzijas parlamenta deputāts no Gruzijas pilsoņu savienības (vēlāk Jauno tiesību partijas).
2001. un 2002. gadā viņš Gruzijas Tehniskajā universitātē lasīja lekcijas par korporatīvajām finansēm.

Pēc Rožu revolūcijas un Mihaila Saakašvili nākšanas pie varas Giorgi Kvirikašvili atstāja valsts darbu un atgriezās banku sektorā.
No 2004. līdz 2006. gadam viņš strādā Pirmajā komercbankā (tagad *TaoPrivatBank*). 
2006. gadā Kvirikašvili kļuva par ģenerāldirektoru *Kartu Banki*, kas piederēja miljardierim Bidzinam Ivanišvili.

Kad 2012. gada parlamenta vēlēšanās uzvarēja koalīcija "Gruzijas sapnis" un par premjerministru kļuva Bidzina Ivanišvili, Kvirikašvili ieguva ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības ministra amatu. 2013. gada jūlijā viņš paralēli sāka pildīt arī vicepremjerministra pienākumus. Viņš turpināja darbu arī Irakli Garibašvili valdībā.
2015. gada 1. septembrī Giorgi Kvirikašvili kļuva par ārlietu ministru.

Pēc tam, kad Garibašvili atkāpās, 2015. gada 30. decembrī Giorgi Kvirikašvili tika apstiprināts par premjerministru.

## Ārējās saites
* Giorgi Kvirikašvili biogrāfija Gruzijas valdība
MTV Eesti

**MTV Eesti** ir bijušais igauņu mūzikas kanāls, vietējā MTV versija. *MTV Network Baltic* īpašnieks un operators (MTV vietējās versijas Igaunijā, Latvijā un Lietuvā) ir uzņēmums *Ananey Communications*, kas atrodas Izraēlā. Pārraide tika uzsākta 2006. gada 4. septembrī plkst. 22.00 pēc Igaunijas laika. Iepriekš šo kanālu pārraidīja MTV Krievija.

## Vēsture
**MTV Eesti** bija daļa no jaunā projekta *[[MTV Baltic Network]]*, kur ietilpa arī *[[MTV Lietuva]]* un *[[MTV Latvija]]*.

Igaunijas VJ's MTV — Martin Veisman () un Pireta Jervisa ().

TV kanāls apvienoja vietējā un pasaules mūziku, kā arī pārraidīts populāri raidījumi MTV. Galvenais raidījums bija mūzikas video programma, kas aizņēma lielāko daļu agri no rīta un pēcpusdienā.

Turklāt, tika raidīti daudz īpašu mūzikas šovu, jo beigās stundas:
* *Superock,*

* *Party Zone,*
* *Chill Out Zonā,*
* *Alternative Nation,*
* *Nu Rave,*
* *MTV Amour un Baltish*.

### Raidījumi, kas pārraidīti MTV Igaunija
* *Baltic Top 20,*
* *deju grīdas,*
* *Chart,*
* *Euro Top 20,*
* *Hitlist Base Chart,*
* *Rock Chart Top 10 @ 10,*
* *World Chart Express,*
* *UK Top 10 un Celebrity Chart*.
**Turklāt, ēterā tika pārraides ražotņu [[MTV Latvija]] un [[MTV UK]]:**
* *Bustamove,*
* *Fist Of Zen,*
* *My Super Sweet 16 UK,*
* *twenty four seven,*
** *Nick Cannon Presents:*
* *Short Circuitz, Boiling Points,*
* *Life of Ryan,*
* *Grezna Place,*
* *Cīņas Society X,*
* *Adventures in Hollyhood,*
* *The X Effect,*
* *The Real World,*
* *Rob & Big,*
* *Taquita & Kaui,*
* *Two-A-Days Trick It Out,*
**Šīs rīcības iepakotu**
* *run 's House, Room 401,*
* *I 'm From " Rolling Stone",*
* *Dance Life,*
* *Bam's Unholy Union,*
* *True Life,*
* *Room Raiders,*
* *Engaged and Underage,*
* *Human Giant,*
* *Scarred, Made,*
* *Daria, Pimp My Ride,*
* *Jackass, Beavis and Butt-head,*
* *MTV Cribs,*
* *Dismissed,*
* *Little Talent Show,*
* *My Super Sweet 16,*
* *Diary, Punk'd,*
* *The Osbournes,*
* *Viva La Bam,*
* *Laguna Beach,*
* *The Hills un Making The Video*.
Visas minētās programmas pārraidītas ar igaunijas subtitriem.

**''MTV Eesti'' arī pārraidīts dažas programmas MTV2, piemēram:**
* *Where My Dogs At?, *
* *The Andy Milonakis Show, *
* *The Adventures of Chico and Guapo, *
* *Stankervision, Wildboyz, *
* *Celebrity Deathmatch, *
* *Wonder Showzen un Final Fu.*
* *American Dad!* 
* *Crank Yankers*

## Apturēšana raidījums
2009. gada 18. novembrī "Ananey Communications", kā īpašnieks un operators ir televīzijas kanālu tīkls MTV Network Baltic", ziņoja par to, ka ir pieņemts lēmums pārtraukt raidīt Baltijas MTV versijas uz nenoteiktu laiku, un aizstāt tos ar *MTV Europe*.

## Skatīt arī
* MTV
* MTV Latvija

## Atsauces
Katvari

**Katvari** ir ciems Limbažu novada Katvaru pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5 km no pagasta centra Pociema, 7 km no novada centra Limbažiem un 80 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V125, Katvaru ezera krastā.

## Vēsture
thumb|250px|Skola Katvaru muižas kungu mājā (pirms 1940).
Katvari izveidojušies Katvaru muižas () centrā Umurgas draudzes novadā.
18. gadsimta nogalē celtās tumši sarkanās kungu mājas jumts bijis tumšas šokolādes krāsā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Smiltenes rajons

**Smiltenes rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1959. gadam. Tas atradās Vidzemē un sākotnēji robežojās ar Valkas, Valmieras, Cēsu, Gaujienas, Gulbenes un Apes lauku rajoniem, kā arī ar Igaunijas PSR. Rajona administratīvais, saimnieciskais un kultūras centrs bija Smiltenes pilsēta. Smiltenes rajonam bija savs laikraksts "Smiltenes Kolhoznieks".

## Izveide un paplašināšana
Pēc 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas Valkas apriņķis tika likvidēts un tā teritorija sadalīta Smiltenes un Valkas lauku rajonos. No 1952. gada 7. aprīļa līdz 1953. gada 21. aprīlim Smiltenes rajons ietilpa  Rīgas apgabalā.  tā teritoriju paplašināja, iekļaujot daļu no likvidētā Apes rajona, 
bet 1956. gada 7. decembrī tajā iekļāva arī daļu no likvidētā Gaujienas rajona.

## Likvidācija
1959. gada 11. novembrī Smiltenes rajonu pievienoja Valkas rajonam.

## Atsauces
Kārsavas rajons

**Kārsavas rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1962. gadam. Tas atradās Latgalē un sākotnēji robežojās ar Ludzas, Abrenes, Balvu, Viļānu un Maltas lauku rajoniem, kā arī ar Krievijas PFSR. Rajona administratīvais, saimnieciskais un kultūras centrs bija Kārsavas pilsēta. Kārsavas rajonam bija savs laikraksts "Padomju Kārsava".

## Izveide un paplašināšana
Pēc 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas Ludzas apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Zilupes, Ludzas un Kārsavas lauku rajonos. No 1952. gada 7. aprīļa līdz 1953. gada 21. aprīlim Kārsavas rajons ietilpa Daugavpils apgabalā. 1959. gadā no likvidētā Abrenes rajona tam pievienoja Demerovkas (daļu) un Kvašņevas ciemus.

## Likvidācija
1962. gadā Kārsavas rajonu sadalīja, dienvidu daļu pievienoja Ludzas rajonam, bet Baltinavas apkārtni Balvu rajonam.

## Atsauces
Dagdas rajons

**Dagdas rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1962. gadam. Tas atradās Latgalē un sākotnēji robežojās ar Krāslavas, Zilupes, Maltas, Rēzeknes un Preiļu lauku rajoniem, kā arī ar Baltkrievijas PSR. Rajona pārvaldes, saimniecības un kultūras centrs bija Dagdas pilsētciemats. Dagdas rajonam bija savs laikraksts "Komunisma ausma" ().

## Izveide un paplašināšana
1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālajā reformā Krāslavas apriņķis tika sadalīts Krāslavas un Dagdas lauku rajonos. 1952.—1953. gadā Dagdas rajons ietilpa Daugavpils apgabalā. 1959. gada 11. novembrī tam pievienoja daļu no likvidētā Maltas rajona.

## Likvidācija
1962. gadā Dagdas rajonu pievienoja Krāslavas rajonam.

## Atsauces
Rūjienas rajons

**Rūjienas rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1959. gadam. Tas atradās Vidzemē un sākotnēji robežojās ar Valmieras, Valkas un Alojas lauku rajoniem, kā arī ar Igaunijas PSR. Rajona administratīvais, saimnieciskais un kultūras centrs bija Rūjienas pilsēta. Rūjienas rajonam bija savs laikraksts "Komunisma Dzirkstele".

## Izveide
1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas rezultātā Valmieras apriņķis tika sadalīts Rūjienas un Valmieras rajonos. 1952. - 1953. gadā Rūjienas rajons ietilpa Rīgas apgabalā.

## Administratīvi teritoriālais iedalījums
* Mazsalacas novads
* Naukšēnu novads
* Rūjienas novads

## Likvidācija
1959. gada 11. novembrī Rūjienas rajonu pievienoja Valmieras rajonam.

## Atsauces
SpaceX CRS-14

***SpaceX CRS-14*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju NASA *[[Commercial Resupply Services]]* (*CRS*) programmā. *CRS-14* orbītā palaists 2018. gada aprīlī; nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās maijā.

Šoreiz tika izmantots agrāk kosmosā lidojis *Dragon* nolaižamais aparāts (*[[SpaceX CRS-8|CRS-8]]*). Raķetes pirmā pakāpe jau bija lidojusi *[[SpaceX CRS-12|CRS-12]]* misijā.

## Derīgā krava
*Dragon* kopējā kravas masa augšupceļā bija 2647 kg.
Hermētiskais nodalījums bija piepildīts ar 1721 kg kravas (kopā ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā atradās: zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (1070 kg), mantas un pārtika apkalpei (344 kg), stacijas rezerves daļas un aprīkojums amerikāņu segmentam (148 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (99 kg), datoru piederumi (49 kg), Krievijas krava (11 kg).

Hermētiskajā sekcijā bija arī mazi pavadoņi *[[RemoveDEBRIS]]* (ar no tā atdalāmiem nanopavadoņiem *[[DebriSat 1]]* un *[[DebriSat 2]]*), *[[Overview 1]]*, kā arī Japānas pavadoņu izmetējs *J-SSOD* ar trīs *[[CubeSat]]* pavadoņiem: *[[UBAKUSAT]]*, *[[1KUNS-PF]]* un *[[Batsú-CS1]]*. Tie brīvā lidojumā tika palaisti vēlāk no SKS.

Nehermētiskajā kravas sekcijā (926 kg) bija trīs kravas:
* ***MISSE-FF*** (***M'''aterials on '''ISS''' '''E'''xperiment — '''F'''light '''F'''acility'') — platforma ar 14 nomaināmiem moduļiem, ko uzstādīs stacijas ārpusē, lai pārbaudītu materiālus atklātā kosmosā.
* ***ASIM*** (***A**tmosphere-**S**pace **I**nteractions **M**onitor'') — [[Eiropas Kosmosa aģentūra]]s instruments, lai pētītu elektriskās izlādes Zemes atmosfēras augšējos slāņos. Masa 314 kg.
* ***PFCS*** (***P*'ump **F**low **C**ontrol **S**ubassembly*) — SKS termoregulācijas sistēmas rezerves komponente. Masa 107 kg.

== Lidojuma gaita ==
*Dragon* tika palaists  20:30 UTC ar nesējraķeti *Falcon 9 Full Thrust* no [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija]]s starta laukuma *SLC-40*. Šoreiz pirmās pakāpes atgriešana uz zemes nebija paredzēta.

Kravas kuģis SKS sasniedza 4. aprīlī. 10:40 UTC to satvēra ar stacijas manipulatoru *Canadarm2*, ko vadīja [[Norišige Kanai]]. Kosmosa kuģis tika pārvietots uz *Harmony* moduļa apakšējo pieslēgvietu; pilnībā pieslēgts 13:00 UTC.

No 6. līdz 8. aprīlim ar manipulatoru *Canadarm-2* no *Dragon* nehermētiskās kravas sekcijas izņemtas *PFCS* un *MISSE-FF* iekārtas. *MISSE-FF* pārvietots uz *ELC-2* platformu; *DCSU-2* tika īslaicīgi noņemts, lai atbrīvotu vietu. 11. aprīlī tika noņemts vecais *PFCS* (*PFCS 3*) no *P6* segmenta; to vēlāk pārvietoja uz *Dragon* kravas nodalījumu.

2018. gada 5. maijā *Dragon* ar *Canadarm2* palīdzību tika atvienots no *Harmony* moduļa.  Brīvā lidojumā kravas kuģis palaists 13:23 UTC. *Dragon'' 18:06 UTC iedarbināja dzinējus un veica noiešanu no orbītas. 19:00 UTC nolaižamais aparāts nolaidās Klusajā okeānā 650 km uz rietumiem no Longbīčas Kalifornijā. Lidojuma ilgums 32 diennaktis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SpaceX CRS-14 Mission OVERVIEW NASA
* Dragon SpX-14  spaceflight101.com
Siguldas rajons

**Siguldas rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1962. gadam. Tas atradās Vidzemē un sākotnēji robežojās ar Rīgas, Saulkrastu, Cēsu, Ogres un Ērgļu lauku rajoniem. Rajona administratīvais, saimnieciskais un kultūras centrs bija Siguldas pilsēta. Siguldas rajonam bija savs laikraksts "Siguldas Kolhoznieks".

## Izveide un paplašināšana

Siguldas rajons tika izveidots pēc 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas no likvidēto Rīgas un Ogres apriņķu daļām.
1952.—1953. gadā Siguldas rajons ietilpa Rīgas apgabalā. 1956. gada 7. decembrī tam pievienoja daļu no likvidētā Saulkrastu rajona, bet 1959. gada 11. novembrī daļu no likvidētā Ērgļu rajona.

## Likvidācija
1962. gada Siguldas rajonu pievienoja Rīgas rajonam. Daļa rajona teritorijas (piemēram, tagadējais Līgatnes pagasts) tika pievienoti Cēsu rajonam.

## Atsauces
Baldones rajons

**Baldones rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1959. gadam. Tas atradās vēsturiskās Zemgales teritorijā un sākotnēji robežojās ar Rīgas, Jelgavas, Bauskas, Ogres un Jaunjelgavas lauku rajoniem. Rajona pārvaldes, saimniecības un kultūras centrs bija Baldones strādnieku ciemats. Baldones rajonam bija savs laikraksts "Par Komunisma Uzvaru".

## Izveide un paplašināšana
Baldones rajons tika izveidots pēc 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas no likvidēto Rīgas un Ogres apriņķu daļām.

1952. - 1953. gadā Baldones rajons ietilpa Rīgas apgabalā. 1956. gada 7. decembrī tam pievienoja likvidētā Jaunjelgavas rajona Birzgales un Daugaviešu ciemus.

## Likvidācija
1959. gadā Baldones rajonu sadalīja, tā ziemeļu daļu pievienoja Rīgas rajonam, bet dienvidu daļu Bauskas rajonam.

## Atsauces
Konstantinopoles patriarhāts

[thumb|right|Pašreizējais patriarhs [Bartolomejs I]]
**Konstantinopoles patriarhāts** jeb **Ekumēniskais Konstantinopoles patriarhāts** ir viena no 14 neatkarīgajām (autokefālajām) pareizticīgo baznīcām, kas kopīgi veido Austrumu Pareizticīgo baznīcu. Vēsturiski uzskatīta par pareizticības "mātes baznīcu", ņemot vērā patriarhāta atrašanos kristīgās Austrumromas impērijas galvaspilsētā, kā arī attiecības ar reģiona pareizticīgajām baznīcām, daudzas no kurām savu patstāvību saņēma no Konstantinopoles patriarha. 

Lai arī pareizticīgo pasaulē nepastāv Romas pāvestu centralizētās varas, Konstantinopoles patriarhu tradicionāli uzskata par respektētāko pareizticīgo vadītāju. Patriarhu arī sauc par apustuļa Andreja mantinieku, jo šis apustulis esot nodibinājis kristietību Bizantijā. Patriarhāts nodibinājās 330. gadā, kad tas ieguva neatkarību no Heraklejas metropolīta. Līdz ar Bizantijas impērijas krišanu, samazinājās arī Konstantinopoles patriarha pārvaldē esošo kristiešu skaits. Osmāņu sultāni dažādi ierobežoja patriarhāta darbību. 

Mūsdienās patriarha pakļautībā atrodas baznīcas Turcijas lielākajā daļā, Krētā, Atosa kalnā, Grieķijas ziemeļos, grieķu salās, Somijā, Korejā, Ķīnā, Igaunijā, kā arī grieķu un ukraiņu pasaules diasporas baznīcas. Kopējais patriarhātam pakļauto skaits ir ap 3,8 miljoniem Turcijā, un 1,5 miljoniem pārējā pasaulē. Patriarhāts kontrolē 20 klosterus ASV, 32 klosterus Atosa kalnā, 8 Austrālijā un 6 Grieķijā.

## Ārējās saites
Eva Mozere

**Eva Mozere** (;  Zalcburga —  Grāca) bija Austrijas starptautiskā meistare šahā (2004), starptautiskā sieviešu lielmeistare šahā (WGM, 2003).

## Biogrāfija
Eva Mozere ir spēlējusi šahu kopš skolas laika. Astoņas reizes viņa bija kļuvusi par Austrijas meiteņu čempioni. 1998. gadā Mūrekā viņa ieguva sudraba medaļu Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm vecuma grupā līdz 16 gadiem (U16). Tajā pašā gadā, piedaloties Pasaules jaunatnes čempionātā Oropesā (Spānijā), viņa savā vecuma grupā (U16) ieguva piekto vietu. Pēc vidusskolas beigšanas viņa pabeidza studijas Grācā un ieguva uzņēmējdarbības vadības bakalaura grādu. 1999. gadā Austrijas komandas sastāvā viņa piedalījās Viduseiropas kausa izcīņā (*Mitropapokal*). 2000. gadā Mozere pirmo reizi spēlēja Austrijas sieviešu izlases komandā Stambulas Šaha olimpiādē. Pēc tam vēl trijās šaha olimpiādēs (2008, 2010, 2014) viņa bija Austrijas sieviešu komandas līdere. Piecas reize Mozere ir bijusi arī Austrijas komandas pirmā galdiņa spēlētāja Eiropas sieviešu komandu čempionātos. Viņa bija pirmā austriete, kas 2003. gadā kļuva par sieviešu lielmeistari (WGM). Kopš 2004. gada Mozerei ir arī starptautiskā meistara nosaukums. 2004. gadā viņa ieguva sudraba medaļu Austrijas vīriešu šaha čempionātā un, spēlējot pie vīriešu pirmā galdiņa, pārstāvēja Austriju šaha olimpiādē Kalvijā.

Viņas lielākais panākums bija 2006. gada Austrijas čempiona tituls vispārējā turnīrā. Tajā pašā gadā viņa ar savu klubu *Styria Graz* uzvarēja arī valsts komandas čempionātā. 2010., 2011., 2013. un 2014. gadā viņa kļuva par Austrijas sieviešu šaha čempioni. Viņa uzvarēja 2013./2014. gadumijā Augsburgā notikušajā lielmeistaru turnīrā un tādējādi ieguva savu pirmo lielmeistara balli.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kancele

thumb|right|Kancele
**Kancele** ir īpaši izbūvēts paaugstinājums kristīgajās baznīcās, no kurām mācītājam teikt sprediķi. Kanceles nepieciešamību baznīcā diktēja nepieciešamība pēc labākas dzirdamības, ko varēja panākt, pakāpjoties augstāk. Vecākā baznīcas kancele Latvijā (1590. gads) atrodas Sabiles baznīcā.

## Ārējās saites
Brandenburgas markgrāfiste

thumb|right|Ģerbonis
**Brandenburgas markgrāfiste** (vācu: *Markgrafschaft Brandenburg*) bija valsts Svētās Romas impērijas sastāvā no 1157. līdz 1806. gadam. Brandenburgai bija liela loma Prūsijas Karalistes un Vācijas Impērijas veidošanās vēsturē, kā Brandenburgai-Prūsijai. Kopš 1945. gada daļa Brandenburgas teritorijas atrodas Polijas sastāvā.

Sāka veidoties vācu iekarotajās slāvu vendu zemēs. No 1157. gada galvaspilsēta bija Brandenburga pie Hāfeles, kurai 1417. gadā sekoja Berlīne. Pēc 1356. gada, kad Brandenburgas valdniekiem piešķīra ietekmīgo kūrfirsta titulu, Brandenburgu sauca arī par Brandenburgas kūrfirstisti (*Kurfürstentum Brandenburg*). No 1415. gada Brandenburgā valdīja Hoencollernu dinastija un nākamajos gadsimtos tās liktenis aizvien vairāk saistījās ar Prūsijas hercogisti.


Karte Mark Brandenburg 1320.png|Markgrāfistes zemes 1320. gadā
Locator Brandenburg within the Holy Roman Empire (1618).svg|Brandenburga impērijas robežās, 1618
Acprussiamap2.gif|Brandenburgas-Prūsijas izplešanās, 1600-1795
Daudzine

**Daudzine** (arī **Daudzene**) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,4 km no pagasta centra Rugājiem un 213,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V483 (Upatnieki–Rugāji).

1897. gadā ciemā bija 11 sētas ar 116 cilvēkiem.

## Atsauces
Dobenieki (Rugāju pagasts)

**Dobenieki** (arī **Dobinieki**, **Dūbenīki**) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 14,3 km no pagasta centra Rugājiem un 223,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Teterupes krastā. Uz ziemeļrietumiem no ciema atrodas Balvu pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu - Dobenieki.

## Atsauces
Drebēji

**Drebēji**  (arī **Drebieji**) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 6,7 km no pagasta centra Rugājiem un 218,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V484 (Lukstiņi–Teteri), Teterupes krastā.

1897. gadā ciemā bija 12 sētas ar 80 cilvēkiem.
## Atsauces
Nabe (ciems)

**Nabe** ir ciems Limbažu novada Limbažu pagastā. Atrodas pagasta  dienvidu daļā 10 km no pagasta un novada centra Limbažiem un 63 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V129.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Rietumukrainas Tautas Republika

**Rietumukrainas Tautas Republika** (ukraiņu: *Західноукраїнська Народна Республіка*) bija starptautiski neatzīta valsts, kas pēc Austroungārijas impērijas sabrukuma pastāvēja bijušās Galīcijas un Lodomērijas Karalistes teritorijā 1918. gada beigās un 1919. gada sākumā.

Atbilstoši 1910. Austroungārijas tautas skaitīšanai, šeit dzīvoja ap 5,4 miljoniem cilvēku, no kuriem 60% bija ukraiņi, 25% poļi un 12% ebreji. Kamēr ukraiņi bija zemnieki, pilsētās dominēja poļi un ebreji.

## Pasludināšana
1918. gada 1. novembrī Austroungārijas, Galīcijas un Bukovinas parlamentos pārstāvētie ukraiņu deputāti pasludināja neatkarīgu Rietumukrainas Tautas Republiku. Ļvivā sākās poļu sacelšanās, kuri nevēlējās atrasties ukraiņu republikā, sākās Poļu-ukraiņu karš. 1918. gada 1. decembrī Rietumukrainas Tautas Republika vienojās par apvienošanos ar Ukrainas Tautas Republiku, ko oficiāli pasludināja 1919. gada 22. janvārī. Ņemot vērā Rietumukrainas atšķirīgo vēsturi un attīstību, tai bija paredzēta autonomija Ukrainas sastāvā. Abu republiku apvienošanās kara apstākļos bija tīri formāla. Kamēr Rietumukraina karoja ar poļiem, Ukrainas ienaidnieks bija Padomju Krievijas Sarkanā armija. Pie Austroungārijas kārtības un disciplīnas pieradušos Rietumukrainas politiķus un kareivjus nepatīkami pārsteidza pārējā Ukrainā valdošais radikālais haoss.

Lai arī Rietumukrainas Tautas Republikas armijas spēkiem izdevās atsist sākotnējos Polijas uzbrukumus, līdz 1919. gada jūlijam poļiem izdevās iekarot visu republikas teritoriju. Valdība pārcēlās uz Kamjanecu-Podiļsku. Neliela armijas daļa bēga uz Čehoslovākiju, kamēr 50 000 kareivju atkāpās uz Ukrainas Tautas Republiku. Trimdas valdības un Kijivas valdību attiecības bija saspringtas. Kamēr Rietumukrainas vadītāji domāja, ka Sarkanā armija varētu palīdzēt karā pret poļiem, Ukrainas vadītājs Simons Petļura cerēja uz poļu atbalstu karā pret boļševikiem. Rietumukraiņu Galīcijas armijas pārstāvji sāka sarunas ar Deņikina Krievijas Dienvidu bruņotajiem spēkiem, un 1919. gada novembrī pārgāja Balto pakļautībā.

## Likvidācija
Rietumukrainas valdība 15. novembrī devās trimdā uz Vīni. 1921. gada 23. februārī Tautu Savienība paziņoja, ka Galīcija nav Polijas daļa, un poļu okupācijas karaspēks šeit tikai uztur kārtību. Ņemot vērā situāciju pēc Krievijas pilsoņu kara un Poļu-padomju kara, 1923. gada 14. martā Tautu Savienība atļāva Galīcijas iekļaušanu Polijā, ar noteikumu, ka tai piešķir autonomiju. Rietumukrainas Tautas Republikas trimdas valdība beidza pastāvēt, bet poļi ignorēja lēmumu par autonomiju ukraiņiem.


Stamp Western Ukraine 1919 5h.jpg|Ar republikas simboliku apdrukātā Austroungārijas pastmarka
Ukrainian State 1918.5-11.png|Situācija reģionā, 1918. gada rudenī
PBW March 1919.svg|Situācija reģionā, 1919. gada marts
West-Ukraine 1918.jpg|Republikas teritorija 1918. gadā
Natālija Novikova

**Natālija Novikova** ir Latvijas ratiņtenisa izlases dalībniece, Baltijas ratiņtenisa čempione. ITF tenisa rangā viņa atrodas TOP100.

## Atsauces
Daugasne

**Daugasne** ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta rietumu centrālajā daļā 17,3 km no pagasta centra Rugājiem un 210,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V842 (Lubāna–Upatnieki).

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 34 cilvēkiem.

## Atsauces
Dekšņi (Rugāju pagasts)

**Dekšņi** (arī **Dekšni**) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 14,5 km no pagasta centra Rugājiem un 230,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V464 (Pokrata–Lazdukalns).

1897. gadā ciemā bija 7 sētas ar 33 cilvēkiem.
## Atsauces
Ilze Matīse-Vanhoutana

**Ilze Matīse-Vanhoutana** (dzimusi 1969. gadā) ir Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Veterinārmedicīnas fakultātes profesore. Doktora grādu veterinārajā patoloģijā ieguvusi Aiovas Universitātē ASV. Latvijas Veterinārārstu biedrības valdes locekle. 

Ilze bija pirmā no Latvijas zinātniecēm, kura uzsāka suņu barības vada dilatācijas uzliesmojuma izpēti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Es izpētīju, ziņoju un attapos karā | Ilze Matīse-Vanhoutana | TEDxRiga. 2017. gada 26. oktobris. *TEDx Talks*. *[[YouTube]]*. Skatīts:  2018. gada 4. aprīlī.
Gundega Laiviņa

**Gundega Laiviņa** (dzimusi ) ir Latvijas Jaunā teātra institūta direktore un festivāla *Homo Novus* rīkotāja. 

Gundega Laiviņa bijusi „Rīga 2014” tematiskās līnijas „Ceļu karte” kuratore. 2017. gadā Latviju Venēcijas arhitektūras biennālē pārstāvēja kuratoru komanda ar paviljonu “Together and Apart” (“Kopā un atsevišķi”). Gundega Laiviņa kopā ar arhitekti un urbānisti Evelīnu Ozolu, arhitektu Matīsu Groskaufmani, scenogrāfi Andu Skrējāni ir viena no komandas dalībniecēm. 

## Atsauces
Ieva Raubiško

**Ieva Raubiško** (dzimusi )  ir latviešu sociālantropoloģe, "Providus" vadošā pētniece patvēruma un migrācijas jomā, iesaistīta starptautiskos un nacionāla līmeņa pētniecības projektos.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1974. gadā Rīgā.
Studēja žurnālistiku un publiskās zinības, vēlāk Oksfordas Universitātē ieguva maģistra grādu sociālajā antropoloģijā. Pēc Čečenijas kara no 2005. līdz 2008. gadam veica lauka pētījumu Ziemeļkaukāzā un Oksfordā aizstāvēja doktora grādu par tēmu "Dzīve negatīvi pozitīvā laukā, morālā transformācija pēckara Čečenijā" (*Life in a negative - positive space: moral transformations in post-war Chechnya*). Kopā ar Agnesi Cimdiņu uzrakstīja monogrāfiju "Cilvēks un darbs Latvijas laukos: sociālantropoloģisks skatījums" (2012) un sastādīja rakstu krājumu "Dzīve, attīstība, labbūtība Latvijas laukos" (2012). Docēja LU Humanitāro zinātņu fakultātē, vadīja maģistra programmu kultūras un sociālajā antropoloģijā.

Eiropas migrantu krīzes laikā Ieva Raubiško 2015. gadā izveidoja sociālo uzņēmumu “Humusa komanda”, nodarbinot cilvēkus ar bēgļa un alternatīvo statusu Latvijā kopā ar kādu sīriešu ģimeni, pēcāk iesaistot tajā arī bēgļus no Irākas Kurdistānas. Kopš 2016. gada darbojas arī biedrībā "Gribu palīdzēt bēgļiem", kur viņas pārziņā bija starptautiskās aizsardzības saņēmēju interešu aizstāvība.

2024. gadā Latvijas Republikas prokuratūra Ievu Raubiško apsūdzēja par Latvijas—Baltkrievijas robežas nelikumīgas šķērsošanas organizēšanu migrantu krīzes laikā 2023. gada janvārī. Latgales rajona tiesa Rēzeknē 2025. gada 20. augustā viņu atzina par vainīgu nelikumīgas robežas šķērsošanas atbalstīšanā un piesprieda 200 stundu sabiedrisko darbu. Savu vainu viņu neatzina, vērtējot, ka tas ir precedents, kas parādīs īsto situāciju, kādā atrodas bēgļi, un liks Latvijai ievērot augstākstāvošās Eiropas Savienības likumu normas.

## Atsauces
Dace Dzenovska

**Dace Dzenovska** (dzimusi ) ir kultūras un sociālantropoloģe, kas dzīvo Rīgā un Oksfordā. Dzenovska pēta un raksta par nacionālismu, rasismu, migrāciju un valstiskumu. 2009. gadā ieguvusi *PhD* grādu Kalifornijas Universitātē (Bērkli) (University of California, Berkeley).

Viņas pirmā grāmata “School of Europeanness: Tolerance and Other Lessons in Political Liberalism in Latvia” (2018, Cornell University Press) pēta centienus iemūžināt liberālas politiskās vērtības latviešu sabiedriskajā telpā un politiskajās institūcijās.

## Nozīmīgākās publikācijas

* 2010. "Public Reason and the Limits of Liberal Anti-Racism in Latvia. In Ethnos. 75(4): 425-454.
* 2010 (with Ivan Arenas). "Making 'the People': Political Imaginaries and the Materiality of Barricades in Mexico and Latvia." In Laboratorium. No. 3: 5-16.
* 2007. "Neoliberal Imaginations, Subject Formation, and Other National Things in Latvia, the Land that Sings." In Tsypylma, Darieva & Wolfgang Kaschuba (eds). Representations on the Margins of Europe: Politics and Identities in the Baltic and South Caucasian States. Campus Verlag Press. pp.&nbsp;114–138.
* 2018. "School of Europeanness. Tolerance and Other Lessons in Political Liberalism in Latvia" Cornell University Press

## Ārējās saites
* Refugees in Europe: a crisis of connection | Dace Dzenovska | TEDxRiga

## Atsauces
Alise Joste

**Alise Joste** ir latviešu dziedātāja un mūzikas autore.

## Biogrāfija
A. Joste Latvijas Universitātē mācījās antropoloģiju.

Pirmoreiz publikas priekšā A. Joste uzstājās 2008. gadā, Rīgas bārā "I Love You". 2011. gadā izdots viņas pirmais albums. 2015. gadā nāca klajā viņas otrais albums "Hardships Are Ships", kas ieguvis "Austras balvu" kā Latvijas gada labākais alternatīvās mūzikas albums. 2016. gadā par šo albumu viņa ieguva arī "Zelta mikrofona" apbalvojumu kategorijā "Dziesminieka albums".

2020. gadā nāca klajā Alises trešais albums "Šākātā", kurā pirmoreiz iekļautas dziesmas vienīgi latviešu valodā. 2021. gadā Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvā "Zelta mikrofons" albums tika apbalvots kā gada labākais "Indie mūzikas albums"

Līdzās solo darbībai A. Joste darbojas arī grupās "100 baltas dvēseles", "Nesen", kā arī mūziķu apvienībā "Nepāriet". Piedalījusies arī dažādu izpildītāju albuma "Pretējības" (2016) ierakstā, kurā apkopotas dziesmas ar Aspazijas dzeju.

## Diskogrāfija
* *Alise Joste*. I Love You Records, 2011.
* *Hardships are Ships*. I Love You Records, 2015.
* *Šākātā*. Josali Records, 2020.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Eva Kopača

thumb|Eva Kopača
**Eva Božena Kopača** (; dzimusi ) ir poļu politiķe, bijusī valsts premjerministre.

Pirms politiķes karjeras bijusi pediatre. No 2007. līdz 2011. gadam bijusi veselības ministre, pēc tam kļuva par pirmo sievieti Seima spīkeres amatā (līdz 2014. gada septembrim). 2014. gada septembrī kļuva par otru sievieti Polijas premjerministra amatā (līdz 2015. gada novembrim). 2015. gada *[[Forbes]]* Kopaču ierindoja 40. vietā ietekmīgāko sieviešu sarakstā. Tikusi aprakstīta kā viena no Eiropas Savienības līderēm.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

*
Strodi (Jersikas pagasts)

**Strodi** ir ciems Līvānu novada Jersikas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 8 km no pagasta centra Upeniekiem, 17 km no novada centra Līvāniem un 155 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu muižā bija 7 sētas ar 63 cilvēkiem.
## Atsauces
Stūrišķi

**Stūrišķi** ir ciems Līvānu novada Jersikas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 7 km no pagasta centra Upeniekiem, 16 km no novada centra Līvāniem un 153 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A6.

1897. gadā katoļu ciemā *Смывриники* bija 16 sētas ar 88 cilvēkiem.
## Atsauces
Muktupāveli

**Muktupāveli** ir ciems Līvānu novada Rožupes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Rožupes, 9 km no novada centra Līvāniem un 151 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P63, Dubnas upes krastā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 18 sētas.

## Atsauces
Oškalnieši

**Oškalnieši** ir ciems Līvānu novada Rožupes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 8 km no pagasta centra Rožupes, 16 km no novada centra Līvāniem un 155 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P761.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 16 cilvēkiem.
## Atsauces
Šultes

**Šultes** ir ciems Līvānu novada Sutru pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 7 km no pagasta centra Sutriem, 16 km no novada centra Līvāniem un 158 km no Rīgas.

1897. gadā ciemā bija 17 sētas ar 102 cilvēkiem.

## Atsauces
Eva Johansone

**Eva Johansone** (dzimusi **Eva** **Ikstena**, bijusi pazīstama arī kā **Eva Ikstena-Strapcāne**,  Rīgā) ir latviešu kultūras žurnāliste, filozofe un sabiedriskā darbiniece. Strādā Latvijas Televīzijā, kur vada Kultūras ziņas un dažādus lielāka un mazāka izmēra kultūras pasākumus. Darbojusies un darbojas vairākās nevalstiskās organizācijās. Ir biedrības "Ascendum" valdes locekle.

## Biogrāfija
Dzimusi Rīgā, kaut gan vecāki — vēlākā ierēdne un Saeimas deputāte Inese Ikstena un Ēvalds Ikstens nāk no Latgales (Bērzpils pagasta). Bērnību pavadījusi Olainē, līdz pārcēlās uz Rīgu, kur mācījās 2. vidusskolā. Augstāko izglītību filozofijā ieguvusi Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē (bakalaura grāds) un Viskonsinas Universitātē (maģistra grāds).

Bijusi precējusies ar žurnālistu un mūziķi Jāni Strapcānu. Šobrīd precējusies ar mākslinieku un mūziķi Voldemāru Johansonu.

Eva Johansone jau no ļoti agra vecuma darbojusies Latvijas nevalstiskajās organizācijās. Bijusi jaunākā Latvijas Jaunatnes padomes prezidente, šajā amatā rakstīja Jaunatnes likumu un jaunatnes valsts programmu.

2017. gadā Eva Johansone vadīja koru sacensību "Eirovīzijas gada koris".

## Atsauces
Steķi (Turku pagasts)

**Steķi** ir ciems Līvānu novada Turku pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 9 km no pagasta centra Zundāniem, 14 km no novada centra Līvāniem un 145 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P754.

## Atsauces
Nonoiči

**Nonoiči** (, *Nonoichi-shi*)  ir pilsēta Japānas rietumos, Isikavas prefektūrā starp lielākām pilsētām — Kanadzavas un Hakusanas. 2018. gada janvārī pilsētā dzīvoja 52,1 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsētas statusu Nonoiči ieguva 2011. gadā. Ļoti daudzi Nonoiči iedzīvotāju strādā blakus esošajā Kanadzavā.

## Ārējās saites
Pļaviņu rajons

**Pļaviņu rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1959. gadam. Tas atradās Vidzemē, Daugavas labajā pusē, un sākotnēji robežojās ar Ogres, Ērgļu, Madonas, Krustpils, kā arī Jaunjelgavas un Jēkabpils lauku rajoniem. Rajona administratīvais, saimnieciskais un kultūras centrs bija Pļaviņu pilsēta. Pļaviņu rajonam bija savs laikraksts "Pa Kolhozu Ceļu".

## Izveide
Pļaviņu rajons tika izveidots pēc 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas no likvidēto Madonas un Ogres apriņķu daļām. No 1952. gada 7. aprīļa līdz 1953. gada 21. aprīlim Pļaviņu rajons ietilpa Rīgas apgabalā.

## Likvidācija
1959. gadā Pļaviņu rajonu likvidēja, tā rietumu daļu pievienoja Ogres rajonam, bet austrumu daļu Jēkabpils rajonam.

## Atsauces
Ogņens Kuzmičs

**Ogņens Kuzmičs** (; dzimis  Dobojā, Bosnijā un Hercegovinā) ir bijušais serbu basketbolists, spēlēja centra pozīcijā, bijis Serbijas basketbola izlases dalībnieks. 2015. gada NBA čempions Goldensteitas "Warriors" sastāvā.

## Karjera
Pēc sezonām Bosnijas un Hercegovinas un Somijas klubos O. Kuzmičs nokļuva Spānijas ACB līgas komandā Malagas "Unicaja", taču pirmajā sezonā spēlēja tās fārmklubā, savukārt otrajā sezonā tika izīrēts Badalonas "Joventut".

### NBA
O. Kuzmiču 2012. gada NBA drafta otrajā kārtā ar kopējo 52. numuru izvēlējās Goldensteitas "Warriors". Gan debitanta, gan otrajā sezonā lielāko daļu spēļu O. Kuzmičs gan aizvadīja komandas fārmklubā Santakrusas "Warriors" D-Līgā. Savā otrajā sezonā NBA viņš kļuva par NBA čempionu, tai pašā sezonā kļūdams arī par D-Līgas čempionu. Par NBA čempionu viņš kļuva, nepiedaloties *play-off* spēlēs potītes traumas dēļ.

### Eiropa
2015. gada vasarā kā NBA čempions pārcēlās uz Eiropu, kur noslēdza līgumu ar Atēnu "Panathinaikos". 2017. gadā kļuva par Serbijas čempionu un Adrijas līgas uzvarētāju ar Belgradas "Crvena Zvezda". 2017. gadā pievienojās Spānijas ACB līgas komandai Madrides "Real", kas spēlē arī Eirolīgā.

2019. gada vasarā O. Kuzmičs noslēdza līgumu ar Belgradas "Crvena zvezda", taču drīz pēc tam cieta smagā satiksmes negadījumā. Karjeru noslēdza citā pašmāju klubā — Belgradas FMP.

### Nacionālā izlase
Kā Bosnijas serbam O. Kuzmičam bija iespēja pārstāvēt Bosnijas un Hercegovinas basketbola izlasi. 2013. gadā viņš saņēma uzaicinājumu piedalīties izlases treniņnometnē, tomēr to neizmantoja.

2014. gadā spēlētājs paziņoja, ka pārstāvēs Serbijas basketbola izlasi. O. Kuzmičs bija sākotnēji iekļauts Serbijas komandas sastāvā startam 2014. gada Pasaules čempionātā, taču traumas dēļ nestartēja. Pārstāvējis Serbiju 2015. gada (4. vieta) un 2017. gada Eiropas čempionātā basketbolā. Otrajā reizē kopā ar izlasi izcīnīja sudraba medaļu, finālā piekāpjoties Slovēnijas izlasei. Finālturnīra 9 spēlēs O. Kuzmičs guva 7,1 punktu, 5,1 atlēkušo bumbu un 1,3 rezultatīvas piespēles vidēji spēlē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrijas hercogiste

thumb|right|Austrijas (sarkanā) un Štīrijas hercogistes ap 1250.
**Austrijas hercogiste**  Svētās Romas impērijas sastāvā pastāvēja no 1156. līdz 1453. gadam. 1156. gada 17. septembrī ar imperatora Frīdriha I lēmumu Austrijas markgrāfisti atdalīja no Bavārijas hercogistes un tajā mantojamu varu piešķīra Babenbergas dinastijai. Pēc šīs dinastijas izmiršanas varu hercogistē pārņēma Hābsburgu dinastija. 1453. gadā imperators Frīdrihs III Austrijas hercogam ļāva kļūt par erchercogu, tā iesākot Austrijas erchercogistes pastāvēšanu.

Nelielā hercogiste sākotnēji aizņēma mūsdienu Lejasaustrijas teritoriju. 1192. gadā Austrija apvienojās personālūnijā ar Štīrijas hercogisti.
thumb|Hercogistes kaujas karogs (1156–1453)|alt=Flag of Austria

## Atsauces
Kanopus-V № 3

***Kanopus-V № 3*** (*Канопус-В № 3*) ir Krievijas Zemes tālizpētes pavadonis. Tas orbītā palaists 2018. gada februārī *[[Roskosmos]]* uzdevumā. To izmanto arī Krievijas Ārkārtas situāciju ministrija, Dabas resursu un ekoloģijas ministrija, Zinātņu akadēmija un Federālais hidrometeoroloģijas dienests.

Pavadonis paredzēts: kartogrāfijai; tehnogēno un dabas ārkārtas situāciju novērošanai; meža ugunsgrēku un lielu piesārņojumu atklāšanai; anomālu fizisku parādību reģistrēšanai, lai prognozētu zemestrīces; zemju izmantošanas kontrolei, noteiktu Zemes virsmas rajonu operatīvai novērošanai.

*Kanopus-V № 3* tika izgatavots Krievijas uzņēmumā *Korporacija VNIIEM*; avioniku piegādāja Apvienotās Karalistes *[[Surrey Satellite Technology|SSTL]]*. Derīgā krava sastāv no diviem instrumentiem:
* Panhromatiskā uzņemšanas sistēma (*Панхроматическая съемочная система*) ir viena kanāla attēlveidotājs 0,54 — 0,86 mikrometru diapazonā ar izšķirtspēju 2,1 metrs;
* Daudzzonālā  uzņemšanas sistēma (*Многозональная съемочная система*) ir četru kanālu attēlveidotājs 0,46 — 0,84 mikrometru diapazonā ar izšķirtspēju 10,5 metri.

## Lidojuma gaita
*Kanopus-V № 3* startēja  02:07UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG/Fregat]]* no Baikonuras kosmodroma. Kopā ar to tika palaisti arī pavadoņi *[[Kanopus-V № 4]]*, *[[S-Net 1]]*, *[[S-Net 2]]*, *[[S-Net 3]]*, *[[S-Net 4]]*, *[[Lemur-2-Kadi]]*, *[[Lemur-2-TheNickMolo]]*, *[[Lemur-2-Jin-Luen]]*, *[[Lemur-2-UramChanSol]]*, *[[D-Star One Phoenix]]*.

Pirmo attēlu *Kanopus-V № 3* uzņēma 9. februārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Kanopus-V''  *VNIIEM* 
* Запуск КА «Канопус-В» № 3 и № 4  *VNIIEM* 
* Kanopus-V 1, 2 Gunter Dirk Krebs
Makroekonomikas instrumenti

**Makroekonomiskās politikas instrumenti** ļauj sabiedrībai, izmantojot ietekmi uz makroekonomisko mehānismu, uzturēt stabilu cenu līmeni, stabilu pieaugumu valsts ražošanas apjomā, augstu nodarbinātības līmeni un ārējo ekonomisko aktivitāšu bilanci.

Perfekta konkurence ir spēja pašreģistrēties, bet ietekme uz ārējiem faktoriem, tādiem kā dabas un sociālie kataklizmai, kā arī monopolizācija, neļauj īstermiņā panākt absolūti efektīvu resursu sadali. Pastāv četri galvenie makroekonomiskie instrumenti.

* Fiskāla politika. Izmantojot nodokļus un valdības izdevumus, ietekmē vispārējos izdevumus, kas tiek veikti valstī, stimulējot to pašu vai bremzējot ražošanu.

* Monetāra politika. To ietekme ir saistīta ar iespēju centralizētajai bankai pakļaut izmaiņām daudzumu naudas valstī, kā rezultātā izraisīt svārstību procentu likmi, un attiecīgi, apjomu kapitālizdevumus, kas tieši ietekmē valsts ražošanas apjomu.

* Cenas politika. Politika ierobežojot ienākumus iedzīvotāju valstī, pazeminot samaksas līmeni un cenas. Attīstītas valstīs šis instruments tika izmantots, lai apkarotu inflāciju īstermiņā, mūsdienu ekonomikas teoriju, tas tiek uzskatīts par neefektīvu un dārgu, turklāt kaitīgs, jo tas izraisa cenu kropļošanu un kavē brīvas konkurences tirgu.

* Ārpolitika (valsts ārējās attiecības) - attiecības ar citām valstīm savas valsts interesēs; valsts vispārējais kurss starptautiskajās lietās. Ārpolitika reglamentē šīs valsts attiecības ar citām valstīm un tautām saskaņā ar tās principiem un mērķiem, kas iegūti, izmantojot dažādus līdzekļus un metodes. Vissvarīgākais ārpolitikas līdzeklis ir diplomātija.

Nepieciešams ņemt vērā arī to, ka katrs no instrumentiem iesaistās kopējā kustībā ar masu papildu komponentiem un faktoriem, kas sniedz papildu iedarbību uz makroekonomisku.

Sakarā ar to, makroekonomiskie instrumenti arī tiek uzskatīti par politiskajiem faktoriem, kas ietekmē makroekonomiku vienlaikus ar ārējiem faktoriem un stimulējošiem faktoriem vai mērķiem makroekonomikā.

## Ārējās saites
* http://www.economicportal.ru/ponyatiya-all/instrumenty-makroekonomicheskoj-politiki.html
Hercogiste

**Hercogiste** ir teritorija, kurā valda hercogs vai hercogiene. Hercogistes gandrīz vienmēr atradās kādas citas valsts (lielākas karalistes vai impērijas) sastāvā, baudot dažādus politiskās autonomijas līmeņus. Statusā augstākās lielhercogistes parasti bija neatkarīgas valstis — Lietuvas lielhercogiste, Luksemburgas lielhercogiste, Toskānas lielhercogiste.

Hercoga tituls parasti skaitās trešais pēc imperatora un karaļa. Svētajā Romas impērijā, un tai sekojošajās vācu valstīs, hercoga tituls nāca pēc imperatora, karaļa, lielhercoga un kūrfirsta. Lielbritānijā hercoga tituls seko karaļa un prinča tituliem.
Ināra Kehre

**Ināra Kehre** ir latviešu sabiedriskā darbiniece, viena no fonda «Viegli» dibinātājām, kā arī apbalvojuma «Laiks Ziedonim» vadītāja. Vadīja uz Kultūras ministrijas pilnvarojuma līguma pamata VSIA «Rīgas cirks» (kopš 2017. gada 28. aprīļa), lai gan viņu līdz 2021. gadam aizvietoja Linda Pērkone. Tāpat viņa strādājusi kā SIA «Sense of Team» komandas veidošanas trenere. Strādājusi arī Sabiedriskās politikas centrā «Providus» un Latvijas Jaunatnes padomē kā Jauniešu Ministru kabineta veidotāja un vadītāja.

Ināra Kehre Latvijas Universitātē ieguvusi sociālo zinātņu bakalaura grādu politikas zinātnē, Parīzes sociālo zinātņu universitātē «Sciences Po» specializējusies starptautiskajās attiecībās, kā arī Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības akadēmijā studēja psiholoģiju.

## Atsauces
Līga Ulberte

**Līga Ulberte** (dzimusi 1972. gadā) ir Latvijas Kultūras akadēmijas asociētā profesore, viena no vadošajām personībām latviešu teātra zinātnes un kritikas laukā. Līga Ulberte 2007. gadā ieguvusi Mākslas zinātņu doktora grādu Teātra un kino vēsturē un teorijā Latvijas Universitātē. 

Vairākkārt bijusi Latvijas profesionālo teātru jauniestudējumu skates “Spēlmaņu nakts” ekspertu komisijas locekle. 

## Atsauces
Rasa Jansone

**Rasa Jansone** (dzimusi 1973. gadā) ir latviešu gleznotāja. Rasai ir maģistra grāds glezniecībā, Latvijas Mākslas akadēmijā absolvēta Kristapa Zariņa un Alekseja Naumova meistardarbnīca. Līdz šim viņa piedalījusies dažādās izstādēs un mākslas projektos (tostarp vides mākslas simpozijos Pedvālē, Rīgas pilsētvidē u.c.). 

Rasai Jansonei ir bijušas dažādas personālizstādes, piemēram, „Latvieši”, „Sniegbaltītes slepenā dzīve”, „Mammas cerības”, „Es paņemu mazumiņu šeit un nolieku to tur” un “Ģimenes”. Izstādē “Ģimenes”  atklājas mākslinieces saasinātais skatījums uz “ģimenes lietām”. Eksperti ir secinājuši, ka Rasa Jansone pārstāv Latvijas mūsdienu glezniecībā retu – intelektuālu un vienlaikus ekspresīvu – virzienu. Rasa glezno dokumentālus un privātus notikumus, tāpat kā vispārinātus vērojumus un atklāsmes.

Rasa Jansone vairākkārtīgi ir piedalījusies arī vides mākslas simpozijos, kā arī izmēģinājusi roku cīņā ar trešo dimensiju nelielas formas tēlniecības darbos. 

## Atsauces

## Ārējās saites
*