open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ibērijas Karaliste

**Ibērijas Karaliste** (, ; , *Kartli*) bija sena monarhiska valsts Kaukāza reģionā, kas pastāvēja no 3. gadsimta p.m.ē. līdz 6. gadsimtam m.ē. mūsdienu Gruzijas austrumu teritorijā.

## Nosaukums
Vēsturiski šī valsts bija pazīstama ar diviem dažādiem nosaukumiem:
* **Ibērija** — nosaukums, ko lietoja grieķu un romiešu autori;
* **Kartli** — pašnosaukums gruzīnu valodā (ქართლი), kas saglabājies līdz mūsdienām kā Gruzijas austrumu reģiona nosaukums.

Nosaukums *Ibērija* nav saistīts ar Ibērijas pussalu Eiropas dienvidrietumos (mūsdienu Spānijas un Portugāles teritorijā), lai gan grieķu un romiešu tekstos abas sauktas līdzīgi.

## Vēsture

### Izveidošanās
Saskaņā ar viduslaiku gruzīnu hroniku *[[Kartlis Tskhovreba]]* Ibērijas valsti dibinājis karalis Parnavazs I ap 302. gadu p.m.ē., pēc Ahemenīdu impērijas sabrukuma un Aleksandra Lielā kampaņu radītajām pārmaiņām reģionā.

### Politiskā un kultūras attīstība
Ibērija kļuva par nozīmīgu valsti Kaukāza reģionā, bieži atrodoties starp divām lielvarām — Romas impēriju un vēlāk Sasanīdu Persiju. Tai bija spēcīga aristokrātija un centralizēta monarhija.

4. gadsimta sākumā karalis Miriani III pieņēma kristietību kā valsts reliģiju, ko, pēc tradīcijas, ieviesa svētā Nino no Kapadokijas. Tā kļuva par vienu no pirmajām valstīm pasaulē, kas pieņēma kristietību kā valsts reliģiju.

### Krīze un integrācija Persijā
6. gadsimta vidū Ibērijas karaliste zaudēja faktisko neatkarību. 580. gadā Persija atcēla monarhiju un pievienoja Ibēriju kā provinci, saglabājot daļēju vietējās aristokrātijas varu.

## Galvaspilsēta
Ibērijas galvaspilsēta bija Mcheta, kas arī kļuva par svarīgu reliģisko centru, kad tajā tika ieviesta kristietība. Mūsdienās Mcheta ir viens no svarīgākajiem Gruzijas kultūras un vēsturiskajiem pieminekļiem.

## Mantojums
Ibērijas (Kartli) vēsturiskais mantojums turpinājās caur vēlākajiem feodālajiem gruzīnu valstiskajiem veidojumiem. Nosaukums *Kartli* saglabājies kā Gruzijas austrumu reģions, bet kristietības ieviešana bija būtisks pavērsiens Gruzijas vēsturē.

## Skatīt arī
* Gruzijas vēsture
* Kartlija

## Atsauces

## Literatūra
* Rapp, Stephen H. Jr. (2024). *The Sasanian World through Georgian Eyes: Caucasia and the Iranian Commonwealth in Late Antique Georgian Literature*. Routledge. ISBN 978-1032918860.
* Suny, Ronald Grigor (1994). *The Making of the Georgian Nation*. 2. izdevums. Indiana University Press. ISBN 978-0253050120.
* Toumanoff, Cyril (1967). *Studies in Christian Caucasian History*. Georgetown University Press. Tiešsaistes versija. Public Domain.

## Ārējās saites
Maiami Grand Prix

**Maiami ''Grand Prix*** () ir viens no [[Formula 1]] pasaules čempionāta posmiem, kas pirmo reizi pasaules čempionāta kalendārā tika iekļauts [[2022. gada F1 sezona|2022. gadā]]. Debija *Grand Prix* sacensībām ar šo nosaukumu notika [[Maiami Starptautiskais autodroms|Maiami Starptautiskā autodroma]] trasē [[Maiamigārdensa]]s pilsētā 2022. gada 8. maijā.

== Vēsture ==
2018. gadā [[Maiami]] pilsēta iesniedza priekšlikumu rīkot Maiami *Grand Prix* kā Formula 1 pasaules čempionāta posmu, un 2019. gads tika ierosināts kā pirmais sacīkšu datums, trasei atrodoties netālu no [[Maiami osta]]s. Pēc sarežģījumiem, kas radās saistībā ar Maiami ostas būvniecības un attīstības plāniem, tika iesniegts priekšlikums rīkot 2021. gada sacīkstes netālu no [[Hard Rock Stadium|*Hard Rock* stadiona]]. Sacīkstes netika iekļautas . gada kalendārā, kurā debitēja Džidas ielu trase pirmajā [[Saūda Arābijas Grand Prix|Saūda Arābijas *Grand Prix*]], bet 2021. gada aprīlī paziņoja, ka trasi iekļaus 2022. gada kalendārā. Sacīkstes pirmo reizi notika [[Maiami Starptautiskais autodroms|Maiami Starptautiskā autodromā]] saskaņā ar desmit gadu līgumu 2022. gada 8. maijā.

== Trase ==
[[Attēls:Start-Finish Straight at the 2024 Miami Grand Prix.jpg|thumb|Starta/finiša taisne [[2024. gada Maiami Grand Prix|2024. gada Maiami *Grand Prix*]] laikā.|alt=Start/Finish Straight at the 2024 Miami Grand Prix]]
Trase, ko projektēja un izveidoja Formula 1 trašu projektētāji *Apex Circuit Design*, tika īpaši uzbūvēta šim pasākumam. Stadiona īpašnieks Stīvens M. Ross vairākus gadus bija mēģinājis organizēt Maiami *Grand Prix*, pirms viņam tas izdevās. Trases izkārtojums veidots tā, lai sacīkstes netraucētu vietējiem iedzīvotājiem. Trase ir pastāvīga apļa līnija ar pagaidu infrastruktūru, piemēram, barjerām un žogiem, kuras demontēs, kad sacīkstes nenotiks. Ziņots, ka 2022. gada aprīlī, pirms debijas 2022. gada maijā, trase bija 95 % pabeigta.

== Uzvarētāji ==
=== Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti) ===



=== Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas) ===



=== Saraksts ===
Minēti tikai uzvarētāji tajos *Grand Prix'', kas aizvadīti F1 sezonu ietvaros.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Mikey and Nicky

***Mikey and Nicky*** ir 1976. gada ASV krimināldrāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir Eleina Meja. Filmā galvenās lomas atveido Pīters Falks, Džons Kasavetiss un Neds Bītijs.

Filma stāsta par Nikiju (Kasavetiss), kurš ar sava drauga Maikija (Falks) palīdzību cenšas paslēpties no mafijas.

Filmas *Mikey and Nicky* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Paramount Pictures]]*. Filma guva pozitīvu kritiķu novērtējumu, bet bija finansiāli neveiksmīga, kā rezultātā Meja vairāk nekā 10 gadus nerežisēja filmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristina Fernandesa Pintado

**Kristina Fernandesa Pintado** (; dzimusi ) ir spāņu aktrise, horeogrāfe, scenāriste un režisore, kas pazīstama ar Konšetas Ljopisas lomu valensiešu valodas seriālā *[[L'Alqueria Blanca]]* (2008—2025) un Margaritas lomas atveidošanu ziepju operā "Solījums" (2023—2024).

## Biogrāfija
K. Fernandesa Pintado uzsāka laikmetīgās dejas studijas Valensijas konservatorijā, apvienojot tās ar filozofijas studijām, kuras viņa pameta, lai studētu aktiermākslu.

2006. un 2007. gadā epizodiski piedalījusies tādos seriālos kā *[[El comisario]]* un *[[Hospital Central]]*.

2008. gadā ieguva savu pirmo galveno lomu populārajā Valensijas drāmas seriālā *[[L'Alqueria Blanca]]*, atveidojot Blankas māsīcu Konšetu. Viņa turpināja filmēties seriālā līdz tā pārraides TV kanāla *[[Canal Nou]]* slēgšanai 2013. gada beigās.

Pēc Valensijas TV kanāla *[[À Punt]]* atklāšanas, K. Fernandesa Pintado sāka atveidot Džūliju trillera seriālā *[[La Vall]]*. 2020. gadā viņa parādījās seriālā *[[Perdida]]*, atveidojot otrā plāna lomu.

Kopš 2019. gada K. Fernandesa Pintado atkal atveido Konšetas lomu seriālā *L'Alqueria Blanca* pēc seriāla atkārtotās pārraides uzsākšanas kanālā *À Punt*.

2020. gadā Kristina Fernandesa Pintado režisēja savu pirmo filmu *Coses a fer abans de morir* ar Oriolu Tarrasonu, Manuelu Maestro, Anhelu Figolsu un viņu pašu galvenajās lomās.

No 2023. līdz 2024. gadam atveidoja Margaritu Ljopisu de Luhanu, Martinas māti un Krusas svaini La 1 ziepju operā "Solījums".

## Filmogrāfija
### Televīzija

### Kino
#### Kā aktrise

#### Kā režisore

### Īsfilmas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Labākā filma (Cēzara balva)

**[[Cēzara balva]] kategorija "Labākā filma"** tiek pasniegta labākajai Francijas filmai kopš 1976. gada.

## Balvas ieguvēji

## Ārējās saites
* 
* Cēzara balva "Labākajai filmai" vietnē *[[AlloCiné]]*
Jusqu'à la garde

***Jusqu'à la garde*** ir 2017. gada Francijas drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Ksavjē Legrāns. Filmā galvenās lomas atveido Denī Menošē un Lea Drukere.

Filma stāsta par tikko šķīrušos pāri, kuri cīnās par viņu 11 gadus vecā bērna aizbildniecību.

Filmas *Jusqu'à la garde* pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta lauvu. Par filmu Legrāns saņēma festivāla Sudraba lauvas balvu kā labākais režisors. Filma saņēma četras Cēzara balvas, tai skaitā kategorijās "Labākā filma" un "Labākā aktrise" (Drukere).

## Atsauces

## Ārējās saites
Melodija no pagraba

**"Melodija no pagraba"** () ir 1963. gada Francijas krimināldrāmas filma, kuras režisors ir Anrī Verneijs. Filmā galvenās lomas atveido Žans Gabēns un Alēns Delons. Filma balstīta uz Zekiala Marko 1959. gada romānu *The Big Grab*.

Filma stāsta par zagli Šarlu (Gabēns), kurš kopā ar bijušo cietuma kameras biedru Fransuā (Delons) plāno aplaupīt Kannu kazino.

Filmas "Melodija no pagraba" pirmizrāde notika . Filma saņēma Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā".

## Ārējās saites
1408 (filma)

**"1408"** () ir 2007. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Mīkaels Hofstrēms. Filmā galvenās lomas atveido Džons Kjūsaks, Semjuels Džeksons, Mērija Makkormaka un Tonijs Šalhūbs. Filma balstīta uz Stīvens Kinga 1999. gada īso stāstu "1408".

Filma stāsta par rakstnieku Maiku Enslinu (Kjūsaks), kurš pēta pārdabiskas parādības. Kādu dienu Maiks saņem vēstuli ar brīdinājumu neapmeklēt 1408 istabiņu kādā Ņujorkas viesnīcā. Lai gan Maiks sākumā ir skeptisks, viņš drīz vien tiek iesprostots istabā, kur piedzīvo dīvainus un biedējošus notikumus.

Filmas "1408" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[The Weinstein Company]]* un *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]*. Filma guva pārsvarā pozitīvu kritiķu novērtējumu un bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 133 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ļaunuma zeme

**"Ļaunuma zeme"** () ir 2024. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Viljams Jūbenks. Filmā galvenās lomas atveido Liams Hemsvorts, Rasels Krovs, Lūks Hemsvorts, Rikijs Vitls un Milo Ventimilja.

Filma stāsta par ASV Armijas kareivi Kinniju (Liams Hemsvorts), kurš cenšas izdzīvot Filipīnu džungļos pēc tam, kad viņa vienībai uzbrūk teroristi.

Filmas "Ļaunuma zeme" pirmizrāde ASV notika , bet Latvijā — 15. martā. Filma saņēma viduvējas kritiķu atsauksmes un bija finansiāli neveiksmīga, nopelnot tikai 7 miljonus ASV dolāru pie 20 miljonu dolāru budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Criss Cross

***Criss Cross*** ir 1949. gada ASV *[[film noir]]* filma, kuras režisors ir Roberts Siodmaks. Filmā galvenās lomas atveido Bērts Lankasters, Ivonna De Karlo un Dens Durija.

Filma stāsta par bruņotas kravas automašīnas apsargu, kurš ar savu bijušo sievu aplaupa pats savu apsargājamo auto.

Filmas *Criss Cross* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures|Universal-International]]*. Filmai līdz mūsdienām ir saglabājies augsts kritiķu novērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Primārie metabolīti

**Primārie metabolīti** ir organiskas vielas, kas veidojas vielmaiņas (metabolisma) procesos un ir tieši iesaistītas organismu augšanā, attīstībā un vairošanā. Tie ir būtiski visiem dzīvajiem organismiem un sastopami visās šūnās. Šīs vielas nepieciešamas pamatprocesiem, piemēram, enerģijas ražošanai, šūnu struktūras veidošanai un ģenētiskās informācijas pārsūtīšanai.

## Funkcijas
Primārie metabolīti pilda dažādas pamatfunkcijas:
* enerģijas nodrošināšana (piemēram, glikoze, ATF);
* šūnu uzbūves veidošana (aminoskābes, taukskābes, nukleotīdi);
* rezerves vielu uzkrāšana (ciete augos, glikogēns dzīvniekos).

## Piemēri

## Pielietošana
Primārie metabolīti tiek plaši izmantoti tādu alkoholisko dzērienu ražošanā, kā vīns un alus.

## Atsauces
Killers no Grospointas skolas

**"Killers no Grospointas skolas"** () ir 1997. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisors ir Džordžs Armteidžs. Filmā galvenās lomas atveido Džons Kjūsaks, Minnija Draivere, Alans Ārkins un Dens Akroids.

Filma stāsta par profesionālu Losandželosas slepkavu, kurš dodas uz savas vidusskolas salidojumu Mičiganas pilsētā un satiek savu bijušo draudzeni, kuru viņš pameta izlaiduma naktī.

Filmas "Killers no Grospointas skolas" pirmizrāde notika . Filma kļuva pazīstama ar savu skaņu celiņu kuru izveidoja rokgrupas *[[The Clash]]* dalībnieks Džo Strammers un kurā tika iekļautas vairākas populāras pankroka, ska un jaunā viļņa žanra dziesmas. Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu un nopelnīja 31 miljonu ASV dolāru pie 15 miljonu dolāru budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Migla (filma)

**"Migla"** () ir 2007. gada ASV zinātniskās fantastikas šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Frenks Darabons. Filmā galvenās lomas atveido Tomass Džeins, Mārša Geja Hārdena, Lorija Holdena, Andrē Brauers un Tobijs Džonss. Filma balstīta uz Stīvena Kinga 1980. gada tāda paša nosaukuma noveli.

Filma stāsta par cilvēku grupu nelielā Meinas štata pilsētā, kuri tiek iesprostoti lielveikalā, kad pilsētu apņem noslēpumaina migla, kas apslēpj nāvējošas radības.

Filmas "Migla" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]* un *[[Dimension Films]]*. Filma saņēma polarizējošas kritiķu atsauksmes un nopelnīja 57,3 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valters Ščerbinskis

**Valters Ščerbinskis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu vēsturnieks, vēstures zinātņu doktors, Latvijas Nacionālās enciklopēdijas (LNA) galvenais redaktors, LU Padomes loceklis, kā arī Rīgas Stradiņa universitātes docents.

Valters Ščerbinskis dzimis Rīgā un uzaudzis Grīziņkalnā. Studējis Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē. Studiju laikā strādājis gan Kara muzejā, gan Latvijas valsts vēstures arhīvā. 2003. gadā Latvijas Universitātē ieguvis vēstures zinātņu doktora grādu. Tajā pašā gadā arī uzsācis darbu Rīgas Stradiņa universitātē. 

Galvenie pētījumu virzieni saistīti ar Iekšlietu ministrijas darbību 1919-1940. gadā, Aizsargu organizācijas vēsturi un novadpētniecību. Pētījis arī akadēmisko mūža organizāciju vēsturi Latvijā.

Ščerbinskis ir Atzinības krusta III šķiras (Ordeņa komandieris) kavalieris un latviešu Studentu korporācijas Fraternitas Cursica biedrs.

## Atsauces
Androfāgi

[thumb|Androfāgu atrašanās vieta uz ziemeļiem no [Skitijas]]
**Androfāgi** bija seno laiku cilts, kuras eksistenci pierakstījuši senie grieķu-romiešu autori.

## Nosaukums
Nosaukums *androfāgi* ir sengrieķu vārda *androfagoi* latinizācija, kas nozīmē "cilvēkēdāji". Šis nosaukums ir aprakstošs, balstīts uz šīs cilts kanibālisma praksi, viņu pašu cilts nosaukums nav zināms.

## Atrašanās vieta
Androfāgi dzīvoja reģionā uz ziemeļaustrumiem no Dņipro upes Krievijas teritorijā.

Androfāgu kaimiņi bija neuri rietumos un skiti dienvidos.

## Atsauces
Neuri

[thumb|Neuru atrašanās vieta netālu no [Skitijas]]
**Neuri** bija sena slāvu vai baltu tauta, kuras eksistenci ir pierakstījuši senie grieķu-romiešu autori.

## Identifikācija
Neuri piederēja nezināmas izcelsmes Eiropas tautu grupai, taču vairums pētnieku uzskata, ka viņi bija slāvu vai baltu senči. 

Neuri dzīvoja reģionā, kas atbilst mūsdienu Baltkrievijai un Ukrainai, teritorijā, kas ietvēra Desnas, Pripetes un Dņipro vidusteces upes. Dienvidos neuru teritorija sasniedza Dienvidbugas upes augšteci.

## Vēsture
Neuri bija neatkarīgi no skitiem.

Saskaņā ar Hērodota teikto, neuriem reiz nācās pamest savu zemi čūsku iebrukuma dēļ.

## Atsauces
Autoru iela

**Autoru iela** ir iela Liepājā, Jaunliepājas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Jelgavas ielu un beidzas krustojumā ar Lāčplēša ielu. Ielas garums ir aptuveni 200 metri, un to pilnībā klāj bruģis. 

Autoru ielā 4/6 atrodas Zinātnes un izglītības inovāciju centrs. 

## Ielu savienojumi
Autoru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jelgavas iela (T veida krustojums)
* Teodora Breikša iela (T veida krustojums)
* Lāčplēša iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Jaunliepāja
Zolitūdes tirgus

thumb|Rekonstruēts tirgus logo jeb galvenais uzraksts 
**Zolitūdes tirgus** bija kādreizējais , Zolitūdes apkaimes pierobežā, Jāņa Endzelīna ielā 11, jeb Jāņa Endzelīna un Rostokas ielas stūrī pie autobusu dispečeru punkta "Zolitūde" un netālu no Zolitūdes dzelzceļa stacijas. 

## Vēsture
Tirgus tika būvēts, pabeidzot daudzstāvu dzīvojamo māju apbūvi Zolitūdē, vietējo iedzīvotāju vajadzībām starp 1993.—1994. gadiem, un atvērts 1994. gada 24.oktobrī. 

Ap 2014. gadu, visticamāk, maza apgrozījuma vai bankrota dēļ tika izsludināts pārdošanā. 2017. gada otrajā pusē lielākais paviljons, jeb tirgus lielākā daļa tika nojaukta, kā arī tika samazināta tā teritorija, izmainot nožogojumu pusē, kas vērsta uz māju iekšpagalmiem, atstājot nelielu laukumu, klātu ar bruģakmeni, brīvu. Neskatoties uz to, kādu laiku nojauktā paviljona vietā joprojām norisinājās tirdziņi, kas parasti tika veikti reizi mēnesī vai divos, vēlāk — gadatirgi reizi gadā (ar izņēmumiem pandēmijas laikā).
thumb|Būvlaukums uz 2025. gada jūniju

### Tirgus teritorija šobrīd
2022. gada oktobrī pēc tobrīd nesen notikušā pēdējā gadatirgus tas tika pilnīgi slēgts, un pa to laiku ielas otrajā pusē jau izvietoja jaunu dispečeru punkta ēku. Teritorija, visdrīzāk uz to laiku jau izpirkta, tika pilnīgi atbrīvota, pēdējās ēkas nojaucot ziemā no 2023. uz 2024. gadu. 

Uz 2025. gadu teritorijā norit būvdarbi "YIT LATVIJA" dzīvojamās mājas projekta "*Rubīns I*" realizācijā.

## Tirgus raksturojums
thumb|Bijušā D/P "Zolitūde" ēka pirms nojaukšanas, 2023. gada oktobris
Sākotnējā tirgus teritorija aizņēma 4400 m² jeb ap 0,45 ha lielu platību, uz kurās atradās viens galvenais — lielākais paviljons, kas bija izvietots teritorijas centrā un daļēji tās D pusē, divi lielākie kioski ar izteiktiem piramīdveidīgiem jumtiem pie galvenās ieejas Z pusē, un divi mazākie kioski — viens no kuriem, kaut arī tehniski bija vienots ar vienu no lielākajiem kioskiem, bija dispečera punkta "Zolitūde" vajadzībām atvēlēta ēka, iekļaujot sevī telpas un labierīcības autobusu vadītājiem un "Rīgas Satiksmes" e-talonu pārdošanas vietu. Taču otrs mazākais kiosks atradās viens pats teritorijas DR pusē. Pirmajā lielākajā kioskā, kas bija savienots ar dispečeru punkta ēku, atradās apavu remonts, kā arī mazs augļu un dārzeņu veikaliņš, bet otrajā — kafejnīca, iekļaujot arī ārā izvietotas vietas.  

Tirgus ēkas galvenokārt bija būvētas no koka, ar atsevišķām ķieģeļu sienām vai metāla konstrukcijām, visbiežāk balstiem, ar koka logiem, dažreiz metāla, biežāk koka durvīm, ar metāla jumta segumu, uz kura lielākā paviljona iekšējai apgaismošanai bija vienota trīsstūraina stikla konstrukcija, kas stiepās līdz pat galvenajai ieejai, tehniski savienojot abus priekšā atrodošos kioskus. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tirgus vizuālais izskats pirms nojaukšanas — ''Facebook''
Latvijas Atdzimšanas partija

**Latvijas Atdzimšanas partija** ir populistiska politiskā partija Latvijā.

Partiju dibināja Andris Rubins 1998. gadā. No 2018. līdz 2020. gadam partija bija daļa no apvienības "Latviešu nacionālisti". 

2025. gada Rīgas domes vēlēšanās partijas vienīgais kandidāts bija dermatovenerologs Silvestrs Rubins (A. Rubina dēls). Partija izcēlās arī ar "utopisku" programmu, bet S. Rubins pirms vēlēšanām paziņoja, ka ievēlēšanas gadījumā noliktu deputāta mandātu, tā cerot izraisīt domes ārkārtas vēlēšanas. Partija piedalījās arī Siguldas novada domes vēlēšanās, Andrim Rubinam startējot kā 1. numuram piecu kandidātu lokā. Partija nepārvarēja 5% barjeru, Rīgā iegūstot 0,23% balsu, bet Siguldā – 1,11%.

Partija nav tieši saistīta ar ap 1990. gadu pastāvējušo Latvijas Atdzimšanas partiju.

## Atsauces
Šķeltais aklis

**Šķeltais aklis** (*Galeopsis bifida*) ir akļu suga. Tā ir plaši sastopama Eirāzijā, diezgan bieži visā Latvijas teritorijā, un daudzviet ieviesies ārpus pamatizplatības apgabala. Latvijā atsevišķi eksemplāri aug nezālienēs, ceļmalās, izmīdītos mežos, arī tīrumos un atmatās.

## Atsauces
Kataras Grand Prix

**Kataras Grand Prix** () ir Formula 1 autosacīkstes, kas notiek Katarā. Pirmo reizi tas notika 21. novembrī Lūseilas Starptautiskajā autodromā . gada čempionāta ietvaros, un pēc tam, kad 2022. gada sezonā tas nenotika Katarā notiekošā 2022. gada FIFA Pasaules kausa dēļ, tas atkal pievienojās kalendāram . gadā saskaņā ar 10 gadu līgumu. Sacīkstes tika noteiktas kā ceturtās pilnas nakts sacīkstes (atšķirībā no dienas vai dienas un nakts sacīkstēm) Formula 1 kalendārā pēc Singapūras, Bahreinas un 2020. gada Sahiras Grand Prix.
## Vēsture
2021. gada Formula 1 sezonā sākotnēji bija plānota 23 sacīkste. Sezonas atklāšanas posms, Austrālijas Grand Prix, sākotnēji tika atlikts COVID-19 ierobežojumu dēļ valstī, pirms tas tika atcelts.

Austrālijas Grand Prix atcelšana notika sezonas beigās, atstājot kalendārā brīvu vietu, un par tās aizstājēju tika paziņots pirmās Kataras Grand Prix sacensības, kas notika 2021. gada oktobrī.
## Uzvarētāji
### Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti)

### Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas)

### Saraksts
Minēti tikai uzvarētāji tajos *Grand Prix*, kas aizvadīti F1 sezonu ietvaros.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2025.gada sacensības
Brūngalvītes

**Brūngalvītes** (*Prunella*) ir lūpziežu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir ziemeļu puslodes mērenajā un subtropu joslā. Latvijā ir sastopamas divas brūngalvīšu sugas — lielziedu brūngalvīte (*Prunella grandiflora*) un parastā brūngalvīte (*Prunella vulgaris*).

## Sugas
Ģintī ir klasificētas sugas un dabiski sastopamie hibrīdi:

* lielziedu brūngalvīte (*Prunella grandiflora*) (L.) Turra
* parastā brūngalvīte (*Prunella vulgaris)* L.
* *Prunella albanica* Pénzes
* *Prunella* × *codinae* Sennen
* *Prunella cretensis* Gand.
* *Prunella* × *dissecta* Wender.
* *Prunella* × *gentianifolia* Pau
* *Prunella hyssopifolia* L.
* *Prunella* × *intermedia* Link
* *Prunella laciniata* (L.) L.
* *Prunella orientalis* Bornm.
* *Prunella prunelliformis* (Maxim.) Makino
* *Prunella* × *surrecta* Dumort.

## Atsauces
Indriķa iela (Liepāja)

**Indriķa iela** ir iela Liepājā, Vecliepājas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Toma ielu un beidzas krustojumā ar Uliha ielu. Iela ir aptuveni 130 metrus gara, un to pilnībā klāj bruģis. 

## Ielu savienojumi
Indriķa iela ir savienota ar šādām ielām:

* Toma iela (T veida krustojums)
* Kurzemes iela (T veida krustojums)
* Uliha iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vecliepāja
Šovs (uzvārds)

**Šovs** var būt:

* Džordžs Bernards Šovs (*George Bernard Shaw*; 1856—1950) — īru rakstnieks;
* Endrū Šovs (*Andrew Shaw*; 1991) — kanādiešu hokejists;
* Roberts Šovs (*Robert Shaw*; 1927—1978) — angļu aktieris;
* Terijs Šovs (*Terrey Shaw*; 1946—1997) — Austrālijas šahists.
Jāņa Asara iela (Liepāja)

**Jāņa Asara iela** ir iela Liepājā, Ziemeļu priekšpilsētas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Namdaru ielu un Kviešu ielu, bet beidzas krustojumā ar Krūmu ielu. Iela ir apbūvēta ar privātmājām. Jāņa Asara iela ir aptuveni 1100 metrus gara, ielai ir gan grants segums, gan asfalta segums. 

## Ielu savienojumi
Jāņa Asara iela ir savienota ar šādām ielām:

* Namdaru iela
* Kviešu iela
* Ābeļu iela
* Stārķu iela
* Ventspils iela
* Elizabetes iela
* Riņķu iela
* Mežu iela
* Krūmu iela

## Skatīt arī
* Ziemeļu priekšpilsēta (Liepāja)
Enerģētiķu šķērsiela

**Enerģētiķu šķērsiela** ir iela Daugavpilī, Ķīmijas apkaimē. Enerģētiķu šķērsiela sākas krustojumā ar Jātnieku ielu, ved dienvidaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Arhitektu ielu. Šī posma garums ir 215 metri, satiksmes kustība norit vienā joslā, bet abos virzienos ierobežota ar ceļa zīmēm "Braukt aizliegts". Tomēr šķērsielas sarkano līniju platums ir 62 metri, jo tā stiepjas gar augstsprieguma līniju.

Pēc mūsdienu oficiāliem datiem, uz Enerģētiķu šķērsielu attiecas arī Arhitektu ielas turpinājums no Zeļinska ielas līdz pat Smilšu ielai. Šī posma garums ir 525 metri, satiksmes kustība šeit norit abos virzienos, divās joslās. Visā garumā Enerģētiķu šķērsielai ir asfalta segums. Sabiedriskais transports pa šķērsielu nekursē.

Enerģētiķu šķērsielā ir tipveida piecststāvu dzīvojamā apbūve. Iela izveidota, apbūvēta un nosaukta 1960. gados. Laika gaitā ielas nosaukums nav mainījies.

## Ievērojami objekti
* Nr. 6 — tipveida ķieģeļu māja ar bijušās Bērnu mākslas skolas un mākslinieku darbnīcu telpām 6. (bēniņu) stāvā.

## Ielu savienojumi
Enerģētiķu šķērsiela ir savienota ar šādām ielām:
* Jātnieku iela
* Arhitektu iela

## Atsauces
Rietumkrasta iela

**Rietumkrasta iela** ir iela Liepājā, Dienvidrietumu rajonā. Tā sākas krustojumā ar Vaiņodes ielu un beidzas krustojumā ar Vētru ielu. Iela ir aptuveni 272 metrus gara un tā ir klāta ar bruģi. Rietumkrasta iela ir apbūvēta ar modernām savrupmājām.

Nosaukums jaunizveidotajai Rietumkrasta ielai piešķirts 2004. gada 8. novembrī.

## Ielu savienojumi
Rietumkrasta iela ir savienota ar šādām ielām:

* Vaiņodes iela
* Vētru iela

## Atsauces
Vjačeslavs Bobrovs

**Vjačeslavs Bobrovs** (; dzimis  Doneckā) ir ukraiņu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja un centra pozīcijā, Ukrainas basketbola izlases dalībnieks. 2025. gadā spēlē Rumānijas Basketbola līgas klubā Bukarestes "Dinamo", bet iepriekš vairākas sezonas spēlējis Rīgā, pārstāvot Latvijā bāzēto Ukrainas klubu Slobožanskes "Prometey", kā arī vadošo Latvijas klubu VEF Rīga.

## Karjera
Pieaugušo basketbolā debitēja jau 2009. gadā Ukrainas klubā Mariupoles "Azovmash". Spēlējis vairākos Ukrainas klubos, kā arī Rumānijā, Francijā, Lietuvā un Spānijā, kur pārstāvēja ACB Līgas klubu *[[Baloncesto Fuenlabrada|Fuenlabrada]]*.

2023. gada vasarā V. Bobrovs pievienojās Rīgā bāzētajam spēcīgākajam Ukrainas klubam Slobožanskes "Prometey", kura sastāvā uzvarēja Latvijas—Igaunijas Basketbola līgā un sekmīgi spēlēja ULEB Eirokausā.

2024. gada vasarā tika paziņots, ka V. Bobrovs paliks Rīgā, jo ir noslēdzis līgumu ar vadošo Latvijas klubu VEF Rīga. VEF sastāvā viņam izdevās uzvarēt visos vietējos turnīros, kļūstot gan par Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas čempionu, gan par Latvijas čempionu un uzvarot Latvijas kausā. Viņš tika atzīts par 2025. gada Latvijas—Igaunijas līgas finālu labāko spēlētāju.

2025. gada vasarā pievienojies Rumānijas Basketbola līgas klubam Bukarestes "Dinamo".

Spēlējis visu vecumu Ukrainas jaunatnes izlasēs, bet kopš 2012. gada ir pieaugušo Ukrainas basketbola izlases dalībnieks. Tās sastāvā spēlēja 2017. gada un 2022. gada Eiropas čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Patulīns

**Patulīns** ir mikotoksīns un sekundārs metabolīts, ko ražo dažas *[[Aspergillus]]*, *[[Penicillium]]* un retāk *[[Byssochlamys]]* ģints pelējuma sēnīšu sugas.

## Toksicitāte
Patulīns ir toksiska viela, kas lielās devās var nodarīt nopietnu kaitējumu dzīvniekiem. Pelēm un žurkām tika novēroti īslaicīgi kuņģa-zarnu trakta bojājumi, kā arī difūza plaušu tūska, sastrēgums, asiņošana un dažreiz aknu, nieru un liesas nekroze.

Cilvēkiem tas var izraisīt kuņģa-zarnu trakta darbības traucējumus un tam piemīt genotoksiskas īpašības, taču nav pierādījumu, ka šī viela ir kancerogēna cilvēkiem.

## Pārtikas piesārņojums
Patulīna ražotāji galvenokārt ietekmē augļus un dažus dārzeņus. Toksīns ir atrasts ābolos, bumbieros, aprikozēs, persikos, ķiršos, vīnogās, banānos, zemenēs, mellenēs, brūklenēs, smiltsērkšķos, tomātos un dažu augļu sulu biezenī. Bet visbiežāk tie ietekmē iepuvušus ābolus un ābolu produktus.

Pat bojātās augļa daļas nogriešana nav glābiņš no patulīna, jo šis mikotoksīns izšķīst ūdenī un iesūcas dziļi.

Eksperimenti ir parādījuši, ka citrusaugļiem un dažām dārzeņu kultūrām (kartupeļiem, sīpoliem, redīsiem, mārrutkiem, baklažāniem, ziedkāpostiem, ķirbjiem un mārrutkiem) ir dabiska izturība pret patulīna ražotāju izraisītu infekciju.

## Atsauces
Tianwen 2

***Tianwen 2*** () ir Ķīnas asteroīdu zonde. Ar kosmisko aparātu plānots izpētīt Zemei tuvu esošo asteroīdu *469219 Kamoʻoalewa*, iegūstot tā minerālu paraugus, ko atgādātu uz Zemi, pēc tam arī pētīt objektu *311P/PanSTARRS,* kam ir asteroīda un komētas īpašības. Zonde tika palaista 2025. gada 28. maijā.

Lai iegūtu asteroīda virsmas materiālus, kosmiskais aparāts izmanto "pieskaršanās un pacelšanās" manevra paraugu ņemšanas metodi, līdzīgi kā Japānas *[[Hayabusa 2]]* un *NASA* *[[OSIRIS-REx]]*. Turklāt tas izmēģinās arī jauna veida "noenkuro un piestiprini" metodi, izmantojot četras robotizētas rokas, lai pieķertos asteroīda virsmai. Šīs rokas ir aprīkotas ar urbjiem, kas ļauj zondei piestiprināties pie 40 metrus platā asteroīda, lai iegūtu paraugus.

Pēc paraugu ievākšanas *Tianwen 2* tos nogādās uz Zemes, izmantojot atgriešanās kapsulu. Pēc tam zonde veiks gravitācijas manevru un turpinās pagarinātu misiju, lai apmeklētu objektu *311P/PanSTARRS*.

## Lidojuma gaita
*Tianwen 2* tika palaista  17:31 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 3B]]* no Sičanas pavadoņu palaišanas centra.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tianwen 2 Gunter Dirk Krebs
Romiešu sveiciens

thumb|''The Oath of the Horatii'' (1784)
**Romiešu sveiciens** () ir žests, kas bieži tiek attēlots kā izstiepta roka uz priekšu ar plaukstu uz leju vai uz augšu.

Lai gan tas mūsdienās tiek saistīts ar Senās Romas kultūru, nav pārliecinošu vēsturisku pierādījumu, ka šāds sveiciens būtu patiesi izmantots romiešu laikmetā. Šis priekšstats galvenokārt ir veidojies mākslas un literatūras ietekmē no 18. un 19. gadsimta.

Romiešu sveiciens kļuva īpaši atpazīstams 20. gadsimtā, kad to pieņēma dažādi autoritārie režīmi. Itālijā fašistu līderis Benito Musolīni padarīja šo žestu par oficiālu sveiciena formu, un vēlāk līdzīgu žestu izmantoja nacistiskā Vācija kā daļu no *[[Heil Hitler]]* sveiciena. Šī iemesla dēļ romiešu sveicienu mūsdienās saista ar fašismu un nacionālsociālismu, un tā lietošana vairākās valstīs ir aizliegta vai tiek uzskatīta par naida simbolu.

Lai gan dažās filmās un teātra iestudējumos romiešu sveiciens joprojām tiek izmantots kā estētisks vai vēsturisks elements, publiskā telpā tā lietošana bieži izraisa pārpratumus.

## Ārējās saites
Ulvija Ali

**Ulvija Ali** (Ulvija Ali Gulijeva; (; dzimusi  Geičajā, Azerbaidžānā) ir neatkarīga Azerbaidžānas žurnāliste, režisore, cilvēktiesību aizstāve un politiskā ieslodzītā. No 2019. līdz 2025. gadam strādāja kā žurnāliste "Amerikas Balss" (VoA).

No 2012. gada Ulvija Ali savā X (*Twitter*) lapā informēja par cilvēktiesību pārkāpumiem Azerbaidžānas teritorijā. Par tiem viņa ir informējusi arī starptautiskos plašsaziņas līdzekļus. Ārvalstu preses publikācijās par situāciju Azerbaidžānā bieži atsaucās uz viņas sniegto informāciju, kā arī izmantoja autores fotogrāfijas un videomateriālus.

2025. gada februārī, kad tika anulēta "Amerikas Balss" žurnālistu akreditācija, Ulvija Ali nepārtrauca savu profesionālo darbību. Viņa paziņoja, ka pat tad, ja nav neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu, kas būtu gatavi publicēt viņas materiālus, viņa izplatīs savas reportāžas caur savu blogu. Pēc tam U. Ali turpināja publicēt ziņojumus savā *[[Facebook]]* lapā.

Trīs mēnešus vēlāk, 2025. gada 7. maijā viņa tika apcietināta sakarā ar *Meydan TV* lietu. Viņai un citiem šajā lietā arestētajiem tika izvirzītas apsūdzības saskaņā ar Kriminālkodeksa 206.3.2. pantu (kontrabanda, ko veikusi personu grupa pēc iepriekšējas vienošanās). Ulvija Ali apsūdzības noliedza, vēl četrus mēnešus pirms apcietināšanas paziņoja, ka nav *Meydan TV* žurnāliste.

Dažas vietējās un starptautiskas cilvēktiesību organizācijas ir nosodījušas Ulvijas Ali apcietināšanu, nosaucot to par politisku, un aicinājušas Azerbaidžānas varas iestādes viņu nekavējoties atbrīvot.

Pašreiz (2025. gada maijā) viņa atrodas Tieslietu ministrijas Penitenciārā dienesta Baku izmeklēšanas izolācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stefanovo

**Stefanovo** var būt:
* Stefanovo (Dobričas apgabals) — ciems Bulgārijā, Dobričas apgabalā;
* Stefanovo (Gabrovas apgabals) — ciems Bulgārijā, Gabrovas apgabalā;
* Stefanovo (Lovečas apgabals) — ciems Bulgārijā, Lovečas apgabalā.

## Skatīt arī
* Stefanova
Mājai un Dārzam

right
**Mājai un Dārzam** ir Latvijas mazumtirdzniecības veikalu tīkls, kas specializējas dārza, mājsaimniecības un būvmateriālu preču tirdzniecībā. To pārvalda akciju sabiedrība "Diāna", kas bāzēta Ventspilī. Veikalu tīkls sāka darbu 2005. gadā.

Veikali atrodas dažādās Latvijas pilsētās. Bez tam ir arī B2B projektu nodaļa, kas apkalpo juridiskos un fiziskos klientus. Uzņēmums piedāvā arī iepirkšanos tiešsaistē internetveikalā *www.zum.lv*.

2025. gada 20. oktobrī tika paziņots, ka AS "Diāna" ir iegādājusies veikalu tīklu "Cenuklubs". Šos veikalus paredzēts iekļaut "Mājai un Dārzam" tīklā. Telpas plānots pārņemt 2026. gada 1. martā. Jaunos veikalus atvēs pavasarī pēc pilnīgas sagatavošanās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
* zum.lv internetveikals
Baložu iela (Daugavpils)

**Baložu iela** ir iela Daugavpilī, Vecās un Jaunās Forštates robežā. Baložu iela sākas apļveida krustojumā ar Ormaņu un Zeltkalna ielu, ved ziemeļu virzienā un beidzas krustojumā ar Ganību ielu. Visā garumā Baložu ielas nepārnumuru puse attiecas uz Veco Forštati, bet pārnumuru puse — uz Jauno Forštati. Ielā ir privātmāju apbūve.

Ielas garums ir aptuveni 645 metri. Sākotnējais Baložu ielas posms (no Ormaņu ielas līdz Ezeru ielai) klāts ar asfalta segumu, tālāk ielai ir grants segums, bet pēc krustojuma ar Stāvo ielu Baložu ielai seguma nav. Asfaltētajā posmā ir divas braukšanas joslas, pārējos posmos ir viena josla. Satiksmes kustība visā garumā atļauta abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Baložu ielu nekursē.

Agrākais ielas nosaukums bija **Mazā Lēģeru iela**. Kopš 1930. gadiem Baložu ielas nosaukums nav mainījies.

## Ievērojami objekti
* Nr. 3 — Daugavpils Jēzus Sirds Romas katoļu draudze.

## Ielu savienojumi
Baložu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ormaņu iela / Zeltkalna iela (apļveida krustojums)
* Ezeru iela
* Kalnu iela
* Stāvā iela
* Špoģu iela (T veida krustojums)
* Ganību iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Svētā Nino

**Svētā Nino** (gruzīnu: წმინდა ნინო, *ts’minda Nino*; ap 296. gadu — ap 338. gadu) bija kristietības sludinātāja, kuru uzskata par Gruzijas kristianizētāju. Viņa ir viena no visvairāk godinātajām svētajām Gruzijas Pareizticīgajā Baznīcā, un viņas simbols — vīnogulāja krusts — ir Gruzijas kristietības pazīšanās zīme.

## Dzīves sākums
Nino dzimusi Kolastra pilsētā Kapadokijā, Romas impērijā. Viņas tēvs bija romiešu armijas virsnieks Zabulons, bet māte — Suzanna, Jeruzalemes patriarha māsa. Saskaņā ar tradīciju, Nino bija radiniece Svētajam Jurim. Bērnībā viņu audzināja mūķene Niofora no Betlēmes.

## Misija Iberijā
Ap 320. gadu Nino ieradās Gruzijā un sāka sludināt kristietību. Viņa dziedināja karalieni Nanu, kura tika kristīta. Karalis Mirians III sākotnēji pretojās, taču pēc brīnumainas atklāsmes — kad viņš akls apmaldījās mežā un lūdza Nino Dievu — viņš tika dziedināts un pieņēma kristietību.

326. gadā Mirians pasludināja kristietību par valsts reliģiju. Tas padarīja Gruziju par otru kristīgo valsti pēc Armēnijas.

## Nāve un piemiņa
Pēdējos dzīves gadus Svētā Nino pavadīja Bodbe kalnu apvidū, kur arī nomira. Viņas kapavieta atrodas Bodbes klosterī, kur joprojām ir svētceļojumu vieta.

## Piemiņas dienas
Svētās Nino piemiņas dienas tiek atzīmētas vairākās kristīgajās konfesijās:
* **14. janvāris** — galvenā piemiņas diena Gruzijas Pareizticīgajā baznīcā un Romas Katoļu baznīcā;
* **19. maijs** — Nino ierašanās Gruzijā;
* **20. maijs** — viņas vecāku, Zabulona un Suzannas, piemiņas diena;
* **23. maijs** — īpaša piemiņas diena Gruzijā;
* **29. oktobris** — piemiņas diena Armēņu apustuliskajā baznīcā;
* **15. decembris** — vēsturiskā piemiņas diena Rietumu kristietībā.

## Mantojums
* Nino ir viens no populārākajiem sieviešu vārdiem Gruzijā — saskaņā ar Gruzijas datiem 2020. gadā tā nosauktas vairāk nekā  sievietes.
* Viņas vecāki Zabulons un Suzanna tika kanonizēti 1997. gadā.
* Viņas vārdā nosaukts Bodbes klosteris un citas svētvietas Gruzijā un ārpus tās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krāslavas iela (Daugavpils)

__NOTOC__
**Krāslavas iela** ir iela Daugavpilī, pilsētas centrā. Krāslavas iela sākas no autostāvvietas pie Daugavpils ledus halles, ved ziemeļrietumu virzienā un beidzas krustojumā ar Sakņu ielu. Krāslavas ielas kopējais garums ir aptuveni 440 metri, tā apbūvēta ar dzīvojamām un sabiedriskām ēkām.

Gandrīz visā garumā Krāslavas iela klāta ar asfalta segumu, izņemot posmu no ielas sākuma līdz krustojumam ar Lāčplēša ielu, kur ir betona bruģa segums. Arī šajā posmā satiksmes kustība atļauta tikai Lāčplēša ielas virzienā, bet pārējā ielas daļā — abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Krāslavas ielu nekursē. Ielas apkārtnē atrodas pilsētas autoosta un dzelzceļa stacija.

## Vēsture
Krāslavas iela (līdz 1920. gadam ) ir šīs ielas sākotnējais nosaukums, bet 1959. gada martā tā tika pārdēvēta par **P.&nbsp;Leibča ielu**, par godu pirmskara pilsētas komjaunatnes komitejas 1.&nbsp;sekretāram Pāvelam Leibčam. Ielas vēsturiskais nosaukums tika atjaunots 1991. gada 19. decembrī.

Pirmskara gados Krāslavas iela bija garākā: tā sākās no tagadējās Stacijas ielas un 18. novembra ielas krustojuma.

## Ievērojami objekti

* Nr. 46 — šeit atradās Krievijas Ģenerālkonsulāts (slēgts no 2022. gada).
* Nr. 68 — divstāvu dzīvojamā ēka, uzcelta 20. gadsimta sākumā, vietējās nozīmes kultūras piemineklis.
* Ielas sākumā atrodas pilsētas Centrālais parks un ledus halle.

## Ielu savienojumi
Krāslavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lāčplēša iela
* Saules iela
* Rīgas iela 20x20px (gājēju iela)
* Sakņu iela (T veida krustojums)

## Atsauces
McLaren MCL39

**McLaren MCL39** ir Formula 1 automašīna, ko  komanda McLaren konstruēja un Roba Māršala vadībā izstrādāja, lai sacenstos 2025. gada Formula 1 pasaules čempionātā. Šo mašīnu vada autobraucēji brits Lando Noriss un austrālietis Oskars Piastri, attiecīgi septīto un trešo sezonu startējot komandā.

MCL39 seko F1 čempionāta konstruktoru kausa uzvarētājam MCL38 modelim. Komentētāju iecienītā McLaren automašīna MCL39 ir uzvarējusi septiņās 2025. gada Grand Prix sacīkstēs, Piastri ir uzvarējis piecās, bet Noriss - divās. Automašīna ir arī ieguvusi sešas *pole position* pozīcijas, uzstādījusi septiņus ātrākos apļus un kopumā sešpadsmit reizes finišējusi uz goda pjedestāla.
## Priekšvēsture
MCL39 modeļa bolīds seko MCL38, McLaren pirmajai Formula 1 automašīnai, kas ieguva čempiontitulu kopš 1998. gada sezonas. Pēc tam, kad 2024. gadā McLaren uzvarēja Konstruktoru kausa izcīņā, komandai tika atļauts izmantot tikai 70 % no vēja tuneļa testēšanas laika bāzes. Komandas vadītājs Andrea Stella sacīja, ka viņš uzskata, ka McLaren varētu pārvarēt šo trūkumu, uzlabojot efektivitāti citur aerodinamiskā dizaina procesā.

McLaren panākumi priekšējā spārna izstrādē, kas 2024. gada sezonā varēja ievērojami saliekties aerodinamiskās slodzes ietekmē, tika uzskatīti par nozīmīgiem, lai pārvarētu Red Bull komandas dominanci aerodinamiskajā bolīdu zemes efekta laikmetā. Tika ieviesti jauni ierobežojumi, lai cīnītos pret šo mašīnas aerodinamisko spārnu elastības izmantošanu, kas stājās spēkā no sezonas devītās sacīkstes (Spānijas Grand Prix). Stella sacīja, ka komanda bija plānojusi "nelielu korekciju", kas tiks ieviesta ar jaunajiem ierobežojumiem, taču noliedza, ka tie negatīvi ietekmētu komandu.
## Automašīnas krāsojums

MCL39 pirmssezonas filmēšanas dienā izmantoja vienreizēju oranžas un melnas krāsas ģeometrisku apžilbinošu maskēšanās rakstu, jo visas komandas bija apņēmušās prezentēt savas sezonas krāsojumu īpašā pasākumā.

Automašīnas sezonas krāsojums bija praktiski identisks MCL38 modeļa krāsojumam. McLaren izdeva paziņojumu, kurā paskaidroja, ka komanda nekad nav mainījusi savu krāsojumu sezonā pēc čempionāta uzvaras un nekad nav būtiski mainījusi krāsojumu ilgstošu panākumu periodā.

Īpašs krāsojums, kas iedvesmots no McLaren M7A – automašīnas, kurai pirmo reizi bija McLaren oranžais krāsojums – tika izmantots Monako un Spānijas Grand Prix sacensībās.
## Sacīkšu rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
*
*McLaren oficiālā tīmekļa vietne
Stefanovo (Lovečas apgabals)

thumbnail|upright=1.2
**Stefanovo** ir ciems Lovečas pašvaldībā, Lovečas apgabalā, Bulgārijas ziemeļos. Ciems atrodas kalnainā apvidū 20 km uz dienvidiem no Lovečas pilsētas, Mikrenskas augstienē, jaukto mežu apgabalā. Caur to plūst Vidimas upes pietekas — Selištena Dola un Usoina Dola.

Ciema apkārtnē atrodas trākiešu pilskalni. Līdz 1949.gadam ciems bija pazīstams kā Vratca. 2024. gadā ciemā dzīvojuši 132 iedzīvotāji.

Ciema vecā daļa, Staro Stefanovo, kopš 1983. gada ir valsts aizsargājams arhitektūras piemineklis, pazīstams ar sienu gleznojumiem uz daudzām māju fasādēm. Tajā uzņemtas daudzas filmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stripes

***Stripes*** ir 1981. gada ASV asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors ir Aivans Raitmans. Filmā galvenās lomas atveido Bills Marijs, Harolds Reimiss, Vorens Outss, Pīdžeja Solesa, Džons Kendijs un Šona Janga.

Filma stāsta par taksistu Džonu (Marijs) un viņa draugu, skolotāju Raselu (Reimiss), kuri pievienojas ASV Armijai.

Filmas *Stripes* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Columbia Pictures]]*. Filma guva pozitīvu kritiķu novērtējumu un bija finansiāli veiksmīga, nopelnot vairāk nekā 85 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Klavieres (filma)

**"Klavieres"** () ir 1993. gada vēsturiska romantiskā filma, kuras režisore un scenārija autore ir Džeina Kempione. Filmā galvenās lomas atveido Hollija Hantere, Hārvijs Keitels, Sems Nīls un Anna Pakvina.

Filma stāsta par mēmu skotu sievieti, kura ar meitu dodas uz Jaunzēlandi, kur viņai ir sarunātas kāzas.

Filmas "Klavieres" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā, kur Kempione kļuva par pirmo sievieti, kas ir saņēmusi festivāla augstāko apbalvojumu — Zelta palmas zaru. Filma guva lielus finansiālus panākumus, nopelnot 140 miljonus ASV dolāru. Filma saņēma trīs Amerikas Kinoakadēmijas balvas: "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Hantere), "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Pakvina) un "Labākais oriģinālscenārijs". Hantere saņēma arī labākās aktrises balvu Kannu kinofestivālā, kā arī Zelta globusa un BAFTA kino balvas pasniegšanas ceremonijā.

## Ārējās saites
Lielziedu brūngalvīte

**Lielziedu brūngalvīte** (*Prunella grandiflora*) ir suga, kas sastopama galvenokārt Eiropas mērenā klimata joslā. Latvijā sastopama ļoti reti — Latvija ir ārpus sugas vienlaidu izplatības areāla ziemeļu robežas. Sastopama tikai ap 50 km garā posmā Daugavas ielejā no Krustpils līdz Skrīveriem. Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

## Atsauces
Confess, Fletch

***Confess, Fletch*** ir 2022. gada ASV kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir Gregs Motola. Filmā galvenās lomas atveido Džons Hemms, Rojs Vuds jaunākais, Enija Mumolo, Eidena Majeri, Lorensa Iso, Džons Sleterijs, Kails Maklahlens un Mārša Geja Hārdena. Filma balstīta uz Gregorija Makdonalda tāda paša nosaukuma 1976. gada romānu. Šī ir trešā daļa *Fletch* filmu sērijā pēc filmām "Flečs" (1985) un *[[Fletch Lives]]* (1989).

Filma stāsta par žurnālistu Fleču (Hemms), kurš kļūst par galveno aizdomās turamo slepkavības lietā, vienlaikus meklējot pazudušu mākslas kolekciju.

Filmas *Confess, Fletch* pirmizrāde notika . Filma guva pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nodevējs (filma)

**"Nodevējs"** () ir 2008. gada spiegu trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džefrijs Načmanofs. Filmā galvenās lomas atveido Dons Čīdls, Gajs Pīrss, Saīds Tagmaui, Nīls Makdona, Alī Hāns un Džefs Denjelss.

Filma stāsta par bijušo sudāniešu izcelsmes amerikāņu kareivi (Čīdls), kurš kļūst par galveno aizdomās turamo FBI aģenta (Pīrss) izmeklētā starptautiskā sazvērestībā.

Filmas "Nodevējs" pirmizrāde notika . Filma guva galvenokārt pozitīvu kritiķu novērtējumu un nopelnīja 27,6 miljonus ASV dolāru pie 22 miljonu dolāru budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Feniķiešu shēma

**"Feniķiešu shēma"** () ir 2025. gada melnās komēdijas spiegu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Vess Andersons. Filmā galvenās lomas atveido Benisio del Toro, Mija Tripltona, Maikls Sera, Rizs Ahmeds, Toms Henkss, Braians Krenstons, Matjē Amalriks, Ričards Aioadi, Džefrijs Raits, Skārleta Džohansone, Benedikts Kamberbačs, Ruperts Frends, Houpa Deivisa, Vilems Defo, Bills Marijs, Šarlote Gensbūra un F. Marijs Ābrahams.

Filma stāsta par vienu no visbagātākajiem cilvēkiem Eiropā — magnātu Anatolu "Žažu Kordu" (del Toro). Pēc tam, kad viņš izvēlas savu vienīgo meitu, mūķeni Līzlu (Tripltona), kā savu mantinieci, viņš uzsāk darbu pie jaunas shēmas, infrastruktūras projekta Feniķijā, vienlaikus cenšoties izdzīvot slepkavu uzbrukumos.

Filmas "Feniķiešu shēma" pirmizrāde notika 2025. gada Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. ASV un Latvijā filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Focus Features]]* un *[[Universal Pictures]]*. Filma galvenokārt saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Taišaņs

**Taišaņs** (, *Tài Shān*) ir kalns Ķīnas austrumos, Šaņdunas provincē. Kalnam ir liela vēsturiskā un kulturālā nozīme; tas vismaz 3000 gadus ir bijis viens no Ķīnas ceremoniālajiem centriem. Taišaņs ir viens no Ķīnas svētajiem kalniem; tas tiek asociēts ar saullēktu, dzimšanu un atjaunošanos un tiek uzskatīts par galveno no «Pieciem Varenajiem kalniem». 1987. gadā kalns un tā apkārtne iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
MRT (filma)

**"MRT"** () ir 2022. gada Rumānijas, Francijas un Beļģijas drāmas filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir Kristians Mundžiu.

Filmas darbība norisinās nelielā Transilvānijas ciematā un stāsta par vīrieti, kurš atgriežas mājās no darba Vācijā pie savas bijušās draudzenes. Tajā pašā laikā vietējā maizes ceptuvē sāk strādāt strādnieki no Šrilankas. *R.M.N.* ir rumāņu akronīms kodolu magnētiskās rezonanses terminam.

Filmas "MRT" pirmizrāde notika  75. Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ņekrasova iela

**Ņekrasova iela** ir iela Daugavpilī, Daugavas kreisajā krastā, Grīvas apkaimē. Ņekrasova iela sākas krustojumā ar Lielo ielu un ved dienvidu virzienā, pakāpeniski mainot virzienu uz dienvidaustrumu, un beidzas krustojumā ar Brīvības ielu. Ņekrasova ielā ir privātmāju apbūve.

Ielas kopējais garums ir 410 metri. Posmā no Lielās ielas līdz Pārdaugavas ielai Ņekrasova iela klāta ar asfalta segumu, bet pārējāi ielas daļai ir grants segums. Satiksmes kustība atļauta abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Ņekrasova ielu nekursē.

Ņekrasova iela, vēl bez nosaukuma, sastopama 1936. gada kartē. Latvijas PSR laikā iela tika dēvēta par **Ņekrasova ielu**, krievu rakstnieka Nikolaja Ņekrasova vārdā, un šis nosaukums pēc tam nav mainījies. Ņekrasova ielas nosaukums netika iekļauts ielu sarakstā, kuras biedrība "Publiskās atmiņas centrs" aicināja pārdēvēt 2022. gadā.

## Ievērojami objekti
* Nr. 7 — Daugavpils lietuviešu kultūras biedrība "Rasa".

## Ielu savienojumi
Ņekrasova iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lielā iela (T veida krustojums)
* Sēlijas iela
* Pārdaugavas iela (T veida krustojums)
* Ošu iela (T veida krustojums)
* Lazdu iela (savienojums ar bezvārda ceļu)
* Brīvības iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Čiekuru iela (Jelgava)

**Čiekuru iela** ir iela Jelgavā, Līniju apkaimē. Tā sākas krustojumā ar 2. līniju, ved rietumu virzienā un beidzas krustojumā ar 4. līniju. Tiek plānota ielas apbūve ar savrupmājām.

Čiekuru iela ir aptuveni 830 metru garā, tās izveidošana uzsākta 2024. gadā. Šeit tiks izbūvēts stāvlaukums un ietve ar apvienoto gājēju un velosipēdu ceļu, pārbūvēts apgaismojums un lietus kanalizācijas sistēma, izbūvēti ūdensapgādes un kanalizācijas tīkli, kā arī sakaru kanalizācija un videonovērošana. Visus darbus paredzēts pabeigt līdz 2025. gada rudenim.

Lēmums par ielas nosaukuma piešķiršanu pieņemts 2025. gada 28. maijā Jelgavas domes sēdē, pēc pilsētas iedzīvotāju balsošanas par nosaukuma variantiem.

## Ielu savienojumi
Čiekuru iela ir savienota ar šādām ielām:
* 2. līnija
* 3. līnija
* 4. līnija

## Atsauces
Aizpilsētas iela

**Aizpilsētas iela** ir iela Daugavpilī, Jaunbūves un Ķīmijas apkaimēs. Aizpilsētas iela sākas daudzstāvu mājas Miera ielā 143 pagalmā, ved ziemeļrietumu virzienā un beidzas krustojumā ar Aglonas ielu. Ielā ir gan privātmāju, gan daudzstāvu dzīvojamā apbūve.

Ielas sākums (līdz krustojumam ar Jātnieku ielu) iezīmē apkaimju robežu (nepārnumuru pusē ir Jaunbūve, bet pārnumuru pusē ir Ķīmija). Pēc Jātnieku ielas visa privātmāju apbūve abpus Aizpilsētas ielai attiecas uz Jaunbūvi, bet daudzstāvu — uz Ķīmiju.

Aizpilsētas ielas kopējais garums ir aptuveni 675 metri. Visā garumā ielai ir asfalta segums un divas braukšanas joslas. Satiksmes kustība atļauta abos virzienos. Ielas sarkano līniju platums ir 21 metrs. Sabiedriskais transports pa Aizpilsētas ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Kultūras pils" Smilšu ielā.

Pirmskara Daugavpils kartēs Aizpilsētas iela attēlota citādi — kā diagonāls ceļš no Jātnieku ielas līdz Valkas un Miera ielas krustojumam. Sava tagadējā vietā Aizpilsētas iela apstiprināta 1957. gadā. Ielas nosaukums laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Aizpilsētas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Smilšu iela
* Valmieras iela (T veida krustojums)
* Jātnieku iela
* Auces iela (T veida krustojums)
* Aglonas iela (T veida krustojums)

## Atsauces