open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kārlis fon Ostenzakens

**Kārlis fon der Ostenzakens** (; dzimis , miris ) bija Dundagā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Piltenes apgabala, vēlāk arī Saksijas un Prūsijas valsts darbinieks un diplomāts. Prūsijas Karalistes firsts (1786).
Uzbūvējis Dundagas draudzes novada baznīcu (1766).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1726. gadā Bātas un Dundagas muižu īpašnieka pulkveža Johana Ulriha Ostenzakena (1685—1731) un viņa sievas Benignas Elizabetes, dzimušas Firksas (†1734), ģimenē. Pēc tēva nāves mantoja Dundagas, Lielbātas un Mazbātas muižas. Studēja Kēnigsbergas universitātē, 1746. gadā kļuva par Piltenes apgabala landrātu kolēģijas prezidentu (stārastu). 1749.-1751. gadā ieguva savā īpašumā arī Gulbenes (*Gulben*, Vaiņodes pagasts), Lagzdienas (*Laxdienen*) un Jaunkampes (*Neu-Kampen*) muižas.

Septiņgadu kara laikā bija Polijas-Lietuvas kopvalsts un Saksijas sūtnis Zviedrijā (1756-1763), pēc tam Krievijas Impērijā (1763-1768). 1763. gadā viņam piešķīra Svētās Romas impērijas grāfa (*Reichsgraf*) titulu.  No 1768. līdz 1777. gadam viņš bija Saksijas valdības ministrs un valsts sekretārs, slepenpadomnieks.

1777. gadā pārgāja Prūsijas Karalistes dienestā, kur iesākumā bija virskambarkungs, vēlāk — kara ministrs Frīdriha Lielā (1712-1786) galmā. 1785. gadā veica savas dzimtmuižas, Dundagas pils pārbūvi, uzceļot tai trešo stāvu. 1786. gadā viņam piesķīra Prūsijas firsta titulu. Darbojās arī Frīdriha Vilhelma II valdīšanas laikā, kad bija Brandenburgas sūtnis imperatora vēlēšanās Frankfurtē 1790. un 1792. gadā.

Miris  Berlīnē, apglabāts viņa celtajā Dundagas baznīcā.
1935. gadā Pieminekļu valde no baznīcas izņēma Ostenzakenu dzimtas muižnieku tēlus un pārveda tos uz Rīgas muzeju pie Doma baznīcas. Dundagas baznīcā saglabājies K. J. fon der Ostenzakena kenotafa fragments.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Treienbrīcene

**Treienbrīcene** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Potsdamas-Mitelmarkas apriņķī uz dienvidrietumiem no Berlīnes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1217. gadā. 1537. gadā pilsētā sludināt ieradās Mārtiņš Luters. Tā kā pieeja baznīcai tika bloķēta, viņš esot noturējis zem liepas pilsētā, kurš līdz mūsdienām saglabājis nosaukumu Lutera liepa. 19. gadsimtā pilsētas apkaimē darbojās vairākas tekstilrūpnīcas. Otrā pasaules kara beigās pilsētas apkaimē notika sīvas kaujas. 1945. gadā pilsētu ieņēma Sarkanā armija, kas netālu esošajā mežā noslepkavoja no 30 līdz 166 pilsētas iedzīvotājiem. Pēc Otrā pasaules kara pilsēta atradās VDR.

## Cilvēki
Treienbrīcene ir reformācijas darbinieka Mārtiņa Kemnica (*Martin Chemnitz*, 1522—1586) un boksera Henrija Maskes (*Henry Maske*, 1964) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Milteņu iela

**Milteņu iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Milteņu iela sākas krustojumā ar Alkšņu ielu un beidzas krustojumā ar Dzegužu ielu. Kopējais ielas garums ir 230 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Milteņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve. 

## Ielu savienojumi
Milteņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Alkšņu iela (T veida krustojums)
* Krūkļu iela (T veida krustojums)
* Dzegužu iela 

## Skatīt arī
* Vaivari
Gurevičs

**Gurevičs** var būt:

* Ezekiels Gurevičs (1861—?) ― Latvijas ebreju ārsts, politiķis;
* Mihails Gurevičs (*Михаил Гуревич*; 1959) ― Ukrainā dzimis šaha lielmeistars;
* Samuils Gurevičs (1892—1941) ― Latvijas ebreju ārsts;
* Venjamins Gurevičs (1954) ― Latvijas uzņēmējs.
Gadzāni

**Gadzāni** ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,7 km no pagasta centra Rimicāniem un 210,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 52 cilvēkiem.
## Atsauces
Izdegas

**Izdegas** (arī **Izdagas**, latgaliešu: **Izdagys**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,2 km no pagasta centra Rimicāniem un 207,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V675 (Luteru baznīca–Upmala).

## Atsauces
Jaudzemi (Rožkalnu pagasts)

**Jaudzemi** (arī **Jaudzimi**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 7,4 km no pagasta centra Rimicāniem un 193,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi).

## Atsauces
Gerlaks

**Gerlaks** var būt:

*Gerlaks - ezera Augšdaugavas novada Maļinovas pagastā
*Gerlaks - ezera Preiļu novada Rožkalnu pagastā
Menahems Orens

**Menahems Orens** (; dzimis **Mečislavs (Mendelis) Hvojniks** ();  Sloņima —  Telaviva) bija Polijas un Izraēlas šahists.

## Biogrāfija
1920. gados bijis viens no Krakovas spēcīgākajiem šahistiem. Trīs reizes uzvarējis pilsētas šaha čempionātos (1919, 1925, 1926). Piedalījies divu Polijas šaha čempionātu finālos. 1926. gadā Varšavā dalījis 8.—9. vietu, bet 1927. gadā Lodzā ieņēmis 5.—7. vietu. 1929. gadā Polijas komandu šaha čempionātā izcīnījis trešo vietu Krakovas pilsētas komandas sastāvā.

1930. gadu beigās pārcēlies no Krakovas uz Rovno. 1938. gadā uzvarējis pilsētas šaha čempionātā. Otrā pasaules kara laikā dzīvojis Padomju Savienībā, jo pēc Polijas sakāves 1939. gadā Rovno nonāca tās sastāvā. Pēc kara 1945. gadā atgriezies Polijā, taču jau 1949. gadā caur Čehoslovākiju un Austriju pārcēlies uz Izraēlu, kur mainījis savu vārdu un uzvārdu uz *Menahems Orens*. Arī šeit viņš aktīvi piedalījies šaha dzīvē. 1951. gadā uzvarējis Telavivas pilsētas un Izraēlas šaha čempionātos, bet gadu vēlāk kļuvis par divkārtējo Telavivas šaha čempionu.

Pārstāvējis Polijas un Izraēlas komandas Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 4 reizes (1928, 1952-1956). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu 1928. gadā Polijas izlases sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
Bantu valodas

thumbnail|200px|Aptuvens bantu valodu izplatības areāls Āfrikā
**Bantu valodas** ir Nigēras-Kongo valodu saimes atzars. Pēc valodu portāla *[[Ethnologue]]* datiem šajā valodu grupā ietilpst 537 valodas. Sīkāk bantu valodas iedala centrālajās bantu valodās (345 valodas) un ziemeļrietumu bantu valodās (192 valodas). 

Lielākā bantu valoda pēc runātāju skaita ir svahili. Tā aptuveni 30 miljoniem cilvēku ir kā otrā valoda. bet kā dzimtā valoda tā ir tikai 5 miljoniem cilvēku. Kā dzimtā valoda visizplatītākā ir šonu valoda (gandrīz 11 miljoniem cilvēku tā ir dzimtā valoda). Starp lielākajām bantu valodām ir vēl zulu valoda, kiņaruanda un kirundi. 

Bantu valodām raksturīga sarežģīta gramatiskā struktūra, kurā ir daudzvārdu prefiksu sistēma, kas tiek izmantota lietvārdu klasifikācijai. Lietvārdi tiek iedalīti vairākās klasēs, katra ar savu prefiksu, un šī sistēma palīdz noteikt dzimti, skaitli, kā arī citus gramatiskus aspektus. Turklāt vairākums bantu valodu ir toņu valodas, kur toņu izmaiņas var mainīt vārda nozīmi. Šī toņu sistēma ir īpaši nozīmīga, lai nodrošinātu sapratni runātāju starpā, jo līdzīgi vārdi ar dažādiem toņiem var iegūt pavisam atšķirīgas nozīmes. 

## Atsauces
Grozs

thumbnail|235px|Grozs ar sēnēm
**Grozs** ir ar rokām izgatavots trauks kaut kā novietošanai, glabāšanai vai pārnēsāšanai. Tas pagatavots no savītām klūgām, stieplēm vai skaliem. Groziem var būt arī estētiska vērtība.

## Ārējās saites
Heinrihs Manns

**Heinrihs Manns** (, dzimis , miris ) bija vācu rakstnieks un sabiedrisks darbinieks, Tomasa Manna vecākais brālis.

Dzimis pārtikušā Lībekas tirgotāja ģimenē. Studēja Berlīnes Humboltu universitātē. Pēc tēva nāves 1891. gadā ģimene pārcēlās uz Minheni, kur Heinrihs sāka savu literāro darbību. Pazīstams ir Manna 1905. gada sarakstītais romāns "Profesors Mēsls" (*Professor Unrat*), pēc kura motīviem Jozefs fon Šternbergs radīja filmu "Zilais eņģelis" ar Marlēnu Dītrihu galvenajā lomā. Plaši pazīstams kļuva arī 1914. gadā sarakstītais, 1918. gadā publicētais antinacionālistiskais romāns "Pavalstnieks" (*Der Untertan*). 1931. gadā Manns kļuva par Prūsijas Mākslas akadēmijas literatūras nodaļas vadītāju. Publiski uzstājās pret nacistiem, tai skaitā kopā ar Albertu Einšteinu parakstīja uzsaukumu *Dringender Appell für die Einheit*.

Pēc nacistu nākšanas pie varas Mannam tika atņemta Vācijas pilsonība un viņš emigrēja no valsts. Apmetās Parīzē, Nicā, bet pēc Francijas okupācijas emigrēja uz ASV. VDR bija ievēlēts par Vācu mākslas akadēmijas prezidentu.

## Ārējās saites
Dacvari

**Dacvari** ir ciems Alūksnes novada Annas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Annas, 16 km no novada centra Alūksnes un 211 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V396, Dzelzsupītes krastā.

## Atsauces
Ābrams Blass

**Ābrams Blass** (; 1895. gads Lomža — 1971. gads) bija Polijas un Izraēlas šahists.

## Biogrāfija
1911. gadā kopā ar ģimeni devies uz ASV, no kurienes atgriezies Polijā 1924. gadā un dzīvojis Varšavā. Piedalījies pilsētas šaha turnīros, kuros uzvarējis 1926. un 1928. gadā. Polijas šaha čempionātu finālā 1926. gadā Varšavā dalījis 8.-9. vietu, bet 1927. gadā Lodzā ieņēmis 8. vietu. Pārstāvējis Polijas komandu Pasaules šaha olimpiādē 1928. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu. 1929. gadā Polijas komandu šaha čempionātā izcīnījis pirmo vietu Varšavas pilsētas komandas sastāvā, uzvarot visās savās partijas.

1935. gadā pārcēlies uz dzīvi Palestīnā un uzvarējis pirmajā Palestīnas šaha čempionātā. 1936. gadā bijis otrais Telavivas pilsētas šaha čempionātā un dalījis 2.-3. vietu otrajā Palestīnas šaha čempionātā. Vēlākajos gados šaha turnīros piedalījies reti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gerlaks (Rožkalnu pagasts)

**Gerlaks** (arī **Džerlaks**, **Gerlaka ezers**, **Gerlaku ezers**) ir stipri aizaudzis noteces ezers Preiļu novada Rožkalnu pagasta ziemeļrietumos, Krievu purvā.

Dibens — dūņains, siekstains. Krasti zemi, vietām slīpi. No ezera iztek grāvis uz Daugavu. Ūdens krāsa - brūnūdens. Makrofīti — niedres, grīšļi, kosas, puplakši un lēpes. Ezerā dzīvo līdakas un asari.

Sniegotās ziemās novērota zivju slāpšana.

## Atsauces
Teodors Regedziņskis

**Teodors Regedziņskis** (;  Lodza —  Lodza) bija Polijas šahists.

## Biogrāfija
Piedzimis kalēja ģimenē Lodzas tuvumā. Viņa tēvs pēc izcelšanās bijis vācietis, kura uzvārdu rakstījuši kā *Regers*. Studējis jurisprudenci un strādājis Lodzas veselības apdrošināšanā. Uzvarējis Lodzas pilsētas šaha čempionātos 1918. un 1919. gadā. Pirms Otrā pasaules kara piedalījies visu četru Polijas šaha čempionāta finālos. Labāko rezultātu sasniedzis 1927. gadā, kad ieņēmis 4. vietu. Polijas komandu šaha čempionātos divas reizes (1929, 1934) izcīnījis otro vietu Lodzas pilsētas komandas sastāvā. 1926. gadā uzvarējis Kečkemētas (Ungārija) starptautiskajā šaha turnīrā.

Sekmīgi pārstāvējis Polijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 4 reizes (1928, 1933, 1937-1939). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1939) un 2 bronzas (1928, 1937) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1937) un 2 bronzas (1928, 1939) medaļas;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Otrā pasaules kara sākumā kopā ar Polijas šaha izlasi atradies Pasaules šaha olimpiādē Buenosairesā un bijis vienīgais komandas dalībnieks, kas izlēmis atgriezties okupētajā Polijā. Sakarā ar savu vācisko izcelsmi pieņēmis tēva uzvārdu un kā *Teodors Regers* piedalījies 1940. gada Vācijas šaha čempionātā, kā arī šaha turnīros Varšavā un Krakovā 1941. gadā. Vēlāk iesaukts Vērmahtā, kur kā labs valodu zinātājs pildījis tulka pienākumus Austrumu frontē.

Pēc kara izlēmis atgriezties dzimtajā Lodzā, taču par sadarbību ar vāciešiem ticis notiesāts uz četriem gadiem labošanas darbu nometnēs. Pēc atbrīvošanas vēl piedalījies šaha turnīros. 1952. gadā uzvarējis Lodzas pilsētas šaha čempionātā un ieņēmis 5. vietu Polijas šaha čempionātā Katovicē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Istaba

[thumbnail|235px|[Notingemas Universitātes studentu kopmītnes istabiņa]]
**Istaba** ir norobežota telpa mājā vai dzīvoklī, kurā parasti cilvēks uzturas un dzīvo. Viesnīcās šīs telpas parasti sauc par istabiņām. Savukārt uz kuģiem tās dēvē par kajītēm. Par istabu var dēvēt arī jebkuru telpu, kas ar būvkonstrukcijām norobežota no pārējās celtnes.
Stade Vélodrome

***Stade Vélodrome*** (), sponsorēšanas nolūkos saukts arī ***Orange Vélodrome***, ir multifunkcionāls stadions Marseļā, Francijā. Pārsvarā to izmanto futbola spēlēm, tajā savas mājas spēles aizvada Francijas 1. līgas klubs Marseļas "Olympique". Stadions uzbūvēts un atklāts 1937. gadā, vairākas reizes ticis renovēts. Stadiona ietilpība ir 67&nbsp;394 skatītāju vietas, līdz ar to tas ir lielākais futbola kluba stadions Francijā, atpaliekot vien no nacionālā stadiona *[[Stade de France]]*.

Stadionā ir aizvadītas 1938. un 1998. gada FIFA Pasaules kausa spēles. Tas ir ticis izmantots arī 1960. un 1984. gada Eiropas futbola čempionātu finālturnīros, kā arī tajā tika aizvadītas sešas 2016. gada Eiropas čempionāta spēles, ieskaitot vienu ceturtdaļfināla un vienu pusfināla spēli.

## Attēli

File:Entrée des joueurs.jpg|Spēle *[[Marseļas "Olympique"|Marseille]]-[[Lille OSC|Lille]]* 2004. gadā
File:Tifo Virage Sud OM Lille.jpg|Stadiona dienvidu tribīne.
File:Stade Vélodrome (Marseille).jpg|Francijas kausa ceturtdaļfināls 2007. gadā


## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa   
* Stadiona lapa Marseļas "Olympique" kluba vietnē
Žofruā Gišāra stadions

**Žofruā Gišāra stadions** () ir multifunkcionāls stadions Sentetjēnā, Francijā. Pārsvarā to izmanto futbola spēlēm, tajā savas mājas spēles aizvada Francijas futbola 1. līgas klubs *[[AS Saint-Étienne]]*. Stadions atklāts , vairākas reizes ticis renovēts. Stadiona ietilpība ir 41&nbsp;965 skatītāju vietu. Stadions nosaukts veikalu tīkla *Casino* dibinātāja, kam piederēja zeme, uz kuras tika uzcelts stadions, Žofruā Gišāra vārdā.

Stadionā ir aizvadītas sešas 1998. gada FIFA Pasaules kausa spēles. Tas ir ticis izmantots arī 1984. gada Eiropas futbola čempionāta finālturnīrā, kā arī tajā ir paredzēts aizvadīt četras 2016. gada Eiropas čempionāta spēles, ieskaitot vienu astotdaļfinālu. Stadions tiek izmantots arī regbija spēlēm, ieskaitot 2007. gada Pasaules kausa finālturnīru.

## Attēli

File:Stade-GeoffroyGuichard-RWC2007.JPG|Stadions 2007. gada Pasaules kausa regbijā laikā.
File:Tribune Officielle et de Presse.JPG|Oficiālo pārstāvju un preses tribīne.


## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Parc Olympique Lyonnais

***Parc Olympique Lyonnais***, biežāk saukts ***Stade des Lumières*** vai ***Grand Stade de Lyon***, ir futbola stadions Desīnā Šarpjē, Francijā, netālu no Lionas. Tajā savas mājas spēles aizvada Francijas futbola 1. līgas klubs Lionas "Olympique". Stadions atklāts , aizvietojot kluba iepriekšējo stadionu *Stade de Gerland*. Stadiona ietilpība ir 59&nbsp;186 skatītāju vietas.

Stadionā tika aizvadītas sešas 2016. gada Eiropas futbola čempionāta spēles, ieskaitot vienu astotdaļfināla un vienu pusfināla spēli. Tāpat stadionā plānots aizvadīt 2019. gada FIFA Pasaules kausa sievietēm spēles. 

## Attēli

File:Stade des Lumières - Allée Mai 2015.jpg|Ceļš uz stadionu.
File: Stade Lumière.jpg|2016. gada 28. februārī, spēles *[[Lionas "Olympique"|Lyon]]-[[Parīzes "Saint-Germain"|PSG]]* laikā.


## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Tulūzas pilsētas stadions

**Tulūzas pilsētas stadions** (; biežāk saukts vienkārši ***Stadium Municipal*** vai ***Stadium de Toulouse***) ir multifunkcionāls stadions Tulūzā, Francijā. Pārsvarā to izmanto futbola spēlēm, tajā savas mājas spēles aizvada Francijas 1. līgas klubs *[[Toulouse FC]]*. Stadions uzbūvēts un atklāts 1937. gadā, vairākas reizes ticis renovēts. Pēc pēdējās rekonstrukcijas stadiona ietilpība ir 33&nbsp;150 skatītāju vietas.

Stadionā ir aizvadītas vairākas 1938. un 1998. gada FIFA Pasaules kausa spēles. Tajā tika aizvadītas četras 2016. gada Eiropas futbola čempionāta spēles, ieskaitot vienu astotdaļfinālu. Stadions tiek izmantots arī regbija spēlēm, tajā notika četras 2007. gada Pasaules kausa regbijā finālturnīra spēles.

## Attēli

Image:Aerial Toulouse 01.JPG|Skats uz stadionu no augšas.
Image:Stadium de Toulouse.jpg|Skats no iekšpuses.


## Atsauces

## Ārējās saites

* Stadiona lapa kluba Toulouse FC vietnē
Matmut Atlantique

***Matmut Atlantique***, zināms arī kā **Jaunais Bordo stadions** (), ir futbola stadions Bordo, Francijā. Stadions atklāts , tajā savas mājas spēles aizvada Francijas futbola 1. līgas klubs Bordo "Girondins". Stadiona ietilpība ir 42&nbsp;115 skatītāju vietas.

Stadionā tika aizvadītas piecas 2016. gada Eiropas futbola čempionāta spēles, ieskaitot vienu ceturtdaļfinālu.

2017. gada novembrī pēc Francijas kandidatūras uzvaras stadions tika apstiprināts kā viens no deviņiem stadioniem, kur notika 2023. gada Pasaules kauss regbijā.

## Attēli

|Skats no ārpuses.
File:Bordeaux Larnaca Nouveau Stade 4.jpg|Skats no iekšpuses.
File:Match de football Bordeaux Liverpool le 17 septembre 2015 10.jpg|Skats no iekšpuses.


## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne   
* Stadiona lapa Bordo "Girondins" kluba vietnē
Stade Bollaert-Delelis

***Stade Bollaert-Delelis*** () ir futbola un regbija stadions Lansā, Francijā. Tajā savas mājas spēles aizvada futbola klubs *[[RC Lens]]*. Stadions tika uzbūvēts un atklāts 1933. gadā. Stadiona ietilpība pēc rekonstrukcijas 2015. gadā ir 38&nbsp;223 skatītāju vietas.

Sākotnēji stadions tika nosaukts Fēliksa Bolarta, Lansas kalnrūpniecības uzņēmuma direktora, kurš veicināja sporta attīstību pilsētā, vārdā. 2012. gadā stadiona nosaukumam tika pievienots arī Lansas ilggadējā mēra Andrē Delelisa vārds, izveidojot tagadējo nosaukumu *Bollaert-Delelis*.

Stadionā ir aizvadītas sešas 1998. gada FIFA Pasaules kausa spēles. Tas ir ticis izmantots arī 1984. gada Eiropas futbola čempionāta finālturnīrā, kā arī tajā tika aizvadītas četras 2016. gada Eiropas čempionāta spēles, ieskaitot vienu astotdaļfinālu. Stadionā ir notikušas 2007. gada Pasaules kausa regbijā spēles.

## Attēli

File:Stade Bollaert (Coupe du Monde de Rugby 2007).jpg|Stadions 2007. gada Pasaules kausa regbijā laikā.
File:Tifo Lens-Lille 2009.jpg|Stadions 2009. gadā.
File:Bollaert vu depuis le terril du 11-19.JPG|Stadions pēc renovācijas.


## Atsauces

## Ārējās saites

* Stadiona lapa vietnē sitercl.com 
* Stadiona lapa RC Lens kluba vietnē
Allianz Riviera

***Allianz Riviera*** ir multifunkcionāls stadions Nicā, Francijā. Pārsvarā to izmanto futbola spēlēm, tajā savas mājas spēles aizvada Francijas 1. līgas klubs *[[OGC Nice]]*. Stadiona celtniecība tika uzsākta 2011. gadā, tas atklāts . Stadiona ietilpība ir 36&nbsp;178 skatītāju vietas.

Stadions ir viena no 2016. gada Eiropas futbola čempionāta norises vietām. Tajā tika aizvadītas četras *Euro 2016* spēles, ieskaitot vienu astotdaļfinālu. Sakarā ar sponsorēšanas ierobežojumiem tā nosaukums Eiropas čempionāta laikā ir ***Stade de Nice***. Stadions tiek izmantots arī regbija spēlēm. Tas ir piemērots koncertu rīkošanai, kuros ietilpība var sasniegt vairāk kā 44&nbsp;000 vietu. 

## Attēli

File:Chantier-Nice-Stadium-28-04-2012.jpg|Stadiona celtniecība.
File:Allianz inauguration.jpg|Stadiona atklāšana.
File:AllianzRivieraSud.jpg|Stadiona dienvidu tribīne.


## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Pjēra Moruā stadions

**Pjēra Moruā stadions** () ir multifunkcionāls stadions Lilles piepilsētā Vilnēvā d'Askā, Francijā. Pārsvarā to izmanto futbola spēlēm, tajā savas mājas spēles aizvada Francijas 1. līgas klubs Lille OSC. Stadions atklāts . Stadiona ietilpība ir 50&nbsp;186 skatītāju vietas. Stadiona sākotnējais nosaukums bija *Grand Stade Lille Métropole*, taču 2013. gada jūnijā tas nosaukts kādreizējā Lilles pilsētas mēra un bijušā Francijas premjerministra Pjēra Moruā vārdā.

Stadionu var pārklāt ar jumtu un izmantot iekštelpu sporta veidiem. Tajā tika aizvadītas 2015. gada Eiropas basketbola čempionāta spēles. 
Stadionā tika aizvadītas sešas 2016. gada Eiropas futbola čempionāta spēles, ieskaitot vienu astotdaļfinālu un vienu ceturtdaļfinālu.

## Attēli

File:Grand stade Lille Métropole - construction - 2.jpg|Stadiona celtniecība.
File:Villeneuve d'Ascq Construction du Grand Stade Lille Métropole 08-04-2012.jpg|Stadiona būvlaukums 2012. gada aprīlī.
File:Mauroy Stadium Eurobasket 2015.JPG|Stadions *[[2016. gada Eiropas čempionāts futbolā|EuroBasket 2015]]* laikā.


## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne 
* Stadiona lapa Lille OSC kluba vietnē
Isaks Appels

**Isaks Appels** (; 1905. gads — 1941. gads) bija Polijas šahists.

## Biogrāfija
Kopš 1920. gadu vidus bijis viens no labākājiem šahistiem Lodzā, bet 1930. gados jau bijis viens no Polijas vadošajiem spēlētajiem. 1929. gadā kļuvis par Lodzas pilsētas šaha vicečempionu, bet pēc tam sešas reizes uzvarējis šajā turnīrā (1930-1934, 1937). Regulāri piedalījies Polijas šaha čempionātu finālos, pakāpeniski uzlabojot savus rezultātus: 1926. gadā Varšavā palicis 12. vietā, 1935. gadā dalījis 10.-11. vietu, bet 1937. gadā dalījis jau 4.-6. vietu. 1929. un 1934. gadā Polijas komandu šaha čempionātā izcīnījis otro vietu Lodzas pilsētas komandas sastāvā. Pārstāvējis Polijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 2 reizes (1935, 1937) un komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu (1937).

1939. gadā, sākoties Otrajam pasaules karam un sadaloties Polijai, nonācis Padomju Savienības teritorijā. Turpinājis piedalīties šaha turnīros. 1940. gadā bijis Ukrainas PSR šaha čempionāta dalībnieks: uzvarējis pusfinālā Ļvivā, bet finālā Kijivā palicis 11. vietā.

1941. gadā pēc Vācijas uzbrukuma PSRS palicis vāciešu okupētajā teritorijā un par viņa tālāko likteni trūkst drošu ziņu, taču tiek uzskatīts, ka Appels tajā pašā gadā ir gājis bojā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lansa

**Lansa** () ir pilsēta Francijas ziemeļos Augšfrancijas reģiona Padekalē departamentā. Sens akmeņogļu ieguves centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1180. gadā kā nocietinājums Francijas ziemeļos. 13. gadsimtā ar karaļa Luija VIII rīkojumu piešķirtas pilsētas tiesības. 1526. gadā Lansa kļuva par Spāņu Nīderlandes daļu un tika atgriezta Francijai tikai 1659. gadā. 1849. gadā tika atklātas akmeņogļu iegulas un sākās strauja pilsētas izaugsme. Ievērojami izpostīta Pirmā pasaules kara laikā, kā arī bombardēta Otrā pasaules kara laikā. 20. gadsimta 60. gados akmeņogļu ieguve izbeigta. 2012. gadā vienā no pamestajiem ogļu karjeriem izbūvēta Luvras muzeja filiāle.

## Sports
Pilsētu Francijas futbola 1. līgā pārstāv *[[RC Lens]]* komanda, kas savas mājas spēles aizvada *[[Stade Bollaert-Delelis]]* laukumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dostas

**Dostas** ir ciems Alūksnes novada Annas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Annas, 15 km no novada centra Alūksnes un 216 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V396, Dzelzsupītes krastā.

## Atsauces
Parc des Princes

***Parc des Princes*** () ir futbola stadions Parīzē, Francijā. Stadions tika atklāts , vairākas reizes ticis renovēts. Kopš 1973. gada tajā savas mājas spēles aizvada Francijas futbola 1. līgas klubs Parīzes "Saint-Germain". Stadiona ietilpība ir 47&nbsp;929 skatītāju vietas. Stadiona nosaukums tiešā tulkojumā no franču valodas nozīmē "prinču parks". Tas tika uzbūvēts bijušajā Francijas monarhu medību parka teritorijā.

Līdz 1998. gadam, kad tika atklāts *[[Stade de France]]* stadions Sendenī, *Parc des Princes* kā savu mājas spēļu pamatlaukumu izmantoja arī Francijas futbola izlase. Stadionā  ir notikušas vairākas starptautiska mēroga sacensības — tas ir ticis izmantots 1938. un 1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlēm, kā arī 1960. un 1984. gada Eiropas futbola čempionātu finālturnīros, ieskaitot abu šo Eiropas čempionātu finālus. Tajā tika aizvadītas arī piecas 2016. gada Eiropas čempionāta spēles, ieskaitot vienu astotdaļfinālu.

Klubu līmenī stadionā ir notikuši trīs Eiropas čempionvienību kausa fināli  (1956., 1975. un 1981. gadā), divi UEFA Kausu ieguvēju kausa fināli (1978. un 1995. gadā) un viens UEFA kausa fināls (1998. gadā).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Andrē Muffans

**Andrē Muffans** (;  Senbrijē —  Parīze) bija Francijas starptautiskais meistars šahā (1951).

## Biogrāfija
Pabeidzis Parīzes Politehnisko skolu () un ieguvis inženiertehnisko izglītību. Dzīvojis Parīzē, strādājis valsts pārvaldē. Bijis precējies, četru bērnu tēvs.

Bijis viens no Francijas spēcīgākajiem šahistiem. 1931. gadā Lillē sasniedzis savas šahista karjeras lielāko panākumu, uzvarot Francijas šaha čempionātā. 1922. gadā uzvarēja Parīzes pilsētas atklātajā šaha čempionātā. 1923. gadā kopā ar Aleksandru Aļehinu un Jefimu Bogoļubovu dalījis otro vietu nelielā starptautiskā turnīrā Kentas kūrorta pilsētā Margeitā, kurā uzvarējis Ernsts Grīnfelds.

Pārstāvējis Francijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 4 reizes (1927-1928, 1935, 1956). Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1928) medaļu;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 2 reizes (1953, 1957). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1953) medaļu.

Par vēsturiskajiem panākumiem turnīros FIDE 1951. gadā Muffanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Tikai 1970. gadu sākumā pārstājis piedalīties šaha turnīros. Pēc savas nāves atstājis ievērojamu šaha literatūras kolekciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krāsns

[thumbnail|235px|Krāsns [Pompeji|Pompejos]]
**Krāsns** ir ierīce, kuru kurinot iegūst siltuma enerģiju. Šo siltumu tālāk izmanto telpas apsildē, ēdienu gatavošanā, žāvēšanā un citur. Cepļos, kas ir speciālas krāsnis, tiek apdedzināti dažādi māla vai kaļķa priekšmeti.

## Krāšņu veidi
* plīts — krāsns ēdiena gatavošanai
* ceplis — krāsns dažādu priekšmetu apdedzināšanai
* mikroviļņu krāsns — krāsns, kurā pārtikas produktus sasilda ar mikroviļņu palīdzību
* centrālapkures katls — krāsns siltuma iegūšanai, apsildes nodrošināšanai

## Ārējās saites
Mežmalas iela (Jūrmala)

**Mežmalas iela** ir galvenā iela Jūrmalā, kas savieno Slokas un Krastciema apkaimes. Mežmalas iela sākas krustojumā ar Rītupes ielu un beidzas savienojumā ar Eduarda Veidenbauma ielu. Mežmalas ielas turpinājumi ir Piekrastes iela (Valteru virzienā) un Eduarda Veidenbauma iela (Vaivaru virzienā). Kopējais ielas garums ir 3450 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Mežmalas ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielai ir daudz līkumu un apbūve ir pārsvarā tikai vienā (dienvidu) pusē, bet otrā pusē ir mežs. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Mežmalas ielā 41 atrodas Jūrmalas pilsētas attīrīšanas iekārtas.

## Sabiedriskais transports
Pa **Mežmalas ielu** kursē 3. autobuss, kuram šeit ir piecas pieturas. Arī 5. autobuss, no 20. gadsimta 90. gadiem līdz tā slēgšanai 2005. gadā, kursēja pa Mežmalas ielu.

## Ielu savienojumi
Mežmalas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Piekrastes iela (ielas turpinājums Valteru virzienā)
* Rītupes iela / Oļu iela (T veida krustojums)
* Alfrēda Kalniņa iela (T veida krustojums)
* Čiekuru iela
* Gaileņu iela (T veida krustojums)
* Zalkšu iela (T veida krustojums)
* Ežu iela (T veida krustojums)
* Rītupes iela (T veida krustojums)
* Briežu iela (T veida krustojums)
* Vīksnas iela (T veida krustojums)
* Ķīšu iela (T veida krustojums)
* Eduarda Veidenbauma iela (ielas turpinājums Vaivaru virzienā)

## Skatīt arī
* Sloka
* Krastciems
* Autobusu satiksme Jūrmalā
Batakoplūmes

[thumb|[Rukamas augļi.]]
**Batakoplūmes** (*Flacourtia*) ir vītolu dzimtas ģints, kurai pieder 15 tropos un subtropos sastopamas krūmu un nelielu koku sugas.

## Veģetācija
Batakoplūmes nav augāja dominanti, bet visai bieži sastopamas gan sausās, gan mitrās augtenēs.

## Sugas
Visplašāk pazīstamās batakoplūmju sugas:
* *[[Flacourtia flavescens]]* — Nigērijas batakoplūme;
* *[[Flacourtia indica]]* — Indijas batakoplūme;
* *[[Flacourtia jangomas]]*
* *[[Flacourtia latifolia]]*
* *[[Flacourtia mollis]]*
* *[[Flacourtia montana]]*
* *[[Flacourtia ramontchi]]* — Madagaskaras batakoplūme;
* *[[Flacourtia rukam]]* — rukams

## Izmantošana
Ēdami augļi ir Indijas batakoplūmei, tāpat ievāc Madagaskaras batakoplūmi un Nigērijas batakoplūmi, kā arī Malakas pussalā sastopamo rukamu.

## Atsauces

## Literatūra
* Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Normunds Priedītis. Zvaigzne. 2008.
Pēteris fon der Ostenzakens

Barons **Pēteris fon der Ostenzakens** (; dzimis , miris ) bija Jelgavā dzimis vācbaltiešu izcelsmes vācu astronoms un fiziķis. Lībekas observatorijas dibinātājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Jelgavā. Studēja astronomiju, fiziku un matemātiku Latvijas Universitātē. 1939. gadā izceļoja uz Vāciju. Karoja Otrajā pasaules karā. Pēc Otrā pasaules kara apmetās Lībekā, kur strādāja par skolotāju. 1954. gadā Lībekā nodibināja observatoriju, ko vadīja līdz 1990. gadam. Pievērsās galaktiku pētīšanai. Izstrādāja arī 3D attēlu veidošanas principus.

## Ārējās saites
* Lībekas observatorijas vēsture
Pfeifers

**Pfeifers** () ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Arvīds Pfeifers (*Arvid Pfeiffer*, *Арвид Пфейффер*; 1847—1918) — vācbaltiešu sabiedriskais darbinieks, Daugavpils pilsētas galva;
* Gerhards Pfeifers (*Gerhard Pfeiffer*; 1923—2000) — Vācijas šahists.
Viljams Rivjērs

**Viljams Rivjērs** (; dzimis , miris ) bija Šveices šahists.

## Biogrāfija
1925. gadā simultānspēles seansā konsultācijas partijā uzvarējis Aleksandru Aļehinu.

Pārstāvējis Šveices komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 2 reizes (1928, 1931). 1928. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījis 6. vietu starp visiem olimpiādes dalībniekiem.

1932. gadā Bernē dalījis 9.-12. vietu starptautiskā šaha turnīrā, kurā uzvarēja toreizējais Pasaules čempions šahā Aleksandrs Aļehins.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dundagas luterāņu baznīca

**Dundagas evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Pils ielā 10, Dundagā, Latvijā. Baznīcā darbojas Dundagas luterāņu draudze, kurā ir ap 150 locekļu, dievkalpojumus vada prāvesta v.i. Armands Klāvs (dzimis 1973).  
1935. gadā baznīcai piešķirts arhitektūras pieminekļa statuss.

## Vēsture
Dundagas evaņģēliski luteriskā latviešu draudze pastāv kopš 17. gadsimta, tagadējo mūra baznīcu pabeidza celt 1766. gadā ar Dundagas pils īpašnieka ievērojamā diplomāta un valstvīra Kārļa Ostenzakena (1726—1794) gādību, viņš pēc nāves Berlīnē apglabāts Dundagas baznīcā.

1856.—1859. gadā Ansis Dinsbergs izgatavoja baznīcas ērģeles, 1912. gadā Janis Rozentāls uzgleznoja altārgleznu "Lieldienu rīts". Līdz 1920. gadu sākumam baznīcu izmantoja gan vācu, gan latviešu draudzes, vēlāk tikai latviešu draudze. Tā necieta ne Pirmajā, ne Otrajā pasaules karā. 

Pēc Pirmā pasaules kara uzstādīja piemiņas plāksni Latvijas atbrīvošanās cīņās un pasaules karā kritušajiem Dundagas draudzes piederīgajiem. 1935. gadā Pieminekļu valde no baznīcas izņēma Ostenzakenu dzimtas muižnieku tēlus un pārveda tos uz Rīgas muzeju pie Doma baznīcas. Dundagas baznīcā saglabājies K. J. fon der Ostenzakena kenotafa fragments.

Arī padomju okupācijas gados pēc Otrā pasaules kara baznīcā turpināja darboties luterāņu draudze.

## Ērģeles
Ērģeles iesvētītas 1859. gada 6. oktobrī. Ērģeļu klaviatūra ir 4 oktāvu apjomā, tām ir 15 reģistri, 2 manuāļi un pedālis. Tās remontētas 1899., 1921. un 1992. gadā.

## Galerija

Attēls:Dundagas pils.jpg
Attēls:Dundaga church, 2015 02.jpg
Attēls:Dundagas luterāņu baznīca 9.jpg
Attēls:Dundagas luterāņu baznīca 2.jpg
Attēls:Altārglezna Lieldienu rīts.jpg
Attēls:Dundagas luterāņu baznīca 3.jpg 
Attēls:Dundagas luteriskā baznīca.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
Nakts muzejā: Kapenes noslēpums

**"Nakts muzejā: Kapenes noslēpums"** () ir 2014. gada ASV piedzīvojumu kinokomēdija, noslēdzošā daļa "Nakts muzejā" filmu triloģijā. Tā ir turpinājums 2006. gada filmai "Nakts muzejā" un 2009. gada filmai "Nakts muzejā 2".

## Atsauces

## Ārējās saites
Rivjērs

**Rivjērs** var būt:
* Viljams Rivjērs (*William Rivier*) — Šveices šahists;
* Žils Arnu de Rivjērs (*Jules Arnous de Rivière*) — Francijas šahists (1830—1905).
Valters Hennebergers

**Valters Hennebergers** (;  Ennenda —  Cīrihe) bija Šveices šahists.

## Biogrāfija
20. gadsimta sākumā bijis viens no Šveices vadošajiem šahistiem. Četras reizes uzvarējis Šveices šaha čempionātos (1904, 1906, 1911, 1912). 1928. gadā Hāgā pārstāvējis Šveici Pasaules amatieru šaha meistarsacīkstēs, kurās ieņēmis 16. vietu (uzvarēja Makss Eive). Starptautiskajos šaha turnīros 1932. gadā Bernē dalījis 9.-12. vietu, bet 1934. gadā Cīrihē ieņēmis 10. vietu. Abos turnīros uzvarējis toreizējais Pasaules čempions šahā Aleksandrs Aļehins. Pārstāvējis Šveices šaha komandu starptautiskajos draudzības mačos pret Dienvidslāviju (1949), Beļģiju (1950) un Rietumvāciju (1952).

Vēlākajos gados nopietni pievērsies šaha kompozīcijai, bijis pazīstams kā šaha problēmists.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Aleksandrs Tirolers

**Aleksandrs Tirolers** (;  Garamsentkeresta —  Budapešta) bija Rumānijas šahists.

## Biogrāfija
1912. gadā piedalījies starptautiskā šaha turnīrā Timišoarā, kurā ieņēmis 5. vietu. Pēc Pirmā pasaules kara un Austroungārijas sadalīšanās kļuvis par Rumānijas pilsoni. 1920. gados bijis viens no Rumānijas vadošajiem šahistiem. Rumānijas šaha čempionātos izcīnījis 3 zelta (1926, 1927, 1929), sudraba (1934) un 2 bronzas (1930, 1931) medaļas.

1928. gadā Hāgā pārstāvējis Rumāniju Pasaules amatieru šaha meistarsacīkstēs, kurās ieņēmis 15. vietu (uzvarēja Makss Eive).

Pārstāvējis Rumānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies (1930. gadā);
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1926. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stefano Rosselli

**Stefano Rosselli del Turko** (;  Florence —  Florence) bija Itālijas šahists.

## Biogrāfija
Aristokrātiskas ģimenes atvase, mantojis marķīza titulu. Bijis viens no labākajiem Itālijas šahistiem 1920. un 1930. gados. Piedalījies pirmajos desmit Itālijas šaha čempionātos. Uzvarējis neoficiālajos (1919, 1920, 1922) un oficiālajos (1923, 1931) Itālijas šaha čempionātos. Daudzu starptautisko šaha turnīru dalībnieks, kuros labāko rezultātu sasniedzis 1931. gadā Nicā, kad dalījis 2.-3. vietu.

1928. gadā Hāgā pārstāvējis Itāliju Pasaules amatieru šaha meistarsacīkstēs, kurās dalījis 9.-11. vietu (uzvarēja Makss Eive).

Pārstāvējis Itālijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1927, 1931-1937);
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 2 reizes (1924, 1936).

Pazīstams arī kā šaha žurnālists. No 1911. līdz 1916. gadam un no 1924. līdz 1943. gadam bijis žurnāla *L'Italia Scacchistica* dibinātājs un redaktors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kvedervecumi

**Kvedervecumi** (arī **Kvederi**, **Kvedervacumi**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,2 km no pagasta centra Rimicāniem un 194 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi).

## Atsauces
Lazdāni

**Lazdāni** ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 7,9 km no pagasta centra Rimicāniem un 219,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), uz ziemeļiem no Lielā Kalupes ezera Kalupes krastos.

## Iedzīvotāji
1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Allans Nilsons

**Allans Nilsons** (;  Gēteborga —  Gēteborga) bija Zviedrijas šahists.

## Biogrāfija
1920. gados bijis viens no Zviedrijas labākajiem šahistiem. No 1924. līdz 1929. gadam saglabājis Zviedrijas čempiona titulu, kuru zaudējis mačā pret Jideonu Stolberju ar 0:3. 1924. gadā Kopenhāgenā izcīnījis 3. vietu Ziemeļu valstu šaha čempionātā (uzvarēja Ārons Nimcovičs).

1928. gadā Hāgā pārstāvējis Zviedriju Pasaules amatieru šaha meistarsacīkstēs, kurās dalījis 9.-11. vietu (uzvarēja Makss Eive).

Pārstāvējis Zviedrijas komandu arī Pasaules šaha olimpiādē 1927. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielie Stradiški

**Lielie Stradiški** (arī **Stradiški**, latgaliešu: **Lelī Stradiški**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidauustrumos 14,7 km no pagasta centra Rimicāniem un 220,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi), Dubnas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 22 sētas ar 97 cilvēkiem.
## Atsauces
Lozdas (Rožkalnu pagasts)

**Lozdas** (arī **Lozdi**, latgaliešu: **Lozdys**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 8,7 km no pagasta centra Rimicāniem un 214,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Dubnas upes kreisajā krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 30 cilvēkiem.
## Atsauces
Anatols Čepurnovs

**Anatols Čepurnovs** (; ;  Lovīsa —  Helsinki) bija Krievijas un Somijas šahists.

## Biogrāfija
Krievijas impērijas laikā strādājis Somijas dzelzceļa pārvaldē. Piedalījies Sanktpēterburgas šaha turnīros. 1909. gadā palicis 14. vietā Viskrievijas šaha amatieru čempionātā, kurā uzvarējis Aleksandrs Aļehins.

Pēc Pirmā pasaules kara dzīvojis Somijā. 1922. gadā uzvarējis Somijas šaha čempionātā. Šo panākumu atkārtojis arī 1928. gadā. 1924. gadā Parīzē Pasaules amatieru šaha meistarsacīkstēs dalījis 4.-6. vietu (uzvarējis Hermanis Matisons), bet 1928. gadā Hāgā šajā pašā turnīrā dalījis 12.-14. vietu (uzvarēja Makss Eive). Piedalījies arī Ziemeļu valstu šaha čempionātos, kur labāko rezultātu sasniedzis 1930. gadā Stokholmā, kad izcīnījis 3. vietu.

Pārstāvējis Somijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1927. gadā;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1924. gadā.

1924. gada 20. jūlijā Čepurnovs bijis viens no piecpadsmit delegātiem, kuri Parīzē parakstījuši Starptautiskās šaha federācijas (FIDE) dibināšanas aktu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielais Kolupa ezers

**Lielais Kolupa ezers** (arī **Lielais Kalupes ezers**, **Salenieku ezers**, **Salinīku ezers**) ir publisks caurteces ezers Preiļu novada Rožkalnu pagastā un Augšdaugavas novada Kalupes pagastā.

Dibens — dūņains, dūņu slānis  — vairāk kā 3 metri. Krasti zemi. Ezerā ietek Kolupe no Mazā Kolupa ezera, iztek Kalupe uz Dubnu. Makrofīti — niedres, meldri, kosas, vilkvālītes, lēpes, glīvenes, elši, bultenes un elodejas. Ezerā dzīvo līdakas, asari, līņi, raudas, karūsas, plauži, karpas un zandarti. Ligzdo pīles.

Ezera ziemeļaustrumos uzbūvēta atpūtas vieta un peldvieta. Upes krastos Andiņi, Dunciški, Salenieki, Zeļdovka. Ezera austrumu krastā atrodas autoceļš V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe). Ezerā caur Mazo Kolupa ezeru ietek bioloģiski attīrītie Kalupes ciema notekūdeņi. Dažkārt vērojama ūdens ziedēšana.

## Atsauces
Manuels Golmaijo

**Manuels Golmaijo de la Toriente** (;  Havana —  Madride) bija Kubas un Spānijas šahists.

## Biogrāfija
Piedzimis Kubā, kur arī tēva un vecākā brāļa vadībā iemācījies spēlēt šahu. Vēlāk pārcēlies uz Spāniju. Sešas reizes uzvarējis Spānijas šaha čempionātos (1902, 1912, 1919, 1921, 1927, 1928), bet 1929. gadā zaudējis papildu mačā par čempiona nosaukumu. 1922. gadā nospēlējis divu partiju maču nākamo Pasaules šaha čempionu Aleksandru Aļehinu un zaudējis ar ½:1½.

1924. gadā Parīzē Pasaules amatieru šaha meistarsacīkstēs ieņēmis 8. vietu (uzvarējis Hermanis Matisons), bet 1928. gadā Hāgā šajā pašā turnīrā dalījis 4.-6. vietu (uzvarēja Makss Eive).

Pārstāvējis Spānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 3 reizes (1927, 1930-1931);
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1924. gadā.

Arī pēc Otrā pasaules kara turpinājis piedalīties šaha turnīros. 1947. gadā uzvarējis turnīrā Madridē, bet 1951. gadā bijis pirmais turnīrā Linaresā.

1951. gadā FIDE piešķīrusi Golmaijo starptautiskā arbitra nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grēveles

**Grēveles** ir ciems Alūksnes novada Annas pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā 6 km no pagasta centra Annas, 18 km no novada centra Alūksnes un 204 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V393.

## Atsauces
Kamo

**Kamo** ( *(Kamō)*) ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Šogo Kamo (加茂 正五; 1915—1977) — japāņu futbolists;
* Takeši Kamo (加茂 健; 1915—2004) — japāņu futbolists.
Loriks Cana

**Loriks Agims Cana**  (; ; dzimis ) ir bijušais profesionāls Albānijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Ir bijis Albānijas futbola izlases kapteinis.

Dzimis Kosovā, Prištinā, bērnībā pārcēlies uz Šveici, Lozannā, kur trenējies vietējā klubā, pēc tam saņēmis piedāvājumu pāriet uz Parīzes "Saint-Germain" jauniešu akadēmiju.

## Sasniegumi
**Individuālie sasniegumi**

* Albānijas gada labākais futbolists: 2003

## Ārējās saites
Izplatības areāls

[thumbnail|235px|[Bezastainie abinieki|Bezastaino abinieku izplatības areāls (piemērs)]]
**Izplatības areāls** ( — 'platība') — apgabals, kurā izplatīta kāda parādība. Bioloģijā areāls ir teritorija, kurā organismi dzīvo un vairojas. Savs areāls ir ne tikai sugai, bet arī ģintij un jebkuram citam taksonam. Sugu areāli mainās laika gaitā klimata, ģeoloģisko izmaiņu un cilvēku saimnieciskās darbības ietekmē.
Vislielāko areālu suga ieņem savas attīstības uzplaukuma periodā. Mazi areāli ir ļoti jaunām un ļoti vecām sugām. Areāli var strauji samazināties arī, ja cilvēku saimnieciskās darbības rezultātā sugu biotopi tiek aizstāti ar aramzemi, izcirsti meži, nosusināti mitrāji, izstrādāti purvi. Areāli samazinās arī cilvēku vajātām sugām (tīģeris, leopards).

Pēc formas izšķir dažādus areālu tipus, piemēram, vienlaidus, dalītu (disjunktīvu jeb disjunktu), cirkumpolāru areālu. Eiropā dalīti areāli veidojušies vairākām augu un dzīvnieku sugām, kuras pēdējo leduslaikmetu pārdzīvoja Alpu kalnos. Ledājam atkāpjoties, tās izplatījās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot siltākam un ieceļojot citām, konkurētspējīgākām sugām, tās līdz mūsdienām saglabājušās tundras zonā un Alpu kalnos. Tāda suga ir, piemēram baltais zaķis, pundurbērzs u.c. Pundurbērzs, piemēram, Latvijā saglabājies atsevišķās atradnēs purvos, kur tas spējis pārciest dažādas klimata izmaiņas. Šādas sugas sauc par klimata reliktiem.

Dažām sugām, kuras veidojušās izolētos apstākļos, piemēram okeānu salās vai augstu kalnos, mēdz būt ļoti nelieli areāli. Šādas sugas sauc par endēmiskām vai endēmiem. Latvijā nav endēmisku sugu.

Sugu areālu attēlus mēdz apkopot floras vai faunas atlantos, piemēram, Eiropas Floras atlantā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Amanda Pālmere

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Amanda Pālmere
|      Vārds_orig = *Amanda Palmer*
|          Attēls = Amanda Palmer St. Kilda.jpg
|         Att_izm = 
|          Ainava = 
|        Apraksts = Pālmere 2011. gadā
|        Dz_vārds = Amanda Makinona Pālmere
|      Pseidonīms = Amanda Fucking Palmer
|          Dzimis = 
|        Vieta_dz = 
|           Miris = 
|        Vieta_mr = 
|           Vieta = 
|           Žanrs = alternatīvais roks, dark-kabarē
|    Nodarbošanās = dziedātāja, dziesmu autore, mūziķe, performanču māksliniece
|     Instrumenti = vokāls, taustiņinstrumenti, klavieres, ukulele, mutes harmonikas
|            Gadi = 1989-šobrīd
|Izdevējkompānija = 8ft. Records  
Iepriekš Roadrunner Records (līdz 2010. gada aprīlim)
|   Darbojies_arī = The Dresden Dolls, Evelyn Evelyn, 8in8, Amanda Palmer and The Grand Theft Orchestra
|           Mlapa = 
|         Dzimums = S
}}
**Amanda Makinona Geimena Pālmere** () (dzimusi ), dažkārt uzstājas ar skatuves vārdu ***Amanda Fucking Palmer***, ir amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore, kas popularitāti ieguva kā dueta *[[The Dresden Dolls]]* vadošā dziedātāja, pianiste, dziesmu tekstu un mūzikas autore. Viņai bijusi arī veiksmīga solo karjera, uzstājusies arī duetā *[[Evelyn Evelyn]]* un ir vadošā soliste un dziesmu autore mūzikas projektā *Amanda Palmer and the Grand Theft Orchestra*.

## Diskogrāfija
### Solodarbība

#### Demo ieraksti
* *Songs from 1989–1995...* (1996)
* *Summer 1998 Five Song Demo* (1997)

#### Studijas albumi
* *[[Who Killed Amanda Palmer]]* (2008) No. 77 US
* *[[Theatre Is Evil]]* (2012) No. 10 US - 
* *Jack & Amanda Palmer: You Got Me Singing* (2016)

#### Koncertierakstu albumi
* *[[Amanda Palmer Goes Down Under]]* (2011)
* *Several Attempts to Cover Songs by [[The Velvet Underground]] & [[Lou Reed]] for [[Nīls Geimens|Neil Gaiman]] as His Birthday Approaches* (2012)
* *An Evening With Neil Gaiman & Amanda Palmer* (2013)

#### EP ieraksti
**[[Amanda Palmer Performs the Popular Hits of Radiohead on Her Magical Ukulele]]* (2010)
**Amanda Palmer and Jherek Bischoff: Strung Out In Heaven (A David Bowie Tribute)* (2016)

#### DVD
* *Who Killed Amanda Palmer: A Collection of Music Videos* (2009)

### ''The Dresden Dolls'' sastāvā
* *[[The Dresden Dolls (EP)]]* (2002)
* *[[A Is for Accident]]* (2003)
* *[[The Dresden Dolls (albums)|The Dresden Dolls]]* (2003, pārizdots 2004. gadā)
* *[[Yes, Virginia...]]* (2006)
* *[[No, Virginia...]]* (2008)

### ''Evelyn Evelyn'' sastāvā
**[[Elephant Elephant]]* (EP) (2007)
**[[Evelyn Evelyn (albums)|Evelyn Evelyn]]* (2010)
## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Verdere (Hāfele)

**Verdere (Hāfele)** () ir valsts apstiprināta kūrortpilsēta (*Erholungsort*) Vācijā, Brandenburgā, Potsdamas-Mitelmarkas apriņķī uz rietumiem no Potsdamas pie Hāfeles upes. Pazīstama ar svētkiem *Baumblütenfest*, kas tradicionāli notiek nedēļā ap 1. maiju.

Verdere ir tradicionāls vīnkopības rajons, un ir pasaulē vistālāk uz ziemeļiem novietotais starptautiski atzītais kvalitatīvas vīnkopības rajons. 20. gadsimtā šis vīnkopības reģions nīkuļoja, līdz 1955./56. gada bargajā ziemā gāja bojā pavisam. Tomēr kopš 20. gadsimta beigām tas atjaunots un 1991. gadā iekļauts *Weinanbaugebiet Saale-Unstrut* vīnkopības rajonā.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1317. gadā. Pilsētas vēsturiskais centrs atrodas uz salas. Pilsēta stipri nopostīta Trīsdesmitgadu kara laikā. Pēc Otrā pasaules kara ietilpa VDR un tās apkaimē atradās Padomju armijas kara bāze.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Baumblütenfest
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Azerbaidžānā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Azerbaidžānas ir iekļautas **2 vietas** (abi kultūras objekti), savukārt 10 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Azerbaidžāna Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1993. gada 16. decembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Dvorčani

**Dvorčani** ir ciems Krāslavas novada Piedrujas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 10 km no pagasta centra Piedrujas, 34 km no novada centra Krāslavas un 300 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V656, Daugavas upes krastā pie pašas Baltkrievijas robežas.

1897. gadā muižā bija 17 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Lazoviki

**Lazoviki** ir ciems Krāslavas novada Piedrujas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8 km no pagasta centra Piedrujas, 32 km no novada centra Krāslavas un 299 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A6, Savicas upes krastā.

## Atsauces
Berjozki

**Berjozki** ir ciems Krāslavas novada Piedrujas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Piedrujas, 23 km no novada centra Krāslavas un 289 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V628, Garā ezera rietumu krastā.

1897. gadā ciemā bija 42 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Kolupe

**Kolupe** (arī **Kalupe**, **Koluika**, **Kolupka**, **Kolups**, **Lazdānu strauts**, **Lazdānu upeite**, augštecē — **Odze**, **Uda**, **Ūda**, **Ūdze**, lejtecē — **Dubenca**, **Gadzānu upeite**) ir Dubnas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas un Preiļu novados.

Izteka (kā Ūda) — no Gerlaka ezera Gerlaka purvā Maļinovas pagastā (pēc citiem datiem no Teiras sūnas purva). Tek ziemeļu virzienā, pie Kalupes veidojot lokus. Caurtek Mazo un Lielo Kolupa ezeru. Ietek Dubnā iepretim Vecvārkavai. Lielākās pietekas — Rīša, Viedzeleite. Kalupi trīs reizes šķērso valsts autoceļš P64 (Višķi—Nīcgale). Upes krastos atrodas (no augšteces) — Sleiži, Ūda, Pramanišķi, Miglāni, Lāčukrogs, Bisteri, Baltači, Kalupe, Baltmuiža, Andrijova, Andiņi, Lazdāni, Ploņi, Peršaki, Dubenca.

## Atsauces
Ūda

**Ūda** var būt:

* ūda (zveja) — saldūdens zvejas rīks;
* ūdas — jūras zvejas rīks;
* ūda (mūzikas instruments) — stīgu mūzikas instruments;
* Ūda (ciems) — Kalupes pagasta ciems;
* Kolupes cits nosaukums;
* makšķeres āķis.
Ūdze

**Ūdze** var būt:

* Ūdze — upe, Neretas pieteka;
* Ūdze — viens no Kalupes nosaukumiem augštecē.
* Ūdze -- apdzivota vieta Kalupes pagastā.

## Skatīt arī
* Odze