open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
79. Venēcijas kinofestivāls

thumb|250px|79. Venēcijas Starptautiskā festivāla plakāts
**79. ikkagējais [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas Starptautiskais kinofestivāls]]** norisinājās 2022. gadā no 31. augusta līdz 10. septembrim.

"Zelta lauvu" par ieguldījumu kino saņēma režisors un scenārists Pols Šreiders un aktrise Katrina Deneva. Žūrijas *Grand Prix* saņēma Elisas Diopas filma *[[Saint Omer]]*, bet kinofestivāla galveno balvu saņēma Loras Poitrasas filma *[[All the Beauty and the Bloodshed]]*. Par labāko aktieri atzina Kolinu Ferelu ("Inišerinas Banšī"), bet par labāko aktrisi atzina Keitu Blanšetu (*[[Tár]]*). Balvu par labāko scenāriju saņēma Mārtins Makdona ("Inišerinas Banšī"), žūrijas speciālo balvu saņēma Džafara Panāhi filma *[[No Bears]]*.

## Konkursa filmas

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Hanko

**Hanko** (, ) ir pilsēta un municipalitāte Somijas dienvidos Ūsimā reģionā. Izvietojusies Somu līča krastā Hanko pussalas dienvidu galā. Pilsētā nozīmīga (44%) zviedru valodā runājošu iedzīvotāju daļa.

## Vēsture
Kā apdzīvota vieta zināma kopš 15. gadsimta. 18. gadsimta beigās pussalas dienvidu galā un piekrastes saliņās Zviedrija uzbūvēja trīs cietokšņus. 1809. gadā tie nonāca Krievijas kontrolē. 1874. gadā dibināta Hanko pilsēta. 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā Hanko osta bija viens no galvenajiem somu emigrācijas punktiem jaunas dzīves meklējumos Ziemeļamerikā. 19. gadsimta beigās Hanko bija populārs krievu augstmaņu kūrorts. Pēc Ziemas kara beigām 1940. gadā Hanko uz 30 gadiem tika iznomāta PSRS kā kara flotes bāze. Turpinājuma kara laikā 1941. gada decembrī padomju karaspēks bāzi pameta, bet 1947. gadā nomas līgums formāli tika denonsēts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ūsimā

**Ūsimā** (,  — ‘Jaunā zeme’) ir viens no Somijas reģioniem valsts dienvidos Somu līča krastā, vēsturiskā Ūsimā novada teritorijā.   
Robežojas rietumos ar Īsto Somiju, ziemeļos — ar Kantahemi un Peijethemi, bet austrumos — ar Kimenlakso. Ūsimā ir bilingvāls reģions; 77% iedzīvotāju runā somu valodā, bet 7,6% — zviedru valodā. 2,5% iedzīvotāju runā krieviski, bet 2% — igauniski.

Reģionā 26 pašvaldības, no kurām 13 ir pilsētas — Helsinki (658 864 iedzīvotāji; administratīvais centrs), Espo (297 354), Vantā (239 216), Porvo (51 135), Hivinkē (46 858), Lohja (45 995), Jervenpē (45 237), Kerava (37 244), Raseborga (27 481), Lovīsa (14 644), Kauniainena (10 401), Karkila (8717) un Hanko (7989).

## Ārējās saites
Īstā Somija

**Īstā Somija** (, ) ir viens no Somijas reģioniem valsts dienvidrietumos Somu līča un Botnijas jūras krastā. Robežojas ziemeļos ar Satakuntu un Pirkanmā, bet austrumos — ar Kantahemi un Ūsimā. Īstā Somija ir bilingvāls reģions; 86,5% iedzīvotāju runā somu valodā, bet 5,7% — zviedru valodā. Citas izplatītākās ir krievu un igauņu valodas.

Reģiona nosaukums cēlies no vēsturiskā Finlandes novada, kuru ziedri kolonizēja vissenāk. 18. gadsimtā to sāka dēvēt par "Īsto Somiju", pretstatā vēlāk pakļautajiem novadiem.  
Viduslaikos šeit dzīvoja viena no trijām somu nāciju veidojošajām ciltīm — somi (*heimo*); citas bija karēļi un tavasti (*heme*), kuri mita tālāk ziemeļos un austrumos.

Reģionā 27 pašvaldības, no kurām 11 ir pilsētas — Turku (195 301 iedzīvotāji; administratīvais centrs), Salo (51 407), Kārina (35 502), Raisio (24 818), Nāntali (19 579), Loimā (15 632), Ūsikaupunki (15 463), Pargasa (15 086), Paimio (11 041), Somero (8564) un Laitila (8461).

## Ārējās saites
Inišerinas Banšī

**"Inišerinas Banšī"** () ir 2022. gada melnā traģikomēdijas filma. Filmas scenārija autors un režisors ir Mārtins Makdona. Filmas sižets seko divu senu draugu (Kolins Ferels un Brendans Glīsons), draudzības krīzei, kad viens no viņiem pēkšņi pārtrauc attiecības, pārējās lomas atveido Kerija Kondone un Berijs Kjogans. Tajā atkal apvienots Ferela un Glīsona duets, kuri iepriekš kopā filmējās Makdona režijas debijas filmā "Reiz Brigē" (2008).

Filmas "Inišerinas Banšī" pasaules pirmizrāde notika 79. Venēcijas kinofestivālā , kurā Ferels kā labākais aktieris ieguva Volpi kausu, bet Makdona ieguva Zelta Osellu par labāko scenāriju. Īrijas, Apvienotās Karalistes un ASV kinoteātros to sāka demonstrēt no  un to izplatīja *[[Searchlight Pictures]]*. Filma saņēma plašu kritiķu atzinību, slavējot Makdona scenāriju un režiju, Bērvela skaņu celiņu un aktieru sniegumu, īpaši izceļot Glīsona un Ferela aktierspēli. Nacionālā kinofilmu pārraudzīšanas padome to atzina par vienu no labākajām 2022. gada filmām. Filma nominēta 80. Zelta globusa balvai astoņās kategorijās, kas ir vislielākais nomināciju skaits vienai filmai kopš 2004. gadā nominētās filmas "Aukstais kalns", no kurām balvas ieguva trīs kategorijās: "Labākais mūzikls vai kinokomēdija", "Labākais aktieris mūziklā vai kinokomēdijā" (Ferels) un "Labākais scenārijs" (Makdona).

## Atsauces

## Ārējās saites
Gdaņskas līcis

**Gdaņskas līcis** (, ) ir plašs jūras līcis Baltijas jūras dienvidaustrumu daļā Polijas un Krievijas Kaļiņingradas apgabala piekrastē. Izvietojies starp Sembas pussalu austrumos un Kašūbijas piekrasti rietumos. Iekļauj divus ar smilšu strēlēm nodalītus līčus — Vislas līci dienvidaustrumos un Puckas līci rietumos. Līcī ieplūst Visla, Prēgele un vairākas mazākas upītes. Lielākās pilsētas un ostas krastos ir Gdaņska, Gdiņa, Sopota un Baltijska. Piekrastē dzintara ieguve.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kantaheme

**Kantaheme** (, ) ir viens no Somijas reģioniem valsts dienvidrietumos. Robežojas dienvidos ar Ūsimā, rietumos — ar Īsto Somiju, ziemeļos — ar Pirkanmā, bet austrumos — ar Peijethemi.

Reģiona nosaukums, kas dažkārt tiek saukts arī par **Sākotnējo Tavastiju** (burtiski — ‘Celma Heme’), apzīmē teritoriju, no kuras cēlusies viena no trijām somu nāciju veidojošajām ciltīm — tavasti (heme); citas bija somi (heimo) un karēļi, kas mita tālāk rietumos un austrumos.

Reģionā 11 pašvaldības, no kurām 3 ir pilsētas — Hemēnlinna (67 994 iedzīvotāji; administratīvais centrs), Rīhimeki (28 531) un Forsa (16 572).

## Ārējās saites
Peijetheme

**Peijetheme** (, ) ir viens no Somijas reģioniem valsts dienviddaļā. Robežojas dienvidos ar Ūsimā, rietumos — ar Kantahemi un Pirkanmā, ziemeļos — ar Vidussomiju, bet austrumos — ar Dienvidsavo un Kimenlākso.

Reģionas atrodas vēsturiskajā Tavastijas novadā uz dienvidiem no Peijennes ezera, no kā atvasināts nosaukums.

Reģionā 10 pašvaldības, no kurām 3 ir pilsētas — Lahti (120 093 iedzīvotāji; administratīvais centrs), Heinola (18 349) un Orimatila (15 814).

## Ārējās saites
Kimenlākso

**Kimenlākso** (,  — ‘Kimi ieleja’) ir viens no Somijas reģioniem valsts dienvidaustrumos. Izvietojies Somu līča krastā Kimi upes ielejā. Robežojas rietumos ar Ūsimā un Peijethemi, ziemeļos — ar Dienvidsavo, bet austrumos — ar Dienvidkarēliju un Krievijas Ļeņingradas apgabalu. Viens no industriāli attīstītākajiem Somijas reģioniem, kurā atrodas valsts nozīmīgākā osta Kotka.

Reģionā 6 pašvaldības, no kurām 3 ir pilsētas — Kotka (51 248 iedzīvotāji; administratīvais centrs), Kouvola (80 483) un Hamina (19 709).

## Ārējās saites
Dienvidkarēlija

**Dienvidkarēlija** (, ) ir viens no Somijas reģioniem valsts dienvidaustrumos, vēsturiskā Karēlijas novada dienvidrietumu daļa. Robežojas rietumos ar Kimenlākso, ziemeļos — ar Dienvidsavo un Ziemeļkarēliju, bet austrumos — ar Krievijas Ļeņingradas apgabalu un Karēlijas Republiku.

Reģionā 9 pašvaldības, no kurām 2 ir pilsētas — Lapēnranta (72 646 iedzīvotāji; administratīvais centrs) un Imatra (25 667).

## Ārējās saites
Vislas strēles kanāls

**Vislas strēles kanāls** () ir 2022. gada 17. septembrī atklāts kanāls Polijā, kas savieno Vislas līci ar Baltijas jūru. 1,3 kilometrus garais un piecus metrus dziļais kanāls stiepjas pāri Vislas zemes strēlei un ļauj kuģiem nokļūt Polijas ostā Elblongā, neizmantojot Krievijas kontrolēto Baltijskas šaurumu Vislas strēles ziemeļu galā. Kanāla būvniecība sākās 2020. gadā, un projekta kopējās izmaksas ir 230 miljoni eiro.

## Galerija

Attēls:Przekop Mierzei Wiślanej.jpg|Kanāla būvniecības sākums 2020. gada janvārī
Attēls:Port morski Nowy Świat - mapa BHMW.svg
Attēls:Nowy Świat canal map pl.png
Attēls:Proposed Elbląg-Gdańsk Bay waterway map pl.png


## Atsauces
Ģirts Lapiņš

**Ģirts Lapiņš** (dzimis ) ir latviešu uzņēmējs un politiķis. Pārstāv Nacionālās apvienības "Visu Latvijai!" — "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK". Bijis 14. Saeimas deputāts, šobrīd ir Rīgas domes deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1976. gada 28. jūlijā. Mācījās Rīgas komercskolā (1991—1994). 1999. gadā absolvēja studijas Latvijas Universitātes Ekonomikas un vadības fakultātē, kur ieguva sociālo zinātņu bakalaura grādu vadībzinātnē, bet 2001. gadā Rīgas Ekonomikas augstskolā ieguva bakalaura grādu ekonomikā un uzņēmējdarbībā. 2008. gadā ieguva arī maģistra grādu uzņēmējdarbības vadībā Biznesa augstskolā "Turība".

No 2010. gada Ģ. Lapiņš strādāja auditorkompānijā “KPMG Baltics”, no 2018. gada Nodarbinātības valsts dienestā par Ārstniecības pakalpojumu departamenta Pakalpojumu attīstības nodaļas vadītāju.

Darbojies kā "Mežciema attīstības biedrības" valdes loceklis.

## Politiskā darbība
2009. gada pašvaldību vēlēšanās Ģ. Lapiņš nesekmīgi kandidēja uz vietu Rīgas domē no partijas "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta.

Bijis Nacionālās apvienības "Visu Latvijai!" — "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" Rīgas nodaļas priekšsēdētājs.

No Nacionālās apvienībasa saraksta 2013. gada un 2017. gada Rīgas domes vēlēšanās Ģ. Lapiņu ievēlēja par Rīgas domes deputātu. Kandidēja arī 2020. gada ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās no Nacionālās apvienības un Latvijas Reģionu apvienības kopējā saraksta, taču netika ievēlēts.

2010. gadā Ģ Lapiņš kandidēja arī 10. Saeimas vēlēšanās, tad 11. Saeimas vēlēšanās gadu vēlāk, un arī 12. Saeimas vēlēšanās 2014. gadā un 2022. gada 14. Saeimas vēlēšanās. Nevienās no tām viņš netika ievēlēts parlamentā, taču 2022. gada 15. decembrī Ģ. Lapiņam apstiprināja 14. Saeimas deputāta pilnvaras, jo viņa partijas biedrs Nauris Puntulis savas pilnvaras uz laiku nolika, lai darbotos Krišjāņa Kariņa Ministru kabinetā. 21. decembrī Ģ. Lapiņu ievēlēja par Saeimas Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisijas sekretāru.

2023. gadā Ģ Lapiņš Saeimas deputāta mandātu zaudēja. Kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, bet netika ievēlēts. 2025. gada Rīgas domes vēlēšanās ievēlēts par pašvaldības deputātu.

## Atsauces
Dienvidsavo

**Dienvidsavo** (, ) ir viens no Somijas reģioniem valsts dienvidaustrumos, vēsturiskā Savonijas novada dienviddaļa. Robežojas dienvidos ar Dienvidkarēliju un Kimenlākso, rietumos — ar Peijethemi un Vidussomiju, ziemeļos — ar Ziemeļsavo, bet austrumos — ar Ziemeļkarēliju.

Reģionā 12 pašvaldības, no kurām 3 ir pilsētas — Mikeli (52 121 iedzīvotājs; administratīvais centrs), Savonlinna (32 551) un Pieksemeki (17 245).

## Ārējās saites
Ziemeļkarēlija

**Ziemeļkarēlija** (, ) ir viens no Somijas reģioniem valsts dienvidaustrumos, vēsturiskā Karēlijas novada ziemeļrietumu daļa. Robežojas dienvidos ar Dienvidkarēliju un Dienvidsavo, rietumos — ar Ziemeļsavo, ziemeļos — ar Kainū, bet austrumos — ar Krievijas Karēlijas Republiku.

Reģionā 12 pašvaldības, no kurām 5 ir pilsētas — Joensū (77 266 iedzīvotāji; administratīvais centrs), Lieksa (10 545), Kitē (9876), Nurmesa (9419) un Outokumpu (6503).

Reģionā ir vairāki nacionālie parki, tostarp, Koli nacionālais parks, Petkeljervi nacionālais parks un Patvinsuo nacionālais parks.

## Ārējās saites
Čehijas prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Čehija]]s prezidenti** kopš 1993. gada, kad tā ieguva neatkarību sadaloties Čehoslovākijai.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of the Czech Republic.svg|30px]] Čehijas Republika (1993—mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of the Czech Republic.svg|30px]]
Vidussomija

**Vidussomija** (, ) ir viens no Somijas reģioniem valsts vidusdaļā, vēsturiskā Tavastijas novada ziemeļu daļa. Robežojas dienvidos ar Peijethemi, rietumos — ar Pirkanmā un Dienvidpohjanmā, ziemeļos — ar Viduspohjanmā un Ziemeļpohjanmā, bet austrumos — ar Ziemeļsavo un Dienvidsavo.

Reģionā 22 pašvaldības, no kurām 6 ir pilsētas — Jiveskile (144 477 iedzīvotāji; administratīvais centrs), Jemse (19 770), Ēnekoski (18 304), Keurū (9441), Sārijervi (9115) un Vītasāri (6063).

Reģionā ir vairāki nacionālie parki, tostarp, Isojervi nacionālais parks, Salamajervi nacionālais parks un Pihe-Heki nacionālais parks.

## Ārējās saites
Ziemeļsavo

**Ziemeļsavo** (, ) ir viens no Somijas reģioniem valsts vidienē, vēsturiskā Savonijas novada ziemeļdaļa. Robežojas dienvidos ar Dienvidsavo, rietumos — ar Vidussomiju, ziemeļos — ar Ziemeļpohjanmā un Kainū, bet austrumos — ar Ziemeļkarēliju.

Reģionā 19 pašvaldības, no kurām 5 ir pilsētas — Kuopio (121 557 iedzīvotāji; administratīvais centrs), Īsalmi (20 960), Varkausa (19 978). Kiuruvesi (7758) un Suonenjoki (6891).

## Ārējās saites
Pirkanmā

**Pirkanmā** (, ) ir viens no Somijas reģioniem valsts dienviddaļā. Robežojas dienvidos ar Kantahemi un Īsto Somiju, rietumos — ar Satakuntu, ziemeļos — ar Dienvidpohjanmā, bet austrumos — ar Vidussomiju un Peijethemi. Pirkanmā ir otrs apdzīvotākais un ekonomiski attīstītākais valsts reģions pēc Ūsimā.

Reģionā 23 pašvaldības, no kurām 12 ir pilsētas — Tampere (244 315 iedzīvotāji; administratīvais centrs), Nokija (34 889), Ilojervi (33 529), Kangasala (32 627), Sastamala (23 995), Valkeakoski (20 701), Akā (16 464), Mente-Vilpula (9576), Orivesi (8978), Ikālinena (6876), Virrata (6462), Parkano (6285).

## Ārējās saites
Cūkas driķos

**"Cūkas driķos",** arī **"Cūkas griķos"**, **"Bejas Cūkdriķis"**, ir divdaļīga pāru rotaļdeja jeb dancis, kas Latvijā pierakstīts Alūksnes novadā. Latvijā, Lietuvā un Igaunijā mūsdienās par pāru deju daudz izplatītāks un iemīļotāks ir variants diviem pāriem, kas dejo krustā. Igaunijā to sauc par "Kaera Jaan" un dejo ar atbilstošās tautas dziesmas tekstu. Lietuvā šai dejai "Kiaulė grikiuos" ir teksts lietuviešu valodā. 

Rotaļdejai "Cūkas driķos" līdzīgas dejas ar žīgu pirmajā un griezienu otrajā daļā ir zināmas un izplatītas visā Eiropā. Tās mūsdienās dejo gan kā tautas dejas, gan kā balles dejas kotiljonā. 

## Ārējās saites
* Kiaule grikios Lietuvā
* Cūkas driķos Latvijā
* Kaera Jaan Igaunijā
Trakuļi

**"Trakuļi"** () ir 2002. gada ASV realitātes kinokomēdija, kuras režisors, viens no producentiem un scenārija autoriem ir Džefs Tremeins. Turpinājums *[[MTV]]* televīzijas seriālam *[[Jackass]]* (2000—2002).

Filmu veidoja studijas *Dickhouse Productions* un *Lynch Siderow Productions*, tajā piedalījās lielākā daļa TV seriāla aktieru, ieskatot Džoniju Noksvilu, Bemu Mārdžera, Stīvu O, Prestonu Leisiju, Krisu Pontiusu, Džeisonu "Vī Menu" Akunja, Deivu Inglendu, Raienu Danu un Erenu Makgīhiju.

Filmas pirmizrāde notika , ar tās izplatīšanu nodarbojās kompānijas *[[Paramount Pictures]]* un *[[MTV Films]]*. Tā nopelnīja vairāk nekā 79,5 miljonus ASV dolāru pie 5 miljonu liela budžeta un saņēma dalītas kritiķu atsauksmes. 2006. gadā izdots filmas turpinājums — "Trakuļi numur divi". Vēlāk sekoja filmas "Trakuļi 3D" (2010) un "Jackass uz visiem laikiem" (2022).

## Sižets
Filma "Trakuļi" ir kaskadieru triku, skeču un nejaušu cilvēku izjokošanu izlase.

Filmas nozīmīgākie triki ir šādi: Džonijs Noksvils apgāžas golfa mašīnā, lēc no tramplīna ar galvu pret lustru un griež savas rokas un kājas ar papīru; Bems Mārdžera atvilka mājās dzīvu aligatoru, ar ko pārbiedēja savu māti, pēc tam pamodināja savus vecākus, sarīkojot uguņošanu viņu guļamistabā; Raienu Danu piekauj kikboksa čempione; Stīvs O iešņauc vasabi; Kriss Pontiuss dejo stringos Japānas lielveikalā un uzmācas pircējiem, "Vī Mens" milzīgajā ceļu konusā izjoko cilvēkus Japānā, Prestons Leisijs stūrē kravas auto, kuras piekābē notiek diskotēka; Deivs Inglends izkārnījās sadzīves tehnikas veikalā, bet Erens Makgīhijs ēd dzeltenu sniegu.

Pēdējā skečā Raiens Dans iebāza sev dibenā rotaļu mašīnīti un devās uz slimnīcu pēc palīdzības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Labā medmāsa

**"Labā medmāsa"** () ir 2022. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Tobiass Lindholms. Filmā galvenās lomas atveido Džesika Česteina un Edijs Redmeins. Filma ir patiess stāsts par sērijveida slepkavu Čārlzu Kalenu, un tā balstīta uz 2013. gada Čārlza Grēbera grāmatas *The Good Nurse: A True Story of Medicine, Madness, and Murder* motīviem.

Filma stāsta par medmāsu, kurai rodas aizdomas par to, ka viņas kolēģis ir sērijveida slepkava.

Filmas *The Good Nurse* pirmizrāde notika  47. Toronto Starptautiskajā kinofestivālā, bet kopš  tā pieejama straumēšanas servisā *[[Netflix]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot Česteinas un Redmeina aktierspēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
LRT.lt

**LRT.lt** ir Lietuvas Nacionālā radio un televīzijas veidots ziņu portāls.

2022. gada novembrī LRT.lt pēc "Gemius" datiem bija 1,26 miljoni unikālo apmeklētāju, kas to ierindoja lasītāko portālu topa rekordaugstajā otrajā vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Čārlijs un šokolādes fabrika (filma)

**"Čārlijs un šokolādes fabrika"** () ir 2005. gada muzikāla fantāzijas filma, kuras režisors ir Tims Bērtons. Filmā galvenās lomas atveido Džonijs Deps, Fredijs Haimors, Deivids Kellijs, Helēna Bonema Kārtere, Noa Teilors, Misija Peila, Džeimss Fokss, Dīps Rojs un Kristofers Lī. Filma balstīta uz Roalda Dāla 1964. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par jauku, bet nabadzīgu puisi Čārliju, kurš kopā ar četriem citiem bērniem uzvar konkursā un dodas ekskursijā uz Villija Vonkas šokolādes fabriku.

Pirmā grāmatas adaptācija "Villijs Vonka un šokolādes fabrika" iznāca 1971. gadā. Otro grāmatas adaptāciju *[[Warner Bros. Pictures]]* plānoja jau kopš 1991. gada. Pirms Bērtona iesaistes, režisori, kā Gērijs Ross, Robs Minkofs, Mārtins Skorsēze un Toms Šedjaks tika izskatīti režisora lomai, savukārt aktieri, kā Bills Marijs, Nikolass Keidžs, Džims Kerijs, Maikls Kītons, Breds Pits, Vills Smits, Ādams Sendlers un daudzi citi tika izskatīti Villija Vonkas lomai. Kad Bērtonu apstiprināja par režisoru, viņš nekavējoties piesaistīja Džoniju Depu un komponistu Deniju Elfmanu, ar kuriem viņš jau vairākkārt bija sadarbojies.

Filmas "Čārlijs un šokolādes fabrika" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot tās vizuālo stilu un tumšo toni. Filma guva arī finansiālus panākumus, nopelnot 475 miljonus ASV dolāru pie 150 miljonu budžeta. Tādējādi tā vēl joprojām ir visienesīgākā Dāla romāna adaptācija, kā arī otra ienesīgākā Bērtona filma. Filma nominēta 78. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākie kostīmi".

## Atsauces

## Ārējās saites
Īrijas Nacionālā bibliotēka

**Īrijas Nacionālā bibliotēka** (, ) ir Īrijas valsts nacionālā bibliotēka, kas atrodas Dublinas centrā, blakus Lensteras ēkai un Īrijas Nacionālā muzeja arheoloģijas nodaļas ēkai. Bibliotēka dibināta 1877. gadā un kopš 1927. gada tā ir obligātā eksemplāra krātuve. 

Bibliotēkas ēka celta 19. gadsimta beigās un tās arhitekts ir Tomass Ņūenhems Dīns (*Thomas Newenham Deane*, 1828 – 1899). Bibliotēkas krājumos ir apmēram 8 miljoni priekšmetu.

## Ārējās saites
Īrijas Nacionālā galerija

**Īrijas Nacionālā galerija** (, ) ir mākslas muzejs Īrijas galvaspilsētas Dublinas centrā, kurā eksponēta Īrijas mākslas darbu kolekcija, kā arī daudzu ārvalstu meistaru darbi, sevišķi Itālijas baroka un nīderlandiešu meistaru darbi.

Muzeja kolekcijā ir tādu autoru kā Hendriks Averkamps, Jans Brēgels Jaunākais, Domeniko Girlandajo, Franss Halss, Viljams Hogārts, Karavadžo, Lūkass Krānahs Vecākais, Andrea Mantenja, Nikolā Pusēns, Rembrants, Jakobs van Reisdāls, Pīters Pauls Rubenss, Ticiāns, Djego Velaskess, Jans Vermērs darbi.

## Galerija

Clarice_Orsini_de_Medici.JPG
Mantegna,_giuditta_di_dublino.jpg
Tiziano_Vecelli_-_Ecce_Homo_(National_Gallery_of_Ireland).jpg
Hendrick_Avercam_045.jpg
Rembrandt_van_Rijn_-_Interior_with_Figures_(ca.1628).jpg
Rembrandt_-_Portrait_of_a_Woman_with_Gloves_-_NGI.808.jpg
La_mulata,_by_Diego_Velázquez.jpg
The_Taking_of_Christ-Caravaggio_(c.1602).jpg
Woman_writing_a_letter,_with_her_maid,_by_Johannes_Vermeer.jpg


## Ārējās saites

*
Dadži

**Dadži** () ir kurvjziežu dzimtas augu ģints. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir Eirāzijas mērenajā joslā līdz Indijas subkontinentam, Makaronēzija līdz Etiopijai un Zambijai. Ģintī ir klasificētas 458 sugas. Dažas sugas tiek izmantotas medicīniskos nolūkos un pārtikā.

## Sugas
Latvijā ir sastopamas šādas sugas:

* Asais dadzis (*Cirsium vulgare*) (Savi) Ten.
* Dažādlapu dadzis (*Cirsium heterophyllum*) (L.) Hill
* Lēdzerkste (*Cirsium oleraceum*) (L.) Scop.
* Purva dadzis (*Cirsium palustre*) (L.) Scop.
* Tīruma usne (*Cirsium arvense*) (L. ) Scop.
* Zemais dadzis (*Cirsium acaule*) Scop.

## Atsauces


## Ārējās saites
Satakunta

**Satakunta** (somu un ) ir viens no Somijas reģioniem valsts dienvidrietumos Botnijas jūras krastā, vēsturiskā Satakuntas novada rietumu daļa, vēlāk Turku un Pori lēnes ziemeļu daļa. Robežojas dienvidos ar Īsto Somiju, ziemeļos — ar Pohjanmā un Dienvidpohjanmā, bet austrumos — ar Pirkanmā.

Reģionā 16 pašvaldības, no kurām 7 ir pilsētas — Pori (83 491 iedzīvotāji; administratīvais centrs), Rauma (38 970), Ulvila (12 670), Kankānpē (12 659), Huitinena (9876), Kokemeki (6957) un Harjavalta (6785).

## Ārējās saites
Charlie and the Chocolate Factory

***Charlie and the Chocolate Factory*** var būt:

* "Čārlijs un šokolādes fabrika" — Roalda Dāla 1964. gadā izdotā bērnu grāmata,
* "Čārlijs un šokolādes fabrika" — 2005. gada ASV muzikālā fantāzijas filma.
Dienvidpohjanmā

**Dienvidpohjanmā** () vai **Dienvidu Austrumbotnija** () ir viens no Somijas reģioniem valsts rietumos, vēsturiskā Botnijas novada dienvidu daļa. Robežojas dienvidos ar Satakuntu un Pirkanmā, austrumos — ar Vidussomiju, ziemeļos — ar Viduspohjanmā, bet rietumos — ar Pohjanmā.

Reģionā 18 pašvaldības, no kurām 8 ir pilsētas — Seinejoki (62 457 iedzīvotāji; administratīvais centrs), Kurika (21 734), Kauhava (17 206), Lapua (14 698), Kauhajoki (14 176), Alavusa (12 354), Alajervi (10 277), Ehteri (6394).

## Ārējās saites
Viduspohjanmā

**Viduspohjanmā** () vai **Centrālā Austrumbotnija** () ir viens no Somijas reģioniem valsts rietumos Botnijas līča krastā, vēsturiskā Botnijas novada centrālā daļa. Robežojas dienvidos ar Vidussomiju, austrumos — ar Ziemeļpohjanmā, bet rietumos — ar Pohjanmā un Dienvidpohjanmā.

Reģionā 18 pašvaldības, no kurām 2 ir pilsētas — Kokola (46 714 iedzīvotāji; administratīvais centrs) un Kannusa (5733).

## Ārējās saites
Kristers Zoriks

**Kristers Zoriks** (dzimis  Dobelē) ir latviešu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja vai uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. Latvijas basketbola izlases spēlētājs. 2026. gadā pārstāv Turcijas klubu *[[Merkezefendi Denizli Basket|Merkezefendi]]*. Iepriekš spēlēja Spānijā, Francijā un Itālijā, bet pirms tam trīs sezonas pārstāvējis Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu VEF Rīga, ar kuru kļuvis par Latvijas—Igaunijas līgas čempionu un trīskārtēju LBL čempionu.

## Karjera
K. Zoriks nāk no Jaunpils, kur arī uzsācis trenēties basketbolā, pirmais treneris Ainārs Plezers. Pēc tam pārcēlies uz Rīgu, kur trenējies un spēlējis LJBL Daugavas sporta nama (DSN) sistēmā pie trenera Mārtiņa Fomina. 2013.—2014. gada LBL sezonā pārstāvēja no jauniešiem veidoto komandu "LMT Basketbola akadēmija".

Spēlējis visu vecumu Latvijas jaunatnes izlasēs. 2014. gada Eiropas U16 čempionātā, kas notika Latvijā, Latvijas izlases sastāvā izcīnīja sudraba medaļu (komandu trenēja Jānis Gailītis).

Pēc tam pārcēlies uz ASV, kur mācījies un spēlējis basketbolu *New Hampton* vidusskolā. Pēc vidusskolas beigām studēja ASV un spēlēja NCAA turnīrā, pārstāvot *Saint Mary's* koledžas komandu Kalifornijā. Nostiprināties augstskolas komandas sastāvā un iegūt lielu trenera uzticību gan K. Zorikam neizdevās, ko visvairāk ietekmēja traumas. NCAA piedalījies 22 spēlēs.

Pēc studijām ASV 2021. gadā K. Zoriks noslēdza līgumu ar Latvijas Basketbola līgas klubu VEF Rīga, kļūstot par vienu no komandas līderiem un atgriežoties pie spēlēšanas trenera Jāņa Gailīša vadībā. VEF sastāvā kļuvis par Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas čempionu, trīskārtēju LBL čempionu un divkārtēju Užavas Latvijas kausa ieguvēju. 2022. gadā atzīts par LBL izslēgšanas spēļu vērtīgāko spēlētāju, bet 2023. gadā par Latvijas kausa fināla labāko spēlētāju.

2023. gada vasarā K. Zoriks pārcēlās uz Turcijas Basketbola līgu un vienu sezonu pārstāvēja klubu Izmiras "Petkim Spor". Kopš 2024. gada vasaras spēlēja Francijas *[[Francijas Nacionālā basketbola līga|Pro A]]* klubā *[[ESSM Le Portel]]*, bet 2025. gada jūlijā noslēdza līgumu ar Spānijas ACB līgas klubu *[[Força Lleida CE]]*. Sezonas gaitā viņa loma komandas rotācijā samazinājās, un janvārī K. Zoriks pārcēlās uz Itālijas A sērijas klubu *[[Amici Pallacanestro Udinese|Udinese]]*. Šajā sezonā klubu mainīja vēlreiz, martā pārceļoties uz Turcijas Basketbola līgas klubu *[[Merkezefendi Denizli Basket|Merkezefendi]]*.

Kopš 2021. gada K. Zoriks ir pastāvīgs pieaugušo Latvijas basketbola izlases spēlētājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pohjanmā

**Pohjanmā** () vai **Austrumbotnija** () ir viens no Somijas reģioniem valsts rietumos Botnijas līča krastā, vēsturiskā Botnijas novada dienvidrietumu daļa. Aizņem Botnijas piekrastes daļu un salas un šēras Kvarkena šaurumā. Robežojas dienvidos ar Satakuntu, austrumos — ar Dienvidpohjanmā, bet ziemeļos — ar Viduspohjanmā. Austrumbotnija ir viens no diviem Somijas reģioniem (otrs ir Olande), kurā lielākā daļa iedzīvotāju (51,2%) runā zviedru valodā.

Reģionā 14 pašvaldības, no kurām 6 ir pilsētas — Vāsa (67 631 iedzīvotāji; administratīvais centrs), Jākobstāde (19 096), Nerpesa (9570), Nīkarlebija (7493), Kristinestada (6375), Kaskinena (1288).

## Ārējās saites
Gruzijas prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Gruzija]]s prezidenti** kopš 1991. gada, kad Gruzija ieguva neatkarību no Padomju Savienības.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Georgia.svg|30px]] [[Gruzija|Gruzijas Republika]] (1991 — mūsdienas)
Kijivas vaivadija

**Kijivas vaivadija** (poļu: *województwo kijowskie*, latīņu: *Palatinatus Kioviensis*, ) bija administratīvā iedalījuma un vietējās pārvaldes vienība Lietuvas dižkunigaitijā no 1471. līdz 1569. gadam un kā daļa no Polijas kroņa zemēm no 1569. līdz 1793. gadam, kā daļa no Polijas kroņa Mazpolijas provinces.

Vaivadija tika nodibināta 1471. gadā īsi pēc pēdējā Kijivas kņaza Simona Oleļkoviča nāves un Kijivas kņazistes (Lietuvas dižkunigaitijas vasaļvalsts) iekļaušanas Lietuvas lielkņazistē.

## Vēsture
Vaivadija tika izveidota 1471. gadā pēc karaļa Kazimira IV Jagellona pavēles drīz pēc Simona Oleļkoviča nāves. Tā aizstāja agrāko Kijivas kņazisti, kuru pārvaldīja lietuviešu-rutēņu Oleļkoviču kņazi (kas saistīti ar Aļģirda dzimtu un Olšansku ģimeni).

Tās pirmais administratīvais centrs bija Kijiva, bet, kad pilsēta 1667. gadā ar Andrusovas līgumu tika nodota Krievijai, galvaspilsēta pārcēlās uz Žitomiru (poļu: *Żytomierz*), kur tā palika līdz 1793. gadam.

Tā bija lielākā Polijas un Lietuvas ūnijas vaivadija pēc zemes platības, aptverot arī Zaporižjas kazaku zemi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kens Bloks

**Kenets Pols Bloks** (; dzimis , miris ) bija profesionāls amerikāņu autorallija pilots, kas brauca *[[Hoonigan Racing Division]]*, iepriekš zināma kā *Monster World Rally Team*, komandā. Bloks bija arī viens no uzņēmuma *[[DC Shoes]]* dibinātājiem. Piedalījies tādās sporta aktivitātēs kā skeitbordings, snovbords un motokross. Pēc *DC Shoes* uzņēmuma savu daļu pārdošanas Bloks izveidoja *Hoonigan Industries*, auto entuziastu apģērba zīmolu. Viņš bija uzņēmuma līdzīpašnieks un vadītājs (*Head Hoonigan In Charge*, HHIC) līdz pat savai nāvei.

2021. gada janvārī *Hoonigan Racing Division* un *[[Ford Performance]]* paziņoja, ka pēc 11 gadu kopdarba pārtrauc sadarbību. 2021. gada aprīlī Bloks paziņoja, ka atgriezīsies pie *[[Subaru]]*. Bet tā paša gada septembrī Bloks paziņoja, ka nodibinājis jaunu sadarbību ar *[[Audi]]* "kopīgos projektos elektriskās mobilitātes jomā".

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Karlshamna

**Karlshamna** ( — ‘Kārļa osta’) ir pilsēta Zviedrijas dienvidos Blēkinges lēnē, komūnas centrs. Izvietojusies Hānes līča ziemeļu krastā  no lēnes centra Karlskrūnas un  no valsts galvaspilsētas Stokholmas. Nozīmīga osta — darbojas prāmja līnija uz Klaipēdu Lietuvā.

## Vēsture
Tagadējās pilsētas apkaime Zviedrijas kontrolē nonāca pēc Roskildes līguma noslēgšanas 1658. gadā. Pie ērtā jūras līča tika izveidota osta un 1664. gadā Zviedrijas karalis Kārlis X Gustavs tai piešķīra pilsētas tiesības. 1666. gadā pilsēta nodēvēta viņa vārdā. Pilsēta attīstījās kā tirdzniecības un rūpniecības centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielā Belta tilts

**Lielā Belta tilts** () ir 1998. gadā atklāts autoceļa un dzelzceļa savienojums starp Fīnas un Zēlandes salām pāri Lielā Belta jūrasšaurumam. Kopējais savienojuma garums ir 18 km. Sākas no Nīborgas Fīnas salā un līdz Sproges salai būvēts kā kombinētais autoceļa un dzelzceļa tilts uz dzelzbetona kārbveida balstiem. No Sproges salas līdz Halskovai Zēlandes salā autoceļš iet pa vanšu tiltu, bet dzelzceļš — pa zemūdens tuneli zem šauruma. Tilts aizvietoja Lielā Belta prāmju satiksmi, samazinot šauruma šķērsošanas laiku no vienas stundas uz aptuveni 10 minūtēm. Kopā ar Ēresunda tiltu un Mazā Belta tiltu veido nepārtrauktu sauszemes savienojumu starp Eiropas kontinentālo daļu un Skandināvijas pussalu.

## Ārējās saites
Kūrorts

[thumb|250px|[Ķemeri|Ķemeru kūrorta galvenais korpuss]]
**Kūrorts** (no  — ‘ārstniecības vieta’) ir ainavisks apvidus ar dabiskiem dziedniecības faktoriem un kur uzceltas ārstniecības iestādes. Kūrortos radīta iespēja daudzveidīgai atpūtai, rekreācijai, izklaidei, ārstniecībai, rehabilitācijai un dažādu saslimšanu profilaksei.

## Klasifikācija
[thumb|250px|[Mariānske Lāzņe balneoloģiskais kūrorts Čehijā]]
Atkarībā no atrašanās vietas, dziednieciskām funkcijām, atpūtas veida un tūrisma sezonas kūrortus iedala:
* dziednieciskie kūrorti,
** balneoloģiskie,
** ārstniecisko dūņu,
** klimatiskie,
* piejūras vai pludmales kūrorti,
** talasoterapijas,
** niršanas,
* kalnu kūrorti, kalnu slēpošanas kūrorti, 
* vasaras kūrorti, ziemas kūrorti utt.

Kūrortus iedala arī pēc lieluma (lieli, vidēji, mazi), nozīmes (reģiona, valsts, vietējas nozīmes), administratīvās piederības (pilsētas, lauku), atpūtnieku vecuma (pieaugušo, bērnu) u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pērle (filma)

**"Pērle"** () ir 2022. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Tajs Vests. Filmā galvenās lomas atveido Mija Gota, Deivids Korensvets, Tandi Raita, Metjū Sanderlends, Emma Dženkinsa-Puro un Elisters Sjūvels.

"Pērle" ir prīkvels 2022. gada filmai ''X'' un tā stāsta par to, kā pirmās filmas galvenās ļaundares vēlme jaunībā kļūt par kinozvaigzni lika viņai pastrādāt vardarbīgus noziegumus Teksasas lauku sētā 1918. gadā.

Filmas "Pērle" pirmizrāde notika  79. Venēcijas kinofestivālā. Filmu izplatīja *[[A24]]*. Gluži kā pirmā filma, "Pērle" saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši slavējot Gotas aktierspēli. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 91% vērtējums. Triloģijas trešā filma *[[MaXXXine]]* pirmizrādi piedzīvoja 2024. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Braclava

thumb|150px|Braclavas ģerbonis
**Braclava** () ir sena Ukrainas pilsēta pie Dienvidbugas upes Vinnicas apgabalā.

## Vēsture
Pirmo reizi minēta 1362. gadā kā *Браславль* pie Lietuvas dižkunigaitijas dienvidu robežas ar Zelta ordas zemēm. 1564. gadā tai piešķīra Magdeburgas tiesības, pēc Ļubļinas ūnijas noslēgšanas 1569. gadā bija Polijas karaļa kronim pakļautas Braclavas vaivadijas () centrs.

1648. gadā pilsētu iekaroja Bohdans Hmeļnickis, pēc Andrusovas pamiera 1667. gadā to atguva Polija, no 1672. līdz 1699. gadam pārvaldīja Osmaņu impērija, pēc 1793. gada Polijas dalīšanas Krievijas Impērija. Kopš 1797. gada bija Podolijas guberņas apriņķa pilsēta, 1919. gadā nokļuva Ukrainas Tautas Republikas, 1922. gadā Ukrainas PSR, 1991. gadā Ukrainas republikas sastāvā.


Дореволюційна листівка із зображенням брацлавського костелу.jpg|Braclavas katoļu baznīca 20. gadsimta sākumā 
3. Брацлав вул. Енгельса,30.jpg|Rātsnams
Kominterny street in Bratslav.jpg|iela
Брацлав кладовище.jpg|ebreju kapsēta
3. Брацлав Пам'ятник Д. Нечаю.jpg|D. Nečaja piemineklis 


## Skatīt arī
Silvija Skulme

**Silvija Skulme** (dzimusi  Rīgā, mirusi ) bija latviešu basketboliste un pasniedzēja, pedagoģijas zinātņu doktore sporta zinātnē. Spēlēja saspēles vadītājas pozīcijā Rīgas TTT komandā no 1968. līdz 1977. gadam. Septiņkārtēja Eiropas čempionvienību kausa ieguvēja, seškārtēja PSRS čempione, 1969. gada Eiropas junioru čempione PSRS izlases sastāvā.

Basketbolā sākusi trenēties Rīgas 2. bērnu sporta skolā pie trenera Andra Purkalna.

Pēc basketbola karjeras beigām kļuvusi par pasniedzēju, pedagoģijas zinātņu doktore (*Dr.paed*). Bijusi LVFKI vecākā pasniedzēja un Sporta spēļu katedras vadītāja pienākumu izpildītāja. Vēlāk kļuvusi par graviera amata meistari un gravēšanas darbu eksperti. Pensijas vecumā aktīvi iesaistījās "TTT Dāmu kluba" darbībā un sociālajās aktivitātēs, 5 gadus pildīja tā valdes priekšsēdētājas pienākumus.

S. Skulmes māta Adele Skulme nāk no pazīstamās Skulmju dzimtas, viņas radinieki ir Oto Skulme, Uga Skulme un Džemma Skulme. S. Skulmes dēls ir politiķis, Rīgas domes deputāts Rūdolfs Brēmanis. Mirusi 2026. gada 9. februārī pēc ilgstošans onkoloģiskas slimības.

## Sasniegumi
Rīgas TTT komandas sastāvā izcīnītie tituli:
* Eiropas čempionvienību kauss (pielīdzināma mūsdienu FIBA Eirolīgai) — 7 reizes (1969—1973, 1975, 1977);
* PSRS čempione — 6 reizes (1969—1971, 1975—1977);
* PSRS Tautu spartakiādes čempione — 2 reizes (1971, 1975);
* Eiropas junioru čempione PSRS izlases sastāvā (1969);
* PSRS starptautiskās klases sporta meistare.

## Apbalvojumi
2019. gada 3. maijā Silvijai Skulmei piešķirts apbalvojums Triju Zvaigžņu ordenis (V šķiras kavalieris).

## Atsauces
X (filma)

***X*** ir 2022. gada ASV šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Tajs Vests. Filmā galvenās lomas atveido Mija Gota, Dženna Ortega, Mārtins Hendersons, Britānija Snova, Ouens Kempbells, Stīvens Ure un Skots Meskudi.

Filmas darbība norisinās 1979. gadā un tā stāsta par jauniem filmu veidotājiem, kuri nolemj uzņemt pornogrāfisku filmu Teksasas laukos, taču, kad viņus pieķer gados vecie īpašuma saimnieki, aktieri uzsāk cīņu par savu dzīvību.

Filmas *X* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[A24]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot aktierspēli. *X* ir pirmā tāda paša nosaukuma triloģijas filma.  filmai iznāca prīkvels "Pērle", taču trešā filma *[[MaXXXine]]* pirmizrādi piedzīvoja 2024. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Erevānas Valsts universitāte

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1474624"
}

**Erevānas Valsts universitāte** () ir publiska pētniecības universitāte, kura atrodas Armēnijas galvaspilsētā Erevānā.

Universitāte dibināta Armēnijas Pirmās republikas laikā un ir vecākā un lielākā universitāte valstī. Universitātes pasniedzēju un studentu vidū bijuši astrofiziķis Viktors Ambarcumjans (Վիկտոր Համբարձումյան, 1908—1996), dzejniece Silva Kaputikjana (Սիլվա Կապուտիկյան, 1919—2006), botāniķis Armens Tahtadžjans (Առմեն Թախտաջյան, 1910—2009).

## Ārējās saites

*
Zvartnocas starptautiskā lidosta

**Zvartnocas starptautiskā lidosta** () ir starptautiska lidosta 15 kilometrus uz rietumiem no Armēnijas galvaspilsētas Erevānas. Lielākā lidosta valstī. Apkalpo valsts galvaspilsētu.

Lidosta tika atklāta 1961. gadā. Vairākkārt renovēta.

Neskaitot čārterlidojumus, lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2023. gadā nodrošināja aviosabiedrības *[[Aegean Airlines]]*, *[[Aeroflot]]*, *[[Air Arabia]]*, *[[Air Cairo]]*, *[[Air Frances]]*, *[[Air Moldova]]*, *[[airBaltic]]*, *[[Aircompany Armenia]]*, *[[Armenia Airways]]*, *[[Austrian Airlines]]*, *[[Azimuth]]*, *[[Belavia]]*, *[[Brussels Airlines]]*, *[[Cham Wings Airlines]]*, *[[Condor]]*, *[[Cyprus Airways]]*, *[[Fly Arna]]*, *[[Fly Baghdad]]*, *[[Flydubai]]*, *[[FlyErbil]]*, *[[FlyOne]]*, *[[FlyOne Armenia]]*, *[[Georgian Airways]]*, *[[IrAero]]*, *[[Iran Air]]*, *[[Iran Airtour]]*, *[[Israir Airlines]]*, Polijas aviolīnijas LOT, *[[Lufthansa]]*, *[[Middle East Airlines]]*, *[[Pegasus Airlines]]*, *[[Qatar Airways]]*, *[[Qeshm Air]]*, *[[Red Wings Airlines]]*, *[[Rossiya Airlines]]*, *[[SCAT Airlines]]*, *[[Shirak Avia]]*, *[[Transavia France]]*, *[[Utair]]*, *[[Wizz Air]]*. Visu sezonu lidojumi notiek uz 24 valstīm (tās ir AAE, Austrija, Baltkrievija, Beļģija, Ēģipte, Francija, Grieķija, Gruzija, Irāka, Irāna, Itālija, Izraēla, Katara, Kazahstāna, Kipra, Krievija, Latvija, Libāna, Lietuva, Moldova, Polija, Sīrija, Turcija, Vācija), bet sezonāli — arī uz Melnkalni.

## Ārējās saites

*
Erevānas Zilā mošeja

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1979112"
}

**Erevānas Zilā mošeja** () ir 18. gadsimtā celta šiītu mošeja, kas atrodas Armēnijas galvaspilsētā Erevānā. Vienīgā aktīvā mošeja pilsētā.

Mošeja uzcelta 1766. gadā, kad Erevāna bija Erivānas hanistes galvaspilsēta. 19. gadsimtā tā bija lielākā no 9 pilsētas mošejām. PSRS laikā mošejā atradās Erevānas vēstures muzejs. Pēc Armēnijas neatkarības atgūšanas, mošeja tika atjaunota ar Irānas valsts atbalstu.

## Attēlu galerija

Blue_Mosque_in_Yerevan.jpg
Erevan_-_La_Mosquée_bleue_01.JPG
2014_Erywań,_Błękitny_Meczet,_wnętrze_(01).jpg
2014_Erywań,_Błękitny_Meczet_(10).jpg


## Ārējās saites
Horvirapas klosteris

**Horvirapas klosteris** () ir Armēņu apustuliskās baznīcas klosteris, kas atrodas Armēnijā 8 kilometrus uz dienvidiem no Artašatas, pie Turcijas robežas. Klosterī atrodas teoloģijas seminārs un Armēņu baznīcas katolikosa rezidence.

Klosteris ir svētceļojumu objekts, jo 3. gadsimta beigās šeit 13 gadus pēc karaļa Tiridata III pavēles bija ieslodzīts kristietības ieviesējs Armēnijā Grigorijs Apgaismotājs (ap 257 – ap 331). 301. gadā Tiridats atbrīvoja Grigoriju, kristījās un Armēnija kļuva par pirmo valsti pasaulē, kuras valsts reliģija bija kristietība. 642. gadā Nersess III Celtnieks uzcēla šeit kapelu, bet 1662. gadā tika uzcelta mūsdienu baznīca.

## Galerija

Monasterio_Khor_Virap,_Armenia,_2016-10-01,_DD_06.jpg
Khor_Virap.jpg|Horvirapas klosteris un Ararats
Khor_Virap._Entrance_to_cellar.jpg
Խոր_Վիրապ_S-M_(17).jpg
Khor_Virap_plan.jpg


## Ārējās saites
Valis (filma)

**"Valis"** () ir 2022. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Darens Aronovskis. Scenārija autors ir Semjuls Hanters, kas adaptējis savu 2012. gadā sarakstīto lugu. Galvenās lomas filmā atveido Brendans Freizers, Seidija Sinka, Honga Čau, Tajs Simpkinss un Samanta Mortone. Filmā slimīgi aptaukojies un atturīgs angļu valodas skolotājs mēģina atjaunot attiecības ar savu pusaugu meitu.

Filmas *The Whale* pasaules pirmizrāde notika  79. Venēcijas kinofestivālā, bet ASV kinoteātros to no  sāka izplatīt kinokompānija A24. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, izceļot aktierspēli (īpaši Freizera un Čau), tāpat Freizers nominēts 80. Zelta globusa balvai kategorijā "Labākais aktieris drāmas filmā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Gehardas klosteris

**Gehardas klosteris** () ir Armēņu apustuliskās baznīcas klosteris, kas atrodas Armēnijas centrālajā daļā, Kotajkas marzē. Klosteris daļēji izcirsts klintī. 2000. gadā klosteris un apkārtējā Azatas upes ieleja iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 

Tradīcija vēsta, ka klosteri 4. gadsimtā dibinājis pirmais Armēnijas baznīcas katolikoss Grigorijs Apgaismotājs (ap 257 – ap 331). Klosterī tika uzglabāts šķēps, ar kuru krustā sistajam Jēzum iedūra romiešu kareivis. To uz Armēniju esot atvedis apustulis Tadejs. Mūsdienās šī relikvija glabājas Vagaršapatā. Klosteri 9. gadsimtā nopostīja arābi. Pašreizējā klostera baznīca celta 1215. gadā. 

Netālu no klostera atrodas Garni templis.

## Galerija

Geghard_entrance_khachkars_with_effects.jpg
Monasterio_de_Geghard,_Armenia,_2016-10-02,_DD_92.jpg
Engraved_crosses_on_the_cave_church_wall_in_the_Geghard_Monastery.jpg
Geghard Monastery, Ayrivank, Armenia.jpg
Monasterio_de_Geghard,_Armenia,_2016-10-02,_DD_88.jpg
ՎԱՆԱԿԱՆ_ՀԱՄԱԼԻՐ_ԳԵՂԱՐԴ_89.jpg


## Ārējās saites
Latvijas gada labākais hokejists

**Latvijas gada labākais hokejists** ir laikraksta "Latvijas avīze" apbalvojums, ko piešķir žurnālistu, treneru, funkcionāru un ekspertu balsojumā par gada labāko Latvijas hokejistu. Pirmoreiz šo balvu pasniedza 2018. gadā. Visvairāk reižu šo balvu ir ieguvis Teodors Bļugers — trīs reizes.

## Saņēmēji

* 2018 — Elvis Merzļikins, HC Lugano
* 2019 — Teodors Bļugers, Pitsburgas "Penguins"
* 2020 — Elvis Merzļikins, Kolumbusas "Blue Jackets"
* 2021 — Teodors Bļugers, Pitsburgas "Penguins"
* 2022 — Teodors Bļugers, Pitsburgas "Penguins"

## Atsauces
Viņa teica

**"Viņa teica"** () ir 2022. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisore ir Marija Šrādere. Filmā galvenās lomas atveido Kerija Maligana, Zoja Kazana, Patriša Klārksone, Andrē Brauers, Dženifera Īli, Samanta Mortone un Ešlija Džada. Tā balstīta uz Džodijas Kantoras un Meganas Tūi 2019. gada tāda paša nosaukuma grāmatu.

Filma ir patiess stāsts par divām *[[The New York Times]]* žurnālistēm, kuras izmeklēja un atklāja patiesību par kinoproducenta Hārvija Vainstīna seksuālu uzmākšanos un uzbrukumiem sievietēm daudzu gadu laikā.

Par filmas uzņemšanu paziņoja 2021. gadā, kā sadarbību starp *Annapurna Pictures* un *Plan B Entertainment*. Filmas "Viņa teica" pirmizrāde notika  Ņujorkas kinofestivālā un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot scenāriju, kā arī Maliganas un Kazanas aktierspēli. Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no 10 labākajām 2022. gada filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zoja Kazana

**Zoja Svikorda Kazana** (, dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, dramaturģe un scenāriste.

Savu kinodebiju piedzīvojusi filmā *[[Swordswallowers and Thin Men]]* (2003). Vēlāk piedalījusies tādās filmās kā *[[The Savages]]* (2007), "Revolūcijas ceļš" (2008), "Viss ir sarežģīti" (*It's Complicated*, 2009), *[[Our Brand Is Crisis]]* (2015), *[[The Big Sick]]* (2017), "Balāde par Basteru Skragsu" (2018) un "Viņa teica" (2022). Par lomu *[[HBO]]* miniseriālā *[[Olive Kitteridge]]* (2014) Kazana nominēta ''Emmy'' balvai. Kopā ar savu dzīvesbiedru Polu Deino sarakstījusi scenāriju filmai "Mežonīgā dzīve" (2018).

## Ārējās saites
Bjella

**Bjella** () ir pilsēta un komūna Itālijas ziemeļrietumos, Pjemontas reģionā, kā arī Bjellas provinces administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Alpu kalnu pakājē, 80 km uz ziemeļaustrumiem no Turīnas un 80 uz ziemeļrietumiem no Milānas. 2018. gadā Bjellā dzīvoja 44,3 tūkstoši iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Samanta Mortone

**Samanta Džeina Mortone** (, dzimusi ) ir angļu aktrise un režisore. Viņa ir vislabāk pazīstama, piedaloties neatkarīgajās filmās, par ko saņēmusi BAFTA televīzijas balvu, BIFA balvu, Zelta globusa balvu, kā arī nominēta divām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, Emmy balvai un Ekrāna aktieru ģildes balvai.

Savu aktrises karjeru iesākusi, piedaloties dažādos televīzijas seriālos, no sākuma dzimtajā Notingemā, vēlāk arī *[[ITV]]* un *[[BBC]]*. 1990. gados piedalījusies filmās "Emma" (*Emma*, 1996), "Džeina Eira" (*Jane Eyre*, 1997) un ''Under the Skin'' (1998). Par lomu Vudija Allena filmā "Salds un nekrietns" (*Sweet and Lowdown*, 1999) viņa nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā", savukārt par lomu Džima Šeridana filmā *[[In America]]* (2002) viņa saņēma nomināciju kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā". Piedalījusies arī filmās *[[Morvern Callar]]* (2002), "Īpašais ziņojums" (2002), ''Control'' (2007), "" (2007), "Sinekdoha, Ņujorka" (2008), *[[The Messenger]]* (2009), "Kosmopolise" (2012), "Džons Kārters" (*John Carter*, 2012), *[[Decoding Annie Parker]]* (2013), "Fantastiskās būtnes — un kur tās meklēt" (2016), "Viņa teica" (2022) un "Valis" (2022).

## Ārējās saites
Pomerānijas līcis

**Pomerānijas līcis** () vai **Pomožes līcis** () ir plašs jūras līcis Baltijas jūras dienvidos Polijas un Vācijas piekrastē. Izvietojies starp Rīgenes salu rietumos un Gansku bāku austrumos. Austrumu daļā krasti līdzeni, rietumu — stipri izroboti ar daudziem līčiem, lielākais no kuriem ir Greifsvaldes līcis. Svina, Dzvina un Pēnestroma Pomerānijas līci savieno ar Ščecinas līci, kurā ietek Odera (Odra). Piekrastē vairākas salas, lielākās no kurām ir Rīgene, Ūzedoma un Volina. Lielākās pilsētas krastos ir Svinoujsce, Kolobžega un Zasnica.

## Atsauces

## Ārējās saites
Greifsvaldes līcis

**Greifsvaldes līcis** () ir sekls jūras līcis Baltijas jūras dienvidos Vācijas piekrastē, daļa no lielākā Pomerānijas līča. Izvietojies starp Rīgenes salu ziemeļos un Pomerānijas krastu dienvidos. Rīgeni no kontinenta atdalošais Štrālzunds rietumos to savieno ar Beltu jūru. Lielākā pilsēta krastā ir Greifsvalde. Populāra ūdenssporta (burāšanas) un atpūtas vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ieva Rodiņa

**Ieva Rodiņa** (dzimusi ) ir teātra kritiķe un zinātniece, redaktore, projektu vadītāja, teātra aktuālo procesu vietnes *Kroders.lv* galvenā redaktore.

## Radošā biogrāfija
Dzimusi 1989. gadā Smiltenē. Beigusi Valmieras Valsts ģimnāziju. Studējusi baltu filoloģiju Latvijas Universitātē, kur ieguvusi bakalaura (2011) un maģistra (2013) grādu. Pabeigusi Silvijas Radzobes vadīto teātra zinātnes kursu. 2020. gadā ieguvusi zinātņu doktora grādu vizuālajā mākslā, mūzikā un arhitektūrā. Disertācijas tēma bija “Eduarda Smiļģa režija un modernisma teātris (1920—1945)”.

Rodiņa publicējusi vairāk nekā 300 rakstu Latvijas un ārvalstu medijos un zinātniskos rakstu krājumos. Piedalījusies vairāku nozīmīgu monogrāfiju sarakstīšanā: “1945—1950: teātris, drāma, kritika” (2013), “Latvijas jaunā režija” (2014) “100 izcili Latvijas aktieri” (2019), “Neatkarības laika teātris” (2019), *Contemporary Latvian Theatre* (2020). Kā teātra pētniece piedalījusies starptautiskās zinātniskās konferencēs, meistarklasēs un semināros Latvijā, Lietuvā, Igaunijā, Krievijā, Polijā, Zviedrijā, Somijā, Lielbritānijā, Spānijā.

Rodiņa bijusi teātra zinātnes lektore Latvijas Universitātē (2012—2021). Strādājusi kā zinātniskā asistente Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūtā (2016—2021).

2015. un 2017. gadā Rodiņa bijusi “Spēlmaņu nakts” žūrijas komisijā, bet 2018. gadā — žūrijas priekšsēdētāja. Kopš 2015. gada piedalījusies Latvijas Nacionālā kultūras centra organizētajā amatierteātru skates “Gada izrāde” žūrijā.

Rodiņa ir Latvijas Teātra darbinieku savienības, Ziemeļvalstu Teātra pētnieku asociācijas (*Association of Nordic Theatre Scholars*), Starptautiskās Teātra kritiķu asociācijas (*International Association of Theatre Critics*) biedre. Kopš 2019. gada ir Latvijas Nacionālā kultūras centra amatierteātra nozares padomes locekle. 2019. gadā uzsākusi darbu kā Ogres teātra direktore. Vienlaikus bijusi arī izrāžu radošā direktore un fotogrāfe.

## Atsauces
Al Nassr

***Al-Nassr FC*** () ir Saūda Arābijas futbola klubs no Rijādas pilsētas, spēlē Saūda Arābijas profesionālajā līgā. *Al Nassr* futbola klubs savas mājas spēles aizvada *BKT Stadium*. Kluba mājas krāsas ir dzeltena un zila.

*Al Nassr* ir viens no veiksmīgākajiem Saūda Arābijas klubiem ar 27 čempionu tituliem visos turnīros.

## Vēsture
Klubs dibināts 1955. gadā. Pirmos nopietnos panākumus klubs guva 20. gadsimta 70. gados, pateicoties tam, ka spēja izaudzināt jaunu talantīgu spēlētāju paaudzi. Deviņdesmitajos gados klubs nokļuva starptautiskajā arēnā, šajā laikā spēja gūt uzvaras vairākās starptautiskās sacensībās, kā arī pārstāvēja Āzijas izlasi klubu pasaules čempionātā, kas notika 2000. gada janvārī Brazīlijā, pateicoties dalībai, kurā klubs saņēma iesauku "Pasaules klubs" (). Arī šajā turnīrā klubs saņēma vēsturē pirmo FIFA ''Fair Play'' balvu.

## Spēlētāji

### Komandas sastāvs

## Sasniegumi
* **Saūda Arābijas profesionālā līga**
** Čempioni (9): 1974—75, 1979—80, 1980—81, 1988—89, 1993—94, 1994—95, 2013—14, 2014—15, 2018—19
* **Saūda Arābijas čempionu kauss**
** Kausa ieguvēji (6): 1974, 1976, 1981, 1986, 1987, 1990

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Erebuni

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q733610"
}

**Erebuni** () bija Urartu valsts nocietināta pilsēta, kuras drupas mūsdienās atrodas Armēnijas galvaspilsētas Erevānas dienvidaustrumos. 

Pilsētu Urartu valsts ziemeļu daļā 782. gadā p.m.ē. nodibināja valdnieks Argišti I. 4. gadsimtā p.m.ē. pilsēta iznīka un līdz mūsu ēras 3. gadsimtam, kad uz ziemeļiem no Erebuni sāka attīstīties Erevāna, rakstos nav sastopama. Tomēr tiek uzskatīts, ka Erevānas nosaukums cēlies no Erebuni. Izrakumi no 1947 gada.

## Attēlu galerija

Erebuni_Fortress,_Yerevan,_Armenia_05.JPG
Maquette_of_the_Erebuni_fortress2.jpg|Pilsētas makets
Erevan_-_La_forteresse_d'Erébouni_03.JPG
Erebuni101.jpg
Urartian_tablet_of_Argishti_I.jpg


## Ārējās saites