open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kerijs Grānts

**Kerijs Grānts** (; dzimis **Ārčibalds Aleksandrs Līčs** (*Archibald Alexander Leach*) , miris ) bija angļu kinoaktieris, kas vēlāk pieņēma ASV pilsonību. Viņš tiek uzskatīts par vienu no klasiskās Holivudas vadošajiem aktieriem.

Pazīstams ar savām komēdiju un dramatiskajām lomām. Tēlojis tādās filmās kā "Briesmīgā patiesība" (1937), "Mazuļa audzināšana" (1938), *[[Gunga Din]]* (1939), "Filadelfijas stāsts" (1940), "Viņa meitene Piektdiene" (1940), "Aizdomas" (1941), "Arsēns un vecas mežģīnes" (1944), "Sliktā slava" (1946), *[[The Bishop's Wife]]* (1944), "Noķert zagli" (1955), "Neaizmirstamais romāns" (*An Affair to Remember*; 1957), "Uz ziemeļiem caur ziemeļrietumiem" (1959) un "Šarāde" (1963).

Divas reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai (par lomām filmās *[[Penny Serenade]]* un *[[None but the Lonely Heart]]*), kā arī piecas reizes — Zelta globusa balvai (abām balvām kā labākais aktieris), tomēr nav saņēmis nevienu no tām. 1970. gadā viņam piešķīra Kinoakadēmijas goda balvu.

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts (AFI) ierindoja Grāntu otrajā vietā "AFI 100 gadi... 100 zvaigznes" (izcilākās vīriešu kārtas zvaigznes) sarakstā.

## Pazīstamākās filmas
* "Blondā Venēra" (*Blonde Venus*, 1932, režisors Jozefs fon Šternbergs)
* "Viņa nodarīja viņam pāri" (*She Done Him Wrong*, 1933, režisors Lovels Šērmans)
* "Silvija Skārleta" (*Sylvia Scarlett*, 1935, režisors Džordžs Kjūkors)
* "Briesmīgā patiesība" (*The Awful Truth*, 1937, režisors Leo Makerijs)
* "Mazuļa audzināšana" (*Bringing Up Baby*, 1938, režisors Hauards Hokss)
* "Brīvdienas" (*Holiday*, 1938, režisors Džordžs Kjūkors)
* "Tikai eņģeļiem ir spārni" (*Only Angels Have Wings*, 1939, režisors Hauards Hokss)
* "Ganga Dins" (*Gunga Din*, 1939, režisors Džordžs Stīvenss)
* "Filadelfijas stāsts" (*The Philadelphia Story*, 1940, režisors Džordžs Kjūkors)
* "Viņa meitene Piektdiene" (*His Girl Friday*, 1940, režisors Hauards Hokss)
* "Aizdomas" (*Suspicion*, 1941, režisors Alfreds Hičkoks)
* "Arsēns un vecas mežģīnes" (*Arsenic and Old Lace*, 1944, režisors Frenks Kapra)
* "Sliktā slava" (*Notorious*, 1946, režisors Alfreds Hičkoks)
* *[[The Bishop's Wife]]* (1947, režisors Henrijs Kosters)
* "Pērtiķu lieta" (*Monkey Business*, 1952, režisors Hauards Hokss)
* "Noķert zagli" (*To Catch a Thief*, 1955, režisors Alfreds Hičkoks)
* "Neaizmirstamais romāns" (*An Affair to Remember*, 1957, režisors Leo Makerijs)
* "Neapdomīgais" (*Indiscreet*, 1958, režisors Stenlijs Donens)
* "Uz ziemeļiem caur ziemeļrietumiem" (*North by Northwest*, 1959, režisors Alfreds Hičkoks)
* "Šarāde" (*Charade*, 1963, režisors Stenlijs Donens)

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiropas koledža

**Eiropas koledža** (, ) ir neatkarīgs augstskolas mācību institūts, kas katru gadu uzņem augstskolu beidzējus, lai ļautu vienu gadu padziļināti nodarboties ar Eiropas Savienības studijām. Institūts ir dibināts 1949. gadā. Eiropas koledžā tiek pieņemti studenti, kas ir jau ieguvuši augstāko izglītību ekonomikas, tiesību vai politikas zinātnēs un kuriem ir pietiekošas zināšanas abās studiju valodās — angļu un franču.

## Ārējās saites

## Atsauces
Freds Astērs

**Freds Astērs** (; dzimis **Frederiks Osterlics** (*Frederick Austerlitz*);  — ) bija amerikāņu kinoaktieris un Brodvejas skatuves dejotājs, horeogrāfs, dziedātājs un aktieris.

Viņa karjera ilga 76 gadus, šajā laikā viņš piedalījās 31 mūziklā. 10 filmās viņš darbojās kopā ar Džindžeru Rodžersu. 1999. gadā viņš iekļuva Amerikas Kinoinstitūta saraksta "Visu laiku izcilākā vīriešu kārtas zvaigzne" piektajā vietā. Džīns Kellijs ir atzinis, ka dejošana filmās ir aizsākusies ar F. Astēru. Vairāki klasiskie dejotāji un horeogrāfi ir atzinuši un novērtējuši viņa ietekmi un svarīgumu.

1950. gadā Astērs saņēma Kinoakadēmijas goda balvu par savu "unikālo mākslu un ieguldījumu muzikālo filmu attīstībā". 1951. gadā viņš vadīja Amerikas Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremoniju. 1975. gadā saņēmis BAFTA kino balvu kā labākais otrā plāna aktieris, 1950. gadā saņēma Zelta globusa balvu kā labākais aktieris un 1974. gadā — Zelta Globusu kā labākais otrā plāna aktieris.

## Pazīstamākās filmas

* "Jautrā šķirtene" (*The Gay Divorcee*, 1934, režisors Marks Sandrihs)
* "Cilindrs" (*Top Hat*, 1935, režisors Marks Sandrihs)
* "Svinga laiks" (*Swing Time*, 1936, režisors Džordžs Stīvenss)
* "Uzdejosim?" (*Shall We Dance?*, 1937, režisors Marks Sandrihs)
* "Brīvdienu viesnīca" (*Holiday Inn*, 1942, režisors Marks Sandrihs)
* "Tu nekad nebiji jaukāks" (*You Were Never Lovelier*, 1942, režisors Viljams Seiters)
* "Lieldienu parāde" (*Eastern Parade*, 1948, režisors Čārlzs Volters)
* "Ceļojošā trupa" (*The Band Wagon*, 1953, režisors Vinsente Minelli)
* "Jocīgā seja" (*Funny Face*, 1957, režisors Stenlijs Donens)
* "Pludmalē" (*On the Beach*, 1959, režisors Stenlijs Kreimers)
* "Pekle tornī" (*The Towering Inferno*, 1974, režisors Džons Gilermins)
* "Spoku stāsts" (*Ghost Story*, 1981, režisors Džons Ērvins)

## Ārējās saites
Skrajciems

[thumb|250px|Baldones pagasta skrajciems [Pulkarne (Baldones pagasts)|Pulkarne]]
**Skrajciems** ir ciemu klasifikācijas veids Latvijā, pie kura pieder ciemi ar skraju apbūvi. Vēsturiski skrajciemi ir veidojušies, sadalot vecsaimniecības un muižas, kā arī agrākajiem kompaktajiem ciemiem pārejot atstatu izvietotās viensētās.

## Atsauces
Zosēni

**Zosēni** var būt:
* Zosēni — zosu putnu mazuļi;
* Zosēni — apdzīvota vieta Cēsu novada Zosēnu pagastā;
* Zosēni — apdzīvota vieta Gulbenes novada Tirzas pagastā.

## Skatīt arī
* Zoss
* Zosēnu ezers
* Zosēnu pagasts
Aigars Grāvers

**Aigars Grāvers** (dzimis ) ir latviešu dziedātājs un dziesmu autors. Spēlējis arī ģitāru.

No 1984. gada ir grupas Jumprava dziesmu autors, ģitārists un dziedātājs. 1992.—1993. gadā grupas Otra Puse dalībnieks, 1993. gadā iesaistās projektā "Bāze 7".  

A. Grāvers vairākkārt saņēmis Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvu. 1992. gada Mikrofona aptaujā uzvarēja A. Grāvera dziesma *Klusumā*. 

2009. gada rudenī kopā ar Jēkabpils zilo kori piedalījās TV3 šovā "Koru kari 2".

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Sportnet'' profils
Svens Tumba

**Svens Tumba** (; dzimis **Svens Olofs Gunnars Johansons** (*Sven Olof Gunnar Johansson*),  — ) bija zviedru hokejists, tāpat Zviedriju pārstāvēja arī futbolā un golfā.

Karjeras laikā astoņas reizes kļuva par Zviedrijas čempionu *Djurgårdens IF* kluba sastāvā. Viņš kļuva par pirmo hokejistu no Eiropas, kas ticis uzaicināts uz NHL treniņnometni, viņu 1957. gadā uzaicināja Bostonas "Bruins", taču zviedrs nevienu spēli NHL neaizvadīja.

Zviedrijas izlases sastāvā izcīnījis sudraba (1964. gadā Insbrukā) un bronzas medaļu (1952. gadā Oslo) Olimpiskajās spēlēs. Ar panākumiem startējis arī Pasaules čempionātos — trīs zelti, viens sudrabs un trīs bronzas. Viņš ir Zviedrijas izlases visu laiku rezultatīvākais spēlētājs — 245 spēlēs guvis 186 vārtus.

1999. gadā S. Tumba tika atzīts par visu laiku izcilāko zviedru hokejistu. 1997. gadā viņš tika uzņemts IIHF slavas zālē.

Pēc hokejista karjeras beigām nopietni pievērsies golfera karjerai. Tāpat *Djurgårdens IF* futbola kluba sastāvā kļuva par Zviedrijas čempionu futbolā. Vienu spēli aizvadījis Zviedrijas futbola izlases sastāvā.

Miris .

## Atsauces

## Ārējās saites
Tumba

**Tumba** var būt:

* Tumba - kalns Bulgārijas, Ziemeļmaķedonijas un Grieķijas robežpunktā;
* Svens Tumba — zviedru hokejists;
* Ntombas ezers *(Lac Tumba)* — ezers Kongo Demokrātiskajā Republikā;
* kastveida konstrukcija, kurā ievieto skaļruni.
Krievijas mēru sistēma

**Krievijas mēru sistēma** tika lietota Krievijas Impērijas, Krievijas PSFR un PSRS teritorijā no 1797. līdz 1925. gadam. Latvijas Republikā šīs sistēmas izmantošana pārtraukta 1924. gada 1. janvārī.

## Vēsture
Vienotas Krievijas Impērija mērvienību sistēmas ieviešana tika sākta pēc imperatora Pāvila I 1797. gada 29. aprīļa rīkojuma (*Указ об учреждении повсеместно в Российской империи верных весов, питейных и хлебных мер*). 1807. gadā garumu mērvienību standartus apstiprināja imperators Aleksandrs I un to paraugus izsūtīja ieviešanai impērijas guberņās.

1875. gadā Krievijas Impērija līdz ar 16 citām valstīm parakstīja "Metrisko konvenciju par starptautiskā metra un kilograma prototipa pieņemšanu". Zināms, ka pirmo reizi Rīgas pilsētas zemes gabalu, ielu un kvartālu plāni tolaik vēl Krievijā
nepieņemtajā metrisko garuma mēru sistēmā sastādīti no 1880. līdz 1882. gadam. Lai arī ar 1899. gada 4. jūnija likumu Krievijas Impērijā tika pieļauta arī Starptautiskās mērvienību sistēmas lietošana, tomēr līdz pat Oktobra revolūcijai turpināja dominēt tradicionālā Krievijas mēru sistēma. Pēc Krievijas PSFR Tautas Komisāru padomes 1918. gada 14. septembra dekrēta jaunajos mērījumos bija obligāti jālieto Starptautiskā mērvienību sistēma (SI). PSRS ieviesa obligātu SI lietošanu tikai 1925. gada 21. jūlijā.

Arī Latvijas Republikā pāreja uz Starptautiskā mērvienību sistēmu notika pakāpeniski un Krievijas mēru sistēma tika pilnīgi atcelta tikai 1924. gada 1. janvārī.

## Pāreja no Krievijas uz Starptautisko mērvienību sistēmu
* 1 versts — 1066,8 m
* 1 aršina jeb 16 veršoki jeb 28 collas — 71,119 cm
* 1 pēda jeb 12 collas — 30,48 cm
* 1 veršoks — 4,455 cm
* 1 kvadrātversts — 1,138 km2 jeb 113,8 ha
* 1 kvadrātaršina — 0,505 m2
* 1 kvadrātpēda — 926,03 cm2
* 1 kvadrātveršoks — 19,758 cm2
* 1 kvadrātcolla — 6,45 cm2
* 1 desetīna — 1,0925 ha
* 1 stops — 1,229 l
* 1 birkavs jeb 10 pudu — 163,805 kg
* 1 puds jeb 40 mārciņas — 16,380 kg
* 1 mārciņa jeb 32 lotes — 0,4095 kg
* 1 lote — 12,797 g
Pilsāta

**Pilsāta** bija skrajciems Preiļu novada Galēnu pagastā, līdzās pagasta centram Galēniem. Ciema nosaukums ir cēlies no latgaliskota latviešu vārda „pilsēta”.

## Atsauces
Braiens Erlahers

**Braiens Kīts Erlahers** (; dzimis ) ir ASV amerikāņu futbola spēlētājs, spēlē centra aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2012) pārstāv NFL klubu Čikāgas "Bears", kā sastāvā aizvadījis visu profesionāļa karjeru.

Universitātes laikā pārstāvēja Ņūmeksikas Universitāti, kur bija viens no visvairāk trofejas saņēmušajiem studentiem. Tāpat uzstādīja vairākus universitātes rekordus, pēdējā gadā saņēma Džima Torpa un Heismaņa balvas.

2000. gada NFL draftā viņu Čikāgas "Bears" izraudzījās ar kopējo 9. kārtas numuru. Debijas sezonā B. Erlahers tika atzīts par sezonas labāko debitantu aizsardzībā, septiņas reizes piedalījies Visu zvaigžņu spēlē un 2005. gadā saņēma sezonas labākā spēlētāja aizsardzībā balvu. Spēlētājs tika iekļauts līgas simboliskajā 2000. gadu izlasē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  
* NFL profils
Ernsts Kasīrers

**Ernsts Kasīrers** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes vācu/zviedru filozofs - neokantists.

Dzimis Breslavā. Studēja Berlīnes Humboltu universitātē. No 1919. līdz 1933. gadam pasniedza Hamburgas Universitātē. Pēc nacistu nākšanas pie varas pameta Vāciju. No 1933. līdz 1935. gadam pasniedza Oksfordas Universitātē, no 1935. līdz 1941. gadam - Gēteborgas Universitātē Zviedrijā. No 1941. gada pasniedza universitātēs ASV (Jeila un Kolumbijas Universitātēs). Miris 1945. gadā. Darbi tulkoti arī latviski.

## Ārējās saites
Zobena ēnā

**"Zobena ēnā"** ir 1976. gada Latvijas PSR vēsturiskā drāma. Filmas režisors ir Imants Krenbergs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā, par pamatu izmantojot Raiņa lugas "Mīla stiprāka par nāvi" un leģendas par Turaidas Rozi motīvus.

## Sižets
1620. gads. Turaidas pils. Zemi pārņēmis bads, mēris un svešzemju karaspēku uzbrukumi. Vecās Kačas mazmeita Maija, saukta par Turaidas Rozi, kalpo pilī pie pilskunga meitas.

Pilī ierodas algotņu armijas virsnieks Jakubovskis, kas vēlas iegūt Maijas mīlestību, bet meitenei jau ir līgavainis, vienkāršs lauku puisis Kaspars. Nevēloties būt apkaunota, Turaidas Roze izvēlas nāvi.

## Lomās
* Indra Briķe — *Maija*
* Leonīds Grabovskis — *Kaspars*
* Ģirts Jakovļevs — *Jakubovskis*
* Alfrēds Jaunušans — *pāters*
* Ints Burāns — *pilskungs*
* Velta Straume — *Helēna-Šarlote*
* Eugenija Šulgaite — *Kača* (ierunājusi Zigrīda Stungure)
* Vera Šneidere — *Hulda*
* Juris Pļaviņš — *vagars*

**Epizodēs:**
* Akvelīna Līvmane, Ārijs Geikins, Andis Kvēps, Artūrs Oinass, Gunārs Placēns, Rūdolfs Plēpis, Alfrēds Sausne, Viktors Zvaigzne, Anita Grūbe, Aivars Siliņš, Hermanis Vazdiks, Vera Selga, Edgars Girgensons, Egons Beseris, Ludmila Tarasova, Antonija Kleimane, Haralds Topsis, Vilis Ķimelis, Voldemārs Šoriņš

## Interesanti fakti
* Kinodebija tai laikā Liepājas vidusskolniecei Indrai Briķei.
* Lai gan kinostudijas plānos bija ierakstīta krāsaina filma, autori nolēma, ka lielākam skarbumam jāizvēlas melnbaltais attēls. Operators Ivars Seleckis pirmoreiz PSRS kino vēsturē izmantoja solarizāciju un izohēliju. Tās ir vienīgās krāsainās ainas filmā, kas no melnbalta negatīva kopēta uz krāsaina pozitīva.
* Filmēts Sāmsalas Kuresāres pilī Igaunijā, kādā alā pie Cēsīm un pie Augstrozes Umurgas pagastā.
* Rožu dārzs filmēts Cēsu pils pagalmā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmas.lv
Pavasara ceļazīme

**"Pavasara ceļazīme"** ir 1978. gada Latvijas PSR spēlfilma. Filmas režisors ir Varis Brasla. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Dažas nedēļas, kas pavadītas piejūras atpūtas namā, ir mainījušas Lienes dzīvi. Pēc iepazīšanās ar jauno "mežoņu" kompāniju viņa iemīlas Artūrā. Romantiskas pastaigas vakaros pa pludmali un kafejnīcu apmeklējumi Artūram ir nenozīmīga intriga. Viņi izšķiras un apbēdinātā meitene apsola sev nekad vairs ar viņu netikties, bet liktenis ir lēmis savādāk.

## Lomās
* Gaļina Belozjorova — *Liene*
* Andris Bērziņš — *Artūrs*
* Inese Saulīte — *Ņina*
* Valentīna Talizina — *Toņa*
* Valentīna Berezucka — *Safarova*
* Ilgonis Švika — *Jūlijs*
* Rūdolfs Plēpis — *Pauls*
* Imants Skrastiņš — *Prjagins*
* Austris Upelnieks — *Antons*
* Vsevolods Safonovs — *vectēvs*

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Varis Brasla
* Scenārija autors: Fjodors Knorre
* Operators: Uģis Egle
* Komponists: Imants Kalniņš
* Māksliniece: Ināra Antone

## Interesanti fakti
* Filmēts Rojā pēc Oļģerta Dunkera ieteikuma, kurš te bija uzņēmis filmu "Ceļa zīmes" (1968).

## Atsauces

## Ārējās saites

### Video
* Filma portālā "Redzi, dzirdi Latviju"
Čikāga (filma)

**"Čikāga"** () ir 2002. gada ASV mūzikla filma, kuras režisors ir Robs Māršals. Galvenās lomas attēlo Renē Zelvēgere, Ričards Gīrs, Ketrina Zeta-Džonsa un Kvīna Latifa. Filmas pamatā ir Boba Foses tāda paša nosaukuma Brodvejas mūzikls (1975).

Filmas darbība notiek 1920. gados Čikāgā, ASV.

Filmas pirmizrāde notika . Filma ieguva sešas Amerikas Kinoakadēmijas balvas 2003. gadā, tai skaitā to atzina par gada labāko filmu. "Čikāga" kļuva par pirmo mūziklu, kas saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma" kopš filmas *[[Oliver!]]* (1969).

## Ārējās saites
*
Taudejāni (Lendžu pagasts)

**Taudejāni** ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Lendžu pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumu pierobežā  attālumā no pagasta centra Lendžiem,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas. Agrāk Taudejāni bija vienota apdzīvota vieta ar Vērēmu pagasta Taudejāniem.

## Atsauces
Meidzi restaurācija

[thumbnail|235px|Imperators [Meidzi dodas no Kioto un Tokiju 1868. gadā]]
**Meidzi restaurācija** (, *Meiji ishin*), arī **Meidzi revolūcija** un **Meidzi reformas**, bija virkne dažādi notikumi, kas izraisīja nopietnas izmaiņas Japānas politiskajā un sociālajā struktūrā. Meidzi restaurācija notika četru gadu laikā no 1866. līdz 1869. gadam, kas ietvēra Edo perioda beigas un Meidzi perioda sākumu. Pēc restaurācijas Japāna kļuva atvērta ārzemniekiem, kas pirms tam nevarēja iebraukt šajā zemē, kā arī norisinājās strauja Japānas modernizācija.

## Atsauces
Džons Viljamss

**Džons Viljamss** (; dzimis ) ir amerikāņu komponists, pianists un diriģents.

Gandrīz sešas dekādes ilgajā karjerā viņš ir sarakstījis mūziku tādām filmām kā "Zvaigžņu kari" (filmu ciklam), "Žokļi", "Supermens", "Indiana Džonss" (filmu ciklam), "Citplanētietis", "Kapteinis Āķis", "Juras laikmeta parks", "Šindlera saraksts", "Viens pats mājās" un pirmajām trim "Harija Potera" filmām. Tāpat viņam ir izveidojusies laba sadarbība ar Stīvenu Spīlbergu, viņš ir sarakstījis mūziku gandrīz visām viņa filmām. Vēl Dž. Viljamss ir sarakstījis galveno motīvu četrām olimpiskajām spēlēm, *NBC Sunday Night Football* raidījumam.

Dž. Viljamss ir ieguvis piecas Amerikas Kinoakadēmijas balvas par labāko oriģinālmūziku, četras Zelta globusa balvas, septiņas BAFTA kino balvas un 22 Grammy balvas. Ar 50 nominācijām Amerikas Kinoakadēmijas balvai viņš ir otrā visvairāk nominētā persona.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šindlera saraksts

**"Šindlera saraksts"** () ir 1993. gada ASV vēsturiskā drāmas filma, kuras režisors ir Stīvens Spīlbergs. Filmas sižets veidots pēc austrāliešu rakstnieka Tomasa Kenīlija romāna *[[Schindler's Ark]]*.

Filma ir par vācu uzņēmēju Oskaru Šindleru, kas izglāba dzīvību vairāk nekā tūkstotim poļu ebreju holokausta laikā, nodarbinot viņus savā rūpnīcā. Lomas tajā attēlo Liams Nīsons, Bens Kingslijs, Reifs Fainss, Karolīna Gūdala, Džonatans Sagals un Embeta Deivica.

Filma ir tikusi iekļauta vairākos labāko filmu sarakstos. Amerikas Kinoinstitūts 1998. gadā to atzina par 9. labāko amerikāņu filmu. 2004. gadā filma "Šindlera saraksts" tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". "Šindlera saraksts" tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai 12 kategorijās, balva tika saņemta septiņās, tai skaitā "Šindlera saraksts" tika atzīta par gada labāko filmu, Spīlbergs saņēma balvu kā labākais režisors.

Filmas pirmizrāde notika  Vašingtonā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lerijs Peidžs

**Lorenss "Lerijs" Peidžs** (; dzimis  Īstlansingā, Mičiganā, ASV) ir amerikāņu datorzinātnieks un viens no *[[Google]]* izveidotājiem. 

## Dzīvesgājums
Dzimis netālu no Lansingas datorikas speciālistu ģimenē. Macījās Īstlansingas vidusskolā, pēc tam studēja Mičiganas Universitātē un Stenforda Universitātē. Kopā ar Sergeju Brinu 1998. gadā viņš dibināja *[[Google]], Inc.* un 2011. gada aprīlī kļuva par kompānijas izpilddirektoru. 

Ar kopējiem ieņēmumiem, kas sastāda 16,7 miljardus ASV dolāru, viņš 2011. gadā bija 24. bagātākais cilvēks pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Forbes'' profils
Džesijs Makartnijs

**Džesijs Makartnijs** (; dzimis ) ir amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, aktieris.

Viņš kļuva pazīstams 1990. gadu beigās ar lomu seriālā *All My Children*. Vēlāk Dž. Makartnijs pievienojās grupai *[[Dream Street]]* un vēlāk uzsāka solokarjeru. Ir izdevis trīs studijas albumus, no kuriem lielākos sasniegumus guvis trešais albums — *[[Departure]]* —, kas tika izdots 2008. gada maijā. Mūziķis plāno 2011. vai 2012. gadā izdot ceturto studijas albumus, kā nosaukums būs *[[Have It All]]*.

## Diskogrāfija
* *[[Beautiful Soul]]* (2004)
* *[[Right Where You Want Me]]* (2006)
* *[[Departure]]* (2008)
* *[[Have It All]]* (2011/2012)

## Ārējās saites

*
Tēviņi

**Tēviņi** var būt:
* Tēviņš — dzīvās būtnes dzimums, kas rada sīkas, kustīgas gametas — spermatozoīdus;
* Tēviņi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Ozolaines pagastā;
* Tēviņi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Ozolmuižas pagastā.

## Skatīt arī
* Tievināni
Supermens (filma)

**"Supermens"** (, *Superman: The Movie*) ir 1978. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Ričards Doners. Filma ir balstīta uz *[[DC Comics]]* tēlu Supermenu.

Filma ir stāsts par supervaroni Supermenu, kas dzimis uz izdomātas planētas Kriptona. Viņš uzauga uz Zemes, Smolvilas pilsētiņā. Vēlāk viņš kļuva par reportieri Klārku Kentu Metropolisas pilsētā. Filmā Supermens cīnās pret Leksu Lutoru. Lomas attēlo Marlons Brando, Džīns Hekmens, Kristofers Rīvs un Margota Kidera. Filmas uzņemšana ilga no 1977. gada marta līdz 1978. gada oktobrim.

Filmas pirmizrāde notika  Vašingtonā.

## Aktieru sastāvs
* Marlons Brando attēlo Džorelu, Supermena bioloģisko tēvu.
* Džīns Hekmens attēlo Leksu Lutoru, kriminālģēniju.
* Kristofers Rīvs attēlo Klārku Kentu / Supermenu, uz Zemi nosūtīto supervaroni.
* Neds Bītijs attēlo Otisu, Leksa Lutora draugu.
* Džekijs Kūpers attēlo Periju Vaitu, laikraksta *[[Daily Planet]]* vadītāju.
* Glenns Fords attēlo Džonatanu Kentu, Klārka Kenta patēvu uz Zemes.
* Trevors Hauards attēlo pirmo Elderu, Kriptona padomes vadītāju.
* Margota Kidera attēlo Luisu Leinu, laikraksta *[[Daily Planet]]* reportieri un Klārka Kenta pārinieci.
* Džeks O'Halorana attēlo Nonu, vienu no ieslodzītajiem Kriptona ļaundariem.
* Valērija Peraina attēlo Evu Tešmaheri, Leksa Lutora draudzeni.
* Marija Šella attēlo Vondahu, vienu no vadošajām Kriptona zinātniecēm.
* Terenss Stemps attēlo ģenerāli Zodu, trīs Kriptona ļaundaru komandas līderi.
* Filisa Takstere attēlo Martu Kentu (dzimusi Klārka), Klārka Kenta pamāti uz Zemes.
* Sūzana Jorka attēlo Laru, Supermena bioloģisko māti.
* Džefs Īsts attēlo Klārku Kentu jaunībā.
* Marks Maklūrs attēlo Džimiju Olsenu, *Daily Planet* fotogrāfu.
* Sāra Daglasa attēlo Ursu, vienu no ieslodzītajiem Kriptona ļaundariem.
* Harijs Endrūss attēlo otro Elderu, Kriptona padomes locekli.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Jasunari Kavabata

**Jasunari Kavabata** (, *Kawabata Yasunari*; dzimis , miris ) bija japāņu romānu un stāstu rakstnieks. 1968. gadā viņš saņēma Nobela prēmiju literatūrā par "par literāro meistarību, ar dziļu izjūtu atspoguļojot japāniskās domāšanas veida būtību". Viņš kļuva par pirmo japāņu rakstnieku, kurš saņēmis šo balvu. Viņa darbi ir populāri visā pasaulē un tiek lasīti vēl joprojām.

Šķiet, ka  Jasunari Kavabata veica pašnāvību, noindējot sevi ar dabasgāzi, tomēr vairāki līdzgaitnieki, tostarp arī viņa sieva uzskata, ka tas bija negadījums.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Isfahāna

**Isfahāna** (, *Esfahān*, ) ir pilsēta Irānas centrālajā daļā, Isfahānas ostāna administratīvais centrs. 2019. gadā iedzīvotāju skaits pilsētā tika lēsts ap 1,55 miljoniem (trešā lielākā pilsēta Irānā aiz Teherānas un Mešhedas). Aglomerācijā iedzīvotāju skaits tiek lēsts ap 5,7 miljoniem. Pilsēta atrodas Zājanderūdas upes kreisajā krastā, Zāgrosa kalnu pakājē, aptuveni 1600 metrus virs jūras līmeņa. Isfahāna ir nozīmīgs Irānas transporta mezgls, 25 km no pilsētas centra atrodas Isfahānas starptautiskā lidosta. 2015. gadā tika pabeigta pirmās Isfahānas metro līnijas izbūve (2019. gadā vēl turpinājās darbs pie vēl divu līniju izbūves).

17. gadsimta sākumā izbūvētais Isfahānas centrālais laukums - Nakše Džahānas laukums ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Vēsture
Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka Isfahānas teritorija ir bijusi apdzīvota paleolītā (senajā akmens laikmetā). Antīko autoru darbos šī vieta bija zināma kā Aspadana. Šāds nosaukums vietai figurē sākot ar mīdiešiem, ahemenīdiem un beidzot ar partiešiem 3. gadsimtā. Sasanīdu impērijas laikā (3.–7. gadsimts) Isfahāna kļuva par nozīmīgu tirdzniecības, administratīvo un militāro centru; pilsētā tika izbūvēti nocietinājumi. Šajā laikā priekšpilsētās dzīvoja daudz kristiešu un ebreju.

644. gadā Isfahānu iekaroja umajādi (arābi), tā palika tikai kā administratīvais centrs. 8. gadsimtā, kad pilsētu kontrolēja abāsīdi, Isfahāna atkal kļuva par tirdzniecības un amatniecības centru, kā arī kļuva par kultūras centru (11. gadsimtā pilsētā dzīvoja persiešu zinātnieks Avicenna).

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristofers Rīvs

**Kristofers Rīvs** (;  — ) bija amerikāņu aktieris, kinorežisors, producents, scenārists un rakstnieks.

Viņš bija pazīstams kā Klārka Kenta un Supermena atveidotājs trijās filmās, kā arī bijusi maza loma seriālā "Smolvila. Leģenda par Supermenu" (3 sērijas). Piedalījās arī vairākās teātra izrādēs Londonā un Ņujorkā. Viņš saņēma BAFTA kino balvu (1979) par lomu filmā "Supermens". 1995. gadā viņš nokrita no zirga un pēc tam atlikušo dzīves daļu bija paralizēts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valonija

**Valonija** (, ) ir reģions Beļģijas dienvidu daļā. 2008. gadā tajā dzīvoja aptuveni 3,46 miljoni iedzīvotāju, no kuriem vairums runā franču valodā, bet aptuveni no 10 līdz 20% iedzīvotāju ikdienā runā arī valoņu valodā. Valonijas administratīvais centrs ir Namīra, lai gan Šarlruā un Ljēža ir lielākas par Namīru. Reģiona platība ir  km², kas ir 55% no Beļģijas kopējās platības.

Administratīvi Valonija sīkāk dalās piecās provincēs: Eno, Ljēžā, Luksemburgā, Namīrā un Valoņu Brabantē.

## Vēsture
1369. gadā Flandrijas hercogiene Margareta III apprecējās ar Burgundijas hercogu Filipu Plikpauri, līdz ar to gan Flandrija, gan tagadējā Valonija nonāca Burgundijas pakļautībā. 1477. gadā hercogiene Burgundijas Marija apprecējās ar Svētās Romas impērijas ķeizaru Maksimiliānu I, un Burgundijas hercogiste nonāca Svētas Romas impērijas kontrolē.

1549. gadā Svētās Romas impērijas ķeizars Kārlis V izveidoja Septiņpadsmit provinces (). 1555. gadā Kārlis V nodeva provinces savam dēlam, Spānijas karalim Felipem II. 
1579. gadā trīs katoļu provinces izveidoja Arrasas ūniju. Tajā pašā gadā provinces parakstīja līgumu ar Spāniju, kas deva tām lielu administratīvo brīvību, savukārt provinces atzina par valdnieku Spānijas karali Felipi II un tika nosauktas par Spānijas Nīderlandi. Nīderlandes revolūcijas laikā gar dienvidu robežu norisinājās spāņu karaspēka sadursmes ar frančiem līdz pat 17. gadsimta beigām.
1700. gadā sākās karš par Spānijas mantojumu, rezultātā Valonija nonāca Austrijas Hābsburgu dinastijas valdījumos.

No 1792. līdz 1815. gadam Valonija bija Francijas sastāvā,  tās teritorijā norisinājās Vaterlo kauja, kur Septītās koalīcijas alianse (Apvienotā Karaliste, Prūsijas Karaliste, Austrijas Impērija un citas valstis) uzvarēja Napoleona Bonaparta Pirmo Francijas impēriju. Saskaņā ar Vīnes kongresa lēmumiem, no 1815. gada Valonija bija Nīderlandes sastāvdaļa.

1830. gadā notika Beļģijas revolūcija un tā paša gada beigās Valonija kļuva par Beļģijas sastāvdaļu.
Valoniju gan Pirmā pasaules kara, gan Otrajā pasaules kara laikā okupēja Vācijas armija.

## Ārējās saites
Tēviņi (Ozolmuižas pagasts)

**Tēviņi** (pareizāk **Tievanāni**) ir skrajciems Rēzeknes novada Ozolmuižas pagastā. Ciems atrodas pagasta austrumos, starp Rēzekni un Rēzeknes apvedceļu, un caur to tek Medines upīte.

Pa Sanktpēterburgas—Varšavas dzelzceļu Tēviņi robežojas ar Ozolaines pagasta Tēviņiem, ar kuru kādreiz veidoja vienotu apdzīvotu vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ozolmuižas pagasta mājaslapa
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Silinīki (Vērēmu pagasts)

**Silinīki** ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā, kādreiz bija vienota apdzīvota vieta ar Audriņu pagasta Silinīkiem. Ciems atrodas pagasta rietumos, pie reģionālā autoceļa Gulbene (P36).

## Atsauces
Bāta

**Bāta** var būt:
* Bāta — Bātas dzirnavu dīķa pieteka (Lētīžas augštece);
* Bāta — Vaiņodes ciema daļa;
* Bāta — pilsēta Somersetā, Anglijā.
Vakara variants

**"Vakara variants"** ir 1980. gada Latvijas PSR melodrāma. Filmas režisore ir Dzidra Ritenberga. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Galvenā filmas varone - skolotāja Anna Medne 36 gadu vecumā beidz institūtu un pēc norīkojuma tiek nosūtīta strādāt uz nelielas provinces pilsētiņas vakarskolu. Viņas mūsdienīgā apmācības metode nerod atbalstu starp jaunajiem kolēģiem. Skolotāja pret savu gribu tiek iepīta sava audzēkņa sarežģītajās ģimenes attiecībās.

## Lomās
* Astrīda Kairiša — *Anna Medne*
* Romans Gromadskis — *Viktors*
* Indra Burkovska — *Ieva*
* Juris Žagars — *Juris*
* Lelde Vikmane — *Jūlija*
* Ligita Skujiņa — *Regīna, Annas māsa*
* Nikolajs Ērglis — *Plaudis*
* Iza Bīne — *fizikas skolotāja*
* Helga Dancberga — *Maiga, skolotāja*
* Jānis Dzenītis — *Uldis, skolotājs*
* Maiga Mainiece — *skolas direktore*
* Ieva Mūrniece — *Adelaida, skolotāja*
* Gunārs Ordelovskis — *Arvīds, skolotājs*
* Raimonds Auškāps — *skolnieks*
* Jānis Goldšmits — *skolnieks*
* J. Starka — *skolnieks*
* Diāna Zande — *Ērika, skolniece*
* Ilga Vītola — *Jāņa māte*
* Olga Krūmiņa — *Ruta*

## Filmēšanas grupa
* Režisore: Dzidra Ritenberga
* Scenārija autori: Broņislava Parševska un Vladlens Dozorcevs
* Operators: Gvido Skulte
* Komponists: Valters Kaminskis
* Mākslinieks: Dailis Rožlapa

## Interesanti fakti
* Pirmās lomas kino Jurim Žagaram un Diānai Zandei.

## Ārējās saites
* Filmas profils portālā Kino Muzejs

## Video
*
Tumšupe (ciems)

**Tumšupe** ir ciems Ropažu novada Ropažu pagastā. Izvietojies Tumšupes krastos pie autoceļa P3  no pagasta centra Ropažiem,  no novada centra Ulbrokas un  no Rīgas centra.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ceļu krustojumā pie bijušā Tumšupes kroga (Endzeliņkroga) uz Endzeliņu muižas (*Henselshof*) zemes. Ciems izaudzis pēckara gados, kad Tumšupes labajā krastā uzbūvēja zvērkopības kompleksu, bet kreisajā — dzīvojamo māju ciematu. Tumšupē atrodas veikals un vairāki uzņēmumi.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Valgunde

**Valgunde** ir ciems Jelgavas novada Valgundes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienviddaļā pie autoceļa P99  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies netālu no bijušās Volgundes muižas (*Wolgund*) centra. Izaugusi Latvijas PSR laikā kā kolhoza «Vienība» ciemats un ciema padomes centrs. Valgundē atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, Informācijas, kultūras un sporta centrs «Avoti», veikals, vairāki uzņēmumi un briežu dārzs. Lielupes krastā bijušās muižas ēkā iekārtots antīkās radiotehnikas muzejs.

## Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Norberts Eliass

**Norberts Eliass** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes vācu/britu sociologs. 1939. gadā sarakstījis savu galveno darbu "Par civilizācijas procesu. Socioģenētiski un psihoģenētiski pētījumi" (*Über den Prozeß der Zivilisation. Soziogenetische und psychogenetische Untersuchungen*), kurš gan tika plaši pamanīts un kļuva slavens tikai XX gadsimta sešdesmito gadu beigās, kad arī tika iztulkots angļu valodā.

Dzimis Breslavā (tolaik Vācijā), ebreju tekstilrūpnieka ģimenē. Karoja Pirmajā pasaules karā. Pēc kara mācījās Breslavas Universitātē. XX gadsimta divdesmitajos gados darbojās kopā ar jaunajiem cionistiem Ērihu Frommu, Leo Štrausu, Geršomu Šolemu. Nacistiem pārņemot varu Vācijā, Norberts Eliass devās uz Parīzi. 1935. gadā devās uz Lielbritāniju. No 1954. līdz 1962. gadam pasniedza Lesteras Universitātē. 1965. gadā apmetās Amsterdamā, ik pa laikam pasniedzot lekcijas dažādās universitātēs. Miris 1990. gadā.

## Ārējās saites

* Norberta Eliasa fonds 
* HyperEliass (Eliasa darbu katalogs)
Eliass

**Eliass** (siev. dz. **Eliase**) ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu var būt:

* Eduards Eliass (1893—1978) — latviešu politiķis, sabiedriskais darbinieks;
* Ģederts Eliass (1887—1975) — latviešu mākslinieks;
* Kristaps Eliass (1886—1963) — latviešu mākslas zinātnieks un politiķis;
* Norberts Eliass (*Norbert Elias*; 1897—1990) — britu sociologs.
Tās dullās Paulīnes dēļ

**"Tās dullās Paulīnes dēļ"** ir 1979. gada Latvijas PSR spēlfilma, īsfilma. Filmas režisore ir Vija Bokalova-Ramāne (tagad Vija Beinerte) un tas ir viņas režisores diplomdarbs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Vizmas Belševicas tāda paša nosaukuma stāsta motīviem.

## Literārais pirmavots
"Tās dullās Paulīnes dēļ" literārais pirmavots V. Belševicas stāsts pirmoreiz publicēts laikrakstā "Literatūra un Māksla" 1977. gada 14. oktobrī. Stāsts iekļauts stāstu krājumā "Nelaime mājās" (1979). Stāsts tulkots krievu (1981), lietuviešu (1982), vācu (1983), slovāku (1983) un gruzīnu (1999) valodās.

2007. gadā stāsts publicēts atsevišķā izdevumā kopā ar attēliem no kinofilmas un informāciju par tās tapšanu.

Stāstu teātrim dramatizējusi režisore Tatjana Šverste. Tā skatuves variants iestudēts E. Veidenbauma Cēsu Tautas teātrī (1980), Liepājas teātrī (1994), Valmieras teātrī (1998, viesizrādes ASV latviešu centros 2000), Saldus Tautas teātrī (2001), Dzelzavas dramatiskajā kolektīvā (2004), Lielvārdes Tautas teātrī (2007), Valdemārpils dramatiskajā kolektīvā (2007), Krimuldas pagasta amatierteātrī (2008), Jelgavas Jaunajā teātrī (2012), Jaungulbenes amatierteātrī "Limuzīns" (2014), Ausekļa Limbažu teātrī (2018) un Mērsraga amatierteātrī (2018).

## Sižets
Aktīvā un romantiskā kundzīte Paulīne redz zīmīgu sapni un izdomā plānu, kā kopā ar viņas māsu Līzbeti iegādāties abām krāšņas bēru kleitas. Māsas sapelna naudu ar sēņu lasīšanu un iegādā visu kāroto. Ietērpusies glaunā kleitā un parūku galvā, Paulīne izdomā, ka vajadzētu nofotografēties, un tādēļ māsa Līzbete uzaicina fotogrāfu. Paulīne iekārtojas zārkā, vēloties zināt, kā viņa tur izskatīsies. Gaidot fotogrāfu, viņa iemieg, bet fotogrāfs ir pārliecināts, ka fotografē nelaiķi. Kad, reaģējot uz fotogrāfa izteiktajiem komplimentiem, nelaiķe zārkā apsēžas un sāk runāt, fotogrāfs paģībst.

## Lomās
* Lilita Bērziņa — *Paulīne*
* Lidija Freimane — *Līzbete*
* Ēvalds Valters — *fotogrāfs*
* Svetlana Bless — *Maiga*
* Ārijs Geikins — *Fredis*
* Lelde Vikmane — *Paulīne jaunībā, epizodē*

**Epizodēs:**
Rūdolfs Plēpis, Uldis Vazdiks, Ivars Kalniņš, Dzintra Mendziņa, Eduards Plataiskalns, Vilis Ķimelis

## Filmēšanas grupa
* Režisore: Vija Bokalova-Ramāne
* Scenārija autors: Alvis Lapiņš
* Operators: Miks Zvirbulis
* Mākslinieks: Uldis Pauzers
* Komponists: Ivars Vīgners
* Montāža: Ērika Meškovska

## Interesanti fakti
* Filmas sākuma aina uzņemta Katvaru muižas parkā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Filmas.lv profils
Vītoliņi

**Vītoliņi** (agrāk arī **Hercogi**) ir ciems Jelgavas novada Valgundes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos Jelgavas pilsētas pierobežā pie autoceļa P99  no pagasta centra Valgundes,  no novada domes Jelgavā un no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Ercogmuižas (*Herzogshof*) centra. Izaugusi pēckara gados kā kolhoza «Vienība» ciemats. Vītoliņos atrodas veikals un vairāki uzņēmumi.

## Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
BDSM

**BDSM** ir seksuālu prakšu kopums, kas ietver erotisku varas apmaiņu ar asām sajūtu stimulācijām un dažādām lomu spēlēm. BDSM ir saīsinājums no dažādiem angļu valodas vārdiem, kas ietver duālus dalījumus starp partneriem un to attiecībām, kas veic šīs prakses: verdzību un disciplīnu (*bondage*/*discipline*), vienam no partneriem tiek noteikti ierobežojumi, piemēram, runāt, skatīties vai kustēties, kā arī izvirzīti noteikumi, kuru pārkāpšanas gadījumā tiks saņemts sods. Dominanci un pakļaušanos (*dominance*/*submission*), vairāk saistās ar varas pozīcijām, kur viens no partneriem otram ļauj pilnībā kontrolēt sevi fiziski un/vai psiholoģiski. Sadismu un mazohismu (*sadism*/*masochism*), sadistam patīk sagādāt otram sāpes, bet mazohists sāpes izbauda. Šie dalījumi lomu spēlēs bieži BDSM partnerattiecībās veido kunga vai kundzes un verga vai verdzenes tēlus.

BDSM prakses tiek saistītas ar seksuālu saturu un erotiku, tomēr ne vienmēr tās iekļauj reālas dzimumattiecības.

## Ārējās saites

* BDSM terminu vārdnīca
Fēlikss Hausdorfs

**Fēlikss Hausdorfs** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes vācu matemātiķis. Viens no mūsdienu topoloģijas pamatlicējiem. Būtisks ir Hausdorfa ieguldījums kopu teorijā, kopas mērā, kompleksajā analīzē, funkcionālajā analīzē.

Dzimis Breslavā, tolaik Prūsijas Karalistes teritorijā. Studēja Leipcigas Universitātē, kur mācīja matemātiku pēc studiju beigām. No 1910. gada - Bonnas Universitātes profesors. No 1913. līdz 1921. gadam, kad atgriezās Bonnā, - Greifsvaldes Universitātes profesors. Pēc nacistu nākšanas pie varas 1935. gadā zaudēja amatu. 1942. gadā, lai nebūtu jādodas uz koncentrācijas nometni, kopā ar sievu un sievas māsu izdarīja pašnāvību.

1914. gadā publicēja klasisko darbu *Grundzüge der Mengenlehre* ("Kopu teorijas pamati"). Dzīves laikā publicējis arī literārus un filozofiskus darbus.

## Ārējās saites

* Hausdorff Edition 
* Hausdorfa matemātikas centrs Bonnā
Rude

**Rude** var būt:

* Rude — apdzīvota vieta Kuldīgas novadā
* Rude — apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novadā
* Rude — apdzīvota vieta Talsu novadā
1200. gads

**1200. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās sestdienā.

## Notikumi
* 24. augusts — Anglijas karalis Džons Bezzemis apprecējās ar 13 gadus veco Angulēmas hercoga meitu Izabellu.

### Nezināms datums
* Mongoļi iebruka Ziemeļķīnā.
* Notika kauja pie Rumbulas.
* Ap šo gadu Ķīnā tika izgudrotas saulesbrilles.
* Ap šo gadu radās Egila sāgas.

## Dzimuši
* *iespējams*
** Lāslo III, Ungārijas karalis (miris 1205.)
** Mindaugs, Lietuvas valdnieks (miris 1263.)
** Urbāns IV, Romas pāvests (miris 1264.)

## Miruši
* 23. aprīlis — Džu Sji, konfūcisma filozofs (dzimis 1130.)
814. gads

**814. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās svētdienā.

## Notikumi
* 28. janvāris — Nomira Kārlis Lielais, un Luijs I Dievbijīgais kļuva par vienīgo franku karali. Viņš kopš 813. gada septembra vadīja karaļvalsti kopā ar Kārli Lielo.

### Nezināms datums
* Bizantijā sākās otrais ikonoklastu periods.

## Dzimuši

## Miruši
* 28. janvāris — Kārlis Lielais (*Carolus Magnus*), franku karalis (dzimis 742.)
Birziņciems

**Birziņciems** ir Rude ciema daļa (agrāk ciems) Talsu novada Rojas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Rojas upes krastā, pie autoceļa V1394. Atrodas 7,5 km no pagasta centra Rojas, 33 km no novada centra Talsiem un 156 km attālumā no Rīgas. Uz ziemeļrietumiem atrodas Purciems.

## Atsauces
Ralfs Steinmans

**Ralfs Steinmans** (;  — ) bija kanādiešu imunologs un citologs, strādājis Rokfellera Universitātē. 1973. gadā izveidoja dendrītisko šūnu terminu, kamēr strādāja Canvila A. Kona laboratorijā Rokfellera Universitātē.

 tika paziņots, ka R. Steinmanam tiks piešķirta Nobela prēmija medicīnā par dendrītisko šūnu atklāšanu un to lomu imūnterapijā. Tāpat dzīves laikā par dendrītiskajām šūnām viņam tika piešķirti vairāki citi apbalvojumi.

Izglītību R. Steinmans ieguva Hārvarda Universitātē un Makgila Universitātē. Miris . Kopš Nobela asamblejas lēmuma 1974. gadā, ar kuru tika noteikts, ka prēmiju nepiešķir pēc nāves,  R. Steinamns bija pirmais cilvēks, kam Nobela prēmiju tomēr piešķīra pēc nāves, jo lemjot par 2011. gada laureātiem, Nobela asamblejai nebija informācijas, ka pirms dažām dienām zinātnieks miris.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nobela prēmijas profils
Peijots

**Peijots** (*Lophophora williamsii*) ir neliels, bezadatu kaktuss, kura dabiskais izplatības areāls ir Meksika un Teksasa. Peijots ir visplašāk zināms kā psihotrops augs, ko pielieto vietējo zemju indiāņi medicīnā un reliģiskās praksēs un kas satur vairākus psihoaktīvus alkaloīdus, jo sevišķi meskalīnu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jānis Polis (ķīmiķis)

**Jānis Polis** (dzimis , miris ) bija latviešu ķīmiķis, kurš izstrādāja vienu no pirmajām pretvīrusu medikamenta remantadīna (rimantadīna) sintēzes metodēm.

Dzimis Elejā, studējis Rīgas Politehniskajā institūtā un strādājis LZA Organiskās sintēzes institūtā līdz 1997. gadam. Saņēmis dažādus apbalvojumus gan padomju laikā, gan pēc Latvijas neatkarības atgūšanas. 2009. gada 6. februārī J. Polis saņēma Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas zelta medaļu un diplomu par izgudrojumiem medicīniskajā ķīmijā. Mūža beigās dzīvojis trūkumā un miris 72 gadu vecumā Rīgā 2011. gada 12. aprīlī.

## Publikācijas
J. Polis ir vairāk nekā 95 zinātnisko darbu autors, ir saņēmis 36 PSRS autorapliecības, 2 Latvijas patentus un 15 patentus dažādās pasaules valstīs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Remantadīns, tā izgudrotājs Jānis Polis un Organiskās sintēzes institūts
Briseles galvaspilsētas reģions

**Briseles galvaspilsētas reģions** (, ), nereti vienkārši **Brisele**, ir viens no trijiem Beļģijas reģioniem. Reģionu no visām pusēm ieskauj Flandrija. Salīdzinot ar abiem pārējiem Beļģijas reģioniem, galvaspilsētas reģions ir relatīvi mazs. Tā platība ir 161 km². 2012. gadā galvaspilsētas reģionā dzīvoja 1,14 miljoni iedzīvotāju. Reģionā atrodas Beļģijas galvaspilsēta Brisele, no kā radies reģiona nosaukums.

## Administratīvais iedalījums

Administratīvi Briseles galvaspilsētas reģions sīkāk dalās 19 pašvaldībās.

## Attēli

Attēls:Flag of the Brussels-Capital Region (1991–2015).svg|Karogs (1991–2015)
Attēls:Belgium brussels iris.svg|Logotips (1991–2015)
Attēls:Basilica of the Sacred Heart retouched.jpg|Svētās Sirds nacionālā bazilika Kūkelbergā
Attēls:Arcades du Cinquantenaire (DSC 4012).jpg|Piecdesmitgades jeb Jubilejas parks Briseles pilsētā
Attēls:Town hall of Anderlecht (DSC 2233).jpg|Domes ēka Anderlehtā


## Atsauces

## Ārējās saites
Frenks Šleks

**Frenks Šleks** (*Fränk René Schleck*, dzimis  Luksemburgas galvaspilsētā Luksemburgā) ir profesionāls luksemburgiešu šosejas riteņbraucējs. Pašlaik (2011) pārstāv Luksemburgas komandu **'. F. Šleks ir dzimis riteņbraucēju ģimenē — arī viņa tēvs [[Džonijs Šleks]] bija profesionāls riteņbraucējs, bet jaunākais brālis [[Andi Šleks]] tāds ir joprojām. Riteņbraucējs ir bijis arī viņu vectēvs.

F. Šleks lielāko panākumu ''[[Tour de France]]'' guvis [[2011. gada Tour de France|2011. gadā]], kad kopvērtējumā ierindojās 3. vietā (uzreiz aiz sava brāļa un komandas biedra ''Leopard Trek'' vienībā A. Šleka). Vēl kopvērtējuma pirmajā pieciniekā bijis [[2008. gada Tour de France|2008]]. un [[2009. gada Tour de France|2009. gadā]]. 2010. gada ''[[Vuelta a España]]'' viņš ieņēma 5. vietu. 2006. gadā F. Šleks tika atzīts par gada labāko Luksemburgas sportistu.

2012. gada 17. jūlijā ''[[2012. gada Tour de France|Tour de France]]'' laikā tika paziņots par aizliegto preparātu klātbūtni F. Šleka analīzēs un komanda **' paziņoja par līdera atsaukšanu no sacensībām. 2013. gada 30. janvārī viņš saņēma 12 mēnešu diskvalifikāciju, kura beidzās 13. jūlijā.

2016. gada augustā paziņoja, ka pēc sezonas noslēgs savu profesionāļa karjeru.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Atsauces

## Ārējās saites
Lipmans

**Lipmans** (*Lippmann*) var būt:
* Albērs Lipmans — tenisists;
* Jakobs Lipmans (1874—1939) — mikrobiologs un augsnes speciālists;
* Kirovs Lipmans (1940) — uzņēmējs, Latvijas Hokeja federācijas prezidents;
* Gabriels Lipmans (1845—1921) — fiziķis un izgudrotājs.

## Skatīt arī
* Lipmanis
* Lipmens
Roja (upe)

**Roja** (augštecē **Viekste**, vidustecē — **Ābeļupe**) ir upe Ziemeļkurzemē, Talsu novadā. Sākas kā novadgrāvis pie Valdgales pagasta Pobužiem. Tek pa Ziemeļkursas augstienes Talsu pauguraini, vairākkārt strauji mainot tecēšanas virzienu. Ietek Rīgas līcī pie Rojas. Daļa upes tecējuma (augštece un posms vidustecē pie Rudes) ir iztaisnoti un tīrīti. Vidusteces posms no Sārkastes līdz Mārkciemam tek pa vairāk kā  dziļu ieleju. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Rude un Roja.

## Pietekas
### Kreisā krasta pietekas
* Pūņu grāvis (9 km);
* Silupīte (7 km);
* Vārzavas strauts (7 km);
* Planču valks (9 km);
* Velkumupe (16 km).

### Labā krasta pietekas
* Augšdonavas grāvis (5 km);
* Lejasdonavas grāvis (7 km);
* Ķeižupe (6 km);
* Mazroja (20 km);
* Vērums (11 km);
* Amulupīte (7 km).

## Atsauces
Epizootoloģija

**Epizootoloģija** ( — 'uz', 'virs', *zōon* — 'dzīvnieks', *logos* — 'mācība') ir zinātne, kura pēta epidēmiska rakstura dzīvnieku infekcijas slimības (epizootijas), to izplatību un likvidācijas likumsakarības, klīniskās pazīmes, apkarošanu un profilaksi. 

Izšķir **vispārīgo epizootoloģiju**, kas izskaidro dzīvnieku infekcijas slimību vispārējās izcelšanās un attīstības likumus un vispārējās cīņas pasākumus pret tām un **speciālo epizootoloģiju**, kas pēta atsevišķas dzīvnieku infekcijas slimības, to izcelšanos, izpausmi, diagnostiku, apkarošanu un profilaksi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jozefs Masopusts

**Jozefs Masopusts** (; dzimis  Strimices ciemā, netālu no Mostas pilsētas; miris  Prāgā) bija Čehoslovākijas futbola spēlētājs un treneris. 1962. gadā viņš tika atzīts par Eiropas gada futbolistu. 2003. gada novembrī par godu UEFA jubilejai, viņu Čehijas Futbola asociācija izvēlēja par Čehijas futbola pēdējo 50 gadu labāko spēlētāju, iekļaujot viņu UEFA jubilejas apbalvojumu izlasē. Savas karjeras laikā viņš spēlēja pussarga pozīcijā un bija viens no Čehoslovākijas futbola izlases līderiem. Izlasē viņš aizvadīja 63 spēles, gūstot 10 vārtus.

2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

1962. gadā Masopusts bija Čehoslovākijas komandas līderis, kad tā sasniedza 1962. gada Pasaules kausa finālu, kur zaudēja Brazīlijai. Finālā viņš guva pirmos vārtus, izvirzot savu komandu vadībā, tomēr Brazīlija atspēlējās un uzvarēja ar 3-1. Par sniegumu Pasaules kausa finālturnīrā viņš 1962. gadā tika atzīts par Eiropas gada futbolistu. Kopumā izlases rindās viņš aizvadīja 63 spēles, gūstot desmit vārtus. Viņš piedalījās arī 1958. gada Pasaules kausā. 1960. gada Eiropas čempionātā viņš ar komandu ierindojās trešajā vietā.

Masopusta pirmais klubs bija *ZSJ Uhlomost Most*, bet 19 gadu vecumā līgumu ar viņu noslēdza *ZSJ Technomat Teplice* (1951. gadā pārsaukts par *ZSJ Vodotechna Teplice*) un viņš debitēja augstākajā līgā. 1952. gadā viņš pievienojās Čehoslovākijas bruņoto spēku komandai *ATK Praha* (1953. gadā pārsaukts par *ÚDA Praha*, bet 1956. gada ziemā par Prāgas "Dukla"). Kopā ar komandu viņš astoņas reizes uzvarēja vietējā čempionātā.

1968. gadā viņš nonāca savā pirmajā ārzemju klubā, kā spēlējošais treneris palīdzot *[[K.V.V. Crossing Elewijt|Crossing Molenbeek]]* kvalificēties Beļģijas augstākajai līgai. Viņa trenera karjera turpinājās *Dukla* komandā, tomēr par lielāko trenera karjeras sasniegumu kļuva uzvara Čehoslovākijas līgā ar *[[1. FC Brno|Zbrojovka Brno]]* 1978. gadā. Vēlāk, 1984.-88. gadā, viņš vadīja Čehoslovākijas izlasi, bet pēc tam arī Indonēzijas jauniešu izlasi 1988.-91. gadā.

Miris pēc ilgstošas slimības , 84 gadu vecumā.

## Nacionālās izlases statistika

|-
|1954||1||0
|-
|1955||0||0
|-
|1956||10||2
|-
|1957||6||0
|-
|1958||10||2
|-
|1959||2||0
|-
|1960||6||2
|-
|1961||7||1
|-
|1962||11||3
|-
|1963||4||0
|-
|1964||4||0
|-
|1965||1||0
|-
|1966||1||0
|-
!Kopā||63||10
|}

## Atsauces

## Ārējās saites

* Īsa biogrāfija
Mētriena

**Mētriena** (; līdz 1990. gadam — **Pamati**) ir ciems Madonas novada Mētrienas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P62  no novada centra Madonas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies netālu no Ļaudonas Odzienas muižas (*Odsen*) pie pagasta valdes. Ciems izaudzis pēckara gados kā kolhoza «Līdums» ciemats. Lielāko daļu ciema teritorijas aizņem apbūve, galvenokārt savrupmāju un mazstāvu, kā arī lauksaimniecības zemes, kas ir pieguļošās saimniecības savrupmājās un daudzdzīvokļu mājās
dzīvojošajiem iedzīvotājiem. Mētrienā atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, bibliotēka, pasts, feldšeru un vecmāšu punkts, veikals. Līdz 2019. gadam darbojās pamatskola.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Brūss Betlers

**Brūss Betlers** (; dzimis ) ir amerikāņu imunologs un ģenētiķis.

Kopā ar Žilu Hofmanu viņš 2011. gadā saņēma Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā par "pētījumiem iedzimtās imunitātes aktivizēšanā". Tāpat 2011. gadā saņēma Šova balvu (*Shaw Prize*), kas tiek uzskatīta par "Austrumu Nobela prēmiju".

Viņa tēvs Ernests Betlers bija hematologs un medicīnas ģenētiķis.

Studējis Kalifornijas Universitātē Sandjego un Čikāgas Universitātē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nobela prēmijas profils
Zemgaļi (nozīmju atdalīšana)

**Zemgaļi** var būt:
* Zemgaļi — baltu tauta
* Zemgaļi — apdzīvota vieta Seces pagastā
* Brodu ciema agrākais nosaukums
Oto Klemperers

**Oto Klemperers** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes vācu/ASV/Izraēlas diriģents un komponists.

Dzimis Breslavā, Vācijā (mūdienās Vroclava, Polijā). Mācījies Hoha konservatorijā Frankfurtē un Šterna konservatorijā Berlīnē. 1905. gadā Oto Klemperers sadraudzējās ar Gustavu Māleru un 1907. gadā ar Mālera rekomendāciju kļuva par Prāgas Vācu operas diriģentu. Vēlāk Klemperers strādāja Hamburgā (1910–1912), Barmenē (1912–1913), Strasbūrā (1914–1917), Ķelnē (1917–1924), Vīsbādenē (1924–1927), bet no 1927. līdz 1931. gadam bija Krolla operas Berlīnē diriģents. Šajā periodā Klemperers bija pazīstams kā jaunās mūzikas (Janāčeka, Šēnberga, Stravinska, Hindemita) atskaņotājs.

Pēc nacistu nākšanas pie varas 1933. gadā emigrēja uz ASV, kur apmetās Losandželosā. ASV viņš vairāk kļuva pazīstams kā tradicionālās vācu mūzikas (Bēthovena, Brāmsa, Mālera) interprets. 1937. gadā kļuva par ASV pilsoni. ASV periodā Klemperers sāka ciest no maniakālās depresijas.

Pēc Otrā pasaules kara Klemperers atgriezās Eiropā. No 1947. līdz 1950. gadam strādāja Budapeštā, vēlāk Kopenhāgenā, Monreālā, Ķelnē, Amsterdamā un Londonā. Apmetās Šveicē, kur arī nomira.

## Ārējās saites

* Oto Klemperers ''Allmusic''