Bobs Mārlijs

**Roberts Nesta Mārlijs** (), plašāk zināms kā **Bobs Mārlijs** (*Bob Marley*; dzimis , miris ), bija Jamaikas dziedātājs, dziesmu autors, ģitārists un kļuva par starptautisku superzvaigzni regeja mūzikas žanrā. Viņš bija vokālists, komponists un ģitārists grupās *[[The Wailers]]* (1964–1974) un *[[Wailers Band|Bob Marley & the Wailers]]* (1974–1981). Mārlijs kļuva par regeja žanra ikonu, veicinot šī stila popularitāti starptautiskā mērogā, un vienlaikus bija rastafari kultūras vēstnesis. Mārlija dziesmas, piemēram, *[[No Woman, No Cry]]*, *[[One Love (dziesma)|One Love]]*, *[[Three Little Birds]]*, *[[Redemption Song]]*, kā arī kopā ar *The Wailers* izpildītās *[[I Shot the Sheriff]]* un *[[Could You Be Loved]]*, izceļas ar dziļiem sociālajiem, politiskajiem un garīgajiem vēstījumiem, kļūstot par miera, vienlīdzības un brīvības simboliem. Viņa mūzika un mantojums turpina iedvesmot cilvēkus visā pasaulē.

## Bērnība un izglītība
Bobs Mārlijs piedzima  mazā ciematā Nainmailā, kas atrodas Sentenas draudzē Jamaikas ziemeļu daļā. Viņa tēvs Norvals Mārlijs (*Norval Marley*) bija angļu izcelsmes jamaikiešu kuģu kapteinis, bet māte Sedella Bukere (*Cedella Booker*) — jauna, melnādaina jamaikiešu zemniece. Tēvs reti uzturēja kontaktu ar ģimeni, toties Mārlijs saglabāja ciešas attiecības ar māti, kura bija viņa lielākais atbalsts. Augot Jamaikas laukos, Mārlijs bērnību pavadīja pieticīgos apstākļos, kas ietekmēja viņa turpmākos dzīves uzskatus un muzikālo darbību. Jau bērnībā viņam parādījās interese par mūziku. Viņš bieži dziedāja un spēlēja paštaisītos instrumentus, iedvesmojoties no jamaikiešu kultūras un tradicionālās mūzikas.

Ap sešu gadu vecumu Mārlijs kopā ar māti pārcēlās uz Trenčtaunu — nelabvēlīgu rajonu Jamaikas galvaspilsētā Kingstonā. Šeit viņš iepazinās ar citiem jaunajiem mūziķiem, tostarp Pīteru Tošu un Bunniju Veileru, ar kuriem vēlāk izveidoja grupu *[[The Wailers]]*. Trenčtaunas ielas un vietējā mūzikas vide kļuva par Mārlija radošo un garīgo izaugsmes pamatu.

## Karjeras sākums
Bobs Mārlijs muzikālo karjeru sāka pusaudžu gados Trenčtaunas rajonā, Kingstonā. Mārlijs iepazinās ar Bunniju Veileru un Pīteru Tošu, pateicoties vietējai kopienai, kas atbalstīja jauniešu muzikālo talantu attīstību. Kopīgā aizraušanās ar mūziku lika viņiem sākt eksperimentēt ar dažādiem stiliem, īpaši iedvesmojoties no ska un ritmblūza, kas tolaik Jamaikā bija ļoti populāri.

1963. gadā Mārlijs, Veilers un Tošs kopā ar citiem mūziķiem izveidoja grupu *[[The Wailers]]*. Viņu pirmais ieraksts bija dziesma *[[Simmer Down]]*, kas tapa sadarbojoties ar *[[Studio One]]* ierakstu studijas producentu Koksonu Dodu. Dziesma ātri vien kļuva par hitu Jamaikā. Sākotnēji "The Wailers" spēlēja ska un *[[rocksteady]]* stilā, taču laika gaitā viņu mūzika attīstījās, pievēršoties regeja žanram. Grupas agrīnajos ierakstos bija dzirdama sociāli kritiska un politiska tematika, kas vēlāk kļuva par Mārlija mūzikas pazīšanās zīmi. Arvien biežāk uzstājoties un ierakstot dziesmas, *The Wailers* kļuva par vienu no Jamaikas vadošajām mūzikas grupām, iezīmējot sākumu Mārlija ceļam uz starptautisko atpazīstamību.

## Stils un ietekme
Bobs Mārlijs ir atzīts par regeja mūzikas stila galveno popularizētāju un ikonu. Regejs attīstījās no ska un *[[rocksteady]]* stiliem, un Mārlijs kopā ar grupu *[[The Wailers]]* deva lielu ieguldījumu šī žanra veidošanā. Regejs izceļas ar ritmiski izteiktu ģitāras skaņu, dziļu basa līniju un plūstošu tempu, kas to atšķir no citiem mūzikas stiliem. Mārlija mūzika pievienoja regejam arī spēcīgu sociālo un garīgo dimensiju, padarot to par vairāk nekā tikai izklaides formu. Lielu ietekmi uz Mārlija mūziku atstāja rastafari kustība, kurai viņš pievienojās 1960. gadu beigās. Rastafari piešķīra Mārlija dziesmām dziļu garīgo un politisko saturu, paužot vēstījumus par vienotību, taisnīgumu, mīlestību un brīvību. Tādas dziesmas kā *[[One Love (dziesma)|One Love]]*, *[[Get Up, Stand Up]]* un *[[Redemption Song]]* kļuva par spēcīgiem saukļiem cīņā pret apspiešanu un netaisnību.

Mārlija vēstījumi bieži balstījās uz Jamaikas iedzīvotāju un citu apspiesto tautu pieredzi, taču viņa mūzika sasniedza klausītājus visā pasaulē, veicinot cilvēku apziņu par sociālām un politiskām problēmām. Mārlijs ne tikai atspoguļoja sava laikmeta problēmas, bet arī iedvesmoja klausītājus rīkoties, izplatot vēstījumu par mieru un vienotību globālā mērogā. Ar savu mūziku un dzīvesveidu Mārlijs ne tikai popularizēja regeju kā vispasaules mūzikas žanru, bet arī Jamaikas kultūru un rastafari filozofiju padarīja plaši atpazīstamu. Viņa mantojums turpina ietekmēt māksliniekus, kultūru un sociālos kustību līderus visā pasaulē.

## Slimība un nāve
1977. gadā Mārlijam diagnosticēja melanomu, tomēr viņš turpināja radīt mūziku un uzstāties līdz pat savai nāvei 1981. gadā, 36 gadu vecumā. Viņa mūzika un mantojums turpina iedvesmot cilvēkus visā pasaulē.

## Apbalvojumi un atzinības
Boba Mārlija izlases albums *[[Legend (albums)|Legend]]*, kas tika izdots trīs gadus pēc Mārlija nāves, ir regeja visvairāk pārdotais albums pasaulē, Amerikas Savienotajās Valstīs 10 reizes sasniedzot platīna statusu un pārdodot vairāk nekā 20 miljonus kopiju visā pasaulē.

Pēc nāves, 2001. gadā, Mārlijam piešķīra zvaigzni Holivudas Slavas alejā, kā arī ''Grammy'' balvu par mūža ieguldījumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* A Timeline of Bob Marley's Career