open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Latvijas Konfesionāli luteriskā baznīca

**Latvijas Konfesionāli luteriskās baznīcas** (KLB) pirmsākumi meklējami 1996. gadā, kad domstarpībās par to, kādai jābūt attieksmei pret Vienprātības grāmatā apkopotajām luteriskajām ticības apliecībām, dažas Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas draudzes pameta šo baznīcu un nodibināja neatkarīgas draudzes. 1997. gadā šīs draudzes tika reģistrētas ar Augsburgas ticības apliecības – pirmās luterāņu ticības apliecības – vārdu. 

Pirmo Augsburgas ticības apliecības draudžu mācītājs bija Ilārs Plūme, vēlāk viņam pievienojās mācītāji Uldis Fandejevs un Kārlis Bušs. 1997. gada 27. maijā kopīgā dievkalpojumā vienojās jau sešas draudzes un tika ordinēti divi mācītāji, Gundars Bākulis un Uģis Sildegs. Šajā datumā sešu draudžu pārstāvji parakstīja vienprātības dokumentu, apliecinot garīgo vienību un altāra sadraudzību. Laika posmā no 1997. līdz 1999. gadam tika dibinātas vēl dažas Augsburgas ticības apliecības luterāņu draudzes. 

Palielinoties draudžu skaitam, radās vajadzība pēc ciešākas koordinācijas un vienotības. 1999. gada 17. maijā deviņas Augsburgas ticības apliecības draudzes sasauca pirmo savas baznīcas koncilu un nodibināja Konfesionāli luterisko baznīcu. Par pamatu tās nosaukumam ņemts latīņu vārds *confessio* – "ticības apliecināšana". Šādu nosaukuma izvēli noteica vēlme uzsvērt turēšanos pie luteriskās Vienprātības grāmatā noteiktās mācības jeb ticības apliecināšanas veida.

Latvijas Konfesionāli luteriskā baznīca 2000. gadā noslēdza baznīcu sadraudzību ar Evaņģēliski luterisko sinodi ASV un 2001. gadā — ar Viskonsinas Evaņģēliski luterisko sinodi. 2002. gadā Latvijas Konfesionāli luteriskā baznīca kā pilntiesīgs loceklis tika uzņemta starptautiskajā Konfesionālajā evaņģēliski luteriskajā konferencē, kas apvieno septiņpadsmit baznīcas un aptuveni pusmiljonu luterāņu visos kontinentos. 

2008. gadā pēc savstarpējām nesaskaņām daži mācītāji pameta Konfesionāli luterisko baznīcu un apvienojās Evaņģēliski luteriskajā brīvbaznīcā Latvijā.

Lai arī Konfesionāli luteriskā baznīca praktiski darbojas kā pilntiesīga baznīca, Latvijas Republikas Reliģisko organizāciju likumā noteiktās prasības dēļ, ka vienai konfesijai Latvijā var būt tikai viens reliģiskais centrs, tā nav juridiski atzīta par reliģisku organizāciju (juridisku personu). Konfesionāli luteriskajā baznīcā šobrīd ietilpstošās astoņas draudzes juridiski darbojas kā neatkarīgas draudzes.
Stigma (burts)

[thumbnail|right|200px|[Grieķu alfabēts|Grieķu alfabēta ligatūra - stigma]]

**Stigma** (**Ϛ, ϛ**) ir grieķu alfabēta burtu sigma un tau ligatūra. Dažreiz tika izmantota grieķu alfabēta skaitļu pieraksta sistēmā, kā skaitlis 6. Tomēr mūsdienās skaitļa 6 un sestās kārtas apzīmēšanai biežāk lieto burtus στ (ΣΤ).

## Pielietojums
framed|left|Grieķu vārds ''στρατόμ'' uzrakstīts ar sigma-tau ligatūru, bizantiešu manuskriptā
Unikodā stigma ir iekodēta kā "Greek letter stigma" U+03DA (Ϛ) un "Greek small letter stigma" U+03DB (ϛ). 

thumbnail|600px|left|Sigmas un tau pāreja uz stigmu.
[thumbnail|left|Stigma trīs standarta fontos: [Times New Roman, Lucida Grande, Arial.]]

## Skatīt arī
* Sigma
* Sampi

## Ārējās saites
* stigma
Pleskavas guberņa

**Pleskavas guberņa** (), arī **Pleskavas vietniecība** (*Псковское наместничество* 1777-1796) bija Krievijas Impērijas guberņa (1772-1927), kurā neilgu laiku līdz 1776. gadam ietilpa arī Daugavas province (bijusī Pārdaugavas hercogistes daļa, vēlāk Inflantijas vaivadija) ar latviešiem kā lielāko etnisko grupu.

Tās teritorija aptvēra mūsdienu Krievijas Pleskavas apgabala lielāko daļu. Guberņas centrs bija Pleskava. Likvidēta 1927. gadā.

## Priekšvēsture
Lielā Ziemeļu kara laikā Krievijas imperators Pēteris I 1708. gadā nodibināja Ingermanlandes guberņu, kurā iekļāva Pleskavas provinci. Ingermanlandes guberņu vēlāk pārdēvēja par Pēterburgas guberņu un 1727. gadā no tās tika izdalīta Novgorodas guberņa, kurā ietilpa Pleskavas, Novgorodas, Veļikijluku, Tveras un Belozeras provinces.

## Izveide
Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts pirmās dalīšanas 1772. gadā Inflantijas vaivadija, Polockas vaivadija un Vitebskas vaivadija tika atdalītas no Polijas-Lietuvas kopvalsts un tika izveidota Pleskavas guberņa, kurā pārsvarā krievu apdzīvotajām Pleskavas un Veļikijluku provincēm tika pievienotas latviešu un baltkrievu apdzīvotās teritorijas (Daugavas province, Polockas province, Vitebskas province). Par jaunās guberņas centru tika izvēlēta Opočkas pilsēta.

Tomēr jau 1776. gada 4. septembrī no Daugavas, Polockas un Vitebskas provincēm tika izveidota jauna Polockas guberņa, kas pēc 1778. gada tika dēvēta par Polockas vietniecību.
1777. gadā tika izveidota **Pleskavas vietniecība**, kurā ietilpa 10 apriņķi. 1781. gadā Gdovas un Lugas apriņķus atdalīja no Pleskavas un pievienoja Pēterburgas guberņai, 1782. gadā izveidoja Pečoru apriņķi. 1796. gadā ķeizars Pāvils I vietniecību atkal pārveidoja par guberņu ar 6 apriņķiem - Pleskavas, Veļikijluku, Opočkas, Ostrovas, Porhovas un Toropecas. 1802. gadā papildus izdalīja Holmas un Novorževas apriņķus.

## Likvidācija
1920. gadā daļa no guberņas rietumu zemēm tika pievientas Igaunijas Republikai un Latvijas Republikai. Savukārt 1924. gadā tai tika pievienoti Vitebskas guberņas Neveļas, Sebežas un Veļižas apriņķi. Pleskavas guberņa tika likvidēta 1927. gadā un iekļauta Ļeņingradas apgabala sastāvā.

## Robežas
Vidzemes guberņa un Igaunijas guberņa rietumos, Vitebskas guberņa dienvidos, Pēterburgas guberņa un Novgorodas guberņa austrumos.

## Administratīvais iedalījums un nacionālais sastāvs

### Pleskavas guberņas provinces (1772-1776)

* Daugavas province (*Двинская провинция, Динабургская провинция*), 
* Pleskavas province (*Псковская провинция*) vai 2. Baltkrievijas province ,
* Polockas province (*Полоцкая провинция*),
* Veļikijluku province (*Великолуцкая провинция*),
* Vitebskas province (*Витебская провинция*).

1775. gadā Daugavas provinci sadalīja trīs apriņķos - Daugavpils, Rēzeknes un Viļakas.

### Pleskavas guberņas apriņķi un nacionālais sastāvs (1897)
thumb|300px|Pleskavas guberņas apriņķi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pleskavas guberņas 1850. gada karte 
* Pleskavas guberņas karte - Ильин, Алексей Афиногенович.  Подробный атласъ Россiйской Имперiи съ планами главныхъ городовъ. СПб., 1876.
Polockas guberņa

**Polockas guberņa** jeb **Polockas vietniecība** (, ) bija Krievijas Impērijas guberņa Katrīnas II valdīšanas laikā (1776-1796), kurā ietilpa arī trīs bijušās Inflantijas vaivadijas apriņķi ar latviešiem kā lielāko etnisko grupu. 
Tās teritorija aptvēra mūsdienu Latvijas Latgali un daļu Baltkrievijas ziemeļaustrumu daļas (Vitebskas apgabala daļu), kā arī nedaudz Krievijas Pleskavas apgabala (Sebežas un Ņeveļas rajoni) un Smoļenskas apgabala (Veļižas rajons) teritorijas. Guberņas centrs bija Polocka (mūsdienu Baltkrievijā).

## Izveide
Guberņas teritorija tika inkorporēta Krievijas Impērijas sastāvā pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts pirmās dalīšanas 1772. gadā. Vispirms Inflantijas vaivadijas, Polockas vaivadijas un Vitebskas vaivadijas teritorijas tika pievienotas Pleskavas guberņai. 1776. gada 4. septembrī no Pleskavas guberņas tika atdalīta Daugavpils province, Polockas province un Vitebskas province, no kurām tika izveidota jauna Polockas guberņa, kas pēc 1778. gada tika dēvēta par Polockas vietniecību.

## Likvidēšana
Krievijas imperators Pāvils I Romanovs tūlīt pēc nākšanas pie varas veica impērijas teritoriālo reformu, kā rezultātā pie Polockas vietniecības tika pievienota Mogiļevas vietniecība, izveidojot Baltkrievijas guberņu ar galvaspilsētu Vitebskā.

## Robežas
Kurzemes guberņa un Vidzemes guberņa ziemeļrietumos, Minskas guberņa rietumos, Pleskavas guberņa ziemeļos, Smoļenskas guberņa austrumos, Mogiļevas guberņa dienvidos.

## Administratīvais iedalījums

Polockas guberņas sastāvā bija šādi apriņķi:

* Gorodokas apriņķis (*Городокский уезд*),
* Daugavpils apriņķis (*Динабургский уезд*), 
* Drisas apriņķis (*Дриссенский уезд*),
* Lepeļas apriņķis (*Лепельский уезд*, izveidots 1793. gadā),
* Ludzas apriņķis (*Люцинский уезд*),
* Neveļas apriņķis (*Невельский уезд*), 
* Polockas apriņķis (*Полоцкий уезд*),
* Rēzeknes apriņķis (*Режицкий уезд*),
* Sebežas apriņķis (*Себежский уезд*), 
* Suražas apriņķis (*Суражский уезд*),
* Veļižas apriņķis (*Велижский уезд*),
* Vitebskas apriņķis (*Витебский уезд*).

Attēls:Pol 1792.jpg|Polockas vietniecības karte (1792)
Attēls:Polockas vietniecība 1796.jpg|Polockas vietniecības karte (1792)


## Ārējās saites

* Беларусь в составе Российской империи
Zēta

[thumb|right|200px|[Grieķu alfabēts|Grieķu alfabēta 6. burts - zēta]]

**Zēta** (**Ζ, ζ**; ) ir grieķu alfabēta 6. burts. Grieķu alfabēta skaitļu pieraksta sistēmā, tam ir nozīme 7. Cēlies no feniķiešu burta 20px — *zains*. No burta "zēta" cēlies latīņu alfabēta burts **[[Z]]** un kirilicas alfabēta **З**.

## Pielietojums
Mazo burtu ζ kā simbolu izmanto, lai apzīmētu:
* Matemātikā - Rimana zēta funkciju
* Ķīmijā - zēta potenciālu.
Pilas apriņķis

**Pilas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes ziemeļos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Zlotovas, Vongrovecas, Hodzežas un Čarnkovas-Tšcjankas apriņķiem, Kujāvijas-Pomožes vojevodistes Sempulno un Naklo apriņķiem, kā arī Rietumpomožes vojevodistes Valčas apriņķi.

## Apskates objekti
*Pilas dzelzceļa depo (*Parowozownia Piła*)

## Galerija

Parowozownia OKRĄGLAK.JPG|Pilas dzelzceļa depo


## Ārējās saites
*Pilas dzelzceļa depo
Haridžīti

**Haridžīti** (; *Khawārij* — 'aizgājušie') ir galvenais apzīmējums musulmaņiem, kuri 7. gadsimtā atbalstīja ceturtā halifa Alī ibn Abī Tāliba varu, tomēr beigās viņu pameta. Pirmo reizi haridžīti parādījās 7. gadsimta beigās, kad sacēlās pret Alī.

Mūsdienās haridžīti uzturas Irākas dienvidos un nepieder nedz šiītu, nedz sunnītu reliģiskajai kopienai. Haridžītu reliģija iespaidojusi ibādiešu atzara veidošanos Omānas valstī.

## Raksturojums
Haridžīti atšķiras ar saviem uzskatiem par halīfiem un ticīgo kopienas (Ummas) vadītāja lomu. Pretstatā šiītiem, kuri uzskata, ka tiesības uz valdīšanu pār ticīgo kopienu pieder tikai Alī (4. halīfa) namam, haridžīti uzskata, ka par ticīgo kopienas galvu var kļūt ikviens dievbijīgs un pazemīgs musulmanis. Pretstatā sunnītiem, kuri uzskata, ka imāma (dievkalpojumu vadītāja, reizēm — ticīgo kopienas līdera) nepietiekošā pazemība vēl nav iemesls sacelšanās aktam, haridžīti uzstāj uz tiesībām sacelties pret ikvienu nepazemīgu ticīgo kopienas vadītāju, ja tas neatbilst Pravieša Muhameda, 1. halīfa — Abū Bekra vai 2. halīfa — Umara dotajam piemēram uzvedībā, pazemībā, dievbijībā un rīcībā.

Saskaņā ar šo politisko nostāju haridžīti attīstīja daudzveidīgu teoloģisko un legālo doktrīnu kopumu, kurām attīstoties paši haridžīti kļuva par reliģisko novirzienu, kas pastāv neatkarīgi no šiītiem un sunnītiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gņezno apriņķis

**Gņezno apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevosdistē. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Slupcas, Vžesņas, Kališas un Vongrovecas apriņķiem, kā arī Kujāvijas-Pomožes vojevodistes Poznaņas un Mogilno apriņķiem.

## Apskates objekti
*Gņezno arhikatedrāle (*Bazylika prymasowska Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Gnieźnie*)
*Ledņices sala (*Ostrów Lednicki*)

## Galerija

Catedral_de_Gniezno,_Polonia,_2012-04-06,_DD_11.JPG|Gņezno arhikatedrāle
Lednogóra._Ostrów_Lednicki._ruiny_grodziska.JPG|Ledņices sala


## Ārējās saites
*Gņezno arhidiacēze
*Ledņices salas muzejs
Tšemešno

**Tšemešno** () ir pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lielpolijas vojevodistē uz austrumiem no Gņezno. Dāņu kompānijas *[[Cembrit]]* (bijusī *Izopol*) jumta segumu rūpnīca.

Pilsēta veidojās ap 10. gadsimta Boļeslava III Greizmuta dibināto augustīniešu klosteri. Plūdu laikā gandrīz panīka, tomēr vēlāk atkopās. Pēc Polijas dalīšanas pilsēta iekļāvās Prūsijā. 1872. gadā cauri pilsētai tika ierīkots dzelzceļš, kas pozitīvi ietekmēja tās attīstību. Pēc Pirmā pasaules kara Tšemešno iekļāvas atjaunotajā Polijas valstī.

Poļu politiķa Jendžeja Moračevska (*Jędrzej Moraczewski*, 1870—1944) dzimtā pilsēta.
Vitkovo

**Vitkovo** () ir pilsēta un tāda paša nosaukuma gminas centrs Polijas centrālajā daļā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Gņezno.

Rakstos pirmoreiz minēta 1363. gadā. 1676. gadā ieguva pilsētas tiesības. Pēc Polijas dalīšanām nokļuva Prūsijas sastāvā, pēc Pirmā pasaules kara — Polijā.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Krustvārdu mīkla

200 px|thumb|Krustvārdu mīklu lapa kādā vācu avīzē
**Krustvārdu mīkla** ir mīkla, kurā atminējumi ir jāieraksta ailītēs, kas krusto cita citu. Ailīšu krustpunktos to saturam ir jāsakrīt. Parasti krustvārdu mīklā pēc dotajiem aprakstiem ir jāatmin vārdi un jāieraksta atminējums norādītajā ailītē, tomēr pastāv arī dažādi krustvārdu mīklu varianti, kuros var būt citi nosacījumi.

## Izskats
Krustvārdu mīklas parasti ir simetriskas formas ar tumši iekrāsotiem laukumiem starp ailītēm, kuras saskaras tikai krustpunktos. Ailītes ir numurētas un mīklai līdzās ir doti apraksti vārdiem, kas jāieraksta horizontālā vai vertikālā ailītē ar attiecīgu numuru. Latvijā izplatītajām mīklām bieži vien ir neregulāras malas, taču citviet pasaulē mīklas laukums parasti ir četrstūrains. Dažviet pasaulē izplatītas mīklas, kurās ailītes var saskarties ne tikai krustpunktos. Amerikāņu krustvārdu mīklā ailītes ir izkārtotas tā, lai būtu iespējams pārbaudīt visus vārda burtus un tām ir tikai dažas aizkrāsotas rūtiņas. Arī zviedru mīklās ailītes var saskarties ar malām, turklāt šīm mīklām trūkst simetrijas un atminējumu apraksti doti mīklas laukumā, nevis tam līdzās.

## Varianti
Pastāv krustvārdu mīklu varianti ar dažādiem papildus nosacījumiem vai saturiskām atšķirības. Bieži vien mīklas risinājums ir vārds vai teikums, kuru veido noteiktās rūtiņās ierakstītie burti. Ir arī mīklas, kurās jāatmin skaitļi, nevis vārdi - šīs mīklas tiek sauktas par krustskaitļu mīklām. Burtskaitļu mīklās katram burtam atbilst skaitlis. Bilžu mīklā vārda apraksta vietā doti attēli. Dažas mīklās nav jāatmin vārdi, bet jāizkārto mīklai līdzās doti tajā ierakstāmie vārdi, kas sagrupēti pēc burtu skaita. Svešvalodu apguvei paredzētas mīklas, kurās jāiztulko noteiktā valodā doti vārdi.

## Ortogrāfija
Krustvārdu mīklās netiek ņemts vērā, vai vārds rakstāms ar lielo vai mazo burtu. Latviešu mīklās parasti tiek ņemtas vērā garumzīmes un divskaņi aizņem divas rūtiņas. Citās valodās, piemēram, angļu, spāņu, franču, itāļu, rumāņu vienādi burti ar dažādām diaktriskajām zīmēm parasti tiek uzskatīti par vienu un to pašu burtu un var tikt rakstīti vienā rūtiņā. Nīderlandiešu un spāņu krustvārdu mīklās digrafi tiek rakstīti vienā rūtiņā. Vācu mīklās ä, ö, ü un ß pārveido par, attiecīgi, ae, oe, ue un ss.
Ostrovas apriņķis (Lielpolija)

**Ostrovas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes dienvidos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Krotošinas, Pleševas, Kališas, Ostšešovas apriņķiem un Kališu, kā arī Lejassilēzijas vojevodistes Olesņicas un Miličas apriņķiem.
Andris Šics

**Andris Šics** (dzimis  Siguldā) ir bijušais latviešu kamaniņu braucējs, startēja divnieku sacensībās kopā ar savu brāli Juri Šicu. Triju olimpisko spēļu medaļu īpašnieks.

## Karjera
thumb|left|Brāļi Šici Pasaules kausa posmā 2016. gadā
Ar kamaniņu braukšanu nodarbojas kopš 1995. gada. Kopā ar brāli divnieku sacensībās startē kopš 2004. gada. Kamanās A. Šics startē augšā.

Kopā ar brāli piedalījies piecās ziemas olimpiskajās spēlēs (, , , , ). 2006. gadā Turīnā ieņēmuši 7. vietu divnieku sacensībās, pēc četriem gadiem Vankūverā izcīnīja otro vietu (sudraba medaļu), kas bija pirmā sudraba medaļa Latvijai ziemas olimpiskajās spēlēs pēc neatkarības atjaunošanas. 2014. gadā Sočos izcīnījuši bronzas medaļu divniekos, tādējādi kļūstot par pirmajiem latviešiem, kas ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnījuši vairāk nekā vienu medaļu. Nākamajā dienā Latvijas komandas sastāvā tika izcīnīta bronzas medaļa arī komandu stafetē.

Pasaules čempionātos brāļi Šici ir izcīnījuši četras bronzas medaļas jauktajā stafetē (2008, 2009, 2013, 2021) un divas divniekos (2011, 2021), Eiropas čempionātos ir izcīnījis 2 zelta un trīs sudraba un sešas bronzas medaļas jauktajā stafetē.

Par sasniegumiem olimpiskajās spēlēs piešķirts Triju Zvaigžņu ordenis.

2015. gadā ieņēma trešo vietu Pasaules kausa kopvērtējumā.

2022. gada pavasarī Starptautiskā Kamaniņu sporta federācija (FIL) apstiprināja Andri Šicu par mākslīgo ledus trašu tehnisko direktoru nākamā gada sezonai (2023). Drīz pēc tam brāļi Šici paziņoja par profesionālā sporta karjeras beigām.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* LATVIJAS KAMANIŅU SPORTA FEDERĀCIJA

* LOV profils
Guntis Rēķis

**Guntis Rēķis** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu kamaniņu braucējs. Ar kamaniņu braukšanu nodarbojas kopš 1990. gada, izlases sastāvā ir kopš 1997. gada. Piedalījies četrās Olimpiskajās spēlēs (1998, 2002, 2006, 2010), vislabāko vietu sasniedza 1998. gadā Nagano (16. vieta), 2002. gadā Soltleiksitijā — 29. vietu, 2006. gadā Turīnā — 21. vietu un 2010. gadā Vankūverā — 26. vietu. Pēc dalības 2010. gada Olimpiskajās spēlēs paziņoja par karjeras beigām.

Pēc sportista karjeras beigām kļuva par kamaniņu braukšanas treneri, sākumā trenējis Jaunzēlandes un Austrālijas komandas, kopš 2011.gada septembra arī Kanādā.

## Sasniegumi
### Olimpiskajās spēlēs
* 1998. gads — 1998. gada ziemas olimpiskās spēles — Nagano (Japāna) — 16. vieta
* 2002. gads — 2002. gada ziemas olimpiskās spēles — Soltleiksitija (ASV) — 29. vieta
* 2006. gads — 2006. gada ziemas olimpiskās spēles — Turīna (Itālija) — 21. vieta
* 2010. gads — 2010. gada ziemas olimpiskās spēles — Vankūvera (Kanāda) — 26. vieta

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Maija Tīruma

**Maija Tīruma-Eihorna** (dzimusi  Rīgā) ir bijusī latviešu kamaniņu braucēja, 2008. gada Eiropas čempione komandu stafetē. Ar kamaniņu braukšanu nodarbojas kopš 1998. gada, piedalījusies trijās olimpiskajās spēlēs. 2013. gada martā paziņoja par karjeras beigām. Kopš 2013. gada novembra ir Francijas kamaniņu sporta izlases galvenā trenere.

## Karjera
18 gadu vecumā piedzīvoja olimpisko debiju 2002. gada olimpiskajās spēlēs Soltleiksitijā, kur izcīnīja 18. vietu. 2006. gada olimpiskajās spēlēs Turīnā viņa ieguva 17. vietu. Lielākos panākumus guvusi stafetes komandas sastāvā, kur izcīnītas divas bronzas medaļas Pasaules čempionātos (2008. un 2009. gadā) un zelta medaļa Eiropas čempionātā Čezānā, Itālijā, 2008. gadā. Individuāli augstākā izcīnītā vieta ir 7., ko M. Tīruma ieņēma tai pašā 2008. gada čempionātā un arī 2010. gada Eiropas čempionātā Siguldā.

2010. gada olimpiskajās spēlēs Vankūverā M. Tīruma pirmajā braucienā izvirzījās ceturtajā vietā, tomēr saglabāt to nespēja un pēc četriem braucieniem finišēja kā 9., kas bija augstākais Latvijas sportistu sasniegums līdz tam aizvadītajās četrās olimpiādes dienās.

2011. gada Pasaules čempionātā Čezānā, Itālijā, viņa ieņēma 19. vietu, lai arī pēc pirmā brauciena bija 14. vietā. 2013. gada martā M. Tīruma paziņoja par sportistes karjeras beigām.

2013. gada novembrī kļuva par Francijas kamaniņu sporta izlases galveno treneri.

## Privātā dzīve
M. Tīruma dzīvo Raganā. Viena no viņas trīs māsām Elīza Tīruma ir kamaniņu braucēja, olimpisko spēļu medaļniece. Vecākā māsa Solvita ir kalnu slēpošanas trenere, arī otra vecākā māsa Marta agrāk bijusi kamaniņu braucēja. Izglītību ieguvusi Siguldas Valsts ģimnāzijā, Murjāņu sporta ģimnāzijā un Latvijas Biznesa koledžā. 2014. gadā absolvējusi Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmiju un ieguvusi sporta speciālistes diplomu.

2018. gada vasarā apprecējās ar bijušo Vācijas izlases kamaniņbraucēju Janu Eihornu, tajā pašā gadā pārim piedzima meita Šarlote. 2024. gadā Einhorns kļuva par Latvijas kamaniņu sporta komandas treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
* LOK profils
* M. Tīruma: "Latvijai Sočos būs trīs medaļas..."
Anna Orlova

**Anna Orlova** (dzimusi  Rīgā) ir bijusī latviešu kamaniņu braucēja, tagad — kamaniņu braukšanas trenere. Ar kamaniņu braukšanu nodarbojās kopš 1990. gada. Piedalījusies 6 olimpiskajās spēlēs, augstākais sasniegums ir 2006. gada olimpiskajās spēlēs Turīnā iegūtā 7. vieta. A. Orlovas veiksmīgākais Pasaules čempionāts bija 2003. gadā Siguldā, kur tika izcīnīta sudraba medaļa komandu stafetē un 4. vieta individuālajās sacensībās.

Pēc izcīnītās 13. vietas 2010. gada olimpiskajās spēlēs Vankūverā A. Orlova paziņoja par sportistes karjeras beigām. A. Orlova ir pirmā kamaniņu braucēja Pasaulē, kas piedalījusies sešās ziemas olimpiskajās spēlēs (tikpat ir piedalījusies arī Gerda Veisenšteienere, taču viņa divās ir startējusi bobslejā). Tas ir arī rekords starp Latvijas sportistiem ziemas olimpiskajās spēlēs, ko A. Orlova dala ar biatlonistu Ilmāru Brici.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tomass Dukurs

**Tomass Dukurs** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu skeletonists. Ar skeletonu nodarbojas kopš 1998. gada. 2015. gada Pasaules čempionātā bronzas medaļas laureāts, 2016. gada Eiropas čempions, četrkārtējs sudraba un trīskārtējs bronzas medaļas ieguvējs Eiropas čempionātos.

T. Dukurs dzīvo Siguldā. Viņa brālis Martins arī ir bijis izcils skeletonists, bet abu treneris bija tēvs Dainis. Tomasa dēls Darels Dukurs ir hokejists.

## Karjera
Piedalījies četrās olimpiskajās spēlēs (, , , ). 2002. gadā Soltleiksitijā viņš ieņēma 21. vietu, 2010. gadā Vankūverā un 2014. gadā Sočos — 4. vietu. 2017. gada 22. novembrī Starptautiskā Olimpiskās komiteja pieņēma lēmumu par antidopinga kodeksa pārkāpumiem atņemt 2014. gada Soču olimpisko spēļu zelta medaļu Krievijas sportistam Aleksandram Tretjakovam, kas nozīmēja, ka T. Dukurs varētu iegūt bronzu. Tomēr  Sporta arbitrāžas tiesas attaisnoja A. Tretjakovu un atjaunoja viņa rezultātus.

2023. gada janvārī T. Dukurs paziņoja par sportista karjeras beigām (jau pirms šīs sezonas to bija izdarījis viņa brālis Martins), sakot, ka "nav viens atsevišķs iemesls", kādēļ tā noticis, taču viens no cēloņiem bija veselības problēmas.

## Karjeras rezultāti

## Atsauces

## Literatūra
* Martina un Tomasa Dukuru biogrāfija

## Ārējās saites

* FIBT profils 
* Skeletonsport.com profils 
* LOV profils
* Sports-Reference profils
Mihails Arhipovs

**Mihails Arhipovs** (dzimis ) ir bijušais Latvijas bobslejists (sākotnēji pilots, pēc tam stūmējs), tagad skeletona treneris. Ar bobsleju nodarbojās no 2003. līdz 2012. gadam. Pēc bobslejista karjeras beigām pievērsies trenera darbam un šobrīd ir Martina un Tomasa Dukuru fiziskās sagatavotības treneris.

2006. gada Olimpiskajās spēlēs M. Arhipovs ieguva 21. vietu četrinieku ekipāžu sacensībās. Turpmākajos gados viņu cīņā par otro pilota vietu Latvijas izlasē izkonkurēja Edgars Maskalāns, M. Arhipovs pārkvalificējās par stūmēju un 2010. gada Olimpiskajās spēlēs stūma E. Maskalāna četrinieku (sasniedza 11. vietu).

2012. gada oktobrī paziņoja par karjeras beigām un pievērsās trenera darbam.

Precējies ar volejbolisti Salliju Arhipovu, audzina divas meitas.

## Labākie rezultāti
:*Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*

## Atsauces

## Ārējās saites

* FIBT profils
Nove Skalmežice

**Nove Skalmežice** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidrietumiem no Kališas. Vienīgā pilsēta Polijā, kas nav attiecīgās gminas centrs (1999. gadā gminas centrs tika pārcelts uz Skalmežici). Pati pilsēta 19. gadsimtā attīstījās kā muitas punkts uz Krievijas — Vācijas robežas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Odolanova

**Odolanova** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidrietumiem no Ostrovas Velkopolskas. Kopš 2000. gada Saulkrastu sadraudzības pilsēta.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Raškova

**Raškova** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļiem no Ostrovas Velkopolskas.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Latvijas putnu sugu saraksts

**Latvijas putnu sugu sarakstā** ir uzskaitītas Latvijā savvaļā sastopamās putnu sugas, kā arī dota īsa informācija par to sastopamības biežumu (īpaši retajām sugām), statusu, kā arī ligzdošanas un ziemošanas statusu. Īpaši atzīmētas sugas, kas Latvijā novērotas, bet nav pilnvērtīgi iekļautas sugu sarakstā, jo ir šaubas par to izcelsmes vai ieceļošanas dabisko veidu. Nacionālajos sugu sarakstos tiek iekļautas sauszemes un jūras teritorijā konstatētās sugas.

Saskaņā ar senāko Latvijas putnu faunas informācijas interneta vietni Putni.lv (tajā uzturētais sugu saraksts tiek uzskatīts par autoritatīvāko) šobrīd Latvijā savvaļā ir novēroti 380 sugu putni. Jaunākās sugas sarakstā ir 2025. gada 17. oktobrī Liepājā novērotā taigas čipste (*Anthus hodgsoni*) un 1. oktobrī Kolkā novērotā bangu pīle (*Melanitta perspicillatai*). Vēl 2025. gadā Latvijas sugu sarakstam pievienota gredzenknābja kaija *(Larus delawarensis*) un Bonelli ķauķītis (*Phylloscopus bonelli*).

## Latvijas putnu sugu saraksts

## Piezīmes un atsauces

### Piezīmes

### Atsauces


## Ārējās saites
### Citi Latvijas putnu sugu saraksti
* Oficiālais savvaļā Latvijas teritorijā sastopamo putnu sugu nosaukumu saraksts LOB
* Latvijas putnu saraksts Putni.lv
* LATVIJAS PUTNU SARAKSTS Kaspara Funta putnu lapa

### Citas saites
* Jaunākās un prognozētās nākamās putnu sugas Latvijā Putni.lv
* Holarktikas putnu nosaukumi latviešu valodā. M. Strazds, J. Baumanis, K. Funts
* AERC Rietumu Palearktikas putnu sugu saraksts Association of European Rarities Committees
* Dažādi putnu nosaukumi latviešu valodā Funtaputni.lv

### Dažu Eiropas valstu putnu sugu saraksti
Jota

[thumb|right|200px|[Grieķu alfabēts|Grieķu alfabēta 9. burts - iota]]

**Jota** (**Ι, ι**; ) ir grieķu alfabēta devītais burts. Grieķu alfabēta skaitļu pieraksta sistēmā tam ir nozīme 10. Cēlies no feniķiešu burta 20px — *iods*. No burta "jota" cēlies latīņu alfabēta burts **[[I]]** un **[[J]]**.
Ēta

[thumb|right|200px|[Grieķu alfabēts|Grieķu alfabēta 7. burts - ēta]]

**Ēta** (**Η, η**;) ir grieķu alfabēta 7. burts. Grieķu alfabēta skaitļu pieraksta sistēmā, tam ir nozīme 8. Cēlies no feniķiešu burta 20px — *hets*. No burta "ēta" cēlies latīņu alfabēta burts **[[H]]** un kirilicas alfabēta **И** un **Й**.

## Pielietojums
Lielo burtu Η kā simbolu izmanto, lai apzīmētu:
* Ķīmijā - entalpiju.

Mazo burtu η kā simbolu izmanto, lai apzīmētu:
* Optikā - vides optiskā laušanas koeficienta rādītājs (kaut arī burts n tiek izmantots biežāk).
* Termodinamikā - Karno tvaika mašīnas lietderības koeficients.
* Elementārdaļiņu fizikā ir η-barioni.
* Statistikā - η² - "daļējās regresijas koeficients".
* Lambda izskaitļošanā - η-konversija.
Tēta

[thumb|right|200px|[Grieķu alfabēts|Grieķu alfabēta 8. burts - tēta]]

**Tēta** (**Θ, θ**; ) ir grieķu alfabēta 8. burts. Grieķu alfabēta skaitļu pieraksta sistēmā, tam ir nozīme 9. Cēlies no feniķiešu burta 20px — *tets*. No burta "tēta" cēlies senās kirilicas burts **Ѳ**.
Kapa

[thumb|200px|[Grieķu alfabēts|Grieķu alfabēta 10. burts — kapa]]

**Kapa** (**Κ, κ**; ) ir grieķu alfabēta 10. burts. Grieķu alfabēta skaitļu pieraksta sistēmā, tam ir nozīme 20. Cēlies no feniķiešu burta 20px — *kafs*. No burta "kapa" cēlies latīņu alfabēta burts **[[K]]** un kirilicas alfabēta **K**.

## Pielietojums
Burts \kappa, ir tāds pats kā latīņu k, tas tiek izmantots, lai zinātnē apzīmētu dažādus koeficientus.
Pols Sezans

**Pols Sezans** (; dzimis , miris ) bija franču postimpresionisma gleznotājs. Viņš ir dzimis un miris Eksanprovansā, Francijas dienvidos. Sezans dzīvoja dažādu mākslas stilu pārejas posmā; atšķirīgi mākslas darbi tiek piesaistīti vairākiem mākslas stiliem. Viņa sākotnējie darbi tiek saistīti ar romantismu, bet dzīves nogalē gleznotie ir saistīti ar reālismu. Sezans ļoti daudz laika pavadīja analizējot impresionistu darbus. Jaunībā Sezans piedalījās impresionistu izstādēs, taču, sastopoties ar sabiedrības noraidījumu, nolēma doties uz dzimto Ēksu. Būdams turīgs viņš varēja atļauties brīvi nodoties mākslinieciskiem eksperimentiem, neraizējoties vai gleznas varēs pārdot. Savos darbos Sezans tiecās apvienot formas skaidrību un harmoniju, kas bija raksturīga vecmeistaru, piemēram Pusēna gleznām, ar impresionistu ideju, ka jāglezno "no dabas".

## Dzīve

Pols Sezāns ir dzimis  Francijas dienvidu pilsētā Eksanprovansā turīgā buržuāziskā ģimenē. Burbonas koledžā, kur studēja Sezans, viņš sadraudzējās ar topošo rakstnieku Emilu Zolā. Pēc tam Sezans Ēksas Universitātē studēja juristos, bet neabsolvēja šo skolu. Viņš pievērsās glezniecībai. Sezāna tēvs nebija apmierināts ar dēla izvēli, bet, neskatoties uz to, turpināja viņu finansiāli atbalstīt.

## Stils
Pols Sezans nespēja pieņemt daudzus impresionisma stilam raksturīgos nosacījumus, it sevišķi par improvizējumu kā vienīgo atklāsmes līdzekli, lai atainotu mākslinieka izjūtas. Sezans radīja savu individuālo stilu, kam bija raksturīga formu un krāsu saliedētība. Padarot stabilākas formas un visas gleznas telpas kompozīciju, tika skaidrāka padarīta arī šī jaunā stila robeža no impresionisma, kam savukārt bija raksturīgas izplūdušas un neģeometriskas, dabā pat neesošas formas.

Sezans visvairāk gleznoja klusās dabas ainavas. Tām bija raksturīgs minimāls ēnu lietojums vai arī to nelietojums vispār. Ēnu un refleksu vietā Sezans izmantoja izteiktas attēlojamo priekšmetu kontūras, lai radītu apjoma ilūziju. Tāpat ar kontūrlīnijām tika atdalīts arī ļoti līdzīgu krāsu toņu klājums, kas arī bija viena no Sezana glezniecības manieres raksturīgākajām pazīmēm. Viens no labākajiem šāda gleznojuma piemēriem ir Sezana glezna "Zilā vāze".


Cézanne, Paul - Still Life with a Curtain.jpg|Klusā daba ar aizkaru (ap 1898.g)
Harlequin, 1888-1890.jpg|Arlekīns (1888-1890)
Paul Cézanne - Bathers (Les Grandes Baigneuses) - Google Art Project.jpg|Peldētājas (1894)
1888, Cézanne, Three Pears.jpg|Trīs bumbieri (1888-1890)
1885, Cézanne, Provencal Manor.jpg|Muiža Provansā (ap 1885)
Paul Cézanne - Forest Scene (Path from Mas Jolie to Château noir) - Google Art Project.jpg|Meža taka (Ap 1900-1902)
Paul Cézanne (French - Young Italian Woman at a Table - Google Art Project.jpg|Jauna itāliete pie galda (ap 1895-1900)
Le Vase bleu, par Paul Cézanne.jpg|Zilā vāze (ap 1885-87)
Paul Cézanne, French - Portrait of Madame Cézanne - Google Art Project.jpg|Sezāna kundzes portrets (1890-92)
Paul Cézanne - Turn in the Road - Google Art Project.jpg|Ceļa līkums (ap 1881)


## Atsauces

## Ārējās saites

*  Pols Sezans liis.lv
*  Paul Cézanne The Columbia Encyclopedia, Sixth Edition
Lobžeņica

**Lobžeņica** () ir pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļaustrumiem no Pilas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Lambda

[thumb|right|200px|[Grieķu alfabēts|Grieķu alfabēta 11. burts - lambda]]

**Lambda** (**Λ, λ**; ) ir grieķu alfabēta 11. burts. Grieķu alfabēta skaitļu pieraksta sistēmā, tam ir nozīme 30. Cēlies no feniķiešu burta 20px — *lameds*. No burta "lambda" cēlies latīņu alfabēta burts **[[L]]** un kirilicas alfabēta **Л**.

## Pielietojums
Lielo burtu Λ kā simbolu izmanto, lai apzīmētu:
* Tika attēlots uz spartiešu armijas vairogiem un apzīmēja Spartu.

Mazo burtu λ kā simbolu izmanto, lai apzīmētu:
* λ-zonde — devējs skābekļa daudzuma mērīšanai.
* Fizikā - viļņa garums.
Vižiska

**Vižiska** (), agrāk arī **Virzica** (), ir pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lielpolijas vojevodistē uz austrumiem no Pilas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1326. gadā. Pilsētas tiesības iegūtas pirms 1450. gada. 16. un 17.gadsimtos pilsēta panīka. Pēc Polijas dalīšanām pilsēta iekļāvās Prūsijā. Pēc Pirmā pasaules kara tā iekļāvās Polijā. Liela daļa no pilsētas vācu iedzīvotājiem (pirms kara to bija 53%) izvēlējās pārcelties uz Vāciju.

Vācu raķešu konstruktora Vernera fon Brauna (*Wernher von Braun*, 1912—1977) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dani Alviss

**Daniēls Alviss da Silva** (; dzimis  Žuazeiru, Baijā, Brazīlijā), plašāk zināms kā **Dani Alviss**, ir Brazīlijas bijušais futbolists, spēlēja labās malas aizsarga pozīcijā, bijis Brazīlijas izlases dalībnieks.

2001. gadā uzsāka karjeru Brazīlijas klubā *[[Esporte Clube Bahia|Bahia]]*. Pēc vienas sezonas viņš pārgāja uz *[[Sevilla FC|Sevilla]]* klubu. Ar Andalūzijas klubu divkārt uzvarējis UEFA kausā un Karaļa kausā. Kopš 2008. gada pārstāv *[[FC Barcelona]]* klubu. *Barcelona* klubam viņš pievienojās par 34 miljoniem eiro ar 6 miljonu vēlākām piemaksām, kļūstot par dārgāko futbola aizsargu vēsturē.

## Sasniegumi
**Sevilla**

* Copa del Rey: 2006—07
* Spānijas Superkauss: 2007
* UEFA kauss: 2005—06, 2006—07
* UEFA Superkauss: 2006

**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 2008—09, 2009—10, 2010—11, 2012—13, 2014—15, 2015—16
* Copa del Rey: 2008—09, 2011—12, 2014—15, 2015—16
* Spānijas Superkauss: 2009, 2010, 2011, 2013
* UEFA Čempionu līga: 2008—09, 2010—11, 2014—15
* UEFA Superkauss: 2009, 2011, 2015
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2009, 2011, 2015

**Juventus**

* Itālijas Serie A: 2016—17
* Coppa Italia: 2016—17

**Paris Saint-Germain**

* Francijas Ligue 1: 2017—18, 2018—19
* Coupe de France: 2017—18
* Coupe de la Ligue: 2017—18
* Trophée des Champions: 2017, 2018

**Brazīlija**

* Copa América: 2007, 2019
* FIFA Konfederāciju kauss: 2009, 2013

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālais Barcelona profils
* Footballdatabase profils, karjeras statistika
Alvešs

**Alvešs** (; sieviešu dzimtē **Alveša**) ir portugāļu cilmes uzvārds, kam portugāļu valodas Brazīlijas paveidā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Alviss (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Brunu Alvešs (*Bruno Alves*; 1981) — portugāļu futbolists;
* Dannijs Alvešs (*Danny Alves*; 1983) — Portugāles futbolists;
* Džo Alvešs (*Joe Alves*; 1936) — amerikāņu filmas mākslinieks;
* Karlušs Alvešs (*Carlos Alberto Alves Garcia*; 1982) — portugāļu futbolists.

## Skatīt arī
* *[[Alves]]*
* Alviss

## Atsauces
Postimpresionisms

[thumb|[Pols Gogēns *Paul Gauguin*]]
**Postimpresionisms** ir termins, ko ieviesa britu mākslinieks un mākslas kritiķis Rodžers Frajs 1910. gadā, lai apzīmētu Francijas mākslas attīstību kopš Eduāra Manē laikiem. Frajs izmantoja šo terminu, rīkojot 1910. gada izstādi *Manē un Postimpresionisms*.  Postimpresionisti paplašināja impresionismu, atsakoties no daudziem ierobežojumiem: viņi gleznoja, izmantojot biezus krāsu klājienus, savdabīgus otu triepienus un attēlojot īstās dzīves tematiku, kaut arī tie vairāk sliecās akcentēt ģeometriskās formas, deformēt formu, lai sasniegtu ekspresīvu efektu un izmantoja nedabiskas un patvaļīgi izvēlētas krāsas.

## Ārējās saites
Funkcionālisms (arhitektūra)

[thumb|upright|Olimpiskā [stadions|stadiona tornis Helsinki (*Y. Lindegren & T. Jäntti*), 1934. gads]]
**Funkcionālisms** ( — ‘izpilde’) ir modernisma arhitektūras virziens. Radies 20. gadsimta pirmajā pusē Eiropā, vēlāk izplatījies arī ASV un Japānā.

## Raksturojums
Funkcionālisti par arhitektūras pamatprincipu atzīst celtnes atbilstību tajā notiekošajiem darba un sadzīves procesiem ("formu nosaka funkcija"). Arhitektūrā tiek ņemtas vērā visas galvenās dzīves funkcijas — dzīvot, strādāt, atpūsties, pārvietoties. Izmantojot celtniecības tehnikas sasniegumus, tas deva jaunus dzīvojamo kompleksu plānošanas paņēmienus (standartizētas dzīvojamās mājas sekcijas un dzīvokļi, ēku izvietojums rindās ar galiem pret ielu). Praksē bieži radīja arhitektonisko formu askētismu un shematismu. Tā veidošanos sekmēja 19. gadsimta arhitektu O. Perē (Francija), V. Morisa (Anglija), Lūisa Salivana (ASV), Frenka Loida Raita (ASV) teorētiskās un praktiskās darbības. Ievērojamākie centri ir Vācijā (*[[Bauhaus]]*), Nīderlandē (*[[De Stilj]]*). Ievērojamākie pārstāvji: Valters Gropiuss, L. Mīss van der Roe, Lekorbizjē. 20. gadsimta vidū funkcionālisma nozīme mazinājās un 60. gadu beigās to nomainīja konstruktīvisms un racionālisms.

## Atsauces

## Ārējās saites

* http://www.pavelsjurs.lv/wp-content/uploads/2011/10/9-10-modernisma-arhit-funkcional-konstruktivisms.pps 
* https://web.archive.org/web/20120203143812/http://www.liis.lv/kultvest/kultura/arh20/teksts.htm
Kīrs Lielais

**Kīrs Lielais** (, , dzimis 600–598. gadā p.m.ē., miris 530. gada p.m.ē. 4. decembrī), zināms arī kā **Kīrs II**, **Kīrs Varenais** un **Kīrs Vecākais**, bija Senās Persijas valdnieks (559.-530. gads p.m.ē.) no Ahemenīdu dinastijas, Ahemenīdu impērijas dibinātājs.

558. gadā p.m.ē izveidoja spēcīgu karaspēku, kas galvenokārt sastāvēja no jātniekiem, lai gan svarīga loma bija arī kājnieku armijai. 553. gadā p.m.ē rīkoja sacelšanos pret mīdiešu kundzību. Viņš gāza mīdiešu valdniekus, 546. gadā p.m.ē. iekaroja grieķu provinci Līdiju, bet 539. gadā p.m.ē. Persija Kīra vadībā pakļāva visu Babiloniju.

## Skatīt arī
* Senā Persija
* Ahemenīdu impērija

## Atsauces

## Ārējās saites
Pļaviņu ūdenskrātuve

**Pļaviņu ūdenskrātuve** ir hidroelektrostacijas darbībai izveidota mākslīga ūdenstilpe Daugavas vidustecē. Ietilpst Aizkraukles un Jēkabpils novados. 

Izveidota 1965. gadā pēc Pļaviņu HES 1. kārtas izbūves. Ūdenskrātuves vidējais dziļums ir 14,6 metri, bet maksimālais dziļums 48 metri un tajā atrodas 50 salas. Kopš 1966. gada ūdens līmeni regulē Pļaviņu hidroelektrostacijas dambji un hidrotehniskās būves.

Pļaviņu ūdenskrātuves krastos esošās Krustalīča un Kraukļa klintis biedrība "Ziemeļvidzemes ģeoparks" izraudzījās par 2022. gada ģeovietu. Klintis stiepjas vairāk nekā kilometru garos posmos abos upes krastos – gan Vidzemes, gan Sēlijas pusē. Bijušā Daugavas kanjona dolomīta klintis šobrīd atrodas upes malā kā 2–4 m augstas sienas.

## Atsauces
Kauņas guberņa

**Kauņas guberņa** (, ) bija Krievijas Impērijas guberņa (1843-1915), kurā ietilpa arī neliela daļa no mūsdienu Latvijas teritorijas (daļa no Jēkabpils novada, Bauskas novada, Dobeles novada) un Baltkrievijas (daļa no Braslavas rajona). 
Guberņas centrs bija Kauņa.

Robežojās ar Kurzemes guberņu ziemeļos, Vācijas Impērijas Prūsijas Karalisti rietumos, Suvalku guberņu dienvidos, Viļņas guberņu dienvidaustrumos. 1915. gadā gandrīz visu Kauņas guberņu okupēja vācu karaspēks, tomēr formāli tā pastāvēja līdz 1918. gada 16. februārim, kad tika atjaunota Lietuvas valsts.

## Izveide
Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts trešās dalīšanas 1795. gadā lielākā daļa no Žemaitijas kunigaitijas, Traķu vaivadijas un Viļņas vaivadija nonāca Krievijas Impērijas sastāvā un 1796. gada beigās tika izveidota Lietuvas guberņa. 1801. gadā pēc Aleksandra I rīkojuma Lietuvas guberņa tika sadalīta un nodibināta Viļņas guberņa un Grodņas guberņa. 1842. gada beigās Krievijas imperators Nikolajs I izdeva rīkojumu vēlreiz sadalīt lietuviešu apdzīvoto teritoriju divās daļās, izveidojot Kauņas guberņu un Viļņas guberņu. Tas tika izdarīts 1843. gada jūlijā.

## Likvidācija
Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gada vasarā Vācijas Impērijas karaspēks ieņēma Kauņas guberņas teritoriju, Krievija formāli atteicās no teritoriālām pretenzijām uz bijušo Kauņas guberņu 1918. gada martā, parakstot Brestļitovskas miera līgumu.

Latvijas—Lietuvas robežas nospraušana tika pabeigta 1921. gada 20. martā. Latvijai tika pievienotas šādas Kauņas guberņas teritorijas:
* Budbergas pagasts (tagad Brunavas pagasts)
* Aknīstes pagasts
* Seimes pagasts
* Vasku pagasts
* Ukru pagasta zemes ap Veģeri un Žagari
* Piķeles apvidus
* Vitušķu-Dorotišķu apvidus
* Turmontas apvidus

### Kauņas guberņas apriņķi un nacionālais sastāvs (1897)

## Lietuvas vēsturiskās daļas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kauņas guberņa (Энциклопедический Словарь Ф. А. Брокгауза и И. А. Ефрона) 
* Kauņas guberņas karte - Ильин, Алексей Афиногенович.  Подробный атласъ Россiйской Имперiи съ планами главныхъ городовъ. СПб., 1876.
Apkārt Alaukstam

Tautas slēpojums **Apkārt Alaukstam** ir ikgadējas distanču slēpošanas sacensības, kas notiek Cēsu novadā, apkārt Alauksta ezeram. Sacensības notiek februārī un ir masveidīgākās slēpošanas sacensības, kādas Latvijā tiek rīkotas. Trase pēdējos gadus ir bijusi 15-22 km gara.

## Vēsture
Pirmais slēpojums notika 1984. gadā. Sākotnēji tā bija izklaide, kas pulcēja toreizējās kopsaimniecības "Alauksts" ģimenes un sadarbības organizāciju pārstāvjus no Rīgas — māksliniekus, teātru un muzeju darbiniekus, draugus un tuvākos kaimiņus. Politisko pārmaiņu un ekonomiskās situācijas dēļ slēpojums 1989. un 1990. gadā nenotika, bet pēc tam tika atjaunots, pateicoties tā brīža organizatoriem Egilam Johansonam un tā laika Vecpiebalgas pagasta padomes priekšsēdētājam Aivaram Avenam. Slēpojumu atbalstīja pagasta padome un vietējie uzņēmēji, ar šo atbalstu katru gadu pasākums tika virzīts, lai tas būtu plaši apmeklēts. Gadu gaitā no vietēja mēroga aktivitātes slēpojums ieguvis ne vien sportisku raksturu, bet kļuvis par lielāko, populārāko un pašreiz vienīgo tik plaša mēroga distanču slēpošanas pasākumu Latvijā. 1992., 1995., 2007., 2008., 2012. un 2014. gadā slēpojums nenotika — nebija pietiekami daudz sniega vai arī tas uz izsludināto slēpojuma laiku jau bija nokusis. 2006. gadā tiek dibināts sporta klubs "Alauksts" un vienas distances slēpojums kļūst par Slēpošanas maratonu "Apkārt Alaukstam" ar vairākām slēpošanas distancēm, organizēšanā iesaistījās Uvis Avens.

Kopš 2010. gada Slēpošanas maratons "Apkārt Alaukstam" iekļauts starptautiskajā slēpošanas maratonu sērijā "Euroloppet", kas uzliek virkni pienākumu un lielu atbildību rīkotājiem slēpojuma kvalitātes uzlabošanā un dalībnieku ērtību nodrošināšanā.

Slēpojumā piedalījušies Latvijas labākie bijušie un pašreizējie slēpotāji un biatlonisti, tostarp daudzi olimpisko spēļu dalībnieki, arī citu sporta veidu pārstāvji, kā motosportisti, orientieristi un daudzi sabiedrībā pazīstami cilvēki. Kopumā pa šiem gadiem slēpojumos ir piedalījušies ap 5 tūkstoši dalībnieku. Aivis Cīrulis, Ilmārs Glāzers, Nils Johansons un Ilmārs Jukevics ir vienīgie, kas piedalījušies visos līdzšinējos 20 slēpojumos.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sacensību oficiālā mājaslapa
* Apkārt Alaukstam vēsture
* 2009. gada rezultāti
* Apkārt Alaukstam 2009 Foto
Visoka

*Visoka*' () ir pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lielpolijas vojevodistē uz austrumiem no Pilas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1260. gadā. Pilsētas tiesības iegūtas pirms 1505. gada. Pēc Polijas dalīšanām pilsēta iekļāvās Prūsijā. Pēc Pirmā pasaules kara tā iekļāvās Polijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Spogulis (nozīmju atdalīšana)

**Spogulis** var būt:

* Spogulis — atstarojoša virsma;
* Spogulis (albums) — Ievas Akurateres albums;
* Spogulis (filma) — Andreja Tarkovska 1975. gada filma.
Srema

**Srema** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Poznaņas, pie Vartas upes. Viena no senākajām Lielpolijas pilsētām.

Poļu politiķa Romana Gertiha (*Roman Giertych*, 1971) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sremas apriņķis

**Sremas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes centrālajā daļā. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Poznaņas, Srodas, Jarocinas, Gostiņas un Koscjanas apriņķiem.
Ujsce

**Ujsce** () - pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Pilas pie Gvdas ieteces Notecā. Plūdu laikos 1655. gada 24. - 25. jūlijā pie pilsētas notika Ujsces kauja, kuras rezultātā Lielpolija kļuva par Zviedrijas karaļa Kārļa X Gustava sabiedroto pret Polijas karali Janu II Kazimiru Vāsu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Klusums starp mums

**"Klusums starp mums"** ir Ievas Akurateres un Igo (Rodrigo Fomina) dueta albums. Visām dziesmām ir Aivara Hermaņa mūzika un Igo teksti.

Albums izdots vinila platē 1990. gadā (firma "Melodija") un diskā 2003. gadā ("Micrec").

"Micrec" 2003. gada izdevuma anotācijā un paziņojumos presei tas dēvēts kā "latviešu visu laiku visseksīgākais rokmūzikas albums", kuru raksturo minimāla instrumentācija, abu izteiksmīgo solistu pieklusinātais, intīmais dziedājums un jutekliska atmosfēra.

## Dziesmas
# Čuksti uzmodināja pilsētu
# Manā istabā
# Vakars pazūd debesīs
# Pagaidi mazliet
# Blūzs
# Nevaru sadzirdēt
# Ēnas zīmē mūsu stāvus
# Ar tevi
# Par klusumu

## Atsauces
ALG

**ALG** var būt:

;alg

* Algonkinu valodu ISO 639-2 un ISO 639-5 kods

;ALG
* Alžīrijas SOK un FIFA kods
2010. gada ziemas olimpiskās spēles (6. diena)

**Vankūveras Olimpisko spēļu sestajā dienā** (17. februārī) sacīkstes norisinājās 8 disciplīnās un tika izcīnīti 7 medaļu komplekti. Pirmo medaļu olimpiskajās spēles izcīnīja kamaniņbraucēji Andris un Juris Šici - divnieku konkurencē izcīnīta sudraba medaļa.

## Programma
*Laika starpības dēļ daži notikumi pēc Latvijas laika sākas jau naktī (nākamajā dienā), šajos sarakstos saglabāta kārtība pēc Vankūveras laika.*
Sākuma,beigu laiki doti pēc Latvijas laika

### Ātrslidošana

02:00 - 03:30 - Vīrieši, 1000 metri, **fināls**

### Distanču slēpošana

20:15 - 21:40 - Sievietes, sprints

22:30 - 00:00 - Vīrieši, sprints

### Hokejs

*Vīriešu turnīrs*

----

----

*Sieviešu turnīrs*

----

### Kalnu slēpošana

21:00 - 22:45 - Sievietes, nobrauciens

### Kamaniņas

03:00 - 05:15 - Divnieki, 1. un **2. brauciens**

### Kērlings

19:00 - 22:00 - Sievietes

00:00 - 03:00 - Vīrieši

05:00 - 08:00 - Sievietes

### Snovbords

23:05 - 01:45 - Vīrieši, akrobātika
03:15 - 04:15 - Vīrieši, akrobātika
05:15 - 06:15 - Vīrieši, akrobātika, **fināls**

### Šorttreks

Sievietes, 500 metri, **fināls**
Kontaktdakša

thumb|250px|Vienkārša strāvas kontaktdakša
**Kontaktdakša** jeb **spraudkontakts** ir izjaucamā elektrokontaktu savienojuma daļa, ko pievieno elektrības kabelim vai vadam, lai to varētu iespraust kontaktligzdā. Vienkāršrunā kontaktdakšu dažkārt dēvē par **štepseli** (no  — 'korķis') vai **štekeri** (*Stecker*).

## Vēsture
Pirmo kontaktdakšu izgudroja amerikāņu zinātnieks Hārvijs Habels. Savu izgudrojumu viņš patentēja 1804. gadā.
thumb|250px|Izjaukta kontaktdakša

## Uzbūve
Kontaktdakša sastāv no vismaz diviem (tādēļ to sauc par "dakšu") metāla stienīšiem, kam ir spailes elektrības vadu pieslēgšanai, un no izolējoša plastmasas korpusa. Biežāk stienīšu ir trīs, jo trešo izmanto sazemēšanai, bet trīsfāzu kontaktdakšām — četri vai pieci (piekto izmanto neitrāles vada pievienošanai). Kontaktdakšas var būt izjaucamas un neizjaucamas.

## Atsauces

## Ārējās saites
SK Blāzma 2010. gada sezonā

**2010. gada [[Latvijas futbola Virslīga 2010|sezona]]** ir ceturtā Rēzeknes futbola komandas sezona zem SK Blāzma nosaukuma un trešā pēc kārtas sezona LMT Virslīgā.

## Komandas sastāvs
*Uz :*

## Transfēri
### 2009./2010. gadu starpsezonā
;Pievienojušies klubam

;Pametuši klubu

### 2010. gada vasarā
;Pievienojušies klubam

;Pametuši klubu

## Pārbaudes spēles
*  — FK Vėtra 3:2 **SK Blāzma**
*  — FC Daugava 5:1 **SK Blāzma**
*  — FK Žalgiris 0:0 **SK Blāzma**
* - — treniņnometne Polijā.
**  — **SK Blāzma** 1:2 Górnik Walbrzych
**  — **SK Blāzma** 1:0 MKS Olawa
**  — **SK Blāzma** 2:1 KS Orzel Zabkowice Slaskie
*  — BFC Daugava-2 3:8 **SK Blāzma**

## Spēlētāju statistika

## Atsauces
Žults

[thumb|upright|Žults (dzeltenā viela) aknu [biopsija|biopsijā.]]
**Žults** ir gremošanas sula, kuru izdala aknas. Pa aknu žultsvadiem tā plūst uz žultspūsli un periodiski, žultspūslim iztukšojoties, tā nonāk divpadsmitpirkstu zarnā. Žults sastāvā nav gremošanas fermentu, bet tajā esošās vielas nodrošina taukvielu un taukos šķīstošo vielu šķīdināšanu. Izšķīdinātie tauki fermentu iedarbības rezultātā vieglāk sašķeļas un labāk uzsūcas.

Ar žulti izdalās holesterīns, lecitīns, bikarbonāti, žults sāļi un žults pigmenti, steroīdie hormoni, dažādi medikamenti. Žultī plaši atrodami visa spektra elektrolīti: Na+, K+, Ca2+, Cl−, CO32−. Sagremojot ļoti taukainu maltīti, lielākā daļa žults pigmentu nonāk tievajā zarnā un tiek reabsorbēti līkumainajā zarnā un atgriežas aknās caur portālo vēnu un atkal tiek sekretētas ar žulti.  Žults sekmē zarnu kustības un kavē baktēriju savairošanos zarnās. 

Žultī esošās žultsskābes pirmās emulģē organismā ar barību uzņemtos lipīdus. Diennaktī vidēji izdalās 500—1200 ml žults.

## Žultsskābes
Līdz pat 53% žults sausās masas aizņem žultsskābes. Pirmatnējās žultsskābes — holskābe un henoksilholskābe — veidojas aknu šūnās (hepatocītos) no holesterīna. Žultsskābju galvenā daļa konjugējas ar glicīnu un taurīnu, pārvēršoties glikoholskābē un tauroholskābē. Konjugētās žultsskābes ir mazāk toksiskas un labāk šķīst ūdenī. 

### Funkcija
Žultsskābju funkcija ir daudzveidīga. Tās spēj no holesterīnu fosfolipīdiem un taukskābēm formēt speciālu transporta formu — micellas, pateicoties kurām augstāk minētās vielas kļūst par žultī šķīstošām un tādā veidā izdalās no organisma. Turklāt žultsskābes uztur žulti šķidru un ierobežo kristalizācijas procesu, līdz ar to kavējot žultsakmeņu veidošanos.

Žultsskābes piedalās tauku emulģēšanā, taukos šķīstošo vitamīnu (A, D, E, K) uzsūkšanās procesos zarnās, pastiprina zarnu kustības, aktivizē aizkuņģa dziedzera un zarnu trakta enzīmu — lipāzi. 

## Atsauces
Buka

**Buka** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Poznaņas.

Vācu matemātiķa Eriha Hekes (*Erich Hecke*, 1887—1947) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*