open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bļižņevas ezers

**Bļižņevas ezers** (arī **Bližņovas ezers**, **Bližņevas ezers**) ir neliels caurteces ezers Ludzas novada Rundēnu pagastā. Atrodas Rāznas nacionālā parka teritorijā. Ietek divi strauti; lielākais ir no Sprestišku un Zabeļjes ezeriem tekošais. Iztek strauts uz Bižas ezeru. Apkārtnē galvenokārt lauksaimniecības zemes. Dienvidu krastā Bļižņevas vecticībnieku sādža.

## Atsauces
Deivids Milibends

**Deivids Raits Milibends** (; dzimis ) ir angļu politiķis no Leiboristu partijas. No 2001. gada - parlamenta loceklis, no 2007. līdz 2010. gadam - Lielbritānijas ārlietu ministrs.

Milibanda tēvs Ralfs Milibends (1924 — 1994) bija pazīstams marksistisks politikas teorētiķis. Deivida jaunākais brālis Eds Milibends arī ir parlamenta loceklis, un viņi ir vienīgie brāļi britu parlamentā kopš Ostina un Nevila Čemberlena laikiem.

## Ārējās saites

* Deivida Milibenda mājaslapa
Lietuvas Republikas Seims

**Lietuvas Republikas Seims** () jeb vienkārši **Seims** *(Seimas)* ir Lietuvas Republikas parlaments. Tajā ir 141 deputāts, kurus ievēl uz četru gadu termiņu. Partijai ir jāiegūst vismaz 5%, vairāku partiju apvienībai 7%, lai tā būtu pārstāvēta Seimā.

Vārds "Seims" ir radies no lietuviešu vārda "Sueiga, suėjimas", kas nozīmē satikšanās vai sapulce.

## Vēsture
Pirmais Lietuvas Seims sanāca 1445. gadā Hrodnā lielkunga Kazimira IV Jagellona valdīšanas laikā. 
Sākumā Seimam nebija likumdošanas varas un tajā apsprieda ārlietas un iekšlietas, nodokļus, kara lietas un valsts kases stāvokli. 
Pirms Ļubļinas ūnijas noslēgšanas no 1564. līdz 1566. gadam saskaņā ar Lietuvas Otrajiem statūtiem Seims ieguva likumdošanas pilnvaras. 
Pēc apvienošanās ar Polijas Karalisti 1569. gadā Lietuvas Seimu apvienoja ar Polijas Seimu vienotā Polijas–Lietuvas kopvalsts Seimā. 
Pirms Seimu sanāksmēm Lietuvas delegāti turpināja tikties Lietuvas konvokācijās, mēģinot izveidot kopīgu nostāju starp Lietuvas delegātiem.

Visbiežāk Lietuvas Seimi pulcējās Viļnā (27 reizes), bet arī Bresļitovskā (8 reizes), Hrodnā (3 reizes), Navahrudakā (2 reizes) un Minskā (1 reizi).

## Ārējā saite
* Lietuvas Republikas Seims  /
Loboržu ezers

**Loboržu ezers** (arī **Labāržu ezers**, **Labaržu ezers**; ) ir caurteces ezers Ludzas novada Rundēnu pagastā. Krastos galvenokārt lauksaimniecības zemes, gar dienvidu krastu iet Rundēnu - Kaunatas ceļš. Notece pa strautu uz Sarjanku.

## Atsauces
Amazones lamantīns

**Amazones lamantīns** jeb **Dienvidamerikas lamantīns** (*Trichechus inunguis*) ir saldūdenī dzīvojošs sirēnu kārtas (*Sirenia*) zīdītājs, kas pieder pie lamantīnu dzimtas (*Trichechidae*).

Amazones lamantīns dzīvo tikai Amazones upes baseinā, nekad to nepamet un nepeld uz jūru. Tas ir sastopams Brazīlijas, Peru, Kolumbijas, Ekvadoras, Gajānas un Venecuēlas teritorijās. Brazīlijā ir sastopams arī pundurlamantīns (*Trichechus pygmaeus*), par kura klasifikāciju zinātnieku domas dalās. Daži domā, ka tā ir Amazones lamantīna pasuga, bet citi, ka tā ir atsevišķa suga. Pie Amazones upes ietekas jūrā ir atklāti Amazones un Floridas lamantīnu hibrīdi. No zinātniskā viedokļa tas ir pārsteidzošs atklājums, jo abām sugām ir dažāds hromosomu skaits.

Amazones lamantīna zinātniskais nosaukums *inunguis* nozīmē "bez nagiem".

## Izskats un īpašības
thumb|left|240px|Amazones lamantīna mazulis
Visbiežāk amazones lamantīns ir pelēkā krāsā, bet reizēm tas ir brūngani pelēks. Tā pavēdere bieži ir kontrastaini balta vai rozā. Skatīt Amazones lamantīnu no apakšas šeit. Tiem ir bieza, krokota āda, gandrīz bez apmatojuma. Tas ir tikai nedaudz ap muti. Šo apmatojumu mēdz saukt par "ūsām", lai gan tie ir taustes mati jeb vibrisi. Zobi aug visu mūžu, un tie ir tikai dzerokļi, kas lēnām no žokļa dziļuma virzās uz žokļa priekšpusi. Izbīdījušies tie izkrīt, bet dziļumā izaug jauns zobs.

Izņemot diskutablo pundurlamantīnu, Amazones lamantīns ir mazākais lamantīnu ģintī. Tas ir slaidāks un vieglāks kā divas pārējās lamantīnu sugas. Mātītes ir nedaudz lielākas par tēviņiem. Ķermeņa garums ir apmēram 275 cm, svars 365—545 kg. Lamantīna priekškājas ir pārveidojušās par airkājām. Atšķirībā no citiem lamantīniem Amazones lamantīnam uz airkājām nav nagu. Pakaļkājas nav redzamas, to rudimentārie kauli slēpjas dziļi muskuļu slānī. Astes forma atgādina airi.

## Uzvedība
Amazones lamantīns, atšķirībā no citām lamantīnu sugām, nekad nepamet saldūdeni. Tas visu laiku atrodas zem ūdens, izbāžot laukā tikai pašu degungalu, lai elpotu. Tāpat kā visi pārējie lamantīni tas ir augēdājs un pārtiek no dažādiem ūdensaugiem. Lietus sezonas laikā, tikko upes sāk pārplūst, dzimst mazuļi. Sausuma sezonas laikā ūdens līmenis upēs krītas, un Amazones lamantīni var tikt iesprostoti slēgtās ūdenstilpēs. Daži zinātnieki domā, ka šajā laikā dzīvnieki spēj ilgstoši badoties.

Parasti pēc 1 gada grūsnības perioda piedzimst viens mazulis. Starp māti un mazuli ir ļoti ciešas attiecības. Māte mazuli reizēm nes uz muguras vai piespiež ar airkāju cieši pie sava sāna. Amazones lamantīni ir sociāli dzīvnieki. Kādreiz tie veidoja lielus barus, bet tagad to skaits ir dramatiski samazinājies, un bari nav lielāki par 4—8 dzīvniekiem.

Lamantīnu ienaidnieki bez cilvēkiem ir jaguāri, krokodili un haizivis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Amazones lamantīna foto (ARKive)
* Amazonian manatee (Trichechus inunguis) 
* Seasonal Breeding in the Amazonian Manatee
Kovšezers

**Kovšezers** (arī **Kaušezers**, **Kovša ezers**, **Kovšu ezers**, **Šaurais ezers**) ir beznoteces dzidrūdens ezers Ludzas novada Istras pagastā. Atrodes ziemeļos no Plusona ezera, no kura atdalīts ar 100 m platu pāržmaugu. Krastu lēzeni, slīpi, vietām stāvi; dibens dūņains, dūņu slānis līdz 2,5 m. Makrofīti: sūrenes, grīšļi, niedres, meldri, kosas. Mīt līdaka, asaris, rauda, plaudis, līnis.

## Atsauces
Tore

Dzelzceļa stacija **Tore** (kādreizējais nosaukums **Iļģi**) atrodas Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā, dzelzceļa līnijas Liepāja - Rīga 16. kilometrā. Stacija atrodas apmēram 2 kilometrus uz dienvidiem no Grobiņas, blakus ēkai atrodas telekomunikāciju sakaru tornis. Pasažieru vilcieni tajā nepietur, stacijā lielākoties notiek grants pārkraušana vagonos, lai to vestu uz Liepājas ostu.

## Vēsture
Stacija atklāta 1929. gadā, sākumā par stacijas ēku kalpoja vagoniņš. Stacija pārdēvēta par Tori 1930. gadā. 1938. gadā uzbūvēta baraka, kas kalpoja kā nojume pasažieriem.  Tagadējā divstāvu mūra ēka uzbūvēta 1954. gadā. Pasažieru dīzeļvilcieni Torē nepietur kopš 2001. gada 15. augusta.

## Atsauces
Milibends

**Milibends** var būt:

* Deivids Milibends (*David Miliband*) — britu politiķis (dzimis 1965);
* Eds Milibends (*Ed Miliband*) — britu politiķis (dzimis 1969).
Tadaiķi (stacija)

**Tadaiķi** ir iekonservēts pieturas punkts, kas atrodas Dienvidkurzemes novadā, dzelzceļa līnijas Liepāja - Rīga 24. kilometrā. Stacijas ēka mūsdienās (2020) ir pamesta un izdemolēta.

## Vēsture
Stacija atklāta 1930. gada 15. maijā. Stacijas ēka uzbūvēta 1936. gadā. Stacijas tipveida projekta (arī Airītes un Jostas) autors ir Arturs Tramdahs.. Liepājas līnijā kursējošie pasažieru dīzeļvilcieni stacijā nepietur kopš 2001. gada 15. augusta.

## Atsauces
Durbe (stacija)

**Durbe** ir iekonservēts pieturas punkts, kas atrodas Dienvidkurzemes novadā uz dzelzceļa līnijas Jelgava—Liepāja 4 kilometrus uz dienvidiem no Durbes. Uz staciju ved neliels autoceļš V1242. Stacijas ēkas vietā mūsdienās palikuši tikai gruveši. Saglabājusies bijusī kravas rampa.

## Vēsture
thumb|left|250px|Jaunuzceltā Durbes stacijas ēka
Stacija atklāta 1929. gada 25. septembrī, 1937. gadā sākta būvēt jauna divstāvu mūra ēka, kas pabeigta 1938. gada 31. augustā. Ēkas pirmajā stāvā atradās uzgaidāmā telpa, otrajā stāvā — dzīvokļi, zem ēkas — pagrabi. Arī padomju laikā Durbē bija neliela stacija, kas vēlāk pārveidota par pieturas punktu. 2000. gados ēka pamesta un gandrīz pilnībā nojaukta. Pasažieru dīzeļvilcieni Durbē nepietur kopš 2001. gada 15. augusta.

## Atsauces
Deivids Kemerons

**Deivids Viljams Donalds Kemerons** (; dzimis ) ir angļu politiķis, Konservatīvās partijas līderis (2005—2016), Apvienotās Karalistes premjerministrs (2010—2016).

Absolvējis Oksfordas Universitāti. 2001. gadā tika ievēlēts parlamentā. Līdz 2015. gadam viņš vadīja pirmo koalīcijas valdību Lielbritānijā kopš 1945. gada. 2016. gada 24. jūnijā referenduma rezultātu dēļ Kemerons paziņoja, ka atkāpsies no sava amata.

## Ārējās saites

* Deivida Kemerona mājaslapa
Kemerons

**Kemerons** var būt:
* Deivids Kemerons (*David Cameron*), britu politiķis (dzimis 1966.);
* Džeimss Kemerons (*James Cameron*), kanādiešu režisors, producents, scenārists (dzimis 1954.).
Boriss Džonsons

**Aleksandrs Boriss de Pfefels Džonsons** (; dzimis ) ir britu žurnālists un politiķis no Konservatīvās partijas. Apvienotās Karalistes premjerministrs no 2019. gada 24. jūlija līdz 2022. gada 6. septembrim.

## Dzīvesgājums
Pēc studijām Oksfordas Universitātē strādāja žurnālistikā (avīzēs *[[The Times]]*, *[[The Daily Telegraph]]*, bija žurnāla *[[The Spectator]]* redaktors).

2001. gadā tika ievēlēts parlamentā. 2007. gadā tika izvirzīts par konservatīvo kandidātu 2008. gada Londonas mēra vēlēšanās. Džonsons tika ievēlēts, pārspējot leiboristu mēru Kenu Livingstonu. Pēc ievēlēšanas atkāpās no parlamenta locekļa amata.

2016. gada pavasarī bija aktīvs Brexit referenduma par izstāšanos no EU kampaņas atbalstītājs un vadītājs.

Terēzas Mejas veidotajā valdībā bija Apvienotās Karalistes ārlietu ministrs (2016—2018).

No 2019. gada 24. jūlija līdz 2022. gada 6. septembrim bija Apvienotās Karalistes premjerministrs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Borisa Džonsona mājaslapa
Pīters Benensons

**Pīters Benensons** (; dzimis  kā **Pēters Džeimss Henrijs Solomons** (), miris ) bija britu jurists un cilvēktiesību organizācijas *[[Amnesty International]]* (AI) dibinātājs un pirmais vadītājs.

Dzimis Londonā, ebreju ģimenē. Pirms mācībām Ītonā, ņēma privātstundas pie dzejnieku V. H. Odena. Otrā pasaules kara laikā Benensons darbojās šifrēšanas dienestā, pēc kara — jurists. 1961. gadā Benensons iesāka kampaņu par divu portugāļu studentu atbrīvošanu, kuri par varai netīkamiem tostiem uz septiņiem gadiem tika ieslodzīti cietumā. Kampaņas koordinācijai tika nodibināta AI. Iekšēju nesaskaņu dēļ 1967. gadā Benensons no organizācijas aizgāja. Vēlāk viņš atkal salaba ar AI līderiem, tomēr aktīvi organizācijā vairs nedarbojās.

## Atsauces
Augstkalnes pagasts

**Augstkalnes pagasts** ir viena no Dobeles novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Bukaišu un Tērvetes pagastiem un Jelgavas novada Zaļenieku un Vilces pagastiem. 

## Daba
### Reljefa formas
Liepu kalns.

### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
Ailes strauts, Igate, Plepju grāvis, Reņģe, Svēte, Tērvete

#### Ūdenstilpes
Augstkalnes dzirnavu ezers

#### Purvi
Sutiņu purvs

#### Dabas aizsardzība
Pagasta teritorijā atrodas dabas liegums Svētes ieleja.

## Vēsture
Mūsdienu Augstkalnes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Mazberķenes muiža (*Klein-Berken*), Mežmuiža (*Grenzhof*, Augstkalne).

1935. gadā **Mežmuižas pagasta** platība bija 86,5 km². 1939. gadā pagastu pārdēvēja par Augstkalnes pagastu. Nosaukums cēlies no Augstā kalna (tagad Vilces pagastā), kur atradies Silenes pilskalns. 1945. gadā pagastā izveidoja Augstkalnes un Berķenes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā Augstkalnes ciemam pievienoja daļu likvidētā Berķenes ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2002. gadā Augstkalnes, Bukaišu un Tērvetes pagasti apvienojās Tērvetes novadā. 2021. gadā, Tērvetes novadu pievienoja Dobeles novadam.

### Kultūras pieminekļi
*Kauliņu senkapi
*Mazpelvežu apmetne
*Mežmuižas apbūve (pils, pārvaldnieka māja, kalpu māja, klēts, dzirnavas, parks)
*Mežmuižas luterāņu baznīca (kapa plāksne M. un A. Šrēderēm)
*Priedulāju senkapi
*Rubeņu senkapi

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Augstkalne (pagasta centrs), Dzeguzēni, Klinti.

### Ievērojamas personības
* Jānis Kavals (1905—1945), latviešu grieķu-romiešu stila cīkstonis.
* Georgs Mancelis (1593—1654), literāts un valodnieks, Tērbatas universitātes rektors, pirmās latviešu vārdnīcas autors (1638). 
* Kristofs Frīdrihs Neanders (1723—1802), literāts, Apgaismības kustības darbinieks, Kurzemes dziesmugrāmatas autors (1766).
* Žanis Butkus (1906—1999), Latviešu leģiona Waffen SS Hauptsturmführer (kapteinis), kurš tika apbalvots ar Trešā reiha augstāko militāro apbalvojumu Dzelzs krusta Bruņinieka krustu.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Mežmuižas pagasts

**Mežmuižas pagasts** var būt:
* Augstkalnes pagasta nosaukums līdz 1938. gadam
* Vīpes pagasta nosaukums līdz 1925. gadam
Augstkalnes ciems

**Augstkalnes ciems** var būt:
* Augstkalnes pagasta agrākais nosaukums (1945-1990)
* Ambeļu pagasta agrākais nosaukums (1945-1959)
Poļu—zviedru kari

**Poļu—zviedru kari** ir kopējs apzīmējums bruņotu konfliktu sērijai starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karaspēkiem no 1563. līdz 1721. gadam par virskundzību Baltijas jūras zemēs (latīniski: *dominium maris Baltici*), kas sākās neilgi pēc Livonijas Konfederācijas sagrāves 1560. gadā Livonijas kara (1558 - 1583) laikā.

Poļu—zviedru kari ir daļa no Ziemeļu kariem, kuros bez Polijas-Lietuvas un Zviedrijas iesaistījās arī Krievijas, Dānijas, Prūsijas, Kurzemes un Zemgales hercogistes un citu valstu monarhi. Lielākā daļa no šiem kariem norisinājās arī Latvijas teritorijā, vairāk kā 150 gadu garumā izpostot saimniecisko infrastruktūru un radot lielus cilvēku zaudējumus karadarbības un tai sekojošo bada gadu un mēra epidēmiju dēļ.

## Klasifikācija
Pie poļu-zviedru kariem tiek pieskaitīti 
* Ziemeļu septiņgadu karš (1563-1570) jeb Trīs kroņu karš (vācu historiogrāfijā) starp Zviedrijas, Dānijas un Polijas-Lietuvas monarhiem Baltijas jūrā un Zviedrijas dienviddaļā. Tas noritēja paralēli Livonijas kara (1558—1583) norisēm, tādēļ reizēm tiek uzskatīts par daļu no tā. 
* Poļu-zviedru karš (1600-1629) noritēja galvenokārt Pārdaugavas Livonijas hercogistes, Kurzemes un Zemgales hercogistes un Prūsijas hercogistes teritorijā. Pēc 1618. gada notikušo karadarbību plašākā kontekstā uzskata par Trīsdesmitgadu kara daļu starp protestantiem un katoļiem.
* Otrais Ziemeļu karš jeb Poļu-zviedru karš (1655-1661), dažādos avotos bieži saukts arī par Pirmo Ziemeļu karu vai Mazo Ziemeļu karu, bija atkārtots Polijas-Lietuvas, Zviedrijas un Krievijas karš par Livonijas mantojumu.
* Lielais Ziemeļu karš (1700-1721) bija lielākais no Ziemeļu kariem, kurā pret Zviedrijas karali Kārli XII apvienojās Krievijas, Polijas-Lietuvas, Dānijas, Saksijas, Hannoveres un Prūsijas valstu monarhi.
Ziemeļu kari

thumb|350px|Zviedrijas paplašināšanās Ziemeļu karu rezultātā (1560–1660).

**Ziemeļu kari** ir kopējs apzīmējums daudziem bruņotiem konfliktiem starp Ziemeļeiropas, Austrumeiropas un Viduseiropas valstu karaspēkiem no 1554. līdz 1721. gadam par virskundzību Baltijas jūras zemēs (latīniski: *dominium maris Baltici*).  Dažādu valstu historiogrāfijās Ziemeļu karu nomenklatūra stipri atšķiras. Daļa no šiem kariem norisinājās arī Latvijas teritorijā.

Ziemeļu kari ir daļa no Poļu-zviedru kariem, krievu-poļu kariem, zviedru-krievu kariem un dāņu-zviedru kariem, kuros iesaistījās Polijas-Lietuvas kopvalsts, Zviedrijas, Krievijas, Dānijas, Prūsijas, Saksijas, Kurzemes un Zemgales hercogistes un citu valstu monarhi.

## Nomenklatūra
* Ziemeļu septiņgadu karš (1563-1570) jeb **Pirmais Ziemeļu karš** vai Trīs kroņu karš (vācu historiogrāfijā) starp Zviedrijas, Dānijas un Polijas-Lietuvas monarhiem tagadējās Zviedrijas dienviddaļā. Tas noritēja paralēli Livonijas kara (1558–1583) norisēm, tādēļ reizēm tiek uzskatīts par daļu no tā. 
* **[[Otrais Ziemeļu karš]]** jeb Poļu-zviedru karš (1655-1661), dažādos avotos bieži saukts arī par Pirmo Ziemeļu karu, bija atkārtots Polijas-Lietuvas, Zviedrijas un Krievijas karš par Livonijas mantojumu.
* Lielais Ziemeļu karš (1700-1721) jeb **Trešais Ziemeļu karš** bija lielākais no Ziemeļu kariem, kurā pret Zviedrijas karali Kārli XII apvienojās Krievijas, Polijas-Lietuvas, Dānijas, Saksijas, Hannoveres un Prūsijas valstu monarhi.

### Citi kari
Pie Ziemeļu kariem tiek pieskaitīti arī mazāki kari starp galvenajām karojošajām pusēm šajā laika periodā:
* Zviedru-krievu karš (1554–1557)
* Livonijas karš (1558–1583)
* Zviedru-krievu karš (1590–1595) 
* Poļu-zviedru karš (1600-1629) jeb **Latvijas karš** noritēja Livonijas un Prūsijas teritorijā. Pēc 1618. gada notikušo karadarbību plašākā kontekstā uzskata par Trīsdesmitgadu kara daļu starp protestantiem un katoļiem.
* Poļu-krievu karš (1609–1618) 
* Poļu-krievu karš (1632–1634) 
* Poļu-krievu karš (1654–1667) 
* Brandenburgas-Zviedrijas karš jeb Ziemeļu karš (1674–1679)
* Skones karš (1675–1679)

## Atsauces

## Literatūra
* Robert I. Frost: *The Northern Wars - War, State and Society in Northeastern Europe, 1558–1721*, Longman Publishings, London/ New York 2000,  (angliski)

## Ārējās saites
Plisūns

**Plisūns** (arī **Plusons**, **Plisūnas ezers**, **Plusina ezers**, **Dunduru ezers**) ir dzidrūdens caurteces ezers Ludzas novada Istras pagastā uz robežas ar Krāslavas novada Šķaunes pagastu. Krasti zemi, lēzeni; dibens smilšains, vidusdaļā dūņains. Ezerā 1 sala (0,2 ha). Ietek Perekopa strauts no Molovja ezera, Zeiļovas strauts no Zeiļovas ezera un seši grāvji; iztek Plisunka uz Zilupi.

Eitrofs, nedaudz aizaudzis. Makrofīti: niedres, meldri, lēpes, glīvenes. Niedru josla 20 m un platāka, skraja. Mīt līdaka, plaudis, asaris, rauda, karpa, līnis, rudulis, karūsa, zandarts.

Pie dienvidu krasta ūdenī Plisūna dižakmens (5,4 m garš, 4,4 m plats, 3 m augsts). Krastā apdzīvotās vietas Čerņavski, Ustje, Dunduri.

## Atsauces
Borneo seskāpsis

**Borneo seskāpsis** (*Melogale everetti*) ir sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) plēsējs. Borneo seskāpsis ir pazīstams arī kā **Evereta seskāpsis** jeb **Kinabalu seskāpsis**.

Borneo seskāpsis dzīvo tikai Borneo salā Kinabalu kalnos Sabahas štatā Malaizijā. Tas apdzīvo kalnu mežus 900—3700 metrus virs jūras līmeņa. Tomēr dabas pētniekiem ir aizdomas, ka āpsis dzīvo arī citās vietās uz salas. Galvenais iemesls, kādēļ Borneo seskāpša izdzīvošana ir apdraudēta, ir dzīves telpas zaudēšana, izplešoties cilvēku saimnieciskajai darbībai. Borneo seskāpsi pirmo reizi zinātniski aprakstīja dabas pētnieks Alfrēds Harts Everets (1848.—1898.).

## Izskats un īpašības
Visas seskāpšu sugas ārēji izskatās ļoti līdzīgas, tām nedaudz atšķiras tikai meln-baltās svītras uz sejas un muguras. Seskāpsim, salīdzinot ar pārējiem āpšiem, ir slaidāks, garāks ķermenis, smalkāki kauli, bet kājas īsas kā jau sermuļu dzimtas dzīvniekam. Purns garš, smails, atgādina seska purniņu, tādēļ šie āpši ir ieguvuši savu nosaukumu. Seskāpša seja nav tik plata kā pārējiem āpšiem, tā ir konusveidīga. Aste ir gara un kupla. Ķepas platas, ar spēcīgiem nagiem, kas piemēroti zemes rakšanai. Starp pirkstiem ir daļēji attīstīta peldplēve. Seskāpši ir mazākie starp pārējiem āpšiem, bet Borneo seskāpsis ir vidēji liels starp seskāpšiem, tā ķermeņa garums ir 33—44 cm, astes garums 15—23 cm, svars 1—3 kg.

Kažoks ir biezs, ar īsu matojumu. Kažoka krāsa variē no melnas līdz pelēkbrūnai. Uz sejas seskāpšiem ir meln-balts matojums. Baltais sejas apmatojums var būt arī gaiši dzeltenīgs. Ja parasti āpšiem meln-baltais svītrojums uz sejas ir vertikāls, tad seskāpšiem tas ir vairāk horizontāls. Baltās galvas vidū līdzīgi beretei seskāpsim ir melns matojums, uz purna uzreiz pie degungala ir plata, melna svītra kā bante, kas apņēmusi purnu. Divas šauras, vertikālas, melnas svītras, maskējot acis, savieno "bereti" ar "banti". Uz katra vaiga ir pa mazam, melnam punktam. Uz galvas vidus, "beretes" centrā sākas koša, bieza, balta svītra un atšķirībā no citiem seskāpšiem beidzas pie pleciem. Svītra uz muguras variē no baltas līdz sarkanai. Pakakle Borneo seskāpsim ir balta, ausis, degungals un pēdu apakšas rozā.

## Uzvedība
Borneo seskāpsis ir aktīvs krēslas stundās un naktī. Pa ienu tas atpūšas savā alā, kas var būt gan pašrakta, gan dabīgi veidojusies. Tas barojas ar kukaiņiem, maziem dzīvniekiem, rāpuļiem un tārpiem, kā arī nelielos daudzumos ar augiem. Briesmu gadījumā seskāpsis izdala smaku, lai aizbiedētu uzbrucēju, kas tam bieži arī izdodas, neskatoties uz paša mazo augumu. Laikā no maija līdz jūnijam mātītei parasti piedzimst 1—5 mazuļi. Tomēr mazuļi var dzimt jebkurā gada laikā. Māte mazuļus zīda ar pienu pirmos 2—3 mēnešus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Borneo seskāpša foto (ARKive)
* Ferret Badger
Rancānu ezers

**Rancānu ezers** (arī **Rancēnu ezers**, **Uškačovas ezers**) ir caurteces dzidrūdens ezers Ludzas novada Pildas pagastā pie autoceļa P49. Krasti zemi, slīpi, vietām stāvi; dibens dūņains. Cauri tek Porkaļu upīte uz Ostrovas ezeru.

Makrofīti: niedres, meldri, kalmes, vilkvālītes, lēpes, cūkauši, velnarutki, parīss, kosas, elši, raglapes, glīvenes, elodejas. Mīt līdaka, rauda, asaris. Ir peldvieta.

## Atsauces
Marina Karpuņina

**Marina Karpuņina** (, dzimusi  Maskavā, PSRS) ir krievu basketboliste, spēlē uzbrūkošās aizsardzes pozīcijā, Krievijas sieviešu basketbola valstsvienības spēlētāja, pašlaik (2010) pārstāv Vidnojes klubu Vidnoje. Kopā ar Krievijas sieviešu izlasi ir izcīnījusi 3. vietu Pekinas Olimpiskajās spēlēs, 2. vietu 2006. gada Pasaules čempionātā, 2. vietu 2005. gada Eiropas čempionātā Turcijā, 1. vietu 2007. gada Eiropas čempionātā Itālijā un 2. vietu 2009. gada Eiropas čempionātā Latvijā. Kopā ar Krievijas U-20 izlasi izcīnījusi 1. vietu 2004. gada Eiropas U-20 čempionātā.

 kopā ar klubu Maskavas apgabala "Spartak" izcīna pirmo FIBA Superkausu sievietēm, pārliecinoši pārspējot 2008./2009. gada sezonas FIBA kausa sievietēm ieguvējas turku Galatasaray ar rezultātu 92:59.

## Sasniegumi
* 2011: Uzvara 2011. gada Eiropas čempionātā kopā ar Krievijas sieviešu izlasi Polijā.
* 2010: Uzvara Eirolīgā ar klubu Maskavas apgabala "SpartaK".
* 2009: Uzvara Superkausa izcīņā kopā ar klubu Maskavas apgabala "Spartak".
* 2009: 2. vieta 2009. gada Eiropas čempionātā kopā ar Krievijas sieviešu izlasi Latvijā.
* 2008: 3. vieta Pekinas Olimpiskajās Spēlēs kopā ar Krievijas sieviešu izlasi Pekinā, Ķīnā.
* 2008: 5. vieta FIBA otrajā "Dimanta bumbas" turnīrā Hainiņā, Ķīnā.
* 2007: Uzvara 2007. gada Eiropas čempionātā kopā ar Krievijas sieviešu izlasi Itālijā.
* 2006: 2. vieta 2006. gada Pasaules čempionātā kopā ar Krievijas sieviešu izlasi Brazīlijā.
* 2005: 2. vieta 2005. gada Eiropas čempionātā kopā ar Krievijas sieviešu izlasi Turcijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* FIBA Europe.com profils
Eduards Ļimonovs

**Eduards Ļimonovs** (, īstajā vārdā **Eduards Savenko** (); dzimis  Dzeržinskā, miris  Maskavā) bija Krievijas rakstnieks un politiķis, Krievijas Nacionālboļševiku partijas līderis. 

2009. gada 2. martā Limonovs paziņoja par savu nodomu kļūt par vienoto opozīcijas kandidātu 2012. gada Krievijas prezidenta vēlēšanās, taču viņa kandidatūra tika noraidīta. Miris 2020. gada 17. martā Maskavā ķirurģiskas operācijas izraisītu komplikāciju dēļ.  

## Ārējās saites

* Nacionālboļševiku partija 
* Nacionālboļševiku partija 
* Eduards Ļimonovs 
* Eduards Ļimonovs 
* Eduards Ļimonovs
Jegors Ļetovs

**Jegors Ļetovs** (; dzimis  Omskā, miris  turpat) bija krievu pankroka mūziķis un Nacionālboļševiku partijas pamatlicējs. Ļetovs bija pankroka grupas Graždanskaja oborona pamatlicējs un līderis.

## Biogrāfija
1984. gadā Ļetovs dibināja grupu Graždanskaja oborona un līdz savai nāvei viņš bija tās līderis un vienīgais patstāvīgais dalībnieks. Līdz 2007. gadam grupa izdeva vismaz 44 albumus un beidzamais studijas ieraksts bija 2007. gadā izdotais *Зачем снятся сны*. 1994. gadā Ļetovs kļuva par vienu no nacionālkomunistiskās roka kustības «Русский прорыв» līderiem, savukārt laikposmā no 1994. gada aktīvi atbalstīja Eduarda Ļimonova vadīto Nacionālboļševiku partiju un viņam bija partijas biedra karte ar 2. numuru.

## Diskogrāfija
* *Поганая молодёжь* 1985	
* *Оптимизм* 1985	
* *Мышеловка* 1987	
* *Хорошо!!* 1987	
* *Тоталитаризм* 1987	
* *Некрофилия* 1987	
* *Красный альбом* 1987
* *Всё идёт по плану* 1988	
* *Так закалялась сталь* 1988		
* *Боевой стимул* 1988	
* *Тошнота*	1989
* *Песни радости и счастья* 1989	 
* *Война* 1989
* *Здорово и вечно*	1989
* *Армагеддон-Попс*	1989
* *Русское поле экспериментов* 1989	
* *Инструкция по выживанию*	1990
* *Солнцеворот* 1997	
* *Невыносимая лёгкость бытия* 1997 	
* *Звездопад* 2000	
* *Долгая счастливая жизнь*	2004 
* *Реанимация* 2005	
* *Лунный переворот* 2005	
* *Сносная тяжесть небытия*	2005
* *Зачем снятся сны?* 2007

## Ārējās saites

* Jegora Ļetova nekrologs 
* Jegors Ļetovs un Graždanskaja oborona 
* Nacionālboļševiku partija
Brodaižas ezers

**Brodaižas ezers** (arī **Bradaižu ezers**, **Brodaiža ezers**, **Brodaižu ezers**) ir līčains caurteces ezers Ludzas novada Pildas pagastā. Krasti slīpi, stāvi; dibens smilšains, dūņains. Ietek divi strauti un septiņi grāvji, iztek Rūbežneica uz Ilžu. Makrofīti: kalmes, glīvenes, niedres, kosas, sūrenes, lēpes, elši, meldri, raglapes. Eitrofs ezers, aizaugums ~20%. Regulāra ūdens ziedēšana. Mīt rauda, līdaka, asaris.

## Atsauces
Latvijas Gada balva sportā 2009

thumb|Latvijas Gada balva sportā 2009
**[[Trīs Zvaigžņu balva|Latvijas Gada balvas sportā]] 2009** ceremonija notika Sapņu fabrikā . Balvas tika pasniegtas 13 nominācijās.  tika nosaukti balvu kandidāti, kurus noteica žūrija 16 cilvēku sastāvā. Laikposmā no  līdz  notika līdzjutēju balsojums par gada populārāko sportistu.

## Laureāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* LOK mājaslapa
* Jēkabsone-Žogota un Miņins atzīti par Latvijas gada labākajiem sportistiem . delfi.lv
* Latvijas gada sportisti — Miņins un Jēkabsone. sportacentrs.com
Ilža (nozīmju atdalīšana)

**Ilža** var būt:
* Ilža - pilsēta Polijā
* Ludzas upes cits nosaukums
* Pildas upes cits nosaukums

## Skatīt arī
* Ilza
* Iļža
Popovičs

**Popovičs** (, , ,  — 'priestera dēls'; sieviešu dzimtē **Popoviča**) ir slāvu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Gregs Popovičs (*Gregg Popovich*, 1949) — amerikāņu basketbola treneris;
* Jaroslavs Popovičs (*Ярослав Попович*; 1980) — ukraiņu riteņbraucējs;
* Pāvels Popovičs (*Павло Попович*; 1930—2009) — ukraiņu kosmonauts.
2010. gada FIFA Pasaules kauss — A grupa

2010. gada FIFA pasaules čempionāta spēles **A grupā** norisinājās no 11. līdz 22. jūnijam. Kopā ar turnīra saimniekiem - DĀR izlasi, grupā spēles aizvadīja Francijas, Urugvajas un Meksikas izlases - arī 1966. gada finālturnīrā šis trīs izlases spēlēja kopā ar turnīra saimniekiem (Anglijas izlasi). Grupā uzvaru izcīnīja Urugvajas izlase, otro vietu ieņēma Meksika. Pirmo reizi finālturnīru vēsturē turnīra rīkotāji (DĀR) neizkļuva no grupas un kopā ar 1998. gada pasaules čempioniem - Francijas izlasi - dalību turnīrā beidza.

----

----

----

----

----
2010. gada FIFA Pasaules kauss — B grupa

2010. gada FIFA pasaules čempionāta spēles **B grupā** norisinājās no 12. līdz 22. jūnijam.

----

----

----

----

----
Pāvels Popovičs

**Pāvels Popovičs** (, , dzimis , miris ) bija PSRS kosmonauts, pirmais ukrainis, kas lidojis kosmosā 1962. gada 12. augustā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Kijivas apgabala Uzinas rajona Uzinas ciemā (tagad Bilacerkvas rajonā). No 1947. gada dzīvoja Magņitogorskā. 1951. gadā pabeidza Magņitogorskas darba rezervju industriālo tehnikumu un aeroklubu.

1951. gadā Popovičs iestājās Staļingradas kara aviācijas skolā (Novosibirskā). No 1952. līdz 1953. gadam mācījās 52. kara aviācijas lidotāju skolā Tālajos Austrumos. 1954. gadā Groznijā pabeidza Kara gaisa spēku Augstāko aviācijas instruktoru virsnieku skolu. Pēc tam dienēja par lidotāju Karēļu-somu PSR, vēlāk bija adjutants, vecākais lidotājs. Kopš 1958. gada dienēja Maskavas kara apgabalā.

1960. gadā ieskaitīts pirmajā kosmonautu sagatavošanas grupā. 1960. gada 11. oktobrī ieskaitīts kosmonautu grupā, kas gatavojās pirmajam kosmiskajam lidojumam. 1961. gadā no maija līdz augustam grupas sastāvā gatavojās lidojumam ar kosmosa kuģi *[[Vostok-2]]*. 1961. gadā no 30. septembra līdz 2. novembrim gatavojās lidojumam ar kosmosa kuģi *[[Vostok-3]]* trīs diennakšu misijai; šī programma tika atcelta. No 1961. gada novembra līdz 1962. gada maijam gatavojās divu kosmosa kuģu grupveida lidojumam kā *[[Vostok-4]]* pilots.

left|thumb|200px|Popovičs kosmosa kuģī ''Vostok-4''
thumb|200px|1962. gada PSRS pastmarka par godu ''Vostok-4'' lidojumam
*Vostok-4* starts ar Pāvelu Popoviču notika . Dienu iepriekš pacēlās kuģis *Vostok-3*, kurā atradās Andrijans Nikolajevs. Abi kosmiskie aparāti lidoja nelielā attālumā (līdz 6,5 km) viens no otra. Popoviča lidojums ilga 2 dienas 22 stundas 57 minūtes.

Pēc sava pirmā kosmiskā lidojuma P. Popovičs turpināja darbību kosmonautu grupā. Gatavojās Mēness programmas lidojumiem; pēc tās atcelšanas gatavojās lidojumiem ar kosmosa kuģiem *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* uz militāro orbitālo staciju *[[Almaz (orbitalā stacija)|Almaz]]*. 1968. gadā pabeidza N. Žukovska vārdā nosaukto Kara aviācijas inženieru akadēmiju.

No 1974. gada 3. līdz 19. jūlijam Pāvels Popovičs kā kosmosa kuģa *[[Sojuz-14]]* komandieris kopā ar Juriju Artjuhinu veica lidojumu uz orbitālo staciju *[[Saljut-3]]*. Lidojuma ilgums — 15 dienas 17 stundas 30 minūtes.

No 1978. līdz 1989. gadam Popovičs bija Kosmonautu sagatavošanas centra priekšnieka vietnieks zinātnisko izmēģinājumu un pētniecības darbā. 1982. gadā atskaitīts no aktīvo kosmonautu grupas. Kopš 1989. gada viņš bija zinātniski pētnieciskā centra *AIUS-agroresurs* (tagad Krievijas zemes un ekosistēmu monitoringa institūts) direktors.

No 1964. līdz 1988. gadam Pāvels Popovičs bijis Ukrainas PSR Augstākās Padomes deputāts. Viņš ir bijis PSRS, vēlāk — Krievijas rakstnieku savienības biedrs. Kopš 1992. gada bija NVS Ufoloģijas asociācijas prezidents. 1992. gadā ievēlēts par Energoinformatīvo zinātņu akadēmijas prezidentu. No 1992. gada bija Krievijas Boksa federācijas priekšsēdētājs. Bijis Krievijas Kosmonautikas muzeju asociācijas prezidents.

Miris  Gurzufā, Krimā no insulta. Apbedīts Maskavā.

## Ārējās saites

* Popovičs biogrāfija astronaut.ru 
* Popovičs Padomju Savienības Varoņu mājaslapā
2010. gada FIFA Pasaules kauss — G grupa

2010. gada FIFA pasaules čempionāta spēles **G grupā** norisināsies no 15. līdz 25. jūnijam.

----

----

----

----

----
Datorvīruss

**Datorvīruss** ir datorprogramma, kas spēj patstāvīgi sevi reproducēt un inficēt datoru. Vīruss var sabojāt vai iznīcināt datnes un informāciju datorā.

Vīrusi vairojas, ieviešot sevi citu programmu izpildāmajā kodā vai arī aizvietojot citu programmu kodu. Sākotnēji vīrusi, paši būdami programmas, varēja tikai inficēt citas programmu, bet vēlāk vīrusu radītāji panāca, ka uzvesties kā vīruss var ne tikai izpildāmais kods. Tika uzrakstīti vīrusi pakešu failu valodā (). Vēlāk parādījās makro vīrusi, kas izmantoja makrosus tādās programmas kā *[[Microsoft Word]]* un *[[Microsoft Excel]]*. Ja sākumā vīrusi izplatījās disketēs un citos datu nesējos, tad šobrīd dominē vīrusi, kas izplatās caur internetu.

## Vēsture

Pirmais akadēmiskais darbs par pašreplicējošo datorprogrammu teoriju tika veikts 1949. gadā, kad Džons fon Neimans Ilinoisas Universitātē lasīja lekcijas par "Sarežģītu automātu teoriju un organizāciju" (). Fon Neimana darbs vēlāk tika publicēts kā "Pašreproduktīvo automātu teorija" (). Savā esejā fon Neimans aprakstīja, kā datorprogrammu varētu izstrādāt tā, lai tā pavairotu pati sevi. Fon Neimana dizains pašreproduktīvai datorprogrammai tiek uzskatīts par pirmo datorvīrusu pasaulē, un viņu uzskata par datorviroloģijas teorijas "tēvu". 1972. gadā Veits Risaks, balstoties uz fon Neimana darbu pašreplikācijas jomā, publicēja savu rakstu "Pašreproduktīvie automāti ar minimālu informācijas pārsūtīšanu" (). Rakstā aprakstīts pilnīgi funkcionējošs vīruss, kas izstrādāts asemblervalodā SIEMENS 4004/35 datorsistēmai. 1980. gadā Jirgens Krauss savā diplomdarbā "Programmu pašreprodukcija" postulēja, ka datorprogrammas var uzvesties līdzīgi bioloģiskajiem vīrusiem.

*[[Creeper (datorprogramma)|Creeper]]* datorvīruss pirmo reizi tika manīts ARPANET, interneta priekštecī 1970. gadu sākumā. *Creeper* bija eksperimentāla pašreplicējoša programma, ko 1971. gadā sarakstījis Bobs Tomass no *[[Raytheon BBN|BBN Technologies]]*. *Creeper* izmantoja ARPANET, lai inficētu DEC PDP-10 datorus, kuri izmantoja TENEX operētājsistēmu. *Creeper* piekļuva attālajai sistēmai caur ARPANET, tajā izveidoja savu kopiju un parādīja paziņojumu *"I'M THE CREEPER. CATCH ME IF YOU CAN!"* . Lai dzēstu *Creeper*, tika izveidota datorprogramma *Reaper*.

## Cita ļaunprogrammatūra

Termins 'vīruss' dažkārt tiek nepareizi lietots, lai apzīmētu citu veidu ļaunprogrammatūru. Ļaunprogrammatūra ietver datorvīrusus, kā arī citu kaitīgu programmatūru, piemēram, datortārpus, izspiedējprogrammatūru, spiegprogrammatūru, reklāmprogrammatūru, trojas zirgus, taustiņspiedienu pierakstītājus () un sistēmlaužņus ().

## Skatīt arī
*Botu tīkls
*Pretvīrusu programmatūra

## Atsauces

## Ārējās saites
IUPAC nomenklatūra

**Sistemātiska nomenklatūra** ir 1892. gadā Ženēvā starptautiskajā ķīmiķu kongresā pieņemts noteikumu kopums, kas paredz ķīmisko vielu nosaukumu veidošanu. Starptautiskā teorētiskās un praktiskas ķīmijas savienība IUPAC šo starptautisko nomenklatūru ir pilnveidojusi, un nu tā pazīstama kā **IUPAC nomenklatūra**.

## Nosaukuma veidošana
Katras vielas nosaukumā ir trīs daļas:
***Priedēklis — sakne — izskaņa***
**Sakni** veido atbilstoši oglekļa atomu skaitam organiskās vielas molekulā:
* C1 — met
* C2 — et
* C3 — prop
* C4 — but
* C5 — pent
* C6 — heks
* C7 — hept
* C8 — okt
* C9 — non
* C10 — dek

**Izskaņa** norāda, ka molekulām ir noteikta veida saites:

* Vienkāršās saites — -āns --alkāni
* Divkāršā saite — -ēns --alkēni
* Trīskāršā saite — -īns --alkīns

**Priedēkli** izmanto, lai nosauktu sarežģītākus savienojumus, kuru molekulas ir arī vēl citi atomi vai atomu grupas.
Tērvetes pagasts

**Tērvetes pagasts** ir viena no Dobeles novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Augstkalnes, Bukaišu, Krimūnu, Auru un Penkules pagastiem, kā arī Jelgavas novada Zaļenieku pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Cērpaine, Govainis, Svēpaine, Svētaine.

## Vēsture
Tērvete bijusi sena zemgaļu zeme, viens no to pēdējiem atbalsta punktiem cīņā pret krustnešiem. Pēc zemgaļu aiziešanas 1286. gadā Tērvetes vārds zuda, to nomainīja no vācu *Hofzumberg* (muiža pie kalna) atvasinātais "Kalnamuiža". Tērvetes vārds atjaunots tikai 20. gadsimta 30. gados.

Mūsdienu Tērvetes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Auces muiža (*Autzhof*, Kroņauce), Bites muiža (*Bittenhof*, Zelmeņi), Kalnamuiža (*Hofzumberge*, Tērvete), Stegulu muiža (*Stehgulen*).

Pagasta nosaukums līdz 1925. gadam bija **Kalnamuižas pagasts**. 1935. gadā Tērvetes pagasta platība bija 103,7 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Tērvetes, Bites un Priežu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Tērvetes ciemam pievienoja Priežu ciemu. 1961. gadā Tērvetes ciemam pievienoja Penkules ciema padomju saimniecības "Tērvete" teritoriju, bet Tērvetes ciema kolhoza "Zemgale" teritoriju pievienoja Penkules ciemam. 1971. gadā ciemam pievienoja daļu likvidēto Bites ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2002. gadā Tērvetes, Augstkalnes un Bukaišu pagasti apvienojās Tērvetes novadā.
2021. gadā Tērvetes novadu iekļāva Dobeles novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Kroņauce (688 iedz.), Tērvete (428), **[[Zelmeņi]]** (365; novada un pagasta centrs), Mežmalieši (224), un Klūnas (202).

### Ievērojamas personības
* Ervids Grinovskis (1925—2004), latviešu ekonomists un Atmodas laika aktīvists.
* Jānis Rapa (1885—1941), latviešu grāmatu izdevējs.
* Kristaps Helmanis, (1848 - 1892)  - latviešu veterinārārsts un mikrobiologs.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Deivs Gāns

**Deivids "Deivs" Gāns** (; dzimis  Eseksā, Anglijā) ir angļu dziedātājs un dziesmu autors, grupas Depeche Mode līdervokālists. Grupā ir kopš tās dibināšanas 1980. gadā. Ir izlaidis arī divus soloalbumus: 2003 - *Paper Monsters un* 2007 - *Hourglas.* 2015 - albums *Angels&Ghosts* kopā ar *Soulsavers.*

Koncerttūres: 2003 - *Live Monsters*, 2015 - *Dave Gahan and Soulsavers*.

## Diskogrāfija
* *[[Paper Monsters]]* (2003)
* *[[Hourglass (аlbums)|Hourglass]]* (2007)
* *[[The Light the Dead See]]* (2012) – piedaloties Soulsavers

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Mārtins Gors

**Mārtins Gors** (; dzimis  Londonā) ir angļu dziedātājs un dziesmu autors, grupas *[[Depeche Mode]]* ģitārists, taustiņinstrumentālists, vokālists un lielākās daļas dziesmu autors. Grupā ir kopš tās dibināšanas 1980. gadā. Ir izlaidis arī divus soloalbumus.

## Diskogrāfija

* *[[Counterfeit e.p.]]* (1989)
* *[[Counterfeit²]]* (2003)

## Ārējās saites
* www.martingore.com
1978. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

**[[1978]]. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm]]** (EuroBasket Women 1978) bija 16. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Polijā no 1978. gada  līdz . Čempionātu organizēja FIBA Europe. Čempionātā uzvarēja PSRS izlase, kura finālā uzvarēja Dienvidslāvijas izlasi. Mazajā finālā Čehoslovākijas izlase uzvarēja Francijas izlasi.

Eiropas čempionātā piedalījās 13 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības.

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* FIBA Europe profils 
* ''Todor66'' profils
Konrāds Dannenbergs

**Konrāds Dannenbergs** (; dzimis , miris ) bija vācu raķešu konstruktors.

## Dzīve

Konrāds Dannenbergs dzimis Veisenfelsā, Saksijā-Anhaltē. Divu gadu vecumā viņa ģimene pārcēlās uz Hannoveri, kur viņš pavadīja savu jaunību. Viņš sāka interesēties par kosmiskām tehnoloģijām, iedvesmojoties no Maksa Falīra (*Max Valier*) lekcijām. Dannenbergs Hannoveres Universitātē studēja mehānisko inženieriju.

Sākoties Otrajam pasaules karam, 1939. gadā Dannenbergu iesauca Vācijas armijā. Sākotnēji dienēja zirgvilkmes artilērijā. Piedalījās Kaujas par Franciju sākumposmā.

1940. gada vasarā ar Pillenberga aizbildību Dannenbergs no aktīvā dienesta tika atvaļināts un kļuva par civilo darbinieku Vācijas armijas petniecības centrā Pēnemindē. Valtera Tīla vadībā viņš kļuva par raķešdzinēju speciālistu. Dannenberga galvenais uzdevums bija attīstīt V-2 raķetes dzinēju. Pēc Valtera Tīla nāves Sabiedroto bombardēšanas laikā 1943. gada augustā Konrāds Dannenbergs kļuva par Valtera Rīdela vietnieku un vadīja V-2 ražošanas rasējumu pabeigšanu.

Pēc Otrā pasaules kara beigām Konrāds Dannenbergs kopā ar 117 vācu ieroču konstruktoriem un zinātniekiem devās uz ASV operācijas *Paperclip* ietvaros. Viņš darbojās grupā, kas veica aprēķinus un projektēja raķetes, lai palielināto to darbības attālumu un nesamās kravas masu. Kad sākās Korejas karš, grupa tika pārvietota uz Redstones Arsenālu pie Hantsvilas. Tur viņu pirmais uzdevums bija raķetes PGM-11 Redstone projektēšana. Tajā laikā verners fon Brauns nolēma neizstrādāt savu raķešdzinēju, bet iegādāties to no North American Aviation (NAA), kur tādu bija izgatavoja Dannenberga bijušais priekšnieks Rīdels. Šādos apstākļos Dannenbergs kļuva par kontaktinženieri NAA Rocketdyne nodaļā un piegādāja dzinējus *Redstone* un Jupiter raķetēm ASV Armijas vajadzībām. Viņš bija arī atbildīgs par *Redstone* un *Jupiter* sistēmu ražošanu Chrysler rūpnīcā Detroitā.

1960. gadā Dannenbergs pārgāja darbā uz NASA jaunizveidoto Māršala kosmisko lidojumu centru (MSFC) kā direktora vietnieks Saturn programmai. Par sekmīgu lielākās pasaulē Saturn V raķetes izstrādes sākšanu, ar kuru uz Mēnesi tika nogādāts pirmais cilvēks, 1973. gadā viņš saņēma *NASA Exceptional Service* medaļu. 1963. gadā notika MSFC reorganizācija, un augustā par *Saturn* programmas vadītāju kļuva Arturs Rudolfs, arī vācietis, kurš pirms tam bija Pershing raķešu izstrādes vadītājs. Dannenbergs turpināja darbu MSFC pie *Saturn* bāzētu kosmosa staciju projektēšanas (to izstrāde gan vēlāk tika pārtraukta).

1973. gadā Konrāds Dannenbergs atstāja NASA un kļuva par Tenesī universitātes Kosmosa institūta (UTSI) aerokosmiskās inženierijas asociētais profesors. Dannenbergs bija Amerikas aeronautikas un astronautikas institūta biedrs un šīs organizācijas Alabamas/Misisipi nodaļas prezidents.

1992. gadā Alabamas kosmosa un raķešu centrs nodibināja "Konrāda Dannenberga stipendiju" viņa piemiņai, kuru ieguvušie jaunieši varēja par brīvu mācīties Kosmosa akadēmijā.
Palpieris

**Palpieris** (arī **Palpiera ezers**, **Rēveļu ezers**) ir neliels ezers Alūksnes augstienē, Alūksnes novada Veclaicenes un Jaunlaicenes pagastos. Palpieris atrodas Veclaicenes aizsargājamo ainavu apvidū un gar to iet vēsturiskais Kornetu lielceļš (Ape—Korneti). No ezera iztek strauts uz Bezdibeņa ezeru.

## Palpiera naudas akmens
Aptuveni 20 m no ezera krasta atrodas Palpiera naudas akmens. Naudas akmens ir 2,3 m augsts, 3,6 m garš un 3 m plats. Teika stāsta, ka zem šī akmens zviedru kareivji noslēpuši naudu — savu kara kasi. Teikas iespaidā akmens tuvākā apkārtne izrakņāta. Naudas akmens kā apskates objekts iekļauts Peļļu un Ilgāja — Naudas akmens dabas takās.

## Senkapi
Palpiera ziemeļrietumu krastā atrodas Ķempju senkapi, kas saukti arī par Zviedru kapiem (valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis nr. 216). Ezera austrumu krastā atrodas Kūriņkalna senkapi, kas dēvēti arī par Krievu kapiem (valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis nr. 218). Tautas nosaukumi saistīti ar teiku par asiņainu kauju pie ezera starp krieviem un zviedriem.

## Dabas māja un skatu platforma “Alnis”
2018. gadā projekta “*Aizsargājamo ainavu apvidus “Veclaicene” infrastruktūras uzlabošana antropogēnās slodzes mazināšanai un pieejamības nodrošināšanai*” ietvaros pie ezera izveidota atpūtas un dabas izziņas pietura — Dabas māja, kuras pirmajā stāvā izvietota informācija par Meža zvēru tēma, bet apkārtnē ierīkota neliela skatu platforma.

## Atsauces
Endrū Flečers

**Endrū Flečers** (; dzimis  Notingemā, miris ) bija angļu mūziķis un dīdžejs, grupas *[[Depeche Mode]]* taustiņinstrumentālists. Grupā bija kopš tās dibināšanas 1980. gadā. 2020. gadā Flečers tika iekļauts Rokenrola slavas zālē kā grupas *Depeche Mode* dalībnieks.

Flečers dzimis 1961. gadā Notingemā. Pārcēlās uz Bazildonu, kur 70. gadu beigās kopā ar Mārtinu Goru un Vinsu Klārku izveidoja grupu *Composition Of Sound*. Pievienojoties dziedātājam Deivam Gānam, viņi mainīja grupas nosaukumu uz *Depeche Mode*, un grupa astoņdesmito gadu sākumā guva ievērību. 80. gadu beigās un 90. gadu sākumā grupa guva starptautiskus panākumus.

Flečera pēdējā sadarbība ar *Depeche Mode* bija darbs pie 14. grupas studijas albuma *Spirit* (2017), kas sasniedza piekto vietu Apvienotās Karalistes albumu topā. Miris 2022. gada 26. maijā, 60 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Linova

**Linova** (; agrāk **Linava**) ir ciems Krievijas Federācijā, kas no 1920. līdz 1940. gadam bija Latvijas, bet no 1940. līdz 1944. gadam — Latvijas PSR sastāvā.

Starpkaru periodā Linava bija Linavas pagasta centrs. 1932. gadā Linavai piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 1944. gada 23. augustā Linavas pagastu kopā ar Abreni un vēl 5 pagastiem pievienoja Krievijas PFSR jaunizveidotajam Pleskavas apgabalam. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. gadā tā *de facto* palika Krievijas sastāvā, bet pēc Latvijas un Krievijas robežlīguma ratifikācijas 2007. gadā Latvija arī *de iure* atteicās no pretenzijām uz šo teritoriju.

Šobrīd Linovā ir vairāk kā 300 iedzīvotāji, te atrodas Latvijas laikos celta skola un pasts. Skolā izveidots novadpētniecības un vēstures muzejs, tā ekspozīcijā atrodami materiāli par Linavu laikā, kad tā bija Latvijas teritorija. Ciems ir Pitalovas rajona Linovas pagasta centrs. Pašvaldība izvietota Latvijas laikos celtajā aizsargu namā. Linovā ir Krievijas robežsardzes iecirkņa centrs.

Cauri Linovai tek Kuhvas (Kūkova) upe.

## Atsauces
Parisa Hiltone

**Parisa Vitnija Hiltone** (, dzimusi ) ir bagātas ģimenes iespējamā mantiniece, augstāko aprindu personība, producente, dziedātāja, modele un modes dizainere. Viņa ir *Hilton Hotels* dibinātāja Konrāda Hiltona mazmazmeita.

P. Hiltone kļuva pazīstama pēc piedalīšanās televīzijas seriālā "Bagātnieces laukos" () un vairākām nelielām lomām kinofilmās, galvenokārt ar lomu šausmu filmā "Vaska figūru muzejs" (). Vairāku juridisko incidentu rezultātā Hiltone arī pabijusi Losandželosas cietumā 2007. gadā.

## Karjera
Hiltone ir strādājusi par modeli, aktrisi, dziedātāju un ir veikusi gadījuma biznesa darījumus. Saskaņā ar žurnāla "Forbes" datiem, viņa ir ieguvusi ap 2 miljoniem dolāru 2003.—2004. gadā, ap 6,5 miljoniem dolāru 2004.—2005. gadā un ap 7 miljoniem dolāru 2005.—2006. gadā.

### Modeles karjera
Hiltone modeles karjeru sāka kā bērns, sākotnēji tikai labdarības pasākumos. Kad viņai bija 19 gadu, viņa parakstīja līgumu ar Donalda Trampa modeļu aģentūru *T Management*. Viņa ir parādījusies vairākās reklāmās, tostarp *[[Iceberg Vodka]]*, *[[GUESS]]*, *[[Tommy Hilfiger (uzņēmums)|Tommy Hilfiger]]*, *[[Christian Dior]]*, un *[[Marciano]]*.

### Kā mediju personība
#### Televīzijā
Hiltone kopā ar savu draudzeni Nikolu Ričiju piedalījās realitātes šovā "Bagātnieces laukos" (), kura pirmizrāde notika 2003. gada 2. decembrī Fox kanālā. Seriālam "Bagātnieces laukos" bija trīs sezonas Fox kanālā. Fox kanāls atcēla pārraidi pēc tam, kad sākās strīds starp Hiltoni un Ričiju, bet vēlāk kanāls () sāka rādīt arī ceturto un piekto sezonu.

2008. gada martā tika ziņots, ka Hiltone būs zvaigzne jaunā MTV realitātes seriālā "Parisa Hiltone — mana jaunā labākā draudzene" (). Seriāla pirmizrāde notika .

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Dannenbergs

**Dannenbergs** (; sieviešu dzimtē **Dannenberga**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Artūrs Dannebergs (1891—1941), Latvijas armijas ģenerālis; 
* Konrāds Dannenbergs (1912—2009), vācu raķešu konstruktors;
* Pēteris Dannenbergs (1877—1925), latviešu rēderis un baņķieris.

## Skatīt arī
* Dannenberga — Lejassaksijas pilsēta Vācijā
Enon

**Enon** ir amerikāņu alternatīvā roka grupa, kas tika dibināta 1999. gadā Ņujorkā. Grupas dalībnieki ir John Schmersal (balss, ģitāra), Toko Yasuda (basģitāra, taustiņinstrumenti) un Matt Schulz (bungas, perkusijas).

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* 1998 *Long Play*
* 1999 *[[Believo!]]*
* 2002 *[[High Society (Enon album)|High Society]]*
* 2003 *[[Hocus Pocus (album)|Hocus Pocus]]*
* 2004 *Onhold*
* 2005 *[[Lost Marbles and Exploded Evidence]]* (compilation album + DVD set)
* 2007 *[[Grass Geysers…Carbon Clouds]]*

### 7"
* 1998 "Fly South"
* 1999 "Motor Cross"
* 2001 "Listen (While You Talk)"
* 2001 "Marbles Explode"
* 2001 "The Nightmare Of Atomic Men"
* 2002 Enon [Self-Titled]
* 2002 "Drowning Appointment"
* 2003 "In This City"
* 2003 "Evidence"
* 2003 "Because Of You"
* 2003 "Starcastic"

## Grupas dalībnieki

### Pašreizējie dalībnieki
* John Schmersal
* Toko Yasuda
* Matt Schulz

### Bijušie dalībnieki
* Rick Lee
* Steve Calhoon

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Oficiālā MySpace lapa
* Last.fm profils
* Bio Enon Allmusic.com