open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vladimirs Kovaļevskis

**Vladimirs Kovaļevskis** (, dzimis  Vārkavas pagastā, miris  Maskavā) bija Latvijas krievu izcelsmes biologs, bioloģijas doktors, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas akadēmiķis, evolucionārās paleontoloģijas pamatlicējs. 

## Dzīvesgājums
Dzimis Vārkavas pagastā (kas tolaik ietilpa Vitebskas guberņas Daugavpils apriņķa sastāvā) nelielās Šustjankas muižas rentnieka Onufrija Kovaļevska ģimenē. Pamatizglītību guvis mājās. Studējis Pēterburgas universitātē tieslietas, 1868. gadā apprecējās un kopā ar sievu devās uz Vāciju studēt dabaszinātnes. 1872. gadā Jēnas universitātē aizstāvējis Dr.Phil. disertāciju par zirgu paleontoloģiju (nagaiņu vēsturisko attīstību), 1875. gadā Pēterburgas universitātē ieguvis mineraloģijas un ģeoloģijas maģistra grādu.

Kopš 1881. gada ģeoloģijas fakultātes docents Maskavas universitātē. Daudz tulkojis un par saviem līdzekļiem izdevis zinātnisko literatūru – vairāk nekā 60 grāmatas par dabas zinātņu jautājumiem.

Vladimira sieva Sofija Kovaļevska bija izcila matemātiķe, pirmā profesore sieviete Krievijā. 1878. gadā piedzima meita Sofija. Miris, izdarot pašnāvību (šķiršanās no sievas, bankrots), 1883. gada 28. aprīlī, apbedīts Maskavā.

### Zināmākie darbi
* "Über das Anchitherium aurelianese Cuv. und die paläontologische Geschichte des Pferdes" (1872) - zinātņu doktora disertācija par zirgu paleontoloģiju Jēnas universitātē
* "On the Osteology of the Hyopotamidae." Proceedings of the Royal Society of London; Philosophical Transactions of the Royal Society. 163:19–94 (1873)
* "Sur l`Anchitherium aurelianense Cuv. et sur l`histoire paleontologique des chevaux", «Memoires de l`Academie des sciencer de St-Petersbourg», VII serie, v. XX, № 5 (1873)
* "Несколько слов о границах между юрской и меловой формациями и о той роли, которую могут играть юрские отложения России в решении этого вопроса." Изв.Имп.Общества ЛЕАЭ, т. XIV.М., 1874.75 с. (1874)
* "Остеология двух ископаемых видов из группы копытных — *Entelodon и Gelocus Aimardi*" (1875)
* "Osteologie des Genus Entelodon Aym" Palaeontographica, Band 22 (7), p. 415 - 450 (1876)
* "Monographie der Gattung Anthracotherium Cuv. und Versuch einer natürlichen Classification der fossilen Huftiere" (1876) - monogrāfija par fosilo nagaiņu klasifikāciju
* "The complete works of Vladimir Kovalevsky". (edited by Stephen Jay Gould) New York: Arno Press, 1980. 478 p.
Grenlandiešu valoda

**Grenlandiešu valoda** jeb **kalāhlisuta** (*kalaallisut*) ir eskimosu—aleutu valodu saimes valoda, kurā runā aptuveni 57 tūkstoši cilvēku. Vairums no tiem dzīvo Grenlandē, bet 2004. gadā aptuveni 13 tūkstoši šīs valodas pratēju dzīvoja Dānijā. Grenlandiešu valoda ir ļoti radniecīga citām inuītu valodām, kurās runā Kanādas ziemeļos dzīvojošie inuīti. Tā ir oficiālā Grenlandes valoda kopš 2009. gada jūnija.

No grenlandiešu valodas ar citu valodu starpniecību latviešu valodā aizgūti tādi vārdi kā iglu (sniega māja), anoraks (silta jaka ar kapuci) un kajaks (augšēji slēgta laiva).
Kareļins

**Kareļins** (; sieviešu dzimtē Kareļina *(Карелина)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Aleksandrs Kareļins (*Александр Александрович Карелин*; 1967) — bijušais krievu cīkstonis;
*Kristians Kareļins (1985) — latviešu aktieris.
Simpsoni (astotā sezona)

**"[[Simpsoni|Simpsonu]]" astotā sezona** tika pārraidīta laika posmā no 1996. gada 27. oktobra līdz 1997. gada 18. maijam. Sezona tika uzsākta ar sēriju *[[Treehouse of Horror]] VII*. Dažādi ar astoto sezonu saistīti darbi saņēma vairākas balvas, tai skaita divas ''Emmy'' balvas. Pirmajā reģionā (ASV, Kanāda, Bermudas un ASV piederošās teritorijas) DVD izdevums tika izdots 2006. gada 15. augustā, 2. reģionā (gandrīz visa Eiropa, Vidējos Austrumos, Ēģiptē, Japānā, Dienvidāfrikā, Svazilendā, Lesoto, Grenlandē, Francijas aizjūras departamentos un teritorijās) — 2006. gada 2. septembrī un 4. reģionā (Meksikā, Centrālamerikā, Karību reģionā, Dienvidamerikā, Jaunzēlandē, Austrālijā, Papua Jaungvinejā un lielākajā daļā Okeānijas) — 2006. gada 2. oktobrī.

## Sezonas sērijas

## Ārējās saites
* ''The Simpsons'' profils 
* TV profils
Lucerna (pilsēta)

**Lucerna** (, , ) ir pilsēta Šveicē, Lucernas kantona administratīvais centrs. Pilsēta atrodas valsts vidusdaļā, Fīrvaldšteterezera krastā. 2009. gada decembrī Lucernā dzīvoja 59,5 tūkstoši iedzīvotāju, un pēc šī rādītāja tā ir lielākā pilsēta Šveices vidusdaļā. Lucernas aglomerācijā dzīvo 250 tūkstoši iedzīvotāju, galvenokārt vācvalodīgie.
## Ievērojamas vietas
Bertela Torvaldsena un Lukasa Ahorna veidotais piemineklis Lucernas lauva atrodas nelielā parkā, kas atrodas tieši pie *Löwenplatz*. Šis piemineklis veidots par godu Šveices gvardiem, kuri tika nogalināti 1792. gadā Francijas revolūcijas laikā, kad bruņots pūlis iebruka Tilerī pilī Parīzē.

## Sadraudzības pilsētas
Lucernas sadraudzības pilsētas ir:

* Bornmuta, Lielbritānija (1981)
* Čikāga, ASV (1999)
* Cešina, Polija (1994)
* Gebvilera / Mūrbaha, Francija (1978)
* Olomouca, Čehija (1994)
* Potsdama, Vācija (2002)

## Atsauces

## Ārējās saites
Jakobs Lipmans

**Jakobs Gudeils Lipmans** (, 1874—1939) bija Latvijā dzimis mikrobiologs un augsnes speciālists.

## Dzīvesgājums
Jakobs Lipmans dzimis 1874. gadā 18. novembrī Jaunjelgavas ebreju ģimenē. Pirmo izglītību ieguva pie privātskolotāja, pēc tam beidzis Orenburgas ģimnāziju. 1888. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi ASV, kur mācījās lauksaimniecības skolā Ņūdžersijas štatā, ieguva bakalaura grādu Ratgera universitātē un doktora grādu Kornelas universitātē (1903).

1901. gadā viņš nodibināja un vadīja Ratgera universitātes lauksaimniecības koledžu un no 1916. gada bija Ņūdžersijas eksperimentālās lauksaimniecības stacijas direktors līdz savai nāvei 1939. gadā.

1928. gadā D. Lipmans piedalījās Palestīnas ekonomisko perspektīvu ekspertīzē.
Miris 1939. gada 19. aprīlī Ņūdžersijas štata Ņubransvikā.

## Zinātniskie nopelni
Lipmana pētījumi par to kā augsnes baktērijas piesaista gaisā esošo slāpekli, deva ierosmi jaunas zinātņu disciplīnas - augsnes mikrobioloģijas, tapšanai, nodrošināja viņa laboratorijai starptautisku atzinību un autoritāti. Lipmana mikrobioloģiskā laboratorija bija sava veida inkubators dažādu virzienu pētījumiem. Tajā tika atklātas meteorītu materiālā esošās baktērijas. Organizēta pesticīdu un hidroponikas izpēte, radīta jauna tomātu šķirne; viena no grupām izvērsa darbu, kura rezultātā tika atklāta svarīgākā antibiotika - streptomicīns. 

Lipmans bija iniciators žurnāla *Soil Science* ("Augsnes zinātne") izdošanai.

## Ārējās saites
Eliass Kaneti

thumb|150px|''„Aklums“'', 1931
**Eliass Kaneti** (; dzimis , miris ) bija Bulgārijā dzimis romānu autors, scenārists. Viņš rakstīja vācu valodā. E. Kaneti ir studējis ķīmiju Vīnes Universitātē. 1981. gadā viņš saņēma Nobela prēmiju literatūrā.

## Darbi
* *Komödie der Eitelkeit* (1934)
* *Die Blendung* (1935)
* *Die Befristeten* (1956)
* *Masse und Macht* (1960)
* *Aufzeichnungen 1942 - 1948* (1965)
* *Die Stimmen von Marrakesch* (1968)
* *Der andere Prozess* (1969)
* *Hitler nach Speer*
* *Die Provinz des Menschen* Aufzeichnungen (1942 - 1972)
* *Der Ohrenzeuge. Fünfzig Charaktere* (1974)
* *Das Gewissen der Worte* (1975)
* *Die Gerettete Zunge* (1977)
* *Die Fackel im Ohr* (1980)
* *Das Augenspiel* (985)
* *Das Geheimherz der Uhr: Aufzeichnungen* (1987)
* *Die Fliegenpein*
* *Nachträge aus Hampstead* (1994)
* *The Voices of Marrakesh*
* *Party im Blitz; Die englischen Jahre* (2003)
* *Aufzeichnungen für Marie-Louise* (2005)

## Ārējās saites

* Nobela prēmijas profils  
* Biogrāfija
Novadpētniecība

**Novadpētniecība** ir vietējās apkaimes (dzimtā ciema, pilsētas, pagasta) izpēte un zinātne par to. Ar novadpētniecību parasti nodarbojas skolēni, attiecīgā teritorijā dzīvojošie iedzīvotāji, entuziasti. Iegūtā informācija dod plašu ieskatu par konkrētās teritorijas dabu, iedzīvotāju sadzīvi, folkloru, paražām, vēsturiskiem notikumiem, novadniekiem. Novadpētniecībā plaši izmanto lauku pētījumu metodes, intervijas, senu publikāciju izpēti.

## Novadpētniecības materiālu krājums
* Grāmatas par novadu,
* Novada preses izdevumi,
* Novadnieku publicētie un nepublicētie darbi,
* Rokraksti,
* Foto albumi,
* Materiāli par novadu no preses izdevumiem un arhīviem,
* Mutvārdu vēstures liecības (intervijas),
* Audiovizuālie materiāli.

## Novadpētniecības materiālu mapes
* Par personām;
* Par pagastiem,
* Par pilsētām,
* Par tēmām.

## Novadpētniecības darbs bibliotēkās
Novadpētniecības darbs bibliotēkās ir neatņemama sastāvdaļa, kas tiek veikts daudzu gadu garumā. Regulāri tiek fiksētas izmaiņas novada dzīvē. Bibliotēku, kas nodarbojas ar novadpētniecību, uzdevums ir glabāt, apkopot un nodrošināt pieejamību materiāliem par novadpētniecības resursiem. Saglabājami ir materiāli, kas attiecas uz novada vēsturi, kultūras mantojumu, iedzīvotāju dzīvi un sasniegumiem. Bibliotēkās parasti ir īpaša vieta (istaba, stūrītis), kur tiek glabāti un katram entuziastam ir pieejami materiāli par novadpētniecību.

## Novadpētniecība muzejā
Ne katrs muzejs ir novadpētniecības muzejs. Kā novadpētniecības muzeja piemēru var minēt Daugavpils Novadpētniecības un mākslas muzeju. Muzejs atrodas Daugavpils centrā. Daugavpils Novadpētniecības un mākslas muzeja misija ir vākt, glabāt, pētīt un popularizēt Daugavpils novada vēsturi, kultūru, mākslu un dabu, radīt vietējiem iedzīvotājiem cieņu pret garīgo mantojumu un tradīcijām, kā arī sniegt zināšanas par novada nozīmi valsts dzīvē. Muzejs rīko dažādus pasākumus, kas saistīti ar novadpētniecību un ne tikai. Tam ir īpaša piebūve, kurā glabājas novadpētniecības materiāli (grāmatas, publikācijas un citi materiāli), katrs interesents var izmantot šos materiālus novadpētniecībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Novadpētniecība
* Tukuma bibliotēkas novadpētniecība
* Trikātas pamatskolas novadpētniecība
* Novadpētniecības mapes Jēkabpils bibliotēkā
Lucerna

**Lucerna** var būt:

* lucernas (*Medicago*) — tauriņziežu dzimtas ģints;
** sējas lucerna (*Medicago sativa*);
** Arābijas lucerna (*Medicago arabica*);
** sirpjveida lucerna (*Medicago falcata*);
** apiņu lucerna (*Medicago lupulina*);
** pieplakusī lucerna (*Medicago prostrata*);
* Lucerna (pilsēta) — pilsēta Šveicē;
* Lucernas kantons — Šveices kantons.
Soli pa solim

**"Soli pa solim"** () bija amerikāņu TV seriāls. Laika posmā no 1991. gada 20. septembra līdz 1997. gada 15. augustam to pārraidīja ABC, savukārt no 1997. gada 19. septembra līdz 1998. gada 26. jūnijam — CBS. Seriāls ir par ģimeni ar pusmāsām un pusbrāļiem, kā arī viņu vecākiem. Tā darbība notiek Portvašingtonā, Viskonsinā. Seriālam ir septiņas sezonas, kopumā tika uzfilmētas 160 sērijas. Šis seriāls Latvijā bija vērojams kanālā LNT un kanālā 2. 2025. gadā to rāda TV3.

## Atsauces

## Ārējās saites
Epilepsija

**Epilepsija** (, *epilēpsía* — ‘lēkme’) jeb **krītamā kaite** ir neiroloģisku traucējumu grupa, kurai raksturīgas epileptiskās lēkmes. Epileptisko lēkmju epizodes var būt no ļoti īsām līdz ļoti ilgstošām. Epilepsijai ir raksturīgi lēkmju recidīvi (atkārtošanās).

Klīniski epileptiskā lēkme ir anomāla un pārmērīga galvas smadzeņu neironu izlāde. Slimību raksturo pēkšņi un pārejoši patoloģiski paroksismi: ar samaņas izmaiņām, kustību, sajūtu, veģetatīviem un psihiskiem simptomiem.

## Klasifikācija

### Starptautiskā klasifikācija no 1981. gada
Pēc starptautiskās epilepsijas lēkmju klasifikācijas no 1981. gadā izšķir parciālas un ģeneralizētas formas.

Parciālās lēkmes iedala parastās, sarežģītās (ar samaņas zudumu) un sekundāri ģeneralizētās:
* parastās parciālās lēkmes, ko nepavada samaņas zudums:
** ar motoriskām (kustību) pazīmēm;
** ar somatosensoriem vai nespecifiskiem sensoriem simptomiem;
** ar veģetatīviem simptomiem vai pazīmēm;
** ar psihiskiem simptomiem.
* sarežģītas parciālas lēkmes pavada samaņas izmaiņas.

Somatosensorās lēkmes pavada tirpšana, "elektriskas" strāvas sajūta ekstremitāšu vai sejas pretējā pusē no smadzeņu puslodes perēkļa. Specifiskas sensoras lēkmes ir parastās halucinācijas, piemēram skaņas, gaismas vai zibens spīdums. Veģetatīva simptomātika ir savdabīgas sajūtas epigastrijā, bālums, svīšana, ādas apsārtums, zosāda, midriāze.

Pie primāri ģeneralizētām lēkmēm patoloģiskā procesā sākotnēji ir bojātas abas galvas smadzeņu puslodes. Tās iedala šādos tipos:
* absances un atipiskās absances;
* miokloniskās lēkmes;
* kloniskās lēkmes;
* toniskās lēkmes;
* kloniski toniskās lēkmes;
* atoniskās lēkmes.

Neklasificētas epileptiskās lēkmes ir lēkmes, kurus nevar identificēt kā parciālās vai ģeneralizētas lēkmes, jo trūkst nepieciešamās informācijas. Dažas neonatālas lēkmes, piemēram ritmiskas acu kustības, košļāšanas, spļaušanas kustības arī nevar būt iekļautas šajās grupās.

Atkārtotas epileptiskās lēkmes iedalās:
* gadījuma;
* cikliskās;
* provocējamās.

Epileptiskais statuss jeb epistatuss.

### Starptautiskā klasifikācija no 1989. gada
1989. gada starptautiskā epilepsijas lēkmju un epileptisko sindromu klasifikācija ir pamatota uz diviem principiem. Pirmais princips ir atšķirt, vai epileptiskā lēkme ir fokāla vai ģeneralizēta. Otrais princips ir izšķirt, vai epilepsija ir idiopātiska, simptomātiska vai kriptogēna.
* Pēc lokalizācijas pamatotas (fokālas, lokālas, parciālās) epilepsijas:
** idiopātiskās;
** simptomātiskās (pieres, deniņu, paura, pakaušu daivas epilepsija);
** kriptogēnās.
* Ģeneralizēta epilepsija:
** idiopātiskā (tai skaitā bērnu un juvenilās absances epilepsija);
** simptomātiskā;
** kriptogēnās.
* Nedeterminētas epilepsijas.
* Īpaši sindromi (piemēram, febrilie krampji, akūtie metabolie krampji un citi).

### Starptautiskā klasifikācija no 2001. gada
2001. gadā Starptautiskā klasifikācijas un terminoloģijas komisija izdeva jaunu epileptisko lēkmju un epileptisko sindromu klasifikāciju. Klasifikācija ir pamatota uz klasiskajām fokālām un ģeneralizētām epilepsijas formām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zulu valoda

**Zulu valoda** jeb **isizulu** (*isiZulu*) ir Nigēras-Kongo saimes valoda. Tā ir dzimtā valoda aptuveni 12 miljoniem Dienvidāfrikas, Lesoto, Svatini, Zimbabves, Malāvijas un Mozambikas iedzīvotāju un vēl ap 16 miljoniem kā otrā valoda. Kopš 1994. gada zulu valoda ir viena no 11 Dienvidāfrikas valsts valodām. 

Šajā valodā runā aptuveni 24% no Dienvidāfrikas iedzīvotājiem. Zulu valodai visradniecīgākās valodas ir isiķhosa, sisvati un isindebele. Vairums zulu valodas vārdu beidzas ar patskani.

Zulu valodas rakstībai izmanto latīņu alfabētu, vārdi tiek rakstīti tā, kā tie tiek izrunāti.
Aleksandrs Kareļins

**Aleksandrs Kareļins** (; dzimis ) ir bijušais krievu cīkstonis, piedalījies grieķu-romiešu cīņā.

Viņš izcīnīja trīs zelta medaļas Olimpiskajās spēlēs (1988, 1992, 1996), kā arī 2000. gadā sudrabu. Starptautiskās sacensībās A. Kareļins guva uzvaras laikā no 1987. līdz 2000. gadam, kad zaudēja Sidnejas Olimpisko spēļu finālā amerikānim Rulonam Gārdneram. Pasaules čempionāta guva 9 uzvaras, tāpat 12 uzvaras izcīnījis Eiropas čempionātā. Viņš tiek uzskatīts par visu laiku izcilāko grieķu-romiešu cīņas pārstāvi. Tāpat startējis profesionālajā cīņas sportā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Inga Bite

**Inga Bite** (dzimusi ) ir latviešu juriste un politiķe, pārstāv partiju "Reģionu alianse" (iepriekš Reformu partijas biedre). Bijusi 12. Saeimas deputāte (ievēlēta no Latvijas Reģionu apvienības) un 11. Saeimas deputāte, kā arī Saeimas priekšsēdētājas biedre.

## Biogrāfija
Izglītību ieguvusi Rīgas Centra humanitārajā vidusskolā un Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē (maģistra grāds tiesību zinātnē), kopš 2009. gada turpina studijas doktorantūrā.

Pirms pievērsās politikai, strādāja Augstākajā tiesā par senatora palīdzi, iepriekš bijusi Administratīvās apgabaltiesas priekšsēdētāja palīdze un tiesneša palīdze. Darbojusies arī valsts pārvaldē — no 2005. gada bijusi Valsts kancelejas Politikas koordinācijas departamenta vadītāja vietniece.

Dzīvo Ķekavas novadā, Baložos. 2011. gada novembrī apprecējusies, 2012. gada martā I. Bitei piedzima meita, 2014. gada novembrī — otra meita.

## Politiskā darbība
2011. gadā iesaistījusies politikā, kļūstot par Zatlera Reformu partijas biedri. Ārkārtas Saeimas vēlēšanās ievēlēta 11. Saeimā. 2011. gada 18. oktobrī ievēlēta par Saeimas priekšsēdētājas Solvitas Āboltiņas biedri. 2012. gada martā I. Bitei piedzima meita, tomēr bērna kopšanas atvaļinājumā viņa nedevās un saglabāja Saeimas deputāta mandātu. 14. jūnijā viņa ģimenes apstākļu dēļ atkāpās no Saeimas priekšsēdētāja biedra amata, kurā tika ievēlēta viņas partijas biedre Inese Lībiņa-Egnere.

2013. gada nogalē izstājās no Reformu partijas Saeimas frakcijas. 2014. gada martā iestājās partijā "Reģionu alianse".
2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās kandidēja no Latvijas Reģionu apvienības (LRA) saraksta, taču netika ievēlēta. Oktobrī no šīs apvienības saraksta ievēlēta 12. Saeimā. 2015. gada janvārī nolika mandātu uz bērna kopšanas atvaļinājuma laiku (viņas vietu Saeimā ieņēma Ivars Brīvers), septembrī atgriezās Saeimā. 2017. gada aprīlī I. Bite vēlreiz nolika mandātu uz bērna kopšanas atvaļinājuma laiku un viņas vietu Saeimā atkal ieņēma I. Brīvers. 2018. gada maijā atjaunoja Saeimas deputātes mandātu.

2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Reģionu apvienības, taču netika ievēlēta. Tāpat LRA nesaņēma pietiekošu vēlētāju atbalstu 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās. 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās nesekmīgi kandidēja uz vietu Salaspils novada domē no Nacionālās apvienības, Latvijas Reģionu apvienības un Latvijas Zemieku savienības kopējā saraksta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
*
Andrejs Stērste

**Andrejs Stērste** jeb **Stērstu Andrejs** (1853-1921) bija latviešu jurists, Pirmās atmodas laikmeta sabiedriskais darbinieks. Pazīstams kā literāts, publicists, valodnieks un rakstnieks ar pseidonīmu Tālvaitis. Nopelni latviešu valodas attīstīšanā un pilnveidošanā. Jelgavas Latviešu biedrības priekšnieks (1902 - 1904).

## Dzīvesgājums
Andrejs Stērste dzimis 1853. gada 4. oktobrī (pēc Jūlija kalendāra 22. septembrī) Veļķu pagasta "Telviešu" mājās zemnieka ģimenē.
1866.-1869. gadā viņš mācījās Vecpiebalgas draudzes skolā, 1869.-1870. gadā Katrīnas apriņķa skolā Rīgā, 1870.-1872. gadā Rīgas Aleksandra ģimnāzijā, kuru kā eksterns beidza 1876. gadā. 1872.-1874. gadā Stērste bija skolotājs Vecpiebalgas draudzes skolā. 
1876.-1881. gadā viņš studēja tieslietas Pēterburgas universitātē, kur sarakstīja "Latviešu valodas mācības sistemātisko kursu". Ap 1878. gadu sācis rakstīt libretu Andreja Jurjāna operai "Vanems Imanta", kas palicis nepabeigts.

Pēc atgriešanās Latvijā 1881. gadā Stērste kļuva par Rīgas hoftiesas advokāta K.Kalniņa palīgu, 1882.-1883. gadā senatora Manaseina revīzijas laikā viņš darbojās kā pagastu iesniegto petīciju tulks. Līdztekus viņš sacerēja vairākas latviešu valodas mācību grāmatas skolām. 1885. gadā piedzima viņa meita Elza Stērste.
1885.-1888. gadā Stērste bija Igaunijas guberņas prokurora vietnieks Rēvelē, 1888.-1890. gadā Kurzemes guberņas prokurora vietnieks.

1890. gadā Stērste tika apstiprināts par advokāta palīgu Jelgavā, līdz 1894. gadam vadīja Jelgavas latviešu biedrības rakstniecības nodaļu, 1902. - 1904. gadā viņš vadīja Jelgavas latviešu biedrību.

1915.-1918. gadā Stērste bija bēgļu gaitās, miris Jelgavā 1921. gada 21. februārī. Apglabāts Zaļenieku kapos.

## Darbi
thumb|left|200px|Stērstu Andreja Kopoti raksti (1936).
* Luga "Skats iz mednieku dzīves" (1873)
* "Kupleju krājums" (1875)
* A.Sērste (Tālvaitis). Par G. Tauriņa "Latviešu valodas gramatiku". Baltijas Vēstnesis, 1877, 24.nr.
* "Latviešu valodas mācība". I daļa – Etimoloģija (1879), II un III daļa - “Sintaksa un ortogrāfija” (1880);
* Lasāmā grāmata "Sēta un skola" kopā ar Matīsu Kaudzīti (I –III daļa, 1882 – 1884);
* Latviešu valodas mācības grāmata "Vadonis latviešu valodas mācībā tautas skolām" (1882);
* Ķeizara Aleksandra II Tiesu ustava (kodeksa) latviskojums 6 daļās (1889, 1893-1894) 
* Pārskats par mūsu agrārlietu (1906);
* Mūsu agrārās vajadzības (1913);
* Luterāņu baznīcas reformas lietā (1913).

## Atsauces
Augšsavoja

**Augšsavoja** (, izrunā: ) ir Francijas departaments, viens no Overņas-Ronas-Alpu reģiona departamentiem. Augšsavojas administratīvais centrs ir Ansī. Augšsavoja administratīvi sīkāk dalās 4 apgabalos (*arrondissements*):
* Ansī apgabals (*Arrondissement d'Annecy*);
* Bonevilas apgabals (*Arrondissement de Bonneville*);
* Senžiljēnānženēvas apgabals (*Arrondissement de Saint-Julien-en-Genevois*);
* Tononlebēnas apgabals (*Arrondissement de Thonon-les-Bains*).

## Ārējās saites
Sināns

**Sināns** (, , dzimis , miris ) bija viszināmākais Osmaņu impērijas arhitekts un inženieris. Zināms arī kā **Miimārs Sināns** (, *Mi'mâr Sinân* — ‘arhitekts Sināns’). No 1538. gada līdz nāvei 1588. gadā viņš bija galvenais arhitekts sultānu Suleimana I, Selima II un Murada III valdīšanas laikā. Viņa jaunievedumi mošeju celtniecības plānos, inženierijas uzlabošana tiltu un akveduktu celšanā, viņa redzējums uz kopējo ainavu un pilsētplānošanu padarīja Sinānu par vienu no izcilākajiem arhitektiem pirms mūsdienu arhitektūras. Viņš tiek uzskatīts par osmaņu arhitektūras pamatlicēju. Sināna vadībā celtās celtnes ir atrodamas visā Osmaņu impērijā. Sināns pēc sultānu pavēlēm ir uzcēlis daudzas mošejas, piemēram, Troņmantnieka mošeju, Suleimana mošeju un Edirnes Selima mošeju, kā arī Sultāna Suleimana Kanoniskā tiltu un Mehmeda pašā Sokoloviča tiltu. Bez mošejām un tiltiem Sināns projektēja arī sabiedriskās pirtis, mauzolejus, medreses un slimnīcas. Nereti Sināna darbi tiek salīdzināti ar Mikelandželo darbiem, kas bija viņa laikabiedrs Rietumu pasaulē.

## Biogrāfija

Sināns ir dzimis  (pēc citiem avotiem ap 1490. gadu) Aģirnas pilsētiņā. Pēc tautības viņš bija armēnis vai grieķis un viņa dzimtais vārds bija Jāzeps (*Joseph*). Tiek pieļauts, ka viņš ir abu tautību pēctecis. Pēc pievēršanās islāmam viņa vārds tika mainīts uz Sināns.

## Atsauces

## Ārējās saites
Teokrātija

**Teokrātija** (, no *θεός* (*teós*) — 'dievs' un *κρατεiν* (*krateín*) — 'valdīšana') ir valsts pārvaldes forma, kurā valsts galva ir arī valsts reliģiskās dzīves vadītājs. Teokrātija parasti ir valstīs, kur ir monarhija. Teokrātijā valdnieka vara tiek uztverta kā dievišķi apstiprināta vai tieši nodota no augstākās dievišķās varas.2011. gadā teokrātija bija vairākās islāma valstīs (Jemenā, Afganistānā, Pakistānā, Somālijā, Sudānā, Saūda Arābijā, Mauritānijā, Omānā un Irānā). Eiropā vienīgā teokrātiskā valsts ir Vatikāns. Arī Tibetā nosacīti var teikt, ka ir teokrātija, lai gan tā nav neatkarīga valsts.

## Teokrātijas formās

* Monarhiskā teokrātija. Šajā modelī monarhs tiek uzskatīts par dievišķo pārstāvi zemes virsū, piemēram, senajā Ēģiptē, kur faraons tika pielūgts kā dievs. Mūsdienās vairākas arābu valstis, piemēram, Saūda Arābija un Omāna, apvieno teokrātiskus elementus ar monarhiju.
* Islāma teokrātija. Valstis, kur šariats (islāma tiesību sistēma) ir likuma pamatā un tiek uzskatīts par galveno avotu visās tiesībās. Islāma valstīs, kā Irānā un Saūda Arābijā, šariats ir pamats gan politiskajai, gan reliģiskajai varai, un augstākais reliģiskais vadītājs bieži arī veic būtiskas politiskās funkcijas. Irāna ir ievērojams piemērs islāma teokrātijai, kur augstais reliģiskais vadītājs (ajatolla) ir augstākā politiskā vara, bet prezidenta un parlamenta institūcijas pastāv līdztekus.

## Ārējās saites
Teide

**Teide** () ir aktīvs vulkāns Tenerifes salā Spānijai piederošajās Kanāriju salās. Tas ar savu 3718 metru augstumu ir augstākais kalns Spānijā un ar vairāk nekā 7000 metru augstumu virs okeāna dibena ir trešais lielākais vulkāns pasaulē, mērot no pamatnes okeāna dibenā.

Teides vulkāns joprojām ir aktīvs. Vulkāns pēdējo reizi izvirda 1909. gada novembrī.  

Teide atrodas nacionālajā parkā, kuru 2007. gadā pasludināja par UNESCO Pasaules mantojuma objektu. Teides vulkānu katru gadu apmeklē vairāk kā trīs miljoni apmeklētāju, kas to padara par visapmeklētāko dabas parku Spānijā un Eiropā. Pēc 2015. gada datiem tas ir astotais apmeklētākais nacionālais parks pasaulē.  

## Atsauces

## Ārējās saites
* Teide. Spānijas nacionālie parki
Gunnerusa grēda

**Gunnerusa grēda** () ir šaura un gara zemūdens grēda Antarktīdas piekrastē, kas stiepjas perpendikulāri tās krastam uz ziemeļiem no Rīsera-Larsena pussalas. Grēda ir ap  gara un no  dienvidu galā līdz  ziemeļu galā plata. Paceļas virs okeāna pamatnes līdz pat 2500 m. Sastāv galvenokārt no kontinentālas garozas ar vulkānisku struktūru — Kainanmaru kalnu — grēdas ziemeļu galā. Atdala Kosmonautu jūru austrumos no Rīsera-Larsena jūras rietumos. Grēdas daļu pie kontinenta krasta sauc par Gunnerusa sēkli *(Gunnerus Bank)*. Ziemeļos no grēdas okeāna dibenā plešas Enderbija abisālais līdzenums.

Pastāv teorija, ka vēlīnajā krīta periodā Gunnerusa grēda ir bijis sauszemes tilts starp Austrumantarktīdu un Madagaskaru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Karalienes Modas Zemes kontinentālā šelfa karte
Kurlums

thumbnail|235px|Starptautiskais kurluma simbols
**Kurlums** ir daļējs vai pilnīgs dzirdes zudums. Absolūts dzirdes trūkums ir ļoti reti sastopams, tādēļ tiek izmantoti dzirdes aparāti, lai kurlie cilvēki labāk uztvertu apkārtējās skaņas. Visbiežāk kurlums rodas kādas traumas rezultātā, bet tas var būt arī iedzimtības rezultātā. Kurlumu izraisa pārmaiņas iekšējā ausī vai dzirdes nervā. Ja dzirdes pasliktināšanās notiek pirmajos dzīves gados, tad bērniem bieži vien ir problēmas iemācīties runāt. Šādu stāvokli sauc par kurlmēmumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ladoga

**Ladoga** var būt:
* Lādogas ezers
* Novaja Ladoga — pilsēta Krievijā
* Staraja Ladoga — pilsēta Krievijā
Teds Bandijs

**Teodors Roberts "Teds" Bandijs** (; dzimis **Teodors Roberts Kouels** ; miris ) bija amerikāņu sērijveida slepkava, izvarotājs, laupītājs un nekrofils.

Viņš 1970. gados (kā arī, iespējams, agrāk) uzbruka un nogalināja vairākas jaunas sievietes. Pēc vairāk nekā dekādes ilgas noziegumu noliegšanas viņš īsi pirms nāvessoda izpildes atzinās 30 slepkavību izdarīšanā septiņos štatos laikā no 1974. līdz 1978. gadam. Patiesais noslepkavoto cilvēku skaits nav zināms, iespējams, tas ir daudz lielāks.

Savus upurus viņš parasti izvēlējās sabiedriskās vietās un uzbruka tiem noslēgtās vietās. Vismaz četriem upuriem viņš nocirta galvas. Dažreiz viņš ielauzās dzīvokļos nakts melnumā un iesita upurim, kad viņš gulēja. 1975. gadā Jūtā T. Bandijs tika notverts, taču vēlāk viņam divas reizes izdevās izbēgt no cietuma. Pēc 1978. gadā notikušās apcietināšanas viņam vairs neizdevās izbēgt.  T. Bandijam tika izpildīts nāvessods elektriskajā krēslā.

## Ārējās saites

* FIB lieta
Belojes ezers

**Belojes ezers** var būt: 
* Baltā ezera Indras pagastā cits nosaukums
* Baltā ezera Robežnieku pagastā cits nosaukums
* Beloje ezers Krievijā
Parastās pupiņas

**Parastās pupiņas** (*Phaseolus vulgaris*), **krūmu pupiņas** jeb **dārza pupiņas** ir viengadīgs tauriņziežu dzimtas pākšaugs, kas tiek plaši kultivēts tā ēdamo sēklu, pupiņu, dēļ. Pupiņu dabiskā izcelsmes vieta ir Centrālamerika un Dienvidamerika. Šī auga sēklas — pupiņas — satur daudz olbaltumvielu, tas ir ļoti vērtīgs uzturā lietotais augs. Tiek audzētas daudzās valstīs, īpaši subtropu un mērenās joslas zemēs, un ir viens no nozīmīgākajiem kultūraugiem jaunattīstības valstīs. Pupiņas nevajag jaukt ar pupu (vīķu) ģints (*Vicia*) vai *[[Vigna]]* ģints sugām, kas arī tiek plaši kultivētas un vizuāli ir līdzīgas.

## Apraksts
thumbnail|left|upright=1.0|Žāvētas pupiņu pākstis
Pupiņām ir trīsstaraini saliktas lapas. Stublājs ir stāvs un vijīgs, var izaugt līdz 0,6 metru garumam. Ziedi ir baltā vai tumši purpura krāsā, nekārtni, tauriņveidīgi, sakārtoti ķekaros. Apputeksnēšanu veic dažādi kukaiņi. Tā auglis ir pāksts. Pupiņas vislabāk aug augsnē, kuras pH līmenis ir 7,5, un gaisa temperatūra aptuveni +25 °C.

## Indīgums
Vārītas pupiņas ir veselīgas, bet, lietojot uzturā svaigā veidā vai nepietiekami izvārot, tās var būt veselībai bīstamas. To sastāvā atrodas lektīns. Pirms gatavošanas ir svarīgi pupiņas vairākas stundas mērcēt un pirms vārīšanas mērcēšanas ūdens noteikti ir jānolej un tām jāuzlej jauns, svaigs ūdens. Svaigu un nepietiekami vārītu pupiņu ēšana var izraisīt nelabumu, vemšanu un caureju. Parasti šie simptomi izzūd dažu stundu laikā pēc šādu pupiņu ēšanas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ovjedo

**Ovjedo** (, ; , ) ir pilsēta un pašvaldība Spānijas ziemeļos, Astūrijas autonomā apgabala administratīvais centrs. 2020. gadā Ovjedo dzīvoja 220 tūkstoši iedzīvotāju, otra lielākā pilsēta Astūrijā aiz Hihonas.

Ovjedo ir dibināta 757. gadā. Romiešu laikos tā bija pazīstama ar latīnisko nosaukumu *Ovetum*. 810. gadā tā kļuva par Astūrijas Karalistes galvaspilsētu. Ovjedo kļuva par vienu no spāņu pilsētām, kuru viduslaikos neiekaroja mauri. 1608. gadā tika dibināta Ovjedo Universitāte. Ovjedo un Astūrijas Karalistes pieminekļi 1985. gadā tika iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 1998. gadā objektā iekļauto pieminekļu skaits tika palielināts.

## Nosaukums
Kopš 2019. gada marta Ovjedo ir divi oficiālie nosaukumi — viens ir spāņu valodā *Oviedo*, bet otrs ir astūriešu valodā *Uviéu*. Viduslaiku hronikās kā Astūrijas Karalistes pilsēta Ovjedo bija zināma arī ar nosaukumiem *Ovetao* un *Oveto*. Pilsēta ir bijusi zināma ar latīnisko nosaukumu *Ovetum*. Pilsētas nosaukuma etimoloģija nav skaidra. Spāņu valodnieks Ramons Menendess Pidals nosaukuma izcelsmi saista ar ķeltiem. Nosaukuma izcelsme tiek saistīta arī ar basku valodu. Vēl tiek piedāvāta versija, ka pilsētas nosaukums ir cēlies no latīņu vārda *Ovis* (tulkojumā ‘aita’), kas it kā norāda uz piemērotām ganībām.

Pasaulē ir vēl vairākās apdzīvotas vietas, kuru nosaukums ir Ovjedo, piemēram, Floridā, Dominikānā, Paragvajā un Meksikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ģeoloģiskais periods

**Ģeoloģiskais periods** ir ģeohronoloģiskās skalas intervāls, ģeoloģiskās ēras apakšintervāls. Ģeohronoloģiskajā skalā lielākā periodu daļa sadalās sīkāk mazākās vienībās, kuras sauc par epohām. Stratigrāfijā ģeoloģiskais periods atbilst ģeoloģiskajai sistēmai, t.i. ģeoloģiskais periods — laika intervāls paleontoloģiskajā un ģeoloģiskajā Zemes vēsturē, kura laikā ir izveidojies vai nogulsnējies iežu slānis, kas veido attiecīgo ģeoloģisko sistēmu (ģeoloģiskā sistēma ir starptautiskās stratigrāfiskās skalas pamatvienība, kas atbilst Zemes garozas un biosfēras dabīgam attīstības posmam).

2004. gadā Starptautiskā ģeoloģisko zinātņu savienība akceptēja ediakārija periodu neoproterozoja ērā, kā pirmo jaunizveidoto periodu 130 gadu laikā. Pēdējā eonā, fanerozojā, ir izdalītas 12 ģeoloģiskās sistēmas. To sekvence tika apstiprināta Starptautiskajā ģeoloģiskajā kongresā Boloņā 1881. gadā.
Raimonds Gerkens

**Raimonds Gerkens** (dzimis ) ir Latvijas uzņēmējs, mecenāts. Viņš bija uzņēmumu SIA *Gerkens un Co*, SIA *Gerkens un partneri* līdzīpašnieks, un mēbeļu tirdzniecības centra AS Mēbeļu nams līdzīpašnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1952. gadā Skrundā, astoņu bērnu ģimenē. Mācījās Skrundas septiņgadīgajā skolā, pēc tam Rīgas Finansu un kredītu tehnikumā. Sāka strādāt par apdrošināšanas aģentu valsts apdrošināšanas sabiedrībā, vēlāk 20 gadus bija oficiants un bārmenis vairākos Rīgas un Jūrmalas restorānos un bāros. Bārmenis tolaik bija viens no labāk atalgotajiem amatiem, pirmā Gerkena kafejnīca bija "Venta" Lāčplēša un Suvorova ielu krustojumā, pēc tam arī "Mednieku bārs" Kārļa Marksa ielā.

Iegūtie kontakti Gerkenam ļāva 1988. gadā iegūt vienu no pirmajām atļaujām veidot privātu kooperatīvu. Līdzīgi, 1991. gadā Gerkens saņēma Latvijā pirmo eksperimentālo licenci privātkompānijai ar tikai vienu īpašnieku.
1992. gada 3. jūnijā Gerkens nodibināja savu individuālo komercuzņēmumu IK Gerkens un Co, ko vēlāk pārveidoja par nepārtikas veikalu tīklu ar 40 veikaliem visā Latvijā. Vēlāk uzņēmumu reorganizēja par SIA Gerkens un Co, kurā Raimonds Gerkens bija viens no līdzīpašniekiem ar 50% kapitāldaļu.

Sākotnēji, preču deficīta apstākļos atjaunotajā Latvijā, Gerkena veikalu tīkls bija finansiāli ļoti veiksmīgs. Taču līdz ar konkurentu preču importa pieaugumu, Gerkena veikalu tīkla peļņa mazinājās. Par saviem investīciju lēmumiem Raimonds Gerkens izteica nožēlu jau 2004. gadā, paužot nožēlu, ka neklausījis politiķa Kārļa Leiškalna ieteikumiem "par sviestmaizi" iegādāties nekustamos īpašumus:*Vienvārdsakot, ja es tolaik būtu nodarbojies ar nekustamajiem īpašumiem, šodien būtu *Latio* īpašnieks, nevis Gerkena & Co. Un man puse Latvijas piederētu, bet tā - tikai pāris desmiti miljonu.*Ja 1994. gadā Gerkens tika atzīts par 9. bagātāko miljonāru Latvijā, tad 2012. gadā viņš jau vairs neiekļuva pat starp 100 bagātākajiem miljonāriem Latvijā.

2021. gada augustā Gerkens pārdeva visas savas SIA Gerkens un Co kapitāldaļas biznesa partnerim, SIA Tilde un citu uzņēmumu īpašniekam Andrejam Vasiļjevam, kurš kļuva par 100% uzņēmuma kapitāldaļu īpašnieku.

Uz 2022. gadu Raimonds Gerkens kopā ar Andreju Vasiļjevu un citiem mazākiem līdzīpašniekiem ir īpašnieks mēbeļu tirdzniecības centram AS Mēbeļu nams Pļavniekos.

## Personīgā dzīve
1977. gadā precējies ar Velgu Riekstiņu. Laulībā dzimusi meita Evita.

## Citas aktivitātes
Gerkens ir pazīstams arī kā mecenāts, par ko 2001. gadā apbalvots ar V šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. Vairākus gadus finansējis Raimonda Gerkena un žurnāla "Karogs" romānu konkursu.

Tāpat Gerkens arī plaši zināms ar zolītes spēles turnīru rīkošanu, ko aizsācis jau deviņdesmitajos gados. Tolaik Gerkenam piederēja pat kazino "Gerkens&Co".

## Atsauces
Mesīna

**Mesīna** (, izrunā: ; ) ir pilsēta Itālijā. Tā atrodas pie Mesīnas šauruma, un ir trešā lielākā pilsēta Sicīlijā aiz Palermo un Katānijas.

Rakstos pilsēta pirmo reizi minēta 730. gadā p.m.ē. Mesīnu dibināja senie grieķi no Halkidas ar nosaukumu *Zankle*. Tā bija viena no grieķu kolonijām. Kad pilsēta nonāca Senās Romas pakļautībā, tā kļuva pazīstama ar latīņu nosaukumu *Messana*. Pēc Romas impērijas sabrukuma Mesīnu kontrolēja goti, bizantieši un arābi. 1061. gadā pilsēta atguva neatkarību.

1783. gadā Mesīnu skāra nopietna zemestrīce, savukārt 1908. gadā zemestrīce gandrīz pilnībā nopostīja pilsētu. Pēc 1908. gada zemestrīces pilsēta gandrīz pilnībā tika uzcelta no jauna.

## Ārējās saites
SportsML

**SportsML** ir specializēts formāts ziņu industrijas interesējošajiem datiem. SportsML ir XML (*Extensible Markup Language*) standarts sporta datu apmaiņai. Tā Izstrādāta, lai būtu viegli saprotama un izpildāma. Tā ietver rezultātus, sacensību grafikus un vietas, statistiku u.c. Tā ir vienota sistēma visiem sporta veidiem, kā arī dokumentēta, viegli izmantojama, atvērta un nepatentēta. Sporta iezīmēšanas valoda izmanto standartizētas XML konstrukcijas, lai aprakstītu dokumenta satura elementus, un šī elementa aprakstošos atribūtus. SportsML ir loģiska sporta datu reprezentācija, nevis formatēšana atbilstošam izskatam. SportsML DTD (Document Type Definition) kodols ir veidots tā, lai vienoti aprakstītu visus sporta veidus. SportsML spraudnis (*Plug-in*) atļauj izdevējam paplašināt iespējas, lai sīkāk varētu aprakstīt noteiktu sporta veidu. 

## Par projektu

IPTC (*International Press Telecommunications Council*) projektu SportsML uzsāka 2001. gada martā. SportsML kopš tā laika ļoti attīstījusies iekļaujot ar vien vairāk sporta veidu. 2008. gadā iezīmēšanas valodas versija 2.0 tika iekļauta IPTC-G2 standartos. 

## Bāzes struktūra

Saknes elemetns ir , kas satur nepieciešamo  sekciju, kurai seko neviena vai vairākas sekcijas ar citiem elementiem: , , , , , . Pirmie pieci elementi satur XML struktūras uzbūvētas dažnedažādās kombinācijās no  un  elementiem.  elements satur ziņas. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* XML 1.0 specifikācija (angliski)
* IPTC mājaslapa(angliski)
Peipuss

**Peipuss** (arī **Peipusa ezers**; , ) ir liels ezers uz Igaunijas un Krievijas robežas. Lielākais Peipusa-Pleskavas ezeru sistēmā, tā ziemeļos. Ezera platība ir 2613 km², kas ir 73% no kopējās platības. Lemmijervs Peipusu savieno ar Pleskavas ezeru.

## Daba un izmantošana
Pārsvarā zemi krasti ar purvājiem. Igaunijas krastā, Kallastē līdz 10 m augsti devona smilšakmens klinšu atsegumi. Ezera gultne gluda, klāta ar dūņām. Gar ezera ziemeļu un austrumu krastu stiepjas smilšu josla — iekšzemes kāpas. Vairākas salas, no kurām lielākās ir Pīrisāre un Gorodeca. Dienviddaļā vairāki līči: Pedaspes līcis rietumu krastā un Želčas, Lahtas un Raskopeļas līči austrumu krastā.

Lielākās pietekas ir Emajegi, Želča un Kepa, kā arī Lemmijervs, kas pievada Pleskavas ezera un Veļikajas baseina upju noteci. 
Iztek Narva uz Somu līci. Ezeru izmanto zvejniecībai un atpūtai, populārs ziemas zvejas ezers. Tā kā ezers ir relatīvi sekls, vasarās tā ūdens iesilst līdz . Sevišķi piemērota atpūtai ir ezera ziemeļrietumu daļas pludmale starp Kauksi un Vasknarvu — šeit ainava atgādina klasisku Baltijas jūras pludmali. Ikgadējā nozveja ir ap 10 000 tonnu. Ezera ziemeļu daļa cieš no rūpnieciskā piesārņojuma. Aizsalst novembra beigās — decembra sākumā. Vidējais gada nokrišņu daudzums ir 575 mm.

## Vēsture
1242. gada 5. aprīlī uz ezera ledus netālu no Sigovecas salas notika Eiropas vēsturei nozīmīgā Ledus kauja starp novgorodiešiem Aleksandra Ņevska vadībā un Livonijas ordeni, no kura kaujā piedalījās pārsvarā vācu un dāņu bruņinieki un viņu igauņu sabiedrotie.

Ezera piekrastē Kallastē un uz Pīrisāres salas dzīvo vecticībnieku kopienas, kas šeit patvērumu raduši no agrāko laiku vajāšanām. Pīrisāres salas iedzīvotāji daļēji saglabājuši vecticībniekiem raksturīgās ieražas.

## Galerija

Tiheda, Jõgeva County, Estonia - panoramio.jpg|
Peipsi Beach in Rannapungerja.JPG|
Peipus Mustvee 3.JPG|
Piirissaar11.JPG|


## Atsauces

## Ārējās saites
Pleskavas ezers

**Pleskavas ezers** (, ) ir ezers uz Igaunijas un Krievijas robežas. Otrs lielākais Peipusa-Pleskavas ezeru sistēmā, tās dienvidos. Ezera platība ir 709 km², kas ir 20% no kopējās platības. Lemmijervs Pleskavas ezeru savieno ar Peipusu.

## Daba un izmantošana
Pārsvarā zemi krasti ar purvājiem. Ezera gultne gluda, klāta ar dūņām. Vairākas salas, no kurām lielākās ir Kolpina, Kamenka un Talabu salas. Lielākās pietekas ir Mudava (Veļikaja), Čornaja un Piusa. Notece pa Lemmijervu uz Peipusu. Ezeru izmanto zvejniecībai un atpūtai, populārs ziemas zvejas ezers. Aizsalst novembra beigās — decembra sākumā. Mudavas (Veļikajas) upes grīvā atrodas Pleskava — pilsēta, no kuras cēlies ezera nosaukums.

## Atsauces
Lemmijervs

**Lemmijervs** () vai **Tjoplojes ezers** () ir saldūdens šaurumveida ezers uz Igaunijas un Krievijas robežas. Mazākā no Peipusa-Pleskavas ezeru sistēmas ūdenstilpēm, savienojošs šaurums starp Pleskavas ezeru dienvidos un Peipusu ziemeļos. Par ezera ziemeļu robežu nosacīti tiek uzskatīta līnija starp Litesāres un Ozoļecas salām, par dienvidu — starp Salosāri un Mtežas pussalu. Šaurākajā vietā iepretī Mehikormai ezera platums ir tikai 1,8 km.

Pārsvarā zemi krasti ar purvājiem. Lielākās pietekas ir Vehandu, Mēksi un Rovja.

## Atsauces
Ģeoloģiskā epoha

**Ģeoloģiskā epoha** ir ģeohronoloģiskās skalas intervāls, ģeoloģiskais perioda apakšintervāls, kurš tiek sadalīts mazākās vienībās — laikmetos. Stratigrāfijā ģeoloģiskā epoha atbilst ģeoloģiskajam nodalījumam, t.i. ģeoloģiskā epoha — laika intervāls paleontoloģiskajā un ģeoloģiskajā Zemes vēsturē, kura laikā ir izveidojies vai nogulsnējies iežu slānis, kas veido attiecīgo ģeoloģisko nodalījumu.

Vairumam ģeoloģisko epohu absolūtais ilgums ir 10—30 miljoni gadu. Pašlaik ir holocēna epoha, kas sākās pirms apmēram 12 tūkstošiem gadu, beidzoties pēdējam ledus laikmetam. Neskatoties uz īso laika periodu no epohas sākuma (pēc ģeoloģiskā mēroga), daži zinātnieki piedāvā laiku, no kura cilvēku darbība sāka atstāt būtisku iespaidu uz apkārtējo vidi, izdalīt jaunā epohā — antropocēnā.
E numurs

**E numurs** ir Eiropas Savienībā un Šveicē izmantots apzīmējums pārtikas piedevām. Burts E apzīmē Eiropu, citur pasaulē pārtikas piedevu apzīmēšanai izmanto tikai numuru bez burta pirms tā. Eiropas Savienībā uz produkta etiķetes jānorāda visas pievienotās vielas, lietojot vai nu vielas nosaukumu, vai E numuru, un to funkcijas. Eiropas Savienībā pārtikai atļauts pievienot tikai vielas, kas pārtikai pievienojamajos daudzumos tiek uzskatītas par nekaitīgām, turklāt ir jābūt pierādāmai vajadzībai pēc šādas vielas pievienošanas un ar pārtikas piedevu nedrīkst tikt maldināti patērētāji. Jaunas pārtikas piedevas ieviešanas process aizņem apmēram desmit gadus — piecus gadus tiek veiktas pārtikas piedevas drošuma pārbaudes, pēc kurām vielu divus gadus izvērtē Eiropas pārtikas nekaitīguma iestāde. Vēl trīs gadi paiet, kamēr pārtikas piedevu atļauj izmantot visas Eiropas Savienības valstis. Daudzas no šīm vielām ir dabiskas izcelsmes. Tomēr ir arī tādas pārtikas piedevas, kuras, lietojot lielos daudzumos, var būt kaitīgas veselībai. Šo vielu atļautais daudzums pārtikas produktos ir ierobežots normatīvajos aktos. Ne visas vielas, kam piešķirts E numurs, ir atļauts pievienot pārtikai — zinātniski pētot pārtikas piedevu ietekmi uz veselību, var atklāties, ka, lai gan viela tikusi uzskatīta par drošu, tai tomēr varētu būt negatīva ietekme uz veselību, tāpēc to turpmāk aizliedz lietot pārtikas ražošanā.

## Iedalījums
Pārtikas piedevām numuru piešķir aptuveni pēc to lietošanas mērķa. Jāņem vērā, ka ne visas konkrētam mērķim lietotas vielas ir ar atbilstošiem numuriem un dažām vielām var būt vairāki izmantojumi. Uz pārtikas produktu etiķetēm tiek norādīts, kādam tieši nolūkam viela pievienota.

## E numuru uzskaitījums
Latvijā atļautās pārtikas piedevas.

## Skatīt arī
* Garšas pastiprinātāji

## Atsauces
Kristālrežģis

**Kristālrežģis** ir cietās vielās visbiežāk sastopamais daļiņu izvietojuma veids. Kristālrežģus iedala atomu, jonu, metālu un molekulu kristālrežģos. Dažādus vienas vielas kristālrežģa veidus sauc par kristālrežģa modifikācijām. Vielas, kam ir dažādas kristālrežģa modifikācijas sauc par alotropiem, piemēram, ogleklim ir vairāki alotropi, tostarp grafīts un dimants.

## Atomu kristālrežģis

Atomu kristālrežģa mezglu punktos atrodas neitrāli lādēti atomi.

Grafītam un dimantam, kas ir oglekļa alotropi, ir atomu kristālrežģis.

## Jonu kristālrežģis
Jonu kristālrežģa mezglu punktos atrodas joni, šāds kristālrežģis raksturīgs, piemēram, sāļiem, kuros ir jonu saite, to vidū, NaCl.

## Metālu kristālrežģis
Metālu kristālrežģi atšķiras no citiem kristālrežģu veidiem, jo to mezglpunktos atrodas gan neitrāli atomi, gan pozitīvi metālu joni, un daļa no metālu vērtības elektroniem brīvi pārvietojas pa metāla kristālrežģi. Šie elektroni ir kopīgi visiem metāla kristālrežģa joniem, šī iemesla pēc metālu kristālrežģos nav negatīvi lādētu jonu, bet tikai pozitīvi lādēti, jo jonam ir jāpiesaista papildus elektroni, lai tas būtu negatīvs, taču tos piesaistot tie vairs nebūtu kopīgi. Šos brīvos elektronus metālu kristālrežģos mēdz saukt arī par elektronu gāzi. Brīvie elektroni nosaka metālu un to sakausējumu elektrovadītspēju, siltumvadītspēju un gaismas atstarošanas spēju. Brīvo elektronu skaits *nenosaka* kušanas temperatūru.

## Molekulu kristālrežģis
Molekulu kristālrežģi veido molekulas, kas var būt gan polāras, gan nepolāras. Vielām ar molekulu kristālrežģi ir samēra zema kušanas temperatūra. Tāpēc tās parastos apstākļos ir gāzes vai viegli gaistoši šķidrumi un cietvielas.

## Skatīt arī
* Kristāliskā struktūra

## Atsauces
Ģeoloģiskais stāvs

**Ģeoloģiskais stāvs** ir vispārējās ģeoloģiskās stratigrāfiskās skalas vienība, kas iekļaujas ģeoloģiskajā nodalījumā. Ģeoloģiskais stāvs sadalās sīkāk stratigrāfiskajās zonās. Tas iekļauj sevī iežu slāņkopu, kas ir izveidojusies viena ģeoloģiskā laikmeta laikā un atbilst konkrētam Zemes ģeoloģiskās attīstības posmam. Ģeoloģiskais stāvs raksturojas ar tipiskām tikai tam raksturīgām fosilo organismu ģintīm, apakšģintīm un sugu grupām. Izšķirošais kritērijs stāva apjoma un robežu noteikšanai ir biostratigrāfiskās analīzes dati.
Otniēls Čārlzs Māršs

**Otniēls Čārlzs Māršs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu paleontologs. Atklājis, nosaucis vai klasificējis daudzas dinozauru sugas. 19. gadsimta beigās iesaistījās t. s. Kaulu karos pret Edvardu Kopu no Filadelfijas, lai, izmantojot jebkurus paņēmienus, to pārspētu.

Dzimis Ņujorkas štata Lokportā. Ieguva izglītību ar bagātā tēvoča Džordža Pībodī palīdzību. 1860. gadā pabeidza Jeila koledžu, bet vēlāk papildinājās koledžas sastāvā esošajā Šefīlda Zinātnes skolā. Studēja paleontoloģiju un anatomiju Berlīnē, Heidelbergā un Breslavā.

## Ārējās saites
* Dinosaur Wars, PBS dok. filma tiešsaistē (52:10)
Suteners

**Suteners** (no , no darbības vārda *soutenir* — ‘atbalstīt’) ir trešā persona prostitūtas-klienta attiecībās. Latviešu literārās valodas vārdnīca šo vārdu definē kā "vīrietis, kas pakļauj sev prostitūtas, lai iegūtu daļu no viņu ienākumiem".

Latvijas Republikas Krimināllikuma 165. pants definē **sutenerismu** kā "tādas personas izmantošanu iedzīvošanās nolūkā, kura nodarbojas ar prostitūciju". Latvijā ir atļauts nodarboties ar prostitūciju tikai kā pašnodarbinātai personai, organizēta prostitūcija, tajā skaitā, sutenerisms un bordeļi ir krimināli sodāmas aktivitātes.

## Ārējās saites

## Atsauces
Marry the Night

"**Marry the Night**" ir amerikāņu dziedātājas Lady Gaga singls no viņas otrā studijas albuma *[[Born This Way]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Interscope Records kā otrā albuma vadošais singls.

## Dziesmu saraksts
*; Ciparu lejupielāde
# "Marry the Night" – 4:25

*; Born This Way (Bonus Track Version)
# "Marry the Night" (Zedd Remix) – 4:21

*; Born This Way – The Remix
# "Marry the Night" (Totally Enormous Extinct Dinosaurs Remix)

## Ārējās saites
* Lady Gaga oficiālā mājaslapa
Bordelis

300px|thumb|
**Bordelis** (iespējams, no  — bordelis vai pārnestā nozīmē nekārtība) ir iestāde, kur prostitūtas sniedz pakalpojumus klientiem, maksājot daļu no nopelnītā bordeļa saimniekiem par telpu nodrošinājumu un organizatoriskiem pakalpojumiem. Latvijas argo – kriminālvides žargona vārdnīca definē vārdu "bordelis" kā "intīmservisa firma, telpas, kur prostitūtas sniedz savus pakalpojumus" vai, pārnestā nozīmē, "vieta, kurā nav kārtības". Latvijas Republikas Krimināllikuma 163. pants definē vārdu "bordelis" kā "neatļauta prostitūcijas pakalpojumu organizēšanas un sniegšanas vieta". Latvijā nav atļauta trešo personu iesaistīšanās prostitūcijas organizēšanā, līdz ar to gan bordeļi, gan sutenerisms ir krimināli sodāmas aktivitātes.

## Atsauces