open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Poločani

**Poločani** (senaustrumslāvu: *поло́чаны*) ir 9.—12. gadsimta rakstos sastopams apzīmējums austrumslāvu cilšu grupai, kas dzīvoja Daugavas augšteces baseinā ap Polocku mūsdienu Baltkrievijas teritorijā. Tie uzskatāmi par vienu no nozīmīgākajiem baltkrievu tautas etnoģenēzes komponentiem.

Poločanu politiskais un saimnieciskais centrs bija Polocka, kas jau 9.—10. gadsimtā izveidojās par nozīmīgu tirdzniecības un varas centru ceļam no varjagiem uz grieķiem. Austrumslāvu hronikās poločani minēti līdzās citām reģiona ciltīm, piemēram, krivičiem, dregovičiem un radimičiem.

Par poločaniem ziņas galvenokārt sniedz «Pagājušo laiku hronika», kur tie pieminēti saistībā ar Polockas kņazu dinastiju, īpaši ar Rogvolodu un viņa pēctečiem. 10.—12. gadsimtā poločani veidoja Polockas kņazistes politisko kodolu, kas bieži darbojās patstāvīgi attiecībā pret Kijevas Krievzemi.

Arheoloģiskie un lingvistiskie pētījumi liecina par poločanu kultūras saikni ar kriviču vidi, kā arī par mijiedarbību ar baltu iedzīvotājiem Daugavas baseinā. Materiālajā kultūrā novērojamas gan slāvu, gan baltu tradīciju iezīmes.
Endrū Fišers

**Endrū Fišers** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš trīs reizes ieņēma Austrālijas premjerministra amatu (1908—1909, 1910—1913, 1914—1915).

Dzimis Skotijā, jaunībā emigrēja uz Austrāliju, kur strādāja par ogļraci un iesaistījās arodbiedrību kustībā. Kā Austrālijas Leiboristu partijas līderis viņš veicināja nozīmīgas sociālās un ekonomiskās reformas un vēlāk bija Austrālijas Augstais komisārs Apvienotajā Karalistē.

## Ārējās saites
Alfrēds Dīkins

**Alfrēds Dīkins** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš trīs reizes ieņēma Austrālijas premjerministra amatu (1903—1904, 1905—1908, 1909—1910).

Dīkins bija viens no nozīmīgākajiem Austrālijas federācijas veidotājiem un valsts pirmajos gados ieņēma vadošu lomu politikas veidošanā. Dīkins atbalstīja neatkarīgu Austrālijas identitāti Britu impērijas ietvaros un veicināja federālās sistēmas nostiprināšanu.

## Ārējās saites
Edmunds Bārtons

**Edmunds Bārtons** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un jurists, pirmais Austrālijas premjerministrs (1901—1903).

Bārtons bija viens no galvenajiem Austrālijas federācijas veidotājiem un nozīmīga figūra valsts konstitūcijas izstrādē. Pēc premjerministra amata atstāšanas Bārtons kļuva par vienu no pirmajiem Austrālijas Augstākās tiesas tiesnešiem.

## Ārējās saites
Kriss Votsons

**Kriss Votsons** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un Leiboristu partijas līderis, kurš 1904. gadā īsu laiku ieņēma Austrālijas premjerministra amatu.

Votsons bija pirmais Leiboristu partijas premjerministrs Austrālijā un viens no pirmajiem sociāldemokrātiskajiem valdības vadītājiem pasaulē. Lai gan viņa valdība pastāvēja tikai dažus mēnešus, tā iezīmēja Leiboristu partijas nostiprināšanos Austrālijas politikā.

## Ārējās saites
Džordžs Rīds

**Džordžs Rīds** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš no 1904. līdz 1905. gadam ieņēma Austrālijas premjerministra amatu.

Dzimis Skotijā, jaunībā emigrēja uz Austrāliju. Rīds bija pazīstams kā spilgts parlamentārais orators un Brīvās tirdzniecības partijas līderis. Pēc politiskās karjeras Austrālijā viņš kļuva par Austrālijas Augsto komisāru Apvienotajā Karalistē.

## Ārējās saites
Vorskla

**Vorskla** () ir 464 kilometrus gara Dņepras kreisā krasta pieteka, kas tek caur Krievijas un Ukrainas teritoriju. Vorsklas krastos atrodas Poltava.

Izteka atrodas Belgorodas apgabalā Krievijā. Upe tek galvenokārt dienvidrietumu virzienā un ietek Dņeprā Ukrainā, augšpus Kremenčukas ūdenskrātuves.

## Atsauces

## Ārējās saites
Billijs Hjūzs

**Billijs Hjūzs** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš no 1915. līdz 1923. gadam ieņēma Austrālijas premjerministra amatu.

Dzimis Anglijā, jaunībā emigrēja uz Austrāliju, kur iesaistījās arodbiedrību kustībā un politikā. Sākotnēji bija Austrālijas Leiboristu partijas biedrs, taču Pirmā pasaules kara laikā izstājās no partijas politisku domstarpību dēļ un kļuva par Nacionālistu partijas līderi. Hjūzs bija viens no nozīmīgākajiem Austrālijas pārstāvjiem Versaļas miera konferencē.

## Ārējās saites
Austrālieši

**Austrālieši** () ir Austrālijas pilsoņi, kā arī viņu pēcteči. Austrālijas nācija veidojusies no Austrālijas aborigēniem, Torresa šauruma salu iedzīvotājiem un vēlākajiem imigrantiem, galvenokārt no Lielbritānijas un Īrijas, kā arī no citām Eiropas, Āzijas un pasaules valstīm.

Lielākā daļa iedzīvotāju runā angļu valodā, kas ir valsts *de facto* oficiālā valoda, taču plaši tiek lietotas arī citas valodas. Austrālijas kultūru būtiski ietekmējušas britu tradīcijas, pamatiedzīvotāju mantojums un pēckara migrācija.

Vēsturiski kristietība ir bijusi dominējošā reliģija Austrālijā, tomēr 21. gadsimtā ievērojama iedzīvotāju daļa sevi identificē kā nereliģiskus. Valstī pastāv arī nozīmīgas musulmaņu, budistu, hinduistu un citu reliģisko kopienu grupas.

Austrāliešu diaspora ir sastopama galvenokārt Apvienotajā Karalistē, Amerikas Savienotajās Valstīs, Jaunzēlandē un Kanādā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Turlavas pamatskola

**Turlavas pamatskola** ir skola Turlavas pagastā, Turlavā. 
Skola īsteno vispārējās pamatizglītības programmu, darbojas vēlēta skolēnu pašpārvalde, kurā iesaistīti 4.—9. klašu skolēni. Skolai ir savas tradīcijas, tā piedalās Ekoskolu programmā, kā arī skolā tiek piedāvāti dažādi interešu izglītības pulciņi**.**

## Vēsture
Turlavas skola dibināta 1929. gada rudenī, kad Turlavas centrā tika atklāta īpaši skolas vajadzībām būvēta ēka. Pirmais skolas pārzinis bija Aleksandrs Dziesma (1929–1940). Skolā darbojās apvienotās klases, internāts, aktīva kultūras dzīve, koris un no 1934. gada – mazpulku organizācija.

1940.–1944. gadā skolas vadību pārmaiņus uzņēmās brāļi Grīnbergi. Pēc Otrā pasaules kara, direktora Jāņa Petroviča (1944–1951) laikā, skola strādāja sarežģītos apstākļos, tomēr attīstījās ārpusstundu un sabiedriskā darbība.

Turpmākajos gadu desmitos skolu vadīja vairāki direktori, kuru laikā paplašinājās mācību iespējas, tika uzlabota infrastruktūra (uzcelts 3. stāvs, ierīkots ūdensvads, stadions, darbnīcas), attīstījās mākslinieciskā, sporta un darbaudzināšana.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas skola nonāca pašvaldības pārziņā. No 1994. gada direktores Ināras Uzulēnas vadībā notika mērķtiecīga skolas labiekārtošana, atjaunojās tradīcijas un mazpulku kustība. Skola aktīvi iesaistījās projektos un olimpiādēs.

No 2024. gada aprīļa Turlavas pamatskolas direktore ir Jolanta Hercenberga.

## Atsauces
Pols Kītings

**Pols Kītings** (; dzimis ) ir Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš no 1991. līdz 1996. gadam ieņēma Austrālijas premjerministra amatu.

Dzimis Sidnejā, Kītings jau jaunībā iesaistījās politikā un kļuva par vienu no ietekmīgākajiem Austrālijas Leiboristu partijas pārstāvjiem. Premjerministra amatā viņš turpināja plašas ekonomiskās reformas, veicināja Austrālijas ekonomikas liberalizāciju un aktīvi atbalstīja republikas ideju, kā arī valsts orientāciju uz Āzijas—Klusā okeāna reģionu.

## Ārējās saites
Artūrs Fadens

**Artūrs Fadens** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš 1941. gadā īsu laiku ieņēma Austrālijas premjerministra amatu.

Fadens bija Lauku partijas līderis un ilgstoši darbojās kā Austrālijas finanšu ministrs. Viņa valdība pastāvēja tikai dažas nedēļas Otrā pasaules kara laikā, taču viņš saglabāja nozīmīgu lomu Austrālijas politikā arī vēlākajos gados kā opozīcijas līderis un pieredzējis parlamentārietis.

## Ārējās saites
Railija Rīda

**Ešlija Metjūsa** (; dzimusi  Floridā), pazīstama ar skatuves vārdu **Railija Rīda** (), ir amerikāņu pornoaktrise. Ieguvusi vairāk nekā 50 balvu, tostarp 2014. gada XBIZ balvu kategorijā "Gada labākā aktrise" un AVN balvu kategorijā "Gada labākā aktrise" 2016. gadā. Railija Rīda 2021. gadā tika uzņemta XRCO Slavas zālē un 2025. gadā AVN Slavas zālē.

Līdz 2025. gadam nofilmējusies 1637 pornofilmās.

## Biogrāfija
### Karjera
Rīda īsu brīdi strādāja par striptīzdejotāju, pirms sāka darboties pornogrāfisko filmu industrijā.

Filmējoties pornofilmās kopš 19 gadu vecuma, viņa sākotnēji izmantoja skatuves vārdu **Peidža Railija** (*Paige Riley*). Žurnāls *[[LA Weekly]]* 2013. gadā Rīdu ierindoja astotajā vietā sarakstā "10 pornozvaigznes, kas varētu būt nākamā Dženna Džeimsone". Rīda tika iekļauta arī CNBC sarakstā *The Dirty Dozen: Porn's Most Popular Stars* 2014., 2015. un 2016. gadā.

Rīda 2013. gadā ieguva XBIZ balvu nominācijā "Labākā jaunā zvaigzne" un šo pašu balvu kategorijā "Gada labākā sieviešu dzimuma izpildītāja" 2014. gadā, kļūstot par pirmo pornoaktrisi, kas pēc kārtas jebkad ieguvusi šīs balvas.

Rīda sāka darbību platformā *[[OnlyFans]]* 2020. gadā un izmantoja savu slavu, lai reklamētu citus satura veidotājus šajā platformā, tādējādi kļūdama par "biznesa modeli".

Kopš 2023. gada Rīda veido pornogrāfisku materiālu savai tīmekļa vietnei un pārvalda apģērbu līniju *Eighteen Plus Clothing*.

Rīda 2023. gadā laida klajā *Clona*, ​​​​pornogrāfisku mākslīgā intelekta modeli, kas atdarināja Rīdu.

2025. gada janvārī Railija Rīda tika uzņemta AVN Slavas zālē.

### Privātā dzīve
Rīda 2021. gada 9. aprīlī paziņoja par saderināšanos ar latviešu parkūristu Pāvelu Petkunu. Pāris apprecējās tā paša gada 23. jūnijā Maiami. 2022. gada jūlijā paziņots, ka Railija Rīda dzemdējusi meitu, kurai dots vārds Emma.

Intervijā Vitnijas Kamingsas *[[YouTube]]* kanālā 2023. gadā Railija Rīda paziņoja, ka pārtrauc filmēties pornofilmās un vairāk laika pavadīs ar savu ģimeni.

2025. gada janvārī Rīda sociālajos tīklos ievietoja ierakstu, ka viņas māja ir iznīcināta Kalifornijas meža ugunsgrēkos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* IAFD profils 
* AFDB profils 
* 
*
Gabija Kārtere

**Gabija Kārtere** (; dzimusi  Ostinā) ir amerikāņu pornoaktrise un *[[OnlyFans]]* modele.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
OnlyFans

***OnlyFans*** ir Lielbritānijā bāzēta sociālo mediju un abonēšanas platforma, kas ļauj satura veidotājiem piedāvāt maksas piekļuvi savam digitālajam saturam. Platforma dibināta 2016. gadā, un tās galvenais birojs atrodas Londonā.

*OnlyFans* ir īpaši pazīstama ar pieaugušo satura izplatīšanu, taču to izmanto arī fitnesa treneri, mūziķi, pavāri, influenceri un citi satura veidotāji. Platformas biznesa modelis balstās uz ikmēneša abonēšanas maksām, no kurām uzņēmums ietur noteiktu procentu.

## Vēsture
*OnlyFans* 2016. gadā dibināja britu uzņēmējs Tims Stoklijs. 2018. gadā uzņēmumu iegādājās ASV ukraiņu izcelsmes investors Leonīds Radvinskis caur kompāniju *Fenix International Limited*, kas veicināja platformas strauju izaugsmi.

COVID-19 pandēmijas laikā platformas popularitāte ievērojami pieauga, jo daudzi satura veidotāji meklēja alternatīvus ienākumu avotus. 2021. gadā *OnlyFans* īslaicīgi paziņoja par plāniem ierobežot seksuāla rakstura saturu, tomēr pēc sabiedrības un veidotāju reakcijas šis lēmums tika atcelts.

## Ārējās saites
Džons Kērtins

**Džons Kērtins** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš Otrā pasaules kara laikā ieņēma Austrālijas premjerministra amatu.

Kērtins bija Austrālijas Leiboristu partijas līderis un uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem valsts vadītājiem Austrālijas vēsturē. Viņa vadībā Austrālija būtiski pārorientēja savu ārpolitiku un drošības stratēģiju, stiprinot sadarbību ar ASV Klusā okeāna kara laikā. Kērtina valdība ieviesa plašas kara laika reformas, tostarp ekonomikas mobilizāciju un sociālās drošības pasākumus.

Kērtins nomira 1945. gadā, neilgi pirms Otrā pasaules kara beigām.

## Ārējās saites
Malkolms Freizers

**Malkolms Freizers** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš no 1975. līdz 1983. gadam ieņēma Austrālijas premjerministra amatu.

Freizers bija Austrālijas Liberālās partijas līderis un kļuva par premjerministru pēc 1975. gada konstitucionālās krīzes, kad no amata atcēla Gofa Vitlema valdību. Viņa vadībā Austrālija īstenoja konservatīvāku ekonomikas politiku, samazināja valdības izdevumus un akcentēja federālisma nozīmi.

Pēc aiziešanas no aktīvās politikas Freizers aktīvi iesaistījās cilvēktiesību, imigrācijas un starptautiskās politikas jautājumos, bieži paužot kritiku pret savas partijas politisko kursu.

## Ārējās saites
Bobs Hoks

**Bobs Hoks** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš no 1983. līdz 1991. gadam ieņēma Austrālijas premjerministra amatu.

Hoks bija Austrālijas Leiboristu partijas līderis un viens no populārākajiem premjerministriem valsts vēsturē. Pirms politiskās karjeras viņš bija ievērojams arodbiedrību kustības vadītājs, ilgstoši ieņemot Austrālijas Arodbiedrību padomes (ACTU) prezidenta amatu.

Premjerministra amatā Hoks īstenoja plašas ekonomiskās un sociālās reformas, tostarp Austrālijas dolāra liberalizāciju, finanšu sektora reformu, veselības aprūpes sistēmas *Medicare* stiprināšanu un ciešu sadarbību ar arodbiedrībām caur tā saukto „Cenu un ienākumu vienošanos”. Viņa valdība būtiski veicināja Austrālijas ekonomikas modernizāciju un starptautisko integrāciju.

## Ārējās saites
Viljams Makmans

**Viljams Makmans** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš no 1971. līdz 1972. gadam ieņēma Austrālijas premjerministra amatu.

Makmans bija Austrālijas Liberālās partijas līderis un pirms kļūšanas par premjerministru ilgstoši darbojās valdībā, ieņemot vairākus nozīmīgus ministru amatus, tostarp finanšu ministra un ārlietu ministra posteņus. Viņa valdīšanas periods bija īss un noslēdzās ar 1972. gada vēlēšanām, kurās uzvarēja Gofs Vitlems un Austrālijas Leiboristu partija.

## Ārējās saites
Dārta Zunte

**Dārta Estere Zunte** (dzimusi  Valkā) ir latviešu izcelsmes Igaunijas skeletoniste.

## Karjera
Skeletonā trenējas kopš 2014. gada. Eiropas kausa izcīņā debitējusi 2016. gadā, bet Pasaules kausā — 2018. gadā.

Augstākos sasniegumus guvusi junioru vecumā, kad 2017. gada Pasaules Jaunatnes ziemas olimpiskajās spēlēs ieguvusi 5. vietu un tā paša gada Pasaules junioru čempionātā iekļuva labāko sešiniekā.

Kopš 2022. gada D. Zunte pārstāv Igauniju un ir pieņēmusi šīs valsts pilsonību (viņas vectēvs ir igaunis no Tallinas, mamma — pa pusei igauniete). Viņa pārvarēja olimpisko spēļu kvalifikāciju un 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs kļūs par pirmo Igaunijas sportisti, kas startējusi skeletonā.

2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs D. Zunte ieguva 23. vietu.

D. Zuntes līgavainis ir riteņbraucējs, 2024. gada Parīzes olimpisko spēļu dalībnieks BMX frīstailā Ernests Zēbolds.

Pārvalda latviešu un angļu valodas, taču nerunā brīvi igauniski.

## Atsauces

## Ārējās saites
Proteju dzimta (augi)

**Proteju dzima** (*Proteaceae*) ir proteju rindas dzimta, kurā ir kladificētas aptuveni 75 ģintis. Dzimtas pārstāvji ir galvenokārt sastopami dienvidu puslodē — Austrālijā, Dienvidāfrikā un Madagaskarā.

## Ģintis
Dzimtā ir klasificētas ģintis:

* *Adenanthos* Labill.
* *Agastachys* R.Br.
* *Alloxylon* P.H.Weston & Crisp
* *Athertonia* L.A.S.Johnson & B.G.Briggs
* *Aulax* P.J.Bergius
* *Austromuellera* C.T.White
* *Banksia* L.f.
* *Beauprea* Brongn. & Gris
* *Beaupreopsis* Virot
* *Bellendena* R.Br.
* *Bleasdalea* F.Muell. ex Domin
* *Brabejum* L.
* *Buckinghamia* F.Muell.
* *Cardwellia* F.Muell.
* *Carnarvonia* F.Muell.
* *Catalepidia* P.H.Weston
* *Cenarrhenes* Labill.
* *Conospermum* Sm.
* *Darlingia* F.Muell.
* *Diastella* Salisb. ex Knight
* *Dilobeia* Thouars
* *Eidothea* A.W.Douglas & B.Hyland
* *Embothrium* J.R.Forst. & G.Forst.
* *Eucarpha* (R.Br.) Spach
* *Euplassa* Salisb. ex Knight
* *Faurea* Harv.
* *Finschia* Warb.
* *Floydia* L.A.S.Johnson & B.G.Briggs
* *Franklandia* R.Br.
* *Gevuina* Molina
* *Grevillea* R.Br. ex Knight — Grevilejas
* *Hakea* Schrad.
* *Helicia* Lour.
* *Heliciopsis* Sleumer
* *Hicksbeachia* F.Muell.
* *Hollandaea* F.Muell.
* *Isopogon* R.Br. ex Knight
* *Kermadecia* Brongn. & Gris
* *Knightia* R.Br.
* *Lambertia* Sm.
* *Lasjia* P.H.Weston & A.R.Mast
* *Leucadendron* R.Br.
* *Leucospermum* R.Br.
* *Lomatia* R.Br.
* *Macadamia* F.Muell.
* *Malagasia* L.A.S.Johnson & B.G.Briggs
* *Megahertzia* A.S.George & B.Hyland
* *Mimetes* Salisb.
* *Musgravea* F.Muell.
* *Neorites* L.S.Sm.
* *Nothorites* P.H.Weston & A.R.Mast
* *Opisthiolepis* L.S.Sm.
* *Oreocallis* R.Br.
* *Orites* R.Br.
* *Orothamnus* Pappe ex Hook.
* *Panopsis* Salisb. ex Knight
* *Paranomus* Salisb.
* *Persoonia* Sm.
* *Petrophile* R.Br. ex Knight
* *Placospermum* C.T.White & W.D.Francis
* *Protea* L.
* *Roupala* Aubl.
* *Serruria* Salisb.
* *Sorocephalus* R.Br.
* *Spatalla* Salisb.
* *Sphalmium* B.G.Briggs, B.Hyland & L.A.S.Johnson
* *Stenocarpus* R.Br.
* *Stirlingia* Endl.
* *Symphionema* R.Br.
* *Synaphea* R.Br.
* *Telopea* R.Br.
* *Triunia* L.A.S.Johnson & B.G.Briggs
* *Vexatorella* Rourke
* *Virotia* L.A.S.Johnson & B.G.Briggs
* *Xylomelum* Sm.

## Galerija

Attēls:Buckinghamia-celsissima-SF24011-04.jpg|*Buckinghamia celsissima*
Attēls:Conospermum glumaceum.jpg|*Conospermum glumaceum*
Attēls:Placospermum coriaceum.jpg|*Placospermum coriaceum*
Attēls:Stirlingia latifolia 22081309959 d3414b4486 o.jpg|*Stirlingia latifolia*
Attēls:Serruria aitonii Flipphi 1.jpg|*Serruria aitonii*
Attēls:Paranomus abrotanifolius Potberg 01.jpg|*Paranomus abrotanifolius*
Attēls:Lambertia inermis (Proteaceae) (5201200188).jpg|*Lambertia inermis*
Attēls:Telopea mongaensis Tomah 3.jpg|*Telopea mongaensis*


## Atsauces
Džons Gortons

**Džons Gortons** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš no 1968. līdz 1971. gadam ieņēma Austrālijas premjerministra amatu.

Otrā pasaules kara laikā Gortons dienēja Austrālijas Karaliskajos gaisa spēkos kā pilots.

Gortons kļuva par premjerministru pēc Harolda Holta nāves. Viņš bija Austrālijas Liberālās partijas līderis un pazīstams ar neatkarīgu politisko stilu, dažkārt nonākot domstarpībās ar savas partijas kolēģiem.

Premjerministra amatā Gortons atbalstīja Austrālijas kultūras un kino industrijas attīstību, kā arī aktīvāku valsts lomu ekonomikā. Iekšējo partijas konfliktu dēļ viņš 1971. gadā zaudēja partijas vadību, un viņa vietā stājās Viljams Makmans.

## Ārējās saites
Harolds Holts

**Harolds Holts** (; dzimis , pazudis ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš no 1966. līdz 1967. gadam ieņēma Austrālijas premjerministra amatu.

Holts bija Austrālijas Liberālās partijas līderis un ilggadējs parlamentārietis, kurš pirms kļūšanas par premjerministru ieņēma vairākus nozīmīgus ministru amatus, tostarp finanšu ministra un imigrācijas ministra posteni. Premjerministra amatā viņš turpināja ciešu sadarbību ar ASV, īpaši saistībā ar Vjetnamas karu.

Holts bez vēsts pazuda 1967. gada decembrī, peldoties Čeviotas pludmalē Viktorijas štatā. Viņa ķermenis neatrada, un nāves iemesls oficiāli atzīts par noslīkšanu. Šis notikums ir viens no noslēpumainākajiem gadījumiem Austrālijas politikas vēsturē.

## Ārējās saites
Stenlijs Brūss

**Stenlijs Brūss** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš ieņēma Austrālijas premjerministra amatu no 1923. līdz 1929. gadam.

Viņš dzimis Melburnā, izglītību ieguva Austrālijā un Apvienotajā Karalistē, kur studēja jurisprudenci. Brūss bija viens no ievērojamākajiem starpkaru perioda Austrālijas politiķiem, kurš iestājās par ekonomikas modernizāciju, ciešāku sadarbību ar Britu impēriju un federālās valdības lomas stiprināšanu. Pēc politiskās karjeras Austrālijā viņš kļuva par Austrālijas Augsto komisāru Apvienotajā Karalistē un vēlāk darbojās arī starptautiskajās organizācijās.

## Ārējās saites
Džeimss Skalins

**Džeimss Skalins** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un žurnālists, kurš ieņēma Austrālijas premjerministra amatu no 1929. līdz 1932. gadam.

Viņa valdīšanas laiks sakrita ar Lielās depresijas sākumu, kas būtiski ietekmēja Austrālijas ekonomiku un politisko stabilitāti. Skalins pārstāvēja Austrālijas Leiboristu partiju un centās īstenot sociāli atbildīgu ekonomisko politiku, taču valdība saskārās ar iekšējām domstarpībām un smagu finansiālu spiedienu. Pēc amata zaudēšanas viņš turpināja darbu parlamentā kā viens no ievērojamākajiem Leiboristu partijas pārstāvjiem.

## Ārējās saites
Džozefs Laionss

**Džozefs Laionss** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis, kurš ieņēma Austrālijas premjerministra amatu no 1932. līdz 1939. gadam.

Sākotnēji viņš bija Austrālijas Leiboristu partijas pārstāvis, taču Lielās depresijas laikā atšķēlās no tās un kļuva par vienu no Austrālijas Apvienotās partijas dibinātājiem. Laionsa valdīšanas laikā Austrālija pakāpeniski pārvarēja ekonomisko krīzi, nostiprināja fiskālo stabilitāti un uzturēja ciešu sadarbību ar Apvienoto Karalisti. Viņš bija pirmais Austrālijas premjerministrs, kurš nomira atrodoties amatā.

## Ārējās saites
Bens Čiflijs

**Bens Čiflijs** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš ieņēma Austrālijas premjerministra amatu no 1945. līdz 1949. gadam.

Viņš kļuva par premjerministru Otrā pasaules kara noslēguma posmā un vadīja pēckara atjaunošanas politiku. Čiflija valdība ieviesa  plašas sociālās un ekonomiskās reformas, tostarp paplašināja sociālās drošības sistēmu, veicināja imigrāciju un valsts lomu ekonomikā. Viņš bija viens no ietekmīgākajiem Austrālijas Leiboristu partijas līderiem 20. gadsimta vidū.

## Ārējās saites
Frenks Fords

**Frenks Fords** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis, kurš īslaicīgi ieņēma Austrālijas premjerministra amatu 1945. gada jūlijā pēc Džona Kērtina nāves.

Viņš ilgstoši bija nozīmīga Austrālijas Leiboristu partijas figūra, ieņēma vairākus ministra amatus, tostarp aizsardzības ministra un armijas ministra posteni Otrā pasaules kara laikā. Pēc neveiksmīgas kandidēšanas uz partijas līdera amatu Fords zaudēja premjerministra amatu Benam Čiflijam. Vēlāk viņš darbojās diplomātiskajā dienestā kā Austrālijas augstais komisārs Kanādā.

## Ārējās saites
Džons Makjūens

**Džons Makjūens** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis, kurš īslaicīgi ieņēma Austrālijas premjerministra amatu no 1967. līdz 1968. gadam pēc Harolda Holta pazušanas.

Viņš bija ilggadējs Austrālijas Lauku partijas līderis un viens no ietekmīgākajiem koalīcijas politiķiem 20. gadsimta vidū. Makjūens īpaši pazīstams ar savu ekonomisko politiku, kas atbalstīja protekcionismu, rūpniecības attīstību un lauksaimnieku intereses (t.s. "makjūenisms" (*McEwenism*)). Ilgus gadus viņš ieņēma arī tirdzniecības ministra un vicepremjerministra amatus.

## Ārējās saites
Austrālijas Nacionālā partija

**Austrālijas Nacionālā partija** () ir viena no vecākajām un ietekmīgākajām Austrālijas politiskajām partijām, kas tradicionāli pārstāv lauku un reģionālo apgabalu intereses. Tā dibināta 1920. gadā kā **Lauku partija** (*Country Party*) un vēlāk pārdēvēta par Nacionālo partiju.

Partija konsekventi iestājas par lauksaimniecības atbalstu, reģionālo attīstību, protekcionistisku ekonomisko politiku un federālisma stiprināšanu. Vēsturiski tā darbojas ciešā koalīcijā ar Austrālijas Liberālo partiju, veidojot tā dēvēto Koalīciju, kas vairākkārt vadījusi valsts valdību.

Nacionālās partijas pārstāvji bieži ieņēmuši vicepremjera amatu, kā arī nozīmīgus ekonomikas, tirdzniecības un infrastruktūras portfeļus. Starp pazīstamākajiem partijas līderiem ir Ērls Peidžs, Džons Makjūens un Vorens Trass.

## Ārējās saites
Austrālijas Liberālā partija

**Austrālijas Liberālā partija** () ir viena no divām lielākajām politiskajām partijām Austrālijā un galvenais centriski labējais politiskais spēks valstī. Tā tika dibināta 1944. gadā pēc Roberta Menzīsa iniciatīvas kā plaša antileiboristu un antikomunistisku kustību apvienība.

Partija iestājas par brīvo tirgu, privātīpašumu, individuālajām brīvībām, mērenu konservatīvu sociālo politiku un ciešu sadarbību ar Rietumu sabiedrotajiem. Vēsturiski tā darbojas koalīcijā ar Austrālijas Nacionālo partiju, veidojot tā saukto Koalīciju.

Austrālijas Liberālā partija vairākkārt ir vadījusi valdību. Starp tās ievērojamākajiem līderiem un premjerministriem ir Roberts Menzīss, Harolds Holts, Džons Gortons, Viljams Makmans, Džons Hauards un Skots Morisons.

## Ārējās saites
Austrālijas Leiboristu partija

**Austrālijas Leiboristu partija** (, ALP) ir viena no vecākajām politiskajām partijām Austrālijā un viena no pasaulē senākajām joprojām aktīvajām strādnieku partijām. Tā dibināta 1901. gadā, balstoties strādnieku kustības un arodbiedrību atbalstā.

Partija iestājas par sociālo taisnīgumu, darba ņēmēju tiesībām, valsts lomu sociālajā aizsardzībā, pieejamu veselības aprūpi un izglītību, kā arī ekonomisko vienlīdzību. Vēsturiski Leiboristu partija bijusi cieši saistīta ar arodbiedrībām un bijusi nozīmīga labklājības valsts veidošanā Austrālijā.

Austrālijas Leiboristu partija vairākkārt veidojusi valdību gan federālajā, gan štatu līmenī. Starp ievērojamākajiem partijas līderiem ir Endrū Fišers, Bens Čiflijs, Gofs Vitlems, Bobs Hoks un Kevins Rads.

## Ārējās saites
Ērls Peidžs

**Ērls Peidžs** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un ārsts, kurš īslaicīgi ieņēma Austrālijas premjerministra amatu 1939. gada aprīlī pēc Džozefa Laionsa nāves.

Viņš bija viens no Austrālijas Lauku partijas dibinātājiem un ilgstošs tās līderis, kā arī viens no ietekmīgākajiem starpkaru perioda politiķiem. Peidžs aktīvi iestājās par federālisma stiprināšanu, reģionālo attīstību un veselības aprūpes reformām. Lielāko daļu savas politiskās karjeras viņš pavadīja kā koalīcijas partneris konservatīvajām partijām, ieņemot arī finanšu ministra amatu.

## Ārējās saites
Roberts Menzīss

**Roberts Menzīss** (; dzimis , miris ) bija Austrālijas politiķis un valstsvīrs, kurš divos periodos ieņēma Austrālijas premjerministra amatu (1939—1941 un 1949—1966). Viņš ir visilgāk amatā bijušais Austrālijas premjerministrs.

Pirmajā pilnvaru laikā Menzīss vadīja valsti Otrā pasaules kara sākumposmā, taču politisku domstarpību dēļ zaudēja parlamenta atbalstu. Pēc kara viņš nodibināja Austrālijas Liberālo partiju un 1949. gadā atgriezās pie varas, uzsākot ilgu politiskās stabilitātes periodu. Otrajā valdīšanas posmā viņš veicināja ekonomisko izaugsmi, imigrāciju, ciešu sadarbību ar ASV un Apvienoto Karalisti, kā arī aktīvu nostāju Aukstā kara apstākļos.

## Ārējās saites
Protekcionistu partija

**Protekcionistu partija** () bija viena no pirmajām politiskajām partijām Austrālijā federācijas veidošanās laikā 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā. Tā aktīvi darbojās no 1889. līdz 1909. gadam.

Partija iestājās par aizsargtarifiem, lai pasargātu vietējo rūpniecību no ārvalstu konkurences, kā arī par valsts aktīvāku lomu ekonomikas attīstībā. Tā atbalstīja sociālās reformas, taču bija mērenāka nekā Leiboristu partija.

Protekcionistu partija bija viena no trim galvenajām politiskajām spēkām agrīnajā Austrālijas federālajā politikā līdzās Brīvās tirdzniecības partijai un Leiboristu partijai. Tās pārstāvji vairākkārt veidoja valdību; ievērojamākais līderis bija Alfrēds Dīkins, trīskārtējs Austrālijas premjerministrs.

1909. gadā Protekcionistu partija apvienojās ar Brīvās tirdzniecības partiju, izveidojot Sadraudzības Liberālo partiju, kas kļuva par mūsdienu konservatīvo partiju priekšteci.

## Ārējās saites
The Ref

***The Ref*** ir 1994. gada ASV Ziemassvētku melnās komēdijas kriminālfilma, kuras režisors ir Teds Demijs. Filmā galvenās lomas atveido Deniss Līrijs, Džūdija Deivisa, Kevins Speisijs un Glinisa Džonsa.

Filma stāsta par zagli, kurš, lai izvairītos no policijas, Ziemassvētku vakarā saņem gūstā strīdus pārņemtu ģimeni.

Filmas *The Ref* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures Distribution]]*. Lai gan filma bija finansiāli neveiksmīga, nopelnot tikai 11 miljonus ASV dolāru pie 12 miljonu dolāru budžeta, tā saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu, slavējot par humoru, dialogiem un aktierspēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
SK Delfīns

**Sporta klubs "Delfīns**" (**SK Delfīns**) ir Latvijas peldēšanas sporta klubs, kas dibināts 1999. gadā uz Rīgas 72. vidusskolas 25 metru baseina bāzes. Kopš dibināšanas klubs aktīvi piedalās sacensībās, kuras organizē Latvijas Peldēšanas federācija.

Ilggadējās darbības laikā SK Delfīns sagatavojis vairākus sporta meistarus, Latvijas čempionus un rekordistus.

Pašlaik klubā trenējas vairāk nekā 100 sportistu, kuri sadalīti sešās treniņu grupās. Vecāko grupu sportisti trenējas katru dienu, savukārt jaunākās grupas — 3—4 reizes nedēļā. Sportisko rezultātu veicināšanai klubā ir izstrādāta īpaša sportistu motivācijas un apbalvošanas sistēma.

Kluba labākie peldētāji pārstāv Latviju starptautiskajās sacensībās, tostarp Eiropas čempionātos, pasaules čempionātos un Eiropas Jaunatnes olimpiskajā festivālā (EYOF). SK Delfīns regulāri organizē mācību-treniņu nometnes un treniņsacensības gan Latvijā, gan ārvalstīs.

## Kluba rekordi
Sporta kluba *Delfīns* sportisti vairāku gadu garumā uzstādījuši nozīmīgus kluba rekordus īsajā baseinā (25 m), kā arī atsevišķās distancēs garajā baseinā (50 m). Rekordi fiksēti Latvijas un starptautiskajās sacensībās.

### Sievietes

* 50 m brīvais stils (25 m) — 26,27 — Aļona Ribakova (2011, Jelgava)
* 100 m brīvais stils (25 m) — 56,57 — Aļona Ribakova (2014, Jelgava)
* 200 m brīvais stils (25 m) — 2.03,33 — Aļona Ribakova (2013, Daugavpils)
* 400 m brīvais stils (25 m) — 4.20,09 — Aļona Ribakova (2013, Jelgava)
* 800 m brīvais stils (25 m) — 8.59,06 — Aļona Ribakova (2013, Jelgava)
* 1500 m brīvais stils (25 m) — 17.13,55 — Aļona Ribakova (2014, Jelgava)
* 50 m uz moguras (25 m) — 29.91 — Alīna Sotņikova (2011, Anīkšči)
* 100 m uz muguras (25 m) — 1.03,36 — Renata Tomilova (2012, Jelgava)
* 200 m uz muguras (50 m) — 2.16,79 — Renata Tomilova (2012, Jelgava)
* 200 m brass (25 m) — 2.26,47 — Aļona Ribakova (2013, Rīga)
* 400 m kompleksais peldējums (25 m) — 4.51,46 — Aļona Ribakova (2012, Liepāja)
* 4×100 m kompleksā stafete (25 m) — 4.22,23 (2010, Jelgava)

### Vīrieši

* 50 m brīvais stils (25 m) — 22,94 — Antons Voitovs (2014, Rīga)
* 100 m brīvais stils (25 m) — 50,21 — Antons Voitovs (2014, Rīga)
* 200 m brīvais stils (25 m) — 1.52,62 — Konstantins Blohins (2010, Jelgava)
* 400 m brīvais stils (25 m) — 4.09,32 — Konstantins Blohins (2011, Rīga)
* 1500 m brīvais stils (25 m) — 16.49,63 — Eduards Lismanis (2014, Jelgava)
* 100 m uz muguras (25 m) — 53,78 — Antons Voitovs (2014, Rīga)
* 200 m brass (25 m) — 2.12,08 — Nikolajs Maskaļenko (2014, Jelgava)
* 200 m tauriņstils (25 m) — 2.06,13 — Artūrs Pesockis (2015, Liepāja)
* 400 m kompleksais peldējums (25 m) — 4.36,34 — Daniēls Ziborovs (2015, Liepāja)
* 4×100 m brīvā stila stafete (25 m) — 3.27,10 (2014)

## Atsauces
Vivija Slītere

**Vivija Slītere** (1931—2025) bija latviešu pedagoģe, Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas fizikas skolotāja.

Mācījusi fiziku 50 gadus. Viņas audzēkņi guvuši apbalvojumus gan Latvijas fizikas olimpiādēs, gan starptautiskajās olimpiādēs. Starp viņas audzēkņiem bijuši Linards Skuja, Andrejs Cēbers, A. Žagars, Andris Šternbergs, Inta Muzikante, Ivars Godmanis, Edgars Mūkins, G. Ramāns un daudzi citi.

Bijusi skolas bridža pulciņa vadītāja, kuras audzēkņi kļuvuši par Latvijas un Eiropas bridža čempioniem.

## Apbalvojumi
* "Zelta pildspalva" (2004)
* Ata Kronvalda prēmija (2005)

## Atsauces
Signāls un troksnis

**Signāls** un troksnis ir fundamentāli jēdzieni elektrotehnikā, elektronikas un audio tehnoloģiju nozarēs, kas raksturo informācijass pārraidi un tās kvalitāti. Signāls pārraida noderīgu informāciju, savukārt troksnis ir nevēlama informācija, kas traucē signāla uztveri vai apstrādi. Šie jēdzieni ir būtiski gan analogo, gan digitālo sistēmu darbībā.

Signāls ir fiziska lieluma izmaiņa laikā vai telpā, kas satur informāciju. Elektrotehnikā signāls parasti tiek attēlots kā elektriskais spriegums vai strāva. Audio tehnoloģijās signāls atbilst skaņas spiediena svārstībām, ko uztver mikrofoni vai atskaņo skaļruņi. Signālus izmanto informācijas pārraidei, mērījumiem, vadības sistēmās un citās tehnoloģijās.

Signālus var klasificēt pēc dažādiem kritērijiem:

* Analogie signāli — nepārtraukti laika funkcijā. Piemērs: mikrofona spriegums, kas atbilst cilvēka runas svārstībām. Analogi signāli var būt sinusoidāli, trijstūrveida vai pulsējoši. Analoga signāla vispārīgā forma: v(t)=Vmax​⋅sin(2πft+φ) Vmax​ — amplitūda, f — frekvence, φ — fāzes nobīde.
* Digitālie signāli — diskrēti gan laikā, gan amplitūdā. Tie parasti tiek izmantoti datoros un digitālajos audio formātos, piemēram, PCM (Pulse Code Modulation) audio. Digitālie signāli ļauj veikt vieglāku apstrādi, glabāšanu un pārraidi, samazinot trokšņa ietekmi.
* Periodiski signāli — atkārtojas regulāros intervālos, piemēram, sinusoidālie signāli elektriskajos tīklos.
* Aperiodiski signāli — neatkārtojas, piemēram, runa vai skaņas efekti.
* Papildus klasifikācijai pēc laika, signālus var iedalīt pēc frekvences spektra: zema frekvence (LF), vidēja frekvence (MF) un augsta frekvence (HF).

## Troksnis
Troksnis ir nevēlams signāls vai traucējums, kas pārklājas ar noderīgo signālu un pasliktina informācijas kvalitāti. Troksni var izraisīt gan fiziskie, gan tehniskie faktori. Troksnis samazina sistēmu precizitāti un uzticamību.
Neipīra

**Neipīra** (, ) ir pilsēta Jaunzēlandē Ziemeļsalas austrumu piekrastē, Hoksbeja reģionā. Tā atrodas pie Klusā okeāna un ir viens no reģiona administratīvajiem un ekonomiskajiem centriem. 2022. gadā Neipīrā dzīvoja aptuveni 67 800 iedzīvotāju.

Pilsēta ir plaši pazīstama ar savu ''art deco'' arhitektūru, kas veidojās pēc postošās 1931. gada zemestrīces, kad liela daļa Neipīras tika pārbūvēta 20. gadsimta 30. gados.

Neipīra ir nozīmīgs ostas un lauksaimniecības pakalpojumu centrs, kas apkalpo Hoksbejas auglīgo reģionu, īpaši augļkopību un vīnkopību. Pilsētā darbojas Neipīras osta, kas ir svarīga Jaunzēlandes eksporta infrastruktūras daļa. Regulāri tiek rīkots *Art Deco* festivāls.

Pilsēta ir arī kultūras un sporta centrs, ar attīstītu izglītības un sabiedrisko infrastruktūru. Neipīra kopā ar blakus esošo Hastingsu veido vienotu pilsētu aglomerāciju Hoksbejas reģionā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas oficiālā tīmekļa vietne
Fakatāne

**Fakatāne** () ir pilsēta Jaunzēlandes Ziemeļsalas ziemeļaustrumos, Bejofplenti reģionā. Tā atrodas pie Klusā okeāna krasta un Fakatānes upes grīvas. Pilsēta ir reģionāls administratīvais un pakalpojumu centrs, kā arī vārti uz Balto salu (*Whakaari*).

## Ārējās saites
Palmerstonnorta

**Palmerstonnorta** () ir pilsēta Jaunzēlandē Ziemeļsalas centrālajā daļā, Manavatū—Fananui reģionā. Tā ir nozīmīgs reģionālais administratīvais, izglītības un transporta centrs, kurā atrodas Meisija Universitāte.

## Ārējās saites
Stretforda (Jaunzēlande)

**Stretforda** () ir pilsēta Jaunzēlandes Ziemeļsalas rietumu daļā, Taranaki reģionā. Tā atrodas netālu no Taranaki kalna un ir reģionāls lauksaimniecības un pakalpojumu centrs.

## Ārējās saites
Gisborna

**Gisborna** (, ) ir pilsēta Jaunzēlandes Ziemeļsalas austrumu piekrastē un Gisbornas reģiona administratīvais centrs. Tā atrodas pie Klusā okeāna un ir pazīstama kā viena no pirmajām pilsētām pasaulē, kur sagaida saullēktu.

## Ārējās saites
Blenema

**Blenema** () ir pilsēta Jaunzēlandes Dienvidsalas ziemeļaustrumos, Mārlboro reģionā. Tā ir reģiona administratīvais centrs un nozīmīgs vīnkopības un lauksaimniecības centrs, īpaši pazīstams ar Mārlboro vīna reģionu.

## Ārējās saites
Austrālijas konstitūcija

right|frameless
**Austrālijas Konstitūcija** ir Austrālijas Savienības pamatlikums, kas stājās spēkā 1901. gada 1. janvārī, izveidojot federālu valsti un apvienojot sešas līdzšinējās britu kolonijas vienotā politiskā sistēmā. Tā tika pieņemta kā daļa no Austrālijas Sadraudzības konstitucionālā akta, ko apstiprināja Lielbritānijas parlaments.

Konstitūcija nosaka Austrālijas kā federālas un parlamentāras demokrātijas ar konstitucionālu monarhiju pamatus. Valsts galva formāli ir Austrālijas monarhs, kuru valstī pārstāv ģenerālgubernators, savukārt izpildvara praksē tiek īstenota valdības un premjerministra vadībā. Konstitūcija nostiprina varas dalīšanas principu starp likumdevēju, izpildvaru un tiesu varu.

Likumdevēja vara pieder divpalātu parlamentam, kas sastāv no Pārstāvju palātas un Senāta. Konstitūcija skaidri sadala pilnvaras starp federālo valdību un štatiem, nosakot federālās valdības kompetenci tādās jomās kā ārpolitika, aizsardzība, tirdzniecība un monetārā politika, vienlaikus saglabājot plašas autonomijas tiesības štatiem.

Atšķirībā no daudzām citām mūsdienu konstitūcijām Austrālijas Konstitūcijā sākotnēji netika ietverts plašs cilvēktiesību katalogs. Tomēr tajā ir noteiktas atsevišķas pamattiesības, piemēram, reliģijas brīvības aizsardzība un diskriminācijas aizliegums pēc štata piederības. Cilvēktiesību aizsardzība Austrālijā lielā mērā balstās uz tiesu praksi, parlamentāriem aktiem un Augstākās tiesas konstitucionālo interpretāciju.

Konstitūcijas grozīšana ir iespējama tikai ar referenduma palīdzību, kam nepieciešams gan balsotāju vairākums visā valstī, gan vairākuma atbalsts vismaz četros no sešiem štatiem. Šī sarežģītā procedūra ir nodrošinājusi konstitūcijas stabilitāti, taču vienlaikus ir padarījusi grozījumus reti sastopamus. Kopš 1901. gada tikai neliela daļa no ierosinātajiem grozījumiem ir tikuši pieņemti, padarot Austrālijas Konstitūciju par vienu no stabilākajiem federālajiem pamatlikumiem pasaulē.

## Ārējās saites
Modžahedi

thumb|Afgansitānas modžahedi

**Modžahedi** (no arābu: *mujāhidūn* — ‘tie, kas piedalās centienos’) ir termins, ar ko apzīmē islāmticīgus cilvēkus, kuri piedalās džihādā — reliģiski un juridiski interpretētā centienā aizstāvēt, īstenot vai izplatīt islāma normas un vērtības. Klasiskajā islāma teoloģijā džihāds ietver gan iekšēju morālu un garīgu pašpilnveidi, gan arī kolektīvu rīcību kopienas aizsardzībai.

Vēsturiski ar modžahediem apzīmēja karotājus, kuri pravieša Muhameda laikā un pirmajos islāma gadsimtos piedalījās militāros konfliktos, kas tika uzskatīti par leģitīmu reliģisku aizsardzību vai kopienas interešu nodrošināšanu. Šajā periodā džihāds tika regulēts ar islāma tiesību normām (*[[šariats|šariatu]]*), nosakot gan karadarbības mērķus, gan ierobežojumus.

Mūsdienās jēdziens modžahedi tiek lietots daudzveidīgi un atšķirīgos kontekstos. Dažos gadījumos tas apzīmē bruņotas grupas vai kustības, kas sevi ideoloģiski saista ar islāmu un politisku vai militāru cīņu, savukārt citos — vēsturiski vai socioloģiski neitrālu apzīmējumu konkrētu konfliktu dalībniekiem. Akadēmiskajā literatūrā tiek uzsvērts, ka termina lietojums ir kontekstuāls un tas pats par sevi nenosaka ne konkrētu ideoloģiju, ne attieksmi pret vardarbību.
## Ārējās saites
Karīna Šūberte

**Karīna Šūberte** (; dzimusi  Hamburgā) ir vācu aktrise un bijusī pornoaktrise.

## Kino karjera
Karīna Šūberte kino lomās sāka parādīties 1970. gadā. Viņas agrīnie darbi ietver spageti vesternu *Compañeros* (1970) un Žerāra Ūrija filmu *La folie des grandeurs* (1971). 1972. gadā viņa filmējās filmās *Bluebeard* (rež. Edvards Dmytriks) un Īva Buasē politiskajā trillerī *L'Attentat*. Tajā pašā gadā viņa piedalījās erotiskajā komēdijā *Ubalda, All Naked and Warm* kopā ar Edvidžu Feneku un Pippo Franko.

1970. gadu vidū Šūberte bieži filmējās piedzīvojumu un kriminālfilmās, tostarp *Tutti per uno... botte per tutti* (1973), *Rudeness* (1975) un spiegu filmā *Missile X: The Neutron Bomb Incident* (1978), kurā viņa atveidoja padomju aģenti. Pēc piedalīšanās filmā *Black Emanuelle* (1975) viņa piesaistīja režisora Džo d’Amato uzmanību un vēlāk filmējās vairākās viņa erotiskajās filmās, tostarp *Emanuelle Around the World* (1977).

## Darbība pornoindustrijā
1980. gadu vidū, samazinoties pieprasījumam pēc viņas kā aktrises un personisku problēmu dēļ, Šūberte sāka pozēt pornogrāfiskiem žurnāliem. 1985. gadā, 40 gadu vecumā, viņa uzsāka darbību hardcore pornogrāfijā, filmējoties galvenokārt Itālijā un Rietumvācijā. Šajā periodā viņa noslēdza līgumu ar filmu kompāniju par fiksētu gada atalgojumu.

1994. gadā, 50 gadu vecumā, Karīna Šūberte pameta pornoindustriju, būdama piedalījusies 24 pornofilmās.

## Personīgā dzīve
Pēc aiziešanas no pornoindustrijas Šūberte piedzīvoja smagu dzīves periodu. 1994. gadā viņa mēģināja izdarīt pašnāvību, taču tika izglābta. Divus gadus vēlāk sekoja vēl viens pašnāvības mēģinājums, pēc kura viņa izdzīvoja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* IAFD profils 
* AFDB profils
Eva Elfija

**Eva Elfija** (; īstajā vārdā **Jūlija Romanova**; dzimusi 1997. gada 25. jūlijā Omskā) ir krievu pornoaktrise, erotiskā fotomodele un *YouTube* satura veidotāja. 2021. gadā saņēmusi *AVN Awards* balvu kategorijā «Labākā jaunā ārvalstu zvaigzne».

2023. gadā Eva Elfija tika iekļauta Ukrainas tīmekļa vietnes «*[[Mirotvorec]]*» datubāzē, kas veltīta personām, kuru rīcība tikusi uzskatīta par naidīgu Ukrainai. Iemesls bija Evas Elfijas filmēšanās annektētajā Krimā 2018. gadā, ko resursa autori novērtēja kā «apzinātu Ukrainas valsts robežas pārkāpumu». Atbildot uz to, Eva oficiāli paziņoja, ka mīl gan Krievijas, gan Ukrainas auditoriju un ka viņu šī ziņa ir sarūgtinājusi.

2023. gada martā Rīgā notika filmas “Artjoms un Eva” pirmizrāde, kuras sižeta centrā ir strauji popularitāti iegūstošās iesācējas pornoaktrises Evas Elfijas un viņas drauga Artjoma attiecības.

2023. gada oktobrī Eva Elfija paziņoja, ka neplāno saglabāt Krievijas pilsonību. Pēc viņas teiktā, viņai jau ir apstiprināta ASV zaļā karte.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nacionālkonservatīvisms

**Nacionālkonservatīvisms** ir politiska ideoloģija un domāšanas virziens, kas apvieno nacionālisma un konservatīvisma pamatprincipus. Tā uzsver nācijas, valsts suverenitātes, tradicionālo vērtību, kultūras identitātes un sociālās kārtības saglabāšanu, vienlaikus skeptiski izturoties pret liberālismu, globalizāciju un pārmērīgu starptautisko integrāciju.

Nacionālkonservatīvisms parasti iestājas par spēcīgu nacionālu valsti, likuma varu, tradicionālu ģimenes modeli, reliģijas vai vēsturisko kultūras normu lomu sabiedrībā, kā arī kontrolētu imigrācijas politiku. Ekonomiskajos jautājumos šī ideoloģija var svārstīties no mērena tirgus liberālisma līdz protekcionismam, atkarībā no konkrētās valsts politiskās tradīcijas.

Atšķirībā no radikālā nacionālisma vai autoritārām ideoloģijām, nacionālkonservatīvisms parasti darbojas parlamentārās demokrātijas ietvaros un ne vienmēr noraida plurālismu, lai gan kritizē liberālās demokrātijas kultūras aspektus, piemēram, multikulturālismu vai progresīvo sociālo politiku.

Mūsdienās nacionālkonservatīvisma idejas ir pārstāvētas dažādu valstu politiskajās partijās un kustībās Eiropā un citviet pasaulē. Tās bieži uzsver:
* nacionālās suverenitātes prioritāti;
* valsts robežu un drošības aizsardzību;
* tradicionālo vērtību saglabāšanu;
* piesardzīgu attieksmi pret supranacionālām institūcijām;
* kultūras un vēsturiskās identitātes aizsardzību;
* sabiedrisko kārtību un atbildību.

Akadēmiskajā literatūrā nacionālkonservatīvisms nereti tiek analizēts kā konservatīvisma paveids ar izteiktu nacionālās identitātes komponenti, kas atšķiras gan no liberālā konservatīvisma, gan no radikālā labējā populisma.

## Ārējās saites
Kredītpolitika

**Kredītpolitika** ir valsts vai centrālās bankas pasākumu un lēmumu kopums, kuru mērķis ir regulēt kredīta pieejamību, apjomu un nosacījumus tautsaimniecībā. Tā ir būtiska monetārās politikas sastāvdaļa un ietekmē naudas piedāvājumu, investīciju aktivitāti, patēriņu, inflāciju un ekonomisko izaugsmi kopumā.

Kredītpolitikas īstenošana ietver instrumentus, ar kuru palīdzību valsts vai centrālā banka ietekmē finanšu institūciju kreditēšanas nosacījumus, piemēram, procentu likmes, obligāto rezervju normas, refinansēšanas nosacījumus, kreditēšanas ierobežojumus vai stimulējošus pasākumus noteiktām nozarēm. Tās mērķi var atšķirties atkarībā no ekonomiskās situācijas — krīzes laikā kredītpolitika bieži tiek mīkstināta, lai veicinātu ekonomisko aktivitāti, savukārt pārkaršanas apstākļos tā var tikt pastiprināta, lai ierobežotu inflāciju.

Vēsturiski kredītpolitikas nozīme būtiski pieauga 20. gadsimtā, īpaši pēc Lielās depresijas un Otrā pasaules kara, kad valstis arvien aktīvāk sāka izmantot monetāros instrumentus ekonomikas stabilizēšanai. Mūsdienās kredītpolitika tiek īstenota galvenokārt caur centrālajām bankām, piemēram, Eiropas Centrālo banku vai Federālo rezervju sistēmu.

## Skatīt arī

* Monetārā politika
* Fiskālā politika
* Banku sistēma

## Ārējās saites
Banku sistēma

**Banku sistēma** ir finanšu institūciju kopums un to savstarpējo attiecību mehānisms, kas nodrošina naudas apriti, uzkrājumu piesaisti, kreditēšanu un maksājumu norēķinus valstī vai starptautiskā mērogā. Tā ir būtiska finanšu sistēmas un ekonomikas sastāvdaļa, kas ietekmē investīcijas, patēriņu un ekonomisko stabilitāti kopumā.

Parasti banku sistēma sastāv no vairākiem līmeņiem, no kuriem galvenie ir:
* centrālā banka;
* komercbankas;
* specializētās finanšu institūcijas (krājaizdevu sabiedrības, attīstības bankas u.c.).

Centrālā banka ieņem galveno lomu banku sistēmā, jo tā īsteno monetāro politiku, emitē naudu, regulē procentu likmes, uzrauga finanšu stabilitāti un bieži darbojas kā pēdējās instances aizdevējs. Komercbankas savukārt nodrošina noguldījumu pieņemšanu, kreditēšanu, maksājumu pakalpojumus un citus finanšu pakalpojumus privātpersonām un uzņēmumiem.

Banku sistēmas struktūra un regulējums dažādās valstīs atšķiras, tomēr mūsdienās to darbību lielā mērā ietekmē starptautiski standarti un institūcijas, piemēram, Bāzeles komiteja banku uzraudzībā un Starptautiskais Valūtas fonds. Pēc Lielās depresijas un vēlāk pēc 2008. gada finanšu krīzes būtiski pieauga prasības attiecībā uz kapitāla pietiekamību, risku pārvaldību un uzraudzību.

Banku sistēmas galvenās funkcijas ir:
* maksājumu un norēķinu nodrošināšana;
* uzkrājumu piesaiste un pārvēršana kredītos;
* naudas piedāvājuma regulēšana;
* investīciju finansēšana;
* ekonomiskās stabilitātes veicināšana.

Atkarībā no valsts ekonomiskās attīstības līmeņa banku sistēma var būt vairāk vai mazāk centralizēta, kā arī ciešāk vai vājāk regulēta. Tās efektivitāte ir viens no būtiskākajiem faktoriem ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai.

## Skatīt arī

* Monetārā politika
* Kredītpolitika
* Finanšu sistēma
* Centrālā banka
* Komercbanka

## Ārējās saites
Valsts parāds

**Valsts parāds** ir valsts uzņemtās finanšu saistības, kas radušās, aizņemoties līdzekļus, lai segtu budžeta deficītu, finansētu valsts izdevumus vai īstenotu ekonomiskās un sociālās programmas. Tas ir nozīmīga fiskālās politikas un valsts finanšu sistēmas sastāvdaļa.

Valsts parāds parasti veidojas, emitējot valsts vērtspapīrus (obligācijas, parādzīmes) vai aizņemoties no starptautiskām finanšu institūcijām, citām valstīm vai iekšzemes finanšu tirgus dalībniekiem. Parāds var būt gan ilgtermiņa, gan īstermiņa, kā arī iekšējais vai ārējais.

Atšķir divus galvenos valsts parāda veidus:
* iekšējais parāds— saistības pret valsts rezidentiem (bankām, uzņēmumiem, iedzīvotājiem);
* ārējais parāds — saistības pret ārvalstu aizdevējiem vai starptautiskām organizācijām.

Valsts parāda apmēru bieži vērtē attiecībā pret iekšzemes kopproduktu (IKP), jo šis rādītājs ļauj salīdzināt parāda ilgtspēju dažādās valstīs. Augsts parāda līmenis pats par sevi nav kritisks, ja valsts spēj nodrošināt stabilus ienākumus un apkalpot procentu maksājumus.

Valsts parāds var kalpot kā ekonomikas stabilizācijas instruments — ekonomiskās lejupslīdes laikā valdības bieži palielina aizņēmumus, lai stimulētu pieprasījumu un mazinātu bezdarbu. Tomēr pārmērīgs vai slikti pārvaldīts parāds var radīt fiskālus riskus, palielināt procentu slogu un ierobežot nākotnes politikas iespējas.

Valsts parāda pārvaldību parasti īsteno finanšu ministrijas vai specializētas valsts aģentūras, ievērojot fiskālās disciplīnas principus un starptautiskās saistības. Daudzās valstīs pastāv arī likumiski noteikti parāda vai budžeta deficīta ierobežojumi.

## Skatīt arī

* Fiskālā politika
* Budžeta deficīts
* Valsts budžets
* Starptautiskais Valūtas fonds

## Ārējās saites