open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Konvencija pret spīdzināšanu

**Konvencija pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem** ir 1984. g. pieņemtais ANO līgums. Tā izpildi uzrauga Komiteja pret spīdzināšanu 10 ekspertu sastāvā, izskatot dalībvalstu ziņojumus un sūdzības par konvencijas pārkāpumiem pret tām dalībvalstīm, kas tam piekrīt. Konvencijai uz 2016. g. septembri ir 159 dalībvalstis, vēl 10 to parakstīja, bet par dalībvalstīm pagaidām nekļuva.

2002. g. pieņemts fakultatīvais protokols konvencijai (stājās spēkā 2006. g.), kas paredz Novēršanas apakškomitejas izveidi un vizīšu procedūru. Protokolam uz 2016. g. septembri ir 81 dalībvalstis, vēl 17 to parakstīja, bet par dalībvalstīm pagaidām nekļuva.

## Konvencijas struktūra
* Preambula
* I daļa (1.—16. p.) — saistības;
* II daļa (17.—24. p.) — Komiteja pret spīdzināšanu;
* III daļa (25.—33. p.) — Konvencijas parakstīšana, spēkā stāšanās, denonsēšana.

## Ārējās saites
* Konvencijas teksts
* Latvijas ziņojumi par konvencijas izpildi un komitejas secinājumi par tiem 
* Protokola teksts  
* Konvencijas un protokola dalībvalstis
* Komiteja pret spīdzināšanu
* Komentāri konvencijai
Bikvadrātvienādojums

**Bikvadrātvienādojums** ir 4. pakāpes vienādojums, kura vispārīgais veids ir a x^4 + b x^2 + c = 0, kur a ≠ 0. Vispārīgā gadījumā tam ir četras saknes.

Vienādojumu risina veicot substitūciju y = x^2 tādējādi iegūstot kvadrātvienādojumu a y^2 + by + c = 0.

## Skatīt arī

* Diskriminants
* Kvadrātvienādojums

## Ārējās saites

* Eric W. Weisstein, Biquadratic Equation, MathWorld.
* Biquadratic equation , PlanetMath.
Palangas starptautiskā lidosta

thumb|250px|Palangas lidostas termināls
**Palangas starptautiskā lidosta** () ir lidosta Lietuvas ziemeļrietumos. Tā atrodas pie Liepājas - Palangas autoceļa 7 kilometrus uz ziemeļiem no Palangas centra, 32 km no Klaipēdas centra un 63 km no Liepājas centra. Skrejceļa garums ir 2280 metri.
No Liepājas uz Palangas lidostu un atpakaļ tiek veikti transfēri ar mikroautobusiem. Transfērus nodrošina kompānija *Flybus.lv*, braucieni ir saskaņoti ar lidojumiem. 
Pēc apkalpoto pasažieru skaita Palangas lidosta ir trešā lielākā Lietuvas lidosta pēc Viļņas un Kauņas.

## Vēsture
1937. gadā atklāja lidlauku pie ceļa Palanga - Darbēni, no kura 1939. gadā uzsāka regulārus lidojumus uz Kauņas lidostu.
Pēc Otrā pasaules kara 1946. gadā PSRS okupācijas spēki pašreizējā vietā izveidoja jaunu militāro lidlauku, kuru 1963. gadā pārveidoja par civilo lidostu lidojumiem uz Viļņu, Maskavu un citām PSRS pilsētām. 
Pēc Lietuvas neatkarības atgūšanas 1994. – 1997. gadā Palangas lidostu rekonstruēja atbilstoši ICAO prasībām. 2007. gadā 26. oktobrī atklāja jaunu pasažieru termināli, 2014. gadā Palangas lidosta kļuva par JV "Lietuvos oro uostai" Palangas filiāli.

2009. gadā lidosta apkalpoja 104 600 pasažierus un lidostā bija nodarbināti vairāk nekā divi simti cilvēku.

## Aviokompānijas

* airBaltic - Rīga, Amsterdama
* Norwegian Air Shuttle - Oslo
* Scandinavian Airlines - Kopenhāgena
* Ryanair - Dublina, Londona Stansteda

Agrāk no Palangas lidostas regulārus lidojumus veica arī Wizz Air (Londonas Lūtonas lidosta) un RusLine (Maskava).

## Ārējās saites

* Palangas starptautiskās lidostas mājas lapa
Jaunatnes hokeja līga

**Jaunatnes hokeja līga** () ir junioru hokeja līga, kura izveidota 2009. gadā un kurā spēlē 40 komandas, praktiski katra piesaistīta kādam no Kontinentālās hokeja līgas klubiem. Līgas čempione izcīna Harlamova kausu.

## Formāts
Komandas sadalītas divās konferencēs — rietumu un austrumu. Katras konferences astoņas spēcīgākas komandas iekļūst izslēgšanas kārtā, kurā cīnās par Harlamova kausu. Komandās drīkst spēlēt 16 līdz 20 gadus veci spēlētāji, kā arī trīs 21 gadu veci spēlētāji. Katrā komandā ir atļauti divi ārzemnieki.

## 2010.—11. sezonas komandas
Martins Gerbers

**Martins Gerbers** (; dzimis 1974. gada 3. septembrī Burgdorfā) ir bijušais Šveices hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā aizvadījis septiņas sezonas Nacionālajā hokeja līgā, 2006. gadā kopā ar Karolīnas "Hurricanes" kļūstot par Stenlija kausa ieguvēju. Šveices hokeja izlases sastāvā spēlējis divos olimpisko spēļu turnīros, kā arī deviņos pasaules čempionātos, 2013. gadā izcīnot sudraba medaļas.

Pēc karjeras beigām kļuvis par jauniešu treneri.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Gerbers uzsāka Šveicē, 1994. gadā pievienojoties Šveices hokeja līgas klubam Langnavas "Tigers". Tobrīd tas spēles B līgā, bet 1997.—98. gada sezonā komanda izcīnīja vietu Šveices hokeja līgā. 2001. gada NHL draftā viņu ar kopējo 232. numuru izvēlējās Anahaimas "Mighty Ducks".

2001.—02. gada sezonu Gerbers aizvadīja Zviedrijas Elitsērijas klubā Färjestads BK, bet 2002.—03. gada sezonā devās uz Ziemeļameriku, kur aizvadīja 22 spēles "Mighty Ducks" rindās. 2003.—04. gada sezonā Gerbers NHL aizvadīja vēl 32 spēles, bet 2004.—05. NHL sezonas lokauta laikā Martins spēlēja gan Färjestads BK, gan Langnavas "Tigers" rindās.

Pēc lokauta Gerbers atgriezās NHL, pievienojoties Karolīnas "Hurricanes" vienībai, uz kuru viņš tika aizmainīts vēl pirms lokauta. Praktiski visu sezonu Gerbers bija "Hurricanes" pirmais vārtsargs, bet izslēgšanas kārtas laikā viņa vietu ieņēma Kems Vords. 2005.—.06. sezonā Gerbers kļuva par otro šveicieti, kas izcīnījis Stenlija kausu.

No 2006. līdz pat 2009. gadam Gerbers spēlēja Otavas "Senators" rindā, bet 2009. gada martā viņš nonāca Toronto "Maple Leafs", kuras rindās aizvadīja 14 spēles. 2009.—10. gada sezonu Gerbers aizvadīja KHL kluba Mitišču "Atlant" sastāvā.

2010.—11. gada sezonā aizvadīja trīs spēles Edmontonas "Oilers" sastāvā, atlikušo sezonas daļu pavadot AHL. 2011.—12. gada sezonā Gerbers spēlēja Zviedrijas Elitsērijas kluba Växjö Lakers rindās, taču tad pievienojās Rögle BK vienībai. Karjeras nogalē četras sezonas aizvadīja Šveices hokeja līgā, līdz 2017. gadā noslēdza profesionāļa karjeru.

Šveices hokeja izlases rindās izcīnījis sudraba medaļas 2013. gada Pasaules čempionātā. Gerbers spēlējis deviņos Pasaules čempionātos, kā arī 2002. un 2006. gada Olimpiskajās spēlēs. 2006. gada Olimpiskajās spēlēs Gerbers aizvadīja vēsturisku spēli, kurā, lielā mērā pateicoties tieši viņam, Šveices izlase ar 2:0 pārspēja Kanādas vienību. Šveices vārtos Gerbers atvairīja visus 49 pretinieku metienus.

## Ārējās saites

* Martina Gerbera fanu klubs
* Martina Gerbera diena ar Stenlija kausu
2008. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona

**Latvijas futbola 1. līgas 2008. gada sezona** bija 17. Pirmās līgas sezona, kas sākās 2008. gada 27. aprīlī, bet noslēdzās 8. novembrī. Pirmajā līgā piedalījās 15 komandas, kas aizvadīja divu riņķu turnīru. Par 1. līgas čempioniem kļuva FK "Daugava", apsteidzot otrās vietas ieguvēju FK "Tranzīts" tikai ar uzvaru pārākumu, bet trešo vietu ieņēma FK "Jaunība".

## Turnīra tabula

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
2003. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona

**Latvijas futbola 1. līgas 2003. gada sezona** bija 12. Pirmās līgas sezona. Pirmajā līgā piedalījās 10 komandas, kas aizvadīja triju riņķu turnīru.

Par 1. līgas čempioniem kļuva FK "Jūrmala".

## Turnīra tabula

**Sp** = Aizvadītās spēles; **U** = Uzvaras; **N** = Neizšķirti; **Z** = Zaudējumi; **+** = Gūtie vārti; **-** = Zaudētie vārti; **V** = Vārtu starpība; **Pkt** = Punkti

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Progress M-67

**Progress M-67** (*Прогресс М-67*) ir Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Sis bija pēdējais *Progress M* sērijas kuģis, kas apgādāts ar analogo, nevis ciparu vadības sistēmu.

## Lidojuma gaita
Palaišana notika no Baikonuras kosmodroma  10:56:56 UTC ar nesējraķeti Sojuz-U.

Tuvošanās stacijai notika piecas dienas, kas bija saistīts ar Space Shuttle Endeavour misijas STS-127 sākšanās aizkavēšanos. Ar SKS *Progress M-67* savienojās . Savienošanās notika rokas režīmā, ko veica Genādijs Padalka, lai gan sākotnēji operāciju bija paredzēts veikt automātiski.

1. augustā 09:15 UTC ar *Progress M-67* dzinējiem tika veikta SKS orbītas korekcija. Dzinēji darbojās 459 sekundes, kā rezultātā stacijas orbītas augstums tika palielināts par 2,1 km (348,82 km).

*Progress M-67* no stacijas atvienojās  07:25 UTC. Tā vietā pie Zvezda moduļa 2. oktobrī paredzēts ierasties kosmosa kuģim Sojuz TMA-16. *Progress M-67* autonoma lidojuma laikā veica eksperimentu "Plazma-Progress" — kosmiskā aparāta dzinēju darbības radīto plazmas veidojumu novērošanu.

Kravas kuģis noiešanu no orbītas sāka  09:33 UTC, kad tika iedarbināti dzinēji bremzēšanas manevram. Aptuveni 10:20 UTC kosmiskā aparāta nesadegušie fragmenti iekrita Klusā okeāna dienvidu daļā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Progress M-67 lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Latgales futbola čempionāts

**Latgales futbola čempionāts** bija viens no sešiem Latvijas futbola 2. līgas reģionālajiem čempionātiem. Čempionātu organizēja LFF Latgales futbola centrs un tajā piedalījās Austrumlatvijas klubi — LFF biedri. Kopš 2019. gada čemionāta vietā notiek 2. līgas Austrumu zonas sacensības.

## Latgales čempionāta klubi (2017)
* BFC Daugavpils-2/2000
* FK Kalupe (Višķi)
* FK Krāslava
* LDZ Cargo-DFA (Daugavpils)
* Ilūkstes NSS (Ilūkste) 
* Preiļu BJSS-2
* Rēzeknes NBJSS
* Viesīte

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Maiks Iguldens

**Maiks Iguldens** (; dzimis 1982. gada 9. novembrī) ir bijušais kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 12 spēles Nacionālajā hokeja līgā, taču vēlāk daudzus gadus spēlējis Eiropas vadošajās līgās. 2009.—10. sezonā Iguldens spēlēja KHL klubā Rīgas "Dinamo".

## Spēlētāja karjera
Līdz pat 2005. gadam Iguldens spēlēja ECAC studentu līgā, kur pārstāvēja Kornela Universitātes komandu. 2004.—05. sezonu viņš noslēdza AHL klubā Ročesteras "Americans", bet 2005.—06. sezonu aizvadīja Sanhosē "Sharks" fārmklubā Klīvlendas "Barons". Arī visu 2006.—07. sezonu Iguldens aizvadīja AHL, spēlējot Vorčesteras "Sharks" rindās, bet 2007.—08. sezonā pienāca viņa debija NHL. Viņš aizvadīja vienu spēli "Sharks" rindās. 2008. gada 3. jūlijā Iguldens parakstīja līgumu ar Ņujorkas "Islanders", kura rindās 2008.—09. sezonā Iguldens spēlēja 11 spēlēs, gūstot arī savus pirmos vārtus NHL.

2009.—10. sezonā Iguldens spēlēja KHL klubā Rīgas "Dinamo". Turpmākajās sezonās Iguldens spēlēja dažādos Krievijas, Zviedrijas, Šveices un Vācijas klubos, līdz 2016. gada pavasarī noslēdza profesionāļa karjeru.

## Ārējās saites
Ledainais lietus

**[[Ledainais lietus]]** ir cieti nokrišņi, kuri izkrīt pie gaisa temperatūras zem nulles (parasti pie 0, −10&nbsp;°C, retāk pat pie −15&nbsp;°C) cietu un caurspīdīgu ledus bumbiņu veidā ar diametru 1—3 mm. Bumbiņu iekšpusē atrodas šķidrs ūdens — krītot uz priekšmetiem, bumbiņas saplīst, no tām iztek ūdens, tas sasalst un veidojas apledojums.

## Ārējās saites
Kantora putekļi

**Kantora putekļi** jeb **Kantora kopa** ir figūra, kuru iegūst, ņemot vienu vienību garu slēgtu nogriezni un izmetot tā vidējo trešdaļu (bez galapunktiem), pēc tam minēto izmešanu veicot ar pāri palikušajiem diviem slēgtajiem nogriežņiem, pēc tam to pašu veicot ar četriem pāri palikušajiem nogriežņiem utt. bezgalīgi daudz reižu. Rezultātā tiek iegūta punktu kopa, kas nesatur nevienu nogriezni.
thumb|left|600px|Pirmie seši Kantora putekļu iegūšanas soļi

Šo kopu pirmais aprakstījis vācu matemātiķis Georgs Kantors 1883. gadā.

## Fraktālā dimensija

Nav grūti saprast, ka Kantora putekļiem piemīt šāda īpašība: tos var sadalīt tādās divās daļās, ka katra daļa ir kļuvusi tieši 3 reizes mazāka par sākotnējo figūru. Izmantojot to, varam aprēķināt Kantora putekļu fraktālo dimensiju:
:d = \frac{\ln 2}{\ln 3} = 0,6309...\,.

## Skatīt arī

* Koha līkne
* Fraktālis
Pārdzesēts lietus

**[[Pārdzesēts lietus]]** ir šķidri nokrišņi ar pilienu diametru 0,5—5 mm, kuri izkrīt pie gaisa temperatūras zem 0&nbsp;°C (parasti pie 0, −10&nbsp;°C, retāk pat pie −15&nbsp;°C), galvenokārt tas ir lietus, kurš līst sala laikā, kad gaisa temperatūra ir zem nulles. Krītot uz priekšmetiem, ūdens pilieni sasalst un veidojas apledojums.
ERepublik

thumb|Spēles logo

***eRepublik*** ir *[[eRepublik Labs]]* izstrādāta un 2008. gada 21. oktobrī izdota bezmaksas daudzspēlētāju tiešsaistes, sociālā tīkla un stratēģijas pārlūkprogrammas spēle. Spēle notiek alternatīvā pasaulē, ko sauc par "Jauno pasauli" () un tās iedzīvotājus par "pilsoņiem" (), kuri var iesaistīties vietējā vai pasaules politikā, nodarboties ar uzņēmējdarbību vai karot pret citām valstīm. To izstrādāja Aleksis Bonte un Džordžs Lemnaru. Neskaitot dibinātājus, *eRepublik Labs* ir vēl 30 darbinieki.

## Ārējās saites
*  
* Oficiālā ''eRepublik'' viki 
* Oficiālais ''eRepublik'' blogs
Fosforskābes

**Fosforskābes** ir fosforu un skābekli saturošas skābes. Vispazīstamākā fosforskābe ir ortofosforskābe.

* Fosforu(I) saturošas skābes:
** fosforapskābe H[PO2H2] jeb H3PO2 (sāļi - hipofosfīti).
* Fosforu(III) saturošas skābes:
** fosforpaskābe H2[PO3H] jeb H3PO3 (sāļi - fosfīti).
* Fosforu(V) saturošas skābes:
** ortofosforskābe H3PO4 (sāļi - ortofosfāti jeb vienkārši fosfāti);
** metafosforskābes HPO3 jeb, pareizāk, P2O5·nH2O (sāļi - trimetafosfāti, tetrametafosfāti, polimetafosfāti);
** pirofosforskābe jeb dipolifosforskābe H4P2O7 (sāļi - pirofosfāti);
** polifosforskābes (tripolifosforskābe, tetrapolifosforskābe utt.), sāļi - polifosfāti.



Image:Phosphoric-acid-3D-vdW.png|OrtofosforskābeH3PO4
Image:Pyrophosphoric-acid-3D-vdW.png|PirofosforskābeH4P2O7
Image:Tripolyphosphoric-acid-3D-vdW.png|TripolifosforskābeH5P3O10
Image:Tetrapolyphosphoric-acid-3D-vdW.png|TetrapolifosforskābeH6P4O13
Image:Trimetaphosphoric-acid-3D-vdW.png|TrimetafosforskābeH3P3O9
Image:Phosphorus-pentoxide-3D-vdW.png|Fosfora(V) oksīdsP4O10

Attēls:Various_Phosphoric_Acids.PNG
1999. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona

**Latvijas futbola 1. līgas 1999. gada sezona** bija 8. Pirmās līgas sezona. Pirmajā līgā piedalījās 8 komandas, kas aizvadīja četru riņķu turnīru.  Par 1. līgas čempioniem kļuva LU/Daugava.

## Turnīra tabula

**Sp** = Aizvadītās spēles; **U** = Uzvaras; **N** = Neizšķirti; **Z** = Zaudējumi; **+** = Gūtie vārti; **-** = Zaudētie vārti; **V** = Vārtu starpība; **Pkt** = Punkti  ***** "LBB-Mido" par finansiālu saistību nepildīšanu atskaitīti 3 punkti.

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Celebration (dziesma)

**"Celebration"** ir ASV mūziķes Madonnas pirmais singls no 2009. gadā izdotā trešā labāko dziesmu albuma Celebration. Dziesmas teksta autori ir Madonna, Pols Okenfolds, Jans Grīns, Siārans Gribins, bet producenti Madonna un Pols Okenfolds.

Singls oficiāli tika izdots 2009. gada 3. augustā, bet singla remiksi atskaņošanai deju klubos tika izplatīti 2009. gada 24. jūlijā. Ciparu lejupielādes formātā mūzikas internetveikalā iTunes singls tika izdots 2009. gada 31. jūlijā.

## Vēsture
Madonnas preses pārstāve Liza Rosenberga apstiprināja, ka mūziķe ir sarakstījusi trīs jaunas dziesmas priekš labāko dziesmu izlases albuma Celebration. Arī mūzikas producents Pols Okenfolds apstiprināja, ka ir divu jaunu dziesmu producents. Žurnāls *Attitude* intervijā ar Polu Okenfoldu tika paziņots, ka Okenfolda producēto dziesmu nosaukumi ir "Broken (I'm Sorry)" un "Celebrate", turklāt producents piebilda, ka jaunās dziesmas ir "liriski klasiskā Madonna ar ļoti modernu skanējuma fonu". Dziesma "Celebrate" vēlāk tika pārdēvēta par "Celebration".

Pasaules pirmizrāde dziesmas "Celebration" Pola Okenfolda Dub 12" versija tika atskaņota Pīta Tonga BBC Radio 1 šova laikā 2009. gada 24. jūlijā. *[[Warner Music Group|Warner Music]] Germany* paziņoja, ka singla Maxi CD Vācijā tiks izdots 2009. gada 11. septembrī.

## Mūzikas video
Madonnas oficiālajā mājas lapā tika ziņots, ka singla mūzikas videoklips tika filmēts 2009. gada 18. jūlijā Itālijas pilsētā Milānā, kur tika atlasīti un piedalījās mūziķes fani. Līdzīga filmēšana vēlāk notika Spānijas pilsētā Barselonā. Videoklipa režisors ir zviedrs Džonas Akerlunds (Jonas Åkerlund).

## Oficiālās versijas

## Singls topos
Madonnas singls "Celebration" pasaules valstu un reģionu topos.

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Piezīmes un atsauces




## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājaslapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājaslapa
Spāre (stacija)

**Spāre** ir dzelzceļa stacija dzelzceļa līnijā Ventspils—Tukums II, Spāres ciemā, Talsu novada Ģibuļu pagastā (25&nbsp;km no Talsiem). Dzelzceļa līnijai ir tikai viens sliežu ceļš, un viena no vietām, kur var samainīties pretēji braucoši vilcieni, ir Spāres stacija.

## Vēsture
left|thumb|200px|Stacijas dežurante dod signālu vilciena sastāvam uzsākt gaitu
left|thumb|200px|Spāres stacija 2009. gadā
Dzelzceļa staciju izveidoja 1901. gadā, kad dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava būves laikā dzelzceļa līniju Rīga—Tukums pagarināja līdz Ventspils ostai. Stacijas nosaukums cēlies no netālu esošās Spāres muižas. Sākotnējā koka ēka saglabājusies līdz mūsdienām, tikai 1970. gados tā apmūrēta ar ķieģeļiem. Pēc stacijas izveides ap to izveidojās Spāres ciems. Padomju Latvijas gados stacijas teritorijā kādu laiku atradās dīzeļvilcienu un dīzeļlokomotīvju rezerves novietne.

## Ārējās saites
* Par staciju Latvijas Dzelzceļa *YouTube* vietnē
Fudžitas—Pīrsona tornādo skala

right|thumb|230px|Vēja ātrums dažādos tornādo
**Fudžitas—Pīrsona tornādo skala** ir tornādo klasifikācija pēc vēja ātruma tajā. Tā kā vēja ātrums tornādo ir milzīgs, to nevar izmērīt ne ar kādiem anemometriem. ASV šādiem mērījumiem izmanto Doplera radaru. Pēc vēja ātruma tornādo klasificē sešās kategorijās. Pats vājākais tornādo ir F0, kas ir 18 līdz 32 m/s ātrs, tas ir vētras spēks. F1 tornādo minimālais vēja ātrums ir 33 m/s, kas jau atbilst stipras vētras spēkam. Pats stiprākais no šiem tornādo ir F5, kura vēja ātrums var sasniegt 142 m/s, jeb 512 km/h, kas ir ārkārtīgi stiprs vējš. Tomēr Teodors Fudžita ieviesa arī kategorijas F6—F12, kur F6 tornādo sākas ar 143 m/s stipru vēju un F12 tornādo pūš vējš, kura ātrums vienāds ar skaņas ātrumu (340 m/s). Tik spēcīgi tornādo gan diezvai ir iespējami, tādas kategorijas, acīmredzot tika ieviestas "katram gadījumam". 

## Skala

## Skatīt arī
* Virpuļviesulis
Jaunpils novads

**Jaunpils novads** bija pašvaldība Zemgalē.  Robežojās ar Kandavas, Brocēnu, Dobeles un Tukuma novadiem.

## Daba

## Vēsture
Novads izveidots 2009. gadā, apvienojoties Jaunpils un Viesatu pagastam.

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports
Jaunpils novadā ir pieaugušo basketbola komanda BK Jaunpils.

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Raksti par Jaunpils novadu laikrakstā Neatkarīgās Tukuma Ziņas
Jelgavas novads (2009—2021)

**Jelgavas novads** bija pašvaldība Zemgalē, Lielupes abos krastos. Izveidots 2009. gadā, apvienojoties Kalnciema pilsētai ar lauku teritoriju, Valgundes novadam, Elejas, Glūdas, Jaunsvirlaukas, Lielplatones, Līvbērzes, Platones, Sesavas, Svētes, Vilces, Vircavas, Zaļenieku pagastiem. Novada administrācija atradas Jelgavā, lai gan pilsēta novada teritorijā neatradās.

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas jaunā Jelgavas novadā iekļauts Cenu pagasts, Elejas pagasts, Glūdas pagasts, Jaunsvirlaukas pagasts, Kalnciema pagasts, Lielplatones pagasts, Līvbērzes pagasts, Ozolnieku pagasts, Platones pagasts, Salgales pagasts, Sesavas pagasts, Svētes pagasts, Valgundes pagasts, Vilces pagasts, Vircavas pagasts un Zaļenieku pagasts.

## Daba

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

### LU fonda mecenāts
Jelgavas novada pašvaldība ir Latvijas Universitātes fonda sudraba mecenāts. Atbalsta LU kopš 2012. gada, kad tika izveidota stipendija sava novada jauniešu atbalstam, kuri uzsāk pamatstudijas kādā no Latvijas augstskolām, izpildot kritērijus, atbalsts tiek sniegts visu pamatstudiju laiku.

### Apbalvojumi
Jelgavas novada apbalvojumi: 
* «Jelgavas novada pašvaldības Goda diploms» 
* «Jelgavas novada pašvaldības Atzinības raksts»
* «Jelgavas novada pašvaldības Pateicības raksts»

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Frīdrihs Ketlers (1569—1642), Kurzemes un Zemgales hercogistes līdzvaldnieks (1587—1596), Zemgales hercogs (1596—1616), Kurzemes un Zemgales hercogs (1617—1642),
* Vilhelms Ketlers (1574—1640), Kurzemes hercogs (1596—1617),
* Frīdrihs II Kazimirs Ketlers (1650—1698), Kurzemes un Zemgales hercogs (1682—1698),
* Frīdrihs III Vilhelms Ketlers (1692—1711), Kurzemes un Zemgales hercogs (1698—1711),
* Ferdinands Ketlers (1655—1737), Kurzemes un Zemgales hercogs (1711—1737),
* Ernsts Johans Bīrons (1690—1772), Kurzemes un Zemgales hercogs, Krievijas Impērijas reģents (1740),
* Pēteris Bīrons (1724—1800), Kurzemes un Zemgales hercogs (1764—1795),
* Ernests Johans Bīnemanis (1753—1806), latviešu izgudrotājs, Academia Petrina mehāniķis, izgatavoja aerostatus,
* Aspazija, īstajā vārdā Johanna Emīlija Lizete Rozenberga, vēlāk Elza Pliekšāne (1865—1943), latviešu literāte un politiķe,
* Jānis Pauļuks (1865—1937), latviešu sabiedriskais darbinieks, Latvijas satiksmes ministrs, Latvijas Ministru prezidents (1923),
* Pēteris Juraševskis (1872—1945), latviešu sabiedriskais darbinieks, jurists. Latvijas Ministru prezidents (1928),
* Pauls Kalniņš (1872—1945), ārsts un politiķis, ilggadējs Saeimas priekšsēdētājs, Latvijas Valsts prezidenta vietas izpildītājs (1944—1945)
* Georgs Bisenieks (1885—1941), diplomāts.

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Jaunpiebalgas novads

**Jaunpiebalgas novads** bija administratīvi teritoriālās reformas gaitā izveidota pašvaldība Vidzemē. 2021. gada teritoriālās reformas gaitā pievienots Cēsu novadam.

## Daba

## Vēsture
13. gadsimtā Jaunpiebalgas novads atradās Tālavas letgaļu Piebalgas pilsnovadā. 1361. gadā Rīgas arhibīskaps Fromholds Piebalgas un Dzērbenes draudžu novadus ieķīlāja savam vasalim Bartolomejam no Tīzenhauzenes.

1530. gadā Piebalgas pils minēta kā viena no arhibīskapa koadjutora Brandenburgas Vilhelma septiņām galda muižām (, ), pēc Livonijas kara Piebalgas pilsnovadu iekļāva Polijai-Lietuvai piederošās Pārdaugavas hercogistes Cēsu vaivadijā.

Zviedru Vidzemes laikā Piebalgas pilsmuižas zemes sadalīja divās muižās, ko sāka dēvēt par Vecpiebalgu un Jaunpiebalgu (*Neuhof*). 
Lielā Ziemeļu kara laikā Krievijas cars Pēteris I 1711. gadā abas Piebalgas muižas piešķīra savam karavadonim Borisam Šeremetjevam, kura pēcnācējiem tās piederēja līdz 1920. gada agrārajai reformai.

## Teritoriālais iedalījums
Novads izveidots 2009. gadā, apvienojoties Jaunpiebalgas un Zosēnu pagastam. 

### Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports
Darbojas regbija klubs "Livonia".

## Kultūra

## Reliģija
Jaunpiebalgā atrodas luterāņu baznīca un netālu no Jaunpiebalgas — katoļu baznīca.

## Ievērojami novadnieki
* Emīls Dārziņš (1875—1910), komponists un mūzikas kritiķis
* Hermanis Buduls (1882—1954), psihiatrs, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors un dekāns
* Kārlis Miesnieks (1887—1977), gleznotājs
* Augusts Ģiezens (1888—1964), valodnieks un skolotājs
* Jēkabs Strazdiņš (1905—1958), gleznotājs, pedagogs un mākslas kritiķis
* Jānis Paukštello (1951), aktieris

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Zosēni (Zosēnu pagasts)

**Zosēni** (agrāk **Zosens**, **Stepeļi**) ir ciems Cēsu novada Zosēnu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Tulijas krastā autoceļu V299 un V304 krustojumā  no pagasta centra Melnbāržiem,  no novada centra Cēsīm un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Zosēnu muižas *(Sohsenhof)* centru.

Zosēnos atrodas Zosēnu meteoroloģiskā novērojumu stacija, tāpēc apdzīvotās vietas nosaukums bieži parādās meteoroloģiskajos ziņojumos.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Zīlāni

**Zīlāni** ir ciems Jēkabpils novadā, Kūku pagasta centrs. Zīlāni atrodas Kūku pagasta rietumos, Jēkabpils tiešā tuvumā, 3 km uz ziemeļaustrumiem no Jēkabpils centra. Jēkabpilī 1 km uz rietumiem no Zīlāniem atrodas Zīlānu vasarnīcu rajons. Caur Zīlāniem ved Zīlānu iela, kas ir daļa no autoceļa E22 (A12: Jēkabpils—Rēzekne), blakus ir dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II, bet savas dzelzceļa stacijas nav.

Zīlānos kā pagasta centrā norisinās sabiedriskā dzīve un atrodas pagasta pārvalde. Ciemā ir pieejams feldšeru-vecmāšu punkts, iespējams apmeklēt kultūras namu, kā arī darbojas vairāki uzņēmumi, ir veikals un kafejnīca. Zīlānos ir izveidots ielu tīkls, kas ir daļēji nodrošināts ar centralizētu ūdensapgādi un kanalizāciju.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Atsauces
Rucava

**Rucava** (agrāk arī **Paurupe**) ir ciems Kurzemes dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novadā. pagasta administratīvais centrs. Rietumos gar Rucavu iet galvenais autoceļš A11, kas savieno Liepāju un Lietuvu. Ciems atrodas 44 km uz dienvidiem no Liepājas, 8 km uz austrumiem no Baltijas jūras piekrastes un tikai 4 km no Lietuvas robežas.

Rucavā ir pagasta administrācija, pasts, Rucavas pamatskola, bērnudārzs, luterāņu un baptistu baznīcas, tūrisma informācijas centrs, kultūras nams, vairāki viesu nami.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Vēstures dokumentos Rucavas vārds pirmo reizi minēts 1253. gada līgumā par Kursas sadalīšanu starp Kurzemes bīskapiju un Vācu ordeni. Paurupes apdzīvotā vieta attīstījusies kā amatnieku un tirgotāju brīvciems pasta ceļa malā 3 km no Rucavas muižas centra (*Rutzau*) un 17. gadsimta sākumā jau bija ievērojama apdzīvota vieta pēc tā laika mērogiem. 1925. gadā Paurupei piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu.
Pirms 1928. gada Rucavā veica arheoloģiskos izrakumus.

No 1872. līdz 1874. gadam celtā Rucavas luterāņu baznīca ir vietējas nozīmes kultūras piemineklis. 
Baznīcā esošās Liepājas meistara Jēkaba Jauģieša 1936. gadā izgatavotās ērģeles un kokgriezēja Pētera Plankusa pēc Jūlija Madernieka metiem 1936. gadā izgatavotais ērģeļu prospekts ir vietējas nozīmes kultūras pieminekļi.

Rucava Šturns 1661.jpg|Hercoga amtmuiža Rucava (*Rudtzau*) 17. gadsimtā (Šturns, 1661)


## Novadnieki
Rucavā dzimis vieglatlētikas treneris Valentīns Mazzālītis (1930).

## Atsauces
Latvijas futbola 2. līga

**Latvijas futbola 2. līga** (Otrā līga, no 2023. gada - **''Altero.lv'' LIIGA**) ir Latvijas trešā augstākā divīzija futbolā. To organizē Latvijas Futbola federācija. 2020. gada sezonā 2. līgas čempionāts tika aizvadīts divos posmos. Pirmajā posmā piedalījās 12 komandas, kas aizvadīja viena apļa turnīru, bet otrajā posmā komandas tika sadalītas divās grupās. COVID-19 pandēmijas dēļ otrā posma sacensības netika pabeigtas un vietu sadalījums turnīra tabulā tika noteikts ar koeficienta palīdzību.

Līdz 2019. gadam 2. līgas pirmais posms bija reģionu čempionāti, bet pēc šīs sezonas tie tika pazemināti uz 3. līgu. 2025. gadā LFF pieņēma lēmumu, ka no 2026. gada sezonas līga paplašināsies no 16 līdz 20 komandām.

## 2025. gada 2. līgas dalībnieki
* FK Aliance (Rīga)
* FK Karosta (Liepāja)
* Dienvidkurzemes SS (Grobiņa)
* FK Ķekava/Auda (Ķekava)
* FS Jelgava-2 (Jelgava)
* JDFS Alberts-2 (Rīga)
* FK Salaspils (Salaspils)
* FK Staiceles Bebri (Staicele)
* Valmiera FC (Valmiera)
* SK Super Nova-2 (Rīga)
* JFC Viola (Jelgava)
* FK Dinamo Rīga (Rīga)
* FK Līvāni (Līvāni)
* Saldus/Leevon-2 (Saldus)
* Rīgas Futbola skola (Rīga)
* FK Union/JFK Daugava (Rīga)

## 2. līgas uzvarētāji

*

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Hieroglifu teorija

**Hieroglifu teorija** jeb **simbolu teorija** - agnosticiska koncepcija, ka ar sajūtu un maņu palīdzību subjekta apziņā rodas nevis attēli, kas atspoguļo objektu iezīmes, bet gan simboli, zīmes, "hieroglifi", kam pašiem par sevi nav nekā kopīga ar lietām un to īpašībām. Šo *hieroglifu teoriju* izveidoja H.Helmholcs, balstoties uz J.Millera formulēto t.s. *sajūtu orgānu specifiskās enerģijas likumu* (saskaņā ar to, sajūtu specifika ir atkarīga nevis no ārēja kairinājuma, bet gan no sajūtu orgānu īpatnībām (piemēram, jebkura iedarbība uz redzi izraisa gaismas sajūtu). Terminu "hieroglifs" pirmais sāka lietot G.Pļehanovs.

## Literatūra

* Filozofijas vārdnīca. / red. Rozentāls M., Judins P. - Latvijas valsts izdevniecība, Rīga, 1964., 152.-153. lpp.
Krustpils novads

**Krustpils novads** bija pašvaldība Latgalē, kurā bija apvienoti seši bijušā Jēkabpils rajona ziemeļu un austrumu daļas pagasti Daugavas labajā krastā. Robežojās ar Jēkabpils pilsētu un Pļaviņu, Madonas, Varakļānu, Riebiņu, Preiļu, Līvānu un pa Daugavu ar Jēkabpils un Salas novadiem. Novada dome atradās Rīgas ielā 150a, Jēkabpilī (neietilpa novadā).

2021. gadā Krustpils novadu pievienoja Jēkabpils novadam.

## Daba

## Vēsture
Līdz 13. gadsimtam tagadējā Krustpils novada teritorijā atradās Asotes pilsnovads, kas pakļāvās Jersikas ķēniņam.
Līgumā par Letijas zemju sadalīšanu starp ordeni un bīskapu minēts novads *Aszute*, kuru pētnieki viennozīmīgi saista ar Asoti. 
1211. gadā Asotes pilsnovads iekļauts Livonijas bīskapijas sastāvā.
1237. gadā Rīgas bīskaps netālu no Asotes pilskalna Daugavas labajā krastā uzcēla Krusta pili (*Kreutzburg*). 
1511. gadā arhibīskapa lēņu grāmatā pieminēts Krustpils miests. 
1585. gadā Polijas-Lietuvas kopvalsts karalis Stefans Batorijs Krustpils novadu atdāvināja Korfu dzimtai, kuras īpašumā tas bija līdz 1920. gada agrārajai reformai.

## Teritoriālais iedalījums

### Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
1897. gadā novadā dzīvoja 14275 cilvēki.
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

* Jānis Vaivads (1946), zinātnieks un politiķis, bijušais Latvijas izglītības un zinātnes ministrs (1993-1995).

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces
Tanels Padars

**Tanels Padars** (, dzimis  Huldā, Igaunijā) ir igauņu dziedātājs un ģitārists. Viņš vislabāk pazīstams ir ar uzvaru 2001. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā kopā ar Deivu Bentonu un grupu *2XL*. Padars kļuva slavens pēc uzvaras Igaunijas jauno izpildītāju konkursā *Kaks takti ette* 1999. gadā. 2000. gadā viņš bija viens no bekvokālistiem viņa toreizējai draudzenei Inesei 2000. gada Eirovīzijā.

2001. gadā Padars kopā ar puišu grupu 2XL un Deivu Bentonu, Eirovīzijas iesācējiem, startēja tā gada Eirovīzijā, kur arī uzvarēja ar dziesmu "Everybody".

Šobrīd Tanels uzstājas kopā ar grupu, kura ir pazīstama kā The Sun, un pašlaik ir ļoti populāri Igaunijā. 2006. gadā Tanela un grupas dziesmas ir ierindojušās 1.;4.;12.;23.;29.;31. vietās. Dziesma "Hopelessness you" tika iekļauta MTV World Chart Express. Tanels Padars bija precējies ar bijušo modeli Katarīnu Kaldu. Tanela māsa Gerli Padara arī ir populāra dziedātāja Igaunijā, kura slavu iemantoja daudz agrāk par savu brāli.

## Diskogrāfija

* *[[The Greatest Hits]]* (2005) 
* *[[Veidi valjem kui vaikus]]* (2005) 
* *[[Tüdrukune]]* (2006) 
* *[[Milles On Asi?]]* (2006) 
* *[[100% Rock'n'roll]]* (2006) 
* *[[The Sun Live 2006]]* (2007) 
* *[[Veidi valjem kui vaikus II]]* (2007) 
* *[[Here Comes The Sun]]* (2008) 
* *[[Unisex]]* (2008)
.lr

**.lr** ir Libērijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).Šo domēnu drīkst reģistrēt tās personas, kas atrodas Libērijā un kuras var pamaot domēna izmantošanu.
## Otrā līmeņa domēni

* **.com.lr** - komerciālām struktūrām
* **.edu.lr** - mācību iestādēm
* **.gov.lr** - valsts pārvaldes struktūrām
* **.org.lr** - bezpeļņas organizācijām
* **.net.lr** - interneta pakalpojumu sniedzējiem
## Ārējās saites
* IANA .lr whois informācija 
* Domēna vārdu reģistrators
Jēkabpils novads (2009—2021)

**Jēkabpils novads** bija pašvaldība Sēlijā. Novadu izveidoja 2009. gadā, apvienojoties bijušā Jēkabpils rajona Ābeļu, Dignājas, Dunavas, Kalna, Leimaņu, Rubenes un Zasas pagastiem. Robežojās ar Jēkabpils pilsētu, kā arī Salas, Viesītes, Aknīstes, Ilūkstes un pa Daugavu ar Daugavpils, Līvānu un Krustpils novadiem. Novada administrācija atradās Rīgas ielā 150a Jēkabpilī (Jēkabpils pilsēta neietilpa novadā).

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas novadā, izveidojot jaunu Jēkabpils novadu, iekļauts Aknīstes pagasts, Aknīstes pilsēta, Asares pagasts, Atašienes pagasts, Ābeļu pagasts, Dignājas pagasts, Dunavas pagasts, Elkšņu pagasts, Gārsenes pagasts, Jēkabpils valstspilsēta, Kalna pagasts, Krustpils pagasts, Kūku pagasts, Leimaņu pagasts, Mežāres pagasts, Rites pagasts, Rubenes pagasts, Salas pagasts, Saukas pagasts, Sēlpils pagasts, Variešu pagasts, Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, Vīpes pagasts un Zasas pagasts.

## Daba
Novads atradās Daugavas kreisajā krastā, tā virsu veido Aknīstes nolaidenums, tā reljefs bija vāji viļņots. Dabiski labi drenēti, daļēji pārskaloti morēnas līdzenumi mijās ar plašām pārmitrām ieplakām un augsto purvu masīviem. Augstums pārsvarā 90–125 m v.j.l., augstākais punkts bija Kiocu kalns (143,7 m) pie Leimaņiem.

## Vēsture
Līdz 13. gadsimtam šeit atradās sēļu Kalves zeme. Livonijas ordeņa valsts laikā novads atradās Sēlpils fogtejas un Daugavpils komturejas teritorijā.
Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā tagadējā novada teritorija atradās daļēji Sēlpils, daļēji Daugavpils draudzes novada teritorijā.
1819. gadā Sēlpils virspilskunga tiesas teritorijā izveidoja Jaunjelgavas apriņķi.
1924. gadā Jaunjelgavas apriņķis tika pārdēvēts par Jēkabpils apriņķi. 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas rezultātā tas pārveidots par Jēkabpils rajonu. 2009. gadā izveidots Jēkabpils novads, kurš 2021. gadā tika reorganizēts.

## Teritoriālais iedalījums
Novadā bija apvienoti Ābeļu, Dignājas, Dunavas, Kalna, Leimaņu, Rubenes un Zasas pagasti.

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Rainis (Jānis Pliekšāns, 1865-1929), dzejnieks, dramaturgs, tulkotājs, teātra darbinieks un politiķis
* Jānis Akuraters (1876-1937), dzejnieks, rakstnieks un politiķis
* Krišjānis Ļūļaks (1883—1981), Latvijas Bruņoto spēku pulkvežleitnants
* Pēteris Dardzāns (1889-1985), tautsaimnieks, latviešu strēlnieku virsnieks, vēsturnieks
* Aleksandrs Grīns (1895-1941), rakstnieks un tulkotājs

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kuldīgas novads (2009—2021)

**Kuldīgas novads** bija administratīvā teritorija Latvijas rietumos, Kurzemes centrālajā daļā, un tajā apvienota Kuldīgas pilsēta un šādi bijušā Kuldīgas rajona 13 pagasti: Ēdoles pagasts, Gudenieku pagasts, Īvandes pagasts, Kabiles pagasts, Kurmāles pagasts, Laidu pagasts, Padures pagasts, Pelču pagasts, Rendas pagasts, Rumbas pagasts, Snēpeles pagasts, Turlavas pagasts un Vārmes pagasts. Kuldīgas novads robežojas ar Ventspils, Talsu, Kandavas, Saldus, Skrundas, Aizputes, Pāvilostas un Alsungas novadu.

Novada administratīvais centrs bija Kuldīga, kas bija arī novada vienīgā pilsēta. 2016. gadā novadā dzīvoja 24,9 tūkstoši iedzīvotāju, no kuriem 11,8 tūkstoši (47%) bija Kuldīgas iedzīvotāji.

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas paplašinātajā Kuldīgas novadā iekļauts Alsungas pagasts, Ēdoles pagasts, Gudenieku pagasts, Īvandes pagasts, Kabiles pagasts, Kuldīgas pilsēta, Kurmāles pagasts, Laidu pagasts, Nīkrāces pagasts, Padures pagasts, Pelču pagasts, Raņķu pagasts, Rendas pagasts, Rudbāržu pagasts, Rumbas pagasts, Skrundas pagasts, Skrundas pilsēta, Snēpeles pagasts, Turlavas pagasts un Vārmes pagasts.

## Daba

## Vēsture

Kuldīgas novads pastāvēja kopš . Pirms tam tā bija daļa no Kuldīgas rajona, kurā ietilpa arī 2009. gadā izveidotie Alsungas un Skrundas novads.

No 1819. gada līdz 1949. gadam lielākā daļa Kuldīgas novada ietilpa Kuldīgas apriņķī. Ēdoles pagasts šajā laikā bija daļa no Ventspils apriņķa, bet Gudenieku pagasts, kā arī daļa no Turlavas pagasta (Klosteres pagasts) un Laidu pagasta (Valtaiķu pagasts) bija Aizputes apriņķī.

## Teritoriālais iedalījums

Kuldīgas novads administratīvi sīkāk dalijās vienā pilsētā un 13 pagastos.

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Eduards Berklavs (1914—2004), politiķis
* Heinrihs fon Bērs (*Heinrich von Behr*, 1902—1983), vācbaltiešu izcelsmes vācu virsnieks
* Roberts fon Bolšvings (*Robert von Bolschwing*, 1834—1903) - vācbaltiešu ierēdnis
* Indra Burkovska (1955), aktrise
* Līna Čanka (1893—1981), Lāčplēša ordeņa kavaliere
* Mārtiņš Hartmanis (1882—1941), ģenerālis
* Aleksandrs fon Keizerlings (*Alexander von Keyserling*, 1815—1891), vācbaltiešu ģeologs un paleontologs
* Krišs Ķūķis (1874—1945), virsnieks
* Kārlis Lauva (1879—1927), politiķis
* Māteru Juris (1845—1885), sabiedrisks darbinieks, žurnālists, rakstnieks
* Jēkabs Osis (1860—1919), filozofs
* Mārtiņš Peniķis (1874—1964), ģenerālis
* Juris Plāķis (1869—1942), skolotājs un valodnieks, Latvijas Republikas izglītības ministrs (1920-1921)
* Ādolfs Preiss (1762—1832), luterāņu mācītājs
* Ansis Rudevics (1890—1974), politiķis
* Oļģerts Šalkonis (1931), aktieris un režisors
* Ēvalds Valters (1894—1994), aktieris
* Ernests Vīgners (1850—1933), diriģents, komponists un folkloras vācējs
* Indriķis Zeberiņš (1882—1969), mākslinieks

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Malakas šaurums

**Malakas šaurums** (, , ) ir kuģojams jūras šaurums starp Malakas pussalu un Sumatras salu. Šaurums ir izstiepts ziemeļrietumu-dienvidaustrumu virzienā un tā garumu dažādi avoti vērtē no 800 līdz . Tāpat kā Suecas un Panamas kanāls, arī Malakas šaurums ir svarīgs tirdzniecības kuģu ceļš. Tas ir galvenais ūdensceļš, kurš savieno Kluso un Indijas okeānu un līdz ar to arī Europu un Indiju ar Indonēziju, Ķīnu un Japānu. Gada laikā šeit iziet apmēram  kuģu, kuri pēc dažādiem datiem apkalpo 1/5 līdz 1/4 no visa pasaules kuģu kravu apjoma.

Šauruma nosaukums, tāpat kā Malakas pussalas nosaukums, cēlies no Malakas sultanāta, kura galvaspilsēta savukārt nodēvēta pēc emblikas koka (*Phyllanthus emblica*), kas malajiešu valodā tiek saukts *melaka*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hudzona līcis

**Hudzona līcis** (, ) vai **Tasiujarjuaks** (, *Tasiujarjuaq*) ir Ziemeļu Ledus okeānam (pēc citiem datiem — Atlantijas okeānam) piederīga epikontinentālā jūra Kanādas ziemeļos. Ar Atlantijas okeānu to savieno Hudzona šaurums. Ziemeļos no Bafina jūras to atdala Bafina sala, austrumos atrodas Labradoras pussala, bet pašos dienvidos atrodas Džeimsa līcis. Līča platība ir 1 230 000 km2. Tā garums ir ap 1370 km, platums — 1050 km. Līcis ir līdz 258 m dziļš. Ledus sega turas no oktobra līdz jūlijam.

Paleoekoloģiskie un klimatoloģiskie pētījumi liecina, ka Hudzona līča baseins veidojies pēdējā ledus laikmeta beigās (~8000–10 000 gadus atpakaļ), kad, atkāpjoties Laurentīdas ledus vairogam, izveidojās milzīgs ledāja izcelsmes iedobums, kas vēlāk piepildījās ar jūras ūdeni. Šis process būtiski ietekmēja arī zemes garozas izcelšanos (isostatisko izcelšanos), kura turpinās vēl mūsdienās ar ātrumu ap 10 mm gadā.

Bioloģiskā daudzveidība līcī ir relatīvi ierobežota salīdzinājumā ar mērenā klimata zonām, tomēr tajā sastopamas vairākas ekoloģiski nozīmīgas sugas, tostarp baltvaļi (*Delphinapterus leucas*), valzirgi (*Odobenus rosmarus*) un leduslāči (*Ursus maritimus*), kuru izdzīvošana ir tieši atkarīga no ledus segas sezonālajām variācijām. Līcis kalpo arī kā svarīga migrācijas un nārsta teritorija vairākām zivju sugām.

No antropoloģiskā skatpunkta reģions ap Hudzona līci ir bijis apdzīvots jau gadu tūkstošiem, un tas joprojām ir nozīmīgs Inuītu un citu pamatiedzīvotāju kultūras telpā. Koloniālajā laikmetā Hudzona līcis kļuva par stratēģisku ekonomisko artēriju, īpaši kažokzvēru tirdzniecības kontekstā, kad tika dibināta Hudzona līča kompānija (*Hudson’s Bay Company*), kas ilgstoši dominēja reģiona tirdzniecībā un izpētē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūras šaurums

[thumb|250px|Kerčas jūras šaurums [Krimas pussalas tuvumā]]
**Jūras šaurums** ir šaura ūdens platība, josla starp divām sauszemes daļām, kas savieno divus dažādus ūdensbaseinus (jūras un okeānus), ūdenstilpes vai to daļas. Jūras šaurums ir garš, bet šaurs. Visgarākais jūras šaurums pasaulē ir Mozambikas šaurums (1763 km garš), bet visplatākais ir Dreika šaurums (820 km plats). 

## Atsauces

## Ārējās saites
Gvinejas līcis

**Gvinejas līcis** (, , ) ir liels līcis Atlantijas okeānā Āfrikas centrālās daļas rietumu piekrastē, pēc hidroloģiskā režīma — malas jūra. Robeža ar okeānu tiek vilkta no Palmasas raga Libērijā līdz Lopesa ragam Gabonā. Līča platība ir  liels, dziļums — līdz 6363 m. Ūdens ir silts, tā temperatūra ir 25-27 grādi. Ūdens sāļums ir 34-35 promiles, bet upju grīvās ap 20-30 promiles. Plūdmaiņu augstums sasniedz 2,7 m. Līča austrumu daļu pazīst kā Biafras līci.

Gvinejas līci var uzskatīt par pasaules centru, jo tajā krustojas ekvators un sākummeridiāns.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielais Austrālijas līcis

**Lielais Austrālijas līcis** () ir atklāts līcis Austrālijas dienvidu piekrastē, kurš pieder Indijas okeāna ūdeņiem. Maksimālais dziļums ir 5670 m. Galvenā osta — Adelaida. Krasta līnijai raksturīgas līdz 60 m augstas klintis un smilšaini krasti.

Līcim ir divas atšķirīgas definīcijas:
* Starptautiskā hidrogrāfijas organizācija to apraksta starp Vestkeiphovas ragu Rietumaustrālijā un Sautvestkeipu Tasmānijā ar līča platumu ap 2600 km.
* Austrālijas hidrogrāfijas dienests līci apraksta starp Pasli ragu Rietumaustrālijā un Otveja ragu Dienvidaustrālijā ar līča platumu ap 1100 km.

## Ārējās saites
Sognefjords

**Sognefjords** () ir fjords Norvēģijā, pats garākais un dziļākais fjords Norvēģijā. Norvēģijā to sauc par fjordu karali. Tas ir 219 km garš, 6 km plats un līdz 1308 m dziļš. Tas atrodas Norvēģijas dienvidos, Atlantijas okeāna baseinā. Sognefjorda veidošanās sākās pirms 2,57 miljoniem gadu, pliocēna periodā. Erozijas rezultātā, kuru radīja ledāji, upju sistēma pārvērtās par daudzajiem fjordiem. Turklāt bija iznīcināti 7610 km3 kalnu iežu. Fjords aizņem 12 518 km2.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sāļums

right|thumb|250px|Vidējais jūras ūdens sāļums pasaulē
**Ūdens sāļums** ir kopējais cieto vielu daudzums gramos katrā jūras ūdens litrā. Pārsvarā šīs vielas ir sāls. Ūdens sāļumu mēra promilēs (‰). Vidējais okeānu ūdens sāļums ir 35 promiles (35 grami sāls katrā litrā ūdens). Ūdens ar gandrīz pilnīgi precīzu 35 promiļu sāļumu ir Biskajas līcī. Baltijas jūras sāļums ir ļoti mazs — tikai 5—7 promiles, bet Rīgas līcī tas ir tikai piecas promiles.
Līgatnes novads

**Līgatnes novads** bija pašvaldība Vidzemē, kurā tika apvienota Līgatnes pilsēta un Līgatnes pagasts.
2021. gadā Līgatnes novads tika pievienots Cēsu novadam.

## Daba

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums

### Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija
Netālu no Līgatnes atrodas Ķempju luterāņu baznīca, Augšlīgatnē — baptistu lūgšanu nams.

## Ievērojami novadnieki
* Milda Lauberte (1918-2009), ārste, šaha meistare.

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Limbažu novads (2009—2021)

**Limbažu novads** bija pašvaldība Vidzemes ziemeļrietumos, kurā tika apvienota bijušā Limbažu rajona  Limbažu pilsēta ar Katvaru, Limbažu, Pāles, Skultes, Umurgas, Vidrižu un Viļķenes pagastiem.

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas jaunajā Limbažu novadā iekļauts Ainažu pagasts, Ainažu pilsēta, Alojas pagasts, Alojas pilsēta, Braslavas pagasts, Brīvzemnieku pagasts, Katvaru pagasts, Liepupes pagasts, Limbažu pagasts, Limbažu pilsēta, Pāles pagasts, Salacgrīvas pagasts, Salacgrīvas pilsēta, Staiceles pagasts, Staiceles pilsēta, Umurgas pagasts, Vidrižu pagasts un Viļķenes pagasts.

## Daba

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Fabians fon Aderkass (pirms 1602—1683), Zviedrijas armijas ģenerālmajors;
* Voldemārs Bastjānis, politiķis;
* Baumaņu Kārlis (1835—1905), komponists, dzejnieks;
* Kārlis Baumanis (1892—1937), komunists, PSRS sabiedriskais darbinieks
* Oskars Grosbergs (1862—1941), žurnālists un politiķis.

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Limbažu novada simboli
Miks Džegers

**Sers Maikls Filips "Miks" Džegers** (; dzimis ) ir angļu dziedātājs, komponists, aktieris un producents, visplašāk pazīstams kā grupas *[[The Rolling Stones]]* vokālists. Grupas sastāvā ir kopš tās dibināšanas 1962. gadā. Astoņdesmitajos gados uzsāka solodarbību, tomēr paralēli darbojoties arī *Rolling Stones*. Džegera karjera ilgst vairāk nekā 50 gadus. Viņš tiek uzskatīts par vienu no ietekmīgākajiem mūziķiem rokenrola vēsturē.

1989. gadā Džegers uzņemts Rokenrola slavas zālē. 2004. gadā kopā ar *The Rolling Stones* uzņemts Apvienotās Karalistes mūzikas slavas zālē. Par muzikālajiem sasniegumiem 2003. gadā iecelts bruņinieku kārtā.

Džegers darbojies arī kinojomā, gan kā aktieris un kinoproducents, gan kā filmu mūzikas autors. 2005. gadā par dziesmu *Old Habits Die Hard* filmai "Alfijs" (2004) Džegers kopā ar teksta autoru Deividu Stjuartu saņēmis Zelta globusa balvu.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 1985 — *[[She's The Boss]]*
* 1987 — *Primitive Cool*
* 1993 — *Wandering Spirit*
* 2001 — *Goddess in the Doorway*
* 2004 — *Alfie* (mūzika filmai "Alfijs")
* 2007 — *The Very Best Of Mick Jagger*

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Gada balva sportā 2005

**[[Latvijas Gada balva sportā|Latvijas Gada balvas sportā]] 2005** ceremonija notika . Balvas tika pasniegta 13 nominācijās.

## Laureāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Olimpiskās komitejas oficiālā mājaslapa
Lubānas novads

**Lubānas novads** bija pašvaldība Vidzemes austrumu daļā, Aiviekstes krastā, kuru 2021. gadā pievienoja Madonas novadam.

## Daba

## Vēsture
Par novada seno apdzīvotību liecina vēlā akmens laikmeta un agrā bronzas laikmeta auklas keramikas kultūrai (3. g. tk. p.m.ē. - 2. g. tk. 1. cet. p.m.ē.) piederīgu iedzīvotāju apdzīvotas vietas I un II Aboras apmetnes.
Vēstures avotos Lubāna pirmo reizi minēta 13. gadsimtā, vēlāk šis apvidus ietilpa Rīgas arhibīskapijas Latvju galā, Pārdaugavas hercogistes un Zviedru Vidzemes teritorijā. Vidzemes guberņas laikā te atradās Lubānas muižas (*Lubahn*), Indrānu (*Indran*) un Meirānu muižas (*Meiran*) zemes, kas ietilpa Cēsu apriņķa Lubānas draudzes novadā. Pēc 1924. gada novads ietilpa Madonas apriņķa sastāvā (1924-1949), vēlāk Cesvaines (1949-1956) un Madonas (1956-2009) rajonos. Cauri novadam veda dzelzceļa līnija Madona—Lubāna (1935-1990).
1954. gadā Lubānas ciemam pievienoja likvidēto Indrānu ciemu. 1958. gadā Lubānai piešķīra strādnieku ciemata statusu un likvidēto Lubānas ciemu pievienoja tai, izveidojot **Lubānas lauku teritoriju**. 1975. gadā Lubānas lauku teritoriju reorganizēja par pašvaldību un izveidoja **Indrānu ciemu**. 1979. gadā Indrānu ciemam pievienoja daļu Meirānu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2007. gada 20. oktobrī Indrānu pagasts apvienojās ar Lubānas pilsētu, izveidojot Lubānas novadu.
2021. gadā Lubānas novada teritoriju apvienoja ar Madonas novadu.

## Teritoriālais iedalījums
Novadā bija apvienota Lubānas pilsēta un Indrānu pagasts.

### Apdzīvotās vietas

Lubāna, Meirāni, Indrāni, Ērgala, Dambīši, Liedeskrogs.

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
 
* Hugo Celmiņš (1877-1941), politiķis, agronoms, Latvijas Ministru prezidents.
* Miķelis Gruzītis (1940-2019), mūziķis un sabiedriskais darbinieks.
* Oskars Kalpaks (1882-1919), virsnieks, 1. latviešu atsevišķā bataljona komandieris
* Jānis Zābers (1935-1973), operdziedātājs

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*