open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eliass Pinuss

**Eliass Pinuss** vai **Iļja Pinuss** (), pēc 1934. gada **Eliass Pinoci** (1880—1952) bija ebreju izcelsmes Krievijas Impērijas armijas kapelmeistars, vēlāk Baltijas landesvēra un Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijas dienestā.
1926. gadā apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni par to, ka Bermontiādes laikā piegādāja kara operācijām vērtīgus dokumentus un citas precīzas ziņas.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Mogiļevā Grigorija Pinusa ģimenē.
Mācījies Pēterburgas konservatorijā, 1903. gadā iestājies Krievijas Impērijas armijā, dienējis Rēveles jūras cietoksnī, piedalījies Krievu-japāņu karā, 1905. gadā Odesā pārgājis pareizticībā.
1908. gadā pārcelts uz 90. Oņegas kājnieku pulku Rēvelē kā pulka kapelmeistars.

Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā pabeidzis Pāvila karaskolu Pēterburgā. 1917. gadā esot paaugstināts podporučika pakāpē, apbalvots ar Staņislava, Annas un Vladimira ordeņiem, Francijas Kara Zelta medaļu.
Pēc Oktobra revolūcijas 1918. gada janvārī iecelts par Tallinas jūras cietokšņa operatīvā štāba priekšnieku.
Pēc vācu karaspēka operācijas "Dūres sitiens" pārcēlies uz Rīgu, iegādājies vairākus īres namus, dzīvojis ar fon Pinnusa vārdu un 1918. gada novembrī vervējis brīvprātīgos krievu baltgvardu Atsevišķajam Pleskavas korpusam. Padomju Latvijas armijas uzbrukuma laikā 1919. gada sākumā devās uz Berlīni, tad Jelgavā mēģināja iestājies Līvena nodaļas štābā, bet pēc noraidījuma 1919. gada 21. maijā iestājās Jelgavas militārās policijas vienībā, vēlāk Baltijas landesvēra izlūkošanas nodaļā.

Kad 1919. gada jūlijā Berlīnē tika nodibināta Rietumkrievijas valdība, Pinuss pieteicās Bermonta armijas štābā, tad pieteicās Pleskavas pilsētas komendanta Bulaka-Balahoviča vienībā.

1919. gada septembrī ļoti riskantos apstākļos E. Pinuss Armijas virspavēlnieka štāba Ārējās izlūkošanas daļai piegādāja kara operācijām ārkārtīgi vērtīgus dokumentus un citas precīzas ziņas par bermontiešiem. Pēc brīvības cīņām atvaļināts, pieņēmis Lietuvas pavalstniecību kā **Eliass de Pinuss**, dzīvojis ārzemēs. 1923. gadā atgriezās Latvijā, dzīvoja Rīgas apriņķa Garkalnē, viņam piešķirta jaunsaimniecība Lestenes muižā. 1927. gada 20. janvārī Pinuss ieguva Latvijas pavalstniecību, bija biedrības "Krievu ērglis" (*Русский Сокол*) vecākais (1930—1932). 1933. gada 22. decembrī mainīja uzvārdu uz Pinoci.

1937. gadā izceļoja uz Čehoslovākiju, tad uz Belgradu Dienvidslāvijā. Otrā pasaules karā viņa dēls Ivans fon Pinoci dienēja Vērmahta kazaku divīzijā Dienvidslāvijā.

Miris 1952. gada 29. martā Vorkutlagā.

## Atsauces
Secure Reliable Transport

***Secure Reliable Transport*** (**SRT**) ir atvērtā pirmkoda video transporta protokols.

## Apskats
SRT nodrošina uzticamu pārraidi, savienojamību un vadību, bet tomēr tas norisinās lietojumslānī, izmantojot UDP protokolu kā transporta slāņa pamatu. Tas arī atbalsta pakešu atkopšanu, vienlaikus saglabājot zemu latentumu (120 ms noklusējums). SRT protokols atbalsta arī "no gala līdz galam" šifrēšanu, izmantojot AES drošībai.

SRT protokols ticis aizgūts no UDT projekta, kurš bija paredzēts failu ātrai pārsūtīšanai. UDT nodrošina uzticamības kontroles mehānismu, secības numurus, apstiprinājumus un zaudēto pakešu atkārtotu pārraidi. Tas izmanto selektīvu un tūlītēju atkārtotu (uz NAK balstītu) pārraidi.

SRT papildināja UDT ar vairākām funkcijām, lai atbalstītu tiešraides straumēšanas režīmu:

# Kontrolēts latentums ar avota laika pārraidi (laika zīmoga balstītu pakešu piegāde)
# Atvieglota sūtītāja ātruma kontrole
# Nosacījuma "pārāk vēlu" pakešu atmešana (novērš līnijas galvas bloķēšanu, ko izraisījuši nesavlaicīgās pazaudētās paketes)
# Vēlamo pakešu atkārtoto pārraide (periodisks NAK ziņojums)

## Paketes galvene
SRT paketes tiek izveidotas lietojumslānī un nodotas piegādei transporta slānī. Katra SRT vides vienība, vai vadības dati kuri tika izveidoti lietojumprogrammatūrā, sākas ar SRT paketes galveni.

### Datu pakete

Galvenes paketē ietver šādus laukus:

* **Paketes secības numurs** (31 bits)
* **PP** (2 biti): paketes pozīcijas karodziņš
* **O** (1 bits): secības karodziņš
* **KK** (2 biti): atslēgas balstītā šifrēšanas karodziņš
* **R** (1 bits): pārraides paketes karodziņš
* **Ziņojuma numurs** (26 biti)
* **Dati** (mainīgais garums)

### Vadības pakete

Galvenes paketē ietver šādus laukus:

* **Vadības tips** (15 biti): Vadības paketes tips
* **Apakštips** (16 biti)
* **Tipam specifiska informācija** (32 biti)
* **Vadības informācijas lauks** (mainīgais garums)

## Atsauces
VfL Bochum

***VfL Bochum*** ir profesionāls Vācijas futbola klubs no Bohumas. Pašlaik spēlē Vācijas Bundeslīgā. Mājas spēles aizvada *[[Vonovia Ruhrstadion]]*, kura ietilpība ir 27&nbsp;599 vietas. Kluba futbolisti ir divas reizes spēlējuši Vācijas kausa izcīņas finālā — 1968. un 1988. gadā. Augstākais sasniegums Bundeslīgā ir 5. vieta (1996.—1997. un 2003.—2004. gada sezonās).

## Komandas sastāvs
:*.*

## Sasniegumi
* **[[Vācijas kauss futbolā|Vācijas kauss]]**
** Finālisti (1): 1967–68, 1987–88
* **[[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|2. Bundeslīga]]**
** Čempioni (4): 1993–94, 1995–96, 2005–06, 2020–21
** Vicečempioni (1): 1999–2000

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  
* Kluba profils ''soccerway.com''
Oriols Romeu

**Oriols Romeu Vidals** (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Romeu pārstāv Spānijas *[[La Liga]]* komandu *[[Girona FC|Girona]]*, kas viņu īrē no *[[FC Barcelona|Barcelona]]*.

Savu karjeru Romeu iesāka *[[FC Barcelona]]*, kur gan viņš pārsvarā spēlēja rezerves komandā. 2011. gadā viņš pievienojās Anglijas komandai ''Chelsea''. Savā pirmajā sezonā Romeu ar *Chelsea* komandu ieguva FA kausa un UEFA Čempionu līgas trofeju. Vēlāk pavadījis īrē ''Valencia'' un *[[VfB Stuttgart]]* komandās, līdz 2015. gadā pievienojās ''Southampton''.

2023. gada 19. jūlijā Romeu atgriezās savā bijušajā klubā FC Barcelona, ​​noslēdzot trīs gadu līgumu.

Spānijas futbola izlasi pārstāvējis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Bercelona**

* Spānijas Superkauss: 2010

**Chelsea**

* FA kauss: 2011—12
* UEFA Čempionu līga: 2011—12

**Southampton**

* Anglijas Līgas kauss finālists: 2016—17

**Individuālie sasniegumi**

* ''Southampton'' sezonas labākais spēlētājs: 2016—17

## Atsauces

## Ārējās saites
Daniels Bahmanis

**Daniels Bahmanis** (, dzimis ) ir Austrijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Austrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada Bahmanis pārstāv *[[EFL League One]]* komandu *[[Leyton Orient F.C.|Leyton Orient]]*, kas viņu īrē no *[[Watford F.C.|Watford]]*.

Austrijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Jonass Lesls

**Jonass Bibergs Lesls** (, dzimis ) ir dāņu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Lesls pārstāv Dānijas Superlīgas komandu *[[FC Midtjylland]]*.

Savu karjeru sācis Dānijas komandā *Midtjylland*. Vēlāk spēlējis *[[Ligue 1]]* komandā ''Guingamp'', Vācijas Bundeslīgas komandā ''Mainz 05'', Anglijas Premjerlīgas komandās ''Huddersfield Town'' un ''Everton''.

Dānijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2018. gada FIFA Pasaules kausā un 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Midtjylland**

* Dānijas Superlīga: 2023—24

## Ārējās saites
Islams Slimani

**Islams Slimani** (, dzimis ) ir Alžīrijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Alžīrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Slimani pārstāv Beļģijas Pro līgas komandu *[[KVC Westerlo|Westerlo]]*, kas viņu īrē no Alžīrijas komandas *[[CR Belouizdad]]*.

## Karjera
Slimani savu karjeru sāka Alžīrijas komandās *[[JSM Chéraga]]* un *[[CR Belouizdad]]*. 2013. gadā viņš pārcēlās uz Portugāles komandu *[[Sporting CP]]*. *Sporting* komandā Slimani spēlēja regulāri un rezultatīvi. Trīs sezonu laikā viņš palīdzēja komandai izcīnīt vienu Portugāles kausa trofeju. 2016. gadā viņš par aptuveni 28 miljoniem Sterliņu mārciņām pievienojās tobrīd Anglijas čempionei ''Leicester City''. *Leicester City* komandas sastāvā Slimani nenostiprinājās. Ticis izīrēts gan ''Newcastle United'', gan Turcijas komandai ''Fenerbahçe'', gan arī Francijas komandai *[[AS Monaco]]*. 2021. gada janvārī Slimani pārcēlās uz *[[Ligue 1]]* komandu ''Lyon'', bet pēc gada jau atgriezās *Sporting CP*.

Alžīrijas futbola izlasē Slimani debitēja 2012. gadā. Piedalījies 2013., 2015. un 2017. gada Āfrikas Nāciju kausā. 2019. gada Āfrikas Nāciju kausā kopā ar izlasi izcīnījis pirmo vietu. Piedalījies arī 2014. gada FIFA Pasaules kausā.
 
## Sasniegumi

**Sporting CP**

* Portugāles kauss futbolā:2014-15
* Supertaça Cândido de Oliveira:2015

**Alžīrijas izlase**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2019

**Individuāli**
* Alžīrijas gada futbolists: 2013
* CAF gada komanda: 2016 (kā rezervists)

## Atsauces

## Ārējās saites
Drēziņš

**Drēziņš** (sieviešu dzimtē Drēziņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ilmārs Reinholds Drēziņš (1930—2022) — latviešu būvniecības nozares eksperts;
* Jānis Drēziņš (1868—1948) — tālbraucējs kapteinis un Daugavgrīvas un Rīgas bāku sistēmas vadītājs.
Saross (astronomija)

**Saross** ir precīzi 223 sinodisku mēnešu periods, aptuveni 6585,3211 dienas vai 18 gadi, 10, 11 vai 12 dienas (atkarībā no garo gadu skaita) un 8 stundas, ko var izmantot, lai prognozētu Saules un Mēness aptumsumus. Vienu sarosa periodu pēc aptumsuma Saule, Zeme un Mēness atgriežas aptuveni tādā pašā relatīvajā ģeometrijā, gandrīz taisnā līnijā, un notiek gandrīz identisks aptumsums, ko sauc par aptumsuma ciklu.

Aptumsumu sēriju, ko atdala viens saross, sauc par sarosu sēriju. Tas atbilst:

* 6 585 321347 saules dienas
* 18,029 gadi
* 223 sinodiski mēneši
* 241,999 drakoniski mēneši
* 18,999 aptumsuma gadi (38 aptumsuma sezonas)
* 238,992 anomālistiski mēneši

19 aptumsuma gadi nozīmē, ka, ja ir Saules aptumsums (vai Mēness aptumsums), tad pēc viena sarosa tajā pašā Mēness orbītas mezglā būs jauns mēness, un šādos apstākļos var notikt vēl viens aptumsums. Sarosa cikls ir cieši saistīts ar to, ka 242 drakoniskie mēneši gandrīz precīzi atbilst 19 drakoniskajiem gadiem (aptuveni 6585,32 diennaktis).

## Atsauces

## Ārējās saites
Risks (nozīmju atdalīšana)

**[[Risks]]** ir zaudējumu vai traumu iespēja nākotnē.

**Risks,** **riski,** vai **riskants** var attiekties arī uz:

## Koncepti

* Riska kapitāls
* Riska analīze un kritisko kontroles punktu noteikšana
* Risks (statistika)
* Riska analīze (bizness)
* Riska novērtēšana, riska mērīšana vai modelēšana
* Riska novēršana, vēlme izvairīties no riska
* Riska faktors medicīnā
* Riska vadība, riska mazināšana, izmantojot vadības resursus
* Riska uztvere, sociālās reakcijas uz risku
* Riska prēmija, finansēs

## Māksla, izklaide un plašsaziņas līdzekļi

### Filmas

* ''Risk'' (2001. gada filma), 2001. gada Austrālijas filma
* ''Risk'' (2007. gada filma), 2007. gada Bolivudas filma, kuras režisors ir Višrams Sāvants
* ''Risk'' (2016. gada filma), 2016. gada ASV dokumentālā filma
* *[[Bīstamais bizness|Risky Business]]*, 1983. gada ASV komēdijdrāmas filma

### Spēles

* ''Risks'' (spēle), pasaules iekarošanas stratēģijas galda spēle
** ''Risks'' (videospēle), 1988. gada spēle, kuras pamatā ir galda spēle
*** ''Risks'' (1996. gada videospēle), Windows versija

### Literatūra

* "Risks" (īsstāsts), Aizeka Azimova 1955. gada zinātniskās fantastikas novele
* *Risks*, Džona Adamsa grāmata

### Mūzika

* Risk (grupa), vācu metāla rokgrupa

#### Albumi

* Risk (Megadeth albums), metāla grupas Megadeth 1999. gada albums
* Risk (Terminaator albums), rokgrupas Terminaator 2001. gada albums
* Risk (*Ten Shekel Shirt* albums), 2003
* Risk (Pola Branta albums), kantrī mūzikas dziedātāja Pola Brandta 2007. gada albums
* Risky (albums), japāņu grupas B'z 1990. gada studijas albums

#### Dziesmas

* "Risk", Deftones dziesma no 2010. gada albuma *[[Diamond Eyes]]*
* "Risk", Die Krupps dziesma no 1985. gada albuma *Entering the Arena*
* "Risk", Metric dziesma no 2018. gada albuma *Art of Doubt*

### Periodika

* Risks (žurnāls), finanšu žurnāls, kas aptver riska pārvaldību
* *RISKS Digest*, tiešsaistes datora periodiskais izdevums

### Citi pielietojumi mākslā, izklaidē un plašsaziņas līdzekļos

* Risk (tēls), DC komiksu varonis un pusaudžu titānu dalībnieks
* "Risks" (Person of Interest), televīzijas epizode
* *RISK!*, stāstu podcast, kuru izveidoja un rīkoja Kevins Allisons
* *The Risk*, mūzikas grupa filmā The X Factor (britu 8. sērija)

## Cilvēki ar vārdu

* RISK (grafiti mākslinieks), Losandželosas grafiti mākslinieks un modes uzņēmējs
* RiSK, televīzijas producēšanas uzņēmums, kuru līdzdibināja Karls Pilkingtons
* Čārlzs Risks (futbolists), skotu futbolists
* Čārlzs Risks (1897—1943), amerikāņu politiķis
* Ralfs Risks (1891—1961), skotu jurists un futbolists

## Lokācijas

* Risks, Londonderijas grāfiste, pilsēta Ziemeļīrijā
* *Risky Creek*, upe ASV Aļaskas štatā

## Skatīt arī

* RISC
Keslera sindroms

**Keslera sindroms** jeb **efekts** ir teorētiska ap Zemi esošo kosmisko atkritumu daļu skaita lavīnveida palielināšanās savstarpējo sadursmju rezultātā, kas nākotnē var nopietni traucēt cilvēces lidojumus kosmosā un mākslīgo pavadoņu izvešanu orbītā.

## Vēsture
Kosmosa izpētes laikmets sākās ar ''Sputņik-1'' palaišanu 1957. gadā. Kopš tiem laikiem cilvēce ir nopietni piesārņojusi kosmisko telpu Zemes tuvumā. 1960.—1965. gadā Staņislavs Lems savos fantastiskajos stāstos "No Ijona Klusā atmiņām" aprakstīja atkritumu gredzenu, kas izveidojies ap Sīriusa sistēmas planētu. Laika gaitā uz Zemes orbītas sakrājušies kosmiskie atkritumi, kurus veido raķešu daļas, mākslīgie pavadoņi, kuri vairs nedarbojas, taču nav ievadīti Zemes atmosfērā un tur sadedzināti. Tāpat daļu šo atkritumu izveidojušies apzinātas cilvēku darbības dēļ, piemēram, 20. gadsimta 60. gados ASV Vestfordas projekta (*Project West Ford*) ietvaros orbītā ap Zemi tika ievadīts pusmiljards vara stiepļu (garums — 17,8 mm, biezums — 17,8 µm), tā mērķis bija radioviļņu tālsakaru nodrošināšana neatkarīgi no jonosfēras stāvokļa.

Keslera sindroma teoriju izstrādāja ''NASA'' zinātnieks Donalds Keslers 1978. gadā.

## Mūsdienās
thumb|''NASA'' ilustrācija zināmajiem kosmiskajiem atkritumiem (2005)
Mūsdienās tiek veikta kosmiskā piesārņojuma novērošana, taču ievērot ir iespējams tikai relatīvi lielus (> 10 cm diametrā) piesārņojuma objektus. Kosmosa pētniecība jau saskaras ar šī piesārņojuma radītajām problēmām — Starptautiskā kosmosa stacija vairākkārt ir bojāta sadursmēs ar kosmiskā atkrituma daļām, kuru izmērs ir mazs, bet kuras pārvietojas izplatījumā ar milzīgu ātrumu (vairāki km/s).

Tāpat pastāv mākslīgo pavadoņu sadursmes iespēja. 2009. gada notika sadursme starp Iridium 33 un Kosmos-2251, kuras dēļ radās ap 2000 lielu atlūzu un ap 10 000 mazu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mēness aptumsums 2007. gada augustā

**2007. gada 28. augustā notika pilnīgs [[Mēness aptumsums]]**, kas ilga nedaudz vairāk par 90 minūtēm. Mēness ienāca Zemes pusēnā pie 7:53:40 UTC. Pirmā daļējā fāze sākās pulksten 8:51:16 UTC, kad Mēness ienāca Zemes ēnā. Tas izgāja no pusēnas pulksten 13:20:57 UTC.

Tas ir salīdzinoši rets centrālais aptumsums, kur Mēness iet Zemes ēnas centra priekšā. Tas bija "garākais un dziļākais Mēness aptumsums, kāds redzams 7 gadu laikā". Salīdzinot ar 2000. gada 16. jūlija pilnīgajā Mēness aptumsumu, kur Mēness pagāja divu loka minūšu laikā no Zemes ēnas centra, šis joprojām ļoti "dziļais" aptumsums bija ārpus centra vairāk nekā 12 minūtes loka. Nākamais ilgākais Mēness aptumsums bija 2011. gada 15. jūnijā.

28. augusta Mēness aptumsums bija otrais 2007. gadā. Pirmais notika 2007. gada 3. martā.

## Novērošana
thumb| NASA aptumsuma diagramma
Skats no Okeānijas bija labvēlīgs aptumsumam, jo lielākā aptumsuma brīdī (10:37:22 UTC) Mēness atradās Francijas Polinēzijas zenītā. Kanādas Klusā okeāna reģioni un Amerikas Savienoto Valstu kontinentālā daļa (ieskaitot visu Aļasku) piedzīvoja visu notikumu, kā arī lielākā Austrālijas austrumu daļa, Jaunzēlande un visi Klusā okeāna salu reģioni (izņemot Jaungvineju un Čukču pussalas galu, kas ietver Ueļenas pilsētu Krievijā). Lielākā daļa Amerikas kontinenta novēroja saīsinātu aptumsumu, un mēness noriets parādījās kādā aptumsuma laikā. Sibīrija, Krievijas Tālie Austrumi, Dienvidāzijas austrumi, Ķīna, pārējās Āzijas austrumu un dienvidaustrumu daļas, Jaungvineja un Austrālija nokavēja aptumsuma sākumu, jo aptumsums notika šajos reģionos mēness lēkta laikā vai tuvu tam.

Lusona Filipīnās, īpaši Manila, pilnībā izlaida reto aptumsumu, jo lietus sezonas dēļ šajā apgabalā bija mākoņi. Aptumsumu neredzēja arī Jaungvinejā, īpaši Portmorsbi mākoņu dēļ. Grenlande, Eiropa (ieskaitot Krievijas rietumdaļu), Āfrika, Rietumāzija, rietumu Centrālāzija un rietumu Dienvidāzija aptumsumu neredzēja.

### Karte
480x480px

## Saistība ar [[Aptumsuma cikls|citiem Mēness aptumsumiem]]

## Skatīt arī

* Mēness aptumsumu saraksts un 21. gadsimta Mēness aptumsumu saraksts
* Fails: 2007-08-28 Mēness aptumsuma skice.gif diagramma

## Atsauces
 

## Ārējas saites

* NASA, 2007. gada aptumsumi
** 2007 Aug 28 chart:
** NASA Saros sērija 128
* Eremīta aptumsums: Pilns Mēness aptumsums: 2007. gada 28. augusts
* Žurnāls Astronomy: 2007. gada 23. augusts centrālais pilnīgais aptumsums
* Fotogrāfijas
** APOD: 2007. gada 30. augusts
** Mēness aptumsuma galerija: 07.07
** Video par aptumsumu
** http://www.starrynightphotos.com/moon/lunar_eclipse_august_2007.htm
** https://web.archive.org/web/20100114175256/http://echeng.com/journal/images/misc/echeng-full-lunar-eclipse.jpg
Aptumsuma cikls

[thumb|278x278px| Daļēju, gredzenveida, hibriditātes, totālās un daļēji Saules Saros sērijas 136 ceļi. Intervāls starp sērijas aptumsumiem ir viens [Saross (astronomija)|saross, aptuveni 18 gadi.]]
Aptumsumi var notikt atkārtoti, tos atdala noteikti laika intervāli. Šos intervālus sauc par **aptumsuma cikliem**.

## Aptumsuma apstākļi
[thumb|240x240px| [Saules aptumsums|Saules aptumsuma shēma (nav mērogā)]]
Aptumsumi var notikt, kad Zeme un Mēness ir vienā līnijā ar Sauli, un viena ķermeņa ēna, ko projicē Saule, krīt uz otru. Tātad jaunā mēness laikā, kad Mēness atrodas kopā ar Sauli, Mēness var pāriet Saules priekšā, skatoties no šaura reģiona uz Zemes virsmas, un izraisīt Saules aptumsumu. Pilnmēness laikā, kad Mēness atrodas opozīcijā Saulei, Mēness var iziet cauri Zemes ēnai, un no Zemes nakts puses ir redzams Mēness aptumsums. Mēness savienojumam un opozīcijai kopā ir īpašs nosaukums: syzygy (grieķu valodā — "krustojums"), jo šīs Mēness fāzes ir svarīgas.

Aptumsums nenotiek katrā jaunā vai pilnmēness laikā, jo Mēness orbītas plakne ap Zemi ir noliekta attiecībā pret Zemes orbītas plakni ap Sauli (ekliptika): tā, skatoties no Zemes, kad Mēness parādās vistuvāk Saule (jaunā mēness laikā) vai vistālāk no tās (pilnmēness laikā), trīs ķermeņi parasti neatrodas vienā līnijā.

## Atkārtošanās
thumb|240x240px| Simboliska orbītas diagramma no Zemes skata centrā, parādot divus Mēness mezglus, kuros var notikt aptumsumi.
Aptumsuma sezonā var notikt līdz trim aptumsumiem. Viena vai divus mēnešu ilgs periods, kas notiek divas reizes gadā, aptuveni laikā, kad Saule atrodas Mēness orbītas mezglu tuvumā.

Aptumsums nenotiek katru mēnesi, jo mēnesi pēc aptumsuma ir mainījusies Saules, Mēness un Zemes relatīvā ģeometrija.
Vendels

**Vendels Nasimentu Boržiss** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Vendels pārstāv Brazīlijas A sērijas komandu *[[São Paulo Futebol Clube|São Paulo]]*.

Savas karjeras sākumā pārstāvējis tādus Brazīlijas klubus kā ''Iraty'', ''Londrina'', *[[Paraná Clube]]* un ''Grêmio''. 2014. gadā pievienojies Leverkūzenes "Bayer" komandai. Ar *Bayer* komandu dažādos turnīros kopā nospēlējis pāri 200 spēlēm. 2021. gada augustā Vendels pievienojās ''Porto''.

Brazīlijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Angliju.

## Sasniegumi
**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2021—22
* Portugāles kauss futbolā: 2021—22, 2022—23, 2023—24
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2022
* Taça da Liga: 2022—23

## Ārējās saites
Aleksandrs Nībels

**Aleksandrs Nībels** (, dzimis ) ir Vācijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2023. gada Nībels pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu *[[VfB Stuttgart]]*, kas viņu īrē no Minhenes "Bayern".

Iepriekš Nībels ir pārstāvējis ''Paderborn'' un ''Schalke 04'', uz īres līguma pamata spēlējis arī *[[AS Monaco|Monaco]]*. Vācijas izlasē debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Bosniju un Hercegovinu.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2020—21
* DFL Supercup: 2020
* UEFA Superkauss: 2020

## Ārējās saites
Grenobles-Alpu universitāte

**Grenobles-Alpu universitāte** (, UGA) ir publiska universitāte Francijā. Izveidota 1339. gadā. Universitāte atrodas Grenoblē. 

UGA tiek uzskatīta par vienu no vadošajām akadēmiskajām iestādēm tehnoloģijās un zinātnē, arī starp daudzām citām jomām, tostarp administrāciju un ekonomiku. Saskaņā ar Šanhajas reitingu (2020), tā ir viena no 100 labākajām universitātēm pasaulē un piektā labākā Francijas universitāte.
Mārvins Hics

**Mārvins Hics** (, dzimis ) ir Šveices futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Šveices futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Hics pārstāv Šveices Superlīgas komandu ''Basel''.

Iepriekš Hics ir pārstāvējis Šveices komandas ''St. Gallen'', ''Yverdon-Sport'' un ''Winterthur'', kā arī Vācijas komandas *[[VfL Wolfsburg]]* un *[[FC Augsburg]]*.

Šveices futbola izlasi pārstāvējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* DFB Pokal: 2020—21
* DFL Supercup: 2019
**Basel**

* Šveices Superlīga: 2024—25

## Ārējās saites
Lāslo Bēnešs

**Lāslo Bēnešs** (, dzimis ) ir Slovākijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Slovākijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Bēnešs pārstāv Turcijas Superlīgas komandu *[[Kayserispor]]*, kas viņu īrē no *[[1. FC Union Berlin|Union Berlin]]*.

Slovākijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Romans Vitkovskis

**Romans Vitkovskis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu karikatūrists un matemātiķis.

## Biogrāfija
Romans Vitkovskis dzimis Rīgā 1948. gada 15. augustā. Mācījās Rīgas 1. vidusskolā. 1971. gadā pabeidzis Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultāti. Pēc universitātes beigšanas ilgu laiku strādāja pie augsta sarežģītības līmeņa informācijas sistēmām Latvijas Universitātes Skaitļošanas centrā.

Paralēli viņa darbs bija cieši saistīts ar intelekta modeļiem, izmantojot rekursīvās funkcijas un sistematoloģiju. Kopš 1980. gada viņš strādā pie izpratnē balstītas apmācības metodikas izstrādes. 1990. gadā piedalījās Latvijas Izglītības fonda dibināšanā. Joprojām tajā darbojas kā valdes loceklis.

2010. gadā tika izveidota izpratnes lapa *Goerudio*, kurā apkopts mācību materiāla izklāsts pēc viņa izstrādātās metodikas. Līdztekus projekts tika turpināts Eiropas Savienības Mūžizglītības programmas ietvaros.

1988. gadā piedalījās Latvijas Tautas frontes kongresā, karikatūrās vizualizējot notiekošo. Trešās Atmodas laikā no Tautas Frontes kandidēja 1990. gada LPSR Augstākās Padomes vēlēšanās 42. vēlēšanu apgabalā.

## Mākslinieciskā darbība
1983. gadā Romans Vitkovskis kļuva par Latvijas Mākslinieku savienības biedru grafikas nozarē. No 1994. līdz 1999. gadam bijis LMS valdes loceklis. Aktīvi piedalījies izstādēs gan Latvijā, gan ārpus tās — Lietuvā, Beļģijā, Bulgārijā u.c. Publicējies periodikā "Literatūra un Māksla", "Atmoda", "Neatkarīgā Rīta Avīze", "Ir" un citās.

Ilustrējis vairāk kā 80 grāmatas dažādās izdevniecībās ("Elpa", "Teātra Anekdotes", "Avots", "Likteņstāsti", u.c.). Astoņdesmitajos gados aktīvi ilustrēja mācību grāmatas, kuras tika izdotas izdevniecībās "Высшая школа" (Maskava) un "Zinātne" (Sērijas "Zaļais stars", "Zinātne Laukiem"). Romana Vitkovska karikatūras ir publicētas arī kalendāros, bukletos u.c.

1990. gadā tika izdots viņa karikatūru krājums.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Izpratnes lapa
* Latvijas Izglītības fonds
Aleksandrs Ābrams Liperts

**Aleksandrs Ābrams Liperts** (1864—1941) bija Latvijas ebreju uzņēmējs, Liepājas, vēlāk Rīgas velosipēdu fabrikas *[[A. Lippert (fabrika)|A. Lippert]]* dibinātājs.

Dzimis 1864. gadā Grobiņas namnieka Markusa Lipperta ģimenē. 1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā viņu Liepājā apcietināja un deportēja uz Vjatlagu, kur viņš miris 1941. gada 10. septembrī.

## Atsauces
Clermont Foot 63

***Clermont Foot 63***, plašāk zināms kā ***Clermont***, ir Francijas futbola klubs no Klermonferānas. Pašlaik spēlē Francijas 2. līgā (*Ligue 2*). Mājas spēles aizvada Gabriela Monpjeda stadionā, kurā ir 11&nbsp;980 skatītāju vietu.

Klubs tika nodibināts 1984. gadā kā *Clermont Football Club*, apvienojoties *Stade Clermontois* un *AS Montferrand*. Vēlāk kluba nosaukums tika mainīts uz *Clermont Foot Auvergne*, bet pašreizējo nosaukumu ieguva 2013. gadā. 2021. gadā ieguva otro vietu Francijas 2. līgā (*Ligue 2*) un pirmo reizi kluba vēsturē iekļuva Francijas futbola augstākajā līmenī (*Ligue 1*).

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Vicečempioni (1): 2020–21
* **Francijas Nacionālais čempionāts** (3. līga)
** Uzvarētāji (2): 2001–02, 2006–07

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* Kluba profils ''transfermarkt.com''
Satori (Versaļa)

**Satori** () ir teritorija Versaļas dienvidos, Parīzes pievārtē, Francijā. Tā galvenokārt ir pazīstama ar savu militāro nometni, kurā atrodas:
* *[[Nexter Systems]]* ieroču pārbaudes iekārtas;
* Barakas un žandarmērijas telpas, tostarp GIGN (Nacionālā žandarmērijas intervences grupa) štābs un mobilā žandarmērijas bruņotā grupa (GBGM);
* Jūras kājnieku mūzikas grupa;
* Militārās barakas.

1900. gadā Parīzes olimpisko spēļu laikā šajā teritorija tika aizvadīts olimpiskās šaušanas sacensības.

Nometne bija arī *[[Eurosatori]]* starptautiskās aizsardzības izstādes sākotnējā norises vieta.

## Atsauces
Johanness Jakobsens

**Johanness Jakobsens** (; dzimis , miris ) bija dāņu grieķu-romiešu stila un brīvā stila cīkstonis, 1928. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks, 1926. gada Eiropas čempions.

## Biogrāfija
Dzimis 1898. gadā Kopenhāgenā. 1926. gadā uzvarēja Eiropas čempionātā grieķu-romiešu cīņā. 1928. gadā viņš piedalījās Amsterdamas olimpiskajās spēlēs, kur ieņēma 4. vietu grieķu-romiešu cīņas sacensībās, bet 10. vietu brīvajā cīņā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 50 metri ar pistoli vīriešiem

**50 metri ar pistoli vīriešiem** bija viena no astoņām disciplīnām šaušanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, Parīzē. Sacensības tika aizvadītas 1900. gada 1. augustā, militārajā nometnē Satori, Versaļas teritorijā. Tajās startēja 20 sportisti no 4 valstīm.

Zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Šveices sportists Karls Rēderers, sudraba medaļu ieguva Francijas šāvējs Ahils Parošs, savukārt bronzas medaļu ieguva cits Šveices sportists ― Konrāds Štēli. Šī bija Šveices pirmā olimpiskā zelta medaļa šajā disciplīna olimpiskajās spēlēs.

## Sacensību formāts
Sacensībās katrs šāvējs raidīja 60 šāvienus 50 metru attālumā. Mērķis bija apaļš, 50 centimetru diametrā, ar 10 gūšanas gredzeniem. Katra šāviena rezultāts bija līdz 10 punktiem ar 1 punkta soli. Maksimālais iespējamais rezultāts bija 600 punkti.
## Rekordi

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
 — Olimpiskais rekords.

## Pārstāvētās valstis un sportisti

Sacensībās startēja 20 sportisti no 4 valstīm. Visas valstis pirmo reizi bija pārstāvētas šajā disciplīnā.

*Iekavās norādīts pārstāvošo sportistu skaits.*

* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 50 metru šaušana ar pistoli vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 50 metru šaušana ar pistoli vīriešiem (''Olympedia'') 
* Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 50 metru šaušana ar pistoli vīriešiem (''Olympics'') 
*   Retrieved 2 March 2006.
*
NG-16

***NG-16*** bija ASV uzņēmuma *[[Northrop Grumman]]* kravas kosmosa kuģa *[[Cygnus (kosmosa kuģis)|Cygnus]]* (***S.S. Ellison Onizuka***) Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādes misija *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* programmā *[[Commercial Resupply Services 2]]* (*CRS-2*). Kravas kuģis orbītā tika palaists 2021. gada 10. augustā, darbību beidza 2021. gada 15. decembrī.

Kosmosa kuģis nosaukts par godu pirmajam ASV Āzijas izcelsmes astronautam Elisonam Onizukam, kurš gāja bojā ''Challenger'' katastrofā 1986. gadā.

## Derīgā krava
Kopējā kravas masa bija 3729 kg.
Kosmosa kuģa hermētiskajā nodalījumā atradās 3723 kg kravas: lietas apkalpei (1396 kg), rezerves daļas stacijas iekārtām (1037 kg), krava zinātniskajiem pētījumiem (1064 kg), datoru iekārtas (44 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aprīkojums (15 kg). Nehermetizētā krava bija 48 kg.

Kravā bija nanopavadoņu izmešanas iekārta *SEOPS Slingshot Deployment System*. Kuģa ārpusē bija infrasarkano sensoru prototipa iekārta *PIRPL*, ko *Northrop Grumman* izgatavoja pēc *Space Development Agency* un *Missile Defense Agency* pasūtījuma.
 
## Lidojuma gaita
*Cygnus* tika palaists  22:01:05 *UTC* ar nesējraķeti *[[Antares 230+]]* no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta (*MARS*) starta laukuma *LP-0A*.

12. augustā *Cygnus* pietuvojās stacijai. 10:07 *UTC* kosmosa kuģi satvēra ar stacijas manipulatoru, ko vadīja Ketrina Megana Makartūra. 13:42 *UTC* *Cygnus* bija pievienots pie *[[Unity (SKS)|Unity]]* moduļa apakšējās pieslēgvietas.

17. novembrī uz kravas kuģi no *[[ExPRESS Logistics Carrier|ExPRESS Logistics Carrier 3]]* tika pārvietota eksperimentu iekārta *STP-H6* un piestiprināta *Cygnus* ārpusē.

20. novembrī 13:00 *UTC* ar *Canadarm2* manipulatoru, ko vadīja lidojuma vadītāji no zemes, *Cygnus* tika atvienots no *Unity* moduļa. 16:01 *UTC* tas tika palaists brīvā lidojumā. Tam paredzēts nepilnu mēnesi ilgs autonoms lidojums, kura laikā ar īpašiem sensoriem tiks novērota kosmiskā aparāta bremzēšanās.
15. decembrī kravas kuģis tika novadīts no orbītas; tas sasniedza atmosfēras blīvos slāņus un 06:25 *UTC* sadega virs Klusā okeāna dienvidu daļas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Cygnus NG-16 Mission Page Northrop Grumman
* Overview for Northrop Grumman's 16th Commercial Resupply Mission  NASA
* Cygnus-PCM (enhanced) Gunter Dirk Krebs
SpVgg Greuther Fürth

***Spielvereinigung Greuther Fürth*** ir profesionāls Vācijas futbola klubs no Firtes. Tas ir dibināts 1903. gadā. Pašlaik spēlē Vācijas 2. Bundeslīgā. Mājas spēles aizvada *[[Sportpark Ronhof]]* stadionā, kura ietilpība ir 16&nbsp;626 vietas.

Lielākie kluba panākumi ir saistīti ar laiku pirms Bundeslīgas izveides, kad tā futbolisti trīs reizes kļuvuši par Vācijas čempioniem (1914., 1926. un 1929. gadā). Pirmo reizi Bundeslīgā iekļuva 2012. gadā, uzvarot 2. Bundeslīgā, bet jau pēc debijas sezonas Bundeslīgu atstāja. 2021. gadā otro reizi klubs tika paaugstināts uz Bundeslīgu. 2021.—2022. gada sezonā ierindojās pēdējā 18. vietā un atkal Bundeslīgu atstāja.

## Sasniegumi
* **Vācijas čempionāts**
** Čempioni (3): 1914, 1926, 1929
** Vicečempioni (1): 1920
* **[[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|2. Bundeslīga]]**
** Čempioni (1): 2011–12
** Vicečempioni (1): 2020–21

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Kluba profils ''soccerway.com''
Telegram

***Telegram*** ir brīva un atvērtā pirmkoda, vairākplatformu un mākoņskaitļošanas programmatūra, kas nodrošina tūlītēju ziņojumapmaiņu, šifrētus videozvanus un IP balss pārraidi. Programmatūra nodrošina arī datņu sūtīšanu un masu saziņu. *Telegram* programmatūru 2013. gadā izstrādāja brāļi Nikolajs Durovs un Pāvels Durovs.

*Telegram* nodrošina pilnīgi šifrētus balss un video zvanus un papildu šifrētas “slepenas” tērzēšanas sarunas. Mākoņa tērzēšanas sarunas un grupas šifrē starp lietotni un serveri, lai interneta pakalpojumu sniedzēji un citas trešās puses tīklā nevarētu piekļūt datiem. Lietotāji var sūtīt teksta un balss ziņas, veikt balss un video zvanus un koplietot neierobežotu skaitu attēlu, dokumentu (2 GB vienam failam), lietotāju atrašanās vietas, animētas uzlīmes, kontaktus un audio failus.
Darbvirsmām un mobilajām platformām ir pieejamas dažādas klientu lietotnes, tostarp oficiālās lietotnes operētājsistēmām *[[Android]], [[iOS]], [[Microsoft Windows|Windows]], [[macOS]]* un *[[Linux]]* (lai gan reģistrācijai nepieciešama *iOS* vai *Android* ierīce un strādājošs tālruņa numurs). Ir arī divas oficiālas *Telegram* tīmekļa dvīņu lietotnes *WebK* un *WebZ*, kā arī daudzi neoficiāli klienti, kas izmanto *Telegram* protokolu. Visi *Telegram* oficiālie komponenti ir atvērtā koda, izņemot serveri, kas ir slēgta pirmkoda un patentēts.

Explanation of secret chats (Telegram).png|Vienkāršots skaidrojums *MTProto* šifrēšanas shēmai]]

## Vēsture
2013. gada 14. augustā *Telegram* proɡrammatūru palaida operētājsistēmai *[[iOS]]*, bet 2013. gada oktobrī — operētājsistēmai *[[Android]]*. Aktīvo lietotāju skaits 2023. gada beigās sasniedza vairāk nekā 800 miljonus. *Telegram* serveri tiek izplatīti visā pasaulē, lai samazinātu biežu datu slodzi, izmantojot piecus datu centrus dažādos reģionos, savukārt darbības centrs atrodas Dubaijā, Apvienotajos Arābu Emirātos.

2021. gada janvārī *Telegram* pārsniedza 500 miljonus ikmēneša aktīvo lietotāju. Tā bija visvairāk lejupielādētā lietotne pasaulē 2021. gada janvārī, sasniedzot 1 miljardu lejupielāžu visā pasaulē 2021. gada augusta beigās.

2024. gada 25. augustā platformas izveidotāju Durovu aizturēja Parīzes Le Buržē lidostā saistībā ar to, ka *Telegram* platforma tiek izmantota, lai veiktu terora aktus, narkotiku tirdzniecību, krāpšanu, naudas atmazgāšanu, zagtu preču pārdošanu un bērnu seksuālo izmantošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 20 metru ātršaušana ar pistoli vīriešiem

**20 metru ātršaušana ar pistoli vīriešiem** bija viena no disciplīnām šaušanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, Parīzē. Sacensības tika aizvadītas 1900. gada 1. augustā, militārajā nometnē Satori, Versaļas teritorijā. Tajās startēja 6 sportisti no 2 valstīm. Šajās sacensībās startēja tikai profesionāļi un par izcīnītajām vietām ieguva naudas balvas, līdz ar to SOK šo disciplīnu nevēlas atzīt kā "olimpisko notikumu" šajās spēlēs.

Visas medaļas šajā disciplīnā izcīnīja Francijas sportisti. Zelta medaļu ieguva Moriss Laruī, sudraba medaļu ― Leons Moro, bet bronzas medaļu ieguva Ežēns Balme.

## Sacensību formāts
Sacensībās katrs šāvējs raidīja 6 šāvienus 20 metru attālumā. Mērķiem bija 10 gūšanas gredzeni. Maksimālais punktu skaits bija 60 punkti.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Atsauces
Latvija pirmajā vietā

**"Latvija pirmajā vietā"** (saīsinājumā **LPV**) ir 2021. gada 14. augustā dibināta populistiska, sociāli konservatīva, labēja Latvijas politiskā partija. Tās valdes priekšsēdētājs ir Ainārs Šlesers. Pirmoreiz reģistrēta 2021. gada 1. jūlijā kā biedrība "Latvija — pirmā" (sākotnēji "Latvija — pirmajā vietā"), politiskā partija tika nodibināta 2021. gada 14. augustā kongresā Rīgā un reģistrēta Uzņēmumu reģistrā 10. septembrī. Partija ir pārstāvēta 14. Saeimā.

## Vēsture
2021. gada jūnijā uzņēmējs un bijušais politiķis Ainārs Šlesers paziņoja, ka viņš veidos jaunu partiju, lai kandidētu 2022. gada Saeimas vēlēšanās. 1. jūlijā A. Šlesers nodibināja biedrību "Latvija — pirmajā vietā".

Partijas dibināšanas kongress notika Rīgā 2021. gada 14. augustā. Par valdes priekšsēdētāju ievēlēja Jūliju Stepaņenko. Viņa tika izvirzīta arī par partijas kandidātu Valsts prezidenta amatam, savukārt A. Šlesers tika izvirzīts par partijas kandidātu Ministru prezidenta amatam, bet bijusī Saeimas deputāte Linda Liepiņa ir partijas Saeimas priekšsēdētāja amata kandidāte. Par vienu no svarīgākajām tēmām partijas komunikācijā ar vēlētājiem kļuva valdības rīcības cīņā pret COVID-19 pandēmiju apstrīdēšana, tostarp iestājoties pret obligāto vakcināciju. 10. septembrī partija tika reģistrēta Uzņēmumu reģistrā, par tās ģenerālsekretāru tika iecelts bijušais Centrālās vēlēšanu komisijas vadītājs Arnis Cimdars (20. oktobrī miris no COVID-19 izraisītajām komplikācijām).

Partijai no 2021. līdz 2022. gadam bija divi deputāti Saeimā — Jūlija Stepaņenko un Ļubova Švecova, abas ievēlētas no partijas "Saskaņa" saraksta 2018. gada Saeimas vēlēšanās. Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā 2022. gada 4. martā abas izslēdza no partijas, jo partijas valdes priekšsēdētāja J. Stepaņenko protestējot atstāja paplašināto partijas valdes sēdi, kurā tika apspriesta partijas attieksme pret karu Ukrainā un tā sekām Latvijā. Savukārt Ļ. Švecova 3. martā Saeimā nebalsoja par Eiropas Savienības kandidātvalsts statusa piešķiršanu Ukrainai.

14. Saeimas vēlēšanās partijas sarakstā kandidēja arī vairāki partijas "Gods kalpot Rīgai!" biedri, ieskaitot bijušo Rīgas domes priekšsēdētāju Oļegu Burovu. Vēlēšanās partija "Latvija pirmajā vietā" saņēma 6,24% vēlētāju atbalsta, iegūstot 9 vietas 14. Saeimā. 2023. gada jūnijā O. Burovs paziņoja, ka pamet "Latvija pirmajā vietā" Saeimas frakciju, viļoties par tās tuvināšanos partijai "Stabilitātei!".

2024. gadā pēc neveiksmīgām sarunām ar Eiroparlamenta konservatīvo grupu partijas deputāts Krištopans un partija pievienojās Eiroparlamenta politiskajai grupai "Patrioti Eiropai", kuru prese bieži sauc par galēji labēju, tomēr tās sastāvā ir arī spēki, kurus par tādiem neuzskata, piemēram, Čehijas partija "Neapmierināto pilsoņu akcija". 2024. gada septembrī pēc izslēgšanas no partijas "Stabilitātei!" LPV pievienojās Saeimas deputāte Viktorija Pleškāne, taču partijas frakcijai viņa nepievienojās, jo sasaukuma laikā mainīt frakcijas ir aizliegts.

## Vēlēšanas

### Eiroparlamenta vēlēšanas

### Saeimas vēlēšanas

### Pašvaldību vēlēšanas
#### Rīgas domes vēlēšanas

#### Pārējās pašvaldības

## Atsauces

## Ārējās saites
* Partijas mājaslapa
*
US Salernitana 1919

***Unione Sportiva Salernitana 1919***, plašāk zināms kā ***Salernitana***, ir profesionāls Itālijas futbola klubs no Salerno, pilsētas Kampānijas reģionā. Tas tika dibināts 1919. gadā. Pašlaik spēlē B sērijā. Mājas spēles aizvada *[[Stadio Arechi|Arechi]]* stadionā. Komandas augstākais sasniegums A sērijā ir 15. vieta 1998.—1999. gada sezonā. Itālijas kausa izcīņā divreiz iekļuvusi astotdaļfinālā (2001. un 2009. gadā). 2021. gadā ieguva 2. vietu B sērijā un atgriezās A sērijā.

## Komandas sastāvs
*Sastāvs .*

 

## Sasniegumi
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Čempioni (2): 1946–47 (C grupa), 1997–98
** Vicečempioni (1): 2020–21
* **C sērija / C1 sērija / ''Lega Pro***
** Čempioni (4): 1937–38; 1965–66; 2007–08; 2014–15
** Vicečempioni (2): 1989–90; 1993–94
* ***Lega Pro'' otrā divīzija**
** Uzvarētāji (1): 2012–13

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Georgs Gērings

**Georgs Gērings** (; dzimis , miris ) bija vācu grieķu-romiešu stila un brīvā stila cīkstonis, 1928. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs, divkārtējs Eiropas čempions.

## Biogrāfija
Viņš bija sportiskas, atlētiskas uzbūves, svēra aptuveni 105 kg un bija arī labs viegatlēts un svarcēlājs. Viņa starptautiskie panākumi sākās 1921. gadā, kad viņš uzvarēja Eiropas jaunatnes čempionātā. Šie panākumi turpinājās ar kāpumiem un kritumiem līdz 1941. gadam. Viņš cīnījās ar visiem tā laika pasaules klases cīkstoņiem un vismaz vienu reizi spēja uzvarēt lielāko daļu no viņiem. Viņa cīņas pret zviedriem Karlu Vestergrēnu un Rūdolfu Svensonu, pret somu Jalmāru Nīstrēmu un pret tautieti Kurtu Hornfišeru vienmēr bija uzmanības centrā.

1932. gadā Losandželosā Georgam Gēringam bija iespēja kļūt par olimpisko čempionu grieķu-romiešu stilā. Priekšsacīkstēs viņš tur bija uzvarējis zviedru Karlu Vestergrēnu, kurš tika uzskatīts par viņa grūtāko sāncensi. Nākamajā cīņā viņš pilnīgi pārsteidzoši zaudēja pret čehu Jozefu Urbānu, kuru viņš jau bija vairākkārt pieveicis un tādējādi noslīdēja uz nepateicīgo 4. vietu. Spēļu atklāšanas ceremonijā viņš bija Vācijas komandas karognesējs.

No 1933. gada viņš atradās Kurta Hornfišera ēnā. 1936. gadā viņam tomēr izdevās kvalificēties olimpiskajām spēlēm Berlīnē grieķu-romiešu stilā. Tā kā tika gaidīts, ka trīskārtējam Eiropas čempionam Hornfišeram šajā stilā būs lielākas izredzes, Georgam Gēringam nācās Berlīnē sacensties brīvajā stilā, bet šajā stilā viņš ierindojās tikai 7. vietā.

Vienpadsmit reizes Georgs Gērings bija Vācijas izlases dalībnieks sacīkstēs ar citu valstu komandām un visos vienpadsmit mačos viņš guva uzvaras. Viņš gāja bojā Otrā pasaules kara laikā Ščecinā 1943. gadā 39 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rolands Šallai

**Rolands Šallai** (, dzimis ) ir ungāru futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Ungārijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Šallai pārstāv Turcijas Superlīgas komandu Stambulas "Galatasaray".

Profesionālo karjeru sāka Ungārijas klubā *[[Puskás Akadémia FC|Puskás Akadémia]]*. Spēlējis arī klubos *[[Palermo F.C.|Palermo]]*, APOEL un *[[SC Freiburg]]*.

Pārstāvējis Ungārijas futbola izlasi 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Kristians Ginters

**Kristians Ginters** (; dzimis ) ir Vācijas futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2012. gada Ginters pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu *[[SC Freiburg]]*, kur viņš ir arī komandas kapteinis.

Vācijas futbola izlasi pārstāvējis 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Roberts Rups

**Roberts Rups** (; dzimis , miris ) bija vācu grieķu-romiešu stila cīkstonis, Eiropas čempions.

## Biogrāfija
Ar pirmajiem panākumiem Manheimas apgabalā viņš 20. gadsimta 20. gadu vidū izauga par labāko vācu pussmagā svara cīkstoni. Viņš cīnījās tikai grieķu-romiešu stilā. Kopā ar Vācijas 1925. gada čempionu Hansu Pēlmani (Nirnberga), viņš 1925. gadā kvalificējās dalībai 1925. gada Eiropas čempionātā Milānā. Tur viņš uzvarēja trīs cīkstoņus, tai skaitā trešās vietas ieguvēju ungāru Lāslo Papu, zaudēja uzvarētājam zviedram Karlam Vestergrēnam un ieņēma otro vietu.

1926. gadā viņš uzvarēja Vācijas čempionātā pussmagajā svarā. Tā paša gada Eiropas čempionātā Rīgā viņš bija lieliskā formā, pieveica E. Palmbahu (Latvija), Aleksandru Sabo (Čehoslovākija) un Rūdolfu Lo (Igaunija) un kļuva par Eiropas čempionu.

1927. gada Vācijas čempionātā  viņš bija otrais aiz berlīnieša Ādolfa Rīgera. 1928. gada 7. februārī Parīzē starptautiskajā mačā Vācija pret Franciju viņš uzvarēja Emīlu Klodiju. 1928. gada vasaras olimpisko spēļu kvalifikācijā Roberts Rups zaudēja Ādolfam Rīgeram. Tomēr viņš guva arī vēl vienu lielu panākumu Eiropas čempionātā Dortmundē 1929. gadā. Tur viņš uzvarēja Kārli Pētersonu (Latvija), Mario Gruppioni (Itālija) un Emīlu Klodiju  (Francija), zaudēja Onni Pellinenam (Somija) un otrreiz kļuva par Eiropas vicečempionu. 1929. gada novembrī viņš uzvarēja cīņas turnīrā Kopenhāgenā, kur panāca skaidru punktu uzvaru pār 1928. gada vasaras olimpisko spēļu čempionu pussmagajā svarā ēģiptieti Ibrāhīmu Mustafu.

Laikā no 1930. gada viņš izcīnīja daudzas labas vietas rajona un novada čempionātos un veiksmīgi startēja sava kluba *RSC Eiche Sandhofen* komandā, taču nevarēja uzvarēt nevienā Vācijas čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čebrails Makreckis

**Čebrails Makreckis** (dzimis 2000. gada 10. maijā) ir Latvijas futbolists, kurš šobrīd spēlē kā pussargs Ungārijas vadošajā klubā *[[Ferencvárosi TC]]*. Iepriekš pārstāvējis vairākus Vācijas zemāko līgu klubus un spēlējis Bulgārijā.

Č. Makreckis ir Latvijas un Vācijas dubultpilsonis. Viņš ir dzimis Āhenē un uzaudzis Vācijā, viņa māte ir no Latvijas, taču tēvs cēlies no Turcijas.

## Karjeras statistika

### Klubs

; Piezīmes

## Atsauces
Informatīvā ribonukleīnskābe

[thumb|200px|Shematiska [kodons|kodonu secība RNS molekulā. Katrs kodons atbilst vienai aminoskābei un sastāv no trim nukleotīdiem. Šādā veidā iRNS "norāda" ribosomām, kā sintezēt olbaltumvielu atbilstoši ģenētiskajam kodam]]
**Informatīvā ribonukleīnskābe** (informatīvā RNS vai iRNS), saukta arī par **matrices ribonukleīnskābi** (matrices RNS vai mRNS) ir ribonukleīnskābes veids, kas satur informāciju par olbaltumvielas pirmējo struktūru (aminoskābju secību olbaltumvielas molekulā). Angļu valodā mRNS biežāk dēvē par *messenger ribonucleic acid* — signālribonukleīnskābi.

Katrai olbaltumvielai atbilst sava informatīvā ribonukleīnskābe. Tāpat kā visas ribonukleīnskābes, iRNS tiek sintezētas šūnas kodolā, par pamatu izmantojot kodola DNS. Šo procesu sauc par transkripciju. Vispirms speciāls ferments RNS polimerāze izveido DNS fragmenta (gēna) komplementāro RNS kopiju, iegūstot tā saucamo "RNS priekšteci" — ribonukleotīdu ķēdīti, kas pēc tam tiek vēl pakļauta papildu apstrādei (procesingam). Ķēdītes 5' galā tiek pievienota ''cap'' struktūra, kas obligāti nepieciešama pareizai translācijai (olbaltumvielas sintēze vienmēr tiek sākta no iRNS 5' gala) un RNS stabilitātei (bez *cap* RNS tūlīt noārda šūnā esošās 5'-nukleāzes). Savukārt RNS otrā (3') galā tiek pievienota "aste" no vairākiem adenīna ribonukleotīdiem; poliadenīna "aste" vajadzīga RNS transportam no kodola uz citoplazmu un RNS dzīves ilguma palielināšanai. Bez tam procesinga gaitā no RNS tiek izgriezti nevajadzīgie (olbaltumvielu nekodējošie) nukleotīdi jeb introni. Intronu izgriešanu un kodējošo fragmentu (eksonu) savienošanu sauc par splaisingu; tas ir ļoti precīzs process, jo kļūda pat par vienu nukleotīdu vēlāk novestu pie pavisam savādākas olbaltumvielas sintēzes. Splaisingā kodējošie RNS fragmenti var savienoties dažādā secībā — šis ir mehānisms, kā ar vienu gēnu var kodēt vairākas olbaltumvielas. Nobriedusī iRNS tiek caur kodola porām transportēta uz citoplazmu, kur vajadzības gadījumā var tikt vēl papildus metilēta. 

Gatava iRNS sākas ar *cap* struktūru jeb 5' "galvu", pēc tam seko netranslējama sākuma secība (5' secība). Pa vidu atrodas vissvarīgākā — kodējošā secība, kas sākas ar īpašu starta kodonu un beidzas ar STOP kodonu. iRNS beigās atrodas netranslējamā beigu secība (3' secība) un poliadenīna "aste".
thumb|left|600px|iRNS shematiska struktūra

iRNS uzdevums šūnā ir kalpot par matricu olbaltumvielu sintēzei ar ribosomu palīdzību, pārvēršot iRNS bāzu secību olbaltumvielas aminoskābju secībā. Šo procesu sauc par translāciju.

## Skatīt arī
* RNS vakcīna

## Atsauces
Bonner SC

***Bonner SC*** ir Vācijas futbola klubs, kas atrodas Bonnā. Klubs tika izveidots 1965. gadā, apvienojoties *Bonner FV* un *Tura Bonn* . 

## Vēsture
*Bonner FV* tika dibināts 1901. gadā un jau no paša sākuma bija pazīstams kā "Akadēmiķu klubs", jo daudzi tā vadītāji un biedri bija skolotāji un profesori. Pirms Otrā pasaules kara komanda sasniedza labus rezultātus kā otrā līmeņa komanda, dažkārt spēlējot pirmajā pakāpē *Gauliga Mittelrhein*. 1959. gadā *FV* uzvarēja *Verbandsliga Mittelrhein* (III) čempionātā un pārcēlās uz otro Rietumu Oberlīgu (otrā divīzija).
Ibrahima Konatē

**Ibrahima Konatē** (; dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Konatē pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Liverpool''.

## Sasniegumi

**RB Leipzig**

* Vācijas kauss finālists: 2018—19, 2020—21

**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2024–25
* EFL Cup: 2021—22, 2023—24
* FA kauss: 2021—22
* UEFA Čempionu līga finālists: 2021—22

**Francija**
*FIFA Pasaules kauss: finālists 2022
* UEFA Nāciju līga trešā vieta:2024—2025
## Atsauces

## Ārējās saites
Dominiks Soboslai

**Dominiks Soboslai** (; dzimis ) ir ungāru futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Ungārijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada jūlija Soboslai pārstāv Anglijas Premjerlīgas klubu *[[Liverpool FC|Liverpool]]*.

## Karjera
Savu karjeru Soboslai sāka Zalcburgas "Red Bull" rezerves komandā ''Liefering''. 2018. gadā viņš debitēja *Red Bull* komandā, 2018—2019. gada sezonā kļūstot jau par pamatsastāva spēlētāju. Trīs sezonu laikā viņš ar komandu izcīnīja četrus Austrijas Bundeslīgas titulus. 2021. gada janvārī viņš par aptuveni 20 miljoniem eiro pārcēlās uz Vācijas Bundeslīgas komandu *[[RB Leipzig]]*. Viņš kļuva par dārgāko Ungārijas futbolistu. *RB Leipzig* sastāvā divas reizes kļuva par Vācijas kausa ieguvēju. 2023. gada jūlijā parakstīja piecu gadu līgumu ar Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Liverpool FC|Liverpool]]*.

Ungārijas futbola izlases sastāvā Soboslai debitēja  pret Slovākiju. 2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas izslēgšanas spēlē pret Islandi Soboslai guva uzvaras vārtus pēdējā spēles minūtē, nodrošinot Ungārijai finālturnīru. Traumas dēļ nevarēja piedalīties 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Piedalījies 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Red Bull Salzburg**
* Austrijas Bundeslīgas čempions: 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020–21
* Austrijas kausa ieguvējs: 2018–19, 2019–20, 2020–21

**RB Leipzig**
* Vācijas kausa ieguvējs: 2021–22, 2022–23

**Liverpool**
* Anglijas Premjerlīga: 2024–25
* Anglijas Līgas kauss: 2023–24

**Individuālie**
* Austrijas Bundeslīgas sezonas labākais spēlētājs: 2019–20
* Ungārijas gada sportists: 2020
* Ungārijas gada futbolists: 2022

## Atsauces

## Ārējās saites