Rīgas apriņķis

**Rīgas apriņķis** (, ) bija administratīva vienība Pārdaugavas hercogistes (1566—1582), Zviedru Vidzemes (1629—1721), Vidzemes guberņas (1721—1918), Baltijas hercogistes (1918), Latvijas SPR (1919), Latvijas Republikas (1918—1940), Latvijas ģenerālapgabala (1941—1944) un Latvijas PSR (1940/1944—1949) sastāvā.

## Livonijas hercogistes sastāvā
Rīgas apriņķi (distriktu) izveidoja 1566. gadā Pārdaugavas Livonijas hercogistes teritorijā. Pēc Livonijas kara 1582. gadā apriņķis tika iekļauts Cēsu prezidiātā, kuru 1598. gadā pārdēvēja par Cēsu vaivadiju. Tajā ietilpa arī Rīgas pilsēta (Rīgas pilsnovads).

## Zviedru Vidzemes sastāvā
[thumb|260px|Rīgas province (apriņķis) kā [Rīgas guberņas (bijušās Livonijas hercogistes) sastāvdaļa (1745)]]
thumb|260px|Rīgas apriņķis Rīgas vietniecības sastāvā (pirms 1783)
[thumb|260px|Rīgas apriņķis [Rīgas vietniecības sastāvā (pēc 1783)]]
Rīgas apriņķi atjaunoja pēc Altmarkas pamiera (1629) Zviedru Vidzemes sastāvā.

## Rīgas guberņas un vietniecības sastāvā
Pēc Rīgas ieņemšanas 1710. gadā ar Krievijas cara Pētera I pavēli 1713. gada 28. jūlijā izveidoja Rīgas guberņu, iekļaujot tajā iepriekš pastāvējušo Rīgas apriņķi.

No 1726. gada Rīgas guberņas sastāvā bija piecas provinces, kuras 1775. gadā pārdēvēja par apriņķiem: Rīgas apriņķis, Cēsu apriņķis, Pērnavas apriņķis, Tērbatas apriņķis un Sāmsalas apriņķis.
Pēc 1783. gada administratīvās reformas Rīgas apriņķim pievienoja Slokas novadu un Cēsu apriņķa dienvidu daļu (Aizkraukles, Jaunpils (Zaubes), Jumpravas,  Kokneses, Lielvārdes, Madlienas, Nītaures draudzes novadus), bet tā ziemeļdaļā izveidoja Valmieras apriņķi. 1783. gada 3. jūlijā Krievijas ķeizariene Katrīna II izdeva rīkojumu, ar kuru Rīgas guberņu likvidēja un tās vietā izveidoja Rīgas vietniecību, kuru veidoja pilsētas Rīga, Daugavgrīva un Sloka, kā arī 25 draudžu novadi. Vietniecību pārvaldīja monarha iecelts ģenerālgubernators, kura uzdevums bija augstākā uzraudzība pār guberņu un tiesības komandēt tajā izveidoto karaspēku. Līdz 1786. gadam kā padomdevēja organizācija vēl darbojās landrātu kolēģija. Rīgas pilsētu pārvaldīja Rīgas rāte, no 1787. gada – Rīgas pilsētas galva un pilsētas Dome.

## [[Vidzemes guberņa|Vidzemes guberņas]] sastāvā
thumb|260px|Rīgas apriņķa karte (1791)
thumb|260px|Rīgas apriņķis ar latviskajiem vietvārdiem un draudžu novadu robežām (1859)
Pāvils I 1796. gada 28. novembrī parakstīja rīkojumu, ar kuru Rīgas vietniecības teritorijā tika izveidota Vidzemes guberņa. Tajā ietilpa Rīgas, Cēsu, Pērnavas un Tērbatas apriņķi, kas bija sadalīti pilsnovados, vēlāk draudzēs.

Vidzemes guberņas Rīgas apriņķī ietilpa guberņas pilsēta Rīga (*Riga*) kā arī 25 draudzes novadi: Skultes (*St. Matthäi*), Allaži (*Allasch*), Aizkraukle (*Ascheraden*), Krimulda-Pēterupe (*Kremon-St. Peters Capelle*), Dole (*Dahlen*), Daugavgrīva (*Dünamünde*), Jumprava (*Jungfernhof*), Jaunpils (*Jürgensburg*), Koknese (*Kokenhusen*), Mālpils (*Lemburg*), Lielvārde (*Lennewarden*), Lēdurga-Turaida (*Loddiger-Treiden*), Nītaure (*Nitau*), Ādaži-Carnikava (*Neuermühlen-Zarnikau*), Ropaži (*Rodenpois*), Sloka (*Schlok*), Sigulda (*Segewold*), Madliena (*Sissegal*), Suntaži (*Sunzel*), Akmeņsala (*Steinholm*), Ikšķile-Salaspils (*Uexküll-Kircholm*).

1913. gadā Rīgas apriņķī bija 50 pagasti un 1 pilsēta:

**Pilsēta**
* Sloka (*Schlock*)

Pēc 1913. gada izveidoti **[[Ķempju pagasts]]** (atdalot no Paltmales pagasta) un **[[Lauberes pagasts|Lauberes-Ozolu pagasts]]** (1917. gadā atdalot no Lielā pagasta).

## Topogrāfiskās kartes

Attēls:Jūrmalas apkārtne N14_Schlok_1917.jpg|Jūrmalas apkārtne (vāciski, 1917)
Attēls:Shubert map - R08L03v2.jpg|Rīgas apriņķa Rīgas jūrmala (krieviski, 1915)
Attēls:Shubert map - R07L04.jpg|Rīgas apriņķa Skultes un Lēdurgas apkārtne (krieviski, 1915)
Attēls:Shubert map - R08L04.jpg|Rīgas apriņķa Siguldas un Aderkašu apkārtne (krieviski, 1917)
Attēls:Shubert map - R09L04.jpg|Rīgas apriņķis no Ikšķiles līdz Koknesei (krieviski, 1917)
Attēls:Shubert map - R09L05.jpg|Rīgas apriņķa Stukmaņu apkārtne (krieviski, 1917)


## Latvijas Republikas sastāvā
thumb|250px|Rīgas apriņķa karte ar autoceļiem (1935)

Starpkaru Latvijā no 1919. gada apriņķi vadīja vēlēšanās ievēlēta Rīgas apriņķa valde, kuru vadīja valdības iecelts Rīgas apriņķa valdes priekšsēdētājs (no 1935. gada – Rīgas apriņķa vecākais). Rīgas pilsēta lielākoties tika uzskatīta par ārpus Rīgas apriņķa esošu.

1920. gada 1. janvārī to agrākajās robežās atjaunoja **[[Bieriņu pagasts|Bīriņu pagastu]]**, atdalot to no Olaines pagasta, un **[[Viskaļu pagasts|Viskaļu pagastu]]**, atdalot to no Krapes pagasta.
 
1924. gada februārī Rīgas pilsētas administratīvajās robežās iekļāva visu **[[Bolderājas pagasts|Bolderājas pagastu]]**.

1924. gada maijā izveidots **[[Ogresgala pagasts]]** no Ikšķiles un Lielvārdes pagastu daļām.

1924. gada jūnijā Rīgas apriņķim pievienoja **[[Baldones pagasts|Baldones pagastu]]**, **[[Daugmales pagasts|Līves-Brambergas pagastu]]** un **[[Tomes pagasts|Tomes pagastu]]** no Bauskas apriņķa, kā arī **[[Birzgales pagasts|Lindes pagastu]]** no Jaunjelgavas apriņķa.

1925. gadā pārdēvēti: **Aderkašu pagasts** par Taurupes, **Bieriņu** par Mārupes, **Jaunpils** par Zaubes, **Lauberes-Ozolu** par Lauberes, **Lielais** par Madlienas, **Lindes** par Birzgales, **Līves-Brambergas** par Daugmales, **Nurmižu** par Vildogas, **Paltmales** par Līgatnes, **Piņķu** par Babītes, **Rikteres** par Sidgundas un **Stukmaņu** par Pļaviņu pagastu.

Rīgas apriņķī 1927. gadā atradās 3 pilsētas un 4 miesti ar savu pašvaldību, 1 cietoksnis, vairākas vasarnīcu nometnes un 58 pagasti.

1933. gadā **[[Ķempju pagasts|Ķempju pagastu]]** pievieno Līgatnes pagastam.

Ar 1940. gada aprīli **[[Slokas pagasts]]** pievienots Salas pagastam.

Rīgas apriņķa platība bija 6457,2 km2 (neskaitot Rīgu) un tas teritorijas ziņā bija lielākais Latvijas apriņķis. Tas robežojās ar Valmieras, Cēsu un Madonas apriņķi Vidzemē, Tukuma, Jelgavas, Bauskas un Jēkabpils apriņķi Zemgalē un pie Pļaviņām ar Daugavpils apriņķi Latgalē.

## Teritoriālais iedalījums
thumb|255px|Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
1940. gadā Rīgas apriņķī ietilpa 6 pilsētas un 56 pagasti:
**Rīgas pilsēta** administratīvi neietilpa apriņķa sastāvā, bet tajā atradās apriņķa valde.

## Latvijas PSR sastāvā
thumb|255px|Rīgas apriņķis 1947. gadā
Pēc Latvijas okupācijas piecas lielākās pilsētas, nosaucot tās par republikas pakļautības pilsētām, pielīdzināja apriņķiem. 1941. gada 18. martā Jēkabpils apriņķim pievienoja Pļaviņu pilsētu un Pļaviņu pagastu. 1946. gada 8. janvārī Rīgas Jūrmalas pilsētu pievienoja Rīgai kā Jūrmalas rajonu. 1947. gada 16. oktobrī no Rīgas apriņķa tika atdalīts Ogres apriņķis. 1949. gada 31. decembrī Rīgas apriņķis tika likvidēts, tā teritoriju iekļaujot Baldones, Rīgas, Saulkrastu un Siguldas rajonos.

## Skatīt arī
* Rīgas apriņķa muižu nosaukumi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Рижский уезд - Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона - т. XXVIa - 1899 - с. 680—683 
* Rīgas apriņķis. Dzīve un darbs. 1937