open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dreimane

**Dreimane** ( — 'virpotājs'; vīriešu dzimtē Dreimanis) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Agnija Dreimane (1995) — aktrise;
* Elita Dreimane — juriste, Valsts kancelejas direktore;
* Lelde Dreimane (1989) — aktrise un modele;
* Santa Dreimane (1985) — basketboliste;
* Silvija Dreimane (1962) — juriste un politiķe.
Jarocina

**Jarocina** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļrietumiem no Kališas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1257. gadā. No 1793. līdz 1920. gadam (ar pārtraukumu no 1807. līdz 1815. gadam, kad tā atradās Varšavas hercogistes sastāvā) ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

XX gadsimta astoņdesmitajos gados Jarocinā notika ikgadējie rokfestivāli - vieni no lielākajiem un ietekmīgākajiem Austrumu bloka valstīs. Pie pilsētas - Polijas kara aviācijas bāze.

Vācu operdziedātājas Elizabetes Švarckopfas (*Elisabeth Schwarzkopf*, 1915 - 2006 ) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Žerkova

**Žerkova** () - pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļiem no Jarocinas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1257. gadā. Otrā pasaules kara laikā pilsētā atradās vācu karavīru atpūtas bāze.

Ārsta Alberta Vojceha Adamkeviča (*Albert Wojciech Adamkiewicz*, 1850 — 1921) dzimtā pilsēta.
Na-dene valodas

**Na-dene** (arī **atapasku-ejaku-tlinkitu**, **tlina-dene**) ir Ziemeļamerikas indiāņu valodu saime, kurai pieder atapasku valodas, ejaku valoda un tlinkitu valoda. Strīdīgs ir jautājums par iespējamo haidu valodas piederību šai saimei.

Vairāki valodnieki izvirzījuši tēzes par na-denes un šobrīd jau gandrīz izmirušās Jeņisejas valodu saimes radniecību.

## Klasifikācija
Saskaņā ar vismazāk strīdīgo atzinumu na-dene valodas iedala divos atzaros — tlinkitu un atapasku-ejaku:

* Tlinkitu valoda (ap 700 runātāju)
* Atapasku — ejaku:
*: Ejaku valoda (izzudusi 2008. gadā)
** Atapasku valodas:
*: Ziemeļu atapasku valodas (31 valoda)
*: Klusā okeāna piekrastes atapasku valodas (7 valodas)
*: Dienvidu atapasku valodas (navahu un 6 apaču valodas)

Pēc ievērojamā valodnieka un indiāņu valodu pētnieka Edvarda Sapīra atzinuma, haidu valoda veido vienu atsevišķu na-dene saimes atzaru, kamēr atapasku-tlinkitu — otru šīs saimes atzaru.

Saskaņā ar Sergeja Starostina (*Сергей Старостин*) un viņa sekotāju viedokli na-dene (ieskaitot haidu) valodas līdztekus sinotibetiešu, Jeņisejas valodām un basku valoda pieder hipotētiskajai dene-kaukāziešu valodu virssaimei.

## Ārējās saites

* Aļaskas Pamatiedzīvotāju Valodas Centrs 
* Atapasku vārdu salīdzināmā tabula
Vongrovecas apriņķis

**Vongrovecas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes ziemeļaustrumos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Gņezno, Poznaņas, Oborņiku, Hodzežas un Pilas apriņķiem, kā arī Kujāvijas-Pomožes vojevodistes Naklo un Žņinas apriņķiem
Vongroveca

**Vongroveca** (; ) ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļiem no Poznaņas, Paluku reģionā.

Pilsētas apkaimē var novērot retu fenomenu — bifurkāciju. Divas upes — Velna un Ņelba krustojas taisnā leņķi un turpina savu gaitu. Fenomens gan nav dabas veidots. To 15.—16. gadsimtā radījuši cisterciešu mūki, veicot meloriāciju.

Pilsētu 1319. gadā dibinājuši cisterciešu mūki. No 1793. līdz 1920. gadam (ar pārtraukumu no 1807. līdz 1815. gadam, kad tā atradās Varšavas hercogistes sastāvā) ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

Jezuīta, Bībeles tulkotāja poliski Jakuba Vujeka (*Jakub Wujek*, 1541—1597) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

* 
* Velnas un Ņelbas bifurkācijas attēli
Koscjanas apriņķis

**Koscjanas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistē. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Poznaņas, Sremas, Gostiņas, Lešno, Volštinas un Grodziskas apriņķiem.

## Apskates objekti
*Lubiņas baznīca (*Kościół Narodzenia Najświętszej Marii Panny w Lubiniu*)

## Galerija

Lubin kościół.jpg|Lubiņas baznīca


## Ārējās saites
*Lubiņas benediktīniešu klosteris
Viliči

200px|thumb|right|Viliču karogs
**Viliči** ir mapuču etniskā grupa. (mapudungunu: *Willi* 'dienvidu' un *che* 'cilvēki' ), kas dzīvo Čīlē Valdivijas provincē uz dienvidiem no Rio Bueno upes un Čilojes arhipelāgā, kur piekrastes rajonos vēl var novērot tradicionālo dzīvesveidu un lielu daļu senču tradīciju. Argentīnā viliči dzīvo Neuquén provincē. 

Villiči runāja viliču valodā jeb česungunu valodā, kura lielā mērā uzskatāma par mapuču valodas viliču dialektu. Mūsdienās lielākā daļa viliču runā spāņu valodā. 

Vēsturiski dzīvoja kalnu ielejās uz dienvidiem no Toltenas upes līdz Relonkavi līcim (Seno de Reloncaví), Valdivijas, Osorno un Llanquihue provincēs, kā arī Čiloe arhipelāgā.

Sākot ar 15. gadsimtu apmetušies arī Čiloe arhipelāga ziemeļos un vidusdaļā, kur zināmā mērā sajaucoties ar dienvidos mītošajiem čoniem kļuva pazīstami kā kunki (Cunca).

## Ārējās saites
Gabriels Milito

**Gabriels Alehandro Milito** (; dzimis  Bernalā, Buenosairesas provincē Argentīnā) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists.

Viņa vecākais brālis Djego arī ir futbolists un šobrīd spēlē Itālijas klubā Milānas "Inter". Viņi abi kopā ir spēlējuši Saragosas "Real" klubā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Independiente**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2002

**Zaragoza**

* Copa del Rey: 2003–04
* Spānijas Superkauss: 2014

**Barcelona**

* La Liga: 2009–10, 2010–11
* Spānijas Superkauss: 2010
* UEFA Čempionu līga: 2010–11

**Individuālie sasniegumi**

* Argentīnas gada futbolists: 2002

## Ārējās saites
Golanča

**Golanča** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļiem no Vongrovecas.

Pirmoreiz rakstos minēta 1222. gadā.
Skoki

**Skoki** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļiem no Vongrovecas, pie Zelonkas gāršas dabas parka (*Park Krajobrazowy Puszcza Zielonka*).
Pirmais Konstantinopoles koncils

thumb|300px|Pirmais Konstantinopoles koncils
**Pirmais Konstantinopoles koncils** tiek atzīts kā otrais kristīgā baznīcas ekumeniskais koncils. Koncilu sasauca Romas imperators Teodosijs I 381. gadā, lai no jauna apstiprinātu Nīkajas ticības apliecību. Koncils notika Sv.Irēnas baznīcā no 381. gada maija līdz jūlijam.

## Priekšvēsture
Nīkajas koncils nepielika punktu ariānismam, lai gan tajā pieņemtā Nīkajas ticības apliecība ariānismu nosodīja. Turpinājās arī strīdi par Svētā Gara dievišķību, jo Nīkajas koncilā netika pieņemts paziņojums šajā sakarā. Bijušā Konstantinopoles bīskapa Maķedonija I sekotāji noliedza Svētā Gara dievišķību.

## Koncila gaita
Koncilā piedalījās 150 bīskapi, taču šoreiz neviens nepārstāvēja impērijas rietumu daļu. Tika ielūgti arī 36 bīskapi, kuri bija maķedonisma piekritēji, taču viņi drīz pameta koncilu. Koncilā izlaboja un papildināja Nīkajas ticības apliecību. Tai tika pievienoti vārdi par Svēto Garu, "kas dzīvu dara, kas no Tēva iziet, kas ar Tēvu un Dēlu vienlīdz pielūdzams un godājams". Tai tika pievienoti arī vārdi par ticību "uz vienu svētu vispārēju un apustulisku Baznīcu".
Koncilā tika pieņemti arī septiņi kanoni, pirmie četri attiecās uz baznīcas doktrīnu, bet nākamie trīs- uz disciplinārām un pārvaldes lietām. Pirmajā kanonā tika nosodīts ariānisms, kā arī maķedonisms, kas noliedza Svētā Gara dievišķību.

## Pēc koncila
Pēc Konstantinopoles koncila sākās ariānisma noriets Romas impērijā, taču turpinājās diskusijas par Trīsvienību, sevišķi par Jēzus Kristus dabu.

## Ārējās saites
Jeļena Dementjeva

**Jeļena Dementjeva** (; dzimusi  Maskavā, Krievijā) ir bijusī krievu tenisiste, Krievijas Nopelniem bagātā sporta meistare. Jeļenas Dementjevas labākais sasniegums WTA vienspēļu rangā ir 3. vieta, kas tika sasniegta . Ir uzvarējusi 15 WTA vienspēļu turnīros. 2008. gada Pekinas olimpiādē uzvarēja vienspēļu turnīrā. 2000. gada Sidnejas olimpiādē ieguva 2. vietu vienspēļu turnīrā.  pēc 2010. gada WTA Tūres čempionāta pēdējās spēles paziņoja par karjeras beigām.

Grand Slam pamatturnīros Jeļena Dementjeva startē kopš 1999. gada, taču pirmais turnīrs, kurā viņa startēja kvalifikācijas kārtā, bija 1998. gada US Open, kurā gan nekvalificējās pamatturnīram. Vislabāk viņai ir veicies Francijas atklātajā čempionātā un Vimbldonas čempionātā, abos turnīros 2004. gadā tika sasniegts fināls. Vēl 6 reizes Jeļena ir iekļuvusi *Grand Slam* turnīru pusfinālos.

2010. gadā Jeļena Dementjeva otro gadu pēc kārtas uzvarēja prestižajā Sidnejas "Mediabank International Sydney" turnīrā, kas ir pirmais 2010. gada WTA *Premier* tenisa turnīrs, finālā Dementjeva uzvarēja ASV tenisisti Serīnu Viljamsu.

## Biogrāfija
### Bērnība un personīgā dzīve
Jeļenas tēvs Vjačeslavs ir elektrības inženieris un māte Vera ir skolotāja. Viņa ar tenisu sāka nodarboties 7 gadu vecumā. Viņa trīs gadus trenējās pie Rauzas Islanovas, kura ir Dinaras Safinas un Marata Safina māte. Taču pašlaik viņas treneri ir viņas māte Vera un viņas vecākais brālis Vsevolods, kurš arī agrāk trenējās tenisā, taču finansiālu problēmu dēļ pameta šo sporta veidu.

Pašlaik viņa dzīvo Montekarlo (Monako), Maskavā (Krievija) un Bokareitonā (Florida, ASV).

## Grand Slam fināli
### Vienspēlēs
#### Zaudējumi (2)

### Dubultspēlēs
#### Zaudējumi (2)

## Olimpisko spēļu fināli
### Vienspēlēs

## Vietas Grand Slam turnīros un Olimpiskajās spēlēs

### Vienspēlēs
}
|align="center" style="background:yellow;"|SF
|align="center" style="background:#ffebcd;"|QF
|align="center" style="background:#afeeee;"|3R
|align="center" style="background:yellow;"|SF
|align="center" style="background:#afeeee;"|2R
| style="background:#afeeee;"|4R
|-
! colspan="14" | **Olimpiskās spēles**
|-
|style="background:#EFEFEF; text-align:left;"|Olimpiskās spēles
|align="center" colspan="2" style="color:#cccccc;"| Nenotiek
|align="center" bgcolor="D8BFD8"|F
|align="center" colspan="3" style="color:#cccccc;"| Nenotiek
|align="center" style="background:#afeeee;"|1R
|align="center" colspan="3" style="color:#cccccc;"| Nenotiek
|align="center" bgcolor="00ff00"|**[[Teniss 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles sievietēm|W]]**
|align="center" colspan="2" style="color:#cccccc;"| Nenotiek
|}

* **A** Trešās kārtas spēlē Dementjevas pretiniece atteicās no spēles, kas pēc tenisa noteikumiem netiek skaitīta kā uzvara oficiālajā statistikā.

### Dubultspēlēs

## Karjeras statistika
### Vienspēles: 31 (16-15)
;Uzvaras (16)

;Zaudējumi finālos (15)

### Dubultspēles: 13 (6-7)
;Uzvaras (6)

;Zaudējumi finālos (7)

## Vieta gada noslēguma rangos

## Karjeras ieņēmumi WTA tūrē

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* Jeļenas Dementjevas mājaslapa
Viktorija Azarenka

**Viktorija Azarenka** (, ; dzimusi  Minskā, Baltkrievijas PSR, PSRS) ir Baltkrievijas tenisiste, bijusi WTA vienspēļu ranga līdere. Divkārtēja Austrālijas atklātā čempionāta uzvarētāja, kā arī 2012. gada Londonas olimpisko spēļu čempione jauktajās dubultspēlēs.

V. Azarenka bija pārtraukusi profesionālā tenisa karjeru, 2016. gadā viņai piedzima dēls. Pēc tam veiksmīgi atgriezusies sportā.

## Karjera
Profesionāles karjeru uzsāka 2003. gadā.  viņa uzvarēja Austrālijas atklātajā čempionātā un pirmoreiz karjerā kļuva par WTA vienspēļu ranga līderi. V. Azarenka uzvarēja Austrālijas atklātajā čempionātā arī pēc gada. Viņa kļuva par pirmo Baltkrievijas tenisisti, kas guvusi uzvaru *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* vienspēļu sacensībās. 2011. gada Vimbldonas čempionātā viņa vienspēlēs sasniedza pusfinālu. 2008. gada Pekinas olimpiskajās spēlēs V. Azarenka startēja vienspēļu turnīrā, kur tika līdz 3. kārtai, tajā zaudējot ASV tenisistei Venusai Viljamsai. Pēc četriem gadiem Londonas olimpiādē viņa vienspēlēs izcīnīja bronzas medaļu un jauktajās dubultspēlēs — zelta medaļu pārī ar Maksimu Mirniju.

## Karjeras statistika

### Vietas Grand Slam turnīros

|}

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

*
Viliču valoda

**Viliču valoda** jeb **česungunu** (no mapudungunu: *che* — 'cilvēks' un *sungun* — 'valoda') ir mapuču valodas dialekts, ko prot aptuveni 2000 vecākā gadagājuma viliču. Čīlē to runā Los Lagosas un Los Ríosas reģionos, teritorijā no Valdivijas pilsētas līdz Čiloe arhipelāgam.

Viliču valoda lingvistiski ir cieši saistīta ar mapuču valodu, bet abu valodu pratējiem savstarpēji sazināties ir grūti, jo īpaši starp viličiem un mapuču valodas ziemeļu dialektu pratējiem.
Araukāņu valodas

**Araukāņu valodas ** ir izolēta valodu saime, kas aptver valodas, kurās runā Čīlē un Argentīnā dzīvojošas indiāņu tautas — mapuči un viliči.

Sastāv no divām valodām:
* Mapuču valoda [arn]
* Viliču valoda [huh]

Viliču valoda bieži tiek uzskatīta par mapuču valodas dialektu.

## Ārējās saites

* Ethnologue informacija
Kšiviņa

**Kšiviņa** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Lešnos pie Obras upes.

Rakstos pirmoreiz minēta 1181. gadā.

## Atsauces

 
## Ārējās saites
Hēta

[thumbnail|right|200px|[Grieķu alfabēts|Grieķu alfabēta burts - hēta]]

**Hēta** (**Ͱ, ͱ**;) ir grieķu alfabēta burts. Cēlies no feniķiešu burta 20px — *hets*.

## Ārējās saites
* hēta
Smigela

**Smigela** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidrietumiem no Koscjanas. Tiek saukta arī par "vējdzirnavu pilsētu", jo pilsētas apkārtnē savulaik bijis ap 100 vējdzirnavu.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Kolo apriņķis

**Kolo apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes austrumos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Turekas un Koņinas apriņķiem, Kujāvijas-Pomožes vojevodistes Radzejovas un Vloclavekas apriņķiem, kā arī Lodzas vojevodistes Kutno, Lenčicas un Podembices apriņķiem.
Čempiņa

**Čempiņa** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Koscjanas.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Progress M-04M

**Progress M-04M** (*Прогресс М-04М*) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS).

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2686 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela pašam kuģim (871 kg) un stacijas dzinējsistēmai (250 kg), skābeklis (28 kg), gaiss (21 kg), ūdens (636 kg). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam 1153 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces, tai skaitā 496 kg amerikāņu segmentam.

## Lidojuma gaita
Palaišana notika no Baikonuras kosmodroma  03:45:29 UTC ar nesējraķeti Sojuz-U.

Saslēgšanās ar SKS notika  04:25:58 UTC, transportkuģim automātiskajā režīmā pieslēdzoties pie Zvezda moduļa. Pirmoreiz pie stacijas bija pieslēgti četri Krievijas kosmosa kuģi: divi *Progress* un divi *Sojuz*

21. februārī un 24. martā ar transportkuģa dzinējiem tika pacelts stacijas orbītas augstums.

 11:15:31 UTC *Progress M-04M* atvienojās no SKS. Atbrīvoto vietu pie Zvezda moduļa ieņēma kosmosa kuģis Sojuz TMA-17, kuru 12. maijā pārvietoja no Zarja moduļa porta, pie kura vēlāk pievienoja jaunu moduli Rassvet.

*Progress M-04M* autonomā lidojumā pavadīja vairāk nekā pusotru mēnesi, kura laikā tika veikti ģeofiziski eksperimenti.  13:54 UTC lidojumu vadības centrs deva komandu ieslēgt dzinēju bremzēšanas manevra veikšanai. Dzinējs nostrādāja 150 sekundes, pēc tam kosmosa kuģis nogaja no orbītas, iegāja atmosfēras blībajos slāņos un sadega. Nesadegušās kosmiskā aparāta daļas aptuveni 14:40:55 UTC nokrita Klusā okeāna dienvidu daļā vietā ar koordinātām 38° 16 min dienvidu platuma, 124° 8 min rietumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-04M lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Kolo

**Kolo** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz austrumiem no Koņinas. No XV gadsimta līdz 1716. gadam Kolo bija tradicionālā vispārējo sejmiku (*Sejmik Generalny*) vieta Lielpolijā.

Rakstos pirmoreiz minēta 1257. gadā. No 1793. līdz 1920. gadam (ar pārtraukumu no 1807. līdz 1815. gadam, kad tā atradās Varšavas hercogistes sastāvā) ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Ketrīna Haira

**Ketrīna Haira** (*Kathryn Patricia "Kay" Hire*, dzimusi ) ir NASA astronaute, ASV Jūras kara flotes kapteine rezervē.

Hairas pirmais kosmiskais lidojums notika 1998. gada aprīlī misijā STS-90.

Otrais lidojums notika 2009. gada februārī misijā STS-130.

## Ārējās saites
* NASA biografija
Dombe

**Dombe** (), arī **Dombe pie Neras** () - pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Kolo.

Rakstos pirmoreiz minēta 1232. gadā. Netālu no pilsētas Otrā pasaules kara laikā atradās nacistu Helmno nāves nometne.
Srodas apriņķis

**Srodas apriņķis** () var būt:

* Srodas apriņķis - apriņķis Polijā, Lejassilēzijas vojevodistē
* Srodas apriņķis - apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistē
Nikolass Petriks

**Nikolass Petriks** (*Nicholas James MacDonald Patrick*, dzimis ) ir Anglijā dzimis bijušais NASA astronauts.

Petrika pirmais kosmiskais lidojums notika 2006. gada decembrī misijā STS-116.

Otrais lidojums notika 2010. gada februārī misijā STS-130, kurā viņš veica trīs iziešanas kosmosā.

Petriks NASA atstāja .

## Atsauces

## Ārējās saites
* NASA biografija
Srodas apriņķis (Lielpolija)

:*Apriņķis ar tādu pašu nosaukumu ir arī [[Lejassilēzijas vojevodiste|Lejassilēzijas vojevodistē]] - skat. [[Srodas apriņķis (Lejassilēzija)]]*

**Srodas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes centrā. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Vžesņas, Jarocinas, Sremas un Poznaņas apriņķiem.

## Apskates objekti
*Košutu muiža (*Dwór w Koszutach*)

## Galerija

Koszuty dwor.jpg|Košutu muiža


## Ārējās saites
*Košutu muižas muzejs
Supernatural (seriāls)

***Supernatural*** ir amerikāņu televīzijas seriāls. Tā galvenie varoņi ir Sems Vinčesters, kuru attēlo Džēreds Padaleckis, un Dīns Vinčesters, kuru attēlo Džensens Eklss. Sems un Dīns ir brāļi, kuri medī dēmonus un citas pārdabiskas būtnes. Seriāls tika filmēts Vankūverā, Kanādā un tā 1. sezonas 1. sērijas pirmizrāde notika 2005. gada 13. septembrī kanālā *The WB*. Bet seriāla 2 stundu ilgais fināls kurš tika sadalīts divās daļās no kurām viena bija dokumentālā stila speciālizlaiduma daļa ar nosaukumu 'Supernatural: The Long Road Home' kā arī epizodes daļa. Šī sērija tika pārraidīta par CW kanālu 2020. gada 19. novembrī. Seriāla autors ir Ēriks Kripke.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  

*
Krūmiņa

**Krūmiņa** (vīriešu dzimtē Krūmiņš) ir izplatīts latviešu uzvārds, astotais izplatītākais sieviešu uzvārds Latvijā. Radies no vārda „krūms” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Brigita Baiba Krūmiņa (1943—2017) — dokumentālā kino scenāriste, režisore, māksliniece;
* Diāna Krūmiņa (dzimusi 1986) — parasportiste, vieglatlēte;
* Elita Krūmiņa (dzimusi 1965) — ekonomiste, Latvijas Valsts kontroliere;
* Gerda Krūmiņa (dzimusi 1984) — biatloniste;
* Linda Krūmiņa (dzimusi 1984) — šahiste;
* Marta Krūmiņa-Vitrupe (1908—2010) — dzejniece, literāte un šaha meistare;
* Olga Krūmiņa (1909—1992) — aktrise.

## Atsauces
Kivlenieks

**Kivlenieks** (sieviešu dzimtē Kivleniece) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Emīls Kivlenieks (1986)— latviešu aktieris un tenors;
* Inārs Kivlenieks (1986) — latviešu kamaniņu braucējs;
* Matīss Kivlenieks (1996—2021) — latviešu hokejists.
Sadraudzības spēles

thumb|right|150px|Družba-84 logo

**Sadraudzības spēles** () bija starptautiskas vairākdisciplīnu sacensības, kuras notika 1984. gadā deviņās dažādās valstīs ar moto: "Sports, draudzība, miers".

Tās organizēja PSRS un citas Olimpiādi boikotējošās Austrumu bloka sociālistiskās valstis kā alternatīvu 1984. gada Olimpiskajām spēlēm Losandželosā. Piedalījās aptuveni 2300 sportistu no gandrīz 50 valstīm. Atklāšanas ceremonija notika Maskavā Centrālā Ļeņina stadiona galvenajā arēnā, tāpat kā 1980. gada Olimpiskajās spēlēs, aizdedzot lāpu.

## Atsauces
Horst-Wessel-Lied

[thumb|250px|right|[Horsts Vesels]]
***Horst-Wessel-Lied*** (), zināma arī kā ***Die Fahne hoch*** (), ir 1929. gadā sarakstīta dziesma vācu valodā. Tās autors bija Horsts Vesels. No 1930. līdz 1945. gadam tā bija Nacionālsociālistiskās vācu strādnieku partijas himna. Pēc nacionāsociālistu nākšanas pie varas 1933. gadā šī dziesma bija arī daļa no Vācijas himnas.

Horsts Vesels bija NSDAP aktīvists un SA šturmfīrers vienai no Berlīnes trieciennieku vienībām. 1930. gada februārī bijušais komunistiskās partijas biedrs viņu sašāva un nedaudz vēlāk Vesels mira slimnīcā no ievainojuma sekām. Šo notikumu izmantoja partijas propagandists Jozefs Gebelss, kurš Horstu Veselu padarīja par mocekli, kurš vēlāk kļuva par vienu no nacionālsociālistiskās cīņas un propagandas simboliem.

Dziesma, ko Vesels bija sarakstījis gadu pirms savas nāves, tika pirmo reizi oficiāli atskaņota viņa bērēs kā bēru maršs. Pēc tam NSDAP pasākumos un SA ielu parādēs šī dziesma tika plaši atskaņota un tajā pašā 1930. gadā apstiprināta kā NSDAP himna. 1933. gadā, kad Ādolfs Hitlers kļuva par Vācijas kancleru, viņš 19. maijā *Horst-Wessel-Lied* nostiprināja ar likumu kā vienu no valsts nacionālajiem simboliem. Vēlākajos gados tika noteikts, ka, skanot pirmajam un ceturtajam pantam, ir obligāti jāizstiepj taisni labā roka nacionālsociālistu sveicienam.

Pēc Otrā pasaules kara beigām, kad nacionālsociālisti zaudēja varu, *Horst-Wessel-Lied* tika aizliegts. Arī šodien Vācijā šī dziesma ir aizliegta ar Krimināllikumu. Analoģisks regulējums pastāv Austrijā. Teksts un melodija šajās valstīs drīkst tikt izmantota tikai izglītojošos nolūkos.

## Teksts

*Horst-Wessel-Lied* teksts pirmo reizi tika publicēts 1929. gada septembrī Berlīnes nacionālsociālistiskās partijas laikrakstā *[[Der Angriff]]*.

center
## Atsauces
Japāņu mīkla

500 px|thumb|Japāņu mīklas risināšanas animācija
**Japāņu mīkla** ir mīkla kurā, pēc dotajiem norādījumiem iekrāsojot rūtiņas, jāiegūst attēls. Mīkla izgudrota 1987. gadā Japānā. 
Japāņu mīklu veido četrstūrains rūtiņu laukums, kura malās ir skaitļi, kas apzīmē iekrāsojamās rūtiņas un to krāsu, ja minamais attēls nav vienkrāsains. Katrs skaitlis apzīmē cik blakus esošas rūtiņas, kas veido vienotu grupu, jāiekrāso līdzās esošajā laukuma līnijā. Skaitļi ir izkārtoti tādā secībā, kādā iekrāsojamas rūtiņas laukumā. Starp iekrāsoto rūtiņu grupām ir jābūt vismaz vienai neiekrāsotai rūtiņai. Lai atvieglotu rūtiņu skaitīšanu, laukums parasti ir sadalīts lielākos, parasti 5x5 rūtiņu laukumos. Mīklu risina, balstoties uz loģiku un tajā attēlotais parasti nav svarīgs risināšanas procesā - pat tad, ja ir skaidrs, kas redzams attēlā, minēt uz labu laimi nav ieteicams, jo kļūdas ir gandrīz neiespējami izlabot.

## Risināšana
Mīklu parasti sāk minēt ar lielākajām rūtiņu grupām, jo pat ja šāda grupa neaizpilda visu līniju, var noteikt, kuras rūtiņas noteikti ir iekrāsotas. Piemēram, ja līnijā ir 10 rūtiņas, bet jāiekrāso tikai 8, nav iespējams skaidri noteikt, kur atrodas tās 2 rūtiņas, kas nav jāiekrāso. Taču izskaitot 8 rūtiņas no katras laukuma malas, redzams, ka 6 pa vidu esošās rūtiņas pārklājas, tātad tās būs iekrāsotas. Šo metodi iespējams pielietot arī ar nelielām rūtiņu grupām, ja to ir pietiekami daudz, lai noteiktu katras aptuveno atrašanās vietu. Kad iekrāsota daļa no rūtiņām, bet nav atminētas grupu robežas, iespējams izskaitīt, kur ir aptuvenās grupas robežas. Piemēram, ja grupā ir 3 rūtiņas, bet iekrāsota tikai 1 no tām, iespējams secināt, ka grupa stiepjas divas rūtiņas vienā vai otrā virzienā no iekrāsotās. Arī neiekrāsotajām rūtiņām ir liela nozīme mīklas risināšanā, tāpēc vēlams atzīmēt rūtiņas, kuras nevar būt iekrāsotas. Kad atklātas vairākas neiekrāsotās rūtiņas, iespējams ar pirmo divu metožu palīdzību atkārtoti precizēt iekrāsoto rūtiņu atrašanās vietas. Balstoties uz iekrāsojamo grupu garumu, iespējams arī precizēt, kuras rūtiņas nav iekrāsotas. Piemēram, ja līnijā ir divas rūtiņu grupas, kuru garums ir 2 un 3 rūtiņas, bet starp līnijā esošajām rūtiņām, kas atzīmētas kā neiekrāsotas, ir 1 rūtiņu liela starpa, var secināt, ka arī šī 1 rūtiņa nav iekrāsota. Tāpat pēc iekrāsojamo grupu garuma un skaita iespējams atminēt arī iekrāsotās rūtiņas. Piemēram, ja līnijā ir divas 2 rūtiņu grupas, starp kurām ir vienu rūtiņu liela atstarpe, bet norādīts, ka jābūt 5 rūtiņu garai grupai, rūtiņa, kas veido atstarpi ir iekrāsojama.
Sroda Velkopolska

**Sroda Velkopolska** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Poznaņas.

Nacista Artura Greizera (*Arthur Greiser*, 1897 — 1946) un vācu fiziķa, Nobela prēmijas laureāta Klausa fon Klicinga (*Klaus von Klitzing*, 1943) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

* Gallery of Środa Wielkopolska
Lībietis

**Lībietis** var būt:

* Lībiešu tautai piederīgs cilvēks;

## Cilvēks ar šādu uzvārdu
* Jānis Lībietis, ārsts un politiķis;
* Kārlis Lībietis, ārsts un literāts;
* Kristaps Lībietis, biatlonists

## Skatīt arī
* Ilze Lībiete, māksliniece
Zilā vāze

***Zilā vāze*** () ir franču postimpresionista Pola Sezana laikaposmā no 1889. līdz 1890. gada veidota glezna. Tajā redzama klusās dabas ainava, kurā attēlota zila glāze ar ziediem uz gaiši zila fona un oranži āboli uz dzeltena fona. Krāsu nianses starp gleznotajiem tēliem atdala tumšas kontūras.
Zemūdene

thumbnail|235px|Virdžīnijas (''Virginia'') klases zemūdene
**Zemūdene** ir kuģa veids, kas spēj ilgstoši peldēt zem ūdens (līdz 500 metru dziļumā). Mūsdienu zemūdenēm mēdz būt cilindrveidīgs plūdlīniju korpuss, kas ar hermētiski noslēdzamām starpsienām sadalīts nodalījumos, bet gali ir puslodes formā. Tām ir arī vertikālas struktūras, piemēram, sakaru ierīces un periskops. Vertikālā struktūra kopumā tiek saukta par “spuru” vai “buru”. Zemūdenes aizmugurē parasti ir dzenskrūve un dažādas hidrodinamiskās vadības ierīces. Dziļums, kurā zemūdene nolaižas, tiek regulēts ar ūdens un gaisa daudzumu balasta tvertnēs. Parasti zemūdenes nolaižas līdz 500 metru dziļumam. Ja nepieciešams nolaisties vēl dziļāk, tiek izmantoti batiskafi.

Pirmās zemūdenes tika projektētas 19. gadsimtā un ieviestas vairāku valstu kara flotes sastāvā, lai gan jau pirms tam bija izveidotas eksperimentālas zemūdenes. Pirmo reizi plašs zemūdeņu pielietojums bija Pirmā pasaules kara laikā (1914–1918). Mūsdienās tās izmanto militāriem un zinātniskiem mērķiem, kā arī meklēšanas un glābšanas operācijās un tūristu ekskursijās.

## Izmantošana
thumb|250px|Valstis, kuru rīcībā ir zemūdens flote
Zemūdenes ietilpst daudzu valstu bruņoto spēku sastāvā. Tās izmanto, lai pielavītos un uzbruktu pretinieka karakuģiem, tirdzniecības kuģiem un zemūdenēm, kā arī lai veidotu jūrā blokādi. Atomzemūdenes ir apbruņotas ar ballistiskajām raķetēm. Zemūdenes tiek izmantotas arī jūras dzīļu zinātniskos pētījumos. Tās tiek pārveidotas, lai veiktu meklēšanas, glabšanas misijas, kā arī zemūdens kabeļu remontu un tūristu zemūdens ekskursijas.

### Militārās zemūdenes
[thumb|Ar [ballistiskā raķete|ballistiskajām kodolraķetēm bruņota zemūdene]]
Zemūdenes galvenokārt tiek izmantotas militāriem nolūkiem, jo tām ir liela taktiska nozīme nepamanāmības dēļ. Tās ietilpst jūras spēku sastāvā kā zemūdens flote. Tās var izmantot kaujas operācijām kā atsevišķi, tā grupās; patstāvīgi un kopā ar citiem bruņoto spēku veidiem.

Zemūdeņu militārās izmantošanas veidi (atkarībā no klases un aprīkojuma):
* uzbrukumam ostām, karabāzēm, rūpniecības centriem un citiem sauszemes objektiem;
* kuģu, tai skaitā pretinieka zemūdeņu, iznīcināšanai;
* slēptai mīnu izvietošanai kuģu ceļos;
* dažādām izlūkošanas vajadzībām;
* sakaru nodrošināšanai, galvenokārt retranslācijai;
* diversijas grupu izsēdināšanai krastā.

### Civilās zemūdenes
thumb|Zemūdenes darbības shēma
Civilās zemūdenes izmanto tūrismā, zemūdens pētniecībā, naftas platformu apkopē, zemūdens kabeļu remontu veikšanā. Mūsdienās zemūdenes izmanto arī noziedzīgiem mērķiem, piemēram, narkotiku pārvadāšanai.

## Latvijas zemūdenes
Latvijas Bruņoto spēku sastāvā mūsdienās zemūdeņu nav, bet no 1927. līdz 1940. gadam Latvijas kara flotē bija divas zemūdenes — “Spīdola” un “Ronis”.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kur ir nogrimušas Latvijas zemūdenes?
Ravičas apriņķis

**Ravičas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes dienvidos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Lešno, Gostiņas un Krotošinas apriņķiem, kā arī Lejassilēzijas vojevodistes Miličas, Tšebņicas un Guras apriņķiem.
Transporta slānis

**Transporta slānis** () ir 4. slānis 7 slāņu OSI modelī un 5 slāņu TCP/IP modelī. Tas apkalpo lietojumslāni TCP/IP modelī un sesijas slāni OSI modelī. Tas izmanto tīkla slāņa funkcijas. Šajā rakstā pamatā ir apskatīts transporta slānis TCP/IP modelī.

Tas ir pamata slānis, kurā tīkla dators sazinās ar citu tīkla datoru. Tās galvenais mērķis ir nodrošināt pakešu drošu un bez kļūdām pārvietošanos tīklā. Tas tiek panākts, izveidojot savienojumus starp ierīcēm, apstiprinot pakešu saņemšanu un atkārtoti nosūtot paketes, kuras netiek saņemtas vai ir bojātas pirms mērķa sasniegšanas. Šajā slānī ir TCP protokols

Transporta slānis nodrošina programmu (lietotņu) datu bloku sadalīšanu mazākos gabalos pārsūtīšanai caur tīklu un pārsūtīšanu caur tīklu (un pretējās operācijas otrā galā). Transporta slāņa protokoli pārsūta datus tieši no vienas tīkla datora programmas uz otru (tāpat kā tīkla slāņa protokoli pārsūta starp diviem datoriem un datu posma slāņa protokoli starp divām ierīcēm (kas var būt vai nebūt datori)).

Pazīstamākie transporta slāņa protokoli ir TCP/IP lietotie TCP un UDP protokoli. Vēl pie transporta slāņa protokoliem pieder SPX (to lietoja kopā ar IPX, un tajos apstākļos IPX daļēji darbojas kā transporta slāņa protokols), NBF (*netbios frames*)(tur vispār nebija tīkla slāņa protokola un apakšējā slāņa protokols bija ethernet).

## Transporta slāņa funkcijas
Transporta slānis saņem datus no uz datora darbojošām programmām, tos statistiski samultipleksē, t.i., veido datu paketes un pievieno *source* un *destination* portu numurus. Abu galu adreses, kopā ar abu galu portiem (4 objekti) veido tīkla soketu, kas viennozīmīgi identificē komunikāciju kanālu starp diviem procesiem. OSI modelī porti ir definēti sesijas slānī.

Daži transporta slāņa protokoli (TCP, bet ne UDP) nodrošina virtuālos savienojumus (*virtual circuit*), t.i., nodrošina konnekciju orientētas komunikācijas caur pakešu tīklu. Šeit transporta slāņa protokols programmām dod iespēju pārsūtīt nepārtrauktas baitu plūsmas.

Vēl, daži transporta slāņa protokoli (TCP, bet ne UDP) nodrošina uzticamas (*reliable*) komunikācijas, t.i., kļūdu labošana (ja pienāk kļūdaina pakete, to prasa atsūtīt vēlreiz). Pie šīs funkcionalitātes pieder arī pazaudēto pakešu atkārtota nosūtīšana (no sūtošā gala).

TCP protokola datu blokus sauc par segmentiem, UDP protokola datu blokus sauc par datagrammām.

## Serviss
- Nodrošina end-to-end saziņu starp procesiem

- Demultipleksē saziņu starp mītnēm

- Citi iespējamie servisi:

- Uzticama ziņošana par kļūdām

- Laika nosacījumi

- Plūsmas pielāgošana (plūsmas un sastrēguma vadība)

Saskarne: nosūtīt ziņojumu uz norādīto procesu; lokāliem procesiem sūtīto ziņojumu saņemšana

Protokols: var implementēt uzticamību, plūsmas kontroli, lielu ziņojumu sadalīšanu paketēs, kadrējumu

Piemēri: TCP un UDP
Nikolā Pusēns

**Nikolā Pusēns** (, dzimis , miris ) bija franču vēlīnā baroka gleznotājs, viens no klasicisma pamatlicējiem.

Dzimis 1594. gada 15. jūnijā Andelijā (*Les Andelys*), bet lielāko mūža daļu pavadījis Romā, atgriežoties Francijā tikai uz īsu laiku pēc uzaicinājuma kļūt par karaļa pirmo gleznotāju. 17. gadsimta 30. gadu vidū Pusēna darbi jau bija konsekventi ieturēta klasicisma stilā. Pusēns tiecās pēc absolūti saprotamas izteiksmes, formu skulpturālas noteiktības un skaidra modelējuma. Atmetot visu konkrēto un individuālo, Pusēns centās radīt idealizētus un vispārinātus tēlus; viņš izstrādāja skaistuma kanonus, kas ļoti pietuvojās antīkajiem kanoniem. Vēlīnajā periodā, aizraujoties ar misticismu, padziļinājās viņa mākslas filozofiskais saturs un ētiskā nozīmība. Viņa mākslas motīvi nereti bija audzinoši, jo par savas mākslas galveno mērķi Nikolā Pusēns uzskatīja modināt cilvēkos saprātu, tikumību un heroismu, ko centās modināt ar gleznās šifrēto alegoriju palīdzību. Šai periodā Pusēna mākslinieciskā valoda bija absolūti skaidra un lakoniska, viss viņa gleznās bija stingri pamatots, aprēķināts un pārdomāts. 40. gadu beigās viņa darbos sāka dominēt ainavas. Arī daba viņa gleznās ir idealizēta un pakļauta stingrām formām un kanoniem. Ja parādās cilvēku figūras, tad pārsvarā tie ir bībeliski vai mitoloģiski tēli.

Pusēna darbi bijis ievērojams iedvesmas avots daudziem māksliniekiem, tajā skaitā Žakam Luijam Davidam un Polam Sezanam. Miris 1665. gada 19. novembrī Romā.

## Galerija

The_shepherds_of_arcadia.jpg|Arkādijas gani (1630tie gadi)
Nicolas Poussin - L'Inspiration du poète (1629).jpg|Dzejnieka iedvesma (1629.g.)
Le Triomphe de David 1630 Madrid, musée du Prado.jpg|Dāvida triumfs (1630.g.)
Nicolas Poussin - L'Enlèvement des Sabines (1634-5).jpg|Sabīņu sieviešu nolaupīšana (1633-34.g.)
Nicolas Poussin - The Triumph of Pan, 1636.jpg|Pāna triumfs (1636.g.)
The dance to the music of time c. 1640.jpg|Deja pie laika mūzikas (ap 1640.g.)


## Literatūra
* Die Meisterbilder vo Poussin 1594-1665). / Weichers Kunstbücher Nr. 23 - Verlag von Wilhelm Weicher: Berlin, Leipzig, 1909. - 66 S.
* Elizabeth Cropper & Charles Dempsey. Nicolas Poussin: Friendship and the Love of Painting. - 412 pp. 

## Ārējās saites

* Erin C. Harding. Poussin in Rome: Foundations of French Classicism.
* Nicolas Poussin - French Baroque Era Painter, 1594-1665
* POUSSIN, Nicolas
* POUSSIN, Nicolas - Biography
* Nikolā Pusēns museumsyndicate
Dīters Nolls

**Dīters Nolls** (;  — ) bija vācu rakstnieks. Viņa pazīstamākais darbs ir divās grāmatās iznākušais romāns *Vernera Holta piedzīvojumi* (), kas laikā no 1960. gadu sākuma līdz pat autora nāvei tika izdots divu miljonu lielā tirāžā.

## Biogrāfija

Dīters Nolls piedzima Saksijā farmaceita ģimenē. Viņa māte pa pusei bija ebrejiete. Uzreiz pēc vidusskolas pabeigšanas Nolls tika iesaukts Trešā reiha gaisa spēku dienestā kā *Luftwaffenhelfer*. 1944. gadā viņš tika iesaukts Vērmahta dienestā kā karavīrs. Otrā pasaules kara beigās Nolls nokļuva ASV armijas gūstā. Pēc atbrīvošanas, 1948. gadā, viņš studēja mākslas vēsturi, filozofiju un ģermānistiku Jēnas Universitātē. Kopš 1950. gada Nolls dzīvoja Berlīnē, kur strādāja vairākos laikrakstos. No 1956. gada viņš nodarbojās ar rakstniecību.

Kopš 1946. gada Dīters Nolls bija komunistiskās partijas biedrs. Viens no pazīstamākajiem Nolla darbiem ir novele divos sējumos *Vernera Holta piedzīvojumi*. Šis darbs ir autobiogrāfisks. Pirmais sējums stāsta par jauniešiem, kuri mācās vidusskolā, bet drīz vien tiek iesaukti gaisa spēku dienestā, bet pēc tam Vērmahtā. Otrs sējums ir par pēckara dzīvi, kur bijušajam karavīram ir jāiedzīvojas jaunajā kārtībā un jāatgriežas pie miera laika dzīves. Šis darbs ir ticis izdots vairāk kā 2 miljonu eksemplāru apjomā, bet pēc pirmās daļas motīviem tika uzņemta kinofilma.

Dīters Nolls vairākkārt tika apbalvots par savu darbību literatūrā. Viņš darbojās vairākās rakstnieku organizācijās un bija Berlīnes mākslas akadēmijas biedrs no 1969. gada. Dīters Nolls nomira 2008. gada 6. februārī no vēža.

## Ārējās saites

* Wer war wer in der DDR? 
* ''Приключения Вернера Хольта''
Universal Music Group

***Universal Music Group***, saīsināti **UMG**, ir pasaulē lielākā biznesa kompānija un skaņu ierakstu meitas uzņēmums. Pati ietekmīgākā skaņu ierakstu kompānija "Lielajā skaņu ierakstu kompāniju četriniekā". Kompāniju dibinājusi franču mediju konglomerāts *[[Vivendi SA]]*.

Kompānijai ir reģionālie pārstāvji dažādās valstīs. UMG pieder pati lielākā mūzikas ierakstu izdevniecība pasaulē, *[[Universal Music Publishing Group]]*, pēc *[[BMG Music Publishing]]* iegādāšanās 2007. gada maijā.

Galvenais *Vivendi SA* birojs atrodas Parīzē, Francijā. ASV galvenais birojs atrodas Ņujorkā. Vēl Amerikas Savienotajās Valstīs kompānija pārstāvēta divos birojos: Kalifornijā un Santamonikā. Kompānijas biroji atrodas arī Londonā un Romfordā, Apvienotajā Karalistē.

## Vēsture
Kompānija *Universal Music* agrāk bija viens vesels ar *[[Universal Pictures]]*. Šīs kompānijas grupas izveide cieši saistīta ar *[[Decca Records]]* tīklu formēšanu 1934. gadā. 1962. gadā šo tīklu iegādājās korporācija *[[MCA Inc.]]*. Mūsdienās pastāvošā organizācija "UMG" izveidota 1998. gadā, kad tās dibinātājs *[[Seagram]]* (mūsdienās *[[Vivendi SA]]* sastāvā) iegādājās skaņu ierakstu studiju *[[PolyGram]]*, kuru 1945. gadā dibināja kompānija *[[Philips]]*. Nosaukumu *Universal Music Group* pirmo reizi uzņēmumam piešķīra divus gadus agrāk, kad pārdēvēja *[[MCA Music Entertainment Group]]*.

Kopš 2004. gadā *[[Vivendi Universal Entertainment]]* (kas pieder *Vivendi SA*) iegādājās šo kompāniju no NBC (kas pieder *[[General Electric]]*), *Universal Music Group* un *Universal Pictures* ir atsevišķas komercdarbības uzņēmumi.

2006. gada februārī, konglomerāts *Vivendi SA* kļuva par vienīgo *Universal Music Group* īpašnieku, atpērkot 20% akciju no līdzīpašnieka *[[Matsushita]]* (*[[Panasonic|Panasonic Corporation]]*).

2007. gada 25. maijā *Vivendi SA* pabeidza *[[BMG Music Publishing]]* pirkumu par 2,19 miljardiem ASV dolāru, pēc iegūtā atbalsta no Eiropas Savienības.

## Pazīstami mūziķi, kas ierakstījuši albumus UMG ierakstu studijā
* *[[Eminem]]*
* Ešlija Simpsone
* Dani Minoga
* *[[Akon]]*
* Aleksandrs Ribaks
* *[[t.A.T.u.]]*
* *[[Soulwax]]*

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

*
Fīrers

thumb|200px|right|Trešā reiha fīrers Ādolfs Hitlers
**Fīrers** ( — 'vadonis')  bija oficiāls valsts vadītāja tituls Trešajā reihā. Tāpat vārdu "fīrers" izmantoja SA un SS dienesta pakāpju nosaukumus, piemēram, šturmfīrers.

Kā oficiāls valsts titula nosaukums šīs vārds parādījās jau 1933. gada 23. marta Ārkārtas likumā. Ar šo likumu Ādolfam Hitleram tika piešķirtas ārkārtas pilnvaras, bet Reihstāgs savā rīcības brīvībā tika ierobežots. Nākamajā gadā, kad nomira Vācijas prezidents Hindenburgs, Hitlers sevi pasludināja arī par Vācijas prezidentu un faktiski kļuva par neierobežotu diktatoru.

Trešajā reihā tika kultivēts *Führerprinzip* (vadoņa kults), kurā Hitlers bija valsts fīrers () jeb latviski vadonis. Viens no populārākajiem saukļiem Trešajā reihā bija *Ein Volk, ein Reich, ein Führer* — "Viena tauta, Viena valsts, Viens vadonis".

Vadoņa titula un nosaukuma piedēvēšana vienai personai bija raksturīga daudziem totalitāriem un autoritāriem režīmiem un kustībām. Nacisti šo praksi pārņēma no Benito Musolīni vadītās fašistu kustības, kurai nākot pie varas Itālijā 1922. gadā, Musolīni turpmāk tika saukts par "duči", respektīvi, NSDAP lietoja vārdu "fīrers" sava politiskā līdera apzīmēšanai vēl pirms nākšanas pie varas.

Mūsdienās Vācijā šīm vārdam ir negatīva vēsturiskā slodze, tomēr šis vārds bieži vien ir sastopams dažādos salikteņos vācu valodā. Vārds "fīrers" bieži vien sadzīvē tiek izmantots, lai ironiski apzīmētu radikālo politisko kustību vadītājus.
Oomph!

***Oomph!*** ir vācu *[[Neue Deutsche Härte]]* grupa, kas izveidota 1989. gadā Volfsburgā Vācijā. 

*Oomph!* ir uzstājušies arī Latvijā, Valmieras 2006. gada rokfestivālā.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 1992: *[[Oomph! (albums)|OOMPH!]]*
* 1994: *[[Sperm (albums)|Sperm]]*
* 1995: *[[Defekt]]*
* 1996: *[[Wunschkind]]*
* 1998: *[[Unrein]]*
* 1999: *[[Plastik]]*
* 2001: *[[Ego (albums)|Ego]]*
* 2004: *[[Wahrheit oder Pflicht]]*
* 2006: *[[GlaubeLiebeTod]]*
* 2008: *[[Monster (Oomph! albums)|Monster]]*
* 2012: *[[Des Wahnsinns fette Beute]]*

* 2015: *XXV*
* 2019: *Ritual*

### Remiksu albumi
* 1998: *[[1991-1996: The Early Works]]*
* 2006: *[[1998-2001: Best of Virgin Years]]*
* 2006: *[[Delikatessen (Oomph! albums)|Delikatessen]]*
* 2010: *Truth or Dare*

### DVD
* 2007: *[[Rohstoff]]*

### Singli
* 1991: *[[Ich Bin Du]]*
* 1992: *[[Der Neue Gott]]*
* 1993: *[[Breathtaker]]*
* 1994: *[[Sex (dziesma)|Sex]]*
* 1994: *[[3+1]]*
* 1995: *[[Ice-Coffin]]*
* 1998: *[[Gekreuzigt]]*
* 1998: *[[Unsere Rettung]]*
* 1999: *[[Das weisse Licht]]*
* 1999: *[[Fieber]]* (piedaloties Ninai Hāgenai)
* 2001: *[[Supernova (dziesma)|Supernova]]*
* 2001: *[[Niemand]]*
* 2004: *[[Augen Auf!]]*
* 2004: *[[Brennende Liebe]]* (piedaloties L'Âme Immortelle)
* 2004: *[[Sex hat keine Macht]]*
* 2006: *[[Gott ist ein Popstar!]]*
* 2006: *[[Das letzte Streichholz]]*
* 2006: *[[Die Schlinge]]* (piedaloties Apocalyptica)
* 2006: *[[Gekreuzigt 2006|Gekreuzigt 2006 + The Power of Love]]*
* 2007: *[[Träumst Du?]]* (piedaloties ''Marta Jandová'')
* 2008: *[[Wach Auf!]]*
* 2008: *[[Beim ersten Mal tut's immer weh]]*
* 2008: *[[Labyrinth (singls)|Labyrinth]]*
* 2009: *[[Sandmann]]*
* 2012: *Zwei Schritte vor*
* 2015: *Alles aus Liebe*
* 2018: *Kein Liebeslied*
* 2018: *Tausend Mann und ein Befehl*

### Mūzikas videoklipi
* 1994: *Sex*
* 1998: *Gekreuzigt* 
* 1999: *Das Weiße Licht* 
* 1999: *Fieber*
* 2001: *Supernova*
* 2001: *Niemand*
* 2004: *Augen Auf!*
* 2004: *Brennende Liebe* 
* 2004: *Sex Hat Keine Macht*
* 2006: *Gott Ist Ein Popstar* 
* 2006: *God Is a Popstar* 
* 2006: *Das Letzte Streichholz* 
* 2006: *Die Schlinge* 
* 2006: *Gekreuzigt '06"* 
* 2006: *The Power Of Love*
* 2007: *Träumst Du?* 
* 2008: *Wach Auf!*
* 2008: *Beim Ersten Mal Tuts Immer Weh*
* 2008: *Auf Kurs*
* 2008: *Labyrinth*
* 2009: *Sandmann*
* 2010: *Ernten Was Wir Säen*
* 2012: *Zwei Schritte vor*
* 2015: *Alles aus Liebe*
* 2018: *Tausend Mann und ein Befehl*
* 2019: *In Namen des Vaters*

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa /

## Atsauces
Pelēkā tabaka

**Pelēkā tabaka** jeb **tabakkoks** () ir viena no savvaļas tabakas sugām, kas pieder nakteņu dzimtai (*Solanaceae*).

Pelēkā tabaka savvaļā aug Dienvidamerikā, bet mūsdienās tas ir plaši izplatīts visā pasaulē kā krāšņumaugs. Tas ir parasts augs ASV dienvidrietumu ceļmalās. Augs tiek izmantots tautas medicīnā, kā arī to smēķē vietējie indiāņi.

Eiropā tas ir netradicionāls krāšņumaugs, bet pēdējā laikā tas piesaista daudzu uzņēmēju uzmanību, jo no tabakkoka sēklām var ražot biodegvielu.

## Izskats
Pelēkā tabaka savvaļā aug augstāk par 2 metriem. Atšķirībā no daudziem citiem tabakas ģints augiem tabakkoka lapas pie stumbra piestiprinās ar kātiņu. Auga lapas un kāts ir segts ar sudrabainu sarmu, kas piešķir augam dekoratīvu sudrabaini zaļu krāsu. No pieskārieniem tas viegli zaudē sarmojumu un krāsa kļūst gaiši zaļa. 

## Atsauces
*Tabaka

## Ārējās saites
Spīdola (nozīmju atdalīšana)

**Spīdola** var būt:
* Spīdola, tēls Raiņa lugā "Uguns un nakts"
* Spīdola (personvārds)

* Spīdola (studenšu korporācija), studenšu korporācija;
* Spīdola (kuģis), Latvijas tvaikonis, sākotnēji saukts *Arvonian*;
* Spīdola (radiouztvērējs), VEF ražots tranzistoru radiouztvērējs;
* Spīdola (zemūdene), Latvijas zemūdene.

## Skatīt arī
* Spīdala, tēls Andreja Pumpura eposā Lāčplēsis
* Spīdolas balva
Sporta astroloģija

Sporta Astroloģija

Horārā astroloģija ir astroloģijas atzars, kas izmanto citu pieeju un pakļaujas nedaudz savādākiem noteikumiem kā natālā (dzimšanas) astroloģija. Horārā astroloģija tiek nepastarpināti izmantota dažādu notikumu paredzēšanai, tajā skaitā sporta spēļu iznākuma paredzēšanai.
Vispopulārākā sporta astroloģijas metode ir spēles rezultāta paredzēšana, izmantojot notikuma karti, proti, sastādot astroloģisko karti vietai un laikam, kurā notiks konkrētā spēle. Pēc zināmām pazīmēm var paredzēt spēles uzvarētāju. Tomēr jāņem vērā, ka sporta astroloģijā pastāv strikti noteikumi, jo daudzas spēles sākas vienlaicīgi un visās spēlēs kā zināms neuzvar tikai mājinieki vai favorīti. Līdz ar to sporta astrologi nodarbojas zināmā mērā ar mikroastroloģiju, jo pat pāris minūšu nobīde var padarīt prognozi neiespējamu. Šādu striktu noteikumu esamība padara sporta astrologa darbu grūtāku, jo ir jāatsijā daudzas kartes, lai atrastu karti, kas būtu radikāla jeb citiem vārdiem derīga prognozēšanai.
Lai gan minētā metodeir populārākā sporta astrologu vidū uz šo brīdi, pastāv vesela rinda citu dažādu metožu uzvarētāja noteikšanai. Piemēram, reālā laika metode, kas ir atvasināta no notikuma kartes, proti karte tiek pētīta reālā laika režīmā spēles gaitā, mēģinot atrast spilgtus momentus, kas var apzīmēt, piemēram, vārtu gūšanu futbolā. Protams, astrologs veic šādu spēles skanēšanu pirms spēles, mūsdienu astroloģijas programmatūra ļauj veikt jebkāda veida manipulācijas ar zvaigžņu karti jebkuram laikam un vietai. Pastāv metode, kas saistīta ar atsevišķu svarīgu spēlētāju (vēl jo vairāk, ja tas nav komandas sporta veids, piemēram, bokss vai teniss) dzimšanas kartes salīdzināšana ar notikuma karti vai izmantojot spēlētāja dzimšanas kartes tranzītus, proti, planētu stāvokli salīdzinājumā ar to izvietojumu spēlētāja dzimšanas kartē.
Lai gan šī astroloģijas joma ir samērā jauna un maz apgūta (tiesa, senos laikos ir bijuši mēģinājumi paredzēt uzvarētājus zirgu skriešanās sacīkstēs), sporta astrologi uzskata, ka spēj ar salīdzinoši lielu precizitāti paredzēt uzvarētāju, izmantojot savu empīrisko pieredzi.

## Atsauces
Dažādlapu araukārija

[thumb|left|Dažādlapu araukārija [Norfolka (sala)|Norfolkas salā]]
**Dažādlapu araukārija** (latīņu: *Araucaria heterophylla*) 
ir araukāriju ģints koku suga. Tā ir endēma suga un dabā aug tikai Norfolkas salā. Dažādlapu araukārija ir Norfolkas simbols. Tā ir ļoti populārs apstādījumu koks un tiek audzēta arī citur pasaulē - Austrālijā, Jaunzēlandē, ASV un Eiropas dienvidos, it sevišķi Vidusjūras valstīs. Latvijā bieži vien tiek dēvēta par "*istabas egli*" un tiek audzēta kā telpaugs.
Melbārdis

**Melbārdis** (sieviešu dzimtē Melbārde) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Egils Melbārdis (1977) — latviešu aktieris;
* Oskars Melbārdis (1988) — latviešu bobslejists.

## Skatīt arī
* Melnbārdis
Teilāne

**Teilāne** (vīriešu dzimtē Teilāns) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vietvārda Teilāni. Cilvēki ar šo uzvārdu: 
* Anita Teilāne (1985) — latviešu basketboliste;
* Zane Teilāne (1983) — latviešu basketboliste.
Ernsts Rēms

**Ernsts Jūliuss Ginters Rēms** (;  — ) bija Vācijas impērijas armijas virsnieks un vēlāk viens no NSDAP līderiem. Rēms bija viens no *[[Sturmabteilung]]*, kas bija nacistu paramilitārā organizācija, izveidotājiem, bet jau vēlāk Ādolfs Hitlers viņu iecēla par šīs organizācijas komandieri. Pēc Hitlera pavēles Rēms tika nonāvēts "Garo nažu naktī" kā potenciālais sāncensis un politiskais pretinieks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Spīdola (radiouztvērējs)

thumb|250px|Pirmā modeļa uztvērējs "Spīdola" (pārnēsāšanas rokturis no vēlāka modeļa "VEF-Spīdola 10")
thumb|250px|"Spīdola-10"
**Spīdola** ir VEF ražoto pārnēsājamo tranzistoru radiouztvērēju marka. Nosaukumu "Spīdola" ieteicis VEF inženieris Jānis Cērps par godu Raiņa lugas "Uguns un nakts" varonei Spīdolai. *Spīdola* bija Padomju Savienībā pirmais masveidā ražotais pārnēsājamais radiouztvērējs ar īsviļņu diapazonu.

## Vēsture
"Spīdolas" tipa uztvērēji tika ražoti, sākot no 1960. gada. Pirmais modelis saucās vienkārši *Spīdola* (tehniskais nosaukums ПМП-60), bet 1962. gadā sāka ražot modeli *VEF-Spīdola* ar nedaudz atšķirīgu izskatu, savukārt 1965. gadā — *VEF-Spīdola 10* "stūrainākā" korpusā. Visu šo uztvērēju shēmas bija samērā līdzīgas. Radiouztvērēju eksporta varianti, kas saucās *VEF-Transistor* un *VEF-Transistor 10*, atšķīrās ar papildus īsviļņu diapazoniem 13, 16 un 19 m viļņu uztveršanai. Radiouztvērējs ātri ieguva lielu popularitāti visā PSRS, neskatoties uz tam laikam samērā augsto cenu.

20. gadsimta 70. gados izstrādāti daudzi modernizēti populārā radiouztvērēja modeļi — *Spīdola 207*, *Spīdola 230*, *Spīdola 232*, *Spīdola 250* un citi.

## Tehniskie parametri (pirmajam modelim)
*Spīdola* ir 2. klases pārnēsājams superheterodīns ar 10 tranzistoriem shēmā. Garo un vidējo viļņu uztveršanai paredzēta magnētiskā antena, īsviļņiem — teleskopiskā antena ar iespēju pieslēgt atsevišķu ārējo antenu.
* Uztveršanas diapazoni:
** garie viļņi 150—410 kHz (2000—732 m);
** vidējie viļņi 520—1600 kHz (579—197 m)
** īsviļņi 11,6—12,0 MHz (25 m)
** īsviļņi 9,4—9,9 MHz (31 m)
** īsviļņi 7,0—7,4 MHz (41 m)
** īsviļņi 5,85—6,3 MHz (49 m)
** īsviļņi 4,0—5,8 MHz (52—75 m)
Eksporta variantam bija īsviļņu diapazoni 16, 19, 25, 31 un 41 m.
* Starpfrekvence — 465 kHz.
* Jutība ar magnētisko antenu — garajos viļņos vismaz 2 mV/m, vidējos viļņos — 1,5 mV/m. Īsviļņos 50 μV/m (ar ārējo antenu) vai 100 μV/m (ar teleskopisko antenu).
* Selektivitāte — 40 dB 1 MHz frekvencē.
* Barošanas spriegums — 9 V.
* Izmēri — 275x197x90 mm.
* Masa — 2,2 kg.

## Interesanti fakti
Čukču valodā vārds *spidola* ir sugasvārds, kas apzīmē jebkuru portatīvo tranzistoru radio.

Ir bijuši gadījumi, kad krimināllietu ietvaros pret padomju disidentiem "Spīdolas" tikušas konfiscētas kā nozieguma izdarīšanas rīki, jo ar tām varēja klausīties "Amerikas Balss" pārraides (labās selektivitātes dēļ traucējumstaciju ietekme bija mazāka).

## Ārējās saites
* Spīdola 
* Отечественная радиотехника XX века. Радиоприёмник «Спидола» 
* Uztvērēja "Spīdola" kvalitatīva fotogrāfija

## Atsauces