open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pavasara veronika

**Pavasara veronika** (*Veronica verna*) ir augu suga ceļteku dzimtas veroniku ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, tostarp visā Latvijas teritorijā, Ziemeļāfrikā un Rietumāzijā smilšainās vietās — atmatās, nezālienēs, ceļmalās un pļavās.

## Morfoloģija
Parastā veronika ir viengadīgs, 5—15 cm garš lakstaugs ar stāvu, apmatotu, dažreiz zarojošu stublāju, kurš augšdaļā ir klāts ar dziedzermatiņiem. Lapas ir sīkas 0,5—2 cm garas, 0,4—0,9 cm platas. To forma ļoti variē — no veselām līdz plūksnaini dalītām (vidusdaļā); stublāja augšējās lapas parasti ir veselas, lineāri lancetiskas.

Ziedu ķekars stublāja vai zaru galā ir blīvs un nav acīm redzami nodalīts no stublāja. Pie katra zieda ir lancetiska, stublāja lapai līdzīga seglapa, kas garāka nekā ziedkāts. Kauslapas arī ir klātas ar dziedzermatiņiem. Ziedu vainags ir gaiši zils ar tumšākām dzīslām. Auglis ir pogaļa ar seklu jomu un īsu irbuļa palieku (tā tikai mazliet pārsniedz jomu). Katrā pogaļas cirknī 6—8 sēklas. Zied no aprīļa beigām līdz jūnijam.

## Atsauces
Mārsila veronika

**Mārsila veronika** (*Veronica serpyllifolia*) ir ceļteku dzimtas veroniku ģints augu suga, kura ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp visā Latvijas teritorijā, un kā nezāle ir ieviesusies visos citos kontinentos. Tā aug atmatās, tīrumos, zālājos, ceļmalās un dažādās nezālienēs.

## Morfoloģija
Mārsila veronika ir daudzgadīgs, 5—20 cm garš lakstaugs ar kailu, gulošu vai pacilu stublāju.

Lapas ir olveidīgas vai eliptiskas, aptuveni 0,8—2 cm garas un 0,3—1 cm platas, to mala ir gandrīz gluda, gals strups, kāts — īss. Augšējās lapas ir sēdošas.

Ziedi pa vienam ir izvietoti seglapu žāklēs ķekarveidīgā ziedkopā stublāja galā. Ziedkopa ir blīva, uz ziedkopas ass var būt daži dziedzermatiņi. Vainags ir balts ar zilām vai zili violetām dzīslām, garāks nekā kauss. Kauss un pogaļa ir klāti ar dziedzermatiņiem, pogaļa ar jomu, irbuļa palieka gara. Zied no maija līdz augustam.

## Atsauces
Aleksejs Šeršunovs

**Aleksejs Šeršunovs** (1889—1970) bija Latvijas krievu skolotājs un Tautas Saeimas (1940) deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1889. gada 24. februārī Smoļenskas guberņas Belijas apriņķī sīkpilsoņa Grigorija Šeršunova ģimenē.

1911. gadā devās uz Rīgu, kur par skolotāju strādāja viņa vecākais brālis Ivans Šeršunovs. 1911. gada beigās Aleksejs Šeršunovs ticis pielaists pārbaudījumam Rīgas Mācību apgabala Pārbaudījumu komitejā, rezultātā 1912. gada janvārī viņš atestēts kā mājskolotājs un viņam piešķirtas tiesības mācīt krievu valodu. No 1912. līdz 1915. gadam strādāja J. Spicinas privātajā sieviešu ģimnāzijā, vienlaicīgi no 1912. līdz 1917. gadam — V. Zaubes četrklasīgajā vīriešu skolā. No 1915. līdz 1917. gadam bija Rīgas Tirdzniecības skolas; 1916.-1917. gadā — R. Gēgera privātās komercskolas un Rīgas Katrīnas skolas skolotājs.

Pirmā pasaules kara laikā A. Šeršunovs evakuējās uz Krieviju. No 1917. līdz 1920. gadam dzīvojis un strādājis Kurskas guberņas Dmitrijevā.

1920. gadā Aleksejs Šeršunovs atgriezies Rīgā. No 1921. gada strādājis par skolotāju Rīgas 4. pamatskolā. 1923. gadā uzņemts Latvijas pavalstniecībā. 1931. gadā kandidējis Saeimas vēlēšanās no Krievu vecticībnieku darba tautas vēlētāju saraksta Rīgas apgabalā un Rīgas pilsētas domes vēlēšanās. No 1932. gada — Rīgas 4. krievu pamatskolas pārzinis. Piedalījies krievu sabiedriskās dzīves norisēs — bijis “Rīgas Krievu izglītības biedrības” loceklis un piedalījies ikgadējo Krievu kultūras dienu pasākumu organizēšanā un rīkošanā. Bijis “Krievu skolotāju savienības” valdes loceklis.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā Šeršunovs nostājies padomju varas atbalstītāju pusē un kļuva par Tautas Saeimas deputātu no Rīgas apgabala un pēc tam – Latvijas PSR Augstākajā Padomē. 

1941. gadā evakuējās uz Krieviju, kur strādāja par skolotāju Vladimiras apgabalā. 

Pēc atgriešanās Rīgā no 1947. gada decembra bija vecākais pasniedzējs Latvijas Valsts universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātes krievu valodas un literatūras katedrā.

Miris 1970. gada 30. jūnijā Rīgā. Apglabāts Rīgas Miķeļa kapos.
## Ģimene
Dzīvesbiedre — Ksenija Šeršunova (dzim. Larionova; 1893, Vitebskas guberņa — 1973, Rīga).

Vecākais brālis — Ivans Šeršunovs (1881—1970) — skolotājs, Rīgas 6. krievu pamatskolas pārzinis.

## Atsauces
Krasta veronika

**Krasta veronika** (*Veronica teucrium*) ir ceļteku dzimtas veroniku ģints augu suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā, neiekļaujot kontinenta ziemeļu un rietumu daļu. Latvijā krasta veronika ir sastopama bieži, tomēr nevienmērīgi — visbiežāk upju ielejās un valsts austrumu daļā.

## Morfoloģija
Krasta veronika ir daudzgadīgs, 15—75 cm garš lakstaugs ar stāvu, skraji apmatotu stublāju.

Lapas ir pretējas un sēdošas. To plātne ir olveidīga ar zāģzobainu malu un skraji apmatotu apakšpusi, aptuveni 3—6 cm gara un 1—2,5 cm plata. Lapas pamats ir sirdsveidīgs.

Ziedi ir blīvos un pretējos ķekaros, kuri garumā var sasniegt pat 15 cm, pa 2 (reti 4) augšējo lapu žāklēs. Seglapas ir nelielas, apmēram ziedkāta garumā. Vainags ir plats (1—1,5 cm), vainaglapas īsi smailas, zilas, ar tumšākām dzīslām. Kauslapas piecas, apmatotas. Auglis ir kaila pogaļa ar seklu jomu, irbuļa palieka mazliet pārsniedz jomu. Ziedēšanas sezona ir jūnijā un jūlijā.

## Atsauces
Vārpu veronika

**Vārpu veronika** (*Veronica spicata*) ir mainīga izskata ceļteku dzimtas veroniku ģints augu suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā un Rietumāzijā. Latvijā tā ir sastopama visā valsts teritorijā, visbiežāk — valsts austrumu daļā.

## Morfoloģija
Vārpu veronika ir daudzgadīgs, 15—45 cm garš lakstaugs. Stublājs ir stāvs, nezarojošs, stīvs un blīvi klāts ar īsiem, atstāvošiem matiņiem. Lapas uz stublāja ir pretējas, lai gan augšējās var būt pamīšus. Pēc formas lapas ir lancetiskas, aptuveni 1,5—8 cm garas un 0,4—2 cm platas. Lapu pamats ir ķīļveidīgs, mala strupi zāģzobaina, gals strups, lapu kāts ir īss vai lapas ir sēdošas.

Ziedkopa ir blīvs un garš ķekars stublāja galotnē, kurš nedaudz atgādina vārpu. Ziedu kauss ir četrdaļīgs, vismaz divreiz īsāks nekā violeti zilais vainags. Auglis ir ieapaļa pogaļa. Zied no jūnija līdz augustam.

## Atsauces
Heroons

[thumb|250px|right|[Kambazli heroons.]]
**Heroons** () bija kādam varonim veltīta antīka svētnīca. Parasti tika celta uz domājamā kapa vai varoņa bojā ejas vietā, vai arī pie viņa kenotafa.

Varoņu kults bija plaši izplatīts senajā Grieķijā un Romā. Varoņi sastādīja atsevišķu antīkās mitoloģijas personāžu grupu. Viņu tēliem bija nozīmīga loma antīkās polisas iedzīvotāju kultūras identitātes veidošanā. Heroons bija šī kulta centrālā daļa. Tas varēja saturēt varoņa pīšļus. Taču bieži vien dažādās vietās varēja būt viena un tā paša varoņa herooni.

## Atsauces
Garlapu veronika

**Garlapu veronika** (*Veronica longifolia*) ir mainīga izskata augu suga ceļteku dzimtas veroniku ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, tostarp bieži visā Latvijas teritorijā, un vietumis arī Ziemeļamerikā kalnu un ziemeļu apvidos, ūdenstilpju palienēs, mitrās pļavās, krūmājos un grāvjos.

## Morfoloģija
Garlapu veronika ir daudzgadīgs, 50—130 cm garš lakstaugs. Tā stublājs ir stāvs, apakšdaļā kails, augšdaļā apmatots, vienkāršs vai ziedkopā zarojošs.

Lapas ir iegareni olveidīgas vai lancetiskas, 3—15 cm garas un 1—4 cm platas. Tās uz stublāja izvietotas mieturos pa 3 vai 4, dažreiz pretējas. Lapas mala ir asi zāģzobaina, gals smails, kāts īss.

Ziedkopa ir blīvs, 5—25 cm garš ķekars stublāja vai stāvo zaru galā, pēc formas atgādina vārpu. Seglapas ir īlenveidīgas, garākas nekā ziedkāts. Kauss ir četrdaļīgs, īsāks nekā zilais vainags. Auglis ir kaila pogaļa ar jomu. Zied no jūnija vidus līdz augustam.

## Atsauces
Buleitērijs

[thumb|250px|right|[Prienes buleitērijs.]]
**Buleitērijs** () bija antīko laiku administratīva celtne. Senajā Grieķijā buleitērijs bija paredzēts bule vai svētnīcas apvienotās padomes sapulcēm. Pretstatā tautas sapulce (*ekklesia*) savācās daudz lielākās telpās ekleziasterionos.

Buleitērijs parasti bija taisnstūra ēka, kur pārsedzi balstīja kolonnu rinda, bet sēdvietu rindas bija izvietotas terasveidīgi. Hellēnisma laika lielajās celtnēs, kad pilsētvalsti pārvaldīja buleits, galvenās zāles priekšpusē atradās ar kolonādi pa perimetru norobežots pagalms ar dārzu un strūklakām, bet ieeju izdaiļoja svinīgs portiks.

## Atsauces
Nameja krastmala

**Nameja krastmala** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Dzirciema apkaimē. Iela sākas no Raņķa dambja, iet gar Zunda krastu pretējā pusē Ķīpsalai un beidzas apļveida krustojumā ar Durbes ielu. Kopējais ielas garums ir 470 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Iela nav apbūvēta (apbūve iespējama tikai Zundam pretējā ielas pusē).

## Vēsture
Nameja krastmala ir izveidota 2010. gadā ar Rīgas domes lēmumu vienlaikus ar citām šī rajona jaunajām ielām: Aisteres ielu un Durbes ielu. Ielas izbūve tika pabeigta 2013. gadā līdz ar Krišjāņa Valdemāra ielas un Daugavgrīvas ielas satiksmes mezgla izbūvi.

Iela nosaukta 13. gadsimta zemgaļu vadoņa Nameja vārdā.

## Ielu savienojumi
Nameja krastmala ir savienota ar šādām ielām:
* Raņķa dambis (T veida krustojums)
* Durbes iela (apļveida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzirciems
* Nameja iela

## Atsauces
Too Cool to Kill

***Too Cool to Kill*** () ir 2022. gada Ķīnas spriedzes kinokomēdija, kas balstīta uz 2008. gada filmas *[[The Magic Hour]]* motīviem. Filmas režisors un scenārija autors ir Ksins Venksongs un šī ir viņa debija režijā. Galvenajā lomā ir Vei Ksans, kas atveido iesācēju aktieri, kuru uzaicina atveidot galveno lomu spēlfilmā un kas beidzās ar nokļūšanu bīstamā situācijā. Filmas pirmizrāde Ķīnā notika  (Ķīniešu Jaunais gads), bet ASV filmas pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Wuzhou Film Distribution

***Wuzhou Film Distribution*** () ir Ķīnas filmu izplatīšanas uzņēmums, kas pieder *[[Wanda Group]]*.

Starp studijas ienesīgākajām filmām 2022. gada filma *[[Too Cool to Kill]]*.

## Atsauces
Jani Hakanpē

**Jani Hakanpē** (; dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Hakanpē pārstāv NHL komandu Toronto "Maple Leafs". 2010. gada NHL draftā Hakanpē ar kopējo 104. numuru ceturtajā kārtā izvēlējās Sentluisas "Blues".

2011. gadā debitējis Somijas komandas Espo "Blues" rindās. Vēlāk pārcēlies uz Ziemeļameriku, kur spēlējis AHL komandās Piorijas "Rivermen" un Čikāgas "Wolves". 2015. gadā atgriezies Somijā un pievienojies Oulu "Kärpät". Ar "Kärpät" komandu 2018. gadā kļuvis par Somijas hokeja līgas uzvarētāju. 2019. gadā noslēdzis līgumu ar NHL komandu Anahaimas "Ducks". 2021. gada aprīlī viņš tika aizmainīts uz Karolīnas "Hurricanes", bet tā paša gada jūlijā uz Dalasas "Stars".

Hakanpē, būdams brīvais aģents pēc trīs gadu līguma termiņa beigām "Stars" komandā, 2024. gada 2. jūlijā parakstīja divu gadu līgumu par 3 miljoniem ASV dolāru ar Toronto Maple Leafs komandu.  Lai gan Maple Leafs vēlāk atzina pievienošanos komandai, Hakanpē vienošanās aizkavējās un tika atklāts, ka tā nekad oficiāli netika parakstīta, jo pastāv bažas par spēlētāja ceļgala savainojumu. Klubs oficiāli ar viņu parakstīja viena gada līgumu tikai 2024. gada 11. septembrī.

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 2019. gada Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Būns Dženers

**Būns Roberts Kenets Dženers** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2013. gada Dženers pārstāv NHL komandu Kolumbusas "Blue Jackets". 2011. gada NHL draftā Dženeru ar kopējo 37. numuru otrajā kārtā izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets".

Kolumbusas "Blue Jackets" rindās debitējis 2013–14. gada sezonā. 2021. gada oktobrī kļuvis par "Blue Jackets" komandas kapteini.

Kanādas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 2015. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Markuss Nutivāra

**Markuss Nutivāra** (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2020. gada Nutivāra pārstāv NHL komandu Floridas "Panthers". 2015. gada NHL draftā Nutivāru ar kopējo 189. numuru septītajā kārtā izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets".

Iepriekš spēlējis Somijas komandās Joensū "Jokipojat", Oulu "Kärpät" un Kajāni "Hokki", kā arī četras sezonas pavadījis Kolumbusas "Blue Jackets" rindās.

Somijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2018. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Sirmā veronika

**Sirmā veronika** (*Veronica incana*) ir ceļteku dzimtas veroniku ģints augu suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas dienvidos, dienvidaustrumos un Āzijā, bet Latvijā, kur tā ir uzskatāma par ļoti retu, adventīvu augu, tā atrodas tālu ziemeļrietumos no auga dabiskā izplatības areāla. Augs aug stepēs, akmeņainās nogāzēs, uz klintīm, sausos priežu mežos un solončaku pļavās.

## Morfoloģija
Sirmā veronika ir daudzgadīgs 10—45 cm garš lakstaugs ar ložņājošu sakneni. Stublājs ir stāvs, stingrs vai pacils un parasti vienkāršs. Viss augs ir pelēcīgi balts un tūbaini apmatots.

Lapas ir pretējas, plātnes forma ir no olveidīgas līdz iegareni lancetiskai. Tās ir aptuveni 2—10 cm garas un 0,5—2 cm garas, slīpi augšupvērstas un nedaudz piespiestas pie stublāja. Lapas mala augšdaļā ir gluda, bet apakšdaļā sīkjomaina vai attāli strupi zobaina, gals ir smails, un pamats ķīļveidīgs. Pašas apakšējās lapas ir satuvinātas un veido it kā rozeti; šo lapu kāts līdz 2,5 cm garš.

Ziedu ķekars ir 3—10 cm garš. Seglapas ir īlenveidīgas, divreiz garākas nekā ziedkāts, un balti tūbainas. Kauss ir dziļi šķelts vai dalīts četrās nevienādās daļās. Vainags ir zils, divas vai trīs reizes pārsniedz kausa garumu. Auglis ir ieapaļa pogaļa, gals noapaļots, joma sekla. Ziedēšanas sezona ir no maija līdz jūlijam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kliedziens (2022. gada filma)

**"Kliedziens"** (, tāpat zināms kā *Scream 5*) ir 2022. gada ASV slešers. Filmas režisori ir *[[Radio Silence]]* (Mets Betineli Olpins un Tailers Džilets), scenāristi ir Džeimss Vanderbilts un Gajs Bjusiks. Šī ir filmu sērijas piektā filma. Neskatoties uz baumām, ka filma būs sērijas pārstartēšana, filma ir tiešs turpinājums iepriekšējai sērijas daļai "Kliedziens 4" (*Scream 4*, 2011) un šī ir pirmā filma sērijā, ko nav režisējis Vess Kreivens, kurš mira 2015. gadā. Filma ir veltījums Kreivena piemiņai. Galvenās lomas atveido Melisa Barera, Meisons Gudings, Dženna Ortega un Džeks Kveids, kā arī Mārlija Šeltone, Skīts Alričs, Kortnija Koksa, Deivids Ārkets un Neve Kempbela, kas turpina atveidot lomas no iepriekšējām sērijas daļām. Filmas darbība norisinās divdesmit piecus gadus pēc pirmajām Vudsboro slepkavībām, kad parādās cita Spoku seja un sāk sekot pusaudžu grupai, kas kaut kādā veidā ir saistīta ar pirmajām slepkavībām. Līdzīgi kā iepriekšējās sērijas daļās filmā ir apvienota vardarbība no slešeru žanra filmām kopā ar melno humoru un *[[whodunit]]* noslēpumu atminēšanu, lai izsmietu filmu pārstartēšanu un turpinājumu izdošanu. Tāpat filma atspoguļo fanu kultūru un plaisu starp šausmu māksliniecisko kino un klasiskajām slešara filmām.

Par "Kliedziena" piekto un sesto daļu jau sprieda uzreiz pēc filmas "Kliedziens 4" iznākšanas 2011. gadā, tomēr Kreivens, scenārists Kevins Viljamsons un izpildproducents Hārvijs Vainstīns šaubījās par sērijas turpināšanu pēc ceturtās daļas zemajiem kases ienākumiem. Pēc 2017. gada Vainstīna seksa skandāla un *[[The Weinstein Company]]* slēgšanas, 2019. gada novembrī tiesības uz "Kliedziena" filmu sēriju ieguva *[[Spyglass Media Group]]*, kas vēlāk apstiprināja, ka tiks veidota jauna filma. Nākamajā gadā Viljamsons, kas atgriezās kā izpildproducents, apstiprināja, ka filma nebūs sērijas restarts un 2020. gada martā par jaunās filmas režisoriem apstiprināja *Radio Silence*. Mēnesi vēlāk Kempbela un Ārkets apstiprināja atgriešanos filmu sērijā, savukārt Koksa un pārējie aktieri projektam pievienojās visas vasaras garumā. Filmas veidošanu aizkavējās dēļ COVID-19 pandēmijas, un filmēšana norisinājās 2020. gadā no septembra līdz novembrim Ziemeļkarolīnā. Lai izvairītos no sižeta noplūdes, izveidoja vairākus scenārijus un uzfilmēja papildu ainas.

Filmas "Kliedziens" pirmizrāde ASV kinoteātros notika  un to izplatīja *[[Paramount Pictures]]*. Latvijā filmas pirmizrāde notika dienu ātrāk — 13. janvārī. Filmas kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru. Tā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas atzīmēja Kreivena mantojuma saglabāšanu, un daži šo filmu pat nosauca par labāko no "Kliedziena" turpinājumiem. Par turpinājuma izstrādi paziņoja 2022. gada februārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vairogu veronika

**Vairogu veronika** (*Veronica scutellata*) ir ceļteku dzimtas veroniku ģints augu suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, tostarp nereti visā Latvijas teritorijā, Rietumāzijā un dažviet Ziemeļāfrikā. Parasti atsevišķi vairogu veronikas eksemplāri aug mitrās vai pārmitrās, skrajās vietās pļavu ieplakās, atmatās, uz aizaugošiem ceļiem, izžūstošās peļķēs un grāvjos, arī purvos.

## Morfoloģija
Vairogu veronika ir daudzgadīgs, 15-50 cm garš lakstaugs. Auga stublājs ir ļogans, kails vai skarbmatains, gulošs vai pacils, mezglos sakņojas, un vismaz pie pamata četršķautņains.

Lapas ir lineāri lancetiskas vai lineāras, aptuveni 2—5 cm garas un 0,3—0,7 cm platas. Tās ir uz stublāja sēdošas un pretēji izvietotas. Lapas plātnes mala ir gandrīz gluda vai attāli sekli zobaina, lapas gals ir smails.
border|left|thumb|207x207px|Zieds
Ziedi ir izvietoti ļoti skrajos ķekaros lapu žāklēs. Ziedkāts ir ļoti garš. Zieda kauss ir četrdaļīgs, daudz īsāks nekā vainags. Vainags ir balts līdz gaišzils vai gaišsārts ar tumšākām dzīslām. Auglis ir olveidīga pogaļa ar jomu galā un garu irbuļa palieku. Zied no jūnija līdz augustam.

## Atsauces
Dilēna veronika

**Dilēna veronika** (*Veronica dillenii*) ir augu suga ceļteku dzimtas veroniku ģintī. Savvaļā tā sastopama Eiropas vidienē un austrumu daļā, kā arī dažviet Āzijā. Dilēna veronika ir sastopama arī Latvijā, lai gan ļoti reti, jo Latvija atrodas uz ziemeļiem no sugas vienlaidu izplatības areāla.

Augs aug nelielās grupās sausās, smilšainās vietās — tīrumos, ceļmalās, gar dzelzceļiem.

## Morfoloģija
Dilēna veronika ir lakstaugs ar stāvu, vienkāršu vai maz zarojošu stublāju, kurš apmatots ar vienkāršiem matiņiem un dziedzermatiņiem.

Auga lapas pārsvarā ir uz stumbra sēdošas, taču pašas apakšējās mēdz būt ar īsu kātu. Tās ir nespodri zaļas, diezgan biezas, gandrīz kailas, aptuveni 0,5—2 cm garas un 0,4—0,9 cm platas. Lapas stublāja apakšdaļā un vidū ir plūksnaini šķeltas vai dalītas 5—7 daļās, bet augšējās lapas veselas.

Ziedu ķekars ir stublāja vai zaru galā, tas ir blīvs un nav acīmredzami nodalīts no stublāja. Ziedu seglapas ir līdzīgas stublāja lapām, tās ir garākas nekā ziedkāts. Kauslapas klātas ar dziedzermatiņiem. Vainags ir tumši zils. Auglis ir pogaļa ar seklu jomu un garu irbuļa palieku, kas tālu pārsniedz jomu. Katrā pogaļas cirknī 9—13 sēklas. Zied maijā un jūnijā.

## Atsauces
Nāve uz Nīlas (filma)

**"Nāve uz Nīlas"** () ir 2022. gada mistērijas filma. Filmas režisors ir Kenets Brana, scenārija autors ir Maikls Grīns. Tā balstīta uz Agatas Kristi 1937. gada tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Filmas producenti ir Brana, Ridlijs Skots, Džūdija Hoflunde un Kevins Volšs. Šis ir filmas "Slepkavība Austrumu ekspresī" (2017) turpinājums, kurā Toms Beitmans un Brana tāpat kā pirmajā filmā atveido Buku un Erkilu Puaro. Pārējās lomas atveido Anete Beninga, Rasels Brends, Ali Fazals, Dona Frenča, Gala Gadota, Ārmijs Hamers, Rouza Leslija, Emma Makija, Sofija Okonedo, Dženifere Sondersa un Letiša Raita. Šī ir trešā ekrāna adaptācija Agatas Kristi romānam, pēc 1978. gada filmas un sērijas televīzijas seriālā "Agata Kristi. Erkils Puaro" (*Agatha Christie's Poirot*). Filmēšana sākās 2019. gada septembrī un ilga līdz decembrim, filmēšanas vietām izvēloties *[[Longcross Studios]]* Anglijā un Maroku.

Pēc vairākām pirmizrādes pārcelšanām COVID-19 pandēmijas ierobežojumu dēļ, filmas "Nāve uz Nīlas" pirmizrāde sākotnēji notika vairākās pasaules valstīs , bet Apvienotajā Karalistē un ASV divas dienas vēlāk — 11. februārī. Latvijā pirmizrāde notika . Filma saņēmusi dažādas kritiķu atsauksmes, kuri norāda, ka filma sanākusi vājāka par iepriekšējo daļu, taču novērtēja tās vecmodīgo stilu. Tās pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru pie  ASV dolāru ražošanas budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sorcerer

***Sorcerer*** ir 1977. gada ASV trillera filma, kuras režisors un producents ir Viljams Frīdkins. Filmā galvenās lomas atveido Rojs Šaiders, Bruno Kremērs, Fransisko Ravals un Amidū. Filma ir balstīta uz 1950. gada franču rakstnieka Žorža Arno romāna *Le Salaire de la peur* un tā tiek uzskatīta par franču filmas "Maksa par bailēm" (1953) rimeiku.

Filma ir par četriem, ar dažādu pagātni, svešiniekiem no visas pasaules, kuri satiekas Kolumbijas ciemā, kur viņi ir norīkoti, lai pārvestu vecu un ārkārtīgi nestabilu dinamītu.

Filmas *Sorcerer* filmēšana notika Dominikānā. Frīdkina konflikti ar filmēšanas komandu un grūtības ar filmēšanu, sadārdzināja filmas uzņemšanu līdz 22 miljoniem ASV dolāriem. Augošās izmaksas prasīja divu lielāko filmu studiju, *[[Universal Pictures]]* un *[[Paramount Pictures]]*, iesaistīšanos.

Filma izdošanas brīdī saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes. Filma ASV nopelnīja tikai 5,9 miljonus dolārus. Vairāki kritiķu un pats Frīdkins komerciālo neveiksmi skaidroja ar to, ka filma iznāca gandrīz vienā laikā ar filmu "Zvaigžņu kari", kas ātri kļuva par popkultūras fenomenu. *Sorcerer* mūsdienās tiek uzskatīta par meistardarbu, kā ar par vienu no 70. gadu labākajām amerikāņu filmām. Frīdkins *Sorcerer* uzskata par vienu no savām labākajām filmām, kā arī par filmu, ko bija visgrūtāk uzņemt. Panākumus guva filmas skaņu celiņš, kuras autori bija grupa *[[Tangerine Dream]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jackass uz visiem laikiem

**"Jackass uz visiem laikiem"** () ir 2022. gada ASV realitātes kinokomēdija. Filmas režisors un producents ir Džefs Tremeins, pārējie producenti ir Spaiks Džonzs un Džonijs Noksvils, izplatītājs — *[[Paramount Pictures]]*. Šī ir ceturtā ''Jackass'' filmu sērijas filma pēc "Trakuļi 3D" (2010). Galvenās filmas zvaigznes ir *Jackass* sākotnējais pamatsastāvs — Noksvils, Stīvs-O, Kriss Pontiuss, Deivs Inglends, Vī Mens, Bīstamais Erens un Prestons Leisijs, kuriem pievienojušās dažādas slavenības un viens no sākotnēja sastāva *Jackass* locekļiem Bems Mārdžera, ar kuru tika lauzts līgums filmas veidošanas laikā.

Filmas *Jackass Forever* pirmizrāde notika  Ķīniešu teātrī Holivudā, Kalifornijā, bet ASV kinoteātros to sāka demonstrēt divas dienas vēlāk — 4. februārī. Filma saņēmusi daudz pozitīvas kritikas, un daudzi norāda, ka šī iespējams ir labākā sērijas filma. Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru.

## Sižets
Filma *Jackass* ir kaskadieru triku, skeču un nejaušu cilvēku izjokošanu izlase.

Filmā Džonijā Noksvilā ietriecas bullis; Stīva O dzimumloceklis kļūst par bišu stropu; Deivu Inglendu aplej ar cūku spermu; maitas putns ēd gaļas gabalus no "Vī Mena" ķermeņa; Erenam Makgīhijam zirneklis iekoda krūtsgalā; Prestona Leisija pautus izmanto kā boksa maisu; Zeks Holmss lec kaktusu laukā; Reičela Volfsone laiza elektrošokeri, pēc tam viņu lūpās iedzeļ skorpions; *Poopies* cīnās pret Teksasas sarkano čūsku; Ēriks Manaka pilnā ātrumā ietriecas sienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Precēsimies

**"Precēsimies"** () ir 2022. gada ASV romantiskā kinokomēdija. Filmas režisore ir Keta Koiro, scenāristi ir Džons Rodžerss, Tamija Sāgera un Hārpers Dills. Filma veidota pēc Bobija Krosbija tāda paša nosaukuma grafiskā romāna. Galvenajā lomā ir Dženifere Lopesa (Keta Valdesa), popzvaigzne, kas izvēlas apprecēt svešinieku, kas tur zīmi "Precēsimies" (Ouens Vilsons), pēc tam, kad uzzin, ka viņas skatuves partnerim Bastiānam (Maluma) ir romantiska dēka. Otrā plāna lomas atveido Džons Bredlijs, Sāra Silvermane un Hloja Kolmena.

2019. aprīlī paziņoja par filmas izstrādi un projektam pievienojās Lopesa, Vilsons un Koiro kā režisore. Tā paša gada jūlijā *[[Universal Pictures]]* iegādājās filmas izplatīšanas tiesības. Filmēšana norisinājās 2019. gada oktobrī un novembrī Manhatanā. Tāda paša nosaukuma filmas skaņu celiņu producēja Lopesa un Maluma. Galveno singlu *[[Pa' Ti + Lonely|Pa' Ti]]* izdeva , un tas uzreiz ierindojās devītajā vietā *[[Billboard (žurnāls)|Billboard]]* *[[Hot Latin Songs]]* topā, iezīmējot Lopesas augstāko vietu ASV mūzikas topos kopš 2017. gada.

Filmas "Precēsimies" pirmizrāde sakarā ar COVID-19 pandēmijas ierobežojumiem tika divas reizes pārcelta un tā notika  Losandželosā, ASV kinoteātros un straumēšanas servisā *[[Peacock|Peacock Premium]]* filma nonāca tā paša gada 11. februārī. Filma saņēma dažādas kritiķu atsauksmes un tās pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Monika Puiga

**Monika Puiga** (; dzimusi  Sanhuanā) ir Puertoriko tenisiste, 2016. gada olimpisko spēļu čempione vienspēlēs; divu WTA turnīru uzvarētāja vienspēlēs; bijusī pasaules otrā rakete junioru rangā; junioru *Grand Slam* divu turnīru fināliste vienspēļu sacensībās (2011. gada Austrālijas un Francijas atklātais čempionāts tenisā).

## Atsauces

## Ārējās saites
Peka Lundmarks

**Peka Lundmarks** (*Pekka Lundmark*; dzimis ) ir Somijas uzņēmējs. Kopš 2020. gada viņš ir uzņēmuma *[[Nokia]]* prezidents un izpilddirektors. Viņš ir bijis uzņēmumu *[[Hackman]]*, *[[Konecranes|KCI Konecranes]]*, *[[Fortum]]* izpilddirektors, *[[Marimekko]]* padomes priekšsēdētājs.

## Biogrāfija
Peka Lundmarks piedzima 1963. gada 9. decembrī Espo.
1988. gadā viņš Helsinku Tehniskajā augstskolā ieguva maģistra grādu lietišķajā fizikā.

1885. gadā Lundmarks sāka strādāt programmatūras uzņēmumā *VIA Information Systems*.
1990. gadā viņš pārgāja darbā uzņēmumā *[[Nokia]]*, kur ieņēma dažādus vadošus amatus.
2000. gadā Peka Lundmarks pievienojās uzņēmumam *Startupfactory Oy*.
2002. gadā viņš kļuva par galda un virtuves piederumu uzņēmuma *[[Hackman]]* prezidentu un izpilddirektoru.
2004. gada augustā Lundmarks kļuva par celšanas iekārtu uzņēmuma *[[Konecranes|KCI Konecranes]]* izpildviceprezidentu. 2005. gada 17. jūnijā viņš tika apstiprināts par uzņēmuma prezidentu un izpilddirektoru.
No 2008. līdz 2015. gadam Lundmarks bija uzņēmuma *[[Marimekko]]* padomes priekšsēdētājs.
2015. gada 2. aprīlī Lundmarks kļuva par enerģētikas uzņēmuma *[[Fortum]]* prezidentu un izpilddirektoru.

2020. gada 2. martā sakaru iekārtu uzņēmuma *[[Nokia]]* direktoru padome paziņoja, ka Peka Lundmarks būs *Nokia* jaunais prezidents un izpilddirektors. Bija plānots, ka Lundmarks pametīs *Fortum* 31. augustā un pievienosies *Nokia* 1. septembrī, nomainot Radžīvu Suri, kurš bija *Nokia* prezidents un vadītājs kopš 2014. gada. Suri paliktu valdē kā padomdevējs pirmo gadu pēc atkāpšanās no amata. Jūnijā tika paziņots, ka Lundmarks pievienosies *Nokia* 2020. gada 1. augustā, vienu mēnesi agrāk nekā plānots. Paziņojums sekoja pēc tam, kad *Fortum* paziņoja, ka tās finanšu direktors Markuss Rauramo no 1. jūlija pārņems *Fortum* izpilddirektoru amatu.

Lundmarks ir darbojies vairākās Somijas rūpniecības organizāciju padomēs, piemēram, *Climate Leadership* padomē, Somijas ekonomikas pētniecības institūtā (*Etla*) padomē, Somijas uzņēmējdarbības delegācijas padomē. Lundmarks ir bijis komisārs ANO Platjoslas komisijā. Viņš bija Somijas Tehnoloģiju nozares asociācijas priekšsēdētājs no 2011. līdz 2012. gadam un Somijas Rūpniecības konfederācijas valdes priekšsēdētājs no 2019. līdz 2020. gadam.

Peka Lundmarks ir precējies, viņam ir trīs bērni

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pekka Lundmark  Linkedin
* Pekka Lundmark, President and Chief Executive Officer (CEO) Nokia
Godzilla (2014. gada filma)

**"Godzilla"** () ir 2014. gada ASV monstru filma, kuras režisors ir Gerets Edvardss. Šī ir *[[Toho]]* "Godzilla" filmu sērijas 30. filma, pirmā *[[Legendary Entertainment|Legendary]]* *[[Monsterverse]]* sērija filma un otrā "Godzillas" filma, kas pilnībā producēta Holivudas studijā. Galvenās lomas atveidojuši Ārons Teilors-Džonsons, Kens Vatanabe, Elizabete Olsena, Žiljeta Binoša, Sallija Hokinsa, Deivids Stratērns un Braians Krenstons. Filmā karavīrs mēģina atgriezties pie savas ģimenes, nokļūstot senas sāncensības krustugunīs starp Godzillu un diviem parazītiskiem briesmoņiem, kas zināmi kā MUTO.

Projekts 2004. gadā aizsākās kā IMAX īsfilma, kas 2009. gadā nokļuva *Legendary* rīcībā un tika pārstrādāts pilnmetrāžas spēlfilmā. Filma oficiāli izziņota 2010. gada martā un 2011. gada janvārī paziņoja, ka tās režisors būs Edvardss. Filmēšana norisinājās 2013. gadā no marta līdz jūlijam ASV un Kanādā.

Filmas "Godzilla" pirmizrāde notika  ''Dolby'' teātrī, bet ASV un Latvijas kinoteātros to sāka demonstrēt . Tā galvenokārt saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas slavēja režiju, vizuālos efektus, mūziku, operatora darbu, cieņu pret oriģinālu un Krenstona aktierspēli, bet kritizēja scenāriju, tēlus un Godzillas ekrāna laiku. Filmai bija labi kases ienākumi, pasaulē nopelnot  ASV dolārus ar  lielu ražošanas budžetu un  mārketinga kampaņai. Filmas finansiālie panākumi pamudināja *Toho* izveidot jaunas sērijas filmas un *Legendary* veidot turpinājumus "Godzilla II: Briesmoņu karalis" (2019) un "Godzilla pret Kongu" (2021).

## Atsauces

## Ārējās saites
Godzilla II: Briesmoņu karalis

**"Godzilla II: Briesmoņu karalis"** () ir 2019. gada ASV monstru filma, kuras režisors un scenārija līdzautors ir Maikls Douertijs. Šīs ir turpinājums filmai "Godzilla" (2014) un ir 35. filma "Godzilla" filmu sērijā, un *[[Legendary Entertainment|Legendary's]] [[Monsterverse]]* trešā filma, kā arī trešā "Godzilla" sērijas filma, ko pilnībā producējusi Holivudas studija. Galvenās lomas atveidojuši Kails Čāndlers, Vera Fārmiga, Millija Bobija Brauna, Bredlijs Vitfords, Sallija Hokinsa, Čārlzs Denss, Tomass Midldičs, Aiša Hindsa, O'Šī Džeksons jaunākais, Deivids Stratērns, Kens Vatanabe un Žana Cji. Filmā cilvēkiem jāpaļaujas uz Godzillu un Motru, lai uzvarētu karali Gidoru, kurš ir pamodinājis Rodanu un citus titānus, lai iznīcinātu pasauli.

Turpinājums tika apstiprināts uzreiz pēc filmas "Godzilla" pirmizrādes ar domu, ka Garets Edvardss turpinās režisēt triloģiju. 2016. gada maijā Edvardss pameta projektu. 2016. gada oktobrī Doghertijs un Šīldss tika nolīgti, lai pārrakstītu scenāriju. 2017. gada janvārī Douertiju apstiprināja režisora amatā. Filmēšana norisinājās 2017. gadā no jūnija līdz septembrim Atlantā. Filma veltīta izpildproducenta Jošimitsu Bano (filmas *[[Godzilla vs. Hedorah]]* režisors) un pirmajam Godzilla tēla atveidotājam Haruo Nakadžimas piemiņai, abi nomira 2017. gadā.

Filmas "Godzilla II: Briesmoņu karalis" pirmizrāde ASV un Latvijā notika . Tā saņēma dažādas kritiķu atsauksmes, kas slavēja vizuālos efektus, spriedzes skatu secību, operatora darbu un skaņu celiņu, bet kritizēja sižetu, filmas tempu, noskaņu un tēlus. Filma bija kases izgāšanās, pasaulē nopelnot  ASV dolāru pie 170—200 miljonu ražošanas budžeta un 100—150 miljonu mārketinga kampaņas. Turpinājums "Godzilla pret Kongu" iznāca .

## Atsauces

## Ārējās saites
Aģentes 355

**"Aģentes 355"** () ir 2022. gada ASV spiegu filma. Filmas režisors ir Saimons Kinbergs, scenāriju sarakstījuši Terēza Rebeka un Kinbergs pēc Rebekas stāsta motīviem. Galvenās lomās Džesika Česteina, Penelope Krusa, Faņa Binbina, Diāna Krīgere un Lupita Ņono atveido starptautisku spiegu grupu, kam jāstrādā kopā, lai apturētu Otrajā pasaules karā izveidotu teroristu organizāciju. Otrā plāna lomas atveido Edgars Ramiress un Sebastians Stens. Nosaukums aizgūts no Amerikas revolūcijas laika sievietes spiedzes slepenā vārda.

Česteina attīstīja ideju par filmu kopā ar Kinbergu strādājot pie filmas "X-cilvēki: Tumšais Fēnikss". Projekts oficiāli tika izziņots 2018. gada maijā un izplatīšanas tiesības 71. Kannu kinofestivālā iegādājās *[[Universal Pictures]]*. Filmēšana norisinājās 2019. gadā no jūlija līdz septembrim Parīzē, Marokā un Londonā. Filmas "Aģentes 355" pirmizrāde ASV notika , bet Latvijā piecas dienas vēlāk — 12. janvārī. Tā saņēmusi pārsvarā negatīvas kritiķu atsauksmes, kas kritizē to kā vispārīgu un neiedvesmojošu, lai gan aktieri tomēr saņēma zināmu atzinību. Tāpat filma ir arī kases izgāšanās, pasaulē nopelnot tikai  ASV dolāru pie  liela budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Suns (filma)

**"Suns"** () ir 2022. gada ASV komēdijdrāmas ceļa filma, kuras režisors ir Čenings Teitums un Rīds Kerolains. Galvenās lomas atveidojuši Čenings Teitums, Džeina Adamsa, Kevins Nešs, Korjanka Kilčere, Ītans Sūplī, Emija Reivera Lampmena un Nikola LaLiberte. Filmā armijas reindžeram jāved sava kritušā komandiera suns uz viņa bērēm.

Filmas pirmizrāde ASV notika , Latvijā — . Tā saņēmusi galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, un pasaulē nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru pie  budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Top Gun: Maveriks

**"Top Gun: Maveriks"** () ir 2022. gada ASV asa sižeta drāmas filma. Filmas režisors ir Džozefs Kosinskis, scenāristi Ērens Krūgers, Ēriks Vorens Singers un Kristofers Makkvarijs. Filma ir turpinājums 1986. gada filmai "Labākais šāvējs". Galvenās lomas atveido Toms Krūzs, Mailss Tellers, Dženifere Konelija, Džons Hemms, Glens Pauels, Lūiss Pulmens, Eds Heriss un Vels Kilmers. Krūzs un Kilmers atgriežas iepriekšējās filmas lomās. Filma stāsta par Maverika nevēlēšanos pēc 36 gadiem atgriezties TOPGUN instruktoru programmā, kur viņam jāsastopas ar savu pagātni, apmācot jaunāku lidotāju grupu, tostarp Maverika mirušā labākā drauga dēlu.

Par filmas "Labākais šāvējs" turpinājumu *[[Paramount Pictures]]* paziņoja 2010. gadā. Krūzs un Kilmers piekrita atgriezties savās pirmās filmas lomās, tāpat savu piedalīšanos apstiprināja Džerijs Brukhaimers un režisors Tonijs Skots. 2012. gada vidū bija gatavs scenārija melnraksts. Tomēr tā paša gada 19. augustā Skots izdarīja pašnāvību un gatavošanos filmas ražošanai apturēja. Filma veltīta Skota piemiņai. 2017. gada jūnijā Kosinski nolīga jauna scenārija melnraksta sarakstīšanai. Filmēšana norisinājās no 2018. gada maija līdz 2019. gada aprīlim Kalifornijā, Vašingtonā un Mērilendā. Filmēja izmantojot IMAX sertificētas 6K pilnkadra kameras.

Filmas "Top Gun: Maveriks" pirmizrāde notika  *[[CinemaCon]]*. ASV un Latvijas kinoteātros filmu demonstrē no , filmas izplatītājs ir *[[Paramount Pictures]]*. Pēc filmas demonstrēšanas kinoteātros tā būs pieejama straumēšanas servisā *[[Paramount+]]*. Sākotnēji filmas pirmizrāde bija plānota , bet tā tika atlikta, lai ļautu pēcapstrādē kvalitatīvāk apstrādāt sarežģītās lidmašīnu ainas. Pēc COVID-19 pandēmijas ierobežojumu sākšanās filmas pirmizrāde vēl vairākas reizes tika pārcelta. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, un daudzi kritiķi uzskata, ka tā ir pārspējusi pirmo filmu. Tās pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, padarot to par otro ienesīgāko 2022. gada filmu, kā arī otro filmu, kuras pasaules kases ienākumi COVID-19 pandēmijas laikā pārsnieguši viena miljarda robežu, un ienesīgāko filmu ar Toma Krūza piedalīšanos.

Filma nominēta 80. Zelta globusa balvai kategorijās "Labākā drāmas filma" un "Labākā oriģināldziesma" (*Hold My Hand*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Betmens: Nāvējošais joks

**"Betmens: Nāvējošais joks"** () ir 2016. gada ASV pieaugušo animācijas supervaroņu trillera filma, ko veidojusi studija *[[Warner Bros. Animation]]* un izplata *[[Warner Bros. Pictures]]*. Šī filma par *[[DC Comics]]* tēlu Betmenu ir 26. filma DC Visuma oriģinālo animācijas filmu sērijā, un tās scenārijs adaptēts no , ko veidojuši Alans Mūrs un Braians Bolands. Filmas režisors ir Sems Liu, scenārists ir Braians Azarelo un galvenās lomas filmā angļu valodā ierunājuši Kevins Konrojs, Marks Hemils, Tara Stronga un Rejs Vaiss. Tāpat kā grafiskajā romānā filma seko Džokera centieniem padarīt policijas komisāru Džeimsu Gordonu par jukušu un Betmena izmisīgajiem mēģinājumiem viņu apturēt.

Filmas izstrāde sākās 2009. gadā, tomēr tā tika apturēta, jo visi resursi tika novirzīti Mūra komiksa *[[Watchmen]]* spēlfilmas adaptācijas izveidei. 2011. gadā Hemils izrādīja interesi par Džokera lomas ieskaņošanu komiksa adaptācijā, kas radīja fanu kampaņu par filmas izveidi. 2015. gadā producents Brūss Tims apstiprināja, ka top uz grafisko romānu balstīta animācijas filma. Šī ir pirmā filma par Betmenu un *Warner Bros. Animation* filma, kurai pēc MPAA vērtējuma ir R reitings.

Animācijas filmas "Betmens: Nāvējošais joks" pirmizrāde notika  Sandjego Comic-Con festivālā. Lai arī sākotnēji filmu bija plānots izdot priekš mājas video, tomēr pēc palielinātās intereses filmu demonstrēja atsevišķos ASV kinoteātros no 25. jūlija, bet DVD un *[[Blu-ray Disc|Blu-ray]]* kopijas sāka tirgot tikai no 2. augusta. Latvijas kinoteātros filmu demonstrēja no . Tās pasaules kases ienākumi ir  ASV dolāru un tā ir 9. visu laiku ienesīgākā R reitinga animācijas filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Godzilla (1998. gada filma)

**"Godzilla"** ir 1998. gada ASV monstru filma. Filmas režisors un viens scenāristiem ir Rolands Emerihs. Šī ir ''Toho'' "Godzillas" franšīzes 23. filma un pirmā sērijas filma, ko pilnībā producējusi Holivudas studija. Galvenās lomas atveidojuši Metjū Broderiks, Žans Reno, Marija Pitilo, Henks Azārija, Kevins Danns, Maikls Lerners un Harijs Šīrers. Filma ir veltīta Tomojuki Tanakas piemiņai, vienam no vairāku "Godzillas" filmu veidotājam un producentam, kurš nomira 1997. gada aprīlī. Filmā varas iestādes cīnās ar milzu briesmoni, kurš migrē uz Ņujorku, lai tur izveidotu savu ligzdu.

1992. gada oktobrī *[[TriStar Pictures]]* paziņoja par plāniem producēt "Godzilla" filmu triloģiju. 1993. gada maijā scenārija sarakstīšanai nolīga Tedu Eliotu un Teriju Rosio. 1994. gada jūlijā par filmas režisoru izvēlējās Janu de Bontu. De Bonts pēc strīdiem par filmas budžetu 1994. gada decembrī pameta projektu. 1996. gada maijā tika noslēgts līgums ar Emerihu par filmas režiju un jauna scenārija sarakstīšanu kopā ar producentu Dīnu Devlinu. Filmēšana norisinājās 1997. gadā no maija līdz septembrim.

Filmas "Godzilla" pirmizrāde ASV notika . Filma saņēma negatīvas atsauksmes un visā pasaulē nopelnīja  ASV dolārus, kas pie 130 līdz 150 miljonu liela ražošanas budžeta un  reklāmas izdevumiem, tika uzskatīta par komerciālu neveiksmi. Ieplānotie turpinājumi tika atcelti un nolēma par  izveidi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrālāzijas Vidusjūra

**Austrālāzijas Vidusjūra** ir Klusajam okeānam piederoša iekšējā jūra (starpsalu jūra), kas atrodas starp Dienvidaustrumu Āziju un Austrālāziju. Tā savieno Indijas okeānu un Kluso okeānu. Tās maksimālais dziļums ir 7440 m un platība ap 9,08 miljoniem km².

## Ģeogrāfija
Atšķirībā no Vidusjūras un Amerikas Vidusjūras Austrālāzijas Vidusjūru lielākoties neietver kontinenti, bet salas un pussalas. Austrālāzijas Vidusjūrā ietilpst:

# Dienvidķīnas jūra - 3 500 000 km² 
# Bandas jūra - 695 000&nbsp;km²
# Arafuru jūra - 650 000&nbsp;km²
# Timoras jūra - 610 000&nbsp;km²
# Javas jūra - 320 000&nbsp;km²
# Siāmas līcis - 320 000&nbsp;km²
# Karpentārija līcis - 300 000&nbsp;km²
# Sulavesi jūra - 280 000&nbsp;km²
# Sulu jūra - 260 000&nbsp;km²
# Floresas jūra - 240 000&nbsp;km²
# Moluku jūra - 200 000&nbsp;km²
# Tonkinas līcis - 126 250&nbsp;km²
# Halmaheras jūra - 95 000&nbsp;km²
# Bali jūra - 45 000&nbsp;km²
# Savu jūra - 35 000&nbsp;km²
# Žozefa Bonaparta līcis - 26 780&nbsp;km²
# Seramas jūra - 12 000&nbsp;km²

Jūras akvatorijā un krastos atrodas šādas valstis: Austrālija, Austrumtimora, Bruneja, Filipīnas, Indonēzija, Kambodža, Ķīna, Malaizija, Papua-Jaungvineja, Singapūra, Taivāna, Taizeme un Vjetnama.

## Atsauces
Hanness Bjerninens

**Hanness Bjerninens** (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2023. gada Bjerninens pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu Orebro HK".

Iepriekš spēlējis Somijas hokeja līgas komandā Lahti "Pelicans" un KHL komandā Helsinku "Jokerit"

Somijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis sudraba medaļu. Ar izlasi 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs ieguvis zelta medaļu.

## Ārējās saites
Žozefa Bonaparta līcis

**Žozefa Bonaparta līcis** () ir Timoras jūras līcis tās dienvidos, Austrālijas piekrastē starp Arnemlendu un Kimberlijas pussalu. Administratīvi ietilpst Ziemeļu teritorijā un Rietumaustrālijā. Nosaukts par godu Napoleona I vecākajam brālim, Neapoles karalim Žozefam Bonapartam.

Žozefa Bonaparta līcis iekļauj sevī vēl citus līčus, lielākie no kuriem ir Kembridžas līcis un Kvīnsčenels. Ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir Viktorija, Orda un Dareka.

Līcī vairākas apgūtas un potenciālas naftas atradnes.

## Atsauces
Kolektīvās drošības līguma organizācija

**Kolektīvās drošības līguma organizācija** () ir starpvaldību militāra alianse Eirāzijā, kurā piedalās sešas NVS valstis. Pirmā organizācijas militārā operācija norisinājās Kazahstānā 2022. gada janvārī nemieru laikā.

Organizācija nereti tiek kritizēta par tās ierobežoto efektivitāti un politisko pakļautību Krievijas interesēm. Pēc 2022. gada Krievijas iebrukuma Ukrainā vairākas dalībvalstis, tostarp Armēnija, ir paudušas neapmierinātību ar KDLO darbību, īpaši par tās nespēju reaģēt uz drošības krīzēm Kaukāza reģionā.

## Organizācijas dalībvalstis
Sākotnēji līgumu 1992. gadā Taškentā parakstīja Armēnija, Kazahstāna, Kirgizstāna, Krievija, Tadžikistāna un Uzbekistāna. 1993. gadā līgumam pievienojās Azerbaidžāna, Baltkrievija un Gruzija.

### Dalībvalstis

*  (1993)
*  (1992)
*  (1992)
*  (1992)
*  (1992)

### Apturējusi darbību
*  (1992–2024)

### Novērotāji parlamentārajā asamblejā
*  (2013)
* Krievijas un Baltkrievijas Apvienotā valsts

### Bijušās dalībvalstis
*  (1993-1999)
*  Gruzija (1993-1999)
*  (1992-1999, 2006-2012)

### Bijušie novērotāji
*  Afganistāna (2013-2021)

## Atsauces

## Ārējās saites
Informācijas komiteja

**Informācijas komiteja** (krievu: *Комитет информации*) bija Padomju Savienības izlūkošanas iestāde, kas pastāvēja no 1947. līdz 1958. gadam. Laikā no 1947. līdz 1951. gadam tas bija PSRS ārējās izlūkošanas kopējs nosaukums.

Informācijas komiteja tika izveidota 1947. gada 30. maijā ar PSRS Ministru padomes rīkojumu. Līdz 1949. gadam komiteja bija pakļauta Ministru Padomei, pēc tam — Ārlietu ministrijai. Līdz 1949. gadam Informācijas komitejā bija iekļauta Valsts drošības ministrijas Pirmā galvenā pārvalde un Galvenā izlūkošanas pārvalde, tas ir, gan politiskā, gan militārā izlūkošana. Kopš 1949. gada tajā bija ietverta tikai politiskā izlūkošana. Pēc 1951. gada, kad tika atjaunota Valsts drošības ministrijas Pirmā galvenā pārvalde, Informācijas komitejā palika tikai dezinformācijas dienests. 1958. gada 19. februārī ar PSKP CK Prezidija lēmumu komiteja tika likvidēta.

Komitejas vadītāji bijuši:

* Vjačeslavs Molotovs,
* Andrejs Višinskis,
* Valeriāns Zorins,
* Jakovs Maļiks,
* Andrejs Gromiko.
Baltā sniegpulkstenīte

**Baltā sniegpulkstenīte** (*Galanthus nivalis*) ir amariļļu dzimtas suga. To audzē vietās, kas pavasarī ir saulainas, bet vasarā noēnotas, brīvos grupējumos zem kokiem, krūmiem, zālienā, arī akmeņdārzos. Atsevišķas šķirnes sniegpulkstenītes, piemēram, krokainās var stādīt arī pilnīgi atklātā, saulainā vietā. Augsnei jābūt irdenai, trūdvielām bagātai un neitrālai. Augus pārstāda pēc 5—6 gadiem vai vēl retāk, kad tie ir pārāk blīvi saauguši. Sīpolus stāda 6—10 centimetru dziļumā, vēlams ligzdās. Rudenī stādījumus pārklāj ar satrūdējušām lapām, kompostu vai sadalījušos kūdru. Pavasarī var augiem dot papildu mēslojumu ar slāpekli.

Lapas nedrīkst nopļaut, kamēr tās nav nodzeltējušas. Sniegpulkstenītes pavairo ar sīpoliem, kā arī sējot sēklas tūlīt pēc to ienākšanās. Sējeņi uzzied 3.—5. gadā pēc izsējas.

Sniegpulkstenītes var uzziedināt arī ziemā — podiņos vai zemos traukos.

## Ārējās saites
Birztalas veronika

**Birztalas veronika** (*Veronica chamaedrys*) ir augu suga ceļteku dzimtas veroniku ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, tostarp ļoti bieži Latvijas teritorijā, kā arī ir ieviesta Ziemeļamerikā un Jaunzēlandē.

## Morfoloģija
Birztalas veronika ir daudzgadīgs, 10-35 cm garš lakstaugs ar stāvu vai pacilu stublāju, kuram divās rindās ir matiņi un augšdaļā zaro.

Lapas ir olveidīgas, aptuveni 1,5-3 cm garas un 1-2,5 cm platas. Tās uz stublāja ir pretējas, abpusēji apmatotas, mala strupi zāģzobaina. Lapas pamats ir sirdsveida un lapas ir īsos kātos vai gandrīz sēdošas.

Ziedu ķekari veidojas augšējo lapu žāklēs pa 2 vai 4, un ir novietoti pretēji. Ziedkopa ir skraja, vainags zils ar tumšākām dzīslām. Ziedu kāts ir garāks nekā lancetiskā seglapa. Kauss un ziedkāts ir apmatots. Kauslapas parasti ir četras. Vainaglapas ieapaļas. Auglis ir apmatota pogaļa ar līku irbuļa palieku un seklu jomu. Zied no maija līdz oktobrim.

## Atsauces
Ādolfs fon Štrimpels

thumb|200px|Ādolfs fon Štrimpels.
**Ernsts Ādolfs Gustavs Gotfrīds Štrimpels** (, 1853—1925) bija vācbaltiešu ārsts neirologs un internists. Viņa, Behtereva un Marī vārdā reizēm dēvē ankilozējošo spondilītu ().

## Dzīvesgājums
Dzimis 1853. gada 29. jūnijā Jaunauces mācītājmuižā filozofa Ludviga Štrimpela (1812—1899) un Sofijas Bīlenšteinas ģimenē. Augusta Bīlenšteina māsasdēls.
Pēc studijām Tērbatas un Leipcigas universitātēs viņš 1875. gadā ieguva medicīnas doktora grādu, bija Leipcigas Universitātes asociētais profesors (1883—1886), šajā laikā nopublicēja internās medicīnas mācību grāmatu (1883—1884). Vēlāk bija Erlangenes Universitātes profesors un medicīnas klīnikas direktors (1886—1903), Breslavas Universitātes (no 1903), Vīnes Universitātes (no 1909) un Leipcigas Universitātes (no 1910) profesors un rektors (no 1915).

Miris 1925. gada 10. janvārī Leipcigā.

## Darbi
Kopā ar franču neirologu Pjēru Marī viņš aprakstīja mugurkaula iekaisīgu slimību, kas kļuva pazīstama kā Behtereva-Marī-Štrimpela slimība (ankilozējošais spondilīts). Viņa un franču ārsta Morisa Lorēna vārdā nosaukta iedzimta spastiska paraplēģija (*Morbus Strümpell-Lorrain*).
* *Lehrbuch der Speciellen Pathologie und Therapie der inneren Krankheiten. Für Studirende und Aerzte*, 2 Bände, Leipzig 1883/1884 (Verlag F.C.W. Vogel)
* *Ueber eine bestimmte Form der primären combinirten Systemerkrankungen des Rückenmarks.* In: *Archiv für Psychiatrie und Nervenkrankheiten.* Band 17, 1886, S. 217—238.
* *Ueber die Entstehung und die Heilung von Krankheiten durch Vorstellungen. Rede beim Antritt des Prorectorats der Königlich Bayerischen Friedrich-Alexanders-Universität Erlangen am 4. November 1892 gehalten*, Erlangen 1892 (K. b. Hof- u. Universitäts-Buchdruckerei von Fr. Junge — Junge & Sohn)
* *Ueber die Alkoholfrage vom Aerztlichen Standpunkt aus. Vortrag, gehalten in der 2. allgemeinen Sitzung der 65. Versammlung deutscher Naturforscher und Aerzte zu Nürnberg am 13. September 1893*, Leipzig 1893 (Verlag F.C.W. Vogel)
* *Ueber die Untersuchung, Beurteilung und Behandlung von Unfallkranken. Praktische Bemerkungen von Prof. Dr. Adolf Strümpell in Erlangen.* München 1896 (Verlag J.F. Lehmann)
* *Aus der Werkstatt des Arztes. Zwei Vorträge gehalten im Wiener Volksbildungsverein*, Wien u. Leipzig 1911 (Verlag Hugo Heller)
* *Aus dem Leben eines deutschen Klinikers. Erinnerungen und Beobachtungen*, Leipzig 1925 (Verlag F.C.W. Vogel)

## Atsauces

## Literatūra
* Engmann B, Wagner A, Steinberg H.: Adolf von Strümpell: a key yet neglected protagonist of neurology. Journal of Neurology. 2012 Oct;259(10):2211-20. DOI: 10.1007/s00415-012-6486-6
Žans Žozefs Sanfuršs

**Žans Žozefs Sanfuršs** (, dzimis , miris ) bija Francijas gleznotājs un skulptors.

## Ārējās saites
Kalnu veronika

**Kalnu veronika** (*Veronica montana*) ir augu suga ceļteku dzimtas veroniku ģintī. Savvaļā tā ir sastopama galvenokārt Eiropas centrālajā un dienvidu daļā, kā arī savrupas atradnes ir Āzijā un Āfrikā. Latvija ir uz kalnu veronikas izplatības areāla ziemeļu robežas un tādēļ valstī tā ir sastopama ļoti reti — ir zināmi trīs izplatības apvidi Kurzemes ziemeļu un dienvidu daļā, piemēram, Slīteres nacionālajā parkā. Ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

Tā parasti ir sastopama lapkoku mežos un gāršās, kur tā veido skrajas grupas.

## Morfoloģija
Kalnu veronika ir daudzgadīgs, 15—30 cm garš, blīvi apmatots lakstaugs. Stublājs ir pacils, ložņājošs un mezglu vietās sakņojas. Lapas ir kātainas, plati olveida formas, aptuveni 2—4 cm garas un 1—3 cm platas. Lapas mala lielzobaina.

Ziedi ir izvietoti skrajos ķekaros lapu žāklēs, parasti 4—8 uz viena īpatņa. Ziedu vainags ir zils, ar tumšāku dzīslojumu. Pie vainaga apmales pamata ir dzeltens plankums. Auglis ir plata, saplacināta pogaļa. Pogaļas šķautne ir zobaina un klāta ar gariem dziedzermatiņiem. Zied maijā un jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stepans Faļkovskis

**Stepans Faļkovskis** (, dzimis ) ir Baltkrievijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Faļkovskis pārstāv KHL komandu Kazaņas "Ak Bars". 2016. gada NHL draftā Faļkovski ar kopējo 186. numuru septītajā kārtā izvēlējās Kalgari "Flames".

Iepriekš spēlējis Baltkrievijas Ekstralīgas komandā Minskas "Yunost", AHL komandās Ontārio "Reign" un Aiovas "Wild", kā arī KHL komandās Minskas "Dinamo" un Sanktpēterburgas SKA.

Baltkrievijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2018. un 2021. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites