open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Progress MS-10

***Progress MS-10*** (***Прогресс МС-10***; SKS apzīmējums ***ISS-71P***) bija Krievijas automātisks *[[Progress-MS]]* sērijas kravas kosmosa kuģis. Paredzēts kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā palaists 2018. gada novembrī. Dabību beidza 2019. gada jūnijā

Sākotnēji *Progress MS-10* palaišana bija plānota 2018. gada 31. novembrī. Pēc nesējraķetes *[[Sojuz-FG]]* avārijas, palaižot kosmosa kuģi *[[Sojuz MS-10]]* 11. oktobrī, kravas kuģa starts tika pārcelts uz vēlāku laiku.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija . Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela (), skābeklis  un gaiss (), ūdens (). Hermētiskajā kravas telpā (vairāk nekā 1,3 t) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces.

## Lidojuma gaita
*Progress MS-10* tika palaists  18:14:08 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG]]* no Baikonuras kosmodroma.

Saslēgšanās ar staciju automātiskā režīmā notika 18. novembrī 19:28 *UTC* pie *[[Zvezda (SKS)|Zvezda]]* moduļa.

 08:40:30 *UTC* *Progress MS-10* atvienojās no SKS. 11:346 *UTC* kravas kuģis nogāja no orbītas. Tas iegāja Zemes atmosfērā un sadega. Nesadegušās daļas aptuveni 12:29 *UTC* iekrita Klusajā okeānā.

## Stacijas orbītas paaugstināšanas manevri

## Atsauces
Ziemeļmeita

**Ziemeļmeita** var būt:

* Ziemeļmeita (tēls), tēls rokoperā "Lāčplēsis"
* Ziemeļmeita (dziesma), grupas "Jumprava" dziesma

## Skatīt arī
* pasaka "Kā es braucu Ziemeļmeitas lūkoties"
Elvas pagasts

**Elvas pagasts** () ir viena no 8 Igaunijas Tartu apriņķa pašvaldībām tā rietumos. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Elva), 6 lielciemi (Kērdi, Kurekila, Puhja, Rannu, Rengu, Ulila) un 78 ciemi. Izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Kongutas, Puhjas, Rannu un Rengu pagastus, Elvas pilsētu, kā arī daļu no Paluperas un Pukas pagasta. Robežojas ar Tartu pagastu ziemeļos, Tartu pilsētas pašvaldību ziemeļaustrumos, Neo pagastu austrumos, Valgas apriņķa Otepē pagastu dienvidos, Valgas apriņķa Tervas pagastu dienvidrietumos, kā arī Viljandi apriņķa Viljandi pagastu (lielākoties pa Vertsjerva ezeru) rietumos. 

## Apskates vietas

* Elvas baznīca (*Elva kirik*)
* Kavildas ieleja (*Kavilda ürgorg*)
* Paluperas muiža (*Palupera mõis*)
* Puhjas baznīca (*Puhja kirik*)
* Rannu baznīca (*Rannu kirik*)
* Rengu baznīca (*Rõngu kirik*)
* Rengu Brīvības kara piemineklis (*Rõngu Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas*)
* Rengu pilsdrupas (*Rõngu vasallilinnus*)
* Tammes atsegums (*Tamme pank*)
* Vellaveres ezeri (*Vellavere järved*)
* Vertsjerva muzejs (*Võrtsjärve järvemuuseum*)
* Voremegi pilskalns (*Vooremägi*)

## Attēlu galerija

Elva_kirik.JPG|Elvas baznīca
Kavilda_ürgorg.JPG|Kavildas ieleja
Palupera_mõisa_ph1.JPG|Paluperas muiža
Puhja kirik XV sajandist.jpg|Puhjas baznīca
Rannukirik2.JPG|Rannu baznīca
Tamme-paljand3.JPG|Tammes atsegums
Rõngu_kirik_29-06-2012.jpg|Rengu baznīca
Statue_of_Estonian_War_of_Independence_in_Rõngu_1.jpg|Rengu Brīvības kara piemineklis
Rongu-vassallilinnus1.JPG|Rengu pilsdrupas
Vooremagi.JPG|Voremegi pilskalns


## Ārējās saites
Arkādijs Dvorkovičs

**Arkādijs Dvorkovičs** (; dzimis  Maskavā) ir Krievijas politiķis. Krievijas Federācijas valdības priekšsēdētāja vietnieks (2008—2012). Krievijas Federācijas prezidenta palīgs (2008—2012). Starptautiskās šaha federācijas (FIDE) prezidents (no 2018. gada 3. oktobra).

## Biogrāfija
Piedzimis šaha meistara un FIDE starptautiskā arbitra Vladimira Dvorkoviča () (1937—2005) ģimenē. 1994. gadā beidzis Maskavas Valsts universitātes ekonomikas fakultāti, bet 1997. gadā beidzis Djūka Universitāti ar ekonomikas maģistra diplomu.
No 1994. līdz 2000. gadam strādājis Krievijas Finanšu ministrijā, kurā bijis Ekonomikas ekspertu grupas zinātniskais vadītājs, konsultants, vecākais eksperts un izpilddirektors. 2000. gadā bijis eksperts Krievijas Stratēģisko pētījumu centrā. No 2000. gada augusta līdz 2001. gadam bijis Krievijas Federācijas ekonomiskās attīstības ministra Germana Grefa padomnieks. No 2001. līdz 2004. gadam bijis Krievijas Federācijas ekonomiskās attīstības ministra vietnieks. No 2004. gada aprīļa līdz 2008. gada maijam bijis Krievijas Federācijas prezidenta ekspertu grupas vadītājs. No 2008. līdz 2012. gadam bijis Krievijas premjerministra vietnieks un Krievijas Federācijas prezidenta palīgs.

## FIDE prezidents
No 2007. līdz 2009. gadam bijis Krievijas šaha federācijas viceprezidents, atbildējis par bērnu un jaunatnes šaha attīstību. No 2010. līdz 2014. gadam bijis Krievijas šaha federācijas uzraudzības padomes priekšsēdētājs. 2018. gada 3 oktobrī Dvorkovičs ievēlēts par Starptautiskās šaha federācijas (FIDE) prezidentu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas futbola izlase 2019. gadā

**[[Latvijas futbola izlase]] [[2019. gads|2019]]. gadā** piedalījās 2020. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas turnīrā.

Izlase gadu iesāka bez galvenā trenera. Janvāra vidū Latvijas Futbola federācija paziņoja, ka līgums ar jauno galveno treneri ir parakstīts, bet trenera vārds tiks nosaukts 1. martā. Aģentūra LETA ziņoja, ka šis treneris ir Slovēnijas speciālists Slaviša Stojanovičs. 1. martā tika paziņots, ka parakstīts līgums uz trijiem gadiem ar jau iepriekš žurnālistu minēto Stojanoviču. Stojanoviča vadībā izlase zaudēja pirmajās deviņās spēlēs Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīrā. Turnīra pēdējā spēlē pret Austriju Latvija savā laukumā izcīnīja uzvaru ar 1:0.

Gada laikā aizvadītajās 10 spēlēs Latvijas izlase guva tikai 3 vārtus. Ar vārtu guvumiem izcēlās Vladimirs Kamešs un Mārcis Ošs, kā arī vienu reizi pretinieki raidīja bumbu savos vārtos.  

## FIFA rangs

## Kalendārs
* 21. martā Maķedonija (viesos)
* 24. martā Polija (viesos)
* 7. jūnijā Izraēla (mājās)
* 10. jūnijā Slovēnija (mājās)
* 6. septembrī Austrija (viesos)
* 9. septembrī Maķedonija (mājās)
* 10. oktobrī Polija (mājās)
* 15. oktobrī Izraēla (viesos)
* 16. novembrī Slovēnija (viesos)
* 19. novembrī Austrija (mājās)

## Spēles

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Spēlētāji

## Atsauces
Pasaka par Sisi Vijoļkāju

**"Pasaka par Sisi Vijoļkāju"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1974. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Filmas pamatā ir Vitauta Ļūdēna pasaka dzejā "Sisis Vijoļkāja".

## Atsauces
Ziemeļmeita (dziesma)

**"Ziemeļmeita"** ir Aigara Graubas dziesma grupas "Jumprava" izpildījumā.

Tā tapa 1988. gadā un kļuva populāra sava elektroniskā skanējuma un izteiksmīgā videoklipa dēļ, kurā pavīd kadri no 1980. gadā pēc Kārļa Skalbes pasakas „Kā es braucu Ziemeļmeitas lūkoties” uzņemtās Rozes Stiebras animācijas filmas.

2018. gadā "Ziemeļmeita" ieguva 30. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Lūgums (dziesma)

**"Lūgums"**, pazītama arī kā **"Aizved mani uz Morica salu"**, ir  Ulda Marhilēviča dziesma ar Ārijas Elksnes vārdiem.

Tā ieskaņota 1984. gadā Mirdzas Zīveres izpildījumā. Ārijas Elksnes nāves dienā 1984. gada 29. septembrī dziesmas notis tika nopublicētas laikraksta „Padomju Jaunatne” rubrikā „Diskokluba dziesmu albums” un tā uzvarēja 1984. gada "Mikrofona aptaujā". 

2018. gadā "Lūgums" ieguva 29. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Zelta sietiņš (animācijas filma)

**"Zelta sietiņš"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1975. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Animācijas filmas pamatā ir Raiņa dzejoļi bērniem "Mākonītis un mākonīte", "Saule un mēness" un "Zelta sietiņš".

## Atsauces
Dillī Dallī Minku parkā

**"Dillī Dallī Minku parkā"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1975. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Dillī Dallī zvēriem izveido "Minku parku", kurā ir dažādas atrakcijas, tajā skaitā karuseļi. Dillī Dallī pretinieks Perpendikuls cenšas sabojāt visu prieku šajā parkā, tiesa, neveiksmīgi.

## Atsauces
Kas tas ir — kolhozs?

**"Kas tas ir — kolhozs?"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1981. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Animācijas filmā tiek parādīts, kā rodas kolhozs un kāda ir tā būtība.

## Atsauces
Dillī Dallī Saules dārzā

**"Dillī Dallī Saules dārzā"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1976. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Filmā parādīti jaunie Dillī Dallī piedzīvojumi, tajā skaitā kārtējā satikšanās ar Dillī Dallī pretinieku Perpendikulu.

## Atsauces
Marija Pēkšēna

**Marija Pēkšēna** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu rakstniece un dramaturģe.

## Biogrāfija
Dzimusi saimnieku ģimenē. Mācījusies Valmieras pilsētas skolā. Pēcāk strādājusi par audzinātāju Nuķu pusmuižā, no 1869. gada Vecatē, kur sarakstījusi lugu "Ģertrūde" — par jaunas sievietes konfliktu ar sabiedrību. 1870. gadā Rīgas Latviešu biedrības konkursā tā ieguva 1. godalgu, bet tautas atmodas ideju dēļ cenzūra aizliedza lugu izrādīt. Līdzīgi centieni atspoguļoti arī lugā "Vienu stāstu".

1880. gadu sākumā Pēkšēna pārcēlusies uz Rīgu pie brāļa — advokāta Jēkaba Pēkšēna. Te sarakstījusi lugas "Ceļa biedri" un "Laiku ziedi jeb Zeltezerpilskungi un zeltezerieši" (cenzūra to aizliedza 1896. gadā); šīs lugas mākslinieciski neizstrādātas, nav izrādītas. Pēkšēnas lugas un dzejoļu krājums "Saulgoži un pakrēšļi" nav publicēts.

Mirusi Rīgā, apbedīta Lielajos kapos.

## Piemiņa
1990. gadā Ramatas pagastā uzstādīts Pēkšēnas piemiņas akmens (tēlnieks Andris Vārpa).

## Atsauces
Zaļā pasaka (animācijas filma)

**"Zaļā pasaka"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1977. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Animācijas filmas pamatā ir Imanta Ziedoņa "Zaļā pasaka" un tā ir veltīta attiecībām starp cilvēku un dabu.

## Atsauces
Brīnumputns

**"Brīnumputns"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1976. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Animācijas filmas pamatā ir latviešu tautas pasakas, kurās trīs brāļi vēlas sameklēt Brīnumputnu.

## Atsauces
Ai, jel manu vieglu prātu

**"Ai, jel manu vieglu prātu"** ir latviešu tautasdziesma Ainara Mielava apdarē, kas iekļauta 1997. gadā izdotajā grupas „Jauns Mēness” albumā „Garastāvoklis”  kopā ar tautasdziesmām „Kur tu iesi, jūras zeņķi” un „Zviedzi, zviedzi, sirmais zirdziņš”. 
 
Dziesmas melodiju folkloras ekspedīcijā Sventājā pierakstīja Ilmārs Mežs, un viņa krājumā to atrada un atdzīvināja Māris Muktupāvels. Kopā ar savu brāli Valdi un Kristīni Cābeli Māris šo dziesmiņu kā trio „Vecmuktu ūdensrozes” atskaņoja dažos koncertos. Vēlāk to savā repertuārā pārņēma grupa „Jauns Mēness”, albums "Garastāvoklis" ar šo dziesmu tika atzīts par 1997. gada labāko pop/roka albumu.
2018. gadā "Ai, jel manu vieglu prātu" ieguva 31. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Aidis Tomsons

**Aidis Tomsons** (dzimis ) ir latviešu žurnālists un radio raidījumu vadītājs. Viņš ir viens no Latvijas Radio 1 analītiskā raidījuma “Krustpunktā” vadītājiem, kā arī rubrikas "Brīvais mikrofons" moderators. Kopš 2018. gada pavasara ir viens no ārpolitikas apskata “Divas puslodes” veidotājiem, kurā tiek analizēti nozīmīgi pasaules politikas notikumi.

Aidis Tomsons ir saņēmis vairākus apbalvojumus, tostarp 2021. gadā viņam piešķīra Triju Zvaigžņu ordeni par ieguldījumu Latvijas informācijas telpas kvalitātes un demokrātijas stiprināšanā. Viņš ir pazīstams ar profesionālu un ētisku žurnālistiku, risinot sabiedriski nozīmīgas tēmas.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1970. gadā mācītāja Laimoņa Tomsona un viņa sievas Hildas ģimenē kā jaunākais no diviem brāļiem. Bērnībā dzīvoja Rīgas centrā, vasaras pavadīja īrētā vasarnīcā Carnikavā un Lielvārdē. Mācījās mūzikas skolā, apgūstot vijoles un klavieru spēli, vidējo izglītību ieguva Rīgas Natālijas Draudziņas 7. vidusskolā. Vēlāk absolvēja divgadīgos angļu valodas kursus Latvijas Universitātē, mācījās jauno žurnālistu skolā "Noruna". 

Darbojās Septītās dienas Adventistu Latvijas Draudžu savienības oficiālajā izdevumā "Adventes Vēstis", bet 2016. gadā izveidoja no baznīcas vadības neatkarīgu interneta mediju "Vēstis Adventistiem". Vadīja dažādas klātienes diskusijas.

## Apbalvojumi
2021. gada 20. aprīlī saņēma Triju Zvaigžņu ordeņa IV šķiru par sevišķiem nopelniem Latvijas valsts labā, par nozīmīgu ieguldījumu demokrātijas stiprināšanā un Latvijas informācijas telpas kvalitātē, risinot valstiski un sabiedriski nozīmīgus tematus un pārstāvot kvalitatīvu, profesionālu un ētisku žurnālistiku.

## Privātā dzīve
Aidis Tomsons ir precējies, kopā ar sievu un trīs dēliem dzīvo paša celtā namā Garkalnē. Sieva strādā par Garkalnes bērnudārza direktora vietnieci.
Rīgā kā pārvietošanās līdzekli galvenokārt izmanto velosipēdu. Brīvajā laikā labprāt slēpo, skrituļo, spēlē galda spēles un ģitāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* A. Tomsona veidotais saturs Latvijas sabiedriskajos medijos
Lemijs

**Ians Frazers "Lemijs" Kilmisters** (dzimis , miris ) bija angļu mūziķis, dziedātājs, dziesmu autors un aktieris. Visplašāk pazīstams kā rokgrupas *[[Motörhead]]* dibinātājs, vokālists un basģitārists.
Rudens (dziesma)

**"Rudens"** ir Prāta Vētras albuma "Četri krasti" dziesma ar Imanta Ziedoņa vārdiem. 

"Prāta vētras" 2005. gada turnejā tika izmantots dziesmas „Rudens” animētais videoklips, vēstot par vientuļa pingvīna ceļojumu uz Parīzi. Ar anglisko dziesmas versiju *"Lonely Feeling"* šis videoklips 2006. gada rudenī iekļuva *MTV Latvia* Baltijas topā. Ženēvas animēto filmu un klipu festivālā „Lonely Feeling” bija nominēts labāko balvai animēto mūzikas videoklipu kategorijā.

2018. gadā "Rudens" ieguva 32. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Kambjas pagasts

**Kambjas pagasts** () ir viena no Igaunijas Tartu apriņķa pašvaldībām tā dienvidos. Pašvaldībā ietilpst 5 lielciemi (Ilenurme, Kambja, Kilitse, Reni, Tervandi) un 40 ciemi. Izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Ilenurmes un Kambjas pagastus. Robežojas ar Tartu pilsētas pašvaldību ziemeļos, Lūnjas pagastu ziemeļaustrumos, Kastres pagastu austrumos, Pelvas apriņķa Pelvas pagastu dienvidaustrumos, Pelvas apriņķa Kanepi pagastu dienvidos, Valgas apriņķa Otepē pagastu dienvidrietumos, kā arī Neo pagastu rietumos.

## Apskates vietas

* Igaunijas lauksaimniecības muzejs (*Eesti Põllumajandusmuuseum*)
* Kambjas baznīca (*Kambja kirik*)

## Attēlu galerija

Eesti_Põllumakandusmuuseum,_laut-ekspositsioonihoone.JPG|Igaunijas lauksaimniecības muzejs
Kambja_church_05.JPG|Kambjas baznīca


## Ārējās saites

*Igaunijas lauksaimniecības muzejs
Kastres pagasts

**Kastres pagasts** () ir viena no Igaunijas Tartu apriņķa pašvaldībām tā dienvidaustrumos. Pašvaldībā ietilpst 2 lielciemi (Roiju, Vennu) un 49 ciemi. Izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Hāslavas, Meksas un Vennu pagastus, kā arī divus Mēksi pagasta ciemus. Robežojas ar Lūnjas pagastu un Peipsisēres pagastu ziemeļos, Peipusa ezeru ziemeļaustrumos, Pelvas apriņķa Repinas pagastu austrumos, Pelvas apriņķa Pelvas pagastu dienvidos, kā arī Kambjas pagastu rietumos. 

## Apskates vietas

* Igaunijas aviācijas muzejs (*Eesti lennundusmuuseum*)
* Vennu baznīca (*Võnnu kirik*)

## Attēlu galerija

Estonian_Aviation_Museum,_2012.jpg|Igaunijas aviācijas muzejs
VõnnuKirik.JPG|Vennu baznīca


## Ārējās saites

*Igaunijas aviācijas muzejs
Aigars Mironovičs

**Aigars Mironovičs** (dzimis 1976. gada 3. janvārī) ir bijušais latviešu hokejists, aizsargs. Karjeras lielāko daļu aizvadījis Latvijas čempionāta komandās Rīgas "Pārdaugava" un HK Rīga 2000, kļuvis par pieckārtēju Latvijas čempionu.

## Spēlētāja karjera
1992.—93. gada sezonā Mironovičs spēlēja Rīgas "Pārdaugava" otrajā sastāvā Latvijas čempionātā. Nākamajā sezonā aizvadīja trīs spēles komandas pamatrindās Starptautiskajā hokeja līgā, paralēli kopā ar Rīgas "Hokeja Centrs" izcīnot savu pirmo Latvijas čempiona titulu. 1995.—96. gada sezonu aizvadīja Rīgas "Juniors" sastāvā Austrumeiropas hokeja līgā.

No 1997. līdz 2001. gadam Mironovičs spēlēja dažādos Ziemeļamerikas klubos WCHL, WPHL un CHL līgās, taču tad pievienojās HK Rīga 2000. HK Rīga 2000 sastāvā no 2004. līdz 2007. gadam izcīnīja vēl četrus Latvijas čempiona titulus. Kopā ar komandu spēlēja gan Austrumeiropas hokeja līgā, gan Baltkrievijas Ekstralīgā.

No 2007. līdz 2009. gadam divas sezonas aizvadīja ASK/Ogre rindās. Izlaidis 2009.—10. gada sezonu, 2010.—11. gada sezonā spēlēja HK Zemgale rindās, taču tad noslēdza spēlētāja karjeru.

Latvijas hokeja izlases rindās debitēja 1996. gadā un kopumā tās sastāvā aizvadījis 29 spēles. Junioru vecumā spēlēja Pasaules čempionātā junioriem, kā arī divos Eiropas čempionātos U-18 jauniešiem.

## Ārējās saites
*
Ludvigs Putniņš

**Ludvigs Vilhelms Putniņš** (dzimis , miris ) bija latviešu hokejists un futbolists, Latvijas hokeja un futbola izlašu dalībnieks. ASK Rīga sastāvā trīs reizes kļuvis par Latvijas čempionu.

Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 19 spēlēs, tai skaitā divos Pasaules čempionātos, tajos gūstot kopā septiņus vārtus.

FK ASK Rīga sastāvā spēlējis arī futbolu. 1938. un 1939. gadā trīs pārbaudes spēles aizvadījis Latvijas futbola izlase sastāvā.

Otrā pasaules kara laikā mobilizēts Latviešu leģionā. 1945. gadā kritis Vācijas teritorijā.

## Literatūra
* Andris Zeļenkovs. *Latvijas hokeja izlase. Sākums. 1932-1940.* 2017. .

## Ārējās saites
*
Lūnjas pagasts

**Lūnjas pagasts** () ir viena no Igaunijas Tartu apriņķa pašvaldībām tā centrālajā daļā. Pašvaldībā ietilpst 1 lielciems (Lūnja) un 20 ciemi. Izveidots 1991. gadā. Robežojas ar Tartu pagastu ziemeļos, Peipsiēres pagastu ziemeļaustrumos, Kastres pagastu dienvidos, kā arī Tartu pilsētas pašvaldību rietumos. 

## Ārējās saites
Taureņi (animācijas filma)

**"Taureņi"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 2005. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Filmas pamatā ir Imanta Ziedoņa epifānija par taureņiem.

## Atsauces
Vai tu ko teici?

**"Vai tu ko teici?"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 2008. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra. Filmas mākslinieks Kaspars Zariņš par darbu filmā saņēma Latvijas nacionālā kino balvu “Lielais Kristaps” nominācijā “Labākais animācijas mākslinieks".

## Sižets
Filmas pamatā ir ašantu tautas pasaka. Kādu dienu runājoši priekšmeti iejaucas Cilvēka dzīvē un izjauc Pasaules kārtību. Gudrākais lēmums, ko var pieņemt Cilvēks, ir samierināties ar jauno kārtību.

## Atsauces
Māsa un brālis

**"Māsa un brālis"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 2008. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Filmā māsai un brālim sapņos rādās vieni un tie paši piedzīvojumi, tomēr katrs savu sapni iztulko citādāk.

## Atsauces
Toms Veličko

**Toms Veličko** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

2009. gadā beidzis Vaidavas pamatskolu. 2012. gadā beidzis Valmieras Pārgaujas ģimnāziju. No 2012. līdz 2013. gadam mācījies Latvijas Kultūras koledžā. 2017. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju un ieguvis bakalaura grādu dramatiskā teātra aktiera specialitātē.

Piedalījies izrādēs Jaunajā Rīgas teātrī, Valmieras Drāmas teātrī, Ģertrūdes ielas teātrī un Latvijas Nacionālajā teātrī, kā arī Kultūras akadēmijas diplomdarbu izrādēs.

Atveidojis lomas filmās "Asiņainā upe" un "Sarauj, Just!".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Toms Veličko izrades.lv
Neo pagasts

**Neo pagasts** () ir viena no Igaunijas Tartu apriņķa pašvaldībām tā dienviddaļā. Pašvaldībā ietilpst 2 lielciemi (Neo, Teravere) un 20 ciemi. Izveidots 1991. gadā. Robežojas ar Tartu pilsētas pašvaldību ziemeļos, Kambjas pagastu austrumos, Valgas apriņķa Otepē pagastu dienvidos, kā arī Elvas pagastu rietumos. 

## Apskates vietas

* Neo baznīca (*Nõo kirik*)
* Neo muzejs (*Nõo koduloomuuseum*)
* Tartu observatorija (*Tartu Observatoorium*)

## Attēlu galerija

Nõo_church_2008_22.jpg|Neo baznīca
Tartu_Observatooriumi_panoraam.jpg|Tartu observatorija


## Ārējās saites

*Tartu observatorija
Paukotājs (filma)

**"Paukotājs"** ir Latvijas īsmetrāžas spēlfilma, kas izdota 2009. gadā. Filmas režisore ir Astra Zoldnere.

## Sižets
Kaimiņos kādai jaunai mājsaimniecei dzīvo seksuāls ekshibicionists. Viņš, pamanījis mājsaimnieces interesi, sāk savu kaimiņieni pavedināt. Aizrautību, kas bija sākumā, nomaina panika, kurai ir neprognozējamas sekas.

## Atsauces
Valkyrie Limited

***Valkyrie Limited*** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 2009. gadā. Filmas režisors ir Dāvis Sīmanis jaunākais.

## Sižets
Filmā tiek parādīta Riharda Vāgnera operas "Valkīra" iestudēšana Latvijas nacionālajā operā, kā arī tas, kā mākslinieki cenšas realizēt savas ideālās vīzijas, kam traucē gan Vāgnera operu "smagums", gan mākslinieka priekšstati, gan dažādas ikdienas problēmas.

## Atsauces
Zvaigžņu inspektors

"**Zvaigžņu inspektors**" ir krievu režisoru Marka Kovaļova un Vladimira Poļina 1980. gadā kinostudijā "Mosfilm" uzņemtā filma.

## Sižets
Tāla nākotne. Nezināms kosmiskais kuģis, kas vēlāk tiek identificēts kā firmai "Mainhouse" piederošais kaujas kuģis "Antaress", uzbrucis Starptautiskās kosmosa inspekcijas bāzei un iznīcinājis to. Notikuma izpēte tiek uzticēta Sergejam Lazarevam, kurš kopā ar saviem biedriem patruļas kuģī "Vaigačs" ierodas incidenta vietā.

Zvaigžņu inspektori atklāj, ka incidenta cēloņi saistīti ar pirms vairākiem gadiem dīvainā kārtā pazudušu zinātnieku grupu.

Firmas "Mainhouse" uzdevumā dziļas slepenības gaisotnē tā strādājusi pie mākslīgo smadzeņu modeļa izveides, taču tas izkļuvis no kontroles un pakļāvis savus radītājus. Mākslīgais intelekts cenšas iekarot arī patruļkuģa kosmonautu smadzenes, taču viņiem ir "Orlova efekts", kas trīs stundas var pasargāt no starojuma.

## Lomās
* Vladimirs Ivašovs — *Sergejs Lazarevs*
* Jurijs Gusevs — *Gļebs Skļarevskis*
* Timofejs Spivaks — *Karels Zdeneks*
* Valentīna Titova — *Mardžorija Hjūma*
* Emanuels Vitorgans — *Duglass Kobers*
* Vilnis Beķeris — *Stīvs Vilkinss*

un citi aktieri.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Рассказ о фильме на портале Кино-Театр. Ру
* https://www.youtube.com/watch?v=Oj6WtDEfong
Circenīša Ziemassvētki

**"Circenīša Ziemassvētki"** ir viena no Raimonda Paula piecu dziesmu cikla zēnu korim ar Aspazijas vārdiem, kurā ietilpa arī dziesmas „Vaska pils”, „Aicinājums”, „Raudoša debess” un „Pasaciņa”.

Tā pirmo reizi atskaņota 1980. gadā Emīla Dārziņa speciālās mūzikas vidusskolas zēnu kora izpildījumā un tā paša gada nogalē izskanēja TV pārraidē „Ielūdz Raimonds Pauls”. 
1981. gadā kopā ar pārējām cikla dziesmām ieskaņota skaņuplatē „R. Pauls. Aspazija. Dziesmas bērniem”. Savukārt aktrise Lilita Ozoliņa to seriālā „Ilgais ceļš kāpās” (1981) dziedāja kā šūpuļdziesmu. 

2018. gadā "Circenīša Ziemassvētki" ieguva 33. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Cielaviņa (dziesma)

**"Cielaviņa"** ir Raimonda Paula dziesma ar Leona Brieža vārdiem.

Tā ieskaņota 1982. gadā Jāņa Paukštello izpildījumā un uzvarēja tā paša gada "Mikrofona aptaujā". Dzejnieks Leons Briedis atceras, ka dziesmas piedziedājuma atkārtojumā cenzori nav ļāvuši izskanēt Latvijas vārdam, tādēļ pēc tam, kad visi tradicionālie novadi salīdzināti ar cielaviņu — oriģinālversijā dzirdams, kā dziesma pamazām izdziest.

2018. gadā "Cielaviņa" ieguva 34. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Lūgšana (Imanta Kalniņa dziesma)

**"Lūgšana"** ir 1989. gadā komponēta Imanta Kalniņa dziesma ar Leonīda Breikša vārdiem.

Tā īpaši sacerēta latviešu kultūras darbinieku delegācijas vizītei pie ASV latviešiem, grupas sastāvā bija Ieva Akuratere, Imants Ziedonis, Rimants Ziedonis, Gunārs Janaitis un citi. Tieši pirms izlidošanas Imants Kalniņš iedeva Akuraterei dziesmas notis, kuras viņa mācījās lidmašīnā, pirmatskaņojums notika Bostonas koncertā. „Lūgšana” kļuva par īpašu simbolu trimdas latviešu un Latvijas latviešu kopībai. 

2018. gadā "Lūgšana" ieguva 35. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Kā Brālītis Trusītis uzvarēja Lauvu

**"Kā Brālītis Trusītis uzvarēja Lauvu"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 2010. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Nekaunīgais un lielīgais Lauva izmanto to, ka mazie dzīvnieciņi ir lētticīgi, un sāk valdīt pār to dzīvēm. Bailīgais Brālītis Trusītis, redzot šo netaisnību, pārvar savas bailes un izdomā plānu, lai ar atjautības palīdzību Lauvu uzvarētu.

## Atsauces
Mihails Saltikovs-Ščedrins

**Mihails Saltikovs-Ščedrins** īstajā uzvārdā **Saltikovs**, pseidonīms **Nikolajs Ščedrins** (; dzimis  Tveras guberņā, miris  Sanktpēterburgā) bija krievu rakstnieks, žurnālists un satīriķis, žurnāla *Otečestvennije Zapiski* redaktors, Rjazaņas un Tveras guberņu vicegubernators (1858. – 1862.).

Dzimis dižciltīgo ģimenē. Viņa pirmais skolotājs bija dzimtcilvēks. 10 gadu vecumā viņš iestājies Maskavas dižciltīgo institūtā, pēc diviem gadiem tika pārvests uz Carskoje Selo liceju, kur sāka rakstīt dzeju. Pēc liceja pabeigšanas dienējis Kara ministrijas kancelejā. 1848. gadā par lugu *Запутанное дело* viņš tika izsūtīts uz Vjatku. 1855. gada novembrī viņam atļāva atgriezties Pēterburgā. 1868. gadā kopā ar Nikolaju Ņekrasovu pārņēma žurnāla *[[Otečestvennije Zapiski]]* vadību. Pēc Ņekrasova nāves Saltikovs kļuva par žurnāla vadītāju. 1884. gada aprīlī žurnāla darbība tika aizliegta un Saltikovs-Ščedrins sāka rakstīt satīriskās pasakas.

1880. gadā publicētais Saltikova-Ščedrina romāns "Golovļovu kungi" ir viena no augstākajām krievu reālisma virsotnēm.
[thumb|Mihaila Saltikova-Ščedrina portrets, Augusta Neimaņa ([:de:August Neumann (Holzstecher)|August Neumann) gravīras reprodukcija, publicēts izdevumā "Austrums".]]
Miris 1889. gada 10. maijā Pēterburgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Peipsiēres pagasts

**Peipsiēres pagasts** () ir viena no Igaunijas Tartu apriņķa pašvaldībām tā ziemeļaustrumos. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Kallaste), 4 lielciemi (Alatskivi, Kazepē, Kolkja, Varnja) un 84 ciemi. Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Alatskivi, Palas, Peipsiēres un Varas pagastus, kā arī Kallastes pilsētu. Robežojas ar Peipusa ezeru austrumos, Kastres pagastu dienvidos, Lūnjas pagastu dienvidrietumos, Tartu pagastu rietumos, kā arī Jegevas apriņķa Mustvē pagastu ziemeļrietumos. 

## Apskates vietas

* Alatskivi baznīca (*Alatskivi kirik*)
* Alatskivi Kalevipoega gultas pilskalns (*Linnus Kalevipoja säng*)
* Alatskivi pils (*Alatskivi loss*)
* Annas Hāvas piemiņas istaba (*Anna Haava mälestustuba*)
* Kallastes vecticībnieku lūgšanu nams (*Kallaste vanausuliste kirik*)
* Kodaveres baznīca (*Kodavere kirik*)
* Kolkjas vecticībnieku muzejs (*Kolkja vanausuliste muuseum*)
* Līvu muzejs (*Liivi muuseum*)
* Ninakilas bāka (*Ninaküla tuletorn*)
* Varas baznīca (*Vara kirik*)
* Varnjas muzejs (*Varnja elava ajaloomuuseum*)
* Veskimetsas muzejs (*Veskimetsa talumuuseum*)

## Attēlu galerija

Alatskivi_kirik.jpg|Alatskivi baznīca
Alatskivi_mõisa_peahoone_2.jpg|Alatskivi pils
Church_in_Kallaste.jpg|Kallastes vecticībnieku lūgšanu nams
Kodavere_kirik3.jpg|Kodaveres baznīca
Kolkja_vanausuliste_muuseum.jpg|Kolkjas vecticībnieku muzejs
Nina lighthouse - panoramio.jpg|Ninakilas bāka
Vara kirik2.jpg|Varas baznīca


## Ārējās saites

*Līvu muzejs
Man vienai māsiņai

**"Man vienai māsiņai"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1984. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Animācijas filmā tiek parādīti dažādi rituāli jēdzieni un darbības, tajā skaitā uguns iekuršana, maizes cepšana, kā arī buramvārdi un zīlēšana. Viss beidzas ar jaunavas izdošanu vīram, ievērojot visas kāzu tradīcijas.

## Atsauces
Laimes lācis

**"Laimes lācis"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1985. gadā. Filmas režisore un scenārija autore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Animācijas filmas pamatā ir Andreja Upīša stāsts "Sūnu ciema zēni", kā arī satīriskas fabulas.

## Atsauces
Kārlis Zilpaušs

**Kārlis Zilpaušs** (dzimis , miris ) bija latviešu hokejists , Latvijas hokeja izlases dalībnieks. ASK Rīga sastāvā trīs reizes kļuvis par Latvijas čempionu.

Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 16 spēlēs, tai skaitā divos Pasaules čempionātos, tajos gūstot divus vārtus.

Otrā pasaules kara laikā mobilizēts Latviešu leģionā. 1944. gadā Kurzemē kritis.

Hokeju spēlēja arī viņa jaunākais brālis Laimonis Zilpaušs.

## Literatūra
* Andris Zeļenkovs. *Latvijas hokeja izlase. Sākums. 1932-1940.* 2017. .

## Ārējās saites
*
Lašu dzīvības ceļš

**"Lašu dzīvības ceļš"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1998. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Animācijas filma veidota par godu lašu aizsardzībai un parāda lašu dzīvi no ikra līdz ceļojumam uz jūru, kam seko atgriešanās dzimtajās upēs.

## Atsauces
Kā bērniņš nāk pasaulē

**"Kā bērniņš nāk pasaulē"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1991. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Animācijas filma veidota populārzinātniskā stilā par bērnu nākšanu pasaulē.

## Atsauces
Vidzemes un Kurzemes tautskolotāju I kongress

**Vidzemes un Kurzemes tautskolotāju I kongress** bija Kurzemes un Vidzemes guberņu latviešu skolotāju sapulce 1905. gada revolūcijas laikā Rīgā.
Kongress notika no 1905. gada 23. (10). līdz 27. (14). novembrim Rīgā pēc LSDSP ierosinājuma, tajā piedalījās ap 1000 tautskolotāju. Kongress pieņēma lēmumu par pāreju uz latviešu valodu kā apmācības valodu skolās, kas stiprināja Latvijas autonomijas idejas.

## Priekšvēsture
Pirmais jaunlatviešu organizētais Latviešu skolotāju kongress notika 1874. gada 26. jūnijā.
Kurzemes un Vidzemes skolotāji 1905. gada vasarā nelegālās sapulcēs izstrādāja tautskolu programmu, ko apkopoja Jānis Asars. Programma tika iespiesta 1905. gada augusta beigās, kad vēl nebija pilsoniskās brīvības un pastāvēja stingra cenzūra, tādēļ programmā nebija uzrādīti tās autori un izcelsme.

Kongresu organizēja pēc tam, kad Krievijas impērijas ķeizars Nikolajs II ar 17.(30.) oktobra manifestu deva iedzīvotājiem sapulču brīvību.

## Norise
Rainis nolasīja referātu par pašvaldības mācību iestāžu izveidošanos un obligātas bezmaksas apmācības bērniem no 8 līdz 14 gadu vecumam ieviešanos.
Kongress ievēlēja Latvijas Tautskolotāju savienības centrālo biroju 15 cilvēku sastāvā, kurā bija Rainis, Kārlis Skalbe un Vilis Plūdons. Biroja darbību stipri ierobežoja 1905. gada revolūcijas apspiešana, bet tas pastāvēja vēl 1906. gadā.

Sociāldemokrāti pilnībā izprata latviešu bažas par latviešu valodas likteni skolās. Latvijas tautskolotāju kongress nosodīja skolu krieviskošanu un nolēma kontroli par skolas dzīvi nodot vietējai, demokrātiskai pašvaldībai un mācības veikt latviešu valodā pēc jaunām, mūsdienīgām programmām. Tautas rīcības komitejas Latvijas laukos (470 kopskaitā, arī Latgalē) aptvēra gandrīz visus pagastus.

## Sekas
Pēc 1905. gada skolotāju kustība kļuva par lielu spēku tautas izglītībā un pašapziņas veidošanā. Nākamais Latviešu skolotāju kongress notika Tērbatā 1917. gada 8. — 12. jūnijā.

Latvijas skolotāju kongresi notika 1920. gada 27.—31. decembrī, 1925. gada 19.—20. jūnijā, 1936. gada 3.—4. janvārī.
Latvijas PSR skolotāju kongresi notika 1940. gada 1.—2. septembrī, 1957. gada 28.—30. martā, 1960. gada 27.—28. decembrī, 1968. gada 23.—24. maijā, 1978. gada 24.—25. maijā, 1987. gada 24.—25. aprīlī.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Latvijas Skolotāju kongress notika 1994. gada 11.—12. martā, 2009. gada 29. aprīlī norisinājās kongress „Izglītība un audzināšana Latvijas sabiedrībai”.

## Atsauces
Turkmenbaši (pilsēta)

**Turkmenbaši** () ir ostas pilsēta Turkmenistānas rietumos. Izvietojusies Kaspijas jūras austrumu piekrastē pie Turkmenbaši līča. Transporta mezgls (osta ar prāmju satiksmi uz Baku un Astrahaņu, starptautiskā lidosta, dzelzceļa stacija) un naftas pārstrādes centrs.

Pilsēta dibināta 1869. gadā kā **Krasnovodska** (Krasnovodskas cietoksnis). 1993. gadā pārdēvēta par godu tā laika valsts prezidentam Saparmuratam Nijazovam, kas bija pieņēmis Turkmenbaši (turkmēņu tēva) titulu.

1942. gada 20. septembrī Krasnovodskas cietuma slimnīcā miris Latvijas pirmais Ministru prezidents un autoritārais Valsts prezidents Kārlis Ulmanis.

## Ārējās saites
Mazurka

**Mazurka** ir poļu nacionālā deja. Mazurkas nosaukums radies Polijas novadā Mazovijā, kuru apdzīvoja mazūri. Polijas Konstitūcijā ierakstīts, ka valsts himna ir "Dombrovska mazurka". Reti kurā valstī pat ļoti populāras dejas ir kļuvušas par valsts himnu. Deja ir 3/4 vai 3/8 taktsmērā ar uzsvaru uz trešās taktadaļas.

Apmēram pirms 200 gadiem tā kļuva par populāru balles deju. To dejoja pa pāriem laiku pa laikam viens partneris nometās uz ceļgala, bet otrs dejoja tam apkārt, pēc tam otrs to atkārtoja. Kaut arī pamatsoļi bija noteikti, tomēr īsts mazurkas dejotājs par goda lietu uzskatīja ne tikai tos izmainīt, bet arī ieviest jaunus. Šāda improvizācijas iespēja bija viena no mazurkas priekšrocībām salīdzinājumā ar citām dejām.
Alejas (Kurmāles pagasts)

**Alejas** (agrāk — **Planīca**) ir ciems Kuldīgas novada Kurmāles pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā Vankas labajā krastā pie autoceļa V1290  no pagasta centra Vilgāles,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Planīcas muižas (*Planetzen*) centru. 20. gadsimta pirmajā pusē Planīca bija viens no vācu kolonistu nometinājumu centriem (ap trešdaļu pagasta iedzīvotāju bija vācieši). Līdz 1960. gadam Planicas pagasta (vēlāk — ciema padomes) centrs.

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
* Ēvalds Valters (1894—1994), latviešu strēlnieks, aktieris un literāts, Latviešu strēlnieku apvienības goda priekšsēdētājs, Latvijas Zinātņu akadēmijas goda loceklis.

## Atsauces
Planīca

**Planīca** var būt:

* Planīca — ieleja un reģions Slovēnijā;
* Kurmāles pagasta Aleju apdzīvotās vietas kādreizējais nosaukums.
Slazdā

**"Slazdā"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1999. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Animācijas filma veidota ar mērķi bērniem un jauniešiem parādīt alkohola vai narkotisko vielu lietošanas sekas. Filmā tiek atklāts kāda zēna ceļš no pirmā apreibinošo vielu mēģinājuma līdz personības bojāejai.

## Atsauces
Šunelītis

**"Šunelītis"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1999. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir kāds vientuļš un pamests sunītis, kurš meklē saimnieku.

## Atsauces
NG-10

***NG-10***, saukta arī par ***S.S. John Young***, bija ASV uzņēmuma *[[Northrop Grumman]]* kravas kosmosa kuģa *[[Cygnus (kosmosa kuģis)|Cygnus]]* Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādes misija NASA programmā *[[Commercial Resupply Services]]* (*CRS-1*). Kravas kuģis orbītā tika palaists 2018. gada novembrī, darbību beidza 2019. gada februārī.

Kosmosa kuģis nosaukts par godu 2018. gada janvārī mirušajam astronautam Džonam Jangam.
Šis bija pirmais *Cygnus* starts pēc tam, kad 2018. gada jūnijā *[[Orbital ATK]]* iegādājās uzņēmums *[[Northrop Grumman]]*. Tāpēc arī mainīts *Cygnus* lidojuma apzīmējums no *OA* uz *NG*.

## Derīgā krava
Kopējā kravas masa bija 3350 kg.
Kosmosa kuģa hermētiskajā nodalījumā atradās 3273 kg kravas: lietas apkalpei (1141 kg), rezerves daļas stacijas iekārtām (942 kg), krava zinātniskajiem pētījumiem (1044 kg), datoru iekārtas (115 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aprīkojums (31 kg).

Nehermetizētā krava (77 kg) bija *[[NanoRacks]]* palaišanas iekārta ar *[[Cubesat]]* pavadoņiem: *[[CHEFsat 2]]*, *[[KickSat 2]]*, *[[MYSAT 1]]*.

## Lidojuma gaita
*Cygnus* tika palaists  09:01:31 *UTC* ar nesējraķeti *[[Antares 230]]* no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta (*MARS*) starta laukuma *LP-0A*.

19. novembrī *Cygnus* pietuvojās stacijai. 10:28 *UTC* kosmosa kuģi satvēra ar stacijas manipulatoru, ko vadīja Serēna Aunjona-Čenselora. 12:31 *UTC* *Cygnus* bija pievienots pie *[[Unity (SKS)|Unity]]* moduļa apakšējās pieslēgvietas.

7. februārī *Cygnus* priekšgalā tika pievienota pavadoņu izmešanas ierīce *Slingshot*, kas uz staciju tika nogādāta ar kravas kuģi *[[SpaceX CRS-16]]*.

8. februārī 13:45 *UTC* ar *Canadarm2* manipulatoru *Cygnus* tika atvienots no *Unity* moduļa. 16:16 *UTC* tas palaists brīvā lidojumā.
21:30 *UTC* kravas kuģis paaugstināja orbītu līdz 453 × 460 km.

9. februārī pirms 16:00 *UTC* no *Slingshot* izlaida pasīvos pavadoņus *[[Quantum Radar 1]]*, *[[Quantum Radar 2]]*. 13. februārī 12:00 *UTC* tika palaisti pavadoņi *[[MySat-1]]*, *[[CHEFSAT]]*, bet 22:45 — *[[Kicksat-2]]*.

2019. gada 25. februārī tika iedarbināts *Cygnus* galvenais dzinējs, un kravas kuģis nogāja no orbītas. 09:05 *UTC* tas sasniedza atmosfēras blīvos slāņus un sadega virs Klusā okeāna dienvidu daļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Cygnus™ NG-10 Mission  Northrop Grumman
* Northrop Grumman CRS-10 Mission NASA
Mūsu mīlestība

**"Mūsu mīlestība"** ir Armanda Birkena sacerēta Čikāgas piecīšu dziesma, kurai piedziedājumu uzrakstīja Alberts Legzdiņš.

Dziesmas melodija un ideja radusies pēc 1977. gada, kad Armands Birkens regulāri apciemoja Latviju. „Čikāgas piecīšu” dibinātājs Alberts Legzdiņš uzrakstīja dziesmas piedziedājumu "Kā rietumvēji, kas krastā pūš ..." un 1983. gadā „Mūsu mīlestību” izdeva skaņuplatē "Par mani, draudziņ, nebēdā".

2018. gadā "Mūsu mīlestība" ieguva 36. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Tartu pagasts

**Tartu pagasts** () ir viena no Igaunijas Tartu apriņķa pašvaldībām tā ziemeļos. Pašvaldībā ietilpst 1 mazpilsēta (Rādi), 6 lielciemi (Eksi, Kervekila, Lehte, Tabivere, Vazula, Vahi) un 70 ciemi. Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Laevas, Pīrisāres, Tabiveres un Tartu pagastus. Robežojas ar Jegevas apriņķa Jegevas pagastu ziemeļos, Jegevas apriņķa Mustvē pagastu ziemeļaustrumos, Peipsisēres pagastu austrumos, Lūnjas pagastu dienvidaustrumos, Tartu pilsētas pašvaldību dienvidos, Viljandi apriņķa Viljandi pagastu rietumos, kā arī Jegevas apriņķa Peltsamā pagastu ziemeļrietumos. Pagastā ietilpst arī Pīrisāres sala Peipusa ezerā.

## Apskates vietas

* Eksi baznīca (*Äksi kirik*)
* Eksi Brīvības kara piemineklis (*Äksi Vabadussõja mälestussammas*)
* Elistveres zooloģiskais parks (*Elistvere loomapark*)
* Kerknas klostera drupas (*Kärkna klooster*)
* Kukulinnas muiža (*Kukulinna mõis*)
* Ledus laikmeta centrs (*Jääaja Keskus*)
* Mārjas-Magdalēnas baznīca (*Maarja-Magdaleena kirik*)
* Mīnas Hermas klase-muzejs (*Miina Härma nimeline klass-muuseum*)
* Pīrisāres pareizticīgo baznīca (*Piirissaare õigeusu kirik*)
* Rādi militārais aerodroms (*Raadi sõjaväelennuväli*)
* Sādjerves muiža (*Saadjärve mõis*)
* Selli-Sillaotsas taka (*Selli-Sillaotsa õpperada*)
* Somu puišu muzejs (*Soomepoiste muuseum*)
* Tabiveres muzejs (*Tabivere vallamuuseum*)
* Tammistu muiža (*Tammistu mõis*)
* Vudilas atrakciju parks (*Vudila mängumaa*)

## Attēlu galerija

Aksi_Andrease_kirik_20150510-124201_3X4_panoraam.jpg|Eksi baznīca
Äksi.JPG|Eksi Brīvības kara piemineklis
Kärkna_kloostri_vare.jpg|Kerknas klostera drupas
Kukulinna_mõisa_peahoone.jpg|Kukulinnas muiža
Maarja-Magdaleena_church_2011.jpg|Mārjas-Magdalēnas baznīca
Piirissaare kirik.JPG|Pīrisāres pareizticīgo baznīca
Saadjärve_mõisa_peahoone.jpg|Sādjerves muiža
Selli_Sillaotsa_opperada_Laeva_soo_laudtee_peal.jpg|Selli-Sillaotsas taka
Tabivere_mõisa_valitsejamaja.jpg|Tabiveres muzejs
Tammistu mõisa peahoone.jpg|Tammistu muiža


## Ārējās saites

*Ledus laikmeta centrs
*Vudilas atrakciju parks
Grūti būt dievam (1989)

"**Grūti būt dievam**" () ir vācu režisora Pītera Fleišmana 1989. gadā uzņemta fantastikas filma, kuras pamatā ir brāļu Strugacku tāda paša nosaukuma stāsts.

Strugacku galvenā prasība bija, lai filmai būtu padomju režisors, vēlams, Aleksejs Germans, taču "Sovinfilm" vadība lēma citādi un uzaicināja VFR režisoru Pīteru Fleišmanu (viņa stūrgalvības un smagā rakstura dēļ Strugacki pārtrauca sekot filmēšanas procesam, un rezultātā uzņemtā filma viņiem ārkārtīgi nepatika).

Fleišmans bija iecerējis no romāna izveidot pasaules klases fantastisku grāvēju, orientējoties uz aizrobežu tirgu, tādēļ galvenā loma tika uzticēta ārzemju aktierim. Līdz ar to Rumatas lomai tika uzaicināts poļu teātra un kino aktieris Edvards Zentara (), kurš bija kaut nedaudz pazīstams "pasaules sabiedrībai".

Netālu no Jaltas tika uzbūvētas grandiozas dekorācijas — visa Arkanara dabiskā lielumā. Ieguldītie līdzekļi (pēc tā laika mērauklām) bija apjomīgi. Filmēšana ievilkās, un Fleišmanam bija vajadzīgs ilgs laiks, lai Eiropā atrisinātu ar pirmizrādes pārcelšanu saistītos jautājumus.

## Sižets
thumb|left|Kira un Rumata. Kadrs no filmas
Augsti attīstīta Zemes cilvēce izsēdinājusi eksperimentālo vēsturnieku Antonu uz planētas, kas dzīvo saskaņā ar viduslaiku likumiem. Šeit viņa vārds ir Rumata Estorskis. Viņa mērķis ir būt novērotājam no malas un fiksēt novēroto. Antons ir maskējies kā parasts šīs planētas iedzīvotājs, tādēļ viņam jāuzvedas atbilstoši, viņš nedrīkst iejaukties vēstures gaitā — viņam aizliegts sludināt, gāzt tirānus, izgudrot, izglītot, aizliegts nogalināt. Taču, redzot apkārt valdošo šausmīgo netaisnību, Rumata vairs nespēj samierināties ar pasīva novērotāja lomu, viņš nolemj ņemt rokās zobenu un pievienoties cīņai...

## Lomās
* Edvards Zentara (*Edward Żentara*) — *dons Rumata Estorskis (Antons)*
* Aleksandrs Filipčenko — *dons Reba*
* Anna Gotjē — *Kira*
* Andrejs Boltņevs — *Budahs*
* Pjērs Klemanti — *karalis*
* Mihails Gluzskis — *ieroču meistars Gauks*
* Elgudža Burduli — *barons Pampa*
* Reģimants Adomaitis — *dons Kondors*
* Verners Hercogs — *Mita* un citi aktieri.

## Interesanti fakti
* Filmā plaši izmantots helikopters Mi-2 ar pilnīgi nefutūristisku izskatu, tikai neparasti nokrāsots. Grāmatā kā zemiešu lidaparāti vairākas reizes minēti tieši helikopteri (vienreiz — dirižablis);
* Grāmatā Arkanara aprakstīta kā ostas pilsēta ar kārtīgi celtām Eiropas stila mājām; Arkanaras arhitektūra un infrastruktūra pēc daudzām pazīmēm atbilst renesanses laiku Eiropai. Filmā galvenās dekorācijas ir tuksneša ainava un būves, kas acīmredzami izgrebtas klintīs vai izgatavotas no māla, izraisot asociācijas drīzāk ar Tombuktu vai Jemenas ēkām.
*Tiek pieļauts, ka dona Rebas prototips ir padomju represīvā aparāta vadītājs Lavrentijs Berija;
* Daudzas ainas tika filmētas Čufut Kale alās Krimā, netālu no Bahčisarajas;
* "Grūti būt dievam" dekorācijās tika uzņemta filma "Konektikutas jeņķis karaļa Artura galmā".

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Испанский постер фильма
* Французский постер фильма
* Трудно быть богом
* Трудно быть богом (1989) фильм
Pāvils Johansons

**Pāvils Johansons** (dzimis  Stokholmā, miris ) bija latviešu dzejnieks, atdzejotājs un mūziķis.

## Biogrāfija
Dzimis Stokholmā kultūrvēsturnieka un rakstnieka Andreja Johansona un dzejnieces un filoloģes Veronikas Strēlertes ģimenē. Ieguvis filoloģijas maģistra grādu Stokholmas Universitātē, strādājis dažādās Stokholmas skolās, kā arī ilgus gadus vadījis Stokholmas Latviešu skolu. Dzejā debitējis 1967. gadā 19 gadu vecumā ar krājumu "Sudraba ceturksnis", 1976. gadā sekoja otra grāmata "Patskaņi un līdzskaņi". Kopš tā laika publicējies dažādos trimdas un Latvijas laikrakstos. Johansons sastādījis latviešu literatūras vēsturi zviedru valodā, atdzejojis Veronikas Strēlertes dzejoļus zviedru valodā krājumam *Under höga träd* ("Zem augstiem kokiem", 1981).

Kopā ar grupu “Dundurs” tapuši vairāki skaņuplašu ieraksti. 1985. gadā klajā nāca Pāvila Johansona pirmais un vienīgais soloalbums. Muzicēja latviešu jauniešu rokgrupā "Saules brāļi" kopā ar Juri Kronbergu un brāļiem Grašiem. No 60. gadu vidus sacerējis un izpildījis dziesmas ar Aleksandra Čaka, Veronikas Strēlertes un Eduarda Veidenbauma tekstiem.

Miris 2024. gada 23. aprīlī Rīgā.

## Bibliogrāfija

### Dzejoļu krājumi

* *Sudraba ceturksnis*. Kopenhāgena, 1968
* *Patskaņi un līdzskaņi*. Stokholma, 1976
* Paisums un bēgums. Rīga: Neputns, 2016

## Atsauces
Jātele

**Jātele** (agrāk arī **Dzintari**) ir ciems Kuldīgas novada Kurmāles pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā pie autoceļa V1283  no pagasta centra Vilgāles,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Jāteles muižas (*Jahteln*, nodedzināta 1905. gada revolūcijā) centru.

## Atsauces
Njoki

[thumb|250px|Njoki ar [rikotas sieru]]
**Njoki**, **ņjoki** vai **ņoki** (no , ) ir itāļu neraudzētas mīklas klimpas. Gatavo no kviešu miltiem, mannas, olām, siera, kartupeļiem, spinātiem, rīvmaizes un garšvielām. Vāra sālītā ūdenī vai blanšē 5—10 minūtes. Pasniedz parasti kā pirmo ēdienu vai pamatēdienu kopā ar sieru, tomātiem, mērci, pesto vai kausētu sviestu, bet bieži lieto arī kā garnējumu citiem ēdieniem. Veikalos nereti pārdod saldētus, kaltētus vai gatavus hermētiski iepakotus njoki.

Itālijas reģionos izgatavo dažādus tradicionālos njoki paveidus, kas var atšķirties gan pēc sastāva, gan piedevām vai formas. Eiropā njoki izplatījušies Romas impērijas ekspansijas laikā un mūsdienās ir populāri Francijā, Balkānos, kā arī Latīņamerikas valstīs ar ievērojamu itāļu diasporu.

Vārds *njoki* varētu nākt no itāļu vārda *nocchio*, kas nozīmē zaru kokā, vai *nocca*, kas nozīmē dūre. Njoki ir bijis tradicionāls itāļu pastas veids jau no Senās Romas laikiem. Tas tika ieviests ar Romas leģionāriem, paplašinot impēriju Eiropas kontinenta valstīs.

## Atsauces
Bruks Teilors

thumb|Bruks Teilors
**Bruks Teilors** (; dzimis , miris ) bija angļu matemātiķis, kurš matemātiskajā analīzē aprakstījis “Teilora rindu” un “Teilora formulu”.

## Biogrāfija

### Ģimene
Bruks Teilors dzimis Edmontonā, Midlseksā, Anglijā, labklājīgā un izglītotā ģimenē. Viņa tēvs bija Džons Teilors un māte Olīvija Tempesta. Pateicoties ģimenei, īpaši tēvam, tika veicināts viņa muzikālais un mākslinieciskais talants, kas atrada matemātisko izteiksmes veidu viņa vēlākajā dzīvē.

### Studiju laiks
Teilors 1701. gadā uzsāka tiesību zinātņu studijas Svētā Jāņa koledžā (), Kembridžas Universitātē. Lai gan 1709. gadā viņš ieguva bakalaura grādu tiesību zinātnēs un 1714. gadā arī doktora grādu, ir apšaubāms, ka viņš jebkad būtu strādājis kā advokāts.

### Ieguldījums zinātnē
Pirmais svarīgais Teilora matemātiskais raksts par ķermeņa svārstības centra problēmu risināšanu tika publicēts tikai 1714. gadā, lai gan tas jau bija uzrakstīts līdz 1708. gadam. Publicēšanas kavēšanos izraisīja strīds ar atzīto Šveices matemātiķi Johanu (I) Bernulli. Arī Teilora slavenais pētījums par vibrējošo rindu tika publicēts 1714. gadā.
alt=|thumb|297x297px|Tiešās un netiešās palielināšanas metodes

1715. gadā publicētais darbs *Taylor’s Methodus Incrementorum Directa et Inversa* (“Tiešās un netiešās palielināšanas metodes”) augstākajai matemātikai pievienoja jaunu sadaļu, ko tagad sauc par galīgo atšķirību aprēķinu (). Šīs metodes ietvēra arī izcilu formulu, kas pazīstama kā Teilora teorēma, kuru Teilors pirmo reizi minēja jau 1712. gadā, bet tās nozīmi sāka atzīt vien 1772. gadā, kad itāļu matemātiķis Žozefs Luijs Lagranžs to pasludināja par diferenciālo aprēķinu pamatprincipu. Teilora teorēma apgalvo: ja kāda funkcija ir atvasināma bezgalīgi daudz reižu, tad to var aproksimēt jeb aizstāt ar tuvinātu pakāpju rindu, kuru sauc arī par Teilora rindu.

Laika posmā no 1712. — 1724. gadam Bruks Teilors publicēja trīspadsmit rakstu, aprakstot tajos eksperimentus par kapilāro darbību, magnētismu un termometriem.

### Privātā dzīve
Lai cik labi veiktos profesionālajā dzīvē, sākot no 1721. gada viņa privāto dzīvi piemeklēja vairākas traģēdijas. 1721. gadā viņš apprecēja Miss Braidžisu no Velingtonas, Sari. Lai gan viņa bija no labas ģimenes, tā tomēr nebija turīga ģimene, tādēļ Bruka tēvs asi reaģēja uz šo savienību. Tā rezultātā attiecības ar tēvu pārtrūka, un līdz 1723. gadam viņi vairs nekontaktējās. Tajā gadā Teilora sieva mira dzemdībās. Bērns, kurš būtu bijis viņa pirmais, arī nomira.

Pēc traģēdijas, kurā Bruks Teilors zaudēja savu sievu un bērnu, viņš atjaunoja attiecības un atgriezās dzīvot pie sava tēva. Divus gadus vēlāk, 1725. gadā, Teilors apprecējās vēlreiz ar Sabetu Sobridžu no Kentas. Bruka Teilora tēvs šai laulībai deva savu piekrišanu. Pēc četriem gadiem, 1729. gada 4. aprīlī, viņa tēvs nomira, bet vēl gadu vēlāk dzemdībās nomira arī viņa otrā sieva, tomēr meita Elizabeta izdzīvoja.

Bruks Teilors mira 1731. gada 29. decembrī, 46 gadu vecumā, Somerseta namā, Londonā, Anglijā.

## Ārējās saites
* Bruks Teilors britannica.com
* Bruks Teilors geboren.am
* Bruks Teilors  www-groups.dcs.st-and.ac.uk