open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ķēniņa Zālamana raktuves

"**Ķēniņa Zālamana raktuves**" () ir angļu rakstnieka Raidera Hegarda piedzīvojumu romāns, kas atsevišķā grāmatā izdots 1885. gadā.

## Grāmatas izdevumi un ekranizējumi
Grāmata ir vismaz divas reizes izdota latviešu valodā (1971. un 2013. gadā). Romānam ir arī vairāki ekranizējumi: 1937. gada melnbaltā filma ar Sedriku Hārdviku galvenajā lomā, 1950. gada filma ar Stjuartu Greindžeru galvenajā lomā, 1985. gada filma ar Ričardu Čemberlenu galvenajā lomā un 2004. gada televīzijas seriāls ar Patriku Sveiziju galvenajā lomā.

## Sižets
Romānā darbojas četri galvenie varoņi: Alans Kvotermeins — galvenais varonis, ziloņu mednieks, sers Henrijs Kērtiss — spēkavīrs, izglītots cilvēks, kurš meklē savu pazudušo brāli, kapteinis Guds un viņu kalps Ambopa. Grāmatā Alans Kvotermeins tiek uzaicināts piedalīties sera Henrija Kērtisa pazudušā brāļa meklēšanā, kurš, šķiet, devies uz teiksmām apvītajām ķēniņa Zālamana raktuvēm. Ja izdotos tās atrast, kapteinis Guds un Alans Kvotermeins varētu sadalīt visus iegūtos dārgumus.

## Romāna sarakstīšana un izdošana
Raiders Hegards romānu uzrakstīja, pateicoties piecu šiliņu derībām ar savu brāli, kurš teica, ka nav iespējams uzrakstīt uz pusi tik labu romānu kā Roberta Luisa Stīvensona "Bagātību sala" (1883). Raiders Hegards grāmatu sarakstīja salīdzinoši īsā laikā, aptuveni sešās nedēļās. Kad grāmatu pēc vairākiem noraidījumiem beidzot izdeva, tā kļuva par gada vislabāk pārdoto romānu, un iespiedējiem bija grūti pietiekami ātri saražot kopijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dmitrijs Gordons

**Dmitrijs Gordons** (krievu: *Дмитрий Ильич Гордон*) jeb **Dmitro Hordons** (ukraiņu: *Дмитро Ілліч Гордон*; dzimis  Kijivā) ir Ukrainas žurnālists, TV raidījumu vadītājs, blogeris, politiķis, mūziķis un uzņēmējs. Avīzes *Бульвар Гордона* galvenais redaktors (1995-2019), tiešsaistes izdevuma *ГОРДОН* dibinātājs, divu *[[YouTube]] Zelta pogu* ieguvējs par viņa *[[YouTube]]* kanālu *Дмитрий Гордон* un *В гостях у Гордона* abonentu skaitu, kas pārsniedz miljonu. Bijis arī Kijivas pilsētas domes deputāts (2014–2016).

Savas žurnālista karjeras laikā Gordons ierakstījis vairāk nekā 1100 intervijas ar slaveniem politiķiem, māksliniekiem, dzejniekiem, rakstniekiem, režisoriem, sabiedriskiem darbiniekiem, sportistiem, utt.

## Biogrāfija
Dmitrijs Gordons dzimis 1967. gada 21. oktobrī Kijivā ebreju ģimenē. Tēvs Iļja Gordons (dzimis 1936. gada 7. decembrī) ir būvinženieris, māte Mina Gordona (1939. gada 10. aprīlī – 2018. gada 31. maijā) bija inženiere-ekonomiste. Dmitrijs ir vienīgais bērns ģimenē.

Viņš ir mācījies Kijivas 205. un 194. skolās. Pēc Gordona teiktā, trešajā klasē viņš pasniedza stundas pēc skolotāja lūguma un atzīmēja klases žurnālā klasesbiedrus. Piektajā klasē viņš rakstīja vēstules 100 māksliniekiem ar lūgumu nosūtīt viņam savas fotogrāfijas ar autogrāfu. No 100 adresātiem viņam atbildēja divi: dziedātāji Leonīds Utjosovs un Josifs Kobzons. Skolu pabeidza 15 gadu vecumā, pēc tam mācījās eksternātā.

1983. gadā viņš iestājās Kijivas Būvniecības institūta PGS (Rūpniecības un civilās inženierijas) fakultātē. Visi pieci studiju gadi, saskaņā ar paša Gordona memuāriem, bija milzīgas mokas, jo viņš nedarīja sev tīkamu darbu.

Trešā kursa beigās viņš tika iesaukts armijā un dienēja divus gadus: vispirms mācību vienībā Novgorodas apgabala Medvedas ciemā, no kurienes viņš atgriezās kā jaunākais seržants, un pēc tam netālu no Ļeņingradas, Lugas pilsētas apkaimē, operatīvi taktisko raķešu spēkos.

Viņš atgriezās no armijas kā PSKP biedra kandidāts, taču, vīlies kompartijā, atteicās tajā iestāties.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālais Facebook konts
* Oficiālais Twitter konts
* Oficiālais VKontakte konts
* Oficiālais Telegram konts
* Interneta izdevuma GORDON Telegram konts
* Oficiālais YouTube konts
* В гостях у Гордона YouTube konts
* Oficiālais Instagram konts
Dominiks Bitners

**Dominiks Bitners** (, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Bitners pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Volfsburgas "Grizzlys".

Iepriekš spēlējis Manheimas "Adler" un Švenningenes "Wild Wings". Ar "Adler" komandu 2015. gadā kļuvis par Vācijas čempionu.

Vācijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Gustavs Dāvis Grigals

**Gustavs Dāvis Grigals** (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2025) Grigals pārstāv Somijas hokeja līgas komandu Lapēnrantas "SaiPa".

## Karjera
2015.—2016. gada sezonā debitējis HK Rīga komandā Jaunatnes hokeja līgā, kur pavadījis divas sezonas. 2017.–2018. gada sezonā spēlējis NAHL komandā Šrīvportas "Mudbugs". No 2018. līdz 2022. gadam spēlējis NCAA komandā Aļaskas "Nanooks". 2022. gadā spēlēja NCAA komandā Umass "Lowell", bet 2023.—2024. gada sezonu aizvadīja ECHL komandā Atlantas "Gladiators", vienu spēli nospēlēja Amerikas hokeja līgas komandā Milvoki "Admirals". 2024. gada martā parakstīja divvirzienu līgumu līdz sezonas beigām ar NHL komandu Našvilas "Predators". Pirms Stenlija kausa spēlēm viņš tika izsaukts uz NHL un pieteikts kā trešais vārtsargs.

2024.—2025. gada sezonā spēlēja Slovākijas Ekstralīgā, pārstāvot Trenčīnas "Dukla" komandu. Viņš tika atzīts par līgas labāko janvāra spēlētāju. 2025. gada maijā parakstīja līgumu ar Somijas hokeja līgas klubu Lapēnrantas "SaiPa". 

Grigals tika iekļauts Latvijas hokeja izlases sastāvā 2019. gada pasaules čempionātā, 2022. un 2023. gadā piedalījies izlases pārbaudes spēlēs. Pasaules čempionātā debitēja 2025. gadā pret Kanādu, atvairot  30 no 37 metieniem. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Dreiliņu upīte

**Dreiliņu upīte** jeb **Jāņavārtu upīte** ir izzudusi upīte Ķengaraga apkaimē, Rīgā, Latvijā. Tā iztecēja no Dreiliņu purva un virzienā uz dienvidiem ietecēja Daugavā iepretī Vīberta salai. Kopējais garums apmēram 3 km. Kritums apmēram 7 m. No kreisās puses Latgales ielas rajonā tai pietecēja neliels strauts.
thumb|240px|left|Dreiliņu upīte 1876. gada plānā.

## Vēsture
13. gadsimta sākumā uz upītes tika uzceltas nocietinātas ūdensdzirnavas, sauktas par Brāļa Bertolda dzirnavām, izveidojot nelielu dzirnavdīķi. Ūdens kritums ūdensdzirnavās varēja sastādīt 2 m. Dzirnavām bijuši četri rati, kas norāda uz samērā lielu ūdens debitu 13. gadsimtā. 17. gadsimtā upītes labajā krastā tika izveidota Dreiliņbušas muiža, kuras īpašnieki, domājams, veica purvainās zemes nosusināšanas pasākumus, tādējādi iztaisnojot arī upītes augšteces gultni. Vēlāk uz purvainās zemes gar upīti tika iekoptas pļavas. 1841. gadā Bertolda dzirnavu rajonā tika dibināta Kuzņecova porcelāna un fajansa fabrika. Bet 1861. gadā pār Dreiliņu upīti tika uzbūvēta dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils, zem kuras upītei tika izveidota caurteka. Upīte tika iezīmēta vēl 1961. gada kartē, taču 20. gadsimta 2. pusē upīte tika ievadīta kanalizācijas kolektorā un virszemē vairs nav saskatāma.

## Atsauces
Arvils Bergmanis

**Arvils Bergmanis** (dzimis ) ir latviešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Bergmanis pārstāv NCAA komandu Aļaskas "Nanooks".

## Karjera
2016–17. gada Latvijas čempionāta sezonā debitējis HK Kurbads rindās, kur kļuvis par Latvijas čempionu. Nākamās trīs sezonas spēlējis Jaunatnes hokeja līgas komandā HK Rīga, pēdējā no tām esot komandas kapteinim. 2019–20. gada sezonā nospēlējis arī 3 spēles Rīgas "Dinamo" komandā. 2021. gadā ar Rīgas "Olimp" otro reizi kļuvis par Latvijas čempionu. 2021. gadā pārcēlies uz ASV un pievienojies jau vairāku latviešu pārstāvētajai Aļaskas "Nanooks" komandai NCAA līgā.

Ticis iekļauts Latvijas hokeja izlases sastāvā 2022. gada Pasaules čempionātam.

## Ārējās saites
Oskars Lapinskis

**Oskars Lapinskis** (dzimis ) ir latviešu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Lapinskis pārstāv Šveices Nacionālās līgas komandu *[[SCL Tigers]]*.

## Karjera
2016. gadā, 14 gadu vecumā, pārcēlies uz Šveici, kur pievienojies *[[SCL Tigers]]* kluba jauniešu sistēmai. 2021–22. gada sezonā Lapinskis debitēja Nacionālajā līgā, kopumā sezonā nospēlējot 20 maču un gūstot vienus vārtus.

Latvijas hokeja izlases sastāvā debitējis 2022. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvam 2022. gada Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Eliteprospects'' profils
Klāvs Veinbergs

**Klāvs Veinbergs** (dzimis ) ir latviešu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2023. gada Veinbergs pārstāv NCAA komandu Kolorādo "Tigers". 2022. gada NHL draftā Veinbergu ar kopējo 224. numuru septītajā kārtā izvēlējās Tampabejas "Lightning".

## Karjera
Savu spēlētāja karjeru sācis Jelgavas jauniešu komandās. 2019–20. gada sezonā debitējis Latvijas čempionāta komandas HS Rīga rindās, kur pavadījis divas sezonas. 2021–22. gada sezonā spēlējis Jaunatnes hokeja līgas komandā HK Rīga, bet sezonas beigās pievienojies HK Zemgale/LLU, kuras rindās palīdzējis komandai izcīnīt pirmo Latvijas čempionāta titulu.

Latvijas hokeja izlases sastāvā debitējis 2022. gadā. Piedalījies 2022. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites

* ''Eliteprospects'' profils
Viļenica

**Viļenica** ir viena no vecākajām tūristu alām pasaulē. Tas atrodas blakus Lokevas ciemam Sežanas pašvaldībā karsta plato Slovēnijas dienvidrietumos.

1633. gadā īpašnieks grāfs Petačs alu nodeva Lokevas draudzes pārziņā. Viņš arī noteica, ka pagastam var būt ienākumi no ekskursijām alā gida pavadībā — tātad vietējie uzskata, ka viņu ala tūrismā darbojas jau gandrīz 400 gadus.

Alu 1778. gadā apmeklēja austriešu dabas pētnieks Baltazars Ake, un ir saglabājušies dati par vairākām karaliskām vizītēm: Neapoles un Sicīlijas karalis Ferdinands (1790), imperators Leopolds II. (1790 un 1791), imperators Francis I (1816), Saksijas karalis Frederiks II. (1836) utt.

Līdz 19. gadsimta vidum Viļenica bija pazīstama kā skaistākā, lielākā un apmeklētākā ala kaļķakmens plakankalnē. Sen pamesta, tā atkal atdzīvojās 1963. gadā, kad par to parūpējās Sežanas alas biedrība. Biedrības biedri brīvajā laikā pamazām atjaunoja celiņus un iekārtoja elektrisko apgaismojumu. Apmeklētājiem Viļenica ir aprīkota un izgaismota 450 m garumā.

Ala savulaik ļoti rosināja apmeklētāju iztēli, un vietējie iedzīvotāji uzskatīja, ka tajā dzīvo labas fejas. Tā Viļenica ieguva savu nosaukumu. Alā ir atklātas arheoloģiskās paliekas no vēlā akmens laikmeta līdz bronzas laikmetam.

1980. gadā alā sāka organizēt slovēņu rakstnieku vakarus, bet no 1986. gada Viļenicas Starptautiskais literārais festivāls — visas Eiropas dzejnieku un rakstnieku tikšanās. Šajā pasākumā tiek pasniegta Viļenicas Starptautiskā (Centrāleiropas) balva literatūrā, proti, Viļenicas Lielā balva un Kristāla Viļenicas balva.

## Atsauces

## Ārējās saites
Štefans Loibls

**Štefans Loibls** (, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Līdz 2022. gadam spēlējis Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Skelleftea AIK]]*.

Savas karjeras sākumā sešas sezonas spēlējis savas dzimtās pilsētas komandā Štraubingas "Tigers". Vēlāk spēlējis arī Manheimas "Adler" un Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Skelleftea AIK]]*. 2022. gadā atgriezies "Adler" komandā.

Vācijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kā arī divos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Pavārs, zaglis, viņa sieva un viņas mīļākais

**"Pavārs, zaglis, viņa sieva un viņas mīļākais"** () ir 1989. gada Apvienotās Karalistes un Francijas mākslas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Pīters Grīnevejs. Filmā galvenās lomas atveido Rišārs Borenžē, Maikls Gembons, Helēna Mirena, Alans Hauards un Tims Rots.

Filma stāsta par vardarbīga noziedznieka sievu, kas sava vīra restorānā regulāri satiekas ar savu mīļāko.

"Pavārs, zaglis, viņa sieva un viņas mīļākais" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma izdošanas brīdī izcēlās ar tajā attēloto vardarbību un kailuma ainām, kā arī ar tās grezno kinematogrāfiju un formālismu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maikls Gembons

**Sers Maikls Džons Gembons** (; dzimis ; miris ) bija īru-angļu aktieris. Pazīstams ar savu aktierspēli gan uz skatuves, gan ekrānā, viņu uzskata par vienu no visu laiku izcilākajiem Īrijas un Lielbritānijas aktieriem.

Gembons savu aktiera karjeru sāka, mācoties pie angļu aktiera Lorensa Olivjē. Savā vairāk nekā sešu gadu desmitu ilgajā aktiera karjerā Gembons saņēmis vairākas balvas, tai skaitā trīs Olivjē balvas, divas Ekrāna aktieru ģildes balvas un četras BAFTA kino balvas. Starptautisku atpazīstamību ieguvis, attēlojot Baltusu Dumidoru Harija Potera filmu ciklā no 2004. līdz 2011. gadam, aizvietojot Ričardu Herisu.

Savu kinodebiju piedzīvojis 1965. gada filmā "Otello", kurā viņš tēloja kopā ar Olivjē un Megiju Smitu. Tēlojis arī Pītera Grīneveja kriminālfilmā "Pavārs, zaglis, viņa sieva un viņas mīļākais" (1989), Iana Softlija drāmā *[[The Wings of the Dove]]* (1997), Maikla Manna drāmā "Savs cilvēks" (1999), Roberta Oltmena mistērijas filmā "Gosforda parks" (2001), Maikla Epteda drāmā *[[Amazing Grace (2006. gada filma)|Amazing Grace]]* (2006), Toma Hūpera drāmā "Karaļa runa" (2010), Dastina Hofmana komēdijā "Kvartets" (*Quartet*, 2012) un Stīvena Frīrsa drāmā "Viktorija un Abduls" (2017). Piedalījies arī Vesa Andersona filmās "Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū" (2004) un "Lieliskais Lapsas kungs" (2009).

1998. gadā Gembonu iecēla bruņinieka kārtā. 2015. gadā viņš beidza savu teātra aktiera karjeru atmiņas zuduma dēļ, taču turpināja attēlot lomas uz ekrāna.

Gembons nomira slimnīcā 2023. gada 27. septembrī 82 gadu vecumā pēc pārciestas pneimonijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jasins Ēlics

**Jasins Ēlics** (, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2018. gada Ēlics pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Minhenes "Red Bull".

Vācijas hokeja līgā debitējis Nirnbergas "Ice Tigers" komandā, kur pavadījis astoņas sezonas. 2018—19. gada sezonā četrus mačus nospēlējis AHL komandā Stoktonas "Heat", bet sezonas vidū noslēdzis līgumu ar Minhenes "Red Bull".

Vācijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī piecos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Šimons Nemecs

**Šimons Nemecs** (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Nemecs pārstāv NHL komandu Ņūdžersijas Devils. 2022. gada NHL draftā Nemecu ar kopējo otro numuru izvēlējās Ņūdžersijas "Devils".

Slovākijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī 2021. gada Pasaules čempionātā, 2024. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Peters Čerešņāks

**Peters Čerešņāks** (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Čerešņāks pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu Pardubices "Dynamo". Čerešņāku 2011. gada NHL drafta 6. kārtā, ar kopējo 172. numuru izvēlējās Ņujorkas "Rangers".

Iepriekš spēlējis Slovākijas Ekstralīgas komandās *[[HK Dukla Trenčín]]* un *[[HK Orange 20]]*, Ontārio hokeja līgas komandā Pīterboro "Petes" un Čehijas Ekstralīgas komandās *[[HC Vitkovice]]* un *[[HC Plzeň]]*. 2021.—2022. gada sezonā atzīts par Čehijas Ekstralīgas labāko aizsargu.

Slovākijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī 2014., 2017., 2022. un 2024. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Mislavs Rosandičs

**Mislavs Rosandičs** (, dzimis ) ir Horvātijā dzimis Slovākijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2020. gada Rosandičs spēlē Čehijas Ekstralīgas komandā ''HC Bílí Tygři Liberec''.

Iepriekš spēlējis Slovākijas Ekstralīgas komandā *[[HC '05 Banská Bystrica]]*, KHL komandā Bratislavas "Slovan" un Čehijas Ekstralīgas komandās *[[HC Mountfield]]* un *[[HC Vitkovice]]*.

Slovākijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī 2021. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Milošs Romans

**Milošs Romans** (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2020. gada Romans pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu *[[HC Oceláři Třinec]]*. Romanu 2018. gada NHL drafta 4. kārtā, ar kopējo 122. numuru izvēlējās Kalgari "Flames".

Iepriekš spēlējis Rietumu hokeja līgas komandā Vankūveras "Giants".

Slovākijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī 2021. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Plakanā blizme

**Plakanā blizme** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama Eiropā, kā arī dažviet Āzijā. Šī suga ir nereti sastopama visā Latvijas teritorijā, mitrās, it īpaši piejūras, pļavās, ūdenstilpju palienēs un applūstošos reljefa pazeminājumos.

## Apraksts
Plakanā blizme ir daudzgadīgs, 15-30 cm garš lakstaugs. Tam ir ložņājošs saknenis un stāvs, kails, augšdaļā trīsšķautņains un apakšdaļā plakans stublājs. Lapu ir nedaudz (4—8), tās ir lineāras, 0,3-0,5 cm platas, īsākas nekā stublājs. Apakšējo lapu makstis ir brūnas. Ziedi ir izvietoti blīvā vārpveida ziedkopā stublāja galotnē no 10-20 vārpiņām, kas novietotas 2 rindās. Vārpiņas segplēksne ir gaišbrūna, 0,3 cm plata, galā smaila, parasti ar zaļganu joslu vidū. Pie vārpas pamata ir seglapa, kas garāka nekā ziedkopa. Katru divdzimumu ziedu veido 2 drīksnas un 3 putekšņlapas. Apziedni veido 3—6 sarveidīgi matiņi. Auglis ir tumšbrūns, divšķautņains, aptuveni 0,2 cm garš riekstiņš. Zied jūnijā, jūlijā.

## Atsauces
Blizmes

**Blizmes** () ir grīšļu dzimtas ģints, kuras sugas savvaļā ir sastopamas visur Ziemeļu puslodes mērenajā joslā.

## Sugas
Blizmju ģintī ir iekļautas šādas augu sugas:

* *Blysmus compressus -* Plakanā blizme,
* *Blysmus mongolicola,*
* *Blysmus rufus -* Rūsganā blizme,
* *Blysmus sinocompressus.* 

## Atsauces
Sņežka

**Sņežka** (, , vēsturiski ) ir kalnu virsotne Krkonošes kalnos uz Polijas un Čehijas robežas. Ar augstumu 1197 m v.j.l. tā ir augstākā virsotne Čehijā, Krkonošes kalnos un Sudetos. Kalna abās nogāzēs ierīkoti nacionālie parki — Krkonošes nacionālais parks Čehijā un Karkonošes nacionālais parks Polijā. Kalns ir populārs tūrisma objekts.

Šņežka ir viens no vecākajiem kalnu tūrisma centriem Eiropā. Pirmā rakstītās ziņas par uzkāpšanu kalnā ir no 1456. gada, kad to izdarīja kāds Venēcijas tirgotājs, meklēdams dārgakmeņus. Drīz pēc tam kalnā izveidojās pirmās kalnraču kopienas, kas ieguva varu, dzelzi un arsēnu. Kalna virsotnē ir vairākas būves, to skaitā 1665. gadā celtā Sv. Labrenča kapela un 1974. gadā uzceltais restorāns. No Pecas pie Sņežkas ciema Čehijā uz kalna virsotni ierīkots pacēlājs.

## Ārējās saites

* Sņežka summitpost.org
Daltons (uzvārds)

**Daltons** var būt:

* Džons Daltons (*John Dalton*; 1766—1844) — angļu ķīmiķis, fiziķis un meteorologs;
* Timotijs Daltons (*Timothy Dalton*; 1946) ― britu aktieris.

## Skatīt arī
* Daltons (Atommasas vienība)
Rūsganā blizme

**Rūsganā blizme** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Pola tuvumā: Lielbritānijā, Baltijas jūras valstīs, kā arī Kanādas piekrastē gar Atlantijas okeānu.
Latvijā rūsganā blizme reti ir sastopama Baltijas jūras un Rīgas līča piekrastē.

Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Apraksts
Rūsganā blizme ir daudzgadīgs, 20-70 cm garš lakstaugs. Tam ir cilindrisks stublājs, uz tā ir dažas līdz 0,2 cm šauras, renesveidīgas lapas, kas parasti ir manāmi īsākas nekā stublājs. Seglapa ir īsāka nekā ziedkopa. Stublāja galā divrindu vārpā ir saliktas 4-8 vārpiņas. Vārpiņas segplēksne ir tumšbrūna, noapaļota, aptuveni 0,5 cm plata. Auglis ir dzeltens, 0,3-0,4 cm garš riekstiņš, tā apziedņa matiņi ir īsāki nekā riekstiņš vai dažreiz to nav vispār. Zied jūnijā.

## Atsauces
Beskidi

**Beskidi** (, , , , ) ir Karpatu kalnu daļa, kas stiepjas no Čehijas ziemeļaustrumiem un Slovākijas ziemeļrietumiem, cauri Polijai un Ukrainas Aizkarpatu apgabalam, nosacīti uz ziemeļiem no Tatriem. Kalnu augstākā virsotne ir 1725 metrus augstā Babja Gura Mazpolijas vojevodistē.

Kalni stiepjas austrumu-rietumu virzienā apmēram 600 kilometru garumā un 50-70 kilometru platumā. Tie iedalās Rietumu Beskidos (Čehijā, Slovākijā, Polijā), Centrālajos Beskidos (Polijā un Slovākijā) un Austrumu Beskidos (lielākoties Ukrainā).

## Galerija

Čeladenka_(CZE)_-_the_river.jpg|Morāvijas - Silēzijas Beskidi Čehijā
Krowia_Góra_BM1.jpg|Rietumu Beskidi Polijā
Babia_Góra_from_Mosorny_Groń.jpg|Babja Gura
Blizne,_kościół_Wszystkich_Świętych_(HB1).jpg|Tradicionālā koka arhitektūra Polijas Beskidos


## Ārējās saites
2022. gada Pasaules čempionāta hokejā izlašu sastāvi

Šajā lapā ir apkopoti visu '''2022. gada Pasaules čempionāta hokejā''' augstākās divīzijas **izlašu sastāvi**.

## A grupa

### 

* Galvenais treneris:  Heincs Ēlerss

### 

* Galvenais treneris  Filips Bozons

### 

* Galvenais treneris:  Gregs Airlends

### 

* Galvenais treneris:  Klods Žiljēns

### 

* Galvenais treneris:  Jurijs Mihailiss

### 

* Galvenais treneris:  Kreigs Remzijs

### 

* Galvenais treneris:  Patriks Fišers

### 

* Galvenais treneris:  Toni Sēderholms

## B grupa

### 

* Galvenais treneris:  Deivids Kvins

### 

* Galvenais treneris:  Rodžers Baders

### 

* Galvenais treneris:  Kari Jalonens

### 

* Galvenais treneris:  Harijs Vītoliņš

### 

* Galvenais treneris:  Pīters Rasels

### 

* Galvenais treneris:  Peters Tūresens

### 

* Galvenais treneris:  Juka Jalonens

### 

* Galvenais treneris:  Jūhans Garpenlēvs

## Skatīt arī

* 2022. gada Pasaules čempionāts hokejā

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Patriks Ribārs

**Patriks Ribārs** (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Ribārs pārstāv KHL komandu Minskas "Dinamo".

Iepriekš spēlējis Slovākijas Ekstralīgas komandās Bratislavas "Slovan", *[[HK Orange 20]]* un *[[SHK 37 Piestany]]*, Čehijas Ekstralīgas komandā *[[Mountfield HK]]*, AHL komandā Grandrepidsas "Griffins" un Somijas hokeja līgas komandā Oulu "Kärpät".

Slovākijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kā arī 2018. un 2019. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Dīns Kukans

**Dīns Kukans** (, dzimis ) ir Šveices hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Kukans pārstāv Šveices hokeja līgas komandu Cīrihes "Lions".

Iepriekš spēlējis Nacionālās līgas komandā Cīrihes "Lions", Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Luleå HF]]* un AHL komandās *[[Lake Erie Monsters]]* un Klīvlendas "Monsters".

Šveices hokeja izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu 2018. un 2024. gada Pasaules čempionātā hokejā, 2025. gada Pasaules čempionātā hokejā. Pavisam piedalījies piecos Pasaules čempionātos.

## Atsauces


## Ārējās saites
Janiss Mozers

**Janiss Žeroms Mozers** (, dzimis ) ir Šveices hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Mozers pārstāv NHL komandu Tampabejas "Lightning". Mozeru 2021. gada NHL drafta 2. kārtā, ar kopējo 60. numuru izvēlējās Arizonas "Coyotes".

Iepriekš Mozers ir spēlējis Nacionālās līgas komandā *[[EHC Biel]]* un AHL komandā Tūsonas "Roadrunners", NHL komandā Arizonas "Coyotes".

2024. gada 29. jūnijā Mozers tika aizmainīts kopā ar Konoru Gīkiju, septītās kārtas izvēli 2024. gada NHL draftā un otrās kārtas izvēli 2025. gada NHL draftā uz Tampabejas "Lightning" apmaiņā pret aizsargu Mihailu Sergačevu.11. jūlijā Mozers parakstīja divu gadu līgumu ar "Lightning" komandu par 6,75 miljoniem ASV dolāru.

Šveices hokeja izlases sastāvā piedalījies trijos Pasaules čempionātos. 2025. gada čempionātā ar izlasi izcīnīja sudraba medaļu.
## Atsauces

## Ārējās saites
Edoardo Aņjelli

**Edoardo Aņjelli** (; dzimis , miris ) bija itāļu uzņēmējs un rūpnieks, kā arī galvenais ģimenes akciju turētājs Itālijas automašīnu kompānijā *[[FIAT]]*.

Dzimis Veronā. Viņš bija automašīnu kompānijas *FIAT* dibinātāja Džovanni Aņjelli dēls. 1919. gada 5. jūnijā apprecējās ar itāļu aristokrāti *Donnu* Virdžīniju Burbonu del Monte (1899—1945), kas bija meita Karlo del Montem, di Sanfaustino princim, un viņa Kentuki dzimušajai sievai Džeinai Kempbelai.

## Ģimene
Aņjelli bija septiņi bērni:
* Klāra (1920-2016, prinča Tasilo cu Firstenberga sieva, prinča Egona fon Fīrstenberga un princeses Iras fon Firstenbergas māte)
* Džanni (1921—2003)
* Susanna (1922—2009), grāfa Urbano Rataci sieva
* Marija Sole Aņjelli (dzimusi 1925. gadā)
* Kristiana (1927), grāfa Brandolīno Brandolīni d'Adda sieva
* Džordžo Aņjelli (1929—1965)
* Umberto (1934—2004)

Aņjelli vecākais dēls Džanni Aņjelli no 1966. līdz 2003. gadam bija *[[FIAT]]* vadītājs, padarīja uzņēmumu par nozīmīgāko Itālijā un vienu no lielākajiem automašīnu ražotājiem Eiropā. Aņjelli meita Susanna Aņjelli ir pirmā sieviete, kas bijusi Itālijas ārlietu ministre. Viņa mazdēls Andrea, Umberto dēls, pašlaik ir futbola kluba ''Juventus FC'' priekšsēdētājs.

## Sports
Kā Itālijas futbola giganta ''Juventus'' prezidents no 1923. līdz 1935. gadam Aņjelli bija viens no nozīmīgākajiem vīriem *Vecās lēdijas* vēsturē un tas, kuram var piedēvēt atzinību par Turīnas komandas pārveidošanu par panākumiem bagātāko Itālijas futbola klubu.

## Nāve
Aņjelli gāja bojā lidmašīnas avārijā 1935. gada 14. jūlijā, kad viņš atgriezās no Forte dei Marmi ar sava tēva hidroplānu *Savoia-Marchetti SM.80*, kuru pilotēja Arturo Ferrarins, esot ceļā uz Dženovu. Hidroplāna pludiņi atsitās pret dreifējošu koka stumbru, izraisot lidmašīnas apgāšanos. Aņjelli nomira pēc dzenskrūves sitiena pa pakausi; Ferrarins netika ievainots.

## Atsauces

* Marco Ferrante, *Casa Agnelli*, Mondadori, 2007,
* Džankarlo Galli, *Gli Agnelli, il tramonto di una dinastia*, Mondadori, Edizione 2003,
* Alans Frīdmens, *Agnelli un Itālijas varas tīkls*, Mandarin Paperback (Octopus Publishing Gr.), Londona, 1988.
* Angiolo Silvio Ori, *Storia di una dinastia — Gli Agnelli un la Fiat*, redaktors Riuniti, Roma, 1996
* Marina Ripa di Meana un Gabriella Mecucci, *Virdžīnija* Agneli, Argelato (BO), Minerva Edizioni, 2010,
* Gigi Moncalvo, *Agnelli segreti*, Vallecchi, 2012,
* Gustavo Mola di Nomalio, *Gli Agnelli.* *Storia e genealogia di una grande famiglia piemontese dal XVI secolo al 1866*, Torino, Centro Studi Piemontesi, 1998,
Ostins Votsons

**Ostins Votsons** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2024. gada Votsons pārstāv NHL komandu Detroitas "Red Wings". Votsonu 2010. gada NHL drafta pirmajā kārtā, ar kopējo 18. numuru izvēlējās Našvilas "Predators".

Našvilas "Predators" rindās debitējis 2012–13. gada NHL sezonā. "Predators" rindās aizvadījis sešas sezonas. 2020. gadā viņš tika aizmainīts uz Otavas "Senators".

ASV hokeja izlases sastāvā ticis iekļauts 2022. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Alekss Nedeļkovičs

**Aleksandrs Nedeļkovičs** (, dzimis ) ir serbu izcelsmes ASV hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada pārstāv NHL komandu Sanhosē "Sharks". No 2021. gada līdz 2023. gadam Nedeļkovičs pārstāvēja NHL komandu Detroitas "Red Wings". Nedelkoviču 2014. gada NHL drafta 2. kārtā, ar kopējo 37. numuru izvēlējās Karolīnas "Hurricanes".

2016.—2017. gada sezonā debitējis Karolīnas "Hurricanes". Spēlējis arī Šarlotas "Checkers" komandā AHL. Viņš ir 2020. gada AHL čempions — Kaldera kausa ieguvējs.

2023. gada 1. jūlijā Nedeļkovičs parakstīja līgumu uz vienu gadu un 1,5 miljonus ASV dolāru ar Pitsburgas Penguins. 17. novembrī rehabilitācijas laikā Vilksbāres/Skrentonas "Penguins" komandā Nedeļkovičs guva savus otros vārtus AHL līmenī, izbraukumā ar 4:2 uzvarot Providensas "Bruins". Viņš kļuva par pirmo vārtsargu AHL vēsturē, kurš guvis divus vai vairāk vārtus karjerā.

2025. gada 17. janvārī Nedeļjkovičs guva savus pirmos vārtus NHL karjerā, uzvarā ar rezultātu 5:2 pret Bufalo Sabres komandu un kļuva par 16. NHL vārtsargu, kuram tas izdevies. Viņš arī kļuva par pirmo vārtsargu NHL vēsturē, kurš guvis vārtus un atzīmējies ar rezultatīvu piespēli tajā pašā spēlē, kā arī par vienīgo vārtsargu, kurš guvis vārtus NHL, AHL un ECHL līgās.
## Atsauces

## Ārējās saites
Tomass Rafls

**Tomass Rafls** (, dzimis ) ir Austrijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2016. gada Rafls pārstāv Austrijas hokeja līgas komandu Zalcburgas "Red Bull".

Iepriekš spēlējis Austrijas hokeja līgas komandā *[[Villacher SV]]*, Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Luleå HF]]* un AHL komandā Manitobas "Moose".

Austrijas hokeja izlases sastāvā piedalījies septiņos Pasaules čempionātos, kā arī 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Tomasa jaunākais brālis Mihaels Rafls arī ir hokejists.

## Ārējās saites
Davids Musils

**Davids Musils** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2017. gada Musils pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu *[[HC Oceláři Třinec]]*. Musilu 2010. gada NHL drafta otrajā kārtā, ar kopējo 31. numuru izvēlējās Edmontonas "Oilers".

Iepriekš spēlējis AHL komandās Oklahomasitijas "Barons", Beikersfīldas "Condors" un Tūsonas "Roadrunners", kā arī NHL komandā Edmontonas "Oilers".

Čehijas hokeja izlases sastāvā piedalījies divos Pasaules čempionātos.

Davida tēvs ir bijušais NHL hokejists Franks Musils.

## Ārējās saites
Radims Šimeks

**Radims Šimeks** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2026) Šimeks pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu Liberecas "Bílí Tygři".

Iepriekš no 2018. līdz 2023. gadam spēlējis Nacionālās hokeja līgas komandā Sanhosē "Sharks".

Čehijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 3 Pasaules čempionātos. 2022. gadā izcīnīja bronzas medaļu.

## Ārējās saites
Mihaels Špačeks

**Mihaels Špačeks** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Špačeks pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu *[[Frölunda HC]]*. Špačeku 2015. gada NHL drafta ceturtajā kārtā, ar kopējo 108. numuru izvēlējās Vinipegas "Jets".

Iepriekš spēlējis Čehijas Ekstralīgas komandā *[[HC Pardubice]]* un *[[HC Oceláři Třinec]]*, AHL komandā Manitobas "Moose" un Somijas hokeja līgas komandā Tamperes "Tappara".

Čehijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Kristofs Berči

**Kristofs Berči** (, dzimis ) ir Šveices hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2022. gada Berči pārstāv Nacionālās līgas komandu *[[HC Fribourg-Gottéron]]*. Berči 2012. gada NHL drafta 6. kārtā, ar kopējo 158. numuru izvēlējās Minesotas "Wild".

Iepriekš Berči ir spēlējis Nacionālās līgas komandās *[[SC Bern]]* un *[[Lausanne HC]]*, AHL komandās Aiovas "Wild" un Bingemtonas "Devils", kā arī NHL komandā Minesotas "Wild".

Šveices hokeja izlases sastāvā piedalījies trijos Pasaules čempionātos un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 2024. gada Pasaules čempionātā un 2025. gada Pasaules čempionātā ar izlasi izcīnīja sudraba medaļas.
## Atsauces

## Ārējās saites
Deniss Malgins

**Deniss Malgins** (, dzimis ) ir Šveices hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2023. gada Malgins pārstāv NL komandu Cīrihes "Lions". Malginu 2015. gada NHL drafta 4. kārtā, ar kopējo 102. numuru izvēlējās Floridas "Panthers".

Viņa tēvs ir uz Šveici pārcēlies krievu hokejists Alberts Maļgins, profesionāls hokejists ir arī brālis Dmitrijs Malgins.

Iepriekš Malgins ir spēlējis NHL komandās Floridas "Panthers" un Toronto "Maple Leafs", Kolorādo "Avalanche", AHL komandā Springfīldas "Thunderbirds" un Nacionālās līgas komandās *[[Lausanne HC]]* un ''ZSC Lions''.

Šveices hokeja izlases sastāvā Malgins ir piedalījies 2017. gada Pasaules čempionātā un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 2025. gada Pasaules čempionātā ar izlasi izcīnīja sudraba medaļu.
## Atsauces

## Ārējās saites
Matejs Strānskis

**Matejs Strānskis** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Strānskis pārstāv Nacionālās līgas komandu *[[HC Davos]]*. Strānski 2011. gada NHL drafta sestajā kārtā, ar kopējo 165. numuru izvēlējās Dalasas "Stars".

Iepriekš Strānskis ir spēlējis AHL komandā Teksasas "Stars", KHL komandā Čerepovecas "Severstal", Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Mora IK]]* un Čehijas Ekstralīgas komandā *[[HC Oceláři Třinec]]*.

Čehijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Jūrmalas gumumeldrs

**Jūrmalas gumumeldrs** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eirāzijā un Ziemeļamerikā, tomēr pārsvarā jūru un okeānu piekrastē. Sugas ietvaros nodala daudzus zemākus taksonus.

Latvijā Jūrmalas gumumeldrs ir nevienmērīgi sastopams jūras piekrastē un Daugavas ielejā no grīvas līdz Aiviekstes ietekai no bieža līdz neretam; pārējā valsts daļā nav sastopams.

## Apraksts
Jūrmalas gumumeldrs ir daudzgadīgs, 40-110 cm garš lakstaugs. Tam ir saknenis ar gumveidīgiem paresninājumiem un stāvs, trīsšķautņains un aplapots stublājs. Lapas ir lineāras, ar reni visā plātnes garumā, mala paskarba. Stublāja apakšējās lapas pie pamata veido brūnganu maksti. Stublāja galotnē blīvā pušķī ir 4-10 vārpiņas. Katra kāta galā ir 1-3 iegarenes, 1-2,5 cm garas vārpiņas, visplatākās vidū un virzienā uz galu nosmailotas. Daļa vārpiņu ir pušķī var būt gandrīz sēdošas. Seglapas (parasti 3-4) līdzīgas stublāja lapām, no kurām divas garākas nekā ziedkopa. Zieda plēksnes gals ir šķelts, tās vidusdaļā ir dzelonis. Apziedni veido 6 zobaini matiņi. Auglis ir plakans, spīdīgs un tumšbrūns riekstiņš. Zied jūnijā un jūlijā.

## Atsauces
Gumumeldri

**Gumumeldri** () ir grīšļu dzimtas ģints, kas savvaļā ir sastopama gandrīz visos kontinentos.

Gumumeldru ģintī ir atzītas šādas sugas:

* *Bolboschoenus caldwellii* (V.J.Cook) Soják,
* *Bolboschoenus capensis* (Burm.f.) Holub,
* *Bolboschoenus fluviatilis* (Torr.) Soják,
* *Bolboschoenus glaucus* (Lam.) S.G.Sm.,
* *Bolboschoenus grandispicus* (Steud.) Lewej. & Lobin,
* *Bolboschoenus laticarpus* Marhold, Hroudová, Ducháček & Zákr,
* *Bolboschoenus maritimus* (L.) Palla in W.D.J.Koch, - Jūrmalas gumumeldrs,
* *Bolboschoenus medianus* (V.J.Cook) Soják,
* *Bolboschoenus nobilis,*
* *Bolboschoenus novae-angliae* (Britton) S.G.Sm,
* *Bolboschoenus planiculmis* (F.Schmidt) T.V.Egorova,
* *Bolboschoenus robustus* (Pursh) Soják,
* *Bolboschoenus schmidii* (Raymond) Holub,
* *Bolboschoenus stagnicola* (Raymond) Soják.,
* *Bolboschoenus yagara* (Ohwi) Y.C.Yang & M.Zhan.

## Atsauces
Centrālais masīvs

**Centrālais masīvs** () ir kalnu sistēma Francijas centrālajā un dienvidu daļā. Austrumos Ronas zemiene to atdala no Alpiem. Veidojas kā vidēji augstu plakankaļņu un plato sistēma — plašākais hercīnā krokojuma veidojums Viduseiropā. Masīva vidējais augstums ir 400—700 m, augstākā virsotne ir Pijdesansī (1885 m vjl) masīva ziemeļrietumos.

Masīva ziemeļu un centrālo daļu veido bazalta plato ar apdzisušu vulkānu konusiem, ko saposmo meridionāli orientētas upju ielejas. Dienvidos piekļaujas Kosas karsta plato, Sevēni un Nuāri, rietumos un ziemeļrietumos — Morvāns, Vivarē kalni, Forēza.

Klimats mēreni okeānisks ar vēsu vasaru un maigu ziemu, dienvidos un dienvidaustrumos — subtropu klimats. Augājā pārsvarā platlapju meži, virs 1200 m — baltegļu meži, bet virs 1400 m — subalpiskās pļavas. Lielu daļu aizņem kultivētās zemes. Masīvā urāna un akmeņogļu ieguve. Minerālūdeņu avoti (Višī). Nozīmīgs tūrisms.

## Atsauces

## Ārējās saites
Koubeks

**Koubeks** (; sieviešu dzimtē Koubkova (*Koubková*)) ir čehu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Miroslavs Koubeks (*Miroslav Koubek*, 1951) — čehu futbolists un treneris;
* Tomāšs Koubeks (*Tomáš Koubek*; 1992) — čehu futbolists.
Palasjoss

**Palasjoss** (*Palacios*) ir spāņu uzvārds, kas tulkojumā nozīmē ‘pils’. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Eksekjels Palasjoss (*Exequiel Palacios*; dzimis 1998. gadā), Argentīnas futbolists;
* Vilsons Palasjoss (*Wilson Palacios*; dzimis 1984. gadā), bijušais Hondurasas futbolists.
Džandzjakou

**Džandzjakou** ( — *Zhāngjiākǒu*) ir pilsēta Ķīnas ziemeļos, Hebei provincē. Administratīvi veido prefektūras līmeņa municipalitāti ar vairāk kā 4,6 miljoniem iedzīvotāju, bet pašas Džandzjakou municipālajos rajonos dzīvo ap 2 miljonu cilvēku.

## Vēsture
Senākais urbānais centrs šajā apvidū izveidojies ap 2500. gadu p.m.ē. mūsdienu Džuolu pilsētiņas vietā  uz dienvidaustrumiem no Džandzjakou. Mūsdienu pilsēta attīstījusies kā pierobežas garnizons pie Lielā Ķīnas mūra. Pilsētas ķīniešu valodas nosaukums nozīmē ‘Džanu dzimtas vārti’. Pilsēta līdz 20. gadsimta vidum Eiropā bija zināma arī kā **Kalgana** no mongoļu valodas *Хаалган; Хаалга хот* — ‘Vārti’. 1211. gadā šajā apvidū kaujā pie Jehulinas Čingishana 90 tūkstošu vīru karaspēks iznīcināja Dzjiņu impērijas 450 tūkstošu karotāju armiju. No 1571. gada Džandzjakou no militāra garnizona transformējās par nozīmīgu tirdzniecības centru. 1727. gadā tā bija nozīmīga tirdzniecības stacija Kjahtas tirdzniecības ceļā ar Krieviju. 1909. gadā pilsētu savienoja ar dzelzceļa līniju. 1937. gadā pilsētu okupēja Japānas karaspēks un Kalgana kļuva par autonomās Čananas provinces centru. 1960. gados Ķīnas—Krievijas saspīlējuma laikā Džandzjakou ieguva lielu stratēģisku nozīmi un tika dēvēta par «Pekinas ziemeļu vārtiem». 2022. gada ziemas olimpisko spēļu laikā pilsētā un apkārtnē norisinājās vairākas sacensību programmas, galvenokāt slēpošanas disciplīnas.

## Administratīvais iedalījums
Džandzjakou prefektūras līmeņa pilsēta administratrīvi iedalās sešos urbānajos rajonos (*Qū*), kas principā veido pašu Džandzjakou pilsētu (Cjaosji, Cjaoduna, Sjuaņhua, Sjahuajuaņa, Vaņcjuaņa un Čunli) un 10 apriņķos (*Xiàn*) — Džanbei, Kanbao, Gujuaņa, Šanji, Ju, Janjuaņa, Huaiaņa, Huailai, Džuolu un Čičena.

## Atsauces

## Ārējās saites
Un tavu māti arī

**"Un tavu māti arī"** () ir 2001. gada Meksikas drāmas filma, kuras režisors ir Alfonso Kuarons. Filmā galvenās lomas atveido Maribela Verdū, Gaels Garsija Bernals un Djego Luna.

Filma ir pieaugšanas stāsts par diviem pusaudžiem, kuri kādās kāzās iepazīstas ar vecāko meiteni Luisu un uzaicina viņu doties kopīgā ceļojumā uz slepenu pludmali.

"Un tavu māti arī" pirmizrāde notika . Filma bija gan komerciāli, gan kritiski veiksmīga. Filma kopumā nopelnīja 33,6 miljonus ASV dolārus pie 5 miljonu budžeta. Filma ieguva labākā scenārija balvu Venēcijas kinofestivālā. Tā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs", kā arī Zelta globusa balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Pasaules čempionāts starptautiskajā dambretē sievietēm

**Pasaules čempionāts starptautiskajā dambretē sievietēm** ir ikgadējas sacensības, kas notiek Pasaules dambretes federācijas (FMJD) paspārnē. Pirmais čempionāts notika 1973. gadā Amsterdamā, Nīderlandē. Tajā uzvarēja PSRS pārstāve Jeļena Mihailovska, kura uzvarēja piecas reizes pēc kārtas. Kopš 1981. gada čempionāts tiek rīkots reizi divos gados, un starplaikos čempione savu titulu aizstāv mačā. Čempionāts notiek pēc apļveida sistēmas. Visvairāk titulu ir Latvijas dambretistei Zojai Golubevai — 15. Kopš 1999. gada pasaules čempionāti notiek ar saīsinātu spēles laiku — ātrspēles formātā, bet kopš 2013. gada ātrās dambretes formātā (rapidā). Pašreizējā pasaules čempione ir krieviete Matrjona Nogovicina (1. tituls).

## Mačs par pasaules čempiones titulu
Pasaules čempionāts notiek reizi divos gados, nepāra gados. Mačs par pasaules čempiones titulu notiek nākamā (pāra) gadā pēc pasaules čempionāta. Ja titula īpašniece paliek nemainīga, tad mačā piedalās čempione un otro vietu ieguvušā sportiste. Ja titula īpašniece ir mainījusies, tad mačā piedalās jaunā un bijusī pasaules čempione.

## Klasiskā dambrete

## Ātrā dambrete (Rapids)

## Ātrspēle

## Skatīt arī
* Pasaules čempiones simtlauciņu dambretē
* Eiropas čempionāts starptautiskajā dambretē sievietēm

## Atsauces

## Ārējās saites
* Results in database KNDB
* World Championships Women 1973-2011 
* World Championships Blitz
Emīls Bemstrems

**Emīls Bemstrems** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2019. gada Bemstrems pārstāv NHL komandu Kolumbusas "Blue Jackets". Bemstremu 2015. gada NHL drafta ceturtajā kārtā ar kopējo 117. numuru izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets".

Iepriekš Bemstrems ir spēlējis Zviedrijas hokeja līgas komandās *[[Leksands IF]]* un *[[Djurgårdens IF]]*, kā arī Somijas hokeja līgas komandā Helsinku IFK.

## Ārējās saites
Ņikita Mihailiss

**Ņikita Mihailiss** (, dzimis ) ir Kazahstānas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2014. gada Mihailiss pārstāv KHL komandu Astanas "Baris".

Savu karjeru 16 gadu vecumā sācis Kazahstānas hokeja līgas komandā Astanas "Nomad".

Kazahstānas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā.

Ņikitas tēvs ir bijušais hokejists un tagad Kazahstānas izlases un Astanas "Baris" galvenais treneris Jurijs Mihailiss.

## Ārējās saites
Niklass Frimans

**Niklass Frimans** (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Frimans spēlē Somijas hokeja līgas komandā Hemēnlinnas HPK.

Iepriekš Frimans ir spēlējis Somijas hokeja līgas komandās Turku TPS un Jiveskiles JYP, kā arī KHL komandā Helsinku "Jokerit".

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Oskars Dansks

**Larss Gustavs Oskars Dansks** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Dansks pārstāv KHL komandu Maskavas "Spartak". Dansku 2012. gada NHL drafta otrajā kārtā, ar kopējo 31. numuru izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets".

Iepriekš Dansks ir spēlējis AHL komandās Springfīldas "Falcons", Čikāgas "Wolves" un Hendersonas "Silver Knights", Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Rögle BK]]* un NHL komandā Vegasas "Golden Knights".

## Ārējās saites
Felipi Melu

**Felipi Melu de Karvaļu** (, dzimis ) ir Brazīlijas bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Brazīlijas A sērijas komandās *[[Fluminense]]*, *[[Cruzeiro]]* un *[[Grêmio]]*. 2005. gadā pārcēlies uz Spāniju, kur spēlējis ''Mallorca'', *[[Racing Santander]]* un ''Almería''. 2008—09. gada sezonu pavadījis Itālijas komandā *[[ACF Fiorentina]]*, bet nākamajā sezonā par 25 miljoniem eiro pievienojies ''Juventus''. Pēc divām sezonām *Juventus*, Melu pievienojās Turcijas komandai ''Galatasaray'', kuras rindās izcīnījis trīs Superlīgas čempionu titulus. Vēlāk spēlējis Itālijas komandā *[[Internazionale]]*, bet 2017. gadā atgriezies Brazīlijā. Karjeru 2024. gadā noslēdzis *Fluminense* komandā.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Flamengo**

* Campeonato Carioca: 2001
* Copa dos Campeões: 2001

**Cruzeiro**

* Brazīlijas A sērija: 2003

**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2011—12, 2012—13, 2014—15
* Turcijas kauss: 2013—14, 2014—15
* Turcijas Superkauss: 2012, 2013, 2015

**Palmeiras**

* Copa Libertadores: 2020, 2021
* Brazīlijas A sērija: 2018
* Copa do Brasil: 2020
* Campeonato Paulista: 2020

**Fluminense**

* Campeonato Carioca: 2022, 2023
* Copa Libertadores: 2023
* Recopa Sudamericana: 2024

**Brazīlija**

* FIFA Konfederāciju kauss: 2009

## Ārējās saites
Elanu

**Elanu Blumers** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Savu spēlētāja karjeru sācis ''Santos'' komandā. 2005. gadā pārcēlies uz Eiropu, kur sešus gadus pavadījis Ukrainas Premjerlīgas komandā ''Shakhtar Donetsk'', Anglijas Premjerlīgas komandā ''Manchester City'' un Turcijas Superlīgas komandā ''Galatasaray''. 2011. gadā atgriezies *Santos*. Spēlējis arī *[[Flamengo]]* un Indijas komandā ''Chennaiyin''.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā uzvarējis 2007. gada *[[Copa América]]*. Spēlējis arī 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Santos**

* Brazīlijas A sērija: 2002, 2004
* Campeonato Paulista: 2011, 2012, 2015, 2016
* Copa Libertadores: 2011

**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas Premjerlīga: 2004–05, 2005–06
* Ukrainas Superkauss: 2005

**Flamengo**

* Campeonato Carioca: 2014

**Chennaiyin**

* Indijas Superlīga: 2015

**Brazīlija**

* Copa América: 2007
* FIFA Konfederāciju kauss: 2009

## Ārējās saites
Luiss Fabianu

**Luiss Fabianu Klemente** (; dzimis ) ir bijušais Brazīlijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Vislabāk pazīstams, spēlējot Brazīlijas A sērijas komandā ''São Paulo'' un Spānijas *[[La Liga]]* komandā ''Sevilla''.

Brazīlijas futbola izlasi pārstāvējis no 2003. līdz 2013. gadam. Ar izlasi uzvarējis 2004. gada *[[Copa América]]*. Piedalījies arī 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**São Paulo**

* Copa Sudamericana: 2012

**Porto**

* Starpkontinentālais kauss: 2004

**Sevilla**

* Spānijas Karaļa kauss: 2006–07, 2009–10
* Spānijas Superkauss: 2007
* UEFA kauss: 2005–06, 2006–07
* UEFA Superkauss: 2006

**Tianjin Quanjian**

* Ķīnas Pirmā līga: 2016

**Brazīlija**

* Copa América: 2004
* FIFA Konfederāciju kauss: 2009

## Ārējās saites
Luizau

**Andersons Luiss da Silva** (, dzimis ), pazīstams kā **Luizau** (*Luisão*), ir bijušais Brazīlijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Brazīlijas komandās ''Juventus'' un *[[Cruzeiro]]*. 2003. gadā pievienojies Portugāles klubam ''Benfica'', kuras rindās pavadījis 16 sezonas. Kopumā *Porto* komandā aizvadījis 538 mačus, kuru laikā izcīnījis 20 titulus, tostarp sešus Premjerlīgas titulus un trīs Portugāles kausus. Luizau pieder kluba rekords par visvairāk aizvadītajām starptautiskajām spēlēm (127), visvairāk tituliem (20) un visvairāk aizvadītajām spēlēm kā komandas kapteinim (414).

Brazīlijas futbola izlasi pārstāvējis no 2001. līdz 2011. gadam. Piedalījies 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā. Ar izlasi uzvarējis 2004. gada Copa América.

## Sasniegumi
**Cruzeiro**

* Brazīlijas A sērija: 2003
* Copa do Brasil: 2000, 2003
* Campeonato Mineiro: 2003

**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2004–05, 2009–10, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17
* Portugāles kauss futbolā: 2003–04, 2013–14, 2016–17
* Taça da Liga: 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2013–14, 2014–15, 2015–16
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2005, 2014, 2016, 2017

**Brazīlija**

* Copa América: 2004
* FIFA Konfederāciju kauss: 2005, 2009

## Ārējās saites
DOS-2

***DOS-2*** () bija PSRS *DOS* sērijas otrā orbitālā stacija. Tā tika zaudēta nesējraķetes avārijā .

*DOS-2* tika būvēta kā stacijas *[[Saljut-1]]* (*DOS-1*) rezerve. Ja tā būtu veiksmīgi palaista orbītā, stacijai piešķirtu nosaukumu *Saljut-2*.

## Apkalpes
*Saljut-1* resursi bija paredzēti trīs cilvēku apkalpei. Pēc kosmosa kuģa *[[Sojuz-11]]* katastrofas, kad no stacijas atgriežoties uz zemi gāja bojā visa apkalpe, kosmosa kuģis *Sojuz 7KT-OK* tika modificēts. Jaunā kuģa versija *Sojuz 7K-T* varēja pārvadāt tikai divus kosmonautus, tādēļ *DOS-2* bija paredzētas divu kosmonautu apkalpes. Tika saformētas četras apkalpes, no kurām divas dotos uz staciju:
* Aleksejs Ļeonovs un Valērijs Kubasovs;
* Vasilijs Lazarevs un Oļegs Makarovs;
* Aleksejs Gubarevs un Georgijs Grečko;
* Pjotrs Kļimuks un Vitālijs Sevastjanovs.
Pēc *DOS-2* zaudēšanas šīs apkalpes tika pārceltas ekspedīcijām uz staciju *[[DOS-3]]*, ko bija plānots palaist 1973. gadā.

## Avārija
*DOS-2* tika palaista  03:21 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Proton-K]]* no Baikonuras kosmodroma starta laukuma 81 / 24. 162 sekundes pēc starta sabojājās viens no četriem otrās pakāpes dzinējiem, un stacija vairs nevarēja sasniegt orbītu; tā iekrita Klusajā okeānā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Salyut 1, (2) / DOS 1, 2 Krebs, Gunter D
Maskava — trešā Roma

[thumb|220px|Bizantijas Paleologu dinastijas princeses Sofijas sagaidīšana pie [Livonijas-Maskavijas robežas Peipusa ezerā (1472).]]
**Maskava — trešā Roma** () ir 16. gadsimtā Maskavas kņazistē radusies teoloģiska un politiska ideoloģija par Maskaviju kā Romas impērijas kristīgo mantinieci. Saskaņā ar to, Romas impērijas galvaspilsēta Roma bija pirmā „Roma”, Austrumromas impērijas galvaspilsēta Konstantinopole — otrā „Roma”, bet Maskavai esot lemts kļūt par trešo un pēdējo „Romu”.

## Mūka Filofeja vēstule lielkņazam Vasilijam III
Drīz pēc Pleskavas valsts aneksijas 1524. gada sākumā Jeļizarovas klostera mūks Filofejs (*Филофей Псковский*) uzrakstīja vēstuli Maskavas lielkņazam Vasilijam III, kurā viņš lielkņazu dēvēja par caru, pielīdzinot Romas imperatoram Konstantīnam Lielajam un Kijivas lielkņaziem Volodimiram un Jaroslavam: “Nepārkāp, cara kungs, baušļus, pat ja tu noliec savus lielos senčus — dižo Konstantīnu un svēto Vladimiru, un Dieva izredzēto Jaroslavu un citus svētītos, no viņu saknes līdz tevim”.

Kristietības atnākšanu uz Lielkrieviju viņš attēloja Bībeles leģendas līdzībās:

## Atsauces