open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kāpa: Otrā daļa

**"Kāpa: Otrā daļa"** () ir 2024. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Denī Vilnēvs, kurš scenāriju sarakstīja kopā ar Džonu Speitsu. Tas ir tiešs turpinājums Vilnēva 2021. gada filmai "Kāpa", kas divās daļās adaptēta no Frenka Herberta tāda paša nosaukuma 1965. gada romāna. Filma stāsta par Polu Atreīdu, kurš apvienojas ar tuksneša planētas Arrakisas iedzīvotājiem fremeniem, lai karotu pret Harkonenu namu. Filmā galvenās lomas atveido Timotejs Šalamē, Zendaja, Rebeka Fērgusone, Džošs Brolins, Ostins Batlers, Florensa Pjū, Deivs Batista, Kristofers Volkens, Lea Sedū, Suheila Jakuba, Stellans Skašgords, Šārlota Remplinga un Havjers Bardems.

Darbu pie filmas uzsāka jau 2016. gadā, kad *[[Legendary Pictures]]* ieguva tiesības uz romānu. Vilnēvu kā režisoru nolīga 2018. gadā, plānojot divu daļu romāna adaptāciju. Pirmā daļa bija komerciāli veiksmīga un 2021. gada oktobrī *Legendary Pictures* apstiprināja, ka otrajai daļai dota zaļā gaisma. Filmēšana norisinājās no 2022. gada jūlija līdz decembrim Budapeštā, Itālijā, Jordānijā un Abū Dabī.

Filmas "Kāpa: Otrā daļa" pirmizrāde notika . ASV un Latvijā filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filma saņēma ļoti pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot vizuālos efektus un aktierspēli. Vairāki kritiķi to nodēvējuši par vienu no visu laiku labākajām zinātniskās fantastikas filmām. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 93% vērtējums. Filma saņēma vairākus apbalvojumus un Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no 2024. gada 10 labākajām filmām. Tā saņēma piecas nominācijas 97. Kinoakadēmijas balvai balvu iegūstot kategorijās "Labākā skaņa" un "Labākie vizuālie efekti". Tā arī ieguva BAFTA kino balvu kategorijās "Labākā skaņa" un "Labākie vizuālie specefekti", kā arī saņēma divas nominācijas 82. Zelta globusa balvai.

Vilnēvs izteicies, ka viņš būtu ieinteresēts veidot trešo franšīzes filmu, kas balstītos uz Herberta grāmatu "Kāpas mesija" (*Dune Messiah*), bet tas būtu atkarīgs no "Kāpa: Otrā daļa" panākumiem.

Šī ir 2024. gada sestā ienesīgākā filma, kas visā pasaulē nopelnījusi vairāk nekā 714 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Counter-Strike 2

***Counter-Strike 2*** (saīsināti ***CS2***) ir daudzspēlētāju šaujamspēle no pirmās personas skatpunkta, ko izstrādāja uzņēmums *[[Valve Software]]*. Tā bija piektā spēle *[[Counter-Strike]]* sērijā kā *[[Counter-Strike: Global Offensive|Global Offensive]]* bezmaksas atjauninājums.

Spēle ietver būtiskus tehniskus uzlabojumus salīdzinājumā ar *Global Offensive*, tostarp pāreju no *Source* spēles dziņa uz *Source 2*, uzlabotu grafiku un jaunu klienta-servera arhitektūru. Turklāt daudzas *Global Offensive* kartes ir atjauninātas, lai izmantotu *Source 2* funkcijas, dažas kartes ir pilnībā pārveidotas.

*Valve* par spēli informēja 2023. gada 22. martā, paziņojot, ka izstrādātāji to gatavo izdošanai 2023. gada vasarā. Spēle tika izdota 2023. gada 27. septembrī, aizstājot *Global Offensive* pakalpojumā *[[Steam]]*.

## Ārējās saites
Elejas lidlauks

**Elejas lidlauks** ir iznīcināts un pamests lidlauks, kas atrodas Elejas pagastā, Jelgavas novadā pie autoceļa A8. Lidlauks tika uzbūvēts PSRS laikos ar 400 metru garu un 20 metru platu asfalta segumu un tika izmantots kā lauksaimniecības lidlauks,

2000. gadā lidlauku sāka demontēt. 2012. gada februārī "Latvijas Aviācija" mainīja lidlauka stāvokli uz "pilnībā nepieejams lidojumam demontētā skrejceļa dēļ". Skrejceļš pašreiz ir iznīcināts, bet perons ir aizaudzis, tiek izmantots smilts kaudzes pārkraušanai un uzglabāšanai.

## Atsauces
Baltā armija (Krievijas pilsoņu karš)

**Baltā armija** (), arī **Baltā gvarde** (*Белая гвардия*), ir kopīgs nosaukums Baltās kustības un pretpadomju valdību bruņotajiem formējumiem Krievijas pilsoņu kara laikā. Tās izveidē tika izmantota Pagaidu valdības perioda Krievijas armijas struktūra, gandrīz katram atsevišķam formējumam bija savas īpatnības. Baltās armijas militārā māksla balstījās uz Pirmā pasaules kara pieredzi, kuru tomēr spēcīgi ietekmēja pilsoņu kara specifika.

Baltās armijas tika komplektētas gan brīvprātīgi, gan mobilizācijas kārtībā. Vienībās brīvprātīgi piedalījās ne tikai Krievijas Impērijas armijas un flotes virsnieki, bet arī visi interesenti. Tā tas bija gan dienvidos — Brīvprātīgo armijā, gan Sibīrijā, piemēram, Darba korpusa divīzijās. Mobilizācijas kārtībā viņi tika vervēti no kontrolēto teritoriju iedzīvotājiem un no sagūstītajiem Sarkanās armijas karavīriem.

Krievijas pilsoņu karā baltā armija cieta sakāvi.

## Sastāvs
Saskaņā ar Sarkanās armijas izlūkdienestu aplēsēm 1919. gada jūnijā balto armiju, kas cīnījās pret Sarkano armiju, spēks sasniedza maksimumu — gandrīz 683 000 karavīru. Tomēr kopējais skaits kopā ar palīgvienībām un štāba vienībām varēja pārsniegt 1 023 000 cilvēku (kaujas vienības veidoja tikai līdz pusei no šī skaitļa). No 1919. gada jūlija Balto armiju skaits sāka pakāpeniski samazināties.

Balto armiju veidoja visi tā laika armijas atzari.

* kājnieki
* kavalērija
* aviācijas vienības
* tanku formācijas
* dzelzceļa formējumi

Visām tām bija savi formas tērpi un atšķirības zīmes, kas bieži vien bija atdarinātas no Krievijas Impērijas armijas gvardes vienību formas tērpiem.

## Nosaukums
Nosaukums "Baltā..." ir saistīts ar pirmsrevolūcijas kārtības atbalstītāju baltās krāsas simboliku, kas datējama ar Franču revolūciju un ir pretstats Sarkanās gvardes un vēlāk Sarkanās armijas vienību nosaukumam. Nosaukums "Baltā gvarde" pirmo reizi tika lietots Krievijā 1906. gadā izveidotajiem somu policijas pulkiem, kas tika izveidoti cīņai pret revolucionāro kustību. To dalībnieki nēsāja baltas aproces uz piedurknēm, taču tam nebija tiešas saistības ar Pilsoņu kara laika Balto armiju.
.
## Ārējās saites
Hutieši

thumb|Hutiešu karogs
**Hutieši** () jeb oficiāli ***Ansār Allāh*** (أنصار الله, *ʾAnṣār Allāh —* 'Dieva atbalstītāji') ir radikālu musulmaņu militārs grupējums, kas darbojas Jemenā.

## Vēsture
thumb|Hutiešu ieņemtā Jemenas teritorija
2004. gadā hutieši sāka bruņotu sacelšanos pret Jemenas valdību un kopš 2015. gada piedalās Jemenas pilsoņu karā.

Viņi saņem militāru un finansiālu atbalstu no Irānas un tās sabiedrotajiem *[[Hezbollah]]*.  No 2020. gada 28. aprīļa hutieši kontrolē visu Jemenas ziemeļu daļu, izņemot Maribas provinci.

No 2023. līdz 2025. gadam kopā ar Irānu un *Hezbollah* piedalījās Izraēlas—Hamās karā. 2025. gada 11. martā hutieši paziņoja, ka tie vērsīsies pret visiem Izraēlas kuģiem Sarkanajā jūrā, Arābijas jūrā, Bābelmandeba šaurumā un Adenas līcī, līdz Izraēla atkal atļaus palīdzības piegādes Gazas joslai. 15. martā ASV sāka gaisa spēku triecienus hutiešu kontrolētajā Jemenas daļā.

## Ārējās saites
Ungārijas Nacionālais muzejs

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q914141"
}

**Ungārijas Nacionālais muzejs** () ir 1802. gadā dibināts muzejs Ungārijas galvaspilsētā Budapeštā, Eržēbetvārošas rajonā. Mezejā eksponēta arheoloģijas, vēstures un mākslas priekšmetu kolekcija.

Muzeja kolekcijas pirmsākums ir, Ungārijas Nacionālās bibliotēkas dibinātāja, grāfa Ferencs Sēčēņi (*Széchényi Ferenc*, 1754—1820) minerālu kolekcija. No 1837. līdz 1847. gadam tika uzcelta muzeja neoklasicisma stila ēka, kuras arhitekts ir Mihājs Pollaks (*Pollack Mihály*, 1773—1855). 1848. gadā uz muzeja kāpnēm Šāndors Petēfi nolasīja 12 punktu programmu un noskaitīja dzejoli *[[Nemzeti dal]]*, iesākdams Ungārijas revolūciju.

## Ārējās saites
*
Kārlis Rotermunds

**Kārlis Nikolajs Emanuels Rotermunds** (; dzimis , miris ) bija Liepājā dzimis vācbaltiešu luterāņu mācītājs.

Dzimis Liepājas mācītāja ģimenē. No 1857. līdz 1864. gadam mācījās Liepājas Nikolaja ģimnāzijā. No 1865. līdz 1870. gadam studēja Tērbatas Universitātē. Ordinēts 1872. gadā Liepājā. Kalpoja par palīgmācītāju Ēdolē. No 1873. līdz 1891. gadam — mācītājs Nītaurē. No 1891. līdz 1907. gadam — Biķeru draudzes mācītājs. No 1893. gada — mācītājs Rīgas pilsētas slimnīcā. No 1907. gada — mācītājs *emeritus*. Pēc 1913. gada pārcēlās uz dzīvi Vācijā.

## Ārējās saites

* Baltiešu biogrāfiskais leksikons digitāli
Sunils Čhetri

**Sunils Čhetri** (, ; dzimis  Sikanderabadā) ir indiešu futbola uzbrucējs, šobrīd (2025) pārstāv Indijas Superlīgas klubu *[[Bengaluru FC]]* un Indijas futbola izlasi.

Čhetri ir ceturtais visvairāk vārtus guvušais spēlētājs izlašu līmenī ar 95 vārtiem, tāpat viņš ir visvairāk spēļu aizvadījušais un labākais vārtu guvējs Indijas izlasē. Viņš tiek plaši uzskatīts par vienu no izcilākajiem futbolistiem Indijas vēsturē.

Karjeru sācis *[[Mohun Bagan]]*, karjeras turpinājumā spēlējot dažādos Indijas augstākās līgas klubos, kā arī izpelnoties interesi no ārzemēm. 2009. gada augustā tika publicēta informācija, ka Čhetri esot parakstījis līgumu ar Anglijas čempionāta klubu *[[Queens Park Rangers FC|Queens Park Rangers]]*, bet šī pāreja neesot notikusi, jo viņam neesot izdevies iegūt darba atļauju Lielbritānijā. 2010. gada martā Čhetri pievienojās MLS klubam Kanzassitijas "Wizards".  viņš debitēja "Wizards" sastāvā ASV kausa kvalifikācijas spēlē pret Kolorādo "Rapids". Pēc sezonas beigām Čhetri pameta komandu, tā arī neaizvadījis nevienu spēli MLS, un atgriezās Indijā, pievenojoties *[[Chirag United]]*. 2012. gada jūlijā tika paziņots, ka Čhetri parakstījis divu gadu līgumu ar Lisabonas "Sporting" un spēlēs kluba rezerves komandā. Debiju Portugāles otrajā divīzijā Čhetri piedzīvoja , nākot uz maiņu 85. minūtē mačā pret *[[S.C. Freamunde]]*. Kopā "Sporting" rezerves komandā Čhetri aizvadīja 3 spēles. 2013. gada februārī Čhetri tika izīrēts Indijas augstākās līgas komandai *[[Churchill Brothers FC Goa|Churchill Brothers]]*, bet pēc sezonas beigām pievienojās citai Indijas komandai *[[Bengaluru FC]]*.

Debiju Indijas izlasē Čhetri piedzīvoja  pārbaudes spēlē pret Pakistānu. Šajā mačā Čhetri guva arī savus pirmos vārtus izlasē. Kopumā izlases sastāvā viņš ir četras reizes uzvarējis Dienvidāzijas čempionātā (2011, 2015, 2021, 2023), tāpat trīs reizes ir piedalījies Āzijas kausā (2011, 2019, 2023).

2019. gadā Čhetri saņēma *Padma Shri*, ceturto augstāko civilo apbalvojumu Indijā. 2021. gadā viņš saņēma *Khel Ratna* balvu, Indijas augstāko sporta apbavojumu, kļūstot par pirmo futbolistu, kas ieguvis šo apbalvojumu. Tāpat viņš septiņas reizes ir atzīts par Indijas gada futbolistu.  FIFA izlaida trīs epizožu dokumentāro sēriju par Čhetri ar nosaukumu *"Captain Fantastic"*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ansis Kalniņš

**Ansis Kalniņš** (1893—1950) bija latviešu revolucionārs, padomju valsts darbinieks.

## Dzīvesgājums
Piedzimis 1883. gadā Kandavas pagastā. No 1890. līdz 1895. gadam pabeidza Tukuma pilsētas skolas 5 klases. No 1902. līdz 1905. gadam mācījās lauksaimniecības skolā Smoļenskas guberņā, kļuva par veterinārfeldšeri. 1904. gadā iestājies LSDSP, ievēlēts LSD Centrālkomitejā. 1905. gadā pildījis kara dienestu.

Kopš 1906. gada aģitēja strādniekus, izmantoja pseidonīmu **Jūliuss Rederss**, tika arestēts un ieslodzīts Rīgas cietumā. 1911. gadā Sanktpēterburgas Tiesu palāta A. Kalniņu notiesāja, viņš izsūtīts nometinājumā Irkutskas guberņas Verhoļenskas apriņķa Ilgas pagastā. 1912. gadā aizbēdzis no nometinājuma, 1913. gadā no Japānas ieradies Brisbenā, Austrālijā. Dzīvoja ar vārdu *John Cook*, strādāja par cukurniedru cirtēju, pēc tam pārvācies uz Sidneju. Bija Austrālijas Sociālistiskās partijas loceklis, Krievu emigrantu savienības loceklis, avīzes *«Известия Союза русских эмигрантов»* redakcijas padomes loceklis. Kopā ar Fjodoru Sergejevu darbojās avīzes dibināšanā.

1917. gada maijā, pēc Februāra revolūcijas, atgriezās Krievijā, ierazdamies Vladivostokā. Iestājies KSDSP. No 1917. gada jūnija darbojās Sučanas raktuvēs, kuru strādnieki pirmie Tālajos Austrumos savās raktuvēs ieviesuši strādnieku kontroli. No šejienes A. Kalniņš deleģēts uz Tālo Austrumu novada padomju kongresu Habarovskā, kur viņš ievēlēts par Tālo Austrumu Tautas komisāru padomes locekli — darba, rūpniecības un transporta Tautas komisāru. Tālo Austrumu TKP ievēlēts 3 reizes.

1918. gadā Čehoslovāku korpusa dumpja laikā un interventiem ieņemot Vladivostoku, A. Kalniņš piedalījās kaujās Usurijskas frontē. Vēlāk evakuējies uz Zeju partizānu vienību veidošanai, pēc tam nokļuvis līdz Tomskai, kur balto aizmugurē veicis aģitācijas darbu. 1919. gadā pārgājis fronti, nokļūdams sarkano pusē, iestājies Sarkanās armijas 5. armijā, piedalījās kaujās. Pēc Kolčaka spēku sagrāves strādāja Maskavā Profinternā, Sojuzasbestā, PSRS Naftas sindikātā un citur.

1937. gada 1. augustā arestēts. Tobrīd strādāja par pārzini kūdras izmēģinājumu stacijā Kaļiņinas apgabala Zavidovskas rajonā. Apsūdzēts dalībā trockistiskā teroristiskā organizācijā un kaitniecībā. 1938. gada 5. martā PSRS Iekšlietu TK Īpašā apspriede piesprieda A. Kalniņam 8 gadus labošanas darbu nometņu. Sodu izcieta Uhtas—Ižmas LDN (Uhtižemlags).

Nomiris 1950. gadā.

## Atsauces
Žūriņš

**Žūriņš** (sieviešu dzimtē Žūriņa) ir latviešu cilmes uzvārds. 

Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Imants Žūriņš (1923—2014), pedagogs;
* Juris Žūriņš (1942), politiķis.
Hambera

**Hambera** () ir plašs plūdmaiņu estuārs Anglijas austrumu piekrastē. To veido pie Trentfolsas satekošās Trentas un Ūzas upes; stiepjas 60 km garumā austrumu virzienā un beidzas Ziemeļjūrā lejpus Grimsbi. Visā garumā kuģojama, to ievērojami ietekmē paisumi un bēgumi. Lielākās pilsētas krastos ir Kingstona pie Hallas un Grimsbi.

Vēsturiski Hambera bija dabīga robeža, kas atdalīja Nortambriju (no  — ‘uz ziemeļiem no Hamberas’) no dienvidu karalistēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Grebjonkins

**Aleksandrs Grebjonkins** (*Александр Сергеевич Гребёнкин*; dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, inženieris, majors.

## Bērnība un izglītība
Aleksandrs Grebjonkins piedzima  Kemerovas apgabala Miskos.

2002. gada 21. jūnijā viņš pabeidza Irkutskas Militāro aviācijas inženieru institūtu "transporta radioelektronisko iekārtu tehniskās ekspluatācijas" specialitātē, iegūstot kvalifikāciju "tehniķis".

## Militārais dienests
2002. gada jūlijā Aleksandrs Grebjonkins sāka dienestu Kubinkas aviobāzē Maskavas apgabalā. Sākotnēji viņš bija lidmašīnu sagatavošanas tehniķis, bet kopš 2005. gada jūlija  viņš dienēja par inženieri. 
2009. gada novembrī Grebjonkinu norīkoja par tehniskās apkopes un remonta grupas inženieri citā karaspēka daļā, bet tajā pašā aviobāzē. 2011. gada janvārī viņš bija tās pašas grupas priekšnieku.
2011. gada janvārī viņu pārcēla uz citu karaspēka daļu par grupas priekšnieku.

2011. gada 15. martā Grebjonkins pabeidza Maskavas Sakaru un informātikas tehnisko universitāti, iegūstot inženiera kvalifikāciju, specializējoties radiosakaru, radio apraides un televīzijas jomā.

## Kosmonauta karjera
2017. gadā Aleksandrs Grebjonkins pieteicās atklātajā konkursā, lai iekļūtu Krievijas kosmonautu vienībā. 2018. gada 10. augustā viņu apstiprināja par kosmonautu kandidātu, un 6. novembrī Grebjonkins tika uzņemts kosmonautu vienībā. 2019. gada 30. augustā viņš ieguva nirēja kvalifikāciju.
2020. gada 24. novembrī viņš pabeidza vispārējos kosmonautu sagatavošanas kursus, un 2. decembrī viņam piešķīra kosmonauta izmēģinātāja kvalifikāciju.

2022. gada 20. janvārī Grebjonkins  tika apstiprināts par SKS 71. ekspedīcijas pamatapkalpes 2. lidojuma inženieri.
2023. gada 1. martā viņu iekļāva kosmosa kuģa *SpaceX Crew-8* apkalpē. Viņš bija *[[SpaceX Crew-7]]* dublieru apkalpes lidojuma inženieris.

Aleksandra Grebjonkina pirmais kosmiskais lidojums sākās 2024. gada 4. martā, kosmosa kuģī *[[SpaceX Crew-8]]*. Viņš bija Starptautiskās kosmosa stacijas 70., 71. un 72. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes viņš atgriezās 2024. gada 25. oktobrī.

## Kosmisko lidojumu kopsavilkums

## Ārējās saites

*  ГРЕБЁНКИН Александр Сергеевич Kosmonautu sagatavošans centrs, 
* Александр Сергеевич Гребёнкин astronaut.ru,
SpaceX CRS-30

***SpaceX CRS-30*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Cargo Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju NASA *[[Commercial Resupply Services 2]]* (*CRS-2*) programmā. *Cargo Dragon* orbītā palaida 2024. gada 21. martā; nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 2024. gada 30. aprīlī.

*CRS-30* lidojumam izmantoja *Cargo Dragon* kapsulu *C209*, kas jau izmantota trīs reizes. Nesējraķetei izmantoja pirmo pakāpi (sērijas numurs *B1080*), kas lidojusi piecas reizes.

## Derīgā krava
*Cargo Dragon* kopējā kravas masa augšupceļā bija 2841 kg.
Hermētiskais nodalījums bija piepildīts ar 2210 kg kravas (kopā ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā bija: mantas un pārtika apkalpei (545 kg), zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (1135 kg), stacijas rezerves daļas un aprīkojums (415 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (90 kg), datoru resursi (25 kg).

Nehermētiskajā kravas sekcijā bija 631 kg krava.

## Lidojuma gaita
*Cargo Dragon* palaida  20:55 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaverala raga Kosmosa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*.
Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nosēdās nolaišanās laukumā *LZ-1* Kanaveralas zemesragā.

23. martā 11:19 *UTC* kravas kuģis automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduļa augšējai pieslēgvietai pievienotā adaptera *[[Pressurized Mating Adapter|PMA-3]]* saslēgšanās mezgla *[[International Docking Adapter|IDA-3]]*.

2024. gada 28. aprīlī 17:10 *UTC* *Cargo Dragon* atvienojās no stacijas. 30. aprīlī tas iedarbināja dzinējus un veica noiešanu no orbītas. 05:38 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Atlantijas okeāna Meksikas līcī. Lidojuma ilgums bija 39 dienas 8 stundas 43 minūtes.

## Ārējās saites

* CRS-30 Mission SpaceX
* NASA’s SpaceX CRS-30 NASA
* NASA’s SpaceX CRS-30 Mission Overview NASA
* NASA's SpaceX CRS-30 Commercial Resupply Mission Blog NASA
* Dragon CRS-21,... CRS-35 (SpX 21,... 35) Gunter Dirk Krebs
Burtnieka drumlinu lauks

**Burtnieka drumlinu lauks**, arī **Burtnieku drumlinu lauks**, ir Latvijas lielākais drumlinu — stāvu viļņveida un klaipveida pauguru klāts apvidus, kas atrodas Valmieras novada vidus un ziemeļu daļā, nedaudz iesniedzoties Igaunijā un ziemeļos robežojas ar Sakalas augstieni. Augstākais punkts ir Ķoņu kalns. Burtnieku pagastā esošie Bēršu drumlini izdalīti kā aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis.

Lauks satur ap 1430 drumlinu vaļņu, kas īpaši izteikti dienvidos no Burtnieka ezera. Tie ir savstarpēji paralēli orientēti ziemeļrietumu-dienvidaustrumu virzienā, atbilstoši pēdējā ledus laikmeta Ziemeļeiropas ledāju kustībai. Ieplakas starp drumliniem sedz purvu nogulumi, tajās bieži sastopama kūdra, ir daudz ezeriņu (Purezers, Ezeris, Saules ezers, Bezdibenis). Drumlinu nogulumi satur daudz karbonātu, tāpēc šeit bieži sastopamas saldūdens kaļķiežu iegulas, kas veidojušās senajos ezeros. Upju ielejās, kā parasti, atrodas aluviālie nogulumi.

Burtnieku apkaimes drumlini parasti ir 6—12 m augsti, 2—3 km gari un 100—600 m plati. Vairāk uz ziemeļiem, Vecates pagastā drumlini kļūst garāki (2—10 km). Drumlinu virsotnes atrodas vidēji 60—75 m vjl, nedaudz paaugstinoties virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem.

Burtnieka drumlinu lauka pētījumi parādīja, ka drumlinu kodoli galvenokārt sastāv no glaciotektoniski deformētiem un litoloģiski atšķirīgiem pleistocēna nogulumiem, bet dažviet arī no vāji cementētiem dislocētiem vidusdevona smilšakmeņiem. Savukārt drumlinu nogāzēs esošie zvīņveida uzbīdījumi parādījušies, darbojoties no drumlinu ieplaku puses orientētam kompresējošajam spriegumam.

Reljefam pielāgojies arī ceļu tīkls, kurš galvenokārt ir paralēls drumlinu virzienam, jo to šķērsojums perpendikulāri ir grūts. Lauka dienvidu daļa ir lauksaimnieciski labi apgūta, kamēr ziemeļi joprojām saglabājuši lielus mežu masīvus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zanda Martena

**Zanda Martena** (dzimusi  Liepājā) ir latviešu izcelsmes Vācijas politiķe un juriste. Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas biedre. 2021. gadā ievelēta Vācijas Bundestāgā no Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas saraksta. Strādā par juristi vācu arodbiedrībā "*IG Metall*".

Vācijas Bundestāgā ir Juridiskās komitejas pilntiesīga locekle un Eiropas tiesību apakškomitejas priekšsēdētāja.

## Dzīvesgājums

Zanda Martena dzimusi 1984. gada 1. oktobrī, uzaugusi strādnieku ģimenē Latvijas PSR un vēlāk Latvijas Republikā, viņas vecāki strādāja rūpnīcā “Liepājas metalurgs”. Pēc skolas apmeklējuma viņa no 2002. līdz 2008. gadam ar stipendijas palīdzību studējusi jurisprudenci Latvijas Universitātē. Pēc tiesību zinātņu maģistra iegūšanas no 2008. līdz 2010. gadam strādājusi par juristi Latvijas Arodbiedrību savienības (LBAS) valdē. 2010. gadā viņa personisku iemeslu dēļ pārcēlās uz dzīvi Diseldorfā un ieguva Vācijas pilsonību. No 2010. līdz 2012. gadam viņa apguva tiesību zinātņu absolventu studiju kursu Rūras Universitātē Bohumā, kuru absolvējusi ar akadēmisko grādu *Magister Legum* (LL.M.). No 2018. līdz 2021. gadam — doktorantūras studijas Brēmenes Universitātē.

No 2012. līdz 2013. gadam Martena strādāja par juridisko sekretāru uzņēmumā DGB *Rechtsschutz GmbH*, pēc tam līdz 2019. gadam strādāja par arodbiedrības sekretāru Vereinte *Dienstleistungsgewerkschaft* Diseldorfas rajonā un Valsts rajona pasta pakalpojumu, kravu ekspedīcijas un loģistikas departamenta vadībā. Kopš 2019. gada viņa strādā par arodbiedrības sekretāri/juristi uzņēmumā *IG Metall*.

## Politiskā karjera
thumb|Zanda Martena
2018. gada janvārī Zanda Martena pievienojās Vācijas Sociāldemokrātiskajai partijai. Viņa bija Diseldorfas *Arbeitsgemeinschaft für Arbeit (AfA)* priekšsēdētāja vietniece no 2019. līdz 2023. gadam un Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas Diseldorfas apakšrajona priekšsēdētāja vietniece no 2021. līdz 2023. gadam. Kopš 2023. gada viņa ir Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas Diseldorfas apakšrajona priekšsēdētāja.

Martena kļuva par Vācijas Bundestāga deputāti 2021. gada vēlēšanās, pārstāvot Diseldorfas I apgabalu. Parlamentā viņa strādā Juridiskajā komitejā un vada Eiropas tiesību apakškomiteju. Viņa ir savas parlamentārās grupas referente par pasažieru tiesībām.

Kopš 2022. gada ir NATO Parlamentārās asamblejas Vācijas delegācijas aizstājēja. Šajā amatā viņa ir strādājusi Ekonomikas un drošības komitejā un tās Pārejas un attīstības apakškomitejā.

2021. gada federālajās vēlēšanās Martena bija Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas kandidāte 106. vēlēšanu apgabalā (Diseldorfa I). Viņa saņēma 22,4% pirmo balsu un iekļuva Vācijas Bundestāgā, izmantojot savu 28. vietu Ziemeļreinas-Vestfālenes Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas štata sarakstā. Viņa ir pilntiesīga Juridiskās komisijas locekle, Ārlietu komisijas locekļa vietniece un 20. Bundestāga Eiropas tiesību apakškomitejas priekšsēdētāja.

## Privātā dzīve
Zanda Martena ir precējusies. Intervijā ar LSM viņa minēja, ka emigrējusi uz Vāciju, jo 2010. gadā iepazinusies ar savu vīru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaita

**Vaita** var būt:

* Andžela Vaita (*Angela White*; 1985) — austrāliešu pornoaktrise, režisore un producente;
* Betija Vaita (*Betty White*; 1922—2021) — amerikāņu aktrise un komiķe;
* Vaitas sala (*Isle of Wight*) — ceremoniālā grāfiste un unitārā pašvaldība Anglijā.

## Skatīt arī
* Vaits
* *[[White]]*
Roberts I Lielais

**Roberts I** jeb **Roberts Lielais** (; dzimis , miris 1035. gada jūlijā) bija normaņu valdnieks, Normandijas hercogs. Anglijas karaļa Viljama Iekarotāja tēvs.

Roberts I bija Normandijas hercoga Ričarda II un Britānijas Judītes dēls. Pēc tēva nāves 1026. gadā par hercogu kļuva Roberta vecākais brālis Ričards III, pret kuru viņš neveiksmīgi mēģināja sacelties, taču tika sakauts un bija spiests zvērēt uzticību Ričardam. Kad gadu vēlāk Ričards III mira, radās aizdomas, ka Robertam ir saistība ar viņa nāvi. Brāļu konflikta aizsāktais pilsoņu karš starp Normandijas augstmaņiem tā arī nebija pilnībā aprimis. Pēc brāļa nāves Roberts I kļuva par sesto Normandijas hercogu.

Attiecībās ar konkubīni Arletu no Felēzes (Herleva), kas acīmredzot bija kāda normaņu bruņinieka meita vai atraitne, dzima pirmais Normandiešu dinastijas Anglijas karalis Viljams Iekarotājs. Viljama vecāki nebija laulājušies, tādēļ viņu vienīgais bērns bija ārlaulībā dzimis un iesaukts par "bastardu".

Savas valdīšanas laikā Roberts I, turpinoties konfliktiem starp Normandijas augstmaņiem, strīdējās ar baznīcu, tostarp ar savu tēvoci Robertu, Ruānas arhibīskapu, kā arī iesaistījās konfliktos Flandrijā. Viņš beidzot samierinājās ar savu tēvoci un baznīcu, atjaunojot baznīcas īpašumus un, iecēlis dēlu Viljamu par mantinieku, devās svētceļojumā uz Jeruzalemi. Atpakaļceļā viņš saslima un nomira 1035. gada jūlija sākumā pie Nīkejas, netālu no Konstantinopoles. Tādējādi par valdnieku Normandijas hercogistē kļuva viņa aptuveni astoņus gadus vecais dēls Viljams.
thumb|200px|Normandiešu nama ciltskoks

## Ārējās saites
Roberts I

**Roberts I** var būt:

* Roberts I (Drē grāfs);
* Roberts I (Franku karalis);
* Roberts I (Normandijas hercogs).
Pīters Kestners

**Pīters Greiems Kestners** (; dzimis 1953. gada 21. jūlijā Baltimorā) ir ASV diplomāts un amatieris ornitologs.

P. Kestners ir dzimis Baltimorā, Mērilendā. Viņš studēja bioloģiju Kornela Universitātē, kuru absolvēja 1976. gadā. Pēc absolvēšanas Kestners strādāja par brīvprātīgo skolotāju miera uzturēšanas spēkos Zairā.

1981. gadā Kestners ieņēma amatu ASV Valsts departamentā, pēc tam strādājis par diplomātu vairākās valstīs. Viņa pirmā darba vieta bija Ņūdeli Indijā, no kurienes viņš tika pārsūtīts uz Portmorsbi Papua-Jaungvinejā. Pēc tam viņš gadu strādāja Honiarā, Zālamana Salu galvaspilsētā. Pēc atgriešanās ASV viņš strādāja datorkomunikāciju jomā. 1988. gadā viņš tika norīkots darbā ASV konsulātā Bogotā, Kolumbijā. 1990. gadā viņš tika pārcelts uz konsulātu Kualalumpurā, Malaizijā, par tā vadītāju. Pēc tam Kestners strādāja ASV, bet 1999. gadā tika norīkots uz Namībiju.

Papildus savam darbam Kestners ir bijis aktīvs putnu vērotājs un pētnieks. 1989. gadā viņš Kolumbijā atklāja zinātnei jaunu putnu sugu – *Grallaria kaestneri*, kas nosaukta viņa vārdā.

Ar vairāk nekā 9800 putnu sugām 2023. gada aprīlī, nedēļu pirms 70 gadu sasniegšanas, P. Kestners pārspēja pasaules rekordu savvaļā novēroto putnu sugu skaitā. 2024. gada februārī viņš kļuva par pirmo cilvēku, kurš redzējis 10 000 putnu sugu jebkur pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
I Origins

***I Origins*** ir 2014. gada ASV zinātniskās fantastikas romantiskā drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Maikls Kehils. Filmā galvenās lomas atveido Maikls Pits, Brita Mārlinga, Astriga Bergesa-Frisbeja un Stīvens Jans.

Filma stāsta par molekulāro biologu, kurš ar savu laboratorijas partneri mēģina savākt pierādījumus, kas būtiski var mainīt sabiedrību.

Filmas *I Origins* pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Filmu izplatīja *[[Fox Searchlight Pictures]]*. Filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pirmais Sudānas pilsoņu karš

**Pirmais Sudānas pilsoņu karš** bija pilsoņu karš Sudānā no 1955. līdz 1972. gadam starp Sudānas valdības spēkiem un separātistu nemierniekiem valsts dienvidos, mūsdienu Dienvidsudānā. Karadarbības rezultātā 17 gadu laikā gāja bojā līdz 1 miljonam cilvēku. Kaut arī 1972. gadā tika noslēgta Adisabebas vienošanās, kas izbeidza karu, tā neatrisnāja konflikta cēloņus. 1983. gadā izcēlās Otrais Sudānas pilsoņu karš, kas noveda pie Dienvidsudānas izveides.

## Ārējās saites
Brīvības tilts

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q915195"
}

**Brīvības tilts** () ir 19. gadsimta beigās uzcelts tilts pār Donavu Ungārijas galvaspilsētā Budapeštā, kas savieno pilsētas Budas un Peštas daļas. Tilta Budas pusē atrodas Gellērta laukums, kas atrodas Gellērta kalna piekājē, pie laukuma atrodas Gellērta termālie baseini un Gellērta viesnīca. Tilta Peštas pusē atrodas Fēmārta laukums ar Lielā tirgus ēku. Pēc uzcelšanas tilta nosaukums bija Franča Jozefa tilts (*Ferenc József híd*). Tilts tika nopostīts Otrā pasaules kara laikā, pēc kara atjaunots kā pirmais.

## Ārējās saites

* structurae.net
Klogeras anglikāņu katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q7594081"
}


**Klogeras katedrāle** () jeb **Klogeras Sv. Makartana katedrāle** () ir Īrijas Baznīcas (anglikāņu) katedrāle, kas atrodas Ziemeļīrijas dienviddaļā, Tironas apgabala Klogeras pilsētā. Viena no divām Klogeras diecēzes katedrālēm (otra ir Eniskilenas katedrāle).

Tradīcija vēsta, ka šajā vietā ap 490. gadu Sv. Makartans pēc Sv. Patrika rīkojuma dibināja klosteri un bīskapa sēdekli. 1041. un 1295. gadā baznīca tika pārbūvēta. 1396. gada 20. aprīlī tika nopostīts viss klostera komplekss. 1610. gadā karalis Džeimss I abatiju konfiscēja. Pašreizējā katedrāle celta 1744. gadā.

## Ārējās saites
Iršu katoļu baznīca

**Iršu Sv. Mārtiņa Romas katoļu baznīca** ir baznīca, kas atrodas Aizkraukles novada Iršu pagasta Iršos. Draudze dibināta 1940. gadā un baznīca iekārtota vienā no Iršu muižas (*Hirschenhof*) ēkām.

## Ārējās saites
Ahmeds Zakajevs

**Ahmeds Halidovičs Zakajevs** (; ; dzimis ) ir čečenu valstsvīrs, neatzītās Ičkērijas Čečenu Republikas politiķis un militārists. Iepriekš bijis premjerministra vietnieks, bet kopš 2007. gada viņš ir Ičkērijas Čečenu Republikas trimdas valdības premjerministrs. Viņš bija arī Ičkerijas valdības ārlietu ministrs, kuru neilgi pēc ievēlēšanas 1997. gadā iecēla Aslans Mashadovs, bet 2006. gadā — Abduls Halims Sadulajevs.

Kopš Krievijas pilna mēroga iebrukuma Ukrainā 2022. gadā Zakajevs ir paziņojis par Čečenijas bruņoto spēku Atsevišķā speciālā bataljona izveidošanu, kas darbojas kā čečenu brīvprātīgo bataljons, kas cīnās kopā ar Ukrainas bruņotajiem spēkiem.

## Dzīves gājums
Ahmeds Zakajevs dzimis Kirovskas ciemā, Kirovas rajonā (šodien sauc Balpik Bi, Koksu rajons), Kazahstānas PSR, Padomju Savienībā, kas tagad atrodas Almati apgabalā, Kazahstānā; viņa ģimeni Staļina režīms kopā ar pārējiem čečeniem 1944. gadā izsūtīja. Akhmeds Zakajevs ir no Činkhojas taipa. Viņš absolvējis aktiermākslas un horeogrāfijas skolas Voroņežā un Maskavā un strādājis par aktieri Čečenijas galvaspilsētas Groznijas teātrī, specializējoties Šekspīra lomās. No 1991. gada viņš bija Čečenijas teātra aktieru savienības priekšsēdētājs. 1994. gadā Zakajevs kļuva par kultūras ministru Džohara Dudajeva Čečenijas separātistu valdībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Who is Akhmed Zakayev?, BBC Radio 4
* Profile: Akhmed Zakayev, Chechnya's voice on UK stage, *[[The Guardian]]*, September 2008
* The Zakayev Case at Amnesty International
La-15 katastrofa Liepājā

**''La-15'' katastrofa Liepājā**, plašsaziņas līdzekļos saukta par **1954. gada aprīļa traģēdiju**, bija PSRS Gaisa spēku lidmašīnas *La-15* katastrofa regulārā militārajā lidojumā no Liepājas, kas notika 1954. gada 4. aprīlī dzīvojamo māju kvartālā Vecliepājas rajonā. Bojā gāja lidmašīnas pilots un seši Liepājas iedzīvotāji.

## Negadījums
1954. gada 4. aprīlī PSRS Gaisa spēku *Lavochkin La-15* lidmašīna bija pacēlusies no Liepājas militārā lidlauka, bet nezināmu iemeslu dēļ vienos naktī tā nogāzās un uzsprāga. Viena māja tika pilnībā sagrauta, trīs aizdegās, vēl vienai, kas atradās ap 200 metrus tālāk, ar atrauto lidmašīnas spārnu tika nošķelts stūris. Avārija bija tik spēcīga, ka spārns ar visu degvielu aizlidoja pāri kvartālam, un iedzīvotāji domāja, ka pilsēta tiek bombardēta. Aviokatastrofā gāja bojā lidmašīnas pilots. Pēc dzimtsarakstu nodaļas arhīva datiem gāja bojā arī 6 Liepājas iedzīvotāji (4 pieaugušie un 2 bērni). Dienu pēc katastrofas vairāki ar šautenēm bruņoti cilvēki sargāja avarējušās lidmašīnas atliekas. Vietējie iedzīvotāji domā, ka tie bija militarizētie ugunsdzēsēji vai padomju karavīri.

## Gaisa kuģis
Avārijā iesaistītais lidaparāts bija *Lavochkin La-15*, kas piederēja PSRS Gaisa spēkiem. Lidmašīna lidoja no Liepājas lidostas, lidmašīnas reģistrācijas numurs vai sērijas numurs nav zināms.

## Izmeklēšana
Aviokatastrofas iemesls netika izmeklēts, jo padomju vara centās avārijas slēpt, tāpēc konkrēti aviokatastrofu apstākļi paliek slepeni.

## Atsauces
Svjatoslavs Mihaiļuks

**Svjatoslavs (Svi) Mihaiļuks** (; dzimis  Čerkasos) ir Ukrainas basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga un vieglā uzbrucēja pozīcijā, Ukrainas basketbola izlases dalībnieks. 2025. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Jūtas "Jazz". Bostonas "Celtics" sastāvā kļuva par 2024. gada NBA čempionu.

## Karjera
Karjeru uzsāka dzimto Čerkasu klubā *[[BC Cherkaski Mavpy]]*. Pēc vidusskolas beigšanas saņēma piedāvājumus no vairākām spēcīgām ASV universitātēm un izvēlējās Kanzasas Universitātes komandu, kuru pārstāvēja NCAA čempionātā.

Pēc četriem gadiem koledžu basketbolā 2018. gada NBA draftā Losandželosas "Lakers" viņu izraudzījās ar kopējo 47. kārtas numuru otrajā kārtā. Karjeras laikā daudz mainījis pārstāvētos klubus. Jau debitanta sezonā "Lakers" viņu aizmainīja uz Detroitas "Pistons" pret Redžiju Buloku ("Lakers" zaudēja arī nākotnes drafta izvēli). 2021. gada martā viņš tika aizmainīts uz Oklahomasitijas "Thunder" pret Hamidu Diallo ("Pistons" līdzi deva arī nākotnes drafta izvēli).

2021. gada vasarā viņš noslēdza līgumu ar Toronto "Raptors", kur nospēlēja visu sezonu. Sekojošajā vasarā S. Mihaiļuks pievienojās Ņujorkas "Knicks". 2023. gada februārī "Knicks" viņu kopā ar Raienu Arkidjakono un Kemu Redišu aizmainīja uz Portlendas "Trail Blazers" pret Džošu Hārtu, bet dienu vēlāk maiņa tika pārveidota par četru komandu maiņas darījumu, kura rezultātā S. Mihaiļuks nonāca Šarlotas "Hornets".

2023. gada vasarā S. Mihaiļuks noslēdza viena gada līgumu ar vienu no NBA vadošajām komandām Bostonas "Celtics", sezonas noslēgumā tās sastāvā kļūstot par NBA čempionu. Sekojošajā vasarā S. Mihaiļuks pievienojās citam NBA klubam Jūtas "Jazz".

### Ukrainas izlase
Spēlējis Ukrainas jaunatnes izlasēs. Ukrainas basketbola izlases sastāvā piedalījās 2014. gada Pasaules kausā Spānijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Afēra ar nākotnes auto

**"Afēra ar nākotnes auto"** () ir 2018. gada Apvienotās Karalistes, ASV un Puertoriko biogrāfiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Niks Hemms. Filmā galvenās lomas atveido Džeisons Sudeikis, Lī Peiss, Džūdija Grīra un Korijs Stols.

Filma stāsta par FIB ziņotāju Džimu Hofmanu (Sudeikis) un auto ražotāju Džonu Deloreānu (Peiss), kuri veic operāciju pret narkotiku kontrabandu.

Filmas "Afēra ar nākotnes auto" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā. Filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lī Peiss

**Lī Grinners Peiss** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris. Vislabāk pazīstams ar lomu "Hobits" (2012—2014) filmu sērijā un vēsturiskajā drāmas seriālā *[[Halt and Catch Fire]]* (2014—2017).

Piedalījies arī tādās filmās kā "Iztēles valstība" (*The Fall*, 2006), "Labais gans" (2006), "Petigrjū jaunkundze dzīvo šodienai" (2008), "Marmaduks" (2010), "Slazds" (*The Resident*, 2011), "Linkolns" (2012), "Galaktikas sargi" (2014), "Programma" (2015), *[[The Book of Henry]]* (2017), "Afēra ar nākotnes auto" (2018), "Kapteine Mārvela" (2019) un "Vieni vienīgi līķi" (2022).

## Ārējās saites
Vensāns Lindons

**Vensāns Lindons** (; dzimis ) ir franču kinoaktieris, režisors un scenārists.

Par lomu filmā *[[La Loi du marché]]* (2015) saņēmis labākā aktiera balvu Kannu kinofestivālā, kā arī Cēzara balvu kategorijā "Labākais aktieris". Bijis 2022. gada Kannu kinofestivāla galvenās žūrijas prezidents.

Piedalījies arī tādās filmās kā *[[37°2 le matin]]* (1986), "Titāns" (2021), "Ar mīlestību un niknumu" (*Avec amour et acharnement*, 2022) un "Otrais cēliens" (2024).

## Atsauces

## Ārējās saites
Dūķis

**Dūķis** var būt:

* Dūķis — ezers Smiltenes novada Drustu pagasta dienvidaustrumu daļā;
* Kārlis Dūķis (1890—1966) — latviešu izcelsmes čekists.

## Skatīt arī
* Dūķi
Zbigņevs Cibuļskis

**Zbigņevs Huberts Cibuļskis** (; dzimis , miris ) bija poļu kino un teātra aktieris. Cibuļskis bija viena no vislabāk zināmākajām un populārākajām personām Polijā pēc Otrā pasaules kara.

Cibuļskis vislabāk pazīstams ar galveno lomu Andžeja Vajdas kara drāmā "Pelni un dimants" (1958). Par šo lomu viņu nominēja BAFTA kino balvai kategorijā "Labākais ārzemju aktieris". Atveidojis lomas arī Vajdas filmās "Paaudze" (*Pokolenie*, 1955) un *[[Niewinni czarodzieje]]* (1960), Ježija Kavaleroviča filmā *[[Pociąg]]* (1959) un Vojceha Hasa filmā "Saragosā atrastais rokraksts" (*Rękopis znaleziony w Saragossie*, 1965).

Miris negadījumā dzelzceļa stacijā Vroclavā. Cibuļskis mēģināja ielekt braucošā vilcienā, taču paslīdēja, pakrita zem vilciena un tika sabraukts.

Cibuļska ikoniskais tēls, kas simbolizē jaunības dumpinieciskumu, un viņa traģiskā un agrā nāve radījusi salīdzinājumu ar amerikāņu aktieri Džeimsu Dīnu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adils Kulijevs

**Adils Kulijevs** (, ; dzimis , miris ) bija azerbaidžāņu izcelsmes Sarkanās armijas lidotājs Otrā pasaules kara laikā. Padomju Savienības varonis. Izcīnijis 20 uzvaras gaisa kaujās, to skaitā Latvijas teritorijā (pie Teteles, Auces, Kuldīgas un citur). Pēc kara turpināja dienestu, pēc tam — Baku lidostas priekšnieks. Apglabāts Baku Goda alejā (*Fəxri Xiyaban*).

## Ārējās saites
Vieglais lidaparāts

thumb|Tipisks vieglais lidaparāts
thumb|''DHC-6 Twin Otter'' ar maksimālo pacelšanās masu 5670 kg ir vieglo lidmašīnu kategorijas augšējās robežas piemērs
thumb|''Robinson R44''  vieglais helikopters
**Vieglais lidaparāts** ir lidaparāts, kura maksimālā pacelšanās masa ir 5670 kg ( mārciņas) vai mazāk.

Vieglie lidaparāti tiek komerciāli izmantoti kā  lidaparāti pasažieriem, kravu pārvadājumiem, vērošanai, fotografēšanai un citiem mērķiem, kā arī personīgai lietošanai.

Šīs kategorijas lidaparātu piemēri, kam ir maksimālā pacelšanās masa, ir *de Havilland Canada DHC-6 Twin Otter* un *Beechcraft B200 Super King Air*. 

## Lietojumi
Izmantošana ietver uzmērīšanu no gaisa, piemēram, cauruļvadu apskati, vieglo kravu operācijas reģionālajās kravu aviokompānijās, un pasažieru pārvadāšanai. Vieglie lidaparāti tiek izmantoti reklāmas nolūkos, piemēram, reklāmkarogu vilkšanai un rakstīšanai debesīs ar dūmiem, kā arī lidošanas apmācībām. Lielākā daļa privāto lidmašīnu ir vieglās lidmašīnas, vēsturiski vispopulārākās ir Cessna 172, bet vispopulārākās mūsdienās ir *Cirrus SR22* modelis un *Robinson R44* modelis. Lielās vieglās lidmašīnas ir piemēram, dubultās turbopropelleru un ļoti vieglās reaktīvās lidmašīnas, ko bieži izmanto kā biznesa lidmašīnas. Lielākā daļa peldošo lidmašīnu (hidroplānu) arī ietilpst vieglo lidmašīnu kategorijā.

## Atsauces
Nika Prevca

**Nika Prevca** (; dzimusi  Kraņā) ir slovēņu tramplīnlēcēja, trīskārtēja Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāja (2024, 2025, 2026), 2025. gada pasaules čempione lēcienos gan no parastā, gan lielā tramplīna,  čempione jaukto komandu sacensībās, ka arī sudraba un bronzas medaļu ieguvēja individuālajās sacensībās.

## Karjera
Guvusi panākumus junioru sacensībās. 2021. gada Pasaules čempionātā junioriem Lahti ieguva bronzas medaļu komandu sacensībās. Pēc gada Zakopanē izcīnīja zelta medaļas sacensībās uz parastā tramplīna un komandā, kā arī sudrabu jauktajā komandā. 2023. gada junioru čempionātā Vistlerā uzvarēja jaukto komandu sacensībās un ieguva divas sudraba medaļas: individuālajās sacensībās uz parastā tramplīna un komandā.

Pasaules kausā debitēja  Ņižņijtagilā ar 23. vietu. Pirmo reizi vietu uz pjedestāla Pasaules kausa posmos izcīnīja  Hincenbahā, Austrijā, ieņemot trešo vietu. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2023. gadā Planīcā, savā dzimtenē Slovēnijā. Sacensībās uz parastā tramplīna ieņēma 17. vietu, bet uz lielā tramplīna — 40. vietu. Startēja arī komandu sacensībās, kur Slovēnija ieņēma 4. vietu.

Pirmo uzvaru Pasaules kausā izcīnīja 18 gadu vecumā tā paša gada 16. decembrī Engelbergā, Šveicē. 2023.—2024. gada sezonā 12 reizes kāpa uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmos, tostarp izcīnīja septiņas uzvaras. Kopā savācot 1454 punktus, N. Prevca kļuva par sezonas kopvērtējuma uzvarētāju.

2025. gada Pasaules čempionātā Tronheimā N. Prevca kļuva par pasaules čempioni sacensībās uz parastā tramplīna. Jaukto komandu sacensībās ieguva sudraba godalgu. Vēlāk izcīnīja zeltu arī sacensībās uz lielā tramplīna, kļūstot par pirmo sieviešu tramplīnlēcēju, kas vienā pasaules čempionātā uzvarējusi lēcienos gan no parastā, gan lielā tramplīna.  sacensībās Vīkešunnā, veicot 236 metrus tālu lēcienu, laboja pasaules rekordu sievietēm lidojumos ar slēpēm. 2024.—2025. gada sezonā izcīnīja otro Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētājas titulu.

, kas viņai bija pirmās karjerā, viņa ieguva sudraba medaļu sacensībās uz parastā tramplīna. Uz lielā tramplīna ieguva bronzas medaļu, bet jaukto komandu sacensībās kļuva par olimpisko čempioni. 2025.—2026. gada Pasaules kausa sezonā Prevca izcīnīja 18 individuālās uzvaras, sasniedzot jaunu rekordu uzvaru skaita ziņā vienā sezonā, un trešo reizi uzvarēja kopvērtējumā. Tostarp viņa uzvarēja pēdējā posmā Planīcā, kur oficiālajā treniņā sasniedza jaunu pasaules rekordu, ar slēpēm aizlidojot 242,5 metrus.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Personiskā dzīve
Viņai ir trīs brāļi un māsa. Visi trīs viņas brāļi Peters, Cene un Domens arī ir tramplīnlēcēji. Viņas tēvs, kuram pieder mēbeļu bizness, ir starptautisks tramplīnlēkšanas tiesnesis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sojuz MS-25

***Sojuz MS-25*** (*Союз МС-25*) bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). To orbītā palaida 2024. gada 23. martā, uz zemes atgriezās 23. septembrī.

## Apkalpe
Uz SKS 21. Krievijas viesekspedīcijā devās komandieris Oļegs Novickis un pirmā Baltkrievijas pārstāve Marina Vasiļevska (viņi uz Zemes atgriezās kuģī *[[Sojuz MS-24]]*). Stacijā tika nogādāta arī 70. un 71. ekspedīcijas dalībniece Treisija Koldvela Daisone.

Kuģa *Sojuz MS-25* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublieru apkalpe:
* Ivans Vagners, komandieris, *Roskosmos*, 
* Anastasija Ļenkova, lidojuma dalībnieks, 
* Donalds Petits, lidojuma inženieris, *NASA*, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz MS-25* palaida  12:36 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Baikonuras kosmodroma 31. starta laukuma 6. palaišanas iekārtas.

Kosmosa kuģis ar staciju saslēdzās 25. martā 15:02:50 *UTC* (divas dienas pēc starta) automātiskā režīmā pie *[[Pričal (SKS)|Pričal]]* moduļa.

No stacijas *Sojuz MS-25* atvienojās  08:36:30 *UTC*. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 11:58:16 *UTC*, 147 km uz dienvidaustrumiem no Žezkazghanas, Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 183 dienas 23 stundas 22 minūtes 6 sekundes.

## Ārējās saites

* Хроника подготовки и полёта корабля «Союз МС-25» astronaut.ru 
* Soyuz-MS 01 — 20 (11F732A48) Gunter Dirk Krebs
Pelni un dimants

**"Pelni un dimants"** () ir 1958. gada Polijas kara drāmas filma, kuras režisors ir Andžejs Vajda. Filma balstīta uz Ježija Andžejevska tāda paša nosaukuma 1948. gada romānu. Filmā galvenās lomas atveido Zbigņevs Cibuļskis un Eva Kšiževska. "Pelni un dimants" ir noslēdzošā filma Vajdas kara filmu triloģijā pēc "Paaudze" (*Pokolenie*, 1956) un "Kanāls" (1957).

Filmas notikumi risinās 1945. gadā, īsi pēc Otrā pasaules kara beigām un stāsta par bijušo Tēvijas armijas kareivi Maceku Helmicki (Cibuļskis), kuram dots uzdevums nogalināt komunistiskās Poļu strādnieku partijas vietējo sekretāru.

Filmai "Pelni un dimants", kas balstīta uz romānu, kas atbalstīja komunistisko varu Polijā, Vajda scenāriju pārveidoja, lai justu līdzi Polijas neatkarības kareivjiem. Filmu Polijā atļāva izrādīt tikai ar Andžejevska iesaisti. Filmas pirmizrāde notika . Filmu izrādīja 1958. gada Venēcijas kinofestivālā, kur tā saņēma FIPRESCI balvu. Filmu nominēja BAFTA kino balvām kategorijās "Labākā filma no jebkāda avota" un "Labākais ārzemju aktieris".

Izdošanas brīdī filma saņēma pozitīvas atsauksmes gan Polijā, gan ārzemēs. Taču pēc 1989. gada revolūcijas to kritizēja par Polijas vēstures falsificēšanu. Mūsdienās filma "Pelni un dimants" tiek uzskatīta par Polijas kino meistardarbu. Tādi režisori kā Mārtins Skorsēze, Hajao Mijadzaki, Frānsiss Fords Kopola, Pāvels Pavlikovskis un Rojs Andešons "Pelni un dimants" nodēvējuši par vienu no viņu visiecienītākajām filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
La Loi du marché

***La Loi du marché*** ir 2015. gada Francijas drāmas filma, kuras režisors ir Stefans Brizē. Filmā galveno lomu atveido Vensāns Lindons.

Filma stāsta par 51 gadu veco Tjerī (Lindons), kurš pēc 18 mēnešu ilga bezdarba atrod jaunu darbu, kur sastopas ar morālu dilemmu.

Filmas *La Loi du marché* pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Lindons par lomu filmā saņēma festivāla labākā aktiera balvu, kā arī Cēzara balvu kategorijā "Labākais aktieris". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 92% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kasu marcu

**Kasu marcu** (, *casu marzu*, *casu modde*, *casu cundídu* vai *casu fràzigu* — 'sapuvušais siers') ir tradicionāls Sardīnijas aitas piena siers ar dzīviem kukaiņu kāpuriem.

Šī siera paveids pastāv arī Korsikā (Francijā), kur to sauc par *casgiu merzu*, un to īpaši ražo dažos Dienvidkorsikas ciemos, piemēram, Sartēnā.

Kasu marcu gatavo no Sardīnijas pekorīno (*pecorino*) siera. Lai to izdarītu, tas tiek noturēts ilgāk par parasto fermentācijas stadiju, novedot to līdz puves stāvoklim, ko izraisa kāpuru gremošanas darbība. Kāpuri paātrina sierā esošo tauku sadalīšanos, tāpēc produkts kļūst mīksts. Tas arī izdala šķidrumu, ko sauc par *lagrima* (“asara”). Kāpuri, ja tie tiek traucēti, spēj uzlēkt līdz 15 centimetru augstumā. Šī iemesla dēļ tiem, kas vēlas izmēģināt kasu marcu, ieteicams ēšanas laikā aizsargāt acis. Daži cilvēki dod priekšroku kāpuru noņemšanai pirms ēšanas, bet citi ēd tos kopā ar sieru.

Parasti sieru lieto kopā ar Sardīnijas maizi (*[[pane carasau]]*) un stipro sarkanvīnu *Cannonau*.

Patērējot sieru, kāpuri var izdzīvot zarnās, izraisot enterālu saslimšanu (miāzi). Šo apdraudējumu dēļ siers ir aizliegts Eiropas Savienībā un citās jurisdikcijās.

## Siera lietošanas bīstamība
Kasu marcu siera ēšana rada vairākas briesmas:

* Alerģisku reakciju risks;
* Siera sadalīšanās risks līdz toksiskam stāvoklim (saskaņā ar Sardīnijas tautas gudrībām dzīvu kāpuru klātbūtne liecina, ka tas vēl nav noticis);
* Zarnu infekcijas risks ar kāpuriem. Siera mušu kāpuri var netikt sagremoti kuņģī (kuņģa sula ne vienmēr tos nogalina) un kādu laiku apmesties zarnās. Kad kāpuri mēģina izurbties cauri zarnu sieniņām, rodas nopietnas komplikācijas, piemēram, slikta dūša, vemšana, sāpes vēderā un asiņaina caureja.

Ņemot vērā apdraudējumu veselībai un to, ka "sapuvušais siers" tiek uzskatīts par piesārņotu produktu, tā tirdzniecība Itālijā ir oficiāli aizliegta. Sardīnijā šis aizliegums bieži tiek pārkāpts, un siers tiek pārdots nelegāli. Tomēr 2010. gadā *casu marzu* tika atzīts par Sardīnijas kultūras vērtību un atkal atļauts. Tā izmaksas trīs reizes pārsniedz pekorīno cenu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Casu marzu: The world’s ‘most dangerous’ cheese