open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Argentīna olimpiskajās spēlēs

**[[Argentīna]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalās kopš 1900. gada. Kopš tā laika ir piedalījusies 25 vasaras olimpiskajās spēlēs. Izņemot 1904. gada vasaras un 1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kā arī 1980. gada vasaras spēlēs Maskavā, kad tā izlēma spēles boikotēt. Kopš 1928. gada Argentīna ir piedalījusies arī ziemas olimpiskajās spēlēs, izņemot 1932. gada ziemas, 1936. gada ziemas un 1956. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Argentīna ir viena no 12 valstīm — vienīgā Iberoamerikas valsts – kas 1894. gadā nodibināja Starptautisko olimpisko komiteju (SOK). Argentīnas olimpiskā komiteja tika izveidota un atzīta 1923. gadā.

Argentīna kopumā olimpiskajās spēlēs līdz šim ir izcīnījusi 80 olimpiskās medaļas (visas vasaras olimpiskajās spēlēs). Viens no veiksmīgākajiem periodiem bija no 1924. līdz 1952. gadam, kad Argentīna katrās vasaras olimpiskajās spēlēs ieguva vismaz vienu zelta medaļu. Pēc 1952. gada iegūto medaļu skaits pakāpeniski samazinājās, līdz sasniedza kritisko līmeni, kad divās olimpiskajās spēlēs pēc kārtas — 1976. gada Vasaras un 1984. gada Vasaras spēlēs tā piedalījās, bet neieguva nevienu olimpisko medaļu. 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās, pēc 52 gadu pārtraukuma Argentīna atkal ieguva kādu no zelta medaļām. Kopš tā laika arī katrās vasaras olimpiskajās spēlēs ir iegūta vismaz viena zelta medaļa. Lielākā daļa no visām 80 medaļām ir iegūtas boksā — 24 medaļas. Ar medaļām bagātākais sportistis ir burātājs Karloss Espinola, kurš trijās olimpiskajās spēlēs izcīnīja 4 olimpiskās medaļas (2 — sudraba un 2 — bronzas medaļas).

Argentīnas pilsēta Buenosairesa četras reizes (1936, 1956, 1968, 2004) ir vēlējusies organizēt vasaras olimpiskās spēles, taču visas reizes izkritusi kādā no balsojuma kārtām.

## Dalības

[thumb|250px|[Argentīnas delegācija 1924. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā]]
[thumb|250px|[Argentīnas delegācija 2010. gada ziemas olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā]]

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos.

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļu sadalījums olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļām bagātākie sportisti

[150px|thumb|[Karloss Espinola ir viens no olimpiskajām medaļām visbagātākais Argentīnas sportists]]
*Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Argentīnu, ieguvuši trīs vai vairāk olimpiskās medaļas.*

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
* 
*
Montilivi

***Montilivi*** ir stadions Žironā, Spānijā. Stadionā ir 14 624 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Girona FC]]*.
Coliseum Alfonso Pérez

***Coliseum Alfonso Pérez*** ir stadions Getafē, Spānijā. Stadionā ir 16 500 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Getafe Club de Fútbol]]*.
Keramikas stadions

**Keramikas stadions** (, valensiešu: *Estadio de la Ceramica*), agrāk, mūsdienās neformāli — ***El Madrigal***, ir stadions Spānijas rietumu pilsētā Viljarealā. 1923. gadā uzceltajā stadionā ir 23 008 sēdvietas, kas ir gandrīz puse no Viljarealas iedzīvotāju skaita. Tajā savas mājas spēles aizvada futbolkomanda *[[Villarreal CF]]*. Dažkārt stadionā spēlē arī Spānijas futbola izlase. Mūsdienu nosaukums stadionam ir no 2017. gada. Stadiona priekšā ir dzeltenas zemūdenes (*Villarreal CF* komandas iesaukas) skulptūra.

## Ārējās saites

* Stadiona profils ''stadiumguide.com''
Ipurua

***Ipurua*** ir stadions Eibarā, Spānijā. Stadionā ir 8 164 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[SD Eibar]]*.

## Ārējās saites
Džovanni Simeone

**Džovanni Pablo Simeone Baldini** (; dzimis ) ir Argentīnas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2023. gada spēlē Itālijas ''Serie A'' kluba *[[SSC Napoli]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2014

**Napoli**

* Itālijas A sērija: 2022—2023

## Ārējās saites
Patriks Andešons

**Patriks Jūnass Andešons** (; dzimis ) ir bijušais zviedru futbolists, kas spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.

Nodarboties ar futbolu sāka vietējā klubā *Bjärreds IF*, bet par pirmo profesionālo klubu kļuva *[[Malmö FF]]*. Karjeras laikā pārstāvējis arī Anglijas klubu *[[Blackburn Rovers F.C.|Blackburn Rovers]]*, spēlējis Vācijas Bundeslīgas klubos Menhengladbahas "Borussia" un Minhenes "Bayern", kā arī *[[FC Barcelona]]* sastāvā Spānijā. Karjeru noslēdza 2005. gadā *Malmö FF* rindās. Divas reizes (1995. un 2001. gadā) ticis atzīts par Zviedrijas gada labāko futbolistu, saņemot *Guldbollen* balvu. 

Zviedrijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Austrāliju. 1994. gada FIFA Pasaules kausā ar izlasi izcīnīja 3. vietu, piedaloties visās spēlēs. Izlases sastāvā spēlējis arī 1992. gada Eiropas čempionātā, kad Zviedrijas izlase, spēlējot mājās, sasniedza pusfinālu, kā arī 2000. gada Eiropas čempionāta un 2002. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīros. Zviedrijas olimpiskās (U23) izlases sastāvā bija 1992. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks. No 1998. gada līdz pat karjeras beigām bija Zviedrijas izlases kapteinis. Pēdējo spēli izlasē aizvadīja 2002. gada maijā pret Japānu. Izlases rindās kopā nospēlējis 96 spēles un guvis četrus vārtus.

Viņa tēvs Rojs Andešons arī ir bijis futbolists un spēlējis Zviedrijas izlases sastāvā 1978. gada FIFA Pasaules kausā. Profesionāli ar futbolu ir nodarbojies arī Patrika jaunākais brālis Dāniels, kurš arī spēlējis Zviedrijas izlasē.

## Sasniegumi
**Borussia Mönchengladbach**

* DFB Pokal: 1994–95

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1999–2000, 2000–01
* DFB Pokal: 1999–2000
* DFL Ligapokal: 1999, 2000
* UEFA Čempionu līga: 2000–01

**Malmö FF**

* Allsvenskan: 2004

**Individuālie sasniegumi**

* Zviedrijas gada futbolists: 1995, 2001

## Atsauces

## Ārējās saites
Vecāķu prospekts

**Vecāķu prospekts** ir maģistrālā Rīgas iela, Ziemeļu rajona Vecmīlgrāvja, Vecdaugavas un Vecāķu apkaimēs. Tas sākas krustojumā ar Emmas ielu, iet paralēli dzelzceļa līnijai Zemitāni—Skulte un beidzas krustojumā ar Saulgriežu ielu. Vecāķu prospekta apbūvi pārsvarā veido individuālās dzīvojamās mājas. Tā kopējais garums ir 6083 metri, līdz ar to šī ir viena no garakām Rīgas ielām.

## Vēsture
Vecāķu prospektu izveidoja 1961. gadā, apvienojot Rīgas prospektu, Rīgas gatves daļu, Vecāķu šoseju un Vecāķu ielu.

## Ielu savienojumi
Vecāķu prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Emmas iela
* Vecmīlgrāvja 6. līnija
* Skuju iela
* Sniedzes iela
* Baltāsbaznīcas iela
* Ciedru iela
* Kalngales iela
* Brīzes iela
* Plekstes iela
* Ķīļu iela
* Atlantijas iela
* Zibens iela
* Skanstnieku iela
* Palejas iela
* Airu iela
* Zvejas iela
* Treiliņu iela
* Dūņu iela
* Ķīļu iela
* Tilaudu iela
* Mangaļu prospekts
* Ziedu iela
* Mazsalacas iela
* Paceplīša iela
* Šalkones iela
* Selgas iela
* Pludmales iela
* Blāzmas iela
* Liedaga iela
* Saulgriežu iela

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Vecmīlgrāvis
* Vecdaugava
* Vecāķi

## Atsauces
Kristaps Zariņš (gleznotājs)

**Kristaps Zariņš** (dzimis 1962. gada 10. aprīlī Rīgā) ir latviešu gleznotājs un mākslas pedagogs, kopš 2017. gada Latvijas Mākslas akadēmijas (LMA) rektors.

## Izglītība
Izglītību mākslas jomā uzsācis Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolā (1973—1980), tālāk seko studijas Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļā (1980—1986), kuru absolvē, izstrādājot diplomdarbu profesora Imanta Vecozola vadībā. Pēc tam izglītojies Francijā (1989—1990): Nacionālajā Daiļo mākslu augstskolā Parīzē un Sorbonnā. 1992. gadā ieguvis maģistra grādu LMA.

## Mākslinieciskā darbība
Izstādēs K. Zariņš sācis piedalīties 1979. gadā. Gleznotājs piedalījies grupu izstādēs Latvijā, Zviedrijā, Vācijā (t.sk. Vācijas Demokrātiskajā republikā un Vācijas Federatīvajā Republikā), Nīderlandē, Krievijā (t.sk. PSRS), Dānijā, Itālijā, ASV u.c. Pirmā personālizstāde notikusi Parīzē 1990. gadā, vēlāk tās notikušas gan Latvijā, gan ārvalstīs, kā Dānijā un Norvēģijā. Mākslinieka darbi atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja, Latvijas Mākslinieku savienības muzeja, vairākās kolekcijās Maskavā, privātkolekcijās Latvijā, Šveicē, Norvēģijā, Vācijā, Dānijā, Francijā, Krievijā, ASV, Lielbritānijā, Japānā, Itālijā.

## Pedagoģiskā un administratīvā darbība
Pedagoga gaitas K. Zariņš sācis 1986. gadā kā pasniedzējs Latvijas Mākslas akadēmijā. 1992. gadā kļuvis par docentu, 1994. gadā — par profesoru. No 1997. gada vada LMA Figurālās glezniecības meistardarbnīcu un ir LMA senāta loceklis, 1999.—2007. gadā vada Glezniecības katedru, 2006.—2007. gadā — Vizuālās mākslas nodaļu. 2007. gadā ievēlēts par prorektoru, 2017. gadā — par rektoru, šajā amatā nomainot Alekseju Naumovu.

## Ģimene
K. Zariņš ir gleznotāja un arī LMA rektora (1988—1997) Induļa Zariņa dēls. Viņa sieva ir tekstilmāksliniece Santa Zariņa. Mākslinieka dvīņubrālis Kaspars ir gleznotājs, ar kuru un viņa sievu Viju Zariņu Kristaps Zariņš vairākkārt piedalījies kopīgās grupu izstādēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kristapa Zariņa mājaslapa
Imantas 7. līnija

**Imantas 7. līnija** ir Rīgas iela, Kurzemes rajona Imantas apkaimē. Imantas 7. līnija sākas krustojumā ar Jūrmalas gatvi un Anniņmuižas ielu, un beidzas krustojumā ar Rīgas—Jūrmalas veloceliņu pie Rīgas—Tukuma dzelzceļa līnijas, blakus Zolitūdes dzelzceļa stacijai. Kopējais līnijas garums ir 322 metri.

Tāpat kā citas ielas "Imantā 1", arī Imantas 7. līnija ir oficiāli izveidota 1938. gadā un kopš tiem laikiem nosaukums nav mainīts. Ielas pāra numuru pusē ir vienstāvu privātmāju apbūve, nepāra numuru pusē atrodas Latvijas Universitātes Izglītības zinātņu un psiholoģijas fakultātes ēka (Imantas 7. līnija 1; ēka uzbūvēta 1987. gadā, un tolaik tajā atradās Rīgas 2. pedagoģiskā skola).

## Ielu savienojumi
Imantas 7. līnija ir savienota ar šādām ielām:
* Jūrmalas gatve
* Anniņmuižas iela

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
Paceplīša iela

**Paceplīša iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Vecāķos. Paceplīša iela sākas krustojumā ar Mangaļu prospektu un beidzas krustojumā ar Puikules ielu.  Apbūvi veido individuālā dzīvojamā apbūve.

## Ielu savienojumi
Paceplīša iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mangaļu prospekts
* Mazsalacas iela
* Vecāķu prospekts
* Garciema iela
* Puikules iela

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Vecāķi
* Paceplīšu iela
Papardes iela (Jūrmala)

**Papardes iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Papardes iela sākas krustojumā ar Dzirksteles ielu un beidzas krustojumā ar Pļaviņu ielu. Kopējais ielas garums ir 160 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Papardes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Papardes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dzirksteles iela (T veida krustojums)
* Pļaviņu iela (T veida krustojums)
* Tērbatas iela (ielas turpinājums)

## Skatīt arī
* Sloka
Parka iela (Jūrmala)

**Parka iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Parka iela sākas no pludmales un beidzas krustojumā ar Z. Meierovica prospektu. Kopējais ielas garums ir 300 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Parka ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Parka iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zigfrīda Meierovica prospekts (T veida krustojums)
* Pils iela
* Liedaga iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dubulti
Partizānu iela (Jūrmala)

**Partizānu iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Partizānu iela sākas krustojumā ar Robežu ielu un beidzas krustojumā ar Vilhelma Purvīša ielu. Kopējais ielas garums ir 600 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Partizānu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Partizānu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Robežu iela (T veida krustojums)
* Medus iela (T veida krustojums)
* Tirgus iela
* Brocēnu iela (T veida krustojums)
* Stropu iela (T veida krustojums)
* Vasku iela (T veida krustojums)
* Vilhelma Purvīša iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ķemeri
Ziedu iela (Rīga)

**Ziedu iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Vecāķos. Ziedu iela sākas krustojumā ar Vecāķu prospektu un nekrustojoties ar citām ielām beidzas krustojumā ar Cirsmas ielu. Apbūvi veido individuālā dzīvojamā apbūve. Iela ir klāta ar asfalta segumu.

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Vecāķi
Pasta iela (Jūrmala)

**Pasta iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Pasta iela sākas krustojumā ar Tirgoņu ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 30 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu.

## Skatīt arī
* Majori
Aleksejs Naumovs

**Aleksejs Naumovs** (; dzimis 1955. gada 10. janvārī Rīgā) ir Latvijas krievu gleznotājs un mākslas pedagogs. No 2007. līdz 2017. gadam bijis Latvijas Mākslas akadēmijas (LMA) rektors, pēc tam — profesors. Pamatā glezno ainavas gan Latvijā, gan ārvalstīs (Francijā, Itālijā). Nereti tiek dēvēts par izcilāko mūsdienu Latvijas plenēristu.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1955. gadā Rīgas vecticībnieku ģimenē.
Mācījās Jaņa Rozentāla mākslas vidusskolā (1968—1974) un Latvijas Mākslas akadēmijas Monumentālās glezniecības nodaļā, kur ieguva mākslinieka-gleznotāja-pedagoga diplomu (1974—1980). Diplomdarbu izstrādāja profesora Induļa Zariņa vadībā. Papildus izglītojās Eduarda Kalniņa meistardarbnīcā (1980—1983), Sorbonnā (1987—1988) un Daiļo mākslu augstskolā (*École des Beaux-Arts*), Parīzē, Francijā (1987—1988). 1992. gadā LMA ieguva maģistra grādu.

### Mākslinieciskā darbība
Kopš 1977. gada gleznotājs piedalās grupu izstādēs Latvijā, Zviedrijā, Vācijā, Krievijā, Lietuvā, Igaunijā, Dānijā, Itālijā, ASV u.c. Pirmā personālizstāde notika 1982. gadā Rietumberlīnē, 1980. gadu beigās arī Ņūkāslā (Lielbritānijā), Parīzē un Rīgā. Vēlāk tās notika regulāri gan Latvijā, gan Vācijā, Lielbritānijā, Dānijā, Itālijā, Nīderlandē u.c. Mākslinieka darbi atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja, Latvijas Mākslinieku savienības muzeja, "Swedbank" mūsdienu mākslas, "Ventspils Naftas", Krievijas Mākslas fonda un Alkamo pilsētas muzeja (Sicīlija) kolekcijā.

Naumovs darbojies kā mākslinieks Rozes Stiebras animācijas filmā "Sirds likums" (2024), par šo darbu saņemot Lielā Kristapa balvu kā labākais animācijas filmas mākslinieks.

### Pedagoģiskā un administratīvā darbība
Pedagoga gaitas A. Naumovs sāka Valsts Mākslas akadēmijā, kur strādāja par pasniedzēju. Pēc maģistra grāda iegūšanas A. Naumovs kļuva par docentu (1992. gadā), tad par profesoru (1994). Akadēmijas administratīvajā darbā iesaistījās 1997. gadā, kad kļuva par LMA prorektoru, savukārt no 2007. gada līdz 2017. gada (divus termiņus) ieņēma rektora amatu.

## Atsauces
Pilsoņu iela (Jūrmala)

**Pilsoņu iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Pilsoņu iela sākas no pludmales un beidzas pie dzelzceļa. Kopējais ielas garums ir 885 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Pilsoņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Pilsoņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūras iela
* Smilšu iela (T veida krustojums)
* Jomas iela
* Lienes iela

## Skatīt arī
* Majori
Pārslas iela (Jūrmala)

**Pārslas iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Pārslas iela sākas krustojumā ar Ventspils šoseju un beidzas krustojumā ar Pētera Beltes ielu. Kopējais ielas garums ir 700 metri. Pārslas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Pārslas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ventspils šoseja (T veida krustojums)
* Alberta Kronenberga iela
* Vaivaru iela (T veida krustojums)
* Krusas iela (T veida krustojums)
* Pētera Beltes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Puškina iela (Jūrmala)

**Puškina iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Puškina iela sākas krustojumā ar Robežu ielu, šķērso Vēršupīti un beidzas krustojumā ar Alejas ielu. Kopējais ielas garums ir 400 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Puškina ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Ielas agrākais nosaukums bija **Pētera-Pāvila iela**, bet padomju okupācijas laikā, 1940. gadu beigās, iela ieguva tagadējo nosaukumu. Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā tika izteikti vairāki priekšlikumi mainīt saglabājušos padomju ielu nosaukumus, tostarp Puškina ielas Jūrmalā. Pēc 2024. gadā veiktās aptaujas rezultātiem, aptaujāto lielākā daļa atbalstīja variantu **Vēršupītes iela**.

## Ielu savienojumi
Puškina iela ir savienota ar šādām ielām:
* Robežu iela (T veida krustojums)
* Karogu iela (T veida krustojums)
* Andreja Upīša iela (T veida krustojums)
* Alejas iela / Katedrāles iela

## Atsauces
Prīmulu iela (Jūrmala)

**Prīmulu iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Prīmulu iela sākas krustojumā ar Celtnieku ielu un beidzas kāpu rajonā. Kopējais ielas garums ir 550 metri. Prīmulu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Ielu savienojumi
Prīmulu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Celtnieku iela (T veida krustojums)
* Vijolīšu iela (T veida krustojums)
* Kreimeņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Pīlādžu iela (Jūrmala)

**Pīlādžu iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Pīlādžu iela sākas krustojumā ar Ceriņu ielu un beidzas krustojumā ar Ievu ielu. Kopējais ielas garums ir 160 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Pīlādžu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir daudzdzīvokļu māju apbūve.

## Skatīt arī
* Dubulti
Piestātnes iela (Jūrmala)

**Piestātnes iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Piestātnes iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Edinburgas prospektu. Kopējais ielas garums ir 550 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Piestātnes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Piestātnes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dzintaru prospekts 
* Piebalgas iela (T veida krustojums)
* Allažu iela (T veida krustojums)
* Mežaparka prospekts
* Edinburgas prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzintari
Peldu iela (Jūrmala)

**Peldu iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Peldu iela sākas no pludmales un beidzas krustojumā ar Mellužu prospektu. Kopējais ielas garums ir 390 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Peldu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Peldu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mellužu prospekts (T veida krustojums)
* Skolotāju iela

## Skatīt arī
* Melluži
Peoniju iela (Jūrmala)

**Peoniju iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Peoniju iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju, ved ziemeļu virzienā un beidzas krustojumā ar Kreimeņu ielu. Kopējais ielas garums ir aptuveni 500 metri, tā ir daļēji klāta ar asfalta segumu, daļēji bez seguma. Satiksmes kustība norit vienā joslā. Peoniju ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Peoniju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Talsu šoseja (T veida krustojums)
* Asteru iela (T veida krustojums)
* Kreimeņu iela (L veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Juventus stadions

**„Juventus” stadions** ir stadions Turīnā, Itālijā. Stadionā ir 41 507 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Turīnas "Juventus"]]*.
Stadio Artemio Franchi

***Stadio Artemio Franchi*** ir stadions Florencē, Itālijā. Stadionā ir 47 282 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[ACF Fiorentina]]*.
Stadio Luigi Ferraris

***Stadio Luigi Ferraris*** ir stadions Dženovā, Itālijā. Stadionā ir 33 205 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Genoa C.F.C.]]* un ''Sampdoria''.
Markantonio Bentegodi stadions

***Markantonio Bentegodi*** ir stadions Veronā, Itālijā. Stadionā ir 39 211 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Hellas Verona F.C.]]* un arī Veronas "Chievo".
Stadio Renato Dall'Ara

***Stadio Renato Dall'Ara*** ir stadions Boloņā, Itālijā. Stadionā ir 38 279 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Bologna F.C. 1909]]*.
Mapei Stadium

***Mapei Stadium*** ir stadions Redžo Emīlijā, Itālijā. Stadionā ir 21 525 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[U.S. Sassuolo Calcio]]*.
Stadions Friuli

**Stadions „Friuli”** ir stadions Udīnē, Itālijā. Stadionā ir 25 144 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Udinese Calcio]]*.
Stadio Atleti Azzurri d'Italia

***Stadio Atleti Azzurri d'Italia*** ir stadions Bergamo, Itālijā. Stadionā ir 21 300 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada Bergamo "Atalanta".
Unipol Domus

***Unipol Domus*** ir stadions Kaljāri, Itālijā. Stadionā ir 16 233 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Cagliari Calcio]]*.

## Ārējās saites
Paolo Macas stadions

**Paolo Macas stadions** () ir stadions Ferrārā, Itālijā. Stadionā ir 16&nbsp;134 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada futbola klubs *[[S.P.A.L.|SPAL]]*. 

## Ārējās saites

* Stadions S.P.A.L. 2013 vietnē
Mazsalacas iela (Rīga)

**Mazsalacas iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Vecāķos. Mazsalacas iela sākas krustojumā ar Vecāķu prospektu un beidzas strupceļā. Apbūvi veido individuālā dzīvojamā apbūve. Iela ir klāta ar asfalta segumu. Posmā starp Pludmales un Selgas ielu tā ir vienvirziena.

## Ielu savienojumi
Mazsalacas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vecāķu prospekts
* Sēkļu iela
* Paceplīša iela
* Šalkones iela
* Selgas iela
* Pludmales iela

## Ievērojamas ēkas
* Mazsalacas iela 17. Villa "Mon Tresor", no franču valodas "mans dārgums". Pastāv uzskats, ka II pasaules kara laikā tajā darbojusies abvēra skola. Ēka ar jūgendstila iezīmēm būvēta 20. gs sākumā Reinholdam Nicmanim.
* Mazsalacas iela 14. Nacionālā teātra (Drāmas teātra) aktieru vasarnīca. Vasarās te atpūtušies tautā cienītie aktieri Mirdza Šmithene, Uldis Dumpis, Ģirts Jakovļevs un daudzi citi.

No Mazsalacas ielas iespējams apskatīt Vecāķu prospektā 86 atrodošos bijušo viesnīcu "Alba", kurā atradās arī restorāns "Nordpol". Starpkaru laikā Zigmunda Kolmeca viesnīca ar greznu restorānu un bāru bija smalkākā Vecāķos. Vasarās Mazsalacas ielas pusē tika rīkotas zaļumballes ar orķestri.

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Vecāķi

## Atsauces
Pērļu iela (Jūrmala)

**Pērļu iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru apkaimē. Pērļu iela sākas krustojumā ar Telšu ielu un beidzas strupceļā pēc krustojuma ar Rūpniecības ielu. Kopējais ielas garums ir 200 metri, tā klāta ar grants segumu. Pērļu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Pērļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Telšu iela (T veida krustojums)
* Vētras iela (T veida krustojums)
* Rūpniecības iela

## Skatīt arī
* Kauguri
Pērses iela (Jūrmala)

**Pērses iela** ir iela Jūrmalā, Pumpuru apkaimē. Pērses iela sākas krustojumā ar Strēlnieku prospektu un beidzas krustojumā ar Poruka prospektu. Kopējais ielas garums ir 140 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Pērses ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Pumpuri
Sēkļu iela (Rīga)

**Sēkļu iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Vecāķos. Sēkļu iela sākas strupceļā un nekrustojoties ar citām ielām beidzas krustojumā ar Mazsalacas ielu. Apbūvi veido individuālā dzīvojamā apbūve. Iela ir klāta ar asfalta segumu.

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Vecāķi
Pētera Beltes iela

**Pētera Beltes iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Pētera Beltes iela sākas krustojumā ar Ventspils šoseju un beidzas pie dzelzceļa. Kopējais ielas garums ir 390 metri, tā klāta ar grants segumu. Pētera Beltes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Pētera Beltes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ventspils šoseja (T veida krustojums)
* Alberta Kronenberga iela (T veida krustojums)
* Vaivaru iela (T veida krustojums)
* Pārslas iela (T veida krustojums)
* Atbalss iela

## Skatīt arī
* Sloka
Pētera Pāvila iela

**Pētera Pāvila iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Pētera Pāvila iela sākas krustojumā ar Jaņa Rozentāla ielu un beidzas krustojumā ar Alejas ielu. Kopējais ielas garums ir 350 metri, tā klāta ar grants segumu. Pētera Pāvila ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Vēsture
Ielas vēsturiskais nosaukums bija **Cerības iela** (Krievijas Impērijas gados — ). Padomju okupācijas laikā, 1940. gadu beigās, tā bija pārdēvēta par **[[Vladimirs Majakovskis|Majakovska]] ielu**. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas iela ieguva tagadējo nosaukumu, kaut gan vēsturiski nosaukums *Pētera Pāvila iela* Ķemeros bija mūsdienu Puškina ielai.

## Ielu savienojumi
Pētera Pāvila iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jaņa Rozentāla iela (T veida krustojums)
* Andreja Upīša iela
* Alejas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ķemeri
* Pētera iela
* Pāvila iela
Pulkveža Brieža iela (Jūrmala)

**Pulkveža Brieža iela** ir iela Jūrmalā, Pumpuru un Jaundubultu apkaimēs. Pulkveža Brieža iela sākas krustojumā ar Lielupes ielu un beidzas krustojumā ar Ezeru ielu. Kopējais ielas garums ir 2225 metri, tās lielāko daļu klāj grants segums un tikai atsevišķas daļas ir asfaltētas. Pulkveža Brieža ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Pumpuri
* Jaundubulti
Gailīte

**Gailīte** (vīriešu dzimtē Gailītis) ir latviešu cilmes sieviešu dzimtes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Kristīne Gailīte (1970) — latviešu mūziķe;
* Lilita Gailīte (1937—2012) — latviešu ģeoloģe un paleontoloģe.
Draudzības iela (Rīga)

**Draudzības iela** ir pusloka formas iela Rīgā, Ziemeļu rajona Trīsciema apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Jaunciema gatvi un beidzas krustojumā ar Āliņģu ielu. Apbūvi veido individuālā dzīvojamā apbūve. Iela ir klāta ar asfalta segumu. Izveidota 1959. gadā un kopš tiem laikiem nosaukums netika mainīts.

## Ielu savienojumi
Draudzības iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jaunciema gatve
* Namdaru iela
* Āliņģu iela

## Skatīt arī
* Trīsciems
* Ziemeļu rajons

## Atsauces
Āliņģu iela

**Āliņģu iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona Trīsciema apkaimē, Vaķiltu ciematā. Iela sākas krustojumā ar Jaunciema gatvi un beidzas pie Draudzības ielas. Ar citām ielām savienojuma nav. Apbūvi veido individuālā dzīvojamā apbūve. Iela ir klāta ar asfalta segumu.

## Skatīt arī
* Trīsciems
Annija Kopštāle

**Annija Kopštāle** (dzimusi  ) ir latviešu baletdejotāja.

2010. gadā mācījusies Anahaimas baleta skolā. 2011. gadā beigusi Rīgas Horeogrāfijas vidusskolu un kļuvusi par Latvijas Nacionālā baleta mākslinieci.

2010. gadā ieguvusi sudraba medaļu Zviedrijas konkursā "Stora Daldansen" un bronzas medaļu Francijas konkursā "Le concours international de danse classique de Grasse". 2013. gadā ieguvusi 2. vietu Starptautiskajā Baltijas baleta konkursā un žūrijas speciālbalvu Pekinas 2. Starptautiskajā baleta un horeogrāfijas konkursā. 2014. gadā ieguvusi sudraba medaļu Korejas Starptautiskajā baleta konkursā un diplomu Jurija Grigoroviča baleta konkursā. Savulaik bijusi arī Latvijas Kultūras ministrijas diplomande, kā arī ieguvusi Māra Liepas stipendiju. 2019. gadā tika nominēta Dejas balvai kategorijā "Klasiskās dejas dejotāja".

## Atsauces
Skudrcilvēks un Lapsene

**"Skudrcilvēks un Lapsene"** () ir 2018. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Peitons Rīds. Šī ir *[[Marvel Cinematic Universe]]* divdesmitā daļa. Filma ir turpinājums 2015. gada filmai "Skudrcilvēks".

Galvenās lomas filmā atveido Pols Rads, Evandželīna Lilī, Maikls Daglass un Hanna Džona-Kamena. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

Filmā Skudrcilvēkam un Lapsenei jāstājas pretī ienaidniekiem, kuri vēlas nozagt Henka Pima tehnoloģijas, kā arī jāizglābj Lapsenes māte no kvantu valstības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sabiles Vīna kalns

**Sabiles Vīna kalns** ir vīnogu dārzs Sabilē. Tiek uzskatīts par Sabiles pilsētas simbolu, vīnogas attēlotas Sabiles ģerbonī. Savulaik tas ierakstīts Ginesa rekordu grāmatā kā visvairāk uz ziemeļiem esošā vīnogu plantācija.

## Vēsture
Pirmoreiz šeit vīna ražošana tika izveidota Livonijas laikā (no 14. gadsimta), bet otrreiz kalns pilnībā atjaunots 1936. gadā pilsētas galvas Osvalda Rezeberga laikā par prezidenta Kārļa Ulmaņa piešķirto finansējumu. 14. gadsimtā vīnkopība gar Ventas baseinu izplatījusies līdz Sabilei un Sabiles mikroklimats izrādījies īpaši piemērots vīnogulāju kultūras audzēšanai. Par Sabiles vīna dārzu nozīmību liecina arī tas, ka Livonijas ordeņa mestrs Valters fon Pletenbergs ražas svētku laikā uzturējies Sabilē. Kurzemes hercogistes laikā vīns tika piegādāts hercogistes galmam.

No 1936. līdz 1938. gadam Pūres dārzkopības izmēģinājumu stacija pēc Kārļa Ulmaņa rīkojuma Vīna kalnu atjaunoja. Ierīkoja terases 2800 metru garumā un iestādīja vairāk nekā 20 šķirņu 1350 vīnogulājus. Gan vīnogu tirgošanai, gan vīnam vajadzēja Sabilei piesaistīt tūristu uzmanību un vairot pilsētas ienākumus.

Pirms Otrā pasaules kara gadā ievāktās ražas daudzums sasniedza četras tonnas. Kara laikā daļa no iestādītajiem vīna krūmiem gāja zudumā. Kalnu ar Pūres dārzkopības izmēģinājumu stacijas gādību atjaunoja agronome Spodra Bērziņa, kā arī veicināja tā ierakstīšanu Ginesa rekordu grāmatā. Līdz 1955. gadam viņa iestādīja 1500 stādus, kopā 36 šķirnes. 60. gadu sākumā un vidū Sabiles vīnogas tirgoja arī vietējā veikalā. Tomēr sākoties reorganizācijām, ap 1960. gadu Pūres dārzkopības un izmēģinājumu stacija no Vīna kalna apsaimniekošanas atteicās. Vēlāk Vīna kalns netika apsaimniekots.

Uz studentu entuziasma pamata Sabiles Vīna kalnu 1989. gadā sāka atjaunot Uldis Zommers, tomēr 1992. gada vasarā Sabiles Vīna kalna attīstība apstājās. 2003. gadā LR Zemkopības ministrija atteicās no īpašuma tiesībām uz Vīna kalnu par labu toreizējai Sabiles novada domei. Pašlaik Vīna kalnā par dārznieci strādā Smaida Dzērve.

Dārza teritorija ir 1,5 ha liela. Šeit tiek audzētas daudzu šķirņu vīnogas, tai skaitā Paula Sukatnieka, Gunvalda Vēsmiņa un Antana Gaiļūna veidotās. Kopš 1999. gada vasarā Sabilē notiek pilsētas svētki, kurus dēvē par Sabiles Vīna svētkiem.

2023. gadā Vīna kalns ievērojami cieta tajā sarīkoto skriešanas sacensību laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Par Sabiles Vīna kalnu Sabiles mājas lapā
Inspektors Grauds

**"Inspektors Grauds"** ir 2002. gada Latvijas televīzijas detektīvfilma 16 sērijās, ko pārraidīja kanālā LNT.

## Sižets
Seriālā parādīta policijas darba ikdiena, kurā ietilpst gan narkotiku dīleru bandas atklāšana, gan malumednieku aizturēšana, gan bijušo cietumnieku uzbrukums policijai.

## Atsauces
Agnese Rutkēviča

**Agnese Rutkēviča** (dzimusi  Cēsīs) ir latviešu dramaturģe, dzejniece un aktrise, rakstījusi arī ar pseidonīmu Anna Foma.

No 1993. līdz 1997. gadam mācījusies Mores sākumskolā. No 1998. līdz 2003. gadam mācījusies Lēdmanes pamatskolā. 2007. gadā beigusi Ķeguma komercnovirziena vidusskolu. 2011. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmiju teātra mākslas specialitātē.

No 2008. līdz 2009. gadam strādājusi teātrī "Skatuve". Rakstījusi lugas Dirty Deal Teatro un Ģertrūdes ielas teātrim. Rakstījusi recenzijas un rakstus portālos "Satori" un "Teritorija.lv". Spēlējusi izrādēs Nacionālajā teātrī, kā arī īsfilmā "Pāris pilienu" un seriālā "Savējie".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Agnese Rutkēviča izrades.lv
Paula Pļavniece

**Paula Pļavniece** ir latviešu režisore.

No 2006. līdz 2008. gadam mācījusies Rīgas Valsts 3. ģimnāzijā. No 2008. līdz 2009. gadam studējusi socioloģiju Latvijas Universitātē. 2013. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmiju un ieguvusi bakalaura grādu teātra režijā.

Režisējusi izrādes Dirty Deal Teatro, Dailes teātrī, Daugavpils teātrī un Rēzeknes teātrī "Joriks".

2017. gadā ieguvusi Spēlmaņu nakts balvu nominācijā "Gada mazās formas izrāde". Tajā pašā gadā arī nominēta Spēlmaņu nakts balvai kategorijā "Gada režisors", kā arī "Kilograms kultūras" balvai kategorijā "Teātris".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Paula Pļavniece  izrades.lv
Ēriks Jēkabsons (vēsturnieks)

**Ēriks Jēkabsons** (1965) ir latviešu vēsturnieks, Latvijas Universitātes profesors. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1965. gada 14. janvārī Rīgā. Studēja LVU Vēstures un filozofijas fakultātē (1983–1990).
Strādājis par Latvijas Zinātņu akadēmijas Latvijas vēstures institūta jaunāko zinātnisko līdzstrādnieku (1990–1993), tad par LU Latvijas vēstures institūta asistentu (1993–1995), pētnieku (1995–2008), vadošo pētnieku (no 2008).
Līdztekus viņš bija Latvijas Kara muzeja zinātniskais pētnieks (1991–1995), Latvijas Valsts vēstures arhīva Dokumentu publikācijas daļas vadītājs (1996–2006) un Rīgas Stradiņa universitātes Eiropas integrācijas institūta docents (1999–2006). 1999. gadā piedalījās Varšavas Universitātes organizētajā vasaras skolā, 2006. gadā viņu ievēlēja par LU Vēstures un filozofijas fakultātes asociēto profesoru, 2015. gadā par profesoru. Fulbraita programmā (*Fulbright Program*) prof. Jēkabsons papildinājās Stenforda Universitātes Hūvera institūtā (2012–2013). 2019. gadā apbalvots ar III šķiras Triju zvaigžņu ordeni. Ir vecākās latviešu studentu korporācijas *[[Lettonia]]* biedrs. 
## Darbi
* Poļi Latvijā. Rīga: Latvijas ZA Filozofijas un socioloģijas institūts, 1996, 167 lpp 
* Latvijas armijas augstākie virsnieki 1918–1940. Biogrāfiska vārdnīca. Rīga, Latvijas Valsts vēstures arhīvs; Nordik, 1998, 527 lpp. (sastādītājs kopā ar V. Ščerbinski).
* Lietuvieši Latvijā. Rīga: Latvijas Universitātes Filozofijas un socioloģijas institūts; Elpa, 2003, 124 lpp.
* Latvijas ārlietu dienesta darbinieki 1918–1991. Biogrāfiska vārdnīca. Rīga: Latvijas Valsts vēstures arhīvs; Zinātne, 2003, 437 lpp. (sastādītājs kopā ar V. Ščerbinski).
* Latgaliešu politiķi un politiskās partijas neatkarīgajā Latvijā. Rīga: Jumava, 2006, 304 lpp. (sastādītājs kopā ar V. Ščerbinski).
* Latvijas advokatūra. Zvērināti advokāti un zvērinātu advokātu palīgi biogrāfjās 1919 – 1945. Biogrāfiska vārdnīca. Rīga: Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 2007, 610 lpp. (sastādītājs kopā ar V. Ščerbinski).
* Piesardzīgā draudzība: Latvijas un Polijas attiecības 1919. un 1920. gadā. Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, 2007, 244 lpp.
* Uzbrukums Padomju Savienības diplomātiskajiem kurjeriem pie Ikšķiles 1926. gada 5. februārī. Latvijas vēstures mazā bibliotēka. Rīga: Zvaigzne ABC, 2012. -   160 lpp.
* *Polentechnikum*. Warszawa: Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego, 2012, ss. 192 (kopā ar A. Janicki un M. Laščovski)
* Aizmirstie karavīri – ebreji Latvijas armijā 1918.–1940. gadā. Rīga: Latvijas ebreju reliģiskā draudze un biedrība "Šamir", 2013. - 256 lpp.
* *М. Королёв, Э. Екабсонс. Консульство и консулы Латвии в Витебске*. Минск: РИВШ, 2012. – 82 с.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ēriks Jēkabsons: LU kontakti
* Curiculum Vitae
Nomales iela (Jūrmala)

**Nomales iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Nomales iela sākas krustojumā ar Ormaņu ielu un beidzas krustojumā ar Plūdu ielu. Kopējais ielas garums ir 260 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Nomales ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Nomales iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ormaņu iela (T veida krustojums)
* Noras iela (T veida krustojums)
* Plūdu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Majori
Laidzes iela (Jūrmala)

**Laidzes iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Laidzes iela sākas krustojumā ar Lauztuves ielu un beidzas krustojumā ar Dīķu ielu un Tirzas ielu. Kopējais ielas garums ir 400 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Laidzes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Laidzes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lauztuves iela (T veida krustojums)
* 1905. gada iela
* Rendas iela / Piltenes iela
* Skrundas iela (T veida krustojums)
* Kandavas iela (T veida krustojums)
* Lapotnes iela (T veida krustojums)
* Dīķu iela / Tirzas iela
Saldā indes garša

**Saldā indes garša** ir 2001. gadā 7 sērijās izdota latviešu televīzijas spēlfilma, kas tika pārraidīta kanālā LTV1. Filmas scenārijs veidots pēc Jāņa Jaunsudrabiņa romāna "Jaunsaimnieks un velns" motīviem (autores Inta Bernova un Gunta Kalniņa).

## Sižets
Krastu pāris pārceļas uz dzīvi laukos, kur Krasts sāk romānu ar Mangu, kurai pagastā ir slikta slava.

## Atsauces
Niedru iela (Jūrmala)

**Niedru iela** ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. Niedru iela sākas krustojumā ar Viestura ielu un beidzas krustojumā ar Tiltu ielu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Niedru ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Bulduri
Borussia-Park

***Borussia-Park*** ir stadions Menhengladbahā, Vācijā. Stadionā ir 54 057 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Menhengladbahas "Borussia"]]*.
Sabiles baznīca

**Sabiles evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīcas baznīca, kas atrodas Talsu novada Sabilē. Baznīcā atrodas vecākais baznīcas zvans (1450. gads) un vecākā kancele (1590. gads) Latvijā.

1567. gadā Kurzemes hercoga Gotharda Ketlera laikā landtāgs nolēma Kurzemē celt 70 baznīcas. Sabiles vecās koka kapelas vietā sāka celt Sabiles draudzes novada baznīcu, tomēr pilnīgi pabeigta tika tikai 1682. gadā, izbūvējot Kurzemes baznīcām tipisko torni ar piramīdveidīgu jumtiņu. 1876. gadā baznīca tika pārbūvēta.

Baznīcas zvans, kas ir vecākais lietais zvans Latvijā, liets 1450. gadā, tika pārnests no Sabiles pils kapelas. Arī Sabiles baznīcas kancele ir vecākā Latvijā (1590. gads). Kanceli rotā balustri – nelielas apaļas kolonnas, nišas, maskas, pītas lentes, medaljoni – renesanses motīvi manierisma stilā. Baznīcā atrodas gotiskā stilā darinātas solu rindas, vērtīgie sudraba svečturi, četri kroņlukturi.

Kopš 1859. gada baznīcā skan ērģeles, kas būvētas Drēzdenē *C. Christien* darbnīcā. Tās pārvestas no Rīgas Jēzus baznīcas, kas, līdz ar jaunu ēģeļu iegādi vecās pārdeva Sabilei. Vēl Rīgā to pārbūvēja *A. Martin*. Sabiles baznīcai ērģeles uzstādīja Jēkabpils meistars M. Krēsliņš (*M. Kresling*). 20. gadsimta 20. - 30. gados instrumentu pārbūvējis Jēkabs Jauģietis, jo instrumentā ir konstatējama viņa stabuļu klātbūtne.

Dievnama altāris izveidots pseidoampīra stilā. Altārglezna ir F. Volfa darinātā "Kristus pie krusta". 1984. gada naktī no 18. uz 19. janvāri glezna tika nozagta. Tā tika atrasta, restaurēta un no 1995. gada atkal ir baznīcā.

## Ārējās saites

* Baznīca Sabiles mājas lapā
Volksparkstadion

***Volksparkstadion*** ir stadions Hamburgā, Vācijā. Stadionā ir 57 000 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Hamburger SV]]*.

## Ārējās saites
Laivu iela (Jūrmala)

**Laivu iela** ir iela Jūrmalā, Buļļuciema apkaimē. Laivu iela sākas krustojumā ar Loču ielu un beidzas krustojumā ar Vikingu ielu. Kopējais ielas garums ir 160 metri, tai nav seguma. Laivu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Laivu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Loču iela (T veida krustojums)
* Kuģu iela (T veida krustojums)
* Vikingu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Buļļuciems
Deutsche Bank Park

***Deutsche Bank Park*** ir sporta stadions Frankfurtē pie Mainas, Vācijā. Stadiona ietilpība ir 59 500 vietu, tajā savas mājas spēles aizvada futbola klubs Frankfurtes "Eintracht". Stadions ir pazīstams arī ar tā sākotnējo nosaukumu ***Waldstadion***, no 2005. līdz 2020. gadam, pamatojoties uz sponsorēšanas līgumu, tā nosaukums bija ***Commerzbank-Arena***.

Stadions tika atklāts 1925. gada maijā. Vairākas reizes ticis renovēts. Pēdējā lielākā rekonstrukcija notika 2005. gadā, lai stadionā varētu aizvadīt 2005. gada FIFA Konfederāciju kausa un 2006. gada FIFA Pasaules kausa spēles. Stadions ir izmantots arī 2011. gada FIFA Pasaules kausā sievietēm, tajā tika aizvadītas četras spēles, ieskaitot finālu. Pirms tam tajā ir notikušas arī 1974. gada FIFA Pasaules kausa un 1988. gada Eiropas čempionāta finālturnīru spēles. Tas ir izvēlēts par vienu no 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīra norises vietām. UEFA sponsorēšanas lieguma dēļ Eiropas čempionāta laikā tiks izmantots nosaukums *Frankfurt Arena*.

Sporta komplekss, kas pieder Frankfurtes pilsētai, ietver stadionu un citas sporta būves, tostarp peldbaseinu, tenisa kompleksu, pludmales volejbola laukumu un ziemas sporta halli.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
RheinEnergieStadion

***RheinEnergieStadion*** ir stadions Ķelnē, Vācijā. Stadionā ir 50 000 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[1. FC Köln]]*.
HDI-Arena

***HDI-Arena*** ir stadions Hannoverē, Vācijā. Stadionā ir 49 000 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Hannover 96]]*.
Weserstadion

***Weser-Stadion*** ir stadions Brēmenē, Vācijā. Stadionā ir 42 100 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Brēmenes "Werder"]]*. 

## Ārējās saites
Mewa Arena

***Mewa Arena*** ir daudzfunkcionāls stadions Maincā, Vācijā. Stadionā ietilpība ir 34&nbsp;000 skatītāju vietu, tajā savas mājas spēles aizvada futbola klubs *[[1. FSV Mainz 05]]*. Stadions tika atklāts 2011. gada jūlijā. Sākotnēji stadiona nosaukums bija ***Coface Arena***, bet no 2016. līdz 2021. gadam — ***Opel Arena***. Savu pašreizējo nosaukumu stadions ieguva 2021. gada jūlijā pēc sponsorēšanas līguma ar Vācijas veļas nomas uzņēmumu *MEWA Textil-Service*.

## Attēlu galerija

File:Coface Arena 077.JPG
File:Idstein + Coface Arena 103.JPG|
File:Coface Arena - Luftaufnahme.jpg|
File:Coface Arena Spieltag.JPG|


## Atsauces

## Ārējās saites
Nākotnes iela (Jūrmala)

**Nākotnes iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Nākotnes iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju un beidzas krustojumā ar Reņģu ielu. Kopējais ielas garums ir 300 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Nākotnes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Glens Veiss

**Glens Veiss** (; dzimis ) ir amerikāņu televīzijas un tiešraižu producents un režisors.

## Karjera
Glens Veiss ir saņēmis 14 ''Emmy'' balvas un sešas Amerikas režisoru ģildes balvas par dažādu balvu pasniegšanas ceremoniju producēšanu un režisēšanu, tostarp ''Tony'' balvas, Kenedija centra apbalvojumu un Amerikas Kinoakadēmijas balvas ceremonijām. Papildu tam viņš tika arī nominēts Amerikas producentu ģildes balvai.

Veiss ir režisējis vairākus televīzijas raidījumus un tiešraides, tajā skaitā arī 16 *Tony* balvu un trīs Amerikas Kinoakadēmijas balvu ceremonijas, kā arī producējis un režisējis trīs ''Primetime Emmy'' balvu pasniegšanas ceremonijas. Vēl viņš ir režisējis sekojošas ceremonijas un šovus: 39. Kenedija centra apbalvojumu pasniegšanu, *[[CableACE Award]]*, *[[Billboard Music Award]]*, *[[BET Award]]*, *[[Peter Pan Live!]]*, *[[Nickelodeon Kids' Choice Award]]*, *[[Dick Clark's New Year's Rockin' Eve]]*, *[[Live from Lincoln Center]]* un *[[American Music Award]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Neretas iela (Jūrmala)

**Neretas iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Neretas iela sākas krustojumā ar Strēlnieku prospektu un beidzas krustojumā ar Poruka prospektu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Neretas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Strēlnieku prospekts / Upes iela
* Poruka prospekts (L veida krustojums)
Nīcas iela (Jūrmala)

**Nīcas iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Nīcas iela sākas krustojumā ar Vilhelma Purvīša ielu un beidzas pie Jūrmalas pilsētas robežas. Kopējais ielas garums ir 190 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Nīcas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Ķemeri
Liepu iela (Jūrmala)

**Liepu iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Liepu iela sākas krustojumā ar Upes ielu un beidzas krustojumā ar Kalēju ielu. Kopējais ielas garums ir 170 metri. Liepu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

No 1970. gadu vidus līdz 2003. gadam Liepu ielā 1 atradās Preses nama atpūtas bāze "Melluži". Līdz 1999. gadam tā bija paredzēta "Preses nama" tehniskajiem darbiniekiem, bet no 1999. līdz 2002. gadam to kā vasaras atpūtas bāzi drīkstēja izmantot jebkurš uzņēmuma darbinieks. 2003. gada pavasarī ēka tika pārdota. 2006.-2008. gados tā tika pārbūvēta par daudzdzīvokļu māju. Kopš 2017. gada ēka daļēji tiek izmantota kā viesnīca.

## Ielu savienojumi
Liepu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Upes iela (T veida krustojums)
* Kalēju iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Lapotnes iela (Jūrmala)

**Lapotnes iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Lapotnes iela sākas krustojumā ar Laidzes ielu un beidzas krustojumā ar Litenes ielu. Kopējais ielas garums ir 290 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Lapotnes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Sloka
Kataras futbola izlase

**Kataras futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Kataru starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Kataras Futbola asociācija. Savu pirmo spēli aizvadīja 1970. gadā pret Bahreinas izlasi, piekāpjoties ar 1:2. Izlase līdz šim nav kvalificējusies FIFA Pasaules kausa finālturnīram, taču 2022. gadā pirmoreiz piedalījās kā turnīra rīkotāji. Kataras izlase ir piedalījusies vienpadsmit Āzijas kausa finālturnīros, 2019. gadā un 2023. gadā izcīnīja Āzijas čempiontitulu. 

Kataras izlase regulāri piedalās Persijas līča kausā un ir trīs reizes uzvarējusi šajā turnīrā (1992., 2004. un 2014. gadā). 2014. gadā komanda ir uzvarējusi arī Rietumāzijas (WAFF) čempionātā. 
## 2022. gada FIFA Pasaules kauss futbolā
Ekvadoras futbola izlase 2022.gada Pasaules kausa finālturnīra pirmajā mačā ar rezultātu 2:0 (2:0) uzvarēja meistarsacīkšu saimnieci Kataru.Un Kataras izlase kļuva par pirmo turnīra rīkotājvalsti, kura ir zaudējusi atklāšanas mačā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### [[FIFA Pasaules kauss]]
* 1930—1974 — *nepiedalījās*
* 1978—2018 — *nekvalificējās*
* 2022 — grupu turnīrs

### [[Āzijas Kauss futbolā|Āzijas kauss]]
* 1956—1972 — *nepiedalījās*
* 1976 — *nekvalificējās*
* 1980 — grupu turnīrs
* 1984 — grupu turnīrs
* 1988 — grupu turnīrs
* 1992 — grupu turnīrs
* 1996 — *nekvalificējās*
* 2000 — ceturtdaļfināls
* 2004 — grupu turnīrs
* 2007 — grupu turnīrs
* 2011 — ceturtdaļfināls
* 2015 — grupu turnīrs
* 2019 — **Čempioni**
* 2023 — **Čempioni**

### ''Copa América''
* 2019 — grupu turnīrs

## Sastāvs
Komandas sastāvs 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kataras Futbola asociācija  
* Kataras profils FIFA vietnē
Odu ceļš

**Odu ceļš** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Odu ceļš sākas krustojumā ar Ventspils šoseju un beidzas ar strupceļu pretī Ķemeru stacijai. Kopējais ielas garums ir 500 metri, tai nav seguma. Odu ceļā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Ķemeri
* Odu iela
Ogres iela (Jūrmala)

**Ogres iela** ir iela Jūrmalā, Jaundubultu un Dubultu apkaimēs. Ogres iela ir Dubultu un Jaundubutu robežas daļa: tās nepārnumuru puse atrodas Dubultos, bet pārnumuru puse pieder Jaundubultiem.

Ogres iela sākas pludmales rajonā un beidzas krustojumā ar Strēlnieku prospektu. Kopējais ielas garums ir 270 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ogres ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Ogres iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dubultu prospekts
* Strēlnieku prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Jaundubulti
* Dubulti
Oškalna iela (Jūrmala)

**Oškalna iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru apkaimē. Oškalna iela sākas krustojumā ar Mazo Nometņu ielu un beidzas krustojumā ar Lībiešu ielu. Kopējais ielas garums ir 210 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Oškalna ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir dzīvojama apbūve.

## Ielu savienojumi
Oškalna iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mazā Nometņu iela (T veida krustojums)
* Raiņa iela
* Lībiešu iela (T veida krustojums)
Oļu iela (Jūrmala)

**Oļu iela** ir iela Jūrmalā, Krastciema apkaimē. Oļu iela sākas Mežmalas ielas un Rītupes ielas krustojumā un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 300 metri, tai nav seguma. Oļu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Nosaukums Oļu ielai piešķirts 1998. gada 12. novembrī ar Jūrmalas pilsētas domes lēmumu Nr. 1146.

## Atsauces
Omnibusa iela

**Omnibusa iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Omnibusa iela sākas krustojumā ar Jūras ielu un beidzas krustojumā ar Lienes ielu. Kopējais ielas garums ir 350 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Omnibusa ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Omnibusa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūras iela (T veida krustojums)
* Jomas iela
* Lienes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Majori