open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hande Jenera

**Makbule Hande Ezjenera** (; dzimusi ), pazīstama ar skatuves vārdu **Hande Jenera** (*Hande Yener*), ir turku popdziedātāja. Viņa ir izdevusi deviņus studijas albumus, kā arī trīs EP ierakstus. Tikusi nominēta 2008. gada *MTV Europe Music Awards* kā labākā turku māksliniece, taču zaudēja Emrem Aidinam.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi
**Senden İbaret* (2000)
**Sen Yoluna... Ben Yoluma...* (2002)
**Aşk Kadın Ruhundan Anlamıyor* (2004)
**Apayrı* (2006)
**Nasıl Delirdim?* (2007)
**Hipnoz* (2008)
**Hayrola?* (2009)
**Hande'ye Neler Oluyor?* (2010)
**Teşekkürler* (2011)

## Ārējās saites
* 
* 
*
2013. gada Eiropas čempionāta basketbolā kvalifikācijas turnīrs

**[[2013. gada Eiropas čempionāts basketbolā|2013. gada Eiropas čempionāta basketbolā]] kvalifikācijas turnīrs** norisinājās no  līdz .

## Formāts
Kvalifikācijā startēja 31 komanda, kas tika sadalītas piecās grupās pa piecām komandām katrā un vienā grupā — sešas komandas. Katras grupas pirmās divas komandas, kā arī četras labākās no trešo vietu ieguvušajām komandām kvalificējās finālturnīram.

### Grupu izloze
Komandu sadalījums pa groziem

## Kvalifikācija
Grupu izloze notika 2011. gada 4. decembrī.

### A grupa

|}

*Visi spēļu laiki ir pēc vietējā laika*

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### B grupa

|}

*Visi spēļu laiki ir pēc vietējā laika*

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### C grupa

|}

*Visi spēļu laiki ir pēc vietējā laika*

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### D grupa

|}

*Visi spēļu laiki ir pēc vietējā laika*

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### E grupa

|}

*Visi spēļu laiki ir pēc vietējā laika*

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### F grupa

|}

*Visi spēļu laiki ir pēc vietējā laika*

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Grupu trešās vietas
Lai noteiktu četras komandas, kas kvalificējas kā grupu trešo vietu ieguvējas, tiek izmantots uzvaru procents.

|}

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2013. gada Eiropas čempionāta oficiālā mājaslapa
Made in Germany 1995—2011

***Made in Germany 1995—2011*** ir vācu grupas *[[Rammstein]]* labāko dziesmu izlase. Izlase Vācijā, Austrijā un Šveicē tika prezentēta 2011. gada 2. decembrī, bet pasaules relīze notika tā paša gada 5. decembrī. Izlasē iekļautas grupas labākās dziesmas, kā arī jauna kompozīcija *[[Mein Land]]*. Izlases atbalsta koncerttūre sākās jau 2011. gada. 6. novembrī. Uz izdevumu vāciņiem attēlotas grupas dalībnieku pēcnāves ģipša maskas.

Izlase ir izdota trīs variācijās: 
**Standard Edition* (*Digipak*, 1CD)
* *Deluxe Edition* (*Digipack*, 2CD)
* *Super Deluxe Edition* (2 CD + 3 DVD + 240 lapaspušu buklets ar reti sastopamiem grupas attēliem).

## Dziesmu saraksti
Associated Press

***The Associated Press*** ir ASV ziņu aģentūra. *The Associated Press* ir vairāku ASV laikrakstu, radio staciju un televīziju īpašums. Visi aģentūras sastāvā esošie mediji veido rakstus *The Associated Press* un izmanto citu aģentūras darbinieku sarakstīto materiālu. Daudzi laikraksti un raidorganizācijas ir *The Associated Press* abonenti, kam jāmaksā nodeva, lai izmantotu aģentūras darbinieku sarakstīto materiālu. 

Saskaņā ar 2005. gada datiem, aģentūras ziņu materiālus ir publicējuši vairāk nekā 1700 laikraksti, kā arī vairāk nekā 5000 televīzijas un radio organizācijas. Tāpat *The Associated Press* bibliotēkā atrodas vairāk nekā 10 miljoni fotogrāfiju. Aģentūrai ir 243 ziņu biroji, tā darbojas vismaz 120 valstīs.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Krētas vērsis

**Krētas vērsis** (vēlāk **Maratonas vērsis**) —  sengrieķu mitoloģijā Krētas valdnieka Mīnoja vērsis.

## Ārējās saites
Autoceļš P132

|}
|}
**P132** autoceļš **Rīga—Jaunmārupe** ir reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu A10 (Kārļa Ulmaņa gatvi) Rīgā caur Mārupi ar autoceļu A5 pie Jaunmārupes. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Rīgas pilsētu un Mārupes novadu.

## Vēsture
Pēdējā autoceļa pārbūve veikta 1989. gadā.

2010. gadā veikta brauktuves segas dilumkārtas atjaunošanas darbi posmā no Kursīšu ielas līdz Mārupītes gatvei (2,3-3,2km), savukārt, 2011. gadā atjaunošanas darbi veikti posmā no Rīgas pilsētas robežas līdz Kursīšu ielai (1,8-2,3km). 2013./2014. g. posmā no Mārupītes gatves līdz Mārupes novada Lielajai ielai veikti brauktuves seguma atjaunošanas darbi, kā arī četru autobusa pieturvietu pārbūves darbi.

## Atsauces
Hesperīda

**Hesperīdas** () sengrieķu mitoloģijā ir nimfas, meitas Hespera - Vakarzvaigznes un Ņuktas - Naktis(pēc citas versijas - meitas Foriksa un Keto), kas apsargā zelta ābolus.

## Ārējās saites
Nēmejas lauva

thumb|upright=1.0|Hērakla cīņa ar Nemejas lauvu (Romas perioda bareljefs)
**Nēmejas lauva** sengrieķu mitoloģijā ir Tifona un Ehidnas bērns. To nevarēja ievainot ar mirstīgo ieročiem dēļ necaurduramā zelta kažoka. Tā nagi bija asāki par jebkuru ieroci un spēja saplēst jebkuras bruņas. Galu galā to nogalināja Hērakls, kā vienu no saviem uzdevumiem.

## Ārējās saites
Rammstein diskogrāfija

Vācu industriālā metāla grupas **''[[Rammstein]]'' diskogrāfija** sastāv no astoņiem studijas albumiem, trīs koncertalbumiem un sešiem video albumiem. Vēl grupa izdevusi 33 singlus, no kuriem 30 ir uzfilmēti videoklipi. Grupa izveidota 1994. gada janvārī un tajā ir seši mūziķi no Šverīnes un Austrumberlīnes: vokālists Tils Lindemans, ģitārists Rihards Kruspe, ģitārists Pauls Landerss, basģitārists Olivers Rīdels, bundzinieks Kristofs Šneiders un taustiņinstrumentālists Kristians Lorencs.

## Diskogrāfijas apraksts
Pirmais grupas singls *[[Du riechst so gut]]* tika izlaists 1995. gada 17. augustā ierobežotā tirāžā *[[digipak]]* formātā. Pēc mēneša tika izdots grupas pirmais studijas albums *[[Herzeleid]]*, kas ieņēma sesto vietu vācu hitparādēs un noturējās šajā pozīcijā 102 nedēļas. 1997. gada 1. aprīlī tika izdots singls *[[Engel]]*, kas ieņēma trešo vietu hitparādēs un ieguva "zelta" statusu.

Otrais *[[Rammstein]]* albums *[[Sehnsucht]]* tika izdots 1997. gada augustā. Albums ieņēma pirmās rindas Vācijas un Austrijas hitparādēs un drīzumā, Starptautiskās skaņu ierakstu rūpniecības federācija sertificēja šo albumu kā "platīna". 1999. gada 30. augustā grupa izdeva savu pirmo konceralbumu *[[Live aus Berlin]]*, kas bija ierakstīts *Kindl-Bühne Wuhlheide* koncertā un tika izdots CD un DVD formātos. 2001. gada aprīlī tika izdots grupas trešais albums *[[Mutter (albums)|Mutter]]*, kura piecas kompozīcijas, *[[Sonne]]*, *[[Links 2 3 4]]*, *[[Ich will]]*, *[[Mutter (singls)|Mutter]]* un *[[Feuer frei!]]* tika izdotas kā singli. 2003. gadā grupa izdeva DVD *[[Lichtspielhaus]]*, kurā ietilpst ainas no koncertiem, videoklipi un grupas dalībnieku intervijas.

2004. gada 26. jūlijā tika izdots singls *[[Mein Teil]]*, kas veltīts vācu kanibālam Armīnam Maivesam, un ieņēma otrās vietas Vācijas un Somijas hitparādēs. Mazliet vēlāk izdeva grupas ceturto albumu *[[Reise, Reise]]*, kas ieņēma pirmās vietas Austrijas, Somijas, Šveices un Vācijas hitparādēs. 2005. gadā grupa izdeva savu piekto studijas albumu *[[Rosenrot (albums)|Rosenrot]]*. Pēc gada tika izdots *[[Völkerball]]*, otrais grupas koncertalbums. Pēc četru gadu pārtraukuma, 2009. gada oktobrī, tika izdots ilgi gaidītais kārtējais studijas albums *[[Liebe ist für alle da]]*.

## Studijas albumi

} 
* *[[Sputnik Music]]*  
* *[[The Second Supper]]*  
* *Thrash Hits*  
* *[[Metal Hammer]]*   (Nr.198, 97. lpp.) 
* *Rock Sins*  
* *Ultimate Guitar*  
* *Metal Storm*  
* *The Gauntlet*  
|+
|}

## Koncertalbumi

## Boksets un izlase

}*
* Izdevējkompānija: *Universal*
* Ilgums: 580 minūtes
|
;Sertifikācija
 — *zelta disks*
|+
|}

== Singli ==



== Koncertu un video ieraksti ==




== Videoklipi ==


== Skaņu celiņi ==
Šis saraksts veidots pēc *IMDb'' datiem.

## Atsauces
Kārlis Vilks

**Kārlis Vilks** (dzimis  Lubānas pagasta "Aizpurvos", miris  Strenčos) bija latviešu ārsts un ornitologs. Viņš tiek uzskatīts par vienu no pimajiem latviešu ornitologiem.

## Biogrāfija
Dzimis Lubānas pagasta "Aizpurvos" ("Aizpurvniekos"), Andreja un Elīzes Vilku ģimenē. Mācījies Lubānā un Rēzeknē, 1924. gadā iestājies Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātē, ko absolvēja 1928. gadā ar ārsta diplomu. Lai arī visu mūžu strādājis par ārstu, tomēr K. Vilka galvenais aicinājums bija ornitoloģija, kam aktīvi pievērsās vismaz no 1925. gada, kad sāka darboties Nikolaja fon Tranzē izveidotajā Latvijas Ornitoloģijas centrālē. Pēc augstskolas beigām strādājis Ancē, Mežamuižā (Meirānu pagastā), Lejasciemā, Nauļānos. Galvenās ornitoloģisko pētījumu tēmas starpkaru periodā: putnu gredzenošana, faunistika, purva putni, plēsīgie putni. 1930. gados pirmo reizi pierādījis lietuvaiņa ligzdošanu Latvijā.

1940. gadā pārcēlies uz Jelgavu, kur strādāja par psihiatru Ģintermuižas psihoneiroloģiskajā slimnīcā, vienlaikus arī lasījis lekcijas Lauksaimniecības akadēmijā. Pēc kara pārcēlies uz Rīgu, bet 1946. gadā uz Strenčiem, kur strādāja psihoneiroloģiskajā slimnīcā un nodzīvoja līdz mūža beigām. Tā kā liela daļa Latvijas ornitologu īsi pirms kara vai kara gados bija atstājuši Latviju, K. Vilks kopā ar Egonu Tauriņu kļuva par pēckara gadu vadošajiem ornitologiem. Viņš izveidoja Rīgas (vēlāk Latvijas) Ornitoloģisko staciju, aktīvi turpināja putnu gredzenošanu, kā arī pievērsās etoloģijai, veica pētījumus putnu būrīšu parauglaukumos. Ar referātiem uzstājies ornitoloģiskajās konferencēs, arī ārpus Latvijas. 1985. gadā K. Vilku ievēlēja par Latvijas Ornitoloģijas biedrības Goda biedru, bet 1986. gadā par PSRS Ornitoloģijas biedrības Goda biedru. 1986. gadā izdota viņa grāmata “Atmiņas par putniem”.

Dzīvesbiedre Lidija Vilks. Miris 93 gadu vecumā Strenčos, apglabāts Strenču kapsētā. K. Vilka meita Ieva Vilks, mazmeita Ilze Priedniece un mazmazmeita Ance Priedniece arī ir ornitoloģes.

## Atsauces
Autoceļš P133

**P133** autoceļš jeb **lidostas “Rīga” pievedceļš** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu A10 (Kārļa Ulmaņa gatvi) un Jūrkalnes ielu Rīgā ar lidostu “Rīga”. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš atrodas Rīgas pilsētas un Mārupes novada teritorijā.

## Atsauces
Jānis Zakranovičs

**Jānis Vilhelms Zakranovičs** (, dzimis , miris ) bija latviešu luterāņu mācītājs, sprediķu autors, Latviešu literārās biedrības  vadītājs no 1895. līdz 1903. gadam. Krišjāņa Valdemāra studiju biedrs.

## Dzīves gājums
Dzimis Misas muižā muižas pārvaldnieka ģimenē. Mācījās Bauskas elementārskolā un apriņķa skolā. No 1851. līdz 1854. gadam - Jelgavas ģimnāzijā. 
No 1855. līdz 1859. gadam studēja teoloģiju Tērbatas universitātē, kur kopā ar "Tērbatas latviešu vakaru" kopas studentiem izveidoja studentu korporāciju *[[Fraternitas Academica Dorpatensis]]*. Līdztekus Krišjānim Valdemāram, E. Grīnhofam un Krišjānim Baronam tika ievēlēts tās vadībā.  

Pēc atgriešanās Zemgalē bija mācītājs Dobelē (1864–1866), Lutriņos (1866–1879), Lielaucē un Īlē (1879–1907). No 1870. līdz 1879. gadam Zakranovičs  bija "Latviešu Avīžu" redaktors. 

## Darbi
* *Sprediķu grahmata preeksch wisahm basnizas gada swehtdeenahm un swehtku deenahm* no J.W. Sakranowicz. Jelgawa: J.F. Steffenhagen, 1897

## Atsauces

## Ārējās saites

* Datubāze "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam"
Autoceļš P134

|}
|}
**P134** autoceļš jeb **pievedceļš Liepājas lidostai** ir reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu A9 (Brīvības ielu) Liepājā ar Liepājas starptautisko lidostu. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Liepājas pilsētu un Dienvidkurzemes novadu.

## Atsauces
Vilkija

**Vilkija** () ir pilsēta Lietuvā, Kauņas apriņķa Kauņas rajona pašvaldībā, 25 kilometrus uz ziemeļrietumiem no Kauņas. Pilsēta atrodas Nemunas labajā krastā, un tai raksturīgs izteikti paugurains reljefs, ko dēvē par "Lietuvas Šveici".

## Vēsture
Vēstures avotos Vilkija pirmo reizi minēta 1364. gadā Vartberges Hermaņa hronikā kā nocietināta vieta. 15. gadsimtā šeit atradās viena no nozīmīgākajām muitām pie Nemunas upes ceļa. 1792. gadā Polijas karalis un Lietuvas dižkunigaitis Staņislavs Poņatovskis Vilkijai piešķīra Magdeburgas tiesības un ģerboni.

Pilsēta vēsturiski vairākkārt cietusi ugunsgrēkos un karos, taču vienmēr atjaunota, pateicoties tās izdevīgajam stāvoklim pie upes.

## Arhitektūra un apskates objekti
* Vilkijas Sv. Jura baznīca: iespaidīga neogotikas stila mūra baznīca ar diviem torņiem, celta no 1901. līdz 1908. gadam augstā krasta nogāzē, dominējot pār apkārtējo ainavu.
* Brāļu Jušku etnogrāfiskais muzejs: vecākā ēka pilsētā (bijusī baznīckunga muiža), kurā iekārtota ekspozīcija par tautasdziesmu vācēja Antana Juškas un viņa brāļa Jona darbību.
* Vilkijas pārceltuve: viena no retajām regulāri funkcionējošām upes pārceltuvēm Lietuvā, kas savieno Vilkiju ar Pavilkiju Nemunas kreisajā krastā.
* Luija Ārmstronga laukums: nosaukts par godu slavenajam džeza mūziķim, kura audžuvecāki (Karnovski) bija cēlušies no Vilkijas.

## Saimniecība
Pilsētā atrodas Vilkijas ģimnāzija, bibliotēka, pasta nodaļa un kuģu piestātne. Pilsētas apkārtne ir populārs tūrisma galamērķis, pateicoties gleznainajām Nemunas ielejas ainavām un attīstītajai ūdens tūrisma infrastruktūrai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Primorska

**Primorska** var būt:

* Primorska (*Приморск*) - pilsēta Krievijā, Kaļiņingradas apgabalā
* Primorska (*Приморск*) - pilsēta Krievijā, Ļeņingradas apgabalā
* Primorska (*Приморськ*) - pilsēta Ukrainā, Zaporižjas apgabalā
Agridžento

**Agridžento** (), līdz 1927. gadam **Džirdženti** (*Girgenti*), ir pilsēta Itālijā, Sicīlijas dienvidos, Agridžento provinces administratīvais centrs. 2012. gada aprīlī pilsētā dzīvoja aptuveni 59,1 tūkstoši iedzīvotāju.

Pilsētu ap 581. gadu p.m.ē. dibināja senie grieķi. Tās nosaukums bija Akraga (, *Akragas*). 5. gadsimtā p.m.ē. Akragās dzīvoja sengrieķu filozofs, politiķis un ārsts Empedokls. Senās Romas laikos pilsētas latīniskais nosaukums bija *Agrigentum*.

Agridžento tautsaimniecība balstās uz sēra un potaša ieguvi, kā arī uz lauksaimniecību un tūrismu. Agridžento bezdarba līmenis ir 19,2%.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cinka hlorīds

**Cinka hlorīds** (ZnCl2) ir balta, kristāliska, ūdenī ļoti labi šķīstoša viela. Tas ir cinka un hlora binārais savienojums, kas uzskatāms par sālsskābes cinka sāli. Cinka hlorīdam ir nepatīkama metāliska garša un tas kairina ādu un gļotādas. Pazīstami arī bāziskie cinka hlorīdi, piemēram, Zn(OH)Cl.

## Iegūšana
Cinka hlorīdu iegūst, šķīdinot sālsskābē cinka skaidiņas, cinka oksīdu vai cinka sulfīdu (cinkmāni).

:Zn + 2 HCl → ZnCl2 + H2

Tīrāku vielu iegūst, izmantojot metālisko cinku, jo tad iegūtais cinka hlorīds ir piesārņots galvenokārt tikai ar dzelzi. Dzelzi atdala, nogulsnējot dzelzs(III) hidroksīda veidā, pievienojot šķīdumam cinka oksīdu. Ietvaicējot šķīdumu, kas satur sālsskābes pārākumu, iegūst baltu pulverveida produktu, kuru var izkausēt un iegūt porcelānam līdzīgu cietu, puscaurspīdīgu masu. Lai iegūtu pavisam tīru cinka hlorīdu, to pārkristalizē no karsta dioksāna.

## Īpašības
Cinka hlorīds ir ļoti higroskopiska viela, kas gaisā glabājot izplūst. Koncentrētiem cinka hlorīda šķīdumiem ir skāba reakcija; šķīstot izdalās liels siltuma daudzums. Tas šķīst arī etanolā, glicerīnā, acetonā, anilīnā, piridīnā. Par spīti cinka hlorīda lielajam higroskopiskumam, virs 28&nbsp;°C tas kristalizējas no šķīdumiem bezūdens formā; zemākās temperatūrās veido dažādus kristālhidrātus.

Izkausēts cinka hlorīds samērā labi vada elektrisko strāvu. 

Cinka hlorīds viegli veido dubultsāļus, it sevišķi ar sārmu un sārmzemju metāliem; tiem mēdz būt sastāvs Me2[ZnCl4] (kur Me — vienvērtīgs metāls) un tos var uzskatīt par kompleksajiem savienojumiem — tetrahlorocinkātiem.

## Izmantošana
Koncentrēts cinka hlorīda šķīdums šķīdina celulozi, tādēļ to izmanto pergamentam līdzīga papīra un fibras ražošanā. Lieto arī koksnes piesūcināšanai.

Lielās tieksmes uz ūdeni dēļ cinka hlorīdu lieto ūdens atdalīšanai no organiskām vielām (kondensācijas reakciju veikšanai). Lieto arī organisko krāsvielu ražošanai (tās bieži izgatavo kā dubultsāļus ar cinka hlorīdu), kā arī preparatīvajā organiskajā ķīmijā.

Ar cinka hlorīdu var kodināt metālus; to izmanto metālu lodēšanā (cinka hlorīda šķīdumu sālsskābē, kam pievienots salmiaks, sauc par "lodēšanas skābi"). Šādā šķīdumā ir amonija tetrahlorocinkāts (NH4)2[ZnCl4], ko sauc arī par "lodēšanas sāli". Šāda iedarbība izskaidrojama ar cinka hlorīda spēju šķīdināt metālu oksīdus, veidojoties kompleksajiem savienojumiem.

## Atsauces
Kaltenes luterāņu baznīca

**Kaltenes Svētās Katrīnas evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas Kaltenes Svētās Katrīnas luterāņu draudzes dievnams.

## Vēsture
Pirmā luterāņu baznīca Kaltenē celta 1567. gadā. 1689. gadā tika raksturota kā pilnīgi sakritusi un jaunceļama. 1704. gadā Kuldīgas virspilskungs oberburggrāfs Nurmuižas, Šķēdes, Oktes un Dunalkas muižas īpašnieks barons Karls Firkss lika uzcelt jaunu koka baznīcu. 1848. gadā to nojauca un tajā pat gadā vietā uzcēla mūra baznīcu. 1880. gadā tai klāt tika piebūvēta sakristeja, bet 1896. gadā ēka tika paplašināta. Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā no krievu karakuģa "Slava" raidīts šāviņš dievnamu sagrāva. Gadskaitlis "1921" baznīcas torņa rietumu ārsienā norāda tās atjaunošanas gadu.

## Ēkas apraksts
Baznīca tika celta kā vienjoma akmens-ķieģeļu vienjoma mūra garenbūve. Fasādes rotātas ar kaļķa javā iespiestiem akmentiņiem. Uz divslīpju jumta kores virs galvenās ieejas ir izveidots neliels zvanu tornītis ar astoņstūra skārda smaili ar krustu galā. Ēkai ir poligonāla altārdaļa, un draudzes telpas austumu daļā piebūvēta sakristeja. Fasādēs ievietotas paaugstinātas logailas ar sarkanu ķieģeļu veidotu rustojumu un sīkrūšu stiklojumu. Arī ieejas portāls ir izveidots no sarkanajiem ķieģeļiem. Jumts un zvanu tornītis ir segti ar kvadrātveida asbestcementa plāksnēm.

## Interjers
Pēc Pirmā pasaules kara no vecās baznīcas iekārtas bija palikuši tikai lukta un kancele. Brīvi stāvošā, vertikāli ar pilastriem trijās daļās dalītā neogotiskā altāra retabla centrā atrodas M. Pola 1898. gadā gleznotā altārglezna „Kristus un sv. Pēteris uz jūras” (pēc R. Rihtera darba motīviem). Uz gleznas ir paraksts "M. Pohl 1898. R. Rüchter". Rentabla zelmiņus rotā dentikulu joslas. Altāri iekļauj pusloka sētiņa ar virpotiem balustriem. Poligonāla kancele bija izgatavota baznīcas pārbūves laikā. Kanceles korpusa pildiņos uz konsolēm smailloka arkās ir izvietotas augstcilnī grieztas evaņģēlistu Marka, Lūkas, Jāņa un Mateja koka figūras. Zem viņiem pildiņi ar dimanta kvadriem. Draudzes telpas rietumu galā atrodas uz sešām koka kolonnām balstīta ērģeļu lukta, tās margās ir taisnstūra pildiņi. 1843. gadā bija iebūvētas A. Martina darinātās ērģeles. Jēkabpils ērģeļmeistara A. Sūnākļa gatavotās ērģeles tika iesvētītas 1935. gada 13. janvārī. Baznīcā atrodas 1981. gadā Liepājā liets īpatnējas formas čuguna zvans (ar pagarinātu cilindrisku vidusdaļu).

## Ārējās saites

* Kaltenes luterāņu draudzes mājaslapa
Alfrēds Audze

**Alfrēds Audze** (1897-1930) bija Latvijas armijas pulkvedis, brīvības cīņu dalībnieks, Lāčplēša Kara un Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieris.

## Biogrāfija
Alfrēds Audze dzimis 1897. gada 12. maijā Sarkanmuižas pagastā, Ovīšu ciemā, zemnieka ģimenē. Mācījies Ventspils reālskolā.
1915. gadā iestājies Viļņas karaskolā kur beidzis saīsināto virsnieku kursu. Tā paša gada septembrī brīvprātīgi iestājies 2. Rīgas latviešu strēlnieku bataljonā. Piedalījies visās bataljona (vēlāk pulka) kaujās līdz 1917. gada decembrim. Par varonību strēlnieku kaujās apbalvots ar Annas III, IV šķiras, Staņislava II, III šķiras, Vladimira IV šķiras ordeņiem.

Latvijas armijā iestājies brīvprātīgi 1919. gada aprīlī. Septembrī kļuvis par bataljona komandieri 2. Ventspils kājnieku pulkā, kapteiņa dienesta pakāpē. 1920. gadā paaugstināts par pulkvežleitnantu.
Lāčplēša Kara ordenis piešķirts 1920. gadā par kaujām Latgales frontē, kur Audze personīgi vadīja pusotru rotu uzbrukumā diviem lielinieku pulkiem, izsita tos no pozīcijām un saņēma gūstekņus tādējādi sekmēdams latviešu daļu virzību uz priekšu. Piešķirta jaunsaimniecība Zūru pagastā.

Pēc brīvības cīņu noslēguma palicis dienestā. Ticis piekomandēts Robežsargu divīzijai. 1921. gada decembrī pārcelts uz 9.Rēzeknes kājnieku pulku kur pildījis bataljona komandiera pienākumus, dažreiz aizvietojot arī pulka komandieri.
1923. gadā beidzis vecāko virsnieku kursus. 1924-1926.g. beidzis virsnieku akadēmiskos kursus.
1926-1928.g. bijis armijas komandiera štāba satiksmes daļas priekšnieks.
1928. gadā iecelts par 1. Kurzemes divīzijas štāba priekšnieku un paaugstināts par pulkvedi.
Armijas 10 gadu svētkos 1929. gadā apbalvots ar III šķiras Trīs zvaigžņu ordeni.

Miris 1930. gada 27. jūnijā ar tuberkulozi. Apbedīts Rīgas brāļu kapos.

## Atsauces
Džons Degenkolbs

**Džons Degenkolbs** (; dzimis ) ir profesionāls Vācijas šosejas riteņbraucējs, kurš šobrīd pārstāv *[[UCI ProTeam]]* komandu **'.

== Karjera ==
[[2008. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā|2008. gada Pasaules čempionātā]] U23 grupas braucienā viņš ierindojās trešajā vietā. 2010. gadā Degenkolbs uzvarēja savās pirmajās sacensībās, ''[[Thüringen Rundfahrt]]'' un ierindojās otrajā vietā U23 sacensībās [[2010. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā|pasaules čempionātā]].

=== ''HTC-Highroad'' ===
Komandas sastāvā Degenkolbs guva divas uzvaras posmos 2011. gada ''[[Critérium du Dauphiné]]'' sacensībās''.''

=== ''Project 1t4i'' ===
Šīs komandas sastāvā Degenkolbs guva desmit uzvaras posmos [[2012. gada Vuelta a España|2012]]., [[2014. gada Vuelta a España|2014]]., [[2015. gada Vuelta a España|2015. gada ''Vuelta a España'']] (2014. gadā uzvara arī [[Punktu klasifikācija Vuelta a España|punktu klasifikācijā]]), uzvara vienā [[2013. gada Giro d'Italia|2013. gada ''Giro d'Italia'']] posmā un sezonas kopvērtējuma uzvara 2012. gada ''[[UCI Europe Tour]]''.

2013. gadā viņš guva uzvaru ''[[Vattenfall Cyclassics]]'', apsteidzot citu Vācijas sprinteri [[Andrē Greipels|Andrē Greipelu]]. 2014. gada pavasarī viņš savām uzvarām pievienoja Beļģijas klasiku [[Gente—Vevelgema]].

2015. gadā viņš izcīnīja savas prestižākās uzvaras, uzvarot gan [[Milāna—Sanremo]], gan [[Parīze—Rubē]] sacensībās.

2016. gada 23. janvārī viņš bija viens no sešiem **' sportistiem, kurus treniņa laikā Spānijā notrieca automašīna, kas brauca pa nepareizā virziena joslu. Neviens no braucējiem neguva dzīvībai bīstamas traumas.

### ''Trek-Segafredo''
Pirms 2018. gada sezonas Degenkolbs pievienojās **' komandai.

[[2018. gada Tour de France|2018. gada ''Tour de France'']] Degenkolbs uzvarēja sacensību 9. posmā, kas iekļāva daļu no [[Parīze—Rubē]] distances.

=== ''Lotto-Soudal'' ===
2019. gada augustā tika ziņots, ka pēc sezonas beigām Degenkolbs pievienosies Beļģijas komandai **', parakstot divu gadu līgumu.

### ''Team DSM''
2021. gada augustā Degenklobs parakstīja triju gadu līgumu ar ** no nākamās sezonas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Saulkrasti (stacija)

**Saulkrasti** ir dzelzceļa stacija Saulkrastu novada Saulkrastu pilsētā, dzelzceļa līnijā Zemitāni—Skulte. Attālums no Rīgas Pasažieru stacijas — 48 km, no Zemitāniem — 44 km, līdz galastacijai Skultei — 8 km. Saulkrastos pietur visi vilcieni maršrutā Rīga—Skulte, kā arī šeit ir galapunkts vilcieniem Rīga—Saulkrasti. Stacijā kopš 2025. gada vairs nedarbojas biļešu kase.

## Vēsture
Saulkrastu stacija tika uzbūvēta 1934. gada 1. jūnijā, pēc tam, kad Rīgas—Rūjienas dzelzceļa līnija sasniedza Saulkrastus. Stacija bija paredzēta peldvietu un vasarnīcu rajonam, kas veidojies 19. gadsimtā kā Neibāde. Otrā pasaules kara laikā 1944. gada naktī no 25. uz 26. septembri stacijas ēka uzspridzināta. Jaunā stacijas ēka atklāta 1952. gada 28. jūnijā.

2014. gadā sāka rekonstruēt stacijas ēku, iekštelpu remontdarbi pārsniedza noteikto termiņu, rekonstrukcija tika pabeigta 2015. gada pavasarī.

## Attēlu galerija

Attēls:Saulkrastust1.jpg|Stacijas ēka 2020. gada vasarā
File:Stacija Saulkrasti.jpg|Stacijas ēka 2012. gadā
File:Sliežu ceļi Saulkrastos.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Saulkrastos (2).jpg|Sliežu ceļi Skultes virzienā
Attēls:Saulkrastust2.jpg|Stacijas ēka no Alfrēda Kalniņa ielas puses
Attēls:Saulkrastust3.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
Attēls:Saulkrastust4.jpg|Sliežu ceļi Skultes virzienā
Attēls:Saulkrastust5.jpg|1. platforma Saulkrastu stacijā
Attēls:Saulkrastust6.jpg|2. platforma Saulkrastu stacijā
Attēls:Saulkrastust7.jpg|Saimniecības ēka
Attēls:Saulkrastust8.jpg|Dzelzceļa stacijas uzgaidāmā zāle
Attēls:Saulkrastust9.jpg|Kase un pasažieru vilcienu kustības saraksti dzelzceļa stacijas uzgaidāmajā zālē 
Attēls:Saulkrastust10.jpg|Kādreizējā dzelzceļa stacijas tualešu ēka
Attēls:Saulkrastust11.jpg|Automašīnu stāvvieta pie dzelzceļa stacijas ēkas
Attēls:Saulkrastust12.jpg|Elektrovilciens ERT2 Saulkrastu dzelzceļa stacijā 


## Ārējās saites
* 

## Atsauces
Nordic Aluminium

***Nordic Aluminium Oy*** ir Somijas uzņēmums, kas ražo alumīnija izstrādājumus. Tā īpašnieks ir apgaismes ierīču ražotājs *Oy Lival Ab*. Galvenais birojs atrodas Kirkonummi. Dibināts 1990. gadā, atdaloties no *[[Nokia]]*.

Uzņēmuma ražošana izvietota rūpnīcā Kirkonummi (Pikalā).

## Vēsture
1962. gadā kabeļu ražotājs *Suomen Kaapelitehdas Ab* (tagad *[[Prysmian Finland]]*) Pikalas rūpnīcā sāka ražot alumīnija izstrādājumus.
1967. gadā *Suomen Kaapelitehdas* apvienojās ar *Suomen Kumitehdas Oy* un *Nokia Ab*, izveidojot *Oy Nokia Ab* (tagad zināma kā *[[Nokia|Nokia Oyj]]*).
1981. gadā alumīnija ražošana iekļauta *Nokia* metāla produktu nodaļā.
1985. gadā alumīnija ražotne atgriezta atpakaļ *Nokia Kaapeli*. Vēlāk tā iekļauta *Nokia* kabeļu un metālapstrādes grupā.

1990. gadā *Nokia* alumīnija ražotne tika atdalīta kā patstāvīgs uzņēmums ***Nokia Alumiini Oy***, tomēr paliekot *Nokia* īpašumā.
1995. gadā *Nokia Alumiini* kapitāldaļu vairākums pārdots apgaismes ierīču ražotājam *Oy Lival Ab*.
1996. gadā uzņēmuma nosaukums mainīts uz ***Nordic Aluminium Oyj***.
1997. gadā tā akcijas sāktas kotēt Helsinku biržā.
1999. gadā *Nordic Aluminium* iegādājās alumīnija izstrādājumu ražotāju *Megatyöstö Oy* ar rūpnīcām Nivalā, Kempelē un Hatčinsonā (ASV).

2000. gadā Espo atklāta rūpnīca. Kempeles ražošana pārcelta uz Nivalu.
2003. gadā *Lival* īpašumā jau bija 65,8 % *Nordic Aluminium* kapitāldaļu.
2004. gadā ražošana no Espo pārcelta uz Nivalu.

2012. gada jūnijā *Oy Lival Ab* īpašumā bija 71,17 % *Nordic Aluminium* kapitāldaļu. Augustā *Lival* izteica akciju obligāto atpirkšanu, un līdz decembrim ieguva 100 % akciju.
1. decembrī Nivalas rūpnīca pārdota uzņēmumam *Hollmén & Co Oy*.
14. decembrī *Nokia Alumiini* izslēgts no biržas *[[NASDAQ OMX Helsinki]]*.

## Atsauces

## Skatīt arī
* *[[Nokia]]*
* *[[Prysmian Finland]]*

## Ārējās saites
* Nordic Aluminium vietne
Maikls Klārks Dankans

**Maikls Klārks Dankans** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Kļuva plaši pazīstams ar lomu filmā "Zaļā jūdze" (1999), par ko tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un Zelta globusa balvai kā labākais otrā plāna aktieris. Tāpat filmējies tādās filmās kā "Nakts Roksberijā" (1998), "Armagedons" (1998), "Visi deviņi jardi" (2000), "Pērtiķu planēta" (2001), "Skorpionu karalis" (2002), "Pārgalvis" (2003), "Grēku pilsēta" (2005) un "Rikijs Bobijs — ātruma karalis" (2006). Atveidojis lomas televīzijas seriālos "Nozieguma skelets" un *[[The Finder]]*. Vēl Maikls Klārks Dankans ieskaņojis tēlus filmās "Brālis lācis" (2003), "Kung Fu Panda" (2008) un "Zaļais lukturis" (2011), tāpat ieskaņojis tēlu 2006. gada videospēlē *[[Saints Row]]*.

## Ārējās saites
Džozefs Gordons-Levits

**Džozefs Leonards Gordons-Levits** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un režisors.

Filmējies tādās filmās kā "500 vasaras dienas", "Pirmsākums", *[[50/50]]*, "Tumšais bruņinieks atgriežas", "Laika cilpa", "Spītnieces savaldīšana", *[[Manic]]*, "Noslēpumainā āda", "Ķieģelis", *[[The Lookout]]*, "G. I. Joe: Kobras sacelšanās" un *[[Premium Rush]]*. Pirms karjeras kino viņš bērnībā piedalījās vairākās reklāmās, kino debitēja ar lomu filmā *[[Beethoven (filma)|Beethoven]]*. 2004. gadā dibinājis tiešsaistes ražošanas uzņēmumu *hitRECord*.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites

*
Luč-5B

***Luč-5B*** (*Луч-5Б*; zināms arī kā *Luch-5B*) ir Krievijas sakaru pavadonis, kas paredzēts Zemes orbītās esošu kosmisko aparātu sakaru nodrošināšanai. Palaists 2012. gada novembrī

Pavadonis izgatavots uzņēmumā *[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy]]* pēc Federālās kosmiskās aģentūras pasūtījuma, uz platformas *[[Ekspress-1000]]* bāzes. Raidītājus un jaudas pastiprinātājus izgatavoja Francijas uzņēmums *[[Thales Alenia Space]]*. Japānas uzņēmums *[[NEC|Sumitomo/Nec]]' piegādāja maztrokšņu pastiprinātājus un *Majak* raidītājus.

Salīdzinot ar līdzīgu pavadoni *Luč-5A*, kas tika palaists 2011. gadā, *Luč-5B* korpuss pastiprināts ar stiklašķiedras karkasu, jo palaišanas laikā nesējraķetē virs tā atradās smagāks pavadonis *Jamal-300K*.

Atrodoties ģeostacionārajā orbītā, kosmiskais aparāts [[retranslators|retranslē]] [[telemetrija|telemetriju]] un citus datus starp zemās orbītās esošiem Krievijas pavadoņiem, kuri atrodas ārpus zemes staciju sakaru zonas, un zemes stacijām. Tas paredzēts galvenokārt sakaru nodrošināšanai ar [[Starptautiskā kosmosa stacija|Starptautiskās kosmosa stacijas]] (SKS) Krievijas segmentu un [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģiem]]. Tāpat to var izmantot telemetrijas saņemšanai no nesējraķetēm un to augšējām pakāpēm, kad tās orbītā nogādā derīgās kravas.

*Luč-5B* spēj sekot ātri kustošiem mērķiem orbītās. Tas ir apgādāts ar divām antenām 4,2 m diametrā, no kurām viena darbojas Ku joslā un otra — S joslas diapazonā. Katra antena var sekot mērķim neatkarīgi no otras. Ir seši raidītāji, kas spēj pārraidīt datus ar ātrumu līdz 150 Mb/s (Ku joslai) un 5 Mb/s (S joslai). Atšķirībā no *Luč-5A*, kuram uzstādīta arī avārijas signālu [[KOSPAS-SARSAT]] sistēmas aparatūra, *Luč-5B* tās vietā uzstādīta eksperimentāla sakaru lāzersistēma. Pavadonis paredzēts arī, lai pārraidītu korekcijas mērījumus [[GLONASS]] navigācijas pavadoņiem.

*Luč-5B* tika palaists  21:04:00 UTC ar nesējraķeti *Proton-M/Briz-M* no [[Baikonuras kosmodroms|Baikonuras kosmodroma]] 81. laukuma 24. palaišanas iekārtas. Kopā ar to tika palaists Krievijas pavadonis *Jamal-300K*. Dzinējbloks *Briz-M* veica dzinēju četru iedarbināšanu shēmu. *Jamal-300K* no dzinējbloka *Briz-M* atdalījās 06:18 UTC. Pēc tam 06:33 atdalījās *Luč-5B*.

Plānots, ka *Luč-5B'' tiks novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 16° rietumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Геостационарные КА-ретрансляторы «Луч-5А» и «Луч-5Б»  Информационные спутниковые системы имени академика М.Ф. Решетнёва 
* Космический аппарат «Луч-5Б»  Центр управления полетами ЦНИИ машиностроения
2010. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**2010. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Džīlongā un Melburnā, Austrālijā, piecu dienu garumā, no 29. septembra līdz 3. oktobrim. Čempionāts sastāvēja no grupas un individuālā brauciena vīriešiem, sievietēm un vīriešiem līdz 23 gadu vecumam. Tas bija 83. Pasaules čempionāts un pirmā reize, kad tas notika Austrālijā. Sakritības pēc savu Pasaules čempiona titulu bija jāaizstāv austrālietim Keidelam Evansam, kura dzīvesvieta atradās 20 kilometrus no Džīlongas.

Individuālais brauciens un lielākā daļa no grupas braucieniem notika Džīlongā, bet pēdējās sacensības, vīriešu grupas brauciens sākās Melburnā un devās Džīlongas virzienā, kur tas noslēdzās ar 11 apļiem pilsētas apkaimē.

Šveices pārstāvis Fabians Kančellāra veiksmīgi aizstāvēja savu individuālā brauciena čempiontitulu, sasniedzot ceturto uzvaru, kas bija jauns rekords. Grupas braucienā Tūrs Hūshovds kļuva par pirmo Norvēģijas pārstāvi, kurš izcīnījis šo titulu. Bronzu ieguva Ellens Deiviss, kurš nodrošināja mājiniekiem pirmo vietu medaļu kopvērtējumā.

## Sacensību kopsavilkums

## Medaļu tabula
[thumb|right|Vīriešu individuālā brauciena medaļnieki: [Deivids Milars, Fabians Kančellāra un Tonijs Martins]]

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* UCI lapa Pasaules čempionātiem
Mandegas

**Mandegas** (arī **Mandaga**, padomju laikā **[[sovhozs]] Skulte**) ir apdzīvota vieta Limbažu novada Skultes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Aģes upes labajā krastā pie autoceļa V128 5,5 km no Rīgas jūras līča piekrastes, 40 km no novada centra Limbažiem un 55 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izaugusi padomju laikā kā padomju saimniecības «Skulte» ciemats. Kopš 1983. gada pagasta centrs. Mandegās atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, veikals, kafejnīca, frizētava, vēsturisko ūdensdzirnavu ēkas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Dzīru svētki

thumbnail|200px|Dzīru svētku galds Tadžikistānā
**Dzīru svētki** jeb **mazais bairams** (, *‘Īd al-Fiṭr*, ) ir vieni no nozīmīgākajiem reliģiskajiem svētkiem, kas tiek svinēti musulmaņu pasaulē pēc ramadāna, islāma svēta gavēņa mēneša, tas ir, nākamā mēneša šauvala pirmajās trīs dienās. Otri nozīmīgākie svētki ir upurēšanas svētki jeb lielais bairams.

Pēc Gregora kalendāra 2012. gadā Dzīru svētki sākās 19. augustā, 2013. gadā sāksies 8. augustā, bet 2014. gadā — 28. jūlijā.
Trimūrti

[thumbnail|235px|Hindu triāde jeb trimūrti — [Brahma, Višnu un Šiva]]
**Trimūrti** (, *trimūrti*) ir jēdziens hinduismā, ar kuru apzīmē trīs nozīmīgāko hindu dievību — Brahmas, Višnu un Šivas — trīsvienību. Šie trīs dievi tiek saukti arī par "Hindu triādi" jeb "Lielo trīsvienību".

## Ārējās saites
Bairams

**Bairams** ( — ‘svinības’) var būt:

* mazais bairams — musulmaņu dzīru svētki ramadāna beigās;
* lielais bairams — musulmaņu upurēšanas svētki hadža kulminācijas brīdī.
Alkonava

**Alkonava** () ir pašvaldība Spānijā, Kastīlijas un Leonas autonomajā reģionā, Sorijas provincē. 2011. gadā tajā dzīvoja 201 cilvēks. Pašvaldības lielākais ciems Alkonava atrodas 10,1 km attālumā no Sorijas pilsētas. Bez Alkonavas pašvaldībā atrodas arī Kuvo de Ogerasas (*Cubo de Hogueras*), Martjalajas (*Martialay*) un Ontaviljas de Valkorvas (*Ontalvilla de Valcorba*) ciemi.
Airam

***Oy Airam Electric Ab*** jeb ***Airam*** ir Somijā reģistrēts uzņēmums, kas ražo apgaismes ierīces. Galvenais birojs atrodas Keravā. Dibināts 1921. gadā.

Uzņēmums piedāvā produkciju ar zīmoliem *Airam* un *Megaman*.
*Airam* produkcija sadalīta trīs grupās:
* **Lampas**: gaismas diožu spuldzes (LED), energotaupības spuldzes, fluorescentās spuldzes, halogēnās spuldzes, metālhalogēnās spuldzes un dzīvsudraba gāzizlādes spuldzes.
* **Gaismekļi** — paredzēti gan mājokļiem, gan publiskām ēkām, gan sporta un rūpnieciskām būvēm.
* **Mājai, darbam un atpūtai**:
** elektriskās baterijas: *Airam Evolution*, *Airam Heavy Duty* un *Airam Green Power Battery*;
** termosi;
** dzesētāji un termosomas; tiek piedāvātas arī iekārtas, kas paredzētas vīna uzglabāšanai.

## Vēsture
1921. gadā trīs brāļi vācieši Šeiberti (*Scheibert*) Helsinkos nodibināja uzņēmumu "Brāļi Šeiberti". Viņi veica spuldžu remontu pēc pašu izstrādātas tehnoloģijas. Drīz viņi iesaistīja profesorus Juho Jēnesu un Judge Arvi Jēnnesu.
Decembrī uzņēmums ieguva nosaukumu ***Suomen Sähkölampputehdas Oy*** ("Somijas elektrisko spuldžu rūpnīca"). 
1925. gadā uzņēmums pārcēlās uz *Suomen Kaapelitehdas Oy* (tagad *[[Prysmian Finland]]*) telpām un sāka ražot kvēlspuldzes.

1931. gadā par uzņēmuma akcionāriem kļuva elektroiekārtu ražotājs *[[ABB Oy|Ab Gottfr. Strömberg Oy]]*, kabeļu ražotājs *Suomen Kaapelitehdas Oy* un elektroiekārtu ražotājs *Pohjoismainen Sähkö Oy*.
1933. gadā uzņēmums atvēra stikla fabriku. 1934. gadā sākts ražot termosu pudeles.
1935. gadā sākta volframa kvēldiegu izlaišana.
1938. gadā uzņēmuma nosaukums mainīts uz ***Oy Airam Ab***. Izveidota neona un bateriju nodaļa.

1943. gadā dibināts meitas uzņēmums *Oy Radioputki Ab*, kas ražoja elektronu lampas; tas 1949. gadā tika apvienots ar *Airam*.
1947. gadā izveidots meitas uzņēmums *Oy Kovametalli Ab*, kas ražoja cietmetāla izstrādājumus.
1950. gados sākta fluorescento lapu ražošana. Uzlabota bateriju izgatavošanas tehnoloģija. Izlaistas dzīvsudraba spuldzes.

1969. gadā *Kovametalli* apvienots ar *Airam*.
1972. gadā Indijā izveidota volframa kvēldiegu ražotne. 1978. gadā Bulgārijā atvērta cietmetālu un urbju rūpnīca. Zambijā atvērta bateriju ražotne. 1980. gadā Saūda Arābijā atvērta bateriju rūpnīca.

1985. gadā *[[Nokia]]*, kas ar laiku bija ieguvis vairākumu kapitāldaļu *Airam*, pārdeva savas daļas *Airam* vadībai.

2003. gadā sākta sadarbība ar energotaupības lampu ražotāju *MEGAMAN* (*Neonlite Electronic & Lighting (HK) Ltd*).
2007. gadā Keravā atklāts *Airam* centrālais birojs.

## Atsauces

## Skatīt arī
* *[[Nokia]]*

## Ārējās saites
* Airam vietne
Svīres tango

"Svīres tango" ir latviešu grupas Labvēlīgais Tips vienpadsmitais albums. Šajā albumā apkopotas 10 dziesmas, kuras rakstītas speciāli 2008. gada Dziesmu un deju svētku koncertuzvedumam. Dziesmas rakstījuši grupas dalībnieki Andris Freidenfelds, Normunds Jakušonoks un Ģirts Lūsis. Dziesmas ierakstītas studijā G.E.M. Producēja un dziesmu aranžējumus veidoja Edijs Gņedovskis. Ierakstā piedalījās Ance Krauze, Līga Goiževska, Zane Goiževska un Raivo Stašāns. Labvēlīgais Tips šo albumu ierakstījis sekojošā sastāvā: Andris Freidenfelds, Normunds Jakušonoks, Ģirts Lūsis, Ainis Zavackis, Pēteris Liepiņš, Artūrs Kutepovs, Kaspars Tīmanis un Oskars Ozoliņš.

## Dziesmu saraksts
Starpvalstu aviācijas komiteja

**Starpvalstu aviācijas komiteja** (**SAK**, , МАК) ir dibināta, pamatojoties uz  parakstīto starpvaldību "Vienošanos par civilās aviācijas un gaisa telpas izmantošanu".

Pašlaik nolīguma dalībnieki ir Azerbaidžāna, Armēnija, Baltkrievija, Gruzija (former member), Kazahstāna, Kirgīzija, Moldova, Krievijas Federācija, Tadžikistāna, Turkmēnija, Uzbekistāna un Ukraina. Latvija un Igaunija ir novērotāju statusā.

## Skatīt arī
* Smoļenskas aviokatastrofa
* Jaroslavļas aviokatastrofa
* Transporta nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanas birojs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Starpvalstu aviācijas komiteja  
* Starpvalstu aviācijas komiteja  
* Starpvalstu aviācijas komiteja  - old website
* Starpvalstu aviācijas komiteja  - old website
Lidsabiedrība

[thumb|225px|Aviokompānijas ''[Delta Air Lines* lidmašīna *Boeing 767-300ER*]]
*'Lidsabiedrība**, arī **aviokompānija*', ir gaisa transporta pakalpojumu sniedzējs, kas pārvadā pasažierus un kravas. Lidsabiedrības nomā vai izmanto savus [[gaisa kuģis|gaisa kuģus]], lai veiktu šos pakalpojumus, tāpat lidsabiedrības sadarbojas ar citām lidsabiedrībām, lai iegūtu savstarpēju labumu. Lidsabiedrības var būt nelielas un tām var piederēt viens gaisa kuģis, kas vadā pasažierus, [[pasta sūtījums|pasta sūtījumus]] vai [[krava|kravu]] un tās var būt ļoti lielas ar tūkstoš gaisa kuģiem, darbojoties daudzās pasaules valstīs.

Pasaulē lielākās lidsabiedrības ir *Delta Air Lines*, *United Airlines*, *Southwest Airlines*, *American Airlines*, *Lufthansa*, *China Southern Airlines, Air India* un *Ryanair''.

## Ārējās saites
Svetonijs

**Gajs Svetonijs Trankvils** (, dzimis ap 69. gadu, miris ap 122. gadu) bija romiešu vēsturnieks. Viņa nozīmīgākais darbs, kas ir saglabājies līdz mūsdienām, ir grāmata "Divpadsmit Cēzari" (*De Vita Caesarum* – “Par Cēzaru dzīvi”), kurā apkopotas 12 romiešu valdnieku (no Jūlija Cēzara līdz Domiciānam) biogrāfijas.

Imperatora Trajāna laikā Svetonijs ieņēma dažus amatus, bet pēc Adriāna nākšanas pie varas kļuva par viņa sekretāru. Pēc kāda laika gan Svetonijs krita nežēlastībā un tika atstādināts no amata. Svetonijs rakstīja dažādus darbus, pārsvarā tie bija Romas ikdienas dzīvi, politiku, daiļrunību un dažādu rakstnieku dzīvesgājumiem, bet liela daļa šo darbu ir pazuduši.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dunte

**Dunte** ir apdzīvota vieta Limbažu novada Liepupes pagastā. Izvietojusies Duntes strauta labajā krastā pie autoceļa A1  no pagasta centra Mustkalniem, 40 km no Salacgrīvas un 61 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Duntes muižas *(Ruthern)* centra. No 1945. līdz 1954. gadam Duntes ciema centrs. Duntē atrodas Minhauzena muzejs, Liepupes pagasta tautas nams, bibliotēka.

## Atsauces
Tonijs Martins

**Tonijs Martins** (; dzimis  Kotbusā) ir bijušais Vācijas šosejas riteņbraucējs. Martins bija zināms kā individuālā brauciena speciālists, četras reizes uzvarējis Pasaules čempionātā šajā disciplīnā.

2011. gadā viņš uzvarēja gan *[[2011 Tour de France|Tour de France]]*, gan *[[2011 Vuelta a España|Vuelta a España]]* individuālā brauciena posmā, kā arī individuālajā braucienā 2011., 2012. un 2013. gada Pasaules čempionātā. Viņš uzvarējis arī daudzdienu sacensībās, ieskaitot 2011. gada Parīze—Nica.

Pirms 2021. gada Pasaules čempionāta paziņoja, ka tūlīt pēc tā beigs savu profesionāļa karjeru. Karjeru noslēdza ar uzvaru Pasaules čempionāta jauktajā komandu stafetē.

## Personīgā dzīve
Dzimis Kotbusā, Austrumvācijā, Martins un viņa ģimene aizbēga no Austrumvācijas neilgi pirms Berlīnes mūra krišanas un komunisma sabrukuma Austrumeiropā. Vēlāk viņš atgriezās Vācijas austrumdaļā, lai apmeklētu sporta skolu Erfurtē. 2022. gadā viņš izsolīja savu 2012. gadā izcīnīto Londonas Olimpisko spēļu sudraba medaļu individuālajā braucienā, lai vāktu ziedojumus Ukrainas bērniem pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā. To par 35 000€ iegādājās uzņēmums *Fitline* un nolēma medaļu atdot atpakaļ Martinam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Struņķdīķis

**Struņķdīķis** (arī **Struņķu dīķi**, agrāk — **Ānklajumi**) ir mākslīga ūdenstilpe Talsu novada Ģibuļu pagasta ziemeļdaļā, Irbes sateces baseinā. Uzpludināts uz caurtekošās Lūšupītes pie bijušajām Struņķu mājām. Sastāv no divām daļām, ko atdala dambis ar autoceļu pār to. Mīt asaris, līdaka, rauda, līnis, karūsa. Maksas makšķerēšana.

## Atsauces
1976. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**1976. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Ostuni, Itālijā, 5. septembrī. Čempionāts sastāvēja tikai no grupas brauciena vīriešiem un sievietēm, jo tajā pašā gada notika Monreālas Olimpiskās spēles. Tas bija 43. Pasaules čempionāts.

## Sacensību kopsavilkums

## Medaļu tabula

## Ārējās saites
* Vīriešu rezultāti
* Sieviešu rezultāti
* Rezultāti ''sportpro.it''
Tūja (Liepupes pagasts)

**Tūja** ir apdzīvota vieta Limbažu novada Liepupes pagastā. Izvietojusies Rīgas līča piekrastē Zaķupītes krastos autoceļa P11 galā  no pagasta centra Mustkalniem, 33 km no Salacgrīvas un 75 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados pēc Cēsu būvmateriālu rūpnīcas ceha (no vietējā māla ražoja ķieģeļus un drenu caurules; tagad slēgts) uzbūves. Tūjā atrodas kafejnīca (vasaras sezonā vairākas), divi veikali (Elvi un LaTS), vairāki viesu nami, vairāki kempingi, no kuriem lielākie ir "Jūrasdzeņi" un "Krimalnieki". Populāra peldvieta.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Tūja

**Tūja** var būt:
* Tūja — skujkoks
* Tūja — apdzīvota vieta Alūksnes novada Alsviķu pagastā
* Tūja — apdzīvota vieta Limbažu novada Liepupes pagastā
* Tūjasmuižas cits nosaukums

## Skatīt arī
* Augštūja
* Tūjas
* Tūjas pagasts
* Tūjas ezers
2013. gada Pasaules čempionāts hokejā junioriem

**2013. gada Pasaules čempionāts hokejā junioriem** norisinājās no 2012. gada 26. decembrim līdz 2013. gada 5. janvārim Ufā, Krievijā. Spēles tika aizvadītas Ufas arēnā un Salavata Julajeva Sporta pilī. Šis bija jau 37. oficiālais Pasaules čempionāts hokejā junioriem.

## Augstākā divīzija
### Arēnas

### Pirmā kārta
#### A grupa

#### B grupa

### Turnīrs par palikšanu

### Izslēgšanas kārta

#### Ceturtdaļfināli

#### Pusfināli

#### Par 5. vietu

#### Par 3. vietu

#### Fināls

### Vietu sadalījums un statistika

#### Vietu sadalījums

#### Rezultatīvākie spēlētāji

#### Labākie vārtsargi

### Latvijas hokeja izlases sastāvs
* **Galvenais treneris**:  Leonīds Tambijevs

## Ārējās saites
*Starptautiskās Hokeja federācijas oficiālā mājaslapa
Benijs Gudmens

**Bendžamins Deivids "Benijs" Gudmens** (; dzimis , miris ) bija Čikāgas ebreju izcelsmes amerikāņu džeza klarnetists un džeza orķestra vadītājs, pazīstams kā "svinga karalis". Sevišķus panākumus guva 20. gadsimta trīsdesmitajos gados. Ar Gudmena orķestra koncertu 1938. gada 16. janvārī Karnegī zālē Ņujorkā džezs no tīras "izklaides mūzikas" ieguva "nopietnas mūzikas" statusu. Gudmena orķestris bija arī viens no pirmajiem džeza orķestriem valstī, kas pārvarēja rasu segregāciju valstī, iekļaujot sastāvā vairākus afroamerikāņus.

## Ārējās saites

* Par Gudmenu allmusic.com
Gudmens

**Gudmens** (; sieviešu dzimtē Gudmena) ir angļu cilmes uzvārds, kam vācu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Gūtmanis (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Benijs Gudmens (*Benny Goodman*; 1909—1986) — amerikāņu džeza klarnetists un džeza orķestra vadītājs, pazīstams kā "svinga karalis";
* Džons Gudmens (*John Goodman*; 1952) — amerikāņu kinoaktieris;
* Sols Gudmens (*Saul Goodman*; 1960) — izdomāts tēls ASV seriālos.

## Skatīt arī
* Gūtmanis
Mustkalni

**Mustkalni** ir apdzīvota vieta Limbažu novada Liepupes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta dienviddaļā pie autoceļa A1 26,5 km no novada centra Limbažiem un 65 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Mustkalnu pusmuižas. Pie Mustkalniem «Mežgravās» atrodas Liepupes pagasta pārvalde.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Baiba Broka

**Baiba Broka** var būt:
* Baiba Broka (1973) — latviešu aktrise;
* Baiba Broka (1975) — latviešu juriste un politiķe.
Plakantārpveidīgie

**Plakantārpveidīgie** (*Platyzoa*, no  — 'plakans', *ζῷον* — 'dzīvnieks') ir pirmmutnieku (*Protostomia*) dzīvnieku virstips, kas apvieno 7 mūsdienu bilaterālo dzīvnieku tipus. Taksona latīnisko nosaukumu 1998. gadā ieteica Tomass Kavaljers-Smits skropstainiem nesegmentētiem organismiem bez ķermeņa dobuma vai arī ar primāro ķermeņa dobumu bez cirkulatorās sistēmas. Pēc tam virstips tika revidēts: tajā iekļāva ciklioforas un entoproktus, kā arī no tā izslēdza acoelveidīgos, kas agrāk tika uzskatīti par turbelāriju pārstāvjiem. Taksona monofiletisko statusu šādā izmainīta veidā apstiprina arī molekulāri-ģenētiskie pētījumi.

Plakantārpveidīgos tika mēģināts satuvināt ar spirālveidīgajiem, taču vienota priekšstata par šo grupu radniecību nav. Dažādi pētnieki plakantārpveidīgos uzskata par parafilētiskiem attiecībā uz spirālveidīgajiem.

## Sistemātika
* Virstips 
** tips 
** tips 
** tips 
** tips 
** tips 
** tips 
** tips
Gogol Bordello

thumb|260px|Jevhens Hudzs 2012. gadā
***Gogol Bordello*** ir čigānu panka mūzikas grupa no Manhatanas, izveidojusies 1999. gadā un zināma ar teatrālajiem koncertšoviem un regulārām koncerttūrēm.

Grupas muzikālo stilu ļoti ietekmējusi čigānu mūzika. Grupa izmanto akordeonu un vijoli (dažos albumos arī saksofonu), sajaucot to ar panka un dub stila elementiem.

Grupa ir parādījusies vairākās neatkarīgajās kinofilmās, pazīstamākā no tām ir 2005. gada filma *[[Everything Is Illuminated (filma)|Everything Is Illuminated]]*, kurā vadošais dziedātājs Jevhens Hudzs filmējās kopā ar Elaidžu Vudu dramatiskā komēdijā un piedzīvojumu stāstā par nacistu etnisko tīrīšanu Ukrainā. Visa grupa tika iekļauta epizodē, kur tā filmējās kā pūtēju orķestris ainā, kas iekļāva ASV himnu. Grupa spēlēja arī tradicionālu jidiša melodiju "Bubļički". *Gogol Bordello* filmā iekļāva arī dziesmu *"Start Wearing Purple"*.

Par grupu uzņemta arī dokumentālā filma *Gogol Bordello Non-Stop.* Tā uzņemta 2008. gadā un seko grupas izaugsmei.

2012. gadā grupa ierakstīja jaunu dziesmu *Let's Get Crazy* *[[Coca Cola]]* Euro 2012 reklāmas kampaņai.

## Diskogrāfija

### Albumi
* *[[Voi-La Intruder]]* (1999)
* *[[Multi Kontra Culti vs. Irony]]* (2002)
* *[[J.U.F. (album)|J.U.F.]]* (2004, ar Tamiru Muskatu)
* *[[Gypsy Punks: Underdog World Strike]]* (2005)
* *[[Super Taranta!]]* (2007)
* *Live from Axis Mundi* (2009)
* *[[Trans-Continental Hustle]]* (2010)
* *Моя Цыганиада* (2011)
* *[[Pura Vida Conspiracy]]* (2013)
* *[[Seekers and Finders]]* (2017)

### EP ieraksti
* *[[East Infection]]* (2005)

### Kompilācijas
* *Punk Rock Strike Vol. 4* (2003)
* *2005 Warped Tour Compilation* (2005)
* *2006 Warped Tour Compilation* (2006)
* *Gypsy Beats and Balkan Bangers* (2006)
* *The Rough Guide to Planet Rock* (2006)
* *2007 Warped Tour Compilation* (2007)

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Oficiālais forums
* 
* Intervija NPR's Studio 4A (2006) ar vairākām izpildītām dziesmām
* Interviija nthWORD Magazine, Gina Ponce, 2010. gada Augusts