open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cilvēku virsģints

**Cilvēku virsģints** (*Hominina*) ir viena no divām hominīnu cilts (*Hominini*) virsģintīm, kurā ir tikai viena cilvēku ģints (*Homo*), pie kuras pieder vienīgā mūsdienās eksistējošā cilvēku suga — saprātīgais cilvēks (*Homo sapiens*). Visas pārējās cilvēku sugas ir izmirušas.

## Sistemātikas izmaiņas
Šī taksonomiskā vienība mūsdienās ir zaudējusi savu nozīmi un tiek izmantota ļoti reti. Vecākās klasifikācijās cilvēku virsģintī tika sistematizēta ne tikai cilvēku ģints (*Homo*), bet arī visas senās, vertikāli staigājošās ģintis un sugas, kā, piemēram, australopitēki, ardipitēki, parantropi, ororīni un sāhelantropi, jo hominīnu cilts apvienoja cilvēku virsģinti un šimpanžu virsģinti (*Panina*). Izmainot hominīnu sistemātiku, izdalot šimpanžu virsģinti šimpanžu ciltī (*Panini*), izmainījās cilvēku virsģints sistemātika. Senās cilvēku ģintis mūsdienās tiek klasificētas australopitēku virsģintī (*Australopithecina*) vai *[[incertae sedis]]* grupā (ororīni un sāhelantropi).

Daži zinātnieki nesen atklāto keniantropu (*Kenyanthropus platyops*) sistematizē cilvēku ģintī, to saucot par *Homo platyops*.

## Sistemātika
**Cilvēku virsģints** (*Hominina*)
*  
** †
** †
** †
** †
** †
** †
** †
** †
** †
** †
** †
** † 
** 
*** †
*** 

## Atsauces
Lielā Pakri

**Lielā Pakri** ( vai *Lääne-Pakri* — ‘rietumu Pakri’, ) ir otra lielākā sala Pakri salu grupā Somu līcī, Igaunijas ziemeļrietumu piekrastē, rietumos no Mazās Pakri. Ietilpst Paldiski pilsētas administratīvajā teritorijā. Ar Mazo Pakri salu savieno 1950. gados celts dambis un tilts.

Salas ziemeļu piekrastē stiepjas 4 m augsta kaļķakmens krauja. Ziemeļu daļā augsne ir plāna un augājs nabadzīgs. Salīdzinājumā ar Mazo Pakri, Lielajā Pakri ir labāka augsne un tāpēc tajā agrāk bija vairāk iedzīvotāju. Kopš 1940. gadu otrās puses sala ir pamesta, Pakri salās pēc kara atradās PSRS militārā bāze. Kopš 1998. gada Pakri salās izveidots ainavu aizsardzības liegums.


Suur-Pakri tulepaak 2011.JPG
Suur-Pakri pank pangalt.JPG
Suur-Pakri kabel 1924.jpg|
Abandoned church on Suur-Pakri.jpg


## Ārējās saites

* Salas vietvārdu karte
Igaunijas salas

Igaunijas teritorijā ir 1521 sala, no kurām lielākā daļa atrodas Baltijas jūrā (Igaunijas arhipelāgs), vairākas salas ir arī Peipusa ezerā un citos ezeros. Tikai 19 salas ir apdzīvotas. Liela daļa Igaunijas salu ietilpst Rietumigaunijas arhipelāgā.

Igaunijas salām raksturīga liela kultūras un dabas daudzveidība — tām raksturīgi savi tautastērpi, dialekti, tradīcijas. Daudzās Igaunijas salās līdz nesenam laikam dzīvoja galvenokārt zviedri.

Salās atrodas lielas dabas vērtības, tai skaitā Kāli meteorīta krāteris, viena no retajām Ziemeļeiropas endēmajām sugām — augs *Rhinanthus osiliensis*.

## 15 lielākās Igaunijas salas
Agni

[thumb|Agni pasniedz [Loks (ierocis)|loku. (Attēls kādā Radžastānas templī.) ]]
**Agni** ( — 'uguns') ir uguns un pavarda dievība vēdiskajā un hinduisma mitoloģijā. Kopā ar Indru un Sūrju Agni veido "vēdisko triādi". Agni ir Djausa un Prithivī (debesu un zemes personifikāciju) dēls, citur — Brahmas vecākais dēls. Dažkārt Agni tiek identificēts arī ar sauli. Ikonogrāfijā Agni ir minimāli antropomorfizēts. Agni atribūti ir dūmi, ugunīgs šķēps un zeltaini zirgi. Mītos viņš nereti parādās kā vēstnesis starp dieviem un mirstīgajiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilsandi

**Vilsandi** () ir Igaunijai piederīga sala Baltijas jūrā, rietumos no Sāmsalas. Tā ir vistālāk rietumos novietotā apdzīvotā sala Igaunijā.

Satiksmi uz salu nodrošina laiva divreiz dienā  no Papisāres ostas Sāmsalā. Uz salu iespējams nokļūt arī ar īpaši pielāgotu apvidus automašīnu vai pat aizbrist pa seklo jūru, pa braslu šķērsojot laivu ceļu.

## Daba
Sala ir ģeoloģiski ļoti jauna - radusies aptuveni pirms 350 gadiem. Radusies tāpēc, ka pēc ledus laikmeta turpinās jūras gultnes pacelšanās - Vilsandi sala izveidojās, lēnām paceļoties no sākuma vairākām mazākām saliņām un tad tām saplūstot kopā. Sagaidāms, ka nākotnē, turpinoties Zemes garozas kustībām, izzudīs arī šaurums starp Vilsandi un Sāmsalu un tās kļūs par vienu salu.

Tā kā sala ir ļoti nozīmīga migrējošo putnu atpūtas un barošanās vieta, 1910. gadā salā tika nodibināts Baltijā pirmais putnu liegums. Dabas aizsardzības tradīcijas salā aizsākās, tā laika bākas sargam Artūram Toomam uzstādot putnu ligzdas un citādi rūpējoties par putnu labklājību. 1993. gadā salā un piegulošajā Sāmsalas piekrastes daļā tika nodibināts Vilsandi nacionālais parks. Medības salā ir aizliegtas. Salā ligzdo ap 100 putnu sugu.

Uz salas atrodas 1809. gadā celta, 40 m augstā Vilsandi bāka. Sala ir salīdzinoši populārs tūrisma objekts - šeit putnu migrācijas laikā ierodas daudz putnu vērošanas entuziastu no Igaunijas, Somijas un citurienes.

## Vēsture
Pirmie cilvēki salā sāka dzīvot 18. gadsimta sākumā — pirmais iemītnieks bija nīderlandiešu jūrasbraucējs Johans Dolls. Vēl saglabājušās viņa dzimtas mājas — Tolli. 18. gadsimtā salā ierīkoja robežkontroles punktu.

Pirms Otrā pasaules kara salā bija ap 200 pastāvīgo iedzīvotāju, taču tagad to skaits sarucis līdz aptuveni 30.

Kara laikā sala, tai skaitā putnu ligzdošanas vietas, tika izpostīta. Tikai 1957. gadā tika atjaunota lieguma darbība.

## Apskates objekti
* caurceļojošie un ligzdojošie putni, organizētās ekskursijās
* salā atjaunotas vairākas vējdzirnavas
* Tolli mājas — agrāk populāra Igaunijas rakstnieku atpūtas vieta
* 1809. gadā celtā bāka

## Ārējās saites

## Fotogrāfijas

Vilsandi lighthouse.JPG
Vilsandi lambad.jpg
Vilsandi merepäästejaama paadikuur 2012.jpg
Old farmhouse on Vilsandi.jpg
Õhtune Vilsandi saar.jpg
Tolli talu Vilsandi saarel.JPG
Osmusāre

**Osmusāre** (, ) ir Igaunijai piederoša sala Baltijas jūrā pie ieejas Somu līcī. Izvietojusies Igaunijas ziemeļrietumu piekrastē 7,5 km no Pēzaspea raga. Ietilpst Lēnes apriņķa Lēnes-Nigulas pagastā. Uz salu var nokļūt, noīrējot laivu.

Salas zviedru nosaukums radies no dieva Odina vārda — Odins, saskaņā ar leģendu, esot šajā salā apbedīts.

## Daba
Sala radusies, jūras gultnei ceļoties augšup pēc ledus laikmeta beigām. Pašlaik Osmusāre turpina celties ar ātrumu 2 - 3 mm gadā.

Osmusārē atrodas vērtīgi ģeoloģiskie pieminekļi — ordovika kaļķakmens klintis, atsegtas kaļķakmens slāņu virsmas, krasta nogulumu vaļņi, lieli laukakmeņi.

Pirms aptuveni 540 miljoniem gadu ap 7 km ziemeļaustrumos no tagadējās salas nokrita Neugrundas meteorīts, kura diametrs bija ap 400 metri. Meteorīts izveidoja krāteri, kura diametrs bija ap 7 km un dziļums vairāk kā 500 m. Vēl 10 km rādiusā ap krāteri ieži tika deformēti. Mūsdienās sauszemē redzamie ieži, tai skaitā Osmusāres kaļķakmens, veidojušies pēc šī meteorīta.

Salas ziemeļaustrumu piekrastē ir ainavisks stāvkrasts — līdz 6 m augsta kaļķakmens klints. Citos krastos ir savdabīgi kaļķakmens oļu vaļņi, salas centrālajā daļā ir aizauguši agrākie ezeri — *Lillahamne* un *Inahamne*.

1996. gadā salā izveidots Osmusāres ainavu liegums.

## Vēsture
Pirmoreiz rakstos minēta 1250. gadā kā *Hothensholm*, pirmie pastāvīgie iedzīvotāji salā minēti 1436. gadā. 1642. gadā uzcēla senāko salas koka baznīcu, 1766. gadā uzbūvēja mūra baznīcu. Pirmā bāka salā tika uzcelta 1766. gadā. 1804.—1941. gados salā atradās no akmens celta bāka, kas karā tika nopostīta. Pašreizējā 35 m augstā betona konstrukcijas Osmusāres bāka celta 1954. gadā.
Pirmā pasaules kara laikā 1914. gada 26. augustā pie salas nogrima vācu karakuģis *Magdeburg*.

Otrā pasaules kara laikā vēl pirms Igaunijas okupācijas 1940. gadā uz salas uzbūvēja Sarkanās armijas nocietinājumus ar lielgabalu baterijām. 12. jūnijā no salas izraidīja visus septiņos ciematiņos dzīvojošos 130 Igaunijas zviedrus, kurus izmitināja Vormsi salā. 1941. gada 6. septembrī Osmusāri mēģināja ieņemt Vācijas karaspēks, taču Sarkanās armijas garnizons noturējās līdz pat 6. decembrim. 1942. gadā salas pamatiedzīvotāji atgriezās mājās, taču 1944. gadā no jauna devās bēgļu gaitās uz Zviedriju. Pēc kara beigām salā izvietoja PSRS robežapsardzības karaspēka daļas, kas to atstāja 1992. gadā.

Salā kopš 2001. gada atgriezusies viena ģimene kas nodarbojas ar aitkopību. Mūsdienās Osmusārē ir dabas liegums un vēsturiskajiem zemes īpašniekiem netika dotas tiesības atgūt savu īpašumu salā, kompensējot to ar īpašumu citur. Šeit atrodas arī Igaunijas robežsargu bāze.

## Apskates objekti
* Kaļķakmens klinšu stāvkrasts salas ziemeļaustrumos, augstums līdz 6 m, klintīm interesanta forma;
* Artilērijas infrastruktūra 
* Baznīcas drupas


Osmussaar29.jpg|Osmusāres bāka
Osmussaar. Lighthouse..jpg
Osmussaare kauglaskekahuri jäänused.JPG
Osmussaar. 21..jpg
Osmussaare edelanurk.JPG
Storhamne laht. Osmussaare lõunaküljel.JPG
Osmussaar. 26.jpg

## Ārējās saites

* Salas apraksts angliski
Tarimas ieplaka

**Tarimas ieplaka** (, *Tǎlǐmù Péndì*; , *Tarim Oymanliqi*) vai **Tarimas līdzenums** ir viens no lielākajiem beznoteces baseiniem pasaulē; atrodas Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā Ķīnas rietumos. Tās platība ir aptuveni , no kā lielāko daļu aizņem Taklamakana tuksnesis, gar malām — grants un oļu nogulu josla. Ieplakas zemākā vieta ir Lopnūra ezers, kurā ietek Tarimas upe. Krasi kontinentāls klimats, nokrišņi ap 100 mm gadā. Malās apūdeņojamas oāzes, lielākā pilsēta — Kašgara.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kasari

**Kasari** () ir Igaunijai piederīga sala Veinameri šaurumā, Monzunda arhipelāgā, pie Hījumā salas dienvidaustrumu krasta. Ar Hījumā salu savieno divi dambji.

Izveidojusies, pēc ledus laikmeta ceļoties jūras līmenim, virs ūdens pacēlusies aptuveni pirms 3000 gadiem.

Pirmoreiz minēta 1564. gadā kā *Kaskesara*. Mūsdienās salā četros ciematos dzīvo ap 300 iedzīvotāju. Orjaku ciemā atrodas osta, kas mūsdienās kalpo kā jahtu osta.

## Apskates objekti
* Kasari muižas pils
* Sēretirpas oļu strēle — šaura, 3 km gara dabiski veidojusies, dambim līdzīga strēle salas dienvidu daļā, kas tālu iestiepjas jūrā. Ar šo neparasto dabas pieminekli saistīta leģenda par Leigeru — senu milzi, kas centies uzcelt tiltu no Hījumā uz Sāmsalu
* Kasari kapela un kapsēta — baznīciņa ir senatnīga, romantiska celtne, kas celta 18. gadsimtā. Atrodas salas ziemeļaustrumu daļā, Kīsi ciematiņā.

## Ārējās saites
Pīrisāre

**Pīrisāre** ( — ‘robežas sala’), agrāk arī **Želačeka** () vai **Porka** (), ir Igaunijai piederoša sala Peipusa ezerā, ezera lielākā sala. Ietilpst Tartu apriņķī. Netālu no salas austrumu krasta ezerā iet robeža ar Krieviju. Atrodas 15&nbsp;km no Emajegi upes grīvas un 8&nbsp;km no Krievijas krasta.

Uz salu var nokļūt ar prāmi no Lāksāres Peipusa krastā, kā arī, lai sekmētu satiksmi arī ziemā un ledus iešanas laikā, salas pašvaldība iegādājusies arī kuģi uz gaisa spilvena, kas kursē starp salu un Tartu. Uz salas atrodas trīs ciematiņi - Pīri, Sāre un Toni. Salā 1991. gadā nodibināts dabas liegums.

Salu ziemeļu — dienvidu virzienā šķērso kanāls, pa kuru var braukt laivas. Praktiski visi cilvēki dzīvo mazākajā austrumu daļā, savukārt lielākā, purvainā rietumu daļa ir pirmatnīgāka.

Salā atrodas divas baznīcas — viena mūra baznīca un viena koka baznīca.

Vasarās pirms pērkona negaisa nereti vērojama interesanta dabas parādība - Krievijas krasts it kā pievirzās tuvāk un ir pat saskatāmi cilvēki.

## Vēsture
200px|thumb|left|Sāres ciema ainava
Pirmie iedzīvotāji salā bija krievu vecticībnieki, kas Ziemeļu kara laikā bēga no Krievijā notiekošajām reliģiskajām reformām uz dažādām nomaļām vietām. Vecticībnieku kultūra lielā mērā nosaka arī Pīrisāres mūsdienu sadzīvi un arhitektūru, šeit eksistē savdabīga, harmoniska kultūrvide, valdošā valoda ir krievu valoda. Salinieki nodarbojas ar zveju, audzē sīpolus.

1920. gadā salā bija ap 700 iedzīvotāju, bet pēc  datiem salā mīt 94 cilvēki.

1944. gada februārī salu bombardēja Vācijas gaisa spēki, nodarot nopietnus bojājumus.

## Ārējās saites

* Salas mājaslapa/
Monzunda arhipelāgs

thumb|260px|Monzunda arhipelāgs
**Monzunda arhipelāgs** (), arī **Rietumigaunijas arhipelāgs** (), ir salu arhipelāgs Baltijas jūrā. Visas salas pieder Igaunijai. Tiek lēsts, ka arhipelāgā ir ap 500 salu, no kurām vairākums ir mazas vai ļoti mazas. Apdzīvotas ir 9—10 salas. No kontinenta atdala Sūrveina un Vozi šaurumi austrumos un Irbes šaurums dienvidrietumos. Arhipelāgs no pārējās jūras akvatorijas atdala Rīgas līci. Salu kopējā platība ir 3933 km² un kopējais iedzīvotāju skaits 2003. gadā bija . Lielākās arhipelāga salas ir Sāmsala, Hījumā, Vormsi un Muhu, kas izvietojušās ap Veinameri (Monzunda) šaurumu.

## Raksturojums
Salīdzinājumā ar pārējo Igauniju, arhipelāgā klimats ir salīdzinoši maigāks un siltāks. Salās augsne nav auglīga, kaļķaina, daudz akmeņu. Arhipelāga salās aug priežu meži (izņēmums ir Abruka, kur aug krāšņs platlapju mežs), kadiķu audzes, ir pat mazauglīgi, tuksnesīgi klajumi — alvāri.

Salas veidojušās, jūras gultnei paceļoties pēc pēdējā ledus laikmeta. Zemes garozas celšanās šeit vēl turpinās un vietām salas veidojas samērā ātri. Piemēram, Vilsandi sala pie Sāmsalas izveidojusies pēdējo 350 gadu laikā.

Jūras viļņu iedarbībā vietām izveidojušās krāšņas kaļķakmens klintis. Augstākās krastu klintis atrodas Sāmsalas ziemeļu piekrastē — 21 m augstā Pangas klints.

Izolētās salas palīdzējušas izveidoties savdabīgai kultūrai un tradīcijām. Daudzās salās (Vormsi, Muhu, arī netālā Roņu sala) līdz nesenam laikam dzīvoja galvenokārt zviedri — tuvojoties otrā pasaules kara beigām zviedri evakuējās uz Zviedriju. Arī igauņu apdzīvotajām salām raksturīga kultūras un tradīciju savdabība.

Pateicoties izolācijai maz ietekmēta arī salu vide. Salās izveidots Rietumigaunijas arhipelāga biosfēras rezervāts, Vilsandi nacionālais parks un citas dabas aizsargājamās teritorijas, kuru uzdevums ir saglabāt salu izcilo dabas daudzveidību nākamajām paaudzēm.

## Salas
* Sāmsala
* Hījumā
* Vormsi
* Muhu
* Abruka
* Kasari
* Vilsandi
un aptuveni 500 mazākas salas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Igaunija-Kihnu sala, Vides Fakti, 

## Skatīt arī
* Roņu sala
* Rīgas līcis
Igaunijas arhipelāgs

**Igaunijas arhipelāgs** ir termins ar ko var apzīmēt šādas Igaunijai piederošu salu kopas:

* Rietumigaunijas arhipelāgs
* Visas Igaunijai piederošās salas Baltijas jūrā
Aksi

**Aksi** ( vai *Väike-Prangli* — ‘Mazā Prangli’, , ) ir Igaunijai piederīga neapdzīvota sala Somu līcī, dienvidaustrumos no lielākās Prangli. Pieder Harju apriņķa Vīmsi pagastam.

Sala ir ar smilšu augsnēm, to klāj kadiķi un priežu meži. Vietām aug arī bērzi. Iekļauta Prangli ainavu aizsardzības teritorijā.

Aksi bija apdzīvota laikaposmā no 1790. gada līdz 1953. gadam, kad pēdējos salas iedzīvotājus aiziet spieda PSRS robežapsardze.

1986. gadā celta maza bāka. Salā saglabājušies akmens žogi, ēku atliekas un pamati.

## Akmens labirinti
Interesantākais piemineklis salā ir divi akmens labirinti kas veidoti no rindās izvietotiem laukakmeņiem. Arī citās agrāk zviedru apdzīvotajās Igaunijas salās ir šādi labirinti un tie saistāmi ar senām zvejnieku un jūrasbraucēju tradīcijām, kuru mērķis bija nodrošināt drošu braucienu.

Saskaņā ar nostāstiem vecāko labirintu (*Türgi linn* - ‘turku pilsēta’) 1849. gadā veidojis kāds zviedru virsnieks Dāvids Vekmans. Pie ieejas labirintā akmenī iekalti viņa iniciāļi "DW" un gadaskaitlis "1849".

Otrs labirints atrodas salas ziemeļrietumu daļā. Ziemeļos no tā atrodas akmens, kurā iekalts "EKA 1914". Novadpētnieki uzskata, ka labirintu 1914. gadā veidojis Ēvalds Konstantīns Aksbergs. Citas ziņas liecina, ka labirints celts 1915. gadā un tajā mīlējuši spēlēties salinieku bērni.


Aksi loodetipu maastik vaatega lõuna suunas.JPG
Aksi, varemed.JPG
Aksi tulepaak rannalt.JPG
Aksi, väike veekogu.JPG


## Ārējās saites

* Igaunijas akmens labirintu apraksti, angliski
Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija

**Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija** (, CCSFC) ir kosmodroms ASV austrumkrastā, kas ir ASV Kosmosa spēku pārziņā. Tas atrodas Kanaverala zemesragā Floridas štatā. Blakus atrodas Kenedija Kosmosa centrs.
thumb|left|200px|Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija (zaļā krāsā).
Mūsdienās šeit notiek nesējraķešu Delta 4 un Atlas 5 starti.

## Ārējās saites

*Patrick Air Force Base
*Cape Canaveral Air Force Station Virtual Tour
*Air Force Space and Missile Museum Web site
Keri

**Keri** (, ) ir maza, Igaunijai piederīga saliņa Baltijas jūras Somu līcī, ziemeļaustrumos no Tallinas,  ziemeļos no Prangli, piederīga Harju apriņķa Vīmsi pagastam.

Maza, akmeņaina saliņa, daudz kaļķakmens bluķu.

Sala rakstītos avotos pirmoreiz minēta 1623. gadā. 1719. gadā uz salas ierīkoja bāku. Mūsdienās salā esošā bāka celta 1803. gadā, ar metāla karkasu nostiprināta 1857. gadā. Kopš salu 2003. gadā atstāja pēdējais bākas sargs, tā ir neapdzīvota.

Netālu no salas jūras dzelmē atrodas pasažieru lidmašīnas *[[Kaleva (lidmašīna)|Kaleva]]* vraks — šo lidmašīnu 1940. gadā ar visiem pasažieriem notrieca PSRS gaisa spēki.


Saun Keri saarel.JPG
Kaleva huku mälestusmärk Keri saarel.JPG
Keri saar (2012).JPG


## Ārējās saites
* attēlu galerija
* attēlu galerija, kartes
Kolkas pagasts

**Kolkas pagasts** () ir viens no Talsu novada pagastiem, kas atrodas Kurzemes pussalas ziemeļu galējā punktā. To apskalo Baltijas jūras un Rīgas līča ūdeņi. Robežojas ar Dundagas un Rojas pagastiem un Ventspils novada Tārgales pagastu. Pagasta centrs ir Kolka.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Celmupe, Ķikans, Mazirbes upe, Otrvalks, Pitragsupe, Rokstvalks, Trešvalks, Ušvalks, Vagarvalks, Vecistabvalks, Vecročupe, Zartapvalks, Zēņvalks.

#### Ezeri
Lielais Pēterezers, Mazais Pēterezers, Vecezers.

## Vēsture
Smilšainā un purvainā piejūras zemiene veido īpatnēju reljefu — vaļņveida kāpas — kangarus, un garas, šauras, purvainas ielejas — vigas. Kolkas pagastā atrodas zvejniekciemi — Sīkrags, Mazirbe, Košrags, Pitrags, Saunags, Vaide, Uši, kas iekļauti lībiešu kultūrvēsturiskajā teritorijā “Lībiešu krasts”. Praktiski viss pagasts ietilpst Slīteres nacionālā parka teritorijā. Iedzīvotāju iztikas avots jau izsenis bijusi jūra. No 19.gs. līdz 20.gs. vidum piekrastes ciemos bija izveidoti nelieli zivju pārstrādes uzņēmumi, kuros kūpināja plekstes, reņģes, gatavoja ķilavas.

Pagasta teritorija ietilpa Ventspils apriņķī kā Dundagas pagasts, Dundagas rajonā un Talsu rajonā kā **Kolkas ciems**. Kolkas pagasts radies 1990. gadā. 2009. gadā tas kļuva par Dundagas novada daļu, bet 2021. gadā pievienots Talsu novadam

### Pieminekļi
* Kolkas bākas komplekss
* Līvu tautas nams
* Sīkraga zvejnieku ciems
* Košraga zvejnieku ciems

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Nacionālais sastāvs

### Apdzīvotās vietas

### Ievērojamas personības
* Matīss Stobe (1742—1817), literāts, pirmā latviešu žurnāla "Latviska Gada Gramata" (1797—1798) redaktors
* Nika Polmanis (1823—1903), skolotājs, dzejnieks un ķesteris
* Aivars Lorencs (1933), matemātiķis

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Skatīt arī
* Kolkasrags
* Kolkas Dievmātes — Jūras Zvaigznes Romas katoļu baznīca

## Ārējās saites
* www.kolka.lv
Pērkoņkalve (albums)

**Pērkoņkalve** (starptautiskais nosaukums — ***Thunderforge***) ir izdevniecības *[[Folter Records]]* 2003. gada 26. aprīlī CD versijā, bet 12. jūlijā — skaņuplatēs (500 eksemplāros) izdots latviešu folkmetāla grupas *[[Skyforger]]* trešais studijas albums.

## Vēsture
Albums ierakstīts no 2001. līdz 2003. gadam *[[Phoenix Studios]]*. 2003. gada 26. aprīlī izdevniecība *[[Folter Records]]* albumu izdeva CD versijā, bet 12. jūlijā — skaņuplatēs (500 eksemplāros). Oficiālā albuma prezentācija notika 2003. gada 21. septembrī Rīgā, festivālā Baltijas Saule.

2004. gada februārī *Skyforger* tika nominēti Latvijas Mūzikas Ierakstu Gada Balvai nominācijās „Labākais roka albums” (Pērkoņkalve) un „Labākā roka dziesma” (Kad Ūsiņš jāj). Balvas gan grupa neieguva, taču uzstājās TV tiešraidē, noslēdzot balvu pasniegšanas ceremonijas koncertu.

## Dziesmu saraksts
# Ievads (*Intro*) — 0:34
# Kad Ūsiņš jāj (*When Ūsiņš Rides*) — 4:57
# Gada īsākā nakts (*The Shortest Night of the Year*) — 5:48
# Nakts debesu karakungs (*Warlord of the Night Sky*) — 5:34
# Garais dancis (*Long Dance*) — 4:13
# Pērkoņkalve (*Thunderforge*) — 4:46
# Migla, migla, rasa, rasa (svētās vedības) *(Oh Fog, Oh Dew (Holy Wedding))* — 7:04
# Čūsku sieviete (*The Woman of Serpents*) — 6:54
# Caur aizsaules vārtiem (*Through the Gates of the World Beyond*) — 5:02
# Tumsā un salā (*In Darkness and Frost*) — 5:48

## Izpildītāji
* Pēteris Kvetkovskis — balss, elektriskā ģitāra, stabule, kokles
* Edgars Grabovskis „Zirgs” — basģitāra, balss, ģīga, vargāns
* Rihards Skudrītis — elektriskā ģitāra, balss, kokles, akustiskā ģitāra, taustiņinstrumenti
* Edgars Krūmiņš „Mazais” — bungas, sitamie instrumenti

## Ārējās saites
* #31/100 ''Skyforger'' albums "Pērkoņkalve/''Thunderforge''" (2003). *Zibens pa dibenu*. Naba. 2016. gada 20. decembris. Skatīts: 2016. gada 21. decembrī.
Pērkoņkalve

**Pērkoņkalve** var būt:
* Pērkoņkalve — *Skyforger* trešais studijas albums.
* Pērkoņkalve — dziesma no grupas *Skyforger* albuma ar tādu pašu nosaukumu.
Latviešu strēlnieki (albums)

**Latviešu strēlnieki** (starptautiskais nosaukums ***Latvian Riflemen***) ir grupas Skyforger otrais studijas albums. Tas tika ierakstīts Mascot Records 1999. un 2000. gadā. Prezentēts 2000. gada 15. septembrī Rīgā, klubā "Kabata".

Ieraksta laikā dēļ personīgām domstarpībām ar *Skyforger* līderi Pēteri Kvetkovski grupu pameta ģitārists Rihards Skudrītis. Albuma ierakstā piedalījās Kārlis Jakubonis, Eva Goškina, Mārtiņš Pētersons un Māris Brensons. Pēc ieraksta pabeigšanas grupa sāka nodarboties ar jauna ģitārista meklējumiem, taču, tā kā netika atrasts neviens piemērots kandidāts, kas atbilstu grupas prasībām, atgriezties *Skyforger* tika pierunāts Skudrītis.

Taču tad grupai sākās problēmas ar ierakstu kompāniju. *Mascot Records* neatbalstīja jauno albumu. Nenotika nedz albuma popularizēšana, nedz koncerttūre. Mūziķiem arī netika izmaksāts honorārs.

## Dziesmu saraksts
# *Latviešu strēlnieki* (*Latvian Riflemen*) - 6:03
# *Kauja pie Plakaniem, kauja pie Veisiem* (*Battle of Plakani, Battle of Veisi*) - 5:37
# *1916. gada marts* (*The March of 1916*) - 5:52
# *Nāves sala* (*Death Island*) - 4:59
# *Sešas ārprāta dienas* (*Six Days of Madness*) - 5:40
# *Pulkvedis Briedis* (*Colonel Briedis*) - 4:05
# *Tīreļa purvā* (*In the Tirelis Swamp*) - 6:07
# *Esat kā vīri* (*Be Like a Man*) - 4:22
# *Dzīves vismelnākā stundā* (*In Life's Darkest Hour*) - 5:02

## Ārējās saites
*Albuma dziesmu vārdi
Rammu

**Rammu** (, , ) ir Igaunijai piederoša sala Baltijas jūras Somu līcī starp Kolgas līci austrumos un Kabernēmes līci rietumos  ziemeļaustrumos no Tallinas un  no krasta. Ietilpst Harju apriņķa Jēlehtmes pagastā.

Salā daudz laukakmeņi, pludmales akmeņainas, vietām smilšainas. Uz salas divas bākas, kas vairs netiek izmantotas.

## Vēsture
Nav drošu ziņu, kad salā apmetās pirmie cilvēki, taču uzskata, ka tas notika 18. gadsimta sākumā, kad salā apmetās Igaunijas zviedri. Salā tika uzceltas trīs dzirnavas. Cilvēki pārtika no zvejas, arī no kontrabandas. 1920. gadā salā sāka darboties 4 klašu skola. 1950. gados pēc PSRS robežsargu spiediena salu pameta ap 100 atlikušo iedzīvotāju. No agrākajām 22 mājām palikušas tikai drupas, salā nav pastāvīgo iedzīvotāju.

## Galerija

Rammu saare rand, 2015.jpg
Rammu saare vaade.jpg
Rammu saar2.JPG
Kiviaed Rammul.jpg
Defunct lighthouse in Rammu island.jpg


## Ārējās saites
Zobena Dziesma (albums)

**Zobena dziesma** () ir *[[Skyforger]]* pašizdots tautas mūzikas albums. Tajā iekļautas latviešu tautasdziesmas no iepriekšējiem grupas albumiem, kā arī jaunas speciāli šim albumam ierakstītas dziesmas.

## Dziesmu saraksts
# *Sen dzirdēju, nu ieraugu* (*Long I Heard, Now I See*) — 2:36
# *Zobena dziesma* (*Sword Song*) — 2:40
# *Pārkiuns vede vedeklenu* (*Pērkons Brought the Bride*) — 1:43
# *Gatavs biju karavīrs* (*Ready to Be a Warrior*) — 3:27
# *Apkārt kalnu gāju* (*Around the Hill I Went*) — 2:44
# *Prūšu meita kara jāja* (*Prussian Maid Rides to War*) — 2:36
# *Aiziedams pērkons grauda* (*Pērkons Left Thundering*) — 3:12
# *Sidabriņa upe tek* (*Silver River Flows*) — 1:50
# *Migla, migla, rasa, rasa* (*Oh Fog, Oh Dew*) — 6:03
# *Zirgi zviedza* (*Horses Neighed*) — 3:56
# *Kur tu jāsi bāleliņi?* (*Where You'll Ride, Brother?*) — 2:50
# *[[Zviegtin' zviedza kara zirgi]]* (*Neighed the Battle Horses*) — 2:28
# *O kai saulutė tekėjo* (*When Sun Is Rising*) — 3:59
Aegna

**Aegna** (, , ) ir Igaunijai piederīga sala Baltijas jūrā, Somu līcī. Atrodas  uz ziemeļiem no Tallinas,  uz ziemeļiem no Vīmsi pussalas. Sala atrodas stratēģiski svarīgā vietā, iebraucot Tallinas ostā no austrumu puses.

Izveidojusies aptuveni pirms 4200 gadiem, ceļoties jūras gultnei. Aegna atrodas ainavu aizsardzības liegumā, 70% salas klāj mežs. Salā atrodas lieli laukakmeņi, piemēram *Tulekivi* — šī akmens apkārtmērs ir 34,1 metrs un augstums — 3,8 metri. Sala ir iecienīta Tallinas iedzīvotāju vidū kā brīvdienu izbraukumu vieta, 2006. gada vasarā tika uzsākta regulāra satiksme uz salu. Kopš 1975. gada sala ir Tallinas daļa.

## Vēsture
Sala minēta 13. gadsimtā kā *Wluesøø*, 1409. gadā kā *Olevessunde*, 1434. gadā kā *Wulvessunt*, 1539. gadā kā *Wolffessunde*. Pirmais igauņu valodas nosaukums ir 1683. gada rakstītajos avotos minētais *Eikisari*. Ir arī citi salas nosaukuma varianti. Kopš 1460. gada salu pastāvīgi vai periodiski apdzīvo zvejnieku ģimenes.

20. gadsimta sākumā uz salas tika veidota militārā bāze un visu piecu salas ciematiņu iedzīvotājiem nācās to pamest. 1911. gadā uz salas iekārtoja artilērijas bateriju, kas tika paplašināta otrā pasaules kara laikā.

Laikaposmā no 1914. līdz 1944. gadam uz salas bija arī šaursliežu dzelzceļš.

## Apskates objekti
* Vecā kapsēta
* Artilērijas bateriju atliekas
* Dižakmeņi

## Ārējās saites

* Attēli
* Pārskata karte
* Aegnas šaursliežu dzelzceļa vēsturiskie attēli
Vahaze

**Vahaze** () ir Igaunijai piederoša saliņa Rīgas līcī, dienvidos no Sāmsalas. Sala atrodas 200 m no Abrukas rietumu krasta un atdalošo šaurumu iespējams šķērsot kājām.

Uz salas aug neliela birzs ar kadiķiem, ozoliem un priedēm. Salas austrumu pludmali raksturo lieli laukakmeņi, kas kopš 1937. gada tiek aizsargāti. Lielākie akmeņi ir līdz 12 m gari un  5,8 m augsti.

## Ārējās saites

* Salas atrašanās vieta
Tauksi

**Tauksi** () ir neapdzīvota Igaunijai piederīga sala ziemeļos no Puizes pussalas. Atrodas Matsalu nacionālajā parkā.

Salas rietumu daļā ir priežu mežs, austrumu daļa ir purvaina. Sala ir nozīmīga vieta migrējošiem putniem — šeit atpūsties un baroties apstājas tūkstošiem gulbju, pīļu un citu ūdensputnu.

## Ārējās saites
Vandenberga Kosmosa spēku bāze

**Vandenberga Kosmosa spēku bāze** () ir kosmodroms ASV rietumkrastā, kas atrodas Gaisa spēku pārziņā. Tas atrodas Kalifornijas štatā.

Mūsdienās šeit notiek nesējraķešu Falcon 1, Minotaur, Delta 2, Delta 4 un Atlas 5 starti.

## Ārējās saites
Keselaida

**Keselaida** (, , ) ir Igaunijai piederīga saliņa Baltijas jūrā, atrodas Sūrveina šaurumā starp Muhu salu un Igaunijas kontinentālo daļu.

Uz salas 1885. gadā celta bāka. Ziemeļrietumu piekrastē stāvkrasts, kaļķakmens klinšu (Keses klints - *Kesse pank*) augstums sasniedz 7 - 8 metru augstumu - klintis aizsargā kā dabas pieminekli kopš 1938. gada. Apdzīvota līdz 1958. gadam, salā daļēji saglabājusies kultūrainava, akmens žogi, pussagruvušas ēkas.

Salā aug 16 sugu orhidejas.


Kesse pank 2008.JPG
Kesselaid, remains of a manor.JPG
Kessu liitsihi ülemine tulepaak.JPG
Suursääre ots, Kesselaid.JPG


## Ārējās saites
Vaindlo

**Vaindlo** (, ) ir Igaunijai piederoša sala Baltijas jūras Somu līcī, vistālāk ziemeļos novietotā Igaunijas sala. Uz nelielās salas ir 1871. gadā celtā Vaindlo bāka. Pirmo koka bāku salā uzcēla 1718. gadā. Salā atrodas arī Igaunijas robežsardzes daļa ar  augstu novērošanas torni un radaru.


Vaindloo saare põhjatipp tuletornist (2023).jpg
Vaindloo saare lõunatipp tuletornist, (2023).jpg
Vaindloo hiidrahn (2023) (03).jpg
05 Vaidloo saar (Juuni 2023).jpg


## Ārējās saites

* Attēls
Zobena dziesma

**Zobena dziesma** var būt:
* Zobena Dziesma (albums) — grupas *[[Skyforger]]* tautas mūzikas albums;
* Zobena dziesma (dziesma) — latviešu tautasdziesma.
Heaven Grey

***Heaven Grey*** ir 1993. gadā izveidota Latvijas dūmmetāla/gotiskā metāla mūzikas grupa. Savas aktīvās darbības laikā 1990. gados bija viena no populārākajām smagās mūzikas grupām Latvijā. Grupa 2000. gadā pārtrauca savu aktīvo darbību, taču 2007. gadā atkal to ir atsākusi.

## Vēsture
Grupa tiek izveidota 1993. gadā un drīz vien kļūst par vienu no smagā metāla pagrīdes vadošajām grupām. Sākumā spēlē nāves metālu, bet drīz vien maina stilu uz dūmmetālu ar gotiskā metāla ievirzienu. Dziesmu teksti bija gan latviešu, gan angļu valodās. 1994. gadā grupa izdod demo ierakstu „*[[Under The Grey Clouds]]*”, bet 1996. gadā demo ierakstu „*[[Memory River]]*”, kam 1998. gadā seko studijas albums „*[[Northwind (albums)|Northwind]]*”. 1990. gadu beigās *Heaven Grey* aktīvi koncertē Baltijas valstīs un Čehijā, Latvijā sasniedzot kulta statusu. Ap 2000. gadu grupa izjūk, par iemeslu minot radošo krīzi.

2004. gadā mirst viens no grupas ģitāristiem Sigvards Blažēvics, bet 2005. gada 24. septembrī ceļu satiksmes negadījumā ar motociklu bojā iet grupas vokālists un dziesmu tekstu autors Ansis Melders.

2007. gada sākumā atkal apvienojas palikušie grupas dalībnieki un 31. martā kopā ar *[[Frailty (rokgrupa)|Frailty]]*, Rūsu un *[[Huskvarn]]* sniedz piemiņas koncertu mirušajiem grupas biedriem. 2007. gada jūlijā *Heaven Grey* uzstājās *[[Metalshow.lv Open Air]]* festivālā Blomē, bet 2010. gada 18.jūnijā klubā „Melnā Piektdiena” notiek grupas otrā albuma „*[[Falling Mist]]*” prezentēšanas koncerts, pēc kā *Heaven Grey* uzsāk aktīvu koncertdarbību gan Latvijā, gan arī ārpus tās robežām.

## Diskogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grupas Draugiem.lv profils 
* ''Encylopeadia Metallum'' ieraksts 

* Einārs Špics (2015. gada 8. septembris). «Heaven Grey» – divdesmit gotiski gadi metālmūzikā . tvnet.lv. Atjaunināts: 2015. gada 11. septembrī.
Desava

**Desava** () ir pilsēta Vācijā, Saksijā-Anhaltē, pie Muldes upes ietekas Elbā, kopš 2007. gada 1. jūlija daļa no Desavas-Roslavas *(Dessau-Roßlau)* apriņķa brīvpilsētas. Pilsēta vēsturiski pazīstama kā arhitektūras un dizaina skolas Bauhaus centrs.

UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautas Bauhausa vietas Desavā (kopā ar objektiem Veimārā) un Desavas-Verlicas parku valstība - 18. gadsimta angļu stila parks ar tālaika apbūvi.

## Vēsture

Pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1213. gadā. Nozīmīga pilsēta kopš 1570. gada, kad tā kļuva par Anhaltes galvaspilsētu. 1603. gadā Anhalti sadalīja un Desava kļuva par Anhaltes-Desavas galvaspilsētu. 1863. gadā Anhalte atkal apvienojās vienotā valstī un Desava kļuva par tās galvaspilsētu līdz pat 1918. gadam, Veimāras Republikas laikā bija Anhaltes brīvvalsts (*Freistaat Anhalt*) galvaspilsēta. 

Starp pasaules kariem Desava kļuva slavena kā arhitektūras un mākslas skolas Bauhauss centrs. Bauhauss 1925. gadā pārcēlās uz Desavu no Veimāras. Šeit darbojās daudzi izcili 20. gadsimta arhitekti un mākslinieki, citu starpā Valters Gropiuss, Pauls Klē un Vasilijs Kandinskis. 1931. gadā nacisti skolu slēdza.

Otrā pasaules kara laikā Desavu gandrīz pilnīgi nopostīja aviācijas uzlidojumos. Pēc kara tā atradās VDR, un tika atjaunota ar tā laika standartapbūvi. 1986. gadā tika atjaunota Bauhauss. Pēc Vācijas apvienošanās tika atjaunotas vairākas vēsturiskās celtnes.
 
## Cilvēki

Desavā dzimuši:

* Kārlis fon Bazedovs (*Carl von Basedow*, 1799 - 1854) - ārsts
* Tomass Krečmans (*Thomas Kretschmann*, 1962 - ) - aktieris
* Leopolds I (*Leopold I.*, 1676 - 1747) - ģenerālis
* Mozess Mendelszons (*Moses Mendelssohn*, 1729 - 1786) - filozofs
* Makss Millers (*Max Müller*, 1823 - 1900) - filologs
* Vilhelms Millers (*Wilhelm Müller*, 1794 - 1827) - dzejnieks
* Zamuels Heinrihs Švābe (*Samuel Heinrich Schwabe*, 1789 - 1875) - astronoms
* Maksimiliāns fon Veihss (*Maximilian von Weichs*, 1881 - 1954) - feldmaršals
* Kurts Veils (*Kurt Weill*, 1900 - 1950) - komponists

## Atsauces

## Ārējās saites
Northwind

**Northwind** var būt:
* Northwind (albums) - Latvijas dūmmetāla grupas Heaven Grey albums.
* Northwind (dziesma) - Latvijas dūmmetāla grupas Heaven Grey dziesma.
Kauja pie Mīldorfas

235px|thumb|Kauja pie Mīldorfas, no 1334. gada manuskripta
**Kaujā pie Mīldorfas** (dēvētu arī par kauju pie Ampfingas), 1322. gada 28. septembrī, Bavārijas Ludvigs IV sakāva savu brālēnu Austrijas Frīdrihu I Skaisto. Aptuveni 1000 austriešu un Zalcburgas bruņinieku, ieskaitot Frīdrihu, krita bavāriešu gūstā. Par solījumu atteikties no troņa Frīdrihs tika atbrīvots.

Kauja ir slavena ar to, ka bija pēdējā Eiropā, kura izcīnīta neizmantojot šaujamieročus. Kauja izšķīra Svētās Romas impērijas kroni par labu Bavārijas Ludviķim un liedza to Hābsburgu dzimtai uz veselu gadsimtu.
Pēteris Kvetkovskis

**Pēteris Kvetkovskis** (dzimis 1973. gada 24. jūnijā) ir Latvijas folkmetāla grupas *[[Skyforger]]* dibinātājs, vokālists un ģitārists. Pirms tam muzicējis pankroka grupā Bez greznības (1989—1991) un dūmmetāla grupā *[[Grindmaster Dead]]* (1991—1995).

Starp saviem iedvesmas avotiem min *[[Judas Priest]]*, *[[Saxon]]*, *[[Running Wild]]*, *[[Emperor]]*, Iļģus, kā arī viduslaiku un tradicionālo tautas mūziku.

Līdztekus muzicēšanai, kopš 1995. gada strādā par santehniķi Dailes teātrī.

## Diskogrāfija

### ar ''Grindmaster Dead''
* *Through The Vaults Of Sadness* (1993)
* *Stronger Than Love* (1994)

### ar ''Skyforger''
* *On The Pagans' Land* (mājas ieraksts) (1995)
* *[[Semigalls' Warchant]]* (demo) (1997)
* Kauja pie Saules (1998)
* Latviešu strēlnieki (1999)
* Pērkoņkalve (2003)
* Zobena Dziesma (2003)
* *[[Semigalls' Warchant]]* (2005)
* Kurbads (2010)
* Senprūsija (2015)
* Teikas (2025)

## Atsauces
Kurts Veils

**Kurts Juliāns Veils** (*Kurt Julian Weill*, dzimis  Desavā, miris  Ņujorkā) bija ebreju izcelsmes vācu komponists, teātra un kino mūzikas autors. Visplašāk pazīstams kā mūzikas autors Bertolta Brehta lugai "Trīsgrašu opera", kuras balādi "Mekijs Nazis" izpildījuši daudzi slaveni dziedātāji. 
Veila dziesmu izpildītāju vidū ir Veila sieva Lote Lēnja, Lūiss Ārmstrongs, Bobijs Dārins, *[[The Doors]]*, Lū Rīds, P. Dž. Hārvija, Ute Lempera un Marianna Feitfula.

## Biogrāfija
Dzimis Desavā reliģiozu ebreju ģimenē. Studēja kompozīciju Berlīne pie Feručo Buzoni, kur sarakstīja savu pirmo simfoniju. Vēlāk vairāk pievērsās muzikālajam teātrim, un kļuva par vienu no populārākajiem skatuves komponistiem Vācijā 20. gadsimta 20. gadu beigās, 30. gadu sākumā. 1924. gadā iepazinās ar savu nākamo sievu aktrisi Loti Lēnju, ar kuru 1926. gadā apprecējās (1933. gadā no tās izšķīrās, lai 1937. gadā apprecētu vēlreiz). 1928. gadā tika radīta mūzika izrādei "Trīsgrašu opera".

Pēc nacistu nākšanas pie varas Veils 1933. gadā devās uz Parīzi, vēlāk Londonu, bet 1935. gadā — uz Ņujorku. 1943. gadā Veils kļuva par ASV pilsoni.

Veils rakstīja mūziku mūzikliem (sadarbojoties ar Maksvelu Andersonu un Airu Geršvinu) un kinofilmām, piemēram, Frica Langa filmai *[[You and Me]]* (1938). Par mūziku filmai *[[Knickerbocker Holiday]]* (1944) nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai (kopā ar Verneru Heimanu). Apbalvots ar ''Tony'' balvu par labāko oriģinālmūziku operai *Street Scene* (1946).

Veils nomira no sirdstriekas drīz pēc savas 50. dzimšanas dienas.

## Ārējās saites

*Kurta Veila fonda mājaslapa
Elektroniskā pasta adrese

** Elektroniskā pasta adrese** nosaka vietu un lietotāju, kam ir jānogādā elektroniskais pasts. Katram adrese ir unikāla visā internetā, tāpēc dažreiz to izmanto kā lietotāja identifikatoru dažādās daudzlietotāju sistēmās. Mūsdienu interneta elektroniskā pasta adrese ir simbolu virkne formātā lietotajs@vietne.lv. To izrunā kā "lietotajs et vietne punkts el vē". Daļa pirms @ zīmes ir adreses "lokālā daļa", visbiežāk — lietotājvārds. Aiz @ ir domēna daļa vai domēna nosaukums, kuru var meklēt DNS sistēmā, lai atrastu vēstules pārsūtīšanas aģentu (*mail transfer agent — MTA*) — elektroniskā pasta serveri, kurš pieņem šī domēna vēstules.
Maiņkondensators

**Maiņkondensators** ir kondensators, kura elektriskā kapacitāte ir mehāniski maināma samērā lielās robežās.

Visbiežāk lieto maiņkondensatorus, kuri sastāv no divām paralēli novietotu pusapaļu metāla plašu grupām (kondensatora klājumiem), kuras pārvietojas attiecībā viena pret otru, mainot savstarpējās pārklāšanās laukumu un līdz ar to maiņkondensatora kapacitāti. Viena grupa mēdz būt nekustīgi nostiprināta un to dēvē par *statoru*, bet otra rotē attiecībā pret pirmo un to sauc par *rotoru*. Kā dielektriķi starp platēm parasti izmanto gaisu, retāk plastmasas plēvi.

Radiouztvērējos un raidītājos bieži izmanto maiņkondensatorus ar divām vai vairākām sekcijām uz kopīgas ass.

Maiņkondensatorus galvenokārt izmanto rezonanses svārstību kontūru frekvences pārskaņošanai, antenu salāgošanai, kā arī automātikas ķēdēs un citur.


Attēls:Variable-capacitors.agr.jpg|Dažādi maiņkondensatori.
Attēls:Mainjkondensatori.jpg|Radioraidītāja daudzsekciju maiņkondensatori.
Attēls:Mainjkondensators.jpg|Trīssekciju maiņkondensators.


## Ārējās saites
Andrejs Vilks

**Andrejs Vilks** (dzimis ) ir Latvijas kriminologs, pasniedzējs un politiķis, pārstāv LSDSP. Juridisko zinātņu doktors, Latvijas Universitātes docents, Rīgas Stradiņa Universitātes Senāta priekšsēdētājs. Vairākas reizes bijis ievēlēts Rīgas domē. Bijis 14. Saeimas deputāts, ievēlēts no Zaļo un Zemnieku savienības, kurā iekļāvās LSDSP.

## Biogrāfija
1976. gadā A. Vilks absolvēja PSRS Iekšlietu ministrijas Omskas augstāko milicijas skolu. 1981. gadā beidzis PSRS Iekšlietu ministrijas zinātniski pētnieciskā institūta adjunktūru. No 1984. līdz 1989. gadam viņš bija PSRS Iekšlietu ministrijas zinātniski pētnieciskā institūta vecākais zinātniskais līdzstrādnieks, bet no 1989. līdz 1991. gadam — PSRS Iekšlietu ministrijas zinātniski pētnieciskā institūta Baltijas Kriminoloģisko pētījumu daļas vadītājs.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas no 1991. līdz 1993. gadam A. Viks bija Latvijas Republikas Drošības dienesta sociālpolitisko pētījumu biroja vadītājs. 1993.. gadā kļuva par Kriminoloģisko pētījumu centra direktoru, amatu ieņemot līdz 2003. gadam.

Kopš 2009. gada A. Vilks bija Rīgas Stradiņa Universitātes Juridiskās fakultātes dekāns.

Pašlaik — RSU profesors un RSU Promocijas Juridiskās zinātnes padomes priekšsēdētājs. Pieci A. Vilka vadītie promocijas darbi ir tikuši aizstāvēti (Jeļena Alfejeva, Anatolijs Kriviņš, Aldona Kipāne, Valdis Voins, Ainars Feldmanis).

Ārvalstu organizācijas "Eiropas pilsētas pret narkotikām" (ECAD) Latvijas biroja vadītājs un Latvijas kriminologu biedrības valdes priekšsēdētājs.

## Politiskā darbība
2001. gada pašvaldību vēlēšanās A. Vilks tika ievēlēts Rīgas domē no LSDSP saraksta, līdz 2005. gadam bijis pašvaldības Drošības un kārtības jautājumu komitejas priekšsēdētājs. 2005. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts atkārtoti. Kopš 2007. gada bija LSDSP frakcijas Rīgas domē un partijas Rīgas organizācijas priekšsēdētājs.

A. Vilks kandidēja arī Rīgas domes vēlēšanās 2009. gadā un 2013. gadā, taču LSDSP saraksts tajās nepārvarēja ievēlēšanai nepieciešamo barjeru.

2022. gadā ievēlēts 14. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības, kurā iekļāvās LSDSP. Kandidēja 2025. gada Rīgas domes vēlēšanās no partijas "Gods kalpot Rīgai!" un Zaļo Zemnieku savienības kopējā saraksta, kurā iesaistījās arī LSDSP pārstāvji, taču saraksts nesaņēma ievēlēlēšanai pietiekošu balsu skaitu. 2025. gada oktobrī A. Vilks nolika Saeimas deputāta mandātu, jo ilgstoši slimoja, kas arī neļāva nodrošināt valdošajai koalīcijai vairākumu Saeimā.

## Darbi
* Zepa B., Zobena A. (Zin. red.) Cilvēks un dzīve socioloģijas skatījumā — Rīga: RANTI, 1996 (līdzautors)
* Vilks A., Ķipēna K. Korupcija — Rīga: Lietišķās informācijas dienests, 2000. — 166 lpp. ISBN10: 998494610X, 
* Ceplis D., Vilks A. Bērns un kriminalitāte — Rīga: RaKa, 2001. — 363 lpp. ISBN10: 9984153746, 
* "Kriminoloģija" — Rīga: NORDIK, 1998., 2005.  (redaktors)
* "Deviantoloģija" — Rīga: TNA, 2001. ISBN10: 9984671119, 
* Vilks A. Krimināltiesiskā politika — Rīga: Drukātava, 2013. — 265 lpp. ISBN10: 9984853837, 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Personas dati Rīgas pašvaldības portālā
Alfa sabrukšana

**Alfa sabrukšana** ir atoma kodola radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izstarota alfa daļiņa jeb hēlija atoma kodols. Šajā procesā kodola masa samazinās par 4 vienībām, bet kodola lādiņš - par 2 vienībām, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš periodiskajā sistēmā atrodas par 2 vietām tuvāk tās sākumam.

Alfa sabrukšana raksturīga smago elementu kodoliem, kam raksturīga spēcīga elektrostatiskā atgrūšanās starp protoniem. Alfa sabrukšana ir kvantu process, jo tā pamatojas uz tuneļefektu caur Kulona barjeru atoma kodolā.

Urāna izotopa 238U (*urāns - 238* ir dabā visvairāk izplatītākais urāna izotops) alfa sabrukšana, rodoties *torijam-234* un alfa daļiņai:

   \ ^{238}_{92}U \rightarrow ^{234}_{90}Th + \alpha  \ (^4_2He)    

## Ārējās saites
Kelsijs Gramers

**Allens Kelsijs Gramers** (*Allen Kelsey Grammer*; dzimis  Šarlotē Amālijā, ASV Virdžīnās) ir ASV aktieris, kā arī režisors un producents. Pazīstams ar lomu ASV komēdijseriālos *[[Cheers]]* (1982—1993) un *[[Frasier (seriāls)|Frasier]]* (1993—2004). Ieskaņojis seriāla "Simpsoni" tēlu  Izpalīgu Bobu. Četrkārtējs *[[Emmy balva|Emmy]]* balvas ieguvējs (1994, 1995, 1998, 2004) un divkārtējs Zelta globusa balvas balvas ieguvējs (1996, 2002).

## Ārējās saites
Senšamona

**Senšamona** () ir pilsēta Francijas dienvidaustrumos uz ziemeļaustrumiem no Sentetjēnas, Luāras departamenta trešā lielākā pilsēta (aiz Sentetjēnas un Roānas). Faktiski Sentetjēnas priekšpilsēta. Pilsēta atrodas 45 kilometru attālumā no Lionas.

19. gadsimtā attīstījās kā ogļu ieguves centrs. Mūsdienās rūpniecības centrs. Militārā rūpniecība - tanku ražošana. Apkaimē romiešu akvedukta drupas.

## Cilvēki

Senšamonā ir dzimuši tādi cilvēki kā:

* Alēns Prosts (1955) - autobraucējs
* Ravašols (*Ravachol*, 1859 - 1892) - anarhists

## Atsauces

## Ārējās saites
Bēta sabrukšana

**Bēta sabrukšana** ir atoma kodola radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izsviesta bēta daļiņa — elektrons vai pozitrons. Šajā procesā kodola masa gandrīz nemainās, bet kodola lādiņš izmainās par vienu vienību, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš periodiskajā sistēmā atrodas par 1 vietu tuvāk tās beigām (elektrona izsviešanas gadījumā) vai sākumam (pozitrona izsviešanas gadījumā). Elektrona izsviešanu vienmēr pavada neitrīno (precīzāk — elektronu antineitrīno) izstarošana, bet pozitrona izsviešanu — elektronu neitrīno izstarošana. Tā kā pozitrons ir antidaļiņa elektronam, tas ļoti ātri anihilējas, radot divus (retāk 3) gamma kvantus.

[thumb|right|280px|[Feinmana diagramma neitrona bēta sabrukšanai par protonu, elektronu un elektronu antineitrīno, piedaloties smagajam W<sup>−</sup>bozonam (fundamentālā līmenī d kvarks pārvēršas par u kvarku, izstarojot W− bozonu).]]

Pie bēta sabrukšanas pieskaita arī elektrona satveršanu, kurā tiek izstarots tikai neitrīno, bet kodola lādiņš samazinās par vienu vienību.

Bēta sabrukšana raksturīga tādu izotopu kodoliem, kam ir liels protonu vai neitronu pārsvars. Bēta sabrukšanu nosaka vājā mijiedarbība. Piemēram, β− sabrukšanā vājā mijiedarbība, kuras nesējs ir W<sup>−</sup> bozons, pārvērš neitronu par protonu, elektronu un antineitrīno:
: n^0 \rightarrow p^+ + e^- + \bar{\nu}_e

Savukārt β+ sabrukšanas procesā no protona rodas neitrons, pozitrons un neitrīno:
: \mathrm{energy} + p^+ \rightarrow n^0 + e^+ + {\nu}_e

No vienādojumiem redzams, ka neitrons ir nestabila daļiņa, kas var pati no sevis sabrukt, bet protons iesaistās bēta sabrukšanā tikai tad, ja tiek nodrošināta papildu enerģija.

## Ārējās saites

* Beta Decay  
* Beta Decay — HyperPhysics
Migrācija

**Migrācija** ir pārvietošanās no vienas vietas uz otru:

* dzīvnieku migrācija;
* iedzīvotāju migrācija.
Gilberts Rails

**Gilberts Rails** (, dzimis , miris ) bija britu filosofs, Britu ikdienas valodas filosofijas skolas pārstāvis, kurš ir zināms ar savu Dekarta un dualistiskās tradīcijas kritiku. Vitgenšteina ideju ietekmēts, Rails vēršas pret psihes ķermeņa duālismu, apgalvojot, ka psihes un ķermeņa nošķīrums jau principā ir kategoriāla kļūda un līdz ar to visas kartēziskās tradīcijas pamati ir apšaubāmi. Šī kritika tiek izvērsta G. Raila centrālajā darbā "Psihes jēdziens" (*The Concept of Mind*, 1949).

## Darba "Psihes jēdziens" galvenās idejas

Gilberts Rails darbā "Psihes jēdziens" mēģina atspēkot Dekarta un viņa sekotāju duālistisko pieeju psihes — ķermeņa problēmai. Rails apgalvo, ka Dekarta tipa problēmas analīze jau pašos pamatos ietver kļūdu, kuru viņš dēvē par “kategoriālo kļūdu”. Ar to viņš saprot Dekarta un viņa iedibinātās dualistiskās tradīcijas pieņēmumu, ka ķermenis un apziņa ir vienas kategorijas jēdzieni un attiecīgi arī ir analizējami. Rails apgalvo, ka šie abi jēdzieni ir no atšķirīgām kategorijām un līdz ar to šāda pieeja ir kļūdaina. Jēdzienam “apziņa” nav pastāvīga satura atšķirībā no ķermeņa, līdz ar to nav iespējams tos skatīt, kā vienas kategorijas jēdzienu. Apziņa, kā jēdziens ir abstrakcija, kuras ieviešana ir duālistu kļūda, jo pēc Raila domām mentālie procesi nepastāv šķirti no novērojamās uzvedības, tie ir attiecīgās uzvedības formas. Tā, piemēram, ir ierasts, redzot cilvēku veicam kādu ķermeņa žestu, piedēvēt šim žestam kādu suverēnu, mentālu cēloni, Rails šajā gadījumā teiktu, ka nekā cita, kā vien šī uzvedība un tie mentālie jēdzieni, kā, piemēram, “domāšāna”, “griba” nepastāv metafiziski pirms šīs novērojamās uzvedības. Runājot par Dekarta iedibināto tradīciju, Rails ievieš jēdzienu “spoks mašīnā”, ar to sakot, ka fizikālajā ķermeni pa vidu nemaisās, kaut kāda no šī paša ķermeņa neatkarīga būtība (griba, apziņa, nodoms utt.), kura valda par ķermeņa rīcību, bet gan, ka mentālie jēdzieni ir konceptualizētas ķermeņa darbības. Lai skaidrotu darbības motīvus, Rails izmanto jēdzienu “dispozīcijas”. Gribas kontekstā par dispozīciju var runāt šādi — dispozīcija kaut ko gribēt nav kādas anonīmas “gribas” motivēta, bet gan to var skaidrot ar uzvedību, kura pavada šo dispozīciju. Rails brīdina, ka dispozīcijas jēdzinu nedrīkst jaukt ar mentālo jēdzienu, jo tad radīsies tā pati kategoriālā kļūda, kura rodas nošķirot apziņu no ķermeņa. Pēc Raila, dispozīcijas nav apziņas akti, vai intelektuālas darbības, bet apzīmejums tam, kad cilvēks no daudzām uzvedības alternatīvām izrāda kādu noteiktu.

## Ārējās saites

* Philosophy pages
* Philosophy of Gilber Ryle
Braitona

**Braitona** () ir piejūras kūrortpilsēta Anglijas dienvidos Lamanša krastā. No 1997. gada kopā ar Hovu veido kopēju pilsētu — Braitona un Hova (*City of Brighton and Hove*). No 18. gadsimta beigām līdz mūsdienām Braitona tiek uzskatīta par Anglijas prestižāko kūrortu.

Politikā pazīstama kā Anglijas galveno politisko partiju ikgadējo konferenču vieta, bet mūzikā — kā grupas *[[The Kooks]]* dzimtene.

Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[Brighton & Hove Albion F.C.|Brighton & Hove Albion]]*, kas spēlē Premjerlīgā.

## Vēsture
Pirmoreiz minēta 1086. gadā Pastarās tiesas grāmatā kā *Bristelmestune*. 1514. gadā to nodedzināja franči. 18. gadsimta vidū ārsts Ričards Rasels (*Richard Russell*) sāka pielietot Braitonas jūras ūdeni ārstniecībā, un gadsimta otrajā pusē Braitona kļuva par Anglijas slavenāko kūrortu. 1841. gadā pilsētu ar Londonu savienoja dzelzceļš, kas deva papildus impulsu pilsētas attīstībā. 1997. gadā Braitonas nemetropoles distriktu apvienoja ar Hovas nemetropoles distriktu, izveidojot Braitonas un Hovas unitāro pašvaldību, kurai 2001. gadā piešķīra lielpilsētas statusu.

## Ievērojamas vietas
* Braitonas karaliskais paviljons (*Royal Pavilion*) — bijusī Anglijas karaļa rezidence.
* Braitonas mols (*Brighton Pier*)
* Volka elektriskais vilciens (*Volk's Electric Railway*) — vecākais funkcionējošais elektrovilciens pasaulē.

## Cilvēki
* Obrijs Bērdslijs (*Aubrey Beardsley*, 1872—1898) — mākslinieks
* Džordana (*Jordan*, 1978) — modele
* Stīvs Ovets (*Steve Ovett*, 1955) — vieglatlēts
* Gilberts Rails (*Gilbert Ryle*, 1900—1976) — filozofs
* Martins Rails (*Martin Ryle*, 1918—1984) — radioastronoms

## Atsauces

## Ārējās saites