open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Afganistānas lapsa

**Afganistānas lapsa** (*Vulpes cana*) ir suņu dzimtas (*Canidae*) lapsu ģints (*Vulpes*) viena no sugām. Afganistānas lapsu mēdz saukt arī par **blanforda lapsu**.

Afganistānas lapsa apdzīvo tuksnešus un pustuksnešus, stepes un kalnus Afganistānā, Ēģiptē, Turkmenistānā, Irānas ziemeļos, Pakistānā, Palestīnā un Izraēlā. Tās var satikt arī Saūda Arābijā, Jemenā un Omanā.

## Izskats un ieradumi
Kā visām tuksneša lapsām Afganistānas lapsai ir lielas ausis, kas palīdz dzesēt ķermeni. Tomēr atšķirībā no citām tuksnešu lapsām, tai nav ar spalvām klātas ķepas, kas varētu tās pasargāt no karstajām smiltīm. Afganistānas lapsas aste ir gandrīz tikpat gara kā augums. Kažoka krāsa ir gaiši ruda, ar baltu vēderu un melnu astes galu. Lapsas augstums skaustā ir 30 cm, ķermeņa garums 42 cm, astes garums 30 cm, svars 1,5-3 kg.

Afganistānas lapsa atšķirībā no citām lapsām ir izteikta visēdāja, un uzturā labprāt lieto arī vīnogas, melones un pat maurlokus un olīves. Kā arī tās ēd kukaiņus.

Afganistānas lapsa bērnus iznēsā 50-60 dienas, parasti piedzimst 1-3 kucēni. Ar pienu māte bērnus baro 2 mēnešus. Jaunās lapsas dzimumbriedumu sasniedz 8-12 mēnešu vecumā. Lapsas dzīvo apmēram 4-5 gadus, bet var nodzīvot arī ilgāk - līdz 10 gadiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20100924135828/http://www.arkive.org/blanfords-fox/vulpes-cana/
* http://www.iucnredlist.org/details/23050
Ūve Zēlers

**Ūve Zēlers** (; dzimis  Hamburgā, miris  Norderštetā) bija bijušais Vācijas futbolists. Visu savu karjeru viņš aizvadīja Hamburger SV komandā un Rietumvācijas izlases rindās 72 spēlēs guva 43 vārtus.

2004. gadā Pele viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Miris 2022. gada 21. jūlijā savās mājās Norderštates pilsētā 85. gadu vecumā.

## Sasniegumi
**Hamburger SV**

* Bundeslīga: 1959–60
* DFB Pokal: 1962–63

**Individuālie sasniegumi**

* Vācijas gada futbolists: 1960, 1964, 1970
* Bundeslīgas labākais vārtu guvējs: 1964
* FIFA 100

## Ārējās saites

## Atsauces
Boja

[thumb|175px|Kuģu ceļa boja [Rīgas brīvostas akvatorijā, Daugavā]]
**Boja** ir speciālas konstrukcijas un krāsojuma peldošais navigācijas līdzeklis, kas kalpo kuģu ceļu, jūras vai ostu kanālu, enkurvietu, kuģošanai bīstamu šķēršļu un citu jūras navigācijai bīstamu vietu iezīmēšanai. Nostiprināts pie ūdenskrātuves dibena ar enkuru vai trošu palīdzību. Atkarībā no funkcijām un nozīmes, bojas tiek dažādi krāsotas.

* **Ass boja** — boja, kas norāda drošas kuģošanas vietu ap to, t.i. kanāla vidus boja.
* **Atsevišķas bīstamības bojas** — bojas, kas apzīmē atsevišķas kuģošanai bīstamas vietas, kurām apkārt ir navigācijai piemēroti apstākļi.
* **Avārijas vraku bojas** — bojas, ko izmanto tikko nogrimušu vraku apzīmēšanai, ja tas rada kuģošanai paaugstinātu bīstamību.
* **Kardinālās bojas** — bojas, kas norāda, kura to puse (ziemeļu — N, austrumu — E, dienvidu — S, rietumu — W) ir droši kuģojama.
* **Speciālās nozīmes bojas** — bojas, ko izmanto īpašu vietu vai īpatnību norādīšanai navigācijā.
* **Kuģu ceļa bojas** jeb **farvatera bojas** - bojas, ko izmanto kuģu ceļa ieiešanai ostā iezīmēšanai: kuģim nākot no reida jūrā uz ostu, kuģu ceļu jeb farvateru iezīmē ar sarkanām bojām tā kreisā un zaļām bojām tā labā borta pusē.

## Skatīt arī
* Ūdens navigācijas termini
Makss Štirners

**Johans Kaspars Šmits** (), biežāk pazīstams pēc pseidonīma **Makss Štirners** (; dzimis , miris ) bija vācu filozofs, kurš tiek uzskatīts par nihilisma, eksistenciālisma, postmodernisma un individuālā anarhisma priekšteci. 1844. gadā Leipcigā tika izdots viņa darbs "Vienīgais un viņa īpašums" (*Der Einzige und sein Eigentum*), kurš no tā laika vairākkārt izdots daudzās valodās.

Dzimis 1806. gadā Baireitā flautas izgatavotāja ģimenē. Kad Štirneram bija seši mēneši, tēvs nomira. Pēc diviem gadiem māte apprecējās otrreiz, un ģimene pārcēlās uz Kulmu, šeit pagāja Štirnera bērnības gadi.

Divdesmit gadu vecumā sāka filoloģijas, filozofijas un teoloģijas studijas Frīdriha Vilhelma Universitātē (tagad Humbolta Berlīnes universitāte), kur iesaistījās grupā *Die Freien*, kurā pulcējās jaunhēgelieši (piemēram, Bruno Bauers, Kārlis Markss, Frīdrihs Engelss, Ludvigs Feijerbahs un Arnolds Rūge). Savu pazīstamāko darbu "Vienīgais un viņa īpašums" sarakstīja, strādādams par meiteņu ģimnāzijas skolotāju. Pēc darba publicēšanas bija spiests amatu atstāt.

## Ārējās saites

* Makša Štirnera ''Der Einzige und sein Eigentum'' pilns teksts  
* Max-Stirner-Gesellschaft e.V. 
* Max Stirner im LSR-Projekt
Paparde (nozīmju atdalīšana)

**Paparde** var būt:
* Paparžaugs;
* Paparde — stacija dzelzceļa līnijā Gulbene—Alūksne;
* Paparzes upes cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Papardes
UTC-9:30

thumb|500px|UTC-9:30: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaisi zils - jūras teritorijas

**UTC-9:30** laika zonu izmanto:
## Kā standarta laiku (visu gadu)

* 
** Marķīza salas
Lincoln Cosmopolitan

**Lincoln Cosmopolitain** tika ražots Ford meitas uzņēmumā Lincoln no 1949. gada līdz  sākumam kā vidējās klases sedans. Tas bija aprīkots ar četru ātrumu manuālo transmisiju un 5,5 litru V8 dzinēju. Tam bija arī aerodinamiska motora pārsega emblēma, arī nolaižamais jumts. Tāpat kā Continental modelis , *Cosmopolitain* durvis vērās pretēji mūsdienu auto lietotajām.

thumb|left|1949. g. Lincoln Cosmopolitan četru durvju sedans
thumb|center|1951 Lincoln Cosmopolitan ar paceļamo jumtu
thumb|left|1954. g. Lincoln Cosmopolitan
Lincoln Capri

**Lincoln Capri** bija vidējās klases automobilis, kas tika pārdots Ford Lincoln luksusa klasē. Plašākas sabiedrības acīs tas parādījās 1952. gadā, savukārt 1959. gadā modelis tika izņemts no tirdzniecības. Preses izdevums *Life* piešķīra tam titulu "Drošākais 1955. gada auto". Tā virsbūve pazuda no pircēju acīm pēc Ford Victoria nozušanas. Lincoln Capri bija aprīkots ar 5,6 L V8 motoru, ar trīs ātrumu pārnesumkārbu. Tā masa bija 1925 kilogrami. Automobilis bija tikpat garš kā modernais Lincoln Town, 4486 mm garumā. Modelis slavens ar to, ka tajā pirmoreiz tika ieviesta ierīce automātiskai lukturu gaismas spožuma regulēšanai.

400px|thumb|left|1953. g. četrdurvju Lincoln Capri sedans

## Izmantotā literatūra
* Standard Catalogue of American Cars, 1945-1975.
Ford Consul Classic

**Ford Consul Classic** (**Consul 315** — eksporta versija) bija vidēja izmēra auto, kas tika ražots Apvienotaja Karalistē no 1961. līdz 1963. gadam. Tam tika piešķirts Ford kods 109E vai 116E, atkarībā no motora izmēra.

Izskatā tas līdzinājās populārajam Ford Anglia modelim. Ford Consul Classic bija citādāks — pretēji vērsts aizmugures logs, dubultās priekšējās lampas un arī atšķirīga auto priekšpuse. Salonā tam bija atdalītie priekšējie sēdekļi, aizmugurējais sēdeklis parasti bija pārklāts ar PVC un, izņēmumos, arī ar ādu. Varēja izvēlēties modeli starp divām pamatkrāsām. 

Consul Classic (Ford Consul Classic) arī pēc mehāniskās uzbūves līdzinājās Anglia, tikai izmantoja lielāku, 1340 kubikcentimetru (cm³) motoru. No 1962. gada bija pieejams arī 1498 cm³ Ford Kent variants. Auto bija 241 mm bremžu diski, un 1500. versija bija aprīkota ar četru ātrumu pārnesumkārbu, ar zobratu pārnesumu sinhronizāciju. Auto priekšējā amortizācijas sistēma bija neatkarīga, izmantojot Macpherson statņus. Aizmugurē lietoja ass pus-elipsveidīgas šaurās atsperes. 

1963. gadā par Consul Capri pēcteci kļuva Ford Corsair. Kopā tika izgatavotas 111 225 Classic un 18 716 Capri (iekļaujot 2002 „GT”) versijas. Papildu tika saražoti 17 furgontipa vieglie auto. Tas bija Ford Dealership „Hughes Limited” darbs, kas atradās Nairobi, Kenijā. Viens no šiem auto 1964. gadā nonāca Lielbritānijā un joprojām atrodams Anglijas dienvidaustrumos.

## Consul Capri

Consul Capri (335) bija bāzēts uz Classic modeļa, tā bija 2,51 metru gara kupeja. 

## Veiktspēja

1961. gadā preses izdevums The Motor veica testa braucienus un aprēķinu gaitā ieguva sekojošo:
* Maksimālais ātrums 126,2 km/h;
* Ieskrējiens no 0 līdz 97 km/h tika veikts 22,5 sekundēs;
* Degvielas patēriņš — 7,89 l/100 km.

Kopā ar nodokļiem testa auto izmaksāja 801 mārciņas. 

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* 1962. gada Ford 'Classic' bildes
* Jaunzēlandes Ford Classic klubs
Dārtmūras ponijs

**Dārtmūras ponijs** ir poniju šķirne, kas dzīvo Anglijas dienvidu daļā, ganoties Dārtmūras  tīreļos Devonā arī kā savvaļas zirgi. Dārtmūras ponijs ir dzīvojis Anglijas dienvidos gadsimtiem ilgi. Par šo šķirni ir saglabājušās rakstiskas liecības no 11. gadsimta, bet liecību par šķirnes izveidi nav daudz. Gadsimtu laikā poniji nav daudz mainījušies savā izskatā. Tiem ir mierīgs, draudzīgs raksturs, un tie ir viegli apmācāmi, tādēļ tos iesaka kā bērnu pirmos zirgus. Anglijā bērni ar Dārtmūras ponijiem startē visās zirgu sporta disciplīnās.

Gadsimtiem Dārtmūras poniji ir izmantoti lauksaimniecības darbos, un pateicoties tīreļu skarbajam klimatam, tie ir ļoti pieticīgi, izturīgi un spēcīgi. Tos plaši izmantoja kā kravu nesējus alvas raktuvēs un akmeņu lauztuvēs. Lai gan  bija reģistrēti 28 000 indivīdi, mūsdienās Dārtmūras ponijs tiek pieskaitīts pie retajām šķirnēm, poniju skaits šodien ir apmēram 5000. Lai veicinātu šķirnes izdzīvošanu,  tika izveidots Dārtmūras Nacionālais parks Devonā. Kopš tā laika poniju skaits lēnām pieaug.

## Izskats
thumb|250px|left|Dārtmūras poniji savvaļā
Dārtmūras ponijam ir neliela galva ar tālu novietotām acīm un ausīm. Dārtmūras ponijam ir spēcīgi krusti, īsas kājas ar izturīgiem nagiem un vidēji blīvi kauli. Tiem ir biezas un garas krēpes un astes. Ponijiem ir mīkstas gaitas, brīvām plūstošām kustībām. Dārtmūras poniju augums skaustā ir 1,16—1,27 m. Apmatojuma krāsa pēc šķirnes standartiem drīkst būt bēra, sirma, tumši ruda, ruda, salna un dārka. Mēdz būt arī dābolaini sirmi poniji, bet tie tiek izbrāķēti. Dārkajiem zirgiem nedrīkst būt pārāk lieli baltie laukumi. Dārtmūras poniju baltie laukumi savstarpēji parasti ir līdzīga rakstura. Dārtmūras ponijam ir maigs raksturs, tie ir draudzīgi, mierīgi un uzticami. Tie ir inteliģenti un ātri mācās.

## Vēsture un mūsdienas
Dārtmūras poniji tika plaši pielietoti raktuvju darbos. Kad raktuves tika slēgtas, daļu poniju turpināja izmantot zemnieku saimniecības, bet lielākā daļa tika palaista tīreļos brīvībā. Ponijus  lietoja cietumu apsargi, pārvadājot cietumniekus. Tas tika darīts līdz pat . 1924. gadā tika izveidota Dārtmūras poniju apvienība un izveidota ciltsgrāmata. 1922. gadā Dārtmūras ponijs tika sakrustots ar arābu zirgu, arābu ērzeļi tika izmantoti vairākās paaudzēs. Dārtmūras ponijs ir krustots arī ar Velsas poniju un fella poniju.

Grūti laiki ponijiem bija abi pasaules kari, gan Pirmais, gan Otrais pasaules karš. Vietējie cilvēki šajā laikā izglāba šķirni, darbojoties neatkarīgi no oficiālās apvienības. Dārtmūras poniji tiek audzēti ne tikai Lielbritānijā, tos audzē arī Eiropas kontinentā un Ziemeļamerikā. Tos parasti izmanto kā jājamzirgus bērniem, bet ar tiem var jāt arī pieauguši cilvēki, un tos var lietot arī iejūgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dartmoor Pony Society
* Fighting for the Survival of the Dartmoor Pony
* Welcome to Devon Ponies
Nirvana

***Nirvana*** bija amerikāņu rokgrupa, kuru izveidoja
dziedātājs un ģitārists Kurts Kobeins un basģitārists Krists Novoseliks Aberdīnā,
Vašingtonas štatā, 1987. gadā. Nirvana sastāvā bijuši daudzi bundzinieki, visilgāk
tajā bijis ir Deivs Grols, kurš pievienojās grupai 1990. gadā. Neskatoties uz
tikai trijiem izlaistajiem pilnmetrāžas studijas albumiem savā septiņu gadu karjerā,
Nirvana tiek uzskatīta par vienu no ietekmīgākajām un svarīgākajām rokgrupām mūsdienās.

1980. gadu beigās Nirvana izveidojās kā daļa no Sietlas grandžmūzikas,
izlaižot savu pirmo albumu “Bleach” ierakstu kompānijā Sub Pop 1989. gadā. Grupa
nāca klajā ar izstrādātu skaņu, kas pamatojās uz dinamiskiem kontrastiem, bieži
starp klusām vārsmām un skaļiem, smagiem piedziedājumiem. Pēc līguma
parakstīšanas ar lielo kompāniju DGC Records, Nirvana guva negaidītus panākumus
ar "Smells Like Teen Spirit", pirmo singlu no grupas otrā albuma Nevermind
(1991). Nirvana pēkšņie panākumi tika plaši popularizēti alternatīvā roka
sabiedrībā un solists Kurts Kobeins tika minēts medijos kā "savas paaudzes
runasvīrs".

Nirvana karjera beidzās pēc Kurta Kobeina nāves 1994.gadā.
Kopš savas debijas, grupa ir pārdevusi vairāk nekā 25 miljonus ierakstu ASV un
vairāk nekā 75 miljonus ierakstu visā pasaulē, padarot tos par vienu no
vislabāk pārdotajām grupām pasaules vēsturē.

## Grupas dalībnieki

* Kurts Kobeins&nbsp;— vokāls, ģitāra (1987—1994)
* Krists Novoseličs&nbsp;— basģitāra (1987—1994)
* Deivs Grols&nbsp;— bungas, vokāls (1990—1994)

### Bijušie dalībnieki
* Ārons Burčhards&nbsp;— bungas (1987—1988)
* Deils Krovers&nbsp;— bungas (1988, 1990)
* Deivs Fosters&nbsp;— bungas (1988)
* Čeds Čenings&nbsp;— bungas (1988—1990)
* Džeisons Evermens&nbsp;— ģitāra (1989)
* Dens Peters&nbsp;— bungas (1990)

### Koncerttūru dalībnieki
* "Big" John Duncan&nbsp;— ģitāra (1993)
* Peta Smīra&nbsp;— ģitāra, vokāls (1993—1994)
* Lori Goldstons&nbsp;— čells (1993—1994)
* Melora Krīgera&nbsp;— čells (1994)

## Diskogrāfija
* *[[Bleach (album)|Bleach]]* (1989)
* *[[Nevermind]]* (1991)
* *[[In Utero]]* (1993)

## Skatīt arī
* "Smells Like Teen Spirit" (Nirvana dziesma)

## Ārējās saites
Pedele (nozīmju atdalīšana)

**Pedele** var būt:
* Pedele - apdzīvota vieta Valkas novada Valkas pagastā.
* Pedele - upe Latvijā un Igaunijā.
Konrāds Ubāns

**Konrāds Ubāns** (pilnā vārdā **Aleksandrs Kārlis Konrāds Ubāns**;  — ) latviešu mākslinieks, biedrību Rīgas mākslinieku grupas un "Sadarbs" biedrs. Ubānu uzskata par izcilu ainavistu un intīmu noskaņu ainavas meistaru. Eļļas tehnikā gleznoja portretus, klusās dabas, aktus, darbojās arī grafikā, tēlniecībā, keramikā. 

## Dzīvesgājums
Dzimis Rīgā, Rīgas dzelzceļa strādnieku ģimenē. No 1902. līdz 1910. gadam mācījās Odiņa komercskolā, tad pusgadu Odesas mākslas skolā. 1911. gadā sāka mācīties Rīgas pilsētas mākslas skolā, Pirmā pasaules kara laikā turpināja mācības Penzas mākslas skolā. 1916. gada Ubānu mobilizēja Krievijas impērijas armijā, pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas viņš 1918. gadā atgriezās dzimtenē. 

1920. gadā notika viņa pirmā personālizstāde. Tai pašā gadā viņš sāka strādāt Rīgas pilsētas mākslas muzejā kā direktora Burkarda Dzeņa palīgs. 1922. gadu pavadīja studiju braucienā pa Vāciju un Franciju. Nākamajā gadā notika viņa otrā personālizstāde. 1925. gadā Vilhelma Purvīša aicināts viņš uzsāka darbu Latvijas Mākslas akadēmijā, kur bija gleznošanas pasniedzējs. Šajā darba vietā viņš strādāja līdz pat 1940. gadam.

Padomju varas laikā kļuva par LMA Glezniecības katedras docentu, bet vēlāk (1946) par glezniecības profesoru. 1969. gadā notika viņa ceturtā personālizstāde, bet 1980. gadā viņa pēdējā personālizstāde, kura bija visplašākā pēc savu darbu kopskaita. Miris 1981. gadā, apglabāts Rīgas Meža kapos.

## Mākslinieciskā darbība
Ubāns gleznoja portretus, klusās dabas, bet jo īpaši Rīgas nomali Pārdaugavā un Daugavas ieleju, kur stāvajā Pērses upes krastā iepretim Kokneses pilsdrupām K. Ubānam bija vasaras māja.

Viņš ir sacījis šādus vārdus: “Man ļoti patīk Pērse, Daugavas krasti, un es esmu vairākas reizes no Pļaviņām nostaigājis līdz Skrīveriem un vērojis. Šis posms, man liekas, ir viens no skaistākajiem mūsu Daugavas posmiem. Man ir varbūt zināmā mērā romantiska daba, un es, vārdu sakot, tur sajūtu to, kas man ir tuvs. Tur es esmu no sevis visvairāk dabūjis ārā. Koknesē es biju pilnīgi savā elementā.”
1930. gados Ubāna ainavas ieguva monolītu un episku raksturu, krāsu kāpinājumu sasniedzot saulrieta gleznojumos. Saulriets padarīja iespējamas visplašākās krāsu simfonijas.

Anšlava Eglīša domas par K. Ubānu.: “Ubāns bija glīts, kulturāla paskata cilvēks. Vidēja, bet samērīga auguma. Vienmēr rūpīgi nokopies, tumšā uzvalkā. Vienmēr ļoti laipns, viņš tomēr turēja lūpas tikko viežamu ironisku smaidu. Viņš bija ļoti savaldīgs, nekad nesteidzās, nekad neiekarsa un neielaidās strīdos.”

## Atsauces
Varžupīte (nozīmju atdalīšana)

**Varžupīte** var būt:
* Varžupīte - Daugavas kreisā pieteka Daugmales pagastā
* Varžupīte - Pedeles pieteka Valkā
* Brantupītes cits nosaukums
* Vāržupītes cits nosaukums
Korsaks

**Korsaks** (*Vulpes corsac*) jeb **stepes lapsa** ir suņu dzimtas (*Canidae*) lapsu ģints (*Vulpes*) plēsējs. Korsaks ir vidēja izmēra lapsa, un ir izplatīta visā Āzijas stepes biomā. Īpaši daudz to ir Afganistānā, Ķīnas ziemeļos, Irānā, Indijā, Kazahstānā, Kirgizstānā, Mongolijā, Pakistānā, Krievijā, Turkmenistānā un Uzbekistānā. Korsaki ir ļoti sabiedriskas lapsas, to alas ir savstarpēji savienotas lielos un plašos labirintos. Kopīgajam labirintam ir daudz priekšrocību, dzīvojot stepēs, pustuksnešos un kalnainos apvidos. Tā kā korsaks ir iecienīts kažokzvērs, tad tā populācija ir apdraudēta pārāk intensīvo medību dēļ. 

## Izskats
thumb|left|240px|Korsaks ar vasaras apmatojumu
Korsaks ir pelēks vai pelēcīgi ruds ar sudrabotu akotu. Tam ir gandrīz balta seja un pazode. Ķermeņa garums ir 50—60 cm, astes garums 25—35 cm. Korsakam atšķirībā no citām lapsām ir smalki zobi un plats galvaskauss. Astes gals ir melns. Korsakam ir līki, asi nagi, un tas var uzrāpties kokā. Ausis palielas, bet īsāks purns nekā rudajai lapsai. Tas ir tuvs radinieks Amerikas korsakam un polārlapsai, bet ģenētiski vistuvāk — Tibetas smilšu lapsai. 

## Ieradumi
Korsaki ēd dažādus mazus dzīvniekus, putnus, grauzējus un kukaiņus, dažreiz arī maitu. Korsaks bieži aprok savu medījumu, īpaši grauzējus. Tas pamatā medī naktī. Korsakam ir ļoti laba redze, dzirde un oža. Ļoti reti uzturā lieto augus. Izaudzinājis bērnus, korsaks dažus mēnešus pavada, sirojot pa stepi. Tas nevar iet pa mīkstu sniegu, un sniega sasnigšana bieži nozīmē daudzu dzīvnieku nāvi. Korsaks patērē maz ūdens. 

Korsaks veido monogāmus pārus uz visu mūžu. Grūsnība ilgst 8 nedēļas, piedzimst 2—6 kucēni. Korsaka mūža garums ir 3—12 gadi, dzimumbriedumu sasniedz 9—10 mēnešos. Visbiežāk savu midzeni korsaks iekārto susliku alās, reizēm ieņem vecas āpšu un rudo lapsu alas. Pats alas rok ļoti reti. Korsaka galvenais ienaidnieks ir vilks, bet to medī arī rudā lapsa. Korsaks var ātri skriet, sasniedzot ātrumu līdz 50 km/h, bet ātri nogurst.

## Sistemātika
Korsakam ir trīs pasugas:
* *Vulpes corsac corsac*
* *Vulpes corsac kalmykorum*
* *Vulpes corsac turcmenicus*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Corsac Fox
Integrētā kopnes struktūra

[right|thumb|300px|pabeigtas [Starptautiskā kosmosa stacija|SKS datormodelis (pēc 2006. gada plāna)]]
**Integrētā kopnes struktūra** (, *ITS*) ir Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) mugurkauls, pie kura piemontētas saules baterijas, radiatori, stacijas moduļi un citas konstrukcijas. Kopnes konstrukcija uz SKS tika nogādāta pa sastāvdaļām ar Space Shuttle kosmoplāniem.

## Sastāvdaļas

### Kopnes un saules bateriju montāžas secība
Tjūringa mašīna

**Tjūringa mašīna** ir 1936 g. angļu matemātiķa Alana Tjūringa piedāvāts matemātisks datora modelis. Tas ir visnozīmīgākais no teorētiskajā datorzinātnē izmantotajiem skaitļošanas modeļiem, jo precīzi raksturo to, ko iespējams aprēķināt ar mūsdienās izmantotajiem datoriem. Tjūringa mašīna ir abstrakts modelis - tā nav paredzēta izgatavošanai un praktiskai lietošanai.

## Uzbūve

thumb|right|300px|Tjūringa mašīnas lente. Galviņa atrodas virs simbola "0", bet automāts atrodas stāvoklī ''q''<sub>1</sub>. (Zīmēts pēc Minsky, 1967, 121. lpp.).

Tjūringa mašīna sastāv no trīs daļām:
; lente
: lente ir bezgalīgi gara un tā sastāv no šūnām, kurās ir simboli un tukšumi. Tukšums tiek apzīmēts ar simbolu λ.
; automāts
: Automāts darbina galviņu, kas var pārvietoties pa labi, pa kreisi, apskatīt attiecīgajā rūtiņā esošo simbolu vai ierakstīt tur jaunu simbolu.
; programma
: Programma ir tabula, kurā ir aprakstītas komandas, kuras jāizpilda automātam.

## Darbība

# Sākumā uz Tjuringa mašīnas lentes atrodas simbolu virkne, kuru sauc par ievadvārdu. Automāts atrodas noteiktā stāvoklī — *q*1. Tātad — pēc simbola, kuru redz automāts, varam noteikt kolonu, pēc stāvokļa — rindiņu. Vietā kur krustojas kolona ar rindiņu atrodas komanda, kas automātam jāizpilda.
# Komanda sastāv no trīs daļām. Piemēram, ja komanda ir (*b*, *R*, *q*3) — tas nozīmē, ka automātam rūtiņā jāieraksta simbols "b", jāpārvietojas pa labi (R - pa labi, L — pa kreisi, N — palikt uz vietas) un jāmaina stāvoklis uz *q*3.
# Tādu rūtiņu, kur ir komanda — rakstīt to pašu simbolu, palikt uz vietas, tajā pašā stāvoklī — sauc par apstāšanās rūtiņu.
# Tādu stāvokli, kur visas ir apstāšanās rūtiņas sauc par apstāšanās stāvokli.

## Ārējās saites
Kāpas lapsa

**Kāpas lapsa** jeb **Kāpzemes lapsa** (*Vulpes chama*) ir suņu dzimtas (*Canidae*) lapsu ģints (*Vulpes*) plēsējs. Kāpas lapsa dzīvo Dienvidāfrikā, Zimbabvē un Angolā. Tā dod priekšroku atklātām vietām savannā un pustuksnešos.

## Izskats un ieradumi
Kāpas lapsa ir neliela auguma dzīvnieks ar slaidu, vieglu ķermeni uz tievām, garām kājām. Ķermeņa garums 45–61&nbsp;cm, aste 30–40&nbsp;cm, augstums skaustā 28–33&nbsp;cm, svars 3–4&nbsp;kg. Lapsai ir lielas ausis, kas palīdz atdzesēt ķermeni. Tās mugura ir ar melniem vai sudrabaini pelēkiem akotmatiem, sāni un vēders gaiši dzelteni. Astes gals melns.

Kāpas lapsa ir nakts dzīvnieks. Pa dienu tā slēpjas savā alā. Kāpas lapsa rok alas vai atrod dabīgas slēptuves zem akmeņiem. Tā ir visēdāja, un medī sīkus zīdītājus, rāpuļus, ēd arī maitu un kukaiņus, kā arī augļus.

Kāpas lapsas dzīvo pāros, reizēm tās veido komūnas ar vienotu alu sistēmu. Atšķirībā no citām lapsām tās pārojas visu gadu. Grūsnība ilgst 51—53 dienas, parasti piedzimst 3—6 kucēni. Tie tiek baroti ar pienu 6—8 nedēļas. Mazuļi paliek ģimenē līdz gada vecumam. 
Kāpas lapsas mūža garums ir līdz 10 gadiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20090411021917/http://www.wildcru.org/research/es/capefox.htm
* http://home.intekom.com/ecotravel/Guides/Wildlife/Vertebrates/Mammals/Smaller/Cape_Fox.htm 
* http://www.krugerpark.co.za/africa_cape_fox.html
Kleina pudele

thumb|Kleina pudele trīsdimensionālā telpā
**Kleina pudele** ir slēgta virsma, kas telpu, kur tā atrodas, nesadala divās daļās. Tas nozīmē, ka no jebkura telpas punkta, kurā ir Kleina pudele, var nokļūt uz jebkuru citu telpas punktu, nešķērsojot Kleina pudeli.

Kleina pudeli pirmo reizi aprakstīja 1882. gadā Vācijas matemātiķis Fēlikss Kleins.

## Skatīt arī
* Mēbiusa lente

## Ārējās saites
One Hot Minute

thumb|200px|Albuma vāks.

***One Hot Minute*** (no angļu valodas — 'Viena karsta minūte') ir amerikāņu alternatīvā roka grupas *[[Red Hot Chili Peppers]]* sestais albums, kuru izdevusi kompānija *[[Warner Records|Warner Bros. Records]]* . Pēc iepriekš izdotā albuma *[[Blood Sugar Sex Magik]]* grupu pameta tās ģitārists Džons Frušante, kurš bija neapmierināts ar savu statusu grupā. Viņa vietā grupā ienāca Deivs Navaro (*Dave Navarro*). Līdz ar to arī šajā albumā izmainījās grupas kopējais stils. Viņi mazāk dziedāja par seksu un mīlestību, kā to darīja iepriekš, bet vairāk pievērsās tādām lietām kā narkotikas un depresija.
Opeth

thumb|235px|"''Opeth''" 2008. gadā koncerta laikā Somijā.

**"''Opeth''"** ir zviedru smagā metāla mūzikas grupa, kura 1990. gadā dibināta Stokholmā. Tajā ir bijušas vairākkārtīgas sastāva izmaiņas. Vienīgi solists, ģitārists un dziesmu autors Mikaels Akerfelds (*Mikael Åkerfeldt*) ir palicis grupā visu tās pastāvēšanas laiku. Viņš tai pievienojas neilgi pēc grupas izveidošanas.

Pirms *Opeth* pievērsās skandināvu nāves metāla mūzikas žanram, tās mūzikā konsekventi bija jūtama progresīvās mūzikas, folkmūzikas, blūzroka un džeza apvienojums. *Opeth* dziesmas parasti ir garas.
Ņūforistas ponijs

**Ņūforistas ponijs** ir zirgu šķirne, kas dzīvo Anglijas dienvidu daļā, ganoties Hempšīras mežos kā savvaļas zirgs. Par šiem ponijiem ir rakstiskas liecības jau no 1016. gada. Mūsdienās, lai arī poniji ganās savvaļā, tie pieder vietējiem iedzīvotājiem, kas apvienojušies organizācijā, kas tiek saukta par Ņūforistas komūnu. Jau no viduslaikiem Ņūforistas komūnai bija tiesības ganīt savus ponijus vietējos mežos, un šī kārtība ir spēkā vēl joprojām. Katru gadu poniji tiek savākti aplokā, saskaitīti un pārbaudīti, daļa tiek palaista atpakaļ mežā, bet daļa pārdota. Vēsturiski komūnas ideja bija vērtīgākos ponijus saglabāt vairošanās programmai, mazāk vērtīgos izpārdot. Tomēr praksē viss izvērtās otrādu; labākie poniji tika pārdoti par iespējami augstāku cenu, toties sliktākie palaisti atpakaļ mežā. Tas noveda pie šķirnes kvalitātes pazemināšanās.

Ņūforistas poniju šķirnes ciltsgrāmata tika izveidota 1906. gadā. Lai uzlabotu šķirni, ik pa laikam Ņūforistas ponija šķirne tika krustota ar Velsas, Dārtmūras, Eksmūras, Hailendas un Deilas poniju šķirnēm, kā arī ar arābu zirgu un tīrasiņu zirgu šķirnēm, lai palielinātu Ņūforistas ponija augumu un uzlabotu eksterjeru. No 1918. gada līdz 1919. gadam mežā kopā ar ponijiem tika palaists polo šķirnes ērzelis Fild Maršals, kuram ir bijusi manāma ietekme uz savvaļas poniju izskatu un īpašībām. Pēdējos 50 gadus šķirnei nav bijuši citu šķirņu piejaukumi.

## Izskats un īpašības
thumb|left|200px|Salns Ņūforistas ponijs
Mūsdienās Ņūforistas ponijs ir jaudīgs, inteliģents un izturīgs ponijs, tas ir slaidāks kā lielākā daļa angļu poniju, tādēļ tas ir iemīļots jājamzirgs bērniem. Taču tas ir pietiekami spēcīgs un muskuļots, lai nestu pieaugušu jātnieku. Tā augums skaustā var būt līdz 1,48 m. Standartos nav noteikts zemākais augstums, bet tie nemēdz būt zem 1,20 m. Zirgu šovos poniji tiek dalīti divās klasēs: auguma sekcija 1,38 m un zemāki (grupa A), auguma sekcija virs 1,38 m (grupa B). Ņūforistas ponijiem ir draudzīgs un maigs raksturs.

Ņūforistas poniji var būt jebkādā krāsā, taču ne dābolaini, dārki vai losi. Palsi vai ļoti gaiši rudi poniji ir pieļaujami tikai ķēvēm un kastrātiem. Nav pieļaujamas zilas acis. Baltas zīmes var būt tikai uz galvas un kājām līdz lecamajām locītavām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20090129230846/http://newforestpony.com/
* http://www.nfed.co.uk/
* http://www.ansi.okstate.edu/breeds/horses/newforest/
Pērse

**Pērse** ir Daugavas labā pieteka, kas tek caur Madonas un Aizkraukles novadiem. Upi šķērso autoceļi A6, P79, P80 un Rīgas – Krustpils dzelzceļa līnija.

## Upes raksturojums
Sākas Kārdeces mežā Sausnējas pagastā. Augštecē tek pa Vidzemes augstienes dienvidu daļu kā sekls grāvis krūmainās pļavās un jauktos mežos. 10 km garā posmā upes kritums sasniedz 88 m. Lejpus Iršupītes ietekas gultne 25 km garā posmā regulēta ar kritumu 33 m. Lejpus Bormaņiem upe veido 3-4 m dziļu ieleju, kas tālāk pakāpeniski padziļinās līdz 30 m. Pirms Pļaviņu HES ūdenskrātuves ierīkošanas, kas upes kritumu samazināja par ~30m, lejtecē atradās Pērses ūdenskritums. Pie Pērses ietekas Daugavā - Kokneses pilsdrupas.

## Lielākās pietekas

### Labā krasta
* Iršupīte (9 km), 
* Recija (9 km), 
* Paskule (8 km), 
* Atradze (5 km),

### Kreisā krasta
* Pelava (22 km).

## Lielākās apdzīvotās vietas krastos
* Bormaņi, 
* Koknese.

## Atsauces
Boļeslavs III

**Boļeslavs III** var būt:

* Boļeslavs III ((*Boleslav III. Ryšavý*) (?—1037) - Čehijas kņazs
* Boļeslavs III Greizmutis (*Bolesław III Krzywousty*) (1085—1138) - Polijas lielkņazs

## Sk. arī
* Boļeslavs
* Boļeslavs I
* Boļeslavs II
Smārdes pagasts

**Smārdes pagasts** ir Tukuma novada teritoriāla vienība Zemgales ziemeļos. Robežojas ar Tukuma un Jūrmalas pilsētām, kā arī Sēmes, Tumes, Degoles, Slampes, Lapmežciema un Engures pagastiem.

## Daba
Pagastā atrodas dabas parks Milzukalns.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Caur pagastu tek Slocene, Skujupīte. Attālums līdz Rīgai no Smārdes ir 60 kilometri, bet līdz tuvākajai pilsētai Tukumam — 12 kilometri.

#### Ezeri
Lielākie ezeri ir Kaņieris, Valguma ezers un Melnezers.

## Vēsture
Vēsturiski Smārdes pagastā atradās Antlavas muiža (*Gut Altona*), Cērkstes muiža (*Gut Zerxten*, Cērkste), Ošlejas muiža (*Gut Ohschelei*), Ozolu muiža (*Gut Eckendorf*, Ozolpils), Smārdes muiža (*Gut Schmarden*, Smārde), Šlokenbekas muiža (*Gut Schlockenbeck*, Milzkalne).

Pirmo reizi Smārdes vārds ir minēts vēstures avotos 1253. gadā. 1935. gadā Tukuma apriņķa Smārdes pagasta (līdz 1925. gadam **Ozolnieku pagasts**) platība bija 172,8 km² un tajā dzīvoja 1955 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Aizpures, Ošleju un Smārdes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Tukuma rajona **Smārdes ciemam** pievienoja likvidēto Aizpures ciemu, 1960. gadā — Praviņu ciema Staļina kolhoza teritoriju, 1965. gadā — Milzkalnes ciema kolhoza «Padomju Latvija» teritoriju. 1975. gadā pievienoja likvidēto Milzkalnes ciemu, bet daļu teritorijas iekļāva jaunizveidotajā Ozolpils ciemā. 1977. gadā pievienoja daļu likvidētā Ozolpils ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Smārdes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Engures novadā. 2021. gadā Engures novadu iekļāva Tukuma novadā.

Caur tagadējā Smārdes pagasta teritoriju ir gājusi gan Pirmā pasaules kara, gan arī Otrā pasaules kara frontes.

Smārdes pagastā atrodas arī daļa Ķemeru nacionālā parka.

### Pieminekļi

#### Valsts nozīmes
* Šlokenbekas muižas apbūve
* Dzirnavu klēts
* Šlokenbekas viduslaiku pils
* Ūdru Milzukalns — pilskalns
* Milzkalnes Baznīcas kalns — kulta vieta

#### Vietējas nozīmes
* Sēravotu Veselības avots — kulta vieta

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas pagasta teritorijā ir Smārde, Milzkalne, Rauda, Kūdra,  Ozolpils un Cērkste.

### Ievērojamas personības
* Ansis Gulbis (1873—1936), grāmatizdevējs un rakstnieks
* Fricis Virsaitis (1881—1943), Latvijas armijas ģenerālis
* Valdis Lukss (1905—1985), dzejnieks.
* Andrejs Lejas-Sauss (1895—1941), Latvijas armijas pulkvedis.
* Jānis Baltvilks (1944—2003), dzejnieks un ornitologs.

## Saimniecība

### Transports
Pagastam cauri iet dzelzceļa līnija Rīga - Tukums ar stacijām Smārdē un Milzkalnē.

## Izglītība un kultūra
Pagastā darbojas divas skolas — Smārdes pamatskola un Milzkalnes sākumskola, kā arī Smārdes bērnu pirmsskolas izglītības iestāde. Pagastā darbojas arī deju kolektīvi un kori.

## Skatīt arī
* Lidosta "Jūrmala"

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kāds būs topošais Engures novads?
Inocents II

**Pāvests Inocents II** (), īstajā vārdā **Gregorio Papareski** (; dzimšanas gads nezināms, miris ) — Romas pāvests no 1130. gada līdz nāvei 1143. gadā.

Dzimis Romā kā Gregorio Papareski. Kļuva par kardinālu pāvesta Pashālija II laikā (1099—1118). Pāvesta Kaliksta II laikā (1119—24) veica vairākus svarīgus baznīcas diplomātijas uzdevumus, piemēram, piedalījās Vormsas konkordāta slēgšanā.

Pēc pāvesta Celestīna II nāves ar 16 kardinālu balsīm par pāvestu tika ievēlēts Gregorio Papareski, tomēr gandrīz vienlaicīgi ar 25 kardinālu balsīm par antipāvestu tika ievēlēts Pjetro Pjerleoni (), kurš pieņēma Anaklēta II vārdu. Shizma turpinājās astoņus gadus, un abi pāvesti sūtīja rīkojumus pa visu Eiropu. Kaut arī Svētā Pētera bazilika atradās Anaklēta II rokās, Inocentu II atbalstīja Bernārs no Klervo un Svētās Romas impērijas imperators Lotārs III. Pēc Anaklēta II nāves 1138. gadā viņa vietā ievēlēja antipāvestu Viktoru III, tomēr pēc pāris mēnešiem viņš pakļāvās Inocenta II autoritātei.

1139. gadā Inocenta II vadībā notika Otrais Laterāna koncils shizmas radīto nesaskaņu pārvarēšanai. Tajā tika ekskomunicēts Sicīlijas karalis Rožers II, nosodīta Arnolda no Brešas mācība. Tika vēlreiz apstiprināts Pirmā Laterāna koncila kanons par baznīcas darbinieku celibātu un ierobežota baznīcas kalpotāju greznība apģērbā.

## Skatīt arī
* Romas pāvestu uzskaitījums

## Ārējās saites
Aristids Briāns

**Aristids Briāns** (; dzimis , miris ) bija Francijas sociāldemokrātu politiķis, kurš no 1909. līdz 1932. gadam ar pārtraukumiem atkārtoti pildīja premjerministra, izglītības, tieslietu vai ārlietu ministra amatus īslaicīgajās tālaika Francijas Trešās Republikas valdībās. Vienpadsmitkārtīgs Francijas premjers. 1926. gadā par miera atjaunošanu Eiropā un sadarbības veicināšanu starp tautām saņēma Nobela miera prēmiju kopā ar Vācijas kancleru Gustavu Štrēzemani.

1921. gadā parakstīja Sabiedroto valstu vēstuli, kurā tika atzīta Latvijas Republikas *de jure* neatkarība (Briāna nota), viņa vārdā nosaukta Aristida Briāna iela Rīgā. Briāna vārdā tika nosaukts arī 1928. gadā noslēgtais Briāna-Keloga pakts.

1927. gadā apbalvots ar 1. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mājlops

thumb|235px|Aitas un govs Dienvidāfrikā.

**Mājlops** ir zīdītāju klases lauksaimniecības mājdzīvnieks, kurš tiek turēts, lai cilvēks iegūtu barību, pienu, ādas un/vai vilnu. Daži no mājlopiem ir govis, cūkas, aitas, kazas, truši un citi.

## Atsauces
Kūtsmēsli

thumb|235px|Kūtsmēsli bieži vien ir fekāliju maisījums ar salmiem
**Kūtsmēsli** jeb vienkārši **mēsli** ir produkts, kuru iegūst no mājlopiem. Kūtsmēsli bieži vien ir fekāliju un salmu maisījums, kuram ir raksturīga specifiska smaka. Tos visbiežāk izmanto kā mēslojumu, bet var arī izmantot kā kurināmo — kizjaku.

## Kūtsmēslu ietekme uz veselību
Zinātnieki ir atklājuši, ka kūtsmēsli, kurus ražo govis un cūkas, ne tikai smird, bet arī nopietni ietekmē cilvēku veselību. Ir atklāts, ka, palielinoties kāda noteiktā reģionā lielo zemnieku saimniecību skaitam un līdz ar to arī saražoto kūtsmēslu daudzumam, palielinās arī bērnu mirstība.

## Atsauces un piezīmes
Lauku mājas

[thumb|upright=1.2|Lauku mājas [Somija|Somijā]]
**Lauku mājas**, arī **zemnieku saimniecība**, ir zeme ar viensētu un tai pieguļošo lauksaimniecības zemi. Šāda teritorija var būt pamats lauksaimniecības uzņēmumam, kas nodarbojas ar dažādu produktu (gaļas, piena, olu, vilnas un tā tālāk) ražošanu un nogādāšanu tālāk uzpircējiem vai arī paši tos pārdod tirgū.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ferma

**Ferma** var būt:
* Zemnieku saimniecība
* Ferma — būvkonstrukcija
* Ferma — apdzīvota vieta Asūnes pagastā
* Glušaka ezera cits nosaukums
* "Ferma" – populāra tiešsaistes spēle portālā Draugiem.lv no 2010. līdz 2013. gadam.
## Atsauces
Balfūra nota

1918. gada 11. novembrī parakstītā **Balfūra nota** bija oficiāla vēstule Latviešu nacionālās padomes pilnvarotajam pārstāvim Zigfrīdam Annam Meierovicam, kurā Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes ārlietu ministrs Artūrs Balfūrs rakstiski apstiprināja 23. oktobra sarunā deklarēto savas valsts apņemšanos atzīt Latvijas Nacionālo padomi kā *[[de facto]]* neatkarīgu struktūru un Z. A. Meierovicu kā neoficiālu Latvijas Pagaidu valdības diplomātisko pārstāvi. Tas tiek uztverts kā pirmais oficiālais apstiprinājums Sabiedroto valstu gatavībai sākt Latvijas valsts neatkarības atzīšanas procesu, kas noslēdzās ar Latvijas Republikas ''de iure'' atzīšanu Sabiedroto konferencē 1921. gada 26. janvārī (Briāna nota).

## Vēstules teksta latviskojums

## Literatūra
* Lerhis, A. Latvijas ārpolitiskā dienesta un Ārlietu ministrijas izveidošana (1917-1919). Latvijas Vēstures Institūta Žurnāls. 1997. Nr.4, 77.-107.lpp

## Ārējās saites
* Raksts Latvijas Ārlietu ministrijas mājas lapā
* Balfūra notas fotokopija Latvijas Ārlietu ministrijas mājas lapā (Nr.14)
Podvāze

**Podvāze**, saukta arī **Pudveize** vai **Biržupe**, ir Ziemeļsusējas kreisā pieteka Jēkabpils novadā. Sākas Nomavas purva austrumu malā. Pa grāvju tīklu uzņem purva un Nomavas ezera ūdeņus. Gandrīz visā garumā (izņemot nelielu posmu pie Biržiem) upes gultne regulēta. Tek cauri Priekulānu ezeram. Lielākās pietekas - Biržupes grāvis un Lakstīgalu grāvis. Biržupes grāvis savieno Podvāzi ar Dienvidsusējas baseinu. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Dubulti, Birži. Upi šķērso autoceļš P75.

## Atsauces
Pogupe

**Pogupe** ir viena no Mugurupes satekupēm (otra ir Mellupe) Gulbenes novadā. Iztek no Ludza ezera Stāmerienas pagastā. Tek caur Stāmerienas un Pogas ezeriem. Augšteces posms līdz Stāmerienas ezeram saucas arī par **Ludzupīti**. Upes augštece tek pa Gulbenes paugurvalni, lejtece — pa Adzeles pacēlumu. Upes gultne gandrīz visā garumā regulēta. Lielākā pieteka Kaugurupīte (14 km). Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Stāmeriena un Vecstāmeriena. Upi šķērso autoceļš P35 un Gulbenes—Alūksnes šaursliežu dzelzceļš.

## Atsauces
Briāna nota

thumb|220px|Briāna notas teksts franciski (1921)

1921. gada 26. janvārī parakstītā **Briāna nota** bija oficiāla Antantes Augstākās padomes vēstule Latvijas delegācijas vadītājam, kurā padomes prezidents Francijas premjerministrs Aristids Briāns rakstiski pauda Antantes valstu Augstākās padomes (Lielbritānijas, Francijas, Itālijas, Japānas un Beļģijas pārstāvju) lēmumu atzīt Latvijas Republiku kā *de iure* patstāvīgu valsti. Līdz ar Latviju šajā dienā kā patstāvīga valsts tika atzīta arī Igaunijas Republika. Lietuvas Republikas valstiskā patstāvība tika atzīta tikai 1922. gada 10. novembrī.

## Ārējās saites
* Briāna notas teksts 
* Raksts Latvijas Ārlietu ministrijas mājas lapā
* Briāna notas fotokopija Latvijas Ārlietu ministrijas mājas lapā (Nr.15)
Vērsis (nozīmju atdalīšana)

**Vērsis** var būt:
* vērsis — kastrēts liellopu bullis;
* vēršu apakšdzimtas dzīvnieks;
* Vērsis (zvaigznājs);
* Vērsis (zodiaka zīme);
* Vērsis (ciems) — apdzīvota vieta Ramatas pagastā.
Stone Sour

***Stone Sour*** ir trīskārt ''Grammy'' balvai nominēta ASV smagā roka grupa no Des Moinas, Aiovas. Grupas dibinātāji ir Korijs Teilors, *[[Slipknot]]* solists un bijušais bundzinieks Džoels Ekmans.

## Grupas vēsture

### Sākums

Teilora draugs, Šons Ekonomaki, pievienojās pēc neilga laika, ieņemot basģitārista vietu. Grupa spēlēja klubos un bāros ar dažādiem ģitāristiem, nereti ar jaunu ģitāristu katru uzstāšanās reizi. Pa to laiku grupa ierakstīja 2 demo kasetes, 1992. gadā un 1994. gadā. Neilgi pēc tam, 1995. gadā, grupai pievienojās Džims Rūts, kas vēlāk darbojās grupā *[[Slipknot]]*. Grupa bija izveidota un 1996. gadā viņi izdeva vēl vienu demo kaseti. Dziesmas viņi vēlāk izmantoja 2002. gadā savā pirmajā albumā *[[Stone Sour (albums)|Stone Sour]]*. Grupas nosaukums radies no alkoholiska dzēriena, ko gatavo no viskija un apelsīnu sulas.

## Diskogrāfija

* *[[Stone Sour (albums)|Stone Sour]]* (2002)
* *[[Come What(ever) May]]* (2006)
* *[[Audio Secrecy]]* (2010)
* *[[House of Gold & Bones – Part 1]]* (2012)
* *[[House of Gold & Bones – Part 2]]* (2013)
* *[[Hydrograd]]* (2017)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Roja Meifordža intervija Metalfan.ro
* ''Stone Sour'' Black-goat.com mājaslapā
* ''Stone Sour'' krievu fanu mājaslapa
Rēzekne (nozīmju atdalīšana)

**Rēzekne** var būt:
* Rēzekne — pilsēta Latgalē.
* Rēzekne — upe, Lubāna pieteka.

* Dzelzceļa stacijas:
** Rēzekne I — dzelzceļa stacija līnijā Sanktpēterburga - Varšava.
** Rēzekne II — dzelzceļa stacija līnijā Ventspils - Maskava.
* Futbola komandas:
** FK Rēzekne — futbola klubs no Rēzeknes, kurš pastāvēja no 1997. līdz 2001. gadam.
** TFK Rēzekne — telpu futbola klubs no Rēzeknes, kurš tika dibināts 2010. gadā. 

## Skatīt arī
* Rēzeknes Augstskola
* Rēzeknes ezers
* Rēzeknes iela
* Rēzeknes pilskalns
* Rēzeknes pulka iela
* Rēzeknīte

* Administratīvie iedalījumi:
** Rēzeknes novads
** Rēzeknes rajons
** Rēzeknes apriņķis
** Rēzeknes trakts
** Rēzeknes fogteja
1755. gads

**1755**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 1. aprīlis — Žans Antelms Brijā-Savarēns (*Jean Anthelme Brillat-Savarin*), franču jurists, politiķis un autors (miris 1826.)
* 11. janvāris — Aleksandrs Hamiltons (*Alexander Hamilton*), ASV politiķis (miris 1804.)
* 10. aprīlis — Zāmuels Hānemanis (*Samuel Hahnemann*), vācu ārsts, homeopātijas pamatlicējs (miris 1843.)
* 2. novembris — Marija Antuanete (*Marie Antoinette*), Austrijas erchercogiene, Francijas karaliene (mirusi 1793.)
* 17. novembris — Luijs XVIII (*Louis XVIII*), Francijas karalis (miris 1824.)

## Miruši

* 10. februāris — Monteskjē (*Montesquieu*), franču domātājs (dzimis 1689.)
1754. gads

**1754**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 2. februāris - Taleirāns (*Talleyrand*), Francijas politiķis (miris 1838.) 
* 20. maijs - Elīza fon der Reke (*Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke*), Kurzemes dzejniece (mirusi 1833.) 
* 23. augusts - Luijs XVI (*Louis XVI*), Francijas karalis (miris 1793.) 
* 20. septembris - Žozefs Prusts (*Joseph Louis Proust*), franču ķīmiķis (miris 1824.) 
* 1. oktobris - (j.s., pēc v.s. 20. septembrī) — Pāvils I (*Павел I*), Krievijas impērijas ķeizars (miris 1801.)
* 27. novembris - Georgs Forsters (*Georg Forster*), vācu ceļotājs (miris 1794.)

## Miruši
* 9. aprīlis — Kristiāns Volfs (*Christian Wolff*), vācu filozofs (dzimis 1679.)
* 19. oktobris — Džonatans Svifts (*Jonathan Swift*), angļu-īru rakstnieks (dzimis 1667.)
* 13. decembris - Mahmuds I, Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1696.)
1753. gads

**1753**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 7. maijs — Londonā dibināts Britu muzejs.

## Dzimuši
* 10. februāris — Johans Heinrihs Baumanis (*Johann Heinrich Baumann*), vācbaltiešu gleznotājs (miris 1832.)
* 12. marts — Justs Kristiāns fon Loders (*Justus Christian Loder*), vācbaltiešu ārsts (miris 1832.)
* 17. augusts — Josefs Dobrovskis (*Josef Dobrovský*), čehu lingvists (miris 1829.)

## Miruši
* 14. janvāris — Džordžs Bērklijs (*George Berkeley*), īru/angļu filozofs (dzimis 1685.)
* 15. septembris — Georgs Venceslauss fon Knobelsdorfs (*Georg Wenzeslaus von Knobelsdorff*), vācu arhitekts (dzimis 1699.)
1752. gads

**1752**. () bija garais gads, kas sākās sestdienā.

## Dzimuši
* 21. janvāris — Heinrihs fon Ofenbergs (*Heinrich von Offenberg*), Kurzemes muižnieks (miris 1827.)
* 23. janvāris — Mucio Klementi (*Muzio Clementi*), itāļu mūziķis (miris 1832.)
1751. gads

**1751**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 23. janvāris - (j.s., pēc v.s. 12. janvārī) — Jākobs Mihaels Reinholds Lencs (*Jakob Michael Reinhold Lenz*), vācbaltiešu dzejnieks (miris 1792.) 
* 16. marts - Džeimss Medisons (*James Madison*), 4. ASV prezidents (miris 1836.)
* 30. jūlijs - Marija Anna Mocarte (*Maria Anna Mozart*), Austrijas mūzikante (mirusi 1829.)
* 28. oktobris - Dmitrijs Bortņanskis (*Дмитрий Степанович Бортнянский*), ukraiņu/krievu komponists (miris 1826.)

## Miruši
* 17. janvāris — Tomazo Albinoni (*Tomaso Albinoni*), itāļu komponists (dzimis 1671.)
* 25. marts - Frederiks I, Zviedrijas karalis (dzimis 1676)
1750. gads

**1750**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 23. decembris — Frīdrihs Augusts I (*Friedrich August I.*), Saksijas karalis (miris 1827.)

## Miruši
* 28. jūlijs - Johans Sebastiāns Bahs (*Johann Sebastian Bach*), vācu komponists un ērģelnieks (dzimis 1685.) 
* 16. oktobris — Silviuss Leopolds Veiss (*Sylvius Leopold Weiss*), vācu komponists un lautists (dzimis 1687.)
* 20. novembris - Saksijas Morics (*Moritz Graf von Sachsen*), Kurzemes hercogs, Francijas ģenerālmaršals (dzimis 1696.)
1758. gads

**1758**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
Turpinājās Septiņgadu karš.

* 16. jūlijs — par Romas pāvestu kļuva Klements XIII.

## Dzimuši
* 28. aprīlis — Džeimss Monro (*James Monroe*), 5. ASV prezidents (miris 1831.)
* 29. septembris — Horācijs Nelsons (*Horatio Nelson*), angļu admirālis (miris 1805.)
* 11. decembris — Kārlis Frīdrihs Celters (*Carl Friedrich Zelter*), vācu komponists (miris 1832.)

## Miruši
* 3. maijs — Benedikts XIV (*Benedictus XIV*), Romas pāvests (dzimis 1675.)
* 12. jūnijs — Prūsijas Augusts Vilhelms (*August Wilhelm von Preußen*), prūšu ģenerālis (dzimis 1722.)
* 14. oktobris — Džeimss Keits (*James Keith*), skotu muižnieks, ģenerālis Krievijas armijā, feldmaršals Prūsijas armijā (dzimis 1696.)
1757. gads

**1757**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
Turpinājās Septiņgadu karš.

* 2. janvāris - Lielbritānija iegūst Kalkutu, Indijā.

## Dzimuši
* 6. septembris - Žilbērs di Motjē de Lafajets (*Gilbert du Motier de La Fayette*), franču ģenerālis (miris 1834.)
* 28. novembris - Viljams Bleiks (*William Blake*), angļu dzejnieks un mākslinieks (miris 1827.)

## Miruši
* 27. marts — Johans Štāmics (*Johann Stamitz*), čehu/vācu komponists (dzimis 1717.)
* 23. jūlijs — Domeniko Skarlati (*Domenico Scarlatti*), itāliešu komponists (dzimis 1685.)
* 30. oktobris — Osmans III (عثمان ثالث), Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1699.)
1696. gads

**1696**. () bija garais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 11. jūnijs — Džeimss Keits (*James Keith*), skotu muižnieks, ģenerālis Krievijas armijā, feldmaršals Prūsijas armijā (miris 1758.) 
* 2. augusts — Mahmuds I, Osmaņu impērijas sultāns (miris 1754.) 
* 17. oktobris — Augusts III Saksis (*August III Sas*), Polijas-Lietuvas kopvalsts valdnieks un Saksijas kūrfirsts (miris 1763.) 
* 28. oktobris — Saksijas Morics (*Moritz Graf von Sachsen*), Kurzemes hercogs, Francijas ģenerālmaršals (miris 1750.)
* datums nezināms — Abrams Gannibals (*Абрам Петрович Ганнибал*), āfrikāņu izcelsmes Krievijas impērijas ģenerālis (miris 1781.)

## Miruši
* 8. februāris — Ivans V Romanovs (*Иван V*), Krievijas cars, dzimis 1666. gadā)
* 17. jūnijs — Jans III Sobeskis (*Jan III Sobieski*), Polijas karalis (dzimis 1629.)
Rēzekne (upe)

**Rēzekne**, saukta arī **Rēzne**, ir Lubāna pieteka Rēzeknes novadā un Rēzeknes pilsētā. Iztek no Rāznas ezera Kaunatas pagastā, izteka regulēta ar slūžām. Augštece un vidustece Latgales augstienē, lejtece Lubāna līdzenumā. Baseina augšdaļā pietece galvenokārt no ezeriem, lejtecē - no purviem. Augštecē un vidustecē upe līkumo starp morēnu pauguriem, ieleja trapecveidīga, purvainās vietās neizteikta. Krasti visā garumā gleznaini, apauguši ar kokiem un krūmiem. Tek cauri Kaunatas ezeram un Spruktu ūdenskrātuvei. Upes vidustece, sākot no Stoļerovas, veido izteiktu ieleju Rēzeknes pazeminājumā. No Rēzeknes pilsētas līdz Subinaitei tek pa Rēzeknes senleju. Lejtece lejpus Murāniem regulēta. Kreisajā krastā izvietoti zivju dīķi, ko uzpilda no Maltas, bet ūdeņus novada Rēzeknē. Lejpus Orenīšu dīķiem upē pa Maltas—Rēzeknes kanālu tiek pievadīti Maltas ūdeņi, sakarā ar ko Rēzeknes notece un baseins ir dubultoti (agrākā baseina platība 1160 km²). No Žogotām līdz Lubānam upe ir iedambēta, lejpus kanālam tās dziļums sasniedz 7 m. 

Upe stipri aizaugusi, augštecē un vidustecē līdz pat 80%. Dominē niedres, meldri, glīvenes un elodejas. Upe bagāta zivīm: līdakas, zandarti, raudas, ālanti, plauži, zuši, karpas. Visā garumā izmantojama ūdentūrismam. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Stoļerova, Rēzekne, Sakstagals, Rikava. Upi šķērso autoceļi A12, A13, P55 un Daugavpils—Pitalovas dzelzceļš.

## Pietekas

## Atsauces

## Ārējās saites
Sanhosē

**Sanhosē** (*San José*) var būt:

* Sanhosē — pilsēta ASV;
* Sanhosē — Kostarikas galvaspilsēta;
* Sanhosē — provinces centrs Filipīnās.

## Skatīt arī
* Sanhosē de Buenavista
* Sanhosē de Davida
* Sanhosē del Monte