open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1924. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1924. gads|1924. gada]] notikumi [[Latvija|Latvijā]]**.

## Valsts amatpersonas

## Notikumi
### Janvāris
* 1. janvāris — Latvijas valsts pārgāja uz metrisko mēru un svaru sistēmu.
* 25. janvāris—4. februāris — Latvija debitē 1. ziemas olimpiskajās spēlēs Šamonī (Francija) 16 valstu skaitā. Latviju pārstāvēja divi sportisti — ātrslidotājs Alberts Rumba un distanču slēpotājs Roberts Plūme. Labākais rezultāts — 7. vieta ātrslidošanā 500 metru distancē.

### Februāris
* 2. februāris - Izglītības Ministrijas Pieminekļu valde pieņem lēmumu par Brīvdabas Muzeja izveidi Rīgā.

### Aprīlis
* 3.—10. aprīlis — plūdi Daugavā nodarīja postījumus Daugavpilī un Rīgā.

### Maijs
* 11. maijs - Durbē tiek dibināta latviešu studentu korporācija Philyronia.

### Jūnijs
* 18. jūnijs — nodibināta Latvijas radio biedrība (LRB), aizsākot radioamatierisma kustību Latvijā.

### Jūlijs
* 4. maijs—27. jūlijs — vasaras olimpiskajās spēlēs Latvijas republiku pārstāv 41 sportists, taču godalgas gūt neizdodas.

### Augusts
* 23. augusts — Pierīgā tika atklāta pirmā degvielas uzpildes stacija Latvijā, to izveidoja *[[Shell (uzņēmums)|Shell]]*. Nedaudz vēlāk tika atklātas vēl vairākas citas DUS. Kopumā Rīgā un tās apkārtnē līdz 1940. gadam tika atklātas 11 šāda veida stacijas.

### Septembris
* 11. septembris — Aucei piešķirtas pilsētas tiesības. 

### Oktobris
* 6. oktobris — Rīgā dibināta studentu korporācija *[[Fraternitas Metropolitana]]*.
* 8. oktobris - Rīgā tiek dibināta latviešu studentu korporācija *[[Fraternitas Vesthardiana]]*.

### Novembris
* 12. novembris — atklāts Laimas pulkstenis (kā Lielais pulkstenis).
* 19. novembris — pie LU tika nodibināta ceturtā vecākā studenšu korporācija *[[Imeria]]*.

### Decembris
* 2. decembris — izveidota Latviešu folkloras krātuve.

### Nezināms datums
* LETA informācijas ieguvē un izplatīšanā sāk izmantot radiosakarus.

## Dzimuši
* 19. februāris — Edgars Zveja, dziedātājs (miris 1986. gadā)
* 3. marts — Leo Kokle, gleznotājs (miris 1964. gadā)
* 12. marts — Visvaldis Lācis, publicists, valodnieks, vēsturnieks un politiķis (miris 2020. gadā)
* 8. aprīlis — Broņislava Martuževa, dzejniece (mirusi 2012. gadā)
* 2. jūnijs — Ada Neretniece, latviešu kinorežisore (mirusi 2008. gadā)
* 9. septembris — Elmārs Zemgalis, šahists un matemātiķis (miris 2014. gadā)
* 13. septembris — Antonija Ahero, valodniece un pedagoģe (mirusi 2019. gadā)
* 21. aprīlis — Gunars Saliņš, trimdas dzejnieks (miris 2010. gadā)

## Miruši
* 1. oktobris — Jānis Krodznieks, vēsturnieks (dzimis 1851. gadā)
* 17. decembris — Arturs Valters, grāmatnieks, viens no a/s "Valters un Rapa" dibinātājiem (dzimis 1870. gadā)
* 24. decembris — Jānis Ezeriņš, rakstnieks, tulkotājs (dzimis 1891. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats
Agvaskaljentesa

**Agvaskaljentesa** (, izrunā: ) ir štats Meksikas centrālajā daļā. RObežojas ziemeļos ar Sakatekasu, no kura Agvaskaljentesa 19. gadsimta vidū atdalījās, bet dienvidos — ar Halisko. Štata nosaukums cēlies no tā galvaspilsētas Agvaskaljentesas, kuras nosaukums savukārt radies no daudzajiem karstajiem avotiem tās apkārtnē, un spāniski nozīmē ‘karstie ūdeņi’.

## Ārējās saites
Filter

***Filter*** ir amerikāņu industriālā/alternatīvā roka grupa no Klīvlendas Ohaio štatā, ko 1993. gadā izveidoja bijušais *[[Nine Inch Nails]]* koncertgrupas dalībnieks Ričards Patriks kopā ar ģitāristu/programmētāju Braienu Līzegengu. *Filter* ir viena no komerciāli veiksmīgākajām 1990. gadu industriālā roka grupām. Grupa ir izdevusi sešus studijas albumus: *[[Short Bus]]*, *[[Title of Record]]*, *[[The Amalgamut]]*, *[[Anthems for the Damned]]*, *[[The Trouble with Angels]]* un *[[The Sun Comes Out Tonight]]*. Vispazīstamākā grupas dziesma "Take a Picture" 2000. gadā sasniedza *[[Billboard]]* singlu topa 12. vietu un nokļuva arī *Billboard* deju mūzikas topa 1. vietā.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi
* 1995: *[[Short Bus]]*
* 1999: *[[Title of Record]]*
* 2002: *[[The Amalgamut]]*
* 2008: *[[Anthems for the Damned]]*
* 2010: *[[The Trouble with Angels]]*
* 2013: *[[The Sun Comes Out Tonight]]*
* 2016: *[[Crazy Eyes]]*
* 2020: *[[Murica]]*

;Citi izdevumi
* 2008: *[[Remixes for the Damned]]*
* 2009: *[[The Very Best Things (1995-2008)]]*

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* Oficiālais ''YouTube'' kanāls  
* Oficiālais ''Twitter'' profils 
* Oficiālā ''Facebook'' lapa
Glosatori

[240px|right|thumb|[Dekretālijs ar glosatora skaidrojošo tekstu.]]
**Glosatori** (no  (*glōssa*) — 'mēle, valoda, grūti saprotams, mazlietots vārds') bija viduslaiku juristi (tiesību doktori vai studenti), kas nodarbojās ar romiešu tiesību studēšanu un tekstuālu sakārtošanu, izskaidrošanu. Darbojās no 11. līdz 13. gadsimtam. Sākotnēji radās Itālijā, kur pirmais glosatoru centrs bija Boloņas Universitātē itāļu jurista Inērija vadībā. Vēlāk glosatori parādījās arī Vācijā un Francijā.

Līdz ar Rietumromas sagrāvi un vēlāko Bizantijas valdnieka Justiniāna I nāvi romiešu tiesības bijušās Romas impērijas teritorijās zaudēja savu ietekmi un to vietā darbojās vai nu vietējās paražas, vai nu vienkāršotas romiešu tiesības.

Glosatoru rašanās 11. gadsimtā ir izskaidrojama gan ar tirdzniecības uzplaukumu, kas radīja krietni sarežģītākas civiltiesiskās attiecības, gan ar to, ka šajā gadsimtā jurisprudence kļuva par patstāvīgu zinātni universitātēs. Tās studēšana universitātēs notikās studējot romiešu tiesības. Iespaidu uz glosatoru rašanos atstāja arī sholastika.

Būtiska problēma tā laika jurisprudencei bija tajā, ka tiesību avoti nebija sistematizēti, respektīvi, tie sastāvēja gan no Romas impērijas laika likumiem, tekstiem, gan no vēlākām kodifikācijām. Otra būtiska problēma bija tajā, ka tekstos bija daudz tādu vārdu, kurus nepietika tikai iztulkot, jo bija nepieciešams arī izskaidrot to juridisko jēgu. Tādēļ glosatori nodarbojās ar romiešu tiesību studēšanu un tekstuālu sakārtošanu, iekšējo pretrunu un terminoloģisko neskaidrību novēršanu. Vēlāk, kad 12. gadsimtā universitātēs sāka jurisprudencē studēt arī kanoniskās tiesības, glosatori pievērsās arī to avotiem. Tobrīd kanoniskajām tiesībām bija svarīga nozīme, jo atšķirībā no romiešu tiesībām tās bija spēkā esošas. Izskaidrojumi, kurus sauca par **glosām**, tika rakstīti uz tekstu malām vai starp rindām. Vēlāk glosas tika apkopotas un izdotas atsevišķos izdevumos.

Glosatori uzskatīja, ka likumi ir jātulko tikai gramatiski un nedrīkst pieļaut pašdarbību attiecībā uz likuma jēgas komentēšanu. Turklāt viņi izmantoja tikai rakstītās normas. Glosatoru darbu turpināja postglosatori jeb komentatori, kuri nodarbojās ar romiešu tiesību tuvināšanu praktiskajam pielietojumam un to iekļaušanu vietējās tiesībās. Pazīstamākie glosatori bija Inērija, Placentīns, Akursijs un citi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Danangas lidosta

**Danangas starptautiskā lidosta** () ir lidosta, kas atrodas Vjetnamas pilsētā Danangā. Lidosta tiek izmantota gan starptautiskajiem lidojumiem, gan militārajiem nolūkiem. Lidostā ir divi skrejceļi, un katra skrejceļa garums ir 3048 metri, bet platums — 45 metri. Regulāri lidojumi tiek veikti uz Hanoju un Hošiminu, kā arī uz Ķīnas pilsētu Guandžou, Taivānas pilsētu Taibei un Singapūru. Bieži notiek reisi arī uz citām Vjetnamas mazāk nozīmīgām lidostām.
Amundsen

**Amundsen** var attiekties uz:
* Roalds Amundsens (*Roald Amundsen*)
* Amundsena krasts (*Amundsen Coast*)
* Amundsena līcis (*Amundsen Bay*)
* Amundsena līcis (*Amundsen Golf*)

* Amundsenskota-Sautpola (*Amundsen-Scott South Pole Station*)
Keisija līcis

**Keisija līcis** () ir līdz 68 km plats un ap 58 km garš Kosmonautu jūras līcis Austrumantarktīdas piekrastē Enderbiju Zemē. Dienvidrietumos līci norobežo Tenga pussala, ziemeļaustrumos — Sakellari pussala, rietumos paceļas vairākas kalnu grēdas, tai skaitā Skota kalni un Regeta kalni. Krasti stipri izroboti, vairākas salas. Līcī noplūst vairāki šļūdoņi, lielākais no kuriem ir Reinera glečers. Līcis pirmoreiz tika novērots 1956. gadā no Austrālija Antarktiskās ekspedīcijas lidmašīnas, nosaukts par godu tā laika Austrālijas ārlietu ministram (1951—1960) Ričardam Keisijam *(Richard Gardiner Casey)*.

## Atsauces
Čjapasa

**Čjapasa** (, izrunā: ) ir štats Meksikas dienvidaustrumos. Dienvidos no tā atrodas Klusais okeāns, austrumos Gvatemala, ziemeļos Tabasko, ziemeļrietumos Verakrusa de Ignasio de la Ljave, bet rietumos Oahaka. Štata galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Tustla Gutjerresa.

## Ārējās saites
Najarita

**Najarita** (, izrunā: ) ir štats Meksikas vidusdaļā, no rietumiem to apskalo Klusais okeāns. Dienvidos un austrumos no tā atrodas Haliska, ziemeļaustrumos Sakatekasa, ziemeļos Duranga, bet ziemeļrietumos tas robežojas ar Sinaloas štatu.

## Ārējās saites
Sinaloa

**Sinaloa** (, izrunā: ) ir štats Meksikas ziemeļrietumos. Rietumos no tā atrodas Kalifornijas līcis, dienvidos Najarita, austrumos Duranga, bet ziemeļos tas robežojas ar Sonoras un Čivavas štatiem. Štata galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Kuljakana, bet otra lielākā apdzīvotā vieta ir kūrortpilsēta Masatlana.

## Ārējās saites
Durango

**Durango** (, izrunā: ) ir štats ar otro mazāko iedzīvotāju blīvumu Meksikā. Rietumos no tā atrodas Sinaloa, dienvidos Najarita un Halisko, austrumos Koavila de Saragosa un Sakatekasa, bet ziemeļos tas robežojas ar Čivavas štatu.

## Ārējās saites
Kolima (štats)

**Kolima** (, izrunā: ; ) ir štats Meksikas vidusdaļā, no rietumiem to apskalo Klusais okeāns. Dienvidos atrodas Mičoakanas štats, ziemeļos Halisko štats. Kolimas štatam administratīvi pieder Reviljahihedo salas Klusajā okeānā. Štata galvaspilsēta ir Kolimas pilsēta iekšzemē, bet lielākā apdzīvotā vieta — Mansaniljo okeāna krastā.

## Ārējās saites
Koavila de Saragosa

**Koavila de Saragosa** (, izrunā: ) ir štats Meksikas ziemeļos. Rietumos no tā atrodas Čivava un Durango, dienvidos Sakatekasa, austrumos Nuevoleona, bet ziemeļos tas robežojas ar ASV Teksasas štatu.

## Ārējās saites
Sakatekasa

**Sakatekasa** (, izrunā:  vai ) ir štats Meksikas ziemeļu daļā. Ziemeļrietumos no tā atrodas Durango, dienvidos Agvaskaljentesa un Gvanahvato, austrumos Sanluisa Potosi, bet ziemeļos tas robežojas ar Koavila de Saragosas štatu. Štata galvaspilsēta ir Sakatekasas pilsēta, bet lielākā apdzīvotā vieta — Gvadalupe.

## Ārējās saites
Nuevoleona

**Nuevoleona** (, izrunā: ) ir štats Meksikas ziemeļos. Rietumos no tā atrodas Koavila de Saragosa, dienvidos Sanluisa Potosi, austrumos un ziemeļos Tamaulipasa, ziemeļos robežojas arī ar ASV Teksasas štatu.

## Ārējās saites
Voshod-2

***Voshod-2*** (*Восход-2*) bija PSRS divvietīgs kosmosa kuģis no *[[Voshod (kosmosa kuģis)|Voshod]]* sērijas. Tas bija apgādāts ar piepūšamu slūžu kameru; no tā pirmoreiz atklātā kosmosā izgāja cilvēks.

## Apkalpes
### Pamatapkalpe

### Dublieru apkalpe
* Dmitrijs Zaikins (*Дмитрий Алексеевич Заикинв*), komandieris
* Jevgēņijs Hrunovs (*Евгений Васильевич Хрунов*), pilots
Piezīme. Starta vietā skafandros tērpti bija Beļajevs, Ļeonovs un Hrunovs. J. Hrunovs vajadzības gadījumā varēja aizstāt kā pilotu, kuram bija paredzēta iziešana kosmosā, tā arī komandieri.

### Rezerves apkalpe
* Viktors Gorbatko (*Виктор Васильевич Горбатко*), komandieris
* Pjotrs Kolodins (*Пётр Иванович Колодин*), pilots

## Lidojuma gaita
Kosmosa kuģis startēja  07:00 UTC.

Lidojuma laikā A. Ļeonovs kā pirmais cilvēks pasaulē izgāja atklātā kosmosā. Iziešanas laikā radās vairākas neparedzētas situācijas. Kosmosa kuģim, atgriežoties uz zemes, sabojājās automātiskā orientācijas sistēma, un *Voshod-2* nolaižamais aparāts nolaidās tālu no paredzētās vietas — 180 km uz ziemeļiem no Permas. Divas naktis kosmonauti pavadīja piesnigušā taigā, salā, kamēr glābēji ar slēpēm ieradās un iztīrīja vietu helikoptera laukumam. 

## Iziešana atklātā kosmosā

## Ārējās saites
Halisko

**Halisko** (, izrunā: ) ir štats Meksikas vidusdaļā, no rietumiem to apskalo Klusais okeāns. Dienvirietumos atrodas Kolima, dienvidos Mičoakana de Okampo dienvidaustrumos Gvanahvato, ziemeļaustrumos Sakatekasa un Agvaskaljentesa, ziemeļos Duranga, bet ziemeļrietumos tas robežojas ar Najaritas štatu. Štata galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Gvadalahara.

## Ārējās saites
Boloņas Universitāte

**Boloņas Universitāte** (, **UNIBO**) ir vecākā pasaules universitāte. Vārds *universitas* () radās tieši no šīs mācību iestādes nosaukuma.

## Vēsture
Ilgstoši nebija skaidrs, kad tieši šī universitāte ir dibināta. Oficiāli 1158. gadā to atvēra Frīdrihs I Barbarosa, tomēr 19. gadsimta otrajā pusē vēsturnieku komisija, kuras vadībā bija Džozue Karduči, noskaidroja, ka par Boloņas Universitātes dibināšanas gadu uzskatāms 1088. gads, kas to padarīja par pasaulē vecāko universitāti.

Sākumā tā bija juridiskā mācību iestāde. 10. un 11. gadsimtā lielākajos Itālijas centros kļuva populāras "brīvo mākslu" skolas, kurās apguva retoriku. Arī Boloņā pastāvēja šāda skola, kurā darbojās Inērijs. Viņš lika pamatus glosatoru tradīcijai, kurai bija liela nozīme romiešu tiesību recepcijā. Paralēli retorikai viņš pētīja antīko autoru darbus un romiešu tiesības. Romiešu tiesības tobrīd nebija spēkā esošas, jo pēc Romas impērijas sabrukuma un Bizantijas valdnieka Justiniāna I nāves, bijušās Romas impērijas teritorijā darbojās vai nu vietējās paražas, vai nu vulgarizētas romiešu tiesības. Romiešu tiesībām praksē bija nozīme attiecībā uz kanoniskajām tiesībām, kuras bija spēkā esošas. Pēc Toskānas Matildes lūguma Inērijs Boloņā izveidoja juridisko skolu. 1088. gadā viņš sāka lasīt savas publiskās lekcijas un izveidoja jurisprudences katedru. Jurisprudence kļuva par patstāvīgu zinātni, kuru turpmāk apguva universitātēs.

Vairāki priekšnoteikumi ļāva 11. un 12. gadsimtā Boloņas Universitātei izveidoties par vienu no spēcīgākajām tā laika universitātēm, piemēram, universitāti 12. gadsimtā dažādi atbalstīja ķeizars Frīdrihs I Barbarosa, šeit tika apgūtas romiešu tiesības un tādējādi tās darbība nebija atkarīga no baznīcas un pāvesta, kuriem bija vara pār universitātēm, kurās apguva teoloģiju, Boloņa bija attīstīta pilsēta un tajā bija labs klimats, no visiem studentiem tika prasīts vienāds pamatzināšanu līmenis un nebija iespējams iestāties tikai dēļ ietekmīgiem radiniekiem, šeit varēja studēt un pasniegt arī sievietes, Boloņas Universitātes pasniedzēji un absolventi baudīja dažādas privilēģijas. Šeit radās daudzas universitātes tradīcijas, kas ir pazīstamas joprojām, piemēram, vēlēšanas, kurās izvēlēja *universitas magistrorum* un *universitas scholarium*. No 13. līdz 15. gadsimtam Boloņas Universitātē darbojās postglosatori, kuru tradīcijas aizsācējs bija Bartolu. 14. gadsimtā atvērtas filozofijas, medicīnas un teoloģijas fakultātes. Savu ietekmi universitāte zaudēja 13. un 14. gadsimtā, kam par pamatu kalpoja politiska rakstura strīdi ap universitāti.

## Struktūra
Mūsdienās Boloņas Universitātes 23 fakultātēs studē ap 100 000 studentu. Universitātē var apgūt 128 bakalaura programmas (3 gadi) un tikpat daudz maģistra programmas (2 gadi). Atsevišķās programmās studiju ilgums gan var sasniegt piecus gadus, medicīnas programmās studijas ilgst sešus gadus. Pēc bakalaura un maģistra grādu iegūšanas ir iespējams studēt otrā līmeņa maģistratūrā, skolās ar noteiktu specializāciju vai doktorantūrā. Boloņas Universitātei ir sešas filiāles dažādās Itālijas pilsētās, kā arī filiāle Buenosairesā (Argentīna).

## Atsauces un piezīmes
Tamaulipasa

**Tamaulipasa** (, izrunā: ), oficiāli **Brīvais un suverēnais Tamaulipasas štats** (*Estado Libre y Soberano de Tamaulipas*), ir viens no 31 Meksikas štatiem, kas atrodas valsts ziemeļaustrumos. Rietumos no tā atrodas Nuevoleona, dienvidrietumos Sanluisa Potosi, dienvidos Verakrusa de Ignasio de la Ljave, austrumos Meksikas līcis, ziemeļos robežojas ar ASV Teksasas štatu.  

Tamaulipasas štata platība ir 79 829 km², kas ir 4 % no Meksikas kopējās teritorijas. Štata administratīvais centrs ir Sjudadviktorija. 

## Ekonomika
No ekonomiskā viedokļa štats ir sadalīts divos reģionos — Ziemeļtamaulipasā un Dienvidtamaulipasā. Ziemeļtamaulipasas ekonomika balstās uz lauksaimniecību. Šajā reģionā darbojas daudzas tekstilrūpniecības nozares. Tiek audzētas tādas kultūras kā kukurūza, kokvilna, kvieši, sorgo, citrusaugļi, saulespuķes un cukurniedres. Audzē liellopus, aitas, kazas, cūkas un mājputnus. Dienvidtamaulipasas ekonomika balstās uz naftas ķīmijas rūpniecību. Attīstīta arī tūrisms un zvejniecība. Štata teritorijā ir attīstīta infrastruktūra. IKP struktūrā rūpniecība veido 21 %, pakalpojumi — 17 %, tirdzniecība — 19 %, transports — 14 %, finanses — 13 %, lauksaimniecība — 9 %, būvniecība — 6 % un ieguves rūpniecība — 1 %.

## Ārējās saites
Džo Fagans

**Džozefs "Džo" Fagans** (; dzimis  Liverpūlē, Anglijā, miris ) ir bijušais angļu futbolists un treneris. Plašāku atpazīstamību guvis, vadot "Liverpool" klubu.

## Karjera
Džo Fagans lielāko daļu profesionālā futbolista karjeras pavadīja Mančestras "City" komandā, kurā debitēja 1938. gadā. Otrā pasaules kara sākums saīsināja viņa karjeru, taču Fagans palīdzēja vienībai ielauzties augstākajā līgā 1946./1947. gada sezonā.

Savas trenera gaitas viņš uzsāka "Preston" klubā Lankaširas čempionātā kā spēlējošais treneris, jau pirmajā sezonā aizvedot līdz čempiona titulam. 1954. gadā Fagans kļuva par galvenā trenera asistentu "Rochdale" komandā, kur palīdzēja nākamajam "Everton" trenerim Harijam Katerrikam. Savukārt 1958. gadā pievienojās "Liverpool" kā viens no treneriem.

Par Liverpūles komandas galveno treneri viņš tika iecelts 1983. gadā, kad savu amatu atstāja Bobs Peislijs. Fagans ar klubu vienojās par līgumu uz divām sezonām. Viņa vadībā "Liverpool" ieguva savu ceturto Eiropas kausu, kad pēcspēles 11 metru sitienu sērijā tika pārspēti AS Roma futbolisti.  Fagans paziņoja, ka neturpinās darbu "Liverpool". Par viņa pēcteci kļuva Kenijs Dalglišs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Džo Fagana vietne internetā 
* LFC Online profils 
* Trenera profils LFChistory.net
Sanluisa Potosi

**Sanluisa Potosi** (, izrunā: ) ir štats Meksikas vidusdaļā. Ziemeļrietumos no tā atrodas Sakatekasa, ziemeļos Koavila de Saragosa, ziemeļaustrumos Nuevoleona, austrumos Tamaulipasa, dienvidos robežojas ar Idalgo, Keretaro un Gvanahvato štatiem. Štata galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Sanluisa Potosi.

## Ārējās saites
Izziņa

**Izziņa** var būt:

* izzināšana — cilvēka informācijas apstrādes procesi un to likumsakarības;
* izziņa (filozofija) — ar sabiedriski vēsturisko praksi nešķirami saistīts cilvēka radošās darbības process.
Ķirbjgalvis: pīšļi pie pīšļiem

**"Ķirbjgalvis: pīšļi pie pīšļiem"** () ir 2006. gada telefilma, turpinājums Ķirbjgalvja franšīzei. Filmas režisors ir Džeiks Vests, kurš scenāriju sarakstīja kopā ar Barbaru Verneru. Tā ir turpinājums 1988. gada filmai Ķirbjgalvis un 1994. gada Ķirbjgalvis: Asinsnaids.

## Sižets
Mazpilsētu pāršalc skandāls — izrādās, krematorijas darbinieki ar ārstu no līķiem izņem orgānus un pārdod tos melnajā tirgū, samaina līķus un īstos miroņus izmet purvā. Tā kā šerifs apgalvo, ka viņus krimināli sodīt nevar, pilsētnieki izlemj atriebties citādāk — izsaucot dēmonu Ķirbjgalvi, kurš pēc darba padarīšanas pieprasa maksu.

## Ārējās saites
Blackpool FC

**Blackpool Football Club** () ir Anglijas futbola klubs, kurš dibināts 1887. gadā Lankašīras piejūras pilsētā Blekpūlā. Šobrīd klubs piedalās Anglijas futbola čempionāta (angļu: Football League Championship) turnīrā, kas ir otrā augstākā profesionālā futbola līga Angljā.

Klubs agrāk daļēji piederēja Latvijas uzņēmējam Valērijam Belokoņam, bet tā direktors bija latvietis Normunds Malnačs. Tajā vairākas sezonas spēlējis Latvijas izlases aizsargs Kaspars Gorkšs, bet uz atrādīšanos bijuši ieradušies arī vairāki citi spēlētāji.

## Sasniegumi
* **Anglijas futbola augstākais līmenis** (līdz 1992. gadam **Pirmā divīzija**; tagad — **[[Anglijas futbola Premjerlīga|Premjerlīga]]**)
** Vicečempioni (1): 1955–56
* **Anglijas futbola 2. līmenis** (1893.—1992. **Otrā divīzija**; 1992.—2004. **Pirmā divīzija**; tagad — ***[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]***)
** Čempioni (1): 1929–30
** Vicečempioni (2): 1936–37, 1969–70
* **[[FA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1952–53 
** Finālisti (2): 1947–48, 1950–51 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
* Blackpool F.C. jauniešu nodaļas vietne
* Blackpool F.C. meiteņu un sieviešu futbola vietne
* BBC Sports:
: Spēļu kalendārs 
: Rezultāti 
: Turnīra tabula 
: Statistika
Verakrusa de Ignasio de la Ljave

**Verakrusa de Ignasio de la Ljave** (, izrunā: ; ) ir štats Meksikas vidusdaļā. Ziemeļos robežojas ar Tamaulipasas štatu, dienvidaustrumos — Tabasko, dienvidos — Oahakas un Čjapasas štatiem, bet rietumos — ar Pueblas, Idalgo un Sanluisas Potosi štatiem. Austrumos krastus apskalo Meksikas līcis. Trešais lielākais Meksikas štats pēc iedzīvotāju skaita. Štata galvaspilsēta ir Halapa, bet lielākā apdzīvotā vieta — ostas pilsēta Verakrusa.

## Ārējās saites
Semjonovs

**Semjonovs** (, no personvārda Semjons (*Семён*); sieviešu dzimtē Semjonova (*Семёнова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Semjonovs (1972) — Latvijas hokejists;
* Igors Semjonovs (1985) — Latvijas futbolists;
* Kirils Semjonovs (*Кирилл Семёнов*; 1994) — krievu hokejists;
* Oļegs Semjonovs (1984) — Latvijas futbolists.
Idalgo

**Idalgo** (navatlu un , izrunā: ; ) ir štats Meksikas vidusdaļā. Dienvidos atrodas Mehiko, dienvidaustrumos Tlaskala, austrumos Puebla, ziemeļaustrumos Verakrusa de Ignasio de la Ljave, ziemeļos Sanluisa Potosi, bet rietumos tas robežojas ar Keretaro štatu. Štata galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Pačuka. Štats nodēvēts par godu Meksikas Neatkarības kara iniciatoram Migelam Idalgo i Kostiljam (*Miguel Hidalgo y Costilla*).

## Ārējās saites
UTC-6

thumb|500px|UTC-6: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaiši zils - jūras teritorijas
**UTC-6** ir identifikators laika nobīdei no UTC par -6. Šo laiku izmanto:

## Kā standarta laiku
### Centralamerika
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Klusā okeāna austrumi
* 
** Galapagu salas

### Ziemeļamerika
*  
** Saskačevana (izņemot Lloidminsteru un tās apkārtni)

## Kā standarta laiku ziemeļu puslodes ziemā
* 
** Manitoba
** Nunavuta (centrālā daļa)
** Ontārio
*  
** Alabama, Ārkanzasa, Ilinoisa, Aiova, Luiziāna, Minesota,Misisipi (štats), Misūri (štats), Viskonsina, Oklahoma
** Kanzasa, Nebraska, Ziemeļdakota, Dienviddakota (štata lielākā daļa)
** Florida, Indiāna, Kentuki, Mičigana (rietumu daļa)
* , visi štati, izņemot:
** Lejaskalifornija
** Dienvidu Lejaskalifornija 
** Čivava
** Najarita
** Sinaloa
** Sonora

## Kā standarta laiku dienvidu puslodes ziemā
* 
** Lieldienu sala

## Kā vasaras laiku
* 
** Alberta
** Britu Kolumbija (dienvidaustrumu reģions) 
** Ziemeļrietumu Teritorijas (štata lielākā daļa)
** Nunavuta
** Saskačevana (tikai Lloidminstera un tās apkārtne)
*  
** Kolorādo, Montāna, Ņūmeksika, Jūta, Vaiominga
** Navahu teritorija (arī Arizonas daļa)
** Aidaho (štata lielākā daļa)
** Kanzasa, Nebraska, Dienviddakota, Teksasa (rietumu daļa)
** Ziemeļdakota (dienvidrietumu daļa)
** Oregona, Nevada (neliela daļa austrumos)
* 
** Dienvidu Lejaskalifornija
** Čivava
** Najarita
** Sinaloa

## Ārējās saites
* Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC-6 laika zonā
Galvaspilsētu uzskaitījums

**Galvaspilsētu uzskaitījums** ir saraksts, kurā ir uzskaitītas visu suverēno valstu galvaspilsētas.

P.S. Nauru nav pilsētu, valsts iedalīta 14 apriņķos. Prezidenta rezidence atrodas Menengā, bet valdības iestādes un parlaments - Jarenā.
Ļeonovs

**Ļeonovs** (, no personvārda Leons (*Лео́н*); sieviešu dzimtē Ļeonova (*Лео́нова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksejs Ļeonovs (*Алексей Архипович Леонов*, 1934—2019) — PSRS kosmonauts, lidotājs;
* Jevgeņijs Ļeonovs (*Евгений Павлович Леонов*, 1926—1994) — padomju un krievu aktieris.
Tomass Johans Zēbeks

**Tomass Johans Zēbeks** (;  – ) bija vācbaltiešu fiziķis, kas 1821. gadā pirmais aprakstīja termoelektrisko efektu ("Zēbeka efektu").

## Dzīvesgājums
Tomass Zēbeks ir dzimis 1770. gada 9. aprīlī bagāta Tallinas tirgotāja ģimenē. Pēc vietējās skolas beigšanas tēvs viņu nosūtīja studēt medicīnu uz Berlīnes un Getingenes universitātēm.

Pēc ārsta eksāmenu nokārtošanas Zēbeks palika strādāt kā praktizējošs ārsts Getingenē, tomēr nolēma papildus studēt dabaszinātnes Jēnas, Baireitas un Nirnbergas universitātēs. 

1795. gadā viņš apprecējās ar Prūsijas galma padomnieka meitu Juliānu Amāliju Ulriki Boiē (Boyé) un līdz 1812. gadam kā ārsts un privātzinātnieks pārsvarā dzīvoja Baireitā, kur Gētes iespaidā nodarbojās ar krāsu teoriju.

1810. gadā viņš atklāja mitra sudraba oksīda spēju mainīt krāsu pie apstarošanas ar dažādas krāsas gaismu, kas uzskatāms par vienu no fotogrāfijas principiem. 1818. gadā viņš aprakstīja cukura šķīduma spēju mainīt gaismas polarizācijas plakni.

Pēc tam viņš pārcēlās uz Berlīni, kur pētīja dzelzs un tērauda magnētismu Berlīnes Universitātes laboratorijā un bija Prūsijas zinātņu akadēmijas loceklis. 1821. gadā Zēbeks pirmais aprakstīja termoelektrisko efektu, kas plašāk pazīstams kā "Peltjē-Zēbeka efekts" (*Peltier*–*Seebeck*). 1823. gadā viņš publicēja savu galveno darbu par metālu un rūdu magnētisko polarizāciju pie dažādām temperatūrām — termoelektrisko spriegumu rindu.

## Galvenie darbi
* Magnetische Polarisation der Metalle und Erze durch Temperatur-Differenz. Abhandlungen der Preußischen Akademie der Wissenschaften. Berlīne, 1923.

## Literatūra
* Ludwig Stieda: Seebeck, Thomas Johann. In: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 33. Duncker & Humblot, Leipzig 1891, S. 564 f.

## Ārējās saites

* „Magnetische Polarisation der Metalle und Erze durch Temperatur-Differenz. Abhandlungen der Preußischen Akademie der Wissenschaften“
Ceplis

**Ceplis** var būt:
* Ceplis — ražotne keramikas izstrādājumu apdedzināšanai;
* "Ceplis" — Rīgas kinostudijas kinofilma;
* "Ceplis" — Pāvila Rozīša romāns;
* Ceplis — apdzīvota vieta Cieceres pagastā;
* Ceplis — apdzīvota vieta Mežotnes pagastā.
Dmitrijs Borisovs

**Dmitrijs Borisovs** (dzimis , Rēzeknē) ir Latvijas futbolists, uzbrucējs.

Savu futbolista karjeru Dmitrijs Borisovs uzsāka Rēzeknes "Dižvanagos" (vēlāk SK Blāzma). 2010. gada februārī viņš kopā ar Aleksandru Gramoviču parakstīja līgumu ar Skotijas Clyde FC līdz sezonas beigām. 
2010. gada augustā, vasaras transfēru logā, atgriezās uz Latviju, bet jau FK Jelgava rindās. Pēc sezonas beigām Dmitrijs Borisovs pārvācās uz Lietuvu, kur parakstīja līgumu uz vienu sezonu ar Tauraģes FK Tauras.

## Atsauces

## Ārējās saites
2008. gada Jaunais Vilnis

**7. starptautiskais jauno izpildītāju konkurss "[[Jaunais Vilnis (konkurss)|Jaunais Vilnis]]"** norisinājās 2008. gadā, laikposmā no  līdz . Konkurss norisinājās Dzintaru koncertzālē, Jūrmalā. Latviju konkursā pārstāvēja Dons. Konkursā uzvarēja duets no Gruzijas Georgia, otro vietu ieguva Krievijas dziedātāja Īriss un trešo — Alesandro Ristori. Dons ieņēma 4. vietu.

## Dalībnieki

## Žūrijas komisija
* Raimonds Pauls
* Igors Krutojs
* Laima Vaikule
* Konstantīns Meladze
* Nikolajs Baskovs
* Valērijs Meladze
* Valērija
* Makss Fadejevs
* Fjodors Bondarčuks
* Leonīds Agutins
* Igors Nikolajevs

## Ārējās saites
* Konkursa mājaslapa \
Drudzis

**Drudzis** () ir organisma reakcija, kas izpaužas kā paaugstināta ķermeņa temperatūra, tādēļ tautā to bieži tā arī dēvē, tas ir, par **paaugstinātu temperatūru**. Drudzis rodas, kad mikroorganismu radītas pirogēnās jeb temperatūru paaugstinošās vielas iedarbojas uz termoregulācijas centru. Drudzi atkarībā no temperatūras iedala subfebrilā drudzī (temperatūra līdz 38&nbsp;°C), mērenā drudzī (līdz 39&nbsp;°C), augstā drudzī (līdz 41&nbsp;°C) un hiperpirētiskā drudzī (virs 41&nbsp;°C).

Papildus infekcijām drudzi var izraisīt arī citi faktori, piemēram, autoimūnas slimības, audzēji, medikamenti vai toksiskas vielas. Drudzis parasti pavada citi simptomi, piemēram, svīšana, drebuļi, galvassāpes, muskuļu sāpes un nogurums.

Ārstēšanā būtiska ir gan pamatcēloņa noteikšana, gan simptoma mazināšana. Vieglos gadījumos drudzi var kontrolēt ar atpūtu, šķidruma uzņemšanu un vieglām pretdrudža zālēm, bet smagos gadījumos nepieciešama medicīniska uzraudzība, lai novērstu komplikācijas, piemēram, dehidratāciju vai orgānu bojājumus.

## Atsauces
Viljams Bendžamins Lenuārs

**Viljams Bendžamins "Bills" Lenuārs** (*William Benjamin "Bill" Lenoir*, dzimis , miris ) bija ASV kosmonauts, inženieris.

Viljams Bendžamins Lenuārs dzimis Maiami, Floridā. Viņš ir pēcnācējs Amerikas Neatkarības kara dalībniekam un valstsvīram ģenerālim Viljamam Lenuāram.

1961. gadā V. Lenuārs ieguva bakalaura gradu elektroinženierijā Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā (MIT). 1962. gadā turpat ieguva maģistra grādu. 1965. gadā pēc filozofijas doktora grāda elektroinženierijā un datorzinātnē iegūšanas viņš MIT kļuva par asististējošo profesoru elektroinženierijā.

1967. gadā Lenuāru izvēlēja NASA par zinātnieku astronautu. Viņš izgāja sākotnējo akadēmisko apmācību un 53 nedēļu lidojumu treniņus. Viņš bija zinātnes pilota dublieris Skylab 3 un Skylab 4 misijās Skylab orbitālajai stacijai 1973. gadā.

Bills Lenuārs savu pirmo un vienīgo kosmisko lidojumu veica 1982. gada novembrī Space Shuttle misijā STS-5, kas bija pirmais komerciālu pavadoņu palaišanas kosmoplāna lidojums. Viņam kopā ar Džozefu Alenu bija paredzēts veikt iziešanu kosmosā. To pārcēla par vienu dienu, jo Lenuārs saslima. Pēc tam, kad abiem skafandriem atklājās problēmas, iziešana tika atcelta pavisam.

Pēc STS-5 lidojuma viņš bija atbildīgais par misiju vadību. 1984. gadā Lenuārs atstāja NASA. Pēc tam viņš ieņēma vadošu amatu tehnoloģiju konsultāciju uzņēmumā Booz Allen Hamilton Ārlingtonas apgabalā. 1989. gadā V. Lenuārs atgriezās NASA kā Kosmisko lidojumu asociātais administrators. Viņš 1992. gadā vēlreiz atstāja NASA, lai kļūtu par *Booz Allen Hamilton* pielietojumsistēmu nodaļas viceprezidentu.

Viljams Bendžamins Lenuārs traumēja galvu, braucot ar velosipēdu  un mira .

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lenuārs biogrāfija NASA mājaslapā
Johans Rīvijs (skolotājs)

**Johans Frīdrihs Rīvijs** (latīņu: *Johannes Rivius*, 1528-1596) bija skolotājs, Rīgas Domskolas rektors (1589) un inspektors (1594). 

## Dzīvesgājums
Johans Frīdrihs Rīvijs ir dzimis 1528. gadā Cvikavā, Saksijā humānista, pedagoga un teologa Johana Rīvija no Atendornas (1500-1553) ģimenē. 
Pēc studiju beigšanas viņš strādāja par skolotāju Leipcigas akadēmijā, 1546. gadā kļuva par skolas rektoru Ceicā (*Zeitz*), 1571. gadā par Halles ģimnāzijas rektoru. Viņa studiju laika paziņa un karaļa Stefana Batorija ārsts Simons Simoniuss esot viņu ieteicis Traķu vaivadam Janam Hļebovičam (*Ян Глябовіч*, 1544—1590) par viņa dēlu audzinātāju. Lietuvā Johans F. Rīvijs esot izpelnījies ievērību kā labs pedagogs, šajā laikā viņš esot sarakstījis arī t.s. "Rīvija hroniku", kurā sniegtas ziņas par senāko Lietuvas vēsturi, ieskaitot karaļa Mindauga nogalināšanu un apglabāšanu Aglonā. Rīvija hronikā ir atsauces uz vēl vecāko "Chronica sive historia Lithuana", kas nav līdz mūsdienām saglabājusies. Mūsdienās tiek uzskatīts, ka Rīvija hronika ir 19. gadsimta sākumā tapis viltojums . 

Ap 1580. gadu viņu uzaicināja kļūt par Kurzemes hercoga Gotharda Ketlera dēlu Frīdriha (1569-1642) un Vilhelma (1574-1640) skolotāju. Rīvija sprediķi esot hercoga galmā tikuši augstu novērtēti.

Pēc Kalendāra nemieru apspiešanas un iepriekšējā rektora Heinriha Mellera (*Möller*) atlaišanas Rīgas rāte 1589. gadā Rīviju uzaicināja kļūt par Rīgas Domskolas rektoru, no 1594. gada par Domskolas inspektoru. Viņa vadībā tika pārstrādāta skolas programma, kas tika prezentēta 1594. gadā. 

Miris Rīgā 1596. gada 8. maijā.

## Leģenda par karaļa Mindauga nāvi
Mācītāja J. F. Rīvija (Rivius) hronikā esot minēts, ka 1618. gadā, novācot kāda torņa drupas, Aglonā atrasta marmora plāksne, uz kuras bijis uzraksts latīņu valodā: "Šeit atdusas Mindaugs, kunigaitis, lietuvietis..."

## Darbi
* Burggrāfa Nikolaja Ekes, sindika Dāvida Hilhena un rektora Johana Rīvija runas sakarā ar reorganizētās Rīgas Domskolas atklāšanu Mollīna izdevumā "Trīs runas". Rīga: 1594 ()

## Atsauces
Apvienotās Karalistes himna

**„Dievs, sargi karali”** () vai **„Dievs, sargi karalieni”** (*God Save the Queen*), ja par Apvienotās Karalistes monarhu kļūst sieviete, ir Apvienotās Karalistes un Jaunzēlandes valsts himna. Tā ir arī vairāku Nāciju Sadraudzības valstu, kā Antigvas un Barbudas, Austrālijas, Bahamu, Belizas, Grenādas, Jamaikas, Kanādas, Sentkitsas un Nevisas un Tuvalu karaliskā himna. Himnas vārdu un mūzikas autori nav zināmi.

Apvienotās Karalistes himnas melodija tiek lietota arī Lihtenšteinas himnā un Norvēģijas karaliskajā himnā.

## Himnas vārdi
: God save our gracious King,
: Long live our noble Kingn,
: God save the King!
: Send him victorious,
: Happy and glorious,
: Long to reign over us,
: God save the King!

: O Lord our God arise,
: Scatter our enemies,
: And make them fall!
: Confound their politics,
: Frustrate their knavish tricks,
: On thee our hopes we fix,
: God save us all!

: Thy choicest gifts in store,
: On her be pleased to pour,
: Long may he reign!
: May he defend our laws,
: And ever give us cause,
: To sing with heart and voice,
: God save the King!

: Not in this land alone,
: But be God's mercies known,
: From shore to shore!
: Lord make the nations see,
: That men should brothers be,
: And form one family,
: The wide world o'er.

: From every latent foe,
: From the assassins blow,
: God save the King!
: O'er his thine arm extend,
: For Britain's sake defend,
: Our father, prince, and friend,
: God save the King!

## Ārējās saites
Gints Bude

**Gints Bude** (dzimis  Rīgā) ir latviešu modes dizainers, apģērba un stila etiķetes eksperts.

## Biogrāfija

Mācījies Rīgas Iļģuciema vidusskolā, Rīgas 16. arodvidusskolā, ieguvis virsdrēbju izgatavošanas meistara augstāko kvalifikāciju. Studējis RTU Mašīnbūves un automatizācijas fakultātē, specialitātē - "Šūto izstrādājumu konstruēšana un tehnoloģija". 1988-89 r/a “Rīgas modes” eksperimentālā ceha jauno kolekciju drēbnieks. 1990. gada 2. novembrī nodibinājis modes namu “Bude” (tagadējais nosaukums - Gints BUDE modes nams) un Latvijas pirmo profesionālo modeļu skolu “Bude” (tagadējais nosaukums - Gints BUDE Tērpu Demonstrētāju studija). Kopš 2004. gada Baltijas Modes Dizaineru asociācijas biedrs.

Gints Bude veido sieviešu un vīriešu apģērbu kolekcijas, prezentētas starptautiskos modes forumos, gadatirgos un pasākumos kopš 1994. gada - lielākajā Eiropas vīriešu apģērbu gadatirgū "Herren-Mode-Wöche-Köln". Festivālu „Mode. Māksla. Mūzika” un balvas „Zelta Adata” idejiskais līdzautors un organizētājs. Gints Bude bija ilggadīgs festivāla „Mode. Māksla. Mūzika”, "Baltijas Baleta festivāls" , „Stils un Mode”, “Midnight Mols” un žurnāla „Pastaiga” organizēto modes pasākumu dalībnieks.

Prezentējis apgērbu kolekcijas Riga Fashion Week.

2005. gadā Parīzē, Francijā Latvijas kultūras projekta “Pārsteidzošā Latvija” ietvaros piedalījies Latvijas modes prezentācijā.

Gints Bude veidojis modes stilus žurnāliem “Pastaiga”, “Pastaiga.Ru”, ”Golfs”, ”Avene” u.c.

Gints Bude ir apģērba un stila etiķetes eksperts žurnālos “Vakara Ziņas”, “Privātā Dzīve”, lasa lekcijas par vizuālā tēla nozīmi sabiedrībā, apģērba valkāšanas etiķeti un modes aktualitātēm.

Gints Bude ir vienīgais modes dizainers Baltijā, kas jau divdesmit gadus atrod un izveido daudzas slavenas tērpu demonstrētājas ar nopietnu, starptautisku karjeru pasaules vadošajās aģentūrās — IMG Models, NEXT Model Management, WOMEN Management u.c.

Kopš 1993. gada konkursu Mis un Misters Latvija tērpu mākslinieks un kustību konsultants.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa //
* Gints Bude Draugiem.lv 
* Gints Bude Facebook
Krastu medniekzirneklis

**Krastu medniekzirneklis** () ir liels zirneklis, kurš sastopams Eiropas centrālajos reģionos. Zirneklis mīt pie nepiesārņotām ūdenskrātuvēm un ūdenstecēm. Tā tipiskais ķermeņa garums 2 cm, kāju plētums — 7 cm.

Krastu medniekzirneklis ir lielākais Latvijā sastopamais zirneklis, un tas ir ierakstīts arī Latvijas Sarkanās grāmatas 3. kategorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaitailenda

**Vaitailenda** (), arī **Viteja** (), ir ar ledu klāta neapdzīvota sala Enderbiju Zemes piekrastē Antarktīdā. Izvietojusies Kosmonautu jūras dienviddaļā. Ap 12 km platais Stailsa šaurums atdala salu no Sakellari pussalas. Salu 1930. gada janvārī atklāja norvēģu pētnieka Jalmara Rīsera-Larsena ekspedīcija un nosauca par 'balto salu'. Ilgus gadus salas eksistence tika apšaubīta, līdz 1957. gadā to apstiprināja PSRS antarktiskā ekspedīcija ar kuģi *Ļena*.

## Atsauces
Johans Rīvijs

**Johans Rīvijs** var būt:

* Johans Rīvijs (humānists) (*Johannes Rivius Atthendoriensis* 1500-1553), vācu skolotājs un teologs, humānisma piekritējs.
* Johans Rīvijs (mācītājs) (*Johann Rivius de Recklinghausen*, miris pirms 1586), Reformācijas laika Rīgas latviešu Jēkaba baznīcas draudzes, vēlāk Dobeles draudzes luterāņu mācītājs. Pirmās latviešu garīgo tekstu rokasgrāmatas autors.
* Johans Frīdrihs Rīvijs (*Johannes Rivius*, 1528-1596), Rīgas Domskolas rektors (1589) un inspektors (1594).
Gulags

[thumb|300px|Gulaga nometnes [PSRS kartē (pēc 1945. gada)]]

**Gulags** ( — 'Labošanas-darba nometņu un koloniju galvenā pārvalde') bija NKVD apakšnodaļa, kura no 1930. līdz 1960. gadam pārvaldīja koncentrācijas un "labošanas darba" nometnes PSRS teritorijā. Lai gan lielākā daļa ieslodzīto Gulaga nometnēs nebija politiskie ieslodzītie, Gulags bija svarīgākais politisko represiju instruments PSRS. Apmēram puse no politiskajiem ieslodzītajiem tika nosūtīti uz nometnēm bez tiesas sprieduma, liela daļa notiesāti pēc NKVD troiku, kā arī dažu ārpustiesu instanču lēmumiem. Termins "Gulags" kļuva pazīstams pasaulē pēc Aleksandra Solžeņicina darba "Gulaga arhipelāgs" publicēšanas ASV 1973. gadā.

## Vēsture

Viena no pirmajām nometnēm, kuru uzskata par Gulaga priekšteci, tika izveidota 1923. gadā Solovku salās. 1930. gada 25. aprīlī tika izveidota Gulaga organizācija, kuras pirmais priekšnieks (no aprīļa līdz jūnijam) bija Teodors Eihmans. No 1931. līdz 1933. gadam izmantojot ieslodzīto darbaspēku tika izbūvēts Baltās—Baltijas jūras kanāls. Tika veidotas jaunas nometnes vietās ar bagātiem derīgo izrakteņu un kokmateriālu resursiem. Lielākie nometņu kompleksi bija Vorkuta (akmeņogles), Noriļska (niķelis un citi krāsainie metāli) un Kolima (zelts). Pirmais Tālo Austrumu nometņu apgabala (*Daļstroj*) priekšnieks bija Eduards Bērziņš. Ieslodzīto skaits ievērojami palielinājās Lielā terora laikā 1937.—1938. gados. 1938. gadā nometnēs ieslodzīto skaits sasniedza jau gandrīz 2 miljonus. Tajā pašā laikā daudzi līdzšinējie ieslodzītie tika nošauti.

Otrā pasaules kara sākumā PSRS okupēja Polijas austrumu apgabalus un Baltijas valstis un līdz 1941. gada vasarai uz Gulagu (Vjatlagu, Usoļlagu u.c.) nosūtīja 108 000 Polijas un 96 000 Baltijas valstu iedzīvotāju. Sevišķi smagi apstākļi nometnēs bija 1941.—1943. gadā, 1941.—1942. gada ziemā gāja bojā ceturtā daļa ieslodzīto (skat. tabulu blakus). Arī nākamajos divos gados mirstība (pēc oficiālās statistikas, kura nav pilnīga) sasniedza gandrīz 25%.

Pēc Otrā pasaules kara beigām uz Gulaga nometnēm Sibīrijā (t. sk. uz Steplagu Kazahstānā) tika nosūtīts ievērojams daudzums Baltijas valstu iedzīvotāju, kā arī ukraiņu, kuri bija cīnījušies pret Sarkano Armiju vai arī piedalījušies partizānu cīņās. Politisko ieslodzīto īpatsvars 1941.—1945. gadā bija 30—40%, bet 1946. gadā tas sasniedza gandrīz 60%.

Pēc Staļina nāves 1953. gadā tika atbrīvota daļa nepolitisko ieslodzīto. Politisko ieslodzīto atbrīvošana sākās pēc 1956. gada februāra, kad Ņikita Hruščovs PSKP kongresā nosodīja staļinismu. 1960. gada 25. janvārī Gulaga organizācija tika oficiāli likvidēta. Tomēr līdzīgas ieslodzījuma nometnes pastāvēja līdz pat Mihaila Gorbačova reformām 80. gadu beigās. Pēdējā (Perma-36) tika slēgta 1987. gada decembrī.


Perm-36-10.JPG|Nometnes Perma-36 (1943-1987) sargtornis un elektriskais žogs (tagad muzejs Kučino pie Čusovojas, 2008)
Perm-36-1.jpg|Pastkaste pie GULAG nometnes Perma-36 sienas


## Skatīt arī
* Noriļlags
* Sevvostlags
* Steplags
* Usoļlags
* Vjatlags
* Vorkutlags

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gulagu pārdzīvojušo atmiņas
* Gulaga ieslodzījumu vietu saraksts
Suņs Džunšaņs

**Suņs Džunšaņs** (, ; zināms arī kā **Suņs Jisjeņs** (, , atveidojot svešvalodās no Honkongā lietotās izrunas, dzimis , miris ), agrāk saukts par **Sunjatsenu**, bija ķīniešu revolucionārais demokrāts. Viņš tiek uzskatīts par Ķīnas Republikas "tēvu". Viņa vārdā nosaukta dzimtā Džunšaņas pilsēta un Džunšaņas pētniecības stacija Antarktīdā.

Jisjaņs bija pirmais ķīniešu nacionālistu partijas Gomiņdan priekšsēdētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1866. gadā Guandunas provincē zemnieka ģimenē. 1879. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi pie sava brāļa Honolulu, kur mācījās anglikāņu skolā, vēlāk Honkongā viņu nokristīja kāds ASV misionārs. 
No 1887. līdz 1892. gadam viņš studēja medicīnu Honkongas Universitātē, tad strādāja par ārstu Makao.  
1894. gadā nodibināja Ķīnas atjaunošanas biedrību (興中會 / 兴中会) un organizēja Kantona sacelšanos pret Ķīnas impērijas valdību, pēc kuras apspiešanas devās trimdā uz Eiropu, tad ASV, Kanādu un Japānu.

1911. gada 10. oktobrī Ķīnas impērijā uzvarēja *siņhai revolūcijai*, kas sākās kā Učanas sacelšanās Uhaņā. Suņs Džunšaņs atgriezās Ķīnā, kur 1912. gada 1. janvārī oficiāli pasludināja republikas dibināšanu. Pirmajās Ķīnas parlamenta vēlēšanās uzvarēja Suņa Džunšaņa izveidotā Revolucionārā partija, 1912. gadā no 1. janvāra līdz 1. aprīlim viņš bija Ķīnas Republikas pagaidu prezidents.

1919. gada 10. oktobrī viņš no Ķīnas Revolucionārās partijas izveidoja Ķīnas Nacionālistu partiju (Gomiņdan, uzskatos līdzīga Eiropas sociāldemokrātiem). Meklējot atbalstu ārvalstīs, 1920. gadā Suņ Jatseņs nodibināja attiecības ar Padomju Krieviju. 
Ar vietējo militāristu palīdzību 1921. gadā viņš iekaroja Guandžou, kur 1921. gada aprīlī izveidoja savu valdību, kas bija opozīcijā Pekinas valdībai. No 1923. līdz 1925. gadam Džunšaņs bija valsts *[[de facto]]* vadītājs.
Miris no vēža 1925. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Francijas kino

[thumb|Sākot no augšējā kreisā stūra: [Žans Gabēns, Luijs de Finess, Žanna Moro, Alēns Delons, Brižita Bardo, Žans Pols Belmondo, Izabella Ipēra, Žans Dižardēns un Žerārs Depardjē]]

**Francijas kino** ir reģionāls kino žanrs, kas ietver dažāda veida filmu mākslu, kas ir radīta Francijas robežās vai kuru ir veidojuši Francijas nācijas pārstāvji. Francija, būdama vieta, kur ir radies kino, ir ietekmējusi arī visa turpmākā kino attīstību. Tā ir viena no valstīm, kur kino tradīcijas ir vismazāk izmainījušās kopš to pirmsākumiem. Daudzas nozīmīgas kino kustības ir radušās Francijā 20. un 21. gadsimtā, tai skaitā *[[Cinéma pur]]* un franču jaunais vilnis (*Nouvelle Vague*) ar ievērojamo režisoru Fransuā Trifo. Francijas kinofilmu raksturīgākās iezīmes ir lēna sižeta attīstība, spēcīgi izteikti tēlu raksturi un neesošs beigu iedalījums laimīgās vai nelaimīgās beigās.

Francijas kinoindustriju var ierindot kā trešo spēcīgāko pasaulē pēc komerciālā apgrozījuma uzreiz aiz ASV un Indijas kinoindustrijām. Francijas kinoindustrija atrodas Francijas valdības aizsardzībā.
Red (King Crimson albums)

***Red*** ir progresīvā roka grupas King Crimson septītais studijas albums. Tas tika izdots 1974. gada novembrī. Tas ir pēdējais King Crimson studijas albums pirms grupas izjukšanas no 1974. līdz 1981. gadam. Albuma skanējums ir smagāks, nekā tas ir grupas iepriekšējos albumos.

## Skaņdarbu saraksts
### Pirmā puse
# "Red" (Roberts Frips) — 9:16
# "Fallen Angel" (Frips, Ričards Palmers-Džeimss, Džons Vetons) — 6:03
# "One More Red Nightmare" (Frips, Vetons) — 7:10

### Otrā puse
# "Providence" (Bills Brufords, Deivids Kross, Frips, Vetons) — 8:10
# "Starless" (Brufords, Kross, Frips, Palmers-Džeimss, Vetons) — 12:16

## Ārējās saites
* Dziesmu vārdi 
* Albuma analizējošs apraksts
Gerrero

**Gerrero** (, izrunā: ; ) ir štats Meksikas dienvidrietumos. Ziemeļos no tā atrodas Mičoakana de Okampo, Mehiko un Morelosa, ziemeļaustrumos Puebla, austrumos Oahaka, bet dienvidrietumos krastus apskalo Klusais okeāns. Štata lielākā pilsēta ir Akapulko okeāna krastā, bet galvaspilsēta — Čilpansingo iekšzemē Dienvidu Sjerramadres kalnos.

## Ārējās saites
Sakellari pussala

**Sakellari pussala** (*Sakellari Peninsula*) ir ap 60 km gara un līdz 40 km plata ar ledu klāta pussala Enderbiju Zemē Austrumantarktīdā, Kosmonautu jūras piekrastē. Ziemeļrietumos to apskalo Amundsena līcis, dienvidrietumos — Keisija līcis. Ziemeļrietumos ap 12 km platais Stailsa šaurums pussalu atdala no Vaitailendas. Pussalas ziemeļdaļu aizņem līdz  augstais Dingla leduskupols. Galējais ziemeļu punkts ir Stretena rags. Piekrastē nelieli šelfa ledāji: ziemeļaustrumos Portera un Vaijersa ledāji, dienvidrietumos — Zubčatija šelfa ledājs. Apvidu pirmās pētījušas Austrālijas (1956-1957) un PSRS (1957) antarktiskās ekspedīcijas. Pussala nosaukta par godu krievu zinātniekam un kuģotājam Nikolajam Sakellari *(Николай Сакеллари)*.

## Atsauces
UTC-5

thumb|500px|UTC-5: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaiši zils - jūras teritorijas
**UTC-5** ir identifikators laika nobīdei no UTC par -5. Šo laiku izmanto:

## Kā standarta laiku
### Centrālamerika
* 
* 
* (izņemot Galapagu salas)
* 

### Karību jūras baseins
* 
* 
* 

### Ziemeļamerika
*  
** Suthemptona sala

## Kā standarta laiku ziemā
* 
* 
*  (UK)
* 
** Nunavuta (austrudala), Ontārio un Kvebekas lielākā daļa
* 
** Konektikuta, Delavēra, Vašingtona, Džordžija, Meina, Mērilenda, Masačūsetsa, Ņūhempšīra, Ņūdžersija, Ņujorka, Ziemeļkarolīna, Ohaio, Pensilvānija, Rodailenda, Dienvidkarolīna, Vērmonta, Virdžīnija, Rietumvirdžīnija
** Floridas, Indiānas un Mičiganas lielākā daļa 
** Kentuki un Tenesī austrumdaļa

## Kā vasaras laiku ziemeļu puslodē
* 
** Manitoba
** Nunavuta (centrālā daļa)
** Ontārio
*  
** Alabama, Ārkanzasa, Ilinoisa, Aiova, Luiziāna, Minesota,Misisipi (štats), Misūri (štats), Viskonsina, Oklahoma
** Kanzasa, Nebraska, Ziemeļdakota, Dienviddakota (štata lielākā daļa)
** Florida, Indiāna, Kentuki, Mičigana (rietumu daļa)
* , visi štati, izņemot:
** Lejaskalifornija
** Dienvidu Lejaskalifornija 
** Čivava
** Najarita
** Sinaloa
** Sonora

## Kā vasaras laiku dienvidu puslodē
* 
** Lieldienu sala

## Ārējās saites
* Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC-5 laika zonā
Giro d'Italia

***Giro d'Italia*** ir šosejas riteņbraukšanas daudzdienu  sacensības, viena no trim riteņbraukšanas lielajām tūrēm kopā ar *[[Tour de France]]* un *[[Vuelta a Espana]]*. Sacensības notiek maija beigās un jūnija sākumā Itālijā, bet daži posmi regulāri arī tās kaimiņvalstīs. *Giro d'Italia* 1909. gadā dibināja laikraksta *[[La Gazzetta dello Sport]]* redaktors Emilio Kostamanja.

## Uzvarētāji
### Braucēji

### Valstis

## Latviešu velobraucēji
1999. gadā vienā no sacīkstes posmiem uzvarēja latviešu riteņbraucējs Romāns Vainšteins.

## Piezīmes


## Atsauces

## Ārējās saites

*
2001. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**2001. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 2001*) bija 32. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Turcijā laika posmā no  līdz . Par Eiropas čempioniem kļuva Dienvidslāvijas izlase, kas finālā uzvarēja Turcijas izlasi. Bronzas medaļu izcīnīja Spānijas izlase, kas cīņā par bronzas medaļām uzvarēja Vācijas izlasi. Par turnīra vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Dienvidslāvijas basketbolists Predrags Stojakovičs, taču turnīra rezultatīvākais bija Vācijas izlases dalībnieks Dirks Novickis.

Eiropas čempionātā piedalījās 16 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Latvijas basketbola izlase, kuras galvenais treneris bija Armands Krauliņš, turnīrā ieņēma 8. vietu — tobrīd labāko pēc neatkarības atjaunošanas.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

### D grupa

|}

## Izslēgšanas kārta

|}

## Izslēgšanas spēles

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils 
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils