open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ingus Baušķenieks

**Ingus Baušķenieks** (dzimis  Rīgā) ir latviešu mūziķis un komponists, pazīstams kā grupas "Dzeltenie pastnieki" līderis un solomākslinieks. Darbojas arī kā aranžētājs un producents, raksta mūziku filmām un citiem darbiem, nodibinājis savu ierakstu firmu.

## Biogrāfija

Ingus ir gleznotāja Ausekļa Baušķenieka dēls. Absolvējis Rīgas Valsts 1. ģimnāziju. No 1974. līdz 1978. gadam studējis Rīgas Politehniskajā institūtā. No 1979. līdz 1986. gadam strādājis Latvijas televīzijā par operatoru. Sākot no 80. gadiem, darbojas arī kā aranžētājs un producents, raksta mūziku filmām un citiem darbiem, nodibinājis savu ierakstu firmu "Ingus Baušķenieka ieraksti".

Ingus visvairāk ir pazīstams pēc darbības grupā Dzeltenie Pastnieki, kur sacer dziesmas un spēlē basģitāru. Pēc grupas darbības apsīkšanas 80. gadu beigās Ingus sāka solodarbību, kurā līdz deviņdesmito gadu sākumam nereti piedalījās arī viņa sieva Edīte Baušķeniece. Viņu ievērojamākie kopdarbi ir albuma "Mājas dzīve" hits "Guvernante - diversante", albums "Klusais okeāns" ar superhitu "Milzīte Ilzīte" (3. vieta 1990. gada "Mikrofona" aptaujā), kā arī divas 1993. gadā tapušās dziesmas "Lietus nomierina mani" un "Roņi", kas vēlāk iekļautas albumā "Burvju pusdienas". 1990. gadā Latvijas TV uzņēma pusstundu garu videofilmu "Lidmašīnu parks", kurā līdzās intervijai ar Ingu ir arī video versijas dziesmām "Tu esi tik vājš", "Kafejnīca" un "Tik necilvēcīgs".

Sākot no 90. gadu vidus, Ingus rada mūziku viens. 1998. gadā par hitu kļuva albuma "Digitālās ziema" skaņdarbs "Čības", un Ingus ar mainīgiem panākumiem turpina solodarbību, 2009. gadā piedāvādams klausītājiem jaunu hitu "Zibens aptumsums", kā arī šad tad koncertēdams kopā ar Dzeltenajiem Pastniekiem. 2011. gada aprīlī iznāca albums "Čūska", 2015. gada augustā - "Sentiment et Mélancholie", kas ierakstīts ar analogo tehnoloģiju palīdzību Baušķenieka mājas studijā "Bicycle Systems". Pēdējos gados Baušķenieks savā "Bandcamp" profilā publiskojis vairākus iepriekš neizdotus ierakstus.

Ingus rakstījis arī mūziku animācijas filmām "Miega vilcieniņš" (1996), "Velna Fudži" (2008), "Pavasaris Vārnu ielā" (kopā ar Edgaru Šubrovski, 2009) un citām.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi

### Izlases

## Ārējās saites
* Kristīne Melne Man ir raksturīga depresivitāte 2009. gada intervija mango.lv
* Uldis Rudaks Ingus Baušķenieka izkaisīto krūzīšu teorija — Diena
Poliandrija

**Poliandrija** ( *(polyandria)*, no *πολύ- (poly-)* — 'daudz' un *ἀνήρ (anēr)* — 'vīrs') jeb **daudzvīrība** ir poligāmijas forma, kurā sieviete ir vienlaikus precēta ar diviem vai vairāk vīriem. 19. gadsimtā poliandrija bija sastopama pie aleutiem un eskimosiem, bet mūsdienās ir sastopama dažās Indijas daļās, Himalajos (Tibetā, Kašmirā, Sikimā un Butānā), atsevišķos reģionos Mongolijā, Ķīņā un dažos Subsahāras rajonos Āfrikā.

Poliandrijas paveidu, kurā sieviete ir vienlaicīgi precēta ar diviem vai vairāk brāļiem, veidojot vienu mājsaimniecību, sauc par fraternālo poliandriju un daudzi antropologi uzskata, ka šis poliandrijas paveids ir sastopams visbiežāk.

Ja vīri savstarpēji nav asinsradinieki, tad poliandriju sauc par nefraternālu un tādas savienības tiek veidotas ar sievieti, kurai ir augsts sabiedriskais stāvoklis. Vīrieši savā starpā dala ekonomiskos pienākumus un seksuālās tiesības uz sievieti.

Dažkārt poliandrijas rašanās sabiedrībā saistīta ar sieviešu dzimuma jaundzimušo nogalināšanu, kas tika praktizēta dažās sabiedrībās, tādējādi izjaucot līdzsvaru starp vīriešu un sieviešu skaitu.

Poliandrija Rietumhimalaju hinduistu sabiedrībās tiek skaidrota ar to, ka zemes resursi ir trūcīgi un pēcnācēju skaits ir jāierobežo. Tāpēc vairāki vīrieši (brāļi) veido attiecības ar vienu sievieti. Atšķirībā no poliginijas šādas savienības reprodukcijas potenciālu ierobežo vienas sievietes kapacitāte. Līdz ar to poliandrijas sociālā funkcija šajā gadījumā ir pieskaņot darbaspēka potenciālu pieejamajiem zemes resursiem.

Sabiedrībās, kur poliandrija tiek pieļauta, parasti tā ir tikai viena no dažādām pieejamajām laulības stratēģijām.

## Skatīt arī
* Poligāmija
* Poliginija

## Atsauces

## Ārējās saites
EchoStar T-1

***T-1*** jeb ***EchoStar T1*** (agrākais nosaukums ***TerreStar-1***) ir ASV uzņēmuma *[[EchoStar]]* sakaru pavadonis, kas paredzēts mobilo sakaru nodrošināšanai Ziemeļamerikā. Tas orbītā tika palaists 2009. gada jūlijā.

Kosmisko aparātu ASV uzņēmuma *[[TerreStar Corporation]]* izgatavoja *[[Space Systems/Loral]]* uz platformas *[[LS-1300S]]* bāzes.
Pavadonī ir E/F joslas (IEEE S josla) raidītāji, un signāli tiek raidīti ar 18 metru reflektoru. Mobilie sakari darbojas *[[GEO-Mobile Radio Interface]]* (*GMR*) standartā.
Starta brīdī *TerreStar-1* ar starta masu 6910 kg bija smagākais pavadonis, kas palaists ģeosinhronajā pārejas orbītā un lielākais komerciālais sakaru pavadonis, kāds jebkad uzbūvēts. Pavadoņa darbības ilgums bija paredzēts 15 gadi.

*TerreStar-1* tika palaists  17:52 *[[UTC]]* no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]*. Pavadonis tika izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 111° rietumu pozīcijā.

2010. gada oktobrī *TerreStar Corporation* tika sākta bankrota procedūra. 2011. gada jūlijā uzņēmums *[[Dish Network]]* izsolē par 1,375 miljardiem USD ieguva *TerreStar Networks* ar *TerreStar-1*, tiesībām uz sakaru frekvencēm un datu un balss pārraides tehnoloģijām. *TerreStar Networks* iegāde tika pabeigta 2012. gada martā. *TerreStar-1* tika pārdēvēts par ***T-1***.

2017. gada janvārī *Dish Network* no māsas uzņēmuma *[[EchoStar]]* iegādājās pavadoņu zemes infrastruktūru, bet pavadonis *T-1* nonāca *EchoStar* kontrolē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* TerreStar 1, 2 → EchoStar T1, T2
Āraišu vējdzirnavas

**Āraišu vējdzirnavas** ir aptuveni 19 gadsimta vidū Cēsu novada Drabešu pagastā celtas vējdzirnavas. Dzirnavas pazīstamas arī kā **Drabešu muižas vējdzirnavas**, jo sākotnēji tāpat kā Drabešu muiža piederējusi baroniem Blankenhageniem. 

## Apraksts

Dzirnavas ir klasiskā holandiešu stilā celtas vējdzirnavas ar grozāmo augšējo daļu, ko no dzirnavu pakājes ar īpašu mehānismu varēja pagriezt vēja virzienā. Dzirnavām ir četri stāvi. Trešajā stāvā bija īpaša tvertne — kratītājs, no kura tajā iebērtie graudi nokļuva otrajā stāvā esošajos dzirnakmeņos. Tajos saberztie milti pa gaņģi (speciālu koka skreju) nonāca pirmajā stāvā, kur iebira maisā. Dzirnavās darbojās arī speciāls pacēlājs, ar kuru graudu maisus no pirmā stāva varēja nogādāt trešajā stāvā.

## Vēsture
Dzirnavu iespējamais uzcelšanas datums ir 1852. gads, par ko mudina domāt pārbūves laikā dzirnavu ēkas sienā atrasts akmens ar uzrakstu ANNO 1852. Tās pieminētas arī 1906. gada Rīgā izdotajā Konversācijas vārdnīcā. 1921. gadā dzirnavas nonākušas no Krievijas atbraukušā Sturmes īpašumā, kurš tās nopircis no dzirnavnieka Jēkabsona. Sturme dzirnavās malis putraimus, kā arī miltus rupjmaizei un lopbarībai. Malšanas neienesīguma dēļ tolaik vējdzirnavās bijusi arī iekārtota pat neliela klavieru izgatavošanas darbnīca. 1925. gadā dzirnavas iegādājies Kārlis Lībants. 1934. gadā Paulīne Eglīte (Lībanta meita) ar vīru aizgājusi dzīvot uz Cēsīm, bet no 1967. gada atgriezusies atpakaļ uz dzirnavām.

Vējdzirnavas bija pilnīgi izpostītas un tās atjaunotas laikā no 1982. līdz 1984. gadam. Dzirnavu atjaunošana notika pateicoties Gaujas nacionālajam parkam un to vadīja meistars Ādolfs Bitmets, kura dzimtas vīrieši jau 4 paaudzēs bijuši dzirnavnieki. Katru gadu, Jēkaba jeb jaunrudzu maizes dienā (jūlija beigās), Āraišu vējdzirnavu kalnā Gaujas nacionālais parks rīko Maizes dienu.

## Atsauces
The Slip

***The Slip*** ir septītais amerikāņu industriālā roka projekta *[[Nine Inch Nails]]* studijas albums. Tas tikai izdots  bez iepriekšējas albuma reklāmas un jebkādas citas norādes par tā izdošanu. *The Slip* sākotnēji tika piedāvāts bezmaksas lejupielādei *Nine Inch Nails* oficiālajā mājas lapā, bet kompaktdiska formātā tas iznāca tikai pēc diviem mēnešiem. Šis albums, tāpat kā *[[Ghosts I-IV]]* tika izdots ar *[[Creative Commons]]* licenci.

## Skaņdarbu saraksts

#### Ierobežota izdevuma DVD video ieraksti

# 1,000,000 (tiešraide)
# Letting You (tiešraide)
# Discipline (tiešraide)
# Echoplex (tiešraide)
# Head Down (tiešraide)

## Ārējās saites
* Oficiālā albuma mājaslapa 
* Albuma lejupielāde *[[Internet Archive]]* profils
Chandrayaan-1

***Chandrayaan-1*** ( — "Mēness braucamais") bija Indijas pirmā Mēness zonde. Tās izgatavošanu un palaišanu nodrošināja Indijas kosmosa pētījumu organizācija (*ISRO*).

Zonde tika palaista  00:52 *[[UTC]]* (06:22 pēc vietējā laika) ar nesējraķeti *[[PSLV-XL]]* no Satiša Dhavana kosmosa centra Šriharikotā. Mēness orbītā kosmiskais aparāts darbojās līdz 2009. gada 29. augustam, kad ar to pārtrūka radiosakari.

 no *Chandrayaan-1* tika atdalīta Mēness ietriekšanās zonde (*Moon Impact Probe* jeb *MIT*), kas ietriecās dienvidu pola rajonā netālu no Šekltona krātera. Tādējādi Indija kļuva par piekto valsti, kuras kosmiskais aparāts sasniedzis Mēness virsmu (pēc PSRS, ASV, Eiropas un Japānas).

## Atsauces

## Ārējās saites
1911. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas - latviešu zemes karte (1911).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1911]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).
## Notikumi
### Janvāris
* 26. janvāris — Raiņa lugas "Uguns un nakts" pirmizrāde Jaunajā Rīgas teātrī.

### Marts

* 11. marts - Brāļu Kaudzīšu romāna "Mērnieku laiki" dramatizējuma pirmizrāde Jaunajā Rīgas teātrī.

### Jūlijs
* 16.—18. jūlijs — Daugavpilī notika Viskrievijas 1. vecticībnieku — pomoriešu izglītības kongress (vienīgais šāda veida kongress). Kongresā piedalījās 90 dalībnieki.

### Nezināms datums
* Sāka iznākt latviešu dienas laikraksts "Jaunākās Ziņas", kuru izdeva Antons un Emīlija Benjamiņi.

## Kultūra
* 18. maijs — tika dibināta Latviešu mākslas veicināšanas biedrība.
* Rīgā sāka darboties pirmā pastāvīgā baleta trupa (dibinātājs — latviešu baletmeistars Mārtiņš Kauliņš).

## Dzimuši
* 3. marts — Anatols Dinbergs, diplomāts (miris 1993. gadā)
* 16. maijs — Eižens Āriņš, matemātiķis un datorzinātnieks (miris 1987. gadā)
* 9. jūlijs — Aleksandrs Laime, ceļotājs un pētnieks (miris 1994. gadā)
* 8. oktobris — Kārlis Padegs, mākslinieks (miris 1940. gadā)
* 13. oktobris — Kārlis Šteins, astronoms (miris 1983. gadā)

## Miruši
* 25. jūnijs — Jānis Poruks, latviešu rakstnieks, dzejnieks (dzimis 1871. gadā)
* 10. jūlijs — Ādolfs Bētiņš, pianists un ērģelnieks (dzimis 1864. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats
Ambientā mūzika

**Ambientā mūzika** jeb **ambients** ir mūzikas žanrs, kas ir ļoti tuvs (vai dažkārt uzskatīts par apakšžanru) *[[New Age]]* mūzikai un kas lielā mērogā koncentrējas uz tembrālām skaņas īpašībām, galvenokārt sakārtotām vai izpildītām, lai izraisītu "gaisīgas", "vizuālas" vai "klusas" īpašības. Ambients attīstījās no 20. gadsimta impresionisma mūzikas (komponisti Džons Keidžs, Mortons Feldmens), minimālisma mūzikas un no agrīnās elektroniskās mūzikas izpildītājiem 1960. gados un 1970. gados. Rokmūziķis Braiens Īno pirmoreiz minēja un faktiski arī radīja frāzi "ambientā mūzika" (*ambient music*) sava 1979. gada albuma *[[Ambient 1: Music for Airports]]* aprakstā.

## Mūziķi

## Piezīmes un atsauces
Celestīns IV

**Pāvests Celestīns IV** (latīņu: *Caelestinus IV*, miris 1241. gada 10. novembrī) jeb **Gotfrīds no Kastiļones** (itāļu: *Goffredo di Castiglione*) bija Romas katoļu baznīcas pāvests, kas valdīja tikai 17 dienas un ievērojams tikai ar to, ka pirmo reizi tika ievēlēts kardinālu konklāvā.

Bija Livonijas valsts nominālais valdnieks.

## Dzīvesgājums
Gotfrīds no Kastiļones bija lombardietis pēc izcelsmes, 1223.-1226. gadā viņš pildīja Milānas arhibīskapijas kanclera amatu. Kopš 1227. gada pildīja Romas San Marco katedrāles kardinālpriestera, no 1238. gada Sabīnas kardinālbīskapa pienākumus.

1241. gadā viņš tika ievēlēts par pāvestu kardinālu konklāvā, kas zīmīgi notika Romas Palatīna pakalnā Senās Romas impērijas celtņu drupās. Konklāvs ieilga sakarā ar pretrunām starp kardināliem, kas atbalstīja izlīgumu ar ķeizaru Frīdrihu II un tiem, kas bija pret to. Antisanitāro apstākļu dēļ viens kardināls nomira, bet vairāki nopietni saslima.

Slimības un stresa novājinātais Celestīns IV mira pēc 17 dienām savā amatā, viņa pēctecis Inocents IV tika ievēlēts tikai 1243. gadā.

## Ārējās saites
Everasma

**Everasma** bija Latvijas tirdzniecības flotes tvaikonis, kas slavens ar to, ka Otrā pasaules kara laikā, esot sabiedroto flotes konvojā, Atlantijas okeānā braucot zem Latvijas Republikas karoga, taranēja un nogremdēja vācu zemūdeni. Tas ir vienīgais zināmais gadījums, kad kara laikā, piedaloties aktīvā karadarbībā, sadursmē jūrā kāds Latvijas kuģis ir nogremdējis pretinieka kuģi.

Kravas tvaikonis būvēts 1920. gadā Glāzgovā pēc grieķu kompānijas pasutījuma, ar nosaukumu "Stathors". Tehniskie parametri:
* ietilpība — 3644 BRT (salīdzinoši neliels, taču smagkravas tvaikonis ar dziļu iegrimi);
* 3 cilindru tvaika dzinējs — jauda 391 ZS.

Latvijas tirdzniecības flotē kopš 1939. gada, kad to iegādājās kuģniecības sabiedrība "F.Grauds". Pieraksta osta — Rīga. Kapteiņi — E.Ziemelis, M.Pērkons. Veicis reisus no PSRS ziemeļu ostām uz Lielbritāniju. Pēc Latvijas okupācijas kuģa kapteinis M.Pērkons atsacījās atzīt un pakļauties LPSR valdības rīkojumiem un pēc kuģa īpašnieku rīkojuma atstājis Baltijas jūru (14 apkalpes locekļi atstāja kuģi un devās uz LPSR) — turpmāk kravas, ejot zem Latvijas karoga, pārvadāja Atlantijas okeāna Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas piekrastē. 1941. gadā kuģi savām vajadzībām rekvizēja ASV Kara laika kuģniecības pārvalde kā kara transporta kuģi un norīkojot kravu pārvadāšanai uz kara pārņemto Eiropu.

1942. gada 27. februārī — desmit dienas pēc iziešanas jūrā , — Latvijas kuģis "Everasma" sadūrās ar vācu zemūdeni: ap 20:00 vakarā "Everasmas" komanda sajuta grūdienu un dzirdēja skaļu šņirkstoņu — šķita, ka kaut kas it kā tika novilkts gar kuģa dibenu visā tā garumā. Vecākais mehāniķis Voldemārs Volkovičs nekavējoties ziņoja kapteinim Miķelim Pērkonam. Kapteinis ar binokli sāka vērot jūru — pēc aptuveni 10 minūtēm pie labā borta tumšajā ūdenī parādījās putu līnija, vēl pēc dažām minūtēm stūrmanis Nikolajs Jakimovičs pamanīja otru torpēdu, tad vēl vienu. Pirmā torpēda paskrēja garām, bet pārējās divas panira zem kuģa. Aptuveni pusjūdzi tieši aiz kuģa pakaļgala pamazām iznira zemūdenes bruņotais novērošanas tornis. Zemūdene uzvedas dīvaini, nepārliecinoši, nevarēja vai negribēja pacelties virs ūdens pilnībā, bet gluži pretēji — novērošanas tornis lēni noslīdēja zem viļņiem. Vecākais mehāniķis, radists, Jakimovičs un kapteinis apspriedušies "nolēma, ka (..) taranējuši zemūdeni. Bojājumi (ko radīja sadursme ar "Everasmu") izraisīja tās torpēdu izšaušanu un lika uzpeldēt augšā tik tuvu no mums. Ir visai ticams, mēs nolēmām, ka esam nogremdējuši zemūdeni… Tā vairāk neuzpeldēja un nemēģināja mums uzbrukt," savā ziņojumā rakstīja kapteinis Pērkons. Zemūdeni par nogremdētu atzina arī ASV kara flotes bāzes komandieris Sentlūsijas salā, kura pārziņā atradās kvadrāts, kur notika sadursme.

1942. gada 28. februārī tvaikoni "Everasma" uz austrumiem no Vējpuses salām nogremdēja Itālijas zemūdene. Bojā gāja 5 apkalpes locekļi.

## Atsauces
Asche zu Asche

***Asche zu Asche*** ir vācu grupas *[[Rammstein]]* singls no albuma *[[Herzeleid]]*. Singls izdots .

## Singla saturs
thumb|500px|left|''Asche zu Asche'' dziesmas nošu pieraksta fragments.
Singls tika izdots kā papildu CD albuma *[[Sehnsucht]]* (*Australian Tour Edition*) speciālizlaidumam. Tas satur oriģinālo studijas versiju dziesmai *Asche zu Asche* un piecas dziesmas no *[[Live aus Berlin]]*. Singls tika izplatīts tikai Austrālijā, 2001. gada festivāla *[[Big Day Out]]* atbalstam, kurā uzstājās grupa. Dziesmas nosaukums ir daļa no Bībeles citāta: "Pelni pie pelniem, pīšļi pie pīšļiem". Tā vēstī par sadedzināta cilvēka spoka atriebību, kurš atnāks pie sava bendes desmit dienas pēc nāves soda un liks viņam ēst savus pelnus, kas sajaukti ar pīšļiem. Dziesmas beigās pilnais citāts vairākas reizes atkārtojas, atspoguļojot galveno dziesmas domu.

## Dziesmu saraksts
1910. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas - latviešu zemes karte (1911).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1910]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

## Notikumi
### Jūnijs
* 18.—21. jūnijs — Rīgā notiek V Vispārējie latviešu Dziesmu svētki.

### Jūlijs
* 3.—5. jūlijs — Rīgu apmeklēja Krievijas cars Nikolajs II.http://www.russkije.lv/ru/journalism/read/eihenbaum_torzestva_pub/
* 4. jūlijs — Rīgā atklāts piemineklis Pēterim I.

## Dzimuši
* 13. janvāris — Viktors Arājs, kara noziedznieks (miris 1988. gadā)
* 16. janvāris — Adalberts Bubenko, vieglatlēts (miris 1983. gadā)
* 24. maijs — Marģeris Zariņš, komponists, rakstnieks, ērģelnieks (miris 1993. gadā)
* 4. augusts — Roberts Emīls Feldmanis, luterāņu mācītājs (miris 2002. gadā)
* 7. augusts — Aleksejs Auziņš, futbolists, hokejists (miris 1997. gadā)
* 25. augusts — Auseklis Baušķenieks, gleznotājs (miris 2007. gadā)
* 23. oktobris — Mirdza Bendrupe, rakstniece (mirusi 1995. gadā)
* 10. decembris — Heinis Lāma, latviešu disidents (pazudis 1998. gadā)

## Miruši
* 9. jūnijs — Jānis Čoke, sociāldemokrāts un profesionāls revolucionārs (dzimis 1878. gadā)
* 31. augusts — Emīls Dārziņš, komponists (dzimis 1875. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Attēlu galerija

Attēls:Peter the Great Statue Riga.jpg|Piemineklis Pēterim I.
Attēls:Czar nikolai II visit riga 1910.jpg|Krievijas cara Nikolaja II vizīte Rīgā.
Bernds Meinungers

**Bernds Meinungers** (, dzimis , miris ), labāk pazīstams ar savu pseidonīmu **Džons Oflains**, bija vācu dziesmu autors. Bernds sadarbojas ar Ralfu Zīgelu. Dažas no viņa sacerētajām dziesmām ir pārstāvējušas Vāciju Eirovīzijas dziesmu konkursā.

## Ārējās saites
* Diskogrāfija
Sonne

***Sonne*** ir vācu industriālā metāla grupas *[[Rammstein]]* pirmais singls no trešā studijas albuma *[[Mutter (albums)|Mutter]]*.

Iesākumā dziesma tika sarakstīta ukraiņu bokserim Vitālijam Kličko. Dziesmai bija jāskan pirms cīņas, laikā, kad sportists dodas uz ringu. Dziesmas sākotnējais nosaukums bija *Klitschko*.

## Videoklips
Klips ir variācija par pasaku "Sniegbaltīte un septiņi rūķīši". Rūķīši strādā raktuvēs, lai Sniegbaltītei iegūtu zelta putekļus. Pēc grupas dalībnieku teiktā, iesākumā bija apmēram 40 videoklipa variantu. Sniegbaltītes lomu atveidoja krievu aktrise Jūlija Stepanova. Dažos klipa kadros, kur Sniegbaltīte stāv pār grupas dalībniekiem, tas ir ļoti garš basketbolists, meitenes seju un rokas pēc tam uzlika ar datora palīdzību.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas ''Sonne'' teksts
Gaujarts

**Gaujarts** ir latviešu *[[indīroks|indie]]* stila mūzikas grupa. Ar dziesmu "Putekļi" grupa uzstājusies TV pārraidē "Latvijas Lepnums".

Grupas nosaukums cēlies no filmas "Limuzīns Jāņu nakts krāsā" (1981) citāta: "Raksta "Gaujards", franciski izrunā "Gožār!"", teica Veronika Dagnijai. Izruna franciski: https://sv.forvo.com/word/gaujard/

## Diskogrāfija
* Koncerts kultūras namā (2008)
* Vibrācijas (2011)
* Priekšnojautas (2015)

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne 
* draugiem.lv mūzikas sadaļas profils
* last.fm profils
* Bandcamp profils
Arābu alfabēts

thumb|235px|Valstis, kurās arābu alfabēts tiek izmantots, kā vienīgais rakstības veids, ir iekrāsotas tumši zaļā krāsā, bet valstis, kurās bez arābu alfabēta izmanto arī citus alfabētus, ir iekrāsotas gaiši zaļā krāsā
**Arābu alfabēts** (, *abjadiyyah ‘arabiyyah*) ir alfabēts, kuru izmanto, lai pierakstītu arābu valodu. Alfabētā ir 28 līdzskaņus apzīmējoši burti. Trīs no šiem burtiem (*’alif*, *wāw* un *yā’*) nepilnajā rakstībā apzīmē arī garos patskaņus. Visi šie burti ir kursīvā gan rokrakstā, gan drukātā veidā. Tas nozīmē, ka rakstot vārdu, katrs nākamais burts ir tieši saistīts ar iepriekšējo. Arābu alfabēta virziens ir no labās puses uz kreiso. Katram arābu alfabēta burtam var būt līdz četrām dažādām grafiskajām formām — vārda sākumam, vidum vai beigām, kā arī izolētā. Arābu alfabētā neizšķir lielos un mazos burtus. Uz arābu alfabētu bāzētu rakstību izmanto arī persiešu valoda, urdu, dari, daļēji kurdu valoda, azerbaidžāņu valoda, kazahu valoda un citas.

## Pamatburti
Arābu alfabētā ir 28 pamatburtu.

*  **' var simbolizēt dažādas fonēmas literārajā arābu valodā:
*# Bez [[diakritiskā zīme|diakritiskajām zīmēm]]: 
*#* sākumburts: **'    vai dažreiz klusais definētais artikuls  *[[al-|]]*
*#* varda vidū vai beigās: **'   .
*# **' ar *[[hamza|]]* virs burta: 
*#* sākumburts: **'   
*#* varda vidū vai beigās: **'   .
*# **' ar **' zem burta: 
*#* sākumburts: **'   ; nav vārda vidū vai beigās.
*# **' ar **': 
*#* sākumburts, vārda vidū un beigās: **'   .

*  /p/ un /v/ var attēlot attiecīgi ar پ un ڤ‎/ڥ vai, ja nepieejams, ب un ف‎/ڢ tiek attiecīgi lietoti.

*  Arābu valodas runātājiem fonēmu /ɡ/ var attēlot, izmantojot dažādus burtus, atkarībā no lokālajiem dialektiem.  parasti izmanto Ēģiptē, dažreiz arī Jemenā un Omānā.  tiek lietots, kur tas lokālajos dialektos attēlo [ɡ].  vai  tiek lietots, kur lokālajos dialektos /ɡ/ neeksistē. Citi burti, kā ,‎  vai ڨ arīdzan var būt izmantoti, bet tos neuzskata par arābu standarta burtiem. Līdzīgi, kur  attēlos [ɡ], tas var būt arīdzan lietots, lai attēlotu ~ vai burts  var būt izmantots Ēģiptē.

*  **' un **' tradicionāli raksta Āfrikas ziemeļrietumos kā  un , attiecīgi, pēdējais punkts ir pievienots tikai sākumburtam vai vārda vidū esošajam burtam.

*  Ēģiptē, Sudānā un dažreiz citās vietās **' rakstot atsevišķi un vārda beigās gan rokrakstā, gan drukātajā tekstā vienmēr ir bez punktiem <span style="font-size:x-large">[[ى]]</span>, padarot to tikai vārdā skaidri atšķiramu no **'.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arābu raksts

**Arābu raksts** ir rakstības sistēma, ko izmanto arābu valodā ar arābu alfabētu, kā arī un vairākās citās Āzijas un Āfrikas valodās. Tā ir otrā visplašāk izmantotā alfabētiskā rakstības sistēma pasaulē (pēc latīņu raksta), otrā visplašāk izmantotā rakstības sistēma pasaulē pēc to lietojošo valstu skaita un trešā visplašāk izmantotā pēc lietotāju skaita (pēc latīņu un ķīniešu rakstības).

Raksts vispirms tika izmantots tekstu rakstīšanai arābu valodā, jo īpaši Korānam, islāma svētajai grāmatai. Līdz ar reliģijas izplatīšanos tas kļuva par galveno rakstības sistēmu daudzās valodu saimēs, kā rezultātā arābu rakstā tika pievienoti jauni burti un citi simboli. Valodas, kurās to joprojām lieto, ir arābu, persiešu (farsi un dari), urdu, uiguru, kurdu, puštu, pandžabu (šahmuki), sindhu, azerbaidžāņu, malajiešu (džavi), javiešu, sundiešu, maduriešu un indonēziešu (pegonu), baloču, luri, kašmiriešu, čamu, rohindžu, somāļu, mandinku un muru valoda, kā arī citas. Līdz 16. gadsimtam to lietoja arī dažiem spāņu tekstiem, un pirms rakstības reformas 1928. gadā tā bija turku valodas rakstības sistēma.

## Atsauces
The Hand That Feeds

"**The Hand That Feeds**" ir Nine Inch Nails dziesma, izdota kā pirmais singls no albuma *[[With Teeth]]* 2005. gadā. "The Hand That Feeds" ieguva visaugstākos panākumus starp Nine Inch Nails dziesmām visos topos, izņemot ASV topu Modern Rock Tracks, kur tā atradās pirmajā vietā 5 nedēļas, bet nākamais Nine Inch Nails singls Only šā topa pirmajā vietā pavadīja 7 nedēļas.

## Dziesmu saraksts

### CD

# "The Hand That Feeds" (3:38)
# "The Hand That Feeds" [Straight mix] (7:46)
# "The Hand That Feeds" [Dub mix] (7:52) tikai ierobežotajā izdevumā

### DVD
Includes poster
# "The Hand That Feeds" [video]
# "The Hand That Feeds" 
# "The Hand That Feeds" [Straight mix]

### 9" vinila plate
# "The Hand That Feeds"
# "The Hand That Feeds" [Dub Mix]

### 10" ''picture disc'' un 7" prezentēšanas vinila plate
# "The Hand That Feeds"
# "Home" (3:12)

### 12" [[Photek]] remiksi
# "The Hand That Feeds" [Straight Mix]
# "The Hand That Feeds" [Ruff Mix] (3:58)
# "The Hand That Feeds" [Dub Instrumental] (7:51)
# "The Hand That Feeds"

### 12" [[DFA Records|DFA]] remiksi
# "The Hand That Feeds" [DFA Remix] (9:02)
# "The Hand That Feeds" [DFA Remix Instrumental] (9:01)
# "The Hand That Feeds" [DFA Version I] (14:12)

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* nin.com
* [NinWiki informācija](http://www.ninwiki.com/The_Hand_That_Feeds_(halo))
* ''Halo 18'' versijas
Cimmerīts

[thumb|right|300px|[Sturmgeschütz III|StuG III, pārklāts ar cimmerītu]]
**Cimmerīts** () bija pasta, kuru Otrajā pasaules karā izmantoja vācieši, lai pasargātu savu bruņutehniku no magnētiskajām mīnām. 

Vācija bija valsts, kura visplašāk izmantoja cimmerītu. Uzņēmums *Chemische Werke Zimmer AG* bija šīs pastas izstrādātājs un arī viens no ražotājiem.

Klājuma īpašības nodrošināja nemetālisku (magnētisko caurlaidību samazinošu), neregulāru virsmu, kam vajadzēja samazināt gan savstarpējo attālumu, gan arī saskares vietu kontaktam starp mīnu un tanka korpusu. Cimmerīts tika uzklāts nelīdzeni, lai tas vēl vairāk sekmētu cīņu pret magnētiskajām mīnām. 

Ar cimmerīta klājumu tika nodrošināti visi tanki un pašgājējlielgabali ar slēgtu augšu aptuvenā laika posmā no 1943. gada augusta līdz 1944. gada septembrim. Ļoti reti to izmantoja bruņumašīnām ar atvērtu korpusu. Bruņumašīnas un tanki, kurām bija šis klājums, ieguva pavisam izteiktu, atšķirīgu izskatu.

Cimmerīta klājuma uzklāšana notika rūpnīcās. Daudzās klājuma rakstu variācijas (no regulāra šķautņu veida raksta līdz retāk sastopamajam vafeļtipa rakstam) visbiežāk bija saistītas ar dažādām rūpnīcām, kas ražoja noteikta tipa bruņutehniku. Piemēram, vafeļtipa raksts bija sastopams tikai vienīgi Sturmgeschütz III pašgājējlielgabaliem. 

Kopumā bruņumašīnas, kuras bija kaujas vienību sastāvā vēl pirms cimmerīta ieviešanas, ar klājumu netika papildinātas arī pēc tam.
Cimmerīta izmantošanas fāze noslēdzās 1944. gada septembrī. Tam par iemeslu bija nepamatotas bažas, ka sadursmes ar lādiņiem varētu izraisīt cimmerīta degšanu. Kā vēlāk izrādījās, tas bija nepamatoti. *Zimmerit* klājuma uznešana uz tanka virsmas prasīja vairākas dienas, tādējādi pagarinot katra tanka saražošanas laiku, un tas, protams, bija nepieņemami kara fāzē, kad bija liels tanku trūkums. Turpinoties karam, briti nolēma radīt līdzīgu materiālu pielietojumam *[[Churchill]]* tipa tankiem, tomēr vēlāk atteicās no šīs ieceres. Nav ziņu, ka līdzīgs materiāls būtu izmantots pēckara tankiem, iespējams, ka tam par iemeslu bija plaši izplatītās vienam cilvēkam domātās pārnēsājamās "karstuma" raķetes, tādi ieroči kā Bazooka un Panzerfaust (tanku dūre) padarīja magnētiskās mīnas par lieku greznību.

## Cimmerīta ķīmiskais sastāvs

* 40 % bārija sulfāts - BaSO4;
* 25 % polivinilacetāts (ļoti līdzīgs PVA līmei);
* 15 % pigments (okers);
* 10 % cinka sulfīds — ZnS;
* 10 % zāģu skaidas.

## Atsauces

## Literatūra
* Appendix 'A' to 21 Army Group AFV Technical Report No.26 on the application of anti-magnetic compound as camouflage
* 
*
Ādolfs Ābele

**Ādolfs Ābele** (dzimis , miris ) bija latviešu komponists, diriģents, ērģelnieks un mūzikas pedagogs. Latvijas Universitātes studentu kora “Dziesmuvara" diriģents (1927-1944). Komponējis simfoniskos tēlojumus, klavierdarbus, kora un solo dziesmas, tautasdziesmu apdares.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1889. gada 24. janvārī Smiltenes pagasta Blomē skolotāja Ata Ābeles ģimenē. Studēja Pēterburgas Konservatorijā (1909-1916), kur starp Ā. Ābeles skolotājiem bija arī Jāzeps Vītols. Pirmā pasaules kara laikā bija 4. Vidzemes latviešu strēlnieku pulka kapelmeistars (1917), krita vācu gūstā. 
No 1918. gada dzīvoja Liepājā, bija Liepājas Tautas konservatorijas organizētājs un pirmais direktors (1922-1924), līdztekus Liepājas pilsētas 11. latviešu pamatskolas skolotājs un Liepājas Svētās Annas baznīcas ērģelnieks.
No 1924. līdz 1944. gadam Ābele bija Latvijas Konservatorijas mācībspēks, Kompozīcijas un ērģeļu spēles nodaļas dekāns, profesors (1937), Latviešu VII — IX dziesmu svētku virsdiriģents.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā viņš devās bēgļu gaitās uz Vāciju, 1950. gadā izceļoja uz ASV, bija 1. un 2. ASV latviešu dziesmu svētku virsdiriģents.

Miris 1967. gada 2. augustā Kalamazū, ASV.

## Apbalvojumi
* Trimdas Tautas balva (1949); 
* Amerikas Latviešu apvienības Kultūras fonda prēmija (1955).

## Daiļrades raksturojums
Ābeles vismīļākā skaņdarbu forma bija "sonātes allegro", ko viņš izlietojis savos lielākajos darbos — "Leģendā", "Vīzijā", meditācijā "Vientulībā". Taču savā būtībā Ābele bija miniatūrists: pats mūzikas raksturs, noskaņojums, visbeidzot arī rūpīgais izstrādājums, kurā viss ir skatīts ar juveliera apbruņotu aci, ja ne pēc formas, tad pēc sava stila gandrīz vienmēr norāda uz miniatūru, un atskaitot varbūt "Rudens skici", visi pārējie Ābeles darbi: "Intermeco", "Ganiņš", "Polka", "Valsis", "Lāčplēša' kaps", "Četras tautas dziesmas" solo balsij un orķestrim, — ir vistīrākie miniatūras paraugi.
Bez nedaudzajām oriģināldziesmām ("Mūzika", "Zaļā pavēnī", "Rozes"), Ābele bija viens no vislielākajiem meistariem latviešu tautas dziesmu apstrādāšanā. Gan ārēji pieturoties pie Jurjāna-Melngaiļa diatonisma principa (vienīgais izņēmums: "Sēj, brālīti, kaņupītes"), iekšēji Ābele aizgājis pats savu ceļu, radījis līdz lielai gatavībai noslīpētu personīgo
stilu. Pašā apstrādāšanas veidā, ritmā, harmonijā, balsu vešanas kontrapunktikā, koru instrumentācijā Ābelēm pieder daudz jaunatklājumu, izdomā varbūt pārdrošu, pat šķietami nereālizējamu, tomēr būtiski pilnīgi reālu, simtprocentīgi apzinātu. Kā orķestrī, tā arī šeit Ābele parādās kā sevī noskaidrots, fantāzijas bagāts gaumes cilvēks, kas savā mākslā ar apollonisku mieru ignorē pūļa intereses. Komponista spalvai pieder vesela rinda šedevru — "Vai būs laime", "Aiz upītes meitas dzied", "Ābelīte Dievu lūdza", "Raibie cimdi", "Es meitiņa kā rozīte" u. c.,_kas nes sevī arī īpatnējus latviskā stila meklējumus. Samērā maz Ābele ir devis solodziesmā: "Smiedamies", "Mātes dziesma", "Mirt un to zināt",,, "Krēslā", "Nogurusi roze".

## Atsauces
Angst

***Angst*** ir Vācijas industriālā roka grupas KMFDM septītais studijas albums, kas izdots . Lielbritānijas izdevumā kā papildu disks iekļauts singls *[[Light (singls)|Light]]*. Albums ierakstīts Čikāgā, Ilinoisā, ASV.

 izdots albuma pārizdevums.

## Dziesmu saraksts

* Dziesmas *Blood" (Evil Mix)* oriģinālā versija iekļauta grupas singlā *[[A Drug Against War]]*.
* Dziesmas *A Hole in the Wall* vārdi tulkoti no grupas dziesmas *Liebeslied*, kas iekļauta albumā *[[Naïve]]*, taču abām dziesmām ir dažāda melodija.
* Dziesma *Agogo* ierakstīta speciāli šim albumam, tomēr to albumā neiekļāva. Tā izdota tikai 1998. gadā *[[Agogo]]* dziesmu izlasē.

## Izpildītāji

* Saša Konečko — vokāls, bass, sintezators, programmēšana
* En Ešs — vokāls, ģitāra
* Svets Ams — ģitāra, klavieres (10.)
* Marks Durants — ģitārā
* Dorona Alberta — bekvokāls (1., 4., 6., 7., 10.)
* Kristīne Sieverta — bekvokāls (3.)
* Brūsa Brekenfelda — *Hammond B3* ērģeles (6.)

## Singli

## Kataloga numuri

## Ārējās saites
* KMFDM DØTKØM Dziesmu vārdi grupas oficiālajā mājaslapā
* Discogs.com informācija
Ich will

***Ich will*** ir vācu grupas "Rammstein" trešais singls no trešā studijas albuma "Mutter". Singls izdots .

## Singla saturs
Vācijas singlā iekļauta grupas "Ramones" dziesmas "*Pet Sematary*" kaverversijas koncertieraksts, kurā dzied Kristians Lorencs.

## Videoklips
Šajā videoklipā grupas dalībnieki aplaupa banku. Filmēšana norisinājās 8. un 9. augustā Berlīnes centrā pie Valsts kancelejas (). Klipa beigās "Rammstein" uzspridzina ēku ar visu naudu un vienu grupas biedru - Flaki. Pirms tam atlikušie grupas dalībnieki, reportieru klātbūtnē, padodas policijai.

## Dziesmu saraksts
**Vācijas izdevums** *(Zaļi vāciņi)*

**UK CDS Part 1** *(Sarkani vāciņi)*

**UK CDS Part 2** *(Zaļi vāciņi)*

**UK CDS Part 3 (DVD)** *(Oranži vāciņi)*
* "Ich will" (Radio Edit)
* "Ich will" (Live Video Version)
* četri 30 sekunžu videoklipi
** "Bück dich"
** "Rammstein"
** "Wollt ihr das Bett in Flammen sehen?"
** "Asche zu Asche"
* Fotogalerija (10 attēli)
* 2 dziesmas 
** "Feuerräder" (Live Demo Version 1994)
** "Rammstein" (Live)

## Pie singla strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti
* Pauls Landersss (*Paul Landers*) — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti

## Skatīt arī
* Rammstein

## Ārējās saites
* "''Ich Will''" dziesmas teksts  
* Videoklipa "''Ich Will''" veidošana — intervija ar grupu "Rammstein".
Links 2 3 4

***Links 2 3 4*** ir vācu grupas "Rammstein" otrais singls no trešā studijas albuma "Mutter". Singls izdots .

## Videoklips
Videoklips ir veidots pilnībā ar datora grafiku. Tas stāsta par skudru pūžņa cīņu pret kukaiņiem.
Ir divas videoklipa versijas — ar cenzūru un bez. Bez cenzūras versijas garums ir 3 minūtes un 34 sekundes (par 5 sekundēm garāks), beigās parāda skudru nogalināta cilvēka roku.

## Singlu versijas
* "Links 2 3 4" (Single) (CD)
* "Links 2 3 4" (DVD Maxi Single) (DVD)
* "Links 2 3 4" (Vinyl)

## Dziesmu saraksts
Singlā ir dziesma "*Hallelujah*", kas netika iekļauta albumā "Mutter".

### CD

### DVD Maxi-Single
;Audio

;Video

## Pie singla strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti

## Dziesma ''Links 2 3 4''
* Dziesma dzirdama seriāla "CSI Lasvegasa" sērijā *What's Eating Gilbert Grissom?*" intīmpreču veikala ainā.
* Dziesma *Hallelujah* iekļauta filmas "Nezūdošais ļaunums" skaņu celiņā.

## Skatīt arī
* Rammstein

## Ārējās saites
* Dziesmas "''Hallelujah''" teksts 
* Dziesmas "''Links 2 3 4''" teksts
1912. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas - latviešu zemes karte (1911).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1912. gads|1912. gada]] notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).
## Notikumi

### Jūnijs
* 1. jūnijs — Rīgā sāka darboties grāmatniecības uzņēmums "Valters un Rapa"
* 6. jūnijs — dibināts Moricsalas dabas rezervāts.
* 29. jūnijs—27. jūlijs — latvieši pirmo reizi piedalījās olimpiskajās spēlēs (V olimpiskās spēles Stokholmā).

### Oktobris
* 5. oktobris — tika iesvētīta Pļaviņu luterāņu baznīca.
* 14. oktobris — dibināts Rīgas Zooloģiskais dārzs.

### Nezināms datums
* Jaunajā Rīgas teātrī notika Raiņa traģēdijas "Indulis un Ārija" pirmizrāde.
* Haralds Blaus ieguva pirmo olimpisko medaļu (bronza, šaušanā).
* Tiek pabeigti Plāteru-Zībergu dzimtai piederošās Sventes muižas kungu mājas būvdarbi.
* Tiek pabeigti Jaunjelgavas pilsētas jaunā valdes nama būvdarbi.
* Tiek pabeigta Pļaviņu Sv. Pētera luterāņu baznīcas celtniecība.

## Dzimuši
* 1. janvāris — Alfrēds Verners, futbolists un hokejists (miris 1973. gadā)
* 13. janvāris — Velta Toma, dzejniece (mirusi 1999. gadā)
* 5. februāris — Aleksandrs Blaus, latviešu PSRS virsnieks (miris 1988. gadā)
* 16. marts — Margarita Romana, Latvijā dzimusi Kanādas supersimtgadniece
* 28. aprīlis — Jānis Ikaunieks, astronoms (miris 1969. gadā)
* 5. jūnijs — Kārlis Barons, daiļdārznieks un ainavu arhitekts (miris 1996. gadā)

## Miruši
* 10. maijs — Jānis Hertelis, farmaceits, Kurzemes Farmaceitu biedrības priekšsēdētājs (dzimis 1858. gadā)
* 18. maijs — Jānis Bētiņš, mūziķis (dzimis 1830. gadā)
* 5. jūlijs — Ādolfs Alunāns, latviešu teātra dibinātājs (dzimis 1848. gadā)
* 27. novembris — Georgs Armitsteds (*George Armitstead*), britu izcelsmes Rīgas pilsētas galva (dzimis 1847. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Attēlu galerija

Attēls:Zoodaarza ieeja.jpg|Rīgas Zooloģiskais dārzs (arh. H.Zeiberlihs).
Attēls:Pļaviņu luterāņu baznīca,3.jpg|Pļaviņu luterāņu baznīca(būvm. J. Kibermans).
1913. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas - latviešu zemes karte (1911).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1913]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

## Notikumi
* 5. (18.) decembris — notiek iedzīvotāju skaitīšana Rīgas patrimoniālajā apgabalā
### Nezināms datums
* tika dibināts pirmais latviešu operteātris — Latviešu opera.
* Rīgā sāka uzņemt pirmās aktierfilmas.
* Rīgā uzstādīja pieminekli Mihaelam Barklajam de Tolli.

## Dzimuši
* 30. janvāris — Alfrēds Riekstiņš, virsnieks (miris 1952)
* 5. marts — Herberts Kušķis, hokejists (miris 1994)
* 20. marts — Jānis Rozītis, futbolists (miris 1942)
* 12. maijs — Jānis Zariņš, tēlnieks (miris 2000)
* 9. jūlijs — Zigfrīds Solmanis, šahists (miris 1984)
* 17. septembris — Aleksandrs Leimanis, kinorežisors (miris 1990)
* 24. oktobris — Arvīds Pētersons, hokejists (miris 1985)
* 26. decembris — Ēvalds Ezerietis, ķirurgs (miris 2013)

## Miruši
* 29. janvāris — Pēteris Kalve, gleznotājs (dzimis 1882)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Attēlu galerija

Attēls:Ziemelblazma.JPG|Kultūras pils "Ziemeļblāzma" (arh. G. Šķilters)
Attēls:Agenskalns marketplace.JPG|Āgenskalna tirgus (arh. R. Šmērlings).
Attēls:Barclay de Tolly Statue Riga.jpg|Piemineklis Mihaelam Barklajam de Tolli  (tēln. V. Vandšneiders).


## Piezīmes un atsauces
Nothing Records

**Nothing Records** bija amerikāņu ierakstu kompānija, specializējusies industriālajā rokā un elektroniskajā mūzikā, to izveidoja Trents Reznors (no Nine Inch Nails) un Džons Malms, Jr. 1992. gadā. Tas ir piemērs ierakstu kompānijai, kuru izpildītāji paši pārvalda, tādējādi saglabājot daļēji neatkarību no lielākās mātes kompānijas, šajā gadījumā Interscope Records. Nothing Records beidza pastāvēt 2004. gadā.
Elena Paparizu

**Elena Paparizu** (, ; dzimusi  Burosā, Zviedrijā) ir grieķu dziedātāja. 2001. gadā ieguva 3. vietu Eirovīzijas dziesmu konkursā kopā ar grupu "Antique". 2005. gadā Kijivā kā solo dziedātāja ieguva 1. vietu.

## Biogrāfija
Elena ir dzimusi 31. janvārī 1982. gada Burosā, Zviedrijā, grieķu imigrantu Jefrosini un Jorga Paparizu ģimenē. Viņas tēvs ir dzimis grieķu pilsētā Volā, bet māte - Kardicā. Elena ir trešais un pēdējais savu vecāku bērns, viņai ir brālis Dinoss un māsa Rita. Jau no bērnības Elenai patika dziedāt un dejot. No 7 gadiem viņa jau spēlēja klavieres, bet 13 gados saprata, ka grib kļūt par dziedātāju. 14 gadu vecumā kopā ar 3 draugiem izveidoja savu pirmo grupu *Soul Funkomatic,* kura izpildīja mūziku hip-hop stilā. Divus gadus vēlāk grupa izšķīrās.

Laika posmā no 1999. gada līdz 2003. gada bija grupas Antique dalībniece. Grupas sastāvā piedalījās Eirovīzijas dziesmu konkursā 2001. gadā, kur viņiem sanāca izcīnīt 3. vietu. Pēc grupas sabrukšanas turpināja savu karjeru kā solo dziedātāja. Viņas pirmais albums Protereotita (Prioritāte), kas tika izdots 2004. gadā, Grieķijā ir ieguvis dubultplatīna, bet Kiprā - platīna albuma statusu. 2005. gadā atkal piedalījās Eirovīzijas dziesmu konkursā, kur izcīnīja pirmo vietu.

## Albumi
### Grieķu valodā
* 2004: Protereotita
* 2006: Iparhi Logos
* 2008: Vrisko To Logo Na Zo
* 2010: Giro apo t'oniro
* 2013: Ti ora tha vgoume?
*2017: Ouranio Toxo
*2021: Apohrosis

### Angļu valodā
* 2006: The Game of Love
* 2014: One Life

## Atsauces
Elans Maulders

**Elans Maulders** (; dzimis  Bostonā, Anglijā) ir viens no britu vadošajiem alternatīvā roka ierakstu producentiem. Maulders ir sadarbojies ar tādiem mūzikas izpildītājiem kā Depeche Mode, Gerijs Ņūmens, The Jesus and Mary Chain, Ride, Lush, My Bloody Valentine, Lostprophets, Shihad, Ivyrise, kā arī ar daudziem amerikāņu izpildītājiem, tai skaitā Nine Inch Nails, A Perfect Circle, The Smashing Pumpkins un Blonde Redhead.
## Ārējās saites
* Official site
* Alan Moulder talks about his Assault & Battery Studio
* Recording My Bloody Valentine's Loveless
USA Today

***USA Today*** ir ASV nacionālais ikdienas laikraksts, kuru izdod *[[Gannett Company]]*. Tā izveidotājs ir Als Neuharts, pirmais izdevums tika publicēts 1982. gada 15. septembrī. Tam ir lielāka tirāža kā jebkuram citam laikrakstam ASV ar vidēji 2,11 miljoniem pārdotiem eksemplāriem katru darbdienu. Papildus drukātajai versijai, USA Today ir arī viens no visvairāk apmeklētajiem ziņu portāliem valstī ar plašu tiešsaistes klātbūtni.

Laikraksts piedāvā plašu tematisko klāstu, tostarp ziņas, sportu, izklaidi, biznesu, tehnoloģijas un dzīvesstilu, un bieži tiek uzskatīts par pieejamu plašai auditorijai. Tas tiek izplatīts visos 50 štatos un vairākās starptautiskās lokācijās, piemēram, viesnīcās un lidostās, padarot to par vienu no vispārēji pieejamākajiem laikrakstiem Amerikas Savienotajās Valstīs.

USA Today ir bieži kritizēts par virspusēju saturu, taču tā atbalstītāji slavē to par ātru, viegli uztveramu informācijas sniegšanu mūsdienu dinamiskajā mediju vidē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

* ''USA Today'' raksti, sakārtoti pēc reportiera
Grants

250px|right|thumb|No 5 līdz 15 mm diametra grants
**Grants** ir iežu dēdēšanā radies irdens vai rupjgraudains nogulumiezis. Tas sastāv no noapaļotiem iežu vai reizēm arī minerālu drumslām.

Drumslu diametrs svārstās no 5 līdz 70 mm. Galvenie grants veidi ir aluviālā, marīnā un fluvioglciālā grants. Arī Latvijā ir sastopamas visu galveno ģenētisko grants tipu iegulas. Granti izmanto ceļu būvdarbiem, pabērumiem zem ēku pamatiem un betona izgatavošanai. Tās ir pelēkbrūnā krāsā.

## Ārējās saites
1914. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas - latviešu zemes karte (1911).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1914]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā). Sākās Pirmais pasaules karš.

## Notikumi
305 px|thumb|Vācijas kreiseris "Augsburg" apšauda Liepāju
### Maijs
* 11. maijs — Rīgā atklāts jaunais dzelzceļa tilts pār Daugavu.

### Augusts
* 2. augusts — ar Liepājas apšaudi Latvijā sākās karadarbība. Pilsētu apšaudīja vācu vieglie kreiseri "Augsburg" un "Magdeburg", sabojājot vairākus namus un noliktavas.
* 19. augusts — pie Ventspils trīs vācu mīnkuģi mēģināja izcelt krastā desantu un sagrābt Užavas bāku. Kad cara armijas robežsargi atsita desantu, karakuģi ar lielgabalu uguni bāku sagrāva.
* 21. augusts — Latvijā tika novērots pilns Saules aptumsums.

### Oktobris
* oktobris — Liepāju sasniedza divas britu zemūdenes ("E-1" un "E-9").

### Novembris
* 17. novembris — spēcīga Liepājas apšaude. Vācu kreiseri no jūras apšaudīja bāku, dzelzceļu, kara ostas teritoriju. Tika sapostītas ap 100 pilsētas ēku, kā arī bija cilvēku upuri. Lai bloķētu zemūdeņu kustību priekšostas dienvidu un ziemeļu vārtos vācieši nogremdēja 3 tvaikoņus.

### Nezināms datums
* tika iestudēta Raiņa luga "Pūt vējiņi!".
* Grīva iegūst pilsētas tiesības.

## Dzimuši
* 1. februāris — Uldis Knass-Koškins, aktieris, teātra režisors (miris 1988)
* 14. februāris — Kārlis Sebris, aktieris (miris 2009)
* 26. februāris — Vitālijs Rubenis, politiķis (miris 1994)
* 1. aprīlis — Eduards Andersons, basketbolists (miris 1985)
* 4. maijs — Jānis Mencis vecākais, matemātiķis (miris 2011)
* 22. maijs — Lipmans Berss (*Lipman Bers*), Latvijā dzimis ASV matemātiķis (miris 1993)
* 15. jūnijs — Eduards Berklavs, politiķis (miris 2004)
* 24. jūnijs — Ērika Ferda, aktrise (mirusi 1997)
* 18. novembris. — Anatols Imermanis, Latvijas rakstnieks (miris 1998)

## Miruši
* 16. maijs — Voldemārs Matvejs, gleznotājs un mākslas teorētiķis, viens no modernisma aizsācējiem latviešu mākslā (dzimis 1877.)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Attēlu galerija

Attēls:Dzelzceļa tilts Rīga 2008.jpg|Dzelzceļa tilts.


## Piezīmes un atsauces
Strumpe (nozīmju atdalīšana)

**Strumpe** var būt:
* Strumpe — apdzīvota vieta Ludzas novada Pureņu pagastā.
* Strumpe — upe, Gaujas pieteka.
* Strumpe — upe, Stendes pieteka.
* Dūrupes cits nosaukums

## Skatīt arī
* Strumpes upīte
Starfuckers, Inc.

"**Starfuckers, Inc.**" (zināms arī kā "**Starsuckers, Inc.**" cenzētajā versijā) ir ceturtais singls no Nine Inch Nails dubultalbuma *[[The Fragile]]*. Šis ir viens no retajiem Nine Inch Nails izdevumiem, kam nav Halo numura. Dziesmas izdevumā radiostacijām un arī videoklipā tās nosaukums "Starfuckers, Inc." tika mainīts uz mazāk rupju "Starsuckers, Inc.". Dziesma ir par cilvēka personības notrulināšanos komercialitātes un slavas priekšā. Tiek spekulēts, ka dziesma ir "veltīta" Merilinam Mensonam vai arī Kortnijai Lavai.

## Dziesmu saraksts
# "Starsuckers, Inc." [4:13]
# "Starfuckers, Inc." [4:06]
# "Starsuckers, Inc." (Video Version) [4:18]

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* "Starfuckers, Inc." singla versijas
* "Starfuckers, Inc." NinWiki informācija
Strumpe (upe)

**Strumpe** (augštecē **Dzelzzaķgrāvis**) ir Stendes labā krasta pieteka Talsu novada Ģibuļu pagastā. Sākas no grāvju sistēmas mežainā apvidū austrumos no Iliņiem. Upes gultne visā garumā regulēta. Ietek Stendē lejpus Iliņu dzirnavām.

## Atsauces
Spāres ezers

**Spāres ezers** ir caurteces ezers Talsu novada Ģibuļu pagastā. Pieder pie Irbes baseina. Ezeram ir tauriņa forma, iežmauga no 1967. līdz 2000. gadam bija aizšķērsota ar 8–10 m platu dambi, kas sadalīja ezeru divās daļās; ziemeļu daļā līmenis bija par 0,7 m zemāks par dienvidu daļu. Blakus dambim bija ierīkota ūdens līmeņa regulēšanas sistēma. Ezera noteka Spāres upe regulēta ar akmeņu krāvumu un vairākiem bebru aizsprostiem. Lielākā pieteka Vidusupe.

Ezera dibens dūņains, krasti lēzeni, zemi. Makrofīti: biezas niedres, meldru audzes, pameldri, lēpes. Ezerā mīt karpa, plaudis, karūsa, līnis, rauda, asaris, rudulis, līdaka, zutis. Zvejas tiesības pieder valstij. Ezera dienvidu daļā ir kultivēta zivsaimniecība; audzē karpas, peledes. Krastos apdzīvotās vietas Spāre un Mazspāre. Pie autoceļa A10 ezera krastā atrodas atpūtas bāze «Veccepļi».

## Atsauces
Zirņu pagasts

**Zirņu pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada Saldus pilsētu un Jaunlutriņu, Lutriņu, Saldus, Novadnieku, Pampāļu pagastiem, un Kuldīgas novada Vārmes pagastu un Skrundas pagastiem. Pagasta centrs ir Zirņos.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Akmeņvalks, Bišu valks, Bukupe, Daku upe, Jāņupīte, Krimelde, Kūrīsas valks, Lapsaišu valks, Naša, Paksīte, Pišķupe, Rugājvalks, Tilgāļu valks.

## Vēsture
1945. gadā Skrundas pagastā izveidoja Zirņu ciema padomi. 1954. gadā Zirņu ciemam pievienoja Airītes ciemu, 1966. gadā — daļu Sātiņu ciema, 1977. gadā — daļu Lutriņu un Saldus ciemu teritorijas. 1990. gadā ciems pārdēvēts par pagastu. 2009. gadā pagasts kā administratīva teritorija iekļauts Saldus novadā.

### Pieminekļi

Zirņu pagasta „Airītēs" atrodas Latvijas Kara muzeja nodaļa O. Kalpaka muzejs un piemiņas vieta "Airītes".

Turpat netālu atrodas bijusī Airītes dzelzceļa stacija, tā tiek atjaunota, tur atrodas neliela ekspozīcija, veltīta dzelzceļa vēsturei un stacijas projekta autoram Artūram Tramdaham (viņš cēlis arī Zirņu skolu, pirmos dzelzsbetona tiltus Krievijas Impērijā, piedalījies Latvijas dzelzceļa sistēmas veidošanā pēc brīvības cīņām).

## Iedzīvotāji
### Apdzīvotās vietas

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces