open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šalgunova (Žīguru pagasts)

**Šalgunova** (arī **Šalgunava**, **Šaugunova**) bija ciems Balvu novada Žīguru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 2 km no pagasta centra Žīguriem un 257,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz austrumiem no pagasta centra Žīguriem, nomaļus no valsts autoceļiem, Viricas upes krastā. Uz dienvidiem no ciema atradās Susāju pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu Šalgunova.

## Atsauces
Žīgurova

**Žīgurova (Žeigurova)** var būt:

* Žīgurova (arī Žeigurova) — skrajciems Balvu novada Susāju pagastā;
* Žeigurova (arī Žīgurova) — skrajciems Balvu novada Žīguru pagastā.
Žeigurova (Žīguru pagasts)

**Žeigurova** (arī **Žīgurava**, **Žīgurova**) ir ciems Balvu novada Žīguru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 2,9 km no pagasta centra Žīguriem un 259,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem. Uz austrumiem no ciema atrodas Susāju pagasta ciems ar līdzīgu nosaukumu — Žīgurova.

## Atsauces
Kontrolcipars

**Kontrolcipars** () ir mehānisms kļūdu atklāšanai dažādos identifikācijas numuros, piemēram, bankas konta numuros, kurus bieži jāievada manuāli. Tas ir analogs pārības bitam () datoru ģenerētos datos. Parasti tas ir viens cipars, kura vērtība tiek izrēķināta no pārējiem identifikācijas numura cipariem. Kontrolcipars ļauj atklāt vienkāršas kļūdas ievadītajā simbolu virknē, piemēram, vienu kļūdaini ievadītu ciparu vai divus vietām sajauktus ciparus.

## Izmantošanas piemēri
* EAN
* Starptautiskais grāmatas standartnumurs (ISBN)
* Trešais un ceturtais cipars starptautiskajā bankas konta numurā (IBAN)
* Kredītkaršu numuri
* Personas kods

## Algoritmi
* Lūna algoritms (1954)
* Verhūfa algoritms (1969)
* Damma algoritms (2004)

## Atsauces
Pārības bits

**Pārības bits** () jeb **pārbaudes bits** () ir binārajiem datiem pievienojams pārbaudes bits, kas kopā ar datu masīvos sastopamo vieninieku skaitu summā vienmēr dod pāra vai nepāra skaitli, atkarībā no tā, kā tas ir paredzēts sistēmā.

## Atsauces
Bujars Nišani

**Bujars Faiks Nišani** (*Bujar Faik Nishani*; dzimis , miris ) bija albāņu politiķis. No 2012. gada līdz 2017. gadam viņš bija Albānijas prezidents. 

## Biogrāfija
Bujars Nišani 1988. gadā pabeidza militāro akadēmiju.
1991. gadā viņš kļuva par Albānijas demokrātiskās partijas biedru.
1990. gadu vidū studēja ASV. Pēc tam Albānijas Aizsardzības ministrijā bija ārējo sakaru nodaļas vadītājs, vēlāk darbojās Ārlietu ministrijā.
Pēc tam, kad 1997. gada vēlēšanās sakāvi cieta demokrātiskā partija, viņš kļuva par nevalstiskās organizācijas "Eiroatlantiskais militārais forums" priekšsēdētāju.

2004. gadā Tirānas Universitātē Nišani ieguva maģistra grādu Eiropas lietu studijās.
2005. gada vēlēšanās viņš iekļuva parlamentā.
2007. gadā Bujars Nišani kļuva par iekšlietu ministru, 2009. gada septembrī&nbsp;— par tieslietu ministru.
2011. gada aprīlī Nišani atkal stājās iekšlietu ministra amatā.

2012. gada 11. jūnijā Albānijas parlaments par prezidentu ievēlēja Bujaru Nišani, 24. jūlijā viņš nodeva prezidenta zvērestu.
2017. gada 28. aprīlī par Albānijas prezidentu ievēlēja Iliru Metu, un 24. jūlijā viņš nodeva zvērestu.

## Ārējās saites

* Bujar Nishani  Albānijas prezidenta vietne
Maurīcijas milzu scinks

**Maurīcijas milzu scinks** (*Leiolopisma mauritiana*) ir izmirusi scinku dzimtas ķirzaka, kas bija sastopama Maurīcijā. Acīmredzot, suga izmira ap 1650. gadu, un tās iespējamais izzušanas cēlonis bija kolonizatoru ievestās invazīvās sugas.

## Fosilijas
Suga zināma no atsevišķiem kauliem, kas atrasti divās dažādās vietās Maurīcijā. Fosilijas liecina, ka milzu scinks bija vistuvāk radniecīgs izdzīvojušajam Raundas scinkam. Cita radniecīga un neaprakstīta *Leiolopisma* ģints ķirzaka dzīvoja Reinjonā. 

## Apraksts
Tā ir vislielākā zināmā scinku ķirzaka,— tās kopējais garums bija ap 34 cm. Savukārt Raundas scinks sasniedz 17 cm, bet, saskaņā ar fosilām liecībām, Maurīcijas cietzemē tas bija līdz 20 cm garš.

## Atsauces
Vārupka

**Vārupka** (arī **Varubka**, **Varobka**, **Vorobka**, **Vorubka**, **Vorupka**, **Vārubka**, **Vārupīte**) ir Liepnas labā krasta pieteka Alūksnes un Balvu novados. 

Izteka - mežā, uz rietumiem no Liepnas pagasta Sila. Tek caur meža masīviem austrumu virzienā. Ietek Liepnā nomaļus no apdzīvotām vietām un valsts autoeceļiem. 

Augštecē upi šķērso valsts autoceļš V455 (Viļaka–Žīguri–Liepna). Upes krastos nav ievērojamu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Ausekļa iela (Liepāja)

**Ausekļa iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Ausekļa iela sākas krustojumā ar Kūrmājas prospektu un beidzas krustojumā ar Toma ielu. Kopējais ielas garums ir 220 metri, un to pilnā garumā klāj akmens bruģa segums. Ausekļa iela ir vienvirziena iela, pa to var braukt Toma ielas virzienā.

Iela galvenokārt sastāv no pirmskara mūra mājām. Ausekļa ielā 9 atrodas Liepājas Valsts ģimnāzija, bet Ausekļa ielā 11/13 atrodas Liepājas Mūzikas, mākslas un dizaina vidusskola. Liepājas Valsts 1. ģimnāzijas ēka ir iekļauta valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā.

## Ielu savienojumi
Ausekļa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Toma iela (T veida krustojums)
* Kūrmājas prospekts (T veida krustojums)
Aladārs Gerevičs

**Aladārs Gerevičs** (; dzimis , miris ) bija ungāru paukotājs.

Sešas reizes piedalījies olimpiskajās spēlēs (no . līdz . gadam). Visās olimpiskajās spēlēs izcīnījis zelta medaļu komandu sacensībās ar zobenu, bet pirmajās olimpiskajās spēlēs pēc Otrā pasaules kara . gadā Londonā uzvarēja arī individuālajās sacensībās ar zobenu. Vēl olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis divas sudraba un vienu bronzas medaļu. Gerevičs bija vienīgais sportists olimpisko spēļu vēsturē, kas vienā disciplīnā izcīnījis sešas zelta medaļas, līdz 2024. gada olimpiskajās spēlēs to atkārtoja ASV basketboliste Daiena Taurazi. Viņš ir arī izcīnījis 14 zelta medaļas Pasaules čempionātā.

Olimpisko medaļu ir izcīnījusi arī Gereviča sieva Erna Bogena-Bogāti, dēls Pāls Gerevičs un sievastēvs Alberts Bogens.

Pēc sportista karjeras beigām strādājis par treneri.

## Ārējās saites

*
Raķupe

**Raķupe**, arī **Dižupe**, augštecē — **Moricupe**, ir Lonastes kreisā satekupe Talsu un Ventspils novados. Sākas mežainā un purvainā apvidū ziemeļaustrumos no Valdgales pagasta Lielsalām, saplūstot Zemdegsupei, Dingsvalkam un Sundzeru valkam. Upe stipri līkumaina, ar vecupēm; plūst rietumu—ziemeļrietumu virzienā pa Dundagas pacēluma rietumu malu un Ugāles līdzenumu. Pie Lonastes ciema saplūst ar Pāci, veidojot Lonastes upi. Lielākās pietekas ir Pārkakte (7 km), Atara, Vēžvalks, Dzērves valks (labās), Veciere (12 km), Bērzvalks, Vecbelzējvalks, Pesteļvalks (kreisās). Upes vidustecē un lejtecē kopš 1987. gada ierīkots Raķupes ielejas dabas liegums.

## Atsauces
Kurdistāna (nozīmju atdalīšana)

**Kurdistāna** var būt:

* Kurdistāna — kurdu apdzīvots apgabals;
* Kurdistāna (Irāna) — Irānas ostāns;
* Kurdistānas reģions — autonoms reģions Irākā.
Dzimtenes iela

**Dzimtenes iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Dzimtenes iela sākas pie Asaru pludmales un beidzas krustojumā ar Dzelzceļa ielu. Kopējais ielas garums ir 600 metri, tā ir klāta ar asfalta un grants segumu (ielas posms no Dzelzceļa ielas līdz Asaru prospektam ir klāts ar grants segumu). Dzimtenes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un daudzdzīvokļu māju apbūve.

## Ielu savienojumi
Dzimtenes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kāpu iela
* Asaru prospekts 
* Dzelzceļa iela (T veida krustojums)

## Objekti
* **Dzimtenes ielā 1**  atrodas viesu nams (agrāk tur bija Asaru ūdens atrakciju parks).
* **Dzimtenes ielā 15** atrodas Asaru bibliotēka.

## Skatīt arī
* Asari
Kurdistānas reģions

**Kurdistānas reģions** (, *Herêmî Kurdistan*; , *Iqlīm Kurdistān*) ir reģions Irākas ziemeļos un vienīgais valsts autonomais reģions. Lai atšķirtu no citām Kurdistānas teritorijām, šo reģionu paši kurdi mēdz dēvēt par **Dienvidkurdistānu**.

Tajā ietilpst četras Irākas muhafāzas — Dahūkas muhafāza, Erbīlas muhafāza, Suleimānījas muhafāza un Halebdžas muhafāza. 

Irākas pilsoņu kara laikā kurdu bruņoto spēku kontrolē nonāca arī Tamimas, Nainavas, Salāhedīnas un Dijālas muhafāzu daļas.

Kurdistānas reģiona galvaspilsēta ir Erbīla.

## Neatkarības referendums
thumb|left|2017. ɡadā Irākas karaspēka ieņemtā teritorija (svītrota), Kurdistānas valdības kontrolētās teritorijas (sarkanā krāsā)
 
Pēc militārajiem panākumiem karā pret Islāma valsti 2017. gada 7. jūnijā Irākas Kurdistānas valdība pasludināja, ka 25. septembrī plāno rīkot plebiscītu par reģiona neatkarību. Balsošana notika trīs Irākas Kurdistānas reģiona provincēs – Dahūkā, Erbīlā un Suleimānijā, kā arī strīda teritorijās, ieskaitot Kirkūkas provinci. Balsotājiem bija jāatbild uz jautājumu: "Vai vēlaties, ka Kurdistānas reģions un Kurdistānas apgabali ārpus reģiona pārvaldes kļūtu par neatkarīgu valsti?"

Irākas centrālā valdība Bagdādē kategoriski iebilda pret referendumu, kas esot nelikumīgs un pretkonstitucionāls. Referendumu nosodīja arī Irākai kaimiņos esošā Turcija un Irāna, kurās mīt lielas kurdu minoritātes.

Referendumā bija tiesības piedalīties vairāk nekā 5,3 miljoniem reģistrēto vēlētāju,  darbojās 12 072 vēlēšanu iecirkņi. Referenduma vēlēšanu komisija pavēstīja, ka referendumā piedalījušies 72% balsstiesīgo vēlētāju, no kuriem 92,7% nobalsojuši par Irākas autonomā Kurdistānas reģiona neatkarību.

Irāka, Turcija un Irāna referenduma iznākumu uzņēma naidīgi. Turcijas prezidents Redžeps Tajips Erdogans paziņoja, ka Kurdistānas prezidents esot nodevis Turciju, jo viņš neesot konsultējies par referendumu ar Turciju. Turcija arī draudēja uzlikt sankcijas jaunajai valstij. Irāka pieprasīja, lai Kurdistāna nodot kontroli pār savām lidostām Bagdādes valdībai, taču tā šo prasību noraidīja.

16. oktobrī īsā laikā Irākas armija un šiītu "Tautas mobilizācijas spēki" ieņēma Kirkūkas provinces lielāko daļu, kurdu armija jeb pešmergas atkāpās gandrīz bez kaujām.
24. oktobrī Irākas Kurdistānas reģiona valdība piedāvāja iesaldēt referenduma rezultātus, noslēgt pamieru un uzsākt atklātu dialogu ar Irākas centrālo valdību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valentins Lukaševičs

**Valentins Lukaševičs** (dzimis ) ir latviešu rakstnieks un literatūrzinātnieks.

## Biogrāfija
Dzimis skolotāja un pārdevējas ģimenē. Studējis Ļeņingradas Universitātē, Latvijas Universitātē. 1993. gadā absolvējis Daugavpils Pedagoģisko universitāti, pēc tam tur arī sācis strādāt par lektoru. 2008. gadā ieguvis filoloģijas doktora grādu par promocijas darbu "Latgaliešu 20. gadsimta proza Latgales literārajā telpā". No 2002. līdz 2018. gadam vairākkārt bijis vieslektors Vītauta Dižā universitātē Kauņā, Lietuvā.

Literāras publikācijas kopš 1989. gada. Viens no nozīmīgākajiem latgaliešu rakstu valodā rakstošajiem Latvijas dzejniekiem, kura dzeja iekļauj gan sadzīviskus vērojumus, gan humoristisku un ironisku pasaules skatījumu, gan poētisku vispārinājumu un refleksiju par latgalisko identitāti spilgtā lokālā kolorītā. No 2005. līdz 2020. gadam izdevis dzejas tetraloģiju "Ceļš". Kopā ar Oskaru Seikstu sarakstījis 1996. gadā izdoto asociatīvo romānu "Valerjana dzeive i redzīni", kas tiek uzskatīts par pirmo postmodernisma romānu latgaliešu literatūrā. Sastādījis "Latgaliešu-latviešu vārdnīcu" (2011), līdzautors izdevumam "Latgales lingvoteritoriālā vārdnīca" (2012), ceļveža "Ebreju Latgola" latgaliešu teksta autors (2016). Veidojis radio un televīzijas raidījumus galvenokārt par Latgali, latgaliešu rakstu valodu un literatūru, piedalījies videofilmu veidošanā, sadarbojies ar vairākiem preses izdevumiem. Vairāku grupu "Dabasu duravys", "Sovvaļnīks" un "Borowa MC" dziesmu tekstu autors.

Saņēmis Literatūras gada balvas speciālo balvu par krājumu "Bolti burti" (2011) un latgaliešu kultūras gada balvu "Boņuks 2013” nominācijā "Gada sasniegums audiovizuālajā mākslā” par televīzijas raidījumiem "Cytaidi latviskais”, kā arī vairākus citus apbalvojumus.

## Bibliogrāfija
### Dzejoļu krājumi
* *Seppuku iz saulis vādara* (kopā ar Oskaru Seikstu). Daugavpils: Saule, 1995.
* Tetraloģija "Ceļš":
# *Kuozynda*. Rēzekne: Latgales kultūras centra izdevniecība, 2005.
# *Vot taidi vot i batvini*. Rēzekne: Latgales kultūras centra izdevniecība, 2006.
# *Bolti burti*. Rēzekne: Latgales kultūras centra izdevniecība, 2011.
# *Pādi navā svāti*. Rīga: Cymuss, 2020.

## Atsauces
Lonaste (upe)

**Lonaste**, arī **Lone**, ir Stendes labā krasta pieteka Ventspils novadā. Sākas Ances pagasta dienvidaustrumos, saplūstot Pācei un Raķupei. Plūst rietumu—ziemeļrietumu virzienā pa mežainu un purvainu apvidu Ventavas līdzenumā. Lejtecē meliorētu zemju masīvs, upe iztaisnota un pārvērsta par kanālu. Lielākās pietekas ir Rūšupe (10 km), Avotgrāvis, Lāžvalks (labās), Mālvalks, Nabagvalks, Sātiķvalks (kreisās). Upes augšteces neliels posms ietilpst Raķupes ielejas dabas liegumā.

## Atsauces
Starptautiskais bankas konta numurs

**Starptautiskais bankas konta numurs** jeb **IBAN** () ir starptautiski pieņemta sistēma bankas kontu identificēšanai. Tā ieviešanu sākotnēji noteica Eiropas Banku Standartu komitejas (ECBS) lēmumi, bet vēlāk tas kļuva par starptautisku standartu ISO 13616. Pašreiz spēkā esošais standarts ir ISO 13616:2007, kas nosaka Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrību (SWIFT) kā reģistratoru (Latvijas standarts LVS ISO 13616:2007). Sākotnēji to lietoja Eiropas Savienības ietvaros, taču, uz 2016. gada 29. februāri, to ir ieviesušas 69 valstis visā pasaulē.

## Struktūra
IBAN numurs sastāv no 34 burtiem un cipariem, sekojošā secībā:
* Divu burtu ISO 3166-1 alpha-2 valsts kods;
* Divi kontrolcipari;
* Bankas konta numurs - līdz 30 burtiem un cipariem, kas atšķiras atkarībā no valsts.

## Atsauces
Boutona scinks

**Boutona scinks** (*Cryptoblepharus boutonii*) ir scinku dzimtas ķirzaka, kas sastopama Maurīcijā.

## Nosaukums
Sugas latīniskais nosaukums piešķirts par godu franču botāniķim Luijam Boutonam (1799—1878).

## Izplatība
Sastopams Maurīcijas piekrastē un tuvējās saliņās.

## Barība un dzīvesvide
Pamatā pārtiek no jūras vēžveidīgajiem, kā arī kukaiņiem. Mitinās gar piekrasti, tāpēc tā dažkārt tiek klasificēta kā daļēja "jūras" suga.

## Sistemātika
Vācu herpetologs Roberts Mertens 1931. gadā izdalīja vairāk nekā 30 Boutona scinka "formas", lielāko daļu no kurām aplūkoja kā atsevišķas pasugas. Šobrīd daudzas no šīm formām tiek klasificētas kā sugas vai *[[Cryptoblepharus gloriosus]]* pasugas. 

## Atsauces
Rambulis

**Rambulis**, arī **Rumbulīte**, **Rumbula**, **Briņķupe**, ir Abavas kreisā krasta pieteka Tukuma un Talsu novados. Sākas kā grāvis Matkules pagasta rietumos pie Silavu mājām. Plūst ziemeļu virzienā, upes augštece un vidustece līdz Abavas senlejai pārrakta un regulēta. Lejtecē līkumo pa dziļu gravu. Ietek Abavā Sabiles pilsētas teritorijā lejpus tiltam. Lielākās pietekas ir Pidole  (labā) un Ķeļķe (kreisā). Lejtecē upe plūst pa Abavas senlejas dabas parka teritoriju, tās ieleja ir daļa no Pedvāles brīvdabas muzeja.

## Atsauces
Sampāni

**Sampāni** ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 8 km no pagasta centra Šķeltovas un 247 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V641.

1897. gadā ciemā bija 10 sētas ar 69 cilvēkiem.
## Atsauces
Sarguni

**Sarguni** ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Šķeltovas un 266 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V676.

## Atsauces
Lubezers

**Lubezers** ir subglaciālas izcelsmes ūdenstilpe Talsu novada Ārlavas pagastā. Izvietojies Dundagas pacēlumā gari izstieptā ezerdobē subglaciālā iegultnē. Krasti zemi, lēzeni, dibens dūņains, dienvidu galā līdz 5 m biezs dūņu slānis. Eitrofs ezers, aizaugums 13%. Ietek vairāki grāvji un strauti, iztek Mazupīte uz Roju. Mīt līdaka, karpa, līnis, plaudis, rauda, asaris, rudulis, karūsa, pīkste, sīga, vēdzele. Krastā vairākas peldvietas. Ziemeļu krastā Lubezeres ciems.

## Atsauces
Rita Trence

**Rita Trence** (dzimusi 1956. gada 12. jūnijā Liepājā) ir latviešu estrādes dziedātāja, kas popularitāti ieguva 20. gadsimta 80. gados.

## Biogrāfija
R. Trence mācījusies Liepājas E. Melngaiļa mūzikas vidusskolā, studējusi Latvijas Valsts konservatorijas Mūzikas pedagoģijas nodaļā. Dziedājusi kamerkorī "Ave Sol". Līdz 1985. gadam dziedājusi TV un radio estrādes orķestra sieviešu vokālajā ansamblī. 80. gados ierakstījusi Raimonda Paula, Ulda Stabulnieka, Ērika Ceļdoma un citu komponistu solodziesmas. Starp populārākajām R. Trences dziesmām ir R. Paula "Pie jūras dzīve mana" un U. Stabulnieka "Trijjūgs iz tumsas".

1990. gados uzstājusies kopā ar dziedātāju Andri Daņiļenko un aktieri Imantu Skrastiņu.

## Diskogrāfija

### Solo albumi
* "Rozes gars" (LP, 1987, Melodija)
* "Rozes noslēpums" (CD, 1996, SD)
* "Ar zvaigzni rokā" (kopā ar bērnu popgrupu "Sienāži" (CD, 1999, Mikrofona ieraksti)

### Dziesmas albumos
* Aleksandrs Kublinskis. "Jola" (1982) — "Rondo", "Dziesma bez vārdiem"
* Uldis Stabulnieks. "Tik un tā" (1982) — "Džuditas ciešanas"
* "Melodiju stafete 1" (1983) — "Mana zvaigzne"
* "Melodiju stafete 2" (1983) — "Vējainā"
* "Mikrofons '84" (1985) — "Dziesmiņa par Mocartu"
* Raimonds Pauls. "Pie senās ziņģes" (1985) — "Pie jūras dzīve mana", "Vaļā matiem, basām kājām"
* "Mūzika Diskoklubos" (1986) — "Trijjūgs iz tumsas"
* Uldis Stabulnieks. "Svētki daudzskaitlī" (1987) - "Lietus pilsētā", "Ilzes dziesma", "Ceļa dziesma" (kopā ar U. Stabulnieku)
* "Melodiju stafete 6" (1987) — "Dārzs"
* "Mikrofons '87" (1988) — "Dārza valsis" (kopā ar U. Stabulnieku)
* "Melodiju stafete 7" (1988) — "Noktirne" 
* "Mikrofona Šlāgeraptauja Nr. 1" (1993) - "Ziedošās dienas", "Solījums" (kopā ar A. Daņiļenko), "Dzērves" (kopā ar "Saulkrastu kapelu")
* "Mikrofona Līgo nakts" (1995) — "Vasaras saulgriežos"
* Gunārs Freidenfelds. "Kādēļ vēlu nāci tu?" — "Gājums"
* Uldis Stabulnieks. "Tik un tā" (2002) — "Ejot cauri rudziem" (kopā ar U. Stabulnieku)

## Atsauces
Rumaki

**Rumaki** ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 4 km no pagasta centra Šķeltovas un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V676, Aksenovas ezera dienvidu krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 38 cilvēkiem.
## Atsauces
Dēliņurga

**Dēliņurga** ir neliela Mazās Juglas labā krasta pieteka Suntažu pagasta rietumos. Sākas no mežu meliorācijas grāvju sistēmas pagasta ziemeļrietumos, plūst dienvidrietumu virzienā pa Ropažu līdzenumu. Augštecē un vidustecē upes gultne pārrakta, regulēta. Lielākā pieteka ir Ķoderurga (Ķoderīte), kas sākas Lielkangaru purvā un tuvējo mežu hidromeliorācijas sistēmā. Savu nosaukumu Dēliņurga ir ieguvusi no Dēliņu mājām pirms upes ietekas Mazajā Juglā. Lejtecē upītes tecējumu samērā maz ir ietekmējuši padomju laiku melioratīvie darbi, tāpēc vietām tā ir visai līkumaina, ar savu dabisko tecējumu. Krasti vietām visai krauji, bebru darbības rezultātā vietām izaloti. Dēliņu mājās savulaik vasarās ir atpūties rakstnieks Jānis Jaunsudrabiņš. Blakus tām Dēliņurgu šķērso valsts reģionālais P4 autoceļš Rīga - Ergļi.

## Galerija

File:Dēļiņurga pie osu paugura.JPG|thumb|Dēliņurga pie osu paugura
File:Dēliņurga.JPG|thumb|Dēliņurga
File:Dēliņurgas līkums.JPG|thumb|Dēliņurgas līkums
File:Dēliņurgas kraujie krasti.JPG|thumb|Dēliņurgas kraujie krasti
File:Ķoderurga.JPG|thumb|Ķoderurga
File:Ķoderurgas ieteka Dēliņurgā.JPG|thumb|Ķoderurgas ieteka Dēliņurgā
File:Dēliņurga pēc P4 autoceļa.JPG|thumb|Dēliņurga pēc autoceļa P4 
File:Dēliņurga pirms P4 autoceļa.JPG|thumb|Dēliņurga pirms autoceļa P4 
File:Viensēta Dēliņi.JPG|thumb|Dēliņu mājas, pēc kurām nosaukta Dēliņurga
File:Dēliņurga ar viensētu "Dēliņi" fonā.JPG|thumb|Dēliņurga ar Dēliņu mājām fonā
File:Bebru aizsprosts pavasarī.JPG|thumb|Bebru aizsprosts pavasarī
File:Dēliņurga pavasarī.JPG|thumb|Dēliņurga pavasarī


## Atsauces
Ribački (Šķeltovas pagasts)

**Ribački** bija ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Šķeltovas un 244 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V636, Paršučkas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 21 sētas ar 121 cilvēkiem.
## Atsauces
Eesti Raudtee

***AS Eesti Raudtee*** jeb ***EVR*** ir Igaunijas valsts dzelzceļa uzņēmums. Tas nodarbojas ar dzelzceļa infrastruktūras uzturēšanu un dzelzceļa kravas pārvadājumiem.

thumb|right|240px|Igaunijas dzelzceļa tīkls. Sarkanā krāsā ir ''Eesti Raudtee'' piederošās līnijas
Uzņēmumam pieder 691 km dzelzceļa līniju ar sliežu ceļa platumu 1520 mm Igaunijas ziemeļu, austrumu un dienvidu daļā, tai skaitā 192 km elektrificētas līnijas. Citam uzņēmumam *[[Edelaraudtee]]* pieder dienvidrietumu daļas līnijas. *Eesti Raudtee* infrastruktūru uztur meitas uzņēmums *EVR Infra*. *Eesti Raudtee* dzelzceļa līnijas izmanto tā meitas uzņēmums *EVR Cargo* (kravas pārvadājumi), *[[Elron]]* (pasažieru pārvadāšana Igaunijas teritorijā), *[[GoRail]]* (pasažieru pārvadāšana uz Krieviju), Krievijas dzelzceļš (pasažieru pārvadāšana uz Krieviju), privātie kravu pārvadātāji *E.R.S. AS* un *Spacecom*.

## Vēsture
*Eesti Raudtee* dibināts 1992. gada 1. janvārī kā valsts uzņēmums uz PSRS laikā izveidotā Baltijas dzelzceļa Igaunijas infrastruktūras un ritošā sastāva bāzes.
1997. gadā sākts Igaunijas dzelzceļa privatizācijas proces. Valsts uzņēmums reorganizēts par akciju sabiedrību. Valsts iekšēju dīzeļvilcienu pārvadājumi atdalīti uzņēmumā *[[Edelaraudtee|AS Edelaraudtee]]*.
1998. gadā elektrisko vilcienu pasažieru pārvadāšanas struktūrvienība reorganizēta par akciju sabiedrību *Elektriraudtee*. Tālo pārvadājumu (uz Krieviju) apkalpošanai uzveidots uzņēmums *EVR-Ekspress* (2004. gadā tas privatizēts un pārdēvēts par *[[GoRail]]*).

2000. gada 15. novembrī *Elektriraudtee* atdalīts no *Eesti Raudtee*, valstij paturot tā kapitāldaļas.
2000. gadā Igaunijas privatizācijas aģentūra izsludināja starptautisku konkursu par 66 % *Eesti Raudtee* akciju privatizāciju.
2001. gada 31. augustā *Eesti Raudtee* 66 % kapitāldaļu iegādājās uzņēmums *Baltic Rail Services*, kas pārstāvēja *Rail world Inc.* (25,5 %, ASV), *Jarvis PLC* (25,5 %, Apvienotā Karaliste), *[[Railroad Development Corporation|RDC]]* (5 %, ASV) un *OÜ Ganiger Invest* (44 %, Igaunija).

Pēc 2003. gada vēlēšanām jaunā valdība mainīja noteikumus par brīvas piekļuves tiesībām un noteica sliežu ceļa nodevas maksimālo līmeni, kas samazināja dzelzceļa dzīvotspēju. 2007. gada janvārī Igaunijas valdība atpirka 66 % *Eesti Raudtee* akciju.

2009. gada 14. janvārī dibināti divi meitas uzņēmumi: *EVR Infra*, kas atbild par dzelzceļa infrastruktūras uzturēšanu, un *EVR Cargo*, kas pārņēma mātes uzņēmuma kravas pārvadājumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Mikrofona aptauja 1993

**"Mikrofona aptauja 1993"** bija ikgadējā radio raidījuma "Mikrofons" aptauja par gada populārāko dziesmu, paralēli notika divi konkursi: "Rokaptauja" un "Šlāgeraptauja". "Rokaptaujā" uzvarēja "bet bet" dziesma "Vakara vējā".

## Populārākās dziesmas "Rokaptaujā"
# Vakara vējā (Z. Muktupāvels, G. Račs) — "bet bet"
# Pēc Lietus (A. Krēsla, Igo) — "Otra puse"
# Kad man vairs nebūs 16 — Olga Rajecka un "Bāze 7"
# Ziema ("Prāta vētra") — "Prāta vētra"
# Atdodies man ("Linga", G. Linga) — "Linga"
# Ceļojums (A. Grāvers) — Olga Rajecka un "Bāze 7"
# Tu mani nē (M. Ozoliņš) — "Juku jukām tomēr kopā"
# Džins ar toniku — "Labvēlīgais tips"
# Balāde par trīs saucieniem (A. Grauba) — "Otra puse"
# Vēlreiz (A. Grāvers, R. Dižkačs) — "100. debija"
# Tikai 1 nakc (E. Maiks) — Enijs Maiks
# Ej uz visām debess pusēm (U. Marhilevičs, A. Virga, G. Račs) — "Liepājas brāļi"
# Negribu lai ("Linga", G. Linga) — "Linga"
# Shadows and Rain (A. Mednis, M. Parņickis) — "Odis"
# Kad es tev pēkšņi ienācu prātā (E. Silacērps, M. Zālīte) — "Credo"
# Kāzas (J. Kulakovs, I. Jansone) — "Pērkons"
# Pusnakts pieskāriens ("Bruģis") — "Bruģis"
# Nāc līdz — "Māgas"
# Follow Our Trail! — "Husqvarn"
# Skaidri zinu, ka šodien es gribēšu palikt tepat ("Prāta vētra") — "Prāta vētra"
# For Black Man Christmas No Weekend — "Fuck Art"
# Dieva suņi (I. Akuratere) — Ieva Akuratere un "Simulācija"
# Igaunijā sniegs — "Nejautā"
# Atkal brīvs — "4—Atā"*
# Šūpuļdziesma Āfrikai — "Fuck Art"
# Jo tu nāc — "Prāta vētra"*
# Es un tu — "Decembris"
# Četrās sienās — "D—13"
# Sveicieniņš — "Veiss"
# Tevi mīlu — Edmunds Vestmanis*

* Ar zvaigznīti atzīmētas iepriekšējo gadu dziesmas, par kurām klausītāji balsoja arī 1993. gadā.

## Atsauces
Birzes iela (Jūrmala)

**Birzes iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Birzes iela sākas pie Asaru pludmales un beidzas krustojumā ar Asaru prospektu. Kopējais ielas garums ir 440 metri, tā ir klāta ar asfalta un grants segumu (ielas posms no Asaru prospekta līdz Kāpu ielai ir klāts ar grants segumu). Birzes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Birzes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kāpu iela
* Asaru prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari
Rīgels

**Rīgels** (pazīstams arī kā **Oriona Bēta** jeb **Oriona β**) ir zilā pārmilzu zvaigzne. Tas ir 7. spožākā zvaigzne pie naksnīgajām debesīm un spožākā zvaigzne Oriona zvaigznājā (redzamais spožums 0,13). Rīgels ir vairākkārtīga zvaigžņu sistēma, kurā ietilpst vismaz trīs zvaigznes. Rīgela sistēma atrodas apmēram 860 gaismas gadu attālumā, tā galvenā komponenta (Rīgels A) masa ir 21 Saules masa, bet starjauda — vismaz  reižu lielāka nekā Saulei.

Rīgels ir neregulāra maiņzvaigzne.

## Skatīt arī
* Orions (zvaigznājs)

## Atsauces

## Ārējās saites
Kamillo Gamnicers

**Kamillo Gamnicers** (; dzimis ) ir austriešu šahists un problēmists.

## Dzīves gājums
Pēc Lincas Akadēmiskās ģimnāzijas beigšanas, studijām Vīnē un mācībām trīsgadīgā aspirantūrā kā redaktora māceklim Augšaustrijas tirdzniecības palātā, Kamillo Gamnicers strādājis par žurnālistu Lincas drukātos plašsaziņas līdzekļos. 1988. gadā viņš pārgājis darbā uz Augšaustrijas provinces valdības Kultūras departamenta (tagad Kultūras direktorāts) biroju par publikāciju redaktoru.

## Sasniegumi šaha kompozīcija
Sava šaha problēmista darbības sākuma posmā no 1970. gada sastādījis galvenokārt loģiskās skolas trīsvilčus un daudzvilčus. 1990. gadā pievērsies pašmata uzdevumu sastādīšanai.
Līdz 2009. gadam Gamnicers ir sastādījis vairāk par 800 pārsvarā godalgotas šahs kompozīcijas, no kurām lielākā daļa ir stratēģiskā pašmata uzdevumi. 2001. gadā viņš tika piešķirts Starptautiskā meistara tituls šaha kompozīcijā, deviņus gadus vēlāk, arī lielmeistara nosaukums.

## Šaha uzdevums

### Risinājums
: 1. Zxg4! (draud 2. De5+ Kf3 3. Dxe3++)
: 1. — Lf2 2. De5+ Kf3 3. Sh2++
: 1. — Ld2 2. Zf2+ Ke3 3. Te7++
: 1. — Lf4 2. Dc6+ Kf5 3. Dg6++
: 1. — Lxg5 2. Df5+ Kxf5 3. Td4++
: 1. — Ld4 2. Zd6+ Kd5 3. Df3++
: 1. — Lxc5 2. Te7+ Kd5/Lxe7 3. De6++/Df5++.

Laidņa seškārtīga lauciņa bloķēšana.

## Atsauces

## Ārējās saites
* K. Gamnicera šaha kompozīcijas PDB vietnē
* Kompositionen von Camillo Gamnitzer unter „Glanz auf 64 Feldern. Problemschach in und aus Oberösterreich“
Sarajevas Nacionālais teātris

**Sarajevas Nacionālais teātris** (bosniešu un serbu: *Narodno pozorište Sarajevo*, horvātu valoda: *Narodno kazalište Sarajevo*) tika dibināts 1920. gada novembrī. Nacionālā teātra ēkas arhitekts ir Karels Pariks, viņš ir arhirtekts vēl 160 ēkām Sarajevā. 

Teātra atklāšanas ceremoniju vadīja serbu dramaturgs, satīriķis, esejists un  rakstnieks Braņislavs Nušics, kas tajā laikā bija Izglītības ministrijas Mākslas departamenta vadītājs. 1946. gadā teātris uzsāka savu māksliniecisko darbību ar pirmizrādi Bedržiha Smetana operu "Pārdotā līgava".

Sarajevas balets tika dibināts 1946. gadā, bet neakarīgs pirmais sniegums baletam bija 1950. gada 25. maijā ar B. Papandopulo darbu "Raža". Šī izrāde iezīmēja baleta profesionālā attīstības sākumu Nacionālā teātra ietvaros.

## Atsauces
Ļaļa Tulpana

**Ļaļa Tulpana** (, &nbsp;— ‘tulpe-tulpe’) ir mošeja Krievijā, Baškortostānas galvaspilsētā Ufā. Tā ir viena no lielākajām mošejām Krievijā ar 53 metrus augstiem diviem minaretiem. Ēkā kopā var ietilpt līdz 1000 cilvēku. Mošeja celta no 1990. līdz 1998. gadam modernisma stilā un tās arhitekts ir Vakils Davļatšins. Mošejas atklāšana notika 1998. gada 7. aprīlī. Tā celtniecība notika par ziedojumiem no ticīgajiem un Baškortostānas valdības palīdzību. No 1999. līdz 2005. gadam mošejas telpās atradās Krievijas Islāma universitāte. Mošeja ir veidota no akmens 3 stāvos. Mošejas arhitektūras veidols atgādina ziedošu tulpi, savukārt minaretu veidoli atgādina divus pumpurus.

2001. gadā Krievijas prezidents Vladimirs Putins šajā mošejā tikās ar Talgatu Tadžudinu un citiem musulmaņu garīdzniekiem.

## Atsauces
Palkina

**Palkina** () ir pilsētciemats Krievijas Federācijas Pleskavas apgabalā, Palkinas rajona centrs. Atrodas Smoļinkas upes krastā 36 km uz dienvidrietumiem no apgabala centra Pleskavas. Attālums līdz Latvijas robežai gaisa līnijā mazāk par 30 km. Svarīgākās saimniecības nozares ir lauksaimniecības produkcijas pārstrāde un pārtikas rūpniecība.

## Vēsture
Nosaukums Palkina vēsturiskos avotos pirmoreizi minēts 16. gadsimtā. 1502. gadā Smoļinas ezera krastā notikusi Kauja pie Smoļinas.

Mūsdienu ciems veidojies, saplūstot vairākām nelielām sādžām, no kurām viena saukusies Palkina. Otrā pasaules kara laikā Palkinas apkārtnē notikušas kaujas, ciems cietis karadarbībā. Kopš 1985. gada — pilsētciemats. Iedzīvotāju skaits augstāko līmeni sasniedzis 20. gadsimta 80. gadu beigās, kad tas pārsniedza 3400.

## Atsauces
Latānijas

**Latānijas** (*Latania*) ir palmu dzimtas ģints, kas sastopama Maskarēnu salās Indijas okeāna rietumu daļā.

Kaut arī latānijas tiek kultivētas parkos un dārzos, to savvaļas populācijas ir kritiski apdraudētas.

## Apraksts
Stumbra garums var pārsniegt 10 m, lapas ar kātu veido 3—4 m lielu lapotni.

Zilo latāniju jauno stādiņu lapas ir no zilgani pelēka līdz sudrabaini zilam tonim, kātiņš un lapiņu apmalojums sarkans.

Sarkanā latānija izteikti sarkanāka. Jaunajiem kociņiem lapu kāts un lapu maliņas sarkanas, savukārt pieaugot lapu augšpuse kļūst tumši zaļa, apakšpuse — pelēcīgi zaļa. Arī daži no latānijas ziediem izplaukst sarkani.

Dzelteno latāniju lapu kāts dzeltens, lapu abas puses dzeltenīgi zaļas.

## Sistemātika
**Latāniju ģints** (*Latania*):
* Zilā latānija (*Latania loddigesi*), endēma Maurīcijai
* Sarkanā latānija (*Latania lontaroides*), endēma Reinjonai
* Dzeltenā latānija (*Latania verschaffeltii*), endēma Rodrigesai

## Atsauces
'

## Literatūra
* The Native Plants and Animals of Mauritius. The Mauritian Wildlife Foundation.
Slostovka

**Slostovka**, arī **Slosts**, ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 2,5 km no pagasta centra Šķeltovas, 241 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V676.

Ciematā atrodas Slostovkas vecticībnieku dievnams, kura celtniecība uzsākta 1837. gadā.

1897. gadā ciemā bija 25 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Johans Georgs I

**Johans Georgs I** (; dzimis , miris ) bija Saksijas kūrfistrs no 1611. gada līdz savai nāvei 1656. gadā.

Ieguva titulu pēc vecākā brāļa Kristiāna II nāves. Būdams luterticīgas valsts līderis, Trīsdesmitgadu karā tomēr ieņēma svārstīgu pozīciju. Balsoja par protestantu pretinieka Ferdinanda II kandidatūru karaļa tronī. Trīsdesmitgadu kara sākumā karoja Ferdinanda II pusē, tomēr 1631. gadā pārgāja protestantu pusē, karoja kopā ar zviedriem, tai skaitā ieņemot Prāgu. Pēc Zviedrijas karaļa Gustava Ādolfa nāves un protestantu sakāves Nerdlingenes kaujā 1634. gada 27. augustā, 1635. gadā Johans Georgs I noslēdza Prāgas miera līgumu. Trīsdesmitgadu karš tomēr turpinājās līdz 1648. gadam, kad tika noslēgts Vestfālenes miera līgums.

## Ārējās saites
Stašķeviči

**Stašķeviči**, arī **Staskeviči**, ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Šķeltovas un 244 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V636, Dubnas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 28 sētas ar 153 cilvēkiem.
## Atsauces
Apriķu iela (Rīga)

**Apriķu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņu apkaimē. Apriķu iela sākas krustojumā ar Abavas ielu un, šķērsojot Makša ielu, beidzas krustojumā ar Ojāra Vācieša ielu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, segums — grants. Ielā ir savrupmāju apbūve.

Iela ir nosaukta Apriķu — Dienvidkurzemes novada Lažas pagasta centra — vārdā.

## Ielu savienojumi
Apriķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Abavas iela (T veida krustojums)
* Makša iela
* Ojāra Vācieša iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Kill la Kill

***Kill la Kill*** (, *Kiru Ra Kiru*) ir 2013. gada japāņu "maģisko meiteņu" anime seriāls, kuru veidojusi kompānija *[[Trigger]]*. Seriāla režisors ir Hirojuki Imaiši, scenāriju sarakstījis Kazuki Nakašima, abi pazīstami kā *[[Tengen Toppa Gurren Lagann]]* autori.

## Sižets
Seriāls stāsta par Rjūko Matoi, kas, meklējot iemeslu sava tēva slepkavībai, ierodas Honoudžī akadēmijā, pār kuru valda skolēnu padomes vadītāja Satsuki Kiriuina. Ierodoties sava tēva mājās, viņa atklāj Senketsu — runājošu skolas formas tērpu, kuru veidojis viņas tēvs. Uzvelkot šo tērpu, Rjuko iegūst spēku.

## Tēli

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
* 
*
Hirojuki Imaiši

**Hirojuki Imaiši** ( Imaishi Hiroyuk; dzimis ) ir japāņu animācijas filmu un seriālu režisors un animators. Viņš vislabāk pazīstams kā anime seriālu *[[Tengen Toppa Gurren Lagann]]* un *[[Kill la Kill]]* režisors. Šos seriālus viņš veidoja kopā ar scenāristu Kazuki Nakašima. Imaiši ir studijas *[[Trigger]]* līdzdibinātājs.

## Biogrāfija
Pirms viņa animācijas karjeras Imaiši zīmēja doujinši mangas, un pēc tam īslaicīgi strādāja kā komerciālu mangu radītājs. Imaiši sāka savu animācijas karjeru studijā *[[Gainax]]* 1995. gadā kā galvenais animators seriālā *[[Neon Genesis Evangelion]]*. Imaiši ir strādājis arī seriālos "FLCL", *[[Diebuste]]* un *[[Oval X Over]]* kā animācijas režisors, kadrējuma plānotājs un galvenais animators, kā arī seriālā *[[Paradise Kiss]]* viņš veidojis noslēguma titru animāciju. Viņa pirmā anime bija *[[Dead Leaves]]*, ko veidojusi studija *[[Production I.G.]]*.

Imaiši par savu darbu seriālā *[[Tengen Toppa Gurren Lagann]]* saņēma "Japānas Mediju mākslas festivāla" izcilības balvu. Imaiši ir iedvesmojis Jošinori Kanada. 2011. gadā Imaiši kopā ar Masahiko Otsuku un citiem studijas *[[Gainax]]* kolēģiem aizgāja no darba, lai izveidotu paši savu animācijas studiju *[[Trigger]]*.

## Filmogrāfija
### Režisors
* *[[Magical Shopping Arcade Abenobashi]]* (3. sērija, 2002)
* *[[Dead Leaves]]* (2004)
* **' (1. sērija, 2004)
* ''Oval x Over'' (2005)
* ''[[Tengen Toppa Gurren Lagann]]'' (2007)
* ''[[Panty & Stocking with Garterbelt]]'' (2010, 2025)
* ''[[Kill la Kill]]'' (2013)
* ''[[Japan Animator Expo]]'' (''Sex & Violence with Machspeed'' īsfilma, 2015)
* ''[[Space Patrol Luluco]]'' (2016)
* ''[[Promare]]'' (2019)
* ''[[Star Wars: Visions]]'' (3. sērija, 2021)
* ''[[Cyberpunk 2077|Cyberpunk: Edgerunners]]'' (2022)

;Piezīmes:

 **P 1*' Seriāli, kuru scenārists ir [[Kazuki Nakašima]].


=== Cits ===
* *Neon Genesis Evangelion* (1995) — animators
* "[[FLCL]]" (2000) — animācijas režisors
* *Black Rock Shooter* (2012) — datorgrafiku režisors
* *Inferno Cop* (2012) — uzraugs
* *Ninja Slayer* (2015) — tēlu dizains
* *OK K.O.! Let's Be Heroes* (2017) — kadrējuma mākslinieks
* *Medabots* (1999) — animācijas režisors (14. sērija)
* *PaRappa the Rapper'' (2001) — 1. beigu titru animācijas režisors

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Oļesja Abduļina

**Oļesja Abduļina** (; dzimusi ) ir Krievijas (Baškortostānas), tagad arī Latvijas dambretiste, starptautiskā meistare.

## Sporta biogrāfija
2009. gada decembrī Berlīnē ieguvusi bronzas medaļu starptautiskās dambretes pasaules ātrspēles čempionātā sievietēm (par čempioni kļuva Latvijas pārstāve Zoja Golubeva). Četrus mēnešus pirms tam Stokholmā viņa līdzīgu panākumu bija guvusi arī starptautiskās dambretes Eiropas ātrspēles čempionātā sievietēm.

Viņa ir arī 2009. gada Krievijas čempione Baškortostānas izlases komandas sastāvā un Krievijas čempionāta bronzas medaļas ieguvēja.

2008. gada pasaules čempione jauniešiem (Pekina), 2007. gada pasaules čempione meitenēm (Francija), 2008. gada Pasaules intelektuālo spēļu čempione meitenēm. Četrkārtīgā Eiropas čempione meitenēm. Latvijā ir Dobeles Prāta sporta kluba pārstāve. 

No 2016. gada prāta attīstības centra "Domātprieks" galvenā trenere.

## Ģimene
Precējusies ar latviešu dambretistu Robertu Misānu, ģimenē divas meitas un dēls. Dzīvo Rīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Induļa iela (Jūrmala)

**Induļa iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Induļa iela sākas krustojumā ar Asaru prospektu un beidzas krustojumā ar Dzelzceļa ielu. Kopējais ielas garums ir 170 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Induļa ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve un blakus tai atrodas Asaru parks.

## Ielu savienojumi
Induļa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Asaru prospekts (T veida krustojums)
* Dzelzceļa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari
Oberhāfeles apriņķis

**Oberhāfeles apriņķis** () ir apriņķis Vācijā, Brandenburgas federālajā zemē.

Apriņķis robežojas ar Brandenburgas Ukermarkas, Barnimas, Hāfellandes un Ostprignicas-Rupīnes apriņķiem, Mēklenburgas-Priekšpomerānijas Mēklenburgiše Zēplates apriņķi, kā arī Berlīni.

Oberhāfeles apriņķis iedalās 8 pilsētās un 7 kopienās. Pilsētas ir Cēdenika, Feltene, Firstenberga/Hāfele, Hennigsdorfa, Hoenneiendorfa, Kremmene, Lībenvalde un Orānienburga, bet kopienas — Birkenverdera, Glīnike/Nordbāna, Lēgebruha, Lēvenbergerlande, Mīlenbekerlande un Oberkrēmera bez sīkāka iedalījuma un Granzē un kopienas ar sīkāku iedalījumu.
Panamas dokumenti

**Panamas dokumenti** ir 11,5 miljonu slepenu dokumentu kopums, kas tika nopludināti no Panamas juridiskās firmas *[[Mossack Fonseca]]* datu centra. Dokumentos atrodama detalizēta informācija par vairāk nekā 214 tūkstošiem ārzonas uzņēmumiem, to direktoriem un akcionāriem. Dokumentos kā šādu uzņēmumu vadītāji vai akcionāri ir minēti piecu valstu (Argentīna, Islande, Saūda Arābija, Ukraina, Apvienotie Arābu Emirāti) vadītāji, kā arī vairāk nekā 40 valstu valdību vadītāju tuvi radinieki, cieši saistītas personas un citas valsts amatpersonas.

Dokumenti tika sākti veidot 20. gadsimta 70. gados. Datu apjoms mērāms 2,6 terabaitos. 2015. gada augustā anonīms avots piegādāja dokumentus Vācijas laikrakstam *[[Süddeutsche Zeitung]]*, vēlāk — Izmeklējošo žurnālistu starptautiskajam konsorcijam. Tos analizēja apmēram 400 žurnālistu 80 valstīs.

Pirmie dati un 149 dokumenti tika publicēti . Tiek plānots, ka pilnais uzņēmumu saraksts tiks publicēts 2016. gada maijā. Dokumentos ir tikusi pieminēta arī Latvija. Drīz pēc dokumentu publicēšanas daudzās valstīs tika uzsākta izmeklēšana.

## Atsauces
Grete Treiere

**Grete Treiere** (; dzimusi ) ir bijusī Igaunijas šosejas riteņbraucēja.

Treiere ir seškārtēja Igaunijas čempione grupas braucienā (2006, 2007, 2008, 2010, 2011 un 2012) un pieckārtēja čempione individuālajā braucienā (2007, 2008, 2010, 2011 un 2012).

2008. gada Olimpisko spēļu riteņbraukšanas grupas braucienā viņa finišēja 30. vietā, bet 2012. gadā bija 17. vietā šajā pašā disciplīnā.

Startējusi arī kalnu riteņbraukšanas sacensībās. 2004. gadā uzvarējusi SEB MTB maratona sieviešu konkurencē. Gretes treneris bija viņas vīrs Edgars Treiers.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizdumble

**Aizdumble** ir ciems Jēkabpils novada Elkšņu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 10,1 km no pagasta centra Elkšņiem, 50,7 km no novada centra Jēkabpils un 148,3 km no Rīgas. Ciems nav iekļauts Valsts adrešu reģistrā.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no valsts robežas ar Lietuvu un autoceļa V771 (Aknīste–Ragi–Apserde–Mežalauki), uz dienvidiem no Dumbļa ezera.

## Atsauces
Apserde

**Apserde** ir ciems Jēkabpils novada Elkšņu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,3 km no pagasta centra Elkšņiem, 43,8 km no novada centra Jēkabpils un 140,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu P73 (Vecumnieki—Nereta—Subate), V956 (Daudzeva–Viesīte–Apserde) un V771 (Aknīste–Ragi–Apserde–Mežalauki) krustojumā, netālu no Dzirnupes ietekas Dienvidsusējā.

## Atsauces
Marija Undere

**Marija Undere** (; dzimusi , mirusi ) bija igauņu dzejniece. Viena no 20. gadsimta atzītākajām igauņu dzejniecēm. Vairākkārt nominēta Nobela prēmijai literatūrā.

## Biogrāfija
Dzimusi Tallinā. Apmeklējusi vācu meiteņu ģimnāziju. Pēc tam strādājusi grāmatu veikalā. Rakstījusi dzeju vāciski. 1902. gadā apprecējusies ar grāmatvedi Kārli Hekeru, pāris dzīvoja Maskavas priekšpilsētā. 1904. gadā iemīlējusies gleznotājā Antu Laikmā, kas dzejnieci pārliecināja pārtulkot darbus igauniski. Laikmā nosūtīja viņas darbus Igaunijas laikrakstiem.

1906. gadā Undere atgriezās Igaunijā. 1913. gadā iepazinusies ar dzejnieku Arturu Adsonu. Viņi apprecējās 1924. gadā, kad Undere šķīra laulību ar Hakeru. Adsons arī veidoja dzejnieces dzejas pirmos sējumus. Pirmais publicētais darbs bija sonetu kolekcija *Sonnets* 1917. gadā. Viens no Underes labākajiem darbiem ir dzejolis *Hääl varjust* (1927).

1944. gada rudenī emigrējusi uz Zviedriju, kur arī pavadījusi atlikušo dzīves daļu. 1980. gadā mirusi Stokholmā, apglabāta Skūgširkogordenā. 2015. gadā tika paziņots par viņas pārapbedīšanu Igaunijā.

Undere ir viena no tulkotākajām igauņu dzejniecēm. Viņas darbi tulkoti vairāk nekā 26 valodās. Pati Undere tulkojusi darbus igauniski no 16 valodām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Goderts Torks

**Goderts Torks** () bija Livonijas ordeņa brālis 16. gadsimtā. 

Torka izcelsme neskaidra. Goderts Torks bija Livonijas ordeņa finanšu un saimniecības pārzinis (*Schaffer*) ar rezidenci Cēsu pilī no 1548. līdz 1551. gadam. 1551. gadā devās uz Vāciju, lai meklētu rekrūšus, sakarā ar pamiera beigām ar Krieviju.

## Avoti
* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 883* (657).
Budapeštas "Ferencváros"

**Budapeštas "Ferencváros"** ( — ‘Ferencvārošas vingrošanas klubs’) ir profesionāla Ungārijas futbola komanda no Budapeštas pilsētas apkaimes Ferencvārošas. Klubs spēlē Ungārijas futbola čempionāta augstākajā līgā — Nacionālajā čempionātā (). Starptautiski kluba lielākie panākumi ir uzvara 1964.—65. sezonas Starppilsētu izstāžu kausā (finālā pārspējot Turīnas "Juventus" ar 1—0), kā arī iekļūšana 1974.—75. sezonas UEFA Kausu ieguvēju kausa finālā (kur ar 0—3 piekāpās Kijivas "Dinamo"). Klubs ir 33 reizes uzvarējis Ungārijas čempionātā, kā arī 24 reizes ieguvis Ungārijas kausu.

## Iegūtie tituli
* **Ungārijas čempioni (35)** (rekords)
** 1903, 1905, 1906–07, 1908–09, 1909–10, 1910–11, 1911–12, 1912–13, 1925–26, 1926–27, 1927–28, 1931–32, 1933–34, 1937–38, 1939–40, 1940–41, 1948–49, 1962–63, 1964, 1967, 1968, 1975–76, 1980–81, 1991–92, 1994–95, 1995–96, 2000–01, 2003–04, 2015–16, 2018–19, 2019–20, 2020/21, 2021/22, 2022/23, 2023/24
* **Ungārijas kausa ieguvēji (24)** (rekords)
** 1912–13, 1921–22, 1926–27, 1927–28, 1932–33, 1934–35, 1941–42, 1942–43, 1943–44, 1955–58, 1971–72, 1973–74, 1975–76, 1977–78, 1990–91, 1992–93, 1993–94, 1994–95, 2002–03, 2003–04, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2021–22
* **Ungārijas līgas kausa ieguvēji (2)**
** 2012–13, 2014–15
* **Ungārijas superkausa ieguvēji (6)**
** 1993, 1994, 1995, 2004, 2015, 2016
* **[[Starppilsētu izstāžu kauss|Starppilsētu izstāžu kausa]] ieguvēji (1)**
** 1964–65
* **Mitropa kausa ieguvēji (2)**
** 1928, 1937

## Ārējās saites

* 
* Ferencváros Ultras: photos and videos
* Fans of Ferencváros&nbsp;– Videoblog
* Ultra Group Site
Korbets

**Korbets** var būt:

* Breidijs Korbets (*Brady Corbet*; 1988), amerikāņu kinorežisors un aktieris;
* Džeimss Korbets (*James Corbett*; 1866—1933), īru izcelsmes amerikāņu bokseris;
* Džims Korbets (*Jim Corbett*; 1875—1955), britu mednieks, rakstnieks un dabas aizsardzības aktīvists.
Venelins Alaikovs

**Venelins Alaikovs** (, dzimis , miris ) bija bulgāru problēmists, lielmeistars (1992) un starptautiskais tiesnesis (1977) šaha kompozīcijā.

Pēc profesijas bijis mašīnbūves inženieris.

## Šaha kompozīcija
Savu pirmo šaha uzdevumu viņš publicējis 1947. gadā laikrakstā "Седмичен ребус" , bet pēc tam pārtraucis šaha kompozīciju sastādīšanu līdz 1963. gadam. Jaunu impulsu devusi regulārā tikšanās ar citu pazīstamu bulgāru problēmistu Petko Petkovu. Uzzinājis šīs mākslas pamatprincipus Alaikovs aktīvi atsācis šaha kompozīciju sastādīšanu. Viņš ir publicējis vairāk nekā 1300 uzdevumus gandrīz visos šīs mākslas žanros (izņemot etīdes un retro uzdevumus) un ieguvis vairākas prestižas balvas. FIDE albumos iegūti 113.5 reitinga punkti.

No 1993. līdz 2004. gadam šaha kompozīcijas nodaļas vadītājs bulgāru šaha žurnālā "Шахматна мисъл".

## Šaha uzdevums

### Risinājums
: 1. Tb7? (draud 2. Zd7#, Dxe4#) 1... Lxc5! 
: 1. Sb7? (draud 2. Te7#, Td5#) 1. ... Dxb3!

: **1. Tf2!** (draud 2. Df4+ gxf4 3. gxf4#) 
: **1. ... Le3(f2) 2. Zb7** (draud 3. Te7, Td5#) **2... Lxb7 3. Te7#; 2... TXb7 3. Td5#** 
: **1. ... Dc1 2. Tb7** (draud 3. Zd7, Dxe4#) **2. ... Lxb7 3. Zd7#; 2... Txb7 3. Dxe4#**

## Bibliogrāfija
* *Алайков В.Г.* Шахматна композиция - София, 1977
* *Алайков В.Г.* Любопитни теми в триходовите задачи - София, 1983

## Atsauces

## Ārējās saites
* v. Alaikova šaha kompozīcijas vietnē PDB.
Asupīte (Dienvidsusējas pieteka)

**Asupīte** (arī **Plotkes strauts**) ir Dienvidsusējas labā krasta pieteka Jēkabpils novadā. 

Tek dienvidu virzienā. Ietek Dienvidsusējā iepretim Elkšņiem. Upi nešķērso neviens valsts autoceļš un tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Suhailina

**Suhailina**, arī **Sukaili**, **Sukailina**, **Sukailys**, ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Šķeltovas un 266 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V636.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 5 sētas ar 44 cilvēkiem.
## Atsauces
Sukaili

**Sukaili** var būt:
* Sukaili — apdzīvota vieta Krāslavas novada Andrupenes pagastā;
* Sukaili — apdzīvota vieta Krāslavas novada Konstantinovas pagastā;
* Suhailinas Krāslavas novada Šķeltovas pagasta cits nosaukums.
Plovdivas amfiteātris

**Plovdivas amfiteātris** (; ) ir viens no vislabāk saglabātajiem Senās Romas antīkajiem teātriem pasaulē. Amfiteātris atrodas Bulgārijas pilsētā Plovdivā (romiešu laika — Filippolisa (*Philippopolis*)). Teātris uzbūvēts Romas impērijas valdnieka Trajāna (valdīja no 98. līdz 117.gadam) laikā. Celtne var uzņemt no 5000 līdz 7000 skatītāju un vēl joprojām tiek aktīvi izmantota.

## Apraksts
Skatītāju sēdvietas ir orientētas uz dienvidiem, ar skatu uz vecpilsētu un Rodopu kalniem. Teātris ir pusaplis ar ārējo diametru 82 metri, ēka sadalīta skatītāju daļā (auditorija) un skatuvē. Lai arī skatītāju daļa ir izcirsta klints nogāzē, ārējā rādiusa sēdvietām bija nepieciešami atbalsti un nesošas sienas.  Skatītāju daļa nebija apjumta. Skatuves laukums jeb orhestra ir pakava formā, 26,64 m diametrā, ap to veidotas 28 skatītāju rindas ar marmora sēdekļiem, kas ar eju (diazomu) sadalītas divos līmeņos. Augstākajā skatītāju zonas daļā izvietotas šauras kāpnes, kas sadala to ķīļveida sektoros (kerkidēs). Teātra skatuves daļā ir podiums, uz kā balstās *Scaenae frons* — teātra skatuves pastāvīgā fona kolonnas.

Līdzīgi kā citās šī perioda celtnēs, goda skatītāju sēdvietas tika apzīmētas ar vārdu. Tika norādītas pilsētas padomes locekļu, maģistrātu, imperatora draugu un citu svarīgu personu vietas. Daži uzraksti norāda, ka celtne tikusi izmantota Trāķijas provinces kopsapulcēm. Skatītāju sektoros tika iegravēti pilsētas kvartālu nosaukumi, lai sanāksmes dalībnieki zinātu kur sēdēt.

Teātris tika izpostīts 5. gadsimtā Huņņu Atilas vadīto uzbrukumu laikā.

Mūsdienās teātris tika atklāts 1970. gadu sākumā, zemes noslīdējuma rezultātā. Atklājumam sekoja ievērojama mēroga arheoloģiskie izrakumi, tai skaitā aptuveni 4,5 m biezas zemes kārtas notīrīšana. Plovdivas amfiteātris ir viens no vairākiem Senās Romas impērijas laika pieminekļiem, kas saglabājušies Bulgārijas teritorijā.

## Kultūra
Vasaras mēnešos teātrī notiek izrādes un muzikāli uzvedumi.
 
2009. gadā Plovdivas amfiteātrī notika 21. Starptautiskās Informātikas olimpiādes balvu pasniegšanas ceremonija.

## Teātrī atklātie uzraksti

Inscription1-from-Plovdiv-Antique-Theater.jpg|Stellas ar uzrakstiem Bizantiešu grieķu valodā.

Inscription2-from-Plovdiv-Antique-Theater.jpg
Inscription3-from-Plovdiv-Antique-Theater.jpg
Inscription4-from-Plovdiv-Antique-Theater.jpg


## Attēli

File:Plovdiv-roman-theatre-01.jpg
File:Plovdiv-roman-theatre-02.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites

* https://web.archive.org/web/20120428172317/http://www.archaeologicalmuseumplovdiv.org/_m1713/Roman%20Art Regional Archaeological Museum Plovdiv 
- Roman Art, Ancient Sculptures Collection
* http://antichen-stadion-plovdiv.bg/?p=45&l=2 The Ancient Stadium of Philippopolis - The Ancient 
Philippopolis and the Ancient Theatre]