open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaunais Šeldons

**"Jaunais Šeldons"** () ir ASV pārejas vecuma situāciju komēdijas seriāls, ko izveidojuši Čaks Lorijs un Stīvens Molaro. Seriāls, kura darbība norisinās no 1989. gada līdz 1994. gadam, ir amerikāņu komēdijseriāla "Lielā sprādziena teorija" atvasinājums, un tas seko galvenajam varonim Šeldonam Kūperam, kurš kopā ar ģimeni uzaug Austrumteksasā. Iens Armitidžs spēlē jauno Šeldonu kopā ar Zoju Periju, Lensu Bārberu, Montanu Džordanu un Eniju Potsu. Džims Pārsonss, kurš seriālā "Lielā sprādziena teorija" tēlo pieaugušu Šeldonu Kūperu, vienlaikus ir arī seriāla stāstītājs un izpildproducents.

Seriāla izstrāde aizsākās 2016. gada novembrī, no sākotnējās idejas, ko Pārsonss nodeva "Lielā sprādziena teorijas" producentiem. Nākamajā martā Armitidžu un Periju izvēlējās galvenajās lomās, un seriālu pasūtīja kanāls CBS. Seriāla "Jaunais Šeldons" pirmizrādes īpašo sēriju demonstrēja 2017. gada 25. septembrī, bet seriāla pirmo sezonu ar iknedēļas sēriju sāka demonstrēt no 2017. gada 2. novembra. 2021. gada martā CBS apstiprināja seriāla turpinājuma veidošanu līdz septītajai sezonai. Septītās un pēdējās sezonas pirmizrāde notika 2024. gada 15. februārī. 2023. gada novembrī CBS paziņoja, ka pēdējā sezona beigsies ar stundu garu finālu, kuru demonstrēs 2024. gada 16. maijā.

2024. gada janvārī paziņoja, ka tiek izstrādāts seriāls, kas koncentrējas uz Džordžiju Kūperu, Šeldona brāli, un Mendiju Makalisteru. 2024. gada martā CBS apstiprināja seriāla tālākveidošanu.

## Sezonas

## Ārējās saites
Reinjonas kreols

**Reinjonas kreols** (*kréol rénioné*, ) ir franču valodā bāzēta kreoliska valoda Francijas aizjūras departamentā Reinjonā. Kaut arī Reinjonā tai nav oficiālā statusa, tomēr ikdienā sadzīvē tā tiek plaši izmantota. Kreols izveidojies sākot no 17. gadsimta no franču valodas, tai ietekmējoties no malgašu, hindi, portugāļu, gudžaratu un tamilu valodām, un tā ir dzimtā valoda 90 % salas iedzīvotāju. Kopš 21. gadsimta notiek mēģinājumi to standartizēt. Tā kā Reinjonā izglītības valoda ir franču, salā novērojama diglosija.

## Ārējās saites
Raigeita un Bansteda

**Raigeitas un Banstedas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Sari grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes austrumdaļā, ietilpst Londonas aglomerācijā. Distrikta, kā arī Sari nemetropoles grāfistes administratīvais centrs ir Raigeita.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Raigeitas municipālo boro, Banstedas urbāno distriktu un daļu no Dorkingas un Horli lauku distrikta, saglabājot boro statusu. Administratīvi distrikta urbānā ziemeļdaļa (Raigeita, Redhila un Bansteda) ir ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko tieši pārvalda distrikta padome, dienviddaļā ir divas pagasta līmeņa vienības — Horli un Selfordsa un Sidlova.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tendridža

**Tendridžas distrikts** () ir nemetropoles distrikts Sari grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes austrumos. Distrikta administratīvais centrs ir Oksteda, bet lielākā apdzīvotā vieta — Keiterema.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Keteremas un Worlingemas urbāno distriktu un Godstonas lauku distriktu. Nosaukts pēc viduslaikos šajā apvidū bijušās Tendridžas kiligundas, kas savukārt nosaukta pēc nelielā Tendridžas ciema dienvidrietumos no Okstedas. Administratīvi distrikts dalās divās pilsētās (Oksteda un Keiterema) un 19 pagastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oksteda

**Oksteda** () ir pilsēta (*town*) un pagasts Anglijā, Sari grāfistē, Tendridžas distrikta administratīvais centrs. Atrodas grāfistes austrumdaļā Īdenas upes krastos  no grāfistes centra Raigeitas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 862. gadā kā *Acustyde*, kas senangļu valodā apzīmē ‘ozolu gārša’. Civilais pagasts Okstedā izveidots tikai 1894. gadā, līdz tam pilsētiņu pārvaldīja dažādiem īpašniekiem piederējušās apkārtējās muižas. Līdz administratīvajai reformai Oksteda ietilpa Godstonas lauku distriktā, kopš 1974. gada — Tendridžas distriktā kā tā administratīvais centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Somālieši

thumb|Somālietis tradicionālajā tērpā
**Somālieši** (pašnosaukums — *Soomaalida*) ir Somālijā dzīvojošā tauta, kur veido vairākumu (aptuveni 17,6 miljoni cilvēku). Tā ir viena no lielākajām etniskajām grupām kontinentā, kas aizņem vienu no plašākajām sauszemes teritorijām Āfrikā.

Lielākā daļa somāliešu ir musulmaņi, no kuriem lielākā daļa pieder sunnītu islāma atzaram.

Daudzās pasaules valstīs, galvenokārt Itālijā, Apvienotajā Karalistē, Vācijā, Kanādā, Kanādā, Nīderlandē un ASV, ir lielas somāliešu imigrantu un bēgļu kopienas.

## Valoda
Somālieši runā somāļu valodā, kas ir afroaziātu saimes kušītu atzara valoda. Tās tuvākie radinieki ir afāru un saho valodas.

Neskatoties uz dažādiem reģionālajiem dialektiem, tā ir Somālijas oficiālā valoda un ir saprotama visā valstī.

## Ārējās saites
Valmieras novada dome

**Valmieras novada dome** ir Valmieras novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 19 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Lāčplēša ielā 2, Valmierā.

2025. gada Valmieras novada domes vēlēšanās uzvarēja partija "Valmierai un Vidzemei" ar 64,307% balsu, iegūstot 13 vietas novada domē.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Valmieras novada domes vēlēšanām Valmieras novada domē iekļuva deputāti no četriem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Valmierai un Vidzemei saraksts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Valmieras novada pašvaldība
Edins Terzičs

**Edins Terzičs** (*Edin Terzić*; dzimis ) ir bosniešu un horvātu izcelsmes Vācijas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis uzbrucēja pozīcijā, pārstāvot zemāko līgu klubus. Pašlaik ir Vācijas Bundeslīgas kluba Dortmundes "Borussia" galvenais treneris.

## Agrīnie gadi un personīgā dzīve
Terzičs ir dzimis Mendenē, Rietumvācijā, Dienvidslāvijas imigrantu ģimenē. Viņa tēvs ir bosnietis, bet māte — horvātiete. Terzičam ir gan Vācijas, gan Horvātijas pilsonība. Spēlētāja karjeras laikā spēlēja tikai Vācijas zemāko līgu klubos. Studējis sporta zinātni Rūras Universitātē Bohumā.

## Trenera karjera
No 2010. līdz 2013. gadam Terzičs strādāja par skautu un trenera palīgu Dortmundes "Borussia" jaunatnes akadēmijā, trenējot dažādu vecumu komandas. 2013. gadā kļuva par Slavena Biliča asistentu *[[Beşiktaş J.K.|Beşiktaş]]* un nostrādāja Turcijas klubā līdz 2015. gadam, vēlāk sekoja Biličam uz *[[West Ham United FC|West Ham United]]*, kur bija asistents no 2015. līdz 2017. gadam. 2018. gadā Terzičs absolvēja Anglijas Futbola asociācijas kursu un ieguva UEFA Pro licenci.

Pēc Lisjēna Favra iecelšanas galvenā trenera amatā atgriezās Dortmundes "Borussia" kā pirmās komandas trenera asistents. Pēc tam, kad Favrs pēc zaudējuma ar 1:5 pret *[[VfB Stuttgart]]* 2020. gada decembrī tika atlaists, Terzičs tika iecelts par galvenā trenera pienākumu izpildītāju līdz 2020.—2021. gada sezonas beigām. Viņa vadībā *Borussia* izcīnīja 2021. gada Vācijas kausu. Tomēr pēc sezonas beigām pēc iepriekšējas vienošanās par pastāvīgu galveno treneri kļuva Marko Roze. Tā vietā, lai atgrieztos savā asistenta amatā, Terzičs pārcēlās uz jaunizveidoto tehniskā direktora amatu. Kad pēc sezonas beigām sadarbība ar Rozi netika turpināta, Terzičs tika iecelts par galveno treneri, parakstot līgumu līdz 2025. gadam.

## Sasniegumi
;Borussia Dortmund
* Vācijas kauss: 2020—21

## Atsauces

## Ārējās saites
Medveja

**Medveja** () ir upe Anglijā, Dienvidaustrumanglijas reģionā. Sākas Nortdaunsas augstienē pie Tērnerhilas Rietumsaseksā, plūst ziemeļrietumu virzienā pa Austrumsaseksu un Kentu. Ietek Ziemeļjūras Temza estuārā pie Šīrnesas. Upe lielākoties plūst pa lauku apvidu, bet lejtecē atrodas Meidstona un Medvejas aglomerācija (Strūda, Ročestera, Četema un Džilingema). Lielākās pietekas ir Borna (labā) un Īdena (kreisā). Līdz 18. gadsimta vidum upe bija kuģojama līdz Meidstonai, bet 1746. gadā un 1828. gadā upes gultne tika kanalizēta, izbūvējot 11 slūžas, un tā kļuva kuģojama līdz Tanbridžai.

## Ārējās saites
Swallow

***Swallow*** ir 2019. gada ASV un Francijas psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors un scenārists ir Karlo Mirabella-Deiviss. Filmā galvenās lomas atveido Heilija Beneta, Ostins Stovels, Elizabete Mārvela un Deivids Raše.

Filma stāsta par stāvoklī palikušu jaunu sievieti, kura attīsta impulsu ēst neēdamus priekšmetus.

Filmas *Swallow* pirmizrāde notika  Tribekas filmu festivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Medveja (unitārā pašvaldība)

**Medveja** () ir unitārā pašvaldība ar boro statusu Kentas grāfistē Anglijā. Atrodas grāfistes ziemeļos Medvejas upes grīvā, robežojas austrumos ar Sveilu, dienvidos — ar Meidstonu un Tanbridžu un Melingu, bet rietumos — ar Greivšemu. Administratīvais centrs ir Četema.

## Vēsture
Medvejas unitārā pašvaldība izveidota 1998. gadā, apvienojot Ročesteras pie Medvejas un Džilingemas boro. Medvejas urbānā centrālā un dienvidu daļa Medvejtaunsa, kas iekļauj Džilingemas (104 157 iedzīvotāji), Četemas (76 892), Ročesteras (62 982) un Reinemas (34 088) pilsētas, ir ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko tieši pārvalda boro padome, bet lauku apvidus distrikta ziemeļu un dienvidrietumu daļā dalās 11 pagastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Četema

**Četema** () ir pilsēta (*town*) Anglijā, Kentas grāfistē, Medvejas unitārās pašvaldības administratīvais centrs. Atrodas grāfistes ziemeļos Medvejas upes krastā  no grāfistes centra Meidstonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Vēsturiski viens no nozīmīgākajiem kara kuģu būves centriem.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 880. gadā kā *Cetham*, bet 1086. gada Pastardienas grāmatā — kā *Ceteham*. Līdz 16. gadsimtam Četema bija neliels ciems Medvejas krastā. 1568. gadā kaimiņos esošajā Džilingemā ar karalienes Elizabetes I pavēli tika izveidota Karaliskā kuģu būvētava, kas ātri vien paplašinājās Četemā. Papildus kuģubūvētavai Četemā un citur Medvejas grīvā tika uzbūvētas fortifikācijas būves. Četema strauji izauga uz kuģubūvētavas strādnieku, militārpersonu un to apkalpojošo darbinieku rēķina. Kuģubūvētava slēgta 1984. gadā; daļa no tās tiek izmantota kā jahtu osta, bet daļā ierīkota muzeja ekspozīcija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džilingema

**Džilingema** (; ) ir pilsēta (*town*) Anglijā, Kentas grāfistē, Medvejas unitārās pašvaldības lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļos Medvejas upes krastā  no grāfistes centra Meidstonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Vēsturiski viens no nozīmīgākajiem kara kuģu būves centriem un kara flotes bāze.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1086. gadā Pastardienas grāmatā. Viduslaikos Džilingemas osta Grendža (*Grange*) bija viena no «Piecu ostu» (*Cinque Ports*) savienības loceklēm. 1568. gadā Džilingemā un kaimiņos esošajā Četemā ar karalienes Elizabetes I pavēli tika izveidota Karaliskā kuģu būvētava, kas sekmēja strauju pilsētas izaugsmi. Septiņgadu kara laikā Medvejas grīvā tika izbūvēta fortifikācijas līnija doku aizsardzībai; vēlākos laikos fortifikācijas pārbūvētas un papildinātas. 1984. gadā kuģubūvētava un jūras spēku bāze tika slēgtas, kas izraisīja pilsētā ievērojamu bezdarbu. Mūsdienās kuģubūvētavas vietā ierīkots biznesa parks, bet daļa ir muzeja ekspozīcija. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Ādažu novada dome

**Ādažu novada dome** ir Ādažu novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Ādažu kultūras centra ēkā Gaujas ielā 33A, Ādažos, bet kopš 2021. gada daļa sēžu un citas darbības notiek Carnikavas pagasta ēkā Stacijas ielā 5, Carnikavā. 

Līdz kultūras centra atklāšanai 2010. gadā Ādažu pagasta un novada dome darbojās 1893. gadā pēc K. Pēkšēna projekta būvētajā Ādažu pagasta namā Gaujas ielā 16.

2025. gada Ādažu novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Latvijas Reģionu apvienība ar 35,39% balsu, iegūstot 6 vietas novada domē.

## Komitejas
* izglītības, kultūras, sporta un sociālā komiteja,
* attīstības komiteja,
* finanšu komiteja

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Ādažu novada domes vēlēšanām Ādažu novada domē iekļuva deputāti no septiņiem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Latvijas Reģionu apvienības saraksts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ādažu novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Vasilijs Staļins

**Vasilijs Staļins Džugašvili** (, ; dzimis , miris ) bija Josifa Staļina jaunākais dēls. Vasilijs Staļins bija militārās aviācijas virsnieks, piedalījies Otrā pasaules kara kaujās (no 1942. gada).

Pēc Otrā pasaules kara beigām 1948. gadā V. Staļins tika norīkots par PSRS Gaisa spēku Maskavas Kara apgabala virspavēlnieku (amatā līdz 1952. gadam). Staļina valdīšanas laikā viņš bija arī sporta patrons, izveidojot savas militārās struktūras futbola, basketbola un hokeja komandas.

Pēc Staļina nāves 1953. gadā V. Staļins strauji zaudēja autoritāti, ko veicināja pastāvīgais alkoholisms. 28. aprīlī viņu arestēja un ieslodzīja cietumā. Pēc vairākām apsūdzībām viņam piesprieda 8 gadus ilgu ieslodzījumu, taču 1960. gadā apžēlots un atbrīvots no cietuma. Atlikušos dzīves gadus pavadīja ārstējoties, kā arī atkārtoti atrodoties ieslodzījumā pēc kontaktiem ar ārvalstu diplomātiem, bet pēc cietumsoda beigšanās tika norīkots dzīvot uz Kazaņu, kas bija ārvalstniekiem slēgta pilsēta.

Miris 1962. gadā, oficiālais nāves iemesls — saindēšanās ar alkoholu.

## Ārējās saites
Marja Andrejčika

**Marja Magdalena Andrejčika** (; dzimusi  Suvalkos) ir poļu vieglatlēte, startē šķēpa mešanas sacensībās. Viņa ir  sudraba medaļas ieguvēja, 2015. gada Eiropas junioru čempione, Polijas rekordiste.

## Karjera
Starptautiskās sacensībās debitēja 2013. gadā Pasaules čempionātā jauniešiem Doneckā, kvalifikācijā ieņēma 26. vietu un finālsacensībām nekvalificējās. Nākamajā gadā Pasaules čempionātā junioriem Jūdžīnā ieguva 5. vietu. 2015. gadā uzvarēja Eiropas čempionātā junioriem Eskilstūnā ar rezultātu 59,73 m. Tajā pašā gadā debitēja Pasaules čempionātā pieaugušajiem, kas risinājās Pekinā. Kvalifikācijā ieņēma 28. vietu un finālā neiekļuva.

Andrejčika pārstāvēja Poliju  Riodežaneiro. Kvalifikācijā 16. augustā viņa sasniedza savu personisko un jaunu Polijas rekordu — 67,11 metri. Finālā viņa ierindojās ceturtajā vietā, no bronzas medaļas atpaliekot tikai divus centimetrus.

Drīz pēc olimpiskajām spēlēm Andrejčikai tika veikta pleca operācija, un viņa bija spiesta izlaist visu 2017. gada sezonu. Sacensībās atgriezās 2018. gada jūnijā, taču nespēja sasniegt pietiekami labu formu, lai piedalītos 2018. gada Eiropas čempionātā Berlīnē. Nākamajā sezonā viņa ieņēma otro vietu 2019. gada Eiropas komandu čempionāta Superlīgā, kas notika Bidgoščā, un kvalificējās 2019. gada Pasaules čempionātam Dohā, kur viņa tomēr izstājās kvalifikācijas kārtā.

 Splitā uzlaboja Polijas rekordu, sasniedzot 71,40 metrus. Tas kļuva par trešo labāko rezultātu sieviešu šķēpa mešanas vēsturē.  Tokijā Andrejčika izcīnīja sudraba medaļu ar 64,61 metrus tālu metienu. Viņa pārdeva izsolē savu olimpisko medaļu, lai palīdzētu finansēt kāda 8 mēnešus veca mazuļa sirds operāciju. Polijas veikalu tīkls, kas uzvarēja izsolē, viņai medaļu atdeva. 2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā nespēja iekļūt finālsacensībās, ieņemot 21. vietu.

2024. gada Eiropas čempionātā Romā ieņēma 10. vietu. Tajā pašā gadā olimpiskajās spēlēs Parīzē ierindojās 8. vietā.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Bēla Tars

**Bēla Tars** (; dzimis , miris ) bija ungāru kinorežisors un scenārists. Pazīstams ar savām filozofiskajām un lēni ritošām melnbaltajām mākslas filmām. Viņa filmas interpretē kā pesimistisku skatījumu uz cilvēci. Tars bija viens no ietekmīgākajiem Ungārijas un pasaules kinorežisoriem.

Savu karjeru sācis ar drāmas filmu *[[Családi tüzfészek]]* (1979). Pēc filmas *[[Őszi almanach]]* (1984) Tars sāka sadarboties ar ungāru rakstnieku Lāslo Krasnahorkai, kopā sarakstot scenāriju filmai *[[Kárhozat]]* (1988), ar ko viņš kļuva starptautiski atpazīstams. Uz Krasnahorkai grāmatu balstīta Tara vispazīstamākā filma, vairāk nekā septiņu stundu garā drāma "Sātana tango" (*Sátántangó*, 1994). Tara nākamā filma, *[[Werckmeister harmóniák]]*, iznāca 2000. gadā. Abas filmas turpināja viņa drūmo realitātes atveidojumu, vienlaikus iekļaujot tajās apokaliptisku nokrāsu.

Tara nākamā filma *[[A londoni férfi]]*, kas balstīta uz Žorža Simenona 1934. gada romānu *L'Homme de Londres*, pirmizrādi piedzīvoja 2007. gada Kannu kinofestivālā. 2011. gada Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā iznāca drāma "Turīnas zirgs" (*A torinói ló*), kas, pēc paša Tara teiktā, ir viņa pēdējā filma.

Tara filmas ir vislabāk pazīstamas ar garo kadru izmantošanu. Piemēram, filma *Werckmeister harmóniák* sastāv tikai no 39 kadriem.

Tars nomira  70 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
BBC 100 labākās 21. gadsimta filmas

**"BBC 100 labākās 21. gadsimta filmas"** ir BBC saraksts ar 100 labākajām kinofilmām, kas uzņemtas laikā no 2000. gada janvāra līdz 2016. gada augustam. Balsošanā un saraksta veidošanā piedalījās 177 kino kritiķi no 36 valstīm.

Sarakstā tika apkopotas filmas, salīdzinot desmit labākās filmas, kuras iesnieguši katrs kritiķis. Tā kā pēdējā, 100. vieta, tika dalīta starp trim filmām, sarakstā kopā ir 102 filmas.

## Saraksts

## Atsauces
Dusmīgais vācu bērns

***Angry German Kid***, jeb "Dusmīgais vācu bērns" (pazīstams arī kā ***Keyboard Crasher***, ***Unreal Tournament Kid***, ***AGK*** vai ***PC Spielen***) ir populārs tīmekļa videoklips, kas pirmo reizi tika augšuplādēts 2006. gada 14. februārī. Videoklipā izdomāts tēls, kuru atveido vācu pusaudzis **Normans Kočanovskis**, mēģina spēlēt datorspēli *[[Unreal Tournament]]* savā datorā, taču saskaras ar dažādām problēmām, piemēram, spēle lādējas lēnām, kā rezultātā viņš sadusmojas un kliedz, kā arī dažās ainās sit tastatūru. Video beidzas, kad Kočanovskis, nikni atsitot tastatūru pret savu rakstāmgaldu, dodas prom. *Business Wire* 2006. gada 14. februārī piešķīra *Angry German Kid* otro vietu 10 labākajos interneta videoklipos, un 2007. gadā *[[The Guardian]]* to ierindoja trešajā vietā savā "vīrusālo" video sarakstā .

## Atsauces
Velimirs Neidhards

thumb|Zagrebas Nacionālā un universitātes bibliotēka
thumb|INA ēka (1989)
**Velimirs Neidhards** (; dzimis ) ir horvātu arhitekts, Horvātijas Zinātņu un mākslas akadēmijas prezidents kopš 2019. gada.

Velimirs Neidhards ir Zagrebas Universitātes Arhitektūras fakultātes profesors, no 1995. līdz 1999. gadam bijis Horvātijas Arhitektu asociācijas prezidents, un kopš 1991. gada Horvātijas Zinātņu un mākslas akadēmijas pilntiesīgs loceklis. Kopš 2015. gada jūnija viņš ir arī Slovēnijas Zinātņu un mākslas akadēmijas korespondētājloceklis.

Neidharda svarīgākais darbs ir Nacionālās un universitātes bibliotēkas ēka Zagrebā.

## Lielie projekti

* Viesnīca *Lapad* (kopā ar I. Kolbahu un B. Šavoru; Dubrovnika, 1969) 
* Viesnīca *Begova Ledina* (Makarska, 1969) 
* Tirdzniecības centrs *Bit Pazar* (kopā ar I. Franiču; Skopje, 1970) 
* Tirdzniecības centrs (Mrkoničgrada, 1972) 
* Pilsētas centrs (ar Lj. Luliču un J. Nosso; Banja Luka, 1973—1979) 
* Jaunais Zagrebas pilsētas centrs (ar L. Švereru un B. Velniču; 1971) 
* Francijas Republikas laukums (kopā ar I. Franiču; Zagreba, 1977) 
* Hammas centrs (kopā ar Z. Krznariču; Alžīra, 1984) 
* Telekomunikāciju ēka (Šibenika, 1980) 
* Nacionālā un universitātes bibliotēka (kopā ar M. Hržiču, Z. Krznariču un D. Manci; Zagreba, 1978—1995) 
* Zagrebas pilsētas ass (1981—1985) 
* Ina Trgovina ēka (Zagreba, 1985—1989) 
* *Exportdrvo* biroja ēka (Zagreba, 1985) 
* Adrijas jūras cauruļvada galvenā mītne (Zagreba, 1989—1991) 
* Pasaules tirdzniecības centrs (kopā ar Z. Krznariču un D. Mansu; Zagreba, 1991) 
* Metropolitēna ass (ar Z. Krznaricu un D. Mansu; Zagreba, 1992) 
* Jāņa evaņģēlista baznīca (Zagreba, 1991) 
* Draudzes baznīca (Zagreba, 1994) 
* Bādelas pilsētas bloks (kopā ar M. Begoviču un D. Mansu; Zagreba, 1992—1996) 
* Horvātijas valdības centrs (Zagreba, 1996) 

## Atsauces

## Bibliogrāfija

* 

## Ārējās saites

*
Aromūnu nacionālisms

[thumb|[Aromūnu karogs]]
**Aromūnu nacionālisms** () ir ideoloģija, kas apliecina aromūnus kā atsevišķu nāciju. Liela daļa aromūnu ir attālinājušies no nacionālistiskām tēmām, piemēram, savas nacionālas valsts izveides vai etniskās autonomijas sasniegšanas valstīs, kurās viņi dzīvo. Neskatoties uz to, aromūniem ir sava etniskā identitāte un lepnums. Vēsturē aromūnu nacionālisti bieži tika sadalīti progrieķiskajās un prorumāniskajās frakcijās.

Grieķu un bulgāru bandu atkārtotās vajāšanas, uzbrukumi un slepkavības pret aromūniem Osmaņu impērijā veicināja aromūnu nacionālismu, ko vēl vairāk veicināja dažu aromūnu darbība Rumānijā. 1917. gadā Itālijas karaspēka klātbūtnes laikā Grieķijā Pirmā pasaules kara laikā aromūnu nacionālistu grupa mēģināja izveidot aromūnu valsti, ko atbalstīja Rumānija. Tomēr Itālijas karaspēks galu galā atkāpās, un Grieķijas varas iestādes pēc tam vajāja šo grupējumu.

Šāds projekts tika atjaunots Otrajā pasaules karā pēc ass iebrukuma Grieķijā, un 1941. gadā tika nodibināta Pinda firstiste, kuru vadīja aromūnu nacionālists Alkibiads Diamandi. Neskatoties uz reālas politiskās varas trūkumu, šai Firstistei bija savi militārie spēki — Romas leģions, kas sadarbojās ar fašistu itāļu un nacistiskās Vācijas spēkiem. Aromūnu valoda tika noteikta par oficiālo valodu, grieķu valodas lietošana tika aizliegta un tika mēģināts izveidot aromūnu parlamentu. Tomēr ass spēki atkāpās, un grieķu pretestība ar vairākiem aromūnu locekļiem pārņēma reģionu 1944. gadā.

Mūsdienās izplatīta aromūnu frāze, kas pauž etnisko lepnumu, ir  ("Lai dzīvo aromūni"). Vēl viena slavena frāze ir  ("Aromūns neiet bojā").

## Skatīt arī
* Aromūnu jautājums

## Atsauces
Godzilla un Kongs: Jaunā impērija

**"Godzilla un Kongs: Jaunā impērija"** () ir 2024. gada ASV monstru filma. Filmas režisors ir Ādams Vingārds, veidojusi studija *[[Legendary Entertainment|Legendary Pictures]]* un izplata *[[Warner Bros. Pictures]]*. Šis ir turpinājums filmai "Godzilla pret Kongu" (2021) un piektā filma *[[Monsterverse]]* franšīzē, kā arī 38 filma "Godzillas" franšīzē un 13 filma "Kingkonga" franšīzē. Galvenās lomas filmā atveido Rebeka Hola, Braiens Tairī Henrijs, Dens Stīvenss, Keilija Hotla, Alekss Fernss un Fala Čena. Hola, Henrijs un Hotla atveido savas lomas no iepriekšējām filmām. Filmā Kongs Dobajā Zemē sastopas ar vairākiem savas sugas pārstāvjiem, un viņam atkal jāapvienojas ar Godzillu, lai apturētu tirānisko saldējošās elpas vadoni Titānu.

Pēc filmas "Godzilla pret Kongu" labajiem kases ieņēmumiem un straumēšanas panākumiem COVID-19 pandēmijas laikā, 2022. gada martā *Legendary* paziņoja par turpinājuma izstrādi, un to ka filmēšanu uzsāks jau tajā pašā gadā. 2022. gada maijā ziņoja, ka Vingārds atgriezīsies režisora amatā. Filmēšana sākās 2022. gada jūlijā Goldkostā, Austrālijā, un beidzās 2022. gada novembrī.

Filmas "Godzilla un Kongs: Jaunā impērija" pirmizrāde notika Graumana ķīniešu teātrī , savukārt ASV un Latvijas kinoteātros to sāka demonstrēt no 29. marta. Filma saņēma dažādus kritiķu vērtējumus, daudzi to salīdzināja ar filmu *[[Godzilla Minus One]]*. Filmas pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā 571 miljoni ASV dolāru pie 135—150 miljonu liela ražošanas budžeta, padarot to par astoto ienesīgāko 2024. gada filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Werckmeister harmóniák

***Werckmeister harmóniák*** ir 2000. gada Ungārijas melnbalta drāmas filma, kuras režisori ir Bēla Tars un Āgneša Hranickija, bet scenārija autori Lāslo Krasnahorkai un Bēla Tars. Filmā balstīta uz Krasnahorkai 1989. gada romānu *Az ellenállás melankóliája*. Galvenās lomas atveido Larss Rūdolfs, Pēters Fics un Hanna Šigulla.

Filma sastāv tikai no 39 gariem kadriem un stāsta par naivu jauna vīrieša Jānoša un viņa tēvoča Ģerģu dzīvi nelielā pilsētā komunistiskajā Ungārijā. Kad pilsētā ierodas noslēpumains cirks, tas iedzīvotāju vidū eskalē vardarbību. Filmas nosaukums ir atsauce uz 17. gadsimta Baroka mūzikas teorētiķi Andreasu Verkmaisteru, kura harmonijas teorijas apstrīd viens no filmas galvenajiem varoņiem.

Filmas *Werckmeister harmóniák* pirmizrāde notika . Filma saņēma ļoti pozitīvus kritiķu vērtējumus un tiek uzskatīta par vienu no 21. gadsimta vislabākajām filmām. 2022. gada žurnāla Sight & Sound visu laiku labāko filmu kritiķu sarakstā *Werckmeister harmóniák* ierindojās 243. vietā. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā *Werckmeister harmóniák* ierindojās 56. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gibraltāra katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q93896"
}


**Gibtaltāra katedrāle** () jeb **Sv. Trīsvienības Gibraltāra katedrāle** () ir 19. gadsimta pirmajā pusē celta anglikāņu katedrāle, kas atrodas Britu aizjūras teritorijā Gibraltārā. 1842. gadā dibinātās Eiropas diecēzes galvenā baznīca.

Baznīca celta no 1825. līdz 1832. gadam mauru arhitektūras stilā. No 1842. gada — katedrāle. Cietusi Otrā pasaules kara laikā, kā arī 1951. gada 27. aprīlī, kad ostā eksplodēja britu kara transportkuģis *RFA Bedenham*.


Cathedral_of_the_Holy_Trinity_portico.jpg
Cathedral_of_the_Holy_Trinity_bema.jpg
Cathedral_of_the_Holy_Trinity_nave.jpg


## Ārējās saites
*
Igaunijas ukraiņi

**Igaunijas ukraiņi** () ir otra lielākā etniskā minoritāte Igaunijā. 2023. gada 1. janvārī Igaunijā dzīvoja  ukraiņi. Ukraiņu skaits Igaunijā ievērojami pieauga pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gadā.

## Vēsture
Pirmie dati par ukraiņiem Igaunijas teritorijā parādījās tikai 1959. gada PSRS tautas skaitīšanas laikā. Igaunijas Pirmās Igaunijas Republikas 1922. gada tautas skaitīšanā tika izdalītas tikai šādas tautības: igauņi, krievi, vācieši, zviedri, ebreji, latvieši, lietuvieši, poļi, somi un ingrieši, tāpēc ukraiņi tika vai nu apzīmēti kā krievi, vai pieskaitīti citām tautībām.

Saskaņā ar Igaunijas Iekšlietu ministrijas datiem 2011. gadā valstī dzīvoja vairāk nekā 22 000 cilvēku no Ukrainas, lielākā daļa no tiem dzīvo Tallinā, Tartu, Pērnavā, Mārdu, Narvā.

## Skaits

## Atsauces
Leikdistrikta nacionālais parks

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q211778"
}

**Leikdistrikta nacionālais parks** () ir 1951. gadā izveidots nacionālais parks Anglijas ziemeļrietumos, aizņem lielu daļu no Kambrijas grāfistes. Šeit atrodas ainaviskie Kambrijas kalni ar augstāko virsotni Anglijā — 978 metrus augsto Skofels, kā arī 16 ievērojami ezeri, to skaitā Vindermīrs — lielākais ezers Anglijā.

Angļu kultūrā reģions saistīts ar ar vairākiem angļu kultūras darbiniekiem, to skaitā Beatrisi Poteri, Džonu Raskinu un Ezeru dzejnieku skolu (Viljams Vērdsverts, Semjuels Kolridžs un citi). 2017. gadā reģions kā kultūras objekts "Angļu Leikdistrikts" iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.


Windermere_Lake_District_from_hill.JPG|Vindermīrs
Windermere_and_the_Pikes.JPG
Scafell_massif.jpg|Skofels
Keswick_Panorama_-_Oct_2009.jpg
A591_road,_Lake_District_-_June_2009_Edit_1.jpg


## Ārējās saites

*
Aromūni

**Aromūni** () ir romāņu tauta, kas apdzīvo Balkānu pussalas dienvidus — Grieķijas ziemeļus, Albāniju, Ziemeļmaķedoniju un Rumānijas austrumus (Dobrudžu). Aromūni lieto indoeiropiešu valodu saimes romāņu grupas aromūnu valodu, kas ir radniecīga rumāņu valodai.

Aromūni pārsvarā ir pareizticīgie, bet neliela daļa, galvenokārt Albānijā dzīvojošie aromūni, piekopj islāmu.

Aromūnu virtuvi spēcīgi ietekmējusi Vidusjūras un Tuvo Austrumu virtuve.

## Atsauces

## Ārējās saites
Atdzimšana un atjaunošanās

**Atdzimšana un atjaunošanās** bija Atmodas kustības pirmsākumos dibināta Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas (LELB) mācītāju un Teoloģijas semināra pasniedzēju grupa. Vairāki tās dalībnieki sadarbojās ar 1986. gada jūlijā Liepājā dibināto cilvēktiesību aizstāvju grupu "Helsinki-86", Liepājas Lutera draudzes mācītāji Juris Rubenis un Māris Ludviks bija vieni no galvenajiem "Helsinku-86" dokumentu izstrādātājiem un arī ideoloģisko nostādņu veidotājiem.

## Vēsture
1987. gada 14. jūnijā grupa "Atdzimšana un atjaunošanās" izplatīja dokumentu par grupas dibināšanu un tās mērķiem ar aicinājumu šai grupai pievienoties visiem LELB garīdzniekiem. Grupa aicināja LELB arhibīskapu Ēriku Mesteru un Konsistoriju griezties Latvijas PSR un PSRS Reliģijas lietu padomēs ar lūgumu kopīgi apspriest, izvērtēt un eventuāli revidēt dažus Nolikuma par reliģiskām apvienībām Latvijas PSR punktus, kuri vairs neatbilst reālajai situācijai un traucē demokratizācijas procesa norisei baznīcā.

1987. gada 28. jūlijā notika pirmā grupas sapulce, kurā pieņēma par kustību "Atdzimšana un atjaunošanās" pārdēvētās organizācijas pamatprincipus un priekšlikumus par baznīcas un valsts attiecībām un LELB iekšējo dzīvi. Par kustības pārstāvjiem ievēlēja Aivaru Beimani, Artūru Kaminski, Jāni Kārklu, Andreju Kavaci un Juri Rubeni.

LELB Konsistorija arhibīskapa Ērika Mestera vadībā 1987. gada jūlijā un augustā izvērsa represijas pret kustības "Atdzimšana un atjaunošanās" locekļiem Jāni Priednieku, Robertu Akmentiņu, Aivaru Beimani un Modri Plāti, atceļot viņus no amatiem. 1987. gada decembrī Latviju bija spiesti pamest kustības locekļi Māris Ludviks un Jānis Kārkls.

1989. gada aprīlī LELB Sinodē kustības locekļi nokļuva LELB vadībā un par arhibīskapu kļuva Kārlis Gailītis.

### Dalībnieki
* Grupas dibināšanas dokumentu parakstīja LELB Teoloģijas semināra rektors Roberts Akmentiņš, Teoloģijas semināra profesors Roberts Feldmanis, Teoloģijas semināra pasniedzēji Aivars Beimanis un Jānis Kārkls, prāvests Modris Plāte un mācītāji Juris Rubenis, Jānis Vanags, Augusts Ālers, Atis Vaickovskis, Andrejs Kavacis, Viesturs Pirro, Erberts Bikše, Māris Ludviks, Ēriks Jēkabsons un Armands Akmentiņš.
* Kustības dibināšanas sapulcē pieņemtos dokumentus parakstīja Modris Plāte, Māris Ludviks, Juris Rubenis, Andrejs Kavacis, Jānis Dauka, Aivars Beimanis, Artūrs Kaminskis, Arvīds Bobinskis, Roberts Akmentiņš, Augusts Ālers, Jānis Priednieks, Kārlis Kalderovskis, Jānis Kārkls, Armands Akmentiņš, kā arī Juris Cālītis un Aleksandrs Veinbergs. Tos atteicās parakstīt Roberts Feldmanis un Ēriks Jēkabsons, kurš paziņoja, ka viņam ir iebildumi pret kustības politiskajām metodēm, viņam piebiedrojās E. Bikše, V. Pirro, A. Vaickovskis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mācītāji zem lupas EGĪLS ZIRNIS diena.lv 2017. gada 28. aprīlī
Uzeirs Hadžibejovs

**Uzeirs bei Abdulhuseins bei oglu Hadžibejovs** (arī **Gadžibekovs, Hadžibekovs**) (dzimis , miris ) bija azerbaidžāņu komponists, muzikologs un pedagogs. Viņš tiek uzskatīts par azerbaidžāņu klasiskās mūzikas tēvu.

Komponists piedzima netālu no Šušas, ko bieži dēvē par Azerbaidžānas mūzikas un kultūras šūpuli. Pilsētu dēvēja arī par "Kaukāza mūzikas konservatoriju", jo tajā dzīvoja daudzi talantīgi mūziķi un dziedātāji.

Hadžibejovs 1908. gadā 22 gadu vecumā uzrakstīja pirmo operu islāma pasaulē *Leyli və Məcnun* (Leila un Madžnūns). Šī bija pirmā no 7 operām un 3 muzikālajām komēdijām, ko Hadžibejovs sarakstīja savas dzīves laikā. Tajā izmantota azerbaidžāņu tradicionālās mūzikas unikalitāte, kas iestrādāta Rietumu mūzikas žanrā, izmantojot abām tradīcijām raksturīgos instrumentus. Arī turpmāk komponists bieži apvienoja rietumu un austrumu muzikālās tradīcijas. Hadžibejovs sacerēja mūziku Azerbaidžānas Demokrātiskās Republikas valsts himnai, ko atkārtoti pieņēma 1991. gadā pēc Azerbaidžānas neatkarības atgūšanas no Padomju Savienības. Viņš komponēja arī Azerbaidžānas himnu, ko izmantoja padomju laikā.

Hadžibejevs nomira no diabēta 63 gadu vecumā un tika apglabāts Goda alejā Baku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Polka

**Polka** ir deja un deju mūzikas žanrs, kas radies 19. gadsimtā Bohēmijā, tagad Čehijā. Lai gan polka ir saistīta ar Čehijas kultūru, tā ir populāra visā Eiropā un Amerikā.

## Etimoloģija
thumb|Polkas ritms
Tiek uzskatīts, ka termins polka, kas apzīmē šo deju, cēlies no čehu valodas vārdiem "pulka", kas nozīmē "pussolis", un "polka", kas nozīmē "poļu sieviete". Čehu kultūras vēsturnieks Čeneks Zībrts šo terminu attiecina uz čehu valodas vārdu *půlka* (puse), kas attiecas gan uz taktsmēru 2/4, gan arī dejas lēciena soli. 1840. gadu sākumā šis vārds tika plaši ieviests lielākajās Eiropas valodās.

## Izcelšanās
thumb|220x220px|Polkas deja
Pirmo reizi stāsts par polkas izcelsmi parādījās 1844. gadā izdevumā *Bohemia*, kurā dejas izgudrošana piedēvēta jaunai bohēmietei Annai Slezakovai. Mūzikas skolotājs Jozefs Neruda 1830. gadā pamanījis, ka viņa neparastā veidā dejo pie vietējās tautasdziesmas *Strýček Nimra koupil šimla* jeb "Tēvocis Nimra nopirka baltu zirgu". Deju tālāk izplatīja Neruda, kurš melodiju pierakstīja uz papīra un mācīja to dejot citiem jauniešiem. Dažās versijās par šīs polkas rašanos pirmo reizi polka tika dejota Hradeckrālovē, savukārt citas apgalvoja, ka tas noticis Labskas Tīnicas ciemā. Vēsturnieki uzskata, ka polka attīstījās kā ātrāka valša versija, un polkas straujo popularitātes pieaugumu Eiropā 19. gadsimta vidū saista ar romantisma kustības izplatību, kas ietvēra idealizētu zemnieku kultūras versiju.

Līdz 1835. gadam šī deja bija izplatījusies Prāgas ballēs. No turienes līdz 1839. gadam tā izplatījās klasiskās mūzikas centrā Vīnē, un 1840. gadā Prāgas deju pasniedzējs Johāns Rābs to ieviesa Parīzē. Parīzē to tik labi uzņēma, ka tās popularitāti sāka dēvēt par "polkamāniju". 1844. gadā deja drīz vien izplatījās Londonā, kur to uzskatīja par ļoti modernu, un tā tika ievesta arī Amerikā. Līdz pat 19. gadsimta beigām tā bija populāra balles deja Amerikā, īpaši strauji pieaugošo Centrālās, Ziemeļu un Austrumeiropas imigrantu grupu vidū.

Bez oriģinālās čehu polkas, kas joprojām ir galvenā deja visās Čehijas svinīgajās vai lauku ballēs, ir arī dažādi mūsdienu polkas stili.

## Atsauces

## Ārējās saites
Balkāri

**Balkāri** (pašnosaukums — *малкъарлыла*) ir tjurku tauta, Kabardas-Balkārijas pamatiedzīvotāji. Faktiski viņi ir vienota tauta ar karačajiem, kas dzīvo kaimiņu Karačajā-Čerkesijā. Runā karačaju un balkāru valodā.

Kazahstānā un Kirgizstānā pastāv balkāru diasporas, kas šajās valstīs izveidojās pēc balkāru deportācijas uz Vidusāziju 1944. gadā. Neliels skaits balkāru dzīvo Turcijā, Eiropas valstīs un ASV — tie ir to muhadžiru pēcteči, kuri 19. gadsimtā Kaukāza kara rezultātā pameta Ziemeļkaukāzu, kā arī inteliģences pēcteči, kas bēga pēc 1917. gada no Padomju Krievijas.

## Ārējās saites
Gruzijas—Dienvidosetijas konflikts

thumb|Dienvidosetija Gruzijas kartē
**Gruzijas—Dienvidosetijas konflikts** ir etnopolitisks konflikts starp Gruzijas centrālo vadību un pašpasludināto Dienvidosetijas Republiku (no 20. gadsimta 80. gadu beigām līdz mūsdienām).

Osetijas un Gruzijas attiecību saasināšanos izraisīja nacionālo kustību straujā aktivizēšanās pēdējos Padomju Savienības pastāvēšanas gados un mazo tautu centieni paaugstināt savu statusu un izveidot neatkarīgu valsti. Konfliktu veicināja valsts varas vājināšanās un tai sekojošais PSRS sabrukums.

Kopš 1989. gada spriedze reģionā, kur aptuveni trešdaļu iedzīvotāju veido gruzīni, bet vairākums ir osetīni, trīs reizes (1991-1992., 2004., 2008. gadā) ir izvērsusies plaša mēroga asiņainās sadursmēs, kurās bijuši daudzi upuri un ievērojami postījumi. Daudzi civiliedzīvotāji konflikta rezultātā bija spiesti pamest savas mājas.

Kopš 1992. gada Dienvidosetija pastāvēja kā *[[de facto]]* neatkarīga, bet neatzīta valsts, tomēr salīdzinoši neliela tās teritorijas daļa atradās Gruzijas valdības kontrolē. Drošību reģionā uzturēja Miera uzturēšanas spēki, kas tika izveidoti saskaņā ar 1992. gada Dagomisa nolīgumiem starp Krieviju un Gruziju.

2008. gada augustā pēc kara, kurā bija iesaistītas Gruzija, Krievija, Dienvidosetija un Abhāzija, Krievijas vadība paziņoja par Dienvidosetijas Republikas neatkarības atzīšanu. Krievijas piemēram sekoja Nikaragva, Venecuēla un Nauru, bet vēlāk arī Tuvalu un Sīrija.

## Ārējās saites
Aromūnu virtuve

[thumb|''Metsovone'', populārs [siers no aromūnu Metsovo ciema Grieķijā]]
**Aromūnu virtuve** ir aromūnu tradicionālā virtuve. Aromūni ir neliela Balkānu etniskā grupa, kas izkaisīta visā reģionā un dzīvo Albānijā, Bulgārijā, Grieķijā, Ziemeļmaķedonijā, Rumānijā un Serbijā. Aromūnu virtuvi spēcīgi ietekmējusi Vidusjūras un Tuvo Austrumu virtuve.

Aromūnu ciems Metsovo () Grieķijā izceļas ar tur ražotajiem sieriem. Populārākie Metsovo sieri ir *Metsovone* un *Metsovela*, lai gan Metsovo tiek ražoti arī citi sieri, piemēram, *Graviera*. Liela daļa sieru, kas nāk no Metsovas, tiek ražoti Tositsa siera ražotnē, kas darbojas kopš 1958. gada. Neskaitot sierus, tipiski metsoviešu ēdieni ietver gaļu, piemēram, *[[kontosouvli]]* un desiņas, kā arī pildītus pīrāgus ar dārzeņiem un sēnēm un pupiņu zupu, ko var lietot kopā ar vietējo vīnu. Ārpus Metsovo Aspropotamas apgabalā populārs ir aromūnu pīrāgs *Batzina*; par ciema vietējo virtuvi ir izdota grāmata.

Rumānijā aromūnu kopienas ēdieni ietver dārzeņu pīrāgus, īpaši ar puraviem un ceptu papriku. Rumānijas aromūni gatavo arī sieru, kā arī ēd gaļu, parasti mājputnu gaļu ikdienā un cūkgaļu brīvdienās un īpašos gadījumos. Izceļas arī dažāda veida polenta (Rumānijā pazīstama kā mamaliga). Rumānijā aromūnu virtuve kaut kādā mērā sastopama tikai Dobrudžas reģionā. Iznākusi arī grāmata par Dobrudžas aromūnu virtuvi.

## Atsauces
Oskars Gerts

**Oskars Gerts** (dzimis 1940. gada 28. decembrī, miris 2019. gada 24. martā) bija latviešu publicists un izdevējs, Latvijas Republikas oficiālā laikraksta "Latvijas Vēstnesis" galvenais redaktors no 1992. gada 24. decembra līdz 2012. gada 28. decembrim.

Kopā ar Arturu Mauriņu sarakstījis grāmatu "Laikazīmes" (izdota 1986. gadā sērijā "Stāsti par dabu"), kurā apkopoti latviešu tautas ticējumi un vērojumi par laikapstākļiem.

Dabas un vēstures kalendāra redaktors no 1981. līdz 1993. gadam.

## Atsauces
Kotoras līcis

**Kotoras līcis** ir Adrijas jūras līcis Melnkalnes dienvidrietumos, kā arī Melnkalnes reģions, kas atrodas ap šo līci. Tā ir Dalmācijas vēsturiskā reģiona dienvidu daļa. Pie ieejas līcī atrodas Prevlaka, kas ir neliela pussala Horvātijas dienvidos. Šis līcis ir apdzīvots jau kopš senajiem laikiem. Viduslaiku pilsētas Kotora, Risana, Tivata, Perasta, Prčanja un Herceg Novi, kā arī to apkārtne ir populāri tūrisma objekti. Kotoras dabas un kultūrvēsturiskais reģions 1979. gadā tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Tā daudzās pareizticīgo un katoļu baznīcas un klosteri piesaista daudzus svētceļniekus un citus tūristus.

Kotoras līci veido vairāki mazāki līči, kurus savieno šauri kanāli. Līča garums ir aptuveni 28 kilometri, un tā krasta līnija ir 107,3 kilometru gara. To ieskauj divi Dināru Alpu masīvi: Orjenas kalni rietumos un Lovčenas kalni austrumos. Kotoras līča šaurākais posms ir 2300 m garais Veriges šaurums, kas šaurākajā vietā ir tikai 340 m plats. Līcis atrodas uz ziemeļiem no Vidusjūras mitrā subtropu klimata zonā, taču tā savdabīgais reljefs un augstie kalni padara to par vienu no mitrākajām vietām Eiropā.

## Galerija

Attēls:Perast and Bay of Kotor from Saint Nicholas' Church.jpg|Skats uz Perastu un Kotoras līci
Attēls:Bay of Kotor from Saint Nicholas' Church, Perast.jpg|Skats uz Kotoras līci
Attēls:Kotor, Montenegro, Boka Kotorska.jpg|Skats uz Kotoras līci


## Atsauces

## Ārējās saites
Nedžentlmeniskas karadarbības ministrija

**"Nedžentlmeniskas karadarbības ministrija"** () ir 2024. gada Apvienotās Karalistes un ASV asa sižeta spiegu kinokomēdija, kuras režisors ir Gajs Ričijs. Filmā galvenās lomas atveido Henrijs Kevils, Eisa Gonsalesa, Alans Ričsons, Alekss Petifers, Hiro Fainss Tifins, Babss Olusanmokuns, Henrijs Goldings un Kerijs Elvess. Filma balstīta uz Demjena Lūisa 2014. gada grāmatu *Churchill's Secret Warriors: The Explosive True Story of the Special Forces Desperadoes of WWII*.

Filma stāsta par Vinstona Čērčila izveidotu īpašo spēku organizāciju Otrā pasaules kara laikā, kas devās misijā, lai sabotētu piegādi nacistu zemūdenēm.

Filmas "Nedžentlmeniskas karadarbības ministrija" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Lionsgate]]*. Filma saņēma pārsvarā pozitīvus kritiķu vērtējumus.

## Lomās
* Henrijs Kevils — Gass Mārčs-Filipss
* Eisa Gonsalesa — Mārdžorija Stjuarte
* Alans Ritčsons — Anderss Lasens
* Henrijs Goldings — Fredijs Alvaress
* Alekss Petifers — Džefrijs Epljards
* Hiro Fainss Tifins — Henrijs Heiss
* Babss Olusanmokuns — Ričards Herons
* Kerijs Elviss — Kolins Gabinss
* Tils Šveigers — Heinrihs Lūrs
* Henrijs Zaga — kapteinis Bineā
* Rorijs Kinirs — Vinstons Čērčils
* Denijs Sapani — Kambili Kalu
* Fredijs Fokss — Ians Flemings

## Atsauces

## Ārējās saites
Eisa Gonsalesa

**Eisa Gonsalesa Rejna** (; dzimusi ) ir meksikāņu aktrise un dziedātāja.

Ieguvusi atpazīstamību, piedaloties *[[Nickelodeon]]* seriālā *[[Sueña conmigo]]* (2010—2011). Gonsalesa izlaidusi divus mūzikas albumus: *Contracorriente* (2009) un *Te Acordarás de Mí* (2012).

Atveidojusi lomas tādās filmās kā "Zaļknābis pie stūres" (2017), "Laipni lūgti Mārvenā" (*Welcome to Marwen*, 2018), *[[Paradise Hills]]* (2019), "" (2019), "Bladšots" (2020), "Man ļoti rūp" (2020), "Godzilla pret Kongu" (2021), "Ātrā palīdzība" (2022), "Nedžentlmeniskas karadarbības ministrija" (2024) un *[[Fountain of Youth]]* (2025). Piedalījusies arī seriālos *[[From Dusk till Dawn: The Series]]* (2014—2016) un *[[3 Body Problem]]* (2024).

## Ārējās saites
Rafaēle Palladīno

**Rafaēle Palladīno** (; dzimis ) ir itāļu futbola treneris un bijušais futbolists. Kopš 2025. gada novembra ir Itālijas A sērijas kluba *[[Bergamo "Atalanta"|Atalanta]]* galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Spēlētāja karjeru sāka *[[Benevento Calcio|Benevento]]* klubā. Vēlāk pārstāvēja Turīnas "Juventus", 2007. gadā tā sastāvā kļuva par B sērijas uzvarētāju, palīdzot komandai atgriezties A sērijā. No 2008. līdz 2011. gadam spēlēja *[[Genoa C.F.C.|Genoa]]* rindās. Karjeras turpinājumā pārstāvēja arī Parma un *[[F.C. Crotone|Crotone]]*. 2018. gadā spēlēja B sērijas vienībā *[[Spezia Calcio|Spezia]]*. Karjeras noslēgumā pievienojās *[[AC Monza]]*, kad tā spēlēja C sērijā.

2003. gadā kļuva par Eiropas U-19 čempionu, pārstāvot Itālijas U-19 izlasi. Itālijas izlasē debitēja  *[[2008. gada Eiropas čempionāts futbolā|Euro 2008]]* kvalifikācijas spēlē pret Fēru Salu izlasi. Itālijas izlasē aizvadījis trīs spēles.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām palika klubā *[[AC Monza]]* kā jauniešu komandu treneris. 2021. gada jūlijā sāka vadīt Moncas kluba *Primavera* (U-19) komandu.  tika apstiprināts par *AC Monca* pirmās komandas galveno treneri. 2022.—2023. gada sezonā, kas komandai bija pirmā A sērijā, Palladīno palīdzēja klubam izvairīties no izkrišanas un 2023. gada jūnijā pagarināja līgumu.

 Palladīno tika apstiprināts par *[[ACF Fiorentina|Fiorentina]]* galveno treneri. Pēc sezonas, kurā komanda izcīnīja 6. vietu A sērijā,  pēc abpusējas vienošanās amatu atstāja. 2025. gada novembrī kļuva par Bergamo "Atalanta" galveno treneri, parakstot līgumu līdz 2027. gadam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hanna Šigulla

**Hanna Šigulla** (; dzimusi ) ir vācu aktrise un dziedātāja. Vislabāk pazīstama ar lomām režisora Rainera Vernera Fasbindera filmās.

Šigulla atveidoja lomas tādās Fasbindera filmās kā *[[Liebe ist kälter als der Tod]]* (1969), *[[Warnung vor einer heiligen Nutte]]* (1971), *[[Händler der vier Jahreszeiten]]* (1972), *[[Die Bitteren Tränen Der Petra Von Kant]]* (1972), "Marijas Braunas laulības" (*Die Ehe der Maria Braun*, 1974), *[[Die Dritte Generation]]* (1979) un "Berlīne. Aleksandra laukums" (*Berlin Alexanderplatz*, 1980). Atveidojusi lomas arī tādās filmās kā *[[Falsche Bewegung]]* (1975), "Kaislība" (*Passion*, 1982), "Vienība Delta" (*The Delta Force*, 1986), "Mirt vēlreiz" (1991), *[[Werckmeister harmóniák]]* (2000), "Otrā pusē" (*Auf der anderen Seite*, 2007), *[[Faust (filma)|Faust]]* (2011), "Viss noritēja labi" (2021), "Pēters fon Kants" (*Peter von Kant*, 2022) un "Nabaga radības" (2023).

Par lomu filmā "Marijas Braunas laulības" saņēmusi labākās aktrises balvu Berlīnes kinofestivālā, bet par lomu Marko Ferrēri filmā *[[Storia di Piera]]* (1983) saņēmusi labākās aktrises balvu Kannu kinofestivālā.

## Ārējās saites
Kletru dzimta

**Kletru dzimta** (*Clethraceae*) ir neliela augu dzimta, kas ir klasificēta viršu rindā. Tajā ir iekļautas aptuveni 75 sugas, kuras ir iedalītas divās ģintīs — kletras (*Clethra*) un *[[Purdiaea]].* Dzimtas dabiskais izplatības areāls ir mērenajos un tropiskajos reģionos Āzijā un Amerikā, viena suga ir endēma Madeirai.

Senāk botāniķi kletru dzimtu uzskatīja par monotipisku, tajā klasificēja tikai kletras. Mūsdienās dzimtā klasificē arī *Purdiaea*, kas senāk bija iekļautas tuvi radniecīgajā dzimtā *[[Cyrillaceae]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Johans Georgs Švarcs (mācītājs)

**Johans Georgs Švarcs** (; dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis vācbaltiešu Vidzemes guberņas luterāņu garīdznieks, ilggadīgs Pelvas draudzes mācītājs.

No 1800. līdz 1804. gadam mācījās Rīgas Doma skolā. No 1804. līdz 1811. gadam — Vidzemes guberņas ģimnāzijā. No 1814. līdz 1819. gadam studēja teoloģiju Tērbatas Universitātē. Strādāja par mājskolotāju Rūjienā un Vendrā. 1820. gada 11. janvārī ordinēts Rīgas Svētā Jēkaba baznīcā. No 1820. līdz 1838. gadam — Pelvas palīgmācītājs, no 1838. līdz 1874. gadam — Pelvas draudzes mācītājs. No 1849. līdz 1852. gadam — Veru prāvests. Izdevis igauņu mācību grāmatas *Koli-ramat I, II, III, IV* (1852—61) un igauņu valodas lasāmgrāmatu "Igauņu bērnu draugs" (*Eesti laste söber*, 1873)

## Ārējās saites

* Baltiešu biogrāfiskais leksikons digitāli
Aizkraukles novada dome

**Aizkraukles novada dome** ir Aizkraukles novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 19 deputātiem, kurus ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Lāčplēša ielā 1A, Aizkrauklē. Domes darbu vada domes priekšsēdētājs.

2025. gada Aizkraukles novada domes vēlēšanās uzvarēja Latvijas attīstībai un Vidzemes partijas kopīgais saraksts ar 37,36% balsu, iegūstot 6 vietas novada domē.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Aizkraukles novada domes vēlēšanām Aizkraukles novada domē iekļuva deputāti no četriem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Latvijas attīstībai un Vidzemes partijas kopīgais saraksts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Aizkraules novada pašvaldība
Harkivas televīzijas tornis

**Harkivas televīzijas tornis** () bija 240,7 metrus augsts tērauda kopņu televīzijas tornis FM/TV apraidei Harkivā, Ukrainā. Tam ir Kijivas televīzijas tornim līdzīgs dizains, taču tam ir slēgtas metāla konstrukcijas kājas. Turklāt tornis tika uzbūvēts no telpiskas struktūras kopnēm, kas ir vieglas, stingras konstrukcijas, kas izgatavotas no/vai savstarpēji sabloķētiem un/vai savītiem statņiem ģeometriskā rakstā. Harkivas televīzijas tornis bija augstākā celtne pilsētā un piektais augstākais televīzijas tornis Ukrainā.

## Gaisa uzlidojums 2022. gadā
Harkivas kaujas laikā Krievijas iebrukuma Ukrainā ietvaros 2022. gada 6. martā tornī un stacijas administratīvajā ēkā ietriecās astoņas no Krievijas iznīcinātāja Su-34 raidītas bumbas FAB-500. Stacijas administratīvā ēka un torņa pašnesošā metāla konstrukcija tā rezultātā tika smagi bojāta. Ukrainas bruņotie spēki kaujas lidmašīnu notrieca uzreiz pēc bumbu nomešanas. Pilots katapultējās, nolaidās un viņu aizturēja Ukrainas Nacionālā gvarde. Gadu vēlāk Krievijas pilotam, kurš vadīja iznīcinātāju, Ukrainā tika piespriests 12 gadu cietumsods.

## Iznīcināšana 2024. gadā
2024. gada 22. aprīlī Krievijas gaisa trieciena rezultātā tika iznīcināta TV torņa augšējā puse. Nākamajā dienā Harkivā un tuvējās apdzīvotās vietās nebija virszemes digitālās televīzijas signāla. Torņa atjaunošana paredzēta tikai pēc karadarbības beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skaidrīte Darius

**Skaidrīte Darius** (dzimusi 1927. gada 6. novembrī, mirusi 2024. gada 21. aprīlī) bija Vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku Goda virsvadītāja, horeogrāfe, latviešu folkloras zinātāja, Kanberas tautas deju kopas “Sprigulītis” dibinātāja un ilggadēja vadītāja, Austrālijas latviešu sabiedriskā un kultūras darbiniece.

2025. gada 21. februārī Austrālijas Nacionālās universitātes datorzinātņu ēkai Kanberā dots nosaukums — Skaidrītes Darius nams, tā godinot viņas ieguldījumu universitātes darbā un dzimumu līdztiesības veicināšanā, īpaši saistībā ar sieviešu nodarbinātību informācijas tehnoloģiju jomā. 
## Apbalvojumi
* Gopera fonda balva (1975),
* Pasaules Brīvo latviešu apvienības Krišjāņa Barona balva (1982)
* Pasaules brīvo latviešu apvienības Trimdas tautas balva (1992)
* Latvijas Republikas Atzinības krusts (2012).
## Atsauces

## Ārējās saites
* Skaidrīte Darius