open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Benuā Mandelbrots

**Benuā Mandelbrots** (; dzimis , miris ) bija Polijā dzimis ebreju izcelsmes franču/amerikāņu matemātiķis. Pazīstams kā fraktāļu ģeometrijas tēvs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Varšavā Lietuvas izcelsmes ebreju tirgotāja ģimenē. Viņa tēvocis bija franču matemātiķis Šolems Mandelbrots. 11 gadu vecumā ģimene pārcēlās uz Parīzi. Otrā pasaules kara gadus pavadīja Francijā. Pēc kara studēja Politehniskajā skolā (*École Polytechnique*), Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā aeronautiku, bet Sorbonnā 1952. gadā ieguva doktora grādu matemātikā. 1958. gadā ar ģimeni pārcēlās uz ASV, kur Mandelbrots 32 gadus nostrādāja kompānijā IBM.

1975. gadā matemātikā ieviesa jēdzienu fraktālis. Devis ieguldījumu informācijas teorijā, ekonomikā, hidrogāzdinamikā un kosmoloģijā.
thumb|left|Vizualizēta Mandelbrota kopa

Miris no vēža  Kembridžā, Masačūsetsas štatā.

## Ārējās saites
Debesbraukšanas sala

**Debesbraukšanas sala** () ir neliela vulkāniska sala Atlantijas okeāna vidusdaļā  no Āfrikas krastiem. Ietilpst Apvienotās Karalistes Svētās Helēnas Salas aizjūras teritorijā, kas atrodas  attālumā. Lielākā apdzīvotā vieta un galvaspilsēta ir Džordžtauna salas rietumos.

Salu atklāja portugāļu jūrasbraucējs Žuau da Nova 1501. gadā, bet netika sniedzis informāciju par savu atklājumu. Atkārtoti salu 1503. gadā Debesbraukšanas dienā atklāja cits portugāļu jūrasbraucējs Alfonss d'Albukerke, kurš salu nosauca par godu atklāšanas dienai. Sala bija neapdzīvota un ar minimālu augāju. Vienīgie salas iemītnieki bija jūras putni un bruņurupuči. Portugāļi salā nometināja kazas.

Salu sāka apdzīvot 1815. gadā, kad šeit tika nomitināts britu garnizons, kam vajadzēja nodrošināt Napoleona I izsūtījuma vietas Svētās Helēnas salā drošību pret iebrukumu.

Otrā pasaules kara laikā ASV salā uzbūvēja lidlauku. 1960. gadā lidlauks kosmosa programmas ietvaros tika paplašināts, lai varētu nodrošināt *[[Space Shuttle]]* ārkārtas nosēšanos. Salā vienīgā saimnieciskā darbība notiek ap lidlauku un ar to saistītajām komunikācijām.

## Ārējās saites
* ''Ascension Island Newspaper''
* Debesbraukšanas salas administrācija
* Raķešu starti salā
* ''CIA World Factbook'' par salu 
* ''Cable and Wireless'' 
* Debesbraukšanas salas koloniālā vēsture
Ovālā divlape

**Ovālā divlape** (*Listera ovata* (L.) R.Br.) ir Latvijā diezgan bieži sastopama orhideju dzimtas suga.

## Apraksts
thumb|left|Ziedkopa - skraja un gara
thumb|Zieds
Daudzgadīgs, 25-60 cm augsts lakstaugs. Guma nav izveidots. Saknes diezgan garas. Var būt veģetatīvā vairošanās. Stublājs stāvs, gandrīz kails. Stublāja apakšdaļā ir divas lielas olveidīgas lapas, kas horizontāli atstāv no stublāja. Ziedkopa gara un skraja. Apziednis zaļš. Pieša nav. Lūpa divdaivaina, gara. Auglis - stāva pogaļa. Latvijā zied jūnijā un jūlijā.

## Izplatība
Aug gandrīz visā Eiropā un dažviet Āzijā. 

## Biotopi
Aug mēreni mitrās pļavās, skrajos mežos.

## Atsauces

## Literatūra
* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
Tristana da Kuņas salas

**Tristana da Kuņas salas** () ir vulkānisku salu grupa Atlantijas okeāna dienviddaļā. Apvienotās Karalistes aizjūras teritorija, ietilpst Svētās Helēnas Salas aizjūras teritorijā. Tiek uzskatīta par nošķirtāko cilvēku pastāvīgi apdzīvoto vietu pasaulē. Tuvākais kontinents (Āfrika) atrodas 3360 km attālumā, tuvākā cilvēku apdzīvotā teritorija (Svētās Helēnas sala) - 2430 km attālumā.

Arhipelāgā ietilpst galvenā Tristana da Kuņas sala (platība: 98 km²) un vairākas neapdzīvotas salas: Ineksesibla un Naitingeila salas. Augstākā virsotne ir 2062 m augstais vulkāns Karalienes Mērijas smaile Tristana da Kuņas salā. Administratīvi Tristana da Kuņas salām ir pakļauta arī 395 km attālā Gofa sala.

## Vēsture
Arhipelāgu atklāja 1506. gadā portugāļu jūrasbraucējs Tristans da Kuņa, kurš, krastā neizkāpjot, tās nosauca savā vārdā (). 1767. gadā franču jūrasbraucēji no fregates *L'Heure du Berger* pirmie izkāpa krastā.

Pirmais salu patstāvīgais iedzīvotājs bija amerikānis Džonatans Lamberts no Seilemas Masačūsetsā, kurš salās ieradās 1810. gada decembrī, nosauca tās par Refrešmenta salām () un pasludināja par savu īpašumu. 1812. gadā viņš gāja bojā negadījumā.

Apvienotā Karaliste formāli anektēja salas 1816. gadā un pārvaldīja tās no Kāpas kolonijas Dienvidāfrikā. Saistībā ar Napoleona I trimdu Svētās Helēnas salā galvenajā salā tika izvietots britu garnizons un pakāpeniski izveidojās arī kolonistu apmetne. Salu kā bāzi Atlantijas okeāna dienviddaļas rūpaliem izmantoja arī vaļu mednieki. Salu nozīme samazinājās līdz ar Suecas kanāla atklāšanu, kā arī burukuģu aizstāšanu ar tvaikoņiem, jo vairs nebija nepieciešama apstāšanās vieta ceļojumos no Eiropas uz Tālajiem Austrumiem.

1938. gadā arhipelāgu administratīvi pievienoja Svētās Helēnas Salas aizjūras teritorijai. Otrā pasaules kara laikā arhipelāgu izmantoja kā britu jūras spēku bāzi, lai kontrolētu vācu kuģu pārvietošanos Atlantijas okeāna dienviddaļā. Šajā laikā iecēla pirmo salu administratoru.

1958. gadā 115 km dienvidaustrumos no salām 200 km augstumā atmosfēras augšējos slāņos operācijas *[[Operation Argus|Argus]]* ietvaros ASV jūras spēki uzspridzināja atombumbu.

1961. gadā vulkāna izvirduma dēļ visus salas iedzīvotājus evakuēja uz Angliju. Lielākā daļa ģimeņu atgriezās 1963. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tristana da Kuņas salu oficiālā mājaslapa
* ''Tristan Times''
* Vēsture
* Fotogrāfijas
* Attēlu galerijas
* TristanDaCunha.co.uk
Gofa sala

**Gofa sala** (), vēsturiski zināma arī kā **Gonsalu Alvaresa sala**, ir Apvienotajai Karalistei piederoša vulkāniska sala Atlantijas okeāna dienvidu daļā, 2700 km no Āfrikas. Administratīvi ietilpst Svētās Helēnas Salai piederošajās Tristana da Kuņas salās, kas atrodas 395 km uz ziemeļrietumiem. Sala ir neapdzīvota, vienīgie iedzīvotāji ir Dienvidāfrikai piederošās Gofailendas meteostacijas personāls.

## Vēsture
Salu 1505. vai 1506. gadā atklāja portugāļu jūrasbraucējs Gonsalu Alvaress un nosauca to savā vārdā, bet kartogrāfu kļūdu dēļ to kartēs attēloja kā *Djego Alvaresa* salu.

Salas mūsdienu nosaukums saistīts ar Čārlzu Gofu, kurš salu atkārtoti atklāja 1731. gadā.

Gofa sala kopā ar Tristana da Kuņas salās ietilpstošo Ineksesiblu veido UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā 1995. gadā iekļautu aizsargājamu dabas teritoriju.

## Ārējās saites

* The Tristan da Cunha Website. Gough Island
* Dienvidāfrikas meteostacija Gofa salā
* www.plus40south.co.za
* 
* 
* Gofa salas rezervāts
Zaļā dobziede

**Zaļā dobziede** (*Coeloglossum viride* (L.) Hartm., sin. *Platanthera viridis* (L.) Lindl., *Dactylorhiza viridis* (L.) R.M. Bateman, Pridgeon & M.W. Chase) ir orhideju dzimtas suga. Tā ir ļoti reta un ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā. 

## Apraksts
thumb|left|Ziedkopa
Daudzgadīgs, 10-30 cm augsts lakstaugs. Gumi pirkstaini. Stublājs stāvs, diezgan spēks, dzelteni zaļs. Stublāja apakšdaļā lapas lielas, makštveidas un eliptiskas. Augšdaļā mazākas lancetiskas lapas. Pieziedlapas īsas, īlenveida. Ziedkopa skraja. Zieda krāsa variē no zaļgandzeltenas līdz sārti brūnai. 
Lūpa vesela, garāka nekā citas apziedņa daļas, galā trīsdaivaina. Piesis iss. Auglis - stāva, eliptiska pogaļa. Latvijā zied jūnijā.
thumb|Zieds

## Izplatība
Aug gandrīz visā Eiropā, dažviet Ziemeļamerikā un Āzijā. 

## Biotopi
Aug gan sausās, gan mitrās, ekstensīvi izmantojamās pļavās, retāk skrajos mežos. Augsnēs parasti sastopama neliela grupa vai atsevišķi eksemplāri. Sugu apdraud augsnes rekultivēšana, mēslošana un atradņu aizaugšana ar krūmiem vai kokiem. 

## Atsauces

* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
Abāss Kijārostamī

**Abāss Kijārostamī** (, *Abbās Kiyārostamī*, dzimis , miris ) bija Irānas kinorežisors, scenārists un kinoproducents. Viņš ir viens no persiešu "jaunā viļņa" kinematogrāfijas līderiem. Saņēmis vairākus apbalvojumus, tai skaitā arī "Zelta palmas zaru" Kannu kinofestivālā. Kijārostamī ir arī dizainers, fotogrāfs un dzejnieks.

Pazīstams ar "Kokeras triloģiju", kur ietilpst filmas *[[Khane-Ye Dust Kojast?]]* (1987), *[[Zendegi va digar hich]]* (1992) un *[[Zīr-e Derakhtān-e Zeytūn]]* (1994), kā arī ar filmām *[[Close-Up]]* (1990), *[[Bād mā rā khāhad bord]]* (1999) un "Ķiršu garša" (*Ta’m-e gīlās...*, 1997), kas saņēma Zelta palmas zaru. Ārpus Irānas filmētas viņa filmas "Apstiprinātā kopija" (2010) un *[[Raiku samuwan in rabu]]* (2012).

## Ārējās saites
Leigh

***Leigh*** var būt:

* Dženeta Lī (*Janet Leigh*), amerikāņu aktrise, dziedātāja, dejotāja un rakstniece (1927—2004)
* Maiks Lī (*Mike Leigh*), angļu kino un teātra režisors (dzimis 1943. gadā)
* Vivjena Lī (*Vivien Leigh*), angļu aktrise (1913—1967)
Mis Saulstariņš

**"Mis Saulstariņš"** () ir 2006. gada ASV traģikomiska ceļa filma. Šī ir sievas un vīra Džonatanas Deitonas un Valērija Ferisa debija pilnmetrāžas filmas režijā. Scenārija autors ir Maikls Arndts. Galvenās lomas atveido Gregs Kinīrs, Stīvs Karels, Toni Kolete, Pols Deino, Ebigeila Breslina un Alans Ārkins. Filmas budžets ir  ASV dolāru. Filmēšana sākās  un ilga 30 dienas.

Filmas "Mis Saulstariņš" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā, un tās izplatīšanas tiesības iegādājās *[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]*, kas ir viens lielākajiem darījumiem kinofestivāla vēsturē. Filmai no  bija atsevišķi seansi ASV kinoteātros, bet no 18. augusta sāka plašāku filmas izrādīšanu. Latvijas kinoteātros filmas pirmizrāde notika .

Filma bija ļoti labi komerciālie rādītāji un pozitīvas kritiķu atsauksmes, tās pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru. Filma tika nominēta 79. Kinoakadēmijas balvai četrās kategorijās, tostarp kategorijā "Labākā filma", bet ieguva divas: "Labākais oriģinālscenārijs" (Maikls Arndts) un "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Alans Ārkins). Vēl filma saņēmu vairākas kinobalvas, tostarp Neatkarīga gara balvu kā labākā filma un Ekrāna aktieru ģildes balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daiena Kītone

**Daiena Kītone** (*Diane Keaton*, dzimusi **Daeina Hola** (*Diane Hall*) , mirusi ) bija amerikāņu aktrise, režisore un producente. Ieguvusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise galvenajā lomā par lomu 1977. gada filmā "Enija Hola".

Daiena Kītone karjeru sāka kā teātra aktrise. Uz kinoekrāna viņa debitēja 1970. gadā. Viņas pirmā nozīmīgā loma bija filmā "Krusttēvs" (1972). Piedalījusies arī nākamajās šīs triloģijas filmās — "Krusttēvs 2" (1974) un "Krusttēvs 3" (1990).

Četras reizes nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā aktrise galvenajā lomā, no kurām vienu reizi balvu ieguva — par galveno lomu Vudija Allena režisētajā filmā "Enija Hola" (1977). Pārējās nominācijas saņēma par lomām filmās "Sarkanie" (1981), "Mārvina istaba" (1996), "Labāk vēlāk nekā par vēlu" (*Something's Gotta Give*, 2003). Deviņas reizes nominēta Zelta globusa balvai un divreiz to saņēmusi: par lomām filmās "Enija Hola" un "Labāk vēlāk nekā par vēlu". Trīs reizes nominēta BAFTA kino balvai un vienu reizi to saņēmusi (par filmu "Enija Hola").

Daienai Kītonei bijušas romantiskas attiecības ar vairākām kino pasaules leģendām: Vudiju Allenu, Vorenu Bītiju, Alu Pačīno. Viņa nav bijusi precējusies, taču izaudzinājusi divus adoptētus bērnus.

Mirusi Kalifornijā 2025. gada 11. oktobrī, 79 gadu vecumā, no pneimonijas.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Hmeļņickis

**Hmeļnickis** () ir ukraiņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Bohdans Hmeļnickis (*Богдан Зиновій Хмельницький*; 1595—1657) — Zaporižjas kazaku hetmanis;
* Juris Hmeļņickis (1980) — Latvijas ķīmiķis.
Hūpene

**Hūpene** (), saukta arī **Hopena** vai **Cerības sala**, ir klinšaina sala Barenca jūrā uz dienvidaustrumiem no Svalbāras, pie kuras tā pieder administratīvi. Salā nav pastāvīgo iedzīvotāju. Norvēģija uztur salā Hūpenradio meteostaciju ar 4 cilvēku personālu.

## Ģeogrāfija
Sala stiepjas ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 33 km garumā. Virsma klinšaina, izceļas 6 kalnu masīvi, no kuriem augstākais ir Īvešenfjellets (370 m vjl) salas dienvidu galā. Tundras augu valsts. Kopš 2003. gada visa sala ar apkārtējo akvatoriju, izņemot nelielu teritoriju ap meteostaciju, iekļauta Hūpenes dabas rezervātā.

## Vēsture
Iespējams, ka pirmais, kas ieraudzījis salu bija holandietis Reips *(Rijp)* 1597. gadā, kurš nodēvēja to par Vaļu salu *(Visch Eylandt)*.

Salu 1613. gadā atklāja brits Tomass Marmadjūks no Hallas, kurš to nosauca sava kuģa *Hopewell* vārdā *Hope Island*. Tā laika un vēlākās dažādu valstu kartēs salas nosaukums tiek tulkots kā ‘Cerības sala’.

19. gadsimtā sala ir intensīva valzirgu medību vieta. 20. gadsimta sākumā salā medīti leduslāči un polārlapsas, tika ierīkotas divas mednieku bāzes, viena no tām tagadējās meteostacijas vietā. 1924. gadā salā tiek rīkota pirmā kompleksā izpētes ekspedīcija zivjsaimniecības konsultanta Tora Īvešena vadībā.

1943. gadā salā Vācijas *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* apgādes dienests salā ierīko pirmo meteostaciju «Svartisen». Aprīkojumu un personālu uz salu nogādā ar zemūdeni un daļa aprīkojuma gāja bojā, tādēļ stacija darbu sākt nevarēja. 1944. gadā salā tiek ierīkota otrā stacija «Helhus», kura darbojas uz sūta ziņojumus līdz pat 1945. gada 5. augustam, kad personāls tiek evakuēts. 1946. gada 8. oktobrī staciju pārņēma Norvēģija.

1978. gada 28. augustā salā avarē PSRS smagais bumbvedējs Tu-16. Septiņu cilvēku apkalpe iet bojā. Padomju puse noliedz lidaparāta zaudēšanu, līdz tiem tiek nosūtītas apkalpes locekļu mirstīgās atliekas.

1986. gadā Hūpenei tiek piešķirts pasta kods «9174 Hopen».

## Atsauces

## Ārējās saites

* Norvēģijas Meteoroloģijas institūts: Par Hūpenes salu
* Hūpenes meteoroloģiskie dati
Lāču sala

**Lāču sala** () ir Norvēģijai piederoša sala Barenca jūrā  no Nordkapa un  no Svalbāras, pie kuras tā pieder administratīvi.

Lai arī vikingi un pomori jau senatnē varēja būt zinājuši par Lāču salas atrašanās vietu, par tās atklājējiem uzskata holandiešus Villemu Barencu un Jakobu van Hēmskerku, kuri to atklāja 1596. gada 10. jūnijā. Līdz 1920. gada Svalbāras līguma parakstīšanai, kad salu attiecināja uz Svalbāru, tā tika uzskatīta par *[[terre nullius]]*.

Neskatoties uz salas nomaļo atrašānās vietu, tajā bieži tikušas izvērstas dažādas aktivitātes, ieskaitot akmeņogļu ieguvi, vaļu medības, zvejniecību. 2002. gadā sala kopā ar apkārtējo akvatoriju tika pasludināta par dabas rezervātu.

Salā vairākkārt ir izveidotas īslaicīgas cilvēku apmetnes, no kurām ievērojamākā bija ogļraču apmetne Tunheima salas austrumu piekrastē. Šobrīd sala ir neapdzīvota, neskaitot norvēģu meteostaciju ar 9 cilvēku personālu.

## Ārējās saites

* Svalbāras gubernatora mājaslapa Informācija par Lāču salu.
* Norvēģija Polārais institūts Informācija par Lāču salu.
* Meteoroloģiskā stacija
* Bjørnøya Meteorologiske Stasjon
Sandis Prūsis

**Sandis Prūsis** (dzimis  Ventspilī) ir bijušais latviešu bobslejists, pēc pilota karjeras beigām — treneris. Divkārtējs Eiropas čempions četriniekiem pārstāvot Latviju. Tagad bobsleja treneris, no 2006. gada bija Latvijas bobsleja izlases galvenais treneris. Amatu atstāja 2025. gadā.

S. Prūša dēls Roberts Prūsis ir basketbolists un basketbola treneris.

## Karjera
Mācījās Ugāles vidusskolā, ar bobsleju sāka nodarboties 1980. gados.

Savās pirmajās olimpiskajās spēlēs 1992. gadā S. Prūsis bija rezervists, tomēr varēja startēt, jo Jānis Ķipurs bija guvis traumu. Prūsis negaidīti apsteidza Zinta Ekmaņa vadīto ekipāžu abās ieskaitēs. Nākamajās olimpiskajās spēlēs Prūsis jau vairs nebija rezervists, tomēr šoreiz zaudēja Ekmanim. 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Nagano viņš ieguva 5. vietu divnieku sacensībās un 6. vietu četriniekos. 1998. gadā Prūsis ieguva trešo vietu gan divnieku ieskaitē Pasaules kausa kopvērtējumā, gan jauktajā ieskaitē. 2000. gadā viņš ieguva sudraba medaļu četriniekos, bet 2001. gadā sudrabu četriniekos un bronzu jauktajā ieskaitē.

 Sandim Prūsim tika veikts dopinga tests pēc sacensībām Pārksitijā, un  neilgi pēc analīžu rezultātu saņemšanas viņš tika apsūdzēts dopinga lietošanā. Vēlāk par oficiālo versiju tika pasludināts tas, ka sportists lietoja nekvalitatīvas pārtikas piedevas. Tas tomēr neatturēja FIBT no trīs mēnešu diskvalifikācijas piešķiršanas Prūsim, kā rezultātā viņam gandrīz nācās izlaist olimpiskās spēles akreditācijas laiku dēļ. Viņu pielaida sacensībām, taču ekipāžai nācās startēt no pēdējās starta grupas.

Sandis Prūsis ir 2003. gada Eiropas čempions (no latviešu pilotiem šo titulu pa reizei ir ieguvuši arī Zintis Ekmanis, Jānis Ķipurs, Jānis Miņins, Oskars Melbārdis un Oskars Ķibermanis), kā arī astoņkārtējs Latvijas čempions. Prūsis ir 2000. gada Labas gribas spēļu čempions bobslejā. S. Prūsis beidza karjeru pēc 2002./03. gada Pasaules kausa bobslejā sezonas, sakarā ar nesakārtotību Latvijas sporta sistēmā.

Vēlāk kļuvis par bobsleja treneri, divus gadus trenējis Itālijas izlasi, bet kopš 2006. gada bija Latvijas izlases treneris. Amatu atstāja 2025. gadā, viņa vietā par Latvijas izlases galveno treneri tika apstiprināts Emīls Cipulis.

## Labākie rezultāti
: *Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*

## Atsauces

## Ārējās saites
Trejdaivu koraļļsakne

**Trejdaivu koraļļsakne** ( Châtel.) ir orhideju dzimtas suga. Tā ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

## Apraksts
thumb|left|Ziedkopa ir skraja
thumb|Zieds
Daudzgadīgs, 10—30 cm augsts, sīks lakstaugs, saprofīts. Gums nav izveidots. Saknenis zarains, koraļļveidīgs. Stublājs stāvs, dzeltenīgs, kails. Uz stublāja dažas mazas plēkšņveidīgas lapas. Ziedkopa skraja, ziedu ne vairāk 10. Apziedņa lapas dzelteni zaļas. Lūpa vesela, balta vai sarkana, dažreiz ar punktiem. Auglis — no ass atstāvoša vai nokarena, olveidīga pogaļa. Latvijā zied maija beigās un jūnijā.

## Izplatība
Aug dažviet Eiropā, Ziemeļamerikā un Āzijā. 

## Biotopi
Latvijā aug purvos, parasti priežu, retāk bērzu mežos. Sastopama arī mēreni mitrās pļavās. Rietumeiropā vairāk aug sausos kalnu mežos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .
* Latvijasdaba.lv
Mūmija (filma)

**"Mūmija"** (*The Mummy*) ir 1999. gada amerikāņu piedzīvojumu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Stefans Sommers, bet galvenās lomas spēlē Brendans Freizers un Reičela Vaisa, kā arī Arnolds Voslo, kurš atveido pašu mūmiju. No citām filmām šī filma atšķiras ar to, ka dialogi pietiekami bieži notiek senajā ēģiptiešu valodā. Lai to realizētu, pie filmas uzņemšanas tika pieaicināti eģiptologi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mūmija (nozīmju atdalīšana)

**Mūmija** var būt:

* mūmija — līķis, kurš ir rūpīgi saglabāts jeb mumificēts;
* "Mūmija" — 1999. gada filma;
* "Mūmija atgriežas" — 2001. gada filma;
* "Mūmija: Pūķa imperatora kapenes — 2008. gada filma;
* "Mūmijas" — 2023. gada animācijas filma.
Prūsis

Vārdam "**Prūsis**" ir vairākas nozīmes:

* prūšu tautības cilvēks;
* Prūsijas iedzīvotājs;
* Aigars Prūsis (dzimis 1976), latviešu politiķis;
* Aivars Prūsis (dzimis 1938—2002), latviešu inženieris, politiķis un uzņēmējs;
* Jānis Ādams Voldemārs Prūsis (1875—1935), latviešu kara ārsts;
* Sandis Prūsis (dzimis 1965), latviešu bobslejists un treneris;
* Teodors Prūsis (1888—1938), latviešu strēlnieks;
* Latviešu folklorā un jau novecojušā valodā — prusaks.

## Skatīt arī
* Prūss
* Prūse
Kilians Mērfijs

**Kilians Mērfijs** (; dzimis ) ir īru kino un teātra aktieris.

Kļuvis pazīstams ar spēju attēlot dažāda rakstura lomas, kā arī viņa īpatnēji zilo acu dēļ. Attēlojis lomas tādās filmās, kā  "28 dienas vēlāk" (2002), "Nakts reiss" (2005), "Saules gaisma" (2007), "Pirmsākums" (2010), "Openheimers" (2023). Attēlojis galveno lomu, Tomasu  Šelbiju, TV seriālā "Birmingemas banda" (2013–2022).

Par titullomas atveidošanu Kristofera Nolana 2023. gada filmā "Oppenheimers", viņš ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā", Zelta globusa balvu kategorijā "Labākais aktieris drāmas filmā" un BAFTA kino balvu kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Mērfijs

**Mērfijs** (; sieviešu dzimtē Mērfija) ir daļēji angliskots īru cilmes uzvārds ( vai *Mac Murcha(i)dh*). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Edgars Mērfijs (*Edgar Murphy*) — ASV sporta šāvējs;
* Edijs Mērfijs (*Edie Murphy*; 1961) — ASV aktieris;
* Kilians Mērfijs (*Cillian Murphy*; 1976) — īru filmu un teātra aktieris;
* Kriss Mērfijs (*Chris Murphy*; 1973) — ASV politiķis;
* Konors Mērfijs (*Connor Murphy*, 1993) — ASV hokejists;
* Odijs Mērfijs (*Audie Murphy*; 1925—1971) — amerikāņu karavīrs un aktieris;
* Trojs Mērfijs (*Troy Murphy*; 1980) — ASV basketbolists.
Dzīvo miroņu nakts

thumb|thumbtime=44|upright=1.5|''Dzīvo miroņu nakts''
***Dzīvo miroņu nakts*** () ir 1968. gada melnbalta šausmu filma, kuras režisors ir Džordžs Romero.

Filma, kā Bens (Duane Džonss), Barbra (Judita Odī) un pieci citi cilvēki cenšas izglābties no zombijiem, paslēpjoties kādā Pensilvānijas fermā. Dzīvo miroņu nakts bija pamats vēlāk uzņemtām piecām filmu sērijām, kuru režisors arī bija Romero.

## Ārējās saites
Miranda Oto

**Miranda Oto** (; dzimusi ) ir Austrālijas aktrise.

Aktieru Lindsijas un Berija Oto meita. Savu karjeru sāka 19 gados filmējoties gan mazbudžeta filmās, gan epizodiski lielā ekrāna filmās. Viņad pirmā nozīmīgā loma bija filmā *Emma's War* (1986). Filmējusies filmās "Šaurā, sārtā līnija" (1998), "Kas slēpjas zem meliem" (*What Lies Beneath*, 2000), bet plašu atpazīstamību ieguva ar lomu Pītera Džeksona filmās "Gredzenu pavēlnieks: Divi torņi" (2002) un "Gredzenu pavēlnieks: Karaļa atgriešanās" (2003). Vēl filmējusies tādās filmās kā *[[The Homesman]]* (2014), "Zoja" (2018) un "Lejup no kalna" (2020).

Ierunājusi tēlu animācijas filmā "Gredzenu pavēlnieks: Rohāņu karš" (2024).

## Ārējās saites
Otto

**Otto** ir biežs vācu vārds un uzvārds.

Tas var būt:

* Otto Lielais vai Otto I — vācu ķeizars 912-973;
* Otto (princis) — Bavārijas princis;
* *[[Otto Waalkes]] *— vācu komiķis, aktieris;
* Evelīna Otto (dzimusi 2006) — latviešu basketboliste;
* Nikolaus Otto — vācu inženieris, divtaktu iekšdedzes dzinēja izgudrotājs;
* Oto fon Bismarks — vācu valstsvīrs.

## Skatīt arī
* Oto
Gatis Gūts

**Gatis Gūts** (dzimis  Ventspilī) ir bijušais latviešu bobslejists, pilots. Pēc braucēja karjeras — bobsleja treneris un sporta funkcionārs.

Gūts sāka nodarboties ar bobsleju 1994. gadā un jau no paša sākuma bija iesaistīts Latvijas izlasē. 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs viņš bija rezerves pilots. 1999. gadā sportists sāka aktīvi piedalīties Pasaules kausa sacensībās. 2001. gadā Pasaules kausa posmā Leikplesidā Gūts sasniedza savu visu laiku labāko rezultātu, pabeidzot sacīksti 4. vietā četrinieku konkurencē. Vēlāk Gūts sāka koncentrēties uz divnieku sacensībām. 2004. gadā viņš ieguva 8. vietu Pasaules kausa kopvērtējumā.

Olimpiskajās spēlēs labāko rezultātu sasniedzis 2002. ziemas olimpiādē Soltleiksitijā, kur četriniekos ieguva 12. vietu.

Pēdējos karjeras gados Gatis Gūts četriniekos ļāva piedalīties jaunajiem pilotiem, bet pēc 2006. gada ziemas olimpiskajām spēlēm paziņoja par karjeras beigšanu un kļuva par Latvijas jauno bobslejistu treneri.

2003. gadā Gūts kļuva par Latvijas čempionu, vairākkārt ir palicis 2. vietā Latvijas čempionātā.

Šobrīd viņš ir Starptautiskās Bobsleja un skeletona fedrācijas (IBSF) skeletona komitejas vadītājs.

## Labākie rezultāti
: *Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*

## Ārējās saites
Smēķēšanas ierobežošana

right|thumb|200px|Piktogramma "Smēķēt aizliegts", obligāta sabiedriskajās vietās.
**Smēķēšanas ierobežošana** ir ar likumu noteiktas normas, kas ierobežo tabakas izstrādājumu smēķēšanas tiesības publiskajā vai privātajā telpā (atkarībā no katras konkrētās valsts likumdošanas).

## Vēsture
Vēsturiski pirmais smēķētāju vajāšanas gadījums fiksēts 1492. gadā: Inkvizīcija notiesāja uz 7 gadiem ieslodzījumā kādu donu Rodrigo de Heresu par smēķēšanu. Aktīvu cīņu pret smēķēšanu īstenoja arī Krievijas cars Aleksejs I, pavēlēdams smēķēšanā pieķertos sodīt: pirmajā reizē 60 sitienus ar nūju pa papēžiem, otrajā reizē - izraut nāsis un nogriezt ausis, trešajā reizē - sodīt ar nāvi (šo likumu atcēla tikai Pēteris I).

Mūsdienās statistika liecina, ka pasaulē vismazāk smēķē tādās valstīs kā Etiopija, Gana un Kongo, bet visvairāk smēķē Grieķijā.

2010. gadā Butāna kļuva par pirmo valsti pasaulē, kas aizliedza tabaku. Butānā par tabakas audzēšanu un pārdošanu tiek piespriests vairāku gadu cietumsods. Tabaku nelielā daudzumā personīgai lietošanai gan ir iespējams importēt no ārzemēm ar īpašām atļaujām.

## Skatīt arī
* Smēķēšanas ierobežojumi (Latvijā)
* Smēķēšanas ierobežojumi nacistiskajā Vācijā

## Atsauces
Māris Poikāns

**Māris Poikāns** (dzimis ) ir latviešu bijušais bobslejists. Dzimis Vidrižos. Savas sportista karjeras laikā pārstāvējis sākotnēji Padomju Savienību, bet vēlāk — Latviju.

Poikāns sāka nodarboties ar bobsleju 1980. gados, ap to laiku, kad Padomju Savienībā notika pirmie bobsleja izmēģinājumi. Savās pirmajās Olimpiskajās spēlēs, 1984. gadā, Poikāns piedalījās tikai "četriniekos" un tur sportists bija sestais. Tolaik viņš bija stūmējs Jāņa Ķipura ekipāžā. Nākamajās Olimpiskajās spēlēs, "četriniekos" Poikāns bija piektais. Poikāna labākie rezultāti sasniegti Pasaules kausos, kur viņš savulaik ir kļuvis par čempionu gan "divnieku", gan jauktajā ieskaitē, kā arī par vicečempionu "četrinieku" ieskaitē.

Māris Poikāns ir 1988. un 1996. gada Latvijas čempions. Viņš Latvijas čempionātos un citās Latvijas sacensībās piedalījies ilgi pēc savas starptautiskās karjeras beigām, pēdējo reizi 2005. gada Latvijas Olimpiādē. Kopš tā laika Poikāns nav piedalījies bobsleja sacensībās. Labākais rezultāts Eiropas čempionātos Mārim Poikānam ir bronzas medaļa 1990. gadā.

## Labākie rezultāti
:*Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*

## Ārējās saites
Poikāns

**Poikāns** (sieviešu dzimtē Poikāne) ir latgaliešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ilmārs Poikāns (1978) — datorzinātnieks, uzņēmējs un VID datu noplūdes skandāla dalībnieks.
* Ivars Poikāns (1952) — gleznotājs.
* Juris Poikāns — diplomāts.
* Māris Poikāns (1962) — bobslejists.
Šotodžits Rajs

**Šotodžits Rajs** (, , dzimis , miris ) bija bengāļu kinorežisors. Ar savu pirmo režisēto filmu “Mazā ceļa dziesma” (1955) palīdzēja Indijas kino kļūt pazīstamam visā pasaulē. Rajs ir atzīts par vienu no labākajiem kinorežisoriem 20. gadsimtā.

Šotodžits Rajs dzimis  Kalkutā, viņa tēvs bija dzejnieks Sukumars Rajs. 1939. gadā Šotodžits Rajs Kalkutā absolvēja Prezidentūras koledžu. 1950. gadā kļuva par Žana Renuāra asistentu kinofilmas “Upe” (*Le Fleuve*) uzņemšanā. Pirmo ievērību guva kā režisors un scenārists filmu triloģijai — “Mazā ceļa dziesma” (*Pather Panchali*, 1955), “Nepaklausīgais” (*Aparajito*, 1956) un “Apu pasaule” (*Apur Sansar*, 1958). Pēc tam ir uzņemtas vēl daudzas kinofilmas. 36 reizes saņēmis Nacionālo kinobalvu, 1992. gadā — Kinoakadēmijas goda balvu “atzinībā par reti sastopamu kinomākslas meistarību, un par dziļo humāno pieeju, kam bija neizdzēšama ietekme uz režisoriem un skatītājiem visā pasaulē”. Šotodžits Rajs nomira  dzimtajā Kalkutā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rejs

**Rejs** var būt:
* Fernando Rejs (*Fernando Rey*; 1917—1994), spāņu aktieris;
* Mens Rejs (*Man Ray*; 1890—1976), amerikāņu modernisma mākslinieks;
* Nikolass Rejs (*Nicholas Ray*; 1911—1979), amerikāņu kinorežisors, scenārists un aktieris;
* Stīvens Rejs (*Stephen Rea*; dzimis 1942. gadā), īru aktieris.
Kirasao

**Kirasao** (, ) ir autonoma valsts Nīderlandes Karalistes sastāvā. Tā atrodas Karību jūrā pie Venecuēlas krastiem. Valsts aptver Kirasao salu un neapdzīvoto Mazo Kirasao. Kirasao salas kopējā platība ir 444 km². Pēc 2023. gada datiem Kirasao dzīvo 155 826 iedzīvotāji. Galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Vilemstade.

## Vēsture
Kirasao pamatiedzīvotāji pirms eiropiešu atnākšanas bija aravaku indiāņi. Eiropiešu klātbūtne salā sākās ap 1500. gadu, kad spāņi veica intensīvu Dienvidamerikas piekrastes izpēti un kartēšanu. Spāņi ātri zaudēja interesi par salu, jo šeit nebija zelta un saldūdens trūkuma dēļ bija apgrūtināta lauksaimniecība.

1634. gadā Nīderlandiešu Rietumindijas kompānija pasludināja Kirasao par savu īpašumu un sāka kolonizāciju. Salā attīstīja graudaugu un zemesriekstu audzēšanu, kā arī sāls tvaicēšanu. Vilemstade attīstījās par vienu no galvenajām reģiona ostām. 17. un 18. gadsimtā tā bija viena no vergu tirdzniecības centriem.

1920. gadā Marakaibo tuvumā atklāja naftu, kas deva salai jaunu attīstības impulsu.

1954. gadā Kirasao ieguva pašnoteikšanās tiesības Nīderlandes Antiļu sastāvā, bet salā turpinājās diskusijas par tās politisko statusu. 2005. gadā, referendumā salas iedzīvotāji nobalsoja par speciālu statusu ārpus Nīderlandes Antiļām (analoģisku Arubai), noraidot pilnīgas neatkarības iespēju. 2010. gada 10. oktobrī Nīderlandes Antiļas tika likvidētas un Kirasao ieguva autonomiju. 

## Ārējās saites

* ''Curacao-gov.an'' Kirasao valdības mājaslapa
* ''Curacao-Photos.com''
Simpsons

**Simpsons** (sieviešu dzimtē **Simpsone**) ir populārs angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu var būt:

* Džesika Simpsone (*Jessica Simpson*; 1980) — amerikāņu dziedātāja un aktrise;
* Ešlija Simpsone (*Ashlee Simpson*; 1982) — amerikāņu dziedātāja;
* O. Dž. Simpsons (*O. J. Simpson*; 1947—2024) — amerikāņu futbolists, aktieris un kriminālnoziedznieks;
* Šons Simpsons (*Sean Simpson*; 1960) — kanādiešu hokejists un treneris;
* Toms Simpsons (*Tom Simpson*; 1937—1967) — Lielbritānijas šosejas riteņbraucējs;
* Volisa Simpsone (*Wallis Simpson*; 1896—1986) — amerikāņu augstāko aprindu pārstāve, Anglijas prinča Edvarda (iepriekš karalis Eduards VIII) dzīvesbiedre.
* ASV animācijas seriāla "Simpsoni" varoņi:
** Bārts Simpsons
** Homērs Simpsons
** Līza Simpsone
** Mārdža Simpsone
** Megija Simpsone

## Skatīt arī
* Simpsoni
* Simpsonu filma
Ran

thumb|175px|Filmas plakāts
***Ran*** ( — ‘Haoss’) ir 1985. gada Japānas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Akira Kurosava. Tā ir vēsturiska drāma (*dzidaigeki*), kurā attēlota Hidetora Ičimondži (atveido aktieris Tacuja Nakadai) krišana. Ičimondži ir Sengoku ēras karavadonis, kurš nolemj atteikties kļūt par valdnieku par labu saviem trim dēliem. Šis stāsts ir balstīts uz leģendas par Mori Motonari, kā arī Viljama Šekspīra traģēdiju "Karalis Līrs".

Šī filma ir ieguvusi BAFTA kino balvu kā labākā ārzemju filma.

## Ārējās saites
Palpatīns

**Palpatīns** jeb **Dārts Sidioss** (; *Darth Sidious*) ir tēls Džordža Lūkasa zinātniskās fantastikas filmu sērijā "Zvaigžņu kari". Šo tēlu "Zvaigžņu karos" atveido aktieris Eleins Beikers (tikai filmā "Impērija dod atbildes triecienu") un Ians Makdirmiads. Palpatīns ir sāgas antagonists, kurš sākotnēji bija arī Galaktikas impērijas imperators un ietekmīgs politiķis.

Palpatīns bija situ aģents, kas uzdevās par džedu kancelejas vadītāju un kādu laiku arī tas bija. Viņš tika atmaskots un nekavējoties tika savākti vairāki džedu meistari, lai arestētu Palpatīnu. Cīniņa laikā viņi visi tika nogalināti, neskatoties uz džedu pārsvaru — četri pret vienu. Palpatīns guva spēcīgus apdegumus un turpmāko dzīvi pavadīja ar pelēku ādu un pār galvu pārvilktu kapuci, kuru noņēma ļoti reti. Pēc cīņas viņš pārvilināja Anakinu Debesgājēju uz Spēka tumšo pusi un pārdēvēja Anakinu par Dārtu Veideru.
Hola

**Hola** ir skotu un īru izcelsmes uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

* Anna Hola (*Anna Hall*) — ASV vieglatlēte (dzimusi 2001. gadā);
* Rebeka Hola (*Rebecca Hall*) — angļu aktrise un režisore (dzimusi 1982. gadā).

## Skatīt arī
* *[[Hall]]*
* Hols
Raio Pīroja

**Raio Pīroja** (, dzimis ) ir bijušais Igaunijas futbolists, aizsargs.

Pīroja ir aizvadījis 114 spēles Igaunijas izlasē un guvis 9 vārtus. Viņš ir atzīts par labāko Igaunijas futbolistu 2002., 2006., 2007., 2008. un 2009. gadā.

## Ārējās saites
Jašins

**Jašins** (, no personvārda Jakovs (*Я́ков*) pamazināmās formas Jaša (Я́ша); sieviešu dzimtē Jašina (*Я́шина*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Ļevs Jašins (*Лев Яшин*; 1929—1990) — PSRS futbola vārtsargs;
* Aleksejs Jašins (*Алексей Яшин*; 1973) — Krievijas hokejists;
* Iļja Jašins (1983), aktīvists un politieslodzītais.
Bonaire

**Bonaire**, arī **Bonera** (, ), oficiāli **Bonaires salas apgabals** ir salu valsts Ziemeļamerikā, Karību reģionā. Atrodas Nīderlandes Antiļām piederošā salā Mazajās Antiļu salās pie Venecuēlas krastiem. Galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Krālendeika. Bonaires salu teritorijā ietilpst arī neapdzīvotā Mazā Bonaire. Salu kopējā platība ir 294 km2, bet iedzīvotāju skaits ir apmēram ap 18 tūkstošiem. Kopš 2010. gada 10. oktobra ir iekļauta Nīderlandes sastāvā.

## Vēsture
Spāņi Amerigo Vespuči un Alonso de Oheda atklāja Bonairi 1499. gadā un pasludināja to par Spānijas īpašumu. Spāņu valdīšanas laikā salas pamatiedzīvotāji tika paverdzināti un izvesti uz Espanjolu un ap 1526. gadu sala bija kļuvusi gandrīz neapdzīvota. Tādēļ tā laika gubernators nodibināja lopkopības plantācijas un atgrieza indiāņus.

1633. gadā Bonairi iekaroja holandieši un sala nonāca Nīderlandiešu Rietumindijas kompānijas īpašumā. Holandieši zaudēja kontroli pār salu divas reizes, vienreiz no 1800. līdz 1803. gadam un otrreiz no 1807. līdz 1815. gadam, kad salās valdīja briti.

1954. gadā Bonaire ieguva pašpārvaldes tiesības Nīderlandes Antiļu sastāvā. Sakarā ar Nīderlandes Antiļu izformēšanu 2010. gada 10. oktobrī Bonaire kļuva par speciālo municipalitāti Nīderlandes sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Bonaire-gov.an'' Bonaires valdības mājaslapa
* ''BonaireEconomy.org''
* ''TourismBonaire.com'' Bonaires oficiālā tūrisma mājaslapa
* ''InfoBonaire.com''
* Bonaires Nacionālais jūras parks 
* Bonaires daba 
* Vašingtona-Slagbai Nacionālais parks
Sirdsveida divlape

**Sirdsveida divlape** (*Listera cordata* (L.) R.Br.) ir orhideju dzimtas suga. Latvijā tā ir diezgan reta, ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā trešajā kategorijā.

## Apraksts
thumb|left|Ziedkopa - skraja
thumb|Lapas
Daudzgadīgs, sīks, 5-25 cm augsts lakstaugs. Guma nav izveidots. Saknes diezgan garas, tievas. Var būt veģetatīvā vairošanās. Stublājs stāvs, tievs. Stublāja apakšdaļā ir divas sirdveidīgas lapas, kas horizontāli atstāv no stublāja. Ziedkopa skraja. Ziedi var būt violeti vai zaļgandzelteni. Pieša nav. Lūpa divdaivaina, gara. Daivas smailas. Auglis - maza pogaļa. Latvijā zied no maija beigām līdz jūlijam.

## Izplatība
Aug dažviet Eiropā, Ziemeļamerikā un Āzijā. 

## Biotopi
Atsevišķi eksemplāri pārmitros vai mēreni mitros skujkoku mežos.

## Atsauces

## Avoti
* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites

* Latvijasdaba.lv
Vadims Fjodorovs

**Vadims Fjodorovs** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists, vārtsargs. Šobrīd strādā par treneri FC Daugava.
Progress M-01M

**Progress M-01M** () bija automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Šis bija pirmais Progress, kas apgādāts ar ciparu vadības sistēmu, nevis ar analogo, kā visi iepriekšējie. Tam bija arī uzstādīta jauna mazgabarīta radiotelemetrijas sistēma. Jauno sistēmu ieviešana ļāva samazināt iekārtu masu par 75 kg.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2676 kg. Tajā ietilpa degviela pašam kuģim un stacijas dzinējsistēmai (880 kg), gaiss (21 kg), skābeklis (28 kg), ūdens (185 kg). Kravas telpā (pavisam 1322 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem (105 kg), pārtikas preces, apģērbs. Bez tam 37 kg bija video un fotoaparatūra, personīgās lietas apkalpei un sūtījumi no tuviniekiem.

## Lidojuma gaita
Palaišana notika no Baikonuras kosmodroma  12:38:38 UTC ar nesējraķeti Sojuz-U. 
Pēc ieiešanas orbītā Progress izvērsa saules baterijas, sakaru un navigācijas antenas, bet viena no šīm antenām sākotnēji neatvērās kā plānots. Kad kuģis atgriezās Krievijas novērošanas staciju radiozonā, tika iegūti dati, ka antena tomēr ir atvērusies līdz galam.
Kosmosa kuģis četras diennaktis pavadīja autonomā lidojumā, lai veiktu jauno sistēmu pārbaudes.

Savienošanās ar SKS bija paredzēta automātiskā režīmā. Tuvošanās pēdējā posmā ~ 30 m attālumā no stacijas, sistēma *Kurs* sāka dot nepareizus attāluma rādītājus, tāpēc atslēdzās. Kuģa dators momentāni ieslēdza "Progresa" attālināšanas programmu. Kad kuģis bija attālinājies līdz 100 m, Jurijs Lončakovs no stacijas iekšienes pārņēma rokas vadību. Darbojoties ar sistēmu TORU, viņš bez problēmām veica kuģa saslēgšanu. "Progress M-01M" Pirs modulim pieskārās  12:28:10 UTC.

 tika veikta stacijas orbītas korekcija testa režīmā. 03:58:50 UTC divi "Progress M-01M" dzinēji tika iedarbināti uz 583 sekundēm, līdz ar to SKS orbīta tika paaugstināta par 800 m. Šis bija otrais gadījums, kad šāda operācija tika veikta ar kuģi, kas pievienots pie *Pirs* moduļa. Pirmais bija  ar Progress M-55.

 04:11 UTC "Progress M-01M" atvienojās no stacijas. Tas veica divu dienu autonomu lidojumu, kura gaitā tika turpināti jauno sistēmu izmēģinājumi. Tāpat kā iepriekšējos Progress lidojumos, arī šajā lidojumā tika veikti zinātniski un tehniski eksperimenti.

 07:32 UTC tika iedarbināti "Progress M-01M" dzinēji, lai veiktu bremzēšanas manevru. Aptuveni 08:19:27 UTC nesadegušie kuģa fragmenti iekrita Klusā okeāna dienviddaļā.

Atbrīvoto vietu 13. februārī ieņems nākamais kravas kuģis Progress M-66.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-01M lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Džeks Sperovs

**Kapteinis Džeks Sperovs** (, burtiskā tulkojumā "Kapteinis Džeks Zvirbulis") ir izdomāts tēls no "Karību jūras pirātu" franšīzes, kuru spēlē Džonijs Deps. Šis tēls pirmoreiz parādījās filmā "Karību jūras pirāti: Melnās pērles lāsts" (2003). Pēc tam Džeks Sperovs bija redzams arī tās turpinājumos "Miroņa lāde" (2006) un "Pasaules malā" (2007). Šis tēls ir ieviests arī dažādās datorspēlēs.
Siltā fronte

thumb|right|Siltās frontes izskats, kur brūnā krāsā attēlota aukstā gaisa masa, kas pamazām atstāj kādu teritoriju.
**Siltā fronte** ir siltās gaisa masas lēna ienākšana kādā teritorijā. Parasti tas notiek, siltajam gaisam lēni, divu — triju dienu laikā slīdot pa aukstā gaisa masu virzienā uz augšu. Lielā augstumā veidojas spalvmākoņi, kas ar laiku pārvēršas par slāņmākoņiem un tad par lietus slāņmākoņiem, no kuriem ilgstoši līst vai smidzina smalks lietus. Spalvmākoņi izveidojas divas dienas pirms lietus un 700—800 km pirms pašas frontes līnijas, parasti 7—10 km augstumā virs Zemes. Spalvmākoņi izskatās plāni, tie bieži pēc izskata atgādina spalvas, tie var izskatīties arī āķveidīgi. Tie neveido ēnu uz Zemes virsmu, bet gan laiž cauri Saules gaismu. Šo mākoņu kustība ir praktiski nepamanāma un šķiet, ka tie vispār nekustas uz priekšu. Nokrišņi no šiem mākoņiem neizkrīt. Tomēr tikai pati spalvmākoņu parādīšanās vien nenozīmē, ka tuvojas siltā fronte, bet tā tuvojas tad, ja spalvmākoņus pamazām nomaina jau biezāki slāņmākoņi, kas vienmērīgā slānī noklāj visas debesis, bet pēc tam parādās arī lietus slāņmākoņi, kas atnes ilgstošu, parasti smalku lietu. Pēc šī lietus, kas var ilgt visu dienu, ienāk siltais gaiss un gaisa temperatūra paaugstinās. 

Diezgan bieži par siltās frontes tuvošanos liecina arī atmosfēras spiediena krišanās. 

Frontes laikā dažreiz mēdz būt arī vējš. Parasti ir tā, ka jo lielāka ir gaisa temperatūras atšķirība starp silto un auksto gaisa masu, jo lielāks arī būs vējš. 

Silto fronti sinoptiskajās kartēs apzīmē ar sarkanu līniju un apaļiem pusapļiem, kuri vērsti frontes kustības virzienā (130px)

## Laikapstākļu secība siltajā frontē
Siltā fronte kustas aukstā gaisa virzienā. Tuvojoties siltajai frontei, sāk krist atmosfēras spiediens, mākoņi kļūst blīvāki, sāk izkrist nokrišņi. Ziemā frontes laikā novērojami zemie slāņmākoņi. Gaisa temperatūra un mitrums lēnām palielinās. Pastiprinās vējš. Kad fronte jau ir pārgājusi, vēja virziens mainās un tas pagriežas pulksteņrādītāja kustības virzienā, spiediena krišanās palēninās un pat sākas tā pieaugums, mākoņi izzūd, nokrišņi izbeidzas. 

Siltais gaiss, pārvietojoties aukstā gaisa virzienā, satiekas ar auksto gaisu un sāk celties uz augšu gar šo auksto gaisu un pamazām atdziest. Pienāk brīdis, kad gaiss jau satur pārāk daudz mitruma un sāk veidoties mākoņi. Mākoņi nomainās no spalvu slāņmākoņiem uz augstajiem slāņmākoņiem un tad tie pārvēršas par lietus slāņmākoņiem. 

## Skatīt arī
* Atmosfēras fronte
* Aukstā fronte

## Atsauces

## Ārējās saites
Aukstā fronte

thumb|165px|Aukstā fronte
**Aukstā fronte** — aukstās gaisa masas ienākšana kādā teritorijā siltās masas vietā. Parasti tas notiek, aukstajam gaisam strauji ienākot kādā teritorijā. Tiek aizdzīts prom siltais gaiss, tas ceļas augšup, kondensējas, izveidojas lieli gubu lietusmākoņi un nolīst īsa, bet ļoti stipra lietusgāze. Šādi laikapstākļi var būt visu dienu. Pēc frontes pāriešanas atmosfēras spiediens strauji pieaug, bet gaisa temperatūra pazeminās. Diezgan bieži frontes laikā pastiprinās vējš. Jo lielāka ir gaisa temperatūras atšķirība starp siltās un aukstās gaisa masas temperatūru, jo lielāks parasti ir arī vējš. Ļoti bieži vējš pastiprinās pirms lietusgāzēm. 

Sinoptiskajās kartēs auksto fronti apzīmē ar zilu līniju (130px)

## Laikapstākļu secība aukstajā frontē

## Skatīt arī
* Atmosfēras fronte
* Arktisā fronte
* Siltā fronte

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzeltenā dzegužkurpīte

**Dzeltenā dzegužkurpīte** (*Cypripedium calceolus* L.) ir orhideju dzimtas augs, krāšņākā no Latvijā sastopamajām savvaļas orhidejām. Tā ir reta suga, kas ierakstīta visu Eiropas valstu Sarkanajās grāmatās. Latvijā aizsargājamo augu sarakstā tā ir kopš 1977. gada. Kad Latvijas Botāniķu biedrība 2003. gadā izvirzīja Gada augu, par pirmo nominantu šajā kategorijā kļuva dzeltenā dzegužkurpīte.

## Apraksts
thumb|left|Augam - parasti tikai viens liels zieds
thumb|Auglis - pogaļa
Dzeltenā dzegužkurpīte ir daudzgadīgs, viegli pamanāms, 20-70 cm augsts lakstaugs ar resnu sakneni un garām, tievām saknēm. Gums nav izveidots. Stāvo stublāju aptver plati eliptiskas lapas. Stublāja galotnē parasti viens, retāk divi vai trīs ziedi. Zieds ir liels, līdz 10 cm diametrā. To veido sarkanīgas ārējās apziedņa lapas un dzeltena kurpītes veida lūpa. Augs zied maija beigās un jūnija sākumā, pēc noziedēšanas veidojas 3―4 cm gara pogaļa.

## Izplatība un sugas aizsardzība
Auga izplatības areāls ir ļoti plašs: no Spānijas un Britu salām Eiropas rietumos līdz Ķīnas ziemeļaustrumiem un Sibīrijas austrumiem Āzijā. Dažreiz Ziemeļamerikā augošā *Cypripedium parviflora* uzskatāma kā *Cypripedium calceolus* subsp. *parviflora*. Dzelteno dzegužkurpīti var atrast gan piejūras zemienēs, gan 2000 m augstumā virs jūras līmeņa Alpos. Atradnes parasti nav lielas un viegli var izzust augšanas vietu pārveidošanas dēļ, tāpēc sugas aizsardzībai ieteikts veidot mikroliegumus. Dzeltenā dzegužkurpīte ir ierakstīta Latvijas Sarkanās grāmatas II kategorijā un Ministru Kabineta Noteikumos par īpaši aizsargājamo sugu sarakstu. Ir aizliegta ziedošu augu ieguve, tirdzniecība un pārstādīšana. Salīdzinoši lielas populācijas ir Polijā un Austrijā, turpretī Dānijā dzeltenās dzegužkurpītes sastopamas ļoti reti, bet Grieķijā ir uz izmiršanas robežas.

## Biotopi
Dzeltenās dzegužkurpītes ir sastopamas nelielās grupās vai kā atsevišķi eksemplāri skrajos lapu koku mežos, platlapju-egļu mežos, mežmalās, krūmājos vai meža pļavās kaļķainās augsnēs. Augi ir ļoti izvēlīgi apgaismojuma ziņā ― attīstību kavē gan pārmērīgs apgaismojums, gan tā trūkums. Biotopus apdraud meža izstrādes un meliorācijas darbi.

## Atsauces

## Avoti
* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
* Dzeltenā dzegužkurpīte 
* "Cypripedium calceolus | Plants of the World"
Fjodorovs

**Fjodrovs** (, no personvārda Fjodors *(Фёдор)*; sieviešu dzimtē Fjodorova (*Фёдорова*)) ir izplatīts krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Artūrs Fjodorovs (1991) — Latvijas futbolists;
* Fjodors Fjodorovs (*Фёдор Фёдоров*; 1981) — Krievijas hokejists;
* Konstantīns Fjodorovs (1996) — Latvijas futbolists;
* Maksims Fjodorovs (2003) — Latvijas futbolists;
* Sergejs Fjodorovs (1956) — Latvijas pedagogs un politiķis;
* Sergejs Fjodorovs (*Сергей Фёдоров*; 1967) — krievu mākslinieks;
* Sergejs Fjodorovs (*Сергей Фёдоров*; 1969) — Krievijas hokejists;
* Svjatoslavs Fjodorovs (*Святосла́в Фёдоров*; 1927—2000) — padomju un krievu ārsts oftamologs;
* Vadims Fjodorovs (1977) — Latvijas futbolists;
* Vitālijs Fjodorovs (1929—2019) — latviešu arhitekts;
* Vladislavs Fjodorovs (1996) — Latvijas futbolists.
Saba

**Saba** ir sala Ziemeļamerikā, Karību reģionā un Nīderlandes īpašā pašvaldība. Agrāk ietilpa Nīderlandes Antiļās, kas atrodas Mazajās Antiļu salās uz dienvidrietumiem no Senmartēnas. Salu veido 877 metrus augsts izdzisis vulkāns, kas ir augstākais kalns Nīderlandei piederošajās teritorijās. Salas kopējā platība ir 13 km² un to apdzīvo mazliet mazāk par 2000 iedzīvotājiem. Tās administratīvais centrs ir Botoma.

Saba ir vienīgais Nīderlandes valdījums Karību jūrā, kur dominējošā ir angļu valoda. Kopš 2010. gada 10. oktobra ir iekļauta Nīderlandes sastāvā. Kopš 2011. gada 1. janvāra salas oficiālā valūta ir ASV dolārs, nomainot Nīderlandes Antiļu guldeni.

## Vēsture
Tiek uzskatīts, ka Sabu atklājis Kristofors Kolumbs 1493. gada 13. novembrī, bet krastā nav izkāpis. 1632. gadā Sabā nokļuva kuģa katastrofā cietuši angļu jūrnieki, kuri vēlāk apgalvoja, ka sala bijusi neapdzīvota, lai arī dažas pazīmes liecinājušas par epizodisku karību vai aravaku klātbūtni.

1635. gadā francūži pasludināja salu par karaļa Luija XIII īpašumu, bet ap 1640. gadu Nīderlandiešu Rietumindijas kompānija to sāka kolonizēt no kaimiņos esošās Sintēstatiusas.  Pilnas tiesības uz Sabu nīderlandieši ieguva tikai 1816. gadā pēc britu okupācijas Napoleona laikā.

## Ārējās saites

* Sabas tūrisma birojs
* www.sabapark.org
Roberts Grabss

**Roberts Hauards Grabss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu ķīmiķis, Nobela prēmijas ķīmijā 2005. gada laureāts.

Dzimis Kentuki štata lauku apvidū. Mācījies Floridas Universitātē, kur ieguva bakalaura un maģistra grādu un Kolumbijas Universitātē, kur ieguva doktora grādu. Papildinājies Stenforda Universitātē un Mičiganas Universitātē. Kopš 1978. gada strādā Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā. Pētījumi metālorganisko savienojumu un organiskajā ķīmijā, sevišķi olefīna apmaiņas reakcijā (*Olefin metathesis*), par ko ieguvis Nobela prēmiju. Saņēmis arī daudzus citus starptautiskus apbalvojumus.

## Ārējās saites

* 
* Roberta Grabsa mājaslapa Kaltekā
Zvaigžņu kari (nozīmju atdalīšana)

**Zvaigžņu kari** var būt:

* "Zvaigžņu kari" ir pamatnosaukums astoņām zinātniskās fantastikas filmām
** "Zvaigžņu kari: Jaunā cerība" — 1977. gada filma
** "Zvaigžņu kari: Impērija dod atbildes triecienu" — 1980. gada filma
** "Zvaigžņu kari: Džedu atgriešanās" — 1983. gada filma
** "Zvaigžņu kari: Ļaunumu vēstošā ilūzija" — 1999. gada filma
** "Zvaigžņu kari: Klonu uzbrukums" — 2002. gada filma
** "Zvaigžņu kari: Situ atriebība" — 2005. gada filma
** "Zvaigžņu kari: Spēks mostas" — 2015. gada filma
** "Zvaigžņu kari: Pēdējie džedi" — 2017. gada filma
* Zvaigžņu kari (politika) — ASV pretraķešu programma
Sanseta bulvāris

**"Sanseta bulvāris"** (, jeb *Sunset Blvd.*) ir 1950. gada ASV *[[film noir]]* drāmas filma, kuras režisors ir Billijs Vailders. Nosaukums filmai ir tieši tāds pats, kā vienam no Beverlihilsas bulvāriem, Losandželosā. Galvenajās lomās Viljams Holdens un mēmā kino zvaigzne Glorija Svansone.

## Ārējās saites
2008.—2009. gada Pasaules kauss bobslejā

**2008.—2009. gada Pasaules kauss bobslejā** bija vairāku sacīkšu bobsleja turnīrs, kurš sākās  Vinterbergā un beidzās  Pārksitijā. Pasaules kausu rīkoja FIBT, kas rīko arī pasaules čempionātu bobslejā, kā arī pasaules kausus un čempionātus skeletonā.

## Kalendārs

## Rezultāti
### Vīriešu divnieki

### Vīriešu četrinieki

### Sieviešu divnieki

## Kopvērtējums
### Vīriešu divnieki

### Vīriešu četrinieki

### Sieviešu divnieki
Ārons Nguimbats

**Ārons Nguimbats** (; dzimis  Jaundē) ir bijušais Kamerūnas futbolists, aizsargs. 4 sezonas spēlējis Skonto FC sastāvā.

Kamerūnas futbola izlases sastāvā kļuvis par Sidnejas Olimpisko spēļu čempionu.

## Ārējās saites