Gastrohenīdas

**Gastrohenīdas** (*Gastrochaenida*) ir gliemeņu kārta. Šīs kārtas izveidošana tiek piedēvēta brazīliešu gleznotājam un malakalogam Frederiku Lange de Moretesam, kurš 1949. gadā izveidoja "*Gastrochaenoidea*" apakškārtu. Ģeohronoloģiski gastrohenīdas ir zināmas no juras perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula ir izstiepta un ovāla vai ovāli ķīļveidīga. Starp čaulas vākiem ir plata priekšējā vai, reizēm, arī aizmugurējā sprauga. Čaulas virsotne ir ļoti nobīdīta uz priekšu, tuvu čaulas priekšējam galam. Čaulu izmēri ir nelieli - 15 līdz 20 mm garumā. Čaulas ir trauslas, plānas, puscaurspīdīgas vai dzeltenīgi bālas. Uz ārējās virsmas var būt radiāls augšanas līniju ornamentējums. Čaulas priekšējās malas ir sabiezinātas un var būt aprīkotas ar izbīdītiem ķīļiem vai dzelkšņiem, kurus gliemenes izmanto alu jeb nišu urbšanai. Čaulai ir divslāņaina mikrostruktūra. Ārējam slānim ir krusteniski plātņaina struktūra, kuru veido tievas aragonīta šķiedras, kas sapītas pretējos virzienos un nodrošina lielu izturību pret plaisāšanu un nodilšanu mehaniskās urbšanas procesā. Iešējam slānim ir komplicēta krusteniski plātņaina struktūra, kurā aragonīta minerālās vienības izvietotas klāsteru vai neregulāru sakopojumu veidā. No ārpuses čaulu klāj organiskās vielas (konhiolina) periostraka slānis. Čaulas slēdzene ir ar reducētiem zobiem vai bezzobaina. Čaulas vāku saite ir ārēja un iekšēja. Ārējā saite ir neliela, opistodetiska, parasti brūna vai melna. Dažiem gastrohenīdu pārstāvjiem ir īpaša iekšēja struktūra, neliela plātnīte (litodesma), kas balsta saites iekšējo daļu. Uz čaulas iekšējās virsmas ir divu adduktoru muskuļu nospiedumi. Priekšējā muskuļa nospiedums ir ļoti mazs un izvietots pie čaulas priekšējās malas. Dažām sugām tas ir grūti pamanāms. Aizmugurējā muskuļa nospiedums ir daudz lielāks. Tam ir ovāla vai ieapaļa forma un izvietots viņš tuvāk čaulas aizmugurējai daļai. Bez adduktoru muskuļu nospiedumiem, uz čaulas iekšējās virsmas pie slēdzenes ir vēl arī kājas muskuļa nospiedums. Gastrohenīdām ir spēcīgi attīstīta kāja ar piesūcekni, kuru tās izmanto urbšanas procesā, lai nofiksētu ķermeni pie alas sienas. Mantijas līnija ir ar dziļu U-veidīgu sīnusu, kas norāda uz garu sifonu, kuru gliemene izbīda no alas, lai barotos un elpotu.
right|thumb|170px|Gastrohenolīts marmorā

Gastrohenīdas dzīvo kaļķakmenī izurbtās kolbveidīgās alās, kuras tās izurbj ar čaulas priekšējo galu mehāniskām kustībām un ķīmiski šķīdinot kaļķakmeni ar mantijas dziedzeru izdalītām organiskām skābēm. Izurbtās alas sienas gliemenes izklāj ar gludu kalcīta slāni, kas mazina berzi gar alas sienām. Šādi kolbveidīgi gliemeņu radīti veidojumi (gastrohenolīti) ir atrasti arī fosilā veidā un tiek izmantoti seno krasta līniju rekonstruēšanā.

## Sistemātika
Gastrohenoīdu sistemātika līdz ģintij:

* kārta: ***Gastrochaenida*** Lange de Morretes, 1949
:* virsdzimta: *[[Gastrochaenoidea]]* J.E. Gray, 1840
::* dzimta: *[[Gastrochaenidae]]* J.E. Gray, 1840
:::* ģints: *[[Carterochaena]]* Fürsich, T. J. Palmer & Goodyear, 1994 †
:::* ģints: *[[Cucurbitula]]* A.A. Gould, 1861
:::* ģints: *[[Dufoichaena]]* Jousseaume, 1923
:::* ģints: *[[Eufistulana]]* Eames, 1951
:::* ģints: *[[Gastrochaena]]* L. Spengler, 1783
:::* ģints: *[[Gastrochaenopsis]]* Chavan, 1952 †
:::* ģints: *[[Lamychaena]]* Freneix, 1979
:::* ģints: *[[Llosaria]]* Quintana, 2015 †
:::* ģints: *[[Rocellaria]]* Blainville, 1829/small>
:::* ģints: *[[Spengleria]]* Tryon, 1861
:::* ģints: *[[Spenglerichaena]]* J.G. Carter, 2011

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces