open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sirils Ramafosa

**Matamela Sirils Ramafosa** (, dzimis ) ir Dienvidāfrikas politiķis, šīs valsts prezidents no 2018. gada februāra. No 2014. līdz 2018. gadam bija Dienvidāfrikas viceprezidents, šajā laikā valsts prezidents bija Jakobs Zuma. No 1991. līdz 1996. gadam bija Āfrikas Nacionālā kongresa partijas ģenerālsekretārs, bet no 2017. gada ir partijas prezidents. 2020. un 2021. gadā bija Āfrikas Savienības priekšsēdētājs.

## Ārējās saites
Germans Rubcovs

**Germans Rubcovs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2022) Rubcovs pārstāv AHL komandu Šarlotas "Checkers".

2016. gada NHL draftā Rubcovu ar kopējo 22. numuru izvēlējās Filadelfijas "Flyers". Junioru vecumā spēlējis Podoļskas "Vitjaz" sistēmā. Vēlāk pārcēlies uz Kvebekas junioru hokeja līgu. 2018–19. gada sezonā Rubcovs spēlēja AHL komandā Lehaiveli "Phantoms".  Rubcovs piedzīvoja savu NHL debiju Filadelfijas "Flyers" sastāvā. 2020–21. gada sezonā Rubcovs tika izīrēts uz KHL komandu HK Soči.

## Atsauces

## Ārējās saites
Teidžs Tompsons

**Teidžs Natenjels Tompsons** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2026) Tompsons ir NHL kluba Bufalo "Sabres" spēlētājs.

2016. gada NHL draftā Tompsonu ar kopējo 26. numuru izvēlējās Sentluisas "Blues". Savu pirmo sezonu NHL Tompsons aizvadīja Sentluisas "Blues" komandā. 2018. gadā Tompsons tika aizmainīts uz Bufalo "Sabres".

ASV hokeja izlases sastāvā Tompsons ir spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā, 2021. gada Pasaules čempionātā. 2025. gada Pasaules čempionātā izcīnīja ar izlasi zelta medaļu. 25. maijā Tompsons finālspēlē pret Šveices izlasi guva izšķirošos vārtus uzvarā pagarinājumā ar rezultātu 1:0.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārters Hārts

**Kārters Hārts** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Hārts pārstāv NHL komandu Filadelfijas "Flyers".

2016. gada NHL draftā Hārtu ar 48. numuru 2. kārtā izvēlējās Filadelfijas "Flyers". Togad viņš bija ar visaugstāko numuru izvēlētais vārtsargs. Savu debiju NHL Hārts piedzīvoja , kad *Flyers* ar 3–2 uzvarēja Detroitas "Red Wings". Viņš kļuva par jaunāko vārtsargu, kas NHL debitējis ar uzvaru kopš Keria Praisa, kā arī jaunāko *Flyers* vēsturē.

Kanādas hokeja izlases sastāvā Hārts ir piedalījies 2019. gada Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ikers Munjains

**Ikers Munjains Goņi** (; dzimis ) ir basku izcelsmes Spānijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Munjains ir Argentīnas pirmās divīzijas komandas *[[San Lorenzo de Almagro|San Lorenzo]]* spēlētājs.

No 2009. līdz 2024. gadam pavadījis Bilbao "Athletic" komandā. Munjains ir jaunākais spēlētājs "Athletic" komandas vēsturē, kas visos turnīros ir aizvadījis 400 spēles. 2012. gadā Munjains ar komandu sasniedza UEFA Eiropas līgas finālu. Bijis arī komandas kapteinis.

Spānijas futbola izlases sastāvā Munjains ir piedalījies 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Athletic Bilbao**

* Spānijas Karaļa kauss: 2023—24
* Spānijas Superkauss: 2020—21

**Spānijas U21**

* UEFA Eiropas U-21 čempionāts: 2011, 2013

## Ārējās saites
Pavels Zaha

**Pavels Zaha** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2023) Zaha pārstāv NHL komandu Bostonas "Bruins".

2015. gada NHL draftā Zahu ar kopējo sesto numuru izvēlējās Ņūdžersijas "Devils". Iepriekš spēlējis Čehijas Ekstralīgas komandā Liberecas "Bílí Tygři" un Ontārio hokeja līgas komandā Sarnijas "Sting".

2022. gada 13. jūlijā Zahu kā ierobežoti brīvo aģentu "Devils" aizmainīja uz Bostonas "Bruins" apmaiņā pret Ēriku Haulu. Izvairoties no šķīrējtiesas ar Bruins, Zaha vēlāk 2022. gada 8. augustā parakstīja līgumu uz vienu gadu un 3,5 miljonus USD uz 2022.–2023. gada sezonu. 2023. gada 14. janvārī Bruins parakstīja ar  Zahu līguma pagarinājumu uz četriem gadiem.

## Ārējās saites

## Atsauces
Stelvio pāreja

**Stelvio pāreja** () ir kalnu pāreja Alpos 2 757 metru augstumā virs jūras līmeņa. Pāreja atrodas Bolcāno un Sondrio provincē, Itālijā, netālu no robežas ar Šveici. Tā ir augstākā asfaltētā kalnu pāreja Alpu austrumos un otra augstākā visos Alpos.

Pāreja atrodas apmēram 75 kilometru attālumā no Bolcāno. Ceļš savieno Stilfsu un Bormio pilsētu. Ceļu Austrijas impērijas laikā uzbūvēja posmā no 1820. gada līdz 1825. gadam, lai savienotu tobrīd Austrijas provinci Lombardiju ar pārējo Austriju. Stelvio pāreja tiek bieži izmantota riteņbraukšanas sacensību *[[Giro d'Italia]]* posmos.

## Ārējās saites
Treviss Zeidžaks

**Treviss Zeidžaks** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Zeidžaks pārstāv NHL komandu Ņūdžersijas "Devils".

Zeidžaks 2004. gada NHL draftā ar kopējo 20. numuru izvēlējās Ņūdžersijas "Devils". *Devils* komandā Zeidžaks ir aizvadījis visu savu profesionālo karjeru. Savu karjeru NHL Zeidžaks uzsāka 2006–07. gada sezonā. Savā pirmajā sezonā Zeidžaks ieguva 42 punktus. Zeidžaka rezultatīvākā sezona bija 2009–10. gada sezona, kad kopā tika savākti 67 punkti.

Kanādas hokeja izlases sastāvā Zeidžaks ir spēlējis 2009. un 2011. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Elīze Mertensa

**Elīze Mertensa** (*Elise Mertens*; dzimusi  Lēvenā, Beļģijā) ir beļģu tenisiste. Augstāko 12. pozīciju rangā vienspēlēs sasniegusi , bijusi dubultspēļu ranga līdere. Izcīnījusi 7 WTA titulus vienspēlēs un 17 WTA titulus dubultspēlēs.

Izcīnījusi trīs *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* titulus dubultspēlēs. Kopā ar Arinu Sabaļenku uzvarējusi 2019. gada ASV atklātajā čempionātā un 2021. gada Austrālijas atklātajā čempionātā. Kopā ar Šuveju Sje uzvarējusi 2021. gada Vimbldonas čempionātā.

## Vietas Grand Slam turnīros

|}

## Ārējās saites
KGHM Zaglembje arēna

**KGHM Zaglembje arēna** () ir stadions Polijas dienvidrietumu pilsētā Lubinā. 2010. gadā uzceltajā stadionā ir 16 068 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada Polijas Ekstraklasas futbolkomanda Lubinas "Zagłębie".

## Ārējās saites

* Stadiona profils ''stadiumguide.com''
* Stadiona profils ''stadiumdb.com''
Džo Baidena inaugurācija

**Džo Baidena inaugurācija**, arī **59. prezidenta inaugurācija**, aizsāka 46. Amerikas Savienoto Valstu prezidenta  Džo Baidena prezidentūru ar Kamala Harisu kā viceprezidenti. Inaugurācija notika trešdienā, , Vašingtonā, ASV Kaptitolijā. Ceremoniju vadīja Augstākās tiesas tiesnesis Džons Robertss. Tobrīdējais ASV prezidents Donalds Tramps, kurš bija atteicies atzīt savu sakāvi 2020. gada ASV prezidenta vēlēšanās, bija pirmais ASV prezidents pēdējo 150 gadu laikā, kas, atstājot amatu, nepiedalījās sava pēcteča inaugurācijas ceremonijā.

## Atsauces
Bērzlapes (nozīmju atdalīšana)

**Bērzlapes** var būt:
* Bērzlapju rinda, sēņu taksons
* Bērzlapju dzimta, sēņu taksons
* Bērzlapju ģints, sēņu taksons
Džons Keisiks

**Džons Ričards Keisiks** (; dzimis  Makkīks Rokā, Pensilvānijas štatā, ASV) ir amerikāņu politiķis. Laika posmā no 2011. gada janvāra līdz 2019. gada janvārim viņš bija Ohaio štata gubernators. Keisiks no 1983. līdz 2000. gadam bija ASV Pārstāvju palātas loceklis. Uz īsu brīdi iesaistījās arī 2000. gada republikāņu priekšvēlēšanu cīņā. Arī 2016. gadā kandidēja par Republikāņu nomināciju ASV prezidenta amatam. 2016. gada 4. maijā izstājās no cīņas, ļaujot Donaldam Trampam kļūt par Republikāņu partijas kandidātu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Zaks Verenskis

**Zaharijs (Zaks) Verenskis** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2016. gada Verenskis pārstāv NHL komandu Kolumbusas "Blue Jackets".

2015. gada NHL drafā Verenski ar kopējo 8. numuru izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets". 2016. gadā ar Lake Erie Monsters komandu Verenskis izcīnīja Kaldera kausu. Savu debiju NHL Verenskis piedzīvoja .

ASV hokeja izlases sastāvā Verenskis piedalījās 2019. gada Pasaules čempionātā un 2025. gada Pasaules čempionātā kur ar izlasi izcīnīja zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Losons Krūss

**Losons Krūss** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2026) Krūss pārstāv NHL komandu Jūtas "Mammoth".

2015. gada NHL draftā Krūsu ar kopējo 11 numuru izvēlējās Floridas "Panthers". Viņš bija daļa no Kanādas junioru hokeja izlases, kas 2015. gada Pasaules junioru čempionātā izcīnīja zelta medaļas. 2016. gadā tika aizmainīts uz Arizonas "Coyotes".

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2023. gada Pasaules čempionātā Rīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Parāds Afganistānai

**"Parāds Afganistānai"** ir 2008. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma, kuras režisors ir Askolds Saulītis.

## Filmas apraksts
Politologs Atis Lejiņš dodas bīstamā ceļojumā uz Afganistānu sameklēt kādreizējo modžāhedu komandieri un atdot sirds parādu par dzīvības izglābšanu PSRS iebrukuma laikā. Toreiz Afganistānā bez izvēles iespējas karoja un gāja bojā kareivji arī no Latvijas. Pēc 2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV un *[[Taliban]]* režīma sakāves, starptautiskā misijā Afganistānā atkal ir latvieši.

## Atsauces
Ostrovsamoilovskija

**Arktiskais centrs «Ostrovsamoilovskija»** () ir Krievijas polārā pētniecības stacija Arktikā. Izvietojusies Ļenas upes grīvā nelielajā Samoilova salā. Administratīvi ietilpst Sahas Republikas Bulunas ulusā. Stacijas operators ir Krievijas Zinātņu akadēmijas Sibīrijas nodaļas Andreja Trofimuka Naftas un gāzes ģeoloģijas un ģeofizikas institūts, bet tās galvenie izmantotāji ir Krievijas Arktikas un Antarktikas zinātniski pētnieciskais institūts un Jakutskas Pāvela Meļņikova Mūžīga sasaluma institūts, kā arī Vācijas Alfrēda Vegenera institūts.

## Vēsture
Arktiskā pētnieciskā stacija Samoilova salā tika atklāta 1998. gadā jau esošajā Ustjļenas dabas rezervāta administrācijas koka ēkā, kas bija uzbūvēta uz pāļiem mūžīgajā sasalumā. 2005. gadā stacijai izbūvēja vairākas piebūves un 2006. gadā to oficiāli atvēra kā starptautisku Krievijas un Vācijas pētniecisko staciju. Līdz rekonstrukcijai stacija darbojās tikai vasaras periodā.

2010. gada augustā staciju apmeklēja Krievijas premjerministrs Vladimirs Putins, un uzreiz pēc viņa vizītes tika pieņemts lēmums par stacijas radikālu modernizēšanu, piešķirot šim mērķim 500 miljonus rubļu. Laika periodā no 2011. līdz 2013. gadam tika veikta pilnīgi jaunas modernas stacijas izbūve, kas turpmāk var funkcionēt cauru gadu. Staciju veido 3 savienoti korpusi ar kopējo apjumto telpu platību 1214 m². Stacijā ir 10 guļamtelpas, 4 viesistabas, 7 laboratorijas, virtuve, konferenču zāle, trenažieru zāle u.c. Elektroenerģiju nodrošina dīzeļģenerators (1256 kW) un vēja ģenerators (500 W). 2020. gadā līdzekļu trūkuma dēļ stacija daļēji iekonservēta.

## Zinātniskā darbība
Galvenie pētniecības virzieni ir klimata un mūžīgā sasaluma monitorēšana (mūžīgais sasalums stacijas rajonā ir ap 500 m dziļumā, vasaras periodā tas atkūst 0,3—0,7 m dziļumā), Ļenas deltas hidroloģija, ģeomorfoloģija, paleoģeogrāfija, paleoklimatoloģija, mikrobioloģija, ģeofizika, zooloģija, bioloģija, ģeobotānika, kā arī Laptevu jūras piekrastes dinamika un hidrobioloģija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Арктическая станция на острове Самойловский. Немцы в дельте Лены.
Bataljas klosteris

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q174779"
}

**Bataljas klosteris** () jeb **Uzvaras Svētās Marijas klosteris** () ir 14. gadsimtā dibināts dominikāņu klosteris Portugālē. Celts godinot uzvaru 1385. gada Alžubarrotes kaujā, kurā portugāli sakāva kastīliešu karaspēku. Klosteris ir liesmojošās gotikas un manuelino stilu sajaukums un kalpoja kā līdz 1580. gadam Portugālē valdošās Aivisas dinastijas kapenes (šeit apglabāti karaļi Žuau I, Duarte I, Afonsu V, Žuau II, kā arī Enrike Jūrasbraucējs). 1983. gadā klosteris tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.


10152-Batalha_(48615451831).jpg|Klostera pagalms
Batalha01.jpg|Klosteris un Nunu Alvareša Pereiras piemineklis
Batalha_Klosterkirche_Portal_395.jpg|Klostera baznīcas portāls
Monasterio_de_Batalha_(23701395428).jpg|Klostera baznīcas iekšskats
Mosteiro_da_Batalha_78a.jpg


## Ārējās saites

*
Sidnijs Govū

**Sidnijs Rodrigs Noukpo Govū** (, dzimis ) ir bijušais Francijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, pārstāvējis Francijas futbola izlasi.

Kopā ar Lionas "Olympique" komandu Govū ir ieguvis septiņus *[[Ligue 1]]* titulus, kas ir dalīti labākais skaits.

Francijas futbola izlases sastāvā Govū ir spēlējis 2004. un 2008. gada Eiropas čempionātā, kā arī 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Lyon**

* Ligue 1: 2001–02, 2002–03, 2003–04, 2004–05, 2005–06, 2006–07, 2007–08
* Coupe de France: 2007–08
* Coupe de la Ligue: 2000–01
* Trophée des Champions: 2002, 2004, 2005, 2007

**Francija**

* FIFA Konfederāciju kauss: 2003

## Atsauces

## Ārējās saites
Bormio

**Bormio** (, lombardiešu: *Bormi*, , ) ir pilsēta Alpos, Sondrio provincē, Lombardijas reģionā, Itālijas pašos ziemeļos. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 4 088 iedzīvotāji.

Pilsēta ir populārs ziemas sporta kūrorts. Pilsētā norisinās dažādas kalnu slēpošanas sacensības, kā arī šeit ir noticis Pasaules kauss kalnu slēpošanā. 2026. gada ziemas olimpisko spēļu kalnu slēpošanas sacensības notiks tieši šeit.

## Ģeogrāfija
Pilsēta atrodas Lombardijas reģiona ziemeļaustrumos. Pilsēta atrodas Adas upes ielejā. Netālu atrodas Stelvio pāreja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Mājaslapa
Iļģuciema Kravas stacija

**Iļģuciema Kravas stacija**, līdz 2023. gadam **Iļģuciems**, ir dzelzceļa stacija Rīgā, Kurzemes rajonā Iļģuciema apkaimē blakus Spilves lidostai. Iļģuciema stacija ir dzelzceļa līnijas Lāčupe—Iļģuciems (atzara no dzelzceļa līnijas Zasulauks—Bolderāja) galapunkts. Sliedes no Iļģuciema stacijas turpinās tālāk pāri Daugavgrīvas ielai kā Rīgas laku un krāsu rūpnīcas pievedceļš. Stacijā tiek veiktas kravas operācijas.

## Vēsture
Stacija tika atvērta 1926. gadā, sākumā dēvēta par **Iļģeciemu**. Lai arī Iļģuciema stacija nekad nav bijusi paredzēta pasažieru apkalpošanai, 1935. gadā Aviācijas svētku laikā norīkoti 2 pasažieru vilcienu reisi Rīga—Iļģuciems. Vilcieni pieturējuši Torņakalnā un Zasulaukā, bijuši pārpildīti. 

2023. gadā stacija pārdēvēta par Iļģuciema Kravas staciju, jo par Iļģuciemu paredzēts saukt jaunu pieturas punktu Bolderājas līnijā, netālu no Lāčupes stacijas. 2025. gadā nojaukta stacijas ēka.

## Attēlu galerija

Attēls:Iļguciema stacijas foto.jpg|Iļģuciema stacija 2021. gadā
Attēls:Iļguciema sliedes.jpg|Iļģuciema stacijas sliežu ceļi 2021. gadā
Attēls:Iļģuciema stacija 07.jpg|Skats no Daugavgrīvas ielas puses
Attēls:Iļģuciema stacija 06.jpg|Iļģuciema stacijas sliežu ceļi, skats Bolderājas virzienā
Attēls:Ilgyutsiems station 2016 01 (28051277941).jpg|Iļģuciema stacija 2016. gadā
Attēls:Iļģuciema stacija 01.jpg|Skats uz stacijas ēku no Lidoņu ielas puses
Attēls:Iļģuciema dzelzceļa stacija - panoramio.jpg|Iļģuciema stacija 2014. gadā
Attēls:Iļģuciema stacija 09.jpg|Stacijas kopskats 2010. gadā
Attēls:Iļģuciema stacija 10.jpg|Iļģuciema stacijas ēka 2010. gadā
Attēls:Place of Iļģuciems freight railway station ar 03.05.2025 (2).jpg|Iļģuciema stacijas vieta 2025. gadā


## Atsauces

## Ārējās saites

* Iļģuciema stacijas fotogrāfijas
Kioxia

***Kioxia Holdings Corporation*** jeb ***Kioxia*** (agrākais nosaukums ***Toshiba Memory Corporation***) ir Japānas pusvadītāju elektronikas komponenšu uzņēmumu grupas pārvaldītājsabiedrība. Grupa ir izveidota 2018. gadā, atdaloties no *[[Toshiba]]*.

Uzņēmumu grupa ražo datoratmiņas mikroshēmas un moduļus, zibatmiņas, atmiņas kartes, pusvadītāju cietos diskus un citas komponentes.

*Kioxia Holdings Corporation* akcijas tiek kotētas Tokijas fondu biržas galvenajā sarakstā. Uzņēmuma lielākie akcionāri (2024. gada 18. decembrī): *[[Toshiba]]* (30,51 %), *BCPE Pangea Cayman* ieguldījumu fondi (51,14 %; tajā apvienojušies uzņēmumi *[[SK Hynix]]*, *[[Apple]]*, *[[Dell]]* un *[[Seagate Technology]]*).

## Vēsture
2017. gada 20. septembrī uzņēmuma *Toshiba*, kas piedzīvoja lielus zaudējumus, padome apstiprināja vienošanos par 18 miljardiem ASV dolāru pārdot savu atmiņas mikroshēmu biznesu konsorcijam, ko vadīja ASV investīciju uzņēmums *[[Bain Capital]]* un kurā piedalījās uzņēmumi *[[Apple]]*, *[[Dell Technologies]]*, *[[Hoya Corporation]]*, *[[Kingston Technology]]*, *[[Seagate Technology]]* un *[[SK Hynix]]*. 2018. gada 1. jūnijā *NAND* zibatmiņas un pusvadītāju disku nodaļas pārdošana tika pabeigta, un atdalītais uzņēmums ieguva nosaukumu *Toshiba Memory Corporation*. 2019. gada 1. martā tas kļuva par jaundibinātā *Toshiba Memory Holdings Corporation* meitas uzņēmumu. *Toshiba* tajā paturēja 40,2 % kapitāldaļu.

2019. gada 30. augustā tika paraksta galīgā vienošanās par Taivānas elektronikas ražotāja *[[Lite-On]]* pusvadītāju disku biznesa iegādi par 165 miljoniem ASV dolāru; darījums tika pabeigts 2020. gada 1. jūlijā.
2019. gada 1. oktobrī *Toshiba Memory Holdings Corporation* tika pārdēvēts par *Kioxia Holdings Corporation*, un *Toshiba Memory Corporation* tika pārdēvēts par *Kioxia Corporation*. Šī pārdēvēšana ietvēra arī uzņēmumus, kas saistīti ar *Toshiba* pusvadītāju disku zīmolu *OCZ*.

Pēc gadiem ilgām sarežģītām un plašām sarunām, kurās piedalījās *Bain Capital*, *SK Inc.*, *Western Digital* un Japānas valdība, *Kioxia Holdings* veica sākotnējo publisko akciju piedāvājumu, un 2024. gadā 18. decembrī tā akcijas sāka kotēt Tokijas fondu biržas galvenajā sarakstā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Kioxia'' korporatīvā informācija
* ''Kioxia'' produktu informācija
Sirakjūsas Universitāte

**Sirakjūsas Universitāte** () ir privāta universitāte. Tā atrodas Sirakjūsā, Ņujorkas štatā. Sirakjūsas Universitāte tika dibināta 1870. gada 24. martā. Sirakjūsas Universitāti ir absolvējis 46. ASV prezidents Džo Baidens.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mazsalaca (stacija)

**Mazsalaca** bija dzelzceļa stacija dzelzceļa līnijā Rīga—Rūjiena starp Iģes un Idus pieturām. Stacija atradās Valmieras novada Mazsalacas pilsētā. Mūsdienās stacijas vietā nav saglabājušās nekādas būves.

## Vēsture
Staciju svinīgi atklāja 1937. gada 9. oktobrī, kad Rūjienas dzelzceļa līnijas būvi pabeidza līdz Mazsalacai. Sākumā pasažieriem ierīkoja nojumi un stacijas koka ēku, kuru Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā nopostīja vācu armija. 
Stacija atsāka darbu pēc dzelzceļa atjaunošanas 1977. gadā. 

Staciju slēdza pēc vilcienu apturēšanas dzelzceļa posmā Aloja-Rūjiena 1996. gadā. 2003. gadā demontēja dzelzceļa sliedes.

## Attēli

Dzelzceļa tilta būve pie Mazsalacas 1937.jpg|Dzelzceļa tilta būve pie Mazsalacas (1937)
Dzelzceļa atklāšana Mazsalacas stacijā 1937.jpg|Dzelzceļa atklāšana Mazsalacas stacijā (1937)
Pirmā vilciena sagaidīšana Mazsalacā 1937.jpg|Pirmā vilciena sagaidīšana Mazsalacā 1937. gada 9. oktobrī


## Atsauces

## Literatūra
* T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 189. lpp. 

## Ārējās saites

* Mazsalacas stacijas foto 1998.gadā
* Railwayz.info
Steel Aréna

**''Steel'' arēna — Košices Ladislava Trojāka stadions** () ir 2006. gadā atklāta ledus arēna Slovākijas austrumos, Košicē. Tiek izmantota ne tikai hokeja spēlēm, bet arī koncertiem un tamlīdzīgiem pasākumiem. Ledus arēnā mājas spēles aizvada hokeja komanda *[[HC Košice]]*. Arēna nosaukta Košicē dzimušā Ladislava Trojāka (*Ladislav Troják*, 1914—1948) vārdā, kurš ir pirmais slovāks, kurš Čehoslovākijas komandas sastāvā 1947. gadā kļuva par pasaules čempionu hokejā.

## Ārējās saites
* 
*
Muižas iela (Rīga)

**Muižas iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Imantā. Iela sākas no Jūrmalas gatves un stiepjas dienvidu virzienā izbeidzoties pret dzelzceļa līniju Rīga—Tukums (precīzāk — tai paralēlo veloceļu Rīga—Jūrmala). Tā ir 360 m gara, visā garumā klāta ar grants segumu.

Iela izveidota bijušās Anniņmuižas teritorijā, kuras vārdā nosaukta par Muižas ielu. Tā izvietota bijušajā muižas parkā, apbūve ir tikai gar vienu ielas pusi (tostarp bijušais Latvijas Universitātes Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultātes ēku komplekss, ko tā izmantoja pirms pārcelšanās uz Imantas 7. līniju).

Vēsturiski Muižas iela ir bijusi ceļš, kas šķērsojis dzelzceļa līniju Rīga—Tukums (pārbrauktuve), Apuzes ielas turpinājums.

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
Predjamas pils

**Predjamas pils** () ir 13. gadsimtā celta pils Slovēnijas rietumos, 9 kilometrus uz ziemeļrietumiem no Postojnas alas. Pils izbūvēta alas priekšā, tādējādi nodrošinot slepenu izeju no pils aplenkuma gadījumā. 15. gadsimtā pils tika aplenkta un nopostīta, jo tā bija kļuvusi par pazīstamā laupītājbarona Predjamas Erasma rezidenci. 1511. gadā pils tika atjaunota, tomēr tika nopostīta zemestrīcē. Pašreizējais pils izskats ir no 1570. gada. Pēdējie pils īpašnieki bija Vindišgreci. Pēc Otrā pasaules kara pils tika nacionalizēta.

## Attēlu galerija

Predjama_Castle_cave.jpg|Predjamas pils ala
Predjama_Castle_-_Knights'_Hall_2.jpg|Ēdamzāle
Château de Predjama.png
VillagePredjama.jpg|Skats uz Predjamas ciemu no pils
Prehod21.JPG
PREDJAMAS PILS IEROČU EKSPOZĪCIJA.jpg|Predjamas pils bruņu un ieroču ekspozīcija 2023. gads


## Ārējās saites

* Predjama Castle. Postojna Cave.
* Virtual panoramas of Predjama castle . Burger.si.
Bidasoa

**Bidasoa** (, , ) ir 66 kilometrus gara upe Spānijā un Francijā.

Izteka Rietumpirenejos. Iesākumā tek rietumu virzienā, bet pie Santestebanas pagriežas uz ziemeļiem. Pēdējos 15 kilometrus veido Spānijas - Francijas robežu. Pie upes ieteces jūrā Irunas (Spānijas pusē) un Andājas pilsētas (Francijas pusē). Upes vidū atrodas Fazānu sala, uz kuras 1659. gadā tika noslēgts Pireneju miera līgums. Fazānu sala ir Francijas un Spānijas kopējā pārvaldījumā.

## Ārējās saites
Dalelvena

**Dalelvena** () ir 220 kilometrus gara upe Zviedrijas centrālajā daļā.

Izveidojas, pie Jurosas satekot vairāk nekā 300 kilometrus garajām Osterdalelvenai un Vesterdalelvenai. Tek austrumu virzienā. Vēsturiski ievērojama plostošanas upe. Upes krastos Burlenges pilsēta.

## Ārējās saites
Muižas iela

**Muižas iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Muižas iela — iela Daugavpilī;
** Muižas iela — iela Jēkabpilī;
** Muižas iela — iela Jūrmalā;
** Muižas iela — iela Rīgā.

* iela novada pilsētās:
** Muižas iela — iela Ādažu novada Ādažos;
** Muižas iela — iela Cēsu novada Cēsīs;
** Muižas iela — iela Ogres novada Lielvārdē;
** Muižas iela — iela Valmieras novada Mazsalacā;
** Muižas iela — iela Saulkrastu novada Saulkrastos.

* iela novada apdzīvotās vietās:
** Muižas iela — iela Augšdaugavas novada Skrudalienas pagasta Šengeidā;
** Muižas iela — iela Bauskas novada Svitenes pagasta Svitenē;
** Muižas iela — iela Cēsu novada Drabešu pagasta Meijermuižā;
** Muižas iela — iela Cēsu novada Priekuļu pagasta Priekuļos;
** Muižas iela — iela Dienvidkurzemes novada Dunikas pagasta Ječos;
** Muižas iela — iela Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagasta Cimdeniekos;
** Muižas iela — iela Jelgavas novada Cenu pagasta Tetelē;
** Muižas iela — iela Krāslavas novada Robežnieku pagasta Robežniekos;
** Muižas iela — iela Limbažu novada Liepupes pagasta Liepupē;
** Muižas iela — iela Madonas novada Murmastienes pagasta Murmastienē;
** Muižas iela — iela Limbažu novada Salacgrīvas pagasta Lāņos;
** Muižas iela — iela Ludzas novada Ciblas pagasta Ciblā;
** Muižas iela — iela Ludzas novada Malnavas pagasta Malnavā;
** Muižas iela — iela Ogres novada Tīnūžu pagasta Kancersilos;
** Muižas iela — iela Ropažu novada Garkalnes pagasta Bukultos;
** Muižas iela — iela Ropažu novada Stopiņu pagasta Līčos;
** Muižas iela — iela Saldus novada Jaunlutriņu pagasta Jaunlutriņos.
.
Horezu klosteris

**Horezu klosteris** () ir 17. gadsimta beigās celts Rumānijas pareizticīgās baznīcas klosteris Rumānijas Valahijas novadā. To 1693. gadā cēlis Valahijas hospodars Konstantīns Brinkovjanu. Tas celts Brinkovjanu jeb Valahijas renesanses stilā un saglabājis savu veidolu arī mūsdienās. 1993. gadā klosteris tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.


Horezu_bis_man_SV.jpg|Klostera baznīca
ManastireaHorezuVL_(51).jpg
Horezu3.JPG
ManastireaHorezuVL_(30).jpg
ManastireaHorezuVL_(29).jpg
2_-_panoramio_-_eug.sim.jpg


## Ārējās saites
*
Kantoris 04

**"Kantoris 04"** (saīsināti **"K—04"**) ir latviešu šlāgermūzikas grupa, kas ir dibināta 1989. gadā Valmierā. Tās sastāvā ir dziedātājs Harijs Joniškāns, taustiņinstrumentālists Armands Trambickis, basģitārists Aivars Jakubovičs un bundzinieks Igors Vītols.

## Vēsture
"Kantoris 04" izveidota 1989. gadā Valmierā, apvienojot mūziķus no grupām "Saime", "Pieci" un "Otrā puse". Tās nosaukums radies sākotnējās mēģinājumu atrašanās vietas dēļ: pirmie mēģinājumi notikuši Valmieras gāzes kantorī, savukārt gāzes avārijas telefons bija 04, un grupā ir četri dalībnieki.

Sākotnēji grupa spēlēja producenta piedāvātus vācu šlāgerus, kas bija nekvalitatīvi iztulkoti, tāpēc H. Joniškāns dziesmu tekstus pārveidoja veiksmīgāk. 20. gadsimta 90. gados grupa pārsvarā spēlēja populāras melodijas, bet patlaban skaņdarbus sacer paši.

1998. gadā grupa tika nominēta Latvijas mūzikas ierakstu gada balvai kategorijā "Šlāgeru mūzikas albums" (1997).

Grupas dalībniekiem mūzika nav pamatdarbs: H. Joniškāns strādā par būvdarbu vadītāju, A.Trambickis ikdienā ir Valmieras kultūras nama tehniķis, A. Jakubovičs — celtnieks, bet I. Vītols — skaņu režisors. 

## Dalībnieki

* Harijs Joniškāns — balss
* Armands Trambickis — taustiņinstrumenti
* Aivars Jakubovičs — basģitāra
* Igors Vītols — bungas

## Atsauces
Kurzemes un Sāmsalas bīskapija

thumb|Kurzemes un Sāmsalas bīskapija (brūnā krāsā) Dānijas kontrolē.
thumb|250px|Kurzemes un Sāmsalas bīskapa ģerbonis (1554).
**Kurzemes un Sāmsalas bīskapija** bija īslaicīgi pastāvējusi Livonijas Konfederācijas valsts (1542—1560), kurā bīskapa Johana Minhauzena valdīšanas laikā apvienojās Kurzemes bīskapija un Sāmsalas-Vīkas bīskapija un viņš kļuva par šo zemju bīskapu ().

## Vēsture
1540. gadā Johanu Minhauzenu ievēlēja par Kurzemes bīskapu, bet 1542. gadā par Sāmsalas-Vīkas bīskapu. Viņa valdīšanas laikā Kurzemē sāka ieceļot ebreji.
1557. gadā viņš iecēla savu brāli Kristapu Minhauzenu par Sāmsalas-Vīkas fogtu. Pēc Livonijas kara sākuma 1558. gadā viņš nolēma pārdot savas bīskapijas Dānijas karalim.

1559. gadā Dānijas karalis Frederiks II no Kurzemes un Sāmsalas-Vīkas bīskapa Johana IV nopirka viņa tiesības uz Sāmsalu un tagadējo Lēnes apriņķi, bet pēc tam 1560. gada maijā no koadjutora Ulriha Bēra, kuram saskaņā ar kanoniskajām tiesībām pēc bīskapa nāves vai atteikšanās būtu jākļūst par jauno Kurzemes bīskapu, atpirka arī Kurzemes bīskapa tiesības par labu savam jaunākajam brālim Magnusam (*Magnus Herzog von Holstein*). 1559. gada septembrī Kristaps Minhauzens noslēdza vienošanos ar dāņu karali Frederiku II par viņa brāļa Johana atteikšanos bīskapa amata par labu Dānijai.
Cambridge University Press

***Cambridge University Press*** ir karaļa Henrija VIII 1534. gadā dibināta Kembridžas Universitātes izdevniecība un tā ir vecākā universitātes izdevniecība pasaulē. Izdod gan zinātnisko, gan izglītojošo literatūru. Izdevniecības pārstāvniecības atrodas vairāk nekā 40 valstīs, pārstāv vairāk nekā 50 000 autoru no vairāk nekā 100 valstīm.

## Ārējās saites

*
Kazaņas kremlis

**Kazaņas kremlis** (, ) ir vēsturisks nocietināts celtņu komplekss, kas atrodas Krievijas Tatarstānas galvaspilsētas Kazaņas centrā pie Kazankas upes ieteces Volgā un viens no pilsētas simboliem. Kazaņas kremlis 2000. gadā tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Tatarstānas prezidenta oficiālā rezidence.

Kazaņas kremļa dibināšānas gads nav zināms. No 12. gadsimta Kazaņas kremlis bija Volgas Bulgārijas cietoksnis. No 1445. līdz 1552. gadam Kazaņas hanistes galvaspilsēta. Tika nopostīta 1552. gadā, kad Ivans Bargais iekļāva Kazaņas hanisti Krievijas caristes sastāvā. Kazaņas kremlis tika atjaunots, iesaistot Pleskavas būvmeistarus. Gadsimtu gaitā Kazaņas kremlis papildinājās ar vairākām celtnēm, tostarp 18. gadsimtā tika uzcelts Sejembikes tornis (*Сөембикә манарасы*), bet 21. gadsimtā - Kolšerifas mošeja (*"Кол Шәриф" мәчете*).


Kazan_Kremlin_-_panoramio_(6).jpg|Kazaņas kremlis no putna lidojuma
Kazan_Kremlin_Soyembika_Tower_08-2016_img1.jpg|Sejembikes tornis
Kazan_Kremlin_Qolsharif_Mosque_08-2016_img2.jpg|Kulšarifa klosteris
Kazan_Kremlin_Presidential_Palace_08-2016.jpg|Tatarstānas prezidenta pils
Могилы_казанских_ханов_в_Кремле;_2009.jpg|Kazaņas hanu mauzoleja drupas


## Ārējās saites

*Kazaņas kremļa muzeja mājaslapa
Lerijs Kings

**Lerijs Kings** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu televīzijas sarunu šovu vadītājs un radio ētera balss, kura darbi ir apbalvoti ar divām Pībodija balvām, ''Emmy balvu un desmit Cable ACE balvām.

Kings savu karjeru uzsāka 1950.—1960. gados kā Floridas vietējais žurnālists un radio intervētājs, bet plašu atpazīstamību ieguva sākot ar 1978. gadu kā radio raidījuma *[[Larry King Show|The Larry King Show]]* vadītājs. 25 gadus no 1985. gada līdz 2010. gadam, kad devās pensijā, Kings vadīja vēlo televīzijas interviju raidījumu *[[Larry King Live]]* kanālā CNN. No 2012. gada līdz 2020. gadam kanālos *[[Hulu]]*, *[[Ora TV]]* un *[[RT America]]* bija redzama viņa vadītais raidījums *[[Larry King Now]]*. Tajos pašos kanālos no 2013. gada līdz pat savai nāvei 2021. gadā viņš vadīja iknedēļās politisko sarunu raidījumu *[[Politicking with Larry King]]*.

Viņš bija astoņas reizes precējies (divas reizes ar Alinu Eikinu), un viņam bija pieci bērni.

Pēdējā dzīves posmā pārcieta vairākas sirdstriekas. 2017. gadā Kingam tika diagnosticēts plaušu vēzis un veikta ķirurģiska operācija. 2021. gada janvārī viņš tika hospitalizēts ar COVID-19, un 23. janvārī, 87 gadu vecumā viņš nomira Losandželosas slimnīcā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ļena-Nordenšelda

**Starptautiskā bioloģiskā stacija «Ļena-Nordenšelda»** () ir Krievijas polārā pētniecības stacija Arktikā. Izvietojusies Ļenas upes deltā Bikovas attekas labajā krastā 80 km uz ziemeļrietumiem no Tiksi Ustjļenas dabas rezervāta teritorijā. Administratīvi ietilpst Sahas Republikas Bulunas ulusā. Nosaukta par godu zviedru Arktikas pētniekam Ādolfam Ērikam Nordenšeldam.

## Vēsture
Stacija ierīkota saskaņā ar 1993. gada novembrī Stokholmā parakstīto memorandu starp Sahas Republikas valdību un Pasaules Dabas Fondu (WWF). Kopējie stacijas ierīkošanas izdevumi bija ap 500 tūkstošiem USD; 80% finansējuma piešķīra Sahas Republika, 20% — WWF. Staciju atklāja 1995. gada 22. jūlijā, atklāšanā piedalījās Sahas Republikas pirmais prezidents Mihails Nikolajevs un WWF priekšsēdētājs princis Filips.

Stacijas galvenās ēkas kopējā platība ir 350 m², tajā ir konferenču zāle, laboratorija, 7 viesu istabas, noliktava, ēdnīca, virtuve. Stacijas kompleksā ietilpst vēl piecas ēkas: pirts, katlu māja, garāža, apkalpojošā personāla māja, elektrostacija. Stacijā nav sava zinātniskā personāla — zinātnisko darbu koordinē direktora vietnieks.

## Zinātniskā darbība
Galvenie pētījumu virzieni ir Ļenas deltas daudzveidīgā dzīvnieku un augu valsts. Cita starpā stacijas apkārtnē mīt introducēto muskusvēršu populācija. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* What is IPY-ARCTIC PREDATORS?
Druca

**Druca** () jeb **Druta** () ir 295 kilometrus gara upe Dņepras labā krasta pieteka Baltkrievijā.

Izteka Talačinas rajonā. Tek dienvidu virzienā. Ietek Dņeprā pie Rahačovas. Bez Rahačovas pie upes atrodas Talačina.

## Ārējās saites
Kipras Universitāte

**Kipras Universitāte** (, ) ir 1989. gadā dibināta publiska pētniecības universitāte Kipras galvaspilsētā Nikosijā.

Pirmie studenti tika uzņemti 1992. gadā. Kaut arī oficiāli universitāte ir divvalodīga (grieķu un turku valodā), lielākā daļa tās studentu ir grieķvalodīgie. Universitātē ir 8 fakultātes. Universitātes bijušo un esošo pasniedzēju un studentu vidū ir Nobela prēmijas laureāts, ekonomists Kristofers Pisaridess (Χριστόφορος Αντωνίου Πισσαρίδης) un dziedātāja Marija Elena Kirjaku.

## Ārējās norādes

*
Falstera

**Falstera** () ir 486,2 km² liela sala Dānijas dienvidaustrumos. Administratīvi ietilpst Zēlandes reģionā. Lielākā apdzīvotā vieta - Nikēbingfalstera (*Nykøbing Falster*). Falstera ar tiltiem savienota ar Lollandi rietumos un Zēlandi ziemeļos. Falsteras dienvidos pie Gedseras pilsētas ir Dānijas tālākais dienvidu punkts.

## Ārējās saites
Spulle

**Spulle** ir Cenas kreisā krasta pieteka Olaines un Jelgavas novados.

Izteka — uz dienvidiem no Cenas tīreļa. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā mežainā apvidū. Ietek Cenā augšpus Glūdām.

## Attēlu galerija

Spulle river (1).jpg
Spulle river (3).jpg


## Atsauces
Vecā Jāņupe

**Vecā Jāņupe**  ir Baložu kanāla kreisā krasta pieteka Olaines un Jelgavas novados.

Ūdens tecēšanas virziens nenoteikts. Izteka no Ežupes. Tek rietumu virzienā, dažkārt pretēji. Lielākās pietekas  - Mellupe, Vecā Ežupe. Ietek Baložu grāvī uz ziemeļaustrumiem no Glites kapiem. Upi šķērso valsts autoceļš V12 (Jāņupe – Mežsētas – Zīles). Tās krastos atrodas Jāņupe.

## Atsauces
Zaigu grāvis

**Zaigu grāvis** ir Iecavas labā krasta pieteka Jelgavas novadā.

Izteka - pie Būdukalna tīreļa. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Iecavā pie Līču mājām.

## Atsauces
Psela

**Psela** () vai **Psjola** () ir 717 kilometrus gara Dņepras kreisā krasta pieteka Krievijā un Ukrainā.

Izteka Krievijā: Belgorodas apgabalā, Prohorovkas rajonā. Tek dienvidrietumu virzienā. Lejtecē 502 kilometrus tek pa Ukrainas teritoriju. Ietek Dņeprā lejpus Kremenčukas. Upes krastos atrodas Obojaņa, Sumi, Hadjača.

## Ārējās saites
Mihails Jermolajevs

**Mihails Jermolajevs** (; 1881—1919) bija vecticībnieku sabiedriskais darbinieks. Krievijas Impērijas Valsts Domes 3. sasaukuma deputāts. Vecticībnieku kopienas padomes priekšsēdētājs

## Dzīvesgājums
Dzimis  (pēc vecā stila) Daugavpils apriņķa Meļņicas sādžā zemnieka Kondratija Jermolajeva ģimenē.
Mācījās Daugavpils pilsētas skolā, tad strādāja par Daugavpils stacijas telegrāfistu (1898—1902).
Līdztekus nodarbojās ar lauksaimniecību, bija kredītsabiedrības goda pilnvarnieks un Krievu tautas savienības (*Союз русского народа*) Daugavpils nodaļas dibinātājs.

1907. gadā viņu ievēlēja par III. sasaukuma Krievijas Impērijas Valsts Domes locekli no Vitebskas guberņas. Viņš bija vecticībnieku lietu komisijas sekretāra vietnieks, kā arī vairāku komisiju loceklis.
1908. gadā viņš Maskavā piedalījās 1. Viskrievijas kristiešu kongresā kā goda biedrs.

Pēc Februāra revolūcijas Jermolajevs 1917. gada augustā piedalījās Valsts konferencē (*Государственное совещание*) Maskavā.
1919. gada 27. martā lielinieki viņu Daugavpilī arestēja kopā ar 40 cilvēkiem. Pēc arestantu apšaušanas Daugavpils cietokšņa tuvumā viegli ievainotajam Jermolajevam izdevies atgriezties pilsētā, kur viņu atrada un nošāva.

## Atsauces
Braslavas apriņķis

thumb|200px|Braslavas apriņķis Viļņas vojevodistes kartē.
**Braslavas apriņķis** () bija Polijas Otrās republikas teritoriāla vienība, ko izveidoja Poļu-padomju kara laikā 1919. gada 31. oktobrī poļu karaspēka ieņemtajās Kauņas guberņas un Kurzemes guberņas teritorijās. 1919. gadā pirmais apriņķa vecākais bija Latgales muižnieks Bogdans Šahno.  
1920. gada jūlijā sešus bijušos Ilūkstes apriņķa pagastus (1,5 tūkstošus km²) atdalīja no Braslavas apriņķa un atkal iekļāva Latvijā.   

1922. gadā Braslavas apriņķi iekļāva Viļņas apgabalā izveidotās un starptautiski neatzītās Viduslietuvas Republikas, tad Viļņas Zemes sastāvā. 1926. gada 1. janvārī Braslavas apriņķim pievienoja 8 gminas no Dzisnas apriņķa, 20. janvārī Braslavas apriņķi iekļāva jaunizveidotās Viļņas vojevodistes sastāvā.
Pēc Polijas kampaņas 1939. gadā to pievienoja Baltkrievijas PSR un 1940. gadā pārdēvēja par Braslavas rajonu.

## Gminas (pagasti )
thumb|200px|Braslavas apriņķa gminas. Tumšāka krāsa nozīmē lielāku poļu minoritātes īpatsvaru (1929).
* Braslavas gmina (*Brasław*)
* Drūkšu gmina (*Dryświaty, Drūkšiai, Дрысвяты*)
* Opsas gmina (*Opsa, Apsas, Опса*)
* Pļusu gmina (*Plusy, Pliusos, Плюсы*)
* Rimšes gmina (*Rymszany, Rimšė, Рымшаны*)
* Slobodku gmina (*Słobódka, Slabada, Слабодка*)
* Smalvas gmina (*Smołwy, Smalvos, Смолвы*)
* Vidžu gmina (*Widze, Vidžiai, Відзы*)

### No Dzisnas apriņķa pievienotās gminas (1926)
* Bainas gmina (*Bohiń, Baina, Богіна*)
* Jodu gmina (*Jody, Jodai, Ёды*)
* Jaunpagasta gmina (*Nowy Pohost, Новы Пагост*)
* Perebrodjes gmina (*Przebrodzie,  Пераброддзе*)
* Drujas gmina (*Drujsk, Друя*)
* Mjoru gmina (*Miory, Miorai, Мёры*)
* Leonpoles gmina (*Leonpol, Лявонпаль*)
* Čeresu gmina (*Czerez, Čeresai, Чарасы*)

## Atsauces
Ārupīte (Raunas pieteka)

**Ārupīte** ir aptuveni 8 km gara Raunas kreisā krasta pieteka. Tās izteka atrodas aptuveni 1,3 km uz rietumiem no Raunas pagasta Klinčiem. Ārupīti raksturo aizauguši krasti un vairāki strauji līkumi. Tās dziļums reti kur pārsniedz pusmetru.

## Upes raksturojums
thumb|Ārupītes aizaugušie krasti posmā pie Spāriņiem
Ārupītes iztekas sākumā lielu palu laikā tā var īslaicīgi pārtapt nelielos dīķos. Pie Smurģiem Ārupīte izveido pastāvīgu dīķi, no kura tā iztek uz Ziemeļiem. Ziemeļu virzienā tā tek gandrīz visā savā garumā līdz pat ietekai Raunā. No šosejas pie Spāriņiem aptuveni 2 km garumā upe abos krastos ir ļoti aizaugusi ar kokiem un krūmiem, starp kuriem pārvietoties var būt sevišķi apgrūtinoši. Tālāk, aptuveni 200m garumā tās krasti kļūst nedaudz stāvāki, kreisajā krastā pļavai nomainot meža ainavu. No Stūķiem līdz pat upes ieteikai tās krasti atkal ir izteikti aizauguši ar krūmiem un kokiem, vairākās vietas veidojas īsi atzari un ūdenskrājumi. Ārupītes ieteka Raunā ir purvaina, tai ir grūti piekļūt un saskatīt, skatoties no Raunas labā krasta.

## Galerija

Attēls:Ārupīte 1.jpg|Ārupīte pie Spāriņiem
Attēls:Ārupīte 2.jpg|Viens no Ārupītes daudzajiem nelielajiem ūdenskritumiem
Attēls:Ārupīte 3.jpg|Ārupītes pētnieks Reinis Ozolkāja ekspedīcijā pie Ārupītes
Bogdans Šahno

**Bogdans Šahno** (, 1868—1955) bija Latvijas poļu izcelsmes jurists un sabiedriskais darbinieks, Krievijas Impērijas Valsts Domes I sasaukuma deputāts no Vitebskas guberņas.

## Dzīvesgājums
thumb|left|200px|Juzefovas muižas kungu māja.

Dzimis 1868. gada 14. oktobrī Juzefovas muižas īpašnieka Broņislava Šahno ģimenē.
Pēc mācībām ģimnāzijā studēja Tērbatas Universitātes Juridiskajā fakultātē, 1887. gadā iestājās Tērbatas poļu studentu korporācijā *Polonia*.
Kopā ar jaunāko brāli Marianu Šahno (1870—1923) ieguva savā īpašumā Juzefovas un Hoftenbergas muižas. Ap 1900. — 1901. gadu vēlīnā historicisma stilā uzcēla jaunu Juzefovas muižas ēku pēc arhitekta Vilhelma Neimaņa projekta, bet viņa brālis Marians Šahno uzcēla Hoftenbergas muižas kungu māju. Nodarbojās ar zemkopību, vairākkārt saņēma augstākos apbalvojumus lauksaimniecības izstādēs.
1903. gadā Bogdanu Šahno ievēlēja par Daugavpils apriņķa zemstes deputātu. 1904. gadā viņš kļuva par Vitebskas guberņas lauku īpašnieku biedrības goda biedru.

1906. gada 26. martā Vitebskas guberņas muižnieki viņu ievēlēja par Krievijas Impērijas Valsts Domes deputātu, darbojās Rietumu nomaļu frakcijā. Pēc Valsts domes atlaišanas atgriezās no Pēterpils savā lauku īpašumā.

Pēc Pirmā pasaules kara 1919. gadā neilgi bija Braslavas apriņķa vecākais.
Pēc 1922. gada dzīvoja Viļņā, bija Latgales zemes īpašnieku savienības priekšsēdētājs, filistru biedrības *Koło Filistrów* priekšsēdētāja vietnieks, Viļņas *Ziemski Bank* viceprezidents.
Miris 1955. gada 13. decembrī Lodzā.

## Atsauces
Amorieši

**Amorieši**, arī **amonieši** () bija semītu grupas valodā runājoša nomadu cilšu grupa, kas 24.—16. gadsimtā p.m.ē. dzīvoja Sīrijas un Mezopotāmijas stepēs. Pamazām pārgāja uz vietsēžu dzīvesveidu Akadas pakļautībā. Ap 2024. gadu p.m.ē. kopā ar elamiešiem sagrāva Ūras III dinastijas valsti, bet ap 1894. gadu p.m.ē. ņēma dalību Babilonijas valsts izveidē. 14.—1. gadsimtā p.m.ē. bija izveidojuši Amonas valsti pašreizējās Jordānijas ziemeļdaļā austrumos no Jordānas upes. Tagadējās Jordānijas galvaspilsētas Ammānas vietā atradās amoriešu galvaspilsēta Raba jeb Rabatamona.

Apdzīvoja mūsdienu Sīrijas, Jordānijas un Palestīnas zemes līdz 11. gadsimtam, kad viņus pakāpeniski asimilēja senebreji. Daudzas ziņas par amoriešiem nāk no senebreju svētajiem rakstiem — Vecās Derības, kurā minēts, ka amorieši pielūguši dievu Milkomu un/vai Molohu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tiksi (polārstacija)

**Hidrometeoroloģiskā observatorija «Tiksi»** () ir Krievijas polārā hidrometeoroloģiskā stacija Arktikā. Izvietojusies Laptevu jūras Tiksi līča piekrastē, Tiksi pilsētciemata teritorijā Poļarkas rajonā. Administratīvi ietilpst Sahas Republikas Bulunas ulusā.

## Vēsture
thumb|left|Starptautiskās klimata monitorēšanas stacijas tīrā gaisa paviljons
Stacija tika izveidota 1932. gadā 2. Starptautiskā polārā gada programmas ietvaros. 5. augustā ar tvaikoni *Ļena* Tiksi līcī tika nogādāts personāls un nepieciešamais aprīkojums stacijas izbūvei. Kā stacijas būves vieta tika izvēlēts nelielais Sogo līcis Tiksi līča dienvidu daļā. Stacijas pirmās kārtas izbūve tika paveikta jau 12. augustā, kad tika nosūtīti pirmie meteoroloģiskie ziņojumi. Pirmais stacijas **Buhta Tiksi** (*Бухта Тикси*) vadītājs bija ģeologs Jevgēņijs Freibergs. Sākotnējo stacijas novērojumu programmā ietilpa meteoroloģiskie, hidroloģiskie, radioloģiskie un polārblāzmas novērojumi.

1936. gadā uz meteostacijas bāzes tiek izveidota Arktiskā zinātniski pētnieciskā observatorija (*Арктическая научно-исследовательская обсерватория*, ANIO) ar meteoroloģijas, aeroloģijas, hidroloģijas un laika prognožu nodaļām. Vienlaicīgi līdzās meteostacijai izveidotas Jakutijas ģeofiziskās observatorijas magnētisma, jonosfēras un mūžīgā sasaluma laboratorijas. 1957. gadā izveidots Tiksi reģionālais radiometeoroloģiskais centrs, kas apkopo informāciju no 30 Ziemeļjakutijas meteostacijām. Tajā pašā gadā līdzās meteostacijai tika sākti novērojumi Starptautiskā ģeofizikas gada programmas ietvaros. 1962. gadā jonosfēras nodaļa tika atdalīta no observatorijas, pārcelta uz SĢG poligonu dienvidrietumos no Tiksi un  pārdēvēta par Tiksi Polāro ģeokosmofizisko observatoriju. 1964. gadā ANIO un radiometeoroloģiskais centrs tiek apvienoti un stacijai piešķirts hidrometeoroloģiskās observatorijas statuss. 1967. gadā stacijā izveido hidroķīmijas un hidrobioloģijas laboratoriju.

Sakarā ar stacijas līdzdalību 3. Starptautiskā polārā gada (2007-2009) programmā, tajā veikta būtiska renovācija. Uzbūvēta jauna meteostacijas ēka (2009), 20 m augsts atmosfēras apakšējo slāņu zondēšanas tornis (2010) un tīrā gaisa paviljons (2011). Pēdējās divas struktūras veido Starptautisko klimata monitorēšanas observatoriju un uzbūvētas 1,5&nbsp;km uz ziemeļiem no galvenās meteostacijas ēkas. Šī observatorija pētījumus veic sadarbībā ar ASV Nacionālo Okeāna un atmosfēras administrāciju un Somijas meteoroloģijas institūtu un tie iekļauti Starptautiskajā Arktiskajā atmosfēras novērojumu sistēmā (IASOA).

## Atsauces

## Ārējās saites
* СОВЕТСКИЙ ПОЛЯРНИК. Полярная станция Тикси.
Sauleskalns (paugurs)

**Sauleskalns** ir 211 metrus augsts Latgales augstienes paugurs Krāslavas novada Kombuļu pagasta ziemeļu daļā. Ietilpst Drīdža ezera dabas parkā. 
Paugura relatīvais augstums apmēram 60 m. 

## Izklaides objekta būves plāni
Netālu esošajos Kombuļos atrodas pamesta tūristu bāze ”Sauleskalns”.  2006. gada pavasarī tās ēkas un zemi 20 ha platībā iegādājās Rīgas uzņēmējs Armands Plinte, kurš bija iecerējis Sauleskalnā dažu gadu laikā izveidot 700 metrus garu slēpošanas trasi ar diviem pacēlājiem.
Vienā no kādreizējām dzīvojamām mājām plānoja veidot viesnīcu ar 50 vietām un kafejnīcu.
Vēlāk Dridža ezera krastā plānoja celt SPA centru.

## Atsauces
Pustoška (nozīmju atdalīšana)

**Pustoška** var būt:
* apdzīvotas vietas Latvijā:
** Pustoška — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Laucesas pagastā;
** Pustoška — apdzīvota vieta Ludzas novada Goliševas pagastā;
** Pustoška — apdzīvota vieta Ludzas novada Pildas pagastā;
** Pustoška — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Audriņu pagastā;
** Pustoška — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Griškānu pagastā;
** Pustoška — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Lūznavas pagastā;
** Pustoška — bijušā ciema vieta Krāslavas novada Ezernieku pagastā;
** Smoļsku Lauderu pagastā cits nosaukums;

* apdzīvotas vietas Krievijā:
** Pustoška — pilsēta Pleskavas apgabala Pustoškas rajonā.

## Skatīt arī
* Pustoškas
* Pustoškas ezers
* Pustoškas rajons
* Pustoški
Pazareva

**Pazareva** ir ciems bez iedzīvotājiem Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā  no pagasta centra Sprūževas,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas. Pēc Valsts zemes dienesta datiem Pazarevā atrodas divas viensētas.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 21 cilvēku.
## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Tiksi (observatorija)

**Polārā ģeokosmofiziskā observatorija «Tiksi»** () ir Krievijas polārā pētniecības stacija Arktikā. Izvietojusies Sahas Republikas (Jakutijas) ziemeļos Tiksi pilsētciemata teritorijā 6 km uz dienvidrietumiem no tās centra. Administratīvi ietilpst Bulunas ulusā. Observatorija pieder Krievijas zinātņu akadēmijas Sibīrijas nodaļas Jakutijas zinātniskā centra Jurija Šafera Kosmofizisko pētījumu un aeronomijas institūtam.

## Vēsture
1957. gadā Starptautiskā ģeofizikas gada (SĢG) programmas ietvaros uz Tiksi reģionālā radiometeoroloģiskā centra bāzes tika sākti ģeofiziskie novērojumi. 1961. gadā ģeofizisko pētījumu programma tika nodota Krievijas zinātņu akadēmijas paspārnē, pārcelta uz SĢG poligonu dienvidrietumos no Tiksi un  pārdēvēta par **Polāro ģeokosmofizisko observatoriju**. Observatorijas administrācija izvietojusies Tiksi ciematā, bet pētniecības infrastruktūra atrodas 6 km uz dienvidrietumiem no ciemata pie Suonannahas upes.

## Zinātniskie pētījumi
Observatorija paredzēta nepārtrauktu ģeofizisko novērojumu veikšanai ģeomagnētiskā laika variācijās, jonosfēras raksturlielumos, polārblāzmas pētījumos un kosmiskā starojuma intensitātē. Jonosfēras pētījumiem veic ģeofizisko raķešu palaišanu.

## Atsauces
Tiksi (nozīmju atdalīšana)

**Tiksi** var būt:
* Tiksi — pilsētciemats Krievijas ziemeļos
* Polārā ģeokosmofiziskā observatorija «Tiksi»
* Hidrometeoroloģiskā observatorija «Tiksi»
* Tiksi līcis
Amanda Gormana

**Amanda Gormana** (; dzimusi 1998. gadā) ir amerikāņu dzejniece un aktīviste. Viņas darbi koncentrējas uz apspiešanas, feminisma, rasu un marginalizācijas jautājumiem, kā arī uz Āfrikas diasporu. Gormana bija pirmā, kas saņēma ASV Nacionālo jauniešu dzejas balvu. Viņa 2015. gadā izdeva dzejas grāmatu *The One for Whom Food Is Not Enough*. 2021. gadā viņa ASV prezidenta Džo Baidena inaugurācijā deklamēja savu dzejoli *The Hill We Climb*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Troilus luridus

***Troilus luridus*** ir plēsīga vairogblakšu suga.

## Izplatība
Vairogblakts *Troilus luridus* ir izplatīta Eirāzijā, kur Eiropā sastopama meža zonās, tai skaitā Krimā un Kaukāzā, un uz austrumiem līdz Habarovskas un Piejūras novadiem, Sahalīnai un Kuriļu salām.

## Apraksts
*Troilus luridus* pieauguša īpatņa ķermeņa garums ir 10—13.5 mm. Ķermenis pelēcīgā vai brūnā krāsā, ar melniem punktiem; galva un pronotuma priekšējā daļa ar metālisku spīdumu. Uz ūsu priekšpēdējā segmenta ir dzeltens distālais gals. Kājas brūnas. Skutelums bez oranžā gala.

## Ekoloģija
Apdzīvo mežus, parasti izvēlas mitrākas vietas. Pavada laiku uz dažādiem skujkokiem un lapu kokiem, biežāk uz blīgznas un baltalkšņa, reti uz krūmiem. Mātītes dēj olas uz koku lapām vai skujām vasaras sākumā. Pirmās attīstības stadijas nimfas attīstās grupās un ir augēdāji, kas barojas ar lapām un skujām. Nākamās stadijas nimfas kļūst plēsīgas un barojas ar kukaiņiem, galvenokārt ar zvīņspārņu kāpuriem.

Gadā attīstās viena paaudze. Jaunie pieaugušie sastopami jau no jūlija. Pārziemo pieaugušas blaktis.

### Blakts parazīti
*Troilus luridus* vairogblakts siekalās, siekalu dziedzeros un hemolimfā var būt sastopami vienšūnu protisti *[[Phytomonas nordicus]]* no *[[Trypanosomatidae]]* dzimtas. *Phytomonas nordicus* ir *Troilus luridus* parazīts, kas, nokļūstot blakts kuņģa zarnu traktā, ietekmē trīs orgānu grupas: zarnas, hemolimfu un siekalu dziedzerus, kuros veido savu subpopulāciju, kas atšķirsies ar attīstīšanās stadiju morfoloģiju un vairošanās iespējām. Zarnu subpopulācija lokalizējas zarnu spraugā. *Troilus luridus* zarnās notiek *Phytomonas nordicus* migrācijas ceļu sadalīšanās. Viena daļa parazītu aiziet zarnu aizmugurējās sadaļās, kur notiek endomastigotu veidošanās. Cita daļa iekļūst hemolimfā. Pēc savas būtības hemolimfas invāzija ir kā tranzitorā attīstīšanas stadija *Phytomonas nordicus* ceļā uz siekalu dziedzeriem.

## Aizsardzība
Krievijā Samaras apgabalā šī suga ir ierakstīta reģionālā Sarkanā grāmatā I aizsardzības statusā, kā suga uz izmiršanas robežas. Samāras apgabals iekļūst sugas areāla dienvidu robežā. Sugas limitējošie faktori ir dzīvesvietas iznīcināšana un to degradācija sauso koku izciršanas un ķīmisko inžu izmantošanas dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tomass Ko

**Tomass Ko** (; dzimis , miris ) bija britu ūdenspolo spēlētājs, 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja zelta medaļu ūdenspolo turnīrā. Viņš bija Osbornas peldēšanas kluba biedrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tomass Ko (SOK profils) 
* Tomass Ko (Olympedia profils) 
* Tomass Ko (Sports Reference profils)