open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gustavs fon Gižickis

**Gustavs fon Gižickis** (; dzimis , miris ) bija vācu komponists un mūzikas skolotājs, Rīgas Gižicka mūzikas skolas dibinātājs (1885).

Mācījies Leipcigā.

Rakstīja dziesmas ar Gētes, Frīdriha Šillera, Gotholda Efraima Lesinga, Rūdolfa Baumbaha dzejoļiem. Strādāja par mūzikas žurnālistu vācu laikrakstā *Rigasche Zeitung*.

Pēc viņa nāves viņa skolu līdz Pirmajam pasaules karam vadīja Nikolajs Alunāns un Teodors Lemba, dažādos gados tur mācīja Bruno Valters un vijolnieks Ovaness Nalbandjans, mācījās vijolnieki Alberts Bērziņš un Arvīds Norītis, aktrise Lilija Štengele un citi.

Gižickim bija divi dēli, Ernsts bija čellists un Arturs, pazīstams arī kā Gižickis-Arkadjevs () bija pianists un mūzikas kritiķis; abi ir vislabāk pazīstami ar savu aizraušanos ar džezu 1920. gados.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daniels Brīls

**Daniels Sesars Martins Brīlss Gonsaless Domingo** (, dzimis ) ir vācu-spāņu aktieris.

2003. gadā kļuvis starptautiski pazīstams, piedaloties vācu filmā "Ardievu, Ļeņin!" (*Good Bye, Lenin!*, 2003). Par šo lomu viņš saņēma Eiropas Kino balvu kā labākais aktieris. Vēlāk piedalījies vairākās ārzemju filmās, tādās kā "Borna ultimāts" (2007), Kventina Tarantīno "Bēdīgi slavenie mērgļi" (2009), "Piektā vara" (2013) un "Visbīstamākais cilvēks" (2014). Brīls guva starptautisku kritiķu atzinību un atpazīstamību, attēlojot bijušo Formula 1 pilotu Nikiju Laudu filmā "Sacīkste" (2013), par ko viņu nominēja Zelta globusa balvai, Kritiķu izvēles kino balvai, Ekrāna aktieru ģildes balvai un BAFTA kino balvai.

Piedalījies arī filmās *[[Ladies in Lavender]]* (2004), ''Salvador'' (2006), "Divas dienas Parīzē" (*2 Days in Paris*, 2007), *[[The Countess]]* (2009), *[[7 Days in Havana]]* (2012), "Adele zeltā" (2015), "Šefs Ādams Džons" (2015), "Kapteinis Amerika: Pilsoņu karš" (2016), *[[Entebbe]]* (2018), "Rietumu frontē bez pārmaiņām" (2022) un "Ēdene" (2024).

Par lomu seriālā *[[The Alienist]]* (2018—2020), Brīls nominēts Zelta globusa balvai.

## Ārējās saites
Staģi

**Staģi** ir ciems Jēkabpils novada Zasas pagastā. Atrodas 42 kilometru attālumā no novada domes Jēkabpilī un 172 kilometru attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Liepas (Zasas pagasts)

**Liepas**, agrāk arī **Mežamuiža**, ir ciems Jēkabpils novada Zasas pagastā. Atrodas 39 kilometru attālumā no novada domes Jēkabpilī un 169 kilometru attālumā no Rīgas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Lauktehnika

thumb|300px|Jēkabpils Lauktehnikas piemiņas plāksne, veltīta 100 000 izremontētajam traktoram
**Lauktehnika** jeb **Latvijas Lauksaimniecības tehnika** (**LLT**) bija Latvijas PSR Ministru Padomei un Vissavienības apvienībai "Vissavienības Lauksaimniecības tehnika" pakļauta koprepublikāniska organizācija, kas bija dibināta 1961. gadā uz LPSR MP Automobiļu, traktoru, lauksaimniecības mašīnu, rezerves daļu u.c. lauksaimniecības ražošanai vajadzīgo materiālu tirdzniecības galvenās pārvaldes, LPSR Lauksaimniecības ministrijas mehanizācijas inspekcijas un Galvenās meliorācijas un remontu pārvaldes bāzes. LLT darbojās pēc saimnieciskā aprēķina principiem, atbilstoši LPSR MP un "Vissavienības Lauksaimniecības tehnikas" noteiktajiem plāna uzdevumiem un limitiem. LLT vadīja priekšsēdētājs, un pie tās bija padome, kurā ietilpa vadošie LLT un LPSR Lauksaimniecības ministrijas darbinieki, kā arī kolhozu priekšsēdētāji, padomju saimniecību direktori, u.c. lauksaimniecības speciālisti. LLT bija pakļautas 25 rajonu nodaļas, Rīgas starprajonu bāze, eksperimentālā nestandarta iekārtu rūpnīca "Stars", republikāniskā bāze un darba zinātniskās organizācijas laboratorija. Uz 1968. gada 1. janvāri LLT sistēmā bija nodarbināti virs 7000 cilvēku. LLT uzņēmumi 1967. gadā saražoja preču produkciju 29,5 mlj. vērtībā un realizēja lauksaimniecības organizācijām preces par 134 mlj. rubļu.

LLT galvenās funkcijas bija apgādāt LPSR kolhozus, padomju saimniecības u.c. lauksaimniecības uzņēmumus un organizācijas ar traktoriem, automobiļiem, lauksaimniecības mašīnām, rezerves daļām, iekārtām, ķimikālijām u.c. materiāliem. LLT piegādāja arī citu LPSR tautas saimniecības nozaru uzņēmumiem un organizācijām automobiļus, traktorus, lauksaimniecības mašinas un rezerves daļas, remontēja traktorus, un lauksaimniecības mašīnas, izstrādāja pasākumus jaunas augstražīgas tehnikas, jaunu mēslošanas līdzekļu, ķimikāliju u.c. materiālu, kā arī progresīvu tehnoloģiju ieviešanai lauksaimniecības uzņemumos. Vēl tā piedalījās traktoru, lauksaimniecības, meliorācijas u.c. mašīnu, augu ķīmijas apstrādes un aizsardzības līdzekļu valsts izmēģinājumos, organizēja minerālmēslu, mašīnu, iekārtu, ķīmisko līdzekļu u.c. materiālu piegādi saimniecībām, ieviesa ražošanā lauksaimniecības tehnikas remonta tipveida tehnoloģijas, kā arī uz līgumu pamata veica mašīnu un iekārtu tehnisko apkopi, un montēja iekārtas kolhozu un padomju saimniecību lopkopības fermās.

## Ārējās saites
* Raunas Lauktehnika
* “LAUKTEHNIKAS” SPORTA NAMS
Oldržihs Nejedlijs

**Oldržihs Nejedlijs** (, dzimis , miris ) bija čehu futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, pārstāvējis Čehoslovākijas futbola izlasi.

Visu savu profesionālo karjeru aizvadījis ''Sparta Prague'' komandā, kur viņš četras reizes kļuva par Čehoslovākijas čempionu. Nejedlijs tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem čehu futbolistiem.

Čehoslovākijas futbola izlasi pārstāvējis no 1931. līdz 1939. gadam, kopumā 44 mačos gūstot 29 vārtus. 1934. gada FIFA Pasaules kausā, kur Čehoslovākija izcīnīja otro vietu, Nejedlijs kļuva par turnīra rezultatīvāko spēlētāju.

## Ārējās saites
Kārlis Traugots Fehhelms

**Kārlis Traugots Fehhelms** (, 1748—1819) bija vācu gleznotājs un scenogrāfs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1748. gadā Drēzdenē, mācījās gleznošanu no sava vecākā brāļa Kārļa Frīdriha Fehhelma (1723—1785). Studēja Prūsijas Mākslu akadēmijā (*Preußische Akademie der Künste*) Berlīnē, vēlāk viņu uzņēma par akadēmijas locekli. Piedalījās 1786., 1789. un 1791. gada akadēmijas rīkotajās izstādēs.

Napoleona karu laikā 1797. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā, turpināja gleznot pilsētas skatus, veidoja scenogrāfiju Rīgas teātra izrādēm. Miris 1819. gadā Rīgā.

## Literatūra
* Baltisches Biografisches Lexikon digital (Digitalisat)
* Georg Kaspar Nagler: *Neues allgemeines Künstler-Lexicon oder Nachrichten von dem Leben und Werken der Maler, Bildhauer, Baumeister, Kupferstecher, Formschneider, Lithographen, Zeichner, Medailleure, Elfenbeinarbeiter, etc*. Bd. 4, S. 261 (Digitalisat)

## Gleznu galerija

Rīgas pils parādes laukums 1819 Fechhelm.jpg|Rīgas pils parādes laukums (1819)
Carl Traugott Fechhelm - Der Rigaer Marktplatz mit dem Waagenhaus 1816.jpg|Rīgas tirgus laukums (1816)
Riga panorama by Carl Traugott Fechhelm (1815).jpg|Rīgas panorāma (1815)
Riga Peterburg neighborhood before burning (1812).jpg|Pēterburgas priekšpilsēta skatā no iekšpilsētas (1812. gada jūnijā)
Burning of Riga St Petersburg vorstadt (Carl Traugott Fechhelm, 1812).jpg|Rīgas priekšpilsētu nodedzināšana (1812. gada jūlijā)


## Ārējās saites
Leonidass

**Leonidass da Silva** (, dzimis , miris ) bija Brazīlijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, pārstāvēja Brazīlijas futbola izlasi.

Leonidass tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta pirmās puses labākajiem brazīļu futbolistiem. Viņš Brazīlijas futbola izlasi pārstāvēja no 1932. līdz 1946. gadam, kopumā 19 mačos gūstot 21 vārtus. Piedalījies 1934. un 1938. gada FIFA Pasaules kausā, kurā kļuvis par turnīra rezultatīvāko spēlētāju.

## Sasniegumi
**Vasco da Gama**

* Campeonato Carioca: 1934

**Botafogo**

* Campeonato Carioca: 1935

**Flamengo**

* Campeonato Carioca: 1939

**São Paulo**

* Campeonato Paulista: 1943, 1945, 1946, 1948, 1949

**Individuālie sasniegumi**

* FIFA Pasaules kausa labākais vārtu guvējs: 1938
* FIFA Pasaules kauss Zelta bumba: 1938

## Ārējās saites
Toms Skots

**Tomass "Toms" Skots** () ir britu *[[YouTube]]* personība un tīmekļa izstrādātājs.

Vislabāk pazīstams ar dažādas tematikas (tai skaitā par vēsturi, ģeogrāfiju, zinātni, tehnoloģijām, valodniecību) izglītojošajiem video *YouTube* kanālā, kura sekotāju skaits 2022. gada decembrī sasniedza 5,6 miljonus un kopumā video skatīti 1,4 miljardu reižu. Uztur arī vairākus citus kanālus, tāpat bijis viesis vairākos kanālos, tai skaitā *Computerphile* skaidrojis dažādus IT pamatjēdzienus.

Zaudējis derībās, Skots kandidēja 2010. gada Lielbritānijas parlamenta vēlēšanās, kur ieguva kopumā 84 balsis. 2014. gadā kopā ar savu draugu Metu Greju (piedalās dažādos Toma Skota *YouTube* kanālos) izveidoja *Emojili* sociālo tīklu, kurā vienīgais saziņas veids bija ar emodži palīdzību; projekts tika izbeigts 2015. gadā tā darbības izmaksu dēļ. Ir *Parliament WikiEdits* *[[Twitter]]*  konta autors (bots, kas tvīto par katru Vikipēdijas labojumu, kas izdarīts no Lielbritānijas parlamenta IP adresēm).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vulpijas

**Vulpijas** () ir plaši izplatīta graudzāļu dzimtas ģints, kura visbiežāk sastopama abu pusložu mērenajos reģionos.

Vulpijas dažreiz tiek uzskatītas par auzeņu apakšģinti. Latvijā ir sastopama tikai viena suga — peļastu vulpija (*Vulpia myuros*).

## Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas:

* *Vulpia alopecuros* (Schousb.)
* *Vulpia alpina* L.Liu
* *Vulpia antucensis*
* *Vulpia australis* (Nees) 
* *Vulpia brevis* Boiss. & Kotschy
* *Vulpia bromoides* (L.) Gray
* *Vulpia ciliata* Dumort.
* *Vulpia cynosuroides* (Desf.) Parl.
* *Vulpia delicatula* (Lag.) Dumort.
* *Vulpia elliotea* (Raf.) Fernald
* *Vulpia fasciculata* (Forssk.) Samp.
* *Vulpia fontquerana* Melderis & Stace
* *Vulpia geniculata* (L.) Link
* *Vulpia gracilis* H.Scholz
* *Vulpia gypsophila* (Hack.) Nyman
* *Vulpia ligustica* (All.) Link
* *Vulpia litardiereana* (Maire) A.Camus
* *Vulpia membranacea* (L.) Dumort.
* *Vulpia microstachys* (Nutt.) Munro
* *Vulpia muralis* (Kunth) Nees
* *Vulpia myuros* (L.) C.C.Gmel. — peļastu vulpija
* *Vulpia octoflora* (Walter) Rydb.
* *Vulpia pectinella* (Delile) Boiss.
* *Vulpia persica* (Boiss. & Buhse) Krecz. & Bobrov
* *Vulpia sicula* (J.Presl) Link
* *Vulpia unilateralis* (L.) Stace.

## Atsauces
Františeks Plānička

**Františeks Plānička** (, dzimis , miris ) bija čehu futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, pārstāvējis Čehoslovākijas futbola izlasi.

Visu savu karjeru pavadījis ''Slavia Prague'' komandas rindās, ar ko viņš izcīnīja astoņus līgas titulus. Pārstāvējis arī Čehoslovākijas futbola izlasi, kur viņš no 1926. līdz 1938. gadam aizvadījis kopumā 73 mačus. Palīdzējis komandai 1932. gadā izcīnīt otro vietu Centrāleiropas Starptautiskā kausa izcīņā un 1934. gada FIFA Pasaules kausā, kur viņš bija komandas kapteinis. Piedalījies arī 1938. gada FIFA Pasaules kausā.

1938. gada FIFA Pasaules kausa mačā pret Brazīliju, kas pazīstams kā viens no visu laiku vardarbīgākajiem mačiem, daļu pamatlaika, kā arī visu papildlaiku nospēlēja ar lauztu roku, neielaižot nevienus vārtus. Viņš bija vārtsargs ir izciliem refleksiem un sitienu apturēšanas spējām. Plāničkam bija raksturīga arī sportiska cieņa, nevienu reizi karjerā nesaņemot sarkano kartīti. 1985. gadā saņēmis UNESCO Starptautisko *Fair Play* balvu.

Uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem vārtsargiem, viņš IFFHS vērtējumā 1999. gadā tika atzīts par visu laiku labāko čehu vārtsargu, sesto labāko Eiropas un devīto labāko pasaules vārtsargu. 2003. gadā, kopā ar spāni Rikardo Samoru un itāli Džampjēro Kombi, viņš tika atzīts par savas paaudzes labākajiem vārtsargiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Soda ekspedīcija

**Soda ekspedīcija** ir bruņotu personu (parasti karavīru, policistu) grupa, kas ir norīkota sacelšanās, nemieru u. tml. apspiešanai, to dalībnieku sodīšanai.

No 1905. līdz 1907. gadam soda ekspedīcijas, kas sastāvēja no Krievijas Impērijas karaspēka un policijas vienībām, tika plaši izmantotas, lai apspiestu 1905. gada revolūciju.

## Soda ekspedīcijas Latvijas teritorijā
Savu darbību soda ekspedīcijas Latvijas teritorijā uzsāka 1905. gada decembrī, kuras vadīja ģenerālmajors Aleksejs Orlovs. Soda ekspedīcijām tika dotas plašas pilnvaras, jo sagūstītos revolucionārus sodīja nošaujot, nodedzinot mājas, perot un ieliekot cietumā bez tiesas izmeklēšanas. Decembra beigās un 1906. gada pirmajos mēnešos nāves sods tika izpildīts 1170 cilvēkiem, no tiem aptuveni 700 bija skolotāji, kas tika nogalināti, jo tos uzskatīja par revolūcijas vadītājiem. Nāvessodu izpildīšana tika veikta publiskās vietās, galvenokārt pie evaņģēliski luteriskajām baznīcām. Vienības ieradās tajos pagastos, kuros revolucionāri bija nogalinājuši cilvēkus, dedzinājuši muižas vai uzbrukuši karaspēkam vai policijai. Baltijas ģenerālgubernatora rīcībā pavisam bija 12 tūkstoši kājnieku un gandrīz 4 tūkstoši jātnieku, kā arī 42 lielgabali.

Tāpat soda ekspedīcijas Latvijā un citur pielietoja Vācijas okupanti Otrā pasaules kara laikā, lai sodītu partizānus un to atbalstītājus.
## Atsauces
Ojāra Vācieša muzejs

thumb|250px|Ojāra Vācieša muzejs 2004. gadā
**Ojāra Vācieša muzejs** atrodas senā ēkā Ojāra Vācieša ielā 19 Pārdaugavas Torņakalna apkaimē Rīgā. Ēkas apmestais šķautņu guļbūves korpuss ar mansarda jumtu celts ap 1778. gadu kā traktieris “Jeruzaleme”, kurā savulaik ciemojies Garlībs Merķelis, Rihards Vāgners un citi ievērojami rīdzinieki.

Šķērskorpusa piebūve ar vertikālu dēļu apšuvumu celta 1870. gados. Vienā no nama dzīvokļiem kopš 1960. gada janvāra dzīvoja dzejnieks Ojārs Vācietis ar sievu Ludmilu, dēlu Žani un sievasmāti Emmu.

## Vēsture
Dibināts 1988. gada 3. maijā kā "Ojāra Vācieša memoriālais muzejs", bet apmeklētājiem tas kļuva pieejams 1992. gada 13. novembrī. 2012. gadā to pārdēvēja par "Ojāra Vācieša muzeju".

Muzeja misija ir sniegt muzeja apmeklētājiem zināšanas un izpratni par Ojāru Vācieti un viņa laiku, kā arī vākt, glabāt un pētīt materiālās un garīgās vērtības, kas raksturo dzejnieka radošo procesu un Pārdaugavas kultūrvēsturi. Dzejnieka dārzs, darbistaba, viesistaba, dzejnieka balss ieraksti, videomateriāli, digitālā ekspozīcija un dzejnieka personiskās lietas — berete, saulesbrilles, globuss, boksa cimdi, zīmuļi, rokraksti, zīmējumi — palīdz izprast viņa radīto pasauli.

### Ēkas vēsture
[thumb|250px|Jeruzalemes krogs Pārdaugavā ([Broce, 1792)]]
Par "Jeruzalemi" dēvētais krogs ap 1778. gadu bija ierīkots uz Līvena muižas zemes (tā piederēja ģenerālmajora Oto Heinriha Līvena atraitnei). Savos zīmējumos muižu un tās traktieri priedēm apaugušās smilšu kāpās iemūžinājis Johans Kristofs Broce. Māras dzirnavu dīķa krastā 18. gadsimta beigās atradās ne tikai "Jeruzaleme", bet arī 1794. gadā atklātā *Villa Altona*. "Jeruzalemes" traktierī un viesnīcā pulcējās Rīgas jauno tirgotāju, ierēdņu, advokātu "labākās aprindas". G. Merķelis, kurš 1785.—1788. gadā pats piederēja "Praviešu klubam", savos memuāros (*Darstellungen und Charakteristiken aus meinem Leben*, 1839—1840) šādi aprakstīja savus iespaidus pēc atgriešanās no Prūsijas 1806. gadā:

Pēc tam, kad savrupmāju nopirka Rīgas—Dinaburgas dzelzceļa sabiedrības direktors H. Robinsons, to pārdēvēja par *Villa Robinson*, vēlāk šī sabiedrība iegādājās arī 1873. gadā atklāto Bolderājas dzelzceļa līniju. 20. gadsimta sākumā ēka piederēja Haberkornam, 1920. gados Rēburgam un Kēnigam, tur darbojās E. Boča fotodarbnīca. Ēkā tolaik mitinājās aktieris un rakstnieks Arveds Mihelsons (Rutku Tēvs), kura romāna "Trīs vella kalpi" (1935) darbība notiek arī par Vella dzirnavām nodēvētājās Māras dzirnavās.

## Atsauces
Garu Pagrabs

**"Garu Pagrabs"** ir Latvijas smagā metāla grupa no Rīgas. Grupa dibināta 2021. gada pavasarī.

No 2023. gada grupas sastāvs nemainīgs — Artis Broks, Dāvis Bērziņš, Kaspars Lucis, Aksels Broks, Roberts Ēriks Sniedze.

2022. gada novembrī izdots debijas albums "Tā dzīvo cilvēks".

Sākotnēji grupā muzicējuši arī Aivars Valdmanis un Ernests Kuzma.

## Mūzika
"Garu Pagrabs" izpilda smagā metāla mūziku latviskā garā un latviešu valodā.

Līdz 2022. gada beigām "Garu Pagrabs" uzstājies vairākos Rīgas klubos un bāros, tai skaitā klubā "Depo", bārā "Republika", Cafe Leningrad. 2022. gadā grupa uzstājusies arī Liepājā *Fontaine Palace*, Jelgavā "Melno cepurīšu balerija" un vairākos brīvdabas festivālos.

Grupas pirmais sastāvs līdz 2023. gada vasarai - Kaspars Lucis, Dāvis Bērziņš, Artis Broks, Aivars Valdmanis, Ernests Kuzma.

2023. gada sākumā grupa sākotnējā sastāvā piedalījās raidījumā "Tavs mūzikas avots".

2023. un 2024. gada vasarā grupa piedalījusies festivālā Saldus Saule.

Kopš 2023. gada decembra "Garu Pagraba" sastāvs nemainīgs un stabils - Kaspars Lucis, Aksels Broks, Dāvis Bērziņš, Artis Broks, Roberts Ēriks Sniedze.

## Tā dzīvo cilvēks
"Tā dzīvo cilvēks" ir grupas "Garu Pagrabs" debijas albuma nosaukums un tāds pats nosaukums dots arī šī albuma tituldziesmai.

"Tā dzīvo cilvēks" izdots digitālā formātā 2022. gada 28. novembrī.

Albums sastāv no 11 pašsacerētām dziesmām, kuras kopā veido stāstījumu par skarbās realitātes apmāktu cilvēka dzīvi. Dziesmas ietver mūsdienām aktuālas problēmas un dzīves šķēršļus. Dziesmās dzirdamas arī latviešu mitoloģijai piederīgas atsauces.

## Dalībnieki

* Aksels Broks — vokāls, ģitāra
* Kaspars Lucis — bungas
* Artis Broks — ritma ģitāra
* Dāvis Bērziņš — solo ģitāra
* Roberts Ēriks Sniedze — bass

## Atsauces
IShowSpeed

**Darens Džeisons Votkinss jaunākais** (, dzimis ), plašāk zināms kā ***IShowSpeed***, ir amerikāņu *[[YouTube]]* un *[[Twitch]]* blogeris un reperis. *IShowSpeed* 2016. gadā reģistrēja savu pamata *[[YouTube]]* kontu un sāka veidot komēdijas stila videoklipus. 2025. gada jūlijā veidoja videospēļu FIFA un NBA2K komentāru videoklipus. Viņa *YouTube* konta saturs ir daudzveidīgs, iekļaujot videoblogus. Viņam ir vairāk nekā 42,2 miljoni abonentu un vairāk nekā 4,9 miljardi videoklipu skatījumu *YouTube* kanālā.

 *IShowSpeed* apmeklēja Rīgu, kur ar viņu tikās ekonomikas ministrs Viktors Valainis un pilsētas mērs Viesturs Kleinbergs. Saskaņā ar Latvijas Investīciju un attīstības aģentūru, vizīte bija spontāna, taču Latvija un pārējās Baltijas valstis plānoja apmaksāt *IShowSpeed* ar 30 000 EUR kompensāciju, kas izraisija diskusijas sabiedrībā un politikā par līdzekļu izšķērdēšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
* ''YouTube'' kanāls
* ''Instagram'' profils
* ''Twitter'' profils
* ''Facebook'' profils
Fabelmeni

**"Fabelmeni"** () ir 2022. gada ASV pieaugšanas drāmas filma. Filmas režisors ir Stīvens Spīlbergs, scenārija autori un producenti ir Tonijs Kušners un Spīlbergs. Tas ir daļēji autobiogrāfisks stāsts, kas brīvi balstīts uz Spīlberga pusaudža gadiem un pirmajiem soļiem filmu veidošanā, un tas pasniegts kā stāsts par izdomātu personu Semiju Fabelmenu, jaunieti, topošo kinorežisoru, kurš pēta, kā filmu spēks var palīdzēt viņam ieraudzīt patiesību par savu dzīvi  nelabvēlīgā ģimenē un apkārtējiem ļaudīm. Semija lomu atveido Gebriels Labels, bet otrā plāna lomās filmējās Mišela Viljamsa, Pols Deino, Sets Rogens un Džads Hiršs. Filma veltīta Spīlberga vecāku Lī Adleres un Arnolda Spīlberga piemiņai, kuri nomira 2017. un 2020. gadā.

Filmu veidoja Spīlberga studija *[[Amblin Entertainment]]* sadarbībā ar studiju *[[Reliance Entertainment]]*. Spīlbergs šo projektu kopā ar savu māsu Ennu jau uzsāka 1999. gadā, sarakstot scenāriju ar nosaukumu *I'll Be Home*. Viņam bija bažas par savas ģimenes stāsta izklāstīšanu, jo bažījās, ka var ciest viņa vecāki, un tādēļ projektu aizturēja. Spīlbergs 2019. gadā atkārtoti pārskatīja projektu kopā ar scenāristu un biežas sadarbības partneri Toniju Kušneru, kamēr viņi strādāja pie filmas "Vestsaidas stāsts", un pabeidza scenāriju 2020. gada nogalē. Filmas izstrāde oficiāli sākās drīz pēc tam, aktieru atlase notika no 2021. gada marta līdz maijam. Filmēšana sākās jūlijā Losandželosā un noslēdzās septembrī.

Filmas "Fabelmeni" pasaules pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā, kur tā ieguva *People's Choice* balvu. ASV kinoteātros ierobežotos seansos filmu sāka demonstrēt no 11. novembra, bet no 23. novembra filmu visos ASV kinoteātros izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Latvijā filmas pirmizrāde paredzēta . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes par aktierspēli, Spīlberga režiju, scenāriju, operatora darbu un Džona Viljamsa skaņas celiņu. Nacionālā kinofilmu pārraudzīšanas padome un Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit labākajām 2022. gada filmām, tādējādi šī ir otrā Spīlberga filma pēc kārtas, kas saņēmusi šo atzinību pēc filmas "Vestsaidas stāsts". Neskatoties uz pozitīvajām atsauksmēm, filma ir kases izgāšanās, nopelnot tikai  ASV dolāru pie  dolāru budžeta, kļūstot par vismazāk pelnošo Spīlberga karjeras filmu.

Filma saņēma piecas nominācijas 80. Zelta globusa balvai, bet ieguva divas: kategorijās "Labākā drāmas filma" un "Labākais režisors" (Spīlbergs). Vēl filma saņēmusi 11 nominācijas 28. Kritiķu izvēles balvai, tostarp kategorijā "Labākā filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Tár

***Tár*** (stilizēti ***TÁR***) ir 2022. gada ASV un Vācijas psiholoģiska drāmas filma. Filmas scenārists un režisors ir Tods Fīlds. Galveno lomu atveido Keita Blanšeta. Filma stāsta par slavenas komponistes un diriģentes karjeras uzplaukumu un kritumu. Otrā plāna lomas atveido Noemi Merlana, Nīna Hosa, Sofija Kauere, Džulians Glovers, Elans Kordjūners un Marks Strongs.

Filmas pirmizrāde notika 2022. gada septembrī 79. Venēcijas kinofestivālā, kur Blanšeta ieguva Volpi kausu kā labākā aktrise. No  ASV filma bija skatāma atsevišķos kinoteātros, bet no 20. oktobra filmu visos ASV kinoteātros izplatīja *[[Focus Features]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas slavēja Blanšetas, Hosas un Merlanas aktierspēli, Fīlda režiju un scenāriju, operatora darbu, montāžu un skaņu. Gan *[[New York Film Critics Circle]]*, gan Losandželosas Kinokritiķu asociācija to nosauca par viņuprāt labāko 2022. gada filmu, un arī Amerikas Kinoinstitūts to uzskata par vienu no labākajām gada filmām. Filma nominēta 80. Zelta globusa balvai kategorijās "Labākā drāmas filma", "Labākais scenārijs" un "Labākā aktrise drāmas filmā" (Blanšeta). Neskatoties uz pozitīvajām atsauksmēm, filmai ir vāji kases ienākumi, tā ir nopelnījusi  ASV dolāru pie  dolāru liela ražošanas un mārketinga budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Enna

**Enna** (, ) ir komūna un pilsēta Itālijas dienvidos, Sicīlijas centrālajā daļā. 2018. gadā komūnā dzīvoja 27,2 tūkstoši iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brīvais radikālis

[thumb|[Hidroksiljons un hidroksilradikālis]]
**Brīvais radikālis** ir molekula ar vismaz vienu nesapārotu elektronu. Brīvie radikāļi var būt jonizēti (jonradikāļi) vai neitrāli, un tie reaģē ar citiem brīviem radikāļiem vai ar atomiem, kam ir nesapārots elektrons.

Brīvie radikāļi visbiežāk rodas oksidēšanās-reducēšanās reakciju rezultātā, taču var rasties arī jonizējoša starojuma, siltuma, elektriskās izlādes un elektrolīzes iespaidā.

Brīvie radikāļi ir svarīgi degšanā, atmosfēras ķīmijā, polimerizācijā, plazmas ķīmijā, bioķīmijā. Vairums dabasvielu rodas, pateicoties brīvos radikāļus veidojošiem enzīmiem. Dzīvos organismos superoksīdi un slāpekļa(II) oksīds regulē vairākus procesus ķermenī, piemēram, asinsspiedienu, vielmaiņu.

## Atsauces
Šarls Mesjē

**Šarls Mesjē** (, dzimis , miris ) bija franču astronoms. Viņš ir autors Mesjē katalogam, kurā ir apkopoti 110 dažādi objekti Visuma dzīlēs. Mesjē katalogu izveidoja, lai tas atvieglotu un varētu ātrāk un vieglāk meklēt komētas. Viņš atrada 13 komētas.

## Ārējās saites
Babilona (filma)

**"Babilona"** () ir 2022. gada ASV vēsturiskā komēdijdrāmas filma. Filmas scenārists un režisors ir Damjēns Šazels. Lomas atveido Breds Pits, Margo Robija, Djēgo Kalva, Džīna Smārta, Džovans Adepo un Li Dzjuņa Li. Filmas sižets atspoguļo vairāku varoņu karjeras uzplaukumu un kritumu Holivudas pārejā no mēmajām uz skaņu filmām 20. gadu beigās.

Šazels uzsāka darbu pie filmas 2019. gada jūlijā un *[[Lionsgate]]* plānojās kā galvenais filmas izplatītājs. 2019. gada novembrī paziņoja, ka studija *[[Paramount Pictures]]* iegādājusies filmas izplatīšanas tiesības. Lielākā daļa no aktieru ansambļa filmai pievienojās laika posmā no 2020. gada janvāra līdz 2021. gada augustam. Filmēšana norisinājās Losandželosā no 2021. gada jūlija līdz tā paša gada oktobrim.

Filmas "'Babilona" pirmizrāde notika  Losandželosā, bet ASV kinoteātros filma bija skatāma no 23. decembra. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes par tās operatora darbu, skaņu celiņu un aktierspēli, bet tika kritizēta par scenāriju un ilgumu. Tā nominēta 80. Zelta globusa balvai piecās kategorijās, tostarp arī kategorijā "Labākais mūzikls vai kinokomēdija", un 28. ''Critics' Choice'' balva deviņās kategorijās, tostarp kategorijā "Labākā filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
11. tramvaju maršruts (Ščecina)

thumb|250px|11. maršruta tramvajs Lielpolijas nemiernieku avēnijā, 2015.
thumb|250px|11. maršruta tramvajs Rodla laukumā, 2017.
thumb|250px|11. maršruta tramvajs Pjastu avēnijā, 2022.
**11. tramvaju maršruts** ir Ščecinas sabiedriskā transporta tramvaju maršruts, kas kursē no Ludova () līdz Pomožani (). Šis maršruts izveidots 1972. gada 15. decembrī.

11. tramvaju maršrutu apkalpo "Tramwaje Szczecińskie" Golencin tramvaju depo.

## Maršruts
Virzienā **Ludova — Pomožani** tramvaji brauc pa šādām ielām:

Ludova iela, Drucka-Lubecka iela, Pavla Stalmaha iela, Tomaša Nočnicka iela, Teofila Firlika iela, Staņislava Dibua iela, Parka iela, Jacka Malčevska iela, Jana Matejko iela, Juzefa Pilsudska iela, Pjastu avēnija, Lielpolijas nemiernieku avēnija un Budišinas iela.

Virzienā **Pomožani — Ludova** tramvaji brauc pa šādām ielām:
Budišinas iela, Lielpolijas nemiernieku avēnija, Pjastu avēnija, Juzefa Pilsudska iela, Jana Matejko iela, Jacka Malčevska iela, Parka iela, Staņislava Dibua iela, Teofila Firlika iela, Andžeja Antoseviča iela, Tomaša Nočnicka iela, Pavla Stalmaha iela, Drucka-Lubecka iela un Ludova iela

## Pieturvietas
11. tramvaju maršrutā pavisam kopā ir 39 pieturas. Virzienā **Ludova — Pomožani** ir 19 pieturas, bet virzienā **Pomožani — Ludova** ir 20 pieturas.

## Skatīt arī
* Ščecina
* Autobusu satiksme Ščecinā
* Tramvaju satiksme Ščecinā
* Sabiedriskais transports Ščecinā
* Ščecinas lielpilsētas dzelzceļš

## Piezīmes un atsauces

### Atsauces

## Ārējās saites

* zditm.szczecin.pl
*
MIM-104 Patriot

thumb|''MIM-104 Patriot'' raķetes palaišana.
***MIM-104 Patriot*** () ir ASV Bruņoto spēku zenītraķešu palaišanas komplekss, kas izstrādāts no 1976. līdz 1984. gadam. Šāda veida raķešu sistēmu izmanto ASV Armija un dažas sabiedrotās valstis. To ražo ASV aizsardzības apbruņojuma uzņēmums *[[Raytheon]]*, un tā nosaukums cēlies no ieroču sistēmas radara komponenta. Sistēmas centrā esošais AN/MPQ-53 zināms kā "fāzētais masīva izsekošanas radars, lai pārtvertu mērķi" (*Phased Array Tracking Radar to Intercept on Target*), kas ir vārda *PATRIOT* bekronīms. Sistēma *Patriot* aizstāja *Nike Hercules* sistēmu kā ASV armijas primāro augstas līdz vidējas pretgaisa aizsardzības (HIMAD) sistēmu un aizstāja *[[MIM-23 Hawk]]* sistēmu kā ASV armijas vidējo taktisko pretgaisa aizsardzības sistēmu. Papildus šīm lomām *Patriot* ir uzticēta ASV armijas pretballistisko raķešu sistēmas (ABM) funkcija, kas tagad ir *Patriot* prioritāte. Paredzams, ka sistēma darbosies vismaz līdz 2040. gadam.

## Atsauces
Džerods Kārmaikls

**Rotanels Džerods Kārmaikls** (; dzimis ) ir amerikāņu stendapa komiķis, aktieris, scenārists un filmu veidotājs. Viņš ir izlaidis trīs stendapa komēdijas speciālizlaidumus straumēšanas servisā HBO: *Love at the Store* (2014), *8* (2017) un *Rothaniel* (2022). Vēl viņš ir viens no veidotājiem, scenāristiem, producents un galvenās lomas atveidotājs autobiogrāfiskajā NBC situāciju komēdijseriālā *[[The Carmichael Show]]* (2015—2017). Kārmaikls režisējis, producējis un atveidojis galveno lomu filmā *[[On the Count of Three]]* (2021). 2022. gadā viņš ieguva ''Primetime Emmy'' balvu par scenāriju speciālizlaidumam *Rothaniel*, kā arī nominēts par tā paša gada *[[Saturday Night Live]]* pieaicināto vadītāju. Viņš vadīja 80. Zelta globusa balvas pasniegšanas ceremoniju.

Atveidojis un ieskaņojis nelielas lomas filmās "Sliktie kaimiņi" (2014), "Sliktie kaimiņi 2" (2016), "Katastrofu mākslinieks" (2017), "Transformeri: Pēdējais bruņinieks" (2017), "Ferdinands" (2017) un "Nabaga radības" (2023).

## Atsauces

## Ārējās saites
Peacock

***Peacock*** ir ASV video straumēšanas serviss, kas pieder *[[Comcast]]* meitasuzņēmuma *[[NBCUniversal]]* Televīzijas un straumēšanas nodaļai, kas to arī pārvalda. Pakalpojums, kas nosaukts NBC logotipa vārdā, savu darbību uzsāka . Pakalpojumā galvenokārt piedāvāts seriālu un filmu saturs no *NBCUniversal* studijām un citiem trešo pušu satura nodrošinātājiem, tostarp televīzijas seriāli, filmas, ziņas un sporta programmas. Pakalpojums pieejams bezmaksas ar reklāmām atbalstītā versijā un ierobežotu saturu, savukārt *premium* līmeņos ietilpst lielāka satura bibliotēka un piekļuve papildu *[[NBC Sports]]*, *[[Hallmark Channel]]* un WWE saturam.

2022. gada decembrī pakalpojums sasniedza 18 miljonus maksas abonentu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cilvēks, kurš pārāk maz zināja

**"Cilvēks, kurš pārāk maz zināja"** () ir 1997. gada Vācijas un ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Džons Emiels. Filmā galvenās lomas atveido Bills Marijs, Pīters Galahers, Džoanna Veilija, Ričards Vilsons un Alfreds Molina. Filma ir balstīta uz Roberta Farara 1997. gada romānu *Watch That Man* un tā ir parodija par Alfreda Hičkoka 1934. gada filmu "Cilvēks, kas zināja pārāk daudz" (*The Man Who Knew Too Much*) un viņa 1956. gada rīmeiku ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par Volisu Ričiju (Marijs), kurš tiek sajaukts ar spiegu, kā rezultātā viņam ir jāaptur sazvērestība, kuras mērķis ir izraisīt vēl vienu Auksto karu.

Filmas "Cilvēks, kurš pārāk maz zināja" pirmizrāde notika . Filma saņēma pārsvarā negatīvas kritiķu atsauksmes un nebija finansiāli veiksmīga.

## Atsauces

## Ārējās saites
Matiass Šindelārs

**Matiass Šindelārs** (, dzimis  kā **Matejs Šindelāržs** (), miris ) bija austriešu futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, pārstāvējis Austrijas futbola izlasi.

Šindelārs tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem austriešu futbolistiem, kā arī par vienu no labākajiem pirmskara futbolistiem pasaulē. Bijis viens no 1930. gadu Austrijas izlases jeb *Wunderteam* pārstāvjiem, bijis komandas kapteinis 1934. gada FIFA Pasaules kausā. Ieguvis iesauku "futbola Mocarts" un "papīra vīrs" (*Der Papierene*), viņš bija pazīstams ar savu slaido augumu, driblu un radošumu. 1999. gada IFFHS aptaujā viņš tika atzīts par 20. gadsimta labāko austriešu futbolistu. Ticis atzīts arī par Austrijas gadsimta sportistu.

Pēc tam, kad 1938. gadā Nacistiskā Vācija anektēja Austriju, Šindelārs atteicās spēlēt Vācijas izlases rindās.  gan Šindelārs, gan viņa draudzene tika atrasti miruši, viņu dzīvoklī Vīnē. Par oficiālo nāves iemeslu tika pasludināta saindēšanās ar oglekļa monoksīdu, tomēr pastāv versijas gan par pašnāvību un slepkavību.

## Sasniegumi
**Austria Wien**

* Austrijas čempionāts: 1926
* Austrijas kauss: 1925, 1926, 1933, 1935, 1936
* Mitropa Cup: 1933, 1936

**Austrija**

* Centrāleiropas Starptautiskais kauss: 1931–32

## Atsauces

## Ārējās saites
Raimundo Orsi

**Raimundo Orsi** (, dzimis , miris ) bija Argentīnas un Itālijas futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, pārstāvējis Argentīnas un Itālijas futbola izlasi.

Savu karjeru iesācis Argentīnas komandā ''Independiente''. 1928. gadā pievienojies Itālijas komandai ''Juventus'', kur piecas reizes uzvarējis Itālijas A sērijā. Vēlāk atgriezies Argentīnā, spēlējis arī Brazīlijā, Urugvajā un Čīlē.

Ar Argentīnas futbola izlasi uzvarējis 1927. gada *[[Copa América]]* un ieguvis sudraba medaļu 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Amsterdamā. Ar Itālijas futbola izlasi uzvarējis 1934. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Independiente**

* Asociación Amateurs de Football: 1922, 1924, 1925

**Juventus**

* Itālijas A sērija: 1930–31, 1931–32, 1932–33, 1933–34, 1934–35

**Flamengo**

* Campeonato Carioca: 1939

**Argentīna**

* Copa América: 1927
* Olimpiskās spēles sudraba medaļa: 1928

**Itālija**

* FIFA Pasaules kauss: 1934
* Centrāleiropas Starptautiskais kauss: 1927–30, 1933–35

## Ārējās saites
Umberto Kaligāriss

**Umberto Kaligāriss** (, dzimis , miris ) bija itāļu futbolists un futbola treneris, spēlēja kreisās malas aizsarga pozīcijā, pārstāvējis Itālijas futbola izlasi.

Pārstāvējis Itālijas komandas ''Casale'', ''Juventus'' un ''Brescia''. Ar *Juventus* komandu no 1930. līdz 1935. gadam izcīnījis piecus Itālijas A sērijas titulus.

Itālijas futbola izlasi pārstāvējis no 1922. līdz 1934. gadam, kopumā aizvadot 59 mačus. Ar izlasi izcīnījis bronzas medaļu 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Amsterdamā. Ar izlasi uzvarējis arī 1934. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Trenējis *Juventus* komandu no 1939. gada līdz savai nāvei. , mačā starp bijušajām *Juventus* zvaigznēm, pēc dažām nospēlētām minūtēm Kaligāriss bija spiests pamest laukumu. Viņš tika nogādāts slimnīcā, kur mira no aneirismas.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Juventus**

* Itālijas A sērija: 1930—31, 1931—32, 1932—33, 1933—34, 1934—35

**Itālija**

* FIFA Pasaules kauss: 1934
* Olimpisko spēļu bronzas medaļa: 1928
* Centrāleiropas Starptautiskais kauss: 1927—30, 1933—35

## Ārējās saites
Džampjēro Kombi

**Džampjēro Kombi** (, dzimis , miris ) bija itāļu futbolists, spēlējis vārtsarga pozīcijā, pārstāvējis Itālijas futbola izlasi.

Visu savu karjeru pavadījis ''Juventus'' komandā, kur izcīnījis piecus Itālijas A sērijas titulus. Itālijas futbola izlases rindās aizvadījis 47 mačus, kuru laikā izcīnījis uzvaru 1934. gada FIFA Pasaules kausā un ieguvis bronzas medaļu 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Kombi 1930. gados, kopā ar Rikardo Samoru un Františeku Plāničku, tika uzskatīts par vienu no pasaulē labākajiem vārtsargiem. 1999. gada IFFHS aptaujā viņš tika atzīts par 20. gadsimta otru labāko itāļu vārtsargu, atpaliekot tikai no Dino Dzofa.

## Sasniegumi
**Juventus**

* Itālijas A sērija: 1925–26, 1930–31, 1931–32, 1932–33, 1933–34

**Itālija**

* FIFA Pasaules kauss: 1934
* Centrāleiropas Starptautiskais kauss: 1927-30, 1933-35
* Olimpisko spēļu bronzas medaļa: 1928

## Atsauces

## Ārējās saites
Virdžīnjo Roseta

**Virdžīnjo Roseta** (, dzimis , miris ) bija itāļu futbolists un futbola treneris, spēlējis aizsarga pozīcijā, pārstāvējis Itālijas futbola izlasi.

Karjeru sācis savas dzimtās pilsētas komandā ''Pro Vercelli'', ar ko divas reizes izcīnījis Itālijas A sērijas titulu. Savu lielāko daļu spēlētāja karjeras aizvadījis ''Juventus'' komandā, kur izcīnījis sešus A sērijas titulus. Itālijas futbola izlases sastāvā uzvarējis 1934. gada FIFA Pasaules kausā un izcīnījis bronzas medaļu 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Amsterdamā. Piedalījies arī 1920. un 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Ar *Juventus* komandu ieguvis Itālijas kausu, bet ar ''Palermo'' 1948. gadā uzvarējis Itālijas B sērijā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Pro Vercelli**

* Itālijas A sērija: 1920–21, 1921–22

**Juventus**

* Itālijas A sērija: 1925–26, 1930–31, 1931–32, 1932–33, 1933–34, 1934–35

**Itālija**

* FIFA Pasaules kauss: 1934
* Centrāleiropas Starptautiskais kauss: 1927-30, 1933-35
* Olimpisko spēļu bronzas medaļa: 1928

### Trenera karjera
**Juventus**

* Itālijas kauss: 1937–38

**Palermo**

* Itālijas B sērija: 1947–48

## Ārējās saites
Andželo Skjāvjo

**Andželo Skjāvjo** (, dzimis , miris ) bija itāļu futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, pārstāvējis Itālijas futbola izlasi.

Visu savu karjeru pavadījis savas dzimtās pilsētas komandā ''Bologna''. Viņš ar komandu izcīnīja četrus Itālijas A sērijas titulus. Ar 251 vārtiem visos turnīros viņš ir komandas visu laiku labākais vārtu guvējs. Ar Itālijas futbola izlasi uzvarējis 1934. gada FIFA Pasaules kausā, kļūstot par turnīra otru labāko vārtu guvēju. Izcīnījis arī bronzas medaļu 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Pēc spēlētāja karjeras beigām trenējis gan *Bologna* komandu, gan Itālijas izlasi.

Uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem itāļu uzbrucējiem, Skjāvjo bija ātrs, spēcīgs un tehniski apdāvināts uzbrucējs.

## Sasniegumi
**Bologna**

* Itālijas A sērija: 1924–25, 1928–29, 1935–36, 1936–37
* Mitropa Cup: 1932, 1934

**Itālija**

* FIFA Pasaules kauss: 1934
* Centrāleiropas Starptautiskais kauss: 1927–30, 1933–35
* Olimpisko spēļu bronzas medaļa: 1928

## Atsauces

## Ārējās saites
Pussy Rock

thumb|Grupas "Pussy Rock" logo
Grupa “**Pussy Rock**” dibināta 2013. gadā Rīgā. Grupas sastāvs ir mainīgs, 2022. gadā tajā darbojās četri dalībnieki — Kristaps Vegners (vokāls, ģitāra), Normunds Brokāns (ģitāra), Rihards Rikmanis (basģitāra) un Krišjānis Radziņš (bungas), iepriekš arī Māris Drīksna (ģitāra). “Pussy Rock” izdevuši vienu albumu “Glory Hole” (2016), kas toreiz veiksmīgi startēja un divas reizes plūca laurus Radio SWH jauno grupu konkursā “Priekšnams”, kā arī viena no albuma dziesmām tika iekļauta 2018. gada Latvijas smagās mūzikas izlasē “Latvijas metāls-2”. 2021. gadā grupa izdeva minialbumu (EP) “E-Pussy 19” līdz ar videoklipiem dziesmām "Rockin'" un "Vilciens".

## Diskogrāfija
* E-Pussy 19 (2021)
* Glory Hole (2016)

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* draugiem.lv profils
* youtube profils
* NRA. Pussy Rock "E-Pussy 19"
* NRA. Rokgrupa "Pussy Rock" ar nosalušiem pirkstiem nofilmē jaunu video
* NRA. "Pussy Rock" atgriežas ar videoklipu
* NRA. Pussy Rock - "Glory Hole"
Diferenciālrēķini

[thumb|200x200px| [Funkcijas grafiks, kas novilkts melnā krāsā, un šīs funkcijas pieskares līnija, kas novilkta sarkanā krāsā. Pieskares līnijas slīpums ir vienāds ar funkcijas atvasinājumu atzīmētajā punktā.]]
Matemātikā **diferenciālrēķini** ir rēķinu apakšlauks, kas pēta lielumu maiņas ātrumu. Tas ir viens no diviem tradicionālajiem aprēķinu dalījumiem, otrs ir integrālais aprēķins — laukumu zem līknes izpēte.

Diferenciālrēķina primārie izpētes objekti ir funkcijas atvasinājums, saistītie jēdzieni, piemēram, diferenciālis, un to pielietojumi. Funkcijas atvasinājums pie izvēlētās ievadītās vērtības apraksta funkcijas izmaiņu ātrumu šīs ievadītās vērtības tuvumā. Atvasinājuma atrašanas procesu sauc par **atvasināšanu vai diferencēšanu**. Ģeometriski, atvasinājums punktā ir pieskares līnijas slīpums funkcijas grafikam šajā punktā, ja atvasinājums pastāv un ir definēts šajā punktā. Viena reāla mainīgā reālās vērtības funkcijai, funkcijas atvasinājums punktā parasti nosaka vislabāko lineāro tuvinājumu funkcijai šajā punktā.

Diferenciālrēķinu un integrālrēķinu savieno rēķinu fundamentālā teorēma, kas nosaka, ka diferencēšana ir apgriezts process integrēšanai.

Diferencēšanai ir pielietojums gandrīz visās kvantitatīvās disciplīnās. Fizikā kustīga ķermeņa pārvietošanās pret laiku atvasinājums ir ķermeņa ātrums, un ātruma atvasinājums attiecībā pret laiku ir paātrinājums. Ķermeņa impulsa atvasinājums attiecībā pret laiku ir vienāds ar spēku, kas pielikts ķermenim; pārkārtojot šo atvasināto apgalvojumu, tiek iegūts  vienādojums, kas saistīts ar Ņūtona otro kustības likumu. Ķīmiskās reakcijas reakcijas ātrums ir atvasinājums. Operāciju pētīšanā atvasinājumi nosaka visefektīvākos veidus, kā transportēt materiālus un projektēt rūpnīcas.

Funkcijas maksimumu un minimumu noteikšanai bieži izmanto atvasinājumus. Vienādojumus, kas ietver atvasinājumus, sauc par diferenciālvienādojumiem, un tiem ir būtiska nozīme dabas parādību aprakstīšanā. Atvasinājumi un to vispārinājumi parādās daudzās matemātikas jomās, piemēram, komplekso skaitļu analīzē, funkcionālajā analīzē, diferenciālģeometrijā, mērījumu teorijā un abstraktajā algebrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
* Boman, Eugene, and Robert Rogers. ''Differential Calculus: From Practice to Theory''. 2022 .
Janīna Sokolova

**Janīna Sokolova** (ukraiņu: *Яніна Михайлівна Соколова*; dzimusi ) ir ukraiņu žurnāliste, sabiedriskā aktīviste, blogere. Programmas *Рандеву* autore un vadītāja TV kanālā *[[5 kanal]]*, pārvaldītie kanāli vietnē YouTube — *Вечер с Яниной Соколовой* un *Yanina Sokolova*. Onkoloģijas pacientu palīdzības projekta *Я, Ніна* dibinātāja, *HeforShe* mediju vēstniece Ukrainā, Apvienoto spēku operācijas Donbasā brīvprātīgā.

Saskaņā ar 2019. gadā Ukrainas televīzijas kanāla ICTV rīkoto aptauju viņa tika iekļauta Ukrainas 100 labāko blogeru sarakstā. Tajā pašā gadā viņa iekļuva 100 ietekmīgāko Ukrainas sieviešu reitingā saskaņā ar žurnāla *Фокус* versiju. Saskaņā ar *International Research & Exchange Board* datiem Sokolova ir viena no trim ietekmīgākajām personām Ukrainas jauniešu sociālo tīklu vidē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālais Facebook konts
* Oficiālais Twitter konts
* Oficiālais YouTube konts
* Вечер с Яниной Соколовой YouTube konts
* Oficiālais Instagram konts
Raiņa un Aspazijas muzejs

[thumb|Raiņa un Aspazijas māja [Baznīcas iela (Rīga)|Baznīcas ielā 30 Rīgā]]
**Raiņa un Aspazijas muzejs** ir 2009. gadā dibinātās Memoriālo muzeju apvienības daļa, ko veido Raiņa un Aspazijas māja Rīgā, Raiņa un Aspazijas vasarnīca Majoros, Raiņa muzejs "Jasmuiža" un Raiņa muzejs "Tadenava".

## Atsauces
Marijas dzirnavas

thumb|250px|Skats uz Marijas dzirnavām 20. gadsimta sākumā
[thumb|250px|Marijas dzirnavas 18. gadsimta beigās ([Broce, 1785)]]
**Marijas dzirnavas**, jeb **Māras dzirnavas**, bija dzirnavas pie tagadējā Māras dīķa, tās bija Rīgas nocietinājumu daļa Pārdaugavā. Sakarā ar Māras dīķa apkārtnes izbūvi 1923.—1924. gadā veco dzirnavu ēku nojauca. Pie Mārupītes iztekas no dīķa saglabājusies vairs tikai dzirnavu slūžu vieta.

## Vēsture
Rīgas domkapitula nocietinātās dzirnavas pirmo reizi minētas 1226. gadā. Pēc Viļņas ūnijas noslēgšanas un Livonijas sabrukuma Polijas-Lietuvas kopvalsts valdnieks Sigismunds II Augusts dzirnavas uzdāvināja Andrejam Spillem, kurš 1573. gadā par 3500 sudraba dālderiem tās pārdeva Rīgas pilsētai.
 
Kad Rīgas pilsēta 1621. gada 16. septembrī padevās zviedriem, Marijas dzirnavām uzbruka lietuviešu karaspēks, kurš vismaz četras reizes mēģināja ieņemt un nodedzināt dzirnavas, taču tajās bija nocietinājušies 15 rīdzinieki, kuri atsituši visus uzbrukumus. Šie notikumi iedvesmojuši Rutku Tēva romāna "Trīs vella kalpi", kā arī mākslas filmas "Vella kalpi" un "Vella kalpi Vella dzirnavās" tapšanu.

Otrā Ziemeļu kara (1656—1661) laikā Marijas dzirnavas izpostīja — dzirnavniekam un būvmeistaram Miķelim Glēzeram 1660. gadā tās vajadzēja būvēt no jauna: uzcēla laukakmeņu mūra ēku ar vairākiem ūdensratiem. Nedaudz vēlāk virs dzirnavu ēkas ieejas akmenī izkala Rīgas pilsētas ģerboni.

Dzirnavās pilsētas iedzīvotāji mala miltus līdz pat Pirmajam pasaules karam. 1902. gadā ūdens spēku nomainīja tvaika dzinējs.

## Literatūra

* Līgums starp Rīgas rāti un Andreju Spillu par Pārdaugavas (Marijas) dzirnavu pirkšanu. LVVA, 1573. 8. f., 2. apr., 39. l.
* Atskaite par Retgerda Fēgezaka (*Rötgerdt Vēgesack*) Marijas dzirnavās veiktajiem remontdarbiem 1668.-1669. gados. LVVA, 1390. f., 2. apr., 407. l., 145. lp.
* Rīgas kases kolēģijas dokumenti par Marijas dzirnavām 1677. gadā. LVVA, 1390. f., 4. apr., 1151. l.
* Rīgas pilsētas dzirnavu darbības noteikumi un malšanas takses 1690. gadā. LVVA, 1390. f., 4. apr., 1151. l., 209. lp.
* Marijas dzirnavu ēku inventarizācijas protokols 1733. gada 19. oktobrī. LVVA, 1390. f., 2. apr., 402. l., 152. l.
* Kvītis par pilsētas kases gada izdevumiem Marijas dzirnavās 1735. gadā. LVVA, 1390. f., 4. apr., 1458. l., 1368.—1396. lp.
* Marijas dzirnavu nomas līgums 1742. gadā. LVVA, 1390. f., 2. apr., 407. l., 124. lp.
* Marijas dzirnavu nomas maksājumi 1811—1830. gados. LVVA, 1390. f., 4. apr., 963. l., 150. lp.
* Mārupītes gultnes virziena maiņas projekts 1885. gadā. LVVA, 2724. f., 1. apr., 1134. l., 3. lp.
* Marijas dzirnavu situācijas plāns 1887. gadā. LVVA, 2764. f., 1. apr., 338. l.
* Marijas dzirnavu ēku taksācijas protokols 1888. gada 17. oktobrī. LVVA, 2764. f., 2. apr., 418. l.
* Marijas dzirnavu dzirnavnieka Vilhelma Dīlmaņa (*Dielmann*) zvērests — 1690. gada 5. jūnijs. LVVA, 673. f., 1. apr., 1206. l., 9. lp.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Marijas dzirnavas. / Torņakalns. — LVVA izstādes katalogs
* Vella kalpi kāvās Māras dzirnavās, Antra Gabre, "Rīgas Balss", raksts pārpublicēts portālā apollo.lv 10.12.2005.
Star Wars: Knights of the Old Republic

***Star Wars Knights of the Old Republic*** (bieži saīsināts kā ***KOTOR***) ir lomu spēles videospēle, ko izstrādājusi *BioWare* un publicējusi *LucasArts*. Pirmā *Star Wars: Knights of the Old Republic* sērijas daļa, tā tika izlaista *[[Xbox]]* 2003. gada 19. jūlijā un *[[Microsoft Windows]]* 2003. gada 19. novembrī. Tā darbojās operētājsistēmās *[[MacOS|Mac OS X]], [[Apple|iOS]]* un *[[Android]]*. *Aspyr*, un to var atskaņot *[[Xbox 360]], [[Xbox One]]* un *[[Xbox Series X un Series S]]*, izmantojot atpakaļejošu saderību. *[[Nintendo Switch]]* versija tika izlaista 2021. gada 11. novembrī.

Stāsts risinās gandrīz 4000 gadus pirms Galaktiskās impērijas izveidošanas, kur Darts Malaks, Situ tumšais pavēlnieks, ir atraisījis Situ armādu pret Galaktikas Republiku. Spēlētāja varonim kā džedajam ir jādodas uz dažādām galaktikas planētām, lai uzvarētu Malaku. Spēlētāji izvēlas no trim rakstzīmju klasēm (Skauts, Karavīrs vai Skaudis) un spēles sākumā pielāgo savus varoņus, kā arī iesaistās apļu cīņā pret ienaidniekiem. Mijiedarbojoties ar citiem varoņiem un pieņemot sižeta lēmumus, spēlētāji nopelna gaišās un tumšās puses punktus, kas nosaka, vai viņu varonis atbilst spēka gaišajai vai tumšajai pusei.

Filmas *Knights of the Old Republic* režisors ir Keisijs Hadsons, dizainu veidojis Džeimss Olens (*James Ohlen*), un scenārija autors ir Drū Karpišins. *LucasArts* piedāvāja spēli, kas saistīta ar filmu *[[Zvaigžņu kari: Klonu uzbrukums]]*, vai spēli, kas norisinās tūkstošiem gadu pirms priekšvēstures. Komanda izvēlējās pēdējo, jo domāja, ka viņiem būs lielāka radošā brīvība. Eds Asners, Ītans Filipss un Dženifera Heila ieskaņoja varoņus, savukārt Džeremijs Souls veidoja skaņu celiņu. Izsludināta 2000. gadā, spēle tika aizkavēta vairākas reizes pirms tās izlaišanas.

*Knights of the Old Republic* saņēma kritiķu atzinību par tā varoņiem, stāstu un skaņu. Tā tika nominēta daudzām balvām un bieži tiek minēta kā viena no visu laiku izcilākajām videospēlēm. Turpinājums *[[Star Wars Knights of the Old Republic II: The Sith Lords]]*, ko pēc *BioWare* ierosinājuma izstrādāja *Obsidian Entertainment*, tika izlaists 2004. gadā. Sērijas stāsts turpinājās, 2011. gadā izlaižot *Star Wars: The Old Republic*, kas ir masveida vairāku spēlētāju tiešsaistes lomu spēle, ko izstrādājusi *BioWare*. 2021. gada septembrī tika paziņots, ka *Aspyr* izstrādās spēles versiju operētājsistēmām *[[Microsoft Windows]]* un *[[PlayStation 5]]*. 2022. gada augustā *Aspyr* tika aizstāts ar *Sabre Interactive*.
Mašīnu un traktoru stacija

thumb|300px|PSRS pastmarka, veltīta MTS.
**Mašīnu un traktoru stacija** (**MTS**) bija valsts uzņēmums Padomju Savienībā un citās tās satelītvalstīs, kas bija apgādāts ar traktoriem, kombainiem u.c. komplicētām lauksaimniecības mašīnām, ar kurām MTS uz līguma pamata par noteiktu samaksu natūrā (pamatforma) un naudā veica kolhozos un padomju saimniecībās lauksaimniecības darbus. Katram darbam bija sava natūrmaksas likme.

MTS nebija tikai mašīnu iznomāšanas punkts, bet ražošanas organizators laukos, jo tās uzdevumos ietilpa jaunākās tehnikas un zinātnisko metožu ieviešana ražošanā. Tā veica arī masu politisko darbu laukos. Masveida kolektivizācijas periodā MTS bija nozīmīga loma kolhozu organizatoriski saimnieciskajā nostiprināšanā. MTS veicināja pāreju uz sociālistisko lielražošanu, kā arī darba ražīguma pieaugumu.

Pirmā MTS Padomju Savienībā dibināta 1928. gadā Odesas apgabalā, Ukrainā. 1932. gadā PSRS jau bija 2446 MTS, bet 1957. gadā - 7903 MTS ar 1044 tūkst. traktoriem.

LPSR pirmās 40 MTS dibināja 1940-1941. gadā. Otrā pasaules kara laikā MTS Latvijas teritorijā tika likvidētas. Pēc padomju varas atgriešanās Latvijā Dobelē tika izveidota pirmā pēckara MTS. 1957. gadā PSRS bija 8000 MTS ar 2,8 mlj. darbiniekiem. Tām piederēja virs 1 mlj. traktoru, 322 tūkst. labības kombainu un daudz citas lauksaimnieciskās tehnikas.

Pieaugot kolhozu ekonomikai un uzlabojoties speciālistu un vadītāju sastāvam, dubultā pārvalde sāka traucēt ražošanas attīstību kolhozos. 1958. gadā pēc februāra plēnuma lēmuma MTS tika izformētas un gada laikā tehnika tika pārdota saimniecībām. Kolhozi papildinājās arī ar kvalificētiem ražošanas organizatoriem. Uz MTS bāzes tika izveidotas remonta un tehniskās stacijas (RTS).

## Atsauces