open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Frederiks Sengers

**Frederiks Sengers** (, dzimis , miris ) bija britu bioķīmiķis. Divkārtējais Nobela prēmijas ķīmijā laureāts. Viņš bija ceturtais zinātnieks, kurš divreiz saņēmis Nobela prēmiju.

Dzimis nelielā ciematā Redkombā, Glosteršīrā ārsta ģimenē. 1939. gadā ieguva bakalaura grādu Kembridžas Universitātē. Iesākumā gribējis studēt medicīnu, tomēr, tā kā tolaik Kembridžas Universitāte bija viens pasaules bioķīmijas centriem, pievērsās tai. 1943. gadā ieguva doktora grādu.

1955. gadā atklāja pilnu insulīna proteīnu sekvenci, par ko 1958. gadā ieguva Nobela prēmiju ķīmijā. 1977. gadā izstrādāja jaunu DNS sekvencēšanas metodi un ieguva pilnu bakteriofāga *[[Phi X 174]]* genomu — tas bija pirmais dzīvais organisms, kuram tika izpētīts genoms. Šis sasniegums ļāva sākt Cilvēka genoma projektu. Par šiem pētījumiem Sengers 1980. gadā kļuva par divkārtējo Nobela prēmijas laureātu.

Sengera vārdā nosaukts Sengera institūts Kebridžā, kurš viens no vadošajiem genoma pētniecības centriem pasaulē.
Honsju

**Honsju** (本州 *Honshū*) ir lielākā no lielajām Japānas salām. Tā ir arī 7. lielākā pasaules sala pēc platības un 2. lielākā pēc iedzīvotāju skaita (pirmā ir Java). Šī sala sastāda ~60% no Japānas teritorijas. Honsju ar visām pārējām Japānas salām savieno tuneļi un/vai tilti. Administratīvi Honsju 34 prefektūras iedala 5 reģionos (pārējās salās katrā ir tikai viens reģions).

## Ārējās saites
Bluā dinastija

thumb|200px|Bluā grāfu ģerbonis
thumb|200px|Bluā-Šampaņas grāfu ģerbonis
**Bluā dinastija** (), saukti arī par **Tibaldiniem** (no dzimtā populāra vīriešu vārda *Thibaldus*), bija aristokrātu dzimta Francijā, kurai viduslaikos bijusi liela loma Francijas Karalistes, Anglijas Karalistes, Navarras Karalistes u.c. Eiropas valstu vēsturē.

Par dinastijas aizsācēju pieņemts uzskatīt franku-burgundiešu bruņinieku Tibo Veco (*Thibaud l'Ancien*, 890-942), pirmo Bluā vikontu. Viņa pēcnācēji, dzimtai pieņemoties spēkā, kļuva par Bluā, Šartras, Šatodenas, Truā, Mo, Šampaņas grāfiem un Navarras karaļiem, pārvaldīja Buržas arhibīskapiju.

Varenības un politiskās ietekmes ziņā konkurēja ar Anžū grāfiem un Kapetingu karaļiem, kuru domēns ieskāva Bluā zemes.

## Slavenākie dzimtas pārstāvji
* Etjēns III d'Bluā (*Étienne de Blois*, 1096.-1154.) — plašāk zināms kā Anglijas karalis Stefans Bluā (angl. *Stephen of Blois*).
* Anrī II d'Bluā, Šampaņas grāfs (1166.-1197.) — plašāk zināms kā Jeruzalemes Karalistes karalis Anrī I (1192.-1197.).
* Šampaņas Adele (1140.-1206.) — Francijas karaliene un reģente, Luija VII (*Louis VII le Jeune*) sieva un Filipa II Augusta māte.
* Tibo I Navarras karalis (*Thibaut IV de Champagne*, *Theobaldo I de Navarra*, 1201.-1253.) — Navarras karalis (1234.-1253.).

## Bluā grāfi

## Ārējās saites
* Bluā dzimtas ģenealoģija — sast. M.Mareks 
* Bluā dzimtas ģenealoģija: Racines & Histoire
* Bluā dzimtas ģenealoģija: Genealogie des rois de France
Marijas Terēzas rifs

**Marijas Terēzas rifs** ir rifs Klusā okeāna dienvidos, uz dienvidiem no Tuamotu salām un uz austrumiem no Jaunzēlandes. Tā varētu būt spoku sala. Franču kartēs to pazīst kā **Tabora salu** vai **Tabora rifu**.

Pirmais par to  ziņoja *[[Marija Terēza|Marijas Terēzas]]* — vaļu zvejas kuģa no Ņūbedfordas — kapteinis Asaps P. Tabers (nevis "Tabors"). Tās koordinātas tika norādītas . 1957. gadā veiktā meklēšana bija neveiksmīga. 1983. gadā tā atrašanās vieta tika pārrēķināta uz , vairāk ka 1000 kilometrus uz austrumiem, bet arī tur tas netika atrasts. Tā eksistence ir šaubīga.

Amatieru radio žurnāls "CQ" 1966. gadā publicēja fotogrāfiju ar aprakstu, kur Dons Millers pārraidīja no vietas, ko pats sauca par Marijas Terēzas rifu. Tas vēlāk tika atzīts par viltojumu. Jaunzēlandes okeanogrāfijas kuģis HMNZS ''Tui'' veica plašu areāla izpēti 1970. gados un neatrada nekādas salas pazīmes. Reģiona dziļums tika uzrādīts kā 2734 jūras asis (5000 m). Citi vēsturiski ziņoti rifi, kas varētu neeksistēt ir: Jupitera rifs, Vačuseta rifs, Ernesta Lego rifs  un Rangitiki rifs. Šo rifu ziņojumus, iespējams, iespaidoja iespējamā Marijas Terēzas rifa eksistence. Arī 21. gadsimtā daži karšu un atlantu izdevēji savos izdevumos iekļauj šo fikcionālo rifu grupu Klusā okeāna dienvidos.

Sala parādās Žila Verna romānos *[[Kapteiņa Granta bērni]]* un *[[Noslēpumu sala]]*.

Romānā *Kapteiņa Granta bērni* sala dod patvērumu kapteinim Grantam un diviem matrožiem. Tās pusizdzisušās koordinātas atrod viņa bērni un pēc mēnešiem ilgiem meklējumiem atrod kuģa avārijā cietušos. Grāmatas beigās Granta vietā uz salas tiek atstāts noziedznieks Airtons, lai dzīvotu mežonīgā dabā un atgūtu cilvēcību.

Romānā *Noslēpumu sala* galvenie varoņi pēc apmešanās uz Linkolna salas atrod zīmīti pudelē ar skaidrām koordinātām. Viņi izmanto nelielu kuģi, lai izglābtu Airtonu un atvestu viņu pie civilizācijas un rehabilitācijas. Vēlāk izrādās, ka pudeli varoņiem nosūtījis augstsirdīgais kapteinis Nemo.
Linkolna sala

**Linkolna sala** () ir vairāku nelielu salu nosaukums:

* Linkolna sala (Aļaska) ir sala Linna kanālā Aļaskā, ASV.
* Linkolna sala ir viena no Paracelu salām Dienvidķīnas jūrā, zināma kā *Đảo Linh-Côn* vjetnamiešu valodā.
;Daiļliteratūrā:
* Linkolna sala ir izdomātas salas nosaukums Klusajā okeānā, uz kuras paglābjas gaisa balona avārijā cietušie Žila Verna romānā *[[Noslēpumu sala]]*. Tā atrodas apmēram tajās koordinātās, kur Ernesta Lego rifs.
Tiesību avots

**Tiesību avots** ir formas un veidi, kādos atklājas objektīvās tiesības un tādējādi tiesību piemērotājs var tās izzināt.

Attiecībā uz tiesību avotiem pastāv visai dažādi viedokļi. Vieni zinātnieki sauc normatīvos aktus, tiesību parašas, tiesu precedentus par tiesību formām, citi — par tiesību avotiem. Šis viedokļu plurālisms vēl vairāk atklāj tiesību avotu būtības daudzveidību. Praksē var lietot gan jēdzienu “tiesību avots”, gan “tiesību forma”, tomēr iepriekš ir jāapjauš to nozīme.

Par tiesību avotiem parasti runā kā par tiem faktoriem, kuri izraisa tiesību rašanos un darbību. Šie faktori pamatā ir valsts normatīvā darbība, tautas griba, sabiedrības materiālie apstākļi. Par tiesību avotiem raksta arī tiesību izziņas aspektā kā, piemēram, par vēsturiskajiem tiesību pieminekļiem, spēkā esošie tiesību akti, juridiskā prakse, līgumi, tiesu runas, juristu darbi u.c. Tomēr šaurākā nozīmē tiesību avotus saprot kā to, pēc kā prakse vadās, risinot juridiskās lietas. Kontinentālās sistēmas valstīs tie pamatā ir normatīvie akti, zināma nozīme ir līgumam kā tiesību avotam, minimāla nozīme ir tiesību parašai, bet precedenta nozīme vispār tiek noliegta.

Pēc būtības runa ir par tiesību ārējo formu, kura uz ārpusi pauž valsts gribu. Tiesību formai vispārējā gadījumā ir vairākas īpatnības:
# tā pauž pilsoņu gribu un pamatā to nosaka pastāvošā sociāli ekonomiskā bāze;
# tā nostiprina un nodrošina tautas politisko varu, kalpo tās interesēm;
# tā izvirza priekšgalā demokrātiskākās formas, piemēram, likumus;
# ir demokrātiskas procedūras izpausme un rezultāts.
Oklenda

**Oklenda** (,  jeb *Tāmaki-makau-rau*) ir pilsēta Jaunzēlandē Ziemeļsalas ziemeļdaļā. Oklenda ir lielākā pilsēta Jaunzēlandē, tajā 2018. gadā dzīvoja 1 570 100 iedzīvotāji. 

No 1841. līdz 1865. gadam bija Jaunzēlandes galvaspilsēta, kad to nomainīja Velingtona.

## Klimats

## Ārējās saites

* Oklendas mājaslapa

## Atsauces
Džons Meinards Keinss

**Džons Meinards Keinss, Pirmais barons Keinss** (; dzimis , miris ) bija britu ekonomists, kura ideju kopums, saukts par keinsismu, ievērojami ietekmējis mūsdienu ekonomikas teorijas un daudzu valdību fiskālo politiku. Viens no mūsdienu makroekonomikas dibinātājiem. Keinss aizstāvēja aktīvu valsts iejaukšanos ekonomikā caur nodokļu un monetāro politiku, lai regulētu valsts stāvokli dažādu ekonomisko ciklu posmu laikā.

Keinss dzimis 1883. gadā Kembridžā pazīstama ekonomista Džona Nevila Keinsa un rakstnieces Florensas Adas Keinsas (dzim. Brauna) ģimenē. Džona jaunākais brālis Džefrijs vēlāk kļuva par ievērojamu ārstu, bet jaunākā māsa Margareta apprecējās ar fiziologu, Nobela prēmijas laureātu Arčibaldu Hilu.

Pabeidzis prestižo Ītonas koledžu, 1902. gadā Keinss iestājās Kembridžas Universitātē, kur iesākumā studēja matemātiku, bet vēlāk pievērsās ekonomikai. 1905. gadā ieguva bakalaura grādu, bet 1908. gadā — maģistra grādu. Šajā laikā Keinss iekļāvās Blūmsberijas grupā.

Pēc Kembridžas Universitātes beigšanas Keinss palika strādāt Kembridžā, kā arī iesaistījās dažādu valsts iestāžu konsultēšanā. Pirmajā pasaules karā bija Lielbritānijas Finanšu ministrijas konsultants un kā Finanšu ministrijas pārstāvis piedalījās Parīzes miera konferencē. Konferences iespaidā viņš 1919. gadā publicēja darbu *The Economic Consequences of the Peace* (Miera ekonomiskās sekas), kurā proponēja, ka pārāk bargi miera noteikumi Vācijai novedīs pie jauna konflikta. 1921. gadā viņš publicēja darbu varbūtības teorijā — *Treatise on Probability* (Traktāts par varbūtību). Visbeidzot, 1936. gadā iznāca Keinsa visslavenākais sacerējums — Vispārīgā nodarbinātības, procenta un naudas teorija (*General Theory of Employment, Interest and Money*), kurā tika aprakstīti keinsisma ekonomiskie principi.

Otrā pasaules kara beigu posmā Keinss bija viens no ietekmīgākajiem ekonomistiem, un bija viens no Bretonvudas sistēmas autoriem. Miris ar infarktu 1946. gadā.

Privātajā dzīvē jaunībā Keinss bija homoseksuāls, tomēr 1918. gadā apprecējās ar krievu izcelsmes baletdejotāju Lidiju Lopuhovu.

Keinsa uzskatu redzamākie kritiķi bija Frīdrihs Hajeks, kā arī ekonomikas Čikāgas skola un tās redzamākais pārstāvis Miltons Frīdmans.

## Ārējās saites

* Keinsa revolūcija 
* ''General Theory of Employment, Interest and Money'' 
* Lapa, veltīta Keinsam
Amsterdama (sala)

**Amsterdama** (), saukta arī par **Jauno Amsterdamu** (), ir Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemēm piederoša vulkāniska sala Indijas okeāna dienvidos. Salā nav pastāvīgo iedzīvotāju, bet kopš 1981. gada darbojas pētniecības stacija Martēndevivjē.

## Ģeogrāfija
[220px|thumb|left|[Martēndevivjē pētniecības stacija ar Dimā krāteri fonā]]
Amsterdamas sala ir aktīvs vulkāns, kura pēdējās aktivitātes novērotas 1792. gadā. Salas rietumu piekrasti veido ap 300 m augsta krauja. Salā valda mērens okeānisks klimats ar vidējo gaisa temperatūru 13&nbsp;°C, nokrišņu daudzumu 1100 mm, valdošiem rietumu vējiem un augstu mitrumu.

Salā mīt vairākas jūrasputnu, pingvīnu un airkāju sugas: subantarktiskais kotiks (*Arctocephalus tropicalis*) un dienvidu jūraszilonis (*Mirounga leonina*), kā arī endēmais Amsterdamas albatross, kas ligzdo tikai Turbjēra plato. Salā mīt arī savvaļas govis, kas ir kādreiz ievesto mājlopu pēcteči. Viens no dominējošajiem kokiem ir *Phylica arborea*, kas sastopams arī citās subantarktiskajās salās (arī vairāku tūkstošu kilometru attālajās Tristana da Kuņas salās).

## Vēsture
Salu 1522. gada 18. martā atklāja spāņu jūrasbraucējs Huans Sebastians Elkani savā pirmajā ceļojumā apkārt pasaulei, bet netika piešķīris salai vārdu.

1633. gadā holandiešu kapteinis Antonio Van Dīmens nosauca salu sava kuģa vārdā par **Jauno Amsterdamu**.

1870-1871. gadā un 1928-1931. gadā bija divi salas kolonizācijas mēģinājumi, bet abi beidzās neveiksmīgi.

Kopš 1949. gada salā darbojas zinātniski pētnieciska stacija. Iesākumā stacija saucās Kampertīna *(Camp Heurtin)*, pēc tam — Larošgodona *(La Roche Godon)*. 1961. gadā stacija tika pārnesta jaunā vietā un nosaukta par Martēndevivjē.

## Ārējās saites

* Amsterdamas un Sentpolas fotogrāfijas
* Amsterdamas tūrisma vizīte
* ''www.discoverfrance.net'' 
*
Sentpola (sala)

**Sentpola** () ir Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemēs ietilpstoša sala Indijas okeāna dienvidos. Sala atrodas 85 km uz dienvidiem no lielākās Amsterdamas salas. Sala ir neapdzīvota, bet to regulāri apmeklē pētnieciskās ekspedīcijas un Francijas Jūras spēku patruļas.

Pēc uzbūves Senpola ir aktīva vulkāna krāteris, kurš augstākajā punktā paceļas 268 m vjl. Pēdējais izvirdums novērots 1793.g. Salas augu valsts pārstāvēta galvenokārt ar zāļaugiem. Putnu ligzdošanas vieta.

## Vēsture
Senpolas atklāšanas vēsture neskaidra. Pirmoreiz salu 16.gs. portugāļu navigācijas kartēs atzīmējis ģeogrāfs Everts Gīserts *(Evert Gysaerths)* ar nosaukumu *"T.Q. descrobio o nao S. Paulo"*.

## Ārējās saites
* Senpolas vulkāns
* Fotogalerija
* ''AMAPOF'' misija
Skriptu valoda

**Skriptu valoda** ir programmēšanas valoda, kas paredzēta skriptu rakstīšanai, t.i., programmu, kuras izpilda ar citas programmas (interpretatora) palīdzību. Skriptu valodas bieži ir integrētas noteiktā lietojumprogrammatūrā, bez kuras skripti nevar darboties. Tās var būt arī līdzeklis, ar kuru var apvienot dažādās valodās rakstītu programmatūru. 

Atšķirībā no citām valodām, kuras var kompilēt, skriptu valodas ir interpretējamās, lai gan reizēm skriptus var daļēji kompilēt baitkodā. Tas ir saistīts ar to, ka, darbojoties ar operētājsistēmas objektiem, programmu izpildi ne vienmēr var prognozēt kompilācijas procesā. Lai būtu elastīgāka datu apstrāde, skriptu valodās parasti nav stingras tipizācijas. Galvenais datu tips ir simbolu rinda, ar kuru var izteikt jebkuru objektu.

Salīdzinājumā ar kompilējamām valodām, skriptu valodās rakstītas programmas ir lēndarbīgākas, bet tās palīdz ātrāk izstrādāt programmatūru.
Henrijs I Izglītotais

**Henrijs I** Izglītotais (; dzimis , miris ) bija Normandijas hercogs (1106-1135) un pēdējais Anglijas karalis (1100-1135) no Normandiešu dinastijas.

## Biogrāfija
left|thumb|150px|Henrija I ģerbonis
Viljama Iekarotāja un Flandrijas Matildes jaunākais dēls. Jau agrā bērnībā aizrāvies ar lasīšanu un mācīšanos, kā dēļ iesaukts par "izglītoto" (fr. *Beauclerc*).

Laulības 1100. gadā ar Skotijas Matildi (angl. *Matilda of Scotland*; 1080.-1118.), anglosakšu karaļu pēcnācēju, satuvināja normaņu un anglosakšu bruņniecību.

Henrija valdīšana vēsturē iegājusi ar karalistes vienotības atjaunošanu pēc uzvaras 1105. gadā pār vecāko brāli, Normandijas hercogu un Meinas grāfu Robertu Kurthosu (fr. *Robert Courteheuse*), kā arī ar virkni administratīvo un finanšu reformu (t.sk. "Šaha galda palātas" - *Exchequer* - izveidošana).

Pēc viņa nāves nebija likumīga troņmantnieka pa vīriešu līniju, un Anglijas Karalistē sākās ilgs un postošs pilsoņu karš starp Henrija meitu imperatori Matildi un māsasdēlu Stefanu Bluā.

## Literatūra

* Cross, Arthur Lyon. A History of England and Greater Britain. Macmillan, 1917.
* Hollister, C. Warren. Henry I. Yale University Press, 2001. (Yale Monarchs series) 
* Thompson, Kathleen. "Affairs of State: the Illegitimate Children of Henry I." Journal of Medieval History 29 (2003): 129-51.
* Мортон А.А История Англии. — М., 1950.
* Памятники истории Англии / Пер. Д. М. Петрушевского. — М., 1936.
* Пти-Дютайи, Ш. Феодальная монархия во Франции и в Англии X—XIII веков. — СПб., 2001.
* Штокмар В. В. История Англии в средние века. — СПб., 2001
* Poole, A. L. From Domesday Book to Magna Carta 1087—1216. — Oxford, 1956, 

## Ārējās saites

* Henry I Chronology
* BBC site on Henry I
* Royal British site on Henry I
* Brittania site on Henry I
* Henry I (c.1068-1135), King of England (1100—1135), Duke of Normandy (1106—1135)
* The Sinking of the White Ship (1120)
* A listing of Henry's descendants
* Вильям Мальмсберийский. Gesta Regum Anglorum. Извлечения о Генрихе I в переводе на русский язык
Latvijas Muzikālā līga

**Latvijas Muzikālā līga (LML)** ir Latvijas Mūzikas kanāla, LNT un Radio SWH kopīgi rīkots Latvijas mūzikas izpildītāju dziesmu konkurss, kuras mērķis ir noteikt gada populārāko popmūzikas/rokmūzikas dziesmu Latvijā. Tās pirmā sezona notika 2007. gadā.

## Noteikumi
Latvijas Muzikālajā līgā iekļūst katra mēneša Radio SWH Top 20 četras populārākās dziesmas. Tālāk LNT un LMK tiešraidē demonstrē "Cīņas kluba" raidījumos. Katrā raidījumā sacenšas 4 dalībnieki, no kuriem 2 iekļūst raidījuma finālā. Tad katrs no 2 dalībniekiem izpilda savu un arī pretinieka dziesmu. Uzvarētājs iekļūst superfinālā. 2007. gadā uzvarētājus noteica tikai TV skatītāju telefonbalsojums, savukārt 2008. gadā rezultātu ietekmē 3 komponenti - TV skatītāju balsojums, draugiem.lv lietotāju balsojums, kā arī raidījuma žūrijas vērtējums.

## Uzvarētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Latvijas Muzikālā līga 2008

**[[Latvijas Muzikālā līga]] 2008** ir Latvijas Mūzikas kanāla, LNT un Radio SWH kopīgi rīkots Latvijas mūzikas izpildītāju dziesmu konkurss, kuras mērķis ir noteikt 2008. gada populārāko popmūzikas/rokmūzikas dziesmu Latvijā. Šī ir otrā Latvijas Muzikālās līgas sezona.

## Noteikumi
Katra mēneša četras populārākās Radio SWH Top 20 latviešu izpildītāju dziesmas iekļūst Latvijas Muzikālajā līgā. Tad katra mēneša 4 populārāko dziesmu izpildītāji sacenšas "Cīņas klubā" televīzijas tiešraidē. "Cīņas klubs" notiek trīs sesijās - pavasara, rudens un ziemas. Katrā no tām ir četri "Cīņas kluba" raidījumi. Katra "Cīņas kluba" uzvarētāju nosaka no 3 komponentiem: TV skatītāju balsojums, draugiem.lv lietotāju balsojums, kā arī Radio SWH pārstāvju Toma Grēviņa un Arta Volfa jeb tiesnešu vērtējums. Katra raidījuma 4 dalībnieki ir sadalīti divos pusfinālos, kuru uzvarētāji finālā noskaidro galveno uzvarētāju. Gan pusfinālos, gan finālā dalībniekiem jāizpilda gan sava, gan arī pretinieka dziesma. Katra "Cīņas kluba" uzvarētājs kvalificējas superfinālam, kas notiks 2009. gada sākumā un kurā tiks noteikta 2008. gada Latvijas populārākā dziesma LML versijā. Visus raidījumus vada Anna Lieckalniņa un Rūdolfs Reihs.

## Dalībnieki

## Cīņas klubs
### 4. maijs
4. maijā norisinājās pirmais 2008. gada Latvijas Muzikālās līgas "Cīņas kluba" raidījums. Tajā pusfinālos sacentās Dons ar dziesmu "Kolekcionārs" pret "Pienvedēja Piedzīvojumiem" ar "Ceļavēju", kā arī "Satellites LV" ar dziesmu "Pirmais" pret "Zig Zag" ar dziesmu "Man ir silts". Finālā tikās Dons pret "Zig Zag", uzvarēja Dons.

### 11. maijs
11. maijā notika otrais "Cīņas kluba" raidījums. Pusfinālos tajā sacentās "Otras Puses" dziesma "Savādā" pret "R.A.P." ar "Ej un meklē", kā arī Goran Gora ar "Control" pret grupas "Daylight" dziesmu "Pametu sevi". Finālā "R.A.P." pārspēja Goran Goru.

### 18. maijs
18. maijā notika trešais "Cīņas kluba" raidījums. Vispirms pusfinālos savā starpā sacentās Aisha ar "Dziesma pustumsā" pret Dona dziesmu "Leila", savukārt otrajā pusfinālā tikās Livingstona "Mazs atoms" pret "Dzelzs Vilka" un Ilzes Ķuzules kopīgi izpildīto "Sažņaudz manas rokas". Finālā Aisha pārspēja Livingstonu.

### 25. maijs
25. maijā norisinājās ceturtais "Cīņas kluba" raidījums, kas bija pēdējais pavasara sesijā. Pirmajā pusfinālā Māra Grigaļa un Ievas Kerēvicas izpildītā dziesma "Lietus lāses" pārspēja "Z-Scars" ar "Uz vienu dienu", savukārt otrajā pusfinālā Ivo Fomins ar "Mēs dzīvojam pasakā" uzvarēja Intara Busuļa "Brīvdienu". Finālā ar rezultātu 3-0 Fomins pārspēja Grigali un Kerēvicu, iekļūstot superfinālā.

## Superfināls
2008. gada Latvijas Muzikālās līgas superfināls notiks 2009. gada sākumā.

### Finālisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Muzikālā līga
Zig Zag

**"Zig Zag"** ir latviešu alternatīvā roka/pankroka grupa, viena no pirmajām latviešu grupām šajā mūzikas žanrā.

## Vēsture
Grupa tika izveidota 1985. gadā, tobrīd tās nosaukums bija "**Ārprāc**". Grupas solisti bija Juris Lasinskis un Gvido Vasiļjevs (vēlāk Linga) un tā uzstājās arodskolu un vidusskolu pasākumos. 1986. gadā grupa saņēma VDK aizliegumu uzstāties un "ieteikumu" mainīt grupas nosaukumu. 1987. gadā mainīts grupas nosaukums uz Zig Zag, Juris aiziet dienēt PSRS armijā, un par vienīgo dziedātāju paliek Gvido. 1987. un 1988. gadā grupa intensīvi koncertē, parādās masu medijos, kā arī ieraksta divus albumus (oficiāli izdoti tikai pēc 25 gadiem). 1988. gada beigās grupu pamet Gvido, vēlāk dibina Lingu, bet par Zig Zag dziedātāju atkal kļuva Juris, kas atgriezies no dienesta. Pirmais nozīmīgais grupas koncerts jaunajā sastāvā ir "Roks par neatkarību" 1989. gada pavasarī, tajā debitē arī Linga.
Zig Zag ir kļuvuši par festivāla "Liepājas dzintars" uzvarētājiem.

Pašreizējais grupas sastāvs: Juris Lasinskis (balss, ģitāra), Uldis Timoško (bungas), Jānis Brunovskis (ģitāra, taustiņi), Jānis Māriņš (basģitāra).

## Diskogrāfija
### Albumi

### Citi ieraksti
* "Koncerts" (oficiāli nav izdots, 1987)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grupas mājaslapa
* Grupas profils bandcamp vietnē
A vitamīns

right|thumb|360px|Vienas no A vitamīna formām — A<sub>1</sub> vitamīna — uzbūve

**A vitamīns** (**retinols** jeb **akseroftols**) ir taukos šķīstošs vitamīns, kas nepieciešams redzei, ādas veselīguma uzturēšanai un paaugstina organisma spēju pretoties dažādām infekcijām, kā arī veicina kaulu un zobu veidošanos un stiprina nervu šūnas. Dabīgs antioksidants.

## Atklāšana
A vitamīna atklāšanu ietekmēja pētījumi 1906. gadā, kas notika saistībā ar ogļhidrātiem, proteīniem un taukiem, un to ietekmi uz dzīvnieku veselību. 1917. gadā neatkarīgi viens no otra jauna veida organisko savienojumu atklāja Elmers Makkolums no Viskonsinas-Medisonas Universitātes un Lafajets Mendels ar Tomasu Osbornu no Jeila Universitātes, kuru nosauca par "taukos šķīstošo faktoru A" (vitamīnu A). Vitamīns A pirmoreiz tika sintezēts 1947. gadā.

## Funkcijas
A vitamīns organismā veido rezerves aknās, ar kurām pietiek 2—12 mēnešu ilgam periodam. Līdzīgi citiem vitamīniem, A vitamīna daudzums pārtikas produktos samazinās, ēdienu gatavojot. Parasti, gatavojot ēdienu, A vitamīna daudzums samazinās par 20%.

A vitamīnu satur dzīvnieku valsts produkti — sviests, olas, zivju eļļa, krējums, siers un liellopu aknas. Minimālā A vitamīna deva pieaugušajiem ir 0,5—0,6 mg dienā, ieteicamā ir 0,8—1,0 mg, mātēm, kas bērnu baro ar krūti — 1,2 mg, augstas klases sportistiem — 2,0 līdz 2,4 mg dienā.

Tāpat A vitamīnu organisms var iegūt no tā provitamīnu — beta-karotīnu un citus karotinoīdus saturošiem augu valsts produktiem, kā burkāniem, mellenēm, kāļiem, ķirbjiem, saldās paprikas, tomātiem, mežrozītēm, aprikozēm.

Ja A vitamīna uzturā tiek uzņemts par daudz, tad parādās tādi simptomi kā miegainība, galvassāpes, slikta dūša un sāpes kājās. Ar A vitamīnu ir iespējams smagi saindēties, ja uzturā lietotas ir leduslāču un roņu aknas. Saindēšanās gadījumā raksturīgi tādi simptomi kā vemšana, muskuļu krampji, vājums, smagos gadījumos pat nāve.

Ja A vitamīns uzturā netiek uzņemts pietiekami, tā deficīts var izraisīt sausu ādu, uzņēmību pret infekcijas slimībām un sliktu redzes adaptēšanos tumsai. Bērniem tas var izraisīt lēnāku kaulu attīstību, aizkavētu augšanu un palielinātu risku saslimt ar elpošanas ceļu un vīrusu infekcijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viljams II Rudais

thumb|200px|Viljama, Anglijas karaļa, ģerbonis

**Viljams II** Rudais (, dzimis ap 1056. gadu, miris ) bija Anglijas karalis (*King of England*) no 1087. līdz 1100. gadam

## Biogrāfija

Viljama Iekarotāja un Flandrijas Matildes trešais dēls.

Viljams vēsturē iegājis ar karalistes vienotības sagraušanu regulāri strīdoties un aizskarot vecāko brāli Robertu, regulāru pavalstnieku un vasaļu sacelšanos un tikpat regulāru dumpju apspiešanu.

Tā kā Normandijā saskaņā ar paražām hercoga troni mantoja vecākais dēls, un to mainīt nevarēja pats hercogs, bet Anglijā karali vēlēja, Viljams I izvirzīja par Anglijas troņmantnieku savu mīļāko dēlu Viljamu, kurš pēc viņa nāves 1087. gadā kļuva par Anglijas karali Viljamu II.

Savukārt vecākais dēls Roberts Kurthoss () kļuva par Normandijas hercogu un Meinas grāfu. Valsts tika sadalīta salas un kontinentālajā daļā.

Viljams II tika nogalināts medību laikā Ņuforestā, Hempšīrā, 1100. gada 2. augustā.

## Literatūra

* Barlow, F. William Rufus. Berkeley, 1983. 
* Poole, A. L. From Domesday Book to Magna Carta 1087—1216. — Oxford, 1956, 
* Cross, Arthur Lyon. A History of England and Greater Britain. Macmillan, 1917.
* Мортон А.А История Англии. — М., 1950.
* Памятники истории Англии / Пер. Д. М. Петрушевского. — М., 1936.
* Пти-Дютайи, Ш. Феодальная монархия во Франции и в Англии X—XIII веков. — СПб., 2001.
* Штокмар В. В. История Англии в средние века. — СПб., 2001

## Ārējās saites

* Viljama II biogrāfija (angļu val.)
* Viljama II nāve (angļu val.)
Viljams I Iekarotājs

thumb|200px|Viljama, Normandijas hercoga un Anglijas karaļa ģerbonis
thumb|200px|Viljama I ģenealoģiskais koks|left
thumb|200px|Anglijas Karaliste 1087. gadā

**Viljams I Iekarotājs**, arī **Viljams Bastards** (; , dzimis ap 1028. gadu, miris ) bija normaņu valdnieks, Normandijas hercogs (**Viljams II**, 1035—1087) un Anglijas karalis (**Viljams I**, 1066—1087).

## Biogrāfija
Dzimis 1027. vai 1028. gadā Normandijā, Falēzē (*Falaise*). Tēvs — sestais Normandijas hercogs Roberts I Lielais, māte — hercoga konkubīne Arleta no Felēzes (Herleva), acīmredzot kāda normaņu bruņinieka meita vai atraitne. Vecāki nebija laulājušies, tādēļ viņu vienīgais bērns Viljams bija ārlaulībā dzimis un iesaukts par "bastardu".

Astoņu gadu vecumā, pēc tam, kad tēvs bija miris, atgriežoties no svētceļojuma uz Jeruzalemi, mantoja Normandijas hercogu troni, taču, tā kā Viljams bija ārlaulībā dzimis, to viņam nācās sargāt ar spēku. Tikai pēc 1047. gada kaujas ar dumpīgajiem baroniem pie Valesdūnas (burt. kauja kāpu ielejā — ) Viljams varēja vairs neuztraukties par troni. 15 gadu vecumā Francijas karalis Anrī I Viljamu iesvētīja bruņinieku kārtā.

1053. gadā Viljams apprecējās ar Flandrijas grāfa Boduēna V meitu Matildi, un šajā laulībā piedzima 4 dēli un 6 meitas.

### Iebrukums Anglijā
Tā kā pēdējais Veseksu dinastijas Anglijas karalis Edvards Grēksūdzētājs 1066. gada 4. janvārī mira, neatstājot mantinieku, toties testamentā kā pēcnācēju bija norādījis savu brālēnu Normandijas hercogu Viljamu II, tas nekavējoties ar karaspēku ieradās Anglijā. Normaņi 14. oktobrī kaujā pie Heistingsas sakāva ievēlēto anglosakšu karali Haroldu II Godvinsonu, un 26. decembrī hercogs Viljams tika kronēts par Anglijas karali Viljamu I, aizsākot Normandiešu dinastijas valdīšanu Anglijā.

## Attēlojums mākslā un kino
2025. gada *[[BBC One]]* un *[[CBS]]* vēsturiskās drāmas seriālā *King and Conqueror* Viljama I Iekarotāja lomu atveidoja dāņu aktieris Nikolajs Kosters-Valdau.

## Atsauces

## Literatūra
* Cross, Arthur Lyon. A History of England and Greater Britain. Macmillan, 1917.
* Bates, David., William the Conqueror, London : George Philip, (1989) 198 p. 
* Douglas, David C., William the Conqueror; the Norman impact upon England, Yale English monarchs series, London : Yale University Press, (1999) 476 p., 
* Howarth, David., 1066 The Year of the Conquest, London : Collins, (1977) 207 p., 
* Prescott, Hilda F.M., Son of Dust. London: White Lion, (1932) reprinted 1978. 288 p. 
* Savage, Anne (transl. & coll.) The Anglo-Saxon Chronicles, London : Greenwich Editions, (2002) 288 p., 
* Мортон А.А. История Англии. — Москва, 1950.
* Памятники истории Англии / Пер. Д. М. Петрушевского. — Москва, 1936.
* Пти-Дютайи, Ш. Феодальная монархия во Франции и в Англии X—XIII веков. — СПб., 2001.
* Штокмар В. В. История Англии в средние века. — СПб., 2001

## Ārējās saites

* William the Conqueror, by E. A. Freeman at Project Gutenberg 
* Illustrated biography of William the Conqueror
* William I of England at Find a Grave
* History House: William the Conqueror 
* Jacob Abbott, William the Conqueror 
* Henry I (c.1068-1135), King of England (1100—1135), Duke of Normandy (1106—1135)
Among The Suns

**"Among The Suns"** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" 1999. gada maijā izdotais pirmais pilna formāta studijas albums angļu valodā, kas ir grupas tajā pašā gadā izdotā albuma "Starp divām saulēm" angliskā versija. Tajā iekļautas visas albuma "Starp divām saulēm" dziesmas angļu valodā, kā arī albuma "Viss ir tieši tā kā tu vēlies" dziesmas "Tavas mājas manā azotē" angliskā versija "Under My Wing". Vienai no albuma dziesmām "Welcome To My Country" tika uzņemts Latviju reprezentējošs videoklips. Video uzņemti arī dziesmām "Under My Wing" un "Weekends Are Not My Happy Days". Albuma ieraksts tika veikts Dānijā un Zviedrijā. Albums "Among The Suns" ir pārdots aptuveni 80 tūkstošos kopiju.

 "Among The Suns" tika pārizdots, iekļaujot tajā dziesmu "My Star", ar kuru "Prāta Vētra" 2000. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ieguva 3. vietu.

## Dziesmu saraksts
### 1999. gada izdevums
# "Weekends Are Not My Happy Days" - 4:02
# "Ain't It Funny" - 3:35
# "Under My Wing (Is Your Sweet Home)" - 4:35
# "Half Of Your Heart" - 3:11
# "Among The Suns" - 3:30
# "Try" - 4:27
# "Downtown" - 3:31
# "Before The Time Has Come To Leave You" - 5:17
# "Stars" - 3:36
# "Welcome To My Country" - 4:16
# "These Women Drive Me Crazy" - 2:52
# "All Right, Chill Out" - 3:35

### 2000. gada izdevums
# "My Star" - 3:03
# "Weekends Are Not My Happy Days" - 4:02
# "Ain't It Funny" - 3:35
# "Under My Wing (Is Your Sweet Home)" - 4:35
# "Half Of Your Heart" - 3:11
# "Among The Suns" - 3:30
# "Try" - 4:27
# "Downtown" - 3:31
# "Before The Time Has Come To Leave You" - 5:17
# "Stars" - 3:36
# "Welcome To My Country" - 4:16
# "These Women Drive Me Crazy" - 2:52
# "All Right, Chill Out" - 3:35

## Atsauces
Openproj

**Open Proj** bija bezmaksas datorprogramma, kas ir paredzēta projektu plānošanai uz Ganta un tīklu diagrammu būves bāzes. Programma ir līdzīga Microsoft Project, un tā ļauj arī saglabāt failus *Microsoft Project* formātā.

Tā nav atjaunināta kopš 2008. gada un netiek atbalstīta. Izstrādātāji rekomndējuši lietotājiem tās vietā izmantot *[[ProjectLibre]]*.

## Skatīt arī
* Projekts
* Projektu vadība
* Budžets
* Microsoft Project

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20160612093905/http://openproj.org/
Projektu vadība

**Projektu vadība** () ir plānošanas, motivēšanas, organizēšanas un resursu uzraudzības darbību kopums, lai sasniegtu noteiktu projekta mērķi.

Projektu vadības procesa galvenais uzdevums ir nodrošināt projekta mērķu sasniegšanu, ņemot vērā galvenos projekta ierobežojumus: termiņi, kvalitāte, budžets un projekta sfēra.

Projektu vadība ir zināšanu, iemaņu, instrumentu un metožu pielietojums, lai plānotu darbību realizāciju, uz mērķa sasniegšanu projektu prasību ietvaros. Projektu vadība ir viena no menedžmenta daļām.

Starptautisku projektu vadības sertifikāciju veic vairākas organizācijas, no tām starptautiski atzītākie sertifikāti ir *Prince2* (izsniedz *AXELOS*), IPMA (izsniedz *International Project Management Association*) un PMP (izsniedz *Project Management Institute*).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Nacionālā projektu vadīšanas asociācija
* Starptautiskā projektu vadīšanas asociācija
* Projektu Vadības Institūts, ASV 
* Projektu vadītāju profesionālā apvienība
Normaņi

thumbnail|235px|Normaņu kontrolētās teritorijas ap 1130. gadu
**Normaņi** (normandiešu: *Normaunds*; ;  — 'ziemeļnieki') bija vikingu grupa, kas no 8. gadsimta beigām līdz 11. gadsimta vidum siroja mūsdienu Francijas ziemeļos esošajā Normandijas reģionā un Lielbritānijas salā. Laika gaitā vikingu iekarotāji apmetās uz dzīvi iekarotajās teritorijās un sajaucās ar tur jau dzīvojošajiem frankiem. 911. gadā normaņi dibināja Normandijas hercogisti. 1066. gadā tās hercogs Viljams I Iekarotājs pakļāva Angliju un kļuva par tās karali. 11. un 12. gadsimtā vairākos karos normaņi iekaroja mūsdienu Itālijas dienvidus un Sicīliju un tur dibināja Sicīlijas Karalisti. Pirmā Krusta kara laikā normaņu izcelsmes krustneši iekaroja teritorijas Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikas piekrastē.

## Ārējās saites
Kriss Brauns

**Kristofers Moriss Brauns** (*Christopher Maurice Brown*; dzimis ) ir amerikāņu reperis un aktieris.

2005. gada beigās Brauns izdeva savu debijas albumu "Chris Brown". Tas iekļuva *[[Billboard Hot 100]]* topa 1. vietā pateicoties singlam "Run It!". No albuma arī bija divi citi singli — "Yo, (Excuse Me Miss)" un "Say, Goodbye". 2007. gada novembrī viņš izdeva savu otro studijas albumu "Exclusive". Tas iekļuva ASV albumu topa otrajā vietā pateicoties singlam "Kiss, Kiss" kuru producēja *[[T-Pain]]* kurš arī piedalījās dziesmā. Trešais singls "With You" ir pagaidām sasniedzis *[[Billboard Hot 100]]* topa otro vietu.

Singls "Kiss, Kiss" tika nominēts ''Grammy'' balvai kā labākā repa dziesma.

## Diskogrāfija

### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Kantinieku pagasts

**Kantinieku pagasts** ir Rēzeknes novada teritoriāla vienība tā ziemeļdaļā. Robežojas ziemeļos ar Dricānu pagastu, austrumos ar Audriņu pagastu, dienvidos pa Rēzekni ar Sakstagala pagastu, rietumos ar Rikavas pagastu. Pagasta centrs atrodas Liužā.

## Daba
Pagasta lielākā daļa atrodas Latgales augstienes Burzavas paugurainē, dienvidu daļa — Rēzeknes pazeminājumā, ziemeļrietumu daļa — Austrumlatvijas zemienes Adzeles pacēluma dienvidrietumu stūrī. Dienvidos no Kristceļiem augstākais punkts pagasta teritorijā — 165,1 m vjl.

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Rēzekne (robežupe ar Sakstagala pagastu)
** Liužanka
*** Murdava
** Sūļupe (izteka, netālu no Sūļu ciema)

## Vēsture
1945. gadā Rēzeknes apriņķa Sakstagala pagastā izveidoja Kantinieku ciema padomi. **Kantinieku ciems** ietilpis Viļānu (1949-1962) un Rēzeknes (pēc 1962. gada) rajonos. 1962. gadā Kantinieku ciemam pievienoja Rikavas ciema kolhoza «Draudzība» un padomju saimniecības «Komjaunietis» teritoriju, 1981. gadā — daļu Dricēnu un Rikavas ciemu teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Kantinieku pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā.

### Apskates objekti
Pagasta teritorijā atrodas trīs valsts nozīmes un viens vietējās nozīmes kultūras pemineklis.

###### Valsts nozīmes pieminekļi
* Kantinieku pilskalns 
*Kantinieku senkapi (Kara kapi) 
*Leimanišķu krucifikss

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kantinieku pagasta mājaslapa
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Disnejlenda

thumb|right|250px|Disnejlendas pils.
**Disnejlenda** ir izklaides parks, kas atrodas Dienvidostas bulvārī 1313, Anahaimā, Kalifornijā, ASV. Tas tika atvērts . Parks pieder Volta Disneja kompānijai. Kopš atvēršanas parku ir apciemojuši vairāk nekā 515 miljoni cilvēku.  tas svinēja 50 gadu jubileju. Disnejlendas ir atvērtas arī citās valstīs — Parīzē (Francija), Šanhajā (Ķīna), Tokijā (Japāna), Honkongā (Ķīna) un Orlando (Florida, ASV).

## Ārējās saites
* Oficiālā Disnejlendas mājaslapa
Final Fantasy

[thumb|256px|Galvenais "Final Fantasy" [logo. Šis burtveidols pirmo reizi tika lietots Japānā uz *[[Final Fantasy IV]]*, un Ziemeļamerikā un Eiropā uz *[[Final Fantasy VII]]*.]]
**Final Fantasy** () ir tirdzniecības marka, kas pieder kompānijai Square Enix (sākotnēji Square Co.) un ietver sevī videospēļu sēriju (pamatā, JRPG žanrā) dažādām platformām, trīs anime teleseriālus, divas pilnmetrāžas CGI filmas un citu saistītu produkciju. Tā ir viena no pašām veiksmīgākajām sērijām visā spēļu industrijas vēsturē.

## Sastāvs
Final Fantasy sērija sastāv no:
* spēlēm, kas paredzētas konsolēm NES, SNES, PlayStation, PlayStation 2, PSP, Game Boy Advance, GameCube, WonderSwan Color, MSX 2
* portiem, kas paredzēti MS Windows (PC)
* spēles, kas paredzētas mobilajiem telefoniem
* tiešsaistes spēles (MMORPG)
* trim anime seriāliem
* divām pilnmetrāžas filmām

### Pamata sērija

### Papildus sērija
* Final Fantasy Tactics
* Final Fantasy Tactics Advance
Tomass Maltuss

**Tomass Roberts Maltuss** (; dzimis , miris ) bija angļu politologs un demogrāfs. Maltusa teorijas autors. Tomasa Maltusa ideju pamatā bija uzskats, ka cilvēku skaits pasaulē pieaug ātrāk nekā izmantojamo resursu daudzums, tāpēc cilvēku daudzuma regulēšanai rodas kari, epidēmijas un citas parādības, kas normalizē cilvēku skaitu pasaulē.

Tomass Maltuss dzimis pārticīgā astoņu bērnu ģimenē. Tēvs bija Deivida Hjūma draugs un pazina Ruso. 1784. gadā Maltuss iestājās Kembridžas Universitātē, kur 1791. gadā ieguva maģistra grādu. 1805. gadā sāka strādāt par politiekonomikas pasniedzēju Britu Austrumindijas kompānijas koledžā. 1818. gadā kļuva par Karaliskās biedrības locekli.

No 1798. līdz 1826. gadam Maltuss izdeva sešas sava pazīstamākā darba *An Essay on the Principle of Population* (Eseja par apdzīvotības principiem).
Alfrēds Māršals

**Alfrēds Māršals** (, dzimis , miris ) bija britu neoklasicisma virziens Kembridžas skolas ekonomists. Viens no ietekmīgākajiem sava laika ekonomistiem. Māršala 1890. gadā izdotā grāmata "Ekonomikas principi" (*Principles of Economics*) ilgu laiku bija viena no ietekmīgākajām ekonomikas grāmatām Lielbritānijā. Pazīstams arī kā Džona Meinarda Keinsa skolotājs.

Dzimis Londonā, studēja Kembridžas Universitātē. 1868. gadā kļuva par šīs universitātes politekonomikas profesoru. 1877. gadā Māršals apprecējās ar savu studenti Mēriju Peiliju, tāpēc kopā ar sievu bija spiests pārcelties uz Bristoles Universitāti, tomēr 1884. gadā atgriezās Kembridžā. 1908. gadā veselības dēļ pameta darbu Kembridžas Universitātē. Miris Kembridžā 1924. gadā.

## Ārējās saites

* "Ekonomikas principi" (angliski)
* A.Māršala darbi (angliski)
Virga (upe)

**Virga** (arī **Priekules upe**, augštecē - **Elka**) ir upe Latvijā, Dienvidkurzemes novadā, Vārtājas kreisā krasta pieteka. Uz Virgas upes izveidota Prūšu ūdenskrātuve Virgas pagastā. 2000. gadā šeit uzbūvēta neliela HES. Līdz 1980. gadiem uz Virgas upes bija vēl divas ūdenskrātuves: Daļģu dīķis un Priekules dzirnavu dīķis.
## Pietekas
### Labā krasta
* Melnupe 16 km
* Niedrupe 8 km
* Dobeļupe 7 km
* Lībjupe

## Atsauces
Kontinentālā hokeja līga

**Kontinentālā hokeja līga (KHL)** () ir starptautiska hokeja līga, kuru izveidoja 2008. gadā uz Krievijas Superlīgas bāzes. Līgas uzvarētājs, neatkarīgi no valsts, kurā klubs atrodas, iegūst Krievijas čempiona titulu, kā arī izcīna Gagarina kausu.

## Vēsture
Kontinentālo hokeja līgu nodibināja 2008. gadā un sākotnēji tajā spēlēja 24 komandas. Rīgas "Dinamo" spēlētājs Aleksandrs Ņiživijs 2. septembra spēlē pret Habarovskas "Amur" iemeta pirmos vārtus KHL vēsturē. Par pirmās sezonas Gagarina kausa ieguvēju kļuva Kazaņas klubs HK Ak Bars. 2009.—2010. sezonā līgā iestājas Jekaterinburgas "Avtomobilist" klubs, un 2012.—2013. sezonā līgā piedalījas 26 komandas no septiņām valstīm.
2010.—11. sezonā līgā spēlēja hokejisti no 14 dažādām valstīm. Krievijas hokejistu īpatsvars līgā sasniedza aptuveni 70%, kamēr 16,1% bija Austrumeiropas, 4,6% Ziemeļvalstu, bet 4,8% — Ziemeļamerikas valstu hokejisti.

Pēc 2022. gada Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gada 24. februārī Somijas klubs “Jokerit” un 27. februārī Latvijas klubs “Dinamo Rīga” paziņoja, ka pārtrauks dalību līgā. 

## Formāts
Regulārajā sezonā katra no līgas vienībām aizvada 60 spēles, četras spēles (divas mājās, divas viesos) ar savas divīzijas komandām, kā arī divas spēles (viena mājās, otra viesos) ar konferences otras divīzijas komandām. Ar pretējās konferences komandām katra vienība regulārajā sezonā aizvada vienu spēli. Regulārās sezonas labākā komanda saņem Kontinenta kausu.

Izslēgšanas kārtai kvalificējas katras konferences labākās astoņas komandas. Katrā kārtā komandas spēlē līdz četrām uzvarām. Neizšķirta gadījumā seko neierobežota ilguma papildlaiks līdz pirmajiem vārtiem. Pēcspēles metieni izslēgšanas spēlēs netiek spēlēti. Izslēgšanas kārtā pāri tiek noteikti pēc konferencē iegūtās vietas, vēl pie tam, otrajā kārtā pāri tiek vēlreiz pārkārtoti atkarībā no izcīnītās vietas regulārajā sezonā. Gagarina kausa finālā tiekas divas spēcīgākās abu konferenču komandas. Uzvarētāja kļūst par Krievijas čempioni, saņemot Gagarina kausu.

Līgā startējošajām Krievijas komandām ir noteikts, ka to sastāvā nedrīkst pieteikt vairāk nekā piecus ārzemju spēlētājus, taču katrā mačā uz laukuma doties var vienīgi četri. Šie noteikumi gan neattiecas uz citu valstu klubiem līgā. 

## Kausi un balvas
Katru sezonu līga piešķir dažādas balvas un kausus tās labākajiem spēlētājiem un komandām. Līgas čempionei katru sezonu pasniedz Gagarina kausu. Sezonas vērtīgākais spēlētājs iegūst Zelta nūju, bet labākais jaunais spēlētājs — Čerepanova balvu. Tiek apbalvots arī sezonas rezultatīvākais spēlētājs, kā arī rezultatīvākais aizsargs, labākais vārtu guvējs, labākais veterāns, labākais vārtsargs, izslēgšanas kārtas vērtīgākais spēlētājs, kā arī vēl vairāki apbalvojumi. Tiek noteikts arī sezonas labākais treneris, tiesnesis, kā arī kluba prezidents.

## Komandas

## Līgas rekordi

### Sezonas rekordi
**Regulārā sezona**

**Izslēgšanas kārta**

### Karjeras rekordi

**Regulārā sezona**

**Izslēgšanas kārta**

### Komandu rezultāti

## Ārējās saites
* Līgas oficiālā mājaslapa
Korn

***Korn*** (dažreiz apzīmēta kā ***KoЯn*** vai ***KoRn***) ir grupa no Beikersfīldas, Kalifornijā, ASV. Bieži saukta par grupu, kas popularizējusi ņūmetāla žanru. Korn pārdevuši vairāk nekā 30 miljonus albumu visā pasaulē, 16,5 miljonus no tiem ASV. Nominēti sešām Grammy balvām, divas no kurām iegūtas.

Korn tika izveidota pēc grupas L.A.P.D. izjukšanas grupas solista Ričarda Morilla narkotiku atkarības dēļ. Mūziķi Redžinalds Arvizu, Džeimss Šefers un Deivids Silvera gribēja turpināt un pieņēma grupā ģitāristu Braienu Velču, kā arī dziedātāju vārdā Korijs. Tika izveidota jauna grupa — Creep. Korijs drīz tika izmests, jo viņa prasmes neapmierināja grupas dalībniekus.

1993. gadā, grupa mēģināja pierunāt vokālistu Džonatanu Deivisu. Sākumā viņš atteicās, bet pēc konsultēšanās ar psihoterapeitu viņš nolēma aiziet uz noklausīšanos un pievienojās grupai. Grupa drīz nomainīja nosaukumu uz *Korn*.


Korn Rock Im Park 2016 (11 von 14).jpg| Reginald „Fieldy“ Arvizu
Korn Rock Im Park 2016 (12 von 14).jpg|James „Munky“ Shaffer
Korn Rock Im Park 2016 (5 von 14).jpg|Jonathan Davis
Korn Rock Im Park 2016 (2 von 14).jpg|Ray Luzier
Korn Rock Im Park 2016 (10 von 14).jpg|Brian „Head“ Welch


## Diskogrāfija
* *[[Korn (albums)|Korn]]* (1994)
* *[[Life Is Peachy]]* (1996)
* *[[Follow the Leader]]* (1998)
* *[[Issues]]* (1999)
* *[[Untouchables]]* (2002)
* *[[Take a Look in the Mirror]]* (2003)
* *[[See You on the Other Side]]* (2005)
* *[[MTV Unplugged]]* (2006)
*  (2007)
* *[[Korn III:Remember Who You Are]]* (2010)
* *[[The Path of Totality]]* (2011)
* *[[The Serenity of Suffering]]* (2016)
* *[[The Nothing]]* (2019)
**Requiem* (2022)

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Teicija

**Teicija** (citi nosaukumi: **Teicēja**, **Teiča**, **Teiša**) ir neliela upe Madonas novada Murmastienes un Varakļānu pagastos, kā arī, niecīga daļa grīvā, Barkavas pagastā. Nelielā posmā tek caur Teiču dabas rezervātu un pa tā austrumu robežu.

Sākas no grāvju sistēmas Teiču purva austrumu malā un tek gar purva malu uz ziemeļaustrumiem Lubāna, kur tā kādreiz ietecēja, virzienā. Ietek Meirānu kanālā, pa kuru tās ūdeņi novadīti uz Aivieksti. Upes gultne visā garumā regulēta.

Upes garums ir 25 kilometri, to šķērso vietējas nozīmes autoceļš P84 (Madona - Varakļāni). Apdzīvotās vietas krastos: Meža Strodi, Teicejnieki, Darvinieki, Šķēles, Pauniņi.

## Atsauces
Krozē salas

**Krozē salas** () ir Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemēm piederošs arhipelāgs Indijas okeāna dienviddaļā. Vulkāniskās izcelsmes arhipelāgs sastāv no 4 galvenajām salām (Posesiona, l'Este, Košona un Penguina) un mazākajām Apotru salām.

Arhipelāgu 1772.g. 24.janvārī atklāja franču ekspedīcija Marka Žozefa Mariona di Frena vadībā, kurš salas nosauca sava vietnieka Žila Krozē vārdā.

Salas ir neapdzīvotas, bet Posesionas salā kopš 1963.g. darbojas pētnieciskā stacija Alfredfora.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Krozē salas
* ''www.discoverfrance.net''
* Krozē salas
* ''TAAF''
Grīziņkalns

**Grīziņkalns** ir Rīgas pilsētas apkaime Latgales priekšpilsētā un Centra rajonā. Grīziņkalna apkaime atrodas tuvu Rīgas pilsētas centram, Daugavas labā krasta dzelzceļa loka A daļā (administratīvi apkaimes Z daļa līdz Aleksandra Čaka ielai atrodas Rīgas pilsētas Centra rajonā, bet D daļa — Rīgas pilsētas Latgales priekšpilsētā). Tā robežojas ar Brasas, Teikas, Purvciema, Avotu ielas un Centra apkaimēm. Grīziņkalna apkaimes robežas ir Artilērijas iela, Krāsotāju iela, Lienes iela, Augusta Deglava iela, dzelzceļš, Brīvības iela, Tallinas iela un Aleksandra Čaka iela.

## Ģeogrāfija
Grīziņkalna apkaimes kopējā platība ir 1,517 km², kas ir apmēram par 30% no vidējā apkaimes platības rādītāja Rīgā. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 5547 metri. Neskatoties uz to, ka administratīvi pašreiz Grīziņkalna apkaime atrodas 2 Rīgas pilsētas izpilddirekciju teritorijā, noteiktās Grīziņkalna apkaimes robežas ir uzskatāmas par pietiekoši objektīvām, lai raksturotu šo apkaimi (iespējams, ka vienīgā potenciālā korekcija varētu būt robežu pārbīde apkaimes DR daļā, nosakot Grīziņkalna robežu nevis pa Artilērijas, bet gan pa Tallinas ielu). Grīziņkalna īpatnība ir tāda, ka tam nav viena konkrēta apkaimes centra, tāpēc dažādiem pasākumiem ir raksturīgs konkrēts novietojums apkaimes teritorijā. Piemēram, Grīziņkalna parks kā apkaimes galvenā sabiedriskā ārtelpa, Daugavas stadions un ar to saistītās būves kā apkaimes DA daļas galvenais sporta centrs, bet LU stadions un "Daugavas sporta nams" kā apkaimes ZR daļas galvenais sporta centrs, galvenās ielas kā darījumu objektu asis un tamlīdzīgi. 2013. gadā Krāsotāju un Lienes ielas stūrī tika atklāts koka ēku restaurācijas centrs "Koka Rīga", kurā notika dažādi kultūras pasākumi.

## Vēsture
thumb|250px|left|Grīziņkalns ar vāciskajem vietvārdiem 1876. gada Rīgas kartē
thumb|250px|left|Grīziņkalns 1937. gada Rīgas kartē.
Apkaimes nosaukums ir cēlies no Rīgas tirgotāja un šķirotāja Grīzena (*Griesen*) vārda. Viņš 1794. gadā iegādājās ārpilsētas koka muižiņu, kas agrāk piederēja Rīgas pilsētas ārstam un literātam Johanam Bernhardam Fišeram (1685—1772). 19. gadsimta otrajā pusē izveidojās Pērnavas iela, apkaimē aktīvi sāka būvēt rūpnīcas un darbnīcas, strādniekiem dzīvojamās mājas, un šo apvidu sāka dēvēt par Grīziņkalnu — tā vidū atradās viena no augstākajām smilšu kāpām (24 m virs jūras līmeņa). Pēc dzelzceļa līnijas uzbūvēšanas Grīziņmuižas kungu māja (*Griesenhof*) palika tagadējā Purvciema apkārtnē, bet sliežu uzbēruma otrā pusē esošajā smilšu kāpā 1903. gadā sāka iekārtot stādījumus, kas tika nosaukti par Grīziņkalna parku jeb "1905. gada parku".

19.—20. gadsimta mijā rūpnīcu tuvums un strādnieku dzīvojamo kvartālu apbūve tā apkārtnē noteica un vēl mūsdienās zināmā mērā nosaka apkārtnes sabiedrisko stāvokli.

## Piezīmes un atsauces
* Izmantoti materiāli no Rīgas Domes pilsētas attīstības departamenta mājas lapas.
* Izmantoti materiāli no Rīgas pašvaldības portāla.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Grīziņkalns portālā Cita Rīga
* Raksti par Grīziņkalnu portālā apkaimes.lv
* Grīziņkalna stāsti: Meli par 1905. gada notikumiem un citu novērošanai būvēta māja
Baltu filoloģija (žurnāls)

250px|thumb|right|Baltu filoloģijas žurnāla vāks
**Baltu filoloģija** ir vienu vai divas reizes gadā iznākošs baltu valodniecības žurnāls, viens no Latvijas Universitātes izdevumiem. Par tā izdošanu no 1991. gada rūpējas Filoloģijas fakultātes Baltu valodu katedra (līdz 1991. gadam — Latviešu valodas katedra). Tas ir periodisks zinātnisku rakstu krājums par aktuāliem jautājumiem baltistikā. Izdevuma redaktors ir profesors Dr.habil. philol. Pēteris Vanags un redaktora vietniece profesore Dr. philol. Lidija Leikuma. Starptautisko redakcijas kolēģiju pārstāv gan Latvijas Universitātes pētnieki, gan Lietuvas, Igaunijas, Krievijas, Vācijas, Itālijas, Austrālijas, Zviedrijas un ASV baltisti.Pirmais izdevums tika veltīts Latvijas Universitātes 70 gadu jubilejai. Universitāte ir latviešu tautas augstākās izglītības un zinātnes centrs dzimtajā valodā, tautas un cilvēces garīgo vērtību krājēja, arī valodas, folkloras un literatūras. 1989. gada 1. aprīlī notika Filoloģijas biedrības atjaunošana, kas darbojās Latvijas pirmās brīvvalsts laikā. Tas arī bija viens no galvenajiem dzinuļiem izdevuma radīšanā un neapsīkšanā. Pirmā burtnīca iepazīstināja ar Filologu biedrības 1989. gada darbu, ar jaunāko zinātnisko literatūru, bet krājuma pamatu veidoja referāti no 1989. gada 17. marta profesora Artura Ozola piemiņas konferences.

Baltu filoloģijā turpina publicēt referātus un pētījumus, kas saistīti ar baltu valodām. Izdevumā iekļautie raksti tiek recenzēti un publicējami četrās valodās — latviešu, lietuviešu, vācu vai angļu. Arī jaunākos izdevumus veido vairākas daļas — raksti, jaunākās literatūras apskats, hronika (filologiem nozīmīgu notikumu apskats) un pēdējā daļa „Pieminot” par aizgājušajiem filologiem un viņu devumu baltu filoloģijā un Latvijas zinātnē kopumā.

## Literatūra
1. Baltu filoloģija, IX: Zinātniskie raksti /Red. P. Vanags.- 9. laidiens.- Rīga: LU, 2000, 625. sēj.- 244 lpp.
2. Baltu filoloģija XII(2): Zinātniskie raksti /Red. P. Vanags.- Rīga: LU, 2003, 159 lpp.