open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jana Breidela stadions

**Jana Breidela stadions** ir stadions Brigē, Beļģijā. Stadionā ir 29 062 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Club Brugge KV]]* un *[[Cercle Brugge KSV]]*. Stadions celts 1975. gadā un nosaukt Briges viduslauku sacelšanās vadoņa Jana Breidela (1264-1328/1333) vārdā.

## Ārējās saites

* Stadiona profils ''stadiumguide.com''
* Stadiona profils ''stadiumdb.com''
Roņu iela (Jūrmala)

**Roņu iela** ir iela Jūrmalā, kas atrodas Stirnuraga apkaimē. Roņu iela sākas krustojumā ar Ūdru ielu un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 40 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Roņu ielā satiksmes kustība notiek vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Stirnurags
Mārtiņš Nukša

**Mārtiņš Augusts Nukša** (1878—1942) bija latviešu politiķis un diplomāts.
Latvijas vēstnieks Varšavā (1921—1930), Stokholmā (1930—1933) un Prāgā (1933—1938).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1878. gada 29. septembrī Vidrižu pagastā. Mācījās Lēdurgas draudzes skolā un Rīgas reālskolā, ko beidza 1900. gadā un līdz 1908. gadam studēja Rīgas Politehniskā institūta Arhitektūras nodaļā, līdztekus piestrādāja par skolotāju (1907—1908). Līdz 1915. gadam bija privāti prakstizējošs arhitekts Rīgā, darbojās Rīgas Latviešu biedrībā u.c. sabiedriskajās organizācijās.

Pirmā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Krieviju, strādāja Ziemeļu dzelzceļa pārvaldē Maskavā (1915—1916), vēlāk bija Sevastopoles pilsētas arhitekts (1916—1918). Krievijas pilsoņu kara laikā devās uz Franciju, kur 1919. gadā neilgi bija Marseļas pilsētas arhitekta palīgs, Latvijas valsts ''de iure'' atzīšanas sarunu laikā 1920. gadā bija Latvijas sūtniecības Parīzē sekretārs, vēlāk padomnieks.

No 1921. gada 4. augusta Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Polijā (1921—1930), vēlāk arī Rumānijā (1922) un Austrijā (1925) ar rezidenci Varšavā. No 1930. gada 28. marta ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Zviedrijā, Dānijā un Norvēģijā, no 1933. gada 1. augusta Čehoslovākijā un Dienvidslāvijā. Pēc Minhenes vienošanās un Čehoslovākijas sadalīšanas viņš atgriezās Latvijā un 1939. gada maijā tika iecelts par Ārlietu ministrijas ģenerālsekretāru.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada oktobrī Mārtiņu Nukšu atlaida no amata un no 1941. gada janvāra viņš strādāja par arhitektu Latvijas PSR Komunālās saimniecības tautas komisariāta Projektēšanas trestā.

1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā viņu apcietināja un izveda uz Soļikamskas soda nometnēm, kur pēc pratināšanām 1942. gada 5. martā uzrādīja šādu apsūdzību: "1920.—1940. gadā bijis Latvijas sūtnis vairākās Eiropas valstīs, 1933.—1935. gadā buržuju un kulaku partijas Zemnieku savienība biedrs, konstitucionālā monarhisma pārliecināts piekritējs, aģitējis pret padomēm (Krievijas PFSR Kriminālkodeksa 58-13,10 (I d.). pants) Pēc sevišķās apspriedes 1942. gada 18. aprīļa lēmuma "par aktīvu cīņu pret revolucionāro kustību" nošauts 1942. gada 17. maijā.

## Projektētās ēkas

Riga, Elizabetes str., Art Nouveau -Jugendstil - Classicism - panoramio (2).jpg| Īres nams Elizabetes ielā 21A, Rīgā. (1910).
Meža iela 4a, Rīga - panoramio.jpg|Nams Meža ielā 4


## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis II šķira
* Norvēģijas, Polijas, Rumānijas un Zviedrijas ordeņi.

## Atsauces
Rīgas reālskola

**Rīgas reālskola** var būt:

* Rīgas Pilsētas reālskola, tagad Rīgas Valsts 2. ģimnāzija
* Pētera I reālskola
Gorans Vlaovičs

**Gorans Vlaovičs** (; dzimis ) ir bijušais horvātu futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Horvātijas futbola izlases dalībnieks.

Futbolista karjeru sāka klubā *[[NK Osijek]]*, vēlāk pārstāvēja *[[NK Dinamo Zagreb|Croatia Zagreb]]* (tagad — *Dinamo*). Divas sezonas pēc kārtas kļuva par Horvātijas līgas labāko vārtu guvēju. 1994. gadā pievienojās Itālijas klubam *[[Calcio Padova|Padova]]*, kas tikko bija iekļuvis A sērijā. Pēc tam spēlējis arī Spānijas klubā *[[Valencia CF|Valencia]]*, ar ko 1999. gadā uzvarēja Spānijas Karaļa kausa izcīņā. Karjeru noslēdza Grieķijas klubā *[[Atēnu "Panathinaikos" (futbola klubs)|Panathinaikos]]*, 2004. gadā uzvarot Grieķijas Superlīgā un iegūstot arī Grieķijas kausu.

Horvātijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Austrāliju. Izlases sastāvā ir piedalījies 1996. gada Eiropas čempionātā. Vlaovičs izgāja laukumā visās septiņās spēlēs 1998. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, kurā Horvātijas izlase izcīnīja 3. vietu, un guva vārtus ceturtdaļfināla spēlē pret Vāciju. Bija iekļauts komandas sastāvā arī 2002. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, taču laukumā neizgāja. Karjeru izlasē noslēdza 2002. gada augustā pret Velsu. Izlases rindās nospēlējis 52 spēles un guvis 15 vārtus.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 1992–93
* Horvātijas kauss: 1994

**Valencia**

* UEFA Intertoto kauss: 1998
* Copa del Rey: 1999
* Spānijas Superkauss: 1999

**Panathinaikos**

* Grieķijas Superlīga: 2003–04
* Grieķijas kauss: 2004

**Individuālie sasniegumi**

* Horvātijas Pirmās līgas labākais vārtu guvējs: 1993, 1994

## Atsauces

## Ārējās saites
Vārzgūne (upe)

**Vārzgūne** (arī **Varzgune**, **Vārsgūne**, **Vārzaubes strauts**, **Vārzgūnīte**)  ir Ziemeļsusējas kreisā krasta pieteka Jēkabpils novada Kalna pagastā un Ābeļu pagastā, mežainā apvidū. Izteka no Vārzgūnes ezera. Līkumojot tek ziemeļu virzienā. Ietek Ziemeļsusējā lejpus Brāļu kapiem.

## Atsauces
Lotto Park stadions

**Lotto Park stadions** ir stadions Briselē, Beļģijā. Stadionā ir 21 500 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Briseles "Anderlecht"]]*. Tas uzcelts 1917. gadā un iesākumā saucās Emila Versē stadions (*stade Emile Versé*), kāda sponsora vārdā. No 1983. gada līdz 2019. gadam stadions tika ievērojami pārbūvēts un to nosauca "Anderlecht" prezidenta Konstanta Vandena Stoka vārdā (*stade Constant Vanden Stock*).

## Ārējās saites

* Stadiona profils ''stadiumguide.com''
Stade Maurice Dufrasne

**Stade Maurice Dufrasne** ir stadions Ljēžā, Beļģijā. Stadionā ir 27 670 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Ljēžas "Standard"]]*.
Skënderbeu Stadium

***Skënderbeu Stadium*** ir stadions Korčā, Albānijā. Stadionā ir 12 343 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[KF Skënderbeu Korçë]]*.
Borisov-Arena

***Borisov-Arena*** ir stadions Barisavā, Baltkrievijā. Stadionā ir 13 126 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Barisavas BATE]]*.
Ogņens Vukojevičs

**Ogņens Vukojevičs** (; dzimis ) ir horvātu futbola treneris futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2020) Vukojevičs ir Horvātijas U20 izlases galvenais treneris un Ukrainas Premjerlīgas kluba Kijivas "Dinamo" trenera asistents.

## Karjera
Karjeras sākumā spēlēja Horvātijas klubos *[[NK Bjelovar]]* un *[[NK Slaven Belupo|Slaven Belupo]]*. 2005. gadā pievienojās Beļģijas klubam *[[Lierse S.K.|Lierse]]*, taču nespēja iekļūt komandas pamatsastāvā un atgriezās Horvātijā. Zagrebas "Dinamo" sastāvā kļuva par vienu no līderiem un trīs gadus pēc kārtas kļuva par Horvātijas čempionu. 2008. gadā pārgāja uz Ukrainas klubu Kijivas "Dinamo". 2009. gadā kļuva par Ukrainas čempionu. 2013. gadā tika izīrēts Krievijas klubam Maskavas "Spartak", vēlāk arī Zagrebas "Dinamo". Karjeru noslēdza Austrijā, pārstāvot Vīnes "Austria".

Horvātijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Slovākiju un jau pirmajā spēlē guva vārtus. Izlases sastāvā piedalījies 2008. un 2012. gada Eiropas čempionāta finālturnīros. Bija iekļauts izlases sastāvā arī 2014. gada FIFA Pasaules kausā, taču laukumā neizgāja un pēc finālturnīra noslēdza karjeru izlasē. Izlases rindās aizvadījis 55 spēles un guvis četrus vārtus.

Kopš 2017. gada strādā par Kijivas "Dinamo" skautu Balkānu valstīs.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2014–15
* Horvātijas kauss: 2006–07, 2007–08, 2014–15
* Horvātijas Superkauss: 2006

**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2008–09
* Ukrainas kauss: 2013–14
* Ukrainas Superkauss: 2009, 2011

## Atsauces

## Ārējās saites
Vodafone Arena

***Vodafone Arena*** ir stadions Stambulā, Turcijā. Stadionā ir 42 684 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[Stambulas "Beşiktaş"]]*.
Reiņu iela (Jūrmala)

**Reiņu iela** ir iela Jūrmalā, Brankciema apkaimē. Reiņu iela sākas krustojumā ar Auzu ielu un beidzas pie Lielupes krasta. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tai nav seguma. Reiņu ielā satiksmes kustība norit 1 joslā.

## Skatīt arī
* Brankciems
Arena Națională

***Arena Națională*** ir stadions Bukarestē, Rumānijā. Stadionā ir 55 634 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[FC Steaua]]*, *[[FC Dinamo Bukareste]]* un Rumānijas futbola izlase.
Sergejs Jutkevičs

**Sergejs Jutkevičs** (; dzimis , miris ) bija padomju kinorežisors, sociālistiskā reālisma pārstāvis, PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1962). Saņēmis divas Staļina prēmijas (1941, 1947), divas PSRS Valsts prēmijas (1967, 1983), 1974. gadā viņam tika piešķirts Sociālistiskā darba varoņa nosaukums.

Sergeja Jutkeviča pazīstamākie darbi ir filmas  "Cilvēks ar šauteni" (1938), "Skanderbegs" (1953), "Otello" (1955), "Ļeņins Polijā" (1965), "Ļeņins Parīzē" (1965) u.c.

## Dzīvesgājums
Sergejs Jutkevičs dzimis  Sanktpēterburgā inženiera Josifa Jutkeviča (1877-1972) un Augstāko Bestuževa kursu filoloģijas un vēstures departamenta absolventes Natālijas Lavrovas (1880-1953) ģimenē. Pēc 1917. gada revolūcijas notikumiem ģimene pārcēlās uz Harkivu, kur Jutkevičs studēja glezniecību pie Eduarda Šteinberga. Vēlāk, dzīvojot Kijivā, vinš iepazinās un sadraudzējās ar Grigoriju Kozincevu.

Viņa radošā dzīve sākās 1917. gadā. Pilsoņu kara laikā viņš strādāja kā aktieris, mākslinieks, režisora ​​asistents Kijivas un Sevastopoles teātros. 1921-1923. gados studējis valsts augstākajās režisora ​​darbnīcās (GVIRM) pie Vsevoloda Meierholda un VHUTEMAS darbnīcās. Tajā pašā laikā viņš strādāja Nikolaja Foreggera teātra darbnīcā.

1922. gadā Jutkevičs kopā ar Gigoriju Kozincevu, Leonīdu Traubergu un Georgiju Križicki uzrakstīja manifestu "Ekscentriskums", kas kļuva par ekscentriskā aktiera teorētisko pamatprincipu aprakstu. Kopš 1926. gada vadījis savu eksperimentālo kinematogrāfijas apvienību, strādājot tajā pašā laikā par mākslinieku teātrī un kinoteātrī.

1928-1938. gados Jutkevičs darbojās kā pirmās "Lenfilm" kinostudijas darbnīcas vadītājs. 1938-1944. gados - "Sojuzdetfilm" kinostudijas mākslinieciskais vadītājs. 1939-1946. gados - PSRS Iekšlietu Tautas komisariāta dziesmu un deju ansambļa mākslinieciskais vadītājs.

1938. gadā uzņēma filmu "Cilvēks ar šauteni", kuras režisora asistents bija Pāvels Armands. Pēc tam Jutkevičs pievērsās Ļeņina tēmai, kas viņa daiļradē kļuva par vadošo - tika uzņemtas filmas "Stāsti par Ļeņinu" (1958), "Ļeņins Polijā" (1966), "Ļeņins Parīzē" (1981).

Viņš lasīja lekcijas Maskavas mākslas zinātnes institūtā, Kino vēstures teorijas institūtā (VNIIK), rakstīja teorētiskos darbus, mācīja režisora prasmi Gerasimova kinematogrāfijas institūtā līdz pat 1960. gadu beigām.

1968. gadā Sergejs Jutkevičs kopā ar krievu kino vēsturnieku Naumu Kleimanu atjaunoja nozaudēto Sergeja Eizenšteina filmu "Bežinas pļava", ko Eizenšteins uzņēma 1935. gadā, balstoties uz Pavļika Morozova oficiālo biogrāfiju.

Padomju Savienības Miera aizsardzības komitejas, PSRS Kinematogrāfistu savienības, Krievijas Federācijas teātra strādnieku savienības, PSRS Rakstnieku savienības loceklis (1964-1981).

Miris  Maskavā. Apbedīts Novodevičjes kapsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūrmalas iela (Piņķi)

**Jūrmalas  iela** ir viena no Mārupes novada ielām Piņķos. Iela sākas krustojumā ar autoceļu A10 un beidzas krustojumā ar Kļavu ielu. Apbūvi veido pārsvarā individuālā dzīvojamā apbūve.

## Ielu savienojumi
Jūrmalas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Autoceļš A10
* Hokeja iela 
* Jaunā iela
* Silarāju iela 
* Spīdolas iela
* Laimdotas iela 
* Priedaines iela
* Rīgas iela
* Saules iela
* Pūpolu iela
* Vītolu iela 
* Atpūtas iela
* Kļavu iela

## Sabiedriskais transports
Pa Jūrmalas ielu vienvirziena posmā no Rīgas ielas līdz autoceļam A10 kursē 4. un 32. maršruta autobusi. Autobusi kursē virzienā no Piņķiem uz Abrenes ielu.

## Skatīt arī
* Piņķi
Astana Arena

***Astana Arena*** ir stadions Astanā, Kazahstānā. Stadionā ir 30 244 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada *[[FC Astana]]* un Kazahstānas futbola izlase.
Karaiskaki stadions

**Karaiskaki stadions** ir stadions Pirejā, Grieķijā. Stadionā ir 33 334 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada Pirejas "Olympiacos".
Tālavas iela (Jūrmala)

**Tālavas iela** ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. Tālavas iela sākas krustojumā ar Vendu ielu un beidzas krustojumā ar Tērvetes ielu. Kopējais ielas garums ir 75 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Tālavas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Lielupe
Trikātas iela (Jūrmala)

**Trikātas iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Trikātas iela sākas krustojumā ar Brīvības prospektu un beidzas krustojumā ar Rīgas ielu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tai nav seguma. Trikātas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Trikātas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības prospekts (T veida krustojums)
* Mārkalnes iela
* Rīgas iela (T veida krustojums)
Rojas iela (Jūrmala)

**Rojas iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu un Pumpuru apkaimju robežas daļa. Ielas pārnumuru puse atrodas Mellužos, bet nepārnumuru puse ir Pumpuros.

Rojas iela sākas krustojumā ar Strēlnieku prospektu un beidzas krustojumā ar Jura Alunāna ielu. Kopējais ielas garums ir 230 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Rojas ielā satiksmes kustība notiek vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Rojas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Strēlnieku prospekts (T veida krustojums)
* Poruka prospekts
* Jura Alunāna iela

## Skatīt arī
* Melluži
* Pumpuri
Tobago iela (Jūrmala)

**Tobago iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Tobago iela sākas krustojumā ar Leona Paegles ielu un beidzas savienojumā ar bezvārda ceļu. Kopējais ielas garums ir 280 metri, tai nav seguma. Tobago ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Sloka
Ķeikāni

**Ķeikāni** ir daļēji izzudis ciems Jēkabpils novada Ābeļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos, Jēkabpils pilsētas austrumu pievārtē 3,7 km no pagasta centra Brodiem, 2,4 km no novada centra Jēkabpils un 145,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Daugavas upes kreisajā krastā, faktiski saplūdis ar Jēkabpils pilsētu.

## Atsauces
Dūņenieki

**Dūņenieki** (arī **Douņenīki**) ir ciems Jēkabpils novada Ābeļu pagastā. Atrodas pagasta austrumos 14,0 km no pagasta centra Brodiem, 15,6 km no novada centra Jēkabpils un 159,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Daugavas kreisajā krastā, pie autoceļa V783 (Jēkabpils – Dignāja – Ilūkste).

## Atsauces
Aļoša Asanovičs

**Aļoša Asanovičs** (; dzimis ) ir bijušais horvātu futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Horvātijas futbola izlases dalībnieks.

## Futbolista karjera
Futbolista karjeru sācis dzimtās pilsētas Splitas komandā *[[HNK Hajduk Split|Hajduk]]*. 1990. gadā pievienojās Francijas klubam *[[FC Metz]]*, vēlāk pārstāvējis arī citus Francijas klubus *[[AS Cannes|Cannes]]* un *[[Montpellier HSC|Montpellier]]*. 1994. gadā atgriezās *Hajduk* komandā. 1996. gadā parakstīja līgumu ar Anglijas Premjerlīgas klubu *[[Derby County F.C.|Derby County]]*, kurā spēlēja kopā ar savu tautieti Igoru Štimacu. Karjeras turpinājumā spēlēja arī Itālijas klubā *[[SSC Napoli]]* un Grieķijas klubā *[[Atēnu "Panathinaikos" (futbola klubs)|Panathinaikos]]*. 2001. gadā neilgu laiku uzspēlēja Austrālijā, bet karjeru noslēdza 2002. gadā dzimtajā komadā *Hajduk*.

Asanovičs ir nospēlējis trīs spēles Dienvidslāvijas futbola izlasē. Horvātijas izlasē pirmo spēli aizvadīja  pret ASV, tajā gūstot arī vārtus. Izlases sastāvā piedalījies 1996. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1998. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, kurā Horvātija izcīnīja 3. vietu. Karjeru izlasē noslēdza 2000. gada maijā, pēdējo spēli aizvadot pret Franciju. Horvātijas izlases rindās nospēlējis 62 spēles un guvis trīs vārtus.

## Trenera karjera
No 2006. līdz 2012. gadam bija trenera asistents Horvātijas izlasē, kad to vadīja Slavens Biličs. Vēlāk kopā ar Biliču strādājis arī Maskavas "Lokomotiv". 2015. gadā strādāja par Slovākijas kluba *[[FC DAC 1904 Dunajská Streda|DAC Dunajská Streda]]* tehnisko direktoru. 2017. gada oktobrī kļuva par Austrālijas kluba *[[Melbourne Knights FC|Melbourne Knights]]* galveno treneri. 2022. gadā neilgu laiku bija Zambijas futbola izlases galvenais treneris.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Hajduk Split**

* Horvātijas Pirmā līga: 1994–95
* Horvātijas kauss: 1995
* Horvātijas Superkauss: 1994
* Dienvidslāvijas kauss: 1987, 1991

**Montpellier**

* Coupe de la Ligue: 1992

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas iela (Piņķi)

**Rīgas iela** ir viena no Mārupes novada ielām Piņķos. Iela sākas pie Piņķu ūdenskrātuves un beidzas krustojumā ar autoceļu A5.

## Ielu savienojumi
Rīgas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Meistaru iela
* Centra iela
* Jūrmalas iela
* Lielpriedes iela
* Autoceļš A5

## Sabiedriskais transports
thumb|250px|32. autobuss galapunktā Piņķos, Meistaru ielā
Pa Rīgas ielu kursē 4. un 32. maršruta autobusi. Virzienā no Abrenes ielas uz Piņķiem autobusi kursē no Autoceļa A5 līdz Meistaru ielai, kur atrodas abu maršrutu galapunkts. Virzienā no Piņķiem uz Abrenes ielu autobusi kursē no Meistaru ielas līdz Jūrmalas ielai.

## Skatīt arī
* Mārupes novads
* Piņķi
Tauvu iela

**Tauvu iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Tauvu iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju un beidzas krustojumā ar Kaugurciema ielu. Kopējais ielas garums ir 170 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Tauvu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Tauvu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Talsu šoseja (T veida krustojums)
* Raudas iela (T veida krustojums)
* Kaugurciema iela (T veida krustojums)
Teātra iela (Jūrmala)

**Teātra iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Teātra iela sākas no pludmales un beidzas krustojumā ar Kalnciema ielu. Kopējais ielas garums ir 1300 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Teātra ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Teātra iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūras iela 
* Jomas iela
* Lienes iela
* Brīvības prospekts
* Rīgas iela
* Straumes iela
* Kalnciema iela (ielas turpinājums)

## Skatīt arī
* Majori
Rosrāte

**Rosrāte** () ir pilsēta Vācijas rietumos, Ziemeļreinā-Vestfālenē, Reinišas-Bergišas rajonā, tā atrodas netālu no Ķelnes. Šī apdzīvota vieta pilsētas statusu ieguva tikai 2001. gadā, tādēļ tā ir pati jaunākā pilsēta Bergiešu zemē.

Vēstures avotos pirmo reizi minētā kā Rosrāte 1356. gadā un tajā laikā iekļāva tikai dažas saimniecības. Nosaukumā zilbe "ro" nozīmē mitru, purva reljefu. Zilbe "rath" nozīmē izcirtumu. Tāpēc Rosrāte ir, iespējams, izveidota bijušā purva vietā.

## Sadraudzības pilsētas
Rosrātes sadraudzības pilsēta kopš 1998. gada ir Krepjēra Francijā.

## Ārējās saites

*Official website (vāciski)
*Chronicle of mayors of Rösrath since 1945
I Padomju Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki

**I Padomju Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki** bija Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki, kas norisinājās Rīgā, . Svētkos piedalījās 9739 dalībnieki — 8539 dziedātāji no 178 skolām un 1200 dejotāji.
Pēteris Jēkabsons

**Pēteris Guntis Jēkabsons** (1943—1990) bija Austrālijas latviešu astronoms, asteroīdu pētnieks un gleznotājs. Kopš 1974. gada strādāja Pērtas observatorijā, kurā apskatāmi viņa sienu gleznojumi.

Viņa vārdā nosaukts 1978. gadā atklātais asteroīds (3188) *Jekabsons*. Atklājis divus asteroīdus — (3894) *Williamcooke* 1980. gadā un (3929) *Carmelmaria* 1981. gadā.

## Ārējās saites
* Kaps ''Midland Cemetery'' pie Pērtas

## Atsauces
Kaspars Zariņš

**Kaspars Zariņš** (dzimis 1962. gada 10. aprīlī Rīgā) ir latviešu gleznotājs un mākslas pedagogs, Latvijas Mākslas akadēmijas profesors. Darbojas arī grāmatu grafikā un animācijā.
## Biogrāfija
K. Zariņš dzimis gleznotāja un LMA rektora (1988—1997) Induļa un Veras Zariņu ģimenē. Mākslinieka dvīņubrālis Kristaps ir gleznotājs. Viņa sieva ir gleznotāja Vija Zariņa, ar kuru kopā mākslinieks veido kopīgas izstādes no 1987. gadā. Kopīgas izstādes tiek veidotas arī kopā ar brāli.Kaspara un Vijas Zariņu meitas ir mākslinieces Paula Zariņa-Zēmane un Marta Zariņa-Ģelze, kura traģiski gāja bojā 2014. gada vasaras beigās 26 gadu vecumā.Izglītību mākslas jomā uzsācis Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolā (1973—1980), tālāk sekoja studijas Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļā (1980—1986), kuru beidzis, izstrādājot diplomdarbu sava tēva I. Zariņa vadībā.

## Mākslinieciskā darbība
Izstādēs K. Zariņš sācis piedalīties 1979. gadā. 1987. gadā iestājies Latvijas Mākslinieku savienībā. Pirmā personālizstāde notikusi Rīgā 1990. gadā, vēlāk tās notikušas arī Cēsīs, Maskavā, Vīnē un Ventspilī. Kopumā sarīkojis 30 personālizstādes. Mākslinieka darbi atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja, Latvijas Mākslinieku savienības muzeja, Latvijas Bankas, *The Wurth Museum* (Vācija), Tartu Mākslas muzeja, Krievijas Kultūras ministrijas kolekcijā, kā arī privātkolekcijās Krievijā un ASV.Darbojies arī grāmatu grafikā, animācijā, saņēmis Latvijas nacionālā kino balvu “Lielais Kristaps” nominācijā “Labākais animācijas mākslinieks” par animācijas filmu “Vai tu ko teici?” (studija “Dauka”, 2009).
## Pedagoģiskā darbība
Pedagoga gaitas K. Zariņš sācis 1991. gadā kā Latvijas Mākslas akadēmijas Vides mākslas nodaļas vecākais pasniedzējs. No 1992. gada ir Glezniecības nodaļas pasniedzējs. 1995. gadā kļuva par asociēto profesoru. No 1997. gada ir viens no Monumentāli dekoratīvās un multivizuālās mākslas meistardarbnīcas vadītājiem. 2008. gadā kļuva par profesoru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kaspara Zariņa mājaslapa
*https://web.archive.org/web/20190327104119/https://www.carevacontemporary.com/kaspars-zari
Selija Bodo de Mosčini

**Selija Bodo de Mosčini** (*Celia Baudot de Moschini*; dzimusi , mirusi ) bija Argentīnas šahiste, starptautiskā meistare šahā (1954).

## Biogrāfija
20. gadsimta 50. un 60. gados Selija Mosčini bijusi viena no labākajām argentīniešu šahistēm. Sešas reizes uzvarējusi Argentīnas sieviešu šaha čempionātos (1953., 1957., 1958., 1962., 1963. un 1968. gada). 1954. gadā uzvarējusi Dienvidamerikas zonālajā čempionātā un ieguvusi starptautiskās meistares titulu un ceļazīmi uz 1955. gada pretendentu turnīru Maskavā, kurā starp 20 dalībniecēm ieņēma 18. vietu. 1963. gadā Fortalezā Mosčini otrreiz uzvarēja Dienvidamerikas zonālajā turnīrā. Tam sekojošajā 1964. gada pretendentu turnīrā Suhumi viņa ieņēma pēdējo 18. vietu.   

## Atsauces

## Ārējās saites
KF Drita

***KF Drita*** () ir 1947. gadā dibināts Kosovas futbola klubs no Ģiļani, kas šobrīd spēlē Kosovas Superlīgā.

## Sasniegumi
* **[[Kosovas Superlīga|Kosovas Superlīgā]]**
** Čempioni (3): 2018, 2020, 2025
* **Kosovas kauss**
** Kausa ieguvēji (0):
** Finālisti (1): 2016

## Formu izmaiņas

## Atsauces

## Ārējās saites
* oficiālā mājaslapa
Rankas iela (Jūrmala)

**Rankas iela** ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. Rankas iela sākas krustojumā ar Tērvetes ielu un beidzas krustojumā ar Vikingu ielu. Kopējais ielas garums ir 110 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Rankas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Lielupe
KF Feronikeli

***KF Feronikeli*** () ir 1974. gadā dibināts Kosovas futbola klubs no Drenas, kas šobrīd spēlē Kosovas Superlīgā.

## Sasniegumi
* **[[Kosovas Superlīga|Kosovas Superlīgā]]**
** Čempioni (2): 2015, 2016
* **Kosovas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2014, 2015
** Finālisti (0): 

## Atsauces

## Ārējās saites
* soccerway
Raudas iela (Jūrmala)

**Raudas iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Raudas iela sākas krustojumā ar Kapteiņa Zolta ielu un beidzas krustojumā ar Tauvu ielu. Kopējais ielas garums ir 250 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Raudas ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Raudas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kapteiņa Zolta iela (T veida krustojums)
* Putu iela (T veida krustojums)
* Tauvu iela (T veida krustojums)
Rāznas iela (Jūrmala)

**Rāznas iela** ir iela Jūrmalā, Jaundubultu apkaimē. Rāznas iela sākas krustojumā ar Strēlnieku prospektu un beidzas krustojumā ar Poruka prospektu. Kopējais ielas garums ir 140 metri, tai nav seguma. Rāznas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Jaundubulti
KF Flamurtari

***KF Flamurtari*** () ir 1968. gadā dibināts Kosovas futbola klubs no Prištinas, kas šobrīd spēlē Pirmajā līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* soccerway
KF Besa Pejë

***KF Besa*** () ir 1923. gadā dibināts Kosovas futbola klubs no Pejas (Pečas), kas šobrīd spēlē Kosovas Superlīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* KF Besa oficiāla mājalapa
* soccwerway
KF Vllaznia Pozheran

***KF Vllaznia*** () ir 1973. gadā dibināts Kosovas futbola klubs no Požeranas, kas šobrīd spēlē Pirmajā līgā.

## Atsauces
Rautenberga iela

**Rautenberga iela** ir iela Jūrmalā, Druvciema apkaimē. Rautenberga iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tai nav seguma. Rautenberga ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Druvciems
Rūdolfa Blaumaņa iela (Jūrmala)

**Rūdolfa Blaumaņa iela** atrodas Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Nosaukta rakstnieka Rūdolfa Blaumaņa vārdā.

Rūdolfa Blaumaņa iela sākas krustojumā ar Zigfrīda Meierovica prospektu un beidzas pēc krustojuma ar Ceriņu ielu. Kopējais ielas garums ir 500 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Rūdolfa Blaumaņa ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Vēsture
Iela izveidota 19. gadsimta beigās ar nosaukumu **Kungu iela**, šeit pēc 1870. gada vasarnīcu īrējis krievu rakstnieks Ivans Gončarovs (1812–1891). 

## Ielu savienojumi
Rūdolfa Blaumaņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zigfrīda Meierovica prospekts (Y veida krustojums)
* Baznīcas iela
* Slokas iela
* Ceriņu iela

## Atsauces
KF KEK

**KF „KEK-u”** () ir 1928. gadā dibināts Kosovas futbola klubs no Kastrioti, kas šobrīd spēlē Kosovas Superlīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* soccerway
Rūjienas iela (Jūrmala)

**Rūjienas iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Rūjienas iela sākas no pludmales un beidzas krustojumā ar Smiltenes ielu. Kopējais ielas garums ir 110 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Rūjienas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Dzintari
KF Ballkani

***KF Ballkani*** () ir 1947. gadā dibināts Kosovas futbola klubs no Terandas, kas šobrīd spēlē Kosovas Superlīgā.

## Sasniegumi
* **[[Kosovas Superlīga|Kosovas Superlīgā]]**
** Čempioni (2): 2021/22, 2022/23
* **Kosovas kauss**
** Kausa ieguvēji (0):
** Finālisti (1): 2019/2020

## Atsauces

## Ārējās saites
* transfermarket
Rūpniecības iela (Jūrmala)

**Rūpniecības iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru apkaimē. Rūpniecības iela sākas krustojumā ar Staburaga ielu un beidzas krustojumā ar Raiņa ielu. Kopējais ielas garums ir 1170 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Rūpniecības ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Rūpniecības iela ir savienota ar šādām ielām:
* Staburaga iela (T veida krustojums)
* Vētras iela
* Telšu iela
* Lāčplēša iela
* Lauku iela
* Tērbatas iela
* Tallinas iela
* Raiņa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kauguri
KF Vushtrria

***KF Vushtrria*** () ir 1922. gadā dibināts Kosovas futbola klubs no Vuštri, kas šobrīd spēlē Kosovas Pirmajā līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* soccerway
Rudzu iela (Jūrmala)

**Rudzu iela** ir iela Jūrmalā, Druvciema apkaimē. Rudzu iela sākas meža rajonā savienojumā ar Mednieku ielu un beidzas krustojumā ar Slokas ielu. Kopējais ielas garums ir 350 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Rudzu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Rudzu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mednieku iela (L veida krustojums)
* Ciļņu iela (T veida krustojums)
* Slokas iela (T veida krustojums)
Iron Fist

***"Iron Fist"*** ir amerikāņu televīzijas seriāls, kura autors ir Skots Baks. Seriāls kopš 2017. gada marta tiek pārraidīts Netflix televīzijas kanālā. Seriālam pašlaik ir izdota viena sezona. Seriālā galvenās lomas atveido Fins Džonss, Džesika Henvika, Toms Pelfrijs un Džesika Strupa.

Seriāla galvenais varonis ir Denijs Rands, kuram piemīt pārdabiskas cīņas prasmes, kā arī mītisks "Dzelzs dūres" spēks.

## Ārējās saites
KF Onix Banjë

**KF „Onix”** () ir Kosovas futbola klubs no Peča Banjas, kas šobrīd spēlē Kosovas Pirmajā līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* facebook
* sofascore
Alens Bokšičs

**Alens Bokšičs** (; dzimis ) ir bijušais horvātu futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Horvātijas futbola izlases dalībnieks.

## Karjera
Karjeru sācis Splitas "Hajduk", 1991. gadā pievienojās Francijas klubam *[[AS Cannes]]*, tomēr traumu dēļ sezonā aizvadīja tikai vienu spēli. 1992. gadā pārgāja uz Marseļas "Olympique" un 1992.—1993. gada sezonā kļuva par Francijas 1. līgas labāko vārtu guvēju. Šajā sezonā kļuva arī par UEFA Čempionu līgas uzvarētāju, bet Francijas čempiontituls klubam tika atņemts. 

Karjeras turpinājumā pārstāvēja Itālijas klubus *[[Romas "Lazio"|Lazio]]* un *[[Juventus F.C.|Juventus]]*. Ar katru no tiem pa reizei kļuva par Itālijas čempionu, ar *Juventus* 1996. gadā uzvarēja arī Starpkontinentālajā kausā, bet *Lazio* sastāvā divreiz kļuva par Itālijas kausa ieguvēju un 1998.—1999. gada sezonā uzvarēja UEFA Kausu ieguvēju kausa izcīņā. Karjeru noslēdza Anglijas Premjerlīgas klubā *[[Middlesbrough FC]]*. 1993. gadā ir ticis atzīts par Horvātijas gada futbolistu.

Bokšičs 20 gadu vecumā bija iekļauts Dienvidslāvijas futbola izlases sastāvā 1990. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, taču nevienu spēli tā arī neaizvadīja. Horvātijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Ukrainu. Pirmos vārtus izlases labā guva  pret Igauniju 1996. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijā. Izlases sastāvā piedalījies arī *Euro 1996* finālturnīrā. Traumas dēļ netika iekļauts sastāvā uz 1998. gada FIFA Pasaules kausa turnīru, kurā Horvātija izcīnīja 3. vietu. Pasaules kausā tomēr izdevās piedalīties 2002. gadā, 32 gadu vecumā. 2002. gada oktobrī ar spēli pret Bulgāriju noslēdza karjeru izlasē. Izlases rindās nospēlējis 40 spēles un guvis desmit vārtus.

## Sasniegumi
**Hajduk Split**

* Dienvidslāvijas kauss: 1991

**Marseille**

* UEFA Čempionu līga: 1992–93

**Juventus**

* Itālijas Serie A: 1996–97
* Starpkontinentālais kauss: 1996

**Lazio**

* Itālijas Serie A: 1999–2000
* Coppa Italia: 1998, 2000
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1999

**Individuālie sasniegumi**

* Ligue 1 labākais vārtu guvējs: 1992–93
* Horvātijas gada futbolists: 1993

## Atsauces

## Ārējās saites
Zaķu iela (Jūrmala)

**Zaķu iela** ir iela Jūrmalā, Priedaines apkaimē. Zaķu iela sākas krustojumā ar Upmalas ielu un beidzas krustojumā ar Zīlīšu ielu. Kopējais ielas garums ir 170 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Zaķu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Priedaine
The Defenders

***"The Defenders"*** ir amerikāņu televīzijas seriāls, kura autori ir Daglass Petrī un Marko Ramirezs. Seriāls kopš 2017. gada jūlija tiek pārraidīts Netflix televīzijas kanālā. Seriālam pašlaik ir izdota viena sezona. Seriālā galvenās lomas atveido Fins Džonss, Čārlijs Kokss, Kristena Ritere un Maiks Kolters.

Seriālā Pārgalvis, Džesika Džonsa, Dzelzs Dūre un Lūks Keidžs apvienojas, lai cīnītos ar ļaundariem.

## Ārējās saites
Igors Tudors

**Igors Tudors** (; dzimis ) ir horvātu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis aizsarga pozīcijā, bijis Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Trenera karjeras laikā vadījis vairākus Itālijas A sērijas klubus, strādājis arī Turcijā, Grieķijā, Francijā un dzimtajā Horvātijā. Kopš 2026. gada Tudors ir Anglijas Premjerlīgas komandas *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]* pagaidu galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Profesionāla futbolista karjeru sācis dzimtās pilsētas Splitas komandā *[[HNK Hajduk Split|Hajduk]]*. 1998. gadā pievienojās Itālijas A sērijas klubam Turīnas "Juventus", tajā arī aizvadīja lielāko daļu no savas spēlētāja karjeras. Tā sastāvā divreiz kļuva par Itālijas čempionu. 2003. gadā spēlēja UEFA Čempionu līgas finālā, kurā *Juventus* piekāpās citam Itālijas klubam *[[AC Milan]]*. Karjeru noslēdza 2008. gadā savā pirmajā komandā *Hajduk*. 2001. gadā ir ticis atzīts par Horvātijas gada futbolistu.

Horvātijas izlasē debitēja  1998. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Ukrainu. 1998. gada Pasaules kausa finālturnīrā piedalījās trīs spēlēs, palīdzot komandai izcīnīt 3. vietu. Izlases sastāvā piedalījies arī 2004. gada Eiropas čempionāta un 2006. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīros. Karjeru izlasē noslēdza pēc 2006. gada Pasaules kausa. Izlases rindās nospēlējis 55 spēles un guvis trīs vārtus.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri. Trenera karjeru sāka *[[HNK Hajduk Split|Hajduk]]*. Vēlāk trenēja arī Saloniku PAOK, Turcijas klubus *[[Kardemir Karabükspor|Karabükspor]]* un *[[Stambulas "Galatasaray"|Galatasaray]]*. 2018. gadā neilgu laiku bija Itālijas A sērijas kluba *[[Udinese Calcio|Udinese]]* galvenais treneris, palīdzot komandai saglabāt vietu A sērijā. 2019. gada martā atgriezās *Udinese* galvenā trenera amatā, bet tā paša gada 1. novembrī tika atbrīvots no amata. 2020. gada janvārī atgriezās Splitas *Hajduk* galvenā trenera amatā. 2020. gada augustā kļuva par Turīnas "Juventus" trenera asistentu. Pēc 2020.—2021. gada sezonas darbu Turīnas klubā atstāja kopa ar galveno treneri Andrea Pirlo. 2021. gada septembrī kļuva par *[[Hellas Verona F.C.|Hellas Verona]]* galveno treneri. Viņa vadībā komanda noslēdza A sērijas sezonu 9. vietā. Pēc sezonas atstāja Veronas klubu un 2022. gada jūlijā kļuva par Francijas vienības Marseļas "Olympique" galveno treneri. Tajā nostrādāja tikai vienu sezonu, izcīnot trešo vietu *Ligue 1*.

2024. gada martā tika iecelts par Romas "Lazio" galveno treneri, stājoties amatā Maurīcio Sarri vietā. Pēc sezonas beigām viņš amatu atstāja. 2025. gada martā tika apstiprināts par Turīnas "Juventus" galveno treneri, nomainot amatā Tiagu Motu.  pēc trīs sausajiem zaudējumiem un kopumā astoņām neuzvarētām spēlēm pēc kārtas dažādos turnīros Tudors tika atbrīvots no "Juventus" galvenā trenera amata.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Juventus**

* Itālijas Serie A: 2001–02, 2002–03
* Supercoppa Italiana: 2002, 2003
* Itālijas Serie B: 2006–07
* UEFA Intertoto kauss: 1999

**Individuālie sasniegumi**

* Horvātijas gada futbolists

### Trenera karjera
**Hajduk Split**

* Horvātijas kauss: 2012–13

## Atsauces

## Ārējās saites
Tērbatas iela (Jūrmala)

**Tērbatas iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru apkaimē. Tērbatas iela sākas krustojumā ar Pļaviņu ielu un beidzas krustojumā ar Mazo Nometņu ielu. Kopējais ielas garums ir 1100 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Tērbatas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Tērbatas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Papardes iela (ielas turpinājums Slokas virzienā)
* Pļaviņu iela (T veida krustojums)
* Tīruma iela (T veida krustojums)
* Tirzas iela
* Jurģu iela
* Kauņas iela
* Vidzemes iela
* Kurzemes iela
* Rūpniecības iela
* Latgales iela
* Mazpulku iela
* Putnu iela (T veida krustojums)
* Mazā Nometņu iela (T veida krustojums)
Rons Vlārs

**Rons Vlārs** (dzimis ) ir bijušais Nīderlandes futbolists, aizsargs. 

## Sasniegumi
**Feyenoord**

* KNVB beker: 2007–08

## Ārējās saites
Mitrovicas "Trepça"

**Mitrovicas futbola klubs "Trepça"** (*Klubi Futbollistik Trepça Mitrovicë*) ir Kosovas futbola klubs no Mitrovicas, kas šobrīd spēlē Kosovas Pirmajā līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* soccerway
KF Rahoveci

***KF Rahoveci*** ir Kosovas futbola klubs no Rahoveci, kas šobrīd spēlē Kosovas 2. līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* soccerway
Zāļu iela (Jūrmala)

**Zāļu iela** ir iela Jūrmalā, Druvciema apkaimē. Zāļu iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tai nav seguma. Zāļu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Druvciems
Tērauda iela (Jūrmala)

**Tērauda iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Tērauda iela sākas krustojumā ar Jaunedinburgas ielu un beidzas krustojumā ar Ķemeru un Avotu ielu. Tērauda ielas kopējais garums ir 280 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Tērauda ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Tērauda iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jaunedinburgas iela (L veida krustojums)
* Šarlotes iela (T veida krustojums)
* Ķemeru iela / Avotu iela
Zaru iela (Jūrmala)

**Zaru iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Zaru iela sākas no pludmales un beidzas krustojumā ar Kāpu ielu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Zaru ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Melluži
Bruno Martinss Indi

**Bruno Martinss Indi** (dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, aizsargs, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē *[[Eredivisie]]* kluba *[[AZ Alkmaar]]* sastāvā.

Bruno Martinss Indi ir dzimis Portugālē, taču viņa vecāki cēlušies no Gvinejas-Bisavas. Trīs mēnešu vecumā kopā ar ģimeni pārcēlies uz Roterdamu Nīderlandē.

## Ārējās saites
Matjē Debišī

**Matjē Debišī** (dzimis ) ir bijušais Francijas futbolists, aizsargs, Francijas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Lille**

* Francijas Ligue 1: 2010–11
* Coupe de France: 2010–11

**Arsenal**

* FA kauss: 2014–15
* FA Community Shield: 2014, 2015

## Ārējās saites
Pērkona iela (Jūrmala)

**Pērkona iela** ir pilsētas nozīmes maģistrālā iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. Pērkona iela sākas krustojumā ar Rīgas ielu, iekļauj sevī tiltu pāri Lielupei un beidzas upes pretējā krastā, kur pārtop autoceļā A10 Rīgas virzienā. Kopējais ielas garums ir 950 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Pērkona ielā satiksmes kustība norit divās joslās katrā virzienā. Iela iet gar "Rimi" veikalu un Līvu akvaparku.

## Ielu savienojumi
Pērkona iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rīgas iela (ielas turpinājums Dzintaru virzienā)
* Dārzkopības iela
* Stendes iela (savienojums ar sānu brauktuvi)
* Viestura iela
* autoceļš A10 (ielas turpinājums Rīgas virzienā)

## Atsauces
Vilis Šūmanis

**Vilis Roberts Šūmanis** (1887—1948) bija latviešu diplomāts, kas kopš 1924. gada bija Latvijas sūtnis Romā, Parīzē, Helsinkos un Tallinā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1887. gada 24. aprīlī Džūkstes-Pienavas pagasta "Nukās" zemnieku ģimenē. Mācījās Džūkstes pagasta skolā, tad Maskavas ķeizariskās lauksaimniecības biedrības lauksaimniecības vidusskolā (1901-1905). Pēc skolas beigšanas atgriezās Džūkstē un piedalījās 1905. gada revolūcijā. 
Lai izvairītos no represijām, viņš devās bēgļu gaitās uz Sibīriju, 1907. gadā emigrēja uz Šveici, līdz 1911. gadam studēja Minhenes un Sanktgallenes tirdzniecības augstskolās, strādāja privātfirmās un Krievijas impērijas Marseļas ģenerālkonsulātā.

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1914. gadā Šūmanis atgriezās dzimtenē un tika iesaukts Krievijas armijā, 1917. gada sākumā latviešu strēlnieku pulkos.
Pēc Februāra revolūcijas tika iecelts par Valmieras apriņķa priekšnieku, pēc Oktobra revolūcijas atgriezās dzimtajā Džūkstē.
Latvijas Pagaidu valdība 1918. gada beigās viņu iecēla par Jelgavas apriņķa priekšnieku.
Pēc Rīgas atbrīvošanas 1919. gada maijā V. Šūmanis brīvprātīgi iestājās Latvijas armijā, strādāja Dienvidlatvijas brigādes štāba kancelejā līdz tā paša gada jūlijam, kad viņu iecēla par Latvijas Ārlietu ministrijas kancelejas pārvaldnieku, 1921. gadā par administratīvo, vēlāk par politisko direktoru. 1922. gada rudenī V. Šūmanis Latvijas delegācijas sastāvā piedalījās Tautu Savienības 3. pilnsapulces darbā, 1924. gada februārī Baltijas valstu kārtējā konferencē Varšavā, bet 1925. gada septembrī Ženēvā 10. Baltijas valstu konferencē, kurā piedalījās Latvijas, Igaunijas, Polijas un Somijas pārstāvji.

1924. gada vasarā viņu iecēla par Latvijas ārkārtējo sūtni un pilnvaroto ministru Itālijā. 1926. gada 1. decembrī viņš iesniedza Francijas prezidentam Gastonam Dumbergam sūtņa M. Valtera atsaukšanas grāmatu un savas akreditācijas pilnvaras. Pēc tam bija Latvijas sūtnis Somijā un Igaunijā.
Miris 1948. gada 27. oktobrī Cīrihē, apbedīts Ženēvā.

## Apbalvojumi
* II šķiras Triju Zvaigžņu ordenis Nr. 66 (1928. gada 14. novembrī)
* I šķiras Atzinības krusts Nr. 15 (1938.g. 16. novembrī)

## Atsauces
Ķēdaiņu "Nevežis"

**Ķēdaiņu "Nevežis"** () var būt:
*Ķēdaiņu "Nevežis" — futbola klubs;
*Ķēdaiņu "Nevežis" — basketbola klubs.
Ziedoņa iela (Jūrmala)

**Ziedoņa iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Ziedoņa iela sākas krustojumā ar Tukuma ielu un beidzas krustojumā ar Augļu ielu. Kopējais ielas garums ir 305 metri. Ziedoņa ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Ķemeri
Zēģeles iela

**Zēģeles iela** ir iela Jūrmalā, Stirnuraga apkaimē. Zēģeles iela sākas krustojumā ar Vikingu ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 290 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Zēģeles ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Stirnurags
KF Arbëria

***KF Arbëria*** () ir Kosovas futbola klubs no Dobrajes, kas šobrīd spēlē Kosovas Superlīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Facebook
* soccerway
KF Istogu

***KF "Istogu"*** () ir Kosovas futbola klubs no Istogas, kas šobrīd spēlē Kosovas Pirmajā līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Facebook (KF Istogu)
Korupcijas apkarošanas fonds

**Korupcijas apkarošanas fonds** (**KAF**;  (*ФБК*)) bija no 2011. līdz 2020. gada pastāvējusi bezpeļņas organizācija, kas nodarbojās ar korupcijas novēršanu, atmaskošanu un apkarošanu Krievijā. Fonds veidoja un publicēja izmeklējumus, tostarp dokumentālās filmas, par korupciju Krievijas amatpersonu un oligarhu vidū. Populārākās KAF filmas ir „Čaika” (2015), „Viņš jums nav nekāds Dimons” (2017). un „Pils Putinam. Stāsts par vislielāko kukuli” (2021).

## Vēsture

250px|thumb|left|2017. gada 27. martā „par pretošanos evakuācijas laikā” aizturētie Korupcijas apkarošanas fonda darbinieki, brīvprātīgie un ''NewcasterTV'' darbinieki
2017. gada 26. martā Korupcijas apkarošanas fonda birojā Krievijas policija „par nepakļaušanos policijai” aizturēja 17 fonda darbiniekus, kas tiešsaistē pārraidīja tobrīd notiekošos iedzīvotāju protestus pret valdības korupciju. Protestos Maskavā tika apcietināts arī fonda dibinātājs Navaļnijs, kuru apsūdzēja nesankcionētu mītiņu rīkošanā.

2019. gada 3. augustā Krievijas Izmeklēšanas komiteja paziņoja, ka „fonda darbinieki no trešajām pusēm saņēmuši naudu, par kuru viņiem bijis zināms, ka tā iegūta noziedzīgā ceļā” un pret Korupcijas apkarošanas fondu ierosināja krimināllietu par miljarda rubļu jeb 13,8 miljonu eiro lielas naudas atmazgāšanu. 8. augustā Korupcijas apkarošanas fonda birojā un vairāku tā darbinieku dzīvesvietās notika kratīšanas un bloķēti fonda bankas konti.

28. oktobrī Navaļnijam, viņa advokātei Ļubovai Soboļai un Korupcijas apkarošanas fondam tiesa piesprieda 88 miljonu rubļu lielu naudassodu par skolu ēdināšanas uzņēmuma „Moskovskij Škoļņik” apmelošanu, fondam februārī publicējot pētījumu, kurā uzņēmums kritizēts par tā pārtikas kvalitāti.

9. novembrī Krievijas Tieslietu ministrija Korupcijas apkarošanas fondu iekļāva „ārvalstu aģentu” sarakstā, jo fonds esot saņēmis ziedojumu no ASV uzņēmuma un Spānijas pilsoņa. Korupcijas apkarošanas fonds ministrijas lēmumu apstrīdēja tiesā, bet tiesa apelācijas prasību noraidīja.

2020. gada 20. jūlijā tiesas piespriesto lielo naudassodu parādu dēļ Korupcijas apkarošanas fonds formāli likvidējās. 2021. gada 9. jūnijā Maskavas tiesa Korupcijas apkarošanas fondu pasludināja par ekstrēmistu organizāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* KAF mājaslapa
Zušu iela (Jūrmala)

**Zušu iela** ir iela Jūrmalā, Buļļuciema apkaimē. Zušu iela sākas krustojumā ar Matrožu ielu un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 80 metri. Zušu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Buļļuciems
Zvārtas iela (Jūrmala)

**Zvārtas iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Zvārtas iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju un beidzas pie pludmales. Kopējais ielas garums ir 500 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Zvārtas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Zvārtas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Talsu šoseja (T veida krustojums);
* Kaugurciema iela.

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Zvīņu iela (Jūrmala)

**Zvīņu iela** ir iela Jūrmalā, Jaunķemeru apkaimē. Zvīņu iela sākas no pludmales un beidzas krustojumā ar Kolkas ielu. Kopējais ielas garums ir 550 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Zvīņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Jaunķemeri
Runaways

***"Runaways"*** ir amerikāņu televīzijas seriāls, kura autori ir Džošs Švarcs un Stefānija Sevedža. Seriāls kopš 2017. gada novembra tiek pārraidīts Hulu televīzijas kanālā. Seriālam pašlaik ir izdotas trīs sezonas. Seriālā galvenās lomas atveido Renzijs Felizs, Lirika Okano, Virdžīnija Gārdnere, Ariela Barera, Gregs Salkins un Alegra Akosta.

Seriālā seši pusaudži apvienojas, lai cīnītos pret saviem noziedzīgajiem vecākiem.

## Ārējās saites
Vladimirs Mitins

**Vladimirs (Ichaks) Mitins** (1945–2002) bija Latvijas ebreju sabiedriskais un reliģiskais darbinieks. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1945. gada 10. aprīlī Arhangeļskā VDK virsnieka Pjotra Mitina un viņa sievas Zinaīdas ģimenē. Viņa tēvu pēc Otrā pasaules kara beigām nosūtīja uz Latviju cīņai pret mežabrāļiem. Vladimirs konfliktēja ar tēvu un sāka piedalīties disidentu kustībā. Jaunībā viņš iemācījās runāt latviski un deva juridiskās konsultācijas dažādām disidentu grupām, bija pazīstams ar I. Ripsu, S. Rīgu, P. Tjurinu un citiem, bija Rīgas cionistu grupas loceklis. 1987. gadā PSRS varas iestādes viņam kopā ar sievu un divām meitām atļāva emigrēt uz Izraēlu, jo viņa sieva Žanna bija cēlusies no ebreju ģimenes. 

Izraēlā Mitins kopā sievu un meitām pārgāja jūdaismā (t.s. *gijurs*), ieguva ebreju vārdu Ichaks un kļuva par Jeruzalemes krievvalodīga ješivas *Švut Ami* audzēkni. 
Atmodas kustības laikā 1989. gadā Ichaks Mitins atgriezās Latvijā un nodibināja Rīgā beitmidrašu – mācību iestādi Toras un jūdaisma mācīšanai. Mitins panāca daudzu Rīgas ebreju jauniešu tuvināšanos jūdaismam. Mitins ir bijis Rīgas beitmidraša vadītājs līdz pat savai nāvei.
 
Miris 2000. gada 23. jūlijā Rīgā. Apbedīts Jeruzalemē *Ar Amenuhot* kapos.

## Ārējās saites
* https://nekropole.info/ru/Ichak-Mitin
* Vladimirs Mitins
* https://ru.wikisource.org/w/index.php?title=%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB%3AVospominaniiaOProzeliteBC.pdf&page=1

## Literatūra
*Asafs Bar-Šaloms. Atmiņas par prozelītu (*Воспоминания о прозелите*). *Am Levadad*, 2018 (krieviski) 
*Cvi Kaplans. Apvērstie burti (*Perevjornutije bukvi*), 7., 8. nod. 
*N. Purers. Viņš krita taisno nāvē (*Pal smertju pravednikov*). *Bnei Tora* apvienības informatīvais biļetens, Nr. 2 
*Ichaka Mitina piemiņai (*IN MEMORIAM YITZHAK MITTIN*),  avīze *Shvut Ami*, 2000. gada septembris (angliski)
*M. Tokers. Ješivas vadītājs stāvēja un vārīja audzēkņiem, žurnāls *Hadašot Mišpaha*, 3.8.2000. (ivritā)
*Estere Vaile. Refjuzniks VDK pulkveža mājās. žurnāls *Bait Neeman*, Nr. 672, 12.-17. lpp. (ivritā)
*Gila Kaca. VDK pulkveža dēls krita uz Talmūda lapu, žurnāls *a-Šavua*, nedēļas nodaļa Dvarim, 5760. gads (pēc ebreju gaduskaita), 12.-16. lpp. (ivritā)
*M. Hevroni. Ješivas māte, žurnāls *Bait Neeman*, 5761. gada 20. adars (pēc ebreju gaduskaita), 12.-15. lpp. (ivritā)
Slēperu iela

**Slēperu iela** ir iela Jūrmalā, Priedaines apkaimē. Slēperu iela sākas krustojumā ar Upmalas ielu un beidzas krustojumā ar Dreiliņu ielu. Kopējais ielas garums ir 240 metri. Slēperu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Ielu savienojumi
Slēperu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Upmalas iela (T veida krustojums)
* Dreiliņu iela (T veida krustojums)