open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kūku pagasts

**Kūku pagasts** ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām. Pagasta padome atrodas Zīlānos. Robežojas ar sava novada Jēkabpils pilsētu un Ābeļu, Variešu, Mežāres un Vīpes pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Daugava, Dārzupīte, Donaviņa, Nereta, Rogāļu strauts (Akmeņupīte), Odze.

**Ūdenstilpes:** Baļotes ezers, Gardaunis, Ilzenieku ezers, Laukezers, Catlakšu ezers, Baltiņu ezers, Krešu ezers

## Vēsture
1945. gadā Jēkabpils apriņķa Krustpils pagastā izveidoja Kūku ciema padomi. **Kūku ciems** ietilpa Krustpils (1949—1962) un Jēkabpils (pēc 1962. gada) rajonos. 1954. gadā Kūku ciemam pievienoja likvidētā Gromaltu ciema kolhoza «Padomju Latvija» teritoriju, 1963. gadā — Ezeriešu ciema kolhoza «Zīlāni» teritoriju. 1973. gadā Kūku ciemam pievienoja daļu Vīpes ciema teritorijas, bet daļu Kūku ciema pievienoja Mežāres ciemam, kam 1977. gadā pievienoja vēl daļu teritorijas. 

1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Kūku pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Krustpils novadā. 2021. gadā Krustpils novadu iekļāva Jēkabpils novadā.

Ievērojami objekti: Asotes pilskalns, Laukezera dabas parks, Rogāļu dižakmens, Gļiņauka (Daugavas krāces), Kondrātu birzs.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Zīlāni (pagasta centrs), Kūkas, Andrāni, Brēdiķi, Catlakši, Daugavas Oglenieki, Dieviņi, Druķi, Gravāni, Ilzenieki, Indriķēni, Jaunā muiža, Ķunci, Ļamāni, Namiķi, Pakalnes, Palejnieki, Piejūti, Plošlejas, Punu muiža, Rudzīši, Rogāļi, Silavas, Skramāni, Spolāni, Stireni, Strodu Oglenieki, Stukuli, Stulpiņi, Sūnas, Sūnu Paleja, Teiļi, Trepmuiža, Vāglāni, Vilciņi.

### Ievērojamas personības
* Gerhards Kēnigs (1728—1785) — dabaszinātnieks un ceļotājs
* Kārlis Kalve (1877—1903) — ainavu gleznotājs
* Pēteris Kalve (1882—1913) — ainavu gleznotājs, viens no spalvas zīmējuma aizsācējiem Latvijā
* Alberts Ozoliņš (1897—1985) — svarcēlājs vidējā svarā

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Francijas Filips (Parīzes arhidiakons)

**Francijas Filips** (, dzimis 1125. gadā, miris ) bija Parīzes arhidiakons, Francijas karaļa Luija VI Resnā un viņa otrās sievas Savojas Adeles dēls.

Sekojot tradīcijām, kļuva par garīdznieku, tāpat kā viņa brālis Anrī. Filips nomira pirms nozīmēšanas par bīskapu 36 gadu vecumā.
Bolsēnas ezers

**Bolsēnas ezers** () ir krāterezers Itālijas centrālajā daļā, Lacio reģionā. Ezeram ovāla, tipiska krāterezeru forma. Ūdens apmaiņas periods — 120,6 gadi. Ūdens ļoti dzidrs. Populārs tūrisma objekts.

## Vēsture
200px|thumb|left|Saulriets Bolsēnas ezerā
Izveidojies pirms aptuveni  gadiem, iebrūkot Vulsīni vulkāniskā kompleksa kalderai. Romiešu vēsturnieki piemin, ka Vulsīni bijis aktīvs vēl 104. gadā p.m.ē., taču kopš tā laika šis vulkāns ir snaudošs. Abas salas ezera dienvidu daļā radušās no vulkāna izvirdumiem, kas notikuši jau pēc kalderas iebrukuma. Ezera nosaukums ir pārveidots romiešu *Lacus Volsinii*. Šis nosaukums savukārt cēlies no etrusku vietvārda *Velzna*, kā sauca pēdējo romiešu neieņemto etrusku pilsētu. 264. gadā p.m.ē. pilsētu ieņēma, tās iedzīvotājus izsūtīja un pilsētu iznīcināja tik pilnīgi, ka tās atrašanās vieta vairs nav zināma.

Vienu trešo daļu ezera baznīcai dāvinājusi Orvjeto Alberiči ģimene. Par šo dāvanu Alberiči ģimene trīs reizes gadā no Orvjeto bīskapa saņem 5,5 kg labākās ezerā noķertās zivis.

1990. gados tika pieņemti stingri ierobežojumi ezera krastu apbūvēšanai, savukārt pieeja ezeram gandrīz visur ir brīva.

## Ezera salas

### Bisentīna
thumb|left|300px|Bisentīnas sala
Bisentīnas salas (*Bisentina*) platība ir 17 ha, lielākā ezera sala. Interesants tūrisma objekts, pieejama ar prāmi. Uz salas aug pirmatnējs mūžzaļu ozolu mežs, taču šeit ir arī iekopti skaisti dārzi un parki, arhitektūras un kultūrvēstures pieminekļi. Uz salas atrodas vairākas vērtīgas baznīcas, templis, 5. gadsimta kapela un *Malta dei Papi* — mūža cietums zaimošanā apvainotiem garīdzniekiem, kas sastāv no mazas, gandrīz tumšas alas, kuru izgaismo tikai šaura ieeja 20 metrus augstāk. 9. gadsimtā sala kalpoja kā vietējo iedzīvotāju patvērums no saracēņiem.

### Martāna
Martānas sala (*Martana*) reiz kalpoja kā kristiešu relikviju glabātuve barbaru iebrukumu laikā. Tagad sala ir privātīpašums un parastiem tūristiem nepieejama.

## Ārējās saites

* Bolsēnas ezera mājaslapa
* Bolsēnas ezera mājaslapa (cita)
Rites pagasts

**Rites pagasts** ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos, Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Saukas un Elkšņu pagastiem, Aizkraukles novada Neretas pagastu, kā arī Lietuvas Panevēžas apriņķa Roķišķu rajona Jodupes un Roķišķu lauku seņūnijām. 

## Daba
Atrodas Augšzemes augstienes Sēlijas paugurvalnī. Augstākā vieta - Kapu kalns (145 vjl.).

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Dienvidsusēja
** Salāte
*** Rites strauts

#### Ezeri
Pagasts ziemeļos robežojas ar Saukas ezeru, taču ezers neatrodas pagasta teritorijā. Lielākie ezeri pagasta teritorijā:
* Viņaukas ezers (124 ha)
* Krīgānu ezers (61,5 ha)
* Ilzu ezers - uz robežas ar Lietuvu

#### Purvi
* Sargūnas ezers
* Medenes purvs
* Čirkūnu purvs

## Vēsture
1920. gada zemes reformas gaitā Kroņa-Susējas (*Krons-Szußei*) muižu sadalīja 18 vienībās 197 ha platībā, Rites pusmuižu (*Rittenhof*) 10 vienībās 173 ha platībā, Mālamuižu (*Mahlemuische*) 13 vienībās 120 ha platībā, bet Cīruļu pusmuižu (*Zirulischek*) sadalīja 2 vienībās 39 ha platībā. Atbilstoši Latvijas-Lietuvas robežas nospraušanas šķīrējtiesas lēmumam 1921. gadā **Ilzu pagasta** daļu ar Ilzes muižu (*Ilsenberg*) pievienoja Lietuvai.
1923. gadā Latvijai palikušo Ilzu pagasta daļu pievienoja Kroņa-Susējas pagastam.
1925. gadā **Kroņa-Susējas pagastu** pārdēvēja par Rites pagastu.
1935. gadā Jēkabpils apriņķa Rites pagasta platība bija 81,8 km² un tajā dzīvoja 1395 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Apšukalna un Rites ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Rites ciems** ietilpis Neretas (1949-1956) un Jēkabpils (1956-2009) rajonos. Rites ciemam 1956. gadā pievienots likvidētais Apšukalna ciems, 1975. gadā - daļa Elkšņu un Lones ciemu teritorijas, bet daļu padomju saimniecības «Suseja» teritorijas pievienoja Elkšņu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Rites pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Viesītes novadā. 2021. gadā Viesītes novadu iekļāva Jēkabpils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Cīruļi (pagasta centrs), Rite, Kacīte.
 
### Ievērojamas personības

* Andrievs Ezergailis (1930—2022) — ASV latviešu vēsturnieks

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

Attēls:Rites1.JPG|Ilzu baznīca Kacītē
Attēls:rites2.JPG|Ilzu baznīca Kacītē
Attēls:rites3.JPG|Rites tautskola
Attēls:rites4.JPG|Rites pagasta pašvaldība
Attēls:rites5.JPG|Stupeļu pilskalns
Attēls:rites6.JPG|Skats no Stupeļu pilskalna
Attēls:Rites pagasta piemiņas akmens „Tiem, kas nepārnāca”.jpg|Piemiņas akmens Cīruļos


## Atsauces

## Ārējās saites
* Stupeļu kalns
Rubenes pagasts

**Rubenes pagasts** ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Asares, Aknīstes, Leimaņu, Zasas un Dunavas pagastiem, kā arī Augšdaugavas novada Dvietes, Bebrenes un Prodes pagastiem. Pagasta centrs atrodas Rubeņos, kas atrodas apmēram 180 kilometrus no Rīgas.

## Daba
Atrodas Austrumlatvijas zemienes Aknīstes nolaidenuma dienvidu malā. Augstākā vieta - 140,3 m vjl. pagasta dienvidos.

### Hidrogrāfija
Upes:
* Dviete
** Ilzupīte
** Kaldabruņa
* Eglona
** Bērze
*** Rātupīte
** Dzirnavupīte
** Lāčupīte
* Radžupe

Ezeri:
* Dronku ezers (4,4, ha)
un mazāki ezeri

Purvi:
* Stašu purvs (170 ha)
* Lāčupītes purvs (170 ha)

## Vēsture
thumb|250px|Rubenes baznīca un muižas kungu māja (20. gs. sākums).
Rubenes pagasts izveidots Kurzemes guberņas Daugavpils draudzes novadā 1866. gadā, apvienojot Ancenes jeb Anceniškas (*Anzenischek*), Dunavas (*Podunay*) un Rubeņu (*Rubinen*) muižu pagastus. Pēc 1920. gada zemes reformas Dunavas muižu (1564 ha) sadalīja 107 vienībās, Rubeņu muižu (1129 ha) 75 vienībās, Ancenes muižu (567 ha) 40 vienībās, Marinavas (*Marienhof*) muižu (301 ha) 26 vienībās, sadalīja arī Izabelinas un Tadenavas pusmuižas.
1935. gadā pagasta platība bija 110 km² un tajā dzīvoja 2516 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Dunavas un Rubenes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 

**Rubenes ciems** ietilpis Aknīstes (1949-1956), Ilūkstes (1956-1962), Daugavpils (1962-1967) un Jēkabpils (pēc 1967. gada) rajonos. 1954. gadā Rubenes ciemam pievienoja Kaldabruņas ciemu, 1956. gadā — lielāko daļu likvidētā Dunavas ciema. 1959. gadā daļu Rubenes ciema iekļāva Dvietes ciemā, bet 1964. gadā daļu teritorijas iekļāva atjaunotajā Dunavas ciemā. 1977. gadā daļu Rubenes ciema pievienoja Slates ciemam, bet 1980. gadā Rubenes ciemam pievienoja daļu likvidētā Slates ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvu teritoriju iekļāva Jēkabpils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas: **[[Rubeņi (Rubenes pagasts)|Rubeņi]]**, Slate, Kaldabruņa.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

## Atsauces
Salas pagasts

**Salas pagasts** var būt:
* Ābeļu pagasta nosaukums līdz 1925. gadam,
* Salas pagasts — teritoriāla vienība Mārupes novadā,
* Salas pagasts — teritoriāla vienība Jēkabpils novadā.

## Skatīt arī
* Sala
* Salas
* Salas novads
Mežāres pagasts

**Mežāres pagasts** ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Atašienes, Vīpes, Kūku un Variešu pagastiem, Madonas novada Ļaudonas un Mētrienas pagastiem un Līvānu novada Turku pagastu. 

## Daba
Atrodas Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumā. Augstākā vieta - Katlēru kalns (138,1 m vjl.) pagasta ziemeļu daļā.

### Hidrogrāfija
**Upes:**
* Nereta
** Ataša
*** Mārsna
** Ūdze (Odze)
*** Apozole

**Ezeri:**
* Buntiku ezers (6,3 ha)
* Spiļvu ezers

**Purvi:**
Lielākie purvi - Siena purvs un Garais purvs.

## Vēsture
1945. gadā Jēkabpils apriņķa Vīpes pagastā izveidoja Mežāres ciema padomi. **Mežāres ciems** ietilpis Krustpils (1949-1962) un Jēkabpils (pēc 1962. gada) rajonos. Mežāres ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Buntiku ciemu un Gromaltu ciema kolhoza «Molodaja gvardija» teritoriju, 1964. gadā — Mētrienas ciema padomju saimniecības «Mežāre» teritoriju, 1973. gadā — daļu Kūku ciema teritorijas. 1977. gadā Mežāres ciemam pievienoja daļu Kūku un Vīpes ciemu teritorijas, bet daļu Mežāres ciema teritorijas pievienoja Atašienas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Mežāres pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Krustpils novadā. 2021. gadā Krustpils novadu iekļāva Jēkabpils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Mežāre (pagasta centrs), Ratītes, Endžeļi.

### Ievērojamas personības
* Ivans Klementjevs (1960) — kanoe airētājs, politiķis
* Jefimijs Klementjevs (1963) — kanoe airētājs, politiķis

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Leimaņu pagasts

**Leimaņu pagasts** ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Dignājas, Zasas, Rubenes, Kalna un Aknīstes pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Aldaunīca, Ērmīte, Jaunaldaunīca, Vecaldaunīca.

## Vēsture
1945. gadā Jēkabpils apriņķa Biržu pagastā izveidoja Leimaņu ciema padomi. Jēkabpils rajona **Leimaņu ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Mežgales ciemu, 1963. gadā — Aknīstes lauku teritorijas kolhoza «Zaļā zeme» teritoriju, bet 1977. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Kalna ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Leimaņu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jēkabpils novadā.

thumb|250px|Leimaņu pagasta tautas nams.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Leimaņi, **[[Mežgale]]** (pagasta centrs), Putraimiņi, Skrīveri, Stradi, Virgulāni, Zānāni.

### Ievērojamas personības
* Juris Ķēmanis (1883—1937) — Satversmes sapulces deputāts un iekšlietu ministra biedrs (1920—1922)

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Francijas Filips

**Francijas Filips** (; dzimis , miris ) bija Francijas karaļa Luija VI Resnā un viņa otrās sievas Savojas Adeles pirmais dēls.

Kopā ar tēvu, Francijas valdnieks kopš 1129. gada. Gājis bojā negadījumā. Pa ielu skrienoša cūka sabaidīja zirgu, nogāzdamies zirgs, saspieda Filipu. Apglabāts Sendenī bazilikā.

## Ārējās saites
Salas pagasts (Jēkabpils novads)

**Salas pagasts** ir administratīva teritorija Jēkabpils novadā Daugavas kreisajā krastā Sēlijas ziemeļu daļā uz rietumiem no Jēkabpils. Robežojas ar sava novada Jēkabpils pilsētu un Sēlpils, Ābeļu, Kalna, Viesītes pagastiem un pa Daugavu ar Krustpils pagastu.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Daugava, Melnupīte, Piestiņa, Podvāze, Rudzaite, Saka, Ziemeļsusēja.

#### Ezeri
Lēlītis

#### Ūdenstilpes
Biržu karjers.

## Vēsture
Mūsdienu Salas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Biržu muiža (*Gut Groß-Buschhof*, Birži), Ēvaldes muiža (*Gut Ewalden*), Salas muiža (*Gut Cholihof*, Salaspils). 1863. gada 2. jūnija rītā Biržu muižas teritorijā nokrita 12½ mārciņas smags meteorīts, kuru aprakstīja Tērbatas Universitātes profesors Konstantīns Grēvinks.

Jēkabpils apriņķa Salas pagasts 1925. gadā tika pārdēvēts par **Ābeļu pagastu**. 1945. gadā Ābeļu pagastā izveidoja Ābeļu, Ezera un Salas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1975. gadā Salas ciemam pievienoja Biržu ciemu, bet daļu ciema teritorijas pievienoja Jēkabpils pilsētai. 1977. gadā Salas ciemam pievienoja daļu Viesītes lauku teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1991. gadā daļu pagasta teritorijas pievienoja Viesītes lauku teritorijai. 2009. gadā Salas pagasts tika apvienots ar Sēlpils pagastu, izveidojot Salas novadu. 2021. gadā Salas novadu iekļāva Jēkabpils novadā.

Ēvaldes muižas ēka 1917.jpg|Ēvaldes muižas ēka (1917)


## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas: Admināni, Biķernieki, Birži, Dolomīts, Gargrode, Gravāni, Ielejas, Meldernieki, Miķelāni, Ošāni, Pumpi, Pūteļi, Radiņi, Sala (pagasta centrs), Salaspils, Siliņu stacija.

### Ievērojamas personības
Salas pagastā dzimuši vai dzīvojuši:
* Gerhards Aleksandrs fon Zass (*Gerhard Alexander Freiherr von Saß*, 1718—1790), Prūsijas armijas ģenerālleitnants
* Ansis Līventāls (1803-1878), latviešu dzejnieks, grāmatu izplatītājs un tulkotājs no vācu valodas dzīvoja Biržos un apglabāts Biržu kapsētā
* Jākobs Florentīns Lundbergs (1782-1858), luterāņu mācītājs un rakstnieks, vācu apgaismības laikmeta literatūras tulkotājs latviešu valodā. Latviešu literārās biedrības dibinātājs (1824) un tās vadītājs (1838-1845)
* Kārlis Augusts Līventāls (1844-1900), Rīgas Politehniskās augstskolas tautsaimniecības profesors (no 1878) un direktors (1885—1891)
* Ludis Skosta (1936—2009) — Augstākās Padomes deputāts

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

Attēls:sankalu hes.JPG|Sankaļu HES, Sala
Attēls:Salas novada dome.JPG|Salas kultūras nams, Sala
Attēls:Piemiņas akmens Jēkabpils kaujas (1704) vietā.JPG|Piemiņas akmens Jēkabpils kaujas (1704) vietā
Attēls:podvaze.JPG|Podvāze Biržos
Attēls:Birzi podvaze.JPG|Birži
Attēls:Silini.JPG|Siliņu stacijas ēka
Attēls:birzu baznica.JPG|Biržu luterāņu baznīca
Attēls:Biržu internatskola.JPG|Biržu internatskola


## Atsauces
Bračāno ezers

**Bračāno ezers** (, ) ir krāterezers Itālijā, Lacio reģionā, 32 km ziemeļrietumos no Romas.

Ezeram apaļa forma. Veidojies pirms 600 000—40 000 gadiem, iebrūkot vulkāna kalderai. Ezera apkaimē saglabājušies vairāki nelieli vulkānu krāteri, kas liecina par agrāk aktīvo vulkānismu novadā. Ezera krastā joprojām izplūst karsti, mineralizēti avoti.

Nozīmīgs tūrisma objekts Romas tuvumā. Kalpo par Romas dzeramā ūdens rezervuāru, tāpēc kopš 1986. gada ezers tiek rūpīgi sargāts no piesārņojuma. Stingri aizliegts braukt ar motorlaivām, ezera apkaimes ciemati un pilsētiņas pievienoti vienotai kanalizācijas sistēmai. Rezultātā viens no tīrākajiem ezeriem Itālijā. Tā kā atpūtniekus neapdraud motorizēti ūdenstransporta līdzekļi, ezerā populāra burāšana un kanoe sports.

Ezers apgādā ar ūdeni arī Vatikānu pa 16. gadsimta sākumā būvēto Paula akveduktu (*Acquedotto Paulo*).

Nesen izveidota dabas aizsargājamā teritorija (*Parco Regionale del complesso lacuale di Bracciano Martignano*).

## La Marmota
Ezera krastā atrodas izcils arheoloģijas piemineklis — agrā neolīta apmetne La Marmota (*La Marmotta*). Ezera nogulumos ap divus metrus dziļi atrodas ozola pāļu atliekas. Ar dendrohronoloģijas palīdzību ciemata vecums noteikts ļoti precīzi — vecākais ozola pālis ezera gultnē iedzīts 5690. gadā p.m.ē., taču tālāki pētījumi var atklāt vēl vecākas atliekas. Kopš šīs apmetnes pastāvēšanas laika klimats kļuvis mitrāks un ezera līmenis cēlies, kā rezultātā neolīta apmetne atrodas ap 400 metrus no krasta. Šī apmetne ir vienīgā attīstītākas kultūras apmetne reģionā. La Marmotas iedzīvotāji bija pieradinājuši mājdzīvniekus, audzēja kultūraugus, izgatavoja keramiku, pulēja akmens rīkus, izgatavoja linu audumus, pat audzēja opija magones. Ir atrasta arī viena šīs kultūras laiva.

## Ārējās saites
* Bračāno ezera parks - mājaslapa
Variešu pagasts

**Variešu pagasts** ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos, Aiviekstes kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Jēkabpils pilsētu un Mežāres, Kūku un Krustpils pagastiem, Madonas novada Kalsnavas un Ļaudonas pagastiem, kā arī Aizkraukles novada Aiviekstes pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Aiviekste, Alūksnīte, Apozole, Babraunīca, Bērzaune, Savīte, Timsmalīte.

**Ūdenstilpes:** Baļotes ezers, Gardaunis, Silabebru ezers.

## Vēsture
1354. gadā pieminēts Krievciems Aiviekstes kreisajā krastā, kurā Rīgas arhibīskapijas vasaļi Tīzenhauzeni uzcēla Krievciema pili, kas pastāvēja līdz 17. gadsimtam. Krievciema muiža vēlāk ietilpa Inflantijas vaivadijas un Vitebskas guberņas sastāvā. 
 
1945. gadā Jēkabpils apriņķa Krustpils pagastā izveidoja Variešu ciema padomi. **Variešu ciems** ietilpis Krustpils (1949-1962) un Jēkabpils (pēc 1962. gada) rajonos. 1954. gadā Variešu ciemam pievienoja likvidētos Antūžu un Brīvzemnieku ciemus. 1977. gadā Variešu ciemu likvidēja, izveidojot **Cīņas ciemu**, kurā iekļāva arī likvidētā Medņu ciema teritoriju. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu un pārdēvēja par **Variešu pagastu**. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Krustpils novadā. 2021. gadā Krustpils novadu iekļāva Jēkabpils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Varieši (pagasta centrs), Antūži, Medņi, Alunāni, Baltgalvji, Bauri, Delles, Ezēni, Kaupernieki, Krievciems, Kursieši, Ķoderi, Laides, Leitāni, Medņu Rubeņi, Melderes, Midzeņi, Pāpuļi, Pieterāni, Priecumi, Rubeņsala, Rusuļi, Sprukti, Timsmales, Trākši, Uģēres, Ungurmuiža, Ušāni, Vāguļi, Zaļaci, Žagari.

### Ievērojamas personības
Variešu pagastā dzimuši vai dzīvojuši:
* Andrejs Krustiņš (1884—1941) — Latvijas armijas ģenerālis, Latviešu strēlnieku virsnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris
* Pēteris Ķiķauka (1886—1967) — valodnieks
* Pēteris Lapainis (1897—1990) — Latvijas Bruņoto spēku un Latviešu leģiona virsnieks
* Jūlijs Vanags (1903—1986) — rakstnieks un tulkotājs, viens no Latvijas Rakstnieku savienības dibinātājiem, LPSR himnas vārdu autors (kopā ar Frici Rokpelni)
* Roberts Rubenis (1917—1944) — Latvijas Bruņoto spēku leitnants, Latviešu leģionārs un Kureļa grupas bataljona komandieris
* Tālis Millers (1929—2022) — ķīmiķis
* Ruta Šenberga (1940—2023) — filoloģe, augstskolu pasniedzēja, novadpētniece
* Gundars Bērziņš (1959) — lauksaimnieks, uzņēmējs, finanšu ministrs (2000—2002), veselības ministrs (2004—2007)

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Vīpes pagasts

**Vīpes pagasts** ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām, Daugavas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Kūku un Mežāres pagastiem, pa Daugavu ar Jēkabpils novada Ābeļu pagastu, kā arī Līvānu novada Turku pagastu.

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Daugava, Nereta, Ūdze (Odze), Sokaža, Vilbaudīte.

**Ūdenstilpes:** Gruženieku ezers, Pāķu ezers, Plošu ezers.

## Vēsture
1935. gadā Daugavpils apriņķa (no 1941. gada Jēkabpils apriņķa) Vīpes pagasta (līdz 1925. gadam **Mežmuižas pagasts**) platība bija 81,9&nbsp;km² un tajā dzīvoja 2366 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Mežāres un Vīpes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Vīpes ciems** ietilpa Krustpils (1949-1962) un Jēkabpils (pēc 1962. gada) rajonos. Vīpes ciemam 1966. gadā pievienoja likvidēto Ezeriešu ciemu, 1973. gadā daļu teritorijas pievienoja Kūku ciemam, 1977. gadā — Mežāres ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vīpes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Krustpils novadā. 2021. gadā Krustpils novadu iekļāva Jēkabpils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Vīpe (pagasta centrs), Bisenieki, Ezermuiža, Galvāni, Irģeni, Kučenieki, Landzāni, Mežarasas, Mežmuiža, Pāpuļi, Ploši, Podvinka, Poļakas, Slīpie, Stūrnieki, Trepe.

### Ievērojamas personības
* Frīdrihs Biders (1810—1894) — fiziologs, Tērbatas Universitātes profesors (1842), rektors (1858-1865),
* Oto Šmits (1891—1956) — matemātiķis un polārpētnieks, Trepes muižas pārvaldnieka Frīdriha Ērgļa mazdēls,
* Alberts Vīksne (1896—1976) — Latvijas Bruņoto spēku un Latviešu leģiona virsnieks,
* Alberts Zvejnieks (1902—1987) — cīkstonis,
* Jānis Vilciņš (1931—1996) — arhitekts,
* Anita Garanča (1949—2015) — dziedātāja, vokālā pedagoģe, kordiriģente.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Zasas pagasts

**Zasas pagasts** ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām Sēlijas vēsturiskajā zemē. Robežojas ar sava novada Dignājas, Dunavas, Rubenes un Leimaņu pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Aldaunīca, Bērze, Landzānu upīte, Ridupīte, Skujupīte, Zasa, Ziemeļsusēja.

Ūdenstilpes: Ļūļu ezers.

## Vēsture
Mūsdienu Zasas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Zasas muiža (*Gut Wiessen*, Zasa).

1935. gadā Jēkabpils apriņķa Zasas pagasta platība bija 81,8 km² un tajā dzīvoja 1222 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Liepas un Zasas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Zasas ciems** ietilpis Aknīstes (1949—1956) un Jēkabpils (pēc 1956. gada) rajonos. Zasas ciemam 1951. gadā pievienoja likvidēto Liepas ciemu, 1954. gadā — likvidēto Bērzones ciemu, 1980. gadā — daļu likvidētā Slates ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Zasas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jēkabpils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Zasa (pagasta centrs), Akmeņāres, Bērzone, Eikava, Ģērķāni, Kalvāni, Landzāni, Liepas, Sīpulāni, Spietiņi, Staģi, Vidsmiests.

### Ievērojamas personības
* Krišjānis Ļūļaks (1883—1981), Latvijas Bruņoto spēku pulkvežleitnants
* Alberts Prande (1893—1957), gleznotājs
* Austris Juris Rāviņš (1951—2024), luterāņu mācītājs

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

Attēls:Zasas muiža.jpg|Zasas vidusskola
Attēls:Zasas vidusskola.JPG|Zasas vidusskola
Attēls:Zasa ezers.jpg|Zasas upe
Attēls:zasa pietura.JPG|Autobusu pietura
Attēls:Zasa pašvaldība.jpg|Pašvaldība
Attēls:Zasas medpunkts.jpg|Medpunkts
Attēls:Zasas ūdensdzirnavas (1).jpg|Ūdensdzirnavas
Attēls:Zasas ūdensdzirnavas.JPG|Ūdensdzirnavas
Attēls:Zasas koka skulptūra.jpg|Koka skulptūra
Attēls:Piemiņas akmens Zasā.jpg|Piemiņas akmens
Attēls:zasas parks.JPG|Zasas parks
Attēls:zasas parks2.JPG|Zasas parks
Attēls:Zasas parks3.JPG|Zasas parks
Attēls:Zasas parks4.JPG|Zasas parks
Attēls:Zasas parks5.JPG|Zasas parks
Attēls:zasa.JPG|Zasa
Attēls:Zasas veikals.jpg|Veikals "Vesko"
Attēls:Zasas Kafejnīca.jpg|Kafejnīca
Attēls:Zasas baznīca.JPG|Zasas baznīca


## Atsauces
Undīne

**Undīne** var būt:

* Undīne — ūdens nimfa ģermāņu mitoloģijā,
* Undīne — sievietes vārds,
* Undīne — sabiedriska organizācija Latvijā;
* Beāta Undīne.
Pāvels Doroševs

**Pāvels Doroševs** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs.

## Karjera
Savu profesionālo futbolista karjeru Doroševs sāka 2000. gadā Skonto FC sastāvā. Šajā laikā Skonto pamatvārtsargs bija Andrejs Piedels, tāpēc Doroševam netika daudz spēles laika. No 2002. līdz 2004. gadam viņš tika izīrēts citām Latvijas komandām: PFK Daugava, Dinaburg FC, FK Jūrmala un FK Rīga. 2005. gadā Doroševs atgriezās Skonto sastāvā. 2009. gadā noslēdza līgumu ar Azerbaidžānas klubu FK Gabala.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions —3 (2001, 2002, 2015)
* Latvijas kausa ieguvējs — (2001, 2002)

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaliksts II

**Kaliksts II** (, arī *Calixt II* vai *Callistus II*, īstajā vārdā grāfs Gvido vai Burgundijas Gi ( vai *Guy de Bourgogne*); dzimis ap. 1060. gadu, miris ) bija Romas pāvests no 1119. gada 2. februāra līdz 1124. gada 13. decembrim.

Burgundijas grāfa, Vilhelma Lielā dēls, Luija VI tuvs radinieks. Vīnes arhibīskaps (1088) un pāvesta legāts Francijā (1106).

Palīdzot normaņu feodāļiem, aplenca Sutrī pilsētu, kur atradās antipāvests Gregors VIII (jau pirms Kaliksta II, viņu iecēla imperators Heinrihs V) un piespieda iedzīvotājus izdot pretinieku, kuru nekavējoties ieslodzīja cietumā.

Svarīgākais, ko paveica Kaliksts II, bija Vormsas konkordāta noslēgšana ar Heinrihu V, kas ļāva izbeigt piecdesmit gadus ilgušos strīdus par investitūru. 1123. gadā Laterānas Pirmais koncils svinīgi apstiprināja konkordātu. Pāvests izdeva rīkojumu, ka katrs, kurš solījis doties krusta karagājienā pret neticīgajiem un to nav izdarījis, ir sodāms ar izraidīšanu no baznīcas uz gadu. Saglabājušās ir dažas Kaliksta II vēstules un svēto apraksti.

## Skatīt arī
* Romas pāvestu uzskaitījums

## Ārējās saites
Germans Māliņš

**Germans Māliņš** (dzimis   Rīgā) ir Latvijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2018) pārstāv Latvijas Virslīgas klubu  Riga FC.

Savu karjeru viņš uzsāka JFK Olimps vienībā, kur 2007. gada sezonā bija pamatvārtsargs. 2008. gada sezonā viņš atgriezās Skonto FC sastāvā un aizvadīja 10 spēles Virslīgā. 2009. gada sezonu viņš sāka kā komandas pamatvārtsargs, līdz klubā ieradās Aleksandrs Vlasovs no SK Blāzma. Arī 2010. gada Virslīgas sezonā viņam tika atvēlēta rezerves vārtsarga vieta aiz Kaspara Ikstena.

 Māliņš guva vārtus 94. minūtē pēc stūra sitiena un panāca neizšķirtu.

2013. gada martā Māliņš pievienojās Barisavas "BATE".

## Sasniegumi
* Latvijas čempions — 1 (2010)

## Atsauces

## Ārējās saites
Oļegs Laizāns

**Oļegs Laizāns** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Latvijas futbola izlases dalībnieks.

## Karjera
### Klubos
Laizāns ir uzaudzis Rīgā, karjeru sācis kā JFC Skonto audzēknis, bet 2005. gadā sāka spēlēt Skonto FC pieaugušo komandā.

2010. gadā viņš uz sešiem mēnešiem tika izīrēts Polijas klubam Gdaņskas "Lechia". Tajā viņam neizdevās nostiprināties, un īres līgums netika pagarināts. Augustā viņš pievienojās 1. līgas līdervienībai FB Gulbene 2005.

2011. gada februārī viņš pārgāja uz citu Latvijas klubu&nbsp;— FK Ventspils.
2012. gada sezonas sākumā vēlreiz devās uz Poliju, pievienojoties Lodzas ŁKS. Arī šoreiz kluba pamatsastāvā spēlēja reti, aizvadot vien 9 spēles.

2012. gada jūlijā parakstīja līgumu ar Krievijas Nacionālās līgas klubu Krasnojarskas "Jeņisej". Komandā nospēlēja trīs sezonas, aizvadot 81 spēli un gūstot 5 vārtus. 

2015. gada jūlijā atgriezās Latvijā, atkal panākot vienošanos ar FK Ventspils. Ventspils klubā nospēlēja līdz sezonas beigām, 12 spēlēs gūstot 1 vārtus. Pirms 2016. gada sezonas pievienojās Virslīgas debitantiem Riga FC.

### Izlasē
Latvijas izlasē Laizāns debitēja 2011. gada 10. augustā, draudzības spēlē pret Somiju, 78. minūtē nomainot Aleksandru Fertovu. Līdz  izlasē aizvadījis 44 spēles, vārtus pagaidām nav guvis.

## Sasniegumi
* Latvijas čempionāta labākais jaunais spēlētājs - 2006

## Atsauces

## Ārējās saites

* Statistika 90minut.pl
Igors Semjonovs

**Igors Semjonovs** (dzimis ) ir Latvijas bijušais futbolists, pussargs.

No 2002. līdz 2009. gadam viņš spēlēja Skonto FC sastāvā, savukārt Latvijas izlasē Semjonovs debitēja 2003. gada jūnijā 17 gadu vecumā.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 3 (2002-2004)
* Latvijas kausa ieguvējs - 1 (2002)

## Ārējās saites
Kristaps Blanks

**Kristaps Blanks** (dzimis  Tukumā) ir bijušais Latvijas futbolists, uzbrucējs. Savu karjeru viņš sāka savas dzimtās pilsētas komandas FK Tukums 2000 sastāvā, bet 2003. gadā nonāca Rīgas Skonto. Pašlaik Blanks ir Latvijas futbola Virslīgas kluba Riga FC trenera asistents.

Jau 17 gadu vecumā 2003. gada jūlijā Blanks debitēja Latvijas izlasē Baltijas kausa izcīņas spēlē pret Igauniju.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 3 (2003., 2004., 2010.)

## Ārējās saites

* Blanka blogs diena.lv
* Profils national-football-teams.com
Gatis Kalniņš

**Gatis Kalniņš** (dzimis , Valmierā) ir bijušais latviešu futbolists, uzbrucējs. Pašlaik pārstāv Latvijas Virslīgas klubu Valmiera Glass VIA, kur ir viens no trenera asistentiem. Pārstāvējis arī Latvijas izlasi.

## Karjera
Futbolista karjeru G. Kalniņš iesāka dzimtās pilsētas komandas FK Valmiera sastāvā, kur spēlēja no 2000. līdz 2002. gadam, kad sezonas vidū viņš pārgāja uz Skonto FC, kur spēlēja līdz 2009. gadam. 

2009. gada sezonas sākumā viņš spēlēja FK Audas sastāvā Latvijas 1. līgā, līdz pievienojās Jūrmala-VV. 2010. gada sākumā viņš pievienojās Kipras otrās līgas klubam *Othellos Athienou*.

2010. gada sezonas sākuma viņš atgriezās Jūrmala-VV sastāvā.

2012. gada sezonas gaitā G. Kalniņš pievienojās virslīgas klubam Metta/LU.

Latvijas izlasē G. Kalniņš debitēja 2004. gada februārī pārbaudes spēlē ar Ungārijas izlasi. Izlasē viņš 19 spēlēs guvis vienus vārtus (draudzības spēlē pret Omānas izlasi).

Gatis Kalniņš ir pievērsies arī trenera darbam, trenē bērnus futbola skolā "Alberts".

## Atsauces

## Ārējās saites
Māris Eltermanis

**Māris Eltermanis** (dzimis , Rīgā) ir Latvijas futbola vārtsargs, kurš šobrīd spēlē Fk Kruoja sastāvā.

## Ārējās saites
Vladimirs Žavoronkovs

**Vladimirs Žavoronkovs** (dzimis , Daugavpilī, Latvijā) ir futbola treneris un bijušais Latvijas futbolists (aizsargs). Latvijas izlasē aizvadījis 10 spēles. 

Žavoronkovs ir Daugavpils futbola skolas pārstāvis. 1997. gadā kļuva par Latvijas virslīgas dublieru labāko bombardieri. Debitējis izlasē 2003. gadā februārī spēlē pret Baltkrieviju. Vladimirs ir spēlējis Dinaburg FC, pēc tam pārcēlās uz FK Ventspils. Ventspilī Vladimirs nospēlējis vairāku daļu savas karjeras, kuru sastāvā tapa par trīskārtējo Latvijas kausa ieguvēju no 2003. līdz 2005. gadam. 2006. gadā Vladimirs Žavoronkovs parakstīja līgumu ar Skonto FC, kuru sastāvā aizvadījis 23 spēles, tad 2007. gadā to pameta, pievienojoties FK Jūrmala, kuru sastāvā nospēlēja 13 mačus, bet jau jūlijā 2007. gadā devās uz FK Rīga, kur savā pirmajā aizvadītajā spēlē pret FC Daugava FK Rīga komandas sastāvā guvis pirmos vārtus. 2007. gadā FK Rīga LMT Virslīgas sezonā pirmoreiz savas komandas vēsturē ieguva medaļas - trešo vietu, bronzu, par diviem punktiem apsteidzot Skonto FC. Vladimirs savas karjeras laikā Virslīgā ir guvis 64 vārtus, un pagaidām viņš ir nospēlējis vairāk nekā 300 mačus.

## Sasniegumi
* Latvijas vicečempions - 4 (1995, 2000 - 2002)
* Latvijas kausa ieguvējs - 3 (2003 - 2005)

## Ārējās saites

* national-football-teams.com profils
Artjoms Gončars

**Artjoms Gončars** (dzimis ) ir Latvijas krievu izcelsmes futbolists, spēlē aizsarga un pussarga pozīcijās. Dzimis Ventspilī.

## Statistika Latvijas Virslīgā
* 2005. - FK Venta - 6 spēles
* 2006. - Ventspils - 5 spēles
* 2007. - Ventspils - 10 spēles

## Panākumi
* Latvijas čempions - 2 (2006, 2007)
* Latvijas kausa ieguvējs - 2 (2004, 2007)
Igors Savčenkovs

**Igors Savčenkovs** ir bijušais Latvijas futbolists.

Latvijas izlasē Savčenkovs debitēja , izejot uz maiņu spēlē pret Rumāniju. Spēlē pret Grieķiju  viņš pirmoreiz tika iekļauts komandas sākumsastāvā.

Savčenkovs ir Ventspils futbola audzēknis un līdz 2012. gadam bija FK Ventspils īpašums, kura rindās pa trim reizēm triumfējis gan Vīrslīgas čempionātā, gan arī ieguvis Latvijas kausu. 2006. gadā tika izīrēts Dinaburg FC, bet 2010. gada sezonas vidū viņu līdz sezonas beigām izīrēja FK Jelgava. 2012. gada sezonā pārgāja uz Skonto FC, bet 2013. gadā - uz FC Daugava, ar kuru ieguva Latvijas superkausu.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 3 (2007, 2008, 2011)
* Latvijas kausa ieguvējs - 3 (2007, 2010/11, 2011/12)
* Latvijas superkausa ieguvējs - 1 (2013)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Profils national-football-teams.com vietnē
Anjolo Brondzīno

thumb|250px|Brondzīno portrets (ap 1567.–1771. gadu)
**Anjolo Brondzīno** (, īstajā vārdā **Anjolo di Kozimo di Mariano** (*Agnolo di Cosimo di Mariano*; dzimis 1503. gada 17. novembrī Montičelli pie Florences, miris 1572. gada 23. novembrī Florencē), bija manierisma perioda florenciešu mākslinieks. Iespējams, pavārdu "Brondzīno" viņš ieguvis tumšās ādas krāsas dēļ. Bronzino bija izcils portretists; viņa portretiem raksturīgs manierismam specifiskais aristokrātiskums un atsvešinātība. Bronzino bijis arī dzejnieks un portretējis rakstniekus, piemēram, dzejnieci Lauru Batiferri. Starp viņa nozīmīgākajiem darbiem ir gleznas "Venera, Kupidons, Muļķība un Laiks" (ap 1543. gadu), "Toledo Eleonoras portrets" (ap 1545. gadu) un "Lauras Batiferri portrets" (ap 1555.—1560. gadu).

Brondzīno dzimis Florencē. Viņu adoptējis Pontormo, pie kura viņš arī apguvis glezniecību. No 1530. līdz 1533. gadam viņš bijis Umbrijas hercoga gleznotājs. Pirmo Mediči ģimenes pasūtījumu — izgreznot telpas Kozimo de' Mediči kāzām ar Toledo Eleonoru — Brondzīno saņēma 1539. gadā. 1540. gadā viņš kļuva par hercoga galma gleznotāju. 1546. gadā Bronzino devās uz Romu, kur pavadīja divus gadus, šajā laikā iepazīdams Mikelandželo darbus. Pēc Romas perioda Bronzino gleznās parādījās reliģiska tematika ("Jaunavas Marijas augšāmcelšanās", 1552). Bronzino portreti tomēr tiek vērtēti augstāk par viņa reliģiskajiem darbiem. Bronzino nomira 1572. gadā Florencē.

Brondzīno ietekmējies no Pontormo, Rafaēla un Mikelandželo.


Angelo Bronzino 037.jpg||"Kozimo de' Mediči ārlaulības meitas Bias portrets" (ap 1542. gadu)
Laura Battiferri by Angelo Bronzino.jpg|"Lauras Batiferri portrets" (ap 1555.—1560. gadu)
Angelo Bronzino - Venus, Cupid, Folly and Time - National Gallery, London.jpg|"Venera, Kupidons, Muļķība un Laiks" (ap 1543. gadu)
Mamrijs

**Mamrijs** () ir ezers Polijas ziemeļaustrumos. Ezers sastāv no sešām daļām, kuras savieno šaurumi: Mamrijs, Kirsajtis, Kisajno, Dargins, Švencajtijs un Dobske. Ezerā 33 salas ar kopējo platību 213 ha; visas salas iekļautas dabas aizsargājamā teritorijā.

## Ārējās saites
Medves ezers

**Medves ezers** ( — ‘medus ezers’) ir ezers Polijas ziemeļrietumu daļā, Rietumpomožes vojevodistē. Piektais lielākais ezers Polijā.

Ezera dibens atrodas ap  zemāk par jūras līmeni. Dienvidu pusē piekraste purvaina. Ezers apgādā ar dzeramo ūdeni Ščecinu.

Ezerā dzīvo endēma sīgas pasuga — Medves sīga (*Coregonus lavaretus maraena*), kā arī relikti pēcleduslaikmeta vēžveidīgie. 20. gadsimta sākumā ezerā notika limnoloģijas zinātnei nozīmīgi pētījumi.
Strukturālisms

**Strukturālisms** bija virziens sociālajās un humanitārajās zinātnēs, kas izveidojās 20. gadsimta pirmajā pusē Eiropā un dominēja 50. un 60. gados, īpaši spilgti attīstoties Francijā. Strukturālisms galvenokārt izpaudās lingvistikā, antropoloģijā un literatūrzinātnē. Strukturālisma pamatā ir pieņēmums, ka novērojamie objekti (fenomeni) pastāv nevis izolēti, bet gan saistībā ar citiem objektiem - struktūrām, kas kā nozīmes ģenerētājas kultūrā un sabiedrībā tad arī uzskatāmas par pētniecības pamatobjektiem.

Par strukturālisma pamatlicējiem tiek uzskatīti šveiciešu valodnieks Ferdināns de Sosīrs, krievu valodnieks Romans Jakobsons, arī franču antropologs Klods Levī-Stross; strukturālisti spēcīgi ietekmējušies no krievu formālistiem un Prāgas lingvistiskā pulciņa darbības (abās šajās kustībās darbojies arī Romans Jakobsons), kā arī semiotikas (Čārlzs Pīrss u.c.).

## Saites
* Semiotika
* Poststrukturālisms
* Strukturālā antropoloģija
Amadeiusa ezers

**Amadeiusa ezers** () ir liels sālsezers Austrālijā, Ziemeļu teritorijā. Atrodas netālu ziemeļos no Uluru (Eiersa klints), Kata Ķurtas (Olgas kalniem), Konnera kalna. Ezers pēc lietusgāzēm var kļūt ļoti liels, pat  garš, taču tas ātri izžūst.

Ezeru atklāja Ernests Džailzs (*Ernest Giles*), kas sākotnēji to nosauca par **Ferdinanda ezeru** sava sponsora, barona Ferdinanda fon Millera vārdā. Taču Millers savukārt ierosināja ezeru nodēvēt Spānijas karaļa  vārdā, jo barons vēlējās godināt viņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihails Ziziļevs

**Mihails Ziziļevs** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, pussargs. FK Ventspils sastāvā trīsreiz kļuvis par Latvijas čempionu un vienu reizi ieguvis Latvijas kausu. Lielāko karjeras daļu ir pavadījis Daugavpils klubos.

Karjeras noslēgumā spēlēja Lietuvas klubā Klaipēdas "Granitas", kuru pārstāvot saņēma diskvalifikāciju par saistību ar spēļu sarunāšanas skandālu.

Aizvadījis divas spēles Latvijas izlasē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bārli ezers

**Bārli ezers** () ir periodiski izžūstošs sālsezers Austrālijas rietumu daļā, Rietumaustrālijas štatā.

Parasti ezera gultne ir sausa. Ūdens ezerā ir vidēji reizi desmit gados un saglabājas aptuveni gadu. Tajā brīdī, kad ezerā ir ūdens, tā ir visnozīmīgākā ligzdošanas vieta Austrālijā endēmam putnam *Cladorhynchus leucocephalus*.

1869. gadā atklājis Džons Forests, meklējot pazudušo Ludviga Leihharda ekspedīciju. 19. martā viņa ekspedīcija iemaldījās purvājos ezera gultnē un maldījās pa ezera gultni gandrīz nedēļu. 25. martā grupa sasniedza nelielu pauguru un no tā bija redzams, cik liels šis ezers patiesībā ir. Nosaukts par godu Rietumaustrālijas koloniālajam sekretāram Frederikam Bārli.
Lebsko ezers

**Lebsko ezers** () ir ezers Polijas ziemeļu daļā netālu no Baltijas jūras, Pomožes vojevodistē. Pēc platības trešais lielākais ezers Polijā pēc Šņardvija un Mamrija.
Piejūras lagūnu ezers. No jūras atdala  plata un  gara sauszemes josla. Uz šīs joslas atrodas līdz  augstas ceļojošās kāpas. Iekļauts Sloviņas nacionālajā parkā.

## Ārējās saites
Deniss Sokoļskis

**Deniss Sokoļskis** (dzimis , Rīgā) ir bijušais Latvijas futbolists, aizsargs.

## Ārējās saites
* Profils www.soccerway.com
Jans Brēgels Vecākais

**Jans Brēgels Vecākais** (*Jan Brueghel de Oude*, dzimis 1568. gadā Briselē, miris 1625. gada 13.janvārī Antverpenē) bija renesanses laika flāmu mākslinieks, kurš specializējās kluso dabu un ainavu gleznošanā. Savas prasmes dēļ, kā arī gleznu tematikas iespaidā, Brēgels tika dēvēts par "Samta Brēgelu", "Puķu Brēgelu" un "Paradīzes Brēgelu". Brēgels bija Pītera Brēgela Vecākā otrais dēls; abi Pītera Brēgela Vecākā dēli kļuva par māksliniekiem, taču Jans ieguva lielāku māksliniecisko patstāvību. Brēgels bija arī Rubensa draugs un nereti viņi gleznoja kopā, Rubensam iegleznojot figūras Brēgela dabas skatos (piemēram, gleznā "Ādams un Ieva paradīzē"); šādi Brēgels sadarbojās arī ar citiem māksliniekiem. Arī Jana Brēgela dēls Jans Brēgels Jaunākais bija gleznotājs.

Jans Brēgels vecākais piedzima neilgi pirms tēva nāves, un viņu uzaudzināja vecāmāte. Gleznošanu Brēgels apguva Antverpenē. No 1589. gada līdz 1596. gadam Brēgels apceļoja Neapoli, Romu un Milānu. 1597. gadā Brēgels apmetās Antverpenē, kur tika uzņemts Svētā Lūkas ģildē un kļuva par tās vecāko. 1609. gadā erchercogs Austrijas Albrehts viņu pieņēma par galma gleznotāju. Brēgels nomira Antverpenē no holēras.

## Galerija

Jan Bruegel (I) - Bouquet of Flowers in a Ceramic Vase.jpg|Ziedu pušķis vāzē. (1599.g.)
Jan Bruegel d. Ä. 010.jpg|Svētā Antonija kārdināšana (1599.g.)
Jan Brueghel (I) - The Wedding Banquet.jpg|Kāzu mielasts (1623.g.)
Jan Brueghel the Elder - The Entry of the Animals into Noah's Ark - Google Art Project.jpg|Dzīvnieki ceļā uz Noasa šķirstu. (1613.g.)
Peter Paul Rubens (Flemish) - The Return from War- Mars Disarmed by Venus - Google Art Project.jpg|Atgriešanās no kara. Venēra atbruņo Marsu. (kopā ar Rubensu ap 1610.g.)


## Ārējās saites
Savojas Umberto II

**Umberto II**, saukts par **Resno**, arī **Lielo**, arī **Stipro** (, dzimis 1065. gada aprīlī, miris ), Savojas grāfs no 1080. gada līdz pat savai nāvei 1103. gadā

Precējies ar Burgundijas Žizeli, Burgundijas grāfa Viljama I Lielā meitu, un viņam bija 7 bērni:
* Amadejs (1095-1149)
* Gijoms
* Umberts (miris 1131)
* Gijs, Namūras abats, Ljēžas bīskaps
* Reinalds, Sanmorisas d'Agunjo prelāts
* Adele, (ap. 1100 — 1154), precējusies ar Luiju VI Resno 
* Agnese, (1104 - 1127), precējusies ar Ašambo VI Burbonu

No 1080 līdz 1089 gadam karojis ar vasaļiem un tuvajiem kaimiņiem, kuri varenībā bija daudz varenāki par viņu pašu un tieši atbalstīja Sv. Romas impērijas ķeizaru. Tāpēc Umberto II valsts politika bija vērsta uz sadarbību ar Franciju, par ko liecina viņa precības ar Burgundijas grāfa meitu, lai aizstāvētu Savojas nama intereses Itālijā. 

## Ārējās saites
Bartels Bruins Vecākais

thumb|250px|''Vanitas''
**Bartels** jeb **Bartolomejs Bruins Vecākais** (, dzimis 1493. gadā Vēzelē, miris 1555. gada 22. aprīlī Ķelnē) bija renesanses laika vācu gleznotājs. Bruins gleznojis portretus un altārgleznas (piemēram, Ksantenas altārglaznu). Bruina portretiem raksturīgs liels reālisms; portreta aizmugurē viņš nereti uzgleznojis *[[vanitas]]* motīvu. Bruina darbiem raksturīga vēlīnās gotikas ietekme.

1512. gadā Bruins ieradies Ķelnē, kur darbojies Sv. Severīna darbnīcā. Vēlāk Bruins ievēlēts pilsētas padomē. 1522. gadā strādājis hercogienes Marijas galmā Diseldorfā.
Bartels Bruins

* Bartels Bruins Vecākais (1493-1555), vācu gleznotājs
* Bartels Bruins Jaunākais (1530-1607/1610), vācu gleznotājs
Barbari

[thumb|200px|"[Ģermāņi|Ģermāņu karotāji" Filipa Klūvera *Germania Antiqua ([[1616]]. gads).]]
*'Barbari*' (no  (*bárbaros*), daudzsk. *bárbaroi'') ir apzīmējums Antīkajā Grieķijā, kas tika attiecināts uz cilvēkiem, kas slikti runāja grieķiski. Vēlāk romieši ar šo vārdu apzīmēja cilvēkus, kam nebija grieķiski-romiskās izglītības. Mūsdienās ar vārdu "barbars" tiek raksturoti nekulturāli, nestandarta uzvedības vai primitīvi cilvēki vai arī cilvēki, kas nekontrolē savu rīcību.

## Ārējās saites

* "Barbarisko barbaru oficiālā mājaslapa" Humoristisks skatiens uz barbariem
Robērs Kampēns

**Robērs Kampēns** (*Robert Campin*, dzimis apmēram 1375. gadā, iespējams, Valansjēnā, miris  Turnē) bija renesanses laika flāmu gleznotājs, visticamāk — **Flemales meistars**, kura identitāte ilgu laiku nebija zināma. Robērs Kampēns bija sava laika nozīmīgākais Turnē mākslinieks; viņu identificē ar Flemales meistaru, pamatojoties uz meistara darbu līdzību ar Kampēna skolnieku Rogīra van der Veidena un Žaka Darē darbiem (ja neskaita Flemales meistara darbus, nav saglabājusies neviena Kampēna glezna). Kopā ar Janu van Eiku Flemales meistars ir viens no Nīderlandes glezniecības skolas aizsācējiem. Flemales meistara darbi (no kuriem tikai viens ir datēts) tiek uzskatīti par senākiem nekā Jana van Eika, un tajos parādās viduslaiku mākslai (it īpaši manuskriptu ilustrācijām) raksturīgas iezīmes. Slavenākais Flemales meistara darbs ir triptihs "Merodas altārglezna"; nozīmīgi ir arī tādi viņa darbi kā "Jaunava un bērns pie kamīna", "Verlas altārglezna", "Pasludināšana" un "Kristus dzimšana".

Robērs Kampēns pirmo reizi minēts 1405.-1406. gadā kā gleznotājs Turnē, kur vēlāk arī iegādājies pilsonību, tāpēc ir pamats uzskatīt, ka viņš nav tur dzimis. Kampēns Turnē baudīja lielu popularitāti un saņēma daudz pasūtījumu; tāpat viņam piederēja daudzi īpašumi, un viņš vadīja mākslinieka darbnīcu. Slavenākais Kampēna skolnieks ir Rogīrs van der Veidens.

## Gleznu izlase

Campin-merode-central.jpg|"Merodas triptiha" centrālais panelis, kurā attēlota pasludināšana (ap 1425 - 1428)
Robert Campin 012.jpg|Sievietes portrets (ap 1435)
CampinVeronica.jpg|Sv. Veronika (1410)
RobertCampin-Trinity.jpg|Svētā trīsvienība (starp 1433 un 1435)


## Ārējās saites
Vaļasprieks

**Vaļasprieks** jeb **hobijs** () ir atsevišķa cilvēka brīvā laika pavadīšanas veids. Vārds *hobby* angļu valodā apzīmē arī bezdelīgu piekūnu. No brīvā laika pavadīšanas ar piekūniem viduslaikos arī ir cēlusies šī vārda mūsdienu nozīme.

Mūsdienās hobiji var būt ļoti daudzveidīgi, piemēram:
* Datorspēles;
* Gleznošana;
* Lasīšana;
* Lidošana;
* Kolekcionēšana;
* Makšķerēšana;
* Modelēšana;
* Riteņbraukšana;
* Rokdarbi;
* Televīzija;
* Zīmēšana;
* Dziedāšana;
* Ceļošana;
* Sports;
* Šūšana;
* Tamborēšana;
* Pavārmāksla.

## Ārējās saites
Zenit (nesējraķešu saime)

[thumb|[Zeņit-2 starta laukumā Baikonurā]]

**Zeņit** (, ) - PSRS/Ukrainas nesējraķešu saime. 

Pašlaik tiek ekspluatētas šādas Zeņit modifikācijas:
* Zeņit-2
* Zeņit-3SL
Mārs

thumb|right|300px|Ukinrekas māri, Aļaska. Izveidojušies 10 dienas ilgā izvirdumā 1977. gadā, diametrs ap 300 m.
**Mārs** (no vācu valodas dialekta Reinzemē-Pfalcā — sākotnēji apzīmēja ar ūdeni pildītu piltuves veida ieplaku, XIX gs. piedāvāts kā zinātnisks termins tā pašreizējā nozīmē) — plata, lēzena, apaļa vai ovāla krāterveida ieplaka, kas radusies freātiskā izvirdumā, t.i. gruntsūdenim saskaroties ar magmu. Sprādzienā radusies piltuve visbiežāk aizpildās ar ūdeni, veidojot relatīvi seklu ezeru.

Māru ezeri ir sekli, ar līdzenu gultni, 60—2000 metrus plati un 9—200 metrus dziļi. Ap vairumu māru ir zems valnis, kas sastāv no vulkāniskajiem iežiem.

thumb|left|200px|Trīs Daunas māri Vācijā
Māri sastopami tajos pasaules reģionos, kur notiek vai nesen notikusi aktīva vulkāniskā darbība. Eiropā māri ir Vācijas rietumu daļā. Tipisks mārs ir Zuni sālsezers ASV, Ņūmeksikas štatā. Ezera ieplakas diametrs ir aptuveni 2 km un dziļums — ap 120 m, tās apakšējā daļā atrodas sekls ezers.
Krāterezers

[thumb|upright=1.2|[Taupo ezers — lielākais ezers Jaunzēlandē — ir krāterezers]]
**Krāterezers** ir ezers, kas izveidojies ilgāku laiku neaktīva vulkāna krāterī vai kalderā. Daļa krāterezeru ir skābi, taču bieži krāterezeri ir ar parastu ūdens sastāvu. Ja vulkāns ir snaudošs vai daļēji aktīvs, krāterezeros vai to tiešā tuvumā novērojama arī ģeotermāla aktivitāte. Krāterezeri nereti ir ļoti dziļi.

Pie krāterezeriem pieskaita arī tos ezerus, kuru ezerdobi veidojuši meteorīti — par šādu krāterezeru var uzskatīt arī Sāremā salā esošo Kāli ezeru un vairākus citus, mazākus meteorītu krāteros esošos ezeriņus Igaunijā.

## Ievērojami krāterezeri
[thumb|upright=1.0|left|[Kreitera ezers Oregonā, ASV]]
* Kreitera ezers — dziļākais ezers ASV, 594 m dziļš;
* Kelutas ezeri — Indonēzija;
* Ņosa ezers — Kamerūna, ezera radītais ogļskābās gāzes izvirdums 1986. gadā nogalināja ap 1 800 cilvēku;
* Siljans (Zviedrija) — liels meteorīta krāterī esošs ezers;
* Taupo ezers — lielākais ezers Jaunzēlandē;
* Tobas ezers — Indonēzija, Sumatras sala.

## Skatīt arī
* Māri — freātiskos izvirdumos radušies ezeri

## Ārējās saites
Subglaciālais ezers

thumb|300px|right|Divi subglaciāli ezeri Antarktīdā, NASA attēls, 2004. gads

**Subglaciālais ezers** (**zemledus ezers**) ir ezers, kas ir pastāvīgi klāts ar ledu. Šādi ezeri atrodami zem ledājiem. Šādu ezeru skaits visdrīzāk ir liels, taču ir grūti tos atklāt un pētīt. Lielākais zināmais subglaciālais ezers ir Vostokas ezers Antarktīdā.

Ezera ūdens zem ledus saglabājas nesasalis ledus spiediena dēļ un ģeotermālā siltuma dēļ. Pagātnē, ledus laikmetā subglaciālie ezeri bijuši arī tagadējā Latvijas teritorijā.

## Ārējās saites
* Elsvērtas subglaciālā ezera pētījumi (angliski)
* Subglaciālo ezeru pētījumi (angliski)