open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Meža prospekts (Jūrmala)

**Meža prospekts** ir iela Jūrmalā, kas savieno Bulduru un Lielupes apkaimes. Meža prospekts ir Mežaparka prospekta turpinājums Lielupes virzienā, kas sākas krustojumā ar Krišjāņa Barona ielu un beidzas krustojumā ar Jūrnieku ielu. Kopējais ielas garums ir aptuveni 4000 metri, tā lielākoties ir klāta ar asfalta segumu, taču beigu posmā no 24. līnijas, iela izbūvēta fragmentāri. Prospektā satiksme norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Meža prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Mežaparka prospekts (ielas turpinājums Dzintaru virzienā)/ Krišjāņa Barona iela
* 1. līnija
* 2. līnija
* 3. līnija
* 4. līnija
* 5. līnija (T veida krustojums)
* 6. līnija
* 7. līnija (T veida krustojums)
* Vienības prospekts
* 8. līnija (T veida krustojums)
* 9. līnija (T veida krustojums)
* 11. līnija (T veida krustojums)
* 12. līnija (T veida krustojums)
* 13. līnija (T veida krustojums)
* 14. līnija (T veida krustojums)
* 15. līnija (T veida krustojums)
* Paula Stradiņa iela
* Mežotnes iela (T veida krustojums)
* Oskara Kalpaka prospekts
* Burtnieku iela (T veida krustojums)
* Vaidelotes iela (T veida krustojums)
* Krīvu iela (T veida krustojums)
* 22. līnija (T veida krustojums)
* 23. līnija (T veida krustojums)
* 28. līnija (T veida krustojums)
* 30. līnija (T veida krustojums)
* Jūrnieku iela (T veida krustojums — dabā nepastāv)

## Iestādes
Meža prospektā 36 atrodas Bulduru pasta nodaļa. Tāpat uz Meža prospekta atrodas viesnīcas, pārtikas veikals un ēdināšanas iestādes.

## Sabiedriskais transports
Pa Meža prospektu kursē 1. mikroautobusu maršruts, 7. mikroautobusu maršruts un 4. autobusu maršruts.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Bulduri
* Lielupe
Helēna Romanova

**Helēna Romanova** (dzimusi  Rīgā, mirusi ) bija latviešu aktrise.
## Biogrāfija
Dzimusi 1928. gadā Rīgā, māte bija lietuviete, tēvs — latvietis. Pabeigusi Teātra fakultāti Latvijas Konservatorijā. Ap 1950. gadu sākusi strādāt Latvijas Nacionālajā teātrī, kur strādājusi līdz pat savai nāves dienai 1987. gadā. Spēlējusi galvenokārt raksturlomas un komiskās lomas. Starp daudzajām lomām nozīmīgākās bija: Muškātne "Lilioms", Bebene un Tomuļu māte "Skroderdenas Silmačos", Olga "Cīrulīši", Misis Dadžena "Velna māceklis", Eda "Taurenīt, taurenīt ...", Aukle "Romeo un Džuljeta".

Filmējusies vairākās filmās, tai skaitā "Viņš, viņa un bērni", "Īsa pamācība mīlēšanā", "Tavs dēls", "Atspulgs ūdenī", "Un rasas lāses rītausmā", "Dāvana vientuļai sievietei", "Hipokrāta zvērests" un "Egle rudzu laukā".

Romanova strādājusi Latvijas Konservatorijā, pasniegusi aktiermeistarību jaunajiem aktieriem.

Romanovai 1969. gadā piešķirts  Latvijas PSR Nopelniem bagātās skatuves mākslinieces nosaukums, bet 1979. gadā piešķirts Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieces nosaukums.

Mirusi 1987. gada 12. oktobrī ar sirdstrieku izrādes “Ar būdu uz baznīcu” laikā uz skatuves. Apglabāta Rīgas Meža kapos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Helēna Romanova filmas.lv
Imants Krenbergs

**Imants Krenbergs** (dzimis , miris ) bija latviešu režisors, scenārists un aktieris.

1949. gadā beidzis Rīgas 1. vidusskolu. 1953. gadā absolvējis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātes režisoru nodaļu. 1964. gadā Maskavā beidzis Augstākos kinorežisoru kursus.

1953. gadā kļuvis par Liepājas teātra režisoru; teātrī nostrādājis līdz 1959. gadam. No 1958. līdz 1964. gadam bijis Jaunatnes teātra režisors. 1964. gadā sācis strādāt Rīgas Kinostudijā. Režisējis vairākas filmas, tai skaitā "Rīta miglā" (1966), "Stari stiklā" (1969), "Zobena ēnā" (1976), "Īsa pamācība mīlēšanā" (1982).

Bijis precējies ar Zigrīdu Rūtiņu un Māru Krenbergu. Flautistes Ditas Krenbergas tēvs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Imants Krenbergs filmas.lv
Andris Lielais

**Andris Lielais** (dzimis ) ir Krievijas latviešu aktieris.

1980. gadā pabeidza Viskrievijas Valsts kinematogrāfijas institūtu, kā arī Jevgēņija Matvejeva meistarklases.

Pirmo lomu saņēma 13 gadu vecumā — 1970. gada filmā "Vārnu ielas republika". Filmējies vairākās Latvijas filmās, pēc tam daudzās Krievijas filmās, tai skaitā "Pēdējā indulgence", "Spēle notiks tik un tā", "Vajadzīga soliste", "Izmeklēšanā noskaidrots".

2022. gada aprīļa sākumā Lielais piedalījās Krievijas televīzijas kanāla NTV raidījumā "Tikšanās vieta", kurā kritizēja Krievijas valdību, Krievijas rīcību Ukrainā un Krievijas sabiedrības reakciju uz Ukrainā notiekošo, pēc kā aktierim drīz vien it kā  nenomaksāta parāda dēļ bloķēja bankas kontu, un viņš sāka kārtot dokumentus, lai ar ģimeni varētu atstāt Krieviju un pārcelties uz Latviju.

14. Saeimas vēlēšanās viņš Vidzemes vēlēšanu apgabalā kandidēja no partiju apvienības "Attīstībai/Par!", kas nepārvarēja 5% barjeru.

## Atsauces
Madara Saldovere

**Madara Saldovere** (dzimusi ) ir latviešu aktrise.

2007. gadā absolvējusi Latvijas Mākslas akadēmiju. No 2007. līdz 2014. gadam bijusi Latvijas Nacionālā teātra aktrise.

Atveidojusi Annas lomu filmā "Ģimenes portrets".

## Atsauces
Anita Sproģe

**Anita Sproģe** ir latviešu aktrise, aktiermeistarības pasniedzēja Latvijas Kultūras akadēmijā un režisore.

1997. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmijas teātra mākslas programmu. 2007. gadā pabeigusi teātra mākslas maģistrantūru.

2007. gadā sākusi pasniegt aktiermeistarības kursu Latvijas Kultūras akadēmijas studentiem, kuriem aktiermeistarība nav starp pamatizvēles kursiem, kā arī filmu mākslu studentiem. Tāpat pasniedz grima mākslas un aktiermeistarības kursus Rīgas Horeogrāfijas skolā.

Ir tēlojusi lomas vairāku režisoru izrādēs. Tāpat režisējusi izrādes Valmieras teātrī, Dailes teātrī, Liepājas teātrī un Latvijas Nacionālajā teātrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anita Sproģe izrades.lv
Genādijs Zemels

**Genādijs Zemels** (1952) ir latviešu kinorežisors un scenārists.
Latvijas Kinematogrāfu padomes loceklis (1999).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1952. gada 9. martā Gulaga nometnē Karaghandi izsūtītā Friča Ziemeļa (Zemela) ģimenē. Pēc Staļina nāves ģimene atgriezās Latvijā.
Studēja Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātē, tad Krievu Valsts Skatuves mākslas institūtā, kā arī GOSKINO Augstākajos režijas kursos Eldara Rjazanova vadībā.

Bija latviešu filmu "Vajadzīga soliste" un "Latvieši?!" režisors.

Pēc PSRS sabrukuma Zemels Kazahstānā 1991. gadā pabeidza uzņemt filmu "Cilvēkēdājs" (*Людоед*) par 1954. gada sacelšanos Steplagā, vēlāk Kazahstānā uzņēma filmas "Faraona izgudrotājs" (*Изобретатель фараона*, 1993) par Senās Ēģiptes vēsturi, "Benžu dumpis" (*Бунт палачей*, 1998) par padomju kara invalīdu iznīcināšanu PSRS soda nometnēs 1949. gadā, kriminālfilmu "Borščs no franču vardēm" (*Борщ из французских лягушек*, 1999) un "Šimkentas pēdējais tabuns" (*Последний табун Шымкента*, 2011).

## Atsauces
Bērtulis Pizičs

**Bērtulis Pizičs** (dzimis  Viļānu pagasta Brokos) ir latviešu aktieris.

No 1996. līdz 2003. gadam bijis Dailes teātra direktors. Bijis arī aktieris Dailes teātrī. Pirms tam spēlējis Rēzeknes teātrī.

Filmējies filmās "Šauj manā vietā", "Mans draugs — nenopietns cilvēks", "Liktenim spītējot", "Nepabeigtās vakariņas", "Trīs minūšu lidojums", "Novēli man lidojumam nelabvēlīgu laiku", "Salavecīša personiskā dzīve", "Šāviens mežā", "Svešās kaislības", "Aizaugušā grāvī viegli krist", "Zīlēšana uz jēra lāpstiņas", "Cilvēka bērns" un "Drosme nogalināt",  kā arī seriālos "Ilgais ceļš kāpās" un "Likteņa līdumnieki".

## Atsauces
Jānis Juhņēvičs

**Jānis Juhņēvičs** (dzimis ) ir latviešu producents, kā arī montāžas un skaņu režisors.

Absolvējis Rīgas Politehniskā institūta Radiotehnikas un sakaru fakultāti. Pēc tam sāka strādāt Radio un TV centrā par inženieri. 1998. gadā kļuva par videotehnikas nodaļas vadītāju Rīgas Videocentrā. 1990. gadā ieguvis videomontāžista un skaņu operatora sertifikātu Parīzē. 1991. gadā dibinājis studiju "Deviņi".

Ir bijis montāžas režisors visām Ināras Kolmanes filmām, kā arī divām Andra Slapiņa filmām un Jura Podnieka filmai "Post Scriptum". Strādājis arī kā producents pie vairākām filmām, tai skaitā "Bille", "Ručs un Norie", "Dubultā dzīve, sekss un PSRS", "Mans vīrs Andrejs Saharovs" un "Mona.

## Atsauces
M'Baje Niangs

**Mbajī Niangs** (; dzimis ) ir Senegālas futbolists, uzbrucējs, Senegālas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Itālijas B sērijas kluba *[[UC Sampdoria|Sampdoria]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Milan**

* Supercoppa Italiana: 2016

**Rennes**

* Coupe de France: 2018—19

## Ārējās saites
Guberņas sekretārs

thumb|160px|Krievijas Impērijas XII kategorijas dzelzceļa ierēdņa uzšuve (20. gadsimta sākumā).
**Guberņas sekretārs** () bija Krievijas Impērijas XII kategorijas civildienesta pakāpe no 1722. līdz 1917. gadam, kas atbilda poručika, vēlāk podporučika (pēc 1884. gada) pakāpei armijā.

Šīs civildienesta pakāpes ierēdņi sākotnēji ieņēma provinces ierēdņu amatus.

## Atsauces
Zeļonki

**Zeļonki** ir ciems Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 8 km no pagasta centra Lipuškiem, 32 km no novada centra Rēzeknes un 218 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Viraudas ezera krastā.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Zeļonku senkapi (Kapu kalns).

1897. gadā katoļu ciemā bija 17 sētas ar 134 cilvēkiem.
## Atsauces
Lapatiški

**Lapatiški** ir ciems Rēzeknes novada Maltas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 8 km no pagasta centra Maltas, 28 km no novada centra Rēzeknes un 201 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V569 (Malta_Lazareva_Priežmale), Černostes ezera krastā.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Lopatišķu Karņecka kalns - pilskalns.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 4 sētas ar 66 cilvēkiem.
## Atsauces
Leimaniški (Maltas pagasts)

**Leimaniški** ir ciems Rēzeknes novada Maltas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Maltas, 22 km no novada centra Rēzeknes un 202 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie reģionālā autoceļa P57 (Malta_Sloboda).

Ciema teritorijā atrodas trīs valsts nozīmes arheoloģiskie pieminekļi:  Leimanišķu apmetne, Leimanišķu Baterijas kalns-pilskalns un Leimanišķu pilskalns (Barsu alas).

## Atsauces
Īdeņa

**Īdeņa** (arī **Īdeņi**; no  — ūdeņi) ir mazciems (agrāk skrajciems) Rēzeknes novada Nagļu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā  no pagasta centra Nagļiem,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas.

## Vēsture

Apdzīvoto vietu šķērso vietējais autoceļš V573. Tā ir sens zvejnieku ciems pie Lubāna ezera, saglabājusies vēsturiskā apbūve – mājas izvietojušās gar stāvo ezera krastu, jo satiksmei un zvejai galvenokārt tikušas izmantotas laivas. 

Īdeņas ciema kapsētā atrodas Svētā Krusta Romas katoļu kapela, kas ir Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes dievnams.

Zemnieku saimniecībā "Zvejnieki", kas piedāvā arī viesu mājas pakalpojumus, iekārtots Nagļu pagasta tūrisma informācijas punkts.

Ciema teritorijā iepriekš pastāvējuši dabas liegumi Īdeņas pūrs un Īdeņas-Kvāpānu dīķi. Kopš 2009. gada ciema teritoriju apskauj dabas liegums Lubāna mitrājs. Īdeņas-Kvāpānu dīķi ir iecienīta putnu novērošanas vieta.

Ciema teritorijā atrodas divi arheoloģiskie pieminekļi:
* Ideņu pilskalns un senkapi (Kara kapi) - valsts nozīmes piemineklis
* Ašu sila apmetne - vietējās nozīmes piemineklis.

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Zvejsola

**Zvejsola** ir ciems Rēzeknes novada Nagļu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Nagļiem, 35 km no novada centra Rēzeknes un 172 km no Rīgas. Ap ciemu — akciju sabiedrības "Nagļi" zivju dīķi.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Zvejsalu apmetne. Tā atrodas Lubāna ezera dienvidaustrumu piekrastes tuvumā, Maltas vecupes labajā krastā Zvejsalu ciema teritorijā. Apmetne  akmens laikmetā atradusies uz salas, kas 1,5 – 2 m pacēlās virs  ezera līmeņa. Tās platība tiek lēsta ap 13 800 m2. Apmetni pētīja 1963., 1964., 1968. un 1969. gadā I. Lozes vadībā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 40 cilvēkiem.
## Atsauces
Brožgola

**Brožgola** ir ciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 8 km no pagasta centra Rogovkas, 23 km no novada centra Rēzeknes un 196 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V557 (Dricāni<sup>_</sup>Nautrēni).

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Brožagala senkapi (Kara kapi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas ar 59 cilvēkiem.
## Atsauces
Vecstašuļi

**Vecstašuļi** ir ciems Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Lipuškiem, 23 km no novada centra Rēzeknes un 216 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Vecstašuļu senkapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 71 cilvēkiem.

## Atsauces
Zelenpole

**Zelenpole** ir ciems Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 5 km no pagasta centra Lipuškiem, 29 km no novada centra Rēzeknes un 222 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V609 (Sloboda<sup>_</sup>Rudušķi<sup>_</sup>Zeļenopole<sup>_</sup>Šļakoti).

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Zeļenopoles Karātavu kalns (Viseļņica) - pilskalns. 

1897. gadā katoļu muižā bija 6 sētas ar 85 cilvēkiem.
## Atsauces
Mazvirbu muiža

**Mazvirbu muiža** () bija Kurzemes muiža, kas atradās mūsdienu Talsu novada Mazvirbu ciemā.

Muiža bija cieši saistīta ar Lielvirbu muižu. Dažakārt tajā dzīvoja Lielvirbu muižas īpašnieka māte (atraitne).

## Ārējās saites
* placenote.info
Babītes draudzes novads

thumb|250px|Sadalītais Babītes draudzes novads ar Sv. Nikolaja (''St. Nicolai''), Sv. Annas (''St. Annen'') un Sv. Jāņa (''St. Johanis'') baznīcām (1791. gada karte).

**Babītes draudzes novads** () bija viens no trim Rīgas landfogtejas draudzes novadiem. 1660. gadā Babītes draudzes novadu sadalīja Salas un Piņķu draudzes novados.
Tagad tā teritorijā atrodas Mārupes novada un Rīgas pilsētas Pārdaugavas daļa.

## Vēsture
13. gadsimtā šeit senā Zemgales ceļa malā atradās viens no Sēlijas un Zemgales bīskapijas pārvaldes centriem - Babates Svētās Marijas pils (1219-1228). Netālu no Babītes pilskalna atrodas Baznīckalns.
Daugavgrīvas cisterciešu klostera mūki pie senā Lielupes kara ceļa uz Zemgali uzcēla Sv. Nikolaja (jūrasbraucēju patrona) kapelu, tāpat kā tālāk esošās Sv. Annas un Sv. Jāņa kapelas.

Kad Pirmajā Livonijas koncilā Modenas Vilhelms nosprauda Rīgas apgabala robežas, ar 1226. gada 16. marta līgumu Lielupes lejteces labā krasta teritoriju ieguva Rīgas pilsēta. Par Zemgales bīskapam atņemto un Rīgai piespriesto Babates pili Rīgas pilsēta samaksāja 37 sudraba markas un palīdzēja pie jaunas pils būves otrpus Lielupei.
1228. gadā zemgaļi un kurši rīkoja karagājienu uz Daugavgrīvu, kura laikā, iespējams, tika nopostīts arī Babītes cietoksnis.

Poļu-zviedru kara laikā 1604. gadā Rīgas landfogteju sadalīja trīs daļās (Babītes, Biķera un Katlakalna draudzes novados), katrā pa četriem pagastiem. Zviedru Vidzemes laikā 1660. gadā Babītes draudzes novadu sadalīja Salas un Piņķu draudzes novados.
 
Pēc Otrā Ziemeļu kara 1662. gadā Piņķos uzcēla jaunu Sv. Nikolaja baznīcu. 12 verstis no Rīgas uzkalnā pie Piņķu muižas "no kokiem, ko atveda no Kurzemes lielkunga mežiem".

## Ārējas saites
*
*
*

## Atsauces
1953. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm

**1953. gada Pasaules sieviešu šaha čempionāts** pirmoreiz sieviešu čempionātā sastāvēja no vairākiem posmiem — zonālie turnīri, pretendentu turnīrs, mačs par pasaules čempiones nosaukumu. Pretendentu turnīra uzvarētāja Jeļizaveta Bikova mačā pārspēja Ludmilu Rudenko un kļuva par trešo pasaules čempioni.

## 1952. gada pretendentu turnīrs
1952. gada pretendentu turnīrs notika no 1952. gada 21. oktobra līdz 20. novembrim Maskavā. 

## 1953. gada mačs par pasaules čempiones titulu
Pasaules čempiones L. Rudenko un pretendentes J. Bikovas mačs notika no 1953. gada 15. augusta līdz 20. septembrim Ļeņingradā. Mača galvenā tiesnese bija Vera Čudova. Dalībnieču sekundanti: Bikovai — Mihails Judovičs, Rudenko — Aleksandrs Tolušs.

Pēc mača pirmās puses līdere bija Bikova — 4½ : 2½. Uzvarot devīto un desmito partiju, Rudenko rezultātu izlīdzināja — 5 : 5. Pirms pēdējās partijas Bikovai bija punkta pārsvars un titula saglabāšanai Rudenko bija nepieciešama pēdējā partijā tikai uzvara. Šo izšķirošo partiju un līdz ar to maču uzvarēja Bikova, kļūstot par trešo pasaules čempioni šaha vēsturē. 

## Atsauces
Mona (filma)

**"Mona"** ir 2012. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisore ir Ināra Kolmane. Filmas sagatavošana aizkavējās finansējuma trūkuma dēļ un tās daudzās erotiskās ainas izraisīja ažiotāžu.

## Sižets
Filmā parādītas divas atšķirīgas pasaules - ar vīrieti un sievieti, ar pagātni un nākotni, ar pilsētu un laukiem. Filmas stāsts ir par mīlestības trijstūri.

Filmas darbība risinās kādā Latvijas mazpilsētiņā, kur iedzīvotāju galvenais iztikas avots ir lopkautuve. Rīgas biznesmenis Tomass ierodas uz sava tēvoča bērēm, ierauga vietējo meiteni Monu — un vairs nedomā par atgriešanos Rīgā.

## Lomās
* Lauris Subatnieks
* Sauļus Balandis
* Valerijs Jarjomenko
* Kristīne Belicka

## Atsauces
Zvaigžņotās debesis

**"Zvaigžņotās debesis"** ir 2016. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Konstantīns Ņedošivins.

## Sižets
Māsa un brālis brauc uz tēva bērēm, kuras notiek kādā Latvijas nomalē. Lai gan abi pie vecmāmiņas atrodas pāris dienas, Ivars pagūst iepazīties un iemīlēties Baibā. Lai gan viņu mīlestības ceļā stājas vairāki sarežģījumi, to nekas nevar apslāpēt. Tomēr Ivars nenojauš, ka viņa liktenis būs līdzīgs mirušā tēva liktenim.

## Lomās
* Alise Danovska
* Dace Everss
* Mārtiņš Zariņš
* Oskars Morozovs
* Alise Broka
* Kristīne Belicka
* Sandra Kļaviņa

## Atsauces
Scortum

***"Scortum"*** ir 2007. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisors ir Dž. Dž. Džilindžers.

## Sižets
Viņa ir prostitūta, bet viņš - mācītājs. Tomēr tajā pašā laikā viņa ir sieviete, bet viņš - vīrietis. Filmā pastāstīts mācītāja stāsts par kādu kritisku viņa dzīves posmu.

## Lomās
* Laura Strautiņa
* Ilze Suta
* Gints Grāvelis
* Ģirts Ķesteris
* Aivars Līnis
* Zane Jančevska
* Sarmīte Rubule
* Artūrs Skrastiņš

## Atsauces
Kuģa sekretārs

**Kuģa sekretārs** () bija Krievijas Impērijas XI kategorijas kara flotes dienesta pakāpe no 1722. līdz 1764. gadam, kas pēc 1790. gada lietota kā civildienesta pakāpe. Likvidēta 1834. gadā.

## Atsauces
Svētku anatomija

**"Svētku anatomija"** ir 2005. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Askolds Saulītis.

## Sižets
Valsts proklamēšanas diena ir diena, kas jebkuras valsts kalendārā ir atzīmēta īpašā krāsā. Šajā filmā tiek pastāstīts par tiem cilvēkiem, kas šos svētkus citiem sarūpē. Filmas notikumi norisinās visā pasaulē kādā Latvijai īpašā datumā, 2004. gada 18. novembrī, valsts proklamēšanas svētkos.

## Atsauces
Baltijas brīvības ceļš

**"Baltijas brīvības ceļš"** ir 2014. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Askolds Saulītis.

## Sižets
Filmā parādīta Baltijas valstu nostāšanās uz viena attīstības ceļa kopš valstu proklamēšanas, kā arī notikumi, kas ar to saistīti. Viens no svarīgākajiem notikumiem ir 1989. gada 23. augustā notikušais Baltijas ceļš, kurā piedalījās gandrīz divi miljoni cilvēku.

## Atsauces
Treniņa stunda

**"Treniņa stunda"** ir 2012. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Askolds Saulītis.

## Sižets
Igora Stravinska, krievu komponista, baleta "Svētpavasaris" pirmizrāde notika Parīzē 1913. gada 29. maijā. Publika bija šokā un izsvilpa baletu. Gadu gaitā savas versijas šim baletam iestudēja Londonas Karaliskais operas un baleta teātris, Pīna Bauša un Hedijs Mālems.

## Atsauces
Bermontiāda (filma)

**"Bermontiāda"** ir 2009. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Askolds Saulītis.

## Sižets
Filmā parādīti 1919. gada rudens notikumi, kad Rīgā tika izšķirts pēc Pirmā pasaules kara proklamētās Latvijas liktenis. Daugavas krastos satikās Latvijas tautas un Pagaidu valdības pārstāvētā nacionālās valsts ideja, boļševiku revolūcijas ideja, kā arī Rīdigera fon der Golca un Pāvela Bermonta aizstāvētā monarhijas atjaunošanas ideja.

## Atsauces
Daumants Kalniņš (dziedātājs)

**Daumants Kalniņš** (dzimis ) ir latviešu dziedātājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1990. gadā Rīgā mūzikas skolotāja un sabiedriskā darbinieka Imanta Kalniņa un viņa sievas Guntas ģimenē.
Mācījās Rīgas Doma kora skolā, jau 9 gadu vecumā piedalījās Latvijas Nacionālās operas operā "Burvju flauta”. 
Latvijas Mūzikas akadēmijā apguva džeza dziedāšanu un obojas spēli.

Kā solists piedalījās uzvedumos "Vestsaidas stāsts", "Nožēlojamie" un "Futbols uz podestiem". Ir uzstājies ar orķestri "Rīga", Jelgavas bigbendu, Kasparu Zemīti, kā arī sadarbojies ar Latvijas Radio kori, Raimondu Paulu un Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri.

## Apbalvojumi
Par Kvazimodo lomu Zigmara Liepiņa operas “Parīzes Dievmātes katedrāle” iestudējumā Nacionālajā teātrī 2012. gadā ieguva Spēlmaņu nakts balvu nominācijā "Gada debija skatuves mākslā", tika nominēts Lielajai Mūzikas balvai nominācijā "Gada debija". 

2015. gadā ieguva *Grand Prix* konkursā *Riga Jazz Stage*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Daumants Kalniņš izrades.lv
Teodors Zeilers

**Teodors Heinrihs Zeilers** (; dzimis 1827. gadā, miris ) bija Berlīnē dzimis Kurzemes arhitekts, daudzu Kurzemes muižu ēku autors. Kolkas luterāņu baznīcas arhitekts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1827. gadā Berlīnē. Projektēja daudzu Kurzemes muižu, tostarp Cēres muižas, Cīravas muižas, Dursupes muižas, Grenču muižas, Īvandes muižas, Ķimāles muižas, Lielvirbu muižas, Nogales muižas, Oksles muižas, Rūmenes muižas kungu mājas. 
Miris 1902. gadā Talsos.

## Ārējās saites
*Talsu draudzes metrikas, 12. kadrs, 2. ieraksts
*Erik-Amburger-Datenbank ieraksts?
Jūras nauda

**"Jūras nauda"** ir dokumentāla īsfilma, kas pirmizrādi piedzīvoja 2013. gadā. Filmas režisore ir Astra Zoldnere.

## Sižets
Filma ir stāsts par jūru un zvejošanu, tajā attēlota Kurzemes piekraste un tajā ritošā dzīve.

## Atsauces
Ozolkalnu suns

**"Ozolkalnu suns"** ir 2007. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisore ir Astra Zoldnere.

## Sižets
Astoņgadīgā Anete brīvdienas pavada vecvecāku mājās laukos. Šeit noteicēja ir Ome. Tomēr kādudien ierodas kaimiņmājas suns, kurš atnes arī pārmaiņas.

## Atsauces
Leonīds Locenieks

**Leonīds Locenieks** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

No 1946. līdz 2004. gadam bijis Liepājas teātra aktieris. 1974. gadā nosaukts par Latvijas PSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieku.

Filmējies "Egle rudzu laukā", "Krauja. 7 lidojumi", "Ligzda" un "Dancis pa trim".

## Atsauces
Babri (Pušas pagasts)

**Babri** ir ciems Rēzeknes novada Pušas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Pušas, 31 km no novada centra Rēzeknes un 205 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Pušas ezera krastā.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Babru senkapi (kara kapi) un vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis - Babru muižas kungu māja. 

1897. gadā katoļu muižā bija 3 sētas ar 34 cilvēkiem.
## Atsauces
Liuki

**Liuki** ir ciems Rēzeknes novada Pušas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 4 km no pagasta centra Pušas, 31 km no novada centra Rēzeknes un 210 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie reģionālā autoceļa P57 (Malta<sup>_</sup>Sloboda).

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Livku senkapi (Moskaļu kapi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 30 sētas ar 183 cilvēkiem.
## Atsauces
Gaiduļi

**Gaiduļi** ir ciems Rēzeknes novada Ozolaines pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Balbišiem, 8 km no novada centra Rēzeknes un 204 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A13.

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Gaiduļu viduslaiku kapsēta.

Ciema apkārtnē atrodas Gaiduļu ezers.

1987. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 50 cilvēkiem.
## Atsauces
Trauslā sirds

**"Trauslā sirds"** ir 2014. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisore ir Astra Zoldnere.

## Sižets
Filmas stāsta pamatā ir mīlestība, kura notiek Ziemassvētku laikā. Divi svešinieki satiekas morgā.

## Atsauces
Patmaļnīki (Pušas pagasts)

**Patmaļnīki** ir ciems Rēzeknes novada Pušas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 6 km no pagasta centra Pušas, 33 km no novada centra Rēzeknes un 213 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie  reģionālā autoceļa P57 (Malta_Sloboda).

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Patmaļnieku senkapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas ar 151 cilvēkiem.
## Atsauces
Peirāgi

**Peirāgi** ir ciems Rēzeknes novada Pušas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Pušas, 28 km no novada centra Rēzeknes un 206 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Pīrāgu viduslaiku kapsēta.

1897. gadā katoļu ciemā bija 23 sētas ar 130 cilvēkiem.
## Atsauces
Siugaļi

**Siugaļi** ir ciems Rēzeknes novada Pušas pagastā. Atrodas pagasta daļā 1 km no pagasta centra Pušas, 29 km no novada centra Rēzeknes un 205 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V577 (Puša<sup>_</sup>Krāce<sup>_</sup>Silajāņi<sup>_</sup>Riebiņi), Pušas ezera krastā.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Silgaļu senkapi (Kara kapi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 91 cilvēku.
## Atsauces
Žierkļi

**Žierkļi** ir ciems Rēzeknes novada Pušas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Pušas, 33 km no novada centra Rēzeknes un 208 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V597 (Priežmale_Puša).

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Žerkļu viduslaiku kapsēta (Vecie kapi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 19 sētas ar 109 cilvēkiem.
## Atsauces
Kaļvi (Rikavas pagasts)

**Kaļvi** ir ciems Rēzeknes novada Rikavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Rikavas, 23 km no novada centra Rēzeknes un 181 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis _ Kaļvu viduslaiku kapsēta.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 148 cilvēkiem.
## Atsauces
Subinaite

**Subinaite** ir ciems Rēzeknes novada Sakstagala pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Sakstagala, 17 km no novada centra Rēzeknes un 185 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A12.

Ciema apkārtnē atrodas dabas piemineklis _ Subinaites dižakmens un valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis _ Subinaites senkapi (Kara kapi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 91 cilvēku.

## Atsauces
Losa

**Losa** ir ciems Rēzeknes novada Silmalas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 5 km no pagasta centra Gornicas, 14 km no novada centra Rēzeknes un 196 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Lošu pilskalns.

1897. gadā katoļu ciemā bija 27 cilvēki.

## Atsauces
Rudzāti (Stoļerovas pagasts)

**Rudzāti** ir ciems Rēzeknes novada Stoļerovas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Stoļerovas, 21 km no novada centra Rēzeknes un 223 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V579 (Rēzekne<sup>_</sup>Stoļerova<sup>_</sup>Kaunata).

Ciema teritorijā atrodas vietējas nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Rudzātu viduslaiku kapsēta.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 63 cilvēkiem.

## Atsauces
Gerardova

**Gerardova** ir ciems Rēzeknes novada Stoļerovas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 3 km no pagasta centra Stoļerovas, 13 km no novada centra Rēzeknes un 216 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V579 (Rēzekne_Stoļerova_Kaunata).

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheooģiskais piemineklis - Gerardovas senkapi.

## Atsauces
Reinis Dzudzilo

**Reinis Dzudzilo** ir latviešu scenogrāfs.

Mācījies Cēsu Mākslas skolā un Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskolā. Absolvējis Latvijas Mākslas akadēmiju, kur studējis audiovizuālo mākslu un scenogrāfiju.

Veidojis scenogrāfijas vairākos teātros, tai skaitā "Dirty Deal Teatro", Jaunajā Rīgas teātrī un Valmieras teātrī, kā arī Andrejostā un E. Smiļģa teātra muzejā.

2013. un 2015. gadā ieguvis Spēlmaņu nakts balvu nominācijā "Labākais scenogrāfs".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Reinis Dzudzilo  izrades.lv
Edgars Mākens

**Edgars Mākens** (dzimis  Rīgā) ir latviešu mūziķis un komponists. Pazīstams kā grupas Gaujarts līderis, spēlē arī Ansamblī Manta.

1994. gadā beidzis Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolas Kordiriģēšanas nodaļu. Rīgas Doma kora skolā apguvis bērnu kora kormeistara profesiju. 2009. gadā absolvējis Biznesa augstskolu "Turība" un ieguvis bakalaura grādu sabiedriskajās attiecībās. 2016. gadā sācis studēt Latvijas Mūzikas akadēmijas Kompozīcijas nodaļā.

Ir rakstījis mūziku Latvijas Nacionālajam teātrim, Latvijas Lelļu teātrim, Valmieras teātrim, "Dirty Deal Teatro" un Liepājas teātrim. Bijis viens no "umka.lv" vadītājiem.

2011. un 2014. gadā saņēmis Mūzikas ierakstu gada balvu. 2014. gadā saņēmis Spēlmaņu nakts balvu nominācijā "Gada mūzikas autors".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Edgars Mākens  izrades.lv
Gunārs Zemgals

**Gunārs Zemgals** (dzimis , miris ) bija latviešu scenogrāfs un mākslinieks.

Bijis latviešu gleznotāja Arvīda Spertāla audzēknis. 1956. gadā sācis strādāt Latvijas Nacionālajā teātrī, kur nostrādājis līdz par sava radošā mūža beigām. Nacionālajā teātrī bijis atbildīgs par māksliniecisko noformējumu pilsētas vai valsts pasākumiem, kuri notikuši teātrī. Tāpat Latvijas Mākslas akadēmijā vadījis scenogrāfijas meistardarbnīcu.

Ieguvis Spēlmaņu nakts balvu nominācijā "Labākais mākslinieks", kā arī balvu par mūža ieguldījumu. Uzņemts Latvijas Teātra Zelta fondā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gunārs Zemgals izrades.lv
Jolanta Znotiņa

**Jolanta Znotiņa** (dzimusi  Ventspilī) ir latviešu aktrise, drāmas pedagoģe un dizainere.

## Biogrāfija
Dzimusi 1980. gada 21. janvārī Ventspilī. kopā ar vecākiem un pusbrāli bērnību pavadījusi lauku mājās Kurzemē. Bērnībā pēc antibiotiku lietošanas kļuva vājdzirdīga, tāpēc pamatizglītību ieguva Valmieras Vājdzirdīgo bērnu internātskolā 1999. gadā (tobrīd vājdzirdīgie apguva pamatizglītību 12 gados). 2002. gadā beigusi Rīgas Raiņa 8. (maiņu) vakara vidusskolu. 2005. gadā beigusi Rīgas Purvciema Amatu skolas tekstilizstrādājumu izgatavotājas specialitāti. 2007. gadā Amatu skolā ieguvusi tērpu stila speciālistes diplomu. 2011. gadā Čehijā absolvējusi Janāčeka Teātra mākslas un mūzikas augstskolas (Brno) nedzirdīgo drāmas audzināšanas nodaļu.

2011. gadā sākusi strādāt Raiņa 8. vakara maiņu vidusskolā par drāmas pedagoģi. Spēlēja Dailes teātra izrādē "Sabojātie", par sniegumu tajā tika nominēta 2012./2013. gada sezonas Spēlmaņu nakts balvai Gada debija skatuves mākslā.

## Atsauces
Dilans Brons

**Dilans Daniels Mahmuds Brons** (, ; dzimis ) ir Tunisijas futbolists, aizsargs, Tunisijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Brons spēlē Itālijas B sērijas komandā *[[US Salernitana 1919|Salernitana]]*.

## Ārējās saites
Ahmeds Musa

**Ahmeds Musa** (; dzimis ) ir Nigērijas futbolists, uzbrucējs, Nigērijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Musa spēlē Nigērijas komandā *[[Kano Pillars F.C.|Kano Pillars]]*.

## Sasniegumi
**CSKA Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2012—13, 2013—14, 2015—16
* Krievijas kauss: 2012—13
* Krievijas Superkauss: 2013, 2014

**Al-Nassar**

* Saūda Arābijas Profesionālā līga: 2018—19
* Saūda Arābijas Superkauss: 2019

**Nigērija**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2013

## Ārējās saites
Antons Mirančuks

**Antons Mirančuks** (dzimis ) ir Krievijas futbolists, pussargs, Krievijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Šveices Superlīgas kluba *[[FC Sion|Sion]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Lokomotiv Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2017—18
* Krievijas kauss: 2018—19, 2020—21
* Krievijas Superkauss: 2019

## Ārējās saites
Iļja Kutepovs

**Iļja Kutepovs** (dzimis ) ir Krievijas futbolists, aizsargs, Krievijas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Spartak Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2016—17
* Krievijas Superkauss: 2017

## Ārējās saites
Mariu Fernandess

**Mariu Fernandess** (; dzimis ) ir brazīliešu izcelsmes Krievijas futbolists, aizsargs, Krievijas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**CSKA Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2012—13, 2013—14, 2015—16
* Krievijas kauss: 2012—13
* Krievijas Superkauss: 2014, 2018
**Zenit Saint Petersburg**

* Krievijas Premjerlīga: 2023—24
* Krievijas kauss: 2023—24

**Individuālie sasniegumi**

* ''CSKA Moscow'' gada labākais spēlētājs: 2018—19

## Ārējās saites
Itāļu Austrumāfrika

thumb|right|Ģerbonis
thumb|right|Kolonijas karte, 1936
**Itāļu Austrumāfrika** (itāļu: *Africa Orientale Italiana*, A.O.I.) pastāvēja no 1936. līdz 1941. gadam. Izveidojās fašistiskās Itālijas iekarojumos, apvienojot Itālijas Karalistes Itāļu Eritrejas un Itāļu Somālilendas kolonijas ar iekaroto Etiopijas impēriju. Uz neilgu laiku iekļāva arī 1940. gadā iekaroto britu Somālilendu. Beidza pastāvēt 1941. gadā, Lielbritānijas koloniālās armijas uzbrukumos.

Kolonija tika sadalīta sešās provincēs. Itāļu pārvaldē kolonija tika attīstīta ar mērķi veidot lielāku infrastruktūru, taču tas notika uz vietējo iedzīvotāju rēķina, un pārvaldē valdīja vardarbīga apspiešana. Fašistiskās politikas ietvēra etnisko segregāciju un sistemātisku vietējo iedzīvotāju diskrimināciju.

1940. gada augustā Itālija īslaicīgi ieņēma Britu Somālilendu Otrā pasaules kara sākuma posmā. Šis uzvaras mirklis bija īslaicīgs, bet tas papildināja Itālijas Austrumāfrikas teritoriju. Pēc Lielbritānijas vadītās Sabiedroto uzvaras Etiopija atguva neatkarību, un Haile Selasije I atkal kļuva par tās imperatoru. Eritreja un Itālijas Somālija palika Lielbritānijas militārajā pārvaldē līdz kara beigām.

## Ārējās saites
* Italian East African Armed Forces, 10 June 1940
* 1940 Colonial Brigade, 10 June 1940
* Ascari: I Leoni di Eritrea/Ascari: The Eritrean Lions
* Geographic map of Italian business community in Africa (December 2012)
Lauris Gundars

**Lauris Gundars**  ir latviešu režisors un dramaturgs. 

1988. gadā absolvējis Ļeņingradas Valsts teātra, mūzikas un kinematogrāfijas institūtu TV programmu un filmu režisora specialitātē. No 1987. līdz 1989. gadam apmeklējis Vissavienības Valsts kinematogrāfijas komitejas kursus un ieguvis aktieru kino scenārista izglītību.

No 1995. līdz 1998. gadam vadījis Kino teorijas, vēstures un producēšanas kursu Latvijas Kultūras akadēmijā. 1997. gadā akadēmijā sācis vadīt Teātra, kino un TV dramaturģijas kursu. 2007. gadā sācis pasniegt dramaturģiju. Tāpat sarakstījis vairākas lugas, romānu "Pēdas stikla kalnā", kā arī vairākus scenārijus gan filmām, gan seriāliem "Cukura nams" un "Liepājas blūzs".

Dzīvesbiedre aktrise Anna Putniņa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Laura Gundara mājaslapa
* Lauris Gundars izrades.lv
Rasa Bugavičute-Pēce

**Rasa Bugavičute-Pēce** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu dramaturģe un rakstniece.

2011. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmiju, iegūstot bakalaura grādu Teātra, kino un TV dramaturģijā. 2013. gadā ieguvusi maģistra grādu Kultūras menedžmentā, kā arī maģistra grādu Liepājas Universitātes programmā "Rakstniecības studijas".

Pašlaik strādā Liepājas teātrī par dramaturģi. Darbi tikuši iestudēti arī citos teātros, tai skaitā "Goda teātrī", Latvijas Nacionālajā teātrī, Dailes teātrī un "Dirty Deal Teatro". No 2011. līdz 2015. gadam bijusi Latvijas Dramaturgu ģildes vadītāja.

Viņa ir autore divām grāmatām: "Mans vārds ir Klimpa, un man patīk viss" no 2016. gada un "Puika, kurš redzēja tumsā" no 2019. gada. Par garstāstu "Puika, kurš redzēja tumsā" 2020. gadā saņēmusi Jāņa Baltvilka balvu.

Par 2023. gada Liepājas teātra izrādi "Dziesmu svētki" saņēmusi Spēlmaņu nakts balvu kategorijā Gada jaundarbs dramaturģijā.

R. Bugavičute-Pēce ir precējusies ar Liepājas teātra aktieri Sandi Pēci.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rasas Bugavičutes-Pēces mājaslapa
* Rasa Bugavičute-Pēce izrades.lv
Lukass Torreira

**Lukass Torreira** (; dzimis ) ir Urugvajas futbolists, pussargs, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Torreira pārstāv Turcijas Superlīgas komandu Stambulas "Galatasaray".

Pārstāvējis Itālijas klubus *[[Delfino Pescara 1936|Pescara]]* un *[[Dženovas "Sampdoria"|Sampdoria]]*. 2018. gada jūlijā pārgāja uz Anglijas Premjerlīgas klubu *Arsenal* par transfēra maksu 30 miljonu eiro apmērā.

Urugvajas izlasē debitēja 2018. gada martā spēlē pret Čehiju. Piedalījās 2018. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, kur devās laukumā visās piecās spēlēs. Spēlējis arī 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Arsenal**

* FA kauss: 2019—20
**Atletico Madrid**

* Spānijas La Liga: 2020—21
**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2022—23, 2023—24, 2024—25
* Turcijas kauss: 2024—25
* Turcijas Superkauss: 2023

## Atsauces

## Ārējās saites
Gastons Silva

**Gastons Silva** (; dzimis ) ir Urugvajas futbolists, aizsargs, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Silva pārstāv Urugvajas Pirmās divīzijas komandu *[[Peñarol]]*.

## Ārējās saites
Alise Prudāne

**Alise Prudāne** (dzimusi ) ir latviešu baletdejotāja.

2010. gadā beigusi Rīgas Horeogrāfijas vidusskolu un kļuvusi par Latvijas Nacionālā baleta solisti.

Ir bijusi vairāku starptautisku konkursu laureāte. Trīs reizes ieguvusi Latvijas Republikas Kultūras ministrijas balvu par sasniegumiem starptautiskajos konkursos. 2011. gadā tikusi nominēta Spēlmaņu nakts balvai nominācijā "Spilgtākā debija". 2016. gadā saņēmusi Latvijas Nacionālās operas fonda Gada balvu kā sezonas labākā soliste. 2019. gadā tika nominēta Dejas balvai kategorijā "Klasiskās dejas dejotāja".

## Atsauces
Normunds Šnē

**Normunds Šnē** (dzimis  Jelgavā) ir latviešu diriģents, ierakstu producents un obojists.

Vijoles spēles pedagoga Romana Šnē (dz. 1931) dēls.

Zināšanas ieguvis gan Sanktpēterburgā, gan Rīgā, gan Bernē. Diriģēšanas prasmes papildinājis pie Jurija Simonova un Jormas Panulas.

1998. gadā sācis iestudēt un vadīt izrādes Latvijas Nacionālajā operā. 2007. gadā Latvijas Mūzikas akadēmijā sācis pasniegt obojas spēli, vēlāk arī skaņas ierakstu producēšanu. Bijis arī Latvijas Nacionālā simfoniskā orķestra diriģents.

80. gadu beigās kopā ar Jāni Malecki izveidojis orķestri "Rīgas kamermūziķi". Muzicējis vairākās grupās, tai skaitā "Sīpoli" un "Marana". 2006. gadā izveidoja Valsts kamerorķestri Sinfonietta Rīga. Kā diriģents ir ieskaņojis 30 kompaktdiskus, kā producents un ierakstu inženieris ieskaņojis 65 CD.

1996. un 2004. gadā saņēmis Lielo Mūzikas balvu. Sešas reizes balvu ieguvuši Šnē vadītie kolektīvi. Ir Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieks.

## Privātā dzīve
Normundam Šnē ir divas meitas  un dēls. Viņam ir sieva čelliste Guna Šnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa
Jana Sekste

**Jana Sekste** (dzimusi ) ir latviešu aktrise.

2002. gadā beigusi Maskavas Dailes teātra skolu-studiju.

No 2002. līdz 2002. gadam bijusi Rīgas Krievu teātra aktrise. 2005. gadā kļuvusi par Maskavas Dailes teātra-studijas aktrisi.

Filmējusies vairākās, lielākoties Krievijas, filmās. Filmējusies arī Latvijas filmā "Medības".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jana Sekste izrades.lv
Ņina Ņeznamova

**Ņina Ņeznamova** (dzimusi  Volgogradas apgabalā) ir krievu izcelsmes Latvijas aktrise.

1962. gadā absolvējusi Volgogradas Drāmas teātra studiju. Tajā pašā gadā kļuvusi par Volgogradas Drāmas teātra aktrisi. Strādājusi arī Kaļiņingradas apgabala Drāmas teātrī. 

1962. gadā saņēmusi uzaicinājumu kļūt par Rīgas Krievu teātra aktrisi. Uzaicinājumu pieņēmusi un kopš 1963. gada teātrī strādā vēl šodien.

Bijusi vairāku Rīgas festivālu žūrijā. 17 gadus bijusi deputāte Rīgas pilsētas padomē.

1973. gadā piešķirts Latvijas PSR Nopelniem bagātās mākslinieces nosaukums. 1982. gadā piešķirts Latvijas PSR Tautas mākslinieces nosaukums. Tajā pašā gadā ieguvusi Latvijas PSR Ļeņina Komjaunatnes prēmiju. 

2003. gadā saņēmusi Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ņina Ņeznamova izrades.lv
Kategrade

**Kategrade** ir ciems Preiļu novada Rušonas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Kastīres un 190 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V744, Kategrades ezera krastā. Ciemā atrodas Kategrades pilskalns.

1897. gadā katoļu muižā bija 32 cilvēki.
## Atsauces
Martins Silva

**Martins Silva** (; dzimis ) ir Urugvajas futbolists, vārtsargs, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Paragvajas kluba *[[Club Libertad]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Liene Grava

**Liene Grava** (dzimusi ) ir latviešu horeogrāfe.

2011. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmiju un ieguvusi profesionālā bakalaura grādu mūsdienu dejas horeogrāfijā.

Kopš 2013. gada ir veidojusi horeogrāfiju vairākās Liepājas teātra izrādēs. Tāpat atveidojusi divas lomas teātrī iestudētajās izrādēs Eņģeļa lomu izrādē "Paradīze" un Ārijas lomu izrādē "Indulis un Ārija".

2014. gadā ieguvusi Spēlmaņu nakts balvu nominācijā "Gada kustību māksliniece".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Liene Grava izrades.lv
De Hemmers-Gudme

**Hemmers-Gudme** var būt:

* Ivers de Hemmers-Gudme (*Iver de Hemmer-Gudme*; 1893―?) ― dāņu virsnieks;
* Pēters de Hemmers-Gudme (*Peter de Hemmer-Gudme*; 1897―1944) ― dāņu žurnālists un virsnieks.
Leonīds Beļavskis

**Leonīds Beļavskis** (dzimis , miris ) bija ukraiņu izcelsmes režisors.

1947. gadā beidzis Gorkijas Aviācijas tehnikumu. Pēc tam kādu laiku nostrādājis Gorkijas Aviācijas rūpnīcā. 1951. gadā absolvējis Gorkijas Teātra skolas Skatuves mākslas nodaļu. Studējis arī Ļeņingradas Valsts teātra, mūzikas un kinematogrāfijas institūtā. Pēc institūta absolvēšanas bijis Krasnojarskas, Noriļskas un Ņižņijnovgorodas teātru galvenais režisors.

1964. gadā devies uz Rīgu, lai strādātu Rīgas Krievu teātrī, vispirms kā režisors, pēc tam kā galvenais režisors. 1975. gadā kļuvis par Vladimira Majakovska Noriļskas Aizpolārā teātra galveno režisoru. Šajā amatā nostrādājis līdz 1982. gadam. 1983. gadā sācis strādāt par Krasnojarskas Drāmas teātra galveni režisoru. 1988. gadā atgriezies Rīgā, kur līdz 1999. gadam bijis Rīgas Krievu teātra galvenais režisors. Vadījis Latvijas Mūzikas akadēmijas Teātra studiju un aktieru kursu.

No 1999. līdz 2004. gadam bijis Ņižņijnovgorodas M. Gorkija Valsts akadēmiskā drāmas teātra galvenais režisors. 2005. gadā kļuvis par Rīgas Krievu teātra ārštata režisoru.

Bijis Krievijas Federācijas Tautas skatuves mākslinieks, Krievijas Nopelniem bagātais mākslas darbinieks un Krievijas Tautas aktieris. Tāpat bijis vairāku teātra konkursu žūrijā.

## Atsauces
Krupenišķi

**Krupenišķi** ir ciems Preiļu novada Rušonas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8 km no pagasta centra Kastīres, 16 km no novada centra Riebiņiem un 193 km no Rīgas. Ciemā atrodas Krupenišķu pilskalns.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 6 sētas ar 96 cilvēkiem.
## Atsauces
Ludvigova (Rušonas pagasts)

**Ludvigova** ir ciems Preiļu novada Rušonas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Kastīres un 185 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu muižā bija 28 cilvēki.
## Atsauces
Bagātību sala

**"Bagātību sala"** () ir skotu rakstnieka Roberta Luisa Stīvensona piedzīvojumu romāns. Grāmata ir par zēnu vārdā Džims Hokinss, kas atrod Bagātību salas karti un kopā ar citiem cilvēkiem dodas meklēt bagātības.

Grāmatā pirmoreiz izmantotas vairākas ar pirātiem saistītas lietas (bagātību kartes ar "X" bagātību atrašanās vietā, vienkājaini jūrnieki, kam uz pleciem ir papagaiļi u.c.). Grāmatas formātā pirmoreiz izdota .

## Ārējās saites

* ''Project Gutenberg''
Stupāni

**Stupāni** ir ciems Preiļu novada Rušonas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Kastīres un 186 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Stupānu ezera krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 19 sētas ar 109 cilvēkiem.
## Atsauces
Tors: Ragnarjoks

**"Tors: Ragnarjoks"** () ir 2017. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir Taika Vaititi. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "Tors" un 2013. gada filmai "". Šī ir *[[Marvel Cinematic Universe]]* septiņpadsmitā daļa.

Galvenās lomas filmā atveido Kriss Hemsvorts, Tesa Tompsone, Toms Hidlstons, Entonijs Hopkinss, Idriss Elba, Keita Blanšeta, Marks Rafalo un Džefs Goldblūms. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

Filmā Tors cenšas izkļūt no svešas planētas Sakāras un apturēt savu māsu Helu, pirms viņa iznīcina Asgardu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Dauningstrīta 10

**Dauningstrīta 10** () ir Lielbritānijas valdības atrašanās vieta un Valsts kases pirmā lorda (*First Lord of the Treasury*), kas kopš 1905. gada arī ir Apvienotās Karalistes premjerministrs, oficiālā rezidence un darba vieta.

Atrodas Dauningstrītā, Vestminsterā, Londonā. Ēka ir vairāk nekā 300 gadus veca, tajā ir aptuveni 100 istabu. Trešajā stāvā ir premjerministra privātā rezidence. Pārējos stāvos ir darba, konferenču, pieņemšanas telpas. Dauningstrīta 10 atrodas netālu no Bakingemas pils un Vestminsteras pils.

Pirmais rezidences iemītnieks bija Roberts Volpols.
## Skatīt arī
* Valdības rezidences galvenais peļu mednieks

## Ārējās saites

*
Augstāk par zemi

**"Augstāk par zemi"** ir 2015. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisors ir Jānis Ābele.

## Sižets
Trīs jaunieši - Jēkabs, Rihards un Linda - bauda pavasari, kas pilns ar bohēmu. Tikmēr nenovēršami tuvojas karš.

## Atsauces
Zirnekļcilvēks: Atgriešanās mājās

**"Zirnekļcilvēks: Atgriešanās mājās"** () ir 2017. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Džons Votss. *[[Marvel Cinematic Universe]]* 16. filma.

Filma ir par Pīteru Pārkeru, kas pēc filmas "Kapteinis Amerika: Pilsoņu karš" notikumiem cenšas līdzsvarot savu jauniešu dzīvi ar būšanu par Zirnekļcilvēku. Galvenās lomas tajā attēlo Toms Holands, Maikls Kītons, Džons Favro, Zendaja, Donalds Glovers, Teina Deilija, Marisa Tomeja un Roberts Daunijs jaunākais.

Filmas pirmizrāde notika 2017. gada jūnijā Holivudā. "Zirnekļcilvēks: Atgriešanās mājās" guva kritiķu atzinību un komerciālus panākumus (otra ienesīgākā filma par Zirnekļcilvēku). 2019. gada 2. jūlijā tika izdots filmas turpinājums, bet 2021. gada 15. decembrī — vēl viens turpinājums.

## Sižets
Pēc dalības cīņā kopā ar Dzelzs cilvēku, jaunais vidusskolnieks Pīters Pārkers atgriežas mājās Kvīnsā, Ņujorkā. Viņš cenšas apvienot parasto pusaudža dzīvi ar slepeno varoņa darbu kā Zirnekļcilvēks. Pīters ir sajūsmināts par savu piedzīvojumu ar “Atriebējiem” un vēlas pierādīt sevi kā īstu supervaroni, taču viņa mentors Tonijs Stārks (Dzelzs cilvēks) mudina viņu palikt skolā un attīstīties pakāpeniski.

Tikmēr bijušais būvuzņēmējs Adrians Tūmss pēc darba zaudēšanas sāk izmantot atlikušo svešzemju tehnoloģiju no Atriebēju kaujām, lai izgatavotu un pārdotu ieročus melnajā tirgū. Viņš kļūst par noziedznieku ar iesauku Grifs (*Vulture*). Pīters, uzzinot par šīm darbībām, mēģina pats apturēt Tūmsu, neiesaistot Dzelzs cilvēku.

Taču viņa nepieredze noved pie kļūdām – viņš gandrīz iznīcina prāmju kuģi, un Stārks atņem viņam Zirnekļcilvēka kostīmu. Tomēr, kad Pīters atklāj, ka Tūmss plāno aplaupīt “*Stark Industries*” lidmašīnu, viņš nolemj rīkoties pats, izmantojot savu veco pašdarināto tērpu. Viņam izdodas apturēt Grifu, izglābt viņa dzīvību un nodot viņu policijai.

Filmas beigās Tonijs Stārks piedāvā Pīteram kļūt par pilntiesīgu Atriebēju un jaunu kostīmu, bet Pīters atsakās, izvēloties palikt par “draudzīgo Zirnekļcilvēku no kaimiņiem”. Tomēr pēdējā ainā viņa tante Meja atklāj, ka viņš ir Zirnekļcilvēks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šņepsti

**Šņepsti** ir ciems Preiļu novada Rušonas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 3 km no pagasta centra Kastīres un 186 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P62.

1897. gadā katoļu ciemā bija 15 sētas ar 96 cilvēkiem.
## Atsauces
Galaktikas sargi: 2. daļa

**"Galaktikas sargi: 2. daļa"** () ir 2017. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džeimss Ganns. Tajā galvenās lomas attēlo Kriss Prats, Zoja Saldana, Deivs Batista, Vins Dīzels, Bredlijs Kūpers, Elizabete Debiki, Kurts Rasels, Kārena Gilana un Maikls Rukers.

Šī ir *[[Marvel Cinematic Universe]]* piecpadsmitā daļa. Filmas pirmizrāde notika  Tokijā. Latvijas kinoteātros filmu sāka izrādīt kopš . Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākie vizuālie efekti".

Šajā filmā Galaktikas sargiem ir jāizglābj kosmoss, kamēr Pīters Kvills uzzina vairāk par savu tēvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*