open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Star Wars Knights of the Old Republic II: The Sith Lords

***Star Wars Knights of the Old Republic II: The Sith Lords*** ir lomu spēles videospēle, ko izstrādājusi *Obsidian Entertainment* un izdevusi *[[Lucasfilm|LucasArts]]*. Tas ir *BioWare* videospēles *[[Star Wars: Knights of the Old Republic]]* turpinājums, un tas tika izlaists *[[Xbox]]* 2004. gada 6. decembrī, *[[Microsoft Windows]]* 2005. gada 8. februārī, ''OS X'' un *[[Linux]]* 2015. gada 21. jūlijā, *[[Android]]* un ''iOS''. 2020. gada 18. decembrī un *[[Nintendo Switch]]* — 2022. gada 8. jūnijā. Tāpat kā tās priekštecim, spēles darbība notiek "Zvaigžņu karu" visumā 4000 gadus pirms filmas "Zvaigžņu kari: Ļaunumu vēstošā ilūzija" notikumiem, un tās pamatā ir d20 sistēma, ko izstrādājusi *Wizards of the Coast*. Spēle izmanto *Odyssey Engine*, kas sākotnēji tika izmantots *Knights of the Old Republic*. Spēle veidošana sākās pirms oriģinālā *Knights of the Old Republic* izlaišanas, bet izstrāde 2003. gada oktobrī, pēc tam, kad *BioWare* piedāvāja *Obsidian* savu "Zvaigžņu karu" licenci, jo bija pārliecināts par savu iepriekšējo darbu.

*Knights of the Old Republic II* sākas piecus gadus pēc pirmās spēles notikumiem un seko stāstam par trimdinieku, džedu bruņinieku, kurš tika izraidīts no Džedu ordeņa. Šajā laikā Siti ir gandrīz pilnībā iznīcinājuši Džedu ordeni. Spēle sākas ar to, ka galvenais varonis pamostas no bezsamaņas asteroīdu ieguves objektā. Pēc tam, kad spēlētājs ar savu partijas biedru palīdzību aizbēg, viņi atrod cilvēku, kurš viņus izraidīja pirms desmit gadiem. Tas nosūta galveno varoni uz misiju, lai meklētu atlikušos džedus un cīnītos pret Sitiem.

Spēle novērtējums pēc tās izlaišanas kopumā bija pozitīvs; tika uzslavēts sižets, varoņi un raksti, kas tika atzīmēti kā pelēkāki nekā oriģinālie *Knights of the Old Republic*. Spēle tika iekļauta grāmatā *1001 Video Games You Must Play Before You Die*. Īpaša atzinība tika veltīta Kreijas varonim, *GameSpy* nosaucot viņu par 2005. gada labāko videospēļu varoni. Tomēr spēle saņēma kritiku par to, ka tā grafikas un spēļu sistēmas ziņā ir pārāk līdzīga tās priekšgājējai, kā arī tika izlaista nepilnīgā stāvoklī.
Glass Onion: A Knives Out Mystery

***Glass Onion: A Knives Out Mystery*** ir 2022. gada ASV mistērijas filma. Filmas scenārija autors un režisors ir Raians Džonsons, producenti Džonsons un Rems Bergmans. Tas ir turpinājums 2019. gada 2019 filmai "Uz nažiem", kurā Denjels Kreigs atkal atveido detektīvu Benuā Blānu, kurš uzsāk jaunas lietas izmeklēšanu. Pārējās lomās filmējas Edvards Nortons, Žanele Mounei, Ketrina Hāna, Leslijs Odoms jaunākais, Džesika Henvika, Medlina Klaina, Keita Hadsone un Deivs Batista.

Pirms pirmās filmas iznākšanas Džonsons apsvēra ideju par vairākām filmām ar Benuā Blāna tēlu. 2020. gadā turpinājumu ieplānoja tās sākotnējais izplatītājs *[[Lionsgate]]*, bet 2021. gada martā *[[Netflix]]* par  ASV dolāru pārpirka tiesības uz diviem "Uz nažiem" turpinājumiem. Līgumus ar aktieriem noslēdza tā paša gada maijā. Filmēšana notika Spetses salā Grieķijā 2021. gada jūnijā un jūlijā un pēc tam turpinājās citās vietās līdz pat septembrim.

Pēc pasaules pirmizrādes Toronto Starptautiskajā kinofestivālā , filma vienu nedēļu no  bija pieejama ierobežotā seansu daudzumā dažos ASV kinoteātros, kas ir visu laiku ilgākais *Netflix* filmas demonstrācijas laiks kinoteātros. Straumēšanas servisā *Netflix* filma pieejama kopš 23. decembra. Filma līdzīgi kā tās iepriekšējā daļa saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, kurās izceļ scenāriju, režiju, aktierspēli (īpaši Kreiga, Nortona un Mounei) un skaņas celiņu. Nacionālā kinofilmu pārraudzīšanas padome to atzina par vienu no labākajām 2022. gada filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maksimums un minimums

thumb| Vietējie un globālie maksimumi un minimumi cos(3 π ''x'')/ ''x'', 0,1 ≤ ''x'' ≤ 1,1
Matemātiskajā analīzē funkcijas **maksimums** un **minimums** (**maksimumi** un **minimumi**), kas kopā pazīstami kā **ekstrēmumi**, ir lielākā un mazākā funkcijas vērtība noteiktā diapazonā (*lokālā* vai *relatīvā* galējība), vai visā domēnā (*globālā* vai *absolūtā* galējība). Pjērs de Fermā bija viens no pirmajiem matemātiķiem, kurš ierosināja vispārēju tehniku, adekvalitāti, lai atrastu funkciju maksimumus un minimumus.

Kā definēts kopu teorijā, kopas maksimums un minimums ir attiecīgi kopas lielākais un mazākais elements. Neierobežotām bezgalīgām kopām, piemēram, reālo skaitļu kopai, nav minimālā vai maksimālā.

## Skatīt arī
* Mehāniskais līdzsvars

## Atsauces

## Ārējās saites

* Thomas Simpson's work on Maxima and Minima at Convergence
* Application of Maxima and Minima with sub pages of solved problems
*
Labības kombains

thumb|upright=1.2|Labības kombains CK-5 "Ņiva"
**Labības kombains** ir mašīna, kas vienā gājienā labību nopļauj, izkuļ, attīra graudus no piemaisījumiem un savāc atsevišķās tvertnēs graudus un salmus (tiešā kombainēšana). Izkultos graudus no tvertnes pārkrauj kravas automašīnā vai traktora piekabē, kombainam pārvietojoties. Salmus no gubotāja izsviež uz lauka atsevišķās gubās vai arī sapresē ķīpās vai ruļļos. Ar kombainiem labību novāc visīsākā laikā un ar vismazāko darbaspēka pielietojumu. Strādājot ar dalītu kombainēšanas paņēmienu, labību nopļauj ar speciālām vālu jeb rindu pļaujmašīnām, kas noklāj labību uz rugājiem vālu veidā. Kad labība izžuvusi, to savāc ar kombainu, kam pierīkots vālu pacēlājs. Dalīto kombainēšanu Latvijā neizmanto.

Latvijā pirmos lauksaimniecības kombainus valsts saimniecībās sāka lietot 1937. gadā. LPSR kolhozos un padomju saimniecībās 1950. gadā izmantoja 100 kombainus, 1960. gadā 2000 kombainus, 1965. gadā 3400 kombainus. Tajā laikā izmantoja PSRS ražotos (piemēram, "Rostselmaš") kombainus. Mūsdienās zemnieku saimniecības lieto pārsvarā Rietumeiropā ražoto tehniku.

## Atsauces
2022. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls

thumb|250px|2022. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāla plakāts
**2022. gada [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]** jeb **47. Toronto Starptautiskais kinofestivāls** norisinājās no 2022. gada 8. līdz 18. septembrim.

2022. gada festivāls galvenokārt notika klātienē; *Digital TIFF Bell Lightbox* platformā bija pieejama tikai neliela filmu izlase, kas bija daudz mazāka nekā 2020. un 2021. gadā. Festivālā atkal notika svinīgie pasākumi, kas 2020. un 2021. gadā nenotika COVID-19 pandēmijas dēļ.

Līdz jūlija vidum festivāls bija novirzījies no ierastās prakses, proti, publicējot desmit vai divdesmit filmu sarakstu, lai sāktu paziņojumus par programmām, un tā vietā nāca klajā ar vairākiem paziņojumiem par vienu filmu, pirms beidzot 28. jūlijā publicēja savu pirmo paplašināto sarakstu ar pilno *gala* un īpašo prezentāciju programmu. Papildu filmas izziņoja augustā, līdz 23. augustā izdeva pilno festivāla programmu. Festivāla izpilddirektors Kemerons Beilijs norādīja, ka pilnajā programmā ir aptuveni 200 spēlfilmas un aptuveni 40 īsfilmas, kas ir lielākais festivāla filmu klāsts kopš 2019. gada.

Sallijas el Hosaini filma "Peldētāji" atklāja kinofestivālu, bet noslēdza Mērijas Heronas filma *[[Dalíland]]*. Filma "Fabelmeni", ko demonstrēja kā īpašo pirmizrādi, ieguva *People's Choice* balvu, un tā ir pirmā Stīvena Spīlberga filmas pirmizrāde festivālā. Džordana Pīla filma "Nē", lai gan jau tika izlaista kinoteātros pirms festivāla, tik un tā demonstrēta arī IMAX programmā *Cinesphere* kā īpašā pirmizrāde galvenajā festivāla sarakstā.

Festivāls arī norādīja, ka, ņemot vērā Krievijas 2022. gada iebrukumu Ukrainā, valsts atbalstītas Krievijas filmas un organizācijas ir aizliegtas festivālā, lai gan joprojām atļauta ir neatkarīgo Krievijas filmu veidotāju dalība.

## Apbalvojumi

### TIFF ''Tribute'' balva
Festivāla norises sākumā pasniedza *TIFF Tribute* balvas, kas ieviestas 2019. gadā, lai godinātu aktierus un filmu veidotājus par izciliem sasniegumiem karjeras laikā.

Filmas *[[My Policeman]]* aktieri Harijs Stailss, Emma Korina, Džīna Makī, Lainass Roučs, Deivids Dousons un Ruperts Everets saņēma vienu no divām aktieru balvām, kas ir pirmā reize, kad balvu pasniedz aktieru ansamblim, nevis vienam aktierim, savukārt Sems Mendess saņēma režisora balvu. Brendans Freizers saņēma *Tribute* balvu par sniegumu filmā "Valis".

Komponiste Hildura Gudnadoutira saņēma *[[Variety]] Artisan* balvu, Sallija el Hosaini saņēma *Emerging Talent* balvu, Bafija Senmarī saņēma Džefa Skolles balvu un Mišela Jeo saņēma *Share Her Journey Groundbreaker* balvu.

### Tradicionālās balvas
Festivāla galveno balvu saņēmēji paziņoti 18. septembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Funkcijas grafiks

thumb|250x250px| Funkcijas grafiks <math>f(x)=\frac{x^3+3x^2-6x-8}{4}.</math>
Matemātikā funkcijas **grafiks** f ir sakārtotu pāru kopums (x, y), kur f(x) = y. Izplatītajā gadījumā, kur x un f(x) ir reāli skaitļi, šie pāri ir punktu Dekarta koordinātu sistēmas  divu dimensiju plaknē un tādējādi veido šīs plaknes apakškopu.

Divu mainīgo funkciju gadījumā tas ir funkcijas, kuru domēns sastāv no pāriem (x, y), grafiks parasti attiecas uz sakārtoto trīskāršu kopu (x, y, z) kur f(x,y) = z, pāru vietā ((x, y), z) tāpat kā iepriekš minētajā definīcijā. Šī kopa ir trīsdimensiju telpas apakškopa; divu reālu mainīgo nepārtrauktai reālās vērtības funkcijai tā ir virsma.

Zinātnē, inženierzinātnēs, tehnoloģijās, finansēs un citās jomās grafiki ir rīki, ko izmanto daudziem mērķiem. Vienkāršākajā gadījumā viens mainīgais tiek attēlots kā cita funkcija, parasti izmantojot taisnstūra asis ().

Funkcijas grafiks ir īpašs attiecības gadījums. Mūsdienu matemātikas pamatos un parasti kopu teorijā funkcija faktiski ir vienāda ar tās grafiku. Tomēr bieži vien ir lietderīgi funkcijas redzēt kā kartējumus, kas sastāv ne tikai no attiecības starp ievadi un izvadi, bet arī no tā, kura kopa ir domēns un kura kopa ir koddomēns. Piemēram, lai teiktu, ka funkcija ir uz (surjektīvs) vai nav kodomēns, ir jāņem vērā. Funkcijas grafiks pats par sevi nenosaka kodomēnu. Parasti tiek lietoti gan termini *funkcija*, gan funkcijas *grafiks,* jo pat tad, ja tiek uzskatīts par vienu un to pašu objektu, tie norāda uz tā skatīšanu no citas perspektīvas.
[thumb|350x350px| Funkcijas grafiks <math>f(x) = x^4 - 4^x</math> [Intervāls (matemātika)|intervālā [−2,+3]. Parādītas arī divas reālās saknes un lokālais minimums, kas atrodas intervālā.]]

## Atsauces
Akmenka (Giedraiču seņūnija)

**Akmenka** () ir ciems Molētu rajona pašvaldības Giedraiču seņūnijā. Izvietojies seņūnijas dienvidrietumu pierobežā  no seņūnijas centra Giedraičiem,  no rajona pašvaldības centra Molētiem un  no Viļņas.

Apdzīvotā vieta atrodas Širvintas upes labā krastā, bet pirmie minējumi par Akmenku ir sastopami Giedraiču baznīcas grāmatas pierakstos par 1838. gadu.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Šteinfelds

**Šteinfelds** ( — 'akmenslauks'; sieviešu dzimtē Šteinfelde) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Juris Šteinfelds (skatuves pseidonīms Pionieris) — latviešu reperis un mūzikas producents.
Ciesas

**Ciesas** () ir plaši izplatīta graudzāļu dzimtas ģints, kurā ir aptuveni 260 sugas, kas sastopamas galvenokārt zemeslodes mērenajos reģionos. Tuvāk ekvatoram ciesu sugas parasti sastopamas augstākos apgabalos. Augiem parasti ir šauras lapas bez apmatojuma, dažas sugas var būt līdzīgas niedrēm.

Augiem var būt sakneņi, tie var būt ložņājoši vai veidot ciņus. Vārpas ir divdzimuma, tajās ir viens violeti brūns vai purpursarkans zieds. Vārpiņas ir sagrupētas ziedkopās, kas parasti attīstās vasaras sākumā vai vidū uz gariem kātiņiem.

Daudzas ciesu sugas ir morfoloģiski līdzīgas, taču tās parasti sastopamas atšķirīgos biotopos, un tām ir unikāls ģeogrāfiskais izplatījums. Ņemot vērā smalkās atšķirības starp daudziem cieši saistītiem taksoniem, ir vairākas sugas, kas varētu gūt labumu no papildu sistemātiskas izpētes. Pat ģints vispārīgās robežas ir pretrunīgas. Piemēram, *[[Deyeuxia]]* ģints sugas, kas galvenokārt izplatītas dienvidu puslodē, ir morfoloģiski ļoti līdzīgas ciesu sugām. Iespējams abas šīs ģintis būtu jāapvieno, taču iesākumā ir nepieciešams veikt detalizētu zinātnisku pētījumu par sugu DNS no visas pasaules.

Dažas ciesas ir ļoti dekoratīvas, un tās plaši kultivē (galvenokārt ziemeļu mērenajā zonā).

## Sugas
Latvijā ir sastopamas šādas ciesu sugas:

* Niedru ciesa (*Calamagrostis arundinacea*) (L.) Roth,
* Purvāja ciesa (*Calamagrostis canescens*) (Weber) Roth,
* Slotiņu ciesa (*Calamagrostis epigeios*) (L.) Roth,
* Necilā ciesa (*Calamagrostis neglecta*) (Ehrh.) P.Gaertn., B.Mey. et Scherb.

Iespējams ir sastopamas arī sugas:

* Purpura ciesa (*Calamagrostis phragmitoides*) Hartm.,
* Meinhauzena ciesa (*Calamagrostis meinshausenii*) (Tzvelev) Viljasoo,
* Stīvā ciesa (*Calamagrostis stricta*) (Timm) Koeler.

## Atsauces
Ezana Palsija

**Ezana Palsija** (; dzimusi ) ir kinorežisore, scenāriste un producente no Martinikas. Viņas filmas aizskar rasu, dzimumu un politikas tēmas, liekot uzsvaru uz koloniālisma iemūžinātajām sekām. Palsijas pirmā pilnmetrāžas filma *[[La Rue Cases-Nègres]]* (1983) saņēma vairākas balvas, tostarp Cēzara balvu par labāko pirmo pilnmetrāžas filmu. 1989. gadā viņa režisēja filmu *[[A Dry White Season]]*, kļūstot par pirmo melnādaino sieviešu kārtas režisori, kuras filmu producējusi lielākā Holivudas studija, proti, MGM. 1992. gadā viņa režisēja neatkarīgo filmu *[[Siméon]]* (1992).

Vēlāk viņa sāka režisēt dokumentālās filmas un televīzijas projektus, piemēram, *[[Aimé Césaire]], A Voice For History* (1994). Režisējusi *The Wonderful World of Disney* sērijas filmu *Ruby Bridges* (1998), kuras pamatā ir persona ar tādu pašu vārdu. Pēc tam režisēja televīzijas filmu *The Killing Yard* (2001), kuras pamatā ir patiesi notikumi saistībā ar 1971. gada sacelšanos Atikas cietumā. Palsija režisējusi arī dokumentālo filmu *The Journey of the Disidents* (2005), kas stāsta par Martinikas un Gvadelupas vīriešiem un sievietēm, kas pameta savas salas laikā no 1940. līdz 1943. gadam, un vēsturisko televīzijas miniseriālu *The Brides of Bourbon Island* (2007).

Savas karjeras laikā viņa darbojusies dažādos kino žanros, bieži kļūstot par pirmo melnādaino režisori, kas to darījusi. Viņa ir pirmā melnādainā režisore, kas ieguvusi Cēzara balvu un Venēcijas kinofestivāla Sudraba lauvu par filmu *La Rue Cases-Nègres* (1983). 2022. gadā viņa saņēma Kinoakadēmijas goda balvu par mūža ieguldījumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džoels Edžertons

**Džoels Edžertons** (; dzimis ) ir Austrālijas aktieris un kinorežisors.

Edžertons ir, iespējams, vislabāk pazīstams ar savu lomu "Zvaigžņu karu" filmās "Klonu uzbrukums" (2002) un "Situ atriebība" (2005) un 2022. gada *[[Disney+]]* seriālā ''Obi-Wan Kenobi''. Piedalījies arī filmās "Karalis Arturs" (*King Arthur*, 2004), "Cīnītājs" (2011), "Slepenā operācija "30 pēc pusnakts"" (2012), "Lielais Getsbijs" (2013), "" (2014), ''Life'' (2015), "Melnā mise" (2015), *[[Loving]]* (2016), ''Bright'' (2017), "Sarkanais zvirbulis" (2018), *[[Boy Erased]]* (2018), *[[The King]]* (2019), "Zaļais bruņinieks" (*The Green Knight*, 2021), "Meistars dārznieks" (2022), *[[Thirteen Lives]]* (2022), *[[The Boys in the Boat]]* (2023), *[[Train Dreams]]* (2025) un *[[The Plague (2025. gada filma)|The Plague]]* (2025).

Par lomu Austrālijas seriālā *[[The Secret Life of Us]]* (2001—2002) Edžertons saņēma AACTA balvu kā labākais aktieris drāmas seriālā. Piedalījies arī Austrālijas filmās ''The Square'' (2008), "Zvēru valstība" (2010), ''Wish You Were Here'' (2012), *[[Felony]]* (2013) un *[[The Stranger (2022. gada filma)|The Stranger]]* (2022).

2015. gadā Edžertons nominēts Amerikas režisoru ģildes balvai kategorijā "Labākā debija spēlfilmas režijā" par psiholoģisko trilleri "Dāvana". Par lomu 2016. gada filmā *Loving*, Edžertons nominēts Zelta globusa balvai.

## Ārējās saites
The Stranger (2022. gada filma)

***The Stranger*** ir 2022. gada Austrālijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Tomass M. Raits. Filmā galvenās lomas atveido Džoels Edžertons, Šons Heriss un Džada Albertsa. Filma ir balstīta uz grāmatu *The Sting: The Undercover Operation That Caught Daniel Morcombe's Killer*.

Filma stāsta par policistu, kam jāsadraudzējas ar galveno aizdomās turamo bērnu nolaupīšanas lietā.

Filmas *The Stranger* pirmizrāde notika  2022. gada Kannu kinofestivālā, *[[Un Certain Regard]]* daļā. Kopš  filma pieejama straumēšanas platformā *[[Netflix]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārtins Makdona

**Mārtins Faranans Makdona** (, dzimis ) ir angļu dramaturgs, scenārists un kinorežisors.

Makdona ir viens no pazīstamākajiem mūsdienu dramaturgiem. Viņa lugas pazīstamas ar savu melno absurdo humoru. Par darbu teātrī viņš ir saņēmis trīs Lorensa Olivjē balvas un piecas reizes nominēts ''Tony'' balvai.

2004. gadā saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā īsfilma" par *[[Six Shooter]]*. Par režisētām filmām "Reiz Brigē" (2008) un "Trīs paziņojumi pie Ebingas Misūri štatā" (2017) nominēts Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs". "Trīs paziņojumi pie Ebingas Misūri štatā" nominēta arī "Labākās filmas" balvai. Režisējis arī filmas "Septiņi psihopāti" (2012) un "Inišerinas Banšī" (2022). Saņēmis arī četras BAFTA kino balvas un divas Zelta globusa balvas.

## Ārējās saites
Jelgavas Universitāte

[thumb|300px|[Severīns Jensens|Severīna Jensena projektētā Pētera akadēmijas ēka, kurā boja paredzēts izvietot Jelgavas Universitātes telpas.]]
**Jelgavas Universitāte** () bija Krievijas Impērijas ķeizara Pāvila I rīkojumu dibināta universitāte Jelgavā. Pēc galma apvērsuma Pēterburgā jaunais ķeizars Aleksandrs I 1801. gada jūnijā šo likumu atcēla. Par Baltijas provinču universitāti kļuva Tērbatas Universitāte.

## Vēsture
1775. gada 8. jūnijā hercogs Pēteris parakstīja rīkojumu par Pētera akadēmijas dibināšanu. 
Pēc  Kurzemes hercogistes aneksijas un inkorporācijas 1795. gadā Jelgava kļuva par Jelgavas vietniecības, tad par Kurzemes guberņas galvaspilsētu. Pētera akadēmiju pārdēvēja par Jelgavas akadēmisko ģimnāziju ().
Lai pārtrauku Baltijas provinču jauniešu studēšanu ārzemēs, ķeizariene Katrīna II uzdeva pirmajam Kurzemes ģenerālgubernatoram Pēterim Pālenam izstrādāt priekšlikumus akadēmijas pārvēršanai par universitāti.

Otrās koalīcijas kara laikā sakāves kaujā pie Cīrihes Krievijas Impērija 1799. gada septembrī bija spiesta izstāties no koalīcijas pret Franciju. 1800. gada 25. decembrī ķeizars Pāvils I deva rīkojumu Senātam pārveidot Jelgavas akadēmiju par universitāti, par atklāšanas datumu nozīmējot 1801. gada 29. jūniju.
Tomēr pēc Pāvila I noslepkavošanas jaunais ķeizars Aleksandrs I 1801. gada 12. aprīļa rīkojumu noteica, ka Baltijas guberņām domātajai universitātei jāatrodas Tērbatā.

## Literatūra
* Latvija 19. gadsimtā. Vēstures apceres. Latvijas Vēstures institūta apgāds, Rīgā, 2000. – 575 lpp.

## Atsauces
Rikardo Samora

**Rikardo Samora Martiness** (, dzimis , miris ) bija spāņu futbolists un futbola treneris, spēlējis vārtsarga pozīcijā, pārstāvējis Spānijas futbola izlasi.

Spēlētāja karjerā pārstāvējis ''Espanyol'', ''Barcelona'' un *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]*. Karjeras noslēgumā spēlējis arī Francijas komandā ''Nice''. Starptautiski pārstāvējis Spānijas futbola izlasi. Ar *Real Madrid* divas reizes uzvarējis *[[La Liga]]*. Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Trenējot ''Atlético Aviación'', divreiz triumfējis *La Liga*.

Samora, saukts arī par *El DIvino*, bija pazīstams ar to, ka spēles laikā valkāja auduma cepurīti un baltu džemperi. Kā vārtsargs viņš bija pazīstams ar savu atlētiskumu, refleksiem, sitienu apturēšanas spējām un drosmi. 1929. gadā Spānijas mačā pret Angliju viņš turpināja spēlēt, neskatoties uz lauzto krūšu kaulu. Spānija šo spēli uzvarēta 4–3 un kļuva par pirmo komandu ārpus Britu salām, kas ir uzvarējusi Angliju. 1999. gadā IFFHS Samoru atzina par 20. gadsimta labāko spāņu un ceturto labāko eiropiešu vārtsargu. 2003. gadā, kopā ar čehu Františeku Plāničku un itāli Džampjēro Kombi, viņš tika atzīts par savas paaudzes labākajiem vārtsargiem. *[[La Liga]]* sezonas labākā vārtsarga balva ir nosaukta Samoras vārdā.

Samoram savas karjeras laikā bija arī pretrunīga slava. Viņam esot paticis dzert konjaku un izsmēķēt trīs paciņas cigarešu dienā. 1920. gada vasaras olimpisko spēļu laikā viņš tika noraidīts par sitienu pretiniekam ar dūri. Atgriežoties no turnīra viņš tika arestēts un ieslodzīts par mēģinājumu ievest kontrabandas cigaretes no Havanas. 1922. gadā viņš uz gadu tika diskvalificēts par melošanu nodokļu iestādēm par naudu, ko viņš saņēma no *Espanyol*.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Espanyol**

* Spānijas Karaļa kauss: 1928–29
* Katalonijas čempionāts: 1917–18, 1928–29

**Barcelona**

* Copa del Rey: 1920, 1922
* Katalonijas čempionāts: 1919–20, 1920–21, 1921–22

**Real Madrid**

* La Liga: 1931–32, 1932–33
* Copa del España: 1934, 1936

**Spānija**

* Olimpisko spēļu sudraba medaļa: 1920

### Trenera karjera
**Atlético Aviación**

* La Liga: 1939–40, 1940–41

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķertais profesors

**"Ķertais profesors"** () ir 1996. gada ASV zinātniskās fantastikas kinokomēdija, kuras režisors ir Toms Šedjaks. Filmā galvenās lomas atveido Edijs Mērfijs, Džeida Pinketa, Džeimss Kobērns un Deivs Šapels. Edijs Mērfijs filmā attēlo septiņas lomas. Filma ir jauns ekranizējums 1963. gada filmai, kur galveno lomu atveidoja Džerijs Lūiss, kas pati balstīta uz Roberta Luisa Stīvensona romānu "Doktora Džekila un mistera Haida dīvainais stāsts".

Filma stāsta par koledžas profesoru Šermanu Klampu, kurš izgudro svara zaudēšanas zāles un pārbauda tās uz sevi, cerot iekarot savas sapņu meitenes sirdi.

Filmas "Ķertais profesors" pirmizrāde notika . Filma saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais grims un matu sakārtojums". Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes par grimu un Mērfija aktierspēli. 2000. gadā filmai iznāca turpinājums "Ķertais profesors 2".

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķertais profesors 2

**"Ķertais profesors 2"** () ir 2000. gada ASV zinātniskās fantastikas kinokomēdija, kuras režisors ir Pīters Sīgals. Filmā galvenās lomas atveido Edijs Mērfijs, Dženeta Džeksone, Lerijs Millers un Vanda Saiksa. Edijs Mērfijs filmā attēlo astoņas lomas. Filma ir turpinājums 1996. gada filmai "Ķertais profesors".

Zinātnieks Šermans Klamps izgudro eliksīru, kas atgriež jaunību, taču tas apdraud viņa mīlestību pret glīto kolēģi Denīzi.

Filmas "Ķertais profesors 2" pirmizrāde notika . Filma saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaut mēs uzvarētu tās cīņas, par kurām nerunājam

**"Kaut mēs uzvarētu tās cīņas, par kurām nerunājam"** ir latviešu repera Pioniera 2022. gadā izdotais debijas albums. Tajā ir iekļautas 9 dziesmas. Populārākās albuma dziesmas ir "Būs kam būt", "Vampīrs" un "Negribu būt ielās".

Pioniera debijas albums “Kaut mēs uzvarētu tās cīņas, par kurām nerunājam” tapis 2022. gada laikā, tajā iekļautas 8 dziesmas un 1 skits. Vokālais ieraksts veikts “Kreisā Krasta studijā” Rīgā ar Gundaru Neimani (trakamelodija) pie pults. Ierakstus miksējis un māsterējis Dāvis Strauss Holivudā, ASV leģendārajā “Chalice recording studio”, kurā ierakstus veikuši tādi mākslinieki kā Kanje Vests, *[[Jay-Z]]*, Kendriks Lamārs, *[[Nas]]* u.c. Albums ir izdots 300 eksemplāros vinilā un digitāli.

Albuma muzikālā pavadījuma veidošanā piedalījušies pašmāju bītmeikeri trakamelodija, Henrijs Eduards Mucenieks jeb *[[Henny]]* (taustiņi, ģitāra), *[[Beatowski]]*, kā arī rokgrupas “Līvi” taustiņinstrumentālists Guntars Mucenieks, kurš iespēlējis albuma noslēdzošas dziesmas “Dzimšanas diena” outro. Viesmākslinieku vidū “Kreisā Krasta” reperi Deniss, Ivans Baigais, Cepums, *[[Henny]]* un E.V., grupas “Kontraflovs” dalībnieki Dāvis Strauss un Artūrs Rikmanis.
Albuma foto un promo materiālus sagatavojis Toms Rings. Foto uzņemti LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētavā "Babīte". Dizainu veidojis Kanādā dzīvojošais mākslinieks Ivo Jusis, kurš ir arī “Kreisā Krasta” 2019. gada albuma “Tilts” dizaina autors. 

## Dziesmu saraksts
# "Būs kam būt" — 2:56
# "Griez ciet (nemīz)" (piedalās Deniss) — 2:39
# "Negribu būt ielās" — 3:54
# "(Piektdiena 13)" — 1:16
# "Vampīrs" — 3:12
# "Skaties tagad" (piedalās Kontraflovs, Henny) — 4:05
# "Bez atrunām" (piedalās Ivans Baigais) — 3:07
# "Rezultāts" (piedalās Cepums, Henny) — 3:11
# "Dzimšanas diena" (piedalās E.V.) — 4:32

## Atsauces

## Ārējās saites
* Albums straumēšanas platformā ''Spotify''
* Albums Bandcamp
* Albums Discogs
* Albuma Lirikas
Rīga II

**Rīga II** jeb **Rīgas Tukuma stacija** () bija  dzelzceļa stacija Rīgā. Stacijas ēkas atradās līdzās Kārļa (tagadējai 13. janvāra) ielai iepretī Kungu ielai. Līdz mūsdienām no šīs stacijas nekas nav saglabājies.

## Vēsture
Staciju Rīga II ierīkoja 1872. gadā kā dzelzceļa līnijas Rīga—Bolderāja galastaciju.
Pāri jaunajam Daugavas tiltam bija savienojums ar Rīgas—Jelgavas līnijas galastaciju Torņakalnā. Kad 1877. gadā atklāja satiksmi Tukuma virzienā (sākumā līdz Majoriem) un uzbūvēja otru sliežu ceļu, stacija ieguva Rīgas-Tukuma dzelzceļa stacijas nosaukumu.

Pēc 1902. gada izstrādātā Rīgas dzelzceļu mezgla pārbūves plāna, kas paredzēja vienu centrālo staciju visiem Rīgā ienākošajiem vilcieniem, līdz 1914. gadam sliežu ceļus pacēla virs Rīgas ielām, un uzbūvēja jauno dzelzceļa tiltu pār Daugavu, bet Tukuma staciju likvidēja.

## Attēlu galerija

Rīga II stacija Kārļa ielā ap 1875.JPG|Rīga II stacija Kārļa ielā (ap 1875)
Rīgas Tukuma stacija pirms 1914.jpg|Rīgas Tukuma stacija (pirms 1914)
Rinda pie Rīgas Tukuma stacijas pirms 1914.jpg|Rinda pie stacijas kases
Vilciena pienākšana Rīgas Tukuma stacijā pirms 1914.jpg|Jūrmalas vilciena pienākšana Rīgas Tukuma stacijā
Rīgas Tukuma stacijas nojaukšana 1914.jpg|Rīgas Tukuma stacijas nojaukšana (1914)
13. janvāra ielas koku stādīšana 1935.jpg|Koku stādīšana bijušās stacijas vietā (1935)
13. janvāra iela 2.JPG|Agrākās Tukuma stacijas vieta 2014. gadā


## Atsauces
Grand Theft Auto: The Trilogy – The Definitive Edition

***Grand Theft Auto: The Trilogy — The Definitive Edition*** ir 2021. gada trīs asa sižeta piedzīvojumu spēļu apkopojums ''Grand Theft Auto'' sērijā: *[[Grand Theft Auto III]]* (2001), *[[Grand Theft Auto: Vice City]]* (2002) un *[[Grand Theft Auto: San Andreas]]* (2004). To izstrādāja *Grove Street Games* un izdeva *[[Rockstar Games]]*. Visas trīs spēles ir remasterētas ar vizuāliem uzlabojumiem un spēles procesa jauninājumiem. Spēlēs ir dažādi varoņi un vietas vienā un tajā pašā nepārtrauktībā. *Grand Theft Auto III* seko klusajam varonim Klodam Libertisitijā; *Vice City*, kas risinās 1986. gadā, piedalās bijušais mafiozs Tomijs Verseti titulētajā *Vice City*; un *San Andreas*, kas norisinās 1992. gadā, seko gangsterim Kārlim "CJ" Džonsonam izdomātajā Sanandreasas štatā.

Divu gadu izstrādes mērķis bija saglabāt oriģinālo spēļu izskatu un sajūtu. Izstrādes komanda pētīja oriģinālo spēļu atšķirīgās īpašības. Viņi pievienoja vairākus krāsu, laikapstākļu un apgaismojuma efektus, kā arī jaunus līdzekļus no *[[Grand Theft Auto V]]* (2013). Komanda apspriedās ar sākotnējiem *[[Rockstar North]]* izstrādātājiem, jauninot rakstzīmju dizainu. Pirms izlaišanas esošās trīs spēļu versijas tika izņemtas no digitālo mazumtirgotāju pārdošanas, kas izraisīja auditorijas un žurnālistu kritiku; atbildot uz to, *Rockstar* atjaunoja sākotnējās versijas veikalā *Rockstar*.

*Definitive Edition* tika izlaists platformām *[[Nintendo Switch]], [[PlayStation 4]], [[PlayStation 5]], [[Microsoft Windows|Windows]], [[Xbox One]]* un *[[Xbox Series X un Series S|Xbox Series X/S]]* 2021. gada 11. novembrī, un to ir paredzēts izlaist *[[Android]]* un ''iOS'' ierīcēs 2022./2023. gadā. *Windows* palaišanu traucēja problēmas ar *Rockstar Games Launcher*, padarot to nespēlējamu trīs dienas. Spēle saņēma sliktas atsauksmes; kritiķi kopumā slavēja uzlabotos vizuālos attēlus, modernizēto apgaismojumu, uzlabotu vadību un pievienoto spēles mehāniku, taču kritizēja tās tehniskās problēmas, mākslas virzienu un rakstzīmju modeļus. Tā bija viena no vismazāk gūtajām spēlēm 2021. gadā, un par to *Metacritic* tika veltīts pārskats. *Rockstar* atvainojās par tehniskajām problēmām un paziņoja par saviem nodomiem uzlabot spēli, izmantojot atjauninājumus.
Drabāki

**Drabāki** ir bijušā ciema vieta Rēzeknes novada Nagļu pagastā. Atradās pagasta dienvidaustrumu daļā  no pagasta centra Nagļiem,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās Drabāku kalnā un tajā bija mazāk nekā trīs mājas. Tās apkārtnē atrodas Drabāku purvs () un Drabāku-Orenīšu dīķi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 28 cilvēkiem.
## Atsauces
Mūzikas producents

thumb|230px|Inženieris pie audio pults ierakstu sesijā Dānijas apraides korporācijā
**Mūzikas producents** (, no  — ‘radīt, ražot’) jeb **ierakstu producents** () ir ierakstu projekta radošais un tehniskais vadītājs, kas organizē studijas ierakstus un dod norādījumus māksliniekiem. Populārās mūzikas žanros mūzikas producents parasti veido dziesmu skanējumu un struktūru. Mūzikas producents tiek pielīdzināts filmas režisoram un mākslinieciskajam režisoram. Turpretī izpildproducents nodrošina ieraksta projektu ar uzņēmējdarbības metodēm, bet skaņu režisors (audio inženieris) veic savu darbu, pielietojot tehnoloģijas.

Mūzikas producents, atkarībā no projekta, var iesaistīt vai arī neiesaistīt citus māksliniekus. Ja izmanto tikai sintezatoru vai citu ierakstu fragmentus, tad producents var būt vienīgais mākslinieks. Un otrādi, daži mākslinieki paši veic producēšanu. Daži producenti paši ir arī inženieri un izmanto tehnoloģijas visos projekta posmos: pirmsproducēšanā, ierakstīšanā, miksēšanā un oriģinālieraksta izveidošanā ("māsterēšanā").

1940. gados attīstījās ierakstu tehnoloģijas, parādījās magnetofona ieraksti, ko ASV mūziķis Less Pols uzlaboja, izstrādājot daudzceliņu ieraksta tehnoloģiju. 1950. gados elektronisko instrumentu attīstība padarīja ierakstu ražošanu par profesiju, lai gan sākumā ierakstu producēšana vēl bija vērsta tikai uz ieraksta uzlabošanu, lai panāktu skaņas atbilstību mākslinieku dzīvajam priekšnesumam. Bet drīz populārajā mūzikā sāka darboties tādi producenti kā Džordžs Mārtins, Fils Spektors un Braiens Īno, un tas noveda pie pašreizējās sarežģītas tehnikas un nedabīgu skaņu izmantošanas, radot dziesmas, kuras nav iespējams radīt dzīvajā priekšnesumā. 1980. gados ierakstu tehnoloģiju pāreja no analogās uz digitālo vēl vairāk paplašināja iespējas. Mūsdienās digitālās audio darbstacijas, piemēram, *Logic Pro* vai *Pro Tools*, parastu datoru pārvērš par ražošanas konsoli, tādējādi pat iesācējam ir iespēja kļūt par prasmīgu producentu savā mājas studijā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Tilts (albums)

**"Tilts"** ir latviešu hiphopa mūzikas apvienības "Kreisais Krasts" 2019. gadā izdotais debijas albums. Albums sastāv no 17 dziesmām. Populārākie albuma singli "#Flekksinonem", "Wakke Up", "Jauns Vilnis", "Katram Savs Laiks", "Tu Saki", "Logi Vaļā", "Simts", "Lietus Nolijis", "Neprasi Kāpēc".

Lielākās Latvijas hiphop apvienības Kreisais Krasts pirmais studijas albums.
Albumā piedalās: Pionieris, Elfs, Rays, Deniss, Reiks, ansis, Punkts Uz I, trakamelodija, Kaizers, Ivans Baigais, Eiksho, JeeKaa, Cepums, Edžons, MAD, Dairis, Pēteris Upelnieks, Mazais Z, SilinsBeats, Misters Krūmiņš.

## Dziesmu saraksts
# "Wakke Up" — 4:25
# "Nekad Nav Par Vēlu" — 4:01
# "Kods" — 3:30
# "Kā Teiksi Tā Būs" — 4:34
# "Jauns Vilnis" — 4:19
# "Vajag Vēl" — 4:47
# "#Flekksinonem" — 5:46
# "Brīvdienas" — 3:19
# "Katram Savs Laiks" — 5:19
# "Traļi Vaļi" — 2:49
# "Tu Saki" — 5:18
# "Logi Vaļā" — 8:11
# "Simts" — 5:14
# "Lietus Nolijis" — 4:54
# "Vēstule Prezidentiem" — 5:13
# "Spļāviens Okeānā" — 3:34
# "Neprasi Kāpēc" — 4:07

## Atsauces

## Ārējās saites
* Albums straumēšanas platformā ''Spotify'' 
* Albuma Lirikas
Naudas krāsa

**"Naudas krāsa"** () ir 1986. gada ASV sporta drāmas filma, kuras režisors ir Mārtins Skorsēze. Filmā galvenās lomas atveido Pols Ņūmens, Toms Krūzs, Mērija Elizabete Mastrantonio, Helēna Šīvere un Džons Turturo. Filma balstīta uz Voltera Tūisa 1984. gada tāda paša nosaukuma romānu.

Filma stāsta par bijušo biljarda krāpnieku Ediju Felsonu (Ņūmens), kurš apmāca jauno un talantīgo spēlētāju Vinsentu Lauriju (Krūzs). Ņūmens šo pašu lomu atveidoja arī Tūisa pirmā romāna adaptācijā *[[The Hustler]]* (1961). Filmas darbība norisinās vairāk nekā 25 gadus pēc pirmās filmas notikumiem.

Filmas "Naudas krāsa" pirmizrāde notika  un tā nopelnīja 52,3 miljonus ASV dolārus. Ņūmens par savu sniegumu saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā", kas bija viņa pirmais Oskars karjerā. Tā nominēta arī kategorijās "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Mastrantonio), "Labākais adaptētais scenārijs" un "Labākais mākslinieka darbs". Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot aktierspēli un Skorsēzes režiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pedro Sea

**Hosē Pedro Sea** (, dzimis , miris ) bija Urugvajas futbolists un futbola treneris, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, pārstāvējis Urugvajas futbola izlasi.

Visu savu karjeru pavadījis Urugvajā. Ar ''Nacional'' komandu divas reizes kļuvis par valsts čempionu.

Urugvajas futbola izlasi pārstāvējis no 1923. līdz 1932. gadam. Izcīnījis olimpisko zelta medaļu gan 1924. gada, gan 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Ar izlasi uzvarējis arī 1930. gada FIFA Pasaules kausā.

No 1941. līdz 1942. gadam vadījis Urugvajas izlasi, aizvedot to līdz uzvarai 1942. gada *[[Copa América]]*.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Nacional**

* Urugvajas Pirmā divīzija: 1933, 1934

**Urugvaja**

* Olimpisko spēļu zelta medaļa: 1924, 1928
* FIFA Pasaules kauss: 1930
* Copa América: 1923, 1924

### Trenera karjera
**Urugvaja**

* Copa América: 1942

## Ārējās saites
Džeida Pinketa-Smita

**Džeida Korena Pinketa-Smita** (, dzimusi ) ir amerikāņu aktrise un sarunu šovu vadītāja. Par sarunu šova *[[Red Table Talk]]* vadīšanu saņēmusi Emmy balvu. Žurnāls *[[Time]]* Pinketu-Smitu 2021. gadā nodēvēja par vienu no pasaules ietekmīgākajiem cilvēkiem.

Savu atpazīstamību ieguvusi, piedaloties seriālā *[[A Different World]]* (1991). Sākusi attēlot lomas filmās, kā *[[Menace II Society]]* (1993), "Ķertais profesors" (1996), *[[Set It Off]]* (1996), "Kliedziens 2" (1997), "Matrikss atjaunots" (2003), "Matrikss — Revolūcija" (2003) un "Madagaskaras" animācijas filmu ciklā. Viņa atgriezās televīzijā ar lomām tādos seriālos kā ''Hawthorne'' (2009—2011) un *[[Gotham]]* (2014—2017). Piedalījusies tādās filmās kā "Maģiskais Maiks XXL" (2015), "Sliktās mammas" (2016), *[[Girls Trip]]* (2017) un "" (2021).

2002. gadā Pinketa-Smita sāka savu dziedātājas un dziesmu vārdu autores karjeru smagā metāla grupā *[[Wicked Wisdom]]*. Sarakstījusi arī bērnu grāmatu, kā arī, kopā ar savu vīru Villu Smitu, viņai pieder filmu producēšanas uzņēmums. 2010. gadā saņēmusi ''Tony'' balvas nomināciju par Brodvejas izrādi *[[Fela!]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sūļagols

**Sūļagols** ir Ļodānu ciema daļa tās ziemeļrietumos, Rēzeknes novada Nagļu pagastā. Agrāk skrajciems pagasta dienvidrietumu daļā  no pagasta centra Nagļiem,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas.

Sūļagolā atrodas mazāk nekā trīs mājas, kuras izvietojās Suļkas upes labā krastā, Lubāna mitrāja teritorijā, bet uz ziemeļiem no tiem atrodas Sūļagola purvs.

## Atsauces
Hosē Leandro Andrade

**Hosē Leandro Andrade** (, dzimis , miris ) bija Urugvajas futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, pārstāvējis Urugvajas futbola izlasi.

Savas spēlētāja karjeras laikā Andrade tika uzskatīts par vienu no pasaules labākajiem futbolistiem. Bijis daļa no Urugvajas futbola izlases paaudzes, kas 1920. gados dominēja pasaules futbolā. Ar izlasi izcīnījis zelta medaļu 1924. un 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kā arī uzvarējis 1930. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Nacional**

* Primera División Uruguaya: 1924

**Peñarol**

* Primera División Uruguaya: 1932, 1935

**Urugvaja**

* Olimpisko spēļu zelta medaļa: 1924, 1928
* FIFA Pasaules kauss: 1930
* Copa América: 1923, 1924, 1926

## Atsauces

## Ārējās saites
Anatolijs Ņikitins

**Anatolijs Ņikitins** (1928—2022) bija Latvijas krievu ķirurgs un Rīgas pilsētas 1. slimnīcas Ķirurģijas klīnikas vadītājs (1957—2000).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1928. gada 1. jūlijā Istras pagasta Cucuru sādžā zemnieka Aņisima Ņikitina (1894—1976) un viņa sievas Annas, dzimušas Vorkuļas (1894—1966), ģimenē. Mācījās Istras pamatskolā un Zilupes vidusskolā, kuru absolvēja 1948. gadā un sāka studijas LVU Medicīnas fakultātē, kuru 1950. gadā pārveidoja par Rīgas Medicīnas institūtu (RMI).

Turpināja ķirurģijas studijas aspirantūrā (1954—1958), 1957. gadā viņu iecēla par Rīgas pilsētas 1. slimnīcas Ķirurģijas klīnikas vadītāju. 1969. gadā Ņikitins aizstāvēja medicīnas zinātņu kandidāta disertāciju, apkopojot savu pieredzi par 218 sirds operācijām.

2000. gadā pensionējās, taču vēl 5 gadus strādāja par Rīgas 1. slimnīcas Ķirurģijas klīnikas vadītāja vietnieku.

Bija mācību grāmatas “Ķirurģija” līdzautors (2001).

Miris 2022. gada 23. decembrī Rīgā.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais ārsts (1975)
* 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīme
* Triju Zvaigžņu ordenis (1998)
* Latvijas Ārstu biedrības un Latvijas Ķirurgu asociācijas goda loceklis (2008)

## Literatūra
* Populārā medicīnas enciklopēdija. Rīga: Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1985

## Atsauces
Luka Gvadanjīno

**Luka Gvadanjīno** (; dzimis ) ir itāļu kinorežisors, kinoproducents un scenārists. Viņa filmas bieži raksturo emocionāli sarežģīti tēli, jutekliskums un grezns vizuālais attēlojums. Vairākkārt sadarbojies ar aktieriem Tildu Svintoni, Maiklu Stūlbargu un Timoteju Šalamē.

Gvadanjīno dzimis Palermo, Sicīlijas salā, bet daļu bērnības pavadījis Etiopijā. Emigrējis atpakaļ uz Itāliju pēc Etiopijas pilsoņu kara sākuma. Savu karjeru uzsācis kā īsfilmu un dokumentālo filmu autors. Savu pirmo pilnmetrāžas filmu *[[The Protagonists]]* režisējis 1999. gadā. Viņa nākamā filma *[[Melissa P.]]* (2005) Itālijā guva finansiālus panākumus, bet saņēma dalītus kritiķu vērtējumus.

Kļuvis starptautiski atpazīstams ar savu triloģiju, kurā ietilpa filmas "Es esmu mīlestība" (2012), "Saules apžilbinātie" (2015) un "Sauc mani savā vārdā" (2017). Pēdējā no tām nominēta četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā kategorijā "Labākā filma". Režisējis arī šausmu filmu "Nopūtas" (2018), kas ir rīmeiks 1977. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. 2020. gadā režisējis HBO miniseriālu *[[We Are Who We Are]]*, bet 2022. gadā romantisko šausmu filmu *[[Bones and All]]* (2022), par ko saņēmis Sudraba lauvu Venēcijas kinofestivālā. 2024. gadā pirmizrādi piedzīvoja romantiskā sporta filma "Sāncenši" (2024).

## Ārējās saites
Parīzes Ziemeļu stacija

**Parīzes Ziemeļu stacija** () ir viena no sešām lielajām galvenajām dzelzceļa stacijām Parīzē, Francijā. Atrodas Parīzes ziemeļu daļas 10. rajonā netālu no Austrumu stacijas. Stacijā pietur vilcieni, kas savieno Parīzi un Francijas ziemeļus Parīzes—Lilles līnijā, tāpat ir starptautiskie maršruti uz Beļģiju, Vāciju un Lielbritāniju. Šeit atrodas arī metro stacija un Parīzes vietējo RER vilcienu stacija (tostarp dzelzceļa līnijai uz Šarla de Golla lidostu).

Ziemeļu stacija sāka darboties 1846. gadā. 21. gadsimta otrās desmitgades beigās tika uzsākti darbi stacijas paplašināšanai. Ar apkalpotiem 292 miljoniem cilvēku 2019. gadā šī bija noslogotākā dzelzceļa stacija Eiropā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Informācija SNCF mājaslapā
Timotijs Olifents

**Timotijs Deivids Olifents** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Savu karjeru sācis kā teātra aktieris. Savu kino karjeru sācis, visbiežāk atveidojot ļaundarus, filmās "Kliedziens 2" (1997), ''Go'' (1999), "Nozust 60 sekundēs" (*Gone in 60 Seconds*, 2000), "Pats par sevi" (*A Man Apart*, 2003) un "Kaimiņu meitene" (*The Girl Next Door*, 2004). Kļuvis atpazīstams, piedaloties *[[HBO]]* seriālā "Dedvuda" (2004—2006) un tā turpinājumā, filmā "Dedvuda" (2019). Attēlojis galvenās lomas tādās filmās kā "Ķert un atlaist" (*Catch and Release*, 2006), "Slepkava" (*Hitman*, 2007), "Ideālā izglābšanās" (2009) un *[[The Crazies]]* (2010). Attēlojis galveno ļaundari filmā "Cietais rieksts 4" (2007).

Par lomu seriālā *[[Justified]]* (2010—2015) Olifents nominēts ''Emmy'' balvai 2011. gadā. Pēc seriāla noslēguma piedalījies filmās "Mātes diena" (2016), "Snoudens" (2016), "Reiz Holivudā" (2019) un "Amsterdama" (2022). Attēlojis arī nelielas lomas seriālos "Ofiss" (2010), *[[The Mindy Project]]* (2013), *[[The Grinder]]* (2017—2019), par ko saņēmis Kritiķu izvēles televīzijas balvu, *[[The Good Place]]* (2020), "Iegrožo savu aizrautību" (2020), *[[The Mandalorian]]* (2020) un *[[Havoc (2025. gada filma)|Havoc]]* (2025). Piedalījies seriāla "Fārgo" (2020) ceturtajā sezonā.

## Ārējās saites
Timotiņi

**Timotiņi** () ir augu ģints graudzāļu dzimtā. Ģints ir sastopama ir Eiropā, Āzijā un Ziemeļāfrikā, viena suga (*Phleum alpinum*) arī Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā.

Timotiņi ir plūksnveidīgas stiebrzāles, kas var sasniegt 20–150 cm garumu, ar cilindriskām skarām, kurās ir daudz blīvi saspiestu vārpiņu.

## Sugas
Timotiņu ģintī ir akceptētas šādas sugas un dabiski sastopami hibrīdi:

* *Phleum alpinum*
* *Phleum arenarium -* smiltāja timotiņš
* *Phleum bertolonii -* gumainais timotiņš
* *Phleum boissieri*
* *Phleum × brueggeri*
* *Phleum crypsoides*
* *Phleum echinatum*
* *Phleum exaratum*
* *Phleum gibbum*
* *Phleum himalaicum*
* *Phleum hirsutum*
* *Phleum iranicum*
* *Phleum montanum*
* *Phleum paniculatum*
* *Phleum phleoides -* stepes timotiņš
* *Phleum pratense -* pļavas timotiņš
* *Phleum subulatum*
* *Phleum × viniklarii*

## Atsauces
Iegrožo savu aizrautību

**"Iegrožo savu aizrautību"** () ir ASV situāciju komēdijseriāls, ko kopš  pārraida HBO. Seriāla autors ir Lerijs Deivids, kurš attēlo daļēji izdomātu sevis versiju. Seriāls seko televīzijas seriālu autora Deivida dzīvei Losandželosā. Seriālā lomas atveido arī Šerila Hainsa kā Lerija sieva Šerila, Džefs Gārlins kā Lerija labākais draugs un menedžeris Džefs, Sūzija Esmana kā Džefa sieva Sūzija un Džeibī Smūvs kā Lerija draugs. Seriālā bieži nelielās lomās sevi attēlo tādas slavenības kā Teds Densons, Mērija Stīnbērdžena, Vanda Saiksa, Džons Hemms, Šakils O'Nīls, Mārtins Skorsēze, Mels Brukss, Anna Bankrofta, Bens Stillers, Mega Raiena, Maikls Blumbergs, Mila Kūnisa, Klaivs Ouens, Lūsija Liu un Vudijs Harelsons.

Gluži kā seriālā *[[Seinfeld (seriāls)|Seinfeld]]*, kur Deivids bija viens no līdzautoriem, humors "Iegrožo savu aizrautību" bieži vien saistās ar ikdienas sociālās dzīves sīkumiem. Katras epizodes sižeta autors ir Deivids, taču dialogi lielākoties ir improvizēti.

Seriālu radīja, balstoties uz 1999. gada HBO vienu stundu gadu sēriju *Larry David: Curb Your Enthusiasm*, ko Deivids un HBO sākotnēji plānoja kā vienreizēju projektu. Sērija filmēta stilā, kur aktieri apzinās kameras un filmēšanas komandas klātbūtni.

Seriāls ieguvis plašu popularitāti un kritiķu atzinību jau kopš savas pirmās sezonas. Seriāls "Iegrožo savu aizrautību" nominēts 47 ''Emmy'' balvām, tostarp deviņas no vienpadsmit sezonām nominētas labākā komēdijseriāla kategorijā. 2002. gadā seriāls saņēma Zelta globusa balvu kategorijā "Labākais mūzikas vai komēdijseriāls".

## Atsauces

## Ārējās saites
Bills Skašgords

**Bills Istvans Ginters Skašgords** (; dzimis ) ir zviedru aktieris.

Skašgords vislabāk pazīstams ar klauna Penīvaiza lomu šausmu filmās "Tas" (2017) un "Tas — otrā nodaļa" (2019), kas balstītas uz Stīvena Kinga romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Skašgords piedalījies arī komēdijā *[[I rymden finns inga känslor]]* (2010), antiutopiskajā trillerī "Citādie 3. daļa: Sabiedrotie" (*The Divergent Series: Allegiant*, 2016), trillerī "Eksplozīvā blondīne" (2017), melnajā komēdijā "Slepkavību lielvalsts" (2018), šausmu komēdijā *[[Villains]]* (2019), drāmā *[[Nine Days]]* (2020), *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmā "Mūžīgie" (2021), šausmu filmās "Barbars" (2022), "Krauklis" (2024) un "Nosferatu" (2024) un spraiga sižeta filmā "Džons Viks 4" (2023). Piedalījies seriālos *[[Hemlock Grove]]* (2013–2015), *[[Castle Rock]]* (2018–2019) un ''Clark'' (2022).

Billa brāļi Aleksandrs, Gustavs un Valters, kā arī tēvs Stellans Skašgords arī ir aktieri.

## Ārējās saites
Lilija Kolinsa

**Lilija Džeina Kolinsa** (; dzimusi ) ir angļu un amerikāņu aktrise un modele.

Dzimusi Gilfordā, Sari un uzaugusi Losandželosā, viņa savu karjeru uzsāka divu gadu vecumā *[[BBC]]* komēdijā *[[Growing Pains]]*. 2009. gadā piedalījusies finansiāli veiksmīgajā un kritiķu atzītajā sporta filmā "Neredzamā puse". Attēlojusi galvenās lomas zinātniskās fantastikas filmā "Priesteris" (*Priest*, 2011), psiholoģiskajā trillerī "Nolaupīšana" (*Abduction*, 2011), fantāzijas filmās "Spogulīt, Spogulīt: Sniegbaltītes stāsts" (*Mirror Mirror*, 2012) un "Kaulu pilsēta" (*The Mortal Instruments: City of Bones*, 2013), kā arī romantiskajās komēdijās *[[Stuck in Love]]* (2012), "Angļu valodas skolotāja" (*The English Teacher*, 2013) un "Ar mīlestību, Rozija" (*Love, Rosie*, 2014).

Ieguvusi plašu kritiķu atzinību par lomu filmā *[[Rules Don't Apply]]* (2016), par ko viņa nominēta Zelta globusa balvai, kā arī par lomu *[[Netflix]]* filmā *[[To the Bone]]* (2017). Piedalījusies arī biogrāfiskajās filmās, kā "Pievilcīgs, ļauns un slikts" (2019), ''Tolkien'' (2019) un "Manks "(2020). Par lomu *Netflix* seriālā *[[Emily in Paris]]* viņa nominēta Zelta globusam.

Lilijas Kolinsas tēvs ir angļu mūziķis Fils Kolinss. Kopš 2021. gada viņa ir precējusies ar amerikāņu režisoru Čārliju Makdauelu.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Lerijs Deivids

**Lorenss Džīns Deivids** (; dzimis ) ir amerikāņu komiķis, scenārists, aktieris un televīzijas producents.

Deivids un Džerijs Sainfelds izveidoja televīzijas seriālu *[[Seinfeld (seriāls)|Seinfeld]]*, kur Deivids bija galvenais scenārists pirmās septiņas sezonas. Savu atpazīstamību turpinājis iemantot ar HBO seriālu "Iegrožo savu aizrautību", kur viņš ir gan autors, gan galvenās lomas, daļēji izdomātas sevis versijas, atveidotājs. Seriālam ir iznākušas 11 sezonas un viņš ir sarakstījis scenāriju katrai epizodei no 1999. gada.

Strādājot pie seriāla *Seinfeld*, Deivids 1993. gadā saņēma divas ''Emmy'' balvas. Strādājis arī pie ABC skeču šova *[[Fridays]]* un NBC vakara skeču šova *[[Saturday Night Live]]*. Deivids nominēts 27 *Emmy* balvām un 3 Zelta globusa balvām.

## Ārējās saites
Mija Vašikovska

**Mija Vašikovska** (; dzimusi ) ir Austrālijas aktrise.

Savu debiju piedzīvojusi austrāliešu drāmas seriālā *[[All Saints]]* (2004), bet viņas pirmā pilnmetrāžas filma bija *[[Suburban Mayhem]]* (2006). Viņa kļuva pazīstama, piedaloties HBO seriālā "Ārstēšana" (*In Treatment*). Nominēta ''Independent Spirit'' balvai par lomu filmā *[[That Evening Sun]]* (2009).

Pasaules slavu iemantojusi, attēlojot Alisi Tima Bērtona filmā "Alise Brīnumzemē" (2010), kā arī piedaloties filmā "Bērniem viss kārtībā" (2010). Piedalījusies arī Kerija Fukunagas filmā "Džeina Eira" (2011), Paka Čhanuka "Nekrietnās spēles" (2013), Sofijas Bartesas *[[Madame Bovary]]* (2014) un Giljermo del Toro "Purpura smaile" (2015). Vēlreiz attēlojusi Alises lomu filmā "Alise Aizspogulijā" (2016), kā arī piedalījusies vairākās neatkarīgajās filmās.

## Ārējās saites
Makdona

**Makdona** var būt:

* Mārtins Makdona (*Martin McDonagh*; 1970) — angļu dramaturgs, scenārists un kinorežisors;
* Tomass Makdona (*Tomás Mac Donnchadha*; 1878—1916) — īru dzejnieks, dramaturgs, pedagogs un revolucionārs.
Ārons Teilors-Džonsons

**Ārons Perijs Teilors-Džonsons** (; dzimis ) ir angļu aktieris.

Teilors-Džonsons ir vislabāk pazīstams, atveidojot galveno lomu filmā "Kick-Ass: Jaunie supervaroņi" (2010) un tā 2013. gada turpinājumā, kā arī piedaloties *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmās "Kapteinis Amerika: Ziemas kareivis" (2014) un "Atriebēji: Ultrona laikmets" (2015).

Piedalījies arī tādās filmās kā "Šanhajas bruņinieki" (2003), "Iluzionists" (*The Illusionist*, 2006), *[[The Thief Lord]]* (2006), "Anguss, stringi un ciešais skūpsts" (*Angus, Thongs and Perfect Snogging*, 2008), "Puisis no nekurienes. Būt Džonam Lenonam" (*Nowhere Boy*, 2009), "Mežoņi" (*Savages*, 2012), "Anna Kareņina" (2012), "Godzilla" (2014), *[[Tenet]]* (2020) un "Ložu ekspresis" (2022).

Par lomu psiholoģiskajā trillerī "Nakts dzīvnieki" (2016) saņēmis Zelta globusa balvu kategorijā "Labākais otrā plāna aktieris" un nominēts BAFTA kino balvai.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites