open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Baškortostānas ģerbonis

**Baškortostānas Republikas ģerbonis** () ir viens Baškortostānas nacionālajiem simboliem. Apstiprināts ar republikas likumu "Par Baškortostānas Republikas valsts ģerboni" , atkārtoti apstiprināts . Iekļauts Krievijas Federācijas valsts heraldiskajā reģistrā ar 164. kārtas numuru.

## Apraksts
Ģerboņa centrā nacionālajiem ornamentiem izrotātā aplī attēlots  zelta krāsas Salavata Julajeva piemineklis (Ufa), aiz kura aust saule. Uz pieminekļa postamenta attēlota Baškīru roze (*Pleurospermum uralense*). Ģerboņa pamatnē lente Baškortstānas karoga krāsās ar melnas krāsas uzrakstu *Башҡортостан* (Baškortostāna) uz baltās lentes daļas.

## Skatīt arī
*Baškortostānas karogs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Valsts ģerbonis // Baškīru enciklopēdija  
* Baškortostānas Republikas likums par republikas valsts simboliem (1999)
Jānis VI

**Jānis VI** (, dzimis 655. gadā, miris ) bija Romas pāvests no 701. gada oktobra līdz 705. gada janvārim. Viņš bija pāvesta Sergeja I pēctecis, pāvesta krēslā sēdās divus mēnešus pēc Sergeja I nāves. Jānis VI bija grieķis no Efesas. Viņa pontifikāta laikā Apenīnu pussalā norisinājās vairākas militāras un politiskas pārmaiņas. Pēc Jāņa VI nākamais pāvests bija Jānis VII. Jānis VI tika apglabāts Vecajā Svētā Pētera bazilikā.

## Ārējās saites
Sandis Smons

**Sandis Smons** (dzimis ) ir latviešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2023) spēlē Šveices hokeja līgas komandā *[[Genève-Servette HC]]*.

## Spēlētāja karjera
15 gadu vecumā Smons pārcēlās uz Šveici, kur pievienojās *[[Genève-Servette HC]]* kluba jauniešu sistēmai. 2019. gada augustā, 20 gadu vecumā, noslēdza trīs gadu līgumu ar *[[Genève-Servette HC]]* pieaugušo komandu. Tās rindās nākamajā sezonā aizvadīja 21 spēli.

Latvijas hokeja izlases rindās debitēja 2019. gada 7. novembra pārbaudes spēlē pret Slovēnijas izlasi.

## Ārējās saites
Urbēns Levernjē

**Urbēns Levernjē** (; dzimis , miris ) bija franču astronoms un matemātiķis, kurš specializējās debess mehānikā un ir vislabāk pazīstams ar Neptūna pastāvēšanas un atrašanās vietas prognozēšanu, izmantojot tikai matemātiku. Lielāko daļu savas dzīves nostrādāja Parīzes observatorijā ().

Parīzes zinātņu akadēmijas loceklis (1846), Londonas karaliskās biedrības ārzemju loceklis (1847), ārzemju korespondētājloceklis Pēterburgas zinātņu akadēmijā (1848).

## Atsauces

## Ārējās saites
Leila Adžametova

**Leila Adžametova** (; ; dzimusi ) ir Krimas tatāru izcelsmes Ukrainas vieglatlēte, 2016. gada vasaras paraolimpisko spēļu čempione.

## Biogrāfija
Leila Adžametova dzimusi Uzbekistānā, 1999. gadā viņas ģimene atgriezās Krimā. Neskatoties uz to, ka ir redzes invalīde kopš agras bērnības, viņa ar vieglatlētiku nodarbojās kopš 11 gadu vecuma.

2016. gadā Berlīnes *Grand Prix* izcīņā viņa uzvarēja 100 m T13 un 200 m T13 skrējienos, pie tam 200 m skrējienā uzrādītais laiks 24,84 sekundes bija jauns Eiropas rekords. Pēc dažām nedēļām 2016. gada vasaras paralimpiskajās spēlēs viņa uzvarēja 100 m distancē ar 11,79, apsteidzot dienvidāfrikāni Ilzi Heisu un amerikāni Kimu Krosbiju. Viņa arī uzlaboja savu iepriekšējā dienā priekšskrējienā uzstādīto pasaules rekordu. Viņa arī ierindojās trešajā vietā 400 m distancē ar  56,60, aiz Francijas skrējējas Nanteninas Keitas un dienvidāfrikānietes Ilzes Heisas.

IPC 2017. gada Pasaules čempionātā Londonā viņa ieguva trīs zelta medaļas: 100 m, 200 m un 400 m skrējienos, pie tam 100 m skrējienā uzstādot jaunu čempionāta rekordu 12,00 sek., bet 200 m skrējienā ar rezultātu 24,63 sek. pārspējot pasaules rekordu. Nākamajā gadā Eiropas čempionātā viņa ieguva zelta medaļu 100 m un 200 m skrējienos, kā arī sudraba medaļu 400 m skrējienā.

2019. gada pasaules čempionātā viņa atkal uzvarēja 100 m un 200 m distancēs, bet 400 m skrējienā ieguva bronzas medaļu.

## Apbalvojumi
* Ordenis "Par Nopelniem", 3. pakāpe (2016).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Leila Adžametova — rezultāti 2019. gada IPC pasaules čempionātā vieglatlētikā.
Klasiskie senie laiki

[thumbnail|235px|[Partenons ir viens no tradicionālajiem klasisko seno laiku simboliem]]
**Klasiskie senie laiki**, arī **klasiskie antīkie laiki**, ir seno laiku periods no 8. gadsimta p.m.ē. līdz 6. gadsimtam m.ē. Šis periods tradicionāli tiek saistīts ar Seno Grieķiju un Seno Romu. Klasisko seno laiku sākums tiek saistīts ar antīko olimpisko spēļu sākumu 776. gadā p.m.ē. un Romas dibināšanu 753. gadā p.m.ē., bet beigas ar Rietumromas impērijas sabrukumu un Lielo tautu staigāšanu.

Klasiskos senos laikus sīkāk dala vairākos periodos:
* arhaiskais laikmets,
* klasiskais laikmets,
* hellēnisma laikmets,
* Romas Republika,
* Romas impērija,
* Rietumromas impērija un Austrumromas impērija.

## Ārējās saites
FC Ararat

**Erevānas "Ararat"** ir Armēnijas futbola klubs no Erevānas, kas pašlaik spēlē Armēnijas Premjerlīgā.

Klubs ir izcīnijis panākumus PSRS laikos, ir vienīgais Armēnijas klubs, kas spēlējis PSRS Augstākajā līgā, kopumā tur aizvadot 33 sezonas. 1973. gadā kļuvis par PSRS čempionu, 1971. un 1976. gadā izcīnita 2. vieta, kā arī 1973. un 1975. gadā iegūts PSRS kauss. Iekļuvis 1974.—75. gada Eiropas kausa ceturtdaļfinālā, kur divu spēļu summā ar rezultātu 1—2 piekāpās Minhenes "Bayern".

Pēc Armēnijas neatkarības iegūšanas klubs vienu reizi ir kļuvis par Armēnijas čempionu (1993), kā arī 5 reizes izcīnījis Armēnijas kausu (1993, 1994, 1995, 1997, 2008).

## Sasniegumi
* **[[Armēnijas Premjerlīga]]**
** Čempioni (1): 1993
** Vicečempioni (4): 1996–97, 1999, 2000, 2008
* **[[Armēnijas kauss futbolā|Armēnijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (5): 1993, 1994, 1995, 1997, 2008
** Finālisti (2): 2001, 2007
* **Armēnijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2009
** Finālisti (1): 1997
* **[[PSRS futbola Augstākā līga|PSRS Augstākā līga]]**
** Čempioni (1): 1973
** Vicečempioni (2): 1971, 1976
* **[[PSRS kauss futbolā|PSRS kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1973, 1975
** Finālisti (1): 1976

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Mandžūrijas līdzenums

**Mandžūrijas līdzenums**, arī **Ziemeļaustrumu Ķīnas līdzenums** (, ) vai **Sunliao līdzenums** (, ) ir plašs līdzenums Ķīnas ziemeļaustrumos starp Lielo Hinganu rietumos Mazo Hinganu ziemeļos un Čanbaišaņu austrumos, un stiepjas dienvidos līdz Bohai jūras Liaodunas līcim. Līdzenumā plūst divas lielas upes — Liaohe dienvidu daļā un Sunhuadzjana ziemeļu daļā. Līdzenumu klāj biezs alūvija un jūras nogulumu slānis. Vidējais augstums nepārsniedz 100 m dienvidu daļā un 200 m ziemeļu daļā. Līdzenums tradicionāli tiek iedalīts trīs daļās: Liaohes līdzenums Liaohes baseinā, Sunneņas līdzenums Sunhuadzjanas vidusteces un tās pietekas Naņdzjanas baseinā un Saņdzjanas līdzenums Sunhuadzjanas, Usuri un Amūras satekā.

Mandžūrijas līdzenums ir intensīvas lauksaimniecības reģions, šeit audzē galvenokārt soju, sorgo, graudaugus, cukurbietes, rapsi. Līdzenumā ir Naftas un akmeņogļu atradnes. Lielākās pilsētas ir Aņšaņa, Čančuņa, Dacjina, Fušuņa, Fusjiņa, Harbina, Dzjiliņa, Cicikara un Šeņjana.

## Atsauces
FK Dnipro

***FK Dnipro*** ir bijušais Ukrainas futbola klubs no Dņipro.

Kluba pirmsākumus saista ar 1918. gadā dibināto vietējās rūpnīcas komandu. Tā bijusi pazīstama ar nosaukumiem BRIT (1918—1925), "Petrovec" (1925—1936), "Staļ" (1936—1949), "Metalurh" (1949—1961). Sākotnēji piedalījusies vietējos turnīros, kopš 1936. gada piedalījusies PSRS turnīros. 1954. gadā "Metalurh" sasniedza PSRS kausa pusfinālu. Ar 1962. gada sezonu komanda sāka pārstāvēt *[[Južmaš]]*, kā arī tās nosaukums tika mainīts uz "Dnipro", to nosaucot Dņepras upes vārdā. 1968. gadā par komandas treneri kļuva Valērijs Lobanovskis, kura vadībā komanda 1971. gadā uzvarēja PSRS Pirmo līgu, pirmo reizi vēsturē iekļūstot PSRS Augstākajā līgā. Lai gan klubam pirmajos gados Augstākajā līgā nebija īpašu panākumu 1978. gadā pat no tās īslaicīgi izkrītot, tomēr 80. gados tas kļuva par vienu no spēcīgākajiem PSRS, divas reizes kļūstot par PSRS čempionu (1983, 1988), divreiz izcīnot sudraba medaļas (1987, 1989), kā arī 1989. gadā iegūstot PSRS kausu.

Pēc PSRS sabrukuma klubs kļuva par vienu no spēcīgākajiem Ukrainas Premjerlīgas klubiem, vairākkārt izcīnot medaļas Ukrainas čempionātā. 2014.—15. gada UEFA Eiropas līgas pusfinālā divu spēļu summā ar rezultātu 2—1 pārspējot *[[SSC Napoli]]* "Dnipro" pirmo reizi vēsturē iekļuva Eiropas līgas finālā, kurā gan ar rezultātu 2—3 piekāpās *[[Sevilla FC]]*.

 UEFA diskvalificēja "Dnipro" uz vienu sezonu no Eiropas turnīriem par finansiālās godīgās spēles noteikumu pārkāpšanu.  FIFA disciplinārā komisija noņēma "Dnipro" 6 punktus par neizmaksātajām algām bijušajam trenerim Huandem Ramosam un viņa asistentiem. Kopumā sezonas gaitā no kluba analoģisku iemeslu dēļ tika noņemti 24 punkti, kas nozīmēja kluba izkrišanu uz Ukrainas 1. līgu pirmo reizi kluba vēsturē. Tomēr pēc FIFA lēmuma "Dnipro" tika pazemināts uz 2. līgu (3. pēc spēka). Nākamās sezonas gaitā no kluba tika noņemti 18 punkti un, lai gan tas finišēja 8. vietā, pēc FIFA lēmuma tas tika vēlreiz pazemināts un 2018.—19. gada sezonu tas aizvadīja Amatieru līgā. "Dnipro" nepieteicās 2019.—20. gada Amatieru līgai, faktiski pārtraucot savu eksistenci.

## Sasniegumi

### Vietējie
* **[[PSRS futbola Augstākā līga|PSRS Augstākā līga]]**  
**  **Uzvarētāji** (2): 1983, 1988
**  2. vieta (2): 1987, 1989
**  *3. vieta (2)* 1984, 1985
* **[[Ukrainas Premjerlīga]]**
**  2. vieta (2): 1992–93, 2013–14
**  *3. vieta (7)* 1992, 1994–95, 1995–96, 2000–01, 2003–04,  2014–15, 2015–16
* **[[PSRS kauss futbolā|PSRS kauss]]**
** **Uzvarētāji (1)**: 1989
* **[[Ukrainas kauss futbolā|Ukrainas kauss]]**
** Finālisti (3): 1994–95, 1996–97, 2003–04

### Eiropas
***[[UEFA Eiropas līga]]**
** Finālisti: 2014–15

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Heihe

**Heihe** (, ), agrāk arī **Aiguna** (mandžūru: , *Aigun*), ir prefektūras līmeņa municipalitāte Heilundzjanas provincē Ķīnas ziemeļaustrumos.  Izvietojusies provinces ziemeļos Amūras labajā krastā iepretī Krievijas Blagoveščenskas pilsētai. Robežojas ziemeļos ar Dasjinaņlinas prefektūru, rietumos — ar Krievijas Federācijas Amūras apgabalu, dienvidos — ar Ičuņu, Suihua un Cicikaru, bet rietumos — ar Iekšējo Mongoliju. Heihe ir viena no senākajām pilsētām Amūras krastos.

## Vēsture
Heihes priekštece bija Aigunas pilsētiņa, ko 17. gadsimta 50. gados Amūras krastā, apmēram 30&nbsp;km no tagadējās pilsētas atrašanās vietas nodibināja vietējie dučeri. Pēc dučeru pārvietošanas uz iekšzemes rajoniem pilsētiņa tika pamesta, bet 1683.—1685. gados to atkal izmantoja mandžūri kampaņā pret krievu Albazinas cietoksni. Līdz 1690. gadam Aiguna bija Heilundzjanas kara gubernatora rezidence. Pēc Albazinas ieņemšanas Aiguna tika pārcelta nedaudz tālāk lejup pa upi un bija zināma galvenokārt kā **Sahaļana** (mandžūru: ) vai **Heilundzjana** (), kas abās valodās nozīmē ‘Melnā pūķa upes pilsēta’. Vēlāk gubernatora rezidence tika pārcelta uz Cicikaru, bet Aigunā palika fudutuna (ģenerālleitnanta vietnieka) birojs, kas pārraudzīja plašu apgabalu Amūras ielejā.

1858. gadā šeit tika parakstīts Aigunas līgums, ar ko plašas teritorijas Amūras kreisajā krastā tika nodotas Krievijas Impērijai. Pēc 1911. gada tika likvidēta fudutuna institūcija un izveidots Aigunas apriņķis. 1980. gadā tika izveidota Heihes pilsēta, ko 1993. gadā reorganizēja par prefektūras līmeņa municipalitāti, bet bijusī Aiguna kļuva par Aihui rajonu (爱辉区, *Àihuī Qū*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Sentmišelas pagasts

**Sentmišelas pagasts** () ir viens no vienpadsmit Barbadosas pagastiem valsts dienvidrietumu daļā. Pagasts robežojas ar Kraistčērčas pagastu dienvidos, ar Sentdžordža pagastu austrumos, ar Sentdžeimsa pagastu ziemeļos un ar Senttomasa pagastu ziemeļaustrumos. Pagastu rietumos apskalo Karību jūra. Pagasta administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Barbadosas galvaspilsēta Bridžtauna. Pagasta kopējā platība ir 39 km², pēc 2011. gada datiem pagastā dzīvo 88 529 iedzīvotāji. Tas ir ceturtais lielākais Barbadosas pagasts pēc platības un lielākais pagasts pēc iedzīvotāju skaita.

Sentmišelas pagasts ir attīstītākais Barbadosas pagasts. Tajā atrodas osta ar kruīza kuģu piestātni.
Heilundzjana (nozīmju atdalīšana)

**Heilundzjana** var būt:
* Heilundzjanas province
* Amūras ķīniešu nosaukums
* Heihes agrākais nosaukums
Hazareji

**Hazareji** (, *Azargi*) ir pamatā Afganistānā dzīvojoša tauta. Hazareji ir mongoļu izcelsmes irāņu valodu grupas dari valodā runājoši šiīti, kas kopš 13. gadsimta apdzīvo centrālo Afganistānu. Runā dari (tadžiku valodas) dialektā ar ievērojamu mongoļu un tjurku valodu piejaukumu.

## Etimoloģija
Tiek uzskatīts, ka hazareju etnonīms cēlies no  — 'tūkstotis', kas iespējams, ir tulkojums no mongoļu 1000 vīru lielas karaspēka vienības (*мянган*) apzīmējuma. 

## Apdzīvotības areāls
Skaitliski lielākās ciltis, piemēram, džunguri, apdzīvo teritorijas rietumos, t.s. Hazaridžatā, dienvidos — Uzurganā. Ziemeļos mitinās dankunduni, ziemeļaustrumos danvali, jakaulangi, šeihali, austrumos behsudi. Kā tauta izveidojās no Džuči ulusa karavīriem, kas 1262. gadā pēc konflikta starp Berki un Hulagu nonāca ielenkumā. Daļai izdevās ar kaujām aiziet uz ziemeļiem, daļai — uz dienvidrietumiem pie mamelukiem, bet daļa (Orda-edžena dēla Kuli tumens) emīra Nikudera vadībā bēga uz Horasānu, kur apmetās teritorijā starp Gaznu, Multānu un Lahoru.

No Afganistānas iedzīvotāju kopskaita atbilstoši 2008. gada statistikai hazareji sastāda 9% un ir trešā lielākā Afganistānas tauta pēc puštuniem un tadžikiem, kas sastāda attiecīgi 42 un 27%.

## Atsauces

## Ārējās saites
Imers Pampuri

**Imers Pampuri** (; dzimis , miris ) bija albāņu svarcēlājs. 1972. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš kļuva par pirmo albāni, kurš laboja olimpisko rekordu, par pirmo albāni, kurš spiešanā kļuva par pasaules čempionu un pēdējo pasaules čempionu spiešanā, jo pēc 1972. gada šī disciplīna tika izslēgta no starptautisko sacensību programmas.

## Biogrāfija
Pampuri dzimis Tirānā. Kad viņam bija septiņi gadi, viņš sāka uzstāties kā akrobāts Tirānas cirkā. Pēc tam viņš pievērsās svarcelšanai. Pampuri kļuva par Tirānas sporta biedrības "*17 Nentori*" biedru. No 1964. līdz 1974. gadam viņš katru gadu uzvarēja nacionālajā čempionātā..

1972. gadā Pampuri tika izvēlēts par Albānijas pārstāvi Eiropas čempionātā Konstancā. Spiešanā viņš pacēla 125 kg, tāpat kā poļu sportists Henriks Trembitskis, taču bija smagāks par poli. Tajā pašā gadā viņš piedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs. 1972. gadā, kad Pampuri un viņa treneris pirms aizbraukšanas paziņoja, ka gatavojas iegūt medaļu Minhenes olimpiādē, daudzi Albānijas sporta vadītāji smējās. 1972. gada 29. augustā olimpiskajās spēlēs 27 gadus vecais albāņu svarcēlājs spiešanā laboja Josinobu Mijake uzstādīto olimpisko rekordu un kļuva par uzvarētāju šajā disciplīnā. Trīscīņas summā viņš šajās sacensībās ieņēma 9. vietu.

Par sasniegumiem viņš saņēma *Mjeshter i Madh i Punes* titulu. 1981. gadā Imers Pampuri pārtrauca dalību sportā. Viņš atkal sāka koncertēt cirkā, līdz 1994. gadā aizgāja pensijā. 2006. gadā viņš atgriezās svarcelšanā, lai kopā ar citiem veterānu sportistiem piedalītos čempionātā Francijā. Viņš nomira no sirdslēkmes 2017. gada 18. janvārī..

## Atsauces

## Ārējās saites

* Raksts par Imeru Pampuri (albāniski)
Lielais Hingans

**Lielais Hingans** (, *Dàxīng'ānlǐng*; ; , *Abma'hingan*) ir vulkāniskas izcelsmes kalnu sistēma Centrālāzijā. Atrodas Ķīnas ziemeļos Iekšējās Mongolijas autonomajā reģionā un Heilundzjanas provincē, kā arī rietumos neliela daļa Mongolijā. Stiepjas ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 1200 kilometru garumā. Austrumos Lielajam Hinganam piekļaujas Mandžūrijas līdzenums, rietumos — Mongolijas plato un Gobi tuksnesis. Augstākā virsotne ir Huanganlians grēdas dienvidos. Pa grēdu iet nosacītā robeža starp Austrumāziju un Centrālāziju.

Lielais Hingans veidojies juras periodā 200—145 miljonus gadu senā pagātnē. Grēda ir asimetriska — relatīvi stāva austrumu nogāze un lēzena rietumu nogāze.

Grēda apaugusi ar biezu mežu, ziemeļdaļā — skujkoku taiga, dienviddaļā — jauktais mežs. Ievērojamas akmeņogļu atradnes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nataļja Zabolotnaja

**Nataļja Zabolotnaja** (; dzimusi ) ir bijusī krievu svarcēlāja. 
2004. gada vasaras olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvēja, vairāku pasaules čempionātu sudraba medaļniece, vairākkārtēja Eiropas čempione svara kategorijā līdz 75 kg.

## Biogrāfija
Starptautiskās sacensībās savu pirmo medaļu Nataļja Zabolotnaja izcīnīja 2003. gadā, uzvarot Eiropas čempionātā Grieķijas pilsētā Lutrakē. 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās Zabolotnaja sacentās svara kategorijā līdz 75 kg un ieguva sudraba medaļu, divcīņas summā  paceļot 272,5 kg. Rezultāts bija pasaules rekords, taču to pašu summu atkārtoja arī Pavina Tongsuka, kura kļuva par olimpisko čempioni, jo bija vieglāka.  Zabolotnaja 2010. gada Eiropas čempionātā izcīnīja zelta medaļu svara kategorijā līdz 75 kg.

2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs sieviešu svarcelšanā 75 kg svara kategorijā Zabolotnaja divu disciplīnu summā uzrādīja rezultātu 291 kg. Šis rezultāts bija olimpiskais rekords, kuru sacensību turpinājumā atkārtoja arī Svetlana Podobedova. Viņa bija vieglāka un kļuva par olimpisko čempioni, Zabolotnaja tika apbalvota ar sudraba medaļu. 2016. gadā, atkārtoti pārbaudot 2012. gadā noņemtās dopinga analīzes, gan Zabolotnajas, gan Podobedovas analīzēs tika atrasta dopinga pēdas. Abas sportistes tika diskvalificētas, to iegūtās medaļas atņemtas un olimpiskajās spēlēs sasniegtie rezultāti anulēti.

## Rezultāti

## Apbalvojumi
* Ordeņa "Par nopelniem tēvijas labā" II pakāpes medaļa (Krievija, 2006)
* Ordeņa "Par nopelniem tēvijas labā" I pakāpes medaļa (Krievija, 2012).

## Atsauces

## Ārējās saites
Purciems

**Purciems** ir ciems Talsu novada Rojas pagasta centrālajā daļā pie autoceļa V1394 Plančvalka krastā. Atrodas 14 km no pagasta centra Rojas, 44 km no novada centra Talsiem un 139 km no Rīgas. Uz dienvidrietumiem atrodas Birziņciems un Rude, ar kuriem faktiski saplūdis.

## Atsauces
Uz priekšu (filma)

**"Uz priekšu"** () ir 2020. gada ASV datoranimācijas urbānās fantāzijas filma. Filmas režisors ir Dens Skenlons, producente Kori Raje, scenārija autori Skenlons, Džeisons Hedlijs un Keita Benina. Galvenās lomas ieskaņojuši Toms Holands, Kriss Prats, Džūlija Luisa-Dreifusa un Oktāvija Spensere. Filmas darbība norisinās fantāzijas pasaules pilsētā, kur divi brāļi elfi mēģina atrast artefaktu, lai atgrieztu savu mirušo tēvu.

Filmas "Uz priekšu" pirmizrāde norisinājās 70. Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā , bet ASV un Latvijas kinoteātros to sāka demonstrēt . Filma pārsvarā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, vispasaules kases ienākumi tai ir tikai gandrīz 142 miljoni ASV dolāru. Filmas sliktie finansiālie rādītāji, salīdzinot ar citām *Pixar* filmām, tiek attiecināti uz COVID-19 pandēmijas sākšanos, kā rezultātā kinoteātri visā pasaulē tika slēgti. Tāpat kā vairākas citas filmas, kas tika izlaistas martā, arī šī filma divas nedēļas pēc tās pirmizrādes tika izdota digitālā formātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
SMOG-P

***SMOG-P*** jeb *BME-1* bija Ungārijas tehnoloģiju un radioamatieru pavadonis. To izgatavoja un apkalpoja Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitātes studenti un pasniedzēji. Pavadonis orbītā tika palaists 2019. gada 6. decembrī.

*SMOG-P* tika veidots pikopavadoņa *[[PocketQube]]* *1p* formā (5 × 5 × 5 cm) ar masu aptuveni 250 grami. Derīgā krava bija spektra analizators cilvēku izraisīta elektromagnētiskā piesārņojuma (elektrosmoga) mērīšanai no kosmosa. Pavadonis tika izmantots spektra uzraudzībai, lai izveidotu globālu frekvenču izmantošanas karti ciparu televīzijas *[[DVB-T]]* joslā (430 — 830 MHz). Turklāt *SMOG-P* bija dozimetrs (termioniskais detektors), kas ļāva reģistrēt pavadoņa absorbēto starojuma daudzumu orbītā, lai noteiktu radiācijas joslu starojuma daudzumu un Saules uzliesmojumu ietekmi.

Ziemeļamerikas radioamatieru organizācijas *AMSAT* šim pavadonim piešķīra numuru 105. Tāpēc radioamatieru sabiedrībā pavadonis tika saukts par ***Magyar-OSCAR 105*** jeb ***MO-105***.

## Lidojuma gaita
*SMOG-P* tika palaists  08:18 *UTC* ar nesējraķeti *[[Electron (nesējraķete)|Electron]]* no *[[Rocket Lab]]* starta laukuma *Launch Complex 1* Jaunzēlandē kā pavadoņa *[[ALE-2]]* sekundārā krava. *SMOG-P* orbītā tika izmests no *[[Alba Orbital]]* *PocketQube* palaišanas iekārtas *Albapod*. Kopā ar to tika palaists otrs Ungārijas pavadonis *[[ATL-1]]* un vēl četri pikopavadoņi.

2020. gada 28. septembrī *SMOG-P* nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SMOG-P Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte
* SMOG-1 twitter
* SMOG-P (MO 105, Magyar-OSCAR 105) / SMOG 1, 2 Gunter Dirk Krebs
* SMOG-P Orbītas dati, N2YO.com
Dusmīgie putni. Filma

**"Dusmīgie putni. Filma"** () ir 2016. gada datoranimācijas filma, kas balstīta uz *[[Rovio Entertainment]]* videospēļu sērijas *[[Angry Birds]]*. Filmu producēja studijas *[[Columbia Pictures]]* un  *[[Rovio Animation]]*, izdeva *[[Sony Pictures Releasing]]*. Tas režisori ir Klejs Keitis un Fergals Reilijs, šī filma bija viņu pirmais darbs režisoru amatā. Filmas scenāriju sarakstīja Džons Viti. Galvenās lomas ierunāja Džeisons Sudeikis, Džošs Geds, Dennijs Makbraids, Maija Rūdolfa, Keita Makinona, Šons Penns, Tonijs Heils, Kīgans Maikls Kejs, Bills Heiders un Pīters Dinklidžs.

Filmas pirmizrāde notika Parīzē 2016. gada 5. maijā, Latvijā un Somijā – 13. maijā. 2016. gada 20. maijā filma tika izdota Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā. Filma guva labus ienākumus, visā pasaulē tā nopelnīja 352 miljonus dolāru pie 73 miljonu lielā filmas budžeta, kļūstot par trešo visvairāk nopelnījušo uz videospēles balstīto filmu aiz "" un "Pokémon: Detektīvs Pikaču". 

Filmas stāsts ir par putniem, kuru olas nozaga zaļās cūkas. Putnu sabiedrībai nākas lūgt palīdzību atkritējam Redam, kura brīdinājumi par cūku nelabajiem nodomiem sākotnēji netika uzklausīti. 2019. gada 13. augustā tika izdots filmas turpinājums – "Dusmīgie putni. Filma 2".

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrālija 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Austrālija]] [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** startēja kā atsevišķa valsts, kaut gan tajā laikā tā vēl bija Lielbritānijas domīnija. Austrālija šajās olimpiskajās spēlēs startēja ar vienu sportistu — Edvīnu Fleku. Lai gan viņš ir dzimis Londonā, bet ilgu laiku dzīvoja Austrālijas štatā Viktorijā, tādēļ viņa rezultāts tiek pieskaitīts pie Austrālijas rezultātiem olimpiskajās spēlēs. Edvīns Fleks startēja tenisā un vieglatlētikā. Vieglatlētikā viņš izcīnīja divas zelta medaļas.

## Medaļnieki

Edvīns Fleks kopā ar britu Džordžu S. Robertsonu izcīnīja bronzas medaļu tenisa dubultspēļu sacensībās. Viņu rezultāts un izcīnītā medaļa tiek ieskaitīts kā Jauktās komandas (ZZX) rezultāts.

### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums pa sporta veidiem

## Sportistu sadalījums starp sporta veidiem

• — Sportists(-i) startēja vairākos sporta veidos.

## Teniss [[Attēls:Tennis pictogram.svg|25px]]

Edvīns Fleks startēja vienspēlēs taču pirmajā kārtā zaudējot grieķim Aristīdam Akrotopulam. Edvīns Fleks kopā ar britu Džordžu S. Robertsonu startēja dubultspēlēs un izcīnīja bronzas medaļu. Viņu rezultāts un izcīnītā medaļa tiek ieskaitīts kā Jauktās komandas (ZZX) rezultāts.

### Sportisti
* Edvīns Fleks

### Rezultāti

## Vieglatlētika [[Attēls:Athletics pictogram.svg|25px]]

Edvīns Fleks startēja trijās vieglatlētikas disciplīnās, no kurām divās, 800 metros un 1500 metros, izcīnīja zelta medaļas. Viņš šajās distancēs uzstādīja tā laika olimpiskos rekordus.

### Sportisti
* Edvīns Fleks

### Rezultāti

;Skrejceļa disciplīnas

;Šosejas disciplīnas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Athens 1896 — Olympic.org /
*  (Digitally available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/1896/1896.pdf )
*  (Excerpt available at https://web.archive.org/web/20080411091042/http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf)
*
Es, robots

**"Es, robots"** () ir 1950. gadā izdots Aizeka Azimova zinātniskās fantastikas stāstu krājums angļu valodā par cilvēku un robotu attiecībām, pazīstams ar trīs robotikas likumiem. Krājumā apvienoti atsevišķi stāsti, kurus sākotnēji autors publicēja žurnālos *[[Super Science Stories]]* un *[[Astounding Science Fiction]]*. 

## Krājuma saturs
* *Robbie* (1940, pārskatīts 1950, stāsts)
* *[[Runaround]]* (1942, novele)
* *Reason* (1941, stāsts)
* *Catch That Rabbit* (1944, stāsts)
* *Liar!* (1941, stāsts)
* *Little Lost Robot* (1947, novele)
* *Escape!* (1945, stāsts)
* *Evidence* (1946, novele)
* *The Evitable Conflict* (1950, novele)

## Skatīt arī
* Trīs robotikas likumi
* Es, robots (filma)
Aleksandra Kamenščika

**Aleksandra Kamenščika** (; dzimusi ) ir Moldovas distanču slēpotāja un biatloniste, 2010. un 2014. gada ziemas olimpisko spēļu dalībniece.

## Sporta karjera
### Slēpotājas karjera
Pasaules kausa izcīņa  slēpošanā Aleksandra Kamenščika nekad nav piedalījusies, vairākas reizes startējusi Alpu kausa, Balkānu kausa un Slāvu kausa izcīņā, labākais rezultāts viņai ir 6. vieta 10 km brīvajā stilā slēpošanā Balkānu kausa ietvaros.

2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankūverā viņa ieņēma 70. vietu 10 km brīvā stila slēpošanā, par vienu vietu atpaliekot no Latvijas slēpotājas Anetes Brices.

Karjeras laikā viņa piedalījās divos pasaules čempionātos, labākais rezultāts bija 84. vieta sprintā 2009. gada pasaules čempionātā Liberecā.

### Biatlonistes karjera
Piedalījās četros pasaules čempionātos, labākais rezultāts ir 86. vieta individuālajā distancē 2009. gada čempionātā. Startēja vairākos Pasaules kausa posmos, taču nevienā no tiem nepakāpās virs 81. vietas un neieguva kausa punktus.

Sprinta sacensībās 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos ieņēma pēdējo 84. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skuju senkapi

**Skuju senkapi** ir valsts nozīmes aizsargājams arheoloģijas piemineklis Preiļu novada Aglonas pagasta Skujās, uz ziemeļiem no Skuju pilskalna. 

## Ārējās saites
*Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldes db
Kalna purvs (dabas liegums)

**Kalna purvs** ir 2004. gadā dibināts dabas liegums Limbažu novadā, Igaunijas pierobežā. Ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta sastāvā. 

Izveidots augsto purvu un vairāku mežu biotopu aizsardzībai. Dabas liegumā atrodas medņu riesta vietas. Teritorijā atrodas purvaini, galvenokārt, priežu meži, nedaudz arī melnalkšņu staignāji un boreālie (egļu-apšu) meži.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde
Āre

**Āre** () ir 295 kilometrus gara Reinas kreisā krasta pieteka Šveicē. Tā ir garākā upe, kas plūst tikai Šveices teritorijā.

Sākas Āres šļūdonī netālu no Grimzela pārejas Bernes Alpos. Līdz Bīles ezeram tek ziemeļrietumu virzienā, pēc tam pagriežas uz ziemeļaustrumiem. Upē izveidotas aptuveni 40 HES. Āre caurtek Grimzela ezeram, Briencas ezeram, Tūnas ezeram, Bīles ezeram. Lielākās pietekas — Limmata, Reisa, Emme, Zāne. Āres krastos atrodas Interlākene, Tūna, Berne, Ārberga, Bīrene pie Āres, Zoloturna, Ārburga, Oltene, Ārava, Bruga. Ietek Reinā pie Koblencas.

## Ārējās saites
Mērnieku viduslaiku kapsēta

**Mērnieku viduslaiku kapsēta** ir vietējas nozīmes aizsargājams arheoloģijas piemineklis Limbažu novada Ainažu pagasta Mērniekos, Salacas upes labajā krastā. 

## Ārējās saites
*Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldes db
Dievdaris

[thumb|200px|Dievdara grebts koka [altāris ar norūpējušos Kristus tēlu (*Rūpintojėlis*)]]

**Dievdaris** () ir tautas amatnieks Lietuvā, kas izgatavo dažādu svēto tēlu (piemēram, Jēzus Kristus, Svētā Kazimira, Svētā Antona un Svētā Jura) kokgrebumus krustiem, jumtiņstabiem, kapelstabiem, kapelām un citiem sakrālās koka arhitektūras pieminekļiem. Visbiežāk viņi bija sīkamatniecībai pievērsušies zemnieki, kas ceļoja no ciema uz ciemu, izpildīdami kokgriezumu pasūtījumus. Zināmi nedaudz vairāk kā desmit dievdari, no kuriem daudziem zināmi tikai uzvārdi. 

Slavenākais 20. gadsimta dievdaris ir Rokišķu rajonā dzimušais un strādājušais Ļongins Šepka (*Lionginas Šepka*; 1907—1985), no kura saglabājušies vairāk nekā 1500 darbu, kas šobrīd glabājas Rokišķu novada muzejā. Viņam par godu Rokišķu rajona pašvaldība un Rokišķu novada muzejs kopš 1994. gada rīko ikgadējus valsts kokgriezēju darbu izstādes-konkursus un pasniedz Šepkas vārdā nosauktu prēmiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Dažādu dievdaru darbi
Sēņu klints

**Sēņu klints** () jeb **Ģenerāļa klints** () ir klints, kas atrodas netālu no Maltas Gozo salas rietumu krasta.

Zināma kā sala, kur aug parazītisks *[[Cynomorium]]* ģints augs, ko senatnē uzskatīja par sēni un piedēvēja tam dziednieciskas īpašības. Maltas ordeņa bruņinieki dažkārt to dāvāja kā dāvanu īpašiem viesiem. 1746. gada Maltas ordeņa maģistra izdotā dekrētā par nesankcionētu augu ievākšanu draudēja trīs gadi piespiedu darba galerās, kā arī tika ieviesta pastāvīga apsardze un trosu ceļš transportēšanai.

Mūsdienās klints ir dabas liegums. Populāras ir fotogrāfijas ar rietošo sauli caur atveri Sēņu klintī.


Gebla_tal-General.JPG|Sēņu klints
Cynomorium_coccineum_2.jpg|*Cynomorium coccineum*
Sunset_through_Fungus_Rock.jpg|Saulriets pie Sēņu klints


## Ārējās saites
Bulgārija 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Bulgārija]] ([[Bulgārijas kņaziste]]) [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viena no 14 pārstāvošajām valstīm. Kā apgalvo Bulgārijas Olimpiskā komiteja, šajās spēlēs valsts bija pārstāvēta ar vienu sportistu — Šarlu Šampo, kurš startēja vingrošanā.

Šarls Šampo pēc izcelsmes bija šveicietis, taču dzīvoja un strādāja Bulgārijas galvaspilsētā Sofijā par vingrošanas skolotāju. Atsevišķos avotos viņa rezultāts šajās olimpiskajās spēlēs tiek pieskaitīts pie Šveices rezultātiem.

## Sportistu sadalījums pa sporta veidiem

## Vingrošana [[Attēls:Gymnastics pictogram.svg|25px]]

Bulgārijas vienīgais pārstāvis šajās olimpiskajās spēlēs Šarls Šampo startēja vingrošanā. Viņš ir startējis trijās sporta vingrošanas disciplīnās. Taču viņa rezultāts un izcīnītā vieta nav zināma.

### Sportisti
* Šarls Šampo

### Rezultāti
; Sporta vingrošana 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Athens 1896 — Olympic.org /
Albānija Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Albānija]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 21 reizi, no kurām finālos ir piedalījusies 12 reizes, debitējot 2004. gada konkursā. Albānija konkursā nekad nav uzvarējusi, un pašlaik labākais rezultāts tai ir 5. vieta 2012. gada konkursā, kad to pārstāvēja Rona Nišliu ar dziesmu *[[Suus]]*.

## Albānijas pārstāvji Eirovīzijā
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Nekvalificējās finālam*

## Galerija

Attēls:Anjeza Shahini - Albania 2004 Final.jpg|Anjeza Šahini 2004. gada konkursā Stambulā, Turcijā.
Attēls:Ndoci 2007 Eurovision.jpg|Frederiks Ndoci 2007. gada konkursā Helsinkos, Somijā.
Attēls:Flickr - proteusbcn - Semifinal 2 Eurovision 2008 (29).jpg|Olta Boka 2008. gada konkursā Belgradā, Serbijā.
Attēls:Juliana Pasha, Albania.jpg|Juliāna Paša 2010. gada konkursā Oslo, Norvēģijā.
Attēls:Rona Nishliu Eurovision 2012 Baku Semi-Final.jpg|Rona Nišliu 2012. gada konkursā Baku, Azerbaidžānā.
Attēls:ESC2013 - Albania 01.jpg|Adrians Lulgjurajs un Bledars Sejko 2013. gada konkursā Malmē, Zviedrijā.
Attēls:ESC2014 - Albania 04.jpg|Hersi Matmuja 2014. gada konkursā Kopenhāgenā, Dānijā.
Attēls:20150515 ESC 2015 Elhaida Dani 7496.jpg|Elhaida Dani 2015. gada konkursā Vīnē, Austrijā.
Attēls:ESC2016 - Albania 05.jpg|Eneda Tarifa 2016. gada konkursā Stokholmā, Zviedrijā.
Attēls:ESC2017 - Albania 01.jpg|Lindita 2017. gada konkursā Kijivā, Ukrainā.
Attēls:ESC2018 - Albania 05.jpg|Eugents Bušpepa 2018. gada konkursā Lisabonā, Portugālē.
Attēls:Eurovision 2019 Albania.jpg|Jonida Maliči 2019. gada konkursā Telavivā, Izraēlā. 
Attēls:Eurovision 2022 - Semi-final 1 - Albania - Ronela Hajati.jpg|Ronela Hajati 2022. gada konkursā Turīnā, Itālijā. 


## Piezīmes

## Ārējās saites
* Albānijas profils Eurovision.tv lapā
* Albānijas pārstāvju un rezultātu uzskaitījums – ''EUROVISIONWORLD.COM''
Dānija 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Dānija]] [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viena no 14 pārstāvošajām valstīm. Dānija šajās olimpiskajās spēlēs startēja piecos olimpiskajos sporta veidos ar trim sportistiem.

Divi no trim sportistiem izcīnīja olimpiskās medaļas. Dānija kopumā šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja 6 medaļas, 1 zelta, 2 sudraba un 3 bronzas medaļas. Medaļas tika izcīnītas svarcelšanā (2 medaļas), paukošanā (1 medaļa) un šaušanā (3 medaļas). Abi sportisti, Vigo Jensens un Holgers Nīlsens, izcīnīja pa trim medaļām.

## Medaļnieki

[200px|thumb|[Vigo Jensens olimpiskajās spēlēs izcīnīja 3 medaļas.]]

### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums pa sporta veidiem

## Sportistu sadalījums starp sporta veidiem

• — Sportists(-i) startēja vairākos sporta veidos.

## Paukošana [[Attēls:Fencing pictogram.svg|25px]]

Dānija paukošanā bija pārstāvēta ar 1 sportistu — Holgeru Nīlsenu. Viņš startēja disciplīnā ar zobenu un izcīnīja bronzas medaļu.

### Sportisti
* Holgers Nīlsens

### Rezultāti

## Svarcelšana [[Attēls:Weightlifting pictogram.svg|25px]]
 
Svarcelšanā Dāniju pārstāvēja Vigo Jensens. Viņš startēja abās divās svarcelšanas disciplīnās. Grūšanā ar abām rokām viņš izcīnīja zelta medaļu, bet grūšanā ar vienu roku sudraba medaļu.

### Sportisti
* Vigo Jensens

### Rezultāti

## Šaušana

Šaušanā startēja visi trīs Dānijas pārstāvošie sportisti, no kuriem divi kopumā izcīnīja 3 olimpiskās medaļas. Holgers Nīlsens izcīnīja divas medaļas. Sudraba medaļu viņš izcīnīja 50 metru šaušanā ar pistoli, bet bronzas medaļu — ātršaušanā ar pistoli, 25 metros. Vigo Jensens bronzas medaļu izcīnīja 300 metru šaušanā ar šauteni trijās pozīcijās.

### Sportisti
* Vigo Jensens
* Holgers Nīlsens
* Eižens Šmits

### Rezultāti
; Pistole

; Šautene

## Vieglatlētika [[Attēls:Athletics pictogram.svg|25px]]

Vieglatlētikā Dānija bija pārstāvēta ar visiem trim sportistiem. Viņi startēja trijās vieglatlētikas disciplīnās, taču nevienu olimpisko medaļu neizcīnīja. Augstāko vietu, 4. vietu, ieguva Vigo Jensens lodes grūšanā.

### Sportisti
* Vigo Jensens
* Holgers Nīlsens
* Eižens Šmits

### Rezultāti
; Skrejceļa disciplīnas

; Laukuma disciplīnas

## Vingrošana [[Attēls:Gymnastics pictogram.svg|25px]]

Dānija vingrošanā bija pārstāvēta ar 1 sportistu — Vigo Jensenu. Viņš startēja virvē kāpšanā un izcīnīja 4. vietu.

### Sportisti
* Vigo Jensens

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Athens 1896 — Olympic.org /
*  (Digitally available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/1896/1896.pdf )
*  (Excerpt available at https://web.archive.org/web/20080411091042/http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf)
*
Regina Kazarjana

**Regina Kazarjana** (; dzimusi , mirusi ) bija armēņu gleznotāja un 1937. gadā represētā armēņu dzejnieka Jegiše Čarenca rokrakstu glābēja.

## Biogrāfija
Regina Kazarjana ir dzimusi 1915.gadā Erevānā. Viņas  tēvs bija armēņu genocīdu pārdzīvojušais no Vanas, māte dižciltīga sieviete no Erevānas (Horasanjana). Kazarjana satika dzejnieku Jegiše Čarencu 1930. gadā. Piecpadsmit gadu veco bāreni Kazarjanu "Čarencs bija  kaut kādā veidā adoptējis kā intīmu draugu un viņa vientulības stundu liecinieku".

1937. gadā no cietuma kameras Čarencs bija slepeni informējis savu sievu Izabellu, ka viņai visi viņa raksti jāuztic tikai ģimenes draugam, gleznotājai Reginai Kazarjanai, un viņa tos izglābs no iznīcināšanas. Pēc Čarenca nāves Regīna Kazarjanai paslēpa un saglabāja dārzā daudzus no viņa rokrakstiem (kopā 7000 rindas, ieskaitot "Requiem to Komitas", "Bez nosaukuma", "Rudens dziesmas" un "Navzike"), un 1950. gados tos nodeva Čarenca literatūras un mākslas muzejam. Kā militārā pilote viņa piedalījās Otrajā pasaules karā. Viņa pabeidza Erevānas Tēlotājmākslas institūtu 1951. gadā.

Kazarjanas gleznas ir izstādītas dažādos Armēnijas muzejos, tostarp Armēnijas Nacionālajā galerijā. Viņa bija Armēnijas Gleznotāju savienības locekle.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Erevānas Goda pilsone
* Armēnijas Nopelniem bagātā gleznotāja

## Atsauces

## Ārējās saites

* Memorial plaque to Regina Ghazaryan, who saved Charents' manuscripts, inaugurated in Yerevan 
* Mūžīgi ar Čarencu. // Hayastany Hanrapetutyun daily, 2009 
* Jegeša Čarenca nāves 65. gadadiena.
Azizs Sandžars

**Azizs Sandžars** (, dzimis ) ir Turcijas un Amerikas Savienoto Valstu bioķīmiķis un molekulārbiologs. 2015. gadā viņš kopā ar Tomasu Lindālu un Polu Modriču ieguva Nobela prēmiju ķīmijā “par DNS reparācijas mehāniskiem pētījumiem”. 1969. gadā absolvējis Stambulas Universitātes medicīnas fakultāti. Kopš 1971. gada uzturas Amerikas Savienotajās Valstīs. Teksasas Universitātē studēja molekulāro bioloģiju maģistratūrā un aspirantūrā. No 1977. līdz 1982. gadam strādāja Jeila Universitātē. Kopš 1982. gada strādā Ziemeļkarolīnas Universitātē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Neatkarīgā filma

**Neatkarīgā filma** jeb **neatkarīgais kino** ir pilnmetrāžas spēlfilma vai īsfilma, kas izveidota ārpus lielu filmu studiju sistēmas un bez to atbalsta. Neatkarīgo filmu izstrādes budžets parasti ir vairākas reizes mazāks, kā lielāko filmu studiju izstrādāto filmu budžets, un to pirmizrādes pirms izplatīšanas notiek nacionālos vai starptautiskos filmu festivālos.
ATL-1

***ATL-1*** bija Ungārijas tehnoloģiju un radioamatieru pavadonis. To izgatavoja Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte un uzņēmums *ATL Kft.* Pavadonis orbītā tika palaists 2019. gada 6. decembrī.

*ATL-1* tika veidots pikopavadoņa *[[PocketQube]]* *2p* formā (5 × 5 × 10 cm) ar masu aptuveni 500 grami. Pavadoņa derīgā krava bija speciāla kosmosa videi paredzēta siltuma izolācijas materiālu testēšanas aprīkojums, ko izstrādāja uzņēmums *ATL Kft.* sadarbībā ar *H-ION Kft.*

Līdzīgi kā pavadonim *[[SMOG-P]]*, arī *ATL-1* bija spektra analizators cilvēku izraisīta elektromagnētiskā piesārņojuma (elektrosmoga) mērīšanai no kosmosa. Pavadonis tiek izmantots spektra uzraudzībai, lai izveidotu globālu frekvenču izmantošanas karti ciparu televīzijas *[[DVB-T]]* joslā (430 — 830 MHz).

Ziemeļamerikas radioamatieru organizācijas *AMSAT* šim pavadonim piešķīra numuru 106. Tāpēc radioamatieru sabiedrībā pavadonis tiek saukts par ***Magyar-OSCAR 106*** jeb ***MO-106***.

## Lidojuma gaita
*ATL-1* tika palaists  08:18 *UTC* ar nesējraķeti *[[Electron (nesējraķete)|Electron]]* no *[[Rocket Lab]]* starta laukuma *Launch Complex 1* Jaunzēlandē kā pavadoņa *[[ALE-2]]* sekundārā krava. *SMOG-P* orbītā tika izmests no *[[Alba Orbital]]* *PocketQube* palaišanas iekārtas *Albapod v2*. Kopā ar to tika palaists otrs Ungārijas pavadonis *[[SMOG-P]]* un vēl četri pikopavadoņi.

Pēc pavadoņu novērošanas vietnes datiem *ATL-1* 2020. gada martā bija neaktīvs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ATL 1 (MO 106, Magyar-OSCAR 106) Gunter Dirk Krebs
* ATL-1 Orbītas dati, N2YO.com
Čīle 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Čīle]] [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viena no 14 pārstāvošajām valstīm, kas startēja pirmajās vasaras olimpiskajās spēlēs. Kaut gan oficiālajā 1896. gada olimpisko spēļu ziņojumā Čīle nav pieminēta, bet pati valsts apgalvo, ka tā olimpiskajās spēlēs ir bijusi pārstāvēta. Šajās olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēta ar vienu sportistu — Luisu Suberkasiuku, kurš startēja vieglatlētikā. Diemžēl viņš olimpiskajās spēlēs neizcīnīja medaļas.

## Sportistu sadalījums starp sporta veidiem

## Vieglatlētika [[Attēls:Athletics pictogram.svg|25px]]

Čīles vienīgais sportists Luiss Suberkasiuks startēja vieglatlētikā trijās disciplīņas — 100 metru, 400 metru un 800 metru skriešanā. Viņa izcīnītais rezultāts un vieta diemžēl nav zināma.

### Sportisti
* Luiss Suberkasiuks

### Rezultāti
; Skrejceļa disciplīnas

## Ārējās saites
* Athens 1896 — Olympic.org /
*
Ignācs Šemmelveišs

**Ignācs Fileps Šemmelveišs** () jeb **Ignācs Filips Zemmelveiss** (, dzimis , miris ) bija ungāru ārsts, zinātnieks un akušieris. Viņš atklāja saistību starp roku dezinfekciju un dzemdību drudža izplatību. Viņš ierosināja medicīnas personālam lietot hlorkaļķu šķīdumu kā roku dezinfekcijas līdzekli. 1844. gadā absolvēja Vīnes Universitātes medicīnas fakultāti. Līdz 1850. gadam turpat strādāja kā akušieris.

## Ārējās saites

* 
*
Karls fon Frišs

**Karls fon Frišs** (, dzimis , miris ) bija Austrijas etologs, entomologs un biškopis. 1973. gadā kopā ar Konrādu Lorencu un Nikolasu Tinbergenu ieguva Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā par “viņu atklājumiem, kas saistīti ar individuālās un sociālās uzvedības modeļu organizēšanu un izcelšanu”.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Liheņas Dievmātes bazilika

**Liheņas Visvētākās Jaunavas Marijas bazilika Liheņstaros** () ir Romas katoļu bazilika, kas atrodas Polijas vidienē Koņinas apriņķa Liheņstaru ciemā. Baznīca uzcelta no 1994. līdz 2004. gadam un tā ir viena no lielākajām baznīcām pasaulē. Bazilikas tornis slejas 141,5 metru augstumā, bet centrālā velve paceļas 98 metrus. Bazilikas altārī atrodas 18. gadsimta Jaunavas Marijas ikona, kas līdz ar Čenstohovas Dievmātes ikonu ir viena no pazīstamākajām Polijā.

## Attēlu galerija

Basílica_de_Nuestra_Señora_de_Licheń,_Stary_Licheń,_Polonia,_2016-12-21,_DD_54-56_HDR.jpg
Licheń_-_bazylika_11.JPG
Licheń_-_bazylika_09.JPG
Basílica_de_Nuestra_Señora_de_Licheń,_Stary_Licheń,_Polonia,_2016-12-21,_DD_51-53_HDR.jpg
Licheń_-_bazylika_10.JPG


## Ārējās saites

*
Raiņa muzejs "Jasmuiža"

**Raiņa muzejs "Jasmuiža"** ir Raiņa un Aspazijas muzeja struktūrvienība, kas atrodas Preiļu novada Aizkalnē. Muižā no 1883. līdz 1889. gadam pie sava tēva Krišjāņa, kurš nomāja Jasmuižu, vasaras pavadīja Jānis Pliekšāns (Rainis).

Muzejs atvērts 1965. gadā. Rekonstruētajā muižas pārvaldnieka mājā atrodas ekspozīcija, kas veltīta dzejnieka ģimnāzijas un studiju gadiem. Bijušajā muižas govju kūtī izveidota izstāžu zāle, kur var aplūkot Latgales keramikas izstādi. Andreja Paulāna izveidotā darbnīcā — ceplī var iepazīties ar Latgales keramiķu vidi, kāda tā bija 19. gadsimta beigās un 20. gadsimtā.

## Ārējās saites

*
Voga

**Voga** () ir 148 kilometrus gara upe Portugāles ziemeļu daļā. Izteka netālu no Kintelas (*Quintela*) ciema. Tek rietumu virzienā. Ietek Atlantijas okeānā, viedojot riasu jeb Aveiru lagūnu. Upes karstos atrodas Agiara da Beira, Sernanseļi un Aveiru.

## Ārējās saites
Aizkalnes senkapi

**Aizkalnes senkapi** ir valsts nozīmes aizsargājams arheoloģijas piemineklis Preiļu novada Aizkalnes pagasta Aizkalnē, Jašas upes labajā krastā. 

## Ārējās saites
*Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldes db
New York-New York Hotel and Casino

***New York-New York Hotel and Casino*** ir viesnīca un kazino, Paradaisā, ASV, kas ir daļa no Lasvegasas aglomerācijas. Ēku komplekss atrodas Lasvegas bulvāra dienvidu daļā, saukts arī par Las Vegas Strip. Viesnīcas un kazino īpašnieks un operators ir *[[MGM Resorts International]]*. Ēku komplekss ir atvērts 1997. gada 3, janvārī un tā kopējās izmaksas ir 460 miljoni ASV dolāri. 2006. gadā viesnīca un kazino piedzīvoja 100 miljonu ASV dolāru vērtu rekonstrukciju. Viesnīca sastāv no 2024 istabām, bet kazino kopējā platība ir 7800 kvadrātmetri. 

Viesnīcas un kazino dizains ir veidots, lai atspoguļotu Ņujorkas arhitektūru 1940. gados. Kompleksa fasādes atspoguļo tādas Ņujorkas celnes kā *[[Empire State Building]]*, *[[Chrysler Building]]*, Vitnijas Amerikāņu mākslas muzeju, Centrālo staciju un Elisa salas centrālo ēku. Lasvegasas bulvāra pusē ir izvietota 46 metrus augsta Brīvības statujas replika. Kompleksa iekšpusē spēļu zāles, atpūtas telpas, restorāni un konferenču zāles ir nosauktas Ņujorkas apkaimju un apskates objektu nosaukumos. Piemēram, galvenais kazino ir nosaukts par Taimskvēru, bet restorānu iela ir veidota, lai atgādinātu Griničvilidžas izskatu. 

Kazino vajadzībām ir izveidota speciāla dizaina kāršu kava, kurā ercena simbols ir aizvietots ar ābolu, kā atsauce uz Ņujorkas iesauku -*"[[Lielais ābols|Lielais ābols]]"*. *Big Apple Coaster* ir amerikāņu kalniņš, kas iet cauri kompleksa ārējai un iekšējai daļai. Atrakcija ir 62 metrus augsta un tās augstākais kritums ir 44 metrus augsts. Atrakcija spēj sasniegt 108 km/h lielu ātrumu.
Donavas tilts

**Donavas tilts**, agrāk **Draudzības tilts** (, ) ir 1954. gadā atklāts metāla kopņu tilts pār Donavu, kas savieno Džurdžu Rumānijā un Rusi Bulgārijā. Tas ir viens no diviem tiltiem, kas pār Donavu savieno Rumāniju un Bulgāriju, otrs ir 2013. gadā atklātais Jaunās Eiropas tilts.

Tilts celts ar PSRS speciālistu iesaisti, to konstruējuši padomju inženieri V. Andrejevs un N. Rudomazins. Tas izbūvēts divos līmeņos - viens autotransportam, otrs - dzelzceļa satiksmei. Tilta garums ir 2223 metri. Centrālā daļa 85 metru garumā ir kustīga lielgabarīta kuģu kustības nodrošināšanai. Tilts ir Eiropas autoceļu E70 un E85 sastāvdaļa. Par tilta šķērsošanu tiek iekasēta maksa.

## Ārējās saites

*structurae.net
Kosmos-2544

***Kosmos-2544*** (*Космос-2544*) ir Krievijas *[[GLONASS]]* globālās navigācijas sistēmas *[[GLONASS-M]]* sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2019. gada decembrī. *GLONASS* zemes vadības kompleksa numurs 759. *Kosmos-2544* tika izvietots *Glonass* sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 4.

*Kosmos-2544* tika palaists  08:54 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b / Fregat]]* no Pļeseckas kosmodroma. Šis bija pirmais starts no starta laukuma "43 / 3" kopš 2002. gada oktobra, kad *Sojuz* nesējraķete uzsprāga tūlīt pēc pacelšanās, daļēji bojājot starta aprīkojumu.

2020. gada 3. janvārī *GLONASS № 759* tika nodots ekspluatācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Состояние КА группировки КНС ГЛОНАСС  Информационно-аналитический центр КВНО ФГУП ЦНИИмаш, 
* Uragan-M (GLONASS-M, 14F113) Gunter Dirk Krebs,
Kosmos-2545

***Kosmos-2545*** (*Космос-2545*) ir Krievijas *[[GLONASS]]* globālās navigācijas sistēmas *[[GLONASS-M]]* sērijas pavadonis. Tam ir *GLONASS* zemes vadības kompleksa numurs 760. Tas orbītā tika palaists 2020. gada martā. *Kosmos-2545* tika izvietots *Glonass* sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 24.

*Kosmos-2545* tika palaists  18:28:10 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b / Fregat]]* no Pļeseckas kosmodroma starta laukuma "43 / 4".

2020. gada 14. aprīlī *GLONASS № 760* tika nodots ekspluatācijā. Tas nomainīja pavadoni *[[Kosmos-2461]]* (*GLONASS № 735*), kas palaists 2010. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Состояние КА группировки КНС ГЛОНАСС  Информационно-аналитический центр КВНО ФГУП ЦНИИмаш, 
* Soyuz-2 rocket launches the 60th GLONASS mission russianspaceweb.com, 
* Uragan-M (GLONASS-M, 14F113) Gunter Dirk Krebs,
Ņīreģhāza

**Ņīreģhāza** (, ) ir pilsēta Ungārijas ziemeļaustrumos, Sabolčas-Satmāras-Beregas meģes administratīvais centrs. 2017. gadā Ņīreģhāzā dzīvoja 118 tūkstoši iedzīvotāju. Ņīreģhāza atrodas Vidusdonavas zemienē, ne pārāk tālu no Ungārijas robežas ar Slovākiju, Ukrainu un Rumāniju. Ņīreģhāza ir nozīmīgs transporta mezgls, caur to iet autoceļš Venēcija–Budapešta–Kijiva. Tuvākā starptautiskā lidosta atrodas Budapeštā, Ferenca Lista starptautiskā lidosta.

Rakstiskajos avotos pirmo reizi pieminēta 1219. gadā kā Ņīra (*Nyír*).

## Atsauces

## Ārējās saites

*