open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bredfordas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2454607"
}


**Bredfordas katedrāle** () jeb **Sv. Pētera katedrāles baznīca** () ir anglikāņu katedrāle, kas atrodas Anglijas ziemeļos, Rietumjorkšīras grāfistes Bredfordas pilsētā. 2014. gadā dibinātās Līdsas diecēzes viena no trim katedrālēm. Pārējās šīs diecēzes katedrāles ir Riponas katedrāle un Veikfīldas katedrāle.

Baznīca šajā vietā bijusi jau 7. gadsimtā. Mūsdienu katedrāle celta no apmēram 1400. gada, pēdējās pārbūves pabeigtas 1965. gadā pēc arhitekta Edvarda Mofes (*Edward Maufe*, 1882—1974) projekta. Gadsimtiem bijusi draudzes baznīca, līdz 1919. gadā kļuva par Bredfordas diecēzes katedrāli. 2014. gadā vairākas diecēzes apvienoja, izveidojot Līdsas diecēzi.


Exterior_of_Cathedral.jpg
The_nave_inside_the_Cathedral.jpg
Bradford Cathedral, Stott Hill, Bradford - geograph.org.uk - 5080169.jpg


## Ārējās saites
*
Davao līcis

**Davao līcis** (, ) ir Filipīnu jūras līcis Filipīnās, Mindanao salas dienvidaustrumu piekrastē. Austrumos to norobežo Sanagustina pussala. Stiepjas 125 km garumā ziemeļu—dienvidu virzienā. Līcī ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir Libuganona un Iho, kas ietek līča ziemeļu galā. Līcī vairākas salas, lielākā no kurām ir Samala un Talikuda. Lielākā pilsēta krastā ir Davao. Informācijas tehnoloģiju nozarē līcis ieguvis iesauku «Silīcija līcis» — tā krastos Davao un piepilsētās apmetušies daudzi nozares uzņēmumi. Nozīmīgs zvejas rajons.

Līča ziemeļaustrumu piekrastē 61 km² platībā kopš 2000. gada nodibināts Mabini ainavu un jūras aizsargājamais apvidu. Līcis atzīts par vienu no reģiona nozīmīgākajām vaļveidīgo uzturēšanās vietām — šeit mīt vismaz 10 zobvaļu un delfīnu sugas, bieži novērotas arī vaļhaizivis un jūrasgovis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Strazdiņš

**Kārlis Strazdiņš** (1890—1964) bija latviešu strēlnieks, padomju valsts darbinieks, Latvijas PSR izglītības Tautas komisārs un ministrs, kā arī Zinātņu akadēmijas akadēmiķis.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1890. gadā mūsdienu Braslavas pagastā kalpa ģimenē. 1912. gadā pabeidza Valmieras skolotāju semināru, strādāja par skolotāju pagasta skolā Jaunatē.

Iesaukts Krievijas Impērijas armijā, dienēja latviešu strēlnieku vienībās. 1916. gadā iestājās KSDSP. Laikā no Februāra līdz Oktobra revolūcijai bija karavīru komitejas, pēc tam Valkas apriņķa Strādnieku un kareivju deputātu padomes loceklis. Pēc demobilizācijas 1917. gada decembrī vadīja Skaņkalnes pagasta padomi. Vācu okupācijas laikā K. Strazdiņš tika arestēts un nosūtīts uz Vāciju, no kurienes viņš izbēga un atgriezās Latvijā. 1919. gadā strādāja par Latvijas SPR Izglītības Tautas komisariāta instruktoru Rēzeknē, pēc tam par Daugavpils Revolucionārās komitejas apriņķa un pilsētas tautas izglītības nodaļas pārzini.

No 1920. līdz 1925. gadam strādāja Krievijas SFPR Izglītības Tautas komisariātā un vidējās izglītības iestādēs. No 1925. gada strādāja VK(b)P CK propagandas grupā, kura pārmaiņus darbojās Groznijā, Penzā, Baku. 1928. gadā iecelts par VK(b)P CK vadošo kolhozu darbinieku centrālo kursu vadītāju. 1934. gadā pabeidza Sarkanās profesūras institūtu, strādāja par pasniedzēju un veica zinātniski pētniecisko darbu Gorkijā.

Pēc Latvijas PSR pievienošanas Padomju Savienībai K. Strazdiņš bija LPSR izglītības Tautas komisāra vietnieks. Pēc LPSR atbrīvošanas no vācu okupācijas 1944. gadā K. Strazdiņš kļuva par republikas izglītības Tautas komisāru (no 1946. gada — ministrs). 1946. gadā ievēlēts par PSRS Augstākās Padomes deputātu.

1946. gadā K. Strazdiņš ievēlēts par Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas (ZA) korespondētājlocekli, 1951. gadā — par īsteno locekli. Drīz pēc kara beigām iecelts par LPSR Vēstures un materiālās kultūras institūta direktoru, 1951. gadā — par LPSR ZA Sabiedrisko zinātņu nodaļas akadēmiķi—sekretāru. Bija LPSR ZA žurnāla "*Известия*" un trīssējumu "Latvijas PSR vēstures" redakcijas kolēģijas loceklis.

Nomira Rīgā 1964. gadā.

## Atsauces
Jašas-Bicānu ezers

**Jašas-Bicānu ezers** ir 2004. gadā izveidots dabas liegums Preiļu novada Rušonas pagastā uz austrumiem no Kastīres.

Dabas liegumā ietilpst Bicānu ezers un Jašas ezers, kā arī meži uz pussalas starp ezeriem un ezeru salas. Pussalas un salu ozolu un jauktie platlapju meži ir vieni no izcilākajiem Dienvidlatvijā. Sastopamas 3 aizsargājamas augu sugas un reta sūnu suga — zaļā divzobe (*dicranum viride*).

## Ārējās saites

* Jašas-Bicānu ezers, Dabas aizsardzības pārvalde
Vikipēdija kirgīzu valodā

**Vikipēdija kirgīzu valodā** () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas kirgīzu valodas versija.

Sadaļa tika izveidota 2002. gada 3. jūnijā. 2023. gada 24. decembrī plkst. 21:19 (UTC) sadaļā ir 78 987 raksti, kas to ierindo 83. vietā starp visām valodu sadaļām.

## Ārējās saites
Vikipēdija čehu valodā

**Vikipēdija čehu valodā** () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas čehu valodas versija.

Čehu Vikipēdija tika izveidota 2002. gada maijā, bet tikai 2005. gada jūnijā sasniedza 10 tūkstošus rakstu. 2005. gada decembrī tika pārsniegts 20 tūkstošu robežu slieksnis. Čehijas Vikipēdija 2006. gada novembrī publicēja 50 000. rakstu, 2008. gada 19. jūnijā — 100 000. rakstu, bet 2022. gada 16. martā — 500 000. rakstu.

Čehu vikipēdija ir piektā lielākā slāvu Vikipēdija (pēc krievu, poļu, ukraiņu un serbu). Čehijā no visām Vikipēdijas valodu versijām visvairāk skatījumu ir čehu (69%), angļu (22,6%), krievu (2,6%), vācu (1,5%), portugāļu (0,8%) un slovāku (0,7%) valodā.

## Ārējās saites
Vikipēdija rumāņu valodā

**Vikipēdija rumāņu valodā** () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas rumāņu valodas versija.

Darbību uzsāka 2003. gada 12. jūlijā. 2025. gada 22. februārī rumāņu Vikipēdija bija 510 918 raksti, pēc šī rādītāja sadaļa ieņem 28. vietu starp citām sadaļām.

## Moldāvu Vikipēdijas versija
Sadaļas pastāvēšanas laikā radās jautājums par atsevišķas moldāvu valodas Vikipēdijas izveidi. Vikipēdijas moldāvu valodas versija tika izveidota automātiski kopā ar citām sadaļām, jo šai valodai tika piešķirts atsevišķs ISO 639 (mo/mol) kods, ko ISO 2008. gada novembrī atzina par novecojušu. Sākotnēji moldāvu sadaļa kalpoja kā pāradresācijas portāls uz rumāņu valodas sadaļu, bet ar laiku to sāka papildināt ar saviem rakstiem kirilicā. 2006. gada decembrī moldāvu sadaļa tika “iesaldēta” zemas aktivitātes dēļ. Tajā laikā tajā bija uzrakstīts 401 raksts. Uz 2014. gada 1. jūniju tā ieņēma 251. vietu starp citām Vikipēdijas versijām ar 287 rakstiem.

2017. gada 23. novembrī pēc ilgas diskusijas *[[Metawiki]]* tika nolemts pilnībā likvidēt moldāvu valodas sadaļu un novirzīt to uz Vikipēdiju rumāņu valodā.

## Ārējās saites
Vikipēdija Ēģiptes arābu valodā

**Vikipēdija Ēģiptes arābu valodā** (Ēģiptes arābu dialektā: *ويكيبيديا مصرى*) ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas Ēģiptes arābu valodas versija.

Darbību uzsāka 2008. gada 24. novembrī. Ēģiptiešiem darbojas kā alternatīva arābu valodas Vikipēdijai.

Rakstu skaits ir 1 620 958 (2023).

## Ārējās saites
Džebel en Nūrs

**Džebel en Nūrs** (, *Jabal an-Nūr* — ‘Gaismas kalns’) ir 642 metrus augsts pakalns Mekas ziemeļaustrumu pievārtē. Pakalnam ir lielā nozīme islāma tradīcijā, jo tā virsotnē atrodas Hiras ala, kurā Džibrils Muhamedam pavēstīja Korāna pirmās atklāsmes. Uzkāpšana kalnā prasa 1 līdz 2 stundas, takā ir 1750 pakāpieni.

## Ārējās saites
Vikipēdija bosniešu valodā

**Vikipēdija bosniešu valodā** () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas bosniešu valodas versija.

Tā tika izveidota 2002. gada 12. decembrī. 2006. gada 15. jūlijā tā sasniedza 10 tūkstošus rakstu. 2010. gada vidū tajā bija vairāk nekā 29 500 rakstu un vairāk nekā 30 000 dalībnieku. 2014. gada beigās tā bija pārsniegusi 56 000 rakstu un 23 000 attēlu ar vairāk nekā 72 700 lietotājiem. Tajā pašā laikā tika veikti vairāk nekā 2,7 miljoni labojumu. Vecākais esošais raksts ir "Matemātika", kas sākts 2002. gada 12. decembrī plkst. 23:40:53.

Bosniešu valodā oficiāli izmanto divus rakstus — latīņu un kirilicu, tomēr bosniešu Vikipēdijā nav pieejams rakstības pārveidotājs, kā tas ir serbu un serbohorvātu valodas versijās. Bosniešu valoda ir viena no četrām serbohorvātu pluricentriskās serbohorvātu valodas standartizētajām variācijām, kas ļauj viegli kopēt saturu starp četrām Vikipēdijām (serbohorvātu, serbu, horvātu, bosniešu) bez teksta izmaiņām vai ar minimālām izmaiņām.
Mihails Bojarskis

**Mihails Bojarskis** (; dzimis ) ir krievu aktieris un dziedātājs. Vislabāk zināms pēc lomām vēsturiskās piedzīvojumu filmās, no kurām zināmākā ir D'Artanjana loma 1978. gada Aleksandrs Dimā romāna adaptācijā "D'Artanjans un trīs musketieri" (*Д'Артаньян и три мушкетёра*).

Vēl filmējies tādās filmās kā "Salmu cepurīte" (*Соломенная шляпка*, 1974), "Vecākais dēls" (*Старший сын*, 1976), "Dvēsele" (*Душа*, 1981), "Gardemarīni, uz priekšu!" (*Гардемарины, вперёд!*, 1987), "Cilvēks no Kapucīnu bulvāra" (*Человек с бульвара Капуцинов*, 1987), "Ifas pils gūsteknis" (*Узник замка Иф*, 1988) un ierunājis kaķi animācijas filmā "Ivans cara dēls un Pelēkais Vilks" (2011).

2023. gadā sakarā ar vecumu un veselības stāvokli Bojarskis beidza aktiera karjeru.

2014. gada martā viņš parakstīja vēstuli, atbalstot Krievijas prezidenta Vladimira Putina nostāju par Krievijas oficiālo nostāju Krimas jautājumā. 2023. gada februārī Kanāda noteica sankcijas Mihailam Bojarskim par iesaistīšanos Krievijas propagandā un dezinformācijas izplatīšanu saistībā ar 2022. gada karu Ukrainā.

Precējies ar aktrisi Larisu Lupianu, viņu dēls Sergejs Bojarskis (1980) darbojas politikā, bet meita Jeļizaveta Bojarska (1985) arī ir aktrise. Mihaila Bojarska pusbrālis pa tēva līniju ir Latvijas krievu aktieris Aleksandrs Bojarskis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bedras kauja

**Bedras kauja** (, *ḡazwatu badr*, ) bija kauja starp musulmaņiem no Medīnas un kuraišītiem no Mekas, kas norisinājās  mūsdienu Saūda Arābijas teritorijā pie Bedr Huneinas pilsētas. Šī kauja ir ļoti nozīmīga islāma vēsturē, jo tiek uzskatīta par pirmo lielo musulmaņu uzvaru. Šajā kaujā Muhameda vadītie musulmaņi pieveica kuraišītus, lai gan kuraišītu armija bija daudz lielāka par Muhameda sekotāju karaspēku. Šī kauja nostiprināja Muhameda autoritāti un ietekmi uz musulmaņu kopienu. Islāma vēsturē Bedras kauja tiek minēta kā piemērs, kurā ticīgo vienotība un ticības spēks ņem virsroku pār ļauno.

## Ārējās saites
Karaliskā Mūzikas koledža

: Nejaukt ar citu Londonas mūzikas augstskolu — Karalisko Mūzikas akadēmiju.

**Karaliskā Mūzikas koledža** () ir mūzikas augstskola, kas atrodas Apvienotās Karalistes galvaspilsētā Londonā, Dienvidkensingtonā.

## Vēsture
Karaliskā Mūzikas koledža tika dibināta 1882. gadā ar mērķi aizvietot īslaicīgi un bez lieliem panākumiem pastāvējušo Nacionālo Mūzikas apmācības skolu (). Par augstskolas patronu kļuva toreizējais Velsas princis Eduards. Par pirmo Koledžas rektoru kļuva komponists un slavenās mūzikas vārdnīcas sastādītājs Džordžs Grouvs. 1883. gadā augstskola ieņēma ēku Dienvidkensingtonā, iepretim Karaliskajai Albertholai.

Līdz 2022. gadam Koledžas prezidenta amatu ieņēma karaliene Elizabete II, bet pēc viņas nāves to ieņem karalis Čārlzs III, kas līdz tam no 1993. gada ieņēma Koledžas patrona amatu. Šobrīd patrona amats ir brīvs.

## Muzejs
Koledžas muzejam pieder vērienīga ekspozīcija — ap 14 000 vienību, tostarp vēsturiski mūzikas instrumenti, rokraksti, gleznas u.c. Starp muzejā izstādītajiem instrumentiem ir klavicītara, kas tiek uzskatīta par pasaulē senāko saglabājušos taustiņinstrumentu, kā arī visvecākā saglabājusies ģitāra. Muzejā ir apskatāms klavihords, kas piederēja Jozefam Haidnam. Pateicoties pirmā rektora Dž. Grouva pētnieciskajam darbam, muzeja kolekcijai pieder liels skaits nošu rokrakstu, piemēram karalienes Annas Boleinas mūzikas grāmata.

## Absolventi
Karalisko Mūzikas koledžu ir absolvējuši daudzi pazīstami mūziķi, tostarp komponisti Gustavs Holsts, Bendžamins Britens, Ralfs Vons-Viljamss.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
* Augstskolas YouTube kanāls
Ganības

[thumbnail|upright=1.2|Ganības [Austrijas kalnos, kur ganās govis un zirgi]]
**Ganības** ir ar daudzgadīgiem lakstaugiem apaudzis zemes gabals, kas tiek izmantots mājlopu ganīšanai, kā arī siena iegūšanai. Ganības ir nozīmīgs mājlopu barības avots lopkopībā. Ganības var būt gan dabiskas pļavas, gan cilvēku veidotas (kultivētas) pļavas. Ganību kopšana uzlabo mājlopu produktivitāti.

## Ārējās saites
Masatosi Kosiba

**Masatosi Kosiba** (; dzimis , miris ) bija Japānas fiziķis. Masatosi Kosiba vadīja Kamiokas observatoriju, kas pētīja neitrīno un gravitācijas viļņus. Viņa vadītā komanda pierādīja, ka neitrīno ir masa, lai gan pirms tam uzskatīja ka tiem nav masas. 2002. gadā kopā ar Reimondu Deivisu ieguva Nobela prēmiju fizikā “par pirmatklājēju ieguldījumu astrofizikā, īpaši par kosmisko neitrīno noteikšanu”. Vēl šajā pašā gadā Nobela prēmiju fizikā saņēma Rikardo Džakoni, bet viņam tā tika pasniegta par citiem sasniegumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hegemonija

**Hegemonija** (, *hēgemonía* — ‘līderība’) ir vienas valsts vai organizētas grupas politiska, saimnieciska un kultūras ietekme pār citu valsti vai grupu. Hegemonija apzīmē arī vienas noteiktas valsts spēju kontrolēt procesus, resursus, normas arī citur, citās valstīs, starptautiskajās attiecībās liekot uzsvaru uz savām vēlmēm. Hegemonija var izpausties arī kā militāra kontrole pār citu valsti. Hegemoniju bieži saista ar lielvalstīm, kuras kontrolē pasaulē notiekošos procesus. Hegemonija var būt gan pozitīva, nodrošinot kārtību un drošību, gan negatīva, izraisot konfliktus un pasliktinot citu valstu iedzīvotāju dzīves apstākļus.

## Ārējās saites
Patriarhāts

[thumbnail|upright=1.2|[Jozefs Molnārs|Jozefa Molnāra glezna "Ābrama ceļojums no Ūras uz Kanaānu". Tajā vīrietis attēlots kā centrālā persona]]
**Patriarhāts**, arī **patriarhija**, ir sociāls modelis, kurā valda vīrieši gan sabiedrībā kopumā, gan arī ģimenēs. Šis termins attiecas uz dzimumu nevienlīdzības veidu, kur vīrieši tiek uzskatīti par dominējošo dzimumu un iegūst priekšrocības un privilēģijas salīdzinājumā ar sievietēm. Pretējs patriarhātam ir matriarhāts. Patriarhālās sabiedrībās bieži vien ir spēcīga vīriešu dominance un kontrole politikā, saimniecībā un reliģijā. Šāds modelis ietekmē gan sabiedrības institūcijas, piemēram, likumdošanu un valsts struktūras, gan arī ikdienas dzīvi, piemēram, lomu sadalījums ģimenē, darba dalīšanu un sociālo normu veidošanu.

Patriarhāts bieži tiek minēts kā cilvēktiesību un dzimumu nevienlīdzības jautājums, problēma. Strādājot pie šī jautājuma, cenšas panākt dzimumu līdztiesību, kā arī novērst diskrimināciju pēc dzimuma un stereotiprus par dzimumiem. Tā rezultātā veido likumdošanas izmaiņas, gan arī sabiedrības uzskatu un normu mainīšanu attiecībā uz dzimumiem un to lomu sabiedrībā.

## Ārējās saites
Rietumdavao

**Rietumdavao** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts dienviddaļā, Davao reģionā. Administratīvi dalās 5 municipalitātēs un sīkāk 105 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Malita. 

## Iedzīvotāji
Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs — lielākā daļa ir autohtonie tagakaulo (86 318; 27,2 %), manobo (78 806; 24,9 %) un blaani (33 68 451; 24,6 %), kā arī 20. gadsimtā ieceļojušie visaji (49 946; 15,8 %). Lielākā daļa ticīgo ir katoļi un animisti, pārējie — musulmaņi un protestanti.

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Mindanao salas dienvidaustrumos Filipīnu jūras un Davao līča krastā. Ziemeļos robežojas ar Dienviddavao, rietumos — ar Sarangani. Provincei pieder divas salas Sulavesi jūrā dienvidos no Tinakas raga — Sarangani un Baluta. Provinces teritorija kalnaina; augstākā virsotne ir Latians (1624 m vjl) uz robežas ar Sarangani. Valda subtropu klimats.

## Vēsture
Līdz 19. gadsimta vidum provinces teritorija piederēja Magindanao sultanātam. 1848. gadā Davao līča piekrasti pakļāva spāņi Hosē Ujangurena vadībā, kas šeit 1849. gadā nodibināja Nuevagipuskojas (*Nueva Guipúzcoa*) provinci, nosauktu par godu Gipuskojas provincei Spānijā, ar centru Nuevavergarā (mūsdienās Davao). 1858. gadā province tika likvidēta un reorganizēta par Davao militāri politisko komandansiju. Pēc Filipīnu nonākšanas amerikāņu kontrolē 1898. gadā provincē ieplūda ieceļotāji no Visajām un Japānas; sākās strauja saimniecības attīstība. 1903. gadā Davao tika iekļauta Moro provincē, kas aizņēma Mindanao salas dienvidus. 1914. gadā Moro province tika sadalīta un Davao kļuva par patstāvīgu provinci. 1967. gadā Davao provici sadalīja trijās, tajā skaitā Dienviddavao ar centru Digosā. Rietumdavao patstāvīgā provincē ar centru Malitā nodalīta 2013. gada plebiscīta rezultātā no Dienviddavao provinces dienviddaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hue

**Hue** (, ) ir pašvaldība Vjetnamas centrālajā daļā. 2023. gadā Hue dzīvoja 1 236 393 iedzīvotāji. Hue ir bijusi viena no vjetnamiešu vēsturiskajām galvaspilsētām. Tā bija Ngujenu dinastijas (1802—1945) un Teišonu dinastijas (1789—1802) galvaspilsēta, kā arī Francijas protektorāta Annamas galvaspilsēta. Hue pieminekļu komplekss ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Šis komplekss ir iecienīts tūristu galamērķis Vjetnamā. Hue ir izslavēta arī ar pagodu arhitektūru. Pilsētā ir arī vēsturiski tempļi un citi kultūras pieminekļi.
## Vēsture
Pilsēta bija kaujas lauks Hue kaujai, kas bija viena no garākajām un asiņainākajām Vjetnamas kara kaujām. Vjetnamas Republikas laikā Hue, kas atradās ļoti tuvu robežai starp ziemeļiem un dienvidiem, bija neaizsargāta. 1968. gada Teta ofensīvas laikā Hue kaujas laikā pilsēta cieta ievērojamu kaitējumu ne tikai tās celtnēm un infrastruktūrai, bet arī tās reputācijai, ko izraisīja amerikāņu militārās aviācijas bombardēšana pa vēsturiskajām ēkām, kur savas pozīcijas bija iekārtojuši ziemeļvjetnamieši, un Hue slaktiņš.

## Atsauces

## Ārējās saites
Malita

**Malita** (, , ) ir municipalitāte Filipīnās, Davao reģionā, Rietumdavao provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas provinces ziemeļdaļā pie Malitas upes ietekas Davao līcī. Lielākā daļa iedzīvotāju ir sebuāņi.

## Vēsture
Malita tiek uzskatīta par provinces vecāko apdzīvoto vietu; pirmoreiz dokumentos minēta kā viena no Santakrusas draudzēm  (*barrio*) 1904. gadā. Kā patstāvīga municipalitāte izveidota 1936. gadā. Pēc Rietumdavao provinces izveidošanas 2013. gadā Malita tika izvēlēta par tās galvaspilsētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Āmola

**Āmola** (, *āmol*) ir pilsēta Irānas ziemeļos, Māzenderānas ostānā. Pilsēta atrodas 20 km uz dienvidiem no Kaspijas jūras, savukārt 10 km uz ziemeļiem no Elbursa. 2016. gadā pilsētā dzīvoja 238 tūkstoši iedzīvotāju. Vēsturiskais Harazas tilts ir populārs apskates objekts Āmolā. Safavīdu dinastijas laikā pilsētā izbūvēti nocietinājumi un pils.

## Atsauces

## Ārējās saites
Interneta enciklopēdija

**Interneta enciklopēdija** jeb **tiešsaistes enciklopēdija** ir digitāla enciklopēdija, kas ir pieejama no interneta. Kā piemērus var minēt Vikipēdiju, Nacionālo enciklopēdiju, *[[Encyclopædia Britannica]]* un citus.

Tiešsaistes enciklopēdijas kļuva par populāriem uzziņu resursiem līdz ar interneta attīstību strauja informācijas apjoma pieauguma apstākļos. Virtuālā enciklopēdiskās informācijas pasniegšanas forma pavēra jaunas perspektīvas šī žanra izdevumu attīstībā, ļāva mainīt formātu (meklēšana pēc pieprasījuma, nepāršķirot lapas, meklēšana pēc attēliem, lielāks teksta apjoms, atsauces, nav nepieciešami saīsinājumi, lai taupītu papīru) un palielināt pieejamību plašai sabiedrībai gan informācijas brīvas pieejamības, gan sabiedrības līdzdalības satura veidošanā ziņā.

Interneta enciklopēdijām parasti ir vienkārša un intuitīva saskarne, kas padara tās pieejamas plašam lietotāju lokam, tostarp tiem, kam nav specializētas informācijas meklēšanas prasmes.

## Interneta enciklopēdijas veidi
Tāpat kā papīra enciklopēdijas, arī interneta enciklopēdijas var būt universālas (tajās var aprakstīt tēmas no visām galvenajām zināšanu jomām) vai tematiskas (vispārīgas, specializētas vai tematiskas). Pēc izveides metodes tiešsaistes enciklopēdijas var iedalīt divās lielās grupās: enciklopēdijas, kas izveidotas no nulles un paredzētas internetam, un papīra enciklopēdiju digitalizētās un publicētās kopijas. Parasti pēdējās ir orientētas tikai uz informācijas sniegšanu, bet pirmās ir interaktīvas un ļauj saviem lasītājiem būt arī redaktoriem.

## Vikipēdija
2001. gada janvārī parādījās Vikipēdija, kuras pamatā bija jau 1995. gadā radītā *[[Vikivietne|wiki]]* tehnoloģija. Šī tehnoloģija spēja piedāvāt metodes, kas bija labi piemērotas enciklopēdisku projektu izveidei, un nodrošināja rīkus, kas atviegloja ātru enciklopēdisko projektu izstrādi. Vikipēdija ir pilnībā atvērta tiešsaistes enciklopēdija, ko izstrādā un papildina paši apmeklētāji (sadarbības rediģēšanas modelis ļauj lietotājiem no visas pasaules dot savu ieguldījumu un labot kļūdas, ātri atjaunināt un aktualizēt informāciju). Tā nodrošina brīvu piekļuvi plašai zināšanu datubāzei, kā arī piedāvā rakstus daudzās valodās.

Ņemot vērā Vikipēdijas panākumus un straujo attīstību, 2000. gados strauji attīstījās līdzīgas tiešsaistes interneta enciklopēdijas. Daudzas no tām izveidoja Vikipēdijas autori ar alternatīvu viedokli par to, kādai jābūt brīvai interneta enciklopēdijai. Pašlaik lielākā daļa interneta enciklopēdiju ir balstītas uz *wiki* tehnoloģiju, gan "vispārīgas", gan šauri orientētas, aprakstot konkrētas jomas.

## Ārējās saites
Andrejs Liepiņš

**Andrejs Liepiņš** (1896—1938) bija latviešu izcelsmes PSRS iekšējā un robežsardzes karaspēka virsnieks, PSRS Augstākās Padomes deputāts.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1896. gadā Dvinskas apriņķī. Mācījās Vidzemes skolotāju seminārā.

Krievijas Impērijas armijā piedalījās Pirmajā pasaules karā. Sasniedza praporščika pakāpi.

Komunistiskajā partijā kopš 1918. gada. Dienēja Sarkanajā armijā, pēc tam Politiskajā pārvaldē. 1932. gadā bija Apvienotās valsts politiskās pārvaldes Robežas un iekšējās apsardzes galvenās pārvaldes priekšnieka vietnieks. 1935. gadā — Ukrainas PSR Iekšlietu Tautas komisariāta Robežas un iekšējās apsardzes galvenās pārvaldes priekšnieks, šajā amatā atradās līdz 1938. gada februārim.

PSRS AP 1. sasaukuma (1938—1946) deputāts (ievēlēts 1937. gada decembrī) no Žitomiras apgabala Korosteņas apriņķa.

Arestēts 1938. gada 15. februārī. 29. jūlijā PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija piesprieda spiegošanā apsūdzētajam Liepiņam nāvessodu, kurš izpildīts tajā pašā dienā. 1956. gadā tā pati kolēģija Liepiņu reabilitēja.

## Atsauces
Ziemeļdavao

**Ziemeļdavao** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts dienviddaļā, Davao reģionā. Administratīvi dalās 3 pilsētās un 8 municipalitātēs un sīkāk 223 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Taguma. 

## Iedzīvotāji
Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs — lielākā daļa ir ieceļojušie visaji (540 424; 48,5 %), sebuāņi (131 379; 11,8 %), ilongi (76 669; 6,9 %), boholi (74 200; 6,7 %), kā arī autohtonie mandaji (51 066; 4,6 %) un manobo (44 886; 4,0 %). Pēc konfesionālās piederības lielākā daļa katoļi.

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Mindanao salas ziemeļrietumos Davao līča ziemeļu krastā. Ziemeļos robežojas ar Dienvidagusanu, austrumos — ar Davao de Oro, bet rietumos — ar Davao pilsētu un Bukidnonu. Provincei pieder Samalas un Talikudas salas Davao līcī. Provinces lielākajā daļā zemiene Libuganonas un Iho upju baseinos, ziemeļrietumu daļa kalnaina; augstākā virsotne ir Masimalons (1115 m vjl). Valda subtropu klimats.

## Vēsture
Līdz 19. gadsimta vidum provinces teritorija piederēja Magindanao sultanātam. 1848. gadā Davao līča piekrasti pakļāva spāņi Hosē Ujangurena vadībā, kas šeit 1849. gadā nodibināja Nuevagipuskojas (*Nueva Guipúzcoa*) provinci, nosauktu par godu Gipuskojas provincei Spānijā, ar centru Nuevavergarā (mūsdienās Davao). 1858. gadā province tika likvidēta un reorganizēta par Davao militāri politisko komandansiju. Pēc Filipīnu nonākšanas amerikāņu kontrolē 1898. gadā provincē ieplūda ieceļotāji no Visajām un Japānas; sākās strauja saimniecības attīstība. 1903. gadā Davao tika iekļauta Moro provincē, kas aizņēma Mindanao salas dienvidus. 1914. gadā Moro province tika sadalīta un Davao kļuva par patstāvīgu provinci. 1967. gadā Davao provici sadalīja trijās, tajā skaitā Ziemeļdavao ar centru Tagumā. 1972. gadā provinces nosaukums tika nomainīts uz **Davao province**. 1998. gadā provinci sadalīja divās, atsevišķi nodalot Kompostelas Ieleju austrumos, bet rietumdaļai atgrieza Ziemeļdavao nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tomasa Krauna afēra (1968. gada filma)

**"Tomasa Krauna afēra"** () ir 1968. gada ASV krimināldrāmas filma, kuras režisors un producents ir Normans Džuisons. Filmā galvenās lomas atveido Stīvs Makvīns un Feja Danaveja.

Filma stāsta par bagāto Tomasu Kraunu, kurš viņaprāt pastrādājis perfektu bankas aplaupīšanu, un izmeklētāju Vikiju Andersoni, kura darīs visu, lai vainīgo noķertu.

Filmas "Tomasa Krauna afēra" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[United Artists]]*. Filma saņēma dalītas kritiķu atsauksmes, slavējot Makvīna un Danavejas aktierspēli, kā arī režisora Džuisona režiju, bet kritizējot scenāriju. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 70% vērtējums. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai divās kategorijās. Mišela Legrāna dziesma *The Windmills of Your Mind* saņēma balvu kategorijā "Labākā dziesma".

1999. gadā iznāca tāda paša nosaukuma filmas rīmeiks.

## Atsauces

## Ārējās saites
All the King's Men (1949. gada filma)

***All the King's Men*** ir 1949. gada ASV politiska drāmas filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir Roberts Rosens. Filmā galvenās lomas atveido Broderiks Krofords, Džons Airlends, Mersedesa Makkembridža, Džoanna Drū un Džons Dereks. Filma balstīta uz Roberta Penna Vorena 1946. gada Pulicera balvu ieguvušo tāda paša nosaukuma romānu.

Filma stāsta par ideālistiska, bet korumpēta un populistiska politiķa uzplaukumu un kritumu kāda ASV dienvidu štatā.

Filmas *All the King's Men* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Columbia Pictures]]*. Filma izpelnījās plašu atzinību no kritiķiem un bija komerciāli veiksmīga. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai septiņās kategorijās, saņemot tās kategorijās "Labākā filma", "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Krofords) un "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Makkembridža). Filma saņēma arī piecas Zelta globusa balvas, tai skaitā kategorijā "Labākā drāmas filma", kā arī nominēta Zelta lauvas balvai Venēcijas kinofestivālā.

2001. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Vikipēdija dienvidazerbaidžāņu valodā

**Vikipēdija dienvidazerbaidžāņu valodā** (dienvidazerbaidžāņu: آزربایجانجا ویکی‌پئدییا) ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas dienvidazerbaidžāņu valodas (azerbaidžāņu valodas varianta) versija, kur tiek lietota arābu rakstība.
Dienvidāzerbaidžānas sadaļa Vikipēdijā tika izveidota 2015. gadā. 2023. gadā Dienvidāzerbaidžānas Vikipēdijā bija 243 361 raksts.

## Ārējās saites
Rietumbohēmijas Universitāte

thumb|Ieeja universitātes pilsētiņā
**Rietumbohēmijas Universitāte** (, ZČU) ir universitāte Plzeņā, Čehijā. Tā tika dibināta 1991. gadā un to veido deviņas fakultātes.

Kopējais studentu skaits — 11 172.

## Fakultātes
Fakultātes ir universitātes pamatvienības. Tās īsteno savas akadēmiskās programmas. Katedras un institūti ir atbildīgi par kursu pasniegšanu un pētījumu veikšanu.
* Lietišķo zinātņu fakultāte
* Ekonomikas fakultāte
* Elektrotehnikas fakultāte
* Filozofijas un mākslas fakultāte
* Izglītības fakultāte
* Juridiskā fakultāte
* Mašīnzinību fakultāte
* Ladislava Sutnara Dizaina un mākslas fakultāte
* Veselības aprūpes studiju fakultāte
* Lietišķo valodu studiju institūts
* Jaunās tehnoloģijas — Rietumbohēmijas reģiona pētniecības centrs

## Ārējās saites
Boriss Gromovs

thumb|Boriss Gromovs
**Boriss Gromovs** (krievu: *Борис Всеволодович Громов*; dzimis 1943. gada 7. novembrī Saratovā, PSRS) ir padomju un Krievijas militārpersona un politiķis, Krievijas Federācijas VI sasaukuma Federālās sapulces Valsts domes deputāts. Ģenerālpulkvedis (1989. gada 9. maijs), Padomju Savienības varonis (1988. gada 3. marts). Maskavas apgabala gubernators (2000—2012).

Kara laikā Afganistānā trīs reizes dienējis ierobežotā padomju karaspēka kontingenta vienībās (no 1980. gada februāra līdz 1982. gada augustam, no 1985. gada marta līdz 1986. gada aprīlim, 1987—1989. gadā). Kopumā viņš piedalījās kaujas operācijās vairāk nekā piecus gadus.

2023. gada 7. janvārī, Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā, Gromovs tika iekļauts Ukrainas sankciju sarakstā, jo "veido darba kārtību, kas atbilst Kremļa naratīviem, atbalstot nepieciešamību veikt karu Ukrainā", un par kara Ukrainā atbalstīšanu. Sankcijas nozīmē aktīvu bloķēšanu, pilnīgu komercdarbības apturēšanu, ekonomisko un finanšu saistību izpildes pārtraukšanu.

## Ārējās saites
Krievu diaspora

[thumb|Čehijas krievu protests pret [Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|iebrukumu Ukrainā]]
**Krievu diaspora** ir krievi un viņu pēcnācēji, kas dzīvo ārpus Krievijas.

21. gadsimta otrajā desmitgadē ārpus Krievijas dzīvo aptuveni 20—30 miljoni etnisko krievu un viņu pēcnācēju, lielākā daļa no tiem dzīvo bijušās pēcpadomju valstīs. Neraugoties uz sociālajām, ekonomiskajām un politiskajām pārmaiņām kopš PSRS laikiem, 2023. gadā Latvijā un Igaunijā bija vislielākais krievu diasporas īpatsvars (aptuveni 22 %) starp visām pasaules valstīm.

Absolūtos skaitļos lielākā aizjūras krievu kopiena ārpus bijušās Padomju Savienības ir Amerikas Savienotajās Valstīs, kur dzīvo aptuveni 3,1 miljons cilvēku. Nākamās lielākās krievu diasporas ārpus bijušās PSRS ir Vācijā (1,2 miljoni) un Izraēlā (1 miljons).

## Krievu diasporas definīcija
Atkarībā no konteksta terminam "krievu diaspora" ir gan šaurs, gan specifisks, gan plašs skaidrojums. Dažās valstīs ar krieviem saprot tikai pilsonību, un tad krievu diaspora var nozīmēt arī Krievijas pilsoņus. Vai arī par krieviem tiek dēvēts ikviens, kas runā vai prot krievu valodu, neatkarīgi no etniskās izcelsmes, lai gan pastāv pareizāka definīcija — krievvalodīgie.

## Skatīt arī

* Baltā emigrācija
* Latvijas krievi
* Brazīlijas krievi

## Ārējās saites
Taguma

**Taguma** (, , ) ir pilsēta Filipīnās, Davao reģionā, Ziemeļdavao provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta, pēc iedzīvotāju skaita lielākā iekļautā pilsēta valstī. Atrodas Mindanao salas dienvidaustrumos starp Libuganonas un Iho upju lejtecēm ap  no to ietekas Davao līcī.

## Vēsture
19. gadsimtā tagadējās Tagumas apvidus bija daļa no Magindanao sultanāta un to apdzīvoja mandaju un musulmaņu kaganu ciltis. Pēc sultanāta pakļaušanas Iho krastos bija mēģinājumi organizēt patstāvīgas nomadu mandaju apmetnes, kas izsauca bruņotu moro karotāju pretestību. Pastāvīga apmetne Magugpo radās 1930. gados, kad šeit ieceļoja migranti no Visajām. 1941. gadā Taguma ieguva municipalitātes statusu, bet Otrā pasaules kara laikā tās centrs Magugpo tika ievērojami nopostīts. 1948. gadā Magugpo oficiāli tika pārdēvēta par Tagumu. 1967. gadā pēc Ziemeļdavao provinces izveidošanas Taguma kļuva par tās galvaspilsētu, bet 1998. gadā tai piešķīra pilsētas statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ktenantes

**Ktenantes** (*Ctenanthe*) ir marantu dzimtā klasificēta ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir centrālajā un dienvidu tropiskajā Amerikā, taču daudzas sugas tiek plaši audzētas kā telpaugi.

## Klasifikācija
Ģintī ir klasificētas sugas:

* Openheima ktenante (*Ctenanthe oppenheimiana*) (É.Morren) K.Schum.
* Lubersa ktenante (*Ctenanthe lubbersiana*) (É.Morren) Eichler ex Petersen
* *Ctenanthe amabilis* (É.Morren) H.Kenn. & Nicolson
* *Ctenanthe amphiandina* L.C.Anderson
* *Ctenanthe burle-marxii* H.Kenn.
* *Ctenanthe casupoides* Petersen
* *Ctenanthe compressa* (A.Dietr.) Eichler
* *Ctenanthe dasycarpa* (Donn.Sm.) K.Schum.
* *Ctenanthe ericae* C.L.Andersson
* *Ctenanthe glabra* (Körn.) Eichler
* *Ctenanthe kummeriana* (É.Morren) Eichler
* *Ctenanthe lanceolata* Petersen
* *Ctenanthe marantifolia* (Vell.) J.M.A.Braga & H.Gomes
* *Ctenanthe muelleri* Petersen
* *Ctenanthe setosa* (Roscoe) Eichler

## Galerija

Attēls:Ctenanthe burle-marxii 2zz.jpg|*Ctenanthe burle-marxii*
Attēls:Konya Kelebekler Vadisi Ctenanthe oppenheimiana.jpg|*Ctenanthe oppenheimiana*
Attēls:Ctenanthe dasycarpa 2zz.jpg|*Ctenanthe dasycarpa*
Attēls:Ctenanthe lubbersiana kz2.jpg|*Ctenanthe lubbersiana*


## Atsauces
Transvālas lauva

thumb|Transvālas lauva
**Transvālas lauva** () ir lauvas pasuga, kas dzīvo Āfrikas dienvidos. Tās nosaukums cēlies no Transvālas reģiona.

Šai lauvu pasugai dažkārt raksturīga leikisms — mutācija, kuras dēļ dzīvnieka kažoks kļūst balts, bet āda zem tā sārtojas, acu varavīksnenes ir iekrāsotas zeltainā vai pelēki zaļā krāsā.

## Izskats un īpašības
Tēviņi sasniedz 2,6—3,2 m garumu, ieskaitot asti. Mātītes ķermeņa garums ir 2,35—2,75 metri. Parasti tēviņu svars ir 150—250 kg, bet mātīšu — 110—180 kg. Augstums pie pakauša sasniedz 90—125 cm.

Tēviņiem parasti ir labi attīstītas krēpes. Lielākajai daļai tās ir tumšas.

Transvālas lauvu galvenais medījums ir antilopes, zebras un bifeļi. Ja medījamo dzīvnieku ir maz, tie var medīt žirafju mazuļus.

## Ārējās saites
Vikipēdija bretoņu valodā

**Vikipēdija bretoņu valodā** () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas bretoņu valodas versija.

Bretoņu Vikipēdija tika izveidota 2004. gada jūnijā. 2017. gada 1. janvārī tajā bija nedaudz vairāk nekā 60 000 rakstu, kas to padarīja par 73. lielāko Vikipēdiju pēc rakstu skaita.

## Ārējās saites
Leikisms

[thumb|[Mājas balodis ar leikismu]]
**Leikisms** (no grieķu — λευκός "balts") ir mutācija, kas izraisa daļēju ādas ārējās pigmentācijas zudumu dzīvniekiem. Tas izpaužas kā balts kažoka, spalvu vai epidermas krāsojums, bet nekad kā acu pigmentācijas trūkums.

## Skatīt arī

* Albīnisms

## Ārējās saites
Varšavas guberņa

thumb|Varšavas guberņa Krievijas Impērijas kartē (1914)
**Varšavas guberņa** () bija Krievijas Impērijas Polijas Karalistes (1837—1915), Polijas reģentūras karalistes (1916—1918) un Polijas Republikas (līdz 1919. gadam) administratīvi teritoriālā vienība. Tās administratīvais centrs bija Varšava.

Saskaņā ar 1897. gada tautas skaitīšanas datiem guberņas iedzīvotāju skaits bija 1 983 689, no tiem 73,5 % bija poļi, 16,4 % — ebreji, 4,5 % — krievi, 4,0 % — vācieši.

Līdz 1900. gadam provinces teritorijā bija aptuveni 500 lielu rūpnīcu un fabriku, kurās bija nodarbināti aptuveni 35 000 strādnieku.

## Ārējās saites
Melnās jūras guberņa

thumb|Melnās jūras guberņas karte, 1913. gads
**Melnās jūras guberņa** () bija Krievijas Impērijas administratīvi teritoriāla vienība, kas pastāvēja 1896–1918. gadā. Tās administratīvais centrs bija Novorosijska.

Tā ziemeļrietumos un ziemeļaustrumos robežojās ar Kubaņas apgabalu, dienvidaustrumos — ar Kutaisi guberņu un dienvidrietumos — ar Melno jūru. 1920. gada 11. maijā tika izveidots Melnās jūras apgabals kā daļa no Kubaņas-Melnās jūras apgabala.

## Ārējās saites
Turku un Pori lēne

thumb|Turku un Pori lēne Somijas Lielhercogistes kartē
**Turku un Pori lēne** (, ) bija Zviedrijas Karalistes (1634–1811) lēne, vēlāk Somijas lielhercogistes guberņa (1811–1917), tolaik devēta par **Turku-Pori (Abo-Bjerneborgas) guberņu** (). Tās centrs bija Turku (Obu) pilsēta.

Pēc 1917. gada Somijas Republikas sastāvā to latviski dēvēja par **Turku un Pori apgabalu**. 1974. gadā tās platība bija 23 tūkstoši km², iedzīvotāju skaits — 693 tūkstoši, tostarp 57 % pilsētu iedzīvotāju.
Pēc administratīvās reformas 1997. gadā tā kļuva par Rietumsomijas provinces (*Länsi-Suomen lääni, Västra Finlands län*) daļu, ko pēc 2011. gada reformas sadalīja Dienvidrietumsomijas (Īstās Somijas) un Satakuntas reģionos. 


1856. Card from set of geographical cards of the Russian Empire 002.jpg|1856. gada ģeogrāfiskā kartiņa
Turun ja Porin läänin kartta 1890.jpg|Turku un Pori lēnes karte (1890)
Map of Abo Governorate of the Grand Duchy of Finland, 1913.gif|Abo-Bjerneborgas guberņa (1913)
Finland Administrative map 1942 1944.png|Turku un Pori lēne Otrā pasaules kara laikā (1942–1944)


## Atsauces

## Ārējās saites
Baku guberņa

thumb|Baku guberņas karte (1905—1917)
**Baku guberņa** () bija Krievijas Impērijas vēlāk arī Krievijas Republikas un Azerbaidžānas Demokrātiskā Republikas administratīvi teritoriālā vienība, kas pastāvēja no 1859. līdz 1920. gadam. Tās centrs bija Baku.

Saskaņā ar pirmo vispārējo Krievijas Impērijas iedzīvotāju skaitīšanu 1897. gadā guberņā kopumā dzīvoja 826 716 cilvēki. 1913. gadā guberņas iedzīvotāju skaits sasniedza 1 033 700.

## Ārējās saites
Ludviga un Maksimiliāna Minhenes universitāte

**Ludviga un Maksimiliāna Minhenes universitāte** () jeb vienkārši **Minhenes Universitāte** (*Universität München*), abreviatūra **LMU**, ir universitāte Vācijas pilsētā Minhenē. Universitāte nosaukta par godu Bavārijas hercogam Ludvigam IX un Bavārijas karalim Maksimiliānam I. Šī augstākās izglītības iestāde dibināta 1472. gadā kā Ingolštates universitāte, un līdz ar to tā ir sestā vecākā universitāte Vācijā. 1800. gadā universitāte tika pārcelta uz Landshūti, bet kopš 1826. gada tā atrodas Minhenē.

Ludviga un Maksimiliāna Minhenes universitāte piedāvā plašu studiju klāstu. Universitāte piedāvā apgūt studijas medicīnā, humanitārajās zinātnēs, sociālajās zinātnēs, dabaszinātnēs un inženierzinātnēs. Tā ir viena no vadošajām un prestižākajām pētniecības universitātēm Vācijā. Pēc studentu skaita tā ir otra lielākā Vācijas universitāte. Ludviga un Maksimiliāna Minhenes universitāti ir absolvējuši 43 Nobela prēmijas laureāti.

## Ārējās saites
Frīderike Līniga

**Frīderike Līniga**, dzimusi **Berga** (; dzimusi , mirusi ) bija Dignājā dzimusi vācbaltiešu entomoloģe, zvīņspārņu (tauriņu) pētniece.

## Dzīvesgājums
Dzimusi Dignājas mežkunga muižā. 1827. gadā apprecējās ar Kokneses mācītāju Georgu Frīdrihu Līnigu.

Pašmācības ceļā un korespondencē ar citiem entomologiem, sevišķi Filipu Kristofu Celleru *(Philipp Christoph Zeller*, 1808—1883), kļuva par ievērojamu Baltijas tauriņu speciālisti. Aprakstījusi vairākas tauriņu sugas. Līnigas vārdā nosauktas četras sugas, to skaitā *Cosmopterix lienigiella*. No 1836. gada Līniga bija Kurzemes literatūras un mākslas biedrības biedre. Darbojās arī Štetīnes entomologu biedrībā un ISIS Drēzdenes biedrībā (*Naturwissenschaftliche Gesellschaft ISIS Dresden*).

Pēc vīra nāves 1847. gadā pārcēlās uz Halli, vēlāk uz Drēzdeni, kur mirusi.

## Ārējās saites
* BBLd — Baltisches Biografisches Lexikon digital
Kveta

**Kveta** (, *ko'eṭa*, , *koṭa*) ir pilsēta Pakistānā, Beludžistānas administratīvais centrs. 2017. gadā iedzīvotāju skaits bija aptuveni 1 miljons. Pilsēta atrodas tuvu Pakistānas un Afganistānas robežai, līdz ar to tā ir stratēģiski svarīga pilsēta saistībā ar reģiona drošības jautājumiem un robežkontroli. Kveta ir etniski daudzveidīga pilsēta, no kurām lielākās etniskās grupas ir hazareji, puštuni un beludži. Kvetā atrodas Beludžistānas Universitāte, tāpēc tā ir reģiona nozīmīgākais izglītības centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sudargas luterāņu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q18019954"
}

**Sudargas Emmausas evaņģēliski luteriskā baznīca** () ir 1997. gadā uzcelts luterāņu dievnams, kas atrodas Lietuvas rietumos, Marijampoles apriņķa Šaķu rajona pašvaldības Sudargas ciemā.

Baznīca atvesta no Vācijas. Tās autors ir vācu arhitekts Oto Bartnings (*Otto Bartning*, 1883—1959) un tā bijusi t.s. *Bartning-Notkirche* — vienkāršs baznīcas stils, kas tika izveidotas Vācijā pēc Otrā pasaules kara. Līdz 1996. gadam šī banīca darbojās Fisbekā (*Visbek*), Lejassaksijas zemē. Luterāņu draudze Sudargā nodibinājās 1842. gadā. Tūlīt pēc tam tika uzcelta pirmā koka baznīca. 1916. gadā tās vietā tika uzcelta mūra baznīca, kas gāja bojā Otrā pasaules kara laikā. Draudze tomēr turpināja darboties arī PSRS okupācijas gados.


Sudargas, liuteronų bažnyčia.JPG
Sudargas, Emauso bažnyčia.JPG


## Ārējās saites
Mormonisms

[thumbnail|upright=1.0|Mormoņu templis [Soltleiksitija|Soltleiksitijā]]
**Mormonisms**, arī **mormoņu ticība**, ir Pēdējo dienu svēto kustības reliģiskā tradīcija un teoloģija, kuru 1830. gadā aizsāka Džozefs Smits. Mormonisms ir attiecināts uz dažādiem Pēdējo dienu svēto kustības virzieniem, visbiežāk uz Pēdējo dienu svēto Jēzus Kristus baznīcu, bet mūsdienās šie divi jēdzieni viens no otra tiek nodalīti. Termins "mormoņi" radies no Mormona grāmatas nosaukuma - mormoņu svētajiem rakstiem, kurus Pēdējo dienu svēto Jēzus Kristus baznīcas aizsācējs Džozefs Smits tulkoja no zelta plāksnēm, kuras atrada svētas vīzijas vadīts. 

Mormonismā liela nozīme ir Mormona grāmatai, kas tiek uzskatīti par svētajiem tekstiem. Saskaņā ar mormonu mācību, šī grāmata tulkota ar Dieva palīdzību, un tā piedāvā papildu atklāsmes par Jēzu Kristu un senajām tautām Amerikā, kas ieceļojušas no Jeruzalemes apmēram 600 gadus pirms mūsu ēras.

## Atsauces

## Ārējās saites
Davao de Oro

**Davao de Oro** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts dienviddaļā, Davao reģionā. Administratīvi dalās 11 municipalitātēs un sīkāk 237 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir Nabunturana. 

## Iedzīvotāji
Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs — lielākā daļa ir ieceļojušie visaji (334 103; 43,6 %), sebuāņi (101 829; 13,3 %), boholi (62 494; 8,2 %), ilongi (38 694; 5,0 %), kā arī aborigēnie mansaki (62 133; 8,1 %), mandaji (59 150; 7,7 %), dibabavoni (25 953; 3,4 %). Pēc konfesionālās piederības lielākā daļa ir kristieši (katoļi 74 %, protestanti 15 %), kā arī musulmaņi un animisti.

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Mindanao salas ziemeļrietumos Davao līča ziemeļaustrumu krastā. Ziemeļos robežojas ar Dienvidagusanu, austrumos un dienvidos — ar Austrumdavao, bet rietumos — ar Ziemeļdavao. Provinces ziemeļrietumu daļā Agusanas augšteces zemiene, bet dienvidu un austrumu daļa kalnaina; augstākā virsotne ir Pandadagsaans (2670 m vjl). Valda subtropu klimats.

## Vēsture
Līdz 19. gadsimta vidum provinces teritorija piederēja Magindanao sultanātam. 1848. gadā Davao līča piekrasti pakļāva spāņi Hosē Ujangurena vadībā, kas šeit 1849. gadā nodibināja Nuevagipuskojas (*Nueva Guipúzcoa*) provinci, nosauktu par godu Gipuskojas provincei Spānijā, ar centru Nuevavergarā (mūsdienās Davao). 1858. gadā province tika likvidēta un reorganizēta par Davao militāri politisko komandansiju. Pēc Filipīnu nonākšanas amerikāņu kontrolē 1898. gadā provincē ieplūda ieceļotāji no Visajām un Japānas; sākās strauja saimniecības attīstība. 1903. gadā Davao tika iekļauta Moro provincē, kas aizņēma Mindanao salas dienvidus. 1914. gadā Moro province tika sadalīta un Davao kļuva par patstāvīgu provinci. 1967. gadā Davao provici sadalīja trijās, tajā skaitā Ziemeļdavao ar centru Tagumā (vēlāk pārdēvēta par Davao provinci). 1998. gadā provinci sadalīja divās, atsevišķi nodalot **Kompostelas Ieleju** (*Compostela Valley*, *Kawalogang Kompostela*) austrumos, bet rietumdaļai atgrieza Ziemeļdavao nosaukumu. 2019. gadā plebiscītā tika nolemts mainīt provinces nosaukumu uz tagadējo, kas tulkojumā no spāņu valodas nozīmē ‘Zelta Davao’.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nabunturana

**Nabunturana** (, , ) ir municipalitāte Filipīnās, Davao reģionā, Davao de Oro provinces galvaspilsēta. Atrodas provinces rietumdaļā Agusanas upes augšteces baseinā, tās nosaukums tulkojumā no sebuāņu valodas nozīmē ‘Kalnu ieskautā’. Lielākā daļa iedzīvotāju ir sebuāņi.

## Vēsture
Līdz 20. gadsimta vidum Nabunturana bija viena no Kompostelas municipalitātes barangajām. Par patstāvīgu municipalitāti Nabunturana kļuva 1957. gadā. 1998. gadā Kompostelas Ieleju nodalīja no Davao provinces un Nabunturanu nozīmēja par jaunās provinces galvaspilsētu — Kabidiananas barangajā 4 km uz dienvidaustrumiem no Nabunturanas centra uzbūvēja provinces kapitoliju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Āzijas attīstības banka

**Āzijas attīstības banka** (, abreviatūra **ADB**) ir reģionāli starptautiska attīstības banka, kas 1966. gadā izveidota Āzijas un Klusā okeāna reģiona valstu sadarbības vecināšanai sociālajos un ekonomiskajos jautājumos. Tās galvenais mērķis ir veicināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, samazināt nabadzību un uzlabot dzīves apstākļus reģiona valstīs. Āzijas attīstības bankas galvenā mītne atrodas Filipīnu galvaspilsētas reģionā, Mandalujongā.

Āzijas attīstības banka ir specializējusies projektu finansēšanā un tehniskās palīdzības sniegšanā, lai veicinātu infrastruktūras attīstību, cilvēkresursu attīstību, dabas aizsardzību, valsts pārvaldību un citas jomas. Banka piedāvā aizdevumus un garantijas dalībvalstīm, lai palīdzētu tām īstenot projektus, kas veicina ilgtspējīgu attīstību. 2023. gadā tajā bija 68 dalībvalstis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arkādijs Suharenko

**Arkādijs Suharenko** (dzimis  Pastavos) ir Latvijas ebreju uzņēmējs, viens no lielākajiem Rietumu bankas akcionāriem. Latvijas Ebreju kopienas vadītājs. Labdarības fonda "Nākotnes Atbalsta fonds" padomes priekšsēdētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1959. gadā Baltkrievijā militārā pilota Īzaka Suharenko (1925—1974) un filoloģes Tusjas Suharenko (1928—2019) ģimenē.

1976. gadā pabeidza mācības Rīgas 54. vidusskolā, 1981. gadā absolvēja studijas Rīgas Politehniskajā institūtā. Strādāja par celtniecības inženieri, 1980. gadu beigās sāka nodarboties ar privāto uzņēmējdarbību.

Kopš 1992. gada viņš ir viens no "Rietumu Bankas" lielākajiem akcionāriem, un viņam ar Latvijas uzņēmuma SIA "Suharenko Family Investments" starpniecību pieder 17,34% akciju. Bijis Rietumu bankas prezidents. Biznesa žurnāla "Dienas Bizness" veidotajā ikgadējā reitingā "Miljonārs" atzīts par vienu no Latvijas bagātākajiem cilvēkiem.
2002. gadā ievēlēts par Rīgas Ebreju kopienas priekšsēdētāju, kopš 2003. gada ir Latvijas Ebreju draudžu un kopienu padomes priekšsēdētājs.

### Labdarība
Arkādija Suharenko vadībā rekonstruēta Peitavas ielas sinagoga Rīgā, izveidoti memoriālie kompleksi holokausta upuriem Latvijā, Rīgā atvērts Ebreju kopienas privātais bērnudārzs, Rīgas Ebreju vidusskolai piešķirtas jaunas plašas telpas, atjaunota kapliča Rīgas Jaunajos ebreju kapos "Šmerļi".

Ar viņa atbalstu renovētas Bērnu klīniskās universitātes slimnīcas telpas, iegādāta mūsdienīga medicīniskā aparatūra, tostarp jaundzimušajiem, piešķirti nepieciešamie līdzekļi Katastrofu medicīnas centram un reģionālajām slimnīcām. 2022. gadā "Rietumu Banka" un Nākotnes Atbalsta fonds akcijas "Eņģeļi pār Latviju" ietvaros ziedoja kopumā 50 tūkstošus eiro bērnu ārstēšanai.

Piedalās talantīgu bērnu un jauniešu atbalstīšanā, piešķirot mērķstipendijas profesionālajai izglītībai. Jau daudzus gadus viņš ir iniciators atbalsta sniegšanai ikgadējam konkursam "Ineses Galantes talanti", kurā visi konkursa dalībnieki piedalās bez maksas.

Pēc Arkādija Suharenko ierosinājuma kopš 2012. gada Latvijā regulāri tiek rīkots konkurss "Latvijas sakrālais mantojums", ko organizē "Nākotnes Atbalsta fonds" sadarbībā ar Latvijas Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldi. Konkursa ietvaros finansējumu no "Nākotnes Atbalsta fonda" saņem visas reliģiskās konfesijas Latvijā. Pēdējo gadu laikā fonds piešķīris vairāk nekā  eiro aptuveni 80 sakrālās arhitektūras un mākslas objektu restaurācijai Latvijā.

## Apbalvojumi
̈Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira (2002)

## Privātā dzīve
Arkādijs Suharenko precējies kopš 1982. gada, viņam ir trīs bērni un pieci mazbērni. Dzīvo Jūrmalā. No 1997. līdz 2002. gadam bijis Latvijas Galda tenisa federācijas vadītājs.

Kolekcionē gleznas, skulptūras, grāmatas par ebreju vēsturi. Viņam pieder lielākā jūdaikas priekšmetu kolekcija Baltijas valstīs.

## Atsauces
Kritiens

**"Kritiens"** () ir 2022. gada ASV un Apvienotās Karalistes trillera filma, kuras režisors ir Skots Manns. Filmā galvenās lomas atveido Greisa Kerolīna Kerija, Virdžīnija Gārdnere, Meisons Gudings un Džefrijs Dīns Morgans.

Filma stāsta par divām sievietēm, kuras uzkāpj 610 metrus augstā televīzijas tornī, bet nespēj vairs atgriezties lejā.

Filmas "Kritiens" pirmizrāde notika  un ASV to izplatīja *[[Lionsgate|Lionsgate Films]]*. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 21 miljonu ASV dolāru pie 3 miljonu budžeta. Filma saņēma arī pārsvarā pozitīvus kritiķu vērtējumus, slavējot spriedzi, atmosfēru, operatora darbu, praktiskos efektus, Manna režiju, kā arī aktierspēli, bet kritizējot scenāriju un ritmu. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 79% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites