open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tammes-Lauri ozols

**Tammes-Lauri ozols** () ir resnākais un vecākais apzinātais koks Igaunijā. Dižozols atrodas Anstlas pagastā, Veru apriņķī.

Koks ir 17 m augsts, tā apkārtmērs sasniedz 8,3 m. Tiek uzskatīts, ka tas iestādīts ap 1326. gadu. Tajā vairākas reizes iespēris zibens. Koka dobumā varēja iekāpt septiņi cilvēki, pirms tas tika aizpildīts ar dzelzs armatūras konstrukciju.

Tammes-Lauri ozols bija attēlots uz 10 kronu banknotes. Kopš 1939. gada ozols atrodas valsts aizsardzībā, 2006. gadā Igaunijas Vides ministrija iegādājās zemes gabalu, uz kura atrodas koks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Igaunija 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Igaunija]]i [[1920. gada vasaras olimpiskās spēles]]** bija pirmās olimpiskās spēles, kur tā piedalījās kā neatkarīga valsts (neatkarību no Krievijas Impērijas ieguva 1918. gadā). 1920. gada vasaras olimpiskās spēles notika Belģijas pilsētā Antverpenē. Šajās olimpiskajās spēlēs Igaunija bija pārstāvēta ar 14 sportistiem (visi vīrieši), trijos olimpiskajos sporta veidos. Šajās spēlēs Igaunija izcīnīja savas pirmās olimpiskās medaļas, kopsummā 3 medaļas, no tām viena zelta medaļa un 2 sudraba medaļas.

## Dalībnieki

## Medaļnieki

## Medaļnieku galerija

## Skatīt arī
* Igaunija olimpiskajās spēlēs
* Igaunijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces
*Official Olympic Reports
*International Olympic Committee results database

## Ārējās saites
* EOK – Antverpen 1920
Tartu šķībais nams

**Tartu šķībais nams** (), arī **Barklajas de Tolli nams** (*Barclay de Tolly maja*), ir ēka Tartu rātslaukumā, Igaunijā.

Celta klasicisma stilā 1793. gadā kā dzīvojamā ēka. Lai arī pie ēkas atrodas piemiņas zīme ar Mihaela Andreasa Barklaja de Tolli vārdu, viņš šajā ēkā nekad nav dzīvojis. Pēc Mihaela nāves šo ēku 1819. gadā iegādājusies bijusī sieva Helēna Barklaja de Tolli. No 1879. līdz 20. gadsimta beigām ēkā atradusies aptieka, kurā par aptiekāru strādājis arī Oskars Lutss. Kopš 1988. gada ēkā atrodas Tartu mākslas muzejs.

Ēkas pret upi vērstais sāns piekļaujas pilsētas mūrim, savukārt otru balsta pāļu pamatne. Tāpēc ēka ir sašķiebusies. Pēc poļu ekspertu veiktās restaurācijas ēkas šķiebšanās beigusies. Ēka dažkārt tiek saukta par Tartu Pizas torni. Ēka ir sašķiebusies par 5,8 grādiem (Pizas tornim ir mazāk).

## Atsauces

## Ārējās saites
Labrīt, Vjetnama

**"Labrīt, Vjetnama"** () ir 1987. gada ASV kara kinokomēdija, kuras režisors ir Berijs Levinsons. Galvenās lomas filmā atveido Robins Viljamss un Forests Vaitekers. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas galvenā varoņa tēls veidots, balstoties uz reālu personu Adrianu Kronaueru (1938—2018), kas būdams ASV Gaisa spēku kareivis, Vjetnamas kara laikā dienēja Saigonā. Viņš vadīja radioraidījumu, darbojoties kā radio dīdžejs. Adrianu Kronaueru filmā attēlo Robins Viljamss. Par šo lomu viņš saņēma Zelta globusa balvu, kā arī nomināciju Amerikas Kinoakadēmijas balvai un BAFTA kino balvai kā labākais aktieris. Viņu apbalvoja arī ar ''Grammy'' balvu par labāko komēdijas ierakstu.

Pēc filmas sižeta, 1965. gadā radio dīdžejs Adrians Kronauers sāk strādāt ASV armijas dienesta radio stacijā Vjetnamā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pamošanās

**"Pamošanās"** () ir 1990. gada ASV drāmas filma, kas balstīta uz Olivera Saksa romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisore ir Penija Māršala. Galvenās lomas filmā atveido Robins Viljamss, Roberts De Niro, Džons Hērds, Džūlija Kavnere, Penelope Anna Millere un Makss fon Sīdovs. Filmas pirmizrāde notika .

Cilvēki, kuri savulaik kļuva par encefalīta epidēmijas upuriem, nokļuvuši katatoniskā stāvoklī. Daudzus gadus vēlāk atklātas jaunas zāles, kas varētu šos cilvēkus atdzīvināt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grīvas iela (Rīga)

**Grīvas iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Iļģuciemā jeb Nordeķos. Grīvas iela sākas krustojumā ar Veco Buļļu ielu, krustojas ar Vaidelotes ielu un Vērdiņu ielu un beidzas krustojumā ar Saulgožu ielu. Kopējais ielas garums ir 470 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfaltbetona segumu.

Grīvas ielā ir pārsvarā daudzdzīvokļu namu apbūve (tā sauktais Grīvas masīvs), kā arī savrupmājas un sabiedriskās ēkas, tostarp Rīgas 71. vidusskola (viena no skolas ēkām, kur atrodas 1.—4. klases un Bērnu rehabilitācijas centrs; skola ir specializējusies pamatizglītības programmu veikšanā izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem) un Rīgas 81. pirmsskolas izglītības iestāde.

## Vēsture
1880. gadā Rīgas kartēs sastopama Luīzes iela, tagadējā Grīvas iela bija daļa no šīs ielas. 1889. gadā Grīvas iela jau minēta kā pastāvīga iela (), bet otra Luīzes ielas daļa tika nosaukta par Kauņas ielu. Laika gaitā Grīvas ielas nosaukums vairāk nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Grīvas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vecā Buļļu iela
* Vaidelotes iela
* Vērdiņu iela
* Saulgožu iela

## Skatīt arī
* Iļģuciems

## Atsauces
Aladins (1992. gada filma)

**"Aladins"** () ir 1992. gada ASV muzikāla animācijas filma, kuras režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir Rons Klementss un Džons Maskers. Galvenās lomas ierunājuši Robins Viljamss, Skots Vīgners, Linda Larkina, Džonatans Frīmens, Frenks Velkers, Gilberts Gotfrīds un Daglass Sīls. Filmas pirmizrāde notika .

Aladins, kurš dzīvo uz ielas iedomātā pilsētā Agrabā Tuvajos Austrumos, atrod burvju lampu, kurā atrodas džins. Lai noslēptu lampu no lielvezīra, Aladins nomaskējas par bagātu princi un cenšas iegūt sultāna un viņa meitas labvēlību.

2019. gadā pēc animācijas filmas motīviem iznāca Gaja Ričija spēlfilma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svjatoslavs

**Svjatoslavs** var būt:

* Svjatoslavs (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Svjatoslavs Igorevičs, Kijivas kagans
* Svjatoslavs Vsevolodovičs, kņazs
* Svjatoslavs Mstislavičs, kņazs
* Svjatoslavs Vseslavičs, kņazs

* Svjatoslavs Rihters, pianists
Mirušo dzejnieku biedrība

**"Mirušo dzejnieku biedrība"** () ir 1989. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Pīters Vīrs. Galveno lomu filmā atveido Robins Viljamss. Filmas pirmizrāde notika .

Angļu valodas skolotājs Džons Kītings iedvesmo savus skolēnus caur savām dzejas mācīšanas metodēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Piritas klosteris

**Piritas klosteris** (, ) bija Svētās Birgitas ordeņa () katoļu klosteris gan mūkiem, gan mūķenēm, kas tagad atrodas Piritas apkaimē Tallinā, Igaunijā. Tas bija lielākais klosteris Livonijā un viens no lielākajiem Ziemeļeiropā.

## Vēsture
Klosteris darbojās no 1417. gada. Livonijas kara laikā 1575. gadā to nodedzināja Krievijas caristes karaspēks. Daži objekti (vai to daļas) tomēr ir saglabājušies līdz mūsdienām. Mūsdienās šajā vietā notiek dažādi koncerti.

### Zināmās klostera abates
* Kristīna Toke (1412)
* Kone (1438)
* Margarete Voldike (1449?)
* Kunigunde Orgies (1458—1462)
* Ģertrūde [Vekebroda] (1474)
* Ģertrūde (1484)
* Ģertrūde Orgies
* Birgita [Hafvestfere?] (1504)
* Birgita Holstevera (1526—1545)
* Ģertrūde fon Fītinghofa
* Margarete Dēnhofa (1552?-1555)
* Magdalēna Soija (1564)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Zvejnieku karalis

**"Zvejnieku karalis"** () ir 1991. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Terijs Giljams. Galvenās lomas filmā atveido Robins Viljamss, Džefs Bridžess, Amanda Plamere un Mersedesa Ruela. Filmas pirmizrāde notika .

Izbijis radio dīdžejs, kuru viņa pieļautas briesmīgas kļūdas dēļ pārņem pašnāvnieciskas domas, palīdz bezpajumtniekam, kurš bija šīs kļūdas nejaušs upuris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Igaunija 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Igaunija]]i [[1924. gada vasaras olimpiskās spēles]]**, kas notika Francijas galvaspilsētā Parīzē, bija otrās olimpiskās spēles, kurās tā piedalījās. Šajās olimpiskajās spēlēs Igaunija olimpiskajos sporta veidos bija pārstāvēta ar 44 sportistiem. Kopumā 1924. gada Parīzes vasaras spēlēs Igaunijas sportisti izcīnīja 6 olimpiskās medaļas, no tām 1 zelta medaļu, 1 sudraba medaļu un 4 bronzas medaļas. 

Parīzes olimpiskajās spēlēs līdz šim vienīgo reizi piedalījās arī Igaunijas futbola izlase. Latvijas delegācijas sastāvā 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja igauņu vieglatlēts Johans Oja un cīņas sporta pārstāvis Rūdolfs Ronis. 

## Dalībnieki

## Medaļnieki

## Medaļnieku galerija

## Skatīt arī
* Igaunija olimpiskajās spēlēs
* Igaunijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Ārējās saites

* EOK – Pariis 1924
Kapteinis Āķis

**"Kapteinis Āķis"** () ir 1991. gada ASV piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Stīvens Spīlbergs. Galvenās lomas filmā atveido Robins Viljamss, Dastins Hofmans, Džūlija Robertsa, Bobs Hoskinss, Megija Smita, Ambera Skota un Čārlijs Korsmo. Filmas pirmizrāde notika .

## Sižets
Pieaugušais Pīters Pens ir aizmirsis visu par savu bērnību. Savā jaunajā dzīvē viņš ir zināms kā Pīters Benings, veiksmīgs advokāts un darbaholiķis, kuram ir izdomas trūkums. Viņš ir precējies ar Vendijas mazmeitu, ar kuru Pīteram ir divi bērni. Kad Kapteinis Āķis, Pītera bērnības ienaidnieks, nolaupa viņa bērnus, Pīters atgriežas Nekurzemē, lai bērnus glābtu. Glābšanas laikā Pīters atgūst savas bērnības atmiņas un kļūst par labāku cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mūžīgā aukle

**"Mūžīgā aukle"** () ir 1993. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Kriss Kolumbuss. Galvenās lomas filmā atveido Robins Viljamss, Sallija Fīlda, Pīrss Brosnans, Hārvijs Fīršteins un Roberts Proskis. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc laulības šķiršanas aktieris nomaskējas par padzīvojušu aukli, lai varētu pavadīt laiku kopā ar saviem bērniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Radhanīti

[thumb|300px|Pēc Ibn Hordadbeha ziņām izveidotā [Eirāzijas ceļu karte, ko izmantoja radhanīti.]]

**Radhanīti** jeb **Radanīti** (; ) bija galvenokārt ebreju tirgotāji 8. — 11. gadsimtā, kas līdztekus vikingiem nodrošināja tirdzniecības sakarus starp viduslaiku Eiropas karaļvalstīm un islāma zemēm.

Radanīti pirmo reizi pieminēti Abāsīdu kalifāta ierēdņa Ibn Hordadbeha ap 847. gadu sacerētajā grāmatā *Kitāb al Masālik w’al Mamālik* ("Grāmata par ceļiem un zemēm").
Riekstiņa

**Riekstiņa** (arī **Riekstene**, **Riekstiņupe**) ir Vesetas labā krasta pieteka Aizkraukles novadā. 

Tek dienvidrietumu virzienā, uz rietumiem no Aiviekstes karjera. Ietek Vesetā netālu no tās ieteces Aiviekstē, pie Vesetsalas mājām. Riekstiņu šķērso valsts autoceļš V924 (Pļaviņas–Krievciems).

## Atsauces
Meklējot Tisē

**"Meklējot Tisē"** ir 2017. gadā izdota Latvijas  dokumentālā filma. Filmas režisore ir Dzintra Geka-Vaska.

## Sižets
Filmā tiek parādīta maģiskā operatora Eduarda Tisē un režisora Sergeja Eizenšteina mijiedarbība. Filmā ir parādītas arī Tisē atraitnes Biankas atmiņas.

## Atsauces
Kur palika tēvi?

**"Kur palika tēvi?"** ir 2014. gadā izdota Latvijas  dokumentālā filma. Filmas režisore ir Dzintra Geka-Vaska.

## Sižets
Bērni, kuri 1941. gadā tika aizvesti uz Sibīriju, nav redzējuši savus tēvus. Brauciena dalībnieki 70 gadus domāja, ka vēlas nokļūt tur, no kurienes viņu tēvi neatgriezās.

## Atsauces
Vesetas kanāls

**Vesetas kanāls**  ir kanāls Aizkraukles novadā, kas Vesetas lejtecē pie Aiviekstes karjera, starp Aivieksti un Krievciemu, novada lielāko daļu Vesetas ūdeņu Aiviekstē. 

Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Aiviekstē pie Krievciema ūdensdzirnavām. Vesetas kanālu šķērso valsts autoceļš P37 (Pļaviņas (Gostiņi)—Madona—Gulbene). Uz Vesetas kanāla ierīkota Krievciema HES.

## Atsauces
Igaunija 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Igaunija]]i [[1928. gada vasaras olimpiskās spēles]]**, kas notika Nīderlandes galvaspilsētā Amsterdamā, bija trešās vasaras olimpiskās spēles, kurās tā piedalījās, un ceturtās olimpiskās spēles kopsummā (šajā pašā gadā Igaunija pirmo reizi piedalījās ziemas olimpiskajās spēlēs). Šajās olimpiskajās spēlēs Igaunija bija pārstāvēta ar 20 sportistiem piecos olimpiskajos sporta veidos. Kopumā 1928. gada Amsterdamas vasaras olimpiskajās spēlēs Igaunijas sportisti izcīnīja piecas olimpiskās medaļas, no tām divas zelta, vienu sudraba un divas bronzas medaļas.

Šajās olimpiskajās spēlēs Polijas delegācijas sastāvā startēja igauņu sportists Aleksandrs Klumbergs (1924. gadā viņš Igaunijai bija izcīnījis bronzas medaļu vieglatlētikā).

## Dalībnieki

## Medaļnieki

## Medaļnieku galerija

## Skatīt arī
* Igaunija olimpiskajās spēlēs
* Igaunijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces
* Official Olympic Reports
* International Olympic Committee results database

## Ārējās saites

* EOK — Amsterdam 1928
Lisments, kurš pārvērta Roju

**"Lisments, kurš pārvērta Roju"** ir 2013. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Dzintra Geka-Vaska.

## Sižets
1988. gada pavasarī Miķeli Lismentu, kolhoza "Banga" ilggadējo vadītāju izbalsoja no priekšsēdētāja amata. Pret viņa palikšanu šajā amatā bija divas trešdaļas no pilnvarotajiem. Lai arī laikabiedru atmiņas par Lismentu ir pretrunīgas, Miķelis Lisments ir kļuvis par leģendu.

## Atsauces
Romāns Šteinbergs

**Romāns Šteinbergs** (; dzimis , miris ) bija grieķu-romiešu stila Igaunijas cīkstonis, Parīzes olimpisko spēļu medaļnieks.

Strādāja par kuģa mehāniķi Baltijas jūrā.

## Biogrāfija
Ar cīņu sportu Šteinbergs sāka nodarboties labdarības organizācijā "Valvaja", bet no 1921. gada sporta klubā "Tallinna Sport" trenera Roberta Oksa vadībā. Trīs reizes viņš uzvarēja Igaunijas čempionātā grieķu-romiešu cīņā — 1921. gadā vidējā svarā, 1922. un 1923. gadā pussmagā svarā. Piedalījās 1921. gada pasaules čempionā grieķu-romiešu cīņā Helsinkos, bet neveiksmīgi. 

1924. gadā vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Šteinbergs izcīnīja bronzas medaļu vidējā svarā (līdz 75 kg). Viņu apsteidza abi somu cīkstoņi Edvards Vesterlunds un Arturs Lindforss.

Šteinbergs nomira 1928. gadā no tuberkulozes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Romāna Šteinberga profils mājaslapā "delfi.ee"
Igaunija 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Igaunija]]i [[1932. gada vasaras olimpiskās spēles]]**, kas notika ASV pilsētā Losandželosā, bija ceturtās vasaras olimpiskās spēles, kurā tā piedalās. Šajās spēlēs Igaunijas delegācijas sastāvā bija tikai 2 sportisti, kuri piedalījās katrs savā olimpiskajā sporta veidā. Šīs bija arī pirmās vasaras olimpiskās spēles, kurās neviens Igauniju pārstāvošais sportists nespēja izcīnīt kādu no olimpiskajām medaļām.

Gatavojoties 1932. gada vasaras olimpiskajām spēlēm, Igaunijas olimpiskā komiteja saskārās ar finansiālām grūtībām, tādēļ nespēja nokomplektēt pilnu komandas sastāvu. Lai nodrošinātu delegācijas esamību olimpiskajās spēlēs, Igaunija piesaistīja dažus ASV dzīvojošos igauņus. Lielākā daļa no viņiem nebija gatavi tik īsā laikā sagatavoties, tādēļ olimpiskajās spēlēs startēja tikai Alfreds Masiks (vieglatlētika) un Osvalds Keps (cīņas sports).

Vairāki igauņi startēja citu valstu delegāciju sastāvā:
* vieglatlēts Kalevi Kotkass startēja Somijas delegācijas sastāvā;
* burātājs Augusts Lotuss startēja ASV delegācijas sastāvā;
* vieglatlēts, 1924. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas laureāts Aleksandrs Klumbergs startēja Polijas delegācijas sastāvā;
* kā arī Valters Palms bija boksa treneris Somijas bokseriem, kas piedalījās olimpiskajās spēlēs.

## Dalībnieki

## Skatīt arī
* Igaunija olimpiskajās spēlēs
* Igaunijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Ārējās saites
* EOK — Los Angeles 1932 
* Official Olympic Reports
Daniela Vismane

**Daniela Vismane** (dzimusi ) ir latviešu tenisiste.

## Karjera
Startējusi *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* junioru sacensībās, kur labāko rezultātu sasniegusi 2018. gada Austrālijas atklātajā čempionātā, iekļūstot ceturtdaļfinālā. , uzvarot Starptautiskās tenisa federācijas (ITF) 15 000 kategorijas turnīrā Pērnavā, izcīnīja pirmo ITF titulu. 2018. gada augustā Budapeštā izcīnīja pirmo ITF titulu dubultspēlēs. Piedalījās 2018. gada vasaras jaunatnes olimpiskajās spēlēs Buenosairesā, kur aizkļuva līdz ceturtdaļfinālam, bet traumas dēļ tajā nespēja piedalīties.

2019. gada novembrī izcīnīja savu otro ITF titulu vienspēlēs W-15 turnīrā Grieķijā. 2021. gada maijā uzvarēja W-25 sērijas vienspēļu turnīrā Liepājā, finālspēlē pārspējot norvēģu tenisisti Malēni Helgē. Tā paša gada jūlijā Francijā uzvarēja W-60 turnīrā dubultspēlēs kopā ar krievu tenisisti Oksanu Seļehmetevu.

2022. gadā Vimbldonas čempionātā pirmo reizi startēja *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīra kvalifikācijā. Pirmajā kārtā ar 6—4, 6—3 pārspēja Spānijas tenisisti Ivonnu Kavalji-Reimersu. Kvalifikācijas otrajā kārtā ar 5—7, 1—6 zaudēja amerikānietei Koko Vandevejai.

2023. gada martā kopā ar ukrainieti Valēriju Strahovu uzvarēja W-25 līmeņa dubultspēļu turnīrā Argentīnā. Tā paša gada jūlijā izcīnīja savu ceturto ITF dubultspēļu titulu, uzvarot W-60 sērijas turnīrā Liepājā kopā ar citu Latvijas tenisisti Darju Semeņistaju. Pēc nepilna gada pārtraukuma, kas bija saistīts ar ceļa operāciju, 2025. gada novembrī D. Vismane atgriezās turnīru apritē.

Kopš 2017. gada pārstāv Latvijas izlasi Billijas Džīnas Kingas kausā (agrāk — *Fed Cup*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Muitas iela (Rīga)

**Muitas iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Centra apkaimē ar 19. un 20. gadsimta apbūvi.

Iela atrodas vēsturiskajā Rīgas citadelē, tā sākas T veida krustojumā ar Kronvalda bulvāri pie RTU Inženierzinātņu vidusskolas, un beidzas, sadalot Eksporta ielu un 11. novembra krastmalu. Ielas beigās atrodas Circle K degvielas uzpildes stacija.

## Vēsture
Rīgas ielu sarakstos Muitas iela ir sastopama no 1876. gada ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies, izņemot laikaposmu no 1942. līdz 1944. gadam, kad tās nosaukums bija **Majora Flečera iela** (; nosaukta Baltijas Landesvēra virsnieka Alfrēda Flečera vārdā).

## Ielu savienojumi
Muitas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Citadeles iela
* Noliktavas iela 
* Pils laukums

## Atsauces
Ķēniņu iela (Rīga)

**Ķēniņu iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgas apkaimē. Ķēniņu iela savieno Mazo Smilšu ielu un Zirgu ielu. Iela ir 42 metrus gara. Kādreiz iela turpinājusies arī tālāk aiz Zirgu ielas, līdz Meistaru ielai, bet Otrā pasaules kara apšaudēs apbūve tika pārvērsta drupās. Drupas novāca un izveidoja Līvu laukumu. Iepriekš tā saukta par Mazo ielu, Mazo Ķēniņu ielu () un Mazo Komunālo ielu. Iela izveidojusies 16. gadsimtā pēc nocietinājumu nojaukšanas un gājusi gar Rīdziņas kreiso krastu.

## Atsauces
Igaunija 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Igaunija]] [[1936. gada vasaras olimpiskās spēles]]**, kas notika Nacistiskās Vācijas galvaspilsētā Berlīnē, bija piektās vasasaras olimpiskās spēles un kopsummā septītās olimpiskās spēles, kurā tā piedalījās. 1936. gada Berlīnes olimpiskās spēles bija pēdējās olimpiskās spēles, kad Igaunija startēja kā neatkarīga valsts. No 1952. līdz 1988. gadam Igaunijas sportisti olimpiskajās spēlēs piedalījās tikai citu valstu delegāciju sastāvā, galvenokārt Padomju Savienības sastāvā. Kā neatkarīga valsts Igaunija olimpiskajās spēlēs atgriezās 1992. gadā.

Berlīnes olimpiskajās spēlēs Igaunija bija pārstāvēta ar 37 sportistiem (visi vīrieši), 8 olimpiskajos sporta veidos. Šajās olimpiskajās spēlēs tā izcīnīja 7 medaļas, no tām 2 zelta, 2 sudraba un 3 bronzas medaļas. Šis ir līdz šim labākais sasniegums olimpiskajās spēlēs. Kā arī šajās olimpiskajās spēlēs pirmoreiz kāds igauņu sportists izcīnīja divas olimpiskās zelta medaļas vienās spēlēs. Šis sportists bija cīkstonis Kristjans Palusalu, kurš izcīnīja divas zelta medaļas, vienu grieķu-romiešu cīņā un otru brīvajā cīņā. Augusts Neo, kurš šajās olimpiskajās spēlēs piedalījās arī cīņas sportā arī izcīnīja divas olimpiskās medaļas, vienu sudraba medaļu un vienu bronzas medaļu.

Vairāki igauņi startēja citu valstu delegāciju sastāvā:
* vieglatlēts Kalevi Kotkass startēja Somijas delegācijas sastāvā;
* airētājs Leonards Einsārs startēja Austrālijas delegācijas sastāvā;
* kā arī Polijas basketbola izlases galvenais treneris Valentīns Klešeiko.

## Dalībnieki

## Medaļas

## Medaļnieku galerija

## Skatīt arī
* Igaunija olimpiskajās spēlēs
* Igaunijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

* Official Olympic Reports
* International Olympic Committee results database
* Estonian Olympic Committee — about the Berlin 1936 Olympics 
* 
*
Parastā goba

**Parastā goba** (*Ulmus glabra*) ir gobu dzimtas vasarzaļi koki. Šī suga ir no gobu ģints sugām visizplatītākā Eiropā, tajā skaitā arī Latvijā. Parastās gobas izaug no 15 līdz 30 metru augstumam. Tā lapas ir eliptiskas, pamīšus sakārtotas, kuru malas ir divkārtzāģzobainas. No parastās vīksnas gobu visdrošāk atšķirt pēc ziediem un augļiem, bet iespējams arī pēc lapām. Auglis ir plakans spārnulis. Parasti zied aprīlī un maijā.

2025. gadā parastā goba atzīta par gada koku Latvijā.

## Ārējās saites
Eduards Pradess

**Eduards Pradess Reverte** (; dzimis  Tarragonā) ir Spānijas šosejas riteņbraucējs, kurš pārstāv komandu **'.

2018. gadā pievienojās UCI Profesionālajai kontinentālajai komandai **'.

2018. gadā Pradess uzvarēja *[[Tour of Norway]]* kopvērtējumā.

Pradess uzvarēja 2018. gada Presidential Tour of Turkey, kļūstot par vienīgo šīs sezonas UCI Pasaules tūres sacensību uzvarētāju, kurš nepārstāv augstākā līmeņa komandu. Pēc šīs uzvaras tika paziņots, ka viņš parakstījis līgumu ar Spānijas komandu **'.

2020. gada decembrī pievienojās **' komandai.

## Ārējās saites

## Atsauces
Saku pagasts

**Saku pagasts** () ir pagasts Igaunijā, Harju apriņķī, dienvidos no Tallinas. Pagastā ir divi lielciemi (*alevik*) — Saku (pagasta administratīvais centrs) un Kīza, kā arī 19 ciemi (*küla*). Pagasts ziemeļos robežojas ar Tallinu, kā arī austrumos – ar Kīli pagastu, dienvidaustrumos – ar Kozes pagastu, dienvidos – ar Kohilas pagastu un rietumos – ar Saues pagastu. 

## Apskates vietas
*Motociklu muzejs Kurtnā (*Mootorrattamuuseum*)
*Alus muzejs Saku alus darītavā (*Õllemuuseum Saku pruulikoda*)
*Rehemtsas māja-muzejs (*Rehemetsa koduloomuuseum-külastuskeskus*)

## Attēlu galerija

Kurtna_Mootorrattamuuseum2.JPG|Motociklu muzejs


## Ārējās saites
Pilsētas bitene

**Pilsētas bitene** (*Geum urbanum*) ir daudzgadīgs rožu dzimtas lakstaugs. Dabiskais izplatības areāls ir Eiropa un Dienvidrietumāzija. Parasti aug ēnainās vietās mežmalās, krūmājos un aizaugušās pļavās. Ar pļavas biteni veido hibrīdu — vidējo biteni (*Geum x intermedium*).

## Ārējās saites

*
Betina Traberta

**Betina Traberta** (; dzimusi  Otavā) ir Vācijas starptautiskā lielmeistare šahā (2000).

## Biogrāfija
Šahu sākusi spēlēt astoņu gadu vecumā. 1983. gadā četrpadsmit gadu vecumā izcīnījusi otro vietu Vācijas junioru šaha čempionātā meiteņu U20 vecuma grupā.

1987. gadā Erlangenē uzvarējusi Pasaules čempiones šahā nosaukuma izcīņas cikla zonas turnīrā. 1987. gadā Tuzlā Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā kopā ar Rohini Kadilkaru dalījusi 13.-14. vietu.

Pārstāvējusi Vāciju Pasaules sieviešu šaha olimpiādēs:
* 1986. gadā pie trešā galdiņa 27. sieviešu šaha olimpiādē Dubaijā (+2, =6, -2),
* 1988. gadā pie trešā galdiņa 28. sieviešu šaha olimpiādē Salonikos (+3, =2, -2),
* 1990. gadā pie trešā galdiņa 29. sieviešu šaha olimpiādē Novi Sadā (+4, =4, -3),
* 1996. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 32. sieviešu šaha olimpiādē Erevānā (+4, =5, -1),
* 2000. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 34. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+1, =2, -3).

Pārstāvējusi Vāciju Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātos:
* 1997. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 2. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Pulā (+2, =0, -2),
* 2005. gadā pie ceturtā galdiņa 6. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Gēteborgā (+1, =4, -1).

Par panākumiem turnīros FIDE 1987. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 2000. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zoja Šleininga

**Zoja Šleininga** (; dzimusi kā **Zoja Ļeļčuka** ()  Ļvivā) ir Ukrainā dzimusi Vācijas starptautiskā lielmeistare šahā (1987).

## Biogrāfija
Sešas reizes piedalījusies PSRS sieviešu šaha čempionātu finālos (1981, 1982, 1986, 1987, 1988, 1989). Labāko rezultātu saniegusi 1986. gadā, kad dalījusi 4.-5. vietu. 1984. gadā Tallinā uzvarējusi PSRS arodbiedrību sieviešu šaha čempionātā. 1986. gadā uzvarējusi Ukrainas sieviešu šaha čempionātā. 1990. gadā uzvarējusi starptautiskajos sieviešu šaha turnīros Drēzdenē un Maskavā. 
Pēc PSRS sabrukuma no 1992. līdz 2000. gadam pārstāvējusi Ukrainu, bet kopš 2000. gada šaha turnīros pārstāv savu mītnes zemi - Vāciju. 1995. gadā atkārtoti uzvarējusi Drēzdenē. 2014. gadā uzvarējusi Vācijas ātrā šaha čempionātā sievietēm, bet 2015. gadā bijusi labākā Vācijas sieviešu šaha čempionātā.

Divas reizes piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīros:
* 1987. gadā starpzonu turnīrā Smederevska Palankā, kurā ieņēmusi 5. vietu;
* 1993. gadā starpzonu turnīrā Džakartā, kurā dalījusi 19.-25. vietu.

Pārstāvējusi Vāciju Pasaules sieviešu šaha olimpiādē:
* 2014. gadā pie otrā galdiņa 41. sieviešu šaha olimpiādē Trumsē (+2, =1, -3).

Pārstāvējusi Vāciju Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātos:
* 2013. gadā pie otrā galdiņa 10. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Varšavā (+1, =3, -2),
* 2015. gadā pie trešā galdiņa 11. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Reikjavikā (+1, =3, -2).

Par panākumiem turnīros FIDE 1985. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 1987. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2016. gadā saņēmusi arī vīriešu starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antons Strolmans

**Antons Strolmans** (, dzimis ) ir zviedru hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2019) Strolmans pārstāv NHL komandu Floridas "Panthers".

## Spēlētāja karjera
Iepriekš spēlejis arī Zviedrijas hokeja līgas klubā Timrå IK, AHL klubā Toronto "Marlies" un NHL klubos Toronto "Maple Leafs", Kolumbusas "Blue Jackets", Ņujorkas "Rangers" un Tampabejas "Lightning".

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis četros Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Alekss Kilorns

**Alekss Kilorns** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2020) Kilorns pārstāv NHL komandu Tampabejas "Lightning".

## Spēlētāja karjera
Iepriekš spēlējis arī AHL klubā Sirakjūsas "Crunch". 2020. gadā kopā ar "Lightning" izcīnīja Stenlija kausu.

Kanādas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2017. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Džeiks Gārdiners

**Džeiks Gārdiners** (, dzimis ) ir ASV bijušais hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā.

## Spēlētāja karjera
No 2011. līdz 2019. gadam Gārdiners spēlēja Toronto "Maple Leafs" sastāvā. 2019. gada septembrī noslēdza četru gadu līgumu ar Karolīnas "Hurricanes". Karjeru noslēdzis 2021. gadā.

ASV hokeja izlases sastāvā ir spēlējis divos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Džejs Bīgls

**Džejs Bīgls** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēle uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2018) Bīgls pārstāv NHL komandu Vankūveras "Canucks". Iepriekš spēlejis arī AHL koamndā Hēršijas "Bears" un NHL komandā Vašingtonas "Capitals". 2018. gadā ir izcīnījis Stenlija kausu.

## Ārējās saites
Brendons Saters

**Brendons Saters** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Saters parstāv NHL komandu Vankūveras "Canucks". Iepriekš spēlējis arī Karolīnas "Hurricanes" un Pitsburgas "Penguins".

Viņš nāk no hokejā labi zināmās Sateru ģimenes, kuras deviņi pārstāvji spēlējuši NHL. Brendona tēvs Brents Saters ir bijis panākumiem bagāts NHL un Kanādas izlases hokejists, pēc tam — treneris.

## Ārējās saites
Ilmari Manninens

**Ilmari Justuss Andreuss Manninens** (; —) bija somu profesors, rakstnieks un etnogrāfs. Viņš bija Igaunijas Nacionālais muzeja vadītājs, kad tas atradās Rādi muižā.

## Biogrāfija
Manninens dzimis Vīpuri pilsētā 1894. gadā. 1919. gadā Tartu Universitātei tika atļauts visas lekcijas lasīt igauņu valodā. Tas bija jauns izaicinājums un ambīcijas ierobežoja igauniski runājošo lektoru skaits. Lai aizpildītu trūkstošās vietas, tika uzaicināti vairāki ārzemnieki, ieskaitot Manninenu.

1922. gadā universitāte ieguva īpašumā Rādi muižu, kas bija mākslas kolekcionāru Liphartu dzimtas īpašums. Tajā tika izveidots jaunais Igaunijas Nacionālais muzejs un Manninens iecelts par tā direktoru.

Kad Manninens pameta Igauniju, viņš kļuva par Somijas Nacionālā muzeja Helsinkos etnogrāfijas departaments vadītāju.

Manninens nomira Helsinkos 1935. gadā 40 gadu vecumā. 1952. gadā Somijas antikvāru biedrība viņam par godu pasūtīja medaļu, ko izgatavoja Kalervo Kallio.

## Darbi
* Eesti rahvariiete ajalugu. Tartu, 1927.
* Die Sachkultur Estlands, 3 vols. Tartu, 1931-33.
* Suomensukuiset Kansat. Porvoo, 1929.
* Suomen suku, vol. 1. Helsinki, 1934.

## Atsauces
Šī Teodors

**Šī Teodors** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2026) Teodors pārstāv NHL komandu Vegasas "Golden Knights". Iepriekš spēlējis arī AHL komandās Norfolkas "Admirals", Čikāgas "Wolves" un NHL komandā Anahaimas "Ducks".
## Atsauces

## Ārējās saites
Alberts Kusnetss

**Alberts Eduards Kusnetss** (; dzimis , miris 1942. gadā) bija igauņu grieķu-romiešu stila cīkstonis, olimpisko spēļu un Eiropas čempionātu medaļnieks, septiņkārtējs Igaunijas čempions.

## Biogrāfija
Ar cīņas sportu Alberts Kusnetss sāka nodarboties 1920. gadā sporta biedrībā "Kalev", vēlāk pārgāja uz "Tallinna Sport". 1921. gadā viņš ieguva savu pirmo čempiona titulu, uzvarot Igaunijas grieķu-romiešu cīņas čempionātā spalvas svarā. Viņa pirmās starptautiskās sacensības bija 1921. gada pasaules čempionāts Helsinkos. 1924. gadā vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē, startējot vieglajā svarā, Kusnetss guva piecas uzvaras, bet zaudēja cīņā par bronzas medaļu somam Kallem Vesterlundam un nācās samierināties ar ceturto vietu. Kusnetss ieguva pirmo čempionāta medaļu 1927. gada Eiropas čempionātā, kur vidējā svarā viņš uzvarēja četrus mačus, bet zaudēja ungāram Lāslo Papam, aiz viņa iegūstot 2. vietu. 1928. gada ziemā Kusnetss salauza kāju, un, lai gan pirms olimpiskajām spēlēm viņš nebija piedalījies nevienās sacensībās, viņš tika iekļauts 1928. gada Igaunijas olimpiskajā komandā. Amsterdamā, Kusnetss uzvarēja piecas cīņas un atkal zaudēja L. Papam, bet šoreiz ieguva bronzas medaļu. 1931. gada Eiropas čempionātā Kusnetss izcīnīja otro sudraba medaļu, kurai 1933. gada Eiropas čempionātā viņš pievienoja bronzu. 

Igaunijas čempionātos Kusnetss uzvarēja septiņas reizes — 1921. gadā spalvas, 1924. gadā vieglajā, 1926. un 1927. gadā vidējā un 1930., 1932. un 1933. gadā pussmagā svarā. 

Pēc sporta karjeras beigām Kusnetss strādāja kā cīņas sporta treneris, viens no viņa skolēniem bija arī Kristjans Palusalu. 

1941. gada vasarā padomju vara izsūtīja Albertu Kusnetsu uz darba nometni Verhņaja Toimā, kur viņš 1942. gada ziemā nomira.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Alberta Kusnetsa profils mājaslapā "delfi.ee"
Kolins Millers

**Kolins Millers** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2025) Millers pārstāv NHL komandu Vinipegas "Jets". Iepriekš spēlejis arī Amerikas hokeja līgas komandās Mančestras "Monarchs" un Providensas "Bruins", kā arī NHL komandās Bostonas "Bruins", Bufalo "Sabres", Dalasas "Stars", Ņūdžersijas "Devils" un Vegasas "Golden Knights".

2019. gada 28. jūnijā "Golden Knights" komanda aizmainīja Milleru uz Bufalo Sabres apmaiņā pret 2021. gada drafta otrās kārtas izvēli un 2022. gada piektās kārtas izvēli.

2022. gada 13. jūlijā Dalasas "Stars" parakstīja Milleru kā brīvo aģentu no "Sabres" komandas, parakstot līgumu uz diviem gadiem par 3,7 miljoniem ASV dolāru. 2022.–2023. gada sezonā Millers nostiprinājās labāko četru spēlētāju pozīcijā "Stars" komandā  un 79 regulārās sezonas spēlēs guva sešus vārtus un veica 15 rezultatīvas piespēles, gūstot 21 punktu. Viņš piedalījās arī 10 izslēgšanas spēlēs, kad Stars komanda sasniedza Rietumu konferences finālu.

Brīvo aģentu tirgus atklāšanas dienā 2023. gada 1. jūlijā Milleru "Stars" komanda aizmainīja uz Ņūdžersijas Devils apmaiņā pret 2025. gada drafta piektās kārtas izvēli.

2024. gada 8. martā "Devils" komanda aizmainīja Milleru uz Vinipegas Jets apmaiņā pret 2026. gada drafta ceturtās kārtas izvēli.

Kanādas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2021. gada Pasaules čempionātā ar izlasi izcīnot zelta medaļas.
## Atsauces

## Ārējās saites
Inna Korena

**Inna Korena** (; dzimusi kā **Inna Izrailova** ()  Baku) ir ASV starptautiskā meistare šahā (1986).

## Biogrāfija
Kopš 1979. gada dzīvo ASV. 1986. gadā uzvarējusi ASV sieviešu šaha čempionātā. Piedalījusies 1987. gada Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā Smederevskā Palankā, kurā dalījusi 6.-7. vietu ar Ildiko Mādlu.

Pārstāvējusi ASV Pasaules sieviešu šaha olimpiādēs:
* 1984. gadā pie otrā galdiņa 26. sieviešu šaha olimpiādē Salonikos (+3, =2, -4),
* 1988. gadā pie trešā galdiņa 28. sieviešu šaha olimpiādē Salonikos (+3, =5, -2).

Par panākumiem turnīros FIDE 1986. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Beigusi Jeilas Universitāti un ir speciāliste datorzinātnē. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Sargāt savu tēvuzemi

**"Sargāt savu tēvuzemi"** ir 1990. gadā izdota Latvijas  dokumentālā īsfilma. Filmas režisore ir Dzintra Geka-Vaska.

## Sižets
Filmā pastāstīts par attieksmi pret armiju dažādos Latvijas laika posmos.

## Atsauces
Niks Holdens

**Niks Holdens** (, dzimis ) ir bijušais Kanādas hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Holdens NHL 12. sezonu laikā pārstāvēja komandas Vegasas "Golden Knights", Otavas "Senators", spēlejis arī AHL komandās Sirakjūsas "Crunch", Springfīldas "Falcons" un NHL komandās Kolumbusas "Blue Jackets", Kolorādo "Avalanche", Ņujorkas "Rangers" un Bostonas "Bruins".

2023. gada 12. septembrī Vegasas "Golden Knights" paziņoja, ka Holdens ir pievienojies viņu spēlētāju attīstības personāla komandai, tādējādi pārtraucot spēlēt profesionālo hokeju.
## Atsauces

## Ārējās saites
Sibīrijas bērni

**"Sibīrijas bērni"** ir 2001. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma par 1941. gada jūnijā deportēto bērnu likteņiem Sibīrijā un Latvijā. Tās režisore ir Dzintra Geka-Vaska. Filma saņēmusi Latvijas Televīzijas balvu kā 2001. gada labākā dokumentālā filma.

## Atsauces
Sibīrijas dienasgrāmatas

**"Sibīrijas bērni"** ir 2003. gadā izdota Latvijas  dokumentālā filma. Filmas režisore ir Dzintra Geka-Vaska.

## Sižets
Filmā tiek parādīts stāsts par četru tūkstošu 1941. gadā izsūtīto bērnu likteņiem. No šiem izsūtītajiem izdzīvoja un varēja liecināt tikai katrs desmitais.

## Atsauces
Railijs Smits

**Railijs Smits** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2023) Smits pārstāv NHL komandu Pitsburgas "Penguins". Iepriekš spēlējis arī Dalasas "Stars", Teksasas "Stars", Bostonas "Bruins", Floridas "Panthers" un Vegasas "Golden Knights".

2023. gada 28. jūnijā "Golden Knights" Smitu aizmainīja uz Pitsburgas Penguins apmaiņā pret trešās kārtas izvēli 2024. gada NHL draftā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Reiz bija Sibīrija

**"Reiz bija Sibīrija"** ir 2005. gadā izdota Latvijas  dokumentālā filma. Filmas režisore ir Dzintra Geka-Vaska.

## Sižets
No 1941. gadā uz Sibīriju izsūtītajiem 15420 cilvēkiem filmas veidošanas laikā bija izdzīvojuši un Latvijā dzīvoja aptuveni 400 cilvēki. Pieci no viņiem filmas veidotājiem pastāstīja, kā izsūtījums ietekmējis viņus un viņu dzīves.

## Atsauces
Dziedot dzimu (filma)

**"Dziedot dzimu"** ir 1990. gadā izdota Latvijas koncertfilma. Filmas režisore ir Dzintra Geka-Vaska.

## Sižets
Filmā tiek pētīts, kāpēc latvieši, par spīti dzīvošanai dažādās pasaules malās, neaizmirst savas dziesmas.

## Atsauces
Žoara Šavisa

**Žoara Šavisa** (; dzimusi  Sanpaulu) ir Brazīlijas starptautiskā meistare šahā (1985).

## Biogrāfija
Brazīlijas šaha meistares Žusaras Šavisas jaunākā māsa. No 1980. gadu sākuma līdz 2000. gadu beigām bijusi viena no vadošajām Brazīlijas šahistēm. Četras reizes uzvarējusi Brazīlijas sieviešu šaha čempionātos (1991, 1998, 2002, 2008) un sešas reizes šajos turnīros bijusi otrā (1984, 1985, 1988, 1993, 1997, 1999). Piedalījusies 1987. gada Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā Smederevskā Palankā, kurā ieņēmusi 15. vietu.

Pārstāvējusi Brazīliju Pasaules sieviešu šaha olimpiādēs:
* 1982. gadā pie trešā galdiņa 10. sieviešu šaha olimpiādē Lucernā (+6, =2, -4),
* 1984. gadā pie otrā galdiņa 26. sieviešu šaha olimpiādē Salonikos (+3, =5, -6),
* 1986. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 27. sieviešu šaha olimpiādē Dubaijā (+2, =3, -2),
* 1988. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 28. sieviešu šaha olimpiādē Salonikos (+4, =3, -1),
* 1990. gadā pie trešā galdiņa 29. sieviešu šaha olimpiādē Novi Sadā (+4, =8, -0),
* 1992. gadā pie pirmā galdiņa 30. sieviešu šaha olimpiādē Manilā (+3, =2, -5),
* 1994. gadā pie pirmā galdiņa 31. sieviešu šaha olimpiādē Maskavā (+1, =3, -5),
* 1996. gadā pie otrā galdiņa 32. sieviešu šaha olimpiādē Erevānā (+3, =3, -5),
* 1998. gadā pie otrā galdiņa 33. sieviešu šaha olimpiādē Elistē (+5, =5, -2),
* 2000. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 34. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+2, =3, -3),
* 2002. gadā pie trešā galdiņa 35. sieviešu šaha olimpiādē Bledā (+5, =3, -3),
* 2004. gadā pie trešā galdiņa 36. sieviešu šaha olimpiādē Kalvijā (+4, =1, -5),
* 2006. gadā pie trešā galdiņa 37. sieviešu šaha olimpiādē Turīnā (+4, =2, -4),
* 2008. gadā pie trešā galdiņa 38. sieviešu šaha olimpiādē Drēzdenē (+6, =1, -2),
* 2014. gadā pie trešā galdiņa 41. sieviešu šaha olimpiādē Trumsē (+4, =2, -2).

Par panākumiem turnīros FIDE 1985. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. 1993. gadā kļuvusi par FIDE starptautisko arbitri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kodijs Īkins

**Kodijs Īkins** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2020) Īkins pārstāv NHL komandu Bufalo "Sabres".

## Spēlētāja karjera
Iepriekš ir spēlējis arī Vašingtonas "Capitals", Dalasas "Stars", Vegasas "Golden Knights" un Vinipegas "Jets" sastāvos, kā arī AHL komandās Hēršijas "Bears" un Teksasas "Stars".

Kanādas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2015. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Tomāšs Noseks

**Tomāšs Noseks** (, dzimis ) ir čehu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2025) Noseks spēle NHL komandā Floridas "Panthers". Iepriekš Noseks ir spēlējis Čehijas Ekstralīgas klubā HC Pardubice un NHL komandās Detroitas "Red Wings" un Vegasas "Golden Knights".

Pēc četriem gadiem kā sākotnējais "Golden Knights" spēlētājs Noseks pēc 2020.–2021. gada sezonas atstāja to brīvā aģenta statusā. 2021. gada 28. jūlijā Bostonas "Bruins" ar Noseku parakstīja divu gadu līgumu par 3,5 miljoniem dolāru. Savus pirmos vārtus "Bruins" sastāvā Noseks guva 2021. gada 22. oktobrī, uzvarā pret Bufalo "Sabres" ar 4:1.

Noseks kā brīvais aģents 2024. gada 1. jūlijā parakstīja viena gada līgumu 775 000 ASV dolāru vērtībā ar Floridas "Panthers" komandu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žonatans Maršeso

**Žonatans Maršeso** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2025) Maršeso pārstāv NHL komandu Nešvilas "Predators". Iepriekš Maršesols ir spēlējis Kolumbusas "Blue Jackets", Tampabejas "Lightning" un Floridas "Panthers", Vegasas "Golden Knights" klubos.

Pēc 2023.–2024. gada sezonas, kurā viņš guva 42 vārtus karjerā, Maršeso pameta "Golden Knights" komandu un kā brīvais aģents 2024. gada 1. jūlijā parakstīja piecu gadu līgumu par 27,5 miljoniem dolāru ar Našvilas Predators komandu.
## Atsauces

## Ārējās saites
Jakubs Vrāna

**Jakubs Vrāna** (, dzimis ) ir čehu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2025) Vrāna pārstāv NHL komandu Našvilas "Predators". Iepriekš Vrāna ir spēlējis Zviedrijas hokeja līgas klubā Linköpings HC.

2021. gada 12. aprīlī Vrāna tika aizmainīts uz Detroitas Red Wings kopā ar Ričardu Paniku, Vašingtona ieguva pirmās kārtas tiesības 2021. gadā un otrās kārtas izvēles tiesības 2022. gadā, apmaiņā pret Entoniju Mantu.

2023. gada janvārī "Red Wings" ievietoja Vrānu atteikuma draftā, lai viņu pieteiktu komandas AHL fārmklubā Grandrepidsas "Griffins". Vrāna tika atbrīvots no atteikuma drafta, nevienai citai komandai viņu nenolīgstot.

2025. gada 5. martā Vašingtonas "Capitals" komanda atteicās no Vranas pakalpojumiem, un nākamajā dienā viņu piesaistīja Našvilas "Predators" komanda.
## Atsauces

## Ārējās saites
All the Boys Love Mandy Lane

***All the Boys Love Mandy Lane*** ir 2006. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Džonatans Levains. Galvenās lomas atveido Embera Hērda, Maikls Velšs, Vitnija Eibla, Edvīns Hodžs, Ārons Himelšteins, Lūks Graimss un Melisa Praisa. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Vidusskolēnu grupa uzaicina Mendiju Leinu uz nedēļas nogales ballīti izolētā rančo. Ballītes karstumā apmeklētāju skaits sāk mistiski sarukt.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Stepfather

***The Stepfather*** ir 2009. gada ASV šausmu trillera filma, kuras režisors ir Nelsons Makkormiks. Galvenās lomas atveido Embera Hērda, Pens Bedžlijs, Dilans Volšs, Sela Vorda un Džons Tennijs. Filmas pirmizrāde notika . Filma ir rīmeiks 1987. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu.

Maikls atgriežas mājās no militārās skolas un satiek savu māti, kura ir laimīgi iemīlējusies un dzīvo ar savu jauno draugu. Pēc tam, kad abi iepazīstas tuvāk, Maiklā sāk parādīties aizdomas par mātes draugu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trakais brauciens

**"Trakais brauciens"** () ir 2011. gada ASV asa sižeta filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Patriks Lusjē. Galvenās lomas atveido Nikolass Keidžs, Embera Hērda, Viljams Fičtners, Billijs Burkē, Šarlote Rosa, Keitija Miksone un Toms Etkinss. Filmas pirmizrāde notika .

Atriebīgs tēvs izkļūst no elles un vajā vīrus, kuri nogalināja viņa meitu un nolaupīja viņa mazmeitu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ananasu ekspresis

**"Ananasu ekspresis"** () ir 2008. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Deivids Gordons Grīns. Galvenās lomas atveido Sets Rogens, Džeimss Franko, Gerijs Kouls, Rouzija Pereza un Denijs Makbraids. Filmas pirmizrāde notika .

Tiesu izpildītājs Deils un viņa marihuānas tirgonis Sauls bēg no korumpēta policijas virsnieka pēc tam, kad Deils un Sauls ir liecinieki slepkavībai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nekad nepadodies

**"Nekad nepadodies"** () ir 2008. gada ASV cīņas filma, kuras režisors ir Džefs Vadlovs. Galvenās lomas atveido Šons Feriss, Embera Hērda, Kems Džidžandets, Evans Pīterss, Džimons Honsu un Leslija Houpa. Filmas pirmizrāde notika .

Pretrunās esošs pusaudzis Džeiks ierodas jaunā vidusskolā, kur viņš atklāj pazemes cīņas klubu un satiek klasesbiedru, kurš sāk piespiest Džeiku cīnīties.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārisa Meiere

**Mārisa Meiere** (; dzimusi ) ir Igaunijas riteņbraucēja, startējusi gan šosejas, gan klanu riteņbraukšanas sacensībās. 21 gada vecumā pārstāvēja Igauniju 2004. gada olimpiskajās spēlēs šosejas riteņbraukšanas grupas sacensībās, kur nefinišēja. Izcīnījusi sudraba medaļu 2008. gada universiādē Neimegenā kalnu riteņbraukšanas sacensībās.

## Atsauces
Augusts Kicbergs

**Augusts Kicbergs** (, īstais vārds **Augusts Kics** (); dzimis  Vidzemes guberņā (tagad Mulgi pagastā), miris  Tartu), bija igauņu rakstnieks un dramaturgs. 

## Dzīvesgājums

Dzimis 1855. gadā Rūjienas draudzes novada Plāteres muižas (Laatre mõis) kalpa ģimenē. 
1857. gadā kopā ar vecākiem pārcēlās uz blakus esošā Hallistes draudzes novada Penujas muižu (), kur viņa brālis Jānis bija skolmeistars. 1863. gadā viņa ģimene pieņēma vācisku uzvārdu Kicbergs. Pēc konflikta ar muižas īpašnieku Kicbergi 1871. gadā pārcēlās uz Karkuses pilsmuižu, 1873. gadā Augustu pieņēma darbā par Hallistes draudzes tiesas notāra palīgu, vēlāk viņš strādāja par skrīveri (rakstvedi) dažādos pagastos. 
1889. gadā publicēja savu pirmo stāstu *Maimu*. 

Baltijas rusifikācijas laikā Kicbergu krievu valodas neprašanas dēļ atbrīvoja no skrīvera darba. 1893. gadā viņš sāka strādāt par Vīlandes zemnieku biedrības ekonomistu, tad par Kalkūnes muižas fabrikas grāmatveža palīgu, kasieri un grāmatvedi Kurzemes guberņā. 1894. gadā uzrakstīja joku lugas *Punga-Mart* un *Uba-Kaarel*.
1896. gadā viņu pieņēma darbā par jaundibinātās Rīgas vagonbūves rūpnīcas *Phoenix* metāldarbu pieņemšanas nodaļas vadītāju. 1897. gadā Kicbergs sacerēja komēdijas "Joku Pētera testaments" un "Vecs ar vecu, jauns ar jaunu", viņa stāsti dzejnieka un publicista Lapas Mārtiņa tulkojumā publicēti "Baltijas Vēstnesis" un viņš darbojās Rīgas Igauņu biedrībās.

Kopš 1900. gada Kicbergs dzīvoja Tērbatā, kur līdz 1903. gadam strādāja par laikraksta "*Postimees*" veikalvedi, tad par Vidzemes hipotēku bankas arhivāru, līdztekus nodarbojoties ar rakstniecību.
1906. gadā Vanemuines teātra atklāšana notika ar Kicberga drāmu "Viesulī" (*Tuulte pöörises*), kas guva panākumus arī Latvijā un Somijā. 1912. gadā teātris iestudēja vēsturisku traģēdiju "Vilkatis" (*Libahunt*) un pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1915. gadā jau agrāk uzrakstīto drāmu "Elks" (*Kauka jumal*). Igaunijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā tapa luga "Pirms gaiļiem un ausmas".
1922. gadā viņu uzņēma Igaunijas Rakstnieku savienībā, 1924. gadā ievēlēja par Igaunijas žurnālistu asociācijas goda locekli.

Miris 1927. gadā, apglabāts Tartu Rādi kapsētā.

## Daiļrade
Augusta Kicberga pirmie darbi bija ar romantisma noskaņu, bet jau kopš 1890. gada viņš savā daiļradē izpaudās kā reālists; sludināja ideju par morālo pilnību un nosodīja sociālo netaisnību.
Kicbergs ir arī rakstījis arī bērniem , kā arī memuārus un feļetonus. Politiskas ievirzes rakstiem viņš izmantoja pseidonīmu Jāks Tībuss (*Jaak Tiibus*). Kopējais izmantoto pseidonīmu skaits — ap 150.

## Piemiņa
270px|thumb|Piemiņas plāksne Kicbergam Tartu.
Karksi-Nuijas pilsētā 1991. gadā atklāja Kicberga pieminekli. Karksi-Nuijas vidusskola ir nosaukta Augusta Kicberga vārdā.

## Literatūra
* Советский энциклопедический словарь. 4-е изд. Мaskava: Советская энциклопедия, 1988. — с. 584
* AIttoа V., August Kitzberg. Tallinn, 1960. 

## Atsauces

## Ārējās saites

*Аугуст Кицберг на сайте КиноПоиск
*Linda Kaljundi. August Kitzberg „Ühe vana „tuuletallaja” noorpõlve mälestused”
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK - August Kitzbergi pseudonüümid
Pastnieks Pets (filma)

**"Pastnieks Pets"** () ir 2014. gada ASV un Apvienotās Karalistes kopražojuma 3D datoranimācijas filma, kura ir balstīta uz animācijas seriālu "Pastnieks Pets" un kuras režisors ir Maiks Disa. Oriģinālvalodā lomas ieskaņojuši: Stīvens Mangans, Džims Brodbents, Rūperts Grints, Deivids Tenants, Ronans Kītings, Sūzana Dūrdena, Sandra Telesa, Tīdžejs Ramini un Pīters Vūdvards.

## Sižets
Mazās pilsētiņas pastnieks Pets piedalās valsts televīzijas talantu konkursā, un iekļūst finālā. Pasta priekšniecība nolemj, ka Petu kādu laiku aizstās robots "Petobots 3000". Tuvojoties valsts konkursa finālam. Pets arvien skaidrāk apjauš, ka naudas un slavas dēļ viņš var zaudēt pašu dārgāko — ģimeni, draugus un cieņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristīna Nīberga

**Kristīna Nīberga** (; dzimusi ) ir Zviedrijas šahiste.

## Biogrāfija
1980. gados bijusi viena no vadošajām Zviedrijas šahistēm. 1987. gadā Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma izcīņas cikla zonas turnīrā izcīnījusi otro vietu aiz Nīnas Heibergas un izcīnījusi tiesības piedalīties starpzonu turnīrā. Piedalījusies 1987. gada starpzonu turnīrā Smederevskā Palankā, kurā palikusi 16. vietā.

Pārstāvējusi Zviedriju Pasaules sieviešu šaha olimpiādēs:
* 1980. gadā pie trešā galdiņa 9. sieviešu šaha olimpiādē Valletā (+6, =2, -3),
* 1982. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 10. sieviešu šaha olimpiādē Lucernā (+0, =1, -4),
* 1990. gadā pie trešā galdiņa 29. sieviešu šaha olimpiādē Novi Sadā (+2, =3, -5),
* 1998. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 33. sieviešu šaha olimpiādē Elistē (+3, =2, -3).

1987. gadā Zviedrijas komandas sastāvā izcīnījusi trešo vietu Ziemeļu kausa izcīņā šahā.

## Atsauces

## Ārējās saites