open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksandrs Polubiņskis

**Aleksandrs Polubiņskis** (, miris pirms 1608. gada) bija Lietuvas lielkņazistes valsts un militārais darbinieks. Valmieras un Trikātas stārasts, Siguldas un Vilkijas pārvaldnieks. Navahrudakas kastelāns no 1586. gada. Viens no Lietuvas lielkņazistes militārajiem līdereim Livonijas kara laikā, kur karoja no kara sākuma 1560. gadā, būdams Nikolaja Radvila Rudā tiešā pakļautībā. Karoja pret krieviem un zviedriem, tai skaitā 1569. gadā ieņemdams Izborskas cietoksni. Cīnījās arī pie Cēsīm, Alūksnes, Pērnavas, Kokneses, Tartu 1577. gadā, krieviem ieņemot Valmieru, krita gūstā, tomēr 1578. gadā no gūsta tika atbrīvots.

## Ārējās saites
*Polubiņsku dzimta
Lobērģi

**Lobērģi** ir ciems Smiltenes novada Bilskas pagastā. Atrodas pie autoceļu V229 (Vecbilska—Cirgaļi) un V244 (Smiltenes tehnikums—Mēri—Lobērģi) krustojuma.

Ciems veidojies ap Fēgezaku īpašumā esošo Loberģu muižu (*Gut Blumbergshof*). Latvijas PSR laikā ciems attīstījās kā kolhoza "Blāzma" centrs (1949-1973), bet pēc pievienošanas Bilskas kolhozam "Druva" kā tā palīgciemats.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Novadnieki
Lobērģos dzimis vācbaltiešu vēsturnieks un rakstnieks Zigfrīds fon Fēgezaks (*Siegfried von Vegesack*, 1888—1974).

## Atsauces
Johans Rūdolfs Adolfi

**Johans Rūdolfs Adolfi** (, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu ārsts un šahists.

## Dzīvesgājums
Dzimis Cēsīs pilsētas ārsta ģimenē. No 1872. gada līdz 1881. gadam mācījās Bērzaines ģimnāzijā. Pēc tam studēja Tērbatas Universitātē, absolvēja 1887. gadā, iegūstot ārsta (Dr. med.) grādu. Strādāja par ārstu Nītaurē, tad no 1890. līdz 1895. gadam Kandavā. Šai laikā praktizējies arī Berlīnes un Getingenes Universitāšu klīnikās. No 1895. gada augusta strādāja Jelgavā un vasarās arī Ķemeros. Būdams labs šahists, viņš 1899. gada aprīļa beigās piedalījies 1. Baltijas Šaha savienības kongresa blakusturnīrā, iegūstot dalītu 4. godalgu.

1899. gada jūnijā viņš devās uz Tālajiem Austrumiem un tur kā Krievijas Impērijas dzelzceļa ārsts nostrādāja dažādās vietās sava darba mūža lielāko daļu. Par saviem piedzīvojumiem Tālajos Austrumos laikrakstos un medicīniskos žurnālos publicējis vairākus aprakstus.

1923. gadā viņš atgriezās Rīgā un dzīvoja kā pensionēta privātpersona.

## Publikācijas
* Aus der Mandschurei. Düna Zeitung № 284 (18.12.1899) 1.—2. lpp. 
* Aus der Mandschurei II. Düna Zeitung № 45 (24.02.1900) 1.—2. lpp. 
* Aus der Mandschurei III. Düna Zeitung № 178 (09.08.1900) 1.—2. lpp. 
* Aus der Mandschurei III. Düna Zeitung № 202 (06.09.1900) 1. lpp. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ieraksts Vitaost mājas lapā.
Burža

**Burža** () ir pilsēta Centra–Valdeluāras reģiona Šēra departamentā, Francijā. Departamenta administratīvais centrs. Atrodas valsts vidienē.

Jūlijs Cēzars šo nosauca par vienu no skaistākajām pilsētām Gallijā. Kārlis Lielais nosauca Buržu par Akvitānijas provinces galvaspilsētu. Simtgadu kara laikā te dzīvoja Šarls VII no 1422. līdz 1437. gadam, Žanna d'Arka te pavadīja ziemas (1429—1430). Luijs XI 1463. gadā dibināja universitāti, kas tika slēgta Franču revolūcijas laikā. Buržā Žans Kalvins pievērsās Mārtiņa Lutera idejām.

12. gadsimta beigās tika sākta gotiskas katedrāles celtniecība. 1992. gadā Buržas katedrāle tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Vēl ievērojama ir Žaka Kera (*Jacques Cœur*) pils.

Pilsētā atrodas sieviešu basketbola klubs *[[CJM Bourges Basket]]*, kurā spēlējušas vairākas latviešu basketbolistes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sojuz TMA-19M

***Sojuz TMA-19M*** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā palaists 2015. gada decembrī; uz zemes atgriezās 2016. gada jūnijā.
 
## Apkalpe
Kuģa *Sojuz TMA-19M* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Anatolijs Ivaņišins, komandieris, Roskosmos 
* Takuja Oniši, lidojuma inženieris, JAXA, 
* Ketlīna Rubinsa, lidojuma inženieris, NASA, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz TMA-19M* tika palaists  11:03:10  UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas. Kosmosa kuģis no pēdējās pakāpes atdalījās 11:12 UTC. 
Saslēgšanās ar staciju notika 15. decembrī 17:33 UTC (aptuveni 6 stundas pēc starta) pie *[[Rassvet (SKS)|Rassvet]]* moduļa. Tuvošanās notika automātiskā režīmā, bet noslēdzošajā posmā radās kļūme sistēmā, un kuģa vadību pārņēma komandieris, pabeidzot saslēgšanos rokas režīmā.

No stacijas *Sojuz TMA-19M* atvienojās  05:52 UTC. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 09:15 UTC, 148 km uz dienvidaustrumiem no Žezkazghanas, Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 185 dienas 22 stundas 11 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Sojuz TMA-19M'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Caunsomaiņu cilts

**Caunsomaiņu cilts** (*Dasyurini*) ir plēsējsomaiņu dzimtas (*Dasyuridae*) cilts, kas apvieno 22 mūsdienās dzīvojošas sugas un kas tiek iedalītas 10 ģintīs. Lai arī šajā ciltī ir arī maza auguma sugas, tomēr šajā grupā ir ietvertas visas lielā auguma plēsējsomaiņu sugas: caunsomaiņi un velnsomaiņi.

## Sistemātika
***Caunsomaiņu cilts** (*Dasyurini*)
** Caunsomaiņi (*Dasyurus*)
** Cekulastes peļsomaiņi (*Dasycercus*)
** Kuplastes žurksomaiņi (*Dasyuroides*)
** Garnagu peļsomaiņi (*Neophascogale*)
** Raibie peļsomaiņi (*Parantechinus*)
** Resnastes peļsomaiņi (*Pseudantechinus*)
** Rietumu peļsomaiņi (*Dasykaluta*)
** Svītrainie caunsomaiņi (*Myoictis*)
** Svītrainie peļsomaiņi (*Phascolosorex*)
** Velnsomaiņi (*Sarcophilus*)

## Atsauces
Velnsomaiņi

**Velnsomaiņi, velnsomaiņu ģints** (*Sarcophilus*) ir plēsējsomaiņu dzimtas (*Dasyuridae*) ģints, kas apvieno vienu mūsdienās dzīvojošu sugu un divas izmirušas pleistocēna sugas. Izmirušie velnsomaiņi kādreiz dzīvoja Austrālijas dienvidu daļā un Tasmanijā, apmēram pirms 10 000—30 000 gadiem, dažas sugas arī pirms 100 000 gadiem. Kontinentā velnsomaiņi izmira pirms apmēram 600—700 gadiem, kādus 400 gadus agrāk, kā Austrālijā sāka apmesties eiropieši. Velnsomaiņu un vilksomaiņu izmiršanu saista ar dingo parādīšanos kontinentā. Velnsomaiņu tuvākie radinieki ir caunsomaiņi (*Dasyurus*).

Ģints lielākā suga — izmirušais lielais Tasmanijas velns (*Sarcophilus laniarius*) bija par apmēram 15% lielāks nekā mūsdienu Tasmanijas velns (*Sarcophilus harrisii*). Visticamākais, ka pleistocēna laikā mūsdienu Tasmanijas velns bija līdzgaitnieks pārējiem velnsomaiņiem, nevis, kā ilgstoši tika uzskatīts, ka tas ir mazāka auguma pasuga lielajam Tasmanijas velnam.

## Sistemātika
* **Velnsomaiņi** (*Sarcophilus*)
**Tasmanijas velns (*Sarcophilus harrisii*)
**†Lielais Tasmanijas velns (*Sarcophilus laniarius*)
**†*[[Sarcophilus moornaensis]]*

## Atsauces
Frīdrihs Karls fon Hessens

**Frīdrihs Karls Ludvigs Konstantins fon Hessens** (*Friedrich Karl Ludwig Konstantin Landgraf von Hessen*, dzimis , miris ) bija Vācijas firsts, imperatora Vilhelma II brālēns. Pirmā pasaules kara beigās 1918. gadā ievēlēts par Somijas karali, bet netika kronēts.

Frīdriha tēvs bija landgrāfs Frīdrihs Vilhelms fon Hessens, Dānijas karaspēka virsnieks; māte — Prūsijas Margarete.

1893. gada 25. janvārī Frīdrihs Karls apprecējās ar Prūsijas Margareti, ķeizara Vilhelma II jaunāko māsu. Viņiem bija seši bērni, no tiem divreiz piedzima dvīņi.

Somijas valdošās aprindas pēc neatkarības pasludināšanas un uzvaras pilsoņu karā vēlējās atjaunot monarhiju un simpatizēja Vācijai. 1918. gada 9. oktobrī Somijas parlaments par karali ievēlēja Frīdrihu Karlu. Novembrī Vācija tika sakauta karā un kapitulēja. 14. decembrī Frīdrihs Karls, tā arī neieradies Somijā un nekāpis tronī, atteicās no Somijas karaļa troņa.

## Ārējās saites
Kārlis Viljams

**Kārlis Viljams** (1779—1847) bija pirmais latvietis, kas studējis atjaunotajā Tērbatas Universitātē.

Dzimis "Pilēniešos" (Lugažos) dzimtļaužu ģimenē, tēvs Viļums bija Lugažu muižas atslēdznieks. K. Viljams par uzvārdu pieņēmis tēva vārdu. Pēc tēva nāves kļuva par saimnieku, papildus atslēdznieka amatā izmācījis arī abus jaunākos brāļus. Nācis no latviskas vides un vācu valodu apguvis lasīdams Bībeli latviešu un vācu valodā. Ar laiku iegādājis ar vien vairāk grāmatu un pievērsies matemātikai.

Tērbatas Universitātes iestājpārbaudījumos, K. Viljama pašmācībā apgūtās zināšanas atzītas par atbilstošām augstskolas kursa uzsākšanas līmenim. Viņam piešķirta stipendija. 1803. gadā barons Vrangelis, pirms došanās uz universitāti viņam dāvāja brīvlaišanu. 1805. gadā studiju biedri izvirzīja K. Viljamu kopā ar universitātes rektoru Georgu Frīdrihu Parrotu simboliski iemūrēt pirmos ķieģeļus Tērbatas Universitātes galvenās ēkas pamatos. 1809. gadā absolvējis Tērbatas Universitāti. Studēja matemātiku. Pēc tam Ukrainā bijis tehniķis un muižas pārvaldnieks, Rokkolā vadījis spoguļu fabriku.

Bijis starp ziedotājiem (parakstītājiem) Neredzīgā Indriķa "Tā neredzīgā Indriķa dziesmas" izdevumam.

K. Viljama brālis Pēteris Viljams (1789—1859) studējis teoloģiju Tērbatas Universitātē. Kalpojis par mācītāju Minskā, pēc tam Viļņas iecirkņa prāvests.

## Atsauces
Caunsomaiņu apakšdzimta

**Caunsomaiņu apakšdzimta** (*Dasyurinae*) ir viena no divām plēsējsomaiņu dzimtas (*Dasyuridae*) apakšdzimtām, kas apvieno apmēram 40 mūsdienās dzīvojošas sugas un kas tiek iedalītas 17 ģintīs. Lai arī šajā apakšdzimtā ir arī maza auguma sugas, tomēr šajā grupā ir ietvertas visas lielā auguma plēsējsomaiņu sugas: caunsomaiņi un velnsomaiņi.

## Sistemātika
***Caunsomaiņu apakšdzimta** (*Dasyurinae*)
**Caunsomaiņu cilts (*Dasyurini*)
*** Caunsomaiņi (*Dasyurus*)
*** Cekulastes peļsomaiņi (*Dasycercus*)
*** Garnagu peļsomaiņi (*Neophascogale*)
*** Kuplastes žurksomaiņi (*Dasyuroides*)
*** Raibie peļsomaiņi (*Parantechinus*)
*** Resnastes peļsomaiņi (*Pseudantechinus*)
*** Rietumu peļsomaiņi (*Dasykaluta*)
*** Svītrainie caunsomaiņi (*Myoictis*)
*** Svītrainie peļsomaiņi (*Phascolosorex*)
*** Velnsomaiņi (*Sarcophilus*)
**Peļsomaiņu cilts (*Phascogalini*)
*** Garastes peļsomaiņi (*Murexia*)
*** Gardeguna caunsomaiņi (*Phascomurexia*)
*** Jaungvinejas caunsomaiņi (*Micromurexia*)
*** Jaungvinejas raibie peļsomaiņi (*Paramurexia*)
*** Kuplastes peļsomaiņi (*Phascogale*)
*** Peļsomaiņi (*Antechinus*)
*** Melnastes peļsomaiņi (*Murexechinus*)

## Atsauces
Vilksomaiņi

**Vilksomaiņi, vilksomaiņu ģints** (*Thylacinus*) ir viena no izmirušās vilksomaiņu dzimtas (*Thylacinidae*) ģintīm, kas apvieno 5 izmirušas Austrālijas somaiņu sugas. Vienīgā suga, kas izdzīvoja līdz modernajiem laikiem, ir Tasmanijas vilks (*Thylacinus cynocephalus*), kurš izmira 1936. gadā. Vilksomaiņu sugas bija izplatītas Austrālijas centrālajā un ziemeļdaļā, kā arī Jaungvinejā un Tasmanijas salā. 

## Sistemātikas izmaiņas
Vilksomaiņu sistemātikā vēsturiski ir bijušas klasificētas vairāk sugas nekā mūsdienu sistemātikā, jo 19. gasimta pētnieki vairākus fosiliju fragmentus piedēvēja atšķirīgām sugām. Tomēr padziļinātos pētījumos tika secināts, ka vairāku īpatņu fosilijas ir jaunu, vēl nepieaugušu Tasmanijas vilku kauli. Līdz ar to *Thylacinus major*, *Thylacinus breviceps*, *Thylacinus spelaeus* un *Thylacinus rostralis* ir uzskatāmi par *Thylacinus cynocephalus* sinonīmiem.

## Kopīgās īpašības
Vilksomaiņi bija nelieli vai vidēji lieli plēsīgie somaiņi, vizuāli atgādinot suņus. Mazākie bija apmēram caunsomaiņu lielumā, bet vilksomainis *[[Thylacinus potens]]* bija nedaudz masīvāks nekā Tasmanijas vilks, toties vislielākais no visiem vilksomaiņiem ir bijis *[[Thylacinus megiriani]]*. Kopumā vilksomaiņu sugām raksturīgi gari purni ar trīs priekšdzerokļiem katrā žoklī. Dzerokļi līdzīgi mūsdienu plēsēju dzerokļiem, piemēroti gaļas ēšanai. Ārēji visas vilksomaiņu sugas izskatījās ļoti līdzīgas, tās pamatā atšķirās ar zobu formulu, kas liecina par atšķirīgajiem ēšanas ieradumiem. Galvaskausa forma dažādu laikmetu sugām cauri gadsimtiem mainījusies ļoti minimāli. Vilksomaiņu mazuļi kā visiem somaiņiem bija ļoti sīciņi, un pēc piedzimšanas to attīstība turpinājās mātes somā.

Iespējams, ka lielākā daļa vilksomaiņu bija aktīvi krēslas un nakts stundās. Ņemot vēro šo plēsīgo dzīvnieku augumu, tie bija lielākie un spēcīgākie Austrālijas plēsēji kopš miocēna. Lai arī tie nebija ļoti ātri skrējēji, tiem piemita neatlaidība un izturība. 

## Sistemātika
*† **Vilksomaiņu ģints** (*Thylacinus*)
**† Tasmanijas vilks (*Thylacinus cynocephalus*) (pliocēna sākums — holocēns)
**† *[[Thylacinus macknessi]]* (oligocēna beigas — miocēna sākums)
**† *[[Thylacinus megiriani]]* (miocēna beigas)
**† *[[Thylacinus potens]]* (miocēna sākums)
**† *[[Thylacinus yorkellus]]* (miocēna beigas — pliocēna sākums)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Fauna of Australia: Thylacinidae
Marta Rudzīte

**Marta Rudzīte** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu valodniece, valodas vēsturniece, pedagoģe. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenā locekle (1992).

## Dzīvesgājums
Mācījās Mazsalacas ģimnāzijā, pēc tās beigšanas 1944. gadā studēja Latvijas Valsts Pedagoģiskā institūta Latviešu valodas un literatūras fakultātē. Pēc studiju beigām no 1948. līdz 1949. gadam strādāja Cēsu skolotāju institūtā. 1951. gadā sāka strādāt Latvijas Valsts universitātē, kuras aspirantūrā studēja no 1949. līdz 1951. gadam. 

Pievērsās dialektoloģijas nozarei, vēlāk — toponīmikai. Pētīja latviešu un somugru, jo īpaši lībiešu, valodu kontaktus. Piedalījās Eiropas valodu atlanta (*Atlas Linguarum Europae*) izstrādē. 
No 1972. gada bija LVU profesore, Trešās atmodas laikā darbojās Latvijas PSR Valodu likuma izstrādes komisijā. Vairāku mācību grāmatu līdzautore.

No 1994. gada bija Latvijas Universitātes emeritētā profesore.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātā zinātnes darbiniece (1984)
* Annas Ābeles balva (1994) par monogrāfiju fonētikas nozarē. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Treijs

**Treijs** () var būt:

* ‎Aksels Treijs;
* Hermanis Treijs;
* Rihards Treijs‎;
* Valdis Treijs;
* Vilhelms Treijs;
* Pauls Fromholds-Treijs;
* Ernsts Fromholds-Treijs.
Ukrainas Nacionālā Savienība

**Ukrainas Nacionālā Savienība (UNS)** () ir nacionālistu organizācija Ukrainā.
## Vēsture
Kustības Ukrainas Nacionālā Savienība tika nodibināta 2009. gada 19. decembris, Нarkivā. Tās pirmais vadītājs bija Oļegs Goltvjanskis. Partija agresīvi uzstājas pret homoseksuālisma propagandu. 2011. un 2012. gadā kustības biedri vairākkārt iesaistījās ielu kaujās ar krievu nacionālistiem dažādās Ukrainas vietās. 2012. gada 25. maijā tiesa piesprieda Oļegam Goltvjanskim brīvības atņemšanu un par organizācijas vadītāju kļuva Vitālijs Krivošejevs.
Periodā no 2012. līdz 2013. gadam organizācijas biedri veica vairākas pret krieviem vērstas akcijas.
2013. gada 27. aprīlī organizācijas kongresā tika paziņots par sociāli nacionālistiskas partijas izveidi.
2013. un 2014. gadā organizācijas biedri piedalījās Eiromaidana protesta kustībā.
2014. un 2015. UNS cīnītāji piedalījās Donbasa karā. Šo vienību sauca "Pechersk".
2015. gadā Oļegs Goltvjanskis tika ievēlēts Ļubotinas pilsētas domē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Organizācijas mājaslapa
Rudzīte

**Rudzīte** (vīriešu dzimtē Rudzītis) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Agnese Rudzīte (1979) — māksliniece;
* Katrīna Rudzīte (1991) — dzejniece;
* Marta Rudzīte (1924—1996) — valodniece, valodas vēsturniece un pedagoģe.
Grieķijas republikas referendums

**Grieķijas republikas referendums** var būt:

* Grieķijas republikas referendums (1973)
* Grieķijas republikas referendums (1974)
Skautu iela (Jūrmala)

**Skautu iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Skautu iela sākas krustojumā ar Kāpu ielu un beidzas krustojumā ar Gulbju ielu. Kopējais ielas garums ir 1340 metri, tā ir klāta ar grants segumu, bet posmā no Kāpu ielas līdz Dzelzceļa ielai ir asfalta segums. Ielai ir vairāki strupceļi, viens no Dzelzceļa ielas līdz Zemgales ielai, jo starp tām atrodas dzelzceļš un otrs ir no Medņu ielas līdz Rubeņu ielai. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Skautu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kāpu iela
* Asaru prospekts
* Dzelzceļa iela (T veida krustojums)
* Zemgales iela (T veida krustojums)
* Dāvja iela
* Medņu iela
* Cīruļu iela
* Rubeņu iela
* Gulbju iela (T veida krustojums)

## Objekti
Skautu ielā 2 atrodas Vaivaru pamatskola.
Alfrēda Amtmaņa-Briedīša iela

**Alfrēda Amtmaņa-Briedīša iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Alfrēda Amtmaņa-Briedīša iela sākas krustojumā ar Zemgales ielu un beidzas krustojumā ar Pūces ielu. Kopējais ielas garums ir 320 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Alfrēda Amtmaņa-Briedīša ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Iela nosaukta Alfrēda Amtmaņa-Briedīša vārdā.

## Ielu savienojumi
Alfrēda Amtmaņa-Briedīša iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zemgales iela (T veida krustojums)
* Dāvja iela
* Pūces iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
Gainax

***Gainax*** () bija viena no lielākajām anime studijām. Studija atradās Tokijā. Studija dibināta , bet likvidēta . Veiksmīgākās *Gainax* animes ir *[[Neon Genesis Evangelion]]*, *[[Tengen Toppa Gurren Lagann]]*, *[[Corpse Princess]]* un *[[Panty & Stocking with Garterbelt]]*. Par studijas mantiniecēm tiek uzskatītas studijas *[[Khara]]* (preču zīmes īpašniece), *[[Trigger]]* (bijušo darbinieku dibināta studija) un *[[Gaina]]* (bijušais meitas uzņēmums).

## Filmogrāfija
### Televīzijas seriāli

### Filmas

### OVA

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
*
Anglijas karaļu uzskaitījums

[thumb|Lielbritānija [Agrie viduslaiki|agrīnajos viduslaikos. Sarkanā krāsā ir norādīta Heptarhija — kopējais nosaukums, kas dots septiņām galvenajām anglosakšu mazajām karaļvalstīm, kas atrodas salas dienvidaustrumu divās trešdaļās un kuras tika apvienotas, izveidojot Anglijas Karalisti.]]
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Anglijas Karaliste]]s valdnieki** kopš vienotas anglosakšu ķēniņvalsts izveides 886. gadā līdz 1707. gadam, kad pēc Apvienotās Lielbritānijas Karalistes izveides viņi kļuva par Lielbritānijas karaļiem.

## Uzskaitījums

### Anglosakšu Karaliste (? — 927)

### Anglijas Karaliste (927—1649)

### [[Attēls:Coat of arms of the Commonwealth of England.svg|30px]] [[Attēls:Coat of arms of the Commonwealth of England, Scotland and Ireland.svg|30px]] Anglijas Savienība (1649—1660)

### Anglijas Karaliste (1660—1707)

## Skatīt arī
* Skotijas karaļu uzskaitījums
* Apvienotās Karalistes karaļu uzskaitījums

## Ārējās saites

* English Monarchs — A complete history of the Kings and Queens of England
* Britannia: Monarchs of Britain
* Archontology — Anglijas karaļi/ karalienes no 871. līdz 1707. gadam 
* Britu karaliskās ģimenes vēsture — Karaļi un karalienes
Rihards Gustavs Borgelins

**Rihards Gustavs Borgelins** (,  — ) bija dāņu virsnieks, komandējis dāņu brīvprātīgos Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās.

## Dzīvesgājums

Dzimis Herningā, Dānijā. Pēc Herningas semināra un reālskolas pabeigšanas iestājies Kronborgas virsnieku skolā, kuru absolvējis 1911. gadā. Pēc tam turpinājis dienestu aktīvajā armijā — 1912. gadā leitnants, 1916. gadā kapteinis.

Borgelins 1918. gadā, būdams kaprāļu skolas instruktors, piekrita komandēt dāņu brīvprātīgo vienību — Dāņu un baltiešu palīdzības korpusu, kura uzdevums bija atbalstīt Igaunijas bruņotos spēkus cīņās pret lieliniekiem.

Igaunijā ar brīvprātīgo korpusu, kurā dienēja ap 200 karavīru, ieradies 1919. gada aprīlī. Līdz 1. septembrim komandējis korpusu Igaunijas, kā arī Latvijas brīvības cīņās, tajā skaitā kaujās par Veru, Jēkabpili un Pleskavu.

1919. gada 1. septembrī paaugstināts par pulkvedi leitnantu. un gada nogalē iecelts par Krievijas Ziemeļrietumu armijas kontrolieri, savukārt pēc tās likvidācijas turpinājis dienestu Igaunijas bruņotajos spēkos — rezerves pulkā, kājnieku instruktoru skolā, kā arī ģenerālštābā. Apbalvots ar Igaunijas Brīvības krustu un Lāčplēša Kara ordeni. Par dalību Igaunijas brīvības cīņās saņēmis Maidlas muižu, kur mitis ar ģimeni.

Pēc Igaunijas padomju okupācijas 1940. gadā izbraucis uz dzimteni. 1941. gadā dāņu valodā iznāca Borgelina grāmata par kara gaitām Baltijā — *Baltikum kaemper*. Miris 1966. gada 8. decembrī Kopenhāgenā.

## Atsauces
Inversija (lidsabiedrība)

**Inversija** bija Starptautiskajā lidostā "Rīga" bāzēta kravas pārvadājumu aviosabiedrība.Tās aktīvā darbība tika pārtraukta 2010. gadā, kad pēc Dānijā atklātiem lidojumu drošības pārkāpumiem sabiedrības lidaparātā Il-76 Latvijas Civilās aviācijas aģentūra atņēma uzņēmumam tiesības veikt aviopārvadājumus.

## Atsauces
Normandijas hercogi

200px|thumb|Normandijas hercogu ģerbonis.
**Normandijas hercogi** (, ; ) bija Normandijas valdnieki no 911. līdz 1204. gadam. Normandijas hercoga titulu līdz pat mūsdienām lieto arī Lielbritānijas karaļi, agrāk arī Francijas Karalistes troņmantnieki (1204-1469).

Cēlušies no normaņu vikingu vadoņa Rollo (Rolfa, *Hrolfr*), kas 911. gadā kļuva par franku ķēniņa Kārļa Vienkāršā () vasali un pieņēma kristīgo ticību ar vārdu Roberts. Viņš valdīja Sēnas lejtecē kā Ruānas grāfs, viņa pēctecis Rihards I 942. gadā pieņēma Normandijas hercoga titulu. 1066. gadā hercogs Viljams II Bastards (Viljams Iekarotājs) uzvarēja Anglijas karali Haroldu un iedibināja Normandiešu dinastiju, kas valdīja Anglijā līdz 1154. gadam. 1204. gadā Francijas karalis Filips II iekaroja Normandiju un pievienoja saviem valdījumiem.

## Normandijas hercogu uzskaitījums
### Normaņu dinastija
* Rollo (Rolfs, *Hrolfr*) jeb Roberts I (, 911—927), Ruānas grāfs
* Viljams I Garais Šķēps (*Vilhjálmr Langaspjót*, , 927—942), Ruānas grāfs
* Rihards I Bezbailis (*Ríkharð*, , , 943—996), Normandijas jarls (hercogs)
* Rihards II (996—1026)
* Rihards III (1026—1027)
* Roberts I Lielais (, 1027—1035)
* Viljams II Bastards (1035—1087), vēlāk Viljams I Iekarotājs, Normandijas un Anglijas karalis (1066—1087)
* Roberts III (, 1087—1106)
* Henrijs I Izglītotais (, 1106—1135), Normandijas un Anglijas karalis (1100—1135)
* Vilhelms III (*William Adelin*, 1120)
* Etjēns III d'Bluā (*Étienne de Blois*, 1135—1144), Buloņas grāfs (1128—1151), Anglijas karalis (1135—1154)
* Eistašs no Bluā (*Eustace de Blois*, 1137—1144)

### Plantagenetu dinastija
* Gotfrīds I Skaistais (*Geoffroy Plantagenêt*, 1144—1150), Anžū un Menas grāfs (1129—1151) no Plantagenetu dinastijas
* Indriķis II (*Henri II Plantagenêt*, 1150—1189), Anžū un Menas grāfs (no 1151), Puatjē grāfs (no 1152), Akvitānijas hercogs (no 1152), Anglijas karalis (1154—1189)
* Henrijs Jaunais (*Henri II Le Jeune*, 1170—1183), Anžū un Menas grāfs, Anglijas karalis
* Rihards IV Lauvasssirds (*Richard I Cœur-de-Lion*, 1189—1199), Anglijas karalis Ričards I Lauvassirds, Akvitānijas hercogs, Anžū un Menas grāfs
* Džons Bezzemis (*Jean I Sans Terre*, 1199—1204), Anglijas karalis, Akvitānijas hercogs (1199—1216), Anžū un Menas grāfs (1199—1203), Īrijas lords (1185—1216)
Varšavas "Legia"

thumb|270px|Varšavas "Legia"
**Varšavas "Legia"** () ir profesionāls futbola klubs no Varšavas Polijā.

## Sasniegumi

* **[[Ekstraklasa]] (Pirmā divīzija):
** **1. vieta** (15): 1955, 1956, 1968/69, 1969/70, 1993/94, 1994/95, 2001/02, 2005/06, 2012/13, 2013/14, 2015/16, 2016/17, 2017/18, 2019/20, 2020/21.
** **2. vieta** (14): 1960, 1967/68, 1970/71, 1984/85, 1985/86, 1992/93, 1995/96, 1996/97, 2003/04, 2007/08, 2008/09, 2014/15, 2018/19, 2022/23.
* **Polijas kauss:**
** **Uzvarētāji** (21): 1954/55, 1955/56, 1963/64, 1965/66, 1972/73, 1979/80, 1980/81, 1988/89, 1989/90, 1993/94, 1994/95, 1996/97, 2007/08, 2010/11, 2011/12, 2012/13, 2014/15, 2015/16, 2017/18, 2022/23, 2024/25.
** **Finālisti** (6): 1951/52 (Varšavas "Legia II"), 1968/69, 1971/72, 1987/88, 1990/91, 2003/04.
* **Polijas superkauss:**
** **Uzvarētāji''' (6): 1989, 1994, 1997, 2008, 2023, 2025

## Stadions

thumb|center|600px|Panorāma no stadiona interjera

## Pazīstami spēlētāji
thumb|140px|Lucjans Brihči
thumb|140px|Kazimežs Dejna

## Atsauces

## Ārējās saites
[thumb|270px|[Poļu Armijas stadions]]

* Kluba oficiālā vietne
* legionisci.com
* legia.net
* Varšavas "Legia" (90minut.pl)
Verneihene

**Verneihene** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Barnimas apriņķī, uz ziemeļaustrumiem no Berlīnes.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1247. gadā. No 1938. gada un Otrā pasaules kara laikā pie pilsētas aerodromā darbojās kara pilotu skola. Pēc kara, 1945. gadā, pie pilsētas atradās NKVD nometne.

## Atsauces

## Ārējās saites
Birzuļi

**Birzuļi** var būt:

*Birzuļi - mazciems Gulbenes novada, Rankas pagastā
*Birzuļi - mazciems Olaines novada, Olaines pagastā
*Mēru cits nosaukums Latvijas PSR laikā
Mēri

**Mēri** (agrāk **Mēris**, Latvijas PSR laikā arī **Birzuļi**) ir ciems Smiltenes novada Bilskas pagastā. Atrodas pie autoceļu V243 (Blome—Birzuļi—Palsmane), V244 (Smiltenes tehnikums—Mēri—Lobērģi) un V247 (Mēri—Grundzāle—Vizla) krustojuma Gružupītes krastos.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Ciems veidojies ap Mēru muižu. Līdz 1939. gadam Mēra pagasta centrs. Latvijas PSR laikā ciems attīstījās kā kolhoza "Draudzība" centrs.

## Cilvēki
Mēru muižā dzimis mākslinieks Rūdolfs Pērle (1875 — 1917).

## Atsauces
Vidzeme (ciems)

**Vidzeme** (arī **Vārtnieki**) ir ciems Smiltenes novada Brantu pagastā Smiltenes dienvidrietumu pievārtē pie Cērtenes upes. Atrodas pie autoceļa V234 (Smiltene—Rauna).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Vroclavas "Śląsk"

[thumb|270px|[Pilsētas stadions (Vroclava)]]
**Vroclavas "Śląsk"** () ir profesionāls futbola klubs no Vroclavas Polijā.
 
## Sasniegumi
* **[[Ekstraklasa|Ekstraklasa (Pirmā divīzija)]]:
** **1. vieta** (2): 1976–77, 2011–12
** **2. vieta** (4): 1977–78, 1981–82, 2010–11, 2023–24

* **Polijas kauss:**
** **Uzvarētāji** (2): 1975–76, 1986–87
** **Finālisti** (1): 2012–13
* **Polijas superkauss:**
** **Uzvarētāji''' (2): 1987, 2012

## Stadions

thumb|center|500px|Panorāma no stadiona iekšpuses

## Pazīstami spēlētāji
thumb|140px|Sebastjans Mila

*  Kamils Biliņskis
*  Pšemislavs Kazmerčaks
*  Pavels Kruls
*  Tomašs Kuščaks
*  Sebastjans Mila
*  Valdemars Prusiks
*  Andžejs Rudi
*  Valdemars Sobota
*  Janušs Sibiss
*  Rišards Tarasevičs
*  Jans Tomaševskis
*  Johans Voskamps

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
* slasknet.com
* Vroclavas "Silēzija" (90minut.pl)
Mongolijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Mongolijas novietojums]]
**[[Mongolija]]s administratīvo iedalījumu** veido **1 galvaspilsēta** un **21 aimaks** (). Aimaki sīkāk iedalās **331 rajonos** (*сум*). Pašreizējais administratīvais iedalījums pastāv kopš 1921. gada.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Galvaspilsēta

### Aimaks

## Atsauce
Krakovas "Cracovia"

thumb|270px|Stadions
**Krakovas "Cracovia"** () ir profesionāls futbola klubs no Krakovas Polijā. Klubs dibināts 1906. gadā un tas ir vecākais joprojām pastāvošais Polijas futbola klubs.

No 2014. līdz 2016. gadam klubā spēlēja Latvijas izlases spēlētājs Deniss Rakels.

## Sasniegumi

* **[[Ekstraklasa|Ekstraklasa (Pirmā divīzija)]]**:
** **1. vieta** (5): 1921, 1930, 1932, 1937, 1948
** **2. vieta** (2): 1934, 1949
* **[[Polijas kauss futbolā|Polijas kauss]]**:
** **Kausa ieguvēji** (1): 2020
* **[[Polijas superkauss futbolā|Polijas superkauss]]**:
** **Superkausa ieguvēji** (1): 2020

## Stadions

thumb|center|400px|Panorāma no stadiona interjera

## Pazīstami spēlētāji
thumb|180px|Ludviks Gintels
*  Ludviks Gintels
*  Pjotrs Giza
*  Mateušs Klihs
*  Radoslavs Matusjaks
*  Andžejs Ņedzelans
*  Arkadiušs Radomskis
*  Deniss Rakels
*  Tomašs Žonsa
*  Antonijs Šimanovskis
*  Mareks Vasiluks
*  Saidi Ntibazonkiza

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Cracovia (90minut.pl)
Ščecinas "Pogon"

**Ščecinas "Pogon"** () ir profesionāls futbola klubs no Ščecinas Polijā.

## Sasniegumi
* **[[Ekstraklasa|Ekstraklasa (Pirmā divīzija)]]:
** **1. vieta** (0)
** **2. vieta** (2): 1986–87, 2000–01
* **Polijas kauss:**
** **Uzvarētāji** (0)
** **Finālisti''' (5): 1980–81, 1981–82, 2009–10, 2023–24, 2024–25

## Stadions

thumb|center|400px|Stadiona panorāma

## Pazīstami spēlētāji
thumb|180px|Rafals Kužava
*  Admirs Adžems
*  Edi Andradina
*  Fransuā Endene
*  Kamils Grosickis
*  Pšemislavs Kazmerčaks
*  Rafals Kužava
*  Mikolajs Lebediņskis
*  Bartošs Lava
*  Radoslavs Majdans
*  Mareks Ostrovskis
*  Dušans Pernišs
*  Ježijs Podbrožni
*  Ernani Žusē da Rosa
*  Oļegs Salenko

## Atsauces

## Ārējās saites
[thumb|250px|Ščecinas "Pogon" pret [Varšavas "Legia" (2007)]]

* Kluba oficiālā vietne
* pogon.v.pl
* Ščecinas "Pogon" (90minut.pl)
Citokīni

**Citokīni** ir mazmolekulāras olbaltumvielas (~5—20 kDa), un tām ir liela nozīme šūnu savstarpējā komunikācijā. Pie citokīniem pieskaita hemokinīnus, interferonus, interleikīnus, limfokinīnus un tumora nekrozes faktorus. Citokīni tiek izdalīti gan no imūnajām šūnām, gan endoteliocītiem, gan arī fibroblastiem un stromālajām šūnām. Viena veida citokīns var tikt izdalīts no dažādiem šūnu tipiem. Citokīnu darbība atvieglo homeostāzi, tiem ir arī liela nozīme hipersensibilizācijas un iekaisuma attīstībā. Tie var iedarboties uz to pašu šūnu, kas tos ir sintezējusi (autokrīni), vai uz citu šūnu (parakrīni), kā arī dažiem citokīniem ir sistēmiska darbība (endokrīni). Citokīni iedarbojas, savienojoties ar specifisko receptoru uz mērķšūnas.

## Atsauces
Biotīns

**Biotīns** jeb **vitamīns B7** ir ogļhidrātu, taukskābju un aminoskābju metabolisma koenzīms. Biotīns tiek saukts arī par **vitamīnu H** vai **koenzīmu R**. Biotīns ir plaši atrodams pārtikā, bet visaugstākā koncentrācija ir zemesriekstos, mangoldā u.c. zaļo lapu dārzeņos. Biotīna deficīts normāla uztura gadījumā sastopams reti. To atsevišķos gadījumos novēro pacientiem, kas uzturā lieto jēlas olas, jo tajās esošais avidīns tievajā zarnā biotīnu inaktivē un neļauj tam uzsūkties. Biotīna deficīta klīniskās biežākās izpausmes ir dermatīts, alopēcija un parestēzija. Biotīna samazināšanās organismā ir atrodama epileptiķiem, sportistiem, veciem cilvēkiem, kā arī cilvēkiem pēc kuņģa izņemšanas (gastrektomijas).

## Atsauces

## Ārējās saites
Lea Davidova-Medene

**Lea Davidova-Medene** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu tēlniece.

1949. gadā absolvējusi Latvijas Valsts Mākslas akadēmijas Tēlniecības nodaļu, kur mācījusies pie Teodora Zaļkalna. 1951. gadā sāka piedalīties izstādēs, pārsvarā veidoja portretus. Davidova-Medene bija viena no vadošajām portreta žanra attīstītājām latviešu tēlniecībā.

No 1956. gada — Latvijas Mākslinieku savienības biedre. 1965. gadā saņēmusi Latvijas PSR Valsts prēmiju, 1966. gadā — Latvijas PSR Nopelniem bagātās mākslas darbinieces goda nosaukumu.

## Atsauces
6. autobusu maršruts (Jūrmala)

**6. autobusu maršruts** ir autobusu maršruts, kurā pasažieru pārvadājumi tiek nodrošināti no Slokas stacijas līdz Ķemeru stacijai.

Maršruta kopējais garums ir 23,6 km. Virziena **Slokas stacija** — **Ķemeru stacija** kopējais garums ir 11,9 km, bet virziena **Ķemeru stacija** — **Slokas stacija** kopējais garums ir 11,7 km.

Darbdienās un brīvdienās pa 6. autobusu maršrutu kursē 1 autobuss.

## Maršruts
**[[Sloka (stacija)|Slokas stacija]]** — **[[Ķemeri (stacija)|Ķemeru stacija]]** autobusi kursē pa šādām ielām: Satiksmes iela, Skolas iela, Talsu šoseja, Kolkas iela, Jaunķemeru ceļš, Tūristu iela, Emīla Dārziņa iela, Tukuma iela, Brocēnu iela.

**Ķemeru stacija** — **[[Sloka (stacija)|Slokas stacija]]** autobusi kursē pa šādām ielām: Brocēnu iela, Tukuma iela, Emīla Dārziņa iela, Tūristu iela, Jaunķemeru ceļš, Kolkas iela, Talsu šoseja, Skolas iela, Satiksmes iela.

## Pieturvietas
6. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 33 pieturas. Maršrutā **[[Sloka (stacija)|Slokas stacija]]** — **[[Ķemeri (stacija)|Ķemeru stacija]] ir** 17 pieturas, bet maršrutā **Ķemeru stacija** — **[[Sloka (stacija)|Slokas stacija]]** ir 16 pieturas.

## Vēsture
Līdz 2019. gada rudenim 6. autobusu maršrutā pārvadājumi tika veikti no bijušās Slokas autoostas līdz Ķemeru stacijai (daži reisi tika veikti iebraucot līdz Slokas baznīcai).

Padomju laikā virzienā no Ķemeriem uz Sloku pārvadājumi tika veikti braucot gar Slokas papīrfabriku.

## Skatīt arī
* Jūrmala
* Autobusu satiksme Jūrmalā

## Ārējās saites
* satiksme.jurmala.lv
Pjotrs Hvorostiņins

**Pjotrs Hvorostiņins** (; miris 1592. gadā) bija Krievijas caristes vojevoda cara Ivana IV un Fjodora I laikā, tai skaitā piedalījās Livonijas karā Latvijas teritorijā.

Karojis pret Krimas tatāriem, dienēja Orlā, Tulā, Rjazaņā. Livonijas kara laikā cīnījās pie Tallinas un Cēsīm. 1578. gada Cēsu kaujā krita poļu gūstā. 1583. gadā tika izpirkts no gūsta par 3328 rubļiem un četrreiz četrdesmit sabuļādām. 1589. gada norīkots par Astrahaņas vojevodu. kur miris.
Sarkaņi (Liepas pagasts)

**Sarkaņi** ir ciems Cēsu novada Liepas pagastā pie autoceļa V323 (Liepa—Smiltene).

Latvijas PSR laikā ciema nosaukums bija **Oktobra 41. gadadienas ciemats** jeb **Oktobra Revolūcijas 41. gadadienas ciemats**.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Biomedicīna

**Biomedicīna** ir medicīnas daļa, kas balstās uz bioloģijas, fizioloģijas un citu dabaszinātņu principu pielietošanu klīniskajā praksē. Biomedicīna dominē Rietumvalstu veselības aprūpes sistēmās un laboratoriskajā diagnostikā jau kopš 20. gadsimta sākuma, tomēr mūsdienās tiek meklētas jaunas paradigmas, piemēram, personalizētā medicīna un integratīvā medicīna. 
Kopš 2013. gada biomedicīna, medicīnas tehnoloģijas, biofarmācija un biotehnoloģijas, tāpat kā zināšanu ietilpīga bioekonomika ir atzītas par divām (no piecām)  Latvijas Viedās specializācijas stratēģijas jomām.

## Biomedicīnas novirzieni
*  bioķīmija, šūnu bioloģija, molekulārā bioloģija; 
*  bioinženierija, biotehnoloģijas, nanobiotehnoloģija; 
*  molekulārā ģenētika, gēnu terapija, genomika, transkriptomika, proteomika, metabolomika;
*  bioinformātika, sistēmbioloģija.

## Biomedicīnas metodes
Bioķīmija pēta dzīvajos organismos notiekošos ķīmiskos procesus un tajos iesaistītās organiskās makromolekulas (ogļhidrātus, olbaltumvielas, lipīdus un nukleīnskābes.   
Molekulārā bioloģija pēta šūnu DNS, RNS un olbaltumvielu sintēzi un regulāciju ar dažādām tehnikām, piemēram, polimerāzes ķēdes reakciju (PĶR), gēlu elektroforēzes, blotēšanas tehniku uz citu metožu palīdzību.

## Skatīt arī
*  Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs

## Atsauces

## Ārējās sates
* Valsts pētījumu programma "Biomedicīna sabiedrības veselībai" (BIOMEDICINE)
Pedro Kalderons de la Barka

**Pedro Kalderons de la Barka i Barreda Gonsaless de Eano Ruiss de Blasko i Rianjo** (; dzimis , miris ) bija Spānijas Zelta laikmeta dramaturgs un dzejnieks. Mūža laikā bija arī karavīrs un garīdznieks.

Dzimis Madridē spāņu augstmaņa un Flandrijas ieroču meistara meitas ģimenē. Studēja universitātē Salamankā un Alkalā de Enaresā, tomēr 1620. gadā pameta mācības, kļūdams par karavīru. No 1625. līdz 1635. gadam dienēja spāņu karaspēkā Itālijā un Flandrijā, tomēr pēc citām ziņām uzturējās arī Madridē. 1623. gadā debitēja ar lugu *Amor, honor y poder* ("Mīlestība, gods un vara"). Kad 1635. gadā mira Lope de Vega, izvirzījās kā ievērojamākais Spānijas dramaturgs un radīja lugas karaļa Felipes IV galma teātrim. No 1640. līdz 1642. gadam spāņu karaspēka sastāvā piedalījās Katalonijas sacelšanās apspiešanā. No 1651. gada, kad Kalderons kļuva par garīdznieku, rakstīja tikai reliģiskas lugas (*autos sacramentales*).

Populārākās P. Kalderona de la Barkas lugas ir "Dāma - spoks" (1629), "Dzīve - sapnis" (1629–1635), "Zalameas tiesnesis" (1651).

## Ārējās saites
*
Bīzentāle

**Bīzentāle** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Barnimas apriņķī, uz ziemeļaustrumiem no Berlīnes.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1258. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rozes (Raunas pagasts)

**Rozes** (agrāk **Rozes muiža**) ir ciems Smiltenes novada Raunas pagastā pie Lisas upes, netālu no autoceļa Rauna—Lisa.

Ciems veidojies pie Rozes muižas. Latvijas PSR laikā - kolhoza "Zelta druva" centrs.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Mārsnēni

**Mārsnēni** ir ciems Cēsu novada Mārsnēnu pagasta centrs autoceļu V323 (Liepa—Smiltene) un V183 (Rauna—Mārsnēni—Ķerves) krustojumā.

18. gadsimta vidū Mārsnēni izveidojās par vienu no brāļu draudzes centriem, 1743. gadā apkārtnē bija 400 draudzes locekļu. Latvijas PSR laikā ciems attīstījās kā kolhoza "Mārsnēni" centrs.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Pjotrs Tatevs

**Pjotrs Tatevs** (; miris ) bija Krievijas caristes cara miesassargs (rinda), stoļņiks, vojevoda, bajārs un okoļņičijs cara Ivana IV un Fjodora I laikā, tai skaitā piedalījās Livonijas karā Latvijas teritorijā.

Pirmoreiz minēts 1556. gadā. Dienēja Veļikije Lukos, Opočkā, Putivļā, Kolomnā. Cīnījies pret Krimas tatāriem. 1578. gadā Livonijas kara laikā piedalījās Peltsamā pils ieņemšanā. 1578. gada Cēsu kaujā krita poļu gūstā. Tika izpirkts no gūsta par 4114 rubļiem.
## Literatūra
* *[[Лобанов-Ростовский, Алексей Борисович|А.Б. Лобанов-Ростовский]]*. Русская родословная книга. Том II. Изд.второе. СПб., Типогр.  А.С. Суворина. 1895 г. Татев Пётр Иванович. стр. 282-283.
* *[[Спиридов, Матвей Григорьевич|М.Г. Спиридов]]*. Сокращенное описание служб благородных российских дворян, расположенное по родам их, с показанием, от кого те роды начало свое получили, или откуда какие родоначальники выехали, или которых их происхождение…..  М. Унив. тип. 1810. Ч. 2. 1810 г. Татев Пётр Иванович. стр. 89-91.
* *[[Петров, Пётр Николаевич|П.Н. Петров]]*. История родов русского дворянства. Т. 1. Изд. Герман Гоппе. СПб. 1886 г. Татев Пётр Иванович. стр. 150.
* *Сост. А.В. Антонов*. Памятники истории русского служилого сословия. - М.: Древлехранилище. 2011. Рец. Ю.В. Анхимюк. Ю.М. Эскин. Татев Пётр Иванович. стр. 73.  . //РГАДА. Ф.201. (Собрание М.А. Оболенского). Оп. 1. Д. 83.
Dukuri

**Dukuri** (agrāk **Dukurmuiža**) ir ciems Cēsu novada Priekuļu pagastā, Cēsu pilsētas ziemeļu pievārtē pie autoceļa V330 (Dukuri—Rāmnieki).

Ciems veidojies ap 1660. gadā celto Dukurmuižu, kuras zemes gabalu Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs bija piešķīris Heinriham Lademaheram. Kopš 1823. gada muiža piederēja Zīversu dzimtai.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Joahimstāle

**Joahimstāle** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Barnimas apriņķī.

## Vēsture

Pilsētu 1601. gadā dibināja Brandenburgas kūrfists Joahims III Frīdrihs pie viduslaiku Grimnicas pils. Šeit tika nodibināta stikla manufaktūra, un 1604. gadā Joahimstālei tika piešķirtas pilsētas tiesības. Tuvējā Verbelinzē krastā Prūsijas karalis Frīdrihs Vilhelms IV uzcēla medību rezidenci, un vēlākos laikos to lietoja daudzi ietekmīgi cilvēki, to skaitā Vilhelms II, Frīdrihs Eberts, Pauls fon Hindenburgs un Ērihs Honekers.

## Cilvēki
Joahimstāle ir mineraloga Franča Ernsta Neimaņa (*Franz Ernst Neumann*, 1798 – 1895) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kuveitas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Kuveitas novietojums]]
**[[Kuveita]]s administratīvo iedalījumu** veido **6 muhāfazas**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Muhāfazas

## Atsauce
Jozefs Maria Olbrihs

**Jozefs Maria Olbrihs** (, dzimis , miris ) bija Čehijā dzimis austriešu/vācu arhitekts, viens no Austroungārija jūgendstila jeb Vīnes secesijas dibinātājiem.

Dzimis rūpnieka ģimenē, mācījās Vīnes Lietiškās mākslas akadēmijā (tolaik *k.k. Kunstgewerbeschule des k.k. Österreichischen Museums für Kunst und Industrie*) un Vīnes Mākslas akadēmijā (*Akademie der bildenden Künste Wien*). 1893. gadā sāka darbu Oto Vāgnera arhitektu birojā. 1897. gadā kopā ar Gustavu Klimtu, Jozefu Hofmani un Kolomanu Mozeru nodibināja Vīnes secesijas mākslinieku grupu. Olbriha projektētā Secesijas ēka Vīnē (*Wiener Secessionsgebäude*) kļuva par vienu no grupas simboliem. No 1900. gada darbojās Darmštatē, kur Hesenes lielhercogs Ernsts Ludvigs sponsorēja mākslinieku kolonijas izveidi. Miris no leikēmijas 40 gadu vecumā.

## Ārējās saites
Leonardo Ļubičičs

**Leonardo Ļubičičs** (; dzimis ) ir Horvātijas šahists. Pasaules čempionāta korespondencšahā (2013—2016) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (2011).

## Biogrāfija
No 1994. gada līdz 2001. gadam piedalījies dažādos šaha turnīros, kuros gan nav guvis lielus panākumus. Vēlākajos gados klātienē spēlējis pārsvarā Horvātijas komandu šaha čempionātos. Korespondencšaha turnīros piedalījies kopš 1990. gadu beigām. 2001. gadā kļuvis par starptautisko korespondencšaha meistaru (IM), 2007. gadā - par starptautisko korespondencšaha virsmeistaru (SIM), bet 2011. gadā - par starptautisko korespondencšaha lielmeistaru (GM). 2015. gada nogalē uzvarējis 28. Pasaules čempionātā korespondencšahā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Skaļupes

**Skaļupes** ir ciems Cēsu novada Līgatnes pagastā uz ziemeļiem no Līgatnes. Novietojies Gaujas kreisajā krastā pie autoceļa V283 (Drabeši—Līgatnes papīrfabrika—Līgatne). Atrodas 10 km no pagasta centra Augšlīgatnes, 16 km no novada centra Cēsīm un 72 km no Rīgas.

Skaļupēs atrodas rehabilitācijas centrs "Līgatne", zem kura PSRS laikā tika izbūvēts slepens bunkurs Latvijas PSR augstākās vadības vajadzībām, kas mūsdienās ir tūrisma objekts.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Ārējās saites
*Rehabilitācijas centrs "Līgatne"
*Līgatnes slepenais bunkurs

## Atsauces
Luiss Leons Sančess

**Luiss Leons Sančess Hils** (; dzimis  Mulā) ir bijušais Spānijas šosejas riteņbraucējs.

Sančesa garās profesionālās karjeras lielākie sasniegumi ir uzvara 2009. gada Parīze—Nica kopvērtējumā, 2005. gada *[[Tour Down Under]]* kopvērtējumā, kā arī viendienas Sansevastjanas klasikas sacensībās 2010. un 2012. gadā. Viņš uzvarējis 4 *[[Tour de France]]* posmos, kā arī četras reizes Spānijas čempionātā individuālajā braucienā, bet 2020. gadā arī grupas braucienā. Sančess ir individuālā brauciena speciālists, bet karjeras laikā kļuva arī par labu kalnu posmu braucēju.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Atsauces

## Ārējās saites
Skotijas karaļu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Skotija]]s karaļi** jeb **skotu ķēniņi** (). Šīs personas bija vairākām dinastijām piederīgi Skotijas Karalistes valdnieki kopš vienotas skotu ķēniņvalsts izveides 843. gadā līdz 1707. gadam, kad pēc Apvienotās Lielbritānijas Karalistes izveides viņi kļuva par Lielbritānijas karaļiem.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Scotland (traditional).svg|30px]] Skotijas Karaliste (9. gadsimts — 1707) [[Attēls:Royal Coat of Arms of the Kingdom of Scotland.svg|30px]]

## Skatīt arī
* Piktu ķēniņu uzskaitījums
* Anglijas karaļu uzskaitījums
* Apvienotās Karalistes karaļu uzskaitījums
Hardeknuts

thumb|250px|Iespējamais Hardeknuta attēls.
**Hardeknuts** jeb **Knuts III** (, ; 1018/1019 — 1042) bija Dānijas karalis (no 1035) un Anglijas karalis (no 1040).

## Ārējās saites
Alvils Augstkalns

**Alvils Augstkalns** (dzimis , miris ) bija latviešu valodnieks, bibliogrāfs, valodas vēsturnieks.

Dzimis skolotāja ģimenē. Beidzis Cēsu vidusskolu. 1931. gadā absolvējis Latvijas Universitāti. No 1927. līdz 1930. gadam, vēl studējot universitātē, strādājis Latviešu folkloras krātuvē, kur organizējis apvidvārdu vākšanu. No 1934. līdz 1936. gadam strādājis Valsts bibliotēkā par bibliotekāru, no 1936. līdz 1940. gadam bijis pirmais pārzinis Izglītības ministrijas Valodas krātuvē, 1940. gadā pasniedzis lietuviešu valodu Latvijas Universitātē.

Augstkalns 1931. gadā sastādīja Kārļa Mīlenbaha un Jāņa Endzelīna bibliogrāfiju. Pētījis lietuviešu un latviešu valodas senos rakstus. No 1927. gada presē rakstījis par pareizrakstības jautājumiem. Publicējies arī ārzemēs. 1935. gadā sagatavojis lietuviešu valodas mācību grāmatu "Leišu valodas elementi latviešu ģimnāzijai".

 izdarījis pašnāvību.

## Atsauces
Melānija Lorāna

**Melānija Lorāna** (; dzimusi ) ir franču aktrise, modele, režisore, dziedātāja un rakstniece.

Pirmo ievērību guva ar lomu 2006. gada filmā *Je vais bien, ne t'en fais pas*, par lomu tajā saņēma Cēzara balvu. Starptautiskā mērogā kļuva pazīstama ar lomu Kventina Tarantīno 2009. gada filmā "Bēdīgi slavenie mērgļi". 2013. gadā filmējās vienā no tā gada ienesīgākajām Holivudas filmām "Krāpšanas ilūzija". Vēl Lorāna ir filmējusies dažādos Francijas, ASV, starptautiskos projektos. Par vairākām lomām tikusi nominēta dažādu kinofestivālu apbalvojumiem. Tēlojusi arī teātrī.

Režisējusi vairākas filmas. 2011. gadā izdevusi debijas studijas albumu *En t'attendant*.

## Ārējās saites
Sīrijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Sīrijas novietojums]]
**[[Sīrija]]s administratīvo iedalījumu** veido **14 muhāfazas**, kuras sīkāk iedalās **65 mintakās**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Munāfazas

## Atsauce
Singapūras administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Singapūras novietojums]]
**[[Singapūra]]s administratīvo iedalījumu** veido **5 distrikti**.
## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums
450px|thumbnail|center
### Distrikts

## Atsauce
Saūda Arābijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Saūda Arābijas novietojums]]
**[[Saūda Arābija]]s administratīvo iedalījumu** veido **13 mintakas**. Mintakas sīkāk iedalās **118 muhāfazās**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Mintaka

## Atsauce
Omānas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Omānas novietojums]]
**[[Omāna]]s administratīvo iedalījumu ** veido **5 mintakas** un **4 muhāfazas**. Mintakas un muhāfazas sīkāk iedalās **61 vilajetos**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Mintakas

### Muhāfazas

## Atsauce
Andrejs Paļeckis

**Andrejs Paļeckis** (; miris 1592. gadā) bija Krievijas caristes kņazs un vojevoda cara Ivana IV laikā, tai skaitā piedalījās Livonijas karā Latvijas teritorijā.

Dienēja Orlā, Novosiļā, Veļikije Lukos, Dedilovā. 1566. gadā augsmaņu sapulcē izteicās par Livonijas kara turpināšanu. 1573. gadā cīnījas pret mariešiem.

1576. gadā cīnījās pie Tallinas. 1577./78. gadā no Pleskavas devās palīgā aplenktajiem Lielvārdē, vēlāk devās uz Valmieru un Tartu. 1578. gada Cēsu kaujā bija viens no komandieriem, kuri bēga no kaujas lauka uz Tartu. Tomēr, kad poļi un livonieši atkaroja Dinaburgas pili, Paļeckis atkal tika iecelts par karaspēka apakšvienības komandieri, kas devās pretim poļu spēkiem. Kritis, kad poļi aplenca un ieņēma Sokalas pili (mūsdienās Baltkrievijas Rasonu rajonā)
Amata (ciems)

**Amata** ir ciems Cēsu novada Drabešu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā pie Amatas upes un autoceļa P31 (Ērgļi—Drabeši). Apdzīvotā vieta atrodas 4 km no pagasta pārvaldes Ausmās, 13 km no novada centra Cēsīm un 84 km no Rīgas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
One-Punch Man

***One-Punch Man*** (, *Wanpanman*) ir 2015. gada japāņu anime komēdijseriāls un 2009. gada interneta mangas sērija, kuru radījis mākslinieks ONE. Seriālu ir režisējis Šingo Natsume. Seriāls ir parodija amerikāņu supervaroņiem un klišejām, kas ir ar tiem saistītas. Autors ir izteicis vēlmi veidot seriāla otro sezonu.

## Sižets
Seriāla darbība norisinās Japānas fantāziju pilsētā Z. Pasaule ir pilna briesmoņu, kas uzbrūk pasaulei. Galvenais varonis Saitama ir neticami spēcīgs supervaronis, kurš viegli pieveic šos briesmoņus ar vienu sitienu. Tā kā pasaulē nav neviena, kurš var mēroties spēkiem ar Saitamu, viņu māc garlaicība.

## Ārējās saites

*  
* 
* 
*
Strazdiņš

**Strazdiņš** (sieviešu dzimtē Strazdiņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „strazds” pamazināmās formas vai vietvārda Strazdiņi. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Bruno Strazdiņš (1910—1972) — jurists, sabiedriskais darbinieks un šahists;
* Indriķis Strazdiņš (1886—1942) — šahists un pedagogs;
* Jānis Strazdiņš — vairāki cilvēki ar šādu vārdu un uzvārdu;
* Jēkabs Strazdiņš (1905—1958) — gleznotājs, pedagogs un mākslas kritiķis;
* Juris Strazdiņš (1896—?) — elektrotehniķis, Latvijas Satversmes sapulces deputāts;
* Kārlis Strazdiņš (1890—1964) — padomju valsts darbinieks, Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas akadēmiķis;
* Miķelis Strazdiņš (1892—?) — gleznotājs.

## Skatīt arī
* Stradiņš