Mieteņu ģints

[thumb|[Alkšņu mietene (*Paxillus filamentosus*)]]
[thumb|[Samtainā mietene (*Tapinella atrotomentosa*)]]
[thumb|[Kamoleņu mietene (*Tapinella panuoides*)]]
**Mieteņu ģints** jeb **mietenes** (*Paxillus*) ir lapiņu sēņu ģints, kas pieder mieteņu dzimtai un beku rindai. Saskaņā ar *Catalogue of Life*, 2021. gada vidū tajā ietilpa 38 sugas, no kurām Latvijā atrastas 2. Tāpat Latvijā atrastas vēl 2 bijušās mieteņu sugas, kuras tagad pārceltas uz jaunizveidoto *Tapinella* ģinti *Tapinellaceae* dzimtā tai pašā beku rindā. Pagaidām latviskajos avotos viņām tiek saglabāts vecais mieteņu apzīmējums un reizēm arī agrākais ģints apzīmējums *Paxillus*. 

## Taksonomija

Ģinti aprakstīja Eliass Frīss 1838. gadā, ar *P. involutus* (kailo mieteni) kā ģints tipisko sugu.

1931. gadā francūzis Žans Eduards Žilbērs aprakstīja jaunu ģinti *Tapinella*, pārceļot uz to tās *Paxillus* sugas, kuras aug tikai uz koksnes. Pēc *Catalogue of Life* 2021. gada vidū tajā ietilpa tikai 4 sugas, par tipisko sugu izvēlēta kamoleņu mietene (*Tapinella panuoides*). Pirms Žilbēra 1879. gadā līdzīgu darbu bija veikuši Frīss 1821. un Karstens 1879. gadā, bet toreiz dotais ģints nosaukums *Tapinia* mūsdienās netiek atzīts dublēšanās dēļ.

1999. gadā no ģints tika izdalīta jauna ģints *Austropaxillus*.

Ģints sastāvā daži autori izdala apakšģinti *Alnopaxillus*, kuras sugas veido mikorizu tikai ar alkšņiem.

## Apraksts

* **[[Sēne|Augļķermeņi]]**: cepurīšu sēnes, lapiņu sēnes, vidēji līdz lieli, gaļīgi, nelietojami pārtikā.
* **[[Cepurīte (mikoloģija)|Cepurīte]]**: bieži ar ieliektu maliņu, īpaši jaunām sēnēm. Mala gluda, plīvura nav. Krāsās pārsvarā brūnie toņi.
* **[[Lapiņas (mikoloģija)|Lapiņas]]**: viegli atdalāmas no cepurītes, no dzelteni oranžām līdz brūnām. Reizēm šķērso viena otru, veidojot stobriņiem līdzīgas poras (t.s. anastomoze). Nolaidenas gar kātiņu.
* **[[Kātiņš (mikoloģija)|Kātiņš]]**: Centrāls, nobīdīts no cepurītes centra vai nav vispār.
* **[[Trama (mikoloģija)|Mīkstums]]**: gaišs, gaisā brūnējošs.
* **[[Sporas]]**: no gaiši okerdzeltenām līdz brūnām.
* Cistīdas: sastopamas ne tikai himēnijā, bet arī bazālajā sēņotnē un uz rizomorfu virsmas.
* Rizomorfas: stipri diferencētas, tajās veidojas no sugas atkarīgu dažādu izmēru sklerociji (no 0,1 līdz 2 mm).

## Izplatība
thumb|''Paxillus ammoniavirescens''
thumb|''Paxillus obscurisporus''
thumb|''Paxillus rubicundulus''
thumb|''Paxillus validus''
thumb|''Paxillus vernalis''
Mietenes kopumā ir sastopamas visos kontinentos, izņemot Antarktīdu.

### Latvijā atrastās sugas
Latvijā atrasto sugu nosaukumi norādīti pēc LMB 2002. gada saraksta ar Latvijas mikologu 2020. gada labojumiem, kas satur 4 sugas, pēdējās divas no kurām tehniski vairs neietilpst mieteņu ģintī.



 


### Latvijā neatrastās, bet Eiropas mikologu biežāk atzīmētās sugas



 


## Nozīme

Ģints sēnes ir salīdzinoši lielas, bet visas tās pārtikai ir vai nu indīgas, vai mazvērtīgas, vai ar nezināmu vērtību retuma dēļ. Toties tām ir ievērojama pozitīva loma meža ekosistēmā.

### Lietošana pārtikā

Vairumam mieteņu pārtikas vērtība nav zināma, tomēr, kopš plaši lietotā kailā mietene tikusi atzīta par indīgu, visas tai radnieciskās sēnes tiek turētas aizdomās par līdzīgu toksīnu un antigēnu saturēšanu. Bieži no tām pārtikā ir lietota tikai samtainā mietene, kuru daži mūsdienu avoti arī apvaino indīgumā visu laiku vai tikai vecumā, taču arī aprakstos, kur to uzskata par pilnīgi ēdamu, tā prasa vairākkārtīgu novārīšanu un tiek uzskatīta par mazvērtīgu un negaršīgu. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mycobank 
* Index Fungorum