open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šņibīši

**Šņibīši** jeb **šņībīši** (*Calidris*) ir sloku dzimtas (*Scolopacidae*) tārtiņveidīgo putnu ģints, kurā apvieno 24 sugas. Šņibīši ligzdo arktiskajā joslā, un visas to sugas ir gājputni, kas ziemas periodā dodas dienvidu virzienā. Tie ir mazi vai vidēji lieli putni, ar proporcionāli gariem spārniem un relatīvi īsiem knābjiem. Knābja galā ir taustes receptori, kas palīdz šņibīšiem atrast barību, nemitīgi skraidot un pārmeklējot mitro augsni. 

## Latvijā
[thumb|left|200px|[Latvija|Latvijā 20. gadsimta beigās ligzdoja parastie šņibīši (*Calidris alpina*)]]
Latvijā var novērot, galvenokārt caurceļojot, 10 šņibīšu ģints sugas: dūņšņibīti (*Calidris falcinellus*), gaišo šņibīti (*Calidris alba*), gugatni (*Calidris pugnax*), jūras šņibīti (*Calidris maritima*), lielo šņibīti (*Calidris canutus*), līkšņibīti (*Calidris ferruginea*), parasto šņibīti (*Calidris alpina*), Temminka šņibīti (*Calidris temminckii*), trulīti (*Calidris minuta*) un tundras šņibīti (*Calidris melanotos*). 

Rets ligzdotājs Latvijā ir gugatnis. Retumis ir ligzdojusi arī parastā šņibīša pasuga — Šinca šņibītis (*Calidris alpina schinzii*). Tomēr kopš 21. gadsimta sākuma drošu ziņu par ligzdošanu vairs nav.

## Sistemātika
* **Šņibīšu ģints** (*Calidris*)
**Aļaskas šnibītis (*Calidris mauri*)
**Bairda šņibītis (*Calidris bairdii*)
**Baltvēdera šņibītis (*Calidris fuscicollis*)
**Beringa šņibītis (*Calidris ptilocnemis*)
**Dūņšņibītis (*Calidris falcinellus*)
**Gaišais šnibītis (*Calidris alba*)
**Garkāju šņibītis (*Calidris himantopus*)
**Garknābja šņibītis (*Calidris tenuirostris*)
**Garpirkstu šņibītis (*Calidris subminuta*)
**Gugatnis (*Calidris pugnax*)
**Jūras šņibītis (*Calidris maritima*)
**Lāpstknābītis (*Calidris pygmea*)
**Lielais šņibītis (*Calidris canutus*)
**Līkšņibītis (*Calidris ferruginea*)
**Mazais gugatnis (*Calidris subruficollis*)
**Mazais šņibītis (*Calidris pusilla*)
**Mazais trulītis (*Calidris minutilla*)
**Parastais šņibītis (*Calidris alpina*)
**Raibais tārtiņš (*Calidris virgata*)
**Sarkankakla šņibītis (*Calidris ruficollis*)
**Smailastes šņibītis (*Calidris acuminata*)
**Temminka šņibītis (*Calidris temminckii*)
**Trulītis (*Calidris minuta*)
**Tundras šņibītis (*Calidris melanotos*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Šņibīšu noteikšana
Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzija

**Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzija** ir starptautisks hokeja turnīrs, kas notiek Pasaules čempionāta hokejā ietvaros. To rīko Starptautiskā Hokeja federācija un šis ir otrs zemākais līmenis pēc Elites divīzijas, 1. divīzijas un 2. divīzijas.

Pēc Starptautiskās Hokeja federācijas sistēmas pārkārtošanas 2001. gadā komandas, kas atradās ārpus 40 labākajām piedalījās 2. divīzijas kvalifikācijā. D grupas pēdējo divu vietu ieguvējas nepiedalījās 2001. gada čempionātā, bet tika paaugstinātas uz 2. divīziju 2002. gadā. Pieaugošā dalībvalstu skaita dēļ 2003. gadā 2. divīzijas kvalifikācija tika pārdēvēta par 3. divīziju.

No 2001. līdz 2011. gadam divas komandas, kas ieņēma pēdējās vietas 2. divīzijas turnīrā tika pazeminātas uz 3. divīziju, kuras aizstāja divas labākās 3. divīzijas komandas. Sākot ar 2012. gadu 2. divīzijas B grupa un 3. divīzija apmainās tikai ar vienu komandu.

## 3. divīzija
### Rezultāti
No 2002. līdz 2011. gadam divas labākās komandas tika paaugstinātas uz 2. divīziju. Sākot ar 2012. gadu tikai uzvarētājs tiek paaugstināts. No 2020. gada A grupas uzvarētājs tiek paaugstināts uz 2. divīziju, bet B grupas pēdējās vietas ieguvējs izkrīt uz 4. divīziju.

^ - Tā kā tikai divas komandas pieteicās, turnīrs netika izspēlēts un abas automātiski kvalificējās 2. divīzijai.

## D grupa
### Čempioni 1987.-2000.

^ – 1992., 1994. un 1995. gadā nebija D grupas. Tomēr C grupa tika sadalīta divās daļās, kur C2 uzvarētājs tika paaugstināts uz C1, tādējādi padarot C2 grupu tādu pašu kā D grupu. Tāpēc tās uzvarētāji (Spānija, Igaunija un Horvātija) ir ierakstīti šeit.

## Skatīt arī
* Pasaules čempionāts hokejā
## Atsauces
Dmitrijs Rovners

**Dmitrijs Rovners** (; , Vinnica - , Ļeņingrada) bija Krievijas šahists, Ļeņingradas čempions šahā (1937).

## Biogrāfija
Jau skolas gados uzvarējis Vinnicas pilsētas šaha čempionātā. Pēc skolas beigšanas turpinājis mācīties Ļeņingradā, kur kļuvis par inženieri celtnieku. No 1933. gada regulāri piedalījies Ļeņingradas šaha čempionātos. Ievērību izpelnījies 1935. gadā, kad divos simultānspēles seansos uzvarējis bijušo Pasaules šaha čempionu Hosē Raulu Kapablanku un spēcīgo lielmeistaru Salo Floru. 1937. gadā kopā ar A.Tolušu un V.Čehoveru uzvarējis Ļeņingradas šaha čempionātā. Pēc šī panākuma Rovneram 1938. gadā piešķirts PSRS sporta meistara nosaukums. Tajā pašā gadā Krievijas PFSR čempionātā viņš dala 4.-5. vietu. Pēckara gados daudz laika aizņēma darbs pamatprofesijā, un šaha turnīros Rovnera rezultāti vairs neaizsniedza pirmskara līmeni. 1952. gada PSRS šaha čempionāta pusfinālā viņš dala 5.-7. vietu, bet 1956. gada Ļeņingradas šaha čempionātā - 2.-3. vietu. 1952. un 1954. gadā piedalījies PSRS komandu kausa izcīņā šahā PSRS sporta biedrību «Zenit» un «Medik» komandu sastāvā. Piedalījies arī 1961. gada Latvijas atklātajā šaha čempionātā Rīgā. Viņa dēls Jakovs Rovners (1929-1970) arī bija šahists un 1969. gadā kļuva par PSRS sporta meistaru šahā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Deniss Meņšovs

**Deniss Meņšovs** (; dzimis  Orlā) ir bijušais profesionālais Krievijas šosejas riteņbraucējs, kura profesionālā karjera ilga no 2000. līdz 2013. gadam, kuru laikā viņš pārstāvēja **', **', **' un **' komandas. Viņš bija braucējs, kurš cīnījās par kopvērtējuma uzvarām daudzdienu sacensībās, spējīgs kalnu braucējs un ļoti labs individuālais braucējs. 2005. un pēc tam 2007. gadā viņš uzvarēja *[[Vuelta a España]]*. Viņš uzvarēja arī simtajās *[[Giro d'Italia]]* sacensībās 2009. gadā un ierindojās otrajā vietā 2010. gada ''Tour de France'', kļūstot par pirmo Krievijas braucēju, kas to paveicis. Vēlāk viņš tika diskvalificēts par pretrunīgiem bioloģiskās pases rādītājiem un viņa rezultāti 2009., 2010., un 2012. gada *Tour de France* sacensībās anulēti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Neoficiāla vietne

*
Hamburgas "Freezers"

**Hamburgas "Freezers"** () ir hokeja komanda, kas bāzēta Hamburgā, Vācijā, un spēlē Vācijas hokeja līgā. Komanda dibināta 1999. gadā. Komanda savas mājas spēles aizvada *[[Barclaycard Arena]]* hallē.

No 1999. līdz 2002. gadam komanda bija pazīstama kā Minhenes "Barons", savas mājas spēles aizvadot Minhenē, taču 2002. gada 3. jūnijā finansiālu apsvērumu dēļ komanda tika pārcelta uz Hamburgu. 

2007.—08. gada sezonu komandas rindās aizvadīja Krišjānis Rēdlihs.

2016. gada maijā komandas īpašnieks Filips Anšucs paziņoja, ka komanda vairs netiks atbalstīta viņa uzņēmumā Anschutz Entertainment Group. "Freezers" tika noteikts termiņš 2016. gada 24. maijs, lai atrastu pircēju un jaunu sponsoru, ko neizdevās izpildīt, tādēļ klubs pārtrauca savu darbību. 

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa

## Atsauces
Düsseldorfer EG

***Düsseldorfer EG*** (; agrāk pazīstama arī kā **Diseldorfas "Metro Stars"**) ir hokeja komanda, kas bāzēta Diseldorfā, Vācijā, un spēlē Vācijas hokeja līgā. Komanda dibināta 1935. gadā. Mājas spēles aizvada *[[ISS Dome]]* arēnā.

Vācijas čempiones titulu klubs izcīnījis kopumā astoņas reizes, pēdējo reizi to paveicot 1996. gadā.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Štraubingas "Tigers"

**Štraubingas "Tigers"** () ir hokeja komanda, kas bāzēta Štraubingā, Vācijā, un spēlē Vācijas hokeja līgā. Komanda dibināta 1948. gadā.

Vācijas hokeja līgā komanda spēlē kopš 2006. gada.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Vladimirs Saigins

**Vladimirs Saigins** (;  - 1992) bija Baltkrievijas daudzkārtējais čempions šahā.

## Šahista karjera
Otrā pasaules kara laikā, 1943. gadā kļuvis par PSRS sporta meistaru šahā. Septiņas reizes uzvarējis Baltkrievijas šaha čempionātā: 1947., 1949., 1950., 1951., 1952., (kopā ar I. Boļeslavski) 1953., (kopā ar Alekseju Suetinu) un 1954. gadā. Piecas reizes Baltkrievijas izlases sastāvā piedalījies PSRS komandu čempionātos - 1953., 1955., 1958., 1962. un 1963. gadā. 1952. gadā PSRS sporta biedrības «Spartaks» komandas sastāvā piedalījies PSRS komandu kausā Odesā. 1955. gada PSRS sporta biedrības «Spartaks» čempionātā Kijivā dalījis 1.-2. vietu ar Israelu Zilberu, bet zaudējis papildmačā 1½:3½.
Šaha sacensību vēsturē ir iegājis Saigina mačs Rīgā ar Mihailu Tālu, kurā viņš 
zaudēja ar 6:8 (+2 -4 =8), bet Tāls pēc šī panākuma kļuva par PSRS sporta meistaru šahā.
Piedalījies arī 1961. gada Latvijas atklātajā šaha čempionātā Rīgā, kur izcīnījis augsto 3. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
Pasaules čempionāta hokejā 2. divīzija

**Pasaules čempionāta hokejā 2. divīzija** ir starptautisks hokeja turnīrs, kas notiek Pasaules čempionāta hokejā ietvaros. To rīko Starptautiskā Hokeja federācija un šis ir trešais spēcīgākais līmenis pēc Elites divīzijas un 1. divīzijas. 2. divīzijas turnīrā spēlējošās 12 komandas ir sadalītas A (stiprākais sešinieks) un B (vājākais sešinieks) grupās.

No 2001. līdz 2011. gadam 1. divīzijas katras grupas pēdējās vietas ieguvējs tika pazemināts uz 2. divīziju. Katras grupas uzvarētājs 2. divīzijā tika paaugstināts uz 1. divīziju, kamēr katras grupas pēdējās vietas ieguvējs tika pazemināts uz 3. divīziju. Sākot ar 2012. gadu 2. divīzijas A grupas čempions tiek paaugstināts uz 1. divīzijas B grupu, un tiek aizstāts ar tās pirmās vietas ieguvēju. B grupas čempions tiek paaugstināts uz A grupu, un to aizstāj A grupas pēdējās vietas ieguvējs. B grupas pēdējās vietas ieguvējs tiek pazemināts uz 3. divīziju, un tiek aizstāts ar tās uzvarētāju.

Pasaules čempionāta hokejā 2. divīzija šī brīža formātā tika dibināta 2001. gadā no komandām, kas rangā bija no 29. līdz 40. vietai, tas ir 5 sliktākās komandas no C grupas un 7 labākās no D grupas. 2012. gadā grupas tika sadalītas pēc vietām pagājušajā čempionātā. A grupā piedalījās komandas, kas tika pazeminātas no 1. divīzijas, kā arī 2011. gada 2. un 3. vietu ieguvējiem savās grupās. B grupu veidoja 2011. gada 4. un 5. vietu ieguvēji savās grupās, kā arī komandas, kas tika paaugstinātas no 3. divīzijas.

## 2. divīzija
### Rezultāti

## B grupa
### Uzvarētāji 1961.-2000.

## Skatīt arī
* Pasaules čempionāts hokejā
Sakari Salminens

**Sakari Salminens** (; dzimis 1988. gada 31. maijā) ir somu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2017) Salminens spēlē SM līgas vienībā Pori "Ässät".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Salminens sāka 2007.—08. gada sezonā, tajā aizvadot 30 spēles SM līgas kluba Pori "Ässät" sastāvā. Jau nākamajās divās sezonās Salminens bija viens no rezultatīvākajiem komandas spēlētājiem.

2010. gada starpsezonā uzbrucējs pārcēlās uz Kuopio "KalPa" vienību, tajā kļūstot par komandas vadošo spēlētāju. Salminena rezultativitāte turpināja augt ar katru sezonu. 2012.—13. gada sezonu uzbrucējs pirmo reizi noslēdza ar vairāk nekā vienu vidēji spēlē gūtu punktu, 54 spēlēs atzīmējoties ar 55 punktiem.

Somijas hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļas 2014. gada olimpiskajās spēlēs, spēlējis arī 2013. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Gunnars Ūsi

**Gunnars Ūsi** (; , Hāpsalu - , Tartu) bija Igaunijas daudzkārtējais čempions šahā.

## Biogrāfija
Jau skolas gados ieguvis augsto 4.—5. vietu Igaunijas šaha čempionātā. 1951. gadā beidzis Veru vidusskolu, pēc tam studējis Maskavas Ekonomikas institūtā. Studiju laikā aktīvi piedalījies šaha sacensībās — pārstāvējis Maskavas izlasi 1953. gada PSRS komandu čempionātā, tajā pat gadā ieņēmis 5. vietu PSRS čempionāta pusfinālā Viļņā, bet 1954. gadā Maskavas čempionātā dalījis 6.—7. vietu un kļuvis par PSRS sporta meistaru šahā. Pēc studiju beigām 1956. gadā atgriezies Igaunijā un strādājis Tartu lauksaimniecības mašīnu rūpnīcā, bijis arī šīs rūpnīcas direktors (1966-1972). Igaunijas 1957. gada šaha čempionātā izcīnījis 3. vietu. Vēlākajos gados sešas reizes (1958., 1959., 1963., 1966., 1979., 1980.) kļuvis par Igaunijas čempionu šahā, bet trīs reizes (1960., 1961., 1972.) bijis Igaunijas vicečempions. 1969. un 1973. gadā uzvarējis Pērnavas vasaras šaha turnīros. Piedalījies arī 1961. gada Latvijas atklātajā šaha čempionātā Rīgā. Mūža beidzamos gadus strādājis Tartu šaha klubā. Viens no Ūsi pēdējiem turnīriem bija 1981. gada Tallinas starptautiskais Paula Keresa memoriāls.  Tartu regulāri tiek rīkoti Gunnara Ūsi piemiņas turnīri jaunajiem šahistiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
Kijivas "Kompanion"

**Kijivas "Kompanion"** () ir hokeja komanda, kas bāzēta Kijivā, Ukrainā, un spēlē Ukrainas hokeja līgā. 2014. gadā komanda izcīnīja līgas čempiones titulu.

2012.—13. gada sezonā komandas sastāvā spēlēja latviešu aizsargi Agris Saviels, Jānis Andersons, kā arī uzbrucēji Armands Bērziņš un Juris Štāls.

## Rezultāti
Profesionālā hokeja līga:
* 2012 - 4. vieta
* 2013 - 2. vieta
* 2014 - 1. vieta

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com profils
Daito salas

**Daito salas** (; , *Daitō-shotō*; agrāk — **Borodino salas**) ir triju koraļļu salu grupa Filipīnu jūras ziemeļrietumos, austrumos no Nansei salām. Pieder Japānai un administratīvi ietilpst Okinavas prefektūrā. Salu grupa sastāv no trijām salām — ziemeļdaļā divas lielākās apdzīvotās Minamidaito un Kitadaito un 170 km uz dienvidiem neapdzīvotā Okinodaito.

Salas, iespējams, 1587. gadā atklājis spāņu jūrasbraucējs Pedro de Unamuno un neapdzīvotās salas nosaucis par **Sinprovečo salām** *(islas sin Probecho)* — ‘nerentablajām salām’. 1815. gadā Okinodaito salu atkārtoti atklāja spāņi un nosauca par Rasas salu *(Isla Rasa)*, bet Minamitori un Okinotori salas 1820. gadā atkārtoti atklāja Krievijas kara flotes leitnants Ponafidins, kurš nosauca tās par godu Krievijas-Amerikas kompānijas kuģim *Borodino*. Japāņi salas sāka kolonizēt 1899. gadā un ierīkoja tur cukurniedru plantācijas. 1900. gadā Japānas valdība pasludināja salas par savu īpašumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leili Pernpū

**Leili Pernpū** (; ; dzimusi , Hāpsalu, mirusi ) bija Igaunijas daudzkārtējā čempione šahā.

## Biogrāfija
PSRS sporta meistare šahā (1979). FIDE starptautiskā meistare (1990). Igaunijas sieviešu šaha čempionātos izcīnījusi 5 zelta (1975, 1979, 1980, 1986, 1990), 10 sudraba (1976-1977, 1984, 1991, 1993-1995, 2002, 2004, 2009) un 6 bronzas medaļas (1978, 1988, 1996, 2000-01, 2008). Trīs reizes pārstāvējusi Igaunijas izlasi PSRS komandu šaha čempionātos (1981, 1983, 1985). Deviņas reizes pārstāvējusi Igauniju Pasaules šaha olimpiādēs - 1994., 1996., 1998., 2000., 2002., 2004., 2006., 2008., 2010. gadā. Augstākais sasniegums olimpiādēs ir 2002. gadā izcīnītā 2. vieta pie 2. galdiņa (+6 =7 -0). Piedalījusies arī 1991. gada Latvijas atklātajā sieviešu šaha čempionātā Rīgā. Pēc profesijas bija ekonomiste. 1990. gados ir strādājusi Igaunijas policijas un robežsardzes birojā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
Lausanne HC

***Lausanne HC*** ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Lozannā, Šveicē, un spēlē Šveices hokeja līgā. Komanda dibināta 1922. gadā.

Līdz 2013. gadam komanda spēlēja NLB līgā, taču iepriekšējo reizi Šveices hokeja līgā klubs startēja no 2001. līdz 2005. gadam.

Pašlaik (2022) komandas sastāvā spēlē latviešu hokejisti Ronalds Ķēniņš un Ivars Punnenovs.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Rēzeknes Valsts ģimnāzija

**Rēzeknes Valsts ģimnāzija** bija Rēzeknes pilsētas domes dibināta izglītības iestāde, kas īstenoja vispārējās izglītības programmu. Mācības skolā notika latviešu valodā. 
Skolā bija trīs mācību programmas:
* Vispārizglītojošais virziena programma (36,7% no visiem skolēniem)
* Matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (57, 8%)
* Humanitārā un sociālā virziena programma (5,6%)

## Vēsture
Mācību iestādes aizsākumi meklējami 1920. gadā, kad nodibināja **Rēzeknes valsts vidusskolu**, sākumā īrējot telpas, bet vēlāk pārceļoties uz valstij piederošu ēku Atbrīvošanas alejā 71, kur tajā laikā atradās arī Rēzeknes skolotāju institūts. 1929. gadā to pārdēvēja par **Rēzeknes Valsts ģimnāziju** un 1932. gadā pārcēla uz namu Daugavpils ielā 25, tad tā atkal atgriezās ēkā Atbrīvošanas alejā 71. 1934. gadā, kad par skolas direktoru kļuva Rēzeknes Valsts komercskolas vadītājs St. Jaundzems, ģimnāzija pārcēlās uz komercskolas telpām Dārzu ielā 62. Rēzeknes Valsts ģimnāzija savu darbību pārtrauca 1940. gada jūlijā PSRS okupācijas dēļ.

Ģimnāzija savu darbību atjaunoja 1998. gada 1. jūlijā, bet 2004. gada 1. septembrī tai piešķīra Valsts ģimnāzijas statusu.
2011./2012. mācību gadā centralizētos eksāmenus kārtoja 82 skolēni. No tiem A, B un C līmeņus ieguva 84% skolēnu. 

2015. gada 3. augustā Rēzeknes Valsts ģimnāziju apvienoja ar Rēzeknes 1. vidusskolu, izveidojot  Rēzeknes Valsts 1. ģimnāziju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rēzeknes Valsts ģimnāzijas mājaslapa
* Rēzeknes Valsts ģimnāzijas attīstības plāns 2009.-2012.
Bion-M № 1

***Bion-M № 1*** (*Бион-М №1*) bija Krievijas kosmiskais aparāts no *[[Bion (pavadoņu sērija)|Bion]]* sērijas. Tas paredzēts kosmiskās bioloģijas, fizioloģijas un biotehnoloģiju eksperimentu veikšanai. Orbītā palaists 2013. gada aprīlī; pēc 30 dienu misijas nolaidās Krievijas teritorijā.

*Bion-M № 1* programmā piedalījās 20 Krievijas un 15 ārvalstu organizācijas. Galvenā no tām bija Krievijas Zinātņu akadēmijas Medicīniski bioloģisko problēmu institūts. Kosmosā tika sūtītas 45 mājas peles (*Mus musculus*), 15 gekoni (*Chondrodactylus*), 8 mongoļu smilšpeles (*Meriones unguiculatus*), zivis *Oreochromis mossambicus*, 20 vīngliemeži (*Helix pomatia Linnaeus*) un citi, tai skaitā mikroorganismi.

*Bion-M № 1* tika palaists  10:00 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Baikonuras kosmodroma Kazahstanā. Kopā ar to palaisti pavadoņi *[[OSSI-1]]*, *[[BeeSat-2]]*, *[[BeeSat-3]]*, *[[SOMP]]*, *[[Dove 2]]*, *[[AIST № 2]]*, kuri bija piestiprināti pie *Bion* korpusa un atdalīti periodā starp 4. un 35. Zemes apriņķojumu.

Pēc 30 dienām *Bion-M №1* lidojums beidzās.  02:32 UTC nolaižamais aparāts atdalījās no ierīču nodalījuma. 03:12 UTC tas nolaidās uz zemes, netālu no Orenburgas.
Aparatūras kļūmju un stresa dēļ bojā gāja visas mongoļu smilšpeles, 39 mājas peles, visas zivis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* «Бион-М» №1 ГНПРКЦ "ЦСКБ-ПРОГРЕСС" /
* Bion-M 1, 2 Gunter's Space Page
Zilupes iela (Rēzekne)

**Zilupes iela** atrodas Rēzeknes pilsētas austrumu daļā, Vipingas mikrorajonā. Tā sākas no apļveida krustojuma, kurā kopā ar Zilupes ielu satiekas Rēznas iela, Liepu iela un Ludzas iela, un beidzas līdz ar pilsētas austrumu robežu, kur tālāk turpinās autoceļš P54. Zilupes ielā galvenokārt atrodas privātmājas.

2013. gadā tika veikta Zilupes ielas pilnīga rekonstrukcija par kopējām izmaksām 2 744 381 Ls. Projekta ietvaros pilnīgi no jauna tika uzbūvēti divi rotācijas apļi (pirmais Zilupes, Ludzas, Liepu un Rēznas ielu krustojumā, bet otrs Stacijas un Zilupes ielu krustojumā), nobruģētas ietves, uzklāts jauns asfaltbetona segums, rekonstruēts apgaismojums, izbūvēta lietus ūdens kanalizācijas sistēma un izbūvētas sabiedriskā transporta pieturas un to infrastruktūra.

## Ielu savienojumi
Zilupes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Liepu iela, Rēznas iela, Ludzas iela (apļveida krustojums)
* Nikodema Rancāna iela
* Parka iela
* Stacijas iela (apļveida krustojums)
* Keramikas iela (T veida krustojums)
* Ausekļa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vipinga
* Rēzeknes ielas

## Atsauces
1238. gads

**1238. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 28. septembris — Aragonas karalis Haime I no mauriem atkaroja Valensiju.

### Nezināms datums
* Mongoļi iekaroja Maskavu, kas tajā laikā bija maza pilsētiņa.
* Henriks II Dievbijīgais kļuva par Polijas lielkņazu.
* Ziemeļigaunija nonāca Dānijas pakļautībā.

## Dzimuši
* 1. maijs — Magnuss VI Likumdevējs, Norvēģijas karalis

## Miruši
* 19. marts — Henriks I Bārdainais, Krakovas kņazs
* Eliazārs no Vormsas, Vācijas viduslaiku hasīdu skolas pārstāvis
* Azriēls no Žironas, ievērojams ebreju mistiķis
Eduards Buhmans

**Eduards Buhmans** (; dzimis , miris ) bija Krievijas šahists un treneris.

## Biogrāfija
PSRS sporta meistars šahā (1965). FIDE starptautiskais meistars (1990). Ar šahu nodarbojies no 7 gadu vecuma. 1958.-1960. gadā Ļeņingradas izlases sastāvā piedalījies PSRS jauniešu sacensībās. 1966. gadā PSRS izlases sastāvā uzvarējis Pasaules studentu komandu šaha čempionātā. Divas reizes iekļuvis PSRS šaha čempionāta finālā - 1965. un 1967. gadā. Lai gan šajos turnīros Buhmanam nebija lielu panākumu, tomēr viņš spēja uzvarēt tādus spēcīgus lielmeistarus kā Viktors Korčnojs un Aleksejs Suetins. Vairākkārt ierindojies godalagotās vietās Ļeņingradas šaha čempionātos - 1969. gadā dalījis 2.-5. vietu, 1972., 1973., 1975., 1976.  un 1983. gadā dalījis 2.-4. vietu. 1972. gadā uzvarējis Ļeņingradas šaha kluba čempionātā. Piedalījies arī 1973. gada Latvijas atklātajā šaha čempionātā Daugavpilī. Kopš 1969. gadā strādā par šaha treneri. Bijis Ļeņingradas kara apgabala vecākais šaha treneris (1982-2001), pēc tam strādājis Sanktpēterburgas Kirova rajona bērnu un jauniešu sporta skolā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
TGV

thumb|right|''TGV'' logotips kopš 2012. gada
thumb|right|240px|''TGV'' divu stāvu vilciens
thumb|right|240px|''TGV'' līniju shēma
***TGV*** ( — 'liela ātruma vilciens') ir Francijas ātrvilcienu sistēma, kuru apkalpo valsts dzelzceļa operatora *[[SNCF]]* meitas uzņēmums *SNCF Voyages*.

Sistēmu 1970. gados izveidoja *GEC-Alsthom* (tagad *[[Alstom]]*) un *SNCF*. Lai gan sākotnēji bija plānots vilcienus darbināt ar gāzes turbīnām, pēc 1973. gada naftas krīzes projekts tika izmainīts uz elektropiedziņas vilcieniem. Pirmā līnija *LGV Sud-Est* starp Parīzi un Lionu atklāta 1981. gadā. Līdz 2012. gadam *TGV* ceļu kopgarums sasniedza 2037 km.

*TGV* sistēmas vilcieni brauc ar lielāko ātrumu pasaulē, regulāri sasniedzot 320 km/h. Speciāli sagatavoji *TGV* vilcieni vairākkārt uzstādījuši ātruma rekordus sliežu transportam. 2007. gadā sasniegts 574,8 km/h ātrums.

*TGV* vilcieni sastāv no divām lokomotīvēm un posmotiem vagoniem. Vilcienus izgatavo uzņēmums *[[Alstom]]* (dzinējsistēmu Belforā, bet ritošo daļu Eitrē).
Sliežu ceļš tiek būvēts bez asiem pagriezieniem, lai vilcieni varētu braukt lielā ātrumā.

## Ārējās saites

* Official TGV
* Official SNCF *TGV* operators
* Oficiālā Eiropas ''TGV'' vietne
Oļegs Dementjevs

**Oļegs Dementjevs** (;  - 1991) bija Krievijas šahists un treneris.

## Biogrāfija
PSRS sporta meistars šahā (1965). Veiksmīgi piedalījies Krievijas PFSR šaha čempionātos: 1970. gadā dalījis 3.-4. vietu (turnīrā uzvarējis nākamais Pasaules čempions šahā Anatolijs Karpovs),  bet 1971. gadā ieņēmis 2. vietu. 1970. gadā PSRS šaha čempionāta finālā Rīgā dalījis 10.-11. vietu. 1974. gadā uzvarējis PSRS sporta biedrības «Burevestnik» šaha čempionātā. Piedalījies arī 1976. gada Latvijas šaha čempionātā Rīgā, kurā dalījis 5.-7. vietu. No 1970. gadu vidus strādājis par treneri Kaļiņingradā un tur sekmējis šaha attīstību.

## Atsauces

## Ārējās saites
1065. gads

**1065. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 28. decembris — tika iesvētīta Vestminsteras abatija.

### Nezināms datums
* Par Leonas karali kļuva Alfonso VI.
* Par Kastīlijas karali kļuva Sančo II.
* Pa otram lāgam tika izveidots Mursijas emirāts.

## Dzimuši
* Savojas Umberto II (*Humbert II, Count of Savoy*) - Savojas grāfs (miris 1103.)
* Vladislavs I (*Vladislav I.*) - Bohēmijas kņazs (miris 1125.)

## Miruši
* 24. decembris — Fernando I Himeness, Leonas karalis (dzimis ap 1015. gadu)
Scala

***Scala*** () ir objektfunkcionāla programmēšanas un skriptu valoda vispārīgām lietojumprogrammām, statiski tipizēta, izstrādāta, lai lakoniski izteiktu risinājumus elegantā, tipu drošā un vieglā veidā. *Scala* iekļauj pilnu atbalstu funkcionālai programmēšanai. Tajā tiek novērstas problēmas, kuras bieži tiek uzskatītas par neveiksmīgiem projektēšanas lēmumiem Java un pievienotas vairākas citas iespējas, kuras paredzētas, lai pieļautu tīrāku, kodolīgāku un izteiksmīgāku kodu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Typesafe kompānijas vietne
* Scala kopienas blogi
* Scala forums
* Simply Scala — tiešsasites *Scala* interpretators
* Scala kopienas visā pasaulē
* Scala IDE , atvērtā koda Scala IDE priekš Eclipse
Staņislavs Novikovs

**Staņislavs Novikovs** (; dzimis ) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2004).

## Biogrāfija
FIDE starptautiskais meistars šahā (2002) un starptautiskais lielmeistars (2004). Piedalījies starptautiskajā turnīrā "Rīga—2004", kas vienlaicīgi bija 2004. gada Latvijas atklātais šaha čempionāts, kur ieņēmis augsto 5. vietu. 2007. gadā izpelnījies ievērību ar skandālu Maskavas starptautiskajā šaha turnīrā «Aeroflot». Novikovs pēc 7 kārtām bija līderis ar 6 punktiem, kas izraisīja aizdomas par datora palīdzības lietošanu spēles laikā. Pēc tiešsaites translācijas atslēgšanas viņam finišā izdevās iegūt tikai puspunktu 3 partijās. Tomēr vēlākajos gados Novikova praksē šādi gadījumi netika novēroti, un viņš sekmīgi turpina savu šahista un trenera karjeru. Viņš ir beidzis Krievijas Valsts fiziskās kultūras universitātes šaha teorijas un metodoloģijas nodaļu, un strādā par treneri Maskavas šaha skolā «Chesstime».

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Krievijas klubu komandu augstākās līgas čempionāti)
Lukrēcija Bordža

**Lukrēcija Bordža** (, dzimusi , mirusi ) bija pāvesta Aleksandra VI meita un viņa ārlaulības dēla Čezares Bordžas (*Cesare Borgia*) māsa — izcila renesanses laikmeta sieviete, skaista un izglītota, mākslas un literatūras mecenāte. Aleksandra VI politisko interešu vadīta, vairākkārt precējusies, pēdējo reizi ar Alfonso d'Esti (*Alfonso d'Este*), Ferrāras hercogu. Renesanses dzejnieki slavināja Lukrēciju savos darbos, bet naidnieki pārmeta tai izvirtīgu dzīvi.
## Atsauces

## Ārējās saites
Luidži Kadorna

**Luidži Kadorna** (; dzimis , miris ) bija itāļu karavadonis Pirmā pasaules kara laikā. Itālijas ģenerālštāba priekšnieks līdz Itālijas  sakāvei Kaporeto kaujā 1917. gada oktobrī—novembrī, pēc kuras atcelts no amata. Bija pazīstams kā dzelžainas disciplīnas piekritējs, kuras nodrošināšanai pielietoja radikālus līdzekļus.
## Ģimene
Viņš bija Rafaeles Kadorna Juniora., itāļu ģenerāļa, kurš cīnījās Pirmajā un Otrajā pasaules karā, tēvs. Rafaele bija slavens kā viens no Itālijas pretošanās kustības komandieriem pret vācu okupācijas spēkiem Itālijas ziemeļos pēc 1943. gada.
## Ārējās saites
1252. gads

**1252. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Nezināms
* Pirmoreiz rakstos minēta Baltkrievijas pilsēta Sloņima
* Pirmoreiz rakstos minēta Polijas pilsēta Ropčice
Mazie dūkuri

**Mazie dūkuri** (*Tachybaptus*) ir viena no dūkuru dzimtas (*Podicipedidae*) ģintīm, kas apvieno 5 maza auguma dūkuru sugas, no kurām viena - pundurdūkuris (*Tachybaptus rufolavatus*) 2010. gadā oficiāli pasludināta par izmirušu. Pēdējo reizi pundurdūkuris dabā novērots 1982. gadā.

## Izplatība
[thumb|left|220px|Vairākām mazo dūkuru sugām uz knābja pie pamatnes ir balts laukumiņš, attēlā [Austrālāzijas dūkuris (*Tachybaptus novaehollandiae*)]]
Mazie dūkuri izplatīti visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Reģionos, kur ūdens ziemas laikā sasalst, mazo dūkuru populācijas migrē uz siltākiem apgabaliem. Latvijā ligzdo viena mazo dūkuru suga - mazais dūkuris (*Tachybaptus ruficollis*). Tas ligzdošanas laikā sastopams galvenokārt zivju dīķos un aizaugošos ezeros. Vietām nelielā skaitā pārziemo.

## Izskats un īpašības
Mazo dūkuru abi dzimumi izskatās vienādi. Tiem ir īsi, nelieli knābīši. Vairākām sugām uz knābja pie pamatnes ir balts laukumiņš, kas atgādina baltu vaigu. Apspalvojums riesta laikā ir košs un krāsains, ziemas periodā tas kļūst pelēcīgs un gaišs. Visas mazo dūkuru sugas ir mazākas kā pārējo ģinšu dūkuri, bet vismazākais ģintī ir Amerikas mazais dūkuris (*Tachybaptus dominicus*), kas ir mazākais arī visā dūkuru dzimtā. Tā ķermeņa garums var būt tikai 21 cm, bet svars 112 g.

Tie parasti veido nelielas ligzdošanas kolonijas, kas ligzdas būvē uz ūdens biezi aizaugušu saldūdens ezeru krastu tuvumā. Ārpus vairošanās sezonas tie uzturas arī atklātākos ūdeņos. Visas mazo dūkuru sugas ir izcilas peldētājas un nirējas, bet neveiklas uz sauszemes. Zinātniskais nosaukums *Tachybaptus* latviešu valodā nozīmē - *ātrs nirējs*. Mazie dūkuri barību meklē, nirstot zem ūdens, barojoties ar zivīm un dažādiem ūdens bezmugurkaulniekiem.

## Sistemātika
***Mazie dūkuri** (*Tachybaptus*)
**Amerikas mazais dūkuris (*Tachybaptus dominicus*)
**Austrālāzijas dūkuris (*Tachybaptus novaehollandiae*)
**Madagaskaras dūkuris (*Tachybaptus pelzelnii*)
**Mazais dūkuris (*Tachybaptus ruficollis*)
**Pundurdūkuris (*Tachybaptus rufolavatus*) (*izmiris 2010. g.*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Tachybaptus 
*iNaturalist: Genus Tachybaptus
Zlate Hori

**Zlate Hori** (, līdz 1948. gadam — **Cukmantla** ()) ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Jesenīkas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1224. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Cukmantele** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Cilvēki
Zlate Hori (Cukmantla) ir vācu tankista Kurta Knispela (*Kurt Knispel*, 1921—1945) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
1999. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

**1999. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss** bija 44. Eirovīzijas dziesmu konkurss, kas notika 29. maijā Jeruzalemē. Izraēla ieguva tiesības rīkot konkursu pēc Dana International uzvaras iepriekšējā gada konkursā Lielbritānijā. Par konkursa norises vietu tika izvēlēta Ušikinas Arēna  pie Starptautiskā konferenču centra, tā pati vieta, kur notika 1979. gada konkurss.

## Dalībvalstis

## Ārējās saites
* Eirovīzijas oficiālā mājas lapa
Šarūns Šulskis

**Šarūns Šulskis** (; dzimis , Ķēdaiņos) ir Lietuvas starptautiskais lielmeistars šahā (1996).

## Biogrāfija
1987.-1989. gadā bijis Mihaila Botviņņika un Garija Kasparova šaha skolas audzēknis. Piecas reizes ir uzvarējis Lietuvas šaha čempionātos: 1991., 1994., 1998. (kopā ar Vidmantu Mališausku), 2007. un 2009. gadā. Pārstāvējis Lietuvas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs: 1994., 1996., 1998., 2002., 2004., 2008., 2010. un 2014. gadā, kā arī Eiropas komandu šaha čempionātos: 1997., 2005., 2007., 2009. un 2011. gadā. 2006. gadā dalījis 2.–9. vietu Eiropas Savienības 2. atklātajā šaha čempionātā Liverpūlē. 2011. gadā uzvarējis Gērnsijas straptautiskajā šaha festivālā.

Piedalījies starptautiskajā turnīrā "Rīga—2004", kas vienlaicīgi bija 2004. gada Latvijas atklātais šaha čempionāts, kur ieņēmis 9. vietu. 2019. gada augustā izcīnījis 2. vietu starptautiskā šaha festivāla "Rīgas Tehniskās universitātes Open" A turnīrā.

Trīs reizes piedalījies FIDE Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas izslēgšanas turnīros:
* 1997. gadā Groningenā zaudējis 1. kārtā;
* 2002. gadā Maskavā zaudējis 2. kārtā;
* 2004. gadā Tripolē zaudējis 2. kārtā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hanness Stefansons

**Hanness Stefansons** (; dzimis ) ir Islandes starptautiskais lielmeistars šahā (1993).

## Biogrāfija
11 reizes izcīnījis Islandes šaha čempiona nosaukumu: 1998.-1999., 2001.-2008., 2010.gadā, Kopš 1992. gada regulāri pārstāv Islandes izlasi Pasaules šaha olimpiādēs un Eiropas komandu šaha čempionātos. Labākie rezultāti šajās augstākā līmeņa komandu sacensībās ir 3. vieta pie 1. rezerves galdiņa 1992. gadā (+5 =4 -0) un 3. vieta pie 1.  galdiņa 2001. gadā (+4 =4 -1). 
Divas reizes piedalījies FIDE Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas izslēgšanas turnīros, bet bez īpašiem panākumiem, jo 1999. gadā ticis tikai līdz 2. kārtai, un 2000. gadā izkritis 1. kārtā. Uzvarējis vairākos starptautiskos šaha turnīros: 1993. gadā Atēnās, 2000. gadā Reikjavikā, 2003. gadā Orhūsā, bet 2008. gadā kopā ar Vanu Jue un Vanu Hao dalījis 1.-3. vietu Reikjavikas starptautiskajā šaha turnīrā. Piedalījies starptautiskajā turnīrā "Rīga—2004", kas vienlaicīgi bija 2004. gada Latvijas atklātais šaha čempionāts, kur dalījis 2. vietu kopā ar Ilmāru Starostītu un Mihailu Ričagovu, atpaliekot tikai no turnīra uzvarētāja Edvīna Ķeņģa. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Elza Žiglevica

**Elza Žiglevica** (1898. gada 24. augusts–1919. gada 29. oktobris) bija latviešu studente, Sieviešu palīdzības korpusa brīvprātīgā. Viena no trim sievietēm, kas apbalvota ar Lāčplēša Kara ordeni (pēc nāves).

## Biogrāfija
Elza Žiglevica dzimusi 1898. gada 24. augustā Bērzmuižas pagastā ārsta ģimenē. Bērnību pavadījusi Slokā. Mācījusies Lomonosova ģimnāzijā Rīgā un vēlāk Barbaras fon Dervicas ģimnāzijā Maskavā kur apguvusi mājskolotājas amatu ar specializāciju matemātikā.
1916. gadā apmeklējusi Maskavas augstākos sieviešu kursus kur divus semestrus studējusi matemātiku.
1917. gadā atgriezusies Rīgā un iestājusies vācu okupācijas iestāžu izveidotās Baltijas Tehniskās augstskolas Komerczinību fakultātē. Paralēli strādājusi par skolotāju Latviešu Izglītības biedrībā.
1918. gadā strādājusi Latvijas preses birojā kā angļu preses referente.
1919. gada septembrī iestājusies jaundibinātās Latvijas augstskolas Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātē.

Sākoties Bermonta uzbrukumam iestājusies Sieviešu palīdzības korpusā. 10. oktobrī, neskatoties uz intensīvo artilērijas apšaudi, piegādāja ēdienu kareivjiem pozīcijās Daugavmalā un tika smagi ievainota granātas sprādzienā. Ievainojuma rezultātā zaudēja kāju un mira slimnīcā 1919. gada 29. oktobrī. Apbedīta Lielajos kapos ar militāru godu.

Elza Žiglevica kļuva par vienu no trim sievietēm, kas apbalvotas ar Lāčplēša Kara ordeni. Ordenis piešķirts 1928. gadā par drosmi un pašaizliedzību, atbalstot Latvijas armijas karavīrus, to saņēma viņas vecāki. Ņemot vērā, ka šo apbalvojumu piešķīra tikai karavīriem, viņa pēc nāves tika ieskaitīta armijā. Elza Žiglevica kļuva par pēdējo Lāčplēša Kara ordeņa ieguvēju. Viņas vārds līdz ar 17 citiem studentiem, kas krituši Brīvības cīņās, tika iegravēts piemiņas plāksnē, ko 1922. gadā atklāja Latvijas Universitātes svētku zālē (tagad – Mazā aula).

## Atsauces
Zīgene

**Zīgene** () ir pilsēta Vācijā, dienvidu Ziemeļreinas-Vestfālenē, Zīges upes krastos. Ar vairāk kā 103 370 iedzīvotājiem Zīgene ir 77. lielākā pilsēta Vācijā. Pilsētas nosaukums ir cēlies no blakus esošās Zīges upes. 1975. gadā iedzīvotāju skaits pirmo reizi pārsniedza 100 000.

Pilsētā 1577. gadā ir dzimis flāmu baroka gleznotājs Pīters Pauls Rubenss.

## Vēsture
Pilsētas vēsture ir aizsākusies ar mazu kalnrūpniecības ciematu, kas dibināts 1079. gadā. Pilsētas tiesības Zīgene ieguva 1303. gada 19. oktobrī.

16. gadsimtā pilsētu pārveidoja par labi aizsargātu ciekstoni. Pilsētu ieskāva biezas cietokšņa sienas ar 16 torņiem un trīs pilsētas vārtiem. Cietoksni 1592. un 1695. gadā piemeklēja ugunsgrēks.

Otrā pasaules kara laikā pilsētu bieži bombardēja, jo caur pilsētu gāja nozīmīgs dzelzceļa posms.

## Ģeogrāfija
Zīgene atrodas blakus Zīges upes augšteces baseinam un 83 kilometrus uz ziemeļiem no Hāgenas, 125 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Frankfurte pie Mainas, 105 kilometrus uz dienvidrietumiem no Koblencas un 93 kilometrus uz rietumiem no Ķelnes.

Pilsētas kopējā platība ir 115 kvadrātkilometri., garums ir 12 kilometri, bet platums 11 kilometri, un tās robežas garums ir 48 km. Pilsētas vidējais augstums ir 290 metri virs jūras līmeņa. Augstākais punkts sasniedz 499 metrus virs jūras līmeņa, bet zemākais punkts 215 metrus virs jūras līmeņa.

Aptuveni 60% no pilsētas zemes aizņem meži un parki, padarot Zīgeni par vienu no zaļākajām pilsētām Vācijā. Pilsētas teritorija ir sadalīta sešos rajonos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Senkaku salas

**Senkaku salas** (, *Senkaku-shotō*) vai **Diaojutai salas** (, *Diàoyútái Qúndǎo*) ir neapdzīvotu salu grupa Austrumķīnas jūras dienviddaļā. Salas pārvalda Japāna un tās ietilpst Okinavas prefektūrā, bet uz tām pretendē arī Ķīnas Tautas Republika un Ķīnas Republika (Taivāna). Salu grupa sastāv no vienas galvenās salas (Uocuri) un vēl četrām saliņām un trijiem rifiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rolfs Ekmanis

**Rolfs Ekmanis** (dzimis  Rīgā, miris  ASV), pazīstams arī ar pseidonīmu **Māris Rauda**, bija latviešu literatūrzinātnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1929. gadā Rīgā.
Mācījās 4. Rīgas pilsētas  pamatskolā, Otrā pasaules kara beigās 1945. gadā kopā ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Vāciju, kur mācījās Ausekļa ģimnāzijā. 1950. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV. Bija ASV Armijas tulks Korejas kara laikā no 1951. līdz 1953. gadam. Absolvēja politiskās zinātnes un slāvistikas studijas Viskonsinas universitātē. Pēc tam strādāja dažādās universitātēs ASV un radiostacijā "Brīvība — Brīvā Eiropa", kur bija politiskais un kultūras dzīves komentētājs. Ekmaņa pirmā publikācija latviski bija raksts "Jaunā inteliģence nepadodas" žurnāla "Jaunā Gaita" 1958. gada 16. numurā.

1999. gadā saņēma IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. No 2002. gada bija Latvijas Rakstnieku savienības loceklis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Latvijas ļaudis"
* Latviešu kultūras vēstnesis pasaulē − Rolfs Ekmanis
Aloizs Kveinis

**Aloizs Kveinis** (; , Mažeiķos — ) bija Lietuvas starptautiskais lielmeistars šahā (1992).

## Biogrāfija
PSRS sporta meistars šahā (1981). FIDE starptautiskais meistars (1990) un starptautiskais lielmeistars (1992). Vairākas reizes izcīnījis Lietuvas šaha čempiona nosaukumu: 1983., 1986., 2001., 2008. un 2012. gadā.
Lietuvas izlases sastāvā 8 reizes piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs (1992—1996, 2000—2008) un 5 reizes Eiropas komandu šaha čempionātos (1992, 2003—2007, 2015). Piedalījies 1986. gada Latvijas šaha čempionātā, kur izcīnījis 3. vietu, kā arī starptautiskajā turnīrā "Rīga—2004", kas vienlaicīgi bija 2004. gada Latvijas atklātais šaha čempionāts, kur ieņēmis 7. vietu. 2017. gada jūnijā Liepājā uzvarējis Baltijas zonālā turnīra trešajā posmā.

Beidzis Valsts Centrālo fiziskās kultūras institūtu Maskavā. Studiju laikā apprecējies ar Latvijas šahisti Vinetu Lāci (Kveinis).

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
Deimante Kornete

**Deimante Kornete** (; dzimusi kā **Deimante Daulīte** () , Šauļos) ir Lietuvas starptautiskā lielmeistare šahā (2009), kas kopš 2021. gada pārstāv Franciju.

## Biogrāfija
Vairākkārtējā Lietuvas junioru šaha čempione dažādās vecuma grupās (2007, 2008, 2009). Pārstāvējusi Lietuvu junioru Pasaules un Eiropas čempionātos, kur augstākais sasniegums ir 3. vietā U-16 vecuma grupā 2005. gadā.
Piecas reizes ir uzvarējusi Lietuvas sieviešu šaha čempionātā (2006, 2007, 2008, 2012, 2013), bet 2010. gada turnīrā ieņēmusi 2. vietu. Lietuvas sieviešu izlases sastāvā 6 reizes piedalījusies Pasaules šaha olimpiādēs (2006-2016), bet 7 reizes piedalījusies Eiropas komandu šaha čempionātos (2005-2007, 2011-2017), kur izcīnījusi bronzas medaļu (2017) individuālajā vērtējumā. 2005. gada Eiropas komandu šaha čempionātā izcīnījusi individuālo sudraba medaļu, bet 42. šaha olimpiādē Baku izcīnījusi individuālo bronzas medaļu pie 2. galdiņa. Augstākais sasniegums komandu sacensībās ir 2. vieta pie 4. galdiņa 2005. gadā Eiropas komandu šaha čempionātā Gēteborgā (+6 =1 -2). Piedalījusies arī 2009. gada Latvijas atklātajā šaha čempionātā Mežezerā (Aizkraukles novads).

2023. gada augustā izcīnījusi 2. vietu Francijas sieviešu šaha čempionātā, finālā piekāpjoties Mitrai Hedžazipūrai. 2023. gada septembrī Francijas izlases sastāvā izcīnījusi bronzas medaļu Pasaules komandu šaha čempionātā. 2023. gadā Budvā Francijas izlases sastāvā izcīnījusi 3. vietu Eiropas komandu šaha čempionātā.

2024. gada martā uzvarējusi Evas Mozeres piemiņas turnīrā Gracā. 2024. gada martā izcīnījusi 3. vietu Vācijas atklātajā sieviešu šaha čempionātā Augsburgā. 2024. gada augustā uzvarējusi Francijas sieviešu šaha čempionātā.

2025. gada aprīlī Rodā izcīnījusi 9. vietu Eiropas individuālajā sieviešu šaha čempionātā.

## Personīgā dzīve
Precējusies ar Francijas šaha lielmeistaru Matjē Kornetu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
1102. gads

**1102. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 4. jūnijs — Zbigņevs Pjasts kļuva par Polijas kņazu.

### Nezināms datums
* Anglijas karalis Henrijs I Izglītotais apspieda baronu sacelšanos.
* Ungārija un Horvātija noslēdza savienību.

## Dzimuši

## Miruši
* 4. jūnijs — Vladislavs I Hermanis, Polijas kņazs (dzimis ap 1042. gadu)
Aimans az Zavāhirī

**Aimans Muhameds Rabīja az Zavāhirī** (, *Ayman Muḥammad Rabīʿ aẓ-Ẓawāhirī*; dzimis  Kairā; miris  Kabulā) bija ēģiptiešu ārsts un islāma teologs. No 2011. gada bija teroristiskās organizācijas *[[Al-Qaida]]* līderis. ASV Federālais izmeklēšanas birojs bija izsludinājis atlīdzību 25 miljonu dolāru apmērā par Zavāhirī neitralizēšanu.

Aimans az Zavahirī tika nogalināts 2022. gada 31. jūlijā Kabulā, amerikāņu dronu uzbrukuma laikā.

## Atsauces
Madagaskaras futbola izlase

**Madagaskaras futbola izlase** (no 1958. līdz 1975. gadam **Malagasu Republikas futbola izlase**) ir futbola komanda, kas pārstāv Madagaskaru starptautiskās sacensībās. Tā ne reizi nav kvalificējusies FIFA Pasaules kausam. Āfrikas Nāciju kausa finālturnīrā pirmo reizi spēlēja 2019. gadā, aizkļūstot līdz ceturtdaļfinālam.

## Sasniegumi
:**[[Indijas Okeāna spēles]]**
::*Čempioni (1990, 1993)
:**[[COSAFA kauss]]**
::*Pusfināls (4. vieta) 2008

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### FIFA Pasaules kauss
* 1930-1970 - *nepiedalījās*
* 1974 – *izstājās*
* 1978 – *nepiedalījās*
* 1982-1986 – *nekvalificējās*
* 1990 – *nepiedalījās*
* 1994-2010 – *nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|nekvalificējās]]*
* 2018 - *[[2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*

### Āfrikas Nāciju kauss
*1957-1970 – *nepiedalījās*
*1972-1974 – *nekvalificējās*
*1976 – *izstājās*
*1978 – *nepiedalījās*
*1980-1988 – *nekvalificējās*
*1990 – *izstājās*
*1992 – *nekvalificējās*
*1994 – *nepiedalījās*
*1996 – *izstājās kvalifikācijas laikā*
*1998 – *aizliedza piedalīties 1996. gada izstāšanās dēļ*
*2000-2017 – *nekvalificējās*
*2019 – ceturtdaļfināls

## Ārējās saites

* Malgašu Futbola federācija
* Madagaskaras profils FIFA vietnē
Salomeja Zaksaite

**Salomeja Zaksaite** (; dzimusi , Kauņā) ir Lietuvas lielmeistare šahā (2023) un juriste.

## Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt desmit gadu vecumā. 2003. gadā par panākumiem šahā FIDE viņai piešķīra starptautiskās sieviešu meistares titulu (WIM, 2003).

* 2003—2008 — beidza Viļņas Universitātes Tieslietu fakultāti, iegūst maģistra grādu.
* Kopš 2006. gada strādā par asistenti Tieslietu institūtā.
* 2012 — Viļņas Universitāte iegūst doktora grādu (krimināltiesības, kriminoloģija).

2025. gadā Viļņā uzvarējusi Lietuvas sieviešu šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gertāni

**Gertāni** ir slēgts pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rēzekne II-Zilupe. Pieturas punkts Ozolkalns atvērts 1934. gadā. Pēc 1948. gada kartēs tas vairs netiek norādīts.

No 1990. līdz 1997. gadam Gertānos pieturēja daži vilcieni maršrutā Rīga--Zilupe un līdz 1998. gadam maršrutā Rēzekne-Zilupe. Kopš 1998. gada pieturas punkts ir slēgts.

## Atsauces
Dzeltenais drudzis

thumb|225px|Dzeltenā drudža vīruss (234 000 reižu palielinājumā)
**Dzeltenais drudzis** ir akūta arbovīrusu ierosināta infekcijas slimība. Tā tiek pārnesta ar odu *[[Aedes aegypti]]* un citu Dienvidāfrikas mežos mītošu odu kodumiem. Vienīgie zināmie vīrusa saimniekorganismi ir odi un primāti (tai skaitā cilvēks).

Dzeltenā drudža izcelsmes valsts ir Āfrika, tomēr vergu tirdzniecības dēļ tas 16. gadsimtā tika ievazāts arī Dienvidamerikā. Kopš 17. gadsimta vairākas dzeltenā drudža epidēmijas ir izcēlušās gan Āfrikā, gan Amerikā, gan Eiropā.

Slimības inkubācijas periods ilgst 3—6 dienas. Slimības raksturīgākie simptomi ir augsta temperatūra, drebuļi, galvassāpes, sāpes muskuļos un mugurā, bezmiegs, palielinātas aknas un liesa, dzeltena ādas nokrāsa, dažkārt novērojama arī kuņģa un zarnu asiņošana. Simptomi pāriet pēc vairākām dienām. Smagākos gadījumos var iestāties nāve aknu un nieru mazspējas dēļ.

Galvenais profilakses pasākums pret dzelteno drudzi ir vakcinācija. Pēc Pasaules Veselības organizācijas datiem ik gadu ar dzelteno drudzi slimo 200 tūkstoši cilvēku, kas nav bijuši vakcinēti, un dzeltenā drudža dēļ notiek 30 tūkstoši nāves gadījumu. 90% dzeltenā drudža infekciju mūsdienās notiek Āfrikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Korejas šaurums

**Korejas šaurums** (, *Daehan Haehyeop*), Japānas avotos **Cusimas šaurums** (, *Tsushima Kaikyō*), ir jūras šaurums, kas atdala Japānas arhipelāga Honsju un Kjusju salas no Korejas pussalas un savieno Austrumķīnas jūru dienvidrietumos ar Japāņu jūru ziemeļaustrumos. Šauruma vidū izvietojušās Cusimas salas, kas Korejas šaurumu dala Rietumu un Cusimas šaurumos. 1905. gadā krievu—japāņu kara laikā šaurumā notika Cusimas kauja.

## Atsauces

## Ārējās saites
1103. gads

**1103. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 24. augusts — kaujā tika nogalināts Norvēģijas karalis Magnuss Baskājis. Par jaunajiem Norvēģijas valdniekiem kļuva Sigurds I Krustnesis, Eisteins I Magnusons un Olafs Magnusons.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* *iespējams*
** Haralds IV, Norvēģijas karalis (miris 1136. gadā)

## Miruši
* 10. jūlijs — Ēriks I Estridsens, Dānijas karalis (dzimis ap 1060. gadu)
* 24. augusts — Magnuss Baskājis, Norvēģijas karalis (dzimis 1073. gadā)
* 14. oktobris — Savojas Umberto II, Savojas grāfs (dzimis ap 1060. gadu)
Nelsona sala

**Nelsona sala** (, ) ir sala Dienvidšetlendas salu arhipelāgā Antarktikā. Izvietojusies arhipelāga vidusdaļā. Ap  platais Faildsa šaurums to atdala no Karaļa Džordža salas ziemeļaustrumos,  platais Nelsona šaurums — no Roberta salas dienvidrietumos. Ap 90% salas teritorijas klāj ledājs, kas salas vidienē pārsniedz  augstumu.

Salu pirmais ieraudzīja Viljams Smits 1819. gada oktobrī. Aptuveni nokartēja Edvarda Brensfīlda ekspedīcija 1820. gada janvārī un Krievijas antarktiskā ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena vadībā 1821. gada janvārī, kas to nosauca par **Leipcigas salu** () par godu 1813. gada Leipcigas kaujai. Tagadējais salas nosaukums, domājams, cēlies no britu roņu medību kuģa *Nelson*, kas arhipelāgā pavadīja 1820.—1821. gada sezonu. Amerikāņu avotos sala saukta par **O'Keina salu** (*O'Cain's Island*) par godu roņu medību kuģim *O'Cain* no Stoningtonas Konektikutā.

Salā kopš 1989. gada darbojas starptautiska privātā polārstacija Ekonelsona, kā arī divi patvērumi — Brazīlijas *Astrônomo Cruls* (1985) un Argentīnas *Gurruchaga* (1954). Apvidum salas dienvidrietumos Harmoni raga apkārtnē piešķirts speciāli aizsargātas teritorijas Nr. 133 statuss.

## Atsauces