Andrejs Ēķis

**Andrejs Ēķis** (dzimis ) ir latviešu uzņēmējs, kinoproducents un režisors.

## Dzīvesgājums
Pēc Rīgas 5. vidusskolas (tagad — Rīgas Valsts vācu ģimnāzija) pabeigšanas strādāja Latvijas Televīzijā — vispirms kā skatuves strādnieks, vēlāk kā operators. 1993. gadā viņš uzņēma savu pirmo filmu — melno komēdiju «Ceļojums uz Tukumu».

1994. gadā Ēķis kopā ar Māri Ozoliņu un Māri Pauderu dibināja neatkarīgo televīzijas kanālu «Picca TV». Gadu vēlāk Ēķis kopā ar citām personām iegādājās televīzijas kanālu NTV-5. 1996. gadā «Picca TV» un NTV-5 apvienojums — Latvijas Neatkarīgā Televīzija (LNT) — ieguva tiesības raidīt Latvijas 3. televīzijas izplatīšanas tīklā. Ēķis kļuva par LNT ģenerāldirektoru. Kaut arī Ēķis savas daļas televīzijas kanālā oficiāli pārdeva 1999. gadā, viņš turpināja būt tā ģenerāldirektors. Ēķis bija cieši saistīts arī ar 2001. gadā izveidoto televīzijas kanālu «TV5 Rīga», taču noliedza, ka būtu tā īpašnieks. Ēķis bija LNT valdes priekšsēdētājs līdz 2012. gada jūnijam, neilgi pēc tam, kad kanālu iegādājās *[[MTG|Modern Times Group]]*.

Sākot ar 1999. gadu, Andrejs Ēķis bija iesaistīts uzņēmuma *Kempmayer Media Limited* darbībā. Šis uzņēmums noslēdza līgumu ar akciju sabiedrību «Digitālais Latvijas radio un televīzijas centrs» par ciparu televīzijas ieviešanu Latvijā. 2003. gada jūnijā Ministru kabineta sēdē tika noskaidrots, ka 53,5 miljonu ASV dolāru vērtais līgums tika noslēgts, neinformējot valdību. Tika uzsākta Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) izmeklēšana, un vēlāk — krimināllieta (t.s. digitalizācijas lieta). 2004. gadā Stokholmas arbitrāžas tiesa atzina līgumu par spēkā neesošu no parakstīšanas brīža. 2007. gada aprīlī Ēķim tika izvirzīta apsūdzība par krāpšanās organizēšanu liela apmērā personu grupā. Rīgas apgabaltiesa krimināllietu sāka izskatīt , un tajā tika apsūdzētas 19 personas.  tiesa pasludināja Ēķi par vainīgu, piespriežot viņam 120 minimālo mēnešalgu jeb 43 200 eiro naudassodu. Pēc apelācijas  Ēķa sods tika samazināts uz 95 minimālajām mēnešalgām (40 850 eiro).  Augstākā tiesa atcēla šo spriedumu, un apgabaltiesai tas būs jāskata vēlreiz.

2010. gada pirmajā pusē Ēķis iesaistījās kustībā «Par Labu Latviju!», un maijā kļuva par tās vadītāju. Kustība finansēja raidījumu ciklu maija beigās un jūnija sākumā, kuros tika rakstīta tautas deklarācija. Raidījumi tika veidoti līdz 5. jūnijam, kad sākās 10. Saeimas vēlēšanu aģitācijas laiks. 12. jūnijā tika dibināta politiskā apvienība «Par Labu Latviju!», kurā apvienojās Tautas partija, «LPP/LC», vairākas reģionālās partijas un vairāki kustības «Par labu Latviju» biedri, taču Ēķis politiskajā apvienībā neiesaistījās.

Ēķis bija 2000. gada spēlfilmas «Baiga vasara» producents un viens no scenārija autoriem. Filmas režisors bija Aigars Grauba, un Ēķis un Grauba turpmākajos gados sadarbojās vairākos kino projektos — filmās «Rīgas sargi» (2007), «Sapņu komanda 1935» (2012) un «Nameja gredzens» (2018), kā arī seriālā «Viss pa jaunam!» (2019—2020). Viņš ir bijis producents arī citu režisoru veidotām filmām, tostarp Jāņa Streiča veidotajai filmai «Rūdolfa mantojums» (2010). 2010. gadu vidū Ēķis pats atsāka režisēt filmas, pievēršoties komēdijas žanram. Viņš ir bijis režisors filmām «Svingeri» (2016), «Blēži» (2018), «Klases salidojums» (2019) un «Klases salidojums 2» (2020). Viņš ir bijis režisors filmas «Svingeri» ārvalstu versijām, pielāgojot filmu Ukrainas, Igaunijas, Norvēģijas un Polijas auditorijai.

## Privātā dzīve
Andrejs Ēķis 1988. gadā apprecēja Ivetu, laulībā piedzima trīs dēli. Iveta Ēķe gāja bojā negadījumā  atpūtas braucienā Norvēģijā. 2013. gadā viņš apprecējās ar Dainu Gāgu, laulībā dzimis dēls.

## Atsauces

## Ārējās saites