open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hominīni

**Hominīni** (*Hominini*) ir cilvēkpērtiķu un cilvēka dzimtas (*Hominidae*) cilts, kurā apvienotas visas cilvēku sugas pēc nodalīšanās no tuvākās radniecīgās līnijas — šimpanžu cilts (*Panini*), vienkāršoti sakot, visas tās sugas, kas pārvietojas uz divām kājām. Šīs cilts sugas ir tuvāk radniecīgas mūsdienu cilvēkam nekā šimpanzēm vai jebkuram citam mūsdienās dzīvojošam primātam. Hominīnu vienīgā izdzīvojusī suga līdz mūsdienām ir saprātīgais cilvēks (*Homo sapiens*).

Šobrīd hominīnu cilts tiek dalīta 2 virsģintīs — australopitēku virsģintī (*Australopithecina*) un cilvēku virsģintī (*Hominina*), kurā ir tikai viena cilvēku ģints (*Homo*) — un sāhelantropu ģintī (*Sahelanthropus*). 

## Sistemātikas diskusijas
Vecākās sistemātikās hominīnu ciltī tiek iekļauta arī šimpanžu virsģints (*Panina*), bet mūsdienās pie šīs klasifikācijas pieturas tikai daži informācijas avoti. Šo iedalījumu ieteica Alans Manns un Marks Veiss 1996. gadā. Visas cilvēku sugas tika apvienotas cilvēku virsģintī (*Hominina*), bet šimpanzes — šimpanžu virsģintī.

Tomēr diskusijas par hominīnu un to tuvāk radniecīgo cilvēkpērtiķu klasifikāciju joprojām turpinās. Tiek iegūta aizvien jauna informācija par sugu ģenētiku, kā arī mainās izpratne par savstarpējām evolucionārām sakarībām. Piemēram, zinātniekiem nav pārliecības, ka sāhelantrops (*Sahelanthropus tchadensis*), kurš dzīvoja pirms apmēram 7 miljoniem gadu, laikā, kad šimpanzes nodalījās no cilvēkiem, būtu piederīgs hominīnu ciltij. Nodalīšanās ilga apmēram 4 miljonus gadu un cilvēks no šimpanzes pilnībā bija nodalījies pirms 2,5 miljoniem gadu.

## Sistemātika
**Hominīnu cilts** (*Hominini*)
*†Australopitēku virsģints (*Australopithecina*)
** †
** †
** †
*  
** 
**incertae sedis:*
** †Ororīnu ģints (*Orrorin*)
** †Sāhelantropu ģints (*Sahelanthropus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Cilvēka rašanās pamatā - ļoti aktīvi gēni vai maitu ēšana?
*Hominoid taxonomies
*Hominin
*Hominin evolution becoming a thicket 
*Primates: Hominini
*Transitional  Human  Fossils
Greiems Sauness

**Greiems Džeimss Sauness** (; dzimis  Edinburgā, Skotijā) ir bijušais skotu futbolists un treneris. Lielāko ievērību Sauness ieguvis, ilggadēji būdams viens no "Liverpool" līderiem un bijis pat komandas kapteinis.

Viņš bijis ne vien ievērojams spēlētājs, bet arī treneris, vadot vairākus atpazīstamus klubus visā pasaulē, tai skaitā "Liverpool". Piecus gadus viņš bija spēlējošais treneris Skotijas klubā Glāzgovas "Rangers", bet pēdējā vadītā komanda ir Ņūkāslas "United".

Šobrīd Sauness iesaistījies apskatnieka darbā, strādājot Īrijas telekanālā "RTE", kā arī "Sky Sports" un "Al Jazeera Sports".

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Middlesbrough**

* Anglijas futbola līgas Otrā divīzija: 1973–74

**Liverpool**

* Anglijas futbola līga: 1978–79, 1979–80, 1981–82, 1982–83, 1983–84
* Anglijas Līgas kauss: 1981–82, 1982–83, 1983–84
* FA Charity Shield: 1979, 1980, 1982
* Eiropas kauss: 1977–78, 1980–81, 1983–84

**Sampdoria**

* Coppa Italia: 1984–85

**Rangers**

* Skotijas Premjerlīga: 1986–87
* Skotijas Līgas kauss: 1986–87

**Individuālie sasniegumi**

* Eiropas kausa labākais vārtu guvējs: 1980–81

### Trenera karjera
**Rangers**

* Skotijas Premjerlīga: 1986–87, 1988–89, 1989–90
* Skotijas Līgas kauss: 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1990–91

**Liverpool**

* FA kauss: 1991–92

**Galatasaray**

* Turcijas kauss: 1995–96
* Turcijas Superkauss: 1996

**Blackburn Rovers**

* Anglijas Līgas kauss: 2001–02

## Ārējās saites

* LFC Online profils 
* LFChistory.net spēlētāja profils 
* LFChistory.net trenera profils
Indiana Džonss un pēdējais krustakarš

**"Indiana Džonss un pēdējais krustakarš"** () ir 1989. gada režisora Stīvena Spīlberga piedzīvojumu filma. Šī filma ir trešā daļa no piedzīvojumu kino tetraloģijas par arheologu un piedzīvojumu meklētāju Indianu Džonsu.

## Sižets
thumb|left|Svētais Grāls, kadrs no filmas
Pēc tā, kad Indiana Džonss atrada Koronādo zelta krustu, pie slavenā arheologa vēršas uzņēmējs Volters Donovans. Viņš ir atradis akmens plāksnīti, uz kuras uzrakstīta Svētā Grāla atrašanās vieta. Džonss pa pastu saņem no Venēcijas atsūtīto sava tēva dienasgrāmatu. Indiana Džonsa tēvs ir īpatnējs profesors Henrijs Džonss vecākais, kas visu mūžu veltījis Grāla meklējumiem. Kad Indiana un viņa draugs un priekšnieks Markuss Brodijs aizbrauc uz profesora māju, viņi secina, ka Džonss vecākais ir pazudis, bet māja ir izvandīta. Arheologi dodas uz Venēciju, kur satiek profesora asistenti Elzu Šnaideri. Meklējumu laikā Indianam un Elzai uzbrūk nezināmi ļaudis feskās. Pēc ilgas pakaļdzīšanās pa Venēcijas kanāliem, Indiana ar spēka palīdzību izdabū no bandas vadoņa Kasima informāciju par to, kas viņi tādi ir. Kasims izstāsta, ka viņi ir sena slepena sekta, kuras uzdevums ir sargāt Svēto Grālu. Vēl Kasims zin, kur atrodas Indiana tēvs. Indiana dodas uz Vāciju, kur kādā pilī atrod savu tēvu. Izrādās, ka nacisti ar Donovanu un pulkvedi Vogeli vadībā arī meklē mūžīgās dzīvības kausu.

## Galvenajās lomās
* Harisons Fords — *[[Indiana Džonss]]*
* Šons Konerijs — *profesors Henrijs Džonss vecākais*
* Elisone Dūdija — *Elza Šnaidere*
* Džūljans Glovers — *Volters Donovans*
* Rivers Fīnikss — *Indiana Džonss 13 gadu vecumā*
* Džons Rīss-Deiviss — *Salla*
* Denholms Eliots — *Markuss Brodijs*
* Maikls Birns — *pulkvedis Vogels*
* Maikls Širds — *[[Ādolfs Hitlers]]*

## Ārējās saites

* Oficiālā Indiana Džonsa mājaslapa
Gailītis

**Gailītis** (sieviešu dzimtē Gailīte) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „gailis” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Agris Gailītis (1935–2024), fiziķis
* Alfrēds Gailītis (1900—1980), politiķis;
* Augusts Gailits (*August Gailit*), arī Gailītis (1891—1960), igauņu un latviešu izcelsmes Igaunijas rakstnieks un tulkotājs;
* Fricis Gailīts (1883—1942), advokāts, Tautas padomes loceklis;
* Guntis Gailītis (1949), režisors un sabiedriskais darbinieks;
* Jānis Gailītis (1894—1938), Sarkanās armijas korpusa komandieris;
* Jānis Gailītis:
** Jānis Gailītis (1985), basketbolists un treneris;
** Jānis Gailītis (1894—1938), militārais darbinieks.
* Kārlis Gailītis (1936—1992), LELB arhibīskaps;
* Mareks Gailītis (1975), žurnālists;
* Markuss Gailītis (1882—1942), politiķis un diplomāts;
* Mārtiņš Gailītis (1982), mūziķis;
* Pauls Gailītis (1869—1943), sabiedriskais darbinieks, mācītājs un skolotājs.

## Skatīt arī
* Gailītis, ezers Cēsu novadā
Klase (filma)

"**Klase**" () ir 2007. gada Ilmara Rāga režisēta Igaunijas drāma par vardarbību skolās.

"Klase" ir ieguvusi balvas dažādos kinofestivālos, tai skaitā Karlovi Vari startautiskajā kinofestivālā, Varšavas starptautiskajā kinofestivālā un Rīgas starptautiskajā kino forumā "Arsenāls". Filma tika izvirzīta arī 80. Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā Labākā filma svešvalodā, tomēr nominantu vidū neiekļuva.

## Ārējās saites
* 

* IFDB.lv profils
Evanss

**Evanss** (), sieviešu dzimtē — **Evansa**, ir populārs Velsas izcelsmes uzvārds angļu valodā runājošajās zemēs. Personas ar šādu uzvārdu:

## Uzvārdi
* Deivids Evanss (*David Evans*; 1961) ― britu rokmūziķis (dzimis 1961);
* Džonijs Evanss (*Jonny Evans*; 1988) ― Ziemeļīrijas futbolists (dzimis 1988);
* Keidels Evanss (*Cadel Evans*; 1977) ― austrāliešu riteņbraucējs (dzimis 1977);
* Kriss Evanss (*Chris Evans*; 1981) — amerikāņu aktieris (dzimis 1981. gadā);
* Lerijs Evanss (*Larry Evans*; 1932—2010) ― ASV šahists;
* Lūks Evanss (*Luke Evans*; 1979) — Velsas aktieris un dziedātājs;
* Rojs Evanss (*Roy Evans*; 1984) — angļu futbolists un treneris;
* Tairīks Evanss (*Tyreke Evans*; 1989) — amerikāņu basketbolists;
* Viljams Evanss (*William Evans*; 1790—1872) — Lielbritānijas šahists.

## Ģeogrāfiski objekti
* Evansa ledus straume *(Evans Ice Stream)* — šļūdonis Antarktīdā;
* Evansa rags *(Cape Evans)* ― klinšains zemesrags Rosa salas rietumos, Antarktīdā.

## Skatīt arī
* Evans
Rogovka

**Rogovka**  (vēsturiski arī **Nautrēni**, ) ir ciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies ceļu krustojumā pagasta dienvidaustrumos  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas. Rogovkā dzīvo piektā daļa pagasta iedzīvotāju. 

Rogovkā atrodas pagasta pārvalde, Nautrēnu vidusskola, bērnudārzs, sporta halle — kultūras nams (atklāts 2000. gadā), bibliotēka, novadpētniecības muzejs, ģimenes ārsta prakse, aptieka, pasts, Nautrēnu Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca. Nautrēnu vidusskolā atrodas arī J.Soikana bērnu mākslas skolas filiāle un Latgales kultūrvēstures un latgaliešu valodas metodiskais centrs.

## Vēsture
Rogovkas ciems ar Nautrānu vārdu (16. gadsimtā - *Neuterschen, Nauterany*) izveidojies senas apmetnes vietā ap baznīcu. Ap 1819.gadu Zaļmuižas īpašnieks Nikolajs Rozenšilds-Paulins pie baznīcas uzcēlis krogu, ko nosaucis par Rogovkas krogu pēc vācu nosaukuma *Roh Gau*, un vēl citas ēkas, pēc kā sākusies ciema straujāka attīstība, un tas kļuva par nozīmīgu tirdzniecības centru pusceļā starp Rēzekni un Kārsavu. Rozenšildi-Paulini visā savā teritorijā aktīvi veica pārkrievošanu un saimniecības attīstību. 1827. gadā pirmoreiz rakstos arī kā ciema nosaukums parādās Rogovka. Ar 1850. gadu Nautrānu draudzei nācās savas katoļu baznīcas grāmatas turpmāk vest krievu valodā un ciemu dēvēt par Rogovku. Dzimtbūšanas atcelšana Latgalē 1861. gadā smagi iedragāja dzimtas kundzību un rocību, ko vēl pasliktināja toreizējā Zaļmuižas un Rogovkas saimnieka Modesta nežēlīgais raksturs. Arī viņa dēlam neizdevās izkļūt no parādiem.

1905. gada revolūcijas laikā Rogovka latgaliešu avīzēs atkal parasti tika dēvēta par Nautrāniem.

Pēc Oktobra revolūcijas un Latvijas pilsoņu kara laikā Rogovka un apkaime tika pilnīgi izlaupīta, bandu un armiju vardarbībā gāja bojā daudzi iedzīvotāji. Vēl 1920. gadu beigās sīku bandu darbība pagastā nebija apspiesta.

1925. gadā Rogovkai (Ragaukai) piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 1935. gadā ciemā bija 50 mājas ar 253 iedzīvotājiem. Padomju laikā Rogovka (Nautrēni) bija ciema padomes un padomju saimniecības «Nautrēni» centrs. 1989. gadā Rogovkā bija 333 iedzīvotāji.

## Reliģija

Lielākā daļa Nautrēnu pagasta iedzīvotāju pieder pie Romas katoļiem. Rogovkas centrā ir sarkaniem ķieģeļiem būvētā katoļu baznīca. Tā celta laika posmā no 1901. līdz 1914. gadam. Baznīcas ērģeļu iegādi 1939. gadā daļēji sponsorējis toreizējais Latvijas valsts prezidents Kārlis Ulmanis . Rogovkas katoļu baznīcas ērģeles ir valsts nozīmes mākslas piemineklis. 

Starpkaru periodā Nautrēnu draudze bija viena no lielākajām katoļu draudzēm Latgalē, ap sevi sapulcinot 9000 draudzes locekļu.

Rogovkas pareizticīgo baznīca, kas celta 20. gadsimta 30. gados, atradās iepretim Romas katoļu baznīcai pretējā Rasnupļu—Dekteru ceļa pusē. To cēlis vietējais namdaris Pēteris Puksts pēc Ziemeļkrievijas (Karēlijas) baznīcu celtniecības paraugiem. 20. gadsimta 70. gados tā pārvesta uz Latvijas etnogrāfisko brīvdabas muzeju.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Rogovka (nozīmju atdalīšana)

**Rogovka** var būt:
* Rogovka — apdzīvota vieta Rēzeknes novadā, Nautrēnu pagasta centrs.
* Rogovka — apdzīvota vieta Preiļu novada Rušonas pagastā.

## Skatīt arī
* Rogonovka
* Rogoviki
* Rogovski
* Rogozovka
Rogoviki

**Rogoviki** var būt:
* Rogoviki — apdzīvota vieta Silmalas pagastā;
* Rogoviki — apdzīvota vieta Sokolku pagastā;
* Rogoviki — bijušā ciema vieta Griškānu pagastā;
* Rogoviki — Štikānu ciema daļa.

## Skatīt arī
* Ragaviki
* Rogovka
* Rogovski
Zaļmuiža

**Zaļmuiža** ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagastā, kas izvietojies ap Zaļmuižas kungu māju un parku. Ciema centrā daļēji saglabājās muižas apbūve un parks ar vairākiem dižkokiem, tai skaitā arī dzejnieka Imanta Ziedoņa dižkoku atjaunotāju grupas stādītās liepas.

## Vēsture
Zaļmuižas senākais nosaukums ir bijis *Togenen*, *Kokovsčiznas* (1772) vēlāk *Zalmuyża*.
1772. gadā muiža piederēja Frīdriham fon Korfam. Muižas platība bija 12 579 desetīnas, tajā skaitā aramzeme — 5875, pļavas — 915, lietaskoku mežs — 105, mežs malkai — 4259, nederīgā zeme — 1289, bet zeme zem ēkām — 136 desetīnas.
Muižu ģenerālmērīšanas akti liecina, ka 1784. gadā Zaļmuižas īpašniekam piederēja 200 zemnieku saimniecību, kurās dzīvoja 1026 vīrieši un 984 sievietes, pavisam 2010 dzimtcilvēki.

1897. gadā muižā bija 6 sētas.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Novadnieki
* Andrivs Jūrdžs (1845—1925), latīņu drukas aizlieguma laika literāts un grāmatnieks
* Pīters Miglinīks (1850—1883), skrīveris un dziesminieks
* Jāzeps Rancāns (1886—1969), katoļu bīskaps, Valsts prezidenta vietas izpildītājs trimdā

## Atsauces
Lendži

**Lendži** ir ciems Rēzeknes novadā, Lendžu pagasta centrs.

Lendžos atrodas kultūras nams, bibliotēka, medpunkts (Lendžu FAP),  veikals, brīvdabas estrāde, pasta nodaļa, veikals un kafijas grauzdētava "Kuup".

1897. gadā ciemā bija 18 sētas 85 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lendžu pagasta mājaslapa
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Kārlis XI

**Kārlis XI** (; dzimis , miris ) bija Pfalcu-Cveibrikenu (*av Pfalz-Zweibrücken*) dinastijas Zviedrijas karalis no 1660. gada līdz savai nāvei 1697. gadā. Vienlaikus viņš bija arī Livonijas hercogs un valdnieks Zviedru Vidzemes teritorijā.

## Pilns tituls
Pēc Olivas miera līguma Zviedrija likumīgi ieguva Zviedru Vidzemes teritoriju, tādēļ karalis Kārlis XI svarīgākos dokumentus cita starpā parakstīja kā *Livonijas hercogs*, kas apliecināja viņa pretenzijas uz šo pārmantoto titulu:

"Mēs, Kārlis XI, no Dieva žēlastības zviedru, gotu, vendu karalis, Somijas lielfirsts (lielkņazs), Skones, Igaunijas, **Livonijas**, Karēlijas, Brēmenes, Verdenes, Štetīnas, Pomerānijas, Kašūbijas un Vandālijas **hercogs**, Rīgenes firsts (kņazs), Ingrijas un Vismāras kungs, kā arī Reinzemes pfalcgrāfs, Bavārijas, Julihas, Klēves un Bergas hercogs utt."

(latīniski: *Nos Carolus XI., Dei Gratia Suecorum, Gottorum Vandalorumque Rex, Magnus Princeps Finlandiae, Dux Scaniae, Esthoniae, *'Livoniae**, Careliae, Bremae, Verdae, Stetini, Pomeraniae, Cassubiae et Vandaliae, Princeps Rugiae, Dominus Ingriae et Wismariae, nec non Comes Palatinus Rheni, Bavariae, Iuliaci, Cliviae et Montium Dux, etc., etc.'', zviedriski: ''Wij Carl med Gudz Nâde Sveriges, Giötes och Vendes Konung, Storförste til Finland, Hertig uti Skâne, Estland, **Lifland*', Carelen, Bremen, Verden, Stettin, Pomern, Cassuben och Venden, Förste till Rügen, Herre öfver Ingermanland och Wissmar, så och PfalzGrefve til Rhein, i Bayern, til Iulich, Clewe och Bergen Hertig.*) 

"Livonijas lielhercoga" titulu šajā laikā lietoja arī Polijas karaļi Jans II Kazimirs, Mihals Koributs Višņoveckis un Jans III Sobeskis, kas arī pēc Livonijas ziemeļu daļas zaudēšanas zviedriem pretendēja uz šo pārmantojamo titulu.

## Dzīvesgājums
Kārlis XI dzimis 1655. gada 4. decembrī Stokholmā Zviedrijas karaļa Kārļa X Gustava un viņa sievas Hedvigas Eleonoras ģimenē. Jau piecu gadu vecumā viņš pēc tēva nāves tika pasludināts par Zviedrijas ķēniņu, bet līdz pilngadības saniegšanai lielvalsti pārvaldīja viņa māte un pieci augstākie valdības pārstāvji valsts kanclera Magnusa Gabriela Delagardija (*Magnus Gabriel de la Gardie*) vadībā. Sliktās valsts pārvaldes dēļ Zviedrijas finanses un armija atradās sliktā stāvoklī. Pēc tam, kad zviedru karaspēks cieta zaudējumus Zviedrijas-Brandenburgas karā (1674–1679), jaunais karalis atstādināja Delagardiju un pats ķērās pie karaspēka vadīšanas. Pateicoties sava sabiedrotā Francijas karaļa Ludviķa XIV panākumiem, karalis Kārlis XI noslēdza miera līgumu ar Brandenburgu, Dāniju un Nīderlandi bez lieliem zaudējumiem, tomēr zviedru kara flote zaudēja savu noteicošo stāvokli Baltijas jūrā.

Karalis Kārlis XI mira 1697. gadā pēc ilgstošas slimības 41 gada vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rojs Evanss

**Rojs Evanss** (; dzimis  Mērzisaidā, Anglijā) ir bijušais angļu futbolists un treneris. Viņš vislabāk atpazīstams kā "Liverpool" galvenais treneris 1990. gados.

Savu futbolista karjeru Evanss iesāka "Liverpool" jauniešu sistēmā, no kuras arī iekļuva galvenajā komandā. Tiesa, astoņu pavadīto gadu laikā viņš piedalījās vien deviņās līgas spēlēs. 1973. gadā viņu izīrēja MLS klubam Filadelfijas "Atoms", kurā aizvadīja 19 spēles un, būdams aizsargs, pat guva divus vārtus.

Šobrīd speciālists ir Velsas futbola izlases galvenā trenera asistents, kā arī ir treneris "Wrexham" klubā, kas piedalās, pēc spēka, Anglijas piektajā futbola līgā.

## Ārējās saites

* Roja Evansa fanu vietne 
* Spēlētāja profils LFChistory.net vietnē 
* Trenera profils LFChistory.net vietnē
Latviešu kultūras un izglītības biedrība "Prometejs"

**Latviešu kultūras izglītības biedrība "Prometejs"** vai arī **Kooperatīvā izglītības biedrība "Prometejs"**, agrākā **izdevniecība "Prometejs"** (1922—1924) bija nevalstiska organizācija Maskavā, kas uzturēja PSRS latviešu skolas, klubus, teātrus un izdevējdarbību latviešu valodā. Darbojās no 1924. gada 25. septembra līdz likvidēšanai 1937. gada 16. jūlijā.

## Darbība
Biedrību nodibināja 1924. gadā tūlīt pēc PSRS Tautas komisariāta tautību lietās un tajā ietilpstošās latviešu nodaļas likvidēšanas. Mērķis bija turpināt nodaļas iesākto darbu — saglabāt dzimto valodu, tautas tradīcijas, attīstīt nacionālu izglītību un kultūru. "Prometeja" nolikumu apstiprināja PSRS Tautas komisāru padome. Biedrība bija nevalstiska organizācija un darbojās tikai ar saviem līdzekļiem. Tās pārraudzībā bija piecas kultūrpreču fabrikas un veikali, kuros iegūto peļņu izmantoja, lai uzturētu latviešu skolas, klubus, teātrus, izdevējdarbību. Izdevniecība “Prometejs” ar savu tipogrāfiju laida klajā daiļliteratūru, sabiedriski politisko un populārzinātnisko literatūru, mācību grāmatas, avīzes un žurnālus latviešu valodā. Izdevniecība sadarbojās ar Padomju rakstnieku savienības latviešu sekciju.

Biedrības valdes vadībā darbojās šādas sekcijas:
# skolu metodiskā darba sekcija,
# mūzikas sekcija,
# tēlotājmākslas sekcija,
# kultūras un izglītības darba sekcija.

## Likvidēšana
Biedrība likvidēta NKVD "Latviešu operācijas" ietvaros 1937.—1938. gadā. Ar padomju valdības 1937. gada 16. jūlija lēmumu biedrību “Prometejs” slēdza un apķīlāja visus tā īpašumus. Šajā gadā iznīcināja arī visas latviešu nacionālās kultūras un izglītības iestādes — skolas, bibliotēkas, klubus, mākslinieku un rakstnieku organizācijas, "Latviešu strēlnieku vēstures komisiju", Valsts latviešu teātri "Skatuve" un pārējos teātrus, grāmatu apgādus, žurnālu "Celtne" un visus laikrakstus.

Visiem apcietinātajiem inkriminēja piederību latviešu nacionālistiskajai (arī — fašistiskajai, kontrrevolucionārai, militāri kaujinieciskai, spiegošanas, diversantu vai teroristiskai) organizācijai, spiegošanu un izlūkdarbību Latvijas (vai Vācijas, Francijas, Japānas) Izlūkdienestu uzdevumā, kas vērsta pret pastāvošo iekārtu.

## Atsauces

## Literatūra
* Культурно—просветительная работа латышского просветительного общества «Прометей» в 1935 году. К годовому отчету правления. — Москва, 1936.
* 1339. fonds "Latvijas valsts arhīvā"
Burzava

**Burzava** ir dzelzceļa stacija Rēzeknes novada Vērēmu pagastā, līnijā Kārsava—Rēzekne I. Stacija atrodas skrajciemā Burzova.

## Vēsture
No Burzavas stacijas atzarojās 1934. gadā izbūvēta šaursliežu dzelzceļa līnija Sita—Rēzekne (750 mm). Līnija slēgta 1965. gadā.

## Atsauces
Mizložņa (nozīmju atdalīšana)

**Mizložņa** var būt:
* Mizložņa jeb Eirāzijas mizložņa ();
* Īspirkstu mizložņa jeb Rietumu mizložņa ().

## Skatīt arī
* Mizložņu ģints.
Heidens

**Heidens** var būt:
* Ēriks Heidens (*Eric Arthur Heiden*; dzimis 1958. gadā) — amerikāņu ātrslidotājs;
* Harolds van der Heidens (*Harold van der Heijden*; dzimis 1960. gadā) — nīderlandiešu šaha problēmists;
* Nikijs Heidens (*Nicholas "Nicky" Patrick Hayden*; 1981—2017) — profesionāls amerikāņu šosejas motobraucējs;
* Stērlings Heidens (*Sterling Hayden*; 1916—1986) — amerikāņu aktieris un rakstnieks.
.cg

**.cg** ir Kongo Republikas augstākā līmeņa domēns. To administrē *ONPT Congo* un *Interpoint Switzerland*. Kongo Republikas pilsoņiem ir tiesības reģistrēt vienu domēnu bez maksas. Ja vēlas reģistrēt otru, trešo domēnu un tā tālāk, tad 2008. gadā bija jāmaksā 225 eiro gadā par domēna nosaukumu. Arī ārzemniekiem bija šāda takse.
Džo Lūiss

**Džozefs Lūiss Berrovs** (; dzimis  Lefejetā, Alabamas štatā, ASV, miris  Paradeizā, Nevadas štatā, ASV) bija amerikāņu bokseris. Viņš bija pasaules čempions smagajā svarā laika posmā no 1937. līdz 1949. gadam, ilgāk vairs nevienam smagajā svarā nav izdevies būt par čempionu. Viņa divas cīņas ar vācieti Maksu Šmēlingu 1930. gadu beigās kļuva par vispasaules sporta notikumu atšķirīgo politisko režīmu dēļ. 

Dž. Lūiss tika ierindots 1. vietā žurnāla *Ring Magazine* 100 visu laiku izcilāko bokseru sarakstā. Savu karjeru uzsāka 1934. gadā, kad Čikāgā uzvarēja savā pirmajā cīņā pret norvēģi Džeku Krakenu. Pret Maksu Šmēlingu aizvadīja divas cīņas:  viņš zaudēja un  ASV sportists uzvarēja. Savu pēdējo cīņu aizvadīja  *[[Madison Square Garden]]* arēnā Ņujorkā pret Rokiju Marsiano, šajā cīņā tika piedzīvots zaudējums. Kopumā aizvadīja 68 cīņas, 65 no tām uzvarēja (51 ar nokautu), 3 reizes piedzīvoja zaudējumu (2 nokauti).

Lūisa vārdā nosaukta hokeja halle boksera dzimtajā pilsētā Detroitā.

## Ārējās saites

* 1936. gada Dž. Lūisa un M. Šmēlinga cīņas video 
* 1938. gada Dž. Lūisa un M. Šmēlinga cīņas video 
*
Burzova

**Burzova** ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Ciems atrodas ap dzelzceļa staciju «Burzava».

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 52 cilvēkiem.

## Atsauces
Šmēlings

**Šmēlings** var būt:

* Aleksandrs Šmēlings (*Alexander Schmaeling*), vācbaltiešu arhitekts (1877–1961);
* Makss Šmēlings (*Max Schmeling*), Vācijas bokseris (1905—2005);
* Reinholds Šmēlings (*Reinhold Schmaeling*), vācbaltiešu arhitekts (1840—1917).
Rafaels Puarē

**Rafaels Puarē** (; dzimis  Rīvē, Francijā) ir bijušais franču biatlonists. Savas profesionāļa karjeras laikā bija vairāku turnīru medaļnieks. Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem biatlonistiem.

Piedalījās trijās olimpiskajās spēlēs (1998, 2002, 2006), 2002. gadā Soltleiksitijā izcīnīja 1 sudrabu un 1 bronzu, 2006. gadā Turīnā — 1 bronzu.

Pasaules čempionātos izcīnīja 8 zelta, 3 sudraba un 7 bronzas medaļas. Visveiksmīgākais čempionāts viņam bija 2004. gadā, kad izcīnīja 3 zelta, 1 sudraba un 1 bronzas medaļu.

Pasaules kausa posmu individuālajās distancēs izcīnīja 44 uzvaras, 39 reizes bija otrais un 20 reizes — trešais. Kopvērtējumā izcīnijis 4 uzvaras (1999/2000, 2000/2001, 2001/2002, 2003/2004), tāpat ieguvis vairākus Mazos globusus par uzvarām atsevišķu distanču kopvērtējumos.

Pēc 2007. gada Pasaules čempionāta viņš paziņoja, ka beigs karjeru pēc 2006.—2007. gada Pasaules kausa sezonas beigām.

R. Puarē 2000. gadā apprecējās ar titulēto Norvēģijas biatlonisti Līvu Grēti Šelbreidu. Viņiem ir dzimušas trīs meitas (pēc pirmās meitas piedzimšanas Līva Grēte spēja atgriezties profesionālajā sportā). 2013. gadā pāris paziņoja par šķiršanos.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
Maksis Šmēlings

**Maksimiliāns Ādolfs Oto Zigfrīds Šmēlings** (; dzimis  Kleinlukovā, Vācijas Impērijā, miris  Vencendorfā, Vācijā) bija vācu bokseris. Viņš bija pasaules čempions smagajā svarā laika posmā no 1930. līdz 1932. gadam. Viņa divas cīņas ar amerikāni Džo Lūisu 1930. gadu beigās kļuva par vispasaules sporta notikumu atšķirīgo politisko režīmu dēļ. M. Šmēlings tika ierindots 55. vietā žurnāla *Ring Magazine* 100 visu laiku izcilāko bokseru sarakstā. Savu karjeru uzsāka 1924. gadā, kad Diseldorfā uzvarēja savā pirmajā cīņā pret Hansu Zapu. Pret Džo Lūisu aizvadīja divas cīņas:  vācietis uzvarēja un  viņš zaudēja. Savu pēdējo cīņu aizvadīja  Berlīnē pret Rihardu Fogtu, šajā cīņā tika piedzīvots zaudējums. Kopumā aizvadīja 70 cīņas, 56 no tām M. Šmēlings uzvarēja (40 ar nokdaunu), 10 reizes piedzīvoja zaudējumu (5 nokdauni) un 4 reizes cīņa beidzās neizšķirti.

## Ārējās saites

* 1936. gada Dž. Lūisa un M. Šmēlinga cīņas video 
* 1938. gada Dž. Lūisa un M. Šmēlinga cīņas video
Olimpiskais muzejs

220px|thumb|Olimpiskais muzejs.
**Olimpiskais muzejs** () ir Olimpiskajai kustībai veltīts muzejs, kas atrodas Lozannā, Šveicē. Te tiek uzglabāti priekšmeti, kuri saistīti ar sportu un Olimpisko kustību. Ar vairāk nekā 10 000 priekšmetiem, tas ir lielākais Olimpisko spēļu arhīvs pasaulē un viens no Lozannas galvenajiem tūristu apskates objektiem. To vidēji gadā apmeklē 250 000 tūristu. Muzejs tika dibināts  pēc toreizējā SOK vadītāja Huans Antonio Samaranča iniciatīvas. Vērtīgākie apskates objekti ir dažādu tēlnieku veidotās skulptūras un citi darbi. 1995. gadā tas tika nosaukts par Eiropas gada muzeju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Muzeja oficiālā mājaslapa  
*Page on the website of the City of Lausanne
*Olympic Museum within Google Arts & Culture
Ares V

**Ares V** jeb **Ares 5** ir nerealizēts ASV nesējraķetes projekts, kuru izstrādāja NASA Constellation programmas ietvaros kā transportlīdzekli lielu kravu nogādāšanai kosmosā.

Darbs pie jauna smagā nesēja sākās pēc tam, kad ASV prezidents Dž. Bušs 2004. gadā publiskoja jaunu valsts kosmiskās politikas redzējumu (*Vision of Space Exploration*). Šis plāns kristalizējās programmā *Constellation*, kuras mērķis būtu cilvēka pastāvīga atgriešanās uz Mēness un nogādāšana uz Marsa. Jaunas nesējraķetes tiktu izveidotas, maksimāli izmantojot jau esošās tehnoloģijas un iestrādes.

Savukārt  prezidents Baraks Obama paziņoja, ka tiks pārtraukts NASA plāns cilvēkiem atgriezties uz Mēnesi līdz 2020. gadam finansiālu apsvērumu dēļ. Līdz ar to vajadzība pēc nesējraķetēm *Ares* nav skaidra.

## Nosaukums
Sākotnēji raķetes nosaukums bija *Cargo Launch Vehicle* jeb *CaLV* ("Kravas nesējraķete").  NASA paziņoja jauno raķešu nosaukumus: *Ares I* pilotējamo kosmosa kuģu pacelšanai un *Ares V* smago kravu pacelšanai. Tā nosaukta sengrieķu kara dieva Areja vārdā (Romā to identificēja kā Marsu). Indeksi I un V tika aizgūti no Apollo programmas nesējraķetēm Saturn I un Saturn V.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žerārs Uljē

**Žerārs Uljē** (; dzimis  Teruānā, miris  Parīzē) bija franču futbolists un treneris.

Karjeras laikā viņš vadījis tādus pasaulē zināmus klubus kā Parīzes "Saint-Germain", Lionas "Olympique", kā arī *[[Liverpool FC|Liverpool]]*, ar ko 2001. gadā ieguva UEFA kausu. Ar "Olympique" viņš ieguvis divus *[[Ligue 1]]* čempiontitulus, bet laika posmā no 1992. līdz 1993. gadam Uljē strādājis ar Francijas futbola izlasi. Bijis arī Francijas U-18 un U-20 izlašu galvenais treneris. Viņa pēdējais vadītais klubs bija *[[Aston Villa F.C.|Aston Villa]]*.

Uljē bijis gan UEFA, gan FIFA tehniskajā komitejā 2002. un 2006. gada Pasaules kausa izcīņu finālā. No 2012. līdz 2016. gadam bija Ņujorkas "Red Bulls" sporta direktors. Miris  73 gadu vecumā.

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**Paris Saint-Germain**

* Francijas 1. divīzija: 1985–86

**Liverpool**

* FA kauss: 2000–01
* Anglijas Līgas kauss: 2000–01, 2002–03
* FA Charity Shield: 2001
* UEFA kauss: 2000–01
* UEFA Superkauss: 2001

**Lyon**

* Francijas 1. līga: 2005–06, 2006–07
* Trophée des Champions: 2005, 2006

**Individuālie sasniegumi**

* Francijas 1. līgas gada labākais treneris: 2007

## Atsauces

## Ārējās saites

* Žerāra Uljē profils, statistika un fotogrāfijas 
* LFC Online profils 
* Trenera profils LFChistory.net
Mārupes novada ģerbonis

**Mārupes novada ģerbonis** tika izveidots 2022. gadā. Tajā attēlots zaļā laukā zelta pupuķis ar atpakaļpagrieztu galvu, melniem ar sudrabu cekula spalvu galiem, tādiem pašiem spārniem un asti, kas knābī tur kreisās spāres virzienā augšupvērstu sudraba pundurbērza lapu.

## Heraldiskais apraksts
Zaļā laukā zelta pupuķis ar atpakaļpagrieztu galvu, melniem ar sudrabu cekula spalvu galiem, tādiem pašiem spārniem un asti, kas knābī tur kreisās spāres virzienā augšupvērstu sudraba pundurbērza lapu.

Novada ģerboņa autors ir Edgars Sims.

## Atsauces
Borovaja

**Borovaja** var būt:
* Borovaja — apdzīvota vieta Dubnas pagastā
* Borovaja — apdzīvota vieta Kantinieku pagastā
* Borovaja — apdzīvota vieta Kaunatas pagastā
* Borovaja — apdzīvota vieta Pildas pagastā
* Maltas nosaukums līdz 1936. gadam

## Skatīt arī
* Borovaja Sloboda
Frenks Darabons

**Frenks Darabons** (*Frank Darabont*; dzimis  Monbeljārā, Francijā kā **Ferencs Darabons** (*Ferenc Darabont*)) ir ungāru-franču izcelsmes ASV kinorežisors, scenārists un kinoproducents. Trīs reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai — par filmām "Brīvības cena" (1994) un "Zaļā jūdze" (1999). Pazīstams ar veiksmīgām Stīvena Kinga romānu ekranizācijām.

## Biogrāfija
Kinorežisors un scenārists Frenks Darabons dzimis  Francijas pilsētā Monbeljārā bēgļu nometnē, kur viņa vecāki bija apmetušies pēc bēgšanas no Ungārijas 1956. gada notikumu dēļ.

Pēc pārcelšanās uz ASV Darabons vairākus gadus strādāja Holivudā kā dekorāciju meistars un režisora-inscenētāja asistents. Viņš ir sarakstījis scenārijus populārajām šausmu filmām "Šausmas gobu ielā 3: Sapņu kareivji", "Lāse" un piedalījies arī fantastikas "Muša 2" tapšanā. Kā kinorežisors "lielajā kino" viņš triumfāli debitēja 1994. gadā ar cietuma drāmu "Brīvības cena". Filma tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai septiņās nominācijās, tajā skaitā kā "Labākā filma".

Iepriekš Darabons strādāja arī televīzijā, kur viņa režisora debija bija televīzijas trilleris "*Buried Alive*" (1990).

1999. gadā iznāca Darabona pēc Stīvena Kinga romāna motīviem uzņemtā filma "Zaļā jūdze", kurā galvenās lomas atveidoja Toms Henkss, Deivids Morss un Maikls Klārks Dankans. Filma tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai četrās nominācijās.

2002. gada maijā tika noslēgts līgums ar Darabonu par scenārija uzrakstīšanu filmai "Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts". Viņa uzrakstīto scenāriju apstiprināja Harisons Fords un Stīvens Spīlbergs, bet 2004. gadā to neakceptēja Džordžs Lūkass.

## Filmogrāfija
* 1983 — *[[Woman in the Room]]* (scenārists, režisors)
* 1987 — "Šausmas gobu ielā 3: Sapņu kareivji" (*A Nightmare on Elm Street 3: Dream Warriors*) (scenārists)
* 1988 — *[[The Blob (1988. gada filma)|The Blob]]* (scenārists)
* 1989 — "Muša 2" (*Fly II*) (scenārists)
* 1990 — *[[Buried Alive]]* (režisors)
* 1994 — "Brīvības cena" (*The Shawshank Redemption*) (režisors, scenārists)
* 1994 — *[[Frankenstein (filma)|Frankenstein]]* (scenārists)
* 1999 — "Zaļā jūdze" (*The Green Mile*) (režisors, scenārists, producents)
* 2001 — "Majestātisks" (*The Majestic*) (režisors, producents)
* 2004 — "Līdzzinātājs" (*Collateral*) (producents)
* 2007 — "Migla" (*The Mist*) (režisors, scenārists)
* 2010 — "Staigājošie miroņi" (*The Walking Dead*) (TV seriāls) (idejas autors)
* 2013 — *[[Mob City]]* (TV seriāls) (režisors, scenārists, producents)
* 2016 — "Mednieks un ledus karaliene" (scenārists)

## Atsauces

## Ārējās saites
Ceptuve

[thumb|right|250px|[Rudzu maizes kukuļu cepšana ceptuvē „Lāči”]]
**Ceptuve** jeb **beķereja** (no ) ir uzņēmums, kas specializējas maizes un maizes izstrādājumu ražošanā. Ceptuves, kurās cep tikai maizi sauc par **maiznīcām**. Ir ceptuves, kas vienlaikus ir arī kafejnīcas, kur nopirktos izstrādājumus var apēst uz vietas, kā arī iegādāties kafiju, tēju un citus dzērienus.

## Atsauces
Capital FM

thumb|Capital FM logo.
**Capital FM** ir radiostacija, kas atrodas Rīgā, Āgenskalnā. Iepriekš Capital FM Rīgā raidīja frekvencē 101,0 MHz, tomēr saistībā ar Radio 101 parādīšanos un šīs frekvences tiesību iegādāšanos, bija uz laiku spiesta pārtraukt darbību.

Kopš 2010. gada 24. augusta radio jaunā frekvence ir 94,9 MHz Rīgā, Rīgas rajonā. Zemgalē frekvence-Jelgavā 98,0 MHz, bet frekvence Liepājā ir 94,6 MHz, frekvence Valmierā — 95,9 MHz. Drīz tiks uzsākta raidīšana arī Dobelē 88.4 MHz.

2019. gada maijā radiostacija pārveidota par Relax FM, pilnībā nomainot radio saturu.

## Raidījumi
* "Uzsmērē Rītu" kopā ar Lieni Bērziņu un Tomu Baronu. Darba dienās no 7.00 līdz 10.00
* "Darbadienas Draivs", kopā ar Katrīnu Āboliņu, Aleksandru Tuguševu, Lieni Ušakovu. Darba dienās no 10.00 līdz 14.00
* "Saulainais Brauciens", kopā ar Rūdolfu Kugrēnu.  Darba dienās no 15.00 līdz 19.00
* "NRG MIX", kopā ar DJ Martex.  Svētdienās no 20.00 līdz 22.00

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa
Boriss Bekers

**Boriss Bekers** (; dzimis  Leimena, Rietumvācijā) ir bijušais vācu tenisists.

B. Bekera augstākā vieta ATP vienspēļu rangā ir 1. vieta, kas tika sasniegta . Sešas reizes ir uzvarējis *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīros. 17 gadu vecumā triumfēja ASV atklātajā čempionātā, tā kļūdams par jaunāko ASV atklātā čempionāta uzvarētāju. Vēl ir svinējis 2 uzvaras Austrālijas atklātajā čempionātā, 3 uzvaras Vimbldonas čempionātā un 1 uzvaru ASV atklātais čempionāts.

Piedalījās 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, vienspēlēs viņš tika līdz 3. kārtai un dubultspēlēs kļuva par Olimpisko čempionu pārī ar Mihaelu Štihu.

2003. gadā tika uzņemts Tenisa slavas zālē. Žurnāls *Tennis Magazine* ierindoja viņu 18. vietā starp 40 izcilākajiem tenisistiem laika posmā no 1965. līdz 2005. gadam.

## Vietas Grand Slam turnīros

### Vienspēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mārupes pagasta ģerbonis

**Mārupes pagasta ģerbonis** ir Mārupes pagasta oficiāls simbols kopš 2001. gada. Ģerboņa autore ir S. Šēnberga. Apstiprināts Valsts Heraldikas komisijā 2001. gada 31. augustā. Pagasta ģerbonis 2010. gadā pēc pašvaldības reorganizācijas par novadu aizstāts ar Mārupes novada ģerboni. 2022. gada 21. oktobrī atjaunots kā pagasta ģerbonis.

## Heraldiskais apraksts
Angļu vairogs (taisnstūra vairoga forma ar pēdas daļā noapaļotiem abiem apakšējiem stūriem un smailu galu uz leju), šķelts no kreisās ar sudrabu un zaļu; uz šķēluma trīs četrlapu āboliņa lapas — no viena uz otru.

* Zaļā krāsa simbolizē mieru un harmoniju, atrodas pastāvīgā attīstībā, veicina atjaunošanos, jaunību un izaugsmi. Mārupes novada ģerbonī zaļā krāsa simbolizē arī no purviem atkaroto zemi un mežus.
* Sudraba krāsa simbolizē gudrību un turību, kā arī liecina par zināšanu attīstību, arī ir laimes, pārliecības un harmonijas simbols.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mārupes novada simboli
Skaitīkļi

thumb|200px|Ķīniešu skaitīkļi
**Skaitīkļi** jeb **abaks** ( (*ābāq*) — 'putekļi', 'smiltis') ir sens rēķināšanas palīglīdzeklis vienkāršāko aritmētikas operāciju veikšanai. Skaitļa vērtības attēlošanai tas izmanto kauliņu noteiktu izvietojumu. Veicot aritmētisku operāciju, kauliņi tiek pārvietoti noteiktā kārtībā, iegūstot jaunu kauliņu izvietojumu, pēc kura var noteikt rezultējošo skaitli.

## Vēsture

Skaitīkļi radās pirms 2000—5000 gadiem (vieta nav skaidri zināma), kad sāka attīstīties tirdzniecība un bija nepieciešamība atvieglot rēķināšanu. Sākotnēji tas bija dēlis, uz kura tika pārvietoti kauliņi (akmentiņi, gliemežvāki u.c.). Skaitīkļu izmantošana ir saglabājusies līdz mūsdienām, tos vēl joprojām dažviet lieto tirgotāji Āzijā un Āfrikā.
 
Senākie abaki bija dēlis, uz kura nokaisītās smiltīs tika ievilktas svītras. Šajās svītrās varēja ievietot akmentiņus, gliemežvākus un citus sīkus priekšmetus. Šos priekšmetus varēja pārbīdīt (saskaitot — uz vienu pusi, atņemot — uz otru pusi). Vēlāk abakus izgatavoja, iegrebjot dēlī rievas. Tālāk attīstoties, abaki tika veidoti no koka rāmja ar uz aukliņām ievērtiem kauliņiem.

Skaitīkļus rēķināšanai Rietumeiropā izmantoja līdz 16. gadsimtam, kad ieviesās decimālā skaitīšanas sistēma ar daļskaitļiem un popularitāti ieguva algorisma metodes.

15.—16. gadsimtā Krievijā radās skaitīkļi, kuros tika izmantota decimālā skaitīšanas sistēma ar desmit kauliņiem katrā rindā. Ar tiem varēja rēķināt arī daļskaitļus. Skaitīkļus plaši izmantoja Krievijā un PSRS (tirdzniecībā, grāmatvedībā), līdz tos izspieda kalkulatori un kases aparāti.
Abaks

**Abaks** var būt:
* Abaks (arhitektūra) — atbalsta plāksne kolonnas kapiteļa augšējā daļā;
* Abaks (matemātika) — rēķināšanas palīglīdzeklis.
Dievišķā komēdija

**"Dievišķā komēdija"** () ir Dantes Aligjēri no 1308. gada līdz viņa nāvei 1321. gadā sarakstīta monumentāla poēma. Pats Dante tai bija licis virsrakstu "Komēdija" (*La commedia*), vēlāk tā iedēvēta par "dievišķo". Sacerējums tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem un pirmajiem Itāļu literatūras darbiem, kā arī par vienu no izcilākajiem pasaules literatūras darbiem. Latviski pirmoreiz izdota 1921. gadā Jēkaba Māsēna tulkojumā, 1994. gadā Valda Bisenieka tulkojumā no oriģināla.

## Saturs
Poēmas tēlainība un alegoriskais skats uz pēcnāves dzīvi ir Romas Katoļu baznīcas attīstītās viduslaiku filozofijas kulminācijas punkts. "Dievišķā komēdija" arī palīdzēja nostiprināties Toskānas dialektam kā literārajai itāļu valodai. Tā sastāv no trim daļām, kuras saucas *[[Inferno (Dante)|Inferno]]*, *[[Purgatorio]]* un *[[Paradiso (Dante)|Paradiso]]*. Tajās rakstīts par elli, šķīstītavu un paradīzi.

## Atsauces

## Ārējās saites
.ge

**.ge** ir Gruzijas augstākā līmeņa domēns. Domēns ir paredzēts tikai personām, kas dzīvo Gruzijā, un uzņēmumiem, kas atrodas šajā valstī. Reģistrācija ir atļauta ne tikai ar .ge, bet arī ar .com.ge, .gov.ge, .net.ge un citiem otrā līmeņa nosaukumiem.
1560. gads

**1560. gads** (MDLX) ir garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 29. septembris — pēc Gustava I nāves par Zviedrijas karali kļūst viņa dēls Ēriks XIV.
* 5. decembris — pēc Fransuā II nāves par Francijas karali kļūst viņa jaunākais brālis Kārlis IX.

## Dzimuši
* 17. janvāris — Kaspars Bauhins, zviedru anatoms un botāniķis. Viens no pirmajiem savos darbos sāka izmantot bināro nomenklatūru. (miris 1624.)
* 7. augusts — Eržēbeta Bātori (*Báthori Erzsébet*), ungāru augstmane un slepkava (mirusi 1614.)

## Miruši
* 19. aprīlis — Filips Melanhtons (*Philipp Melanchthon*), baznīcas reformators (dzimis 1497.)
* 29. septembris — Gustavs I (*Gustav Vasa*), Zviedrijas karalis (dzimis 1496.)
* 5. decembris — Fransuā II, Francijas karalis. (dzimis 1544.)
Harisons Fords

**Harisons Fords** (; dzimis  Čikāgā, ASV) ir ASV kinoaktieris un kinoproducents.

## Biogrāfija
Harisons Fords piedzima  Čikāgā, Ilinoisas štatā. Harisona vecāki ir Dora Nidelmane un Kristofers Fords.

1960. gadā viņš pabeidza skolu un iestājās Riponas koledžā (Viskonsina), no kurienes tika atskaitīts nesekmības dēļ. 1964. gadā pārvācās uz Losandželosu, kur parakstīja līgumu ar *[[Columbia Pictures]]*. Iesākumā tika uzskatīts par aktieri neveiksminieku, it īpaši pēc reizes, kad montāžas laikā tika izgrieztas visas ainas ar viņa līdzdalību filmā *Zabriskie Point*. Fords gandrīz pameta savu kino karjeru, bet viņu nejauši satika Džordžs Lūkass un uzaicināja viņu uz filmas "Amerikāņu grafiti" filmēšanu (1973). Harisona Forda pazīstamākās lomas ir kosmiskais pilots Hans Solo filmu sērijā "Zvaigžņu kari" un arheologs un piedzīvojumu meklētājs Indiana Džonss "Pazudušā šķirsta meklējumos" un sekojošos piedzīvojumu turpinājumos.

Fords ir atveidojis dažādas lomas vairākās ienesīgās Holivudas filmās, kam ir bijuši rekordlieli ienākumi ("Mūsdienu apokalipse", "Prezidenta lidmašīna", "Bēglis"). Nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai par galveno lomu filmā "Liecinieks" (1985).

Uz 2010. gada martu kopējie kases ieņēmumi ASV filmām ar Harisona Forda dalību bija 3,630 miljardi dolāri un 6,657 miljardi pasaules kases ieņēmumi. Fords ir trešais aktieris pēc kases ieņēmumu lieluma pasaulē pēc Toma Henksa un Semjuela L. Džeksona.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Baltic Journal of Coleopterology

150px|thumbnail|''Baltic Journal of Coleopterology'' 1. numura vāks
***Baltic Journal of Coleopterology*** ir starptautisks zinātnisks žurnāls par koleopteroloģiju, zinātni par vabolēm.

Žurnāls dibināts 2001. gadā Latvijā Daugavpils Universitātē. Kopš 2007. gada to izdod Daugavpils Universitātes Sistemātiskās bioloģijas institūts, no 2001. līdz 2004. gadam to izdeva Baltijas Koleopteroloģijas institūts, bet no 2005. līdz 2006. gadam Baltijas Koleopteroloģijas biedrība. Žurnāls tiek veidots sadarbībā ar Varšavas Dzīvības zinātņu universitāti. Žurnāls iznāk angļu valodā 2 reizes gadā 500—1000 eksemplāru metienā. Žurnāla dibinātājs un galvenais redaktors profesors Arvīds Barševskis. Tajā tiek publicēti oriģināli raksti un apskati par vaboļu faunistiku, taksonomiju, bioģeogrāfiju un ekoloģiju. Žurnāls ir iekļauts un tiek indeksēts: *Thomson Reuters: Zoological Records*, *Master Journal List*, *Elsevier: SCOPUS*, *Geobase, Biobase*, *CSA: Entomology Abstracts*, *CABI:* *CAB Abstracts*, *Forest Science Database*.

Žurnāla starptautiskā redkolēģija: Prof., Dr. Arvīds Barševskis — Daugavpils, Latvija, Prof. Dr. **Tomass Bauers** Ķīle, Vācija; Dr. **Bengts Ehnstroms** — Upsāla, Zviedrija, Prof., Dr. **Stanislavs Huruks** — Kielce, Polija, Dr. **Manfreds Jehs** — Vīne, Austrija, Dr. **MĀrtins Luffs** — Ņūkastle pie Tīnas, Lielbritānija, Prof., Dr. **Jari Niemela** — Helsinki, Somija, Prof., Dr. **Slavomirs Mazurs** — Varšava, Polija, Prof., Dr. **Dītrihs Mossakovskis** — Brēmene, Vācija, Dr. **Artūrs Rutkevičs** — Varšava, Polija, Dr. **Aksels Šverhs** — Varšava, Polija, Dr. **Hanss Silfverbergs** — Helsinki, Somija, Prof., Dr. **Jaroslavs Sklodovskis** — Varšava, Polija, Prof., Dr. **Hose Serrano**, Mursija, Spānija, Dr. **Vitauts Tamutis** — Kauņa, Lietuva, Dr. **Stīvens Venns** — Helsinki, Somija, Dr. **Kaljo Voolma** — Tartu, Igaunija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žurnāla tīmekļa vietne
Adidas

***Adidas*** ir Vācijas sporta apģērbu un ekipējuma piegādātājs. Galvenais birojs atrodas Hercogenaurahā. *Adidas* izstrādā, ražo un tirgo sporta apģērbu, apavus un ekipējumu teju visās pasaules valstīs. *Adidas* ir otrs lielākais sporta preču ražotājs pasaulē, aiz sīvākā konkurenta *[[Nike]]*. Vācu uzņēmumam pieder arī šīs pašas nozares firma *[[Reebok]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne internetā 
* Adidas brenda vietne internetā
Zibatmiņa

[thumb|right|Attaisīta [USB zibatmiņa ar tajā ietilpstošo zibatmiņu (pa kreisi esošā mikroshēma) un zibatmiņas kontrolieri (pa labi esošā mikroshēma)]]

**Zibatmiņa** ir energoneatkarīga atmiņa, kas atsevišķu bitu vietā strādā ar veseliem datu blokiem. Raksturīgākā tās īpašība ir tas, ka visu tajā esošo informāciju var dzēst vienlaicīgi. Zibatmiņu var pievienot datoram vai jebkurai citai ierīcei ar USB pieslēgvietu.

Zibatmiņu 1980. gadā izgudroja Japānas uzņēmuma *[[Toshiba]]* grupa Fudžio Masuokas vadībā. Tās masveida ražošana sakās 1987. gadā.

## Skatīt arī
* USB zibatmiņa
Lēcējzirnekļi

**Lēcējzirnekļi** (*Salticidae*) ir zirnekļu dzimta, kas sastāv no vairāk kā 5000 sugām, kas padara to par lielāko zirnekļu dzimtu (šai dzimtai pieder vairāk kā 13% no visām zirnekļu sugām). Lēcējzirnekļiem ir labi attīstīta redze, ko viņi izmanto medībās. Viņi ir spējīgi tālu lēkt un izmanto zirnekļa tīkla šķiedras, lai neveiksmīga lēciena gadījumā varētu pa to uzkāpt atpakaļ.

## Dabiskā vide
Lēcējzirnekļi dzīvo ļoti dažādās vidēs. Lielāka daļa no tiem mīt tropiskajos mežos, bet tos var atrast arī mērenās joslas mežos, krūmājos, tuksnešos un pat kalnos. Piemēram, *Euophrys omnisuperstes* var sastapt pat Everestā, 6700 metru augstumā.
Latvijā bieži var sastapt parasto lēcējzirnekli (*Salticus scenicus*). Tos var bieži redzēt uz sienām, kur viņi sildās saulē.

## Redze
Lēcējzirnekļiem ir labi attīstīta redze. Viņiem ir 8 acis, no kurām divas ir īpaši labi attīstītas un piešķir zirneklim binokulāro redzi, kas ļauj noteikt attālumu. Pārējās acis nav tik labi attīstītas, bet to izvietojums ļauj zirneklim uztvert objektus, kas atrodas viņam visapkārt, pat aizmugurē. Viņu acīs var būt līdz 4 gaismas uztverošo šūnu slāņiem, katrs no kuriem absorbē konkrētu gaismas spektru. Galvenajam acu pārim ir laba izšķirtspēja, bet ļoti šaurs redzes leņķis. Ir svarīgi arī atzīmēt, ka pārējās acis lēcējzirnekļi izmanto ne tikai navigācijai, bet arī upuru un citu zirnekļu identificēšanai.

## Uzvedība
Lēcējzirnekļi galvenokārt ir aktīvi dienas laikā. Viņiem ir labi attīstīta iekšēja hidrauliskā sistēma, kas nodrošina locekļu kustību ar hemolimfas spiediena izmaiņu. Šīs kustības mehānisms ļauj lēcējzirnekļiem lēkt vairāku savu ķermeņa garumu attālumā. Kad lēcējzirneklis pārvietojas, it īpaši pirms lēciena, viņš nostiprina zirnekļa tīkla diegu un gadījumā, ja viņš nokrīt, šīs diegs kalpo kā nodrošinājums. Lēcējzirnekļi galvenokārt ir plēsoņas, bet pastāv arī zirnekļi, kuri barojas ar nektāru un putekšņiem (Bagheera kiplingi'').
thumbnail|right|Lēcējzirneklis medību laikā

### Medīšana
Atšķirībā no daudziem citiem zirnekļiem, lēcējzirnekļi ir aktīvi mednieki, tas nozīmē, ka viņi negaida, kamēr viņu medījums ielidos viņu tīklā, bet paši dodas medībās. Medībās zirneklis paļaujas uz savu labi attīstīto redzi. Pēc medījuma atrašanas un identificēšanas zirneklis novērtē attālumu līdz medījumam un zibenīgi ātri tam uzbrūk. Zirneklis var pamanīt medījumu no 20-60 cm attāluma.

## Skatīt arī
* Zirnekļi
* Zirnekļveidīgie

## Atsauces
Acta Biologica Universitatis Daugavpiliensis

150px|thumbnail|''Acta Biologica Universitatis Daugavpiliensis'' žurnāla vāks
***Acta Biologica Universitatis Daugavpiliensis*** ir starptautisks anonīmi recenzēts zinātniskais žurnāls bioloģijā. Dibināts 2001. gadā Latvijā, Daugavpils Universitātē. Žurnālu izdod Daugavpils Universitātes Dzīvības zinātņu un tehnoloģiju institūts. Žurnāls iznāk angļu valodā 2 reizes gadā 500—1000 eksemplāru metienā. Žurnāla dibinātājs un galvenais redaktors profesors Arvīds Barševskis. Žurnāls publicē oriģinālrakstus un apskatus dažādās bioloģijas jomās. Žurnāls ir iekļauts un tiek indeksēts: Clarivate: Zoological Records, CSA: Entomology Abstracts [6]; CABI: CAB Abstracts, Forest Science Database.

Žurnāla starptautiskā redkolēģija: Dr. Linas Balčiauskas — Viļņa, Lietuva, Dr. Uldis Valainis - Daugavpils, Latvija, Dr. Arvīds Barševskis — Daugavpils, Dr. Inese Kokina — Daugavpils, Latvija Dr. Anna Mežaka - Daugavpils, Latvija, Aleksander Anichtchenko - Daugavpils, Latvija, Dr. Pēteris Evarts-Bunders — Daugavpils, Latvija, Dr. Muza Kirjušina — Daugavpils, Latvija, Dr. Vytautas Tamutis - Kauņa, Lietuva, Dr. Ave Suija - Tartu, Igaunija, Dr. Agnese Priede — Daugavpils, Latvija, Dr. Analyn A. Cabras - Mindanao, Filipīnas, Dr. Milton N. Medina - Mindanao, Filipīnas,  Dr. Digna Pilāte — Daugavpils, Latvija, Dr. Īzaks Rašals — Rīga, Latvija, Dr. Aleksejs Šavrins — Daugavpils, Latvija, Dr. Ingrīda Šauliene, Šauļi, Lietuva, Dr. Pavel Širka - Zvolena, Slovākija, Dr. Francesco Vitali - Luksemburga, Luksemburga.

## Ārējās saites
* Žurnāla mājaslapa:
Daugavpils Universitātes Sistemātiskās bioloģijas institūts

**Daugavpils Universitātes Sistemātiskās bioloģijas institūts** (**DU SBI**) ir 2005. gadā dibināta Daugavpils Universitātes zinātniska struktūrvienība, kas reģistrēta Latvijas Zinātnisko iestāžu reģistrā. Tā galvenais mērķis ir zinātnisko pētījumu veikšana sistemātiskās bioloģijas jomā. Institūta idejas autors, izveidotājs un pirmais direktors ir profesors Arvīds Barševskis. Kopš 2007. gada institūta direktore ir Dr. biol., asociētā profesore Inese Kokina.

Institūta galvenie uzdevumi ir: pētniecisko projektu īstenošana; Sistemātiskās bioloģijas zinātnes attīstība un zinātnieku skolas veidošana Daugavpils Universitātē; zinātniskā personāla un pētnieciskās bāzes pilnveidošana; zinātnisko kolekciju izveide entomoloģijā un botānikā; zinātnisko izdevumu (žurnālu, monogrāfiju, rakstu) sagatavošana; zinātnisko konferenču un semināru rīkošana; zinātnieku sadarbības veicināšana vietējā, valsts un starptautiskā līmenī; piedalīšanās studiju programmu īstenošanā; zinātnes popularizēšana; citu zinātniski pētniecisko pasākumu (ekspedīciju, nometņu u.c.) rīkošana.

Institūts veic taksonomijas, sistemātikas un bioģeogrāfijas pētījumus galvenokārt Baltijas jūras baseina, bet atsevišķu taksonomisko grupu organismiem — pasaules faunā vai florā.

Institūtā tiek veidotas vaboļu un gliemju zinātniskās kolekcijas, un herbārijs.

Institūtā tiek izdoti divi starptautiski recenzējami zinātniski žurnāli — *[[Baltic Journal of Coleopterology]]* un *[[Acta Biologica Universitatis Daugavpiliensis]]*.

Daugavpils Universitātes Sistemātiskās Bioloģijas institūtā ir iespējams apgūt biologa profesiju un iegūt akadēmiskos/zinātniskos grādus visu trīs līmeņu studiju programmās Studēt bioloģiju DU. Institūta mācībspēki piedalās bioloģijas bakalaura, maģistra un doktora studiju programmu īstenošanā. Ir izveidota Promocijas padome bioloģijā. DU bioloģijas studiju programmu studentiem tiek rīkoti daudz un dažādi ārpusstudiju pasākumi, tai skaitā ārvalstu ekspedīcijas.

## Ārējās saites

* Daugavpils Universitātes Sistemātiskās Bioloģijas institūta mājas lapa /