open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antons Stankevičs

**Antons Stankevičs** (dzimis , miris ) bija latviešu rakstnieks, scenārists, preses darbinieks. Rakstījis latviski un latgaliski.

## Dzīvesgājums
Dzimis Rēzeknē, dzirnavnieka ģimenē. Mācījies Neretas pamatskolā un Rīgas Raiņa 8. vakara vidusskolā. No 1946. līdz 1950. gadam studēja Latvijas PSR Valsts teātra institūtā. Neilgu laiku strādāja Liepājas Drāmas teātrī un Valsts Rīgas Operetes teātrī. Pirmā publikācija 1956. gadā — stāsts "Sestdienas uzvalks" avīzē "Padomju Jaunatne". Strādājis laikraksta "Literatūra un Māksla" un žurnāla "Karogs" redakcijās, bija žurnāla "Daugava" (krieviski) pirmais galvenais redaktors. Īpaši pievērsies Latgales atspoguļojumam (garstāsti "Baltais jātnieks" (1970), "Vienas sādžas ļaudis" (1970) un romāns "Šuvējiņa" (1976)). Sarakstījis apcerējumus par Jani Rozentālu, Rūdolfu Blaumani, Emīlu Dārziņu, Jāni Jaunsudrabiņu, Edvardu Vulfu. Rīgas Kinostudijas spēlfilmu "Noktirne" un "Purva bridējs" scenārija autors.

## Ārējās saites
* Antons Stankevičs portālā literatura.lv
Jeļena Kļaviņa

**Jeļena Kļaviņa** (1979) ir Latvijas psiholoģe un politiķe. Šobrīd darbojas 14. Saeimā kā neatkarīgā deputāte.

2002. gadā absolvēja Latvijas Universitāti, iegūstot psihologa specialitāti. Pirms kļūšanas par Saeimas deputāti bija SIA ALEKSA valdes locekle.

## Politiskā darbība
2022. gada rudenī notikušajās 14. Saeimas vēlēšanās J. Kļaviņa kandidēja no partijas "Stabilitātei!" saraksta Latgales vēlēšanu apgabalā, taču sākotnēji netika ievēlēta. 2025. gada 4. septembrī Jeļena Kļaviņa kļuva par deputāti Viktora Pučkas vietā, taču tūlīt pameta partijas "Stabilitāteiǃ" Saeimas frakciju pameta un kļuva par neatkarīgu deputāti.

## Atsauces
Dienvidu muhāfaza

**Dienvidu muhāfaza** (, *Muḥāfaẓat al-Janūb*) ir viena no Libānas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienībām. Atrodas valsts dienvidrietumos, robežojas dienvidos ar Izraēlu, austrumos — ar Nabatijas un Bekaas muhāfazām, ziemeļos — ar Kalnu Libānas muhāfazu, bet rietumos krastus apskalo Vidusjūra. Muhāfaza aizņem Libāna kalnu rietumu nogāzi un piekrastes zemieni. Administratīvais centrs ir Saida.

## Ārējās saites
Nabatijas muhāfaza

**Nabatijas muhāfaza** (, *Muḥāfaẓat an-Nabaṭiyyah*) ir viena no Libānas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienībām. Atrodas valsts dienvidaustrumos, robežojas dienvidos ar Izraēlu, austrumos — ar Sīriju (Izraēlas okupētajām Golānas augstienēm), ziemeļos — ar Bekaas muhāfazu, bet ziemeļrietumos un rietumos — ar Dienvidu muhāfazu. Muhāfaza aizņem Libāna kalnu un Bekaas ielejas dienvidu daļu. Administratīvais centrs ir Nabatija.

## Ārējās saites
Debess iela

**Debess iela** var būt:

* Debess iela — iela Liepājā;
* Debess iela — iela Ropažu pagasta Muceniekos;
* Debess iela — iela Ķekavas pagasta Rāmavā;
* Debess iela — iela Mārupes novada Salas pagasta Straupciemā.
Nabatija

**Nabatija** (, *an-Nabaṭiyya*) ir pilsēta Libānā, Nabatijas muhāfazas administratīvais centrs. Atrodas valsts dienvidos Libāna kalnu dienvidrietumu pakājē  no galvaspilsētas Beirūtas.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta, kas apdzīvota kopš 10. gadsimta p.m.ē. Tās izcelsme tiek saistīta ar seno Nabatejas karalisti; dažas versijas skaidro nosaukuma rašanos kā *al-Qarya an-Nabaṭiyya* — ‘nabatiešu ciems’, vai *as-Sūq an-Nabaṭiyya* — ‘nabatiešu tirgus’. Osmaņu impērijas laikā pielsēta tika dēvēta par *Nabatiyya al-Tahta* — ‘Lejas Nabatija’. 20. gadsimta beigās Nabatija stipri cieta Izraēlas Aizsardzības spēku iebrukumos un vēlākajās cīņas ar Dienvidlibānas armiju un Palestīnas Atbrīvošanas organizācijas kaujiniekiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Haruhi Sudzumijas melanholija

**"Haruhi Sudzumijas melanholija"** () ir 2006. gada Japānas zinātniskās fantastikas anime komēdijseriāls ko veidojusi studija *[[Kyoto Animation]]*. Seriāls bastīts uz Nagaru Tanigava vieglo romānu cikla. Tas stāsta par Haruhi — noslēpumainu, bet ekscentrisku meiteni, kurai, pašai nezinot, piemīt spēja izmainīt realitāti. Seriāls sākotnēji iznāca nehronoloģiskā secībā. Otrās sezonas raidīšanas laikā, pirmās sezonas sērijas tika atkārtoti pārraidītas hronoloģiskā secībā līdztekus jaunajām sērijām.

## Tēli
* **Kjons** () — protagonists. Sarkastisks jaunietis. Vienīgais SOS brigādes biedrs, kuram nav spēju.
* **Haruhi Sudzumija** () — noslēpumaina, bet ekscentriska meitene, kurai, pašai nezinot, piemīt spēja izmainīt realitāti.
* **Juki Nagato** () — klusa un nerunīga bibliofīle. Vienmēr lasa. Kad runā, to dara monotonā balsī. Vēlāk atklājas, ka ir citplanetiešu robots, kas spēj kontrolēt apkārtējo vidi manierē ko Mikuru sauc par "burvestībām".
* **Mikuru Asahina** () — ceļotāja laikā. Kaut arī viņa ir ļoti kautrīga meitene, Haruhi viņu regulāri nostāda neērtās situācijās.
* **Itsuki Koizumi** () — ekstrasenss. Bieži izsaka dažādas pretrunīgas spekulācijas par realitāti un Haruhi spējām.

## Sezonas

## Sērijas
### 1. sezona

### 2. sezona

## Ārējās saites

*
Činandega

**Činandega** () ir pilsēta un municipalitāte Nikaragvā, Činandegas departamenta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas valsts ziemeļrietumu daļā Činandegas upes krastos pie Panamerikas lielceļa  no valsts galvaspilsētas Managvas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta pastāvējusi vēl pirms spāņu kolonizācijas sākuma, pirmoreiz tā minēta 1528. gadā priestera Fransisko de Bodabiljas atskaitē. 1613. gadā tā minēta kā bagāta lauksaimniecības reģiona centrs. 1796. gadā tā pārbūvēta kā plānota pilsēta inženiera Antonio Rohasa vadībā ar regulāru ielu tīklu un komunikācijām. 1836. gadā tai piešķirts mazpilsētas (*villa*) statuss, bet 1939. gadā — pilsētas (*ciudad*) statuss. Ar Centrālamerikas Konfederācijas 1842. gada 17. jūlijā izdoto likumdošanas dekrētu Činandegas pilsēta tika noteikta par Centrālamerikas Federācijas galvaspilsētu. 1858. gadā tā kļuva par departamenta centru.

1998. gada 1. novembrī pilsētu smagi skāra viesuļvētra *Mitch*. Tūkstošiem cilvēku zaudēja mājas, un tiek uzskatīts, ka aptuveni 50 gāja bojā. Viesuļvētra nodarīja arī ievērojamus postījumus Činandegas infrastruktūrai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Balansētā stūre

thumb|alt=illustrations five rudder types shown in side elevation: Ordinary; Hanging; Balanced; Semi-Balanced; Non-balanced|Dažādi stūres tipi: 1. Stūre ar pakaļvadņa pēdu; 2. Puspiekarstūre; 3. Pārbalansēta stūre; 4. Balansēta stūre; 5. Nebalansēta stūre (stūres pagriešanās ass parādīta kā līnija 'A')
**Balansētās stūres** izmanto gan kuģos, gan lidaparātos. Abos transportlīdzekļos daļa stūres virsmas var tikt izvietota viras priekšpusē, samazinot vadības slodzi, kāda nepieciešama, lai pagrieztu stūri. Lidaparātos šo metodi var izmantot arī augstuma stūrēm un eleroniem. Visas trīs lidaparāta vadības virsmas var būt arī **balansētas ar masu**. To dara galvenokārt, lai izvairītos no virsmu aerodinamiskās purināšanas.

## Konstrukcija
Balansētajām stūrēm liela stūres lāpstas laukuma daļa — 25% līdz 30% — ir izvietota stūres griešanās ass priekšpusē. Senās, burinieku stūres nostiprināja pakaļvadņa aizmugurē izvietotajās virās ar stūres tapām. Tām griešanās ass priekšpusē nebija izvietota nekāda stūres lāpstas daļa. Šīs stūres ierīces dēvēja par pilnībā nebalansētām un tādas mūsdienās vairs neizmanto ar dažiem izņēmumiem mazās baržās un upju kuģos.

Balansēto stūru ieviešana ļāva samazināt stūrei pieliekamo griezes momentu, pārvietojot stūres lāpstas sāniskā spiediena centru tuvāk griešanās asij. Šis centrs ir pietuvināts griešanās asij arī pusbalansētajām stūrēm. Stūres lāpstas balansējošā ietekme samazina slodzi uz stūres balleru jeb vārpstu un stūres pievadu.

## Pusbalansētā stūre
Par pusbalansēto stūri sauc tādu stūri, kurai tikai neliela stūres lāpstas laukuma daļa atrodas priekšpusē stūres griešanās asij. Parasti šī laukuma daļa nepārsniedz 20% no stūres lāpstas laukuma. Iespējams šīs ir populārākās no mūsdienu kuģu stūru konstrukcijām.

Bieži pusbalansētās ir tās stūres, kuras apakšpusē balstās uz pakaļvadņa pēdas stūres tapas, bet augšpusē tās ir piestiprinātas ballera jeb stūres vārpstas atlokam. Arī Simplex tipa stūres, kuru stūres vadnis atrodas stūres lāpstas iekšpusē un tas ir noņemams, parasti ir pusbalansētās. Sarežģītākas formas pusbalansētās stūres ir tās, kuras izgatavotas puspiekarstūres veidā. Šeit pakaļvadni izgatavo kronšteina formas veidā, kuru dažreiz dēvē par stūres ragu (*rudder horn*). Tas stiepjas uz leju apmēram līdz stūres lāpstas vidum, kur stūre iekarināta virā ar skrūves tapas palīdzību. Puspiekarstūrēm, stūres raga dēļ, pirms stūres griešanās ass var izvietot tikai stūres lāpstas apakšējo daļu.

## Atsauces
Anastasija Anaņjeva

thumb|Anastasija Anaņjeva
**Anastasija Anaņjeva** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu vingrotāja. Latvijas izlases dalībniece.

## Biogrāfija
Anastasija Anaņjeva dzimusi 2006. gada 18. jūnijā Rīgā.

## Sasniegumi

* 2022. gada Latvijas čempione vingrošanā
* 2023. un 2024. gada Latvijas vingrošanas čempionāta sudraba medaļas ieguvēja
* 2025. gada Latvijas kausa ieguvēja

## Atsauces

## Ārējās saites
Bader

***Bader*** ir vācu cilmes uzvārds, kas atvasināts no vācu valodas vārda *Bad* (vanna). Sākotnēji šādi sauca pirtniekus, kas ar laiku sāka piedāvāt papildu pakalpojumus, tostarp matu griešanu un zobārstniecību. *Bader* var būt:

* Daglass Bāders (*Douglas Bader*; 1910—1982) — Karalisko gaisa spēku pilots Otrā pasaules kara laikā;
* Rūta Beidere-Ginsburga (*Ruth Bader Ginsburg*; 1933—2020) — ASV juriste un advokāte.
Pērkones iela

**Pērkones iela** var būt:

* Pērkones iela — iela Rīgā;
* Pērkones iela — iela Liepājā;
* Pērkones iela — iela Nīcas pagasta Grīnvaltos.

## Skatīt arī
* Pērkone
* Pērkona iela
Helovīns 2 (1981. gada filma)

**"Helovīns 2"** () ir 1981. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Riks Rosentals, bet scenārija autori ir Džons Kārpenters un Debra Hilla. Filmā galvenās lomas atveido Džeimija Lī Kērtisa, Donalds Plezenss un Diks Vorloks. Tā ir filmu cikla "Helovīns" otrā daļa un tiešs turpinājums 1978. gada filmai "Helovīns".

Filmas darbība norisinās uzreiz pēc pirmās filmas beigām un stāsta par Maiklu Maijersu (Vorloks), kurš cenšas nogalināt izdzīvojušo Loriju Strodu (Kērtisa).

Filmas "Helovīns 2" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma viduvējas kritiķu atsauksmes un Ziemeļamerikā nopelnīja 25 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gerets Hedlunds

**Gerets Džons Hedlunds** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, modelis un dziedātājs.

Savu kino debiju piedzīvojis Volfganga Petersena filmā "Troja" (2004). Vēlāk piedalījies tādās filmās kā *[[Friday Night Lights (filma)|Friday Night Lights]]* (2004), "Četri brāļi" (2005), "Eragons" (2006), *[[Death Sentence]]* (2007), "" (2010), *[[Country Strong]]* (2010), "Ceļā" (2012), "Stāsts par Levinu Deivisu" (2013), "Nesalauztais" (2014), "" (2015), *[[Mudbound]]* (2017), *[[Triple Frontier]]* (2019) un "Purva karaļa meita" (*The Marsh King's Daughter*, 2023).

## Ārējās saites
Viljams Meipoters

**Viljams Reiberts Meipoters jaunākais** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, kurš plašāk pazīstams kā Ītans Roms seriālā "Pazudušie" un arī pēc lomām filmās "Niknuma varā" (*The Grudge*, 2004), "Cita Zeme" (2011) un *[[I Origins]]* (2014). Aktieris ir Toma Krūza brālēns.

## Dzīvesgājums
Viljams Meipoters piedzima Lūivilā, Kentuki štatā. Viņa tēvs ir Viljams Meipoters vecākais, Tomasa Krūza Meipotera brālis, kurš savukārt ir Toma Krūza tēvs.

## Karjera
Tā kā Viljams Meipoters ir Toma Krūza radinieks, viņš ir filmējies nelielās lomās filmās, kurās piedalās Krūzs. Meipoters piedalījies filmās "Dzimis 4. jūlijā" (*Born on the Fourth of July*, 1989), "Magnolija" (1999), "Neiespējamā misija 2" (2000), "Vaniļas debesis" (2001) un "Īpašais ziņojums" (2002).

Pēc Notrdamas Universitātes absolvēšanas, kur viņš ieguva bakalaura grādu literatūrā, Viljams Meipoters strādāja par režisora asistentu un scenāristu. Pēc tam viņš paņēma trīs gadu pārtraukumu un strādāja par skolotāju Losandželosas austrumos. Tomēr drīz vien viņš atgriezās kinoindustrijā, apmeklējot aktiermākslas nodarbības Ņujorkā, Losandželosā un Santamonikā.

Pēc piedalīšanās vairākās filmās nelielās lomās Viljams Meipoters ieguva savu pirmo lielo lomu Toda Fīlda filmā "Guļamistabā". Filma saņēma labas atsauksmes un 2002. gadā to nominēja 74. Kinoakadēmijas balvai piecās kategorijās. 2004. gadā aktieris atveidoja otrā plāna lomu Japānas šausmu filmas jaunā ekranizējumā "Niknuma varā" (*The Grudge*).

Tajā pašā gadā Viljams Meipoters pievienojās seriāla "Pazudušie" pirmās sezonas aktieru sastāvam, četrās sērijās atveidojot Ītanu Romu, pēc kā viņa varoni nogalina, taču vēlāk viņš parādījās vēl septiņās sērijās citu varoņu atmiņās. Šo pašu lomu atveidoja arī miniseriālā "Pazudušie: Trūkstošie gabali".

Atveidojis nozīmīgas lomas divās Maikla Kehila režisētās filmās: "Cita Zeme" (2011) un *[[I Origins]]* (2014).

## Filmogrāfija

### Filma

### Televīzija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kellija Prestone

**Kellija Prestone** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

Savas karjeras laikā piedalījusies vairāk nekā 60 filmās un televīzijas seriālos. Kļuvusi atpazīstama ar lomām filmās *[[Mischief]]* (1985), "Dvīņi" (1988), "Džerijs Magvairs" (1996) un "Starp spēli un mīlu" (*For Love of the Game*, 1999). 1991. gadā apprecējusies ar Džonu Travoltu, ar kuru kopā piedalījusies filmās *[[The Experts]]* (1989) un *[[Gotti]]* (2018). Piedalījusies arī tādās filmās kā *[[SpaceCamp]]* (1986), *[[Citizen Ruth]]* (1996), "Mīlestības atkarība" (1997), "Ko vēlas meitene" (2003), "Runcis" (*The Cat in the Hat*, 2003), "Supervaroņu skola" (2005), *[[Death Sentence]]* (2007), "Vecie čomi" (*Old Dogs*, 2009) un "Kazino džeks" (*Casino Jack*, 2010).

## Atsauces

## Ārējās saites
Leona (Nikaragva)

**Leona** (), oficiāli — **Santjago de los Kabljerosa de Leona** (*Santiago de los Caballeros de León*), ir pilsēta un municipalitāte Nikaragvā, Leonas departamenta administratīvais centrs un otra lielākā apdzīvotā vieta valstī. Atrodas valsts rietumu daļā Riočikitas upes krastos pie Panamerikas lielceļa  no valsts galvaspilsētas Managvas. Tiek dēvēta par valsts intelektuālo galvaspilsētu — šeit atrodas 1813. gadā dibinātā Nikaragvas Nacionālā autonomā universitāte, kas ir otra vecākā universitāte Centrālamerikā.

## Vēsture
Pirmo Leonas pilsētu Nikaragvas teritorijā 1524. gadā dibināja konkistadors Fransisko Ernandess de Kordoba. Tā atradās Managvas ezera (Šolotlana) rietumu krastā. Pilsētu 1594. un 1610. gadā nopostīja Momotombo vulkāna izvirduma izraisītas zemestrīces. 1610. gadā izdzīvojušie pilsētas iedzīvotāji nolēma pārcelt pilsētu uz tagadējo vietu 30 km uz rietumiem Riočikito krastā. Vēlākos gados vecās pilsētas drupas tika apraktas izvirdumu pelnos un ezera nogulsnēs. Sākotnējās pilsētas drupas tika atrastas 1960. gadu arheoloģiskajos izrakumos mūsdienu Puertomotombo pilsētas dienvidu nomalē un 2000. gadā Vecajai Leonai tika piešķirts UNESCO Pasaules mantojuma objekta statuss.

Leona bija pirmā Nikaragvas valsts galvaspilsēta pēc tās neatkarības iegūšanas 1839. gadā. Vairākus gadus par galvaspilsētas titulu cīnījās Leona un Granada, bet 1852. gadā par galvaspilsētu kļuva Managva.

## Atsauces

## Ārējās saites
2025. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā

**2025. gada [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā]]** bija 20. pasaules čempionāts vieglatlētikā, ko organizēja *[[World Athletics]]*. Čempionāts notika Tokijā, Japānā, no 2025. gada 13. septembra līdz 21. septembrim. Sacensības pamatā notika Japānas nacionālajā stadionā.

Tokija par čempionāta norises vietu tika apstiprināta 2022. gada jūlijā. Japāna pasaules čempionātu vieglatlētikā rīko trešo reizi. 1991. gada čempionāts arī norisinājās Tokijā, bet 2007. gadā tas notika Osakā.

Visvairāk medaļu izcīnīja Amerikas Savienoto Valstu vieglatlēti (26), kas ieguva arī visvairāk zelta medaļu (16). Kopumā medaļas izcīnija 53 valstu sportisti, kas ir skaita rekords. Latvijai sudraba medaļu šķēpa mešanā izcīnīja Anete Sietiņa. Tā bija trešā pasaules cempionāta medaļa neatkarīgās Latvijas vēsturē.

Čempionātā tika labots viens pasaules rekords. To paveica Zviedrijas kārtslēcējs Armands Duplantiss.

## Sacensību kalendārs

## Rezultāti

### Vīrieši
#### Skrejceļa disciplīnas

#### Šosejas disciplīnas

#### Laukuma disciplīnas

#### Kombinētās disciplīnas

### Sievietes

#### Skrejceļa disciplīnas

#### Šosejas disciplīnas

#### Laukuma disciplīnas

#### Kombinētās disciplīnas

### Jaukti

## Medaļu kopvērtējums

## Latvijas sportisti
Latviju pasaules čempionātā pārstāvēs četri sportisti — šķēpmetējas Anete Sietiņa un Līna Mūze-Sirmā, kārtslēcējs Valters Kreišs un soļotājs Raivo Saulgriezis.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Žaks Derē

**Žaks Derē** (; dzimis , miris ) bija franču kinorežisors un scenārists. Zināms kā vairāku pazīstamu trilleru un kriminālfilmu režisors.

Kā režisora palīgs strādājis pie tādiem režisoriem kā Luisa Bunjuela, Žila Granjē, Džūlsa Dasēna un Žana Bojera. Derē pirmā režisētā filma *[[Le gigolo]]* izdota 1960. gadā. Kļuvis atpazīstams gan Francijā, gan starptautiski ar psiholoģisko trilleri "Baseins" (1969), kur galvenās lomas atveidoja Alēns Delons un Romija Šneidere. Panākumus guva arī gangsterfilma *[[Borsalino]]* (1970), kur piedalījās Delons un Žans Pols Belmondo. Režisējis arī filmas *[[Un homme est mort]]* (1972), *[[Borsalino & Co.]]* (1974), *[[Flic Story]]* (1975), *[[Trois hommes à abattre]]* (1980), *[[Le marginal]]* (1983) un *[[Le Solitaire]]* (1987).

## Ārējās saites
Isabela Merseda

**Isabela Jolanda Monera** (; dzimusi ), pazīstama kā **Isabela Merseda** (*Isabela Merced*), ir amerikāņu aktrise.

Atveidojusi galveno lomu *[[Nickelodeon]]* seriālā *[[100 Things to Do Before High School]]* (2014—2016) un kļuvusi atpazīstama ar lomām filmās "Transformeri: Pēdējais bruņinieks" (2017), "Tūlītējā ģimene" (*Instant Family*, 2018) un "Sicario 2: Karteļu karš" (2018). Atveidojusi arī galvenās lomas filmās "Dora un zudusī Zelta pilsēta" (*Dora and the Lost City of Gold*, 2019), "Tīklmadāma" (2024), *[[Turtles All the Way Down]]* (2024) un "Svešais: Romulus" (2024). 2025. gadā atveidojusi lomu seriāla "Pēdējais no mums" otrajā sezonā.

## Ārējās saites
Jānis Zariņš (politiķis)

**Jānis Zariņš** (dzimis 1996. gada 30. oktobrī) ir latviešu politiķis, šobrīd — 14. Saeimas deputāts no partijas "Vienotība".

2017. gadā absolvēja mācības Valsts Priekuļu lauksaimniecības tehnikumā, bet 2020. gadā Latvijas Universitātes bakalaura studiju programmu, iegūstot politikas zinātnes bakalaura grādu. Darbojās Rīgas pašvaldībā, līdztekus bija "Vienotības" jaunatnes organizācijas valdes loceklis.

## Politiskā darbība
2022. gada rudenī notikušajās 14. Saeimas vēlēšanās J. Zariņš kandidēja no partiju apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta Vidzemes vēlēšanu apgabalā, taču sākotnēji netika ievēlēts. 2025. gada jūnijā tomēr kļuva par deputātu Raimonda Čudara vietā, kaut arī Saeimas deputāta mandāts R. Čudara vietā vispirms pienācās Ķekavas novada domē ievēlētajai Viktorijai Bairei, bet viņa atteicās, jo kļuva par pašvaldības vadītāju. J. Zariņu ievēlēja Saeimas Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijā, no kuras atsauca Edmundu Jurēvicu, un arī Publisko izdevumu un revīzijas komisijā.

Jānis Zariņš ir Saeimas Vidzemes deputātu grupas vadītājs. Vidzemes deputātu grupa tika izveidota 2025. gada 5. novembrī un tajā dibināšanas brīdī darbojās 12 deputāti.

## Atsauces
Raivo Saulgriezis

**Raivo Saulgriezis** (dzimis ) ir latviešu vieglatlēts, startē soļošanas sacensībās, arī vieglatlētikas treneris. Viņš ir vairākkārtējs Latvijas čempions dažādās distancēs, Latvijas rekordists 35 kilometru soļošanas distancē, Pasaules čempionāta un Eiropas čempionāta dalībnieks.

## Karjera
Ar soļošanu sācis nodarboties piecu gadu vecumā, trenējies tēva Ilmāra Saulgrieža vadībā. 2011. gadā piedalījās Pasaules čempionātā jauniešiem Lillē un 10 000 m distancē ieņēma 30. vietu. Pirmo reizi Eiropas čempionātā piedalījās 2022. gadā Minhenē, kur startēja 20 km distancē un finišēja 23. vietā. 2024. gada Eiropas čempionātā Romā Saulgriezis ieņēma 21. vietu 20 km soļošanā.

 *Lusation Race Walking* sacensībās Vācijas pilsētā Citavā laboja Latvijas rekordu 35 km soļošanā, distanci veicot 2 stundās, 33 minūtēs un 31 sekundē. 2025. gada augustā kļuva zināms, ka Saulgriezis ir kvalificējies savam pirmajam Pasaules čempionātam. Pasaules čempionāta debijā Tokijā 35 km distancē ieguva 24. vietu. 20 km distancē par trim brīdinājumiem viņam divas minūtes bija jāpavada soda zonā, finišēja 41. vietā.

## Personiskie rekordi

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Masaja

**Masaja** () ir pilsēta un municipalitāte Nikaragvā, Masajas departamenta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas valsts rietumu daļā Masajas vulkāna pakājē pie Masajas ezera  no valsts galvaspilsētas Managvas.

## Vēsture
Par pilsētas pirmsākumiem uzskatāma 1524. gadā Panamas gubernatora Pedro Ariasa de Avilas navatlu zemēs izevidoto enkomjendu. Tās nosaukums cēlies no navatlu valodas *Masāyān* — ‘Briežu vieta’. Enkomjenda atradās izdevīgā vietā pie Leonas — Granadas ceļa un izveidojās par nozīmīgu tirdzniecības vietu, pamazām izaugot par koloniālo pilsētu. 1819. gadā Spānijas karalis Fernando VII piešķīra Masajai titulu *Muy Noble y Leal Villa Fiel de San Fernando de Masaya* — ‘Ļoti cēlā un lojālā viljafjela de Sanfernando de Masaja’. 1839. gadā Masajai piešķīra pilsētas statusu. 1883. gadā Masaja kļuva par jaunizveidotā departamenta centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Granada (Nikaragva)

**Santjago de Granada** () ir pilsēta un municipalitāte Nikaragvā, Granadas departamenta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas valsts rietumu daļā Nikaragvas ezera krastā  no valsts galvaspilsētas Managvas.

## Vēsture
Granada ir viena no senākajām Nikaragvas pilsētām; to 1524. gadā dibināja spāņu konkistadors Ernandess de Kordoba un nodēvēja pēc Granadas pilsētas Spānijā. Vēsturiski nozīmīga osta, kas caur Nikaragvas ezeru un Sanhuanas upi uzturēja tirdzniecības sakarus ar Atlantijas okeāna piekrasti. Pilsētu vairākkārt centās ieņemt angļu, franču un holandiešu pirāti. Koloniālajā laikmetā Granada bija viena no Nikaragvas nozīmīgākajām pilsētām, bet pēc neatkarības iegūšanas tā konkurēja ar Leonu par galvaspilsētas statusu. Amerikāņu flibustieraa Viljama Vokera iebrukuma laikā 1856.—1857. gadā Granada bija viņa kā pašpasludinātā prezidenta rezidence.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hinotepe

**Santjago de Hinotepe** () ir pilsēta un municipalitāte Nikaragvā, Karaso departamenta administratīvais centrs un otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas valsts rietumu daļā piekrastes līdzenumā  no valsts galvaspilsētas Managvas.

## Vēsture
Hinotepe bija viena no indiāņu navatlu pilsētiņām, kas pastāvēja pirms konkistas; spāņu avotos tā pirmoreiz minēta 1548. gadā. Nosaukums cēlies no navatlu valodas *Xilotepek*, kas bija viens no navatlu cilšu novadiem. 1751. gadā Hinotepē uzskaitītas 55 mājas un 280 iedzīvotāji. 1851. gadā Hinotepei piešķirts mazpilsētas (*villa*) statuss, bet 1883. gadā — pilsētas (*ciudad*) statuss. 1891. gadā Hinotepe kļuva par jaundibinātā Karaso departamenta administratīvo centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Preston

***Preston*** var būt:

* Prestona — pilsēta Anglijā;
* Prestone — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Prestons — uzvārds vīriešu dzimtē.
Vilis Sruoģis

**Vilis Sruoģis** (dzimis ) ir Latvijas lietuviešu jurists un politiķis, 14. Saeimas deputāts, ievēlēts no partijas "Stabilitātei!".

2004. gadā absolvēja tieslietu studijas Latvijas Policijas akadēmijā, iegūstot jurista kvalifikāciju, bet 2010. gadā Latvijas Universitātes maģistra studiju programmu, iegūstot sociālo zinātņu maģistra grādu tiesību zinātnē. Strādāja par zvērinātu advokātu SIA "Rusanovs & Partneri" birojā.

## Politiskā darbība
2022. gada rudenī notikušajās 14. Saeimas vēlēšanās Sruoģis kandidēja no partijas "Stabilitātei!" saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā, taču sākotnēji netika ievēlēts. 2025. gada jūnijā viņš kļuva par deputātu Alekseja Rosļikova vietā, kaut arī Saeimas deputāta krēsls Rosļikova vietā vispirms pienācās Ruslanam Vereščaginam, bet viņš no tās atteicās.

## Atsauces
Braians Lī O'Melijs

**Braians Lī O'Melijs** (; dzimis ) ir kanādiešu komiksu rakstnieks un mākslinieks. Pazīstams kā komiksu sērijas "Skots Pilgrims" autors. Zem pseidonīma ***Kupek*** spēlē mūziku.

## Bibliogrāfija
* *[[Lost at Sea]]* (2003)
* "Skots Pilgrims" (2004—10)
* *[[Seconds (komikss)|Seconds]]* (2014)
* *[[Snotgirl]]* (2017—*pašlaik*)
* *Worst World* (*TBA*)

## Diskogrāfija
* *This is Intolerable* (2002)
* *Nameless, Faceless Compilation* (2004)
* *Awkward Songz* (2005)
* *Before the Beginning and After the End* (2006)
* *B is for Bupek: Miscellany by Kupek* (2007)
* *Tries Again* (2008)
* *Good Time Singles Club* (2009)

## Atsauces

## Ārējās saites
Melisa Džefersone-Vudena

**Melisa Džefersone-Vudena** (; dzimusi **Džefersone**  Džordžtaunā, Dienvidkarolīnā) ir amerikāņu vieglatlēte, startē sprinta distancēs. Viņa ir  čempione stafetē un bronzas medaļas ieguvēja 100 metru distancē, izcīnījusi piecas zelta medaļas pasaules čempionātos. 

## Karjera
2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā viņa iekļuva 100 metru finālā, kur ieņēma astoto vietu ar rezultātu 11,03 sekundes, bet 4×100 m stafetē ASV komandas sastāvā izcīnīja zelta medaļu. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā startēja tikai 4×100 m stafetes priekšskrējienā, palīdzot ASV komandai iekļūt finālā, kur tā uzvarēja.

2024. gada maijā ar ASV komandu uzvarēja stafešu čempionātā (*World Athletics Relays*), kas notika Naso, Bahamās.  Parīzē 100 metru distancē izcīnīja bronzas medaļu. 4×100 m stafetē uzvarēja un ieguva olimpisko zelta medaļu.

2025. gada augustā ASV čempionātā Jūdžīnā 100 metru distancē uzvarēja ar rezultātu 10,65 sekundes, uzstādot jaunu personisko rekordu un sasniedzot dalītu piekto rezultātu vēsturē šajā distancē sievietēm. Arī 200 metru distancē viņa uzvarēja ar jaunu personisko rekordu (21,84 s). 2025. gada Pasaules čempionātā Tokijā izcīnīja zelta medaļu 100 m distancē ar jaunu personisko un pasaules čempionātu rekordu — 10,61 sekundes. Vēlāk uzvarēja arī 200 metru distancē, uzstādot vēl vienu personisko rekordu, kā arī 4×100 metru stafetē. Līdz ar to ar trim zelta medaļām kļuva par čempionāta titulētāko sportisti.

## Sasniegumi

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Brjanskas kņazi

thumb|300px|Čerņihivas, vēlāk Brjanskas kņazu teritorija mongoļu iebrukuma laikā 13. gadsimtā.

thumb|300px|Čerņihiva un Brjanska pēc iekļaušanas Lietuvas lielkņazistē.
**Brjanskas kņazi** bija Rūrika dinastijai piederīgi Brjanskas valdnieki, kas sākumā bija Zelta Ordas, vēlāk Lietuvas dižkunigaitijas vasaļi. Lietoja Čerņihivas lielkņazu titulu. 

## Vēsture
Pēc Čerņihivas kņazu nokļūšanas Zelta Ordas atkarībā un lielkņaza Mihailo (*Михайло Всеволодович*) nogalināšanas 1246. gadā par kņazistes galveno pilsētu kļuva Brjanska, bet Novosiļas, Karačevas un Tarusas dalienu kņazistēs valdīja savi kņazi. 
 
Ap 1355. gadu Lietuvas valdnieks Aļģirds pakļāva Brjansku un sadalīja bijušo Čerņihivas-Severskas jeb Severščinas zemi trīs dalienās. Čerņihivā un Trubačevskā valdīja viņa dēls Dmitrijs (*Dmitrijus Algirdaitis*, 1356.–1379. gadā un 1388–1399. gadā), Brjanskā un Novgorodā-Severskā 1386.-1392./93. gadā valdīja viņa dēls Kaributs (*Kaributas*), kristīgais vārds Dmitrijs, bet Severskas Starodubā valdīja viņa radinieks Patrikejs Narimanta dēls. Vītauts Dižais pēc 1401. gada Augšējās kņazistes iekļāva Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā, bet 1503. gadā pēc Krievijas—Livonijas—Lietuvas kara tās pakļāva Maskavas lielkņazs Ivans III.

## Zelta Ordas hanu vasaļi (ap 1300 - 1356)
* Vasīlijs Aleksandrovičs (Василий Александрович, līdz 1309), Čerņihivas kņaza Aleksandra Romanoviča dēls.
* Svjatoslavs Gļebovičs (Святослав Глебович, 1309—1310), Smoļenskas kņaza Gļeba Rostislaviča dēls.
* Vasīlijs Aleksandrovičs (atkārtoti, 1310—1314)
* Dmitrijs Aleksandrovičs (Дмитрий Александрович, 1314—1333) vai Dmitrijs Romanovičs (Дмитрий Романович)
* Gļebs Svjatoslavičs (Глеб Святославич, 1333—1340), kņaza Svjatoslava Gļeboviča dēls.
* Dmitrijs Romanovičs (Дмитрий Романович, 1340—1356)
* Vasīlijs Ivanovičs (Василий Иванович, 1356) vai Vasīlijs Romanovičs (Василий Романович)

## [[Lietuvas dižkunigaitija]]s vasaļi (1356 - 1401)
* Romāns Mihailovičs (Роман Михайлович, no 1356), Lietuvas dižkunigaiša Aļģirda ieceltais Čerņihivas lielkņazs, vēlāk Smoļenskas vietvaldis.
* Dmitrijs Aļģirda dēls (Dmitrijus Algirdaitis, Дмитрий Ольгердович, ap 1372 - ap 1380), Lietuvas dižkunigaiša Aļģirda dēls, pēc pāriešanas Maskavas lielkņaza pakļautībā Pereslavļas-Zaļeskas kņazs.
* Kaributs Dmitrijs (Dmitrijus Kaributas, Корибут (Дмитрий) Ольгердович, ap 1380 - 1393), Lietuvas dižkunigaiša Aļģirda dēls. 
* Romāns Mihailovičs (atkārtoti, 1393—1401).
* Švitrigailis  1401—1430)
Kimi Antonelli

**Andrea Kimi Antonelli** (dzimis  Boloņā) ir itāļu autosportists, kurš 2025. gada sezonā piedalās *[[Formula 1]]* čempionātā *[[Mercedes F1|Mercedes]]* komandas sastāvā.

Antonelli tēvs Marko Antonelli arī ir autosportists. Andrea ar kartingu sācis nodarboties septiņu gadu vecumā, izcīnījis uzvaras vairākos čempionātos dažādās kategorijās. 2021. gadā debitējis formulu sacīkstēs. Junioru formulās Antonelli izcīnījis vairākus titulus — 2022. gadā uzvarot Itālijas F4 čempionātā un *[[ADAC Formula 4]]*, bet 2023. gadā — *[[Formula Regional European Championship|Formula Regional European]]* un *[[Formula Regional Middle East Championship|Formula Regional Middle East]]*. 2024. gadā Antonelli piedalījās *[[Formula 2]]* čempionātā, uzvarot divas sacīkstes un kopvērtējumā izcīnot 6. vietu.

2019. gada aprīlī *[[Mercedes F1|Mercedes]]* paziņoja, ka Antonelli ir pievienojies viņu junioru komandai. . gada sezonā Antonelli kļuva par *Formula 1* pilotu, *Mercedes* komandā aizvietojot uz *[[Scuderia Ferrari|Ferrari]]* devušos Luisu Hamiltonu. Savā debijā, , Antonelli 18 gadu un 203 dienu vecumā kļuva par trešo jaunāko pilotu Pirmās formulas vēsturē. Kvalifikācijā viņš izcīnīja 16. vietu, bet lietainā sacīkstē pakāpās uz 4. vietu, kļūstot par otro jaunāko punktu ieguvēju vēsturē.  izcīnot 6. vietu, Antonelli kļuva par jaunāko Pirmās formulas pilotu, kurš ir bijis sacīkstes vadībā, kā arī jaunāko ātrākā apļa ieguvēju.  Antonelli finišēja 3. vietā, izcīnot savu pirmo pjedestālu Pirmajā formulā, kā arī kļūstot par trešo jaunāko pilotu, kas kāpis uz goda pjedestāla.

## Atsauces

## Ārējās saites
Garā pastaiga

**"Garā pastaga"** () ir 2025. gada ASV distopijas šausmu trilleris, kuras režisors ir Frānsiss Lorenss. Filma balstīta uz Stīvena Kinga romānu *[[The Long Walk (romāns)|The Long Walk]]* (sarakstīts ar pseidonīmu Ričards Bahmans). Sižets ir par pusaudžu puišu ikgadējām sacensībām, kas zināmas kā "Garā pastaiga", kurās dalībniekiem ir jāsaglabā noteikts gājiena ātrums, pretējā gadījumā viņus nošauj. Galvenās lomas atveido Kūpers Hofmans, Deivids Džonsons, Garets Vareings, Marks Hemils, Džūdija Grīra un citi.

Filmas pirmizrāde notika 2025. gada 12. septembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ketrina Kīnera

**Ketrina Kīnera** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Savas karjeras laikā nominēta divām Amerikas Kinoakadēmijas balvām un Zelta globusa balvām, kā arī vienai ''Emmy'' balvai.

Kļuvusi atpazīstama ar lomām 1990. gadu filmās *[[Johnny Suede]]* (1991) un *[[Walking and Talking]]* (1996). Par lomām filmās "Būt par Džonu Malkoviču" (1999) un "Kapote" (2005) Kīneri nominēja Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Zelta globusa balvai nominēta par filmām "Būt par Džonu Malkoviču" un *[[An American Crime]]* (2007). Piedalījusies arī tādās filmās kā "Adaptācija" (2002), "Nevainīgs 40 gadu vecumā" (2005), "Tulks" (2005), "Savvaļā" (2007), "Sinekdoha, Ņujorka" (2008), *[[Where the Wild Things Are]]* (2009), "Pērsijs Džeksons un Olimpieši: Zibens nolaupītājs" (2010), "Jauns sākums" (2013), *[[Accidental Love]]* (2015), "Prom!" (2017), "Sicario 2: Karteļu karš" (2018) un "Džokers: Neprāts diviem" (2024).

## Ārējās saites
Rivasa

**Vilja de la Purisima Konsepsjona de Rivasa** () ir pilsēta un municipalitāte Nikaragvā, Rivasas departamenta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas valsts dienvidrietumos Rivasas zemesšaurumā starp Nikaragvas ezeru austrumos un Kluso okeānu rietumos  no valsts galvaspilsētas Managvas.

## Vēsture
Mūsdienu Rivasas departamenta teritorija koloniālajā periodā tika dēvēta par Nikaragvas ieleju (*Valle de Nicaragua*) par godu indiāņu kasikam Nikaragvam, kas pārvaldīja zemes ezera krastā. No šīs ielejas vēlāk cēlās Nikaragvas valsts nosaukums.

16. gadsimtā turīgas Granadas ģimenes plānoja Nikaragvas ielejā iegūt zemi kakao un liellopu audzēšanai un jau nodibināja Santakrusas draudzi, bet projekts cieta neveiksmi. 1657. gadā bijuši mulatu eremītu svētnīca tika pārbūvēta par baznīcu Nikaragvas ielejas draudzei. 1717. gadā Gvatemalas gubernatoram tika iesniegta petīcija par no Granadas neatkarīgas pilsētas dibināšanu. 1720. gadā petīcija tika akceptēta un Rivasai tika piešķirts mazpilsētas (*villa*) statuss; pilsēta nosaukta par godu Gvatemalas gubernatoram Fransisko Rodrigesam de Rivasam. 18. gadsimtā zemes ap pilsētu kļuva par nozīmīgu lauksaimniecības reģionu, kur audzēja kakao, indigo un tabaku, un pilsēta uzplauka. Rivasas uzņēmēju ietekme iesniedzās tālu mūsdienu Kostarikas teritorijā, kur tie dibināja Liberijas un Nikojas pilsētas. 1858. gadā Rivasa kļuva par neatkarīgās Nikaragvas departamenta centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dieva suns

**"Dieva suns"** ir 2025. gada rotoskopijas animācijas šausmu kinokomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir Lauris un Raitis Ābeles. Galvenās lomas atveido Regnārs Vaivars, Einars Repše, Agate Krista, Jurģis Spulenieks un citi.

Filmas pasaules pirmizrāde notika 2025. gada 6. jūnijā Ņujorkā, Traibekas filmu festivāla programmā *Escape from Tribeca*. Latvijas pirmizrāde notika Liepājā, 2025. gada 2. septembrī.

Starptautiski filmu izplata ar nosaukumu ***Dog of God*** un filmu izvirzīja kā kandidātu nominācijai 98. Kinoakadēmijas balvai kategorijā “Labākā starptautiskā spēlfilma". Filma ir nominēta Eiropas Kino balvai kategorijās "Labākā animācijas filma" un "Eiropas filma 2025".

## Sižets
1692. gadā Livonijas ciematā Zaubē valda dubļi, lietus un dzeršana. Lai izpestītu relikvijas zādzībā apsūdzēto krodzinieci Nēzi, ciemā ierodas 80 gadus vecs pašpasludināts vilkatis Tīss, kas sauc sevi par Dieva Suni un līdzi nes noslēpumainu dāvanu — Velna olas.

## Kritiķu vērtējumi
Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai "Dieva suns" ir 86% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vills Poulters

**Viljams Džeks Poulters** (; dzimis ) ir angļu aktieris.

Karjeru sācis ar lomām skeču šovā *[[School of Comedy]]* (2009) un piedzīvojumu filmā "Nārnijas hronika: Rītausmas ceļinieka brauciens" (*The Chronicles of Narnia: The Voyage of the Dawn Treader*, 2010). Atpazīstamību ieguvis ar lomu filmā "Milleru ģimenīte" (2013), par ko saņēmis BAFTA kino balvu kategorijā "Uzlecošā zvaigzne". Vēlāk piedalījies zinātniskās fantastikas filmā "Labirinta skrējējs" (2014), kā arī triloģijas pēdējā daļā "Labirinta skrējējs: Pretnāves zāles" (2018), vēsturiskajā filmā "Cilvēks, kurš izdzīvoja" (2015), krimināldrāmā "Detroita" (*Detroit*, 2017), šausmu filmā "Saulgriežu kults" (2019), romantiskajā drāmā "Spēlmaņa sirds" (*On Swift Horses*, 2024), kara filmā *[[Warfare]]* (2025) un fantāzijas filmā "Vienradža nāve" (2025).

## Ārējās saites
Leģions (biedrība)

**Biedrība "Leģions"** bija 1932. gada 6. decembrī Rīgā dibināta radikāla veterānu biedrība, kurā apvienojās 1905. gada revolucionāri, latviešu strēlnieki, Latvijas Neatkarības kara dalībnieki, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri un no Latvijas armijas atvaļinātie karavīri. Biedrības valdes priekšsēdētājs bija atvaļinātais Latvijas armijas pulkvedis-leitnants Voldemārs Ozols.

Biedrība sastāvēja no 41 nodaļas, kurā bija ap 2000 biedru. Biedrības mērķu vidū bija vēlme atlaist Saeimu, ierobežot parlamentārismu, ieviest prezidentālu varu, valsts monopolisma ieviešana ekonomikā. Savas idejas sludināja laikrakstos "Tautas Vienība" un "Latvju Domas".

1933. gada 12. aprīlī ar Rīgas apgabaltiesas lēmumu slēdza biedrības laikrakstus. Biedrības vadītājus — atvaļināto pulkvedi-leitnantu Voldemāru Ozolu un atvaļināto kapteini Eduardu Planu-Dubrovski u.c. 1933. gadā apcietināja, izraidīja no Latvijas, vēlāk atņemot pavalstniecību. 1936. gada 25. jūnijā biedrība oficiāli tika likvidēta.

## Atsauces
Mirdzot šķēpiem

**"Mirdzot šķēpiem"** vai **"Mirdzot šķēpiem zeltsaules staros"** ir folklorizējusies latviešu strēlnieku dziesma ar krievu dziedātāja un komponista Vladimira Sabiņina (*Владимир Сабинин*) sarakstītajiem vārdiem un mūziku. Tekstu latviešu valodā atdzejojis J. Bankavs.

1915. gadā Kijivā un Varšavā publicēja Vladimira Sabiņina romanci-maršu "Vojennaja pesenka" (*Военная пѣсенка*), zināmu arī kā "Gusari-usači" (*Гусары-усачи*). Dziesma latviešu valodā pirmoreizi publicēta 1917. gadā Rīgā izdotajā krājumā "Latviešu strēlnieku dziesmas" (vecajā ortogrāfijā ― *Latweeschu strehlneeku dseesmas*).

## Vārdi
Mirdzot šķēpiem zeltsaules staros,Tauru skaņās kad viļņojas gaiss,Cauri pilsētas vecajiem vārtiemIenāk latviešu strēlnieku pulks.

Aiz aizkariem augstu pie logaMeičas actiņas priecīgi mirdz;Domā strēlnieki ― meiča ir daiļa,Vai kāds brīnums, ka iesilst tiem sirds.

Pie miera jau strēlnieki dodas,Ir pusnakts un visi jau dus.Tikai dārzā zem ozola zariemMainās skūpsti, bet ozols cieš kluss.

No rīta zeltsaules staros,Taurēm skanot pēc vienotas takts,Dodas strēlnieki sīvajā kaujā,Kas ir bijis, to nestāsta nakts.

Aiz aizkariem augstu pie logaMeičas actiņas skumīgi mirdz;Domā meiča ― vai redzēšu zēnu,Kura dēļ klusi skumst mana sirds.

Jau trakot sāk rudeņa vēji,Brāļu kapenēm pāri tie skrej.Bāla meiča kopj kapu ar rozēm,Rūgti rūgtajās asaras lej.

## Atsauces
Eduards Plan-Dubrovskis

**Eduards Plan-Dubrovskis** (1890—1942) bija Latvijas Neatkarības kara dalībnieks, Latvijas Bruņoto spēku virsnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1890. gada 21. janvārī Daugavpils apriņķī, Dubrovas muižā. 1910. gadā brīvprātīgi iestājies 1. Sumu huzāru pulkā. No 1911. līdz 1913. gadam mācījies Tveras karaskolā, absolvējis ar korneta dienesta pakāpi (pielīdzināms podporučikam) un iedalīts 1. leibdragūnu Maskavas Ķeizara Pētera Lielā pulkā.

Piedalījies Pirmajā pasaules karā. 1914. gada 25. augustā ievainots, oktobrī paaugstināts par poručiku. 1915. gada janvārī iecelts par eskadrona komandieri. 1916. gada 11. martā otrreiz ievainots, maijā paaugstināts par štāba rotmistru (pielīdzināms štabskapteinim), pēc izveseļošanās novembrī atzīts par nederīgu ierindas dienestam. No 1916. gada decembra līdz 1917. gada jūnijam bija Administratīvās daļas priekšnieka palīgs Ārējās izlūkošanas birojā. No 1917. gada jūlija dienējis grāfa Platova 4. Donas kazaku pulkā līdz tā sakāvei cīņās pret lieliniekiem. Krievijas Pilsoņu kara laikā darbojies baltgvardu pagrīdē Petrogradas apkaimē, 1918. gada oktobrī iestājies ģenerāļa Alekseja Vandama Ziemeļu armijā, pēc armijas sakaušanas pie Pleskavas atgriezies Latvijā.

Brīvprātīgi iestājies Latvijas armijā 1918. gada decembrī kapteiņa dienesta pakāpē, bija dziļās izlūkošanas instruktors Galvenajā štābā. No 1919. gada februāra dienēja Kalpaka bataljona jātnieku nodaļā, martā iecelts par 1. Kurzemes atsevišķā eskadrona komandieri, piedalījies visās kaujās Kurzemē. Maijā nosūtīts Ziemeļlatvijas brigādes rīcībā, Vidzemē cīnījies pret landesvēru. Pēc paša iniciatīvas jūnija un jūlijā mēnešos Kurzemē organizējis partizānu nodaļas landesvēra aizmugurē un aģitējis krievu daļas nekarot pret Latviju. Piedalījies visās kaujās pret bermontiešiem Lejaskurzemē kā "Rotmistra Dubrovska partizānu nodaļas" komandieris. 1919. gada 21. novembrī vadījis Saldus ieņemšanu.

Atvaļināts no Latvijas Bruņotajiem spēkiem 1920. gada 10. aprīlī. Plan-Dubrovskim tika piešķirta jaunsaimniecība Jaunauces Mācītājmuižā, ko pārdevis, un apbūves gabals Saldū. 1924. gadā pazemināts par ierindnieku, jo nav varējis uzrādīt Krievijas Impērijas armijas izsniegtu diplomu par kapteiņa pakāpes iegūšanu. 1920. gados bijis Strādnieku sports un sargs militārās apmācības vadītāja Sergeja Staprāna palīgs. 1930. gados bija aktīvs "leģionāru" kustības dalībnieks. Kad šī kustība atzīta par pretvalstisku, tika arestēts un 1933. gada 26. oktobrī izraidīts no valsts. Pēc izraidīšanas izceļojis uz Lietuvu.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā atgriezies Latvijā, bija tulks Centrālajā arodbiedrību padomē. 1940. gada 28. novembrī tika apcietināts, 1941. gada decembrī tika notiesāts uz 10 gadiem ieslodzījuma labošanas darbu nometnēs.

Miris 1942. gada 27. martā Astrahaņas cietumā.

## Apbalvojumi
* Lāčplēša Kara ordenis, III šķira (1923) par varonību kaujā pie Straupes 1919. gada 20. jūnijā.

## Atsauces
Stīvs Pērsels

**Stīvs Pērsels** (; dzimis ) ir amerikāņu estrādes komiķis, aktieris, režisors, producents, rakstnieks.

## Ārējās saites
Kristians Moskvera

**Kristians Andrejs Moskvera Ibarguens** (, dzimis ) ir spāņu futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Moskvera spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Arsenal FC|Arsenal]]*.

Karjeru sācis *[[Valencia CF|Valencia]]* komandā, kur pavadījis četras sezonas, tai skaitā divas sezonas kā sākumsastāva spēlētājs.

Pārstāvējis Spāniju 2024. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur izcīnījis zelta medaļu.

## Ārējās saites
Hill Dickinson Stadium

***Hill Dickinson Stadium*** ir futbola stadions Liverpūlē, Anglijā. Tajā savas mājas spēles aizvada Anglijas Premjerlīgas komanda *[[Everton FC|Everton]]*. Stadionā ir 52 769 skatītāju vietas, padarot to par astoto ietilpīgāko stadionu Anglijā.

Stadiona būvniecība tika uzsākta 2021. gadā, bet pabeigts tas tika 2024. gadā. Kopš 2025.—2026. gada sezonas stadionā spēlē *Everton*, kas pārcēlās no *[[Goodison Park]]* stadiona.

Stadionā tiks aizvadīti 2028. gada Eiropas čempionāta futbolā mači.

## Ārējās saites

*
Kits Konors

**Kits Sebastians Konors** (; dzimis ) ir angļu aktieris.

Ieguvis atpazīstamību ar lomu *[[Netflix]]* pusaudžu seriālā *[[Heartstopper (seriāls)|Heartstopper]]* (2022—pašlaik). Tāpat piedalījies filmās *[[Get Santa]]* (2014), *[[Rocketman (filma)|Rocketman]]* (2019), "Laimes zieds" (2019) un *[[Warfare]]* (2025), kā arī ieskaņojis lomu filmā "Robots savā vaļā" (2024) un atveidojis lomu seriālā *[[His Dark Materials]]* (2019—2022).

## Ārējās saites
Ītans Nvaneri

**Ītans Nvaneri** (, dzimis ) ir angļu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2026. gada Nvaneri spēlē Francijas 1. līgas komandā Marseļas "Olympique", kas viņu īrē no *[[Arsenal FC|Arsenal]]*.

Nvaneri ir dzimis Ziemeļlondonā. 8 gadu vecumā pievienojies *Arsenal* akadēmijai. Anglijas Premjerlīgas debiju 15 gadu un 181 dienu vecumā piedzīvojis  mačā pret *[[Brentford FC|Brentford]]*, kļūstot par visu laiku jaunāko spēlētāju, kurš ir piedalījies Anglijas augstākās līgas mačā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pieķerts nozieguma vietā

**"Pieķerts nozieguma vietā"** () ir 2025. gada ASV melnās komēdijas krimināltrillera filma, kuras režisors ir Darens Aronovskis. Filmā galvenās lomas atveido Ostins Batlers, Redžīna Kinga, Zoja Kravica, Mets Smits, Līevs Šreibers, Vinsents D'Onofrio, Beniro Martiness Okasio, Grifins Danns un Kerola Keina.

Filma stāsta par bārmeni un bijušo beisbolistu, kurš, piekrītot pieskatīt kaimiņa kaķi viņa prombūtnē, nonāk cīņā par izdzīvošanu deviņdesmito gadu Ņujorkā.

Filmas "Pieķerts nozieguma vietā" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Sony Pictures Releasing]]*. Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu, īpaši izceļot Batlera aktierspēli un Aronovska režiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hulians Arauho

**Hulians Visente Arauho Sunjiga** (, dzimis ) ir Meksikas futbolists, kurš spēlē labas malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Meksikas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Arauho spēlē Skotijas Premjerlīgas komandā Glāzgovas "Celtic", kas viņu īrē no *[[AFC Bournemouth|Bournemouth]]*.

Dzimis ASV, kur arī uzsācis savu karjeru. No 2019. līdz 2023. gadam spēlējis ASV augstākās līgas komandā Losandželosas "Galaxy". Vēlāk pārcēlies uz Spānijas komandu *[[FC Barcelona]]*. Ticis izīrēts *[[UD Las Palmas|Las Palmas]]* komandai. Pēc gada pievienojies Anglijas komandai *[[AFC Bournemouth|Bournemouth]]*.

Pārstāvējis vairāku vecumu ASV izlases. 2020. gadā aizvadījis vienu maču ASV futbola izlases rindās. Pēc gada debitējis Meksikas futbola izlases rindās.

## Sasniegumi
**FC Barcelona**

* La Liga: 2022—23

**Meksika**

* CONCACAF Zelta kauss: 2023, 2025

## Ārējās saites
Andrejs Santuss

**Andrejs Nasimentu dus Santuss** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Brazīlijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Santuss pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]*.

Karjeru sācis Brazīlijas komandā Riodežaneiro "Vasco da Gama". 2023. gadā pievienojies Anglijas komandai *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]*. Ticis izīrēts "Vasco da Gama", Notingemas "Forest" un Strasbūras "Racing".

Brazīlijas futbola izlases rindās debitējis 2023. gadā.

## Sasniegumi
**Chelsea**

* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2025

## Ārējās saites
Jorels Hato

**Jorels Hato** (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā un pārstāv Nīderlandes futbola izlasi. Kopš 2025. gada Hato spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]*.

Iepriekš pārstāvējis Nīderlandes komandu Amsterdamas "Ajax".

Nīderlandes futbola izlases rindās debitējis 2023. gadā.

## Ārējās saites
Estevans Viljans

**Estevans Viljans Almeida de Oliveira Gonsalviss** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Brazīlijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Estevans spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]*.

Iepriekš spēlējis Brazīlijas komandā Sanpaulu "Palmeiras".

Brazīlijas futbola izlases rindās debitējis 2024. gadā.

## Sasniegumi
**Palmeiras**

* Brazīlijas A sērija: 2023

## Ārējās saites
Ģirts Burvis

**Ģirts Burvis** (1962) ir latviešu tēlnieks.

Dzimis 1962. gadā Liepājā, rotkaļu ģimenē. Viņa māte Mirdza cēlusies no Dunikas pagasta Buku ciema.
1981. gadā absolvēja mācības Liepājas lietišķās mākslas vidusskolas koktēlniecības nodaļā, bet 1987. gadā studijas Latvijas Mākslas akadēmijas Tēlniecības nodaļā. Mākslinieku savienības biedrs (1996). Kopš 1983. gada piedalās profesionālās izstādēs, tēlniecības simpozijos un akcijās.

Personālizstādes notika 2001., 2008., 2010. un 2022. gadā.

## Nozīmīgākie monumentālie darbi
* memoriāls "Sinagogas dārzs" Bauskā (2017)
* Piemineklis Vilim Plūdonim "Saules dārzā" Bauskā (2014)
* Kapa piemineklis "Krītošā zvaigzne" Kārlim Skrastiņam Rīgas Meža kapos (2014)
* Vides skulptūra "Rīdzinieki" Grīziņkalnā (2012)
* "Līva galva" Līvu laukumā Rīgā (2003)
* Piemineklis "Jūras paņemtajiem" Kolkā (2002)
* Memoriāls "Četri novadi" Rīgā (1997)
* "Ako zīme" Salaspilī (1994)
* "Senajiem jūrasbraucējiem" Liepājā (1984)

## Atsauces
Ēģiptes basketbola izlase

**Ēģiptes basketbola izlase** () ir Ēģiptes vīriešu nacionālā basketbola komanda, kas pārstāv valsti starptautiskajās sacensībās. To pārvalda Ēģiptes Basketbola federācija, kas ir Starptautiskās Basketbola federācijas (FIBA) dalīborganizācija kopš 1934. gada, kad sāka regulāri piedalīties FIBA rīkotajos turnīros, tostarp 1937. gada Eiropas meistarsacīkstēs Rīgā. 

Pēc Otrā pasaules kara 1947. gadā izcīnīja bronzas medaļu un 1949. gadā rīkoja Eiropas čempionāta finālturnīru. Ēģiptes izlase piedalījās arī pirmajā pasaules basketbola čempionātā 1950. gadā, kur tā ieņēma piekto vietu. 1952. gada olimpiskajās spēlēs izcīnīja devīto vietu.

Kopš 1962. gada spēlē Āfrikas zonā, piecas reizes iegūstot Āfrikas čempiones titulu, pēdējo reizi 1983. gadā.

## Ārējās saites