open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
A Guide to Recognizing Your Saints

***A Guide to Recognizing Your Saints*** ir 2006. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Dito Montiels. Galvenās lomas atveido Roberts Daunijs jaunākais, Rozārija Dosone, Melonija Diaza, Ēriks Robertss, Čenings Teitums un Šia Lebafs. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā pastāstīts par kādu zēnu, kas 20. gadsimta 80. gados uzauga Astorijā, Ņujorkā. Viņa draugi laika gaitā nomira, sāka lietot narkotikas vai nokļuva cietumā, līdz ar to zēns sāka uzskatīt, ka dažādi "svētie" viņu izglābuši no draugu likteņiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
G. I. Joe: Kobras sacelšanās

**"G. I. Joe: Kobras sacelšanās"** () ir 2009. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Stīvens Sommers. Galvenās lomas atveido Kristofers Eklstons, Džozefs Gordons-Levits, Sjenna Millera, Čenings Teitums, Deniss Kveids un Reičela Nikolsa. Filmas pirmizrāde notika . 2013. gadā filmai izdots turpinājums "G.I.Joe 2: Atmaksa".

Elitāra militārā vienība, kuru veido īpaši speciālisti, zināmi kā "G.I. Joe", stājas pretī organizācijai, kuru vada bēdīgi slavens ieroču tirgotājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
G.I.Joe 2: Atmaksa

**"G. I. Joe 2: Atmaksa"** () ir 2009. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Džons M. Ču. Galvenās lomas atveido Dveins Džonsons, Rejs Parks, Džonatans Praiss, Čenings Teitums, Rejs Stīvensons un Brūss Viliss. Filmas pirmizrāde notika  Francijā. Filma ir turpinājums 2009. gada filmai "G. I. Joe: Kobras sacelšanās".

Filmā "Kobra" nav vienīgais "G. I. Joe" vienības ienaidnieks; speciālisti ir spiesti cīnīties arī ar valdību, kas apdraud viņu eksistenci.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dūru cīņas (filma)

**"Dūru cīņas"** () ir 2009. gada ASV sporta drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Dito Montiels. Galvenās lomas atveido Čenings Teitums, Luiss Guzmans, Braiens Vaits, Terenss Hauards un Zuleja Henao. Filmas pirmizrāde notika .

Ņujorkā jauns viltotājs tiek iepazīstināts ar ielu kautiņiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dilemma (2011. gada filma)

**"Dilemma"** () ir 2011. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Rons Hauards. Galvenās lomas atveido Čenings Teitums, Vinss Vons, Kevins Džeimss, Dženifere Konelija, Kvīna Latifa un Vinona Raidere. Filmas pirmizrāde notika .

Ronijs atklāj, ka viņa labākā drauga Nika sieva viņu krāpj.

## Atsauces

## Ārējās saites
Konstance Jāna

**Konstance Jāna** (; dzimusi ) ir Vācijas starptautiskā meistare šahā (1991).

## Biogrāfija
1980. gadu beigās bijusi viena no vadošajām VDR šahistēm. 1991. gadā Grācā kopā ar Tatjanu Lemačko dalījusi pirmo vietu Pasaules čempionāta šahā sievietēm zonas turnīrā un ieguvusi tiesības piedalīties starpzonu turnīrā. 1991. gadā Suboticā piedalījusies starpzonu turnīrā, kurā dalījusi 22.-30. vietu. 
Divas reizes uzvarējusi Vācijas ātrā šaha čempionātos sievietēm: 1998. un 2005. gadā. 2001. gadā šajā turnīrā izcīnījusi bronzas medaļu. 1991. gadā bijusi otrā Vācijas šaha ātrspēles sieviešu čempionātā.

Pārstāvējusi Vāciju Pasaules šaha olimpiādē:
* 1992. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 30. sieviešu šaha olimpiādē Manilā (+3, =4, -3).

Pārstāvējusi Vāciju Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātos:
* 1992. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 1. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Debrecenā (+3, =1, -2).

Par panākumiem turnīros FIDE 1991. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hando Runnels

**Hando Runnels** (, dzimis  Liutsalu ciemā Jervas apriņķī, Igaunijā) ir igauņu dzejnieks un izdevējs.

## Dzīvesgājums
Hando Runnels mācījies Tartu 1. vidusskolā un Paides vidusskolā. Vēlāk viņš studēja agronomiju Igaunijas Lauksaimniecības akadēmijā, taču to nepabeidza. 

Darbojies kā redaktors, līdz 1971. gadam strādājot žurnāla "Looming" redakcijā. 

Viņš debitēja 1965. gadā ar krājumu "Maa lapsed". 1970. un 1980. gados daļu no viņa darbiem nevarēja publicēt cenzūras dēļ. Daži no viņa nepublicētajiem darbiem tika nodoti tieši lasītājiem vai kopēti ar koppapīru.

1992. gadā nodibināja izdevniecību "Ilmamaa". Kopš 1995. gada Runnels ir Igaunijas ideju laboratoriju galvenais redaktors. No 1992. līdz 1993. gadam viņš strādāja par brīvās mākslas profesoru Tartu Universitātē. Viņš ir vienīgais profesors Igaunijā (un divdesmit gadus vēlāk arī vienīgais akadēmijas loceklis), kurš nav beidzis kādu augstākās izglītības iestādi.

2012. gada 5. decembrī Igaunijas Zinātņu akadēmijas Ģenerālā asambleja ievēlēja Hando Runnelu par akadēmiķi.

Runnels bija Igaunijas kongresa un konstitucionālās asamblejas loceklis.

Precējies, sešu bērnu tēvs.

## Daiļdarbi
**Maa lapsed* (1965)
**Laulud tüdrukuga* (1967)
**Avalikud laulud* (1970)
* L*auluraamat ehk Mõõganeelaja ehk Kurbade kaitseks* (1972)
**Miks ja miks* (dzejoļu krājums bērniem, 1973)
**Mõru ning mööduj* (1976)
**Mere ääres, metsa taga* (dzejoļu krājums bērniem, 1977)
**Kodu-käija* (избранное, 1978)
**Punaste õhtute purpur* (1982)
**Mõtelda on mõnus* (dzejoļu krājums bērniem, 1982)
**Ei hõbedat, kulda* (eseju un kritikas krājums, 1984)
**Juturaamat* (proza bērniem, 1986)
**Laulud eestiaegsetele meestele* (1988)
**Mõõk ja peegel* (eseju krājums, 1988)
**Aja lugu* (1988)
**Taadi tütar* (dzejoļu un dziesmu krājums bērniem, 1989)
**Isamaavajadus* (politiskās publicistikas krājums, 1991)
**Oli kevad, oli suvi* (1992)
**Juhan Luiga ja vene küsimus* (1993)
**Üle Alpide* (1997)
**Haruldused* (1998)
**Jooksu pealt suudeldud* (dzejoļu un eseju krājums, 1998)
**Küüni täitmine* (luga, 1998)
**Mõistatused* (2000)
**Omad* (2002)
**Õpetussõnad* (2003)
**Suureks saamine: laste laulud ammu ja homme* (2004)
**Sinamu* (2005)
**Viru veri ei värise. Armastuse laulud* (2006)
**Armukahi* (2008)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Руннель Хандо
Šanhajas Pudunas lidosta

**Šanhajas Pudunas lidosta** () ir starptautiska lidosta Šanhajā, Ķīnā. 2017. gadā lidostas pasažieru skaits pārsniedza 70 miljonus, tādējādi tā ir otra noslogotākā lidosta Ķīnā un 9. — pasaulē. Lidosta tika atklāta 1999. gadā.

## Atsauces
Juris Ivanovs

**Juris Ivanovs** (1952) ir latviešu mākslinieks, heraldikas un grafikas speciālists. Kopā ar dzīvesbiedri Ilzi Lībieti izveidojis daudzus Latvijas novadu, pilsētu,  pagastu un dzimtu ģerboņus.

## Dzīvesgājums
Dzimis . 

Studēja Latvijas Mākslas akadēmijas Tekstilmākslas nodaļā, ko beidza 1977. gadā ar gobelēnu “Zeme un jūra” (vad. Rūdolfs Heimrāts) kā diplomdarbu. Kopš 1972. gada piedalījās izstādēs, Latvijas Mākslinieku savienības biedrs kopš 1979. gada. Daudzu plakātu konkursu laureāts. Strādāja par Dekoratīvās mākslas kombināta mākslinieku (1977-1992).
Veicis Rīgas pilsētas vēsturiskā ģerboņa grafisko atjaunošanu 1990. gadā.

Kopā ar mākslinieci Ilzi Lībieti radījis lielu daļu no Latvijas pilsētu, novadu un dzimtu ģerboņiem, piemēram, Jelgavas pilsētas ģerboni, Lielvārdes pilsētas ģerboni, Ķekavas novada un Dobeles novada ģerboni, tāpat arī Vairas Vīķes-Freibergas dzimtas ģerboni. Organizēja vairākas heraldikas izstādes kopā ar I. Lībieti (2001, 2013–2015). 

## Atsauces
Zvērests (filma)

**"Zvērests"** () ir 2012. gada ASV romantiskā drāma, kuras režisors ir Maikls Saksijs. Galvenās lomas atveido Čenings Teitums, Reičela Makadamsa, Sems Nīls, Skots Spīdmens un Džesika Lenga. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Autoavārijas rezultātā Peidža nokļūst komā, no kuras viņa pamostas ar nopietniem atmiņas zudumiem, kas skar arī viņas atmiņas par vīru Leo.

## Atsauces

## Ārējās saites
Heracles Almelo

***Heracles Almelo***  ir Nīderlandes futbola klubs no Almelo. Klubs ir dibināts 1903. gadā, pašlaik spēlē *[[Eredivisie]]*, Nīderlandes futbola augstākajā līgā. Mājas spēles aizvada *Polman* stadionā. Kluba futbolisti ir divreiz (1927. un 1941. gadā) izcīnījuši Nīderlandes čempiontitulu. 2016.—2017. gada sezonā pirmo reizi startēja UEFA Eiropas līgas sacensībās.

## Sasniegumi
* **Nīderlandes čempionāts** (tagad — ***[[Eredivisie]]***)
** Čempioni (2): 1926–27, 1940–41
* **Pirmā divīzija** (*Eerste Divisie*)
** Čempioni (2): 1961–62, 1984–85, 2004–05, 2022–23
* **Otrā divīzija** (*Tweede Divisie*)
** Čempioni (2): 1957–58
* **[[Nīderlandes kauss futbolā|KNVB kauss]]**
** Finālisti (1): 2011–12

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Kluba profils ''soccerway.com''
Johanna Pāsikangasa-Tella

**Johanna Pāsikangasa-Tella** (; dzimusi kā **Johanna Pāsikangasa** ()  Forsā) ir Somijas starptautiskā meistare šahā (1991).

## Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt piecu gadu vecumā. 1988. gadā izcīnījusi otro vietu Eiropas šaha savienības junioru čempionātā meitenēm U16 vecuma grupā. Daudzkārtējā Somijas sieviešu šaha čempionātu dalībniece, kuros izcīnījusi piecas zelta (1989, 1991, 1992, 1993, 1994), divas sudraba (1990, 1996) un divas bronzas (1986, 1988) medaļas.
Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāte, tajā skaitā 1995. gadā uzvarējusi atklātajā šaha turnīrā pēc Šveices sistēmas Tamperē, bet 1997. gadā Atēnās izcīnījusi bronzas medaļu Eiropas sieviešu ātrā šaha čempionātā. 2002. gadā izcīnījusi trešo vietu Augsburgas starptautiskajā šaha turnīrā.

Divas reizes piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīros:
* 1991. gadā Suboticā dalījusi 22.-30. vietu;
* 1995. gadā Kišiņevā dalījusi 43.-48. vietu.

Pārstāvējusi Somiju Pasaules šaha olimpiādēs:
* 1986. gadā pie trešā galdiņa 27. sieviešu šaha olimpiādē Dubaijā (+4, =1, -5),
* 1988. gadā pie trešā galdiņa 28. sieviešu šaha olimpiādē Salonikos (+8, =2, -3),
* 1990. gadā pie pirmā galdiņa 29. sieviešu šaha olimpiādē Novi Sadā (+7, =2, -4),
* 1992. gadā pie pirmā galdiņa 30. sieviešu šaha olimpiādē Manilā (+7, =2, -4),
* 1994. gadā pie pirmā galdiņa 31. sieviešu šaha olimpiādē Maskavā (+9, =2, -2),
* 1996. gadā pie pirmā galdiņa 32. sieviešu šaha olimpiādē Erevānā (+7, =4, -3),
* 1998. gadā pie pirmā galdiņa 33. sieviešu šaha olimpiādē Elistē (+6, =2, -4),
* 2000. gadā pie pirmā galdiņa 34. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+5, =0, -3).

Pārstāvējusi Somiju Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātos:
* 1992. gadā pie pirmā galdiņa 1. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Debrecenā (+2, =1, -5),
* 1997. gadā pie pirmā galdiņa 2. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Pulā (+6, =2, -1) un izcīnījusi individuālo sudraba medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1991. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Draudavu senkapi ar krustakmeni

**Draudavu senkapi ar krustakmeni** ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis, kas atrodas Aizkraukles novada Aiviekstes pagasta Draudavu ciemā.

Pēc Jura Urtāna pētījumiem, kapi veidojušies divreiz — no 3 līdz 5. gadsimtam kā baltu senkapu uzkalniņš, bet otrreiz — 15./16. gadsimtā. Pēc Urtāna domām, senās kapsētas iežogotajā teritorijā atrodamais akmenī iecirstais krusts ir t.s. ēģiptiešu jeb Svētā Antonija krusts, kas Livonijas laikā tika izmantots aizsardzībai pret mēri. Krustakmens plašāk zināms no 1876. gada, kad to "Baltijas Vēstnesī" aprakstīja vietējais skolotājs Siliņš.

## Ārējās saites
* Draudavu senkapi ar krustakmeni — ancientsites.eu 
* Kas iekalts senajos Draudavu un Jurģīšu akmeņos, noskaidro Guntis Eniņš
Solis augšup

**"Solis augšup"** () ir 2006. gada ASV romantiskā filma, kuras režisore ir Anne Flečera. Galvenās lomas atveido Čenings Teitums, Dženna Devana, Mario un Drū Sidora. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc tam, kad Tailers Geidžs tiek pieķerts mākslas skolas vandālismā, viņš iegūst iespēju nopelnīt stipendiju skolā un dejot ar jauno dejotāju Noru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dārgais Džons

**"Dārgais Džons"** () ir 2010. gada ASV romantiska drāma, kas balstīta uz Nikolasa Spārksa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Lase Halstrēms. Galvenās lomas atveido Čenings Teitums, Amanda Saifreda, Henrijs Tomass un Ričards Dženkinss. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā karavīrs, kurš atrodas mājās atvaļinājumā, iemīlas koledžas studentē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maģiskais Maiks

**"Maģiskais Maiks"** () ir 2012. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Stīvens Soderbergs. Galvenās lomas atveido Čenings Teitums, Alekss Petifers, Kodijs Horns, Mets Boumers, Olīvija Manna, Džo Maganielo un Metjū Makonahijs. Filmas pirmizrāde notika . 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "Maģiskais Maiks XXL".

Striptīzdejotājs māca jaunākam izpildītājam, kā nopelnīt vieglu naudu, ballēties un tikt pie sievietēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viņa ir viņš

**"Viņa ir viņš"** () ir 2012. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Endijs Fikmens. Galvenās lomas atveido Čenings Teitums, Amanda Bainsa, Laura Ramsija un Emīlija Pērkinsa. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc tam, kad Violas brālis izlemj pazust uz pāris nedēļām, Viola nolemj pārģērbties par brāli un viņa vietā doties uz elitāro skolu un spēlēt skolas futbola komandā. Tomēr drīz vien Viola iemīlas savā komandas biedrā un uzzina, ka nav vienīgā, kurai šajā ziņā ir problēmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Divi mīlētāji

**"Divi mīlētāji"** () ir 2008. gada ASV romantiskā drāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Džeimss Grejs. Galvenās lomas atveido Gvineta Paltrova, Vinesa Šo, Vakīns Fīnikss, Izabella Rosellīni un Eliass Koteass. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Vecpuisim Leonardam jāizvēlas starp ģimenes draudzeni, kuru viņa vecāki vēlas Leonardam izprecināt, un skaisto jauno kaimiņieni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karaliskie Tenenbaumi

**"Karaliskie Tenenbaumi"** () ir 2001. gada ASV komēdijdrāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Vess Andersons. Galvenās lomas atveido Gvineta Paltrova, Daniels Glovers, Džīns Hekmens, Andželika Hjūstone, Bills Marijs, Bens Stillers, Lūks Vilsons un Ouens Vilsons. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkas filmu festivālā.

Disfunkcionālas ģimenes ekscentriskie locekļi dažādu iemeslu dēļ nelabprāt satiekas zem viena jumta.

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Karaliskie Tenenbaumi" ierindojās 68. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pierādījums (2005. gada filma)

**"Pierādījums"** () ir 2005. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Džons Medens. Galvenās lomas atveido Gvineta Paltrova, Entonijs Hopkinss, Houpa Deivisa un Džeiks Jillenhols. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Kāda nesen miruša izcila matemātiķa meita cenšas aprast ar savu iespējamo mantojumu no tēva: viņa garīgajiem traucējumiem. Visu sarežģī viņas tēva bijušais students, kurš vēlas pārmeklēt matemātiķa dokumentus, un viņas atsvešināto māsu, kura parādās, lai palīdzētu atrisināt tēva lietas.

## Atsauces

## Ārējās saites
South Park: The Fractured But Whole

***South Park: The Fractured But Whole*** ir darbības datorspēle, kas balstīta uz animētās situāciju komēdijas Dienvidparks. To izstrādājis *[[Ubisoft Entertainment|Ubisoft San Francisco]]* sadarbībā ar *[[South Park Digital Studios]]* un izdevis *[[Ubisoft Entertainment|Ubisoft]]*. Spēles scenāristi ir "Dienvidparka" autori Trejs Pārkers un Mets Stouns. Spēle ir 2014. gada spēles *[[South Park: The Stick of Truth]]* turpinājums. Sākumā, spēlētāja vadāmais tēls kopā ar Kartmenu, Kailu un Stenu cīnās pret Kenija komandu. Vēlāk visi apvienojas un cenšas apturēt Miču Konoru. Spēle ir supervaroņu filmu parodija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Emma (filma)

**"Emma"** () ir 1996. gada ASV romantiska drāma, kas balstīta uz Džeinas Ostinas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un scenārija autors ir Daglass Makgrets. Galvenās lomas atveido Gvineta Paltrova, Toni Kolete, Alans Kamings, Jūens Makgregors, Grēta Skači un Pollija Volkere. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas sižets norisinās 19. gadsimtā. Jauna angļu sieviete, kura piestrādā par draugu un kaimiņu savedēju, gandrīz palaiž garām pati savu mīlestību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Durvis aizveras

**"Durvis aizveras"** () ir 1998. gada ASV un Apvienotās Karalistes romantiskā drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Pīters Hovits. Galvenās lomas atveido Gvineta Paltrova, Džons Hanna, Džons Linčs un Žanna Triplhorna. Filmas pirmizrāde ASV notika .

Londonas sievietes mīlestība un karjera ir atkarīgas no tā, vai viņa paspēj uz vilcienu. Filmā parādītas abas šīs laika līnijas: gadījums, kad sieviete uz vilcienu paspēj, un gadījums, kad viņa nepaspēj.

## Atsauces

## Ārējās saites
Biedrs bērns

"**Biedrs bērns**" () ir 2018. gadā izdota igauņu režisores Monikas Sīmetsas spēlfilma, kas balstīta uz populārās igauņu rakstnieces Lēlo Tunglas autobiogrāfiskajiem romāniem "Biedrs bērns un lielie cilvēki" (*Seltsimees laps ja suured inimesed*) un "Samts un zāģu skaidas jeb Biedrs bērns un vēstules" (*Samet ja saepuru ehk Seltsimees laps ja kirjatähed*). Pirmā no šīm grāmatām iznāca Igaunijā 2008. gadā, bet latviešu valodā Guntara Godiņa tulkojumā 2018. gadā.

"Biedrs bērns" ir Monikas Sīmetsas pirmā pilnmetrāžas filma, tā tapusi  par godu Igaunijas Republikas 100. dzimšanas dienai.

Filma stāsta par lauku skolotājas meitu Lēlo, 6 gadus vecu meiteni,  kuras māti padomju vara deportē uz Sibīriju.

Filma tiek demonstrēta igauņu valodā ar angļu un krievu valodas subtitriem.

## Lomās
* Helena Marija Reisnere – Lēlo
* Tambets Tuisks – Lēlo tēvs Felikss
* Eva Kolditsa – Lēlo māte Helmesa
* Līna Vahtrika – tante Anne
* Lembits Petersons – Lēlo vectēvs Roberts
* Marija Klenskaja – Lēlo vecāmāte Minna Katarīna
* Jūlja Auga – skolas direktore Ludmilla
* Marija Avdjuško – Makajeva
* Indreks Tālmā – onkulis Arturs
* Mārja Jakobsone – tante Lilija 
un citi aktieri.

Filmas operators ir Reins Kotovs,  mākslinieks – Jāgups Romets, tērpu māksliniece – Kristīna Ago, grima māksliniece – Tīna Lēsika, montāžas režisors – Tambets Tasuja, skaņu režisors – Matiss Reiss, komponists – Tenu Kervitss. Filmas producente ir Rīna Sildosa.

## Apbalvojumi
* 2018, Busanas kinofestivālā (Dienvidkorejā) – skatītāju balva;
* 2018, Vaterlo vēsturisko filmu festivālā (Beļģijā) – labākā filma, kritiķu mīļākā filma, balva jaunajam aktierim.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Seltsimees laps
Napoleona atklātne

**Napoleona atklātne** ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. e4 e5 2. Df3**. To klasificē pie atklātām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodu C20.

## Vēsture
Atklātne nosaukta par godu Francijas imperatoram Napoleonam Bonapartam, kurš izmantoja šo atklātni 1809. gadā spēlē pret Johana Baptista Allgaiera kontrolēto mehānisko turku (šaha spēles automātu).

## Stratēģiskā ideja
Baltā dāma uzbrūk **f7** lauciņam ar ideju panākt Bērnu matu.

## Skatīt arī
* Pārema uzbrukums

## Ārējās saites
* Partijas, kurās spēlēta Napoleona atklātne
Vālodžu dzimta

**Vālodžu dzimta** (*Oriolidae*) ir zvirbuļveidīgo kārtas (*Passeriformes*) dzimta, kas apvieno 38 dziedātājputnu sugas, kuras tiek iedalītas 4 ģintīs. Lielākā ģints dzimtā ir vālodžu ģints (*Oriolus*), kas apvieno lielāko daļu sugu — 29 vālodžu sugas. Toties Jaunzēlandes piopio ģints (*Turnagra*) abas sugas izmirušas 20. gadsimtā.

## Izplatība
[thumb|left|220px|[Vālodze (*Oriolus oriolus*)]]
Vālodžu dzimtas sugas sastopamas Āfrikā, Eiropā, Āzijā, Filipīnās un Austrālijā. Dzimta attīstījusies Indonēzijā un vēlāk izplatījusies rietumu un dienvidu virzienā. Lielākā sugu dažādība sastopama tropos un subtropos. Tikai dažas sugas ir gājputni — tās, kas ligzdo mērenajā joslā. Arī dažas tropu sugas veic sezonālus pārlidojumus.

## Latvijā
Latvijā sastopama viena vālodžu dzimtas suga — vālodze (*Oriolus oriolus*), kas ir samērā parasta un izplatīta ligzdotāja.

## Kopīgās īpašības
[thumb|200px|[Kapuces pitahs (*Pitohui dichrous*)]]
Vālodžu dzimtas sugas ir vidēji lieli putni, ķermeņa garums 18—30 cm. Apspalvojums lielākajai daļai sugu košs, visbiežāk dzeltens vai zaļš ar melnu. Raksturīgs dzimumu dimorfisms: mātītes nav tik košas kā tēviņi, kā arī tās ir nedaudz mazākas. Vālodzēm ir spēcīgs, ass, viegli noliekts knābis, gari, smaili spārni, vidēji gara vai gara aste.

Uzturas kokos, galvenokārt mežos, bet sastopamas arī parkos un dārzos. Barojas ar kukaiņiem un augļiem. Lidojums spēcīgs, viļņveida. Balss skaļa, kliedzieni griezīgi, bet dziesma melodiska un maiga. Vālodzes galvenokārt ir vientuļnieces. Veido monogāmus pārus, un lielākajai daļai sugu katram pārim ir sava ligzdošanas teritorija. Ligzdai vieta bieži tiek piemeklēta agresīvu putnu (drongo, žagatu u.c.) tuvumā, tādējādi nodrošinot arī savai ligzdai aizsardzību pret ienaidniekiem.

## Sistemātika
**Vālodžu dzimta** (*Oriolidae*)
*†Piopio (*Turnagra*)
*Pitahi (*Pitohui*)
*Vālodzes (*Oriolus*)
*Vīģu vālodzes (*Sphecotheres*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*Oriolidae - Old World Orioles, Figbirds 
*IBC: Family Old World Orioles (Oriolidae) | the Internet Bird Collection
*iNaturalist: Old World Orioles Family Oriolidae
*Иволга
Nikolass de Ovando

**Nikolass de Ovando i Kaseress** (; dzimis 1460. gadā Brosasā, miris  Madridē) bija spāņu jūrasbraucējs, konkistadors, trešais Indiju gubernators (1502—1509). Iegājis vēsturē ar nežēlību Espanjolas (Haiti) vietējo iedzīvotāju — taino indiāņu pakļaušanā.

## Dzīvesgājums
Dzimis ievērojamā Estremaduras dzimtā, Brosasā. Nebūdams vecākais dēls ģimenē, iestājās Alkantara bruņinieku ordenī un izvirzījās tā hierarhijā.

Reaģējot uz Kristofora Kolumba un citu Jaunajā Pasaulē bijušo sūdzībām par Indiju gubernatoru Fransisko de Bobadilju, Spānijas valdnieki Ferdinands II un Izabella I nozīmēja de Ovando par jauno aizokeāna zemju gubernatoru.

1502. gada 13. februārī Nikolasa de Ovando flotes 13 kuģi ar 2500 kolonistiem devās ceļā uz Jauno Pasauli (tā bija līdz tam lielākā šai ceļā sūtītā ekspedīcija). Pēc ierašanās Espanjolā (Haiti) spāņi de Ovando vadībā ar īpašu nežēlību apspieda vietējo iedzīvotāju — taino indiāņu pretestību. Vietējo iedzīvotāju skaits, kas, spāņiem ierodoties salā, tika vērtēts ap 500 000, jau 1507. gadā dažādu iemeslu, īpaši slimību, dēļ bija samazinājies līdz 60 000. Indiāņi kļuva par vergiem, kā arī jau 1501. gadā bija sākusies vergu ievešana no Āfrikas. Nikolass de Ovando atjaunoja Kristofora Kolumba ieviesto repartimjento (*repartimiento*) sistēmu, kas nozīmēja, ka kolonisti varēja iegūt īpašumā zemi ar visiem tur dzīvojošajiem indiāņiem, kuri kļuva par kolonistu īpašumu.

Nikolass de Ovando organizēja tālāko Vestindijas izpēti, kartēšanu un iekarošanu. 1506. gadā Sebastjana de Okampo ekspedīcija konstatēja, ka Kuba ir sala nevis kontinenta daļa. 1508. gadā viņš nosūtīja ekspedīciju Huana Ponses de Leona vadībā iekarot Sanhuanu (Puertoriko).

Saņēmis ziņojumus par kolonistu nežēlīgo izturēšanos pret vietējiem iedzīvotājiem karalis Ferdinands II 1509. gadā atcēla de Ovando no gubernatora amata, un viņš atgriezās Spānijā. Viņa vietā stājās K. Kolumba dēls Djego Kolumbs, savukārt pats Nikolass de Ovando kļuva par Alkantaras bruņinieku ordeņa galveno komandieri. Miris Madridē 1511. gadā.

## Ārējās saites
Vālodžu ģints

**Vālodzes, vālodžu ģints** (*Oriolus*) ir viena no vālodžu dzimtas (*Oriolidae*) ģintīm, kas apvieno 29 dziedātājputnu sugas, kas sastopamas Āfrikā, Eiropā, Āzijā, Filipīnās un Austrālijā. Lielākā sugu dažādība sastopama tropos un subtropos. Tikai viena suga ligzdo mērenajā joslā — vālodze (*Oriolus oriolus*).

## Latvijā
Latvijā sastopama viena vālodžu ģints suga — vālodze (*Oriolus oriolus*), kas ir samērā parasta un izplatīta ligzdotāja.

## Kopīgās īpašības
Vālodzes ir vidēji lieli putni, ķermeņa garums 20—30 cm. Apspalvojums lielākajai daļai sugu košs, visbiežāk dzeltens vai zaļš ar melnu. Raksturīgs dzimumu dimorfisms: mātītes nav tik košas kā tēviņi, kā arī tās ir nedaudz mazākas. Vālodzēm ir spēcīgs, ass, viegli noliekts knābis, kas ir vienā garumā ar galvu.

## Sistemātika
**Vālodžu ģints** (*Oriolus*)
*Āfrikas vālodze (*Oriolus auratus*)
*Baltaču vālodze (*Oriolus albiloris*)
*Baltvēdera vālodze (*Oriolus sagittatus*)
*Brūnā vālodze (*Oriolus szalayi*)
*Etiopijas vālodze (*Oriolus monacha*)
*Filipīnu vālodze (*Oriolus steerii*)
*Indijas vālodze (*Oriolus kundoo*)
*Izabellas vālodze (*Oriolus isabellae*)
*Kalnu vālodze (*Oriolus percivali*)
*Kastaņbrūnā vālodze (*Oriolus traillii*)
*Melnausu vālodze (*Oriolus bouroensis*)
*Melnā vālodze (*Oriolus hosii*)
*Melngalvas vālodze (*Oriolus larvatus*)
*Melnkakla vālodze (*Oriolus chinensis*)
*Melnkapuces vālodze (*Oriolus xanthornus*)
*Melnrīkles vālodze (*Oriolus xanthonotus*)
*Melnsarkanā vālodze (*Oriolus cruentus*)
*Melnspārnu vālodze (*Oriolus nigripennis*)
*Pelēkapkakles vālodze (*Oriolus forsteni*)
*Rietumu vālodze (*Oriolus brachyrynchus*)
*Santomes vālodze (*Oriolus crassirostris*)
*Sudrabvālodze (*Oriolus mellianus*)
*Tanimbaras vālodze (*Oriolus decipiens*)
*Tievknābja vālodze (*Oriolus tenuirostris*)
*Tumši brūnā vālodze (*Oriolus phaeochromus*)
*Vālodze (*Oriolus oriolus*)
*Zaļā vālodze (*Oriolus flavocinctus*)
*Zaļgalvas vālodze (*Oriolus chlorocephalus*)
*Zundu vālodze (*Oriolus melanotis*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*iNaturalist: Old World Orioles Genus Oriolus
*Birds in the Oriolus Genus
Rīgas 9. vidusskola

**Rīgas 9. vidusskola** ir izglītības iestāde, kas atrodas Stāmerienas ielā 8, Teikas apkaimē. Mācības skolā tiek organizētas rīta maiņā no 8.30 līdz 17.00 un vakara maiņā no 15.00 līdz 21.00. Ir neklātienes apmācība 10.—12. klasēs, kurās skolēni var mācīties e-vidē.

## Vēsture
Skola dibināta 1965. gadā un sākotnēji atradās Cēsu ielā 8, Rīgā. No 1970. līdz 1989. gadam **Rīgas 9. vakara (maiņu) vidusskolā** latviešu valodas skolotāja bija Venta Bērziņa (Venta Vīgante), kura ir jauniešu lugas „Palmas zaļo vienmēr” autore. Dziesma „Silavas valsis” no šīs lugas kļuva par skolas himnu.

Latvijas skolu reformas gaitā 2009. gada 1. septembrī pēc Rīgas 20. vidusskolas pievienošanas skola pārcēlās uz jaunām telpām Stāmerienas ielā 8. Apvienojoties divām skolām, izveidojās divplūsmu (latviešu un krievu) mācību iestāde. .

2019. gada 20. jūnijā Rīgas dome līdz ar vairāku citu skolu nosaukumu maiņu nolēma no 2019. gada 1. augusta pārdēvēt skolu par Rīgas 9. vidusskolu.

### Skolas direktori
* Antons Rudzis (1965—1968)
* Dagnija Egle (1968—1972)
* Oļģerts Linē (1972—1976)
* Dagnija Egle (1976—1990)
* Guntis Helmanis (1990—1994)
* Ilze Dupate (no 1994)

## Izglītības programmas
Pamatizglītības programma (21011111), Pamatizglītības otrā posma (7.— 9. klase) programma (23011111), 
Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma (31012012),  Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011012), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena izglītības programma, Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena neklātienes izglītības programma.

## Ievērojami absolventi
* Māris Dzelzskalns (1973), cilvēktiesību aktīvists un politiķis

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2012

## Atsauces
Latvijas laukaugu selekcijas muzejs

**Latvijas laukaugu selekcijas muzejs** ir Agroresursu un ekonomikas institūta muzejs Priekuļos. Tas tika atklāts Valsts Priekuļu laukaugu selekcijas institūta simts gadu jubilejas svinībās 2013. gadā. Muzejs atrodas Priekuļos, Selekcijas ielā 3,  t.s. "selekcijas ēkā", kura ir valsts nozīmes industriālais piemineklis.
Muzejā iespējams aplūkot vēsturiskos selekcijā izmantojamos instrumentus, iekārtas, tehnoloģijas, var iepazīties ar dokumentiem, agrākām darba metodēm, selekcionāriem un viņu darbu.
2018. gada 28. septembrī muzejā Zinātnieku nakts ietvaros bija iespējams iepazīties ar selekcionāriem un piedalīties dažādās spēlēs un darbnīcās.

## Atsauces
Lielais Sarkanais plankums

[right|thumb|320x320px|Lielā Sarkanā plankuma attēls no [Jupiters (planēta)|Jupitera izpētes ar *[[Voyager 1]]*. Baltās ovālās vētras tieši zem Lielā Sarkanā plankuma ir aptuveni Zemes diametrā]]
**Lielais Sarkanais plankums** ir pastāvīgs augsta spiediena reģions Jupitera atmosfērā, kas veido anticiklonu 22° uz dienvidiem no planētas ekvatora. Tas nepārtraukti novērots jau 188 gadus, kopš 1830. gada. Šādas vētras gāzes gigantu turbulentajās atmosfērās nav nekas neparasts.

Iepriekšējie novērojumi no 1665. līdz 1713. gadam tiek uzskatīti par to pašu vētru; un, ja tas ir pareizi, vētra ir pastāvējusi vismaz 350 gadus. 1600. gadā novērotā vētra, iespējams, ir cita, nevis šobrīd novērojamā. Starp novērojumiem 17. gadsimtā un 1830. gadā ir ilgs laika posms, un nav zināms, vai vētra šajā posmā nav izzudusi, pārmainījusies.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plēkšņu kvieši

**Plēkšņu kvieši** jeb **speltas kvieši** (*Triticum spelta*; *Triticum dicoccum*) ir kviešu suga, kas tiek audzēta jau aptuveni 5000 gadus.

Plēkšņu kvieši daļā Eiropas bija nozīmīgi no bronzas laikmeta līdz viduslaikiem; šobrīd tie tiek audzēti Centrāleiropā un Spānijas ziemeļos, un piedzīvo uzplaukumu veselīgās pārtikas sektorā. Plēkšņu kvieši dažreiz tiek uzskatīti par mīksto kviešu (*Triticum aestivum*) pasugu, un tādā gadījumā tās botāniskais nosaukums ir *Triticum aestivum* subsp. *spelta*. Tie ir heksaploīdi kvieši, kas nozīmē, ka tiem ir seši hromosomu komplekti.

## Vēsture
Grieķu mitoloģijā plēkšņu kvieši (ζειά [zeiá] grieķu) bija dāvana grieķiem no dievietes Dēmetras. Senākās arheoloģiskās liecības par plēkšņu kviešiem ir no piektā gadu tūkstoša pirms mūsu ēras, Aizkaukāzā, Melnās jūras ziemeļaustrumos, lai gan visbagātīgākie un labāk dokumentētie arheoloģiskie pierādījumi par plēkšņu kviešiem atrodas Eiropā. Plēkšņu kvieši atrasti arī neolīta vietnēs (2500—1700 p.m.ē.) Centrālajā Eiropā. Bronzas laikmetā plēkšņu kvieši plaši izplatījās Viduseiropā. Dzelzs laikmetā (750—15 p.m.ē.) plēkšņu kvieši kļuva par galveno kviešu sugu Vācijas dienvidos un Šveicē, un no 500 g. p.m.ē. tos izmantoja arī Lielbritānijas dienvidos.thumb|Plēkšņu kvieši, ar un bez plēksnēm
## Atsauces
Kšištofs Pjonteks

**Kšištofs Pjonteks** (; dzimis ) ir Polijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Polijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2025) pārstāv Kataras Zvaigžņu līga klubu *[[Al-Duhail SC|Al-Duhail]]*. 

Karjeru sāka dzimtās pilsētas Dzeržoņovas klubā *Lechia*. 2013. gadā pievienojās Lubinas "Zagłębie",  debitēja *[[Ekstraklasa]]* spēlē pret Krakovas "Cracovia". 2016. gada vasarā pārgāja uz *Cracovia*. 2017.—2018. gada sezonā guva 21 vārtus *Ekstraklasa* un kļuva par līgas trešo labāko vārtu guvēju.

2018. gada jūnijā parakstīja četru gadu līgumu ar Itālijas A sērijas klubu *[[Genoa C.F.C.|Genoa]]*. Pjonteks guva vārtus 2018.—2019. gada sezonas pirmajās septiņās A sērijas spēlēs pēc kārtas.

 pievienojās citam A sērijas klubam *[[AC Milan]]* par pārejas maksu 35 miljonu eiro apmērā.
 
Polijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Īriju. Pirmos vārtus izlases labā guva tieši mēnesi vēlāk UEFA Nāciju līgas spēlē pret Portugāli, kurā Polijas izlase zaudēja ar 2:3.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zemsedze

**Zemsedze** ir lakstaugu, sīkkrūmu, sūnu un ķērpju kopums, kas veido meža apakšējā stāva daļu. Katram meža tipam raksturīgas noteiktas augu sugas, kas veido zemsedzi, piemēram, damaksnī zemsedzē ir papardes, brūklenāji, mellenāji, zaķskābenes, vizbulītes un dažādu sugu sūnas.

## Atsauces
Oskars fon Hutjē

**Oskars fon Hutjē** (, 1857. gada 27. augusts — 1934. gada 5. decembris) bija franču izcelsmes Vācijas Impērijas ģenerālis. 1917. gadā 22. aprīlī viņu iecēla par Vācijas 8. armijas virspavēlnieku, 1917. gada 1.—3. septembrī viņš vadīja Rīgas ieņemšanas operāciju.

Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas ģenerāli Itjē pārcēla uz Rietumu fronti, kur 1918. gada marta Pavasara ofensīvas laikā viņš komandēja Vācijas 18. armiju. 1919. gadā viņš atvaļinājās no armijas un vadīja Vācu virsnieku savienību (*Deutscher Offizier Bund*).

Vācu okupācijas laikā no 1942. līdz 1944. gadam 13. janvāra iela Rīgā bija pārdēvēta par Ģenerāļa fon Itjē ielu ()

## Ārējās saites
1996. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm

**1996. gada [[Pasaules čempionāts šahā sievietēm]]** sastāvēja no vairākiem posmiem — zonālie turnīri, starpzonu turnīri, pretendentu turnīrs un mačs par pasaules čempiones nosaukumu.

Mačā par pasaules šaha čempiones nosaukumu pretendente Žuža Polgāra uzvarēja šī titula īpašnieci Sje Dzjuņu un kļuva par pasaules čempioni.

## 1993. gada starpzonu turnīrs
1993. gada jūlijā un augustā Indonēzijas pilsētā Džakartā notika pasaules čempiones nosaukuma izcīņas starpzonu turnīrs, kas tika spēlēts pēc Šveices sistēmas 13 kārtās. Šajā turnīrā piedalījās labākās spēlētājas no katras FIDE zonas, kopā — 39 šahistes. No šī turnīra pretendentu turnīram kvalificējās septiņu pirmo vietu ieguvējas. Sestās un septītās vietas noskaidrošanai tika izspēlēta papildus sacensība, no kuras pretendentu turnīram kvalificējās Kramlinga un Foišora.

:

## 1994.-1995. gada pretendentu turnīrs
Septiņām pretendentēm, kas kvalificējās no starpzonu turnīra, pievienojās iepriekšējā cikla pretendentu turnīra divas finālistes Joseliani un Polgāra. Šīs deviņas šahistes sacentās apļa sistēmas divu riņķu turnīrā, kas notika 1994. gada septembrī Tilburgā. Tur Polgāra un pasaules eksčempione Čiburdanidze dalīja pirmo vietu apsteidzot Piu Kramlingu par diviem punktiem.

1995. gada martā Sanktpēterburgā pretendentu turnīra uzvarētājas spēlēja finālmaču, kurā dominēja Polgāra, kas uzvarēja maču ar 5½-1½ un ieguva tiesības sacensties mačā par pasaules čempiones titulu ar Sje Dzjuņu.

:

:

## 1996. gada mačs par pasaules čempiones titulu
Mačs par pasaules čempiones titulu notika 1996. gada janvārī—februārī Spānijas pilsētā Haenā, un tajā, tāpat kā pretendentu finālmačā, dominēja Polgāra, kura uzvarēja 6 partijas (pret 2) un gala rezultātā apsteidza pasaules čempioni Sje Dzjuņu par četriem punktiem. Mačā paredzēto 16 partiju vieta tika izspēlētas tikai 13, jo Polgāra sasniedza uzvarai nepieciešamos 8,5 punktus.

:

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Egļu astoņzobu mizgrauzis

thumb|''Astoņzobu mizgrauzis uz egles''
**Egļu astoņzobu mizgrauzis** (*Ips typographus*) ir smecernieku apakšgrupas vabole. Tā ir konstatēta Eiropā, Āzijā un dažviet Āfrikā.

## Morfoloģija
Pieaugušajiem īpatņiem parasti ir 4,0-5,5 mm garš, cilindrisks un spēcīgs, melns vai brūns ķermenis. Segspārnu ķerīte ar četriem konusveida zobiem katrā pusē; trešais zobs ir lielākais, tā galotne pogveidīga. Olas ir dzeltenīgi baltas. Kāpuri ir balti. Arī kūniņa ir baltā krāsā.

## Dzīves cikls un mijiedarbība
Mizgraužu vārds cēlies no tā, ka tie vairojas mizas iekšpusē, dzīvā vai mirušā lūksnē. Pieaugušās vaboles pārziemo kritalās un saimniekkokos, ja vides apstākļi nav piemēroti, lai vairotos. Piemērotos apstākļos vaboles ceļo kilometriem tālu, lai atrastu piemērotu saimniekkoku. Kad tas atrasts, pieaugusī vabole izurbjas cauri novājinātā koka mizai, veidojot tuneļus, kur pāroties un dēt olas. Mizgrauži izdala feromonus, lai piesaistītu citus sugas īpatņus. Divas līdz piecas nedēļas pēc koka inficēšanas tās var doties uz citu koku un atkārtot procesu. Kad kāpuri izšķiļas, tie barojas zem mizas, un turpat arī veido kūniņas. Gadā var veidoties līdz trim šo kukaiņu paaudzēm.

## Atsauces
Lielā Orda

thumbnail|upright=1.2|Aptuvena Lielās Ordas atrašanās vieta
**Lielā Orda** (, ) bija valstiska struktūra kā Zelta Ordas pēctece Volgas un Donas stepēs, kas radās pēc Zelta Ordas sabrukuma ap 1466. gadu un pastāvēja līdz 1502. gadā, kad Krimas haniste iekaroja Saraju un tās politiskā pastāvēšana faktiski beidzās. 15. gadsimta otrajā pusē Lielā Orda saglabāja kontroli pār seno Zelta Ordas centru pie Volgas lejteces un uzskatīja Maskavas lielkņazisti par savu vasaļvalsti, līdz 1480. gada Ugras stāvēšanai, kurā Ahmadhana karaspēka atkāpšanās simboliski iezīmēja tā sauktā “tatāru jūga” beigas Krievzemē.

Līdz sabrukumam Lielā Orda bija viens no galvenajiem spēkiem Austrumeiropas stepēs, konkurējot ar Krimas hanisti un Nogaju ordu, kā arī ar Maskaviju un Lietuvas dižkunigaitiju par ietekmi tirdzniecības ceļu un militārās hegemonijas jomā. Šī dinamika 15.–16. gadsimtā noteica stepju reģiona politiskās pārmaiņas un Lielās Ordas izzušana pavērsa varu līdzšinējiem konkurentiem Krimas hanistei un strauji augošajai Maskavijai.

## Ārējās saites
Ideālā slepkavība

**"Ideālā slepkavība"** () ir 1998. gada ASV krimināltrilleris, kura režisors ir Endrū Deiviss. Galvenās lomas atveido Gvineta Paltrova, Maikls Daglass, Deivids Sušē un Vigo Mortensens. Filmas pirmizrāde notika .

Bagāts Volstrītas finansists atklāj, ka viņa sievai ir mīļākais, tāpēc viņš izplāno ideālu sievas slepkavību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Smagi iemīlējies

**"Smagi iemīlējies"** () ir 2001. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisori, kā arī vieni no producentiem un scenārija autoriem ir Pīters Ferelijs un Bobijs Ferelijs. Galvenās lomas atveido Gvineta Paltrova, Džeks Bleks, Džeisons Aleksandrs, Tonijs Robinss un Brūss Makdžills. Filmas pirmizrāde notika .

Kāds vīrietis iemīlas 300 mārciņas smagā sievietē viņas iekšējā skaistuma dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
Četru tramplīnu turneja

**Četru tramplīnu turneja** () ir ikgadējas tramplīnlēkšanas sacensības, ko veido četri Pasaules kausa posmi, kas notiek Vācijā un Austrijā pirms un pēc gadu mijas. Sacensības pirmo reizi tika aizvadītas 1953. gadā. Turnejas posmi notiek Oberstdorfā, Garmišā-Partenkirhenē, Insbrukā un Bišofshofenē. Sacensību rezultāti tiek ieskaitīti arī Pasaules kausa ieskaitē.

Visvairāk reizes (5) turnejā ir uzvarējis somu tramplīnlēcējs Janne Ahonens. 2005.—2006. gadā līdz šim vienīgo reizi uzvaru dalīja divi sportisti, iegūstot vienādu punktu skaitu: Janne Ahonens un čehu tramplīnlēcējs Jakubs Janda. Uzvara visos četros vienas turnejas posmos tiek saukta par *Grand Slam*. Līdz šim to ir paveikuši trīs tramplīnlēcēji: 2001.—2002. gadā vācietis Svens Hannavalds, 2017.—2018. gadā polis Kamils Stohs un 2018.—2019. gadā japānis Rjoju Kobajaši.

## Turnejas tramplīni

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Iemīlējies Šekspīrs

**"Iemīlējies Šekspīrs"** () ir 1998. gada ASV romantiska vēsturiskā drāmas filma, kuras režisors ir Džons Medens. Galvenās lomas atveido Gvineta Paltrova, Džozefs Fainss, Džefrijs Rašs, Kolins Fērts, Bens Afleks un Džūdija Denča. Filmas pirmizrāde notika . Filma ieguva septiņas Amerikas Kinoakadēmijas balvas, tai skaitā nominācijās par labāko filmu, labāko aktrisi un labāko aktrisi otrā plāna lomā.

Filmas centrā ir jaunais Šekspīrs, kurš, nonācis ideju un naudas trūkumā, satiek savu ideālo sievieti, kura iedvesmo Šekspīru uzrakstīt vienu no viņa slavenākajām lugām — "Romeo un Džuljeta".

## Atsauces

## Ārējās saites
Jāns Korts

**Jāns Korts** (; dzimis  Eksi pagastā, Tartu apriņķī, miris , Maskavā, PSRS), bija igauņu tēlnieks, gleznotājs un keramiķis, viens no 20. gadsimta nacionālās igauņu mākslas skolas dibinātājiem.

## Biogrāfija
No 1896. līdz 1900. gadam Jāns Korts mācījās Tartu ģimnāzijā, 1901. gadā Vācijas Amatnieku biedrības kursos.

No 1902. līdz 1905. gadam viņš studēja Štiglica Centrālajā tehniskās zīmēšanas skolā Sanktpēterburgā, bet bija spiests to pamest, jo piedalījās 1905. gada revolucionārajos notikumos.

200px|thumb|left|Stirnas skulptūra pie ūdenskrituma Tallinas Kazu dārzā
No 1905. līdz 1908. gadam viņš mācījās Parīzē, kur studēja tēlniecību Parīzes Tēlotājas mākslas skolā (*École des Beaux-Arts*) un vairākās privātās darbnīcās. Parīzē dzīvoja līdz 1915. gadam.

No 1915. līdz 1916. gadam Jāns Korts strādāja Maskavā, bet 1916. gadā pārcēlās uz Tartu, kur kopā ar Konradu Megi, Nikolaju Trīku un Kristjanu Raudu aktīvi iesaistījās vietējā mākslinieciskajā dzīvē. Viņš dzīvoja Lai ielā 35 (ēku, kurā viņš mitinājās, rotā bareljefs).

200px|thumb|left|Skulpturālie gaismekļi uz Tallinas pašvaldības ēkas fasādes
No 1923. gada viņš dzīvoja un strādāja Tallinā, starp tā laika zināmākajiem darbiem ir skulpturālie gaismekļi pie administratīvās ēkas Tallinas Brīvības laukumā (*Vabaduse väljak*; tagad tur atrodas Tallinas pašvaldība), stirnas skulptūra Tallinas Kazu dārzā (*Kitseaed*, 1930).

No 1934. gada Jāns Korts strādāja PSRS, kur pārcēlās ar visu ģimeni. Bija Gžeļas keramikas rūpnīcas tehniskais direktors.

Jāns Korts nomira 51 gada vecumā 1935. gada 14. oktobrī Maskavā no pneimonijas. Apbedīts Tallinā Rahumē kapsētā. Māksliniekam par godu viņa vārdā nosauktas ielas Tartu un Tallinā.

Agrīnajā daiļrades periodā vērojama simbolisma ietekme. 1910. - 1920. gados viņš radījis vairākus portretus un tipoloģiskus igauņu zemnieku attēlojumus.

Viņš ir autors obeliskam uz Jūlija Kuperjanova kapa (1925., Tartu Rādi kapsēta).

1923. gadā Raplā tika uzstādīts Pirmajā pasaules karā un Igaunijas brīvības cīņās kritušo Raplas novada iedzīvotāju piemiņai veltīts Jāna Korta veidots piemineklis no Sāremā dolomīta, diemžēl tas nav saglabājies.

Jāna Korta darbi, tostarp bērnu galvu attēlojumi atrodas daudzos Igaunijas muzejos. Korta daiļradē centrālo vietu ieņem igauņu zemnieku portreti.

Kortam bija nozīmīga loma arī Igaunijas mākslinieciskās keramikas attīstībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mida tõi Koort meie skulptuuri?
Relikviju mednieki

**"Relikviju mednieki"** () ir 2014. gada ASV un Vācijas kara filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir Džordžs Klūnijs. Citas lomas filmā atveido Mets Deimons, Bills Marijs, Džons Gūdmans, Bobs Balabans, Hjū Bonevils un Keita Blanšeta. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filma balstīta uz patiesiem notikumiem. Otrā pasaules kara laikā militāristu komandai dots uzdevums izglābt Eiropā nozagtās mākslas vērtības no Nacistiskās Vācijas slēptuvēm un nodot atpakaļ to īpašniekiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rītdienas zeme

**"Rītdienas zeme"** () ir 2015. gada ASV zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Breds Bērds. Galvenās lomas filmā atveido Džordžs Klūnijs, Rafija Kesidija, Brita Robertsone, Hjū Lorijs, Tims MakGro, Ketrīna Hāna un Kīgans-Maikls Kījs. Filmas pirmizrāde notika  Disnejlendā.

Jauna meitene ar lielu zinātnisko ziņkāri un puisis, kurš agrāk bija ģēnijs-izgudrotājs, dodas kopīgā misijā, lai atklātu kādas zemes, kura atrodas kaut kur laikā un vietā, noslēpumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Talantīgais misters Riplijs

**"Talantīgais misters Riplijs"** () ir 1999. gada ASV psiholoģiskā trillera filma, kura režisors un scenārija autors ir Entonijs Mingella. Galvenās lomas atveido Gvineta Paltrova, Mets Deimons, Džūds Lo, Keita Blanšeta, Filips Sīmors Hofmans un Džeiks Deivenports. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

20. gadsimta 50. gadu beigās Ņujorkā Toms Riplijs tiek nosūtīts uz Itāliju, kur viņam jāsatiek Dikijs Grīnlīfs, bagāts un izlutināts pleibojs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Šuvalovs (galminieks)

**Andrejs Šuvalovs** (; 1802—1873) bija Krievijas impērijas diplomāts, Galma kantora prezidents ķeizara Nikolaja I laikā, vēlāk galma virshofmaršals (1858), virskambarkungs (1868). Rundāles pils mantinieces Teklas Platonovas vīrs, Lielzalves muižas īpašnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1802. gadā ģenerālleitnanta Pētera Šuvalova ģimenē. 1823. gadā viņu kā aktuāristu (reģistrātoru) nosūtīja uz Krievijas impērijas Neapoles sūtniecību, tad uz Vīnes sūtniecību. Tur viņš iepazinās ar jauno atraitni kņazieni Teklu Platonovu, viņas dēļ pameta darbu un devās uz Florenci, kur viņi kopā nodzīvoja gadu, 1826. gada novembrī Leipcigā apprecējās un apmetās uz dzīvi Pēterburgā. Pēterburgā dzima viņu bērni Pēteris (1827—1889), Sofija (1829—1912), Pāvils (1830—1908) un Olga (1833—1859).

No 1829. līdz 1838. gadam strādāja Krievijas impērijas Ārlietu ministrijas Āzijas departamentā, tika paaugstināts par galma kambarkungu (1830) un ceremonijmeistaru (1833). 1834. gadā Šuvalovi nopirka namu Moikas krastmalā 90/1 Pēterburgā, kur bieži pulcējās augstākā sabiedrība, to skaitā dzejnieks Puškins.

Civilajā dienestā viņu paaugstināja par īsteno valsts padomnieku (1837), bet galmā par hofmaršalu (1844). Kopš 1847. gada viņš pārvaldīja ķeizara Nikolaja I un viņa sievas nekustamos īpašumus Pēterburgā un tās apkārtnē. 1850. gadā viņu paaugstināja par galma virshofmaršalu un iecēla par Galma kantora prezidentu, 1852. gadā par Ziemas pils pārvaldnieku.

1858. gadā grāfu Šuvalovu iecēla par galma virshofmaršalu, 1868. gadā par virskambarkungu. Pēc pensionēšanās ārstējās Karlsbādes kūrortā, kur mira no plaušu karsoņa 1873. gadā.
Mazrenda

**Mazrenda** ir apdzīvota vieta Kuldīgas novada Rendas pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Abavas kreisajā krastā 3,5 km no pagasta centra Rendas, 21 km no novada centra Kuldīgas un 137 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies bijušās Mazrendas *(Klein-Rönnen)* pusmuižas vietā. Austrumos no Mazrendas atrodas Pūteļu grants karjers. 

## Atsauces
Āpciems

**Āpciems** ir apdzīvota vieta Kuldīgas novada Rendas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā pie Kāņupes ietekas Usmas ezerā 16 km no pagasta centra Rendas, 39 km no novada centra Kuldīgas un 143 km no Rīgas.

Āpciemā atrodas kempings «Grāveri».

## Atsauces
Nautilus Pompilius

***Nautilus Pompilius*** () bija pazīstama PSRS un Krievijas mūzikas grupa, ko  1982. gadā dibināja Vjačeslavs Butusovs un Dmitrijs Umeckis.

## Vēsture
Grupa Nautilus Pompilius tika dibināta 1982. gada 10. novembrī, pirmais studijas albums *Переезд* tika ierakstīts 1983. gadā. Grupas sastāvs vairākkārt ir mainījies, līdz ar to mainījies arī tās mūzikas stils. Agrīnos gados grupa spēlēja smago roku, bet 1980. gadu vidū — jauno vilni. 1997. gada 5. jūnijā grupa paziņoja par darbības izbeigšanu.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *Переезд* 1983	
* *Невидимка* 1985	
* *Разлука* 1986	
* *Князь тишины* 1989	
* *Наугад* 1990
* *Родившийся в эту ночь* 1991
* *Чужая земля* 1992 
* *Титаник* 1994	
* *Человек без имени* 1995
* *Крылья* 1996
* *Яблокитай* 1997
* *Атлантида* 1997 

### Singli
* *Титаник* 1994
* *Крылья* 1996

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Zalkšciems

**Zalkšciems** ir apdzīvota vieta Kuldīgas novada Vārmes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos pie Daurātupes ietekas Ventā  no pagasta centra Vārmes,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Daurātu mežniecības. Uz Daurātupes ierīkoti zivju dīķi.

## Atsauces
Vecvārme

**Vecvārme** ir apdzīvota vieta Kuldīgas novada Vārmes pagastā. Atrodas pagasta vidusdaļā Vārmes upes krastos pie autoceļa P108  no pagasta centra Vārmes,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Vārmes nosaukums vēstures avotos pirmo reizi minēts 1461. gadā kā *Wormensate*. 1652. gadā barons Brinkens nodibināja veco Vārmes muižu, pie kuras vēlāk uzbūvēta baznīca, pasts, skola, vēlākos gados arī pagasta pārvalde un citi iestādījumi. 1780. gadā barons Brinkens pārcēlās uz netālo medību pili, uzbūvējot jaunu muižu tagadējā pagasta centrā un veco muižu *(Alt-Wormen)* pārveidojot par pusmuižu. Mūsdienās Vecvārmē atrodas Vārmes baznīca, dzirnavas un bijušais Vārmes lidlauks.

## Atsauces