open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eiropa (mitoloģija)

thumb|Eiropas un vērša attēlojums 18. gadsimta gleznā
**Eiropa** (, *Eurṓpē*; doriskajā dialektā: , *Eurṓpā*) sengrieķu mitoloģijā ir feniķiešu valdnieka Agēnora meita. Viņas vārdā nosaukta Eiropas pasaules daļa.

Eiropu nolaupīja Zevs balta vērša izskatā un aizveda uz Krētu. Krētā pēc mīlas sakara ar Zevu Eiropa dzemdēja Mīnoju, Sarpēdonu un Radamantiju. Vēlāk kļuvusi par Krētas valdnieka Asterija sievu. Eiropas kults izplatīts Feniķijā un Krētā.

Eiropas nolaupīšanas sižets bijis attēlots dažādos antīkajos mākslas pieminekļos. Sākot ar viduslaikiem, sižets ticis izmantots arī Eiropas mākslā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dordoņa (upe)

**Dordoņa** () ir upe Francijas dienvidrietumos, viena no Žirondas satekupēm. Sākas Centrālajā masīvā pie Lemondoras Overņā. Plūst galvenokārt dienvidrietumu—rietumu virzienā cauri Limuzēnai un Perigorai. Lejtecē Garonnas zemienē uzņem lielākās pietekas Vezēru (192 km) un Ilu (235 km). Saplūstot ar Garonnu, veido estuāru Žirondu, kas tālāk ieplūst Biskajas līcī. Lielākās pilsētas krastos ir Beržeraka un Liburna.

## Atsauces

## Ārējās saites
Drēzdenes apgabals

**Drēzdenes apgabals** () bija viena no Vācijas Demokrātiskās Republikas administratīvā iedalījuma vienībām. Izvietojusies valsts dienvidaustrumos un robežojās ar Poliju austrumos, Čehoslovākiju dienvidos, Karlmarksštates un Leipcigas apgabaliem rietumos un Kotbusas apgabalu ziemeļos. Apgabala administratīvais centrs un lielākā pilsēta bija Drēzdene. Administratīvi iedalījās divos pilsētapriņķos (Drēzdene un Gerlica) un 15 apriņķos. Izveidots 1952. gadā, likvidēts 1990. gadā, lielāko daļu apgabala teritorijas iekļaujot Saksijas federālajā zemē, bet daļu — Brandenburgā. 2008. gadā Saksijas administratīvās reformas laikā bijušajā apgabala teritorijā izveidots Drēzdenes direkcijapgabals *(Direktionsbezirk Dresden)*.

## Atsauces
Atspirdzinošs dzēriens

thumbnail|Atspirdzinošo dzērienu stends
**Atspirdzinošs dzēriens** ir bez garšas vai viegli aromatizēts bezalkoholisks dzēriens, kas paredzēts atsvaidzināšanai un slāpju remdēšanai. Parasti šie dzērieni satur ūdeni, saldinātājus, piemēram, cukuru vai mākslīgos saldinātājus, dabīgās vai mākslīgās garšvielas un dažkārt arī ogļskābo gāzi, kas tiem piešķir gāzētu struktūru. Atspirdzinošie dzērieni ietver plašu produktu klāstu, piemēram, limonādes, kolas, augļu sulas un diētiskos dzērienus. Atspirdzinošos dzērienus iedala gāzētajos un raudzētajos dzērienos, kā arī minerālūdeņos.

Gāzēto dzērienu gatavošanā galvenokārt izmanto augļu un ogu sulas, iesala ekstraktu, dabiskus vai sintētiskus aromātiskās esences, cukuru, organiskās skābes, krāsvielas kā grauzdēto cukuru vai karmīnu, ūdeni un oglekļa dioksīdu jeb CO2. Oglekļa dioksīds dzērienam piešķir atsvaidzinošu garšu un dzirkstīgumu, kā arī tas piedod konservējošas īpašības.

Raudzētie dzērieni ir dažādi kvasi, morsi un medus dzērieni. Tos ražo, raudzējot rudzu un miešu iesalu, medus vai sulas ekstraktus. Raudzētie dzērieni uz 1,5 litriem dzēriena satur ap vienu grādu alkohola un izšķīdušu oglekļa dioksīdu, kas veidojas rūgšanas laikā.

## Ārējās saites
Bumerangs

thumbnail|Tipisks koka bumerangs
**Bumerangs** ir medību un kaujas metamais ierocis, bet tas tiek izmantots arī sportā un izklaidei. Bumerangs ir veidots tā, lai metot to gaisā tas atgrieztos atpakaļ pie metēja. Bijis izplatīts Austrālijā, Senajā Ēģiptē, Indijas dienvidos, Āzijas dienvidaustrumos, Meksikā un Eiropā. Bumerangs parasti ir darināts no līka koka, kas ir izveidots sirpja formā. Bumerangs joprojām tiek bieži izmantots Austrālijas aborigēnu vidū un tas tiek uzskatīts par vienu no Austrālijas simboliem.
Dermatoloģija

thumbnail|Dermatoloģijas procedūra
**Dermatoloģija** ir medicīnas nozare, kas pēta ādas uzbūvi un funkcijas, ārējās vides ietekmi uz ādu, kā arī ādas pārmaiņas, kas rodas ādas slimību un dažu iekšējo orgānu slimību gadījumos. Dermatoloģija cenšas noskaidrot ādas slimības jeb dermatožu cēloņus, patoģenēzi, klīniskās izpausmes, izstrādā diagnostikas un ārstēšanas metodes, kā arī profilaktiskos pasākumus. Dermatoloģija ir cieši saistīta ar citām medicīnas nozarēm, kā arī ar histoloģiju, fizioloģiju un mikrobioloģiju.

Atsevišķas ādas slimības un to ārstēšanas metodes ir bijušas aprakstītas jau vairākus gadsimtus pirms mūsu ēras. Plašāka dermatoloģijas attīstība sākās 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā, kad austriešu ārsts I. Plenks un angļu ārsts R. Vilans radīja pirmās ādas slimību morfoloģiskās klasifikācijas. Franču ārsts Ž. Alibērs visas dermatozes iedalīja divpadsmit grupās.

Latvijā dermatoloģija sāka attīstīties no 1921. gada, kad Pēteris Sniķers Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātē nodibināja Ādas un veneroloģijas slimību katedru. Tajā pētīja galvenokārt lepru un ekzēmu.
Maija apvērsums (Polija)

**Maija apvērsums** ( vai *Zamach majowy*) bija valsts apvērsums Polijā, kas norisinājās 1926. gadā no 12. līdz 14. maijam. Tā rezultātā Juzefs Pilsudskis un viņa sekotāji, kas nebija apmierināti ar valsts vadības realizēto politiku un viņuprāt nestabilo politisko situāciju valstī, piespieda atkāpties valsts prezidentu Staņislavu Vojcehovski un premjerministru Vincentiju Vitosu, kuri piekāpās, jo nevēlējās, lai valstī izvērstos pilsoņu karš. Apvērsuma laikā sadursmēs dzīvību zaudēja 215 karavīri un 164 civiliedzīvotāji, kā arī gandrīz 1000 cilvēku tika ievainoti. Pēc apvērsuma tika ievēlēts jauns prezidents un izveidota režīmam lojāla valdība, izsludinot valstī konservatīvās "sanācijas" ( — atveseļošanās) politikas realizāciju. Faktiski valstī tika izveidots autoritārs režīms, kas pastāvēja līdz pat valsts bojāejai 1939. gadā. Lai arī Pilsudskis pēc apvērsuma, neskaitot divus īsus termiņus premjerministra amatā, nomināli skaitījās tikai kara ministrs un bruņoto spēku ģenerālinspektors, viņš kopā ar pietuvinātu virsnieku kliķi, pārvaldīja valsti līdz savai nāvei 1935. gadā.
Aliterācija

**Aliterācija** (no  — 'alfabēta burti') ir vienāds, saskanīgs vai mērķtiecīgs noteiktu līdzskaņu atkārtojums. Līdzīga aliterācijai ir asonanse, kad atkārtojas patskaņi. Nereti šos abus stilistikas elementus lieto kopā, kā arī tos bieži izmanto latviešu tautasdziesmās. Mūsdienās aliterāciju bieži izmanto dziesmu vārdos, laikrakstu virsrakstos, televīzijas šovos un citur.

## Atsauces
Maija apvērsums

**Maija apvērsums** var būt:

* Maija apvērsums — apvērsums Serbijā 1903. gadā;
* Maija apvērsums — apvērsums Polijā 1926. gadā.
Dzelzceļa līnija Meitene—Bauska

thumb|250px|Meitenes-Bauskas dzelzceļš (1935)
thumb|250px|Sesavas stacija. 
thumb|250px|Bauskas-Meitenes dzelzceļš pirms Otrā pasaules kara (skats no Bauskas elevatora uz stacijas kompleksu) 
**Dzelzceļa līnija Meitene—Bauska** bija 33&nbsp;km gara vācu okupācijas karaspēka 1916. gadā izbūvēta 600&nbsp;mm šaursliežu dzelzceļa līnija, kas savienoja Meitenes staciju un Bausku. 
1930. gados dzelzceļa līniju nolēma pārbūvēt uz 750&nbsp;mm platumu. 1932. gadā Bauskas pievārtē Pilsmuižā pie šaursliežu dzelzceļa Bauska—Meitene galastacijas (tagadējā Stacijas ielā 7, ēka bija sliktā stāvoklī un apmēram 2016. gadā tika nojaukta) uzbūvēja graudu glabātuvi jeb Bauskas elevatoru.

Dzelzceļa līnijā bija šādas pieturas: Meitene - Narvaiši (5&nbsp;km) - Sesava (10&nbsp;km) - Mālukrogs (12&nbsp;km) - Bērstele (16&nbsp;km) - Jāņukrogs (18&nbsp;km) - Mežotne (25&nbsp;km) - Īslīce (30&nbsp;km) - Bauska (33&nbsp;km). 
Līdz 1940. gadam vilciens Bauska—Meitene kursēja trīs reizes dienā un bija pieskaņots vilcienu Meitene—Jelgava un Jelgava—Rīga atiešanas laikiem.
Dzelzceļa līnija slēgta 1963. gadā. 

Līdz mūsdienām saglabājusies Īslīces stacijas kazarma (pie Saulaines), kā arī Mežotnes, Jāņukroga un Sesavas staciju ēkas. Saglabājies arī Meitenes stacijas ēkas fragments, kas savulaik tika izmantots kā šaursliežu stacija; mūsdienās ēkā ir muzejs.

## Attēlu galerija

Jāņukroga stacija.jpg|Jāņukroga stacija
Mežotnes stacija uz Meitenes-Bauskas dzelzceļa.jpg|Mežotnes stacija
Īslīces stacija uz Meitenes-Bauskas dzelzceļa.jpg|Īslīces stacija netālu no Kaucmindes mājturības skolas 
Bauskas stacija.JPG|Bauskas stacijas ēka 2015. gadā (mūsdienās nojaukta)
Bauskas elevators 1940.jpg|Bauskas elevators 1940. gada augustā
Meitene - Bauska 1940.JPG|Vilcienu saraksts maršrutā Meitene—Bauska 1940. gada vasarā
Latvijas dzelzceļu karte pēc 1918. gada.jpg|Latvijas dzelzceļu karte pēc 1918. gada.


## Ārējās saites
* Apkopo atmiņas par mazbānīti Zemgalē

## Literatūra
* T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. Rīga: Jumava, 2009., 166. - 173. lpp. 

## Atsauces
Ksendzs

thumbnail|Ksendzs
**Ksendzs** ( — 'mācītājs') ir romas katoļu baznīcas mācītāja nosaukums, kas tiek lietots Polijā. Nereti ārpus Polijas sarunvalodā tā sauc poļu tautības katoļu mācītāju vai vispār mācītāju vietās, kur katoļu garīdzniecību ir veidojuši poļi.
Sona

**Sona** () ir upe Francijas austrumdaļā, Ronas lielākā (labā krasta) pieteka. Sākas pie Viomenilas Vogēzu departamentā, plūst galvenokārt dienvidrietumu—dienvidu virzienā pa plašu tektonisko pazeminājumu, kas dienviddaļā pāriet Ronas zemienē. Ietek Ronā Lionas pilsētā. Lielākās pietekas galvenokārt kreisās no Juras un Vogēzu kalniem: Oņona (185&nbsp;km), Dū, Seija. Upei galvenokārt lietusūdeņu barošana. Kuģojama 376&nbsp;km garumā (30 slūžu); Kanāli savieno ar Mozeli, Reinu, Luāru un Sēnas baseinu. Lielākās pilsētas krastos ir Vilfranša pie Sonas, Šalona pie Sonas, Makona.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karaliskā pils Varšavā

**Karaliskā pils Varšavā** () bija Polijas monarhu oficiālā rezidence, mūsdienās — muzejs. Atrodas Pils laukumā.

Šī bija karaliskā rezidence no 16. gadsimta līdz pat Polijas dalīšanām. Pilī Četrgadu Seims izstrādāja 3. maija konstitūcijas projektu. Pēc Novembra sacelšanās 19. gadsimtā to izmantoja cars. No 1926. gada līdz Otrajam pasaules karam šī bija Polijas prezidenta Ignacija Moscicka rezidence. Pēc 1944. gada Varšavas sacelšanās pils tika pārbūvēta.

Arhitektūras un vēstures piemineklis, iekļauts Polijas nacionālajā muzeju reģistrā.

## Ārējās saites

*
Simtgades zāle

**Simtgades zāle** (, ), iepriekš **Tautas nams** (), ir izklaides un sporta zāle Vroclavā, Polijā. Celta no 1911. līdz 1913. gadam, kad pilsēta atradās Vācijas impērijas sastāvā, pēc arhitekta Maksa Berga projekta agrīnā modernisma stilā.

Bijusi liela loma no betona celto ēku attīstībā. Ēka bijusi modelis vēlākajām betona celtnēm. Populārs tūrisma objekts.

Te tika aizvadīts 1963. gada Eiropas čempionāts basketbolā, kā arī 2009. gada Eiropas čempionāta basketbolā vienas grupas spēles. Arēnā daļu savu spēļu aizvada arī Vroclavas "Śląsk" basketbola klubs.

2006. gadā Simtgades zāle iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites

*
Dū (upe)

**Dū** () ir upe Francijā un Šveicē, Sonas kreisā krasta pieteka. Sākas Juras kalnos pie Mutas Šveices rietumos, apmēram 40&nbsp;km garumā ir Šveices un Francijas robežupe. Plūst ziemeļaustrumu virzienā, tad šķērso Burgundijas Vārtus un pie Monbeljāras pagriežas dienvidrietumu virzienā. Lejtecē plūst pa Bresas līdzenumu. Lielākās pilsētas krastos ir Bezansona un Monbeljāra. Atzarojas Ronas—Reinas kanāls.

## Ārējās saites
*

## Atsauces
99 (skaitlis)

**99 (deviņdesmit deviņi)** ir naturāls un palindromisks skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 98 un 100. Gada deviņdesmit devītā diena ir 9. aprīlis (garajā gadā 8. aprīlis).

Romiešu skaitļu sistēmā deviņdesmit deviņi tiek pierakstīts šādi — XCIX , bet binārajā skaitīšanas sistēmā deviņdesmit deviņi ir 11000112, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1438 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 6316. Deviņdesmit deviņi ir nepāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskā tabulā deviņdesmit deviņi ir Einšteinija (Es) atomskaitlis.

## Skatīt arī
* 99. gads
* 99. gads p.m.ē.
Internet Assigned Numbers Authority

***Internet Assigned Numbers Authority*** (**IANA**) ir ICANN nodaļa, ASV privāta bezpeļņas organizācija, kas pārrauga pasaules IP adrešu piešķiršanu, autonomo sistēmu numuru piešķiršanu, saknes zonas pārvaldību domēnu nosaukumu sistēmā (DNS), interneta medija tipus, un citus ar interneta prookolu saistītus simbolus un numurus.

## Pienākumi
IANA ir atbildīga par globāli unikāliem nosaukumiem un numuriem, kas tiek izmantoti interneta protokolos, kas tiek publicēti kā Request for Comments (RFC) dokumenti. IANA sadarbojas saites ar Internet Engineering Task Force (IETF), lai pildītu šo funkciju.

### IP adreses
IANA piešķir IP adrešu blokus reģionālajām interneta reģistrācijas organizācijām ( (RIR)). Katra RIR organizācija piešķir adreses noteiktā reģionā.

RIR sadala adrešu blokus mazākos blokos un piešķir tos savas darbības reģionu interneta pakalpojumu sniedzējiem un citām organizācijām. Kopš bezklases starpdomēnu maršrutēšanas ieviešanas, IANA Reģionālajām interneta reģistrācijas organizācijām parasti piešķir adrešu bloku ar /8 prefiksu IPv4 un bloku ar /23 līdz /12 prefiksu no apgabala 2000::/3 IPv6.

### Domēnu vārdi
IANA pārvalda datus DNS saknes zonas serveros, kas veido augstāko līmeni DNS hierarhijā. Tas tiek veikts, sadarbojoties ar augšējā līmeņa domēna operatoriem, saknes zonas vārdserveru operatoriem, un saskaņā ar ICANN noteikto politiku.

### Protokolu parametri
IANA administrē daudzu IETF protokolu parametrus. Kā piemērus var minēt vienoto resursu identifikatoru (URI) shēmas un rakstzīmju kodējumus, kas ieteicami lietošanai internetā.

### Laika joslu datubāze
IANA laika josla datubāze satur informāciju par laika joslām dažādos pasaules reģionos, un ļauj šo informāciju izmantot datoros un citās elektroniskajās ierīcēs.

## Skatīt arī
* RIPE
* DNS
** Domēna nosaukums
** Augšējā līmeņa domēns
* Internets

## Atsauces

## Ārējās saites
* IANA oficiālā mājaslapa 
* RIPE
Iļnurs Zakarins

**Iļnurs Zakarins** (, ; dzimis ) ir tatāru izcelsmes profesionāls Krievijas šosejas riteņbraucējs, pārstāv **' komandu. Par lielāko viņa uzvaru uzskatāms panākums 2015. gada ''[[Tour de Romandie]]'' kopvērtējumā.

2007. gadā 17 gadu vecumā viņš uzvarēja [[Eiropas čempionāts šosejas riteņbraukšanā|Eiropas čempionāta]] individuālajā braucienā junioriem.

== Diskvalifikācija par dopinga lietošanu ==
2009. gada jūlijā Krievijas riteņbraukšanas federācija paziņoja, ka Zakarins tiek diskvalificēts uz diviem gadiem pēc tam, kad testu rezultātos tika uzrādīts anaboliskais steroīds [[metandienons]].

== Atgriešanās ==
No diskvalifikācijas viņš atgriezās 2011. gadā un 2012. gadā parakstīja līgumu ar kontinentālo komandu ''[[Itera-Katusha]]''. 2012. gada rudenī viņš stažējās **' komandā, bet netika iekļauts tajā, bet parakstīja līgumu ar profesionālo kontinentālo komandu *[[RusVelo]]*, kuru viņš pārstāvēja 2013.-2014. gada sezonā.

2014. gada septembrī **' paziņoja par līguma uz diviem gadiem parakstīšanu ar Zakarinu, sākot ar 2015. gadu. 2015. gada maija sākumā viņš guva prestižu panākumu, uzvarot ''[[Tour de Romandie]]'' kopvērtējumā. To viņš sasniedza ar labu sniegumu kalnos, finišējot otrais ceturtajā posmā, un veicot ļoti labu individuālo braucienu piektajā un pēdējā posmā, finišējot otrais, distancē nomainot velosipēdu mehānisku problēmu dēļ.

[[2015. gada Giro d'Italia|2015. gada ''Giro d'Italia'']] Zakarins izcīnīja uzvaru 11. posmā.

2016. gada sezonā viņš tika iekļauts komandas sastāvā ''[[2016 Tour de France|Tour de France]]'' sacensībām, kurās izdevās uzvarēt 17. posmā.

2019. gada augustā tika ziņots, ka Zakarins parakstījis divu gadu līgumu ar **'.

Pēc vienas sezonas *CCC Team* sastāvā, komandai zaudējot ģenerālsponsoru, Zakarins 2020. gada oktobrī parakstīja divu gadu līgumu ar **.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bīro

**Bīro** ( — 'tiesnesis') ir ungāru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Lāslo Bīro (*Bíró László*; 1899—1985) — ebreju izcelsmes ungāru izgudrotājs;
* Lajošs Bīro (*Bíró Lajos*; 1880—1948) — ungāru rakstnieks, lugu autors un kinoscenārists.
Židu ezers

**Židu ezers** (arī Žeidu ezers, Žīdu ezers, Žīdezers) ir neliels beznoteces meža ezers Augšdaugavas novada Līksnas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā uz ziemeļiem no autoceļa A6 (Daugavpils apvedceļa). Krasti zemi, purvaini, kūdraini. Krastā vairākas atpūtas vietas.

## Atsauces
Goldman Sachs

thumb|150px
***Goldman Sachs*** (pilnā nosaukumā ***The Goldman Sachs Group, Inc.***) ir amerikāņu multinacionāla investīciju banka, kas piedāvā dažādus finanšu pakalpojumus galvenokārt institucionāliem klientiem.

## Vēsture
1869. gadā Markuss Goldmans Ņujorkā nodibināja *Goldman Sachs*.

1999. gadā Goldman Sachs uzsāka vienu no lielākajām finanšu institūcijām sākotnējo publisko piedāvājumu (IPO) ASV vēsturē. 1999. gada maijā kompānija tika kotēta Ņujorkas Fondu Biržā (*New York Stock Exchange*). Goldman caur sākotnējo publisko piedāvājumu paugstināja savu kapitālu par 3.6 miljardiem ASV dolāru. Īsi pēc sākotnējā publiskā piedāvājuma Henrijs Paulsons juniors tika iecelts par Goldman Sachs izpilddirektoru (CEO).

1999. gadā Goldman Sachs ieguva Hull Trading Company par 531 miljoniem ASV dolāru un 2000. gadā iegādājās Spear, Leeds un Kellog par 6.3 miljardiem dolāru, tādējādi paplašinot savas operācijas.

2006. gada 30. maijā ASV prezidents Džordžs V. Bušs nominēja Henriju Paulsonu par ASV valsts kases vadītāju (*U. S. Secretary of the Treasur*y), tādējādi Henrijs Paulsons pameta Goldman Sachs un nominēja Loijdu Blankfeinu par savu pēcteci kā Goldman Sachs izpilddirektoru.

2007. gada augsta riska hipotekārā kredīta krīzes laikā Goldman Sachs izglābās no lieliem zaudējumiem, pārdodot augsta riska hipotekārās ķīlas zīmes.

2020. gada jūnijā Goldman Sachs ieviesa jaunu korporatīvo fontu Goldman Sans un padarīja to brīvi pieejamu. Pēc tam, kad interneta lietotāji atklāja, ka licences noteikumi aizliedz diskreditēt Goldman Sachs, banka tika daudz izsmieta un diskreditēta ar savu fontu, līdz galu galā tā mainīja licenci uz standarta SIL Open Font License.

**Goldman Sachs un Baltais Nams**

Liels daudzums Goldman Sachs darbinieku ir pārgājuši strādāt no Goldman Sachs uz Balto Namu. Šis trends bija ļoti manāms Džordža V. Buša administrācijas laikā un arī Baraka Obamas administrācijā. Amerikas tauta ļoti asi uz šo situāciju reaģēja, jo viņuprāt bijušajiem Goldman Sachs darbiniekiem pirmajā vietā nav tautas intereses, bet gan Goldman Sachs un citu finanšu institūciju labklājība.

**Bizness**

Goldman Sachs ir bijis galvenais riska parakstītājs sākotnējam publiskajam piedāvājumam tādām kompānijām kā Alibaba, Twitter un YAHOO!.

**Izmeklēšanas**

Goldman Sachs banka ir bijusi iesaistīta vairākās izmeklēšanās sakarā ar naftas cenu manipulāciju, valūtu un preču cenu manipulāciju, iekšējo tirdzniecību, saistībā ar 2008. — 2009. gada krīzi un dažādos citos gadījumos.

## Atsauces
Aleksandra Bieziņa iela

**Aleksandra Bieziņa iela** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Zolitūdē. Kopējais ielas garums ir ap 479 metri, un tā sastāv no diviem nesaistītiem posmiem Zolitūdes daudzdzīvokļu namu mikrorajonā. Aleksandra Bieziņa iela sākas krustojumā ar Jāņa Endzelīna ielu un, šķērsojusi Apuzes ielu (posmi nav tieši saistīti), beidzas krustojumā ar Anniņmuižas ielu.

Iela nosaukta medicīnas zinātņu profesora, ķirurga Aleksandra Bieziņa vārdā.

Aleksandra Bieziņa iela ved gar adresi Priedaines ielā 20, kur 2013. gada 21. novembrī notika lielveikala "Maxima" sagrūšana, kurā gāja bojā 54 cilvēki.

## Ielu savienojumi
Aleksandra Bieziņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jāņa Endzelīna iela (T veida krustojums)
* Apuzes iela
* Anniņmuižas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Zolitūde

## Atsauces
Dienu putas

"**Dienu putas**" () ir Borisa Viāna 1947. gadā publicēts romāns. Tas ir uzrakstīts pasakas veidā un veltīts mākslinieka pirmajai sievai Mišelai. Grāmata tika uzrakstīta lai piedalītos trešajā Plejādes balvas konkursā (*prix de la Pléiade*), kur gan uzvarēja Žana Grožana poēmu krājums *Laika zeme* (*Terre du temps* Jean Grosjean, 1912-2006). Rakstnieka dzīves laikā romāns palika neievērots, neskatoties uz Žana Pola Sartra atbalsta kampaņu žurnālā *Les Temps modernes*.

## Tēli
* Kolēns: Bezrūpīgs jauneklis ar zeltainiem matiem, pietiekoši turīgs lai nestrādāt un baudīt dzīvi. Romāna sākumā viņam atliek tikai iemīlēties. Notikumiem risinoties viņš atklāj, ka dziļas jūtas prasa arī pašaizliedzību. Viņš sasniegs briedumu un pierādīs savu spēju uzupurēties mēģinādams glābt Kloē.
* Kloē: Skaistuma un sievišķīguma iemiesojums. Viņas vārds ir aizņemts no Djūka Elingtona kompozīcijas *Kloē jeb purva dziesma* (*Chloe — Song of the Swamp*). Kloē ir parādīta tāda, kādu viņu redz Kolēns, tas ir idealizēta. Tēla īstais raksturs nav īpaši izstrādāts. Kloē ir trausla veselība, viņa saslimst no ūdensrozes, kas aug viņai plaušās.
* Šiks: Kolēna labākais draugs, labsirdīgs, bet paviršs. Arī bauda dzīvi, kaut gan ir spiests strādāt lai iegūt to, kas viņam patīk. Sākumā iemīlējies Alīzē, viņš pamazām attālināsies no tās nododamies savai aizraušanai ar Žana Sola Partra rakstiem. Pretēji Kolēnam Šiks kļūst aizvien vienaldzīgāks pret pārējiem.
* Alīze: Kloē draudzene. Šika uzticīga mīļākā, kuru pazudinās viņas vēlēšanās viņu glābt. 
* Nikolā: Alīzes tēvocis un Kolēna personīgais pavārs, Žila Gufē skolnieks. Viņš nāk no citas sociālās klases, bet kļūst par ģimenes draugu. Paliek uzticīgs arī tad, kad Kolēns vairs nespēj viņam maksāt.
* Izisa de Pontozāne: Iemīlējusies Nikolā Izisa ir visur viņam līdzās, kaut viņš arī šķiet uzskatām šīs attiecības par īslaicīgām.
* Žans Sols Partrs: Kā viņa prototips Žans Pols Sartrs ir plaši pazīstams filozofs un rakstnieks. Partrs izdevis romānu "Vēmeklis" (Sartra "Nelabums", 1938). Sabiedrībā parādās kopā ar hercogieni Bovuāru (Simonu de Bovuāru).
* Pele: Mazs dzīvnieciņš. Īsta pele, kas prot runāt. Tā ir mājas dvēsele. Ļoti pieķērusies savējiem, it īpaši pavāram Nikolā.

## Ekranizācija
* 1968. — *Dienu putas* režisors Šarls Belmonts
* 2013. — *Dienu putas* režisors Mišels Gondrī

## Skatīt arī
* Laikraksta "Le Monde" 100 gadsimta grāmatas

## Atsauces
79 (skaitlis)

**79 (septiņdesmit deviņi)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 78 un 80. Gada septiņdesmit devītā diena ir 20. marts (garajā gadā 19. marts).

Romiešu skaitļu sistēmā septiņdesmit deviņi tiek pierakstīts šādi — LXXIX, bet binārajā skaitīšanas sistēmā septiņdesmit deviņi ir 10011112, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1178 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 4F16. Septiņdesmit deviņi ir nepāra skaitlis un arī pirmskaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskā tabulā septiņdesmit deviņi ir Zelta (Au) atomskaitlis.

## Reizināšana

## Skatīt arī
* 79. gads
* 79. gads p.m.ē.
George Hadži

**George Hadži** (; dzimis ) ir bijušais rumāņu futbolists, spēlējis uzbrūkošā pussarga pozīcijā. Tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta 80. un 90. gadu labākajiem uzbrūkošajiem pussargiem, kā arī visu laiku labāko Rumānijas futbolistu. Iekļauts *[[FIFA 100]]* sarakstā. Kopš 2021. gada Hadži ir Rumānijas *[[Liga I]]* komandas *[[FCV Farul Constanța|Farul Constanța]]* galvenais treneris.

Karjeru sācis Rumānijā, vairākus gadus spēlējis Bukarestes "Sportul Studențesc" un Bukarestes "Steaua" klubā. Turpmāko karjeru aizvadījis Spānijas, Itālijas un Turcijas klubos. Karjeru noslēdzis Turcijas klubā Stambulas "Galatasaray". Spēlētāja karjeras laikā trīs reizes kļuvis par Rumānijas un četras reizes par Turcijas čempionu. "Galatasaray" sastāvā 1999.—2000. gada sezonā izcīnījis uzvaru UEFA kausā.

Rumānijas izlases sastāvā aizvadījis 124 spēles, kurās guvis 35 vārtus. Viens no visvairāk spēles aizvadījušajiem futbolistiem Rumānijas izlasē, kopā ar Adrianu Mutu dala izlases rezultatīvākā futbolista godu.

Izlases sastāvā trīs reizes spēlējis Pasaules kausa izcīņā (1990, 1994, 1998), 1994. gadā ASV iekļauts turnīra simboliskajā izlasē. Trīs reizes piedalījies Eiropas čempionāta finālturnīrā (1984, 1996, 2000).

Septiņas reizes atzīts par Rumānijas gada labāko futbolistu. Rumānijas Futbola federācija 2003. gadā UEFA jubilejas svinībām izraudzījās Hadži kā labāko futbolistu pēdējos 50 gados. 2004. gadā bijušais Brazīlijas futbolists Pelē viņu iekļāva savā *[[FIFA 100]]* sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Steaua București**

* Liga I: 1986—87, 1987—88, 1988—89
* Rumānijas kauss: 1986—87, 1988—89
* Eiropas Superkauss: 1986

**Real Madrid**

* Spānijas Superkauss: 1990

**Barcelona**

* Spānijas Superkauss: 1994

**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 1996—97, 1997—98, 1998—99, 1999—2000
* Turcijas kauss: 1998—99, 1999—2000
* Turcijas Superkauss: 1996, 1997
* UEFA kauss: 1999—2000
* UEFA Superkauss: 2000

**Individuālie sasniegumi**

* Eiropas kausa labākais vārtu guvējs: 1987—88
* Rumānijas gada futbolists: 1985, 1987, 1993, 1994, 1997, 1999, 2000
* FIFA 100

### Trenera karjera
**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2004—05

**Viitorul Constanța**

* Liga I: 2016—17
* Rumānijas kauss: 2018—19
* Rumānijas Superkauss: 2019

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Hadži

**Hadži** var būt:

* George Hadži (*Gheorghe Hagi*; 1965) ― rumāņu futbolists un treneris;
* Janiss Hadži (*Ianis Hagi*; 1998) ― rumāņu futbolists.
Ilie Nestase

**Ilie Nestase** (, ; dzimis ) ir bijušais rumāņu tenisists, bijis ATP ranga līderis vienspēlēs. Viens no vadošajiem 20. gadsimta 70. gadu tenisistiem.

Viens no pieciem tenisistiem, kas karjeras laikā uzvarējis vismaz 100 ATP turnīros (58 vienspēļu un 45 dubultspēļu turnīri). Izcīnījis uzvaru septiņos *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīros (divi vienspēļu, trīs vīriešu dubulstpēļu, divi jaukto dubultspēļu). Četras reizes uzvarējis sezonas noslēguma sacensībās, septiņas reizes *Championship Series* turnīrā (*Masters 1000* priekštecis). Otrais tenisists vēsturē starp vīriešiem, kas *Grand Slam* turnīrā uzvarējis, nezaudēdams nevienā setā, un pirmais, kas to izdarījis Francijas atklātajā čempionātā.

1991. gadā iekļauts Tenisa slavas zālē. 2005. gadā žurnāls *Tennis* ierindoja Nestasi 28. vietā pēdējo 40 gadu labāko tenisistu sarakstā.

## Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Duhovščina

**Duhovščina** () ir pilsēta Krievijas rietumos, Smoļenskas apgabalā, Duhovščinas rajona administratīvais centrs. Izvietojusies apgabala ziemeļdaļā Vosticas upes krastos 57&nbsp;km no apgabala centra Smoļenskas.

## Vēsture
Pēc leģendas, apdzīvotā vieta izveidojusies 15.—16. gadsimtā ap Svētā Gara klosteri *(Духов монастырь)*, no kā arī cēlies nosaukums. 1777. gadā Duhovščinai piešķirts pilsētas statuss, bet Napoleona karu laikā tā nodedzināta. 1926. gadā atkārtoti piešķirts pilsētas statuss. Pilsētā attīstīta pārtikas rūpniecība un mežrūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Amīns el Hāfezs

thumbnail|right|Amins al-Hafezs
**Amins al Hāfezs** (, dzimis , miris ) bija Sīrijas armijas virsnieks un politiķis. Pēc Luaja al-Atasi atkāpšanās no amatiem, kā militārā režīma izveidotās Nacionālās Revolucionārās Pavēlniecības Padomes un Sīrijas Prezidentālās Padomes priekšsēdētājs no 1963. gada 27. jūlija līdz 1966. gada 23. februārim pildīja Sīrijas Arābu Republikas prezidenta pienākumus. No 1963. gada 12. novembra līdz 1964. gada 13. maijam un no 1964. gada 4. oktobra līdz 1965. gada 23. septembrim bja arī Sīrijas premjerministrs. Zaudēja varu pēc ''Baas'' partijas radikālā spārna veiktā 1966. gada apvērsuma.

## Biogrāfija
Amīns al Hāfezs dzimis policista ģimenē Alepo, kas tolaik bija Franču Sīrijas un Libānas mandātteritorija. 1946. gadā pabeidzis militāro akadēmiju, piedalījies Izraēlas neatkarības karā. 1958. gada janvārī piedalījās Sīrijas virsnieku delegācijā pie Nāsera, kas panāca Sīrijas apvienošanos ar Ēģipti un Apvienotās Arābu Republikas izveidošanu. AAR pastāvēšanas laikā Hāfezu nosūtīja dienestā uz Kairu.

Pec militārā apvērsuma 1961. gada 28. septembrī Sīrijas režīma valdība decembrī Hāfezu nosūtīja trimdā uz Argentīnu par Sīrijas vēstniecības militāro atašeju, kur viņš iepazinās ar Izraēlas spiegu Eliju Koenu.

Pēc 1963. gada 8. marta apvērsuma atsaukts uz Sīriju. Apvērsuma organizētāji bija jaunākie virsnieki, kas vēlējās izmantot pieredzējušāku virsnieku autoritāti. Hāfezs nākamo trīs gadu laikā ieņēma virkni augstāko valsts un armijas amatu, daudzus no tiem vienlaicīgi. No 1963. gada maija bija iekšlietu ministrs un 18. jūlijā personīgi vadīja nāserītu virsnieka Alvana Džasīma vadītā apvērsuma mēģinājuma militāru apspiešanu. Pēc šī uzticības demonstrējuma režīmam tika iecelts par valsts vadītāju. 1964. gada sākumā notika jauna sacelšanās pret Baas militāro diktatūru, šoreiz to vadīja reliģiskie līderi. Hāfezs pavēlēja to apspiest, izmantojot tankus un kara aviāciju. Kad 1965. gada janvārī tika atklāta Koena spiegošana Izraēlas labā, Hāfezs pavēlēja viņu publiski pakārt Damaskā

Hāfeza valdīšanas gados Sīrija pastiprināja sakarus ar PSRS un sociālistiskajām Austrumeiropas valstīm. Tika nacionalizētas visas bankas un naftas kompānijas. Tika sniegts atbalsts PAO un pieauga saspīlējums pie robežas ar Izraēlu.

Paralēli armijas un valdības amatiem, Hāfezs ieņēma Baas partijas Sīrijas reģionālās nodaļas Reģionālās pavēlniecības sekretāra amatu. 1965. gadā saasinājās politiskie strīdi starp Baas partijas dibinātājiem, civilajiem politiķiem un 1963. gada apvērsuma organizētājiem, kreisi radikālajiem virsniekiem. Lai arī sākotnēji bija saistīts ar radikālajiem virsniekiem, Hāfezs izlēma nostāties Baas partijas dibinātāju pusē. Kad 1966. gada 23. februāri strīds partijas iekšienē noveda pie kārtējā militārā apvērsuma, Hāfeza māja tika ieņemta pēc trīs stundas ilgstošas apšaudes. Viņu arestēja, 1967. gada jūnijā izraidīja uz Libānu, bet no 1968. gada viņs dzīvoja Irākā. Pēc 2003. gadā notikušās Sadama Huseina gāšanas Hāfezs saņēma atļauju atgriezties Sīrijā. Miris Aleppo 2009. gada 17. decembrī.

## Atsauces
Jānis Doniņš

**Jānis Doniņš** (dzimis ) ir bijušais latviešu vieglatlēts, startēja šķēpa mešanā, pārstāvot PSRS. 1971. gada Eiropas čempionātā viņš ieguva sudraba medaļu aiz sava tautieša Jāņa Lūša.

## Karjera
Doniņš 1969. gada Eiropas čempionātā Atēnās ieņēma sesto vietu, aizmetot šķēpu 79,10 metrus. 1971. gadā ASV un PSRS sacensībās Bērkli viņš uzvarēja savā disciplīnā ar 89,33 metrus tālu metienu, tas bija sacensību un personiskais rekords. Vēlāk tajā pašā gadā Eiropas čempionātā Helsinkos viņš aizmeta 85,30 m un ieņēma otro vietu aiz Jāņa Lūša.

*[[Track & Field News]]* 1969. gadā ierindoja Doniņu ranga desmitajā vietā, bet 1971. gadā jau otrajā. Viņš bija viens no 1972. gada Olimpisko spēļu Minhenē favorītiem, bet 1972. gada februārī treniņā guva ceļgala savainojumu, kas izbeidza viņa karjeru.

## Personīgā dzīve
Doniņš 1969. gadā sacensību ceļojumā uz ASV satika amerikānieti Keitiju Kīfu. 1972. gadā viņi apprecējās un dzīvoja PSRS līdz 1974. gadam, kad viņa kopā ar meitu pameta viņu, dodoties uz ASV. Padomju varas iestādes tobrīd neļāva Doniņam doties līdzi, bet 1975. gadā atļauja tika dota un viņš pievienojās savai ģimenei Kalifornijā. Dzīvo tagad Latvijā, Ogrē. 

## Atsauces
Piekūnītis

**Piekūnītis** ir mazs purva ezeriņš Ropažu novada Garkalnes pagastā. Izvietojies novada ziemeļrietumos Jūgu purvā nedaudz uz dienvidiem no Lielā Jūgezera. Krasti zemi, nav pieejami. Ietek vairāki grāvji, notece uz Lielo Jūgezeru. Platība pēc dažādiem avotiem 1 vai 0,5 hektāru, ūdens krāsa tumšbrūna, dzidrība metros pēc Seki diska 0,4 m. Distrofs ezers. Aug parastā un mazā pūslene, krastos parastais baltmeldrs.

Ezera nosaukumu devuši putnu vērotāji, redzot pie tā lielu skaitu purva piekūnu. Agrāk tas saukts par Vellacīti vai Actiņu.

## Atsauces
Triju Zvaigžņu ordeņa saņēmēju uzskaitījums (I šķira)

140px|thumb|Triju Zvaigžņu ordenis ar ķēdi
Šajā uzskaitījumā apkopotas personas, kas apbalvotas ar **[[Triju Zvaigžņu ordenis|Triju Zvaigžņu ordeņa]] I šķiru** un tiek dēvētas par **lielkrusta komandieriem**. Triju Zvaigžņu ordenis ir dibināts 1924. gada 24. martā par piemiņu Latvijas Republikas tapšanai. Līdz 1940. gadam ar I šķiras ordeni tika apbalvotas 285 personas, savukārt no 1995. līdz 2015. gadam ar ordeni tika apbalvotas 87 personas. Ordeņa devīze ir: *Per aspera ad astra*, kas tulkojumā no latīņu valodas nozīmē: "Caur ērkšķiem uz zvaigznēm". Pēc Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas ar 1994. gada 25. oktobra likumu "Par Triju Zvaigžņu ordeni" ordenis tiek atjaunots. Atjaunotais ordenis pirmo reizi piešķirts 1994. gadā. Ar ordeņa I šķiru apbalvotajam kā īpašu pagodinājumu var piešķirt ordeņa ķēdi. I šķiras ordenis — liela zvaigzne ir piecstūru zvaigzne sudrabā. Attālums no zvaigznes viduspunkta līdz stūrim — 44 mm. Zvaigznes viduspunktā zilas emaljas medaljons zeltītā aplokojumā. Medaljona vidū trīs zvaigznes. Aplokojumā uzraksts «Par Tēviju».

## Laureātu uzskaitījums (pēc 1995)
Laureāti tabulā sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.

## Laureātu skaits pa gadiem

## Laureātu sadalījums pa valstīm

## Atsauces
Reinholds Girgensons (mācītājs)

**Reinholds Ernsts Leonhards Girgensons** (, dzimis , miris ) bija Opekalnā dzimis vācbaltiešu luterāņu mācītājs.

## Dzīvesstāsts
Dzimis Apekalna draudzes novada luterāņu mācītāja Oto Girgensona ģimenē. No 1841. līdz 1846. gadam mācījās Rīgas guberņas ģimnāzijā. No 1846. līdz 1850. gadam studēja teoloģiju Tartu Universitātē. No 1851. līdz 1852. gadam — mājskolotājs Sanktpēterburgā. Ordinēts 1852. gadā. No 1852. līdz 1853. gadam — adjunkts Jēzus baznīcas latviešu draudzē Sanktpēterburgā. No 1853. līdz 1870. gadam — mācītājs Kuresārē, kur strādāja arī par ticības skolotāju. Pēc tēva nāves 1869. gadā, kurš bija Tallinas Olava baznīcas virsmācītājs, no 1870. līdz 1886. gadam, tāpat kā tēvs, bija šīs baznīcas virsmācītājs.
Nikolajs Vatutins

**Nikolajs Vatutins** (; dzimis , miris ) bija krievu izcelsmes PSRS ģenerālis, fronšu pavēlnieks Otrā pasaules kara laikā.

## Dzīvesstāsts
Dzimis zemnieku ģimenē. 1920. gadā iesaukts Sarkanajā armijā. Piedalījās kaujās pret Mahno armiju. No 1926. gada studēja Frunzes Kara akadēmijā un Krievijas Ģenerālštāba akadēmijā. 1938. gadā tika iecelts par Kijivas kara apgabala štāba priekšnieku.

1940. gadā piedalījās Besarābijas (mūsdienās Moldova) okupācijā. Pēc Vācijas iebrukuma PSRS no 1941. gada 30. jūnija līdz 1942. gada maijam bija Ziemeļrietumu frontes štāba priekšnieks un plānoja Ļeņingradas aizstāvēšanas operācijas. No 1942. gada 14. jūlija līdz 1942. gada 22. oktobrim bija Voroņežas frontes komandieris. 1942. gada oktobra līdz 1943. gada 28. martam bija Dienvidrietumu frontes komandieris un viens no Staļingradas kaujas padomju puses komandieriem. No 1943. gada marta līdz 1943. gada oktobrim atkal komandēja Voroņežas fronti. Šajā laikā bija viens no komandieriem Kurskas kaujā. Pēc tam komandēja 1. Ukrainas fronti, kuras karaspēks 6. novembrī ieņēma Kijivu.

1944. gada 29. februārī Vatutins tika ievainots Ukrainas nemiernieku armijas uzbrukumā frontes aizmugurē Ukrainas rietumos (mūsdienu Ostrohas rajonā). Ievainojuma rezultātā mira hospitālī Kijivā. Apglabāts parkā Kijivas centrā. 2015. gadā Vatutina meita lūdza Krievijas varas iestādes palīdzēt pārnest Vatutina pīšļus uz Krievijas militāro kapsētu Mitiščos.

## Ārējās saites

* Par Nikolaju Vatutinu portālā "Герои Страны"
Vija Kilbloka

**Vija Kilbloka** (dzimusi ) ir latviešu uzņēmēja un grāmatizdevēja, grāmatu apgāda "Zvaigzne ABC" īpašniece un valdes priekšsēdētāja.

## Biogrāfija

Dzimusi Dundagā. No 1961. līdz 1972. gadam mācījās Ogres vidusskolā. No 1972. līdz 1977. gadam studēja tiesību zinātnes Pētera Stučkas Latvijas Valsts Universitātes (mūsdienās Latvijas Universitāte) Juridiskajā fakultātē. Pēc sadales nozīmēta darbam izdevniecībā "Zvaigzne".

No 1977. līdz 1985. gadam izdevniecībā "Zvaigzne" strādāja par Juridiskās literatūras redakcijas redaktori. No 1985. līdz 1986. gadam strādāja par vecāko redaktori Sabiedrisko zinātņu literatūras redakcijā, un no 1986. līdz 1992. gadam bija redakcijas vadītāja Sabiedrisko zinātņu literatūras redakcijā. 1992. gadā kļuva par izdevniecības "Zvaigzne" direktori, kopš 1994. gada 18. jūlija ir SIA "Apgāds Zvaigzne ABC" valdes priekšsēdētāja.

## Apbalvojumi
* 2004. gadā kļuva par Francijas Akadēmiskā Palmas zara ordeņa kavalieri.
* 2012. gadā tika piešķirts Polijas Republikas prezidenta Broņislava Komorovska apbalvojums — Zelta krusts par nopelniem starpvalstu kultūras sakaru veicināšanā — "Latviešu — poļu vārdnīcas" izdošanu.
* 2012. gadā saņēma Margaritas Stārastes balvu par bērnu un jaunatnes literatūras attīstības sekmēšanu un ieguldījumu bērnu lasītvēlmes veicināšanā.
* 2012. gadā viņai tika piešķirta Aleksandra Čaka piemiņas zīme par Čaka darbu un viņam veltītu darbu izdošanu.
* 2015. gadā saņēma Latvijas valsts augstāko atzinību — Atzinības krustu (IV šķira).
Abdelkerīms el Nehlāvī

**Abdelkerīms el Nehlāvī** (dzimis 1926. gadā Franču Sīrijas un Libānas mandātteritorijā) ir bijušais augsta ranga Sīrijas Republikas armijas virsnieks un Apvienotās Arābu Republikas armijas pulkvežleitnants, viens no 1961. gada veiksmīgā un 1962. gada neveiksmīgā Sīrijas militārā valsts apvērsuma organizētājiem.
 
Kā viens no galvenajiem 1961. gada 28. septembra apvērsuma īstenotājiem, el Nehlāvī ir atbildīgs par Sīrijas neatkarības atjaunošanu. Nesaskaņas valdošajā virsnieku grupā par valsts politikas un ekonomikas mērķiem noveda pie el Nehlāvī vadīta valsts apvērsuma mēģinājuma 1962. gada 28 aprīlī, kas izgāzās. Atbilstoši Sīrijas tradīcijai tika sodīts maigi, ar izsūtīšanu strādāt Sīrijas diplomātiskajās misijās Pakistānā, Marokā un Turcijā. 1962. gada sākumā atgriezās Sīrijā un mēģināja sarīkot vēl vienu apvērsumu, kas atkal izrādījās neveiksmīgs.
Linmārka ezers

**Linmārka ezers** (arī Linmārka karjera ezers) ir mākslīga ūdenstilpe Augšdaugavas novada Līksnas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos autoceļa A14 ziemeļu pusē. Krasti slīpi, stāvi, cauri tek Jaunušānu upe no Ļūbasta uz Daugavu. Krastā vairākas peldvietas. Otrpus autoceļam atrodas Ļūbastes ciems.

## Atsauces
Automobile Dacia

[thumb|240px|''Dacia'' stends 2024. gada [Ženēvas starptautiskajā autoizstādē]]
thumb|240px|2014. gada ''Dacia Logan MCV''
***Automobile Dacia S.A.*** ( ) ir Rumānijas autoražotājs, viens no lielākajiem uzņēmumiem valstī. Uzņēmuma lielākais īpašnieks ir Francijas autobūves koncerns *[[Renault]]*, kam pieder 99,4 % kapitāldaļu. Galvenais birojs un ražotne atrodas Argešas apriņķa Mioveni. Uzņēmums ir dibināts 1966. gadā.

## Vēsture
1960. gados komunistiskās Rumānijas valdība nolēma nopirkt kādas Rietumu vieglās automašīnas ražošanas licenci, lai apgādātu savas valsts pilsoņus ar moderniem automobiļiem. Pēc dažādu variantu izskatīšanas tika nopirkta licence *[[Renault 12]]* ražošanai.
1966. gadā Kolibaši (tagad Mioveni) pilsētiņā, netālu no Pitešti, dibināta rūpnīca ***Uzina de Autoturisme Pitești*** (*UAP*). Tā sāka darbu 1968. gadā. Tā kā sākotnēji rūpnīca vēl nebija pienācīgi iekārota, tika nolemts ražot licencētu modeli *[[Renault 8]]* ar nosaukumu *Dacia 1100*. 1969. gadā izlaists priekšpiedziņas modelis *Dacia 1300*. Tas piedzīvoja daudzas modifikācijas.

1994. gadā izlaists modelis *Dacia Nova*.
1999. gada septembrī *Dacia* uzņēmumu nopirka Francijas *[[Renault]]*.

2004. gadā pārtraukta *1300* sērijas modeļu ražošana; 34 gadu laikā izlaisti vairāk nekā 2,5 miljoni šīs sērijas automašīnu. 2004. gadā izlaists *Dacia Logan*.

## Automašīnu modeļi
* Dacia Logan
* Dacia Sandero
* Dacia Duster
* Dacia Spring
* Dacia Jogger

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Zemes nogruvums

[300px|thumb|1997. gada zemes nogruvuma Sanmateo [Datora radīti attēli|datorgrafisks attēlojums]]
**Zemes nogruvums** ir ģeoloģiska parādība, kuras laikā dažādu faktoru ietekmē notiek iežu vai augsnes nobrukšana. Šie nogruvumi var notikt ūdenstilpju krastos, kā arī jebkur, kur ir augsts reljefa pacēlums. Lai gan gravitācija ir galvenais zemes nogruvumu izraisītājs, nogruvuma rašanos ietekmē vairāki citi faktori, kas ietekmē iežu un augsnes stabilitāti. Zemes nogruvumi var būt dažādu veidu — tajos var nogrūt dažādas nobiras, dubļi, akmeņi un citi. Šādi nogruvumi var izraisīt mega cunami, kā arī būt ļoti postoši.

## Iemesli
Zemes nogruvumam var būt dažādi iemesli. Zemes nogruvumu var izraisīt gan dabas parādības, gan cilvēka iejaukšanās. Daži no nogruvuma iemesliem:
* Gruntsūdeņu ietekme
* Erozija
* Vulkāna izvirdums
* Zemestrīces
* Augsnes sašķidrināšanās

## Atsauces
Nootropie līdzekļi

**Nootropais līdzeklis** ( — 'domāšana', *tropos* — 'virziens') ir preparāts, kas aktivē galvas smadzenes, uzlabo atmiņu, veicina mācīšanos, kā arī paaugstina uzmanību. Nosaukumu „nootropais līdzeklis” 1972. gadā deva rumāņu ķīmiķis Kornēlijs Žiurdžea. Pirms tam jau 1964. gadā viņš bija radījis pirmo šīs grupas preparātu — piracetāmu. Tiek uzskatīts, ka vairums šīs grupas preparātu darbojas, imitējot galvas smadzeņu neiromediatora gammaaminosviestskābes (GASS) metabolisko iedarbību. Nootropo līdzekļu iedarbība, atšķirībā no psihostimulatoriem, izpaužas, tos lietojot ilgstoši (6—12 nedēļas), kā arī nav novērojams būtisks fizisko darba spēju pieaugums. Nootropos līdzekļus lieto cilvēkiem ar dažādām intelektuālām atpalicības formām, koncentrēšanās traucējumiem, pēc insulta, galvas traumām, iekaisumiem u.c. slimībām.

## Piemēri
Par tradicionālajiem nootropajiem līdzekļiem uzskata racetāmus: piracetāmu, oksiracetāmu, aniracetāmu, *[[noopept]]* u.c. Pie tiem pieskaita arī afinilus: modafinilu, adrafinilu u.c.

Plašākā nozīmē nootropie līdzekļi var būt visi, kas paaugstina prāta darbību, tai skaitā kofeīns un amfetamīni, kā arī atsevišķi uztura bagātinātāji, piemēram, teanīns, žeņšeņs un ginks. Dažkārt arī fenibutu uzskata par nootropo līdzekli.

## Skatīt arī
* Fenibuts
* Mebikārs

## Atsauces

## Ārējās saites
Triju Zvaigžņu ordeņa saņēmēju uzskaitījums (II šķira)

Šajā uzskaitījumā apkopotas personas, kas apbalvotas ar **[[Triju Zvaigžņu ordenis|Triju Zvaigžņu ordeņa]] II šķiru** un tiek dēvētas par **lielvirsniekiem**. Triju Zvaigžņu ordenis ir dibināts 1924. gada 24. martā par piemiņu Latvijas Republikas tapšanai. Līdz 1940. gadam ar II šķiras ordeni tika apbalvotas 391 persona, savukārt no 1995. līdz 2015. gada maijam ar ordeni tika apbalvotas 143 personas. Ordeņa devīze ir: *Per aspera ad astra*, kas tulkojumā no latīņu valodas nozīmē "Caur ērkšķiem uz zvaigznēm". Pēc Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas ar 1994. gada 25. oktobra likumu "Par Triju Zvaigžņu ordeni" ordenis tiek atjaunots. Atjaunotais ordenis pirmo reizi piešķirts 1994. gadā. Otrās šķiras ordenis — mazā zvaigzne — ir tāda paša veida kā lielā zvaigzne, tikai attālums no zvaigznes viduspunkta līdz stūrim — 41 mm.

## Laureātu uzskaitījums (pēc 1995)
Laureāti tabulā sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.

### A—D

### E—K

### L—N

### O—R

### S—Z

## Laureātu skaits pa gadiem

## Laureātu sadalījums pa valstīm

## Atsauces
Valters Sadovskis

**Valters Kārlis Aleksandrs Sadovskis** (;  — ) bija vācbaltu izcelsmes Latvijas jurists un politiķis. Bijis 3. Saeimas deputāts un Rīgas pilsētas galvas biedrs, pārstāvējis Vācbaltu demokrātu partiju.

## Biogrāfija
Valters Sadovskis piedzima  (pēc vecā stila — ) Irlavā. No 1894. līdz 1899. gadam mācījās Šmita skolā Tukumā. 1900. gadā pabeidza Liepājas Nikolaja ģimnāziju. Studējis jurisprudenci Tartu Universitātē un Odesā.

1919. gada decembrī kļuva par Rīgas pilsētas galvas 1. biedru. Kā Vācbaltu demokrātu partijas pārstāvis kandidēja 3. Saeimas vēlēšanās. Sākotnēji netika ievēlēts, taču saņēma mandātu, kad slimības dēļ to nolika Pauls Šīmanis. Parlamentā strādāja no 1931. gada marta līdz oktobrim.

Miris Minhenē .

Apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Bukarestes metro

thumb|Bukarestes metro shēma
**Bukarestes metro** () ir metro sistēma, kas apkalpo Rumānijas galvaspilsētu Bukaresti. Tā tika atklāta 1979. gada 16. novembrī. Metro tīklu apkalpo uzņēmums *[[Metrorex]]*. Tā ir viena no plašāk izmantojām transporta sistēmām Bukarestē, darba dienā apkalpojot vidēji aptuveni 600 000 pasažieru. Tīkla kopgarums ir 69,25 km un tajā ir 51 stacija.

## Vēsture

Pirmie priekšlikumi par metro līnijas izveidi Bukarestē tika izteikti 20. gadsimta sākumā, kad to piedāvāja inženieri Dimitrje Leonida un Elje Radu.

Pirmie plāni metro līnijām tika radīti 1930. gadu beigās kopā ar vispārīgiem plāniem par pilsētvides modernicāziju. Otrais pasaules karš, kam sekoja politikas spriedzes periods, kas noslēdzās ar komunistu nākšanu pie varas, šos plānus apturēja.

Līdz 1970. gadiem esošā sabiedriskā transporta sistēma vairs nespēja apkalpot augošo pilsētu, kas bija ceturtā lielākā Eiropā. Tika izveidota komisija un tā secināja, ka nepieciešama pazemes sabiedriskā transporta sistēma. Jaunās metro sistēmas būvniecība tika uzsākta 1975. gada 20. septembrī.

Tīkls netika būvēts tādā veidā, kā citas Austrumeiropas sistēmas. Pirmkārt, sākotnējās līnijās staciju dizains bija vienkāršs, bez liekiem papildinājumiem kā mozaīkas, savdabīgi gaismas avoti un pārmērīgas dekorācijas. Staciju galvenā funkcijas bija praktiskums un pārvietošanās ātrums. Otrkārt, visi vilcieni tika ražoti Rumānijā un nesekoja Austrumeiropas konstrukciju stilam. Katra stacija parasti tika noformēta kādā krāsā (parasti baltā – *Unirii 2*, *Universitate*, *Victoriei 1*, *Politehnica*, *Lujerului*; arī gaiši zilā – *Obor* un *Gara de Nord*; oranžā – *Tineretului*) un tām bija atvērts plānojums. Neviena stacija neatgādināja citu. Tomēr, saistībā ar elektroenerģijas taupīšanu 1980. gadu beigās, daudzas stacija ir samērā tumšas, pēc tam nav bijuši ievērojami uzlabojumi. Metro tīkls ir lielāks kā Prāgā vai Budapeštā. Tiek plānots, ka pabeidzot paplašināšanas darbus, līniju kopgarums pārsniegs 100 kilometrus un būs aptuveni 80 stacijas.

## ''Metrorex''
*[[Metrorex]]* ir Rumānijas uzņēmums, kas apkalpo Bukarestes metro. Tas pilnībā pieder Rumānijas valstij un to kontrolē Transporta ministrija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Interaktīva karte 
* Bukarestes metro karte 
* Bukarestes metro izaicinājums
* Bukarestes metro informācija
* Bukarestes metro, praktiska karte
* Nākotnes līniju karte
Lem

**Lem** var būt:
* Staņislavs Lems (*Stanisław Lem*) — poļu zinātniskās fantastikas rakstnieks (1921—2006);
* *[[Lem (pavadonis)|Lem]]* — Polijas zinātniskais pavadonis.
Lem (pavadonis)

***Lem*** jeb ***BRITE-PL1***, arī ***CanX-3C***, ir Polijas pirmais zinātniskais pavadonis. Tas paredzēts optiskās astronomijas pētījumiem.
Kosmiskais aparāts tika palaists 2013. gada novembrī. Pavadoņa aparatūru izgatavoja un apkalpo Polijas zinātņu akadēmijas Kosmisko pētījumu centrs. Nosaukts zinātniskās fantastikas poļu rakstnieka Staņislava Lema vārdā.

*BRITE-PL1* ir daļa no starptautiskās *[[BRITE|BRIght-star Target Explorer]]* (*BRITE*) programmas. Kosmiskā aparāta platforma izgatavota Toronto universitātē uz *Generic Nanosatellite Bus* bāzes. Tas ir kuba formā ar izmēriem 200 × 200 × 200 mm un masu 7 kg. Arī liela daļa sistēmu izgatavota Toronto universitātē.
*Lem* apgādāts ar augstas izšķirtspējas lādiņsaites matricu, ar kuru paredzēts veikt fotometriskus novērojumus zvaigznēm ar redzamo spožumu virs 4,0 zilajā spektrā.

*BRITE-PL1* palaišana notika Toronto universitātes aerokosmisko pētījumu institūta Kosmisko lidojumu laboratorijas nanopavadoņu palaišanas projekta *Nanosatellite Launch Service* (*NLS*) ietvaros. Šis bija *NLS* devītais starts.

*Lem* tika palaists  07:10:11 UTC ar nesējraķeti *[[Dnepr (nesējraķete)|Dnepr]]* no Jasnijas raķešu palaišanas bāzes Orenburgas apgabalā Krievijā.

Otrs *BRITE* sērijas Polijas pavadonis *[[Heweliusz]]* orbītā palaists 2014. gada augustā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* BRITE PL Oficiālā vietne
* BRITE Poland ESA
* The BRITE Constellation CSA
* BRITE-PL, PL2 (CanX 3C, 3D / Lem, Heweliusz) Gunter's Space Page
Kupfers

**Kupfers** ( no *Kupfer* — 'varš'; sieviešu dzimtē **Kupfere**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Kupfers (1850—1927), skolotājs un Ventspils pilsētas galva;
* Ādolfs Teodors Kupfers (1799—1865), fiziķis un ķīmiķis;
* Eduards Kupfers (1873—1919), arhitekts;
* Heinrihs Kupfers (1814—1897), luterāņu mācītājs;
* Kārlis Reinholds Kupfers (1872—1935), botāniķis;
* Kārlis Vilhelms Kupfers (1829—1902), anatoms, histologs un embriologs.
Heinrihs Kupfers

**Heinrihs Kristiāns Gustavs Kupfers** (, dzimis , miris ) bija Mazirbē dzimis vācbaltiešu luterāņu mācītājs.

## Dzīvesstāsts
No 1832. līdz 1834. gadam mācījās Jelgavas ģimnāzijā. No 1834. līdz 1837. gadam studēja teoloģiju Tērbatas universitātē. Pēc universitātes beigšanas strādāja par mājskolotāju Jaunpilī un Dundagā. Ordinēts 1844. gadā. No 1844. līdz 1847. gadam - mācītājs Dalbē. No 1847. līdz 1869. gadam - Alūksnes mācītājs. No 1865. līdz 1890. gadam - mācītājs Jāņa baznīcā Valgā. No 1856. līdz 1894. gadam - Valgas iecirkņa prāvests.