open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elektroniskā popmūzika

**Elektroniskā popmūzika** jeb saīsinājumā **elektropops** () ir mūzikas žanrs, kas sevī apvieno elektronisko mūziku un popmūziku. Svarīgs žanra elements ir elektronisko mūzikas instrumentu (sintezatoru, sampleru, elektroniskās bungas utt.) lietojums. Lai gan žanrs ir radies 1980. gadu sākumā, tas piedzīvojis popularitātes atdzimšanu 2000. gadu beigās

## Raksturojums
Elektroniskās popmūzikas dziesmas savā būtībā ir elektroniskās un popmūzikas sajaukums. Tām mēdz būt vienkārši, atmiņā paliekoši piedziedājumi un deju mūzikas ritmi. Atšķirībā no elektroniskās deju mūzikas, elektroniskajā popmūzikā lielāka uzmanība tiek veltīta melodijai un vārdiem, nekā tam, vai dziesma ir piemērota dejošanai. Lai gan žanrs bieži tiek piedēvēts sintpopam, abi žanri atšķiras ar dziesmu tekstu tematiku, sintpopa saturs parasti ir par dejošanu, attiecībām un labi pavadītu laiku, bet elektroniskajā popmūzikā apspriestās tēmas parasti ir "*tumšākas*"

## Vēsture

### Pirmssākumi
1960. gados arvien vairāk rokmūzikas grupu eksperimentēja ar elektroniskajiem instrumentiem, tomēr plašāku rezonansi mūzikā elektronika guva vien ap 1970. gadu. Tādi žanri kā krautroks (Vācija) un progresīvā rokmūzika (Lielbritānija) deva lielu ieguldījumu elektroniskās mūzikas attīstībā. Grupas kā *[[Kraftwerk]]* un *[[Tangerine Dream]]* bija īpaši iecienītas.

### 1970.gadi
Tā kā 1960.gadu sākumā sintezatori augsto cenu dēļ bija grūti pieejami, tādas firmas kā *Yamaha*, *Korg*, *Roland* un *Oberheim*, ražojot salīdzinoši lētākas alternatīvas, padarīja tos pieejamākus plašākam mūziķu lokam. Tam sekoja elektroniskās mūzikas uzplaukums, arī ielaušanās populārajā mūzikā.

### 1980.gadi
1980. gados radās vairāki elektroniskās mūzikas žanra atvasinājumi (disko, sintpops) Daudzi mūziķi, kas tika saistīti ar citiem mūzikas žanriem, savos darbos ietekmējās no elektroniskās mūzikas, . Tādi Mākslinieki kā Madonna, Deivids Bovijs un citi.

### 1990.gadi-mūsdienas
Elektroniskajā popmūzikā parādījās arī tehno un hausmūzikas elementi, kas 1990. gadu sākumā lielā mērā ietekmēja žanru. Radās tā sauktā, deju mūzika, kurā tradicionālā popmūzika tika apvienota ar hausmūzikas ritmiem, tehno un repa elementiem.
Kopš 1996. gada daudzi mākslinieki tiecās atpakaļ pēc elektroniskās mūzikas pirmsākumiem, ietekmējoties no 1980. gadu popmūzikas. Šīs kustības kulminācija bija elektrokleša vilnis 2001. gadā, kurā bija sastopami arī pankroka un elektro elementi. Arī šobrīd lietojot mūsdienīgas produkcijas metodes un ietekmējoties no 1980.gadu stila elektroniskās popmūzikas gūst panākumus. Spilgtākie šā elektroniskās popmūzika viļņa mākslinieki ir *[[Lady Gaga]]*, *CHVRCHES*, *La Roux* u.c.

## Skatīt arī
* Elektroniskā mūzika
* Elektroniskās mūzikas žanru uzskaitījums
* Elektroniskā deju mūzika

## Atsauces
Āpšvalks

**Āpšvalks** ir Undras kreisā krasta pieteka Talsu novadā.

Tek rietumu virzienā. Ietek Undrā pie Meža muzeja. Āpšvalku šķērso valsts autoceļš V1410 (Valdemārpils–Pļavas–Sviķi), tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Benerupe

**Benerupe** (arī **Pūņu grāvis**) ir Rojas kreisā krasta pieteka Talsu novadā.

Izteka - no Kuļļu dīķa. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Rojā pie Cuncēm. Benerupi šķērso valsts autoceļi P125 (Talsi—Dundaga—Mazirbe) un V1412 (Valdemārpils–Pūņas).

## Atsauces
Brantu grāvis

**Brantu grāvis** ir Grīvas kreisā krasta pieteka Talsu novadā.

Izteka pie Liepājnieku mājām. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā, paralēli autoceļam V1410 (Valdemārpils–Pļavas–Sviķi). Ietek Grīvā Vandzenes pagasta ziemeļos. Brantu grāvi šķērso valsts autoceļš V1398 (Sārcene–Nogale–Kaltene), tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Pablo de Sarasate

**Pablo Martins Melitons de Sarasate i Navaskess** (); dzimis , miris ) bija spāņu romantisma vijoļvirtuozs, komponists un diriģents.

Pirmo koncertu sniedzis 8 gadu vecumā. Mācījies Parīzes Konservatorijā. No 1859. gada koncertēja pa pasauli. Speciāli Sarasatem mūziku komponējuši Maksis Bruhs, Antonīns Dvoržāks, Eduārs Lalo un Kamils Sensānss. Arī pats Sarasate komponējis mūziku vijolei, no kuras mūsdienās populārākā ir 1878. gadā radītā *Zigeunerweisen* vijolei un orķestrim.

## Ārējās saites

* Pablo de Sarasates profils ''AllMusic'' 
* Pablo de Sarasates notis ''IMSLP''
Herberts Kičeners

**Horācijs Herberts Kičeners, 1. grāfs Kičeners** (; dzimis , miris ) bija britu feldmaršals, politiķis un koloniju administrators.

Ieguva plašu atpazīstamību, kad 1898. gadā guva uzvaru pār mahdistiem Omdurmanas kaujā. Komandēja angļu spēkus angļu—būru kara otrajā pusē, kur būru iedzīvotājiem izveidoja pirmās mūsdienu koncentrācijas nometnes. No 1902. līdz 1909. gadam bija armijas virspavēlnieks Indijā, kur konfliktēja ar vicekarali lordu Kerzonu, kurš šī iemesla dēļ atkāpās no amata. Vēlāk Kičeners bija angļu ģenerālkonsuls Ēģiptē. Sākoties Pirmajam pasaules karam, lords Kičeners kļuva par Lielbritānijas aizsardzības ministru (*Secretary of State for War*). Gājis bojā pie Orkneju salām ceļā uz sarunām Krievijā, kad Kičenera kara kuģis uzskrēja vācu zemūdenes izliktai mīnai.

## Ārējās saites

*
Amulupīte

**Amulupīte** ir Rojas labā krasta pieteka Talsu novadā.

Izteka - pie Jaunciema. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Rojā pa divām attekām lejpus Mārku kapiem. Amulupīti nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Poprags

**Poprags** ir apdzīvota vieta Talsu novada Ārlavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 6,6 km no pagasta centra Valdemārpils, 15,8 km no novada centra Talsiem un 136,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1377 (Laidze–Kroņi–Ārlava), Sasmakas ezera dienvidaustrumu krastā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Popragas muižu (*Gut Popraggen*).

## Atsauces
Skaidrības jūra

**Skaidrības jūra** jeb ***Mare Serenitatis*** ir Mēness jūra Mēness redzamajā pusē. Atrodas starp Lietus jūras austrumu malu un Miera jūras ziemeļrietumu malu. 

thumb|left|200px|Skaidrības jūra parādīta ar apli
Skaidrības jūra izveidojusies gigantiska trieciena rezultātā laikposmā pirms apmēram 3,9 līdz 3,8 miljardiem gadu. Jūras diametrs ir apmēram 675 km, tā aizņem ap  km2 lielu teritoriju. Pamatu klāj bazalta ieži, jūras centrā gaišāki, gar malām tumšāki. Jūras forma ieapaļa ar nelielu izvirzījumu ziemeļrietumu malā. Skaidrības jūras centrā atrodas maskons, jeb masas koncentrācija. Tā esamību ir noteikuši vairāki kosmiskie aparāti (*Lunar Orbiter* aparāti, Lunar prospector un GRAIL). 

Nosaukumu “Skaidrības jūra” izdomāja itāļu astronoms Džovanni Batista Ričoli (*Giovanni Battista Riccioli*), pirmoreiz to publicējot 1651. gadā darbā *Almagestum Novum*. 1935. gadā to apstiprināja Starptautiskā Astronomijas savienība.

Skaidrības jūras austrumu malā atrodas Poseidonija krāteris. Nedaudz uz dienvidiem no tā Lemonjē krāteris. Jūras vidū atrodas Besela krāteris, kuru šķērso labi redzama gaiša svītra, iespējams izveidojusies no Tiho krātera izsistā materiāla.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Teobalds fon Bētmanis-Holvēgs

**Teobalds Teodors Frīdrihs Alfrēds fon Bētmanis-Holvēgs** (; dzimis , miris ) bija Vācijas reihskanclers no 1909. līdz 1917. gadam, t. i., pirms Pirmā pasaules kara un lielāko daļu no kara laika. Pirms iecelšanas par kancleru no 1907. gada bija impērijas iekšlietu valsts sekretārs. Kanclera amatā esot, pēc vēsturnieku viedokļa, parādīja sevi kā labu organizatoru, bet ne tik izcilu politiķi.

## Ārējās saites
Joslvaļi

**Joslvaļi, joslvaļu ģints** (*Balaenoptera*) ir viena no joslvaļu dzimtas (*Balaenopteridae*) ģintīm, kas apvieno 7 mūsdienās dzīvojošas vaļu sugas. Zinātniskais nosaukums *Balaenoptera* atvasināts no latīņu un grieķu valodas, kas nozīmē valis ar spārnu, atspoguļojot šīs ģints vaļiem raksturīgo muguras spuru. Jaunākā ģints suga reģistrēta 2003. gadā, kad ģenētisko analīžu rezultātā tika atklāts, ka  Omuras valis (*Balaenoptera omurai*) nav neliela auguma Braida vaļa (*Balaenoptera edeni*) pasuga.

## Izplatība
[thumb|left|240px|Joslvaļiem ir raksturīga muguras spura, kura rosinājusi ģints zinātnisko nosaukumu ''Balaenoptera''. Latviski tas nozīmē valis ar spārnu. Attēlā [mazais joslvalis (*Balaenoptera acutorostrata*)]]
Joslvaļi, atkarībā no sugas, sastopami visos pasaules okeānos. Lielākā daļa no tiem mājo dziļos, plašos ūdeņos un uzturas tālu no krasta. Izņēmums ir Omuras  un Braida valis, kuri visa gada garumā uzturas krasta tuvumā. 

## Baltijas jūrā
Baltijas jūrā reizēm ieklejo finvalis (*Balaenoptera physalus*), kurš novērots arī Latvijas piekrastē. Vairāki miruši īpatņi ir arī atrasti izskaloti krastā.

## Kopīgās īpašības
Joslvaļi ir ļoti lieli vaļi, pat ģints vismazākās sugas — mazā joslvaļa (*Balaenoptera acutorostrata*) svars sasniedz 9 tonnas, bet lielākais ir zilais valis (*Balaenoptera musculus*), kura svars var sasniegt 200 tonnas. Visiem joslvaļiem uz vēdera ir garenvirziena ieloces jeb joslas, kas tiem ļauj atvērt milzīgu muti un sakampt lielu ūdens malku ar barību tajā. Šīs grupas vaļiem raksturīgs slaids ķermenis. Joslvaļi parasti uzturas nelielās grupās, kurās ir 2—5 pieaugušie īpatņi. 

## Sistemātika
[thumb|260px|[Seivalis (*Balaenoptera borealis*) ar mazuli]]
***Joslvaļu ģints** (*Balaenoptera*)
** Antarktikas minkvalis (*Balaenoptera bonaerensis*)
** Braida valis (*Balaenoptera edeni*)
** Finvalis (*Balaenoptera physalus*)
** Mazais joslvalis (*Balaenoptera acutorostrata*)
** Omuras valis (*Balaenoptera omurai*)
** Seivalis (*Balaenoptera borealis*)
** Zilais valis (*Balaenoptera musculus*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*ADW: Balaenoptera, Classification
*iNaturalist: Genus Balaenoptera
Jans Kotrčs

**Jans Kotrčs** (; dzimis , miris ) bija čehu šahists, šaha problēmists un publicists.

## Turnīri
Kotrčs sekmīgi piedalījies vairākās šaha sacensībās:
* Dalījis 2. vietu ar Karelu Traksleru Prāgā 1891. gadā. Uzvarētājs bija J. Kvičala;
* Dalījis 4.—6. vietu Vācijas Šaha savienības 7. kongresa "A" pamatturnīrā (Drēzdene, 1892).
* Uzvarējis mačā Janu Kvičalu ((+3 –0 =2) Prāgā, 1893. gadā;
* Ieguvis 8. vietu I. Koliša piemiņas turnīrā (Vīne, 1899/1900). Uzvarēja Gēza Maroci.
## Publicistika
1884.—1885. gadā Kotrčs izdeva čehu valodā pirmo šaha avīzi *Šach-Mat*, bet no 1886. gada kopā ar Karelu Traksleru žurnālu *České listy šachové*. 1899. gadā viņš nodibināja čehu dienas laikrakstā *Národní listy* šaha nodaļu un vadīja to līdz 1900. gadam.

1903.gadā Kotrčs pārcēlies uz Vīni un strādājis tur par žurnālu redaktoru. Starpkaru periodā izdevis *Wiener Arbeiter-Schachzeitung*, kas mūsdienās kļuvis par bibliogrāfisku retumu.

## Bibliogrāfija
* Kotrč, Jan; Traxler, Karel: *Chess Problems / Schachprobleme / Sachove Ulohy 1884 - 1910.* Wien 1910. 
* Kotrč, Jan: *Hra v šachy.* 1911 
* Kotrč, Jan: *Lehrbuch des Schachspiels.* 1920 
* Kotrč, Jan: *Das Schachspiel.* 1926 
* Kotrč, Jan: *Eröffnungen in der modernen Schachpartie.* 1934 

## Šaha kompozīcija
Kotrčs bija čehu skolas pārstāvis, viņš sastādījis vairāk nekā 220 šaha uzdevumus.

### Uzdevuma piemērs

Risinājums:

```
1.♖g2! (gājiena spaids)
1. ... ♗×g2 2. ♕×g2 (draud) 3. ♕c6# 
             2. ... ♔e6 3. ♕d5# 
             2. ... e6 3. ♕b7# 
1. ... ♔c7 2. e6+ ~ 3. ♕b8# 
1. ... ♔e6 2. ♖e2 
            2. ...♗f1/♗g2 3. ♕×g4# 
            2. ... ♔d7 3. e6# 
1. ... e6 2. ♕f3 
          2. ... g3 3. ♕b7#/♕f7# 
          2. ... ♗×g2 3.♕f7# 
          2. ... g×f3 3. ♖g7# 
          2. ... ♔e7 3.♕f7# 
          2. ... ♔c7 3.♕c6#
```


## Skatīt arī
* Čehu skola

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jana Kotrča šaha kompozīcijas saitā PDB
Grigorijs Serpers

**Grigorijs Serpers** (, ; dzimis  Taškentā) ir Uzbekistānā dzimis ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1992).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt sešu gadu vecumā. Piecpadsmit gadu vecumā kļuvis par Mihaila Botviņņika šaha skolas audzēkni. 1987. gadā izcīnījis bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 1988. gadā Adelaidā atkārtojis šo panākumu. 1990. gadā Arnemā kļuvis par Eiropas junioru šaha čempionu U20 vecuma grupā. 1991. gadā pēdējā PSRS komandu šaha čempionātā Uzbekistānas izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu. 1992. gadā Maskavā izcīnījis 2. vietu Aleksandra Aļehina memoriālā. 1994. gadā dalījis 1.-5. vietu starptautiskajā šaha turnīrā Sanktpēterburgā. Par panākumiem turnīros FIDE 1988. gadā Serperam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1992. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Uzbekistānas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1992-1994). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1992) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1993. gadā.

1996. gadā pārcēlies uz dzīvi ASV un kopš 1997. gada šaha turnīros pārstāv šo valsti. 1999. gadā Filadelfijā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā *World Open*, kā arī izcīnījis 2. vietu ASV šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, finālā zaudējot Borisam Guļko. 2000. gadā Ņūdeli piedalījies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 3. kārtā piekāpies Aleksandram Griščukam. 2005. gadā ASV šaha čempionātā dalījis 3. vietu. 2008. gadā uzvarējis Vašingtonas pilsētas šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Grafs

**Aleksandrs Grafs** (; dzimis kā **Aleksandrs Ņenaševs** ()  Taškentā) ir Uzbekistānā dzimis Vācijas starptautiskais lielmeistars šahā (1992).

## Biogrāfija
1983. gadā Maskavā beidzis Valsts Centrālo fiziskās kultūras institūta šaha nodaļu. 1989. gadā uzvarējis Uzbekistānas šaha čempionātā. 1991. gadā Maskavā piedalījies PSRS šaha čempionātā, kurā dalījis 5. vietu. 1991. gadā pēdējā PSRS komandu šaha čempionātā Uzbekistānas izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu. 1997. gadā Groningenā piedalījies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 2. kārtā piekāpies Aleksejam Drejevam.

2000. gadā pārcēlies uz sava tēva etnisko dzimteni Vāciju, kā arī nomainījis savu uzvārdu *Ņenaševs* uz tēva uzvārdu *Grafs*. Trīs reizes pēc kārtas izcīnījis sudraba medaļas (2000, 2001, 2002) Vācijas šaha čempionātos, bet 2004. gadā kļuvis par Vācijas šaha čempionāta uzvarētāju. Piedalījies arī Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas, kuros 2001. gadā zaudējis 1. kārtā Šarūnam Šulskim, bet 2004. gadā 2. kārtā zaudējis Vladislavam Tkačovam. 2003. gadā Stambulā izcīnījis bronzas medaļu Eiropas individuālajā šaha čempionātā. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā Skopjē (2002), Drēzdenē (2002, 2003, 2006), Nirnbergā (2006), Pontevedrā (2007) un Ourensē (2007).

Pārstāvējis Uzbekistānas un Vācijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1992-1994, 2002-2006). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1992) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1992) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (2003-2005). Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (abas - 2005) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1993, 2001). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2001) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Guna Skujiņa

**Guna Skujiņa** (dzimusi  Olainē) ir Latvijas šahiste, šaha trenere un šaha sacensību organizatore.

## Biogrāfija
1980. gadu beigās un 1990. gadu sākumā bijusi viena no vadošajām Latvijas šahistēm. Divas reizes Rīgas rajona komandas sastāvā izcīnījusi godalgotās vietas Latvijas komandu šaha čempionātos: 1987. gadā - 3. vieta, bet 1988. gadā - 2. vieta. 1988. gadā Dimitrovgradā (tagad Krievija) pārstāvējusi Latvijas junioru šaha izlasi PSRS junioru šaha komandu čempionātā. Divas reizes izcīnījusi sudraba medaļu Latvijas sieviešu šaha čempionātos (1990, 1991), turklāt 1991. gadā tikai par puspunktu piekāpusies turnīra uzvarētājai Andai Šafranskai, uzvarot to savstarpējā partijā. Latvijas 1992. gada atklātajā šaha čempionātā saņēmusi balvu kā labākā dalībniece sieviešu konkurencē. 1992. gadā Manilā pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi 30. šaha olimpiādē, kur palīdzējusi komandai izcīnīt augsto 12. vietu.

Kopš 1990. gadu vidus šaha turnīros piedalās reti. Sākot no 2017. gada Olainē aktīvi organizējusi šaha turnīrus, pārsvarā bērniem un jauniešiem.

2024. gadā FIDE viņai piešķīra sieviešu meistarkandidātes nosaukumu (WCM).

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 1986. gads — izstājusies pēc 3. kārtas.
* 1987. gads — 5.-6. vieta.
* 1988. gads — 7.-8. vieta.
* 1989. gads — 11. vieta.
* 1990. gads — 2. vieta.
* 1991. gads — 2. vieta.
* 1992. gads — 3.-6. vieta.

## Atsauces

## Literatūra
* Encyclopedia of Latvian chessplayers : 1900-2000 / compiled by Val Zemitis ; editors, J. Vitomskis ... [et al. ]. [ASV : b. n.], 2009 2 sēj. : il., portr. ; 29 cm.

## Ārējās saites
Lionels Feiningers

**Lionels Čārlzs Adrians Feiningers** (; dzimis , miris ) bija Ņujorkā dzimis vācu/amerikāņu gleznotājs, grafiķis un karikatūrists.

Dzimis ASV, bet 1887. gadā devās uz Vāciju. No 1887. līdz 1893. gadam studēja glezniecību Hanburgā, Berlīnē un Parīzē, vēlāk strādāja par karikatūristu vācu un amerikāņu avīzēs. Ap 1910. gadu ieguva atpazīstamību ar savām gleznām. Pēc Pirmā pasaules kara strādāja par pasniedzēju *[[Bauhaus]]* grafikas darbnīcā. Pēc nacistu nākšanas pie varas un *Bauhaus* slēgšanas, 1937. gadā devās uz ASV, kur nodzīvoja līdz mūža galam.

## Ārējās saites

*
Sergejs Zagrebeļnijs

**Sergejs Zagrebeļnijs** (; dzimis ) ir Uzbekistānas starptautiskais lielmeistars šahā (1993).

## Biogrāfija
Divkārtējs Uzbekistānas šaha čempionāta uzvarētājs (1988, 1990). 1991. gadā pēdējā PSRS komandu šaha čempionātā Uzbekistānas izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis Kečkemētā (Ungārija, 1993), Vladivostokā (1995), Drēzdenē (1999), Izraēlas atklātajā šaha čempionātā (2003), Ikārijā (Grieķija, 2007). Par panākumiem turnīros FIDE 1990. gadā Zagrebelnijam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1993. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Uzbekistānas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1992-2002). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1992) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1992) medaļu;
* Āzijas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1993-1995). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1993) un bronzas (1995) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1993. gadā.

Pēdējos gadus dzīvo Maskavā un ir pazīstams kā šaha treneris, kā arī šaha turnīru apskatnieks un tiešraižu komentētājs Krievijas šaha vietnē *ChessPro*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihails Saltajevs

**Mihails Saltajevs** (; dzimis ) ir Uzbekistānas starptautiskais lielmeistars šahā (1995).

## Biogrāfija
1991. gadā pēdējā PSRS komandu šaha čempionātā Uzbekistānas izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis Karlmarksštatē (1990), Vladivostokā (1995), Maskavā (1995, 1996), Neiklosterē (2001), Esenē (2002), Hamburgā (2006).

Par panākumiem turnīros FIDE 1990. gadā Saltajevam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1995. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Uzbekistānas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1992, 1996-1998). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1992) medaļu;
* Āzijas komandu šaha čempionātā piedalījies 1995. gadā un gan komandu, gan individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Saidali Juldaševs

**Saidali Juldaševs** (; dzimis  Taškentā) ir Uzbekistānas starptautiskais lielmeistars šahā (1996).

## Biogrāfija
Divas reizes uzvarējis Uzbekistānas šaha čempionātos (1993, 2003), kā arī izcīnījis šajos turnīros sudraba (2006) un bronzas (2005) medaļas. 2001. gadā Kolkatā kļuvis par Āzijas individuālā šaha čempionāta sudraba medaļas ieguvēju. 2001. gadā piedalījies arī Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā zaudējis jau 1. kārtā. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis Oralā (2003), *Parsvnath Open* (Indija, 2004), Mumbajā (2008), Pavlodarā (2009), *UKM KL Masters* (Malaizija, 2010).

Par panākumiem turnīros FIDE 1995. gadā Juldaševam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1996. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Uzbekistānas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1992, 1996-1998, 2002-2004, 2008). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1992) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1996) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1993, 2001);
* Āzijas komandu šaha čempionātos piedalījies 5 reizes (1993-2003, 2008). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1999), sudraba (1993) un bronzas (1995) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1993, 1995) un bronzas (1999) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķurši

**Ķurši** ir ciems Alūksnes novada Pededzes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Pededzes, 31 km no novada centra Alūksnes un 232 km no Rīgas.

Apdzīvoto vietu šķērso valsts reģionālais autoceļš P42.

Nedaudz vairāk nekā kilometra attālumā no ciema atrodas Ķuršu pareizticīgo baznīca un kapsēta.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Hope! — Das Obama Musical

[thumb|250px|''Jahrhunderthalle'', mūzikla ''Hope! — Das Obama Musical'' pirmizrādes norises vieta [Frankfurte pie Mainas|Frankfurtē, Vācijā]]
***Hope! — Das Obama Musical*** () ir vācu mūzikls, kas veidots, iedvesmojoties no ASV prezidenta Baraka Obamas  personīgās dzīves un karjeras. Mūziklā ir attēlota prezidenta dzīve no laika, kad viņš dzīvoja Čikāgā, Ilinoisas štatā, līdz 2008. gada ASV prezidenta vēlēšanām. Mūzikla pirmizrāde notika 2010. gada 17. janvārī 2000 sēdvietu lielajā *[[Jahrhunderthalle]]* Frankfurtē. Tiek uzskatīts, ka šis ir pirmais uz kāda ASV prezidenta dzīvi balstītais teātra uzvedums, kas radīts, kad viņš vēl joprojām bijis amatā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Anuška Šankara

**Anuška Šankara** (, ); dzimusi ) ir indiešu izcelsmes britu sitāras mūziķe un komponiste. Mūziķa Ravi Šankara meita un mūziķes Nora Džonsas pusmāsa. Precējusies ar angļu kinorežisoru Džo Raitu. Mūziku apguva no deviņu gadu vecuma pie sava tēva. Septiņpadsmit gadu vecumā izdeva savu pirmo solo albumu.

## Ārējās saites

* Anuškas Šankaras profils ''AllMusic'' 
* Mājas lapa
Barbara Stroci

**Barbara Stroci** (), arī **Barbara Valli** (); dzimusi , mirusi ) ir Venēcijas baroka laika dziedātāja un komponiste. Viena no retajām sievietēm, kurām izdevies 17. gadsimtā publicēt savas kompozīcijas. Frančesko Kavalli skolniece.

## Ārējās saites

* 
* Barbaras Stroci profils ''AllMusic'' 
* Barbaras Stroci notis ''IMSLP''
Medicīnas eponīmi

**Medicīnas eponīmi** ir pazīmes un simptomi, kas parasti tiek nosaukti atklājēju vai pacientu vārdos. Šajā sarakstā uzskaitīti arī citi jēdzieni, kas ir nozīmīgi klīniskajā praksē, piemēram, testi, refleksi u.c.
Ferrera

**Ferrera** var būt:

* Amerika Ferrera (*America Ferrera*; dzimusi 1984. gadā) — amerikāņu aktrise;
* Pepita Ferrera (*Pepita Ferrera*; 1938—1993) — spāņu šahiste.
Hojņiku rajons

**Hojņiku rajons** (, ) ir Baltkrievijas administratīvais rajons Gomeļas apgabala dienvidos. Tas robežojas ar Gomeļas apgabala Narovļas rajonu dienvidrietumos, Maziras rajonu rietumos, Kaļinkaviču rajonu ziemeļrietumos, Rečicas rajonu ziemeļos, Lojevas rajonu ziemeļaustrumos un Brahinas rajonu austrumos, kā arī Ukrainu dienvidos.

Hojņiku rajons ir viens no vismagāk Čornobiļas AES katastrofā cietušajiem rajoniem. No tolaik eksistējušām 99 apdzīvotajām vietām 49 tika likvidētas.

Hojņikos dzimis futbola treneris Viktors Gončarenko (*Віктар Міхайлавіч Ганчарэнка*, 1977).
Kampargrāvis

**Kampargrāvis** (arī **Kamparu grāvis**) ir Žulniekvalka labā krasta pieteka Talsu novadā.

Izteka uz austrumiem no Jaunciema. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Žulniekgrāvī uz ziemeļrietumiem no Dravu mājām. Kampargrāvi šķērso valsts autoceļš V1398 (Sārcene–Nogale–Kaltene), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Kazpurgrāvis

**Kazpurgrāvis** ir Rojas labā krasta pieteka Talsu novadā, netālu no Ārlavas baznīcas un kapiem.

Izteka - pie Aivaru mājām. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Rojā lejpus Tiltiņu mājām. Kazpurgrāvi šķērso valsts autoceļš V1374 (Kalni–Popervāle).

## Atsauces
Riepaldu grāvis

**Riepaldu grāvis** ir Sasmakas ezera pieteka Talsu novadā, uz dienvidiem no Valdemārpils. 

Tek austrumu virzienā. Ietek Sasmakas ezera rietumu krastā. Riepaldu grāvi šķērso valsts autoceļš P126 (Valdgale—Roja).

## Atsauces
Ķēšupe

**Ķēšupe** (arī **Ķeižupe**) ir Rojas labā krasta pieteka Talsu novadā.

Izteka - pie Vīgriezes. Tek gar Bērzpura austrumu malu uz ziemeļiem, purvam beidzoties sagriežas uz ziemeļrietumiem. Ietek Rojā iepretim Krieviņu mājām. Ķēšupi nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Lejasdonava

**Lejasdonava** (arī **Lejasdonavas grāvis**, **Ozolbirzes grāvis**) ir Rojas labā krasta pieteka Talsu novadā.

Izteka - pie Jaunozoliņu mājām. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Rojā iepretim Liepkalnu mājām. Lejasdonavu šķērso valsts autoceļš P125 (Talsi—Dundaga—Mazirbe), tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Smbats Lputjans

**Smbats Lputjans** (; dzimis  Erevānā) ir Armēnijas starptautiskais lielmeistars šahā (1984).

## Biogrāfija
Pirmo lielāko panākumu šahā guvis 1980. gadā, kad iekļuvis Viļņā notiekošā PSRS šaha čempionāta finālā. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā Berlīnē (1982), Atēnās (1983), Irkutskā (1983, 1986), Sarajevā (1985), Hastingsa (Anglija, 1987), Dortmundē (1988), Erevānā (1988, 1996, 2000), Aleksandra Kotova memoriālā Užhorodā (1988), Rimavska Sobotā (1991), Ņujorkā (1998). 1984. gadā Kijivā uzvarēja PSRS komandu kausā šahā *CSKA* komandas sastāvā. 1991. gadā PSRS komandu šaha čempionātā izcīnījis 2. vietu Armēnijas izlases sastāvā. Četras reizes uzvarējis Eiropas klubu šaha kausa izcīņā: Maskavas *CSKA* komandas sastāvā (1986, 1988), Sarajevas *ŠK Bosna Sarajevo* komandas sastāvā (1994), Erevānas *Yerevan* komandas sastāvā (1995).

Par panākumiem turnīros FIDE 1982. gadā Lputjanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1984. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Kopš 2004. gada ir arī FIDE vecākais treneris.

Trīs reizes piedalījies Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas, kuros 2000. gadā Ņūdeli izstājies pēc zaudējuma 3. kārtā Višvanatanam Anandam, 2001. gadā Maskavā izstājies pēc zaudējuma 2. kārtā Lūkam van Veli, 2004. gadā Tripolē izstājies pēc zaudējuma 2. kārtā Šehrijaram Memmedjarovam.

Sekmīgi pārstāvējis Armēnijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 8 reizes (1992-2006). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2006) un 3 bronzas (1992, 2002, 2004) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1992, 1998) un bronzas (1992) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 5 reizes (1992-1999, 2005-2007). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1999), sudraba (2007) un bronzas (1997) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1993-2005). Komandu vērtējumā izcīnījis 3 bronzas (1997, 2001, 2005) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1997) un bronzas (2001) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aršaks Petrosjans

**Aršaks Petrosjans** (; dzimis  Erevānā) ir Armēnijas starptautiskais lielmeistars šahā (1984).

## Biogrāfija
Divas reizes uzvarējis Armēnijas šaha čempionātos (1974, 1976). 1980. gadā dalījis 1.-2. vietu ar Vitāliju Ceškovski starptautiskajā šaha turnīrā Erevānā un uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Albenā (Bulgārija). 1983. gadā uzvarējis šaha turnīrā Novi Sadā, bet 1984. gadā uzvarējis Tigrana Petrosjana memoriālā. 1991. gadā PSRS komandu šaha čempionātā izcīnījis 2. vietu Armēnijas izlases sastāvā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1978. gadā Petrosjanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1984. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 2004. gadā ir saņēmis FIDE vecākā trenera nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis Armēnijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1992, 1996). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1992) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 1993. gadā.

Kopš 1990. gadu otrās puses vairāk pazīstams kā šaha treneris. Bijis Armēnijas izlases treneris Pasaules šaha olimpiādēs un lielākajos komandu šaha čempionātos (1996—2012). 2000. gada septembrī Petrosjana meita Sofija apprecējusies ar Ungārijas šaha lielmeistaru Pēteri Lēko, un Petrosjans bijis arī ungāru šahista treneris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Petrosjans

**Petrosjans** ( — 'Petra dēls', no personvārda Petrs *(Պետրոս)*; sieviešu dzimtē **Petrosjana**) ir armēņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu::
* Aršaks Petrosjans (*Արշակ Պետրոսյան*; 1953) —  Armēnijas šaha lielmeistars;
* Manuels Petrosjans (*Մանուէլ Պետրոսյան*;l 1998) —  Armēnijas šaha lielmeistars;
* Tigrans Petrosjans (*Տիգրան Պետրոսյան*; 1929—1984) —  9. Pasaules čempions šahā;
* Tigrans Petrosjans (*Տիգրան Պետրոսյան*; 1984) —  Armēnijas šaha lielmeistars.
FIDE (žurnāls)

***FIDE*** bija šaha žurnāls, Starptautiskās Šaha federācijas oficiāls orgāns. Iznāca Prāgā no 1953. līdz 1965. gadam, pavisam 50 žurnāla numuri. To izdeva Čehoslovākijas Šaha federācija, izpildot FIDE kongresa (Venēcija, 1951. gads) lēmumu. Žurnālā raksti tika publicēti piecās FIDE oficiālajās valodās: angļu, franču, krievu, spāņu un vācu.

## Redkolēģija
Žurnāla galvenie redaktori bija:
* Karels Opočenskis (1953—1954);
* Josefs Louma (1955. gada 1. pusgads) 
* Ludeks Pahmans (1955—1965).
Šaha kompozīcijas nodaļas redaktori bija M. Havels, vēlāk A. Mandlers.
Redkolēģijas sastāvā ietilpa FIDE darbinieki un pazīstami šahisti no daudzām valstīm.

## Saturs
Žurnāls publicēja FIDE oficiālos materiālus (kongresu protokolus, priekšlikumus par starptautisko šaha noteikumu pilnveidošanu un citus), vadīja diskusijas par svarīgiem starptautiskās šaha dzīves jautājumiem, atspoguļoja nozīmīgas starptautiskās un nacionālās šaha sacensības, publicēja šaha notikumu hroniku, teorētiskus apskatus, turnīru partijas un bibliogrāfiskos materiālus. Ievietoja interesantus rakstus par bijušajiem pasaules čempioniem Em. Laskeru, H. Kapablanku, A. Aļehinu un citiem slaveniem šahistiem. Žurnāls bija bagātīgi ilustrēts.

## Atsauces
Puncene

**Puncene** ir ciems Alūksnes novada Pededzes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 9 km no pagasta centra Pededzes, 22 km no novada centra Alūksnes un 224 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P40 (Alūksne—Zaiceva), Pededzes krastā.

## Atsauces
Ašots Anastasjans

**Ašots Anastasjans** (;  Erevāna —  Erevāna) bija Armēnijas starptautiskais lielmeistars šahā (1993).

## Biogrāfija
Astoņkārtējs Armēnijas šaha čempionātu uzvarētājs (1983, 1985, 1986, 1987, 1988, 1992, 1994, 2005). 1991. gadā PSRS komandu šaha čempionātā izcīnījis 2. vietu Armēnijas izlases sastāvā. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis Katovicē (1993), Tigrana Petrosjana memoriālā Erevānā (1994), Ankarā (1995), Budapeštā (1999), Abū Dabī (1999, 2005, 2006, 2007). 1995. gadā uzvarējis Eiropas klubu šaha kausa izcīņā Erevānas *Yerevan* komandas sastāvā.

Trīs reizes piedalījies Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas, kuros 1997. gadā Groningenā zaudējis 1. kārtā Jāsiram Seiravānam, 2001. gadā Maskavā zaudējis 3. kārtā Predragam Nikoličam, bet 2004. gadā Tripolē zaudējis 3. kārtā Aleksandram Beļavskim.

Par panākumiem turnīros FIDE 1988. gadā Anastasjanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1993. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis Armēnijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1992-2002). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (1992, 2002) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2000) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1992-1999, 2005). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1999) un bronzas (1997) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1997, 1999) un bronzas (2005) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1993-2005). Komandu vērtējumā izcīnījis 3 bronzas (1997, 2001, 2005) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (2005) un bronzas (1993) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Manuels de Falja

**Manuels Maria de los Doloress Falja i Mateu** (); dzimis , miris ) bija spāņu komponists, pianists un muzikologs 20. gadsimta pirmajā pusē.

Mācījies Madrides konservatorijā. Felipes Pedrella skolnieks. No 1907. līdz 1914. gadam dzīvoja Parīzē, kur iepazinās ar Debisī, Ravēlu, Pikaso, kā arī ietekmējās no impresionistu mūzikas. 1919. gadā pārcēlās uz Granadu, kur satuvinājās ar Lorku. Pēc republikāņu sakāves Spānijas pilsoņu karā emigrēja uz Argentīnu. Palika tur līdz mūža galam, kaut arī tika aicināts atgriezties Spānijā. Pēc nāves, 1947. gadā pārapbedīts dzimtās Kadisas katedrālē.

## Ārējās saites

* 
* Manuela de Faljas profils ''AllMusic'' 
* Manuela de Faljas notis ''IMSLP''
Artašess Minasjans

**Artašess Minasjans** (; dzimis  Erevānā) ir Armēnijas starptautiskais lielmeistars šahā (1992).

## Biogrāfija
1990. gadā pirmo reizi uzvarējis Armēnijas šaha čempionātā. Vēlākajos gados vēl piecas reizes atkārtojis šo panākumu (1992, 1993, 1995, 2004, 2006). 1990. gadā Minskā uzvarējis PSRS jauno meistaru šaha turnīrā. 1991. gadā Maskavā dalījis 1.-2. vietu PSRS pēdējā šaha čempionātā. 1991. gadā PSRS komandu šaha čempionātā izcīnījis 2. vietu Armēnijas izlases sastāvā. 1995. gadā uzvarējis Eiropas klubu šaha kausa izcīņā Erevānas *Yerevan* komandas sastāvā.

2000. gadā Ņūdeli piedalījies Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas, kurā zaudējis 2. kārtā. 2005. gadā piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā zaudējis Lūkam van Veli.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis Parīzē (1994), Erevānā (2000), Dubaijā (2001).

Par panākumiem turnīros FIDE 1991. gadā Minasjanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1992. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis Armēnijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 9 reizes (1992-2008). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (2006, 2008) un 3 bronzas (1992, 2002, 2004) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1992-1999). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1999) un bronzas (1997) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1993-2001). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (1997, 2001) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (2001) un bronzas (1997) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žaime Sunje Neto

**Žaime Sunje Neto** (; dzimis  Kuritibā) ir Brazīlijas starptautiskais lielmeistars šahā (1986).

## Biogrāfija
Septiņas reizes uzvarējis Brazīlijas šaha čempionātos (1976, 1977, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983), kā arī vienu reizi izcīnījis sudraba medaļu (1989). 1979. gadā Riodežaneiro debitējis Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā ierindojies augstajā 5. vietā. Nākamajos ciklos vēl divas reizes piedalījies starpzonu turnīros (1982, 1990), taču nav spējis atkārtot šo panākumu. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Buenosairesā (1975), Kuritibā (1983), Zenicā (1986), Portovelju (1988), Sanpaulu (1989, 1998), Riodežaneiro (1989, 1999), Linaresā (1992). Par panākumiem turnīros FIDE 1980. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1986. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Brazīlijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 10 reizes (1980-1986, 1990-1994, 1998, 2006-2008). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1992) medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1976-1977);
* Panamerikas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1985, 1991-1995). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1985, 1991) un bronzas (1995) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1985), sudraba (1991) un bronzas (1995) medaļas.

Pazīstams arī kā Brazīlijas un starptautiskās šaha dzīves organizators. No 1988. līdz 1992. gadam bijis Brazīlijas šaha federācijas prezidents. 1996. gadā piedalījies Starptautiskā šaha federācijas (FIDE) prezidenta vēlēšanās, kurās, neraugoties uz daudzu Eiropas šaha federāciju atbalstu, zaudējis Kirsanam Iļumžinovam ar balsošanas rezultātu 44:87.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ogņens Cvitans

**Ogņens Cvitans** (; dzimis  Šibenikā) ir Horvātijas starptautiskais lielmeistars šahā (1987).

## Biogrāfija
1981. gadā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā. 1998. gadā Pulā izcīnījis bronzas medaļu Horvātijas šaha čempionātā. 2001. gadā Maskavā piedalījies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā zaudējis 1. kārtā. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Prāgā (1987), Ženēvā (1988), Kannās (1990, 1996), Rijekā (2001), Pulā (2004). 2009. gadā Pulā izcīnījis 2. vietu Vidusjūras valstu individuālajā šaha čempionātā. 2014. gadā uzvarējis Horvātijas starptautiskajā šaha turnīrā *Golden Island Krk Open*.

Pārstāvējis Dienvidslāvijas un Horvātijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 8 reizes (1990-1996, 2000-2006). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1992) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 6 reizes (1989-2003). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1989) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1997. gadā;
* Balkānu valstu komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1983, 1986). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1983) un sudraba (1986) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1983, 1986) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1982. gadā Cvitanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1987. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 2010. gadā kļuvis par FIDE treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Landonas gaisa balonu festivāls

thumb|300px|2005. gada Landonas gaisa balonu festivāls
**Landonas gaisa balonu festivāls** () bija gaisa balonu festivāls Landonā, Kanādā. Tas bija viens no valsts lielākajiem un senākajiem gaisa balonu festivāliem. Festivāls pirmo reizi notika 1983. gadā, lai popularizētu *Downtown Business Association*. Tolaik to sauca par **Landonas balonu ''fiesta***. Festivāla galvenā norises vieta bija Herisa parks netālu no [[Temza (Kanāda)|Temza]]s upes, kā arī tas parasti notika [[Simko diena]]s (augusta pirmā pirmdiena) nedēļas nogalē. Festivāla galvenie sponsori bija *Sundance Ballons*. Skatītāji varēja nokļūt ļoti tuvu balonu palaišanas punktam, jo tur nebija nekādu žogu, kas atdalītu skatītāju zonu no balonu palaišanas punkta. Festivālā regulāri piedalījās vairāki īpašas formas baloni — [[Kanādas karogs|Kanādas karoga]], kļavas lapas un [[tiranozaurs|tiranozaura]] Tairona formas baloni. Festivālā notika ne tikai balonu palaišana, bet tajā arī bija atrakciju parks, koncerti un balonu degļu iedegšanas pasākumi naktī. Pasākumā piedalījās vairāki mūziķi, piemēram, Kanādas mākslinieki *Sloan*, *Mobile* un grupa *Bobnoxious*.

2008. gada martā *Sundance Balloons'' paziņoja, ka 2008. gada Landonas gaisa balonu festivāls netiks rīkots iepriekšējo gadu pasākumu finansiālo zaudējumu dēļ.

## Atsauces
Gludvaļi

**Gludvaļi** (*Eubalaena*) ir lielākā polāro vaļu dzimtas (*Balaenidae*) ģints, kas apvieno lielāko daļu šīs dzimtas sugu, kopumā 3 mūsdienās dzīvojošas sugas. Divas no šīm sugām mājo ziemeļu puslodes ziemeļos, bet viena Dienvidu okeānā. Šo vaļu tuvākais radinieks ir polārais valis, un nesenā pagātnē gludvaļi un polārais valis tika uzskatīti par vienu sugu.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|240px|Vaļu utu laukumi uz [dienvidu gludvalis|dienvidu gludvaļa (*Eubalaena australis*) galvas]]
Gludvaļi ir liela auguma vaļi, lielākajiem īpatņiem, sasniedzot apmēram 20 m garumu un 100 t svaru. Gludvaļiem ir apaļīgs ķermenis, liela galva ar arkveidā izliektu purna augšējo daļu. To ķermeņi ir tumši pelēki vai melni, nāsīm V veida forma. Visvieglāk pamanāmā gludvaļu pazīme ir gaiši, it kā smilšaini ādas laukumi, kas visbiežāk atrodas uz galvas. Tā nav ādas pigmentācija, bet gan vaļu utu dzīvotnes.

## Uzvedība
Visas trīs gludvaļu sugas ir migrējošas, atbilstoši sezonai tie dodas vai nu baroties, vai uz vairošanās vietām. Siltie ekvatoriālie ūdeņi veido dabīgu robežjoslu, kas atdala ziemeļos un dienvidos dzīvojošās sugas. Tomēr ir zināms vismaz viens gadījums, kad dienvidu gludvalis ir šķērsojis ekvatoru. Ziemeļu puslodes gludvaļi izvairās no atklātiem ūdeņiem, cenšoties uzturēties krasta līnijas tuvumā, tā kā seklākajos piekrastes ūdeņos ir visbagātākie iecienītākās barības resursi. Dienvidu gludvalis vasaras periodā barojas tālu no krasta, atklātā okeanā, bet ziemas periodā lielākā daļa populācijas uzturas krasta tuvumā. Gludvaļi galvenokārt barojas ar airkājvēžiem, kā arī ar kriliem un pteropodiem. Barošanās notiek gan no ūdens virsmas, gan zem ūdens, gan dziļumā pie pašas gultnes. 

Pārošanās laikā tēviņi pulcējas lielākās grupās, savstarpēji c;ikstoties par vientuļas mātītes uzmanību. Grūtniecības periods ilgst apmēram gadu, piedzimstot vienam mazulim, kas sver ap 900 kg un kas ir 4—6 metrus garš. Māte to zīda ar pienu apmēram 8 mēnešus.

## Apdraudējums
Gludvaļi gadsimtiem ilgi ir bijuši vaļu mednieku iecienīts medījums, tā kā tie mēdz uzturēties tuvu krasta līnijai, barojas no ūdens virsmas un raksturā tie ir mierīgi un lēni. Turklāt to ķermeņi satur tik daudz tauku, ka nogalināti tie peld pa ūdens virsmu, negrimstot lejup. Intensīvo medību dēļ gludvaļi ir vieni no apdraudētākajiem vaļiem pasaulē. Lai arī mūsdienās tos ir aizliegts medīt, vaļus joprojām apdraud lielo kuģu dzenskrūves, tos savainojot īdlz nāvei, un zvejnieku tīkli, kuros vaļi sapinas un iet bojā. Kopš 1970. gada 48% nāves gadījumu ir dēļ šiem diviem iemesliem. 

Īpaši apdraudēta ir Japānas gludvaļa Klusā okeāna austrumdaļas populācija, kurā ir mazāk kā 50 īpatņi, un ziemeļu gludvaļa Atlantijas okeāna austrumu populācija, kurā ir mazāk nekā 15 īpatņi. 

## Sistemātika
* **Gludvaļu ģints** (*Eubalaena*)
** Dienvidu gludvalis (*Eubalaena australis*)
** Japānas gludvalis (*Eubalaena japonica*)
** Ziemeļu gludvalis (*Eubalaena glacialis*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Tale of a Whale and Why It Can Be Told
*North Atlantic Right Whale
*The Northern Right Whale
Knudsona hipotēze

**Knudsona hipotēze** ir hipotēze, ka audzēji rodas uzkrājoties mutācijām šūnas DNS. Retinoblastomas kanceroģenēzē kļuva par galveno teorētisko pieņēmumu modelim, kā aprakstīt pārmainīta gēna mantošanas ietekmi uz gēna nesēja predispozīciju vēzim. Hipotēze nosaka, ka šūna var iniciēt audzēju tikai tad, ja abas tās alēles ir izmainītas. Personai, kura manto vienu kopiju no mutantā retinoblastomas gēna, ir jānotiek otrai, somatiskai mutācijai vienā vai vairākos retinoblastos, lai attīstītos viena vai vairākas retinoblastomas.

## Atsauces
Peroksisoma

**Peroksisoma** ir pūslītis eikariotu šūnās, kuru apņem vienkārša membrāna. Peroksisomās notiek lipīdu un taukskābju šķelšana (oksidēšana). Kā šķelšanas blakusprodukts rodas ūdeņraža peroksīds. Tas šūnai ir toksisks, tāpēc ferments katalāze to tūlīt sadala, veidojot H2O un O2. Daudz peroksisomu ir metaboliski aktīvās dzīvnieku šūnās — šūnās, kas nodrošina lipīdu vielmaiņu un aknu šūnās, kas atindē organismu, piemēram, šķeļot alkoholu. Arī augos ir peroksisomas. Dīgstošās sēklās tās sauc par glioksisomām. Tajās taukskābes oksidē līdz ogļhidrātiem, kurus izmanto kā enerģijas avotu augšanai. Lapās peroksisomas nodrošina skābekļa izlietošanu un fotosintēzei nepieciešamā CO2 atbrīvošanu.  Visus pūslīšus, kuros ir kāds specifisks, no citosola saņemts ferments, tai skaitā peroksisomas, sauc par mikroķermenīšiem.

## Atsauces
Pakalniešu iela

**Pakalniešu iela** var būt:
* Pakalniešu iela — iela Rīgā;
* Pakalniešu iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos.
Katarīna fon Bora

**Katarīna fon Bora** (); dzimusi , mirusi ) bija reformācijas līdera Mārtiņa Lutera sieva.

Dzīvodama klosterī no piecu gadu vecuma, 1523. gadā kopā ar citām mūķenēm izbēga no klostera un ieradās Vitenbergā. 1525. gadā apprecējās ar Mārtiņu Luteru un kļuva par viņa tuvu līdzgaitnieci, sevišķi saimniecībā. Sešu Lutera bērnu māte. Pēc Lutera nāves, Šmalkaldenes kara laikā kopā ar bērniem bēga uz Magdeburgu, pēc kara atgriezās Vitenbergā. Mirusi Torgavā nelaimes gadījumā.

## Ārējās saites
Bora

**Bora** var būt:
* Bora — pilsēta Krievijā;
* Bora — pilsēta Serbijā;
* Bora — pilsēta Turcijā;
* Bora ― spēcīgs, zems vējš no ziemeļaustrumiem Adrijas jūras tuvumā.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Katarīna fon Bora (*Katharina von Bora*; 1499―1552) — reformācijas līdera Mārtiņa Lutera sieva.

## Skatīt arī
* Bors
Konstantins Sakajevs

**Konstantins Sakajevs** (; dzimis  Ļeņingradā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1993).

## Biogrāfija
Divas reizes uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātos: 1990. gadā U16 vecuma grupā, bet 1992. gadā U18 vecuma grupā. 1993. gadā izcīnījis uzvaru starptautiskajā šaha turnīrā Dohā, bet 1995. gadā kopā ar Pjotru Svidleru dalījis 1.-2. vietu Sanktpēterburgas pilsētas šaha čempionātā. 1997. gadā atkārtoti uzvarējis šajā turnīrā, kā arī Mihaila Čigorina memoriālā. Divas reizes uzvarējis Krievijas šaha čempionātos (1998, 1999). 2001. gadā Vankūverā uzvarējis Paula Keresa memoriālā. 2005. gadā Kopenhāgenā uzvarējis šaha turnīrā *Politiken Cup*. 2005. gadā piedalījies Pasaules šaha kausa izcīņā pēc izslēgšanas sistēmas, kur 5. kārtā zaudējis Gatam Kamskim. 2007. gadā Hantimansijskā Pasaules kausa izcīņā šahā 1. kārtā uzvarējis Ņikitu Vitjugovu, bet 2. kārtā zaudējis Jevgeņijam Aleksejevam.

Četras reizes piedalījies Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas, kuros 1997. gadā 2. kārtā zaudējis Žoelam Lotjē, 1999. gadā zaudējis 1. kārtā, 2001. gadā 3. kārtā zaudējis Jevgeņijam Barejevam, bet 2004. gadā 3. kārtā zaudējis Aleksejam Drejevam.

Par panākumiem turnīros FIDE 1990. gadā Sakajevam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1993. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Krievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1994, 1998-2000). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1998, 2000) un bronzas (1994) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2001. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vasilijs Jemeļins

**Vasilijs Jemeļins** (; dzimis  Ļeņingradā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1994).

## Biogrāfija
Divas reizes izcīnījis sudraba medaļas Pasaules junioru šaha čempionātos: 1990. gadā U14 vecuma grupā, bet 1993. gadā U18 vecuma grupā. Divas reizes uzvarējis Sanktpēterburgas pilsētas šaha čempionātos (1993, 2002). 1994. gadā izcīnījis bronzas medaļu Krievijas šaha čempionātā, bet 2002. gadā bijis otrais Krievijas šaha čempionātā. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Budapeštas turnīrā *First Saturday* (1994), Hamburgas *Wichern Open* (1999, 2000), Paula Keresa memoriālā Tallinā (2000, 2008), Rijekā (2001), Maskavā (2007).

Pārstāvējis Krievijas otro komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 2 reizes (1994, 1998). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1994) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Emirs Dizdarevičs

**Emirs Dizdarevičs** (; dzimis  Zenicā) ir Bosnijas un Hercegovinas starptautiskais lielmeistars šahā (1988), kas no 2006. līdz 2008. gadam ir pārstāvējis Horvātiju.

## Biogrāfija
Pirmos lielākos panākumus šaha turnīros sasniedzis 1980. gados. 1987. gadā dalījis 1. vietu starptautiskā šaha turnīrā Pļevnā (Bulgārija). 1988. gadā dalījis 1.-3. vietu Sarajevas starptautiskajā šaha turnīrā *Bosna*. 1989. gadā dalījis 2. vietu starptautiskā šaha turnīrā Zenicā. 1992. gadā uzvarējis Ļubļanas starptautiskajā šaha turnīrā. 2000. gadā Ņūdeli piedalījies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 2. kārtā zaudējis Borisam Gelfandam. 2009. gadā uzvarējis Bosnijas un Hercegovinas šaha čempionātā. 2014. gada uzvarējis Bosnijas starptautiskajā šaha turnīrā *Bošnjaci*.

Pārstāvējis Bosnijas un Hercegovinas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 12 reizes (1992-2004, 2010-2018). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1994) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 5 reizes (1992-1999, 2003, 2009).

Par panākumiem turnīros FIDE 1982. gadā Dizdarevičam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1988. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites