open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mazkrievzeme

thumb|270px|Krievijas caristes iegūtā Polijas-Lietuvas daļa (tumši zaļā krāsā) pēc 1667. gada Andrusovas pamiera līguma.
thumb|270px|Krievijas-Polijas robeža Ukrainā pēc Andrusovas pamiera 1667. gadā
**Mazkrievzeme**, jeb **Mazā Krievzeme** (; kalks no viduslaiku ) ir dažādu Ukrainas zemju vēsturisks nosaukums. Mūsdienās šo terminu oficiāli nelieto, bet to mēģina atjaunot Ukrainas vienotības pretinieki.

## Vēsture
1253. gadā Romas pāvests Inocents IV izsludināja krusta karu pret Mongoļu impērijas iebrukumu Krievzemē un 1254. gadā piešķīra Galīcijas-Volīnijas lielkņazam Danilo Romanovičam titulu Krievijas karalis (*rex Rutheniae*).

Pēc Krievijas ortodoksās baznīcas sadalīšanās divās metropolijās 1303. gadā Konstantinopoles patriarhātā ieviesās Mazkrievijas apzīmējums, ar Lielkrieviju apzīmējot Kijivas metropolīta daļu Zelta Ordai pakļautajā Krievzemē. Zināms, ka 1335. gadā Galīcijas-Volīnijas kņazs Jurijs Boļeslavs (*Юрій-Болеслав Тройденович*, valdīja 1324—1340) vēstulē Vācu ordenim sevi dēvēja par "Visas Mazkrievijas hercogu" ().

Laikā no 15. līdz 16. gadsimtam Polijai un Lietuvai pakļautās austrumslāvu zemes dēvēja par Krievzemi, bet Maskavas lielkņaziem pakļautās zemes par Maskaviju.

Pēc Krievijas caristes izveidošanās 17. gadsimtā Mazkrievijas nosaukumu attiecināja uz senkrievu zemēm, kas atradās Žečpospolitas sastāvā. Pēc 1654. gada Perejaslavas radas lēmuma, ar "Mazkrieviju" ("Kreisā krasta Ukraina") apzīmēja tobrīd Krievijas okupētās Ukrainas ziemeļu un сentrālo daļu, kas kā Ukrainas hetmanāta daļa tika pakļauta Krievijas caristes protektorātam.
Pēc Andrusova pamiera līguma Krievijas cars Aleksejs I Romanovs un viņa pēcnācējs Fjodors III Romanovs savam titulam pievienoja nosaukumu "visas Lielās un **Mazās** un Baltās Krievijas patvaldnieks" ().

Krievijas Impērijas ķeizars Aleksandrs I Romanovs 1802. gadā Dņepras kreisā krasta Ukrainā lika izveidot **Mazkrievijas ģenerālgubernatūru** ar pārvaldes centru Poltavā. 1835. gadā to pārdēvēja par Čerņigovas, Poltavas un Harkivas ģenerālgubernatūru ar centru Poltavā (1835—1837), vēlāk Harkivā (1837—1856).

Pēc ģenerālgubernatūras likvidēšanas 1856. gadā vārds "Mazkrievzeme" pakāpeniski kļuva par visas Ukrainas sinonīmu. No 1922. gada PSRS sastāvā kopā ar Ukrainas PSR.

## Skatīt arī
* Jaunkrievija

## Mazkrievijas teritorijas izmaiņas

Attēls:Ukraine-Little Rus 1347.png|1347. gadā.
Attēls:Ukraine-Little Rus 1600.png|17. gadsimtā.
Attēls:Ukraine-Little Rus 1654.png|No 1649. līdz 1667. gadam.
Attēls:Ukraine-Little Rus 1667.png|Pēc 1667. gada.
Attēls:Ukraine-Little Rus 1799.png|19. gadsimtā.


## Atsauces

## Ārējās saites
* Малорусская Народная Историческая Библиотечка 
* Р. Храпачевский. ''Русь, Малая Русь и Украина'' 
* А. В. Стороженко. ''Малая Россия или Украина''  
* П. М. Богаевский. ''Присоединение Малороссии к Московскому царству''
Bolderājas dzelzceļš

**Bolderājas dzelzceļš** var būt:
* dzelzceļa līnija Zasulauks—Bolderāja;
* Bolderājas dzelzceļš — grupas Dzeltenie Pastnieki albums.
Zlinka

**Zlinka** () ir pilsēta Krievijā, Brjanskas apgabala dienvidrietumos, Zlinkas rajona administratīvais centrs. Tajā dzīvo 5,5 tūkstoši iedzīvotāju (vismazākā pilsēt Brjanskas apgabalā). Pilsēta atrodas Zlinkas upes krastos, 225 km uz dienvidrietumiem no Brjanskas, 6 km no Krievijas—Baltkrievijas robežas.

Zlinka bija dibināta ar vecticībniekiem, un arī šodien pilsētā dzīvo daudz vecticībnieku, kā bēgpopiešu, tā arī bezpopiešu.

No 18. gadsimta līdz mūsdienām Zlinka ir slavena ar savu kokgriezumu. Pilsētas ielās ir daudz skaistu privātmāju.

Kopš 1887. gada 6 km uz ziemeļiem no Zlinkas pilsētas ir **stacija Zlinka** Brjanskas-Gomeļas dzelzceļa līnijā (Viškovas pilsētciematā).

Kopš Čornobiļas AES katastrofas (1986) radiācijas fons Zlinkā ir ievērojami palielināts.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
TOPLYGA

***Toplyga***, iepriekš **A līga** (), ir augstākā futbola līga Lietuvā, kas tika dibināta . To organizē Lietuvas Futbola federācija.

Turnīra dalībieku skaits pēdējos gados svārstījies no 8 līdz 12 komandām; 2023. gada sezonā līgā spēlēja 10 komandas.

Visvairāk čempiona titulu (11) izcīnījusi komanda Viļņas "Žalgiris".

## Klubi 2022. gada sezonā

## Čempioni

### 1922—1939

### 1990—

## Visu laiku A līgas uzvarētāji

* **treknrakstā** iezīmēts klubs spēlē A līga.
* † — Bijušais klubs.

## Ārējās saites
* alyga.lt oficiālā vietne 
* lietuvosfutbolas.lt (A Lyga) oficiālā vietne 
* A līgas sadaļa Lietuvas Futbola fererācijas tīmekļa vietnē 
* Lietuvas futbola vēsture un statistika, apkopojis Almantas Lauzadis
Vidnoje

**Vidnoje** () ir pilsēta Krievijā, Maskavas apgabalā. Tajā dzīvo 53,7 tūkstoši iedzīvotāju. Vidnoje ir Maskavas piepilsēta, atrodas 3 km uz dienvidiem no galvaspilsētas robežas.

Pilsētā ir savs sieviešu basketbola klubs — "Vidnoje", kas līdz 2009. gada decembrim startēja ar nosaukumu Maskavas apgabala "Spartak". Klubs ir 3 reizes uzvarējis prestižākajā Eiropas sieviešu basketbola turnīrā FIBA Eirolīgā. Pilsētā ir savs kabeļtelevīzijas kanāls "Vidnoje-TV".

## Atsauces

## Ārējās saites
Throw It on Me

"**Throw It on Me**" ir sadarbības dziesmas starp Timbaland un The Hives, no albuma Timbaland Presents Shock Value. The Hives ierakstīja dziesmas vokālu un ģitāras partiju. Timbaland atskaņoja dziesmu, kad viņš piedalījās radiostacijas DC 101 raidījumā Elliot in the Morning. Dziesma dzirdama Verizon reklāmā, viņa tālrunim LG Voyager.

Singls tika izdots tikai dažos reģionos. Throw It on Me kalpoja kā otrais singls Austrālijā (nevis "The Way I Are"). Dziesma sasniedza 50. vietu Austrālijas topā. Dziesma tika arī atskaņota dažās alternatīvās radiostacijās ASV.

Cenzētā dziesmas versija dzirdama 2008. gada kinokomēdijā "Izdzīvošanas skola" ar Ouenu Vilsonu galvenajā lomā.

## Dziesmu saraksts
; Austrālijas CD Singls
# "Throw It on Me" (albums cersija)
# "Throw It on Me" (video)

## Topu pozīcijas

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
*
Seļca

**Seļca** () ir apgabala pakļautības pilsēta Krievijā, Brjanskas apgabala ziemeļos, Brjanskas rajona rietumos. Tajā dzīvo ap 18 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Desnas upes kreisajā krastā, 10 km uz rietumiem no Brjanskas pilsētas robežas.

Seļca ir jaunākā pilsēta Brjanskas apgabalā. Apdzīvotā vieta dibināta 1870. gados kā stacija Orlas-Vicebskas dzelzceļā. Nosaukums cēlies no kaimiņu ciema. Lielākais uzņēmums pilsētā ir Brjanskas ķīmiskā rūpnīca, pašlaik darbojas arī gaļas kombināts, meža kombināts u.c.

No 1938. līdz 1990. g. Seļca bija pilsētciemats. 

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
Paģiras (filma)

**"Paģiras"** () ir 2009. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Tods Filipss. Filmas darbība notiek ASV pilsētā Lasvegasā, kur pēc vecpuišu ballītes pazudis līgavainis. Filmā izklāstīta līgavaiņa meklēšanas darbība. Filmas veidotāji ietekmējušies no cilvēku personīgās pieredzes.

Filma pirmizrāde ASV notika .

## Lomās
* Bredlijs Kūpers — Fils Veneks
* Eds Helmss — Stjū Praiss
* Zaks Galifjanakis — Alans Gārners
* Džastins Bārta — Dags Bilings
* Hetere Greiema — Džeida
* Saša Baresi — Treisija Gārnere

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Burtnieki

**Burtnieki** ir apdzīvota vieta Valmieras novada Burtnieku pagastā, Burtnieka ezera dienvidu krastā. Pagasta centrs. Burtniekos atrodas pagasta administrācija, Ausekļa vidusskola, bērnudārzs, kultūras nams, viesu nams, doktorāts, aptieka.

## Vēsture
Burtnieku pagasts līdz 13. gadsimtam bija letgaļu Tālavas zemes robežnovads ar Sakalas zemi. Pēc Tālavas vecākā Tālivalža nāves 1215. gadā Burtniekus pārvaldīja viņa dēls Rameka. Pēc Tālavas dalīšanas 1224. gadā Ramekas novadu līdz Burtnieku ezeram (dokumentā - *Astyerwe*) ieguva Zobenbrāļu ordenis un Livonijas ordeņa mestrs Villekens no Endorpes ap 1284. gadu Burtnieku ezera stāvkrastā uzcēla viduslaiku mūra pili, kas 1357. gadā minēta ar nosaukumu *Burtneck*; 1366. gadā — *castrum Burtenik alias Astigerwe*; 1434. gadā — *Burtenigh*. Ilgu laiku pils bija strīdus objekts starp Rīgas arhibīskapiem un Livonijas ordeni.

Livonijas kara laikā 1577. gadā Burtnieku pili ieņēma krievu karaspēks, 1582. gadā to iekļāva Pārdaugavas hercogistes sastāvā un atdeva Cēsu bīskapa valdījumā. Tagadējā apdzīvotā vieta veidojusies Zviedru Vidzemes laikā kā Burtnieku muižas (*Burtneek*) centrs, ko 1622. gadā Zviedrijas karalis piešķīra valsts kancleram Akselam Oksenšernam.

Pēc Lielā Ziemeļu kara muiža 1736. gadā tika piešķirta grāfam Lēvenvoldam, bet 1744. gadā ģenerālim Rumjancevam. 1816. gadā Burtnieku muižu iegādājās tirgotājs T. Šrēders, 19. gadsimta vidū tika nojauktas pils torņa drupas un veikta pilnīga pils pārbūve.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Ārējās saites
* Burtnieku pils plāns no Zviedrijas Valsts arhīva 
* Burtnieku pils vēsture (krieviski)

## Atsauce
Sjū Bērda

**Suzzana Bridžita (Sjū) Bērda** (, dzimusi  Ņujorkā, ASV) ir amerikāņu basketboliste, spēlē saspēles vadītājas pozīcijā, ASV sieviešu basketbola valstsvienības dalībniece. 2009. gada vasarā spēlēja WNBA komandā Sietlas "Storm". Kopā ar ASV izlasi ir izcīnījusi 2004., 2008. un 2012 gada Olimpisko spēļu zelta medaļas basketbola turnīrā.

## Ārējās saites
Paģiras (nozīmju atdalīšana)

**Paģiras** var būt:
* paģiras — alkohola abstinences sindroms,
* "Paģiras" — 2009. gada ASV filma,
** "Paģiras 2" — šīs filmas 2011. gadā izdots turpinājums.
Džesika Suta

**Džesika Linna Suta** (, dzimusi 1982. gada 15. maijā) ir amerikāņu dejotāja, dziedātāja un aktrise, kas galvenokārt pazīstama kā grupas *[[Pussycat Dolls]]* dalībniece.

## Biogrāfija
Džesika dzimusi Maiami, Floridā. Viņa uzauga kopā ar saviem vecākajiem brāļiem Billiju un Kevinu. Viņa sāka nodarboties ar dejošanu jau no trīs gadu vecuma. Četrpadsmit gadu vecumā viņa devās uz *[[New World School of the Arts]]*, lai turpinātu mācīties dejot. 1999. gadā viņa pievienojās NBA kluba Maiami "Heat" karsēju pulkam un 2001. gadā viņa kļuva par karsēju kapteini. Džesikas dabiskā matu krāsa ir melna, tomēr kādu laiku viņa ir bijusi gan brunete, gan rudmate, taču šobrīd viņa atkal ir kļuvusi par bruneti.

## Pievienošanās ''Pussycat Dolls''
Sutta pievienojās *[[Pussycat Dolls]]* 2002. gadā. Gluži kā ar pārējām grupas dalībniecēm, Džesikai ir noslēgts līgums ar *[[Interscope Records]]*. Sutta ir ierakstījusi solo dziesmu *[[If I was a man]]* grupas otrajam albumam *[[Doll Domination]]*.
Počepa

**Počepa** () ir pilsēta Krievijā, Brjanskas apgabala centrālajā daļā, Počepas rajona administratīvais centrs. Tajā dzīvo 17,1 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Sudostes upes abos krastos, 80 km uz dienvidrietumiem no Brjanskas.

## Vēsture
Počepa ir pazīstama no 15. gadsimta; 1500. gadā tā pirmoreiz minēta kā pilsēta. 17.-18. gadsimtā, Starodubas pulka sastāvā, tā arī bija pilsēta, *Počepas simta* (apriņķa analogs) centrs. No 1782. Počepa tika noteikta par *miestu*, Mgļinas apriņķa Čerņihivas guberņas sastāvā, lai gan šis miests bija lielāks nekā apriņķa pilsēta (Mgļina).

1918. gadā bija dibināts Počepas apriņķis, kas 1923. gadā pievienots Brjanskas guberņai. No 1925. gada Počepa atkal oficiāli ir pilsēta. No 1929. gada tā ir rajona centrs.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
If We Ever Meet Again

***If We Ever Meet Again*** ir ceturtais singls no *[[Timbaland]]* trešā solo studijas albuma *[[Timbaland Presents Shock Value II]]*. Dziesma kalpos kā otrais oficiālais singls no albuma Apvienotajā Karalistē. Tur to izdos 2010. gada 15. februārī. Dziesmā piedalās popmūzikas dziedātāja Keitija Perija. Mūzikas video singlam tika uzfilmēts 2009. gada decembrī.

## Vietas topos

## Piezīmes un atsauces
Mākslas darbi (albums)

**Mākslas darbi** ir grupas "Pērkons" pirmais albums (1983).

## Vēsture
Albumā apkopotas 1981. gadā sacerētās Jura Kulakova dziesmas ar Māra Melgalva tekstiem no viņa pirmās grāmatas "Meldijās iešana" (1980), kas spēlētas pirmajos "Pērkona" koncertos. Albuma ieraksts notika 1983. gadā grupas solistes Ievas Akurateres mātes teātra zinātnieces Līvijas Akurateres dzīvoklī, kad grupas darbība bija aizliegta. Šis ieraksts izplatījās nelegāli, magnetofona lentē, gan Latvijā, gan arī trimdas latviešu sabiedrībā. 
1994. gadā albums tika izdots magnetofona kasetē, visas tā dziesmas tika iekļautas diskā "Dziesmu izlase #1".

Kad 1992. gadā "Mikrofona aptauja" rīko konkursu par to gadu populārākajām dziesmām, kad aptauja nenotika, dziesma "Pie baltas lapas" skatītāju balsojumā tika atzīta par 1983. gada iecienītāko dziesmu. Pirmajā trijniekā iekļuva arī "Balāde par gulbi".

## Dziesmu saraksts
# Dziesma par sapumpuroto zaru 
# Lapas birst 
# Šeiks pie loga 
# Pie baltas lapas 
# Melnbaltā dziesma 
# Mākoņstūmējs 
# Protesta dziesma pret apkārtējās vides piesārņošanu 
# Dziesmiņa par zelta blusu 
# Balāde par gulbi 
# Lakstu gailis 
# Mākslas darbi rodas mokās
Zibens pa dibenu

**"Zibens pa dibenu" **ir grupas "Pērkons" otrais albums, ierakstīts 1983. gadā, bet oficiāli izdots 1994. gadā.

## Vēsture
Tāpat kā iepriekšējais albums "Mākslas darbi", arī šis ierakstīts pēc pirmā grupas aizlieguma 1983. gadā Mežaparkā, Ievas Akurateres mātes Līvijas Akurateres mājā. Tajā apkopotas 1982. gadā sarakstītās Jura Kulakova dziesmas ar Māra Melgalva un citu dzejnieku tekstiem. 

1994. gadā albums izdots kasetē, visas dziesmas, izņemot pēdējās trīs, iekļautas arī diskā "Dziesmu izlase #1". Pēdējās trīs albuma dziesmas iekļautas izlasē "7-os no rīta" (2018): dziesma "Tev" ar nosaukumu "Tu",  dziesma "Tu" ar nosaukumu "Tutu", kā arī "Kukurūza".

1992. gadā, kad "Pērkons" vairs nenodarbojas ar aktīvu jaunradi, dziesma "Iedzer, brāli!" piedalās "Mikrofona" aptaujā par gada populārāko dziesmu, iekļūstot divdesmitniekā.

## Dziesmu saraksts
* 1. Pērkons (Rūdolfa Blaumaņa teksts) 
* 2. Iepūt un paklausies, kā skan (Māra Melgalva teksts)
* 3. Piemineklis kazai (Ulda Bērziņa teksts) 
* 4. Vidus laiks (Ulda Bērziņa teksts)
* 5. Iedzer, brāli! (Eduarda Veidenbauma teksts)
* 6. Dzērājdziesmiņa (Māra Melgalva teksts)
* 7. Dzied dzejnieks dziesmu (Māra Melgalva teksts)
* 8. Tā gribējās man saules lēkta (Māra Melgalva teksts)
* 9. Troksnis (Ulda Bērziņa teksts)
* 10. Tev (Ilzes Bindes teksts)
* 11. Tu (Māra Melgalva teksts)
* 12. Kukurūza (Klāva Elsberga teksts)
Carry Out

***Carry Out*** ir trešais singls no *[[Timbaland]]* trešā studijas albuma *[[Timbaland Presents Shock Value II]]*. Dziesmu sarakstīja *Timbaland* kopā ar Džastinu Timberleiku, un tajā piedalās arī pats Timberleiks. *Timbaland* *Carry Out* nosaucis par savu mīļāko albuma dziesmu.

## Mūzikas video
Mūzikas video singlam *Carry Out* filmēts 2009. gada decembrī, un izdots 2010. gada janvārī.

## Vietas topos

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Cibla

**Cibla** () ir apdzīvota vieta Ludzas novada Ciblas pagastā Ludzas upes krastā, pagasta centrs.

Pirmoreiz minēta 1739. gadā ar nosaukumu **Eversmuiža** (*Ewermuyze*). Eversmuižas pagasts 1925. gadā pārdēvēts par Ciblas pagastu netālu esošā latgaļu pilskalna vārdā. Vēlākos laikos par Ciblu pārdēvēta arī apdzīvotā vieta.

Ciblā atrodas pagasta pārvalde, Ciblas vidusskola, tautas nams, aptieka, feldšeru un vecmāšu punkts, Eversmuižas Svētā Andreja katoļu baznīca, novada muzejs, Eversmuižas muižas komplekss.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Inčukalns

**Inčukalns** ir apdzīvota vieta Siguldas novada Inčukalna pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pie Rīgas - Valkas dzelzceļa 40 km no Rīgas centra. Inčukalnā ir pagasta administratīvās iestādes, pamatskola, mūzikas skola, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, sporta komplekss ar peldbaseinu, pašvaldības policija, ambulance un brīvprātīgo ugunsdzēsēju biedrība.

Inčukalnā iebrauc autobusi Saulkrasti—Inčukalns—Sigulda, kā arī tajā ap 10 reizēm dienā uz katru pusi apstājas Rīgas—Siguldas līnijas vilcieni.

## Vēsture
Ciems izveidojās uz Inčukalna muižas (*Hinzenberg*) zemes ap Heniņu pusmuižu. Apdzīvotā vieta sāka strauji attīstīties pēc Inčukalna (Hincenbergas) dzelzceļa stacijas izbūves 1880. gados. 
1925. gadā Inčukalnam piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. Latvijas PSR laikā Inčukalnā bija kolhoza centrs. 1957. gadā, apvienojot mežsaimniecības, izveidoja MRS.

Inčukalna vēsture ir apkopota 2001. gadā izdotajā grāmatā "Inčukalna mozaīka (palīgs novadpētniecībā)" (autori: Janīna Zandberga, Aiga Veckalne).

## Apskates vietas
thumb|left|Inčukalna muižas skats 20. gadsimta sākumā.
Bijusī Inčukalna medību pils, Hincenbergas muiža un Indrānu parks, Inčukalna Velnala, Kārļa Zāles piemineklis "Sērojošā māte", *Baltic Bonsai* parks, Rāmkalnu atpūtas parks un citi.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Labu vakar! (albums)

**"Labu vakar!"** ir grupas Pērkons albums, kas ierakstīts 1988.-1989. gadā, tajā apkopotas ap 1987. gadu sacerētās dziesmas. 

## Vēsture
Šajā albumā atrodami daži no lielākajiem "Pērkona" hitiem ar Māra Melgalva un Klāva Elsberga tekstiem. Kompozīcija "Gandrīz tautasdziesma" ieņēma 2. vietu "Mikrofona" aptaujā 1987. gadā, savukārt "Zaļā dziesma" 1988. gadā ierindojās "Mikrofona" aptaujas 9. vietā. 

1988. gadā jaunais TV aktualitāšu raidījums "Labvakar, Latvija!" izmantoja šī albuma tituldziesmas pirmās taktis raidījuma sākuma video.

Dziesma "Neatvadīsimies" tapusi neilgi pēc Elsberga nāves, tā tika atskaņota dzejnieka bērēs. "Baletomānija" ir pirmā "Pērkona" dziesma, kuru iedziedājis pats Kulakovs.

Dziesmas "No naktssargu būšanām" koncertieraksts iekļauts skaņuplatē "Liepājas dzintars '87", savukārt "Zaļā dziesma" iekļauta skaņuplatē "Mikrofons '88". 

Pirmoreiz albums oficiāli izdots 1989. gadā kasetē "Pērkons '85 - '87" ASV latviešu mūzikas izdevniecībā "Plate Records" un tika tirgots grupas koncerttūres laikā. Šajā izdevumā nav iekļauta kompozīcija "Neatvadīsimies". Viss albums 1996. gadā izdots kasetē, visas tā dziesmas iekļautas diskā "Dziesmu izlase #2".

## Dziesmu saraksts
* 1. Labu vakar (Māra Melgalva teksts) - 3:40
* 2. Zaļā dziesma (M. Melgalva teksts) - 4:21
* 3. Baletomānija (Klāva Elsberga teksts) - 4:55
* 4. Lampas un zvaigznes (K. Elsberga teksts) - 5:32
* 5. Neatvadīsimies (K. Elsberga teksts) - 4:22
* 6. Satiksmes traucējums (M. Melgalva teksts) - 6:01
* 7. No naktssargu būšanām (K. Elsberga teksts) - 4:50
* 8. Slidotava (Kārļa Krūzas teksts) - 2:44
* 9. Gandrīz tautasdziesma (M. Melgalva teksts) - 4:41

## Atsauces
Klusā daba ar perspektīvu

**Klusā daba ar perspektīvu** ir grupas "Pērkons" dziesmu albums, kurā apkopotas 1985. gadā sacerētas dziesmas no grupas repertuāra.

## Vēsture
Albumā apkopotas Jura Kulakova komponētās dziesmas, kas sarakstītas ap 1984.-85. gadu un atskaņotas "Pērkona" koncertos periodā starp abiem grupas darbības aizliegumiem. Albums ierakstīts 1988.-89. gadā.

Pirmoreiz albums oficiāli izdots 1989. gadā kasetē "Pērkons '85 - '87" ASV latviešu mūzikas izdevniecībā "Plate Records" un tika tirgots grupas koncerttūres laikā. Šajā izdevumā nav iekļauta kompozīcija "Gājēja naktsdziesmiņa (Jau visi krogi ciet)".
Viss albums kasetē izdots 1996. gadā izdevniecībā "Mikrofona ieraksti". Visas tā dziesmas, izņemot pirmās divas, iekļautas diskā "Dziesmu izlase #2". Dziesma "Kā pasakā" iekļauta izlasē "7-os no rīta" (2018).

Slavenākā albuma kompozīcija ir "Mana dienišķā dziesma", kura 1988. gadā iekļuva"Mikrofona" aptaujas 8. vietā. Dziesmai "Kā pasakā" 80. gadu otrajā pusē tika uzņemts videoklips, kas demonstrēts Latvijas televīzijā. Dziesmas "Būvlaukuma romance" koncertieraksts iekļauts skaņuplatē "Liepājas Dzintars '87"

## Dziesmu saraksts
* 1. Sastrēgumstunda (Māra Čaklā teksts)
* 2. Kā pasakā (Jāņa Rokpeļņa teksts)
* 3. Atmoda (Klāva Elsberga teksts) - 1:46
* 4. Dziesmiņa ar perspektīvu (Māra Melgalva teksts) - 5:08
* 5. Gājēja naktsdziesmiņa (Jau visi krogi ciet) (M. Melgalva teksts) - 3:06
* 6. Cik pulkstens (Kārļa Skalbes teksts) - 3:47
* 7. Būvlaukuma romance (K. Elsberga teksts) - 3:58
* 8. Klusā daba ar akācijām (K. Elsberga teksts) - 5:53
* 9. Kam pieder šīs actiņas (K. Elsberga teksts) - 4:56
* 10. Mana dienišķā dziesma (M. Melgalva teksts) - 3:51

## Atsauces
Ballīte

**Ballīte** ir mūzikas grupas "Pērkons" 1990. gada albums.

## Vēsture
Albums "Ballīte" ir vienīgais "Pērkona" albums, kas grupas aktīvas darbības laikā iznācis oficiālā skaņuplatē. Tajā apkopotas dziesmas, kas 1989. gadā ierakstītas studijā "Melodija". 

Naura Puntuļa dziedātā dziesma "Mēs pārtiekam viens no otra" 1989. gadā uzvarēja "Mikrofona" aptaujā, savukārt Raimonda Bartaševiča dziedātā "Zibens gaismā tavas acis" iekļuva 14. vietā un Ievas Akurateres dziedātā "Laimes lējējam" - 22. vietā. Albuma tituldziesma 1990. gadā piedalījās "Mikrofona" "Vecā Ratiņa" šlāgerdziesmu aptaujā, iegūstot 3. vietu.

Visas albuma dziesmas, izņemot "Viss rudens", iekļautas "Dziesmu izlasē #3" (2002).

## Dziesmu saraksts
# "Viss rudens" (Klāva Elsberga teksts)
# "Zibens gaismā tavas acis" (Jāņa Gaiļa teksts)
# "Mēs pārtiekam viens no otra" (Vika teksts)
# "Laimes lējējam" (Anšlava Eglīša teksts)
# "Mums pieteikts gaidīt kaut ko lielu" (Žebera teksts)
# "Pelēkā dziesma" (Žebera teksts)
# "Eksotiskā sala" (K. Elsberga teksts)
# "Ballīte" (A. Eglīša teksts)

## Atsauces
Uņeča

**Uņeča** () ir pilsēta Krievijā, Brjanskas apgabala centrālajā daļā, Uņečas rajona administratīvais centrs. Tajā dzīvo 26,5 tūkstoši iedzīvotāju (piektā lielākā apgabala pilsēta). Pilsēta atrodas Uņečas upes kreisajā krastā, 130 km uz dienvidrietumiem no Brjanskas.

## Vēsture

Apdzīvotā vieta dibināta 1887. gadā kā stacija Brjanskas-Gomeļas dzelzceļā; tās nosaukums ir pēc upes. 1920. gados cauri Uņeču bija uzcelts dzelzceļš Harkiva—Orša; tāpēc Uņeča kļuva svarīgs dzelzceļa mezgls. Šodien pilsētas uzņēmumu vairākums ir saistīts ar dzelzceļu.

No 1929. gada tā ir rajona centrs. 1940. gadā Uņeča tika par pilsētu. No 1960. līdz 1962. gadam gar Uņeču uzbūvēja naftas vadu "Družba". 
2012. gadā atklāja naftas cauruļvada atzaru jeb Baltijas cauruļvadu sistēmu-2 (*Балтийская трубопроводная система — 2*) uz Somijas jūras līča piekrasti līdz Ustjlugai. 
Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā 2025. gada 13. un 22. augustā Ukrainas bezpilota lidaparāti atkārtoti uzbruka cauruļvada "Družba" naftas pārsūknēšanas stacijai "Uņeča".

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
Žukovka

**Žukovka** () ir pilsēta Krievijā, Brjanskas apgabala ziemeļos, Žukovkas rajona administratīvais centrs. Tajā dzīvo 18,4 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Desnas upes kreisajā krastā, 60 km uz ziemeļrietumiem no Brjanskas.

Žukovka ir jauna pilsēta. Tā bija dibināta 1860. gados kā stacija Orlas-Vicebskas dzelzceļā. No 1962. gada Žukovka iegūst pilsētas statusu. Šodien tā ir slavena ar savu velosipēdu fabriku un ar sanatorijām piepilsētas mežā.

## Iedzīvotāju skaits

## Žukovkā dzimuši
* Vladimirs Buzajevs (*Владимир Викторович Бузаев*, dzimis 1951) - Latvijas krievu ģeologs un politiķis

## Atsauces

## Ārējās saites
Simons Dubnovs

**Simons** (arī **Šimons** un **Semjons**) **Dubnovs** (, ; dzimis , miris ) bija ebreju vēsturnieks un sabiedrisks darbinieks. Viens no ebreju kultūras autonomijas galvenajiem teorētiķiem, un uzstājās gan pret ebreju asimilāciju, gan cionismu. Dubnovs uzskatāms arī par vienu no ebreju tautas vēstures zinātnes pamatlicējiem. Rakstīja jidišā un krievu valodā.

## Dzīvesgājums
Dzimis lielā, nabadzīgā ebreju ģimenē, mūsdienu Baltkrievijas teritorijā. Jau bērnībā interesējās par vēsturi, filozofiju un valodniecību. 1880. gadā, ar viltotiem dokumentiem pārkāpdams nometinājuma joslas likumu, Dubnovs ieradās Sanktpēterburgā. Sanktpēterburgā viņš pirmoreiz publicējās ebreju krievvalodīgajā presē. 1890. gadā ebreji tika izraidīti no Sanktpēterburgas, tāpēc Dubnovs dzīvoja Odesā, bet vēlāk — Viļņā. Aktīvi piedalījās ebreju sabiedriskajā un kultūras dzīvē. 1906. gadā atgriezās Sanktpēterburgā, kur vadīja Ebreju literatūras un vēsturiski-etnogrāfisko biedrību un rediģēja Ebreju enciklopēdiju.

1917. gadā Dubnovs apsveica Februāra revolūciju Krievijā, tomēr krasi nostājās pret boļševiku vadīto Oktobra revolūciju. Par Trocki un citiem boļševiku līderiem — ebrejiem viņš sacīja, ka viņus nevar uzskatīt par ebrejiem, jo, izmantojot pseidonīmus, viņi demonstrē, ka kaunas no savas ebrejības un ir tai sveši. 1922. gadā Dubnovs emigrēja no Krievijas, vispirms uz Kauņu, tad uz Berlīni.

Berlīnē Dubnovs publicēja savu vispazīstamāko darbu *Weltgeschichte des Jüdischen Volkes* ("Pasaules ebreju tautas vēsture") desmit sējumos. Pēc Hitlera nākšanas pie varas, Simons Dubnovs emigrēja uz Rīgu. Kad 1941. gadā Latviju okupēja nacistu karaspēks, Dubnovs tika ievietots Rīgas geto. Pēc dažu izdzīvojušo liecībām, Dubnovs geto laikā visu laiku aicinājis *Yidn, shreibt un fershreibt* (Ebreji, visu pierakstiet!). Dubnovs tika nogalināts Rumbulas akcijas laikā.

Dubnova vārdā ir nosaukta Šimona Dubnova Rīgas Ebreju vidusskola.
Dubrovka (Brjanskas apgabals)

**Dubrovka** () — pilsētciemats Krievijā, Brjanskas apgabala ziemeļos, Dubrovkas rajona administratīvais centrs. Tajā dzīvo 8,3 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsētciemats atrodas Seščas upes kreisajā krastā, netālu no Desnas upes, 85 km uz ziemeļrietumiem no Brjanskas.

Dubrovka bija dibināta 1868. gadā kā stacija Orlas-Vicebskas dzelzceļā. Kopš 1929. gada tā ir rajona centrs; 1931. gadā Dubrovka tika par pilsētciematu.

## Iedzīvotāju skaits

## Piezīmes un atsauces
Keri Hilsone

**Keri Linna Hilsone** () ir amerikāņu dziedātāja, kura darbojās arī kā dziesmu autore apvienībā The Clutch. Kopš 2000. gada Hilsone ir sarakstījusi dziesmas daudziem dziedātājiem, tostarp Britnijai Spīrsai un *[[Ludacris]]*. 2007. gadā viņa piedalījās repera *[[Timbaland]]* hitu *[[The Way I Are]]* un *[[Scream (Timbaland dziesma)|Scream]]* ierakstīšanā un vēlāk sāka savu solo karjeru. Viņas debijas albums *[[In a Perfect World...]]* izdots 2009. gada sākumā un tajā iekļauti tādi hiti kā *[[Energy]]* un *[[Turnin' Me on]]*.

## Agrākie gadi
Hilsone ir dzimusi Dekatūrā, Džordžijā. Līdztekus mācībām, viņa mācījās dziedāt un spēlēt klavieres. 14 gadu vecumā viņa pievienojās meiteņu grupai *D'Signe*.

### 2001—2007
2001. gadā Hilsone sāka rakstīt dziesmas Britnijai Spīrsai, *[[Ciara]]*, *[[Usher]]*, *[[Ludacris]]* un citiem māksliniekiem. 2004. gadā viņa piedalījās *[[Xzibit]]* singla "Hey Now (mean Muggin)" ierakstīšanā. 2006 gadā Hilsone parakstīja līgumu ar *Mosley music Group*. Hilsonei strādājot studijā strādāja ar *Polow da Don*, viņš viņai pajautāja: "Kurš producents, Tavuprāt, varētu palīdzēt Tev sasniegt mūzikas virsotnes? Uz ko viņa atbildēja — *[[Timbaland]]*, kurš tobrīd meklēja ritmblūza solisti. 2007. gadā Hilsone iedziedāja pāris solo gabalus *[[Timbaland]]* topošajam albumam *[[Timbaland Presents Shock Value]]*.

### 2008—pašlaik
2009. gada 24. martā tika izdots Hilsones debijas albums *[[In a perfect World...]]*, kas debitēja 4. vietā *[[Billboard 200]]* un 1. vietā *R&B/Hip-Hop* albumu topā. 2008. gada 14. jūlijā notika Hilsone pirmā videoklipa *[[Energy]]* pasaules pirmizrāde. 2008. gada 23. oktobrī notika videoklipa *[[Return the Favor]]* pirmizrāde, tomēr arī šis singls nebija komerciāli veiksmīgs.

## Diskogrāfija
* *[[In a Perfect World…]]* (2009)

### Singli

## Ārējās saites
* Keri Hilsones oficiālā mājaslapa
* Keri Hilsones tvitera profils
Džeimss Neismits

**Džeimss Neismits** (; dzimis  Ramsajā, Kanādā, miris  Lorensā, ASV) bija sporta skolotājs, ārsts, treneris un basketbola spēles izgudrotājs. 

Strādājot Springfīldas koledžā Masačūsetsā, 1891. gadā Neismits izgudroja basketbola spēli un aprakstīja spēles noteikumus. Laikposmā no 1898. līdz 1907. gadam viņš, strādājot Kanzasas Universitātē, popularizēja basketbolu studentu vidū, kļuva par šīs universitātes basketbola komandas *Kansas Jayhawks* vadītāju un galveno treneri un panāca komandai izcilus rezultātus. 

Džeimsa Neismita dzīves laikā basketbols kļuva par 1904. gada olimpisko spēļu demonstrējumu sporta veidu un kopš 1936. gada ir olimpiskais sporta veids. Viņa vārdā nosaukta pasaulē lielākā basketbola slavas zāle — Basketbola slavas zāle —, kurā arī uzņemts, tāpat viņš uzņemts Kanādas Basketbola slavas zālē, Kanādas Olimpiskajā slavas zālē, FIBA slavas zālē un daudzās citās basketbola un sporta slavas zālēs. 

## Literatūra
* 

## Ārējās saites
* Basketbola slavas zāles profils 
* 13 oriģinālie Neismita basketbola noteikumi 
* FIBA slavas zāles profils
Krēsla (filma)

**"Krēsla"** () ir 2008. gada ASV vampīru romantiska fantāzijas filma, kuras režisore ir Ketrīna Hārdvika. Filma uzņemta pēc tāda paša nosaukuma Stefanijas Meieres romāna. Filmā parādītas attiecības starp jaunieti Bellu Svonu un vampīru Edvardu Kalenu.
Filmas izstrādes process, ieskaitot scenārija rakstīšanu, filmēšanu un montāžu, ilga trīs gadus. Pati filmēšana ilga tikai 44 dienas, galvenokārt Oregonas štatā, ASV. Filmēšana noslēdzās .

Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā. ASV kinoteātros tā bija skatāma no , pirmajā dienā tā nopelnīja 35,7 miljonus ASV dolāru. Filmas skaņu celiņš izdots . Nākamā filmas daļa "Jauns mēness" izdota 2009. gadā.

## Sižets
Izabella Svona, pusaudze no Fīniksas, pārceļas dzīvot pie sava tēva uz nelielo un lietaino Forksas pilsētu Vašingtonas štatā. Tur viņa iepazīstas ar noslēpumaino Edvardu Kalenu, kurš apmeklē to pašu vidusskolu. Drīz Bella pamana, ka Edvards un viņa ģimene uzvedas neparasti un it kā izvairās no citiem cilvēkiem.

Pamazām atklājas, ka Kalenu ģimene ir vampīri, kas apzināti atturējušies no cilvēku asinīm un dzīvo “veģetāru” dzīvesveidu. Neskatoties uz briesmām, Bella un Edvards iemīlas. Tomēr viņu attiecības apdraud svešinieku vampīru grupa, kas ieklīst Forksā. Viens no viņiem — Džeimss — ir mednieks, kuru piesaista Bellas cilvēcība un ievainojamība. Seko bīstama pakaļdzīšanās, un Bella nonāk dzīvības briesmās. Pateicoties Kalenu ģimenes atbalstam, Edvards viņu izglābj un uzvar Džeimsu.

Filmas noslēgumā Bella un Edvards paliek kopā, lai gan meitene saprot, ka viņu attiecības vienmēr būs pilnas riska un nedrošības.

## Lomās
* Kristena Stjuarta — Bella Svona, 17 gadus veca jauniete, kas pārvācas no Fīniksas uz Forksu, pilsētu Vašingtonas štatā, un iemīlas vampīrā Edvardā Kalenā. Viņas dzīvība apdraudēta pēc mednieku vampīru uzbrukuma.
* Roberts Patinsons — Edvards Kalens, 108 gadus vecs vampīrs, kurš par vampīru kļuva 1918. gadā un filmā ir 17 gadus vecs. Edvards kļūst par Bellas draugu. Viņam ir telepāta spējas (spēja lasīt cilvēku domas), taču viņš nespēj lasīt Bellas domas.
* Pīters Fačeneli — Kārlails Kalens, vairāk nekā 300 gadus vecs vampīrs, kurš filmā ir vairāk nekā 20 gadus vecs. Viņš ir pilsētas ārsts un Kalenu ģimenes galva.
* Elizabete Rīzere — Esme Kalena, Kārlaila sieva un Kalenu ģimenes māte.
* Ešlija Grīna — Alise Kalena, vampīre ar spējām paredzēt nākotni.
* Billijs Bērks — Čārlijs Svons, Bellas tēvs un Forksas policists.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Doll Domination

**Doll Domination** ir meiteņu grupas Pussycat Dolls otrais studijas albums. Tas tika izdots 2008. gada 19. septembrī. Albumu producējušas tādas 'zvaigznes' kā Timbaland, Polow da Don, Sean Garrett, Rodney Jerkins un Danja. Albums debitēja 4. vietā Billboard 200 un pirmajā pārdošanas nedēļā tika pārdotas vairāk nekā 79,000 kopijas.
## Dziesmu saraksts
Krēsla

[thumbnail|235px|Krēsla [Sanfrancisko]]
**Krēsla** ir gaismas parādība atmosfērā. Krēsla rodas, izkliedētai Saules gaismai daļēji apgaismojot arī to Zemes daļu, kas nav tieši apspīdēta.
Deltveida muskulis

**Deltveida muskulis** ir muskulis, kas cilvēka plecu padara apaļu. Deltveida muskulis sastāv no trim šķiedru kopām, tomēr elektromiogrāfija norāda, ka tas sastāv no vismaz septiņām šķiedru kopām, kuras centrālā nervu sistēma var kontrolēt neatkarīgi vienu no otras.
Šo muskuli sauc par deltveida muskuli tādēļ, ka šis muskulis ir grieķu burta delta (trīsstūris) formā.
Deltveida muskulī bieži izdara intramuskulārās injekcijas.
Ciara

**Siēra Prinsesa Herisa** (, dzimusi ) ir amerikāņu dziedātāja, aktrise un modele. Bērnībā Siēra ļoti bieži ceļoja, līdz nonāca Atlantā, kur viņa satika producentu *Jazze Pha*. Ar viņa palīdzību Siēra parakstīja līgumu ar LaFace ierakstu kompāniju. Šobrīd Siēra ir viena no Amerikas visveiksmīgākajām dziedātājām, kas jau pārdevusi vairāk nekā 7 miljonus albumu kopiju.

Par Siēras debijas singlu kļuva "Goodies", kurš sasniedza 1. vietu Amerikas, Lielbritānijas un Kanādas topos, bet albums ar tādu pašu nosaukumu tika pārdots vairāk nekā 5 miljonos kopiju. Albums "Goodies" iekļāva arī tādus hitus kā "1, 2 step" un "Oh". 

2006. gadā Siēra izdeva savu otro studijas albumu , kas iekļāva hitu "Like a Boy". Siēras trešais studijas albums Fantasy Ride tika izdots 2009. gadā.

## Diskogrāfija
* "Goodies (albums)" (2004)
* "" (2006)
* "Fantasy Ride" (2009)
* "Basic Instinct" (2010)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* Youtube
Funikulers

[thumb|Funikulers [Valparaiso ostā]]
**Funikulers**, arī **funikulieris** vai **trosu dzelzceļš** (no  — 'virve') ir kopš 19. gadsimta beigām pazīstams sabiedriskā transporta veids, kas savieno dažādā augstumā esošus maršruta galapunktus pa vienmērīgā slīpumā izbūvētu sliežu ceļu, kur kā vilcējspēku izmanto motoru un trosu un zobratu iekārtas. Funikulerus parasti izmanto pilsētās ar stāvu zemes reljefu, to maršruti ir īsi, ar 1—2 pieturām. Senākie funikuleri kā tehnikas pieminekļi ir tūristu piesaistei, piemēram, Tbilisi Gruzijā un Šamonī Francijā.

## Skatīt arī
* Zobratu dzelzceļš
* Stambulas pazemes funikulers

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''New York Times'' raksts par Pensilvānijas funikuleriem 
* ''Mount Beacon Incline Railway Restoration Society'' 
* ''Funimag'', pirmais funikuleriem veltītais interneta žurnāls 
* "Urban Mountain Railways" un "People Movers" 
* Video par Lintonas un Linmutas klinšu dzelzceļiem 
* Vezuva funikulers Itālijā
Lenka

**Lenka** (, dzimusi ) ir austrāliešu aktrise, dziedātāja un dziesmu autore, kas pasaulei plašāk pazīstama kļuva pēc dziesmas "The Show" izdošanas. Kā aktrise Lenka ir filmējusies vairākos austrāliešu seriālos un filmās. Savu karjeru Lenka sāka 1990. gadā ABC-TV seriālā Vesna Kapek.
Jaunpiebalga

**Jaunpiebalga** ir apdzīvota vieta Gaujas krastā Vidzemē, Cēsu novada Jaunpiebalgas pagastā. Jaunpiebalgas pagasta centrs autoceļu P29 un P33 krustojumā.
Apdzīvotā vieta izvietojusies Gaujas labajā krastā un veidojusies teritorijā starp bijušo Jaunpiebalgas muižu (*Neu-Pebalg*) un Piebalgas dzelzceļa staciju.
Ciemā ir pagasta administratīvās iestādes, kultūras nams, vidusskola, krājbanka, aptieka, ambulance, novadpētniecības muzejs, luterāņu baznīca.

Lielākie darba devēji ir "Piebalgas alus", "*Wenden Furniture*"

## Vēsture
Jaunpiebalgas draudzes skola dibināta 1806. gadā.
1920. gada zemes reformas gaitā Jaunpiebalgas muižu sadalīja 207 vienībās 3526 ha kopplatībā, mācītājmuižu sadalīja 44 vienībās 1008 ha kopplatībā un Zosēnu muižu sadalīja 30 vienībās 213 ha kopplatībā.
 Jaunpiebalgai piešķīra biezi apdzīvotas vietas,  — strādnieku ciemata (no 1961. gada — pilsētciemata) statusu. No 1949. līdz 1956. gadam tā bija Gaujienas rajona centrs. 1957. gadā pievienoja likvidēto Abrupes ciemu, izveidojot Jaunpiebalgas lauku teritoriju. 1990. gadā Jaunpiebalga zaudēja pilsētciemata statusu un to kopā ar lauku teritoriju reorganizēja par pagastu.

Jaunpiebalga, piemineklis brīvības cīnītājiem 2001-04-13 - panoramio.jpg|Piemineklis brīvības cīnītājiem. Tēlnieks Kārlis Zāle, arhitekts Aleksandrs Birzenieks (1930)
Jaunpiebalga.Gaujas iela - panoramio.jpg|Gaujas iela (2015)


## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Cilvēki
Jaunpiebalgā dzimuši:
* Imants Robežnieks (1947) — koncertkokļu būves meistars.
* Andris Vilks (1963–2024) - bijušais finanšu ministrs (2009-2014).
* Marģeris Zariņš (1910—1993), latviešu rakstnieks un komponists. Viņš tiek uzskatīts par pirmo postmodernisma stila pārstāvi latviešu literatūrā.
* Arno Jundze (1965) — mūsdienu latviešu prozas autors, literatūrzinātnieks, filoloģijas doktors (1996).
* Oto Girgensons (1796 - 1869) - vācbaltu luterāņu mācītājs un literatūrkritiķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kļimova

**Kļimova** () — pilsētciemats Krievijā, Brjanskas apgabala dienvidrietumos. Kļimovas rajona administratīvais centrs. Tajā dzīvo 14,1 tūkstoši iedzīvotāju. Līdz 2007. gadam Kļimova bija vislielākais pilsētciemats Brjanskas apgabalā. Atrodas Irpas upes abos krastos, 230 km uz dienvidrietumiem no Brjanskas, netālu no Baltkrievijas un Ukrainas robežas.

Kļimovu 18. gs. sākumā dibināja vecticībnieki, un arī šodien te dzīvo daudz vecticībnieku, kam ir sava vecā koka baznīca. No 1901. gada Kļimova ir savienota ar dzelzceļu ar Novozibkovu, un tagad ir ikdienas vilciens Kļimova–Maskava, kas iet cauri visam Brjanskas apgabalam.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Jaunpils

**Jaunpils** ir apdzīvota vieta Zemgalē, Tukuma novada Jaunpils pagasta centrs. Ciems izvietojies Bikstupes krastos pie autoceļa P104.
Jaunpilī ir novada dome un administratīvās iestādes, vidusskola, bibliotēka, luterāņu baznīca, sporta nams, pienotava, kafejnīcas, veikali, aptieka, viesnīca un pils.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta veidojusies pie Jaunpils muižas (*Neuenburg*) un 14. gadsimta otrajā pusē celtās Jaunpils pils. 1932. gadā Jaunpils kā vienīgā Tukuma apriņķī ieguva biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 2009. gadā Jaunpils kļuva par novada centru. 2021. gadā Jaunpils novadu iekļāva Tukuma novadā, līdz ar to Jaunpils kļuva par Tukuma novada Jaunpils pagasta administratīvo centru.

## Starptautiskā sadarbība
Jaunpils arī iesaistās vispasaules Jaunpiļu konferencē *Newcastles of the World*. Konferencē iekļautas Jaunpilis no: Vācijas, Šveices, Lielbritānijas, Čehijas, Slovākijas, Japānas, ASV, Dienvidāfrikas, Gruzijas, Malaizijas, Kanādas, Austrālijas un  Dānijas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Novadnieki
* Krišjānis Ķergalvis, būvmeistars

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jaunpils fotogrāfijās ''(Panoramio)''
Libmana—Saksa endokardīts

**Libmana—Saksa endokardīts** ir nebakteriāla endokardīta veids, ko novēro pacientiem ar sistēmas sarkano vilkēdi. Tā ir viena no visbiežākajām kardioloģiskajām izpausmēm pacientiem ar sistēmas sarkano vilkēdi (visbiežāk novēro perikardītu). 
Šo patoloģiju pirmo reizi aprakstīja dr. *[[Emanuel Libman]]* un *[[Benjamin Sacks]]* Mount Sinai slimnīcā Ņujorkā 1924.

Līķu sekcijas pētījumos apraksta zīdkoka ogām līdzīgas izaugumu kopas uz mitrālā vārstuļa mugurējās lapiņas kambaru virsmas, bieži veidojot mitrālās lapiņas un hordas (*chordae tendinae*) salipšanu ar kambaru sienas endokardu. Bojājumi parasti sastāv no imūno kompleksu un mononukleāro šūnu sakopojumiem.

Bojājumi ne vienmēr var tikt atklāti ehokardiogrāfijas attēlos. 
Pēc steroīdu ieviešanu sistēmas sarkanās vilkēdes terapijā ir uzlabojusies pacientu dzīvildze un mainījusies slimības gaita.

Lai gan Libmana—Saksa endokardīts parasti tiek saistīts ar sistēmas sarkano vilkēdi, to var novērot arī antifosfolipīdu sindroma (gan primāra, gan sekundāra) gadījumā. Saistību starp Libmana—Saksa endokardītu un antifosfolipīdu sindromu pirmo reizi konstatēja 1985. gadā.
Augstāks antivielu titrs saistīts ar lielāku slimības attīstības risku.

Vārstuļu patoloģija izpaužas kā masas (klasiskās Libmana—Saksa veģetācijas), vārstuļa lapiņas difūza sabiezēšanu, vārstuļu regurgitācija, reizēm stenoze. Vārstuļu regurģitāciju visbiežāk novēro pacientiem ar vērstuļu lapiņu difūzu sabiezēšanu, kas, domājams, ir hroniska slimības fāze. Visbiežāk tiek iesaistīti kreisās sirds puses vārstuļi.http://emedicine.medscape.com/article/155230-media

## Epidemioloģija
Libmana-Saksa veģetācijas var atrast aptuveni 1 no 10 pacientiem ar sistēmas sarkano vilkēdi. To attīstībai ir saistības ar vilkēdes ilgumu, slimības aktivitāti, antikardiolopīnu antivielām un antifosfolipīdu sindroma izpausmēm.
Biežāk slimība tiek noteikta, izmantojot transezofagālo ehokardiogrāfiju, biežāk novēro pacientiem ar antifosfolipīdu antivielām. Biežāk novēro vārstuļu lapiņu sabiezēšanu nekā veģetācijas.
Piecas līdz deviņas reizes biežāk novēro sievietēm nekā vīriešiem.

## Slimības vēsture
Lielākoties Libmana—Saksa endokardīts norit asimptomātiski.
Ja sirds vārstuļi ir ievērojami bojāti, var parādīties sirdskaites pazīmes. Mitrālo sirdskaiti novēro biežāk nekā aortālo sirdskaiti. Regurgitācija biežāk nekā stenoze. Trikuspidālā vai pulmonālā vārstuļa bojājums nav raksturīgs.
Var rasties sistēmiska embolija, kuras sekas atkarīgas no galamērķa. Smadzenes un nieres ir visbiežākie embolu galamērķi. Emboli var izraisīt perifērās cirkulācijas blokādi.
Libmana—Saksa endokardīta veģetācijas ir sterilas, tomēr sekundāri var attīstīties infekciozs endokardīts ar šai slimībai raksturīgām izpausmēm.
Sistēmas sarkanās vilkēdes izpausmes kā arī antifosfolipīdu sindroma izpausmes var būt, bet var arī nebūt novērotas.

## Diferenciāldiagnoze
* Deģeneratīva sirdskaite
* Fibroelastoma
* Reimatiska sirdskaite

## Piezīmes un atsauces
Teilora Svifta

**Teilora Elisone Svifta** (; dzimusi ) ir amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore.

## Biogrāfija
Augusi Pensilvānijā, 14 gadu vecumā Teilora pārcēlās uz Našvilu, Tenesī, lai veidotu kantrimūzikas dziedātājas karjeru. Viņa parakstīja līgumu ar ierakstu kompāniju ''Big Machine Records''. Teiloras Sviftas pirmā albuma izdošana parādīja viņu kā īstu kantrimūzikas žanra pārstāvi. "''Our Song''" viņas trešais singls padarīja viņu par visjaunāko dziedātāju, kura pilnībā pati sarakstījusi un izpildījusi valsts topa dziesmu. 2008. gada Grammy balvu pasniegšanas ceremonijā viņa saņēma Labākā jaunā mākslinieka nomināciju.

Teiloras Sviftas otrais studijas albums "*[[Fearless]]*" tika izdots 2008. gadā. Ņemot vērā singlu "''Love Story''" un "''You Belong with Me''" panākumus, "Fearless" kļuva par vislabāk pārdoto albumu 2009. gadā un tam sekoja plaša koncertturneja. Ieraksts ieguva četras Grammy balvas, Sviftai kļūstot par jaunāko dziedātāju kura jebkad ieguvusi Gada albuma nomināciju. Sviftas trešais albums 2010. gada "''Speak Now''" savā pirmajā izdošanas nedēļā ASV pārdeva vairāk nekā vienu miljonu kopiju. Albums "Red", kurš tika izlaists 2012. gada 22. oktobrī, ieguva arī 2 Grammy balvas nominācijas, kuras diemžēl Teilore neieguva, kaut gan viņas albums bija visveiksmīgākais un vispārdotākais albums starp nominētajiem sāncenšiem. Pēc tam, 2014. gadā māksliniece izdeva savu pirmo pop albumu "1989", kas Teilorei deva veselas 3 Grammy balvas.

Pasaulē pārdoti ap 200 miljoni Sviftas ierakstu. Žurnāli *[[Rolling Stone]]*, *[[Billboard]]* un *[[Forbes]]* viņu ierindojuši  starp izcilākajiem māksliniekiem, kā arī viņa ir vienīgā mākslas nozares pārstāve, kas zurnālā *[[Time]]* atzīta par Gada cilvēku (2023). Svifta saņēmusi 14 ''Grammy'' balvas, ''Primetime Emmy'' balvu, 40 Amerikas Mūzikas balvas, 39 *Billboard* mūzikas balvas un 30 MTV video mūzikas balvas.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

### Singli

#### 2000. gadi

#### 2010. gadi

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kļinci

**Kļinci** () ir pilsēta Brjanskas apgabalā Krievijas rietumos. Kļinci ir apgabala pakļautības pilsēta un arī Kļincu rajona administratīvais centrs. Tajā dzīvo 64,2 tūkstoši iedzīvotāju (otrā lielākā apgabala pilsēta); kopā ar piepilsētām — 72 tūkst. iedz. Pilsēta atrodas Moskovkas upes krastos, 170 km uz dienvidrietumiem no Brjanskas.

## Vecticība

Kļincus dibināja vecticībnieki ap 1707. gadu un tie slaveni kā viena no nozīmīgākajām vecticībnieku pilsētām Krievijā. Līdz 2004. gadam Kļincos atradās popiešu (*belokrinickā*) novirziena vecticībnieku bīskapija, bet tagad tā ir pārvietota uz Pēterburgas bīskapiju.

thumb|left|300px|Kļinci 20. gadsimta sākumā.<br /> Boļšaja (Lielā) iela. Pilsētas padomes ēka.

## Kļincu audumi

19. gadsimta sākumā Kļincos parādījās vairākas audumu fabrikas, un drīz to produkcija bija apbalvota Viskrievijas un Vispasaules izstādēs. Pirms Otrā pasaules kara Kļincu fabrikas ražoja 20% vadmalas no visas PSRS ražošanas.

Līdz 1921. gadam Kļinci bija Suražas apriņķa sastāvā, lai gan Kļinci bija vismaz divreiz lielāki nekā Suraža. 1921. gadā nodibināja Kļincu apriņķi; no 1929. gada Kļinci ir rajona centrs.

## Iedzīvotāju skaits

## Sadraudzības pilsētas
*  Kjustendila, Bulgārija

## Atsauces

## Ārējās saites
Ātrumsacīkšu spēle

thumb|Ātrumsacīkšu spēle ''SuperTuxKart''

**Ātrumsacīkšu spēle** ir datorspēļu žanrs, kurā spēlētājs ar transportlīdzekli piedalās ātrumsacīkstēs. Transportlīdzekļi var būt dažāda veida — gaisa, zemes, ūdens, un spēle parasti norisinās no pirmās vai trešās personas skatpunkta. Ātrumsacīkšu spēles var būt gan pēc iespējas reālistiskāki ātrumsacīkšu simulatori, gan, piemēram, fantāzijas stila arkādes spēles.
Mgļina

**Mgļina** () ir pilsēta Krievijā, Brjanskas apgabalā, Mgļinas rajona administratīvais centrs. Tajā dzīvo 8,2 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Sudinkas upes abos krastos, 125 km uz rietumiem no Brjanskas.

## Vēsture
Mgļina ir pazīstama no 1387. gada, kad tā bija Lietuvas lielkņazistes sastāvā. Iespējams, ka šajā vietā agrāk bija senkrievu pilsēta Zartija.

No 1778. līdz 1922. gadam Mgļina bija apriņķa pilsēta Černigovas guberņā.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
Mortal Kombat

thumb|right|200px|''Mortal Kombat'' sērijas logo.

***Mortal Kombat*** ir Eda Būna un Džoba Tobiasa 1992. gadā izveidota cīņas datorspēļu sērija. *Mortal Kombat* sērija sākās ar arkāžu spēlēm, kuras pēc tam uz mājas konsolēm pārnesa *[[Acclaim Entertainment]]*. 2009. gada jūlijā sērija tika pārdota *[[Warner Bros. Pictures]]*

Sērija izcēlās ar tās digitalizētajiem spraitiem (kas atšķīrās no citām tā laika cīņu spēlēm, kurās bija ar roku zīmēti spraiti), lielu asiņu daudzumu un pretinieka piebeigšanas paņēmieniem, ko varēja veikt ievadot noteiktas pogu kombinācijas.
Pati sērija ir pazīstama ar burta „K” lietošanu „C” vietā, nepareizi rakstot vārdu „*combat*”, vēlākajās spēlēs arī citi vārdi, kas sākas ar „C”, tiek rakstīti ar „K”.

## Ārējās saites
* ''Midway Games Inc.'' 
* ''Mortal Kombat'' vēsture ''Gamespot'' vietnē
Džigme Khesars Namgjels Vangčuks

**Džigme Khesars Namgjels Vangčuks** (; dzimis ) ir pašreiz valdošais Butānas karalis. Sāka valdīt pēc sava tēva atteikšanās no troņa 2006. gadā. Oficiāli kronēts 2008. gada 6. novembrī. Džigme Khesars Namgjels paziņojis Butānas kursu uz tālāku valsts demokratizāciju.

## Ārējās saites
Vamsuta

**Vamsuta** (ap 1634.-1662.), arī **Aleksandrs Pokanokets**, bija vampanoagu cilts indiāņu sačems.

## Ģimene
Vamsuta bija Masasoita vecākais dēls un Metakometa brālis. Viņš bija precējies ar Veetamoo. Vārdu "Aleksandrs" viņam piešķīra angļu kolonisti 1656. g.

## Valdīšana un nāve
Vamsuta kļuva par sačemu pēc Masasoita nāves 1660. g. Reģionā samazinājās kažokādu tirdzniecībai, un Vamsuta palielināja 
cilts ietekmi, apejot Masačūsetsas varasiestādes un pārdodot zemi citām kolonijām. Kā suverēna cilts, vampanoagi bija pārliecināti ka ir tiesīgi īstenot no eiropiešiem neatkarīgu politiku. Kā rezultātā 1662. g. Vamsuta tika nodevīgi arestēts un stājās Plimutas tiesas priekšā. Aresta laikā viņš saslima un pēc atbrīvošanas ceļā uz mājām nomira.

Vamsutas nāves apstākļi ir neskaidri. Viņa brālis un jaunais cilts sačems Metakomets bija pārliecināts, ka angļi Vamsutu noindēja. Jebkurā gadījumā gan nelikumīgais virsaiša arests, gan viņa mīklainā nāve vampanoagu vidū izraisīja pamatotu sašutumu, un kļuva par vienu no iemesliem kas izraisīja Karaļa Filipa karu. Proporcionāli iedzīvotāju skaitam tas izvērtās par asiņaināko indiāņu un eiropiešu ieceļotāju konfliktu Savienoto Valstu vēsturē.

Kā netiešs pierādījums vampanoagu pārliecībai par cilts sačema noslepkavošanu kalpo kāds to dienu Plimutas tiesas pieraksts. Tajā ir minēts rēķins indes iegādei, lai "tiktu vaļā no kaitēkļa".
Haralds V Gliksburgs

**Haralds V** (; dzimis ) ir Norvēģijas karalis. Sācis valdīt pēc tēva karaļa Ūlava V nāves 1991. gadā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Norvēģijas karaļu rezidencē Skaugumā un ir pirmais karalis, kas dzimis Norvēģijā pēc 1370. gadā dzimušā Olafa IV. Haraldam V ir divas māsas — Ragnhilda un Astrīda. Otrā pasaules kara laikā pēc Vācijas iebrukuma Norvēģijā Haralds V kopā ar māti un māsām uzturējās ASV, bet tēvs un vectēvs — karalis Hokons VII — bija kopā ar trimdas valdību Lielbritānijā. Pēc kara mācījās Oslo Universitātē, Norvēģijas kara akadēmijā un Oksfordas Universitātē.

1968. gada 29. augustā Haralds V apprecējās ar kokrūpnieka meitu Sonju Haraldsenu. Šīs laulības bija pagrieziena punkts monarhijas vēsturē, jo nākamā karaliene, pretēji gadsimtu tradīcijām, nebija dižciltīgā. Haralds šīs laulības izcīnīja, desmit gadus satiekoties ar Sonju un deklarējot, ka viņš vai nu neprecēsies vispār, vai precēs tieši Sonju Haraldsenu. Būdams kroņprincis, Haralds V pārstāvēja Norvēģiju burāšanā trijās olimpiskajās spēlēs (, , ).

## Atsauces

## Ārējās saites