open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaspars Kovaļenko

**Kaspars Kovaļenko** (dzimis 1982. gada 29. novembrī Rīgā) ir latviešu zinātnieks — veterinārārsts. Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitātes, Veterinārmedicīnas fakultātes dekāns, profesors.

## Biogrāfija
Kaspars Kovaļenko ir veterinārmedicīnas zinātņu doktors, profesors. Kopš 2019. gada LBTU Veterinārmedicīnas fakultātes (VMF) dekāns. No 2016. gada līdz 2018. gadam Latvijas Lauksamniecības universitātes, Veterinārmedicīnas fakultātes, Pārtikas un vides higiēnas institūta direktors. No 2018. gada novembra līdz 2019. gada septembrim VMF dekāna pienākumu izpildītājs.

Zinātniskā darbība galvenokārt saistīta ar dažādu zoonotisko ierosinātāju pētījumiem, baktēriju antimikrobiālo rezistenci un to ierobežošanas iespējām.

## Atsauces
Progress MS-17

***Progress MS-17*** (***Прогресс МС-17***; SKS apzīmējums ***ISS-78P***) bija Krievijas automātisks *[[Progress-MS]]* sērijas kravas kosmosa kuģis, kas paredzēts kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā tika palaists 2021. gada 29. jūnijā. *Progress MS-15* darbību beidza 2021. gada 25. novembrī.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2439 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela (), saspiestas gāzes (), ūdens (). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam ) bija iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces.

## Lidojuma gaita
*Progress MS-17* tika palaists  23:27:20 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Baikonuras kosmodroma.

Saslēgšanās ar staciju automātiskā režīmā notika 2. jūlijā 00:59:41 *UTC* pie *[[Poisk (SKS)|Poisk]]* moduļa.

20. oktobrī 23:42:27 *UTC* *Progress MS-17* atvienojās no stacijas. 29 stundu autonomā lidojumā tas attālināsies no SKS līdz 185 km. 22 oktobrī 04:21:07 *UTC* kravas kuģis pieslēdzās pie *[[Nauka (SKS)|Nauka]]* moduļa.

2021. gada 25. novembrī 11:22:30 *UTC* *Progress MS-17* atvienojās no SKS *Nauka* moduļa. Pie kravas kuģa palika pievienots īpašs saslēgšanās mezgla adapters, kas ļāva pieslēgties kosmosa kuģiem *Sojuz* un *Progress*, bet jaunā moduļa *[[Pričal (SKS)|Pričal]]* pieslēgšanai tas nebija vajadzīgs.
14:34:51 *UTC* tika iedarbināts dzinējs bremzēšanas manevram. Kravas kuģis iegāja Zemes atmosfērā un sadega. Nesadegušās daļas aptuveni 15:17:12 *UTC* iekrita Klusā okeāna dienvidu daļā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress MS-17 lifts off to prepare Prichal module arrival Anatoly Zak
* Progress-MS 01 — 19 Gunter Dirk Krebs
Gregors V

**Gregors V** (, dzimis 972. gadā, miris ), īstajā vārdā **Bruno no Karintijas**, bija Romas pāvests no 996. gada maija līdz 999. gada februārim. Viņš bija pāvesta Jāņa XV pēctecis. Gregors V bija Svētās Romas imperatora Oto III brālēna, Karintijas hercoga, dēls un pārstāvēja Saliešu dinastiju.

## Ārējās saites
2021.—2022. gada UEFA Eiropas konferences līgas sezona

**2021.—2022. gada UEFA Eiropas konferences līgas sezona** bija pirmā UEFA Eiropas konferences līgas, trešā līmeņa Eiropas futbola klubu turnīra, sezona. To organizēja UEFA. Sezona sākās ar pirmo kvalifikācijas kārtu . Kvalifikācijas spēles notika līdz 26. augustam. Grupu turnīrs sākās , bet sezona noslēdzās  ar finālu *[[Arena Kombëtare]]* stadionā Tirānā, Albānijā.

Par uzvarētājiem kļuva Itālijas kluba *[[AS Roma]]* futbolisti, kas finālā ar 1:0 pieveica Nīderlandes vienību Roterdamas "Feyenoord".

2021.—2022. gada UEFA Eiropas konferences līgas uzvarētāji varēja iegūt tiesības spēlēt 2022.—2023. gada UEFA Eiropas līgas grupu turnīrā, taču *AS Roma* komanda to jau bija nodrošinājusi pēc rezultātiem 2021.—2022. gada Itālijas A sērijā.

## Kalendārs

## Kvalifikācija
### 1. kvalifikācijas kārta
1. kvalifikācijas kārtas izloze notika 2021. gada 15. jūnijā.

|}

### 2. kvalifikācijas kārta
2. kvalifikācijas kārtas izloze notika 2021. gada 16. jūnijā.

|+Pamata zars

|}

|+Čempionu zars

|}

### 3. kvalifikācijas kārta
3. kvalifikācijas kārtas izloze notika 2021. gada 19. jūlijā.

|+Pamata zars

|}

|+Čempionu zars

|}

### Izslēgšanas kārta

|+Pamata zars

|}

|+Čempionu zars

|}

## Grupu turnīrs

### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Izslēgšanas spēles
### Sešpadsmitdaļfināli

|}

### Atstotdaļfināli

|}

### Ceturtdaļfināli

|}

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Kosa (sala)

**Kosa** () ir Grieķijai piederoša sala Egejas jūrā Dienvidsporādu arhipelāgā. Trešā lielākā Dodekanesas sala pēc Rodas un Karpatas. Tās lielākā apdzīvotā vieta un centrs ir Kosas pilsēta. Antīkajos laikos uz salas bija Asklēpija templis un Hipokrata iedibināta ārstu skola.

## Ārējās saites
Ikarija

thumbnail|200px|Ikarijas atrašanās vieta Egejas jūrā.
**Ikarija** () ir sala, kas atrodas Egejas jūrā Austrumsporādu arhipelāgā. Dažreiz šo salu kopā ar Samas salu ieslēdz Dienvidsporādu arhipelāgā. Tā ir viena no Grieķijas reģiona Ziemeļegejas salām. Pazīstama saistībā ar teiksmu par Ikaru, kurš esot iekritis jūrā pie salas.

## Ārējās saites
Eugenijs II

**Eugenijs II** (; dzimis aptuveni 780. gadā, miris ) bija Romas pāvests no 824. gada maija līdz 827. gada augustam. Viņš bija pāvesta Paskāla I pēctecis.

## Ārējās saites
2017. gada Jūrmalas domes vēlēšanas

**2017. gada [[Jūrmalas dome]]s vēlēšanas** notika 3. jūnijā. Atbilstoši likumam Jūrmalas domes vēlēšanas tika plānotas ne vēlāk kā 2017. gada 3. jūnijā Latvijas pašvaldību vēlēšanu laikā.

## Balsošanas sistēma
Republikas pilsētas domes un novada domes vēlēšanu likums nosaka, ka pašvaldības ievēl vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās, brīvās un proporcionālās vēlēšanās, piešķirot vietas partijām, kuras iegūst vismaz 5% balsu pēc Vebstera—Senlagē metodes.

Vēlēšanas parasti notiek reizi četros gados, jūnija pirmajā sestdienā, bet Saeimai ir tiesības pieprasīt ārkārtas vēlēšanas. Ja notiek ārkārtas vēlēšanas un līdz iepriekšējās domes termiņa beigām ir vairāk par diviem mēnešiem, bet mazāk par diviem gadiem, tad domi ievēl uz pagarinātu laiku — līdz aiznākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām, savukārt ja ir vairāk par diviem gadiem, tad uz saīsinātu laiku — līdz nākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām.

Republikas pilsētas domē ievēl 15 deputātus, ja iedzīvotāju skaits pilsētā pārsniedz 50 000.

Tiesības piedalīties Jūrmalas domes vēlēšanās ir Latvijas un citu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem, sākot no 18 gadu vecuma, kuriem ir reģistrēta dzīvesvieta Jūrmalas administratīvajā teritorijā 90 dienas pirms vēlēšanu dienas, vai kuriem Jūrmalas administratīvajā teritorijā pieder nekustamais īpašums.

## Kandidātu saraksti

No 2017. gada 14. aprīļa līdz 24. aprīlim konkrētos datumos notika kandidātu sarakstu iesniegšana 3. jūnija Jūrmalas domes vēlēšanām.

Deputātu kandidātu sarakstus Jūrmalas domes vēlēšanām varēja iesniegt reģistrētas politiskās partijas, reģistrētu politisko partiju reģistrētas apvienības, kā arī divas vai vairākas reģistrētas politiskās partijas, kuras nav apvienojušās reģistrētā politisko partiju apvienībā.

Tiesības piedalīties pašvaldību vēlēšanās kā deputātu kandidātiem bija Latvijas vai citu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem, kuri vēlēšanu dienā bija sasnieguši vismaz 18 gadu vecumu un bija reģistrēti Latvijas vēlētāju reģistrā un uz kuriem neattiecās likumā noteiktie kandidēšanas ierobežojumi.

Lai kandidētu Jūrmalas domes vēlēšanās, kandidātu saraksta iesniegšanas dienā deputāta kandidātam bija jāatbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem: Jūrmalā ir jābūt reģistrētai dzīvesvietai bez pārtraukuma pēdējos 10 mēnešus, Jūrmalā ir jābūt nostrādājušam kā darba ņēmējam vai pašnodarbinātai personai vismaz pēdējos četrus mēnešus vai Jūrmalā ir jāpieder nekustamajam īpašumam.

### Kandidātu saraksti

## Vēlēšanu rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jūrmalas dome
* CVK mājaslapa
Karpata

**Karpata** () ir Grieķijai piederoša sala Egejas jūrā, pēc platības tā ir otrā lielākā Dodekanesas sala pēc Rodas. Reizēm to pieskaita Dienvidsporādu arhipelāgam. Salas galvenā pilsēta ir Karpata.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lera

**Lera** () ir Grieķijai piederoša sala Egejas jūrā, pēc platības tā ir sestā lielākā Dodekanesas sala. Salas galvenā pilsēta ir Aija Marina.

## Ārējās saites
Frics Cvikijs

**Frics Cvikijs** (dzimis  Varnā, Bulgārijā, miris  Pasadīnā, Kalifornijā, ASV) bija šveiciešu-amerikāņu astronoms. Lielāko savas dzīves daļu viņš strādāja Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā Amerikas Savienotajās Valstīs. 

1933. gadā, vērojot Berenikes Matu galaktiku kopu, Cvikijs pamanīja kādu anomāliju. Spožā matērija rotēja ātrāk, nekā to paredzēja aprēķini, balstoties uz matērijas masu. Cvikijs pirmais izsecināja, ka pastāv *[[tumšā matērija]]*, raksturojot to kā *dunkle (kalt) Materie*.

## Atsauces
Siekstu laiva

thumb|right|USS ''Benton'' rasējums.
[thumb|right|Siekstu laiva [Montgomery (kuģis)|''Montgomery'' Apalačikolas upē 1900. gadu sākumā.]]
[thumb|right|Siekstu laiva ''[W. T. Preston* (rezervē).]]
[[Attēls:Snagboat Mandan from bluff on Missouri River - NARA - 285910.jpg|thumb|right|upright|Siekstu laiva *Mandan*. Skats no kraujas uz [[Misūri (upe)|Misūri upi]] (1912. gada jūlijs).]]
*'Siekstu laiva*' ir upju kuģis, kurš līdzīgs [[barža]]i ar [[Virsbūve (kuģa)|virsbūvi]] komandas dzīvojamajām telpām. Uz kuģa klāja izvietoti [[Celtnis|celtņi]] un [[trice]]s, lai no upēm vai citiem sekliem [[Ūdensceļš|ūdensceļiem]] izceltu [[sieksta]]s un citus šķēršļus.

== Vēsture ==
[[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara]] laikā, kad lielākā daļa jūras kauju notika upēs un to pietekās, izmantoja vairākas siekstu laivas. Piemēram, USS *Benton*, kura bija privāta siekstu laiva un kuru, sākoties Amerikas pilsoņu karam, [[ASV Armija]] ātri pārvērta par upju [[Lielgaballaiva|lielgaballaivu]].

Daudzas Kanādas [[Britu Kolumbija]]s upes atvērtas navigācijai uzturēja federālās sabiedrisko darbu pārvaldes siekstu laivas. Britu Kolumbijas dienvidos, [[Freizera]]s upē, Kanādas federālā valdība no 1880. gadu sākuma ekspluatēja virkni siekstu laivu ar [[Dzenrata tvaikonis|aizmugurē novietotu dzenratu]]. Šo laivu sēriju sauca *Samson* un sērijas pēdējo kuģi *Samson V* pārtrauca ekspluatēt 1980. gadā. Tagad *Samson V* ir saglabāts kā muzejkuģis Ņūvestminsteras krastmalā un tas bija pēdējais izmantotais ar tvaiku darbināma aizmugurē novietota dzenrata kuģis Kanādā. Britu Kolumbijas ziemeļos sabiedrisko darbu pārvaldes siekstu laivas ekspluatēja no [[Prinča Rūperta pilsēta]]s un attīrīja [[Nasa]]s (*Nass* - angļu val.), Ekstallas (*Ecstall* - angļu val.) un [[Skīna]]s (*Skeena'' - angļu val.) upes.

Siekstu aizvākšanas pakalpojumi īpaši svarīgi bija Freizeras upē, jo tajā bija intensīva kuģu satiksme. Sākot no 1859. gada līdz 1920. gadu sākumam no Ņūvestminsteras ekspluatēja pasažieru un kravas kuģus ar aizmugurē novietotu dzenratu. Šie vieglas konstrukcijas kuģi bija jutīgi pret koka atlūzām un peldošiem baļķiem, kurus upe atnesa katru pavasari palu laikā. Pēc 1920. gadiem lielāko daļu no kuģu plūsmas Freizeras upē veidoja velkoņi ar baržām un tāljūras kuģi upes lejtecē, tādēļ lielākā daļa no siekstu laivu norīkojumiem bija apkalpot valsts ostas un navigācijas zīmes. Britu Kolumbijas ziemeļos, tāpat kā Freizeras upē, lielākā daļa no Kanādas federālās valdības nodrošinātajiem siekstu laivu pakalpojumiem bija žaunu tīklu lašu zvejniecības un konservu cehu atbalstam, kurus sabūvēja lielāko upju grīvās vai to tuvumā. Katru gadu upes ar straumi nes lejā lielu daudzumu koka atlūzu, apdraudot zvejniekus un iznīcinot tīklus.

## Piezīmes un atsauces
Tila

**Tila** () ir Grieķijai piederoša sala Egejas jūrā, pēc platības tā ir devītā lielākā Dodekanesas sala. Tās pārvaldes centrs ir Megalohorja, bet lielākā apdzīvotā vieta un osta — Livadija.

## Ārējās saites
Melnā atraitne (filma)

**"Melnā atraitne"** ir 2021. gada ASV supervaroņu filma, kuras pamatā ir *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma varone. Filmu veidojusi kinostudija *[[Marvel Studios]]*, bet izplata *[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]*. Šī ir *[[Marvel Cinematic Universe]]* (MCU) 24. filma un ceturtās fāzes pirmā filma. Filmas režisore ir Keita Šortlenda, scenārija autors Ēriks Pīrsons. Galveno lomu atveido Skārleta Džohansone (Nataša Romanova / Melnā atraitne), pārējās lomas atveido Florensa Pjū, Deivids Harbors, Olha Kuriļenko, Viljams Hērts, Rejs Vinstons un Reičela Vaisa. Filmas darbība norisinās tūlīt pēc filmas "Kapteinis Amerika: Pilsoņu karš" (2016) notikumiem.

Filmas izstrāde sākās 2004. gada aprīlī studijā *[[Lionsgate Films|Lionsgate]]*, kur kā režisors un scenārists tika izvēlēts Deivids Heiters. Projekts netika attīstīts līdz 2006. gada jūnijam, kad tiesības uz šo tēlu tika nodotas *Marvel Studios*. Džohansone tika izvēlēta Melnās atraitnes lomai vairākās MCU filmās, sākot ar filmu "Dzelzs vīrs 2" (2010), un *Marvel* sāka apspriest ideju par atsevišķu varones filmu. Darbs pie filmas izstrādes sākās 2017. gada beigās, un 2018. gadā kā režisore tika nolīgta Keita Šortlenda. Pirms Pīrsona iesaistīšanas filmas scenārija veidošanā pie tā strādāja Žaka Šafere un Neds Bensons. Filmēšana norisinājās no 2019. gada maija līdz oktobrim Norvēģijā, Budapeštā, Marokā, *[[Pinewood Studios]]* Anglijā un Atlantā, kā arī Meikonā un Romā Džordžijas štatā.

Filmas "Melnā atraitne" pirmizrāde notika  dažādos pasākumos visā pasaulē, bet 9. jūlijā ASV filmu vienlaicīgi sāka demonstrēt kinoteātros un straumēšanas servisā *[[Disney+]]*. Filmas pirmizrāde COVID-19 pandēmijas ietekmē tika atlikta trīs reizes no sākotnēji plānotā 2020. gada maija. "Melnā atraitne" pēc izlaišanas pārspēja vairākus pandēmijas kases rekordus, un visā pasaulē tā ir nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru. 2021. gada jūlijā, Džohansone uzsāka tiesāšanos ar *Disney* studiju par filmas vienlaicīgu pirmizrādi kino un straumēšanas platformā, tomēr pēc diviem mēnešiem puses atrada kompromisu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sime

**Sime** () ir Grieķijai piederoša sala Egejas jūrā 9 km no Turcijas krasta, pēc platības tā ir astotā lielākā Dodekanesas sala.

## Ārējās saites
Nisira

**Nisira** () ir Grieķijai piederoša vulkāniska sala Egejas jūrā, pēc platības tā ir desmitā lielākā Dodekanesas sala. Salu veido vulkāna virsotne ar 3,8 km lielu krāteri tās centrā, kas pēdējo reizi aktivējās 1888. gadā. Citas vulkāniskas Grieķijas salas ir Santorini (pēdējais izvirdums 1956. gadā) un Mila (pēdējā vulkāniskā aktivitāte mūsu ēras 140. gadā), kā arī Metanas pussala (apmēram 1700. gadā).

## Ārējās saites
Patma

**Patma** () ir Grieķijai piederoša sala Egejas jūrā, pēc platības tā ir vienpadsmitā lielākā Dodekanesas sala. Uzskata, ka Patmas salā tapusi Jāņa atklāsmes grāmata.

## Ārējās saites
Kasa

**Kasa** () ir Grieķijas piederoša sala Egejas jūrā, pēc platības tā ir septītā lielākā Dodekanesas sala.

## Ārējās saites
Daugavpils novada partija

**Daugavpils novada partija** ir reģionāla politiskā partija, kas darbojas Augšdaugavas novadā un Daugavpilī. Partiju dibināja vairāk nekā 200 biedri. Partijas līderis ir Augšdaugavas novada Višķu apvienības pārvaldes vadītājs Jānis Proms.

2024. gada novembrī no partijas iztstājās partijas valdes priekšsēdētāja vietnieks Aleksejs Mackevičs, kurš pēc tam 2025. gada janvārī iestājās Andreja Elksniņa jaunizveidotā partijā “Sarauj, Latgale!”.

2018. gadā 13. Saeimā kā vienīgā Daugavpils novada partijas pārstāve tika ievēlēta Janīna Jalinska.

## Partijas valde

## Ievēlētie deputāti

## Vēlēšanas

### Pašvaldību vēlēšanas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Partijas ''Facebook'' lapa
Frenks Makkejs

**Frenks Džejs Makkejs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu polo spēlētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Makkejs startēja polo sacensībās. Viņš bija viens no Jauktās komandas *Foxhunters Hurlingham* spēlētājiem. Komanda šajā turnīrā izcīnīja zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Frenks Makkejs (SOK profils) 
* Frenks Makkejs (Olympedia profils) 
* Frenks Makkejs (Sports Reference profils)
Makkejs

**Makkejs** var būt:

* Džordžs Makkejs (*George MacKay*; dzimis 1992. gadā), angļu aktieris;
* Frenks Makkejs (*Frank MacKey*; 1852—1927), amerikāņu polo spēlētājs;
* Konors Makkejs (*Connor Mackey*; dzimis 1996. gadā), amerikāņu hokejists.

## Skatīt arī
* Makejs
Augšdaugavas novada dome

**Augšdaugavas novada dome** (arī **Augšdaugavas novada pašvaldība**) ir Augšdaugavas novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Dome sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās Augšdaugavas novadā deklarētie balsstiesīgie Latvijas un Eiropas Savienības pilsoņi.

Domes sēdes notiek ārpus novada teritorijas - Augšdaugavas novada pašvaldības Centrālās pārvaldes ēkā Rīgas ielā 2, Daugavpils valstspilsētā.

## 2025. gadā ievēlētie deputāti

## 2021. gadā ievēlētie deputāti

## Partijas

## Komitejas
Dziedi! 2

**"Dziedi! 2"** () ir 2021. gada ASV datoranimācijas kinokomēdija, kuras režisors ir Gārts Dženings. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "Dziedi!". Galvenās lomas ieskaņojuši Metjū Makonahijs, Rīza Viterspūna, Skārleta Džohansone, Tarons Edžertons, Torija Kellija, Niks Krolls, Bobijs Kanevāli, Holsija, Farels Viljamss, Niks Ofermans, Letiša Raita, Ēriks Andrē, Čelsija Pereti, Bono.

Filmas pirmizrāde notika *[[Amerikas Kinoinstitūts|AFI Fest]]* laikā . Filmas pirmizrāde Latvijā notika , bet ASV kinoteātros to sāka demonstrēt . Filma saņēma dažādas kritiķu atsauksmes un tās pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru pie  liela veidošanas budžeta, tādējādi šī ir ienesīgākā 2021. gada animācijas filma un desmitā ienesīgākā 2021. gada filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Filmas treileris latviešu valodā
Skūbijs!

**"Skūbijs!"** () ir 2020. gada ASV animācijas filma. Filmas režisors ir Tonijs Červone. Galvenās lomas ieskaņojuši Vills Forte, Marks Volbergs, Džeisons Aizekss, Džīna Rodrigesa, Zaks Efrons, Amanda Saifreda, Kīrsija Klemonsa, Kens Džongs, Treisijs Morgans un Frenks Velkers. Filmas pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzīvoklis

[thumb|Dzīvokļa attēlojums [Parīze|Parīzē, Francijā.]]
**Dzīvoklis** ir tiesiski nodalīts patstāvīgs nekustamais īpašums, kas parasti veido daļu no plašākas dzīvojamās mājas. Lai gan dzīvokļi pēc platības mēdz būt atšķirīgi, tie parasti sevī ietver vairākas dzīvojamās un saimnieciskās telpas kā, piemēram, virtuvi, vannasistabu, viesistabu un guļamistabas. Greznākie un augstākajos stāvos esošie dzīvokļi nereti tiek saukti par penthausiem (*penthouse*). Tāpat dzīvokļi var būt aprīkoti ar balkoniem un terasēm.

Saskaņā ar *[[Eurostat]]* datiem 2015. gadā Eiropas Savienībā aptuveni 42% no iedzīvotājiem uzturējās dzīvokļos, savukārt 57% deva priekšroku individuālās dzīvojamās mājas esamībai. Pēc īpašumtiesību iedalījuma dzīvokļi var būt privatizēti (pieder privātīpašniekam), un neprivatizēti (pieder valstij vai pašvaldībai).

## Skatīt arī
* Dzīvoklis (seriāls)
* Tipveida dzīvojamā apbūve Rīgā

## Atsauces

## Ārējās saites
Melnā atraitne (Nataša Romanova)

**Melnā atraitne**, īstajā vārdā **Natālija "Nataša" Romanova**, ir izdomāts tēls *[[Marvel Comics]]* izdotajos komiksos. Izveidojis redaktors Stens Lī, scenārists Dons Riko un mākslinieks Dons Heks. Tēla debija bija komiksu sērijas *[[Tales of Suspense]]* 52. izdevumā (1964. gada aprīlis). Romanova tika iepazīstināta kā krievu spiedze, Dzelzs vīra antagoniste. Vēlāk viņa pārbēga uz ASV, kļūstot par spiegu aģentūras V.A.I.R.O.G.S. un supervaroņu komandas "Atriebēji" dalībnieci.

Melnā atraitne ir sastopama ārpus komiksiem, piemēram, animācijas televīzijas seriālā, videospēlēs un filmās. Skārleta Džohansone atveido tēlu vairākās *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmās, tostarp "Dzelzs vīrs 2" (2011), "Atriebēji" (2012), "Kapteinis Amerika: Ziemas kareivis" (2014), "Atriebēji: Ultrona laikmets" (2015), "Kapteinis Amerika: Pilsoņu karš" (2016), "Atriebēji: Bezgalības karš" (2018), "Kapteine Mārvela"(2019), "Atriebēji: Noslēgums" (2019) un "Melnā atraitne" (2021).

## Atsauces

## Ārējās saites
* [Melnā atraitne](http://marvel.com/universe/Black_Widow_(Natasha_Romanova)) vietnē *Marvel.com*
Melnā atraitne

**Melnā atraitne** () var būt:

* Melnā atraitne (Nataša Romanova), *Marvel Comics* tēls;
* Melnā atraitne (filma), 2021. gada ASV supervaroņu filma
Lielvircavas muiža

thumb|300px|Lielvircavas muižas kungu māja (pirms 1940).
**Lielvircavas muiža** (*Groß-Würzau*) ir bijusī muiža, kuras kungu māja atrodas Lielvircavas ciemā Platones pagastā.

## Vēsture
Veco muižas kungu māju no 1803. līdz 1808. gadam cēla tās īpašnieks Dionīsijs fon Klopmans.
1822. gadā muižu nopirka Dītrihs fon Grothuss un 1829. gadā atdāvināja to savai meitai Adelheidei, kura apprecējās ar Vilhelmu fon Hānu. 19. gadsimta vidū kungu māju pārbūvēja klasicisma stilā, saglabājot interjera detaļas.

Pēc 1920. gada zemes reformas muižu sadalīja jaunsaimniecībās, bet kungu māju nodeva pagasta pašvaldībai, kura te ierīkoja izrīkojumu telpas un 1924. gadā pagasta četrklasīgo pamatskolu.

Pēc skolas slēgšanas muižas kungu mājā izveidoja izstāžu zāli un ekspozīciju telpas par muižas un 19. gadsimta modes vēsturi un vēsturiskajiem tērpiem. 
2021. gadā kādreizējo muižas īpašnieku dzimtas pēctecis Georgs Pēteris fon Klopmans uz 25 gadiem nodeva muižas kungu mājas labiekārtošanai savu kolekciju ar 19. gadsimta stila mēbelēm, sadzīves priekšmetiem, tekstilijām, gleznām, portretiem, zobeniem un ordeņiem.

## Atsauces
Mihails Žvaņeckis

thumb|270px|Mihails Žvaņeckis 2016. gadā
**Mihails Žvaneckis** (*Михаи́л Миха́йлович Жване́цкий*; 1934. gada 6. marts - 2020. gada 6. novembris) bija ebreju izcelsmes padomju un krievu rakstnieks un humorists, Odesas goda pilsonis (1994)

Dzimis Odesā ārstu ģimenē. Sākotnēji Žvaņecka monologus un skices izpildīja Arkādijs Raikins. 1978. gadā viņu uzņēma PSRS Rakstnieku sa savienībā. Bija Starptautiskā Odesas kluba prezidents, Krievijas ebreju kongresa prezidija loceklis.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Ukrainas Tautas skatuves mākslinieks, 1999 
* Krievijas Federācijas Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks, 2001
* Krievijas Tautas skatuves mākslinieks, 2012
Degvielas uzpildes stacija

[thumb| [Royal Dutch Shell|Shell degvielas uzpildes stacija Sabahā, Malaizijā]]
[thumb| Skovshovedas degvielas uzpildes stacija, kas darbojas kopš 1936. gada [Kopenhāgena|Kopenhāgenā, Dānijā]]
thumb| Pārvietojama ''Robotanks LLC'' degvielas uzpildes stacija
[thumb| [PKN Orlen|Orlen stacija kuģu uzpildīšanai Polijā]]
[thumb| [Royal Dutch Shell uzpildes stacija un garāža Meinshērenlandē Nīderlandē 1970. gadu beigās]]
**Degvielas uzpildes stacija** ir iestāde, kas pārdod degvielas un motora smērvielas priekš mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Visizplatītākās 2010. gadā pārdotās degvielas bija benzīns un dīzeļdegviela.

Degvielas padeves ierīces tiek izmantotas, lai sūknētu benzīnu, dīzeļdegvielu, saspiestu dabasgāzi, CGH2, HCNG, sašķidrinātu naftas gāzi, šķidru ūdeņradi, petroleju, spirta degvielu (piemēram, metanolu, etanolu, butanolu, propanolu), biodegvielu (piemēram, vienkāršo augu eļļu, biodīzeļdegvielu) vai citus degvielas veidus transportlīdzekļu tvertnēs un aprēķina transportlīdzeklim nodotās degvielas vērtību. Papildus degvielas dozatoriem, vēl viena nozīmīga ierīce, kas atrodama arī degvielas uzpildes stacijās un var uzpildīt degvielu noteiktiem saspiesta gaisa transportlīdzekļiem, ir gaisa kompresors, lai gan parasti tos izmanto tikai automašīnu riepu pumpēšanai.

Degvielas uzpildes stacijās bieži atrodas veikali ar ceļam vajadzīgām precēm. Arī tajās, kurās pārdod propānu vai butānu, to pamatdarbībai bieži ir pievienoti veikali. Un otrādi, daži veikalu tīkli, piemēram, lielveikali, atlaižu veikali, noliktavu klubi vai tradicionālie veikali, pie savām telpām ir uzstādījuši degvielas sūkņus.

## Lielākie degvielas uzpildes staciju tīkli Eiropā (2017)

* Total — 8200 stacijas
* Shell — 7800 stacijas
* BP — 7000 staciju
* Esso — 6100 stacijas
* Eni — 5500 stacijas
* Repsol — 4700 stacijas
* Q8 — 4600 stacijas
* Avia — 3000 staciju
* PKN Orlen — 2800 stacijas
* Circle K — 2700 stacijas

## Atsauces
Klopmaņi

thumb|200px|Klopmaņu dzimtas ģerbonis.

**Fon Klopmaņi** () ir vācbaltiešu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Livonijas ordeņa valstī un pēc ordeņa sabrukuma kļuva par zemes īpašniekiem Kurzemes un Zemgales hercogistē, vēlāk Kurzemes guberņā. 1620. gadā dzimtu ierakstīja Kurzemes bruņniecības matrikulā.
Krievijas impērijas valdība 1862. gadā atzina Kurzemes fon Klopmaņu dzimtas tiesības lietot mantojamu baronu titulu. 1907. gadā Jelgavā dzimta izveidoja savstarpējās palīdzības fondu "Baronu fon Klopmaņu dzimtas savstarpējās palīdzības iestādījums", kas darbojās līdz 1915. gadam.

## Dzimtas locekļi
thumb|200px|Frīdrihs Sigismunds Nikolajs fon Klopmanis. 
* Johans Ernests fon Klopmanis, Kurzemes un Zemgales hercogistes landhofmeistars (1776–1786), hercoga virspadomnieks; 
* Ēvalds fon Klopmanis, galma kambarjunkurs; 
* Frīdrihs fon Klopmanis, vēsturnieks un ģenealogs.
* Frīdrihs Zigismunds Klopmanis (1787-1856), Kurzemes Provinces muzeja direktors, Kurzemes Literatūras un mākslas biedrības un Baltijas Vēstures un senatnes biedrības loceklis, rakstījis par Kurzemes vēsturi.

## Klopmaņu muižas
* Lielvircavas muiža,
* Pāces muiža (*Pahzen*),
* Grāvendāles muiža (*Grafental*),
* Veclašu muiža (*Alt-Lassen*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Dživans Gasparjans

thumbnail|120px|Dživans Gasparjans
**Dživans Gasparjans** (; dzimis , miris ) bija armēņu mūziķis, duduka spēles meistars un komponists. Armēnijas PSR tautas mākslinieks (1978). Erevānas Komitas valsts konservatorijas profesors. Sniedza koncertus visā pasaulē. Dzīvoja un strādāja Erevānā.

Viņa spēlētās duduka skaņas dzirdamas arī tādās Holivudas filmās kā "Gladiators", "Krauklis" un citās. Viņš sadarbojies ar tādiem mūziķiem kā *[[Sting]]*, Seržs Tankjans (*[[System of a Down]]*), Pīters Geibriels, Laionels Ričijs, Braiens Mejs, Boriss Grebenščikovs un citiem. 2006. gadā viņš tika nominēts Grammy balvai par albumu *Endless Vision* kā labāko tradicionālās pasaules mūzikas albumu.

Gasparjans vairākkārt uzstājies arī Latvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
* Armēnijas duduks
Pilnīgas analīzes sistēma (ķīmija)

**Pilnīgas analīzes sistēma** (, *TAS*) ķīmijā ir jebkura ierīce, kas automatizē un ietver visus parauga ķīmiskai analīzei nepieciešamos posmus, tai skaitā paraugu ņemšanu, transportēšanu, filtrēšanu, atšķaidīšanu, ķīmiskās reakcijas, atdalīšanu un noteikšanu.

21. gadsimtā jauna tendence ir mikro pilnīgās analīzes sistēmu (*µTAS*) izveide. Šāda sistēma samazina visu laboratoriju līdz mikroizmēra laboratorijas čipam. Pateicoties mazajam izmēram, to var novietot paraugu ņemšanas vietas tuvumā. Tā var būt arī ļoti rentabla, pateicoties miniaturizācijai, paraugu izmēriem un analīzes ātrumam. Tā arī samazina toksisko ķīmisko vielu iedarbību uz laboratorijas personālu salīdzinājumā ar tradicionālajām metodēm.
Warner Bros. Pictures Animation

***Warner Bros. Pictures Animation*** (iepriekš zināma kā ***Warner Animation Group***) ir kinostudija, kas darbojas datoranimācijas žanrā. Atrodas Kalifornijā, ASV.

## Animācijas filmas
250px|thumb|Logotips lietots no 2021. gada.
* "LEGO filma" (2014)
* "Stārķi" (2016)
* "Lego Betmens. Filma" (2017)
* "Lego Ninjago filma" (2017)
* "Sīkpēdis" (2018)
* "LEGO filma 2" (2019)
* "Skūbijs!" (2020)
* "Toms un Džerijs" (2021)
* "Space Jam: Jauna leģenda" (2021)
* "DC Supermīluļu līga" (2022)

## Ārējās saites
*
Tēlotājmākslas muzejs

**Tēlotājmākslas muzejs** var būt: 

* Tēlotājmākslas muzejs (Budapešta);
* Tēlotājmākslas muzejs (Gente);
* Tēlotājmākslas muzejs (Leipciga);
* Tēlotājmākslas muzejs (Sanfrancisko).
Astipaleja

**Astipaleja** (), agrāk arī **Istanbulja** () un **Stampalja** (), ir Grieķijai piederoša sala Egejas jūrā, pēc platības tā ir piektā lielākā Dodekanesas sala. Salas galvenā apdzīvotā vieta ir Astipalejas pilsēta.

## Ārējās saites
ASV federālās izpildvaras departamenti

**ASV federālās izpildvaras departamenti** ir ASV federālās valdības izpildvaras vienības. Savienotajās Valstīs pastāv prezidentālisms un to federālās izpildvaras departamenti ir atbilstīgi ministrijām valstīs ar parlamentārisku vai pusprezidentālisku sistēmu.

Šobrīd pastāv 15 šādu departamentu, kuru vadītāji (tos sauc par sekretāriem, izņemot Tieslietu departamentu, kura vadītājs ir ASV ģenerālprokurors) ir ASV kabineta locekļi. Departamentu vadītājus amatā ieceļ ASV prezidents un apstiprina ASV Senāts.

## Esošie departamenti

## Bijušie departamenti

## Skatīt arī

* ASV kabinets
* ASV federālā valdība

## Atsauces
Naksa

**Naksa** () ir sala, kas atrodas Egejas jūrā, pēc platības tā ir lielākā Kiklādu sala. Salas lielākā apdzīvotā vieta ir Naksas pilsēta. Administratīvi Naksa kopā ar vairākām mazākām saliņām dienvidos un austrumos veido Naksas un Mazo Kiklādu municipalitāti.

Salā atrodas vienas no pasaulē lielākajām dabiskā abrazīva korunda atradnes, iegūst arī marmoru. Attīstīta vīnkopība, audzē citrusus, olīvas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gliksburgas dinastija

thumb|Šlezvigas-Holšteinas-Zonderburgas-Gliksburgas hercogu dzimtas ģerbonis.
**Gliksburgas dinastija** (), pilnais nosaukums **Šlezvigas-Holšteinas-Zonderburgas-Gliksburgas dinastija** (), ir 1825. gadā radies Oldenburgas dinastijas atzars, kuras pārstāvji mūsdienās ir Dānijas karaļi un Norvēģijas karaļi, līdz 1974. gadam arī Grieķijas karaļi.

## Ārējās saites
Godzilla pret Kongu

**"Godzilla pret Kongu"** () ir 2021. gada ASV monstru filma. Filmas režisors ir Adams Vingards. Šis ir turpinājums filmām "" (2017) un "Godzilla II: Briesmoņu karalis" (2019), kā arī ceturtā filma *[[Legendary Entertainment|Legendary]]* veidotajā *[[Monsterverse]]* filmu franšīzē. Tāpat šī ir 36. filma "Godzillas" franšīzē, 12. filma "Karaļa Konga" franšīzē un ceturtā Godzillas filma, ko pilnībā producējusi Holivudas studija. Galvenās lomas atveido Aleksandrs Skašgords, Millija Bobija Brauna, Rebeka Holla, Braians Tairī Henrijs, Sjuns Oguri, Eisa Gonsaleza, Džulians Denisons, Lenss Rediks, Kails Čāndlers un Demjans Biširs.

Projekts izziņots 2015. gada oktobrī, kad *Legendary* paziņoja plānus par Godzillas un Karaļa Konga kopīgo visumu. Filmas scenāristus apstiprināja 2017. gada martā, bet Vingards režisora amatā apstiprināts tā paša gada maijā. Filmēšana sākās 2018. gada novembrī un norisinājās Havajās, Austrālijā un Honkongā, un noslēdzās 2019. gada aprīlī.

Pēc pirmizrādes pārcelšanas no 2020. gada novembra sakarā ar COVID-19 pandēmiju filmas kino pirmizrāde pasaulē notika ; bet Amerikas Savienotajās Valstīs 31. martā, kur vienlaikus filmu sāka demonstrēt arī straumēšanas kanālā *[[HBO Max]]*. Filma kopumā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, kurās atzīmēti vizuālie efekti un spriedzes ainas, bet kritizēja cilvēku atveidotos tēlus. "Godzilla pret Kongu" pārspēja vairākus pandēmijas kases ieņēmumu rekordus un visā pasaulē ir nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru, padarot to par astoto ienesīgāko 2021. gada filmu. Tāpat filma bija veiksmīgākā filma *HBO Max* vēsturē, līdz to pārspēja *[[Mortal Kombat (2021. gada filma)|Mortal Kombat]]*.
Pēc pirmizrādes pārcelšanas no 2020. gada novembra sakarā ar COVID-19 pandēmiju filmas kino pirmizrāde pasaulē notika , bet Amerikas Savienotajās Valstīs 31. martā, kur vienlaikus filmu sāka demonstrēt arī straumēšanas kanālā *[[HBO Max]]*. Filma kopumā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, kurās atzīmēti vizuālie efekti un spriedzes ainas, bet kritizēja cilvēku atveidotos tēlus. "Godzilla pret Kongu" pārspēja vairākus pandēmijas kases ieņēmumu rekordus un visā pasaulē ir nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru, padarot to par astoto ienesīgāko 2021. gada filmu. Tāpat filma bija veiksmīgākā filma *HBO Max* vēsturē, līdz to pārspēja *[[Mortal Kombat (2021. gada filma)|Mortal Kombat]]*.
## Atsauces

## Ārējās saites
Stefans IV

**Stefans IV** (; dzimis ap 770. gadu, miris ) bija Romas pāvests no 816. gada jūnija līdz 817. gada janvārim. Viņš bija pāvesta Leona III pēctecis. Viņš kronēja Luiju Dievbijīgo par Svētās Romas impērijas valdnieku. Pēc kronēšanas ceremonijas Reimsā, kas notika oktobrī, Stefans IV novembrī atgriezās Romā un janvārī nomira.

Stefans IV bija romiešu augstmaņa Marīna dēls; viņš pieder tai pašai dzimtai, pie kuras pieder arī vēlākie pāvesti kā Sergejs II un Adriāns II.

## Ārējās saites
Holšteinas-Gotorpas-Romanovu dinastija

thumb|Holšteinas-Gotorpas-Romanovu dinastijas ģerbonis
**Holšteinas-Gotorpas-Romanovu dinastija** () bija Krievijas impērijas valdnieku dinastija, kas valdīja no 1761. līdz 1917. gadam.
Tā izveidojās 1725. gadā no Oldenburgas dinastijas Šlezvigas-Holšteinas-Gottorpas dinastijas atzara (*Haus Schleswig-Holstein-Gottorf*) pēc Šlezvigas-Holšteinas-Gottorpas hercoga Kārļa Frīdriha laulībām ar Romanovu dinastijai piederīgo Krievijas cara Pētera I un viņa mīļākās Martas (vēlākās ķeizarienes Katrīnas I) meitu Annu (1708—1728).

## Holšteinas-Gottorpas-Romanovu dinastijas monarhu uzskaitījums
* Pēteris III Romanovs (kr. *Пётр III Фёдорович Романов*, vāc. *Karl Peter Ulrich*, 1728.-1762.), valdīja kā Krievijas impērijas ķeizars 1761.-1762.
* Katrīna II (kr. *Екатерина II*, vāc. *Katharina II.*) valdīja kā ķeizariene 1762.-1796.
* Pāvils I Romanovs (kr. *Павел I Петрович Романов*, 1754.-1801.), valdīja kā ķeizars 1796.-1801.
* Aleksandrs I Romanovs (kr. *Александр I Павлович Романов*, 1777.-1825.), valdīja kā ķeizars 1801.-1825.
* Nikolajs I Romanovs (kr. *Николай I Павлович Романов*, 1796.-1855.), valdīja kā ķeizars 1825.-1855.
* Aleksandrs II Romanovs (kr. *Александр II Николаевич Романов*, 1818.-1881.), valdīja kā ķeizars 1855.-1881.
* Aleksandrs III Romanovs (kr. *Александр III Александрович Романов*, 1845.-1894.), valdīja kā ķeizars 1881.-1894.
* Nikolajs II Romanovs (kr. *Николай II Александрович Романов*, 1868.-1918.), valdīja kā ķeizars 1894.-1917.
Volters Bakmesters

**Volters Selbijs Bakmesters** (; dzimis , miris ) bija britu polo spēlētājs, izcīnījis divas sudraba medaļas 1900. un 1908. gada vasaras olimpisko spēļu polo sacensībās.

## Biogrāfija
Dzimis 1872. gada 16. oktobrī Vimbldonā, Tomasa Voltera Bakmestera un Emmas Kerolīnas Veinblesas ģimenē. Izglītību ieguvis Reptonas skolā un Trīsvienības koledžā, Kembridžā. Skolas laikā viņš spēlēja futbolu un bija Kembridžas polo komandas biedrs, vēlāk arī tās kapteinis.

Jau Kembridžas laikā viņš strādāja biržā un bija viens no brokeru sabiedrības *Buckmaster & Moore* līdzdibinātājiem. Viņš saglabāja interesi par sportu, jo īpaši par polo. 1900. gadā viņš piedalījās olimpiskajās spēlēs Parīzē, kur bija Jauktās komandas *BLO Polo Club Rugby* komandas biedrs. Komanda polo sacensībās izcīnīja sudraba medaļu. 1902. gadā, spēlējot Hērlinghemas klubā, bija Starptautiskā polo kausa (saukts arī par Ņūportas kausu un Vestčesteras kausu) uzvarētāju komandas biedrs. 1908. gadā, kad olimpiskās spēles notika Londonā, viņš otro reizi izcīnīja sudraba medaļu polo sacensībās, būdams Lielbritānijas polo komandas *Hurlingham Club* spēlētājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Volters Bakmesters (SOK profils) 
* Volters Bakmesters (Olympedia profils) 
* Volters Bakmesters (Sports Reference profils)
Immediate Media Company

***Immediate Media Company*** (dibināta kā *Immediate Media Co*) ir izdevniecība, kas pieder kompānijai *[[Hubert Burda Media]]*, kas izdevniecību iegādājās 2017. gada janvārī.

*Immediate Media Company* izdod dažādus drukātos izdevumus un veido saturu interneta vietnēs. Izdevniecībā ietilpst *Origin Publishing*, *Magicalia* un *BBC Magazines* aktīvi. Izdevniecība izdod arī žurnālus *[[Radio Times]]* un *Gardens Illustrated*. Aptuveni 85% no tās ieņēmumiem veido satura pakalpojumi, bet pārējie — no reklāmas.

Laika posmā no 2018. gada janvāra līdz jūnijam uzņēmuma izdevumu kopējā tirāža balstoties uz ABC veiktā audita datiem ir 1,59 miljonu apmērā, ieskaitot 1,1 miljonu aktīvo abonentu. 2018. gadā izdevniecība ziņoja par vairāk nekā 70 miljonu žurnālu pārdošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Immediate Media Company
Volters Makrīrijs

**Volters Ādolfs Makrīrijs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu polo spēlētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Makkrīrijs startēja polo sacensībās. Viņš bija viens no Jauktās komandas *BLO Polo Club Rugby* spēlētājiem. Komanda šajā turnīrā izcīnīja sudraba medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Volters Makkrīrijs (SOK profils) 
* Volters Makkrīrijs (Olympedia profils) 
* Volters Makkrīrijs (Sports Reference profils)
Iecavas novads

**Iecavas novads** bija pašvaldība Zemgalē, kas pastāvēja no 2003. līdz 2021. gadam. Tagad tā teritorijā atrodas Iecavas pilsēta un Iecavas pagasts, kas ietilpst Bauskas novadā.

## Daba

Upes: Briede, Dobīte, Ģedulis, Iecava, Īkstrums, Jāņupe, Mizupīte, Smakupe, Vērģupe.

## Vēsture
Mūsdienu Iecavas novada teritorijā vēsturiski atradās Brantu jeb Inkstrumu muiža (*Gut Ixtrumünde*, Zālīte), Dzimtmisas muiža (*Gut Mißhof*, Dzimtmisa), Gaiļu muiža (*Gut Gailen*), Granteles muiža (*Gut Granteln*), Grīnvaldes muiža (*Gut Grünwald*), Lielpidriķu muiža (*Gut Groß-Friedrichshof*), Lieliecavas muiža (*Groß-Eckau*, Iecava), Podu muiža (*Gut Ixtrum*).

1935. gadā Bauskas apriņķa Iecavas pagasta platība bija 257,8 km² un tajā dzīvoja 3434 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Iecavas, Mežinieku un Zelmeņu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Baldones rajona **Iecavas ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Zelmeņu ciemu. 1958. gadā, likvidējot Iecavas ciemu, izveidoja Iecavas strādnieku ciematu ar tam pakļauto lauku teritoriju, bet Kirova kolhoza un kolhoza «Vienība» teritoriju iekļāva jaunizveidotajā Ziemeļu ciemā. **Iecavu ar lauku teritoriju** 1959. gadā iekļāva Bauskas rajonā. 1963. gadā Iecavas pilsētciematam no Zālītes ciema pievienoja kolhoza «Iecava» teritoriju, 1966. gadā — padomju saimniecības «Dārtija» teritoriju, 1971. gadā — daļu padomju saimniecības «Progress» teritoriju. 1977. gadā Iecavas pilsētciematam pievienoja likvidēto Ziemeļu ciemu un daļu likvidētā Zālītes ciema teritorijas. 1990. gadā Iecavai atņēma pilsētciemata tiesības un kopā ar lauku teritoriju reorganizēja par pagastu. **Iecavas pagastu** 2003. gadā reorganizēja par novadu.

## Teritoriālais iedalījums

## Apdzīvotās vietas

Lielākās apdzīvotās vietas ir Audrupi (100 iedz.), Dimzukalns (245 iedz.), Dzelzāmurs (27 iedz.), Dzimtmisa (50 iedz.), Iecava (5505 iedz.), Iecavas stacija (50 iedz.), Pleči, Raņķi, Rosme (89 iedz.), Vanči, Zālīte (272 iedz.), Ziemeļi (60 iedz.), Zorģi (187 iedz.).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

Caur novada teritoriju iet autoceļi Via Baltica (A7), P92, P93 un dzelzceļa līnija Jelgava I—Krustpils (stacijas Iecava un Zālīte).

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

* Roberts Krimbergs (1874-1941), fiziologs un bioķīmiķis, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes dekāns
* Verners Tepfers (1893-1958), ģenerālis, Latvijas Centrālās Padomes priekšsēdētājs 
* Jānis Tepfers (1898-1994), diplomāts
* Esmeralda Ermale (1956), aktrise
* Edvarts Virza, rakstnieks

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Vēsturisks apraksts par Iecavas kauju 1812. gadā
Nīderlandes Republika

**Septiņu Apvienoto Provinču Republika** (*Republiek der Zeven Verenigde Nederlanden*), zināma kā **Nīderlandes Republika**, bija federāla republika mūsdienu Nīderlandes (mazliet arī Beļģijas) teritorijā no 1588. līdz 1795. gadam. Tā ir mūsdienu Nīderlandes priekšgājēja, pirmā neatkarīgā nīderlandiešu valsts. Nīderlandes Republika izveidojās, kad vairākas nīderlandiešu provinces sāka pretoties Spāņu Nīderlandes kundzībai. Lai arī valsts bija maza, izveidojās Nīderlandes Austrumindijas kompānija un Nīderlandes Rietumindijas kompānija un Nīderlandes Republika kļuva par koloniālo lielvaru. Arī kultūra un zinātne šajā laikā uzplauka, no šīs valsts ir nākuši tādi mākslinieki kā Rembrants un Jans Vermērs un tādi zinātnieki kā Hugo Grocijs, Kristiāns Heigenss un Antonijs van Lēvenhuks. 17. gadsimts ir zināms kā Nīderlandes Zelta laikmets. Nīderlandes Republika beidza pastāvēt 1795. gadā. Neilgi pirms tam valstī bija politiskā nestabilitāte. Nīderlandes Republikas vietā izveidojās Batāvijas Republika.

## Ārējās saites
Robērs Furnjē-Sarlovēze

**Mortimērs Anrī Robērs Furnjē-Sarlovēze** (; dzimis , miris ) bija franču politiķis un polo spēlētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Furnjē-Sarlovēze startēja polo sacensībās. Viņš bija viens no Jauktās komandas *Bagatelle Polo Club de Paris* spēlētājiem. Komanda šajā turnīrā izcīnīja bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Robērs Furnjē-Sarlovēze (Olympics profils) 
* Robērs Furnjē-Sarlovēze (Olympedia profils) 
* Robērs Furnjē-Sarlovēze (Sports Reference profils)
Mazlēpju iela (Rīga)

**Mazlēpju iela** ir iela Rīgā Kurzemes rajonā, Imantā (Lāčupē). Mazlēpju iela sākas krustojumā ar Kleistu ielu un beidzas ar strupceļu saimnieciskā apbūvē, pie Lāčupītes virszemē esoša posma (stipri aizaudzis grāvis). Kopējais ielas garums ir 210 metri un tā ir ar asfalta segumu. Ielā ir tikai saimnieciska apbūve.

## Vēsture
Mazlēpju iela izveidota 2014. gadā, piešķirot nosaukumu brauktuvei saimnieciskajā apbūvē, kur adreses iepriekš bija piesaistītas Kleistu ielai.

## Ielu savienojumi
Mazlēpju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kleistu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
Andra (sala)

**Andra** () ir Grieķijai piederoša sala Egejas jūrā, pēc platības tā ir otrā lielākā Kiklādu sala pēc Naksas. Salas administratīvais centrs ir Andras pilsēta.

## Ārējās saites
Para (sala)

thumbnail|200px|Paras atrašanās vieta Egejas jūrā.
**Para** () ir sala, kas atrodas Egejas jūrā, pēc platības tā ir trešā lielākā Kiklādu sala pēc Naksas un Andras. Tās administratīvais centrs ir Parikijas pilsēta.

## Ārējās saites
Tina

thumbnail|200px|Tinas atrašanās vieta Egejas jūrā.
**Tina** (), arī **Tena** (*Τῆνος*), ir sala, kas atrodas Egejas jūrā, pēc platības tā ir ceturtā lielākā Kiklādu sala pēc Naksas, Andras un Paras. Tās administratīvais centrs ir Tinas pilsēta.

## Ārējās saites
Roberts Bellarmīns

**Roberto Frančesko Romolo Bellarmino** (, dzimis , miris ), pazīstams kā **Svētais Roberts Bellarmīns**, bija katoļu kardināls un svētais no itāļu jezuītu ordeņa. Viņš bija viens no galvenajiem kontrreformācijas un Romas inkvizīcijas dalībniekiem. 1930. gadā viņš tika kanonizēts kā svētais.
Keja

**Keja** (), arī **Dzija** (*Τζια*), ir Grieķijai piederoša sala Egejas jūrā, pēc platības sestā lielākā Kiklādu arhipelāga sala. Salas administratīvais centrs ir Julidas pilsēta.

Kopā ar Kitnas salu tā veido Kejas-Kitnas reģionālo apgabalu.

## Ārējās saites
Mila

thumbnail|200px|Milas atrašanās vieta Egejas jūrā.
thumb|200px|Salas attēls no satelīta.
**Mila** () ir Grieķijai piederoša vulkāniska sala Egejas jūrā. Pēc platības tā ir piektā lielākā Kiklādu sala pēc Naksas, Andras, Paras un Tinas. Tās administratīvais centrs ir Milas pilsēta.

1820. gadā Milā arheoloģiskos izrakumos tika atrasta Milas Veneras statuja, kas tagad novietota Luvras muzejā Parīzē, bet tās kopija atrodama Milas arheoloģiskajā muzejā.

Salu veido vairākas vulkāna virsotnes ar lielu jūras līci centrā, pēdējā vulkāniskā aktivēšanās aprakstīta mūsu ēras 140. gadā. Citas vulkāniskas Grieķijas salas ir Santorini (pēdējais izvirdums 1956. gadā) un Nisira (apmēram 1888. gadā), kā arī Metanas pussala (apmēram 1700. gadā). Senās Grieķijas laikā Milas sala bija obsidiāna ieguves vieta.

## Ārējās saites
Ogists Fokē-Lemētrs

**Viljams Ogists Fokē-Lemētrs** (; dzimis , miris ) bija franču polo spēlētājs, piedalījās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Fokē-Lemētrs startēja polo sacensībās. Viņš bija viens no Jauktās komandas *Compiègne Polo Club* spēlētājiem. Komanda šajā turnīrā izcīnīja beidzamo — 5. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ogists Fokē-Lemētrs (Olympedia profils) 
* Ogists Fokē-Lemētrs (Sports Reference profils)
Eustakiu de Eskandons

**Hosē Eustakiu Luiss Fransisko Eskandons i Barons** (; dzimis , miris ) bija meksikāņu polo spēlētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Eskandons startēja polo sacensībās. Viņš bija viens no Jauktās komandas komandas *Mexico* spēlētājiem. Komanda šajā turnīrā izcīnīja bronzas medaļu.

Turnīrā viņš startēja kopā ar brāļiem Manuelu un Pablo. Viņi bija pirmie, kas Meksikai izcīnīja pirmo olimpisko medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eustakiu de Eskandons (Olympics profils) 
* Eustakiu de Eskandons (Olympedia profils) 
* Eustakiu de Eskandons (Sports Reference profils)
Jonija

300px|thumb|Joniešu apdzīvotā teritorija (zaļā krāsā) 11.-8. gadsimtā p.m.ē.
**Jonija** ( vai Ἰωνίη, , ) bija vēsturiska grieķu cilts joniešu apdzīvota teritorija Mazāzijas rietumos, Egejas jūras Hijas un Lesbas salās, kā arī apkārtējās mazākās salās. Galvenās Jonijas pilsētas bija Efesa, Milēta un Smirna, kas kopā ar citām joniešu pilsētvalstīm izveidoja Jonijas savienību. Jonijā dzīvoja filozofi Taless, Hērakleits, Anaksimens un Anaksimandrs.

Tagad Jonijas kontinentālo daļu aizņem Turcijas Izmiras ils un Ajdinas ils. Jonijas vārds saglabājies kā visas Grieķijas nosaukums dažādās Āzijas valodās (, ; *yūnān*, ).

## Vēsture
6. gadsimtā p.m.ē. Joniju pakļāva Līdija, tad 546. gadā p.m.ē. Persija. Pēc Jonijas sacelšanās sākās Persiešu kari, pēc kuriem Jonija atguva patstāvību līdz 386. gadam p.m.ē., kad to atkal pakļāva Persijas ķēniņš. 334. gada p.m.ē. pavasarī Joniju iekaroja Maķedonijas ķēniņš Aleksandrs Lielais, pēc viņa nāves Jonijā valdīja vairāk viņa pēcteči (diadohi), tad tā bija Seleikīdu impērijas (3. gadsimts p.m.ē.) un Pergamas lielvalsts (3.-2. gadsimts p.m.ē.) sastāvā.

133. gadā p.m.ē. Jonija kļuva par Senās Romas provinces Āzijas sastāvdaļu, vēlāk par Austrumromas impērijas daļu, līdz to 11. gadsimtā iekaroja seldžuki.

## Ārējās saites
Frederiks Gills

**Frederiks Endrū Gills** (; dzimis 1873. gada maijā, miris ) bija britu armijas komandieris un polo spēlētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Gills startēja polo sacensībās. Viņš bija viens no Jauktās komandas *Bagatelle Polo Club de Paris* spēlētājiem. Komanda šajā turnīrā izcīnīja bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Frederiks Gills (Olympics profils) 
* Frederiks Gills (Olympedia profils) 
* Frederiks Gills (Sports Reference profils)
Eskandons

**Eskandons** var būt:

* Eustakiu de Eskandons (*Eustaquio de Escandón*; 1862—1933) — meksikāņu polo spēlētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs;
* Manuels de Eskandons (*Manuel de Escandón*; 1857—1940) — meksikāņu polo spēlētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs;
* Pablo de Eskandons (*Pablo de Escandón*; 1856—1929) — meksikāņu polo spēlētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs;
Valstspilsēta

**Valstspilsēta** ir 2020. gada Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā ieviests lielāko Latvijas pilsētu nosaukums, kas aizstāja agrāko '''republikas pilsētas''' nosaukumu. Valstspilsētas ir noteiktas kā nacionālas nozīmes attīstības centri, iepretim novadu pilsētām, kas noteikti kā vietējas nozīmes attīstības centri.
 
Saskaņā ar šo likumu Latvijas valstī ir desmit valstspilsētas: Daugavpils, Jelgava, Jēkabpils, Jūrmala, Liepāja, Ogre, Rēzekne, Rīga, Valmiera un Ventspils.

Valstspilsētas ar savu atsevišķu pašvaldību ir Daugavpils, Jelgava, Jūrmala, Liepāja, Rēzekne, Rīga un Ventspils, bet Jēkabpils, Ogre un Valmiera ietilpst atbilstošajos novados.

## Atsauces