open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Brestas apgabals

**Brestas apgabals** (, ) ir viens no Baltkrievijas apgabaliem. Tas robežojas ar Gomeļas apgabalu austrumos, Minskas apgabalu ziemeļaustrumos, Grodņas apgabalu ziemeļos un ziemeļrietumos, kā arī Podlases un Ļubļinas vojevodisti Polijā un Volīnijas un Rivnes apgabalu Ukrainā.

Apgabalā ietilpst 3 apgabala pakļautības pilsētas — Baranaviči, Bresta un Pinska —, kā arī 16 rajoni: Baranaviču rajons, Bjarozas rajons, Brestas rajons, Drahičinas rajons, Hancaviču rajons, Ivaceviču rajons, Ivanavas rajons, Kamjaņecas rajons, Kobrinas rajons, Luņiņecas rajons, Ļahaviču rajons, Malaritas rajons, Pinskas rajons, Pružanu rajons, Stoļinas rajons, Žabinkas rajons.

Brestas apgabala rietumu daļa Lietuvas guberņas sastāvā 1800.JPG|Brestas apgabala rietumu daļa Lietuvas guberņas sastāvā (1800)


## Pilsētas
Apgabalā ir 21 pilsēta:

## Ārējās saites
Tiranozaurs

**Tiranozauri** ( — ‘tirāns’;  — ‘ķirzaka’) ir dinozauru kārtas izmirusi ģints, kuru pārstāv pazīstamā suga **karaliskais tiranozaurs** (*Tyrannosaurus rex*).

## Izskats un īpašības
Tiranozaurs sasniedza 13 m garumu un daudzus gadus tika uzskatīts par lielāko gaļēdāju dinozauru. Tam bija asa redze, uz spēcīgajiem žokļiem bija roboti zobi. Tiranozaura pakaļkājas bija spēcīgas, ar asiem nagiem, bet priekškājas bija vārgas un to plaukstām bija tikai divi pirksti. Tiranozauram bija masīvi un spēcīgi žokļu muskuļi, kas palīdzēja pārgrauzt medījuma kaulus. Sīkas kaulu lauskas ir atrastas koprolītos (fosilizētās fēcēs). Tiranozauram bija lielas nāsis, kurās atradās īpaši kauli, kas kavēja mitruma iztvaikošanu no ķermeņa pēc skrējiena. Uz priekšu vērstās acis nodrošināja stereoskopisku redzi. Tas ļāva dzīvniekam precīzi novērtēt attālumu līdz upurim.

Visticamāk, ka tiranozaurs spēja nomedīt tik lielus dzīvniekus, kā, piemēram, hadrozauri. Iespējams, ka viņš bija arī maitēdājs un pa lielu gabalu ar izcilo ožu spēja sajust maitu. Kaulu pētījumi liecina, ka tiranozaurs varēja skriet ar ātrumu 17 km/h, kas bija petiekami, lai panāktu laupījumu vai uzbruktu lēnākajam ragainajam triceratopam.

## Tiranozauru fosilijas
250px|thumb|left|Dažādu tiranozauru paveidu salīdzinājums ar cilvēku
2005. gadā amerikāņu paleontologi atrada mīksto audu un asinsvadu fragmentus 68 miljonus vecā tiranozaura augšstilba kaulā, kas izraisīja sensāciju zinātnieku aprindās. Parasti saglabājas tikai dinozauru kaulu un zobu cietās daļas, kurās zinātniekiem ir maz cerību kaut ko atrast, tāpēc tās sīkāk netiek pētītas. Taču šajā gadījumā ievietoja pārakmeņojušos augšstilba kaulu vājā skābes šķīdumā, kas lēnām izšķīdināja fosilijas minerālvielas. Par lielu pārsteigumu tika atrasti elastīgie audi. Pētnieki vēl nav veikuši pilnīgu unikālo audu analīzi un izdarījuši galīgo slēdzienu, bet ir cerība, ka tie ļaus uzzināt, vai tiranozaurs bijis aukstasiņu vai siltasiņu dzīvnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites
* The University of Edinburgh Lecture Dr Stephen Brusatte – Tyrannosaur Discoveries Feb 20, 2015
* 28 species in the tyrannosaur family tree, when and where they lived Stephen Brusatte Thomas Carr 2016
* Australia's answer to T-Rex, State Library of Queensland
Minskas apgabals

**Minskas apgabals** (, ) ir viens no Baltkrievijas apgabaliem. Tas robežojas ar Vitebskas apgabalu ziemeļos, Mogiļevas apgabalu austrumos un dienvidaustrumos, Gomeļas apgabalu dienvidos, Brestas apgabalu dienvidrietumos un Grodņas apgabalu rietumos. Apgabala centrs Minska ir atsevišķa teritoriāla vienība un neietilpst apgabalā.

## Administratīvais iedalījums

Apgabalā ietilpst 1 apgabala pakļautības pilsēta - Žodzina, kā arī 22 rajoni - Barisavas rajons, Bjerazino rajons, Červjeņas rajons, Dzjaržinskas rajons, Kapiļas rajons, Kļeckas rajons, Krupku rajons, Lahojskas rajons, Ļubaņas rajons, Maladzječnas rajons, Minskas rajons, Mjadzelas rajons, Ņasvižas rajons, Puhaviču rajons, Saļihorskas rajons, Sluckas rajons, Smaļaviču rajons, Starija Darohu rajons, Stovbcu rajons, Uzdas rajons, Valožinas rajons, Viļejkas rajons.

### Pilsētas

*Barisava — 145 659 iedz.
*Saļihorska — 104 745 iedz.
*Maladzječna — 93 802 iedz.
*Žodzina — 62 500 iedz.
*Slucka — 61 436 iedz.
*Viļejka — 26 836 iedz.
*Dzjaržinska — 25 164 iedz.
*Marjina Horka — 21 285 iedz.
*Stovbci — 15 991 iedz.
*Smaļaviči — 15 316 iedz.
*Ņasviža — 14 033 iedz.
*Faņipaļa — 13 260 iedz.
*Bjerazino — 11 997 iedz.
*Ļubaņa — 11 256 iedz.
*Starija Darohi — 11 100 iedz.
*Valožina — 11 100 iedz.
*Lahojska — 10 800 iedz.
*Kapiļa — 10 500 iedz.
*Kļecka — 10 200 iedz.
*Červjeņa — 9 900 iedz.
*Uzda — 9 684 iedz.
*Krupki — 8 675 iedz.
*Mjadzela — 7 100 iedz.

## Ārējās saites
Roberts Milikens

**Roberts Endrū Milikens** (*Robert Andrews Millikan*,  - ) bija ASV fiziķis. Pazīstams ar elektrona lādiņa lieluma noteikšanu, pētījumiem par fotoefektu un ar kosmiskā starojuma pētījumiem. 1923. gada Nobela prēmijas fizikā laureāts.

Dzimis mācītāja ģimenē. 1891. gadā ieguva bakalaura grādu klasiskajās zinībās. Vēlāk pievērsās fizikai un 1896. gadā ieguva doktora grādu fizikā Kolumbijas Universitātē.

Pēc universitātes beigšanas strādāja par pasniedzēju dažādās augstskolās (arī Berlīnē un Getingenē), bet 1896. gadā sāka strādāt Čikāgas Universitātē. 1910. gadā Milikens publicēja pirmos pētījumu rezultātus par elektrona lādiņa lielumu, veicot eļļas pilienu lādiņa mērījumus. Kaut arī eksperimenta metodika vēlāk tika apstrīdēta, Milikena iegūtais rezultāts bija tuvs mūsdienās pieņemtajam. Milikena rezultāts bija 1,592 × 10−19, bet mūsdienās elektrona lādiņš tiek uzskatīts par vienādu ar 1,602 176 487 × 10−19 C.

Milikens centās eksperimentāli pārbaudīt Einšteina teorētiskās atziņas. Milikena veiktie eksperimenti nebija pretrunā ar Einšteina teoriju, tomēr daudzus gadus Milikens nepiekrita Einšteina atziņām.

No 1921. līdz 1945. gadam Milikens bija jaunizveidotā Kalifornijas Tehnoloģiju institūta vadītājs. Šajā laikā viņš nodarbojās ar kosmiskā starojuma pētniecību. Dzīves otrajā pusē interesējās arī par kristietības jautājumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Roberta Milikena biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Atomelektrostacija

right|250px|thumb|Atomelektrostacija Katenomā, Francijā

**Atomelektrostacija** (saīsinājumā **AES**) jeb **kodolspēkstacija** ir elektrostacija, kurā elektroenerģiju ražo no siltuma, kuru iegūst dažu smago elementu (235U, 239Pu) atomu kodolu dalīšanās ķēdes reakcijā.

Saskaņā ar datiem uz 2015. gada februāri, 31 pasaules valstī ir 435 komerciālo atomelektrostaciju ar kopējo ražošanas jaudu 375 000 MWe, un tās saražo vairāk nekā 11,5% no pasaules elektrības.

Atomelektrostacijas ir līdzīgas termoelektrostacijām, tikai te netiek sadedzināts liels daudzums kurināmā un tāpēc neveidojas izmeši (dūmi) un (cietā kurināmā gadījumā) nav nepieciešamas liela daudzuma kurināmā pārkraušanas un apstrādes iekārtas. Kondensējot tvaiku pēc turbīnām, izdalās liels daudzums siltuma, tāpēc ir nepieciešama dzesēšana ar tuvējās ūdenstilpes ūdeni vai dzesēšanas torņos). Tā kā atomreaktora avārijai var būt smagākas sekas nekā ar oglēm vai gāzi kurināma tvaika katla avārijai, mūsdienīgās AES reaktoru ievieto izturīgā betona apvalkā, kas pasargā no radioaktīvo materiālu nokļūšanas apkārtējā vidē, ja notiek avārija. Šī konstrukcija (*containment building*) ir dārga, tāpēc dažiem agrāk būvētajiem reaktoriem to nelietoja (piemēram, Čornobiļas atomelektrostacija).

Latvijā nav nevienas elektrostacijas, tomēr Latvijas PSR laikā iecerēta bija Pāvilostas AES būvniecība.

## Negadījumi atomelektrostacijās

Ja atomelektrostacijas reaktora dzesēšanas sistēma sabojājas, tā aktīvā zona ar kodoldegvielu strauji sakarst līdz 3000 °C temperatūrai un tad tas sāk kust. Šāda avārijas situācija atomelektrostacijā var izraisīt sprādzienu un novest pie ievērojamas apkārtējās vides piesārņošanas ar radioaktīvajiem materiāliem.

Lielākie negadījumi:
* Čornobiļas AES, 1986. gadā
* Fukusimas I AES, 2011. gadā

## Atsauces

## Ārējās saites
Dvīņi (nozīmju atdalīšana)

**Dvīņi** var būt:

* dvīņi — divi reizē dzimuši bērni vienai mātei;
* Dvīņi (zvaigznājs) — zvaigznājs;
* Dvīņi (zodiaka zīme) — zodiaka (horoskopa) zīme;
* Siāmas dvīņi
Kambala

**Kambala** ir latviešu cilmes uzvārds, kas cēlies no apvidvārda „kambala” ar nozīmi 'akmeņplekste'. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Kaspars Kambala (1978) — sportists, basketbolists un bokseris;
* Kristaps Kambala (1977—2003) — basketbolists;
* Staņislavs Kambala (1893—1941) — latgaliešu sabiedriskais un politiskais darbinieks.

## Atsauces
Eglītis

**Eglītis** (sieviešu dzimtē Eglīte) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda egle pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andrejs Eglītis (1912—2006) — dzejnieks;
* Anšlavs Eglītis (1906—1993) — rakstnieks, žurnālists un gleznotājs;
* Arkādijs Eglītis (1898—1932) — politiķis;
* Edgars Eglītis (1936—2009) — jūrnieks un sabiedriskais darbinieks;
* Gatis Eglītis (1978) — ierēdnis un politiķis;
* Ivars Eglītis (1959) — ārsts un politiķis;
* Jānis Eglītis (1961—2013) — pedagogs un politiķis;
* Roberts Eglītis (1966) — fiziķis;
* Rūdolfs Eglītis (1892—1962) — ārsts, Limbažu pilsētas galva;
* Valdis Eglītis (1949) — kinooperators, kinoproducents un pasniedzējs;
* Viktors Eglītis (1877—1945) — rakstnieks;
* Visvaldis Eglītis (1936—2014) — basketbolists;
* Zigurds Eglītis (1944) — politiķis.

## Skatīt arī
* Eglīts
Tellers

**Tellers** var būt:

* Edvards Tellers (*Edward Teller*; 1908—2003), Ungārijā dzimis ebreju izcelsmes ASV fiziķis;
* Mailss Tellers (*Miles Teller*; dzimis 1987. gadā), amerikāņu aktieris.
Makārtijs

**Makārtijs** () ir daļēji angliskots īru cilmes uzvārds (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alekss Makārtijs (*Alex McCarthy*; 1989), angļu futbolists;
* Džeimss Makārtijs (*James McCarthy*; 1990), īru futbolists;
* Džejs Makārtijs (*Jay McCarthy*; 1992), Austrālijas riteņbraucējs;
* Džozefs Makārtijs (*Joseph McCarthy*; 1908—1957), ASV politiķis;
* Miks Makārtijs (*Mick McCarthy*; 1959), Īrijas futbolists un treneris; 
* Toms Makārtijs (*Tom McCarthy*; 1966), ASV kinorežisors un scenārists.

## Skatīt arī
* Makārtija
* *[[McCarthy]]*
Segliņš

**Segliņš** (sieviešu dzimtē Segliņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Indriķis Segliņš (1879—?) — latviešu politiķis;
*Mareks Segliņš (1970) — latviešu politiķis un jurists.
Andris Slapiņš

[270px|thumb|Piemiņas akmens vietā, kur [Rīgas OMON|OMON specvienība nošāva kinooperatoru Andri Slapiņu.]]
**Andris Slapiņš** (dzimis  Rīgā, miris  Rīgā) bija latviešu dokumentālo filmu kinooperators un režisors. Rīgas filmu studijas direktors (1983), režisora Jura Podnieka studijas operators, piedalījās filmu "Mēs", "Krustceļš" u.c. veidošanā. Savas dzīves laikā uzņēma vairāk kā 18 dokumentālo filmu.

Viens no 1991. gada janvāra barikāžu upuriem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1949. gada 29. decembrī Rīgā. Kopš 1971. gada strādāja par kinooperatoru, 1977. gadā absolvēja Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūtu.  
1980. gadā veidoja kinožurnālu par olimpiskās kustības attīstību Latvijā, 1988. gadā pirmo Rīgas kinostudijas dokumentālistu kopražojuma dokumentālo filmu "Cerību lauki", kurā pētīja seno baltu un ķeltu kultūras paralēles. Strādāja režisora Jura Podnieka studijā par operatoru.

1991. gada 20. janvāra vakarā devās filmēt OMON uzbrukumu Latvijas Iekšlietu ministrijas ēkai, nošauts pie Bastejkalna.

Atraitne Natālija Djušena ar diviem bērniem dzīvo Maskavā.

## Apbalvojums
2010. gadā par sevišķiem nopelniem Latvijas valsts neatkarības aizstāvēšanā Andri Slapiņu pēc nāves apbalvoja ar 70px Viestura ordeni un atzina par Viestura ordeņa lielkrusta komandieri. Valsts prezidents Valdis Zatlers ordeni nodeva glabāšanā viņa tuviniekiem.

## Filmogrāfija
* "Lībiešu dziesmas" (1975), diplomdarbs, pirmā lībiešiem veltītā filma Latvijā pēc II pasaules kara
* "Ar leģendu" (1976)
* "Jaunākais kausēto sieru ražošanā" (1977)
* "Rīga" (1978)
* "Diagnoze" (1980)
* "Strēlnieku zvaigznājs" (1982)
* "Krišjānis Barons" (1984)
* "Šamaņu māksla" (1984)
* "Vakardziesma" (1986)
* "Čukotka" (1987)
* "Cerību lauki" (1988)
* "Mēs" (1989)
* "Kādreiz Eiropā" (1989)
* "Vēstules no Latvijas" (1989)
* "Krustceļš" (1990)
* "Skrejošais Orfejs" (1990)
* "Pērkons-89" (1990)
* "Latvijas Republikas pirmās dienas" (1990)
* "Impērijas gals" (1991)
* "Kurzemes zvans" (1995)
* "Dziedošā revolūcija" (2003)
* "Dream Time" jeb "Sapņu laiks" (2005) - pabeigusi režisore Lidija Kutuzova

## Atsauces

## Ārējās saites
* barikades.lv - 1991. gada barikāžu notikumiem veltīta mājaslapa
* Andris Slapiņš - filmogrāfija Kino Muzeja mājaslapā, informācija iegūta 14.01.2008
* Andris Slapiņš (angliski) - īsa biogrāfija un filmogrāfija Ģildes filmu studijas mājaslapā, informācija iegūta 14.01.2008
* Andris Slapiņš - šķirklis Latvijas Enciklopēdiskajā vārdnīcā, publicēts portālā letonika.lv, informācija iegūta 14.01.2008
* "Pa neaizaugošo atmiņu taku", Armīdas Priedītes raksts laikrakstā "Latvijas Vēstnesis", publicēts 21.01.1999
Mihaels Ende

**Mihaels Ende** (; 1929. gada 12. novembris — 1995. gada 28. augusts) bija vācu fantāzijas un bērnu literatūras rakstnieks.

Dzimis Vācijā, Edgara un Luises Endes ģimenē. Iesaukts armijā, kā rezultātā Mihaelam Endem skolu pabeigt neizdevās. Divus gadus vēlāk viņš iestājies drāmas skolā, kur trīs gadus strādāja dažādus gadījuma darbus. Bijis gan aktieris, gan kabarē un lugu scenāriju autors, gan Minhenes tautas teātra direktors, filmu kritiķis. Ende mira ar vēdera vēzi 1995. gadā — Vācijā. Visu savu mūžu Ende, neskatoties uz savu darbu popularitāti un slavu, ko tie tam atnesa, bija kautrīgs un pieticīgs.

Populārākie Mihaela Endes darbi: “Džims Poga un Lūkas — lokomotīves vadītājs”, “Džims Poga un trakie 13”, “Momo”, “Bezgalīgais stāsts”, “Žongliera stāsts”, “Spogulis spogulī”, “Ofēlijas ēnu teātris”, “Vēlmju nakts”.

## Ārējās saites
Skulme

**Skulme** ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Džemma Skulme (1925—2019), gleznotāja;
* Jurģis Skulme (1928—2015), gleznotājs;
* Ksenija Skulme (1893—1967), ārste, medicīnas zinātņu doktore;
* Marta Skulme (1890—1962), tēlniece;
* Marta Skulme (dzimusi 1962), māksliniece;
* Oto Skulme (1889—1967), gleznotājs un grafiķis;
* Silvija Skulme (1950—2026), basketboliste, pedagoģe, sporta zinātniece;
* Uga Skulme (1895—1963), gleznotājs un mākslas zinātnieks;
* Valentīns Skulme (1922—1989), aktieris.
Aleksejs Terentjevs

**Aleksejs Terentjevs** (dzimis  Narvā, Igaunijas PSR, PSRS) ir bijušais igauņu hokejists, vārtsargs, Igaunijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras gaitā aizvadījis vairākas sezonas dažādos Latvijas, Krievijas un Igaunijas klubos.

## Spēlētāja karjera
Spēlēt profesionālā līmenī hokeju viņš sāka 1992. gadā LNSK Narva sastāvā. Šīs komandas sastāvā viņš spēlēja līdz 1996. gadam. 1998.—99. gada sezonu viņš pavadīja Krievijas Augstākās līgas kluba HC Izhorets sastāvā, kurā aizvadīja 20 spēles.

2003.—04. gada sezonu aizvadīja HK Liepājas Metalurgs rindās.

2007.—08. gada sezonā spēlēja igauņu Latvijas hokeja līgas komandas Tartu "Big Diamonds" rindās. Lielāko sezonas daļu gan Terentjevs aizvadīja DHK Latgale sastāvā. 2008.—09. gada sezonā spēlēja ASK Ogre rindās, taču pēc 2009.—10. gada sezonas profesionāļa karjeru noslēdza.

## Ārējās saites
Onomastika

**Onomastika** ( (*onomastikós*), no *ὄνομα* (*ónoma*) — 'vārds') ir valodniecības nozare, kas pēta visu veidu īpašvārdus un to cilmi. Galvenās onomastikas nozares ir:
* Toponīmija — zinātne par vietvārdiem (toponīmiem),
* Etnonīmija — zinātne par cilvēku etnisko kopienu nosaukumiem (etnonīmiem),
* Antroponīmija — zinātne par cilvēku personvārdiem.

## Skatīt arī
* Etimoloģija

## Ārējās saites
* Vingrinājumi ar onomastiku — kā dažādas valodas un kultūras veido vārdus
Mājas plūme

**Mājas plūme** (*Prunus domestica*) ir rožu dzimtas plūmju ģints suga. Tāpat kā pārējiem plūmju ģints augiem, tajā skaitā ķiršiem un persikiem, arī mājas plūmju augļi ir kauleņi — plūmes. Mājas plūmes izcelsmes vieta iespējams ir Kaukāzs un Kaspijas jūras reģions. Mājas plūme tiek kultivēta vismaz vairāk nekā 2000 gadus.
Himna

**Himna** ir svinīga dziesma, mākslas darbs, kas ar īpašiem izteiksmes līdzekļiem pauž slavinājumu, pacilātību. Sākotnēji radās kā sakrāla dziesma, slavinot kādu dievību.

Termins cēlies no sengrieķu  (*hymnos*), un tiek saistīts ar darbības vārdu  — ‘aust’, saprotot himnu kā «uzaustu» dziesmu. Himnas kā sakrālas dziesmas pastāvējušas jau senajā Indijā, kur tās bija ne tikai senākie literārie darbi, bet ieņem nozīmīgu vietu arī vēlāko laiku literatūrā.

Mūsdienās no reliģiskām dziesmām attīstījies nesakrālo himnu kopums, kas tiek lietots kā valstu, teritoriju vai cilvēku grupu vienojoša un simbolizējoša dziesma vai mūzika.

## Skatīt arī
* Nacionālo himnu uzskaitījums
* Valsts himna
* Baznīcas dziesma
* Psalmi

## Atsauces
2009. gada F1 sezona

**2009. gada F1 sezona** bija 60. F1 sezona. Tā sākās  un beidzās . Tajā piedalījās deviņas komandas no . gada, kā arī *[[Brawn GP]]*, kas izveidota uz *[[Honda F1|Honda]]* komandas pamata. Nepiedalījās *[[Prodrive F1|Prodrive]]*, kura sākotnēji plānoja debitēt F1 . gadā, bet pārcēla debiju. Tāpat nepiedalījās *[[Super Aguri F1]]* komanda, kura bankrotēja iepriekšējās sezonas sākumā.

Konstruktoru kausu ieguva *Brawn* komanda, savukārt par čempionu pirmoreiz kļuva Džensons Batons. Abi tituli tika nodrošināti , sezonas priekšpēdējā sacīkstē.

## 2009. gada sezonas noteikumu izmaiņas
* Pirmo reizi kopš . gada sezonas pilotiem ir atļauts izmantot pilnīgi gludās riepas (tā sauktos *slikus*).
* Formulās ir iestrādāta īpaša sistēma (KERS - *Kinetic Energy Recovery System*/Kinētiskās enerģijas atguves sistēma), kas uzkrās daļu bremzēšanas laikā izdalīto enerģiju, kuru piloti varēs izmantot pēc saviem ieskatiem.
* Ir ierobežoti komandu budžeti.
* Pilotiem ir iespējams koriģēt aerodinamiskos elementus, kas atrodas formulas purngalā.
* Lai gan FIA pieņēma lēmumu, ka par čempionu kļūs braucējs ar visvairāk izcīnītajām uzvarām sezonas laikā, pēc dažām dienām šis lēmums tika atcelts, jo FIA pirms lēmuma pieņemšanas nebija konsultējusies ar F1 komandu asociāciju.
FIA arī pieņēmusi lēmumu, kas nosaka, ka katram dzinējam jāiztur 3 sacīkstes (nevis divas, kā iepriekšējās sezonās). Katrs pilots drīkstēs izmantot 8 dzinējus sacīkstēs un 4 – testēšanas sesijās. Lai pagarinātu dzinēju mūžu, tiem tiks samazināts maksimālais apgriezienu skaits - no 19 000 uz 18 000 apgriezieniem minūtē.

## Komandas un piloti

## Kopvērtējumi un rezultāti
### Sacīkstes

* Finansiālu problēmu dēļ nenotika : šī F1 sezona būs pirmā kopš . gada sezonas, kad Ziemeļamerikas kontinentā nenotiks F1 sacīkstes.
* Finansiālu problēmu dēļ nenotika arī  izcīņa: otro reizi F1 vēsturē (pirmo reizi sacīkstes Francijā nenotika . gadā).

### Pilotu kopvērtējums

† Braucējs nefinišēja, bet tiek klasificēts jo paveica vismaz 90% distances.
‡ Piešķirti puse no iespējamiem punktiem, jo sacīksti pārtrauca pirms braucēji veica vismaz 75% distances.

### Komandu kopvērtējums

† Braucējs nefinišēja, bet tiek klasificēts jo paveica vismaz 90% distances.
‡ Piešķirti puse no iespējamiem punktiem, jo sacīksti pārtrauca pirms braucēji veica vismaz 75% distances.}

## Atsauces
I'm Breathless

**I'm Breathless** ir amerikāņu dziedātājas Madonnas otrais filmas oriģinālmūzikas (OST) albums filmai "Dick Tracy", kuru ierakstu kompānija Sire Records izdeva 1990. gada 22. maijā. Filma "Dick Tracy" uz ekrāniem ASV iznāca 1990. gada 15. jūnijā. Filmas oriģinālmūzikas albums visā pasaulē uz 2008. gada janvāri ir pārdots aptuveni 7 miljonos kopiju.

## Albuma vēsture

Filmā bija dzirdamas četras dziesmas no šī albuma: "Sooner Or Later", "More", "What Can You Lose?", un "Now I'm Following You", tomēr dziesmu "Now I'm Following You" filmā, atšķirībā no filmas oriģinālmūzikas albuma, izpildīja nevis Madonna, bet gan dziesmas autors Endijs Palei (Andy Paley).

Albuma veiksmes formula bija dziesmas "Vogue" lieliskie panākumi visā pasaulē, kas gāja roku rokā ar koncerttūri "Blond Ambition Tour" un, protams, pašas filmas publicitāti. Rezultātā albums sasniedza ASV Billboard top 200 otro vietu un triju mēnešu laikā sasniedza platīna statusu. Otrais singls "Hanky Panky" noturēja albumu topos vēl pāris mēnešus, līdz to aizēnoja Madonnas nākamā albuma The Immaculate Collection panākumi gada nogalē.

Rezultātā tika atcelta vēl divu singlu "Now I'm Following You" un "Sooner Or Later" izdošana un tika dota priekšroka diviem citiem singliem no jaunās dziesmu izlases - "Justify My Love" un "Rescue Me".

## Dziesmu saraksts

## Singli

## Skatīt arī

* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa
Balsta un kustību orgānu sistēma

**Balsta un kustību orgānu sistēma** ir orgānu sistēma, kas nodrošina indivīda pārvietošanos telpā. Šī orgānu sistēma ir arī ķermeņa balsts; tā aizsargā ķermeņa dobumos esošos orgānus. Balsta un kustību orgānu sistēmai izšķir divas daļas:
* pasīvo kustību aparātu (skelets)
* aktīvo kustību aparātu (muskuļi)

## Ārējās saites
Trojas zirgs (datorika)

**Trojas zirgs**, sarunvalodā  vienkārši **trojāns**, ir kaitīga programma, kas visbiežāk izplatās, maskējoties par šķietami nekaitīgu lietojumprogrammu vai datni. Termins ir aizgūts no Homēra eposa "Iliāda" un norāda uz Trojas zirgu izplatīšanās veidu.

Dažādi Trojas zirgi darbojas atšķirīgi. Tie var izsaukt uznirstošos logus, dzēst vai izmainīt datnes, zagt informāciju, atļaut piekļuvi citām kaitīgajām programmām. Atšķirībā no datorvīrusiem un "tārpiem", Trojas zirgi neinficē citas datnes un sevi nepavairo.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Kas ir Trojas vīruss un kā to noņemt
GDL

**GDL** ( — 'ģeometriskā apraksta valoda') ir programmēšanas valoda ArchiCAD bibliotēkas objektiem. GSM ir šo objektu formāts.

## Lietojums
Šie objekti ir līdzīgi blokiem *[[AutoCAD]]*, taču tie ir uzdoti parametriski, 2D un 3D dimensijas ir saistītas, tātad jebkurā skatā var iegūt pareizu attēlu, skatu (piemēram, sānskatu griezumos, skatu no augšas plānos, kā arī perspektīvi 3D attēlos). GDL raksts, instrukciju virkne nosaka *ArchiCAD* bibliotēkas objekta galvenās iezīmes: 3D modeli, 3D modeļa projekcijas-profilos, griezumos vai virsskatā, divdimensionālos plānos, lietotāja saskarne attēlo un ļauj rīkoties, uzskaita darbības, parametrus.

Visas *ArchiCAD* versijas satur savas standartbibliotēkas, arī tādus objektus kā mēbeles, logus, durvis, kokus, cilvēkus, auto, konstrukcijas elementus utt..

Ir pieejamas dažādas komerciālas interneta lapaspuses, kur tiek piedāvāti augstas detalizācijas parametriski objekti, kas, iespējams, ir labāki un vairāk variējami kā standartbibliotēkās piedāvātie, piemēram, ļoti daudz apkārtni veidojoši objekti-augi, cilvēki, dārza elementi, kas oriģināli nav iekļauti programmā.

## Licencēšana
GDL ir brīvi pieejama tehnoloģija (lai gan *ArchiCAD* ir jāiegādājas par naudu), ir atļauts un iespējams attīstīt uz GDL bāzētus bibliotēkas objektus, lietojot rīkus, palīglīdzekļus, kā *[[Graphisoft LP XMLConverter]]* un *[[Graphisoft GDL Web Plug-In]]*.

## Tehniskā informācija
**GDL** programmēšanas valoda pamatā ir līdzīga BASIC. Tai ir tādi paši kontroles mehānismi un variējami uzstādījumi.

GDL 2D un 3D modelēšanas elementi ir saistīti ar lokālo, labējo koordinātu sistēmu. Lai novietotu elementu vēlamajā pozīcijā, ir jāpārvieto un jāpārorientē koordinātu sistēma, tad neatkarīgi no pamata koordinātu sistēmas rada elementu. Katrs koordinātu sistēmas pārvietojums, rotācija vai virziena maiņa ir transformācija. Transformācijas dati saglabājas stekā (datu glabātuvē), kas var tikt papildināta ar tālākajām transformācijām vai tikt izbeigta, izdzēšot kādu transformāciju iepriekš.

GDL ir atpakaļejoša savietojamība, kas nozīmē, ka *ArchiCAD* bibliotēkas objekts būs nolasāms ar katru jaunāko *ArchiCAD* programmu, bet ne ar vienu no iepriekšējām. Detalizētai tehniskai specifikācijai izmantot GDL lietošanas pamācību kādā no jaunākajām *ArchiCAD* versijām.

## Ārējās saites
* Official GDL/Object Technology Home Page by Graphisoft
* Graphisoft — The inventor's website
* GDL-Alliance
* Objects for ArchiCAD
* Bite Design GDL libraries for the UK market
* Link collection related to Archicad and GDL
* Objects and resources for registered users
* Cadimage Tools — ArchiCAD Plugin and Object Developer
Binoklis

thumb|300px|Prizmatiskā binokļa uzbūve 
**Binoklis** ( — ‘pa divi’ + *oculus* — ‘acs’) ir optisks instruments, ko veido divi tālskati (katrai acij savs) un kas paredzēts attālinātu priekšmetu novērošanai ar abām acīm vienlaicīgi. Tālskati savienoti kopā tā, lai tos varētu fokusēt vienlaicīgi.

Tāpat kā tālskatiem, mēdz būt divas binokļu pamatkonstrukcijas - Galileja binoklis, kas sastāv no diviem Galileja tālskatiem (pēc šī principa būvēti vienkārši teātra binokļi) un prizmatiskais binoklis, kas sastāv no diviem Keplera tālskatiem. Lai binoklis būtu īsāks, tajā iebūvē speciālas prizmas (Porro prizmas), kas gaismas ceļu caur ierīci padara zigzagveidīgu.

Binokļa galvenie parametri ir palielinājums un objektīva lēcas diametrs, ko parasti norāda uz ierīces korpusa kā divu skaitļu reizinājumu. Piemēram, binoklis 10x40 ir ar desmitkārtīgu palielinājumu (ļauj apskatīt priekšmetus tā, it kā tie atrastos 10 reizes tuvāk) un objektīva ārējās lēcas diametru 40 mm. Jo lielāks ir objektīva diametrs, jo lielāka ir binokļa gaismasspēja un tas dod spilgtāku un detalizētāku attēlu.

## Skatīt arī
* Tālskatis
* Teleskops
Christmas Tree EXEC

***Christmas Tree EXEC*** bija pirmā plaši izplatījusies tīkla vīrusa programma, kas 1987. gada decembrī paralizēja vairākus starptautiskos datortīklus.

Vīrusu uzrakstīja Klaustālas Tehnoloģijas universitātes students REXX skriptu valodā. Programma "uzzīmēja" Ziemassvētku eglīti, un pēc tam savu kopiju aizsūtīja visiem e-pasta kontaktu failā esošajiem adresātiem. Tādā veidā tas izplatījās Eiropas Akadēmijas Zinātnes tīklā (*European Academic Research Network – EARN*), *BITNET* un IBM vispasaules *VNET* tīklā. Visās sistēmās tas radīja milzīgus traucējumus.

Tā mehānisms bija ļoti līdzīgs *[[ILOVEYOU]]* vīrusam, kas izplatījās 2000. gadā. Atšķirība bija tajā, ka *ILOVEYOU* ietekmēja personālos datorus nevis lieldatorus, izplatoties pa citu tīklu, un programma tika rakstīta *[[VBScript]]*, nevis REXX.
Natas (datorvīruss)

**Natas** (angliski: otrādi *Satan* - Sātans) ir datorvīruss, ko sarakstījis 18 gadu vecais hakeris Džeimss Džentls no Sandiego, Kalifornijas. Tas ir neredzams, atmiņā mītošs vīruss. Vīruss pirmo reizi parādījās 1994. gada maijā, Meksikā un ASV dienvidrietumu daļā. Tas pat tika līdz valsts otrai pusei un inficēja Slepenā Dienesta datorus paralizējot tā datortīklu uz aptuveni 3 dienām. Tas noveda pie izmeklēšanas un aizdomām ka vīruss bija speciāli domāts valdības datoriem, kas nebija patiesība.

## Ārējās saites
* Natas
RavMonE.exe

**RavMonE**, pazīstams arī kā **RJump**, ir datorvīruss, Trojas zirgs, kas dod iespēju apiet Windows drošību. Kad dators ir inficēts, vīruss atļauj neautorizētiem lietotājiem piekļūt datora resursiem. Tas rada konfidenciālās informācijas nozagšanas draudus.

*RavMonE* kļuva pazīstams 2006. gada septembrī, kad daļa no pārdotajiem iPod video atskaņotājiem jau bija inficēti. Tā kā vīruss inficē tikai *Windows* datorus, Apple tika kritizēts par inficētu produktu pārdošanu.

## Darbība
Kad vīruss ir iedarbināts, tas veic sekojošās darbības:
# Pārkopē sevi uz `%WINDIR%` kā `RavMonE.exe`.
# Pievieno vērtību `"RavAV" = "%WINDIR%\RavMonE.exe"` Windows reģistrā `HKEY_LOCAL_MACHINE\SOFTWARE\Microsoft\Windows\CurrentVersion\Run`.
# Tas atver nejaušu portu un atļauj attālināto piekļuvi.
# Tas izveido žurnāla failu `RavMonLog`, kur glabā porta numuru.
# Tas nosūta HTTP pieprasījumu, ar ko informē uzbrucēju par inficētā datora IP adresi un atvērtā porta numuru. 

Kad inficētajam datoram tiek pieslēgta zibatmiņa (*flash*), tas iekopē sekojošos failus:
* autorun.inf — skripts, kas iedarbina vīrusu nākamreiz, kad ierīce tiks pieslēgta pie datora;
* msvcr71.dll — *Microsoft C Runtime Library* modulis, kas satur standarta funkcijas, piemēram, atmiņas kopēšanu;
* ravmon.exe — vīrusa kopija

## Citi nosaukumi
* Backdoor.Rajump (Symantec)
* W32/Jisx.A.worm (Panda)
* W32/RJump-C (Sophos)
* W32/RJump.A!worm (Fortinet)
* Win32/RJump.A (ESET)
* Win32/RJump.A!Worm (CA)
* Worm.RJump.A (BitDefender)
* Worm.Win32.RJump.a (Kaspersky)
* Worm/Rjump.E (Avira)
* WORM_SIWEOL.B (TrendMicro)
* Worm/Generic.AMR (AVG)
Mbau

150px|thumb|left|Fidži satelītattēls ar Mbau atrašanās vietu.

**Mbau** (fidžiešu *Bau*; ) ir neliela saliņa Fidži netālu no galvenās salas Viti Levu austrumu krasta. Kopējais iedzīvotāju skaits šobrīd ir ap 300, bet salas ziedu laikos tur dzīvojuši vairāk kā 3000 cilvēku.

## Vēsture

Salas vēsturiskā un politiskā nozīme ir nesamērīgi liela attiecībā pret tās izmēru. Neproporcionāli liels Fidži vadoņu skaits ir bijis no Mbau. Ar Šarla Savāža (*Charles Savage*) palīdzību, kurš 19.gs. vidū pārdeva šaujamieročus Mbau, salinieki ātri sevi pierādīja kā neuzvarams militārs spēks. Ar tāda neuzveicama spēka palīdzību Seru Epenisa Zakombau apvienoja visas Fidži sadrumstalotās ciltis.

## Ģeogrāfija un ievērojamās vietas
250px|thumb|left|Mbau sala. Centrā Kumbunas cilšu konfederācijas ēka.
Mbau platība ir 8 hektāri un augstākā vieta ir 15 m. vjl. Mbau ir Kumbunas cilšu konfederācijas centrs, kā arī Tailevu provinces centrs. Sala sadalīta trijos ciemos - Mbau, Lasakau un Soso.

Starp Mbau ievērojamajām vietām ir Fidži vecākā kristiešu baznīca un akmens, pret ko savulaik tika sadauzīti kanibālisma upuru galvaskausi.

## Valoda

Fidžiešu valodai ir vairāki dialekti, bet literārās valodas standarts ir veidots uz Mbau dialekta pamata.

## Ārējās saites
* Mbau salas satelītattēls portālā WikiMapia 
* Mbau sala (Britannica.com)
* Apraksts un fotogrāfijas Bau Island
* Apraksts un statistika Bau and its history
Harolds Jūrijs

**Harolds Kleitons Jūrijs** (*Harold Clayton Urey*,  — ) bija ASV fizikālķīmiķis. Pazīstams ar pētījumiem par izotopiem, par ko 1934. gadā saņēma Nobela prēmiju ķīmijā. Vēlākos gados veiktie pētījumi saistījās ar planetāro evolūciju.

Dzimis nelielā Volkertonas pilsētiņā, Indiānas ziemeļos. Studēja zooloģiju Montānas Universitātē. Vēlāk ieguva doktora grādu fizikā Kalifornijas Universitātē, Bērkli, kur studēja termodinamiku pie Gilberta Lūisa.

Strādāja Nilsa Bora institūtā, 1922. gadā atgriezās ASV, pasniedza Džonsa Hopkinsa Universitātē.

1931. gadā, kad Jūrijs strādāja Kolumbijas Universitātē, viņam izdevās, vairākkārt destilējot šķidru ūdeņradi, iegūt deitēriju un nodemonstrēt smago ūdeni. Otrā pasaules kara laikā bija iesaistīts Manhatanas projektā, izstrādājot urāna-235 un urāna-238 atdalīšanas tehnoloģiju.

Dzīves otrajā pusē nodarbojās ar planētu ķīmijas un evolūcijas jautājumiem. 1953. gadā, Čikāgas Universitātē kopā ar Stenliju Milleru veica Millera—Jūrija eksperimentu, kura gaitā tika modelēta iespēja dzīvības rašanās iespējai ķīmisko reakciju rezultātā.

Miris 1981. gadā Sandjego, apglabāts Indiānā.

## Ārējās saites
The Immaculate Collection

**The Immaculate Collection** ir amerikāņu dziedātājas Madonnas pirmais labāko dziesmu izlases albums, kuru ierakstu kompānija Sire Records izdeva 1990. gada 13. novembrī. Albumā iekļautas digitāli apstrādātas (QSound) mūziķes labākās dziesmas laika posmā no 1982. - 1990. gadam, kā arī divas jaunas dziesmas "Justify My Love" un "Rescue Me". Labāko dziesmu albums visā pasaulē (2008. gada janvārī) bija pārdots aptuveni 28 miljonos kopiju.

1991. gada 1. janvārī tika izlaista Madonnas papildināta labāko dziesmu izlase ar nosaukumu **The Royal Box**. Tajā tika iekļauts VHS standarta video ar Madonnas izpildīto "Vogue", 1990. gada MTV Video balvu pasniegšanas ceremonijā, kā arī foto un plakāts.

## Albuma vēsture
Madonna šo albumu ir novēlējusi savam brālim. Visu albumu, izņemot pēdējās divas dziesmas, producējis Šeps Petibone (Shep Pettibone). Atšķirībā no visām pārējām dziesmām, dziesmas "Lucky Star" vokālu Madonna pārdziedāja no jauna.

Albuma "The Immaculate Collection" sākotnējais nosaukums bija "Ultra Madonna", bet tajā laikā mūzikas topos parādījās jauna izpildītāja ar pseidonīmu "Ultra Nate", tādēļ ierakstu kompānija Warner Bros. atteicās no šī nosaukuma.

## Dziesmu saraksts

## Singli

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa
Hamburgas skola (vēsture)

**Hamburgas skola** - vēsturnieku grupa, vēstures zinātnes virziens, kas izveidojies XX gs. 50. gadu beigās Hamburgā, Vācijā. Koncepcijas izveidotājs ir vēsturnieks Fricis Fišers, pazīstamākie skolas pārstāvji ir I. Geiss, B. Šulte u.c. Savu ietekmi vēstures zinātnē skola saglabāja līdz pat XX gs. 80. gadu beigām. 

## Vēsture
Fišers populārs kļuva 1959. g. ar publikāciju “Vēstures žurnālā”, kurā aizskāra politiski jūtīgo nacisma vēstures vietu Vācijas vēsturē. Sprādziena efekts zinātnes aprindās bija Fišera darbam “Tvēriens pēc pasaules kundzības” (1961.) Viņš savu izstrādāto koncepciju attīstīja arī nākamajos darbos: “Ilūziju karš” (1969.) un “Elites savienība” (1979.).

## Pamatkoncepcija

Pamatojoties uz visai rūpīgi izpētītajiem arhīvu materiāliem, Fišers izvirzīja tēzi, ka Vācijas impērijas ārpolitikas mērķiem no 1914. gada septembra memoranda līdz 1918. gadam bijis ekspansīvs raksturs:
* Vācijas valdība apzināti riskēja ar pasaules kara veicināšanu un aktīvi līdzdarbojās ar savu politiku. 
* aneksionistiskie plāni bija saistīti ne tikai ar panģermāņiem, bet arī ar militāristiem (un tos atbalstīja vairākums politisko spēku valstī). Atšķirība starp aneksionistiem un mērenajiem nebija principiālos mērķos, bet vienīgi mērķu sasniegšanas taktikā. 
* Nacisms nebija izolēta un gadījuma epizode — vērojama izteikta politikas pārmantojamība no Vācijas impērijas veidošanās līdz kraham 1945. g.

## Kritika

Augstāko punktu polemika sasniedza 1964. g. Rietumberlīnē un *[[Vīne]]s starptautiskajā vēstures zinātnes kongresā* 1965. gadā. Konservatīvie vēsturnieki ar Gerhardu Riteru priekšgalā pārmeta Fišeram politisko un zinātnisko bezatbildību. Riters uzskatīja, ka nacisms traktējams kā pārrāvums Vācijas vēsturē: nacionālsociālisms bijusi viseiropas parādības vācu forma (vienpartijas valsts ar vadoni priekšgalā XX gs. pirmajā pusē raksturīga visai Eiropai).

Iebilstot saviem pretiniekiem Fišers pasvītroja to, ka nerunā par nacionālās pagātnes nomelnošanu un nihilisku noliegumu, bet gan par vēsturiskās īstenības atjaunošanu. XX gs. beigās vēsturnieki ir apgāzuši Fišera tēzi par Vācijas apzināto agresivitāti. Tomēr ir arī secinājumi kas tiek atbalstīti un diskusijas turpinās — piemēram, par vācu vēstures pēctecību vai pārrāvumu starp I un II Pasaules karu.
Terentjevs

**Terentjevs** (, no personvārda Terentijs (*Терентий*); sieviešu dzimtē Terentjeva (*Тере́нтьева*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksejs Terentjevs (*Aleksei Terentjev*; 1977) — Igaunijas hokejists;
* Igors Terentjevs (*Игорь Терентьев*, 1892—1937) — krievu dzejnieks, mākslinieks un teātra režisors;
* Oļegs Terentjevs (*Олег Терентьев*; 1950—2019) — padomju un Krievijas militārpersona.
Bārda

[right|thumb|200px|[Andrejs Pumpurs ar 19. gadsimta bārdu]]
**Bārda** ir uz vaigiem, zoda, kakla un virs augšlūpas augoši mati. Bārdas mati ir biezāki un cietāki, kā arī parasti īsāki nekā galvas mati. Vīriešiem bārda sāk augt pēc pubertātes, bet sievietēm pēc noteiktiem apstākļiem sejas apmatojums parādās pēc dzimummaiņas. Pārsvarā sejas apmatojums ir saistāms ar vīriešu dzimumu un pieskaitāms sekundārām dzimumpazīmēm. Bārdas augšanu nosaka androgēnais testosterons. Zinātnes nozare par bārdu ir pogonoloģija (*pogonology*).
Vēstures gaitā vīrietim ar sejas apmatojumu ir piedēvētas dažādas īpašības — dzīves gudrība, briedums, vīrišķība, augstāks sabiedriskais stāvoklis vai tieši pretēji — netīrība, pretīgums vai dīvaina nosliece.

Bārdām vēsturiski bijis liels prestižs latviešu sabiedrībā. Garlībs Merķelis savā 1799. gadā izdotajā darbā „Vidzemes senatne” uzsvēra bārdas nozīmi jau 12. gadsimta latviešu vidū, kuri „audzēja bārdu, cik gaŗa tā auga: viņiem tā bij, kā vēl tagad pie daudz zemākām krievu šķirām, vīrišķības un piedzīvojumu zīme, un uz tās viņi lika lielu svaru. Tik tos, kuŗus gribēja sodīt, kuŗus gribēja noteikt par negodīgiem, tos viņi apcirpa; un tad tas tāds nedrīkstēja rādīties viņu sapulcēs: tāds tika saukts par sakropļotu”. Par to liecina arī latviešiem daudzie ar bārdu saistītie uzvārdi — Bārda, Bārdiņš, Baltbārdis, Bezbārdis, Biezbārda, Biezbārdis, Brūzbārds, Bukbārdis, Greizbārdis, Lielbārdis, Linbārdis, Līkbārdis, Melbārdis, Melnbārdis, Mežabārdis, Misiņbārdis, Platbārdis, Rudbārdis, Sarkanbārdis, Sirmbārdis, Stakelbārdis, Svinabārdis, Zilbārdis.

## Fakti saistībā ar bārdu
 
* Maķedonijas Aleksandrs pavēlēja saviem karavīriem noskūt bārdu, lai pretinieks cīniņa laikā nevarētu viņus satvert.
* Romas impērijā noskūta seja bija civilizācijas pazīme, kas atšķīra romieti no necivilizētas būtnes.
* Barbadosas sala burtiskā tulkojumā nozīmē "bārdainā".
* Kubiešu nemiernieki pretēji Fulgencio Batistas Saldivara režīmam ar galveno nemiernieku vadoni Fidelu Kastro Rusu bija pazīstami kā *barbudos* — bārdainie.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jevgeņijs Millers

**Jevgeņijs Millers** (), arī **Eigens Ludvigs Millers** (; dzimis  Daugavpilī, miris  Maskavā), bija Latvijā dzimis Krievijas Impērijas armijas ģenerālis un viens no Baltās kustības vadoņiem.

## Dzīvesgājums
[thumb|270px|Krievijas Ziemeļu frontes virspavēlniecība (1916-1917): sēž no kreisās J. Daņilovs, A. Ļitvinovs, N. Ruzskis, [Radko Dmitrijevs|R. Dmitrijevs, A. Dragomirovs; stāv no kreisās: V. Boldirevs, I. Odišelidze, V. Beļajevs, **E. Millers**.]]

Eigens Ludvigs Millers dzimis Daugavpilī 1867. gada 25. septembrī Krievijas Impērijas militārā inženiera apakšpulkveža Kārļa Millera un viņa sievas Matildes Vilhelmīnes ģimenē kā vecākais dēls. Viņa tēva nopelnu dēļ 1878. gadā Krievijas Impērijas valdība visu ģimeni iecēla muižnieku kārtā. Pēc Krievijas Nikolaja Ģenerālštāba kara akadēmijas beigšanas viņš kalpoja par Krievijas Impērijas militāro atašeju Nīderlandē un Beļģijā (1898—1901), vēlāk Itālijā (1901—1907).

1896. gadā viņš apprecējās ar Natāliju Šipovu, un viņiem piedzima meitas Sofija un Marija, dēls Nikolajs. Pēc atgriešanās Krievijā Eigens Millers komandēja 7. Baltkrievijas huzāru pulku (1907—1909), strādāja Ģenerālštābā (1909—1910), vadīja Nikolaja kavalērijas skolu (1910—1912), bet 1912.—1914. gadā vadīja Maskavas kara apgabalu.

Pirmā pasaules kara laikā viņš bija 5. armijas štāba priekšnieks, plānoja Daugavpils aizstāvēšanas kaujas 1915. gada oktobrī, pēc tam komandēja Rumānijas teritorijā izvietotās Atsevišķās armijas 26. korpusu. Krievijas pilsoņu karā ģenerālis Millers komandēja Baltās armijas Ziemeļu grupējumu un bija Ziemeļu novada priekšnieks Arhangeļskā.

1920. gadā Millers emigrēja uz Franciju, kur 1930. gadā kļuva par trimdas Vispārējās krievu militārā savienības () priekšsēdētāju. Ar NKVD aģenta ģenerāļa Skobļina palīdzību 1937. gadā viņu nolaupīja un ar kuģi "Marija Uļjanova" aizveda uz PSRS, kur pēc ilgstošām pratināšanām Lubjankas cietumā nošāva 1939. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Е. К. Миллер: Подло я не умру (krieviski)
* Biogrāfija (krieviski)
* Ģenerāļa Millera nolaupīšana  (krieviski)
Ouens Čemberlens

**Ouens Čemberlens** (*Owen Chamberlain*,  — ) bija ASV fiziķis. Kopā ar savu kolēģi Emīlio Segrē 1959. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā par antiprotona atklāšanu.

Dzimis Sanfrancisko, vidusskolu apmeklējis Filadelfijā. Studējis fiziku Dartmutas koledžā un Kalifornijas Universitātē, Bērkli. 1942. gadā iesaistījās Manhatanas projektā gan Bērklijā, gan Losalamosas Nacionālajā laboratorijā. Pēc kara studēja doktorantūrā Čikāgas Universitātē pie Enriko Fermi.

1948. gadā atgriezās Bērklijā, kur pētot protonu izkliedi, guva apstiprinājumu antiprotona eksistencei.

Bija politiski aktīvs, protestēja pret Vjetnamas karu, pret Andreja Saharova arestu, par kodolbruņošanās iesaldēšanu.

1985. gadā saslima ar Pārkinsona slimību. Miris Bērklijā 85 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ouena Čemberlena biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Jay-Z

**Šons Korijs Kārters** (; dzimis  Ņujorkā), labāk pazīstams ar savu skatuves vārdu ***Jay-Z***, ir amerikāņu reperis, bijušais ierakstu kompāniju *[[Def Jam]]* un *[[Roc-A-Fella Records]]* prezidents. Viņš ir viens no komerciāli veiksmīgākajiem hiphopa izpildītājiem pasaulē. *Jay-Z* izdevis 10 studijas albumus, no kuriem 8 sasnieguši pirmo vietu ASV albumu topā, 4 sadarbības albumus un 3 dziesmu izlases. Viņš ir sadarbojies ar vairākiem pazīstamiem māksliniekiem, tostarp savu sievu Bejonsi Noulzu, Riannu, *[[Linkin Park]]*, *[[R. Kelly]]*, *[[Ja Rule]]*, Farelu Viljamsu un citiem. 2003. gadā *Jay-Z* paziņoja, ka vairs neizdos studijas jaunus studijas albumus un ies pensijā, taču 2006. gadā tomēr klajā nāca jauns albums.

*Jay-Z* ir arī veiksmīgs uzņēmējs, viņš ir viens no NBA komandas Bruklinas "Nets" līdzīpašniekiem, viņa kopējā īpašumu vērtība sasniedz 547 miljonus ASV dolāru. *Jay-Z* kā aktieris ir piedalījies arī vairākās filmās.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* *[[Reasonable Doubt]]* (1996)
* *[[In My Lifetime, Vol. 1]]* (1997)
* *[[Vol. 2... Hard Knock Life]]* (1998)
* *[[Vol. 3... Life and Times of S. Carter]]* (1999)
* *[[The Dynasty: Roc La Familia]]* (2000)
* *[[The Blueprint]]* (2001)
* *[[The Blueprint²: The Gift & the Curse]]* (2002)
* *[[The Black Album]]* (2003)
* *[[Kingdom Come]]* (2006)
* *[[American Gangster (albums)|American Gangster]]* (2007)
* *[[The Blueprint 3]]* (2009)
* *[[Magna Carta Holy Grail]]* (2013)
* 4:44 (2017)

### Sadarbības albumi
* *[[Street Is Watching Soundtrack]]* (1998)
* *[[The Best of Both Worlds (Jay Z un R. Kellija albums)|The Best of Both Worlds]]* ar *[[R. Kelly]]* (2002)
* *[[Unfinished Business]]* ar *R. Kelly* (2004)
* *[[Collision Course]]* ar *[[Linkin Park]]* (2004)
* *[[Watch the Throne]]* ar Kanje Vestu (2011)
* *[[Everything Is Love]]* ar *[[Bejonse Noulza|Beyoncé]]* (kā *the Carters*) (2018)

### Izlases
* *[[Chapter One: Greatest Hits]]* (2002)
* *[[Bring It On: The Best of Jay-Z]]* (2003)
* *[[Greatest Hits (Jay-Z albums)|Greatest Hits]]* (2006)
* *[[The Blueprint Collector's Edition]]* (2009)
* *[[Jay-Z: The Hits Collection, Volume One]]* (2010)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Fergie

**Steisija Anna Fergusone** () (dzimusi ), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu ***Fergie***, ir amerikāņu popmūzikas/ritmblūza dziedātāja, dziesmu autore un aktrise. Viņa ir pazīstama kā grupas *[[The Black Eyed Peas]]* dalībniece un arī kā solomāksliniece.

## Biogrāfija
Savu dziedātājas karjeru Fergusone sāka 1991. gadā kā viena no meiteņu grupas *[[Wild Orchid]]* dalībniecēm. *Wild Orchid* izdeva divus albumus, taču pēc trešā albuma pabeigšanas, kad ierakstu kompānija atteicās to izdot, Fērgija pameta grupu. 2003. gadā viņa pievienojās hiphopa grupai *[[The Black Eyed Peas]]*, aizstājot grupas iepriekšējo solisti Kimu Hilu. Fergusone kopā ar grupu ierakstīja 5 dziesmas, līdz tika pieņemta kā pastāvīga dalībniece. 2003. gadā grupa ieguva starptautisku popularitāti ar savu albumu *[[Elephunk]]* un tā dziesmām "Where Is The Love?" un "Shut Up". Albums tika pārdots gandrīz 7 miljonos eksemplāru pasaulē. Nākamais *The Black Eyed Peas* albums, 2005. gada *[[Monkey Business]]*, guva vēl lielākus panākumus, tas tika pārdots vairāk nekā 12 miljonos eksemplāru pasaulē.

Pēc diviem veiksmīgajiem albumiem kopā ar *The Black Eyed Peas* Fērgija nolēma uzsākt savu solokarjeru. Viņas debijas solo albums *[[The Dutchess]]* tika izdots 2006. gada septembrī. Arī tas guva ļoti labus panākumus, pieci albuma pirmie singli iekļuva pirmajā pieciniekā gan ASV topā, gan Apvienotajā pasaules topā. No visiem albuma singliem visveiksmīgākais bija "Big Girls Don't Cry", kas kļuva par viņas pirmo Apvienotā pasaules topa nr. 1 dziesmu, dziesma tika atzīta par 2007. gada 3. populārāko pasaulē. Šobrīd albums ir pārdots gandrīz 6 miljonos kopiju visā pasaulē.

Turpinājās sadarbība ar *The Black Eyed Peas*, izdodot studijas albumus *[[The E.N.D.]]* (2009) and *[[The Beginning]]* (2010), lai arī Fērgija sāka koncertēt kopā ar savu grupu 2009. gadā. Viņas otrais soloalbums *[[Double Dutchess]]* tika izdots 2017. gadā.

Fērgija ir filmējusies vairākās filmās, tostarp "Poseidons" (2006), "Maltuve" (2007) un "Deviņi" (2009). Viņa uzsāka arī sadarbību ar kosmētikas kompāniju *[[Avon]]*. 2010. gada maijā tika laistas apgrozībā viņas pirmās smaržas *Outspoken* un kopš tā laika izlaistas vēl četras.

## Diskogrāfija
### Ar "Wild Orchid"
* "Wild Orchid" (1996)
* "Oxygen" (1998)

### Ar "The Black Eyed Peas"
* "Elephunk" (2003)
* "Monkey Business" (2005)
* "The E.N.D (Energy Never Dies)" (2009)
* "The Beginning" (2010)

### Solo karjera
* "The Dutchess" (2006)
* "Double Dutchess" (2017)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Laodzi

**Laodzi** (, ) bija Senās Ķīnas viedais, "Daodedzjin" autors.

## Biogrāfija
Viena no leģendām vēsta, ka Laodzi dzimis 604. gadā pirms mūsu ēras Ču valstī, Li apriņķa Lujī ciemā un esot dzīvojis 160 vai 200 gadu. Viņa īstais vārds esot **Li Er Dans** vai **Lao Taņs**, bet vārds Laodzi ir goda nosaukums, kas nozīmē ‘vecais skolotājs’. Viņš bija galma arhivārs Džou dinastijas laikā. Lojanā viņu esot apmeklējis Konfūcijs. Konfūcijs pēc tam teicis saviem mācekļiem: "Man ir zināms, ka putns var lidot, zivs var peldēt un zvērs var skriet. To, kas skrien, var gūstīt slazdā, to, kas peld, var noķert tīklā, to, kas lido, var panākt ar bultu. Bet tas, kas kā pūķis paceļas debesīs ar vēju un ar mākoņiem, ir viņpus man zināmā. Šodien esmu skatījis Laodzi, kurš droši vien ir līdzīgs pūķim."

Kā mīts vēsta, vecumdienās Laodzi devies rietumu virzienā, atstādams Ču valsti. Pie Ķīnas robežas viņu apturējis sardzes karavīrs vai robežsargu posteņa priekšnieks Kuan liņ Jin Hi, lūgdams, lai viņš atstāj kādu rakstisku piemiņu. Tad Laodzi uzrakstīja, vai nodiktēja šo darbu, kas sastāv no apmēram 5000 hieroglifiem. Pēc darba beigšanas, viņš turpinājis ceļu rietumu virzienā un vairāk par viņu nekas neesot dzirdēts. Te jāņem vērā, ka ‘aizceļot uz rietumiem’ ķīniešu kultūrā pastāv arī kā alegorija ar nozīmi ‘aiziet mūžībā’.

Citi nostāsti vēsta, ka Laodzi iecerējis doties pie Ķīnas kaimiņu — klejotāju lopkopju ciltīm, kas mita uz rietumiem no ķīniešu zemēm, lai izglītotu mežonīgās un nekulturālās tautas.
Pārsvarā vairākums seko tradicionālajam uzskatam, ka Laodzi ir Konfūcija laikabiedrs, vecāks par viņu, un "Daodedzjin" ir viņa mācības izpausme.

## Skatīt arī
* Daodedzjin
* Daoisms

## Literatūra

* Laodzi. Sacerējums par Dao un De (Daodedzin). — Rīga: Zvaigzne ABC, 102.—110. lpp.
* M. Kūle, R. Kūlis. Filosofija. — Zvaigzne ABC,1998. 656. lpp.
* "Daodedzin" Viļņa Zariņa tulkojums latviešu valodā no vācu valodas, izmantojot tulkojumus arī no angļu, franču un krievu valodām
Latvijas izlase

**Latvijas izlase** var būt:
* Latvijas basketbola izlase;
* Latvijas sieviešu basketbola izlase;
* Latvijas bendija izlase;
* Latvijas futbola izlase;
* Latvijas hokeja izlase.
Red Bull

***Red Bull*** ir Austrijas uzņēmuma *[[Red Bull GmbH]]* pārdots enerģijas dzēriens, kas cēlies Taizemē. Dzēriens ir kļuvis populārs visā pasaulē.

*Red Bull* sponsorē daudzas sporta komandas un pasākumus visā pasaulē, tostarp divas Formula 1 komandas (*[[Infiniti Red Bull Racing]]* un *[[Scuderia Toro Rosso]]*), vienu NASCAR komandu (*[[Team Red Bull]]*), divas futbola komandas (Ņujorkas "Red Bull" un Zalcburgas "Red Bull"), vienu hokeja komandu (Zalcburgas "Red Bull"), šosejas riteņbraukšanas komandu ''Red Bull–Bora–Hansgrohe'', kā arī Red Bull gaisa sacīkstes.

## Ārējās saites

*