open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arnons Milčans

**Arnons Milčans** (; dzimis ) ir Izraēlas uzņēmējs, kinoproducents un bijušais spiegs. Bijis producents vairāk nekā 130 pilnmetrāžas filmām, kā arī dibinājis filmu producēšanas uzņēmumu *[[Regency Enterprises]]*. Kā producents, par filmām "Losandželosa konfidenciāli" (1997) un "Cilvēks, kurš izdzīvoja" (2015) nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma". No 1960. gadu vidus līdz 1980. gadu vidum bijis Izraēlas izlūkdienesta spiegs, piegādājot arī tehnoloģijas un materiālus Izraēlas kodolprogrammai.

1977. gadā pievērsies kino biznesam. 1981. gadā sadarbojies ar Sidniju Polaku pie miniseriāla ''Masada''. Sadarbojies arī tādiem režisoriem kā Mārtinu Skorsēzi, Romanu Polaņski, Serdžo Leoni, Teriju Giljamu un Oliveru Stounu. 1991. gadā dibinājis filmu producēšanas uzņēmumu *[[Regency Enterprises]]*. 2015. gadā Milčana kopējā bagātību lēsa ap 5,1 miljardiem ASV dolāriem.

Producents tādām filmām kā "Komēdijas karalis" (1982), "Reiz Amerikā" (1984), "Brazīlija" (1995), "Jaukā sieviete" (1990), "Kenedija slepkavām pa pēdām" (1991), "Ielenkumā" (1992), "Sadursme" (1995), "Laiks nogalināt" (1996), "Sātana advokāts" (*The Devil's Advocate*, 1997), "Pārgalvis" (2003), "Rūdīts ugunī" (2004), "Paliec" (2005), "Smita kungs un kundze" (2005), "Strūklaka" (2006), "Lēcējs" (2008), "12 gadi verdzībā" (2013), "Noass" (2014), "Putncilvēks" (2014), "Neatrodamā" (2014), "Gadsimta likme" (2015), "Zāles labsajūtai" (2016), "Atraitnes" (2018), "Uz zvaigznēm" (2019), "Ziemeļnieks" (2022), "Amsterdama" (2022), *[[Deep Water]]* (2022), "Barbars" (2022) un "Radītājs" (2023).

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Brunners

**Pēteris Brunners** (1889—1969) bija latviešu uzņēmējs, Tautas padomes loceklis no Latviešu zemnieku savienības.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1889. gada 25. martā Viesītes pagasta Romulišos mežsarga ģimenē. Studēja komerczinības Rīgas Politehniskajā institūtā. Strādāja Rīgas Lauksaimniecības centrālbiedrības savstarpējā kredītbiedrībā.

Pēc Latvijas valsts pasludināšanas Brunners kļuva par Tautas padomes locekli no Latviešu zemnieku savienības, bija ierēdnis Liepājā, vēlāk Apgādības ministrijas departamenta direktors Rīgā.

1920. gadu sākumā pret Brunneru ierosināja tiesas prāvu, bet Senāts viņu attaisnoja. Vēlāk bija vairāku lielu uzņēmumu vadītājs, nodibināja finieru fabriku "Furniers". Darbojās akciju sabiedrībā "Brīdis", kas izdeva dienas laikrakstu "Pēdējā Brīdī", bija "Bekona Eksporta" ražojumu izvietotājs ārzemju tirgos, caur firmu "Baltimex" nodrošinot gaļas eksportu arī laikā, kad tirgus bija pārslogots.

1944. gada rudenī P. Brunners devās bēgļu gaitās uz Vāciju, vēlāk uz Kanādu un no turienes pārcēlās uz Jaunzēlandi. Strādāja Oklendas finierrūpniecības uzņēmumā.

Miris 1969. gada 30. maijā.

## Atsauces
Jānis Neimanis (veterinārārsts)

**Jānis Neimanis** (dzimis , miris ) bija viens no pirmajiem latviešu veterinārārstiem.

Dzimis Piltenē. No 1873. līdz 1877. gadam studēja Tērbatas Veterinārajā institūtā. 1879. gadā ieguva maģistra grādu ar darbu *Experimentelle Untersuchungen über die Wirkung der Borsäure*. Pirmais Baltijā, kas pētīja borskābes izmantošanu veterinārijā. 1882. gadā un no 1887. līdz 1888. gadam stažējās, tai skaitā pie Luija Pastēra. No 1880. līdz 1885. gadam Nemainis bija Bulgārijas karaspēka galvenais veterinārārsts, kā arī Bulgārijas civilā veterinārdienesta vadītājs.

## Ārējās saites
Valdis Bumbērs

**Valdis Bumbērs** (1891—1974) bija latviešu sabiedriskais darbinieks, apgāda vadītājs, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1891. gada 24. decembrī Lielsesavā. Mācījās Jelgavas reālskolā, 1907. gadā pieslējās sociāldemokrātu kustībai, 1908. gadā viņu apcietināja un 10 mēnešus ieslodzīja Jelgavas cietumā.

Studēja Maskavas Komercinstitūtā (1913—1818), darbojās LSDSP. Pēc atgriešanās dzimtenē bija Tautas padomes deputāta aizvietotājs (substitūts) no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas.
Līdz 1934. gada apvērsumam bija valsts darbinieku arodbiedrības priekšsēdis un Latvijas arodbiedrību centrālbiroja padomes un sekretāriāta loceklis.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, kur nodibināja apgādu "Burtnieks". Bija sociāldemokratu Vācijas centra loceklis un viņa apgādā 1948 augustā iznāca laikraksta "Brīvība" pirmais numurs. 1950. gadā pārcēlās uz dzīvi Zviedrijā, kur nodibināja Latvijas brīvo arodnieku trimdas kopu un bija tās priekšsēdis un trimdas laikraksta "Arodnieks" redaktors. 1957. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV, miris 1974. gada 3. janvārī Silverspringsā.

## Atsauces
Emīls Birgers

**Ādolfs Emīls Pauls Birgers** (, 1859—1930) bija vācbaltiešu ārsts, Tautas padomes loceklis.
 
## Dzīvesgājums
Dzimis 1859. gada 8. decembrī (26. novembrī pēc VS) Nurmuižā luterāņu mācītāja Kristiāna Heinriha Birgera ģimenē. Studēja medicīnu Tērbatas Universitātē, strādāja par ārstu.
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kļuva par Tautas padomes locekli no Vācbaltu progresīvās partijas.

Bija Tukuma Vācu veco ļaužu grupas dibinātājs.
Miris 1930. gada 19. decembrī Tukumā.

## Atsauces
Valērijs Bržezinskis

**Valērijs Bržezinskis** jeb **Valeriušs Bžeziņskis** (, 1875—1947) bija Latvijas poļu advokāts, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1875. gada 27. martā, pēc studijām augstskolā strādāja par zvērināto advokātu.
Bija Tautas padomes locekļa aizvietotājs (substitūts) no Vācbaltu demokrātu partijas.

## Atsauces
Vilhelms Deibners

**Vilhelms Deibners** (, 1881—1932) bija vācbaltiešu inženieris, Tautas padomes loceklis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1881. gada 1. aprīlī, studēja Rīgas Politehniskajā institūtā, iestājās studentu korporācijā *[[Rubonia]]*, strādāja par inženieri-tehnologu.
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kļuva par Tautas padomes locekli no Vācbaltu progresīvās partijas. Bijis ķīmiski farmaceitiskās rūpniecības un tirdzniecības A/S "Saga" dibinātājs un pārvaldnieks. Miris 1932. gada 29. jūlijā.

## Atsauces
Voldemārs Caune

**Voldemārs Caune** (1890—1944) bija latviešu bibliotekārs, Tautas padomes loceklis, Latvijas pirmās bērnu literatūras nodaļas izveidotājs. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1890. gada 26. aprīlī Kalncempju pagastā, pēc mācībām vidusskolā darbojās kā ierēdnis.

Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kļuva par Tautas padomes locekli no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas. 1923. gadā piedalījās Latvijas bibliotekāru biedrības dibināšanā, bija tās priekšsēdētājs. No 1923. līdz 1934. gadam bija Valsts bibliotēkas Bibliogrāfijas un kataloģizācijas nodaļas vadītājs. Pēc 1934. gada 15. maija apvērsuma viņu atlaida no darba un neilgu laiku nometināja Liepājā. No 1940. gada vasaras strādāja Rīgā dažādos antikvariātos un grāmatu apgādos. Miris Rīgā 1944. gada 11. februārī.

## Atsauces
Alberts Drukerts

thumb|250px|Alberts Drukerts
**Kārlis Alberts Drukerts** (1875—1940) bija latviešu ierēdnis un sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1875. gada 1. novembrī Krustpils pagasta Druķos Andreja Drukerta un viņa sievas Edes, dzimušas Renertes, ģimenē. Mācījās Krustpils pagastskolā un Krustpils tirdzniecības skolā. Pasaules kara laikā viņš vadīja militārās būvniecības darbus, LSPR laikā 1919. gadā Drukertu ieslodzīja Rēzeknes cietumā. Pēc atbrīvošanas bija Zemkopības ministrijas sevišķo uzdevumu ierēdnis, kā deputāta aizvietotājs (substitūts) kļuva par Tautas padomes locekli no Latviešu zemnieku savienības.
 
Pēc tam dzīvoja Ābeļu pagasta Gravānos savas sievas dzimtajās mājās, aktīvi darbojās Jēkabpils sabiedriskajā dzīvē, iesaistījās Jēkabpils krājaizdevu sabiedrībā, izglītības biedrībā, latviešu biedrībā, bija mednieku biedrības valdes priekšsēdētājs, bija tehnisko darbu vadītājs Jelgavas un Krustpils cukurfabriku būvē.

No 1923. līdz 1939. gadam bija laikraksta „Jēkabpils Vēstnesis” atbildīgais redaktors. No 1925. līdz 1928. gadam bija laikraksta „Līdums” līdzizdevējs. Pildīja Latvijas Tautas bankas Valdes dalībnieka pienākumus. Kandidēja uz 2. un 3. Saeimu. Bija Latviešu Nacionālās Apvienības koordinators Jēkabpils apriņķī. No 1929. līdz 1940. gadam bija Ābeļu pagasta aizsargu nodaļas priekšnieks.

Miris pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 28. oktobrī, nav zināma viņa apbedījuma vieta.

## Atsauces
Hustle (2022. gada filma)

***Hustle*** ir 2022. gada ASV sporta komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Džeremaija Zeigars. Filmā galveno lomu atveido Ādams Sendlers, kurš kā skauts Spānijas ielās atrod talantīgu spēlētāju (Huanačo Ernangomess), kuram viņaprāt ir iespējas nokļūt Nacionālajā basketbola asociācijā (NBA). Pārējās lomas atveido Kvīna Latifa, Bens Fosters, Kenijs Smits, Entonijs Edvardss un Roberts Dūvols. Gan Ernangomess, gan Edvardss filmas izdošanas brīdī bija NBA spēlētāji. Viens no filmas producentiem bija Lebrons Džeimss.

Filmas *Hustle* pirmizrāde straumēšanas platformā *[[Netflix]]* notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši izceļot Sendlera aktierspēli, par ko viņu nominēja Ekrāna aktieru ģildes balvai. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 93% vērtējums. Filmā epizodiskas lomas atveido tādi bijušie vai pašreizējie NBA spēlētāji kā Trē Jangs, Kriss Midltons, Ārons Gordons, Dirks Novickis, Kails Laurijs, Sets Karijs, Luka Dončičs, Džūljuss Īrvings, Čārlzs Bārklijs, Šakils O'Nīls, Elens Aiversons, Hosē Kalderons, Leandru Barbosa, Doks Riverss, Bobans Marjanovičs un Villijs Ernangomess.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Eikerts

thumb|200px|Jānis Eikerts kā RPI students (1906)
**Jānis Gustavs Eikerts** (1883—1965) bija latviešu uzņēmējs, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1883. gada 21. septembrī Skrundas pagastā zemnieku ģimenē. 1906. gadā sāka studijas Rīgas Politehniskā institūta Komercijas nodaļā, darbojās tirdzniecībā un rūpniecībā.

Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kļuva par Tautas padomes locekli no Latvijas Neatkarības partijas.

1919. gada sākumā pēc lielinieku iebrukuma Latvijas brīvības cīņu laikā, lai no Rīgas uz Liepāju evakuētu aizkavējušos Tautas padomes locekļus un citus valsts iestāžu darbiniekus, Eikerts no īpašniekiem noīrēja tvaikoni "Maiga". 3. janvārī kuģis "Maiga" kapteiņa Mārtiņa Zariņa vadībā kopā ar angļu karakuģiem atstāja lielinieku ieņemto Rīgu un devās uz Liepāju.

Līdz 1940. gadam Jānis Eikerts bija Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras (LTRK) vicepriekšsēdētājs kredītu sekcijā.

## Atsauces
Domeniko Tedesko

**Domeniko Tedesko** (; dzimis ) ir Itālijas un Vācijas futbola treneris. Karjeras laikā vadījis Vācijas Bundeslīgas klubus *[[FC Schalke 04|Schalke 04]]* un *[[RB Leipzig]]*, strādājis arī Krievijā. Kopš 2023. gada februāra ir Beļģijas futbola izlases galvenais treneris.

Dzimis Itālijā, ar ģimeni divu gadu vecumā pārcēlies uz Vāciju. Viņš ir ieguvis bakalaura grādu biznesa inženierijā un maģistra grādu inovāciju vadībā. Viņam ir Vācijas un Itālijas dubultpilsonība. Profesionāli futbolu nav spēlējis, tikai jauniešu un amatieru komandās. 

## Trenera karjera
 Tedesco sāka strādāt *[[VfB Stuttgart]]* jaunatnes nodaļā par trenera asistentu Tomasa Šneidera vadībā. No 2013. gada viņš bija Štutgartes kluba U-17 komandas trenera asistents, bet sezonas gaitā tika paaugstināts par U-17 komandas galveno treneri. 2014.—2015. gada sezonas beigās viņš pameta Štutgarti, lai kļūtu par *[[TSG 1899 Hoffenheim|Hoffenheim]]* jauniešu treneri. Pirms 2016.—2017. gada sezonas viņš kļuva par U-19 komandas treneri.

2017. gada martā Tedesko tika apstiprināts par 2. Bundeslīgas kluba *[[FC Erzgebirge Aue|Erzgebirge Aue]]* galveno treneri. Tobrīd komanda bija pēdējā vietā līgā, bet sezonu izdevās noslēgt 14. vietā, izglābjoties no izkrišanas. Pirms 2017.—2018. gada sezonas Tedesko kļuva par Bundeslīgas kluba *[[FC Schalke 04|Schalke 04]]* galveno treneri. Viņš palīdzēja *Schalke* sasniegt otro vietu Bundeslīgā savā pirmajā sezonā komandas vadībā. Pēc sagrāves pret *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]* UEFA Čempionu līgas astotdaļfinālā ar 0:7 un septiņām neuzvarētām spēlēm pēc kārtas viņš  tika atlaists.

 Tedesko tika iecelts par Krievijas kluba Maskavas "Spartak" galveno treneri, parakstot līgumu līdz 2021. gada jūnijam. 2020.—2021. gada sezonā sasniedza otro vietu Krievijas Premjerlīgā. Beidzoties līgumam, viņš klubu atstāja. 2021. gada decembrī kļuva par Bundeslīgas kluba *[[RB Leipzig]]* galveno treneri. 2021.—2022. gada sezonā viņa vadībā komanda sasniedza Eiropas līgas pusfinālu. 2022. gadā ar Leipcigas komandu izcīnīja Vācijas kausu, finālā pieveicot *[[SC Freiburg]]*. Neskatoties uz veiksmīgo pirmo sezonu, 2022.—2023. gada sezona sākās ar vairākiem neapmierinošiem rezultātiem, un viņš  tika atlaists pēc 1:4 zaudējuma Čempionu līgas spēlē pret Doneckas "Šahtar".

2023. gada februārī Tedesko tika apstiprināts par Beļģijas futbola izlases galveno treneri.

## Sasniegumi
**RB Leipzig**
* Vācijas kauss: 2021—22

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārtiņš Eglītis

**Mārtiņš Eglītis** (1867—?) bija latviešu strādnieks, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1867. gada 24. janvārī, pēc mācībām pagastskolā darbojās kā mašīnists.
Kā deputāta aizvietotājs (substitūts) kļuva par Tautas padomes locekli no Latviešu Demokrātiskās partijas.

## Atsauces
Half-Life (spēļu sērija)

***Half-Life*** ir pirmās personas skatpunkta spēļu sērija, ko izstrādāja un publicēja *Valve*. Spēles apvieno šaušanu, puzles un stāstus.

Sākotnējais *[[Half-Life]],* *Valve* pirmais produkts, tika izlaists 1998. gadā operētājsistēmai Windows un guva kritiskus un komerciālus panākumus. Spēlētāji kontrolē Gordonu Frīmenu, zinātnieku, kuram jāizdzīvo citplanētiešu iebrukums. Spēle ietekmēja *FPS* žanru, un tā iedvesmoja daudzas fanu izstrādātas modifikācijas, tostarp vairāku spēlētāju spēles *[[Counter-Strike]]* un *[[Sakāves diena|Day of Defeat]]*. Pēc *Half-Life* sekoja Gearbox Software izstrādātie paplašinājumi Opposing Force (1999), Blue Shift (2001) un Decay (2001).

2004. gadā *Valve* izlaida *[[Half-life 2|Half-Life 2]]*, ar jaunu iestatījumu, varoņiem un uz fiziku balstītu spēli. Tam sekoja papildus līmenis *Lost Coast* (2005) un epizodiskie turpinājumi *Episode One* (2006) un *Episode Two* (2007). Pirmā spēle no *Portal* sērijas, kas norisinās tajā pašā pasaulē, kur *Half-Life*, tika izlaista 2007. gadā.
Kokneses novada ģerbonis

**Kokneses novada ģerbonis** bija viens no Kokneses novada oficiālajiem simboliem. Ģerbonis tika apstiprināts 2009. gada 8. oktobrī. Atcelts pēc Kokneses novada pievienošanas Aizkraukles novadam. Tā priekštecis un pēctecis ir 2002. gadā apstiprinātais Kokneses pagasta ģerbonis un vēsturiskais Kokneses pilsētas ģerbonis.

## Heraldiskais apraksts
Purpura laukā sudraba pusmēness, virs tā labās spāres virzienā liktu zelta atslēgu krusto sudraba bīskapa zizlis; zelta pavedienapmale. Kokneses novada ģerbonī redzami vēsturiskie Kokneses pilsētas simboli - sakrustoti bīskapa zizlis un atslēga. Šie bīskapa varas simboli pirmoreiz parādās pilsētas zīmogā 1469. gadā.

## Atsauce
Palavana (province)

**Palavana** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts vidusdaļā, Mimaropas reģionā. Aizņem lielāko daļu Palavanas salas, kā arī vairākas mazākas salas starp Mindoro šaurumu ziemeļos un Balabakas šaurumu dienvidos, kā arī Kujo salas, Kagajanas salas un citas mazākas saliņas Sulu jūrā.  Administratīvi dalās 23 municipalitātēs un sīkāk 367 barangajā. Formāli kā atsevišķa municipalitāte provincei pieder arī Spratlija salu Filipīnu pretenzija Dienvidķīnas jūrā. Provinces centrs ir neatkarīgā pilsēta Puertoprinsesa, kas provincē neietilpst. Apdzīvo galvenokārt tagali, kujononi un karaji, kā arī salas aborigēnās tautas.

## Vēsture
Kā liecina arheoloģiskie atradumi Tabonas alās, Palavanas sala bijusi apdzīvota jau pirms vairāk kā 50 tūkstošiem gadu. Salas aborigēnie iedzīvotāji ir palavani, bataki, tagbanvi un tautbati, kas mūsdienās veido ap 18 % iedzīvotāju kopskaita un apdzīvo lielākoties salu iekšzemes teritorijas. Piekrastes apgabalus apdzīvo vēlāki ieceļotāji, kas kopīgi tiek dēvēti par palaviešiem (*Palaweños*). Pirms salas islamizēšanas tajās pastāvēja vairāki valstiski veidojumi, kas bija Mindoro vasaļvalstis.

Pirmie no eiropiešiem salu apmeklēja Magelāna ekspedīcija 1521. gadā, kas to atskaitēs dēvēja par *Pulaoan* vai *Polaoan*. Pirms spāņu kolonizatoru ierašanās Palavanu pakļāva Brunejas impērija un to vasalis Sulu sultanāts.

Spāņu kontrolē pirmās nonāca Kalamjanas salas ziemeļos no Palavanas 1670. gados un nodibināja Kalamjanu provinci. Ar 1749. gadu, kad Brunejas sultāns pārdeva Spānijai Palavanas dienviddaļu, visa tagadējā provinces teritorija nonāca spāņu kontrolē. 1818. gadā tika izveidota vienota Kalamjanas province ar centru Tajtajā Palavanas ziemeļaustrumos. 1858. gadā province tika sadalīta divās — Kastiljas province ar centru Tajtajā ziemeļos un Astūrijas province ar centru Puertoprinsesā dienvidos, bet vēlāk vienoto provinci sadalīja trijos distriktos — Kalamjanas, Paragva un Balabaka. No 1873. līdz 1903. gadam provinces otra galvaspilsēta bija Kujo pilsēta Kujo salās.

Amerikāņu administrācijas laikā sākotnēji tika izveidota civilā administrācija Paragvas (*Paragua*) provincē salas ziemeļdaļā, bet no 1903. gada provincē iekļāva salas dienviddaļu un pārdēvēja par Palavanu.

## Ārējās saites
Vladimirs Formakovs

**Vladimirs Formakovs** (1869—?) bija Latvijas krievu tirgotājs un sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1869. gada 2. jūlijā, mācījās pilsētas skolā, darbojās koku tirdzniecībā.
Kā Krievu nacionāldemokrātu partijas pārstāvis kļuva par Tautas padomes locekli.

## Atsauces
Kārlis Freivalds

**Kārlis (Krišjānis) Freivalds** (1865—1923) bija latviešu sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1865. gada 3. oktobrī Dundagā. Mācījās Jelgavas ģimnāzijā.
No 1886. līdz 1895. gadam Liepājā vadīja savu privātskolu un bija Liepājas Nacarates draudzes diriģents (1889–1892).
Vēlāk vadīja grāmatu apgādu (1902–1905), rediģēja un izdeva žurnālu "Jaunība". 

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1915. gadā devās gēgļu gaitās uz Petrogradu, kur vadīja Latviešu baptistu bēgļu komiteju, rediģēja laikrakstu "Jaunais Rīts". 1918. gadā atgriezās dzimtenē, strādāja par ierēdni Iekšlietu ministrijā.
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas darbojās Tautas padomē kā Latviešu zemnieku savienības pārstāvis.

Latvijas Baptistu draudžu savienības prezidents (1920–1921).

Miris 1923. gada 16. janvārī Rīgā.

## Atsauces
Vidišķu Trīsvienības katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q10962704"
}

**Vidišķu Vissvētākās Trīsvienības baznīca** () ir 1853. gadā uzbūvēts neoklasicisma stila Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas austrumu daļā, Viļņas apriņķa Ukmerģes rajona pašvaldības Vidišķu miestā uz ziemeļaustrumiem no Ukmerģes. 

Vietējais muižnieks 1562. gadā baznīcai ziedoja naudu. 1664. gadā tika uzcelta jauna koka baznīca. 1840. gadā baznīca nodega. 1844. gadā tika uzsākta jaunas baznīcas būvniecība, kas 1853. gadā tika pabeigta. 1856. gadā tika nodibināta atsevišķa draudze. 


Vidiškių_bažnyčia,_interjeras.JPG|Interjers
Vidiškiai,_vargonai.JPG|Ērģeles
Vidiškiai,_varpinė.JPG|Baznīcas zvanu tornis


## Ārējās saites
Edinburgas katoļu katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q519072"
}

**Dievmātes Debesīs uzņemšanas metropoles katedrāle** () jeb **Svētās Marijas metropoles katedrāle** () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Skotijas galvaspilsētā Edinburgā. Dievnams ir 1878. gadā nodibinātās Svētā Andreja un Edinburgas arhdiecēzes galvenā baznīca un visu Skotijas katoļu galvenā baznīca.

Celta 1814. gadā pēc skotu arhitekta Džeimsa Gillespī Greiema (*James Gillespie Graham*, 1776—1855) projekta. 1886. gadā baznīca kļuva par katedrāli. Baznīcā 1859. gadā kristīts Arturs Konans Doils.


St_Mary's_Metropolitan_Cathedral_interior,_Edinburgh.jpg|Katedrāles interjers
St Mary's Metropolitan Cathedral Edinburgh 3.jpg


## Ārējās saites
*
Pauls Engelmanis

thumb|220px|Pauls Engelmanis
**Pauls Engelmanis** (1878—1954) bija vācbaltiešu jurists, Tautas padomes loceklis, Triju zvaigžnu ordeņa III šķiras kavalieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1878. gada 13. jūlijā, Rīgā, grāmatrūpnieka ģimenē. 1898. gadā pabeidza mācības Rīgas pilsētas ģimnāzijā un uzsāka tieslietu studijas Pēterburgas Universitātē, ko 1902. gadā beidza ar I šķiras diplomu.

1903. gada februārī viņš kļuva par jaunāko tiesamatu kandidātu Tiesu palātā Pēterburgā, bet no 1904. gada par vecāko tiesamatu kandidātu un sekretāra palīgu. No 1906. gada ieņēma papildu miertiesneša amatu Vidzemē, un laikā no 1909. gada līdz 1917. gadam bija iecirkņa miertiesnesis Rīgā (Rīgas—Valmieras miertiesnešu sapulcē).

Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kļuva par Tautas padomes locekli no Vācbaltu tautas partijas un darbojās juridiskajā komisijā. 1918. gada 19. decembrī kļuva par Tiesu palātas locekli. 1919. gada 5. septembrī viņš kļuva par Latvijas Tautas padomes locekli. Latvijas brīvības cīņu laikā dienēja Latvijas Pagaidu valdības bruņoto spēku Baltijas landesvērā.

No 1924. gada pildīja arī Rīgas pilsētas Diskonto (diskonta) bankas direktora, vēlāk valdes locekļa amatu. Sākot ar 1928. gadu katru gadu līdz 1936. gadam viņu ievēlēja par Augstākās disciplinārtiesas locekli. 1928. gadā un 1931. gadā Engelmanis kandidēja Rīgas pilsētas domes vēlēšanās no Vācbaltiešu vēlēšanu komitejas saraksta, taču netika ievēlēts. Bija Rīgas pilsētas domes priekšsēdētāja biedrs, Sociālo lietu komisijas priekšsēdētājs, bet no 1934. gada janvāra arī Rīgas Tirgotāju kameras konsultants juridiskos jautājumos. Līdz 1934. gadam bija Baltijas vācu partijas biedrs.

Līdz 1939. gadam bija Rīgas Vācu juristu biedrības priekšsēdētāja pirmais biedrs un vēl biedrības “Krievu juridiskā biedrība Latvijā” biedrs, kā arī biedrības izdotā juridiskā žurnāla "Likums un tiesa" ("*3акон и суд*") redkolēģijas loceklis. 1940. gada 18. janvārī lūdza atbrīvot viņu no Tiesu palātas locekļa amata un no 16. marta tika atbrīvots. No 1940. gada 17. aprīļa sāka strādāt par zvērinātu advokātu Rīgā.

Pēc Latvijas okupācijas 1941. gada janvārī viņu neuzņēma Latvijas PSR Advokātu kolēģijā. Pēc tam Engelmanis izceļoja uz Vāciju, un ir zināms, ka 1943. gadā kara laikā apmetās Pozenē (mūsdienās Poznaņa, Polijā). Pēc kara pensionējās. Miris 1954. gada 18. janvārī Heidelbergā VFR.

## Atsauces
Jūlijs Eliasbergs

thumb|250px|Jūlija Eliasberga disertācija par buboņu patoloģisko anatomiju (1894).
**Jūlijs Eliasbergs** (1869—1945) bija Latvijas ebreju ārsts un sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1869. gada 10. martā Minskā. 1894. gadā beidza medicīnas studijas Tērbatas Universitātē un ieguva *dr. med.* grādu ar disertāciju *Ein Beitrag zur pathologischen Anatomie der Bubonen*, strādāja par ādas un venerisko slimību ārstu Rīgā. Piedalījās 1905. gada revolūcijā.
1919. gadā bija Tautas padomes loceklis no Latvijas Bunda.

Miris 1945. gada 14. decembrī Rīgā, apglabāts Rīgas Raiņa kapos.

## Darbi
* J. Eliasberg. Ein Beitrag zur pathologischen Anatomie der Bubonen. Inaugural-Dissertation zur Erlangung des Grades eines Doctors der Medizin (1894)
* R. Biehler, J. Eliasberg. Komplementbindung bei Lepra mit leprösem Antigen. Deutsche Medizinische Wochenschrift (1911)
* J. Eliasberg. Ueber das Fehlen freien Komplementes im Blute Lepröser. Deutsche Medizinische Wochenschrift (1911)
* J. Eliasberg. Über die Wassermannsche Reaktion bei malignen Tumoren. Deutsche Zeitschrift für Chirurgie (1913)

## Atsauces
Čindži nacionālais parks

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q11697935"
}


**Čindži nacionālais parks** () ir 1987. gadā nodibināts nacionālais parks Pakistānas ziemeļos, Pendžābas provincē, apmēram 130 kilometrus uz dienvidrietumiem no Islāmābādas. Atrodas netālu no Sāls kalniem. Teritorija, kas paceļas 680 metrus virs jūras līmeņa, raksturīga ar daudzām smilšakmens un magmatisko iežu klintīm. Gar parka teritoriju tek Sloanas upe. Šeit dzīvo tādi apdraudēti vai reti dzīvnieki kā uriāls, Indijas vilks, Indijas zvīņnesis (*Manis crassicaudata*).

## Ārējās saites
Elizabete Jozefi

**Elizabete Jozefi** (dzimusi , miris ) bija Saukā dzimusi vācbaltiešu rakstniece.

Dzimusi kā Elizabete fon Kāde virsmežsarga ģimenē. Pēc tēva nāves dzīvoja un mācījās Rīgā. 1910. gadā apprecējās ar mācītāju Kārli Jozefi un ilgus gadus dzīvoja Kretingā, kur par mācītāju strādāja vīrs. Pēc vīra nāves 1926. gadā pārcēlās uz Šiluti, kur vadīja Herdera ģimnāzijas internātu. Pēc Otrā pasaules kara apmetās Rietumvācijā. Iesākumā publicējās Klaipēdas vācu avīzēs. Vislielākos panākumus guva 87 gadu vecumā, kad viņas romāns "Ārsts austrumos" (*Arzt im Osten*) saņēma Lietuvas vācu emigrantu organizācijas literāro balvu. 1938. gada luga "Lielais ugunsgrēks Klaipēdā" (*Der große Brand in Memel*) tika iestudēta Klaipēdā un Hamburgā.

## Bibliogrāfija
* *Streiflichter aus dem Osten – Heydekrug: Memelländische Rundschau, 1934*
* *Der große Brand in Memel (1938)*
* *Ohne Land. (Roman aus Kurland) – Lepzig: Holzner-Verlag, 1942*
* *Unser Pastor. (Roman aus d. Baltikum) – Lahr: Kaumann, 1951*
* *Arzt im Osten – München: Goldmannverlag, 1976*

## Ārējās saites
*BBLd – Baltisches Biografisches Lexikon digital
Īzaks Rabinovičs

**Īzaks Rabinovičs** var būt:

* Īzaks Rabinovičs (1884—1941) — Latvijas politiķis;
* Īzaks Rabinovičs (1911—1977) — Latvijas matemātiķis.
Totally Killer

***Totally Killer*** ir 2023. gada ASV melnās komēdijas šausmu filma, kuras režisore ir Nahnatčka Khāna. Filmā galvenās lomas atveido Kīrnana Šipka, Olīvija Holta un Džūlija Bouena.

Filma stāsta par pusaudzi Džeimiju (Šipka), kuras mātes draudzenes nogalināja sērijveida slepkava 1987. gada Halovīna laikā. Viņa aizceļo atpakaļ laikā, apvienojas ar savu māti, lai slepkavu apturētu.

Filmas *Totally Killer* pirmizrāde notika  *[[Fantastic Fest]]* filmu festivālā. Kopš  filma pieejama platformā *[[Amazon Prime Video]]*. Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 87% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kīrnana Šipka

**Kīrnana Brenana Šipka** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Vislabāk pazīstama, atveidojot lomas AMC seriālā *[[Mad Men]]* (2007—2015), *[[Netflix]]* seriālā *[[Chilling Adventures of Sabrina]]* (2018—2020), *[[The CW]]* seriāla "Riverdeila" (*Riverdale*, 2021—2022) sestajā sezonā, FX seriālā *[[Feud]]* (2017) un *[[Nickelodeon]]* animācijas seriālā "Avatārs: Leģenda par Koru" (*The Legend of Korra*, 2012—2014).

Atveidojusi lomas arī filmās *[[Carriers]]* (2009), *[[Flowers in the Attic]]* (2014), *[[The Blackcoat's Daughter]]* (2015), *[[The Silence]]* (2019), *[[Wildflower]]* (2022), *[[Totally Killer]]* (2023) un "Pēdējā šovmeitene" (2024).

## Atsauces

## Ārējās saites
Puertoprinsesa

**Puertoprinsesa** (, , ) ir neatkarīga pilsēta Filipīnu dienvidrietumos, Palavanas salas austrumos Sulu jūras krastā. Pilsētas atministratīvā teritorija plešas līdz pat salas rietumu krastam, kur to apskalo Dienvidķīnas jūra. Neietilpst Palavanas provincē, bet ir tās administratīvais centrs. Vairums pilsētas iedzīvotāju runā tagalu un kujononu valodā. Nozīmīgs reģiona ekonomikas, transporta, kultūras, izglītības un tūrisma centrs; vairākkārt nominēta kā valsts zaļākā un tīrākā pilsēta. Pilsētas teritorijas ziemeļos atrodas Puertoprinsesas pazemes upes nacionālais parks.

## Vēsture
Pilsētu 1872. gada martā dibināja Spānijas koloniālā administrācija. Tā tika nosaukta par godu karalienes Izabellas II kroņprincesei Eilalijai de Borbonai par **Puerto de la Prinsesa** (*Puerto de la Princesa*), kas vēlāk saīsināts uz tagadējo nosaukuma formu. Jau 1872. gada maijā pilsētiņa un osta kļuva par Spānijas kara flotes bāzi. Apdzīvotā vieta strauji attīstījās, un jau 1883. gadā tai tika piešķirts mazpilsētas statuss. Amerikāņu administrācijas laikā 1911. gadā Puertoprinsesa kļuva par provinces administratīvo centru. 1970. gadā Puertoprinsesai piešķirts pilsētas statuss, bet 2007. gadā — neatkarīgas pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bens Fosters (aktieris)

**Bendžamins A. Fosters** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Par lomu Džeimsa Mengolda filmā "Vilciens uz Jūmu" (2007) ticis nominēts Saturna balvai un Satelīta balvai. Saņēmis *[[Independent Spirit Award]]* balvu par lomu filmā "Par katru cenu" (2016). Tāpat, atveidojis lomas tādās filmās kā "Soģis" (2004), "X-cilvēki: Pēdējā sadursme" (2006), "Narkodīleris" (*Alpha Dog*, 2006), "30 dienas tumsā" (*30 Days of Night*, 2007), *[[The Messenger]]* (2009), *[[Pandorum]]* (2009), "Mehāniķis" (2011), "Kontrabanda" (*Contraband*, 2012), "Nogalini savus mīļotos" (2013), "Izdzīvojušais" (*Lone Survivor*, 2013), "Programma" (2015), "" (2016), "Inferno" (2016), *[[The Finest Hours]]* (2016), "Naidnieki" (2017), "Bez pēdām" (2018), ''Hustle'' (2022) un *[[Emancipation]]* (2022).

Piedalījies arī seriālos "Sešas pēdas zem zemes" (*Six Feet Under*, 2003—2005) un *[[Freaks and Geeks]]* (2000).

## Ārējās saites
Bens Fosters

**Bens Fosters** var būt:

* Bens Fosters (*Ben Foster*; dzimis 1980. gadā) — amerikāņu aktieris;
* Bens Fosters (*Ben Foster*; dzimis 1983. gadā) — Anglijas futbolists.

## Skatīt arī
* Fosters
* Fostere
Kvīna Latifa

**Deina Elaina Ouensa** (; dzimusi ), pazīstama ar skatuves vārdu **Kvīna Latifa** (*Queen Latifah*), ir amerikāņu aktrise, repere, dziedātāja, dziesmu vārdu autore, kinoproducente un sarunu šovu vadītāja. Savas karjeras laikā saņēmusi vairākus apbalvojumus, tai skaitā ''Grammy'' balvu, ''Emmy'' balvu, Zelta globusa balvu, trīs Ekrāna aktieru ģildes balvas un divas *[[NAACP Image Awards]]* balvas, kā arī vienreiz nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai. 2006. gadā Latifa kļuva par pirmo hiphopa mākslinieci, kas saņēmusi zvaigzni Holivudas Slavas alejā.

19 gadu vecumā iznāca Latifas pirmais albums *[[All Hail the Queen]]* (1989). Par savu trešo albumu *[[Black Reign]]* (1993) saņēmusi *Grammy* balvu.

Latifa ir arī pazīstama aktrise. Karjeras sākumā piedalījusies ''Fox'' situāciju komēdijā *[[Living Single]]* (1993—1998), kā arī atveidojusi galveno lomu spraiga sižeta filmā *[[Set It Off]]* (1996). No 1999. līdz 2001. gadam, kā arī no 2013. līdz 2015. gadam iznāca viņas vadīts sarunu šovs *[[The Queen Latifah Show]]*. Par lomu filmā "Čikāga" (2002) nominēta 75. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Piedalījusies arī tādās filmās kā "Kaulu kolekcionārs" (1999), "Šausmenīte 3" (2003), "Māja ar kājām gaisā" (*Bringing Down the House*, 2003), "Taksis" (*Taxi*, 2004), *[[Barbershop 2: Back in Business]]* (2004), *[[Beauty Shop]]* (2005), "Pēdējais atvaļinājums" (*Last Holiday*, 2005), "Izdomātā dzīve" (2006), "Matu laka" (2007), "Valentīna diena" (2010), *[[Joyful Noise]]* (2012), *[[Girls Trip]]* (2017) un ''Hustle'' (2022).

## Ārējās saites
Fricis Gailīts

thumb|250px|Fricis Gailīts
**Fricis Gailīts** (1883—1942) bija latviešu advokāts, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1883. gada 25. jūlijā, Nītaures pagastā, "Krigaļos" pagasta rakstveža Jāņa Gailīša un viņa sievas Emīlijas, dzimušas Gruntes, ģimenē. Mācījās Nikolaja ģimnāzijā. No 1906. līdz 1908. gadam studēja tieslietas Tērbatas Universitātē, studijas pabeidza 1910. gadā Maskavas Universitātē.

Strādāja par Novočerkaskas apgabaltiesas jaunāko tiesamatu kandidātu, vēlāk par Donas karaspēka apgabala Taganrogas apgabaltiesas izmeklēšanas tiesnesi. No 1918. gada 5. decembra līdz 1920. gada 12. februārim ar pārtraukumu lielinieku laikā bija Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētājs. Kā deputāta aizvietotājs (substitūts) kļuva par Tautas padomes locekli no Latvijas Republikāņu partijas. 1920. gadā sāka strādāt par zvērinātu advokātu Rīgā, kā arī bija Latvijas Bankas un Zemkopības ministrijas juriskonsults. Bez tā viņš vadīja saimniecību savās lauku mājās un Krīgaļu dzirnavās Nītaures pagastā. Ieņēma Nītaures piensaimnieku sabiedrības valdes priekšsēdētāja un Nītaures padomes priekšsēdētāja amatu.

1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā viņu apcietināja un izsūtīja uz Soļikamskas soda nometnēm. 1942. gada 8. aprīlī viņam piesprieda nāvessodu. Nošauts 1942. gada 26. maijā Molotovas cietumā.

## Atsauces
Maksis Goldblats

**Maksis Goldblats** (1875—1941) bija Latvijas ebreju pašvaldību darbinieks, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1875. gada 28. aprīlī, pēc studijām augstskolā darbojās Liepājas pilsētas valdē.
1919. gada sākumā Liepājā kļuva par Tautas padomes locekli no Ebreju (žīdu) apvienotā bezpartejiskā bloka.

## Atsauces
Lazers Gribešoks

**Lazers Gribešoks** (1872—?) bija Latvijas ebreju zobārsts un sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1872. gada 23. decembrī Rīgā, pēc studijām augstskolā strādāja par ārstu.
Bija Tautas padomes loceklis no Žīdu (ebreju) nacionālās padomes. Latvijas brīvības cīņu laikā brīvprātīgi sniedza medicīnisko palīdzību karavīriem, apbalvots ar Brīvības cīņu 10 gadu jubilejas medaļu.

## Atsauces
Ernests Grīnbergs (Tautas padomes loceklis)

**Ernests Grīnbergs** (1889—?) bija latviešu tirgotājs, Tautas padomes loceklis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1889. gada 28. martā, pēc mācībām pilsētas skolā darbojās kā tirgotājs.
Kā deputāta aizvietotājs (substitūts) kļuva par Tautas padomes locekli no Latviešu Demokrātiskās partijas.

## Atsauces
Šipka

**Šipka** var būt:
* Šipkas pāreja
* Kīrnana Šipka (*Kiernan Shipka*; 1999) — amerikāņu aktrise
Tverečus katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12675471"
}

**Tverečus Vissvētākās Trīsvienības baznīca** () ir 1906. gadā uzbūvēts neogotikas stila Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļaustrumos, Utenas apriņķa Ignalinas rajona pašvaldības Tverečus miestā, apmēram 1 kilometru no robežas ar Baltkrieviju.

1501. gadā Tverečū tika uzcelta koka baznīca un ierīkots klosteris. 1662. gadā tika uzcelta jauna baznīca. Baznīca cieta 1812. gada karā. 1832. gadā Krievijas varas iestādes klosteri slēdza. 1898. gadā inženieris B. Kokijevskis-Kozela (*B. Kokijevskis-Kozėla*) izstrādāja jaunas baznīcas projektu un 1906. gadā tā tika uzcelta. Pirmā pasaules kara laikā tika sagrauti baznīcas torņi, 1925. gadā tie tika atjaunoti. 1928. gadā ar Viļņas arhibīskapa Romualda Jalbžikovska (*Romuald Jałbrzykowski*, 1876—1955) rīkojumu dievkalpojumi notika tikai poļu valodā.


Tverečius 30163, Lithuania - panoramio (6).jpg


## Ārējās saites
Notingemas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1545350"
}

**Notingemas katedrāle** () jeb **Svētā Branabas katedrāles baznīca** () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Anglijas Notingenšīras grāfistes Notingemas pilsētā. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu Notingemas diecēzes galvenā baznīca.

Baznīca kā draudzes baznīca celta no 1841. līdz 1844. gadam neogotiskā stilā. Baznīcas arhitekts ir viens no neogotikas pamatlicējiem Ogestess Pjūdžins (*Augustus Pugin*, 1812—1852). 1852. gadā baznīca kļuva par katedrāli. Baznīcas interjers tika pārveidots pēc Otrā Vatikāna koncila. Katedrālē apglabāta godināmā Mērija Potere (*Mary Potter*, 1847—1913).


Nottingham_Cathedral_Nave_1,_Nottinghamshire,_UK_-_Diliff.jpg
Nottingham_Cathedral_Nave_2,_Nottinghamshire,_UK_-_Diliff.jpg
The_organ_in_St._Barnabas_Cathedral,_Nottingham.jpg


## Ārējās saites
*
Kalamjanas salas

**Kalamjanas salas** (,  vai *Calamianes*) ir salu grupa Filipīnu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Mimaropas reģiona Palavanas provincē, administratīvi dalās trijās municipalitātēs, no kurām lielākā ir Korona. Apdzīvo galvenokārt tagbanuvu ciltis.

## Ģeogrāfija
Izvietojušās Filipīnu arhipelāga rietumdaļā starp Sulu jūru austrumos un Dienvidķīnas jūru rietumos. Ziemeļos Mindoro šaurums to šķir no Mindoro salas. Salu grupā ietilpst 128 salas. Četras galvenās salas ir Busuanga (890 km²), Kuliona (389 km²), Linapakana (103 km²) un Korona (71 km²). Krasti roboti, daudz līču un pussalu. Salas vulkāniskas izcelsmes, kalnainas, rakstūrīgs karsta process. Augstākā virsotne ir Tundalara  vjl Busuangas salas austrumos. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

Kalavitas salā Busuangas ziemeļrietumu piekrastē kopš 1976. gada darbojas Kalavitas safari parks un dabas rezervāts  platībā, kurā dzīvo vairākas Āfrikas dzīvnieku sugas (žirafe, impala, zebra u.c.), kā arī endēmas aizsargājamas sugas (Kalamjanas briedis u.c.). Koronas salā arhipelāga austrumdaļā kopš 1998. gada izveidota aizsargājamā teritorija, kas iekļauj visu salu.

## Vēsture
Pirmskoloniālajā laikā Kalamjanas salas ietilpa Sandao valstī, kas bija Mindoro salas Mai valsts vasalis, bet vēlāk nokļuva Brunejas un Sulu sultanātu pakļautībā. Spāņi salas ieņēma 1670. gados un izveidoja patstāvīgu Kalamjanesas provinci. Vēlāk spāņi no Borneo sultāna nopirka Palavanas salu, ko pievienoja provincei. Pēc vairākām administratīvām reformām mūsdienās Kalamjanas salas ir Palavanas provinces daļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaperkrūms

**Dzeloņainais kaperkrūms** jeb **dzeloņainā kapera** (*Capparis spinosa*) ir kaperkrūmu dzimtas suga. Tas ir neliels krūms un tā auglis ir pogaļa. Kaperkrūma ziedpumpurus vai nenobriedušos augļus sauc par kaperām (kaperiem) un izmanto kā garšaugu. Kaperkrūmu dabiskais izplatības areāls ir Vidusjūras reģions un Tuvie Austrumi, bet mūsdienās tos audzē arī citur pasaulē.

## Ārējās saites
Sanda Dejus

**Sanda Dejus** (dzimusi 1987. gada 31. martā) ir latviešu radio personība un improvizācijas teātra aktrise.

## Biogrāfija

Bērnību un jaunību pavadījusi lauku mājās Madonā, kopā ar saviem vecākiem.

Mācījusies Madonas Valsts ģimnāzijā, pēc tam Vidzemes Augstskolas sabiedrisko attiecību studiju programmā. Paralēli strādājot Madonas Mūzikas klubā "Pandas", kā pasākumu organizātore.

Ar vīru Raivi Dejus iepazinusies platformā "Otra puse" un uzaicinājusi viņu uz Madonas kartupeļu talku, lai parādītu to, kāda ir dzīve Madonā. 2012. gadā no Madonas pārcēlusies dzīvot uz Rīgu un 2013. gadā saderinājusies. 2014. gadā apprecējusies un pieņēmusi vīra uzvārdu. 2015. gadā pārim piedzima meitiņa Dārta.

Sākusi strādāt "Radio SWH" 2013. gadā, šobrīd vada rīta šovu "Tik, tik, tik!" kopā ar Kasparu Breidaku.

2013. gadā arī sākusi darboties radošajā apvienībā "Spiediens", par aktrisi. Jau iepriekš ir bijusi pieredze dažādos improvizācijas teātros. Paralēli darbojas arī "Radio SpinFM".

Iesaistījusies dažādos TV projektos un raidierakstu intervijās, kā: "Kad viņas satiekas", "Pasaki to skaļi", "Žetons par uzdrīkstēšanos ar Dāvidu" u.c

Kopā ar Mārtiņu Spuri, vadīja "Zelta mikrofonu" 2023, un tādā pašā sastāvā "Zelta mikrofons" tika vadīts arī 2024. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā ''Facebook'' lapa
* Oficiālā ''Instragram'' lapa
* Oficiālā ''Twitter'' lapa
Hatsune Miku

ir Japānas virtuāla dziedātāja, kuru izveidoja *Crypton Future Media* un pirmo reizi prezentēja 2007. gada 31. augustā. Viņas balss ir sintezēta, izmantojot dziedātājas balss paraugus, kas integrēti *[[Yamaha Corporation]] Vocaloid* programmatūrā. Balss ir veidota, pamatojoties uz japāņu balss aktrises Saki Fujitas ierakstiem. Miku tēls ir kļuvis par populāru virtuālo elku, un viņa piedalās virtuālajos koncertos kā animēta projekcija.

Rakstzīmes nosaukums veidojas no japāņu vārdiem: *pirmais* (初, hatsu), *skaņa* (音, ne) un *nākotne* (ミク, miku), kas kopā nozīmē "nākotnes pirmā skaņa". Hatsune Miku kodētais nosaukums ir **CV01**, un kļuva par pirmo *Character Vocal Series* un *Character Voice* vokaloīdu. Lai gan daudzi kļūdaini uzskata, ka viņa bija pirmais *Vocaloid*, patiesībā pirmais bija *Sweet ANN*. Šī kļūda radusies Miku vārda dēļ.

## Izskats
thumb|Motocikls ar Hatsune Miku
Hatsune Miku ir oficiālais antropomorfs talismans, attēlots kā 16 gadus veca meitene ar garām tirkīza krāsas matiem, 42 kg svaru un 1,58 m augumu. Viņas raksturīgais atribūts ir puravs, kas bieži tiek iekļauts viņas attēlojumos.

## Kultūras ietekme
thumb|Komatti-Mirai EV, 2013, TT Zero
Hatsune Miku ir kļuvusi par nozīmīgu spēku mūzikas industrijā. Viņas balss tiek izmantota dažādos mūzikas žanros, no elektroniskās mūzikas un popa līdz metālam un rokmūzikai. Miku dziesmas kļuvušas populāras internetā, veicinot neatkarīgu mūziķu un producentu darbu, kuri izmanto viņas balsi savu kompozīciju radīšanai un publicēšanai. Šis fenomens palīdzējis veidot jaunas mūzikas straumes un piedāvā izdevējiem alternatīvas veidus, kā nodrošināt mūziku klausītājiem.

Viņas pirmā parādīšanās bija spēlē "*13-sai no Hellowork DS*" Nintendo DS konsolei, kur viņa bija viena no galvenajām varonēm. Tomēr plašu atpazīstamību popkultūrā viņa ieguva ar spēli "*Hatsune Miku: Project DIVA*", kas tika izlaista 2009. gadā PlayStation Portable konsolē. Šī spēle ļāva spēlētājiem dziedāt līdzi virtuālajai dziedātājai, izmantojot mūzikas video ar viņas uzstāšanos. Spēle ieguva plašu spēlētāju bāzi un sāka piesaistīt uzmanību ārpus Japānas.

2008. gadā **Good Smile Racing** izveidoja sadarbību ar **Crypton Future Media**, radot automašīnu ar Hatsune Miku dizainu, kas piedalījās Super GT sacīkstēs Japānā, vienā no valstī populārākajām autosacīkstēm. Šī sadarbība attīstījās un izpaudās arī citās automašīnās un preču kolekcijās, kas iekļāva Miku tēlu.

Viņa bieži tiek parādīta Japānas televīzijas reklāmās, tostarp Toyota Corolla automašīnas un veikalu tīklu FamilyMart, 7-Eleven reklāmās.

## Atsauces
Kujo salas

**Kujo salas** (, ) ir vulkānisku un koraļļu salu arhipelāgs Filipīnās. Administratīvi ietilpst Mimaropas reģiona Palavanas provincē, administratīvi dalās trijās municipalitātēs, no kurām lielākā ir Kujo. Apdzīvo galvenokārt kujoni, kuru valoda līdz pat 20. gadsimta beigām bija visas Palavanas provinces *[[lingua franca]]*.

## Ģeogrāfija
Izvietojušās Filipīnu arhipelāga rietumdaļā Sulu jūras ziemeļos starp Panaju austrumos un Palavanu rietumos. Arhipelāgā ietilpst 45 salas, no kurām lielākās ir Kujo, Agutaja, Kanipo un Manamoka, kā arī Kinulubanas salas. Daļa salu vulkāniskas izcelsmes, kalnainas, augstākā virsotne ir Boktongs  vjl Agutajas salā. Vairākas salas ir pacelti koraļļu rifi, kā arī ar tiem ieskautas vulkāniskās salas. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

## Atsauces

## Ārējās saites
Death Grips

***Death Grips*** ir amerikāņu izcelsmes eksperimentālā hiphopa grupa, kas dibināta 2010. gadā Sakramento, Kalifornijā. Grupa sastāv no bundzinieka Zaka Hila, pianista Endija Morina un vokālista Stefāna Burneta (pseidonīms *Ride*).

Grupa ir pazīstama ar tās enerģētisko un agresīvo poēziju un melodiju, ir pat bijuši gadījumi, kad bundzinieks Zaks koncerta laikā bojājis vai lauzis bungas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Centners

**Centners** ir smaguma mērvienība, kas metriskajā sistēmā atbilst 100 kilogramiem jeb 100 000 gramiem.

Centnera jēdziens vēsturiski nācis no Vācijas, kur tas lauksaimniecībā apzīmēja ap 50 kg smagu svaru. Austroungārijā, ieviešot metrisko sistēmu, ieviesa arī metrisko (dubulto) centneru jeb kvintālu kā precīzi 100 kg, līdzīgi tika izdarīts arī Zviedrijā un Norvēģijā. Dažādās valstīs joprojām izmanto centnera vai kvintāla apzīmējumus 50, ap 50 un 100 kg svaram, tomēr Starptautiskā metroloģijas komiteja ir aicinājusi šo mērvienību izskaust kā lieku un neprecīzi definētu.

Latvijā retumis tiek lietots centners tā metriskajā nozīmē kā 100 kg.

## Atsauces
Džordans Makampa

**Džordans Makampa** (; dzimis  Kongo Demokrātiskajā Republikā) ir angļu soulmūzikas dziesmu autors un mūziķis, kurš savu darbību uzsāka 2016. gadā.

## Biogrāfija
Makampa kopā ar māti pārcēlās uz Londonu 1995. gadā, kur 12 gadu vecumā sāka spēlēt ģitāru un komponēt dziesmas.

Makampa mācījās Koventrijas kardināla Visemana katoļu skolā. Pusaudža gados ierakstīja mūziku studijā, tuvākās apkaimes jauniešu centrā. Tālāk viņš turpināja studēt mūziku Nortemptonas Universitātē. Par saviem soulmūzikas elkiem Makampa uzskata Mārvinu Geju un Billu Vitersu.

## Karjera
2016. gadā Makampa pats izdeva savu pirmo minialbumu *Physics* un 2017. gadā izdeva otro minialbumu *Tales from the Broken*.

Viņa dziesma *Battlecry* izmantoja kā sākuma tēma britu televīzijas drāmas seriāla *Our Girl* trešajā un ceturtajā sezonā no 2017. līdz 2020. gadam. Dziesmu izmantoja arī ASV apģērbu uzņēmuma *Levi's* 2019. gada vispasaules reklāmas kampaņā *Use Your Voice* un *[[Intel]]* 2020. gada televīzijas reklāmā.

Makampa 2017. gadā parakstīja ierakstu līgumu ar uzņēmumu *AWAL Recordings* un 2020. gada martā izdeva savu pirmo studijas albumu *Foreigner*. Albums stāsta par to, kāda bijusi Makampas pieredze, uzaugot kā Kongo imigrantam Apvienotajā Karalistē.

Lai gan 2020. gadā bija plānots, ka Makampa dosies starptautiskajā turnejā un uzstāties *South by Southwest* festivālā Amerikas Savienotajās Valstīs, abus pasākumus atcēla COVID-19 pandēmijas dēļ.

2021. gadā viņš izdeva savu trešo minialbumu *Come Around*. Tā paša gada decembrī Makampa laida klajā ierobežotu vinila tirāžu, kurā bija ierakstīts minialbums *Come Around* dzīvajā izpildījumā, kuru nosauca par minialbumu *Live from Studio 2*.

Viņa dziesmu *Magic* izmantoja 2021. gada Apvienotās Karalistes televīzijas reklāmā *Boots Pharmacy* un tiešsaistes Ziemassvētku *J.Crew* reklāmās, kurās piedalās Džodija Tērnere-Smita un viņas vīrs Džošua Džeksons.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

### EP albumi

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Berķenes muiža

**Berķenes muiža**, agrāk **Lielberķenes muiža** () atrodas Svētes upes krastā Vilces pagastā, Jelgavas novadā, Latvijā.
Muižas centra apbūve ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Zināms, ka Livonijas ordeņa valsts laikā 1462. gadā Mēdemu dzimtas priekštecis Klāvs no Medeheimas ieguva vairākus zemes īpašumus Mītavas komturijas teritorijā.
Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā muiža atradās Mežmuižas draudzes novadā, 1616. gadā to sadalīja divās patstāvīgās muižās. 1694. gadā abu muižu dzimtkungs Heinrihs Vilhelms fon Medems abas muižas pārdeva Ēvaldam fon der Brinkenam.
Lielā Ziemeļu kara laikā 1704. gadā Lielberķenes un Mazberķenes muižas nopirka Heinrihs Ernsts fon der Brigens, 1705. gadā Ēvalds Heinrihs fon der Brinkens. Netālu notika Mūrmuižas kauja, kurā zviedri guva uzvaru pār krieviem. 1714. gadā muižu nopirka rotmistrs Levins fon Grothuss, 1742. gadā viņa brāļadēls leitnants Johans Gebhards fon Grothuss, kura mazdēls Teodors Grothuss muižā esot pavadījis dzīves pirmos gadus.
1767. gada 25. jūnijā par 120 000 Alberta florīnu Lielbērķenes muižu nopirka rotmistrs Magnuss fon Butlars, kurš uzcēla tagadējo muižas kungu māju.

1812. gada 16. februārī Lielbērķenes muižu izsolē nopirka kolēģijas padomnieks Pēteris Bīnemanis fon Bīnenštams, 1841. gadā to iegādājās Ernsts fon Elzens, 1853. gadā zeltkalis Frīdrihs Filips Dannenbergs.

Agrārās reformas gaitā 1922. gadā muižas zem iun ēkas sadalīja vairākiem jaunsaimniekiem, bet pēc Latvijas okupācijas ēkās bija Ziedkalnes pasta nodaļa, kolhoza kantoris un dzīvokļi. 2004. gadā avārijas stāvoklī esošo ēku iegādājās Ilze un Aldis Melgalvji, kuri uzsāka tās atjaunošanas darbus. Atjaunošanas darbi ilga vairāk kā 10 gadus, un tie veikti pēc arhitekta Pētera Blūma projekta. Šobrīd muižas ēkā darbojas viesnīca ar spa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kreisie (Polija)

**Kreisie** () ir politiska alianse Polijā. Sākotnēji alianse tika dibināta, lai piedalītos 2019. gada parlamenta vēlēšanās, un tagad tajā ietilpst Jaunie Kreisie un Kreisie Kopā.

## Atsauces
Īzaks Himmelfarbs

**Īzaks Himmelfarbs** (1886—?) bija Latvijas ebreju tirgotājs. 1919. gada sākumā Liepājā kā deputāta aizvietotājs (substitūts) kļuva par Tautas padomes locekli no Latvijas Bunda.

## Atsauces
Bruno Hofmanis

**Bruno Frīdrihs Hofmanis** (, 1886—1925) bija vācbaltiešu žurnālists, Tautas padomes loceklis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1886. gada 18. (6.) martā, pēc mācībām vidusskolā darbojās Rīgas pilsētas domē.
Bija Tautas padomes locekļa aizvietotājs (substitūts) no Vācbaltu demokrātu partijas.

Miris 1925. gada 15. decembrī Rīgā. 

## Atsauces
Ingmārs Zemzaris

**Ingmārs Zemzaris** (dzimis  Rīgā) ir latviešu komponists un ērģelnieks.

Dzimtas saknes ir Valmierā un Rūjienā. Profesora Endzelīna mazmazdēls, mākslinieku Līvijas Endzelīnas un Ulda Zemzara mazdēls, muzikoloģes Ingrīdas Zemzares un komponista Imanta Zemzara dēls.

Mācījies klavierspēli un kompozīciju (pie Pētera Vaska) EDMV (1981–1992). 1989. gadā par "Četrām Ziemassvētku dziesmām" vijolei un klavierēm ieguvis l. vietu Latvijas jauno komponistu konkursā. Skolu beidzot, sarīkojis savu pirmo autorkoncertu. Studējis Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas Teoloģijas seminārā (1992–1993), kur apguvis ērģeļu spēli. Privāti papildinājies klavierspēlē pie Valda Janča. Kalpojis par ērģelnieku Rīgas Misiones baznīcā (1989–1993), palīgmācītāju Rīgas Jaunajā Sv. Ģertrūdes baznīcā, Rūjienā un Ogrē (1994–1995). Bijis lektors Rūjienas (1995–1996) un Jaunpiebalgas (2000–2001) tautskolās. Kopš 1996. gada ir mācītājs Glūdā un Šķibē. 2000. gadā lasījis lekcijas UNESCO kultūras un menedžmenta studiju kursā Citavas/Gerlicas (*Zittau/Görlitz*) augstskolā Vācijā.

Komponējis solo un kora dziesmas, kā arī lielas formas skaņdarbus. Zemzara darbi atskaņoti Latvijā, Vācijā, Čehijā, Polijā, Portugālē, Dānijā, Zviedrijā un Somijā.

## Atsauces