open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Notingema

**Notingema** (,  ) ir lielpilsēta un unitārā pašvaldība Anglijā, Apvienotajā Karalistē, Notingemšīras grāfistes lielākā pilsēta un ceremoniālās grāfistes galvaspilsēta. Atrodas grāfistes dienvidrietumu daļā Trentas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Londonas. Notingema ir atpazīstama ar to, ka pēc leģendas tās apkārtnes mežos ir dzīvojis Robins Huds.

Notingemas unitārā pašvaldība robežojas ziemeļos ar Ešfīldu, ziemeļaustrumos – ar Gedlingu, dienvidos – ar Rašklifu, bet rietumos – ar Brokstovu. Administratīvajās robežās pilsētā 328 tūkstoši iedzīvotāju. Kopā ar piepilsētām tā veido aglomerāciju ar 768 tūkstošiem iedzīvotāju, bet kopā ar netālo Dārbi tā veido metropoles areālu ar 1,6 miljoniem iedzīvotāju.

## Vēsture
Apdzīvoto vietu ap 600. gadu dibināja anglu cilts snotingi un pilsētu nodēvēja pēc cilts vadoņa Snota vārda *Snotingaham* – ‘Snota ļaužu mājvieta’. Vēstures avotos pilsēta pirmoreiz minēta 868. gadā Anglosakšu hronikās. 867. gadā pilsētu iekaroja dāņi un tā kļuva par vienu no Dānelāgas piecām nocietinātajām pilsētām, līdz 918. gadā to atkaroja anglosakši Edvarda Vecākā vadībā.

11. gadsimtā uzcelta Notingemas pils. Pastardienas grāmatā 1086. gadā pilsēta vēl minēta kā *Snotingeham*, bet jau no 12. gadsimta, kad tai piešķīra pirmo pilsētas hartiju, tā zināma ar tagadējo nosaukumu. 15. gadsimtā pilsētā uzplauka no vietējā alabastra izgatavotu reliģisko skulptūru rūpals – šīs skulptūras kļuva par pieprasītu eksporta preci. 1449. gadā Notingema kļuva par patstāvīgu grāfistes līmeņa pašvaldību (*county corporate*).

Rūpnieciskās revolūcijas laikā Notingema uzplauka kā tekstilindustrijas centrs, sevišķi nozīmīgas un starptautiski atzītas bija šeit ražotās mežģīnes. Pēc tekstilindustrijas norieta 20. gadsimta vidū pilsētā attīstījās citas ražošanas nozares; mūsdienās Notingemas metropoles ekonomika ir septītā lielākā Apvienotajā Karalistē ar IKP 50,9 miljardu ASV dolāru apmērā (2014).

## Sports
Notingema ir nozīmīgs valsts sporta centrs; 2015. gadā tā tika nodēvēta par "Anglijas sporta mājvietu". Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[Nottingham Forest]]*, kas 1978. gadā kļuva par Anglijas čempioniem un kam ir vairāki citi tituli. Pašlaik (2024) klubs spēlē Anglijas premjerlīgā. Pilsētā bāzējas arī 1862. gadā dibinātais *[[Notts County FC]]*, kas ir atzīts par pasaulē vecāko profesionālo futbola klubu. Notingemai ir arī profesionālas regbija, hokeja un kriketa komandas; šeit ik gadu tiek rīkots starptautiskais *Nottingham Open* tenisa turnīrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fricis Hābers

**Fricis Hābers** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes vācu ķīmiķis. 1918. gada Nobela prēmijas ķīmijā laureāts par amonjaka sintēzi no tā elementiem (Hābera procesa izstrādi). Hābers tiek uzskatīts par ķīmiskā kara "tēvu". Tomēr vienlaikus arī tiek vērtēts kā pasaules izcilākais ķīmiķis, kas devis ievērojamu ieguldījumu rūpnieciskās ķīmijas jomā.

## Biogrāfija
Dzimis Breslavā, tirgotāja ģimenē. Studēja Heidelbergas Universitātē, Berlīnes Humboltu universitātē un Berlīnes Tehniskajā universitātē. 1901. gadā apprecējās ar Klāru Immervāru, kura arī bija ķīmiķe. 1915. gadā Immervāra izdarīja pašnāvību. Pastāv uzskats, ka iemesls varētu būt nesaskaņas ar Frici Hāberu par ķīmisko ieroču izmantošanas ētiskumu, tomēr šai teorijai pierādījumi nav atrasti. 
 
No 1894. līdz 1911. gadam, strādājot Karlsrūes Universitātē, Fricis Hābers kopā ar Kārli Bošu izstrādāja Hābera procesu, kura rezultātā no gaisa slāpekļa tika sintezēts amonjaks, kas pavēra iespēju minerālmēslu un sprāgstvielu rūpniecības attīstībai.

Pirmā pasaules kara laikā vadīja Vācijas ķīmisko ieroču izstrādi, pats apmeklējot fronti. Cita starpā izgudroja pesticīdu *Zyklon A*. Šis viņa izgudrojums vēlāk tika izmantots, lai radītu bēdīgi slaveno *[[Zyklon B]]*, ko izmantoja Aušvicas koncentrācijas nometnē.

No 1919. līdz 1923. gadam Hābers turpināja iesaistīties Vācijas slepenajā ķīmisko ieroču izstrādē, sadarbojoties ar Hugo Stolcenbergu un palīdzot gan Spānijai, gan Krievijai ķīmisko gāzu izstrādē. 1920. gados Hābers pētīja zelta iegūšanu no jūras ūdens. Pēc vairākiem pētījumu gadiem viņš secināja, ka jūras ūdenī izšķīdinātā zelta koncentrācija ir daudz zemāka par iepriekšējos pētījumos minēto, un ka zelta ieguve no jūras ūdens būtu neekonomiska.

Pēc nacistu nākšanas pie varas, 1933. gadā tika pieņemts Profesionālā civildienesta atjaunošanas likums, kas noteica ebreju atlaišanu no darba. Hāberam pavēlēja institūtā atlaist visu ebreju personālu. Lai gan Hābers bija pieņēmis kristīgo ticību un domāja, ka par nopelniem valsts labā Pirmā pasaules kara laikā viņam varētu būt tiesības palikt savā amatā, viņš vairs nevēlējās palikt Vācijā. 1933. gadā viņš pameta Vāciju, uzturējās vairākās valstīs, līdz Haims Veicmans piedāvāja Hāberam darbu Palestīnā, kuru Hābers pieņēma, bet 1934. gada 29. janvārī mira no sirds mazspējas Bāzeles viesnīcā, ceļā uz jauno darbavietu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Fricis Hābers Nobela prēmijas mājaslapā
1382. gads

**1382. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās trešdienā.

## Notikumi
### Nezināms datums
* Sofiju ieņēma osmaņi un tā kļuva par Osmaņu impērijas provinces Rumēlijas centru.
* Jagailis otro reizi kļuva par Lietuvas dižkunigaiti.

## Dzimuši
* *nezināms*
** Mehmeds I, Osmaņu impērijas sultāns (miris 1421. gadā)
* *iespējams*
** Pomerānijas Ēriks, Norvēģijas karalis (miris 1459. gadā)

## Miruši
* 27. jūlijs — Džovanna I (*Giovanna I*), Neapoles karaliene (dzimusi 1328. gadā)
* 15. augusts — Ķēstutis, Lietuvas dižkunigaitis (dzimis 1297. gadā)
* 10. septembris — Lajošs I, Ungārijas un Polijas karalis (dzimis 1326. gadā)
Mūsa (Ceraukstes pagasts)

**Mūsa** ir ciems Bauskas novada Ceraukstes pagastā, pagasta lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos Bauskas pilsētas pierobežā Mūsas labajā krastā pie autoceļa A7  no pagasta centra Ceraukstes,  no novada domes Bauskā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā padomju saimniecības «Bauska» ciemats. Mūsas ciemā atrodas bērnudārzs, doktorāts, vairāki veikali.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Emils Zolā

**Emils Eduārs Šarls Antuāns Zolā** (, ; dzimis , miris ) bija franču rakstnieks, dramaturgs, esejists, dzejnieks un literatūrkritiķis. Darbi galvenokārt rakstīti naturālisma literatūras žanrā. Emila Zolā slavenākie darbi ir 20 romānu cikls *[[Les Rougon-Macquart]]* un romāns "Terēze Rakēna" (*Thérèse Raquin*). 1901. un 1902. gadā nominēts Nobela prēmijai literatūrā, kuru gan neieguva.

Emils Zolā bija nozīmīga personība Francijas politiskas liberālajā spārnā, kā arī nepatiesi apsūdzētā un notiesātā armijas virsnieka Alfrēda Dreifusa atbrīvošanā.

Rakstnieks nomira no saindēšanās ar oglekļa monoksīdu , citos avotos minēts, ka nomira 28. septembrī un pat 9. septembrī. Emils Zolā sākotnēji apglabāts Monmartras kapsētā, bet pēc pieciem gadiem viņa mirstīgās atliekas pārvietotas uz Panteonu Parīzē, kur viņš guldīts vienās kapenēs kopā ar Viktoru Igo un Aleksandru Dimā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Džila Vāgnere

**Džila Vāgnere** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, modele un TV šovu vadītāja. Pazīstama ar lomām filmās *[[Splinter]]* un *[[Junebug]]*. Laika posmā no 2008. līdz 2011. gadam bijusi viena no TV šova "Dullās sacensības "Neiespējamā misija"" vadītājām. 2001. gadā absolvējusi Ziemeļkarolīnas štata universitāti ar bakalaura grādu biznesa menedžmentā.

## Ārējās saites
Watford FC

***Watford Football Club*** ir profesionāls Anglijas futbola klubs no Votfordas, Hārtfordšīrā. To bieži vien sauc par *Watford F.C.*, *Watford* vai pēc komandas iesaukas *The Hornets* (sirseņi), reizēm arī kā *The 'Orns*. Klubs veidojies no 1881. gadā dibinātā *Watford Rovers*, kurš pirmoreiz FA kausā piedalījās 1886. gadā un Anglijas dienvidu futbola līgā dekādi vēlāk. Noslēdzot 1914./15. gada sezonu kā līgas čempioni, *Watford* 1920. gadā pievienojās Anglijas futbola līgai. Iesākumā klubs spēlēja dažādos stadionos, līdz 1922. gadā pārcēlās uz pastāvīgu stadionu *[[Vicarage Road]]*, kur tas spēlē vēl šobrīd.

Kluba panākumi pārsvarā ir saistīti ar diviem periodiem, kad to vadīja bijušais Anglijas futbola izlases galvenais treneris Greiems Teilors. Pirmais periods ilga no 1977. līdz 1987. gada, kad *Watford* no ceturtās pacēlās līdz augstākajai. *Watford* 1983. gadā Pirmajā divīzijā ieņēma otro vietu un 1983./84. gada sezonā piedalījās UEFA kausa izcīņā, kā arī 1984. gadā sasniedza FA kausa finālu. Otrs periods ilga no 1997. līdz 2001. gadam, kad Teilors pacēla klubu no trešās spēcīgākās līgas līdz Premjerlīgai. Teilors šobrīd ir kluba valdes loceklis un kopā ar Eltonu Džonu abi ir kluba goda prezidenti. Abos šajos periodos klubs piederēja Eltonam Džonam un viņš ar klubu ir turpinājis ilgu un veiksmīgu sadarbību.

2009. gada sākumā klubā piecas spēles, gūstot vienus vārtus, aizvadīja Latvijas futbola izlases pussargs Aleksandrs Cauņa, kurš tika izīrēts no Skonto FC.

## Komandas sastāvs
**'


































== Sasniegumi ==
* **Anglijas futbola augstākais līmenis** (līdz 1992. gadam **Pirmā divīzija**; tagad — **Premjerlīga**)
** Vicečempioni (1): 1982–83
* **Anglijas futbola 2. līmenis** (1893.—1992. **Otrā divīzija**; 1992.—2004. **Pirmā divīzija**; tagad — ***[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]***)
** Vicečempioni (2): 1981–82, 2014–15 
* **FA kauss'''
** Finālisti (2): 1983–84 , 2018–19

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā kluba vietne
Sutana ar pelerīnu

[thumb|250px|Kardināls sutanā ar pelerīnu, [fascija|fasciju un piusku.]]
thumb|250px|Pāvesta sutana ar pelerīnu
**Sutana ar pelerīnu**, saukta arī par **simāru** vai **cimāru**, ir Romas Katoļu baznīcas augstākās garīdzniecības ikdienas tērps, ko lieto ārpus Svētajām Misēm.

Tas ir sutanas paveids, pie sutanas plecu daļas piešujot apmetnīti jeb pelerīnu. Sutanu ar pelerīnu nēsā pāvests, kardināli, bīskapi, var nēsāt arī prelāti un monsinjori.

Šī tērpa pamatvariants tiek šūts no melnas krāsas auduma, simbolizējot un atgādinot Kristus ciešanas, nāvi, kā arī upuri par pasaules pestīšanu. Tērpa piegrieztne atgādina kleitu, kurš tiek apģērbts kā kleita, uzvelkot uz sevis vai žakete, aizpogājot to ar 33 pogām, kas atrodas sutanas priekšpusē no augšas līdz sutanas apakšai. 33 pogas simbolizē Jēzus Kristus nodzīvotos 33 gadus. Tērpa apmales nošuvēm, kā arī pogām tiek izmantota tāda krāsa, kas simbolizē nēsātāja hierarhisko piederību — purpursarkanas krāsas nošuve un pogas kardināliem, violetas krāsas nošuve un pogas bīskapiem, prelātiem un monsinjoriem, no kuriem pēdējie divi šo sutanas paveidu izmanto reti.

## Tērpa krāsu variācijas
* Baltas krāsas sutana ar pelerīnu un tādas pašas krāsas pogām, ko nēsā Romas pāvests;
* Melnas krāsas sutana ar pelerīnu un konkrētas, hierarhijai atbilstošas krāsas nošuvēm un pogām, ko nēsā kardināli, bīskapi, prelāti un monsinjori.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Garīdzniecības ģērbšanās instrukcija
Veļums

[thumb|[Kardināls Godfried Danneels veļumā, turot monstranci.]]

**Veļums** ir latīņu rita Romas katoļu Baznīcas liturģisks apģērbs, mēdz nēsāt arī anglikāņu baznīcās.

Tas ir apmetņa veida apģērbs, aptuveni 2,75 metrus garš un 90 cm plats, kuru garīdzniekam uzliek uz pleciem, kad viņš gatavojas ņemt rokās monstranci. Veļumam var būt vidusdaļā stiprinājumi, lai apliekot to uz pleciem, pie kakla to varētu sastiprināt. Bieži veļumam iekšpuses galos ir kabatas, kuras izmanto, saņemot rokās monstranci, lai tās kailas nepieskartos monstrancei. Veļumu parasti izgatavo no dārga auduma, izmantojot visbiežāk zīdu vai zīdā ieaustus zelta pavedienus. Atkarībā no liturģijas, veļums var būt zelta vai baltā krāsā.

Visbiežāk veļums ir redzams Svētās Mises laikā, kad garīdznieks svēta tautu ar monstranci, kurā atrodas Vissvētākais sakraments. Garīdznieks paņem rokās monstranci, izmantojot iekšā atrodošās kabatas vai paņemot veļuma galus tā, lai nepieskartos monstrancei, izrādot cieņu šim liturģiskajam traukam, kurā atrodas Vissvētākais sakraments kā Jēzus Kristus Euharistijā, tādējādi tautu svēta pats Jēzus Kristus caur šo zīmi, nevis garīdznieks. Līdzīgi veļumu izmanto, ejot euharistiskajās procesijās, kā arī veicot Vissvētākā sakramenta repozīciju uz citu altāri, piemēram, Lielās Piektdienas dievkalpojuma laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* www.encyclo.co.uk
* www.catholicity.com
Māris Krakops

**Māris Krakops** (dzimis  Latvijā) ir Latvijas starptautiskais lielmeistars šahā (no 1998. gada).

Māris Krakops agri sāka piedalīties nopietnās sacensībās. 1992. gadā viņš debitēja Jūrmalas atklātajā junioru čempionātā bijušās PSRS šahistiem, bet jau 1994. gadā izcīnīja 2. vietu (aiz Pētera Lēko) Pasaules jauniešu U-16 čempionātā Ungārijā. Tajā pašā gadā Māris Krakops kļuva par starptautisko meistaru šahā. 1998. gadā uzvarējis Latvijas šaha čempionātā, bet 20 gadu vecumā kļuvis par starptautisko lielmeistaru. 2000. gadā uzvarējis turnīrā "Troll Masters" (Norvēģija), bet 2001. gadā Latvijas komandas sastāvā Eiropas 13. komandu čempionātā pie 3. galdiņa ieguvis 2. vietu. 

Kopš 2003. gada šaha sacensībās piedalās reti. Pēc profesijas Māris Krakops ir jurists.

2019. gada augustā ievēlēts par Latvijas šaha federācijas prezidentu. 2022. gada martā aizgājis no Latvijas Šaha federācijas prezidenta amata, kurā nostrādājis divus ar pusi gadus.

## Nozīmīgākās sacensības

* 1994. gads, 2. vieta Pasaules jauniešu čempionātā U-16 (Ungārija).
* 1995. gads, 8. vieta Pasaules jauniešu čempionātā U-18 (Brazīlija).
* 1998. gads, 8. vieta Pasaules jauniešu čempionātā U-20 (Ungārija).
* 1998. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1997. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Eiropas 11. komandu čempionātā pie rezerves galdiņa un izcīnījis 4. vietu (+2, =5, -0).
* 1998. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 33. olimpiādē pie 2. galdiņa (+6, =3, -2).
* 1999. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Eiropas 12. komandu čempionātā pie 2. galdiņa (+2, =4, -3).
* 2000. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 34. olimpiādē pie 2. galdiņa (+2, =3, -2).
* 2000. gads, 1. vieta turnīrā "Troll Masters" (Norvēģija).
* 2001. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Eiropas 13. komandu čempionātā pie 3. galdiņa un izcīnījis 2. vietu (+5, =1, -2).
* 2001. gads, 2. vieta turnīrā Patrasā (Grieķija).
* 2002. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 35. olimpiādē pie 4. galdiņa (+3, =1, -2).

## Atsauces

## Ārējās saites
Ceraukste

**Ceraukste** ir ciems Bauskas novada Ceraukstes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā Stabulītes krastos pie autoceļa A7  no novada domes Bauskā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados netālu no bijušās Ceraukstes muižas (*Zerrauxt*) centra kā kolhoza «Ceraukste» ciemats. Ceraukstē atrodas pagasta pārvalde, Griķu pamatskola, tautas nams, bibliotēka, atpūtas bāze, Rības krogs un vējdzirnavas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Aldis Bērziņš (sportists)

**Aldis Imants Bērziņš** (dzimis  Vilmingtonā, Delavēras štatā, ASV) ir bijušais latviešu izcelsmes ASV volejbolists.

Viņa tēvs ir no Litenes un māte — Liepājas.

Piedalījies 1984. gada Losandželosas vasaras olimpiskajās spēlēs ASV volejbola izlases sastāvā. Turnīrā tika izcīnīta zelta medaļa. Vēl A. Bērziņš izlases sastāvā izcīnījis uzvaru 1985. gada Pasaules kausā, pats spēlētājs tika atzīts par turnīra vērtīgāko spēlētāju. Startējis Pasaules čempionātos — 1978. gadā tika izcīnīta 19. vieta un 1982. gadā — 13. vieta.

Pēc karjeras beigām viņš uzsāka strādāt par treneri. 1996. gada Atlantas vasaras olimpiskajās spēlēs viņš bija ASV sieviešu izlases galvenais treneris, pirms tam četrus gadus bijis izlases trenera palīgs.

Izglītību ieguvis Ohaio štata universitātē, 1977. gadā absolvēja Astronomijas fakultāti, kā arī Sandjego štata universitātē.

Ar volejbolu nodarbojas arī viņa dēli. Viens no dēliem Miķelis pārstāvēja Latviju 2015. gada Universiādē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krakops

**Krakops** vat būt:

* Jānis Krakops (1886—1923) — latviešu sabiedriskais darbinieks;
* Māris Krakops (1978) — Latvijas starptautiskais lielmeistars šahā.
Reprise Records

***Reprise Records*** ir ASV mūzikas ierakstu kompānija, ko 1960. gadā dibināja Frenks Sinatra. *Reprise Records* pieder Warner Music Group. 1963. gadā F. Sinatra to pārdeva Warner Music Group. Uzreiz pēc kompānijas dibināšanas Sinatra aizgāja no *Capital Records/EMI* un izlaida jaunu albumu *Ring-A-Ding-Ding*. Šajā ierakstu kompānijā F. Sinatram pievienojās skatuves komiķis *[[Daddy Fox]]*, Bings Krosbijs, Rozmarīns Klūnijs, *[[Esquivel]]*, un citi mākslinieki, ar kuriem Sinatram bija draudzīgas attiecības. Sinatra ierakstu studijā ierakstīja dziesmas līdz 1988. gadam, un tas bija milzīgs panākums ar savu hitu atkārtotiem izdevumiem.1963. gada sākumā *Reprise* iegādājās *[[Warner Records|Warner Bros.]]*. Pēc *Records* pārdošanas daudzi mākslinieki zaudēja savus noslēgtos līgumus.

2012. gadā *Reprise Records* oficiāli pārtrauca savu darbību.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Birgita Fišere

**Birgita Fišere** (; no 1984. līdz 1993. gadam bijusi **Birgita Šmita** (*Birgit Schmidt*), dzimusi ) ir bijusī vācu smaiļotāja.

Viņa ir piedalījusies sešās olimpiskajās spēlēs (1980, 1988, 1992, 1996, 2000, 2004). Kopumā izcīnījusi astoņas zelta medaļas, pārstāvēdama Austrumvāciju un Vāciju. Vēl izcīnīja četras sudraba medaļas. Medaļas izcīnītas gan vieniniekos, gan divniekos, gan četriniekos 500 m distancē. B. Fišere ir visu laiku jaunākā (18 gadi) un vecākā (42 gadi) sportiste, kas smaiļošanā ir izcīnījusi zelta medaļu olimpiskajās spēlēs. Ap panākumiem startējusi arī Pasaules čempionātos: izcīnījusi 27 zelta medaļas, sešas sudraba un četras bronzas.

2004. gadā B. Fišere tika atzīta par Vācijas gada labāko sportisti.

## Ārējās saites
Jānis Apals

**Jānis Apals** (dzimis , miris ) bija latviešu vēsturnieks un arheologs. Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktors.
Viens no pirmajiem arheologiem Latvijā, kas izmantoja eksperimentālās arheoloģijas metodes, Latvijas zemūdens arheoloģijas pamatlicējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1930. gada 17. septembrī Rīgā. Bērnību pavadīja Ezeres pagastā, kur arī ieguvis pirmo izglītību. Mācības turpināja Liepājas pedagoģiskajā skolā, kur vēstures skolotājs tolaik bija arheologs Pēteris Stepiņš.

1951. gadā uzsāka studijas LVU Vēstures un filoloģijas fakultātē, kuru absolvēja 1956. gadā.
Strādāja par skolotāju Rīgas celtniecības tehnikumā, kur nodibināja akvalangistu pulciņu.
Aktīvā aizraušanās ar zemūdens sportu veicināja Jāni Apalu pievērst uzmanību Latvijas ezeriem un pārbaudīt daudzo teiku par tajos nogrimušajām pilīm patiesīgumu.

1959. gadā Madonas Salu ezerā un Lisas ezerā viņam pirmo reizi izdevās atklāt ezermītņu paliekas.
Jauno atklājumu padziļinātai izpētei Jānis Apals sāka strādāt Latvijas vēstures institūtā. Turpmākajos gados, apzinot vairāk nekā 100 Latvijas ezeru, viņš atklāja kopumā desmit ezermītnes un izveidoja pavisam jaunu arheoloģisko pieminekļu kategoriju.

Jāņa Apala lielākais ieguldījums bija Āraišu ezermītnes arheoloģiskajā izpētē, kas ilga desmit sezonas un tās rezultātā objekts tika izpētīts gandrīz pilnībā. Izrakumos iegūtā informācija tika izmantota Āraišu ezermītnes rekonstrukcijas projekta izstrādē 1980. gados. Apala vadībā jau 1981. gadā tika rekonstruēta pirmā 9. gadsimta latgaļu koka ēka, bet pilnībā projekts tika realizēts 1990. gados, kad arī tika izveidots Āraišu arheoloģiskais muzejparks.

Apals uzsāka un ilgstoši vadīja arī arheoloģiskos izrakumus Cēsu viduslaiku pilī. Vairāku pētījumu un publikāciju autors. Jāņa Apala pēdējā darba vieta bija Latvijas Nacionālais vēstures muzejs.
Viņa dēls ir latviešu diplomāts un vēsturnieks Gints Apals.

Miris 2011. gada 21. februārī.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Triju Zvaigžņu ordenis 
* Valsts kultūrkapitāla fonda mūža stipendiāts.

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Kolins Fērts

**Kolins Fērts** (; dzimis ) ir britu aktieris.

Viņš kļuva pazīstams ar lomu 1995. gada TV adaptācijā Džeinas Ostinas grāmatai "Lepnums un aizspriedumi". Par šo lomu Fērts tika nominēts BAFTA televīzijas balvai.

2010. gadā K. Fērts tika pirmoreiz nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai par lomu filmā "Vientuļais vīrs" (2009), par šo lomu viņš saņēma BAFTA kino balvu. 2011. gadā viņš saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris par lomu filmā "Karaļa runa" (2010), par šo lomu viņš ir saņēmis arī BAFTA kino balvu, Zelta globusa balvu un Ekrāna aktieru ģildes balvu. 2011. gadā Fērts ieguva zvaigzni Holivudas slavas alejā.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
476. gads

**476. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās ceturtdienā. Daudzi vēsturnieki uzskata, ka ar šo gadu beidzās senie laiki un sākās viduslaiki.

## Notikumi
* augusts — Bazilisks sacelšanās dēļ bija spiests atkāpties no Bizantijas imperatora troņa, un par jauno valdnieku kļuva Zenons.
* 4. septembris — gāzts no troņa Rietumromas impērijas valdnieks Romuls Augustuls, kas tradicionāli tiek uzskatīts par pēdējo Senās Romas valdnieku; šis notikums tradicionāli tiek uzskatīts par Eiropas viduslaiku sākumu.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* Ārjabhata — indiešu matemātiķis un astronoms (miris 550.)

## Miruši
* gada beigas vai 477. gada janvāris — Bazilisks, Bizantijas imperators
Krimūnas

**Krimūnas** ir ciems Dobeles novada Krimūnu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā Ālaves krastos pie tagad slēgtā Glūdas—Reņģes dzelzceļa (stacija Krimūnas)  no novada domes Dobelē un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta kā  četru pagastu (Auru, Dobeles, Šķibes un Zaļenieku) lauku centrs sākusi veidoties 19. gadsimta beigās pie 1873. gadā atklātās Jelgavas—Mažeiķu dzelzceļa līnijas. Krimūnu stacija (*Friedrichshof*) līdz 1927. gadam bija Dobelei tuvāk esošā dzelzceļa stacija un satiksmi starp Krimūnām un Dobeli trīs reizes dienā nodrošināja diližanss. Ciems ievērojami izaudzis pēckara gados kā padomju saimniecības «Krimūnas» centrālais ciemats. No 1971. gada — ciema padomes (vēlāk — pagasta) centrs. Dzīvojamā apbūve sastāv no 2—4 stāvu daudzdzīvokļu un 1—2 stāvu vienģimenes ēkām. Dzīvojamās ēkas papildina kolektīvo garāžu un kūtiņu apbūve. Krimūnās atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, tautas nams, bibliotēka, feldšerpunkts, pasts, vairāki veikali un uzņēmumi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Friedrichshof

***Friedrichshof*** var būt šādu apdzīvoto vietu vai bijušo muižu vāciskais nosaukums:
* Fridriķmuiža
* Krimūnas
Daugavmala (Ikšķile)

**Daugavmala** ir Ikšķiles pilsētas daļa Ogres novadā. Izvietojies Ikšķiles pilsētas dienvidu daļā Daugavas krastā  no pilsētas pārvaldes Ikšķiles centrā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies 20. un 21. gadsimtu mijā kā Ikšķiles piepilsētas privātmāju apbūves apvidus. Tā teritorija sastāvēja no divām atsevišķām daļām, ko vienu no otras atdalīja Ikšķiles pilsētas teritorija. Ciema teritorijā bija iekļauti dažkārt par atsevišķiem ciemiem uzskatītie Elkšņi un Zušugals. Daugavmalas austrumdaļā atrodas bērnudārzs «Ķiparu nams», Ikšķiles lidlauks un Elkšņu motosporta trase, kā arī vairāki uzņēmumi; rietumdaļā — Ikšķiles Karmela (karmelītu) ordeņa klosteris un metālapstrādes uzņēmums. Rīgas HES ūdenskrātuvē iepretī Daugavmalas austrumu daļai atrodas Svētā Meinarda sala ar Meinarda baznīcas drupām. 2012. gadā, paplašinot Ikšķiles pilsētas robežas, ciems tika iekļauts pilsētas teritorijā.

## Atsauces
Jaunikšķile

**Jaunikšķile** ir Ikšķiles pilsētas daļa Ogres novadā. Izvietojies Ikšķiles pilsētas ziemeļu daļā pie Rīgas—Krustpils dzelzceļa un autoceļa P10,  no pilsētas pārvaldes Ikšķiles centrā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā kolhoza «Ikšķile» ciemats. Ievērojami izaudzis 20. un 21. gadsimtu mijā, kad Ikšķiles pilsētas pierobežā attīstījās privātmāju būvniecība. Jaunikšķilē atrodas veikals, frizētava, vairāki uzņēmumi. 2012. gadā, paplašinot Ikšķiles pilsētas robežas, iekļauta pilsētas teritorijā.

## Atsauces
Ilmārs Starostīts

**Ilmārs Starostīts** (dzimis  Rēzeknē) ir Latvijas starptautiskais lielmeistars šahā (no 2010. gada).

Ilmārs Starostīts no 1993. gada līdz 1999. gadam ir pārstāvējis Latviju dažāda vecuma grupu Pasaules un Eiropas šaha čempionātos. 2001. gadā izpildīja starptautiskā meistara normu šahā. 2002. gadā uzvarējis Latvijas šaha čempionātā, bet 2022. gadā atkārtojis šo panākumu.
Starptautiskā lielmeistara normu viņš pirmo reizi izpildīja turnīrā Kutro (Itālija) 2005. gadā, otro reizi - 2008. gadā Vācijas 2. bundeslīgā, bet trešo reizi - ieņemot otro vietu starptautiskajā šaha turnīrā Ferolā (Spānija) 2010. gadā.

## Nozīmīgākās sacensības

* 1997. gads, 1. vieta starptautiskajā turnīrā Litomišļā, (Čehija).
* 2002. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 35. olimpiādē pie 2. rezerves galdiņa (+5, =4, -3).
* 2002. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2010. gads, 1. vieta turnīrā "Stockholm Elo Challenge" (Zviedrija).
* 2010. gads, 2. vieta turnīrā "Ferrol Rodrigo Memorial" (Spānija).
* 2011. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2011. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Eiropas šaha komandu čempionātā pie 4. galdiņa (+4, =2, -3).
* 2012. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2012. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 40. olimpiādē pie rezerves galdiņa (+4, =2, -2).
* 2018. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2019. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2020. gads, 14. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2021. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2022. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2023. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2024. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 45. olimpiādē pie rezerves galdiņa (+5, =4, -0).
* 2025. gads, 4. vieta Latvijas šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē FIDE.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules pilsētu šaha komandu čempionāti)
Klifs Robertsons

**Klifs Robertsons** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris. Viņa aktiera karjera ilga vairāk nekā 50 gadus.

Klifs Robertsons attēloja Džonu Kenediju jaunībā 1963. gada filmā *[[PT 100]]*. 1968. gadā viņš saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris par lomu filmā *[[Charly]]*. 21. gadsimtā viņš attēloja tēvoci Benu "Zirnekļcilvēka" filmu triloģijas pirmajā daļā. Miris .

## Ārējās saites
*
Čārlzs Džūtro

**Čārlzs Džūtro** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu ātrslidotājs.

Viņš ir pazīstams kā pirmais ziemas olimpisko spēļu zelta medaļas laureāts.

1924. gada ziemas olimpisko spēļu pirmajā disciplīnā — ātrslidošanas 500 m distancē — 25. janvārī viņš guva uzvaru, distanci veikdams 44,00 sekundēs. Vēl viņš šajās sacensībās ieguva 8. vietu 1500 m un 13. vietu 5000 m distancē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Greivuļi

**Greivuļi** () var būt:
* Greivuļi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Audriņu pagastā.
* Greivuļi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Vērēmu pagastā.
1419. gads

**1419. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās svētdienā.

## Notikumi
* 13. februāris — tika dibināta Rostokas Universitāte, senākā un lielākā universitāte kontinentālajā ziemeļeiropā un Baltijas jūras reģionā.
* 30. jūlijs — Prāgā notika radikālo husītu sacelšanās, t.s. pirmā Prāgas defenstrācija, kas kļuva par cēloni husītu kariem.

### Nezināms datums
* Madeiras arhipelāga Porto Santo salu sasniedza divi Enrike Jūrasbraucēja kapteiņi, kā rezultātā salu grupa tika pievienota Portugālei.

## Dzimuši
* 10. jūlijs — Go-Hanazono, Japānas imperators. (miris 1471.)

## Miruši
* 16. augusts — Vāclavs Luksemburgs, Vācijas un Čehijas karalis (dzimis 1361.)
Rumjancevs

**Rumjancevs** () ir izplatīts krievu cilmes uzvārds.

## Cilvēki ar šo uzvārdu
* Aleksejs Rumjancevs, Latvijas smaiļotājs

## Skatīt arī
* Rumjancevi, krievu dižciltīgo dzimta.
Aleksejs Rumjancevs

**Aleksejs Rumjancevs** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas smaiļotājs, startē smailīšu vieniniekos un divniekos. Kopš 2007. gada ir Latvijas Olimpiskās vienības sastāvā un piedalījies 2012. gada un 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Aleksejs Rumjancevs ir izcīnījis bronzas medaļas 2008. gada un 2016. gada Eiropas čempionātos, kā arī bronzas medaļu 2017. gada Pasaules čempionātā, kas ir viņa karjeras augstākais sasniegums.

Aleksejs Rumjancevs ir bijis Latvijas čempions smaiļošanā 6 reizes 500 m distancē, un 3 reizes 200 m distancē.

## Biogrāfija
Aleksejs Rumjancevs ir dzimis 1986. gada 13. februārī Rīgā. Izglītību ieguvis Rīgas 53. vidusskolā.

## Karjera
Ar smaiļošanu nodarbojas kopš 10. gadu vecuma, sporta gaitas uzsācis Jūrmalā pie treneres Irinas Boitmanes. 

2011. gada 29. maijā Pasaules kausa trešajā posmā A. Rumjancevs pārī ar Kristu Straumi izcīnīja uzvaru smaiļošanā 200 metru distancē. 2011. gada Eiropas čempionātā 200 m distancē kopā ar K. Straumi izcīnīja 4. vietu. 2011. gada Pasaules čempionātā viņi izcīnīja 6. vietu 200 metru distancē, tādējādi kvalificējoties . Olimpiskajās spēlēs viņi izcīnīja 11. vietu 200 m distancē. 

2016. gadā A. Rumjancevs piedalījās savās otrajās olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro, iekļūstot finālā un izcīnot augsto 5. vietu 200 metru individuālajā distancē. Noslēguma ceremonijā viņš bija Latvijas delegācijas karognesējs.

2017. gada pasaules čempionātā Račicē, Čehijā, A. Rumjancevs ieguva trešo vietu pasaules čempionātā 200 metru individuālajā distancē, kas ir viņa karjeras līdz šim augstākais sasniegums. 2018. gada aprīlī otro vietu ieguvušais Ungārijas smaiļotājs Bence Horvāts tika diskvalificēts par dopinga lietošanu un A. Rumjancevs pacēlās par vienu vietu augstāk.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
* Latvijas kanoe federācijas profils
Greivuļi (Audriņu pagasts)

**Greivuļi** () ir skrajciems Rēzeknes novada Audriņu pagastā, kādreiz bija vienota apdzīvota vieta ar Vērēmu pagasta Greivuļiem.

Ciema apkārtnē atrodas tā sauktais *Greivuļu krustojums* (A12 un P36 ceļu krustojums).

1888. gadā Makašānu pagasta Greivuļos tika atklātas ūdensdzirnavas, kuras pārstrādāja labību, apstrādāja vadmalu un vilnu.

1897. gadā katoļu ciemā bija 22 sētas ar 115 cilvēkiem.

Kopš 1976. gada Greivuļos, pie Rēzeknes pilsētas attīrīšanas iekārtām, darbojas testēšanas laboratorija, kas pašlaik ir viena no SIA „Rēzeknes Ūdens” struktūrvienībām.

## Atsauces
Svētciems

thumb|right|Neu-Salis muiža
**Svētciems** (agrāk arī **Sveiciems**) ir ciems Limbažu novada Salacgrīvas pagastā. Izvietojies Svētupes krastos pie autoceļa A1  no pagasta centra Salacgrīvas un no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Jaunsalacas muižas (*Neu-Salis*) centra. Izaudzis pēckara gados kā padomju saimniecības «Salacgrīva» ciemats. Svētciemā atrodas bērnudārzs, bibliotēka, veikals, vairāki uzņēmumi.

19. gadsimta vidū apkaime ap Svētupi bija pēdējā vieta Vidzemē, kurā dzīvoja lībiešu valodas pratēji.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Novadnieki
* Hugo Rozenšteins (1892-1941) — Latvijas armijas ģenerālis.
* Edīte Hauzenberga-Šturma (1901-1983), latviešu valodniece.

## Atsauces
1407. gads

**1407. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās sestdienā.

## Notikumi
* 20. novembris — tika pasludināts svinīgs pamiers starp Burgundijas hercogu Jāni Bezbailīgo un Orleānas hercogu Luiju.
* 23. novembris — Parīzē tika nogalināts Orleānas hercogs Luijs no Orleānas.

### Nezināms datums
* Dženovā tika dibināta San Džordžo banka, kura tiek uzskatīta par pasalaulē pirmo komercbanku.

## Dzimuši
* 21. septembris — Leonello d'Este, Ferrāras marķīzs, Modēnas un Redžo-Emilijas hercogs. (miris 1450.)

## Miruši
* 30. marts — Konrāds no Juningenes, Vācu ordeņa lielmestrs. (dzimis ap 1355.)
* 23. novembris — Luijs no Orleānas, Orleānas hercogs. (dzimis ap 1372.)
Roberts Edvardss

**Roberts Edvardss** (; dzimis , miris ) bija britu fiziologs un reproduktīvās medicīnas un ārpusdzemdes apaugļošanas pionieris.

Kopā ar ķirurgu Patriku Stepto (1913—1988) R. Edvardss veiksmīgi aizsāka ārpusdzemdes apaugļošanas zinātni, kā rezultātā 1978. gada 25. jūlijā dzima pirmais mēģenē radītais bērns. 2010. gadā viņam tika pasniegta Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā par ārpusdzemdes apaugļošanas zinātnes attīstību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nobela prēmijas profils
Frīdrihs Bergiuss

**Frīdrihs Bergiuss** (; dzimis , miris ) bija vācu ķīmiķis. Kopā ar Kārli Bošu 1931. gadā saņēma Nobela prēmijas ķīmijā par augsta spiediena ķīmisko metožu izstrādi. Pazīstams kā Bergiusa procesa, kura rezultātā bija iespējams iegūt sintētisko degvielu, autors.

No 1903. līdz 1907. gadam studēja Breslavas un Leipcigas Universitātē. 1909. gadā kopā ar Frici Hāberu un Kārli Bošu Karlsrūes Universitātē piedalījās Hābera procesa izstrādē. Tajā pašā gadā pārgāja uz Hannoveres Universitāti, kur nodarbojās ar ķīmiskās kinētikas pētījumiem. 1913. gadā izstrādāja Bergiusa procesu, kura rezultātā bija iespējams no brūnoglēm iegūt sintētisko degvielu. Šis process Vācijā plaši tika izmantots Otrā pasaules kara laikā. Vēlāk izstrādāja metodi cukura iegūšanai no koksnes, kas gan izrādījās ekonomiski neefektīva. Otrā pasaules kara laikā strādāja kompēnijā *[[IG Farben]]*. Pēc kara emigrāja uz Argentīnu, kur strādāja par konsultantu Ekonomikas ministrijā.

## Ārējās saites

* Frīdrihs Bergiuss un Kārlis Bošs Nobela prēmijas mājaslapā
Šons Penns

**Šons Džastins Penns** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, scenārists, režisors, producents, kā arī politiskais un sabiedriskais aktīvists.

Aktieris piecas reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris galvenajā lomā par lomām filmās "Mironis nāk" (1995), "Salds un nekrietns" (*Sweet and Lowdown*, 1999), "Es esmu Sems" (2001), "Noslēpumu upe" (2003) un "Milks" (2008). Par pēdējām divām filmām Penns šo balvu saņēma. Par lomu filmā "Noslēpumu upe" ir saņēmis arī Zelta globusa balvu, bet par filmu "Milks" — arī BAFTA kino balvu un Ekrāna aktieru ģildes balvu.

## Biogrāfija
Šons Penns dzimis 1960. gadā Santamonikā, Losandželosas apgabalā. Viņa tēvs Leo Penns bija kinorežisors, bet māte Ailīna Raiena — aktrise.

Pusaudža vecumā Šons pirmo reizi tēloja epizodisku lomu 1974. gadā TV seriāla *Little House on the Prairie* divās sērijās, kuras režisēja viņa tēvs Leo Penns. Kā kinoaktieris Šons Penns debitēja 1981. gadā ar lomu filmā *[[Taps]]*. Kļuva atpazīstams ar lomu filmās *[[Fast Times at Ridgemont High]]* (1982) un *[[Bad Boys (1983. gada filma)|Bad Boys]]* (1983). Vēlāk guva plašu ievērību ar lomu drāmā "Mironis nāk" (1995), par kuru pirmo reizi saņēma nomināciju Amerikas Kinoakadēmijas balvai, kā arī ieguva labākā aktiera balvu "Sudraba lācis" Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā. Par lomu filmā "Viņa ir tik jauka" (*She's So Lovely*, 1997) ieguva balvu Kannu kinofestivālā kā labākais aktieris.

Tēlojis lomas arī tādās filmās, kā "Karlito ceļš" (*Carlito's Way*, 1993), "Spēle" (1997), "Šaurā, sārtā līnija" (1998), "Salds un nekrietns" (*Sweet and Lowdown*, 1999), *[[Up at the Villa]]* (2000), "21 grams" (2003), "Ričarda Niksona slepkavība" (2004), "Tulks" (2005), "Visi karaļa vīri" (*All the King's Men*, 2006), "Spēle bez noteikumiem" (*Fair Game*, 2010), "Dzīvības koks" (2011), "Gangsteru mednieki" (2013), "Voltera Mitija slepenā dzīve" (2013), "Šāvējs" (*The Gunman*, 2015), "Prāta trauslā robeža" (2019).

Penns darbojies arī kā producents, scenārists un kinorežisors. Starp viņa režisētajām filmām ir tādas filmas kā *[[The Indian Runner]]* (1991), *[[The Crossing Guard]]* (1995), "Solījums" (*The Pledge*, 2001), "Savvaļā" (2007).

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Beatrikse

**Beatrikse** (*Beatrix der Nederlanden*; pilnā vārdā **Beatrikse Vilhelmīna Armgarda** (*Beatrix Wilhelmina Armgard*); dzimusi ) ir bijusī Nīderlandes karaliene. Viņa pārvaldīja Nīderlandi, Kirasao, Sintmārtenu un Arubu. Beatrikse ir karalienes Juliānas un prinča Bernharda cur Lipes-Bīsterfelda pirmā meita.

Beatrikse studējusi tieslietas Leidenes Universitātē. 1966. gadā precējusies ar vācu diplomātu Klausu von Amsbergu. Par Nīderlandes karalieni Beatrikse kļuva , dienā, kad iepriekšējā Nīderlandes karaliene, viņas māte Juliāna atteicās no troņa.

2013. gada 28. janvārī Beatrikse paziņoja, ka nolēmusi atteikties no sava troņa par labu savam vecākajam dēlam Orānijas princim Vilemam Aleksandram. Karaliskā titula maiņa bija noteikta Beatrikses valdīšanas 33 gadadienā – 2013. gada 30. aprīlī.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Džefs Bridžess

**Džefrijs Leons "Džefs" Bridžess** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un mūziķis.

Aktieris ir saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu par tēlojumu filmā "Mežonīgā sirds" (2009). Saņemot balvu 60 gadu un 93 dienu vecumā, viņš kļuva par 7. visvecāko šīs balvas ieguvēju. Sesto reizi Amerikas Kinoakadēmijas balvai aktieris tika nominēts par lomu 2010. gada filmā "Īstenā drošsirdība".

Dž. Bridžess ir nācis no pazīstamas aktieru ģimenes, kopā ar tēvu Loidu un brāli Bo ir filmējušies seriālā *[[Sea Hunt]]*. Tāpat viņš ir filmējies tādās filmās kā "Debesu vārti", *[[Cutter's Way]]*, "Trons" (*Tron*), *[[Fearless (filma)|Fearless]]*, "K-Pax", "Dzelzs vīrs", *[[The Contender]]*, *[[Starman]]*, "Lieliskie brāļi Beikeri" (*The Fabulous Baker Boys*), "Robainais asmens" (*Jagged Edge*), *[[Against All Odds]]*, "Zvejnieku karalis", *[[Thunderbolt and Lightfoot]]*, "Biskvīts" (*Seabiscuit*), "", "Lielais Lebovskis" un "Grūtie laiki viesnīcā "El Royale"".

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Krogs

[thumb|250px|1841. gadā celtais „Priedes krogs” no [Bauskas apriņķis|Bauskas apriņķa Vecumnieku pagasta, Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs]]
[thumb|250px|18. gadsimta Ramas kroga ēka netālu no [Bišumuižas]]

**Krogs** ir ēka, kas bija paredzēta ceļotāju un zirgu atpūtai. Krogi parasti atradās blakus lielceļiem un pildīja ceļa viesnīcu vai iebraucamo vietu funkcijas. Vēlāk krogi pamazām zaudēja sākotnējās funkcijas un pārtapa par alkoholisko dzērienu tirgotavām un dzertuvēm. Katram krogam mēdza būt savs nosaukums, kurš reizēm pārgāja ap krogu izveidojušās apdzīvotās vietas nosaukumā (piemēram, Vimbukrogs). Etimoloģiski vārds „krogs” latviešu valodā nācis no zviedru vārda „Krog”.

## Vēsture
Latvijas teritorijā krogs pirmo reizi minēts 1384. gadā. Krogu ierīkošana bija viena no muižnieku privilēģijām, un ienesa muižām ienākumus. 1633. gadā Zviedrijas valdība Vidzemē deva rīkojumu muižniekiem pie lielceļiem ik pa divām jūdzēm ierīkot krogus. Latvijas teritorijai nonākot Krievijas impērijas sastāvā 18. gadsimta otrajā pusē krogi pamazām pārvērtās galvenokārt par alkoholisko dzērienu tirgotavām un dzertuvēm. Muižnieki tos iznomāja krodziniekiem. 1892. gadā Kurzemē bijuši 442 lauku krogi, Zemgalē — 776 un Vidzemē — 1162, pavisam kopā 2360 krogi. 1900. gadā Krievijā ieviesa spirta monopolu, izmaksājot muižniekiem kompensācijas. Kurzemē tika slēgts 81% krogu, Vidzemē — 66%. Tā vietā tika atvērti īpaši degvīna monopola veikali.

## Atsauces
Tiangong 1

***Tiangong 1*** (,  — "Debess pils 1") bija Ķīnas pirmā orbitālā stacija. Tā bija paredzēta saslēgšanās eksperimentiem ar citiem kosmosa kuģiem. Tā bija daļa no *[[Tiangong]]* projekta (zināma arī kā "Projekts 921-2"), kas paredz orbītā izveidot lielāku, modulāru, daļēji pastāvīgi apdzīvojamu staciju ap 2020. gadu.
*Tiangong 1* orbītā palaista 2011. gada septembrī; tā darbojās līdz 2016. gada martam.

2011., 2012. un 2013. gadā staciju apmeklēja trīs kosmosa kuģi *[[Shenzhou]]*, no kuriem divi bija ar cilvēku apkalpi.

*Tiangong 1* ir 10,4 m garumā ar masu 8506 kg. Tā sastāv no diviem cilindriskiem nodalījumiem, kuriem ir dažādi diametri. Tievākais ir resursu modulis, kurā ir dzinēji, degvielas tvertnes, saules baterijas. Otrs ir eksperimentu modulis 3,35 m diametrā ar iekšejo tilpumu 15 m³, kurā var dzīvot un strādāt kosmonauti. Tas ir apgādāts ar saslēgšanās mehānismu.

## Lidojuma gaita
*Tiangong 1* palaista  13:16:03 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 2F]]* no Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra.

 17:28 UTC pie *Tiangong 1* pieslēdzās bezpilota kosmosa kuģis *[[Shenzhou 8]]*. 14. novembrī *Shenzhou 8* atvienojās no stacijas un pēc tam atkal saslēdzās ar to. Otrreiz kosmosa kuģis no *Tiangong 1* atvienojās 16. novembrī 10:30 UTC un pēc tam nolaidās uz zemes.

 06:07:05 UTC ar *Tiangong 1* saslēdzās kosmosa kuģis *[[Shenzhou 9]]*, kurā atradās trīs kosmonauti. 24. jūnijā 03:09 UTC kosmosa kuģis atvienojās no *Tiangong 1* un attālinājās 300 m attālumā. Atkārtota kosmiskā aparāta tuvošanās un saslēgšanās notika rokas režīmā, kosmosa kuģi vadīja Liu Vans. 04:48 UTC *Shenzhou 9* atkārtoti saslēdzās ar *Tiangong 1*. Otrreiz kosmosa kuģis no *Tiangong 1* atvienojās 28. jūnijā 01:22 UTC.

 05:18 UTC ar *Tiangong 1* saslēdzās kosmosa kuģis *[[Shenzhou 10]]*, kurā atradās trīs kosmonauti. 23. jūnijā tika izmēģinātas atvienošanās, tuvošanās un saslēgšanās operācijas rokas režīmā. 00:26 UTC kosmosa kuģis atvienojās no *Tiangong 1* un attālinājās no tās. 02:07 UTC *Shenzhou 10* atkārtoti saslēdzās ar *Tiangong 1*. Otrreiz kosmosa kuģis no *Tiangong 1* atvienojās 25. jūnijā.

2016. gada martā *Tiangong 1* pārstāja funkcionēt.

2018. gada 2. aprīlī stacija nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces
Greisa Kellija

**Greisa Patriša Kellija** (*Grace Patricia Kelly*; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise un Monako firsta Renjē III sieva.

## Biogrāfija
Aktrises karjeru uzsāka 20 gadu vecumā 1950. gadā, sākumā filmējoties TV seriālos, pēc tam arī kinofilmās. 1952. gadā attēloja lomu filmā *[[High Noon]]*. Ar lomu filmā Džona Forda filmā *[[Mogambo]]* (1953) Kellija kļuva par kinozvaigzni, pirmo reizi tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai un ieguva Zelta globusa balvu. Par lomu 1954. gada drāmā *[[The Country Girl]]* Kellija saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise galvenajā lomā, kā arī otru Zelta globusa balvu. Atveidojusi lomas trīs Alfreda Hičkoka filmās: *[[Dial M for Murder]]* (1954), "Logs uz sētu" (1954), "Noķert zagli" (1955). Savu pēdējo lomu Kellija attēloja filmā "Augstākā sabiedrība" (*High Society*), filmējoties kopā ar Frenku Sinatru un Bingu Krosbiju. 1960. gadā Kellijai piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

Aktrises karjeru Kellija beidza 26 gadu vecumā, kad 1956. gada aprīlī apprecējās ar Monako firstu Renjē III un kļuva par Monako princesi Greisu. Viņiem piedzima trīs bērni: Karolīna, Alberts un Stefānija. Pildot Monako princeses pienākumus, nodarbojās ar labdarību, izveidoja Princeses Greisas fondu, kas sniedza atbalstu Monako māksliniekiem.

Princese Greisa gāja bojā  autoavārijā. Viņa bija pie automašīnas stūres, kad pēkšņa insulta rezultātā zaudēja kontroli un mašīna avarēja. Kopā ar viņu bija meita Stefānija, kas autoavārijā izdzīvoja. Bet Greisa, nenākot pie samaņas, mira nākamajā dienā. Pēc Greisas nāves, viņu godinot, Renjē III organizēja Princeses Greisas fondu ASV, kas katru gadu sniedz atbalstu māksliniekiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kellija

**Kellija** var būt:
* Greisa Kellija — amerikāņu aktrise un Monako firsta Renjē III sieva;
* Minka Kellija — amerikāņu aktrise.

## Skatīt arī
* Kellijs
* *[[Kelly]]*
Dženifere Lava Hjūita

**Dženifere Lava Hjūita** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, producente, režisore un bijusī dziedātāja un dziesmu autore.

Aktrises karjeru uzsāka bērnībā ar lomām dažādās reklāmās un *Disney Channel* seriālā *Kids Incorporated*. Kļuva pazīstama pusaudžu vidū pēc dalības *Fox* seriālā *[[Party of Five]]* un filmās "Es zinu, ko jūs izdarījāt pagājušajā vasarā" un tās turpinājumā. Par lomu seriālā "Ēnu čuksti" Dž. L. Hjūita saņēmusi 2007. un 2008. gadā Saturna balvu. Tikusi nominēta Zelta globusa balvai par lomu filmā "Klientu saraksts" (*The Client List*). Tāpat darbojusies kā producente dažos projektos.

## Ārējās saites

*
Jans Vermērs

**Johanness**, **Jans** vai **Johans Vermērs** (; kristīts ; miris ) bija nīderlandiešu baroka laika gleznotājs. Viņš bija viens no Nīderlandes glezniecības zelta laikmeta gleznotājiem.

Tā kā Jans Vermērs, iespējams, visu dzīvi aizvadīja lielā trūkumā, viņš ir uzgleznojis relatīvi nedaudz darbu. Droši zināmas ir 37 viņa gleznotas gleznas, bet par dažām citām gleznām nav pārliecības, ka to autors ir Vermērs. Pārsvarā gleznoja sadzīves ainas un portretus. Pēc nāves gandrīz aizmirsts, kļuvis slavens tikai 19. gadsimtā. Vieni no viņa slavenākajiem darbiem ir “Meitene ar pērļu auskaru” un “Delftas skats”.

## Biogrāfija

Nav zināms Jana Vermēra dzimšanas datums, toties ir zināms, ka  viņš tika kristīts. Viņš savā ģimenē bija otrais bērns un vienīgais dēls. Viņa tēvs Reiners Janss (*Reynier Jansz*) bija zīda audējs no Antverpenes. 1615. gadā viņš apprecējās ar Dignu Baltensu (*Digna Baltens*), un abi pārcēlās uz dzīvi Delftā, kur arī Jans Vermērs ir dzimis.

1653. gada aprīlī Jans Vermērs apprecēja Katarinu Bolnesu (*Catharina Bolnes*). Viņu laulībā ir dzimuši 14 bērni, no kuriem četri nomira dzemdībās. 1953. gada decembrī Vermērs kļuva par Svētā Lūka ģildes biedru un sāka nodarboties ar mākslas darbu tirgošanu.

 Jans Vermērs nomira 43 gadu vecumā, pēc neilgas slimošanas.

## Darbi
Droši zināmas ir 37 Vermēra gleznas, bet ir vēl vairākas gleznas par kurām nav pārliecības, ka to autors būtu Vermērs.

Šeit ir nosauktas dažas no Vermēra gleznām.

* Astronoms
* Delftas skats
* Kalpone ar piena krūzi
* Koncerts
* Mazā iela
* Meitene ar pērļu auskaru
* Mūzikas stunda
* Sieviete ar svariem
* Sieviete zilā kleitā lasa vēstuli pie loga


Meisje met de parel.jpg|“Meitene ar pērļu auskaru”, gleznota ap 1665. gadu
Johannes Vermeer - View of Delft - 92 - Mauritshuis.jpg|“Delftas skats”, 1660. vai 1661. gadā
Johannes Vermeer - Het melkmeisje - Google Art Project.jpg|“Kalpone ar piena krūzi”, 1657. vai 1658. gadā
Johannes Vermeer - The Astronomer - 1668.jpg|“Astronoms”, aptuveni 1668. gadā


## Atsauces

## Ārējās saites

* Jans Vermērs ''artcyclopedia'' 
* Jana Vermēra darbi ''museumsyndicate''
Reinhards Zeltens

**Reinhards Zeltens** (; dzimis , miris ) bija vācu ekonomists. 1994. gada saņēma Nobela prēmijas ekonomikā (kopā ar Džonu Harsaņi un Džonu Nešu) par spēļu teorijas izmantošanu ekonomikā.

Pazīstams ar pētījumiem ierobežotās racionalitātes konceptā. Viens no eksperimentālās ekonomikas pamatlicējiem. Pazīstams esperantists.

## Ārējās saites

*