open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Iedzimta nejutība pret sāpēm un anhidroze

**Iedzimta nejutība pret sāpēm un anhidroze** ir ārkārtīgi reta (zināmi mazāk kā 400 slimības gadījumi) nervu sistēmas slimība, kuras dēļ pacients nejūt ne sāpes, ne karstumu, ne aukstumu, kā arī nesvīst. 

## Slimības pazīmes

* Sāpju trūkums, nesāpīgi ievainojumi uz rokām, kājām un mutē. 
* Drudzis karstā laikā sviedru neizdalīšanās dēļ.
* Garīga atpalicība.
* Mēles, lūpu un smaganu infekcijas. 
* Hroniskas kaulu un locītavu infekcijas.
* Lūzumi.
* Daudzi sarētojumi.
* Osteomielīts un locītavu deformācija, kas var novest pie amputācijas.

## Cēloņi
Slimību izraisa ģenētiska mutācija, kuras dēļ neveidojas nervu šūnas, kas pārraida signālus par sāpēm, karstumu un aukstumu uz smadzenēm. Slimība biežāk parādās, ja populācijā ir maza ģenētiskā dažādība. Puse slimnieku mirst pirms 3 gadu vecuma no pārkaršanas.
DEL

**DEL** var būt:

;Del
* Delfīns (zvaigznājs)

;DEL
* Vācijas hokeja līga ()

## Skatīt arī
* Dell - datoru ražotājs
Dolmens

[thumb|right|200px|Dolmens [Kaukāzs|Kaukāzā, Gelendžikas apkaimē]]
[thumb|200px|Dolmens [Īrija|Īrijā]]
**Dolmens** ( — ‘galds’, *men* — ‘akmens’) ir neolīta vai bronzas laikmeta megalītiska (veidota no lieliem akmeņiem vai akmens plātnēm) būve. Dolmeni bija seno cilvēku (un arī mūsdienu ezotērikas cienītāju) pielūgsmes un svētceļojumu objekti, bet mūsdienās tos pēta arheologi.

Bronzas laikmeta beigās iestājās patriarhālā ģints iekārta. Parādījās senču kults un dažādi sarežģīti rituāli. Attīstoties kultiem un rituāliem, sāka parādīties dažādas kulta celtnes no lielajiem akmeņiem, kuras šajā periodā sasniedza savu augstāko attīstības pakāpi. Šāda tipa celtnes dēvē par megalītiskām būvēm: kurgāni, menhīri, dolmeni, kromlehi u. c.

Megalītiskā tipa būves saista ar dažādiem kultiem. Piemēram, menhīrus un dolmenus ar senču kultu, kromlehus ar uguns vai saules kultu. Megalītiskās būves ir sastopamas gandrīz visā pasaulē: Anglijā, Šveicē, Portugālē, Ēģiptē, Grieķijā, Indijā, Vidusjūras piekrastē.

Dolmens — kapliča, elementāras kapenes vai sarkofāgs. Vienkāršākais dolmens ir līdzīgs lielai akmens kastei — četri vertikāli novietoti akmens bloki, kuri veido sienas un viens horizontāls akmens bloks (jumts). Dolmenu augstums parasti ir 1-2 m, bet varēja būt arī lielāki. Dolmenam varēja būt ieeja vai tikai neliela aila, pa kuru nevarēja tikt iekšā. Atrašanās vietas: Āzija, Ziemeļamerika, Kaukāzs, Krima, Eiropas piejūras zonas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sārtā rītausma

**"Sārtā rītausma"** ir latviešu rokgrupas "Dzelzs Vilks" astotais albums, kas iznāca 2007. gada martā. Albumā ir iekļautas 9 dziesmas, tā pirmais radio singls bija dziesma "Auksto staru gaisma". Šis ir pirmais "Dzelzs Vilka" tradicionālais albums kopš 2004. gada albuma "Manās mājās sieviešu nav", bet pa vidu šiem albumiem bija eksperimentālie "Kur vakara zvaigzne lec" (2005) un "Kad pūcei aste ziedēs" (2006). Albums ieguva Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvu par labāko rokmūzikas albumu, bet tā dziesma "Balerīna" tika atzīta par labāko roka dziesmu.

## Dziesmu saraksts
# "Auksto staru gaisma" - 4:30
# "Mēness" - 3:30
# "Balerīna" - 3:19
# "Mana draudzene nakts" - 3:43
# "Sārtā rītausma" - 4:34
# "Es skrāpēju sevi no tevis ārā" - 5:16
# "Tik viegls sniegs" - 4:51
# "Es gaidīšu tevi tur lejā" - 4:21
# "Šonakt paliksim mājās" - 4:23
Kad pūcei aste ziedēs

**"Kad pūcei aste ziedēs"** ir 2006. gadā izdotais latviešu rokgrupas "Dzelzs Vilks" septītais albums. Albumā ir iekļautas 12 dziesmas, kas rakstītas deju izrādei "Kad pūcei aste ziedēs jeb halucinogēnās dejas". Albums ir netipisks grupai "Dzelzs Vilks", tajā visas dziesmas ir bez teksta un vokāla. Albums "Kad pūcei aste ziedēs" tika izvirzīts 2006. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai kā labākais instrumentālās, filmu vai teātra mūzikas albums.

## Dziesmu saraksts
# "2004. gada pavasaris"
# "Viss-izgāzējs"
# "Zem atmiņām"
# "Zvans no nekurienes"
# "Tauriņš, vabolis un pūce"
# "Marts bez sniega"
# "Zvans no kurienes"
# "Guntis un Ilze"
# "Psihoterapeita launags"
# "Viņas ir prom"
# "Visapgāzējs"
# "Neteikšu nevienam"
Vācijas hokeja līga

**Vācijas hokeja līga** (; saīsinājumā **DEL**) ir Vācijas spēcīgākā hokeja līga. Tradicionāli DEL ir vislielākais Ziemeļamerikas hokejistu īpatsvars Eiropas hokeja līgās. Vienpadsmit reizes līgā triumfējusi Berlīnes "Eisbären".

DEL tika izveidota 1994. gadā un tās pirmajā sezonā līgā spēlēja 18 komandas (visas 12 agrākās 1. bundeslīgas komandas un labākās sešas vienības no 2. bundeslīgas). Pirms DEL izveidošanas, Vācijā tika spēlēts Bundeslīgās un DEL vēl joprojām mēdz saukt par 1. Bundeslīgu. Bundeslīga tika izveidota 1958. gadā.

## Čempioni

* 2025.—2026. — 
* 2024.—2025. — Berlīnes "Eisbären"
* 2023.—2024. — Berlīnes "Eisbären"
* 2022.—2023. — Minhenes "Red Bull"
* 2021.—2022. — Berlīnes "Eisbären"
* 2020.—2021. — Berlīnes "Eisbären"
* 2019.—2020. — Minhenes "Red Bull"
* 2018.—2019. — Manheimas "Adler"
* 2017.—2018. — Minhenes "Red Bull"
* 2016.—2017. — Minhenes "Red Bull"
* 2015.—2016. — Minhenes "Red Bull"
* 2014.—2015. — Manheimas "Adler"
* 2013.—2014. — HK Ingolštate
* 2012.—2013. — Berlīnes "Eisbären"
* 2011.—2012. — Berlīnes "Eisbären"
* 2010.—2011. — Berlīnes "Eisbären"
* 2009.—2010. — Hannoveres "Scorpions"
* 2008.—2009. — Berlīnes "Eisbären"
* 2007.—2008. — Berlīnes "Eisbären"
* 2006.—2007. — Manheimas "Adler"
* 2005.—2006. — Berlīnes "Eisbären"
* 2004.—2005. — Berlīnes "Eisbären"
* 2003.—2004. — Frankfurtes "Lions"
* 2002.—2003. — Krēfeldes "Pinguine"
* 2001.—2002. — Ķelnes "Haie"
* 2000.—2001. — Manheimas "Adler"
* 1999.—2000. — Minhenes "Barons"
* 1998.—1999. — Manheimas "Adler"
* 1997.—1998. — Manheimas "Adler"
* 1996.—1997. — Manheimas "Adler"
* 1995.—1996. — Diseldorfas EG
* 1994.—1995. — Ķelnes "Haie"

## Pašreizējās komandas (2025.—2026.)
* Manheimas "Adler"
* Berlīnes "Eisbären"
* Drēzdenes "Eislöwen"
* Volfsburgas "Grizzlys"
* Ķelnes "Haie"
* Nirnbergas "Ice Tigers"
* HK Ingolštate
* Frankfurtes "Löwen"
* Augsburgas "Panther"
* Fištaunas "Pinguins"
* Minhenes "Red Bull"
* Īzerlonas "Roosters"
* Štraubingas "Tigers"
* Švenningenes "Wild Wings"

## Labākie spēlētāji
### Rezultatīvākais spēlētājs

### Labākais vārtu guvējs

## Latvieši Vācijas hokeja līgā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā DEL mājaslapa
Jetlag

***Jetlag*** ir latviešu dziedātāja *[[Goran Gora]]* 2007. gada martā izdotais debijas albums. Albumā ir iekļautas 10 dziesmas angļu valodā. Albuma priekšvēstnesis bija *Goran Goras* EP "2 Hands/4 Songs", kurā bija iekļautas 4 dziesmas. Albuma "Jetlag" pirmais radio singls bija "Two Hands", kas radiostaciju apritē nonāca jau 2006. gadā. Kā nākamais singls iznāca dziesma "Kids And Figures", kurai arī uzņemts pirmais *Goran Goras* videoklips.

## Dziesmu saraksts
# "Kids And Figures" - 4:41
# "Poor Maria" - 6:41
# "The Girl In The Backseat" - 3:41
# "Fight" - 3:21
# "Swim, Robert, Swim" - 4:40
# "Save A Little Part Here For Me" - 2:58
# "Two Hands" - 6:16
# "Girl Is A Snake" - 2:29
# "We Had To Learn" - 4:04
# "If There Was Something Worth Fighting For" - 5:08
# "Control" - 3:49
Japānas prefektūras

thumb|Japānas administratīvais iedalījums|300px
**Japānas prefektūras** ir Japānas administratīvais iedalījums. Tradicionāli Japānu dala astoņos reģionos, tomēr oficiāli Japāna iedalās 47 prefektūrās (都道府県/*todōfuken*). Dažas prefektūras (10) tālāk iedalās apakšprefektūrās (支庁/*shichō*). Ir 17 galvenās pilsētas jeb t.s. valdības apstiprinātās pilsētas (japāņu - 政令指定都市/*seirei shitei toshi*; angļu - *city designated by government ordinance*).

Japānas pašvaldības iedalās galvenajās lielpilsētās (中核市/*Chūkakushi*; *core city*), īpašajās lielpilsētās (特例市/*tokurei-shi*; *special city*), lielpilsētās (市/*shi*; *city*), īpašajos rajonos (Tokijai) (特別区/*tokubetsu-ku*; *special wards*), rajonos (区/*ku*; *ward*), pilsētās (町/*chō* vai *machi*; *town*) un ciemos (村/*mura* vai *son*; *village*).

Valstī notiek pašvaldību reforma, daudzas pašvaldības tiek apvienotas.

## Japānas prefektūras
Formāli prefektūras pēc tipa iedalās vienā metropolē (都/*to*) (Tokija), vienā "ceļā" (道/*dō*) (Hokaido prefektūra), divās pilsētas prefektūrās (府/*fu*) un 43 prefektūrās (県/*ken*), šo nosaukumu summa japāņu valodā apzīmē prefektūru kopējo nosaukumu (都道府県/*todōfuken*). Prefektūras tika izveidotas 1871. gadā. Katru prefektūru vada tieši ievēlēts gubernators un vietējais parlaments.

## Atsauces
Jaunatnes organizācijas Latvijas politikā

## Partiju jaunatnes organizācijas

## Citas jaunatnes organizācijas

## Sk. arī
* Latvijas Jaunatnes partija

## Ārējās saites

* Latvijas Jaunatnes padome
* Latvijas Studentu apvienība
Gliemenes

**Gliemenes** jeb **divvāku gliemji** (*Bivalvia*) ir gliemju tipa (*Mollusca*) klase, kuru raksturīgākā īpašība ir čaula, kas sastāv no diviem vāciņiem, kuri atrodas ķermeņa sānos, kā arī pilnīga galvas redukcija. Mantijas krokas veido aizmugurējā daļā ieplūdes un izplūdes sifonus, ar kuru palīdzību gliemenes rada ūdens plūsmu mantijas dobumā. Divvāku gliemji ir tikai ūdens dzīvnieki, kas dzīvo gan jūrās, gan saldūdeņos, galvenokārt līdz 100 metru dziļumam.

Gliemeņu klasē ir no 7500 līdz 10 000 mūsdienu un ap 20 000 izmirušu sugu. Latvijā ir konstatētas 8 dzimtas un 28 sugas.

## Sistemātika

Gliemeņu dalījums līdz kārtām un tajās neiekļautajās virsdzimtās un dzimtās:
* klase: ***Bivalvia*** Linnaeus, 1758
::* infraklase: *[[Cryptodonta]]* Neumayr, 1884 †
:::::* virskārta: *[[Inoceramiformii]]* P. A. Johnston, Collom & Ebbestad, 2024 †
:::::* virskārta: *[[Nepiomorphia]]* Kríž, 2007 †
::::::* kārta: *[[Lunulacardiida]]* P. A. Johnston, Collom & Ebbestad, 2024 †
::::::* kārta: *[[Praecardiida]]* Newell, 1965 †
:* apakšklase: *[[Autobranchia]]* Grobben, 1894
::* infraklase: *[[Heteroconchia]]* J.E. Gray, 1854
:::* kohorta: *[[Heterodonta]]* Neumayr, 1884
::::* apakškohorta: *[[Archiheterodonta]]* Giribet, 2007
::::::* kārta: *[[Actinodontida]]* Dechaseaux, 1952 †
::::::* kārta: *[[Carditida]]* Dall, 1889
::::* apakškohorta: *[[Euheterodonta]]* Giribet & Distel, 2003
:::::* virskārta: *[[Anomalodesmata]]* Dall, 1889
:::::* virskārta: *[[Imparidentia]]* Bieler, P.M. Mikkelsen & Giribet, 2014

:::* kohorta: *[[Palaeoheterodonta]]* Newell, 1965
::::::* kārta: *[[Trigoniida]]* Dall, 1889
::::::* kārta: *[[Unionida]]* Gray, 1854
::* infraklase: *[[Pteriomorphia]]* Beurlen, 1944
::::::* kārta: *[[Arcida]]* Gray, 1854
::::::* kārta: *[[Colpomyida]]* Carter, 2011 †
::::::* kārta: *[[Cyrtodontida]]* Scarlato & Starobogatov, 1971 †
::::::* kārta: *[[Limida]]* Moore, 1952
::::::* kārta: *[[Myalinida]]* Paul, 1939 †
::::::* kārta: *[[Mytilida]]* Férussac, 1822
::::::* kārta: *[[Ostreida]]* Férussac, 1822
::::::* kārta: *[[Pectinida]]* Gray, 1854
:* apakšklase: *[[Protobranchia]]* Pelseneer, 1889
::::::* kārta: *[[Afghanodesmatida]]* Carter, 2011 †
::::::* kārta: *[[Manzanellida]]* Ponder & Lindberg, 2020
::::::* kārta: *[[Nuculanida]]* J. G. Carter, D. C. Campbell & M. R. Campbell, 2000
::::::* kārta: *[[Nuculida]]* Dall, 1889
::::::* kārta: *[[Solemyida]]* Dall, 1889

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas gliemeņu sugu saraksts
Smilšgliemeņu kārta

**Smilšgliemeņu kārta** () ir gliemeņu klases taksons. Šo kārtu ar nosaukumu "*Myacea*" 1870. gadā izveidoja čehu un austriešu zoologs Ferdinands Stolička. No šīs kārtas parstāvjiem pie Latvijas krastiem Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir sastopama *[[Mya arenaria]]*, bet Latvijas iekšējos ūdeņos *[[Dreissena polymorpha]]*. Ģeohronoloģiski smilšgliemeņu kārtas pārstāvji ir zināmi no karbona līdz mūsdienām.

## Sistemātika
Smilšgliemeņu kārtas virsdzimtas un dzimtas:
* kārta: ***Myida*** Stoliczka, 1870
:* virsdzimta: *[[Dreissenoidea]]* J.E. Gray, 1840
::* dzimta: *[[Dreissenidae]]* J.E. Gray, 1840
:* virsdzimta: *[[Myoidea]]* Lamarck, 1809
::* dzimta: *[[Corbulidae]]* Lamarck, 1818
::* dzimta: *[[Myidae]]* Lamarck, 1809
::* dzimta: *[[Pleurodesmatidae]]* Cossmann, 1909 †
::* dzimta: *[[Raetomyidae]]* R.B. Newton, 1919 †
:* virsdzimta: *[[Pholadoidea]]* Lamarck, 1809
::* dzimta: *[[Pholadidae]]* Lamarck, 1809
::* dzimta: *[[Teredinidae]]* Rafinesque, 1815
::* dzimta: *[[Xylophagaidae]]* Purchon, 1941
:* virsdzimta: *[[Pleuromyoidea]]* Zittel, 1895 †
::* dzimta: *[[Ceratomyidae]]* Arkell, 1934 †
::* dzimta: *[[Pleuromyidae]]* Zittel, 1895 †
::* dzimta: *[[Vacunellidae]]* Astafieva-Urbajtis, 1973 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Austeru kārta

**Austeru kārta** () ietilpst gliemeņu klasē. Šo kārtu ar nosaukumu "*les Ostracés*" 1822. gadā izveidoja franču zoologs Andrī Etjēns Ferusaks. 2014. gadā uz molekulāri-filoģenētiskās analīzes pamata tika atzīts austeru kārtas monofilētisms. Ģeohronoloģiski austeru pārstāvji ir zināmi no perma vai triasa perioda līdz mūsdienām.

## Sistemātika
Austeru kārtas dalījums virsdzimtās un dzimtās:
* kārta: ***Ostreida*** A. Férussac, 1822
::* dzimta: *[[Pterineidae]]* Meek, 1864 †
:* virsdzimta: *[[Ostreoidea]]* Rafinesque, 1815
::* dzimta: *[[Arctostreidae]]* Vialov, 1983 †
::* dzimta: *[[Chondrodontidae]]* Freneix, 1960 †
::* dzimta: *[[Eligmidae]]* T. Gill, 1871 †
::* dzimta: *[[Flemingostreidae]]* Stenzel, 1971
::* dzimta: *[[Gryphaeidae]]* Vialov, 1936
::* dzimta: *[[Ostreidae]]* Rafinesque, 1815
:* virsdzimta: *[[Pinnoidea]]* Leach, 1819
::* dzimta: *[[Pinnidae]]* Leach, 1819
:* virsdzimta: *[[Pterioidea]]* J.E. Gray, 1847 (1820)
::* dzimta: *[[Anningellidae]]* Hodges, 2022 †
::* dzimta: *[[Bakevelliidae]]* W. King, 1850 †
::* dzimta: *[[Cassianellidae]]* Ichikawa, 1958 †
::* dzimta: *[[Isognomonidae]]* Woodring, 1925 (1828)
::* dzimta: *[[Kochiidae]]* Frech, 1891 †
::* dzimta: *[[Malleidae]]* Lamarck, 1818
::* dzimta: *[[Margaritidae]]* Blainville, 1824
::* dzimta: *[[Pergamidiidae]]* L.R. Cox, 1964 †
::* dzimta: *[[Plicatostylidae]]* Lupher & E.L. Packard, 1929 †
::* dzimta: *[[Pteriidae]]* J.E. Gray, 1847 (1820)
::* dzimta: *[[Pulvinitidae]]* Stephenson, 1941
::* dzimta: *[[Vlastidae]]* Neumayr, 1891 †
::* dzimta: *[[Vulsellidae]]* J.E. Gray, 1854
:* virsdzimta: *[[Rhombopterioidea]]* Korobkov, 1960 †
::* dzimta: *[[Rhombopteriidae]]* Korobkov, 1960 †
::* dzimta: *[[Umburridae]]* P.A. Johnston, 1991 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ēdamgliemeņu dzimta

**Ēdamgliemeņu dzimta** (*Mytilidae*) ir gliemeņu klases ēdamgliemeņu kārtas (*Mytilida*) vienīgā recentā dzimta. Dzimtas izveidošana tiek piedēvēta franču izcelsmes amerikāņu zoologam Konstantīnam Rafineskam, kurš 1815. gadā izveidoja *Mytilidia* apakšdzimtu. Ēdamgliemenes dzīvo jūras un sājūdens apstākļos. Ģeohronoloģiski ēdamgliemenes ir zināmas no devona līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula izstiepti ovāla, pārsvarā ķīļveidīga, bieži vien klāta ar perlamutru, ar priekšējām galotnēm, reducētu priekšējo malu, garu opistodetisku saiti un ventrālo spraugu priekš bisusa. Aduktora priekšējais nospiedums ir nobīdīts zem galotnes vai arī tā vispār nav. Retos gadījumos tas atrodas uz septas (*[[Septifer]]*). 

## Sistemātika
Ēdamgliemeņu dzimtas dalījums apakšdzimtās:

* dzimta: ***Mytilidae*** Rafinesque, 1815
:* apakšdzimta: *[[Brachidontinae]]* F. Nordsieck, 1969
:* apakšdzimta: *[[Crenellinae]]* J. E. Gray, 1840
:* apakšdzimta: *[[Dacrydiinae]]* Ockelmann, 1983
:* apakšdzimta: *[[Lithophaginae]]* H. Adams & A. Adams, 1857
:* apakšdzimta: *[[Mytilinae]]* Rafinesque, 1815
:* apakšdzimta: *[[Mytiliseptinae]]* B. Morton, 2020
:* apakšdzimta: *[[Septiferinae]]* Scarlato & Starobogatov, 1979
:* apakšdzimta: *[[Xenomytilinae]]* Squires & Saul, 2006 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Dižgliemeņu kārta

**Dižgliemeņu kārta** (*Unionida*) ir gliemeņu klases taksons. Šo kārtu ar nosaukumu "*Unionacea*" 1854. gadā izveidoja angļu zoologs Džons Edvards Grejs. Ģeohronoloģiski dižgliemeņu kārtas pārstāvji ir zināmi no devona līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas ir nesimetriskas ar vienādiem vai gandrīz vienādiem vākiem, no saplacinātām līdz lodveidīgām. To formas variē no ieapaļām līdz izstieptām un stieņveidīgām, taču parasti tās ir ovālas, eliptiskas, trīsstūrveidīgas vai trapecveidīgas. Čaulu garumi variē no 20 mm līdz 300 mm. Čaulu virsotnes ir prozogiriskas, salīdzinoši mazas, plakanas un labi saskatāmas, vai arī vidēji lielas un izbīdītas, un ar palieliem dobumiem iekšpusē. Lunulas un vairoga nav vai arī tie ir vāji izteikti. Periostraks ir labi attīstīts, gluds un mūsdienu formām plāns, taču stingrs un izturīgs (fosilām formām tā var būt vienīgā saglabājušā daļa). Čaulas ārējās virsmas ornamentējumu veido vienkāršas augšanas līnijas, tikai dažām sugām var būt papildināts ar ribām un pauguriņiem, kas var būt ar dzelkšņiem. Saite ir ārēja, opistodetiska. Čaulu iekšējā virsma ir klāta ar perlamutru mūsdienu un, iespējams, arī fosilajām formām. Čaulas ir integripaliālas (t.i. paliālā līnija ir taisna vai izliekta un bez paliālā sīnusa). Dižgliemeņu kārtas pārstāvji ir izomiāri vai gandrīz izomiāri. Kājas priekšējais retraktors uz čaulas vāka iekšējās virsmas parasti veido labi saskatāmu apaļu vai nierveidīgu nospiedumu virs un aiz priekšējā adduktora. Zobu sistēma, ja tāda ir, var sastāvēt tikai no viena vai diviem vairāk vai mazāk subumbonāliem zobiem, kas izvietoti šķērseniski uz slēdzenes plātnes vai arī veidot attīstītu zobu grupas (parasti divi zobi uz kreisā vāka un viens zobs uz labā vaka) uz īsiem zobu pamatņu atbalsta punktiem, kas izvietoti pirms umbona, kā arī papildus izstieptiem plātņveida aizmugurējiem zobiem (parasti divi zobi uz kreisā vāka un viens zobs uz labā vaka) zem saites, kas orientēti gandrīz paralēli slēdzenes līnijai. Mantijas malas mūsdienu formām ir savienotas tikai starp žaunu un anālajām atverēm.

## Sistemātika
Dižgliemeņu kārtas dalījums virsdzimtās:
* kārta: ***Unionida*** Gray, 1854
:::* ģints: *[[Araripenaia]]* V.R. Silva et al., 2020 †
:* virsdzimta: *[[Deccanoidoidea]]* N.H. Shah & Patel, 2024 †
:* virsdzimta: *[[Etherioidea]]* Deshayes, 1832
:* virsdzimta: *[[Silesunionoidea]]* Skawina & Dzik, 2011 †
:* virsdzimta: *[[Tamesnelloidea]]* Van Damme & Bogan, 2015 †
:* virsdzimta: *[[Unionoidea]]* Rafinesque, 1820

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalpaks

**Kalpaks** var būt:

* Alfons Kalpaks — (1927—2004), aktieris;
* Oskars Kalpaks — (1882—1919), pulkvedis, Latviešu nacionālo bruņoto spēku vienības komandieris;
* bruņuvilciens "Kalpaks" — Latviešu nacionālo bruņoto spēku Bruņotā diviziona bruņotais vilciens Nr5.
Tā, lūk, man iet

***Tā, lūk, man iet*** ir latviešu grupas "Labvēlīgais Tips" 1998. gada 1. aprīlī izdotais ceturtais studijas albums. Populārākās albuma dziesmas ir "Desmitais tramvajs", "Tā, lūk, man iet", kas ir grupas Weezer dziesmas "The good life" aranžējums ar atšķirīgu tekstu latviešu valodā, kā arī Raimonda Paula dziesmas "Tik dzintars vien" un Līvu dziesmas "Zīlīte" kaverversijas. Dziesma "Desmitais tramvajs" tika nominēta 1998. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai kā labākais šlāgeris, taču piekāpās Raimonda Paula dziesmai "Par to". Nākamajā gadā šai dziesmai tika uzņemts video klips, kas ieguva Gada balvu nominācijā labākais video klips.

## Dziesmu saraksts
# "Desmitais tramvajs" - 3:58
# "Tā, lūk, man iet" - 4:24
# "Neko" - 3:28
# "Tik dzintars vien" - 3:15
# "Princese un cūkuģīmis" - 2:50
# "Saldējums" - 4:10
# "Bocmaņa dziesma" - 3:01
# "Vientuļais slidotājs" - 3:57
# "Zīlīte" - 3:55
# "Iemūrētais no 5.b" - 4:22
# "Es esmu dzimis LPSR" - 3:59
# "Tu ej, kur gribi" - 4:28
Atkārtot!

**"Atkārtot"** ir grupas "Labvēlīgais Tips" piektais studijas albums, kas klajā nāca 2000. gadā. Albumā ir iekļautas 12 dziesmas, no kurām par populārākajām kļuva "Himalaji", "Heisā - hopsā" un "Es nav redzējis tevi jau sen".

## Dziesmu saraksts
# "Viņa bimbo" - 2:43
# "Es nav redzējis tevi jau sen" - 4:57
# "Varonis" - 3:17
# "Neveiksminieks - ērģelnieks" - 2:33
# "Himalaji" - 2:43
# "Kā tevi sauc" - 4:12
# "Heisā - hopsā" - 3:41
# "Džins ar toniku un ne tikai" - 3:17
# "21 (atkal par vēju)" - 3:37
# "Sveika jūra" - 2:51
# "Atkārtot!" - 1:28
# "Plaukstiņpolka" - 3:36
Tipa labākās dziesmas

**"Tipa labākās dziesmas"** ir 1999. gadā izdotā grupas "Labvēlīgais Tips" labāko dziesmu izlase. Tajā iekļautas 17 dziesmas no pirmajiem četriem grupas albumiem laika posmā no 1995. līdz 1998. gadam: "Alumīnija cūka", "Pilots Antons Šmits", "Pumpa" un "Tā, lūk, man iet".

## Dziesmu saraksts
# "Tu saki jā" - 3:50
# "Alumīnija cūka" - 3:52
# "Džins ar toniku" - 3:30
# "Kas tā dara" - 3:43
# "Mans brālis Čikāgā" - 3:48
# "Pumpa" - 2:52
# "Lai" - 3:36
# "Šī nav tā dziesma" - 4:34
# "Atlantīda" - 3:55
# "Desmitais tramvajs" - 3:54
# "Lodziņš" - 4:49
# "Zivis" - 2:35
# "Princese un cūkuģīmis" - 2:48
# "Aija" - 3:12
# "Tā, lūk, man iet" - 4:22
# "Koki" - 3:19
# "Omnibuss" - 4:34
Eiropa mūs nesapratīs

**"Eiropa mūs nesapratīs"** ir grupas "Labvēlīgais Tips" 2001. gadā izdotais sestais studijas albums. Albuma nosaukums radās pēc grupas piedalīšanās 2001. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālajā atlasē ar dziesmu "Koka klucis Konstantīns". Albums tika nominēts 2001. gada Latvijas mūzikas ierakstu gada balvai kā labākais popmūzikas albums, savukārt "Koka klucis Konstantīns" tika izvirzīts nominācijā labākā pop dziesma. Starp populārākajām albuma dziesmām ir arī tituldziesma "Eiropa mūs nesapratīs", kā arī dziesmas "Dubļi mani dubļi", "Smilšu krāsas portfelīt's" un "Tu mana ģeometriskā".

## Dziesmu saraksts
# "Mono & stereo" - 2:54
# "Smilšu krāsas portfelīt's" - 3:23
# "Koka klucis Konstantīns" - 3:37
# "Četri balti pakavi" - 3:55
# "Oda par tūrismu" - 3:08
# "Dubļi mani dubļi" - 3:00
# "Tu mana ģeometriskā" - 2:34
# "Kā tev iet" - 3:35
# "Pazudis ir miegs" - 3:27
# "Ziemassvētku dziesma" - 3:45
# "Dziesma par meklēšanu" - 3:49
# "Lūdzu nespridziniet mūs" - 3:04
# "Augstu laimi un prieku" - 2:03
# "Eiropa mūs nesapratīs" - 2:58
Mūzika iereibušiem cilvēkiem

**"Mūzika iereibušiem cilvēkiem"** ir 2002. gadā izdotais grupas "Labvēlīgais Tips" septītais studijas albums. Par albuma radio singliem kļuva dziesmas "Trakais", "Par riekstiem" un "Rīgas Sporta pils".

## Dziesmu saraksts
# "Trakais" - 3:53
# "Alpīnistu maršs" - 1:59
# "Rīgas Sporta pils" - 3:43
# "Šajā vasarā" - 3:29
# "Trīs vīri laivā" - 3:04
# "Heroīns" - 2:59
# "Gunvaldis un Nataly" - 4:06
# "Par riekstiem" - 3:02
# "11. septembris" - 3:36
# "Aizparīt" - 4:51
# "Puikas dejo umc, umc, umc" - 3:05
# "Tas (oho)" - 3:09
# "Tā kā sievietes" - 5:02
Roskosmos

thumb|Valsts kosmosa darbības korporācijas "Roskosmos" galvenā ēka Maskavā
**Valsts kosmosa darbības korporācija "Roskosmos"** () ir 2015. gada 28. decembrī uz likvidējamās Krievijas Federālās kosmiskās aģentūras bāzes izveidota Krievijas Federācijas korporācija, kas darbojas kosmonautikā.

Dibināta 1992. gadā kā **Krievijas Aviācijas-kosmosa aģentūra** (*Российское авиационно-космическое агентство*), bet 1995. gada 25. maijā reformēta un pārsaukta par **Federālo kosmosa aģentūru "Roskosmos"** (*Федеральное космическое агентство «Роскосмос»*).

## Vadītāji

## Ārējās saites

* ''Roskosmos'' mājas lapa 
* Krievijas Federālās kosmiskās aģentūras vecā mājas lapa
Tipa dejas

**"Tipa dejas"** ir grupas "Labvēlīgais Tips" 2003. gadā izdotais albums ar 12 savu populārāko dziesmu deju mūzikas versijām. "Tipa dejās" iekļautas deju versijas dziesmām no albumiem "Alumīnija cūka", "Pilots Antons Šmits", "Tā, lūk, man iet", "Atkārtot!", "Eiropa mūs nesapratīs" un "Mūzika iereibušiem cilvēkiem".

## Dziesmu saraksts
# "Omnibuss" - 3:46
# "Panorāma" - 3:55
# "Par riekstiem" - 3:45
# "Koka klucis Konstantīns" - 3:36
# "Heisā - hopsā" - 3:46
# "Džins ar toniku" - 3:10
# "Trakais" - 3:33
# "Alumīnija cūka" - 3:47
# "Himalaji" - 5:00
# "Vientuļais slidotājs" - 3:30
# "Saki jā" - 3:48
# "Es nav redzējis tevi jau sen" - 4:26
Alumīnija cūka (10 gadu jubilejas izdevums)

**"Alumīnija cūka (10 gadu jubilejas izdevums)"** ir 2005. gadā klajā nākušais grupas "Labvēlīgais Tips" 1995. gada debijas albuma "Alumīnija cūka" 10 gadu jubilejas pārizdevums. Tajā ir iekļautas tās pašas 13 dziesmas, kas oriģinālajā izdevumā, taču klāt vēl nākušas dziesmu "Alumīnija cūka" un "Džins ar toniku" versijas vācu valodā - "Aluminium Schwein" un "Gin mit Tonik".

## Dziesmu saraksts
# "Jānītis" - 3:35
# "Zivis" - 2:23
# "Džins ar toniku" - 4:21
# "Tramvajs" - 3:25
# "Alumīnija cūka" - 4:05
# "Vecpiebalgas cūkumāte" - 2:31
# "Panorāma" - 4:24
# "Vēl jau tu..." - 3:13
# "Koki" - 3:08
# "Lodziņš" - 4:55
# "Melānija" - 4:06
# "Atā" - 4:06
# "Lemixx" - 4:12
# "Aluminium Schwein" - 3:53
# "Gin mit Tonik" - 3:32
Andris Freidenfelds

**Andris Freidenfelds** jeb **Fredis** (dzimis , Noriļskā, Krievijā) ir latviešu mūziķis, pasākumu vadītājs, radio un televīzijas raidījumu vadītājs, režisors, komiķis un "Radio SWH" dīdžejs. Kopš 1992. gada darbojas paša izveidotajā grupā "Labvēlīgais Tips".

## Biogrāfija
Fredis ir dzimis Noriļskā, Sibīrijas ziemeļos, represētu latviešu ģimenē. Vēlāk kopā ar māti un brāli atgriezās Latvijā, bet tēvs palika Sibīrijā. Bijis precējies, ir divas meitas.

Strādājis dažādus darbus. 1980. gados viņš bija dīdžejs diskotēkās. Bijis arī režisors vairākiem latviešu mūziķu videoklipiem, piemēram, grupas "Jauns Mēness" klipam dziesmai "Piekūns skrien debesīs" un grupas "Jumprava" klipam dziesmai "Pa vējam".

1992. gadā Fredis kļuva par vienu no grupas "Labvēlīgais Tips" izveidotājiem un tās solistu. Viņš kopā ar pārējiem grupas biedriem paši sev komponē dziesmas un sacer to vārdus. Kopš deviņdesmitajiem gadiem strādā par "Radio SWH" dīdžeju, vislabāk pazīstams kopā ar Ufo vadot rīta raidījumu "Bē Bē Brokastis", kas skanēja līdz 2013. gadam un atsāka skanēt 2024. gadā "Radio SWH LV" ēterā.

Fredis četras reizes ir vadījis Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvas pasniegšanas ceremoniju, kā arī kopā ar grupu "Labvēlīgais Tips" piecas reizes kļuvis par Gada balvas ieguvēju. Kopš 1994. gada viņš vadīja un rīkoja amatieru mūzikas festivālu "Dziesma manai paaudzei". Fredis ir vadījis vai piedalījies arī vairākos televīzijas raidījumos, piemēram, TV3 humora raidījumā "Lielais Brīnumzemes šovs".

## Atsauces
Fredis

**Fredis** var būt:

* Fredis (personvārds)

## Skatuves vārds
* Andris Freidenfelds

## Skatīt arī
* Freds Astērs
* Fredijs Merkūrijs
Armēnijas hokeja izlase

**Armēnijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Armēniju starptautiskajās hokeja spēlēs. Izlase pastāv kopš 2004. gada un pirmajos divos čempionātos palika pēdējā (5.) vietā 3. divīzijā, bet 2006. gadā viņa izcīnīja 3. vietu 3. divīzijā. 2007. gada čempionātā, kā arī 2008. gada čempionātā Armēnijas izlases nepiedalījās, lai gan bija pieteikta dalībai. No 2010. līdz 2025. gadam Armēnija bija diskvalificēta no IIHF sacensībām. 2025. gadā Armēnija spēlēja Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzijā.

Šobrīd tā atrodas 58. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs ar 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzijas hokeja komandām.
Mongolijas hokeja izlase

**Mongolijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Mongoliju starptautiskajās hokeja spēlēs. 
2007. gada Pasaules čempionāts hokejā bija pirmais, kurā tā piedalījās un zaudēja visās četrās spēlēs ar kopējo vārtu starpību 3—45. Izlase vairākas reizes piedalījās Āzijas spēlēs, bet par to punkti IIHF ranga ieskaitē nepienākas. 2024. gadā Mongolijas izlasi iedalīja IIHF Pasaules čempionāta IV divīzijā.

Šobrīd tā atrodas 51. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzijas B grupā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Frankfurtes pie Mainas lidosta

**Frankfurtes pie Mainas lidosta** (), reizēm saukta par **Reinas-Mainas lidostu** (), ir Vācijas lielākā un Eiropas ceturtā lielākā lidosta. Lidosta atrodas 12 kilometru attālumā no Frankfurtes pie Mainas centra. Lidostai ir četri skrejceļi un divi termināli. Tā ir bāzes lidosta vairākām aviokompānijām, kā piemēram Lufthansa, AeroLogic, Condor. Uz Frankfurtes starptautisko lidostu lido arī Lufthansa un airBaltic reisi no Rīgas.

## Ārējās saites

* Frankfurtas lidostas oficiālā mājaslapa ,
Dziesma manai paaudzei

**"Dziesma manai paaudzei"** ir mūzikas festivāls Latvijā, kas tiek organizēts kopš 1994. gada. Festivāla vadītājs ir Andris Freidenfelds, bet pavadošā grupa ir "Labvēlīgais Tips".

Kopš 1994. gada festivāls norisinās katru vasaru vairākās Latvijas pilsētās. Katrā pilsētā tiek noteikts *Grand Prix* ieguvējs, kas kvalificējas finālkoncertam. Finālkoncertā televīzijas skatītāju balsojumā tiek noteikts uzvarētājs. Konkursā piedalās amatieri, kas izpilda vai nu savas, vai arī populāras dziesmas gan latviešu, gan citās valodās. Jaunībā tajā ir piedalījušies arī vēlāk pazīstami Latvijas dziedātāji, kā Marija Naumova, Rolands Ūdris, Mārtiņš Freimanis, Linda Leen u.c.

## 2006. gada tūres pilsētas
* Aizkraukle
* Saldus
* Tukums
* Mērsrags
* Cēsis
* Alūksne
* Valmiera
* Dobele
* Blome
* Limbaži
* Aizpute
Čehijas Ekstralīga

**Čehijas Ekstralīga** () ir Čehijas spēcīgākā hokeja līga. Līga tika izveidota 1993. gadā, kad sabruka Čehoslovākija, līdz ar to pārstājot funkcionēt arī Čehoslovākijas hokeja līgai.

Visbiežāk, sešas reizes, līgā triumfējusi HK Vsetīna, un Tršinecas "Oceláři", kura izcīnīja pēdējo titulu 2024. gadā.

## Visi čempioni

* 2023.—24. - Tršinecas "Oceláři"
* 2022.—23. - Tršinecas "Oceláři"
* 2021.—22. - Tršinecas "Oceláři"
* 2020.—21. - Tršinecas "Oceláři"
* 2019.—20. - *Netika noteikts*
* 2018.—19. - Tršinecas "Oceláři"
* 2017.—18. - HK Kometa Brno
* 2016.—17. - HK Kometa Brno
* 2015.—16. - HK Liberec
* 2014.—15. - HK Litvīnova
* 2013.—14. - HK Zlīna
* 2012.—13. - HK Pilzene
* 2011.—12. - HK Pardubice
* 2010.—11. - Tršinecas "Oceláři"
* 2009.—10. - HK Pardubice
* 2008.—09. - Karlovi Varu "Energie"
* 2007.—08. - Prāgas "Slavia"
* 2006.—07. - Prāgas "Sparta"
* 2005.—06. - Prāgas "Sparta"
* 2004.—05. - Pardubices "Moeller"
* 2003.—04. - Zlīnas "Hame"
* 2002.—03. - Prāgas "Slavia"
* 2001.—02. - Prāgas "Sparta"
* 2000.—01. - HK Vsetīna
* 1999.—00. - Prāgas "Sparta"
* 1998.—99. - Vsetīnas "Slovnaft"
* 1997.—98. - Vsetīnas "Slovnaft"
* 1996.—97. - Vsetīnas "Petra"
* 1995.—96. - Vsetīnas "Petra"
* 1994.—95. - HK Olomouca

## Pašreizējās komandas (2022.—23.)
* Brno "Kometa"
* HK Česke Budejovice
* Kladno "Rytiri"
* HK Olomouca
* Hradeckkāloves "Mountfield"
* Karlovi Varu "Energie"
* BK Mlada Boleslava
* Liberecas "Bílí Tygři"
* Litvīnovas "Verva"
* HK Pardubice
* HK Pilzene
* Prāgas "Sparta"
* Tršinecas "Oceláři"
* HK Vitkovice

## Labākie spēlētāji
### Rezultatīvākais spēlētājs

### Labākais vārtu guvējs

## Skatīt arī
*Čehoslovākijas hokeja līga
## Atsauces

## Ārējās saites

* Līgas oficiālā mājaslapa
* http://hokej.idnes.cz
Turcijas hokeja izlase

**Turcijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Turciju starptautiskajās hokeja spēlēs. 
Turcijas izlase pirmo reizi Pasaules čempionātā piedalījās 2002. gadā, kad savā grupā, 2. divīzijā, palika pēdējā (3. divīzijas vēl nebija). Nākamajā gadā tā jau bija 3. vietā 3. divīzijā, bet toties 2004. gadā tā ierindojās 2. vietā un nokļuva 2. divīzijā. 2005. gadā tā no tās izkrita, bet 2006. gadā vēlreiz izcīnīja 2. vietu un vēlreiz iekļuva 2. divīzijā.
2023. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta II B divīzijā.

Šobrīd tā atrodas 39. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzijas A grupā.
## Atsauces
2005. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 2005. gada sezona** bija 31. Virslīgas sezona, kas sākās 2005. gada 10. aprīlī, bet beidzās 5. novembrī. Par Latvijas čempioniem pirmoreiz kļuva "Liepājas Metalurgs", kas par 13 punktiem apsteidza iepriekšējos čempionus "Skonto". Par Virslīgas labākajiem vārtu guvējiem kļuva Igors Sļesarčuks un Viktors Dobrecovs, kas katrs guva pa 18 vārtiem.

## Turnīra tabula

## Rezultātu tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Labākie spēlētāji

## Čempioni
[170px|thumb|right|[2005. gads|2005. gada Latvijas čempioni FHK Liepājas Metalurgs]]

* galv. treneris -  Benjamins Zelkēvičs

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
* RSSSF sezonas statistika
2004. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 2004. gada sezona** bija 30. Virslīgas sezona, kas sākās 2004. gada aprīlī, bet noslēdzās novembrī. Par Latvijas čempioniem trīspadsmito reizi pēc kārtas kļuva "Skonto", kas par 3 punktiem apsteidza vicečempionus "Liepājas Metalurgu". Par Virslīgas rezultatīvāko spēlētāju ar 21 vārtiem kļuva Aleksandrs Katasonovs no "Metalurga".

## Turnīra tabula

## Rezultātu tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Labākie spēlētāji

## Čempioni
[170px|thumb|right|[2004. gads|2004. gada Latvijas čempioni Skonto FC]]

* galv. treneris -  Jurijs Andrejevs

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
* RSSSF sezonas statistika
Latvijas Tehniskā divīzija

**Tehniskā divīzija** bija dažādu kara tehnisko daļu sakopojums, ko izveidoja 1922. gada 16. janvārī.
Visu divīzijas pastāvēšanas laiku to komandēja ģenerālis Jānis Kurelis.

## Tehniskās divīzijas sastāvs
* Sapieru pulks
* Autotanku pulks
* Sakaru bataljons
* Bruņuvilcienu pulks 
* Krasta artilērijas pulks
Artilērijas inspektoram bija pakļauti:
* Smagās artilērijas pulks
* Krasta artilērijas pulks
* Zenītartilērijas pulks 
* Atsevišķais artilērijas divizions

## Atsauces

## Literatūra
* Bērziņš V. Bambals A. Latvijas armija. - Zinātne: Rīga, 1991., 80. lpp.
Mijagi prefektūra

**Mijagi prefektūra** ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Tohoku reģionā uz Honsju salas. Tā robežojas ar Ivate ziemeļos, ar Akita ziemeļrietumos, ar Jamagata rietumos un ar Fukusima dienvidos. Prefektūru austrumos apskalo Klusais okeāns. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Sendai. Prefektūras kopējā platība ir 7 285 km2, 2010. gada beigās tajā dzīvoja 2 337 513 iedzīvotāji. Tā ir piecpadsmitā lielākā prefektūra Japānā pēc iedzīvotāju skaita un septiņpadsmitā lielākā pēc platības.

Mijagi prefektūras ainava|200px|thumb|left
Akitas prefektūra

**Akitas prefektūra** () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Tohoku reģionā, Honsju salas ziemeļu daļā. Tā robežojas ar Aomori prefektūru ziemeļos, ar Ivates prefektūru austrumos, ar Mijagi prefektūru dienvidaustrumos un ar Jamagatas prefektūru dienvidos. Prefektūru rietumos apskalo Japāņu jūra.

Prefektūras kopējā platība ir 11 612,22 km² un sīkāk sastāv no sešiem rajoniem, 25 pašvaldībām un 13 pilsētām. Prefektūras lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Akita, kas ir Japānas trešā lielākā pilsēta. Pēc 2015. gada datiem prefektūrā dzīvo ap 1,03 miljoniem iedzīvotāju. Tā ir trīsdesmit septītā lielākā prefektūra Japānā pēc iedzīvotāju skaita un sestā lielākā pēc platības.

Burtiski tulkojot Akitas prefektūras nosaukumu latviešu valodā, tas nozīmē "rudens lauki". Prefektūras ekonomika galvenokārt balstās uz lauksaimniecību, zivsaimniecību un mežsaimniecību, kas ir veicinājis jaunu cilvēku aizplūšanu uz Tokiju un citām lielākām pilsētām labāka darba meklējumos. Kopš 1945. gada prefektūra piedzīvo strauju iedzīvotāju depopulāciju. Pēc 2010. gada datiem prefektūrā ir zemākais bērnu procentuālais skaits uz kopējo iedzīvotāju skaitu jeb 11,2 %. Prefektūrā ir augstākais sakē patēriņš Japānā uz vienu iedzīvotāju.

## Atsauces
Jamagatas prefektūra

**Jamagatas prefektūra** ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Tohoku reģionā uz Honsju salas. Tā robežojas ar Akita ziemeļos, ar Mijagi austrumos, ar Fukusima dienvidaustrumos un ar Ņiigata dienvidos. Rietumos prefektūru apskalo Japāņu jūra. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Jamagata. Prefektūras kopējā platība ir 9 323 km2, 2011. gada beigās tajā dzīvoja 1 152 000 iedzīvotāji. Tā ir trīsdesmit piektā lielākā prefektūra Japānā pēc iedzīvotāju skaita un devītā lielākā pēc platības.

Jamagatas prefektūras ainava|200px|thumb|left

## Ārējās saites
Fukusimas prefektūra

ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Tohoku reģionā uz Honsju salas. Tā robežojas ar Jamagatas prefektūru un ar Mijagi prefektūru ziemeļos, ar Ņiigatas prefektūru rietumos, ar Gummas prefektūru, ar Ibaraki prefektūru un ar Točigi prefektūru dienvidos. Prefektūras administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Fukusima.

Prefektūras kopējā platība ir 13 782,54 km² un tā sīkāk sastāv no 13 rajoniem, 59 pašvaldībām un 13 pilsētām. Pēc 2018. gada datiem prefektūrā dzīvo 1 877 876 iedzīvotāji. Tā ir trešā lielākā prefektūra pēc platības un divdesmit pirmā lielākā pēc iedzīvotāju skaita. Pēc 2012. gada datiem, 13% no prefektūras teritorijas aizņem nacionālie parki un dabas liegumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aomori prefektūra

ir prefektūra Japānā, kas atrodas Tohoku reģionā, Honsju salā. Tā robežojas ar Akitas prefektūru un ar Ivates prefektūru dienvidos. Prefektūras administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Aomori.

Prefektūras kopējā platība ir 9 606,26 km² un tā sīkāk sastāv no astoņiem rajoniem, 40 pasvaldībām un desmit pilsētām. Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo 1 278 581 iedzīvotāji. Tā ir astotā lielākā prefektūra pēc platības un trīsdesmit pirmā lielākā pēc iedzīvotāju skaita. 12% no prefektūras teritorijas aizņem nacionālie parki un dabas liegumi.
Ivates prefektūra

**Ivates prefektūra** ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Tohoku reģionā uz Honsju salas. Tā robežojas ar Aomori ziemeļos, ar Akita rietumos un ar Mijagi dienvidos. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Morioka. Prefektūras kopējā platība ir 15 278 km2, 2010. gada beigās tajā dzīvoja 1 330 530 iedzīvotāji. Tā ir trīsdesmitā lielākā prefektūra Japānā pēc iedzīvotāju skaita un otrā lielākā pēc platības.

Ivates prefektūras ainava|200px|thumb|left

## Ārējās saites
Hiperoni

thumb|Iespējamās u, d un s kvarku kombinācijas ar spinu 3/2 (barionu dekuplets). Sešas apakšējās daļiņas pieder pie hiperoniem.
thumb|Iespējamās u, d un s kvarku kombinācijas ar spinu 1/2 (barionu oktets). Divas augšējās daļiņas ir parastie nukloni, pārējās - hiperoni.
**Hiperoni** (no grieķu *hyper* - pāri, virs) ir subatomāras daļiņas (barioni), kas ir smagākas par nukloniem un kam piemīt tā saucamā dīvainība, jo tie satur s kvarku.

Visi hiperoni pieder pie fermioniem, jo tiem ir pusvesels spins, un adroniem, jo iesaistās stiprajā mijiedarbībā. Hiperoni ir nestabilas daļiņas, kas sekundes miljardo daļu laikā sabrūk par protonu vai neitronu un vienu vai vairākiem mezoniem. Hiperoni, tāpat kā nukloni, sastāv no 3 kvarkiem, taču to sastāvā ir ne tikai u kvarki un d kvarki, bet arī vismaz viens s kvarks. Neparastā omega mīnus daļiņa sastāv no trim s kvarkiem un sabrūkot dod citus hiperonus un mezonus.

## Hiperonu tipi

* Lambda hiperons (Λ)
* Sigma hiperons (Σ) 
* Ksi hiperons (Ξ) - satur 2 s kvarkus
* Omega hiperons (Ω) - sastāv no 3 s kvarkiem

## Hiperonu iegūšana
Hiperoni eksperimentāli pirmo reizi iegūti 1950. gados. Tos iegūst daļiņu paātrinātājos, kā arī novēro kosmisko staru mijiedarbībā ar atmosfēru.

Neitrālais lambda hiperons bija pirmais eksperimentālais pierādījums s kvarka eksistencei.

Iedarbojoties uz atoma kodolu ar kaoniem, var iegūt tā saucamos hiperkodolus - atoma kodolus, kas viena protona vai neitrona vietā satur hiperonu. Diemžēl hiperkodoli, tāpat kā paši hiperoni, ir nestabili.

## Ārējās saites
Barioni

**Barioni** (no grieķu *βαρύς* (*barys*) smags) ir smagās subatomārās daļiņas (hadroni), kuru masa ir vienāda vai lielāka par protona masu. To spins ir pusvesels skaitlis (1/2 vai 3/2), tādēļ tās pieder pie fermioniem. Parasti barioni sastāv no 3 kvarkiem (pentakvarki pagaidām nav eksperimentāli konstatēti). Pie barioniem pieder nukloni, hiperoni, šarmantie barioni un ārkārtīgi nestabilās barionu rezonanses.

## Barionu tipi
[thumb|Iespējamās u, d un s kvarku kombinācijas ar spinu 3/2 (barionu dekuplets). Sešas apakšējās daļiņas pieder pie hiperoniem, augšējās ir ārkārtīgi nestabilās [delta daļiņas.]]
thumb|Iespējamās u, d un s kvarku kombinācijas ar spinu 1/2 (barionu oktets). Divas augšējās daļiņas ir parastie nukloni, pārējās - hiperoni.

* nukloni (protoni un neitroni) - sastāv no u un d kvarkiem
* delta daļiņas - arī sastāv no u un d kvarkiem, bet to spins ir 3/2
* Λ, Σ, Ξ un Ω hiperoni - satur vismaz vienu s kvarku
* šarmantie barioni - satur vismaz vienu c kvarku
* barioni, kas satur b kvarku

[1]ne mazāk kā 1035 gadi. Sk. protona sabrukšana.
[2]brīvajiem neitroniem; atomu kodolos neitroni ir stabili.

## Barionu matērija
Par barionu matēriju dēvē parasto, ikdienā novērojamo vielu, kas sastāv no atomiem, kuru galveno masu dod nukloni.
Ir iespējama arī "nebarioniska" matērija — neitrīno, brīvie elektroni, kā arī tādi eksotiski matērijas veidi, kā tumšā matērija.

## Barionu skaitlis

Barionu skaitļa saglabāšanās likums ir viens no empīriski noteiktajiem dabas likumiem - noslēgtā sistēmā barionu un antibarionu skaita starpība vienmēr saglabājas. Šo lielumu sauc par **barionu skaitli**. Barionu skaitļa saglabāšanās likuma būtība pagaidām vēl nav izskaidrota, taču līdz šim nav novērota neviena parādība, kas nepakļautos šim likumam.

## Ārējās saites
Nukloni

**Nukloni** ( - kodols) ir atoma kodola sastāvā ietilpstošo subatomāro daļiņu - protonu un neitronu - kopīgs nosaukums.

Protons atšķiras no neitrona tikai pēc elektromagnētiskās mijiedarbības - protonam ir pozitīvs lādiņš, bet neitrons ir elektriski neitrāls. Stiprā mijiedarbība, kas ir noteicošā kodolu mērogos, uz šīm daļiņām iedarbojas vienādi, tādēļ protonu un neitronu var uzskatīt par vienas un tās pašas daļiņas - nuklona - diviem stāvokļiem.

## Ārējās saites
Atoma kodols

thumbnail|235px|Shematisks atoma kodola attēlojums. Sarkanā krāsā ir protoni, bet zilā krāsā — neitroni
**Atoma kodols** ir atoma centrālā daļa, kurā koncentrēta tā masa (99,9% no atoma masas). Atoma kodols (1 m) ir aptuveni  reižu mazāks par atomu kopumā, bet tā masa ir apmēram 4000 reižu lielāka nekā atomā ietilpstošo elektronu masa. Atoma kodols sastāv no nukloniem (protoniem un neitroniem), kurus savā starpā saista stiprā mijiedarbība. Protonu skaits kodolā sakrīt ar ķīmiskā elementa atomskaitli, bet nuklonu skaits, kas parasti ir lielāks nekā protonu skaits, viena ķīmiskā elementa atomiem var atšķirties (ķīmiskā elementa izotopi atšķiras pēc neitronu skaita kodolā). Atoma kodola elektriskais lādiņš ir pozitīvs, un tā lielums ir atkarīgs no protonu skaita kodola.

Atomu kodoli ir kodolfizikas pētījumu objekts. Kodolu kā daļiņu ar noteiktu protonu un neitronu skaitu dažreiz dēvē par nuklīdu (skatīt radionuklīdus).

Dažiem kodoliem ir savi vēsturiski izveidojušies nosaukumi:
* alfa daļiņa — hēlija-4 atoma kodols
* deitrons — smagā ūdeņraža (ūdeņraža-2 jeb deitērija) kodols
* tritons — pārsmagā ūdeņraža (ūdeņraža-3 jeb tritija) kodols

## Pētījumu vēsture
[thumbnail|175px|[Ernests Rezerfords ieviesa atoma kodola jēdzienu]]
Atoma kodola jēdzienu 1911. gadā ieviesa angļu kodolfiziķis Ernests Rezerfords. Viņš veica eksperimentus, apšaudot metāla foliju ar alfa daļiņām. Šajā eksperimentā alfa daļiņas stipri noliecās vai pat atsitās atpakaļ, kas ļāva viņam izvirzīt atoma planetāro modeli. Kopš 1920. gada ūdeņraža-1 atoma kodola oficiālais nosaukums ir protons. 1932. gadā angļu fiziķis Džeimss Čedviks atklāja līdz tam nezināmos neitronus. Tajā pašā gadā ukraiņu fiziķis Dmitrijs Ivaņenko izvirzīja hipotēzi, ka atoma kodoli sastāv no protoniem un neitroniem. Šo hipotēzi vēlāk apstiprināja kodolfizikas pētījumi.

## Fizikālie lielumi
### Masa
Tā kā vienam ķīmiskajam elementam var būt vairāki izotopi (atšķirīgs neitronu skaits kodolā), tad arī to kodola masas ~m_0 ir dažādas. Izotopa nuklonu skaits ir vienāds ar noapaļotu kodola relatīvo atommasu. Nuklonu skaits ir vienāds ar protonu un neitronu summu ~A = Z + N. Viena protona masa ir 1,007 u, bet neitrona masa ir 1,009 u.

### Masas defekts
Dabā kodola masa ir mazāka par kodolā esošo protonu un neitronu masu summu. Šo starpību sauc par masas defektu ~\Delta m.

\Delta m = Zm_p + (A-Z)m_n - m_0

Masas defekta pastāvēšana liecina, ka nukloniem nav spēkā masu nezūdamības likums. To pierāda relativitātes teorija.

### Kodola saites enerģija
Kodola saites enerģija ~\Delta E ir enerģija, kas pēc Einšteina formulas ir vienāda ar masas defekta un gaismas ātruma kvadrāta reizinājumu.

\Delta E = \Delta m c^2

### Rādiuss
Atoma kodola izmēru var aprēķināt pēc formulas: 
: ~R = r_0 A^{1/3},

kur ~r_0 &nbsp;— konstante (~r_0 = 1,23 \ \cdot 10^{-15} m).

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Aldis Kušķis

**Aldis Kušķis** (dzimis ) ir Latvijas uzņēmējs un bijušais politiķis.

## Biogrāfija
Dzimis 1965. gadā Rīgā. Mācījās Rīgas 1. vidusskolā, vairāk nekā 10 gadus ir bijis diskžokejs. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas bija SIA "Labvakar"  izpilddirektors, strādājis mediju, mārketinga un komunikācijas jomā.
2002. gadā piedalījās 8. Saeimas vēlēšanās, kļuva par 8. Saeimas deputātu no JL saraksta, no 2004. līdz 2009. gadam bija Eiroparlamenta deputāts.

2009. gadā viņš paziņoja, ka ir nolēmis aiziet no politikas un atgriezties uzņēmējdarbībā.
No 2010. gada Kušķis ir tūrisma aģentūras theBALTICTRAVEL.eu biznesa attīstības direktors, Tūrisma attīstības valsts aģentūras Padomes priekšsēdētāja vietnieks, bijis Ekonomikas ministra ārštata padomnieks tūrisma politikas jautājumos.

## Ārējās saites
* A. Kušķa mājaslapa
2003. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 2003. gada sezona** bija 29. Virslīgas sezona, kas sākās 2003. gada aprīlī, bet noslēdzās novembrī. Par Latvijas čempioniem divpadsmito reizi pēc kārtas kļuva "Skonto", kas par 5 punktiem pārspēja tuvākos sekotājus "Liepājas Metalurgu". Par labāko vārtu guvēju, uzstādot jaunu Virslīgas rezultativitātes rekordu, kļuva "Metalurga" uzbrucējs Viktors Dobrecovs, kurš guva 36 vārtus.

## Turnīra tabula

**Sp** = Aizvadītās spēles; **U** = Uzvaras; **N** = Neizšķirti; **Z** = Zaudējumi; **+** = Gūtie vārti; **-** = Zaudētie vārti; **V** = Vārtu starpība; **Pkt** = Punkti

## Rezultātu tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Labākie spēlētāji

## Čempioni
[170px|thumb|right|2003. gada [Latvijas čempioni Skonto FC]]

* galv. treneris -  Aleksandrs Starkovs

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
* RSSSF sezonas statistika
Alfa daļiņa

**Alfa daļiņa** (**α daļiņa**) ir pozitīvi lādēts hēlija-4 atoma kodols, kas sastāv no 2 protoniem un 2 neitroniem. Alfa daļiņas rodas alfa sabrukšanas procesā un šādām daļiņām piemīt 1,8—15 MeV liela enerģija.

Alfa daļiņu plūsmu sauc par **alfa stariem**. Alfa stariem ir liela jonizācijas spēja, bet maza caurspiedība (iedarbojoties uz cilvēku, alfa stari nespēj izkļūt cauri ādas raga slānim). Tomēr, ja alfa radioaktīvi radionuklīdi nokļūst cilvēka organisma iekšienē, tie ir ārkārtīgi bīstami, jo sagrauj audus un rada mutācijas.

Alfa daļiņas var veidoties arī dažās kodolreakcijās, kā arī tās atrodamas primārajos kosmiskajos staros. Augstas enerģijas alfa daļiņas var iegūt lādētu daļiņu paātrinātājos.

Alfa daļiņas masa ir 6,644656×10−27 kg, kas atbilst enerģijai 3,72738 GeV.

## Ārējās saites
Antikvarki

**Antikvarki** ir kvarku antidaļiņas. To masas un spini ir tādi paši, kā attiecīgajiem kvarkiem, bet kvantu skaitļi vienādi pēc lieluma, bet ar pretēju zīmi.

Antikvarkus apzīmē, tāpat kā citas antidaļiņas, ar tādu pašu simbolu, kā kvarkus, tikai ar horizontālu svītru virs simbola: piemēram, u kvarku apzīmē ar simbolu \mathrm{u}\,, bet anti-u kvarku - ar simbolu \bar{\mathrm{u}}.
Delta daļiņa

**Delta daļiņas**, jeb, precīzāk, **delta barioni** ir ārkārtīgi nestabili relatīvi viegli barioni, kas, tāpat kā nukloni, sastāv tikai no u kvarkiem un d kvarkiem, bet to spins ir 3/2. Delta daļiņas apzīmē ar grieķu burtu Δ.

Delta daļiņas sabrūk par nukloniem un pioniem, retāk par nukloniem un fotoniem.

Ir pazīstamas četru dažādu veidu delta daļiņas (skatīt barionu tabulu) un četras to antidaļiņas.

Δ++ daļiņas atklāšana bija izšķirošs brīdis kvarku teorijas apstiprināšanai — šīm daļiņām piemīt neparasts elektriskais lādiņš +2, ko paredzēja kvarku modelis.

## Ārējās saites