open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kohrena gambīts

**Kohrena gambīts**  ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. e2-e4 e7-e5 2. Zg1-f3 Zg8-f6 3. Zf3xe5 d7-d6 4. Ze5xf7 Ke8xf7**.

Tas ir viens no krievu aizsardzības variantiem un tam ir piešķirts Šaha atklātņu enciklopēdijas kods C42.

## Vēsture
Šis gambīts ir skotu meistara Džona Kohrena (1798-1878) ideja. Ilgus gadus gambīts bija piemirsts un uzskatīts par nekorektu. Liels nopelns tā atdzīvināšanā bija latviešu meistaram Alvim Vītoliņam.

## Stratēģiskā ideja
Atklātnes stratēģiskā ideja ir par figūras upura cenu radīt bandinieku centru, kurš ierobežo melno figūru attīstību un nodrošina telpisku pārsvaru. Bandinieku aizsegā baltie mobilizē savas figūras un gatavo bandinieku uzbrukumu.

## Galvenie varianti
### Variants 5. d2-d4
Spēcīgākais gājiens, to piedāvājis D. Bronšteins un tālāk izstrādājis A. Vītoliņš.
* 5. ... c7-c6 6. Lf1-d3!? 
* 5. ... c7-c5!? 6. d4xc5 ar sarežģītu spēli. 

### Variants 5. Lf1-c4+ ?!
Pēc 5. ... d6-d5 pārsvars melnajiem.

### Variants 5. Zb1-c3 ?!
Pēc 5. ... Dd8-e8 pārsvars melnajiem.

## Literatūra
*  Карпов А., Калиниченко Н. *Секреты Русской партии. Тт. 1-3*. Russian Chess House, 2007. Russian Chess House, 2008. - 40.-57. lpp. 

## Atsauces
Embūtes pilsdrupas

[200px|thumb|Embūtes muiža un viduslaiku pilsdrupas ([Pauluči albums, 1830).]]
[200px|thumb|Embūtes muižas un viduslaiku pilsdrupu plāns. Attēla kreisajā augšējā stūrī  [Embūtes pilskalns.]]
thumb|200px|Embūtes muižas kungu māja (1911).

**Embūtes pilsdrupas** ir paliekas no Kurzemes bīskapijas mūra pils () un muižas (*Schloss Ambothen*) Embūtē. Mūra pils bija celta aizsardzībai pret Lietuvas dižkunigaitijas karaspēka iebrukumiem 13. un 14. gadsimtā. Embūtes pilsmuižas kungu māja celta 18. gadsimta sākumā, nodedzināta 1920. gadā un vairs nav atjaunota.

## Vēsture
Kurzemes bīskapija Embūtes pilsnovadu savā pārvaldībā ieguva pēc Kursas valsts sadalīšanas 1253. gadā. Embūtes bīskapa pils celta apmēram puskilometru no senā kuršu Embūtes pilskalna (*Anbotens* jeb tautā saukts par "Induļa pilskalnu") Lankas upes labajā krastā. Pils būve uzsākta jau 1265. gadā Livonijas ordeņa mestra Konrāda fon Manderna laikā. Pils bija Kurzemes bīskapijas Embūtes fogta un kapitāna rezidence, bet reizēm tajā uzturējās arī Kurzemes bīskapi.

1537. gadā Embūtes pili savā īpašumā ieguva Aizputes pilskungs Heikings. 1560. gadā Dānijas karalis Frīdrihs II atpirka Kurzemes bīskapa tiesības uz Embūti par labu savam jaunākajam brālim Magnusam. 1576. gadā Embūtes pili savā īpašumā ieguva viņa vasalis Krīdeners, bet uz Embūtes pili savas pretenzijas pieteica arī Priekules muižas īpašnieks Korfs. 

Piltenes mantojuma kara laikā 1583. gada 31. maijā Embūtes pili ieņēma poļu pulkvedis A. Oborskis, bet 21. augustā karalis Stefans Batorijs pili uzdāvināja Ketleru dzimtai. 1585. gadā Dānija pilnībā atteicās no bijušās Kurzemes bīskapijas teritorijas par labu Polijas-Lietuvas ūnijai. 1617. gadā Embūte iekļauta autonomajā Piltenes apgabalā, Polijas-Lietuvas ūnijas sastāvā. 1595. gadā karalis Sigismunds II Augusts apstiprināja Ketleru tiesības uz Embūtes pili, kuru viņi 1653. gadā par 50 tūkstošiem florīnu pārdeva Emeriham fon Mirbaham.

Lielā Ziemeļu kara laikā pili 1702. gadā izpostīja Zviedrijas karaspēks, pēc tam pils īpašnieks Fromholds fon Mirbahs pakalnā blakus vecajai pilij uzcēla jaunu muižas kungu māju. 1846. gadā Embūtes muižu iegādājās Oto fon Ostenzakens, bet 1910. gadā Hanss fon Hāns. Kad 1920. gada agrārās reformas laikā viņa atraitnei pili atsavināja, viņa devās uz Vāciju, bet pils neskaidros apstākļos nodega un pēc tam vairs netika atjaunota.

## Apraksts
Pils pamatu laukums bija 30х50 metri, ap to bija uzbūvēts mūris, kas aizņēma visu pakalna virsotni. 9х20 metrus lielā dzīvojamā ēka atradās pils ziemeļaustrumu stūrī, tās apakšdaļa bija būvēta no laukakmeņiem, augšdaļa no ķieģeļiem. Pie ieejas bija sargtorņi 7 m diametrā.

Embūtes pilsdrupas 2001-11-10.jpg|Embūtes pilsdrupas mūsdienās (2001)
Embūte.JPG|pilsdrupas
2012 09 Embute (4).jpg|Embūtes muižas kungu mājas drupas
2012 09 Embute (6).jpg|Embūtes muižas kungu mājas drupas


## Atsauces

## Ārējās saites
* Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 
*EMBŪTE – BISHOP’S CASTLE AMBOTEN
Snēpele

**Snēpele** ir ciems Kuldīgas novada Snēpeles pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā autoceļu V1294 un V1296 krustojumā  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Snēpelē atrodas pagasta pārvalde, Kuldīgas Centra vidusskolas Snēpeles filiāle, tautas nams, bibliotēka, doktorāts, aptieka, veikals, luterāņu un baptistu baznīcas, vairāki uzņēmumi. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Snēpeles muižas *(Schnepeln)* centru, izaugusi pēckara gados kā kolhoza «Snēpele» un ciema padomes centrālais ciemats. Snēpeles muižas apbūve (pils, kalpu māja, spirta brūzis; 19. gadsimta pirmā puse) un Snēpeles pagastmāja (1878) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Mazsālijas

**Mazsālijas**, agrāk — **Mazsalija**, ir ciems Kuldīgas novada Snēpeles pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos Sprincupes krastā pie autoceļa V1294  no pagasta centra Snēpeles,   no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Mazsalijas muižas *(Massale/Klein-Sahlingen)* centru, Mazsalijas krogu un dzirnavām. 1847. gadā būvētajās dzirnavās ierīkots viesu nams «Mazsālijas», netālu — briežu dārzs. Ciemā atrodas Mazsāliju pilskalns.

## Atsauces
Viesalgciems

**Viesalgciems** ir apdzīvota vieta Kuldīgas novada Snēpeles pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos pie Sprincupes un Lējējupes satekas pie autoceļa P116  no pagasta centra Snēpeles,   no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Viesalgciems ir viens no senajiem kuršu ķoniņu brīvciemiem. 1333. gadā Livonijas ordeņa mestrs Eberhards fon Monheims Viesalgos *(Wessalgen)* zemi izlēņoja Tontegodem. Dzimtai sakuplojot, izveidojās brīvciems, kurā 1850. gadā dzīvojušas 9 ķoniņu ģimenes.

## Atsauces
Kundi

**Kundi** ir ciems Kuldīgas novada Snēpeles pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos Lejējupes krastā pie autoceļa V1296  no pagasta centra Snēpeles,   no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Kundu muižas *(Kunden)* centru.

## Atsauces
Zalve (nozīmju atdalīšana)

**Zalve** var būt:
* Zalve — apdzīvota vieta Zalves pagastā, Aizkraukles novadā;
* Zalve — šaušanas paņēmiens.
Kompleksa sistēma

**Kompleksa sistēma** ir tāda sistēma, kuras enerģija pārsniedz klasiskajā mehānikā apskatīto slieksni, bet vienlaikus nesasniedz haosa teorijā apskatīto sistēmas slieksni.

## Ārējās saites
* Shlomo Havlin Lectures on Complex Systems
2015. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**2015. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Ričmondā, ASV, no 19. līdz 27. septembrim. Tas bija 88. Pasaules čempionāts un otrā reize, kad tas notika ASV. Čempionāts sastāvēja no 12 sacensībām — grupas un individuālā brauciena vīriešiem, sievietēm, vīriešiem līdz 23 gadu vecumam, jauniešiem un jaunietēm, kā arī komandu brauciena vīriešu un sieviešu profesionālajām komandām.

## Kandidāti
Līdz UCI noteiktajam termiņam 2011. gada 20. februārī čempionātu pieteicās rīkot trīs kandidāti:

* **[[Ričmonda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]**
** Ričmonda savu pieteikumu izziņoja oficiālā preses konferencē 2010. gada 21. decembrī.
* **[[Omāna]]**
** 2011. gada *[[Tour of Oman]]* laikā sacensību organizētājs Edijs Merkss apstiprināja, ka arābu valsts pieteiksies 2015. gada čmepionāta uzņemšanai. Viņš piedāvāja savu atbalstu un mediju ziņojumi norādīja uz viņa nozīmīgo lomu čempionāta organizēšanā.
* **[[Kvebeka (pilsēta)|Kvebeka]], [[Kanāda]]**
** Kvebeka pieteicās čempionātam pēc Patrika Makvaida, UCI prezidenta ierosinājuma. Kvebeka bija vineīgā Kanādas pilsēta, kas pieteicās līdz Kanādas riteņbraukšanas federācijas termiņam 2010. gada 7. novembrī. 2011. gadā pilsēta atsauca savu kandidatūru, pamatojot to ar augstajām izmaksām (20 miljoni Kanādas dolāru).

2011. gada 21. septembrī par rīkošanas vietu tika apstiprināta Ričmonda.

## Sacensību grafiks
Visas sacensības sākās un noslēdzās Ričmondā. Visi laiki ir pēc vietējā Austrumkrasta laika (UTC-4).

## Sacensību kopsavilkums

### Elites grupu sacensības

### U-23 sacensības

### Junioru sacensības

## Medaļu tabula

Komandas braucieni ir iekļauti pie valsts, kurā komanda ir reģistrēta UCI.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Saulkrasti (nozīmju atdalīšana)

**Saulkrasti** var būt:
* Saulkrasti — pilsēta Latvijā
* Saulkrasti — dzelzceļa stacija
* Saulkrasti — apdzīvota vieta Kaplavas pagastā
Mārvins Gejs

**Mārvins Gejs** (; dzimis **Mārvins Pencs Gejs jaunākais** (*Marvin Pentz Gay Jr.*) , miris ) bija amerikāņu mūziķis, dziesmu autors un producents.

Karjeras laikā izdevis 25 studijas albumus. 20. gadsimta 60. gados kļuva par "*Motown* princi", jo bija ierakstījis vairāk nekā 30 hitus ierakstu kompānijai. 1968. gadā ar savu dziesmas *I Heard It Through the Grapevine* versiju sasniedza topu virsotnes. Geja 1969. gadā izdotais albums *[[M.P.G.]]* kļuva par viņa pirmo albumu, kas sasniedza R&B topa pirmo vietu. Veiksmīgais 1971. gadā izdotais *What's Going On* albums kļuva par pirmo kāda solomākslinieka albumu, kurā iekļauti trīs singli, kas iekļūst topa pirmajā desmitniekā. 1973. gada singls *Let's Get It On* sasniedza topu virsotnes, savukārt tāda paša nosaukuma albums ierindojās 2. vietā, kļūstot par *Motown* veiksmīgāko albumu. 1982. gadā, pēc 21 gadu ilgas sadarbības ar *Motown*, Gejs parakstīja ierakstu līgumu ar *[[Columbia Records]]* un ierakstīja albumu *[[Midnight Love]]*, kurā iekļauta arī ''Grammy'' balvu ieguvusī *Sexual Healing*. Pēc mūziķa nāves 1984. gadā tika izdoti trīs albumi, tika pārizdoti vairāki viņa darbi.

Mārvinu Geju  nošāva viņa tēvs Mārvins Gejs vecākais. Pēc mūziķa nāves viņam piešķirti vairāki apbalvojumi, tai skaitā *Grammy* mūža ieguldījuma balva, vēl ticis iekļauts vairākās slavas zālēs.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi

* *[[The Soulful Moods of Marvin Gaye]]* (1961)
* *[[That Stubborn Kinda Fellow]]* (1963)
* *[[When I'm Alone I Cry]]* (1964)
* *[[Hello Broadway]]* (1964)
* *[[How Sweet It Is to Be Loved by You]]* (1965)
* *[[A Tribute to the Great Nat "King" Cole]]* (1965)
* *[[Moods of Marvin Gaye]]* (1966)
* *[[I Heard It Through the Grapevine]]* (1968)
* *[[M.P.G.]]* (1969)
* *[[That's the Way Love Is]]* (1970)
* *[[What's Going On]]* (1971)
* *[[Trouble Man]]* (1972)
* *[[Let's Get It On]]* (1973)
* *[[I Want You]]* (1976)
* *[[Here, My Dear]]* (1978)
* *[[In Our Lifetime]]* (1981)
* *[[Midnight Love]]* (1982)

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Biogrāfija
Kiribati administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Kiribati novietojums]]
**[[Kiribati]] administratīvo iedalījumu** veido **3 salu arhipelāgi**, kas sīkāk iedalās **21 pašvaldībā**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

## Salu arhipelāgi

## Otrā līmeņa administratīvais iedalījums
### Pašvaldības
 

## Atsauces
Skrunda (nozīmju atdalīšana)

**Skrunda** var būt:
* Skrunda — pilsēta Latvijā;
* Skrunda — dzelzceļa stacija;
* Skrunda — apdzīvota vieta Virbu pagastā;
* Skrunda-1 — pamests ciems Raņķu pagastā.
Dienvidāfrikas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Dienvidāfrikas novietojums]]
**[[Dienvidāfrika]]s** administratīvo iedalījumu veido **9 provinces**, kas ir izveidotas saskaņā ar Dienvidāfrikas konstitūciju. Provinces sīkāk iedalās **44 distriktos** un **8 metropolēs**. Distrikti sīkāk iedalās **226 vietējās pašvaldībās**. Savukārt vietējās pašvaldības un metrolopes sīkāk iedalās **4277 daļās**. Pēc platības lielākā province ir Ziemeļkāpa (372 889 km²), bet mazākā — Hautena (18 178 km²). Pēc iedzīvotāju skaita lielākā province ir Hautena (12 914 800 iedzīvotāji), bet mazākā — Ziemeļkāpa (1 166 700 iedzīvotāji).

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Provinces

## Otrā līmeņa administratīvais iedalījums
### Metropoles

### Distrikti

## Atsauces
Turlava

**Turlava**, agrāk — **Lipaiķi**, ir ciems Kuldīgas novada Turlavas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Bēršupītes krastā pie autoceļa P112  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Turlavā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, doktorāts, veikals, Lipaiķu luterāņu baznīcas, vairāki uzņēmumi. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lipaiķu mācītājmuižas *(Lipaiken)* centru un Lipaiķu baznīcu; izaugusi pēckara gados kā kolhoza «Turlava» (vēlāk — «Druva») un Induļa ciema padomes (vēlāk — Turlavas ciema padomes) centrālais ciemats. Lipaiķu baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, bet baznīcas altāris, ērģeļu prospekts, kancele un vitrāža «Kalējciema ģerbonis» — valsts nozīmes mākslas pieminekļi; bijusī mācītājmuiža un vecā skola ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Turlava (nozīmju atdalīšana)

**Turlava** var būt:
* Turlava — apdzīvota vieta Turlavas pagastā
* Turlava — upe, Skaldas pieteka
* Grantiņu agrākais nosaukums
Dumjāta

**Dumjāta** vai **Domjāta** (, **, ) ir pilsēta Ēģiptē, Dumjātas muhāfazas administratīvais centrs. Atrodas Nīlas deltā, 13 km attālumā no Vidusjūras krasta.

Nozīmīga Senās Ēģiptes pilsēta. Agrāk atradusies tuvāk jūrai, nekā mūsdienās. Līdz ar Aleksandrijas (pēc 322. gada p.m.ē.) uzplaukumu Dumjāta piedzīvoja kritumu. Mūsdienās starp populārākajām nozarēm pilsētā ir mēbeļu ražošana, apģērba izgatavošana, zvejniecība. Vairākas ievērojamas mošejas.

## Atsauce

## Ārējās saites
333. mikroautobusu maršruts (Rīga)

**333. mikroautobusa maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta maršruts, kas kursēja no Ziepniekkalna līdz Centrālajai stacijai. Kopš 2013. gada 17. augusta šo maršrutu apkalpoja Rīgas satiksmes apakšuzņēmējs PS "Rīgas mikroautobusu satiksme" (RMS).

333. mikroautobusa maršruta kopējais garums ir 18,410 km.

Maršruts tika slēgts 2022. gada 9. septembrī, kad paziņoja par "Rīgas mikroautobusu satiksmes" maksātnespējas procesa uzsākšanu.

## Maršruts
**[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — **[[Ziepniekkalns]]** kursēja pa šādām ielām: Abrenes iela, Satekles iela, Marijas iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Lāčplēša iela, Salu tilts, K. Ulmaņa gatve, Vaiņodes iela, Bērzupes iela, Valdeķu iela un Ozolciema iela.

**[[Ziepniekkalns]]** — **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** kursēja pa šādām ielām: Ozolciema iela, Valdeķu iela, Bērzupes iela, Vaiņodes iela, K. Ulmaņa gatve, Salu tilts, Emīlijas Benjamiņas iela,Satekles iela un Abrenes iela.

## Pieturvietas
333. mikroautobusa maršrutā kopumā bija 30 pieturas. Virzienā **[[Rīgas Pasažieru stacija|Centrālā stacija]] — [[Ziepniekkalns]]** bija 16 pieturas, bet virzienā **Ziepniekkalns — Centrālā stacija** bija 14 pieturas.

## Skatīt arī
* Mikroautobusu satiksme Rīgā

## Atsauces

## Ārējās saites
* 233. mikroautobusu maršruta saraksts
Ķikuri

**Ķikuri** var būt:
* Ķikuri — apdzīvota vieta Kūku pagastā
* Ķikuri — apdzīvota vieta Ļaudonas pagastā
* Ķikuri — apdzīvota vieta Turlavas pagastā
Ķikuri (Turlavas pagasts)

**Ķikuri** ir ciems Kuldīgas novada Turlavas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos Skaldas upes un Ķikuru ezera krastā pie autoceļa P112  no pagasta centra Turlavas,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Ķikuru pusmuižas *(Kikur)* centra un Ķikuru kroga; izaugusi pēckara gados kā kolhoza ciemats. Muižas apbūve un krogs ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Ķikuru ezers

**Ķikuru ezers** vai **Kukuru ezers** ir publisks brūnūdens ezers Kuldīgas novada Turlavas pagastā. Izveidojies Apriķu līdzenumā pie autoceļa P112. Apaļa, lēzena ezerdobe, austrumu malā smilšaina, dziļāk — dūņaina. Krasti zemi, austrumos — stāvi. Cauri tek Raudiņa uz Skaldu. Mīt līdaka, plaudis, asaris, līnis, rauda, karpa, ķīsis, grundulis, karūsa. 

Austrumu krastā Ķikuru ciems. Ir peldvietas un atpūtas vietas.

## Atsauces
Sarkankrūšu līķvabole

**Sarkankrūšu līķvabole** () ir līķvaboļu suga.

## Izplatība
Sarkankrūšu līķvabole ir plaši izplatīta no Eiropas līdz Japānai. Austrumos tā sastopama Krievijā, Mongolijā, Ķīnā (Heilundzjanas un Dzjiliņas provincēs), Korejas pussalā un Japānā (Hokaido un Honsju salās).

## Pieaugušās vaboles apraksts
Vaboles ir melnas ar sarkanu vai oranžu pronotomu, 12–16 mm garas. Galva melna. Virsspārni ir spīdīgi melni, nelīdzeni, uz katra ir pa trim gareniskam ribām.

## Ekoloģija
Sastopamas mežos, lauksaimniecības zemēs. Pieaugušas vaboles var satikt no maija līdz septembrim. Sarkankrūšu līķvaboles barojas ar fēcēm, maitu, pūstošām sēnēm un izdalāmo berzes sulu.

## Atsauces
Grantiņi

**Grantiņi**, agrāk — **Turlava** vai **Torlova**, ir ciems Kuldīgas novada Turlavas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Turlavas upes krastā pie autoceļa V1295  no pagasta centra Turlavas,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Turlavas muižas *(Turlau)* centru; izaugusi pēckara gados kā kolhoza «Sarkanā zvaigzne» (vēlāk — «Dzintars») ciemats. Turlavas muižas pamati ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

## Atsauces
Alexa Internet

***Alexa Internet, Inc.*** ir ASV uzņēmums, *[[Amazon]]* meitasuzņēmums. Uzņēmums pazīstams ar savu tīmekļa vietni, kurā tika piedāvāta statistika par dažādu tīmekļa vietņu apmeklējumu. Šis pakalpojums kopš 2022. gada 1. maija vairs nav pieejams.

Uzņēmums dibināts 1996. gadā (kā neatkarīgs uzņēmums). Uzņēmuma nosaukums tika izvēlēts par godu Aleksandrijas bibliotēkai Senajā Ēģiptē. 1999. gadā to iegādājās *Amazon*. Saskaņā ar uzņēmuma tīmekļa vietni, informācija par apmeklējumu, vietu reitingā tiek piedāvāta par 30 miljoniem tīmekļa vietņu. 2015. gadā to apmeklēja vairāk nekā 6,5 miljoni cilvēku ik mēnesi.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Thanatophilus sinuatus

***Thanatophilus sinuatus*** ir līķvaboļu suga. Izplatīta Palearktikas reģionā.

## Izplatība
*Thanatophilus sinuatus* plaši izplatīta vabole Eiropā un Āzijā, izņemot ziemeļu rajonus, un Ziemeļāfrikā. Sastopama no Rietumeiropas līdz Sahalīnas un Japānas.

## Pieaugušās vaboles apraksts
Vaboles ir melnas vai melnbrūnas, ar īsu matainu klājumu, garumā sasniedz 9—13,5 mm.

## Ekoloģija
Sastopamas mežos un lauksaimniecības zemēs. Barojas ar maitu, pūstošām sēnēm; tā ir atzīmēta arī kā lauksaimniecisks kaitēklis, taču Križanskis uzskata, ka vairāki dati par to ir šaubīgi.

## Atsauces
280. mikroautobusu maršruts (Rīga)

**280. mikroautobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriska transporta maršruts, kas kursēja no Autoostas līdz Purvciema.

280. mikroautobusa maršruts dublējas ar 23. trolejbusu maršrutu un 5. autobusu maršrutu.

Kopš 2017. gada 1. jūlija 280. mikroautobusu maršruts apvienots ar 270. mikroautobusa maršrutu.

## Maršruts
**[[Rīgas Starptautiskā autoosta|Autoosta]] — [[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]** kursēja pa šādām ielām: Prāgas iela, 13. janvāra iela, Marijas iela, A. Čaka iela un Dzelzavas iela.

**Purvciems — Autoosta** kursēja pa šādām ielām: Dzelzavas iela, Vaidavas iela, Ieriķu iela, A. Čaka iela, Marijas iela, 13. janvāra iela un Prāgas iela.

## Pieturvietas
280. mikroautobusu maršrutā kopumā bija 29 pieturas. Virzienā **[[Purvciems (Rīga)|Purvciems]] — [[Rīgas Starptautiskā autoosta|Autoosta]]** bija 16 pieturas, bet virzienā **Autoosta — Purvciems** bija 13 pieturas.

## Skatīt arī
* Mikroautobusu satiksme Rīgā
* Rīgas satiksme

## Ārējās saites
* 280. mikroautobusu maršruta saraksts
*
Klostere

**Klostere** ir ciems Kuldīgas novada Turlavas pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā pie autoceļa V1289  no pagasta centra Turlavas,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies uz kādreizējā Aizputes franciskāņu klostera zemēm pie bijušās Klosteres pagasta valdes un Jāmaiķu (Klosteres) baznīcas. Klosteres luterāņu baznīca ir republikas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

## Atsauces
Ziemeļciems

**Ziemeļciems** ir apdzīvota vieta Kuldīgas novada Turlavas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Rīvas upes krastā  uz ziemeļiem no pagasta centra Turlavas,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Ziemeļciems *(Semel)* ir viens no kādreizējiem kuršu ķoniņu brīvciemiem; piederējis Sirkantu (Šmēdiņu) dzimtai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Agris Dzenis. Divi dokumenti par Kurzemes brīvajiem latviešu zemturiem 18. gs. otrajā pusē
206. mikroautobusu maršruts (Rīga)

**206. mikroautobusa maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta maršruts, kas kursēja no Autoostas līdz Gaiļezera slimnīcai, kura atrodas Mežciema apkaimē. 2019. gada 1. jūlijā maršruts tika slēgts, apvienojot to ar 271. mikroautobusu.

## Maršruts
**[[Rīgas Starptautiskā autoosta|Autoosta]] — [[Mežciems (Rīga)|Mežciems]]** kursēja pa šādām ielām: Prāgas iela, 13. janvāra iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Brīvības iela, Silciema iela, Murjāņu iela, Juglas iela, Malienas iela, Hipokrāta iela, un Gaiļezera iela.

**[[Mežciems (Rīga)|Mežciems]] — [[Rīgas Starptautiskā autoosta|Autoosta]]** kursēja pa šādām ielām: Gaiļezera iela, Hipokrāta iela, Malienas iela, Juglas iela, Murjāņu iela, Silciema iela, Brīvības iela, Raiņa bulvāris, Vilhelma Purvīša iela, Maskavas iela, Centrāltirgus iela un Prāgas iela.

## Pieturvietas
206. mikroautobusu maršrutā kopumā bija 59 pieturas. Virzienā **[[Mežciems (Rīga)|Mežciems]] — [[Rīgas Starptautiskā autoosta|Autoosta]]** bija 29 pieturas, bet virzienā **[[Rīgas Starptautiskā autoosta|Autoosta]] — [[Mežciems (Rīga)|Mežciems]]** bija 26 pieturas.

## Skatīt arī
* Mikroautobusu satiksme Rīgā
* Rīgas satiksme

## Ārējās saites
* 206. mikroautobusu maršruta saraksts
Pliķu ciems

**Pliķu ciems** vai **Pliķi** ir bijušais ciems Kuldīgas novada Turlavas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos Jāmaņupes krastā rietumos no Vilgāles ezera  uz ziemeļiem no pagasta centra Turlavas. Ciems *(Plike)* bija viens no kuršu ķoniņu brīvciemiem, kurā mita Tontegodu dzimta. Ciema vietā saglabājusies kapsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Agris Dzenis. Divi dokumenti par Kurzemes brīvajiem latviešu zemturiem 18. gs. otrajā pusē
Rožupe

**Rožupe** (), agrāk arī **Rožanova**, ir ciems Līvānu novada Rožupes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta austrumdaļā pie Feimankas ietekas Dubnā pie autoceļa P63  no novada centra Līvāniem un  no Rīgas. Rožupē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, veselības punkts, pasts, veikals, vairāki uzņēmumi. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušajām Rožanovas un Voļas pusmuižām; izaugusi pēckara gados kā kolhoza «Rožupe» un ciema padomes centrālais ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
309. mikroautobusu maršruts (Rīga)

**309. mikroautobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta maršruts, kas kursēja no Ķengaraga (15. trolejbusu maršruta galapunkta Višķu ielā) līdz Purvciemam (galapunkts atradās pie tirdzniecības centra *[[Domina Shopping|Domina]]*).

Līdz 2019. gadam mikroautobusi kursēja līdz 49. autobusu maršruta galapunktam Rumbulā. No 2019. gada 1. maija kursē līdz Višķu ielai. Maršruts tika slēgts 2022. gada 9. septembrī.

## Maršruts
**[[Ķengarags]] — [[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]** kursēja pa šādām ielām: Višķu iela, Latgales iela, Lubānas iela, A. Saharova iela, Akadēmiķa Mstislava Keldiša iela, Ilūkstes iela, Dzelzavas iela, Stirnu iela un Ieriķu iela.

**Purvciems** — **Ķengarags** kursēja pa šādām ielām: Dzelzavas iela, Vaidavas iela, Ieriķu iela, Stirnu iela, Dzelzavas iela, Ilūkstes iela, Akadēmiķa Mstislava Keldiša iela, A. Saharova iela, Lubānas iela, Maskavas iela un Višķu iela.

## Pieturvietas
309. mikroautobusu maršrutā kopumā bija 52 pieturas. Virzienā **[[Ķengarags]]** — **[[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]** ir 25 pieturas, bet virzienā **Purvciems** — **Ķengarags** bija 27 pieturas.

## Skatīt arī
* Mikroautobusu satiksme Rīgā
* Rīgas satiksme

## Atsauces

## Ārējās saites
* 209. mikroautobusu maršruta saraksts
Lipuški (nozīmju atdalīšana)

**Lipuški** var būt:
* Lipuški — apdzīvota vieta Andzeļu pagastā
* Lipuški — apdzīvota vieta Lūznavas pagastā
* Lipuški — apdzīvota vieta Mākoņkalna pagastā
* Lipuški — apdzīvota vieta Sutru pagastā
* Lipušķu Čornajas pagastā cits nosaukums
Sjerraleones administratīvais iedalījums

[thumbnail|[Sjerraleones novietojums]]
**[[Sjerraleone]]s administratīvo iedalījumu** veido **3 provinces** un **1 apgabals**. Provinces iedalās **14 distriktos**. Savukārt distrikti sīkāk iedalās **149 cilšu padomēs**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Apgabals

### Provinces

## Otrā līmeņa administratīvais iedalījums
### Distrikti

## Atsauces
Zundāni (Turku pagasts)

**Zundāni** ir ciems Līvānu novada Turku pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā Neretas krastā pie autoceļa V754  no novada centra Līvāniem un  no Rīgas. Zundānos atrodas pagasta pārvalde. Austrumos no Zundāniem atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Zundānu senkapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 77 cilvēkiem.

## Atsauces
Zundāni

**Zundāni** var būt:
* Zundāni — apdzīvota vieta Mežāres pagastā
* Zundāni — apdzīvota vieta Turku pagastā

## Skatīt arī
* Jaunzundāni
Doles pilis

thumb|230px|Vecdoles pilsdrupas mūsdienās.
thumb|230px|Doles muižas kungu māja 20. gs. sākumā.
**Doles pilis**  jeb **Vecdoles** () un **Jaundoles pilis** () bija Rīgas arhibīskapijas pilis  uz Doles salas. Vecdoles pils sākotnēji piederēja Rīgas arhibīskapu vasalim Johanam Dolenam, pēc tās sagraušanas  Rīgas domkapituls uzcēla savu pili Doles salas dienvidrietumu malā (Jaundoles pili). 

Līdz mūsdienām saglabājušies abu piļu mūra sienu fragmenti un **Doles muižas** kungu māja, kurā iekārtots Daugavas muzejs.

## Ārējās saites
* Sala ar trim pilīm un vienu muzeju Mārtiņš Mintaurs, salaspils.lv, 2014. gada 8. septembrī
* Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942
Lesoto administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Lesoto novietojums]]
**[[Lesoto]] administratīvo iedalījumu** veido **10 distrikti**. Distriktus pārvalda distrikta administrators. Distrikti sīkāk iedalās **80 vēlēšanu apgabalos**, kurus veido **129 vietējās cilšu padomes**. Pēc platības lielākais distrikts ir Maseru distrikts (4279 km²), bet mazākais — Buthabethes distrikts (1767 km²). Pēc iedzīvotāju skaita lielākais distrikts ir Maseru distrikts (436 399 iedzīvotāji), savukārt mazākais — Kachasnekas distrikts (71 756 iedzīvotāji). 

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Distrikti

## Atsauces
Turki (Turku pagasts)

**Turki** ir ciems Līvānu novada Turku pagastā. Atrodas pagasta ziemeļdaļā Neretas krastā autoceļu V754 un V755 krustojumā  no pagasta centra Zundāniem,  no novada centra Līvāniem un  no Rīgas. Turkos atrodas saieta nams, bibliotēka, Gavartīnes pasta nodaļa, ugunsdzēsēju depo, veikals.

## Vēsture
Zināms, ka Krievu-turku kara laikā 1878. gadā Krustpilī atradusies lazarete ar 727 turku karagūstekņiem. Iespējams, ka pēc kara beigām daļa gūstekņu izmitināta Kreicburgas muižas pārvaldītajā apkārtnē, no kā cēlies apdzīvvotās vietas nosaukums.

1897. gadā katoļu ciemā bija 18 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Ievērojami cilvēki
* Jānis Ādamsons (1956), politiķis.

## Atsauces
Jaunsilavas

**Jaunsilavas** ir ciems Līvānu novada Turku pagastā, pagasta lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojies pagasta dienviddaļā Silupītes krastā autoceļu A6 un V754 krustojumā  no pagasta centra Zundāniem,  no novada centra Līvāniem un  no Rīgas. Jaunsilavās atrodas Jaunsilavas pamatskola, bibliotēka, veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Jaunāsmuižas *(Neuhof)* centra, izaugusi pēckara gados kā kolhoza «Zelta vārpa» ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Zinību diena

[thumb|300px|Pirmā skolas diena [Liepājas Raiņa vidusskola|Liepājas Raiņa 6. vidusskolā 2017. gadā 1. septembrī]]
thumb|250px|Zinību dienas atribūts — zvans

**Zinību diena**, dažreiz saukta arī par 1. septembri, ir diena, kurā Krievijā () un daudzās citās pēcpadomju valstīs (, ), tostarp arī Latvijā, atzīmē skolas mācību gada sākumu. Ja 1. septembris iekrīt sestdienā vai svētdienā, Zinību dienu pārceļ uz tuvāko darba dienu.

## Vēsture

Zinību diena PSRS oficiāli atzīta 1984. gadā, kad pamatojoties uz PSRS Augstākās Padomes Prezidija 1984. gada 15. jūnija noteikumiem Nr. 373-11 „Deklarācija par 1. septembri — Zinību dienu kā valsts svētkiem” to pasludināja par valsts svētkiem. Vēsturiski gan PSRS 1. septembri kā skolas mācību gada sākuma dienu atzīmē jau no 1935. gada.

Uz pasākumu pie skolas skolēni ierodas ģērbušies svinīgās drēbēs un ar ziedu pušķiem. Svinības sākas ar direktora un/vai skolotāju uzrunu, kam seko īss koncerts. Tad ar pirmo zvanu iezvana pirmklasnieku ienākšanu skolā, un vecākie skolēni sadevušies rokās ar pirmklasniekiem ved viņus uz klasi. Pirmā mācību gada stunda ir klases stunda, kam seko klašu fotografēšanās, bet mācības 1. septembrī parasti vēl nesākas.

Skolas noslēguma pasākums ir Pēdējais zvans, ar ko atzīmē mācību gada beigas skolēniem, jo īpaši 9. un 12. klašu skolēniem, kuri togad beidz pamatskolu vai vidusskolu.

Latvijā Zinību dienu atzīmē arī pēc PSRS sabrukuma, un kopš 2002. gada tā ir oficiāla atceres un atzīmējama diena.

## Atsauces
Pirmklasīgās

**"Pirmklasīgās"** () ir 2012. gada amerikāņu muzikālā kinokomēdija, kuras režisors ir Džeisons Mūrs. Filmas sižets daļēji veidots pēc Mikija Ripkina grāmatas *Pitch Perfect: The Quest for Collegiate A Cappella Glory*.

Filma ir Bārdenas Universitātes *[[a capella]]* sieviešu grupu *The Barden Bellas*. Tajā galvenās lomas attēlo Anna Kendrika, Skailars Ostins, Rebela Vilsone, Anna Kempa, Britānija Snova, Estera Dīna, Aleksisa Knapa, Hana Meja Lī, Ādams Devains, Bens Plats, Džons Maikls Higinss un Elizabete Benksa.

Filmas pirmizrāde notika . Tā guva kritiķu atzinīgu novērtējumu. Ar vairāk nekā 115 miljoniem ASV dolāru lieliem kases ieņēmumiem tā kļuva par vienu no visu laiku ienesīgākajām muzikālajām komēdijām. *[[Teen Choice]]* balvu pasniegšanas ceremonijā "Pirmklasīgās" tika atzītas par labāko komēdiju. Filmas skaņu celiņš kļuva par 2013. gada visvairāk pārdotāko skaņu celiņu, līdz 2015. gada aprīlim ASV tika pārdoti 1,2 miljoni albuma kopiju. Trīs albuma singli ierindojās *[[Billboard Hot 100]]* topā.

2015. gadā iznāca filmas turpinājums "Pirmklasīgās 2", bet trešā daļa "Pirmklasīgās 3" iznāca 2017. gadā.

## Skaņu celiņš

## Atsauces

## Ārējās saites
Pirmklasīgās 2

**"Pirmklasīgās 2"** () ir 2015. gada ASV muzikālā kinokomēdija, kuras režisore un viena no producentēm ir Elizabete Benksa, kas arī saglabājusi savu lomu no pirmās filmas.

Filma ir par *The Barden Bellas* ansambļa ceļu uz Pasaules čempionātu. Tajā galvenās lomas attēlo Anna Kendrika, Rebela Vilsone, Heilija Steinsfelda, Britānija Snova, Aleksisa Knapa, Hana Meja Lī, Estera Dīna, Krisija Fita, Kelija Džekla un Šīlija Regnere. Filmā epizodiska loma (Pasaules čempionāta laikā) bija grupām *[[Pentatonix]]* un *[[Penn Masala]]*, dziesmu konkursa laikā — Grīnbejas "Packers" amerikāņu futbola kluba spēlētājiem.

Filmas pirmizrāde notika . Tā pārsvarā guva kritiķu atzinīgu novērtējumu. Ar vairāk nekā 284 miljoniem ASV dolāru lieliem kases ieņēmumiem tā kļuva par visu laiku ienesīgāko muzikālo komēdiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Regulārā izteiksme

[thumb|right|Regulārā izteiksme <br /><code>(?<=\.)&nbsp;{2,}(?=[A-Z])</code> atbilst vismaz divām atstarpēm pēc punkta (.) un pirms lielā burta (tikai [ASCII tabulā esošie lielie burti)]]
**Regulārā izteiksme** (, ***regex, regexp***) ir simbolu virkne, kas definē meklējamo izteiksmi.

Regulārajās izteiksmēs ir divu veidu simboli: metasimboli (simboli ar īpašu nozīmi) un parasti simboli bez īpašas nozīmes. Vertikāla strīpa (`|`) apzīmē Būla "vai" (alternatīvi varianti). Vēl tiek izmantotas iekavas, kvantori (jautājuma zīme, reizināšanas zīme, saskaitīšanas zīme).

## Ārējās saites
* DMOZ
Jānis Vīksne

**Jānis Vīksne** (dzimis , miris ) bija latviešu ornitologs un pasniedzējs. Latvijas Ornitoloģijas biedrības dibinātājs un tās pirmais prezidents un Goda biedrs, Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieks. Ilggadējs Bioloģijas institūta Ornitoloģijas laboratorijas vadītājs un pasniedzējs. 

## Biogrāfija
Jānis Vīksne dzimis  Rīgā. Viņa tēvs Arvīds Vīksne bija Rīgas Zooloģiskā dārza direktors un viņi ar ģimeni dzīvoja zooloģiskā dārza teritorijā. 1955. gadā absolvēja Rīgas 2. vidusskolu, 1960. gadā beidza Latvijas Valsts Universitātes Bioloģijas fakultāti. Jāņa Vīksnes vienīgā darba vieta bija Zinātņu akadēmijas, vēlāk Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts. Sākotnēji strādājis par ekspedīcijas palīgstrādnieku Ornitoloģijas laboratorijā, tad jaunākais un vēlāk arī vecākais zinātniskais līdzstrādnieks, no 1981. gada bija laboratorijas vadītājs un vadošais pētnieks. 1968. gadā Igaunijas Zinātņu akadēmijas Bioloģijas zinātņu padomē aizstāvēja bioloģijas zinātņu kandidāta disertāciju "Baltijas jūras austrumu piekrastes zemju lielo ķīru (*Larus ridibundus L.*) populāciju teritoriālās saistības un demogrāfija", ko 1992. gadā pielīdzināja Latvijas Republikas bioloģijas doktora grādam. No 1993. gada Jānis Vīksne bija Latvijas Universitātes profesors. Kopš 2005. gada — Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis. 

Jāņa Vīksnes galvenās pētījumu jomas bija putnu populāciju ekoloģija, migrācijas un migrāciju orientācija. Sarakstījis daudz publikācijas, zinātniskos darbus un mācību līdzekļus. Vadījis daudzus vietējos un starptautiskos zinātniskos projektus.

Viens no Latvijas Ornitoloģijas biedrības dibinātājiem un pirmais prezidents kopš tās dibināšanas no 1985. līdz 2008. gadam, pēc tam ievēlēts par biedrības Goda biedru.

Jāna Vīksnes meita Antra Stīpniece arī ir ornitoloģe, šobrīd — Latvijas Ornitoloģijas biedrības prezidente.

## Apbalvojumi
* 1998 — Igaunijas Ornitoloģijas biedrības Goda biedrs,
* 2004 — ITERA Latvija un Izglītības un zinātnes ministrijas balva par ieguldījumu putnu pētniecībā,
* 2005 — "Rīgas balva — 2005",
* 2008 — Latvijas Ornitoloģijas biedrības Goda biedrs,
* 2013 — Triju Zvaigžņu ordenis (IV šķira),
* 2014 — Valsts emeritētais zinātnieks.

## Atsauces
Dafne Shipersa

**Dafne Shipersa** (; dzimusi ) ir nīderlandiešu bijusī vieglatlēte, startēja septiņcīņā, sprintā un tāllēkšanā.

Piedalījusies trīs olimpiskajās spēlēs.  Londonā izcīnīja 12. vietu septiņcīņā (6324 punkti). Startēja arī 4×100 metru stafetē, kur Nīderlandes komanda ieņēma 6. vietu. 2016. gadā Riodežaneiro izcīnīja sudraba medaļu 200 metru distancē, 100 netru sprintā ieņēma 5. vietu, bet 4×100 metru stafetē komanda neiekļuva finālā.  Tokijā 200 metros savā pusfināla skrējienā ieņēma 6. vietu un neiekļuva finālā, kopvērtējumā ierindojoties 17. vietā. Skrēja arī 4×100 metru stafetē, bet Nīderlandes komanda finālā nefinišēja.

Piecas reizes startējusi Pasaules čempionātā. 2013. gada Pasaules čempionātā Maskavā izcīnīja bronzas medaļu septiņcīņā, uzstādot valsts rekordu (6477 punkti). 2015. gadā Pekinā izcīnīja sudraba medaļu 100 m sprintā, uzstādot valsts rekordu (10,81 s), savukārt 200 m sprinta distancē Shipersa ar jaunu Eiropas rekordu (21,63 s) izcīnīja zelta medaļu. Arī 2017. gada Pasaules čempionātā Londonā uzvarēja 200 metru distancē, bet 100 metros ieguva bronzu.

Vairākas reizes izcīnījusi medaļas Eiropas čempionātā: 2014. gadā Cīrihē kļuva par čempioni abās individuālajās sprinta distancēs, bet 2016. gadā Amsterdamā ar rezultātu 10,90 s izcīnīja uzvaru 100 m sprintā (ar vienu no lielākajiem pārsvariem Eiropas čempionāta vēsturē 0,3 sekundēm apsteidzot otrās vietas ieguvēju Ivetu Lalovu no Bulgārijas), bet pēc tam uzvarēja arī 4x100 m stafetē, kur Nīderlandes izlase laboja nacionālo rekordu. 2018. gada Eiropas čempionātā  Berlīnē ieguva sudraba medaļas 200 metros un stafetē un bronzu 100 metru distancē.

D. Shipersa 2014. un 2015. gadā tika atzīta par gada labāko vieglatlēti Eiropā.  paziņoja par sporta karjeras beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mūžīgi roks

**"Mūžīgi roks"** () ir 2012. gada amerikāņu romantiskā muzikālā kinokomēdija, kuras režisors ir Ādams Šenkmans. 2005. gada *Rock of Ages* mūzikla adaptācija.

Filma ir par Holivudas sapņus realizējošiem jauniešiem. Tajā galvenās lomas attēlo Džuliana Hafa, Djego Boneta, Rasels Brends, Aleks Boldvins, Pols Džamati, Ketrina Zeta-Džonsa, Mālina Okermane, Mērija Blaidža, Braians Krenstons un Toms Krūzs. Filmā iekļautas dažādu 20. gadsimta 80. gadu rokzvaigžņu, tai skaitā *[[Def Leppard]]*, *[[Journey]]*, *[[Scorpions]]*, *[[Poison]]*, *[[Foreigner]]*, *[[Guns N' Roses]]*, *[[Pat Benatar]]*, Džoanas Džetas, *[[Bon Jovi]]*, Deivida Lī Rota, *[[Twisted Sister]]*, *[[Whitesnake]]*, darbi.

Filmas pirmizrāde notika 2012. gada 15. jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
314. mikroautobusu maršruts (Rīga)

**314. mikroautobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta maršruts kas kursēja no Centra līdz Biķeriem. Galapunkts atradās pie tirdzniecības centra "IKEA".

Maršruts tika slēgts 2022. gada 9. septembrī, kad paziņoja par "Rīgas Mikroautobusu Satiksmes" maksātnespējas procesa uzsākšanu.

## Maršruts
**[[Rīgas centrs|Centrs]] — Biķeri** kursēja pa šādām ielām: Gogoļa iela, Satekles iela, Valmieras iela, A. Deglava iela, Nīcgales iela, Sesku iela, Ilūkstes iela, M. Keldiša iela, Ulbrokas iela, A. Deglava iela, Kaivas iela, Biķernieku iela un Biķeru iela.

**Biķeri — Centrs** kursēja pa šādām ielām: Biķeru iela, Biķernieku iela, Kaivas iela, A. Deglava iela, Ē.Valtera, A. Deglava iela, Ulbrokas iela, M. Keldiša iela, Ilūkstes iela, Sesku iela, Nīcgales iela, A. Deglava iela, Valmieras iela, Satekles iela, Turgeņeva iela un Gogoļa iela.

## Pieturvietas
314. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā bija 41 pietura.
* Virzienā **Biķeri** — **[[Rīgas centrs|Centrs]]** bija 24 pieturas.
* Virzienā **Centrs** — **Biķeri** bija 17 pieturas.

## Skatīt arī
* Mikroautobusu satiksme Rīgā
* Rīgas satiksme

## Atsauces

## Ārējās saites
* 214. mikroautobusu maršruta saraksts
Vārzas

**Vārzas** ir ciems Limbažu novada Skultes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā  no novada centra Limbažiem un  no Rīgas. Ciems sastāv no trijām daļām: Kursīši, Dunte 96 un nostāk no pārējā ciema Lauči.

Dunte 96 veidojusies kā bijušās rūpnīcas VEF darbinieku dārzkopības kooperatīvā sabiedrība ar kopā ap 400 vasarnīcām.

Vārzu dienvidu daļā, Laučos, liedagā atrodas ap 2 m augsts un aptuveni 70 tonnu smags jūrakmens (Lauču jūrakmens), ko 1853. gada pavasarī ledus blīvēdamies izstūmis no jūras gultnes krastā. Valsts nozīmes aizsargājams dabas objekts. Netālu no akmeņa atrodas viesu nams un kempings.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vīksne

**Vīksne** ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alberts Vīksne (1896—1976) — virsnieks;
* Dāvids Vīksne (2000) — basketbolists;
* Jānis Vīksne (1936—2015) — ornitologs un pasniedzējs.

## Skatīt arī
* Vīksna
Deičs

**Deičs** ir uzvārds. Tas ir arī ebreju apzīmējums cilvēkiem no Beniluksa. Uzvārda varianti sastopami arī citās valstīs, piemēram, Nīderlandē, kā arī Vācijā un ASV.

Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Felikss Deičs (1937—2019), ebreju izcelsmes latviešu teātra režisors, aktieris, un inženieris;
* Ļevs Deičs (*Лев Дейч*; 1855—1941), ebreju tautības Krievijas un starptautiskās sociālistiskās kustības darbinieks, memuārists;
* Mejers Deičs (1920—2019), ebreju izcelsmes Latvijas uzņēmējs.
Ņukši

**Ņukši**, agrāk arī **Pilda**, ir ciems Ludzas novada Ņukšu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Ilžas upes krastā pie autoceļa P49  no novada centra Ludzas un  no Rīgas. Ņukšos atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, bibliotēka, feldšeru-vecmāšu punkts, pasts, veikals, Pildas katoļu baznīca. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Ņukšu muižas *(Niukszi, Njukschi)* centru, izaugusi pēckara gados kā Kaļiņina kolhoza ciemats. Baznīcas altāris (18. gadsimts) un divi sānu altāri (ap 1700. gadu) ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
322. mikroautobusu maršruts (Rīga)

**322. mikroautobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta maršruts, kas kursēja no Abrenes ielas līdz Rīgas Starptautiskajai lidostai.

Atklāts 2014. gada 1. novembrī kā 222. mikroautobusu maršruts. No  kļuvis par 322. ekspresbusu maršrutu, kurā nedarbojās Rīgas domes piešķirtās atlaides.

Pēc Lidostas “Rīga” iniciatīvas, sākot ar nakti no 2019. gada 14. septembra uz 15. septembri, 322. ekspresbuss uz Lidostu „Rīga” kursēja arī naktīs. Šīs izmaiņas bija spēkā tikai dažas dienas, jo 18. septembrī Lidosta “Rīga” nolēma, ka 322.ekspresbuss turpmāk nakts periodā vairs nekursēs.

No 2020. gada 1. janvāra tika pagarināts no MTS līdz Abrenes ielai. 2022. gada 9. septembrī, kad paziņoja par "Rīgas Mikroautobusu Satiksmes" maksātnespējas procesa uzsākšanu, maršruts tika slēgts.

## Maršruts
**[[Starptautiskā lidosta "Rīga"|Lidosta Rīga]] — [[Rīgas Pasažieru stacija|Rīgas dzelzceļa stacija]]** kursēja pā šādām ielām: lidostas "Rīga" pievdceļš (Mārupes novads), P133 (Mārupes novads un Rīga), K. Ulmaņa gatve, Lielirbes iela, Kalnciema iela, Daugavgrīvas iela, Raņķa dambis, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Marijas iela un Satekles iela.

**[[Rīgas Pasažieru stacija|Centrālā stacija]] — [[Starptautiskā lidosta "Rīga"|Lidosta "Rīga]]** kursēja pa šādām ielām: Satekles iela, Dzirnavu iela, Vilhelma Purvīša iela, Emīlijas Benjamiņas iela, 13. janvāra iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Slokas iela, Kalnciema iela, Lielirbes iela, Baseina iela, Volguntes iela, K. Ulmaņa gatve, P133 (Rīga un Mārupes novads), Ziemeļu iela (Mārupes novads) un lidostas "Rīga" pievdceļš (Mārupes novads).

## Pieturvietas
322. mikroautobusu maršrutā kopumā bija 39 pieturas. Virzienā **[[Rīgas Pasažieru stacija|Centrālā stacija]] — [[Starptautiskā lidosta "Rīga"|Lidosta Rīga]]** bija 23 pieturas, bet virzienā ** [[Starptautiskā lidosta "Rīga"|Lidosta Rīga]] — [[Rīgas Pasažieru stacija|Centrālā stacija]]** bija 16 pieturas.

## Skatīt arī
* Mikroautobusu satiksme Rīgā
* Rīgas satiksme

## Atsauces

## Ārējās saites
*222. mikroautobusu maršruta saraksts
Ikšķiles viduslaiku pils

[thumb|230px|Ikšķiles pils un baznīcas komplekss 16. gadsimtā (stilizēts 17. gadsimta zīmējums no [Johans Kristofs Broce|Broces kolekcijas).]]
[thumb|230px|Ikšķiles baznīca un pilsdrupas 18. gadsimtā ([Johans Kristofs Broce|Broce, 1792).]]
[thumb|230px|Ikšķiles baznīcas un pilsdrupu plāns ([Kārlis fon Lēviss of Menārs, 1910).]]
**Ikšķiles viduslaiku pils** (, ) bija Rīgas arhibīskapijas pils Ikšķilē, kas sākotnēji piederēja Rīgas arhibīskapu vasaļiem. Līdz mūsdienām saglabājušies pils mūra sienu fragmenti pie Ikšķiles baznīcas drupām uz mākslīgas saliņas Rīgas HES ūdenskrātuvē.

## Vēsture
1185. gadā Gotlandes akmeņkaļi Ikšķiles Daugavas līvu ciema vidū no dolomīta akmeņiem uzmūrēja Livonijas bīskapa pili ar kapelu, kurā apglabāti bīskaps Meinards (1196), gan bīskaps Bertolds (1197). 1201. gadā bīskaps Alberts pārcēla bīskapa sēdekli uz Rīgu un izlēņoja Ikšķiles pili bruņiniekam Konrādam no Meiendorpas, sauktam arī par Ikšķiles Konrādu ().
Krusta karu laikā Ikšķiles pilij vairākas reizes uzbruka Daugavas kreisajā krastā dzīvojošo zemgaļu karaspēks, bet 1203. un 1206. gadā pili centās ieņemt Polockas kņazs Vladimirs.
1255. gadā Rīgas arhibīskaps Alberts II pili izlēņoja Johanam no Bardevišas (*Johannes de Bardewisch*), viņa pēcnācēji pieņēma Ikšķilu dzimtas (*von Uexkull*) vārdu. Livonijas pilsoņu kara laikā 1306. gadā Livonijas ordenis no Bardevišiem par 300 markām nomāja daļu no pils, kurā 1411., 1417., 1418. un 1420. gadā uzturējās Livonijas ordeņa mestri. 1452. gadā Livonijas ordenis pili atdeva Rīgas arhibīskapam, bet gadsimta beigās atkal tai uzbruka un izpostīja.

Pēc Viļņas ūnijas noslēgšanas tās pilsnovadu iekļāva Polijas-Lietuvas kopvalstij piederošās Pārdaugavas Livonijas hercogistes teritorijā, Livonijas kara laikā to pilnīgi nopostīja.
1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā tā nodēvēta par Ikšķiles pilsnovada citadeli (, *Иксекюль*).
1586. gadā Polijas karalis Stefans Batorijs to atdeva Rīgas pilsētai, šīs īpašumtiesības 1630. gadā apstiprināja arī Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs. Zviedru Vidzemes laika revīzijā minēta "Ikšķiles sagrautā pils" ().

Kad 1879. gadā pēc Rīgas pilsētas arhitekta Johana Felsko projekta tika atjaunota Ikšķiles baznīca, daļa no agrākās pils sienas tika iebūvēta baznīcas altāra daļā. 1910. gadā Kārlis fon Lēviss of Menārs uzmērīja pils vietu, no kuras bija saglabājies vienīgi uzkalniņš. Pirmā pasaules kara laikā vācu artilērija pāri Daugavai sagrāva Ikšķiles baznīcu, bet kopš 1975. gada tās drupas atrodas uz saliņas Rīgas HES ūdenskrātuvē. Pirms appludināšanas 1968.-1975. gadā arheoloģisko izrakumu laikā tika atsegti un uzmērīti pils pamati.

## Apraksts
Ikšķiles pils un baznīca bija uzcelta no dolomīta akmeņiem sešus metrus augstajā Daugavas labajā stāvkrastā. Austrumu pusē bija izrakts 8 metrus plats aizsarggrāvis, pa kuru varēja nokāpt upes krastā. Ziemeļrietumu pusē atradās ieeja ar sargtorni. Pilij bija trīs korpusi, 10х16 metru, 20х40 metru un 6х8 metru izmēros.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942
Svatini administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Svatini novietojums]]
**[[Svatini]] administratīvo iedalījumu** veido **4 reģioni**. Reģioni sīkāk iedalās **55 tinkhundlās**, kas savukārt sīkāk atkal iedalās **360 imiphakatsos**. Tinkhundlas atbilst rajonu līmeņa iedalījumam, bet imiphakatsi ir līdzvērīgi vietējām pašvaldībām.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Reģioni

## Atsauces
Gvido Miezis

**Gvido Miezis** (dzimis  Ventspilī) ir bijušais latviešu treka riteņbraucējs.

Piedalījies vienās olimpiskajās spēlēs (), ieņemot 16. vietu 1 km individuālajā braucienā (no 16 sportistiem). Trīs dienas pirms starta krita un traumēja galvu.

1999. gada Pasaules čempionātā izcīnījis 12. vietu Olimpiskajā sprintā komandas sastāvā, tā nodrošinot ceļazīmes uz Sidnejas spēlēm visās sprinta disciplīnās. Miezis tikai pusgadu pirms tam trenējies profesionāli.

Absolvējis Ventspils 5. vidusskolu. Trenējies pie Vladimira Ļeonova.

## Atsauces

## Ārējās saites
Granada CF

***Granada Club de Fútbol***, biežāk zināms kā ***Granada CF*** vai vienkārši **"Granada"**, ir Spānijas futbola klubs no Granadas Andalūzijā. Klubs ir dibināts 1931. gadā, pašlaik spēlē Spānijas futbola čempionāta Otrajā divīzijā jeb *La Liga 2*. Mājas spēles komanda aizvada *Nuevo Los Cármenes* stadionā.

## Vēsture
Klubs tika dibināts 1931. gada 14. aprīlī ar nosaukumu *Recreativo de Granada*, pirmais prezidents bija Hulio Lopess Fernandess. 1941. gadā komanda pirmo reizi kvalificējās Spānijas futbola čempionāta augstākajai līgai - Pirmajai divīzijai, debijas sezonā (1941.-1942.) izcīnot 10. vietu. Vēlāk komanda pārmaiņus spēlēja Pirmajā un Otrajā divīzijā, bet 80. un 90. gados pārsvarā trešajā līmenī - Otrajā B divīzijā (*Segunda División B*). Kopš 2011. gada komanda atkal spēlē Pirmajā divīzijā.

Augstākais sasniegums Spānijas čempionātā - 2 reizes izcīnīta 6. vieta 1971.-1972. un 1973.-1974. gada sezonās, bet Spānijas Karaļa kausā - iekļūšana finālā 1959. gadā, kad ar 1:4 Santjago Bernabeu stadionā piekāpās Katalonijas klubam FC Barcelona.

## Komandas sastāvs
*Sastāvs atjaunināts .*

## Sasniegumi
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija (''Segunda División'')]]** (II)
** Čempioni: 1940–41, 1956–57, 1967–68
* **Otrā B divīzija (''Segunda División B'')** (III)
** Čempioni: 1982–83, 1999–00, 2009–10
* **Trešā divīzija (''Tercera División'')** (IV)
** Čempioni: 1933–34, 2003–04, 2005–06
* **[[Spānijas Karaļa kauss|Spānijas Karaļa kauss (''Copa del Rey'')]]**
** Finālisti: 1958–59
* **Andalūzijas kauss** 
** Kausa ieguvēji: 1932–33

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne 
* Klubam veltīta neoficiāla vietne