open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koha

**Koha** ( — 'pavārs'; vīriešu dzimtē Kohs) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Marita Koha (*Marita Koch*; 1957) — Vācijas vieglatlēte;
* Rebeka Ibrahima (Koha) (1998) — Latvijas un Kataras svarcēlāja.
Rūta Skujiņa

**Rūta Skujiņa** (1907 — 1964) bija latviešu dzejniece un prozaiķe, dzejnieces Austras Skujiņas māsa.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1907. gadā Vidrižu pagasta "Kraukļu" mājās (tagad Sējas pagasta Čiekuru mājas) mežsarga ģimenē. No 1921. gada mācījās Katrīnbādes proģimnāzijā (vēlākajā Pabažu 2. pakāpes pamatskolā), tad Rīgas pilsētas 4. vidusskolā (1925-1928), līdztekus mācījās dramatiskajos kursos (1927) un bibliotekāru kursos (1928). 
Strādāja par mašīnrakstītāju Rīgas Strādnieku teātrī Tērbatas ielā 64.

1932. gadā apprecējās ar Dailes teātra aktieri Artūru Filipsonu, bet pēc diviem gadiem laulība izira.
1934. gadā apprecējās ar rakstnieku un ar žurnāla „Atpūta” galveno redaktoru Jūliju Lāci, laulībā piedzima divas meitas Lalita (Muižniece) un Māra (Celle).
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā viņas vīru iecēla par tautas labklājības ministru Kirhenšteina valdībā, vēlāk par Latvijas PSR Tautas komisāru padomes izglītības tautas komisāru, bet  arestēja un deportēja uz PSRS par pretpadomju aģitāciju, kuru viņš esot vērsis laikā, kad strādājis "Jaunākajās Ziņās" un "Atpūtā".
 
Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā Rūta Skujiņa kopā ar meitām devās bēgļu gaitās uz Vāciju, dzīvoja Fišbahā, bet 1949. gadā pārcēlās uz ASV.
Dzīvoja Kalamazū meitas Lalitas un Valža Muižnieka ģimenē.
Mirusi 1964. gada 16. aprīlī, oktobrī urnu ar viņas pelniem apbedīja Meža kapos Rīgā līdzās māsai Austrai un brālim Arvīdam.

## Daiļrade
Pirmajā dzejoļu krājumā “Kuģi” (1935) dominē jaunības sapņi, mīlestība un vilšanās, būtiska ir dzīvotgriba; krājums pēc noskaņas ir ļoti personisks un pat intīms. Pēc māsas Austras nāves tapa romāns “Zvaigžņu bērni” (1937, 1992), kurā atainota 1930. gadu bohēmiskā Rīgas vide. Bēgļu gaitās Vācijā iznākušajā dzejas krājumā “Putni” (1947) atbalsojas sāpes, smeldze, neziņa un sapņi, nereti saplūstot diviem laikiem un divām realitātēm. Trimdas gados vērotais, izjustais, pieredzētais apkopots impresiju grāmatās “Sirds dzīvo no niekiem” (1963) un “Vējš svaida kaijas” (1964), dzejoļu krājumu “Viss elpo zem saules” (1964) caurvij ilgas pēc dzimtās puses.

## Bibliogrāfija
* "Kuģi" (1935)
* "Zvaigžņu bērni" (1937)
* "Putni" (1947)
* "Vējš svaida kaijas" (1964)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sava mūža sāpes redzu: dzejniece Rūta Skujiņa
Oleksandrivska

**Oleksandrivska** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Luhanskas apgabalā. Izvietojusies apgabala vidienē Luhaņas upes krastā  no apgabala centra Luhanskas. Pakļauta Luhanskas pilsētas Artema rajona padomei, savukārt Oleksandrivskas pilsētai pakļauti Dzeržinskes un Tepličnes ciemati.

## Vēsture
Apdzīvoto vietu kā **Juzbašivkas** (*Юзбашівка*) ciemu 1754. gadā dibināja Konstantīns Juzbašs, viens no Slavjanoserbijas pirmajiem vadītājiem. Ap 1772. gadu ciems pārdēvēts tagadējā vārdā par godu Juzbaša dēlam Aleksandram.

## Atsauces

## Ārējās saites
Reino sindroms

thumb|Rokas pirkstu nobālēšana un cianoze pie Reino sindroma
**Reino sindroms** jeb **Reino slimība** ir perifērās asinsrites traucējums, ko raksturo epizodiska ekstremitāšu artēriju un arteriolu stenoze. To parasti izraisa aukstums vai stipras emocijas. Ārēji tas izpaužas kā pēkšņa roku un kāju pirkstu, arī auss ļipiņu un degungala nobālēšana vai cianoze. Tiek uzskatīts, ka šis fenomens skar aptuveni 3—4% iedzīvotāju, biežāk sievietes nekā vīriešus.

## Cēloņi
Par primāro Reino sindromu runā, kad tas attīstās kā atsevišķa parādība. Sekundārs sindroms ir novērojams uz citu patoloģiju fona. Tās var būt autoimūnas slimības, tādas kā sistēmas skleroze (90—95% gadījumu), sistēmiskā sarkanā vilkēde (10-35%), reimatoīdais artrīts, polimiozīts, hronisks sistēmas vaskulīts, Šēgrēna sindroms, vai organiski traucējumi kā, piemēram, pazemināta vairogdziedzera funkcija (hipotireoīdisms) un  diabēts. Līdzīgus simptomus var izraisīt artēriju okluzīvās slimības — ateroskleroze, obliterējošais tromboangīts — un hematoloģiskās slimības, kurām ir raksturīga palielināta asins viskozitāte — krioglobulinēmija, makroglobulinēmija, policitēmija, leikēmija, eritrēmija u.c.

Reino sindroms var izpausties kā vibrācijas slimības komplikācija, kā arī reakcija uz dažiem medikamentiem, kuru starpā jāmin asinsvadu kontrakciju veicinošie preparāti (ergota alkaloīdi, beta-adrenoblokatori, simpatomimētiskie, pretapaugļošanās līdzekļi) un asinsvada sieniņas fibrozi veicinošie preparāti: (bleomicīns, vinblastīns, ciklosporīni, alfa-interferoni u.c.), kā arī saskare ar atsevišķām ķīmiskām vielām (vinilhlorīds).

## Simptomi
Lēkmes laikā notiek pēkšņs spastisks asinsvadu iekšējā diametra samazinājums, kas izraisa asins noplūdi no ādas un sekmē tās krāsas nomaiņu no rozā uz bālu, tad zilganu, un beidzot — asinsritei strauji atjaunojoties — uz koši sārtu. Sasarkšanas fāze var izpalikt, ja asinsrite atjaunojas pakāpeniski. Procesu parasti pavada ekstremitāšu tirpšana vai durstošas sāpes.

Reino sindroms dažreiz skar krūšu galus un areolas sievietēm laktācijas periodā. Līdz ar krūšu galu nobālēšanu asas dedzinošas sāpes parādās uzreiz pēc zīdaiņa barošanas un izstaro krūts dziļajos audos. Šis simptoms bieži tiek jaukts ar mikozi un pret to nesekmīgi tiek nozīmēta pretsēņu terapija.

## Atsauces
180. gads

**180. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 17. marts — pēc ilgstošas slimības nomira Romas imperators Marks Aurēlijs. Pirms tam trīs gadus kopā ar tēvu valdīja arī Komods. 18 gadu vecumā viņš kļuva par vienīgo Romas imperatoru.

### Nezināms datums
* Romas konsuli bija Gajs Jūlijs Severs un Marks Jūnijs Rufins Sabiniāns.
* Goti sasniedza Melnās jūras krastus.

## Dzimuši

## Miruši
* 17. marts — Marks Aurēlijs, Romas imperators
* Samosatas Lukiāns, Romas retors un satīriķis
* *iespējams*
** Pausānijs, romiešu laika grieķu ģeogrāfs un ceļotājs
Kamerūnas reģioni

**Kamerūnas reģioni** ir lielākais no Kamerūnas administratīvā iedalījuma augstākais līmenis. Valsts ir sadalīta desmit pusautonomos reģionos. 2008. gada 12. novembrī spēkā stājās reģionālā reforma, kuras laikā visas provinces tika pārvērstas par reģioniem.

## Reģioni
135. gads

**135. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas konsuli bija Tits Tutīlijs Luperks Pontiāns un Publijs Kalpurnijs Atiliāns.
* Jeruzalemes templī uzsliets Jupitera altāris.
* Beidzās Bar Kohbas sacelšanās.

## Dzimuši

## Miruši
155. gads

**155. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas konsuli bija Gajs Jūlijs Severs un Marks Jūnijs Rufins Sabiniāns.
* Romas imperators Antonijs Pijs uzsāka jaunu karu ar Partas impēriju.
* Tika atjaunots miers starp ebrejiem un romiešiem.

## Dzimuši

## Miruši
Kamerūnas pilsētu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā ir uzskaitītas desmit lielākās Kamerūnas pilsētas. Treknrakstā ir izcelta Kamerūnas galvaspilsēta.
905. gads

**905. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Abāsīdu kalifāts no tūlūnidiem atguva kontroli pār Ēģipti.
* Tika nogalināts daudzi Tanu dinastijas imperatora ģimenes locekļi. Tanu dinastija beidza pastāvēt divus gadus vēlāk.
* Sančo I kļuva ar Pamplonas karali.

## Dzimuši
* 2. septembris — Konstantīns VII, Bizantijas imperators

## Miruši
Adžmānas emirāts

**Adžmānas emirāts** () ir viens no Apvienoto Arābu Emirātu septiņiem emirātiem, kas atrodas valsts austrumu daļā. Emirātu ziemeļos apskalo Persijas līcis. Emirāts robežojas ar Šārdžas emirātu dienvidos un rietumos, kā arī ar Ummelkaivainas emirātu austrumos.

Emirāta kopējā platība ir 259 km², pēc 2008. gada datiem emirātā dzīvo 361 160 iedzīvotāji. Pēc platības tas ir mazākais Apvienoto Arābu Emirātu emirāts. Tā administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Adžmāna. Apvienoto Arābu Emirātu sastāvā tika iekļauta , līdz tam tā bija daļa no Apvienotās Karalistes protektorāta.

## Ārējās saites
Feja Danaveja

**Dorotija Feja Danaveja** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise par galveno lomu Sidnija Lūmeta režisētajā filmā "Tīkls" (1976). Nominēta šai balvai vēl par divām filmām — "Bonija un Klaids" (*Bonnie and Clyde*, 1967) un "Ķīniešu kvartāls" (1974). Desmit reizes nominēta Zelta globusa balvai, un trīs reizes to arī ir saņēmusi — par galveno lomu filmā "Tīkls" un par otrā plāna lomām *Ellis Island* (TV miniseriāls, 1984), *Gia* (TV filma, 1998). Atveidojusi nozīmīgas lomas arī tādās filmās kā "Tomasa Krauna afēra" (1968), *[[Little Big Man]]* (1970), "Trīs dienas Kondora dzīvē" (1975), *[[Evita Peron]]* (TV filma, 1981), *[[Mommie Dearest]]* (1981), "Dzērājs" (*Barfly*, 1987), *[[The Twilight of the Golds]]* (1996).

## Ārējās saites
ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos

**Apvienoto Nāciju Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs** jeb **UNHCR** (, UNHCR), pazīstama arī kā **ANO Bēgļu aģentūra**, ir Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūra, kas pilnvarota aizsargāt un atbalstīt bēgļus, atsaucoties uz bēgļu problēmu skarto valstu lūgumiem vai ANO aicinājumiem. Tās uzdevums ir palīdzēt bēgļiem integrēties patvēruma valstī, kā arī sniegt tiem atbalstu labprātīgas repatriācijas gadījumos, vai arī tiem pārceļoties uz citām valstīm.

Par savu darbu Augstā komisāra birojs bēgļu jautājumos divas reizes saņēmis Nobela miera prēmiju (1954, 1981)

UNHCR pārvaldes statūti pieņemti  ar ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju. UNHCR dibināta , sākotnēji uz trīs gadu periodu, bet vēlāk tās mandāts ticis pagarināts ik pa pieciem gadiem.

UNHCR galvenā mītne atrodas Ženēvā, Šveicē. Kopš 2016. gada 1. janvāra UNHCR biroju vada ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos Filippo Grandi, itāļu diplomāts.

## UNHCR darbība Latvijā
1991. gadā UNHCR Ziemeļvalstu reģionālā pārstāvniecība savā darbībā iekļāva arī Baltijas valstis. 1998. gada oktobrī UNHCR Baltijas valstu birojs uzsāka darbu arī Latvijā. Taču vēlāk birojs tika slēgts, un šobrīd par Latviju atbild UNHCR Ziemeļvalstu reģionālās pārstāvniecības birojs Stokholmā, Zviedrijā. Aģentūru Latvijā medijos no 2015. gada pārstāvēja Didzis Melbiksis. Sākot ar 2020. gadu latviski runājoša mediju pārstāvja aģentūrai vairs nav, par preses pārstāvi Latvijai kļuva Matiass Sundholms. Taču 2021. gada sākumā viņš amatu pameta un preses pārstāvja Latvijai vairs nav.

## Atsauces

## Ārējās saites

*UNHCR vēsture Nobela prēmijas mājaslapā
Perevaļska

**Perevaļska** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Luhanskas apgabalā, Perevaļskas rajona administratīvais centrs. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos  no apgabala centra Luhanskas, ietilpst Alčevskas-Kadijivkas aglomerācijā (kopā  iedzīvotāju (2001)).

## Vēsture
Par pilsētas pirmsākumiem uzskata 1889. gadu, kad valsts padomnieks Kazimirs Mscihovskis tagadējās pilsētas robežās nopirka 550 desetīnas zemes un ierīkoja pirmās divas akmeņogļu šahtas. Šahtas, kā arī pie tām izaugušo strādnieku ciematu nodēvēja par **Selezņivskijrudniku** *(Селезнівський Рудник)* pēc tuvākā ciema Selezņivkas. 1924. gadā ciematu pārdēvēja par **Parizka Komuna** *(Паризька Комуна)* par godu Parīzes komūnai, bet 1938. gadā tam piešķīra pilsētas statusu un pārdēvēja iedzīvotāju sadzīvē lietotajā akronīmā **Parkommuna** *(Паркоммуна)*. Vēlākos gados pilsēta tika pakļauta Komunarskas pilsētas padomei. 1964. gadā tā tika izdalīta kā patstāvīga pilsēta, pārdēvēta tagadējā vārdā, bet 1965. gadā kļuva par rajona centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bamenda

**Bamenda** () ir Kamerūnas trešā lielākā pilsēta un Ziemeļrietumu reģiona administratīvais centrs. Tā atrodas valsts ziemeļrietumu daļā, 1614 metrus virs jūras līmeņa. Pilsētā 2012. gadā dzīvoja 348 766 iedzīvotāji un tā atrodas 366 kilometru attālumā no Kamerūnas galvaspilsētas Jaundes. Lielākā daļa iedzīvotāju runā angļu valodā. Pilsēta ir plašāk pazīstama ar savu vēso klimatu un kalnaino apkārtni.
Petrovo-Krasnosiļļa

**Petrovo-Krasnosiļļa** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Luhanskas apgabalā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos  no apgabala centra Luhanskas. Pakļauta Hrustaļnijas pilsētas padomei, savukārt Petrovo-Krasnosiļļas pilsētas padomei pakļauts Fedorivkas pilsētciemats, Butkevičas un Verhuļivskes ciemati un Voskreseņivkas ciems.

## Vēsture
Par pilsētas pirmsākumiem uzskata 1790. gadu, kad uz serbu pulkvedim Šteričam piederošajām zemēm tika izveidoti vairāki ciemi, tajā skaitā **Petrovo-Krasnosiļļa** *(Петрово-Красносілля, Петрово-Красноселье)*. Pašas pilsētas veidošanās saistāma ar Franču-krievu biedrības 1895. gadā uzbūvēto Šterovkas ķīmisko un sprāgstvielu rūpnīcu. Pie rūpnīcas izaugušais ciemats 1930. gadā oficiāli ieguva nosaukumu **Šterovkas dinamīta rūpnīcas ciemats** *(посёлок Штеровского динамитного завода)*. 1935. gadā rūpnīcai piešķīra revolucionāra un komunistiskās partijas darbinieka Grigorija Petrovska vārdu. 1941. gadā rūpnīcu evakuēja uz austrumiem (Permu, Soļikamsku un Sterļitamaku), bet 1944. gadā to atjaunoja iepriekšējā vietā. 1959. gadā ciemats pārdēvēts par **Petrovski** (*Петровське)*, bet 1963. gadā tam piešķirts pilsētas statuss.

2016. gadā ukrainizācijas ietvaros pilsēta ieguva tās esošo nosaukumu. Kopš 2014. gada pilsētu kontrolē pārņēmuši neatzītās Luhanskas tautas republikas spēki, kas turpina lietot tās veco nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Petrovska

**Petrovska** var būt:
* Petrovska — pilsēta Krievijā
* Mahačkalas agrākais nosaukums
* Petrovo-Krasnosiļļas agrākais nosaukums
* Svetlogradas agrākais nosaukums
Kalušas rajons

**Kalušas rajons** () ir Ukrainas Ivanofrankivskas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Ivanofrankivskas apgabala Rohatinas, Haličas, Tismenicjas, Bohorodčanu, Rožņativas un Dolinas rajoniem, kā arī Ļvivas apgabala Židačivas rajonu.

Kalušas rajona Starijuhrinivas ciemā dzimis ukraiņu politiķis Stepans Bandera (*Степан Бандера*, 1909-1959).

## Ārējās saites
*
Kolomijas rajons

**Kolomijas rajons** () ir Ukrainas Ivanofrankivskas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Ivanofrankivskas apgabala Tismenicjas, Tlumačas, Horodenkas, Sņatinas, Kosivas un Nadvirnas rajoniem.

Kolomijas rajona Holoskivas ciemā dzimis poļu dzejnieks Francišeks Karpiņskis (*Franciszek Karpiński*, 1741-1825).

## Ārējās saites
*
Kosivas rajons

**Kosivas rajons** () ir Ukrainas Ivanofrankivskas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Ivanofrankivskas apgabala Verhovinas, Nadvirnas, Kolomijas un Sņatinas rajoniem, kā arī Čerņivcu apgabala Vižnicjas un Putilas rajoniem.

Rajona dienvidu daļa ietilpst huculu apdzīvotības areālā. Rajona teritorijā atrodas Huculijas Nacionālais parks (*Гуцульщина*).

## Ārējās saites
*
*Huculijas Nacionālais parks
Popasna

**Popasna** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Luhanskas apgabalā, Popasnas rajona centrs. Izvietojusies apgabala rietumos Komišuvahas upītes augštecē  no apgabala centra Luhanskas. Ievērojams dzelzceļa mezgls.

## Vēsture
Par pilsētas pirmsākumiem uzskata 19. gadsimta otro pusi, kad pēc Doneckas Akmeņogļu dzelzceļa atklāšanas 1878. gadā viena no uzbūvētajām stacijām bija Popasna, pie kuras tika atvērta pirmā dzelzceļnieku arodskola Donbasā. Pie stacijas izauga ciemats, kurā 20. gadsimta sākumā attīstījās dažādas ražošanas nozares (ķieģeļu rūpnīca, ziepju, alabastra, stikla u.c. fabrikas). 1936. gadā ciemats tika pārdēvēts par godu padomju valstsvīram Lazaram Kaganovičam *(ім. Кагановича)*. 1938. gadā piešķirts pilsētas statuss, bet 1944. gadā atgriezts Popasnas vārds. No 1962. līdz 1977. gadam Popasna bija pakļauta Sokolohirskas pilsētas padomei. 2022. gada 7. maijā Krievijas armija okupēja pilsētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nadvirnas rajons

**Nadvirnas rajons** () ir Ukrainas Ivanofrankivskas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Ivanofrankivskas apgabala Bohorodčanu, Tismenicjas, Kolomijas, Kosivas un Verhovinas rajoniem, kā arī Aizkarpatu apgabala Rahivas un Tjačivas rajoniem. Jaremčes pilsēta ir anklāvs rajona teritorijā.

Rajona denvidu daļa ietilpst huculu apdzīvotības areālā. Rajona teritorijā atrodas Karpatu Nacionālais parks (*Карпа́тський націона́льний приро́дний парк*).

## Ārējās saites
*
*Karpatu Nacionālais parks
Rohatinas rajons

**Rohatinas rajons** () ir Ukrainas Ivanofrankivskas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Ivanofrankivskas apgabala Haličas un Kalušas rajoniem, Ļvivas apgabala Židačivas un Peremišļanu rajoniem, kā arī Ternopiļas apgabala Berežanu un Pidhajcu rajoniem.

## Ārējās saites
*
Haness Kolehmainens

**Juho Pietari "Haness" Kolehmainens** (; dzimis , miris ) bija somu vieglatlēts, startēja garo distanču skriešanā. Tiek uzskatīts par pirmo no "lidojošajiem somiem".

Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). 1912. gadā Stokholmā, kur startēja arī viens no viņa brāļiem Tatu Kolehmainens, viņš izcīnīja zeltu 5000 m, 10 000 m un individuālā krosa distancē, tāpat tika izcīnīts sudrabs komandu krosa distancē. Stokholmā kļuva par pirmo, kas 5000 m distanci veicis ātrāk par 15 minūtēm. 1920. gadā Antverpenē izcīnīja zelta medaļu maratona distancē. 1924. gadā Parīzē startēja maratonā, tomēr nepabeidza to.

Viņam ir piederējis pasaules rekords 3000 m un maratona distancē. Kopā ar citu "lidojošo somu" Pāvo Nurmi  Helsinkos iededza Olimpisko spēļu lāpu atklāšanas ceremonijā.

1921. gadā kļuvis par ASV pilsoni.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites

* IAAF slavas zāles ieraksts
* Olimpiskās kustības profils
Rui Košta

**Rui Košta** () var būt:

* Rui Košta (*Rui Costa*; dzimis 1972. gadā) — bijušais Portugāles futbolists;
* Rui Košta (*Rui Costa*; dzimis 1986. gadā) — Portugāles šosejas riteņbraucējs.

## Skatīt arī
* *[[Costa]]*
* Kosta
Bafusama

**Bafusama** () ir Kamerūnas ceturtā lielākā pilsēta un Rietumu reģiona administratīvais centrs. Tā atrodas valsts rietumu daļā, 1521 metru virs jūras līmeņa. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 301 894 iedzīvotāji. Tā atrodas 296 kilometru attālumā no Kamerūnas galvaspilsētas Jaundes. Iedzīvotāji galvenokārt nodarbojas ar lauksaimniecību un audzē kafiju, tabaku un tēju.

## Ievērojamas personības
Bafusamā dzimuši vai dzīvojuši:
* Pjērs Vebo (1982), Kamerūnas futbola treneris un bijušais futbolists;
* Žeremi (1978), bijušais Kamerūnas futbolists.

## Sadraudzības pilsētas
Bafusamas sadraudzības pilsētas:
*  Baijē

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Chang: A Drama of the Wilderness

***Chang: A Drama of the Wilderness*** ir 1927. gada ASV mēmā filma par nabaga fermeri Isanā, Taizemē, un viņa ikdienas izdzīvošanu džungļos. Filmas režisori ir Merians Kūpers un Ernests Šūdsaks. Filmu izdeva *[[Famous Players-Lasky]]* studija, kas ietilpst *[[Paramount Pictures]]* sastāvā.

Filma tika izvirzīta 1. Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Unikālais mākslinieciskais izpildījums", vienīgajā gadā, kad pastāvēja šāda nominācija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sņatinas rajons

**Sņatinas rajons** () ir Ukrainas Ivanofrankivskas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Ivanofrankivskas apgabala Kosivas, Kolomijas un Horodenkas rajoniem, kā arī Čerņivcu apgabala Kicmaņas un Vižnicjas rajoniem.

Rajona Kņažes ciemā dzimis poļu aktieris Zbigņevs Cibuļskis (*Zbigniew Cybulski*, 1927-1967), bet Zabolotivas ciematā - vācu/franču rakstnieks Maness Šperbers (*Manès Sperber*, 1905-1984).

## Ārējās saites
Čanša

**Čanša** (, ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Ķīnā, Hunaņas provinces administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Sjandzjanas upes krastā. No rūpniecības nozarēm attīstīta metalurģija un mašīnbūve. Pilsētas lauku teritorijā plaši audzē rīsus. Savulaik ir bijis viens no lielākajiem rīsu tirgiem Ķīnā.

Čanšā Mao Dzeduns sāka savu politisko karjeru. 1938. gadā Otrajā Ķīnas—Japānas karā pilsētu stipri nopostīja ugunsgrēks.

## Ārējās saites
Marva

**Marva** () ir Kamerūnas sestā lielākā pilsēta un Galējo Ziemeļu reģiona administratīvais centrs. Tā atrodas valsts ziemeļu daļā, 384 metrus virs jūras līmeņa. Pilsētā 2012. gadā dzīvoja 201 371 iedzīvotāji un tā atrodas 1146 kilometru attālumā no Kamerūnas galvaspilsētas Jaundes. Iedzīvotāji galvenokārt nodarbojas ar vilnas iegūšanu un apstrādi.

## Ārējās saites
Rožņativas rajons

**Rožņativas rajons** () ir Ukrainas Ivanofrankivskas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Ivanofrankivskas apgabala Dolinas, Kalušas un Bohorodčanu rajoniem, kā arī Aizkarpatu apgabala Tjačivas un Mižhirjas rajoniem.

Rajona daļa ietilpst boiku etniskās grupas apdzīvotības areālā. Rajonā atrodas naftas atradnes.

## Ārējās saites
*
Priviļļa

**Priviļļa** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Luhanskas apgabalā, administratīvi pakļauta Lisičanskas pilsētas padomei. Izvietojusies apgabala rietumos Siverskijdonecas labajā krastā  no apgabala centra Luhanskas.

## Vēsture
Par pilsētas pirmsākumiem uzskata 1695. gadu, kad dibināts **Asesorskes** *(Асесорське)* ciems. 1753. gadā pēc Krievijas Senāta rīkojuma apkārtējās zemes tika nodotas Balkānu reģiona pareizticīgo pārceļotāju apmetnēm. Tagadējās Priviļļas vietā tika izveidots serbu un bulgāru ciemats **Pjata rota** *(П'ята рота)*, kas piederēja Bahmutas huzāru pulkam. 1778. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā. 1790. gados Priviļļas apkaimē tika uzietas akmeņogļu iegulas, bet to rūpnieciska izmantošana tika uzsākta tikai 1860. gados pēc Lisičanskas čuguna lietuves izbūves. 1938. gadā Priviļļai piešķīra pilsētciemata statusu, bet 1963. gadā tā kļuva par pilsētu.

Kopš 2022. gada 1. jūlija Krievijas armijas okupācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tismenicjas rajons

**Tismenicjas rajons** () ir Ukrainas Ivanofrankivskas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Ivanofrankivskas apgabala Tlumačas, Kolomijas, Nadvirnas, Bohorodčanu, Kalušas un Haličas rajoniem, kā arī Ternopiļas apgabala Monastiriskas rajonu. Apgabala centrs Ivanofrankivska ir anklāvs rajona teritorijā.

## Ārējās saites
Tlumačas rajons

**Tlumačas rajons** () ir Ukrainas Ivanofrankivskas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Ivanofrankivskas apgabala Horodenkas, Kolomijas un Tismenicjas rajoniem, kā arī Ternopiļas apgabala Monastiriskas un Bučačas rajoniem.

## Ārējās saites
*
Diks Fosberijs

**Ričards Daglass "Diks" Fosberijs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, startējis augstlēkšanas sacensībās. Pazīstams kā mūsdienās pielietotās lēciena tehnikas augstlēkšanā (pazīstama kā *fosbury flop*) autors.

Piedalījies  Mehiko, kur izcīnīja zelta medaļu ar jaunu olimpisko rekordu 2,24 m. Zelta medaļu izcīnījis, lēcot tobrīd jaunā stilā — pārvarēja latiņu aizmuguriski. Mūsdienās šī ir populārākā latiņas pārvarēšanas metode. Augstlēkšana kļuva par pirmo vieglatlētikas disciplīnu un pašlaik arī vienīgo, kurā kāda sportista vārdā ticis nosaukts kāds no elementiem. Sākotnēji *fosbury flop* tika uzskatīta par nedrošu tehniku, tomēr vēlāk kļuva par tehniku, ko izmanto lielākā daļa augstlēcēju.

Pēc Mehiko Olimpiskajām spēlēm beidza sportot augstā līmenī (neveiksmīgi mēģināja kvalificēties ) un pievērsās civilās aviācijas inženiera amatam.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites

* ASV Slavas zāles ieraksts
* 
*
Zariņa

**Zariņa** (vīriešu dzimtē Zariņš) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „zars” pamazināmās formas vai vietvārda Zariņi. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aija Zariņa (1954—2025) — gleznotāja;
* Anna Zariņa (1921—2015) — arheoloģe, vēstures doktore un zinātniece;
* Guna Zariņa (1972) — aktrise;
* Marija Anna Zariņa (1927—2004) — klavierskolotāja un diplomāte;
* Santa Zariņa (1964) — tekstilmāksliniece;
* Vija Zariņa (1961) — gleznotāja.
Valērijs Brumels

**Valērijs Brumels** (; dzimis , miris ) bija padomju vieglatlēts, startējis augstlēkšanas sacensībās.
Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (, ). 1960. gadā Romā izcīnīja sudraba medaļu, pēc četriem gadiem Tokijā kļuva par olimpisko čempionu. 1962. gada Eiropas čempions augstlēkšanā, divkārtējs Universiādes čempions.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1942. gadā Amūras apgabalā Sibīrijā, latviešu izcelsmes ģeologa Nikolaja Brumela un viņa sievas Ludmilas, dzimušas Kolkunovas, ģimenē. Viņa vectēvs Aleksandrs Brumelis bija 19. un 20. gadsimta mijā pārcēlies no Jelgavas apkārtnes uz Sibīriju.

1954. gadā kopā ar vecākiem pārcēlās uz dzīvi Ukrainā, 1959. gadā iestājās Harkivas Fizkultūras institūtā, bet drīz vien pameta studijas un pācēlās uz Ļvivu. 
1960. gadā viņu uzņēma PSRS izlasē, piedalījās . gada OS Romā un izcīnīja sudraba medaļu (2 metri 16 cm), iestājās Maskavas Fiziskās kultūras institūtā. Piedalījās . gada OS Tokijā un kļuva par olimpisko čempionu. Sešas reizes laboja pasaules rekordu, uzlabojot to līdz 2,28 m (1963), viņa pirmais uzstādītais pasaules rekords bija 2,23 m (1961), rekords noturējās septiņus gadus. Vēl Brumels ir uzstādījis divus pasaules rekordus telpās.
Ir startējis Rīgā, kur sacensības ar viņa dalību vēroja apmēram 20 tūkstoši skatītāju. 1965. gadā kļuvis par PSRS Nopelniem bagāto sporta meistaru.

Pēc 1965. gadā piedzīvotā kritiena no motocikla viņam tika veiktas 29 operācijas, pēc tam Brumels vairs neuzstādīja augstus rezultātus. Sācis rakstīt, ir viens no romāna, lugas un operas libreta par viņa dzīvi autoriem.

Miris 2003. gada 26. janvārī no onkoloģiskas slimības.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Brumels

**Brumels** () ir ģermāņu valodu cilmes uzvārds.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Valērijs Brumels, sportists
* Jānis Brūmelis jeb Jānis Brumelis (Brumels), sabiedriskais darbinieks
* Guntis Brūmelis, biologs
Gendže

**Gendže** () ir pilsēta Azerbaidžānas rietumos. Tā ir otra lielākā pilsēta Azerbaidžānā pēc iedzīvotāju skaita. 2013. gadā pilsētā dzīvoja 328 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsētā darbojas Gendžes automobiļu rūpnīca, kur ražo kravas mašīnas, traktorus, autobusus.

## Vēsture
Viduslaikos Gendžē no 951. līdz 1174. gadam valdīja kurdi. 1221. gadā to aplenca Mongoļu impērijas karaspēks, taču nespēja ieņemt tās nocietinājumus. 16. gadsimtā pilsēta nonāca  Persijas sastāvā kā hanistes centrs. 1588. gadā pilsētu ieņēma Osmaņu impērijas armija, persieši to atkaroja 1606. gadā. Krievu—persiešu kara laikā 1723. gadā osmaņi atkal iekaroja pilsētu. 1735. gadā persieši to atguva un tajā pašā gadā Gendžē parakstīja miera līgumu, saskaņā ar kuru Krievija bija spiesta atkal atdot iekarotās Kaukāza provinces Persijai. 1747. gadā Gendže kļuva par tāda paša nosaukuma hanistes galvaspilsētu.
Krievu-persiešu kara laikā 1804. gada 3. janvārī Gendži ieņēma  Krievijas Impērijas un Gruzijas karaspēks un ķeizara Aleksandra I sievas Elizabetes vārdā pārdēvēja par Jeļizavetpoli ().

PSRS laikā no 1935. līdz 1989. gadam pilsētu sauca par **Kirovabadu** ().

Взятии штурмом крепости Гянджи.jpg|Gendžes cietokšņa ieņemšana 1804. gadā
Развалины гянджинский крепости.jpg|Cietoksnis 19. gadsimtā
Qala divarı qalıqları.JPG|Cietokšņa drupas mūsdienās


## Atsauces

## Ārējās saites
Bolehiva

**Bolehiva** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Ivanofrankivskas apgabala Kalušas rajonā.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1371. gadā. Kopš 14. gadsimta - Polijas sastāvā. 1546. gadā pilsētā tika izveidots pirmais sāls ieguves uzņēmums. Pēc Polijas Pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Austrijas impērijā (Austroungārijā) un bija tur līdz Pirmā pasaules kara beigām. 19. gadsimta beigās 75% no pilsētas iedzīvotājiem bija ebreji.

Pēc Pirmā pasaules kara Bolehiva iekļāvās jaunizveidotajā Polijas valstī. 1939. gadā, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, PSRS iebruka Polijā, un Bolehiva tika iekļauta Ukrainas PSR. No 1941. gada līdz 1944. gada 7. augustam atradās vācu okupācijā. Vācu okupācijas laikā pilsētas ebreji tika iznīcināti. Pēc kara pilsētas poļu iedzīvotāji tika pārcelti uz Poliju. No 1991. gada - neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mēris (nozīmju atdalīšana)

**Mēris** var būt:
* mēris — infekcijas slimība, ko izraisa baktērija *Yersinia pestis*;
* Mēris — Albēra Kamī romāns;
* Sibīrijas mēris  — infekcijas slimība, ko izraisa baktērija *Bacillus anthracis*;
* Āfrikas cūku mēris un klasiskais cūku mēris — vīrusu infekcijas slimības, ar ko slimo tikai cūkas.
Verhovinas rajons

**Verhovinas rajons** () ir Ukrainas Ivanofrankivskas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Ivanofrankivskas apgabala Nadvirnas un Kosivas rajoniem, Čerņivcu apgabala Putilas rajonu, Aizkarpatu apgabala Rahivas rajonu, kā arī Rumāniju.

Rajons aizņem Karpatu kalnu augstāko apgabalu un ietilpst huculu apdzīvotības areālā. Verhovinas rajona Krivorivņas ciema apkaimē uzņemta Sergeja Paradžanova filma "Aizmirsto senču ēnas". Šajā ciemā atrodas arī Ivana Franko memoriālais muzejs. Daļa no rajona ietilpst Karpatu Nacionālā parka teritorijā.

## Ārējās saites
*Karpatu Nacionālais parks
Turcijas ili

**Turcijas ili** (, daudzskaitlī *iller*) ir Turcijas administratīvā iedalījuma pirmais (augstākais) iedalījums. Turcija ir iedalīta 81 ilā. Ila augstākā amatpersona ir vali un agrāk ilus sauca par vilājetiem ().

Ils sastāv no vairākām ilčēm (vienskaitlī nominatīvā ilče; turku: *ilçe*, daudzskaitlī *ilçeler*). Ilče, kurā atrodas ila administratīvais centrs, tiek saukta par centru (turku: *merkez*). Ila nosaukums ir tāds pats kā administratīvā centra nosaukums, izņemot Hatajas ilu, kura administratīvais centrs ir Antakja.

## Turcijas ilu uzskaitījums

## Ārējās saites
Furosemīds

**Furosemīds** (*Furosemidum*) ir medikaments, kas pieder pie tā saucamajiem "cilpas" diurētiķiem (urīndzenošiem preparātiem, kas iedarbojas uz Henles cilpām nierēs). Tā rezultātā samazinās ūdens absorbcija tajās. Lieto dažādas izcelsmes tūsku ārstēšanai.

1962. gadā furosemīdu patentējis Vācijas ķīmiski farmaceitiskais uzņēmums *[[Hoechst]]*.

Tiek ražots arī Latvijā, uzņēmumā Olainfarm. Furosemīds Latvijā ir recepšu medikaments.
thumb|150px|left|Furosemīda injekciju šķīdums

## Atsauces
Suhodiļska

**Suhodiļska** () ir pilsēta Ukrainas austrumos Luhanskas apgabalā, administratīvi pakļauta Sorokines pilsētas padomei. Izvietojusies apgabala dienvidaustrumos  no apgabala centra Luhanskas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1914. gadā kā **Verhņeduvannes** *(Верхнє-Дуванне)* ciemats pie jaunbūvējamās dzelzceļa līnijas. Attīstījusies kā ogļraču pilsētiņa — izbūvētas četras šahtas, trīs no tām funkcionējošas. 1972. gadā piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Spironolaktons

**Spironolaktons** jeb **aldaktons** ir diurētisks medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē aldosterona un citu mineralokortikoīdu iedarbību uz nieru kanāliņiem. Ķīmiski spironolaktons pieder pie steroīdiem. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-laktona gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par *spiro* tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota sēru saturošā acetiltiogrupa.

Lieto esenciālas hipertensijas ārstēšanai; tūskas, hipokaliēmijas, Konna sindroma ārstēšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Haliča

**Haliča** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Ivanofrankivskas apgabala Haličas rajona centrs pie Dņestras upes.

## Vēsture
Haliča ir viena no senākajām pilsētām ne tikai Galīcijā (iespējams, ka pats novada nosaukums ir cēlies no pilsētas vārda), bet arī visā Senās Krievzemes teritorijā. Pieminēta biļinās, pēc vietējo iedzīvotāju uzskata ungāru hronikā 898. gadā, bet pilnīgi droši - no 12. gadsimta. Pilsētas senais centrs atradies mūsdienu Krilosas ciemā pilsētas pievārtē. Haliča bija Galīcijas, vēlāk Galīcijas-Volīnijas kņazistes centrs. 1240. gadā pilsētu nopostīja mongoļi, un tā vairs nekad neatguva iepriekšējo ietekmi.

No 1349. gada - Polijas sastāvā. Pēc Polijas Pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsētu iekļāva Svētajā Romas impērijā, vēlāk Austroungārijā.

Pēc Pirmā pasaules kara Haliču iekļāva atjaunotajā Polijas valstī. Polijas kampaņas laikā 1939. gadā Haliču okupēja Sarkanā armija un to iekļāva Ukrainas PSR, no 1941. gada līdz 1944. gadam vācu okupācijas varas izveidotajā Ukrainas reihskomisariātā. Pēc kara pilsētas poļu iedzīvotājus deportēja uz Poliju. Kopš 1991. gada tā ir neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

## Cilvēki
Haliča ir karaļa Galīcijas Danilo (*Данило Галицький*, 1201-1264) un kņaza Švarna (*Шварно Данилович*, 1230-1270) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stanozolols

**Stanozolols** ir anaboliskais steroīds — dihidrotestosterona atvasinājums, kam 2. un 3. pozīcijā pievienots pirazola heterocikliskais gredzens. Stanozololu izmanto medicīnā olbaltumvielu biosintēzes traucējumu un kaheksijas ārstēšanā. Stanozolols veicina traumu un apdegumu dzīšanu, atveseļošanos pēcoperāciju periodā un pēc staru terapijas. Lieto arī toksiskās strumas, osteoporozes, dažu anēmijas veidu ārstēšanai.

Preparāta izmantošana sportā ir pilnībā aizliegta. Nelegāli tiek izmantots kā dopings. Lieto arī kā dopingu sacīkšu zirgiem.

Kopā ar nandrolonu, klenbuterolu, metandienonu un metiltestosteronu ietilpst tā saucamajā dopinga preparātu "lielajā piecniekā", kurus laboratorijās nosaka ar vislielāko jutību.
left|thumb|250px|Stanozolola preparāti

## Atsauces
Acetazolamīds

**Acetazolamīds** jeb **diakarbs** ir medikaments, kas pieder pie diurētiķiem (urīndzenošiem preparātiem) ar mērenu iedarbību. Nomāc fermenta karboanhidrāzes darbību, līdz ar to samazinās nātrija jonu atpakaļuzsūkšanās organismā. To nodrošina medikamenta molekulā esošā sulfonamīda grupa (−SO2NH2). Preparāts kavē acs šķidruma un muguras smadzeņu likvora veidošanos, tādēļ lietojams glaukomas un epilepsijas ārstēšanā. Acetazolamīda urīndzenošais efekts, to ieņemot, attīstās strauji, bet ilgst tikai dažas dienas, neskatoties uz lietošanas turpināšanu.

## Atsauces
Dehidrohlormetiltestosterons

**Dehidrohlormetiltestosterons**  ir anaboliskais steroīds ar izteiktu anabolisko efektu. Pazīstams ar nosaukumu 'orālais turinabols' (*Oral-Turinabol*). Dehidrohlormetiltestosterons uzskatāms par metandienona hloratvasinājumu. 
thumb|250px|left|Orālā turinabola tabletes

## Vēsture
1961. gadā šo vielu patentēja VDR farmaceitiskais uzņēmums *[[Jenapharm]]*. Klīniskā izmantošanā preparāts tika ieviests 1965. gadā. Tolaik tika uzskatīts, ka, uzņemot orāli, šim steroīdam anaboliskais efekts ir nošķirts no androgēnā. Austrumvācijā plaši tika izmantots sportā kā dopings un turēts slepenībā. Mūsdienās šī preparāta pielietošana sportā ir nelegāla.

## Atsauces
197. gads

**197. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 19. februāris — notika Lugdunas kauja. Romas imperators Septimijs Severs sakāva pašpasludināto Romas imperatoru Klodiju Albinu.
* Septimijs Severs atgriezās Romā un aptuveni 30 Albina atbalstītājiem Romas senātā izpildīja nāvessodu. Pēc tam viņš sevi pasludināja par Marka Aurēlija adoptēto dēlu.
* Tika publicēts Galēna nozīmīgākais darbs *Pharmacologia*.

### Nezināms datums
* Romas konsuli bija Magijs un Rufins.

## Dzimuši

## Miruši
* 19. februāris — Klodijs Albins, Romas imperatora Septimija Severa pretinieks
Georges Lemaître ATV

***Georges Lemaître ATV*** jeb ***ATV-005*** bija Eiropas kravas kosmosa kuģis, kas paredzēts Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādei. Tas bija pēdējais no *[[Automated Transfer Vehicle]]* sērijas. Tas nosaukts Beļģijas astronoma Žorža Lemetra vārdā, kurš formulējis Lielā sprādziena teoriju. Transportkuģis palaists 2014. gada jūlijā. 2015. gada februārī tas beidza darbību.

## Krava
Kosmosa kuģis uz staciju nogādāja 6602 kg kravu, tai skaitā 2681 kg sauskravas un 3921 kg šķidrās kravas (degviela, gaiss, skābeklis un ūdens).

## Lidojuma gaita
*Georges Lemaître* tika palaists  23:47:38 UTC ar nesējraķeti *[[Ariane 5ES]]* (*VA219*) no starta laukuma *[[ELA-3]]* Gviānas kosmiskajā centrā Kurū, Franču Gviānā.

Transportkuģis ar SKS saslēdzās 12. augustā 13:30 UTC automātiskā režīmā pie Zvezda moduļa.

Sākotnēji kosmosa kuģi bija paredzēts atvienot no stacijas 2015. gada 14. februārī, bet novadīt no orbītas 27. februārī. Februāra sākumā sabojājās viena no četrām saules bateriju elektroenerģijas ķēdēm. Kosmiskais aparāts var droši darboties ar trijām, un ir droši kontrolējams pat ar divām ķēdēm. Lidojuma kontrolieri nolēma neriskēt, un to novadīt no orbītas nākamajā dienā pēc atvienošanās.
14. februārī 13:42 UTC *Georges Lemaître* atvienojās no stacijas.

15. februārī *ATV-5* veica bremzēšanas manevrus un iegāja Zemes atmosfērā, kur tas sadega (aptuveni 18:04 UTC). Nesadegušās daļas iekrita Klusajā okeānā.

## Stacijas orbītas paaugstināšanas manevri

## Atsauces

## Ārējās saites

* ATV ESA 
* ATV-Albert Einstein Arianespace apraksts https://web.archive.org/web/20140809223205/http://www.arianespace.com/images/launch-kits/launch-kit-pdf-eng/VA219-launchkit-EN1.pdf  https://web.archive.org/web/20150915210345/http://arianespace.com/images/launch-kits/launch-kit-pdf-frn/VA219-launchkit-FR.pdf
Horodenka

**Horodenka** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Ivanofrankivskas apgabala Horodenkas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1195. gadā. No 1349. gada — Polijas sastāvā. Pēc Polijas Pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Austrijas impērijā (Austroungārijā) un bija tur līdz Pirmā pasaules kara beigām.

Pēc Pirmā pasaules kara Horodenka iekļāvās jaunizveidotajā Polijas valstī. 1939. gadā, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, PSRS iebruka Polijā, un Horodenka tika iekļauta Ukrainas PSR. No 1941. gada līdz 1944. gada atradās vācu okupācijā. Kara laikā tika iznīcināti pilsētas ebreju iedzīvotāji, bet pēc kara pilsētas poļu iedzīvotāji tika pārcelti uz Poliju. No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

## Cilvēki

Horodenka ir šahista Salo Flora (*Саломон Михайлович Флор*, 1908—1983) dzimtā pilsēta. Bērnībā pilsētā no 1814. līdz 1818. gadam dzīvoja poļu dzejnieks Juliušs Slovackis (*Juliusz Słowacki*, 1809—1849).

## Atsauces

## Ārējās saites
Oksandrolons

**Oksandrolons** ir anaboliskais steroīds — dihidrotestosterona atvasinājums, kam 2. oglekļa atoms aizvietots ar skābekļa atomu, bet 17. pozīcijā pievienota metilgrupa. Ķīmiski tiek sintezēts no dihidroepiandrosterona. Oksandrolona izmantošana pamatojas uz tā sevišķi mazo androgēno efektu, kamēr anaboliskā iedarbība ir mērena. Tas ir arī relatīvi maztoksisks aknām. Augstas dozas var izraisīt Leidiga šūnu atrofiju sēkliniekos. 

## Izmantošana
Oksandrolonu lieto medicīnā muskuļu masas palielināšanai tādu slimību gadījumos, kas noved pie šīs masas zaudēšanas. Izmanto AIDS kompleksajā terapijā un osteoporozes ārstēšanā. Sportā tiek nelegāli izmantots kā dopings.

## Vēsture
Pirmo reizi sintezējis Rafaels Papo (*Raphael Pappo*) uzņēmumā *Searle Laboratories* (mūsdienās *[[Pfizer]]*). Sākts ražot ASV 1964. gadā ar nosaukumu anavars (*Anavar*).

## Atsauces
632. gads

**632. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 8. aprīlis — tika nogalināts Akvitānijas karalis Hariberts II, iespējams, no pusbrāļa franku karaļa Dagoberta I rokas, kas pēc Hariberta II nāves savā kontrolē ieguva Akvitāniju un Gaskoņu.
* 8. jūnijs — 63 gadu vecumā Medīnā nomira islāma pravietis Muhameds. Par viņa pēcteci kļuva Abū Bekrs, kas bija pirmais sunnītu islāma kalifs.

### Nezināms datums

## Dzimuši

## Miruši
* 8. aprīlis — Hariberts II, Akvitānijas karalis
* 8. jūnijs — Muhameds, islāma pravietis
* 28. augusts — Fātima, Muhameda meita
Galaktikas sargi (filma)

**"Galaktikas sargi"** () ir 2014. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Džeimss Ganns. Tajā galvenās lomas attēlo Kriss Prats, Zoja Saldana, Deivs Batista, Vins Dīzels, Bredlijs Kūpers, Lī Peiss, Maikls Rukers, Kārena Gilana, Džimons Honsu, Džons Railijs, Glenna Klouza, Benisio del Toro.

Šī ir *[[Marvel Cinematic Universe]]* desmitā daļa. Filmas pirmizrāde notika  ''Dolby'' teātrī Holivudā. ASV un Latvijas kinoteātros filmu sāka izrādīt kopš .

Filmai "Galaktikas sargi" sekoja turpinājumi "Galaktikas sargi: 2. daļa" (2017) un "Galaktikas sargi: 3. daļa" (2023).

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ville Ritola

**Vilho "Ville" Eino Ritola** (; dzimis , miris ) bija somu vieglatlēts, skrējis garās distances. Bijis viens no tā sauktajiem "lidojošajiem somiem".

Divas reizes piedalījies Olimpiskajās spēlēs (, ). 1924. gadā Parīzē izcīnīja četras zelta un divas sudraba medaļas, ar tām kļuva par medaļām bagātāko un otru zelta medaļām bagātāko (piecas zelta medaļas izcīnīja viņa tautietis Pāvo Nurmi) sportistu Parīzes Olimpiskajās spēlēs. Pēc četriem gadiem Amsterdamā izcīnīja vienu zelta un vienu sudraba medaļu. Ritolam pieder vieglatlētikas rekords vienās Olimpiskajās spēlēs izcīnīto medaļu skaita ziņā.

1924. gadā uz dažiem mēnešiem piederējis pasaules rekords 10 000 m distancē. Izcīnījis 14 uzvaras *Amateur Athletic Union* sacensībās.

Dzimis kā 14. bērns ģimenē, kopumā bijuši 19 brāļi un māsas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija 
* Olimpiskās kustības profils 
*
Marko Mertins

**Marko Mertins** (; dzimis ) ir bijušais igauņu rallija pilots. No 1997. līdz 2005. gadam braucis WRC seriālā.

Kopumā startējis 86 rallijos, piecos no tiem guvis uzvaru (pirmā uzvara bija 2003. gada Akropoles rallijā). Kopumā 18 reizes kāpis uz goda pjedestāla. 2004. gada sezonas kopvērtējumā ierindojies 2. vietā, vēl divas reizes (2003, 2005) bijis piektais. Viņš ir vienīgais Baltijas valstu autorallists, kas guvis šādus panākumus WRC rallijos.

## Ārējās saites

* WRC profils
Judīte Vīdere

**Judīte Vīdere** (; dzimusi  Bernē) ir Šveices orientieriste, izcīnījusi četras zelta medaļas Pasaules čempionātos orientēšanās sportā.

Par Šveices sieviešu orientēšanās izlases līderi J. Vīdere izvirzījās 2014. gadā, pēc tam kad profesionālo sportu pameta visu laiku titulētākā orientieriste Simona Nigli-Lūdere. Līdz tam guvusi panākumus junioru sacensībās, taču jau 2011. gada Pasaules čempionātā, kas notika Šveicē, izcīnīja savu pirmo medaļu — sudrabu vidējā distancē. 2014. gada Pasaules čempionātā J. Vīdere kļuva par titulētāko sportisti ar trim zelta un vienu bronzas medaļu, bet vēl pirms tam — Eiropas čempionātā Portugālē, viņai bija iespaidīgāks sniegums: trīs zelta medaļas no trim iespējamajām. Pasaulas kausa kopvērtējumā augstāko — piekto vietu ieguva 2013. gadā.

2018. gada oktobrī J. Vīdere paziņoja par profesionālās karjeras beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Judīte Vīdere *World of O Runners*
Trenbolons

**Trenbolons** ir anaboliskais steroīds, ko izmanto veterinārijā nobarojamo lopu muskuļu masas pieauguma paātrināšanai un apetītes veicināšanai.  Lai palielinātu preparāta iedarbības laiku, to lieto estera veidā (trenbolona acetāts, enantāts vai cikloheksilmetilkarbonāts). Trenbolona cikloheksilmetilkarbonātu sauc arī par parabolānu (*Parabolan*). Medikamentam nonākot asinīs, plazmas lipāzes sadala esterus, atbrīvojot trenbolonu. Sportā tiek uzskatīts par dopingu.

## Atsauces
205. gads

**205. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas konsuli bija Marks Aurēlijs Antonīns Augusts un Publijs Septimijs Geta Cēzars.
* Tika atjaunots Adriāna valnis, kas aizsargāja romiešus Britānijā no kaledoniešu cilšu uzbrukumiem.

## Dzimuši
* *iespējams*
** Plotīns, sengrieķu filozofs un skolotājs

## Miruši
Jaremče

**Jaremče** (), līdz 2006. gadam — **Jaremča**, ir apgabala nozīmes pilsēta Ukrainas rietumos, Ivanofrankivskas apgabalā pie Prutas upes. Kūrortpilsēta, municipalitāte sastāv no vairākām savā starpā teritoriāli nesaistītām daļām. Vienā no tām — Polaņicjas ciemā atrodas lielākais Ukrainas slēpošanas kūrorts — Bukovela.

Pilsēta izvietojusies Karpatu kalnos, 585 metrus virs jūras līmeņa. Attālums līdz Ivanofrankivskai pa dzelzceļu 54 km, pa autoceļiem — 62 km.

## Vēsture
Pēc Polijas Pirmās dalīšanas 1772. gadā teritorija iekļāvās Austrijas impērijā (Austroungārijā) un bija tur līdz Pirmā pasaules kara beigām. Rakstos Jaremče pirmoreiz minēta 1787. gadā.

Pēc Pirmā pasaules kara Jaremče iekļāvās jaunizveidotajā Polijas valstī un attīstījās kā kūrorts. 1939. gadā, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, PSRS iebruka Polijā, un Jaremče tika iekļauta Ukrainas PSR. No 1941. gada līdz 1944. gada atradās vācu okupācijā. Pēc kara pilsētas poļu iedzīvotāji tika pārcelti uz Poliju. No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sēzars Sjelu

**Sēzars Augustu Sjelu Fiļu** (; dzimis ) ir brazīliešu peldētājs, specializējies sprinta distancēs. Sjelu ir visu laiku panākumiem bagātākais Brazīlijas peldētājs, ir izcīnījis trīs olimpisko spēļu medaļas, sešas pasaules čempionāta zelta medaļas un ir labojis divus pasaules rekordus.

Piedalījies divās olimpiskajās spēlēs (, ). 2008. gadā Pekinā izcīnīja zelta medaļu 50 m brīvā stila distancē, kas bija Brazīlijas pirmā un pašlaik vienīgā zelta medaļa peldēšanā olimpiskajās spēlēs, un bronzas medaļu 100 m brīvā stila distancē. 2012. gadā Londonā izcīnīja vēl vienu bronzas medaļu — šoreiz 50 m brīvā stila distancē. Ar panākumiem startējis pasaules čempionātā garajā baseinā, kur izcīnījis sešas zelta medaļas, tāpat vairākas medaļas izcīnījis pasaules čempionātā īsajā baseinā (divas zelta medaļas individuālajās sacensībās, vairākas cita kaluma medaļas — komandu stafešu sacensībās).

Sjelu pašlaik (2014) pieder divi pasaules rekordi garajā baseinā: 50 m un 100 m brīvā stila distancē. Trīs reizes ticis atzīts par Brazīlijas gada labāko sportistu (2008, 2009, 2011).

## Ārējās saites

*
Kērstija Koventrija

**Kērstija Lī Koventrija Sevarde** (; dzimusi **Koventrija** ) ir Zimbabves politiķe, sporta funkcionāre un bijusī peldētāja, pašreizējā Starptautiskās Olimpiskās komitejas (SOK) prezidente. Viņa ieņem SOK prezidentes amatu kopš 2025. gada 23. jūnija un ir pirmā sieviete, pirmā Zimbabves pārstāve un otrā neeiropiete pēc Everija Brandidža, kā arī pirmā Āfrikas pārstāve šajā amatā. No 2018. gada septembra līdz 2025. gada martam Koventrija strādāja Zimbabves valdībā — līdz 2023. gada septembrim kā jaunatnes, sporta, mākslas un atpūtas ministre, bet vēlāk kā sporta, atpūtas, mākslas un kultūras ministre. Bijusī olimpiskā peldētāja un pasaules rekordiste; viņa ir medaļām bagātākā Āfrikas olimpiete.

## Dzīvesgājums
Dzimusi Hararē, studējusi un startējusi peldēšanas sacensībās Obērnas Universitātē, Alabamā, ASV.

Piedalījusies piecās olimpiskajās spēlēs (, , , , ). 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās Koventrija izcīnīja trīs olimpiskās medaļas: zelta, sudraba un bronzas, savukārt 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Pekinā viņa ieguva četras medaļas: vienu zelta un trīs sudraba. Pēc šiem panākumiem Zimbabves Olimpiskās komitejas vadītājs Pols Čingoka viņu raksturoja kā "mūsu nacionālo dārgumu". Zimbabves prezidents Roberts Mugabe nosauca viņu par "zelta meiteni" un piešķīra 100 000 ASV dolāru prēmiju par sniegumu 2008. gada olimpiskajās spēlēs. 2012. gada Londonas olimpiskās spēles|2012. gadā Londonā]] augstākais sasniegums bija 6. vieta 200 m peldēšanā uz muguras un 200 m kompleksajā stilā, Londonā Koventrija bija Zimbabves karognesēja atklāšanas ceremonijā.

Ar panākumiem startējusi Pasaules čempionātā garajā baseinā, kur izcīnījusi trīs zelta medaļas, tāpat vairākas medaļas izcīnījusi Pasaules čempionātā īsajā baseinā. Ir izcīnījusi vairāk nekā 14 zelta medaļas Visāfrikas spēlēs. K. Koventrijai ir piederējis pasaules rekords gan 100 m, gan 200 m peldēšanā uz muguras. Septiņas reizes tikusi atzīta par Āfrikas gada labāko peldētāju starp sievietēm.

2016. gadā pēc savām piektajām olimpiskajām spēlēm Koventrija noslēdza peldētājas karjeru, dalot pirmo vietu sieviešu peldēšanas vēsturē pēc izcīnīto individuālo olimpisko medaļu skaita.

Viņa ir SOK locekle un 2018. gada sākumā tika ievēlēta par SOK Sportistu komisijas priekšsēdētāju. 2025. gadā viņa tika ievēlēta par SOK prezidenti. Pēc šīm vēlēšanām Zimbabves prezidents Emersons Mnangagva viņas vietā jaunatnes, sporta, mākslas un atpūtas ministra amatā iecēla ģenerāli Anselmu Namo Sanjatvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jevgeņija Kanajeva

**Jevgeņija Kanajeva** (; dzimusi ) ir bijusī krievu mākslas vingrotāja.

Piedalījusies divās Olimpiskajās spēlēs (, ), gan 2008. gadā Pekinā, gan 2012. gadā Londonā izcīnījusi zelta medaļu daudzcīņā, kļūstot par pirmo sportisti ar divām mākslas vingrošanas daudzcīņas zelta medaļām. Ar 17 Pasaules un 13 Eiropas čempiones tituliem viņa ir abu sacensību zelta medaļām bagātākā sportiste. 2009. gada Pasaules čempionātā kļuva par pirmo mākslas vingrotāju, kas uzvar visās sešās disciplīnās, 2011. gadā atkārtoja šo panākumu.

## Ārējās saites