Katoļu iela (Jelgava)

**Katoļu iela** ir viena no Jelgavas ielām, kas sākas pie krustojuma ar Lielo ielu, ved gar Jelgavas katoļu katedrāli, tālāk turpinās līdz Sudrabu Edžus ielai.

1944. gada augustā Otrā pasaules kara kaujā par Jelgavu ielas vēsturiskā apbūve tika gandrīz pilnībā iznīcināta un tikpat kā nav atjaunota, tāpēc mūsdienās ielas apbūvi veido lielākoties Latvijas PSR laikā celtas ēkas.

## Vēsture
thumb|left|180px|Katoļu iela (''Katholische Strasse'') ar vāciskajiem ielu nosaukumiem 1917. gada kartē.

17. gadsimta Jelgavas kartēs iela saukta par **Ķēniņu ielu**. Tā sākās krustojumā ar Lielo ielu pie Tirgus laukuma un beidzās pie pilsētas vaļņiem Annas vārtu apkaimē, aiz kuriem sākās Kalves lielceļš (*Kalwensche Straße*, tagadējā Lietuvas šoseja).
1645. gadā hercoga Jēkaba valdīšanas laikā šajā ielā uzcēla Svētā Jura baznīcu, kas no 1783. gada līdz Kurzemes un Zemgales hercogistes aneksijai 1795. gadā bija Inflantijas un Piltenes bīskapa rezidence, no kā iela ieguva **Katoļu ielas** () nosaukumu.

Tagadējā katedrāles ēka uzcelta 1906. gadā pēc arhitekta Kārļa Strandmaņa projekta. 1909. gadā uz Jelgavas Latviešu biedrības priekšnieka Jāņa Čakstes zemesgabala pēc arhitekta Paula Eplē projekta uzcēla jaunu namu 1885. gadā nodegušā nama vietā. Katoļu ielā 32 darbojās Indriķa Alunāna grāmatu veikals un plaša maksas bibliotēka, kurā bija pieejamas visas latviešu valodā tolaik izdotās grāmatas, ko 1904. gadā pēc Alunāna nāves līdz savai nāvei 1944. gadā turpināja vadīt viņa sieva Elizabete.

20. gadsimta sākumā Katoļu ielu ievērojami pārbūvēja, nojaucot daudzas vecās koka ēkas un to vietā uzceļot lielākus tirdzniecības un sabiedriskos namus, tostarp Abermaņa, Latvijas Lauksaimnieku ekonomiskās sabiedrības, Eplē, Bernsteina, Jelgavas Savstarpīgās kredītbiedrības, Ravovska, Vilka un Grasmaņa namus. Pirmā pasaules kara Kurzemes ofensīvas laikā 1915. gadā sagrāva Katoļu ielas dienvidu galā esošās ēkas.

20. gadsimta 30. gados Katoļu iela bija viena no Jelgavas rosīgākajām tirdzniecības ielām. Vēsturiski tajā atradās Lietuvas—Rīgas labības un citu lauksaimniecības ražojumu karavānu noliktavas ar raksturīgu apbūvi — namiem ar veikaliem un kantoriem ielas pusē un plašiem spīķeriem pagalmos. Atsevišķas šāda veida celtnes saglabājās līdz 20. gadsimtam, tostarp ēka, kurā 18. gadsimtā darbojās pirmais Besarābijas tabakas izdalīšanas punkts. Netālu no Jelgavas Latviešu biedrības nama atradās Robertam Grīslim piederošā dienas laikraksta „Jaunais Zemgalietis” iespiestuve un redakcija, kurā kā redaktori strādāja publicisti Žanis Unāms un rakstnieks Mārtiņš Zīverts. Katoļu ielā 58 bija J. Stiļļa kaļķu un ģipša rūpniecības un celtniecības materiālu veikala noliktava, Katoļu ielā 13/15 — V. Ošenieka dzelzs un tērauda preču nodaļa, Katoļu ielā 3 — brāļu Hiršmaņu audumu veikals, bet Katoļu ielā 18 — M. Grasmaņa sēklu tirgotava.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 27. augustā to pārdēvēja par **Lietuvas ielu**. 1944. gada augustā Otrā pasaules kara kaujā par Jelgavu ielas apbūve tika gandrīz pilnībā iznīcināta un tikpat kā nav atjaunota, tāpēc mūsdienās ielas apbūvi veido lielākoties Latvijas PSR laikā celtas ēkas. Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gada 26. aprīlī tai atjaunoja Katoļu ielas nosaukumu.


Jelgavas iela pirms Pirmā pasaules kara.jpg|Skats uz Katoļu un Lielās ielas krustojumu no Akcīzes ielas pirms Pirmā pasaules kara
Katoļu iela Jelgavā pirms 1940.jpg|Katoļu iela ar Latviešu biedrības namu (pirms 1940)
Svētā Jura baznīca Jelgava.jpg|Katoļu un Annas ielas krustojums ar Svētā Jura katoļu baznīcu (19. gadsimta beigas)
Katoļu iela Jelgavā pirms Pirmā pasaules kara.jpg|Katoļu iela pirms Pirmā pasaules kara
Katoļu iela Jelgavā. Grāmatu drukātava A. Gemūts un R. Grīslis pirms 1940.jpg|Grāmatu drukātava A. Gemūts un R. Grīslis (pirms 1940)
Katoļu iela Jelgavā 1918.jpg|Katoļu ielas sākuma posms Pirmā pasaules kara laikā
Ēka Katoļu ielā Jelgavā pirms 1940.jpg|Ēka Katoļu ielā (pirms 1940)
Katoļu iela Jelgavā ar Pirmajā pasaules karā sagrautajām ēkām.jpg|Katoļu ielas gals ar Pirmajā pasaules karā sagrautajām ēkām (tagadējās Sudrabu Edžus ielas krustojums)
Sagrautā Latviešu bankas ēka Katoļu ielā Jelgavā 1916.jpg|Sagrautā Latviešu bankas ēka (1916)
Vērmahta karavīri Katoļu ielā Jelgavā 1944.jpg|Vērmahta karavīri Katoļu ielā (1944)
Vērmahta karavīri Katoļu ielā Jelgavā ar sašauto tanku 1944.jpg|Vērmahta karavīri Katoļu ielā ar sašauto tanku 
19440816 soviet soldiers attack jelgava.jpg|Kaujas par Jelgavu laikā 1944. gadā sagrautās Katoļu ielas sākuma posms (tagad Lielās ielas krustojums)


## Ievērojamas celtnes
* Jelgavas Latviešu biedrības nams (celts 1909. gadā, sagrauts 1944. gadā) uz tagadējā Katoļu un Driksas ielas stūra (mūsdienās skvērs bijušā Jelgavas universālveikala priekšā)
* Jelgavas Bezvainīgās Jaunavas Marijas Romas katoļu katedrāle, Katoļu iela 11
* Bisenieka nams jeb Latvijas Lauksaimnieku ekonomiskās sabiedrības ēka — viens no uzņēmējam Jānim Biseniekam piederošajiem namiem Katoļu ielā 46. To projektēja arhitekts Pauls Eplē. Nama uzcelšanas laiks nav zināms. Tas izpostīts Pirmajā pasaules karā, bet pēc kara namu atjaunoja un tajā ierīkoja tirdzniecības centru. 1935. gadā namā atradās Lauksaimnieku centrālās bankas Jelgavas nodaļa. 1944. gadā to izpostīja un vairs neatjaunoja. Mūsdienās nama vietā atrodas tirdzniecības centra „Vivo centrs” esošā „Rimi” veikala noliktavu un dienesta telpu piebrauktuve, bet dažas Bisenieka nama blakus esošās saimnieciskas ēkas nolaistā stāvoklī bija saglabājušās līdz pat 20. gadsimta 90. gadiem.


Jelgavas Latviešu biedrības nams.jpg|Jelgavas Latviešu biedrības nams uz Katrīnas (tagad Driksas) ielas stūra (pēc 1909)
Jelgavas katolu katedrale 1.jpg|Katoļu un Raiņa ielas stūris ar Jelgavas katoļu katedrāli


## Ielu savienojumi
250px|thumb|Katoļu un Driksas ielas stūris ar Latvijas PSR laika apbūvi
Katoļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lielā iela;
* Driksas iela;
* Raiņa iela;
* Sudrabu Edžus iela.

## Atsauces