open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grāves muiža

thumb|200px|Grāves muižas kungu māja (pēc 1930)
thumb|200px|Grāves muižas (Gravenhof) plāns (1765)
**Grāves muiža** (), agrāk **Hillebolta muižiņa** (*Hillebolts Hof*), ir bijusī Rīgas ārpilsētas vasarnīca ar parku pie Ķīšezera.

Tagad Grāves muižas vietā Ezermalas ielā 28 Mežaparkā atrodas **Saules dārzs**.

## Vēsture
Zviedru Vidzemes laikā 1678. gadā muižiņa piederēja J. Hilleboltam, 1693. gadā to iegādājās Rīgas prefekts Gerhards Grēns (*Gröön*).
Pēc Lielā Ziemeļu kara 1725. gadā par muižiņas īpašnieku kļuva Lielās ģildes eltermanis Valentīns Grāve (*Grave*, 1691-1755), tad viņa dēls Leopolds Grāve. 
Pēc 1788. gada muižiņu iegādājās atvaļinātais ģenerālis Johans Martins fon Elmpts, pēc viņa nāves Filips fon Elmpts.

1811. gadā to nopirka tirgotāji Lēmaņi (*Lehmann*), no 1844. līdz 1864. gadam tajā saimniekoja tirgotājs Johans Georgs Janke (*Jancke*),  tad E. Meijers (*Meyer*), kurš ezera krastā atvēra restorānu *Eldorado* un iekārtoja laivu piestātni. 1880. gados mužiņa piederēja trīs brāļiem Grīntāliem (*Grünthal*), kas uzturēja oranžēriju ar retiem augiem, pēc tam to nopirka Lielās ģildes eltermanis Patriks Rīcs (*Ruetz*), kurš muižiņa kungu māju pārbūvēja tagadējā izskatā. Pēc 1903. gada no Brasas stacijas līdz Rīca villai un restorānam ierīkoja zirgu tramvaja līniju.

Laikraksta *"Rigasche Rundschau"* izdevēju Ricu ģimenei Grāves muiža piederēja līdz 1913. gadam, kad to līdz ar parku par 200 000 rubļiem nopirka Rīgas Latviešu izglītības biedrība, pārveidoja par bērnu un jauniešu sporta un atpūtas centru "Saules dārzs". Pirmā pasaules kara laikā šeit ierīkoja karavīru bērnu patversmi, 1936. gadā Saules dārzs nonāca Mazpulku rīcībā.

Pēc Otrā pasaules kara to pārdēvēja par Bērnu parku, 1963. gadā šeit nodibināja Centrālo jauno naturālistu staciju "Saulesdārzs". Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Saules dārzu nodeva Latvijas mazpulkiem, 2000. gadā to privatizēja SIA "Skonto" un ierīkoja jaunatnes futbola centru. 

Attēls:Hillebolta, vēlāk Grāves muižiņa 1701.jpg|Hillebolta muižiņa (Ē. Tolka kartē, 1701)
Attēls:Grāves, sākumā Hillebolta, vēlāk Grēna muižiņa 1696.jpg|Hillebolta, vēlāk Grēna muižiņa (1696. gada kartē)


## Literatūra
* Koka Rīga, Rīga, Neputns, 2001.
* Kaupuža D. Rīgas muižiņas. Latvijas architektūra, Rīga, 2005.

## Atsauces
Ilziņu ezers (nozīmju atdalīšana)

**Ilziņu ezers** var būt:

* Ilziņu ezers — ezers Balvu novada Medņevas pagastā
* Lielais Ilziņu ezers — ezers Smiltenes novada Raunas pagastā
* Mazais Ilziņu ezers — ezers Smiltenes novada Raunas pagastā
* Madonas novada Praulienas pagasta Ilziņa ezera cits nosaukums
* Madonas novada Vestienas pagasta Ilziņa dzirnavezera cits nosaukums
LM

Saīsinājums **LM** vai **lm** var būt:
* Liepājas Metalurgs;
* Latvijas Republikas Labklājības ministrija;
* Maltas lira, bijusī naudas vienība Maltā;
* lūmens, gaismas plūsmas mērvienība;
* L&M, cigarešu zīmols.
Lizete Iesmiņa-Mihelsone

**Lizete Iesmiņa-Mihelsone** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu dziedātāja un aktrise. 15 gadu vecumā Lizete Iesmiņa-Mihelsone sāka dziedāt Jelgavas baznīcas korī, 1889. gadā Jelgavas Latviešu biedrības teātrī, pēc tam Rīgas Latviešu biedrības teātrī. Lizete Iesmiņa-Mihelsone bija viena no pirmajām dziedātājām, kas veica skaņuplašu ierakstus, piedaloties tajos jau no 1903. gada. Viņas balss diapazons bija soprāns. Viņas aktrises un soprāna karjera ilga gandrīz 30 gadus: 1895—1918 Rīgas Latviešu teātrī un pēc tam dažus gadus Latvijas Nacionālajā teātrī. Aktrises vīrs bija arhitekts Aleksandrs Mihelsons. Iesmiņa-Mihelsone ir apbedīta Rīgas Meža kapos.

## Atsauces
Zemeņu iela (Jūrmala)

**Zemeņu iela** ir iela Jūrmalā, tā atrodas Mellužu apkaimē. Zemeņu iela sākas krustojumā ar Kalēju ielu un beidzas krustojumā ar Valtera prospektu. Kopējais ielas garums ir 1870 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Zemeņu ielā satiksmes kustība noris vienā joslā un tai ir vienvirziena posms, kas sākas no Dārzu ielas līdz Valtera prospektam. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Zemeņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kalēju iela (T veida krustojums)
* Dārzu iela 
* Puķu iela 
* Grāvju iela 
* Žubītes iela 
* Kanālu iela 
* Mežsargu iela
* Kadiķu iela 
* Silu iela
* Sūnu iela 
* Bērzu iela
* Ozolu iela 
* Priežu iela 
* Marijas iela 
* Valtera prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Melluži
Barševski

**Barševski**, arī **Baršauski**, ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Šķeltovas, un 267 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 65 cilvēkiem.

## Atsauces
Dubaija

**Dubaija** (, *Dubayy*) ir pilsēta Apvienotajos Arābu Emirātos, Dubaijas emirātā, kas atrodas valsts ziemeļaustrumos pie Persijas līča. Tā ir Dubaijas emirāta administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas 160 kilometru attālumā no AAE galvaspilsētas Abū Dabī. Pilsētas kopējā platība ir 4114 km², pēc 2024. gada datiem tajā dzīvo 3 790 000 iedzīvotāji. Tā ir lielākā Apvienoto Arābu Emirātu pilsēta gan pēc iedzīvotāju skaita, gan platības.

Līdz 1966. gadam, kad atrada naftas atradnes jūrā, Dubaijas ekonomika galvenokārt balstījās uz ieņēmumiem no tirdzniecības un naftas izpētes. Toties, kad tika atrasta nafta, pilsēta piedzīvoja strauju attīstību. Šodien Dubaija ir viens no svarīgākajiem biznesa centriem Tuvajos Austrumos, kā arī nozīmīgs transporta mezgls pasažieru un kravu pārvadājumiem. Pilsēta galvenos ienākumus gūst no pasažieru un kravu pārvadājumiem, nekustamo īpašumu pārdošanas un attīstīšanas, tūrisma un finanšu pakalpojumiem.

Dubaija pēdējo gadu laikā ir piesaistījusi plašu starptautisko uzmanību ar straujo attīstību, vērienīgiem sporta pasākumiem un grandiozu celtņu būvniecību. Viena no pilsētas atpazīstamākajiem simboliem ir 828 metru augstais Halīfa tornis, kas ir augstākā celtne pasaulē.

Pēc 2012. gada datiem Dubaija ir divdesmit otrā dārgākā pilsēta pasaulē un pati dārgākā pilsēta Tuvajos Austrumos. 2014. gadā Dubaijas viesnīcas tika atzītas kā otrās dārgākās pasaulē aiz Ženēvas. Dubaija ir atzīta kā viena no dzīvošanai labākajām vietām Tuvajos Austrumos.

Dubaijā 2020. gadā norisinājās starptautiskā izstāde EXPO 2020.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilziņi

**Ilziņi** var būt:

* Ilziņi - mazciems Bauskas novada Codes pagastā
* Ilziņi - skrajciems Balvu novada Medņevas pagastā
* Ilziņi - skrajciems Balvu novada Susāju pagastā
Ilziņu ezers

**Ilziņu ezers** ir ezers Balvu novada Medņevas pagastā, uz dienvidiem no Viļakas.

Ietek Ilziņas upe, iztek grāvis uz Kouras upi. Dibens — dūņains, pie Ilziņas ietekas ezerā smiltis. Ezera dienvidrietumu daļa stipri aizaugusi. Ezerā dzīvo raudas, karūsas, līņi, līdakas, asari. Novērojama bebru darbība. Ezera austrumu pusē atrodas autoceļš P45 (Viļaka—Kārsava).

## Atsauces
Arnis Akmeņlauks

**Arnis Akmeņlauks** (dzimis , miris ) bija latviešu dokumentālā kino režisors un scenārists.

## Dzīvesgājums
Arnis Akmeņlauks mācījies Vandzenes septiņgadīgajā skolā (1945—1952), Talsu vidusskolā un Talsu Sporta skolas vieglatlētikas nodaļā (1952—1955), Kaspijas Augstākās Jūras karaskolas mīnētāju-torpēdistu fakultātē (1955—1959). Kino veidošanu apguvis studējot Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūta kinorežisoru fakultātē (1965—1969). Pēc dienesta karaflotē, paralēli mācībām Kinematogrāfijas institūtā Maskavā, 1961. uzsāka darbu Rīgas Kinostudijā kā inženieris-konstruktors, gadu vēlāk kļūstot par kinostudijas administratoru. No 1966. gada bijis režisors Vissavienības Aizsardzības ministrijas kinostudijā, no 1969. līdz 1992. gadam kinorežisors Rīgas Kinostudijā, Latvijas Kinematogrāfistu savienības biedrs kopš 1982. gada. No 1990. līdz 1997. gadam bijis Rīgas domes deputāts Andra Teikmaņa un Māra Purgaiļa vadīto sasaukumu laikā, pārstāvot Latvijas Tautas fronti. LTF pēdējā kongresā 1999. gadā iestājās pret organizācijas likvidēšanu.

1976. gadā Akmeņlauks aizsāka kinožurnālu "Gaismēnas", kurā kritiskos sižetos atainoja dažādas to laiku nejēdzības. 1987. gadā kinožurnāls saņēma "Lielo Kristapu" kategorijā "Labākā dokumentālā filma".

## Filmogrāfija
* Kinožurnāli
** "Deglis"
** "Karavīrs"
** "Pionieris" (no 1989. gada nosaukums "Pastarītis")
** "Padomju Latvija", Nr. 3 (1974)
** "Gaismēnas" (1976—1995)
* Dokumentālās filmas
** "Zemes saimnieki" (1970)
** "Valatas mantinieki" (1971)
** "Daba. Cilvēks. Likums" (1972)
** "Krievijas poligons" (1995)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Filmas.lv profils
* Makslinieki.lv profils
Ilziņi (Medņevas pagasts)

**Ilziņi** (arī **Iļziņi**) ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 4,5 km no pagasta centra Semenovas, 2,4 km no Viļakas un 248,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidiem no Viļakas, pie autoceļa P45 (Viļaka—Kārsava), Kouras upes krastā, uz austrumiem no Ilziņu ezera. Ezera pretējā krastā atrodas Susāju pagasta ciems Ilziņi.

1897. gadā *Цегельня* viensētā bija 12 cilvēki.
## Atsauces
Iļziņi

**Iļziņi** var būt:

* Balvu novada Medņevas pagasta Ilziņu cits nosaukums 
* Balvu novada Susāju pagasta Ilziņu cits nosaukums
Janapole

**Janapole** ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 3,3 km no pagasta centra Semenovas, 5,3 km no Viļakas un 251,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļaustrumiem no pagasta centra Semenovas, nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 76 cilvēkiem.
## Atsauces
Kangari (Medņevas pagasts)

**Kangari** ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 6,4 km no pagasta centra Semenovas, 13,3 km no Viļakas un 259,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem. Kangaros atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Kangaru senkapi (Augsnas kalniņš), kā arī vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis - Baznīcas vieta - kulta vieta

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 239 cilvēki.

## Atsauces
Kļučniki

**Kļučniki** (arī **Kļučnīki**) ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 4,2 km no pagasta centra Semenovas, 11 km no Viļakas un 247,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 82 cilvēkiem.
## Atsauces
Loduma

**Loduma** (arī **Lodums**) ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,5 km no pagasta centra Semenovas, 9 km no Viļakas un 256 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidiem no pagasta centra Semenovas, nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Niedrupītes iztekas no Lodumas ezera.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 142 cilvēkiem.

## Atsauces
Lodumas ezers

**Lodumas ezers** (arī **Loduma ezers**, **Lodumu ezers**) ir ezers Balvu novada Medņevas pagastā.

No ezera iztek Kouras pieteka Niedrupīte. Ezerā dzīvo līdakas, asari, raudas, līņi. Ziemeļos no ezera - Aizpurves un Lodumas ciemi.

## Atsauces
Lozdova

**Lozdova** var būt:

* Lozdova — skrajciems Balvu novada Lazdulejas pagastā
* Lozdova — skrajciems Ludzas novada Malnavas pagastā
* Lozdova — skrajciems Ludzas novada Salnavas pagastā
* Lozdova — skrajciems Balvu novada Medņevas pagastā
Kozlova (Medņevas pagasts)

**Kozlova** ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 7,3 km no pagasta centra Semenovas, 14,1 km no Viļakas un 260,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem. Starp Kozlovu un Kangariem atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Kozlovas senkapi (Akmeņu krasts)

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 129 cilvēkiem.
## Atsauces
Lāški

**Lāški** ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Semenovas, 10,9 km no Viļakas un 257,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P45 (Viļaka—Kārsava). Lāškos atrodas vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis — Lašku senkapi (Zviedru kapi)

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 82 cilvēkiem.
## Atsauces
Olutova

**Olutova** (arī **Olūtova**) ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 6,1 km no pagasta centra Semenovas, 12,9 km no Viļakas un 259,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 87 cilvēkiem.
## Atsauces
Rači

**Rači** ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 3,5 km no pagasta centra Semenovas, 3,3 km no Viļakas un 249,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P45 (Viļaka—Kārsava), Koras upes krastā. Račos atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Raču Raganu kalns - kulta vieta.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 24 cilvēkiem.

## Atsauces
Raču ezers

**Raču ezers** ir ezers Balvu novada Medņevas pagastā starp Račiem un Janapoli.

Krasti pārpurvojušies. No ezera iztek grāvis uz Kouru. Rietumos no Raču ezera - autoceļš P45 (Viļaka—Kārsava). 

## Atsauces
Sābas ķēniņiene

thumb|Pjero della Frančeskas glezna "Zālamans un Sābas ķēniņiene"
**Sābas ķēniņiene** ir personāžs Vecajā Derībā.

Iespējams, dzīvojusi 10. gadsimtā p.m.ē. Saskaņā ar 1. Ķēniņu grāmatu Sābas ķēniņiene no Arābijas pussalas dienvidos esošās Sābas karalistes devās uz Jeruzalemi, lai pārliecinātos, vai dzirdētā slava par Zālamana gudrību un bagātību ir patiesība. Zālamanu pārbaudījusi ar dažādu mīklu uzdošanu, viņš uz visām mīklām atbildējis pareizi. Kad Sābas ķēniņiene pārliecinājusies par slavas pamatotību, viņa devusi Zālamanam dažādas dāvanas.

## Ārējās saites
*
Aleksandrs Kisļaks

**Aleksandrs Kisļaks** (dzimis , miris ) bija ukraiņu, agrāk padomju, šaha problēmists, starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

Pēc profesijas bijis metalurgs, beidzis Donbasa kalnu—metalurģisko institūtu.

## Šaha kompozīcija
A. Kisļaks no 1974. gada publicējis vairāk nekā 220 uzdevumus, galvenokārt retrogrādās analīzes uzdevumus, no tiem 60 ieguvuši atzinības, tai skaitā 15 pirmās.

Atklātā Krievijas čempionāta šaha kompozīcijā (1989—1991) retrogrādās analīzes kompozīciju grupā uzvarētājs. Divkārtējs Ukrainas čempions.

Kisļaks ir pasaules čempions (1998—2000) retro uzdevumu grupā. Starptautiskais meistars (2004) šaha kompozīcijā.

Sarakstījis daudzus rakstus un divas grāmatas par retrogrādās analīzes jautājumiem. FIDE albumos publicēti 20 uzdevumi.

## Šaha kompozīcijas piemērs

**Pierādījuma partija:**
: **1.Zc3 h5 2.Zd5 Th6 3.Zxe7 Tf6 4.Zxg8 Txf2 5.Ze7 Txg2 6.Zxc8 Tg4 7.Zxa7 Ke7 8.Zb5 Kf6 9.Zxc7 Kg5 10.Zxa8 Kh4 11.Zf3#**

## Bibliogrāfija
*  
*  
* Кисляк А. Чёрно-белое аллегро. «64-ШО»-1986, 19(762):31 

## Atsauces

## Ārējās saites
* A. Kisļaka šaha kompozīcijas vietnē PDB
Hipotermija

**Hipotermija** ir siltasiņu organisma ķermeņa temperatūras samazināšanās zem 35,0 °C.

Simptomi ir atkarīgi no temperatūras. Ja cilvēkam ir viegla hipotermija, tad parādās drebuļi un apjukums. Pie mērenas hipotermijas drebuļi pārstājas, taču pieaug apjukums. Smagas hipotermijas gadījumā cilvēkam ir paaugstināts sirds apstāšanās risks.

Hipotermijai ir divi galvenie cēloņi: pārmērīgi ilga uzturēšanās aukstumā vai arī jebkurš stāvoklis, kurā organisma siltuma zudumi pārsniedz siltuma producēšanos. Siltuma zudumi var pārsniegt siltuma producēšanos alkohola reibuma, zema cukura līmeņa, anoreksijas, liela vecuma gadījumā. Hipotermiju var diagnosticēt pēc cilvēkam esošajiem simptomiem vai ķermeņa temperatūras izmērīšanas.

Vieglu hipotermiju var ārstēt ar siltiem dzērieniem, siltu apģērbu un fiziskajām aktivitātēm. Vidējas hipotermijas gadījumā cilvēks jāapsedz ar siltu segu, jādod silti intravenozi šķidrumi. Cilvēkiem ar smagu hipotermiju var tikt veikta ekstrakorporālā membrānu oksigenācija vai kardiopulmonālā šuntēšana. Cilvēkiem bez pulsa var veikt kardiopulmonālo reanimāciju (sirds masāžu). Temperatūras paaugstināšana parasti turpinās, līdz tā pārsniedz 32 °C. Ja šajā brīdī uzlabojumu nav vai kālija līmenis asinīs ir lielāks par 12 mmol/l, reanimācija var tikt pārtraukta.

Hipotermija ir biežāk izplatīta vecu cilvēku un vīriešu vidū. Viena no zemākajām temperatūrām, pēc kuras ir izdzīvojis cilvēks, ir 13,0 °C (7 gadus veca meitene Zviedrijā). Nāvei no hipotermijas ir bijusi liela loma dažādos karos. Piemēram, Hannibals zaudēja pusi sava karaspēka Otrā pūniešu kara laikā, daudz Napoleona karavīru mira 1812. gada kara laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rogovski

**Rogovski** (arī **Rogovskie**, **Ragauski**, latgaliski: **Rogovskī**) ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 5,5 km no pagasta centra Semenovas, 12,4 km no novada centra Viļakas un 258,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Lodumkas upes.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 73 cilvēkiem.
## Atsauces
Skandīne

**Skandīne** ir ciems Balvu novads Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 3,9 km no pagasta centra Semenovas, 8,6 km no Viļakas un 245,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Bušmas upes krastā. Skandīnē atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Skandīnes senkapi.

1897. gadā ciema bija 4 sētas ar 131 cilvēku.
## Atsauces
Slotukalns

**Slotukalns** () ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 6,4 km no pagasta centra Semenovas, 15,3 km no Viļakas un 246,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, pie Kouras sākuma.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 103 cilvēkiem.
## Atsauces
Tereškova (Medņevas pagasts)

**Tereškova** ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 8,1 km no pagasta centra Semenovas, 3,2 km no Viļakas un 249,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidiem no Viļakas, nomaļus no valsts autoceļiem, Kouras upes krastā.

## Atsauces
Torkova

**Torkova** var būt:

* Torkova — skrajciems Balvu novada Briežuciema pagastā
* Torkova — skrajciems Balvu novada Medņevas pagastā
Torkova (Medņevas pagasts)

**Torkova** ir ciems Balvu novads Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 5,3 km no pagasta centra Semenovas, 12,2 km no Viļakas un 258,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 34 cilvēkiem.
## Atsauces
Talsu novada ģerbonis

**Talsu novada ģerbonis** ir viens no Talsu novada oficiālajiem simboliem. Ģerbonis dalīts ar pazeminātu smaili: zils un zelts. Zilās smailes apzīmē divas jūras (Baltijas jūru un Rīgas jūras līci), kas satiekas Kolkasragā. Zelts simbolizē smilšainās pludmales, savukārt vainags saglabāts no iepriekšējā ģerboņa.

Ģerboņa autori ir Ilze Lībiete un Juris Ivanovs.

## Atsauces
Gregs Van Avermāts

**Gregs Van Avermāts** (; dzimis ) ir bijušais Beļģijas šosejas riteņbraucējs.

## Karjera
### Karjeras sākums
Van Avermāts dzimis riteņbraucēju ģimenē, gan viņa tēvs, gan vectēvs bija profesionāli riteņbraucēji. 
Ar sporta riteņbraukšanu viņš sāka nodarboties 19 gadu vecumā, iepriekš spēlēja futbolu kā vārtsargs. Viņš ir bijušais Glena D'Olandera svainis (arī bijušais profesionālais riteņbraucējs). 2006. gadā, pārstāvot *Bodysol-Win For Life-Jong Vlaanderen* komandu, viņš kļuva par Beļģijas amatieru čempionu.

### ''BMC Racing Team''
2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja uzvaru grupas braucienā, finišējot pirms Jakoba Fūglsanga, ar ko kopā atrāvās no vadošās grupas un Rafala Majkas, ko kopīgi panāca īsi pirms finiša.

2017. gada februāra beigās Van Avermāts uzvarēja *[[2017. gada Omloop Het Nieuwsblad|Omloop Het Nieuwsblad]]*, bet marta beigās  E3 Harelbeke un Gente—Vevelgema sacensībās.

Van Avermāts uzvarēja 2017. gada Parīze—Rubē sacensībās esot ātrākais piecu dalībnieku sprinta finišā un gūstot savu pirmo uzvaru klasiku "pieminekļos". Viņš pārspēja **' braucēju [[Zdeņeks Štibars|Zdeņeku Štibaru]] un [[Sebastians Langevelds|Sebastianu Langeveldu]] no **'. Distances vidējais ātrums 45,2 km/h bija jauns Parīze—Rubē rekords.

2019. gadā uzvarēja *[[2019. gada Grand Prix Cycliste de Montréal|Grand Prix Cycliste de Montréal]]* sacensībās, bet *[[2019. gada Grand Prix Cycliste de Québec|Grand Prix Cycliste de Québec]]* bija trešais.

### ''AG2R Citroën Team''
2020. gada augustā Van Avermāts parakstīja triju gadu līgumu ar **. Pēc 2023. gada sezonas viņš noslēdza profesionāļa karjeru, pēdējās sacensības bija Parīze—Tūra 8. oktobrī.

### Triatlons
Pēc riteņbraucēja karjeras beigām pievērsies triatlonam, startējot Ironman sacensības. 2025. gada novembrī kļuvis par Pasaules čempionu 40—44 gadu vecuma grupā.

## Atsauces

## Ārējās sites
Labākais alternatīvās, indie vai eksperimentālās mūzikas albums

**Labākais alternatīvās, ''indie'' vai eksperimentālās mūzikas albums** ir viena no nominācijām Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvas ceremonijā, ko pasniedz par labāko alternatīvās, *[[indie]]* vai eksperimentālās mūzikas albumu aizvadītajā gadā Latvijā.

Pirmoreiz balvu šajā kategorijā pasniedza 2025. gadā. Pirms tam pastāvēja nominācijas "Labākais *indie* vai alternatīvās mūzikas albums", "Labākais alternatīvās mūzikas vai *indie* albums" un "Labākais alternatīvās mūzikas albums". 2014. gadā piešķīra atsevišķu balvu *indie* nominācijā.

## Balvas ieguvēji

### Labākais alternatīvās vai eksperimentālās mūzikas albums

### Labākais alternatīvās mūzikas vai ''indie'' albums

### Labākais ''indie'' mūzikas albums
 

### Labākais alternatīvās mūzikas albums

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Anna Grēviņa

**Anna Grēviņa** (dzimusi **Dēķēna** , mirusi ) bija latviešu tulkotāja, dziedātāja un teātra kritiķe.

Tēvs — pedagogs un sabiedriskais darbinieks Kārlis Dēķens.

## Biogrāfija
Ap 1910. gadu beigusi mācības Annas Rūmanes-Ķeniņas ģimnāzijā Rīgā. 1915. gadā absolvējusi Harkivas Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultāti, 1925. gadā — Latvijas Konservatorijas Vokālo fakultāti.

Pēc Augstāko pedagogu kursu absolvēšanas Harkivā 1917. gadā strādājusi par skolotāju Maskavā un Rīgā. No 1925. gada — brīvmāksliniece. Reitera kora soliste. No 1944. līdz 1951. gadam strādājusi žurnālā "Padomju Latvijas Komunists" par literāro līdzstrādnieci. Tulkojusi dažādu populāru autoru darbus no krievu, vācu, franču valodas.

Bija precējusies ar dzejnieku un tulkotāju Valdi Grēviņu, pārim bija divi dēli: Māris un Valts.

## Atsauces
Boreksti

**Boreksti** (), arī **Sila Joksti** (), ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 15 km no pagasta centra Šķeltovas un 241 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P62 (Krāslava—Preiļi—Madona), Bēšonu ezera austrumu krastā, netālu uz austrumiem arī Raudiņu ezers.

Netālu atrodas arī valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Ekstu senkapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 67 cilvēkiem.
## Atsauces
Vasaras iela (Jūrmala)

**Vasaras iela** ir iela Jūrmalā, kas atrodas Mellužu apkaimē (tā ir paralēla Zemeņu ielai). Vasaras iela sākas krustojumā ar Upes ielu un beidzas krustojumā ar Valtera prospektu. Kopējais ielas garums ir 2070 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Vasaras ielā satiksmes kustība vienā joslā un tai ir vienvirziena posms no Valtera prospekta līdz Dārzu ielai. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Vasaras iela ir savienota ar šādām ielām:
* Upes iela (T veida krustojums)
* Kalēju iela 
* Dārzu iela 
* Puķu iela 
* Grāvju iela 
* Žubītes iela 
* Kanālu iela 
* Mežsargu iela
* Kadiķu iela 
* Silu iela
* Sūnu iela 
* Bērzu iela
* Ozolu iela 
* Priežu iela 
* Marijas iela 
* Valtera prospekts (T veida krustojums)
Medņeva (Medņevas pagasts)

**Medņeva** (arī **Medņova**) ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,4 km no pagasta centra Semenovas, kuru arī dažkārt dēvē par Medņevu, 9,3 km no Viļakas un 255,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz austrumiem no pagasta centra Semenovas, nomaļus no valsts autoceļiem. Medņevā atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Medņevas senkapi (Stepu kalns, Kara kapi), kā arī vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis - Medņevas viduslaiku kapsēta

## Atsauces
Brīveri

**Brīveri** var būt:
* Brīveri — apdzīvota vieta Krāslavas novada Šķeltovas pagastā;
* Brīveri — apdzīvota vieta Krāslavas novada Andrupenes pagastā.
Borovije (Šķeltovas pagasts)

**Borovije**, arī **Baravie** (), ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,5 km no pagasta centra Šķeltovas un 243 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V636, netālu no tilta pār Dubnu.

1897. gadā ciemā bija 14 sētas ar 90 cilvēkiem.
## Atsauces
Viduči (Medņevas pagasts)

**Viduči** () ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,4 km no pagasta centra Semenovas, 9,9 km no Viļakas un 247,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vīksnīne

**Vīksnīne** ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,1 km no pagasta centra Semanovas, 8,9 km no Viļakas un 246,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz rietumiem no pagasta centra Semenovas, nomaļus no valsts autoceļiem, pie Bušmas upes.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 32 cilvēkiem.
## Atsauces
Zaiceva (Medņevas pagasts)

**Zaiceva** ir ciems Balvu novada Medņevas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,1 km no pagasta centra Semenovas, 9,9 km no Viļakas un 256,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P45 (Viļaka—Kārsava).

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 34 cilvēkiem.
## Atsauces
Nokia N900

***Nokia N900*** bija 2009. gada novembrī izlaists *[[Nokia]]* *N* sērijas viedtālrunis. Atšķirībā no tā priekšteča planšetdatora *[[Nokia N810]]*, kuram nebija mobilā telefona funkciju, *N900* atbalstīja sakaru standartus *[[GSM]]*, *[[UMTS]]*/*[[High Speed Packet Access|HSPA]]*, *[[WCDMA]]*.

*N900* darbināja *[[Texas Instruments OMAP]]* *3430* 600 MHz mikroprocesors ar *[[ARM Cortex-A8]]* kodolu. Ierīce darbojas ar operētājsistēmu *[[Maemo]]* 5. Tā internetam varēja pieslēgties, izmantojot mobilā sakaru tīkla pakalpojumus vai ar *[[Wi-Fi]]* tīklu vai *[[Bluetooth]]*. Bija iebūvēts *[[Globālā pozicionēšanas sistēma|GPS]]* atbalsts.

## Ārējās saites

* ''Nokia N900'' *gsmarena.com*
Pasaules šaha kompozīcijas federācija

**Pasaules šaha kompozīcijas federācija** () ir starptautiska organizācija, kas apvieno šaha kompozīcijas nacionālās organizācijas.

Tās pastāvēšanas un darba mērķis ir šaha kompozīcijas izplatīšana un veicināšana visā pasaulē.

## Struktūra
Pasaules šaha kompozīcijas federācija apvieno 41 valsti, katra no tām kā pārstāvi (komisāru) izvirza vienu delegātu (no 2003. gada 6. augusta). Organizācijas vadītājs ir prezidents. Viņam palīdz konsultants un trīs viceprezidenti. Viņu vēlēšanas notiek reizi četros gados.

Federācijai ir astoņas komitejas, kas katra atbild par konkrētu darba virzienu. Šie virzieni ir (no 2005. gada 13. oktobra):
* Pasaules turnīri šaha kompozīcijā — ;
* Individuālie pasaules čempionāti šaha kompozīcijā — ;
* FIDE albumi;
* Risināšana;
* Kvalifikācija;
* Datoru jautājumi;
* Etīdes;
* Kodekss.

## Vēsture
Pasaules šaha kompozīcijas federācijas priekštece bija 1956. gadā Budapeštā dibinātā FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgā komisija (). 2009. gadā FIDE pārtrauca atzīt šo komisiju par savu sastāvdaļu. Tajā pašā gadā tika izveidotā pagaidu organizācija "Starptautiskā Šaha kompozīcijas savienība" (), kas 2010. gadā tika pārveidota par Pasaules šaha kompozīcijas federāciju. () ar oficiālu adresi Šveices galvaspilsētā Bernē.

## PCCC un WFCC prezidenti
* D. Neikoms (Ungārija) 1956—1957;
* N. Petrovičs (Dienvidslāvija) 1958—1966;
* K. Mensfilds (Lielbritānija) 1966—1971;
* G.Jenšs (VFR) 1971—1974;
* J. Hanneliuss (Somija) 1974—1986;
* K. Venda (Austrija) 1986—1994;
* B. Formaneks (Slovākija) 1994—2002;
* D. Raiss (Lielbritānija) 2002—2006;
* U. Аvners (Izraēla) 2006—2010.
* H. Fugjaksis (Grieķija) no 2010.

## Dalībvalstis
No 2009. gada WFCC ir pārstāvētas 41 valstis:

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## WFCC organizētie turnīri

### Šaha kompozīciju sastādīšanā
* Pasaules šaha kompozīcijas turnīrus ()
* Individuālie pasaules čempionāti šaha kompozīcijā ()
* FIDE pasaules kausa izcīņas
* FIDE olimpiādes turnīri

### Šaha kompozīciju risināšanā
* Pasaules čempionāti (}
* Eiropas čempionāti (}
* Starptautiskās risināšanas sacensības (}
* Pasaules kausa izcīņa ()

## WCCF tituli
WFCC piešķir šādus titulus:
* FIDE lielmeistars šaha kompozīcijā;
* FIDE starptautiskais meistars šaha kompozīcijā;
* FIDE meistars šaha kompozīcijā;
* FIDE starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā;
* FIDE tiesnesis šaha kompozīciju risināšanā;
* FIDE starptautiskais lielmeistars šaha kompozīciju risināšanā;
* FIDE starptautiskais meistars šaha kompozīciju risināšanā;
* FIDE meistars šaha kompozīciju risināšanā;
* Goda meistars šaha kompozīcijā.

## Literatūra
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Hons Sansu

**Hons Sansu** (; dzimis ) ir dienvidkorejiešu kinorežisors un scenārists.

## Biogrāfija
Studējis Čunanas Universitātē, bakalaura grādu ieguvis Kalifornijas Mākslas koledžā, maģistra grādu ieguvis Čikāgas Mākslas institūtā. Viņa debijas filmu  "Diena, kad cūka iekrita akā" dienvidkorejiešu kritiķi slavēja, Hons saņēma vairākus apbalvojumus Dienvidkorejā kā arī ārzemēs, tostarp trīs kā labākais jaunais režisors.

Hona talants attēlot ikdienišķas cilvēku attiecības saņēmis starptautisku kritiķu atzinību. Lai arī viņa filmas nenes ievērojamus kases ienākumus, viņš ir viens no pazīstamākajiem dienvidkorejiešu režisoriem, kura filmas izrādītas festivālos visā pasaulē, tostarp arī Kannu kinofestivālā un Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā.

## Filmogrāfija
* "Diena, kad cūka iekrita akā" (돼지가 우물에 빠진 날) (1996)
* "Kangvonas provinces spēks" (강원도의 힘) (1998)
* "Vecpuišu izģērbta jaunava" (오! 수정) (2000)
* "Rotējošie vārti" (생활의 발견) (2002)
* "Sieviete ir vīrieša nākotne" (여자는 남자의 미래다) (2004)
* "Pasaka par kino" (극장전) (2005)
* "Sieviete pludmalē" (해변의 여인) (2006)
* "Nakts un diena" (밤과 낮) (2008)
* "It kā tu visu zinātu" (잘 알지도 못하면서) (2009)
* "Hahaha" (하하하) (2010)
* "Oki filma" (옥희의 영화) (2010)
* "Diena, kad viņš ierodas" (북촌방향) (2011)
* "Citā valstī" (다른 나라에서) (2012)
* "Hevona un vīrieši" (누구의 딸도 아닌 해원) (2013)
* "Mūsu Sunhi" (우리 선희) (2013)
* "Brīvības kalns" (자유의 언덕) (2014)
* "Tieši tagad, ne vēlāk"(지금은맞고그때는틀리다) (2015)
* *Yourself and Yours* (당신자신과 당신의) (2016)
* *On the Beach at Night Alone* (밤의 해변에서 혼자) (2017)
* *La caméra de Claire* (2017)
* *The Day After* (그 후) (2017)
* *Grass* (풀잎들) (2018)
* *Hotel by the River* (강변 호텔) (2018)
* "Sieviete, kas aizbēga" (도망친 여자) (2020)
* *Introduction* (인트로덕션) (2021)
* *In Front of Your Face* (당신 얼굴 앞에서) (2021)
* *The Novelist's Film* (소설가의 영화) (2022)
* *Walk Up* (탑) (2022)
* *In Water* (물안에서) (2023)
* *In Our Day* (우리의 하루) (2023)
* "Ceļotājas vajadzības" (여행자의 필요) (2024)
* *By the Stream* (수유천) (2024)
* *What Does That Nature Say to You* (그 자연이 네게 뭐라고 하니) (2025)

## Atsauces

## Ārējās saites
Viduči

**Viduči** var būt:

* Viduči - mazciems Madonas novada Aronas pagastā
* Viduči - skrajciems Balvu novada Medņevas pagastā
* Viduči - skrajciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā
Briuveri

**Briuveri** var būt:
* Brīveru Krāslavas novada Šķeltovas pagastā cits nosaukums;
* Brīveru Krāslavas novada Andrupenes pagastā cits nosaukums;
* Brūveru Preiļu novada Aglonas pagastā cits nosaukums;
* Brūveru Līvānu novada Rudzātu pagastā cits nosaukums.
Cilvēka ķermenis

[thumbnail|200px|[Leonardo da Vinči zīmējums "Vitrūvija cilvēks"]]
**Cilvēka ķermenis** ir cilvēka organisms tā ārējās fiziskās formās un izpausmēs. Ķermeņa pamatā ir skelets, kas lielā mērā arī nosaka cilvēka ķermeņa ārējās fiziskās formas. Ķermeņa izskatu nosaka arī muskuļaudu un taukaudu daudzums un izvietojums, kā arī hormoni. Vidējais cilvēka ķermeņa garums ir 1,7—1,8 m vīriešiem un 1,6—1,7 m sievietēm.

No ķīmijas viedokļa cilvēka ķermeni veido 65% skābeklis, 19% ogleklis, 10% ūdeņradis, 3% slāpeklis un 3% citas vielas. Visizplatītākais ķīmiskais savienojums cilvēka ķermenī ir ūdens (tas veido aptuveni 60% no visas ķermeņa masas).

Zinātni, kas nodarbojas ar ķermeņa pētīšanu, sauc par cilvēka anatomiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dāvja iela

**Dāvja iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru un Asaru apkaimēs. Dāvja iela sākas krustojumā ar Valtera prospektu un beidzas krustojumā ar Lapsu ielu. Kopējais ielas garums ir 2230 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dāvja ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Dāvja iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valtera prospekts (T veida krustojums)
* Ernesta iela (T veida krustojums)
* Artūra iela (T veida krustojums)
* Aleksandra iela (T veida krustojums)
* Mirdzas iela
* Eiženijas iela (T veida krustojums)
* Olgas iela
* Melitas iela (T veida krustojums)
* Dzilnas iela (T veida krustojums)
* Daugavas iela 
* Semafora iela (T veida krustojums)
* Matildes iela 
* Viņķu iela 
* Matīsa iela (T veida krustojums)
* A. Amtmaņa-Briedīša iela
* Skautu iela
* Ģirta iela (T veida krustojums)
* Lapsu iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Agrāk pa Dāvja ielu kursēja 5. autobuss.

## Skatīt arī
* Vaivari
* Asari
* Autobusu satiksme Jūrmalā
Teodors Fontāne

**Teodors Fontāne** (; dzimis , miris ) bija vācu rakstnieks, žurnālists un teātra kritiķis, 19. gadsimta reālisma literatūras pārstāvis.

Dzimis hugenotu izcelsmes aptiekāra ģimenē, un arī pats iesākumā strādāja par aptiekāru. 1839. gadā sarakstīja savu pirmo literāro darbu. No 1849. gada ar valdības specdienesta palīdzību kā avīžu korespondents dzīvoja Londonā. Atgriežoties Vācijā, strādāja konservatīvās vācu avīzēs un publicēja rakstus par britu tematiku. No 1862. līdz 1882. gadam izdeva ceļojumu piezīmes četros sējumos *Wanderungen durch die Mark Brandenburg*, tā iegūdams popularitāti. Jau sasniedzot 57 gadu vecumu, pievērsās žanram, ar kuru pazīstams arī mūsdienās — radīja romānus, kuru tematika bija tālaika prūšu sabiedrības dzīve.

## Ārējās saites

*
Cesļava

**Cesļava** ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,5 km no pagasta centra Šķeltovas un 246 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V676, pāri ceļam atrodas Peipiņu ezers.

1897. gadā katoļu ciemā bija 20 sētas ar 133 cilvēkiem.
## Atsauces
Pankreatīts

**Pankreatīts** ir aizkuņģa dziedzera iekaisums. Tas tiek iedalīts akūtajā un hroniskajā pankreatītā. Starp iekaisuma pazīmēm un simptomiem ir sāpes vēdera augšdaļā, slikta dūša un vemšana. Akūta pankreatīta gadījumā var parādīties drudzis un simptomi parasti pazūd dažu dienu laikā. Hroniska pankreatīta gadījumā var būt svara zudums, taukaini izkārnījumi un caureja. Var būt arī komplikācijas, piemēram, infekcija, asiņošana, cukura diabēts, problēmas ar citiem orgāniem.

Biežākie akūtā pankreatīta rašanās iemesli ir žultsakmeņi un pārmērīga alkohola lietošana. Var būt arī citi iemesli, piemēram, tieša trauma, daži medikamenti, infekcijas (piemēram, masalas), audzējs. Hronisks pankreatīts var veidoties kā akūta pankreatīta rezultāts. Tas visbiežāk parādās, vairākus gadus pārmērīgi lietojot alkoholu. Citi iespējamie iemesli ir augsts tauku, kalcija līmenis asinīs, dažas zāles, dažas ģenētiskas slimības, piemēram, cistiskā fibroze. Smēķēšana palielina risku saslimt ar kādu no pankreatīta veidiem.

2013. gadā tika fiksēti aptuveni 17 miljoni saslimšanas ar pankreatītu gadījumu. Tas izraisīja 123 tūkstošu cilvēku nāvi, 1990. gadā no slimības mira 83 tūkstoši cilvēku. Biežāk ar to saslimst vīrieši. Ar hronisko pankreatītu parasti saslimst cilvēki, kas sasnieguši 30—40 gadu vecumu. Akūtais pankreatīts pirmoreiz ticis aprakstīts 1882. gadā, savukārt hroniskais — 1946. gadā.

## Skatīt arī
* Akūts pankreatīts

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
* ''Neslimo.lv'' informācija
Brīveri (Šķeltovas pagasts)

**Brīveri** jeb **Briuveri** (, *Lelī Bryuveri*) ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,5 km no pagasta centra Šķeltovas un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V641, Aksenovas ezera ziemeļrietumu krastā. Pie Brīveriem atrodas divi valsts nozīmes arheoloģijas pieminekļi — Brīveru senkapi un Brīveru pilskalns un apmetne.

1897. gadā ciemā bija 11 sētas ar 69 cilvēkiem.
## Atsauces
Bedrihs Formaneks

**Bedrihs Formaneks** (dzimis , miris ) bija Slovākijas šaha problēmists.

B. Formaneks bija filozofijas doktors, docents Slovākijas Tehniskā universitātē.

## Šaha kompozīcija
1990. gadā Bedrihs Formaneks ieguva FIDE meistara titulu šaha kompozīcijā. No 1966. gada viņš ir arī starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā šādos žanros: #2, #3, #n, h#.

Formaneks ilgus gadus bija Čehoslovākijas, vēlāk Slovākijas, FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgā komisijas delegāts, bet 1994.—2002. gadā šīs komisijas prezidents, bet vēlāk tika ievēlēt par tagadējās Pasaules šaha kompozīcijas federācijas goda prezidentu.

Viņš ilgu laiku rediģēja šaha kompozīcijas nodaļas daudzos Slovākijas preses izdevumos, piemēram, Pravda, Práca, Smena un citos.

## Uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
: 1. ♘f2! ~ 2. ♘g4+ ♔f4 3. ♗e3#
: 1. ... c2 2. ♕xa1+ ♔f4 3. ♘h3#
: 1. ... g2 2. ♗h2+ ♔d4 3. ♕b6#
: 1. ...gxf2 2. ♗h2+ ♔d4 3. ♕b6#
: 1. ... ♔f4 2. ♘h3+ ♔e5 3. f4#
: 1. ... d5 2. ♕b8+ ♔d4 3. ♘d1#

## Bibliogrāfija
*  
*  
*  
*  

## Atsauces

## Ārējās saites
* B. Formanek šaha kompozīcijas PDB vietnē
Klauss Venda

**Klauss Venda** (dzimis ) ir Austrijas šaha problēmists.

Pēc profesijas Venda ir jurists.

## Šaha kompozīcija
Sastādījis dažādu šaha kompozīcijas žanru uzdevumus, galvenokārt loģiskā stila daudzvilčus. No 1961. gada publicējis vairāk par 550 uzdevumus. Konkursos ieguvis 75 godalgas un 80 citas atzinības.

Bijis FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgās komisijas prezidents (1986-1994). No 1968. gada viņš ir starptautiskais tiesnesis, bet 2010. gadā ieguva lielmeistara titulu  šaha kompozīcijā.
Pasaules čempionātos izcīnījis vienu sudraba un divas bronzas medaļas.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
1. a4! (draud 2. axb5#) bxa4 2. c4 bxc3 3.e4 ♘xe4 4.d4 un 5.d5#  4...♘xd6 5.♘d8# 

## Bibliogrāfija
*  

## Atsauces

## Ārējās saites
* K. Vendas šaha kompozīcijas PDB vietnē.
Lokarno starptautiskais kinofestivāls

**Lokarno starptautiskais kinofestivāls** () ir ikgadējs starptautisks kinofestivāls, kas kopš 1946. gada katru augustu norisinās Lokarno, Šveicē. Festivālā izrādītās filmas sacenšas par galveno balvu - Zelta leopardu. Uzvarētāju izvēlas profesionāla žūrija. 

Festivāls pievērš īpašu uzmanību jaunu talantu atklāšanai, tādēļ speciāla konkursa skate veltīta tiem autoriem, kuri vēl darbojas īsfilmu jomā. Programmā iekļauti gan starptautiski atpazīstamu, gan mazāk zināmu režisoru darbi – dokumentālās filmas un spēlfilmas, kā arī eksperimentāls kino, kurās vērojama abu žanru apvienošanās.

2006. gadā kinofestivāla konkursa skatē *Cineastes du present* (Mūsdienu filmu veidotāji) bija iekļauta latviešu režisores Lailas Pakalniņas filma "Ķīlnieks". 2008. gadā festivāla programmā tika iekļauta Pakaliņas spēles īsfilma "Akmeņi" un kopā ar Māri Maskalānu veidotā dokumentālā filma "Par dzimtenīti".

## Atsauces
Rutgers Līdinghauzens-Vulfs

**Rutgers Līdinghauzens-Vulfs** () bija Livonijas ordeņa brālis 16. gadsimtā.

Heinriha Līdinghauzena-Vulfa brālis. 1524. gadā darbojās Rakverē. No 1535. gada — Livonijas ordeņa finanšu un saimniecības pārzinis (*Schaffer*) ar rezidenci Cēsu pilī. No 1539. līdz 1550. gadam bija Grobiņas fogts, bet no 1550. līdz 1562. gadam — Pērnavas komturs. Pēc Livonijas ordeņa bojāejas palika Livonijā. Miris starp 1563. un 1572. gadu.

## Avoti
* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 996* (742—743).
Vrīcene

**Vrīcene** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Markas-Oderlandes apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1247. gadā. Pēc Otrā pasaules kara Vrīcene atradās VDR sastāvā.

## Cilvēki
Vrīcenē jaunības dienās kā skolotājs strādāja Mārtiņš Kemnics (*Martin Chemnitz*, 1522—1586). Vrīcenā ietilpstošā Eihveldene ir matemātiķa Augusta Leopolda Celles (*August Leopold Crelle*, 1780—1855) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Birznieki (Susāju pagasts)

**Birznieki** (arī **Birznīki**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 4,9 km no pagasta centra Viļakas un 251,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, uz austrumiem no Tutinovas purva.

## Atsauces
Brāslava

**Brāslava** var būt:

* Brāslava - skrajciems Krāslavas novada Aulejas pagastā
* Brāslava - skrajciems Balvu novada Susāju pagastā
Brāslava (Susāju pagasts)

**Brāslava** (arī **Brāslova**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 4,9 km no pagasta centra Viļakas, 30,9 km no novada centra Balviem un 251,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļiem no Viļakas, pie autoceļa V455 (Viļaka–Žīguri–Liepna).

## Atsauces
Čabatrova

**Čabatrova** (arī **Čabatrava**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 6,4 km no pagasta centra centra Viļakas un 252,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļiem no Viļakas, nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Tutinovas upes iztekas.

1897. gadā ciemā bija 7 sētas ar 104 cilvēkiem.
## Atsauces
Egļava

**Egļava** (arī **Egļova**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 7,9 km no pagasta centra Viļakas un 240,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)).

## Atsauces
Egļova

**Egļova** var būt:

* Egļova - skrajciems Krāslavas novada Ezernieku pagastā
* Balvu novada Susāju pagasta skrajciema Egļavas  cits nosaukums
* Balvu novada Lazdulejas pagasta skrajciema Egļevas cits nosaukums
Eržepole

**Eržepole** ir ciems Balvu novads Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 1,5 km no pagasta centra Viļakas un 247,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļiem no Viļakas, nomaļus no valsts autoceļiem, faktiski Viļakas pilsētas daļa. 

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 58 cilvēkiem.
## Atsauces
Pašshēma

**Pašshēma** ir ilgstošs un stabils atmiņu kopums, kas apkopo kāda cilvēka pārliecības, pieredzi un vispārinājumus par savu patību noteiktās uzvedības jomās. Indivīdam var būt pašshēma attiecībā uz jebkuru savas personības aspektu, ieskaitot fiziskās īpašības, personības iezīmes un intereses, ja viņa vai viņš uzskata tos par svarīgiem savas patības aspektiem savā pašdefinīcijā. Piemēram, ja indivīdi domā, ka viņi ir ekstraverti un viņu ekstraversija ir centrālais aspekts, kas viņi ir, tad viņiem ir ekstraverta pašshēma. Viņu ekstraversijas pašshēma var ietvert vispārēju paškategorizāciju – “Esmu sabiedrisks”, uzskatus par to, kā viņi rīkotos konkrētās situācijās – “Viesībās es runātu ar daudziem cilvēkiem", kā arī atmiņas par konkrētiem pagātnes notikumiem – “Pirmajā dienā universitātē es ieguvu daudz jaunu draugu".
Vilis Vītols

**Vilis Vītols** var būt:
* Vilis Vītols (1879—1973) — latviešu tautsaimnieks;
* Vilis Vītols (1934) — latviešu būvuzņēmējs, mecenāts un sabiedrisks darbinieks.
Foļvaroka

**Foļvaroka** var būt:
* Foļvaroka — apdzīvota vieta Krāslavas novada Šķeltovas pagastā;
* Foļvaroka — apdzīvota vieta Krāslavas novada Asūnes pagastā.
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Centrālāfrikas Republikā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Centrālāfrikas Republika|Centrālāfrikas Republikā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā no Centrālāfrikas Republikas ir iekļautas **2 vietas** (visi dabas objekti), savukārt 9 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Viena vieta (Manovo-Gundas-Senflorī nacionālais parks) ir atzīta kā apdraudētais objekts, kurš tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināts. Centrālāfrikas Republika Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1980. gada 22. decembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Gerhards Jenšs

**Gerhards Jenšs** (dzimis , miris ) bija Vācijas šaha problēmists, devis ieguldījumu kā organizators, redaktors un kompozīciju autors.

Pēc otrā pasaules kara Jenšs strādājis par režisora asistentu Frankfurtes operā, vēlāk viņš apguvis tirgotāja amatu. No 1979. gada viņš dzīvojis Itālijā.

## Šaha kompozīcija
1956. gadā Jenšs bija viens no FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgās komisijas (PCCC) organizatoriem un Vācijas Šaha savienības delegāts tās darbā. 1971.—1974. gadā viņs bija šīs komisijas prezidents.

Jenšs vadīja vairāku laikrakstu šaha nodaļas: līdz 1961. gadam laikrakstā *Wiesbadener Kurier*, pēc tam *Süddeutschen Schachzeitung* un no 1969. gada *Schach-Echo*.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
: **1. Lc4 Lh6** 
: **2. Lg5 Ld5** 
: **3. Le7 Lf3**
: **4. Le6 Lf4#**

## Atsauces

## Ārējās saites
* G. Jenša šaha kompozīcijas PDB vietnē.
Bolderājas iela (Rīga)

**Bolderājas iela** ir Rīgas iela Kurzemes rajonā, Imantā. Bolderājas iela sākas krustojumā ar Mellužu ielu, iet ziemeļu virzienā un, krustojoties ar Šķērsielu un Eduarda Šmita ielu, beidzas ar strupceļu pie garāžu teritorijas. Kopējais ielas garums ir 530 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Ielā pārsvarā savrupmāju apbūve, atsevišķi neapbūvēti gruntsgabali.

Bolderājas iela iet paralēli dzelzceļa līnijai Zasulauks (Rīga)—Bolderāja, tā ir nosaukta Rīgas daļas, vēsturiski vietas ārpus pilsētas robežām — Bolderājas vārdā. Rīgas ielu sarakstos tā atrodama sākot ar 19. un 20. gadsimta miju ar tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Bolderājas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mellužu iela (T veida krustojums)
* Šķērsiela
* Eduarda Šmita iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
Foļvaroka (Šķeltovas pagasts)

**Foļvaroka**, arī **Foļvarka**, ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 2 km no pagasta centra Šķeltovas un 243 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V636 un V676, Foļvarkas ezera rietumu krastā.

1897. gadā ciemā bija 11 sētas ar 69 cilvēkiem.
## Atsauces
Gailava

**Gailava** (arī **Gailova**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 19,3 km no pagasta centra Viļakas un 240,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Bolupes krastā. Uz ziemeļaustrumiem no ciema atrodas ciems ar līdzīgu nosaukumu - Kupravas pagasta Gailova.

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Kaboverdē

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Kaboverde|Kaboverdē]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā no Kaboverdes ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Kaboverde Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1988. gada 28. aprīlī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Iļjuhina

**Iļjuhina** ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 8 km no pagasta centra Šķeltovas un 244 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Iļjuhina izvietojusies netālu no autoceļa V641.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 5 sētas ar 28 cilvēkiem.
## Atsauces
Medņu iela (Jūrmala)

**Medņu iela** ir iela Jūrmalā, Asaru, Vaivaru un Slokas apkaimēs. Medņu iela sākas krustojumā ar Valtera prospektu un beidzas krustojumā ar Eduarda Veidenbauma ielu. Kopējais ielas garums ir 2630 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Medņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā un tai ir strupceļš, kas sākas no Daugavas ielas līdz Viņķu ielai. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Medņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valtera prospekts (T veida krustojums)
* Mirdzas iela
* Olgas iela
* Kārklu iela (T veida krustojums)
* Daugavas iela (T veida krustojums)
* Viņķu iela
* Īves iela (T veida krustojums)
* Skautu iela (T veida krustojums)
* Ģirta iela (T veida krustojums)
* Caunu iela (T veida krustojums)
* Lapsu iela
* Eduarda Veidenbauma iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari
* Vaivari
* Sloka
Jaudzemi (Šķeltovas pagasts)

**Jaudzemi**, arī **Jaudzimi**, ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3,5 km no pagasta centra Šķeltovas un 265 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V636.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 47 cilvēkiem.
## Atsauces