open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Smila

**Smila** () ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainas vidusdaļā, Čerkasu apgabalā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā, Tjasminas upes krastā  no apgabala centra Čerkasiem. Smilas rajona centrs (rajonā neietilpst). Pilsētas padomei pakļauts Irdiņivkas ciemats.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1542. gadā, tagadējā nosaukumā dēvēta kopš 17. gadsimta 50. gadiem. No 1648. līdz 1667. gadam Čihirinas kazaku pulka sotņas miests. 1793. gadā Smila nonāca Krievijas Impērijas sastāvā un kļuva par apriņķa pilsētu, bet no 1797. gada — miests. 1838. gadā Smila nonāca grāfu Bobrinsku īpašumā, kas miestā uzbūvēja cukura rūpnīcu, bet vēlāk arī citas ražotnes. 1876. gadā savienota ar dzelzceļa līniju. 20. gadsimta sākumā Smilā bija ap 20 tūkstošiem iedzīvotāju. 1926. gadā tai atkārtoti piešķirtas pilsētas tiesības. Mūsdienās pārtikas rūpniecības un to apkalpojošās mašīnbūves centrs.

## Cilvēki
Smila ir krievu politiķa Vladimira Medinska (*Владимир Ростиславович Мединский*, 1970) un padomju karavīra Grigorija Šterna (*Григорий Михайлович Штерн*, 1900—1941) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Salomons Kalu

**Salomons Kalu** (*Salomon Armand Magloire Kalou*; dzimis ) ir Kotdivuāras bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Kotdivuāras futbola izlases dalībnieks.

Profesionāļa karjeru sācis Nīderlandes *[[Feyenoord]]* sastāvā, kur spēlēja no 2003. līdz 2006. gadam, izņemot 2004. gadu, kad tika izīrēts Nīderlandes *[[SBV Excelsior|Excelsior]]* klubam. No 2006. līdz 2012. gadam spēlēja Anglijas *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]* sastāvā, pēc tam — Francijas klubā *[[Lille OSC]]*. Lielākos panākumus guvis, spēlējot *Chelsea* — izcīnīja Premjerlīgas un UEFA Čempionu līgas čempiontitulu.

Kopš 2007. gada spēlē Kotdivuāras izlasē. Spēlējis , vairākos Āfrikas Nāciju kausa izcīņas finālturnīros, kā arī  (un spēlēs arī ).

## Sasniegumi
**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2009—10
* FA kauss: 2006—07, 2008—09, 2009—10, 2011—12
* Anglijas Līgas kauss: 2006—07
* FA Community Shield: 2009
* UEFA Čempionu līga: 2011—12

**Kotdivuāra**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2015

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Romiešu mitoloģija

**Romiešu mitoloģija** ir mītu un leģendu kopums, kas izveidojās Senajā Romā, un tajā tiek stāstīts par pasaules veidošanos, dieviem, varoņiem.

Mīti un leģendas bieži ir saistītas ar politiku un morāli. Svarīga tēma tajās ir varonība. Romiešu mitoloģijas pētīšanu apgrūtina Grieķijas reliģijas ietekme uz Apenīnu pussalu periodā starp aizvēsturi un senajiem laikiem un vēlākā romiešu autoru paveiktā grieķu literatūras modeļu mākslinieciskā imitācija. Romieši bieži interpretēja stāstus par grieķu dievībām, nomainot tām vārdus.

## Dievi un dievietes
Romiešu mitoloģijā ir daudz dievību, no kurām daudzas ir pielīdzinātas grieķu dieviem. Piemēram:

* Jupiters (grieķu: Zevs) – debesu un pērkona dievs, galvenais romiešu dievs.
* Juno (grieķu: Hēra) – laulības un sieviešu aizgādne, Jupitera sieva.
* Minerva (grieķu: Atēna) – gudrības un kara dieviete.
* Marss (grieķu: Arejs) – kara dievs, ļoti cienīts Senajā Romā.
* Venera (grieķu: Afrodīte) – mīlestības un skaistuma dieviete.

## Varonība un mīti
Viens no izcilākajiem romiešu varoņiem ir Ēnejs, Trojas kara varonis, kas aprakstīts Vergilija eposā *[[Ēneīda]]*. Ēneja ceļojums no Trojas uz Itāliju simbolizē romiešu izcelsmi un likteni izveidot lielu impēriju.

## Ietekme un mantojums
Romiešu mitoloģijai bija liela nozīme ne tikai reliģiskajā dzīvē, bet arī valsts ideoloģijā. Daudzi imperatori, piemēram, Augusts, izmantoja mitoloģiskos tēlus, lai leģitimizētu savu varu. Romiešu mitoloģija ietekmēja arī vēlākos laikmetus, tostarp Renesansi un mūsdienu literatūru, mākslu un kino.

## Skatīt arī

* Grieķu mitoloģija
* Vergilijs

## Ārējās saites
2014. gada FIFA Pasaules kausa fināls

**2014. gada FIFA Pasaules kausa fināls** bija futbola spēle , kas notika *[[Estádio do Maracanã]]* stadionā Riodežaneiro, Brazīlijā. Spēlē tika noskaidrots 2014. gada FIFA Pasaules kausa izcīņas uzvarētājs. Spēlē tikās Vācijas un Argentīnas futbola izlase. Šī bija abu izlašu trešā tikšanās reize Pasaules kausa izcīņas finālturnīru finālos (tās iepriekš tikās . un . gadā).

Spēlē ar 1—0 uzvarēja Vācijas izlase. Vienīgos vārtus 113. minūtē guva Mario Gece. Vācijas izlasei šis bija ceturtais izcīnītais Pasaules kauss. Gece kļuva par pirmo uz maiņu iznākušo futbolistu Pasaules kausa vēsturē, kas finālspēlē gūst uzvaru turnīrā nesošos vārtus, tāpat viņš 22 gadu vecumā ir jaunākais vārtu guvējs finālspēlēs kopš 1966. gada, kad vārtus finālā 22 gadus vecais vācietis Volfgangs Vēbers.

Tika paredzēts, ka finālu televīzijā varētu vērot gandrīz viens miljards cilvēku. Šis bija otrs FIFA Pasaules kausa fināls, kas noticis *Estádio do Maracanã*, tajā tika aizvadīta arī . gada izšķirošā spēle, kurā Urugvaja ar 2—1 uzvarēja Brazīliju.

## Spēle

## Atsauces
Arena Corinthians

***Arena Corinthians*** ir stadions Sanpaulu, Brazīlijā. Šis ir futbola kluba Sanpaulu "Corinthians Paulista" mājas spēļu stadions. Ar 48 905 tūkstošiem sēdvietu tas ir 11. lielākais stadions Brazīlijā.

Stadiona celtniecība notika no  līdz , tas tika atklāts . Stadiona celtniecība izmaksāja 965 miljonus Brazīlijas reālu.

Te notika 2014. gada FIFA Pasaules kausa spēles (tai skaitā atklāšanas spēle 12. jūnijā), tāpat tas bija viens no  futbola spēļu stadioniem. FIFA Pasaules kausa laikā stadions bija pazīstams kā "Sanpaulu arēna" (*Arena de São Paulo*). Tā kā šeit notika atklāšanas spēle un tika pieprasīti vismaz 65 tūkstoši sēdvietu, uz turnīra laiku tika pievienotas pagaidu sēdvietas, tomēr kopējais sēdvietu skaits sasniedza vienīgi 61 606.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jūiči Nišimura

ir Japānas futbola tiesnesis.

Kopš 1999. gada tiesā Japānas *[[J. League Division 1]]* līgā. Kopš 2004. gada ir FIFA starptautiskās kategorijas tiesnesis. Pirmā tiesātā starptautiskā spēle bija Taizemes un AAE spēle . Tiesājis vairākos starptautiskos futbola turnīros, tai skaitā , , bija  tiesnesis, kur tiesāja arī atklāšanas spēli 12. jūnijā. 2010. gada FIFA Pasaules kausā Nišimura bija fināla ceturtais tiesnesis.

## Ārējās saites

* 2014. gada Pasaules kausa profils
Traķu kunigaitija

[thumb|200px|Traķu kunga [Ķēstutis|Ķēstuta zīmogs (KYNSTVTTE DVX DE TRACKEN, 1379)]]
thumb|200px|Mūsdienu Traķu rajona ģerbonis.
**Traķu kunigaitija** (, ) bija tā Lietuvas dižkunigaitijas daļa ar centru Traķos, kas bija pakļauta dižkunigaiša Ģedimina dēlam Ķēstutim un viņa pēcnācējiem. Pēc 1413. gada administratīvi teritoriālās reformas tās teritorijā izveidoja Traķu vaivadiju.  

## Vēsture
Dižkunigaitis Ģedimins pēc senkrievu kņazistu iekarošanas arī Lietuvu sadalīja dalienas kņazistēs jeb kunigistēs. Agrākajā Dainavas zemē ar centru Seno Traķu (*Senieji Trakai*) pilī izveidojās Traķu kunigaitija, kas pirmo reizi rakstos pieminēta 1337. gada hronikā. Zināms, ka Traķu pilī mēdza uzturēties dižkunigaitis Ģedimins, kaut arī no 1323. gada viņa galvenā rezidence atradās Viļņas pilskalnā uzceltajā pilī.
No 1341. gada Traķu pilī valdīja Ģedimina dēls Ķēstutis. Kad 1345. gadā Lietuvas dižkunigaiša troni pārņēma viņa brālis Aļģirds, Ķēstutim tika uzticēta Traķu kunigaitija, Grodņas kņaziste un Žemaitija, bet Aļģirds valdīja pār Viļņu un Lietuvai pakļautajām krievu kņazistēm.

1350. gadā Ķēstutis sāka būvēt jaunu pili zemes šaurumā starp Galves un Lukas ezeriem, bet pēc viena no Vācu ordeņa uzbrukumiem līdz 1377. gadam sāka būvēt arī otru pili uz Galves ezera salas. 
Pēc Aļģirda nāves (1377) par dižkunigaiti kļuva viņa dēls Jagailis, kurš pēc 1385. gada Krēvas ūnijas kristījās un kļuva arī par Polijas karali (1386). Par Traķu kungu () viņš uz laiku iecēla savu jaunāko brāli Šķirgaili (1382-1392).

Lietuvas pilsoņu kara (1389–1392) rezultātā par Lietuvas dižkunigaiti un Traķi kunigaiti kļuva Ķēstuta dēls Vītauts, kas pabeidza Traķu ezerpils būvi. 1409. gadā Traķiem piešķīra pilsētas tiesības un tā kļuva par Lietuvas faktisko galvaspilsētu. Pēc uzvaras pār Vācu ordeni 1408. gadā Traķu kunigaitijai pievienoja arī Kauņas apkārtni un agrāko Upītes zemi.
Dižkunigaitis Vītauts 1413. gadā Hordolo (*Horodło*) parakstīja vienošanos ar savu brālēnu Jagaili, kas paredzēja Lietuvas dižkunigaitijas administratīvo reformu un vaivadiju izveidi.
Traķu kunigaitija kopā ar Grodņas kņazisti veidoja Traķu vaivadijas pamatteritoriju.

## Traķu kunigaiši
* Ķēstutis (1341—1382), bija arī Žemaitijas kungs un Grodņas kņazs (līdz 1361)
* Šķirgailis (1382—1392), bija arī Lietuvas vietvaldis (1386—1392) 
* Vītauts Dižais (1392—1413), līdztekus bija arī Lietuvas dižkunigaitis

## Lietuvas vēsturiskās daļas
1179. gads

**1179**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Romas pāvests atzina Portugāli par karalisti
* Novgorodas kņazs Mstislavs Rotislavičs vadīja karagājienu pret Adzeles čudiem, kā krievi dēvēja Tālavas iedzīvotājus

## Dzimuši
* Snorri Sturlusons (*Snorri Sturluson*) — islandiešu skalds, vēsturnieks un politiķis (miris 1241.)
* Viljams III, Pontjē grāfs — Pontjē grāfs (miris 1221.)

## Miruši
* Hildegarde no Bingenas (*Hildegard von Bingen*) — vācu rakstniece, komponiste, filozofe, kristiešu mistiķe, Benediktiešu ordeņa abate, sapņotāja un polimāte (dzimusi 1098.)
1178. gads

**1178**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Kronēts Burgundijas karalis, Frīdrihs I Barbarosa.
## Dzimuši
* Pedro II Aragonietis - Aragonas karalis (miris 1213.)
## Miruši
*
1177. gads

**1177**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Meško III Vecais brālis Kazimirs II kopā ar poļu augstmaņiem padzina Meško III no Krakovas.
* Olaines ciems pirmoreiz minēts hronikās.
* Alfonso VIII iekaroja Kvenkas pilsētu un atbrīvoja Aragonas karali no vasaļa saistībām.
## Dzimuši
* februāris/marts - Švābijas Filips (*Philipp von Schwaben*), vācu karalis (miris 1208.)
* Andrāšs II (*II. András*), Ungārijas karalis (miris 1235.)

## Miruši
*
Vārtu līnijas tehnoloģija

**Vārtu līnijas tehnoloģija** ir metode, ar kuras palīdzību futbolā tiek noteikts, vai bumba ir pilnībā šķērsojusi vārtu līniju, līdz ar to nosakot, vai ir jāskaita vārtu guvums, vai arī nav. Tas tiek darīts ar elektronisko ierīču palīdzību. Šīs tehnoloģijas uzdevums nav aizvietot tiesnešus futbola spēlē, bet vienīgi palīdzēt tiem lēmumu pieņemšanā.

FIFA, kas sākotnēji bija pret šādu tehnoloģiju izmantošanu, pēc strīdīgajiem tiesnešu lēmumiem Anglijas Premjerlīgā, 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2012. gada Eiropas čempionātā izskatīja vairākus kandidātus šīs tehnoloģijas ieviešanai. Vārtu līnijas tehnoloģija tika izmantota 2014. gada FIFA Pasaules kausā Brazīlijā. Tajā tika izmantotas 14 kameras (pa septiņām uz katriem vārtiem), ja tika gūti vārti, tad katra tiesneša pulkstenī parādījās vārds GOAL ( ‘vārti’) kopā ar vibrāciju.

## Atsauces
1176. gads

**1176**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Dibināta Polijas pilsēta Kameņa Pomorska.
* Sākās angļu iebrukums Īrijā.
## Dzimuši
* Eliazārs no Vormsas (*אלעזר מוורמס*) - Vācijas viduslaiku hasīdu skolas pārstāvis (miris 1238.)
## Miruši
*
Cesvaines ģerbonis

**Cesvaines pilsētas ģerbonis** ir viens no Cesvaines pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 1999. gada 25. aprīlī. Tā autors ir Jānis Strupulis. Vienlaikus ir atrodamas ziņas, ka ģerbonis radies jau 1997. gadā.

2021. gada 15. februārī ģerbonis ar precizētām krāsām no jauna ievietots Kultūras ministrijas Ģerboņu reģistrā.

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs ir zaļā krāsā, uz vairoga attēlota zelta pakavsakta, kas apzīmē pilsētas pagātni un senos iedzīvotājus — latgaļus.

## Atsauces
1181. gads

**1181**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Rakstos pirmo reizi minēta Polijas pilsēta Kšiviņa.
## Dzimuši
* Asīzes Francisks (*Franciscus Assisiensis*) - mūks un dzejnieks, ievērojams viduslaiku katoļu svētais (miris 1226.)
## Miruši
* Aleksandrs III (*Alexander III*) - Romas pāvests (dzimis 1105.)
Cēsu ģerbonis

**Cēsu pilsētas ģerbonis** ir viens no Cēsu pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts . 

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogā uz zila fona attēlots sarkans ķieģeļu mūris ar pieciem tornīšiem un paceltu melnu vārtu režģi. Šis mūris simbolizē Cēsu pili. Virs mūra attēlots stāvošs karavīrs baltās drēbēs, kas tur rokās paceltus zobenu ar zelta apdari un apaļu pelēku vairogu. Stāvošais karavīrs simbolizē pilsētas vēsturi, bijušo bruņinieku pilsētu, Livonijas ordeņa mestra rezidenci.

## Vēsture
Senākais zināmais ģerboņa attēls ir zīmoga nospiedumā uz 1383. gadā izdotā dokumenta. Pilsētas ģerbonis savu izskatu, ko ieguvis viduslaikos, ir saglabājis līdz pat mūsdienām.

## Atsauces
Latvijas zivju sugu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā ir apkopotas visas Latvijā savvaļā sastopamās zivju sugas.

## Nēģu klase ''(Cephalaspidomorphi)''
### Nēģveidīgo kārta ''(Petromyzontiformes)''
#### Nēģu dzimta ''(Petromyzontidae)''

## Kaulzivju klase  ''(Osteichthyes)''
### Adatzivjveidīgo kārta ''(Syngnathiformes)''
#### Adatzivju dzimta ''(Syngnathidae)''

### Asarveidīgo kārta ''(Perciformes)''
#### Asaru dzimta ''(Percidae)''

#### Jūraslapsiņu dzimta ''(Agonidae)''

#### Jūrasplūkšņu dzimta ''(Liparidae)''

#### Lentzivju dzimta ''(Stichaeidae)''

#### Platgalvju dzimta ''(Cottidae)''

#### Stagaru dzimta ''(Gasterosteidae)''

#### Taukzivju dzimta ''(Pholidae)''

#### Vilkzivju dzimta ''(Anarhichadidae)''

#### Zaķzivju dzimta ''(Cyclopteridae)''

### Jūrasgrunduļveidīgo kārta ''(Gobiiformes)''
#### Jūrasgrunduļu dzimta ''(Gobiidae)''

#### Saldūdens eleotrisu dzimta ''(Odontobutidae)''

### Karpveidīgo kārta ''(Cypriniformes)''
#### Akmeņgraužu dzimta ''(Cobitidae)''

#### Grunduļu dzimta ''(Gobionidae)''

#### Karpu dzimta ''(Cyprinidae)''

#### Līņu dzimta ''(Tincidae)''

#### Melnvēderu dzimta ''(Xenocyprididae)''

#### Sapalu dzimta ''(Leuciscidae)''

#### Spidiļķu dzimta ''(Acheilognathidae)''

### Kefaļveidīgo kārta ''(Mugiliformes)''
#### Kefaļu dzimta ''(Mugilidae)''

### Lašveidīgo kārta ''(Salmoniformes)''
#### Lašu dzimta ''(Salmonidae)''

### Līdakveidīgo kārta ''(Esociformes)''
#### Līdaku dzimta ''(Esocidae)''

### Makreļveidīgo kārta ''(Scombriformes)''
#### Makreļu dzimta ''(Scombridae)''

### Marlīnveidīgo kārta ''(Istiophoriformes)''
#### Zobenzivju dzimta ''(Xiphiidae)''

### Mencveidīgo kārta ''(Gadiformes)''
#### Mencu dzimta ''(Gadidae)''

#### Vēdzeļu dzimta ''(Lotidae)''

### Plekstveidīgo kārta ''(Pleuronectiformes)''
#### Akmeņplekšu dzimta ''(Scophthalmidae)''

#### Plekšu dzimta ''(Pleuronectidae)''

### Salakveidīgo kārta ''(Osmeriformes)''
#### Salaku dzimta ''(Osmeridae)''

### Samveidīgo kārta ''(Siluriformes)''
#### Samu dzimta ''(Siluridae)''

### Sauleszivjveidīgo kārta ''(Centrarchiformes)''
#### Jūrasasaru dzimta ''(Percichthyidae)''

### Siļķveidīgo kārta ''(Clupeiformes)''
#### Anšovu dzimta ''(Engraulidae)''

#### Siļķu dzimta ''(Clupeidae)''

### Stavridveidīgo kārta ''(Carangiformes)''
#### Stavridu dzimta ''(Carangidae)''

### Storveidīgo kārta ''(Acipenseriformes)''
#### Storu dzimta ''(Acipenseridae)''

### Vējzivjveidīgo kārta ''(Beloniformes)''
#### Vējzivju dzimta ''(Belonidae)''

### Zušveidīgo kārta ''(Anguilliformes)''
#### Jūraszušu dzimta ''(Congridae)''

#### Zušu dzimta ''(Anguillidae)''

### Zvaigžņuvērotājveidīgo kārta ''(Uranoscopiformes)''
#### Tūbīšu dzimta ''(Ammodytidae)''

## Atsauces
Latvijas vēžu sugu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā ir apkopotas dažas no Latvijā savvaļā sastopamajām ap 220 vēžu sugām.

## Vēžveidīgo klase ''(Crustacea)''
### Desmitkājvēžu kārta ''(Decapoda)''
#### Amerikas vēžu dzimta ''(Cambaridae)''

#### Krastkrabju dzimta ''(Varunidae)''

#### Peldkrabju dzimta ''(Portunidae)''

#### Upesvēžu dzimta ''(Astacidae)''

## Atsauces
Čihirina

**Čihirina** () ir pilsēta Ukrainas vidusdaļā, Čerkasu apgabalā. Izvietojusies apgabala austrumos Tjasminas upes krastā,  no apgabala centra Čerkasiem. Čihirinas rajona centrs. Pilsētas padomei pakļauts Černečes ciemats.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1589. gadā, kad Polijas karalis Sigismunds III atļāva Aleksandram Višņeveckim dibināt pilsētu pie tatāru trakta. Nosaukums cēlies no tatāru valodas *çığır* — ‘ceļš’ vai ‘izeja’. Jau 1592. gadā Čihirinai piešķirtas Magdeburgas tiesības ar ģerboni un atļauju diviem gadatirgiem gadā. No 1648. līdz 1712. gada pilsēta ir Čihirinas kazaku pulka centrs, bet no 1648. līdz 1660. gadam — hetmaņa Bohdana Hmeļnicka rezidence un hetmaņu valsts galvaspilsēta. 1797. gadā Čihirina nonāca Krievijas Impērijas sastāvā un kļūst par apriņķa pilsētu.

Čihirina ir hetmaņa Petro Dorošenko (*Петро Дорошенко*, 1627 – 1698) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Henrijs Hadsons

**Henrijs Hadsons**, arī **Henrijs Hudzons** (, dzimis, iespējams, , pēdējoreiz redzēts  pavasarī) bija angļu jūrasbraucējs Anglijas un Nīderlandes dienestā. 

Par Hadsona dzīvi ir fragmentāras ziņas. Lielu daļa no Hadsona komandēto ceļojumu mērķiem bija atrast ziemeļu jūras ceļu uz Ķīnu. 1607. gadā angļu Maskavijas kompānijas uzdevumā Hadsons apceļoja Grenlandes austrumu krastu un Svalbāru. 1608. gadā Austrumindijas un Maskavijas kompānijas uzdevumā nokļuva līdz Novaja Zemļas arhipelāgam. Nākamajā gadā nīderlandiešu Austrumindijas kompānijas uzdevumā izpētīja mūsdienu ASV austrumu piekrasti, to atzīmēdams kartē. Pa Hudzonas upi, kas nosaukta viņa vārdā, sasniedza vietu mūsdienu Olbani pilsētas rajonā. 

1610. gadā devās, kā vēlāk izrādījās, savā pēdējā ceļojumā. Cenzdamies sasniegt Ķīnu, pa Deivisa un viņa vārdā nosaukto Hudzona šaurumu iekļuva Hudzona līcī, kur izpētīja tā austrumu piekrasti. Pienākot ziemai, komanda izcēlās Džeimsa līča krastā un pārziemoja. Pavasarī Hadsons gribēja turpināt ceļu uz rietumiem, tomēr kuģa komanda sadumpojās. Hadsona liktenis precīzi nav zināms, jo vēlāk informāciju sniedza ieinteresētas personas. Pēc to stāstījuma Hadsons kopā ar dēlu un dažiem piekritējiem ticis iesēdināts laivā un pamests. Viņa tālākais liktenis nav zināms.

## Ārējās saites
Transseksualitāte

[thumb|200px|Transseksuāla persona ar izstieptu roku, uz kuras plaukstas rakstīti XY burti, ar ko apzīmē [vīrišķais dzimums|vīrišķā dzimuma hromosomas]]
**Transeksualitāte** ir parādība, kad personas dzimtes identitāte nesaskan ar tās dzimumu. Šādi gadījumi var veidoties, piemēram, ja indivīds izjūt psiholoģisku diskomfortu ar savu dzimumu. Gadījumā, ja persona jūtas slikti tādēļ, ka nepieder pretējam dzimumam, vai šīs vēlmes dēļ nespēj funkcionēt, var tikt uzstādīta medicīniska diagnoze.

Transseksualitāte ir stigmatizēta lielākajā daļā pasaules. Lai gan vairākās tradicionālajās sabiedrībās tā ir pastāvējusi jau agrāk, Rietumu pasaulē transseksualitāte ir kļuvusi pazīstamāka 20. gadsimta vidū un beigās līdz ar seksuālo revolūciju un dzimuma maiņas operāciju attīstību. Populārajā kultūrā transseksualitāti reizēm jauc ar transvestītismu, kas ir periodiska un īslaicīga dzimtes izpausmes maiņa, pārģērbjoties par pretējo dzimumu.

Transseksuālas personas var veikt dzimuma maiņas operāciju, lai dzimumu pieskaņotu savai dzimtes identitātei, un tādējādi dzimuma maiņas operāciju veikušās personas vairs nav uzskatāmas par transseksuālām. Tomēr ir arī personas, kas dzimuma maiņas operāciju izvēlas neveikt, vai arī pēc tās veikšanas turpina sevi uzskatīt par transseksuālām.

## Skatīt
* Transdzimte

## Atsauces

## Ārējās saites
Pederastija

thumb|right|Romiešu dzīru kauss, kas attēlo seksuālo tuvību starp zēnu un viņa pieaugušo mīlnieku
**Pederastija** ir homoseksuālas attiecības starp pieaugušu vīrieti un puisi pubertātes vai pusaudžu vecumā. Vārds cēlies no grieķu valodas vārda *paiderastia*, kas nozīmē "mīlestība pret puišiem".

Vēsturiski pederastija daudzās kultūrās pastāvējusi to likumu un prakšu ietvaros. Attieksme pret pederastiju vēstures gaitā ir mainījusies. Atsevišķos laikos tā tika uzskatīta par cēlu praksi, ģimenes ideālu, bet citos laikos (it īpaši mūsdienās) — par noziegumu. Pederastija Eiropā visatzītākā bija 6. gadsimtā pirms mūsu ēras Atēnās. Tā eksistējusi dažādās formās — no galējas otra cilvēka pakļaušanas līdz sirsnīgai, erotiskai draudzībai. Tās vēlamās izpausmes formas Senajā Grieķijā ir bijušas par pamatu filozofiskām debatēm.

Pederastijas legālais statuss vairumā pasaules valstu atšķiras no tā, vai puisis ir sasniedzis vietējo piekrišanas vecumu seksuālām darbībām. Nelegālas pederastijas formas mēdz saistīt ar pedofiliju.

## Atsauces
2C-B

**2C-B** (**2,5-dimetoksi-4-bromfenetilamīns**) ir fenetilamīnu klases psihotropa viela ar psihodēliskām un empatogēnām īpašībām. To atklāja Aleksandrs Šulgins 1974. gadā.

Maigā, īsā efekta dēļ un salīdzinoši niecīgo blakusparādību dēļ sākotnēji 2C-B izmantoja kā palīglīdzekli psihoterapijā. Vēlāk vācu farmācijas kompānija *Drittewelle* to sāka komerciāli izplatīt kā seksuāli stimulējošu vielu (afrodiziaku). Pēc MDMA aizlieguma 1980. gadu vidū 2C-B kļuva populāra kā MDMA legāla alternatīva. 2C-B vairākus gadus bija pieejama Nīderlandes psihoaktīvo vielu veikaliņos ar vārdu *Nexus*. 2001. gadā viela tika iekļauta ANO Psihotropo substanču konvencijas II sarakstā, līdz ar to lielākā daļā pasaules valstu kļuva nelegāla.

2C-B efekti parasti tiek raksturoti kā vieglāk kontrolējami, salīdzinot ar citām psihodēliskajām vielām. Tā bieži tiek salīdzināta kā MDMA un psihodēlisko vielu efektu sajaukums, mazākās devās vairāk līdzinoties MDMA, kamēr lielākās ierosinot pilnvērtīgu psihodēlisko pieredzi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Erowid'' informācija
1173. gads

**1173. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 5. janvāris — pēc 27 gadu valdīšanas mirst Polijas Karalistes lielkņazs Boļeslavs IV Cirtainais. Viņa vietā tronī stājas viņa pusbrālis Meško III Vecais, bet kā Sandomežas kņazs Mazpolijā — Kazimirs II Taisnīgais.
* 21. februāris — pāvests Aleksandrs III kanonizē Tomasu Beketu.
* marts — Henrijs Jaunais pēc neveiksmīga mēģinājuma gāzt tēvu Henriju II no troņa mūk uz Franciju, uzsākot sacelšanos, kurā par viņu kontrolētajām teritorijām strīdas karalis Henrijs II, viņa sieva Akvitānijas Eleonora un trīs viņa dēli. Skotijas karalis Viljams Lauva iebrūk Anglijas ziemeļos, atbalstot sacelšanos.
* Zviedrijas karalis Knuts I pagarina savu valdīšanu pēc līdzvaldnieka Kola nāves, iekļaujot arī Esterjētlandi. Viņš kļūst par vienīgo Zviedrijas valdnieku ar jarla Birgera Brūsas atbalstu.
* vasara — Saladīns vada ekspedīcijas armiju pret beduīnu ciltīm Transjordānija, lai nodrošinātu ceļu starp Ēģipti un Sīriju.

* uzsākti Pizas torņa celtniecības darbi.
* Serbijas pilsētuNiša ieņem Bizantijas imperators Manuils I Komnēns.

## Dzimuši
* 

## Miruši
* 5. janvāris — Boļeslavs IV Cirtainais (*Bolesław Kędzierzawy*), Pjastu dinastijas Polijas lielkņazs (dzimis 1121. gadā)
* 23. vai 25. maijs — Polockas Eifrosīnija (*Еўфрасіння Полацкая*, *Эўфрасіньня Полацкая*), Vitebskas kņaza Svjatoslava Vseslaviča meita (dzimusi 1105. gadā)

## Ārējās saites
1172. gads

**1172**. () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Pirmo reizi minēta Igaunijas pilsēta Narva.
* Spānijas pilsēta Mursija nokļūst Almohādu varā
* Aragonas Karalistei pievieno Rusiljonas grāfisti
* Pabeigts Šverīnes doma celtniecība.

## Dzimuši
* 
## Miruši
* 4. marts — Ištvāns III (*III. István*), Ungārijas karalis (dzimis 1147)
1169. gads

**1169**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Ričarda de Klēra vadībā Īrijā iebrūk normaņi un viņi ieņem Īrijas pilsētu Dublinu.
* Rakstos pirmoreiz minēta Čehijas pilsēta Hranice.
* Izveidota Vladimiras-Suzdaļas kņaziste.
## Dzimuši
* Aleksejs II Komnins - Bizantijas karalis (miris 1183.)
## Miruši
*
Umaņa

**Umaņa** () ir pilsēta Ukrainas vidusdaļā, Čerkasu apgabalā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos  no apgabala centra Čerkasiem. Umaņas rajona centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos apdzīvotā vieta pirmoreiz minēta 1616. gadā kā **Humaņas** miests () zemēs, kas piederēja ģenerālim Valentīnam Kaļinovskim. 1648. gadā Umaņa kļuva par kazaku pulka centru, nozīmīgu cietoksni. Pēc Andrusova pamiera 1667. gadā miests atkal nonāca Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā. 1674. gadā Umaņu ieņēma apvienotais kazaku, turku un tatāru karaspēks, pilsētu nopostīja un iedzīvotājus nogalināja vai padzina, pilsēta panīka.

1726. gadā Umaņa nonāca vaivada Staņislava Potocka īpašumā, kurš, vēloties tās attīstību, uzaicināja armēņu, grieķu un ebreju tirgotājus un amatniekus. 1760. gadā Umaņai otro reizi  piešķīra Magdeburgas tiesības. 1768. gadā, kazaku sacelšanās (Koļijivščinas) laikā, pilsētā nogalināja lielāko daļu ebreju, uniātu un poļu iedzīvotāju. 1793. gadā Umaņa nonāca Krievijas Impērijas sastāvā un 1795. gadā kļuva par apriņķa pilsētu.

19. gadsimta sākumā Umaņa kļuva par jūdaistu reliģiskās kustības hasīdisma centru. Pilsētā apmetās hasīdisma pamatlicēja Baalšemtova mazdēls cadiks Nahmans. Nahmans miris 1810. gadā un viņa kaps ir hasīdu svētceļojumu mērķis. 1900. gadā no  pilsētas iedzīvotāju  bija ebreji. 2. pasaules kara gaitā 1941. gada augustā tā sauktajā «Umaņas katlā» tika aplenktas un iznīcinātas divas Sarkanās armijas Dienvidaustrumu frontes armijas (6. un 12.), tika sagūstīti ap  Sarkanās armijas karavīru, tajā skaitā 8 ģenerāļi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Ivars Kalme

**Kārlis Ivars Kalme** ( Rīga - , Rīga) bija Latvijas un ASV elektroinženieris, matemātiķis un šahists.

## Biogrāfija
Otrā pasaules kara gados kopā ar ģimeni devies bēgļu gaitās un pēc kara dzīvojis Vācijā. 1951. gadā pārcēlies uz dzīvi ASV, kur Kalmes ģimene apmetusies Filadelfijā. No 1952. gada sācis spēlēt šahu. 1955. gadā uzvarējis ASV junioru šaha čempionātā, kā arī divas reizes (1955, 1957) uzvarējis ASV starpkoledžu šaha čempionātā. 1957. gadā dalījis pirmo vietu "North Central Open" šaha turnīrā Milvoki, kurā uzvarējis arī nākamo Pasaules čempionu šahā Bobiju Fišeru. Pārstāvējis ASV izlasi Pasaules studentu komandu šaha čempionātos, un bijis tās sastāvā 1960. gadā, kad tā sensacionāli uzvarējusi Ļeņingradā. Kalme pie 2. galdiņa ieguvis 11½ punktus no 13 (+11, =1, -1), iegūstot arī individuālo zelta medaļu. 1961. gadā šajās sacensībās izcīnījis sudraba medaļu komandu vērtējumā. Divas reizes piedalījies ASV šaha čempionātos (1958-59,  1960-61). 1973. gadā FIDE viņam piešķīrusi starptautiskā meistara nosaukumu (IM).
Tomēr šahs nekļuva par Kalmes galveno nodarbošanos. 1961. gadā viņš ar izcilību absolvējis elektrotehnikas fakultāti Pensilvānijas Universitātē. 1967. gadā aizstāvējis doktora grādu matemātikā Ņujorkas Universitātē. Vēlākajos gados bija matemātikas profesors Kalifornijas Universitātē (Bērkli) un Dienvidkalifornijas Universitātē. Paralēli bijis arī pazīstams bridža spēlētājs un ieguvis meistara nosaukumu.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas atgriezies savā dzimtenē. Daudz strādājis pie valsts stratēģijas projektiem datorprasmju ieviešanā Latvijas skolās, kā arī piedalījies dažādos labdarības projektos.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)
1166. gads

**1166**. () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Rakstos pirmo reizi minēta Krievijas pilsēta Veļikije Luki.
* Poļi ar divām milzīgām armijām Boļeslava IV Cirtainā un Kazimira II vadībā iebruka Prūsijā.
## Dzimuši
* Džons Plantagenets (*John Plantagenet*) - Anglijas karalis (miris 1216.)
## Miruši
*
1164. gads

**1164**. () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Radīta Upsālas arhibīskapija.
* Boloņa iestājās Lombardijas līgā pret Frīdrihu Barbarosu.
## Dzimuši
* 
## Miruši
*
1160. gads

**1160. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Senās ticības piekritēji nogalina zviedru ķēniņu Ēriku Svēto.
* Rostislavs Gļebovičs atkal ieņēma Izjaslavu, bet Rogvolods-Vasilijs Borisovičs sešas nedēļas aplenca Minsku.

## Dzimuši
* Azriēls no Žironas (*עזריאל בן מנחם*), ebreju mistiķis, Kabalas skolotājs (miris 1238. gadā)
* Īzaks Aklais (*רַבִּי יִצְחַק סַגִּי נְהוֹר*), akls kabalists, kas kalpoja par rabīnu Vovēras pilsētiņā tagadējās Francijas dienvidos (miris 1235. gadā)

## Miruši
* Ēriks Svētais (*Erik den helige*), Zviedrijas karalis (dzimis 1120. gadā)
1154. gads

**1154**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Sēzas aplenkšana.
## Dzimuši
* 2. novembris — Sicīlijas Konstance (*Costanza d'Altavilla*), Sicīlijas karaliene (mirusi 1198.)
* Vsevolods Lielā Ligzda (*Всеволод Юрьевич Большое Гнездо*), Vladimiras liekņazs (miris 1212.)

## Miruši
* 25. februāris — Rožērs II (*Ruggero II*), Sicīlijas karalis (dzimis 1095.)
* Etjēns III d'Bluā (*Étienne de Blois*) - Bluā grāfs Etjēns III, Anglijas karalis (dzimis 1135.)
* Vicelīns (*Vizelin*) - katoļu misionārs slāvu zemēs, Holšteinas-Oldenburgas bīskaps (dzimis 1086.)
* Savojas Adele (*Adélaide de Maurienne*) - Francijas karaliene (dzimusi 1092.)
Kropivnicka

**Kropivnicka** (; līdz 2016. gadam **Kirovohrada**) ir pilsēta Ukrainas vidusdaļā, Kirovohradas apgabala centrs. Izvietojusies apgabala vidusdaļā, Inhulas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Kijivas. Kirovohradas rajona centrs (rajonā neietilpst). Pilsēta administratīvi iedalīta divos rajonos. Pilsētas padomei pakļauts Noves pilsētciemats.

Pilsēta nosaukta par godu rakstniekam, dramaturgam un aktierim Markam Kropivnickim, kurš dzimis netālu no pilsētas.

## Vēsture
Pirms pilsētas dibināšanas šeit bija Zaporožjes kazaku apmetnes, kas vēlāk kļuva par pilsētu rajoniem.
thumb|bijušais cietoksnis no putna lidojuma
1754. gadā tagadējās pilsētas vietā izbūvēts Svētās Elizabetes (Jeļizavetas) cietoksnis, kas nosaukts par godu Krievijas imperatores Elizabetes Romanovas aizbildnei. Cietoksnis tika izbūvēts apvidū, kur bija apmetušies uz nesen iekarotajām zemēm uzaicinātie serbu kolonisti. Ap cietoksni izveidojās zemnieku un kazaku apmetnes. 1764. gadā cietoksnis kļuva par Jaunkrievijas guberņas Jeļisavetinskas provinces centru. 1775. gadā apmetnei piešķīra pilsētas tiesības un nosaukumu **Jeļisavetgrada** ().

Pēc Krimas hanistes pievienošanas 1783. gadā pilsēta zaudēja savu militāro nozīmi, bet attīstījās kā nozīmīgs ekonomiskais un tirdzniecības centrs un līdz Odesas, Hersonas un Mikolajivas dibināšanai bija lielākā pilsēta Ukrainas dienvidos. Laika posmā no 1797. līdz 1828. gadam Jeļisavetgrada bija Jaunkrievijas (1797—1801), Mikolajivas (1802) un Hersonas (1803—1828) guberņu centrs, vēlāk — apriņķa pilsēta.
thumb|UTR zīmogs
Padomju-Ukrainas kara laikā (1917–1922) pilsēta atradās Ukrainas Tautas Republikas un Atamana Hrihorjeva nemiernieku kontrolē. 1920. gadā padomju armija trešo reizi ieņēma pilsētu. 1924. gadā pilsēta tika pārdēvēta par Zinovjevsku par godu padomju valstsvīram Grigorijam Zinovjevam, bet pēc Zinovjeva aresta 1934. gadā — par **Kirovu** (, ) par godu citam padomju valstsvīram Sergejam Kirovam. 1939. gadā līdz ar Kirovohradas apgabala izveidošanu pilsēta tika pārdēvēta par Kirovohradu, lai apgabala nosaukums atšķirtos no Kirovas apgabala Krievijā.

Holodomora un padomju represiju laikā gāja bojā 2238 pilsētas iedzīvotāji.
thumb|piemineklis padomju represiju upuriem
No 1941. gada 5. augusta līdz 1944. gada 8. janvārim pilsēta atradās nacistu okupācijā. Pēc Otrā pasaules kara pilsēta izveidojās par nozīmīgu vieglās rūpniecības un lauksaimniecības mašīnbūves centru.

Pēc 1991. gada notika lielas debates par pilsētas nosaukumu. Daži vēlējās Jeļisavetgradas atgriešanu, taču citiem šķita nepiedienīgi kārtējo reizi piedēvēt Ukrainas pilsētai Krievijas ķeizarienes vārdu.

Divus gadus pēc Krievijas un Ukrainas kara sākuma, 2016. gada 14. jūlijā, pilsēta tika pārdēvēta saskaņā ar dekomunizācijas likumu par godu rakstniekam un vienam no ukraiņu valodas veidotājiem Markam Kropivnickim.
Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā pilsēta sāka ciest no Krievijas raķešu uzbrukumiem un kļuva par patvērumu vairākiem tūkstošiem bēgļu no valsts dienvidaustrumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
1167. gads

**1167**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Vitebskas kņazi uz laiku nokļūst Smoļenskas kņazu atkarībā.
* Izveidota Oksfordas Universitāte, Anglijā.
* Rakstos pirmoreiz minēta Čehijas pilsēta Polička.
## Dzimuši
* Sverkers Karlsons - Zviedrijas karalis (miris 1210.)
## Miruši
* Kārlis VII (*Karl Sverkersson*) - Zviedrijas karalis (dzimis 1135.)
Jānis Ikaunieks (futbolists)

**Jānis Ikaunieks** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, spēlē uzbrūkošā pussarga pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Ikaunieks pārstāv Latvijas klubu RFS.

## Karjera
### Klubos
Karjeru Ikaunieks sāka FK Liepājas Metalurgs, bet 2014. gadā pēc Metalurga bankrota pievienojās FK Liepāja. Viņš tika atzīts par 2014. gada Virslīgas maija labāko spēlētāju.  Ikaunieks FK Liepāja uzvarā 7:0 pār FC Jūrmala guva četrus vārtus.  viņš tika atzīts par 2014. gada sezonas Virslīgas labāko spēlētāju.  viņš oficiāli kļuva par Francijas *[[FC Metz]]* komandas futbolistu.

2016. gada nogalē Ikaunieks noslēdza divarpus gadu līgumu ar Grieķijas Superlīgas klubu Larisas AEL.

2017. gada jūnijā Ikaunieks atgriezās Latvijā — FK Liepāja/MOGO, tiekot izīrēts no *[[FC Metz]]* un Larisas AEL, taču aizvadīja tikai divas spēles, jo guva savainojumu, kura ārstēšanai bija vajadzīga operācija.

2017. gadā ar komandu FK Liepāja/MOGO ieguva Latvijas kausu futbolā. 2018. gada jūlijā lauza līgumu ar *FC Metz* un pilnībā pārgāja uz Liepājas klubu, parakstot līgumu uz 3 gadiem. 2020. gada janvārī pec abpusējas vienošanās līgums ar FK Liepāja tika lauzts.  pievienojās Norvēģijas *[[Eliteserien]]* klubam *[[Strømsgodset Toppfotball|Strømsgodset]]*, parakstot trīs gadu līgumu. Tomēr J. Ikaunieks Norvēģijā neaizvadīja pat vienu pilnu sezonu un tā paša gada augustā atgriezās Latvijā, pievienojoties RFS.

2021. gada februārī pārgāja uz Somijas *[[Veikkausliiga]]* klubu *[[Kuopio "Palloseura"|KuPS]]*. Tajā aizvadīja divas sezonas, divreiz kļūstot par Somijas kausa ieguvēju. Pirms 2023. gada sezonas atgriezās Virslīgas klubā RFS un šī kluba rindās kļuva par 2023. gada Latvijas čempionu. Sezonas laikā J. Ikaunieks guva 15 vārtus, tostarp realizēja 11 metru soda sitienu pēdejās kārtas spēlē pret FK Metta, kas nodrošināja komandai čempiontitulu.

### Izlasē
2014. gada 13. oktobrī Ikaunieks debitēja Latvijas izlasē Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Turciju. Savos pirmos (un arī otros) vārtus izlasē viņš guva 2016. gada 29. martā spēlē pret Gibraltāru.

## Personīgā dzīve
Viņa vecākais brālis Dāvis Ikaunieks arī ir futbolists.

## Atsauces

## Ārējās saites
1098. gads

**1098**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Dibināts Cisterciešu ordenis.
* Itālijas pilsēta Kremona kļūst par neatkarīgu komūnu.
## Dzimuši
* Hildegarde no Bingenas (*Hildegard von Bingen*) - vācu rakstniece, komponiste, filozofe, kristiešu mistiķe, Benediktiešu ordeņa abate, sapņotāja un polimāte (mirusi 1179.)
## Miruši
*
Kirovo

**Kirovo** var būt:
* Bešarikas nosaukums līdz 1983. gadam
* Kropivnickas nosaukums no 1934. līdz 1939. gadam
* Sosņivkas nosaukums līdz 1957. gadam
Eurythmics

***Eurythmics*** ir 1980. gadā dibināta britu mūzikas grupa. Tās pastāvīgie dalībnieki ir Enija Lenoksa un Deivs Sjuarts. Stjuarts un Lenoksa abi iepriekš bija grupas *The Tourists* (sākotnēji *The Catch*), kas sadalījās 1980. gadā, dalībnieki. *Eurythmics* izveidojās tajā pašā gadā Vaga Vaga pilsētā Austrālijā. Duets savu pirmo albumu *In the Garden* izdeva 1981. gadā, bet tam nesekoja īpaša rezonanse. Kad 1983. gadā grupa izdeva savu otro albumu *Sweet Dreams (Are Made of This)*, tas guva ievērojamus panākumus pasaules mērogā. Albuma tituldziesma bija vispasaules hits. Tā ieguva pirmās vietas vairāku valstu dziesmu topos, tostarp ASV. Grupa izdeva vēl vairākus singlus un albumus, pirms sadalījās 1990. gadā. Tobrīd Stjuarts bija iecienīts ierakstu producents, bet Lenoksa sāka solo ierakstu karjeru. Pēc gandrīz desmit gadu pārtraukuma *Eurythmics* atkal apvienojās, lai ierakstītu savu devīto albumu *Peace,* kurš tika izdots 1999. gada beigās. 2005. gadā grupa izdeva singlu *"I've Got a Life"* kā daļu no jaunā *Eurythmics* kompilācijas albuma *Ultimate Collection.*

Pasaulē kopā pārdoti ap 75 miljoni *Eurythmics* ierakstu.

## Diskogrāfija
* *In the Garden* (1981) 
* *Sweet Dreams (Are Made of This)* (1983)
* *Touch* (1983)
* *1984 (For the Love of Big Brother)* (1984)
* *Be Yourself Tonight* (1985)
* *Revenge* (1986)
* *Savage* (1987)
* *We Too Are One* (1989)
* *Peace* (1999)

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Oficiālā Enijas Lenoksas mājaslapa  
* Oficiālā Deiva Stjuarta mājaslapa
Oskars (futbolists)

**Oskars duš Santušs Emboaba Žuniors** (; dzimis ) ir brazīliešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Oskars pārstāv Brazīlijas A sērijas klubu *[[São Paulo FC|São Paulo]]*.

Karjeru sācis dzimtajā Brazīlijā, sākumā spēlējis *[[São Paulo FC|São Paulo]]* klubā, pēc tam — *[[Sport Club Internacional|Internacional]]*, kopš 2012. gada ir Anglijas Premjerlīgas kluba *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]* spēlētājs. *Chelsea* sastāvā izcīnījis UEFA Eiropas līgas kausu.

Brazīlijas sastāvā izcīnījis sudraba medaļu , uzvaru 2013. gada FIFA Konfederāciju kausa izcīņā un ceturto vietu .

## Sasniegumi
**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2014—15, 2016—17
* Anglijas Līgas kauss: 2014—15
* UEFA Eiropas līga: 2012—13

**Shanghai Port**

* Ķīnas Superlīga: 2018, 2023
* Ķīnas FA kauss: 2019

**Brazīlija**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 2011
* FIFA Konfederāciju kauss: 2013

## Atsauces

## Ārējās saites
Vegēcijs

**Pūblijs Flāvijs Vegēcijs Renāts** () bija 4. gadsimta beigu Rietumromas impērijas rakstnieks.

Par Vegēcija dzīvi nekas nav zināms, izņemot to, kas rakstīts viņa divos saglabājušos darbos — militārajā traktātā "De Re Militari" un mazāk zināmajā darbā par veterināro medicīnu "Digesta Artis Mulomedicinae". "De Re Militari" Viduslaiku Eiropā bija plaši pazīstams darbs par militāro teoriju. Darba 3. grāmatā atrodams pazīstamais teiciens *[[Si vis pacem, para bellum]]* (gribi mieru — gatavojies karam).

Pamatojoties uz darba tekstu, Vegēcija dzīves laiks varētu būt no 383. gada, jo darbā pieminēts imperators Graciāns, līdz pat 450. gadam, kad Konstantinopolē parādās šis traktāts. Darbs veltīts vārdā nenosauktam imperatoram, ko daļa pētnieku identificē ar Teodosiju I.

## Ārējās saites

* "De Re Militari"
Džeks Vilšers

**Džeks Endrū Gerijs Vilšers** (; dzimis ) ir Anglijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Vilšers ir Anglijas komandas Norwich City trenera asistents.

Kā futbolists Vilšers ir izaudzis *Arsenal* jaunatnes akadēmijā. 2008. gadā, 16 gadu un 256 dienu vecumā, debitēja *Arsenal* pirmajā komandā. 18 gadu vecumā debitēja Anglijas futbola izlasē. Viņš spēlēja Anglijas komandā arī 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

2016. gadā viņu izīrēja citam Anglijas klubam *Bournemouth.* 2018. gadā Vilšers pievienojās ''West Ham United''. 2021. gadā Vilšers atgriezās *Bournemouth* komandā. 2022. gadā spēlējis Dānijas Superlīgas komandā ''AGF''. 2022. gada vasarā paziņojis par futbolista karjeras biegām.

## Sasniegumi
**Arsenal**

* FA kauss: 2013—14, 2014—15
* FA Community Shield: 2014

**Individuālie sasniegumi**

* ''Arsenal'' sezonas labākais spēlētājs: 2010—11

## Atsauces

## Ārējās saites
Disproporcionēšanās

**Disproporcionēšanās** ir ķīmiska reakcija, kuras laikā vienas vielas molekulas reaģē savā starpā, rodoties divu citu vielu molekulām. Parasti notiek reakcijas izejvielas vienlaicīga oksidēšanās un reducēšanās.  Saskaņā ar IUPAC tas ir divu veidu process, taču jebkurā gadījumā tas pieder pie oksidēšanās-reducēšanās reakcijām.

## Pirmais paveids
Divu vienādu daļiņu reakcija, kurā rodas divas dažādas daļiņas. Piemērs ir Kanicaro reakcija.

center|400px

Vēl viens plaši pazīstams piemērs ir brīvo radikāļu disproporcionēšanās, kura bieži notiek radikāļu polimerizācijas procesā kā viena no reakcijas ķēdes trūkšanas reakcijām (pazūd brīvie radikāļi). Piemērā ir parādīts polimetilmetakrilāta sintēzes posms.

center|400px

Mazāk stingri šo terminu lieto jebkuru divu reakcijas vidē esošo radikāļu reakcija ar ūdeņraža atoma pārnesi, kuras rezultātā rodas viena divkārša un viena vienkārša saite.

center|500px

## Otrais paveids
Apgriezeniska vai neapgriezeniska pāreja, kurā viela ar kāda tās sastāvā esošā elementa noteiktu oksidēšanas pakāpi reaģē, veidojot divas vielas, kurās šim elementam ir dažādas oksidēšanās pakāpes (augstāka un zemāka par sākotnējo). Piemērs ir joda disproporcionēšanās sārmainā vidē par jodīda un jodāta joniem.

3 {\stackrel{0}{\mbox {I}}}_{2} + 6 \mbox {OH}^ ~ \rightarrow ~ {5} \stackrel{-1}{\mbox {I}} {}^ + {} \stackrel{+5}{\mbox {I}} \mbox {O}^_{3} + {3} {\mbox {H}_{2}} \mbox {O}

Apgriezenisks process ir koproporcionēšanās, kad no divām vielām ar atšķirīgu viena un tā paša elementa oksidēšanas pakāpi veidojas viena viela ar elementa oksidēšanas pakāpi, kas atrodas starp sākotnējām oksidēšanas pakāpju vērtībām.

## Ārējās saites
* IUPAC Gold Book – Disproportionation
Santi Kasorla

**Santjago Kasorla Gonsaless** (; dzimis ), plašāk zināms kā **Santi Kasorla** (*Santi Cazorla*), ir Spānijas futbolists, kas kopš 2023. gada spēlē *[[Segunda Division]]* komandā *[[Real Oviedo]]*. Lielāko daļu no profesionālās karjeras ir pavadījis Spānijas futbola klubā *[[Villarreal CF|Villarreal]]* un Anglijas klubā *[[Arsenal FC|Arsenal]].*

Kasorla ir spēlējis Spānijas izlasē gan 2008. gada, gan 2012. gada Eiropas čempionātā. Viņš spēlēja Spānijas izlasē arī 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Villarreal**

* UEFA Intertoto kauss: 2004

**Arsenal**

* FA kauss: 2013—14, 2014—15
* FA Community Shield: 2014, 2015

**Al Sadd**

* Kataras Zvaigžņu līga: 2020—21
* Kataras kauss: 2021
* Kataras Superkauss: 2019—20

**Spānija**

* Eiropas čempionāts futbolā: 2008, 2012

**Individuālie sasniegumi**

* Spānijas gada futbolists: 2006—07
* ''Arsenal'' sezonas labākais spēlētājs: 2012—13

## Atsauces

## Ārējās saites
Kriss Smolings

**Kristofers Loids Smolings** (; dzimis ), plašāk zināms kā **Kriss Smolings** (*Chris Smalling*), ir Anglijas futbolists, kas kopš 2024. gada spēlē Saūda Arābijas profesionālā līgas klubā *[[Al-Fayha Club|Al-Fayha]].*

Viņš spēlēja Anglijas izlasē 2014. gada FIFA Pasaules kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Manchester United**

* Anglijas Premjerlīga: 2010—11, 2012—13
* FA kauss: 2015—16
* Anglijas Līgas kauss: 2016—17
* FA Community Shield: 2010, 2011, 2013
* UEFA Eiropas līga: 2016—17

**AS Roma**

* UEFA Eiropas līga finālists : 2022—23
* UEFA Eiropas konferenču līga: 2021—22

## Atsauces

## Ārējās saites
Fernando Gago

**Fernando Rubens Gago** (; dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, Argentīnas futbola izlases bijušais dalībnieks. Kopš 2024. gada Gago ir Argentīnas pirmās divīzijas komandu *[[Boca Juniors]]*.

Klubu karjeras laikā spēlējis gan Argentīnā, gan Spānijā, gan Itālijā. Lielāko karjeras daļu aizvadījis Argentīnas *[[Boca Juniors]]* klubā. Tā sastāvā divas reizes kļuvis par Argentīnas čempionu, *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]* sastāvā divas reizes kļuvis par Spānijas čempionu.

Kopš 2007. gada pārstāv Argentīnas nacionālo izlasi. Tās sastāvā spēlējis 2007. un 2011. gada *[[Copa America]]* turnīrā un , Argentīnas U-23 izlases sastāvā uzvarējis .

## Sasniegumi
**Boca Juniors**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2005, 2006, 2015, 2016—17, 2017—18
* Copa Sudamericana: 2005
* Copa Argentina: 2015

**Real Madrid**

* Spānijas La Liga: 2006—07, 2007—08
* Copa del Rey: 2010—11
* Spānijas Superkauss: 2008

**Argentīnas U20 izlase**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 2005

**Argentīnas U23 izlase**

* Vasaras olimpiskās spēles: 2008

## Atsauces

## Ārējās saites
Luišs Felipe Skolari

**Luišs Felipe Skolari** (; dzimis ) ir bijušais Brazīlijas futbolists, tagad — futbola treneris.

Spēlētāja karjeras laikā spēlējis aizsarga pozīcijā, karjeru aizvadījis dažādos Brazīlijas klubos.

Pēc tās sācis trenera karjeru. Kopš 1982. gada ir vadījis 17 dažādus klubus un izlases. Vadīdams dzimtās Brazīlijas izlasi, ir ieguvis FIFA Pasaules kausu (), FIFA Konfederāciju kausu (2013). Vadīdams Portugāles izlasi, ir sasniedzis . gada Eiropas čempionāta finālu un izcīnījis . gada Pasaules kausa 4. vietu. Vadīdams dažādus klubus, ir vairākas reizes kļuvis par nacionālo čempionu.

1999. un 2002. gadā ticis atzīts par Dienvidamerikas labāko treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Martins Demičelis

**Martins Gastons Demičelis** (; dzimis ) ir itāļu izcelsmes bijušais Argentīnas futbolists. Kopš 2026. gada februāra Demičelis ir Spānijas *[[La Liga]]* kluba *[[RCD Mallorca|Mallorca]]* galvenais treneris.

Lielu daļu no karjeras pavadījas Vācijas Bundeslīgas klubā *[[Minhenes "Bayern"|Bayern Munich]]*. Ir bijis Argentīnas izlases sastāvā divos FIFA Pasaules kausos — 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2002, 2003

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2004—05, 2005—06, 2007—08, 2009—10
* Vācijas kauss: 2004—05, 2005—06, 2007—08, 2009—10
* DFB-Ligapokal: 2004, 2007
* DFL-Supercup: 2010

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2013—14
* Anglijas Līgas kauss: 2013—14, 2015—16

### Trenera karjera
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2023
* Trofeo de Campeones: 2023

## Atsauces

## Ārējās saites
Ikaunieks

**Ikaunieks** (sieviešu dzimtē Ikauniece) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vietvārda Ikaunieki. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Aivars Ikaunieks — latviešu barjerskrējējs;
* Arnis Ikaunieks — latviešu futbolists;
* Dāvis Ikaunieks (1994) — latviešu futbolists;
* Jānis Ikaunieks (1912—1969) — latviešu astronoms;
* Jānis Ikaunieks (1995) — latviešu futbolists.
* Jānis Ikaunieks - publicists, laikraksta “Latgolas Vōrds” redaktors

## Skatīt arī
* 284984 Ikaunieks
Luijs van Gāls

**Luijs van Gāls** (; dzimis ) ir nīderlandiešu futbola treneris un bijušais futbolists. Vairākas reizes bijis Nīderlandes futbola izlases galvenais treneris.

Spēlētāja karjeras laikā spēlējis Nīderlandē un Beļģijā. Lielāko karjeras daļu aizvadīja Nīderlandes klubā *[[Sparta Rotterdam]]*.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri (spēlētāja karjeras nogalē jau bija trenera palīgs). Pirmais klubs, kur bija galvenais treneris, bija Nīderlandes klubs *[[Amsterdamas "Ajax"|Ajax]]*, pēc tam ir trenējis Spānijā, Vācijā un Nīderlandē. Ar *Ajax* trīs reizes uzvarēja Nīderlandes čempionātā, vēl vienu uzvaru guvis ar AZ, ar *[[FC Barcelona|Barcelona]]* ir guvis divas uzvaras Spānijas čempionātā, kā arī ar *[[Minhenes "Bayern"|Bayern München]]* ir guvis vienu uzvaru Vācijas čempionātā. Ar *Ajax* uzvarējis arī Čempionu līgā 1995. gadā, nākamajā gadā tika sasniegts fināls. Finālu sasniedza arī 2010. gadā kā *Bayern Munich* treneris. 2014. gada maijā kļuva par Anglijas *[[Manchester United FC|Manchester United]]* galveno treneri.

No 2000. līdz 2002. gadam un no 2012. līdz 2015. gadam bijis Nīderlandes izlases galvenais treneris.

2017. gada janvārī 65 gadu vecumā paziņojis par trenera karjeras beigšanu ģimenes apstākļu dēļ.  atgriezās trenera darbā un trešo reizi kļuva par Nīderlandes izlases galveno treneri, aizvietojot Franku de Būru, kurš amatu atstāja pēc neveiksmīgi aizvadītā 2020. gada Eiropas čempionāta. Pēc 2022. gada FIFA Pasaules kausa, kurā komanda aizkļuva līdz ceturtdaļfinālam, atstāja izlases galvenā trenera amatu.

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**Ajax**

* Eredivisie: 1993–94, 1994–95, 1995–96
* KNVB beker: 1992–93
* Johan Cruijff Schaal: 1993, 1994, 1995
* UEFA Čempionu līga: 1994–95
* UEFA kauss: 1991–92
* UEFA Superkauss: 1995
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 1995

**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 1997–98, 1998–99
* Copa del Rey: 1997–98
* UEFA Superkauss: 1997

**AZ**

* Eredivisie: 2008–09

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2009–10
* DFB Pokal: 2009–10
* DFL Supercup: 2010

**Manchester United**

* FA kauss: 2015–16

**Individuālie sasniegumi**

* Eiropas gada treneris: 1995
* Nīderlandes sporta gada treneris: 2009, 2014

## Atsauces

## Ārējās saites

*