Albrehts Dīrers

**Albrehts Dīrers** (; dzimis , miris ) bija vācu gleznotājs un grafiķis, viens no Renesanses laikmeta izcilākajiem māksliniekiem.
Izteikta doma, ka sava ceļojuma laikā uz Nīderlandi, Dīrers 1520. gada beigās bijis arī Livonijā, kur gleznojis altārgleznu Rīgas Svētā Pētera baznīcai. Glezna iznīcināta Kalendāra nemieru laikā.

## Dzīvesgājums
thumb|left|250px|Dīrera zīmējums "Trīs varenas Livonijas sievietes" (1521) ar monogrammu augšā.
Dīrers dzimis Nirnbergā zeltkaļa ģimenē. Šeit viņš arī izglītojās un pavadīja lielāko savas dzīves daļu. Tajā pašā laikā mākslinieks daudz ceļoja, pabija gandrīz visās vācu zemēs, Šveicē, Nīderlandē, kā arī Itālijā. Itāliešu meistaru darbos Dīrers īpaši apbrīnoja prasmi atveidot plaknē telpu un kailu cilvēka ķermeni. Tāpēc Itālijā viņš papildināja zināšanas anatomijā un perspektīvas mācībā. Mākslinieka galvenā skolotāja tomēr bija daba, jo viņš mākslu uzskatīja par vienu no izziņas formām.

Dīrers uzturēja draudzīgas attiecības ar kristīgās ticības reformatoru Mārtiņu Luteru, bet pēc tam, kad sākās viņa vajāšanas, 1520. gada 12. jūnijā kopā ar sievu devās uz Nīderlandi. Antverpenes pilsētas maģistrāts viņam piešķīra 300 guldeņu gada pensiju un dzīvojamo māju. Šajā laikā viņš aktīvi gleznoja pasūtījuma darbus, arī Rīgas Svētā Pētera baznīcas altārgleznu un "Trīs Livonijas sievietes". Izteikts pieņēmums, ka viņš šajā laikā apmeklējis Rīgu, bet tam trūkst dokumentālu pierādījumu. 1521. gada 2. jūlijā Dīrers atgriezās Nirnbergā.

Miris 1528. gada 6. aprīlī pēc ilgstošas slimošanas.

## Daiļrades raksturojums
Dīrera mantojumā ietilpst altārgleznas, portreti, figuratīvas kompozīcijas ar reliģisku tematiku un sižetiem no antīkās mitoloģijas un literatūras, kā arī grafikas darbi. Sevišķu vērību mākslinieks veltīja grafikai, izkopjot un bagātinot ksilogrāfijas (kokgriezuma) un vara grebuma tehniku. Viņš arī paplašināja grafikas tematikas loku, ietverot tajā no sadzīves smeltus sižetus.

Dīrers izmēģināja spēkus arī arhitektūrā, nodarbojās ar fortifikācijas teorijas jautājumiem, interesējās par dažādām dabaszinātņu un humanitāro zinātņu nozarēm. Dīrers atstājis arī lielu teorētisko mantojumu — vairākus traktātus par celtniecības atziņām, par laukumu un ķermeņu mērīšanu, par pilsētu, piļu un apvidu nocietinājumiem, kā arī "Četras grāmatas par cilvēka ķermeņa proporcijām" (1528. g.). Tajās pirmo reizi vācu mākslā izklāstīti mākslas teorētiskie pamati.

Albrehta Dīrera daiļrade vācu renesanses mākslā veidoja dominējošo līniju. Viņa ietekme uz sava laika māksliniekiem bija liela. Tā skāra ne vien Vācijas, bet arī Francijas un citu Rietumeiropas zemju mākslu.

## Atsauces

## Slavenāko darbu galerija

Attēls:Durer-self-portrait-at-the-age-of-thirteen.jpg|Pašportrets 13 gadu vecumā
Attēls:Albrecht Dürer - Ritratto del padre - Google Art Project.jpg|Tēva Albrehta Dīrera portrets (1490)
Attēls:Albrecht Dürer 072.jpg|Mātes Barbaras Dīreres portrets (1490/93) 
Attēls:Albrecht Dürer 012.jpg|Svētais Hieronīms (ap 1496)
Attēls:Durer selfporitrait.jpg|Pašportrets (1500)
Attēls:Durer Young Hare.jpg|Zaķis (1502)
Attēls:Albrecht Dürer 099.jpg|Rožukroņa svētki (1506)
Attēls:Albrecht Dürer - Virgin and child with a pear - Google Art Project.jpg|Svētā Jaunava un bērns ar bumbieri (1512)
Attēls:Duerer - Ritter, Tod und Teufel (Der Reuther).jpg|Bruņinieks, Nāve un Velns (1513)
Attēls:Dürer Melancholia I.jpg|Melanholija (1514)
Attēls:Albrecht Dürer 010.jpg|Lūdzošā Marija (1518)
Attēls:Albrecht Dürer - Portrait of Maximilian I - Google Art Project.jpg|Ķeizars Maksimiliāns I (1519)
Attēls:Albrecht Dürer Saint Jerome 1521.jpg|Svētais Hieronīms (1521)
Attēls:Vier Apostel (Albrecht Duerer).jpg|Apustuļi Jānis, Pēteris, Marks un Pāvils (1526)


## Ārējās saites