Bulgārija olimpiskajās spēlēs

**[[Bulgārija]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalās kopš to atjaunošanas 1896. gadā, kad Atēnu vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās viens vingrotājs. Šis vingrotājs bija Šarls Šampo, kurš dzīvoja Sofijā, bet viņam bija arī Šveices pilsonība, tādēļ atsevišķos avotos viņš tiek uzskatīts par Šveices pārstāvi.

Oficiāli Bulgārijas komanda nākamreiz vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1924. gadā, kad tās notika Francijas galvaspilsētā Parīzē. Kopš tā laika Bulgārija ir piedalījusies gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1932. gada Losandželosas (Lielās depresijas laikā), 1948. gada Londonas (pēc Otrā pasaules kara) un 1984. gada Losandželosas vasaras olimpiskajās spēlēs, kad Bulgārija piedalījās PSRS rīkotajā 1984. gada Losandželosas olimpisko spēļu boikotā. Kopš 1936. gada Garmišas-Partenkirhenes ziemas olimpiskajām spēlēs Bulgārija ir piedalījusies pilnīgi visās ziemas olimpiskajās spēlēs.

Bulgārija olimpiskajās spēlēs līdz šim ir izcīnījusi 239 olimpiskās medaļas. Lielāko vairumu — 231 medaļas — tā ir izcīnījusi vasaras olimpiskajās spēlēs, savukārt 8 medaļas tā ir izcīnījusi ziemas olimpiskajās spēlēs. Kopš 1952. gada Helsinku spēlēm Belgārija ir izcīnījusi medaļas visās vasaras olimpiskajās spēlēs, kurās tā ir piedalījusies. Visvairāk medaļu — 41 medaļu — izcīnījusi 1980. gada Maskavas spēlēs. Savukārt pirmo medaļu ziemas olimpiskajās spēlēs Bulgārija izcīnīja 1980. gada Leikplesidas spēlēs. Kopumā Bulgārija medaļas ir izcīnījusi 16 vasaras olimpiskajos sporta veidos/disciplīnās. Visvairāk medaļas, 73 medaļa, ir tikušas izcīnītas cīņas sportā un 39 medaļas ir tikušas izcīnītas svarcelšanā. Savukārt no 6 ziemas olimpiskajām spēlēm, puse — 3 medaļas — ir tikušas izcīnītas šorttrekā. Ar medaļām bagātākā Bulgārijas sportiste ir sporta šāvēja Marija Grozdeva, kura olimpiskajās spēlēs kopumā ir izcīnījusi 5 medaļas.

Kopš Bulgārijas dalības tai ir atņemas 7 izcīnītās olimpiskās medaļas, jo to ieguvēji sportisti ir pieķerti neatļauto vielu lietošanā. Visas šīs atņemtās medaļas ir svarcelšanā.

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
;Paskaidrojumi

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs
;Paskaidrojumi

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļas pa vasaras sporta veidiem

### Medaļas pa ziemas sporta veidiem

## Medaļām bagātākie sportisti

[200px|thumb|[Marija Grozdeva ir olimpiskajām medaļām bagātākā Bulgārijas sportiste. Viņš kopumā ir izcīnījis 5 medaļas.]]

*Šajā tabulā apkopoti tikai tie medaļnieki, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Bulgāriju ir izcīnījuši trīs un vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.*

## Karognesēji

*Bulgārijas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.*

### Vasaras olimpiskās spēles

*  2020 Tokija — 23px Marija Grozdeva un 23px Josifs Miladinovs
*  2016 Riodežaneiro — 23px Iveta Lalova
*  2012 Londona — 23px Jordans Jovčevs
*  2008 Pekina — 23px Petars Stoičevs
*  2004 Atēnas — 23px Marija Grozdeva
*  2000 Sidneja — 23px Ivo Janakijevs
*  1996 Atlanta — 23px Dimo Tonevs
*  1992 Barselona — 23px Ivailo Jordanovs
*  1988 Seula — 23px Vasils Etropolskis
*  1980 Maskava — 23px Aleksandars Tomovs
*  1976 Monreāla — 23px Aleksandars Tomovs
*  1972 Minhene — 23px Dimitars Zlatanovs
*  1968 Mehiko — 23px Prodans Gardževs 
*  1964 Tokija — 23px Enju Valčevs
*  1960 Roma — 23px Georgijs Panovs
*  1956 Melnburna — 23px Georgijs Panovs
*  1952 Helsinki — 23px Boriss Nikolovs
*  1936 Berlīne — 23px Ļubens Doičevs
*  1928 Amsterdama — 23px Todors Semovs
*  1924 Parīze — 23px Kirils Petrunovs 
*  1896 Atēnas — *nav zināms*

### Ziemas olimpiskās spēles

*  2022 Pekina — 23px Marija Zdravkova un 23px Radoslavs Jankovs
*  2018 Phjončhana — 23px Radoslavs Jankovs
*  2014 Soči — 23px Marija Kirkova
*  2010 Vankūvera — 23px Aleksandra Žekova
*  2006 Turīna — 23px Jekaterina Dafovska
*  2002 Soltleiksitija — 23px Stefans Georgijevs
*  1998 Nagano — 23px Ļubomirs Popovs
*  1994 Lillehammere — 23px Nadežda Aleksijeva
*  1992 Albērvila — 23px Iva Karagiozova-Škodreva
*  1988 Kalgari — 23px Vladimirs Veličkovs
*  1984 Sarajeva — 23px Vladimirs Veličkovs
*  1980 Leikplesida — 23px Petars Popangelovs
*  1976 Insbruka — *nav zināms*
*  1972 Saporo — *nav zināms*
*  1968 Grenoble — *nav zināms*
*  1964 Insbruka — *nav zināms*
*  1960 Skvoveli — *nav zināms*
*  1956 Kortīna d'Ampeco — *nav zināms*
*  1952 Oslo — *nav zināms*
*  1948 Sanktmorica — *nav zināms*
*  1936 Berlīne — *nav zināms*

## Ārējās saites
* 
* 
*