open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Edvards Cviks

**Edvards M. Cviks** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists un producents.

Savas karjeras laikā režisējis tādas filmas kā komēdijdrāmu ''About Last Night'' (1986), kara drāmu "Slava" (*Glory*, 1989), vesternu "Rudens leģendas" (*Legends of the Fall*, 1994) un episko filmu "Pēdējais samurajs" (2003). Televīzijas seriālu *[[Thirtysomething]]* un *[[Once and Again]]* idejas autors. Par filmu "Iemīlējies Šekspīrs" (1998), kā viens no producentiem saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma". Par filmām "Slava" un "Rudens leģendas" nominēts Zelta globusa balvai kategorijā "Labākais režisors".

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Vihtori Kosola

thumb|Vihtori Kosola
**Vihtori Kosola** (; dzimis , miris , Lapuā, Somija) bija somu politiķis, Lapua kustības dibinātājs un vadītājs, vēlāk Patriotiskās tautas kustības priekšsēdētājs.

Kosola radikālā labējā politika 30. gados radīja izplatītu teicienu: "*Heil Hitler, meil Kosola*", kas somu valodā nozīmē "Viņiem ir Hitlers, mums ir Kosola". Dažkārt tika pievienota arī trešā rindkopa "*muil Mussolini*" (citiem ir Musolīni). Kosola parsavu harizmātisko un spilgto runas stilu tika saukts par Kosolīni.

Lapua kustību 1932. gada sākumā izbeidza dumpis Somijas dienvidos. Pēc sacelšanās neveiksmes saskaņā ar Svīnhūvuda prasību Kosolu kopā ar citiem kustības līderiem arestēja un ieslodzīja cietumā.

## Ārējās saites
Batangasa (pilsēta)

**Batangasa** (, ) ir pilsēta Filipīnās, Batangasas provinces galvaspilsēta. Atrodas provinces vidusdaļā Kalumpangas upes krastā pie tās ietekas Batangasas līcī. Pilsētai administratīvi pieder arī Verdes sala Verdes salas šaurumā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir tagali. Nozīmīga osta, viens no noslogotākajiem valsts konteineru termināliem.

## Vēsture
Pirmie spāņu misionāri Batangasas līča piekrastē nonāca 1572. gadā. 1581. gadā dibināta Batanganas (*Batangan*) pilsētiņa (*pueblo*). Pēc 1754. gada Taala vulkāna izvirduma no nopostītās Taalas pilsētiņas uz Batangasu pārcēla provinces administratīvo centru. 1969. gadā Batangasai piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brīnums

[thumb|Ilustrācija, kurā ir attēloti [Babilonas gaisa dārzi — viens no septiņiem pasaules brīnumiem]]
**Brīnums** ir notikums, kuru nevar izskaidrot ar dabas likumiem un kuru parasti saista ar pārdabiskiem spēkiem. Dažādas reliģijas un ticības uzskata, ka pārdabiskas būtnes, piemēram, dievības, burvji, brīnumdarītāji un svētie, spēj radīt brīnumus vai veikt brīnumainas darbības.

Sarunvalodā par brīnumiem mēdz dēvēt notikumus vai objektus, kas izraisa apbrīnu (piemēram, Septiņi pasaules brīnumi) vai ļoti lielu pārsteigumu, vai ir neparasti, dīvaini.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zīlānu iela (Jēkabpils)

**Zīlānu iela** ir iela Jēkabpils pilsētas, Krustpils, Ķieģeļu ielas rajona un Zīlānu apkaimē un Kūku pagasta Zīlānu ciemā. Tā sākas krustojumā ar Rīgas ielu, turpinās austrumu—ziemeļaustrumu virzienā, šķērso pilsētas robežu ar Kūku pagasta Zīlānu ciemu un noslēdzas līdz ar ciema robežu, kur tā turpinās kā autoceļš A12. Zīlānu iela ir daļa no Eiropas autoceļa E22 un ietilpst Eiropas Transporta tīkla (TEN-T) pamattīklā. Numerācija Zīlānu ielas Jēkabpils daļā un Zīlānu ciema daļā ir vienota.

Visā Zīlānu ielas garumā kursē 3. maršruta autobuss, bet posmā no Daugavpils ielas līdz Lielajai ielai kursē arī 8. maršruta autobuss.

## Ielas raksturojums
[thumb|275px|[Krustpils Svētā Nikolaja pareizticīgo baznīca|Krustpils pareizticīgo baznīca Zīlānu ielā 57]]
Zīlānu iela seko vēsturiskajam Krustpils—Rēzeknes ceļam. Kartogrāfiskie materiāli liecina, ka vismaz kopš 1866. gada tās trase nav būtiski izmainījusies. Ielas posmā no Rīgas līdz Viļānu ielai saglabājies Krustpils vēsturiskās apbūves fragments ar viena līdz divu stāvu koka apbūvi. Pie Krustpils pareizticīgo baznīcas Zīlānu iela krustojas ar Ventas un Daugavpils ielu, kas abas ir daļa no autoceļa A6, un drīz pēc tam šķērso dzelzceļa līniju Rīga—Daugavpils. Posmā no Ķieģeļu ielas līdz Oļu ielai tā ved caur skraju savrupmāju apbūvi un industriālo teritoriju, kurā atrodas galvenokārt kokapstrādes un vieglās rūpniecības uzņēmumi, kā arī Jēkabpils cietums. Zīlānu apkaimē Zīlānu iela šķērso ap 6 metrus dziļo Zaķu gravu, kas ir lielākais topogrāfiskais šķērslis ielas trasē.

Padomju okupācijas periodā Zīlānu ielu pārdēvēja par **Kārļa Marksa ielu**, bet pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1990. gadā ielai atjaunoja tās vēsturisko nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Jēkabpils pilsētas teritorijā Zīlānu iela ir savienota ar 23 ielām:
* Rīgas iela (T veida krustojums)
* Kalna iela (T veida krustojums)
* Raiņa iela
* Andreja Pumpura iela (T veida krustojums)
* Staburaga iela (T veida krustojums)
* Viļānu iela (T veida krustojums)
* Ventas iela (T veida krustojums)
* Daugavpils iela (T veida krustojums)
* Slimnīcas iela (T veida krustojums)
* Vītolu iela (T veida krustojums)
* Smilgu iela (T veida krustojums)
* Ķieģeļu iela
* Mālu iela
* *[[Mazā Zīlānu iela]]* (dabā nepastāv)
* Oļu iela (T veida krustojums)
* Kalēju iela (T veida krustojums)
* Ziedu iela
* Lielā iela
* Lakstīgalu iela (T veida krustojums)
* Pureņu iela (T veida krustojums)
* Tilta iela (T veida krustojums)
* Īves iela (T veida krustojums)
* Mežāres iela (T veida krustojums)
Zīlānu ciemā Zīlānu iela ir savienota ar 4 ielām:
* Sarmas iela (T veida krustojums)
* Laukezera iela (T veida krustojums)
* Avotu iela (T veida krustojums)
* Kļavu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Jēkabpils ielu uzskaitījums
* Jēkabpils
* Krustpils
* Ķieģeļu ielas mikrorajons
* Zīlāni (Jēkabpils)
* Zīlāni (ciems)

## Atsauces
Agapets I

**Agapets I** (; dzimis 489. vai 490. gadā, miris ) bija Romas pāvests no 535. gada maija līdz 536. gada aprīlim. Agapets I bija pāvesta Jāņa II pēctecis. Agapets ir kanonizēts un viņš ir svētais. Agapeta I piemiņas diena ir 22. aprīlis. Agapets bija romiešu priestera Gordiāna dēls, kas tika nogalināts pāvesta Simmaha pontifikāta laikā. Agapets I sava pontifikāta laikā devās uz Konstantinopoli, kur nesekmīgi centās pierunāt Austrumromas impērijas valdnieku Justiniānu I uzsākt karadarbību pret Vestgotu Karalisti, kura kontrolēja Romu.

## Ārējās saites
Agapets

**Agapets** var būt:
* Agapets I — Romas pāvests no 535. līdz 536. gadam;
* Agapets II — Romas pāvests no 946. līdz 955. gadam.
2017. gada Ķeguma novada domes vēlēšanas

**[[2017. gads|2017]]. gada [[Ķeguma novads|Ķeguma novada]] domes vēlēšanas** notika  2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Ķeguma novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 8 kandidātu saraksti, kas veidoti no 126 kandidātiem. Ķeguma novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Latvijas Zemnieku Savienība (28,18%), bet kopā novada domē iekļuva 6 no 8 sarakstiem. Ķeguma novada domes vēlēšanās piedalījās 2 381 vēlētājs jeb 52,48% no balsstiesīgajiem.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
Halāls

thumbnail|upright=1.2|Vārds ''halāls'' arābu valodā
**Halāls** (, *ḥalāl*) ir jebkurš objekts vai process, kas atbilst islāma likumiem. Pretējais termins, kas apzīmē aizliegumu, ir harāms. Halāls ir likumīgs, atļauts, labs, uzslavas vērts un/vai cienījams objekts vai process.

Nereti halāls ir termins, kurš apzīmē atļauto pārtiku, ko lieto musulmaņi. Veikalu stendos ar šādu uzrakstu apzīmēti musulmaņiem atļautie pārtikas produkti.

## Ārējās saites
2013. gada Saldus novada domes vēlēšanas

**[[2013. gads|2013]]. gada [[Saldus novads (2009—2021)|Saldus novada]] domes vēlēšanas** notika  2013. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Saldus novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 6 kandidātu saraksti, kas veidoti no 99 kandidātiem. Saldus novadā vēlēšanas notika 21 iecirknī.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Reģionu alianse (25,60%), bet kopā novada domē iekļuva visi 6 saraksti. Saldus novada domes vēlēšanās piedalījās 7 588 vēlētāji jeb 35,52% no balsstiesīgajiem.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
G8 valstis

thumbnail|upright=1.2|G8 valstis iekrāsotas zaļā krāsā, Eiropas Savienība iekrāsota gaiši zaļā krāsā
**G8 valstis**, arī **Lielais astotnieks** jeb vienkārši **G8**, bija starpvaldību saimnieciskās sadarbības forums no 1997. līdz 2014. gadam. Tajā bija Amerikas Savienotās Valstis, Apvienotā Karaliste, Francija, Itālija, Japāna, Kanāda, Krievija un Vācija, un, kā nenumurētais biedrs, Eiropas Savienība. 

2014. gadā pēc Krievijas—Ukrainas kara sākšanas Krievija tika izslēgta no organizācijas, un G8 valstu forums pārtapa par G7 valstu sadarbību.

## Vēsture
G8 tika izveidots ar mērķi koordinēt politiku un veicināt sadarbību starp pasaules ekonomiski attīstītākajām demokrātijām. Sākotnēji forums radās 1970. gados kā **G6** (bez Kanādas un Krievijas (tolaik Padomju Savienība)), reaģējot uz globālajām ekonomikas krīzēm, īpaši 1973. gada naftas krīzi. Kanāda pievienojās 1976. gadā, un Krievija — 1997. gadā, pēc Padomju Savienības sabrukuma, kad tika paplašināta G7 grupa, pārtopot par G8.

2014. gadā, pēc Krimas aneksijas un Krievijas militārās iesaistes Ukrainā, G8 formāts tika pārtraukts. Krievija tika izslēgta no foruma, un pārējās valstis nolēma atgriezties pie iepriekšējā formāta — G7. Šis solis tika pieņemts, reaģējot uz starptautisko tiesību pārkāpumiem un nepieciešamību aizsargāt demokrātiskās vērtības un teritoriālo integritāti.

## Ārējās saites
Jānis Gailītis (korpusa komandieris)

**Jānis Gailītis** (;1894—1938) bija latviešu izcelsmes padomju militārais darbinieks, korpusa komandieris (1935).

## Dzīvesgājums
Piedzima 1894. gadā Valmieras apriņķa zemnieku ģimenē. Pabeidza četrgadīgo skolu un mērnieku kursus Valmierā, strādāja par mērnieku. Pirmā pasaules kara laikā 1915. gada septembrī iesaukts Krievijas Impērijas armijā, ieskaitīts 243. rezerves kājnieku pulkā. Nosūtīts uz Čistopoļas praporščiku skolu, kuru pabeidza 1916. gada septembrī. Kā jaunākais virsnieks dienēja 10. Malorosijas grenadieru pulkā. 1917. gada novembrī, pēc Oktobra revolūcijas, kļuva par Dienvidrietumu frontes Īpašās armijas kara revolucionārās komitejas priekšsēdētāju. Dienestu Impērijas armijā beidza podporučika pakāpē.

Sarkanajā armijā kopš 1918. gada. No 1918. gada marta komandēja 1. latviešu kaujas vienību Maskavā. Marta beigās ar savu vienību ieradās Penzā, kur iecelts par Penzas karaspēka grupas štāba priekšnieku, pēc tam par komandieri. Augustā iecelts par 5. armijas (Austrumu fronte) komandiera palīgu. Ievainots, Kapeļa vienībai uzbrūkot Svijažskas stacijai. Izveseļojies izveidoja Simbirskā atsevišķu strēlnieku bataljonu, ar kuru ieradās 5. armijā. No 1918. gada novembra līdz 1919. gada janvārim bija 26. strēlnieku divīzijas 2. brigādes štāba priekšnieks, pēc tam — divīzijas 1. brigādes komandieris, vadīja brigādi Čeļabinskas operācijā. No 1919. gada marta līdz 1921. gada oktobrim bija divīzijas komandieris. 1921. gada augustā—oktobrī komandēja karaspēka grupu, kas tika izveidota barona Ungerna spēku sakaušanai Altajā. 1920. gadā apbalvots ar Sarkanā Karoga ordeni.

Pēc Pilsoņu kara pabeidza Sarkanās armijas Kara akadēmijas Augstākos akadēmiskos kursus (1922), līdz 1923. gada septembrim bija 10. strēlnieku korpusa komandieris. No 1923. gada septembra bija Rietumsibīrijas kara apgabala komandiera palīgs, no 1926. gada novembra — 19. Piejūras korpusa, no 1928. gada janvāra — Ziemeļkaukāza komandiera palīgs, no 1930. gada janvāra — Sarkanās armijas Galvenās pārvaldes priekšnieka vietnieks, no 1930. gada oktobra — Kara akadēmijas īpašās grupas klausītājs. 1932. gada februārī iecelts par Maskavas kara apgabala komandieri, martā — par Minskas nocietinātā rajona komendantu. Sibīrijas kara apgabala komandiera palīgs no 1933. gada janvāra, komandieris no decembra. No 1937. gada maija — Urālu kara apgabala komandieris.

Bija PSRS CIK, aizsardzības Tautas komisāra Kara padomes loceklis.

Arestēts 1937. gada 15. augustā. 1938. gada 1. augustā Augstākās tiesas Kara kolēģija "par spiegošanu un dalību militārā sazvērestībā" piesprieda Gailītim nāvessodu, kas izpildīts tajā pašā dienā. 1956. gadā Kara kolēģija Gailīti reabilitēja.

## Ģimene
Sieva Kleopatra Gailīte (dz. 1896), žurnāliste, arestēta 1937. gada augustā, 1938. gada decembrī viņai piespriesti 5 gadi darba labošanas nometnēs, kur arī nomirusi. Dēls Georgijs (dz. 1922) un meita Valentīna (dz. 1926), pēc vecāku represēšanas nokļuvuši bērnu namā.

## Atsauces
2005. gada Lielvārdes novada domes vēlēšanas

**[[2005. gads|2005]]. gada [[Ogres rajons|Ogres rajona]] [[Lielvārdes novads|Lielvārdes novada]] domes vēlēšanas** notika  2005. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Lielvārdes novada domē tika ievēlēti 11 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 65 kandidātiem. Lielvārdes novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Latvijas ceļš (1281 balss), bet kopā novada domē iekļuva 6 no 7 sarakstiem. Lielvārdes novada domes vēlēšanās piedalījās 2 637 vēlētāji jeb 49,19% no balsstiesīgajiem.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
Korpusa komandieris

**Korpusa komandieris** jeb **komkors** (krievu: *<u>ком</u>андир <u>кор</u>пуса*) bija augstākā komandējošā sastāva dienesta pakāpe Sarkanajā armijā. Nosaukums var būt attiecināms arī uz korpusa komandiera amatu.

Komkora pakāpe ieviesta 1935. gada 22. septembrī ar PSRS CIK un PSRS TKP lēmumu. Augstākā pakāpe bija 2. ranga armijas komandieris, zemākā — divīzijas komandieris. Vārds "komkors" Sarkanajā armijā lietots arī pirms 1935. gada, bet kā amata nosaukums.

Kopumā šī pakāpe piešķirta 146 cilvēkiem. 59 komkori tika represēti 1937.—1938. gadā. 1940. gada 7. maijā ar PSRS AP Prezidija dekrētu Sarkanajā armijā ieviestas ģenerāļu pakāpes, kas aizstāja komandieru pakāpes. Pāratestācijā 1940.—1941. gadā par armijas ģenerāli kļuva viens komkors (G. Žukovs), par ģenerālleitnantiem — 52 komkori, par ģenerālmajoriem — 6 komkori.


Attēls:Red Army 1935 collar big komkor.svg|zīmotne uz šineļa
Attēls:Red Army 1935 collar small komkor.svg|zīmotne uz virskrekla vai frenča
Attēls:Red Air Force KomKor 1940h.png|zīmotne Sarkanās armijas Gaisa spēkos
Attēls:RKKA 1935 chevron OF8 komkor.svg|piedurkņu uzšuve
2013. gada Ikšķiles novada domes vēlēšanas

**[[2013. gads|2013]]. gada [[Ikšķiles novads|Ikšķiles novada]] domes vēlēšanas** notika  2013. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Ikšķiles novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 4 kandidātu saraksti, kas veidoti no 72 kandidātiem. Ikšķiles novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Vienotība (55,59%), bet kopā novada domē iekļuva visi 4 saraksti. Ikšķiles novada domes vēlēšanās piedalījās 3 487 vēlētāji jeb 51,54% no balsstiesīgajiem.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
Laktātdehidrogenāze

**Laktātdehidrogenāze** (**LDH** vai **LD**) ir enzīms, kas atrodams gandrīz visās dzīvās šūnās. LDH katalizē piruvāta pārvēršanos par laktātu un atpakaļ, jo tas pārvērš NAD+ par nikotīnamīda adenīndinukleotīdu (NADH) un atpakaļ. Dehidrogenāze ir enzīms, kas pārnes hidrīdu no vienas molekulas uz otru.

Pastāv četras atšķirīgas LDH klases. Šis raksts ir īpaši par NAD(P) atkarīgo L-laktāta dehidrogenāzi. Citas LDH iedarbojas uz D-laktātu un/vai ir atkarīgas no citohroma c: D-laktāta dehidrogenāzes (citohroms) un L-laktāta dehidrogenāzes (citohroms).

LDH plaši sastopamas ķermeņa audos, piemēram, asins šūnās un sirds muskuļos. Tā kā tās izdalās audu bojājumu laikā, tās ir izplatītu ievainojumu un slimību, piemēram, sirds mazspējas, marķieris.

## Atsauces
Vaidotu katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12676117"
}

**Vaidotu** (agrāk **Baltoji Voķes**) **Sv. apustuļa Pāvila konversijas baznīca** () ir Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas dienvidaustrumos, Viļņas apriņķa Viļņas rajona pašvaldības Vaidotu ciemā. Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 17241). Dievkalpojumi notiek poliski un lietuviski.

1813. gadā ciemā uzcēla kapelu. 1910. gadā uzcēla pašreizējo baznīcu. 1921. gadā izveidoja atsevišķu draudzi. Baznīca remontēta 1979. gadā. 


Vaidotai._Bažnyčia_2017.JPG
Vaidotų_varpinė.JPG|Zvanu tornis
Vaidotų_Šv._Pauliaus_bažnyčia_2.JPG
Vaidotai._Bažnyčios_interjeras.JPG


## Ārējās saites
* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Taala ezers

**Taala ezers** (, ), agrāk — **Bombona ezers** (*Bombon*), ir saldūdens ezers Filipīnās, valsts trešais lielākais ezers. Izvietojies Lusonas salas dienviddaļā Batangasas provincē, ziemeļos no Batangasas pilsētas. Ezers aizpildījis Taala vulkāna kalderu, kas radusies pirms 100—500 tūkstošiem gadu gigantiskā izvirdumā. Līdz 1754. gada Taala vulkāna izvirdumam ezers bija ar kuģojamu caurteku savienots ar Balajanas līci dienvidos. Izvirduma laikā ar vulkāniskajiem peniem tika nobloķēta caurteka, kā rezultātā ezera līmenis paaugstinājās par 5 metriem un ezera ūdens pakāpeniski aizvietojās ar saldūdeni. Notece izveidojās pa Pansipitas upi. Ezera vidū atrodas Vulkāna sala, kuras vidū savukārt ir vēl viens ezers, kas izveidojies Taala vulkāna krāterī. Pēc 2020. gada izvirduma šis ezers uz neilgu laiku izzuda.

Ezera apkārtnē kopš 1967. gada nodibināts nacionālais parks 62 tūkstošu ha platībā; kopš 1996. gada — Taala vulkāna aizsargājamā ainava. Ezerā tā ūdens desalinizācijas rezultātā adaptējušās vairākas endēmas zivju sugas, tajā skaitā saldūdens sardīne. Populārs tūrisma galamērķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arundelas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1349741"
}

**Arundelas katedrāle** () jeb **Dievmātes un Sv. Filipa Hauarda katedrāles baznīca** () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Anglijas dienvidos, Rietumsaseksas grāfistes Arundelas pilsētā. 1868. gadā celtā baznīca ir 1965. gadā dibinātās Romas katoļu Arundelas un Braitonas diecēzes galvenā baznīca.

Katedrāles būvniecība saistīta ar Arundelas pils īpašnieku kopš 12. gadsimta Hauardu dzimtu, kas vēsturiski saglabājuši katolismu. Līdz ar katoļu emancipāciju Anglijā 19. gadsimtā, 15. Norfolkas hercogs Hanrijs Ficalāns-Hauards (*Henry Fitzalan-Howard*, 1847—1917) uzbūvēja neogotisku baznīcu pēc Jorkas arhitekta Džozefa Hansoma (*Joseph Hansom*, 1803—1882) projekta. 1965. gadā tā kļuva par katedrāli.


Arundel_Cathedral_-_28411417327.jpg
Arundel_Cathedral_Sanctuary,_West_Sussex,_UK_-_Diliff.jpg
Arundel_Cathedral_Nave_1,_West_Sussex,_UK_-_Diliff.jpg


## Ārējās saites
*
Gargrodes purvs (dabas liegums)

**Gargrodes purvs** ir 1987. gadā izveidots dabas liegums Austrumlatvijas zemienes Aknīstes nolaidenumā, Jēkabpils novada Salas pagastā, uz rietumiem no Ošāniem.

Dabas liegums iever sevī Gargrodes purva rietumu daļu, kura perifērijā dominē purvains priežu mežs. Sastopami ES Biotopu direktīvas biotopi — *Rhynchosporion albae* pioniersabiedrības uz mitras kūdras vai smiltīm, augstie purvi, veci boreāli meži un purvaini meži. No ES Putnu direktīvas sugām sastopams zivjērglis, ķīķis, mazais ērglis, mednis, dzeltenais tārtiņš, kuitala, vakarlēpis, pelēkā dzilna, dzērve.

## Ārējās saites

* Gargrodes purvs, Dabas aizsardzības pārvalde
Rolex

***Rolex SA*** ir Šveices rokas pulksteņu un aksesuāru ražošanas uzņēmums, kura galvenais birojs atrodas Ženēvā. To Londonā 1905. gadā dibināja Kulmbahā dzimušais Hanss Vilsdorfs (*Hans Wilsdorf*, 1881—1960) un Alfrēds Deiviss (*Alfred Davis*) kā *Wilsdorf and Davis*. 1908. gadā tika izvēlēts pašreizējais nosaukums. Pēc Pirmā pasaules kara nelabvēlīgo muitas tarifu dēļ uzņēmumu pārcēla uz Šveici, kur tas atrodas joprojām.

## Ārējās saites

*
Daugavsala

**Daugavsala**, saukta arī **Sala**, **Vidsala** un **Stimbānu sala** ir Daugavas lielākā sala Jēkabpilī un Jēkabpils pilsētas daļa, kas atrodas Daugavas vidusteces paplašinājumā. No Krustpils un Krustpils saliņas to atdala Daugavas labā krasta sānteka Mazā Daugava, bet no Sakas salas to atdala galvenā Daugavas gultne. Vidējais augstums ir 4—5 metri virs Daugavas mazūdens līmeņa. Salas visaugstāko daļu (10 m virs Daugavas ūdenslīmeņa) veido pie Daugavsalas tilta mākslīgi radīts uzbērums.

Daugavā starp Daugavsalu un Sakas salu atrodas Daugavas spēcīgākā krāce Latvijā — Baltā krāce, ko veido dolomīta slieksnis, kas visā upes platumā rada ar vairākām mēlēm atdalītu, veltņveidīgu un stāvviļņu joslu, kam seko straujtece ar haotiskiem viļņiem. Daugavsalas lejteces galā atrodas salīdzinoši mazākā Prižu jeb Prikažas krāce, ko veido sīki viļņi. Pie augsta Pļaviņu ūdenskrātuves ūdens līmeņa krāce var būt appludināta.

Lielāko salas daļu aizņem pļavas un krūmāji. Daugavsalā atrodas Latvijā īpaši aizsargājamais palieņu zālāju biotops. Gandrīz visa salas teritorija ir applūstoša, un tā ir uzskatāma par jutīgu pret antropogēno ietekmi.

Daugavsalā vēsturiski atradusies Salas pusmuiža (*Holmhof*), kas bija viena no Krustpils pils pusmuižām. Mūsdienās daļā seno pusmuižas ēku atrodas 2 viensētas, bet tām piegulošajās teritorijās atrodas mazdārziņi. 1988. gadā salas ziemeļrietumu galā uzbūvēja Jēkabpils notekūdeņu attīrīšanas iekārtas. Lai novērstu to applūšanu, no Daugavsalas tilta līdz attīrīšanas iekārtām un ap tām tika izbūvēts dambis — Daugavsalas iela. 2002. gadā salas pretējā, dienvidaustrumu, galā atklāja autotreka trasi, kurā 2000. gados vairākkārt notika Latvijas čempionāta sacensības autotrekā.

## Skatīt arī
* Krustpils
* Krustpils saliņa
* Sakas sala
* Ābeļu salas

## Atsauces
Roberts Antinis (tēlnieks, 1898)

**Roberts Antinis** (, dzimis , miris ) bija Kaldabruņā dzimis lietuviešu tēlnieks. Darbojies gan neatkarīgās Lietuvas, gan PSRS laikos. Viņa dēls Roberts Antinis arī ir tēlnieks. Lietuvas PSR Tautas mākslinieks (1973).

No 1922. līdz 1927. gadam mācījās Kauņas mākslas skolā. Viņa skolotāju vidū bija Justins Vienožinskis un Kajetons Sklerjus. Pēc tam, saņemdams valsts stipendiju, mācījās Parīzes Nacionālajā augstākā dekoratīvās mākslas skolā (*École nationale supérieure des arts décoratifs*) un Žiliāna akadēmijā. Līdz Otrajam pasaules karam radījis pieminekļus Širvintās, Biržos, Rokišķos, Kretingā. PSRS okupācijas laikā tos nojauca (izņemot Rokišķu Brīvības pieminekli). Pēc neatkarības atjaunošanas tos atjaunoja Roberta Antina dēls. Iespējams populārākais Antina padomju perioda darbs ir "Egle — zalkšu karaliene" Palangā (1958. gads, uzstādīts 1960. gadā). Radījis arī skulptūras Kauņā, Panevēžā, Klaipēdā. Antinim bijušas vairākas personālizstādes, to skaitā 1967. gadā Daugavpilī un 1977. gadā Rīgā.

## Galerija

Close_up_Freedom_Momument,_Rokiskis.JPG|Brīvības piemineklis Rokišķos


## Ārējās saites
Mēness kalendārs

[thumbnail|upright=1.2|2020. gada Mēness kalendārs, saskaņojot to ar [Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]
**Mēness kalendārs** jeb **lunārais kalendārs** ir kalendārs, kas balstās uz Mēness cikliem jeb Mēness fāzēm, pretēji Saules kalendāriem, kuri balstās uz Zemes apriņķošanas periodu ap Sauli. Viens no visplašāk lietotajiem Mēness kalendāriem ir islāma kalendārs, to lieto musulmaņi. Mēness kalendāra pamatvienība ir sinodiskais mēnesis, kura ilgums ir aptuveni 29,5 dienas, tāpēc atsevišķi mēneši ir 29, bet citi 30 dienas gari. Lunārajā gadā, kuru veido 12 sinodiskie mēneši, ir 354 dienas, 8 stundas, 48 minūtes un 34 sekundes, kas ir 11—12 dienas īsāks nekā gads.

## Atsauces

## Ārējās saites
Divīzijas komandieris

**Divīzijas komandieris** jeb **komdivs** (krievu: *<u>ком</u>андир <u>див</u>изии*) bija augstākā komandējošā sastāva dienesta pakāpe Sarkanajā armijā. Nosaukums var būt attiecināms arī uz divīzijas komandiera amatu, kurš Sarkanajā armijā tika saukts par **divīzijas priekšnieku** (**načdivs** — *<u>нач</u>альник <u>див</u>изии*).

Komdiva pakāpe ieviesta 1935. gada 22. septembrī ar PSRS CIK un PSRS TKP lēmumu. Augstākā pakāpe bija korpusa komandieris, zemākā — brigādes komandieris.

1940. gada 7. maijā ar PSRS AP Prezidija dekrētu Sarkanajā armijā ieviestas ģenerāļu pakāpes, kas aizstāja komandieru pakāpes, taču vecās pakāpes netika viennozīmīgi pielīdzinātas jaunajām un katram virsniekam tika veikta pāratestācija, tā komdivs varēja kļūt, piemēram, par ģenerālmajoru vai ģenerālleitnantu.


Attēls:Red Army 1935 collar big komdiv.svg|zīmotne uz šineļa
Attēls:Red Army 1935 collar small komdiv.svg|zīmotne uz virskrekla vai frenča
Attēls:Red Air Force ComDiv 1940h.png|zīmotne Sarkanās armijas Gaisa spēkos
Attēls:RKKA 1935 chevron OF7 komdiv.svg|piedurkņu uzšuve
Brigādes komandieris

**Brigādes komandieris** jeb **kombrigs** () bija augstākā komandējošā sastāva dienesta pakāpe Sarkanajā armijā. Nosaukums var būt attiecināms arī uz brigādes komandiera amatu.

Kombriga pakāpe ieviesta 1935. gada 22. septembrī ar PSRS CIK un PSRS TKP lēmumu. Augstāka pakāpe bija divīzijas komandieris, zemāka — pulkvedis.

1940. gada 7. maijā ar PSRS Augstākās Padomes Prezidija dekrētu Sarkanajā armijā ieviestas ģenerāļu pakāpes, kas aizstāja komandieru pakāpes, taču vecās pakāpes netika viennozīmīgi pielīdzinātas jaunajām un katram virsniekam tika veikta pāratestācija, tā kombrigs varēja kļūt, piemēram, par pulkvedi vai ģenerālmajoru. Daļai Sarkanās armijas vienību komandieru vēl Vācijas—PSRS kara sākumā bija kombriga pakāpe, tādēļ ka viņi neilgi pirms kara atradās ieslodzījumā.


Attēls:Red Army 1935 collar big kombrig.svg|zīmotne uz šineļa
Attēls:Red Army 1935 collar small kombrig.svg|zīmotne uz virskrekla vai frenča
Attēls:Red Air Force Kom Brig 1940 col.png|zīmotne Sarkanās armijas Gaisa spēkos
Attēls:RKKA 1935 chevron OF6 kombrig.svg|piedurkņu uzšuve
2. ranga armijas komandieris

**2. ranga armijas komandieris** (pavēlnieks) jeb **2. ranga komandarms** (krievu: *<u>команд</u>ующий <u>арм</u>ией 2-го ранга*) bija augstākā komandējošā sastāva dienesta pakāpe Sarkanajā armijā.

2. ranga komandarma pakāpe ieviesta 1935. gada 22. septembrī ar PSRS CIK un PSRS TKP lēmumu. Augstāka pakāpe bija 1. ranga armijas komandieris, zemāka — korpusa komandieris.

Daudzi 2. ranga komandarmi nošauti Lielajā terorā, tostarp visi 10 virsnieki, kas šo pakāpi ieguvuši 1935. gadā. Pēc Lielā terora 1940. gada jūnijā Sarkanajā armijā bija 21 2. ranga komandarms.

1940. gada 7. maijā ar PSRS AP Prezidija dekrētu Sarkanajā armijā ieviestas ģenerāļu pakāpes, kas aizstāja komandieru pakāpes. Pāratestācijā par armijas ģenerāļiem kļuva 2, par ģenerālpulkvežiem — 7, par ģenerālleitnantiem — 12 2. ranga komandarmi.


Attēls:Red Army 1935 collar big komandarm 2-go ranga.svg|zīmotne uz šineļa
Attēls:Red Army 1935 collar small komandarm 2-go ranga.svg|zīmotne uz virskrekla vai frenča
Attēls:RKKA 1935 chevron OF9b komandarm 2-go ranga.svg|piedurkņu uzšuve
Pļaviņu ielu uzskaitījums

**Pļaviņu pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 72 ielas Pļaviņās.

## Ielu uzskaitījums

* 1. maija iela
* Aiviekstes iela
* Akas iela
* Atvaru iela
* Austrumu iela
* Baseina iela
* Bārukalna iela
* Bebrulejas iela
* Blaumaņa iela
* Cielavu iela
* Daugavas iela
* Dārza iela
* Dingas iela
* Dolomīta iela
* Draudzības iela
* Dzelzceļa iela
* Dzirnavu iela
* Fabrikas iela
* Ievu iela
* Jaunā Krasta iela
* Jaunmuižas iela
* Jumīša iela
* K. Štrāla iela
* Kalna iela
* Kalnuļļu iela
* Kaļķu iela
* Kampēnu iela
* Katlu iela
* Lauku iela
* Lejas iela
* Lielā iela
* Lielā Krasta iela
* Liepu iela
* Līča iela
* Līkā iela
* Mazā iela
* Mazā Krasta iela
* Mazā Rīgas iela
* Meža iela
* Miera iela
* Odzienas iela
* Ozolu iela
* Pasta iela
* Pīlādžu iela
* Pļavu iela
* Priežu iela
* Pūpolu iela
* Raiņa iela
* Rīgas iela
* Robežu iela
* Rožu iela
* Saules iela
* Selgas iela
* Skanstnieku iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Sporta iela
* Stacijas iela
* Stiklinieku iela
* Strautu iela
* Sveķu iela
* Šaurā iela
* Tirgus iela
* Ugunsdzēsēju iela
* Uļļu iela
* Upes iela
* Uzvaras iela
* Vāgeļu iela
* Vidzemes iela
* Vietalvas iela
* Zaļā iela
* Zirņu iela

## Skatīt arī
* Pļaviņas

## Atsauces
Krāslavas ielu uzskaitījums

**Krāslavas pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 108 ielas Krāslavā.

## Ielu uzskaitījums

* 18. novembra laukums
* Aglonas iela
* Alejas iela
* Aleksandra iela
* Amatnieku iela
* Aronsona iela
* Artilērijas iela
* Atmodas iela
* Augusta iela
* Ausekļa iela
* Austriņa iela
* Aveņu iela
* Avotu iela
* Ādmiņu iela
* Baznīcas iela
* Bezdelīgu iela
* Brīvības iela
* Celtnieku iela
* Ceriņu iela
* Daugavas iela
* Dārza iela
* Dīķu iela
* Dūmu iela
* Dzegužu iela
* Ezera iela
* Gaišā iela
* Ganību iela
* Grāfu Plāteru iela
* Indras iela
* Izvaltas iela
* J. Jaunsudrabiņa iela
* Jalovecka iela
* Jasmīnu iela
* Jaunatnes iela
* Jaunā iela
* Jubilejas iela
* Kalēju iela
* Kalnu iela
* Kaplavas iela
* Karņicka šķērsiela
* Klusā iela
* Krasta iela
* Laivu iela
* Lakstīgalu iela
* Latgales iela
* Lauku iela
* Lāčplēša iela
* Lielā iela
* Liepu iela
* Mazā iela
* Mazā Rīgas iela
* Mazā Tirgus iela
* Mednieku iela
* Meža iela
* Miera iela
* Miesnieku iela
* N. Rancāna iela
* Nometņu iela
* Ostas iela
* Parka iela
* Pārceltuves iela
* Pekinas iela
* Persteņa iela
* Pils iela
* Pilskalna iela
* Pirts iela
* Pļavu iela
* Podnieku iela
* Priežu iela
* Prospekta iela
* Raiņa iela
* Rātūža iela
* Rēzeknes iela
* Rīgas iela
* Robežu iela
* Rudens iela
* Saules iela
* Sauleskalna iela
* Siena iela
* Sila iela
* Skaistas iela
* Skolas iela
* Slimnīcas iela
* Smilšu iela
* Spīdolas iela
* Sporta iela
* Strautu iela
* Strēlnieku iela
* Studentu iela
* Stūra iela
* Sv. Ludvika laukums
* Tautas iela
* Teātra iela
* Tirgus iela
* Upes iela
* Ūdrīšu iela
* Vanagu iela
* Vasarnieku iela
* Vasarnīcu iela
* Vecticībnieku iela
* Vidzemes iela
* Vienības iela
* Vītolu iela
* Zaļā iela
* Zemgales iela
* Ziedu iela
* Zvaigžņu iela
* Zvejnieku iela

## Skatīt arī
* Krāslava

## Atsauces
Lubānas ielu uzskaitījums

**Lubānas pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 42 ielas Lubānā.

## Ielu uzskaitījums

* Aiviekstes iela
* Baložu iela
* Barkavas iela
* Baznīcas iela
* Brīvības iela
* Celtnieku iela
* Cesvaines iela
* Dārzu iela
* Dzelzceļa iela
* Dzērvenītes iela
* Ērgalas iela
* Īsā iela
* Jaunā iela
* Jāņa Zābera iela
* Klānu iela
* Krasta iela
* Latgales iela
* Lauku iela
* Līgo iela
* Lubānas iela
* Madonas iela
* Mazā iela
* Mācītājmuižas iela
* Meirānu iela
* Melioratoru iela
* Meža iela
* Miera iela
* Oskara Kalpaka iela
* Ozolu iela
* Parka iela
* Pasta iela
* Peldu iela
* Plostnieku iela
* Pļavu iela
* Rugāju iela
* Rūpniecības iela
* Skolas iela
* Sporta iela
* Stacijas iela
* Tilta iela
* Upes iela
* Vidzemes iela

## Skatīt arī
* Lubāna

## Atsauces
Jaunjelgavas ielu uzskaitījums

**Jaunjelgavas pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 34 ielas Jaunjelgavā.

## Ielu uzskaitījums

* A. Pumpura iela
* Bērzu iela
* Brīvības iela
* Ceriņu iela
* Elizabetes Magdalēnas iela
* Grāvīšu iela
* Jaunā iela
* Jelgavas iela
* Jēkabpils iela
* Jura Ozola iela
* Kalna iela
* Lauku iela
* Lāčplēša iela
* Lielā Daugavas iela
* Liepu iela
* Līvānu iela
* Mazā Daugavas iela
* Māras iela
* Mednieku iela
* Meža iela
* Pārceltuves iela
* Pērses iela
* Pļavu iela
* Rātūža iela
* Rīgas iela
* Rīgas šoseja
* Saules iela
* Saulkrastu iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Stirnu iela
* Strūgu iela
* Uzvaras iela
* Zaļās Noras iela

## Skatīt arī
* Jaunjelgava

## Atsauces
Madonas ielu uzskaitījums

**Madonas pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 90 ielas Madonā.

## Ielu uzskaitījums

* Aiviekstes iela
* Akmeņu iela
* Alunāna iela
* Aronas iela
* Augu iela
* Ausekļa iela
* Avotu iela
* Ābeļu iela
* Bērzaunes iela
* Bērzu iela
* Biržu iela
* Blaumaņa iela
* Celtnieku iela
* Ceļteku iela
* Ceriņu iela
* Cesvaines iela
* Daugavas iela
* Dārza iela
* Dumpu iela
* Egļu iela
* Estrādes iela
* Ezera iela
* Ērgļu iela
* Gaismas iela
* Gaiziņa iela
* Gaujas iela
* Gravas iela
* Ievu iela
* Jaunā iela
* Jāņa Zābera iela
* Kalēju iela
* Kalna iela
* Katrīnas iela
* Krasta iela
* Laipu iela
* Lakstīgalu iela
* Lauku iela
* Lazdonas iela
* Lazdu iela
* Lienes iela
* Liepājas iela
* Liepu iela
* Lisaskalna iela
* Mazā iela
* Mazā Saules iela
* Mārtiņa iela
* Mednieku iela
* Meža iela
* Mēness iela
* Miera iela
* Nagates iela
* Oskara Kalpaka iela
* Ozolu iela
* Parka iela
* Patkules iela
* Pļavu iela
* Poruka iela
* Priežu iela
* Pumpuru iela
* Pureņu iela
* Raiņa iela
* Rēzeknes iela
* Riekstu iela
* Rīgas iela
* Rožu iela
* Rūpniecības iela
* Saieta laukums
* Salu iela
* Saules iela
* Senatnes iela
* Sila iela
* Skolas iela
* Slimnīcas iela
* Smilšu iela
* Strauta iela
* Strazdu iela
* Tirgus iela
* Upes iela
* Ūdens iela
* Vaijes iela
* Valdemāra bulvāris
* Valmieras iela
* Veidenbauma iela
* Vestienas iela
* Vidus iela
* Vidzemes iela
* Vītolu iela
* Zaļā iela
* Ziedu iela
* Ziemeļu iela

## Skatīt arī
* Madona

## Atsauces
Gulbenes ielu uzskaitījums

**Gulbenes pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 76 ielas Gulbenē.

## Ielu uzskaitījums

* 1. Maija iela
* Alkšņu iela
* Asarupes iela
* Ausekļa iela
* Ābeļu iela
* Baložu iela
* Bērzu iela
* Bišu iela
* Blaumaņa iela
* Brīvības iela
* Ceriņu iela
* Dārza iela
* Dīķa iela
* Draudzesskolas iela
* Dzeguzes iela
* Dzelzceļa iela
* Dzelzceļnieku iela
* Dzilnas iela
* Dzirnavu iela
* Emzes iela
* Gaitnieku iela
* Gala iela
* Ievugravas iela
* Jasmīnu iela
* Jaunā iela
* Kalna iela
* Klēts iela
* Kļavu iela
* Krapas iela
* Krasta iela
* Ķiršu iela
* Lapu iela
* Latgales iela
* Lauku iela
* Lazdu iela
* Liepu iela
* Litenes iela
* Līkā iela
* Malas iela
* Malienas iela
* Marisas iela
* Miera iela
* Naglenes iela
* Nākotnes iela
* O. Kalpaka iela
* Ošu iela
* Ozolu iela
* Pamatu iela
* Parka iela
* Pavasara iela
* Pils iela
* Pļavu iela
* Purva iela
* Raiņa iela
* Ražotāju iela
* Rēzeknes iela
* Rīgas iela
* Robežu iela
* Saules iela
* Skolas iela
* Slēpotāju iela
* Smilšu iela
* Sporta iela
* Stacijas iela
* Tilta iela
* Upes iela
* Ūdensvada iela
* Vidus iela
* Vidzemes iela
* Viestura iela
* Vītolu iela
* Zaļā iela
* Zāles iela
* Zemeņu iela
* Ziemeļu iela
* Zvaigžņu iela

## Skatīt arī
* Gulbene

## Atsauces
Kārsavas ielu uzskaitījums

**Kārsavas pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļauta 41 iela Kārsavā.

## Ielu uzskaitījums

* Alejas iela
* Avotu iela
* Avženkas iela
* Baznīcas iela
* Dārzu iela
* Dzelzceļa iela
* Dzirnavu iela
* Estrādes iela
* Kalēju iela
* Kļavu iela
* Krasta iela
* Latgales iela
* Lauku iela
* Maija iela
* Malnavas iela
* Mazā Dārza iela
* Mazā Telegrāfa iela
* Meža iela
* Miera iela
* Miera šķērsiela
* Nākotnes iela
* Parka iela
* Pļavu iela
* Purva iela
* Puškina iela
* Raiņa iela
* Rožu iela
* Saules iela
* Skolas Dārzu iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Sporta iela
* Stacijas iela
* Stara iela
* Šosejas iela
* Teātra iela
* Telegrāfa iela
* Upes iela
* Vienības iela
* Vienības šķērsiela
* Zaļā iela

## Atsauces
Ludzas ielu uzskaitījums

**Ludzas pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 100 ielas Ludzā.

## Ielu uzskaitījums

* 1. maija iela
* 18. novembra iela
* A. Jurdža iela
* A. Upīša iela
* Aizsargu iela
* Amoliņa iela
* Aroniju iela
* Astras iela
* Atpūtas iela
* Aveņu iela
* Avotu iela
* Ābeļu iela
* Baznīcas iela
* Bērzu iela
* Biržas iela
* Blaumaņa iela
* Ceriņu iela
* Cigoriņu iela
* Cīruļu iela
* Dagdas iela
* Dainas iela
* Dāliju iela
* Dārziņu iela
* Dārzu šķērsiela
* Dunakļu iela
* Dzelzceļa iela
* Dzirnavu iela
* Elejas iela
* Ezera šķērsiela
* Fr. Kempa iela
* Gaismas iela
* J. Soikāna iela
* Jasmīnu iela
* Jaunlejas iela
* Jelgavas iela
* Kalna iela
* Kameņu iela
* Kauguru iela
* Kārsavas iela
* Klusā iela
* Kr. Barona iela
* Krasta iela
* Krāslavas iela
* Krāslavas šķērsiela
* Kuļņeva iela
* Ķiršu iela
* Ķiršu šķērsiela
* L. Paegles iela
* Latgales iela
* Latgales šķērsiela
* Lauku šķērsiela
* Lejas iela
* Lejas šķērsiela
* Lielā Ezerkrasta iela
* Liepājas iela
* Līča iela
* Makašānu iela
* Maskavas apvedceļš
* Mazā Ezerkrasta iela
* Meldru iela
* Miera iela
* Neļķu iela
* Niedru iela
* Odu iela
* Ogu iela
* Ozolu iela
* P. Miglinīka iela
* Papardes iela
* Parku iela
* Peldu iela
* Piekalna iela
* Piekrastes iela
* Pīlādžu iela
* Pīpeņu iela
* Pļavu iela
* Puķu iela
* Pureņu iela
* Puškina iela
* Raiņa iela
* Rekašova iela
* Rožu iela
* Rūpniecības iela
* Saules iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Sporta iela
* Stacijas iela
* Stacijas šķērsiela
* Strādnieku šķērsiela
* Stroda iela
* Sūkņa iela
* Tālavijas iela
* Tirgus iela
* Torņa iela
* Zaļā iela
* Zemnieku iela
* Ziedu iela
* Zvejnieku iela
* Zvirgzdenes iela
* Zvirgzdenes šķērsiela

## Skatīt arī
* Ludza

## Atsauces
Cesvaines ielu uzskaitījums

**Cesvaines pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 39 ielas Cesvainē.

## Ielu uzskaitījums

* Alberta Vītola iela
* Amatnieku iela
* Apbraucamais ceļš Nr. 1
* Apbraucamais ceļš Nr. 2
* Apbraucamais ceļš Nr. 3
* Augusta Saulieša iela
* Ābeļu iela
* Baznīcas iela
* Bērzu iela
* Brīvības iela
* Celtnieku iela
* Dārzu iela
* Estrādes iela
* Gravas iela
* Gulbenes šoseja
* Jaunā iela
* Kalna iela
* Krasta iela
* Lazdu iela
* Lubānas iela
* Madonas iela
* Mazā Stacijas iela
* Nesaules iela
* Ozolu iela
* Parka iela
* Peldu iela
* Pils iela
* Pļavu iela
* Raiņa iela
* Rīgas iela
* Rūpnīcas iela
* Saules iela
* Silaines iela
* Stacijas iela
* Strautu iela
* Upes iela
* Veidenbauma iela
* Zaļā iela
* Zirgu iela

## Skatīt arī
* Cesvaine

## Atsauces
Ilūkstes ielu uzskaitījums

**Ilūkstes pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 33 ielas Ilūkstē.

## Ielu uzskaitījums

* 1. šķērsiela
* 4. maija gatve
* Aizupes iela
* Avotu iela
* Bērzu iela
* Brīvības iela
* Dīķu iela
* Grāvju iela
* Jelgavas iela
* Jēkabpils iela
* Kalna iela
* Kastaņu iela
* Ķiršu iela
* Lāčplēša iela
* Mazā Smilšu iela
* Meža iela
* Miera iela
* Ozolu iela
* Patversmes iela
* Pilskalnes iela
* Pļavu iela
* Priežu iela
* Raiņa iela
* Slimnīcas iela
* Smilšu iela
* Sporta iela
* Stadiona iela
* Strēlnieku iela
* Tirgus iela
* Upes iela
* Vienības laukums
* Zemgales iela
* Zemnieku iela

## Skatīt arī
* Ilūkste

## Atsauces
Limbažu ielu uzskaitījums

**Limbažu pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 132 ielas Limbažos.

## Ielu uzskaitījums

* 1. maija iela
* 8. marta iela
* Akmeņu iela
* Alojas iela
* Ausekļa iela
* Avotu iela
* Ābeļu iela
* Baumaņu Kārļa laukums
* Baznīcas laukums
* Bērzu iela
* Burtnieku iela
* Celtnieku iela
* Ceriņu iela
* Cēsu iela
* Ciema iela
* Cīruļu iela
* Čiekuru iela
* Dailes iela
* Dāliju iela
* Dārza iela
* Druvas iela
* Dūņezera iela
* Dzegužu iela
* Dzelzceļa iela
* Dzirnavu iela
* Egļu iela
* Ezeru iela
* Ganību iela
* Garāžu iela
* Gobu iela
* Gulbju iela
* Gundegu iela
* Ģildes iela
* Ievu iela
* Irbes iela
* Jasmīnu iela
* Jaunatnes iela
* Jaunā iela
* Jūras iela
* Kadiķu iela
* Kaijas iela
* Kastaņu iela
* Kāvu iela
* Klostera iela
* Klusā iela
* Kļavu iela
* Kr. Barona iela
* Krasta iela
* Kreimeņu iela
* Ķiršu iela
* Lakstīgalu iela
* Lauku iela
* Lazdu iela
* Lejas iela
* Lielā Kaijas iela
* Lielezera iela
* Liepu iela
* Lilliju iela
* Lībiešu iela
* Madaru iela
* Magoņu iela
* Mazā Krasta iela
* Mazā Medņu iela
* Mazā Noliktavu iela
* Mazā Parka iela
* Mazā Strazdu iela
* Mākoņu iela
* Medņu iela
* Mehanizācijas iela
* Mehanizācijas ielas laukums
* Meldru iela
* Meliorācijas iela
* Meža iela
* Mēness iela
* Miera iela
* Miglas iela
* Miķeļu iela
* Mūru iela
* Nākotnes iela
* Niedru iela
* Noliktavu iela
* Orhideju iela
* Ošu iela
* Ozolaines iela
* Ozolu iela
* Parka iela
* Pasta iela
* Pils iela
* Pīlādžu iela
* Pīpeņu iela
* Plūmju iela
* Pļavu iela
* Priežu iela
* Puķu iela
* Pureņu iela
* Rasas iela
* Rīgas iela
* Robežu iela
* Rožu iela
* Rubeņu iela
* Rūpniecības iela
* Samteņu iela
* Saules iela
* Sārmes iela
* Siguldas iela
* Silaines iela
* Smilgu iela
* Smilšu iela
* Sporta iela
* Stacijas iela
* Staiceles iela
* Stārķu iela
* Strautu iela
* Strazdu iela
* Tīrumu iela
* Torņa iela
* Turaidas iela
* Uzvaras iela
* Valmieras iela
* Vālodzes iela
* Vecā Sārmes iela
* Vēja iela
* Vidus iela
* Viļķenes iela
* Vizbuļu iela
* Vībotņu iela
* Vīgriežu iela
* Vītolu iela
* Zāles iela
* Zeļļu iela
* Zvaigžņu iela
* Zvejnieku iela

## Skatīt arī
* Limbaži

## Atsauces
Līvānu ielu uzskaitījums

**Līvānu pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 76 ielas Līvānos.

## Ielu uzskaitījums

* A. Pumpura iela
* Alejas iela
* Atpūtas iela
* Ausekļa iela
* Avotu iela
* Baznīcas iela
* Biedrības iela
* Blaumaņa iela
* Brīvības iela
* Celtniecības iela
* Celtuves iela
* Centra laukums
* Daugavas iela
* Daugavpils iela
* Domes iela
* Draudzības iela
* Dubnas iela
* Dzelzceļa iela
* Dzirnavu iela
* Ezera iela
* Fabrikas iela
* Grīvas iela
* Jaunā iela
* Jāņa iela
* Jelgavas iela
* Jersikas iela
* Kaiju iela
* Kalnu iela
* Kr. Valdemāra iela
* Krasta iela
* Krustpils iela
* Kuldīgas iela
* Kurzemes iela
* Latgales iela
* Lauku iela
* Lāčplēša iela
* Liepu iela
* Līču iela
* Līvānu iela
* Mazā Fabrikas iela
* Mazā Stirnu iela
* Meža iela
* Oškalnu iela
* Parka iela
* Pienotavas iela
* Pļavu iela
* Preiļu iela
* Puķu iela
* Raiņa iela
* Rēzeknes iela
* Rīgas iela
* Robežu iela
* Rožu iela
* Rudzu iela
* Rūpniecības iela
* Saules iela
* Siguldas iela
* Siladieviņu iela
* Smilšu iela
* Sofijas iela
* Sporta iela
* Stacijas iela
* Stadiona iela
* Stirnu iela
* Strazdu iela
* Strēlnieku iela
* Tranšeju iela
* Upes iela
* Upmalas iela
* Uzvaras iela
* Vecbaznīcas iela
* Vecskolas iela
* Vecticībnieku iela
* Vidzemes iela
* Zaļā iela
* Zemgales iela

## Skatīt arī
* Līvāni

## Atsauces
Līgatnes ielu uzskaitījums

**Līgatnes pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 38 ielas Līgatnē.

## Ielu uzskaitījums

* Ainavu iela
* Anfabrikas iela
* Aroniju iela
* Ausekļa iela
* Austrumu iela
* Avotu iela
* Beiverkas iela
* Brīvības iela
* Cēsu iela
* Dārza iela
* Egļu iela
* Gaismas iela
* Gaujas iela
* Grīvnieku iela
* Jumpravas iela
* Kalnu iela
* Ķempju iela
* Laimes iela
* Lauku iela
* Lāču iela
* Mazā Pilskalna iela
* Meža iela
* Mēness iela
* Miera iela
* Parka iela
* Pilskalna iela
* Pilsoņu iela
* Priežu iela
* Rīgas iela
* Rītausmas iela
* Robežu iela
* Saules iela
* Saulrītu iela
* Siguldas iela
* Spriņģu iela
* Strautu iela
* Zanderu iela
* Zvaigžņu iela

## Skatīt arī
* Līgatne

## Atsauces
Valkas ielu uzskaitījums

**Valkas pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 76 ielas Valkā.

## Ielu uzskaitījums

* Apvienības iela
* Ausekļa iela
* Austras iela
* Avotkalna iela
* Beverīnas iela
* Blaumaņa iela
* Brīvzemnieka iela
* Burtnieku iela
* Ceriņu iela
* Cēsu iela
* Cimzes iela
* Dārza iela
* Domes bulvāris
* Egļu iela
* Emīla Dārziņa iela
* Ērģemes iela
* Garāžu iela
* Gaujas iela
* Indrānu iela
* Jaunā iela
* Kalna iela
* Kārļa Skalbes iela
* Kronvalda iela
* Kūru iela
* Ķieģeļu iela
* Ķiršu iela
* Latgales iela
* Lauktehnikas iela
* Lauku iela
* Lielā Jaunā iela
* Līvu iela
* Mazā Avotkalna iela
* Mazā Ceriņu iela
* Mazā Jaunā iela
* Mazā Parka iela
* Mazā Rūjienas iela
* Mazā Semināra iela
* Mazā Sēlijas iela
* Mālu iela
* Mārstaļu iela
* Merķeļa iela
* Meža iela
* Miera iela
* Muzeja iela
* Parka iela
* Pedeles iela
* Pētera Radziņa iela
* Poruka iela
* Pumpura iela
* Purva iela
* Raiņa iela
* Rīgas iela
* Rūjienas iela
* Savienības iela
* Semināra iela
* Sēlijas iela
* Sēru iela
* Smēķu iela
* Smilšu iela
* Stendera iela
* Strautu iela
* Tālavas iela
* Tērauda iela
* Tirgus iela
* Tīruma iela
* Upītes iela
* Valdemāra iela
* Valmieras iela
* Varoņu iela
* Vienības gatve
* Viestura iela
* Voldemāra Roberta Zāmuela iela
* Zaļā iela
* Zāģezera iela
* Zemgales iela
* Zvaigžņu iela

## Skatīt arī
* Valka

## Atsauces
Preiļu ielu uzskaitījums

**Preiļu pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 56 ielas Preiļos.

## Ielu uzskaitījums

* 1. maija iela
* Aglonas iela
* Andreja Paulāna iela
* Andreja Upīša iela
* Atpūtas iela
* Bauskas iela
* Bērzu iela
* Brīvības iela
* Celtnieku iela
* Cēsu iela
* Čakstes iela
* Daugavpils iela
* Dārzu iela
* Jaunā iela
* Jelgavas iela
* Kalnu iela
* Kārsavas iela
* Kooperatīvā iela
* Kosmonautu iela
* Krāslavas iela
* Kurzemes iela
* Laimes iela
* Latgales iela
* Lauku iela
* Lāčplēša iela
* Liepājas iela
* Liepu iela
* Līvānu iela
* Ludzas iela
* Mehanizatoru iela
* Meža iela
* Miera iela
* Nākotnes iela
* Nikodema Rancāna iela
* Noliktavu iela
* Pils iela
* Pļaviņu iela
* Raiņa bulvāris
* Rēzeknes iela
* Rietumu iela
* Rīgas iela
* Rožu iela
* Saltupes iela
* Saules iela
* Skolas iela
* Sporta iela
* Talsu iela
* Tirdzniecības iela
* Tirgus laukums
* Valmieras iela
* Varakļānu iela
* Ventspils iela
* Vidzemes iela
* Viļānu iela
* Zaļā iela
* Ziedu iela

## Skatīt arī
* Preiļi

## Atsauces
Ikšķiles ielu uzskaitījums

**Ikšķiles pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 169 ielas Ikšķilē.

## Ielu uzskaitījums

* Aizvēja iela
* Alkšņu iela
* Annas iela
* Aroniju iela
* Asaru iela
* Ausekļa iela
* Ausmas iela
* Aveņu iela
* Ābeļu iela
* Ābolu iela
* Ādama iela
* Ādmiņu iela
* Bērzu iela
* Birzes iela
* Bīskapa Meinarda iela
* Bulstrumu iela
* Bumbieru iela
* Celmu iela
* Centra laukums
* Ceriņu iela
* Cīruļu iela
* Daglīšu iela
* Dainu iela
* Dalbiņu iela
* Daugavas prospekts
* Daugavgravas iela
* Dārza iela
* Dīķu iela
* Druku iela
* Dzelzceļa iela
* Dzeņu iela
* Dzintara iela
* Egļu iela
* Elkšņu iela
* Enkuru iela
* Ezera iela
* Gaiļu iela
* Ganu iela
* Gobu iela
* Griezes iela
* Ievu iela
* Indrānu iela
* Irbenāju iela
* Īsā iela
* Jasmīnu iela
* Jāņa Kugas iela
* Jāņu iela
* Jurģa iela
* Jura Mazura iela
* Kadiķu iela
* Kalēju iela
* Kalnu iela
* Kastaņu iela
* Kārklu iela
* Kārļa iela
* Klusā iela
* Krasta iela
* Kraujas iela
* Krūmu iela
* Ķestera iela
* Ķiršu iela
* Ķīšu iela
* Laivinieku iela
* Lakstīgalu iela
* Lauku iela
* Lazdu iela
* Lejas iela
* Liepu aleja
* Lībiešu iela
* Līgo iela
* Līvciema iela
* Līvu iela
* Lupīnu iela
* Madaru iela
* Magoņu iela
* Mauriņu iela
* Mazā iela
* Mālu iela
* Māras iela
* Mārtiņa iela
* Melioratoru iela
* Melleņu iela
* Meža iela
* Mežaraupu iela
* Mērnieku iela
* Mētru iela
* Miemenes iela
* Miera iela
* Miglāju iela
* Miķeļa iela
* Mūrkroga iela
* Neļķu iela
* Nogāzes iela
* Noras iela
* Noriņu iela
* Ogres iela
* Ošu iela
* Ozolkalnu iela
* Ozolu iela
* Paegļu iela
* Pakalnu iela
* Paleju iela
* Paparžu iela
* Papeļu iela
* Parka iela
* Pārbrauktuves iela
* Peldu iela
* Pērkona iela
* Pētera iela
* Pils iela
* Pilskalna iela
* Plūmju iela
* Priedaines iela
* Priežu iela
* Puķu iela
* Putnu iela
* Rasas iela
* Raudu iela
* Reinpētera iela
* Riekstu iela
* Rīgas iela
* Rītiņu iela
* Rītupes iela
* Robežu iela
* Rožu iela
* Saltupes iela
* Sarmas iela
* Saules iela
* Saulgriežu iela
* Senatnes iela
* Senlejas iela
* Sila iela
* Silaziedu iela
* Skanuļu iela
* Skolas iela
* Skuju iela
* Smilgu iela
* Smiltenāju iela
* Sporta iela
* Stacijas iela
* Stadiona iela
* Strazdu iela
* Strēlnieku iela
* Sūniņu iela
* Sūnu iela
* Tāšu iela
* Tīnūžu šoseja
* Upes iela
* Upmaļu iela
* Uzvaras iela
* Vairoga iela
* Varavīksnes iela
* Vārpu iela
* Vecnoriņu iela
* Vilkābeles iela
* Vimbu iela
* Viršu iela
* Vībotņu iela
* Vīnakalna iela
* Vīndaru iela
* Vītolu iela
* Zemeņu iela
* Zemturu iela
* Ziedkalnu iela
* Ziedu iela
* Zīļu iela
* Zušu iela
* Zvaigžņu iela
* Zvejnieku iela

## Skatīt arī
* Ikšķile

## Atsauces
Ķeguma ielu uzskaitījums

**Ķeguma pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 48 ielas Ķegumā.

## Ielu uzskaitījums

* Aizvēja iela
* Avotu iela
* Birzes iela
* Celtnieku iela
* Daugavgrīvas iela
* Dzintaru iela
* Egļu iela
* Estrādes iela
* Ganu iela
* Kalna iela
* Kastaņu iela
* Komunālā iela
* Krasta iela
* Krūmu iela
* Kuģu iela
* Ķeguma prospekts
* Lakstīgalu iela
* Lazdu iela
* Lāčplēša iela
* Liepu aleja
* Mednieku iela
* Meža iela
* Mētru iela
* Ogres iela
* Ozolu iela
* Pakalnes iela
* Pils iela
* Pļavas iela
* Priežu iela
* Purva iela
* Rasas iela
* Rembates iela
* Rīgas iela
* Rožu iela
* Saules iela
* Siguldas iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Spīdolas iela
* Stacijas iela
* Stacijas laukums
* Staru iela
* Tomes iela
* Torņa iela
* Upes iela
* Uzvaras iela
* Viršu iela
* Ziedu iela

## Skatīt arī
* Ķegums

## Atsauces
Bēgšana

**"Bēgšana"** () ir 2021. gada Dānijas, Francijas, Norvēģijas un Zviedrijas kopražojuma animēta dokumentālā filma, kuras režisors ir Jonass Pohers Rasmusens.

Filma stāsta par vīrieti vārdā Amīns Navabi, kurš savam draugam Jonasam Poheram Rasmusenam, kurš veido par viņu filmu, atklāj savu pagātni, kā viņš no dzimtās Afganistānas ieradās Dānijā.

Filmas "Bēgšana" pirmizrāde notika  2021. gada Sandensas kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes par animāciju, stāstu, tēmām un LGBT reprezentāciju, kā arī vairāku kritiķu vērtējumā tā atzīta par vienu no gada labākajām filmām. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 98% vērtējums. Filmu izvēlējās kā Dānijas kandidatūru 94. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā starptautiskā spēlfilma", kur tā bija viena no piecām finālistēm. "Bēgšana" kļuva tikai par otro animācijas filmu kopš "Valsis ar Baširu", kas nominēta šajā kategorijā. Filmu nominēja arī kategorijās "Labākā dokumentālā filma" un "Labākā animācijas filma".

## Atsauces

## Ārējās saites