open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zrinka Ļutiča

**Zrinka Ļutiča** (; dzimusi  Zagrebā) ir horvātu kalnu slēpotāja.

## Karjera
FIS sacensībās pirmo reizi piedalījās 2020. gada novembrī, bet pēc mēneša debitēja Eiropas kausa izcīņā. Pasaules kausā debitēja  Zemmeringā. Slaloma pirmajā barucienā ieņēma 37. vietu un otrajam braucienam nekvalificējās.  pirmo reizi uzvarēja Eiropas kausa posmā.

Pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē ieguva  Kraņska Gorā, Slovēnijā, ar 26. vietu slalomā. Piedalījās  Pekinā, startēja slalomā un milzu slalomā un ieņēma attiecīgi 25. un 28. vietu. 2022. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja zelta medaļu slalomā, bet milzu slalomā ieguva bronzu. Pasaules junioru čempiones tituls deva iespēju piedalīties 2021.—2022. gada Pasaules kausa sezonas noslēguma posmā Meribelā, kur Ļutiča izcīnīja 5. vietu.

 Čehijā pirmo reizi izcīnija vietu uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmā, slalomā ieņemot 3. vietu. 2023. gadā pirmo reizi startēja Pasaules čempionātā. Milzu slalomā viņa ierindojās 17. vietā, bet slalomā nefinišēja otrajā braucienā.

 Pasaules kausa posmā Jasnā, Slovākijā, slalomā izcīnīja otro vietu, piekāpjoties tikai Mikeilai Šifrinai. Tas bija viņas otrais pjedestāls karjerā un augstākā vieta Pasaules kausa posmos.

 slalomā Zemmeringā izcīnīja pirmo uzvaru karjerā Pasaules kausā. Sezonas turpinājumā uzvarēja arī Kraņska Gorā un Kurševelā. 2025. gada Pasaules čempionātā Zālbahā slalomā ieņēma devīto vietu, bet milzu slalomā ierindojās astotajā vietā. 2024.—2025. gada Pasaules kausa sezonā uzvarēja  slaloma kopvērtējumā, izcīnot savu pirmo "Kristāla globusu".  ieņēma 17. vietu milzu slalomā un 26. vietu slalomā.

## Rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites
Strēvininku vecticībnieku baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12674098"
}

**Strēvininku Dievmātes Debesīs uzņemšanas vecticībnieku baznīca** () ir 1974. gadā uzcelts vecticībnieku dievnams, kas atrodas Lietuvas centrālālajā daļā,Kaišadores rajona pašvaldības Mūro Strēvininkus.

Vecticībnieki ciemā apmetās 19. gadsimta otrajā pusē. Pirmā baznīca tika uzcelta 1895. gadā (1910. gadā nodega). Līdzīga liktenis 1969. gadā piemeklēja 1913. gadā uzcelto baznīcu.

## Ārējās saites
Iekšzemes kopprodukts pēc pirktspējas līmeņa

thumb|420x420px|Pasaules valstis un teritorijas atbilstoši Iekšzemes kopprodukta pirktspējas līmenim GDP (PPP) uz iedzīvotāju 2023. gadā
**Valstu uzskaitījums pēc pirktspējas līmeņa** parāda dažādu pasaules valstu iedzīvotāju turības līmeni, aprēķinot pēc iekšzemes kopprodukta (IKP) uz vienu iedzīvotāju pēc pirktspējas līmeņa (PSL).

## Valstu uzskaitījumi
### Eiropas valstis

### Āzijas valstis

### Amerikas valstis

### Āfrikas valstis

### Okeānijas valstis

## Atsauces

## Ārējās saites
* IMF DataMapper
Vīrieši viņas dzīvē

**"Vīrieši viņas dzīvē"** () ir 2017. gada Francijas romantiskā drāmas filma, kuras režisore ir Klēra Denī. Filmā galvenās lomas atveido Žiljeta Binoša, Ksavjē Bovuā, Filips Katerīns, Žozaina Bolasko, Žerārs Depardjē, Sandrīna Dimā, Alekss Dekā un Valērija Bruni Tedeski. Filma balstīta uz Rolāna Barta 1977. gada grāmatu *[[Fragments d’un discours amoureux]]*.

Filma stāsta par Izabellu (Binoša), pusmūža sievieti un šķīrušos mākslinieci, kura meklē īstu mīlestību.

Filmas "Vīrieši viņas dzīvē" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un Binošu nominēja Eiropas Kino balvai kategorijā "Labākā aktrise". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 87% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bulgārijas Komunistiskā partija

thumb|Bulgārijas Komunistiskās partijas logotips
**Bulgārijas Komunistiskā partija** () bija politiskā partija, kas no 1946. līdz 1990. gadam valdīja Bulgārijas Tautas Republikā.

1990. gada 3. aprīlī tika nolemts pārdēvēt to par Bulgārijas Sociālistisko partiju. Pastāv arī citas Bulgārijas komunistiskās partijas, kas tomēr nav BKP pēcteces.

## Partiju vadītāji

* līdz 1919. gada maijam — Georgijs Kirkovs
* 1919. gada maijs — 1922. gada decembris — Vasils Kolarovs
* 1922. gada decembris — ? — Hristo Kabakičevs
* 1948. gada decembris — 1949. gada augusts — Georgijs Dimitrovs
* 1950. gada janvāris — 1954. gada marts — Vlko Červenkovs
* 1954. gada marts — 1989. gada novembris — Todors Živkovs
* 1989. gada novembris — 1990. gada februāris — Petrs Mladenovs

## Ārējās saites
Militāra operācija

**Militārā operācija** (no  — 'darbība') ir organizēta un sistemātiska militāra darbība, ko veic kā daļu no militārās stratēģijas, lai sasniegtu noteiktus militārus vai politiskus mērķus. Militārās operācijas var ietvert uzbrukuma, aizsardzības, blokādes, aplenkuma un citas operācijas.

Atkarībā no konkrētās situācijas militārā operācija var būt plaša mēroga, iesaistot daudzus karavīrus un resursus, vai arī tā var būt ierobežota.

## Ārējās saites
Transportlīdzekļa vadītāja atļauja

thumb|Polijas autovadītāja apliecība
**Transportlīdzekļa vadītāja atļauja** ir dokuments, kas apliecina tiesības vadīt attiecīgo kategoriju transportlīdzekļus. Dokumenta izsniegšanu reglamentē valsts tiesību akti un starptautiski nolīgumi. Galvenie nosacījumi vadītāja apliecības saņemšanai ir atbilstība vecuma (gan minimālajam, gan maksimālajam) un veselības ierobežojumiem, kā arī īpašu eksāmenu (teorētisko un praktisko) nokārtošana pilnvarotās iestādēs, piemērām, CSDD Latvijā.

## Ārējās saites
Reihstāga dedzināšana

thumb|Degošais Reihstāgs
**Reihstāga dedzināšana** () notika 1933. gada 27. februārī, un tai bija liela nozīme nacistu varas nostiprināšanā Vācijā. Saskaņā ar nacistu oficiālo versiju dedzināšanu bija sarīkojis holandiešu komunists Marinuss van der Lube, par ko viņam tika piespriests nāvessods.

Šis incidents kļuva par iemeslu nacistiem ierobežot iedzīvotāju pilsoniskās brīvības un sākt represijas pret vācu komunistiem un sociāldemokrātiem. Atklāti politiskie tiesas procesi vairs nenotika. Daudzi nacistu pretinieki, tostarp Vācijas komunistu līderis Ernsts Tēlmanis, tika ieslodzīti cietumā un vēlāk bez tiesas tiem izpildīti nāvessodi.

Drīz vien visas Vācijas politiskās partijas, izņemot NSDAP, tika vai nu likvidētas, vai arī paziņoja par savu likvidāciju. 1933. gada 14. jūlijā tika izdots tā sauktais "Likums pret jaunu partiju izveidi", ar kuru NSDAP tika pasludināta par vienīgo partiju valstī un tika noteikts kriminālsods par mēģinājumiem izveidot vai uzturēt citu partiju apvienību pastāvēšanu.

## Skatīt arī

* Reihstāgs (Trešais reihs)

## Ārējās saites
Jaunzēlandes demogrāfija

[thumb|[Jaunzēlandes dzimumvecumstruktūra 2023. gadā]]
Jaunzēlandē 2022. gada 31. martā bija 5 127 100 iedzīvotāji. 77% no tiem dzīvoja Ziemeļsalā, bet 23% — Dienvidsalā.

Jaunzēlandes sieviešu vidējais dzemdību vecums bija 30 gadi, bet kopējais dzimstības līmenis 2010. gadā — vidēji 2,1 bērns uz sievieti. Maoru iedzīvotāju vidū vidējais dzimstības līmenis bija 2,8 bērni uz sievieti.

## Etniskais sastāvs
thumb|Jaunzēlandes iedzīvotāju etniskais sastāvs 2013. gadā:
Jaunzēlandes etniskais sastāvs pēc 2018. gada tautas skaitīšanas rezultātiem bija:
* 71,8% eiropiešu izcelsmes jaunzēlandieši (; galvenokārt britu ieceļotāju pēcteči trešajā paaudzē);
* 16,5% maori;
* 15,3% aziāti (galvenokārt ķīnieši un indieši);
* 9,0% pārējie Klusā okeāna salinieki (*pasifika*; galvenokārt samoieši, tongieši, Kuka salu māori un niueieši).

Jaunzēlande ir unikāla Rietumu pasaulē ar tās iedzīvotāju augsto etniski jaukto laulību līmeni. 2018. gada tautas skaitīšanā Jaunzēlandes iedzīvotāji varēja sevi norādīt kā piederīgu uzreiz vairākām etniskajām grupām, kas īpaši skāra valsts maoru pirmiedzīvotājus, no kuriem, saskaņā ar 2006. gada pētījuma datiem, 43,3% bija jaukta (maoru-eiropiešu) izcelsme un kas varēja sevi norādīt kā piederīgus gan eiropiešu izcelsmes jaunzēlandiešiem, gan maoriem, tāpēc procentu kopsumma ir lielāka nekā 100%.

## Ārējās saites
Francisko (pavadonis)

**Francisko**, arī **Urāns XXII**, ir Urāna pavadonis. Tas ir deviņpadsmitais pavadonis pēc kārtas, skaitot no Urāna.
## Atklāšana un nosaukums
Pavadonis tika atklāts 2003. gadā, astronomu komandai pētot 2001. gada 13., 25. augustā un 21. septembrī uzņemtos attēlus. 
Starptautiskā Astronomijas savienība  pavadonim piešķīra pagaidu apzīmējumu S/2001 U 3.  
 pavadonim piešķīra nosaukumu Francisko. Francisko ir tēls Viljama Šekspīra traģikomēdijā „Vētra”.

## Orbīta un fizikālie parametri
Francisko ir neliels pavadonis, tā diametrs ir apmēram 22 km. Tā orbīta atrodas starp Oberonu un Kalibanu. Francisko ir neregulārs, rotē pretēji Urāna rotācijas virzienam un orbīta atrodas 145,2° leņķī pret Urāna ekvatora plakni. Orbītas parametri liecina, ka Francisko nav veidojies pie Urāna, bet pagātnē planēta to ir notvērusi savā gravitācijas laukā. Francisko orbītas parametri ir tuvu līdzīgi kā Kalibanam un Stefanam, kas iespējams, liecina par to kopīgo izcelsmi.
## Atsauces

## Ārējās saites
Viesturs Gaušis

**Viesturs Gaušis** (dzimis  Saldū) ir bijušais latviešu motokrosists un pašvaldību deputāts, pašlaik uzņēmējs. Kopā ar Mairi Levanu un Leonu Kozlovski 1992. gadā pārstāvējis Latvijas izlasi Nāciju kausa izcīņā motokrosā, palīdzot iegūt 11. vietu.

## Biogrāfija

Viesturs Gaušis dzimis Saldus rajona Ezerē, “Drēbniekos”, aptiekas vadītājas Regīnas un pienotavas direktora Linarda ģimenē. Viesturam ir māsa Ira. No 1969. līdz 1980. gadam viņš mācījās Ezeres vidusskolā. Skolas laikā Viesturam padevās visi sporta veidi — vieglatlētika (krosi, soļošana, lodes grūšana), slēpošana, basketbols, volejbols utt. Soļošanā ir piedalījies arī Latvijas čempionātā.

Vidusskolas pēdējā, 11. klasē, bez vecāku ziņas, aizbrauca uz Brocēniem un pieteicās motosporta klubā, kur bija jāiztur iestājeksāmens.

1980. gada augustā Bauskā Viesturs kļuva par Latvijas čempionu motokrosā starp jauniešiem 125cc klasē. Gadu vēlāk (1981. gadā) Gaušis izcīnīja vēl vienu Latvijas čempiona titulu, tikai šoreiz 500cc klasē vīru konkurencē. Latvijas meistarsacīkstēs viņš vēl triumfēja 1982. gadā. Divus gadus (no 1982. līdz 1984. gadam) tika iesaukts padomju armijā, kur turpināja nodarboties ar motosportu.

Gaušis guvis arī starptautisku pieredzi, startējot Nīderlandē, Austrijā, Itālijā, Francijā, Portugālē, Spānijā, Luksemburgā, Čehoslovākijā, Dienvidslāvijā, Anglijā, Beļģijā, Šveicē, Vācijā, Zviedrijā, Somijā, Brazīlijā, Amerikā.

Liela nozīme Viestura sportista karjerā bijusi trīskārtējam pasaules čempionam Genādijam Moisējevam, gan PSRS izlasē, gan 1990. gadā ASV pasaules čempionātā, kur Genādijs noorganizēja braucienu uz pēdējo pasaules čempionātu 500cc klasē bez Viestura Gauša līdzi paņēma arī citu PSRS izlases braucēju Andresu Krestinovu. Viesturs šajās sacensībās ieguva 14. vietu kopvērtējumā, kas tāda mēroga mačos bija ļoti labs rādītājs.

Uz 1991. un 1992. gada pasaules čempionātiem Viesturs brauca pats ar savu transportu. Rezultāti bija vidēji, jo pašam bija jāpelna, pašam jāorganizē, pašam jābrauc, līdz ar to treniņiem atlika maz laika. Savu motokrosa braucēja karjeru Viesturs noslēdza 1997. gadā ar dalību Saldū „Bērzu” trasē rīkotajās sacensībās.

No 1995. līdz 1999.g. Viesturs Gaušis ieņēma Latvijas motosporta federācijas (LaMSF) prezidenta amatu. Tāpat viņš divreiz ievēlēts par Saldus pilsētas domes deputātu. Paralēli motosportam Viestura aizraušanās ir medības.

## Tituli

* 1.vieta LPSR čempionātā jauniešiem (1980);
* 1. vieta LPSR čempionātā 500cc klasē (1981);
* 1. vieta LPSR čempionātā 250cc klasē (1982);
* 2.vieta PSRS čempionātā junioriem 250cc klasē (1982);
* 1.vieta Maskavas čempionātā 250cc klasē (1983);
* 1.vieta Maskavas čempionātā 250 un 500cc klasē (1984);
* 1.vieta ar PSRS izlases komandu “Draudzības kausā” (par šo uzvaru Gaušis ieguva Starptautiskās klases sporta meistara nosaukumu);
* 1.vieta PSRS Bruņoto spēku čempionātā 250cc klasē (1987);
* 1. vieta PSRS čempionātā 500cc klasē (1987);
* 3.vieta PSRS čempionātā 500cc klasē (1988).

## Atsauces
Karolingu impērija

thumb|Franku impērija Eiropas kartē
**Karolingu impērija** (), saukta arī par **Franku impēriju**, **Kārļa Lielā impēriju**, bija Eiropas valsts, kas Rietumeiropā pastāvēja 9. gadsimtā. Tā ietvēra mūsdienu Francijas, Vācijas un Itālijas teritorijas, kā arī vairākas citas Eiropas valstis. Galvaspilsēta bija Āhene.

Impērija izveidojās 800. gada 25. decembrī, kad pāvests Leons III Romā kronēja franku valsts karali Kārli Lielo ar imperatora kroni. 840.—843. gadā impērija faktiski sadalījās 3 karalistēs — Rietumfranku, Austrumfranku un Vidusfranku, kuru valdnieks saglabāja imperatora titulu.

Impērijas valdnieki parasti nesa titulu "Romiešu imperators" (latīņu: *imperator Romanorum*) vai "Romas Impērijas imperators" (*imperator Romanum gubernans imperium*), pozicionējot sevi kā Rietumromas impērijas mantiniekus.

## Ārējās saites
Aleuti

thumb|Aleutu māte un bērns, 1941. gads
**Aleuti** (pašnosaukumi — *unangan* / *unaӈan*) ir Klusā okeāna Aleutu salu pamatiedzīvotāji. Lielākā daļa no tiem dzīvo ASV (Aļaskā), mazāka daļa — Krievijā (Kamčatkas novads). Mazākā daļa aleutu runā aleutu valodā, bet lielākoties tie lieto angļu valodu, kā arī krievu valodu Krievijā.

2020. gadā ASV dzīvoja 6752 aleutu, Krievijā 2021. gadā — 397. To skaits 18. gadsimta vidū sasniedza 12—15 tūkstošus cilvēku.

## Ģenētika
Ģenētiskie pētījumi liecina, ka aleutu genofonds ir ciešāk saistīts ar Āzijas eskimosiem un čukčiem nekā ar Aļaskas eskimosiem un Kamčatkas pamatiedzīvotājiem.

## Ārējās saites
MATLAB

**MATLAB** (abreviatūra no *MATrix LABoratory*) ir matemātikas lietojumprogrammatūra un programmēšanas valoda, kas tiek izmantota datu analīzei, vizualizācijai, matemātiskiem aprēķiniem un matemātisku programmu izstrādei. MATLAB ir īpaši populāra zinātniskajā un tehnikas jomā, to izmanto inženieri, zinātnieki, matemātiķi un citi profesionāļi, kuri strādā ar dažādiem skaitliskiem aprēķiniem un datiem. To izmanto nozarēs, kurās nepieciešama augsta precizitāte skaitliskos aprēķinos un datu analīzē. Šī platforma piedāvā plašu funkciju klāstu, kas atvieglo matemātisko modelēšanu, statistisko analīzi un citus uzdevumus. Lietotāji var veidot un izpildīt savus programmēšanas kodus, izmantojot MATLAB programmēšanas valodu.

## Ārējās saites
Senslāvi

[250px|thumb|Senslāvu iespiešanās [balti|baltu (violetā krāsā) un somugru (ar zaļiem burtiem) apdzīvotajās zemēs Austrumeiropā 5. un 6. gadsimtā]]

**Senslāvi** (pirmslāvu: **slověne*, senslāvu: *словѣнє*) bija indoeiropiešu tauta, kas Lielās tautu staigāšanas laikā un agrīnajos viduslaikos (no 5. līdz 10. gadsimtam) izpletās pa Vidus- un Austrumeiropu, liekot pamatu vēlākajai slāvu tautu grupai. Ieceļojot Austrumeiropā, senslāvi pārtautoja austrumgalindus, meriešus, meščerus, muromiešus un daudzas citas baltu un somugru pirmtautas, kas veicināja austrumslāvu kā atsevišķa slāvu atzara nostiprināšanos.

Saskaņā ar arheoloģiskajiem datiem senslāvi izveidojās ne vēlāk kā 4. gadsimta otrajā pusē. Slāvu valodu līdzība, ievērojamu mūsdienu slāvu apdzīvoto zemju un slāvu politiskās vienotības trūkums, kā arī vecāko (1. tūkstošgades beigās un 2. tūkstošgades sākumā sarakstīto) slāvu rakstu pieminekļu līdzība liecina par slāvu kopienas samērā kompakto sākotnējo dzīvesvietu un vēlīno sašķelšanos.

## Ārējās saites
Kalifornijas Republika

**Kalifornijas Republika** () bija valsts Ziemeļamerikā, ko 1846. gada 14. jūnijā pasludināja Amerikas Savienoto Valstu kolonisti, tā pastāvēja mazāk par mēnesi.

1846. gada 13. maijā starp ASV un Meksiku sākās karš. 1846. gada 14. jūnijā Kalifornijā dzīvojošie amerikāņu kolonisti pēc kapteiņa Džona Frimonta iniciatīvas sacēlās pret Meksiku. Nemiernieki ieslodzīja Meksikas komandantu Ziemeļkalifornijā un pasludināja neatkarīgu Kalifornijas Republiku ar galvaspilsētu Sonomu. 23. jūnijā kapteinis Frimonts pārņēma jaunās republikas bruņoto spēku vadību 60 kareivju sastāvā.

7. jūlijā Kalifornijā piestāja amerikāņu flote, 9. jūlijā nemiernieki nolēma likvidēt republiku un iekļaut tajā izveidoto Kalifornijas bataljonu kapteiņa Frimonta vadībā karā ar Meksiku ASV pusē.


Mexico 1824 (equirectangular projection).png|Pirmā Meksikas Republika 1824. gadā, kuras ziemeļu robežu noteica ASV un Spānijas 1818. gada robežlīgums



## Ārējās saites

* "The Bear Flag Revolt' (U.S. National Park Service)
* John Bidwell, "Frémont in the Conquest of California", *The Century Illustrated Monthly Magazine*, vol. XLI, no. 4, February 1891
* The Bear Flag Museum
* Modern representation of the flag as designed by William Todd
Stefans (pavadonis)

**Stefans**, arī **Urāns XX**, ir Urāna pavadonis. Tas ir 22. pavadonis pēc kārtas, skaitot no Urāna.
## Atklāšana un nosaukums
Pavadoni atklāja  B. Gledmens, Dž. Kavelārs, M. Holmans, H. Šols un Ž. M. Petits ar 3,5 m Kanādas-Francijas-Havaju teleskopu Maunakea observatorijā. Vienlaicīgi tika atklāts arī Seteboss.

Starptautiskā Astronomijas savienība  pavadonim piešķīra pagaidu apzīmējumu S/1999 U 2.

 Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra nosaukumu Stefans. Stefans ir tēls Viljama Šekspīra traģikomēdijā „Vētra”.
## Orbīta un fizikālie parametri
Stefans ir neliels pavadonis, tā diametrs ir apmēram 32 km. Stefana orbīta atrodas starp S/2023 U 1 un Trinkulu. Stefans ir neregulārs pavadonis, rotē pretēji Urāna rotācijas virzienam un tā orbīta atrodas 144,1° leņķī pret Urāna ekvatora plakni. Orbītas parametri liecina, ka Stefans nav veidojies pie Urāna, bet pagātnē planēta to ir notvērusi savā gravitācijas laukā. Stefana orbītas parametri ir tuvu līdzīgi kā Francisko, S/2023 U 1 un Kalibanam, kas iespējams, liecina par to kopīgo izcelsmi.
## Atsauces

## Ārējās saites
Ārstniecības amoliņš

**Ārstniecības amoliņš** (*Melilotus officinalis*) ir augu suga amoliņu ģintī. Tā ir plaši izplatīta Eiropā un Rietumāzijā, kā arī ieviesusies Ziemeļamerikā. Latvijā suga ir sastopama nereti visā valsts teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un grupas aug nezālienēs, ceļmalās, karjeros, arī kā nezāle tīrumos.

## Atsauces
Kalibans (pavadonis)

**Kalibans**, arī **Urāns XVI**, ir Urāna pavadonis. Tas ir divdesmitais pavadonis pēc kārtas, skaitot no Urāna.
## Atklāšana un nosaukums
Pavadonis tika atklāts 1997. gada oktobra sākumā, B. Gledmenam izpētot 1997. gada 6. un 7. septembrī Palomaras observatorijā ar 5,0 m Heila teleskopu uzņemtos attēlus. Attēlus uzņēma un apstrādāja zinātnieku komanda, kurā bija B. Gledmens, P. Nikolsons, J. Bērnss un Dž. Kavelārs. Vienlaicīgi šajos attēlos tika atklāts arī Sikoroksa.

Starptautiskā Astronomijas savienība  pavadonim piešķīra pagaidu apzīmējumu S/1997 U 1. 2000. gada augustā Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra nosaukumu Kalibans. Kalibans ir tēls Viljama Šekspīra traģikomēdijā „Vētra”.
## Orbīta un fizikālie parametri
Kalibans ir otrs lielākais no neregulārajiem Urāna pavadoņiem, tā diametrs ir apmēram 72 km. Kalibana orbīta atrodas starp Francisko un S/2023 U 1. Kalibans ir neregulārs pavadonis, rotē pretēji Urāna rotācijas virzienam un orbīta atrodas 140,9° leņķī pret Urāna ekvatora plakni. Orbītas parametri liecina, ka Kalibans nav veidojies pie Urāna, bet pagātnē planēta to ir notvērusi savā gravitācijas laukā. Kalibana orbītas parametri ir tuvu līdzīgi kā Francisko, S/2023 U 1 un Stefanam, kas iespējams, liecina par to kopīgo izcelsmi.
## Atsauces

## Ārējās saites

* Uranian Irregular Moons Caliban and Sycorax Were Discovered Sept. 6, 1997
Simeons Polockis

**Simeons Polockis** (; 1629—1680) bija baltkrievu garīgais rakstnieks, teologs, dzejnieks, dramaturgs, tulkotājs.

Simeons Polockis bija Krievijas cara Alekseja Mihailoviča bērnu no Marijas Miloslavskas (Fjodora, Ivana un Sofijas), kā arī viņu pusbrāļa Pētera skolotājs.

## Ārējās saites
Ložņu blaktene

**Ložņu blaktene** (*Ononis repens*) ir augu suga blakteņu ģintī. Tā ir sastopama Eiropā, tostarp ļoti reti Latvijā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug sausās nezālienēs, aizaugušos smiltājos un ceļmalās. Latvijā tā ir sporādiska suga; ilggadīgi noturīga populācija ir tikai pie Ventas ietekas jūrā.

## Atsauces
Berģu Mūzikas un mākslas pamatskola

**Berģu Mūzikas un mākslas pamatskola** ir Ropažu novada vispārējās pamatizglītības mācību iestāde, kas atrodas Skolas ielā 8, Upesciemā, Garkalnes pagastā.
thumb|228x228px|Muižas ēka — tagad skolas mūzikas nodaļa

## Vēsture
Berģu skola dibināta 1870. gada 10. novembrī, Mārtiņdienā, "Avotos". Sākumā nosaukta par Mārtiņskolu.

## Licencētās programmas
* Pamatizglītības programma (kods 21011111)
* Speciālās pamatizglītības programma skolēniem ar mācīšanās traucējumiem (kods 20105611)

## Skolas vadība

### Direktori un pārziņi (agrāk)

* Ansis Grīnfelds 1870.-1878.g. (pārzinis)
* Ķirsons 1878.-1881.g. (pārzinis)
* Miķelis Robežnieks 1881.-1926.g. (pārzinis)
* Jānis Kalniņš 1926.-1950.g. (pārzinis)
* Stefānija Daugule 1950.-1951.g. (pārzine)
* Malahovska 1951.-1952.g. (pārzine)
* Jāzeps Naglis 1952.-1953.g. (pārzine)
* Maiga Gerdiņa 1953.-1954.g. (direktore)
* Mirdza Orlovska 1954.-1955.g. (direktore)
* Ēvalds Cimbulis 1955.-1956.g. (direktors)
* Pēteris Zeps 1956.-1061.g. (direktors)
* Meta Odīte 1961.-1971.g. (direktore)
* Centis Mariktāns 1971.-1978.g. (direktors)
* Teodors Želvis 1978.-1979.g. (direktors)
* Genovefa Čerkovska 1979.-1986.g. (direktore)
* Pēteris Salenieks 1986.-2009.g. (direktors)
* Laimnesis Bruģis 2009.-2010.g. (direktors)
* Dagnija Sabale 2010. g. — 2011.g. (direktore)
* Ilze Briņķe 2011.g. — 2012.g. (direktore)
* Pēteris Salenieks 2012.g. — 2013.g. (direktors)
* Ilze Briņķe 2013.g. — šobrīd (direktore)

### Direktora vietnieki

* Direktora vietnieks izglītības jomā — Inguna Tīkmere
* Direktora vietnieks audzināšanas darbā — Fēlikss Svirskis
* Direktora vietnieks saimniecības jautājumos — Edmunds Krampāns
* Direktora vietnieks profesionālās ievirzes programmās (mākslā) — Gunta Vēvere

## Skolēnu pašpārvalde
2022./2023. mācību gadā skolēnu pašpārvaldi vadīja Daniels Mednis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Berģu Mūzikas un mākslas pamatskolas tīmekļvietne
Apiņu lucerna

**Apiņu lucerna** (*Medicago lupulina*) ir augu suga lucernu ģintī. Tā savvaļā ir sastopama Eirāzijā un Ziemeļāfrikā subtropu un mērenā klimata joslā, taču kultivēšanas dēļ ieviesusies arī citur. Bieži sastopama arī visā Latvijas teritorijā, dažādos biotopos: mežos, pļavās, nezālienēs un ceļmalās. Dažāda lieluma grupas vai audzes aug mēreni sausās līdz periodiski mitrās vietās.

## Atsauces
Austrummisamisa

**Austrummisamisa** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts dienviddaļā, Ziemeļmindanao reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās, 23 municipalitātēs un sīkāk 424 barangajās. Provinces galvaspilsēta Kagajana de Oro, kas politiski un administratīvi provincē neietilpst, bet dažkārt tiek tai pieskaitīta ģeogrāfiski un statistiski; lielākā apdzīvotā vieta ir Gingooga. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir sebuāņi, pēc konfesionālās piederības pārsvarā katoļi (68 %) un citas kristiešu kongregācijas.

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Mindanao salas ziemeļos Boholas jūras krastā, kur sauszemē iestiepjas trīs lieli līči — Iliganas līcis rietumos, Makahalara līcis vidusdaļā un Gingoogas līcis austrumos. Austrumos robežojas ar Ziemeļagusanu un Dienvidagusanu, bet dienvidos — ar Bukidnonu un Iliganas neatkarīgo pilsētu. Kagajanas de Oro pilsēta provinci faktiski dala divās daļās. Reljefs provinces austrumdaļā kalnains, tur iestipjas Balutukana grēda ar provinces augstāko virsotni Balutukanu (2560 m vjl); rietumdaļā līdzenums. Valda subtropu klimats.

## Vēsture
Līdz 19. gadsimta sākumam Mindanao ziemeļdaļa ietilpa Sebu provinces sastāvā. 1818. gadā tika izveidota patstāvīga Misamisas province ar centru Kagajanā de Misamisā, kas sastāvēja no vairākiem apgabaliem (*partidos*) — Kagajana, Katarmana, Dapitana un Misamisa. 1917. gadā no Misamisas Lanao provincei tika nodalīta Iligana un tagadējā Ziemeļlanao teritorija, kā arī Bukidnona. Rezultātā province sastāvēja no divām ģeogrāfiski izolētām daļām, košķīra Iliganas līcis. Tas rezultējās provinces sadalīšanā 1939. gadā Austrummisamisas un Rietummisamisas provincēs. Kamiginas sala 1958. gadā tika reorganizēta par subprovinci Austrummisamisas sastāvā, bet 1966. gadā nodalīta patstāvīgā Kamiginas provincē. 1983. gadā provinces galvaspilsētai Kagajanai de Oro piešķīra neatkarīgas augsti urbanizētas pilsētas statusu, politiski un administratīvi nodalito no provinces, kā rezultātā province atkal sastāv no divām ģeogrāfiski izolētām daļām.

## Ārējās saites
Tabors

thumb|Čigānu tabors
**Tabors** (čehu: *tabor*) ir romu (čigānu) grupa, kas ir radniecīgi saistīti un ceļo vai dzīvo kopā, kā arī romu kompakta apmetnes vieta.

Vēsturiski tabora galvenā sastāvdaļa bija ģimene, kuras autoritārā struktūra atbilda čigānu sociālajai sistēmai. Taboru vadīja līderis (barons), kuru ievēlēja. Viņš brīvi pārvaldīja vietējo iedzīvotāju valodu, spēja aizstāvēt tabora intereses, kā arī viņam bija beznosacījumu autoritāte.

## Ārējās saites
Kokzāģētava

[thumb|Baļķu zāģēšana [gateris|gaterī]]
**Kokzāģētava** ir uzņēmums, kas nodarbojas ar meža pirmapstrādi kokmateriālos mežizstrādes rūpniecības nozarē. Šajā procesā notiek koksnes ciršana un transportēšana uz zāģēšanas vietu, kur tālāk to apstrādā, lai iegūtu vajadzīgās formas un izmērus.

Kokzāģētavas var būt aprīkotas ar dažāda veida mašīnām un instrumentiem koksnes zāģēšanai. Šie uzņēmumi ir svarīga kokrūpniecības nozares daļa, kas piegādā koksni būvniecības nozarei, mēbeļu ražotājiem un citām nozarēm, kurās izmanto koksnes materiālus.

## Ārējās saites
21 tilts

**"21 tilts"** () ir 2019. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Braiens Kērks. Filmā galvenās lomas atveido Čedviks Bouzmens, Sjēna Millere, Stefans Džeimss, Kīts Deivids, Teilors Kitčs un Dž. K. Simonss. "21 tilts" kļuva par pēdējo kinoteātros izlaisto Bouzmena filmu pirms viņa nāves 2020. gada augustā.

Filma stāsta par Ņujorkas policistu Andrē Deivids (Bouzmens), kurš slēdz visus 21 tiltus, kas ved uz Manhatanu, lai notvertu divus noziedzniekus, kuri ir nogalinājuši astoņus policistus.

Filmas "21 tilts" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[STX Entertainment|STXfilms]]*. Filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus un nopelnīja 49,9 miljonus ASV dolāru pie 33 miljonu dolāru budžeta. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 54% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bo Bērnems

**Roberts Pikerings "Bo" Bērnems** (; dzimis ) ir amerikāņu komiķis, mūziķis, *[[YouTube]]* personība, aktieris un režisors.

Savu darbību *YouTube* uzsācis jau 2006. gadā, kad viņš augšupielādēja vairākus video, kur viņš spēlēja paša sacerētas komiskas dziesmas. Atpazīstamību ieguva, kļūstot par vienu no pirmajām *YouTube* zvaigznēm. Vēlāk pievērsies *[[stand-up]]* komēdijai un izlaidis trīs šovus: *[[Words Words Words]]* (2010), *[[what.]]* (2013) un *[[Make Happy]]* (2016).

2016. gadā Bērnems paziņoja, ka pārtrauks uzstāšanos tiešraidēs, ko viņš vēlāk pamatoja ar trauksmi un panikas lēkmēm, ko piedzīvoja uz skatuves. 2018. gadā pirmizrādi piedzīvoja Bērnema pirmā režisētā filma "Astotā klase". 2020. gadā atveidojis lomu Emeraldas Finelas melnās komēdijas trillera filmā "Daudzsološa jauna sieviete".

2021. gadā *[[Netflix]]* platformā iznāca muzikāla *stand-up* filma *[[Bo Burnham: Inside]]*, ko viņš radīja savās mājās COVID-19 pandēmijas laikā. To nominēja ''Emmy'' balvai sešās kategorijās, saņemot divas, kā arī ''Grammy'' balvai divās kategorijās, saņemot vienu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eduards fon Rops

**Eduards Mihaēls Johans Maria barons fon der Rops** (, , ; dzimis , miris ) bija Līksnā dzimis pārpoļojies vācbaltiešu izcelsmes garīdznieks.

Pēc ordinācijas 1893. gadā tika nosūtīts uz Liepāju, kur darbojās 13 gadus, kļūdams par prāvestu. Vadīja Liepājas Sv. Jāzepa baznīcas pārbūvi (mūsdienās Liepājas katedrāle). No 1903. līdz 1905. gadam — Viļņas bīskaps. 1906. gadā no Viļņas guberņas ievēlēts Krievijas Impērijas Valsts Domē, kur iestājās par katoļu politiskās partijas izveidošanu, nostājoties opozīcijā Konstantīnam Budkēvičam un Janam Cepļakam. Pēdējais Mogiļevas metropolijas arhibīskaps (no 1917. gada). Vadīja katoļu garīgā semināra "pagaidu" pācelšanu uz Ļubļanu (mūsdienās Ļubļanas Katoļu universitāte). Pēc Oktobra revolūcijas izsūtīts uz Poliju. 1924. gadā piedalījās Antonija Springoviča ingresā Rīgas Svētā Jēkaba katedrālē, kā arī Jāzepa Rancāna konsekrācijā.

Miris Poznaņā, 1983. gadā pārapbedīts Bjalistokas katedrālē.

## Ārējās saites
* BBLd — Baltisches Biografisches Lexikon digital
Sanbernardīno

**Sanbernardīno** (, ) ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, kas atrodas Kalifornijas štata dienvidos, Sanbernardīno apgabalā. Pilsētas kopējā platība ir 161,75 km², un pēc 2020. gada tautas skaitīšanas datiem Sanbernbardīno dzīvoja 222 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Sanbernardīno ielejā. Pilsēta nodēvēta dominikāņu mūka un svētā Sjēnas Bernardīno vārdā. Sanbernardīno atrodas pie slavenā bijušā lielceļa *[[Route 66]]*, kas bija viena no galvenajām autostrādēm Amerikas Savienotajās Valstīs. Sanbernardīno ir industriāla pilsēta ar vēsturi, kas saistīta ar tirdzniecību, loģistiku un ražošanu. Sākot no 20. gadsimta vidus Sanbernardīno strauji pieaudzis iedzīvotāju skaits un attīstījusies saimniecība. Pilsētā ir daudz dažādu kultūras un izklaides iespēju, kā arī vairākas izglītības iestādes, tostarp Kalifornijas štata universitāte Sanbernardīno.
## Ievērojamas personības
Sanbernardīno dzimuši vai dzīvojuši:
* Džīns Hekmens (angļu: Eugene Allen "Gene" Hackman; 1930—2025) bija amerikāņu aktieris un autors.
## Atsauces

## Ārējās saites
Putina ultimāts

**Putina ultimāts** bija 2021. gada decembrī izvirzītās Krievijas prasības pēc "drošības garantijām" no ASV un NATO, ņemot vērā Krievijas karaspēka koncentrēšanos pie Ukrainas robežām un Rietumu mediju ziņojumus par Krievijas gatavošanos iebrukumam Ukrainā.

Cita starpā Maskava no ASV un NATO pieprasīja garantijas, ka Ukraina un Gruzija nepievienosies aliansei, kā arī Rietumi atteiksies no jebkādām militārām darbībām Ukrainā, Austrumeiropā, Aizkaukāzā un Centrālāzijā. Turklāt ultimāts paredzēja izvest no to valstu teritorijām, kuras kļuva par NATO dalībvalstīm pēc 1997. gada (tostarp no Latvijas), visus ārvalstu bruņotos spēkus un militāro infrastruktūru, kas tur parādījās turpmākajos gados.

Pēc tam, kad ASV un NATO atteicās izpildīt Maskavas prasības, 2022. gada 24. februārī Krievija uzsāka iebrukumu Ukrainā.

## Ārējās saites
Tomahawk

thumb|BGM-109 "''Tomahawk''" raķete lidojumā (2002)
***Tomahawk*** (no vārda tomahauks — kara cirvis) ir ASV tāla darbības rādiusa, stratēģisko un taktisko daudzfunkcionālo, augstas precizitātes zemskaņas raķešu grupa, kas tiek palaista no zemūdenēm, virszemes, sauszemes un gaisa.

*Tomahawk* izmanto ASV Jūras spēku kuģos un zemūdenēs, un kopš tās ieviešanas 1983. gadā tā izmantota visos nozīmīgajos ASV militārajos konfliktos. Paredzamās raķetes izmaksas 2014. gadā bija 1,45 miljoni ASV dolāru. Tā kā *Tomahawk* lido ar zemskaņas ātrumu (800 km/stundā), nevar manevrēt ar lielu pārslodzi un nevar izmantot mānekļus, raķeti var iznīcināt modernas pretgaisa un pretraķešu aizsardzības sistēmas.

## Vēsture
Aukstā kara izraisītās bruņošanās sacensība dēļ 1971. gadā ASV Jūras spēki uzsāka spārnoto raķešu un pretkuģu raķešu izstrādes programmu. Kodolieroču samazināšanas līgums starp ASV un PSRS ierobežoja kodolballistisko raķešu skaitu zemūdenēs, bet ne spārnoto raķešu skaitu. Pirmais *General Dynamics* ražoto *Tomahawk* raķešu testa lidojums notika 1976. gada 28. martā. 1977. gadā izstrādāja arī raķetes gaisa palaišanas versiju *AGM-109 Tomahawk*. Pirmā veiksmīgā *Tomahawk* raķetes palaišana no zemūdenes notika 1978. gada 21. februārī, bet no kuģa 1980. gada 19. martā. Otro *Tomahawk* sēriju no 1992. līdz 1994. gadam ražoja McDonnell Douglas, tad vadāmo raķešu nodaļu pārdeva *Hughes Aircraft*, 1997. gadā *Raytheon*, kopš 2020. gada *RTX Corporation*. Līdz 2004. gada beigām bija saražoti vairāk nekā 4000 *Tomahawk* raķešu.
PSRS atbildes reakcija bija *[[Kaļibr]]* raķešu izstrāde.

## Ārējās saites
Riva

**Riva** var būt:

* *[[Riva (grupa)|Riva]]* — Horvātijas popgrupa (1986—1991);
* Riva — upe Ukrainā.

* Cilvēki ar šādu uzvārdu:
** Emanuela Riva (*Emmanuelle Riva*; 1927—2017), franču teātra un kino aktrise;
** Luidži Riva (*Luigi Riva*; 1944—2024), Itālijas futbolists;
** Markus Riva (1986), latviešu mūziķis un modelis.
Margareta (pavadonis)

**Margareta**, arī **Urāns XXIII**, ir Urāna pavadonis. Tas ir 25. pavadonis pēc kārtas, skaitot no Urāna.
## Atklāšana un nosaukums
Pavadonis tika atklāts, S. Šepardam izpētot attēlus, kurus viņš bija ieguvis kopā ar D. Džuitu  2003. gada 29. un 30. augustā Maunakea observatorijā ar 8,2 m Subaru teleskopu.
 
Starptautiskā Astronomijas savienība  pavadonim piešķīra pagaidu apzīmējumu S/2003 U 3. 
 
 Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra nosaukumu Margareta. Margareta ir tēls (Hero kalpone) Viljama Šekspīra komēdijā „Liela brēka, maza vilna”.
## Orbīta un fizikālie parametri
Margareta ir neliels pavadonis, tā diametrs ir apmēram 20 km. Margaretas orbīta atrodas starp Sikoroksu un Prosperu. Margareta ir neregulārs pavadonis, tomēr tas ir vienīgais no neregulārajiem pavadoņiem, kurš rotē vienā virzienā ar Urānu. Margaretas orbīta atrodas 56,6° leņķī pret Urāna ekvatora plakni, tā ir stipri eliptiska un ilgākā laika posmā mainīga. Orbītas parametri liecina, ka Margareta nav veidojies pie Urāna, bet pagātnē planēta to ir notvērusi savā gravitācijas laukā. 
## Atsauces

## Ārējās saites
Prospers (pavadonis)

**Prospers**, arī **Urāns XVIII**, ir Urāna pavadonis. Tas ir 26. pavadonis pēc kārtas, skaitot no Urāna.
## Atklāšana un nosaukums
Pavadoni atklāja  B. Gledmens, Dž. Kavelārs, M. Holmans, H. Šols un Ž. M. Petits ar 3,5 m Kanādas-Francijas-Havaju teleskopu Maunakea observatorijā. Vienlaicīgi tika atklāts arī Stefans un Seteboss.

Starptautiskā Astronomijas savienība  pavadonim piešķīra pagaidu apzīmējumu S/1999 U 3.

 Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra nosaukumu Prospers. Prospero ir tēls Viljama Šekspīra traģikomēdijā „Vētra”.
## Orbīta un fizikālie parametri
Prospers ir neliels pavadonis, tā diametrs ir apmēram 50 km. Prospera orbīta atrodas starp Margaretu un Setebosu. Prospers ir neregulārs pavadonis, rotē pretēji Urāna rotācijas virzienam un tā orbīta atrodas 152,0° leņķī pret Urāna ekvatora plakni. Orbītas parametri liecina, ka Prospers nav veidojies pie Urāna, bet pagātnē planēta to ir notvērusi savā gravitācijas laukā. Prospera orbītas parametri ir tuvu līdzīgi kā Sikoroksai un Setebosam, kas iespējams, liecina par to kopīgo izcelsmi.
## Atsauces

## Ārējās saites
Kagajana de Oro

**Kagajana de Oro** (, , ) ir neatkarīga augsti urbanizēta pilsēta Filipīnās, Ziemeļmindanao reģionā, tā lielākā pilsēta un administratīvais centrs. Dažkārt statistiski tiek pieskaitīta Austrummindoro provincei, no kuras ir administratīvi un politiski neatkarīga. Pilsēta ir Mindanao ziemeļdaļas ekonomiskais, finanšu, transporta un kultūras centrs, kopā ar piepilsētām veido aglomerāciju ar vairāk kā 1,6 miljoniem iedzīvotāju.

## Ģeogrāfija
Pilsēta atrodas Mindanao salas ziemeļos Boholas jūras Makahalara līča krastā pie Kagajanas upes ietekas. Rietumos un ziemeļaustrumos robežojas ar Austrummindoro provinci, austrumos — ar Bukidnonas provinci, bet dienvidos — ar Iliganas neatkarīgo pilsētu. Piekrastes daļā auglīga zemiene, ko apūdeņo Kagajana, Iponana, Agusana un citas mazākas upītes. Pilsētas teritorijas dienviddaļa kalnaina. Valda tropiskais musonu klimats ar gada vidējo temperatūru 28 °C. Pilsētas teritorijā atrodas daļa no Mapavas dabas parka, kas ir nozīmīgs tūrisma galamērķis.

## Iedzīvotāji
Pilsētā jaukts etniskais sastāvs — 44 % iedzīvotāju (kagajainoni) definējuši sevi kā jauktas izcelsmes, kas ir rezultāts intensīvajai imigrācijai no Visajām un Lusonas. No pārējiem lielākās etniskās grupas ir sebuāņi (22 %) un boholi (5 %). Ap 70 % pilsētas iedzīvotāju ir katoļi, bet pārējie pieder citām kristiešu kongregācijām, kā arī neliela musulmaņu kopiena. Biežāk lietotā valoda pilsētā ir sebuāņu valoda.

## Vēsture
Pilsētas teritorija bijusi nepārtraukti apdzīvota kopš vēlīnā neolīta — arheoloģiskajos izrakumos atrasti apbedījumi no 4. gadsimta, kā arī keramika no Sunu dinastijas un Sukhothāi karalistes, kas savukārt datēta ar 10.—14. gadsimtu un liecina par intensīviem tirdzniecības sakariem.

Pirmie kontakti ar spāņiem notika 1622. gadā. Augustīniešu misionāri raksturoja iezemiešus kā jauktu visaju un kalniešu lumadu populāciju, kas ir lielākoties animisti, bet maksā meslus Magindanao sultānam. 1626. gadā augustīnieši izveidoja pilsētā savu misiju un pārliecināja vietējo valdnieku Salangsangu pārcelties tuvāk krastam, kur izveidoja nocietinātu apmetni, lai aizsargātos pret moro pirātiem. 1818. gadā, nodibinoties Misamisas provincei, Kagajana kļūst par vienu no tās apgabaliem (*partido*), bet kopš 1871. gada kā **Kagajana de Misamisa** (*Cagayan de Misamis*) kļūst par tās pastāvīgo galvaspilsētu. 1950. gadā Kagajanai piešķirts pilsētas statuss un tā pārdēvēta tagadējā vārdā — ‘Zelta Kagajana’. 1983. gadā Kagajanai piešķirts neatkarīgas augsti urbanizētas pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Onušķu katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12667265"
}

**Onušku Sv. erceņģeļa Mikeļa baznīca** () ir 1774. gadā uzcelts Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļaustrumos, Rokišķu rajona pašvaldības Onušķus ciemā, 3 kilometrus no Latvijas robežas. Baznīcas ansamblis ir reģiona nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 23610).

Pirmā baznīca ciemā tika uzcelta 1674. gadā,  1772. gadā tā bija sliktā stāvoklī. 1774. gadā tika uzcelta jauna koka baznīca. 1908. gadā tā ievērojami pārbūvēta. 20. gadsimta pirmajā pusē vairākkārt remontēta.

## Ārējās saites

* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
ASV Narkotiku apkarošanas administrācija

**Narkotiku apkarošanas administrācija** () ir Amerikas Savienoto Valstu federālā tiesībaizsardzības iestāde, kas ir pakļauta ASV Tieslietu departamentam, kuras uzdevums ir apkarot nelegālu narkotiku tirdzniecību un izplatīšanu ASV. Tā ir vadošā iestāde kontrolējamo vielu aprites likumības nodrošināšanai iekšzemē. Likuma ietvaros koplietojot jurisdikciju ar Federālo izmeklēšanas biroju, ASV Imigrācijas un muitas dienestu un ASV Muitas un robežapsardzības dienestam. Tomēr Narkotiku administrācija ir vienīgā atbildīgā aģentūra par ASV narkotiku izmeklēšanas koordinēšanu un turpināšanu gan vietējā, gan starptautiskā mērogā.

Administrācija tika izveidota 1973. gadā kā daļa no ASV valdības kara pret narkotikām. Narkotiku administrācijai ir arī izlūkošanas vienība, kas ir arī ASV izlūkošanas kopienas locekle. Lai gan vienība ir daļa no DEA komandķēdes, tā ziņo arī Nacionālās izlūkošanas direktoram. DEA ir kritizēta par medicīniskiem nolūkiem paredzētu zāļu aprites kontroli un koncentrēšanos uz operācijām, kas ļauj konfiscēt naudu par to lietošanu, nevis tām lietām, kas saistītas ar zālēm, kas rada lielāku kaitējumu.
## Administrācijas struktūra
DEA vada narkotiku apkarošanas administrācijas administrators, kuru iecēlis ASV prezidents un apstiprinājis ASV Senāts. Administrators ar  ASV ģenerālprokurora vietnieka starpniecību ziņo un sniedz atskaites un pārskatus ASV ģenerālprokuroram.
[thumb|500px|center|21 ''DEA'' reģionālo divīziju karte: 1. [Alabama, Čikāga, 2. Detroita, 3. un  Atlanta, 4. Dalasa, 5. Denvera, 6. Bostona, 7. Elpaso, 8. Hjūstona, 9. Losandželosa, 10. Maiami, 11. Ņūarka, 12. Ņūorleāna, 13. Ņujorka, 14. Filadelfija, 15. Fīniksa, 16. Sandjego, 17. Sanfrancisko, 18. Sietla, 19. Sentluisa, 20. Karību (Sanhuana), 21. Vašingtona]]

## Atsauces

## Literatūra
* Harry J. Anslinger and Will Oursler (1961), *The Murderers:  The Story of the Narcotic Gangs*, New York:  Farrar, Straus and Cudahy.
* Edward Jay Epstein (1977), *[https://www.druglibrary.org/schaffer/History/aof/index.html Agency of Fear: Opiates and Political Power in America] *, New York:  Putnam.
* Wayne Smith (2012), *Waffle House Diaries,* Chattanooga, TN: Bluehotel Press.
* 
* Major Studies of Drugs and Drug Policy
## Ārējās saites
* 
** 
* Drug Enforcement Administration in the Federal Register
* List of former DEA Administrators
* Office of Diversion Control
* A response to the DEA web site 
* DEA Watch 
* DrugEnforcementEdu.org
* Get Smart About Drugs – A DEA Resource for Parents
* DEA Demand Reduction – Street Smart Prevention
* DEA Museum
Astotā klase

**"Astotā klase"** () ir 2018. gada ASV komēdijdrāmas filma, kuras režisors un scenārists ir Bo Bērnems. Filmā galvenās lomas atveido Elsija Fišere, Džošs Hemiltons, Emīlija Robinsone, Džeiks Raiens un Freds Hekindžers.

Filma stāsta par klusu meiteni, kura cieš no trauksmes, bet vēlas gūt atzinību no saviem vienaudžiem pēdējā astotās klases nedēļā. Lai tiktu galā, viņa internetā augšupielādē video ar motivējošiem padomiem, lai palīdzētu citiem.

Filmas "Astotā klase" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. ASV filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[A24]]*. Filma saņēma kritiķu atzinību un guva finansiālus panākumus, nopelnot 14,3 miljonus ASV dolāru. Bērnems saņēma gan Amerikas scenāristu ģildes balvu, gan Amerikas režisoru ģildes balvu, bet Fišeri nominēja Zelta globusa balvai kategorijā "Labākā aktrise mūziklā vai kinokomēdijā". Nacionālā kinofilmu pārraudzīšanas padome filmu "Astotā klase" atzina par vienu no 2018. gada labākajām filmām. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 99% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberts Egerss

**Roberts Hjūstons Egerss** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors. Pazīstams kā vēsturisko filmu režisors.

## Karjera
2015. gadā kā režisors un scenārists Egerss debitēja ar vēsturisko šausmu filmu "Ragana". Filmas pirmizrāde notika 2015. gada Sandensas kinofestivālā un tajā galveno lomu atveidoja Anja Teilore-Džoja. Filma saņēma ļoti pozitīvas kritiķu atsauksmes un nopelnīja 40 miljonus ASV dolāru pie 4 miljonu budžeta.

Egersa nākamā filma "Bāka" (2019) arī bija vēsturiska filma un arī saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Filmā galvenās lomas atveidoja Roberts Patinsons un Vilems Defo.

2022. gadā iznāca Egersa episkā vikingu filma "Ziemeļnieks", kur galvenās lomas atveidoja Aleksandrs Skašgords, Nikola Kidmena, Anja Teilore-Džoja, Ītans Hoks, Bjorka un Vilems Defo.

2024. gadā iznāca Egersa ceturtā filma "Nosferatu", kas ir rīmeiks 1922. gada mēmajai filmai "Nosferatu, šausmu simfonija". Filmā galveno lomu atveidoja Bills Skašgords.

## Atasauces

## Ārējās saites
Blekbērnas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942889"
}


**Blekbērnas katedrāle** () jeb **Blekbērnas Sv. Jaunavas Marijas ar Sv. Pāvilu katedrāles baznīca** () ir anglikāņu katedrāle, kas atrodas Anglijas ziemeļos, Lankašīras grāfistes Blekbērnas pilsētā. 1926. gadā dibinātās Blekbērna diecēzes galvenā baznīca.

Neogotiskā stila katedrāle celta no 1820. gadā pēc arhitekta Džona Palmera (*John Palmer*, 1785—1846) projekta. Pirms tam tika nojaukta šajā vietā esošā senāka draudzes baznīca. Katedrāle vēlāk pārbūvēta un paplašināta.


Blackburn_Cathedral.jpg
Blackburn_Cathedral_05.JPG
Blackburn_Cathedral_Sanctuary,_Blackburn,_Lancashire,_UK_-_Diliff.jpg
Blackburn_Cathedral_09.JPG


## Ārējās saites
*
Herātas vilajets

**Herātas vilajets** (, *herât velâyat*) ir viens no 34 Afganistānas vilajetiem. Vilajets atrodas Afganistānas rietumos, tā administratīvais centrs ir Herāta (Afganistānas trešā lielākā pilsēta). 2021. gadā Herātas vilajetā dzīvoja 3,78 miljoni iedzīvotāju, līdz ar to tas pēc šī rādītāja ir otrs lielākais Afganistānas vilajets. Herātas vilajets ziemeļaustrumos robežojas ar Bādgīsas vilajetu, austrumos — ar Gouras vilajetu, bet dienvidos — ar Farāhas vilajetu. Vēl Herātas vilajets rietumos robežojas ar Irānu, bet ziemeļos — ar Turkmenistānu.

Herātas vilajetā dzīvo daudzas dažādas etniskās grupas, lielākoties puštu un dari valodās runājošas. Herātas vilajets ir nozīmīgs gan no vēsturiskā, gan no stratēģiskā viedokļa.

## Ārējās saites
Stendes luterāņu baznīca

**Stendes evaņģēliski luteriskā baznīca** ir  baznīca, kas atrodas Talsu novada Lībagu pagasta Dižstendē, pie valsts autoceļu A10 un P120 krustojuma. Valsts nozīmes kultūras piemineklis. Atsevišķi kultūras pieminekļi ir arī baznīcas altāris, ērģeles un kancele.

Baznīca celta ar pārtraukumiem no 1668. līdz 1751. gadam. Tās celšanas iniciatori bija Brigenu (*Brüggen*) dzimta. Baznīca kopš tā laika nav palašināta vai pārbūvēta, tikai vairākkārt remontēta. 1898. gadā baznīcā iebūvēja Eberharda Frīdriha Valkera (*Eberhard Friedrich Walcker*) uzņēmuma darinātas ērģeles.

## Ārējās saites
Vatajas starptautiskā lidosta

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q221279"
}


**Vatajas starptautiskā lidosta** () ir starptautiska lidosta Laosā, uz ziemeļrietumiem no valsts galvaspilsētas Vjenčanas centra, Mekongas upes kreisajā krastā.

Lidosta atvērta 1999. gadā. Tā ir bāze lidsabiedrībām *[[Lao Airlines]]* un *[[Lao Skyway]]*. Neskaitot čārterlidojumus, lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2024. gadā nodrošināja 20 lidsabiedrības. Bez vietējiem reisiem, visu sezonu lidojumi notika uz 8 valstīm (tās ir Dienvidkoreja, Kambodža, Ķīna, Malaizija, Mjanma, Singapūra, Taizeme, Vjetnama).

## Ārējās saites

* ''Vientiane Airport Guide''
Frīdrihs Vilhelms fon Vilmanis

**Frīdrihs Vilhelms fon Vilmanis** (; dzimis , miris ) bija Gramzdā dzimis Sāremā luterāņu mācītājs.

Dzimis Kurzemes hercoga arhitekta ģimenē. Tūlīt pēc Frīdriha Vilhelma piedzimšanas ģimene pārcēlās uz Rīgu, kas tolaik jau atradās Krievijas sastāvā. No 1766. līdz 1769. gadam studēja teoloģiju Getingenes Universitātē un Kēnigsbergas Universitātē. Lielu daļu no mūža (no 1774. līdz 1805. gadam) bija Karjas draudzes mācītājs Sāremā.

1782. gadā publicēja rakstu krājumu "Juttud ja Teggud" igauņu valodā. Tā ir senākā laicīgā grāmata igauņu valodā, kas saglabājusies līdz mūsdienām (1778. gadā izdotā Antona tor Helles "Jutto nink Moistokönne" ir zudusi). Par *Juttud ja Teggud* pamatu ņemta 1766. gadā izdotā Gotharda Frīdriha Stendera grāmata "Jaukas pasakas un stāsti".

## Ārējās saites
* Baltisches Biografisches Lexikon digital
Ted K

***Ted K*** ir 2021. gada ASV vēsturiskā krimināldrāmas filma, kuras režisors ir Tonijs Stouns. Filmā galvenā loma ir Šarlto Koplijam, kurš atveido matemātikas brīnumbērnu un teroristu Teodoru Kačinski. Filma atveido notikumus, kas noveda pie viņa aresta.

Filmas *Ted K* pirmizrāde notika  71. Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā. ASV filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Neon]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot Stouna režiju un Koplija aktierspēli. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 85% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šarlto Koplijs

**Šarlto Koplijs** (; dzimis ) ir Dienvidāfrikas aktieris.

Koplija pirmā loma bija Nīla Blomkampa Amerikas Kinoakadēmijas balvām nominētajā zinātniskās fantastikas filmā "9. rajons" (2009). Vēlāk atveidojis lomas arī Blomkampa filmās "Elizeja" (2013) un "Robots vārdā Čapijs" (2015).

Atveidojis lomas arī tādās filmās kā "A komanda" (2010), "Eiropa" (*Europa Report*, 2013), "Vecais zēns" (2013), "Melnā feja Malefisenta" (2014), "" (2016), *[[The Hollars]]* (2016), "Lodes pa gaisu!" (2016), "Gringo" (*Gringo*, 2018), *[[The Last Days of American Crime]]* (2020), *[[Ted K]]* (2021), "Zvērs" (*Beast*, 2022) un "Monkey Man: Grautiņš Mumbajā" (2024).

## Ārējās saites
The Doors (filma)

***The Doors*** ir 1991. gada ASV biogrāfiskā filma, kuras režisors ir Olivers Stouns. Filma stāsta par amerikāņu rokgrupas *[[The Doors]]* ietekmi uz mūziku un kontrkultūru. Filmā Vels Kilmers atveido dziedātāju Džimu Morisonu, Mega Raiena Morisona draudzeni Pamelu Kursoni, Kails Maklahlens taustiņinstrumentālistu Reju Manzareku, Frenks Veilijs ģitāristu Robiju Krīgeru un Kevins Dilons bundzinieku Džonu Densmoru. Citas lomas atveido Maikls Madsens, Billijs Aidols un Ketlīna Kvinlena.

Sākotnēji biogrāfisku filmu par *The Doors* vēlējās veidot tādi režisori kā Kventins Tarantīno, Braiens De Palma, Mārtins Skorsēze un Viljams Frīdkins. Par režisoru apstiprināja Oliveru Stounu, lai gan pret to iebilda Rejs Manzareks.

Filmas *The Doors* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[TriStar Pictures|Tri-Star Pictures]]*. Filma nopelnīja 34,5 miljonus ASV dolāru pie 32 miljonu dolāru budžeta, kā arī saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus, slavējot Kilmera un pārējo aktieru sniegumu, operatora un mākslinieka darbu un Stouna režiju, bet kritizējot vēsturiskās nepilnības un Morisona atveidojumu. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 56% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites