open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kapteinis Nulle

**"Kapteinis Nulle"** ir 1964. gadā uzņemta Latvijas PSR aktierfilma. Filmas režisors ir Leonīds Leimanis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc tāda paša nosaukuma Egona Līva noveles.

## Sižets
Valdis Nulle ir jauns un ambiciozs zvejas traļa "Dzintars" kapteinis. Viņam ir savs, mūsdienīgs uzskats par zvejas paņēmieniem, bet jūra diktē savus noteikumus. Kolhoza vadība, vadoties pēc situācijas, ir spiesta ekipāžā iekļaut bijušo kapteini Bauzi, kluso dzērāju Juhanu un citus, ne mazāk apšaubāmus darbiniekus. Jaunajam kapteinim trūkst iemaņu un pieredzes darbā ar tik daudziem piesaistītajiem zvejniekiem.

Negaidīti tieši uz šī kuģa ierodas daiļā inženiere Sabīne izmēģināt jauno trali, un nonāk ar kapteini "ražošanas konfliktā", kurš pāraug savstarpējās simpātijās un beidzas ar atzīšanos mīlestībā.

## Lomās
* Eduards Pāvuls — *kapteinis Valdis Nulle*
* Ausma Kantāne — *Sabīne*
* Kārlis Sebris — *traļmeistars Juhans*
* Gunārs Cilinskis — *Vaivars*
* Artūrs Dimiters — *Bauze*
* Ēvalds Valters — *Dundurs*
* Rūdolfs Kreicums — *Krams*
* Egons Beseris — *Uka*
* Alfons Kalpaks — *Orkānu Jeņķis*
* Eduards Čakste - *Čurkste*
* Amālija Jaunvalka - *Jūla*
* Herberts Zommers - *ekspedīcijas priekšnieks*
* Edgars Mucenieks - *Ainis*
* Luijs Šmits - *Teteris* 
* Valdemārs Zandbergs - *kolhoza priekšsēdētājs*
* Alfrēds Videnieks - *Glūda*
* Gunārs Placēns - *Lakstīgala*

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Leonīds Leimanis
* Scenārija autori: Egons Līvs un Leonīds Leimanis
* Operators: Miks Zvirbulis
* Mākslinieki: Viktors Šildknehts, Herberts Līkums
* Komponists: Indulis Kalniņš
* Kostīmu mākslinieks: Gunārs Balodis

## Interesanti fakti
* Rīgas kinostudijas pirmā platekrāna mākslas filma.
* Filmas vajadzībām Eduards Pāvuls un Gunārs Cilinskis trenējās boksā.
* Dzīve uz kuģa filmēta Rīgas zvejas ostā, Rīgas līcī, Baltijas un Ziemeļjūrā.

## Apbalvojumi
* Eduards Pāvuls apbalvots ar Baltijas valstu, Baltkrievijas un Moldāvijas kinofestivāla diplomu (1965) par labāko vīrieša lomas tēlojumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino Muzejs

## Video
*
Atbrīvošanas alejas pārvads

**Atbrīvošanas alejas pārvads** ir satiksmes pārvads Rēzeknē pār dzelzceļa līniju Krustpils—Rēzekne II, kas savieno Centra un Ziemeļu rajonus. 

## Vēsture
Kad 20. gs. 50. gados tika būvēts pilsētas Ziemeļu rajons, kurā atradās lielākās rūpnīcas, nokļūt tajās no Centra rajona varēja šķērsojot dzelzceļa pārbrauktuvi, bet nereti pie tās vajadzēja gaidīt vairāk nekā 10 minūtes. Kad 20. gs. 60. un sevišķi 70. gados Ziemeļu rajons bija kļuvis par blīvi apbūvētu daudzdzīvokļu namu masīvu ar divām skolām un rūpnīcām, kurās strādājošu skaits pārsniedza 2000 darbiniekus, aktuāla problēma bija biežie sastrēgumi un garās rindas pie dzelzceļa pārbrauktuves. Tādēļ 70. gados tika uzsākta viadukta būvniecība, kas tika nodots ekspluatācijā 1981. gadā.

## Atsauces
Jēkabmiesta Marijas skola

[thumb|260px|Bijusī Marijas meiteņu skolas ēka, vēlāk Vladimira-Marijas zēnu skola. [2010. gads|2010. gads.]]
[thumb|260px|Bijusī Marijas skolas ēka. [2024. gads|2024. gads.]]

**Jēkabpils Marijas skola** jeb, kā tolaik sauca, **Jēkabmiesta Marijas skola** bija viena no Jēkabpils skolām.

## Vēsture
Skolas vajadzībām tika uzcelta sarkana ķieģeļu ēka Daugavas malā blakus klosterim. Skola tika atvērta 1834. gadā. Tā bija skola meitenēm ar divām klasēm.

Vēlākos gados netālu no šīs ēkas uzcēla jaunu skolas ēku (tagad Brīvības iela 213), uz kuru pārcēla meitenes, bet vecajā ēkā tika izveidota Vladimira — Marijas zēnu skola ar divām klasēm.

Skola bija pilnīgā valsts apgādē. Jaunajā skolā mācības ilga 4 gadus. Skolnieces nāca no amatnieku, sīktirgotāju un strādnieku dzimtām.

Skola tika slēgta Pirmā pasaules kara laikā. Latvijas pirmās brīvvalsts laikā šo ēku nopirka ārsts Jānis Pusbarnieks, kurš tajā ierīkoja pēc jaunlaiku prasībām atbilstošu doktorātu. Domājams, šajā laikā ēka tika paplašināta ar piebūvi funkcionalisma stilā, zaudējot savu fasādes simetriju. Padomju varas gados šajā ēkā atradās Plaušu dispansers.

## Atsauces
Palermo FC

***Palermo Football Club***, plašāk zināms kā ***Palermo FC*** vai vienkārši ***Palermo***, ir Itālijas futbola klubs no Palermo, Sicīlijā, kurš šobrīd spēlē Itālijas futbola čempionāta B sērijā. Izveidots 1900. gadā kā *Anglo Panormitan Athletic and Football Club*. Vēstures gaitā klubam bija vairāki nosaukumi. No 1987. līdz 2019. gadam bija pazīstams kā *Unione Sportiva Città di Palermo*. Savā vēsturē Palermo ir spēlējis dažādos Itālijas futbola līmeņos. Kluba futbolisti ir trīs reizes spēlējuši Itālijas kausa finālā.

Līdz ar atgriešanos A sērijā 2004. gadā, klubs bija kļuvis par vienu no spēcīgākajiem Itālijā. Četri kluba pārstāvji tika uzaicināti uz Itālijas izlasi, kura ieguva 2006. gada Pasaules kausu. Vairākas sezonas klubs kvalificējies UEFA Eiropas līgai.

Komandas oficiālās krāsas ir rozā un melna; tas devis komandai iesauku *rosanero*; mazāk zināma iesauka ir *aquile*, kas ir atsauce uz ērgli kluba logo un Palermo pilsētas ģerbonī.

Komanda mājas spēles aizvada Renco Barberas stadionā (iepriekš saukts *La Favorita*), kurā no 2007. gada ir vieta 36 871 skatītājiem. To uzbūvēja 1932. gadā, bet 1980. gadu beigās tika atjaunots un tajā tika aizvadītas 1990. gada Pasaules kausa spēles.

2019. gada jūlijā klubs tika izslēgts no B sērijas finanšu pārkāpunu un neesošas apdrošināšanas dēļ. Tā paša gada oktobrī klubs *Unione Sportiva Città di Palermo* tika atzīts par bankrotējušu. Atjaunotais klubs *Palermo Società Sportiva Dilettantistica* uzsāka 2019.—2020. gada sezonu D sērijā. Uzreiz pirmajā sezonā uzvarēja D sērijas I grupā un tika paaugstināts uz C sēriju. Līdz ar atgriešanos profesionālā līmenī 2020. gada 16. jūlijā tika pārdēvēts par *Palermo Football Club* (*Palermo FC*).

## Sasniegumi
* **[[Itālijas kauss futbolā|Itālijas kauss]]**
** Finālisti (3): 1973–74, 1978–79, 2010–11
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Čempioni (5): 1931–32, 1947–48, 1967–68, 2003–04, 2013–14
** Vicečempioni (2): 1955–56, 1958–59
* **C sērija**
** Čempioni (1): 1941–42
* **C1 sērija**
** Čempioni (2): 1992–93, 2000–01
** Vicečempioni (2): 1984–85, 1990–91
* **C2 sērija**
** Čempioni (1): 1987–88

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Jeļisejevs

**Jeļisejevs** (, no personvārda Elizejs (*Елисей*); sieviešu dzimtē Jeļisejeva (*Елисе́ева*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Jeļisejevs (1971) — Latvijas futbolists;
* Grigorijs Jeļisejevs (1896—1967) — Latvijas politiķis;
* Matvejs Jeļisejevs (1993) — Krievijas biatlonists;
* Nikolajs Jeļisejevs (1994) — Latvijas hokejists.
Ugāle

**Ugāle** ir apdzīvota vieta Ventspils novada Ugāles pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Engures upes kreisajā krastā pie dzelzceļa līnijas Ventspils—Tukums II un autoceļu A10 un P123 krustojumā  no novada centra Ventspils un  no Rīgas. Ar vairāk kā pusotru tūkstoti iedzīvotāju (2022) ir lielākā apdzīvotā vieta novadā.

Ugālē ir pagasta administrācija, Ugāles vidusskola, bērnudārzs, kultūras nams, pasts, luterāņu un katoļu baznīcas.

## Vēsture
Vēstures avotos Ugāle (*Ugalen*) pirmo reizi minēta 1253. gadā Kursas zemes Vanemas sadalīšanas līgumā. Nosaukums, iespējams, cēlies no lībiešu valodas *ugal* un nozīmē „vieta, kur šalc“. Ugāles pilskalns bijis kuršu kiligundas centrs.

1561. gadā izveidota Ugāles muiža (*Ugahlen*) kā Kurzemes bīskapijas Zlēku muižas īpašums. 1562. gadā Ugāle nokļuva Bēru dzimtas īpašumā un Johans fon Bērs izveidoja patstāvīgu muižu.
1770. gadā Jelgavā izdeva Ugāles muižas likumu krājumu ar nosaukumu "Uggulas Teesas Grahmata".

Apdzīvota vieta sākusi veidoties pēc 1901. gadā izbūvētās Krustpils-Jelgavas-Ventspils dzelzceļa līnijas atklāšanas. Padomju laikā bija kolhoza „Uzvara“ centrs, darbojās vairāki uzņēmumi, tai skaitā MRS un 1984. gadā atklātā drenu cauruļu rūpnīca - "Usma" (slēgta 1996. gadā).

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ugāles vidusskola
Brakšķi (stacija)

**Brakšķi** ir pieturas punkts Jelgavas novada Līvbērzes pagastā, dzelzceļa līnijā Tukums II—Jelgava.

Netālu no stacijas atrodas vietējas nozīmes kultūras piemineklis – Kārļa Ulmaņa brāļa Indriķa dzimtās mājas "Kuzmas Brakšķi", kur K. Ulmanis bieži viesojies.

## Vēsture
Pieturas punkts atklāts 1931. gadā, taču jau 1917. gada kartē apmēram 3 km uz Jelgavas pusi no tagadējās pieturas, pie tagadējām "Leju" mājām atzīmēta Brandenburgas stacija.  Brakšķu stacijas ēku projektēja arhitekts Voldemārs Ozoliņš. Ēkai raksturīgi nacionālā romantisma ornamenti un īpaši elementi, tostarp sējēja bareljefs, kas šobrīd ir nodauzīts un uz fasādes palicis vien tā nospiedums. Šobrīd stacijas ēka ir privatizēta pa dzīvokļiem.

## Attēlu galerija

Attēls:Pieturas punkta Brakšķi stacijas ēka (1).JPG|Stacijas ēka
Attēls:Pieturas punkta Brakšķi stacijas ēka (3).JPG|Stacijas ēka
Attēls:p.p Brakšķi noliktava.JPG|Noliktava
Attēls:Kravas vilciens pieturas punktā Brakšķi.JPG|Kravas vilciens


### Vēsturiski attēli

Attēls:Brakšķi 1930.jpg|Brakšķu stacijas ēka 1930. gados


## Atsauces
Līvbērze (stacija)

**Līvbērze** ir dzelzceļa stacija Jelgavas novada Līvbērzes pagastā, dzelzceļa līnijā Tukums II—Jelgava. Pie ieejas stacijā no Jelgavas puses atrodas autoceļa P98 Jelgava—Tukums pārbrauktuve. Stacijā saglabājusies sākotnējā koka stacijas ēka, kā arī dzelzceļnieku dzīvojamās ēkas.

## Vēsture
Stacija atklāta 1904. gadā kā dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava stacija pie baronam P. Firksam piederošās Līvbērzes muižas. 

2000. gada 11. martā šeit notika viena no lielākajām dzelzceļa katastrofām Latvijas vēsturē. Uz pārbrauktuves saduroties kravas vilcienam ar vieglo automašīnu, gāja bojā četri cilvēki, kas atradās automašīnā, no sliedēm nogāja un tika sadragāta dīzeļlokomotīve un 10 cisternas ar dīzeļdegvielu. Degvielas noplūdes rezultātā izcēlās ugunsgrēks un tika piesārņota augsne stacijas tuvumā.

## Attēlu galerija

Attēls:Līvbērzes stacijas ēka (1).JPG|Stacijas ēka
Attēls:Saimniecības ēkas Līvbērzes stacijā.JPG|Dzīvojamās ēkas
Attēls:Tualete Līvbērzes stacijā.JPG|Tualete
Attēls:pasažieru platforma Līvbērzes stacijā.JPG|Pasažieru platforma
Attēls:noliktava Līvbērzē.JPG|Noliktava
Attēls:Lokomotīve Līvbērzes stacijā.JPG|Lokomotīve 2M62У
Attēls:Sliežu ceļi Līvbērzē.JPG|Sliežu ceļi
Attēls:Pārbrauktuve pie Līvbērzes stacijas, Переезд возле ст. Ливберзе.jpg|Pārbrauktuve


## Atsauces

## Ārējās saites
*
Apšupe (stacija)

**Apšupe** ir pieturas punkts Dobeles novada Jaunbērzes pagastā, dzelzceļa līnijā Tukums II—Jelgava. 1920. gadā atklāta IV klases stacija (pieturas punkts), sākotnējais nosaukums bija **Ērzeļu stacija**, 1921. gadā pārdēvēts par Apšupi. 1926. gadā Āpšupes (ar garo Ā) pieturā veiktas visas kravu operācijas, 1935. gadā savukārt uzsvērts, ka Apšupe (ar īso A) skaitāma kā pieturas punkts.  pie kuras Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā notika vairākas kaujas.

## Attēlu galerija

Attēls:Apšupes pieturas punkta bijusī stacijas ēka (2).JPG|Stacijas ēka
Attēls:Sliežu ceļš Apšupē.JPG|Sliežu ceļš un Liepājas šosejas tilts


## Atsauces
Slampe (stacija)

**Slampe** ir dzelzceļa stacija Tukuma novada Slampes pagastā, dzelzceļa līnijā Tukums II—Jelgava. 

## Vēsture
Atklāta 1904. gadā kā dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava stacija. Stacijā savulaik atradusies Valsts krājizdevumu kases nodaļa. Saglabājusies sākotnējā koka stacijas ēka.

## Attēlu galerija

Attēls:Slampes stacijas ēka (2).JPG|Stacijas ēka
Attēls:Pasažieru platforma Slampes stacijā.JPG|Pasažieru platforma un sliežu ceļi
Attēls:Saimniecības ēkas Slampes stacijā.JPG|Saimniecības ēkas


## Atsauces

## Ārējās saites
*
Praviņi (stacija)

**Praviņi** ir pieturas punkts Tukuma novada Slampes pagastā, dzelzceļa līnijā Tukums II—Jelgava.

## Vēsture
Praviņu staciju atklāja 1926. gadā, lai pārkrautu pa 5 km garu šaursliežu dzelzceļu no vietējā kaļķu karjera izvestos materiālus K. Šmita Rīgas Cementa fabrikas vajadzībām. Kopš 1934. gadā Praviņas skaitāmas kā pieturas punkts. Turpmāk gan šis punkts saukts par Praviņiem. Otrā pasaules kara gados no stacijas izbūvēts šaursliežu dzelzceļš uz Lestenes kūdras fabriku. Kopš 1998. gada, kad Rīgas—Jelgavas—Ventspils vilcienu novirzīja caur Jūrmalu, pieturas punktu neizmanto.

## Attēlu galerija

Attēls:Pārbrauktuve pie Praviņiem.JPG|Pārbrauktuve
Attēls:Tukums - Jelgava pie Praviņiem.JPG|Sliežu ceļš pie pārbrauktuves
Attēls:Praviņu pieturas ēkas.JPG|Praviņu pieturas ēkas


## Piezīmes un atsauces
Džūkste (stacija)

**Džūkste** ir neizmantots pieturas punkts Tukuma novada Džūkstes pagastā, dzelzceļa līnijā Tukums II—Jelgava. Blakus pieturai ir autoceļa V1450 Lestene—Džūkste—Lancenieki pārbrauktuve. Stacijas ēka saglabājusies līdz mūsdienām un tiek izmantota kā dzīvojamā māja "Sudrabiņi". Saglabājusies arī vecā noliktavas ēka un bijušās pasažieru nojumes ēka. Stacijas perons demontēts dzelzceļa rekonstrukcijas darbu laikā.

## Vēsture
1930. gadā šeit atvēra pieturas punktu, ko vēlāk pārbūvēja par staciju. Stacijas ēka atklāta 1931. gada oktobrī.  Nedaudz aiz pārbrauktuves Tukuma virzienā atzarojās bijusī kara laika rokādes līnija Bērzupe—Džūkste, tā tika uzbūvēta 1944. gada septembrī un pastāvēja tikai dažus mēnešus. Iespējams, sliedes līdz Grauzdei pastāvēja vēl dažus gadus pēc kara.

Līdz 1960. gadiem Džūkstē bija otrs sliežu ceļš un tā kalpoja kā izmaiņas punkts, pēc tam Džūkstē bija pieturas punkts, kur pieturēja vilcieni Rīga—Jelgava—Ventspils un Rīga—Jelgava—Tukums.

Pieturas punkts netiek izmantots kopš 1998. gada, kad tika pārtraukta pasažieru satiksme līnijā.

## Attēlu galerija

Attēls:P.p. Džūkste noliktava (2).JPG|Bijusī pasažieru nojume
Attēls:p.p. Džūkste noliktava (1).JPG|Noliktavas ēka
Attēls:Pārbrauktuve pie Džūkstes pieturas punkta.JPG|Pārbrauktuve
Attēls:Pārbrauktuve pie Džūkstes stacijas.JPG|Pārbrauktuve vasarā
Attēls:Sliedes pie Džūkstes.JPG|Sliežu ceļš un noliktavas ēka
Attēls:Tukums - Jelgava pie Džūkstes 2.jpg|Sliežu ceļš


## Piezīmes un atsauces
Itālijas kauss futbolā

**Itālijas kauss futbolā** () ir ikgadējs futbola kausa turnīrs Itālijā. Pirmoreiz tas notika 1922. gadā, bet otrais turnīrs notika tikai 1936. gadā. Visvairāk — 15 reizes — ir uzvarējuši *[[Turīnas "Juventus"|Juventus]]* futbolisti. *Juventus* ir piedalījušies arī visvairāk finālos — 22, seko *[[AS Roma]]* ar 17 fināliem. Turnīra uzvarētāji var nēsāt trīskrāsu () kokardi, un komanda kvalificējas nākamās sezonas UEFA Eiropas līgai.

## Trofejas

Piezīme: 1922. gada turnīrā nepiedalījās daudzas spēcīgas komandas, kuras veidoja savu privātu turnīru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
* Coppa Italia spēles un rezultāti
Vasks

**Vasks** var būt:
* vaski — plastiskas, viegli veidojamas ķīmiskās vielas,
* bišu vasks — taukiem līdzīga viela, ko izdala bites,
* Andrejs Vasks — latviešu vēsturnieks,
* Pēteris Vasks — latviešu komponists,
* 16513 Vasks — asteroīds.
Lat Met

**Lat Met, SIA** ir Latvijā reģistrēts metāla apstrādes uzņēmums, kas savu darbību uzsācis 1996. gadā, kā ģimenes uzņēmums. Jau neilgi pēc darbības uzsākšanas uzņēmums atrada savu nišu specializējoties dekoratīvo metāla izstrādājumu izgatavošanas jomā.

Šobrīd lielāko daļu saražotās produkcijas sastāda metāla kalumi - vārti, margas, durvju rokturi un eņģes. Uzņēmums pēc pasūtījuma izgatavo arī tirdzniecības stendus, plastikāta un metāla reklāmas izkārtnes, skārda izstrādājumus jumtiem un ventilācijai, citus nestandarta metāla izstrādājumus. Lielā daļa produkcijas tiek izgatavota pēc klientu pasūtījuma. Produkcija tiek eksportēta uz Norvēģiju un ES valstīm. Latvijas tirgū uzņēmums piedāvā arī žogu, metāla kalumu elementu, paceļamo garāžu vārtu un vārtu automātikas tirdzniecību un produktu servisa nodrošināšanu.

## Ārējās saites
* Lat Met mājaslapa
Torino FC

***Torino Football Club***, biežāk saukts vienkārši par **"Torino"**, ir profesionāls Itālijas futbola klubs no Turīnas Pjemontā. Klubs dibināts 1906. gadā. Lielāko daļu savas vēstures klubs aizvadījis Itālijas futbola augstākajā līmenī - A sērijā, un tajā spēlē arī šobrīd.

*Torino* spēlē tumšsarkanos kreklos ar baltiem šortiem. Klubs uzvarējis Itālijas čempionātā septiņas reizes, pirmoreiz 1927.–1928. gada sezonā, pēdējoreiz 1975.–1976. gadā. Tas piecas reizes ieguvis Itālijas kausu. Eiropas kausos klubs vienreiz iekļuva UEFA kausa finālā, tas notika 1991.–1992. gada sezonā. Vēsturiski pēc uzvarēto Itālijas čempionātu skaita *Torino* dala piekto vietu.

Līdz 1970. gadam kluba nosaukums bija *Associazione Calcio Torino*, bet no 1970. līdz 2005. gadam — *Torino Calcio*.

## Komandas sastāvs
*Sastāvs *.

## Sasniegumi

* **[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|A sērija]]**
** Čempioni (7): 1927–28, 1942–43, 1945–46, 1946–47, 1947–48, 1948–49, 1975–76 
** Vicečempioni (7): 1907, 1914–1915, 1928–1929, 1938–1939, 1941–42, 1976–77, 1984–85
* **[[Itālijas kauss futbolā|Itālijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (5): 1935–36, 1942–43, 1967–68, 1970–71, 1992–93
** Finālisti (8): 1937–38, 1962–63, 1963–64, 1969–70, 1979–80, 1980–81, 1981–82, 1987–88
* **[[Supercoppa Italiana|Itālijas superkauss]]**
** Finālisti (1): 1993
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Čempioni (3): 1959–60, 1989–90, 2000–01
** Vicečempioni (1): 2011–12
* **[[UEFA kauss]]**
** Finālisti (1): 1991–92
* **"Mitropa" kauss**
** Uzvarētāji (1): 1990–91

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Bišu vasks

thumb|right|220px|Bišu vaska ritulis

**Bišu vasks** ir dabīga medus bišu vaska dziedzeros veidojusies viela, kura pēc sastāva ir galvenokārt taukskābju esteru un dažādu garo ķēžu spirtu maisījums. Tīrā veidā balta. Bites šo vasku izmanto stropa šūnu veidošanā, tomēr cilvēki visbiežāk to izmanto sveču ražošanā.

## Atsauces
Hanss Kristians Ersteds

**Hanss Kristians Ersteds** (, izrunā: , dzimis , miris ) bija dāņu fiziķis un ķīmiķis, kas atklāja, ka elektriskā strāva rada magnētisko lauku (precīzāk runājot, to vispirms ievēroja kāds students Ersteda lekcijā). Šis atklājums iedvesmoja attīstīt elektromagnētisma teoriju.

## Biogrāfija

1806. gadā Ersteds kļuva par profesoru Kopenhāgenas universitātē, kuru deviņus gadus iepriekš bija arī absolvējis. Tieši šajā iestādē viņš pirmo reizi veica apjomīgus fizikālus eksperimentus saistībā ar elektrisko strāvu un akustiku. Nozīmīgo atklājumu saistībā ar elektrisko strāvu un magnētisko lauku Ersteds atklāja 1820. gada aprīlī.

1819. gadā no pipariem Ersteds bija ieguvis jaunu organisko savienojumu, ko nosauca par piperidīnu. Piperidīna cikls ietilpst piperīna, kas dod aso garšu melnajiem pipariem, molekulas sastāvā.

## Apbalvojums

1908. gadā tika izveidota Ersteda medaļa, ko piešķir dāņu zinātniekiem par izcilu ieguldījumu zinātnē. 1932. gadā Ersteda vārdā tika nosaukta arī magnētiskā lauka intensitātes mērvienība CGS sistēmā — ersteds (Oe).

1999. gadā palaists Dānijas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis *[[Ørsted (pavadonis)|Ørsted]]*, kurš nosaukts par godu zinātniekam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ersteds

**Ersteds** var būt:

* ersteds (mērvienība) (Oe) — magnētiskā lauka intensitātes mērvienība CGS sistēmā
* Hanss Kristians Ersteds — dāņu fiziķis un ķīmiķis
2006. gada Pasaules čempionāts biatlonā

**2006. gada Jauktās stafetes [[Pasaules čempionāts biatlonā]]** notika Pokļukā, Slovēnijā, . Čempionātā piedalījās 25 komandas no 18 valstīm. Katra komandas sastāvā bija divi vīrieši un divas sievietes, katrs veica 6 km garu distanci.

## Jauktā stafete

## Ārējās saites
* Rezultāti
Čurkstes

**Čurkstes**, **čurkstu ģints** (*Delichon*) ir viena no bezdelīgu dzimtas (*Hirundinidae*) ģintīm. Čurkstu ģintī ir 3 sugas. Šīs ģints tuvākie radinieki ir bezdelīgas, kas arī būvē ligzdas no dubļiem, īpaši tuva radniecība ir ar bezdelīgu (*Hirundo rustica*). 1758. gadā Kārlis Linnejs visas čurkstu sugas sistematizēja bezdelīgu ģintī (*Hirundo*), atsevišķā ģintī tās tika izdalītas 1854. gadā. Sengrieķu valodā *Delichon* nozīmē bezdelīga.

## Izplatība
Čurkstes ir izplatītas Eiropā, Āzijā un Ziemeļāfrikas kalnos. Latvijā ligzdo tikai viena čurkstu ģints suga - mājas čurkste (*Delichon urbicum*). Divas čurkstu sugas: mājas čurkste un Āzijas čurkste ir migrējošas, bet Nepālas čurkste ir nometniece un mājo Himalaju kalnos visu gadu. Kopumā visām čurkstu sugām ir stabila populācija, lai gan pēdējos gados ir samazinājusies mājas čurkstu populācija Centrāleiropā un Ziemeļeiropā. To skaidro ar lauksaimniecības attīstību, dažādu ķīmisku vielu lietošanu lauksaimniecībā, kā arī nepiemērotiem laika apstākļiem, izžūstot dubļiem, kas nepieciešami ligzdu būvēšanai. 

## Izskats un īpašības
Čurkstes ir nelieli, spēcīgi veidoti putniņi ar lielām galvām un īsām astēm. Ķermeņa garums ir 13—15 cm. To mugura ir zilimelna, bet vēders balts vai gaiši pelēks. No citām ģintīm to var viegli atšķirt pēc apspalvojuma, kas aug arī uz kājām un pēdām. Mājas čurkstes ligzdo kolonijās, veidojot ligzdu no dubļiem, kas tiek piestiprināti pie klintīm vai ēku konstrukcijām. No iekšpuses ligzda tiek oderēta ar sausu zāli un spalvām. Ligzdu būvē pāris kopīgi. Dējumā parasti ir 2 - 3 olas, kuras perē arī abi vecāki. Kā visi bezdelīgu dzimtas putni čurkstes kukaiņus medī lidojumā. Pamatā tās medī mušas un laputis. Lai arī čurkstes ir ļoti veiklas lidotājas, reizēm tās nomedī plēsīgie putni. 

## Klasifikācija
* **Čurkstu ģints** (*Delichon*)
** Āzijas čurkste (*Delichon dasypus*)
** Mājas čurkste (*Delichon urbicum*)
** Nepālas čurkste (*Delichon nipalense*)

## Atsauces
Bezdelīgas

**Bezdelīgas**, **bezdelīgu ģints** (*Hirundo*) ir viena no bezdelīgu dzimtas (*Hirundinidae*) ģintīm. Bezdelīgu ģintī ir 15 sugas, no kurām vispazīstamākā ir bezdelīga. Lielākajai daļai bezdelīgu sugu ir melna mugura, ruda seja, dažreiz rudas ir arī krūtis vai pakakle. Pavēdere balta vai gaiši ruda.

Visas bezdelīgu ģints sugas ir izplatītas vai nu Eirāzijā vai Āfrikā, vai Austrālijā, bet bezdelīga (*Hirundo rustica*) mājo visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Latvijā mājo tikai viena bezdelīgu ģints suga - bezdelīga.

## Klasifikācija
***Bezdelīgu ģints** (*Hirundo*)
** Angolas bezdelīga (*Hirundo angolensis*)
** Austrālijas bezdelīga (*Hirundo neoxena*)
** Baltastes bezdelīga (*Hirundo megaensis*)
** Baltkrūšu bezdelīga (*Hirundo dimidiata*)
** Baltrīkles bezdelīga (*Hirundo albigularis*)
** Baltrīkles zilā bezdelīga (*Hirundo nigrita*)
** Bezdelīga (*Hirundo rustica*)
** Dienvidjūru bezdelīga (*Hirundo tahitica*)
** Drātsastes bezdelīga (*Hirundo smithii*)
** Etiopijas bezdelīga (*Hirundo aethiopica*)
** Melnirudā bezdelīga (*Hirundo nigrorufa*)
** Pakalnu bezdelīga (*Hirundo domicola*)
** Raibspārnu bezdelīga (*Hirundo leucosoma*)
** Sarkankrūšu bezdelīga (*Hirundo lucida*)
** Zilā bezdelīga (*Hirundo atrocaerulea*)

## Atsauces
Krastu čurkstes

**Krastu čurkstes**, **krastu čurkstu ģints** (*Riparia*) ir viena no bezdelīgu dzimtas (*Hirundinidae*) ģintīm. Krastu čurkstu ģintī ir 6 sugas. Tās sastopamas Eiropā, Āzijā, Āfrikā un Ziemeļamerikā. Latvijā ligzdo tikai viena šīs ģints suga — krastu čurkste (*Riparia riparia*).

## Izskats un īpašības
Krastu čurkstes ir maza un vidēja auguma bezdelīgu dzimtas putni. To ķermeņa garums ir 11—17 cm. Mugura ir tumši brūna, bet vēders balts, kā arī uz krūtīm tām ir tumši brūna josla. Šīs ģints putni parasti apmetas ūdens tuvumā upju stāvkrastos. Ligzda tiek ierīkota alā, kuru upes smilšainajā krastā izrok paši putni. Ligzdas būvniecībai tiek izmantoti salmi, zāle un spalvas. Olas perē abi vecāki. Dažas sugas ligzdo kolonijās. Krastu čurkste, tāpat kā pārējie bezdelīgu dzimtas putni, kukaiņus noķer lidojumā. Visbiežāk tās barojas virs ūdens virsmas, pļavas vai citā atklātā biotopā.

## Klasifikācija
* **Krastu čurkstu ģints** (*Riparia*)
** Blāvā čurkste (*Riparia diluta*)
** Kongo krastu čurkste (*Riparia congica*)
** Krastu čurkste (*Riparia riparia*)
** Ķīnas krastu čurkste (*Riparia chinensis*)
** Lielā čurkste (*Riparia cincta*)
** Mazā čurkste (*Riparia paludicola*)

## Atsauces
Deivids Robinsons

**Deivids Moriss Robinsons** (; dzimis  Kīvestā, Floridas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists, spēlējis centra pozīcijā, bijis ASV basketbola izlases dalībnieks. Visu profesionāļa karjeru aizvadījis NBA kluba Sanantonio "Spurs" sastāvā. 1987. gada NBA draftā viņu "Spurs" izraudzījās ar kopējo pirmo numuru. 2009. gadā viņš kopā ar Maiklu Džordanu, Džonu Stoktonu, Džeriju Slonu un Viviāni Stingeri uzņemts Basketbola slavas zālē. D. Robinsons tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem centra spēlētājiem visā NBA vēsturē. 1996. gadā tika nosaukts par vienu no 50 izcilākajiem NBA spēlētājiem visā līgas vēsturē. D. Robinsons kļuva par ceturto spēlētāju līgas vēsturē, kurš guvis *quadruple-double*, tas notika .

ASV basketbola izlases sastāvā piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (1988, 1992, 1996), visās trijās viņa pārstāvētā izlase guva uzvaru turnīrā. Tāpat D. Robinsons ir guvis uzvaru 1986. gada Pasaules čempionātā un sudraba medaļu 1987. gada Panamerikas spēlēs.

## Ārējās saites
Arnis Mednis

**Arnis Mednis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu mūziķis, dziesmu komponists. 2001. gadā pārstāvēja Latviju 2001. gada Eirovīzijā ar dziesmu "Too Much", viņš ieņēma 18. vietu.

## Biogrāfija
Mācījies Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā un Latvijas Valsts Konservatorijā.

Mūziķa karjeru uzsāka 1986. gadā ar grupu Odis. 1990. gadā ar grupu tika svinēta uzvara festivālā "Liepājas dzintars", kā arī 1993. gada konkursos "Jūrmala" un "Sopota". 2008. gadā piedalījies TV3 šovā "Koru kari" kā Rīgas Dzeltenā kora vadītājs, šovā netika gūti lieli panākumi. Paralēli muzicēšanai rakstījis dziesmas vairākiem Latvijas māksliniekiem, tai skaitā 4. elements, Cafee. Bijis mūzikas autors teātra izrādēm "Pepija" un "Superdetektīvs Blumkvists". 2008. gadā atvēra džeza klubu Rīgā. Par sasniegumiem Latvijas mūzikā viņš saņēmis Lielo mūzikas balvu. 

2011. gadā atsāka darbību mūzikā ar divu jaunu projektu dibināšanu, tāpat 2011. gadā bija viens no 2010. gada Muzikālās bankas žūrijas locekļiem. Kopumā izdevis sešus studijas albumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Arņa Medņa atklātākā intervija pēc pārdzīvotā insulta
1000 (skaitlis)

**Tūkstotis** jeb **1000** ir naturāls skaitlis, kas atrodas starp 999 un 1001. Romiešu skaitļu sistēmā tūkstotis tiek apzīmēts ar M.  
Binārajā skaitīšanas sistēmā tūkstotis ir 1111101000, oktālajā skaitīšanas sistēmā ir 1750, bet heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 3E8. Sadalot tūkstoti pirmreizinātājos, iegūst 2×2×2×5×5×5.

Normālformā to pieraksta šādi: 103. SI sistēmā tūkstoša daudzkārtnis ir kilo, piemēram, kilometrs, kilograms un tamlīdzīgi. 

Kādas mērvienības tūkstošo daļu raksta kā 10-3 un tās apzīmēšanai lieto prievārdu *mili-*, piemēram, metra tūkstošā daļa ir milimetrs (mm), grama tūkstošā daļa ir miligrams (mg).

Kāda lieluma tūkstošo daļu sauc arī par promili (‰) no  - "uz tūkstoti".

## Nosaukums
Nosaukuma pamatā ir indoeiropiešu pirmvalodas vārdu sakne *tēu-*, kas atbilst vārdam "tūkt". Austrumbaltu valodās vārda "tūkstotis" sākotnējā forma bijusi *tū-šamt* ("pietūcis simts", proti, "lielais simts"), lietuviešu valodas forma *tūkstantis*. Līdzīgi arī  un .

## Atsauces
Luda Bērziņa sieviešu tirdzniecības skola

[thumb|250px|Jēkabpils pilsētas tirdzniecības skola, [1910. gadi.]]

**Luda Bērziņa sieviešu tirdzniecības skola** bija viena no skolām Jēkabpilī.

Skola meitenēm tika nodibināta 1906. gada rudenī un beidza savu darbību 1912. gadā, kad nodibinājās Less kundzes sieviešu ģimnāzija, kura pārņēma sieviešu tirdzniecības skolas audzēknes. Skolu uzturēja tās dibinātājs Ludis Bērziņš, bet vēlāk skolotājs kolektīvs. Skolas inspektors līdz 1909. gada vidum bija pats Ludis Bērziņš, šo pašu amatu šajā laikā ieņemot arī Jēkabpils pilsētas tirdzniecības skolā, kurā apmācīja zēnus. Pēc 1909. gada skolu vadīja K. Vītols un Kārlis Lamberts, kurš vēlāk bija iggadīgs direktors Jēkabpils Valsts ģimnāzijā un komercskolā. Ar skolas atvēršanu tika paplašinātas latviešu sieviešu iespējas iegūt izglītību un apgūt arodu, lai vēlāk atrast darba vietas tirdzniecības un rūpniecības uzņēmumos.

Liela daļa no skolu beigušajām audzēknēm nodarbojās kā mātes mājsaimniecībā, viena daļa strādāja kā skolotājas un ierēdnes valsts un pašvaldības dienestos, kā arī kā darbinieces privātos uzņēmumos.

11 gadu pastāvēšanas laikā abās tirdzniecības skolās ( arī Jēkabpils pilsētas tirdzniecības skola) kopā mācījušies 570 skolnieki, no kuriem 190 beiguši pilnu kursu.

## Skolotāji
Luda Bērziņa privātajā tirdzniecības skolā strādāja tie paši skolotāji, kas pasniedza arī Jēkabpils pilsētas tirdzniecības skolā: M. Āriņš — Rācenis, J. Bērziņš (dabas zinātnieks, vēlākais Mazsalacas ģimnāzijas direktors), J. Steinbriks, J. Bērziņš, L. Bērziņš (vēlākais miertiesnesis Jelgavā), brīvmākslinieks Sockis, J. Alberts, mākslinieks Jānis Kuga (vēlākais Latvijas Mākslas akadēmijas rektors), K. Strautmalnieks — Corbiks, Ignatjevs, Cukursuks, Barzes — Markus kundze, Ķempe, Pilsātnieks, J. Siliņš, Serkovs un citi.

## Atsauces
Latvijas futbola Virslīgas 2011. gada sezonas spēles

**Latvijas futbola Virslīgas [[Latvijas futbola Virslīga 2011|2011. gada sezonas]] spēļu sarakstā** ir pieminēti visi Latvijas futbola Virslīgas spēļu rezultāti 2011. gada sezonā.

Spēļu kalendārs tika pieņemts  Virslīgas klubu sanāksmē, bet tikai  to publicēja Latvijas Futbola federācija mājaslapā.

## Pirmais riņķis
### Pirmā kārta

----

----

----

### Otrā kārta

----

----

----

### Trešā kārta

----

----

----

### Ceturtā kārta

----

----

----

### Piektā kārta

----

----

----

### Sestā kārta

----

----

----

### Septītā kārta

----

----

----

### Astotā kārta

----

----

----

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas futbola Virslīgas 2011. gada sezonas spēļu kalendārs

__NOTOC__
Jaunciems

**Jaunciems** var būt:
* Jaunciems — apdzīvota vieta Ārlavas pagastā;
* Jaunciems — apdzīvota vieta Demenes pagastā;
* Jaunciems — apdzīvota vieta Līvbērzes pagastā;
* Jaunciems — apdzīvota vieta Nīcas pagastā;
* Jaunciems — apdzīvota vieta Tārgales pagastā;
* Jaunciems — Rīgas pilsētas apkaime Ziemeļu rajonā;
* Jaunciems — Aglonas daļa.

## Skatīt arī
* Jaunciems (dabas liegums)
* Jaunciema gatve
* Jaunciema iela
* Jaunciema kapi
* Jaunciema līnijas
* Jaunciema mežs
* Jaunciema purvs
Klāvs Olšteins

**Klāvs Olšteins** (dzimis  Kuldīgā) ir Latvijas jurists un bijušais politiķis, 10. Saeimas un 11. Saeimas deputāts, pašlaik uzņēmējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Kuldīgā, mācījās Vānes pamatskolā, pēc tam Kandavas internātvidusskolā un Kandavas sporta skolā. Studēja Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, līdztekus strādāja degvielas uzpildes stacijā, darbojās žurnālistikā, bija Neatkarīgās Rīta avīzes reportieris, iestājās partijā "Jaunais laiks". 2005. gadā K. Olšteins kļuva par īpašu uzdevumu ministra elektroniskās pārvaldes lietās Jāņa Reira biroja vadītāju.

2006. gadā pirmo reizi kandidēja Saeimas vēlēšanās, bet netika ievēlēts. 2009. gadā K. Olšteins kļuva par ekonomikas ministra Arta Kampara padomnieku. Šai pašā gadā nesekmīgi kandidēja Rīgas domes vēlēšanās. 2010. gada rudenī tika ievēlēts 10. Saeimā no apvienības "Vienotība" saraksta, kur darbojās arī kā Ekonomikas ministrijas parlamentārais sekretārs.

 nolika Saeimas deputāta mandātu, protestējot pret to, ka nedēļu iepriekš notikušajās Valsts prezidenta vēlēšanās Saeimas deputāti uz otru termiņu neievēlēja Valdi Zatleru. Jūlijā izstājās no "Jaunā laika" ar mērķi pievienoties V. Zatlera veidotajai jaunajai politiskajai partijai (bija Zatlera Reformu partijas (ZRP) dibinātāju skaitā). Ievēlēts 11. Saeimā.  kopā ar pieciem citiem ZRP biedriem pameta partiju, tādējādi protestējot pret nedemokrātisko lēmumu pieņemšanu ZRP iekšienē. 2012. gada martā kopā ar pārējiem ZRP pametušajiem deputātiem Olšteins piedalījās biedrības "Brīvie demokrāti" dibināšanā.

2012. gada janvārī viņu apstiprināja par Satiksmes ministrijas parlamentāro sekretāru, bet 2013. gada februārī, demisionējot satiksmes ministram Aivim Ronim, viņš atkāpās no amata.
2015. gada aprīlī Olšteins kļuva par zvērinātu advokātu.

2020. gada martā Olšteins kļuva par Latvijas Basketbola savienības valdes locekli.

## Atsauces

## Ārējās saites

* K. Olšteina oficiālā mājaslapa
* Klāvs Olšteins "Vienotība"
Dņepra

**Dņepra** jeb **Dņipra** (, , ) ir ceturtā garākā upe Eiropā aiz Volgas, Donavas un Urālas. Upes garums ir 2201 km. Tās izteka atrodas Valdaja augstienē. Dņepra plūst caur Krieviju, Baltkrieviju un Ukrainu, bet ietek Dņepras limānā (Melnajā jūrā). Lielākās Dņepras pietekas ir Desna, Pripete, Psela, Soža, Bjarezina, Inhuleca, Vorskla, Teteriva un Sula. Lielākās pilsētas upes krastos ir Smoļenska, Orša, Mogiļeva, Kijiva, Čerkasi, Kamjanske, Dņipro, Zaporižja un Hersona. Dņepra grīvā veido deltu, kur tā sadalās aptuveni 230 mazākās attekās. Dņepra tiek izmantota kā ūdensceļš un ir kuģojama līdz Dorogobužas pilsētai Krievijā. Dņepras—Bugas kanāls to savieno ar Bugas upi.

## Vēsture
Dņepras upes nosaukums cēlies no sarmatu valodas **Dānu Apara* ("Tēvu upe") vai skitu valodas **Dānu Apr* ("Dziļā upe"). Jau Senajos laikos tā bija svarīgs ūdensceļš, ko grieķu kolonisti sauca par Boristēnu (), bet latīniski sauca par *Danaparis*.
Vikingu laikos tā kalpoja kā ceļš no varjagiem uz grieķiem.

Arturs Hansons un Māra Poļakova 2023. gada grāmatā “Ukraiņu īpašvārdu atveide latviešu valodā” norādījuši, ka vārds *Дніпро* latviešu valodā atveidojams atbilstoši rakstībai un izrunai ukraiņu valodā un iekļaujams latviešu valodas locījumu sistēmā, un ka gan upes, gan pilsētas nosaukumam jābūt *Dņipra*.

## Upes gaita
Dņepra sākas Valdaja augstienē, augšgalā tā tek zemos krastos pa paugurainu, sīkpurvainu, vairāk vai mazāk mežainu apvidu; sniedzas platumā līdz 30, dziļumā līdz 6 metriem. Starp Dorogobužas un Oršas pilsētām upes krasti kļūst augstāki un akmeņaināki, gultne līkumaina. Tālāk tā ieplūst Baltkrievijas zemajā, purvainajā un mežainajā līdzenumā, uzņem lielākās pietekas un paliek par prāvu, satiksmei noderīgu upi.

Ukrainā meži Dņepras krastos pamazām izklīst mežastepē un upe plūst pa auglīgu zemkopības klajumu. Kreisais krasts pieplok zemā līdzenumā, kas pavasaros tālu pārplūst. Toties labais krasts pieņemas augstumā, uz tā atrodas Kijiva. Lejpus Kijivai Dņepra sadalās vairākās līdztekās, kas apskalo daudzas salas. Vietām izceļas granīta sliekšņi, tie tomēr nesniedzas visā upes platumā un kuģniecību netraucē.

Līdz Dņipro HES uzbūvēšanai posmā Dņipro — Zaporižja upe lauzās šķērsām cauri Ukrainas granīta horstam, straumei ceļu aizsprostoja klinšu salas, zemūdens akmeņi un sliekšņi. Hidroelektrostacijas celtniecības laikā (1927–1932) krāces applūdināja. Otrā pasaules kara laikā Sarkanā armija atkāpjoties sagrāva Dņepras HES aizsprostu, bet pēc kara to atjaunoja. Lejpus Zaporižjai upes plūdums ir rāms un tā sadalās līdztekās un pa sešām attekām ieplūst Melnās jūras Dņepras-Bugas limānā.

## Pietekas
Dņeprai ir 21 par  garāka pieteka. Lielākās no tām ir Desna, Pripete, Psela, Soža, Bjarezina, Inhuleca, Vorskla, Teteriva un Sula.

## Ūdenskrātuves
Uz Dņepras ir izveidotas vairākas ūdenskrātuves — Dņepras ūdenskrātuve, Kahovkas ūdenskrātuve, Kamjanskas ūdenskrātuve (līdz 2017. gadam zināma kā Dņeprodzeržinskas ūdenskrātuve), Kaņivas ūdenskrātuve, Kijivas ūdenskrātuve un Kremenčukas ūdenskrātuve.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uzbeku valoda

**Uzbeku valoda** (*Oʻzbek tili*) ir altajiešu valodu saimes tjurku valoda. Tā ir Uzbekistānas valsts valoda. Šajā valodā runā arī daudzi iedzīvotāji Turkmenistānas austrumos, Kazahstānas dienvidos, Tadžikistānas ziemeļos un rietumos, Afganistānas ziemeļos un Ķīnas ziemeļrietumos. 

Uzbeku valodu spēcīgi ir ietekmējušas krievu un tadžiku valodas. Ir novērojama arī netieša arābu valodas ietekme. Uzbeku valodu iedala divos lielos dialektos. Viens dialekts ir dienvidu uzbeku valoda, bet otrs dialekts — ziemeļu uzbeku valoda (kipčaku-uzbeku dialekts praktiski ir kazahu valodas dialekts). Literārā valoda balstās uz Taškentas-Fergānas dialekta pamata.

Līdz 1928. gadam uzbeku valodas rakstībā lietoja arābu alfabētu, 1928. gadā sākās pāreja uz latīņu alfabētu, 1940. gadā uz kirilicu.
1993. gadā Uzbekistānas valdība nolēma, ka uzbeku valoda ir jāpieraksta izmantojot latīņu alfabēta burtus.
2023. gada 1. janvārī beidzās pāreja no kirilicas uz latīņu alfabēta izmantošanu uzbeku valodā. Savukārt Ķīnā un Afganistānā dzīvojošie uzbeki izmanto arābu rakstību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hidroloģija

thumbnail|275px|Ūdens klāj aptuveni 70% no Zemes virsmas.
**Hidroloģija** (, *Yδωρ* — "ūdens", *λoγoς* — "mācība") ir zinātne, kas pēta Zemes ūdens kustību, izplatību, kvalitāti, aprites ciklus un citus ar to saistītus lielumus. Tiek pētītas gan ūdens ķīmiskās, gan fizikālās īpašības, kā arī bioloģiskie procesi, kas norisinās ūdenī.

Hidroloģiju sīkāk iedala pēc tā, kas konkrēti tiek detalizēti pētīts. Piemēram, dažas no hidroloģijas apakšzinātnēm ir šādas:
* augsnes hidroloģija
* gultnes hidroloģija
* pazemes ūdeņu hidroloģija
* purvu hidroloģija
* sauszemes hidroloģija
* hidrometrija
* upju hidroloģija

Pie hidroloģijas nepieder okeanogrāfija un meteoroloģija, jo šajās zinātnes tiek apskatītas ne tikai ar ūdeni saistīti jautājumi.

## Ārējās saites
Rēzeknes Vēstis

**“Rēzeknes Vēstis”** ir reģionālais laikraksts Rēzeknē, kā arī Rēzeknes novadā.

## Vēsturiskie nosaukumi
* “Pa Staļina ceļu” (; no 1944. līdz 1957. gadam);
* “Ausma” (; no 1957. līdz 1962. gadam);
* “Znamja truda” (; no 1962. līdz 1990. gadam);
* “Darba Karogs” (iztulkots ; no 1990. līdz 1992. gadam);
* “Rēzeknes Vēstis” (kopš 1992. gada).

## Atsauces
Dženovas "Sampdoria"

***Unione Calcio Sampdoria*** ir Itālijas futbola klubs no Dženovas, kurš spēlē Itālijas čempionāta augstākajā līgā - A sērijā. Klubs izveidots 1946. gadā, apvienojoties diviem klubiem, kuri veidojušies 1890. gados — *Sampierdarenese* un *Andrea Doria*. Gan komandas nosaukumā, gan formās ir atsauces uz šiem abiem klubiem. Nosaukums veidots kā abu klubu nosaukumu kombinācija, formās izmantotas abu klubu krāsas (zili-balts un melni-sarkans) vienotā dizainā.

Komandas krāsas ir zila un balta ar sarkanām un melnām svītrām. Komanda mājas spēles aizvada Luidži Ferrarisa stadionā, kura ietilpība ir 36 536 skatītāju vietas. Stadions tiek dalīts ar otru pilsētas kubu, *[[Genoa C.F.C.]]*. Spēles starp abām komandām tiek sauktas par *Derby della Lanterna*.

*Sampdoria* *scudetto* titulu ir ieguvusi tikai vienreiz, 1990.–1991. gada sezonā. Klubs četras reizes uzvarējis Itālijas kausa turnīrā (1985., 1988., 1989., un 1994.) un vienreiz Itālijas superkausā. Lielākais sasniegums Eiropas klubu turnīros ir uzvara Kausu ieguvēju kausā 1990. gadā, finālā ar 2–0 pagarinājumā uzvarot Briseles "Anderlecht". Komanda sasniedza arī Eiropas čempionvienību kausa finālu 1992. gadā, kur pagarinājumā zaudēja *[[FC Barcelona]]* ar 1–0.

## Komandas sastāvs
*Sastāvs .*

## Sasniegumi

* **[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|A sērija]]**
** Čempioni (1): 1990–91
* **[[Itālijas kauss futbolā|Itālijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (4): 1984–85, 1987–88, 1988–89, 1993–94
** Finālisti (3): 1985–86, 1990–91, 2008–09
* **[[Supercoppa Italiana|Itālijas superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1991
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Čempioni (1): 1966–67
** Vicečempioni (2): 1981–82, 2002–03
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kauss]]**
** Finālisti (1): 1991–92
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1989–90
** Finālisti (1): 1988–89
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 2007

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sampdoria oficiālā vietne
* Neoficialā vietne
* Sampdoria statistika
* The story told through UC Sampdoria collectables
Hāfezs

**Hādža Šamseldīns Muhameds Hāfezs Šīrāzi** (, *Khwāja Šamsu d-Dīn Muḥammad Ḥāfeẓ-e Šīrāzī*, dzimis 1325. vai 1326. gadā, miris 1389. vai 1390. gadā) bija persiešu liriskais dzejnieks, tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem persiešu dzejniekiem, atstājot lielu ietekmi uz persiešu kultūru un ikdienas dzīvi. Lielākā daļa Hāfeza dzejoļu ir gazeles. Viņš pats savu dzeju neapkopoja vienotā krājumā, bet vēlākie sekotāji viņa dzeju apkopoja darbā “Hāfeza divāns” (Hāfeza dzejas krājums). Hāfeza dzeju eiropiešu valodās sāka tulkot 18. un 19. gadsimtā. Katru gadu mehra mēneša 20. datumā (12. oktobrī pēc Gregora kalendāra) Irānā tiek atzīmēta Hāfeza diena.

Par Hāfeza dzīvi ir zināms ļoti maz faktu, toties par viņu ir zināmas daudzas leģendas. Hāfezs ir dzimis Šīrāzā 1326. vai 1325. gadā šiītu musulmaņu ģimenē, par viņa vecākiem nekas nav zināms. Tiek pieļauts, ka Hāfeza tēvs bija imāms, jo Hāfezs esot iegaumējis Korānu klausoties kā tēvs to deklamē, kas ir viens no imāma pienākumiem. Jaunības gados Hāfezs bija maiznieka māceklis, kā arī tajā laikā pārrakstīja dažādus literārus darbus. Informāciju par Hāfeza izglītību ir iegūta tikai atsaucoties uz viņa paša dzeju, kurā pieminējis skolas apmeklēšanu, kā arī to, ka četrdesmit gadus mācījies zinātni. Savas dzīves laikā bijis regulārā kontaktā ar zinātnes un literatūras cilvēkiem, nonācis valdnieku galmos, kā arī apzinājās sava laika sūfiju un dervišu dzīves apstākļus, lai gan Hāfezs nekad nav iekļauts kādā no šīm grupām. Hāfezs nevienu grēku neuzskatīja briesmīgāku par cilvēku maldināšanu un liekulību, savā dzejā viņš šādus cilvēkus ļoti kritizēja. Hāfeza dzejai raksturīga romantika, misticisms un slavināšana.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anna Kristina Flātlanne

**Anna Kristina Ofedte Flātlanne** (; dzimusi  Oslo, Norvēģijā) ir bijusī norvēģu biatloniste. Pasaules kausa posmos debitējusi 2003. gadā Kontiolahti, Somijā, ar izcīnītu 53. vietu sprintā. Pasaules čempionātos izcīnījusi četras medaļas: 2007. gada Pasaules čempionātā viņa izcīnīja bronzu sieviešu stafetē, 2010. gada Pasaules čempionātā tika izcīnīts sudrabs jauktajā stafetē, 2011. gada Pasaules čempionātā viņa izcīnīja zelta medaļu Norvēģijas izlases sastāvā jauktajā stafetē un 2013. gada Pasaules čempionātā ieguvusi zeltu sieviešu stafetē. 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnījusi sudraba medaļu 4×6 km stafetē. 

Anna Kristina Flātlanne karjeru noslēdza pēc 2013-14. gada sezonas.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa  
* IBU profils
Abvērs

**Abvērs** (no  — 'aizsardzība, pretizlūkošana') bija Veimāras Republikas un vēlāk Trešā reiha militārās izlūkošanas un pretizlūkošanas dienests, kas pastāvēja no 1921. līdz 1944. gadam. Pakļāvās Vērmahta virspavēlniecībai.

Pavēle par Abvēra izveidi tika izdota jau 1919. gadā, tomēr paraksts uz tās tika uzlikts tikai 1921. gadā. Tādēļ par tā dibināšanas datumu tiek uzskatīts 1921. gada 1. janvāris. Versaļas miera līgums neļāva Vācijai veikt militāro izlūkošanu, tādēļ formāli Abvēram tika uzticēta militārā pretizlūkošana. Lai arī 1928. gadā Abvērs tika palielināts un paaugstināts statusā, tomēr divdesmitajos gados tas vēl nespēja tikt galā ar visiem saviem uzdevumiem viens pats. Nacistu nākšana pie varas 1933. gadā nodrošināja Abvēram jūtamu atbalstu. Pēc Konrāda Patcinga atlaišanas no amata par jauno Abvēra komandieri tika iecelts Vilhelms Kanariss, kurš vadīja Trešā reiha militāro pretizlūkošanu līdz pat 1944. gadam, kad pēc 20. jūlija sazvērestības izgāšanās tika apcietināts. Abvērs pēc apvērsuma mēģinājuma tika nodots Impērijas drošības galvenās pārvaldes rokās.

Abvēra uzdevumos ietilpa:

* Slepenas informācijas vākšana par pretinieka karaspēku, tā militārekonomisko potenciālu.
* Nodrošināt Vācijas armijas sagatavošanās slepenību, pēkšņumu uzbrukumā.
* Pretinieka aizmugures dezorganizācija.
* Cīņa pret ārvalstu aģentūrām karaspēkā un militārajā ražošanas kompleksā un citi uzdevumi.

## Ārējās saites
* German Espionage and Sabotage Against the USA in WW2 at ibiblio.org. Includes details on structure of Abwehr.
* Gross, Kuno, Michael Rolke & András Zboray, Operation SALAM&nbsp;– László Almásy's most daring Mission in the Desert War, Belleville, München, 2013
* Waller, John H. "The Double Life of Admiral Canaris." *International Journal of Intelligence and CounterIntelligence* 9, no.3 (1996): 271–289. The Double Life of Admiral Canaris
Sabiedriskais transports Jēkabpilī

thumb|200px|5. maršruta autobuss pieturā "Stacija"
thumb|200px|Autobusu pietura "Poliklīnika"
thumb|150px|right|Jēkabpils autobusu parka braukšanas biļete pirms 2014. gada.
**Sabiedriskais transports Jēkabpilī** ir pakalpojumu kopums, kas nodrošina pasažieru pārvadāšanu Jēkabpils pilsētā un tās pierobežā.

Jēkabpilī kā sabiedriskais transports tiek izmantoti autobusi. Pasažieru pārvadājumus pilsētā veic SIA "Jēkabpils autobusu parks".
Lai izmantotu sabiedriskā transporta pakalpojumu, pasažierim ir jāiegādājas braukšanas karte vai pirms brauciena sākuma jānopērk braukšanas biļeti pie autobusa vadītāja. Braukšanas biļete ir derīga vienam braucienam un maksā 80 centus.

Pilsētā autobusi kursē deviņos maršrutos.

## Autobusu maršruti

## Autobusu modeļi
### Ekspluatācijā esošie autobusu modeļi

### Ekspluatācijā bijušie autobusu modeļi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pilsētas autobusu kustības saraksts
* Braucienu maksas

### Video
* Jauna biļešu sistēma
* Izmaiņas pasažieru pārvadājumu noteikumos
* Izmaiņas pasažieru pārvadājumos
* Maina autobusu maršrutus
* Satiksmes ierobežojumi pie slimnīcas
Kalmanovičs

**Kalmanovičs** var būt:

*Šabtajs Kalmanovičs (שבתאי קלמנוביץ'/*Šabtajus Kalmanovičius*, 1947-2009) - ebreju izcelmes uzņēmējs un spiegs
*Zēligs Kalmanovičs (זעליק קאַלמאַנאָװיטש) - ebreju filologs un sabiedrisks darbinieks
Panorama Rezekne

**Panorama Rezekne** ( — ‘Rēzeknes panorāma’) ir Rēzeknes reģionālais laikraksts krievu valodā, kas iznāk trešdienās un piektdienās.

## Atsauces
Brasa (stacija)

**Brasa** ir ceļa postenis un pieturas punkts Rīgas Vidzemes priekšpilsētā, dzelzceļa līniju Zemitāni—Skulte un Čiekurkalns—Rīga Krasta krustojumā. Brasā pietur visi Skultes virziena elektrovilcieni, cauri tai kursē arī kravas vilcieni. Starp Rīgas un Skultes virziena pieturu ēkām atrodas Brasas ceļa pārvads, kas savieno Miera ielu ar Gaujas ielu. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Līdz ar līnijas Rīga—Mangaļi uzbūvēšanu 1872. gadā šajā vietā uzbūvēja Kara hospitāļa pasažieru platformu. 1903. gadā uzbūvēja atzaru uz pilsētas elevatoru Andrejsalā (tagadējā Rīgas Krasta līnija), līdz ar to platforma jeb pietura kļuva par staciju. 1907. gadā uzbūvēja savienojumu ar Ķeizarmeža staciju (tagadējo Čiekurkalnu). 1919. gadā staciju pārdēvēja par Braslu, 1938. gadā par Brasu.

1937. gadā netālu no stacijas uzbūvēja 2. Eiropas basketbola meistarsacīkšu sporta halles. Vācu okupācijas laikā stacijas nosaukums bija "Rīgas sporthalle". 
 tajā pieturēja pirmais elektrovilciens (pēc elektrifikācijas pie Brasas uzbūvēts ceļa pārvads Mežaparka tramvaja līnijas vajadzībām). Arī līnija uz Čiekurkalnu ir bijusi elektrificēta, tomēr regulāra elektrovilcienu satiksme šajā posmā nav pastāvējusi (vadi noņemti aptuveni 2005. gadā, stabi ir saglabājušies). Saglabājusies arī 1903. gadā būvētā  stacijas ēka, kuru pasažieru vajadzībām gan neizmanto.

## Attēlu galerija

File:Sliežu ceļi Brasā.jpg|Sliežu ceļi Skultes virzienā
File:Sliežu ceļi Brasā 2.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Brasas nojume Rīgas virzienā.jpg|Brasas nojume Rīgas virzienā 2021. gadā
File:Brasas stacijas vecā ēka.jpg|Brasas stacijas vecā ēka 2021. gadā
Attēls:Brasas stacija 13.JPG|Brasas stacijas vecā ēka 2010. gadā
Attēls:Brasas pietura Skultes virzienā.JPG|Brasas dzelzceļa pieturas ēka Skultes virzienā 2010. gadā
Attēls:Brasas stacija 15.JPG| Krustojums ar Čiekurkalna—Rīgas Krasta līniju
Attēls:Brasas stacija 18.JPG| Ēka Skultes virzienam
Attēls:Brasas stacija 14.JPG| Nojume Rīgas virzienam
Attēls:Brasas stacija 05.JPG| Skats Zemitānu virzienā no Brasas tilta
Attēls:Brasas stacija 12.JPG| Brasas ceļa pārvads


## Ārējās saites
* Brasas stacija

## Atsauces
2. autobusu maršruts (Jēkabpils)

**2. autobusu maršruts** ir Jēkabpils sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no poliklīnikas līdz pils rajonam.
2. autobusu maršrutu apkalpo SIA "Jēkabpils autobusu parks".

## Maršruts
* Virzienā Poliklīnika — Pils rajons autobusi kursē pa šādām ielām: Andreja Pormaļa iela, Kapu iela, Zaļā iela, Jaunā iela, Viestura iela, Viesītes iela, Zemgales iela, Vienības iela, Rīgas iela, Madonas iela, Varoņu iela, Kazarmu iela.
* Virzienā Pils rajons — Poliklīnika autobusi kursē pa šādām ielām: Kazarmu iela, Rīgas iela, Vienības iela, Zemgales iela, Nameja iela, Viesītes iela, Viestura iela, Jaunā iela, Zaļā iela, Brīvības iela, Stadiona iela, Andreja Pormaļa iela.

## Pieturvietas
2. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 31 pietura. Virzienā Poliklīnika — Pils rajons ir 15 pieturas, bet virzienā Pils rajons — Poliklīnika ir 16 pieturas.

## Ārējās saites
* Pilsētas autobusu kustības saraksts
* Braucienu maksas