open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oeoniella polystachys

***Oeoniella polystachys*** ir orhideju dzimtas suga. Tā ir viena no divām Oeoniella ģints sugām, kuras sastopamas Indijas okeāna rietumu daļas salās.

## Apraksts
Parasti nelieli, retāk lielāka izmēra epifīti ar taisnu, stingru 7—15 cm vai garāku stublāju. Lapas iegarenas, biezas. Ziedi 3,5—6 cm, balti, sakārtoti divās rindās, patīkamu, naktīs izteiktu smaržu. Uz stublāja parasti no 7—12 ziediem.

## Izplatība
Orhideja sastopama Madagaskarā, Komoru salās, Seišelu salās, Maurīcijā un Reinjonā.

## Biotopi
Aug uz koku stumbriem un zariem vai klintīm zemieņu mežos un mežos netālu no piekrastes. Augs parasti pieķeras kokiem, kuru zari ļauj vispilnīgāk uzņemt saules gaismu vai izvēlas vientuļus kokus piekrastes zonā, kur ir augsts mitrums.

## Galerija

Attēls:Oeoniella polystachys Ile aux Aigrettes.JPG
Attēls:Oeoniella polystachys Ile aux Aigrettes Island.JPG
Attēls:Oeoniella polystachys (as Listrostachys polystachys) - Xenia 3 pl 250.jpg


## Atsauces
Kominss Mensfīlds

**Kominss Mensfīlds** (, dzimis , miris ) bija angļu šaha problēmists, lielmeistars šaha kompozīcijā.

## Šaha kompozīcija
K. Mensfīlds dzimis Vaitridžā, nelielā ciematā netālu no Devonas grāfistes pilsētas Tivertonas. Šahu iemācījies spēlēt no tēva, kas bijis korespondencšaha spēlētājs. Ar šaha kompozīciju aizrāvies jau skolas gados, mācoties Tivertonā. Pirmo uzdevumu sastādījis 1911. gadā. Kopš tā laika publicējis aptuveni 1300 divvilčus, apmēram puse no tiem konkursos guvusi apbalvojumus (tai skaitā vairāk par simts — pirmās godalgas).

Bijis starptautiskais tiesnesis (1957) un lielmeistars (1972) šaha kompozīcijā. No 1964. līdz 1971. gadam — FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgās komisijas prezidents. Žurnāla *Problemist* rubrikas "Divvilču izlase ar komentāriem" redaktors. Par nopelniem šaha kompozīcijā apbalvots ar titulu "Britu Sadraudzības goda biedrs" (1976).

Mensfīlda vārdā nosaukts mehānisms (tehniskais paņēmiens) šaha kompozīcijā.

## Šaha uzdevuma piemēri

**Uzdevuma Nr. 1 atrisinājums**
: **1. Le7!** (draud 2. Lf6#)
: 1. ... Kxe6+ 2. Lg5#
: 1. ... Kd4+ 2. Lf5#
: 1. ... Lxb7 2. Lc2#
: 1. ... Qxb7 2. Ld3#

Negaidīts balto pirmais gājiens atbrīvo melno karalim divus lauciņus.

**Uzdevuma Nr. 2 atrisinājums**
: 1. Db4! (draud 2. De7#)
: 1. ... Dxe2 2.Zb5#
: 1. ... Lxe2 2.Zb3#

Uzdevumā pielietots **Mensfīlda mehānisms**: Balto bateriju kontrolē divas melno figūras. Aizsargājoties no mata, viena no melno figūrām pašpiesaistās, bet matojot balto baterija izslēdz otru.

## Bibliogrāfija
* 
* 

## Atsauces

## Papildu literatūra
* White A. *A genius of the two-mover.*— Stroud, 1936;
* Barnes В. *Comins Mansfield. Chess problems of a grandmaster.*— Sutton, 1976;

## Ārējās saites
* K. Mensfīlda šaha kompozīcijas vietnē PDB
Bākarova

**Bākarova** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 9,8 km no pagasta centra Rekovas, 20,9 km no Viļakas un 256,8 km no Rīgas. Alternatīvie nosaukumi - Bahareva, Bachareva.

Apdzīvotā vieta pie valsts robežas ar Krieviju, netālu no Rikas upes ietekas Kūkovā, nomaļus no valsts autoceļiem. Ciematā atrodas vairākas viensētas un kapsēta.

Ciemā atrodas bioloģiskā zemnieku saimniecība "Straujupe" un krucifikss, kas 1993. gadā atjaunots vietā, kur tāds atradies kopš 18. gs. Balvu apkaimes novadpētnieka Stepana Šakina (1913–2003, Ņujorkā, ASV) dzimtā vieta.

1897. gadā *Бахарево* ciemā bija 6 sētas ar 172 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Borisova (Šķilbēnu pagasts)

**Borisova** ir daļēji izzudis ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 8,6 km no pagasta centra Rekovas, 22,9 km no Viļakas un 252,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Borovka (Šķilbēnu pagasts)

**Borovka** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 10,8 km no pagasta centra Rekovas, 21,9 km no Viļakas un 257,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, pie valsts robežas ar Krieviju, uz dienvidiem no Rikas upes ietekas Kūkovā.

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Ukrainā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Ukraina|Ukrainā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Ukrainas ir iekļautas **7 vietas** (6 kultūras objekti un 1 dabas objekts), savukārt 16 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā. Ukraina Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1988. gada 12. oktobrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Talsu novada karogs

**Talsu novada karogs** ir viens no Talsu novada oficiāliem simboliem, kas pieņemts 2023. gada 29. jūnijā pēc iedzīvotāju balsojuma noslēguma.

## Apraksts
Talsu novada karogs ir zaļš ar Talsu novada ģerboni vidū. Talsu novada karoga platuma un garuma attiecība ir 1:2. Karoga krāsas ir: ģerbonim Pantone 286C (zila), Pantone 341C (zaļa), Pantone 873C (zelta), Pantone Black C (melna), pamatnei Pantone 341C (zaļa).

## Iepriekšējais karogs
Iepriekšējais Talsu novada karogs tika pieņemts 2013. gada 11. jūlijā. Karogu veidoja trīs krāsu joslas (zaļa, sarkana, zaļa) proporcijā 2:1:2, centrā novietots novada ģerbonis. Karoga dizains bija aizgūts no Talsu pilsētas karoga, kur zaļā krāsa simbolizē pilsētas deviņu pakalnu tumšo zaļumu, ko horizontāli šķērso Kurzemi simbolizējoša sarkana josla.

Sakarā ar administratīvi teritoriālo reformu un novada pārveidošanu 2021. gada 1. jūlijā šis karogs tika oficiāli atcelts.

## Skatīt arī

* Talsu novada ģerbonis
* Latvijas novadu karogi

## Atsauces
Haris Fugjaksis

**Haralamps Haris Fugjaksis** (, dzimis ) ir grieķu šaha problēmists.

Beidzis Atēnu Nacionālo tehnisko universitāti un strādā par instrumentu un rūpnieciskās automatizācijas inženieri naftas un gāzes izmantošanas nozarē.

## Šaha kompozīcija
Šahu spēlēt iemācījies no tēva 7 gadu vecumā. Trīs gadus vēlāk sācis apmeklēt vietējo šaha klubu. Paralēli praktiskam šaham viņu ieinteresējusi arī šaha kompozīcija. Pirmo uzdevumu sastādījis un nosūtījis iesācēju konkursam 15 gadu vecumā. Dalība konkursā pavērusi iespēju tikties un saņemt padomus no vairākiem pieredzējušiem problēmistiem. Tomēr par "īsto" skolotāju kļuvis Pavloss Martoudis, ar kuru viņš sarakstījies daudzus gadus. Sastādījis apmēram 150 uzdevumus, galvenokārt palīgmata divvilčus.

Kļuvis par starptautisko tiesnesi (1990) un starptautisko meistaru (2001) šaha kompozīcijā. 2010. gadā ievēlēts par Pasaules šaha kompozīcijas federācijas prezidentu.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
: a) 1. Dg1 Kxf6 2. Lf2 Te3 3. Tb3 Lxd6#
: b) 1. Dd8 Kg4 2. Td7 Ld6 3. Lb4 Txe3#

## Atsauces

## Ārējās saites
* H. Fugjakša šaha kompozīcijas vietnē PDB
* Vietnē ''Chess Composers''
* Autobiogrāfija vietnē *www.chess-problems-gr* 
* Biogrāfija—2 vietnē *www.chess-problems-gr*
Termins

**Termins** (no  — ‘robeža’) ir konkrētas tematiskās jomas (zinātnes, tehnoloģiju, mākslas), speciālās nozares jēdziena vārdisks apzīmējums — vārds vai vārdkopa. Termini radušies līdz ar nepieciešamību nosaukt kādas jomas jēdzienus. Apzināta, sistēmiska terminrade atsevišķās zinātnes nozarēs (piemēram, bioloģijā, ķīmijā, fizikā) sākusies 18. gadsimtā un, attīstoties dažādām nozarēm, turpinājusies nākamajos gadsimtos. 20. gadsimta sākumā terminoloģijā iesaistījās tehnisko zinātņu speciālisti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Terminoloģijas portāls
Rubeņu iela (Jūrmala)

**Rubeņu iela** ir iela Jūrmalā, Valteru, Vaivaru un Slokas apkaimēs. Rubeņu iela sākas krustojumā ar Slokas un Piekrastes ielu un beidzas krustojumā ar Eduarda Veidenbauma ielu. Kopējais ielas garums ir 3830 metri, tā ir klāta ar grants segumu vai bez seguma. Rubeņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā un ielai ir vairāki strupceļi. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Rubeņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Piekrastes iela / Slokas iela (T veida krustojums)
* Gulbju iela (T veida krustojums)
* Aveņu iela (T veida krustojums)
* Laimas iela (T veida krustojums)
* Māras iela (T veida krustojums)
* Valtera prospekts 
* Mirdzas iela
* Olgas iela
* Jaunaudzes iela (T veida krustojums)
* Viņķu iela 
* Skautu iela (T veida krustojums)
* Caunu iela 
* Lapsu iela 
* Eduarda Veidenbauma iela (T veida krustojums)
BTA Baltic Insurance Company

**Apdrošināšanas akciju sabiedrība ''BTA Baltic Insurance Company*** ir [[Latvija|Latvijā]] reģistrēts uzņēmums, kas nodarbojas ar dažāda veida [[apdrošināšana|apdrošināšanu]], izņemot dzīvības apdrošināšanu. Tas ir dibināts 2014. gadā, reorganizējot *BTA Insurance Company SE*. Galvenais birojs atrodas [[Rīga|Rīgā]].
Sabiedrības īpašnieks ir Austrijas apdrošinātājs *Vienna Insurance Group AG* (*VIG*).

*BTA Baltic Insurance Company* ir 154 pārdošanas struktūrvienības visā Baltijā.

== Vēsture ==
[[Attēls:bta_logo.png|thumb|right|112px|Logotips līdz 2017. gada maijam]]
1993. gada 1. novembrī dibināta *'AS *Baltijas Transporta apdrošināšana***.

2002. gadā atvērta filiāle Lietuvā.
2004. gada 10. aprīlī apdrošināšanas sabiedrība pārdēvēta par **AAS *BTA***.
2006. gadā atvērta filiāle Igaunijā.
Vēlāk atvērtas filiāles arī citās Eiropas valstīs.

2011. gada 15. februārī uzņēmums pārreģistrēts par [[Eiropas komercsabiedrība|Eiropas komercsabiedrību]], kļūstot par ***SE BTA***. 2011. gada 3. jūnijā tā nosaukums mainīts uz ***BTA Insurance Company SE***.

2014. gada 28. oktobrī dibināts ''BTA Insurance Company SE'' meitas uzņēmums **AAS *BTA Baltic Insurance Company**' ar mērķi atdalīt Baltijas operācijas no pārējās Eiropas biznesa.
2015. gada 10. jūnijā *BTA Baltic Insurance Company* no [[Finanšu un kapitāla tirgus komisija]]s saņēma licences apdrošināšanas pakalpojumu sniegšanai.
27. jūnijā Finanšu un kapitāla tirgus komisija atļāva *BTA Insurance Company SE* Baltijas valstu apdrošināšanas portfeli nodot meitas uzņēmumam AAS *BTA Baltic Insurance Company*.
1. jūlijā *BTA* pabeidza reorganizāciju.

2015. gada 28. decembrī paziņots, ka panākta vienošanās ar Austrijas apdrošinātāju *Vienna Insurance Group AG* par izšķirošas ietekmes iegūšanu pār *AAS BTA Baltic Insurance Company*. Darījumu atļāva Finanšu un kapitāla tirgus komisija. 2016. gada maija sākumā paziņots, ka *VIG* iegādājies 90 % *BTA Baltic Insurance Company* akciju. *VIG* ir tiesības nākamajos sešos gados izpirkt pārējos 10 % akciju. 2016. gada 2. novembrī 10 % kapitāldaļu turētāja *BTA Insurance Company SE* nosaukums mainīts uz *Balcia Insurance SE*.

2017. gada 1. augustā paziņots, ka *BTA Baltic Insurance Company* tiks pievienots cits *VIG* grupas uzņēmums *InterRisk Vienna Insurance Group*, kas darbojās Latvijā un Lietuvā; reorganizācija pabeigta 27. decembrī.

2020. gada 29. oktobrī tika paziņots, ka *Vienna Insurance Group* kļuvis par vienīgo *BTA Baltic Insurance Company* īpašnieku. Līdz šim 9,17 % akciju piederēja uzņēmumam *Balcia Insurance SE'', kuras patiesie labuma guvēji bija Gints Dandzbergs, Marts Dandzbergs un Pauls Dandzbergs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* BTA Baltic Insurance Company, AAS Lursoft
Folkreiss Latvijā

**Folkreiss** ir viens no lētākajiem autosporta veidiem **Latvijā**. Tiek rīkota Ziemas un Vasaras kausa izcīņas, kurās piedalās vairāki desmiti autosportistu. Kopumā Latvijas Folkreisa sacensībās ir startējuši vairāk nekā 200 sportistu. Jebkuru Folkreisa sacensībās startējušo automašīnu pēc fināla braucieniem jebkurš interesents var iegādāties, samaksājot 950 eiro.

## TOP3 braucēji

### Ziemas kauss 2016
* Renārs Ēķis
* Mārtiņš Spīķis
* Raivis Biezais

### Vasaras kauss 2015
* Edijs Sloka
* Mārtiņš Spīķis
* Andrejs Lajevskis

### Ziemas kauss 2015
* Ermīns Vācietis
* Ivo Gabrāns
* Dāvis Tobiass

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Automobiļu Federācijas mājaslapa
* Autocross un Folkreiss Latvijā
Bēms

**Bēms** var būt:

* Eduards fon Bēms-Ermolli (*Eduard von Böhm-Ermolli*; 1856―1941) ― Austroungārijas ģenerālis Pirmā pasaules kara laikā. 
* Eižens fon Bēms-Baverks (*Eugen Böhm Ritter von Bawerk*; 1851―1914) ― austriešu ekonomists;
* Makss Hildeberts Bēms (*Max Hildebert Boehm*; 1891―1968) ― vācu publicists, sociologs un politiķis.
* Romis Bēms (1927―1993) ― latviešu gleznotājs un mākslas zinātnieks

## Skatīt arī
* Bems
Buki

**Buki** var būt:

* Buki — skrajciems Preiļu novada Preiļu pagastā
* Buki — skrajciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Vanuatu

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Vanuatu]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstāno Vanuatu ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Vanuatu Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 2002. gada 13. jūnijā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Budenbroks

**Budenbroks** var būt:

* Henriks Magnuss fon Budenbroks (*Henrik Magnus von Buddenbrock*; 1685―1743) ― Zviedrijas barons un ģenerālleitnants;
* Kaspars Frīdrihs fon Budenbroks (*Caspar Friedrich von Buddenbrock*; ?―1737) ― Vidzemes guberņas landmaršals (1730 ― 1737).
Buki (Šķilbēnu pagasts)

**Buki** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 6,8 km no pagasta centra Rekovas, 25,5 km no Viļakas un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V459 (Pleševa–Čilipīne–Kudreva), Krakupes krastā.

1897. gadā *Кракопово-Буки* ciemā bija 5 sētas bija 107 cilvēkiem.

## Atsauces
Čalkova

**Čalkova** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,4 km no pagasta centra Rekovas, 23,1 km no Viļakas un 248,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Čilipīne (Šķilbēnu pagasts)

**Čilipīne** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 1,5 km no pagasta centra Rekovas, 20,2 km no Viļakas un 245,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidiem no Rekovas, pie autoceļu P45 (Viļaka—Kārsava) un V459 (Pleševa–Čilipīne–Kudreva) krustojuma, Rikas upes krastos.

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 154 cilvēliem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Informācija par Čilipīni Balvu reģiona kultūrvēstures datu bāzē
Dzjorgova

**Dzjorgova** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 8,5 km no pagasta centra Rekavas, 21 km no Viļakas un 245,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 47 cilvēkiem.
## Atsauces
Eriki

**Eriki** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 6,2 km no pagasta centra Rekovas, 13,4 km no Viļakas un 253,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no valsts autoceļa P45 (Viļaka—Kārsava).

## Atsauces
Fabriki

**Fabriki** var būt:

* Fabriki — skrajciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā
* Balvu novada Kubulu pagasta skrajciema Fabrikas cits nosaukums
* Balvu novada Lazdukalna pagasta skrajciema Pabriku cits nosaukums
Fabriki (Šķilbēnu pagasts)

**Fabriki** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 5,7 km no pagasta centra Rekovas, 13,1 km no Viļakas un 252,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P45 (Viļaka—Kārsava), Ludumkas upes krastā.

## Atsauces
Gabačova

**Gabačova** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 8,6 km no pagasta centra Rekovas, 21,1 km no Viļakas un 245,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Rikas upes krastos.

1897. gadā Veca un Jauna Gabačava bija 3 sētas ar 23 cilvēkiem.
## Atsauces
Grohova

**Grohova** (arī **Grokova**) ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 6,3 km no pagasta centra Rekovas, 24,9 km no Viļakas un 250,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidaustrumiem no Upītes ciema, nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Dagunova (Šķilbēnu pagasts)

**Dagunova** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 5,5 km no pagasta centra Rekovas, 15,4 km no Viļakas un 252,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Ludumkas upes krastos. Uz ziemeļiem no ciema atrodas Medņevas pagasta ciems ar šādu pašu nosaukumu - Dagunova.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 37 cilvēkiem.

## Atsauces
Iļvezi

**Iļvezi** ir skrajciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 7,6 km no pagasta centra Rekovas, 18,6 km no Viļakas un 254,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem. Ciems sastāv no 4 viensētām. Visticamāk, ciemu dibināja igauņu ģimenes, kuras no 19. gadsimta beigām līdz Pirmajam pasaules karam dzīvoja Šķilbēnu pagastā (no  — 'lūsis'), dažām no tām paliekot pagastā arī pēc tam un latviskojoties.

## Atsauces
Ivanovka

**Ivanovka** var būt:

* Ivanovka — skrajciems Augšdaugavas novada Ambeļu pagastā
* Ivanovka — mazciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā
* Ivanovka — mazciems Preiļu novada Riebiņu pagastā
Ivanovka (Šķilbēnu pagasts)

**Ivanovka** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 7,6 km no pagasta centra Rekovas, 22,3 km no Viļakas un 251,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Kangari (Šķilbēnu pagasts)

**Kangari** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 6,2 km no pagasta centra Rekovas, 16,7 km no Viļakas un 251,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomeļus no valsts autoceļiem. Uz ziemēliem no ciema atrodas Medņevas pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu Kangari.

## Atsauces
Fudžeiras emirāts

**Fudžeiras emirāts** (, *al Fujayrah*) ir viens no Apvienoto Arābu Emirātu septiņiem emirātiem, kas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā. Emirātu austrumos apskalo Omānas līcis un tas ir vienīgais no septiņiem AAE emirātiem, kuru neapskalo Persijas līcis. Emirāts robežojas ar Rāselhaimas emirātu ziemeļos un dienvidos, kā arī ar Šārdžas emirātu rietumos, kā arī Omānu.

Emirāta kopējā platība ir 1166 km² un tajā dzīvo ap 236 000 iedzīvotāju. Pēc platības tas ir piektais lielākais AAE emirāts. Pēc iedzīvotāju skaita tas ir otrais mazākais AAE emirāts un par to mazāk apdzīvots ir tikai Ummelkaivainas emirāts.

Emirāta administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Fudžeira, kas ir AAE septītā lielākā pilsēta. Apvienoto Arābu Emirātu sastāvā tika iekļauta , līdz tam tā bija daļa no Apvienotās Karalistes protektorāta.

## Ārējās saites
Krākupe

**Krākupe** (arī **Krakupe**, latgaliešu: **Krākups**) ir Kūkovas kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - uz austrumiem no Briežuciema pagasta Augstasila. Tek austrumu virzienā. Ietek Kūkovā lejpus Zeļčiem. 

Apdzīvotas vietas upes krastos: Jaunzemes, Cērpene, Dubļova, Buki, Zeļči. Upi šķērso valsts autoceļi P46 (Dubļeva—Cērpene), P45 (Viļaka—Kārsava), V478 (Upītes–Demerova).

## Atsauces
Krutova

**Krutova** var būt:

* Krutova — skrajciems Balvu novada Vectilžas pagastā
* Krutova — skrajciems Ludzas novada Salnavas pagastā
* Krutova — mazciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā
Krutova (Šķilbēnu pagasts)

**Krutova** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,5 km no pagasta centra Rikovas, 15,3 km no Viļakas un 250,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P45 (Viļaka—Kārsava).

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 110 cilvēkiem.

## Atsauces
Kubulova (Šķilbēnu pagasts)

**Kubulova** ir daļēji izzudis ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 10,9 km no pagasta centra Rekovas, 22 km no Viļakas un 257,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Kūkovas upes krastā.

## Atsauces
Aleksejs Ovčiņins

**Aleksejs Ovčiņins** (*Алексей Николаевич Овчинин*; dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, lidotājs.

1988. gadā Ovčiņins iestājās Borisogļeba kara lidotāju skolā. 1990. gadā pārgāja uz Jeiskas kara lidotāju skolu, kuru pabeidza 1992. gadā. Pēc tam viņš dienēja Jeiskas kara lidotāju skolā par lidotāju instruktoru. 1998. gadā Aleksejs Ovčiņins pārgāja uz Krasnodaras kara aviācijas institūtu, kur sākumā bija instruktors, bet vēlāk komandēja aviācijas nodaļu.
2003. gadā viņš turpināja dienestu *RGNII CPK* 70. Atsevišķajā īpašo uzdevumu izmēģinājumu treniņu aviācijas pulkā.

2006. gadā Aleksejs Ovčiņins ieskaitīts kosmonautu grupā. 2009. gadā viņš pabeidz vispārējos kosmonautu sagatavošanas kursus.
2012. gadā Ovčiņins atvaļinājās no bruņotajiem spēkiem.
2014. gada viņš tika apstiprināts par kosmosa kuģa *[[Sojuz TMA-16M]]* dublieru apkalpes komandieri; pēc tam viņš būtu *[[Sojuz TMA-20M]]* pamatapkalpē.

Alekseja Ovčiņina pirmais kosmiskais lidojums sākās  2016. gada martā, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz TMA-20M]]* komandierim. Starptautiskajā kosmosa stacijā 47. un 48. ekspedīcijā viņš bija lidojuma inženieris. Uz zemes atgriezās 2016. gada septembrī.

Otro reizi kosmosā Ovčiņins devās 2018. gada 11. oktobrī ar kosmosa kuģi *[[Sojuz MS-10]]*. Nesējraķetes avārijas dēļ 121. sekundē ieslēdzās avārijas glābšanas sistēma, un nolaižamais aparāts veica avārijas nolaišanās.

Alekseja Ovčiņina trešais lidojums kosmosā sākās 2019. gada martā, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-12]]* komandierim. Viņš bija SKS 59. ekspedīcijas lidojuma inženieris un 60. ekspedīcijas komandieris. Uz zemes viņš atgriezās 2019. gada 3. oktobrī.

Ceturto reizi kosmosā Ovčiņins devās 2024. gada 11. septembrī, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-26]]* komandierim. Viņš bija SKS  71. un 72. ekspedīcijas lidojuma inženieris, kā arī pedējos nepilnus divus mēnešus — 72. ekspedīcijas komandieris. Uz zemes viņš atgriezās 2025. gada 20. aprīlī.

## Kosmisko lidojumu kopsavilkums

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Ārējās saites

* Biogrāfija astronaut.ru,
Bertalans Farkašs

**Bertalans Farkašs** (*Farkas Bertalan*; dzimis ) ir Ungārijas pirmais kosmonauts, 1980. gadā veicot lidojumu kosmosā ar PSRS kosmosa kuģi. Bijis gaisa spēku lidotājs, brigādes ģenerālis. Darbojas aviācijas biznesā. Ir esperanto valodas entuziasts.

## Dzīvesgājums
Bertalans Farkašs piedzima  Ģulahāzas ciemā, Sabolčas-Satmāras meģē. 1967. gadā viņš pabeidza vidusskolu un iestājās Augstākajā lidotāju tehniskajā skolā. No 1969. līdz 1972. gadam mācījās Padomju Savienībā Krasnodaras augstākajā kara lidotāju skolā.
1972. gadā sāka dienēt Ungārijas pretgaisa aizsardzības iznīcinātāju aviācijā.

1978. gada janvārī Bertalans Farkašs kopā ar Bēlu Maģari kļuva par kosmonauta kandidātu. Martā sāka gatavoties kosmiskajam lidojumam Kosmonautu sagatavošanas centrā PSRS. Ungāru kosmonauta lidojumam pēc sākotnēja plāna bija jānotiek 1979. gadā, bet, tā kā Bulgārijas kosmonauta lidojumā radās tehniskas problēmas (*[[Sojuz-33]]* nespēja saslēgties ar orbitālo staciju), lidojums tika atlikts uz nākamo gadu. 1980. gada 11. maijā Bertalans Farkašs oficiāli tika apstiprināts kosmosa kuģa *[[Sojuz-36]]* pamatapkalpē.

Bertalans Farkašs savu pirmo un vienīgo kosmisko lidojumu sāka 1980. gada 26. maijā, kosmosa kuģī *Sojuz-36* kopā ar Valēriju Kubasovu dodoties uz staciju *[[Saljut-6]]*. 3. jūnijā viņi atgriezās uz Zemes kosmosa kuģī *[[Sojuz-35]]*.

1986. gadā Farkašs pabeidza studijas Budapeštas Tehniskajā universitātē Transporta mašīnbūves fakultātē. Pēc tam līdz 1992. gadam Tehniskajā universitātē veica zinātniskos pētījumus, nodarbojoties ar kosmisko aparātu sūtītās informācijas apstrādes problēmām.

1996. gadā Farkašs kļuva par Ungārijas militāro atašeju ASV, bet pēc trīs mēnešiem vietējā policija viņu aizturēja par automašīnas vadīšanu reibumā, un Farkašs tika atsaukts uz Ungāriju.
1999. gadā viņš sāka strādāt Militārajā universitātē par pētnieku, nodarbojoties ar vides aizsardzības problēmām.
Bija Krievijas un Ungārijas kopuzņēmuma *AO Pannon Barter* prezidents.
Ir lidsabiedrības *Atlant-Hungary Airlines* padomes priekšsēdētājs un līdzīpašnieks.
Kopš 2003. gada ir uzņēmuma *Airlines Service and Trade* prezidents.
2006. gadā iekļuva Ungārijas parlamentā, pārstāvot partiju Ungārijas demokrātiskais forums.

## Ārējās saites

* Informācija astronaut.ru
Lemešova

**Lemešova** var būt:

* Lemešova — apdzīvota vieta Balvu novada Baltinavas pagastā;
* Lemešova — apdzīvota vieta Ludzas novada Malnavas pagastā;
* Lemešova — apdzīvota vieta Balvu novada Šķilbēnu pagastā;
* Lemešavas Balvu novada Balvu pagastā cits nosaukums.
Lemešova (Šķilbēnu pagasts)

**Lemešova** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,7 km no pagasta centra Rekovas, 19,7 km no Viļakas un 250,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļritumiem no Rekovas, nomaļus no valsts autoceļiem, Rikas upes krastā.

## Atsauces
Logini

**Logini** var būt:

* Logini — vidējciems Ludzas novada Mežvidu pagastā
* Logini — skrajciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā
Logini (Šķilbēnu pagasts)

**Logini** (latgaliešu: **Luogini**) ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 6,2 km no pagasta centra Rekovas, 18,7 km no Viļakas un 245,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V477 (Šķilbēni–Logini), Rikas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 159 cilvēkiem.

## Atsauces
Lotuši

**Lotuši** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 6,8 km no pagasta centra Rekovas, 25,5 km no Viļakas un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 138 cilvēkiem.
## Atsauces
Lejastači

**Lejastači** (arī **Lejastacs**) ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 5,8 km no pagasta centra Rekovas, 16,5 km no Viļakas un 250,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļa, Rikas upes krastos.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 80 cilvēkiem.
## Atsauces
Sprādzieni Briselē 2016. gada 22. martā

**Sprādzieni Briselē 2016. gada 22. martā** bija pašnāvnieku sarīkota sprādzienu sērija Beļģijas galvaspilsētā Briselē: lidostā un pilsētas metro tīklā. Tajos tika nogalināti 32 upuri, gāja bojā arī 3 teroristi. Kopumā 340 cilvēki guva ievainojumus. Atbildību par terora aktu uzņēmās organizācija Islāma valsts.

 rītā notika divi sprādzieni Briseles lidostā. Sprādzienos gāja bojā 14 cilvēki, vairāk nekā 90 cilvēki tika ievainoti. Pēc aptuveni stundas tika uzspridzināta bumba metro starp Mālbēkas un Šūmaņa metro staciju netālu no Eiropas Parlamenta pilsētas centrā. Sākotnēji tika ziņots, ka sprādziena rezultātā neviens nav gājis bojā, taču vēlāk tika ziņots par vismaz 20 cilvēku bojāeju.

Sprādzieni notika dažas dienas pēc tam, kad Briselē tika apcietināts 2015. gada 13. novembra terora aktos Parīzē iesaistītais Salahs Abdeslāms.

## Atsauces
Jānis Krēsliņš

**Jānis Krēsliņš** var būt:

* Jānis Krēsliņš (mākslinieks), fotogrāfs, literāts, folkloras un tautas tradīciju vācējs (1865–?) 
* Jānis Krēsliņš (vēsturnieks), trimdas latviešu vēstures un mākslas vēstures pētnieks, bibliogrāfs, bibliotekārs, dzejnieks, atdzejotājs (dzimis 1924)
* Jānis Krēsliņš (bibliotekārs), Zviedrijas Karaliskās Bibliotēkas vecākas akadēmiskais bibliotekārs (dzimis 1955)
Kloviņi

**Kloviņi** var būt:
* Kloviņi — apdzīvota vieta Krāslavas novada Šķeltovas pagastā;
* Kloviņi — apdzīvota vieta Krāslavas novada Izvaltas pagastā.
NationStates

***NationStates*** ir daudzspēlētāju valdības simulators, ko var spēlēt jebkurā tīmekļa pārlūkprogrammā. To izveidoja Makss Berijs un publiski spēli atklāja 2002. gada 13. novembrī. Spēle balstīta uz viņa romāna *[[Jennifer Government]]*. Berijs sākotnēji izveidoja tīmekļa vietni kā neatkarīgu iekārtu, kur publicēt savas grāmatas vienu nedēļu pirms grāmatas iznākšanas. Tīmekļa vietne turpina publicēt Maksa Berija sarakstītās grāmatas.

## Atsauces
Kloviņi (Šķeltovas pagasts)

**Kloviņi**, arī **Kloveņi** (),  ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Šķeltovas un 265 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V636. Turpat netālu atrodas Izvaltas pagasta ciems Kloviņi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 56 cilvēkiem.
## Atsauces
Peters Gvozdjāks

**Peters Gvozdjāks** (dzimis ) ir Slovākijas šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
2000. gadā Peters Gvozdjāks ieguva nosaukumu FIDE meistars šaha kompozīciju risināšanā, gadu vēlāk  2001. gadā nosaukumu FIDE starptautiskais meistars šaha kompozīcijā, un, visbeidzot, 2012. gadā nosaukumu lielmeistars šaha kompozīcijā.
2007.—2009. gada pasaules čempionātā šaha kompozīcijā viņš ieguva sudraba medaļas trijos šaha kompozīcijas žanros: divvilčos, trīsvilčos un pasaku šaha uzdevumos.

Peters Gvozdjāks ir viens no pasaules vadošajiem ekspertiem šaha uzdevumos ar ciklisku gājienu maiņu, salīdzinot divas vai vairākas fāzes. Viņš publicējis divas monogrāfijas par šo tēmu.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
: 1. Zc5? (draud 2. Sd7#)
: 1. ... Z×f4 (a) 2. Lc3# (A)
: 1. ... Z×f6 (b) 2. Lc7# (B), atspēko 1. ... Db5!

: 1. Td4? (draud 2. T×d5#)
: 1. ... Zf4  (a) 2. Lc7# (B)
: 1. ... Z×f6 (b) 2. Df4# (C), atspēko 1. ... Zb6!

: 1. Le4? (draud 2.T6f5#, 2.Dg5#)
: 1. ... Z×f4 (a) 2. D×f4# {C) 
: 1. ... Z×f6 (b) 2. D×f6# (D), atspēko 1. ... D×b3!

: **1. Tb6!** (draud (2. Dd6#)
: 1. ... Z×f4 (a) 2. Df6# (D)
: 1. ... Zf6  (b) 2. Lc3# (A)

Trīs maldinājumos un risinājumā notiek cikliska gājienu maiņa. Uzskatāmības dēļ, tematiskie gājieni iezīmēti ar burtiem (melno gājieni ar mazo, balto ar lielo burtu).

## Bibliogrāfija
* Peter Gvozdják: *Cyclone*, self-published, Bratislava, 2000. 
* Peter Gvozdják: *Cyclone 2*, self-published, Bratislava, 2010. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* P. Gvozdjāka šaha kompozīcijas PDB vietnē
Aveņu iela (Jūrmala)

**Aveņu iela** ir iela Jūrmalā, Valteru apkaimē. Aveņu iela sākas krustojumā ar Rubeņu ielu un beidzas krustojumā ar Olgas ielu. Kopējais ielas garums ir 1300 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Aveņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā  Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Aveņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rubeņu iela (T veida krustojums)
* Ābeļu iela (T veida krustojums)
* Laimas iela (T veida krustojums)
* Māras iela (T veida krustojums)
* Valtera prospekts 
* Mirdzas iela
* Olgas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Valteri
Tisas ezers

**Tisas ezers** () ir lielākā mākslīgā ūdenstilpe Ungārijā. Tā atrodas uz Tisas  upes, Hevešas dienvidaustrumu daļā.

Ezera būvniecība bija daļa no Tisas upes plūdu kontroles projekta, kura ietvaros 1973. gadā tika izveidots Tisas dambis. Ezera piepildīšana tika pabeigta 1990. gados, kā rezultātā radās 27 km garš, 127&nbsp;km² liels ezers ar vidējo dziļumu 1,3 m, bet maksimālo — 17 m. Ezerā arī atrodas vairākas nelielas salas ar kopējo platību 43&nbsp;km².

Līdzko ūdenskrātuves būvniecība tika pabeigta, ungāri sāka doties uz ezeru brīvdienu ceļojumu ietvaros, jo tas tika daudz salīdzināts ar ierasto Ungārijas tūrisma galamērķi — cilvēku pārpildīto un dārgo Balatona ezeru. Lielās cilvēku plūsmas dēļ tika izbūvēta tūrisma infrastruktūra un Ungārijas valdība ezeru ir pasludinājusi par oficiālu tūrisma galamērķi.

Ezera apkārtnē ir jauna vietējā ekosistēma ar lielu putnu, augu un dzīvnieku dažādību.

2012. gada 27. aprīlī tika atvērts Tisa ezera ekocentrs, kurā ir attēlota Tisas ezera un Tisas upes ielejas flora un fauna.

## Ārējās saites
* Tisa ezera ekocentra mājaslapa
* Informācija par Tisa ezeru vietnē funiq.hu
Kudrova (Šķilbēnu pagasts)

**Kudrova** (arī **Kudrava**, **Kudreva**) ir daļēji izzudis, valsts adresu reģistrā neesošs ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 6 km no pagasta centra Rekovas, 24,7 km no Viļakas un 250,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz austrumiem no  Upītes ciema, pie valsts autoceļa V459 (Pleševa–Čilipīne–Kudreva).

## Atsauces
Rīders

**Rīders** (; sieviešu dzimtē Rīdere) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Fabiāns Rīders (*Fabian Rieder*; 2002) — Šveices futbolists;
* Tobiass Rīders (*Tobias Rieder*; 1993) — vācu hokejists.
Maļinovka (Šķilbēnu pagasts)

**Maļinovka** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 7 km no pagasta centra Rekovas, 15,8 km no Viļakas un 254 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Masandrovka

**Masandrovka** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,2 km no pagasta centra Rekovas, 18 km no Viļakas un 251,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V458 (Šķilbēni–Krievijas robeža).

## Atsauces
Mukaušova

**Mukaušova** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 5,4 km no pagasta centra Rekovas, 24 km no Viļakas un 249,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V478 (Upītes–Demerova).

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 79 cilvēkiem.
## Atsauces
Spišas pils

**Spišas pils** (, ) Slovākijas austrumos ir viens no lielākajiem pils kompleksiem Centrālajā Eiropā, tā platība ir 41 426 m2. Pils atrodas netālu no Spišske Podhradje pilsētas un Žehra ciema, Spišas reģionā.
 Pils kompleksu iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Objekta aizsardzības zona sasniedz 1574,2 ha lielu platību. 2009. gadā UNESCO objektam tika pievienota tuvumā esošā viduslaiku pilsēta Levoča. Spišas pils UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļauta pēc kritērija iv.

## Vēsture
Spišas pils tika uzcelta 12. gadsimtā, iepriekš bijušās apmetnes vietā. Sākotnēji un līdz 1464. gadam tas bija Ungārijas karalistes politisks, administratīvs, ekonomisks un kultūras centrs, pēc tam pils piederēja dažādām aristokrātu ģimenēm un kopš 1945. gada Čehoslovākijas un vēlāk Slovākijas valstij.

Sākotnējā romānikas stila pils ar nocietinājumiem un trīs jomu romānikas-gotikas stila bazilika tika uzceltas līdz 13. gadsimta pirmajai pusei. 14. gadsimtā tika uzcelta otra ārpusmūra apmetne, līdz ar ko pils platība dubultojās. 15. gadsimtā pils tika pilnībā pārbūvēta, nocietinājuma sienas tika paaugstinātas un izveidota trešā apmetne ārpus mūra. 1470. gadā tika uzbūvēta vēlīnās gotikas stila kapella. 16. un 17. gadsimtā pils tika pārbūvēta par tam laikam komfortablu ģimenes rezidenci. Pēdējie pils īpašnieki *Csaky* dzimta, pameta pili 18. gadsimta sākumā nepiemēroto dzīvošanas apstākļu dēļ un pārcēlās uz tuvumā jaunuzbūvēto pili Hodkovcē un *Spišský Hrhov*.

1780. gadā pils nodega. Uguns izcelšanās iemesli nav zināmi, bet pastāv vairākas versijas. Viena no tām, ka toreizējie īpašnieki *Csaky* dzimta aizdedzināja pili mērķtiecīgi, lai samazinātu nodokļu slogu (ēkām bez jumtiem nebija jāmaksā nodokļi). Citas versija, ka pilī iespēris zibens vai ugunsgrēku izraisījuši vietējie karavīri uzdzīves laikā. Pēc ugunsgrēka pils palika neapdzīvota un palēnām sabruka. Daļēji pils tika atjaunota 20.gs otrajā pusē, pils teritorijā notika plaši arheoloģiski pētījumi. Mūsdienās rekonstruētajās pils daļās izvietots Spišas muzejs.

## Attēlu galerija

Szepescivertanlegi4.jpg|Spišas pils komplekss
Muzeja ekspozīcija pilī.jpg|Muzeja ekspozīcija pilī
Spiš Castle 4.jpg|Pils vidusdaļa
Spis Castle courtyard 01.JPG|Priekšpils paliekas


## Ārējās saites

* UNESCO Pasaules mantojuma objekts
*  Slovākijas mantojuma mājas lapa
* Spišas pils oficiālā mājas lapa
Moseika

**Moseika** (arī **Mosejka**) ir Kūkovas kreisā krasta pieteka Balvu novadā un Krievijā.

Izteka — uz rietumiem no Zaļčupes. Tek austrumu virzienā. Ietek Kūkovā lejpus Bākarovas. Apmēram pusē no upes tecējuma lejtecē Moseika ir Latvijas robežupe ar Krieviju.

Upi šķērso valsts autoceļš V458 (Šķilbani—Krievijas robeža). Apdzīvotās vietas upes krastos: Zaļčupe, Zatišje, Svičova.

## Atsauces
Nikolajevka (ciems)

**Nikolajevka** (arī **Mikolajevka**) ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 6,2 km no pagasta centra Rekovas, 20,7 km no Viļakas un 253,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Rikas upes krastā.

## Atsauces
Ziemeļamerikas valstu un atkarīgo teritoriju uzskaitījums

[200px|thumbnail|[Ziemeļamerika]]
Šajā sarakstā apkopotas visas **[[Ziemeļamerika]]s valstis un atkarīgās teritorijas**. Ziemeļamerikā ir 23 suverēnas valstis un 11 nesuverēnas teritorijas. Saskaņā ar Ziemeļamerikas definīciju, par Ziemeļamerikas dienvidu robežu tiek uzskatīta Panamas—Kolumbijas robeža un Karību reģions, bet par ziemeļu robežu tiek uzskatīts Ziemeļu Ledus okeāns.

## Suverēnās valstis

## Nesuverēnas teritorijas

### Atkarīgās teritorijas

### Īpašās teritorijas

## Atsauces
Jānis Krēsliņš (bibliotekārs)

**Jānis Krēsliņš** (1955) ir Zviedrijas Nacionālās bibliotēkas vecākas akadēmiskais bibliotekārs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1955. gada 29. decembrī Ņujorkā latviešu vēsturnieka Jāņa Krēsliņa un viņa sievas Skaidrītes ģimenē. Mācījās privātajā Riverdeilas skolā (*Riverdale Country School*) Ņujorkā un Haverfordas koledžā (*Haverford College*) Pensilvānijā. Studēja Hārvarda Universitātē un Bostonas koledžā (*Boston College*).
1982. gadā ieguva Fūlbraita stipendiju (*Fulbright scholarship*) studijām Zviedrijā un 1989. gadā Stokholmas Universitāte viņam piešķīra zinātņu doktora grādu. Zviedrijas Karaliskajā Bibliotēkā (*Kungliga Biblioteket*) viņš pārrauga senās kolekcijas.

## Atsauces
Fernando Koda Markess

**Fernando K. Markess** (; dzimis ) ir Brazīlijas matemātiķis. Darbi ģeometrijā, topoloģijā, parciālo diferenciālvienādojumu un Morsa teorijā. 2012. gadā kopā ar Andrē Nevesu pierādījis Vilmora hipotēzi.

Kopš 2014. gada ir matemātikas profesors Prinstonas Universitātē. 2016. gadā saņēmis Veblena prēmiju ģeometrijā, bet 2021. gadā — Fermā prēmiju.

## Atsauces
Krekeļi

**Krekeļi** (), arī **Krekeliškas** (), ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 8 km no pagasta centra Šķeltovas un 271 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 19 sētas ar 19 sētas ar 109 cilvēkiem.
## Atsauces
Krekeliškas

**Krekeliškas** () var būt:
* Krekeļu Krāslavas novada Šķeltovas pagastā cits nosaukums;
* Krekelišku Krāslavas novada Izvaltas pagastā cits nosaukums.
OA-6

***OA-6***, saukts arī par ***Spaceship Rick Husband***, bija ASV uzņēmuma *[[Orbital ATK]]* kravas kosmosa kuģa *[[Cygnus (kosmosa kuģis)|Cygnus]]* Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādes misija NASA programmā *[[Commercial Resupply Services]]*. Tas orbītā palaists 2016. gada martā.
Kosmosa kuģis nosaukts astronauta Rika Hasbenda vārdā.

## Derīgā krava
Kosmosa kuģa hermētiskajā nodalījumā atradās 3279 kg kravas: lietas apkalpei (pārtika, apģērbs, higiēnas materiāli; 1139 kg), rezerves daļas stacijas iekārtām (1108 kg), zinātniskās ierīces, to skaitā nanopavadoņi un to izmešanas mehānismi (777 kg), datoru, foto un video iekārtas (98 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aprīkojums (157 kg). Kopējā kravas masa ar iepakojumu bija 3395 kg.

Ar *Cygnus* uz staciju nogādāti 20 nanopavadoņi *Flock-2eˈ* un 5 *Lemur-2*, kā arī to izmešanas mehānismi; pavadoņus bija paredzēts palaist brīvā lidojumā no stacijas *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa un no *Cydnus* ārpusē uzmontētās *[[CubeSat]]* izmešanas iekārtas.

## Lidojuma gaita
*Cygnus* tika palaists  03:05:48 UTC ar nesējraķeti Atlas V/401 (lidojums *AV-064*) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-41*. Raķetes pirmā pakāpe darbojās par sešām sekundēm mazāk nekā plānots. Lai kompensētu nepietiekamo impulsu, otrā pakāpe *Centaur* darbojās par 60 sekundēm ilgāk, un kravas kuģis tika nogādāts vajadzīgajā orbītā.
*[[United Launch Alliance]]* izmeklēšanas komisija secināja, ka raķetes kļūmē vainojams dzinēja *[[RD-180]]* vārsts, caur kuru tiek sajaukta petroleja un šķidrais skābeklis.

26. martā *Cygnus* pietuvojās stacijai. 10:51 UTC kosmosa kuģi satvēra ar stacijas manipulatoru, kuru vadīja Timotijs Kopra. 14:52 UTC *Cygnus* bija pievienots pie *[[Unity (SKS)|Unity]]* moduļa apakšējās pieslēgvietas.

2016. gada 14. jūnijā 11:43 UTC ar *Canadarm2* *Cygnus* tika atvienots no *Unity* moduļa. 13:30 UTC tas palaists brīvā lidojumā. 14. jūnija vakarā kravas kuģa iekšienē tika veikts eksperiments *Saffire-1*, lai pētītu materiālu aizdegšanos un degšanu kosmosā.
21. jūnijā no ārpusē uzmontētās *[[CubeSat]]* izmešanas iekārtas palaisti četri nanopavadoņi *Lemur-2*. Piektā *Lemur-2* palaišana neizdevās, jo nedarbojās tā izmešanas iekārta.

22. jūnijā tika iedarbināts *Cygnus* galvenais dzinējs, un kravas kuģis nogāja no orbītas. Sadegšanas atmosfērā laikā aktīvi darbojās ierīce *[[Reentry Breakup Recorder]]* (*REBR*), kas vāca datus par kosmosa kuģa temperatūru, paātrinājumu, rotāciju un citiem parametriem. 40 km augstumā *REBR* tika izmests un, pirms ierīce iekrita okeānā, savāktie dati tika nosūtīti ar *[[Iridium (pavadoņsistēma)|Iridium]]* telefona starpniecību.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mission Page: OA-6 Space Station Cargo Resupply Orbital ATK
* Cygnus OA-6  spaceflight101.com
Kaplna

**Kaplna** (, ) ir ciems Slovākijas dienvidos, aptuveni 35 km attālumā no valsts galvaspilsētas Bratislavas. Atrodas Donavas līdzenumā, augstums virs jūras līmeņa nepārsniedz 150 m.

## Vēsture
Kaplna ir sena apdzīvotā vieta, kas rakstu avotos pirmo reizi minēta Ungārijas karaļa Bēlas IV valdīšanas laikā 1244. gadā ar nosaukumu *Capulna*. Laikā, kad teritoriju pakļāva Osmaņu impērija, Kaplna tika pamesta. 16. gadsimtā šeit apmetās horvātu kolonisti.

Ievērojama ir Kaplnas Sv. Elizabetes katoļu baznīca, kuras pirmsākumus saista ar 11. gadsimta pirmo pusi.

## Iedzīvotāji
Saskaņā ar 2024. gada datiem ciemā dzīvo 961 iedzīvotājs, kas gandrīz visi ir slovāki (94,9%). 71% iedzīvotāju pieder Romas katoļu baznīcai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.kaplna.sk Kaplnas mājaslapa
Pakašova

**Pakašova** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 4,7 km no pagasta centra Rekovas, 23,4 km no Viļakas un 248,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 147 cilvēkiem.
## Atsauces
Peksīne

**Peksīne** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,2 km no pagasta centra Rekovas, 22,8 km no Viļakas un 248,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies Rikas upes labajā krastā, iepretim Rekovai un Šķilbaniem, nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Maldinājums

**Maldinājums** šaha kompozīcijā ir šķietams uzdevuma vai etīdes risinājums, kuram ir tikai viens vienīgs, slēpts atspēkojums. 

Maldinājums var būt sastopams risinājuma variantos gan pirmajā, gan jebkurā nākamajā gājienā un tas apgrūtina īstā risinājuma atrašanu. Maldinājuma esamība palielina šaha kompozīcijas vērtību.

Ja maldinājums ir saistīts ar šaha kompozīcijas (uzdevuma, etīdes) tēmu un ietilpst tās saturā, tad to sauc par **tematisko maldinājumu**. Tematiskais maldinājums ieņem svarīgu vietu daudzu tēmu izstrādē, piemēram, balto kombinācijas divvilčos, taktisko ideju loģiskos izstrādājumos daudzvilčos un citās. Uz tematisko maldinājumu attiecas tās pašas risinājuma stingrās ekonomiskās prasības: visām figūrām (sevišķi baltajām), kas ņem dalību tematiskajā maldinājumā, jāņem dalība arī īstajā risinājumā.

## Piemērs

**Atrisinājums**
: Tematiskie maldinājumi:
: 1. f4? (draud 2. Dxe4#/Lxb3#) 1. ... Lxf4 2. Dxe4#; 1. ... Txf4 2. Lxb3#, atspēko 1. ... e3! 
: 1. g3? (draud 2. Lxb3#/De3#) 1. ... Lxg3 2. De3#; 1...Txg3 2.Lxb3#, atspēko 1. ... Zc2! 
: 1. g4? (draud 2. Dxe4#/Dd1#) 1. ... Lxg4 2. Dxe4#; 1. ... Txg4 2.Dd1#, atspēko 1. ... Zxf2!
: Patiesais risinājums: 
: 1. **f3!** (draud 2.De3#/Dd1#) 1. ... Lxf3 2. De3# 1...Txf3 2. Dd1#

## Skatīt arī
* Fāze
* Iluzoriskā spēle

## Atsauces
Plunču ezera meži

**Plunču ezera meži** ir dabas liegums Talsu novada Ģibuļu pagastā. Izveidots 2004. gadā dabisko meža biotopu koncentrācijas vietā Pluncezera rietumu krastā; te atrodami veci un dabiski boreāli meži un pārejas purvi un slīkšņas. Ievērojamu daļu lieguma teritorijas aizņem augstais purvs un purvains mežs. Konstatētas vairākas retas un aizsargājamas sūnu sugas, kā arī aizsargājamas ziedaugu un paparžaugu sugas. Liegums ir iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

## Atsauces
Gulbju iela (Jūrmala)

**Gulbju iela** ir iela Slokas, Vaivaru un Valteru apkaimēs. Gulbju iela sākas krustojumā ar Rubeņu ielu un beidzas krustojumā ar Eduarda Veidenbauma ielu. Kopējais ielas garums ir 3530 metri, tā ir klāta ar grants un asfalta segumu (asfaltētais posms ir no Valtera prospekta līdz Meldru ielai). Gulbju ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Gulbju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rubeņu iela (T veida krustojums)
* Dagnijas iela (T veida krustojums)
* Maigas iela 
* Tērces iela (T veida krustojums)
* Ābeļu iela 
* Vasarnīcu iela (T veida krustojums)
* Valtera prospekts
* Meldru iela (T veida krustojums)
* Mirdzas iela (T veida krustojums)
* Riekstu iela (T veida krustojums)
* Kalnu iela (T veida krustojums)
* Olgas iela 
* Viņķu iela (T veida krustojums)
* Skautu iela (T veida krustojums)
* Caunu iela (T veida krustojums)
* Lapsu iela (T veida krustojums)
* Eduarda Veidenbauma iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
* Valteri
* Sloka
Zemeņu iela

**Zemeņu iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Zemeņu iela — iela Daugavpilī.
** Zemeņu iela — iela Jelgavā.
** Zemeņu iela — iela Jūrmalā.
** Zemeņu iela — iela Liepājā.
** Zemeņu iela — iela Ogrē.

* iela novadu pilsētās:
** Zemeņu iela — iela Baložos.
** Zemeņu iela — iela Cēsīs.
** Zemeņu iela — iela Ikšķilē.
** Zemeņu iela — iela Koknesē.
** Zemeņu iela — iela Kuldīgā.
** Zemeņu iela — iela Mārupē.
** Zemeņu iela — iela Mazsalacā.
** Zemeņu iela — iela Rūjienā.
** Zemeņu iela — iela Salaspilī.
** Zemeņu iela — iela Siguldā.
** Zemeņu iela — iela Talsos.
** Zemeņu iela — iela Tukumā.

* iela citās apdzīvotās vietās:
** Zemeņu iela, Bajāri, Ropažu pagasts
** Zemeņu iela, Bajāri, Salaspils pagasts
** Zemeņu iela, Dreiliņi, Stopiņu pagasts
** Zemeņu iela, Egļupe, Allažu pagasts
** Zemeņu iela, Garciems, Carnikavas pagasts
** Zemeņu iela, Jāņupe, Olaines pagasts
** Zemeņu iela, Ječi, Dunikas pagasts
** Zemeņu iela, Katlakalns, Ķekavas pagasts
** Zemeņu iela, Kocēni, Kocēnu pagasts
** Zemeņu iela, Līdumnieki, Līdumnieku pagasts
** Zemeņu iela, Makstenieki, Garkalnes pagasts
** Zemeņu iela, Mālpils, Mālpils pagasts
** Zemeņu iela, Pūre, Pūres pagasts
** Zemeņu iela, Rencēni, Rencēnu pagasts
** Zemeņu iela, Vietalva, Vietalvas pagasts
** Zemeņu iela, Ziemeļblāzma, Skultes pagasts

## Skatīt arī
* Mazā Zemeņu iela
Pandanus vandermeeschii

***Pandanus vandermeeschii*** ir pandānu dzimtas suga, kas endēma Maurīcijai. Maurīcijā sastopama 21 pandānu suga, un tur tās pazīstamas arī ar nosaukumu **vacoa**.

## Apraksts
[thumb|left|Spirālisko pušķu vidi kalpo par patvērumu košajiem [Maurīcijas dienas gekons|Maurīcijas dienas gekoniem]]
Neliels, 6—8 m augsts, zarots koks. Pavirši aplūkots, pēc lapojuma mazliet atgādina palmas. Stumbrs tumšs. Lapas stīvas, pelēcīgi zaļas, gar to maliņu sarkani, nelieli dzelkšņi. Lapu forma šauri lineāra, pie stumbra savijoties, veido spirāliskus pušķus. Pušķu dobie vidi kalpo par patvērumu Maurīcijas dienas gekoniem.

Bagātīgi veidojas gaisa saknes, no kurām daļa, sasniedzot zemi, kļūst par balstsaknēm. Spilgtais auglis nedaudz līdzinās ananasam. Tas smaržo pēc āboliem, un koka augļus kā barību izmanto reptiļi.

## Izplatība
Sastopams sausos apvidos (*Gris Gris*) gar Maurīcijas piekrasti, Raundā, Egretā, Briežu salā. Lielākā savvaļas populācija saglabājusies Raundā. Augu izmanto dabiskās vides atjaunošanā un ainavu veidošanā.

## Atsauces

## Literatūra
* *The Native Plants and Animals of Mauritius. The Mauritian Wildlife Foundation.*