open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Džirolamo Freskobaldi

**Džirolamo Freskobaldi** (; dzimis , miris ) bija vēlās renesanses un agrīnā baroka laika itāļu mūziķis un komponists, kurš pazīstams ar darbiem taustiņinstrumentiem.

Jau no bērnības parādījis spējas mūzikā, mācījās dzimtajā Ferrārā pie Lucasko Lucaski. No 1608. līdz 1628. gadam un no 1634. gada līdz savai nāvei 1643. gadā bija Romas Svētā Pētera bazilikas ērģeļnieks. Freskobaldi radītie darbi, sevišķi 1635. gadā publicētais krājums *Fiori musicali* ("Muzikālie ziedi") ietekmēja nākamo paaudžu komponistu (Johana Jākoba Frobengera, Johana Sebastiāna Baha, Henrija Pērsela) daiļradi.

## Ārējās saites

* Freskobaldi profils ''AllMusic'' 
* Freskobaldi notis ''IMSLP''
Harmony of the Seas

***Harmony of the Seas*** tā uzbūvēšanas brīdī bija pasaulē lielākais kruīzu kuģis, apsteidzot līdz šim lielākos *[[Oasis (kruīzu kuģi)|Oasis]]* klases kuģus *[[Oasis of the Seas]]* un *[[Allure of the Seas]]*. Šobrīd to apsteidzis jaunākais klases kuģis *[[Symphony of the Seas]]*. Pieraksta osta — Naso Bahamu Salās, īpašnieks *[[Royal Caribbean Cruises Ltd.]]* kuģi plāno izmantot kruīziem Karību jūrā. Uzbūvēts 2016. gadā Sennazērā, Francijā, kuģu būvētavā *[[Chantiers de l'Atlantique]]*. Pirmajos reisos izmantots sākot ar 2016. gada maiju Vidusjūrā, sasniedzot Barselonu un Romu, bet 2016. gada rudenī šķērsoja Atlantijas okeānu, lai turpmāk tiktu izmantots Amerikas piekrastē, bāzējoties Floridā.

Kuģa klāji ir aprīkoti ar ļoti plašām izklaižu iespējām (baseini, tenisa korti, ūdens atrakciju parks, basketbola laukums, klinšu rāpšanās sienas u.c.)

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Harmony of the Seas'' Oficiālā mājaslapa
Sliežu platums

**Sliežu platums** ir attālums starp sliežu darba šķautnēm. Sliežu platuma standarti, mm, pa nosacītām kategorijām no lielākā izmēra uz mazāko taisnos posmos un līknēs ar pietiekami lielu rādiusu ir:

***virsplatuma**: 3000, 1930, 2140, 2000, 1945, 1880, 1829, 1750;
* **platie**: 1676, 1668, 1665, 1600, 1588, 1581, 1575, 1524, 1520; 
* **normālie**: 1495, 1473, 1435, 1372, 1220;
* **metra**:  1100, 1093, 1067, 1050, 1009, 1000, 950, 914;
* **šaurie**: 900, 891, 883, 800, 785, 762, 760, 750, 762, 700, 686, 610, 603;
* **lauku**: 600, 597, 578, 508, 457, 410, 381, 305, 260;
***mazie**:
Kurzemes Marija Amālija

**Kurzemes Marija Anna Amālija** (; dzimusi , mirusi ) bija Kurzemes hercoga Jēkaba Ketlera un Brandenburgas Luīzes Šarlotes meita, sava brālēna Hesenes-Kaseles landgrāfa Kārļa sieva un Zviedrijas karaļa Fredrika I māte.

Starp viņas 14 bērniem bija arī Hesenes-Kaseles landgrāfs Vilhelms VIII un Orānas princese Marija Luīze, kuras tiešie pēcteči ir Nīderlandē valdošā Orānas-Nasavas dinastija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jīterboga

**Jīterboga** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Teltovas-Flēmingas apriņķī, 65 kilometrus uz dienvidrietumiem no Berlīnes, pie Hāfeles pietekas Nutes.

## Vēsture

Kā daudzas pilsētas Brandenburgā, Jīterboga veidojusies slāvu apmetnes vietā. Kā *Jutriboc* pirmoreiz minēta 1007. gadā Merzeburgas Tītmāra rakstos. 1174. gadā tai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Viduslaikos Jīterboga un apkārtne bija Magdeburgas arhibīskapijas ekslāvs. Trīsdesmitgadu kara laikā pilsētas apkaimē 1644. gada 23. novembrī notika Jīterbogas kauja, kurā zviedri sakāva Svētās Romas impērijas karaspēku. Napoleona karu laikā 1813. gada 6. septembrī pie pilsētas notika Dennevicas kauja, kurā koalīcija Prūsijas, Krievijas un Zviedrijas sastāvā sakāva Francijas karaspēku. 1815. gada Vīnes kongress piešķīra Jīterbogu Prūsijai.

Nacistu valdīšanas laikā pilsētas apkaimē tika izbūvēta liela armijas karabāze. Pēc Otrā pasaules kara, kad Jīterboga līdz 1991. gadam bija VDR sastāvā, šeit atradās liela Padomju armijas karabāze, kurā uzturējās līdz par 40 000 karavīru.

## Cilvēki

Jīterboga ir dabas pētnieka Johana fon Branta (*Johann Friedrich von Brandt*, 1802 – 1879) un mūziķa Vilhelma Kempfa (*Wilhelm Kempff*, 1895 – 1991) dzimtā pilsēta.

No 1519. gada pilsētā darbojās Tomass Mincers (*Thomas Müntzer*, 1489 – 1525).

## Atsauces

## Ārējās saites
Stradiņi (Varakļānu pagasts)

**Stradiņi** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,3 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 48,9 km no novada centra Madonas un 196,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)) un P84 (Madona—Varakļāni) krustojuma.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 88 cilvēkiem.
## Atsauces
Šķēles

**Šķēles** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumos 9,3 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 44,2 km no novada centra Madonas un 201,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P84 (Madona—Varakļāni), Teicijas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 16 sētas ar 112 cilvēkiem.
## Atsauces
Višņevski

**Višņevski** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 7,0 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 49,7 km no novada centra Madonas un 199,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)).

## Atsauces
Vutnāni

**Vutnāni** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 1,1 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 53,5 km no novada centra Madonas un 195,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V761 (Rožupe–Rudzāti–Varakļāni).

1897. gadā katoļu ciemā bija 17 sētas ar 149 cilvekiem.
## Atsauces
Zalāni (Varakļānu pagasts)

**Zalāni** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā 2,4 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 50,5 km no Madonas un 192,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz ziemeļrietumiem no Stirnienes, netālu no autoceļa A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)).

## Atsauces
Strodauka

**Strodauka** (arī **Komorsta**, **Komorsta strauts**) ir Malmutas upes kreisā krasta pieteka Madonas novadā.

Sākas uz rietumiem no Jurašinkām. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Malmutā lejpus Garančiem. Upi šķērso valsts autoceļš V869 (Tiltagals–Mežastrodi–Varakļāni). Apdzīvotās vietas krastos: Jurašinkas, Skapstati, Justi, Matuļi.

## Atsauces
Benni Andešons

**Jērans Brūrs "Benni" Andešons** (; dzimis  Vellingbi) ir zviedru instrumentālists un komponists. Pazīstams kā grupas ABBA dalībnieks. Pēc grupas izjukšanas kopā ar otru dalībnieku Bjērnu Ulveusu radīja mūziklus "Šahs" (*Chess*; 1986), *Kristina från Duvemåla* (1995), kā arī piedalījies mūzikla un filmas *[[Mamma Mia! (mūzikls)|Mamma Mia!]]* tapšanā.

## Dzīve un karjera
Bērnībā Benni tēvs un vectēvs viņam iemācīja spēlēt akordeonu un dažādas zviedru tautasdziesmas. Desmit gadu vecumā Benni pašmācības ceļā iemācījās spēlēt klavieres un piecus gadus vēlāk pameta skolu, lai muzicētu jauniešu klubos. Šajā laikā viņš iepazina Kristīnu Grunvallu, kas vēlāk kļuva par viņa divu bērnu, Pītera (dzimis 1963. gadā) un Helēnas (dzimusi 1965. gadā), māti. 1964. gadā Benni pievienojās zviedru rokmūzikas grupai *[[Hep Stars]]*, kas kļuva par vienu no Zviedrijas populārākajām grupām 1960. gados. Šajā laikā viņš iepazina Bjērnu Ulveusu, kas darbojās citā populārā grupā — *[[The Hootenany Singers]]*. Abas grupas nereti sastapās koncerttūrēs, tādēļ abi mūziķi izlēma pamēģināt kopīgi sarakstīt dziesmas.

1970. gadā duets izdeva albumu *[[Lycka]]* ("Laime"), ierakstu sesijās pieaicinot Bjērna draudzeni Angnētu Feltskūgu un Benni draudzeni Anni Fridu Lingstadi. 1960. gadu nogalē un 1970. gadu sākumā šie mākslinieki nereti piedalījās cits cita albumu veidošanā, piemēram, Angnētas albuma *[[När en vacker tanke blir en sång]]* producents bija Bjērns, Frīda dziedāja fona vokālu vairākās dziesmās, bet Benni dažās spēlēja taustiņinstrumentus. Pēc *Hep Stars* un *The Hootenany Singers* darbības pārtraukšanas komponistu duets turpināja veidot mūziku, kā arī kopīgi producēt mūziku *[[Polar]]* mūzikas studijas klientiem. 1972. gadā četrotne nodibināja grupu ABBA, kas kļuva par vienu no pasaules komerciāli veiksmīgākajām mūzikas grupām, pārdodot vairāk nekā 300 miljonus ierakstu kopiju. 1978. gadā Benni apprecējās ar Anni Fridu, bet 1981. gadā pāris izšķīrās.

1981. gadā Benni apprecējās ar Monu Nērklitu un gadu vēlāk piedzima viņu dēls Ludvigs. Grupas darbības nogalē Benni ar Bjērnu izlēma pievērsties mūzikla radīšanai. Mūziķi satikās ar mūzikla "Jēzus Kristus Superzvaigzne" (*Jesus Christ Superstar*, 1970) un "Evita" (1976) vārdu autoru Timu Raisu. Mākslinieku kopīgās darbības rezultātā radās mūzikls "Šahs". 1985. gadā Benni un Bjērns sadarbojās ar Karinu un Andešu Glenmarkiem, lai veidotu dueta debijas albumu. Glenmarku duets tika pārsaukts par *[[Gemini (duets)|Gemini]]*. Benni un Bjērns arī piedalījās dueta otrā albuma izveidē, no kura dziesma *[[Mio My Mio]]* kļuva par hitu.

Starp 1987. un 1998. gadu Benni izdeva 2 solo albumus un 3 albumus kopā ar tautas mūzikas grupu *[[Orsa Spelmän]]*. 2001. gadā viņš dibināja savu orķestri *[[Benny Anderssons Orkester]]* (saīsināti — BAO), ar ko ir izdevis 8 albumus, jaunāko — *[[Mitt hjärta klappar för dig]]* — 2016. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Benni Andešona biogrāfija
* Bjērna un Benni karjeras apskats caur attēliem
* Benni Andešona diskogrāfija, discogs.com
Revolucionārais sociālisms

**Revolucionārais sociālisms** apzīmē sociālisma novirzienu, kas uzskata, ka sociālisma sasniegšanai ir nepieciešama sociāla un politiska revolūcija. Turklāt revolūcija ir arī nepieciešams nosacījums pārejai no kapitālisma uz sociālismu. 
Tomēr tā ne vienmēr nozīmē vardarbīgu sacelšanos. Tā var apzīmēt arī strādnieku šķiras veiktu politiskās varas sagrābšanu, pretojoties tam, ka to pašu mēģina sasniegt arī kapitālistu šķira (buržuāzija).

## Atsauces
Mira (Baltkrievija)

**Mira** () ir pilsētciemats Koreļiču rajonā, Grodņas apgabalā, Baltkrievijā, Mirankas upes krastā. Miras ciema padomes administratīvais centrs.  šajā ciemā dzīvoja 2250 cilvēku. Atrodas 26 km attālumā no Koreļičiem un 17 km attālumā no dzelzceļa stacijas “Gorodeja”. Līdz mūsdienām Mirā ir saglabājusies Miras pils, kura ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Līdz 1956. gadam Mirai bija pilsētas statuss.

## Vēsture
Pirmo reizi Mira dokumentos minēta 1395. gadā, kad krustneši atbalstīja Švitrigaiļa naidu pret Vītautu, un iebruka Novogrudskas kņazistē, iznīcinot Miras ciemu. 1434. gadā Lietuvas kņazs Žigimants dāvināja zemi saviem atbalstītājiem, tajā skaitā arī Semjonam Gedigoldovičam, kurš kļuva par Viļņas apgabala komandieri. Kaut arī šajā dokumentā tiek pieminēta tikai viena muiža (Demida), arheoloģiskajos materiālos no 15. gadsimta sākuma, jau ir atrodamas liecības par mūsdienu Miras teritoriju, bet arī zemēm, kas atrodas otrpus Mirankas upes krastiem, tieši tajā vietā, kur atrodas Miras pils.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pokémon Go

thumb|200px|''Pokémon Go'' logo
***Pokémon Go*** ir 2016. gadā izdota *[[Niantic, Inc.|Niantic]]* izstrādāta bezmaksas GPS bāzēta papildinātās realitātes spēle *[[iOS]]* un *[[Android]]* mobilajām ierīcēm. Spēlē iespējams noķert un trenēt virtuālus *[[Pokémon]]* tēlus (pokemonus), kā arī cīnīties ar citiem pokemoniem. Lai arī spēle ir pieejama bez maksas, par naudu iespējams iegādāties spēles papildinājumus. Nākotnē plānots piedāvāt arī valkājamu *[[Bluetooth]]* ierīci *Pokémon Go Plus*, kas brīdinās lietotājus par tuvumā esošiem pokemoniem.

Spēle ļoti ātri kļuva populāra, un uzņēmums *Digital Vision* ziņoja, ka divas dienas pēc laišanas klajā *Pokemon Go* lejupielādēta jau 5,16% ASV *[[Android]]* ierīču.

## Spēlēšana
*Pokémon GO* spēlētāji iejūtas pokemonu trenera lomā. Spēlē var ķert un trenēt pokemonus un sacensties ar citiem pokemonu treneriem. Spēles sākumā spēlētājs izveido savu avatāru. Spēlētājam pārvietojoties reālajā pasaulē, viņa avatārs, pateicoties GPS, ceļo pa karti spēlē. Ja spēlētājam blakus atrodas kāds pokemons, spēle par to paziņo un piedāvā spēlētājam to sameklēt, izmantojot telefona vai planšetdatora kameru. Pokemona attēlu spēles laikā var ieraudzīt caur telefona kameru. Dažādās vietās atrodami dažādi pokemoni, piemēram, ūdens pokemonus var sastapt pie upēm, ezeriem vai strūklakām. Spēlē ir virtuālā valūta — pokemonētas, ko spēlētāji var nopirkt par naudu. Par šīm monētām spēlē var iegādāties dažādas priekšrocības, kas paātrina spēlētāja progresu. Dažreiz šīs monētas var atrast tāpat kā pokemonus. Visi pirkumi un pokemoni ir atrodami inventārā, kurā ietilpst 500 vienību.

Sastopot savvaļas pokemonu, spēlētājs to var noķert, metot pokemonam ar pokebumbu. Pokemoni no pokebumbas spēj izvairīties, tāpēc pirms pokebumbas mešanas spēlētājs var pārliecināties par to, kādas krāsas riņķis ir apkārt pokemonam: ja tas ir zaļš, pokemonu var noķert, ja oranžs — pokemons var aizbēgt, bet, ja sarkans, tas visticamāk aizbēgs. Jebkurā brīdī pokemonu var nofotografēt. Par veiksmīgi noķertu pokemonu spēlētājs var saņemt virtuālo spēles valūtu: zvaigžņu putekļus un konfektes, ar kurām var attīstīt pokemonu spējas. Pokemonus var arī iegūt nopērkot to olas un ievietot olas inkubatorā. Lai ola izšķiltos, spēlētājam jānostaigā noteikts attālums (no 2 km līdz 10 km). Tas, kāds pokemons izšķilsies, ir atkarīgs no tā, cik lielu attālumu spēlētājs ir nostaigājis. Reto pokemonu pievilināšanai iespējams arī iegādāties ēsmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Otorīno Respīgi

**Otorīno Respīgi** (); dzimis , miris ) bija itāļu vijolnieks, komponists un muzikologs.

20. gadsimta sākumā strādāja Sanktpēterburgā un Maskavā, mācījās pie Rimska-Korsakova. 1917. gadā Respīgi tika iecelts par Svētās Cecīlijas Nacionālā akadēmijas profesoru, no 1923. līdz 1926. gadam bija tās direktors. Mūsdienās Respīgi populārākie darbi ir simfoniskās poēmas "Romas strūklakas" (*Fontane di Roma*, 1916), "Romas pīnijas" (*Pini di Roma*, 1924) un "Romas svētki" (*Feste Romane*, 1928). Radījis arī operas, no kurām populārākā varētu būt "Liesma" (*La fiamma*, 1934). Balstoties Džoakīno Rosīni klavierkompozīcijās, radījis mūziku baletam "Brīnumlelles" (*La Boutique fantasque*; nosaukums latviski tiek atveidots arī kā "Burvju rotaļlietu veikals"), kas pirmizrādi Sergeja Djagiļeva trupas *Ballets Russes* iestudējumā piedzīvoja 1919. gadā Londonā.

## Ārējās saites

* Respīgi profils ''AllMusic'' 
* Respīgi notis ''IMSLP''
22. minibusu maršruts (Daugavpils)

**22. minibusu maršruts** ir Daugavpils sabiedriskā transporta naktsautobusu maršruts.

## Maršruts
* **22. minibusu maršruta** autobusi brauc pa šādām ielām: Kārklu iela, Stacijas iela, Imantas iela, Lielā iela, Komunālā iela, Tirgoņu iela, Komunālā iela, Lielā iela, Sēlijas iela, Lielā iela, Daugavas iela, 18. novembra iela, Jelgavas iela, 18. novembra iela, Valkas iela, Jātnieku iela, Vaiņodes iela, Vasarnīcu iela, 18. novembra iela un Viršu iela.

## Pieturvietas

22. minibusu maršrutā ir 46 pieturas.

## Ārējās saites
* Saraksts
Trickle down ekonomikas teorija

**''Trickle down'' ekonomikas teorija** ( — 'nopilēt, notecēt') ir nosaukums ekonomiskajai politikai, kas radās 20. gs. 80. gados Amerikas Savienotajās Valstīs un Apvienotajā Karalistē. Teorijas pamatā ir uzskats, ka, samazinot nodokļu slogu bagātākajam sabiedrības slānim, mazinot valsts regulējošo lomu un samazinot valdības lomu ekonomikā, paātrinātos ekonomiskā izaugsme un bagātākā iedzīvotāju šķira, kļūdama vēl bagātāka, investētu savu naudu ekonomikā un viņu bagātība *nopilētu* arī uz zemākiem sabiedrības slāņiem.

Lai gan, par šīs teorijas piekritējiem un aizsācējiem tiek uzskatīts bijušais ASV prezidents Ronalds Reigans (ar savu ekonomisko politiku — reiganomiku) un bijusī Lielbritānijas premjerministre Mārgarita Tečere, viņi šo terminu neizmantoja. Šo nosaukumu ir radījusi viņu opozīcija kā reiganomikas un citu neoliberālu uzskatu kritiku.

Šī teorija ir saskārusies ar lielu kritiku. Tās pamatā ir arguments, ka nabadzīgākiem cilvēkiem ir tieksme lielāko daļu savas naudas iztērēt, tātad atgriezt ekonomikā, taču bagātākie iedzīvotāji lielus naudas apmērus uzkrāj, tātad neļauj tiem nokļūt pie citiem iedzīvotājiem. ASV senators Bērnijs Sanderss norādīja, ka "*trickle down* ekonomika ir krāpšana", pēc kuras ieviešanas ir strauji pieaugusi nevienlīdzība. Viņš arī ierosināja *trickle up* ekonomiku ( — 'pilēt augšup, tecēt augšup') — naudas novirzīšanu nabadzīgākajiem iedzīvotājiem un vidusšķirai, kuri naudu iztērētu, tā padarot bagātākus arī citus.

## Skatīt arī
* Liberālais konservatīvisms
* Neoliberālisms

## Atsauces
Trambo

**"Trambo"** () ir 2015. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma. Filmas režisors ir Džejs Roučs. Galvenās lomas atveido Braians Krenstons, Daiena Leina, Helēna Mirena, Luiss C.K., Elle Faninga, Džons Gudmens un Maikls Stūlbargs. Filma ir stāsts par Holivudas scenārista Daltona Trambo dzīvi un ir balstīta uz Brūsa Aleksndera Kūka sarakstītās biogrāfijas "Daltons Trambo".

Filmas pirmizrāde norisinājās  Starptautiskajā Toronto kinofestivālā, bet ASV kinoteātros to demonstrēt sāka . Kopumā filma saņēma pārsvarā pozitīvas atsauksmes, bet galvenās lomas atveidotājs Braians Krenstons tika nominēts vairākām kino nozares balvām, tajā skaitā arī Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais aktieris galvenajā lomā", tomēr filma arī tika kritizēta par vēsturiskām neprecizitātēm un personu un notikumu neprecīzu atveidi.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Mira

**Mira** var būt:
* Mira — pilsētciemats Baltkrievijā;
* Mira — bijusī PSRS polārstacija.
* Mira — antīka pilsēta Līkijā, Turcijas dienvidos.
Džeimss Randi

**Džeimss Randi** (; dzimis **Rendels Džeimss Hemiltons Cvinge** (),  — ) bija kanādiešu izcelsmes amerikāņu iluzionists un zinātniskais skeptiķis, kurš īpaši pievērsās paranormāliem un pseidozinātniskiem apgalvojumiem. Randi bija līdzdibinātājs organizācijai *[[Committee for Skeptical Inquiry]]* (CSI) un dibinātājs savā vārdā nosauktam izglītības fondam (*James Randi Educational Foundation,* JREF). Savu karjeru viņš uzsāka kā iluzionists ar skatuves vārdu ***The Amazing Randi*** un vēlāk veltīja lielāko daļu sava laika paranormālu, okultu un pārdabisku apgalvojumu izpētei, nicinoši saucot tos par *woo-woo*. Randi ar iluzionismu beidza nodarboties 60 gadu vecumā un darbību JREF pārtrauca 87 gadu vecumā.

Lai arī bieži saukts par "atmaskotāju", Randi ir izteicies, ka viņam nepatīk šīs apzīmējums un pats sevi izvēlas saukt par "izmeklētāju". Randi ir rakstījis par paranormāliem fenomeniem, skepticismu un maģijas vēsturi. Viņš ir bijis biežs viesis raidījumos *The Tonight Show Starring Johnny Carson* un televīzijas programmā *Penn & Teller: Bullshit!*

Pirms Randi pensionēšanās JREF sponsorēja "Viena miljona dolāru paranormālo izaicinājumu", kurā tika piedāvāta miljons dolāru balva pretendentiem, kas spētu demonstrēt pierādījumus paranormālu, pārdabisku vai okultu spēju vai notikumu pastāvēšanai kontrolētos apstākļos, par ko vienojušās abas iesaistītās puses. Šis izaicinājums oficiāli tika slēgts 2015. gadā bez neviena prēmijas saņēmēja. Fonds turpina piešķirt finansējumu bezpeļņas organizācijām, kas veicina kritisko domāšanu un faktos balstītu pasaules uztveri.

Miris 2020. gada 20. oktobrī savās mājās Planteišonā, Floridā, 92 gadu vecumā.

## Pasaules rekordi
Iluzionista karjeras laikā Randi reģistrēja šādus Ginesa Pasaules rekordus:
* Randi atradās slēgtā šķirstā zem ūdens stundu un 44 minūtes, pārspējot 1926. gada 5. augustā uzstādīto Harija Hudini rekordu (stunda un 33 minūtes).
* Randi 55 minūtes pavadīja ledus bluķī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*  no Džeimsa Randi izglītības fonda
* Ievērojami skeptiķi — Džeimss Randi
* 
* Džeimss Randi *[[Skeptic's Dictionary]]* vietnē
Pecolds

**Pecolds** (, kā arī *Petzoldt*, *Pezold* vai *Pezolt*) ir vācu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Kristians Pecolds (*Christian Petzold*; 1960) — Vācijas kinorežisors un scenārists;
* Leopolds Dītrihs Ernsts fon Pecolds (*Leopold Dietrich Ernst von Pezold*; 1832—1907) — vācbaltiešu izcelsmes mākslinieks, mākslas vēsturnieks un žurnālists.
Artūrs Ņikiforenko

**Artūrs Ņikiforenko** (dzimis ) ir Latvijas džudists.

2008. gada Eiropas čempionātā kadetiem izcīnījis 5. vietu svara kategorijā līdz 90 kg. Eiropas U-23 čempionātā izcīnījis 5. vietu 2012. gadā svara kategorijā līdz 100 kg, savukārt 2014. gada Eiropas U-23 čempionātā izcīnījis 5. vietu svara kategorijā virs 100 kg. Vairākas medaļas izcīnījis Latvijas čempionātā dažādās svara kategorijās.

A. Ņikiforenko piedalījās 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro, kur izstājās pēc zaudējuma pirmajā cīņā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bundzene

**Bundzene** ir ciems Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 8 km no pagasta centra Kolberģa, 13 km no novada centra Alūksnes un 214 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P40 (Alūksne—Zaiceva), Alūksnes upes krastā.

## Atsauces
Uļi Kīnkamegs

**Uļi Kīnkamegs** (; dzimis , miris ), arī **Uldriķis Kāpbergs**, bija lībiešu dzejnieks un sabiedrisks darbinieks. Dēvēja sevi par "lībiešu ķēniņu", neatzina Latvijas valsts varu pār lībiešiem. Miris Ventspils cietumā, kur bija ieslodzīts par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Publicējies avīzē "Līvli".

## Ārējās saites
* Uļi Kīnkamegs livones.net
Bērzukalns

**Bērzukalns** ir ciems Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 6 km no pagasta centra Kolberģa, 2 km no novada centra Alūksnes pilsētas centra un 204 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie pašas Alūksnes pilsētas robežas, Helēnas ielas galā uz tāda paša nosaukuma pauguriem.

## Atsauces
Dānielsons

**Dānielsons** var būt:

* Jesta Dānielsons (*Gösta Danielsson*;  1912—1978) — zviedru šahists;
* Markuss Dānielsons (*Marcus Danielson*; 1989) — zviedru futbolists;
* Niklass Dānielsons (*Nicklas Danielsson*; 1984) ― zviedru hokejists.
Iljiniči

150px|thumb|Iļjiņiču dzimtas ģerbonis
**Iļjiņiču dzimta** ir sena Lietuvas dižkunigaitijas muižnieku dzimta  15. — 16. gadsimtā. Dzimtas pirmsākumi meklējami pareizticīgo bajāru vidū. Par pirmo zināmo dzimtas pārstāvi tiek uzskatīts Janeks Iļjiņičs.

 Jurijam Iļjiņičam — jaunākajam tika piešķirts Svētās Romas impērijas grāfa tituls. Ar Jurija Iļjiņiča nāvi 1569. gadā, dzimta izzuda, visi valdījumi, tajā skaitā arī Miras pils, pārgāja Radvilu dzimtas īpašumā.

Pastāv vēl viena Iļjiņiču dzimta, kuras pirmsākumi ir atrasti 17. gadsimtā. Šo abu dzimtu starpā kopīga saistība nav atrasta.

## Literatūra
* „*Энцыклапедыя гісторыі Беларусі*”, Izdota: *БелЭн*, 1996. gads — 527 lpp.: іл. .
Randi

**Randi**  var būt:

* Džeimss Randi — kanādiešu izcelsmes amerikāņu iluzionists un zinātniskais skeptiķis;
* Dienvidāfrikas randi — Dienvidāfrikas valūta.

## Skatīt arī
* Randu pļavas
Garasimi

**Garasimi** ir ciems Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 6&nbsp;km no pagasta centra Kolberģa, 7&nbsp;km no novada centra Alūksnes un 208&nbsp;km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P41 (Alūksne—Liepna), Ievednes upes krastā.

## Atsauces
Pārrāvums

**Pārrāvums** var būt:

* Pārrāvums, nepārtraukta objekta sadalīšana,
* Pārrāvums (militārā operācija)

## Skatīt arī
* Brusilova pārrāvums
Rankagva

**Rankagva** (, ) ir pilsēta Čīlē, O'Higinsa reģiona administratīvais centrs. Pilsēta atrodas aptuveni 47 km uz dienvidiem no Čīles galvaspilsētas Santjago. Pilsētas sākotnējais nosaukums bija **Santakrusa de Triana** (*Santa Cruz de Triana*). 2012. gadā Rankagvā dzīvoja 232 tūkstoši cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Klīve (nozīmju atdalīšana)

**Klīve** var būt:
* Klīve — apdzīvota vieta Valgundes pagastā
* Klīvmuižas cits nosaukums
* Ādolfs Klīve — politiķis

## Skatīt arī
* Klīvi
* Klīves
* Klīves kanāls
Vitgenšteinu dzimta

**Vitgenšteinu** jeb **Saint-Vitgenšteinu** (*Saint Wittgenstein*) **dzimta** ir sena Vācijas Impērijas grāfu dzimta. 
thumb|right|Leons Ludvigs Vitgenšteins
1761. gadā Septiņgadu kara laikā pārgāja militārajā dienestā uz Krieviju. No viņa pēctečiem atpazīstamākais ir Pjotrs Kristianovičs Vitgenšteins, 1812. gada karā krievu armijas komandieris.

Viņa dēls Ludvigs Leons Vitgenšteins (1799—1866) 1828. gadā ar īpašu imperatora atļauju apprecēja imperatora audzēkni Stefāniju Radvilu (1809—1832), kura bija Dominika Radvila meita un vienīgā mantiniece. Ar šo laulību liela daļa Radvilu īpašumu pārgāja Vitgenšteinu rokās. 

Ludviga Leona Vitgenšteina dēls Pjotrs Vitgenšteins 1887. gadā nomira bez pēcnācējiem, bet meita apprecēja vācu kņazu Hlodvigu Gogenlovu, nākamo Vācijas Impērijas kancleru.

Dzimta turpināja dzīvot Krievijas impērijā līdz 1917. gadam. Šobrīd viņu pēcteči dzīvo emigrācijā.

## Literatūra
**Энцыклапедыя гісторыі Беларусі*, 1994. gads, .
Anna Veismane

**Anna Veismane** (dzimusi ) ir latviešu komponiste.

Jau bērnībā apmeklējusi Zvejniekciema bērnu mūzikas skolu, mācījusies klavierspēles klasē, kur pasniedzējs bijis Pēteris Vasks. 1994. gadā pabeigusi Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolu, kur kompozīciju mācījusies pie Imanta Zemzara.

2000. gadā ar maģistra grādu kompozīcijā pabeigusi Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmiju, kur studējusi pie Romualda Kalsona un Jura Karlsona. Papildinājusies starptautiskās kompozīcijas meistarklasēs.

2000. gadā saņēmusi Arnolda Šturma piemiņas balvu, 1998. gadā kā pianiste saņēmusi Oļģerta Zīversa balvu, 2007. gadā ieguvusi 3. vietu Latvijas Radio kora jauno komponistu konkursā.

Aktīvi sadarbojusies ar Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri, Liepājas simfonisko orķestri, Latvijas Radio kori, ansambli *Altera veritas*, *Tampere Raw*, akordeonistu Timo Kinnunenu, mecosoprānu Ievu Paršu, džeza mūziķiem Intaru Busuli un Denisu Paškeviču.

Kopš 2010. gada ir Latvijas Komponistu savienības biedre.

No 1998. līdz 2008. gadam strādājusi par klavierspēles un kompozīcijas skolotāju Vidzemes jūrmalas Mūzikas un mākslas skolā, bet kopš 2008. gada Ādažu mākslas un mūzikas skolā. Veismane organizē starptautisku bērnu un jauniešu vizuālās mākslas un mūzikas jaunrades konkursu "Saules krasts".

Koncertē arī kā pianiste, kā arī kopā ar akordeonistu Timo Kinnunenu kameransamblī *Oneplusone* (klavieres, melodions, balss), izpildot laikmetīgo mūziku un improvizācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Shautens

**Shautens** (; sieviešu dzimtē Shautena) ir nīderlandiešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jerdijs Shautens (*Jerdy Schouten*; 1997) — Nīderlandes futbolists;
* Villems Shautens (*Willem Schouten*; ap 1567—1625) — holandiešu jūrasbraucējs.
Driksa

thumb|270px|Driksa (pa labi) kā Lielupes atteka.
[thumb|270px|Driksas promenāde gar [Jāņa Čakstes bulvāris|Jāņa Čakstes bulvāri Jelgavā]]
**Driksa** jeb **Driksna** ir Lielupes atteka Jelgavas teritorijā, kas aptek Pasta salu un Pils salu, uz kuras atrodas Jelgavas pils.
Upes garums ir 5,2 km, platums 150—500 m, tā ir savienota ar Lielupi 4 vietās — augštecē, lejtecē, kā arī augšpus autoceļa tilta un lejpus Jelgavas pilsētas. Attekas izveidošanās saistīta ar ledus sastrēgumiem Lielupē.

## Vēsture
Driksas kreisajā krastā 17. gadsimtā izveidojās Jelgavas vecpilsēta ar promenādi, ko agrāk sauca par Upes ielu (), tagad par Jāņa Čakstes bulvāri (1929—1948, no 1989. gada). Driksas krastā atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes, vēlāk Kurzemes guberņas bagātāko muižnieku pilsētas nami, Mēdemu pils nami Upes ielā 7 un 9, Kurzemes Bruņniecības nams Upes ielā 13 (vēlākā Jelgavas Valsts ģimnāzijas ēka, 1922—1938), Annas pamatskola, sinagoga un citas ēkas, kas nopostītas 1944. gada augustā Otrā pasaules kara kaujā par Jelgavu.

Projekta „Ielu infrastruktūras attīstība un Driksas upes krastmalas sakārtošana” ietvaros 2010. gadā uzsāka divu līmeņu promenādes un 152 metrus gara gājēju vanšu tilta jeb Mītavas tilta izbūvi pār Driksas upei uz Pasta salu, ko pabeidza 2012. gadā. Jāņa Čakstes bulvāra rekonstrukcijas laikā veica arī pontona tilta izbūvi zem Driksas tilta un rekonstruēja Pasta salas tiltu pāri kanālam.

## Atsauces

## Seni attēli

Driksas krastmala 1916. gadā.jpg|Driksas krastmala 1916. gadā
Driksas krastmala Upes ielā Jelgavā Pirmā pasaules kara laikā.jpg|Kanāls starp Pils un Pasta salām  
Driksas krasts Jelgavā 20. gadsimta sākumā.jpg|Driksas krasts ar Upes ielas namiem 
Driksas tilts Jelgavā pirms 1915.jpg|Driksas tilts (pirms 1915)
Sagrautais tilts pār Driksu Jelgavā.jpg|1915. gadā Krievijas armijas uzspridzinātais Driksas tilts
Driksas tilts Jelgavā 20. gs. sākumā.jpg|1916. gada Driksas tilts
Driksas tilts pirms 1937.jpg|Driksas tilts pirms 1937. gada
1937. gada Driksas tilts.jpg|1937. gada Driksas tilts
Jelgavas osta pie Jāņa Čakstes bulvāra pirms 1940.jpg|Jelgavas osta (pirms 1940)
Jelgavas kuģīšu piestātne.jpg|Jelgavas kuģīšu piestātne
Jelgavas zivju tirgus Driksas krastā.jpg|Jelgavas zivju tirgus Driksas krastā
Villems Shautens

**Villems Kornēlijs Shautens** (; dzimis ap 1567. gadu Hornā, Nīderlandē, miris 1625. gadā Madagaskaras piekrastē) bija holandiešu jūrasbraucējs, pazīstams kā pirmais, kas apkuģojis Hornas ragu.

1615. gadā kopā ar Jakobu Le Mēru devies jūrasbraucienā no Holandes ar ekspedīciju, ko finansēja Isaks Le Mērs (viens no Nīderlandes Austrumindijas kompānijas dibinātājiem). Gada nogalē ekspedīcija sasniedza Dienvidameriku un, kuģojot apkārt tās dienvidu galam, atklāja Estadosas salu uz dienvidiem no Ugunszemes. 1616. gadā pēc ilgstošiem pūliņiem viņa kuģiem izdevās pakuģot garām kontinenta galējam dienvidu punktam Hornas ragam, ko kapteinis nosauca savas dzimtās pilsētas vārdā (tā saucās arī viens no ekspedīcijas kuģiem, kas gāja bojā). Tādējādi viņš kļuva par pirmo, kam izdevies izkuģot Dreika šaurumu un pierādīt, ka Dienvidamerika nav saistīta ar tolaik hipotētisko lielo dienvidu kontinentu.

Nīderlandes Austrumindijas kompānija jūrasbraucēju apsūdzēja tās monopola tirdzniecībai ar Garšvielu salām pārkāpšanai. V. Shautens tika apcietināts Javas salā un viņa kuģis konfiscēts, taču pēc tam kapteinis tika atbrīvots. Atgriezies dzimtenē viņš 1618. gadā publicēja sava ceļojuma dienasgrāmatu. 

Citos kuģojumos kā Nīderlandes Austrumindijas kompānijas kapteinis apmeklējis Jaungvinejas, Austrālijas, Madagaskaras piekrastes. Pēdējās no tām piekrastē 1625. gadā miris. Viņa vārdā ir nosaukta Shautena salu grupa Jaungvinejas ziemeļu piekrastē.

## Ārējās saites
Garjuri

**Garjuri** ir ciems Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 4 km no pagasta centra Kolberģa, 9 km no novada centra Alūksnes un 210 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P40 (Alūksne—Zaiceva). Netālu no Garjuriem atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis Garjuru senkapi.

## Atsauces
Jurenski

**Jurenski** ir ciems Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 13 km no pagasta centra Kolberģa, 16 km no novada centra Alūksnes un 217 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V401, Pededzes upes krastā.

## Atsauces
Rīga Grand Prix

**Rīga Grand Prix** bija profesionālas viendienas šosejas riteņbraukšanas sacensības, kuras bija iekļautas *[[UCI Continental Circuits]] [[UCI Europe Tour]]* sacensību kalendārā. Tās notika no 2006. līdz 2013. gadam.

## Uzvarētāji
Igaunīši

**Igaunīši**, arī **Igaunieši**, ir ciems Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 12 km no pagasta centra Kolberģa, 17 km no novada centra Alūksnes un 219 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V396.

## Atsauces
Vestienas iela (Rīga)

**Vestienas iela** ir Rīgas iela, Latgales priekšpilsētas Dārzciema apkaimē. Vestienas iela ir Braslas ielas turpinājums, tā sākas pie Augusta Deglava tilta un beidzas krustojumā ar Pildas ielu.

## Vēsture
Iela izveidota 1914. gadā ar savu tagadējo nosaukumu (; ), kas laika gaitā netika mainīts. Nosaukta par godu Vestienai, ciemam Madonas novadā.

## Ielu savienojumi
Vestienas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Braslas iela 
* Stopiņu iela ("T" veida krustojums)
* Zeltiņu iela ("T" veida krustojums)
* Vietalvas iela 
* Piedrujas iela 
* Kaibalas iela ("T" veida krustojums)
* Rēznas iela ("T" veida krustojums)
* Pildas iela

## Interesanti objekti
* Vestienas ielā 35 atrodas "Rīgas satiksmes" administratīvais korpuss, kā arī 7. autobusu parks

## Sabiedriskais transports
Pa Vestienas ielu kursē 13. un 20. un 63. maršruta autobusi.
* 13. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Stopiņu ielas līdz Pildas ielai.
* 20. un 63. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Vietalvas ielas līdz Pildas ielai.

## Atsauces
Tims Sestito

**Tims Sestito** (dzimis  Romā, ASV) ir bijušais ASV hokejists, uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 101 spēli Nacionālās hokeja līgas klubos Edmontonas "Oilers" un Ņūdžersijas "Devils". Karjeras nogalē divas sezonas aizvadījis KHL komandā Rīgas "Dinamo".

## Ārējās saites
Starptautiskā telekomunikāciju savienība

**Starptautiskā telekomunikāciju savienība** (, ), agrāk **Starptautiskā telegrāfu savienība**, ir Apvienoto Nāciju Organizācijas specializēta aģentūra, kas nodarbojas ar dažādu telesakaru sistēmu darbības starptautisku koordināciju, radiofrekvenču sadali, kā arī telefona un datu pārraides sistēmu standartu izstrādi. Šis standartizācijas virziens ir Starptautiskās telegrāfijas un telefonijas konsultatīvās komitejas pārziņā, kura ietilpst Starptautiskās telekomunikāciju savienības sastāvā.

## Ārējās saites
*
Ādažu iela (Bukulti)

**Ādažu iela** ir viena no Ropažu novada Garkalnes pagasta ielām Bukultos. Iela sākas krustojumā ar Jaunciema gatvi un beidzas krustojumā ar Baltezera ielu.

## Ielu savienojumi
Ādažu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jaunciema gatve ("T" veida krustojums)
* Lejasvīgantu iela ("T" veida krustojums)
* Rudens iela ("T" veida krustojums)
* Vasaras iela ("T" veida krustojums)
* Laipu iela ("T" veida krustojums)
* Pakalniešu iela ("T" veida krustojums)   
* Nogāzes iela ("T" veida krustojums)     
* Tīreļu iela ("T" veida krustojums)   
* Grāvju iela ("T" veida krustojums)   
* Muižas iela ("T" veida krustojums)   
* Silmalas iela ("T" veida krustojums)   
* Zemes iela ("T" veida krustojums)   
* Radio iela ("T" veida krustojums)   
* Evijas iela ("T" veida krustojums)   
* Skaņu iela ("T" veida krustojums)   
* Paparžu iela ("T" veida krustojums)   
* Atvaru iela ("T" veida krustojums) 
* Ošu gatve ("T" veida krustojums) 
* Baltezera iela

## Skatīt arī
* Garkalnes novads
* Bukulti
Demokrātiskais sociālisms

thumb|Sarkanā roze — starptautisks sociālisma simbols
**Demokrātiskais sociālisms** ir politiska ideoloģija, kas aizstāv demokrātisku valsts pārvaldi kopā ar ražošanas līdzekļu sociālu kopīpašumu, bieži iestājoties arī par demokrātisku darbavietu pārvaldi. Terminu "demokrātiskais sociālisms" reizēm lieto tāpat kā "sociālisms", bet pievieno "demokrātiskais", lai to nošķirtu no marksistu-ļeņinistu tipa sociālisma, kurš parasti tiek uzskatīts par nedemokrātisku.

Demokrātisko sociālismu nošķir gan no padomju tipa plānveida ekonomikas, kur ekonomiku kontrolē un plāno valsts, gan no sociāldemokrātijas, kura aizstāv demokrātiju, kapitālisma regulēšanu un labklājības valsts izveidošanu. No padomju tipa nošķir, jo nesakrīt uzskati par demokrātiju un centralizētu ekonomiku. No sociāldemokrātijas nošķir, jo sociāldemokrātija, atšķirībā no demokrātiskā sociālisma, nemēģina mainīt sistēmu, bet gan uzlabot jau pastāvošo kapitālisma iekārtu.

## Skatīt arī
* Sociālisms
* Sociāldemokrātija

## Ārējās saites
Lukenvalde

**Lukenvalde** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Teltovas-Flēmingas apriņķa centrs, 50 kilometrus uz dienvidiem no Berlīnes, pie Hāfeles pietekas Nutes.

## Vēsture

Kā daudzas pilsētas Brandenburgā, Lukenvalde veidojusies uz slāvu apmetnes bāzes. Kā *Lugkin* tika iekarota 1147. gadā vendu krusta kara laikā. Līdz 1680. gadam atradās Magdeburgas arhibīskapijas, bet līdz 1773. gadam, kad iekļāvās Brandenburgas kūrfirstē, atradās Magdeburgas hercogistes sastāvā. No 17. gadsimta Lukenvalde attīstījās kā vilnas apstrādes centrs, 20. gadsimtā pilsētas redzamākā ekonomikas nozare bija cepuru ražošana. Pēc Otrā pasaules kara Lukenvalde līdz 1991. gadam bija VDR sastāvā.

## Cilvēki

Lukenvalde ir lodes grūdēja Hartmuta Brīzenika (*Hartmut Briesenick*, 1949 – 2013) un nīderlandiešu matemātiķa Hansa Freidentāla (*Hans Freudenthal*, 1905 – 1990) dzimtā pilsēta.

1921. gadā par pilsētas arhitektu strādāja Rihards Neitra (*Richard Neutra*, 1892 – 1970). Otrā pasaules kara laikā netālajā karagūstekņu nometnē bija ieslodzīts Formula 1 pilots Džordžs Abekasiss (*George Abecassis*, 1913 – 1991).  Pilsētas skolā mācījies jaunatnes kustības aktīvists Rūdi Dučke (*Rudi Dutschke*, 1940 – 1979).

## Atsauces

## Ārējās saites
Anduma ezers

**Anduma ezers** (arī **Andumiņš**, **Andums**)  ir ledāja izcelsmes ezers Valkas novada Ērģemes pagasta dienvidos. 

Noteka pa grāvi uz Sedu. Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

## Atsauces
Mīzums

**Mīzums** ir caurteces ezers Valkas novada Ērģemes pagasta dienvidos, uz dienvidiem no Vircēļa ezera. 

## Atsauces
ITU

**ITU** var būt:

* Starptautiskā telekomunikāciju savienība;
* Starptautiskā triatlona federācija.
Diļupe

**Diļupe** (arī **Diļupīte**, **Dīļupīte**) ir Sedas upes labā krasta pieteka Valkas novadā.

Sākas pie Bozēniem. Līkumojot tek austrumu-dienvidaustrumu virzienā. Ietek Sedā Valmieras novadā. Upi šķērso valsts autoceļš V237 (Ērģeme–Turna–Daksti). Upes krastos nav lielu apdzīvotu vietu.

## Atsauces
Ērgļupīte

**Ērgļupīte** ir Sedas upes labā krasta pieteka Valkas novadā.

Iztek no Rūķa ezera. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Sedā augšpus Dakstiem. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielu apdzīvotu vietu.

## Atsauces
Vīķupe

**Vīķupe** ir Sedas upes labā krasta pieteka Valkas novadā.

Izteka pie Ērģemes pagasta Rubeņu mājām. Līkumojot tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Sedā pie Sedas tīreļa. Upi šķērso valsts autoceļš V237 (Ērģeme–Turna–Daksti), tās krastos atrodas Turna.

## Atsauces
Gaumērupe

**Gaumērupe** ir Rikandas labā krasta pieteka Valkas novadā.

Izteka uz dienvidrietumiem no Staļiem. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Rikandā pie Āpšu (*nominatīvs - Āpšas*) mājām. Upi nešķērso valsts autoceļi, netālu no tās tecējuma atrodas Staļi.

## Atsauces
Vidmars

**Vidmars** (; sieviešu dzimtē **Vidmara**) ir slovēņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Milans Vidmars (*Milan Vidmar*; 1885—1962) — slovēņu zinātnieks un šahists;
* Milans Vidmars jaunākais (*Milan Vidmar*; 1909—1980) — šahists un elektrotehnikas inženieris.
Līberts

**Līberts** (; sieviešu dzimtē **Līberta**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Heincs Līberts (*Heinz Liebert*; 1936) — Vācijas šahists;
* Urzula Līberta (*Ursula Liebert*; 1933—1998) — Vācijas šahiste.

## Skatīt arī
*Liberts
Brieži (stacija)

**Brieži** ir neizmantots pieturas punkts dzelzceļa līnijā Jelgava—Meitene. Pieturas punkts atrodas Elejas pagastā, netālu no Apšukroga mazciema, pie robežas ar Lielplatones pagastu. Saglabājusies stacijas ēka, kas tiek izmantota kā dzīvojamā māja "Briežu stacija". Pieturas perons ir nojaukts.

## Vēsture
Briežu stacija atklāta 1922. gadā, bet Otrā pasaules kara laikā tā vēl paplašināta un izbūvēti papildu sliežu ceļi. Padomju laikā stacija pārveidota par pieturu un visi blakus sliežu ceļi nojaukti. Kopš 1995. gada, kad tika slēgts vietējais maršruts Rīga—Jelgava—Meitene, pasažieru vilcieni Briežos nepietur. 

## Ārējās saites
* Briežu stacija pirmskara kartē 
* Briežu stacijas ēka 2004. gadā

## Atsauces
Balodiņu ezers

**Balodiņu ezers** ir ezers Valkas novada Ērģemes pagasta austrumos. 

Noteka pa grāvi uz Pedeli. Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

## Atsauces
Marksisms-ļeņinisms

**Marksisms-ļeņinisms** ir politiska filozofija, kā arī komunistiska ideoloģija, kas apvieno Kārļa Marksa un Frīdriha Engelsa radīto teorētisko bāzi ar Vladimira Ļeņina ieguldījumu revolucionārās prakses un valsts pārvaldes jautājumos. Šī ideoloģija kalpoja kā Padomju Savienības oficiālā doktrīna un būtiski ietekmēja 20. gadsimta otrās puses sociālistisko valstu politiku, ekonomiku un sabiedrisko struktūru.[thumb|"Marksisma-ļeņinisma karogs". Padomju laika karogs, kurā attēloti marksisma-ļeņinisma pamatlicēji (no kreisās uz labo): [Kārlis Markss|Markss, Engelss un Ļeņins]]

Marksisms-ļeņinisms postulē, ka sabiedrības attīstību nosaka materiālie apstākļi un šķiru cīņa. Atšķirībā no klasiskā marksisma, ļeņinisms piešķir īpašu nozīmi revolucionārās partijas lomai — proletariāta diktatūras nodrošināšanai un pārejai uz bezšķiru sabiedrību. Saskaņā ar šo doktrīnu, revolucionārā avangarda partija (parasti komunistiskā partija) vada valsti strādnieku vārdā, īstenojot centralizētu plānošanu un kolektivizāciju ekonomikas pārvaldībā.

Marksisti-ļeņinisti parasti iestājas par šādām idejām:

* Vienpartijas sistēma kā līdzeklis revolucionārās vienotības un sociālās stabilitātes nodrošināšanai.
* Valsts īpašums uz ražošanas līdzekļiem un plānveida ekonomika, kas balstīta uz sabiedrības vajadzībām, nevis peļņu.
* Internacionālisms, solidaritāte starp strādniekiem visā pasaulē un pretestība imperiālismam.
* Aktīva cīņa pret kapitālismu un tā institūcijām kā šķiru apspiešanas instrumentiem.

Marksisms-ļeņinisms ir bijis oficiālā ideoloģija vairākām valstīm:

* Padomju Savienības komunistiskā partija
* Austrumu bloka valstis (piemēram, Polija, VDR, Čehoslovākija, Ungārija)
* Kubas Komunistiskā partija
* Vjetnamas Komunistiskā partija
* Ķīnas Komunistiskā partija (līdz tās modernizācijai, kad ideoloģija tika pielāgota, radot "sociālismu ar ķīniešu specifiku")
* Laosas Tautas revolucionārā partija

Pēc Padomju Savienības sabrukuma 1991. gadā marksisms-ļeņinisms zaudēja savu vadošo lomu daudzās valstīs, taču tas joprojām pastāv kā teorētiska un politiska tradīcija dažādās komunistiskajās partijās visā pasaulē. Mūsdienās marksisma-ļeņinisma piekritēji nereti debatē par ideoloģijas reformu, adaptāciju

## Skatīt arī
* Marksisms
* Ļeņinisms
* Komunisms
* Ķīnas sociālisms

## Ārējās saites
Herberts Pudāns

**Herberts Pudāns** (dzimis ) ir bijušais Latvijas šosejas riteņbraucējs. Startējis Latvijas komandu *[[Rietumu-Delfin]]* un *[[Dynatek-Latvia]]*, kā arī Francijas amatieru komandu sastāvā.

2007. un 2008. gadā Latvijas čempionātā grupas braucienā izcīnījis trešo vietu.

2008. gadā pārstāvējis Latviju Pasaules čempionātā, grupas braucienā izcīnot 37. vietu. Karjeru beidzis traumas dēļ.

Šobrīd darbojas velosipēdu tirdzniecības biznesā un amatieru līmenī startē šosejas un kalnu riteņbraukšanas sacensībās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valērijs Kalmikovs

**Valērijs Kalmikovs** (dzimis ) ir bijušais latviešu peldētājs, pēc aktīvā sporta karjeras beigām — treneris.

Māsa — peldētāja Margarita Kalmikova.

Divas reizes piedalījies Olimpiskajās spēlēs (, ). 1996. gadā Atlantā 200 m brasa distancē izcīnījis 13. vietu. Pasaules čempionātā augstākais sasniegums ir 2001. gadā izcīnītā 21. vieta 200 m brasā, vēl ir izcīnījis 23. vietu 400 m kompleksajā peldējumā 1994. gadā. Eiropas čempionātā izcīnījis 5. vietu 200 m brasā 2000. gadā. 45 reizes kļuvis par Latvijas čempionu.

Pēc sportista karjeras beigām kļuvis par peldēšanas treneri.

 V. Kalmikovs uzsāka peldējumu pāri Lamanša šaurumam no Duvras uz Kalē, kā pirmais latviešu peldētājs, kas uzņēmies šādu izaicinājumu, ko sportistam izdevās realizēt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Margarita Kalmikova

**Margarita Kalmikova** (dzimusi ) ir bijusī Latvijas peldētāja, pēc karjeras beigām — trenere.

Brālis — peldētājs Valērijs Kalmikovs.

Divas reizes piedalījusies Olimpiskajās spēlēs (, ). 1996. gadā Atlantā viņa kļuva par visu laiku jaunāko Latvijas olimpieti, sacensībās startējot 15 gadu vecumā. Šajās Olimpiskajās spēlēs 200 m brasa distancē izcīnījusi 34. vietu, pēc četriem gadiem Sidnejā — 28. vietu.

33 reizes kļuvusi par Latvijas čempioni. Pēc sportista karjeras beigām kļuvusi par peldēšanas treneri, ir *Tiffin* universitātes galvenā peldēšanas un daiļlēkšanas trenere.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viestura prospekts

**Viestura prospekts** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Mežaparkā un Sarkandaugavā. Tā sākas krustojumā ar Meža prospektu un beidzas krustojumā ar Mīlgrāvja ielu. Visā garumā iela klāta ar asfalta segumu.

## Ielu savienojumi
Viestura prospekts krustojas ar šādām ielām:
* Meža prospekts
* Gustava Zemgala gatve
* Daudersalas pārvads
* Lēdurgas iela
* Ostas prospekts
* Mīlgrāvja iela
thumb|250px

## Interesanti objekti
* Viestura prospektā atrodas policijas iecirknis un kopmītne.
* 2023. gada 6. aprīlī atklāja 454,4 metrus garu ceļa pārvadu, kas savieno Viestura prospektu ar Tvaika ielu. Kopā ar pārvadu izbūvēja arī velosipēdu un gājēju ceļu "Mangaļi–Sarkandaugava", kā arī tuneli ar dalītu gājēju un velo  satiksmes telpu. Būves kopējās izmaksas sasniedza 44 miljonus eiro, no kurām 27 miljoni bija Eiropas fondu līdzekļi. 26. aprīlī pārvads tika oficiāli nosaukts par Daudersalas pārvadu.

## Sabiedriskais transports
* 2., 11., 19. un 24. maršruta autobusi kursē visa Viestura prospekta garumā no Meža prospekta līdz Mīlgrāvja ielai.
* 58. maršruta autobusi kursē no Gustava Zemgala gatves līdz Mīlgrāvja ielai.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Mežaparks
* Sarkandaugava
* Viestura iela
Prevcs

**Prevcs** var būt:

* Cene Prevcs (*Cene Prevc*; 1996) — slovēņu tramplīnlēcējs;
* Domens Prevcs (*Domen Prevc*; 1999) — slovēņu tramplīnlēcējs;
* Peters Prevcs (*Peter Prevc*; 1992) — slovēņu tramplīnlēcējs.

## Skatīt arī
* Prevca
Edita Gurņaka

**Edita Gurņaka** (, dzimusi ) ir poļu mūziķe un dziedātāja. Viņa 1994. gadā ar dziesmu *To nie ja* pārstāvēja Poliju Eirovīzijas dziesmu konkursā. Šajā konkursā Gurņaka ieguva 2. vietu 25 dalībnieku konkurencē.

## Diskogrāfija

### Albumi
* *Dotyk* (1995)
* *Edyta Górniak* (1997)
* *Kiss me, feel me* (1997)
* *Live '99* (1999)
* *Perła* (2002)
* *Invisible* (2003)
* *E.K.G* (2007)
* *Zakochaj się na Święta w kolędach* (2008)
* *My* (2012)
Alberts Keselrings

**Alberts Keselrings** (; dzimis , miris ) bija vācu gaisa spēku ģenerālfeldmaršals Otrā pasaules kara laikā.

Dienot armijā kopš 1904. gada, karoja gan Pirmajā, gan Otrajā pasaules karā. Komandēja Vācijas gaisa spēkus iebrukumā Polijā un Francijā, kaujā par Britāniju, kā arī iebrukumā PSRS. Vēlāk komandēja vācu spēkus Vidusjūras kara teātrī, tai skaitā kampaņu Ziemeļāfrikā. Līdz 1944. gada oktobrim, kad nejauši guva savainojumu autoavārijā, komandēja vācu spēkus Itālijā. Kara beigās bija vācu karaspēka komandieris Rietumu frontē.

Pēc kara tiesāts britu tiesā Itālijā par kara noziegumiem, piespriests nāvessods, kas nomainīts ar mūža ieslodzījumu. 1952. gadā atbrīvots veselības stāvokļa dēļ.

## Ārējās saites
Medvedeva

**Medvedeva** (, no *медведь* — 'lācis'; vīriešu dzimtē Medvedevs (*Медве́дев*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jevgeņija Medvedeva (*Евгения Медведева*; 1999) — krievu daiļslidotāja;
* Nataļja Medvedeva (*Наталья Медведева*; 1964—2003) — Krievijas aktrise, dziedātāja un arī literāte.

## Skatīt arī
* Medvedevs
Edmunds Pīlāgs

**Edmunds Pīlāgs** (dzimis , miris ) bija latviešu vieglatlēts, startējis 400 m distancē.

Mācījies Kandavas Lauksaimniecības tehnikumā un Latvijas Valsts Fiziskās kultūras institūtā.

Piedalījies , kur nepārvarēja priekšsacīkšu kārtu 400 m distancē, PSRS komandas sastāvā nepārvarēja arī 4x400 m stafetes priekšsacīkstes. Piedalījies 1954. gada Eiropas čempionātā.

Piecas reizes karjeras laikā labojis PSRS rekordu 4x400 m stafetē. 400 m, 800 m un stafešu distancēs 14 reizes labojis Latvijas rekordu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ādolfs Sprūdžs

**Ādolfs Sprūdžs** (dzimis , miris ) bija latviešu bibliotēkāru zinātnieks, Trīs Zvaigžņu ordeņa kavalieris un „Ardievas Laikmetam Rakstu un runu atlase 1947—1989” autors.

No 1941. līdz 1942. gadam studējis Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātē. 1944. gadā emigrējis uz Vāciju, kur no 1945. līdz 1947. gadam studējis Tībingenes Universitātē.

1947. gadā pārcēlies uz Apvienoto Karalisti. 1951. gadā Beļģijā absolvējis Luvēnas Universitāti. 1955. gadā pārcēlies uz dzīvi ASV. No 1963. līdz 1965. gadam Sprūdžs strādāja Ilinoisas Universitātes Tieslietu koledžas bibliotēkā. 1967. gadā sācis docēt Čikāgas Universitātē.

No 1986. līdz 1992. gadam bijis Starptautiskās tiesību bibliotekāru asociācijas prezidents.

2001. gadā internetā publicēja „Ardievas laikmetam: rakstu un runu atlase 1947—1989”.

Bija precējies ar Janīnu Strodi, ar kuru laulībā dzima četri bērni. 2002. gadā apbalvots ar ceturtās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Alberts Sprūdžs

**Alberts Sprūdžs** (dzimis , miris ) bija latviešu rakstnieks. Jānis Klīdzējs viņu nosaucis par 20. gadsimta 30. gadu spilgtāko latgaliešu rakstnieku, "Brīvības paaudzes rakstnieku".

## Biogrāfija
Izglītību ieguvis Varakļānu ģimnāzijā un skolotāju sagatavošanas kursos Daugavpilī. No 1928. līdz 1932. gadam strādājis par skolotāju. No 1932. līdz 1938. gadam — ierēdnis Rīgā, Hipotēku bankā. Strādājis dažādos laikrakstos un žurnālos.

1927. gadā sācis publicēties. Vairāku romānu, stāstu krājumu autors, taču sākotnēji rakstījis dzeju. 1936. gadā izdota latgaliešu literatūras antoloģija "Latgales dziesminieki", 1940. gadā — "Latgale stāsta".

Rēzeknes bombardēšanas laikā gājis bojā . Apbedīts Varakļānu kapos.

## Atsauces