Britu armija

**Britu armija** () ir Apvienotās Karalistes galvenie sauszemes kara spēki, kas ir daļa no Lielbritānijas bruņotajiem spēkiem kopā ar Karaliskajiem jūras spēkiem un Karaliskajiem gaisa spēkiem. Uz 2023. gada 1. jūliju Lielbritānijas armijā bija 76 225 pastāvīgās pilnas slodzes militārpersonas, 4139 gurkas, 26 755 brīvprātīgie rezerves karavīri un 4532 pārējie darbinieki, kopā 111 651 militārpersonas.

Mūsdienu Lielbritānijas armijas vēsture aizsākās 1707. gadā, pirms tam pastāvot Anglijas armijai un Skotijas armijai kuras tika izveidotas 1660. gada atjaunošanas laikā. Termins *Britu armija* tika pieņemts 1707. gadā pēc Anglijas un Skotijas savienības akta parakstīšanas.

Britu armijas locekļi zvēr uzticību monarham kā savam armijas virspavēlniekam, taču 1689. gada tiesību aktam un 1689. gada tiesību prasījuma aktam ir nepieciešama parlamenta piekrišana, lai kronis varētu uzturēt miera laika pastāvīgu armiju. Tāpēc parlaments apstiprina armiju, pieņemot Bruņoto spēku likumu vismaz reizi piecos gados. Armiju pārvalda Lielbritānijas Aizsardzības ministrija un komandē Ģenerālštāba priekšnieks.

Britu armija ir piedalījusies lielākajos miltārajos konfliktos starp pasaules lielvarām, tostarp Septiņu gadu karā, Amerikas revolucionārajā karā, Napoleona karos, Krimas karā un Pirmajā un Otrajā pasaules karā. Lielbritānijas uzvaras lielākajā daļā šo izšķirošo karu ļāva tai ietekmēt notikumus pasaulē un nostiprināties kā viena no pasaules vadošajām militārajām un ekonomiskajām lielvarām.

Kopš aukstā kara beigām Lielbritānijas armija ir bijusi izvietota vairākās konfliktu zonās, bieži vien kā ekspedīcijas spēku, koalīcijas spēku vai Apvienoto Nāciju Organizācijas miera uzturēšanas operācijas sastāvdaļa.

## Armijas struktūra
Armijas štābs atrodas Endoverā, Hempšīrā, un ir atbildīgs par spēku nodrošināšanu operatīvai darbībai, ko nodrošina pastāvīgais apvienotais štābs. Armijas komandstruktūra ir hierarhiska, un vispārējā vadība atrodas Ģenerālštāba priekšnieka (CGS) vadībā, kurš ir tieši pakļauts Lielbritānijas bruņoto spēku vadītāja Aizsardzības štāba priekšniekam. Ģenerālštāba priekšnieku atbalsta Ģenerālštāba priekšnieka vietnieks. Armijas štābs tālāk ir sadalīts divās pakļautās komandstruktūrās — Lauka armijas un Mājas pavēlniecībā, katru komandē ģenerālleitnants. Šīs divas pavēlniecības struktūras kalpo atšķirīgiem mērķiem un ir sadalītas divīziju un brigāžu struktūrā, kuras pašas sastāv no sarežģītu mazāku vienību, piemēram, bataljonu, sajaukuma. Britu armijas vienības ir vai nu pilnas slodzes “regulārās” vienības, vai nepilnas slodzes armijas rezerves vienības.

### Lauka armija
Lauka armijas komandiera vadībā Lauka armija ir atbildīga par spēku ģenerēšanu un sagatavošanu pašreizējām un ārkārtas operācijām. Lauka armijā ietilpst
** 1. divīzija (Apvienotā Karaliste)
** 3. divīzija (Apvienotā Karaliste) divīzija, kas ir Apvienotās Karalistes stratēģiskā sauszemes kara militārā vienība
** 6. divīzija (Apvienotā Karaliste)
** 16. Gaisa trieciendesanta Brigāde ir Lielbritānijas armijas gaisa desanta uzbrukuma formējums.
** Sauszemes kara centrs kas ir atbildīgs par kaujas mobilitātes pielāgošanos, lai nodrošinātu panākumus operācijās.

### Speciālie spēki

Lielbritānijas armija Apvienotās Karalistes Speciālo spēku direktorātam pievieno divus no trim speciālo spēku formējumiem: Īpašo gaisa dienestu (SAS) un Speciālo izlūkošanas pulku (SRR).

### Koloniālās vienības
Britu armija vēsturiski ietvēra sevī daudzas vienības no tagadējām Sadraudzības valstīm. Kad Britu impērija tika nodibināta Ziemeļamerikā (ieskaitot Bermudu salas) un Rietumindijā 17. gadsimta sākumā nebija pastāvīgas angļu armijas, bija tikai milicija, Jeomanrija un karaliskie miesassargi, kuru galvenais uzdevums bija valsts aizsardzība. Nekavējoties jaunie militārie formējumi tika veidoti arī kolonijās. Koloniālā milicija sākotnēji aizstāvēja kolonijas pret pamatiedzīvotājiem un Eiropas konkurentiem. Kad pastāvošā Anglijas armija, vēlāk Lielbritānijas armija, radās un sāka dienestu kolonijās, koloniālās milicijas cīnījās plecu pie pleca ar to vairākos karos, tostarp Septiņu gadu karā. Dažas no koloniālās milicijas vienībām nostājās amerikāņu pusē Amerikas Neatkarības kara laikā.

## Dienesta pakāpes un zīmotnes

### Vēsturiskās zīmotnes

## Atsauces

## Literatūra
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* French, David. *Army, Empire, and Cold War: The British Army and Military Policy, 1945—1971* (2012) DOI:10.1093/acprof:oso/9780199548231.001.0001
* 

## Ārējās saites
* https://www.army.mod.uk/