open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nabadzība

[thumb|235px|Graustu rajons [Indonēzijas galvaspilsētā Džakartā]]
**Nabadzība** ir sociāla, ekonomiska un politiska rakstura stāvoklis, kuram raksturīgs primārās nepieciešamības preču un pakalpojumu trūkums atsevišķiem indivīdiem vai sociālajām grupām. Nabadzība bieži ir saistīta ar naudas trūkumu. 

Nabadzība ir relatīvs jēdziens un ir atkarīgs no vispārējā dzīves līmeņa konkrētā sabiedrībā. Nabadzībā dzīvojošajām personām ne tikai trūkst naudas, bet nereti ir arī pārtikas, dzeramā ūdens, veselības aprūpes, apģērba un/vai pajumtes trūkums.

Pēc Eiropas Kopienas Statistikas biroja izstrādātas metodoloģijas aprēķina nabadzības riska slieksni un nabadzības riska indeksu. Centrālā statistikas pārvalde rēķina Lākenas indikatorus, lai novērtētu un salīdzinātu situāciju sociālās iekļaušanās jomā Eiropas Savienības dalībvalstīs.

## Nabadzības definīcija
Latvijas likumdošanā nabadzība nav definēta, tāpēc, runājot par nabadzību, sociālo atstumtību un sociālo iekļaušanu, tiek pielietotas Eiropas Komisijas definīcijas. Saskaņā ar Eiropas Komisijas noteikto, par nabadzīgām tiek uzskatītas personas, ja to ienākumi un resursi (ekonomiskie, sociālie un kultūras) ir tik ierobežoti, ka viņu dzīves līmenis ir zemāks par sabiedrībā pieņemto un tām tiek liegtas vai ir ierobežotas pamattiesības. Tādējādi nabadzība galvenokārt ietver materiālo resursu trūkumu, kā rezultātā cilvēks nevar nodrošināt dzīvei nepieciešamās pamatvajadzības (pārtika, mājoklis, veselība, izglītība, kultūra un citas).

### Absolūtā nabadzība
Absolūtā nabadzība izpaužas kā minimālo resursu trūkums pamatvajadzību apmierināšanai. Šādā gadījumā trūkst pārtikas, apģērba, pajumtes. Absolūtā nabadzība balstās uz iztikas minimuma jēdzienu. Cilvēku izpratnē joprojām atšķiras absolūtās nabadzības jēdziens, jo ir atšķirīgi uzskati par to, kas ir pamatvajadzības.

### Relatīvā nabadzība
Relatīvajai nabadzībai ir raksturīgi apstākļi, kad pieejamie resursi un līdzekļi ir mazāk, ne tik lielā daudzumā pieejami, kā tas ir pieņemts sabiedrībā, kurā indivīds dzīvo. Šajā gadījumā ir regulārs līdzekļu trūkums, piemēram, lai samaksātu īri, mācīties, apmeklētu kultūras pasākumus. Salīdzinājumā ar absolūto nabadzību šeit nav noteiktas pamatvajadzības, bet tiek izvērtēti indivīda, ģimeņu jeb mājsaimniecību ienākumi, kas tiek salīdzināti ar pārējo sabiedrības locekļu ienākumiem.

### Subjektīvā nabadzība
Subjektīvā nabadzība attiecas tikai uz konkrētu indivīdu uztveri par savu dzīves līmeni.

## Nabadzības pazīmes

### Bads

Viena no nabadzības pazīmēm ir pārtikas trūkums ilgstošā laika periodā. 

## Skatīt arī
* Korupcija

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķīnas seskāpsis

**Ķīnas seskāpsis** jeb **sīkzobu seskāpsis** (*Melogale moschata*) ir sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) plēsējs. Ķīnas seskāpsis apdzīvo teritorijas, sākot ar Asamas štatu Indijā un centrālo Ķīnu, beidzot ar Dienvidaustrumāziju. Tas ir sastopams Indoķīnas ziemeļos; Vjetnamā, Laosā, un Taivānā. Tā mājvieta ir tropu un subtropu meži, tomēr to var satikt arī atklātos zālājos.

## Izskats un īpašības
Seskāpši ir mazākie starp pārējiem āpšiem, toties Ķīnas seskāpsis ir vismazākais no visiem seskāpšiem. Tā ķermeņa garums ir 30—40 cm, svars 1—3 kg.

Visas seskāpšu sugas ārēji izskatās ļoti līdzīgas, tām nedaudz atšķiras tikai meln-baltās svītras uz sejas un muguras. Seskāpsim, salīdzinot ar pārējiem āpšiem, ir slaidāks, garāks ķermenis, smalkāki kauli, bet kājas īsas kā jau sermuļu dzimtas dzīvniekam. Purns garš, smails, atgādina seska purniņu, tādēļ šie āpši ir ieguvuši savu nosaukumu. Seskāpša seja nav tik plata kā pārējiem āpšiem, tā ir konusveidīga. Aste ir gara un kupla. Ķepas platas, ar spēcīgiem nagiem, kas piemēroti zemes rakšanai. Starp pirkstiem ir daļēji attīstīta peldplēve.

Kažoks ir biezs, ar īsu matojumu. Kažoka krāsa šokolādes brūna vai pelēkbrūna. Uz sejas seskāpšiem ir meln-balts matojums. Ja parasti āpšiem meln-baltais svītrojums uz sejas ir vertikāls, tad seskāpšiem tas ir vairāk horizontāls. Baltās galvas vidū līdzīgi beretei seskāpsim ir melns matojums, uz purna uzreiz pie degungala ir plata, melna svītra kā bante, kas apņēmusi purnu. Divas šauras, vertikālas, melnas svītras, maskējot acis, savieno "bereti" ar "banti". Uz katra vaiga ir pa mazam, melnam punktam. Uz galvas vidus, "beretes" centrā sākas koša, bieza, balta svītra un atšķirībā no citiem seskāpšiem beidzas jau muguras vidū. Apskatīt Ķīnas seskāpša foto šeit. Pakakle Ķīnas seskāpsim ir balta, ausis, degungals un pēdu apakšas rozā. Pavēdere variē no dzeltenīgi baltas līdz oranžai.

## Uzvedība
Ķīnas seskāpsis ir aktīvs krēslas stundās un naktī. Pa ienu tas atpūšas savā alā, kas var būt gan pašrakta, gan dabīgi veidojusies. Ķīnas seskāpsis lieliski kāpj kokos, kur meklē augļus. Tas barojas arī ar kukaiņiem, maziem dzīvniekiem un tārpiem. Briesmu gadījumā seskāpsis izdala smaku, lai aizbiedētu uzbrucēju, kas tam bieži arī izdodas, neskatoties uz paša mazo augumu. Laikā no maija līdz jūnijam mātītei parasti piedzimst 2—3 mazuļi. Tomēr mazuļi var dzimt jebkurā gada laikā. Māte mazuļus zīda ar pienu pirmos 2—3 mēnešus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kā atšķirt Himalaju palmcivetu no Ķīnas seskāpša? (angliski)
* Small-toothed Ferret-badger 
* Chinese ferret badger
* Melogale moschata
* Chinese Ferret Badger (Melogale moschata)
Melodija Torntona

**Melodija Torntona** (, dzimusi ) ir amerikāņu R&B dziedātāja, dejotāja, dziesmu autore, modele un TV zvaigzne, galvenokārt pazīstama kā grupas Pussycat Dolls dalībniece. Lai gan Torntona bija jaunākā grupas dalībniece, viņai piederēja otrs svarīgākais vokāls aiz grupas līderes Nikolas Šercingeres. Saskaņā ar Slant Magazine, viņa bieži tika atzīta par grupas labāko vokālisti. Torntona pameta grupu 2010. gadā.

## Agrākie gadi
2003. gadā Torntona absolvēja Camelback vidusskolu Fīniksā, Arizonā. Viņas tēvs ir afroamerikānis, bet māte meksikāniete. Melodijas talants atklājās pamatskolas talantu šovā, kur viņa izpildīja Meraijas Kerijas rimeiku grupas Badfinger's dziesmai ""Without You".

## Pussycat Dolls
2003. gadā Torntona pievienojās Pussycat Dolls. MTV Diaries viņa ieraudzīja paziņojumu, ka grupa meklē jaunu dalībnieci. Torntona devās uz noklausīšanos, lai gan viņa tikai dziedāja, 2003. gada decembrī viņa tika pieņemta grupā un tā kā viņa bija jaunākā, Melodija ieguva iesauku "Baby Doll".
Pussycat Dolls sasniedza slavas augstumus 2005. gadā ar albumu PCD, kas debitēja 5. vietā Billboard 200 topā, un tas iekļāva tādus hitus kā "Don't Cha", "Buttons" un "Stickwitu". Pēc Karmitas Baharas aiziešanas 2008. gada martā grupa izdeva nākamo albumu Doll Domination, kas iekļauj hitus "When I Grow Up", "I Hate This Part", "Jai Ho! (You Are My Destiny)" un "Hush Hush".

## Solo karjera
Torntona uzsāka savu solo karjeru sadarbojoties ar reperi Jibbs dziesmā "Go Too Far", vēlāk viņa piedalījās Timbaland dziesmas "Ease off the liquor" ierakstīšanā. 2012. gadā tika izdots viņas solo albums P.O.Y.B.L.

## Atsauces

## Ārējās saites
Suzdaļa

**Suzdaļa** (, varjagu: *Súrsdalar*) ir sena pilsēta Krievijas Federācijas Vladimiras apgabala ziemeļu daļā pie Kamenkas upes. Tā atrodas 220 km uz ziemeļaustrumiem no Maskavas un 26 km no apgabala galvaspilsētas Vladimiras. Viens no lielākajiem starptautiskā tūrisma centriem Krievijā.

## Vēsture
Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka jau 9. gadsimtā Volgas somugru cilts meriešu apdzīvotajā zemē tagadējās Suzdaļas vietā atradies varjagu pilskalns. Slāvu cilšu ienācēji šo zemi sauca par Zaļesji ("aizmežu zemi"). 1024. gadā Suzdaļa pirmo reizi pieminēta senkrievu hronikā.

12. gadsimta sākumā uzcelts pirmais Suzdaļas kremlis, pilsēta kļuva par Suzdaļas kņazistes galvaspilsētu. 1223. gadā Suzdaļas kņazs Georgijs Vsevolodovičs organizēja apvienoto krievu kņazu karagājienu uz Igauniju pret vācu krustnešiem. Krievu karaspēks ar apmēram 20 000 vīriem ieņēma Ugaunijas un Sakalas zemes un nesekmīgi aplenca Rēveles cietoksni. 1222.—1235. gadā pabeigta Suzdaļas Dievmātes katedrāles būve, kas vēl tagad ir saglabājusi savu pirmējo veidolu. Tās arhitektūru iespaidojuši Gruzijas baznīcu celtnieki, jo Suzdaļai šajā laikā par Volgas ūdensceļu bija tirdznieciska un politiska sadarbība ar Kaukāza valstīm.

13. gadsimta sākumā kņaza rezidences vieta tika pārcelta uz Vladimiru. Par godu Aleksandram Ņevskim Suzdaļā dibināts Aleksandra klosteris. 1238. gadā Vladimiras-Suzdaļas kņazistes teritoriju pakļāva mongoļi un hans Batu iekļāva to Zelta ordas lielvalsts sastāvā.

thumb|200px|Suzdaļas arhibīskapa pils Suzdaļas kremlī.
14. gadsimtā izveidojās Suzdaļas-Ņižņijnovgorodas kņaziste, kas pretojās Maskavas lielkņaziem, hanu vietvalžiem Krievzemē. 1392. gadā lielkņazs pakļāva Suzdaļu Maskavijas varai, tomēr tā saglabāja ortodoksās baznīcas centra statustu.

17. gadsimtā Suzdaļai atkārtoti uzbruka Krimas tatāri un Polijas-Lietuvas kopvalsts karaspēks. 18. gadsimta beigās Suzdaļa kļuva par apriņķa pilsētu Vladimiras guberņas sastāvā.

Otrā Pasaules kara laikā Suzdaļas Jefīmija klostera (Спасо-Евфимиев монастырь) teritorijā tika ierīkota vācu karagūstekņu nometne. Kopš 1960. gadiem Suzdaļa iekļauta Vladimiras-Suzdaļas muzejrezervātā un ir viens no starptautiskā tūrisma centriem tā sauktā "Zelta loka" ietvaros.

## Ievērojamākās apskates vietas
thumb|200px|Marijas klostera zvanu tornis ziemā.
* Suzdaļas kremlis ar Dievmātes dzimšanas katedrāli un Eitīmija klosteri (UNESCO pasaules vēsturiskā mantojuma piemineklis).
* Marijas klosteris (Ризоположенский монастырь).
* Jefīmija klosteris (Спасо-Евфимиев монастырь).
* Marijas Sargātājas sieviešu klosteris (Покровский монастырь), dibināts 1364. gadā, kurā tikušas ieslodzītas arī Maskavas lielkņazu un caru sievas.

## Atsauces

## Literatūra
* Кучкин В.А. Формирование государственной территории северо-восточной Руси в X—XIV вв. — М.: 1984.
* Белов Ю. В. Суздаль (путеводитель). Ярославль, 1986.
* Рапопорт А. Д. Золотое кольцо [: путеводитель]. М.: Вокруг Света, 2008.

## Ārējās saites

* pilsētas oficiālā mājas lapa
* neoficiālā mājas lapa
* "Temples of Russia"
* Suzdaļas fotogrāfijas

## Skatīt arī
* Vladimiras-Suzdaļas kņazi
Big L

**Lamonts Kolmens** (*Lamont Coleman*; dzimis , miris ), vairāk zināms kā **Big L**, bija amerikāņu reperis, kurš veica nopietnu ieguldījumu Ņujorkas mūzikā 1990. gados kā dalībnieks hiphopa kolektīvā D.I.T.C. Viņš tika sašauts un nogalināts 1999. gada februārī pirms sava otrā albuma izdošanas. Kolmens kļuva slavenāks undergroundā pēc sava debijas albuma Lifestylez Ov Da Poor & Dangerous izdošanas.

## Biogrāfija
Dzimis Hārlemā, Big L uzauga kopā ar Cam'ron (kurš tolaik bija pazīstams kā Killa Cam). Big L tika uzzskatīts par vienu no labākajiem sava laika reperiem un kopā ar Lord Finesse ierakstīja daudzus hitus, kā piemēram "You Know What im About" un "Yes you May (remix)". Big L sāka darboties 1990. gadā un viņa pirmais profesionālais devums bija Lord Finesse dziesmā "Party Over Here 1992.gadā, šī dziesma bija "Yes, You May" dziesmas remikss. Ap šo laiku Big L pievienojās Lord Finesse Bronksas tipa hip hopa kolektīvam Diggin' in the Crates (D.I.T.C.) grupā. Big L arī nodibināja Hārlemas repa grupu Children of the Corn kopā ar biedriem, MC Killa Cam, Murda Mase un Killa Cam brālēnu Bloodshed, kamēr Darll "Digga" nodaļa nodrošināja ražošanu. 
## Diskogrāfija
* Lifestylez ov da Poor & Dangerous *(1995)*
* The Big Picture *(2000)*
Līga Dekmeijere

**Līga Dekmeijere** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu tenisiste, kura specializējās dubultspēlēs. L. Dekmeijere ir izcīnījusi 19 ITF dubultspēļu titulus un 1 WTA dubultspēļu titulu. Viņas augstākā vieta WTA vienspēļu rangā ir bijusi 287. vieta, kuru viņa sasniedza , un 64. vieta dubultspēļu rangā, kuru sasniedza . L. Dekmeijere ir spēlējusi visu *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* dubultspēļu turnīros.

Savu vienīgo WTA dubultspēļu titulu viņa ieguva kopā ar poļu tenisisti Alīsju Rosolsku 2008. gada februārī Čīlē.

## WTA tituli
### Dubultspēles

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Tauki

[thumb|250px|Tipiska triglicerīda — glicerīna un [miristīnskābes estera — molekulas modelis]]
**Tauki** ir glicerīna un taukskābju esteri (**triglicerīdi**) — organiskas dabasvielas, kas pieder pie lipīdiem. Tauki kopā ar olbaltumvielām un ogļhidrātiem ir dzīvo organismu šūnu sastāva pamatā. Taukus, kam istabas temperatūrā ir šķidra konsistence, parasti sauc par eļļām. Tauki pieder pie hidrofobām vielām, kas praktiski nešķīst ūdenī, slikti šķīst spirtā, bet labi — nepolāros organiskos šķīdinātājos.

thumb|250px|Glicerīna tripalmitāta struktūrformula. Zaļā krāsā — glicerīna atlikums.
## Sastāvs
Tauku molekula sastāv no glicerīna (trīsvērtīgā spirta) atlikuma, kam pievienojušies trīs taukskābju radikāļi. Šīs taukskābes var būt piesātinātas vai nepiesātinātas, bet parasti ar lineāru molekulas uzbūvi un pāra skaitu oglekļa atomu molekulā. "Nepāra" taukskābju (piemēram, margarīnskābes) taukos mēdz būt mazāk kā 0,1%.

No piesātinātajām taukskābēm tauku sastāvā visbiežāk ir stearīnskābe un palmitīnskābe, bet no nepiesātinātajām — oleīnskābe, linolskābe, linolēnskābe; retāk arahidonskābe. Piesātināto un nepiesātināto taukskābju satura attiecība taukos nosaka to ķīmiskās un bioloģiskās īpašības. Tā, piemēram, dzīvnieku taukiem, kuru sastāvā galvenokārt ir piesātinātās taukskābes, ir cieta konsistence un kušanas temperatūra virs 37°C, savukārt augu eļļas, kurās daudz vairāk ir nepiesātinātās taukskābes, ir šķidras un to kušanas temperatūra ir zemāka par 37 grādiem.

## Tauku nozīme organismā
Uzņemtos taukus un pārējos lipīdus sašķel aizkuņģa dziedzerī izstrādāts enzīms — lipāze. Organismā tauki ietilpst šūnu membrānu un citu organoīdu sastāvā. Bioloģisko struktūru veidošanai galvenokārt nepieciešami nepiesātinātie tauki, bet piesātinātajiem ir liela nozīme kā enerģijas avotam. Tā kā taukiem ir zema siltumvadītspēja, tie tiek izmantoti organisma siltumizolācijas nodrošināšanai, kā arī mehāniskai dažu jutīgu orgānu (nieru, acu) izolācijai. Tauki ir nepieciešami vairāku taukos šķīstošo vitamīnu (A, D, E, K) uzņemšanai, bet dažas nepiesātinātās taukskābes pašas tiek uzskatītas par vitamīnu (sk. F vitamīns).

Tauku pārpalikums tiek oksidēts enerģijas iegūšanai (tauki dod apmēram divas reizes vairāk enerģijas nekā ogļhidrāti vai olbaltumvielas). Uzņemot vairāk tauku, nekā nepieciešams, tie organismā veido enerģijas rezervi. Tas var novest pie slimības — aptaukošanās.

## Skatīt arī
* Lipīdi
* Eļļas
* Vaski

## Literatūra
* Z. Zariņš, L. Neimane. Uztura mācība. R:, LU Akadēmiskais apgāds, 2009, 20.-28., 99. lpp.

## Ārējās saites

* Kas ir tauki? — Džordžs Zaidens . *TED-Ed* (2013. gada 22. maijs).
Spoguļkamera

[thumb|right|250px|[Austrumvācija|Austrumvācijā kopš 1949. gada ražotā Contax S, pirmā spoguļkamera ar pentaprizmu.]]

**Spoguļkamera** (SLR, *single-lens relfex*) ir fotoaparāts ar pusautomātisku kustīga spoguļa sistēmu. Lietojot spoguļkameru, fotogrāfs var precīzi redzēt, kas tiks uzņemts uz filmas vai ciparu sensora. Tam pretstatā, senāku tipu fotoaparātos skatu meklētājā redzamais attēls var ievērojami atšķirties no tā, kas nonāk uz filmas.

Pirms spoguļkameru izgudrošanas visos fotoaparātos ar skatu meklētājiem bija divi gaismas ceļi: viens veda caur objektīvu uz filmu, otrs veda uz skatu meklētāju un atradās virs (TLR) vai sāņus (tālmēra fotoaparāti) no pirmā. Tā kā skatu meklētājs un filma nevar atrasties vienā vietā, objektīvi ir pavērsti tā, lai no tiem redzamie attēli pārklātos kādā fiksētā punktā fotoaparāta priekšā. Šāds novietojums nesagādā problēmas, fotografējot vidējā un lielā attālumā, bet, fotografējot tuvumā, iespējama paralakses kļūda. Arī fokusa iestādīšana var būt neērta.

Vairumam spoguļkameru par skatu meklētāju izmantota pentaprizma, tā novietota gaismas ceļā starp spoguli un skatu meklētāju. Pa objektīvu ienākošā gaisma no spoguļa atstarojas uz augšu pentaprizmā, tajā tā iekšēji atstarojas vairākas reizes, līdz ir nolīdzināta pret skatu meklētāju. Nospiežot slēdzi, spogulis tiek aizvākts no gaismas ceļa un gaisma nonāk uz filmas vai ciparu sensora.

Fotogrāfs fokusu var iestādīt vai nu manuāli, vai arī to var automātiski iestādīt autofokusa sistēma. Skatu meklētājs var saturēt fokusēšanas matekrānu. 

Līdz pat deviņdesmitajiem gadiem spoguļkamerām bija vismodernākā pieejamā fotogrāfiskās priekšapskata sistēma. Līdz ar ciparu fotoaparātu tehnoloģiju un LCD ekrānu attīstību spoguļkameru popularitāte ir mazinājusies. Praktiski visiem ciparu fotoaparātiem ir LCD ekrāns, kas ļauj precīzi redzēt, kas nonāk uz ciparu sensora. Tomēr spoguļkameras vēl aizvien ir populāras starp profesionāļiem, jo LCD ekrānu izšķirtspēja, kontrasts, attēla atsvaidzināšanas ātrums un krāsu atveidojums nevar sacensties ar optiskajiem skatu meklētājiem.

## Ārējās saites
Goliševas pagasts

**Goliševas pagasts** ir viena no Ludzas novada administratīvajām teritorijām tā austrumos, Krievijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Malnavas, Mērdzenes pagastiem un Blontu pagastiem. 

## Daba
Goliševas pagasts atrodas Mudavas zemienes Zilupes līdzenumā. Reljefu veido viegli viļņots morēnas līdzenums ar atsevišķiem morēnas fluvioglaciāliem pauguriem. Lielākie pauguri atrodas pagasta dienvidu daļā pie Čenčevas, Zaharos, Trūpos, Pobojkovā. Pagasta upes un strauti pieder Veļikajas baseinam. Latvijas—Krievijas robežu veido Rītupes labā pieteka Ludza. Rietumu daļā lielākā upe ir Rītupes pieteka Strauja un Kalaču strauts. Lielākais ezers ir Zaborovjes ezers un trīs mazie Ļipovkas ezeri, kas atrodas Zaborovjes purvā. Purvi un meži aizņem vairāk nekā 60% pagasta teritorijas. Lielākie augstie purvi ir Beržovkas (Kolnosolas), Zaborovjes, Kreiču.

### Hidrogrāfija
Upes: Ludza 

Ezeri: Zaborovjes ezers

## Vēsture
Goliševas pagasts pirmo reizi vēstures dokumentos minēts 1646. gadā Ludzas stārastijas inventāra sarakstos kā *Włość Hołuszowska*. 1784. gadā Goliševa uzrādīta kā Mihalovas muižas (vēlāk Mērdzenes pagasta) sastāvdaļa. 1945. gadā Mērdzenes pagastā izveidoja Goliševas ciema padomi. 1979. gadā **Goliševas ciemam** pievienoja daļu Blontu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kārsavas novadā. 2021. gadā Kārsavas novads tika iekļauts Ludzas novadā.

### Dabas un kultūrvēsturiskais mantojums
* Strauju senkapi – valsts arheoloģijas piemineklis.
* Goliševas Sv.Trīsvienības pareizticīgo baznīca – vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.
* Kreiču purvs – dabas liegums.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Goliševa (pagasta centrs), Zahari, Antonovka, mazākas apdzīvotas vietas ir Baranovka, Čenčeva, Doņikova, Kaluženka, Kostigovka, Ļamoni, Mazie Bati, Mišenski, Ņivji, Orehovka, Plotņicki, Porožek, Pokuļi, Pustoška, Sopki, Strauja, Strauvenka, Svetļici, Zaborovje, Zarečje, Zeļči.

## Saimniecība
### Transports
Pagastu šķērso autoceļš P50 (Kārsava-Krievijas robeža), autoceļi Goliševa-Mērdzene, Goliševa-Kārsava, Goliševa-Degļova-Seļekova. Aizgāršas robežpārejas punkts slēgts 2004. gadā.

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Gentoo

**Gentoo Linux** ir Linux distributīvs. *Gentoo Linux* programmas tiek kompilētas uz lietotāja datora (nevis tiek uzinstalētas jau sakompilētas programmas kā citās OS), tādējādi dodot lietotājam maksimālu kontroli pār programmu instalāciju. *Gentoo* izstrādātāji savu veikumu dēvē par *metadistributīvu* tā plašo iespēju dēļ.

## Vēsture

*Gentoo Linux* projektu 1999. gadā aizsāka Daniels Robinss (*Daniel Robbins*) ar nosaukumu *Enoch Linux*. Projekta mērķis bija distributīva izveide, kuram nebūtu iepriekš kompilētu (un tikai vienai sistēmas arhitektūrai derīgu) programmu. Iespaidojoties no FreeBSD portu sistēmas, viņš to pievienoja savam projektam, tika izveidots Gentoo Linux, kura versija 1.0 iznāca . Projekts tika nosaukts par godu pingvīnu sugai (*Pygoscelis papua*), kas ir ātrākie peldošie pingvīni pasaulē.

2004. gadā tika izveidots Gentoo fonds (Gentoo Foundation), kurš šobrīd nodarbojas ar projekta attīstību. Tā ir bezpeļņas organizācija.

## Versijas

Kopš 2008. gada jaunas versijas netiek izdotas reizi gadā, bet izstrādātāji reizi nedēļā publicē instalācijas disku ar tajā brīdi svaigāko un stabilo programmatūru. Esošie *Gentoo* lietotāji var uzinstalēt atjauninājumus caur pakotņu pārvaldnieku, tādējādi nav vajadzības pārinstalēt sistēmu līdz ar jaunas versijas iznākšanu. Šādu bezversiju, jeb rolling-release politiku īsteno arī Arch Linux.

Izņēmums ir *Gentoo* projekta 10 gadu jubilejas *dzīvais DVD* (jeb Gentoo 10.1), kurā iekļauts KDE un citas programmas.

## Sistēmu atbalsts
Gentoo Linux stabili strādā uz 13 arhitektūrām, tajā skaitā x86, x86-64, IA-64, PA-RISC, PowerPC, PowerPC 970, 64 bitu SPARC un DEC Alpha un citām.

Sadarbībā ar BSD projektiem ir izveidotas operētajsistēmas, kurās iespējams lietot Gentoo portus uz BSD kodola.

## Programmnodrošinājums

Gentoo pakotņu pārvaldības sistēma *Portage* ir veidota iedvesmojoties no FreeBSD portu kolekcijas sistēmas. Programmas nesatur *make* failus (instrukcijas kompilēšanai), bet līdzīgus skriptus *ebuilds*, kas dara to pašu. Standarta programma pakotņu instalācijai un pārvaldībai ir *Portage*.
thumb|180px|right|Portage sistēma darbībā.
Viens no mīnusiem programmas kompilēšanai lietotāja pusē ir programmatūras lēnā instalācija. Dažreiz tā var aizņemt vairākas stundas, turklāt kompilācijas procesā tiek izmantots ļoti daudz diska vietas.

Kopš  *Portage* ir dažām pakotnēm piedāvā jau sakompilētas programas. Tas izraisījis vairākus iebildumus Gentoo kopienā, kur tiek apgalvots, ka tas ir pretrunā Gentoo Linux mērķim.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Gentoo kopiena
* Gentoo Linux sadaļa Linux centra forumā
* Gentoo rokasgrāmata 
* Gentoo at DistroWatch
Kurmanbeks Bakijevs

**Kurmanbeks Bakijevs** (, ; dzimis ) ir Kirgizstānas politiķis, bijušais Kirgizstānas prezidents (2005—2010). Prezidenta amatu viņš ieņēma 2005. gada 24. martā, Tulpju revolūcijas laikā nomainot Askaru Akajevu. Amatu zaudēja 2010. gada sacelšanās rezultātā.

## Politiskā darbība
Pirms kļuva par prezidentu, Bakijevs ieņēma Kirgizstānas premjerministra amatu. Viņš bija Kirgizstānas Tautas kustības līderis. Lielāko daļu tautas atbalsta viņš saņēma no valsts dienvidiem. 2005. gada 25. martā, pēc prezidenta Askara Akajeva gāšanas no amata Tulpju revolūcijas laikā, Kirgizstānas Augstākās padomes Kirgizstānas Likumdošanas asambleja iecēla viņu par prezidenta pienākumu izpildītāju. 2005. gada 10. jūlijā Bakijevs uzvarēja prezidenta vēlēšanās un 14. augustā kļuva par Kirgizstānas prezidentu. 2007. gadā viņš bija viens no politiskās partijas Akžol izveidotājiem, bet nevarēja to vadīt sava prezidenta amata dēļ.

Neskatoties uz sākotnējām cerībām, vēlāk atbalsts Bakijevam mazinājās. Viņa pilnvaru termiņa laikā notika vairāku ievērojamu politiķu slepkavības un cietumu nemieri, radās ekonomiskās problēmas, norisinājās cīņa par ienesīgo uzņēmumu kontroli. Jau 2006. gadā sākās sadursmes starp prezidenta Bakijeva atbalstītājiem un pretiniekiem.

2010. gada aprīlī notika plaši opozīcijas protesti, kas noveda pie valdības pārņemšanas. Bakijevs devās uz valsts dienvidiem, uz Ošu, bet pēc tam parakstīja atkāpšanos no amata un pameta valsti. Dažas dienas pavadīja Kazahstānā, pēc tam kopā ar ģimeni pārcēlās uz Baltkrieviju, kur viņu uzņēma prezidents Aļaksandrs Lukašenka. Bakijevam ir piešķīra Baltkrievijas pilsonība.

Kirgizstānā Bakijevam aizmuguriski tika piespriests mūža ieslodzījums par līdzdalību protestētāju nogalināšanā 2010. gada sacelšanās laikā. Kirgizstānas valdība ir pieprasījusi Bakijeva izdošanu, taču Baltkrievija ir atteikusies to darīt. Tas ir bijis daudzu konfliktu cēlonis Kirgizstānas un Baltkrievijas attiecībās.

## Atsauces
Vitālijs Rečickis

**Vitālijs Rečickis** (dzimis , Rēzeknē) ir bijušais Latvijas futbola pussargs.

Savu karjeru viņš uzsāka Rēzeknes SK Blāzma, bet Limasolas "Aris" rindās debitēja .

## Atsauces

## Ārējās saites
Četras svētās pilsētas

**Četras svētās pilsētas**, jūdaisma tradīcijā iekļauj Jeruzalemi, Hebronu, Tiberiju un Safedu.

thumb|250px|19. gadsimtā stilizēta četru svēto pilsētu karte.

Šīs pilsētas atzītas par svētām gan tāpēc, ka tajās koncentrētas kulta celtnes, gan ievērojamu rabīnu piemiņas vietu dēļ. Daudzi reliģiski ebreji izvēlas tikt apglabāti tieši šajās pilsētās.

Jeruzaleme jau gadu tūkstošiem ir jūdaisma svētākā pilsēta un ebreju pasaules centrs. Tajā atradies Jeruzalemes templis, tā bijusi senās Izraēlas ķēniņvalsts galvaspilsēta un ir arī mūsdienu Izraēlas galvaspilsēta. Jeruzaleme ir svēta arī kristiešiem un musulmaņiem.

Hebronā atrodas patriarhu Ābrama, Īzāka, Jēkaba un viņu sievu Sāras, Rebekas un Leas kapu vietas. Arī musulmaņi uzskata Hebronu par svētu, jo tajā apglabāts viņu ciltstēvs Ābrams.

Safeda kļuva par ievērojamu ebreju kultūras centru pēc tam, kad tajā ieradās 1492. gadā no Spānijas padzītie ebreji, starp kuriem bija daudzi ievērojami rabīni. Tā kļuva par ievērojamu Kabalas studiju centru. Tajā atrodas ievērojamā kabalista Īzaka Lurijas kapa vieta.

Tiberija ir ievērojama kā pilsēta kurā 18. un 19. gadsimtā darbojās virkne ievērojamu rabīnu un viņu skolnieki. Vēsturiski tieši šajā pilsētā pabeigts darbs pie Jeruzalemes Talmūda.
Hermanis Saltups

**Hermanis Saltups** (1901 - 1968) bija ir latviešu hokejists - vārtsargs. Spēlējot JKS Riga, Saltups kļuva par vienu no futbolistiem, kurš aizvadīja Latvijas futbola izlases pirmo starptautisko spēli (pret Igauniju, kas notika, 1922. gada 24. septembrī). Dažas nedēļas pēc savas pirmās starptautiskās spēles Saltups pameta futbolu un aizbraucu uz Vāciju mācīties medicīnu. Vēlāk Saltups kļuva diezgan pazīstams kā ārsts.
Arvīds Jurgens

**Kārlis Arveds Jurgens** (dzimis  (pēc vecā stila — ) Rīgā, miris  Monreālā) bija latviešu futbolists, hokejists, basketbolists un bendija spēlētājs, kurš spēlēja visās šo sporta veidu Latvijas izlasēs. Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku daudzpusīgākajiem Latvijas sportistiem.

Dzimis 1905. gadā Rīgā kučiera Pētera Jurgena un viņa sievas Karolīnes dzimušas Magones ģimenē.

## Hokeja karjera
Hokejā spēlējot ASK Rīga komandā Jurgens ir ieguvis piecus Latvijas hokeja līgas čempiona titulus - no 1932 līdz 1937. gadam. Latvijas hokeja izlases sastāvā viņš piedalījās 1936. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Atšķirībā no futbola, kur Jurgens bija vārtsargs, hokejā viņš bija uzbrucējs.

## Basketbola karjera
Jurgens ar klubu RFK 1925. gadā kļuva par Latvijas Basketbola līgas čempionu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Narcisa metamorfoze

***Narcisa metamorfoze*** () ir spāņu sirreālista Salvadora Dalī 1937. gada glezna. Tā ir viena no Dalī gleznām no viņa paranoiski kritiskā perioda. Balstoties pēc grieķu mitoloģijas, Narciss iemīlējās savā atspulgā ūdenī. Nespējot šo atspulgu apskaut, viņš zaudēja dzīvotgribu, un dievi Narcisu padarīja nemirstīgu, pārvēršot par puķi.
Psalmi

thumb|Pirmā psalma teksts ivritā.
thumb
**Psalmi** ( — 'slavas dziesma',  — 'dziesmas arfas pavadījumā') ir 150 dziesmu grāmata, kas ir ebreju un kristiešu Bībeles sastāvdaļa.

Jūdaismā tradicionāli tiek uzskatīts, ka psalmu autors ir karalis Dāvids, kas balstījies uz senāku psalmistu darbiem (t.sk. Ādamu un Mozu). Tikai pie 73 psalmiem minēts, ka to autors ir Dāvids.

Musulmaņi uzskata, ka Psalmi, kas Korānā tiek saukti par Zabur, Dāvidam ir paša Dieva atklāti, līdzīgi, kā Tora tika atklāta Mozum, Jaunā Derība Jēzum un Korāns Muhamedam.

Zinātnieki uzskata, ka Psalmi ir vairāku gadsimtu laikā dažādu autoru sarakstīti un galīgi apkopoti tikai laika posmā pēc Babilonijas trimdas. Iespējams, ka senākie no tiem uzrakstīti jau Izraēlas ķēniņvalsts laikā un izmantoti reliģiskajās ceremonijās pirmajā Jeruzalemes templī. Psalms 119. ir visgarākais ar 176 pantiem, visīsākais ir 117. psalms ar diviem pantiem. Pie daudziem psalmiem minēti to autori, kā arī senaizmirstas melodijas, kādās tie būtu jādzied Jeruzalemes templī.

Jūdaismā psalmu grāmata ir sadalīta piecās daļās, tāpat kā Torā ir piecas grāmatas.
Pirmajā grāmatā ir 41 psalms. Tiek uzskatīts, ka visu to autors ir Dāvids (izņemot 1, 2, 10 un 33 psalmu).
Otrajā grāmatā ir 31 psalms. Astoņpadsmit no tiem esot Dāvida rakstīti. 72. psalms sākas ar vārdiem "Zālamanam", ko tradicionāli uzskata kā Dāvida lūgšanu par savu dēlu un mantinieku.
Trešajā grāmatā ir 17 psalmi.
Ceturtajā grāmatā arī 17 psalmi, no kuriem 90. psalms tiek piedēvēts Mozum.
Piektajā grāmatā ir pēdējie 44 psalmi, no kuriem piecpadsmit esot Dāvida sarakstīti.

Psalmi 113.—118. veido "*Hallel*", ebreju lūgšanu, kas tiek skaitīta trīsreiz gadā, lielajos reliģiskajos svētkos; jaunu mēnesi sagaidot un astoņās Hanukas dienās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mežvidu ciems

**Mežvidu ciems** var būt:
* Mežvidu pagasta nosaukums 1945.-1990. gados
* Mežvidu ciems - administratīva vienība Ludzas apriņķa Nautrēnu pagastā (1945-1949) un Kārsavas rajonā (1949-1954)
Eiropas konvencija par pilsonību

**Eiropas konvencija par pilsonību** ir Eiropas Padomes 1997. g. pieņemtā un 2000. g. spēkā stājusies konvencija, kas regulē pilsonības iegūšanas, zaudēšanas un atjaunošanas nosacījumus un procedūras, rīcību multiplās pilsonības un valstu pēctecības gadījumos. Uz 2016. g. septembri konvencijai ir 20 dalībvalstis; vēl 9 valstis konvenciju parakstīja. Latvija konvenciju parakstīja 2001. gadā, bet uz 2016. g. nav ratificējusi. Saeimā pirmais likumprojekts par konvencijas ratifikāciju tika nodots komisijām 2002. g. janvārī, bet tālāku virzību neguva; divi likumprojekti par konvencijas ratifikāciju tika noraidīti 2006. maijā un 2012. g. februārī.

## Atsauces

## Literatūra
* Eiropas konvencija par pilsonību un paskaidrojošais ziņojums. R.: Tiesiskās informācijas centrs. 

## Ārējās saites
* Konvencijas teksts
* Konvencijas dalībvalstis un parakstītājvalstis
Cionistu okupēta valdība

**Cionistu okupēta valdība** () jeb **ZOG** pēc angliskā nosaukuma abreviatūras ir antisemītiska sazvērestības teorija, kura sakņojas pārliecībā, ka ebreji slepeni kontrolē valsti, kamēr oficiālā valdība ir tikai izkārtne.

Šis uzskats ir populārs ultralabējās, antisemītiskās, neonacistiskās grupās. Pirmo reizi termins ZOG parādījās rakstā *Laipni lūgti ZOG pasaulē* 1976. gadā, kura autors bija amerikāņu neonacists Eriks Tomsons. Šis uzskats sakņojas sazvērestības teorijās, kas saistās ar domu par to, ka valstī vai vispār pasaules politikā liela ietekme ir ebrejiem. Cionisms šajā gadījumā netiek saprasts tā īstenajā nozīmē, kā ebreju kustība par savas valsts izveidi, bet gan sazvērestību teoriju izpratnē, kas cionismu saista ar sazvērnieku varu, kas līdzinās Cionas gudro protokolos aprakstītajai. 

## Atsauces
Inku impērija

**Inku impērija** () bija lielākā impērija Pirmskolumba Amerikā. Kusko bija impērijas administratīvais, politiskais un militārais centrs. Inku civilizācija radās Peru augstienēs 13. gadsimta sākumā. No 1438. līdz 1533. gadam, inkiem izmantojot dažādas metodes, no iekarošanas līdz miermīlīgai asimilācijai, tie iekļāva savā teritorijā lielu daļu Dienvidamerikas rietumu teritorijas un to apdzīvojošās ciltis.

Impērijas oficiālā valoda bija kečvu valoda, lai gan tika arī lietoti simtiem tās dialekti.
Inki savu impēriju sauca par *Tawantinsuyu*, ko var tulkot kā ‘četru apvienoto provinču četri reģioni’.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Guaman Poma - El Primer Nueva Corónica Y Buen Gobierno"&nbsp;— Augstas kvalitātes Corónica oriģinālā manuskripta digitālā versija. 
* Peru iekarošana, Preskots, 1847. gads  
* Inku zeme Hirama Binghama darbs (izdots 1912—1922 CE).
* Inku artifakti, Peru un Maču Pikču
Šteinberga

**Šteinberga** (, no *Stein* — 'akmens' un *Berg* — 'kalns'; vīriešu dzimtē Šteinbergs) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Anete Šteinberga (1990) — latviešu basketboliste;
* Dace Akmentiņa (īstajā vārdā Doroteja Šteinberga; 1858—1936) — latviešu aktrise.
Rostovveļikija

**Rostovveļikija** (), līdz 2025. gadam **Rostova** (*Ростов*), ir sena pilsēta Krievijas Federācijas Jaroslavļas apgabala dienvidu daļā pie Nero ezera. Tā atrodas 202 km uz ziemeļaustrumiem no Maskavas un 53 km no apgabala galvaspilsētas Jaroslavļas pie Krievijas federālā autoceļa M8. Viens no lielākajiem starptautiskā tūrisma centriem Krievijā.

## Vēsture
thumb|250px|left|Hipotētiskā Rostovas pils celtniecība. Nikolaja Rēriha glezna "Pilsēta ceļas" (1902).
Rostova atrodas meriešu apdzīvotajā zemē, kur tās vietā pie Saras upes atradās meriešu zemes centrs — Saras pilskalns (*Сарское городище*). Vikingu laikos 9. gadsimta sākumā Saras pilskalns kļuva par vienu no galvenajiem varjagu rūsu atbalsta punktiem uz Volgas ūdensceļa (), kas veda no Ziemeļeiropas uz Kaspijas jūras baseina zemēm. 862. gada notikumu sakarā Nestora hronikas sākumā minēts: "Un visu varu saņēma Ruriks, un sāka izdalīt saviem vīriem pilsētas — tam Polocku, šim **Rostovu**, citam Beloozeru. Tajās pilsētās varjagi ir ienācēji, bet pamatiedzīvotāji Novgorodā ir slāvi, Polockā — kriviči, Rostovā — merieši, Beloozerā — vesi, Muromā — muromieši, un par tiem visiem valdīja Ruriks." 907. gadā Rostovas karadraudze esot piedalījusies kņaza Oļega karagājienā uz Konstantinopoli.

987.—1010. gadā Rostovā valdīja kņazs Jaroslavs Gudrais, kas pilsētas aizsardzībai Volgas krastā uzcēla Jaroslavļas cietoksni. 1113.—1157. gadā Rostovā valdīja kņazs Jurijs Dolgorukijs, kas 1125. gadā pārcēla savu mītni uz Suzdaļu. 1160. gadā koka baznīcas vietā vācu mūrnieks Kufirs uzcēla pirmo mūra katedrāli. 1207. gadā tika nodibināta Rostovas kņaziste. 1238. gadā Rostovas kņazu Vasiļko Konstantinoviču mongoļi saņēma gūstā kaujā pie Sitas un vēlāk nogalināja. 1281.—1310. gadā mongoļu soda ekspedīcijās un kņazu savstarpējās cīņās pilsēta tika nopostīta septiņas reizes. 1320. gadā Rostovas kņaziste tika sadalīta un nokļuva Maskavijas ietekmē. 1474. gadā Maskavas lielkņazs Ivans III to pievienoja saviem īpašumiem.

Krievijas cara Mihaila laikā holandiešu inženieris Johans Rodenburgs 1632.—1634. gadā vadīja Rostovas kremļa deviņu bastionu izbūvi.
18. gadsimta beigās Rostovas arhibīskaps pārcēla savu mītni uz Jaroslavļu.
19. gadsimta otrajā pusē sākās Rostovas kremļa kompleksa atjaunošana. 1883. gadā tika nodibināts muzejs.

## Ievērojamākās apskates vietas
thumb|240px|Jēkaba Pestītāja klosteris
* Rostovas kremlis ar Uspenska katedrāli un kņaza pili
* Arkādes vecpilsētā
* Jēkaba Pestītāja klosteris
* Ābrama klosteris
* Borisa un Gļeba klosteris

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''mojgorod.ru'' 
* http://www.rostmuseum.ru/
* https://web.archive.org/web/20081206150724/http://finift.ru/
* http://www.museum.ru/M1649
* https://web.archive.org/web/20091228060113/http://www.v-rostove.ru/
Brūnaļģes

**Brūnaļģes** () ir brūnas krāsas daudzšūnu organismi, kas agrāk tika uzskatīti par zemākajiem augiem, bet mūsdienās iekļauti atsevišķā hromistu valstī (dažkārt brūnaļģes pieskaita arī protistiem). Kā pigmentus, neskaitot hlorofilu, brūnaļģes satur karotīnu, ksantofilu un galvenokārt fukoksantīnu, kas nosaka šo aļģu brūngano nokrāsu. Tās var būt kā mikroskopiskas, no dažām šūnām sastāvošas, tā arī ļoti lielas (laminārijas tiek uzskatītas par vislielākajām aļģēm). Vairojas galvenokārt bezdzimumceļā ar zoosporām. Brūnaļģes aug galvenokārt mērenajās un aukstajās jūrās uz klintīm un akmeņiem bentosa sastāvā. Baltijas jūrā mīt visvairāk 2-8 m dziļumā, bet var augt līdz 15 m dziļi. Baltijas jūrā izplatīta brūnaļģe ir pūšļu fuks, kas Rīgas līcī ir galvenā tā saucamo "jūras mēslu" sastāvdaļa.
[thumb|left|300px|Jūras mēsli [Zvejniekciems|Zvejniekciema pludmalē]]
## Literatūra
* P. Galenieks. Augu sistematika. R: Latvijas Valsts izdevniecība, 1948, 29.-32. lpp.
Jūras mēsli (nozīmju atdalīšana)

**Jūras mēsli** var būt:
* jūras mēsli - no jūras izskalotas aļģes, galvenokārt brūnaļģes un sārtaļģes;
* Jūras mēsli - pankroka grupas Dzelzs Ceļš sākotnējais nosaukums.
Maikls Vitakers Smits

**Maikls Vitakers Smits** (dzimis ) ir Grammy balvas ieguvis amerikāņu dziesmu autors, mūziķis, komponists un aktieris. Viņš ir viens no visvairāk pārdotākajiem un visievērojamākajiem māksliniekiem mūsdienu kristīgajā mūzikā. Kopumā Smits ir trīs *Grammy* balvu un 34 *[[Dove balva|Dove]]* balvu ieguvējs. Visā karjerā Smits ir pārdevis 13 miljonu albumu un ierakstījis 29 dziesmas, kas sasniegušas topos pirmās vietas. Smits ir Amerikas mūzikas balvas saņēmējs; viņš ir ticis *[[People]]* žurnāla "Visskaistākie cilvēki" sarakstā.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 1983 - *The Michael W. Smith Project*
* 1984 - *Michael W. Smith 2*
* 1986 - *The Big Picture*
* 1987 - *The Live Set*
* 1988 - *i 2 (EYE)*
* 1990 - *Go West Young Man*
* 1992 - *Change Your World*
* 1993 - *The Wonder Years*
* 1995 - *I'll Lead You Home*
* 1998 - *Live the Life*
* 1999 - *This Is Your Time*
* 2000 - *Freedom* (instrumentāls albums)
* 2004 - *Healing Rain*
* 2006 - *Stand*

### Ziemassvētku albumi
* 1989 - *Christmas*
* 1998 - *Christmas Time* 
* 2007 - *It's a Wonderful Christmas*

### Izlases
* 1993 - *The First Decade*
* 2003 - *The Second Decade*

### Koncertalbumi
* 2001 - *Worship*
* 2002 - *Worship Again*
* 2009 - *A New Hallelujah*

### DVD, VHS
* 1985 - Michael W. Smith In Concert (VHS)
* 1987 - The Big Picture Tour (VHS) 
* 1993 - Change Your World Live (VHS)
* 2002 - Worship (DVD)
* 2003 - Live in Concert – A 20 Year Celebration (DVD)
* 2009 - A New Hallelujah - The Live Worship (DVD)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Maikla V. Smita oficiālā mājas lapa 
* Maikla V. Smita mūzikas, koncertturneju un citas informācijas tīmekļa vietne 
* Maikla V. Smita arhīvs (satur vienas minūtes semplus no visām viņa dziesmām) /
Pentaprizma

thumb|right|200px|Pentaprizma.

**Pentaprizma** ir prizma ar piecām sānu skaldnēm gaismas staru novirzīšanai par 90°. Gaismas stari prizmā atstarojas *divkārt*, panākot gaismas novirzīšanu taisnā leņķī un to neapvēršot, kā to darītu normāla taisnleņķa prizma vai spogulis.

Gaismas atstarošanās pentaprizmas iekšienē nav pilnā iekšējā atstarošanās, jo gaismas staru slīpums atstarošanās vietās ir mazāks par pilnai iekšējai atstarošanai nepiecieciešamo. Tā vietā divas prizmas sānu skaldnes ir apstrādātas lai veidotu spoguļvirsmas. Skaldnes, pa kurām gaisma ienāk un iziet, mēdz tikt speciāli apstrādātas, lai atstarošanos no tām samazinātu. Piektā sānu skaldne optiski netiek izmantota.

## Jumta pentaprizma

**Jumta pentaprizma** ir pentaprizmas variants, ko parasti izmanto spoguļkameras skatu meklētājā. Šajā gadījumā prizmai attēls ir jāapvērš horizontāli. Tas tiek panākts, vienu normālas pentaprizmas atstarojošo virsmu aizvietojot ar jumtu — divām papildu virsmām, novietotām 90° leņķī vienai pret otru.


Image:SLR Pentaprism.svg|Jumta pentaprizmas zīmējums, šādi veidota jumta pentaprizma parasti tiek izmantota spoguļkamerās. Prizma veido horizontālu spoguļattēlu.
Image:Nikonf.jpg|Nikon F ar maināmu jumta pentaprizmu — pasaules pirmā sistēmas spoguļkamera
Image:Contax-s.jpg|Contax S, pasaulē pirmā spoguļkamera ar jumta pentaprizmu
Image:Bronica-ETR-Finder.jpg|Prizmas ietvars Bronica ETR vidējā formāta fotoaparātiem.


## Pentaprizmas mērniecībā
thumb|right|200px|Mērniecībā izmantota dubulta pentaprizma.
Mērniecībā, piemēram, būvdarbos, dubulta pentaprizma (divas pentaprizmas, kas novietotas viena uz otras) un svērtenis tiek lietoti, lai noteiktu taisnus leņķus.
Edvīns Bārda

**Edvīns Johans Bārda** (dzimis  (pēc vecā stila — ) Rīgā, miris  Liverpūlē) bija latviešu futbolists un menedžeris, vecākais un pazīstamākais no visiem četriem brāļiem Bārdām, kas spēlēja futbolu.

## Biogrāfija

Dzimis tirgotāja Ernesta Bārdas un viņa sievas Marijas Elizabetes, dzimušas Hazenfusas, ģimenē.

Edvīns Bārda sāka savu futbolista karjeru 1921. gadā, kad viņš pievienojās JKS Riga — tā laika stiprākajam Latvijas futbola klubam. Komandā viņš nospēlēja no 1921. līdz 1922. gadam. 1922. gadā viņš kļuva par komandas treneri. Kopā ar brāli Arvīdu viņu iekļāva Latvijas izlasē tās pirmajā starptautiskajā spēlē pret Igauniju, kas notika 24. septembrī. Divas minūtes pēc draudzības spēles sākuma Edvīns Bārda iesita pirmos vārtus Latvijas futbola izlases vēsturē. No 1922. līdz 1925. gadam Edvīns Bārda Latvijas izlases sastāvā spēlēja astoņās starptautiskajās spēlēs, iesitot piecus vārtus, kā arī piedalījās .

Edvīns Bārda nomira Liverpūlē 47 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Piperidīns

**Piperidīns** (C5H11N) ir heterociklisks amīns - slāpekli saturošs organiskais savienojums. Piperidīns pieder pie sešlocekļu heterocikliem un to var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu piridīnu. Piperidīns ir bezkrāsains šķidrums ar īpatnēju amīnu smaku. Jaucas ar ūdeni un veido ar to azeotropu maisījumu (35% ūdens 92,8&nbsp;°C temperatūrā). Piperidīns ir ļoti stipra bāze.

## Vēsture
Pirmo reizi piperidīnu ieguva Hanss Kristians Ersteds no pipariem 1819. gadā. 1894. gadā Alberts Ladenburgs un Šolcs veica pilnu piperidīna sintēzi.

Piperidīns savu nosaukumu ieguvis no latīņu vārda *Piper* - pipari. Gluži nejauši šis vārds izrādījās līdzīgs piridīna nosaukumam, kurš radies no grieķu vārda *pyr* - uguns, atšķirība ir tikai zilbē *pe* pēc pirmās zilbes. Tā kā piperidīns no piridīna atšķiras tikai ar to, ka tā dubultsaites ir pilnīgi piesātinātas ar ūdeņradi, piperidīna atvasinājumu triviālie nosaukumi vēsturiski tikuši veidoti no atbilstošajiem piridīna atvasinājumiem, iespraužot zilbi *pe* pēc pirmās zilbes. Līdz ar to piesātinātos pikolīnus (metilpiridīnus) sauc par pipekolīniem, lutidīnus (dimetilpiridīnus) par lupetidīniem, kolidīnus (trimetilpiridīnus) - par kopelidīniem, parvolīnus (tetrametilpiridīnus) - par parpevolīniem, bet pilnīgi hidrogenētu nikotīnskābi - par nipekotīnskābi.

## Atrašanās dabā
Piperidīna gredzenu satur daudzi alkaloīdi. Pazīstami piperidīna atvasinājumi ir anabazīns (tabakas alkaloīds) un koniīns - plankumainā suņstobra alkaloīds. Piperidīna cikls ietilpst arī piperīna, kurš dod aso garšu melnajiem pipariem, molekulas sastāvā un dzēlējskudru (*Solenopsis*) toksīna solenopsīna sastāvā.

## Iegūšana
Iegūst, hidrogenējot piridīnu niķeļa vai molibdēna disulfīda katalizatora klātienē:
: C5H5N + 3 H2 → C5H10NH

Var iegūt arī, karsējot pentametilēndiamīna dihidrohlorīdu:
: NH2CH2CH2CH2CH2CH2NH2·2HCl → C5H10NH·HCl

## Molekulas uzbūve
Līdzīgi cikloheksānam, piperidīna molekula galvenokārt atrodas tā saucamajā *krēsla* konformācijā, kurai šeit ir divi varianti - kad pie slāpekļa atoma esošais ūdeņradis novietots aksiāli un ekvatoriāli.

## Īpašības
Piperidīna īpašības galvenokārt līdzīgas otrējo amīnu īpašībām, piemēram, tas viegli veido sāļus, kā arī acilējas un alkilējas pie slāpekļa atoma.

Piperidīna ciklu var atvērt, vārot kopā ar HI.

Veido ciklisku imīnu, iedarbojoties ar hlorkaļķiem (rodas hloramīns, kurš dehidrohlorējas).

Karsējot sērskābē vara vai sudraba sāļu klātienē, dehidrogenējas līdz piridīnam.

Veido kompleksus ar smagajiem metāliem.

## Izmantošana
Lieto organiskajā sintēzē par bāzisku katalizatoru un par medikamentu iegūšanas izejvielu. Izmanto arī par šķīdinātāju.

## Literatūra
* O. Neilands. Organiskā ķīmija. Rīga: Zvaigzne, 1977, 390. lpp.
Hinuklidīns

**Hinuklidīns** (C7H13N) ir biciklisks trešējais amīns, kas uzskatāms par slāpekli saturošu heterociklisko savienojumu. Hinuklidīns ir bezkrāsaina kristāliska viela. Viegli šķīst ūdenī, spirtā un ēterī. Hinuklidīns ir stipra bāze.

## Atrašanās dabā
Hinuklidīna grupējums ietilpst vairāku dabasvielu, piemēram, alkaloīda hinīna molekulas sastāvā.

## Iegūšana
Iegūst, reducējot hinuklidonu.

β-Etilhinuklidīns pirmo reizi iegūts, kondensējot β-kolidīnu ar formaldehīdu, iegūto produktu reducējot līdz piperidīna atvasinājumam un pārvēršot jodīdā. Tas patvaļīgi ciklizējas par β-etilhinuklidīna jodhidrātu.

## Izmantošana
Lieto par reaģentu organiskajā sintēzē un par katalizatoru.

3-Hinuklidilbenzilāts ir psihotropā kaujas viela, kas pazīstama ar nosaukumu BZ.

## Skatīt arī
* Trietilēndiamīns
* Tropāns

## Literatūra
* П. Каррер. Курс органической химии. Ленинград: Государственное научно-техническое издательство химической литературы, 1960, 1086. lpp.
Mihalovo

**Mihalovo** () - pilsēta un tāda paša nosaukuma pilsētas-lauku gminas centrs Polijas ziemeļaustrumos, Podlases vojevodistē, aptuveni 31&nbsp;km uz austrumiem no Bjalistokas. Ieguva pilsētas tiesības 2009 gada 1. janvārī.
Raipala ezers

**Raipala ezers** (arī **Raipals**) ir ezers Alūksnes augstienē, Alūksnes novada Veclaicenes pagastā Korneta ezeru virknē. 35 m dziļais Raipals ir viens no dziļākajiem ezeriem Latvijā.

Ezers atrodas Korentu-Peļļu subglaciālajā iegultnē un ir lielākais no ap 10 tajā esošajiem ezeriem. 1999. gadā iegultnes Latvijas daļā izveidots Kornetu-Peļļu dabas liegums. Pats Raipala ezers ir ar aizsardzības statusu jau kopš 1923. gada, kad tika izveidots Raipala meža botāniskais liegums. Kornetu-Peļļu dabas liegums ietilpst arī plašākā īpaši aizsargājamā dabas teritorijā - Veclaicenes aizsargājamo ainavu apvidū.

Ezera dibens smilšains un dūņains. Sastopamās zivju sugas: līdaka, asaris, rauda, plaudis, līnis un karūsa.

Ainaviskā ezera krastos atrodas divi viesu nami.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datu bāze

## Skatīt arī
* Latvijas dziļākie ezeri
Guščica

**Guščica** (arī **Dilmaņu upīte**, **Gluhaja rečka**, **Gušča**, **Holodnaja rečka**, **Slobodas upīte**, **Vihļanka**) ir Narūtas labā krasta pieteka Krāslavas novadā. Sākas no Kromančuka ezera uz Andrupenes un Andzeļu pagastu robežas. Tek pa Dagdas meža dienvidrietumu malu. Augštece līdz Slobodai regulēta, lejtecē tek pa izteiktu ieleju. Ietek Narūtā Dagdas pilsētas teritorijā lejpus Narūta ezera. Upes krastā pie Dagdas muižas parka atrodas Dagdas ala. Pie ietekas Narūtā — Dagdas pilskalns.

## Atsauces
Teirumnīku ezers

**Teirumnīku ezers** (arī **Tīrumnieku ezers**) ir beznoteces purva ezers Rēzeknes novada Nagļu pagastā. Atrodas Teirumnīku purva rietumu daļā, dabas lieguma "Lubāna mitrājs" zonā. No 1999. līdz 2009. gadam ezers bija dabas liegumā "Tīrumnieku purvs". Ezera krasti zemi, purvaini, gar krastu iet Tīrumnieku purva dabas taka (0,8 km).

## Atsauces
Kairišu ezers

**Kairišu ezers** (arī **Kairīšu ezers**, **Zamborovas ezers**) ir publisks noteces ezers Krāslavas novada Svariņu pagastā. Krasti slīpi, nolaideni, dibens smilšains, dūņains. Ezerā viena mežaina sala (2,6 ha), uz tās bijis kempings. Iztekošā Lukšova (uz Asūnīcu), būvējot autoceļu, daļēji aizbērta. Mīt karūsa, līdaka, asaris, rauda.

## Atsauces
Šekltons (krāteris)

**Šekltons** (*Shackleton*) ir triecienkrāteris uz Mēness. Krāteris nodēvēts par godu Ernestam Šekltonam, ievērojamam Antarktikas pētniekam. Krāteris ir īpašs ar to, ka tā iekšpuse atrodas mūžīgā tumsā – tajā neiespīd Saule, kamēr klinšu radzes ap tā malām Saule apspīd gandrīz pastāvīgi. Noēnojuma dēļ krātera iekšpusē ir ļoti zema temperatūra, tādēļ šeit, iespējams, atrodas gaistošas vielas, kuras uz Mēness virsmas nonākušas, nokrītot komētām. NASA kosmiskā aparāta Lunar Prospector mērījumi krāterī uzrādīja paaugstinātu ūdeņraža daudzumu. Tas varētu liecināt par ledus esamību tajā.

Krāteris atrodas pašā Mēness dienvidpolā. Mēness rotācijas ass atrodas dažus km no krātera centra. Skatoties no Zemes, var redzēt vienīgi krātera apmali, kura ir nedaudz augstāka par apkārtni. Krāteris izveidojies pirms apmēram 3,6 miljardiem gadu.

Krāteri un tā apkārtni ir pētījuši vairāki kosmiskie aparāti. *Lunar Prospector* veiktie mērījumi Mēness polu apkārtnē un arī pie Šekltona krātera uzrādīja paaugstinātu ūdeņraža daudzumu.  *Lunar Prospector* tika ietriekts netālu esošajā Šūmeikera krāterī, lai būtu iespējams analizēt izveidojušos putekļu mākoni, tomēr ūdens klātbūtne toreiz netika atklāta. Arī turpmākie pētījumi, izmantojot radarus, ūdens klātbūtni neuzrādīja. Krātera iekšpuses izpēti, izmantojot optiskos instrumentus, pirmoreiz veica zonde Kaguja 2007. gadā. Arī toreiz nozīmīgs ledus daudzums netika atklāts.  netālu no krātera tika ietriekta neliela Mēness ietriekšanās zonde (MIP), kuru palaida no kosmiskā aparāta Chandrayaan-1. Ar MIP iegūtie dati liecināja par ūdens klātbūtni Mēness iežos.

Šekltona krāteris ir minēts kā potenciāla vieta vairāku nākotnes projektu realizēšanai. Šajos plānos ietilpst gan infrasarkano staru teleskopa uzstādīšana, gan Mēness bāzes izveide.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dziļezers (Istras pagasts)

**Dziļezers** (arī **Dziļais ezers**, **Dziļzis**, **Glubokojes ezers**) ir caurteces ezers Ludzas novada Istras pagastā Vecslabadas ezeru grupā. Krasti slīpi, stāvi, vietām zemi, pieejami, dibens smilšains, dūņains. 

## Pārskats
Ezerā 3 salas ar kopējo platību 0,7 ha; lielākā - Mīlas sala. Ietek strauti no Istras un Volčaka ezeriem. Iztek Istra uz Zilupi. Uz Istras 0,4 km lejpus iztekas atrodas Meļņiku dzirnavas, kas regulē ezera ūdens līmeni. Makrofīti: niedres, meldri, kosas, raglapes, lēpes, glīvenes, sūrenes, kalmes, vilkvālītes, parīss. Eitrofs ezers, 1/5 platības aizaugusi. Mīt plaudis, rauda, asaris, līdaka, līnis, rudulis, ķīsis. Ligzdo pīles.

Ziemeļrietumu krastā apdzīvotā vieta Vecslabada. Ziemeļu krastā Meļņiku pilskalns. Atpūtas vietas, peldvietas.

## Atsauces