open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ziemeļeiropas vēsture

thumb|300px|Ziemeļeiropas karte 13.-15. gadsimtā (no ''Cosmographia Ptolemaei'', Nicolai Donis, 1482).
**Ziemeļeiropas vēsture** ir Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem Ziemeļeiropas teritorijā.

## Vikingu laiki
Ziemeļeiropas kultūras telpa izveidojās no 8. līdz 11. gadsimtam vikingu sirojumu ietekmē (t.s. vikingu laikos).

1013.—1014. gadā dāņu ķēniņš Sveins I iekaroja gandrīz visu Angliju. Viņa dēls Kanuts II pārvaldīja Angliju (1016—1035), Dāniju (1018—1035) un Norvēģiju (1028—1035).

1066. gadā kaujā pie Stemfordbridžas anglosakšu Anglijas karalis Harolds II Godvinsons sakāva norvēģus, bet pēc tam normaņu Normandijas hercogs Vilhelms sakāva Haroldu kaujā pie Heistingsas.

## Angļu, dāņu un vācu ekspansija
12. gadsimtā Anglija uzsāka Īrijas iekarošanu un piespieda Skotiju un Velsu atzīt vasaļatkarību.

1168. gadā dāņu ķēniņš Valdemārs I Lielais iekaroja Rīgenes salu. Valdemāra II valdīšanas laikā dāņu rokās nonāca liela daļa Baltijas jūras dienvidu un austrumu piekrastes.  Dānijas militārā ekspansija apstājās 1227. gadā pēc zaudējuma sakšiem kaujā pie Bornhēvedas, dāņu pakļautībā saglabājās vienīgi Rīgenes sala un Ziemeļigaunija.

Vācu tirgotāji 13. gadsimta vidū izveidoja Hanzas savienību, kas kontrolēja Ziemeļeiropas tirdzniecību vairāk kā 200 gadu. Livonijas krusta karu laikā Vācu ordenis pakļāva Latvijas un Igaunijas teritorijas un kopā ar vairākam baznīcvalstīm izveidoja Livonijas Konfederāciju.

1397. gadā izveidojās Kalmāras ūnija, kas aptvēra Dāniju, Norvēģiju un Zviedriju.

## Zviedru ekspansija
Zviedrijai 1523. gadā izdevās iegūt politisko neatkarību un līdz 19. gadsimta vidum saglabājās Dānijas un Zviedrijas militārā sacensība. Livonijas kara laikā Dānija uz laiku ieguva kontroli pār Kurzemes bīskapiju (1560-1585) un Sāmsalu (1560-1645), bet Zviedrija iekaroja Igauniju, Livoniju un Ingriju.

Kopš 1520. gadiem Ziemeļeiropā strauji izplatījās luterisms, kas kļuva par valsts reliģiju visās reģiona valstīs, izņemot Lietuvu.

17. gadsimtā tika dibināta Austrumindijas tirdzniecības kompānija, un Anglija uzsāka globālu koloniālo politiku.

## Krievu ekspansija
Pēc sakāves Lielajā Ziemeļu karā Zviedrija zaudēja savu dominējošo stāvokli Ziemeļeiropā.

18. un 19. gadsimtā Krievijas Impērija pakļāva Baltijas provinces un Somiju, kas ieguva neatkarību pēc Pirmā pasaules kara.
Rietumeiropas vēsture

**Rietumeiropas vēsture** ir Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem Rietumeiropas teritorijā.

## Senie laiki
[thumbnail|200px|Romas impērijas sadalīšanās [Austrumromas impērija|Austrumromas (grieķu kultūras dominance) un Rietumromas (latīņu kultūras dominance) impērijās (4.—5. gadsimts m.ē.).]]
Agrīnākās zināmās atšķirības starp austrumiem un rietumiem Eiropā sākas Romas impērijas laikā. Impērijai paplašinoties, tās teritorija kulturāli dalījās starp urbanizētajām un grieķvalodīgajām austrumu teritorijām, kuras kādreiz bija Aleksandra Lielā impērijas sastāvdaļa, un sociāli vienkāršākajām rietumu zemēm, kur starptautu saziņai bija pieņemta latīņu valoda. Šī kultūras dalīšanās galu galā noveda arī pie impērijas politiskās sadalīšanas Austrumromas impērijā un Rietumromas impērijā.
thumbnail|200px|Eiropas dalījums NATO un Varšavas pakta valstīs Aukstā kara laikā
## Viduslaiki un Jaunie laiki
Rietumromas impērijas krišana, Kārļa Lielā Franku karalistes izveidošanās un kristiešu baznīcas lielā šķelšanās bija notikumi kas vairoja un nostiprināja kultūru atšķirības starp Eiropas austrumiem un rietumiem. Šīs atšķirības, it sevišķi robeža starp katoļu un protestantu zemēm rietumos un ortodoksu zemēm austrumos līdz pat 19. gadsimtam kalpoja kā neoficiāls pamats uz kā definēt Eiropas Austrumus un Rietumus.

Konstantinopoles, ortodoksās baznīcas centra, galīgā iekarošana 15. gadsimtā, kā arī Svētās Romas impērijas sadrumstalošanās, noveda pie reliģiskā dalījuma nozīmes samazināšanās. Līdz ar 19. gadsimta globālo imperiālismu, kad Eiropas valstis izpleta savu kontroli pār Āfriku un Āziju, kā arī ASV un Japānas nozīmes pieaugums noveda pie Rietumu/Austrumu koncepta maiņas.

## 20. gadsimtā
[200px|thumb|Rietumu pasaules valstis Eiropā pēc "Aukstā kara" [Semjuels Hantingtons|Semjuela Hantingtona vērtējumā.]]
Agrīnajā 20. gadsimtā Eiropā pastāvēja divas lielas valstu savienības — Centrālās valstis (pamatā Vācija, Austroungārija un Osmaņu impērija) un Trīsvalstu Antante (pamatā Lielbritānija, Francija, Krievijas impērija). Konflikts starp šīm savienībām 1914. gadā izraisīja Pirmo pasaules karu. Trīsvalstu Antante, kurai no lielajām valstīm kara gaitā pievienojās arī Itālija un ASV, bet pēc 1918. gada Brestļitovskas miera līguma izstājās Padomju Krievija, 1918. gadā izdevās sakaut Centrālās valstis. Tās ne tikai zaudēja karu, bet tajās arī tika gāztas pastāvošās monarhijas un zaudētas lielas teritorijas.

Beidzoties Otrajam pasaules karam, uzvarētāju trijotne — ASV, Lielbritānija un PSRS savā starpā sadalīja ietekmes sfēras Eiropā. Eiropa tika sadalīta "Rietumos", kur galvenā loma bija ASV, un "Austrumos", kas bija PSRS kontrolē.

Sākoties Aukstajam karam, Eiropu sadalīja "dzelzs priekškars". Tās valstis, kuras oficiāli nebija nedz NATO, nedz Varšavas pakta valstis, tika pieskaitītas vienai vai otrai pusei atkarībā no to politiskās un ekonomiskās valsts iekārtas.
Jegors Gaidars

**Jegors Gaidars** (, dzimis , miris ) bija Krievijas ekonomists un politiķis. 

Krievijas Federācijas premjerministrs 1992. gadā, prezidenta Borisa Jeļcina laikā. Pirms tam būdams premjerministra Jeļcina pirmais vietnieks, vadīja Krievijas pāreju no plānveida (sociālistisko) uz tirgus (kapitālistisko) ekonomiku jeb t.s. šoka terapijas ekonomisko politiku, kas neviennozīmīgi vērtēta Krievijas sabiedrībā, jo, Krievijai pārejot uz kapitālistisko ekonomiku, radās dziļa sabiedrības noslāņošanās. Jegors Gaidars ir rakstnieka Arkādija Gaidara mazdēls.

Ekonomikas politikas institūta dibinātājs un direktors. Daudzu publikāciju par ekonomiku, vairāku Krievijas ekonomikas vēsturei veltītu monogrāfiju un analīzes par pāreju no plānveida ekonomikas uz tirgus ekonomiku autors. 

Attieksme pret Gaidaru un viņa reformām ir pretrunīga. Gaidara atbalstītāji uzskata, ka viņa reformas 1992. gadā novērsa masveida badu un pilsoņu karu un radīja pamatu turpmākai ekonomikas izaugsmei. Savukārt Gaidara oponenti apsūdz viņu dažādās negatīvās reformās, sākot ar dzīves līmeņa pazemināšanos un beidzot ar apzinātu ekonomikas iznīcināšanu. Pastāv arī starpposma viedokļi, kas viņa darbībā saskata gan pozitīvus, gan negatīvus aspektus. 

Miris 2009. gada 16. decembrī 53 gadu vecumā.  

## Ārējās saites

*
Ivars Kivlāns

**Ivars Kivlāns** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas zinātnieks un bijušais šahists.

## Biogrāfija
Šahu sācis spēlēt vienpadsmit gadu vecumā. Trenera Alfrēda Akmentiņa audzēknis. 1967. gadā izpildījis PSRS sporta meistarkandidāta normu. No 1966. līdz 1969. gadam bijis Latvijas skolēnu spartakiādes uzvarētājs. 1970. gadā Viļņā tikai piecpadsmit gadu vecumā uzvarējis PSRS skolēnu šaha čempionātā. Pēc gada Rīgā šajā turnīrā dalījis 4.-6. vietu. 1971. gadā kļuvis par PSRS Bruņoto spēku junioru čempionu šahā. Divas reizes bijis labākais Latvijas junioru šaha čempionātos (1975, 1977). 1977. gadā kļuvis par Rīgas pilsētas šaha čempionāta 2. vietas ieguvēju. 1978. gadā izcīnījis savu lielāko panākumu Latvijas šaha čempionātā, ierindojoties 4. vietā, un ieņēmis 2. vietu Rīgas atklātajā šaha čempionātā aiz Alvja Vītoliņa, apsteidzot Jāni Klovānu, Juzefu Petkēviču, Anatolu Šmitu, Edvīnu Ķeņģi un Zigurdu Lanku. Par šiem panākumiem Kivlānam piešķirts PSRS sporta meistara šahā nosaukums. Pārstāvējis Latvijas komandu PSRS komandu čempionātos (1969, 1972), kur 1969. gadā izcīnījis 3. vietu pie sava galdiņa. 1974. gadā pārstāvējis sporta biedrības *Daugava* komandu PSRS kausa izcīņā šahā. Latvijas komandu čempionātā šahā sekmīgi pārstāvējis Rīgas Politehniskā institūta (tagad Rīgas Tehniskā universitāte) komandu, kuras sastāvā 2 reizes (1978, 1980) kļuvis par šo sacensību uzvarētāju, bet vienu reizi (1977) bijis otrais.￼

Beidzis Rīgas Politehnisko institūtu. Pēc profesijas ir inženieris matemātiķis. 1977 gadā apprecējies ar Latvijas šahisti Valdu Kalniņu, laulībā dzimušas trīs meitas, kurām šaha spēle speciāli netika mācīta. Sākot ar 1980. gadu pirmo pusi vairāk laika veltījis savai profesionālajai darbībai un šaha turnīros piedalījies reti. Rīgas Tehniskās universitātes docents un vairāku zinātnisko darbu autors.

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
*1971. gads — 10. vieta.
* 1974. gads — 8. vieta.
* 1977. gads — 19.-28. vieta.
* 1978. gads — 4. vieta.
* 1979. gads — 6.-7. vieta.
* 1980. gads — 10. vieta.
* 1984. gads — 8.-9. vieta 1. līgā.

## Atsauces

## Literatūra
* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Rīga, Avots., 38. — 40. lpp.
* Encyclopedia of Latvian chessplayers : 1900-2000 / compiled by Val Zemitis ; editors, J. Vitomskis ... [et al. ]. [ASV : b. n.], 2009 2 sēj. : il., portr. ; 29 cm.

## Ārējās saites
Frīdrihs Šlēgelis

**Kārlis Vilhelms Frīdrihs fon Šlēgelis** (, dzimis , miris ) bija vācu dzejnieks, literatūrkritiķis, filozofs, filologs un indologs. Kopā ar brāli Augustu Vilhelmu Šlēgeli bija viens no Jēnas romantisma līderiem un romantisma kustības pamatlicējiem. Kopā ar brāli 1798. gadā nodibināja *Athenaeum*, ap kuru pulcējās vācu romantisma pārstāvji.

Kā lingvists Frīdrihs Šlēgelis bija indoeiropiešu pētniecības un salīdzinošās lingvistikas pionieris un valodu morfoloģiskās tipoloģijas ieviesējs. 

Jaunības dienās būdams ateists un radikālis, dzīves otrajā pusē pievērsās katolismam, darbojās Klēmensa fon Meterniha dienestā. Frīdrihs Šlēgelis pirmajās laulībās bija precējies ar Karolīni Bēmeri. Vēlāk Karolīne kļuva par filozofa Frīdriha Šellinga sievu, bet Frīdrihs Šlēgelis apprecējās ar Mozesa Mendelszona vecāko meitu Doroteju.

Frīdrihs Šlēgelis studēja Getingenē un Drēzdenē. Darbojies Jēnā, Berlīne, Parīzē, Vīnē.

## Ārējās saites

* Šlēgelis Stanford Encyclopedia of Philosophy
Šļukums

**Šļukums** ir ciems Alūksnes novada Ziemera pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Māriņkalna, 11 km no novada centra Alūksnes un 207 km no Rīgas.

Uz apdzīvoto vietu ved autoceļš V389, tā atrodas Vaidavas upes krastā.

## Atsauces
Vengerski

**Vengerski** ir ciems Alūksnes novada Ziemera pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Māriņkalna, 5 km no novada centra Alūksnes un 200 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V383. Vengerskos atrodas olu un vistas gaļas ražošanas uzņēmums SIA "Alūksnes putnu ferma" (agrāk SIA "Vistako"), kas bija iekārtots 1960. gados būvētā putnu fabrikā, bet pēc modernizācijas 2017. gadā kļuva par otru pēc apjoma lielāko olu ražotāju Latvijā.

## Atsauces
NYSE Euronext

***NYSE Euronext, Inc.*** bija ASV reģistrēts finanšu uzņēmums. Tas pārvaldīja fondu biržas Amerikā un Eiropā: Ņujorkas fondu birža un *[[Euronext]]*. Dibināts 2007. gadā, likvidēts 2013. gadā.

## Vēsture
2006. gada 22. maijā Ņujorkas fondu biržas īpašnieks *[[NYSE Group]]*, pārsolot *[[Deutsche Börse]]* piedāvājumu, izteica priekšlikumu par 8 miljardiem eiro pirkt Eiropas uzņēmumu *[[Euronext]]*, kurā bija apvienojušās Amsterdamas, Briseles, Parīzes un Lisabonas biržas. Savukārt 23. maijā *Deutsche Börse* izteica pretpiedāvājumu par 8,6 miljardiem eiro. Neņemot to vērā, *NYSE Group* un *Euronext* parakstīja apvienošanās līgumu. *Deutsche Börse* savu piedāvājumu atsauce 15. novembrī. *NYSE Group* akcijas tirgus cena pieauga. Konkurences regulēšanas institūcijas deva nepieciešamās atļaujas, un 19. decembrī *Euronext* akcionāri nobalsoja par apvienošanos, bet 20. decembrī to izdarīja *NYSE Group* akcionāri.
Apvienošanās stājās spēkā 2007. gada 4. aprīlī, dibinot uzņēmumu ***NYSE Euronext***.

2008. un 2009. gadā *Deutsche Börse* izteica divus piedāvājumus apvienoties ar *NYSE Euronext*, bet tie tika noraidīti.
2011. gadā *Deutsche Börse* un *NYSE Euronext* paziņoja, ka plāno apvienoties. Ar šo apvienošanos tiktu izveidota lielākā birža vēsturē. Jūlijā apvienošanos apstiprināja abu uzņēmumu akcionāri. Decembrī apstiprinājumu deva ASV konkurences regulatori. 2012. gasa 1. februārī Eiropas Komisija bloķēja vienošanos, pamatojot ar to, ka jaunais uzņēmums veidos kvazi monopolu Eiropas finanšu derivātu tirgū.

2012. gada decembrī ASV finanšu pakalpojumu uzņēmums *[[Intercontinental Exchange]]* (*ICE*) paziņoja par nodomu iegādāties *NYSE Euronext*. Darījums pabeigts 2013. gada 13. novembrī.
2014. gada jūnijā sākotnējā publiskā piedāvājumā *Euronext* (bez *LIFFE*) tika atdalīts no *ICE*.
Ričards Robinsons

**Ričards Robinsons** (; dzimis , miris ) bija ASV šahists, kas šaha turnīros pārstāvēja Bermudu.

## Biogrāfija
Pēc izcelsmes ir no Ņujorkas, taču ilgus gadus nostrādājis Bermudā. Pazīstams kā pastāvīgs ASV šaha turnīru dalībnieks. Lielāko panākumu šahā sasniedzis 1996. gadā Erevānā, kad Bermudu komandas sastāvā Pasaules šaha olimpiādē individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu pie 2. galdiņa, apsteidzot pēc sava procentuālā rezultāta lielmeistaru Alekseju Jermoļinski.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Valentīns Emīls Hūgenbergers

**Kārlis Valentīns Emīls Hūgenbergers** (; dzimis , miris  bija vācbaltiešu mācītājs, skolotājs un šahists. 

## Dzīves gājums
Dzimis Ārlavā mācītāja ģimenē. Izglītojās tēva mājās, no 1834. līdz 1837. gadam mācījās Mītavas ģimnāzijā, no 1837. līdz 1942. gadam studēja teoloģiju  Tērbatas Universitātē. No 1842. līdz 1945. gadam strādāja par mājskolotāju Piltenes draudzē. No 1946. gada bija mācītājs Tukumā, Priekulē un Alūksnē. 1865. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā, kur vispirms bija mācītājs Jēzus baznīcā, bet no 1868. gada skolotājs Aleksandra un Lomonosova ģimnāzijās.

Ap 1870. gadu bijis viens no Rīgas labākiem šahistiem, amatniecības biedrības šaha pulciņa biedrs. 

## Atsauces
Francis Mintefērings

**Francis Mintefērings** (; dzimis ) ir vācu politiķis no Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas (SPD). Divas reizes (no 2004. gada 21. marta līdz 2005. gada 15. novembrim un no 2008. gada 18. oktobra līdz 2009. gada 13. novembrim, kad viņu nomainīja Zigmārs Gabriels) bija partijas līderis. No 1998. līdz 1999. gadam bija Vācijas transporta un celtniecības ministrs Gerhards Šrēdera valdībā, bet no 2005. gada 22. novembra līdz 2007. gada 21. novembrim - Vācijas Darba un sabiedrisko darbu minstrs, kā arī Vicekanclers Angelas Merkeles valdībā.

## Ārējās saites

 
*Mintefēringa mājaslapa
Inka Garsilaso de la Vega

**Inka Garsilaso de la Vega** (, īstajā vārdā **Gomess Suaress de Figeroa** (); dzimis , miris ) bija spāņu/kečvu izcelsmes rakstnieks un hronists. 

Dzimis mūsdienu Peru kā spāņu dižciltīgā un indiāņu inku augstmaņu sievietes dēls, 21 gadu vecumā ieradās Spānijā un nodzīvoja tur līdz mūža beigām. Guva ievērību ar rakstiem par inku vēsturi, kultūru un sabiedrību. 

## Ārējās saites
* 
*
Omniva

***AS Eesti Post*** (darbojas ar zīmolu ***Omniva***) ir Igaunijas valstij piederošs pasta un loģistikas uzņēmums. Tas darbojas visās Baltijas valstīs.

No 2014. gada jūnija vienotais zīmols *Omniva* iekļauj pakalpojumus, kas iepriekš bija pazīstami ar citiem nosaukumiem, piemēram, *Post24* pasta sūtījumu automātus, ELS kurjeru pakalpojumus, *Kirjakeskus* pasta centru un *eArvekeskus* e-rēķinu centru. *Omniva* joprojām izmanto nosaukumu *Eesti Post* nodaļai, kas nodarbojas ar pasta pakalpojumiem Igaunijā.

2025. gada 13. novembrī Igaunijas valdība nolēma sākt sagatavošanās darbus *AS Eesti Post* privatizācijai.

## Piezīmes

## Ārējās saites
* 
* Raksts PostAndParcel.info par nosaukuma maiņu
Hehingene

**Hehingene** () ir pilsēta Tībingenes apgabalā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Tā atrodas 60&nbsp;km uz dienvidiem no Štutgartes, un 90&nbsp;km uz ziemeļiem no Bodenezera.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mesingene

thumb|Mesingenes jaunais rātsnams
**Mesingene** () ir pilsēta Tībingenes rajonā, Tībingenes apgabalā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Tā atrodas 13&nbsp;km uz dienvidiem no Tībingenes.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Totnava

thumb|Panorāmas skats ar Totnavu.
**Totnava** () ir pilsēta Lērahas rajonā, Freiburgas apgabalā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Tā atrodas 20&nbsp;km uz dienvidaustrumiem no Freiburgas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Lēvenšteina

**Lēvenšteina** () ir pilsēta Heilbronnas rajonā, Štutgartes apgabalā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Tā pirmo reizi minēta 1123. gadā. 1634. gadā pili iznīcināja Svētās Romas impērijas spēki.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Lēfingene

**Lēfingene** () ir pilsēta Freiburgas apgabalā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Tā atrodas 14&nbsp;km uz dinvidrietumiem no Donavšingenes, un 40&nbsp;km uz dienvidaustrumiem no Freiburgas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dornštetene

thumb|Dornštetenes rātsnams
**Dornštetene** () ir pilsēta Freidenštates rajonā, Karlsrūe apgabalā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Tā atrodas Švarcvaldē, un 7&nbsp;km uz austrumiem no Freidenštates.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Freidenštate

thumb|Freidenštates pilsētas laukums un baznīca.
**Freidenštate** () ir pilsēta Freidenštates rajonā, Karlsrūe apgabalā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Starp lielākām apdzīvotām vietām, tā atrodas 36&nbsp;km uz rietumiem no Ofenburgas, un 47&nbsp;km uz austrumiem no Tībingenes.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Langenburga

**Langenburga** () ir pilsēta Švābijas Halles rajonā, Štutgartes apgabalā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Tā atrodas 18&nbsp;km uz ziemļaustumiem no Švābišas Halles. Vibele (*Wibele*) cepumu rašanās vieta, kas ir mazs, salds cepumam līdzīgs konditorejas izstrādājums. Tos cepj arī mūsdienās.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Brīvā Sīrijas armija

**Brīvā Sīrijas armija** (**BSA**, , ) ir karojošā puse Sīrijas pilsoņu karā.  to radīja dezertējuši Sīrijas Arābu armijas (Sīrijas valdības spēku) virsnieki, lai gāztu autoritāro Sīrijas prezidentu Bašāru Asadu.

Pilsoņu kara sākumā Brīvo Sīrijas armiju uzskatīja par galveno nemiernieku grupu. Kopš 2012. gada slikta disciplīna un iekšējās cīņas novārdzināja BSA, ļaujot džihādistu grupām kļūt ietekmīgākām. Pašlaik grupām, kas sevi sauc par daļu no Brīvās Sīrijas armijas, vairs nav centralizētas vadības.

## Skatīt arī

* Sīrijas pilsoņu karš
* Džabhat fath aš šām

## Atsauces
Svīteres iela

**Svīteres iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglas apkaimē. Tā sākas pie krustojuma ar Murjāņu ielu un beidzas krustojumā ar Lilastes ielu. Ielas garums ir 139 metri.

## Ielu savienojumi
Svīteres iela ir savienota ar šādān ielām:
* Murjāņu iela
* Lilastes iela

## Skatīt arī
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Lilastes iela (Rīga)

**Lilastes iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglā. Tā sākas krustojumā ar Veldres ielu un beidzas krustojumā ar Svīteres ielu. Ielas garums ir 325 metri.

## Ielu savienojumi
Lilastes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Veldres iela
* Skrudalienas iela
* Ineša iela
* Svīteres iela

## Skatīt arī
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Impulsu platuma modulācija

thumb|right|350px|IPM piemērā ideālai induktivitātes spolei tiek pievadīts spriegums V (zilā krāsā) kā modulētu impulsu sērija, induktivitātes spolē radot magnētisko plūsmu B (sarkanā krāsā) sinusoīdas formā. Šādu modulāciju izmanto maiņstrāvas asinhrono elektrodzinēju darbināšanai.

**Impulsu platuma modulācija** (**IPM**; , ***PWM***) jeb **impulsu ilguma modulācija** (*pulse-duration modulation*, ***PDM***) ir modulācijas veids, kas modulējamo signālu kodē ar impulsa platuma maiņu pie nemainīgas nesējsignāla frekvences (perioda) un impulsa amplitūdas. Šo modulāciju izmanto informācijas nosūtīšanas kodēšanai, elektrodzinēju darbināšanai, barošanas avotos, saules bateriju lādētājos un citiem mērķiem.

## Modulācijas princips
thumb|350px|1. diagramma: impulsa vilnis ar <math>y_\text{min}</math>, <math>y_\text{max}</math> un D
Impulsu platuma modulācija izmanto taisnstūra veida viļņus, kuru impulsa platums ir modulēta ar viļņa formas vidējās vērtības izmaiņu. Ja impulsa vilni apzīmējam ar f(t) ar periodu T, mazāko vērtību y_\text{min}, augstāko vērtību y_\text{max} un darba ciklu D (skatīt 1. diagrammu), viņa formas vidējo vērtību var noteikt:

:\bar{y} = \frac{1}{T}\int^T_0f(t)\,dt.

Tā kā f(t) ir impulsa vilnis, tā vērtība ir y_\text{max}, ja 0  un y_\text{min}, ja D \cdot T . Tad iepriekšminēto izteismi var pārveidot:

:\begin{align}
  \bar{y} &= \frac{1}{T} \left(\int_0^{DT} y_\text{max}\,dt + \int_{DT}^T y_\text{min}\,dt\right)\\
          &= \frac{1}{T} \left(D \cdot T \cdot y_\text{max} + T\left(1 - D\right) y_\text{min}\right)\\
          &= D\cdot y_\text{max} + \left(1 - D\right) y_\text{min}.
\end{align}

Pēdējo izteiksmi var vienkāršot gadījumos, ja y_\text{min} = 0, kā \bar{y} = D \cdot y_\text{max}. Tādējādi redzams, ka sigāla vidējā vērtība (\bar{y}) ir tieši proporcionāla darba ciklam D.

thumb|350px|2. diagramma: Vienkaršākā IPM metode ar šķelšanu: signālu (sarkanā krāsā) salīdzina ar nesējsignālu (zilā krāsā), rezultātā iegūstot IPM signālu (purpursarkanā krāsā)
Vienkāršākais impulsu platuma modulācijas signāla ģenerēšanas veids ir šķelšanas metode, kurai nepieciešama tikai zāģveida  vai trijstūrveida viļņa forma (realizējama ar vienkāršu signālu ģeneratoru) un komparators. Kad modulējamā signāla (sarkanā sinusoīda 2. diagrammā) vērtība pārsniedz modulācijas viļņa (zilā krāsā) vērtību, IPM signāls (purpursarkanā krāsā) ir augšējā stāvoklī, pretējā gadījumā tas ir apakšējā stāvoklī.

Citas IPM metodes izmanto delta modulāciju, delta-sigma modulāciju, telpas vektora modulāciju, tiešā spēka momenta kontroli, laika proporcionēšanu.

## Ārējās saites

* Introduction to Pulse Width Modulation (PWM) Barr Group
Impulsu amplitūdas modulācija

thumb|350px|IAM princips: (1) modulējamais sigāls, (2) IAM impulsi, (a) signāla amplitūda, (b) laiks

**Impulsu amplitūdas modulācija** (**IAM**; , ***PAM***) ir modulācijas veids, kas modulējamo signālu kodē ar impulsu amplitūdas maiņu pie nemainīgas nesējsignāla frekvences (perioda) un nemainīga impulsa platuma. Šo modulāciju izmanto gaismas diožu apgaismojuma ierīcēs, datu kodēšanai datortīklos un ciparu televīzijā, kā arī citās jomās.

Analogajā IAM impulsu iespējamo amplitūdu skaits ir neierobežots. Ciparu IAM impulsu amplitūdu skaits ir ierobežots ar skaitļa 2 kādā pakāpē. Piemēram, 4 līmeņu IAM ir iespējamas 2^2 diskrētas impulsu amplitūdas; 8 līmeņu IAM ir iespējamas 2^3 diskrētas impulsu amplitūdas; 16 līmeņu IAM ir iespējamas 2^4 diskrētas impulsu amplitūdas.

## Ārējās saites
Hauels

**Hauels** () ir angļu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Deivids Hauels — britu šahists (dzimis 1990);
* Dens Hauels — britu video blogeris (dzimis 1991).
Neto

**Neto** var būt:

* **Neto** (svars) ― Preces svars bez iesaiņojuma, svara.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Igors Neto (*Игорь Нетто*; 1930―1999) ― krievu futbolists;
* Žaime Sunje Neto (*Jaime Sunye Neto*; 1957) ― brazīļu šahists;
* Netu — portugāļu uzvārds.
Jānis Balodis (senators)

**Jānis Balodis** (1890—1975) bija latviešu jurists, Senāta loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis Ungurpils pagastā, lauksaimnieka ģimenē. Pēc Rīgas Nikolaja ģimnāzijas beigšanas, studēja tieslietas Tērbatas Universitātes Juridiskajā fakultātē. Pirmā pasaules kara sākumā viņu 1915. gadā iesauca Krievijas Impērijas kara dienestā.

Pēc atgriešanās dzimtenē Balodis 1919. gadā sāka strādāt par Rīgas apgabaltiesas prokurora vietnieku. 1921. gadā iecelts par Rīgas apgabaltiesas locekli, 1923. gadā par Tiesu palātas locekli. 1928. gada 29. jūnijā iecelts par senatoru Latvijas Senāta Kriminālās kasācijas departamentā. No 1940. gada 16. jūlija līdz Senāta likvidēšanai 1940. gada 26. novembrī bija departamenta priekšsēdētājs. Darbojās par Augstākās disciplinārās tiesas locekli, piedalījās Sodu likumu izstrādāšanas komisijas darbā.

Kopš 1920. gada aktīvi piedalījās 2. Rīgas Šaha biedrības darbā, ieņemdams dažādus amatus tās valdē un piedalīdamies šaha turnīros. No 1932. līdz 1933. gadam bija Latvijas Šaha savienības priekšsēdētājs.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā kopā ar sievu, baltu filoloģi Ritu Šāberti-Balodi devās bēgļu gaitās uz Vāciju. 1951. gadā izceļoja uz ASV un apmetās uz dzīvi Mineapolē. Aktīvs latviešu sabiedriskās dzīves dalībnieks: viens no Latviešu akadēmiskās kopas dibinātājiem, Latviešu evaņģēliski luteriskās draudzes valdes loceklis, Amerikas Latviešu šaha apvienības goda biedrs, žurnāla „Šaha Pasaule” līdzstrādnieks.

Miris 1975. gada 28. maijā Mineapolē.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira (1938)

## Atsauces
Ērihs Hepners

**Ērihs Hepners** (; dzimis , miris ) bija vācu ģenerālpulkvedis Otrā pasaules kara laikā.

Komandēja 16. armijas korpusu Polijas kampaņas un kaujas par Franciju laikā. Austrumu frontē komandēja 4. tanku grupu, karodams arī Latvijas teritorijā. Piedalījās kaujā par Maskavu. Nepaklausīdams Hitlera pavēlei, veica atkāpšanās manevru, tāpēc 1942. gada 8. janvārī atcelts no amata. Piedalījās 20. jūlija sazvērestībā, par ko sodīts ar nāvi.

## Ārējās saites
Aizeja Tomass

**Aizeja Tomass** var būt:

* Aizeja Tomass (*Isiah Thomas*; dzimis 1961. gadā) — amerikāņu basketbolists un treneris;
* Aizeja Tomass (*Isaiah Thomas*; dzimis 1989. gadā)— amerikāņu basketbolists.
Istras pauguraine

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q28055896"
}

**Istras pauguraine** ir dabas parks Latgalē. Izvietojies Latgales augstienes Rāznavas paugurainē, administratīvi ietilpst Ludzas novada Istras pagastā. Atrodas divus kilometrus uz austrumiem no pagasta centra Vecslabadas.

Teritorijas vērtīgākie resursi ir dažāda veida biotopi, ainavas, reljefs un blakus tai austrumos esošais Šķaunes ezers. Istras pauguraines dabas parkā nav ar tūrismu saistītu labiekārtojuma elementu, bet šo teritoriju var apskatīt arī no malas, braucot pa grantēto ceļu no Sibiļinas uz Osinovku, kurš ved gar parka ziemeļu robežu ar skatu uz Šķaunes ezeru. Iekšā parkā no tā saglabājies ceļš uz parka vidū esošajiem Luņiem, zemesceļš uz Luņiem ved arī no Vecslabadas puses rietumos caur Razuvajiem.

## Bioloģiskā nozīme

Dabas parka teritorija ir rets vēsturiski ģeogrāfisks komplekss, kuru radījis grēdu, morēnu pauguru un masīvu reljefs. Tā mežainajā daļā morēnu pauguri pārklāti ar sausiem priežu, egļu un jauktajiem mežiem, bet ieplakās atrodami Eiropā aizsargājami biotopi – pārejas purvi un melnalkšņu staignāji. Parks ir *[[Natura 2000]]* teritorija ar kodu 0301300.

## Normatīvie akti
   
Dabas aizsardzības plāns parkam nav izstrādāts, tāpat kā atsevišķi noteikumi. Teritorijas aizsardzību un izmantošanu regulē kopējie īpaši aizsargājamo teritoriju dabas izmantošanas noteikumi.

## Vēsture

Istras pauguraines dabas parks tika dibināts 1977. gadā kā Istras pauguraines kompleksais dabas liegums 340 ha platībā.

## Kultūrvēsture

Parka teritorijā joprojām saglabājusies vēsturiskā šņoru lauku sistēma.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Istras pauguraine, Dabas aizsardzības pārvalde
Reinas

**Reinas** ir ciems Cēsu novada Amatas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 6 km no pagasta centra Ģikšiem, 25 km no novada centra Cēsīm un 95 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P31.

## Atsauces
Mana Sarkanrīklīte

**"Mana Sarkanrīklīte"** () ir gruzīnu rakstnieka Miho Mosulišvili luga. Tā tika uzrakstīta 2012. gadā un pirmo reizi publicēta 2013. gadā Bolnisi, Gruzijā.

## Anotācija
Luga ir traģikomēdija, kā lugas autors M. Mosulišvili to dēvē, - “skumja, ļoti skumja komēdija”.

Pirms 12 gadiem uz Ameriku strādāt aizbraukusī Sofo, negaidīti atgriezusies dzimtenē uz vīra nāves gadadienu, sastop savu draudzeni Šoku, kura it kā ir mātes cerībās. Izrādās, ka Sofo vīrs Čito nemaz nav miris, bet ir precējies ar Šoku. Vīra nāve, kapa rakšana un kapakmens izgatavošana ir izdomāta, lai izmānītu naudu no Sofo.

Vīrs, draudzene un dēls Toko mēģina izmānīt naudu no Sofo, lai samaksātu bankai procentus par ieķīlāto māju. Negaidīta Sofo atgriešanās sajauc viņiem visas “kārtis”...

## Darbojas
* **Sofo Šalikašvili** – 42 gada, bijusī vijolniece, 12 gadus strādā par kopēju Amerikā, Čito pirmā sieva.
* **Čito (Putns)** – Valiko Murtazi dēls, Čitorelidze, 44 gadi, sirgst ar hronisku depresiju un ir liels nelietis. (Iesaukas avots ir uzvārds, kas tulkojumā nozīmē – “putna bērns” un gruzīnski skan -  Čito.)
* **Šoka** – 42 gadi, Sofo skolas laika draudzene, Čito otrā sieva.
* **Toko** – Čito un Sofo dēls, 27 gadi.
* **Baksters O’Salivans** – 69 gadi, no Longailendas Jorkā, konkrētāk – no Gilgobičas (Safolkas novada, Suffolk Country).
* **Elisa O’Salivana** – 35 gadi, Bakstera O’Salivana meita.

## Ražošana
* 12. jūlijs 2013 - Bolnisi pisētas municipālajā teātrī, režisore Zurab Khvedelidze
* 5. jūnijs 2014 - Tbilisi pisētā Kote Mardžanišvili Valsts akadēmiskajā teātrī, režisore Hatuna Milorava
* 26. februāris 2016 - Veliscihes Tautas teātrī, režisore Omari Kakabadze
* 17. maijs 2016 - Hulo Valsts drāmas teātrī, režisore Gega Kurcikidze

## Publicēšana
* 2. oktobris, 2015 - Glosa izdevējdarbība, Tbilisi, Kopā lapas: 84. 
* 15. decembris, 2016 - Vītola izdevējdarbība, Latvia  , 

## Ārējās saites
* GULBENĒ IZDOD GRĀMATU AR GRUZĪNU DRAMATURGA MIKHO MOSULIŠVILI LUGAS “MANA SARKANRĪKLĪTE” TULKOJUMU LATVIEŠU VALODĀ 
* Mana Sarkanrīklīte
* My Redbreast (Sorrowfully, very sorrowfully comedy) 
* 9 Plays VS Violence
* Mana Sarkanrīklīte

## Atsauces
Hjū Bonevils

**Hjū Ričards Bonevils Viljamss** (; dzimis ) ir angļu teātra televīzijas un kino aktieris. Ieguva plašu atpazīstamība ar lomu *[[ITV1|ITV]]* televīzijas vēsturiskajā drāmas seriālā "Dauntonas abatija" (2010—2015). Par šo lomu seriālā viņš ieguva Zelta globusa un divas ''Primetime Emmy'' balvas nominācijas, kā arī trīs Ekrāna aktieru ģildes balvas. Šo lomu viņš atkārtoti atveidoja arī filmās "Dauntonas abatija" (*Downton Abbey*, 2019) un "Dauntonas abatija: Jaunā ēra" (*Downton Abbey: A New Era*, 2022). Piedalījies arī filmās "Notinghilla" (1999), "Airisa" (*Irisa*, 2001), "Relikviju mednieki" (2014) un "Lācēna Padingtona" filmās (2014–pašlaik).

## Ārējās saites

*
Beriks Anetbajevs

**Beriks Anetbajevs** (; dzimis ) ir Kazahstānas nacionālais meistars šahā.

## Biogrāfija
1970. gadu pirmajā pusē bijis viens no vadošajiem Kazahstānas šahistiem. Dienesta laikā Padomju armijā kļuvis par divkārtējo Tadžikistānas šaha čempionātā uzvarētāju. 1972. gadā piedalījies PSRS šaha čempionāta pusfinālā Odesā. 1973. gadā piedalījies Taškentas šaha turnīrā. Tajā pašā gadā kļuvis par pirmo kazahu šahistu, kas saņēmis PSRS sporta meistara nosaukumu šahā. Divas reizes piedalījies PSRS komandu šaha čempionātā, kurā 1972. gadā Tadžikistānas komandas sastāvā uzvarējis individuālajā vērtējumā pie sava galdiņa. Piedalījies arī 1975. gada Latvijas šaha čempionātā, kurā ieņēmis 12. vietu.

Pēdējos gados vairāk pazīstams kā šaha treneris, kurš turnīros spēlē reti, tomēr 2015. gadā Almati piedalījies Centrālās Āzijas kausa izcīņā šahā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Osips Bernšteins

**Osips Bernšteins** (, ;  Žitomira —  Augšpireneji) bija Ukrainā dzimis ebreju izcelsmes Francijas starptautiskais lielmeistars šahā (1950).

## Biogrāfija
Piedzimis tagadējās Ukrainas teritorijā. Kopš 1901. gada studējis Vācijā, kur 1906. gadā beidzis Heidelbergas universitāti ar tiesību zinātņu doktora grādu. Vēlākajos gados strādājis par advokātu. Studiju laikā nopietni aizrāvies ar šahu. Uzvarējis divos turnīros Berlīnē (1902, 1903) un bijis otrais turnīrā Hannoverē (1902). 1903. gadā sniedzis simultānspēles seansu Berlīnē uz 80 galdiņiem, kurā uzvarējis 70 partijas, sešas beidzis neizšķirti un tikai četrās cietis zaudējumu. 1903. gadā Kijivā izcīnījis otro vietu Viskrievijas šaha meistaru turnīrā aiz Mihaila Čigorina. 1906. gadā dalījis pirmo vietu ar Kārli Šlehteru Stokholmas starptautiskajā šaha turnīrā. 1907. gadā dalījis pirmo vietu ar Akibu Rubinšteinu Ostendes starptautiskajā šaha turnīrā. 1911. gadā uzvarējis Maskavas pilsētas šaha čempionātā, kā arī mačā pieveicis Šimonu Vinaveru ar 3½:2½. 2012. gadā Viļņā izcīnījis otro vietu Viskrievijas šaha meistaru turnīrā aiz Akibas Rubinšteina. 1914. gadā nelielā mačā sacenties ar Hosē Raulu Kapablanku, kuram zaudējis ar ½:1½.

Pēc Oktobra revolūcijas emigrējis uz Franciju un apmeties Parīzē. Galvenokārt piedalījies vietējos Francijas turnīros. 1922. gadā nospēlējis maču ar Aleksandru Aļehinu, kurā zaudējis ar ½:1½. 1933. gadā atkārtotā mačā ar Aļehinu spējis panākt neizšķirtu - 2:2.

Otrā pasaules kara laikā emigrējis uz Spāniju. Pēc kara beigām atgriezies Francijā un atsācis aktīvi piedalīties šaha turnīros. 1946. gadā Londonā bijis otrais aiz Hermana Steinera. 1948. gadā piedalījies Parīzes un Ņujorkas pilsētu radiomačā, kurā nospēlējis neizšķirti ar Rubenu Fainu. 1951. gadā Madridē dalījis 2.-4. vietu ar Hermani Steineru un Hermani Piļņiku (uzvarējis Lodeveiks Prinss). 1954. gadā Montevideo dalījis otro vietu ar Migelu Naidorfu. Tajā pašā gadā 72 gadu vecumā Amsterdamā debitējis 11. šaha olimpiādē, kurā Francijas izlases sastāvā pie 1. galdiņa savācis 7½ punktus 15 partijās. 

Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Bernšteinam kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 1952. gadā kļuvis par FIDE starptautisko tiesnesi.

Savas ilgās šahista karjeras laikā nospēlējis ar gandrīz visiem pasaules vadošajiem šahistiem. Bernšteinam ir bijusi pozitīva bilance savstarpējās partijās ar Mihailu Čigorinu (+2, =0, -1) un neizšķirta bilance ar Emanuelu Laskeru (+2, =1, –2), Akibu Rubinšteinu (+1, =7, –1) un Salo Floru (+0, =3, –0).

Pēdējais Bernšteina šaha turnīrs bijis *[[IBM]]* starptautiskais šaha turnīrs 1961. gadā. Nomiris sanatorijā Francijas Pirenejos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* O. Bernšteina šaha kompozīcijas vietnē PDB
Aparnieki

**Aparnieki** ir ciems Cēsu novada Amatas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Ģikšiem, 17 km no novada centra Cēsīm un 84 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V315, Skujas upes krastā.

## Atsauces
Bobs Hārtlijs

**Roberts "Bobs" Hārtlijs** (; dzimis ) ir kanādiešu hokeja treneris. Bijušais Latvijas hokeja izlases galvenais treneris.

Karjeras laikā trenējis vairākus NHL klubus, ar Kolorādo "Avalanche" 2001. gadā izcīnot Stenlija kausu, Šveices hokeja līgas klubu Cīrihes "Lions", ar kuru 2012. gadā viņš kļuva par Šveices čempionu (komandā spēlēja arī latviešu hokejists Ronalds Ķēniņš). No 2016. gada decembra līdz 2021. gada jūlijam bija Latvijas hokeja izlases galvenais treneris. 

2015. gadā saņēmis Džeka Adamsa balvu kā NHL sezonas labākais treneris.

No 2018. līdz 2022. gadam trenēja Krievijas komandu Omskas “Avangard”, pēc tam strādāja Kanādā par hokeja analītiķi televīzijā. 2025. gadā piekrita kļūt par Krievijas komandas Jaroslavļas “Lokomotiv” galveno treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zāģeri

**Zāģeri** ir ciems Cēsu novada Amatas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 4 km no pagasta centra Ģikšiem, 19 km no novada centra Cēsīm un 88 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P31, pie Nedienes upes ietekas Zāģeru dīķī. Pie tā atrodas bijušās Zāģeru dzirnavas un iekārtots viesu nams.

## Atsauces
Pjetrikavas rajons

**Pjetrikavas rajons** (, ) ir Baltkrievijas administratīvais rajons Gomeļas apgabala rietumos. Tas robežojas ar Gomeļas apgabala Akcjabrsku rajonu ziemeļos, Kaļinkaviču rajonu austrumos, Maziras rajonu dienvidaustrumos, Ļeļčicu rajonu dienvidrietumos un Žitkaviču rajonu rietumos, kā arī Minskas apgabala Ļubaņas rajonu ziemeļrietumos. 

Rajona Mišankas ciemā dzimis desmitcīņnieks Andrejs Kravčanka (*Андрэй Краўчанка*, 1986), bet Sotniču ciemā - airētāja Marina Litvinčuka (*Марына Літвінчук*, 1988). 1965. gadā vidusskolu Kapatkeviču ciemā beidza Nobela prēmijas laureāte Svetlana Aļeksijeviča (*Святлана Алексіевіч*, 1948).
Spāre (Amatas pagasts)

**Spāre**, agrāk **Spāres muiža**, ir ciems Cēsu novada Amatas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 8 km no pagasta centra Ģikšiem, 15 km no novada centra Cēsīm un 78 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V315 un V317 krustojumā, Pērļupes krastā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap kādreizējo Spāres muižu, kurā tagad iekārtota Spāres speciālā internātpamatskola. Blakus skolai iekārtots 2014. gadā atjaunotais Rakstnieku parks — stādījumi, ko 1930. gadā izveidojuši trīspadsmit ievērojami Latvijas literārie darbinieki.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Erki Pitseps

**Erki Pitseps** (; dzimis  Jegevā) ir Igaunijas riteņbraucējs. Pitseps ir trīskārtējs Igaunijas čempions šosejas grupas braucienā (2004, 2006 un 2007), 2007. gadā uzvarējis arī *[[E.O.S. Tallinn GP]]* sacensībās, bet 2011. gadā Baltijas ceļa velobrauciena kopvērtējumā.

Četras sezonas aizvadījis profesionālajā *[[AG2R Prévoyance]]* komandā, kuras sastāvā startējis arī 2007. gada Vuelta a España, izstājoties 17. posmā. Pēc tam divas sezonas aizvadītas *[[Bouygues Télécom]]*, kuras sastāvā finišējis arī 2007. gada Vuelta a España. Igaunijas komandas sastāvā startējis 2000 (55. vieta grupas braucienā) un 2004. gada olimpiskajās spēlēs (nefinišēja grupas braucienā).

Karjeru noslēdzis Latvijas komandā *[[Alpha Baltic-Maratoni.lv]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Galileo 15

***Galileo 15*** (*European GNSS* apzīmējums ***GSAT0207***) ir Eiropas navigācijas sistēmas *[[Galileo (navigācijas sistēma)|Galileo]]* pavadonis. Tas orbītā palaists 2016. gada novembrī; izvietots orbitālajā slotā *C06*. 

Pavadonim dots arī nosaukums ***Antonianna*** par godu bērnu konkursa uzvarētājai Itālijā Antoniannai Semeraro (*Antonianna Semeraro*).

*Galileo 15* primārais kontraktors un platformas izgatavotājs bija uzņēmums *[[OHB-System]]*. Derīgo kravu izgatavoja *[[Surrey Satellite Technology]]* (*SSTL*). Kosmiskā aparāta starta masa bija 715 kg; izmēri 2,7 × 1,2 × 1,1 m.
Pavadonī uzstādīti divi pasīvie ūdeņraža māzera atompulksteņi, divi rubīdija atompulksteņi; pulksteņu pārraudzīšanas un vadības iekārta, navigācijas signāla ģenerators, L-joslas antena navigācijas signāla raidīšanai, C-joslas antena augšupejošā signāla uztveršanai, divas S-joslas antenas telemetrijai un komandām, kā arī antena meklēšanas un glābšanas iekārtai *MEO SAR*.

*Galileo 15* tika palaists  13:06 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5ES]]* (lidojums *VA233*) kopā ar tās pašas sērijas pavadoņiem *[[Galileo 16]]*, *[[Galileo 17]]* un *[[Galileo 18]]*. Pirmoreiz *Galileo* palaišanai izmantota raķete *Ariane* un, lai palaistu vienlaicīgi četrus pavadoņus, *Airbus Safran Launchers* izgatavoja speciālu dispenseru (nesējstruktūru un izvēršanas sistēmu).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ariane Flight VA233 Arianespace Launch kit
* Galileo constellation
* Galileo 5, ..., 26 (Galileo-FOC FM1, ..., FM22) Gunter Dirk Krebs
Narovļa

**Narovļa** (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Gomeļas apgabala dienvidos, Narovļas rajona centrs pie Pripetes upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 18. gadsimtā. Pēc Vladimirs Toporova domām, pilsētas nosaukumam ir baltu izcelsme. Pievienota Krievijas Impērijai pēc Polijas otrās dalīšanas 1793. gadā. No 1919. gada — KPFSR sastāvā, bet no 1924. gada Baltkrievijas PSR. No 1938. gada — pilsētciemats. No 1941. gada 27. augusta līdz 1943. gada 30. novembrim atradās vācu okupācijā. 1971. gadā Narovļa ieguva pilsētas tiesības. Čornobiļas AES katastrofas laikā pilsēta nokļuva radiācijas zonā. Pilsēta tika deaktivizēta, bet iedzīvotājus, kuri to vēlējās, evakuēja uz citām vietām.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Narovļa vietnē "Baltkrievijas globuss"
Medumu ezeraine

**Medumu ezeraine** ir dabas parks Sēlijas dienvidaustrumos Augšzemes augstienes vidusdaļā, administratīvi izvietojusies Augšdaugavas novada Medumu pagastā. Ietilpst Natura 2000 Augšzemes aizsargājamo ainavu apvidū. 1977. gadā šeit tika radīts kompleksais dabas liegums, kurš vēlāk pārveidots par dabas parku ar vairākām papildus aizsargājamām teritorijām — botānisko dabas liegumu Meduma ezera salas un pie Medumu ezera esošo valsts nozīmes dendroloģisko stādījumu — bijušās Medumu muižas parku.

## Ģeogrāfija

Reģionam tipisks izteikts pauguru, vaļņu un grēdu reljefs ar virsas augstumu 145-171 m vjl. Augstākie punkti: Meduma kalns, Samaņku kalns, Šķirstiņu kalns, Ziediņu kalns. Šeit bieži sastopami ledāja malas zonas reljefa veidojumi ar daudziem ieplakās esošiem ezeriem (Meduma ezers, Lielais un Mazais Ilgas ezers, Samaņkas ezers, Šķirstiņu ezers u.c.), savdabīgas dabas ainavas ar tiem veido teritorijas lielāko daļu aizņemošās lauksaimniecības zemes, starp kurām atrodas nelielas egļu audzes, kā arī jauktu mežu un gāršas nogabali. Ieplakās un ezeru palienēs izveidojušies nelieli zāļu purvi un melnalkšņu audzes.

Meduma ezera salu botāniskais dabas liegums valsts aizsardzībā atrodas kopš 1987. gada. Ezera lieguma kopplatība ir 4 ha, un tajā ietilpst 4 salas. Salu mežaudzēs pārsvarā aug liepas mistrojumā ar apsēm un bērziem. Savukārt salu piekrastē aug atsevišķi melnalkšņi un kārklu audzes. 

## Bioloģiskā nozīme

Teritorijā mozaīkas veidā sastopami dažādi mežu tipi, kuri neveido lielus masīvus, kā arī nelieli pārejas purviņi pie ezeriem, kuros konstatēta ES direktīvas suga — lēzeļa lipare. Ezeri ir svarīga barošanās vieta vairākām retām sikspārņu sugām. Teritorijā ir daudzu retu un aizsargājamu vaskulāro augu, sūnu un ķērpju atradnes.

No aizsargājamajiem augiem te konstatējuši vizuļu grīsli *(Carex brizoides)*, vidējo raganzālīti *(Circaea intermedia)*, kalnu dedestiņu *(Lathyrus linifolius, sin. L. montanus)*, ārstniecības cietsēkli *(Lithospermum officinale)* u. c.

Medumu ezera krastā atrodas Medumu muižas parks, kuru 20. gadsimta sākumā pārkārtoja Sanktpēterburgas botāniskā dārza pārzinis Lackis. Parkā pašlaik zināma 31 reta koku un krūmu suga un simtgadīgi koki, netālu no ezera aug ap 600 gadu vecs ozols.

## Vēsture
19. gadsimtā Kalkūnu un Medumu muižas piederēja Etingeniem. Pastāv nostāsts par tālaika Vācijas vēstnieka Pēterburgā (1859–1862) Bismarka piedalīšanos medībās Medumos. 
20. gadsimta sākumā Medumos ciemojās arī pazīstamais rakstnieks Kornejs Čukovskis. Medumu apkaimē vēl saglabājušies Pirmā pasaules kara ierakumi pēc ilgstošām kaujām par Daugavpili (Dvinsku), kuru rezultātā smagi cieta arī muiža un parks.

## Informatīvie objekti

Medumu parkā atrodas skolas muzejs. Pie Medumu ezera iekārtota 2 km gara parka izziņas taka.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dabas parka karte
Pjetrikava

**Pjetrikava** jeb **Petrikova** (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Gomeļas apgabala rietumos, Pjetrikavas rajona centrs pie Pripetes upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1523. gadsimtā kā Lietuvas lielkņazistes miests. No 1600. līdz 1917. gadam pilsētiņa piederēja Hodekeviču dzimtai. Pievienota Krievijas Impērijai pēc Polijas otrās dalīšanas 1793. gadā. No 1938. gada - pilsēta. No 1941. gada 29. jūlijam līdz 1944. gada 29. jūnijam atradās vācu okupācijā. 1991. gadā, sabrūkot PSRS, Pjetrikava kļuva par neatkarīgās Baltkrievijas pilsētu.

Pilsētā uzaudzis Eiropas čempions desmitcīņā Andrejs Kravčanka (*Андрэй Краўчанка*, 1986).

## Atsauces

## Ārējās saites

*Pjetrikava vietnē "Baltkrievijas globuss"
Rahačovas rajons

**Rahačovas rajons** (, ) ir Baltkrievijas administratīvais rajons Gomeļas apgabala ziemeļos. Tas robežojas ar Gomeļas apgabala Karmas rajonu austrumos, Čačerskas rajonu ziemeļaustrumos, Budas-Kašaļovas rajonu dienvidos un Žlobinas rajonu dienvidrietumos, kā arī Mogiļevas apgabala Babruiskas rajonu rietumos, Kiravskas rajonu ziemeļrietumos, Bihavas rajonu ziemeļos un Slavharadas rajonu ziemeļaustrumos.

Rahačovā dzimusi poļu aktrise Lidija Visocka (*Lidia Wysocka*, 1916 - 2006). Rajona Haradzecas ciemā dzimis PSRS politiķis Nikolajs Sļuņkovs (*Николай Никитович Слюньков*, 1929).

## Ārējās saites
Rahačova

**Rahačova** jeb **Rogačova** (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Gomeļas apgabala ziemeļos, Rahačovas rajona centrs pie Drucas ietekas Dņeprā. Mūsdienās piena pārstrādes centrs, šeit atrodas liela kondensētā piena ražotne.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta Hipatija hronikā 1142. gadā, kā ietilpstoša Kijivas zemēs. Vēlāk tā iekļāvās Čerņihivas, Turavas, Pinskas kņazistē. 13. gadsimta beigās kā Daumanta īpašums Rahačova iekļāvās Lietuvas lielkņazistē. Pievienota Krievijas Impērijai pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. 1781. gadā pilsētai tika piešķirts ģerbonis. 19. gadsimta beigās vairums pilsētas iedzīvotāju bija ebreji.

1918. gada janvāra beigās pilsētā sacēlās 1. poļu korpuss ģenerāļa Dovbora-Musņicka vadībā. Sacelšanās apspiešanai tika novirzīts Latviešu strēlnieku 1. un 4. pulks Jukuma Vācieša vadībā. Poļu pusē citu starpā karoja Vladislavs Anderss. Pilsēta smagi cietusi Otrā pasaules kara laikā, kad 1941. gada 2. jūlijā to ieņēma vācu karaspēks, tomēr Sarkanās armijas pretuzbrukumā 13. jūlijā vācu daļas pilsētu atstāja, to atkal ieņemot 14. augustā. Vācu okupācijā Rahačova bija līdz 1944. gada 24. februārim, un tās laikā holokaustā tika iznīcināti pilsētas ebreju iedzīvotāji. 1991. gadā, sabrūkot PSRS, Rahačova kļuva par neatkarīgās Baltkrievijas pilsētu.

Rahačovā dzimusi poļu aktrise Lidija Visocka (*Lidia Wysocka*, 1916 - 2006).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rahačova vietnē "Baltkrievijas globuss" 
* Rahačovas piena konservu kombināts
Vineta Kveinis

**Vineta Kveinis** (; dzimusi kā **Lāce**  Kuldīgā) ir Latvijas un Lietuvas šahiste.

## Biogrāfija
1970. gadu beigās un 1980. gadu sākumā bijusi viena no perspektīvākajām Latvijas jaunajām šahistēm. Kuldīgas šaha trenera Jāņa Vilerta (1943—2001) audzēkne. Lielmeistaru Mihaila Tāla un Aivara Gipšļa šaha skolas dalībniece. 1978. gadā Taškentā pārstāvējusi Latvijas izlasi PSRS skolēnu spartakiādē un bijusi viena no retajām komandā, kas turnīru beigusi ar pozitīvu bilanci. Divas reizes pēc kārtas piedalījusies Latvijas sieviešu šaha čempionāta finālos (1980, 1981). 1981. gadā beigusi Kuldīgas 3. vidusskolu. Tajā pašā gadā iestājusies Maskavas Valsts Centrālā fiziskās kultūras institūta šaha nodaļā, kuru beigusi 1986. gadā. Studiju laikā apprecējusies ar nākamo Lietuvas šaha lielmeistaru Aloizu Kveini un pēc augstskolas beigšanas pārcēlusies uz dzīvi Lietuvā. Pēdējos gados pazīstama kā viena no vadošajām Lietuvas korespondencšahistēm. Lietuvas izlases sastāvā izcīnījusi sudraba medaļu Pasaules sieviešu korespondencšaha 7. olimpiādē (2007—2009). Olimpiādē spēlējusi pie 3. galdiņa un individuālajā vērtējumā ierindojusies 5. vietā.

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 1980. gads — 7.-8. vieta.
* 1981. gads — 8. vieta.

## Atsauces

## Literatūra
* Encyclopedia of Latvian chessplayers : 1900-2000 / compiled by Val Zemitis ; editors, J. Vitomskis ... [et al. ]. [ASV : b. n.], 2009 2 sēj. : il., portr. ; 29 cm.

## Ārējās saites
Kveinis

**Kveinis** var būt:
* Aloizs Kveinis (*Aloyzas Kveinys*) — Lietuvas šaha lielmeistars (1962—2018),
* Vineta Kveinis (arī Vineta Lāce) — Latvijas un Lietuvas šahiste (dzimusi 1962.).
Rams Sofers

**Rams Sofers** (; dzimis ) ir Izraēlas šahists, starptautiskais lielmeistars šahā (1994) un šaha kompozīciju risināšanā (1998), pianists un mūzikas kritiķis.

## Biogrāfija
Beidzis Telavivas universitātes Matemātikas fakultāti un Mūzikas akadēmiju.
Šaha turnīros sācis piedalīties 1980. gadu otrajā pusē. 1990. gadā Bernē piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla zonas turnīrā, kurā palicis 8. vietā. 1993. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Telavivā, ka arī ieņēmis 2. vietu aiz Valērija Loginova starptautiskajā šaha turnīrā Budapeštā. 1994. gadā Izraēlas šaha čempionātā dalījis 5.-6. vietu, kā arī atkārtoti uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Telavivā. Par panākumiem turnīros FIDE 1990. gadā Soferam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1994. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 1998. gadā uzvarējis Budapeštas startautiskajā šaha turnīrā *First Saturday*, bet 1999. gadā šajā turnīrā palicis otrais aiz Ķīnas lielmeistara Bu Sjandži. Kopš 2000. gada šaha turnīros piedalās reti.

1998. gadā kļuvis par otro šahistu pasaulē aiz Anglijas lielmeistara Džonatana Mestela, kuram vienlaicīgi piešķirts gan FIDE starptautiskā lielmeistara, gan starptautiskā lielmeistara šaha kompozīciju risināšanā nosaukums. 2016. gada labāko šaha kompozīciju risinātāju sarakstā ieņēmis 5. vietu. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Okte (upe)

**Okte** ir Šķēdes labā krasta pieteka Talsu novadā. 

Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Šķēdē mežainā apvidū. Okti šķērso valsts autoceļi V1407 (Talsi–Šķēde–Okte) un V1410 (Valdemārpils–Pļavas–Sviķi), tā krastos atrodas Oktes ciems.

## Atsauces
Kauļi (Amatas pagasts)

**Kauļi** ir ciems Cēsu novada Amatas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Ģikšiem, 21 km no novada centra Cēsīm un 84 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V315, pāri tam dienvidu virzienā atrodas purvainais Kauļu ezers.

## Atsauces