open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lubušas vojevodiste

**Lubušas vojevodiste** (*Województwo lubuskie*) ir Polijas vojevodiste valsts rietumos. Dibināta 1999. gada 1. janvārī, apvienojot divas vojevodistes. Vojevodiste nosaukta viduslaiku Polijas novada - Lubušas vārdā, kaut ietilpina arī daļu no senajiem Lielpolijas un Silēzijas novadiem.

## Administratīvais iedalījums

Vojevodiste iedalās 14 apriņķos (*powiat*), no tiem 2 ir pilsētas ar apriņķa tiesībām (*miasto na prawach powiatu*) un 12 lauku apriņķi (*powiat ziemski*). Visā vojevodistē ir 83 gminas (*gmina*), kuru skaitā ietilpst 40 pilsētas.

## Pilsētas

Vojevodistē ir 42 pilsētas (trekninātas pilsētas ar apriņķa tiesībām):

### Karte

## Apskates objekti
*Dravas nacionālais parks (*Drawieński Park Narodowy*)
*Goscikovas-Paradīzes klosteris (*Opactwo Cystersów w Gościkowie-Paradyżu*)
*Firsta Piklera parks (*Park Mużakowski/Fürst-Pückler-Park*)
*Klepskas baznīca (*Kościół Nawiedzenia Najświętszej Maryi Panny w Klępsku*)
*Vartas grīvas nacionālais parks (*Park Narodowy „Ujście Warty”*)
*Žagaņas Marijas debessbraukšanas baznīca (*Kościół Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Żaganiu*)

## Galerija

Gościkowo, Zielonogórsko-Gorzowskie Wyższe Seminarium Duchowne w Gościkowie-Paradyżu - zespół klasztorny - fotopolska.eu (240987).jpg|Goscikovas-Paradīzes klosteris
Paradyż klasztor, badi.JPG|Goscikovas klostera baznīca
SM Klępsk Kościół Nawiedzenia NMP 2018 (8).jpg|Klepskas baznīcas ārskats
Klepsk_Church_inside.jpg|Klepskas baznīcas iekšskats
Poland,_Łęknica_-_borderline_bridge_at_Muskau_Park.jpg|Polijas-Vācijas robeža Firsta Piklera parkā
Ujscie_Warty_PN_09-2017_img04.jpg|Vartas grīvas nacionālais parks
Zagan_NMP.jpg|Žagaņas Marijas debessbraukšanas baznīca


## Ārējās saites

*Dravas nacionālais parks
*Firsta Piklera parks
*Goscikovas-Paradīzes klosteris
*Vartas grīvas nacionālais parks
Kujāvijas-Pomožes vojevodiste

**Kujāvijas-Pomožes vojevodiste** () ir Polijas vojevodiste valsts centrālajā daļā. Dibināta 1999. gada 1. janvārī, apvienojot trīs agrākās vojevodistes (Bidgoščas, Toruņas un Vloclavekas). Vojevodiste nosaukta veco Polijas novadu Kujāvijas un Pomerānijas (poļu variants - Pomožes) vārdā.

## Administratīvais iedalījums

Vojevodiste iedalās 23 apriņķos (*powiat*) - no tiem 4 ir pilsētas ar apriņķa tiesībām (*miasto na prawach powiatu*) un 19 lauku apriņķi (*powiat ziemski*). Visā vojevodistē ir 144 gminas (*gmina*), kuru skaitā ietilpst 51 pilsēta.

Visi apriņķi nosaukti apriņķa centru vārdā, izņemot:

* Aleksandrovas apriņķis - centrs Aleksandrova Kujavska
* Naklo apriņķis - centrs Naklo pie Notecas
* Sempulno apriņķis - centrs Sempulno Krajeņske

## Pilsētas

Vojevodistē ir 52 pilsētas (trekninātas pilsētas ar apriņķa tiesībām):

### Karte

## Apskates objekti

* Bidgoščas kanāls (*Kanał Bydgoski*)
* Biskupinas apmetne (*Stanowisko archeologiczne w Biskupinie*)
* Cehocinekas gradētavas (*Tężnie w Ciechocinku*)
* Cehocinekas Zdrojovi parks (*Park Zdrojowy w Ciechocinku*)
* Golubas pils (*Zamek w Golubiu*)
* Grudzjondzas spīķeri (*Spichrze w Grudziądzu*)
* Helmno vecpilsēta (*Zespół staromiejski Chełmno*)
* Stšelno Sv. Trīsvienības baznīca (*Kościół Świętej Trójcy i Najświętszej Marii Panny w Strzelnie*)
* Stšelno Sv. Prokopija rotonda (*Rotunda św. Prokopa w Strzelnie*)
* Toruņas bazilika (*Bazylika katedralna św. Jana Chrzciciela i św. Jana Ewangelisty w Toruniu*)
* Toruņas vecpilsēta (*Zespół staromiejski Torunia*)
* Toruņas Šķībais tornis (*Krzywa Wieża w Toruniu*)
* Toruņas Vacpilsētas rātsnams (*Ratusz Staromiejski w Toruniu*)

## Attēlu galerija

Bydgoszcz_Planty_nad_kanałem_2.jpg|Bidgoščas kanāls
Bdg_sluzaV_7_07-2013.jpg|Bidgoščas kanāla V slūžas
Domy_w_Biskupinie.jpg|Biskupinas apmetnes rekonstrukcija
Ciechocinek1.jpg|Cehocinekas gradētava Nr.1
The_public_garden_in_Ciechocinek.JPG|Cehocinekas Zdrojovi parks
Golub-Dobrzyń,_zamek_krzyżacki.jpg|Golubas pils
Spichrze_w_Grudziadzu.jpg|Grudzjondzas spīķeri
Chełmno_Market_Square.jpg|Helmno vecpilsēta
Church_of_the_Holy_Trinity_in_Strzelno.JPG|Stšelno Sv. Trīsvienības baznīca
Church_of_St._Prokop_in_Strzelno.JPG|Stšelno Sv. Prokopija rotonda
Zespół_staromiejski_Torunia,_2018.jpg|Toruņas vecpilsēta
602945_Toruń_dzielnica_Starego_Miasta_z_kat._J._Chrzciciela_03.JPG|Toruņas vecpilsēta
Dzielnica_staromiejska_w_Toruniu_jpg.DSCN7296ps.jpg|Toruņas bazilika
Kwtorun.jpg|Toruņas Šķībais tornis
Torun_ratusz_corr.jpg|Toruņas Vecpilsētas rātsnams


## Ārējās saites

*Bidgoščas kanāla muzejs
*Biskupinas muzejs
*Cehocineka
*Golubas pils
*Grudzjondza
*Helmno
*Toruņa
Ļubļinas vojevodiste

**Ļubļinas vojevodiste** () ir Polijas vojevodiste valsts austrumos. Dibināta 1999.gada 1.janvārī apvienojot četras vojevodistes. Vojevodiste nosaukta tās galvaspilsētas vārdā.

## Administratīvais iedalījums

Vojevodiste iedalās 24 apriņķos (*powiat*) - no tiem 4 ir pilsētas ar apriņķa tiesībām (*miasto na prawach powiatu*) un 19 lauku apriņķi (*powiat ziemski*). Visā vojevodistē ir 213 gminas (*gmina*), kuru skaitā ietilpst 38 pilsētas.

Apriņķi:
* Bilgorajas apriņķis (*powiat biłgorajski*)
* Bjala Podlaska (*Biała Podlaska*)
* Bjalas apriņķis (*powiat bialski*)
* Helma (*Chełm*)
* Helmas apriņķis (*powiat chełmski*)
* Hrubešovas apriņķis (*powiat hrubieszowski*)
* Janovas apriņķis (*powiat janowski*)
* Krasnistavas apriņķis (*powiat krasnostawski*)
* Krasņikas apriņķis (*powiat kraśnicki*)
* Lenčnas apriņķis (*powiat łęczyński*)
* Lubartovas apriņķis (*powiat lubartowski*)
* Lukovas apriņķis (*powiat łukowski*)
* Ļubļina (*Lublin*)
* Ļubļinas apriņķis (*powiat lubelski*)
* Opoles apriņķis (*powiat opolski*)
* Parčevas apriņķis (*powiat parczewski*)
* Pulavu apriņķis (*powiat puławski*)
* Radziņas apriņķis (*powiat radzyński*)
* Riku apriņķis (*powiat rycki*)
* Svidņikas apriņķis (*powiat świdnicki*)
* Tomašovas apriņķis (*powiat tomaszowski*)
* Vlodavas apriņķis (*powiat włodawski*)
* Zamosca (*Zamość*)
* Zamoscas apriņķis (*powiat zamojski*)

Visi apriņķi nosaukti apriņķa centru vārdā, izņemot:

* Bjalas apriņķis - centrs Bjala Podlaska
* Janovas apriņķis - centrs Janova Lubelska
* Opoles apriņķis - centrs Opole Lubelske
* Radziņas apriņķis - centrs Radziņa Podlaska
* Tomašovas apriņķis - centrs Tomašova Lubelska

### Pilsētas

Vojevodistē ir 42 pilsēta (trekninātas pilsētas ar apriņķa tiesībām):

#### Karte

## Apskates objekti
*Helmas bazilika (*Bazylika Narodzenia Najświętszej Maryi Panny w Chełmie*)
*Janovas Podlaski zirgu staļļi (*Stadnina Koni Janów Podlaski*)
*Kazimeždolni vecpilsēta (*Zespół staromiejski Kazimierza Wielkiego*)
*Kozluvkas pils (*Pałac w Kozłówce*)
*Ļubļinas pils (*Zamek w Lublinie*)
*Ļubļinas vecpilsēta (*Stare Miasto w Lublinie*)
*Poļesjes nacionālais parks (*Poleski Park Narodowy*)
*Rostočes nacionālais parks (*Roztoczański Park Narodowy*)
*Vlodavas Lielā sinagoga (*Wielka Synagoga we Włodawie*)
*Zamoscas vecpilsēta (*Osiedle Stare Miasto (Zamość)*)

## Galerija

Górka katedralna.jpg|Helmas bazilika
Janów_Podlaski-stajnia_zegarowa.jpg|Janovas Podlaski zirgu staļļi
Widok_Kazimierz_Dolny.jpg|Kazimeždolni vecpilsēta
Pałac_Zamoyskich_w_Kozłówce_3.jpg|Kozluvkas pils
Zamek_w_Lublinie_widok_z_Placu_Po_Farze.jpg|Ļubļinas pils
Lublin,_Stare_Miasto_-_Brama_Krakowska_i_Plac_Łokietka_(2009-06-12).jpg|Ļubļinas vecpilsēta (Krakovas vārti)
Torfowisko moszne vongrzanka.jpg|Taka Poļesjes nacionālajā parkā
PL_Bukowa_Góra_Zwierzyniec.jpg|Skats no Bukovas kalna Rostočes nacionālajā parkā
Włodawa Great Synagogue 46.jpg|Vlodavas Lielā sinagoga
Zamosc_pierzeja_polnocna.jpg|Zamoscas rātsnams un Lielais Tirgus laukums


## Ārējās saites

*Helmas bazilika
*Janovas Podlaski zirgu staļļi
*Kazimeždolni
*Kozluvkas pils
*Poļesjes nacionālais parks
*Rostočes nacionālais parks
*Zamosca
Mazovijas vojevodiste

**Mazovijas vojevodiste** () ir Polijas vojevodiste valsts austrumdaļā. Dibināta 1999. gada 1. janvārī, apvienojot sešas vojevodistes. Vojevodiste nosaukta Polijas novada — Mazovijas vārdā. Gan pēc teritorijas, gan iedzīvotāju skaita vislielākā vojevodiste valstī. Vojevodistē atrodas valsts galvaspilsēta Varšava.

## Administratīvais iedalījums

Vojevodiste iedalās 42 apriņķos (*powiat*) — no tiem 5 ir pilsētas ar apriņķa tiesībām (*miasto na prawach powiatu*) un 37 lauku apriņķi (*powiat ziemski*). Visā vojevodistē ir 325 gminas (*gmina*), kuru skaitā ietilpst 80 pilsētas.

Visi apriņķi nosaukti apriņķa centru vārdā, izņemot:

* Grodziskas apriņķis — centrs Grodziska Mazovecka
* Makovas apriņķis — centrs Makova Mazovecka
* Miņskas apriņķis — centrs Miņska Mazovecka
* Novi Dvoras apriņķis — centrs Novi Dvora Mazovecka
* Ostrovas apriņķis — centrs Ostrova Mazovecka
* Sokolovas apriņķis — centrs Sokolova Podlaska
* Rietumvaršavas apriņķis — centrs Ožarova Mazovecka

## Pilsētas

Vojevodistē ir 85 pilsētas (trekninātas pilsētas ar apriņķa tiesībām):

### Karte

## Apskates objekti
* Kampinosas nacionālais parks (*Kampinoski Park Narodowy*)
* Plockas bazilika (*Bazylika katedralna Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Płocku*)
* Plockas pils (*Zamek książąt mazowieckich w Płocku*)
* Plockas vecpilsēta (*Stare Miasto (Płock)*)
* Povinzku kapsēta (*Cmentarz Powązkowski w Warszawie*)
* Varšavas Jaunā pilsēta (*Nowe Miasto (Warszawa)*)
* Varšavas Karaļu ceļš (*Trakt Królewski w Warszawie*)
* Varšavas ūdens filtru stacija (*Zespół Stacji Filtrów w Warszawie*)
* Varšavas Vecā pilsēta (*Stare Miasto w Warszawie*)
* Vilanovas pils (*Pałac w Wilanowie*)
* Žirardovas rūpnieciskā apbūve (*Osada fabryczna w Żyrardowie*)

## Galerija

Poland_Kampinos_April_1.jpg|Kampinosas nacionālais parks aprīlī
2013_Płock_Cathedral_-_03.jpg|Plockas bazilika
Plock2.jpg|Plockas pils
Rynek_Nowego_Miasta_w_Warszawie_2017.jpg|Varšavas Jaunā pilsēta (Tirgus laukums)
Nowy Swiat (22216).jpg|Varšavas Karaļu ceļa daļa (Novi Svjontas iela)
Filtry_Warszawskie_przy_ul._Koszykowej_81_w_Warszawie,_Hala_Filtrów_Powolnych.jpg|Varšavas pazemes ūdens filtri
Plac_Zamkowy_w_Warszawie_widziany_z_wieży_kościoła_św._Anny.JPG|Varšavas Vecā pilsēta
Warszawa_-_Wilanów_Palace.jpg|Vilanovas pils
Żyrardów 1 Maja 45 02.JPG|Žirardovas rūpnieciskā apbūve


## Ārējās saites

* Kampinosas nacionālais parks
* Plocka
* Plockas bazilika
* Varšava 
* Vilanovas pils
* Žirardova
Pomožes vojevodiste

**Pomožes (Pomerānijas) vojevodiste** () ir Polijas vojevodiste valsts ziemeļos pie Baltijas jūras. Dibināta 1999. gada 1. janvārī, apvienojot trīs vojevodistes (Gdaņskas, Slupskas un daļēji Elblongas). Nosaukta vēsturiskā novada - Pomerānijas vārdā un aizņem tās austrumdaļu. Kašūbu dzimtais novads.

## Administratīvais iedalījums

Vojevodiste iedalās 20 apriņķos (*powiat*) - no tiem 4 ir pilsētas ar apriņķa tiesībām (*miasto na prawach powiatu*) un 16 lauku apriņķi (*powiat ziemski*). Visā vojevodistē ir 119 gminas (*gmina*), kuru skaitā ietilpst 38 pilsētas.

Apriņķi:

* Gdaņska (*Gdańsk*)
* Gdiņa (*Gdynia*)
* Slupska (*Słupsk*)
* Sopota (*Sopot*)
* Bitovas apriņķis (*bytowski*)
* Čluhovas apriņķis (*człuchowski*)
* Gdaņskas apriņķis (*gdański*)
* Hojņices apriņķis (*chojnicki*)
* Kartuzu apriņķis (*kartuski*)
* Koscežinas apriņķis (*kościerski*)
* Kvidzinas apriņķis (*kwidzyński*)
* Lemborkas apriņķis (*lęborski*)
* Malborkas apriņķis (*malborski*)
* Novi Dvoras apriņķis (*nowodworski*)
* Puckas apriņķis (*pucki*)
* Slupskas apriņķis (*słupski*)
* Starogardas apriņķis (*starogardzki*)
* Štumas apriņķis (*sztumski*)
* Tčevas apriņķis (*tczewski*)
* Vejherovo apriņķis (*wejherowski*)

Visi apriņķi nosaukti to centru vārdā, izņemot:

* Gdaņskas apriņķis - centrs Prušča Gdaņska
* Novi Dvoras apriņķis - centrs Novi Dvora Gdaņska
* Starogardas apriņķis - centrs Starogarda Gdaņska

## Pilsētas

Vojevodistē ir 42 pilsētas (trekninātas pilsētas ar apriņķa tiesībām):

### Karte

## Apskates objekti
*Bitovas pils (*Zamek w Bytowie*)
*Gdaņskas vecpilsēta (*Śródmieście (Gdańsk)*)
*Gdiņas centra apbūve (*Śródmieście (Gdynia)*)
*Gņevas pils (*Zamek w Gniewie*)
*Helas bāka (*Latarnia Morska Hel*)
*Kvidzinas katedrāle (*Konkatedra św. Jana Ewangelisty w Kwidzynie*)
*Kvidzinas pils (*Zamek w Kwidzynie*)
*Malborkas pils (*Zamek w Malborku*)
*Olivas klosteris (*Opactwo Cystersów w Oliwie*)
*Pelplinas bazilika (*Bazylika katedralna Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Pelplinie*)
*Slovīnu nacionālais parks (*Słowiński Park Narodowy*)
*Tuholas silu nacionālais parks (*Park Narodowy „Bory Tucholskie”*)
*Vesterplate (*Westerplatte*)
*Visloujsces cietoksnis (*Twierdza Wisłoujście*)

## Galerija

Bytow_js.jpg|Bitovas pils
Gdańsk,_widok_z_wieży_kościoła_pw._Wniebowzięcia_NMP_(8).JPG|Gdaņskas vecpilsēta
Pl-gdynia-kamienna-gora-panorama.jpg|Gdiņas osta
Gniew_zamek_z_rogu.JPG|Gņevas pils
Latarnia_morska_Hel_widziana_od_strony_miasta.jpg|Helas bāka
Kwidzyn_katedra_ze_Slowianskiej.jpg|Kvidzinas katedrāle
Kwidzyn_zamek.jpg|Kvidzinas pils
Panorama_of_Malbork_Castle,_part_4.jpg|Malborkas pils
Palacio_de_Oliwa,_Gdansk,_Polonia,_2013-05-21,_DD_03.jpg|Olivas Vecā pils
Pelplin_bazylika.JPG|Pelplinas bazilika
2_SPN_01.jpg|Slovīnu nacionālais parks
BoryTucholskie14.jpg|Tuholas silu nacionālais parks
Westerplatte_barrack.jpg|Vesterplates baraku drupas
Twierdza_Wisloujscie.jpg|Visloujsces cietoksnis


## Ārējās saites

*Bitovas pils
*Gdaņska
*Gdiņa
*Gņevas pils
*Malborkas pils muzejs
*Pelplinas bazilika
*Slovīnu nacionālais parks
*Tuholas silu nacionālais parks
Opoles vojevodiste

**Opoles vojevodiste** () ir Polijas vojevodiste valsts dienvidos - Silēzijā. Dibināta 1999. gada 1. janvārī. Vojevodiste nosaukta tās galvaspilsētas vārdā. Mazākā no Polijas vojevodistēm gan pēc teritorijas, gan iedzīvotāju skaita. Klimata ziņā vissiltākā Polijas vojevodiste. Vojevodiste ar vislielāko Polijas vācu minoritāti. Par Polijas teritoriju kļuva 1945.gadā, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem.

## Administratīvais iedalījums

Vojevodiste iedalās 12 apriņķos (*powiat*) - no tiem 1 ir pilsēta ar apriņķa tiesībām (*miasto na prawach powiatu*) un 11 lauku apriņķi (*powiat ziemski*). Visā vojevodistē ir 71 gmina (*gmina*) un 35 pilsētas.

Apriņķi:

* Opole (*Opole*)
* Bžegas apriņķis (*powiat brzeski*)
* Glubčices apriņķis (*powiat głubczycki*)
* Keņdzežinas-Kozles apriņķis (*powiat kędzierzyńsko-kozielski*)
* Klučborkas apriņķis (*powiat kluczborski*)
* Krapkovices apriņķis (*powiat krapkowicki*)
* Namislovas apriņķis (*powiat namysłowski*)
* Nisas apriņķis (*powiat nyski*)
* Olesno apriņķis (*powiat oleski*)
* Opoles apriņķis (*powiat opolski*)
* Prudņikas apriņķis (*powiat prudnicki*)
* Stšelces apriņķis (*powiat strzelecki*)

## Pilsētas

Vojevodistē ir 35 pilsētas (treknināta pilsēta ar apriņķa tiesībām; ar DE atzīmētas pilsētas, kurās vācu valodai ir oficiāls statuss):

### Karte

## Apskates objekti
*Mošnas pils (*Pałac w Mosznej*)
*Nisas bazilika (*Bazylika św. Jakuba i św. Agnieszki w Nysie*)
*Ozimekas tilts (*Most wiszący w Ozimku*)
*Pačkovas vecpilsēta un nocietinājumi (*Paczków (zespół staromiejski ze średniowiecznym systemem fortyfikacji)*)
*Svētās Annas kalns (*Góra Świętej Anny*)

## Galerija

Zamek_Moszna_-_wschodnie_skrzydło.JPG|Mošnas pils
2014_Nysa,_zespół_kościoła_św._Jakuba_Starszego_i_św._Agnieszki.JPG|Nisas bazilika
OZIMEK most żelazny (6).jpg|Ozimekas tilts
5562a_Paczków._Foto_Barbara_Maliszewska.jpg|Pačkovas vecpilsēta
Widok_na_Górę_Św._Anny.jpg|Svētās Annas kalns


## Ārējās saites
*Mošnas pils 
*Pačkova
Piekarpatu vojevodiste

**Piekarpatu vojevodiste** () ir Polijas vojevodiste valsts dienvidaustrumos - Mazpolijā. Dibināta 1999. gada 1. janvārī, apvienojot trīs vojevodistes. Vojevodiste nosaukta Karpatu kalnu vārdā.

## Administratīvas iedalījums

Vojevodiste iedalās 25 apriņķos (*powiat*) - no tiem 4 ir pilsētas ar apriņķa tiesībām (*miasto na prawach powiatu*) un 21 lauku apriņķis (*powiat ziemski*). Visā vojevodistē ir 160 gminas (*gmina*).

* Beščadu apriņķis (*powiat bieszczadzki*)
* Bžozovas apriņķis (*powiat brzozowski*)
* Dembicas apriņķis (*powiat dębicki*)
* Jaroslavas apriņķis (*powiat jarosławski*)
* Jaslo apriņķis (*powiat jasielski*)
* Kolbušovas apriņķis (*powiat kolbuszowski*)
* Krosno (*Krosno*)
* Krosno apriņķis (*powiat krośnieński*)
* Laņcutas apriņķis (*powiat łańcucki*)
* Lesko apriņķis (*powiat leski*)
* Ležajskas apriņķis (*powiat leżajski*)
* Lubačovas apriņķis (*powiat lubaczowski*)
* Melecas apriņķis (*powiat mielecki*)
* Ņisko apriņķis (*powiat niżański*)
* Pšemisla (*Przemyśl*)
* Pšemislas apriņķis (*powiat przemyski*)
* Pševorskas apriņķis (*powiat przeworski*)
* Ropčices-Seņdzišovas apriņķis (*powiat ropczycko-sędziszowski*)
* Sanokas apriņķis (*powiat sanocki*)
* Stalova Volas apriņķis (*powiat stalowowolski*)
* Stšižovas apriņķis (*powiat strzyżowski*)
* Tarnobžega (*Tarnobrzeg*)
* Tarnobžegas apriņķis (*powiat tarnobrzeski*)
* Žešova (*Rzeszów*)
* Žešovas apriņķis (*powiat rzeszowski*)

### Pilsētas

Vojevodistē ir 50 pilsētas (trekninātas pilsētas ar apriņķa tiesībām):

### Karte

## Apskates objekti
*Baranovas Sandomerskas pils (*Zamek w Baranowie Sandomierskim*)
*Beščadu nacionālais parks (*Bieszczadzki Park Narodowy*)
*Krasičinas pils (*Zamek w Krasiczynie*)
*Laņcutas pils (*Zamek w Łańcucie*)
*Ležajskas klosteris (*Zespół Kościoła i Klasztoru Bernardynów w Leżajsku*)
*Maguras nacionālais parks (*Magurski Park Narodowy*)
*Pšemislas grieķu-katoļu katedrāle (*Sobór św. Jana Chrzciciela w Przemyślu*)
*Radružas baznīca (*Cerkiew św. Paraskewy w Radrużu*)
*Sanokas pils (*Zamek Królewski w Sanoku*)
*Žešovas pils (*Zamek w Rzeszowie*)

## Galerija

Dziedziniec_pałacu_w_Baranowie_Sanomierskim..JPG|Baranovas Sandomerskas pils
Bieszczady. Polska..JPG|Beščadu nacionālais parks
Krasiczyn_od_fosy.jpg|Krasičinas pils
Zamek-WidokOdFrontu-POL,_Łańcut.jpg|Laņcutas pils
Leżajsk_Klasztor.jpg|Ležajskas klosteris
Krempna_-_widok_ogólny.JPG|Maguras nacionālais parks
Katedra_grek-kat_w_Przemyślu_ul._Katedralna_1_01_prnt.jpg|Pšemislas grieķu-katoļu katedrāle
Radruż,_cerkiew_św._Paraskewy_(HB1).jpg|Radružas baznīca
Sanok_Castle_2014_Bony_Street_1.jpg|Sanokas pils
Rzeszów_zamek_2004b.jpg|Žešovas pils


## Ārējās saites

*Baranovas Sandomerskas pils 
*Beščadu nacionālais parks
*Krasičinas pils 
*Laņcutas pils
*Ležajskas klosteris 
*Maguras nacionālais parks
Sventokšiskas vojevodiste

**Sventokšiskas vojevodiste** (*województwo świętokrzyskie*) ir Polijas vojevodiste valsts dienvidos. Dibināta 1999. gada 1. janvārī. Vojevodiste nosaukta Sventokšiskas kalnu vārdā, kas aizņem lielu daļu no vojevodistes teritorijas. Senatnē Mazpolijas daļa un sens kalnrūpniecības centrs.

## Administratīvais iedalījums

Vojevodiste iedalās 14 apriņķos (*powiat*) - no tiem 1 ir pilsēta ar apriņķa tiesībām (*miasto na prawach powiatu*) un 13 lauku apriņķi (*powiat ziemski*). Visā vojevodistē ir 102 gminas (*gmina*), kuru skaitā ietilpst 31 pilsēta.

Visi apriņķi nosaukti apriņķa centru vārdā, izņemot:

* Ostrovecas apriņķis - centrs Ostroveca Sventokšiska
* Skaržisko apriņķis - centrs Skaržisko-Kamenna
* Busko apriņķis - centrs Buskozdroja
* Kazimežas apriņķis - centrs Kazimeža Velka

## Pilsētas

Vojevodistē ir 31 pilsēta (treknināta 1 pilsēta ar apriņķa tiesībām):

### Karte

## Apskates objekti
*Hencinu pilsdrupas (*Zamek w Chęcinach*)
*Kelces bazilika (*Bazylika katedralna Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Kielcach*)
*Kelces pils (*Pałac Biskupów Krakowskich w Kielcach*)
*Kšemjonki - aizvēsturiskas krama raktuves (*Krzemionki*)
*Kšižtoporas pils (*Krzyżtopór*)
*Sandomežas bazilika (*Bazylika katedralna Narodzenia Najświętszej Maryi Panny w Sandomierzu*)
*Sandomežas Jēkaba baznīca (*Kościół św. Jakuba w Sandomierzu*)
*Sandomežas pils (*Zamek w Sandomierzu*)
*Sandomežas vecpilsēta (*Sandomierz*)
*Sventokšiskas nacionālais parks (*Świętokrzyski Park Narodowy*)
*Svētā Krusta bazilika (*Bazylika na Świętym Krzyżu*)
*Vonhockas klosteris (*Opactwo Cystersów w Wąchocku*)

## Galerija

Chęciny_zamek_bok.jpg|Hencinu pilsdrupas
Katedra_Kielce_01_ssj_20060513.jpg|Kelces bazilika
Kielce06DSC_0234.JPG|Kelces pils
Krzemionki_20150519_6496.jpg|Kšemjonki
Krzyżtopór_w_Ujeździe_20140427_2292.jpg|Kšižtoporas pils
Sandomierz_Katedra1.jpg|Sandomežas bazilika
Sandomierz-Jakobskirche-2.jpg|Sandomežas Jēkaba baznīca
20180816_Zamek_w_Sandomierzu_1710_9001_DxO.jpg|Sandomežas pils
Stare_miasto_w_Sandomierzu_z_lotu_ptaka.jpg|Sandomežas vecpilsēta
Lysa_Gora_goloborze_3914_20080703.jpg|Sventokšiskas nacionālais parks
Swiety_Krzyz_klasztor_3963_20080703.jpg|Svētā Krusta bazilika
Opactwo Cystersów w Wąchocku widok od frontu.JPG|Vonhockas klosteris


## Ārējās saites

*Hencinu pilsdrupas
*Kelces bazilika
*Kelces pils
*Kšemjonki
*Kšižtoporas pils
*Sandomežas bazilika
*Sandomežas pils
*Sventokšiskas nacionālais parks
*Svētā Krusta bazilika
*Vonhockas klosteris
Podlases vojevodiste

**Podlases vojevodiste** jeb **Podlahijas vojevodiste** (*Województwo podlaskie*) ir Polijas vojevodiste valsts ziemeļaustrumos. Dibināta 1999. gada 1. janvārī, apvienojot divas vojevodistes. Apmēram 30% no teritorijas atrodas valsts aizsardzībā kā rezervāti un dabas parki. Vojevodistē ietilpst Belovežas gāršas Polijas daļa.

## Nosaukums
Nosaukta vēsturiskā novada — Podlahijas vārdā, kura pamatiedzīvotāji līdz pat 13. gadsimta beigām bija baltu cilts jātvingi, kas pakāpeniski nonāca Mazovijas poļu kņazu ietekmē (burtiski: "zem poļiem (ļahiem)", no kā lietuviskais nosaukums *Palenkė*). Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts nodibināšanas 1569. gadā šo novadu pārpoļoja, kaut arī ziemeļu daļā (Suvalku un Sejnu apriņķī) vēl arvien dzīvo lietuviski runājoša minoritāte.

## Administratīvais iedalījums

Vojevodiste iedalās 17 apriņķos (*powiat*) - no tiem 3 ir pilsētas ar apriņķa tiesībām (*miasto na prawach powiatu*) un 14 lauku apriņķi (*powiat ziemski*). Visā vojevodistē ir 118 gminas (*gmina*), kuru skaitā ietilpst 34 pilsētas.

## Apriņķi

Visi apriņķi nosaukti to centru vārdā, izņemot

* Belskas apriņķis - centrs Belska Podlaska

## Pilsētas

Vojevodistē ir 40 pilsētas (trekninātas pilsētas ar apriņķa tiesībām):

### Karte

## Apskates vietas

* Augustovas kanāls (*Kanał Augustowski*)
* Bebžas nacionālais parks (*Biebrzański Park Narodowy*)
* Belovežas nacionālais parks (*Białowieski Park Narodowy*)
* Bohoņiku mošeja (*Meczet w Bohonikach*)
* Braņicku pils (*Pałac Branickich w Białymstoku*)
* Krušinjanu mošeja (*Meczet w Kruszynianach*)
* Narevas Nacionālais parks (*Narwiański Park Narodowy*)
* Supraslas lavra (*Monaster Zwiastowania Przenajświętszej Bogurodzicy i św. Jana Teologa w Supraślu*)
* Tikocinas Lielā sinagoga (*Wielka Synagoga w Tykocinie*)
* Vigru nacionālais parks (*Wigierski Park Narodowy*)

## Attēlu galerija

Augustow Canal lock IMG 1381 2175.jpg|Augustovas kanāla slūžas
Śluza w Przewięzi.jpg|Augustovas kanāls (slūžas Pševenzā)
Carska Droga - Goniądz.jpg|Bebžas nacionālais parks (Cara laika militārais ceļš)
Osowiec, Twierdza Osowiec, wejście 05.JPG|Bebžas nacionālais parks (tilts pāri Bebžai pie Osovecas cietokšņa)
Twierdza Osowiec. Fosa.JPG|Bebžas nacionālais parks (Osovecas cietokšņa vaļņi)
2005-09_Białowieski_Park_Narodowy_2.jpg|Belovežas gārša
Wisent.jpg|Sumbrs Belovežas gāršā
Meczet_w_Bohonikach_02.jpg|Bohoņiku mošeja
Białystok,_Pałac_Branickich_(pn-wsch).jpg|Braņicku pils Bjalistokā
Meczet_w_Kruszynianach_front_side.jpg|Krušinjanu mošeja
Waniewo - kładka edukacyjna.JPG|Narevas nacionālais parks (Nareva pie Vaņevo ciema)
280413 Narew Marshes in Kurowo - 12.jpg|Narevas nacionālais parks (Narevas purvi pie Kurovo ciema)
Zespol_klasztorny_w_Supraslu1.jpg|Supraslas lavra
2013 Great Synagogue in Tykocin - 04.jpg|Tikocinas Lielā sinagoga
Klasztor w Wigrach - panoramio.jpg|Vigru nacionālais parks (Vigru klosteris)
Widok z klasztoru kamedułów na Jezioro Wigry 3.jpg|Vigru nacionālais parks (Vigru ezers)


## Ārējās saites

*Bebžas nacionālais parks
*Belovežas nacionālais parks
*Braņicku pils parks
*Krušinjanu mošeja
*Narevas Nacionālais parks
*Supraslas lavra
*Vigru nacionālais parks
Varmijas-Mazūrijas vojevodiste

**Varmijas-Mazūrijas vojevodiste** () ir Polijas vojevodiste valsts ziemeļaustrumos. Dibināta 1999. gada 1. janvārī, apvienojot trīs vojevodistes (Olštinas, daļēji Suvalku un Elblongas). Nosaukta vēsturisko novadu — Varmijas un Mazūrijas vārdā. Līdz 1945. gadam bija Austrumprūsijas dienvidu daļa Vācijas sastāvā.

## Administratīvais iedalījums

Vojevodiste iedalās 21 apriņķī (*powiat*) — no tiem 2 ir pilsētas ar apriņķa tiesībām (*miasto na prawach powiatu*) un 19 lauku apriņķi (*powiat ziemski*). Visā vojevodistē ir 116 gminas (*gmina*), kuru skaitā ietilpst 47 pilsētas.

Apriņķi:

Visi apriņķi nosaukti to centru vārdā, izņemot:

* Lidzbarkas apriņķis — centrs Lidzbarka Varmiņska;
* Nove Mjasto apriņķis — centrs Nove Mjasto Lubavske.

## Pilsētas

Vojevodistē ir 49 pilsētas (trekninātas pilsētas ar apriņķa tiesībām):

### Karte

## Apskates objekti
*Elblongas kanāls (*Kanał Elbląski*)
*Elblongas katedrāle (*Katedra św. Mikołaja w Elblągu*)
*Fromborkas bazilika (*Bazylika archikatedralna Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny i św. Andrzeja we Fromborku*)
*Grunvaldes kaujas vieta (*Grunwald – Pole Bitwy*)
*Kameņecas pils drupas (*Pałac w Kamieńcu*)
*Lidzbarkas Varmiņskas pils (*Zamek biskupów warmińskich w Lidzbarku Warmińskim*)
*Slobitu pils drupas (*Pałac w Słobitach*)
*Sventa Lipkas bazilika (*Bazylika Nawiedzenia Najświętszej Maryi Panny w Świętej Lipce*)
*Vilku midzenis (*Wilczy Szaniec/Wolfsschanze*)

## Galerija

Statek_na_trawie_-_pochylnia_Buczyniec_na_Kanale_Elbląskim_-_panoramio.jpg|Elblongas kanāls
Katedra_św._Mikołaja_w_Elblągu.jpg|Elblongas katedrāle
Frauenburger_Dom_2010.jpg|Fromborkas bazilika
Grunwald_-_pomnik.JPG|Grunvaldes kaujas vieta
Kamieniec_Przód.jpg|Kameņecas pils drupas
Zamek_w_Lidzbarku_Warmińskim.jpg|Lidzbarkas Varmiņskas pils
Schlobitten_palace.jpg|Slobitu pils drupas
POL_Swieta_Lipka_001.jpg|Sventa Lipkas bazilika
Adolf Hitler's Bunker in Wolfsschanze.JPG|Vilku midzenis


## Ārējās saites

*Elblongas katedrāle
*Fromborkas bazilika
*Lidzbarkas Varmiņskas pils
*Sventa Lipkas bazilika
*Vilku midzenis
Rietumpomožes vojevodiste

**Rietumpomožes vojevodiste** () ir Polijas vojevodiste valsts ziemeļrietumos pie Baltijas jūras. Dibināta 1999.gada 1.janvārī, apvienojot divas vojevodistes. Nosaukta vēsturiskā novada — Pomerānijas vārdā un aizņem tās rietumdaļu.

## Administratīvais iedalījums

Vojevodiste iedalās 21 apriņķī (*powiat*) — no tiem 3 ir pilsētas ar apriņķa tiesībām (*miasto na prawach powiatu*) un 18 lauku apriņķi (*powiat ziemski*). Visā vojevodistē ir 115 gminas (*gmina*), kuru skaitā ietilpst 60 pilsētas.

Visi apriņķi nosaukti apriņķa centru vārdā, izņemot:

* Dravsko apriņķis — centrs Dravsko Pomorske
* Kameņas apriņķis — centrs Kameņa Pomorska
* Stargardas apriņķis — centrs Stargarda Ščeciņska

## Pilsētas

Vojevodistē ir 65 pilsētas (trekninātas pilsētas ar apriņķa tiesībām):

### Karte

## Bākas Rietumpomožes vojevodistes Baltijas jūras piekrastē

Bākas sakārtotas rietumu — austrumu virzienā:

Švinoujščes bāka — Kikutas bāka — Ņehožes bāka — Kolobžegas bāka — Gonskas bāka — Darlovo bāka — Jaroslavecas bāka

## Apskates objekti

*Dravas nacionālais parks (*Drawieński Park Narodowy*)
*Kameņas Pomorskas katedrāle (*Konkatedra św. Jana Chrzciciela w Kamieniu Pomorskim*)
*Kolbačas klosteris (*Opactwo Cystersów w Kołbaczu*)
*Kolodžegas bazilika (*Bazylika konkatedralna Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Kołobrzegu*)
*Pomerānijas hercogu pils Ščecinā (*Zamek Książąt Pomorskich w Szczecinie*)
*Stargardas aizsardzības mūri (*Mury obronne w Stargardzie*)
*Stargardas koleģiāta baznīca (*Kolegiata Najświętszej Marii Panny Królowej Świata w Stargardzie*)
*Ščecinas Jēkaba bazilika (*Bazylika archikatedralna św. Jakuba w Szczecinie*)
*Ščecinas Bismarka tornis (*Wieża Gocławska*)
*Volinas nacionālais parks (*Woliński Park Narodowy*)

## Galerija

Attēls:Kamień Pomorski, kościół katedralny p.w. śś. Wojciecha i Jana Chrzciciela.jpg|Kameņas Pomorskas katedrāle
Attēls:Kolbacz kosciol - widok z polnocy.jpg|Kolbačas klosteris
Attēls:Kolobrzeg Cathedral Basilica WNW 2011-04.jpg|Kolobžegas bazilika
Attēls:Szczecin Zamek Ksiazat Pomorskich (od pln-zach).jpg|Pomerānijas hercogu pils Ščecinā
Attēls:Stargard Mury 6.JPG|Stargardas aizsardzības mūri
Attēls:Stargard Szczeciński, kolegiata.jpg|Stargardas koleģiāta baznīca
Attēls:Szczecin katedra sw Jakuba (1).jpg|Ščecinas Jēkaba bazilika
Attēls:Bismarckturm-Stettin-2013.JPG|Ščecinas Bismarka tornis
Attēls:Woliński Park narodowy - klif.jpg|Volinas nacionālais parks


## Ārējās saites

*Dravas nacionālais parks
*Kolodžegas bazilika
*Pomerānijas hercogu pils Ščecinā
*Stargardas koleģiāta baznīca
*Ščecinas Jēkaba bazilika
*Volinas nacionālais parks
Polijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Polijas novietojums]]
**[[Polija]]s administratīvo iedalījumu** veido trīs līmeņu administratīvās vienības, kas pastāv kopš 1999. gada 1. janvāra. Pirmo līmeni veido 16 **vojevodistes** (poļu: *województwo*; vēsturiskais latviešu nosaukums — vaivadijas). Vojevodistes sīkāk tiek dalītas 380 **apriņķos** (poļu: *powiatów*), no tiem 66 ir **pilsētas ar apriņķa tiesībām**. Apriņķi sīkāk tiek iedalīti 2479 **[[Gmina|gminās]]** (poļu: *gminas*). Gminas ir trīs veidu: 306 pilsētas gminas (poļu: *gmina miejska*), 602 pilsētas lauku gminas (poļu: *gmina miejsko-wiejska*) un 1571 lauku gminas (poļu: *gmina wiejska*).

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

Vojevodistes ir pirmā līmeņa Polijas administratīvais iedalījums. Vēsturiski vojevodistes ir sauktas arī par vaivadijām. Pirmo reizi termins ‘vojevodiste’ parādījās 14. gadsimtā. Kopš 1999. gada 1. janvāra Polijā ir 16 vojevodistes. Pirms tam bija 49 vojevodistes, kas pastāvēja no 1975. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 31. decembrim. Administratīvi sīkāk visas vojevodistes tiek dalītas 380 apriņķos, no kurām 66 ir pilsētas ar apriņķa tiesībām.

Vislielākā vojevodistes gan pēc platības, gan pēc iedzīvotāju skaita ir Mazovijas vojevodiste, savukārt vismazākā pēc abiem parametriem ir Opoles vojevodiste.

Vojevodistu uzskaitījums:
* Kujāvijas-Pomožes vojevodiste
* Lejassilēzijas vojevodiste
* Lielpolijas vojevodiste
* Lodzas vojevodiste
* Lubušas vojevodiste
* Ļubļinas vojevodiste
* Mazovijas vojevodiste
* Mazpolijas vojevodiste
* Opoles vojevodiste
* Piekarpatu vojevodiste
* Podlases vojevodiste
* Pomožes vojevodiste
* Rietumpomožes vojevodiste
* Silēzijas vojevodiste
* Sventokšiskas vojevodiste
* Varmijas-Mazūrijas vojevodiste

## Otrā līmeņa administratīvais iedalījums
### Pilsētas ar apriņķa tiesībām

### Apriņķi

## Atsauces
Akri

**Akri** () ir viens no divdesmit sešiem Brazīlijas štatiem valsts ziemeļrietumu daļā, kas ietilpst valsts Ziemeļu reģionā. Robežojas ar Amazonasas štatu ziemeļos un Rondonijas štatu austrumos, kā arī ar Bolīviju dienvidaustrumos un Peru dienvidrietumos. Štata administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Riubranku. Akri kopējā platība ir 164 123 km², pēc 2014. gada datiem štatā dzīvo 790 101 iedzīvotāji. Tas ir sešpadsmitais lielākais štats Brazīlijā pēc platības un divdesmit piektais pēc iedzīvotāju skaita.

Štata nosaukums cēlies no Akri upes, Purusas pietekas, nosaukuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alagoasa

**Alagoasa** () ir viens no Brazīlijas divdesmit sešiem štatiem, kas atrodas valsts austrumu daļā. Štats ietilpst valsts Ziemeļaustrumu reģionā. Tas robežojas ar Pernambuku ziemeļos, ar Seržipi dienvidos un ar Baiju austrumos. To austrumos apskalo Atlantijas okeāns. Štata administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Maseio.

Štata kopējā platība ir 27767,7 km², pēc 2015. gada provizoriskajiem datiem tajā dzīvo 3 340 932 iedzīvotāji. Tas ir divdesmit piektais lielākais Brazīlijas štats pēc platības un septiņpadsmitais lielākais štats pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites
Amapa

**Amapa** () ir viens no Brazīlijas divdesmit sešiem štatiem, kas atrodas valsts ziemeļu daļā. Tas ietilpst valsts Ziemeļu reģionā. Tas robežojas ar Paru dienvidos un rietumos, ar Gviānu ziemeļos un ar Surinamu ziemeļrietumos. To austrumos apskalo Atlantijas okeāns. 

Štata kopējā platība ir 142 814,585 km², pēc 2015. gada provizoriskajiem datiem tajā dzīvo 766 679 iedzīvotāji. Tas ir astoņpadsmitais lielākais Brazīlijas štats pēc platības un vismazākais štats pēc iedzīvotāju skaita. Štata administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Makapa.

Lielāko daļu jeb 90% no štata teritorijas aizņem lietus meži, no tiem vairāk kā 70% nav izpētīti.

## Ārējās saites
Amazonasa

**Amazonasa** () ir štats Brazīlijas ziemeļrietumos. Štats robežojas ar Roraimas štatu un Venecuēlu ziemeļos, Paras štatu austrumos, Matugrosu štatu dienvidaustrumos, Rondonijas štatu un Akri štatu dienvidos, Peru un Kolumbiju rietumos. Štata administratīvais centrs ir Manaūsa.

Štata nosaukums cēlies no Amazones upes nosaukuma, kas tek cauri štatam.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Amazones lietus mežs

## Ārējās saites
Baija

**Baija** () ir Brazīlijas štats valsts austrumos, no austrumiem to apskalo Atlantijas okeāns, dienvidos tas robežojas ar Espiritu Santu un Minasžeraisu, austrumos ar Gojasu un Tokantinsu, ziemeļos ar Pjaui un Pernambuku, bet ziemeļaustrumos ar Alagoasu un Seržipi.

## Vēsture
Portugāļu jūrasbraucējs Pedru Alvarišs Kabrals bija pirmais eiropietis, kas 1500. gada 22. augustā piestāja Brazīlijas piekrastē mūsdienu Baijas štatā. 1547. gadā tika nodibināta Salvadoras pilsēta, un līdz 1763. gadam tā bija Brazīlijas kolonijas galvaspilsēta. No 1624. gada maija līdz 1625. gada aprīlim Baija atradās Nīderlandes okupācijā. Štats bija pēdējais, kurš palika uzticīgs Portugālei, — tikai divus gadus pēc Brazīlijas neatkarības iegūšanas štats pievienojās Brazīlijas federācijai. No 16. līdz 18. gadsimtam Baija bija liels cukura ražošanas centrs. Parasti tieši uz Baiju no Āfrikas tika ievesti vergi, lai nodrošinātu cukurniedru plantāciju darbu, pēc tam tos nogādājot citur Brazīlijā.

## Saimniecība
Mūsdienās štats ir lielākais kakao ražotājs Brazīlijā (95% ražas). Štats izceļas ar vislielāko afrikāniskās kultūras ietekmi uz vietējām tradīcijām. Iegūst naftu, dimantus, dažādu metālu rūdas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Seara

**Seara** (, ) ir Brazīlijas federālais štats valsts Ziemeļaustrumu reģionā, pie Atlantijas okeāna. Tas robežojas ar Riugrandi du Norti un Paraibu austrumos, Pernambuku dienvidos un Pjaui rietumos, bet ziemeļos to apskalo okeāns. Štata teritorija aptver 146,3 tūkstošus km², un saskaņā ar 2022. gada tautas skaitīšanu tajā dzīvo ap 8,79 miljoniem iedzīvotāju, kas Searu ierindo starp iedzīvotāju skaita ziņā lielākajiem Brazīlijas štatiem un vienu no apdzīvotākajiem ziemeļaustrumos. Searas administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Fortaleza, kas ir viena no visapdzīvotākajām pilsētām Brazīlijā un nozīmīgs reģionāls saimniecības, transporta, ostas, tūrisma un pakalpojumu centrs. Fortaleza koncentrē ievērojamu daļu štata iedzīvotāju, infrastruktūras un augstākās izglītības iestāžu, tādējādi pildot galveno politisko un saimniecisko mezgla funkciju.

Ģeogrāfiski Seara izceļas ar izteiktu dabas daudzveidību. Štatā ir vairāk nekā 600 km gara piekraste ar smilšu pludmalēm un piekrastes līdzenumiem, kā arī sausi iekšzemes sertāna reģioni, plato augstienes un grēdas, tostarp Ibiapabas un Araripes masīviem, kā arī Džagvaribi upes baseinu. Iekšzemes apvidos vides un sabiedrības attīstību vēsturiski būtiski ietekmējušas periodiskas sausuma epizodes, kas atstājušas iespaidu uz lauksaimniecību, demogrāfiju un sociālekonomisko struktūru. Ziemeļaustrumu Brazīlijas kontekstā Seara ieņem nozīmīgu lomu reģionālajā saimneicībā, īpaši tūrismā, pakalpojumu nozarē, vieglajā rūpniecībā, lauksaimniecībā (augļkopība, kokvilna) un lopkopībā, kā arī atjaunojamās enerģētikas attīstībā. Vienlaikus štats ir arī svarīgs kultūras centrs, kas pazīstams ar bagātām folkloras, mūzikas, literatūras un amatniecības tradīcijām, veidojot būtisku daļu no Brazīlijas ziemeļaustrumu sociālekonomiskās un kultūras identitātes.

## Ārējās saites
Gojasa

**Gojasa** jeb **Gojāsa** () ir Brazīlijas štats Centrālrietumu reģionā. Robežojas ar Tokantinsas, Baijas, Minasžeraisas, Matugrosu du Sulas un Matugrosu štatiem. Štata administratīvais centrs ir Gojanija. Štata ziemeļaustrumos atrodas nacionālais parks Šapada dus Veadeiruss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Federālais distrikts

**Federālais distrikts** () ir īpaša Brazīlijas administratīvā iedalījuma vienība, kurā ietverta valsts galvaspilsēta Brazilja.

## Atsauces
Espiritu Santu

**Espiritu Santu** vai **Espīritu Santu** () ir viens no Brazīlijas divdesmit sešiem štatiem, kas atrodas valsts dienvidaustrumu daļā. Tas ietilpst Brazīlijas Dienvidaustrumu reģionā. Tas robežojas ar Minasžeraisu rietumos, ar Riodežaneiro štatu dienvidos un ar Baiju ziemeļos. To austrumos apskalo Atlantijas okeāns. Štata administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Vitorija.

Štata kopējā platība ir 46 077,5 km², pēc 2015. gada provizoriskajiem datiem tajā dzīvo 3 929 911 iedzīvotāji. Tas ir divdesmit trešais lielākais Brazīlijas štats pēc platības un piecpadsmitais lielākais pēc iedzīvotāju skaita.

## Atsauces

## Ārējās saites
Matugrosu

**Matugrosu** () ir Brazīlijas štats valsts vidienē. Štata administratīvais centrs ir Kujaba. Robežojas ar Paras un Amazonasas štatiem ziemeļos, Tokantinsas un Gojasas štatiem austrumos, Matugrosu du Sulas štatu dienvidos un Rondonijas štatu un Bolīviju rietumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brazīlijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Brazīlijas novietojums]]
**[[Brazīlija]]s administratīvo iedalījumu** veido 26 **štati** un viens **federālais apgabals (distrikts)**. Štatus sīkāk iedala 137 **mezoreģionos**. Mezoreģioni iedalās 558 **mikroreģionos**, kas vēl sīkāk iedalās 5570 **municipalitātēs**. Visi štati veido 5 **lielreģionus**, kuriem nav pašiem savas pārvaldes. No štatiem pēc platības lielākais ir Amazonasa (1 570 745 km²), bet mazākais Seržipi (21 910 km²). Savukārt pēc iedzīvotāju skaita visvairāk apdzīvotais štats ir Sanpaulu (44 035 304 iedzīvotāji), bet vismazāk iedzīvotāju ir Roraimas štatā (496 936 iedzīvotāji).

## Administratīvo līmeņu shēma

## Reģioni

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Federālais distrikts

### Štati

## Atsauces
Matugrosu du Sula

**Matugrosu du Sula** () ir viens no Brazīlijas štatiem. Tas ir sestais lielākais štats, tajā dzīvo apmēram 2,2 miljoni iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Minasžeraisa

**Minasžeraisa** () ir Brazīlijas štats valsts austrumos. Robežojas ar Baijas štatu ziemeļos, Espiritu Santu un Riodežaneiro štatiem austrumos, Sanpaulu štatu dienvidos, Matugrosu du Sulas un Gojasa štatiem rietumos. Ziemeļrietumos tam ir neliela kopēja robeža ar Federālo distriktu. Štata administratīvais centrs ir Belu Orizonti.

Minasžeraisa ir otrs lielākais štats pēc iedzīvotāju skaita un ceturtais lielākais pēc platības. Štata nosaukums tulkojumā no portugāļu valodas nozīmē "galvenās raktuves".

## Ārējās saites
Paraiba

**Paraiba** vai **Paraība** () ir štats Brazīlijā, kas atrodas valsts Ziemeļaustrumu reģionā. Štats robežojas ar Riugrandi du Norti, Searas un Pernambuku štatu. Paraibas austrumu daļu apskalo Atlantijas okeāns 138 km garumā. Paraibas galvaspilsēta ir Žuaunpesoa, kas nosaukta par godu tās kādreizējam gubernatoram Žuānam Pesoam.

Paraibas štatā atrodas Seišasa rags, kas ir Dienvidamerikas galējais austrumu punkts.

## Karogs
Paraibas karogs ir taisnstūris ar malu attiecību 7:10, kas vertikāli sadalīts ar melnu un sarkanu krāsu attiecībā 1:2. Sarkanās daļas centrā ir balts uzraksts *NEGO*, kas portugāļu valodā nozīmē "es noliedzu". Uzraksts ir atsauce uz Paraibas gubernatora Žuāna Pesoas atteikšanos pieņemt Žuliu Prestizu kā Brazīlijas prezidentu, par ko viņš tika nogalināts 1930. gada 26. jūlijā. Karoga sarkanā krāsa apzīmē Pesoas asinis, bet melnā — sekotāju sēras.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Paraibas štata oficiālā mājaslapa
Parana (štats)

**Parana** () ir viens no Brazīlijas divdesmit sešiem štatiem, kas atrodas valsts dienvidu daļā. Tas ietilpst Dienvidu reģionā. Štats robežojas ar Sanpaulu štatu un ar Matugrosu du Sulu ziemeļos, ar Santakatarinu dienvidos, ar Paragvaju rietumos un ar Argentīnu dienvidrietumos. To austrumos apskalo Atlantijas okeāns. Štata administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Kuritiba.

Štata kopējā platība ir 199 314,850 km², pēc 2016. gada provizoriskajiem datiem tajā dzīvo 11 242 720 iedzīvotāji. Tas ir piecpadsmitais lielākais Brazīlijas štats pēc platības un sestais lielākais pēc iedzīvotāju skaita.

Paranas dienvidrietumos atrodas araukāriju meži, kas ir vieni no svarīgākajiem subtropu mežiem pasaulē. Štata rietumu robežu ar Paragvaju veido Paranas upe. Tas ir viens no attīstītākajiem Brazīlijas štatiem.

## Ārējās saites
Pernambuku

**Pernambuku** vai **Pernambūku** () ir Brazīlijas štats, kas atrodas valsts Ziemeļaustrumu reģionā. Štats robežojas ar Paraibu un Searu ziemeļos, Pjaui — rietumos, Alagoasu un Baiju — dienvidos. Austrumos štatu 187 km garumā apskalo Atlantijas okeāns. Pernambuku administratīvais centrs un lielā pilsēta ir Resifi, kas ir viena no lielākajām metropolēm Brazīlijā un lielākā metropole Ziemeļaustrumu reģionā.

Štata sastāvā ietilpst arī Fernandu di Noronjas sala, kas atrodas 354 km attālumā no kontinentālās Brazīlijas, un Sanpedru un Sanpaulu salas, kas atrodas aptuveni 940 km attālumā no kontinenta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Para (Brazīlijas štats)

**Para** () ir Brazīlijas štats valsts ziemeļos. Štata administratīvais centrs ir Belema. Robežojās ar Amapas štatu, Gajānu un Surinamu ziemeļos, Maraņaunas un Tokantinsas štatiem austrumos, Matugrosu štatu dienvidos, Amazonasas un Roraimas štatiem rietumos. Štata ziemeļaustrumu daļā ir Atlantijas okeāna piekraste.

## Atsauces

## Ārējās saites
Riugrandi du Norti

**Riugrandi du Norti** (portugāļu: *Rio Grande do Norte*) ir Brazīlijas štats Ziemeļaustrumu reģionā. Tas robežojas ar Paraibas štatu dienvidos un Searas štatu rietumos. Štata austrumus un ziemeļus 410 km garumā apskalo Atlantijas okeāns. Štata galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Natala.

Štata sastāvā ietilpst Rokasas atols, kas ir vienīgais atols Atlantijas okeāna dienviddaļā un kas ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Riugrandi du Norti ir arī tuvākais štats Fernandu di Noronjas salai, kas ietilpst Pernambuku štata sastāvā.

Kopš 1991. gada štatā notiek lielākais Brazīlijas karnevāls *Carnatal,* kas notiek ārpus tradicionālās karnevālu sezonas.

Štatā aug pasaulē lielākā rietumu anakardija. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Riugrandi du Sula

**Riugrandi du Sula** () ir Brazīlijas štats valsts dienvidos. Štata administratīvais centrs ir Portualegri. Ziemeļos robežojas ar Santakatarinas štatu, dienvidos ar Urugvaju, bet rietumos štatu no Argentīnas atdala Urugvajas upe.

## Ārējās saites
Rondonija

**Rondonija** () ir viens no 26 Brazīlijas štatiem. Tas ir 13. lielākais štats, tajā dzīvo 1 537 072 iedzīvotāji. Štata administratīvais centrs ir Portuvelju. Rondonijas štats robežojas ar Akri, Amazonasu, Matugrosu un Bolīviju.

## Ārējās saites
Roraima

**Roraima** () ir Brazīlijas Amazones reģiona štats, kas atrodas valsts pašos ziemeļos un ir vismazāk apdzīvotais. Roraima robežojas ar Amazonasas un Paras štatiem, kā arī ar Venecuēlu un Gajānu. Štata galvaspilsēta ir Boavista, 2010. gadā iedzīvotāju skaits bija 450 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Santakatarina

**Santakatarina** () ir viens no Brazīlijas divdesmit sešiem štatiem, kas atrodas valsts dienvidu daļā. Štats robežojas ar Riugrandi du Sula dienvidos, ar Paranu ziemeļos un ar Misjonesas provinci, Argentīnā rietumos. To austrumos apskalo Atlantijas okeāns.

Štata kopējā platība ir 95 346,181 km², pēc 2016. gada provizoriskajiem datiem tajā dzīvo 6 910 553 iedzīvotāji. Pēc platības tas ir divdesmitais lielākais Brazīlijas štats pēc platības un vienpadsmitais lielākais pēc iedzīvotāju skaita.

Štata administratīvais centrs ir Floriānopolisa, bet lielākā pilsēta ir Žoinvili.

Vairāk nekā 50% štata iedzīvotāju ir Vācijas un Austrijas izcelsmes brazīlieši.

Pirmie latvieši, kas XIX gadsimta beigās ieradās Brazīlijā uz pastāvīgu dzīvi, apmetās Santakatarinas štatā. 1890. gadā štata austrumu daļā tika dibināta pirmā latviešu kolonija Brazīlijā Rionova (portugāļu: *Rio Novo*). Mūsdienās Urubisi pilsētā, štata austrumos, darbojas baptistu draudze, kas ietilpst Brazīlijas Latviešu baptistu apvienībā. Floriānopolisā notiek latviešu izcelsmes brazīliešu grupas tikšanās.

Štatam ir vieni no labākajiem rādītājiem izglītības un veselības jomā. Tajā ir Brazīlijā augstākie ienākumu rādītāji, vidējais dzīves ilgums, kā arī zemākais noziedzības rādītājs un korupcijas līmenis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sanpaulu (štats)

**Sanpaulu** () ir štats Brazīlijā. Štatā ir lielākais iedzīvotāju skaits valstī, kā arī tas ir bagātākais štats. Štata administratīvais centrs Sanpaulu ir lielākā pilsēta Dienvidamerikā.

## Latvieši Sanpaulu štatā
20. gadsimta sākumā pavalstī sāka apmesties latviešu imigranti, gan izveidojot jaunas kolonijas, gan arī apmetoties jau esošos ciematos un pilsētās. 20. gadsimta 30. gados Sanpaulu pavalstī visvairāk latviešu dzīvoja 1922. gadā izveidotajā Vārpas kolonijā, štata galvaspilsētā Sanpaulu un Novaodesā. Štatā pēc Otrā pasaules kara apmetās arī daudzi latviešu bēgļi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Seržipi

**Seržipi** () ir Brazīlijas štats Atlantijas okeāna piekrastē. Tā iedzīvotāju galvenais peļņas avots ir cukurniedru audzēšana.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tokantinsa

**Tokantinsa** vai **Tokantīnsa** () ir viens no Brazīlijas štatiem tās vidienē. Robežojas ziemeļos ar Maraņaunu, austrumos — ar Piaui un Baiju, dienvidos — ar Gojasu, rietumos — ar Matugrosu un Paru. Tokantinsa ir jaunākais Brazīlijas štats — izveidots 1988. gadā, atdalot no Gojasas štata tā ziemeļu daļu un nodēvējot pēc Tokantinsas upes.

## Atsauces

## Ārējās saites
ASV administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Amerikas Savienotās Valstis|ASV novietojums uz zemeslodes]]
ASV ir federāla valsts, kuru veido **50 [[ASV štati|štati]]** (*states*), **1 [[federālais apgabals]]** (*Federal District*) un **14 [[ASV salu teritorijas|salu grupas]]** (*insular area*), no kurām 5 ir lielas aizjūras teritorijas. Sakarā ar dalītu suverenitāti starp katru ASV štatiem un ASV federālo valdību amerikāņi ir pilsoņi gan visā valstī, gan štatā, kurā viņš dzīvo. Pēc iedzīvotāju skaita vislielākais štats ir Kalifornija (38 802 500), savukārt vismazākais ir Vaiominga (584 153). Pēc platības vislielākais štats ir Aļaska (1 717 860 km²), savukārt vismazākais — Rodailenda (3140 km²). Katram štatam ir sava konstitūcija, taču visi štati ir atbalstījuši arī kopējo ASV Konstitūciju. Ratificējot ASV konstitūciju, štatiem ir nodotas konkrētas ierobežotas suverēnās pilnvaras federālā valdībā. 48 no 50 štatiem sīkāk iedalās apgabalos (pārējos divos štatos ir apgabaliem ekvivalentas vienības). Visvairāk to ir Teksasā — 254 apgabali, savukārt vismazāk — Delavērā — 3 apgabali. Kopā ASV teritoriju 2013. gada 1. janvārī veidoja **3143 [[Apgabals (ASV)|apgabali]]**.

Sākotnēji pastāvošie trīspadsmit štati bija trīspadsmit koloniju pēcteči, kas pretojās britu likumiem. Pēc tam lielākā daļa štatu tika pievienoti no teritorijām, kas tika iegūtas Pilsoņu kara laikā vai arī kuras iegādājās ASV federālā valdība. Vēl citi izņēmumi ir tie štati, ko veidojuši sākotnējo trīspadsmit štatu teritorijā dzīvojošie. Savienoto Valstu vēstures pašā sākumā tika izveidoti šādi trīs štati: Kentuki no Virdžīnijas; Tenesī no Ziemeļkarolīnas; Meina no Masačūsetsas. Amerikāņu pilsoņu kara laikā Ziemeļvirdžīnija atdalījās no Virdžīnijas. Visjaunākais štats — Havajas — ieguva štata statusu 1959. gada 21. augustā. Štatiem nav tiesību atdalīties no savienības. Štati kopā veido liela mēroga ASV zemes masu; vēl divas citas teritorijas, kas uzskatāmas par neatņemamu ASV valsts daļu, ir Kolumbijas distrikts, federālais apgabals, kur atrodas galvaspilsēta Vašingtona; un Palmiras atols, kas ir neapdzīvota, bet ietilpst valsts teritorijā Klusajā okeānā un atrodas Klusajā okeānā.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Štati

### Federālais apgabals

### Salu teritorijas

#### Aizjūras teritorijas

#### ASV Mazās Aizjūras Salas

1pretendē Haiti
2pretendē Māršala Salas

## Atsauces