open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Moziņki

**Moziņki** ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 12 km no pagasta centra Bērzkalnes, 14 km no novada centra Balviem un 233 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas autoceļa V471 (Dubļeva–Moziņki) galā. Netālu atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis Moziņku senkapi (Kara kapi).

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 37 cilvēkiem.
## Atsauces
Hasana tornis

**Hasana tornis** (; ) ir nepabeigtas mošejas minarets Rabātā, Marokā. Torņa celtniecība tika uzsākta 1195. gadā un tam tika paredzēts kļūt par lielāko minaretu pasaulē kopā ar mošeju, kas arī bija paredzēta kā pasaulē lielākā. 1199. gadā nomira sultāns Abū Jusufs Jakubs al-Mansurs un mošejas celtniecība tika pārtraukta. Tornis sasniedza 44 metru augstumu, apmēram pusi no paredzētajiem 86 metriem. Arī pārējā mošeja bija nepabeigta — uzbūvētas vairākas sienas un 200 kolonnas. Tornis, kas būvēts no sarkana smilšakmens, kopā ar mošejas atliekām un mūsdienās celto Muhameda V mauzoleju veido svarīgu vēsturisko un tūrisma kompleksu Rabātā.
thumb|Sienas drupas pie Hasana torņa
Kāpņu vietā tornī ir izmantotas rampas. Tās būtu ļāvušas muedzinam tornī uzjāt ar zirgu, lai sauktu uz lūgšanām.

## Jakubs al-Mansurs
Hasana torņa veidotājs Jakubs al-Mansurs bija Almohādu kalifāta, berberu musulmaņu impērijas Magribā un Ibērijā, pārstāvis.

## Pasaules mantojuma statuss
Rabātas vēsturiskais centrs 1995. gada 1. jūlijā tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma kandidātu sarakstā kultūras kategorijā. 2012. gadā tas tika atzīts par Pasaules mantojuma objektu.

## Galerija


File:Hassan-Wall2.jpg|Mūra sienas drupas pie Hasana torņa
File:Wall-at-Hassan-Tower.jpg|Siena pie Hasana torņa
File:View-of-Rabat-from-Hassan-Tower.jpg|Skats uz Rabātu no Hasana torņa laukuma
File:Guards-at-Hassan-Tower.jpg|Goda sardze pie Hasana torņa


## Ārējās saites

## Atsauces
2017. gada UEFA Čempionu līgas fināls

**2017. gada UEFA Čempionu līgas fināls** bija 2016.—2017. gada UEFA Čempionu līgas sezonas finālspēle. Tā notika sestdienā,  *[[Millennium Stadium|Millennium]]* stadionā Kārdifā, Velsā. Tajā tikās Itālijas klubs Turīnas "Juventus" un Spānijas klubs Madrides "Real". Iepriekš abas komandas finālā bija tikušās 1998. gadā.

Madrides "Real" spēli uzvarēja ar rezultātu 4:1 un Eiropas spēcīgākā futbola kluba trofeju izcīnīja 12. reizi kluba vēsturē. "Real" kļuva par pirmo komandu, kas aizstāvēja iepriekšējā gadā izcīnīto titulu kopš turnīrs tiek organizēts ar UEFA Čempionu līgas nosaukumu. Savukārt "Juventus" zaudēja piekto finālu pēc kārtas un septīto kopumā no deviņām reizēm, kad kvalificējās finālam.

Madrides "Real" kvalificējās 2017. gada FIFA klubu pasaules kausam kā UEFA pārstāvji, kā arī  2017. gada UEFA Superkausam, kur spēlēs ar 2016.—2017. gada UEFA Eiropas līgas uzvarētājiem *[[Manchester United FC|Manchester United]]*.

## Ceļš uz finālu

M — mājās; V — viesos

## Stadions
[thumb|''[Millennium Stadium|Millennium* stadions [[Kārdifa|Kārdifā]], kur notika fināls.]]

Par 2017. gada UEFA Čempionu līgas fināla norises vietu *Millennium'' stadions tika izvēlēts  UEFA izpildkomitejas sanāksmē Prāgā.

## Spēle

## Statistika



## Atsauces

## Ārējās saites

*UEFA Čempionu līga (oficiālā mājaslapa)
Lielās bezdelīgas

**Lielās bezdelīgas, lielo bezdelīgu ģints** (*Cecropis*) ir bezdelīgu dzimtas (*Hirundinidae*) dziedātājputnu ģints, kas apvieno 9 mūsdienās dzīvojošas sugas. Sastopamas galvenokārt Āfrikā un tropiskajā Āzijā, ziemeļaustrumu virzienā sasniedzot Japānu. Vienas sugas — Daurijas bezdelīgas (*Cecropis daurica*) — izplatības areāls ietver arī Eiropas dienvidus. Tā mēdz klejot, un reizēm Daurijas bezdelīgu var novērot arī Latvijā. Kopumā šīs ģints sugām ir raksturīgi klejot, un dažas no tām sasniedz pat Austrāliju un Jaungvineju.

## Kopīgās īpašības
Lielo bezdelīgu ģints sugas, salīdzinot ar citām bezdelīgām, ir nedaudz lielākas. Lielākā ģintī ir sarkankrūšu bezdelīga (*Cecropis semirufa*), kuras ķermeņa garums ir 24 cm, svars var sasniegt 40 g. Mazākā ir Abesīnijas bezdelīga (*Cecropis abyssinica*), kuras ķermeņa garums mazākiem īpatņiem ir 15 cm, svars 16 g. Tām ir dziļi šķelta aste, un apspalvojumā vienmēr ir kaut kas sarkans vai ruds. Tās būvē slēgtas dubļu ligzdas, kurās iekšā var tikt pa tuneli.

## Sistemātika
**Lielo bezdelīgu ģints** (*Cecropis*)
*Abesīnijas bezdelīga (*Cecropis abyssinica*)
*Daurijas bezdelīga (*Cecropis daurica*)
*Lielā svītrainā bezdelīga (*Cecropis cucullata*)
*Mošejas bezdelīga (*Cecropis senegalensis*)
*Rietumāfrikas bezdelīga (*Cecropis domicella*)
*Rudvēdera bezdelīga (*Cecropis badia*)
*Sarkankrūšu bezdelīga (*Cecropis semirufa*)
*Svītrainā bezdelīga (*Cecropis striolata*)
*Šrilankas bezdelīga (*Cecropis hyperythra*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Xeno-Canto: Genus Cecropis
*iNaturalist: Genus Cecropis
Surveyor 1

***Surveyor 1*** bija ASV NASA programmas *[[Surveyor]]* pirmais Mēness nolaižamais aparāts. Palaists 1966. gada maijā. Tas nolaidās Vētru okeānā, un ASV kļuva par otro valsti, kas nosēdinājusi kosmisko aparātu uz ārpuszemes objekta (četrus mēnešus pēc tam, kad uz Mēness nolaidās PSRS zonde *[[Luna-9]]*). Projektu vadīja Reaktīvās kustības laboratorija.

*Surveyor 1* nebija apgādāts ar zinātniskajiem instrumentiem, tam bija vienīgi televīzijas kamera.
[thumb|left|''Surveyor 1'' atbalsta pēdas fotogrāfija, kas uzņemta, lai pētītu grunts īpatnības, gatavojoties ''[Apollo programma|Apollo* pilotējamajām misijām]]

*Surveyor 1* tika palaists  14:41:01 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]] ar [[nesējraķete|nesējraķeti]] *Atlas LV-3C Centaur-D* no [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija]]s laukuma *LC-36A* tiešā trajektorijā uz Mēnesi.

2. jūnijā tas sasniedza Mēnesi. 3,4 m no virsmas tika izslēgts bremzēšanas dzinējs. Nolaižamais aparāts nosēdās [[Vētru okeāns|Vētru okeānā]] 06:17:36 UTC vietā ar koordinātēm .
Līdz 14. jūlijam *Surveyor 1* uz Zemi pārraidīja televīzijas datus. Divu nedēļu pārtraukums bija no 14. jūnija līdz 7. jūlijam Mēness nakts laikā, kad bija elektroenerģijas deficīts. Pēc tam, ar vairākiem pārtraukumiem Mēness nakts dēļ, tika pārraidīti tikai sensoru dati (temperatūra, telemetrija u.c.). 1967. gada 7. janvārī sakari ar kosmisko aparātu zuda.

Uz zemi tika pārraidīti  televīzijas kadri.

== *Surveyor 1* uzņemto attēlu galerija ==
<gallery heights="140px" mode="packed">
Attēls:Surveyor 1 shadow lunarsurface.jpg|*Surveyor 1* ēna uz Mēness virsmas
Attēls:Surveyor 1 Fig 7-41a1.jpg| Mēness jūras virsma
Attēls:Surveyor 1 Fig 7-41a2.jpg| Mēness jūras virsma
Attēls:Surveyor 1 Fig 3-36a.jpg| neregulāras formas krāteris nolaišanās vietā
Attēls:Surveyor 1 Fig 3-56.jpg| Raibs akmens aptuveni 50 cm garumā blakus *Surveyor 1''


## Ārējās saites
* Surveyor 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 Gunter Dirk Krebs
* Surveyor Program Results (PDF) 1969
* Surveyor I - A Preliminary Report - June 1, 1966 (PDF)
* Surveyor I mission report. Part II - Scientific data and results - Sep 1966 (PDF)
* Surveyor I images at Lunar and Planetary Institute
Kauja par Rēzekni

**Kauja par Rēzekni** var būt:

* Rēzeknes atbrīvošana (1920) — kaujas operācija Latvijas brīvības cīņu laikā
* Kauja par Rēzekni (1944) — kaujas operācija Otrā pasaules kara laikā
Vu valoda

**Vu valoda** (吳語, ) ir viena no ķīniešu valodām (dialektu grupām), kas pamatā ir izplatīta Jandzi upes lejtecē, tas ir, Šanhajā, Džedzjanas provincē un Dzjansu provincē. Kopējais šīs valodas pratēju skaits tiek lēsts ap 80 miljoniem. Tā ir otra lielākā ķīniešu valoda pēc runātāju skaita uzreiz aiz mandarīnu valodas. Salīdzinājumā ar citām ķīniešu valodām, vu valodu uzskata par mīkstāku un vieglāku. Šīs valodas izplatītākie dialekti ir šanhajiešu dialekts, kā arī veņdžou dialekts un sudžou dialekts.
Guberņas muiža

[thumb|400px|''Gouvernementshof'' muižas ēku atrašanās vieta pie Hapaka grāvja [Baltijas rusifikācijas periodā (ap 1900)]]
**Guberņas muiža** jeb **Gubernementes muiža** () bija kroņa muiža tagadējās Bolderājas un Spilves apkaimēs Hapaka grāvja kreisajā krastā. Muižiņa nav saglabājusies, uz tās zemes mūsdienās atrodas **Guberņciems**.

## Vēsture
Muižas nosaukums radies 17. gadsimtā, kad Zviedru Vidzemes laikos tā piederēja Hansam fon Ferzenam (*Fersen*), kas bijis Rīgas gubernators no 1675. gada un Narvas gubernators no 1682. gada. Tā atradās Rīgas apriņķa Daugavgrīvas draudzes novadā. 1690. gadā muižu reducēja, tā kļuva par kroņa muižu. 19. gadsimta beigās šeit atradās brāļu Bērziņu kokzāģētava.

## Atsauces un piezīmes
Bolderājas muiža

[thumb|400px|Bolderājas ciems (''sloboda'') [Baltijas rusifikācijas periodā (ap 1900).]]
**Bolderājas muiža** () bija muiža tagadējā Bolderājas apkaimē Buļļupes dienvidu krastā. Muižiņa nav saglabājusies, uz tās zemes mūsdienās atrodas Bolderāja.
Muižai piederējis Ostas kapteiņa nams pie Buļļupes, tagadējā Lielupes ielā 22.

## Vēsture
15. gadsimtā muiža piederēja Rīgas prokonsulam Kasparam Bergam. Zināms, ka Zviedru Vidzemes laikos 1637. gadā Henriks fon Hāns (*Hericum von Hahn*) pārdeva muižu Bartolomejam Heinigenam fon Hīnem (*Bartholomäo Hoynigen von Huene*). Uz tā zemes atradās Bolderājas loča māja.

18. gadsimtā muiža piederēja Hermanim un Frīdriham Dālam (*Dahl*), bet 19. gadsimtā Šrēderu dzimtai (*Schroeder*). Vēlāk muižiņa piederēja Pēterburgas ierēdnim un diplomātam Kārlim fon Bukshēvdenam. 1889. gadā to sāka apsaimniekot muižas nomnieks Johans Unifers (*Univer*). 
19. gadsimtā uz muižas zemju teritorijas sāka veidoties Bolderājas ciems. Pēc 1920. gada zemes reformas muižas ēkā ierīkoja skolu. 21. gadsimta sākumā ēka nodegusi.

## Atsauces un piezīmes
Užgova

**Užgova** ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 2 km no pagasta centra Bērzkalnes, 8 km no novada centra Balviem un 228 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P46 (Dubļeva–Cērpene), Vārnienes upes krastā.

## Atsauces
2017. gada Tour de Suisse

**2017. gada ''Tour de Suisse*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kuras notika no 10. līdz 18. jūnijam. Tā bija 81. reize, kad notika *Tour de Suisse* sacensības, tās bija 24. sacensības [[2017. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Otro reizi triju gadu laikā sacensībās uzvarēja Slovēnijas braucējs [[Simons Špilaks]] (**), sacensību vadību pārņemot septītajā posmā, kad izcīnīja uzvaru vienatnē. Viņš kopvērtējumā finišēja ar 48 sekunžu pārsvaru pār ** braucēju [[Damiāno Karūzo]], bet pjedestālu noslēdza ** sportists [[Stevesn Kreisveiks|Stevens Kreisveiks]] vēl 20 sekundes aiz Karūzo.

Sacensību punktu klasifikācijā sesto reizi septiņu gadu laikā uzvarēja [[Peters Sagans]] (**), uzlabojot sev piederošo rekordu posmu uzvarās par divām līdz piecpadsmit; ** braucējs [[Lase Normans Hansens]] uzvarēja kalnu braucēju klasifikācijā, vadībā esot jau no otrā posma, bet labākais Šveices pārstāvis bija [[Matiass Franks]] (**), kurš finišēja septītais kopvērtējumā. Komandu klasifikācijā uzvarēja **, kur Franka sniegumu papildināja [[Domeniko Pocovivo]] iegūtā ceturtā vieta.

== Komandas ==
Tā kā *Tour de Suisse* bija *UCI World Tour* sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam'' komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas četras UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 22 komandu pelotonu.

## Maršruts
Sacensību maršruts tika daļēji izziņots 2016. gada 21. decembrī, bet gala variants apstiprināts 2017. gada 2. martā.

## Posmi
### Prologs

### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

### 7. posms

### 8. posms

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Ploskena

**Ploskena** () ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 10 km no pagasta centra Bērzkalnes, 16 km no novada centra Balviem un 236 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P46 (Dubļeva–Cērpene), Kārnītes upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 9 sētas ar 114 cilvēkiem.
## Atsauces
Lamatas (šahs)

**Lamatas** šahā ir mēģinājums provocēt pretinieku izdarīt ārēji itkā izdevīgu gājienu, kas īstenībā izrādās kļūdains.

## Piemēri
### Lamatas atklātnē
Lamatas sastopamas gandrīz jebkurā atklātnē.

Krievu aizsardzībā pēc gājieniem **1. e2-e4 e7-e5 2. Zg1-f3 Zg8-f6 3. Zf3xe5 Sf6xe4?!** (pareizi 3. ... d6), baltie izdarot gājienu **4. Dd1-e2** izliek "lamatas". Ja melnie spēlē **4. ... Ze4-f6**, tad baltie ar **5. Ze5-c6+** iegūst dāmu. Tāpēc labāk 4. ... Dd8-e7, lai gan pēc 5. De2xe4 d7-d6 6. d2-d4 d6xe5 7. d4xe5 pārsvars baltajiem. 

### Lamatas vidusspēlē

Baltie nospēlēja:
: **28. d5-d6**, tagad pēc 28. ... Lxe7 29. Dh7+ Kf8 30. dxe7+ Kxe7 31. De4+ De6 32. Dxa8 De1+ 33. Kh2 Dxf2 34. De4+ balto stāvoklis uzvarēts. Melnie uzskatīja, ka starpšahs izjauc balto plānu, un turpināja: 
: **28. ... Ta8-a1+** (labāk 28. ... Dd8 vai 28. ... Kf8)
: **29. Kg1-h2 Lf6xe7??** (vēl nebija par vēlu izdarīt iepriekš minētos gājienus) un iekrita balto **lamatās**. Sekoja negaidīts gājiens:
: **30. d6-d7!! Db6-d8**
: ** 31. d7xe8D+ Dd8xe8**
: ** 32. Lf4-e5!** un melnie padevās, jo mats vai dāmas zaudējums nav novēršams.

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 
*  
 
## Ārējās saites
*
Starītes

thumb|180px|Starīšu čaulas.
**Starītes** jeb **radiolārijas** (*Radiolaria*) ir vienšūņu grupa (senāk kārta), kas tagad ir sadalīta akantāriju, policistīnu un feodāriju klasēs. No saulenītēm tās atšķiras ar to, ka starītēm ir blīva pseidohitīna aizsargātāja kapsula (centrālā kapsula), kas apņem ķermeņa centrālo daļu un protoplazmu sadala intrakapsulārā jeb iekškapsulas un ekstrakapsulārā jeb ārkapsulas protoplazmā, kuras savā starpā savieno kapsulas atveres. Visas starītes bez izņēmuma ir jūru iemītnieki. Tās milzīgā daudzumā apdzīvo galvenokārt ūdens virsējos slāņus. Pēc starīšu nāves to skeleti lielā vairumā grimst jūru dibenā. Okeānu tropiskajā daļā lielajos dziļumos (4-8 km. dziļi) dūņu nogulumi sastāv pārsvarā no radiolāriju krama skeletiem, jo foraminīferu kaļķa čaulas šādā dziļumā izšķīst.

## Atsauces
Iesauka

**Iesauka** ir neoficiāls vārds, kurā sauc personu, priekšmetu vai kaut kādu citu objektu, parasti norādot uz kādu no tā īpašībām vai pazīmēm. Nereti iesaukas ir deminutīvi (mīļvārdiņi). Internetā cilvēki izvēlas paši sev iesaukas jeb **segvārdus**.

**Palamas** arī ir iesaukas, bet tās parasti izceļ kādu no negatīvajām īpašībām vai pazīmēm. Tās mēdz būt pat aizvainojošas.
Kuneo

**Kuneo** (, , ) ir pilsēta un komūna Itālijas ziemeļos, Pjemontas reģionā. Kuneo ir Kuneo provinces administratīvais centrs. 2016. gadā Kuneo dzīvoja 56,1 tūkstotis cilvēku.

Kuneo dibināta 1198. gadā. Vairākas reizes caur pilsētu ir gājis kāds no velobrauciena *[[Giro d'Italia]]* posmiem. 2008. gadā caur Kuneo gāja arī *[[2008. gada Tour de France|Tour de France]]* posms.

## Atsauces

## Ārējās saites
Raguza

**Raguza** (, , ) ir pilsēta un komūna Itālijas dienvidos, Sicīlijas reģionā. Raguza ir Raguzas provinces administratīvais centrs. 2016. gadā Raguzā dzīvoja 73,3 tūkstoši cilvēku. Raguza ir daļa no UNESCO Pasaules mantojuma objekta (šajā objektā, *[[Val di Noto]]*, ietilpst vēl septiņas citas pilsētas Raguzas apkārtnē).

Pilsētu dibināja senie grieķi. Tā bija Senās Grieķijas kolonija ar nosaukumu *Hybla Heraea*. Senās Romas laikā pilsētas nosaukums bija *Ragusia*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Niks

**Niks** var būt:

* Niks (personvārds), personvārds, kas iekļauts arī latviešu vārdadienu kalendārā

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Niks Keivs
* Niks Matvejevs
* Niks Heidfelds
* Niks Kazandzakis
* Niks Meisons
* Niks Dreiks
* Niks de Firmians
* Niks Galis
* Niks Klegs

## Cita nozīme
* Iesaukas angliskais nosaukums ()
Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums

**Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums** var būt:
* Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums (1933);
* Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums (1936).
Plakanciema kauja

thumb|300px|Plakanciema (''Плаканенъ, Plakahnen'') kaujas apkārtnes karte gar Misas upes krastiem (pēc 1900. gada).
thumb|300px|1.Daugavgrivas latviešu strēlnieku bataljona apbalvotie karavīri ar poručiku F.Briedi pēc Jura krustu saņemšanas 1915. gadā.
thumb|300px|Piemiņas akmens Plakanciemā
**Plakanciema kauja** jeb **kauja pie Plakaniem** bija viena no pirmajām latviešu strēlnieku kaujām Pirmā pasaules kara laikā pret Vācijas armijas uzbrukumu Rīgas frontē, kas notika 1915. gada 29. oktobrī pie Misas upes tilta. Kaujas rezultātā 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku bataljons piespieda pretinieku atkāpties aiz Vidzemes un Kurzemes guberņu robežas.

## Vēsture
1915. gada oktobra vidū 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku bataljons saņēma uzdevumu apturēt straujo Vācijas armijas uzbrukumu Rīgai un nostabilizēt frontes līniju gar Vidzemes guberņas robežu.
Strēlniekiem vajadzēja uzbrukt vācu armijas 376. kājnieku pulka 2. bataljonam, kas nesen bija pārnācis pāri Misas upei un sācis ierīkot priekštilta pozīciju, izvietojot tur ierakumus ar četriem ložmetējiem.
Latviešu strēlnieku uzbrukums tika balstīts uz pārsteigumu, ātru rīcību un dažādu darbību koordināciju. Katram 1. rotas strēlniekam tika izsniegtas četras rokas granātas, 60 karavīri uzvilka baltos apmetņus, jo tikko bija uzsnidzis plāns sniegs. Kad uzbrucēji pielīda pietiekoši tuvu vācu pozīcijām, desmitos vakarā tika dots signāls un sākās trieciens.

Metot rokas granātas, latviešu strēlnieki strauji iebruka vācu ierakumos. Tajā pašā laikā krievu artilēristi apšaudīja Misas upes laipas un pretinieka galveno aizsardzības līniju. Ienaidnieka karavīri apjuka un, ciešot smagus zaudējumus, atkāpās pāri upei, atstājot placdarmu latviešu strēlnieku rokās.

## Zaudējumi
Kaujā strēlnieki zaudēja sešus kritušos – Juri Butenieku, Frici Ērmani, Rūdolfu Hofmani, Kristapu Krūmiņu, Jāni Nauri un Kirijanu Šnurovu. Viņi visi apbedīti Rīgas Brāļu kapos, bet no astoņiem ievainotajiem vēlāk nomira Jāzeps Brūveris un Jānis Skuja. Vāciešu pusē krita 31 karavīrs, 34 tika saņemti gūstā un 45 ievainoti. Strēlnieki kaujā ieguva vācu ložmetēju un 35 šautenes.

## Piemiņa
Kaujas simtgades atcerei Ķekavas novada pašvaldība 2015. gadā Plakanciemā uzstādīja piemiņas akmeni (akmeņkaļi Guntis Pandars un Pēteris Zvaunis).

## Literatūra
* Līgotņu Jēkabs. *Latweeschu Strehlneeku Bataljoni. Skizes un episodes ar walstsdomneeka J. Goldmana autografu un dauds fotografiskeem usnehmumeem no bataljonu dsihwes*. Pēterpils: J. A. Kukurs, 1916.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://www.dveseluputenis.lv/lv/laika-skala/notikums/77/brieza-rotas-uzbrukums-pie-plakanciema/
Šaha taktika

**Šaha taktika** ir šaha partijas stratēģiskā plānā ietilpstošu atsevišķu šaha operāciju veidu un paņēmienu kopums.

Taktikas loma šahā ir sevišķi nozīmīga: rupja kļūda vai taktiska pārrēķināšanās var novest pie partijas nekavējoša zaudējuma. Pretinieku spēkiem nonākot tiešā kontaktā, kad abu pušu figūras uzbrūk vai draud uzbrukt viena otrai, uz šaha galdiņa rodas taktiska situācija. Taktiskās operācijās figūras sadarbojas viena ar otru, pie tam liela nozīme ir vienas puses figūru saskaņotai darbībai pret otru pusi.

## Taktiskas operācijas komponentes
Katrā taktiskā operācijā var izdalīt trīs komponentes: uzbrukuma objekts, uzbrukuma līdzekļi, aizsardzības līdzekļi.

Par uzbrukuma objektu var būt ne tikai karalis, bet jebkura cita figūra un bandinieks. Dažreiz par uzbrukuma objektu var kļūt pretinieka  nometnē atrodoša lauciņu grupa vai viens  lauciņš. Pie elementāriem uzbrukuma līdzekļiem pieder uzbrukuma draudi, uzbrukumi, ierobežojumi, pie efektīviem — divkāršs un kombinēts uzbrukums.

Aizsardzības līdzekļi ir apdraudētājs figūras aiziešana, tas aizsardzība ar citu figūru, uzbrūkošās figūras līnijas aizsegšana, atbildes uzbrukums.

## Šaha taktikas elementi
Svarīgākie, bieži sastopamie šaha taktikā pielietotie paņēmieni:
* ievilināšana — pretinieka figūra tiek ievilināta uz tai neizdevīga lauciņa;
* bloķēšana — pretinieka figūra spiesta ieņemt lauciņu, kurš nepieciešams citai figūrai;
* aizvilināšana — pretinieka figūra tiek aizvirzīta no tās apsargājamā objekta;
* lauciņa atbrīvošana — lauciņš tiek atbrīvots no sava bandinieka vai figūras, lai to varētu ieņemt cita figūra. 
* pārsegšana — tiek pārsegta pretinieka figūras darbības līnija;
* aizsardzības likvidēšana — tiek iznīcināta figūra, kas aizsargā uzbrukuma objektu; 
* gājiena spaids - tiek radīta pozīcija, kurā pretiniekam nav lietderīgu gājienu un jebkurš tā gājiens pasliktina pozīciju;
* dubultuzbrukums — vienas figūras vai bandinieka uzbrukums divām pretinieka figūrām (bandiniekiem);
* atklātais uzbrukums — uzbrukums , ko rada kādas figūras vai bandinieka aiziešana no citas uzbrūkošās figūras darbības līnijas.

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 
* Juri Awerbach: *Schachtaktik für Fortgeschrittene*, Sportverlag Berlin, 1979 

## Ārējās saites
*Chess Tactics – Definitions and Examples  
*''Predator at the Chessboard - A Field Guide to Chess Tactics'' mācies šaha taktiku.
*Chess Tactics Server tactical chess problems 
*Chess Tempo tactical chess problems
United Artists

***United Artists*** vai **UA** ir ASV kino un televīzijas studija. Studiju 1919. gadā nodibināja Deivids Vorks Grifits, Čārlijs Čaplins, Mērija Pikforda un Daglass Fērbenkss, kas bija tā laika nozīmīgākās kinopasaules zvaigznes. Viņi apvienojās, lai būtu neatkarīgi no filmu izplatītāju kompānijām, kas guva no viņu filmām nepamatoti lielu peļņu.
[thumb|left|''United Artists'' akciju īpašnieki [Daglass Fērbenkss, Mērija Pikforda, Čārlijs Čaplins un Deivids Vorks Grifits 1919. gadā.]]
Gandrīz gadsimta laikā kopš studijas dibināšanas, studija vairākas reizes pārdota un restrukturizēta. Tagad studija, kam formāli saglabāts tas pats nosaukums, pieder uzņēmumam *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]* (MGM), kas to iegādājās 1981. gadā, mainot savu nosaukumu uz *MGM/UA Entertainment Corporation*. 2014. gadā tika nopirkta *United Artists Media Group* akciju kontrolpakete, bet 2015. gadā vēl pārējās akcijas. Šī darījuma rezultātā 2015. gada decembrī par MGM televīzijas un digitālās grupas prezidentu kļuva Marks Bērnets.

*United Artists* nosaukumu izmanto kā zīmolu produkcijai, ko uzņem kompānijas MGM iekšienē un ko pati kompānija arī izplata.

Lielākā daļa no *United Artists* filmām, kas uzņemtas pēc 1952. gada, tagad pieder MGM. Turpretī agrāk uzņemtās filmas (ar dažiem izņēmumiem) pieder citām kompānijām (piemēram, Teda Tērnera dibinātajam uzņēmumam *Turner Entertainment*) vai arī ir brīvi pieejamas sabiedrībai.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kojamputūra

**Kojamputūra** (, *Kōyamputtūr*), zināma arī kā **Koimbatora** () vai **Kovaja**, ir pilsēta Indijas dienvidos, Tamilnādas štata rietumos. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 1,60 miljoni iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir otra lielākā pilsēta Tamilnādas štatā (aiz Čennai) un 16. lielākā Indijā. Pilsētā ir attīstīta rūpniecība, īpaši tekstilrūpniecība. Nozīmīgs kokvilnas pārstrādes centrs Indijā. Tāpēc tā ir iesaukta par "Dienvidindijas Mančestru".

## Atsauces

## Ārējās saites
Dreiliņa muiža

thumb|300px|Dreiliņa muiža 1930. gada Rīgas kartē.

**Dreiliņa muiža** () jeb **Krēmeru Dreiliņu muiža** bija muiža Daugavas krastā Lejas Podragā Voleru apkaimē, kur pēc Otrā pasaules kara mākslīgi izveidoja līci ar rūpniecisko zonu, kur tagad atrodas AS "Krēmeri" un citi mazāki rūpniecības uzņēmumi. Muižas ēkas līdz mūsdienām nav saglabājušās. Krēmerus no Beķermuižas atdala Beķera grāvis, kas tek paralēli Daugavai.

## Vēsture
Pēc Livonijas ordeņa likvidācijas Daugavas lejteces kreiso krastu līdz 1630. gadam pārvaldīja Kurzemes un Zemgales hercogi, pēc tam tā bija Zviedru Vidzemes Rīgas apriņķa Daugavgrīvas draudzes novadā. Muiža nosaukta Rīgas birģermeistara Dreiliņa (*Dreiling*, 1623-1682) vārdā. 19. gadsimta beigās Dreiliņa muiža un Lejas Podrags atradās Bolderājas pagasta teritorijā un vietējie iedzīvotāji pamatā nodarbojās ar zvejniecību un strādāja ostā. Muižai piederējušās Straupes un Žubura mājas.

Līdz 1920. gada zemes reformai muiža piederēja Pēterburgas ierēdnim un diplomātam Kārlim fon Bukshēvdenam.
1924. gadā agrākās Dreiliņa muižas teritoriju iekļāva Rīgas pilsētas administratīvajās robežās. Mūsdienās muižas teritorijā atrodas senatnīga izskata neliela koka dzīvojamā ēka.

1992. gadā tika izveidots valsts nozīmes dabas liegums "Krēmeri" ar mērķi saglabāt un aizsargāt putniem nozīmīgu ligzdošanas vietu.

## Atsauces
Lauciņa atbrīvošana

**Lauciņa atbrīvošana** ir taktisks paņēmiens, ar kuru atbrīvo citai figūrai nepieciešamo lauciņu.

## Piemēri

## Skatīt arī
Līnijas atbrīvošana

## Atsauces
Skrūvgriezis

thumbnail|235px|Plakanais skrūvgriezis
**Skrūvgriezis** ir rokas darbarīks, ar kuru skrūvē skrūves. Skrūvgriezi veido rokturī iestiprināts viengabala stienis, kuram viens gals ir speciāli pielāgots konkrētu skrūvju skrūvēšanai. Skrūvgrieža gals parasti ir rūdīts. Skrūvgrieži tiek dalīti krustiņskrūvgriežos, kas paredzēti skrūvju skrūvēšanai, kurām ir krusts uz galvas, un plakanajos skrūvgriežos, kurus izmanto skrūvju skrūvēšanai ar vienu rievu.
2017. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

**2017. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm]]** (*EuroBasket Women 2017*) bija 36. kontinenta čempionāts, kas notika Čehijā. Eiropas čempionātā piedalījās 16 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības.

Latvijas izlasei šis bija septītais Eiropas čempionāta finālturnīrs pēc kārtas. Izlasi vadīja Mārtiņš Zībarts. Latvijas izlase Eiropas čempionāta kvalifikācijā savā apakšgrupā, četrās spēlēs gūstot trīs uzvaras, ieņēma otro vietu. Finālturnīrā tā izcīnīja 6. vietu, kvalificējoties 2018. gada Pasaules kausa finālturnīram.

## Turnīra formāts
Turnīra pirmajā posmā — pirmajā kārtā — visas 16 izlases sadalītas četrās grupās pa četrām izlasēm katrā. Pirmajā kārtā tiek aizvadīts viena apļa turnīrs, pēc kura ceturtdaļfinālam kvalificējas katras grupas uzvarētāja, astotdaļfinālam — katras grupas 2. un 3. vietas ieguvējas, savukārt pēdējo vietu ieņēmušās izlases beidz dalību turnīrā.

Izslēgšanas spēlēs ir četras kārtas: astotdaļfināli, ceturtdaļfināli, pusfināli un fināli. Ceturtdaļfinālu zaudētāji savā starpā noskaidro 5.—8. vietas sadalījumu, savukārt ceturtdaļfinālu uzvarētāji turpina cīņu par čempiontitulu. Pirmās piecas vietas ieņēmušās izlases kvalificējas 2018. gada Pasaules kausam.

## Pirmā kārta
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

## Izslēgšanas spēles

;5.—8. vieta

## Rezultāti

## Ārējās saites
* FIBA Europe mājaslapa
Latvijas Arhitektūras gada balva

**Latvijas Arhitektūras gada balva** ir ikgadējs nacionālais arhitektūras konkurss. Konkursa mērķis ir apzināt un popularizēt Latvijas arhitektūras labākos sniegumus un veicināt arhitektūras augstvērtīgu attīstību. Balva ir augstākais apbalvojums Latvijas arhitektūrā. Konkursu organizē Latvijas Arhitektu savienība ar Latvijas Republikas Kultūras ministrijas atbalstu.

Arhitektūras gada balvai pēc nolikuma drīkst pieteikt Latvijā realizētus darbus, neatkarīgi no autoru nacionalitātes, un darbus ko realizējuši latvieši jebkur citur pasaulē. Visiem darbiem ir jābūt pieejamiem žūrijas apskatei. Darbus vērtē divas žūrijas – vispirms nacionālā, pēc tam – starptautiskā.

## Kategorijas
Latvijas Arhitektūras gada balvu iedala sekojošās kategorijās:

* Kultūras būves (kultūras, izglītības, sakrālās ēkas);
* Sabiedriskas ēkas (viesnīcas, biroju ēkas, veselības un ārstniecības iestādes);
* Daudzdzīvokļu ēkas;
* Tirdzniecības ēkas, ražošanas, sporta, inženiertehniskās būves;
* Privātmājas;
* Renovācija, rekonstrukcija, restaurācija;
* Interjers;
* Ainavu arhitektūra, vides labiekārtojums, vides objekti;
* Procesi;

Objektu kategorijās nevar tikt pieteikti nerealizēti projekti vai nepabeigti objekti. Piesakāmajam objektam ir jābūt jau nodotam ekspluatācijā.

Kategorijā "Procesi" var pieteikt realizētu darbu, kas ir saistīts ar arhitektūras procesiem (grāmatas, interneta resursus, televīzijas vai radio raidījumus un tamlīdzīgus darbus).

Vienu darbu var pieteikt tikai vienā kategorijā.

## Laureāti

## Atsauces

## Ārējās atsauces
* Latvijas Arhitektūras gada balvas apraksts Latvijas Arhitektu savienības mājaslapā (arhivētā versija)
Mandžūri

**Mandžūri** (, *manju*, , ) ir etniskā grupa, kas galvenokārt dzīvo Ķīnas ziemeļaustrumos, vēsturiskajā Mandžūrijā. Mandžūri ir lielākais tungusu tautu atzars. Kopējais mandžūru skaits tiek lēsts ap 10 miljoniem. Tā ir ceturtā lielākā etniskā grupa Ķīnā. Aptuveni puse no mandžūriem dzīvo Liaoninas provincē.

Mandžūri galvenokārt runā mandarīnu valodā, tikai 10% no tiem runā mandžūru valodā. 

## Vēsture
Mandžūru ziedu laiki sākās 17. gadsimtā, kad viņi iekaroja Minu dinastiju un Ķīnā dibināja Cjinu dinastiju (1644–1911). Cjinu impērijā, kas tika izveidota pēc Ķīnas iekarošanas 1644. gadā, mandžuši ieņēma priviliģētu stāvokli, veidojot armijas un valsts pārvaldes struktūru. Etniskie ķīnieši sāka ieņemt augstus amatus impērijā tikai no 19. gadsimta otrās puses. Kā priviliģēta grupa, kas veidoja lielāko daļu impērijas karaspēka, mandžūri plaši izplatījās visā Ķīnā, veidojot nacionālos rajonus lielākajās pilsētās, tomēr kad 1911. gadā 1911. gadā impērija sabruka, daudzās no tām notika pret mandžuāriem vērsti grautiņi ar daudziem cilvēku upuriem.

Otrā pasaules kara laikā Ķīnas ziemeļaustrumos japāņi izveidoja mandžūru valsti Mandžukuo, kuru vadīja imperators Puji, tomēr vēlāk tā tika likvidēta. 

## Ārējās saites
Saūda Arābijas karaļu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Saūda Arābija]]s karaļi** kopš 1932. gada, kad tika dibināta karaliste. Visi nākamie Saūda Arābijas monarhi ir pirmā karaļa Abdelazīza Ibn Saūda dēli.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Saudi Arabia.svg|30px]] [[Saūda Arābija|Saūda Arābijas karaliste]] (1932—mūsdienas) [[Attēls:Emblem of Saudi Arabia.svg|30px]]
Līnijas atbrīvošana

**Līnijas atbrīvošana** ir taktisks paņēmiens, ar kuru līnija (horizontāle, vertikāle, diagonāle) tiek atbrīvota no figūrām, kas traucē izdarīt izšķirošo triecienu.

## Piemēri

: **1. piemērs**
: Partijā sekoja: **1. ... Dc2+!!** (melnie aizvilina torni no "d" vertikāles) **2. Txc2 Zb3+!** (vertikāles "d" atbrīvošana no traucējošā zirdziņa). Baltie padevās, jo mats pirmajā horizontālē nav novēršams: pēc 3. axb3, seko 3. ...Txd1#.
 Wie zu Morphys Zeiten! (Kā Morfija laikos!) Golcs/Keress 
: **2. piemērs**
: Lai atbrīvotu ceļu dāmai melnie upurē gandrīz visas figūras: **1. ... Lb5!! 2. axb5 Zhg3+! 3. Zxg3 Zxg3+ 4. hxg3 hxg3+ 5. Kg1 Th1+ 6. Kxh1 Th8+ 7. Kg1 Lc5+! 8. Zxc5 Th1+! 9. Kxh1 Dh8+ 10. Kg1 Dh2#**. 

## Šaha kompozīcija
Līnijas atbrīvošana šaha kompozīcijā ir taktisks paņēmiens, ar kuru tiek atbrīvota līnija citas figūras manevram. Iedalās:
* parastā līnijas atbrīvošana — figūra vienkārši aiziet no līnijas;
* tematiskā līnijas atbrīvošana — figūra izdara manevru pa līniju, piemēram, Bristoles tēma.
## Skatīt arī
Lauciņa atbrīvošana

## Atsauces
Deivids Bartka

**Deivids Maikls Bartka** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un profesionāls šefpavārs. Pazīstams ar savām aktiera lomām teātrī un televīzijas seriālos, tostarp seriālā "Kā es satiku jūsu māti" un lugā *[[The Play About the Baby]]*. Seriālā "Kā es satiku jūsu māti" viņš atveidoja Lilijas vidusskolas puisi. 2014. gadā Deivids Bartka apprecējās ar Nīlu Patriku Herisu. Pāris iepazinās 2004. gadā. Viņi ir tēti dvīņiem Gideonam un Hārperai, kas  piedzima surogātmātei.

Bartka pameta pilna laika aktiera darbu, lai kļūtu par profesionālu šefpavāru. Viņš 2009. gada vasarā absolvēja Pasadīnas Kulinārās mākslas koledžu *[[Le Cordon Bleu]]* un sāka strādāt Losandželosas ēdināšanas uzņēmumā *Gourmet M.D*.

Bartka ir dzimis Dīrbornā, Mičiganā. Viņa vecāki Debora Zajasi (mirusi 2008. gadā) un Daniels Bartka. Viņš ir poļu izcelsmes. Uzauga Kantonā, Mičiganā un 1993. gadā absolvēja Salemas vidusskolu. Aktierspēli apguva *Interlochen Center for the Arts*, pēc Mičiganas Universitātē bakalaura iegūšanas tālākās apmācības turpināja *William Esper Studios*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eirovīzijas dziesmu konkursu vadītāju uzskaitījums

[200px|right|thumb|[1979. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|1979. gada konkursa vadītāja Jardēna Arāzī]]
[200px|right|thumb|[1985. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|1985. gada konkursa vadītāja Lilla Lindorfsa]]
[thumb|200px|[2006. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2006. gada konkursa vadītāja Marija Menounusa]]
[thumb|200px|[2007. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2007. gada konkursa vadītāji Lāna Pelkonena un Miko Lepilampi]]
[thumb|200px|2008. gada konkursa vadītāji [Jovana Janković|Jovana Jankoviča un Željko Joksimovičš]]
[thumb|200px|2012. gada konkursa vadītāji [Leyla Aliyeva (presenter)|Leila Aļijeva, Eldars Gasimovs un Nardžiza Birka-Pītersena]]

[thumb|200px|2014. gada konkursa vadītāji [Nikolaj Koppel|Nikolajs Koppels, Līse Renne un Johans Filips Asbeks]]
[thumb|200px|2017. gada konkursa vadītāji [Oleksandrs Skičķo, Volodomirs Ostapčuks un Timurs Mirošnučenko.]]
Šis saraksts ir **Eirovīzijas dziesmu konkursu vadītāju uzskaitījums**.
## Vadītāji

### Eiropas dziesmas (25 gadi Eirovīzijai)

### Kvalifikācija Milstrītai (''Kvalifikacija za Millstreet'')

### Congratulations - 50 gadu Eirovīzijas jubilejas koncerts

### Eirovīzijas dziesmu konkursa lielākie hīti

## Ārējās saites

*
Žanis Karlsons

**Žanis Karlsons**, arī **Žanis Kalva** (1899—1976) bija latviešu vēsturnieks (*cand. hist. et phil.*), Latvijas vēstures institūta Latviešu vecākās vēstures nodaļas līdzstrādnieks.

## Dzīves gājums
Dzimis 1899. gada 19. februārī Valgales pagasta "Mazajos Elciņos" (tagad Abavas pagasts) saimnieka Jēkaba Karlsona un viņa sievas  Jūles ģimenē. 1919. gadā beidza Rīgas pilsētas 2. ģimnāziju. Piedalījās Latvijas atbrīvošanas kara cīņās. No 1920. gada Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātē studēja filozofiju. 1933. gadā ieguva vēstures kandidāta grādu. Bijis Centrālās izglītības savienības instruktors un lektors. 20. gadsimta 30. gados Jelgavas Valsts ģimnāzijā strādāja kā skolotājs.
 
Otrā pasaules kara beigās devās bēgļu gaitās uz Vāciju. Vadīja Eslingenes Tautas augstskolu. Miris Kanādā.

## Darbi
* Ordeņa laikmets Latvijā. Rīga: Valters un Rapa, 1936. - 115 lpp.
* Zviedru laiki Vidzemē. Rīga: Valters un Rapa, 1936
* Lielais mēris Kurzemē. Jelgava: 1936
* Pāri ikdienas kņadai (recenzija par grāmatu Profesors Dr . phil. Pauls Jurevics, Idejas un īstenība). Gara dzīves mēnešraksts "Ceļš", 12 (1947). Vircburga: Central DP Camp, 1947. - 551 lpp.
* 2 x 2 = 5 [i.e. Divi reiz divi ir pieci]. Västerås: Ziemel̦blāzma, 1966. (romāns)

## Atsauces
Jānis Juškēvičs

**Jānis Juškēvičs**, arī **Jans Juškēvičs** (1886—1961) bija latviešu vēsturnieks un rakstnieks. Neilgu laiku bijis menonītu mācītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1886. gada 14. jūlijā Rīgā amatnieka ģimenē. Mācījās Rīgas pilsētas reālskolā. Iestājās Krievijas impērijas armijā, piedalījās Krievijas—Japānas karā, ievainots.
Pēc atgriešanās dzimtenē pievērsās publicistikai un vēsturei. Pirmā publikācija 1910. gadā "Kaujas tēlojums no japāņu kara", 1911. gadā publicēja pētījumu par prūšu melno huzāru iznīcināšanu Olaines pagasta Tīreļos 1812. gada kara laikā.

Studēja Rīgas Herdera institūta filoloģijas nodaļā, pēc tā beigšanas strādāja par Rīgas pilsētas arhivāru, no 1929. gada par Pieminekļu valdes darbinieku. Pētīja Zviedrijas, Nīderlandes un Vācijas arhīvus.
Otrā pasaules kara beigās devās bēgļu gaitās uz Vāciju, vēlāk uz uz ASV, kur dzīvoja Linkolnā, Nebraskas štatā.
Miris 1961. gadā.

## Darbi
* Jonck'a latviešu kabatas vārdnīcas 1. daļa: vācu-latviešu. Sastādījis J. Juškēvics. Teil 1. deutsch-lettisch, herausgegeben von J. Juszkiewicz. Rīga: Jonck & Polievski [1927]
* Koknese. Izglītības Ministrijas Mēnešraksts, 1927. 7/8, 39.—43. lpp.
* Kurzemes hercogi un viņu laikmets. Sērija "Jaunais Zinātnieks". Rīga: Valters un Rapa, 1935. — 77 lpp.
* Vecā Rīga. Sērija "Jaunais Zinātnieks". Rīga: Valters un Rapa, 1936. (atkārtots izdevums 1994)
* Hercoga Jēkaba laikmets Kurzemē. Rīga: Valstpapīru spiestuve, 1931. (atkārtots izdevums 1993)
* Kauja pie Saules 22. septembrī 1236. gadā. Aizsargs. 1926. 140.—143. lpp.
* Daugavgrīva no 13. līdz 20. gadsimtam. No: Krasta artilērijas pulks. Daugavgrīva. Rīga: Krasta artilērijas pulks, 1938. 53.—168. lpp.
* Nocietinājumu sistēmas pie seniem kuršiem, zemgaļiem un sēļiem. Aizsargs. 1927. Nr. 7, 8/9.
* Vikingu laikmets Baltijas jūrā. "Latvijas Kareivis" 1926. Nr. 282, 286.
* Kuldīgas vēstures hronika. Aizsargs Nr.5/6, 1933. 246. lpp.
* Zobens pār Rīgu. Vēsturisks romāns. Rīga: Zemnieka Domas, 1936; Linkolna: Vaidava, 1966.

## Atsauces
Mirča Vecais

**Mirča Vecais** (, dzimis ap 1355. gadu, miris ) bija Valahijas gospodars no 1386. gada līdz mūža beigām. No 19. gadsimta pazīstams arī kā **Mirča Lielais** (*Mircea cel Mare*).

Ilgajā valdīšanas laikā nostiprināja Valahiju. Kopā ar Ungārijas karali, imperatoru Sigismundu un Polijas karali Jagaili ar mainīgām sekmēm cīnījās pret Osmaņu impērijas sultāna Bajezida I iebrukumu. No 1395. līdz 1397. gadam tika padzīts no Valahijas un ar osmaņu palīdzību Valahijas gospodars bija Vlads I Uzurpators. Mirčas dēls Vlads II Drakuls bija Drakuleštu dinastijas ciltstēvs.

## Ārējās saites
Burgasas apgabals

**Burgasas apgabals** () ir apgabals Bulgārijas dienvidaustrumu daļā, nosaukts tā galvenās pilsētas — Burgasas — vārdā. Tas robežojas ar Varnas un Šumenas apgabalu ziemeļos, Slivenas un Jambolas apgabalu rietumos, Turciju dienvidos, bet austrumos to apskalo Melnā jūra.

## Pārskats
Tas pēc platības ir lielākais Bulgārijas apgabals — 7748.1&nbsp;km² un sadalīts trīspadsmit pašvaldībās, bet tā kopējais iedzīvotāju skaits ir 409,018 (2011. gada februāris).

Burgasas apgabalā atrodas UNESCO Pasaules mantojuma objekts — senā Nesebaras pilsēta, kas atrodas uz akmeņainas pussalas Melnajā jūrā un ir vairāk nekā 3000 gadus veca. 6. gadsimtā p.m.ē. pilsēta kļuva par grieķu koloniju. Pilsētas paliekas, kas datējamas galvenokārt no hellēnisma perioda ietver Akropoles templi Apollo, agoras un Trāķijas sienu nocietinājumus. Vēl viena grieķu kolonija Debeltosa atradās pie Sredeckas upes, kas ietek Mandrenskas ezerā. Starp citiem pieminekļiem ir *Stara Mitropolia* bazilika un cietoksnis, kas būvēts viduslaikos. Pilsēta bija viena no svarīgākajām Bizantijas pilsētām Melnās jūras rietumu krastā. Apkārtnē atrodamas arī koka mājas, kas būvētas 19. gadsimtā un ir tipisks Melnās jūras arhitektūras piemērs.

Apgabalā atrodas Bulgārijas lielākais ezers — Burgasas ezers.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vistusala

**Vistusala** () ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 11 km no pagasta centra Bērzkalnes, 12 km no novada centra Balviem un 232 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V471 (Dubļeva–Moziņki).

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 26 cilvēkiem.
## Atsauces
Gailova (Bērzkalnes pagasts)

**Gailova** bija apdzīvota vieta Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atradās pagasta ziemeļaustrumu daļā 13 km no pagasta centra Bērzkalnes, 15 km no novada centra Balviem un 235 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās nomaļus no autoceļa V471 (Dubļeva–Moziņki).

## Atsauces
Kronmaņa muiža

thumb|300px|Kronmaņa muiža 1930. gada Rīgas kartē.

**Kronmaņa muiža** () bija muiža Daugavas krastā Lejas Podragā Voleru apkaimē, kur pēc Otrā pasaules kara mākslīgi izveidoja līci ar rūpniecisko zonu, kur tagad atrodas AS "Krēmeri" un citi mazāki rūpniecības uzņēmumi. Muižas ēkas  līdz mūsdienām nav saglabājušās.  
1924. gadā agrākās Kronmaņa muižas teritoriju iekļāva Rīgas pilsētas administratīvajās robežās.

1992. gadā tika izveidots valsts nozīmes dabas liegums "Krēmeri" ar mērķi saglabāt un aizsargāt putniem nozīmīgu ligzdošanas vietu.

## Atsauces
Lofelta muiža

thumb|300px|Lofelta muiža 1701. gada kartē.

**Lofelta muiža**, arī **Lofelda muiža** () bija muiža tagadējās rūpnīcas "Lignums" teritorijā Bolderājas apkaimē.

## Vēsture
1586. gadā Kurzemes hercogs Gothards Ketlers zemi Daugavas kreisajā krastā izlēņoja Zahārijam Stopijam. Zviedru Vidzemes laikā 1621. gadā  Daugavgrīvas draudzes novadā esošo muižu viņa mantinieki par 400 dālderiem ieķīlāja Karstenam Melleram, kas to pārķīlāja Pēterim Antonam Lofeldam, tā īpašums ieguva Lofelda muižas vārdu. 1780. gadā muižas zemes pievienoja Bolderājas muižai (*Aahacken*).

Muižas ēkas līdz mūsdienām nav saglabājušās, jo 18. gadsimtā to esot aprakusi ceļojošā kāpa. Pēc pilsētas revizora Bērenta novērojumiem muižas dzīvojamo vietu atliekas ir atkal iznākušas ārā no kāpas pēc tam, kad tā pāri šai vietai aizvirzījusies tālāk.

Līdz 1920. gada zemes reformai muiža piederēja Pēterburgas ierēdnim un diplomātam Kārlim fon Bukshēvdenam.
1924. gadā agrākās Lofelta muižas teritoriju iekļāva Rīgas pilsētas administratīvajās robežās.

## Atsauces
Atklātais uzbrukums

**Atklātais uzbrukums** ir taktisks paņēmiens, kurā vienai figūrai vai bandiniekam aizejot, atveras citas tās pašas krāsas figūras (dāmas, torņa, laidņa) darbības līnija, radot draudus kādam pretinieka objektam. Atklātais uzbrukums var būt ļoti spēcīgs, jo draudus var radīt gan gājienu izdarošā figūra, gan atklātā figūra un pretinieks nevar vienlaikus divus draudus atvairīt. Ja atklātais uzbrukums vērsts pret pretinieka karali, tad to sauc par **atklāto šahu**.

## Piemēri

:**1. piemērs**
:Franču aizsardzībā pēc gājieniem: **1.e4 e6 2.d4 d5 3.e5 c5 4.c3 Zc6 5.Zf3 Db6 6.Ld3 cxd4 7.cxd4** melnie nedrīkst spēlēt **7. ... Zxd4**, jo pēc **8. Zxd4 Dxd4** (skat. diagrammu) baltie ar atklāto uzbrukumu **9. Lb5+** iegūst dāmu.
: **2. piemērs**
: Šī pozīcija bija izveidojusies partijā Gaprindašvili — Dlupi (Brisele, 1987). Sekoja **1. Txd5!** un melnie padevās, jo pēc **1. ... exd5**, seko **2. Dg4** (draud 3. Dxg7#) un pēc **2. ... f6** baltie ar atklāto uzbrukumu **3. Zh6+ Kh8 4. Dxd7** iegūst dāmu.

: **3. piemērs**
: Partijā sekoja **1. Dg7+!** un pēc **1. ... Dxg7**, baltie ar atklāto šahu** 2. e7+** uzvarēja.
: **4. piemērs**
: **1. Kf4** (draud 2. Tg8+) **Kf2!** (melno karalis turpina slēpties balto karaļa "ēnā".) **2. Ke4 Ke2 3. Kd4 Kd2 4. Kc5 Kc3 5. Tc8! Txa7 6. Kb6+** atklātais šahs ar torņa ieguvumu.

## Skatīt arī
* Dubultšahs
* Dzirnavas

## Atsauces

## Papildu literatūra

## Ārējās saites
* 
*
Šulca muiža

thumb|300px|Šulcmuiža 1930. gada Rīgas kartē
**Šulca muiža** jeb **Šulcmuiža** () bija 18. gadsimtā celta rīdzinieku ārpilsētas muiža tagadējās Šķērsielas apkārtnē Imantā.

## Vēsture
Zināms, ka 1844. gadā Kleistu muižas mantinieki uz tās zemes esošās muižiņas (Jauno, Lamberta, Šulca un Vīķu) sadalīja četrās daļās un iznomāja zemkopjiem un lopkopjiem. 
1845. gadā Jaunās muižas īpašnieks Eduards Šmits šeit nodibināja dzelzs mašīnskrūvju fabriku, vēlāk mašīnu fabriku.
Pēc 1920. gada zemes reformas 1921. gadā vienīgi Kleistu muižas kungu māja tika atstāta tās agrākajām īpašniecēm Konstancei un Elenai fon Šulcēm.

1924. gadā agrākās Šulca muižas teritoriju iekļāva Rīgas pilsētas administratīvajās robežās.

## Atsauces
FC Astana

**Futbola klubs «Astana»** (), starptautiski pazīstams kā **FC Astana** vai vienkārši **Astana**, ir profesionāls futbola klubs no Astanas. Tas spēlē Kazahstānas Premjerlīgā, kas ir augstākā līga valstī. Klubs mājas spēles kopš 2009. gada sezonas vidus aizvada *[[Astana Arena]]* stadionā ar 30 000 skatītāju ietilpību. Kluba krāsas, kas parādās tā emblēmā un formas tērpā, ir debeszila un dzeltena. Klubs dibināts 2009. gadā kā ***Lokomotiv Astana***, bet 2011. gadā nosaukums mainīts uz «Astana». Klubs ir daļa no Astanas prezidentālā sporta kluba, kas ir Astanas galveno sporta komandu asociācija, ko atbalsta valsts investīciju fonds *Samruk-Kazyna*.

Klubs savā īsajā pastāvēšanas vēsturē ieguvis sešus valsts čempiona titulus, trīs Kazahstānas kausus un četrus Kazahstānas superkausus. 2015. gadā «Astana» kvalificējās UEFA Čempionu līgas grupu turnīram, kļūstot par pirmo Kazahstānas komandu ar šādu panākumu.

## Sasniegumi
* **[[Premjer Ligasy]]**
** Čempioni (7x): 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2022
* **Futbola kauss**
** Kausa ieguvēji (3x): 2010, 2012, 2016
***Superkauss**
** Kausa ieguvēji (6x): 2011, 2015, 2018, 2019, 2020, 2023

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Gailova

**Gailova** var būt:
* Gailova — apdzīvota vieta Balvu novada Kupravas pagastā;
* Gailova — bijusī apdzīvota vieta Balvu novada Bērzkalnes pagastā;
* Gailavas cits nosaukums.
Taureskalns

**Taureskalns** () ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Bērzkalnes, 7 km no novada centra Balviem un 227 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P46 (Dubļeva–Cērpene).

Taureskalnā dzimis ilggadējais tautas deju ansambļa «Liesma» vadītājs Imants Magone.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 82 cilvēkiem.
## Atsauces
Rietumu futbola līga

**Rietumu zona** ir viens no četriem Latvijas futbola 3. līgas reģionālajiem čempionātiem. Tā tika izveidota 2017. gadā, apvienojot Kurzemes un Zemgales čempionātu, un sākotnēji tās nosaukums bija "Kurzemes / Zemgales futbola čempionāts", bet no 2018. līdz 2021. gadam - "Rietumu futbola līga".

Čempionāta laikā tiek izspēlēti divi apļi, katrai no komandām pret citām komandām, aizvadot vienu spēli mājās un vienu izbraukumā. Divas labākās turnīra komandas iekļūst 3. līgas finālturnīrā.

## Dalībnieki (2024.)

* Liepājas FS (Liepāja)
* FK Tukums 2000-3 (Tukums)
* FK Kauguri (Jūrmala)
* FK Dobele Allegro (Dobele)
* FK Iecava (Iecava)
* Kuldīgas FS/Goldingen United (Kuldīga)
* FC Talsi/NSS (Talsi)
* Saldus NSS/Leevon-2 (Saldus)
* Bauskas BJSS/Mēmele (Bauska)

## Agrākie dalībnieki (2017. gadā)
* Bauskas BJSS/SC Mēmele
* JFC Dobele
* FC Nikers (Kuldīga)
* JFK Saldus
* SK Super Nova (Rīga)
* FK Senči (Jelgava)
* Grobiņas SC (2)
* FK Talsi/Laidze (Talsi)
* FK Roja/Kolka
* Saldus SS/Brocēnu BJSS
* FK Karosta (Liepāja)
Saldus novada dome

**Saldus novada dome**, arī **Saldus novada pašvaldība**, ir Saldus novada pašpārvaldes augstākā iestāde, kas sastāv no 15 deputātiem, kurus ik pa 4 gadiem vēlē pašvaldību vēlēšanās. Kopš 2018. gada 8. jūnija Saldus novada domes priekšsēdētājs ir Māris Zusts no Latvijas Zaļā partija.

## Domes sastāvs
Pašreizējais Saldus domes sastāvs ievēlēts 2025. gada Saldus novada domes vēlēšanās.

### Partijas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Saldus novada oficiālā tīmekļa vietne
Marusja Kļimova

** Marusja Kļimova ** (, īstajā vārdā ** Tatjana Kondratoviča ** (); dzimusi  Ļeņingradā) − krievu rakstniece, tulkotāja. Dzīvo Sanktpēterburgā.
Viena no spilgtākajām nonkonformisma pārstāvēm mūsdienu krievu literatūrā. Beigusi Sanktpēterburgas Valsts universitāti. Jaunībā bija saistīta ar Ļeņingradas andergraunda kultūru. 1990. gadu sākumā dzīvoja Parīzē. 
Marusjas Kļimovas darbi publicēti franču, vācu, angļu, igauņu, serbu un itāļu valodās. Krievu valodā tulkojusi Luī Ferdinanda Selīna, Žana Žanē, Pjēra Gijota, Žorža Bataja, Monikas Vitigas un citu radikālo franču autoru darbus.
2006.gadā Marusjai Kļimovai piešķīra Francijas Ordeni mākslā un literatūrā (*l'Ordre des Arts et des Lettres*).

## Bibliogrāfija
*Zilgās asinis (1996)
*Mājiņa Boa Kolumbijā (1998)
*Blondās bestijas (2001)
*Jūras stāsti (1999)
*Selīns Krievijā (2000)
*Mans stāsts par krievu literatūru (2004)
*Tikšanās Parīzē (2004)
*Mana literatūras teorija (2009)
*Mākslinieces jaunības portrets (2012)
*Neprātīgā dūmaka (2013)
*Holderlina profils uz angļu dzejnieka kājas (2016)
*Aukstums un atsavināšana (2019)

## Ārējās saites

*Saites: Marusjas Kļimovas mājas lapa