open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zeļi

**Zeļi** (arī Zeiļi, Zeļļi) ir ciems Dagdas pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 274 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 28 sētas ar 189 cilvēkiem.

## Atsauces
Zeļonaja Gora

**Zeļonaja Gora** (arī **Zeļonija Gora**, **Zaļais Kalns**) ir mazciems Kaunatas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 277 km attālumā no Rīgas.

Nelielā ciema nosaukums radies no krievu valodas nosaukuma, kurš tulkojams kā "Zaļais kalns", kas ir vienīgās ciema viensētas nosaukums. Ciema apkārtnē atrodas Antropovas ezers.

## Atsauces
Zeļonščina

**Zeļonščina** ir ciems Indras pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 303 km attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Zeltiņi (Lendžu pagasts)

**Zeltiņi** (pareizāk **Zeļteņi**; ) ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Lendžu pagastā. Izvietojies pagasta rietumos, Zeļteņu (Sološu) ezera ziemeļu krastā,  attālumā no pagasta centra Lendžiem,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas. Zeltiņu apkārtnē atrodas Zeltiņu kapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 17 sētas ar 109 cilvēkiem.

## Atsauces
Zeltiņi (Ciblas pagasts)

**Zeļtiņi** jeb **Zeļteņi** ir ciems Ciblas pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 284 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 21 sētas ar 124 cilvekiem.
## Atsauces
Zemesgols

**Zemesgols** ir ciems Griškānu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 250 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas keramiķa Jura Krompāna darbnīca.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 29 cilvēkiem.

## Atsauces
Zeņkova

**Zeņkova** ir ciems Ezernieku pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 293 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas Šabalu ezers.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 30 cilvēkiem.

## Atsauces
Zemski

**Zemski** ir ciems Silmalas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 246 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 17 sētas ar 103 cilvēkiem.

## Atsauces
Zakati

**Zakati** ir ciems Stoļerovas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 262 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas Zverincu ezers.

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 12 cilvēkiem.

## Atsauces
Zibla

**Zibla** () ir ciems Malnavas pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 285 km attālumā no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A13.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 11 cilvēkiem.
## Atsauces
Ziemeļu Ivanova

**Ziemeļu Ivanova** ir ciems Nīcgales pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 200 km attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Zigmaņi (Andzeļu pagasts)

**Zigmaņi** ir ciems Andzeļu pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 274 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 10 sētas ar 77 cilvēkiem.
## Atsauces
Zileņi

**Zileņi** ir ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 252 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas Zileņu ezers.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 39 cilvēkiem.
## Atsauces
Zezjuļova

**Zezjuļova (arī Zjazuļova)** ir ciems Bērziņu pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 286 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 26 cilvēkiem.
## Atsauces
Zimkas

**Zimkas** ir ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 247 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 21 cilvēkiem.
## Atsauces
Zirgadūbe

**Zirgadūbe** ir ciems Lazdulejas pagastā, Balvu novadā. Atrodas 236 km attālumā no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P46.

## Atsauces
Zirkova

**Zirkova** ir ciems Kantinieku pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 227 km attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Zitiški

**Zitiški** ir ciems Zvirgzdenes pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 277 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 33 cilvēkiem.
## Atsauces
Zīperi

**Zīperi** ir ciems Aulejas pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 282&nbsp;km attālumā no Rīgas.

Uz ziemeļiem no ciema atrodas Lielais Gauslis.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 16 sētas ar 96 cilvēkiem.
## Atsauces
Zīdi

**Zīdi** ir ciems Čornajas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 264 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas Rāznas ezers, hostelis.

1897. gadā katoļu ciemā bija 25 sētas ar 144 cilvēkiem.

## Atsauces
Zīmeļovka

**Zīmeļovka** ir ciems Kantinieku pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 229 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 15 cilvēkiem.
## Atsauces
Zjabki

**Zjabki** ir ciems Kantinieku pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 224 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas Subinaites dižakmens.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 67 cilvēkiem.

## Atsauces
Zobļova

**Zobļova** ir ciems Salnavas pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 283 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā ciemā bija 3 sēta ar 84 cilvēkiem.
## Atsauces
Zubri

**Zubri** ir ciems Kombuļu pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 277 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu muižā bija 15 cilvēki.
## Atsauces
Zuji (Silmalas pagasts)

**Zuji** ir ciems Silmalas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 245 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 54 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Zujova (Pušmucovas pagasts)

**Zujova** ir ciems Pušmucovas pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 283 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 17 sētas ar 86 cilvēkiem.
## Atsauces
Zukulova

**Zukulova** ir ciems Asūnes pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 281 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 18 cilvēkiem.
## Atsauces
Zundi (Mākoņkalna pagasts)

**Zundi** (arī **Zundas**) ir ciems Mākoņkalna pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 284 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Zundu senkapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 30 sētas ar 161 cilvēkiem.
## Atsauces
Zundi (Andrupenes pagasts)

**Zundi** ir ciems Andrupenes pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 249 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas Zundu ezers.

1897. gadā katoļu ciemā 26 sētas ar 197 cilvēkiem. 
## Atsauces
Zurzi

**Zurzi** ir ciems Isnaudas pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 282 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas Lielais Zurzu ezers, kempings.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 19 cilvēkiem.

## Atsauces
Zuši (Nautrēnu pagasts)

**Zuši** ir ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 256 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkaimē atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Smiltaine-senkapi.

## Atsauces
Zutēni (Bebru pagasts)

**Zutēni** ir ciems Bebru pagastā, Aizkraukles novadā. Atrodas 3 km no pagasta centra Vecbebriem, 28,5 km no novada centra Aizkraukles un 105 km attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Zuzeiši

**Zuzeiši** ir ciems Zvirgzdenes pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 278 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 75 cilvēkiem.
## Atsauces
Zūsāni

**Zūsāni** ir ciems Višķu pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 226 km attālumā no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V681.

1897. gadā katoļu ciemā bija 19 sētas ar 115 cilvēkiem.
## Atsauces
Zvaigznes (Tilžas pagasts)

**Zvaigznes** ir ciems Tilžas pagastā, Balvu novadā. Atrodas 248 km attālumā no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V489.

## Atsauces
Zverinci

**Zverinci** ir ciems Stoļerovas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 261 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas Zverincu ezers, pasts.

Pareizticīgo ciemats, 1897. gadā bija 6 sētas ar 36 cilvēkiem.

## Atsauces
Zviergzdova

**Zviergzdova** ir ciems Pildas pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 292 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 18 sētas ar 100 cilvēkiem.
## Atsauces
Zviergža-Varaža

**Zviergža-Varaža** ir ciems Sīļukalna pagastā, Preiļu novadā. Atrodas 209 km attālumā no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V756.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 25 cilvēkiem.
## Atsauces
Zvīdri

**Zvīdri** ir ciems Riebiņu pagastā, Preiļu novadā. Atrodas 210 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 60 cilvēkiem.
## Atsauces
Žabrovka

**Žabrovka** ir ciems Sakstagala pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 224 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas Uļjanovas vecticībnieku lūgšanu nams _ vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis.

Vecticībnieku ciemats, 1897. gadā bija 9 sētas ar 78 cilvēkiem.
## Atsauces
Žagari (Pušas pagasts)

**Žagari** ir ciems Pušas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 242 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas Pušas katoļu baznīca.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 61 cilvēku.
## Atsauces
Žagatas (Kokneses pagasts)

**Žagatas** ir ciems Kokneses pagastā, Aizkraukles novadā. Atrodas 2 km no pagasta centra Kokneses, 16,5 km no novada centra Aizkraukles un 101 km attālumā no Rīgas.

Ciems atrodas uz tieši pie pagasta centra Kokneses pilsētas robežas, uz DA no tās, un blakus autoceļu A6 un P80 apļveida krustojumam un autoceļam V915.

## Atsauces
Žagatnis

**Žagatnis**  (arī Žagatnes) ir ciems Rikavas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 223 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 112 cilvēkiem.
## Atsauces
Žakeļi

**Žakeļi** ir ciems Robežnieku pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 296 km attālumā no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V627.

1897. gadā katoļu ciemā bija 24 sētas ar 144 cilvēkiem.

## Atsauces
Zviergža-Varaža (Stabulnieku pagasts)

**Zviergža-Varaža** ir ciems Stabulnieku pagastā, Preiļu novadā. Atrodas 210 km attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Zvindzeliški

**Zvindzeliški** ir ciems Biķernieku pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 257 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 36 sētas ar 171 cilvekiem.
## Atsauces
Žeikari (Salnavas pagasts)

**Žeikari** ir ciems Salnavas pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 291 km attālumā no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P48.

## Atsauces
Železnīki

**Železnīki** ir ciems Pureņu pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 279 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas Kivdolovas ezers, pasts.

## Atsauces
Žeļvi

**Žeļvi** ir ciems Aizkalnes pagastā, Preiļu novadā. Atrodas 215 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 89 cilvēkiem.
## Atsauces
Žibukakts

**Žibukakts** ir ciems Valgundes pagastā, Jelgavas novadā. Atrodas 53 km attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Žogi (Turku pagasts)

**Žogi** ir ciems Turku pagastā, Līvānu novadā. Atrodas 170 km attālumā no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V754.

## Atsauces
Žogotas (Čornajas pagasts)

**Žogotas** ir ciems Čornajas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 262 km attālumā no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V551. Ciema apkārtnē atrodas Ismeru ezers.

1897. gadā katoļu muižā bija 3 sētas ar 37 cilvēkiem.

## Atsauces
Žurauki

**Žurauki** ir ciems Višķu pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 234 km attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Žubuļi

**Žubuļi** ir ciems Rundēnu pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 302 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā ciemā bija 9 sētas ar 54 cilvēkiem.
## Atsauces
Žureilas

**Žureilas (arī Žurīli)** ir ciems Čornajas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 267 km attālumā no Rīgas.

Ciema apkārtnē atrodas Rāznas ezers.

1897. gadā ciemam piedēreja 69,75 ha zemes gabals ar 12 sētam un 68 iedzīvotājiem.

## Atsauces
Žurilova

**Žurilova** ir ciems Robežnieku pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 310 km attālumā no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V629. Ciema apkārtnē atrodas ūdenstilpes Čornoje, Baltais ezers.

1897. gadā katoļu viensētā bija 6 cilvēki. 
## Atsauces
Žuras

**Žuras** ir ciems Kombuļu pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 272 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 34 cilvēkiem.
## Atsauces
Žurlova

**Žurlova** ir ciems Salnavas pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 280 km attālumā no Rīgas.

1897. gadā muižā bija 14 cilvēki.
## Atsauces
Matjē van der Pūls

**Matjē van der Pūls** (; dzimis ) ir Nīderlandes riteņbraucējs, kurš piedalās velokrosa, kalnu riteņbraukšanas un šosejas riteņbraukšanas disciplīnās, pārstāvot UCI Pasaules tūres komandu **. Viņa lielākie panākumi ir uzvara Pasaules čempionātā velokrosā Taborā 2015. un Bogensē 2019. gadā, kā arī Pasaules čempionātā šosejas riteņbraukšanā junioriem Florencē, Itālijā 2013. gadā, kā arī divas uzvaras Pasaules čempionātā velokrosā junioriem Kokseidē, Beļģijā 2012. gadā, un Luīvilā, ASV 2013. gadā, kļūstot par pirmo braucēju, kas junioru čempionātā uzvarējis atkārtoti. 2018. gadā van der Pūls uzvarēja arī Nīderlandes čempionātā šosejas riteņbraukšanā, kā arī 2019. gada *[[Dwars door Vlaanderen]]*, *[[Brabantse Pijl]]* un  *[[Amstel Gold Race]]*.

Trīs reizes pēc kārtas 2023. un 2024, 2025. gados uzvarējis prestižās Parīze—Rubē šosejas riteņbraukšanas viendienas sacensības.
 
Matjē van der Pūls nāk no velosportistu ģimenes. Riteņbraucēji ir gan viņa tēvs Adri van der Pūls, gan brālis Dāvids van der Pūls. Savukārt viens no viņa vectēviem ir leģendārais franču velobraucējs Raimons Pulidors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dāvids Nerešs

**Dāvids Nerešs** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Nerešs pārstāv Itālijas A sērijas komandu *[[SSC Napoli|Napoli]]*.

## Karjera
Savu karjeru Nerešs sāka Brazīlijas A sērijas komandā São Paulo. 2017. gadā pārcēlās uz Amsterdamas "Ajax".

Brazīlijas futbola izlases sastāvā debitēja  spēlē pret Čehiju.

## Sasniegumi
**Ajax**

* Eredivisie: 2018—19
* KNVB beker: 2018—19
* Johan Cruijff Schaal: 2019

**Benfica**
* Portugāles Premjerlīga: 2022—23
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2023

**Brazīlija**

* Copa América: 2019

## Ārējās saites
Donijs van de Bēks

**Donijs van de Bēks** (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada van de Bēks spēlē Spānijas *[[La Liga]]* komandā *[[Girona FC|Girona]]*.

## Karjera
Nīderlandes futbola izlases sastāvā van de Bēks debitēja  spēlē pret Rumāniju.

## Sasniegumi
**Ajax**

* Eredivisie: 2018—19
* KNVB beker: 2018—19
* Johan Cruijff Schaal: 2019

**Manchester United**

* UEFA Eiropas Līga finālists: 2020-21
* Anglijas Līgas kauss: 2022—23
## Ārējās saites

## Atsauces
Annas Sakses iela (Rīga)

**Annas Sakses iela** ir iela, kas atrodas Rīgas pilsētas Mežaparka apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Kokneses prospektu un beidzas krustojumā ar Ezermalas ielu, kur pārtop par Roberta Feldmaņa ielu. Ielas kopējais garums ir 749 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu un nosaukta par godu latviešu rakstniecei Annai Saksei.

## Vēsture
Rīgas ielu sarakstos šī iela ir sastopama no 1902. gada ar nosaukumu **Samsona iela**. 1923. gadā iela ieguva **Jahtkluba ielas** nosaukumu, 1938. gadā to mainīja uz **Mazpulku ielu**. Laika posmā no 1940. līdz 1942. gadam un no 1944. līdz 1983. gadam ielas nosaukums bija **Bērnudārza iela**. 1983. gadā iela ieguva savu tagadējo nosaukumu.

2011. gadā, ar Mežaparka evaņģēliski luteriskās draudzes ierosinājumu, daļu no Annas Sakses ielas pārdevēja par Roberta Feldmaņa ielu.

## Ielu savienojumi
Annas Sakses iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kokneses prospekts (T veida krustojums)
* Lībekas iela
* Hamburgas iela (T veida krustojums)
* Pēterupes iela
* Bernātu iela (T veida krustojums) 
* Ezermalas iela
* Roberta Feldmaņa iela (ielas turpinājums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Gņilaručejs

**Gņilaručejs** (arī **Gļinaručejs**, **Gņiloj ručej**) ir Dubnas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novadā. Tek ziemeļrietumu virzienā. Veido robežu starp Augšdaugavas un Krāslavas novadiem.

## Atsauces
Ferlāns Mendī

**Ferlāns Mendī** (; dzimis ) ir franču futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2023) Mendī spēlē La Liga komandas Madrides "Real" un Francijas futbola izlases sastāvā.

Viņa brālēns ir Senegālas izlases futbolists Eduārs Mendī.
## Saniegumi

**Real Madrid**
*La Liga: 2019–20, 2021–22
*Copa del Rey: 2022–23
*Spānijas Superkauss: 2019–20, 2021–22
*UEFA Čempionu līga: 2021–22, 2023–24
*UEFA Superkauss: 2022

## Atsauces

## Ārējās saites
Bertrands Traore

**Bertrands Traore** (, dzimis ) ir Burkinafaso futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Burkinafaso futbola izlasi. Kopš 2025. gada Traore spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Sunderland AFC|Sunderland]]*.

## Karjera
2013. gadā Traore pievienojās ''Chelsea'' akadēmijai, bet  viņš oficiāli pievienojās ''Chelsea F.C.''  Traore uz īres tiesībām pievienojās *[[Eredivisie]]* komandai ''SBV Vitesse''. 2016. gadā tika izīrēts uz Amsterdamas "Ajax". 2017. gadā Traore pievienojās Lionas "Olympique".

Burkinafaso futbola izlases sastāvā Traore ir spēlējis 2012. un 2017. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kapčamieste

**Kapčamieste** () ir miests Lietuvā, Alītas apriņķī, Lazdiju rajona pašvaldības teritorijā, seņūnijas centrs. Atrodas Baltoji Ančas un Niedas upju satekā, 10 km uz austrumiem no Polijas robežas un 7 km uz ziemeļiem no Baltkrievijas robežas. 

## Vēsture
Apdzīvotā vieta pirmo reizi minēta 1516. gadā, kad Lietuvas lielkņazs Sigismunds I Vecais piešķīra šo zemi Sapočko dzimtai, no kuras uzvārda cēlies miesta nosaukums (sākotnēji *Kopočiamiestis*). 18. gadsimtā šeit darbojās dzelzs lietuve.

Kapčamieste ir cieši saistīts ar 1831. gada Novembra sacelšanos. Netālu no miesta, Justianovas muižā, mira sacelšanās varone grāfiene Emīlija Plātere. Viņa ir apglabāta Kapčamiestes kapsētā, kur viņai uzstādīts piemineklis. Miesta centrā 2004. gadā tika atklāts vēl viens piemineklis viņas piemiņai (tēlnieks Antans Ambrazūns).

Otrā pasaules kara laikā miests smagi cieta, 1941. gadā nodega tā centrs un baznīca.

## Apskates objekti
* Kapčamiestes Dieva Providence baznīca: koka baznīca, celta 1956. gadā (pēc iepriekšējās baznīcas nodegšanas karā).
* Emīlijas Plāteres kaps un piemineklis miesta kapsētā.
* Kapčamiestes novadpētniecības muzejs: iepazīstina ar vietējo vēsturi un Emīlijas Plāteres dzīvesstāstu.
* Baltoji Ančas ūdenskrātuve un HES: atrodas uz dienvidiem no miesta.

## Daba
Miests atrodas mežainā apvidū, to ieskauj Kapčamiestes mežu masīvs. Apkārtnē atrodas vairāki ezeri (Niedas, Veisiejis). Kapčamieste ir populārs ūdenstūrisma punkts, jo caur to tek upes, kas piemērotas smaiļošanai.

## Ārējās saites
Ļakša

**Ļakša** (arī **Lekša grāvis**, **Ļakša grāvis**) ir Višķu ezerā ietekoša upe Augšdaugavas novadā pie Ambeļiem.

Izteka pie Mazajiem Kuseņiem. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ieteka pie Mazās Baranovskas. Lejtecē upi šķērso valsts autoceļš V676 (Vasiļova – Višķi – Grāveri).

## Atsauces
Mazā Muša

**Mazā Muša**  ir Lielās Mušas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novadā.

Izteka uz rietumiem no Ragačovskas. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ieteka pie Janciškiem. Vidustecē upi šķērso valsts autoceļš V688 (Lipinišķi – Maskovskaja), vidustecē - V685 (Greizais tilts – Makarova).

## Atsauces
Raudinka (upe)

**Raudinka** (arī **Raudiņa**) ir Luknas ezerā ietekoša upe Augšdaugavas novadā.

Izteka no Jonānu ezera. Tek dienvidrietumu virzienā. Ieteka Luknas ezerā pie Raudinku kapiem. Vidustecē upe caurtek Raudinkas ezeram. Raudinku lejtecē šķērso valsts autoceļš V684 (Ostrova – Vīgantu stacija).

## Atsauces
Šoltupeite

**Šoltupeite**  ir Dubnas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novadā. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Dubnā augšpus Dimčika mājām. Vidustecē pie Gļinaručas ciema upi šķērso valsts autoceļš V676 (Vasiļova – Višķi – Grāveri).

## Atsauces
Taukupeite

**Taukupeite**  ir Dubnas labā krasta pieteka Augšdaugavas novadā.

Izteka pie Meža Škapariem. Tek dienvidu virzienā. Ietek Dubnā lejpus Škīvišku HES aizsprostam. Upes krastos - Jaunie Stupeliški.

## Atsauces
Žirmuni

thumb|Vēsturiska ēka Žirmūnos
**Žirmūni** (, , ) ir ciems Grodņas apgabalā Voranavas rajonā Baltkrievijā. Ciems atrodas 15 km uz dienvidiem no Voranavas un 166 km uz rietumiem no Minskas.

1971. gadā ciemā bija 587 iedzīvotāji, 1993. gadā — 670 iedzīvotāji, 2009. gadā — 662 iedzīvotāji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lorakss

**"Lorakss"** () ir 2012. gada ASV muzikāla animācijas filma, kas balstīta uz Doktora Seusa tāda paša nosaukuma bērnu grāmatu. Filmas režisori ir Kriss Renods un Kails Balda. Galvenās lomas ierunājuši Denijs DeVito, Eds Helmss, Zaks Efrons, Teilora Svifta, Robs Rigls, Dženija Sleita un Betija Vaita. Filmas pirmizrāde notika .

12 gadus vecais Teds Viginss meklē kādu lietu, ar kuras palīdzību iekarot savas sapņu meitenes sirdi. Lai to atrastu, Tedam jāatklāj stāsts par Loraksu, kašķīgu, tomēr apburošu būtni, kas cīnās, lai aizsargātu savu pasauli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grinčs (animācijas filma)

**"Grinčs"** () ir 2018. gada ASV Ziemassvētku animācijas filma, kas balstīta uz Doktora Seusa bērnu grāmatu *How the Grinch Stole Christmas!*. Filmas režisori ir Skots Mosjers un Jarovs Čenijs. Galvenās lomas ierunājuši Benedikts Kamberbačs, Rašida Džonsa, Kenans Tompsons, Andžela Lānsberija un Kamerona Sīlija. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Filmas galvenais varonis ir kašķīgais Grinčs, kurš kaļ plānus, lai izjauktu Ziemassvētkus Hūvilas ciematā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hop (filma)

***Hop*** ir 2011. gada animācijas filma, kuras režisors ir Tims Hills. Galvenās lomas ierunājuši Rasels Brends, Džeimss Mārsdens, Keilija Kuoko, Henks Azarija un Hjū Lorijs. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

E.B. ir Lieldienu zaķa dēls pusaudžu vecumā, kurš dodas uz Holivudu, lai kļūtu par rokenrola grupas bundzinieku. Pēc tam, kad sliņķis Freds notriec E.B. ar savu mašīnu, Fredam nekas cits neatliek, kā pieņemt E.B. savās mājās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mīluļu slepenā dzīve 2

**"Mīluļu slepenā dzīve 2"** () ir 2019. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir Kriss Renods. Galvenās lomas ierunājuši Patons Osvalts, Ēriks Stounstrīts, Kevins Hārts, Dženija Sleita, Tifānija Hediša, Leika Bella un Niks Krolls. Filma ir turpinājums 2016. gada animācijas filmai "Mīluļu slepenā dzīve".

Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē, savukārt ASV filmas pirmizrāde notika . Latvijā filmu sāka izrādīt .

## Sižets
Makss piedzīvo lielas pārmaiņas dzīvē pēc tam, kad viņa saimniece Keitija apprecas un kļūst par Laiema māti. Kad ģimene dodas ceļojumā uz laukiem, Makss satiek fermas suni Rūsteru, un abi cenšas pārvarēt savas bailes. Tikmēr Gidžeta cenšas izglābt Maksa iemīļoto rotaļlietu no kaķu apdzīvota dzīvokļa, bet Pūciņš dodas atbrīvot balto tīģeri Hu no cirka.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bergenas iela

**Bergenas iela** jeb **Berģenes iela** ir iela, kas atrodas Rīgas pilsētas Mežaparka apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Visbijas prospektu un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Ielas kopējais garums ir 399 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu un nosaukta par godu Bergenas pilsētai. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Vēsture
Bergenas iela ir sastopama Rīgas ielu sarakstos no 1911. gada. No 1950. līdz 1990. gadam ielas nosaukums bija **Beļinska iela**, 1990. gadā ielai tika atgūts vēsturiskais nosaukums.

## Ielu savienojumi
Bergenas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Visbijas prospekts (T veida krustojums)
* Siguldas prospekts
* Meža prospekts (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Cīņas sports 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[1920. gada vasaras olimpiskās spēles|1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Beļģijas pilsētā Antverpenē — grieķu-romiešu cīņā no 16. līdz 20. augustam, brīvajā cīņā no 25. līdz 27. augustam. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 10 medaļu komplekti.

## Medaļnieki

### Grieķu-romiešu cīņa

### Brīvā cīņa

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Atsauces
Īvanvalks

**Īvanvalks**  ir Rindas labā krasta pieteka Ventspils novadā uz austrumiem no Vēdes. Tek ziemeļrietumu virzienā.

## Atsauces
Bernātu iela (Rīga)

**Bernātu iela** ir iela, kas atrodas Rīgas pilsētas Mežaparka apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Sudrabu Edžus ielu un beidzas krustojumā ar Annas Sakses ielu. Ielas kopējais garums ir 391 metrs un tā ir klāta ar asfaltbetona segumu. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Vēsture
Bernātu iela ir sastopama Rīgas ielu sarakstos no 1935. gada ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā netika mainīts.

## Ielu savienojumi
Bernātu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sudrabu Edžus iela (T veida krustojums)
* Annas Sakses iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Brēmenes iela (Rīga)

**Brēmenes iela** ir iela, kas atrodas Rīgas pilsētas Mežaparka apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Ezermalas ielu un beidzas ar strupceļu pie Ķīšezera. Ielas kopējais garums ir 130 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu un nosaukta par godu Vācijas pilsētai Brēmenei.

## Ielu savienojumi
Brēmenes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ezermalas iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Vladimīrs Darida

**Vladimīrs Darida** (, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāvējis Čehijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Darida pārstāv Grieķijas Superlīgas komandu *[[Aris Thessaloniki F.C.|Aris]].*

## Karjera
Savu karjeru Darida sāka Čehijas 1. līgas komandā Plzeņas "Viktoria". 2013. gadā Darida pievienojās Vācijas Bundeslīgas komandai SC Freiburg, bet 2015. gadā pievienojās Berlīnes "Hertha".

Čehijas futbola izlases sastāvā debitēja  pret Izraēlu, bet savus pirmos vārtus guva  Skonto stadionā pret Latviju. Piedalījies trīs Eiropas čempionāta finālturnīros (, , ).

## Sasniegumi
**Viktoria Plzeň**

* Čehijas 1. līga: 2010—11, 2012—13
* Čehijas kauss: 2009—10
* Čehijas Superkauss: 2011

**Individuālie sasniegumi**

* Čehijas gada futbolists: 2017

## Atsauces

## Ārējās saites
Bajāri (Sesavas pagasts)

**Bajāri** ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Sesavas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļdaļā starp Dzirnavu grāvi un autoceļu V1072  no pagasta centra Sesavas,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas.

## Atsauces
Kevins Kampls

**Kevins Kampls** (, dzimis ) ir Vācijā dzimis slovēņu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2017. gada Kampls spēlē Vācijas Bundeslīgas komandā RB Leipzig. Bijušais Slovēnijas futbola izlases spēlētājs.

## Sasniegumi
**Red Bull Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2013—14
* Austrijas kauss: 2013—14
**RB Leipzig**

* Vācijas kauss: 2021—22, 2022—23
* DFL-Supercup: 2023

**Individuālie sasniegumi**

* Slovēnijas gada futbolists: 2013, 2014

## Ārējās saites
Cīņas sports 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[1924. gada Vasaras Olimpiskās spēles|1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Francijas galvaspilsētā Parīzē — grieķu-romiešu cīņā no 6. līdz 10. jūlijam, brīvajā cīņā no 11. līdz 14. jūlijam. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 13 medaļu komplekti.

## Medaļnieki
### Brīvā cīņa

### Grieķu-romiešu cīņa

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Atsauces
Igors Solomatins

**Igors Solomatins** (dzimis ) ir Latvijas acu ārsts un politiķis, Dr. Solomatina Acu centra dibinātājs un vadītājs. Rīgas Domes deputāts kopš 2013. gada.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1958. gada 13. novembrī Rīgā ārstu ģimenē. Mācījās Rīgas 34. vidusskolā (1965—1975). Studēja Rīgas Medicīnas institūtā (1975—1981), pēc tam aspirantūrā Filatova Acu slimību institūtā Odesā (1983—1986) un doktorantūrā Helmholca Acu slimību institūtā Maskavā. 1987. gadā aizstāvēja medicīnas zinātņu kandidāta grādu.

No 1987. līdz 1996. gadam Solomatins strādāja Paula Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcas acu nodaļā par acu ārstu ķirurgu, tad vadīja Rīgas 1. slimnīcas Acu nodaļu (1996—1999).

1995. gadā viņš dibināja Dr. Solomatina Acu rehabilitācijas un redzes korekcijas centru Rīgā. 1999. gadā Igors Solomatins un Jana Gertnere sāka darbu pie redzes lāzerkorekcijas tehnoloģijas ieviešanas un popularizēšanas, veicot pirmās eksimerlāzera redzes korekcijas operācijas Baltijas valstīs. Viņa klīnikā veic radzenes *krosslinkingu* un radzenes gredzenu lāzerimplantāciju, keratokonusa ārstēšanu un radzenes transplantāciju, izmantojot lāzeru.

2005. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Universitātes asociēto profesoru. Igors Solomatins ir Amerikas Oftalmoloģijas akadēmijas, Amerikas Kataraktas un refrakcijas ķirurģijas biedrības, Eiropas Kataraktas un refrakcijas ķirurgu biedrības un Eiropas Tīklenes speciālistu biedrības biedrs.

### Politiskā darbība
2013. gadā pievērsās politikai, 2013. un 2017. gadā tika ievēlēts Rīgas domē no Sociāldemokrātiskās partijas "Saskaņa" / "Gods kalpot Rīgai" saraksta.

## Publikācijas
thumb
Igors Solomatins publicējis pētījumus par kataraktas operācijām, dabiskās acs lēcas ķirurģisko apmaiņu pret mākslīgo lēcu, redzes lāzerkorekcijas tehnoloģijām, vecuma tālredzības korekciju ar optiskajiem implantiem.

* Gertnere J., Solomatin I., Sekundo W. (2013): Refractive lenticule extraction (ReLEx flex) and wavefront—optimized Femto—LASIK: comparison of contrast sensitivity and high—order aberrations at 1 year. *Graefe's Archive for Clinical and Experimental Ophthalmology*, Vol. 251 (5), p.&nbsp;1437—1442.
* Sekundo W., Gertnere J., Bertelman T., Solomatin I. (2014): One—year refractive results, contrast sensitivity, high—order aberrations and complications after myopic small—incision lenticule extraction (ReLEx SMILE). *Graefe's Archive for Clinical and Experimental Ophthalmology*, Vol. 252 (5), p.&nbsp;837 — 843.

## Privātā dzīve
Igoram Solomatina ir divi dēli, kas strādā viņa acu klīnikā. Viņa brālis Vladimirs ir uzņēmējs, kompāniju grupas "Skonto" dibinātājs.

## Atbalsts
Igors Solomatins ir Latvijas Universitātes fonda bronzas mecenāts.

Atbalstījis Latvijas Universitātes Medicīnas Fakultātes studentus, lekcijas vadot savas klīnikas telpās, kur mācību nolūkiem izmantota privātās klīnikas acu ķirurģijas aparatūra. Docējis studiju kursu „Oftalmoloģija” LU MF no tās atjaunošanas laika.

## Atsauces
Tallulah

***Tallulah*** ir 2016. gada ASV drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir Siana Hedera. Galvenās lomas atveido Elena Peidža, Temija Banšarda un Elisone Dženija. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Neapmierināta Manhatanas mājsaimniece izmisīgi vēlas atbrīvoties no sava mazuļa, tāpēc pieņem darbā par auklīti svešinieci.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarmas

**Sarmas** ir ciems Valmieras novada Kocēnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P11.

## Atsauces
X-cilvēki: Tumšais Fēnikss

**"X-cilvēki: Tumšais Fēnikss"** () ir 2019. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Saimons Kinbergs. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "X-cilvēki: Apokalipse".

Galvenās lomas filmā atveido Maikls Fasbenders, Džeimss Makevojs, Nikolass Holts, Tajs Šeridans, Sofija Tērnere, Džesika Česteina un Kodijs Smits-Makfī. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

## Sižets
X-cilvēki dodas misijā kosmosā, lai izglābtu kosmosa kuģa *Endeavour* astronautus, kuri cietuši saules uzliesmojumā. Kamēr X-cilvēki glābj astronautus, Džīna Greja sevī absorbē uzliesmojumu, kā rezultātā viņa sāk attīstīt neredzētas spējas un kļūst par "Tumšo Fēniksu", kurš apdraud visu pasauli. Nu X-cilvēkiem jāizvēlas, ko glābt - savu komandas biedru vai visu pasauli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antons Balančonoks

**Antons Balančonoks** (1896—) bija laukstrādnieks un komunists. Dagdas pagasta zemnieks. No 1940. gada Latvijas Komunistiskajā partijā. 

Tautas Saeimas deputāts (1940). Īsi pirms Latvijas okupācijas - Dagdas pagasta krājaizdevu sabiedrības loceklis. Iespējams, ka vācu okupācijas laikā Balančonoks ar ģimeni ieslodzīts Salaspils nometnē un nosūtīts uz Vāciju darba dienestā.

1950. gados strādājis Rēzeknes Mežrūpniecības saimniecībā par kokmateriālu krāvēju.

## Atsauces
Trīne Birģele

**Trīne Birģele** (1888—) bija strādniece un komuniste. No 1920. gada bija Jelgavas linu vērptuves roksukātavas strādniece. No 1922. gada darbojās "Sarkanajā palīdzībā". "Sarkanās palīdzības" (*MOPR*) Jelgavas nodaļas vadītāja. 1931. gadā sodīta ar 4 gadiem spaidu darbos No 1940. gada darbojās Latvijas Komunistiskajā partijā.

1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputāti.

Mirusi evakuācijā 1940. gadu 1. pusē.

## Atsauces
Spiegs (filma)

**"Spiegs"** () ir 2015. gada ASV asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Pols Feidžs. Galvenās lomas atveido Melisa Makārtija, Džeisons Steitems, Rouza Bairna, Miranda Hārta, Džūds Lo, Bobijs Kanevāls un Elisone Dženija. Filmas pirmizrāde notika  *South by Southwest* filmu festivālā.

CIP analītiķis piesakās iefiltrēties ieroču tirgotāja pasaulē, lai novērstu globālu katastrofu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Meitene vilcienā

**"Meitene vilcienā"** () ir 2016. gada trilleris, kas balstīts uz Polas Hokinsas tāda paša nosaukuma debijas romānu. Filmas režisors ir Teits Teilors. Galvenās lomas atveido Emilija Blanta, Rebeka Fērgusone, Heilija Beneta, Džastins Terū, Lūks Evanss, Elisone Dženija, Edgars Ramirezs un Līza Kudrova. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

## Sižets
Reičela Vatsone ir bezdarbniece, kurai ir problēmas ar alkoholu un kura nesen šķīrusies no sava vīra Toma. Katru dienu viņa bezmērķīgi brauc ar vilcienu, kas brauc garām gan Reičelas vīra mājai, gan Toma kaimiņiem, Skotam un Meganai Hipveliem, kurus Megana dievina. Kādu dienu Megana pazūd bez vēsts, bet Reičela neatceras notikumus tajā liktenīgajā dienā, kad Megana pazūd. Cenšoties atcerēties, kas ar viņu šajā dienā notika, Reičela nonāk pie dažādiem jauniem un šokējošiem atklājumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ernsta Bergmaņa iela

**Ernsta Bergmaņa iela** ir puslokveida iela, kas atrodas Rīgas pilsētas Mežaparka apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Siguldas prospektu un beidzas krustojumā ar Gdaņskas ielu, kur pārtop par Mātera ielu. Ielas kopējais garums ir 225 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu un nosaukta par godu Rīgā dzimušajam vācbaltiešu ķirurgam un medicīnas profesoram Ernstam fon Bergmanim. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Vēsture
Rīgas ielu sarakstos šī iela ir sastopama no 1929. gada ar nosaukumu **Bergmaņa iela**. No 1942. līdz 1944. gadam ielas nosaukums bija **Šveinfurta iela** (Rīgā dzimušā Āfrikas pētnieka un botāniķa Georga Augusta Šveinfurta vārdā) 1944. gadā ielai tika atgūts iepriekšējais nosaukums. No 1987. gada ielas nosaukums ir **Ernsta Bergmaņa iela**.

## Ielu savienojumi
Ernsta Bergmaņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Siguldas prospekts (T veida krustojums)
* Gdaņskas iela
* Mātera iela

## Atsauces
Siguldas prospekts

**Siguldas prospekts** ir iela, kas atrodas Rīgas pilsētas Mežaparka apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Meža prospektu un beidzas krustojumā ar Inčukalna ielu. Ielas kopējais garums ir 1610 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu un nosaukta par godu Siguldas pilsētai. Ielā ir savrupmāju apbūve, izveidojās laika posmā no 1928. līdz 1932. gadam.

## Vēsture
Rīgas kartogrāfiskajā materiālā prospekts ir sastopams no 20. gadsimta sākuma kā **Novgorodas prospekts**. 1923. gadā prospekts ieguva savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā vairs netika mainīts.

## Ielu savienojumi
Siguldas prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Meža prospekts (T veida krustojums)
* Viļa Olava iela (T veida krustojums)
* Velmes iela (T veida krustojums)
* Kokneses prospekts
* Gatartas iela (T veida krustojums)
* Bergenas iela
* Ernsta Bergmaņa iela (T veida krustojums)
* Gdaņskas iela
* Stendera iela (T veida krustojums)
* Inčukalna iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Andreass Hercogs

**Andreass Hercogs** (; dzimis  Vīnē, Austrijā) ir austriešu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis pussarga pozīcijā, pārstāvējis Austrijas, Vācijas un ASV klubus, aizvadījis 103 spēles Austrijas izlasē. Kopš 2023. gada Hercogs ir Dienvidkorejas futbola izlases trenera asistents.

## Futbolista karjera
Klubu karjeru sāka 1986. gadā Vīnes "Rapid". 1992. gadā pievienojās Vācijas Bundeslīgas klubam Brēmenes "Werder". 1993. gadā šī kluba sastāvā kļuva par Vācijas čempionu un 1994. gadā par Vācijas kausa ieguvēju. 1995. gadā pārgāja uz citu Bundeslīgas klubu — Minhenes "Bayern", ar ko 1995.—1996. gada sezonā kļuva par UEFA kausa ieguvēju. Pēc vienas aizvadītas sezonas *Bayern* atgriezās Brēmenes "Werder", kur spēlēja līdz 2001. gadam. Pēc tam atgriezās Austrijā un atkal pārstāvēja *Rapid*. Spēlētāja karjeru noslēdza 2004. gadā MLS klubā Losandželosas "Galaxy". 1992. gadā atzīts par Austrijas gada futbolistu.

Austrijas izlasē debitēja 1988. gada aprīlī draudzības spēlē pret Grieķiju. Izlases sastāvā piedalījās 1990. un 1998. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīros. Pēdējo spēli izlases rindās aizvadīja  pret Skotiju. Vairākus gadus bija izlases kapteinis. Izlasē nospēlējis 103 spēles un guvis 26 vārtus. Hercogs ir visvairāk spēles Austrijas izlasē aizvadījušais futbolists.

## Trenera karjera
2005. gadā bija viens no Austrijas izlases trenera pienākumu izpildītājiem, strādājot kopā ar Vilibaldu Rutenšteineru und Slavko Kovačiču. Vēlāk bija izlases galvenā trenera asistents, kura pienākumus veica arī 2008. gada Eiropas čempionātā. No 2009. līdz 2011. gadam strādāja ar Austrijas U-21 izlasi. 2011. gadā kļuva par ASV futbola izlases galvenā trenera Jirgena Klinsmana asistentu. 2015. gadā sāka vadīt ASV olimpisko (U-23) izlasi, taču nespēja kvalificēties 2016. gada vasaras olimpiskajām spēlēm.

2018. gada augustā tika apstiprināts par Izraēlas futbola izlases galveno treneri. Izlasi vadīja gandrīz divus gadus, 2020. gada jūnijā amatu atstāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cierpica

**Cierpica** (arī **Tērpeces strauts**) ir upe Krāslavas novadā, kas savieno Cierpa ezeru ar Kustaru ezeru.

Izteka uz Cierpa ezera dienvidrietumu krasta. Līkumojot tek ziemeļrietumu virzienā. Lielākā pieteka - Dubņagu upe. Ieteka Kustaru ezerā pie Voveru kapiem. Upi šķērso valsts autoceļš V610 (Mariampole – Jaunokra – Grāveri). Tās krastos atrodas Melenki, Voveri.

## Atsauces
Dubņagu upe

**Dubņagu upe**  ir Cierpicas labā krasta pieteka Krāslavas novadā.

Izteka starp Rogaļiem un Stankevičiem. Tek rietumu virzienā. Ieteka Cierpicā iepretim Melenkiem. Upi šķērso valsts autoceļš V611 (Ogureckaja – Strodi – Auleja). Tās krastos atrodas Dubņagi.

## Atsauces
Cīņas sports 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[1928. gada Vasaras Olimpiskās spēles|1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Nīderlandes pilsētā Amsterdamā grieķu-romiešu cīņā no 30. jūlija līdz 1. augustam, brīvajā cīņā no 2. līdz 5. augustam. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 13 medaļu komplekti.

Olimpiādes sacensībās grieķu-romiešu cīņā piedalījās arī divi Latvijas cīkstoņi. Kārlis Pētersons (pussmagais svars) dalīja 9.—10. vietu, Alberts Zvejnieks (smagais svars) dalīja 8.—13. vietu.

## Medaļnieki
### Brīvā cīņa

### Grieķu-romiešu cīņa

## Atsauces
Markēta Vondroušova

**Markēta Vondroušova** (; dzimusi ) ir profesionāla čehu tenisiste, 2023. gada Vimbldonas čempionāta uzvarētāja.

## Karjera
Pirmo titulu WTA sacensībās izcīnījusi 17 gadu vecumā 2017. gadā *International* kategorijas turnīrā Bīlē, finālā apspēlējot Igaunijas tenisisti Aneti Kontaveitu. 2019. gada Francijas atklātajā čempionātā, būdama neizsētā spēlētāja, iekļuva finālā.  izcīnīja sudraba medaļu vienspēlēs. 2023. gada Vimbldonas čempionātā izcīnīja savu pirmo *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* titulu, finālā uzvarot Tunisijas tenisisti Onsu Žabēru.

## Sasniegumi ''Grand Slam'' turnīros
### Vienspēles

|}

### Grand Slam fināli
#### Uzvaras

#### Zaudējumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Maiguma valoda

**"Maiguma valoda"** () ir 1983. gada kinokomēdija, kas balstīta uz Lerija Makmērtija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un producents ir Džeimss Brukss. Galvenās lomas atveido Šērlija Makleina, Debra Vingere, Džeks Nikolsons, Denijs DeVito un Džons Litgovs. Filmas pirmizrāde ierobežotā vietu skaitā ASV notika .

Filmā tiek sekots līdzi nesen par atraitni kļuvušajai Aurorai, kura cenšas atrast jaunu mīlestību, kā arī Auroras meitai Emmai un viņas ģimenes problēmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Francijas sieviešu futbola izlase

**Francijas sieviešu futbola izlase** () ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Franciju starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Francijas Futbola federācija. 

FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīrā pirmo reizi spēlēja 2003. gadā, kad ierindojās 3. vietā grupā un izslēgšanas spēlēs neiekļuva. Līdz šim labāko rezultātu Pasaules kausā sasniedza 2011. gadā Vācijā, kad ieguva 4. vietu. Francija tika izvēlēta par 2019. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīra rīkotājvalsti, līdz ar to izlase tajā startē mājinieces statusā. Mājas čempionātā aizkļuva līdz ceturtdaļfinālam, kur zaudēja ASV izlasei.

Vasaras olimpiskajās spēlēs izlase ir spēlējusi trīs reizes. 2012. gadā tika izcīnīta 4. vieta, bet 2016. gadā un 2024. gadā komanda aizkļuva līdz ceturtdaļfinālam.

Eiropas čempionāta finālturnīros izlase ir piedalījusies astoņas reizes, pirmo reizi iekļūstot 1997. gadā. Līdz šim labākais rezultāts ir pusfināls, ko izdevies sasniegt 2022. gadā. Trīs reizes spēlējusi ceturtdaļfinālā (2009, 2013, 2017).

2025. gada jūnijā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 10. vietā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Pasaules kauss

### Olimpiskās spēles

### Eiropas čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sieviešu izlase Francijas Futbola federācijas vietnē  
* Francijas profils FIFA vietnē
Dēkas ar akmeni

**"Dēkas ar akmeni"** () ir 1984. gada romantiskā piedzīvojumu kinokomēdija, kas balstīta uz Lerija Makmērtija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Roberts Zemekis. Galvenās lomas atveido Maikls Daglass, Ketlīna Tērnere, Alfonso Aro, Denijs DeVito un Manuels Oheda. Filmas pirmizrāde notika . 1985. gadā filmai iznāca turpinājums "Nīlas dārgakmens".

Kautrīga romantisku romānu autore Džoana Vaildere dodas uz Kolumbiju, lai atrastu savu nolaupīto māsu. Drīz vien Džoana sevi atrod bīstamu notikumu epicentrā, meklējot dārgumus kopā ar mantkārīgiem blēžiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Losandželosa konfidenciāli

**"Losandželosa konfidenciāli"** () ir 1997. gada ASV *[[neo-noir]]* kriminālfilma, kas balstīta uz Džeimsa Elroja tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Kērtiss Hensons. Galvenās lomas atveido Kevins Speisijs, Rasels Krovs, Gajs Pīrss, Džeimss Kromvels, Denijs DeVito, Deivids Stratērns un Kima Beisingere. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

20. gadsimta 50. gados, kad Losandželosā pieaug korupcija, trīs policisti ar dažādiem raksturiem izmeklē slepkavību sēriju ar savu izpratni par taisnīgumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķeriet īso

**"Ķeriet īso"** () ir 1995. gada krimināltrilleris, kas balstīts uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Berijs Sonenfelds. Galvenās lomas atveido Džons Travolta, Džīns Hekmens, Renē Ruso un Denijs DeVito. Filmas pirmizrāde notika .

Gangsteris dodas uz Holivudu, lai savāktu parādu, un atklāj, ka filmu bizness lielā mērā ir tāds pats kā viņa pašreizējais darbs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dvīņi (filma)

**"Dvīņi"** () ir 1988. gada kinokomēdija, kas balstīta uz Elmora Leonards tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un producents ir Aivans Raitmans. Galvenās lomas atveido Arnolds Švarcenegers, Denijs DeVito, Kellija Prestone, Hloja Veba, Bonija Bārtleta un Tonijs Džejs. Filmas pirmizrāde notika .

Fiziski attīstīts, bet naivs vīrietis Džūliuss Benedikts, kurš uzaudzis uz Okeānijas salas, Losandželosā sameklē savu dvīņubrāli Vinsentu, īsu siržu lauzēju, kuram ir noslieces uz nelieliem noziegumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viļa Olava iela

**Viļa Olava iela** ir iela, kas atrodas Rīgas pilsētas Mežaparka apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Siguldas prospektu un beidzas krustojumā ar Emīla Dārziņa ielu. Ielas kopējais garums ir 367 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu un nosaukta par godu latviešu publicistam Vilim Olavam. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Vēsture
Pirmo reizi Rīgas ielu sarakstos iela ir minēta 1929. gadā ar nosaukumu **Olava iela**. Latvijas PSR laikos ielas nosaukums bija **[[Nikolajs Ostrovskis|Nikolaja Ostrovska]] iela**. 1990. gadā iela ieguva savu tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Viļa Olava iela ir savienota ar šādām ielām:
* Siguldas prospekts (T veida krustojums)
* Poruka iela (T veida krustojums)
* Emīla Dārziņa iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Poruka iela (Rīga)

**Poruka iela** ir iela, kas atrodas Rīgas pilsētas Mežaparka apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Kokneses prospektu un beidzas krustojumā ar Viļa Olava ielu. Ielas kopējais garums ir 490 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu un nosaukta par godu latviešu rakstniekam un dzejniekam Jānim Porukam. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Vēsture
Poruka iela ir sastopama Rīgas ielu sarakstos no 1929. gada ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā netika mainīts.

## Ielu savienojumi
Poruka iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kokneses prospekts (T veida krustojums)
* Velmes iela (T veida krustojums)
* Viļa Olava iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Uldis Gundars

thumb|120px|Uldis Gundars (1990).
**Uldis Gundars** (dzimis , miris ) bija latviešu inženieris un politiķis, Latvijas Republikas Sociālās nodrošināšanas ministrs (1990—1991). 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1936. gadā Rīgā. 1961. gadā Gundars pabeidza studijas Rīgas Politehniskajā institūtā, iegūstot būvinženiera specialitāti. Strādāja trestā *Latavtodormost* celu būves materiālu kombināta LKP pirmorganizācijā u.c.) un Rīgas pilsētas Ļeningradas rajona izpildkomitejā, par Latvijas PSR Ministru Padomes lietu pārvaldes vecāko referentu un Latvijas PSR Ministru Padomes priekšsēdētāja vietnieka palīgu. 

1986. gadā kļuva par Latvijas PSR sociālās nodrošināšanas ministra pirmo vietnieku, bet neilgi pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1990. gada 18. maijā kļuva par Ivara Godmaņa valdības ministru ar LR Augstākās padomes lēmumu. Amata pienākumus Gundars pildīja, neesot nevienas partijas biedrs. Viņa darbības laikā pieņēma Latvijas pensiju likumu. 

Amatu zaudēja 1991. gada novembrī, kad Sociālās nodrošināšanas ministriju iekļāva Labklājības ministrijā. Gundars reorganizāciju nosauca par "pilnīgi nepiemērotu pirms jauno cenu reformas" un "smalku kaitniecību vai spēlēšanos ar cilvēkiem". 

Vēlāk kļuva par Latintrade bankas izpilddirektoru. Ap 2002./2003. gadu bija Rīgas Latviešu biedrības priekšsēdētāja vietnieks saimnieciskajos jautājumos. 

Miris 2012. gadā, apglabāts Rīgas Meža kapos. 

## Atsauces
Auseklis Lazdiņš

thumb|Auseklis Lazdiņš (1990).
**Auseklis Lazdiņš** (dzimis  Jaunsvirlaukas pagastā) ir latviešu inženieris elektriķis, Latvijas Republikas Enerģētikas ministrs (1990—1991).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1935. gadā Jaunsvirlaukas pagasta "Nīgartos". Mācījies Jaunsvirlaukas skolā. Studēja Latvijas Valsts universitātes Mehānikas fakultātes Enerģētikas nodaļā. Strādāja Latvijas Zinātņu akadēmijas Fizikāli enerģētiskā institūtā, bija Rūpniecības laboratorijas vadītājs, vēlāk Latvijas PSR Valsts Plāna komitejas enerģētikas kurināmā daļas vadītājs, no 1975. gada LPSR Valsts Plāna Komitejas priekšsēdētāja vietnieks, no 1988. gada LPSR Kurināmā un Enerģētikas valsts komitejas priekšsēdētājs. 
Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā Lazdiņš bija Latvijas Enerģētikas ministrs. 1993. gadā viņš nodibināja Mazās Enerģētikas fondu.  

Pēc pensionēšanās dzīvo Limbažu pagasta “Rožkalnos”.

## Atsauces
Kaori Ičo

**Kaori Ičo** (; dzimusi ) ir japāņu brīvā stila cīkstone, četrkārtēja vasaras olimpisko spēļu čempione, desmitkārtēja pasaules čempione.

No 2003. līdz 2016. gadam Ičo bija nepārspējama. 2016. gada 29. janvārī Ivana Jarigina Zelta Grand Prix balvas izcīņas finālā viņa zaudēja Mongolijas cīkstonei Orkonai Purevdorcai. Tas bija viņas pirmais zaudējums pēc 13 gadus ilgās dominēšanas.

Viņa ir pirmā sieviete jebkurā sporta veidā, kas uzvarējusi individuālā pasākumā četrās secīgās olimpiskajās spēlēs.

2016. gada 20. oktobrī Japānas premjerministrs Šindzo Abe apbalvoja viņu ar Tautas goda balvu. Viņa ir otrā cīkstone, kas pēc Saori Jošidas 2012. gadā, saņēmusi šo augsto apbalvojumu.

## Skatīt arī
* Daudzkārtējo olimpisko zelta medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
Lībekas iela (Rīga)

**Lībekas iela** ir iela, kas atrodas Rīgas pilsētas Mežaparka apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Sudrabu Edžus ielu un beidzas krustojumā ar Ezermalas ielu. Ielas kopējais garums ir 1023 metri, tā klāta ar asfaltbetona segumu un nosaukta par godu Lībekas pilsētai. 20. gadsimta sākumā Mežaparka ielām nosaukumus deva par godu Hanzas savienības pilsētām. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Vēsture
Pirmo reizi iela minēta Rīgas adrešu grāmatās 1906. gadā ar nosaukumu **Lībekas iela**. Laika posmā no 1915. līdz 1917. gadam ielas nosaukums bija **[[Oņegas ezers|Oņegas]] iela**, 1917. gadā ielai tika atjaunots tagadējais nosaukums. 1932. gadā  Lībekas ielai pievienoja Lībiešu ielu.

## Ielu savienojumi
Lībekas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sudrabu Edžus iela (T veida krustojums)
* Hamburgas iela
* Annas Sakses iela (T veida krustojums)
* Pēterupes iela
* Velmes iela
* Ezermalas iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites