open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kvame Nkruma

**Kvame Nkruma** (; dzimis , miris ) bija pirmais neatkarīgās Ganas prezidents un vēlāk izveidoja valstī vienpartijas diktatūru. Nkruma ir dzimis Zelta Krastā. 1930. gadā absolvēja Ačimotas koledžu. Pēc tam viņš strādāja Romas katoļu skolās. 1934. gadā Nkruma no reliģijas pievērsās Āfrikas nacionālisma politikai. 1935. gadā viņš devās uz ASV, kur Pensilvānijā studēja Linkolnas Universitātē. 1939. gadā šajā un Pensilvānijas Universitātē viņš ieguva maģistra grādu. Pēc politiskās pārliecības Nkruma kļuva par marksistu- sociālistu. 1947. gadā pēc studijām Londonas Ekonomikas skolā Nkruma devās uz dzimteni un kļuva par partijas "Apvienotā Zelta Krasta konvencija" biedru, strādājot pašpārvaldē. 1950. gadā viņš izveidoja nevardarbīgu programmu pret britu varu Zelta Krastā.

1951. gadā Nkruma tika ievēlēts parlamentā, bet 1952. gadā kļuva par premjerministru. 1957. gadā, kad Zelta krasts un Britu Togolenda kļuva par neatkarīgo valsti Ganu, Nkrumas partija kontrolēja likumdošanu. 1960. gadā Nkruma kļuva par pirmo Ganas prezidentu, bet 1964. gadā tika ievēlēts par prezidentu uz mūžu. Viņa valdīšanas laikā, kas ilga līdz militāram apvērsumam , valstī bija autoritārs režīms. Pēc apvērsuma viņš devās trimdā uz Gvineju, bet pēc tam uz Rumānijas galvaspilsētu Bukaresti, kur viņš nodzīvoja līdz mūža beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Goleņova

**Goleņova** () ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē uz ziemeļaustrumiem no Ščecinas. Dzelzceļa mezgls. Pilsētas tuvumā atrodas Ščecinas starptautiskā lidosta (*Port Lotniczy Szczecin-Goleniów im. NSZZ "Solidarność"*). Pilsētā saglabājušies viduslaiku aizsardzības sistēmas paliekas.

Pilsētas tiesības Goleņova ieguva divreiz — 1264. gadā tā ieguva Magdeburgas tiesības, bet 1314. gadā — Libekas tiesības. Viduslaikos konkurēja ar Ščecinu kā ostas pilsēta. Beidzoties Trīsdesmitgadu karam, pilsēta nokļuva Zviedru Pomerānijas sastāvā, tomēr 1677. gadā tā tika atdota Brandenburgai. Līdz Otrā pasaules kara beigām pilsēta atradās Vācijā, un tās vāciskais nosaukums bija **Gollnova** (). Pēc Otrā pasaules kara pilsētu piešķīra Polijai, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti, bet vietā ieradās poļi no PSRS ieņemtajiem Polijas apgabaliem.
Grifino apriņķis

**Grifino apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Rietumpomožes vojevodistes dienvidrietumos. Robežojas ar Rietumpomožes vojevodistes Polices, Stargardas, Pižices un Mislibožas apriņķiem, Ščecinu, kā arī Vāciju.

## Apskates objekti

*Kolbačas klosteris (*Opactwo Cystersów w Kołbaczu*)

## Galerija

Kolbacz_kosciol_-_widok_z_polnocy.jpg|Kolbačas klosteris
1952. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1952]]. gada notikumi [[Latvija]]s** teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

## Notikumi
* Latvijas zirgs starptautiski tika atzīta kā patstāvīga šķirne.
* Rīgas Centrāltirgū pēc pārbūves tika atklāts Gaļas paviljons.

### Marts
* Līdz ar 1942. gada martu, bija visaukstākais marta mēnesis meteoroloģisko novērojumu vēsturē Latvijā.

### Maijs
* 25. maijs — Dzidra Uztupe, spēlējot PSRS izlases, sastāvā kļuva par Eiropas čempioni basketbolā. Finālā ar rezultātu 52:29 tika pārspēta Čehoslovākijas izlase.

### Augusts
* 29. augusts — par pasaules čempioni volejbolā PSRS izlases sastāvā kļuva Minjona Sakse. Finālā ar rezultātu 3:0 (15—8, 15—4, 15—8) tika pārspēta Polijas izlase.

### Septembris
* 20.—22. septembris — notika Latvijas Komunistiskās (boļševiku) partijas (LK(b)P) 12. kongress.

### Visa gada garumā
* Latvijas PSR pilsētās no visas Padomju Savienības uz dzīvi pārcēlās 27 929 cilvēki.

## Dzimuši
* 2. janvāris — Indulis Emsis, politiķis un biologs
* 30. janvāris — Lelde Stumbre, dramaturģe
* 8. februāris — Linards Skuja, fiziķis, habilitētais fizikas zinātņu doktors
* 18. februāris — Māra Zālīte, dzejniece un dramaturģe 
* 23. februāris — Juris Rītiņš, jurists un politiķis (miris 2010. gadā)
* 9. marts — Uļjana Semjonova, basketboliste (mirusi 2026. gadā)
* 20. aprīlis — Ilze Avotiņa, gleznotāja
* 23. aprīlis — Imants Platais, astrofiziķis
* 8. maijs — Raimonds Gerkens, uzņēmējs un mecenāts
* 3. jūnijs — Dzintars Ābiķis, politiķis
* 15. jūnijs — Jānis Lagzdiņš, jurists un politiķis
* 5. jūlijs — Ilga Kreituse, politiķe un vēsturniece
* 19. jūlijs — Augusts Brigmanis, politiķis
* 23. jūlijs — Pāvels Seļivanovs, volejbolists
* 26. jūlijs — Andris Bērziņš, aktieris
* 31. jūlijs — Helmuts Balderis, hokejists un treneris 
* 3. septembris — Inese Vaidere, politiķe, ekonomiste 
* 14. oktobris — Zigmars Liepiņš, komponists
* 18. oktobris — Jānis Kinna, politiķis un lauksaimnieks
* 24. novembris — Jānis Dūklavs, politiķis un lauksaimnieks
* 22. decembris — Sandra Kalniete, politiķe, rakstniece un diplomāte

## Miruši
* 11. septembris — Alfrēds Riekstiņš, latviešu virsnieks (dzimis 1913.)
* 31. decembris — Jānis Plaudis, latviešu rakstnieks (dzimis 1903.)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces
Menora

thumb|Menoras rekonstrukcija Jeruzalemē
**Menora** ir Torā aprakstīts septiņzaru zelta svečturis, ko, sekojot Dieva norādēm, izgatavojis Mozus. Tas izmantots pirmstempļa periodā Saiešanas teltī, kā arī Jeruzalemes templī. Menora jau kopš senatnes ir viens no jūdaisma un ebreju simboliem; tā iekļauta Izraēlas valsts ģerbonī.

## Vēsture
[thumb|Tempļa menoras attēls saglabājies uz [Tita arkas Romā, kurā atainota romiešu triumfa procesija pēc Jeruzalemes sagraušanas.]]

Menoras izgatavošana aprakstīta Otrās Mozus grāmatas 25. nodaļā:
: 31 Iztaisi arī lukturi no tīra zelta, izkal to, un tā kājai un zariem, kausiņiem, bumbuļiem un ziediem jābūt vienā gabalā ar to.
: 32 Seši zari lai iziet no tā: trīs zari uz vienu pusi un trīs uz otru pusi.
: 33 Ikvienam zaram lai ir trīs kausiņi, līdzīgi mandeļu ziediem, trīs bumbuļi un trīs ziedi; otram zaram lai atkal ir trīs kausiņi, līdzīgi mandeļu ziediem, trīs bumbuļi un trīs ziedi; tādi lai ir visi seši zari, kas no luktura iziet.
: 34 Bet pie paša luktura lai ir četri kausiņi, līdzīgi mandeļu ziediem, ar to bumbuļiem un ziediem.
: 35 Un pa vienam bumbulim lai ir zem katriem diviem zariem, kas iziet no luktura.
: 36 It visi bumbuļi un zari pie luktura lai ir no viena izkalta tīra zelta gabala.
: 37 Un iztaisi arī septiņus eļļas lukturīšus un tos augšā tā piestiprini, lai tie apgaismotu telpu, kas ir to priekšā.
: 38 Dakts dzirkles un trauciņi lai ir no tīra zelta.
: 39 No viena talenta tīra zelta taisi to un visus tā rīkus.
: 40 Un ievēro, ka tos taisi pēc parauga, kas tev kalnā tika parādīts.

Menora tika izgatavota pirmās Saiešanas telts vajadzībām, un Bībelē tā pieminēta līdz brīdim, kad izraēļi pāriet Jordānu. Lai arī turpmāk tā netiek pieminēta, tiek pieņemts, ka menora ceļojusi līdz ar Saiešanas telti katru reizi, kad tā tika pārvietota. Arī Zālamana celtā Jeruzalemes tempļa aprakstos tā nav pieminēta. Nākamreiz menora aprakstīta vēsturnieka Josefa Flāvija grāmatā par romiešu—jūdu karu.

Pēc menoras aizvešanas uz Romu tā tur palika līdz 455. gadam, kad vandaļi izlaupīja Romu un tās dārgumus pārveda uz savu galvaspilsētu Kartāgu. Bizantijas armija 533. gadā ieņēma Kartāgu, un menora esot nosūtīta uz Konstantinopoli, kur, kā raksta vēsturnieks Prokopijs no Cēzarejas, tā nesta triumfālā procesijā pa pilsētas ielām, un pēc tam nosūtīta uz Jeruzalemi. Vairāk liecību par menoru nav — iespējams, to iznīcinājuši vai nolaupījuši sasanīdi, kad tie 614. gadā ieņēma un izlaupīja Jeruzalemi.
thumb|Menoras attēli

## Simbolisms
Menora simbolizē pasaules radīšanu septiņās dienās ar Sabatu kā centrālo gaismu. Tā arī reprezentē degošo krūmu, no kura Dievs uzrunājis Mozu. Deviņžuburu menora ir Hanukas svētku simbols. Katrā sinagogā pie arkas, kurā glabājas Tora, deg mūžīgā gaisma (*ner tamid*), kas atgādina par Tempļa menoru.

## Atsauces
Minjans

**Minjans** ( — 'skaits, cipars') ir desmit vīriešu (kas vecāki par 13 gadiem) kvorums, kas nepieciešams, lai sinagogā varētu notikt lūgšanas, kā arī veikti citi jūdaisma reliģiskie rituāli.

Vairākas vietas lūgšanu laikā var izteikt tikai visas ebreju kopienas vārdā, tāpēc, balstoties uz Svētajiem rakstiem, Talmūdā tika noteikts, ka minjans sastāv no desmit vīriešiem, kas veido mazāko pieļaujamo skaitu, lai veiktās lūgšanas varētu uzskatīt par visas draudzes, nevis individuālām lūgšanām. Reformu jūdaismā minjanā tiek ieskaitītas arī sievietes.
Grundmane

**Grundmane** (; vīriešu dzimtē Grundmanis) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dzintra Grundmane (1944—2024) — latviešu basketboliste;
* Elza Grundmane (1891—1931) — latviešu komuniste.
Sestdienas talka

thumb|right|Sestdienas talka Bukmuižā 1935. gads.
**Sestdienas talka** () ir tradicionāla vides sakopšanas masu akcija bijušajās postkomunistiskajās valstīs, kurā sabiedrība tiek aicināta bez atlīdzības sakopt apkārtējo vidi: ēku kvartālu iekšpagalmus, zaļās zonas, darba vietu pagalmus u.tml. Tradicionāli tiek organizēta aprīlī vai maijā. Šādas talkas Austrumeiropā bijušas laukos tradicionālas ik pavasari, kad pēc sniega nokušanas visi dzimtļaudis tika sasaukti uzkopt muižas teritoriju, pirms sakopt savas sētas, ejot talkā arī kaimiņiem, taču par valsts mēroga organizētu masu akciju pārtapa PSRS.

## Vēsture

Pirmā valsts varas inspirēta visas valsts mēroga ikpavasara vispārējās sestdienas talkas kustība kā "brīvprātīgs, organizēts bezmaksas darbs sabiedrības labā no valsts darba brīvajā laikā" aizsākās 1920. gada 1. maijā padomju Krievijā, kad tika izsludināta Viskrievijas sestdienas talka. Tā kļuvusi leģendāra, pateicoties padomju valsts vadoņa Ļeņina līdzdalībai tajā un baļķa nešanai. Kopš tā laika ik pavasari šādas valsts mēroga vides sakopšanas talkas tika rīkotas katru gadu visā PSRS, bet pēc 2. Pasaules kara - arī citās t.s. *socbloka* valstīs un daļā no tām turpinās arī mūsdienās.

## Mūsdienu Latvijā

Latvijā tradīcija ar nosaukumu "Lielā talka" (tautā pēc iesakņojušās tradīcijas turpināta dēvēt par "Lielo sestdienas talku") atsākta 2008. gada 13. septembrī par godu Latvijas 90. gadu jubilejai. Talkas idejas autore ir rakstniece Anna Žīgure, bet talkas patrons ir Latvijas Valsts prezidents Valdis Zatlers, kurš arī piedalījās pirmajā Lielajā talkā Lapmežciema pagastā. 2009. gada pavasara sestdienas talkā piedalījušies aptuveni 100 000 cilvēki.

## Atsauces un piezīmes

## Literatūra

* Коммунистические субботники в Москве и Московской губернии в 1919—1920 гг. - Московский рабочий: Москва, 1950

## Ārējās saites

* Pirmās komunistu sestdienas talkas 30. gadadiena. // Zemgales komunists. 1949. g. 14. maijā 
* Lielā sestdienas talka Skrīveros
Kurbads (albums)

**Kurbads** ir latviešu folkmetāla mūzikas grupas *[[Skyforger]]* piektais studijas albums. Tas tika izdots sadarbībā ar ASV ierakstu kompāniju *Metal Blade Records*. Eiropā albums tika izdots , bet Ziemeļamerikā — . Albums ieguva 2010. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvu kā gada labākais roka albums.

Albuma atvēršanas koncerts notika 2010. gada 8. maijā „Sapņu fabrikā”, kurā kā viesi uzstājās arī Zviedrijas vikingu metāla grupa *[[Månegarm]]* un Latvijas melnā metāla grupa *[[Ocularis Infernum]]*.

## Dziesmu saraksts
# Raganas lāsts — 5:04
# Ķēves dēls — 5:27
# Deviņgalvis — 3:57
# Noburtais mežs - 5:15
# Tēva dēla pagalmā - 0:39
# Velnukāvējs — 5:06
# Akmens sargs — 4:56
# Pazemē — 4:13
# Melnais jātnieks — 4:16
# Pēdējā kauja — 5:38
# Kurbads (papildu dziesma) — 5:12

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Skyforger'' oficiālā mājaslapa /
Periodiska funkcija

**Periodiska funkcija** ir funkcija, kuras vērtība neizmainās, ja tās argumentu palielina par kādu noteiktu lielumu. Mazāko lielumu ar šādu īpašību sauc par funkcijas **[[periods|periodu]]**. Formāli, funkcija f(x) ir periodiska, ja eksistē tāds T>0, ka f(x+T)=f(x) visiem x. Mazākais T, kam izpildās šī īpašība, ir funkcijas f(x) periods. Svarīgi periodisku funkciju piemēri ir trigonometriskās funkcijas, kuru periods ir 2*π* vai *π* (piemēram sinuss, kosinuss un tangenss), kā arī funkcija {*x*} (daļveida daļa no *x*). Periodiskas funkcijas tiek lietotas, lai aprakstītu svārstības un viļņus.

## Skatīt arī

* Periods
* Frekvence

## Ārējās saites

* Eric W. Weisstein, Periodic Function, MathWorld.
Male

**Male** (, *Malé*, izrunā: /məːle/) ir Maldīvijas galvaspilsēta. Tā ir arī visapdzīvotākā Maldīvijas pilsēta. Male atrodas uz četrām salām Kāfu atolā, kas ir viena no Maldīvijas administratīvajām vienībām. Lielākā no tām ir Male sala, kur dzīvo 92 tūkstoši no 103 tūkstošiem iedzīvotāju. Pārējās trīs salas ir Vilimale, Hulhumale (šai salā atrodas starptautiskā lidosta) un Hulhule.

Male ilgstoši ir bijusi lielākā apdzīvotā vieta Maldīvijā, tādēļ 1965. gadā, kad Maldīvija ieguva neatkarību no Apvienotās Karalistes, tā tika izvēlēta par valsts galvaspilsētu. 1988. gada novembrī iebrucēji no Šrilankas centās iebrukt pilsētā un gāzt Maldīvijas valdību. Kad Malē ieradās papildspēki no Indijas, iebrucēji bija spiesti paņemt ķīlniekus un mukt no salas ar zagtām laivām. Tomēr Indijas flotei izdevās viņus sagūstīt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Transcendents skaitlis

**Transcendents skaitlis** ir tāds skaitlis (tai skaitā komplekss skaitlis), kas nav algebrisks skaitlis. Tātad tas nav sakne jebkuram polinomiālam vienādojumam ar veseliem koeficientiem. Svarīgākie transcendentie skaitļi ir skaitlis pī un skaitlis e. Tomēr ir zināmas tikai dažas transcendento skaitļu klases. Daļēji tas ir tāpēc, ka dotam skaitlim ir ļoti grūti noskaidrot, vai tas ir vai nav transcendents.
No otras puses, transcendento skaitļu ir "ļoti daudz", jo gandrīz katrs reāls un komplekss skaitlis ir transcendents, jo algebrisko skaitļu kopa ir sanumurējama, bet reālo un komplekso skaitļu kopas ir nesanumurējamas. Visi reālie transcendentie skaitļi, protams, ir iracionāli, jo racionālie skaitļi ir algebriski.

## Vēsture

Eilers, iespējams, bija pirmais, kas definēja transcendentus skaitļus modernā izpratnē. Vārds "transcendents" nāk no Leibnica, savā 1682. gada rakstā viņš pierādīja, ka \sin x nav algebriska funkcija no x.
Žozefs Liuvils pirmais pierādīja transcendentu skaitļu eksistenci 1844. gadā un 1851. gadā deva pirmos piemērus decimālajā pierakstā, kā piemēram, Liuvila konstante:

:\sum_{k=1}^\infty 10^{-k!} = 0,110001000000000000000001000\ldots

kurā *n*-tais cipars aiz komata ir 1, ja *n* ir vienāds ar *k* faktoriālu (t.i., 1, 2, 6, 24, 120, 720, ...., utt.) un 0 pretējā gadījumā.

## Skatīt arī

* Racionāls skaitlis
* Iracionāls skaitlis
Kozlova

**Kozlova** var būt:
* izplatīts krievu cilmes uzvārds (, no *козёл* — 'āzis'; vīriešu dzimtē Kozlovs *(Козло́в)*):
** Katerina Kozlova (1994) — ukraiņu tenisiste;
** Valentīna Kozlova (1957) — baletdejotāja, VKIBC dibinātāja;
** Valērija Kozlova  (1988) — krievu dziedātāja.
* apdzīvotas vietas nosaukums Krievijā:
** Mičurinskas pilsētas senais nosaukums
* apdzīvotas vietas nosaukums Latvijā:
** Kozlova — apdzīvota vieta Asūnes pagastā;
** Kozlova — apdzīvota vieta Bērzgales pagastā;
** Kozlova — apdzīvota vieta Griškānu pagastā;
** Kozlova — apdzīvota vieta Kubulu pagastā;
** Kozlova — apdzīvota vieta Lendžu pagastā;
** Kozlova — apdzīvota vieta Medņevas pagastā;
** Kozlova — apdzīvota vieta Pasienes pagastā.

## Skatīt arī
* Kozlovs
* Kozlovka
Atvasinājums

[thumb|Atvasinājuma [ģeometrija|ģeometriskā interpretācija. Melnā līnija ir funkcijas grafiks, sarkanā — pieskare kādā punktā. Leņķa, kuru veido pieskare attiecībā pret x asi, tangenss ir funkcijas atvasinājuma vērtība šajā punktā]]
Funkcijas **atvasinājums** dotajā punktā ir lielums, kas rāda, cik strauji mainās funkcijas vērtība dotā punkta apkārtnē. Atvasinājums ir viens no matemātiskās analīzes pamatjēdzieniem.

## Definīcija
Funkcijas ƒ(*x*) atvasinājumu definē ar robežas palīdzību:
: f'(x) = \lim_{\Delta x \to 0}{f(x + \Delta x) - f(x) \over \Delta x}. 

## Piemēri
### Konstantas funkcijas atvasinājums
Ja ƒ(*x*)&nbsp;=&nbsp;*C* visām *x* vērtībām, tad šādas funkcijas pieaugums jebkurā punktā ir vienāds ar nulli, jo
: f(x + \Delta x) - f(x) = C - C = 0. \,
Tāpēc
:
  f'(x) = \lim_{\Delta x \to 0}{f(x + \Delta x) - f(x) \over \Delta x}
        = \lim_{\Delta x \to 0}{0\over \Delta x}
        = 0.

Šo faktu var viegli iegūt arī no atvasinājuma ģeometriskās interpretācijas, jo funkcijas ƒ(*x*)&nbsp;=&nbsp;*C* grafiks ir *x* asij paralēla taisne.

### Funkcijas ƒ(''x'')&nbsp;=&nbsp;''x''<sup>2</sup> atvasinājums
Funkcijas ƒ(*x*)&nbsp;=&nbsp;*x*2 atvasinājumu var atrast šādi:
:
  (x^2)' = \lim_{\Delta x \to 0}{(x+ \Delta x)^2 - x^2 \over \Delta x}
         = \lim_{\Delta x \to 0}{2x \Delta x + (\Delta x)^2 \over \Delta x}
         = \lim_{\Delta x \to 0}{(2x + \Delta x)}
         = 2x.


## Skatīt arī
* Integrālis
* Robeža
* Augstāku kārtu atvasinājumi
* Diferenciālvienādojums
* Teilora rinda

## Ārējās saites
* 
* Atvasināšanas formulas
Ziepes

[right|200px|thumb|[Lietuva|Lietuvā ražotas bērnu ziepes.]]
**Ziepes** ir anjonu virsmas aktīvas vielas, kas kopā ar ūdeni tiek izmantotas mazgāšanai, var būt cietā vai šķidrā veidā. Pēc ķīmiskā sastāva ziepes ir taukskābju nātrija vai kālija sāļi, kas tiek iegūti, iedarbojoties uz eļļām vai taukiem ar spēcīga sārma (visbiežāk ar nātrija hidroksīda) šķīdumu pārziepošanas procesā, otrs reakcijas produkts ir glicerīns. Pārziepošanās procesā tauki pirmie tiek izšķīdināti brīvajās taukskābēs, kuras savienojas ar sārmu, lai radītu neapstrādātas ziepes. Glicerīns ir atbrīvots un ir vai nu atstāts vai arī atdalīts kā noderīgs blakusprodukts.
Mūsdienās ziepes bieži tiek aizstātas ar citiem tīrīšanas līdzekļiem (detergentiem). Ziepes ir pamatsastāvdaļa taukainākajām ziedēm, kas parasti ir kalcija ziepju vai litija ziepju un minerāleļļu emulsijas. Šīs ziedes ir plaši izmantotas. Daudzas citas metālisku vielu saturošas ziepes arī ir noderīgas, sevišķi tās, kurās ir alumīnijs, nātrijs vai to savienojumi. Šādas ziepes ir arī lietotas eļļu viskozitātes palielināšanai. Senos laikos smērvielas tika pagatavotas arī no kaļķa un olīveļļas.

## Atsauces
Grifino

**Grifino** () ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē uz dienvidrietumiem no Ščecinas, Odras (Austrumu Odras (*Odra Wschodnia*)) krastos. 2 kilometrus no pilsētas uz rietumiem ir Vācijas robeža. Līdz Otrā pasaules kara beigām pilsēta atradās Vācijā, un tās vāciskais nosaukums bija Greifenhāgena (). Pie pilsētas - termoelektrostacija.
Vācu ordeņa vācmestri

[thumb|370px|Vācu ordeņa provinces [Svētā Romas impērija|Svētās Romas impērijas teritorijā.]]

**Vācu ordeņa vācmestri** (latīņu: *magister Germaniae*, vācu: *Deutschmeister* jeb *Meister zu deutschen und welschen Landen*) bija Vācu ordeņa pavēlnieki (mestri) Svētās Romas impērijas teritorijā. Pēc Prūsijas zaudēšanas tika apvienotas virsmestra un vācmestra funkcijas, tādēļ Vācu ordeņa pavēlnieka tituls no 1530. gada bija „Hoch- und Deutschmeister“ (virs- un vācmestrs).

No 1220. gadiem Vācu ordeņa Svētās Romas impērijas komturejas tika apvienotas provincēs (*Balley*). Viduslaikos vācmestram bija pakļautas bija šādas ordeņa provinces - Bohēmija un Morāvija (1222), Tīringene (1236), Marburga (1237), Lotaringija (1246), Koblenca (1256), Frankija (1268), Vestfālene (1287) un citas provinces. No Tīringenes provinces vēlāk izveidoja Hesenes (1255) un Saksijas (1287) provinces. Ārpus vācu zemēm tika izveidotas Sicīlijas (1225), Apūlijas, Lombardijas un Romānijas (Grieķijas) provinces.

## Vācmestru saraksts

* 1219.-1230. Hermanis Balke (Hermann Balk)
* 1231. Dītrihs? (Dietrich)
* 1232.-1242. Heinrihs no Hoenloes (Heinrich von Hohenlohe)
* 1243.-1245. Bertolds no Tanenrodes (Berthold von Tannenrode)
* 1247.-1248. Alberts no Bastheimas (Albert von Bastheim)
* 1248.-1251. Albrehts no Halenbergas (Albrecht von Hallenberg)
* 1251.-1254. Eberhards no Zainas (Eberhard von Sayn)
* 1254.-1256. Dītrihs no Grīningenes (Dietrich von Grüningen)
* 1257.-1264. Konrāds no Nirnbergas (Konrad von Nürnberg)
* 1271.-1273. Verners no Batenbergas (Werner von Battenberg)
* 1273.-1277. Gebhards no Hiršbergs (Gebhard von Hirschberg)
* 1281.-1283. Matiāss (Matthias)
* 1284.-1290. Konrāds no Foihtvangenes (Konrad von Feuchtwangen)
* 1294.-1297. Gotfrīds no Hoenloes (Gottfried von Hohenlohe)
* 1297.-1298. Johans no Neselrodes (Johann von Nesselrode)
* 1298.-1303. Zigfrīds no Foihtvangenes (Siegfried von Feuchtwangen)
* 1303.-1304. Vinrihs no Bosveilas (Winrich von Bosweil)
* 1305.-1323. Eberhards no Zulcbergas (Eberhard von Sulzberg)
* 1323.-1329. Konrāds no Gundelfingenes (Konrad von Gundelfingen)
* 1329.-1330. Ulrihs no Štetenes (Ulrich von Stetten)
* 1330.-1361. Vorframs no Nelenburgas (Wolfram von Nellenburg)
* 1361.-1375. Filips no Bikenbahas (Philipp von Bickenbach)
* 1375. Gotfrīds no Hanavas (Gottfried von Hanau)
* 1376.-1379. Johans no Heinas (Johann von Heyn)
* 1379.-1382. Konrāds Rudts (Konrad Rudt)
* 1382.-1393. Zigfrīds no Feningenes (Siegfried von Venningen)
* 1393.-1396. Johans no Ketces (Johann von Ketze)
* 1396.-1416. Konrāds no Eglofšteinas (Konrad von Egloffstein)
* 1420.-1443. Eberhards no Zaunsheimas (Eberhard von Saunsheim)
* 1441./43.-1447. Eberhards no Štetenes (Eberhard von Stetten)
* 1447.-1454. Josts no Feningenes (Jost von Venningen)
* 1474.-1481. Ulrihs no Lentersheimas (Ulrich von Lentersheim)
...
* 1519.-1526. Dītrihs no Klee (Dietrich von Klee)
* 1526.-1543. Valters no Kronbergas (Walter von Cronberg), kļuva par Vācu ordeņa virs- un vācmestru.

## Skatīt arī
* Vācu ordenis
* Livonijas ordeņa mestri 
* Vācu ordeņa Prūsijas mestri

## Ārējās saites
* Vācmestru saraksts (vāciski)
Patiesība

**Patiesība** ir visa tā informācija, kas atbilst īstenībai (realitātei) un faktiem, kā arī visi tie apgalvojumi, kas ir patiesi. Kādā noteiktā zinātnē patiesība ir visa tā informācija, ko var loģisku un pareizu spriedumu ceļā izvest no šīs zinātnes pamatpieņēmumiem. Vispārīgi pretējais patiesībai ir nepatiesība vai meli.

Tā, piemēram, ja kādā grozā ir 3 āboli, tad patiesība ir tā, ka grozā ir vismaz viens ābols, patiesība ir arī tā, ka eksistē tāds grozs, kurā ir 3 objekti, un tā tālāk. Apgalvojumi, ka šajā grozā ir 5 āboli vai ka grozā ir tikai bumbieri nav patiesība, tie ir nepatiesi apgalvojumi.

## Patiesības teorijas
Pastāv daudz un dažādas patiesības teorijas. Katrai teorijai piemīt savi trūkumi. Daudzās teorijās pamatdoma ir tā, vai patiesība ir absolūta vai relatīva. Kā divas pamatteorijas bieži izdala atbilstības jeb korespondences teoriju un saskaņotības jeb koherences teoriju.

### Atbilstības teorija
Atbilstības teorijā patiesību izprot kā atbilstību starp izteikumu (domu, ideju) un lietu (objektu). Šo teoriju parasti saista ar Akvīnas Tomu vai Aristoteli, tāpēc dažreiz dēvē arī par klasisko teoriju. Patiesībā Aristotelis šo teoriju nav aprakstījis, bet filozofi uzskata, ka to var nolasīt no viņa darbiem, piemēram, viņa darbā "Metafizika". Savukārt Akvīnas Toms izmantoja formulu *veritas est adaequatio rei et intellectus*, kas tulkojumā nozīmē ‘patiesība ir saskaņa starp lietu un prātu’. Tas norāda, ka bez īstenības pastāv arī domas par to, un patiesība ir tad, ja starp tām pastāv atbilstība. Šī teorija ir plaši izplatīta arī tāpēc, ka tā ir viegli saprotama.

### Saskaņotības teorija
Savukārt saskaņotības teorijā patiesība ir aplūkota kā izteikumu saskaņotība kādas sistēmas ietvaros. Tā norāda, ka visiem spriedumiem noteiktā sistēmā jābūt tādiem, lai starp tiem savā starpā pastāvētu savstarpēji pamatojumi.

### Citas teorijas
Bez atbilstības un saskaņotības teorijas pastāv arī citas teorijas, piemēram, pragmatisma teorija, kur galvenā atziņa ir patiesības derīgums, vai konstruktīvisma teorija, kur patiesība tiek konstruēta, veidojoties sociālajos procesos.

## Formālās teorijas
### Patiesība loģikā
Loģikā izteikumi var būt patiesi vai aplami. Loģiskā patiesība ir viens no fundamentālajiem jēdzieniem šajā jomā, un pastāv vairākas atšķirīgas teorijas par tās dabu. Loģiskā patiesība ir apgalvojums, kas ir patiess un paliek patiess. Nereti tiek veidotas patiesības tabulas, kurās uzskatāmi redz, vai apgalvojums ir patiess vai aplams. Lai noskaidrotu, vai apgalvojums ir patiess, vajadzīgi patiesības kritēriji. Klasiskajā loģikā ir pieņemts patiesības vērtību apzīmēt ar 1 vai T, ja apgalvojums ir patiess, un ar 0 vai ⊥, ja apgalvojums ir aplams.

### Patiesība matemātikā
Matemātikā izmanto divas teorijas. Viena ir pierādījumu teorija, kad patiesība tiek iegūta, balstoties uz iepriekš zināmiem apgalvojumiem. Otra ir modeļa teorija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Novogarda

**Novogarda** () ir pilsēta un tāda paša nosaukuma pilsētas-lauku gminas centrs Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē uz ziemeļaustrumiem no apriņķa centra Goleņovas. Saglabājušās pilsētas aizsardzības mūru fragmenti.

Pilsēta stipri nopostīta Trīsdesmitgadu kara laikā. Līdz Otrā pasaules kara beigām pilsēta atradās Vācijā, un tās vāciskais nosaukums bija Naugarda ().
Marja Kačiņska

**Marja Helena Kačiņska** (, dzimusi , mirusi ) bija poļu ekonomiste, Polijas 8. prezidenta Leha Kačiņska dzīvesbiedre.

## Biogrāfija

Dzimusi kā Marja Helena Macķeviča () Mahovas ciemā, netālu no Kobilkas, Lidijas un Česlava Macķeviču ģimenē. Pamatskolu un vidusskolu apmeklēja Rabkazdrojā, Polijas dienvidos. Viņa studējusi transporta ekonomiku un starptautisko tirdzniecību Sopotā, tagadējā Gdaņskas Universitātē.
[thumb|left|220px|Marja Kačiņska un dzīvesbiedrs [Lehs Kačiņskis.]] Pēc absolvēšanas strādājusi *Maritime* Institūtā Gdaņskā, kur 1976. gadā satikusi nākamo dzīvesbiedru vīru Lehu Kačiņski ar kuru apprecējās 1978. gadā. Laulātajam pārim ir kopīga meita Marta Kačiņska un divas mazmeitas. Neskaitot dzimto poļu valodu, Marja Kačiņska pārvaldījusi angļu, franču, spāņu un krievu valodas.

## Nāve

[thumb|left|220px|Leha un Marjas Kačinsku bēru ceremonija [Vāveles katedrāle|Vāveles katedrālē, Krakovā]]
2010. gada 10. aprīlī plkst. 10.56 Marja Kačiņska un viņas dzīvesbiedrs, Polijas prezidents Lehs Kačiņskis gāja bojā neveiksmīgā lidmašīnas nosēšanās mēģinājumā Smoļenskas Ziemeļu lidlaukā — poļu Gaisa spēku lidmašīna *Tupolev Tu-154M* nolaišanās laikā aizskāra koku galotnes un ietriecās zemē. Visi lidmašīnā esošie 89 pasažieri un 7 cilvēku lielā apkalpe mira notikuma vietā.

Kačiņsku pāris devās pieminēt 70. gadadienu kopš Otrā pasaules kara laikā notikušā Katiņas slaktiņa.

2010. gada 18. aprīlī Marja Kačiņska tika apglabāta Vaveles katedrālē, Krakovā līdzās vīram.

Polijas pirmās lēdijas piemiņai Varšavā, Prezidenta Pils priekšā tiks iedēstīti divi tūkstoši dzeltenu tulpju, šo šķirni speciāli Kačiņska kundzei izveidojis kāds Holandes tulpju audzētājs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Marjas Kačiņskas pilna biogrāfija 
* Konspirācijas teorija un video par iespējamu pasūtījuma slepkavību. 
* Katastrofas izmeklēšanas rezultāti 
* Katastrofas vietas attēls no satelīta
21st Century Breakdown (dziesma)

**21st Century Breakdown** ir amerikāņu poproka grupas Green Day singls no viņu astotā studijas albuma *[[21st Century Breakdown]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Reprise Records. Dziesmas videoklips tika izdots 2009. gada 19. oktobrī.

## Dziesmu saraksts

## Vieta topos

## Ārējās saites
* Green Day oficiālā mājaslapa
Pierādījums

**Pierādījums** ir loģisku spriedumu kopums, kas pārliecinoši pamato kāda apgalvojuma pareizību.

* Matemātisks pierādījums
* Pierādījums (filozofija)
* Pierādījums (jurisprudence)
* Pierādījums (loģika)
Kinoakadēmijas balva

**Kinoakadēmijas balva** var būt:
* Amerikas Kinoakadēmijas balva,
* Britu Kinoakadēmijas balva (BAFTA).
Alberts Demčenko

**Alberts Demčenko** (; dzimis  Čusovojā, Krievijā) ir krievu kamaniņu braucējs. Ar kamaniņu braukšanu nodarbojas kopš 1992. gada. Startējis septiņās ziemas olimpiskajās spēlēs (, , , , , , ), izcīnījis divas sudraba medaļas — 2006. gadā Turīnā un 2014. gadā Sočos. Viņš uzvarēja Pasaules kausa kopvērtējumā 2004.—2005. gada sezonā.

## Sasniegumi
### Olimpiskās spēles

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Ārējās saites
* FIL-Luge profils
Eurēlijs Žukausks

**Eurēlijs Žukausks** (; dzimis  Klaipēdā, Lietuvā) ir bijušais lietuviešu basketbolists, spēlēja centra pozīcijā, laika posmā no 1995. līdz 2004. bijis Lietuvas basketbola izlases dalībnieks. 1995. gada NBA draftā viņu izraudzījās Sietlas "SuperSonics" ar kopējo 54. kārtas numuru.  paziņoja par profesionāļa karjeras beigšanu. Divkārtējs Olimpisko spēļu bronzas medaļas laureāts.

## Ārējās saites
* Eirolīgas profils
Henriks Lundkvists

**Henriks Lundkvists** (; dzimis  Orē, Zviedrijā) ir bijušais zviedru hokejists, vārtsargs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. 2006. gada olimpisko spēļu čempions.

Viņa dvīņu brālis Jūels arī ir profesionāls hokejists.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Lundkvists sāka 2000.—01. gada sezonā, tajā aizvadot četras spēles Zviedrijas Elitsērijas kluba *[[Frölunda HC]]* sastāvā. Jau nākamajā sezonā hokejists bija *Frölunda HC* komandas otrais vārtsargs. 2003.—04. gada sezonā Lundkvists bija komandas pamatvārtsargs. 2002.—03. un 2004.—05. gada sezonās kopā ar klubu Lundkvists izcīnīja Zviedrijas čempiona titulu. 2003., 2004. un 2005. gadā kā Zviedrijas labākais vārtsargs ieguva Honkena balvu.

2005. gada starpsezonā Lundkvists pārcēlās uz Ziemeļameriku, jau nākamajā sezonā aizvadot 53 spēles NHL kluba Ņujorkas "Rangers" sastāvā. Jau savā debijas sezonā viņš bija Vezinas balvas finālists. Lai gan finālistu vidū hokejists bija vēl vairākas reizes, Vezinas balvu Lundkvists izcīnīja vien 2011.—12. gada sezonā. 2013.—14. gada sezonā kopā ar "Rangers" sasniedza Stenlija kausa finālu, tajā gan piekāpjoties Losandželosas "Kings" hokejistiem.

2020. gada septembrī, pēc 15 "Rangers" sastāvā aizvadītām sezonām, klubs izpirka Lundkvista līguma pēdējo gadu. Pāris dienas vēlāk hokejists noslēdza līgumu ar Vašingtonas "Capitals".

Zviedrijas hokeja izlases rindās kļuvis par 2006. gada olimpisko spēļu čempionu, kā arī 2014. gada sudraba medaļu laureātu, spēlējis arī 2010. gada turnīrā. 2014. gadā iekļauts turnīra simboliskajā izlasē. Lundkvists izcīnījis sudraba medaļas arī 2003. un 2004. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
*
* NHL.com profils
Rinalds Muciņš

**Rinalds Muciņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu jurists, ierēdnis un politiķis. Viņš ir Jelgavas pilsētas slimnīcas un Aizkraukles slimnīcas valdes priekšsēdētājs. Pirms tam R. Muciņš bija P. Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcas valdes prieksēdētājs. 2004. gadā viņš bija Latvijas veselības ministrs.

## Dzīvesgājums
Rinalds Muciņš ir dzimis 1975. gadā Rīgā. Viņa māte strādāja par pārtikas tehnoloģi, tēvs bija saistīts ar zivrūpniecību un strādāja kolhozā "9. maijs". R. Muciņš mācījās Rīgas 50. vidusskolā un 99. vidusskolā. Studēja Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, absolvēja to 1998. gadā.

1995. gadā R. Muciņš sāka strādāt Labklājības ministrijas Valsts Slimokases Juridiskajā centrā, strādāja arī pašvaldības bezpeļņas uzņēmumā "Rīgas rajona Slimokase" un Valsts obligātās veselības apdrošināšanas aģentūrā (VOVAA).
No 2000. līdz 2002. gadam bija VOVAA Valdes loceklis, no 2001. līdz 2002. gadam strādāja par tās Juridiskā departamenta vadītāju. No 2002. līdz 2003. gadam bija Labklājības ministrijas, pēc tam Veselības ministrijas Veselības departamenta direktora vietnieks, no 2003. gada bija arī Veselības ministrijas valsts sekretāra vietnieks, 2004. gadā Latvijas veselības ministrs Induļa Emša valdībā.

No 2010. gada Muciņš bija Veselības ministrijas valsts sekretārs, līdztekus studēja tiesību zinātnes maģistratūrā biznesa augstskolā "Turība".
No 2014. gada viņš bija Valsts reģionālās attīstības aģentūras direktors, kopš 2016. gada februāra Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas (VARAM) valsts sekretārs. 2019. gada aprīlī iesniedza atlūgumu, par iemeslu minot ilgos gadus valsts pārvaldē un vēlmi pievērsties jauniem izaicinājumiem.

2020. gada sākumā Muciņu iecēla par Paula Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcas valdes prieksēdētāju. 2021. gada novembrī viņš kļuva arī par VAS "Latvijas valsts meži" padomes locekli, kas izraisīja plašu neizpratni par iespēju savienot šo amatu ar slimnīcas vadīšanu. 2023. gada oktobrī Muciņu atbrīvoja no pienākumiem P. Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcas valdē.
2023. gada 5. decembrī Rinalds Muciņš kļuva par SIA "Aizkraukles slimnīca" valdes priekšsēdētāju.

## Politiskā darbība
2002. gadā, būdams Veselības ministrijas valsts sekretāra vietnieks, iestājās partijā "Jaunais laiks". Bija tās biedrs līdz 2004. gada sākumam, kad ticis no partijas izslēgts par pievienošanos Induļa Emša valdībai veselības ministra amatā, lai gan "Jaunais laiks" nepiekrita piedalīties šajā valdībā. Amatā palicis līdz valdības krišanai tā paša gada .
2005. gadā pievienojās Tautas partijai, par viņu galvojis Gundars Bērziņš. Kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās, bet netika ievēlēts. No Tautas partijas izslēgts 2010. gadā, jo bija veselības ministra pienākumu pildītājas Lindas Mūrnieces padomnieks, lai arī viņa pārstāvēja partiju "Jaunais laiks".

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Saiešanas telts

thumb|right|Saiešanas telts
**Saiešanas telts**, arī **Tabernākuls** saskaņā ar Toru bija izraēļu galvenā svētnīca periodā pēc aiziešanas no Ēģiptes verdzības līdz pat Jeruzalemes tempļa uzcelšanai. Saiešanas telts celtniecības detaļas aprakstītas Otrajā Mozus grāmatā.

Saiešanas telts bija saliekams un pārvietojams templis, kas sastāvēja no telts ar krāsainiem pārklājiem, ko ierobežoja žogs. 15 x 20 metrus liela iežogota pagalma rietumu galā atradās 5x5 metrus liela, ar ādām pārklāta svētnīca, ko veidoja divas telpas — iekšējā svētnīca "Svētā vieta" ar Menoru un kvēpināmo upuru altāri un "Svētumu svētums" (*Kodesh Hakodashim*), kas bija Dieva klātbūtnes mājvieta un kur atradās arī Derības šķirsts. Pagalmā atradās mazgāšanās trauks un dedzināmo upuru altāris. Ieeja svētvietā bija no austrumiem un vissvētākā vieta atradās rietumu pusē. Pagalmā drīkstēja ieiet visi dievlūdzēji, Svētajā vietā priesteri, levīti, bet Svētumu svētumā tikai Augstākais priesteris vienu reizi gadā.

## Sinagogas modelis
Sinagogu struktūra seko Saiešanas telts izkārtojumam. Katrā sinagogā svētākā vieta ir arka "*aron kodesh*", kurā novietota Tora, tāpat kā Derības šķirstā bija ievietotas plāksnītes ar Desmit baušļiem. Līdzīgi Menorai, sinagogā deg lampa, "*ner tamid*". Sinagogas centrā ir paaugstinājums "*bimah*", uz kura tiek lasīta Tora. Tas atgādina altāri, uz kura tika veikta upurēšana. Un beidzot, lielākajos svētkos, priesteru pēcnācēji koeni, svētī draudzi, tāpat kā to darīja Saiešanas telts un vēlēk, Tempļa priesteri.

## Ārējās saites
* Jewish Encyclopedia raksts par Saiešanas telti
Valgava

**Valgava** () ir kopiena Garmišas-Partenkirhenes lauku rajonā, Vācijā. Valgava atrodas pašos Vācijas dienvidos, tās platība ir 36,96 ²km liela un tajā dzīvo ap pusotru tūkstoti iedzīvotāju.

## Iedzīvotāju skaits

### Dzimumstruktūra

## Cilvēki
Valgavā dzimuši:
* Magdalēna Neinere (*Magdalena Neuner*), vācu biatloniste, seškārtējā pasaules čempione un divkārtējā Olimpiskā čempione (dz. 1987.)

## Galerija

File:Wallgau 1900.jpg|Valgava 19. gadsmta nogalē
File:Bundesarchiv B 145 Bild-F009592-0013, Bayern, Wallgau.jpg|Valgava 1960. gada maijā
File:Wallgau Kirche 2009.jpg|Kopienas baznīca
File:Wallgau 2007.jpg|Valgava 2007. gadā
File:IsarWinterPanorama.jpg|Valgava ziemā 


## Ārējās saites

* Pilsētas oficiālā mājaslapa 
* Bavarikon ieraksts
Yellowcard

**Yellowcard** ir amerikāņu alternatīvā roka grupa no Losandželosas, taču grupa tika dibināta 1997. gadā Džeksonvilā. Viņu slavenākās dziesmas ir "Ocean Avenue", "Only One", "Lights and Sounds" un "Light Up the Sky". Grupa ir izdevusi 6 studijas albumus: *[[Midget Tossing]]*, *[[Where We Stand]]*, *[[One for the Kids]]*, *[[Ocean Avenue]]*, *[[Lights and Sounds]]* un *[[Paper Walls]]*.

## Diskogrāfija
* *[[Midget Tossing]]* (1997)
* *[[Where We Stand]]* (1999)
* *[[One for the Kids]]* (2001)
* *[[Ocean Avenue]]* (2003)
* *[[Lights and Sounds]]* (2006)
* *[[Paper Walls]]* (2007)
* *[[When You're Through Thinking, Say Yes]]* (2011)

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa
Pioņerska (polārstacija)

**Pioņerska** () bija pirmā padomju iekškontinentālā polārstacija Antarktīdā. Izveidota uz Polārā plato nogāzes 1956. gada 27. maijā 1. Kompleksās antarktiskās ekspedīcijas gaitā 375 km iekšzemē no Mirnijas stacijas. Stacijā pēc maiņu principa dežūrēja 4 - 5 cilvēku komanda.

Stacijas atklāšanas brīdī tā sastāvēja no diviem balokiem (uz sliecēm uzmontētām būdām) ar starp tiem izveidotu tamburu. Vienā būdā atradās dzīvojamās telpas, otrā - kambīze un kopkajīte. Vēlāk stacijā tika ierīkotas arī citas darba un dzīvojamās telpas.

Pioņerska funkcionēja līdz 1959. gada 15. janvārim, kad staciju slēdza dēļ nelabvēlīgajiem apstākļiem - stacija strauji tika ieputināta sniegā. Jau stacijas slēgšanas brīdī tā atradās zem 6 līdz 8 m biezas sniega kārtas. Pioņerskā tika veikti novērojumi aeroloģijā, meteoroloģijā, ģeomagnētsmā un glacioloģijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* М. М. Сомов На материке Антарктиды
Grifices apriņķis

**Grifices apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Rietumpomožes vojevodistes ziemeļos. Robežojas ar Rietumpomožes vojevodistes Kolobžegas, Lobezas, Goleņovas un Kameņas apriņķiem, kā arī Baltijas jūru.

## Apskates objekti

*Ņehožes bāka (*Latarnia Morska Niechorze*)

## Galerija

Latarnia_morska_Niechorze_widziana_od_strony_morza.jpg|Ņehožes bāka
Grifice

**Grifice** () ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē apmēram pusceļā starp Sčecinu un Košalinu pie Regas upes. Pilsētā šaursliežu dzelzceļa muzejs.

1262. gadā Pomerānijas hercogs Vartislavs III piešķīra pilsētai Lībekas tiesības. 1365. gadā iestājās Hanzā. 1648. gadā pēc Vestfāles miera, pilsēta iekļāvās Brandeburgā. Līdz Otrā pasaules kara beigām pilsēta atradās Vācijā, un tās vāciskais nosaukums bija **Greifenberga** (). Pēc Otrā pasaules kara pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti, bet vietā ieradās poļi no PSRS ieņemtajiem Polijas apgabaliem.

Futbolista Gžegoža Krihovjaka (*Grzegorz Krychowiak*, 1990) dzimtā pilsēta.
Vācu ordeņa Prūsijas mestri

thumb|300px|Prūsijas mestra pārvaldes apgabals ar atsevišķām komturejām un bīskapu zemēm.

**Vācu ordeņa Prūsijas mestri** bija Vācu ordeņa pavēlnieki Prūsijas zemēs pēc tam, kad Svētās Romas impērijas ķeizars Frīdrihs II 1226. gadā ar Rimini Zelta bullu piešķīra Vācu ordenim īpašas privilēģijas Prūsijas iekarošanai un kristīšanai. Pēc Vācu ordeņa virsmestra rezidences pārcelšanas uz Marienburgu 1309. gadā Prūsijas mestra funkcijas pildīja Vācu ordeņa virsmestrs.

## Prūsijas mestru saraksts

* 1229.-1239. Hermans Balke (Hermann Balk)
* 1239.-1244. Heinrihs no Veidas (Heinrich von Weida)
* 1244.-1246. Popo no Osternas (Poppo von Osterna)
* 1246.-1259. Dītrihs no Grīningenas (Dietrich von Grüningen vai Gröningen)
* 1257. Gerhards?
* 1259.-1261. Hartmuts no Grumbahas (Hartmut von Grumbach)
* 1262.-1263. Helmerihs no Rehenbergas (Helmerich von Rechenberg)
* 1263. Johans no Vegeleben (Johann von Wegeleben)
* 1263.-1269. Ludvigs no Baldersheimas (Ludwig von Baldersheim)
* 1271.-1273. Dītrihs no Gaterslēbenes (Dietrich von Gattersleben)
* 1273.-1279. Konrāds no Tīrbergas (Konrad von Thierberg)
* 1279.-1280. Konrāds no Foihtvangenes (Konrad von Feuchtwangen)
* 1280.-1283. Mangolds no Šternbergas (Mangold von Sternberg)
* 1283.-1288. Konrāds no Tīrbergas (Konrad von Thierberg) atkārtoti
* 1288.-1299. Meinhards no Kverfurtes (Meinhard von Querfurt)
* 1299. Konrāds no Babenbergas (Konrad von Babenberg)
* 1299.-1300. Ludvigs no Šipenes (Ludwig von Schippen)
* 1300.-1302. Helvigs no Goldbahas (Helwig von Goldbach)
* 1302.-1306. Konrāds no Zakas (Konrad von Sack)
* 1306. Zigfrīds no Švarcburgas (Siegfried von Schwarzburg)
* 1307.-1309. Heinrihs no Pleckes (Heinrich von Plötzke)
...
* 1317.-1324. Frīdrihs no Vildenbergas (Friedrich von Wildenberg) pildīja Vācu ordeņa pavēlnieka funkcijas Prūsijā, kamēr ordeņa virsmestrs ilgstoši uzturējās Trīrā, Erfurtē un Aviņonā.

## Skatīt arī
* Vācu ordenis
* Livonijas ordenis
* Livonijas ordeņa mestri
* Vācu ordeņa vācmestri
* Prūsijas hercogiste
* Prūsijas karaļi

## Ārējās saites
* Prūsijas zemes mestru saraksts (vāciski)
Pitragsupe

**Pitragsupe** (, arī **Pitragupe**, augštecē **Kukšupe**) ir Baltijas jūrā (Irbes šaurumā) ietekoša upe Talsu novadā. Sākas ziemeļos no Rukšpurva Dundagas pacēlumā. Tek ziemeļu virzienā, pa dziļu gravu šķērso Šlīteres Zilo kalnu krauju. Upes vidustece līdzenumā Slīteres nacionālajā parkā regulēta. Ietek jūrā starp Košragu un Pitragu. Lielākās pietekas ir Mežvidu valks (kreisā) un Zviedrgrāvis (7 km; labā). Pie Zviedrgrāgja ietekas atrodas 1 m augstais un 2,2 m platais Zviedrgrāvja ūdenskritums. Upi šķērso autoceļš P125.

## Atsauces
Estešunda

**Estešunda** () ir pilsēta Zviedrijas vidusdaļā. Estešunda ir Jemtlandes lēnes administratīvais centrs. Tā atrodas Zviedrijas ceturtā lielākā ezera Stūršena krastā. Estešunda ir reģiona kultūras un saimniecības centrs. Tā ir 24. lielākā pilsēta Zviedrijā un 46. lielākā pilsēta Skandināvijā. Estešundā regulāri notiek Pasaules kausa posmi biatlonā un ir noticis 2008. un 2019. gada Pasaules čempionāts biatlonā. Pilsētā atrodas futbola klubs *[[Östersunds FK]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hoščno

**Hoščno** () ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Stargardas Ščeciņskas.

Līdz Otrā pasaules kara beigām pilsēta atradās Vācijā, un tās vāciskais nosaukums bija Arnsvalde (). Pilsēta karā tika gandrīz pilnīgi nopostīta, kādu laiku pilsēta atradās arī Latviešu leģiona 15. divīzija. Pēc Otrā pasaules kara pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti, bet vietā ieradās poļi no PSRS ieņemtajiem Polijas apgabaliem.
Hoščno apriņķis

**Hoščno apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Rietumpomožes vojevodistes dienvidos. Robežojas ar Rietumpomožes vojevodistes Mislibožas, Stargardas, Dravsko un Valčas apriņķiem, kā arī Lubušas vojevodistes Stšelces-Drezdenko apriņķi.

## Apskates objekti

*Dravas nacionālais parks (*Drawieński Park Narodowy*)

## Ārējās saites
*Dravas nacionālais parks
Svidvinas apriņķis

**Svidvinas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Rietumpomožes vojevodistes centrālajā daļā. Robežojas ar Rietumpomožes vojevodistes Kolobžegas, Bjalogardas, Ščecinekas, Dravsko un Lobezas apriņķiem.
Vilpulkas pagasts

**Vilpulkas pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Ipiķu, Lodes, Jeru, Ramatas, Sēļu un Ķoņu pagastiem, kā arī Igaunijas Viljandi apriņķa Muļgu pagastu (agrāk Abjas pagastu). 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Kaučupīte, Krāņupīte, Pestava, Virķīte.

## Vēsture
1945. gadā Valmieras apriņķa Ternejas pagastā izveidoja Vilpulkas ciemu. Vilpulkas ciems ietilpis Rūjienas (1949-1959) un Valmieras (1959-2009) rajonos. 1954. gadā Vilpulkas ciemam pievienoja likvidēto Virķēnu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vilpulkas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rūjienas novadā. 2021. gadā Rūjienas novadu iekļāva Valmieras novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Vilpulka]]** (pagasta centrs) un Virķēni.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Svidvina

thumb|Baznīca Dievmātes Perpetual Palīdzība, celta 1388.
**Svidvina** () ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē uz ziemeļaustrumiem no Ščecinas pie Regas upes.

Līdz Otrā pasaules kara beigām pilsēta atradās Vācijā, un tās vāciskais nosaukums bija Šifelbeina (). Pēc Otrā pasaules kara pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti, bet vietā ieradās poļi no PSRS ieņemtajiem Polijas apgabaliem.

Vācu ārsta Rūdolfa Virhova (*Rudolf Virchow*, 1821 - 1902) dzimtā pilsēta.

Pie pilsētas liela Polijas kara aviācijas bāze.

thumb|left|300px|Schivelbein (~ 1860)
Luiss

**Luiss** ir izplatīts uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Davids Luiss (*David Luiz*; 1987) — brazīliešu futbolists;
* Duglass Luiss (*Douglas Luiz*; 1998) — brazīliešu futbolists;
* Spiridons Luiss (*Σπυρίδων Λούης*; 1873—1940) — grieķu sportists, pirmais olimpisko spēļu maratona distances čempions.

## Skatīt arī
* Lūiss
Mats

**Mats** var būt:

* mats (šahs) — situācija šaha spēlē;
* mati — apmatojums uz zīdītāju ķermeņa;
* uzvārds, cilvēki ar šādu uzvārdu:
** Andreass Mats (*Andreas Matt*; 1982) — austriešu frīstaila slēpotājs;
** Mario Mats (*Mario Matt*; 1979) — austriešu kalnu slēpotājs;
** Mihaels Mats (*Michael Matt*; 1993) — austriešu kalnu slēpotājs.
Slavno apriņķis

**Slavno apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Rietumpomožes vojevodistes ziemeļaustrumos. Robežojas ar Rietumpomožes vojevodistes Košalinas apriņķi un Pomožes vojevodistes Slupskas apriņķi.

## Apskates objekti

*Jaroslavecas bāka (*Latarnia Morska Jarosławiec*)

## Galerija

2007_jaroslawiec_latarnia_morska_03.JPG|Jaroslavecas bāka
1925. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1925. gads|1925. gada]] notikumi [[Latvija|Latvijā]]**.

## Notikumi
### Janvāris
* 17. janvāris — Zigfrīds Anna Meierovics Latvijas vārdā Helsinkos Baltijas valstu konferencē parakstīja četru Baltijas valstu šķīrējtiesas līgumu.

### Februāris
* 4. februāris - Rīgā tiek dibināta latviešu studentu korporācija *[[Fraternitas Academica]]*.
* 22.—26. februāris — Latvijas Valsts prezidents Jānis Čakste uzturējās oficiālā vizītē Igaunijā.

### Aprīlis
* 1. aprīlis:
** sāka darboties Liepājas — Glūdas dzelzceļa būves valde.
** stājas spēkā jauns administratīvais iedalījums, izveidojot divus jaunus apriņķus — Abrenes un Madonas. Apriņķu skaits palielinās no 17 uz 19.

### Jūlijs
* 7. jūlijs — ekspluatācijā tika ieviesta Latvijā pirmā pārmiju un signālu elektriskās centralizācijas iekārta.
* 21. jūlijs — tika nodibināts Valsts dzelzceļu pilsētas staciju un transporta kantoris.

### Augusts
* 22. augusts — uz Tukuma—Birzules ceļa satiksmes negadījumā bojā gāja Latvijas ārlietu ministrs Zigfrīds Anna Meierovics.

### Oktobris
* 3.—4. oktobris — notika 2. Saeimas vēlēšanas. Tajās piedalījās 74,89 procenti balsstiesīgo pilsoņu. Lielāka aktivitāte bija pilsētās, kur 2. Saeimu vēlēja 87,03 procenti vēlētāju, kamēr laukos — tikai 67,67 procenti vēlētāju.

### Novembris
* 1. novembris — sāka darboties Rīgas radiofonijas raidītājs. Pirmā pārraide bija pieslēgšanās Operas teātrim, no kura translēja Dž. Pučīni operu *[[Madama Butterfly]]*. Sākotnēji kopējais raidlaika ilgums dienā nepārsniedz divas stundas.
* 6. novembris — Saeima uz atkārtotu termiņu par Latvijas Valsts prezidentu ievēlēja Jāni Čaksti.

### Nezināms datums
* Notiek tautas skaitīšana.
* Maskavā arestē "LETA" korespondentu Visvaldi Peņģerotu.
* Pēc Dzelzceļu virsvaldes pasūtījuma a/s "Fēnikss" uzsākta jauna tipa pasažieru vagonu būve.

## Dzimuši
*  — Ervids Grinovskis, ekonomists un sabiedriskais darbinieks (miris 2004. gadā)
*  — Gunārs Birkerts, latviešu izcelsmes ASV arhitekts (miris 2017. gadā)
*  — Vladimirs Kaupužs, kultūras darbinieks (miris 2020. gadā)
*  — Jurijs Rubenis, inženieris un padomju partijas darbinieks (miris 2004. gadā)
*  — Jānis Pīnups, mežabrālis (miris 2007. gadā)
*  — Ernests Foldāts, biologs, doktors (miris 2003. gadā)
* 27. jūlijs — Arvīds Anuzis, pedagogs, vēsturnieks un novadpētnieks (miris 2006. gadā)
*  — Džemma Skulme, māksliniece (mirusi 2019. gadā)
*  — Līvija Akuratere, teātra kritiķe un teātra zinātniece (mirusi 2017. gadā)

## Miruši
* 25. jūlijs — Jānis Apinis, Latvijas armijas ģenerālis, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris (dzimis 1867. gadā)
* 22. augusts — Zigfrīds Anna Meierovics, izcils Latvijas sabiedriskais un politiskais darbinieks, pirmais Latvijas ārlietu ministrs (dzimis 1887. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Piezīmes un atsauces

### Atsauces
Sokoļskis

**Sokoļskis** var būt:
* Aleksejs Sokoļskis, PSRS šahists (1908—1969),
* Deniss Sokoļskis,  Latvijas futbolists (dzimis 1981. gadā).
Darlovo

**Darlovo** (), pilnā vārdā **Karaliskā Darlovo pilsēta** () ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē uz austrumiem no Slupskas. Osta pie Baltijas jūras. Kūrortpilsēta. Pilsētā saglabājusies Pomerānijas hercogu pils.

Pirmoreiz dibināta 1217. gadā, tomēr pilsēta panīka. 1312. gadā pilsētai tika piešķirtas Lībekas tiesības. 1412. gadā iestājās Hanzas savienībā. Pēc Trīsdesmitgadu kara iekļāvās Brandenburgā. Līdz Otrā pasaules kara beigām pilsēta atradās Vācijā, un tās vāciskais nosaukums bija **Rīgenvalde** (). Bija pazīstama kā vieta, kur radās desas paveids *Teewurst*. Kara laikā pilsētas pievārtē bija artilērijas poligons, kurā izmēģināja lielkalibra artilēriju, piemēram, lielgabalu "Dora". Pēc Otrā pasaules kara pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti, bet vietā ieradās poļi no PSRS ieņemtajiem Polijas apgabaliem.

Norvēģijas, Dānijas un Zviedrijas karaļa Pomerānijas Ērika (*Erik av Pommern*, 1381/1382—1459) dzimtā pilsēta.