1872. gada 10. maija viesulis

**1872. gada 10. maija viesulis** bija viena no postošākajām dabas katastrofām Latvijas vēsturē, kas skāra plašas teritorijas Vidzemē un Kurzemē. Negaisa sistēma, ko pavadīja ekstremāla izmēra krusa un spēcīgi viesuļi, nodarīja katastrofālus postījumus lauksaimniecībai, mežsaimniecībai un ēkām, kā arī izraisīja vairāku cilvēku nāvi un smagas traumas.

## Notikumu gaita
1872. gada 10. maijs Rīgā un tās apkārtnē sākās kā neparasti karsta diena. Ap plkst. 16.00 no dienvidrietumiem un ziemeļiem pilsētai tuvoties sāka tumši negaisa mākoņi. Neilgi pēc tam sākās spēcīga vētra un krusa, kas izraisīja paniku iedzīvotājos, no kuriem daudzi ticēja "pastardienas" pienākšanai.

Viesulis virzījās ziemeļaustrumu virzienā, skarot Siguldu, Cēsis un Valmieru. Tā ceļš bija aptuveni 120–150 verstis (128–160 km) garš un 35–40 verstis (37–43 km) plats, lai gan paša viesuļa tiešā postījumu josla vietām bija aptuveni 500 soļu (350–400 m) plata.

## Postījumi
### Rīga un apkārtne
Rīgā krusas graudi sasniedza dūres vai vistas olas lielumu, dažiem eksemplāriem sverot līdz pat divām mārciņām. Krusa izsita neskaitāmas logu rūtis, izdauzīja jumtu dakstiņus un pilnībā iznīcināja siltumnīcas un dārzus. Rīgas stacijas biezā stikla jumts tika pārvērsts drumstalās. Pieprasījums pēc būvmateriāliem bija tik liels, ka dakstiņu cena nākamajā dienā dubultojās (no 18 uz 35–50 rubļiem par 1000 gabaliem).

### Vidzeme
Vislielākie postījumi tika reģistrēti posmā no Siguldas līdz Cēsīm:
* **Sigulda:** Vietējais skolotājs C. Zilinskis ziņoja par pilnībā sagrautām mājām, skolas ēkas bojājumiem un bojāgājušiem cilvēkiem un lopiem. Viesulis koka ēkas pārvērta drupu kaudzēs 5 minūšu laikā.
* **Cēsis un apkārtne:** Kalna muižā un Blusas muižā ēkas tika pilnībā noslaucītas no zemes virsmas. Sēltakalna pusmuižai tika norauts jumts un aiznests lielā attālumā. Tika ziņots, ka Rūbenes baznīca sagāzusies kopā ar torni.
* **Allaži:** Kapsētā bēru laikā viesulis pacēla gaisā un aizmeta bēriniekus, kā arī sagāza 1,5 metrus augsto mūra sētu, aizpūšot masīvus akmeņus.
* **Meži:** Pie Priekuļu muižas tika nopostīts 300 pūrvietu (~109 ha) liels priežu mežs. Citviet baļķi un dēļi tika aiznesti vairāku kilometru attālumā.

### Kurzeme
Tukumā, pie Šlokenbekas muižas, viesulis norāva pilij jumtu un iznīcināja 120 pūrvietu (~43,7 ha) baļķu meža. Nīcā krusa iznīcināja ražu aptuveni 180 saimniecībām, piespiežot laukus pārarst un apsēt no jauna.

## Upuri
Vētra prasīja daudzu cilvēku dzīvības. Starp zināmajiem upuriem bija:
* 11 gadus veca meitene Blusas muižā, kuru nosita krītošs skapis, kamēr viņa lasīja dziesmu grāmatu.
* Divas meitas uz lielceļa pie Cēsīm, kuras viesulis pacēla gaisā.
* Divi bērinieki Allažu kapsētā.
* Ganību zēni un sievietes, ko skāra krītoši koki vai ēku drupas.

Daudzi cilvēki guva smagas traumas, zaudējot locekļus vai gūstot smagus sasitumus no gaisā pamestiem priekšmetiem.

## Interesanti fakti
* Viesuļa spēks bijis tik liels, ka klaips cietas rupjmaizes ticis iedzīts zemē 60 cm dziļumā.
* Kāds 3 gadus vecs bērns izglābās no drošas nāves sabrūkošā mājā, paslēpjoties zem gultas.
* Viesulis pacēla gaisā smagu divjūgu arklu un aiznesa to tālu laukā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Periodika.lv — vēsturisko laikrakstu arhīvs