open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Butānas futbola izlase

**Butānas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Butānu starptautiskās futbola sacensībās. Butānas futbola izlasi pārvalda Butānas Futbola fedrācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1982. gadā pret Nepālu. Izlase nav ne reizi kvalificējusies ne Pasaules kausam, ne Āzijas kausam.

## Pasaules čempionātos
* 1930—2006 — *Nepiedalījās*
* 2010 — *Izstājās*
* 2014 — *Nepiedalījās*
* 2018 — *Nekvalificējās*
* 2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956—1996 — *Nepiedalījās*
* 2000 — *Nekvalificējās*
* 2004 — *Nekvalificējās*
* 2007 — *Nepiedalījās*
* 2011 — *Nekvalificējās*
* 2015 — *Nepiedalījās*
* 2019 — *Nekvalificējās*

## Ārējās saites
Viktors Jaksons

**Viktors Jaksons** (dzimis ) ir latviešu ārsts un politiķis, bijušais Latvijas veselības valsts un labklājības ministrs. Tēvzemei un Brīvībai/LNNK biedrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1947. gadā. Mācījās Rīgas 2. vidusskolā. 1970. gadā absolvēja studijas Rīgas Medicīnas institūta vispārējās ārstniecības fakultātē. Precējies, ir divi bērni.
1971. gadā sāka strādāt Rīgas republikāniskajā psihoneiroloģiskajā slimnīcā par ārstu-ordinatoru, 1978. gadā par šīs slimnīcas nodaļas vadītāju, 1996. gadā par Valsts narkoloģiskās aprūpes un veselības centra direktoru.

No 1999. gada pildīja Latvijas Republikas Labklājības ministra padomnieka pienākumus.  Viktoru Jaksonu apstiprināja par Labklājības ministru Bērziņa valdībā. Par viņa apstiprināšanu amatā balsoja 52 deputāti, pret bija 21, savukārt 13 deputāti atturējās. 2004. gadā Jaksons bija Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas reģiona pastāvīgās komitejas loceklis.
2005. gadā Jaksonu uz trim gadiem ievēlēja PVO Administratīvajā valdē.

No apvienības “Tēvzemei un Brīvībai”/LNNK (TB/LNNK) kandidātu saraksta piedalījās 7. Saeimas vēlēšanās, 2004. gada Eiroparlamenta vēlēšanās un 8. Saeimas vēlēšanās, taču ievēlēts netika.

## Piezīmes un atsauces
SK Cēsis (sieviešu basketbola klubs)

**SK Cēsis** bija Cēsīs bāzēts sporta klubs, kurš vislabāk bija atpazīstams ar savu sieviešu basketbola komandu, kas dibināta 1995. gadā. 2005./2006. gada sezonā komanda kļuva par profesionālu vienību un līdz 2015. gadam bija viena no labākajām Latvijā, trīs reizes izcīnot valsts čempioņu titulu (2009, 2012, 2013). 2016. gadā sieviešu basketbola komanda beidza pastāvēt. 2024. gadā tika izveidota jauna komanda Cēsis/Cēsu pilsētas Sporta skola.

## Vēsture
Savā pirmajā LSBL sezonā "SK Cēsis" ieguva 5. vietu, bet no 2006. līdz 2015. gadam tikai vienu reizi neizcīnīja medaļas. 2007/2008. gada sezonā paralēli dalībai LSBL, klubs piedalījās Baltijas sieviešu basketbola līgā, kur tika izcīnīta augstā 2. vieta, un pirmo reizi kluba vēsturē tika startēts FIBA Eiropas kausā, kur tika sasniegts 1/16 fināls. 2008./2009. gada sezonā tika izcīnīts LSBL čempionu tituls. 2009/2010. gada sezonā klubs spēlēja Latvijas Sieviešu basketbola līgā, Lietuvas Sieviešu basketbola līgā un Baltijas sieviešu basketbola līgā. 2010. gada rudenī finansiālu problēmu dēļ no klubu aizgāja vadošās spēlētājas un 2010/11. gada LSBL sezonu "SK Cēsis" pabeidza 7. vietā neiekļūstot izslēgšanas spēlēs. 2011/12. gada sezonas regulāro čempionātu "SK Cēsis" pabeidza otrajā vietā, bet finālsērijā uzvarēja Rīgas TTT un otro reizi kļuva par čempionēm. No 2012./2013. gada līdz 2015./2016. sezonai "SK Cēsis" piedalījās Latvijas — Igaunijas sieviešu basketbola čempionātā. Latvijas čempionu tituls tika iegūts arī 2012./2013. gada sezonā.

2016. gada septembrī "SK Cēsis" sieviešu basketbola komanda atsauca savu dalību LSBL sacensībās.

## Izcīnītās vietas LSBL čempionātā

* 2006 — 3.
* 2007 — 3.
* 2008 — 2.
* 2009 — 1.
* 2010 — 2.
* 2011 — 7.
* 2012 — 1.
* 2013 — 1.
* 2014 — 2.
* 2015 — 2.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā mājaslapā
* Profils Basket.lv
SK Cēsis

**SK Cēsis** ir Cēsu sporta klubs. Tajā ietilpst vīriešu un sieviešu basketbola komandas, kā arī vīriešu futbola un volejbola komandas. Kopš 2009. gada sporta kluba prezidents ir Krišjānis Kļaviņš.

## Piezīmes un atsauces
.ac

**.ac** ir Debesbraukšanas salas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). Šo domēnu administrē NIC.AC, Internet Computer Bureau filiāle. Internet Computer Bureau atrodas Apvienotajā Karalistē.
Domēnu drīkst reģistrēt jebkurš. Ir iespējams reģistrēt internacionalizētus domēna vārdus.

Neskatoties, ka šis domēns ir valsts augstāka līmeņa domēns (ccTLD), daži domēna vārdu tirgotāji to piedāvā kā Vācijas pilsētas Āhenes domēna vārdu, izmantojot analoģiju ar šajā pilsētā izdotām automašīnu numura zīmēm ("AC"). Kurdistānas - Havlera Universitāte (University of Kurdistan - Hawler) izmanto augstākā līmeņa domēnu , izmantojot **ac** kā vārda ‘academic’ mnemoniku.

## Pieejamie otrā līmeņa domēni
* **.com.ac** - komerciālām struktūrām
* **.gov.ac** - valsts pārvaldes struktūrām
* **.org.ac** - bezpeļņas organizācijām
* **.mil.ac** - valsts aizsardzības iestādēm
* **.net.ac** - interneta pakalpojumu sniedzējiem

## Citi pielietojumi
**.ac** ir arī otrā līmeņa domēns vairāku valstu augstāka līmeņa domēniem akadēmiskām iestādēm (skatīt arī .ac (otrais līmenis)).

## Atsauces

## Ārējās saites
* IANA .ac whois informācija 
* NIC.ac Domēna vārdu reģistrators
Aizkraukles kauja

**Aizkraukles kauja** var būt:
* Aizkraukles kauja — Livonijas krusta karu kauja 1229. gadā pie Aizkraukles, kad zemgaļu ķēniņš Viestards cīnījās pret Aizkraukles komtura Markvarta vadīto karaspēku.
* Aizkraukles kauja — Livonijas krusta karu kauja 1279. gada 5. martā, kurā Lietuvas dižkunigaitis Traidenis sakāva krustnešu spēkus.

## Skatīt arī
* Aizkraukle
Biheiviorālisms

**Biheiviorālisms** (no  — 'uzvedība') ir viena no pazīstamākajām modernās politoloģijas nozarēm. Biheiviorālismam ir stingri individuāla pieeja pētniecībai politikas zinātņu ietvaros, tas koncentrējās uz indivīda izpēti, mēģina izskaidrot atsevišķa indivīda politisko uzvedību un kolektīva politiskās uzvedības parādību cēloni ar metodiskā individuālisma līdzekļiem. Biheiviorālisms bija vērsts pret spekulācijām un minējumiem un bija empīrisks, un balstījās uz faktiskiem novērojumiem. Tas ietvēra indivīdu uzvedības izpēti, lai skaidrotu politiskos procesus, taču lielā mērā koncentrējās uz psiholoģiskajiem aspektiem. Biheiviorālismam bija raksturīga skaidri formulētu un pārbaudāmu hipotēžu izvirzīšana, visam bija jābūt skaidri pierādāmam, novērojamam un izsakāmam skaitļos. Biheiviorālisma pamati meklējami 1940. gados ASV.

## Atsauces
Karagājiens uz Nalseni (1235)

**Karagājiens uz Nalseni** notika 1235. gadā vai 1236. gada sākumā pēc Zobenbrāļu mestra Folkvīna aicinājuma. Karaspēks, kurā bez ordeņa piedalījās arī kristīto igauņu, letu un līvu karaspēks, iebruka Nalsenes zemē, ko hronikas autors pieskaita lietuviešu (*Littowen*) apdzīvotajai teritorijai. Kaujā lietuvieši zaudēja ap 2000 kritušo, iebrucēji kā kara laupījumu ieguva 2500 zirgu.

Panākumu iedvesmots, 1236. gada rudenī Zobenbrāļu ordeņa mestrs Folkvīns rīkoja jaunu karagājienu uz zemgaļu un žemaišu zemēm, kas atradās uz rietumiem no Nalsenes, tomēr Saules kaujas laikā cieta iznīcinošu sagrāvi.

## Nalsenes zemes lokalizācija

Atskaņu hronikas Heidelbergas kodeksā kā karagājiena mērķis minēta lietuviešu zeme **Alsene**, turpretī Bergmaņa kodeksā **Nalsene**. Latīņu valodā rakstītos dokumentos pieminēta Nalsenes zemi (*terra Nalsen*), kas tiek identificēta ar senkrievu hronikā minēto **Nalšenas zemi** (*Нальшенайская земля*).
Pēc senāka uzskata Alsene atradusies Sēlijā vēlākās Altenes pils apkaimē vai Naujališas apkaimē (Siliņš, 1893; Klaustiņš, Saiva, 1936).

Latviešu etnologs un valodnieks Eduards Volters pirmais jau 1900. gadā izteica domu, ka Hipatija hronikā pieminētā Naļščanes zeme (*земля Нальщанская*) saistāma ar aukštaišu vietvārdiem (*Noliškis* u.c.) Utenas apriņķī.

Mūsdienu lietuviešu historiogrāfijā dominē uzskats ka Nalsenes zeme atradusies tagadējās Aukštaitijas teritorijā (Łowmiański, 1983; Benninghoven, 1965). Lietuviešu medievists E. Gudavičs savās kartēs par Lietuvas zemju konfederāciju 13.gs. 20.—50.gados Nalseni jeb Nalšu (lietuviešu *Nalšia*) novietoja Lietuvas ziemeļaustrumos uz dienvidiem no Daugavpils (Gudavičius, 1989). Pēc cita uzskata vismaz daļa no Nalsenes zemes atradusies arī Daugavas labajā krastā, tagadējās Latgales teritorijā, kuru lietuviešu cilmes Polockas kņazs Gerdenis 1264. gadā atdevis Livonijas ordenim.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Space Adventures

**Space Adventures, Ltd.** ir ASV kompānija, kas plašāk pazīstama ar kosmiskā tūrisma organizēšanu, t.i., piedāvā privātpersonām veikt lidojumus kosmosā.

[thumb|[Marks Šatlvorts kosmosā]]
*Space Adventures* dibināta 1998. gadā. Galvenais birojs atrodas Viennā, Virdžīnijā un tās prezidents ir Eriks Endersons (*Eric C. Anderson*). 

Kompānija piedāvā lidojumus uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS), bezsvara stāvokļa izjušanu lidmašīnā, kosmonautu treniņus un rezervēšanu nākotnes suborbitālajiem lidojumiem.

## Lidojumi uz SKS
*Space Adventures* kopš 2001. gada piedāvā veikt lidojumu ar Krievija kosmosa kuģi Sojuz. Pati kompānija nenodarbojas tieši ar kosmiskā lidojuma veikšanu, tā slēdz līgumus ar Krievijas Federālo kosmisko aģentūru.

Komerckosmonautu lidojumi:

Par iespēju doties kosmosā Deniss Tito samaksāja 20 miljonus USD, nākamie kosmiskie tūristi maksāja vairāk.

## Atsauces
.al

**.al** ir Albānijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
Šo domēnu administrē Albānijas Elektronisko un pasta komunikāciju ministrija (AKEP).
Agrāk, kad nebija iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus tomēr eksistēja šādi otrā līmeņa domēni: **uniti.al**, **tirana.al**, **soros.al**, **upt.al** un **inima.al**.
Ir iespējams reģistrēt arī trešā līmeņa domēnus ar šādiem otrā līmeņa domēniem:

* **.com.al** - komerciālām struktūrām
* **.edu.al** - mācību iestādēm
* **.gov.al** - valsts pārvaldes struktūrām
* **.org.al** - bezpeļņas organizācijām
* **.mil.al** - valsts aizsardzības iestādēm
* **.net.al** - interneta pakalpojumu sniedzējiem

## Ārējās saites
* IANA .al whois informācija 
* webhost.al Domēna vārdu reģistrators
Daugavpils Universitāte/Swedbank

**Daugavpils Universitāte** (agrāk **Daugavpils Universitāte/Swedbank**) ir latviešu sieviešu basketbola klubs, kas ir bāzēts Daugavpilī, Latvijā. Klubs ir dibināts 1995. gadā. Klubs spēlē Latvijas Sieviešu basketbola līgā.

## Komandas satāvs
*Pēdejoreiz atjaunots: .*

## Vietas LSBL

## Ārējās saites

* Basket.lv profils
TTT Rīga Juniores

**TTT Rīga Juniores** ir latviešu sieviešu basketbola klubs, kas ir bāzēts Rīgā, Latvijā. TTT Rīga Juniores ir TTT Rīga fārmklubs. Klubs spēlē Latvijas Sieviešu basketbola līgā.

## Komandas satāvs
*Pēdejoreiz atjaunots: .*

## Vietas LSBL

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā mājaslapā 
* Profils Basket.lv
Illess

**Illess** () jeb **Illestunturi** (*Yllästunturi*) ir 719 m augsts kalns Kolari pašvaldībā, Lapzemes reģionā Somijā. Atrodas pie Pallas-Illestunturi nacionālā parka.

Pie tā atrodas divi ciemi: Ekeslompolo (*Äkäslompolo*) ziemeļos un Illesjervi (*Ylläsjärvi*) dienvidos.

Kalns ir populārs kā distanču slēpošanas un kalnu slēpošanas centrs. Illesa apkaimē ir distanču slēpošanas trases 330 km kopgarumā, no kurām 38 km ir apgaismotas. Kalnā ierīkoti 29 pacēlāji un 61 nobraucienu trase.

## Ārējās saites

* Illesa oficiālā mājaslapa
Ganga

**Ganga** (, *Gaṅgā*, ) ir viena no nozīmīgākajām upēm Indijas subkontinentā. Tā plūst caur Indas—Gangas līdzenumu Indijas ziemeļos un Bangladešā. Upe ir nosaukta dievietes Gangas vārdā, un hinduismā tā ir svēta upe. Tā lielākoties ir plata un lēni plūstoša. Ganga sākas Himalaju rietumos, satekot kopā vairākām upēm. Gangas garums ir 2510 km, kas to padara par vienu no garākajām pasaules upēm. Deltu Ganga veido kopā ar vēl vienu lielu upi — ar Brahmaputru. Upes baseina platība ir  km². Gangas krastos atrodas tādas pilsētas kā Kānpura, Allahābāda, Vārānasī, Patna un Rādžšāhī.

## Ģeogrāfija
Ganga sākas Himalaju rietumos, netālu no Indijas un Ķīnas (Tibetas autonomā reģiona) robežas, Indijas pusē. Gangu veido piecas satekupes — Bhāgīrathi, Alaknanda, Mandakini, Dhaulīganga un Pindara, kuras iztek no kalnaina reģiona Utarakhandas štatā. No tām lielākās ir Bhāgīrathi un Alaknanda. Lai gan Alaknanda ir nedaudz garāka, Bhāgīrathi hindu kultūrā un mitoloģijā uzskata par primāro izteku. Tās izteka no Gangotri ledāja hiduistu svētceļotājiem ir svēta vieta. Bhagīrathi ar Alakandu saplūst kopā pie Devaprajāgas pilsētas. Ganga tālāk plūst uz dienvidiem cauri kalniem pie Rišikešas, un ietek Haridvāras līdzenumā, kas arī hiduistiem ir svēta vieta.

Ietekot Indas—Gangas līdzenumā, Gangā esošais ūdens daudzums strauji pieaug, jo tai pietek klāt ļoti daudzas lielākas un mazākas upes. Ūdens daudzums upē mainās arī sezonāli. Pavasarī ūdens daudzums ir paaugstināts no kūstošajiem sniegiem Himalajos, bet no jūlija līdz septembrim ūdens līmenis ir augsts musonu atnesto lietavu dēļ. Vienīgi ziemas mēnešos samazinās ūdens līmenis. Pie Allahābādas pilsētas Gangai pietek klāt labā krasta pieteka Jamuna, un turpmāk Ganga kļūst vēl lielāka pēc ūdens daudzuma, kas tajā plūst. Šajā posmā no ziemeļiem pietek arī lielākas kreisā krasas pietekas, piemēram, Gomati un Ghāghara.

Tālāk tā ieplūst Bihāras štatā, kur Gangai pietek klāt Gandaka, Sona un Kosī. Pirms ietecēšanas Bangladešas teritorijā, Ganga iztek cauri Rietumbengāles štatam. Pie Bangladešas robežas tā sadalās divās galvenajās attekās — Padmā un Hugli. Padma ir dabiskā galvenā Gangas noteka, kurā ietek Brahmaputra un lejāk pievienojas arī Meghna, veidojot kopīgu straumi uz Bengālijas līci. Gangas-Brahmaputras-Meghnas sistēma ir trešā lielākā pasaulē pēc ūdens daudzuma, kas ieplūst pasaules okeānā. Lielākas sistēmas ir tikai Amazonei un Kongo. Ūdens daudzums, kas ietek Bengālijas līcī, ir aptuveni 38 tūkstoši m3/s; no tiem 12 tūkstošus dod Ganga.

## Atsauces

## Ārējās saites
.ba

**.ba** ir Bosnijas un Hercegovinas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
Šo domēnu administrē Bosnijas un Hercegovinas Telinformātikas Centra Universitāte.

Ieteicamais domēna reģistrācijas līmenis ir otrais. Tomēr ir iespējams reģistrēt arī trešā līmeņa domēnus ar šādiem otrā līmeņa domēniem:

* **.com.ba** - šo domēnu administrē BIHnet, BH Telecom filiāle
* **.co.ba** - šo domēnu administrē uzņēmums Sayber, kurš atrodas Sarajevā
* **.edu.ba** - mācību iestādēm
* **.gov.ba** - valsts pārvaldes struktūrām 
* **.org.ba** - bezpeļņas organizācijām
* **.mil.ba** - valsts aizsardzības iestādēm
* **.net.ba** - interneta un telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējiem
Bosnijas un Hercegovinas universitātēm piešķirti šādi otrā līmeņa domēni
* **.unsa.ba**- Sarajevas Universitāte
* **.untz.ba**- Tuzlas Universitāte
* **.unmo.ba**- Mostaras "Džemal Bijedić" Universitāte
* **.unbi.ba**- Bihać Universitāte
* **.unze.ba**- Zenicas Universitāte
* **.rs.ba** - šo domēnu administrē SARnet Centar (Serbu republikas Akadēmiskais un Izpētes centrs), kurš atrodas Banja Luka. Šo domēnu var reģistrēt bez maksas jebkurš, kurš atrodas Serbu Republikā Bosnijā un Hercegovinā.

## Ārējās saites
* IANA .ba whois informācija 
* nic.ba Domēna vārdu reģistrators
Kima Kleistersa

**Kima Antonija Lode Kleistersa** (*Kim Antonie Lode Clijsters*; dzimusi  Bizenā, Beļģijā) ir beļģu tenisiste, bijusī WTA pasaules pirmā rakete. K. Kleistersa ir uzvarējusi četros *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* vienspēļu turnīros un divos dubultspēļu turnīros. Trīs vienspēļu uzvaras izcīnītas ASV atklātajos čempionātos un viena Austrālijas atklātajā čempionātā. 21. gadsimta pirmajā desmitgadē K. Kleistersa kopā ar savu tautieti Žustīni Enānu bija vienas no dominējošajām spēlētājām pasaules kortos un sasniedza Beļģijas tenisa vēsturē nebijušus rezultātus un popularitāti. 2017. gadā iekļauta Starptautiskajā tenisa slavas zālē.

2009. gadā viņa ļoti ātri atguva vietu tenisa elitē, tikai nedaudz vairāk kā mēnesi pēc atgriešanās, pārsteidzoši uzvarot savā otrajā ASV atklātā čempionāta finālā Karolīnu Vozņacku ar rezultātu 7—5 6—3. K. Kleistersa kļuva par pirmo tenisisti šī turnīra vairāk kā 100 gadu vēsturē, kas izcīnījusi uzvaru saņemdama organizatoru *Wild card* dalībai turnīrā un nebūdama WTA spēlētāju rangā, tikai trešo spēlētāju, kas uzvar *Grand Slam* turnīrā nebūdama starp izsētajām spēlētājām un pirmo spēlētāju kopš 1980. gada, kas spējusi uzvarēt *Grand Slam* turnīrā pēc bērna laišanas pasaulē.

2012. gadā otro reizi beidza profesionālas tenisistes karjeru, aizvadot pēdējās spēles ASV atklātā čempionāta vienspēļu un jaukto dubultspēļu turnīros.

2019. gada septembrī, jau būdama trīs bērnu māte, paziņoja par plāniem atgriezties tenisā. Traumas dēļ atgriešanās iznāca vēlāk, nekā tas bija plānots, — 2020. gada 17. februārī Dubaijas WTA turnīrā, pirmajā kārtā zaudējot Garbinjei Mugurusai.

## Privātā dzīve
K. Kleistersa bija saderinājusies ar Austrālijas tenisistu Leitonu Hjūitu, bet saderināšanās tika atsaukta 2004. gada rudenī. 2007. gadā Kleistersa pameta profesionālo tenisu, apprecējās ar ASV basketbolistu Braienu Linču un nākamā gada 27. februārī viņai piedzima meita.

## Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

*
Karagājiens uz Abavas kuršu zemi (1229)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte 13. gadsimta vidū. Zobenbrāļu ordeņa karaspēks iebruka Kurzemes ziemeļaustrumu daļā]]

**1229. gada karagājiens uz Abavas kuršu zemi** notika 1229. gada vidū un bija pirmais zināmais vācu krustnešu iebrukums Kurzemes teritorijā. Karagājiena formālais iemesls bija kuršu un zemgaļu uzbrukums Daugavgrīvas klosterim iepriekšējā gada vasarā. Krustnešu karaspēku vadīja Zobenbrāļu ordeņa mestrs Folkvīns. Iebrucēji izpostīja Abavas ielejas kuršu zemi. Pēc postīšanas šajā kuršu zemē izcēlies bads un tās iedzīvotāji lūguši labību no Rīgas tirgotājiem, pretī solot pāriet katoļu ticībā un kļūt par Rīgas bīskapa vasaļiem. 1230. gadā tā sauktās Miera Kursas iedzīvotāju vecākie svinīgā ceremonijā Rīgā slēdza miera līgumu, ko no krustnešu puses parakstīja Rīgas domkapituls, Zobenbrāļu ordenis un Rīgas rāte, bet no kuršu puses Rendas, Valgales, Pedvāles, Matkules, Vānes, Pūres, Iģenes, Kandavas un Ansiņu ciemu vecākie. To vēlāk izmantoja Zobenbrāļu ordenis savā cīņā pret Alnas Balduīna centieniem 1231. gadā nodibināt tieši Romas pāvestam pakļautu Kurzemes valsti. 

Abavas kuršu līgums ar Rīgas krustnešiem ir senākais saglabājies līgums ar pakļautajiem Senlatvijas iedzīvotājiem. Tajā bija šādi noteikumi:
# kuršiem bija jāļaujas kristīties katoļticībā,
# viņiem vajadzēja uzņemties kristietības jūgu (uzturēt katoļu priesteri),
# ik gadus maksāt nodevās no katra arama un ecējama zirga vienu birkavu rudzu,
# kurši paturēja īpašumtiesības uz saviem laukiem,
# kurši apņēmās cīnīties pret Kristus ienaidniekiem.

## Atsauce

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Gregs Odens

**Gregorijs Veins Odens jaunākais** (; dzimis  Bufalo, Ņujorkas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists, spēlēja centra pozīcijā. Nacionālajā basketbola asociācijā (NBA) piedalījies 119 spēlēs, bet karjeras noslēgumā spēlēja Ķīnas Basketbola asociācijas klubā Dzjansu "Dragons". 2007. gada NBA draftā viņu Portlendas "Trail Blazers" izraudzījās ar kopējo pirmo kārtas numuru, taču karjeru sabojāja traumas, līdz ar to G. Odens ir uzskatāms par vienu no neveiksmīgākajām drafta pirmajām izvēlēm.

## Karjera
Pēc izcilas augstskolu basketbola karjeras Ohaio Valsts universitātē G. Odens tika izraudzīts 2007. gada NBA drafta pirmajā kārtā ar pirmo numuru. Diemžēl Portlendas "Trail Blazers" nācās vilties, jo drafta pirmais numurs izlaida visu sezonu labās kājas ceļgala traumas dēļ. NBA G. Odens debitēja pārbaudes spēlēs pirms 2008.—2009. gada sezonas, tomēr gan pārbaudes spēlēs, gan pēc tam regulārās sezonas spēlēs guva vairākas traumas un pagaidām savu potenciālu pilnībā nav parādījis. Vienu no savām veiksmīgākajām spēlēm G. Odens aizvadīja  pret Milvoki "Bucks", uzvarētā spēlē gūdams karjerā lielāko punktu skaitu — 24 un izcīnīdams 15 atlēkušās bumbas zem groziem. Kopā sezonā viņš piedalījās 61 spēlē, no tām 39 izgāja sākuma sastāvā. "Trail Blazers" sekmīgi cīnījās arī izslēgšanas spēlēs, tomēr G. Odens tajās devās laukumā kā rezervists un viņa ieguldījums komandas panākumos bija neliels. 2009.—2010. gada NBA sezonā G. Odena spēle kļuva produktīvāka un rezultativitāte pieauga, sezonas pirmajā ceturtdaļā viņš visas spēles sāka komandas pirmajā pieciniekā. Tomēr decembra sākumā gūtā trauma neļāva G. Odenam veiksmīgi aizvadīt arī šo sezonu. Nākamās divās sezonās viņš traumu dēļ oficiālās spēlēs nepiedalījās.

2012. gada martā "Trail Blazers" atlaida G. Odenu, tomēr aktīva spēlētāja karjeru viņš nebeidza. 2013. gada janvārī tika izplatīta informācija, ka par viņa iekļaušanu sastāvā interesējas vairāki NBA klubi. 2013. gada augustā G. Odens noslēdza līgumu ar Maiami "Heat". "Heat" sastāvā viņš piedalījās 23 NBA spēlēs (pirmā oficiālā spēle pēc daudzu gadu pārtraukuma, kurā viņš izgāja laukumā, gan bija tikai nākamā gada 23. februārī). Komanda sasniedza NBA finālsēriju, kurā piekāpās Sanantonio "Spurs", taču G. Odens spēlēja tikai trīs *play-off* spēlēs.

Vēlākie G. Odena mēģinājumi atgriezties NBA nebija sekmīgi, un 2015. gada vasarā viņš pievienojās Ķīnas Basketbola asociācijas klubam Dzjansu "Dragons", kur saņēma 1,2 miljonu dolāru gadā lielu atalgojumu. Pēc vienas sezonas Ķīnā G. Odens paziņoja par karjeras beigām.

## Statistika NBA

### Regulārā sezona

### Izslēgšanas spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
Salmi

thumb|250px|right|Rituļos sapresēti salmi
thumb|250px|right|No salmu blokiem celta māja (ASV, Virdžīnijā)
**Salmi** ir kultūraugu atliekas pēc pļaujas, nogriezti izkaltuši labības stiebri, kuriem izkulti graudi jeb sēklas. Reizēm par salmiem tiek saukti ne tikai graudaugu, bet arī linu, kaņepju, rīsu, pākšaugu u.c. kultūraugu stiebri.

Mūsdienās graudaugu novākšana notiek mehanizēti. Kombains nopļauj nogatavojušos labību, zemē atstājot saknes un rugājus. Graudi kombainā tiek izkulti un nogādāti kaltē, bet salmus atstāj uz lauka. Ja salmus nav paredzēts savākt, tos sasmalcina un izkliedē pa lauku. Sasmalcināšana var notikt ar pašu kombainu, ja tas ir attiecīgi aprīkots, vai ar smalcinātājmašīnu. Pēc tam šos salmus iear zemē, kur tie kalpo kā mēslojums. Ja salmi paredzēti citai izmantošanai, tos transportēšanai sapresē rituļos vai ķīpās vai arī sasmalcina savācējpiekabē.

## Pielietojums
* Apģērbs
** Salmu cepure
* Biodegvielas ražošana
* Biomasa
* Celtniecība
** Salmu jumts
** Sienu bloki
* Dekoratīvs materiāls
* Dzīvnieku barība
* Iepakojums
* Kurināmais
* Mēslojums
* Papīra ražošana

## Ārējās saites
Sahāras gepards

**Sahāras gepards** (*Acinonyx jubatus hecki*) ir viena no gepardu (*Acinonyx jubatus*) pasugām. To sauc arī par **Ziemeļrietumāfrikas gepardu**.

Sahāras gepards ir reta un apdraudēta pasuga, pastāv uzskats, ka mūsdienās to populācija nepārsniedz 250 īpatņus. Tas ir sastopams Ziemeļāfrikas teritorijās: Alžīrijā, Togo, Nigērā, Mali, Beninā un Burkinafaso. Visvairāk Sahāras gepardu dzīvo Alžīrijā Ahagara kalnos, lai gan šis pieņēmums balstās uz 2009. gada 4 gepardu novērojumiem.

## Izskats un uzvedība
Sahāras gepards ir vientuļnieks un daļējs nomadnieks. Ļoti reti tēviņi izveido gepardu sugai raksturīgās koalīcijas. Mātītes parasti ieņem teritorijas, kurās ir visbagātākie barības resursi, bet tēviņi seko mātītēm.

Lai arī Sahāras gepards ir Āfrikas gepards, tas ārēji ir ļoti atšķirīgs. To kažoki ir ar īsāku apmatojumu. Krāsa gaiša, gandrīz balta. Melnie plankumi bieži virzienā no muguras gar sāniem uz leju kļūst arvien gaišāki, rūsgani brūni, līdz uz kājām tie ir pavisam izbalējuši. Gepardiem ierastās melnās svītras no acu iekšējā kaktiņa līdz mutes kaktiņam bieži nav vispār. Seja var būt ar dažiem melnajiem plankumiem vai bez tiem. Augumā Sahāras gepardi ir sīkāki un kaulaināki. To ķermeņa garums ir 1,70 m, svars 40—45 kg. Tā kā Sahāras gepardi dzīvo tuksnesī, tie spēj iztikt ilgstoši bez ūdens, padzeroties no upuru asinīm. Dienas laikā Sahāras gepardi slēpjas ēnā, saviem mazuļiem mātītes iekārto slēptuves alās vai zem klinšu pārkarēm.

## Barība
Sahāras geparda galvenais medījums ir Sahāras zobenragantilopes, Dorkas gazeles un Dama gazeles. Gepards neatteiksies arī no mazāka medījuma kā, piemēram, zaķa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sahāras geparda foto
Zobols

**Zobols** (arī Zobeļa ezers, Zobola ezers, Zobuls, Zobuļu ezers) ir caurteces ezers Vidzemes augstienē, Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā. Ezeram cauri tek Gauja, ko pirms ietekas ezerā sauc par Ārnīti, bet iztekot no ezera — par Mierupīti. Uz iztekošās upītes uzcelts aizsprosts ar ūdens līmeņa regulēšanas būvi. Ezerā ir 4 salas ar kopējo platību 7,8 ha. Divas no tām ir 4,1 un 3,4 ha lielas, bet pārējās tikai 0,1 un 0,2 ha lielas. Ezera krasti ir lēzeni, zemi. Ezerā dzīvo asari, līdakas, līņi, raudas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zobols Vecpiebalgas novada mājaslapā
Akadēmija

[thumb|250px|[Pētera akadēmijas ēka Jelgavā]]
[thumb|250px|Spānijas karaliskās akadēmijas ēka [Madride|Madridē]]
**Akadēmija** () ir tradicionāli lietots nosaukums akadēmiski ievirzītām augstākās izglītības iestādēm. Nosaukuma izcelsmi saista ar Platona akadēmiju, kas pastāvēja Atēnās no 387. gadu p.m.ē. līdz tās slēgšanai 529. gadā. Ap 334. gadu Aristotelis Atēnās nodibināja savu filozofisko skolu, ko dēvēja par likeju jeb liceju. 
Renesanses laikmetā 1459. gadā akadēmiju atjaunoja Florencē, vēlāk šo nosaukumu sāka lietot arī citviet.

## Latvijā
Zviedru Vidzemes laikā no 1631. līdz 1710. gadam Rīgā pastāvēja Rīgas akadēmiskā ģimnāzija. Pēc karaļa Gustava Ādolfa rīkojuma Tērbatā 1632. gadā nodibināja Gustava akadēmiju, kas pastāvēja līdz 1665. gadam. Teoloģijas profesors, vēlāk rektors bija pirmās Latviešu-vācu vārdnīcas autors Georgs Mancelis. Paralēli akadēmiskajai ģimnāzijai 1675. gadā Zviedrijas karalis Kārlis XI Rīgā nodibināja Kārļa liceju.
No 1775. līdz 1806. gadam Kurzemes un Zemgales hercogistes, vēlāk Kurzemes guberņas augstākā mācību iestāde bija Pētera akadēmija (*Academia Petrina*) jeb  Jelgavas akadēmiskā ģimnāzija.
 
1919. gadā Latvijas Pagaidu valdība pieņēma lēmumu nodibināt Latvijas Mākslas akadēmiju.
Pēc Otrā pasaules kara beigām 1945. gadā izveidoja Latvijas PSR Zinātņu akadēmiju, kas darbojās kā augstākā zinātnes administrēšanas struktūra ar plašu pētniecisku institūtu asociāciju. Par  akadēmijas locekļiem ievēlēja gan izcilus zinātniekus, gan arī zinātnes un augstākās izglītības administratorus. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas to pārveidoja par Latvijas Zinātņu akadēmiju, kuras locekļus ievēlēja paši akadēmijas locekļi.

Mūsdienu Latvijā par akadēmiju sauc arī ne-universitātes tipa zinātniski pētniecisko iestādi vai apvienību, vai augstākās izglītības institūciju, kas:
# īsteno bakalaura, maģistra un doktora programmas vismaz vienā no Latvijas izglītības klasifikācijā noteiktajām izglītības tematiskajām grupām;
# vismaz puse no akadēmiskā personāla ir doktori vai profesori;
# vismaz puse no akadēmijā pārstāvētajām izglītības tematiskajām grupām ir otrā cikla augstākās izglītības programmas;
# veido zinātniskās institūcijas un pētījumu rezultātus publicē starptautiski recenzētos zinātniskajos izdevumos.

## Ārējās saites
* LR Augstskolu likums
* LR Izglītības likums
Fernando Kaldeiro

**Fernando Kaldeiro** (*Fernando "Frank" Caldeiro*, dzimis , miris ) bija Argentīnā dzimis NASA kosmonauts, inženieris. Viņš bija izgājis astronautu sagatavošanas kursus, bet nav lidojis kosmosā.

Fernando Kaldeiro dzimis Argentīnā. 16 gadu vecumā kopā ar vecākiem ieradās ASV, ne vārda nezinot angliski. Sākotnēji viņi apmetās Ņujorkā. Kaldeiro studējis mehānisko inženieriju un ieguvis maģistra grādu inženiermenedžmentā.

No 1985. gada F. Kaldeiro strādāja *Rockwell International* kā izmēģinājumu direktors bumbvedēju B-1B pārbaudēm, pirms tos nogādāja ASV Gaisa spēkiem. 1988. gadā viņš sāka strādāt Kenedija kosmosa centrā no *Rockwell* kompānijas kā Space Shuttle galvenās dzinējsistēmas speciālists, kas atbildīgs par Discovery sagatavošanu lidojumam un palaišanu. 
1991. gadā viņš pārgāja darbā NASA Kenedija kosmosa centrā kā kriogēnikas un degvielas sistēmu eksperts.

1996. gadā Kaldeiro uzņēma astronautu sagatavošanas grupā. Pēc diviem gadiem viņš tika kvalificēts kosmiskiem lidojumiem kā misijas speciālists. Viņš veica vairākus pienākumus, kas saistīti ar Starptautiskās kosmosa stacijas moduļu sagatavošanu, *Space Shuttle* programmatūras testēšanu, u.c.
Fernando Kaldeiro tā arī netika nozīmēts kādam kosmiskajam lidojumam.

Viņš mira  pēc divu ar pusi gadu cīņas ar smadzeņu vēzi.

## Ārējās saites
* Kaldeiro biogrāfija NASA mājaslapā
Ģenerāļa Jona Žemaita Lietuvas militārā akadēmija

thumb|Ģenerāļa Jona Žemaita Lietuvas militārā akadēmijas emblēma
**Ģenerāļa Jona Žemaita Lietuvas militārā akadēmija** (lietuviešu: *Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademija*) ir Lietuvas militārās profesionālās augstākās izglītības un zinātnes iestāde, Lietuvas Republikas Aizsardzības Ministrijas augstskola. Atrodas Viļņā, Ðilo ielā 5 A.

Tās pamatuzdevums ir gatavot valsts aizsardzībai nepieciešamo profesionāli izglītotu komandējošo sastāvu un attīstīt militāro zinātni, organizēt un veikt pētījumus valsts aizsardzības un drošības jomā.

Akadēmija īsteno profesionālās augstākās izglītības studiju programmas, akadēmiskās izglītības programmas un doktorantūras studiju programmas, kā arī nodrošina studijas militārās kvalifikācijas iegūšanai un paaugstināšanai. Akadēmijā ir nošķirtas militāro mācību (kvalifikācijas celšanas, karjeras, pakāpes saņemšanas, amatu atbilstības un citus) kursus no akadēmiskajām studiju programmām, kas nodrošina karavīru vai civilā personāla akadēmisko izglītība.

Ir nošķirti militāros mācību (kvalifikācijas celšanas, karjeras, pakāpes saņemšanas, amatu atbilstības un citus) kursi no akadēmiskajām studiju programmām, kas nodrošina karavīru vai civilā personāla akadēmisko izglītību. Sagatavo trīs specialitāšu bakalaurus.

1998. gada 20. novembrī akadēmija tika nosauktā ģenerāļa Jona Žemaita vārdā.

## Darbs un mācību spēki

Akadēmijas darbu organizē akadēmijas priekšnieks (*commandant*) ar četriem vietniekiem:
* vietnieks — administratīvajos jautājumos;
* vietnieks militārās apmācības jautājumos, kam pakļautas ir taktikas, kaujas atbalsta, fiziskās sagatavošanas katedras, kapteiņa kursi un neklātienes vai tālmācības katedra;
* vietnieks zinātnes un akadēmisko studiju jautājumos, kam pakļautas sešas civilās katedras, bibliotēka, pētnieciskais centrs, svešvalodu katedra un svešvalodu centrs, kur angļu valodu apgūst arī ārzemju karavīri;
* vietnieks nodrošinājumu jautājumos, kura pakļautībā ir visi dienesti, kas nodrošina akadēmijas pilnīgi autonomu darbību.

Lietuvas militārā akadēmija ir militārais mācību bloks, kas atbild par militāro apmācību un akadēmiskais bloks, kas sagatavo trīs specialitāšu bakalaurus un divu specialitāšu maģistrus.

Akadēmiju veido 6 civilās, 2 militārās un sporta katedra. Bez minētajām katedrām ir arī kapteiņa kurss, maģistrantūras programma, svešvalodu, pētniecības un tālmācības centri, u.c. Tikai sešās civilajās katedrās vien ir 4 habilitētie doktori, 31 doktors un 32 lektori (maģistra grāds, ar iespējamiem retiem izņēmumiem). Kopā ir 67 akadēmiskā personāla darbinieki, bet personāls kopumā ir aptuveni 500 cilvēku.

Līdz 2003. gadam Lietuvas militāro akadēmiju ir absolvējuši 1835 virsnieki un 43 apakšvirsnieki. Atbilstoši Lietuvas AM vadlīnijām, akadēmijai ir jāsagatavo tikai 50 jauni leitnanti gadā.

## Ārējās saites

* Lietuvos karo akademija - mājas lapa (liet.val.)
Mazo un vidējo uzņēmumu mārketings

**Mazo un vidējo uzņēmumu mārketings (MVU mārketings)** ir tirgzinības zinātnes virziens, kas pēta mārketinga jautājumus MVU. Tikai nesen pasaules zinātnieki šim virzienam sāka pievērst pastiprinātu uzmanību. Viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc šis virziens ir kļuvis aktuāls, ir apgalvojums, ka MVU neizmanto visas mārketinga iesējas vai izmanto tās nepilnīgi, lai palielinātu savu konkurētspēju. Līdz ar to MVU mārketinga viens no galvenajiem uzdevumiem ir palīdzēt paaugstināt MVU konkurētspēju un uzlabot uzņēmumu saimnieciskās darbības rezultātus.

Latvijā MVU veido 99,9% no visiem uzņēmumiem un nelielu uzņēmumu mārketinga stratēģijas izstrādes un konkurētspējas paaugstināšanas jautājumi mūsu valstī zinātniskā līmenī iepriekš praktiski nav pētīti. Zinātnisko pētījumu trūkums varētu būt viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc Latvijas MVU ir tik grūti paaugstināt savu konkurētspēju vietējā un starptautiskajos tirgos. Nepietiekama teorētiskā bāze neļauj MVU risināt praktiskās mārketinga problēmas un paaugstināt savu konkurētspēju. Ir pieradīts, ka MVU nevar izmantot daudzas mārketinga stratēģijas, kuras pielieto lielie uzņēmumi.

Īrijas universitātes profesors Devids Carsons (*David Carson*) šim jautājumam ir veltījis daudzus darbus un veicis vairākus pētījumus. Viņa pazīstamākie darbi par šo tēmu ir *Issues which Impact upon Marketing in the Small Firm, 2003. g., The Evolution of Marketingi in Small Firms, 1985. g., SME marketing networking: a strategc approach, 2004. g., Effective Marketing Education for SME Executives, 1996. g. un Competitive advantage in SME, 2002. g.*  
## Mazo un vidējo uzņēmumu loma Latvijas ekonomikā
Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) veido vienu no ekonomikas balstiem jebkurā valstī. Tā, piemēram, Amerikā MVU skaits sastāda 99% no visiem reģistrētajiem uzņēmumiem. Anglijā šis rādītājs ir līdzīgs un tas pietuvojas 99%. Krievijā 41% uzņēmumu atbilst MVU kritērijiem. Ķīnā šādu uzņēmumu ir 98%. Latvija šajā ziņā atkārto likumsakarības, kuras ir raksturīgas arī citām valstīm. Valstī ir 68 646 jeb 99,9% uzņēmumu, kas atbilst MVU kritērijiem. Saskaņā ar Latvijas Ekonomikas ministrijas datiem 69,9% iedzīvotāju ir nodarbināti tieši mazos un vidējos uzņēmumos un to ieguldījums sastāda 63,2% no IKP. Nomaksātie nodokļi Valsts kasē sastāda 66,4% no visiem nomaksātajiem nodokļiem [2008. gada 1. pusgads].
## Uzņēmumu klasifikācija
Saskaņā ar Eiropas savienības likumdošanas aktiem primārais kritērijs, kas nosaka uzņēmuma piederību vienai vai citai grupai, ir darbinieku skaits. Sekundārais kritērijs ir apgrozījums. Komercsabiedrības tiek dalītas četrās grupās - mikro, mazie, vidējie un lielie uzņēmumi. Mikro uzņēmumos ir nodarbināti no viena līdz deviņiem darbiniekiem (apgrozījums ≤2 milj. EUR). Mazos uzņēmumos strādā no 10 līdz 49 darbiniekiem (apgrozījums ≤10 milj. EUR). Lai komercsabiedrībai būtu vidēja uzņēmuma statuss, tai ir jāatalgo no 50 līdz 249 darbiniekiem (apgrozījums ≤50 milj. EUR). Ikviens uzņēmums skaitīsies, kā liels, ja darbinieku skaits pārsniegs 250 (apgrozījums >50 milj. EUR).
Sabiles novads

**Sabiles novads** bija 2000. gadā izveidota pašvaldība Talsu rajonā, kurā apvienojās Sabiles pilsēta un Abavas pagasts. Novads likvidēts 2009. gadā, to kā divas atsevišķas administratīvās teritorijas iekļaujot Talsu novadā.

## Atsauces
Spartak

**Spartak** var būt:

## Sporta klubi Krievijā
* Maskavas "Spartak":
** Maskavas "Spartak" (futbols) — futbola klubs
** Maskavas "Spartak" (hokejs) — hokeja klubs
* Maskavas apgabala "SpartaK" — sieviešu basketbola klubs

## Skatīt arī
* Spartaks
Balgales pagasts

**Balgales pagasts** ir viena no Talsu novada administratīvajām teritorijām tā austrumos. Robežojas ar sava novada Laucienes un Strazdes pagastiem un Tukuma novada Zentenes un Cēres pagastiem.

## Daba
### Reljefa formas
Ručiņkalns, Ruļļu kalni.

### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
Dursupe, Krauja, Liekna, Mazdursupe, Oksle, Raudziņu grāvis, Sēņgrāvis, Smildziņstrauts, Sviķu strauts, Vārngrāvis, Vecmuižas strauts.

#### Ūdenstilpes
Balgales dzirnavezers, Dursupes dzirnavezers, Diemests, Indrānu dīķis, Kannenieku dīķis, Noru dīķis, Podiņu dīķis, Silezers.

#### Purvi
Dzirlejas, Kazpurs.

## Vēsture
Mūsdienu Balgales pagasta teritorijā vēsturiski atradās Balgales muiža (*Gut Ballgaln*, Balgale), Dižsēņu muiža (*Gut Groß-Sehnen*, Dižsēņi), Dursupes muiža (*Gut Dursuppen*, Dursupe), Galtenes muiža (*Gut Galten*, Galtene).

Balgales pagasts pastāvējis jau 19. gadsimta 80. gados, bet 1891. gadā pievienots Zentenes pagastam. 1945. gadā Zentenes pagastā izveidoja Balgales ciema padomi. 1971. gadā Balgales ciemam pievienoja daļu Laucienes ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Talsu novadā.

### Kultūras pieminekļi
*Balgales baznīca
*Galtenes muižas durvju komplekti un kāpnes

## Iedzīvotāji
### Nacionālais sastāvs

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Pagasta centrs ir Dursupē.

### Ievērojamas personības
* Ilgonis Bērsons (1931), literatūrzinatnieks
* Imants Bērsons (1935), kodolfiziķis
* Juris Celmiņš (1950), Latvijas Republikas izglītības ministrs
* Daina Bruņiniece (1955), žurnāliste
* Uģis Brūvelis (1971), vieglatlēts, olimpietis
* Dainis Zāģeris (1982), spēkavīrs

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
2016. gada vasaras olimpiskās spēles

**2016. gada vasaras olimpiskās spēles** () jeb **XXXI olimpiskās spēles**, arī **Rio 2016**, bija trīsdesmit pirmās vasaras olimpiskās spēles. Tās no  līdz  notika Riodežaneiro, Brazīlijā. Tajās piedalījās vairāk kā  sportistu no 206 valstīm. Pirmo reizi olimpiskajās spēlēs piedalījās sportisti no Kosovas un Dienvidsudānas, ar vairākiem sportistiem tika pārstāvēta bēgļu komanda. Pēc 2016. gada olimpiskajām spēlēm no 7. līdz  Riodežaneiro notiks arī paraolimpiskās spēles.

Kopumā tika sadalīti 306 medaļu komplekti 31 sporta veidā. Pēc ilgāka pārtraukuma olimpiskajās spēlēs bija golfs, kā arī pirmo reizi regbijs-7. Spēles tika aizvadītas 33 stadionos Riodežaneiro, kā arī pa vienam stadionam Sanpaulu, Beluorizonti, Salvadorā, Braziljā un Manausā.

Norises vietu Starptautiskā Olimpiskā komiteja noteica savā 121. sesijā Kopenhāgenā, Dānijā. Šī bija pirmā reize, kad olimpiskās spēles notika Dienvidamerikā, trešā reize, kad tās notika Dienvidu puslodē (abas iepriekšējās reizes tās rīkoja Austrālija). Tāpat šī bija pirmā reize, kad tās notika portugāliski runājošā valstī, pirmā reize kopš Sidnejas olimpiskajām spēlēm . gadā, kad tās nenotika valsts galvaspilsētā, un otrās olimpiskās spēles Latīņamerikā pēc Mehiko, kas tās rīkoja . gadā. Šīs bija pirmās vasaras olimpiskās spēles pēc Tomasa Baha stāšanās Starptautiskās Olimpiskās komitejas vadītāja amatā.

Dažas nedēļas pirms olimpisko spēļu sākuma tika paziņots, ka dopinga skandāla dēļ daļai Krievijas sportistu (tai skaitā visiem vieglatlētiem, svarcēlājiem u.c. sporta veidu pārstāvjiem) tiks liegta dalība olimpiskajās spēlēs.

## Norises vietas izvēle

Riodežaneiro par 31. vasaras olimpisko spēļu mājvietu tika izvēlēta  121. Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijas laikā Kopenhāgenā. Cīņā par spēļu rīkošanu tā apsteidza Madridi (Spānija), Tokiju (Japāna) un Čikāgu (ASV). Vēl bija pieteikušās, bet nenonāca līdz finālbalsojumam, Baku (Azerbaidžāna), Doha (Katara) un Prāga (Čehija).

## Sporta veidi
Treknināti atzīmēti sporta veidi, kuros piedalījās arī Latvijas sportisti.

* 
* 
* 
* 
* ***'
* ***'
* 
* ***'
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* ***'
* 
* ***'
* ***'
* 
* 
* ***'
* 
* ***'
* ***'
* 
* ***'
* 
* 
* ***'
* 
* ***'

## Medaļu kopvērtējums

## Kalendārs
Šis kalendārs ir balstīts uz informāciju, kas bija olimpisko spēļu biļešu tirdzniecības sākšanas dienā 2015. gada 31. martā.
: *Visi datumi pēc Brazīlijas laika ([[UTC−03:00|UTC—3]])*




## Latvija olimpiskajās spēlēs

Latvijai šīs bija 11. vasaras olimpiskās spēles. Latvijas delegācijā bija iekļauti 33 sportisti, kas valsti pārstāvēja 12 sporta veidos. Latvijas karogu atklāšanas ceremonijā nesa BMX riteņbraucējs Māris Štrombergs.

### Latvijas sportistu augstākie sasniegumi

## Skatīt arī
* Olimpiskās spēles
* Vasaras olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Abavas ciems

**Abavas ciems** var būt:
* Padures ciema nosaukums līdz 1968. gadam
* Jaunsātu ciema nosaukums līdz 1968. gadam
* Abavas pagasta nosaukums līdz 1990. gadam

## Skatīt arī
* Abava
* Abavas iela
Delfīns

**Delfīns** var būt:
* delfīni — vaļveidīgo kārtas jūras zīdītāji;
* Delfīns (zvaigznājs) — zvaigznājs.
Ķūļciema pagasts

**Ķūļciema pagasts** ir viena no Talsu novada administratīvajām teritorijām, Engures ezera rietumu krastā. Robežojas ar sava novada Laucienes, Mērsraga pagastiem un Tukuma novada Zentenes pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Dzedrupe, Mellupīte, Pelčupe, Pļavupe, Šķēde.

## Vēsture
1945. gadā Mērsraga pagastā izveidoja Ķūļciema ciema padomi. 1951. gadā Ķūļciema ciemam pievienoja Dzedru ciemu, 1954. gadā — Mērsraga ciema kolhoza „Plēsums” teritoriju. 1963. gadā Ķūļciema ciema kolhoza „1 Maijs” teritoriju iekļāva Mērsraga ciemā. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Talsu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Nacionālais sastāvs

### Apdzīvotās vietas
Pagasta centrs atrodas Ķūļciemā. Citas lielākās apdzīvotās vietas ir Dzedri, Krievragciems un Jādekšas.
Attālums no pagasta centra līdz novada centram Talsiem ir , tuvākā kaimiņu novada centram Mērsragam — , tuvāko kaimiņu pagastu centriem Vandzenei — , Laucienei — . Tuvākā dzelzceļa stacija Stende — , Mērsraga osta — .

### Ievērojamas personības
* Jānis Sviestiņš (1888—1972), publicists, sabiedrisks darbinieks
* Alfreds Ripa (1936), biologs

## Saimniecība
### Transports
Caur Ķūļciemu un tā pagastu katru dienu kursē autobuss Nr. 6405 no Mērsraga līdz Talsiem un atpakaļ.

## Izglītība un kultūra
Pagastā nav skolu, bet Dzedros atrodas Dzedru Mārtiņa evaņģēliski luteriskā baznīca.

## Atsauces
Karagājiens uz Izborsku un Pleskavu (1240)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte XIII. gs. vidū. Tērbatas bīskapa igauņu vasaļu, Livonijas ordeņa un Dānijas karaļa vasaļu karagājiens notika uz Pleskavai (kartē - *Pskov*) pakļautajām zemēm.]]
**1240. gada karagājiens uz Izborsku un Pleskavu** notika 1240. gada rudenī Tērbatas bīskapa Hermaņa vadībā, kas ilgstoši naidojās ar Novgorodai pakļauto Pleskavas valsti par meslu ievākšanu no Ugaunijas iedzīvotājiem. Bruņoto konfliktu veicināja Romas pāvestu vēlme ieviest katoļu ticību mongoļiem nepakļautajā Krievzemes daļā. Tā kā Baltazars Rusovs savā hronikā kļūdaini rakstīja, ka karagājienu vadījis pirmais Livonijas ordeņa mestrs Hermans Balke, tad agrāk tika pieņemts, ka tas noticis 1238. gadā.

Karagājienā piedalījās Tērbatas bīskapa karaspēks, kas sastāvēja galvenokārt no ugauņu kājniekiem un jātnieku karaspēks, ko veidoja Livonijas ordenis un Dānijas karaļa Rēveles, Harijas un Virijas vasaļi. Sākumā viņi viegli ieņēma Izborskas pili un sakāva Pleskavas karaspēku, kas devās pretuzbrukumā, nogalinot ap 800 karavīru. Kad iebrucēji forsēja Mudas upi un aplenca Pleskavas kromu, kņazs nolēma padoties un noslēdza miera līgumu, kurā Pleskavas zeme piekrita kļūt par Livonijas ordeņa vasali, atdodot daļu no savām pilīm un zemēm. Livonijas ordenis atstāja cietoksnī nelielu garnizonu, kuru drīz vien padzina Novgorodas karaspēks Aleksandra Ņevska vadībā. .

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
* Ledus kauja

## Atsauce
Vīdžejs

**Vīdžejs** ( no *video jockey*) ir cilvēks, kurš ar speciāla aprīkojuma palīdzību rada vizuālus efektus, kas reālā laikā pavada mūziku. Rezultātā tiek veidots uz videofragmentiem balstīts jaundarbs.

## Vēsture
Vīdžeja "tēvs" ir korejietis Nam June Pike. Pirmie vīdžeji uzstājās MTV kanālā.

## Programmatūra
Vīdžeji izmanto īpašas datorprogrammas: *Resolume* (ar efektiem) *[[Windows]]* sistēmai, *Isadora* (*Windows* un *[[MacOS X|Mac OS X]]*) un *modul8*, *VDMX5* (*Mac OS X*). Piemēram, programma *Resolume* atbalsta video tikai .AVI formātā.
Vīdžejs atšķirībā no dīdžeja nevis atskaņo gatavus skaņdarbus, bet gan meklē video un filmas par noteiktu tematiku, no kurām izvēlas īsus fragmentus ar efektiem, slaidiem, *Flash* grafiku, 3D grafiku.
Vīdžejs var izmantot arī video no mobilā telefona vai videokameras, pielietojot dažādus efektus.
Dzintarjūra

thumb|200px|Dzintarjūras dejotāji Miks Martinsons un Kitija Jumiķe.
***Dzintarjūra*** ir sarīkojumu deju studija, kas darbojas Rīgas Skolēnu pilī. Nosaukumu 1982.gadā Rīgas Skolēnu pils sarīkojumu deju kolektīvam deva vadītāji Maija un Ernests Poreiteri, bet vēl agrāk ar nosaukumu *Dzintara jūra* iepriekšējais sarīkojumu deju kolektīva vadītājs Igors Biļanskis rīkoja plašus starptautiskus deju konkursus. Šobrīd deju studijā darbojas pedagogi Vilmārs un Lolita Ivuškāni.

## Darbības virzieni
*Dzintarjūra* darbojas Rīgas Skolēnu pilī. Mācību programmā ir ietvertas sporta jeb sarīkojumu dejas: lēnais valsis, kviksteps, tango, fokstrots, Vīnes valsis, ča-ča-ča, samba, rumba, pasodoble, džaivs u.c. Studijas *Dzintarjūra* trenētie deju pāri piedalās un gūst augstus rezultātus daudzās sporta deju sacensībās Latvijā, ir izcīnītas vietas valsts čempionātos, tai skaitā arī Valsts čempiona tituls.

Labākie dejotāji piedalījušies daudzās ārvalstu sacensībās un atklātajos čempionātos: uzvarēts Ziemeļeiropas valsts čempionātā, kāpts uz goda pjedestāla Spānijā (*Platja d'Aro* Barselonā), Anglijā (*Brantwood International Championships*), Vācijā (*Berlin*), Beļģijā (*Stars cup* Antverpenē), Lietuvā (*Lithuanian dance festival*), Somijā (Tamperē), Čehijā (*Brno open*), Slovēnijā (*Slovenia Open*), Francijā (*French open* Mežēvā).

*Dzintarjūrā* deja ir ne tikai kā sporta veids un iespēja aktīvi trenēties un regulāri piedalīties sporta deju sacensībās, bet arī kā iepēja lieliski pavadīt brīvo laiku, kas veicina pareizas stājas, ritmiskuma un elegances veidošanos. Deju studijā iespēja mācīties ir jebkuram interesentam neatkarīgi no vecuma vai iepriekšējās sagatavotības.

*Dzintarjūras* audzēkņi vasarā piedalās dažādās atpūtas un deju treniņnometnēs, kā arī paralēli intensīvam deju mācību procesam notiek interesanta un aktīva atpūta — ekskursijas, pārgājieni, sporta spēles, atrakcijas, fiziskās nodarbības svaigā gaisā.

## Sacensības ''Dzintarjūra''

Rīgas Skolēnu pils un deju studijas *Dzintarjūra* pašreizējie vadītāji Vilmārs un Lolita Ivuškāni atjaunoja tradīciju rīkot deju sacensības *Dzintarjūra* 1999.gadā. Tās ir vienas no Latvijā populārākajām deju sacensībām, katru gadu tās pulcē lielu deju pāru skaitu no Latvijas un kaimiņvalstīm. Nu jau daudzus gadus pēc kārtas šo sacensību ietvaros notiek Latvijas čempionāts Latīņamerikas dejās vai standartdejās. 

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Rīgas Skolēnu pils; Dzintarjūra
* E-skola par Dzintarjūru