Marianna Hainiša

**Marianna Hainiša** (, dzimusi kā **Marianna Pergere** () , mirusi ) bija Austrijas sieviešu kustības dibinātāja un vadītāja. Viņa bija arī otrā Austrijas prezidenta Mihaela Hainiša (1920–1928) māte.

## Biogrāfija
Marianna Pergere piedzima 1839. gadā Bādenē pie Vīnes, Austrijā. Viņas māte algoja pasniedzējus, lai tie palīdzētu viņai mācīt Mariannu un viņas brāļus un māsas. Viņas tēvam Jozefam Pergeram piederēja rūpnīcas Hirtenbergā.

1857. gadā Marianna apprecējās ar rūpnieku Mihaelu Hainišu (vērpšanas fabrikas īpašnieku Auē), piedzima divi bērni (Mihaels 1858. gadā un Marija 1860. gadā).

1868. gadā ģimene pārcēlās uz Vīni. Amerikas pilsoņu kara laikā (1861—1865) uzņēmums piedzīvoja krīzi, jo vērpšanas fabrikas izejvielu, kokvilnas vati, vairs nevarēja iegūt no Amerikas Savienotajām Valstīm.

19. gs. sešdesmito gadu beigās uz Mariannu izšķirošu ietekmi atstāja grūtības, ar kurām saskārās viņas draudzene, cenšoties atrast darbu ģimenes uzturēšanai pēc vīra slimības. Neskatoties uz draudzenes pūliņiem (viņa runāja vairākās valodās un bija talantīga mūziķe), viņa nespēja atrast darbu. Tolaik 30 gadus vecā Marianna saprata izglītības nozīmi, lai vidusšķiras sievietes varētu atrast darbu. 1870. gadā viņa uzrakstīja rakstu par sieviešu izglītību, ko neviens laikraksts nepublicēja. 1870. gada 25. marta sanāksmē viņa prezentēja savu rakstu, kura kulminācija bija aicinājums Vīnes pilsētai ieviest paralēlas skolu klases meitenēm. Tas radīja sensāciju, kas tika plaši atspoguļota laikrakstos, un tā rezultātā Pirmā Austrijas krājbanka ziedoja 40 000 Austroungārijas guldeņus meiteņu skolas dibināšanai.

1888. gadā Hainiša aizsāka Paplašinātās sieviešu izglītības līgas veidošanu. Šī līga aģitēja par sieviešu iespējām studēt un iegūt augstāko izglītību. 1902. gadā Hainiša nodibināja Austrijas sieviešu organizāciju federāciju un bija tās priekšsēdētāja līdz 1918. gadam. 1906. gada 17. oktobrī viņa sasauca Sieviešu vēlēšanu tiesību komitejas (*Komitee für Frauenstimmrecht*) sanāksmi, kurā ielūdza uzstāties ASV sieviešu vēlēšanu tiesību līderi Keriju Čepmenu Ketu un holandiešu fiziķi un aktīvisti Aletu Jakobsu, kuras nesen bija piedalījušās Starptautiskās sieviešu vēlēšanu tiesību alianses 3. konferencē Kopenhāgenā. Austriete Frīderike Zeileisa tulkoja Ketas uzstāšanos. Hainiša sanāksmē paziņoja, ka ir savākti tūkstošiem parakstu petīcijai, kas drīzumā tiks iesniegti likumdevējam, aicinot atcelt Asociācijas likuma 30. pantu (30. pants bija tā tiesību kodeksa daļa, kas liedza sievietēm politisko varu). 1919. gadā Hainiša tika ievēlēta par Starptautiskās sieviešu padomes, kurai Federācija bija pievienojusies 1904. gadā, prezidenta vietnieci, un šo amatu ieņēma līdz 1924. gadam.

1918. gada rudenī Hainiša pievienojās Pilsoniski demokrātiskajai partijai un vienpadsmit gadus vēlāk kļuva par Austrijas Sieviešu partijas līdzdibinātāju. Hainiša tiek uzskatīta par Mātes dienas iniciatori Austrijā, kas tiek svinēta kopš 1924. gada.

Hainiša mirusi 1936. gada 5. maijā, 97 gadu vecumā.

1967. gadā Hainišas dzimtajā pilsētā Bādenē pie Vīnes viņai par godu tika uzstādīta statuja. 1989. gadā viņas dzimšanas 150. gadadienā Austrijā izdeva piemiņas pastmarku. 2002. gadā Vīnē viņas vārdā nosauca ielu (*Marianne-Hainisch-Gasse*).

## Atsauces

## Ārējās saites