open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grebenščikova iela

**Grebenščikova iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Grebenščikova iela sākas pie krustojuma ar Krasta ielu un beidzas krustojumā ar Latgales ielu. Kopējais ielas garums ir 451 metrs.

## Vēsture
Nelielā iela ilgu laiku pastāvēja bez nosaukuma. 19. gadsimtā to ierobežoja Sarkanā kalniņa tirgus laukums no Latgales ielas puses un Daugavas Krasta iela no otras puses.

1885. gadā tā tika nosaukta par Grebenščikova ielu, par godu līdzās esošajai Grebenščikova vecticībnieku lūgšanu namam-nabagmājai, kas savukārt Rīgas tirgotāja un mecenāta Alekseja Grebenščikova () vārdā nosaukta 1826. gadā.

1950. gadā, Latvijas PSR laikā, Grebenščikova iela pārsaukta par godu krievu revolucionāram N. Ogarjovam par **Ogarjova ielu**. 1990. gadā iela atguva savu vēsturisko nosaukumu Grebenščikova iela.

## Ielu savienojumi
Grebenščikova iela ir savienota ar šādām ielām:
* Krasta iela
* Mazā Krasta iela
* Pirts iela
* Latgales iela

## Objekti
Grebenščikova ielā 1 atrodas SIA "Veselības centrs 4" filiāle "Diagnostikas centrs". Pie ielas atrodas arī Rīgas Grebenščikova vecticībnieku draudzes lūgšanu nams (adrese Mazā Krasta iela 73).

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Strūgu iela (Rīga)

**Strūgu iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Strūgu iela sākas pie krustojuma ar Lastādijas ielu un beidzas pie krustojuma ar Emīlijas Benjamiņas ielu. Kopējais ielas garums ir 227 metri.

## Vēsture
Ielas nosaukums pirmo reizi parādījās 1885. gada dokumentos, līdz tam iela pastāvēja kā bezvārda iela. Ielas nosaukums un atrašanās vieta liecina, ka ielas galā bijusi vieta, kur apstājās strūgas, kas veda preces no Krievijas.
Namu Strūgu ielā 3 1911. gadā projektējis Mihails Eizenšteins.

## Ielu savienojumi
Strūgu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lastādijas iela
* Dagdas iela
* Emīlijas Benjamiņas iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Strūgu iela

**Strūgu iela** var būt:
* Strūgu iela — iela Rīgā;
* Strūgu iela — iela Jaunjelgavā;
* Strūgu iela — iela Jēkabpilī.
Varšavas iela

**Varšavas iela** var būt:

* Varšavas iela — iela Daugavpilī;
* Varšavas iela — iela Rīgā;
* Varšavas iela — iela Lūznavas pagasta Vertukšnē.
Rītupes iela (Rīga)

**Rītupes iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Rītupes iela sākas pie krustojuma ar Lubānas ielu un beidzas pie krustojuma ar Indrupes ielu. Kopējais ielas garums ir 531 metrs.

## Vēsture
Rītupes iela pirmo reizi rakstītajos vēstures avotos minēta 1889. gadā ar nosaukumu **Igauņu iela**. 1908. gadā tās nosaukums pilsētas kartē arī bija Igauņu iela. Savu tagadējo nosaukumu tā ieguva 1923. gadā.

## Ielu savienojumi
Rītupes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lubānas iela
* Dzērvju iela
* Indrupes iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Krīdenera dambis

**Krīdenera dambis** ir vēsturiskā hidrotehniskā būve un mūsdienu iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Tā sākas krustojumā ar Latgales ielu un beidzas pie krustojuma ar Krasta ielu, kur uzcelts atpūtas centrs "Lido" (Krasta iela 76). Ielas braucamās daļas garums ir 175 metri. Dambis turpinās aiz Krasta ielas līdz pat Daugavas krastam, kur uz tā izveidota bruģēta gājēju promenāde.

## Vēsture
Senais Krīdenera dambis uzbūvēts 1768. gadā pēc inženiera Gustava fon Veismaņa projekta. Tas atrodas Kojusalas veco dambju vietā, lai aizsargātu Maskavas priekšpilsētu no plūdiem un novirzītu Daugavas straumes asi uz Zaķusalas pusi. Tas savienoja krastu ar Lībiešu salu, uz kuras atradās G. fon Veismanim piederošā muiža. Pie dambja paliekām 19. gadsimtā atradās liela kokzāģētava, kas piederēja Augusta Dombrovska tēvocim Jēkabam Dombrovskim.

Krīdenera dambis ir neskaitāmas reizes pārbūvēts un labots, jo tā kā tas bija orientēts pret straumi, tad bieži cieta Daugavas ledus sastrēgumos. 1950. gadā tas tika pārdēvēts par **Stadiona dambi**. Savu vēsturisko nosaukumu tas atguva 1990. gadā. 

2010. gadā tā daļa starp Krasta ielu un Daugavu rekonstruēta, izveidojot tur gājēju promenādi.

## Ielu savienojumi
Krīdenera dambis ir savienots ar šādām ielām:
* Krasta iela
* Latgales iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Kalupes iela (Rīga)

**Kalupes iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Kalupes iela sākas krustojumā ar Lāčplēša ielu un beidzas krustojumā ar Daugavpils ielu. Pa gājēju tuneli ielas galā savienota ar Ģertrūdes un Satekles ielu. Kopējais ielas garums ir 445 metri. Tā iet paralēli Rīgas—Daugavpils dzelzceļa līnijai un gar Miera dārzu.

## Vēsture
Iela pirmoreiz pieminēta zemesgrāmatā 1850. gadā kā **Mazā Palisādu iela** (vācu *Kleine Palisadenstr.,* krievu *Малая Палисадная*). Ielas apbūve sāka veidoties Rīgas — Daugavpils dzelzceļa izbūves laikā 1858. gadā. Tā gāja gar Brīvo kapsētu, kurā apbedīja trūcīgos (1905.—1908. gadā pārveidota par Miera dārzu), līdz dzelzceļa laukumam Ģertrūdes (tobrīd Lielajā Kalēju) ielā.

1861. gada Rīgas adrešu grāmatā minēts otrs nosaukums: **Apbedīšanas iela** (vācu *Begrabnisstr.,* kr. *Кладбищенская*). 1938. gadā ielu nosauca par **Kalupes ielu**, Kalupes pagasta centra vārdā.

## Ielu savienojumi
Kalupes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lāčplēša iela (T veida krustojums)
* Krāslavas iela
* Katoļu iela
* Daugavpils iela (L veida krustojums)

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Kalupes iela

**Kalupes iela** var būt:

* Kalupes iela — iela Rīgā;
* Kalupes iela — iela Daugavpilī;
* Kalupes iela — iela Višķu pagasta Špoģos.
Āraišu iela

**Āraišu iela** var būt:

* Āraišu iela — iela Rīgā;
* Āraišu iela — iela Jelgavā;
* Āraišu iela — iela Jūrmalā;
* Āraišu iela — iela Cēsīs;
* Āraišu iela — iela Vaives pagasta Krīvos;
* Āraišu iela — iela Ķekavas pagasta Lapeniekos.

## Skatīt arī
* Āraiši
Ausmas iela

**Ausmas iela** var būt:

* Ausmas iela — iela Rīgā;
* Ausmas iela — iela Jelgavā;
* Ausmas iela — iela Jūrmalā;
* Ausmas iela — iela Aucē;
* Ausmas iela — iela Dobelē;
* Ausmas iela — iela Ikšķilē;
* Ausmas iela — iela Ogrē;
* Ausmas iela — iela Siguldā;
* Ausmas iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
* Ausmas iela — iela Garkalnes pagasta Garkalnē;
* Ausmas iela — iela Olaines pagasta Grēnēs;
* Ausmas iela — iela Inčukalna pagasta Inčukalnā;
* Ausmas iela — iela Varakļānu pagasta Kokaros.

## Skatīt arī
* Ausma
Burtnieku iela

**Burtnieku iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Burtnieku iela — iela Daugavpilī;
** Burtnieku iela — iela Jūrmalā;
** Burtnieku iela — iela Liepājā;
** Burtnieku iela — iela Rīgā;
** Burtnieku iela — iela Valmierā;
** Burtnieku iela — iela Ventspilī;

* iela novadu pilsētās:
** Burtnieku iela — iela Baldonē;
** Burtnieku iela — iela Bauskā;
** Burtnieku iela — iela Lielvārdē;
** Burtnieku iela — iela Mārupē;
** Burtnieku iela — iela Limbažos;
** Burtnieku iela — iela Valkā;

* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Burtnieku iela — iela Nīgrandes pagasta Nīgrandē;
** Burtnieku iela — iela Rencēnu pagasta Rencēnos;
** Burtnieku iela — iela Stopiņu pagasta Sauriešos;
** Burtnieku iela — iela Skultes pagasta Skultē;
** Burtnieku iela — iela Garkalnes pagasta Sunīšos;
** Burtnieku iela — iela Valmieras pagasta Valmiermuižā;
** Burtnieku iela — iela Viesturu pagasta Viesturos;
** Burtnieku iela — iela Babītes pagasta Vīkuļos.
Kalna iela

**Kalna iela** var būt:

* Kalna iela — iela Aglonā;
* Kalna iela — iela Ainažos;
* Kalna iela — iela Aknīstē;
* Kalna iela — iela Alsungā;
* Kalna iela — iela Alūksnē;
* Kalna iela — iela Apē;
* Kalna iela — iela Aucē;
* Kalna iela — iela Augstkalnē;
* Kalna iela — iela Baldonē;
* Kalna iela — iela Balvos;
* Kalna iela — iela Bauskā;
* Kalna iela — iela Brīvkalnos;
* Kalna iela — iela Brocēnos;
* Kalna iela — iela Cēsīs;
* Kalna iela — iela Cesvainē;
* Kalna iela — iela Dārzciemā;
* Kalna iela — iela Dobelē;
* Kalna iela — iela Ērgļos;
* Kalna iela — iela Grobiņā;
* Kalna iela — iela Gulbenē;
* Kalna iela — iela Ilūkstē;
* Kalna iela — iela Inčukalnā;
* Kalna iela — iela Jaunjelgavā;
* Kalna iela — iela Jaunpiebalgā;
* Kalna iela — iela Jaunpilī;
* Kalna iela — iela Jaunviļānos;
* Kalna iela — iela Jēkabpilī;
* Kalna iela — iela Jelgavā;
* Kalna iela — iela Kandavā;
* Kalna iela — iela Kokaros;
* Kalna iela — iela Kuldīgā;
* Kalna iela — iela Ķegumā;
* Kalna iela — iela Lielvārdē;
* Kalna iela — iela Liepājā;
* Kalna iela — iela Ludzā;
* Kalna iela — iela Madonā;
* Kalna iela — iela Mālpilī;
* Kalna iela — iela Mārupē;
* Kalna iela — iela Mazsalacā;
* Kalna iela — iela Neretā;
* Kalna iela — iela Pāvilostā;
* Kalna iela — iela Pļaviņās;
* Kalna iela — iela Priekuļos;
* Kalna iela — iela Raibāmuižā;
* Kalna iela — iela Rāmavā;
* Kalna iela — iela Raunā;
* Kalna iela — iela Rēzeknē;
* Kalna iela — iela Rīgā;
* Kalna iela — iela Rojā;
* Kalna iela — iela Rūjienā;
* Kalna iela — iela Sabilē;
* Kalna iela — iela Saldū;
* Kalna iela — iela Selgā;
* Kalna iela — iela Siguldā;
* Kalna iela — iela Skrīveros;
* Kalna iela — iela Skrundā;
* Kalna iela — iela Smiltenē;
* Kalna iela — iela Stendē;
* Kalna iela — iela Subatē;
* Kalna iela — iela Talsos;
* Kalna iela — iela Tukumā;
* Kalna iela — iela Vaiņodē;
* Kalna iela — iela Valdemārpilī;
* Kalna iela — iela Valkā;
* Kalna iela — iela Valmierā;
* Kalna iela — iela Vecumniekos;
* Kalna iela — iela Viesītē;
* Kalna iela — iela Viļakā.

----

* *Kalna iela* — Senlejas ielas Aizkrauklē nosaukums līdz 2025. gada oktobrim.

## Skatīt arī
* Mazā Kalna iela
* Kalnu iela
Voldemārs Svensons

**Voldemārs Svensons** (dzimis , miris  )  bija vācbaltu šahists.

Pēc profesijas skolotājs.
 
## Šahs
Viņš 19. gadsimta deviņdesmitos gados bija viens no Rīgas Šaha biedrības spēcīgākiem spēlētājiem, kas sekmīgi spēlējis daudzos klātienes turnīros un korespondencšaha sacensībās. Ticis iekļauts biedrības neklātienes spēles komitejā pirmajam mačam ar Maskavu (1899—1900), kurā rīdzinieki uzvarēja ar rezultātu 1,5 : 0,5. Sekmīgi piedalījies simultanspēles seansos pret pasaules spēcīgākiem lielmeistariem. Bijis viens no tiem, kas panācis neizšķirtu simultanspēlē pret Dr. Zīgbertu Tarrašu (simultanspēles rezultāts: +25; -1; = 4) 1893. gada 7. novembrī.
Vairākus gadus bijis RŠB priekšsēdētāja vietnieks.

## Šaha kompozīcija
Sastādījis arī šaha uzdevumus.

### Uzdevuma risinājums
**1. De6!** gājiena spaids
: **1. ... La7 2. Dc6! bxc6 3. b7#**
: **1. ... c6 2. De7 ~/Lc7 3. Dxb7/Da3#**
: **1. ... cxb6 (c5) 2. Dd7 ~/Lc7 3. Dxb7/Da4#**
: **1. ... d4 2. Da2+ La7 3. Dxa7#**

## Atsauces
De la Vega

**De la Vega** (, no *vega* — 'pļava') ir spāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Garsilaso de la Vega (*Garcilaso de la Vega*; 1498—1536) — spāņu dzejnieks un karavīrs
* Inka Garsilaso de la Vega (*Inca Garcilaso de la Vega*; 1539—1656) — spāņu/kečvu izcelsmes rakstnieks un hronists.
Paskevičs

**Paskevičs** vai **Paškēvičs** var būt:

* Ivans Paskevičs (1782-1856), Krievijas impērijas ģenerālfeldmaršals
* Jānis Paškēvičs(1900-?), Latvijas Universitātes rektors (1940).
Datortomogrāfija

right|thumb|270px|Datortomogrāfs
**Datortomogrāfija** ir rentgenizmeklēšanas metode, ar kuras palīdzību tiek iegūti cilvēka ķermeņa un orgānu plāna slāņa šķērsgriezuma attēli. Attēlus vēlāk analizē un iegūst mērījumus, kas palīdz izvērtēt orgānu, asinsvadu un citu struktūru anatomiskās īpašības, savstarpējās attiecības un patoloģisko procesu izplatību.

Daudzslāņu datortomogrāfijas izmeklēšanu parasti veic:

* galvas smadzenēm, deguna blakusdobumiem un vidusausij;
* mugurkaula skriemeļiem un starpskriemeļu diskiem;
* plaušām un videnei;
* vēdera dobuma orgāniem, mazā iegurņa orgāniem;
* kauliem un locītavām.

## Skatīt arī
* Medicīniskā diagnostika
Benita Plezere

**Benita Plezere-Eglīte** (agrāk **Benita Plezere**; dzimusi 1937. gada 12. oktobrī Rīgā) ir latviešu represētā, kas izsūtījuma laikā sūtīja savai krustmātei zīmējumus ar ainām no ikdienas dzīves nometinājumā.

## Biogrāfija
Plezeres tēvs nācis no Dobeles apriņķa Anneniekiem, kur 205 hektāru lielajā saimniecībā "Tērces" uzauga arī Benita, viņas brālis un māsa. Viņas mamma nāca no Jelgavas. 1949. gada 25.martā Benitas Plezeres ģimeni izsūtīja uz Omskas apgabalu kā vienu no "budžu" ģimenēm, kurām pirms kara piederēja vairāk nekā 30 ha zemes. Benitas Plezeres brālēns palika dzīvot pie tantes citā Latvijas novadā. Tante sūtīja paciņas Plezeres tēva un viņa brāļa ģimenēm uz Sibīriju, par ko viņa tika pazemināta amatā. Pēc septiņiem Sibīrijā pavadītiem gadiem, 1956. gadā, visa ģimene atgriezās Latvijā. Plezeres māte no Sibīrijas atgriezās kā otrās grupas invalīde, arī tēva veselība bija sabojāta. Plezeru ģimenes mājās atgriezties vairs nebija iespējams, jo ēkas bija sagruvušas, un to vietā izaudzis mežs.

## Zīmējumi
Benita Plezere ir pazīstama ar saviem zīmējumiem, kurus kartīšu vietā sūtīja savai krustmātei no nometinājuma vietas Omskā. Uz kartītēm Plezere attēloja ainas no ceļa uz Sibīriju, kā arī no ikdienas dzīves. Pēc atgriešanās no izsūtījuma Plezeres māte apdzeltējušās lapiņas atrada un paslēpa. Pateicoties tam, Plezeres zīmējumi tagad glabājas Latvijas Okupācijas muzejā un daļa no tiem 1996. gadā apkopoti grāmatā "Ar bērna acīm". Ar tādu pašu nosaukumu 2016. gada rudenī Okupācijas muzejā bija apskatāma Benitas Plezeres zīmējumu izstāde. 2016. gada "Baltās nakts" ietvaros Okupācijas muzejā notika smilšu kino seansi, kuros tika attēlots Benitas Plezeres stāsts par izsūtījumu un atgriešanos mājās.

## Atsauces
Strēlnieku prospekts (Jūrmala)

**Strēlnieku prospekts** ir pilsētas nozīmes maģistrālā iela Jūrmalā, kas savieno Dubultu, Jaundubultu, Pumpuru un Mellužu apkaimes. Strēlnieku prospekts sākas krustojumā ar Dubultu prospektu un beidzas krustojumā ar Mellužu prospektu. Kopējais ielas garums ir 3040 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Strēlnieku prospektā satiksmes kustība notiek divās joslās. Ielai ir vienvirziena posms no Mellužu puses Mellužu prospekta līdz Slokas ielai, paralēli Strēlnieku prospektam ir Dubultu prospekts, kuram vienvirziena posms ir no Dubultu puses. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve, daudzas ēkas ir iekļautas ievērojamo celtņu sarakstā.

## Vēsture
Ielas sākotnējais nosaukums bija **Jaunais prospekts**, bet tās daļa uz austrumiem no Kļavu ielas bijusi nosaukta arī par **Telegrāfu ielu**. 1936. gadā prospekts ieguva tagadējo nosaukumu, bet padomju okupācijas gados (līdz 1990. gadam) ielai bija dots **Latviešu sarkano strēlnieku prospekta** vārds.

## Ielu savienojumi
Strēlnieku prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Dubultu prospekts (T veida krustojums)
* Slokas iela
* Ceriņu iela
* Kļavu iela
* Friča Brīvzemnieka iela (T veida krustojums)
* Lielupes iela
* Usmas iela (T veida krustojums)
* Abavas iela
* Alauksta iela (T veida krustojums)
* Rāznas iela (T veida krustojums)
* Baltezera iela (T veida krustojums)
* Svētes iela (T veida krustojums)
* Sesavas iela (T veida krustojums)
* Svitenes iela (T veida krustojums)
* Amatas iela (T veida krustojums)
* Mēmeles iela (T veida krustojums)
* Mūsas iela (T veida krustojums)
* Sedas iela
* Pērses iela (T veida krustojums)
* Kronvalda iela
* Ineša iela (T veida krustojums)
* Slocenes iela (T veida krustojums)
* Rojas iela (T veida krustojums)
* Neretas iela (T veida krustojums)
* Upes iela
* Mūzikas iela
* Kalēju iela
* Mellužu prospekts (T veida krustojums)

## Objekti
* **Strēlnieku prospektā 16** atrodas Dubultu pasts.
* **Strēlnieku prospektā 26** atrodas Dubultu pareizticīgo baznīca.
* Agrāk **Strēlnieku prospektā 32** atradās bibliotēka.

## Sabiedriskais transports
Pa Strēlnieku prospektu kursē 3., 4. un 5. autobuss.

## Atsauces
Miho Mosulišvili

**Miho Mosulišvili** (; dzimis 1962. gada 10. decembrī Tbilisi) ir gruzīnu rakstnieks, pazīstams galvenokārt kā prozaiķis un dramaturgs.

## Biogrāfija
Dzimis 1962. gada 10. decembrī Tbilisi, Gruzijā.

1986.gadā Miho Mosulišvili beidza Tbilisi Valsts Universitātes Geoloģijas-ģeogrāfijas fakultāti un ieguva inženiera-ģeologa specialitāti (specializācija ģeoloģiskie izrakumi, pētījumi un minerāliežu pētniecība). 

Viņš ir studējis paralēli otrā fakultātē laika periodā 1981.—1984. – scenāriju rakstniecību (radošās meistarības studijas pie Erloma Ahvlediani un Davita Agiašvili). Vēlāk viņš strādāja par ģeologu un par žurnālistu dažādos laikrakstos. 

Viņš ir publicējis vairākus stāstus, romānus un lugas gruzīnu valodā un iztulkojis trīs Borisa Akuņina romānus. 

Viņa lugas ir izrādītas Gruzijā teātros, televīzijā un radio. Viņa darbi tikuši tulkoti latviešu, angļu, vācu, armēņu un krievu valodās.

Rakstnieka īsais stāsts par Pore Mosulišvili “Gaisma sniegotā dienā” tika apbalvots literārajā konkursā Maskavā (2006).

Miho Mosulišvili ievērojamākie darbi ir tēlainais romāns “Lidojums bez mucas” (2001.) un biogrāfiskais romāns "Važa Pšavela” (2011.), kas rāda jaunu versiju par Važa Pšavela dzīvi un viņa unikālo domāšanas veidu.

Rakstniece un redaktore no Oklendas Universitātes (Jaunzēlande) Soraija Devinga raksta par Miho Mosulišvili:

“Viņa darbs atgādina Krievijas rakstniekus, kurus esmu studējusi un mīlējusi, kā arī Omara Haijāma “Rubaiyat”, kuru tulkojis Edvards Ficdžeralds”.

Miho Mosulišvili moto: “Vārds ir sācis visu, un vārds beigs visu šajā pasaulē”.

## Atbilde par grāmatu
Miho Mosulišvili raksta par grāmatu “Mana Sarkanrīklīte" (Skumja, ļoti skumja komēdija), kas tika publicēts latviešu valodā:
 
“Liels paldies jau minētajiem draugiem un viņu atbalstītājiem, kuri piedalījās šajā nesavtīgajā darbā. Šī ir mana pirmā grāmata, kura izdota aiz Gruzijas robežām, tādēļ esmu ļoti laimīgs un gribu uzaicināt latviešu lasītājus uz Gruziju pie tradicionālā viesmīlības galda, un pirmajā tostā pateikt: “Gagimardžot! Dievs svētī Latviju!”

## Ārējās saites
* Gulbenē izdod grāmatu ar gruzīnu dramaturga Miho Mosulišvili lugas “Mana Sarkanrīklīte” tulkojumu latviešu valodā
* Grāmatas “Mana Sarkanrīklīte” atvēršanas svētki 
* Mana Sarkanrīklīte
* MOSULISHVILI MIKHO

## Atsauces
Ebreju iela

**Ebreju iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Ebreju iela sākas pie krustojuma ar Latgales ielu un beidzas pie krustojuma ar Valērijas Seiles un Lauvas ielu. Kopējais ielas garums ir 230 metri.

## Vēsture
Iela, kas izveidojusies līdzās Vecajai ebreju kapsētai, pirmo reizi parādās 1867. gada Rīgas kartē un 1868./1869. gada Rīgas adrešu grāmatās ar nosaukumu **Ebreju kapu iela** (*Ebraische Begrabnisstrasse*). 1885. gadā iela pirmo reizi ieguva savu tagadējo nosaukumu **Ebreju iela** (*Еврейская улица, Ebraerstrasse*). 1923. gadā to nosauca par **Žīdu ielu**, bet 1938. gadā par **[[Rundēni|Rundēnu]] ielu**. Vācu okupācijas laikā no 1942. - 1944. gadam iela tika saukta par **[[Nirza|Nirzas]] ielu** (*Nersastrasse*), 1944. gadā tā atguva Rundēnu ielas nosaukumu, bet 1967. gadā to pārdēvēja par **[[Jēkabs Alksnis (virsnieks)|Jēkaba Alkšņa]] ielu**.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1990. gadā tā atguva Ebreju ielas vārdu.

## Ielu savienojumi
Ebreju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Latgales iela
* Līksnas iela
* Valērijas Seiles iela
* Lauvas iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Lauvas iela

**Lauvas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Lauvas iela sākas pie krustojuma ar Valērijas Seiles un Ebreju ielu un beidzas pie krustojuma ar Kalna ielu. Lauvas iela posmā no Ludzas ielas līdz Kalna ielai ir vienvirziena iela, pa kuru var braukt uz Kalna ielas pusi. Kopējais ielas garums ir 424 metri.

## Vēsture
Lauvas iela (*Löwenstrasse, Львиная улица*) izveidojusies 19. gadsimtā. Pēc Rīgas—Orlas un Rīgas—Mīlgrāvja dzelzceļa līniju izbūves Lauvas ielas daļu uz ziemeļiem no dzelzceļa 1885. gadā pārdēvēja par Pērnavas ielu.

## Ielu savienojumi
Lauvas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valērijas Seiles iela
* Ebreju iela
* Virsaišu iela
* Ludzas iela
* Kalna iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Natana Barkana iela

**Natana Barkana iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Iela ir šaura, ar vienu braukšanas joslu. Natana Barkana iela sākas krustojumā ar Lāčplēša ielu un beidzas strupceļā. Kopējais ielas garums ir 89 metri. Šeit ir pārsvarā neapbūvēta teritorija, bet arī vairāki daudzstāvu īres nami, no kuriem vienā atrodas viesnīca "Riversaide" (Natana Barkana ielā 5).

Ielas sākotnējais nosaukums bija **Mazā Romanova iela**, no 1923. gada — **Mazā Lāčplēša iela**. Pēc ebreju reliģiskās draudzes "Šamir" ierosinājuma 2010. gadā pārdēvēta Rīgas un Latvijas ebreju virsrabīna Natana Barkana vārdā.

## Ielu savienojumi
Natana Barkana iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lāčplēša iela

## Skatīt arī
* Latgales apkaime

## Atsauces
Kvēles iela (Rīga)

**Kvēles iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Malienas ielu un beidzas krustojumā ar Juglas ielu. Ielas garums ir 1210 metri.

Posmā starp ielas 58. un 30. namu tā ir taka bez seguma.

## Ielu savienojumi
Kvēles iela ir savienota ar šādām ielām:
* Malienas iela
* Palsas iela
* Tebras iela
* Rīvas iela
* Murjānu iela
* Skrudalienas iela (savienojums tikai gājējiem)
* Juglas iela

## Skatīt arī
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Omo

**Omo** () ir upe Etiopijas dienviddaļā, Turkanas ezera lielākā pieteka. Sākas Etiopijas kalnienē, satekot Gibes un Vabes upēm; Gibe tiek reizēm uzskatīta par Omo augšteci. Plūst līkumojot dienvidu virzienā pa dziļu ieleju. Ietek Turkanas ezera ziemeļu galā. Upes lejtecē izveidoti Omo un Mago nacionālie parki. Omo lejteces ieleja 1980. gadā iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā — šeit argeoloģiskajos izrakumos atrastas mūsdienu cilvēka 2,4 miljonus gadus senas australopiteku atliekas.

2016. gadā atklāts hidroelektrostacijas aizsprosts *Gilgel Gibe III*. Tas ir 243 metrus augsts — trešais augstākais Āfrikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Susējas iela (Rīga)

**Susējas iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglā. Tā sākas pie krustojuma ar Rīvas ielu un beidzas krustojumā ar Murjāņu ielu. Ielas garums ir 344 metri.

## Ielu savienojumi
Susējas iela krustojas ar:
* Rīvas ielu
* Murjānu ielu

## Skatīt arī
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Susējas iela

**Susējas iela** var būt:
* Susējas iela — iela Rīgā;
* Susējas iela — iela Aknīstē;
* Susējas iela — iela Elkšņu pagasta Elkšņos;
* Susējas iela — iela Mazzalves pagasta Ērberģē;
* Susējas iela — iela Jēkabpils novada Salas pagasta Salā.
Rīvas iela

**Rīvas iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglā. Tā atrodas starp Velnezeru un Dambjapurva ezeru. Sākas krustojumā ar Kvēles ielu, netālu no Strazdupītes iztekas no Dambjapurva ezera, un beidzas krustojumā ar Veldres ielu pretī Velnezeram. Ielas garums ir 132 metri.

Ielā ir tikai padomju laika dzīvojamā apbūve: nepāra numuru pusē ir mazstāvu apbūve, pāra numuru pusē  — daudzstāvu apbūve (divas 12 stāvu ēkas).

## Ielu savienojumi
Rīvas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kvēles iela (T-veida krustojums)
* Susējas iela (T-veida krustojums)
* Veldres iela (T-veida krustojums)

## Skatīt arī
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Veldres iela (Rīga)

**Veldres iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglas apkaimē. Tā sākas pie krustojuma ar Skrudalienas ielu un beidzas krustojumā ar Malienas ielu. Veldres iela visā garumā ir vienvirziena iela, pa kuru var braukt uz Malienas ielas pusi. Ielas garums ir 646 metri.

## Ielu savienojumi
Veldres iela ir savienota ar šādām ielām:
* Skrudalienas iela
* Murjāņu iela
* Rīvas iela
* Tebras iela
* Malienas iela

## Skatīt arī
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Tebras iela

**Tebras iela** var būt:

* Tebras iela — iela Rīgā;
* Tebras iela — iela Liepājā;
* Tebras iela — iela Aizputē;
* Tebras iela — iela Lažas pagasta Apriķos.
Veldres iela

**Veldres iela** var būt:
* Veldres iela — iela Rīgā;
* Veldres iela — iela Ādažos;
* Veldres iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
* Veldres iela — iela Stopiņu pagasta Rumbulā.
Juglas iela

**Juglas iela** var būt:

* Juglas iela — iela Rīgā;
* Juglas iela — iela Jūrmalā;
* Juglas iela — iela Stopiņu pagasta Līčos;
* Juglas iela — iela Ropažu pagasta Podkājās;
* Juglas iela — iela Mālpils pagasta Sidgundā;
* Juglas iela — iela Ropažu pagasta Silakrogā;
* Juglas iela — iela Saulkrastu pagasta Silmalā.

## Skatīt arī
* Mazā Juglas iela
Malienas iela

**Malienas iela** var būt:

* Malienas iela — iela Rīgā;
* Malienas iela — iela Jelgavā;
* Malienas iela — iela Alūksnē;
* Malienas iela — iela Gulbenē;
* Malienas iela — iela Salaspilī;
* Malienas iela — iela Carnikavas pagasta Gaujā;
* Malienas iela — iela Lapmežciema pagasta Lapmežciemā.
Kuršu iela

**Kuršu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Kuršu iela — iela Rīgā;
** Kuršu iela — iela Jūrmalā;
** Kuršu iela — iela Liepājā;
** Kuršu iela — iela Grobiņā;
** Kuršu iela — iela Kandavā;
** Kuršu iela — iela Ķekavā;
** Kuršu iela — iela Salaspilī;
** Kuršu iela — iela Saulkrastos;
** Kuršu iela — iela Siguldā;
** Kuršu iela — iela Valmierā;

* Citās apdzīvotās vietās:
** Kuršu iela — iela Alsungas pagasta Alsungā;
** Kuršu iela — iela Grobiņas pagasta Dubeņos;
** Kuršu iela — iela Rojas pagasta Rojā;
** Kuršu iela — iela Stopiņu pagasta Ulbrokā;
** Kuršu iela — iela Valgundes pagasta Vītoliņos.

* Vēsturiskie nosaukumi:
** *Kuršu iela* — bijusī iela Daugavpilī, no 1950. gadiem — Burtnieku ielas dienvidu daļa.
Ķeguma iela

**Ķeguma iela** var būt:
* Ķeguma iela — iela Rīgā;
* Ķeguma iela — iela Jelgavā;
* Ķeguma iela — iela Jūrmalā;
* Ķeguma iela — iela Ogrē;
* Ķeguma iela — iela Rembates pagasta Rembatē.
Piebalgas iela

**Piebalgas iela** var būt:

* Piebalgas iela — iela Cēsīs;
* Piebalgas iela — iela Ērgļos;
* Piebalgas iela — iela Jūrmalā;
* Piebalgas iela — iela Ķekavā;
* Piebalgas iela — iela Rīgā;
* Piebalgas iela — iela Saulkrastos.
Stārķu iela

**Stārķu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Stārķu iela — iela Ādažos;
** Stārķu iela — iela Alūksnē;
** Stārķu iela — iela Daugavpilī;
** Stārķu iela — iela Jelgavā;
** Stārķu iela — iela Jūrmalā;
** Stārķu iela — iela Liepājā;
** Stārķu iela — iela Limbažos;
** Stārķu iela — iela Rīgā;
** Stārķu iela — iela Salaspilī;
** Stārķu iela — iela Ventspilī.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Stārķu iela — iela Allažu pagasta Allažos;
** Stārķu iela — iela Svētes pagasta Atpūtā;
** Stārķu iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
** Stārķu iela — iela Ropažu pagasta Gaidās;
** Stārķu iela — iela Dunikas pagasta Ječos;
** Stārķu iela — iela Carnikavas pagasta Kalngalē;
** Stārķu iela — iela Ķekavas pagasta Krogsilā;
** Stārķu iela — iela Stopiņu pagasta Līčos;
** Stārķu iela — iela Olaines pagasta Rājumos;
** Stārķu iela — iela Skultes pagasta Skultē;
** Stārķu iela — iela Stoļerovas pagasta Stoļerovā;
** Stārķu iela — iela Valgundes pagasta Valgundē;
** Stārķu iela — iela Valmieras pagasta Valmiermuižā;
** Stārķu iela — iela Jaunsvirlaukas pagasta Vecsvirlaukā;
** Stārķu iela — iela Žīguru pagasta Žīguros.
Zemgaļu iela

**Zemgaļu iela** var būt:

* Zemgaļu iela — iela Rīgā;
* Zemgaļu iela — iela Jelgavā;
* Zemgaļu iela — iela Bauskā;
* Zemgaļu iela — iela Codes pagasta Codē;
* Zemgaļu iela — iela Olaines pagasta Jaunolainē;
* Zemgaļu iela — iela Mežotnes pagasta Mežotnē.

## Skatīt arī
* Zemgales iela
Blūmji

**Blūmji** ir ciems Alūksnes novada Ziemera pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 8 km no pagasta centra Māriņkalna, 3 km no novada centra Alūksnes un 202 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V386, Maltaunieku strauta krastā.

## Atsauces
Maija iela

**Maija iela** var būt:

* Maija iela — iela Rīgā;
* Maija iela — iela Jelgavā;
* Maija iela — iela Cēsīs;
* Maija iela — iela Kārsavā;
* Maija iela — iela Piltenē;
* Maija iela — iela Alsungas pagasta Alsungā;
* Maija iela — iela Dundagas pagasta Dundagā;
* Maija iela — iela Liepas pagasta Liepā;
* Maija iela — iela Sējas pagasta Pabažos;
* Maija iela — iela Stoļerovas pagasta Rosicā.

## Skatīt arī
* 1. maija iela
* 4. maija iela
* Maijas iela
Cielavas (Ziemera pagasts)

**Cielavas** (augšzemnieku dialektā: **Cīlavas**) ir ciems Alūksnes novada Ziemera pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 7 km no pagasta centra Māriņkalna, 17 km no novada centra Alūksnes un 192 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V385, iepretim Ādiņu ezeram.

## Atsauces
Garoži

**Garoži** (augšzemnieku dialektā: **Gorūži**) ir ciems Alūksnes novada Ziemera pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 4 km no pagasta centra Māriņkalna, 13 km no novada centra Alūksnes un 196 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V385, Garožu ezera krastā.

## Atsauces
Norvēģijas vēsture

[thumb|300px|Norvēģijas ķēniņvalsts ar [Islandes un Grenlandes salām. Ar pelēku krāsu iezīmēta Norvēģijas un Novgorodas kņazu kopīgi pārvaldītā Ziemeļu Ledus okeāna piekraste (ap 1265).]]
**Norvēģijas vēsture** ir Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu Norvēģijas teritorijā.

## Viduslaiku Norvēģijas valsts
Tradicionāli tiek uzskatīts, ka Norvēģiju apvienoja vikingu valdnieks Haralds Skaistmatis 872. gadā pēc kaujas pie Hafrsfjorda (*Slaget i Hafrsfjord*).

Norvēģija pieņēma kristietību karaļu Ūlafa Trigvesona un Ūlafa Haraldsona valdīšanas laikā no 1000. līdz 1030. gadam. 1319. gadā pēc karaļa Hakona V nāves, viņa trīs gadus vecais dēls Magnuss tika kronēts par Norvēģijas karali un arī ievēlēts par Zviedrijas karali, tādējādi Norvēģija apvienojās personālūnijā ar Zviedriju. No 1349. līdz 1350. gadam liela daļa Norvēģijas iedzīvotāju gāja bojā mēra dēļ, un Norvēģija kļuva politiski novājināta.

## Kalmāras ūnijas izveide

thumb|200px|Kalmāras ūnijas teritorija ap 1500. gadu
1363. gadā Norvēģijas karalis Hakons VI apprecēja Dānijas karaļa Valdemāra IV meitu Margrēti. 1379. gadā pēc Hakona VI nāves, viņa dēls Ūlafs IV, kurš jau 1375. gadā bija kronēts par Dānijas karali, mantoja Norvēģijas troni, apvienojot abas valstis personālūnijā. 1387. pēc Ūlafa nāves, par karalieni faktiski kļuva Margrēte, taču sievieti nevarēja kronēt par karali, tādēļ 1397. gada 17. jūnijā Kalmārā par visu trīs Skandināvijas troņu (Dānijas, Zviedrijas un Norvēģijas) karali tika kronēts Margrētes 10 gadu vecais dēls Pomerānijas Ēriks, iesākot Kalmāras ūniju.

## Dānijas un Zviedrijas sastāvā

1536. gadā notika baznīcas reformācija un Norvēģiju arī formāli iekļāva Dānijas sastāvā. 19. gadsimta sākumā Dānija iesaistījās Napoleona karos Francijas pusē un saskaņā ar 1814. gada 14. janvārī noslēgto Ķīles miera līgumu kā zaudētāja bija spiesta atdot Norvēģiju Zviedrijai.

1814. gada februārī Norvēģija pasludināja neatkarību un 17. maijā tika pieņemta Norvēģijas konstitūcija. 26. jūlijā Zviedrijas armija šķērsoja Norvēģijas robežu un norvēģi bija spiesti atkāpties. 14. augustā tika noslēgts miera līgums, saskaņā ar kuru Norvēģija tika apvienota personālūnijā ar Zviedriju, taču konstitūcija tika atstāta spēkā. Pilnīgu neatkarību Norvēģija ieguva 1905. gadā.

## Otrais pasaules karš
1940. gada 9. aprīlī Vācijas sūtnis Norvēģijā iesniedza Norvēģijas ārlietu ministram ultimātu, kurā prasīja bez pretestības pakļauties vācu okupācijai. Norvēģijas valdība ultimātam nepakļāvās un jau pēc dažām stundām vācieši izsēdināja desantu galvenajās Norvēģijas ostās un ātri ieņēma visu Norvēģijas rietumu piekrasti. Izpletņlēcēji ieņēma galvenos lidlaukus. Tomēr kaujas iekšzemē turpinājās. 28. aprīlī sabiedrotie izcēla desantu Narvikā un atkaroja pilsētu no vāciešiem, taču jūnija sākumā vācu panākumi Beļģijā un Francijā piespieda sabiedrotos to atkal atstāt. 10. jūnijā Norvēģijas armija kapitulēja. Norvēģija atradās Vācijas okupācijā līdz 1945. gada 8. maijam.
Nīderlandes vēsture

thumb|250px|Viduslaiku Nīderlandes valstiņu ("Zemo zemju") teritorija Svētās Romas impērijas sastāvā (ap 1350).
**Nīderlandes vēsture** ir Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu Nīderlandes teritorijā.

Cilvēki dzīvoja Nīderlandes teritorijā jau neolīta laikmetā. Sākumā šeit mājoja ķelti, bet pēc tam ienāca arī ģermāņu ciltis. 
5. gadsimtā teritorija tika iekļauta Franku valstī, pēc Kārļa Lielā lielvalsts sadalīšanas no 870. gada ietilpa Austrumfranku karalistē.

## Svētās Romas impērijas sastāvā
No 925. gada Nīderlande ietilpa Svētajā Romas impērijā un bija sadrumstalota mazās valstiņās, kas bieži savā starpā karoja. No valstiņām visstiprākā bija Holande, kas pakļāva daudzas pārējās. 15. gadsimtā lielākā daļa mūsdienu Nīderlandes teritorijas nonāca Burgundijas pakļautībā. 
Kad 1477. gadā tika nogalināts Burgundijas hercogs Šarls Plikpauris, valsti mantoja viņa meita Marija, kas apprecējās ar Svētās Romas impērijas ķeizaru Maksimiliānu I. Līdz ar to Burgundijas hercogiste nonāca Hābsburgu dzimtas kontrolē.

1549. gadā Svētās Romas impērijas ķeizars Kārlis V atdalīja no impērijas un izveidoja Septiņpadsmit provinces (). 1555. gadā Kārlis V nodeva provinces savam dēlam, Spānijas karalim Felipem II. Provinču ziemeļu daļu pārsvarā apdzīvoja protestanti (kalvinisti), bet dienvidu daļu — katoļi.

## Apvienotās Nīderlandes izveide
thumb|250px|Nīderlandes Karalistes teritorijas izmaiņas 19. gadsimtā.
1581. gadā septiņas ziemeļu provinces atdalījās un izveidoja Apvienoto provinču republiku.
1648. gadā Spānijas karalis Filips VI atzina Holandes neatkarību. Daudzi vēsturnieki uzskata Nīderlandi par pirmo kapitālistisko valsti pasaulē, jo tai bija attīstīta tirdzniecība, kā arī pirmās biržas un apdrošināšanas kompānijas. Napoleona karu laikā no 1795. gada līdz 1815. gadam Nīderlandi tieši kontrolēja Francija. Pēc Leipcigas kaujas Nīderlande pasludināja sevi par neatkarīgu valsti un 1815. gada Vīnes kongress to pasludināja par Nīderlandes Apvienoto Karalisti, kurā ietilpa arī Beļģija. 19. gadsimtā valstī notika straujš industrializācijas process.

## 20. gadsimtā
Pirmajā pasaules karā tā ieturēja neitralitāti. 

Arī Otrā pasaules karā Nīderlande ieturēja neitralitāti, taču 1940. gada 10. maijā vācu karaspēks iebruka Holandē un dažu dienu laikā ieņēma trīs galvenos lidlaukus ap Hāgu un tiltus pār Māsu, bet 14. maijā bombardēja Roterdamu, faktiski noslaukot no zemes pilsētas centru, 15. maijā holandieši parakstīja kapitulāciju. Lielākā daļa Nīderlandes palika vācu okupācijā līdz kara beigām 1945. gada maijā.

Pēc kara gados Nīderlande nostiprināja kontaktus ar kaimiņvalstīm un iekļāvās Beniluksa savienībā. 1949. gadā Nīderlande bija 12 NATO dibinātāju vidū, bet 1958. gadā bija viena no Eiropas Ekonomikas kopienas dibinātājām.

## Ārējās saites
Andoras vēsture

**Andoras vēsture** ir Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu Andoras teritorijā.

## Vēsture
Tradicionāli Andoras neatkarības iegūšanu piedēvē Kārļā Lielā nopelniem, kurš atbrīvoja zemi no mauru valdnieka 803. gadā. Pats senākais no zināmajiem valsts dokumentiem, kas saistās ar Andoru, attiecas uz Kārļa Lielā mazdēla Kārļa II valdīšanas laiku. Šis senais dokuments ir 843. gada pavēle, kas nodod Andoru (*Valls d'Andorra*) Spānijas pilsētas „Seo de Urgel” grāfa pārvaldībā.
 
Pirmie valsts konstitūciju dokumenti attiecas uz 1278. un 1288. gadiem, kas tika izdoti, lai noregulētu konfliktu starp spāņu katolisko arhibīskapu un franču grāfu. Šis līgums palīdzēja radīt mūsdienu Andoras valsts varas pamatu — konstitūciju, kas ir viens no visvecākajiem dokumentiem, kurš vēl darbojas mūsdienās. Šis politiskais kompromiss glāba Andoru no iespējas tikt izdzēstai no politiskās kartes, ņemot vērā savus varenos kaimiņus.

Pēc Lielās franču revolūcijas grāfa mantiniece atcēla visas feodālas privilēģijas, to skaitā arī tiesību pārvaldīt Andoras valsts lietas, bet pēc Andoras iedzīvotāju lūguma šīs tiesības tika atjaunotas ar Napoleona atļauju 1806. gadā.

1993. gada martā Andoras iedzīvotāji nobalsoja par to, lai padarītu valsti par neatkarīgu demokrātisku parlamentāru monarhiju ar divkāršu pārvaldi, pie tam valsts saņēma pilnu suverenitāti.

## Atsauces
Asperga

thumb|Baznīca Aspergā.
**Asperga** () ir pilsēta Ludvigsburgas rajonā, Štutgartes apgabalā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Tā atrodas 15&nbsp;km uz ziemeļiem no Štutgartes, un 4&nbsp;km uz rietumiem no Ludvigsburgas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Gruzijas vēsture

[thumb|300px|Gruzija [Mongoļu impērijas pakļautībā 13. gadsimtā]]
thumb|300px|Gruzīnu valstis 15. gadsimtā
**Gruzijas vēsture** ir Āzijas un Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu Gruzijas teritorijā.

Mūsdienu Gruzijas teritorija ir bijusi pastāvīgi apdzīvota kopš agrīnā Akmens laikmeta. Senajos laikos Gruzijas teritorijā atradās divas valstis, viena no tām — Kolhīda (kolhu valsts), — Sengrieķu mitoloģijā tika uzskatīta par leģendārās Zelta aunādas atrašanās vietu. Mūsu ēras sākumā reģions nonāca Romas impērijas ietekmē.

## Viduslaiku gruzīnu valstis
4. gadsimtā reģiona valstiņas bija starp pirmajām pasaulē, kas pieņēma Kristietību kā oficiālo reliģiju. 7. gadsimtā reģionu iekaroja arābi, taču jau 9. gadsimtā mūsdienu Gruzijas un Abhāzijas teritorijā izveidojās vairākas valstis, kuras 1008. gadā apvieno Gruzijas Karalistē, kas pastāvēja līdz 1490. gadam, kad tā sašķēlās vairākās mazākās karalistēs: Kartlijā, Kahetijā un Imeretijā, kuras cīnījās savā starpā par dominanti reģionā.

Gruzija piedzīvoja vairākus uzplaukuma un panīkuma periodus, savu lielāko uzplaukumu piedzīvojot no 11. līdz 13. gadsimtam. Reģionu mēģināja pakļaut osmaņi un persieši.

## Krievijas Impērijas pakļautībā

thumb|Krievijā iekļauto Kaukāza karaļvalstu ģerboņi, 1800
Krievijas Impērija no 1801. līdz 1866. gadam anektēja Austrumgruziju. Kartlijas un Kahetijas cars Iraklijs II ar t.s. *Georgijevskas traktātu* jau 1783. gadā atzina sevi par Krievijas Impērijas vasali, noslēdzot ūniju. Tas netraucēja Aleksandram I 1801. gada 12. septembrī pārkāpt līgumu un likvidēt šo Kartlijas-Kahetijas caristi.
Imeretijas caristi un mūsdienu Abhāziju Krievijas Impērija iekaroja 1810. gadā, bet 1864. gadā to likvidēja kā politisku subjektu.

## PSRS pakļautībā
1918. gadā pēc Pirmā pasaules kara un revolūcijas Krievijā izveidojās neatkarīga Gruzijas Demokrātiskā Republika, tomēr tā pastāvēja tikai dažus gadus — 1921. gadā valstī iebruka Padomju Krievijas karaspēks un 1922. gadā, kopā ar Armēniju un Azerbaidžānu, Gruzija tika iekļauta Padomju Savienībā, izveidojot Aizkaukāza PFSR. Neatkarību no Padomju Savienības Gruzija atguva 1991. gadā.

## Pēc neatkarības atgūšanas

Pēc pilsoņu kara un dramatiskas ekonomiskās krīzes, 1990. gadu beigās situācija valstī daudzmaz stabilizējās. 2003. gadā valstī notika miermīlīga revolūcija, kurā pie varas nāca jauna uz rietumiem orientēta reformatoru valdība, kas tiecās pievienoties NATO.
Piedalās GUAM starpvalstu savienībā, kā arī Austrumu partnerības programmā ar Eiropas Savienības valstīm.

Attēls:1992-1993 Georgia war.svg|1992.—1993. gada Gruzijas pilsoņu karš
Attēls:2008 South Ossetia war en.svg|2008. gada Krievijas—Gruzijas karš
Rožava

**Rožava** ( jeb "Rietumi", *Rojavayê Kurdistan* jeb **Rietumkurdistāna**), arī **Sīrijas Kurdistāna** un oficiāli **Ziemeļsīrijas Demokrātiskā Federācija** (**ZSDF**), ir de facto autonoms Sīrijas reģions, kas sastāv no vairākiem patstāvīgiem kantoniem: Afrinas kantons, Jazīras kantons, Kobani kantons, kā arī Šehbas reģions. Rožava savu autonomiju pasludināja Sīrijas pilsoņu kara un Rožavas revolūcijas laikā .

Rožavā tiek īstenota sekulāra, demokrātiski sociālistiska, uz dzimumu līdztiesību vērsta demokrātiskā konfederālisma politika. Tās vadība ir saistīta ar Turcijas Kurdistānas Strādnieku partiju un daļēji seko tās sākotnējā līdera Abdullas Odžalana mācībai.


File:Rojava february 2014.png|Rožava, 2014
File:Rojava june 2015.png|Rožava, 2015
File:Northern Syria - Rojava october 2016.png|Rožava, 2016


## Skatīt arī
* Sīrijas pilsoņu karš
* Sīrijas demokrātiskie spēki

## Atsauces

## Ārējās saites
Gobas (Ziemera pagasts)

**Gobas** (augšzemnieku dialektā: **Gūbas**) ir ciems Alūksnes novada Ziemera pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 7 km no pagasta centra Māriņkalna, 2 km no novada centra Alūksnes un 202 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V383 un V386 krustojumā.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Gobas (nozīmju atdalīšana)

**Gobas** var būt:
* gobas — gobu dzimtas ģints;
* Gobas — apdzīvota vieta Ziemera pagastā;
* Rozīšu cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Goba
Sīrijas demokrātiskie spēki

**Sīrijas demokrātiskie spēki** (**SDS**) (, , ) ir daudznacionāla kurdu, arābu, asīriešu, armēņu, turkmēņu, čerkesu un čečenu militāro grupējumu alianse, kas darbojas Sīrijas pilsoņu karā. SDS ir Rožavas bruņoties spēki.

2025. gada 10. martā SDS piekrita integrēties Sīrijas valsts iestādēs Sīrijas pārejas valdības pakļautībā.

## Skatīt arī
* Rožava
* Sīrijas pilsoņu karš

## Atsauces
Griguļi (Ziemera pagasts)

**Griguļi** ir ciems Alūksnes novada Ziemera pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5 km no pagasta centra Māriņkalna, 7 km no novada centra Alūksnes un 200 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V383.

## Atsauces
Dītrihs Bukstehūde

**Dītrihs (Dīterihs) Bukstehūde** (, ; dzimis , miris ) bija baroka laika dāņu/vācu ērģelnieks un komponists, kurš lielu daļu no radošā mūža nodzīvoja Lībekā.

Dzimis mūziķa ģimenē. No 1688. gada līdz nāvei darbojās Lībekā, kur strādāja par Svētās Marijas baznīcas ērģelnieku. Bukstehūde dzīves laikā kļuva tik slavens, ka Lībeka kļuva par sava veida Meku Ziemeļvācijas mūziķiem. 1703. gadā Bukstehūdi apmeklēja Hendelis, bet 1705. gadā jaunais Bahs devās no 400 kilometrus attālās Arnštates, lai redzētu Bukstehūdi.

## Ārējās saites

* Bukstehūdes profils ''AllMusic'' 
* Bukstehūdes notis ''IMSLP''
Pauliņi (Ziemera pagasts)

**Pauliņi** ir ciems Alūksnes novada Ziemera pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 10 km no pagasta centra Māriņkalna, 6 km no novada centra Alūksnes un 206 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V386, starp Alūksnes ezeru un Dzilnas ezeru.

## Atsauces
Ratenieki

**Ratenieki** (augšzemnieku dialektā: **Ratenīki**) ir ciems Alūksnes novada Ziemera pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 2 km no pagasta centra Māriņkalna, 11 km no novada centra Alūksnes un 197 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V384.

## Atsauces
Heinrihs Hauslers

**Heinrihs Hauslers** (; dzimis  Inverellā, Austrālijā) ir vācu izcelsmes Austrālijas šosejas riteņbraucējs. Hauslers šobrīd pārstāv *[[UCI WorldTour]]* komandu **. Karjeras laikā uzvarējis divos Lielo tūru posmos: vienā 2005. gada Vuelta a España un vienā 2009. gada Tour de France posmā. Hausletrs tiek uzskatīts par labu klasiku speciālistu, kā arī uzvarējis 2015. gada Austrālijas čempionātā grupas braucienā.

Hauslera tēvs ir vācietis, bet māte austrāliete, viņš piedzima Inverellā, bet 1998. gadā 14 gadu vecumā pārcēlās uz Vāciju, lai kļūtu par profesionālu riteņbraucēju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stāmeri (Ziemera pagasts)

**Stāmeri**, izloksnē **Stomari** vai **Stomeri**, ir ciems Alūksnes novada Ziemera pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 8 km no pagasta centra Māriņkalna, 17 km no novada centra Alūksnes un 205 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V384, netālu no Zvirgzdupītes. Uz dienvidiem atrodas 192,2 metrus augstais Dzegužkalns.

## Atsauces
Kārkļi

**Kārkļi** (augšzemnieku dialektā: **Korkļi**) ir ciems Alūksnes novada Ziemera pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 4 km no pagasta centra Māriņkalna, 13 km no novada centra Alūksnes un 199 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V385, nelielā Tālešu ezera krastā.

## Atsauces
Džabhat fath aš šām

***Džabhat fath aš šām*** (,  — 'Levantes iekarošanas fronte'), līdz  — ***Džabhat an nusra*** (,  — 'Uzvaras fronte Levantes tautai') bija salafistu džihādistu teroristiska organizācija Sīrijas pilsoņu karā, kura radās  kā starptautiskā teroristu tīkla *[[Al-Qaida]]* Sīrijas atzars.  *Džabhat an nusra* atdalījās no *Al-Qaida* un tika pārsaukta par *Džabhat fath aš šām*. ANO Drošības padome to atzina par teroristisku organizāciju.

*Džabhat fath aš šām* sadarbojās ar citiem Sīrijas opozīcijas spēkiem cīņā pret Bašāra Asada valdību. *Džabhat fath aš šām* spēki bija viena no ielenktajām grupām Halebas aplenkuma laikā.
2017. gada 28. janvārī apvienojās ar četrām citām kaujinieku grupām un pieņēma nosaukumu *[[Tahrir al-Sham|Tahrir aš šām]]*.

## Skatīt arī
* *[[Al-Qaida]]*
* Islāma valsts
* Sīrijas pilsoņu karš

## Atsauces

## Ārējās saites
Horvats

**Horvats** var būt:

* Bo Horvats (*Bo Horvat*; 1995) — kanādiešu hokejists;
* Ītans Horvats (*Ethan Horvath*, 1995) — amerikāņu futbolists;
* Stevans Horvats (*Stevan Horvat*; 1932—2018) — serbu grieķu-romiešu stila cīkstonis.

## Skatīt arī
* *[[Horvath]]*
* Horvāts
Andrejs Mironovs (aktieris)

**Andrejs Mironovs** (; dzimis  Maskavā, miris  Rīgā) bija padomju kino un teātra aktieris, estrādes dziedātājs. 1980. gadā Mironovam piešķirts KPFSR Tautas skatuves mākslinieka nosaukums. Pazīstams ar savām lomām plašu ievērību guvušās padomju filmās "Sargies auto!" (*Берегись автомобиля*, 1966), "Briljantu roka" (1968), "Divpadsmit krēsli" (*12 стульев*, TV miniseriāls, 1976).

## Biogrāfija
Dzimis 1941. gada 7. martā Maskavā pazīstamu estrādes mākslinieku Aleksandra Menakera un Marijas Mironovas ģimenē. Pēc skolas gaitu uzsākšanas mainīja uzvārdu no tēva ebreju izcelsmes uzvārda Menakers un mātes krievu cilmes uzvārdu Mironovs. Tas tika darīts, uzmanoties no 1940. gadu beigās Padomju Savienībā izvērsto cīņu pret kosmopolītismu, kas bieži pārklājās ar antisemītismu.

Mironovs jau skolas laikā sāka piedalīties teātra izrādēs. Pēs skolas beigšanas 1958. gadā Mironovs iestājās Borisa Ščukina teātra skolā, kas darbojās pie Vahtangova teātra. Mironovs tēloja savu pirmo lomu kino pazīstamā padomju režisora Jūlija Raizmana filmā "Ja tā ir mīlestība?" (*А если это любовь?*, 1961). 1962. gadā Mironovs pabeidza teātra skolu un uzsāka aktiera darbu Maskavas Satīras teātrī, kur nostrādāja 25 gadus.

Savas karjeras laikā Mironovs filmējies daudzās filmās, ieskaņojis multiplikācijas filmas, darbojies televīzijā. Attēlojis lomas tādās pazīstamās padomju filmās kā "Trīs plus divas" (1963), "Sargies, auto!" (*Берегись автомобиля*, 1966), "Briljantu roka" (1968), "Veči laupītāji" (*Старики-разбойники*, 1971), "Neticamie itāļu piedzīvojumi Krievijā" (*Невероятные приключения итальянцев в России*, 1973), "Salmu cepurīte" (*Соломенная шляпка*, 1974), "Divpadsmit krēsli" (*12 стульев*, TV miniseriāls, 1976), "Parastais brīnums" (*Обыкновенное чудо*, 1978), "Trīs vīri laivā, neskaitot suni" (*Трое в лодке, не считая собаки*, 1979), "Par nabaga huzāru aizlieciet vārdu" (*О бедном гусаре замолвите слово*, 1980), *[[Сказка странствий]]* (1982), "Mans draugs Ivans Lapšins" (*Мой друг Иван Лапшин*, 1984), "Cilvēks no Kapucīnu bulvāra" (*Человек с бульвара Капуцинов*, 1987).

## Nāve
thumb|180px|Andreja Mironova kaps Vagaņkovas kapsētā
1987. gada augustā Mironovs kopā ar teātri bija viesizrādēs Rīgā. 14. augustā izrādes laikā uz Operas teātra skatuves, spēlējot titullomu Bomaršē lugā "Neprātīgā diena jeb Figaro kāzas" (*Безумный день, или Женитьба Фигаро*), pēdējās ainas laikā zaudēja samaņu. Viņu nogādāja Gaiļezera slimnīcas neiroķirurģijas nodaļā, kur viņam diagnosticēja asinsizplūdumu smadzenēs. Neatgūstot samaņu, pēc divām dienām 1987. gada 16. augustā Mironovs nomira. Apglabāts 20. augustā Vagaņkovas kapsētā Maskavā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Andrejs Mironovs ''Наше кино''
Strautiņi (Ziemera pagasts)

**Strautiņi** ir ciems Alūksnes novada Ziemera pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6 km no pagasta centra Māriņkalna, 4 km no novada centra Alūksnes un 202 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas starp autoceļiem V383 un V386.

## Atsauces