Aizguvumi no Amerikas pamatiedzīvotāju valodām

Amerikas kolonizēšanas gaitā četru gadsimtu garumā starp dažādu eiropiešu un indiāņu valodu lietotājiem izveidojās cieši ekonomiski, politiski un kultūras sakari. To rezultātā angļu, spāņu, portugāļu un franču valodās ienāca **aizguvumi no Amerikas pamatiedzīvotāju valodām**. Caur eiropiešu kolonizatoru valodām šos aizguvumus pārņēma arī citas valodas, tostarp latviešu.

Lielākā daļa aizguvumu apraksta abu Amerikas kontinentu floru un faunu, kā arī raksturo Amerikas pamatiedzīvotāju kultūru un dzīvesveidu.
[thumb|250px|Unkass un Miantonomo; ''"Un, kad '''Unkass''' man sekos, tad izsīks '''sagamoru''' asinis, jo mans dēls ir pēdējais '''mohikānis'''..."''; [Džeimss Fenimors Kūpers|Dž. F. Kūpera grāmatu tulkojumi jau 19. gadsimta beigās bija vieni no pirmajiem, caur kuriem aizguvumi no indiāņu valodām ienāca latviešu valodā.]]

## Aizguvumi no algonkinu valodām

Gar Atlantijas piekrasti dzīvojošās algonkinu tautas bija vienas no pirmajām, kas Ziemeļamerikā saskārās ar eiropiešu galvenokārt angļvalodīgajiem ieceļotājiem. Ciešo kontaktu rezultātā lielu skaitu aizguvumu pārņēma ne tikai valoda. Algonkinu izcelsme ir arī daudziem apdzīvoto vietu un municipalitāšu nosaukumiem, ieskaitot Kanādas galvaspilsētu Otavu. Pat vairākiem ASV štatiem (Masačūsetsas, Misisipi, Mičiganas, Ilinoisas, Konektikutas, Viskonsinas) un divām Kanādas provincēm Kvebekai un Manitobai nosaukumi ir algonkinu cilmes.

Algonkinu vārdi saglabājušies ne mazums hidronīmos, piemēram, Misisipi upe, Mičiganas ezers, Potomakas upe, Rapahanokas upe, Čezapīka līcis u.c.

Vairāku Amerikas pamatiedzīvotāju tautu nosaukumi plašāk pazīstami pēc to algonkinu eksonīma, nevis pašnosaukuma. Šie eksonīmi sastopami arī latviešu valodas tulkojumos — eskimosi (skatīt zemāk), vinebagi (iespējams, no potavatomu *winpyéko*, "netīro ūdeņu ļaudis"), siu, senāk latviski arī kā *sjuksi* (saīsināts no otavu *naadowesiwag*), asiniboini (no anišinabu "akmens siu"), čipevani (no krī *čīpwayān*, "(tie, kam ir) saindētas ādas").

* Eskimoss: Amerikas un Austrumsibīrijas arktiskā reģiona pamatiedzīvotājs; no montanju *aiachkimeou* ([a:jas͡tʃime:w]), "sniega kurpju tīklojums".
* Haskijs: kamanu vilcēju suņu šķirne no ziemeļu reģioniem; angļu tirgotāju kuģu jūrnieki nosaukumu *"haskijs" (husky)* atvasināja no vārda *"eskimoss"* (skatīt augstāk).
* Hikorija: dižskābaržu rindas, riekstkoku dzimtas (*Juglandeae*), *Carya* ģints koki; no pouhatanu *pocohiquara* ("dzēriens ar hikorijas riekstiem").
* Kinkažu: no algonkinu *kwingwaage* un anišinabu *gwiingwa'aage* ("tinis"), caur franču *quincajou*. Dienvidamerikas iemītnieks neparastā veidā savu vārdu iemantoja no tiņa jeb āmrijas, ziemeļu puslodes faunas pārstāvja, kas nav radniecīgs kinkažu.
* Mokasīni: ādas apavi; atvasināts no Virdžīnijas algonkinu pouhatanu *makasin* (radniecisks masačūsetsu *mohkisson/mokussin*, anišinabu *makizin*, mikmaku *mksɨkn*, no protoalgonkinu *maxkeseni* (kurpe)).
* Oposums: somaiņu kārtas pārstāvis; no pouhatanu *apasum*, *opussum* [a:passem], cēlies no protoalgonkinu *wa:p-aʔθemw*, ("baltais suns", "baltais plēsējs").
* Pauvau: tradicionālie Ziemeļamerikas indiāņu svētki; no naragansetu *powwaw* ("šamanis", "garīgais līderis"), protoalgonkinu *pawe·wa* ("sapņot", "gūt vīziju"); vārds minēts grāmatā "Ziemeļamerikas indiāņi".
* Pekans, pekanrieksti: riekstkoku dzimtas (*Juglandaceae*) lapukoks no Ziemeļamerikas dienviddaļas; no ilinoisu *pakani* (anišinabu *bagaan*, "rieksts [(kam) vajadzīgs akmens, lai pāršķeltu]"); protoalgonkinu *pakaˑni*.
thumb|280px|Siu cilts '''''tipi'''''; atsevišķi aizguvumi raksturo Amerikas pamatiedzīvotāju kultūru.
* Pemikans: gaļas produkts; no krī *pimîhkân,* — "gatavot taukus" (protoalgonkinu *pemihke·wa,* — no *pemy-,* — "tauki" + *-ehke,* — "gatavot"); vārds minēts grāmatās "Ziemeļamerikas indiāņi" un "Mazais Bizons".
* Sačems: no austrumabenaku *sakəma* (naragansetu *sâchim* — "virsaitis"), proto-austrumalgonkinu *sākimāw*.
* Sagamors: "sačems" un "sagamors" ir viena un tā paša vārda dialektiskas atšķirības; tituls bieži sastopams grāmatā "Pēdējais mohikānis".
* Skunkss: vārdu "squunk" Jaunanglijā akceptēja 1630. gadā, pārņemot nosaukumu no abenaku *seganku* vai citas algonkinu valodas; protoalgonkinu forma *šeka:kwa* sastāv no saknes *šek-* ("urinēt") un *-a:kw* ("lapsa").
* Sukotašs: ēdiens, kura pamatprodukti ir kukurūza un pupiņas; no naragansetu *msíckquatash* ("gatavotas [graudaugu] sēkliņas"); protoalgonkinu *mesiˑnkweteˑwari*, viensk. *mesiˑnkwete*, kur *mes-*, ("viss kopums") + *-iˑnkw-*, ("acs [=sēkliņas]") + *-eteˑ* ("gatavot").
* Tobogans:Ziemeļamerikas indiāņu bezslieču kamanas; no mikmaku *topaqan* vai malesītu-pasamakodu *tʰaˈpakən*; protoalgonkinu *wetaˑpyeˑkani*, no *wet-* ("vilkt") + *-aˑpyeˑ-* ("saite") + *-kan* ("ierīce priekš"). Vārds lietots grāmatā "Ziemeļamerikas indiāņi".
* Tomahauks: Ziemeļamerikas cirvis, tradicionāli indiāņu aukstais ierocis; no pouhatanu *tamahaac*, atvasināts no protoalgonkinu saknes *temah* ("cirst ar ieroci"; radniecīgs ar citu algonkinu valodu vārdiem — lenapu *təmahikan*, malesītu-pasamakodu *tomhikon*, abenaku *tomhikon*, visi ar nozīmi "cirvis".)
* Totēms: atvasināts no anišinabu vārda saknes *-oode-*, kas norāda uz radniecību cilts pārstāvju starpā; *nindoodem* ("mans totēms, ģints") vai *odoodeman* ("viņa totēms, ģints").
* Vampums: no masačūsetsu vai naragansetu vārda *wampumpeag* ("balta [gliemežvāku pērlīšu] virkne"; malesītu *wapapiyik*, austrumu abenaku *wápapəyak*, anišinabu *waabaabiinyag*); protoalgonkinu *wa·p-·py-aki*, kur *wa·p-* ("balts") + *-a·py-* ("virkne") + *-aki* (daudzsk.).
* Vapiti: no šauni *waapiti*; ("balta aste, ļipa"; anašinabu *waabidiy*), no protoalgonkinu *waˑpetwiya*, kur *waˑp* ("balts") + *-etwiy* ("ļipa").
* Vigvams: no austrumabenaku *wikəwam* (rietumabenaku *wigwôm*, anišinabu *wiigiwaam*); no protoalgonkinu *wi·kiwa·Hmi*.

## Aizguvumi no navatlu valodas

Navatlu valoda pieder pie jūtu-acteku valodu saimes, un ir dzimtā valoda aptuveni pusotram miljonam Centrālmeksikas pamatiedzīvotāju. Lielākā daļa šo aizguvumu ir ienākuši caur spāņu valodu. Vairums navatlu vārdu beidzas ar piedēkļiem *-tl*, *-tli* un *-li*. Spāņu valodā tiem piemēroja piedēkli *-te*.

Navatlu izcelsme ir Meksikas un attiecīgi tās galvaspilsētas Mehiko, kā arī vairākiem valsts štatu nosaukumiem (Koavilas, Mehiko, Mičoakanas, Oahakas, Tlaskalas un Sakatekasas štatiem).

* Atlatls: īpašs šķēpmetis, ar kura palīdzību šķēpu ir iespējams aizsviest tālāk; no *ahtlatl* [aʔt͡ɬat͡ɬ]. Vārds vairākkārt sastopams latviski tulkotajā grāmatā "Pirmais amerikānis", kā arī minēts grāmatā "Ziemeļamerikas indiāņi".
* Aksolotls: Meksikas salamandra (*Ambystoma mexicanum*); *āxōlōtl* [a:'ʃo:lo:t͡ɬ], no *ā-* + *xōlōtl*, "vīra kalpone".
* Avokado: no *āhuacatl* [a:'wakat͡ɬ], "sēklinieks" [a:'wakat͡ɬ].
* Čili: *Capsicum* ģints pipars ar asu garšu; no *chīlli* ['͡tʃi:l:i].
* Gvakamole: uz avokado pamata gatavota mērce; nahuatlu *āhuacamolli* [a:waka'mo:l:i], tulk. "avokado mērce", no *āhuacatl* [a:'wakat͡ɬ] ("avokado") + *mōlli* ['mol:i], ("mērce").
* Hoacīns: dzegužveidīgo (*Cuculiformes*) kārtas putns, no *huāctzin*.
* Kakao: no *cacahuatl* [ka'kawat͡ɬ]
* Koijots: no *coyōtl*.
* Kecals: trogonveidīgo (*Trogoniformes*) kārtas putns; no *quetzalli* [ke't͡sal:i], "liela mirdzoša astes spalva" un no nahuatlu saknes *quetz*=""piecelties", ko attiecināja uz spalvu pušķi.
* Meskals: alkoholisks dzēriens no Meksikas; no *mexcalli* [meʃ'kal:i], *metl* [me͡tɫ] un *ixcalli* [iʃ'kal:i], kas nozīmē "krāsnī gatavota agave".
* Mole: pazīstamākā meksikāņu mērce; no *mōlli* ['mo:l:i], "mērce".
* Peijots: no *peyōtl* ['pejoːt͡ɬ].
* Ocelots: no *ocēlōtl* [o:se:lo:t͡ɬ].
* Šokolāde: no *xocolātl* — ‘rūgtais ūdens’
* Tamale: tradicionāls Latīņamerikas ēdiens; no *tamalli* [ta'mal:i], caur spāņu *tamal* [ta'mal]
* Tomāts: no *tomatl* ['tomat͡ɬ].

thumb|200px|Inku impērijas izplešanās ļāva kečvu valodai kā impērijas valsts valodai kļūt par dominējošo pamatiedzīvotāju valodu reģionā.

## Aizguvumi no kečvu valodas

Kečvu valoda ir dzimtā valoda aptuveni 8-10 miljoniem Dienvidamerikas pamatiedzīvotājiem, kas dzīvo centrālo Andu reģionā. Kečvu aizguvumi ir ienākuši citās valodās galvenokārt caur spāņu valodu.

* Gvanako: kamieļu dzimtas lama; no *wanaku*.
* Gvano: jūras putnu izkārnījumi gar Peru piekrasti, ko izmanto kā dabisko mēslojumu; no *wanu* ("mēsli"), caur spāņu *guano*.
* Hinīns: alkaloīds; no *kinakina*, caur spāņu *quina*.
* Inkas: no *Inka* ("valdnieks", "kungs").
* Kinoa, arī kinva: graudaugu kultūra; no *kinwa*, spāniski *quinoa*.
* Koka, kokaīnkrūms: Dienvidamerikā augošs krūms; no *kuka*, caur spāņu *coca*.
* Kondors: no *kuntur*, caur spāņu *cóndor*.
* Lama: no *llama* (vai *glama*) caur spāņu valodu.
* Pampas: stepei līdzīgi līdzenumi Patagonijā; no *pampa* ("līdzenums").
* Puma: no *puma* ("spēcīgs"), spāņu valodā ienāca 16. gadsimtā, angļu — 18. gadsimta 2. pusē.
* Vikunja: kamieļu dzimtas pārstāvis; no *wik'uña, caur spāņu "vicuña".

== Aizguvumi no tupu-gvaranu valodām ==

[[Tupu-gvaranu]] valodu atzars pieder tupu [[valodu saime]]i, un ir visplašāk izplatītā valodu grupa Dienvidamerikā. Atzaram pieder ap 50 valodu, ieskaitot [[gvaranu valoda|gvaranu valodu]].

* [[Aguti]]: [[grauzēji|grauzēju kārtas]] pārstāvis; no tupu-gvaranu *akuti*, caur spāņu un franču.
* [[Jaguarunds]]: [[kaķu dzimta]]s pārstāvis; no tupu *yawaum'di*.
* [[Jaguārs]]: no [[tupinambu]] valodas *ja war-*, caur portugāļu.
* [[Jakanas|Jakana]]: no tupu *ñaha'nã*; caur Brazīlijas portugāļu jaçanã.
[[Attēls:Standing jaguar.jpg|thumb|280px|*Jaguārs*; vairāki desmiti aizguvumu raksturo abu Amerikas kontinentu faunu.]]
* [[Kapibara]]: pasaules lielākais grauzējs; no tupu *ka'apiûara*, kas sastāv no *kaá* (lapa) + *píi* (slaiks, izstīdzējis) + ú (ēst) + *ara* (piedēklis), — "tas, kas ēd izstīdzējušas lapas" vai "zāles ēdājs"
* [[Puma|Kuguārs]]: nereti izmantots [[puma]]s sinonīms; no gvaranu *guaçu ara*, portugāliski tas kļuva par *suçuarana* un 18. gadsimta otrajā pusē franču naturālisti nosaukumu pārveidoja par *cuguar*.
* [[Manioka]]: no tupinambu *maniʔok*.
* [[Marakasa]]: sitamais mūzikas instruments; no tupu *maraka*.
* [[Nandu]]: [[strausveidīgie|strausveidīgo]] kārtas pārstāvis; no gvaranu *ñandú*.
* [[Petūnija]]: daudzgadīgs *Petunia* ģints augs; no tupu *petun* ("dūmi").
* [[Piraņa]]: *Characidae* dzimtas saldūdens zivis; no tupu valodas.
* [[Saimirs]], arī vāveru pērtiķis: *Saimiri* ģints [[primāti|primātu kārta]]s pārstāvis; no tupu *sai-mirim* vai *gai-mbirin*, kur *sai* — "pērtiķis" un *mirim* — "mazs".
* [[Tapioka]]: no maniokas (*Manihot esculenta*) saknes iegūta ciete; no tupinambu *tɨpɨʔok-a* ("izspiesta sula").
* [[Tapīri|Tapirs]]: no tupinnambu *tapi'ʔir-*.
* [[Tukānu dzimta|Tukāns]]: dzilnveidīgo kārtas (*Piciformes*) pārstāvji; no tupu *tukana*, caur portugāļu un franču.
* [[Uakari]]: [[primāti|primātu kārtas]] pārstāvis; no tupu *waka'ri*, caur portugāļu

== Aizguvumi no aravaku valodām ==
Aravaku (arī kā maipuru) valodu saime izplatīta D-Amerikas ziemeļu un centrālajā daļā, senāk arī Karību salās, kopš 18. gadsimta Centrālamerikā.

Taino valoda bija galvenā Karību salu pirmiedzīvotāju valoda un pirmā, ar kuru Jaunajā Pasaulē saskārās spāņu kolonizatori. No šīs aravaku saimes valodas spāņu valoda, bet caur to angļu un citas pārmantoja desmitiem nepazīstamu augu, dzīvnieku un ar kultūru saistītu paradumu nosaukumu. Taino izcelsme ir arī vairāku [[Karību jūra]]s valstu nosaukumiem — [[Kuba]]i, [[Jamaika]]i, un [[Haiti]].

[[Attēls:Reconstruction of Taino village, Cuba.JPG|right|300px|thumb|Rekonstruēts taino ciemats Kubā; aizguvumi ir vienas no nedaudzajām mūsdienās dzīvajām Karību pamatiedzīvotāju kultūras liecībām.]]
* [[Anole]]: *Polychrotidae* dzimtas [[ķirzakas|ķirzaka]]; no kādas aravaku saimes valodas (vai, iespējams, [[karību valodu saimes]]), caur franču *anolis*.
* [[Batāte]]: no taino *batata*; (savukārt no spāņu aizguvuma *patata* radās angļu *potato* — "kartupelis").
* [[Gvajave]]: tropu auglis *Psidium guajava* no miršu dzimtas (*Myrtaceae*); no taino *guayabo* ("gvajaves koks"), caur spāņu *guayaba* un *guaya*.
* [[Iguānveidīgie|Iguāna]]: *Iguanidae* dzimtas ķirzaka; no kādas aravaku saimes valodas vārda *iwana*.
* [[Juka]]: agavju dzimtas (*Agavaceae*) *Yucca* ģints augi; no taino *yuca* ([[manioka|"kasava"]]; misēkli radīja [[Linnejs]] un citi, kas jukas nosaukumu atvasināja no šī taino izcelsmes vārda).
* [[Kaimans]]: [[krokodilu kārta]]s pārstāvis; "ūdens gars" [[garifunu]] (t.s. "melno karību") valodā, taču iespējama tomēr vārda afrikāniska izcelsme.
* [[Kanibālisms|Kanibāls]]: no kādas aravaku, visticamāk taino valodas vārda *caniba*, caur spāņu *cannibalis*.
* [[Kanoe]]: no taino vai karību vārda *kenu*, caur spāņu *canoa*.
* [[Manioka|Kasava]]: no taino *caçabi* ("maniokas milti"), caur spāņu vai portugāļu.
* [[Kasiks]]: no taino *cacike* vai aravaku *kasseque* ("vadonis", "virsaitis"); tituls minēts [[Arturs Lielais|Artura Lielā]] grāmatās ("Konkistadori", "Inku zelts", "Karību jūras smaragds", "Karavelas iziet okeānā", "Lejup pa Amazoņu upi").
* [[Mangroves]]: iespējams, no taino, caur spāņu *mangle* vai portugāļu *mangue*; tautas etimoloģija to pārveidoja par *"grove"* (angl. "birzs, birzstala").
* [[Papaja]]: no taino *papáia*, caur spāņu.
* [[Savanna]]: no taino *zabana*, caur spāņu.
* [[Tabaka]]: no taino, caur spāņu *tabaco*.

== Aizguvumi no eskimosu-aleutu valodām ==

Valodu un dialektu kopums, kurā runā aptuveni 85 000 [[Grenlande]]s, [[Kanāda]]s [[Arktika]]s piekrastes, [[Aļaska]]s piekrastes, [[Čukču pussala]]s galējo ziemeļaustrumu un dienvidaustrumu piekrastes un [[Aleutu salas|Aleutu salu]] pamatiedzīvotāji.

Valodu saime ir izolēta un nav radniecīga ne ar vienu Ziemeļamerikas valodas saimi.

* [[Anoraks]]: viegla, vēju necaurlaidīga jaka ar kapuci; no [[grenlandiešu valoda|kalāhlisutu]] *annoraaq*; vārds lietots grāmatā "Ziemeļamerikas indiāņi".
* [[Iglu|Igla]]: no [[grenlandiešu valoda|inuītu]] *iglu* [iɤ.'lu]
* [[Smailīte|Kajaks]]: no [[grenlandiešu valoda|inuītu]] *qajaq* [qa.'jaq]; vārds lietots grāmatā "Ziemeļamerikas indiāņi".
* [[Malamuts]]: Aļaskas suņu šķirne; no [[inupiatu]] (Aļaskas ziemeļu un ziemeļrietumu inuītu) *malimiut*.
* [[Nunataks]]: no [[grenlandiešu valoda|Grenlandes inuītu]] *nunutaq*.

== Aizguvumi no citām Ziemeļamerikas pamatiedzīvotāju valodām ==

* [[Čečako]]: "jaunpienācējs"; no [[činuku žargona]] *chee* + *chako*; *chee* cēlies no lejas (piekrastes) činuku *čxi* ("taisns"), savukārt *chako* cēlies no nutku (nuu-čah-nulthu) *čokwaa* ("nāc!", "šurp!"); vārds minēts [[Džeks Londons|Dž. Londona]] stāstu sērijā "Smouks Belju", kur tulkots ar nozīmi "mīkstpēdiņš".
* [[Hogans]]: [[navahu]] tradicionālais mājoklis; no navahu *hooghan* [ho:ɤan].
* [[Katalpa]]: cūknātru rindas (*Scrophulariales*), trompetvīnu dzimtas (*Bignoniacea*) *Catalpa* ģints augs; no krīku vai kataubu *katałpa* ("galvas spārns"), kur *(i)ká* ("galva") + *(i)táłpa"* ("spārns").
* [[Kiva]]: telpa, kurā [[pueblu kultūra|pueblu indiāņi]] veic reliģiskas ceremonijas; no hopi *kiva* (ietver *ki-*, "māja"); kivas aprakstītas grāmatās "Pirmais amerikānis" un "Ziemeļamerikas indiāņi".
* [[Potlačs]]: no nutku *ṗaλṗač* [p'atɬp'a͡tʃ], kur *"ṗa"* reduplikācija ar nozīmi "radīt ceremoniālas dāvanas potlačā", caur činuku žargonu; vārds minēts un tā nozīme izskaidrota grāmatā "Ziemeļamerikas indiāņi".
* [[Sekvoja]]: [[ciprešu dzimta]]s koks; nosaukts čeroku indiāņa [[Sekvojas]] vārdā, kas radīja čeroku valodai atbilstošu alfabētu.
* [[Tipi]]: no [[siu valodas|lakotu]] *thipi* ("mājoklis").

== Aizguvumi no citām Dienvidamerikas un Meksikas pamatiedzīvotāju valodām ==

* [[Alpaka]]: no [[aimaru valoda|aimaru]] *allpaka*, caur spāņu.
* [[Gaučo]]: Dienvidamerikas kovbojs; iespējams, no [[mapuču valoda|mapuču]] *cauchu* ("klejotājs", "klaidonis") vai kečvu *huachu* ("[[bārenis]]"), caur spāņu *guacho* un portugāļu *huachu*.
* [[Kurāre]]: Dienvidamerikas indiāņu paralizējoša bultu inde, galvenokārt no kurāres strihtīnkoka (*Strychnos toxifera, Loganiaceae* dzimta); no [[Gajāna]]s makušu (karību saime) vārda *wurali* vai *wurari*, caur spāņu vai portugāļu *curare*.
* [[Pončo]]: taisnstūra auduma gabals; no [[mapuču valoda|mapuču]] *pontho* ("vilnas ražotne"), caur spāņu.
* [[Pudu]], pudubriedis; *Pudu* ģints pārstāvis no [[briežu dzimta]]s; no [[mapuču valoda|mapuču]] *püdü* vai *püdu".
* Saguano: kaktusu dzimtas (*Cactaceae*) kaktuss (*Carnegiea gigantea*), otrs nosaukums latviski *milzu karnēgija*; no kādas indiāņu valodas, iespējams, opatu, caur spāņu.
* Senote: kaļķakmeņu nogruvumu rezultātā, virs pazemes upju sistēmām dabiski izveidojies ieplaku ezers jeb atvere; no Jukatanas maiju *dzonot* vai *ts'onot* ("aka").
* Šapuno: janomamu mājoklis; no janomamu *shapono*, *xapono* ("mājoklis"); vārds plaši izmantots grāmatā "Janoami".
* Šinšilla: grauzēju kārtas (*Rodentia*) pārstāvis; burtiski *"mazā činča"*, no činču indiāņu (*Chincha*) nosaukuma, kas dzīvoja mūsdienu Peru.
* Tamarīns: no karību, caur franču.

## Literatūra
* Arkādijs Fīdlers. Mazais Bizons. Liesma (sērija "Piedzīvojumi. Fantastika. Ceļojumi"). 1975.
* Etore Bjoka. Janoami. Rīga. Zinātne (sērija "Apvārsnis"). 1978.
* Nora Sloka. Zooģeogrāfija. Rīga. Zvaigzne. 1979.
* Kurts Vilhelms Cerams. Pirmais amerikānis. Rīga. Zinātne (sērija "Apvārsnis"). 1985.
* Deivids Mērdoks. Ziemeļamerikas indiāņi. Rīga. Zvaigzne ABC (sērija "Redzeslokā"). 1997. 
* Normunds Priedītis. Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Ilustrēta enc. Rīga. Zvaigzne ABC. 2009. 

## Atsauces