open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1088. gads

**1088. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

### Marts
* 12. marts — Urbāns II kļuva par Romas pāvestu.

### Nezināms datums
* Mstislavs I Vladimirovičs kļuva par Novgorodas kņazu.
* Tika dibināta Boloņas universitāte — vecākā universitāte pasaulē.

## Dzimuši
* *iespējams*
** Eisteins I Magnusons, Norvēģijas karalis

## Miruši
* 6. janvāris — Berengars no Tūras, franču teologs
1093. gads

**1093. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* septembris — Magnuss III tika kronēts par Norvēģijas karali.

### Nezināms datums
* Donalds III kļuva par Skotijas karali.
* Svjatopolks Izjaslavičs kļuva par Kijivas lielkņazu.

## Dzimuši
* Konrāds III (*Konrad III.*), Vācijas karalis (miris 1152.)

## Miruši
* 13. novembris — Malkolms III, Skotijas karalis
* Olafs III Mierīgais, Norēģijas karalis
Autoceļš P118

|}
|}
**P118** autoceļš jeb **Kuldīgas apvedceļš** ir reģionālais autoceļš, kas apliec Kuldīgas pilsētu no dienvidiem, savienojot autoceļus P108, P119, P112, P116, P108, P121 un P120. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Kuldīgas novada Kuldīgas pilsētu un Padures, Kurmāles un Rumbas pagastus.

## Vēsture
2014. gada novembrī tika pabeigta P118 divlīmeņu šķērsojuma ar P108 un tilta pār Ventu seguma atjaunošana.

## Atsauces
Autoceļš P119

|}
|}
**P119** autoceļš **Kuldīga—Alsunga—Jūrkalne** ir reģionālais autoceļš, kas savieno Kuldīgas pilsētu caur Ēdoli un Alsungu ar autoceļu P111 pie Jūrkalnes. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Kuldīgas un Ventspils novadus.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Kuldīga
* Priedaine
* Īvande
* Ēdole
* Alsunga
* Jūrkalne

## Atsauces
Latvieši?!

**"Latvieši?!"** ir 1989. gada Latvijas PSR mākslas filma. Filmas režisors ir Genādijs Zemels. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
20. gadsimta 80. gadi. Lāču ģimenē lielas bēdas — tiek izvadīts Afganistānas karā bojā gājušais jaunākais dēls. Pie galda tēvs, nelaiķa atraitne un vecākais brālis ar ģimeni atceras vēstures notikumus, kuros dzimta bijusi iejaukta.

Filmas centrā – Lāču ģimene, kura sen atpakaļ pārcēlusies uz dzīvi Krievijā, bet tagad atgriežas Latvijā. Veselas trīs Lāču dzimtas paaudzes ierautas šajos vēsturisko kataklizmu virpuļos. Tas viss tverts caur Augusta Lāča emocionālā pārdzīvojuma prizmu brīdī, kad notiek gatavošanās Afganistānā kritušā brāļa Dzintara bērēm.

## Lomās

* Alvis Hermanis/Andrejs Baikovs — *Augusts Lācis/Augusts bērnībā*
* Arvīds Ozoliņš/Sulevs Luiks — *Fricis Lācis/Fricis jaunībā*
* Rasma Roga — *vecāmāte*
* Ilze Rudolfa — *Sarmīte Lāce*
* Lola Irgaševa — *Zulfija Lāce*
* Muhtars Naimanbajevs — *Zarifs*
* Igors Kleimans — *Jānis*

Attēls:Latvieši filma.PNG|Kadrs no filmasː Augusts un vecāmāte

## Ārējās saites

* Filmas.lv
* Kino - teatr. ru
2012.—2013. gada VEF Rīgas skolu superlīgas sezona

**2012.—2013. gada [[VEF Rīgas skolu superlīga]]s sezona** notiek 2012.—2013. gada mācību gada laikā. Čempions tiek noskaidrots gan starp zēniem, gan meitenēm.

## Zēni
**A grupa**

**B grupa**

a — Rīgas 93. vidusskola atsauca savu dalību spēlētāju slimību dēļ

**C grupa**

**D grupa**

### Izslēgšanas spēles
#### Ceturtdaļfināls

|}

#### Pusfināls

|}

#### Par 3. vietu

#### Fināls

### Superlīgas fināldienas simboliskais piecinieks
* Kristaps Pļavnieks (Rīgas 49. vidusskola)
* Armands Ginters (Rīgas 64. vidusskola)
* Gustavs Puhovs (Rīgas Teikas vidusskola)
* Mārtiņš Veisbārdis (Rīgas Teikas vidusskola)
* Aleksis Putniņš (Rīgas 49. vidusskola)

### Vērtīgākais spēlētājs (MVP)
* Kristaps Pļavnieks (Rīgas 49. vidusskola)

## Meitenes
**A grupa**

**B grupa**

### Izslēgšanas spēles
#### Pusfināls

#### Par 3. vietu

#### Fināls

### Superlīgas fināldienas simboliskais piecinieks
* Paula Tomsone (Rīgas 49. vidusskola)
* Kate Višņevica (Rīgas Natālijas Draudziņas vidusskola)
* Kitija Štolce (Rīgas 47. vidusskola)
* Paula Langina (Rīgas 64. vidusskola)
* Asnāte Fomina (Rīgas 49. vidusskola)

### Vērtīgākais spēlētājs (MVP)
* Paula Tomsone (Rīgas 49. vidusskola)
Tapers (filma)

**"Tapers"** ir 1989. gadā Latvijas PSR uzņemta mākslas filma divās sērijās. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš, un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Perspektīvs konservatorijas students Laimonis Pārums, kas aizrāvies ar džezu, nolemj neturpināt mācības, bet spēlēt klavieres restorānā. Pakāpeniski viņa dzīvē arvien lielāku lomu sāk ieņemt alkohols un tikai liktenīga iepazīšanās ar Rebeku kļūst par viņa glābiņu.

## Lomās
* Franks Matuss/Jānis Krastiņš — *Laimonis Pārums/Laimonis bērnībā*
* Liāna Upeniece/Gija Saviča — *Anita/Anita bērnībā*
* Pēteris Liepiņš — *Hūberts*
* Katerina Evro — *Rebeka*
* Astrīda Kairiša — *māte*
* Uldis Dumpis — *Brūnums*
* Juris Lisners — *Johans*
* Mirdza Martinsone — *Māra*
* Regīna Razuma — *Janīna*
* Valdemārs Zandbergs
* Gunārs Cilinskis
* Dzintars Belogrudovs
* Pēteris Gaudiņš — *Ojārs Lazda*
* Āris Rozentāls

## Interesanti fakti
* Galvenā varoņa prototips — Raimonds Pauls, bet Hūberta prototips - mākslinieks Leo Kokle.
* Galvenajā lomā vācu aktieris Franks Matuss, bet *Rebeka* — bulgāru aktrise Katerina Evro.
* Filmēts Rīgā (Iļģuciemā, Latgales apkaimē) un Bulgārijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kino muzejs
## Video
*
Zītaru dzimta (filma)

**"Zītaru dzimta"** (arī **"Vecā jūrnieku ligzda"**) ir 1989. gada Latvijas PSR daudzsēriju televīzijas mākslas filma, melodrāma. Filmas režisors ir Aloizs Brenčs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Viļa Lāča romāna "Zītaru dzimta" motīviem.

## Sižets
1914. gads. Latvijas piejūras ciemā (50 verstis no Rīgas) dzīvo Zītaru ģimene: kapteinis Andrejs un viņa sieva Alvīne, viņu bērni Kārlis, Ingus, Ernests, Elza un Jānis. Sākoties 1. pasaules karam, brīvprātīgi uz fronti latviešu strēlnieku bataljonu sastāvā aiziet Kārlis, tālajos jūras braucienos šķietami bez vēsts pazūd Ingus, taču izdzīvo un turpina braukt uz kuģiem Anglijā. 1918. gadā vācu armija okupē visu Latvijas teritoriju. Kārlis, kuru karavīru padome atceļ no virsnieka amata, atgriežas no frontes. 

Zītari dodas bēgļu gaitās uz Altaja novadu Sibīrijā. Padomju Krievijas mainīgā politiskā situācija skar arī katru no Zītaru ģimenes locekļiem. Kad rodas iespēja atgriezties Latvijā, Andreja un Alvīnes nav vairs starp dzīvajiem – Andreju īsi pirms došanās uz Latviju nošauj un noslīcina vietējie komunisti, bet Alvīne mirst ceļā. Brīvajā Latvijā izputējusi vecā jūrnieku ligzda un jaunie Zītari (Ingus atgriežas kā akls ielu muzikants) nespēj vairs saglabāt tēva mājas – visa pēc kara palikusī manta tiek izūtrupēta Ernesta nemākulīgās saimniekošanas dēļ.

## Lomās
* Eduards Pāvuls — *Andrejs Zītars*
* Lilita Ozoliņa — *Alvīne Zītars*
* Juris Žagars — *Ingus Zītars*
* Remigijs Sabulis — *Kārlis Zītars*
* Juris Lisners — *Ernests Zītars*
* Lelde Vikmane — *Elza Zītars*
* Aivars Zvaigzne/Ivars Puga — *Jānis Zītars*
* Jānis Zariņš — *Mārtiņš Zītars*, Andreja brālis, krodzinieks
* Mirdza Martinsone — *Anna Zītars*, Mārtiņa sieva
* Dace Bonāte — *Lilija*
* Rolands Zagorskis — *Voldis*
* Valdemārs Zandbergs — *bocmanis*
* Zane Jančevska — *Sarmīte*
* Ilona Ozola — *Laura*
* Inese Jurjāne — *Aija*
* Gunārs Cilinskis — *Sīmanis* *Brengulis*
* Jānis Reinis — *Miķelis*
* Vizma Kvēpa — *Vilma*
* Andis Kvēps — *Ansis*
* Selga Bedrīte — *Emīlija*
* Vladimirs Čepurovs — *kurinātājs Džonītis*
* Ināra Slucka — *Moda*
* Uldis Dumpis — *Matisons*
* Rasma Garne — *Aijas māte*
* Vladimirs Šakalo — *Šamšurins*
* Romualds Ancāns — *Žanis*
* Olga Dreģe — *Olga*
* Uva Segliņa — *Ruta*
* Nikolajs Ērglis — *Edgars*
* Mārtiņš Vērdiņš — *Koks*, latviešu sarkanais strēlnieks
* Juris Lejaskalns — *Zilums*, komunistu funkcionārs
* Leonīds Lencs — *Čerņajevs*
* Boļeslavs Ružs — *Vesmanis*
* Jānis Štucers — *Fricis*
* Andris Silavs — *Silzemnieks*
* Nikolajs Saharovs — *Saša*, Elzas mīļotais Altajā
* P. Rauns — *Lehtinens*

## Apbalvojumi
* 1989 - "Lielais Kristaps" - labākais aktieris - Eduards Pāvuls.

## Interesanti fakti
* Filma sākas ar dzimtas bībeles lasījumu un ir redzamas baletdejotāja Arvīda Ozoliņa rokas.
* Filmēts arī Krievijā - Altajā pie Katuņas upes un Pleskavas apgabalā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs
## Video
Cilvēka dienas

**"Cilvēka dienas"** ir 1989. gada Latvijas PSR mākslas filma. Filmas režisors ir Jevgēņijs Paškēvičs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Andreja Bitova stāstu motīviem.

## Sižets
Galvenā varoņa Alekseja Infantjeva liktenis atklājas viņa mūža trīs fragmentos – jaunība, kad neprātīgi iemīlējies varonis ir dželzainā mātes ietekmē, brieduma gados, kad Infantjevu sāk pieveikt svina smagā ikdienas dzīves proza, un tai dzīves posmā, kas viņam kā padzīvojušam atraitnim liek atskatīties uz pagātni.

## Lomās
* Ļubomirs Laucāvičs/Vitālijs Skvorkins/Fjodors Korotja — *Aleksejs Infantjevs/Aleksejs jaunībā/Aleksejs bērnībā*
* Ludmila Maksakova — *Infantjeva māte*
* Natālija Lapina — *Asja*
* Olga Šepicka — *Asjas dubultniece*
* Gaļina Strutinskaja — *Ļenočka*
* Oļģerts Dunkers — *Teofilovs*
* Ludmila Bezuglaja-Škelko — *Angelina Andrejevna*
* Vladimirs Lobanovs — *Manuilovs*
* Valentīna Jegorenkova — *Manuilova*
* Aleksandrs Jestrins — *Sergejs Vladimirovičs*
* Olga Beļajeva — *Ņina*
* Uldis Dumpis — *"Diafilmas" galvenais redaktors*

## Interesanti fakti
* Filma uzņemta Ļeņingradā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nacionālais kino centrs
* Kino - teatr. ru
Dzīvīte (filma)

**"Dzīvīte"** ir 1989. gada Latvijas PSR Rīgas Kinostudijas divu sēriju televīzijas mākslas filma. Filmas režisors ir Aivars Freimanis.

## Sižets
Dainu tēva Krišjāņa Barona dzīvesstāsts — bērnība un jaunība Latvijā, studijas un darbs Krievijā (Maskavas latviešu lasāmie vakari), ģimenes dzīve.

## Lomās
* Valdemārs Zandbergs — *[[Krišjānis Barons]]*
* Leonīds Grabovskis — *Krišjānis Barons jaunībā*
* Ingmārs Freimanis — *Krišjānis Barons bērnībā*
* Velta Līne/Indra Briķe — *Dārta/Dārta jaunībā*
* Juris Bartkevičs — *[[Krišjānis Valdemārs]]*
* Maija Apine — *Krišjāņa Valdemāra sieva*
* Alvis Hermanis — *[[Juris Alunāns]]*
* Ivars Brakovskis — *Krišjāņa Barona tēvs Juris*
* Dace Everss — *Krišjāņa Barona māte*
* Hermanis Vazdiks — *[[Augusts Bīlenšteins]]*
* Āris Rozentāls — *muižkungs*
* Artūrs Ņikitins — *profesors Stankevičs*
* Regīna Razuma — *Stankeviča kundze*
* Dita Krenberga — *Veronika*
* Kristīne Līpiņa — *Jekaterina*
* Bruno Egle — *Kārlis Barons*
* Vizma Kvēpa — *Kārļa Barona sieva*
* Pēteris Lūcis — *[[Augusts Dombrovskis]]*
* Haralds Ulmanis — *[[Leons Paegle]]*
* Juris Žagars — *[[Linards Laicens]]*
* Jānis Baltvilks — *[[Jānis Jaunsudrabiņš]]*
* Aivars Neibarts — *pops*
* Pēteris Korsaks — *fotogrāfs*
* Varis Vētra — *[[Edvīns Inkēns]]*
* Gundars Āboliņš — *[[Ojārs Rubenis]]*
* Askolds Saulītis — *[[Jānis Šipkēvics vecākais|Jānis Šipkēvics]]*
* Arnolds Liniņš — *Ansis Bandrevičs*

## Apbalvojumi
* 1989 — "Lielais Kristaps" — "Labākā filma", "Labākais režisors un scenārists", "Labākā aktrise" (Indra Briķe).

## Interesanti fakti
* Filmā izmantoti neprofesionāli aktieri: režisora mazdēls Ingmārs Freimanis, dzejnieki Jānis Baltvilks un Aivars Neibarts, mākslinieks Artūrs Ņikitins, tēlnieks Uldis Kurzemnieks, fotovēsturnieks Pēteris Korsaks, kinorežisors Askolds Saulītis, ainavu arhitekte Linda Zaļā.
* Piedalās folkloras ansambļi "Skandinieki", "Grodi" un "Gudenieku suiti".
* Filmēts Ļeņingradā, Maskavā, Tartu, Īvandes ūdensdzirnavās, Ēdoles un Nogales pilīs.

## Ārējās saites

* Filmas profils vietnē *filmas.lv*
Carmen Horrendum

***Carmen Horrendum*** ir 1989. gada Latvijas PSR mākslas filma. Filmas režisors ir Jānis Streičs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Otrā pasaules kara laiks Krievijas kara hospitālī, kur ārstējas sievietes, kurām dzīves sakropļojis karš. Lielākā daļa no dzīves vairs neko negaida, un tikai Inga tic nākotnei.

## Lomās
* Ilona Ozola — *Inga*
* Vizma Kvēpa — *Lida*
* Jekaterina Vasiļjeva — *Gaļina*
* Tatjana Čerkovska — *Aļona*
* Marina Kalmikova — *Ella*
* Valentīna Teļičkina — *Zina*
* Romualds Ancāns — *Vaņa*
* Ilga Vītola — *Sima*
* Olga Šepicka — *Taņa*
* Ligita Skujiņa — *Ingas vīzija*
* Anita Ezera — *Inga bērnībā*

## Ārējās saites

* Kino - teatr. ru
Autoceļš P120

|}
|}
**P120** autoceļš **Talsi—Stende—Kuldīga** ir reģionālais autoceļš, kas savieno Talsus caur Stendi un Rendu ar Kuldīgu. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Talsu un Kuldīgas novadus.

## Vēsture
No 2016. gada jūnija līdz 2017. gada augustam pārbūvēja 9,35 km garu autoceļa posmu no Talsiem līdz Stendei (1,56 km — 10,91 km). Pārbūves laikā, posmu ar divām brauktuvēm no Talsiem līdz satiksmes mezglam ar A10 pārbūvēja uz vienu brauktuvi, kā arī izbūvēja gājēju-velosipēdistu ceļu no Talsiem līdz pieturai "*Selekcija*". Darbus veica SIA Saldus Ceļinieks par līgumcenu 13 030 416 eiro (ar PVN), 85% no tā līdzfinansēja ERAF.

2018. gadā Rendā tika pārbūvēts tilts pār Abavas upi (27,8 km). Būvdarbu laikā tika pastiprinātas tilta sijas, izbūvēta jauna brauktuves konstrukcija, atjaunota hidroizolācija un segums, kā arī uzbēruma nostiprinājumi. Tilts ieguva jaunu apgaismojumu un ietvi, kā arī drošības barjeras. Pēc pārbūves tilts kļuva par gandrīz metru platāks - tagad esot 62,5 m garš un brauktuves platums — 7 m. Tā kā tiltam tika veikta pastiprināšana un uzstādīti papildus stiegrojumi sijām, būvdarbu laikā arī uzstādīja 16 sprieguma mērītājus un pārbaudes ar slodzi laikā tika izmērīti faktiskie spriegumi konstrukcijās. Darbus veica SIA Tilts par līgumcenu 954,5 tūkstoši eiro (ar PVN).

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Talsi
* Stende
* Renda
* Kuldīga

## Atsauces
Kauņas rajona pašvaldība

**Kauņas rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Kauņas apriņķī, vēsturiskajā Augštaitijas novadā. Tā robežojas ar Ķēdaiņu rajona, Jonavas rajona, Kaišadores rajona, Prienu rajona, Kazlu Rūdas, Šaķu rajona, Jurbarkas rajona, Raseiņu rajona un Kauņas pilsētas pašvaldībām.

## Seņūnijas

## Ārējās saites

*
Ežerēle

**Ežerēle** () ir pilsēta Lietuvas centrālajā daļā uz rietumiem no Kauņas. Apdzīvota vieta nodibinājās 1918. gadā, kad apkārtnē sāka iegūt kūdru. Pilsētas tiesības no 1959. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
Johans Lēberehts Ēregots Punšels

**Johans Lēberehts Ēregots Punšels** (, dzimis , miris ) bija Vidzemes luterāņu mācītājs, mūziķis, viens no Latviešu literārās biedrības dibinātājiem. 

Dzimis Saksijas kalnraktuvju meistara ģimenē. No 1798. līdz 1801. gadam studēja Leipcigas universitātē. No 1801. gada - Vidzemē. Bijis skolotājs Kārļu un Drabešu skolās. No 1816. līdz 1849. gadam - Liezēres mācītājs. Sarakstījis un izdevis korāļu krājumus Livonijas vācu, igauņu un latviešu draudzēm *Evangelisches Choralbuch* (1839, 1844-1845) un *Evangelisches Choral-Melodien-Buch* (1839, 1844-1845). Pēc Punšela nāves krājumi vairākkārt izdoti atkal.

## Ārējās saites

* Datubāze "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam" 
* Deutschbaltische Biographische Lexikon 
*Die Choralreform in den Ostseeprovinzen in der ersten Hälfte des 19. Jahrhunderts. Ein Beitrag zur Geschichte des protestantischen Kirchengesangs in Estland und Livland
Red (Teiloras Sviftas albums)

***Red*** ir amerikāņu dziedātājas Teiloras Sviftas ceturtais studijas albums. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju *[[Big Machine Records]]*. Albums, tāpat kā tā vadošais singls *[[We Are Never Ever Getting Back Together]]*, guva gan komerciālus panākumus, gan panākumus vairāku valstu topos.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Teiloras Sviftas oficiālā mājaslapa
Spēlmaņu nakts 2000/2001

** [[Spēlmaņu nakts]] 2001** svinīgā ceremonija norisinās Latvijas Nacionālajā teātrī , tās režisors – Mihails Kublinskis, vakara vadītājs – Gundars Āboliņš

## Žūrija
* Jānis Siliņš (priekšsēdētājs)
* Inese Lūsiņa
* Ingrīda Burāne
* Valda Čakare
* Undīne Adamaite
* Silvija Radzobe
* Lilija Dzene
* Henrieta Švāne
* Baiba Beinaroviča
* Normunds Naumanis

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti *'treknrakstā*'.*
Spēlmaņu nakts 2001/2002

Spēlmaņu nakts 2001/2002 teātra sezonas noslēguma ceremonija norisinās  VEF Kultūras pilī.
Režisore un scenārija autore - Inta Gorodecka, ceremoniju vadītāji bija vairāki pāri: Oļģerts Kroders un Uldis Vazdiks, Mirdza Martinsone un Jakovs Rafaļsons, Agnese Zeltiņa un Guntis Gailītis, Lāsma Kugrēna un Valts Pūce, Dita Kalniņa un Vilis Daudziņš.

## Žūrija

* Jānis Siliņš (žūrijas priekšsēdētājs)
* Lilija Dzene
* Anda Burtniece
* Edīte Tišheizere
* Valda Čakare
* Guna Zeltiņa
* Undīne Adamaite
* Silvija Radzobe
* Henrieta Švāne
* Normunds Naumanis
* Inta Gorodecka
* Ilze Kļaviņa (Kultūras ministrijas pārstāve)

2002. gada rudenī žūrijas komisijai pievienojās vēl pieci savas jomas eksperti Ingrīda Burāne un Aldis Kļaviņš (vizuālā māksla), Inese Lūsiņa un Imants Zemzaris (mūzika) un Baiba Beinaroviča (balets)

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti *'treknrakstā*'.*
Autoceļš P122

|}
|}
**P122** autoceļš **Ventspils—Piltene** ir reģionālais autoceļš, kas savieno Ventspili  caur Tārgali ar Pilteni. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Ventspils pilsētu un Ventspils novadu.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Ventspils
* Tārgale
* Piltene

## Atsauces
Autoceļš P123

|}
|}
**P123** autoceļš **Zlēkas—Ugāle** ir reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu P108 3,5 km no Zlēkām ar autoceļu A10 Ugālē. Autoceļa garums ir  un tas lielākajā daļā maršruta klāts ar grants segumu, izņemot divus asfaltētos posmus no P108 līdz Zlēkām (3,6 km) un Ugālē (1,6 km). Ceļš šķērso Ventspils novadu.

## Atsauces
Red

***Red*** var būt:
* *[[Red (King Crimson albums)|Red]]* — *King Crimson* albums;
* *[[Red (Teiloras Sviftas albums)|Red]]* — Teiloras Sviftas albums.

## Skatīt arī
* Reds
* Sarkanā krāsa
Autoceļš P121

|}
|}
**P121** autoceļš **Tukums—Kuldīga** ir reģionālais autoceļš, kas savieno Tukumu ar autoceļu A10 un tālāk caur Zemīti un Vāni ar autoceļu P120 pie Kuldīgas. Autoceļa garums ir  un tas klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Tukuma un Kuldīgas novadus.

## Vēsture
Pārbūve uz autoceļa posma Rūpjkalni — Krogsētas (58,4 — 70,9 km) tika veikta no 2010. gada augusta līdz 2012. gada jūnijam, savukārt posma Krogsētas — Kuldīga (70,9 — 77,5 km) pārbūve tika veikta no 2012. gada jūlija līdz 2013. gada jūnijam. Posma Vāne — Kabile (41,9 — 52,3 km) pārbūve tika veikta līdz 2013. gada oktobrim. Pārbūves darbi uz autoceļa posma no Zemītes līdz Pūcēm (23,1 — 33,2 km) turpinājās līdz 2015. gada jūlijam. Visus grants asfaltēšanas projektus finansēja Eiropas Reģionālās attīstības fonds.

No 2021. gada marta līdz 2022. gada septembrim pārbūveja 12,97 km garu posmu no rotācijas apļa ar autoceļu A10 līdz Sātiem (4,66 km — 17,63 km). Būvdarbus plānoja pabeigt 2021. gada beigās, bet tā gada decembrī un 2022. gada agrā pavasarī tika konstatēti ievērojami defekti. Vietās, kur defektu dziļums pārsniedz 3,5 cm, asfaltbetona pamata kārta tika nojaukta un uzbūvēta no jauna, savukārt vietās no 1 līdz 3,5 cm dziļiem defektiem nofrēzēja asfaltbetona kārtas virsējo daļu un ieklāja jaunu asfaltbetonu. Būvdarbus veica SIA *Strabag* par līgumcenu 5 061 545 eiro (ar PVN) 85% no izmaksas līdzfinansēja ERAF.

No 2024. gada marta līdz tā gada oktobrim pārbūvēja 850 m garu posmu Zemītē. Būvdarbu ietvaros pārbūvēja krustojumu ar autoceļu P109, kā arī tiltu pār Vēdzeli. Būvdarbus veica SIA *Būvinženieris V3* par līgumcenu 1 795 311 eiro (ar PVN), un tika finansēts no valsts budžeta. Satiksme pārbūves laikā bija neadekvāti organizēta. Starp citām problēmām, Zemītes centrā tika nesaskaņoti uzstādītas neatbilstošas ātruma ierobežojuma zīmes.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Tukums
* Tume
* Sāti
* Grenči
* Zemīte
* Vāne
* Kabile
* Kuldīga

## Attēli

P121 krogsetas.jpg|Atjaunotais ceļa posms pie Krogsētām
P121 autoceļš Zemītē.jpg|Atjaunotais posms Zemītē


## Atsauces

## Ārējās saites
1372. gads

**1372. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās trešdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Vasara — Aļģirds un Mihails veica trešo karagājienu uz Maskavu. Maskavieši sakāva Aļģirda sargu pulku un pēc dažām dienām viņam nācās atkāpties.
* Noslēgts Maskavas miera līgums starp Maskavas lielkņazisti un Lietuvas lielkņazisti.

## Dzimuši

## Miruši
Davids Krejči

**Davids Krejči** (; dzimis 1986. gada 28. aprīlī) ir  bijušais čehu hokejists, centra uzbrucējs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Krejči pārstāvēja NHL klubu Bostonas "Bruins".

## Spēlētāja karjera
Pēc Čehijā iesāktās juniora karjeras, 2004. gada vasarā Krejči pārcēlās uz Ziemeļameriku, pievienojoties QMJHL klubam Gatino "Olympiques". 2006.—07. gada sezonā Krejči debitēja NHL, aizvadot sešas spēles Bostonas "Bruins" sastāvā, atlikušos sezonas daļu aizvadot tās AHL fārmklubā Providensas "Bruins".

2008.—09. gada sezonā Krejči jau bija nostiprinājies Bostonas "Bruins" sastāvā. Sezonu viņš noslēdza ar augstāko lietderības koeficientu (+37) visā līgā. 2010.—11. gada sezonā Krejči kopā ar "Bruins" izcīnīja Stenlija kausu, čehu uzbrucējam esot izslēgšanas kārtas rezultatīvākajam spēlētājam un labākajam vārtu guvējam. 2013.—14. gada sezonu Krejči noslēdza ar labāko lietderības koeficientu visā NHL. 2018.—19. gada sezonu Krejči noslēdza ar 73 rezultativitātes punktiem, kas bija atkārtots karjeras rekords, iepriekšējo reizi uzbrucējam to paveicot 2008.—09. gada sezonā.

Pēc vienas sezonas Čehijas Ekstralīgas kluba HK Olomouca rindās Krejči, 2022. gada 8. augustā parakstīja viena gada līgumu ar NHL klubu Bostonas "Bruins", kurā aizvadīs savu 16. sezonu.

Čehijas hokeja izlases sastāvā Krejči spēlējis 2010. un 2014. gada olimpisko spēļu turnīros, kā arī 2008., 2012, un 2018, 2022 Pasaules čempionāta turnīros.  2012 un 2022. gadā kopā ar izlasi izcīnot bronzas medaļas.

## Ārējās saites

## Atsauces
Veins Simondss

**Veins Simondss** (; dzimis 1988. gada 26. augustā) ir kanādiešu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2021) Simondss pārstāv Nacionālās hokeja līgas klubu Toronto "Maple Leafs".

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām Ontārio hokeja līgā aizvadītām sezonām, Simondss profesionāļa karjeru uzsāka 2008.—09. gada sezonā, kurā spēlēja NHL kluba Losandželosas "Kings" sastāvā. "Kings" rindās viņš aizvadīja nākamās trīs sezonas, 2011. gada vasarā tiekot aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers" vienību.

2012.—2013. gada NHL lokauta laikā spēlēja Čehijas Ekstralīgas kluba Liberecas "Bílí Tygři" sastāvā. Turpmākajās sezonās Simondss nostiprinājās kā viens no vadošajiem "Flyers" uzbrucējiem. 2019. gada februārī tika aizmainīts uz Našvilas "Predators", savukārt vasarā pievienojās Ņūdžersijas "Devils". Nākamā gada februārī uzbrucējs nonāca jau Bufalo "Sabres" sastāvā. Oktobrī noslēdza līgumu ar Toronto "Maple Leafs".

Kanādas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2017. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Liberecas "Bílí Tygři"

**Liberecas "Bílí Tygři"** () ir hokeja komanda, kas bāzēta Liberecā, Čehijā, un spēlē Čehijas Ekstralīgā. Komanda dibināta 1956. gadā.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Portlendas "Pirates"

**Portlendas "Pirates"** () bija hokeja komanda, kas atradās Portlendā, ASV, un spēlēja Amerikas hokeja līgā.

1994. gadā, komandai aizvadot pirmo sezonu AHL, tā izcīnīja līdz šim savu vienīgo Kaldera kausu.

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com komandas lapa
Matīss Siliņš

**Matīss Siliņš** (1861—1942) bija latviešu skolotājs un etnogrāfs, pirmais kartogrāfs, kas sastādījis un izdevis kartes latviešu valodā. Rīgas Latviešu biedrības Etnogrāfiskā brīvdabas muzeja (1905), Valsts Vēsturiskā muzeja (tagad — Latvijas Nacionālais Vēstures muzejs) vadītājs (1924—1934).

Viņa tulkojumā latviski izdota arī „Rīmju hronika” (1893).

## Dzīvesgājums

Dzimis 1861. gada 13. janvārī Remtes-Viesatu pagasta (tagad Viesatu pagasta) „Ķuņķurkalēju" saimnieka ģimenē. Mācījās Vārmes pagastskolā, Tukuma apriņķa skolā, Irlavas skolotāju seminārā, kuru beidza 1879. gadā.

Skolotājs Jonatāna biedrības skolā Rīgā un Maskavā (1882—1888), pēc tam izdeva „Atbalss Kalendāru” (1889—1898), kurā katru gadu sniedza plašu informāciju par Latvijas vēsturi un ģeogrāfiju, kam pielikumos pievienodams kartogrāfisko materiālu. Viens no 1896. gada Latviešu etnogrāfiskās izstādes veidotājiem. Šajā laikā Matīss Siliņš apbraukāja visu Latviju, vācot etnogrāfiskos materiālus.

Rīgas Latviešu biedrības izdotās „Konversācijas vārdnīcas” ģeogrāfijas nozares redaktors (1903—1905) un RLB Zinību komisijas bibliotēkas pārzinis (1903—1905), etnogrāfiskā brīvdabas muzeja pārzinis (1903—1924). Rīgas 1. tautas bibliotēkas pārzinis (1907—1916).
Valsts vēsturiskā muzeja direktors (1924—1934).
        
Miris Rīgā 1942. gada 7. martā.

## Pazīstamākie darbi
270px|thumb|Vidzeme un Kurzeme Latviešu Indriķa laikā (1890).
270px|right|thumb|Latvijas - latviešu zemes karte (1911).
Izveidojis apmēram divdesmit karšu. Viņš sarakstījis arī dzejoļus tautas dziesmu garā un atmiņu grāmatu.
* Vergilija „Eneīdas” 1. dziedājuma tulkojums (1885), 
* „Atbalss kalendārs” (1889—1898), kura pielikumos ievietoti viņa stāsti, materiāli par vēsturi un ģeogrāfiju, kartes un plāni.
* „Vidzemes un Kurzemes speciālkarte” (1890) — apskatāma Viesatu bibliotēkas novadpētniecības materiālos
* „Indriķa Livonijas hronikas” latviskais tulkojums 
* „D. Alnpekes Rīmju hronika”. Latviski (no) M.Siliņa. Ar piezīmējumiem, vēsturīgu pārskata karti un fotogrāfiskiem izskatiem uz pilskalniem. - Rīga, 1893. - 176 lpp. 
* Memuāri „Ko es pieredzēju un piedzirdēju”.

M.Siliņš Etnogrāfiski pēc tautisko uzvalku un rotaslietu līdz šim ievāktiem materiāliem.jpg|Latvija. Etnogrāfiski pēc tautisko uzvalku un rotaslietu līdz šim ievāktiem materiāliem (Aleksandra Štāla litogrāfija, 1930)
M.Siliņš Rīga līdz ar apvidu.jpg|Rīga līdz ar apvidu (mērogs ~ 1:13 000, 1896)

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira (1926)

## Literatūra
* Karnups A. Matīss Siliņš. Senatne un Māksla, Nr.1 (1936), 151.—153.lpp.; 
* Jānis Štrauhmanis. Matīss Siliņš: pirmais latviešu kartogrāfs. Rīga, 1994.

## Atsauces
Autoceļš P124

|}
|}
**P124** autoceļš **Ventspils—Kolka** ir reģionālais autoceļš, kas gar Baltijas jūras un Irbes šauruma krastu savieno autoceļu A10 pie Ventspils ar autoceļu P131 pie Kolkas. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Ventspils un Talsu novadus.

## Vēsture
No 2008. līdz 2011. gadam notika P124 posma no Lūžņas līdz Kolkai rekonstrukcija un asfalta segas izbūve 48 kilometru garumā.

2024. gadā notika P124 sākuma posma līdz Liepenei (0 — 9,93 km) pārbūve.
Būvdarbus veica piegādātāju apvienība VIA un *Vianova* par līgumcenu 5 335 363,55 eiro (ar PVN), projekta autors SIA *Vertex* projekti, būvuzraudzību veica SIA Būvju profesionālā uzraudzība.

## Atsauces
SKS 33. ekspedīcija

**SKS 33. ekspedīcija** (*Экспедиция МКС-33*; *Expedition 33* jeb *ISS-33*) bija Krievijas, ASV un Japānas kosmonautu ekspedīcija Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS). Tas sākās 2012. gada 16. septembrī ar kosmosa kuģa Sojuz TMA-04M aiziešanu no SKS, kas atgrieza 32. ekspedīcijas apkalpi uz Zemes.

## Apkalpe

## Iziešanas atklātā kosmosā

Ekspedīcijas pirmā iziešana kosmosā notika 1. novembrī, kurā piedalījās Sanita Viljamsa un Akihiko Hošide. Stacijas dzesēšanas sistēmas radiatorā, domājams, radusies sūce no trieciena ar ārēju objektu. Kosmonautiem vajadzēja bojāto posmu pārslēgt uz rezerves radiatoru, lai pēc tam secinātu, vai sūce vairs neturpinās.
Iziešana sākās 12:28 UTC. Beidzās 19:06. Ilgums — 6 stundas 38 minūtes.

## Ārējās saites
* 33. ekspedīcija NASA mājas lapā  
* 32./33. ekspedīcija Energija mājas lapā  
* 33./34. ekspedīcija Energija mājas lapā
Autoceļš P125

|}
|}
**P125** autoceļš **Talsi—Dundaga—Mazirbe** ir reģionālais autoceļš, kas savieno Talsu pilsētu caur Dundagu ar Mazirbi Baltijas jūras krastā. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Talsu novadu.

## Remontdarbi
2015. gada 27. janvārī tika pabeigti būvdarbi posmā Talsi-Valdgale par līgumcenu 400 000 EUR.

No 2020. gada 29. jūnija līdz 12. augustam SIA "Saldus ceļinieks" veic autoceļa seguma atjaunošanu posmā 5,5-15,55 km no P126 atdalīšanās pie Valdgales gandrīz līdz krustojumam ar V1411 (Valdemārpils-Pope) aiz Pūņām.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Talsi
* Dundaga
* Mazirbe

## Atsauces
Dņestra

**Dņestra** (, ) ir upe Austrumeiropā. Uz upes izbūvēta Dubosaru HES ar 120 km garu ūdenskrātuvi. Kuģojama no grīvas līdz Dubosariem un no Dubosariem līdz Sorokai Moldovā. Upei sniegūdeņu un lietusūdeņu pieplūde.

## Upes gaita
Tā sākas Ukrainas Karpatos (Beskidos) netālu no Polijas robežas. Augštecē līdz Haličai strauja kalnu upe ar daudzām pietekām, lejāk upes tece lēzenāka, ieleja — šaura un dziļa. Lejpus Mohiļivas-Podiļskas ieleja paplašinās, vietām krāces.
Tālāk Dņestra tek cauri Moldovai, norobežojot pašpasludināto Piedņestras Moldāvijas Republikas teritoriju.

Lejtecē 8—16 km plašā ielejā tek pa Melnās jūras zemieni.
Ietek Dņestras limānā Ukrainas dienvidrietumos un no tā Melnajā jūrā.

## Vēsture
Dņestras upes nosaukums cēlies no sarmatu valodas *dānu nazdya* ("Tuvā upe"), no kā cēlies latīniskais nosaukums *Danastris*.
Hērodota darbos tā minēta kā Tira (), jādomā no skitu valodas *tūra* ("krāčainā"). Upes lejtecē bija sengrieķu kolonija Tira, kas viduslaikos piederēja Austrumromas impērijai, vēlāk Dženovai ar nosaukumu Monkastro, Osmaņu impērijas laikā to pārdēvēja par Akermanu.

## Pietekas
Lielākās pietekas ir Strija, Reuta (labās), Sereta, Zbruča (kreisās).

## Atsauces

## Ārējās saites
1128. gads

**1128. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 10. jūnijs — Ūzedomā augstmaņu tikšanās laikā pieņēma lēmumu par Pomerānijas pāriešanu kristietībā.
* 24. jūnijs — Portugāle *de facto* ieguva neatkarību.

### Nezināms datums
* Dibināta Zviedrijas pilsēta Linšēpinga.
* Dāvids Vseslavičs kļuva par Kijivas lielkņazu.
* Romas Katoļu baznīca oficiāli apstiprināja Templiešu ordeņa pastāvēšanu.

## Dzimuši

## Miruši
* Rogvolods Vseslavičs, Kijivas lielkņazs
1096. gads

**1096. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Sākās Pirmais Krusta karš.
* Dokumentēts pirmais apmācības process Oksfordas Universitātē.

## Dzimuši
* *iespējams*
** Etjēns III d'Bluā, Anglijas karalis

## Miruši
1999. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**1999. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 1999*) bija 31. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Francijā laika posmā no  līdz . Eiropas čempionātā piedalījās 16 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja Itālijas izlase. Latvijas basketbola izlase turnīrā nepiedalījās.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

### D grupa

|}

## Otrā kārta

### E grupa

|}

### F grupa

|}

## Izslēgšanas spēles

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils 
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
1100. gads

**1100. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 3. augusts — Henrijs I Izglītotais kļuva par Anglijas karali.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* *iespējams*
** Adriāns IV, Romas pāvests (miris 1159.)
** Albrehts Lācis (*Albrecht der Bär*), Brandenburgas markgrāfs (miris 1170.)

## Miruši
* 18. jūlijs — Gotfrīds de Bujons (*Godefroy de Bouillon*), Jeruzalemes karalis (dzimis 1060.)
* 2. augusts — Viljams II Rudais, Anglijas karalis
* 22. decembris — Bržetislavs II (*Břetislav II.*), Bohēmijas kņazs (dzimis 1060.)
Marsels Gočs

**Marsels Gočs** (; dzimis 1983. gada 24. augustā) ir vācu hokejists, centra uzbrucējs, Vācijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2018) pārstāv Vācijas hokeja līgas klubu Manheimas "Adler".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Gočs uzsāka 1999.—2000. gada sezonā Vācijas hokeja līgas kluba Švenningenes "Wild Wings" sastāvā. 2001.—02. gada sezonas otrajā pusē uzbrucējs pārgāja uz Manheimas "Adler" vienību, tās sastāvā spēlējot līdz 2002.—03. gada sezonas izskaņai, kad pārcēlās uz Ziemeļameriku.

2003.—04. gada sezonu Gočs aizvadīja Amerikas hokeja līgas kluba Klīvlendas "Barons" sastāvā, sezonas beigās piecas spēles aizvadot arī Sanhosē "Sharks" sastāvā. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā Gočs palika "Barons" sastāvā, taču 2005.—06. gada sezonu jau pilnībā aizvadīja "Sharks" rindās. Sanhosē hokejists spēlēja līdz pat 2008.—09. gada sezonas izskaņai.

2009. gada vasarā Gočs pievienojās Našvilas "Predators" rindām, tās sastāvā aizvadot nākamās divas sezonas, taču 2011. gada vasarā hokejists noslēdza trīs gadu līgumu ar Floridas "Panthers" vienību. 2012.—13. gada NHL lokauta laikā spēlēja Vācijas hokeja līgas Manheimas "Adler" sastāvā, taču tad atgriezās "Panthers". 2013.—14. gada NHL sezonas otrajā pusē "Panthers" hokejistu aizmainīja uz Pitsburgas "Penguins".

Vācijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2006. un 2010. gada olimpisko spēļu turnīros, kā arī septiņos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Moniša Kaltenborna

**Moniša Kaltenborna** (, meitas uzvārds *Narang*, dzimusi , Dehrādūnā, Utarakhandas štatā, Indijā) ir indiešu izcelsmes Austrijas juriste un uzņēmēja, pašreizējā Formula 1 komandas *[[Sauber]]* vadītāja un izpilddirektore, pirmā sieviete F1 vēsturē, kas ir komandas vadītāja.

## Biogrāfija
Moniša Kaltenborna ir dzimusi Dehrādūnas pilsētā, Utarakhandas štatā (Indijas ziemeļos). Kad viņai bija astoņi gadi, ģimene "ziņkārības dēļ" izlēma pārcelties uz dzīvi ārpus Indijas un izvēlējās dzīvot Vīnē, Austrijā.

1995. gadā ieguvusi jurista grādu Vīnes Universitātē, 1996. gadā – maģistra grādu Londonas Ekonomikas skolā.

Strādājusi ANO, dažādos vācu un austriešu juridiskos birojos, no 1998. līdz 1999. gadam – *Fritz Kaiser Group*. Frics Kaizers tolaik bija *[[Formula 1]]* komandas *[[Sauber|Red Bull Sauber]]* līdzīpašnieks, Kaltenborna *Sauber* komandā bija atbildīga par juridiskajām un korporatīvajām lietām. Kad Kaizers ap 2000. gadu pārdeva savas *Sauber* īpašuma daļas, Kaltenborna kļuva par *Sauber Group* Juridiskā departamenta vadītāju, kopš tā laika strādā *Sauber* komandā.

Moniša Kaltenborna ir viena no FIA komisijas *Sievietes motorsportā* oficiālajām sūtnēm, palīdzot šai komisijai veicināt un iedrošināt sieviešu līdzdalību autosportā.

Kaltenbornai ir Austrijas pilsonība, viņa ir precējusies, ģimenē aug divi bērni, dzīvo Kisnahtas pilsētā, Cīrihes kantonā Šveicē, netālu no Hinvilas, kur atrodas *Sauber* komandas bāze. Brīvajā laikā nodarbojas ar jogu un tenisu, apmeklē operu.

## Formula 1 karjera
Kopš 1998. gada strādājot *[[Sauber]]* komandā, Moniša Kaltenborna 2001. gadā kļuva par *Sauber Group* valdes locekli, 2010. gadā par izpilddirektori, vadot komandas uzņēmējdarbību. No 2010. gada Kaltenborna arī pamazām pārņem no komandas dibinātāja un īpašnieka Pētera Zaubera komandas praktisko vadību sacīkšu laikā.

2012. gadā Kaltenborna kļuva par komandas līdzīpašnieci (līdztekus Pēteram Zauberam), savukārt tā paša gada oktobrī viņa kļuva par komandas vadītāju, ieņemot šādu amatu kā pirmā sieviete F1 vēsturē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Profils un biogrāfija Sauber komandas mājaslapā ,
2009. gada Eiropas U-20 čempionāts basketbolā sievietēm

**2009. gada [[Eiropas U-20 čempionāts basketbolā sievietēm]]** (*2009 FIBA Europe Under-20 Championship for Women*) bija 8. čempionāts Eiropas sieviešu basketbola izlasēm līdz 20 gadiem, kas norisinājās Polijā. Uzvaru tajā izcīnīja Francijas U-20 izlase.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

### D grupa

|}

## Kvalifikācijas kārta

### E grupa

|}

### F grupa

|}

## Klasifikācijas kārta

|}

## Izslēgšanas spēles

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils
Autoceļš P126

|}
|}
**P126** autoceļš **Valdgale—Roja** ir reģionālais autoceļš, kas savienojas ar autoceļu P125 pie Valdgales, un turpinās līdz Rojai, šķērsojot cauri Valdemārpilij. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Autoceļš tikai šķērso Talsu novadu.

## Vēsture

2025. gada septembrī tika uzsākti pārbūves darbi 16,77 km garumā no Valdemārpils līdz Rudei (10,09 km — 26,86 km). Tiek pārbūvetas ceļa konstruktīvās kārtas un ieklās divas kārtas asfaltbetona. Ap 200 m posmam purvainā apvidū pie Mazrojas caurtekas izbūvēs betona pāļus vidēji 7 m dziļumā, lai pastiprinātu ceļa konstrukciju. Darbi notiek arī uz abiem tiltiem pār Rojas upi:

* tilts Lubē (19,83 km) tiek nojaukts un tā vietā uzbūvēs jaunu dzelzsbetona konstrukciju tiltu. Satiksme būvdarbu laikā notiek pa pagaidu tiltu;
* tiltam Rudē (26,35 km) atjauno dzelzsbetona konstrukcijas, uzstāda jaunas margas.

Mazrojas upes caurteku (12,52 km) arī pārbūvē – vecā caurteka tiek nojaukta un uzbūvēs jaunu. Darbu vietas apbraukšanai turpat līdzās izbūvēs pagaidu caurteku un lokālu apbraucamo ceļu. Lai uzlabotu ūdens atvadi, visā objektā rok un tīra grāvjus, atjauno un pārbūvē caurtekas zem ceļa un nobrauktuvēs. Rudē arī izbūvē slēgtu lietus ūdens kanalizāciju. Ceļa nodalījuma joslu atbrīvo no koku un krūmu apauguma. Lai īstenotu projektā paredzētos risinājumus un uzlabotu satiksmes drošību, autoceļa P126 nodalījuma joslā tiek nocirsti 160 koki. Koku ciršanai saņemta Talsu novada pašvaldības atļauja. Lai uzlabotu mazaizsargāto satiksmes dalībnieku drošību, Rudē izbūvē 1,2 km garu ietvi un apgaismojumu 1,6 km apjomā, bet Anužos – 200 m garu ietvi un apgaismojumu. Visā posmā atjauno arī autobusa pieturvietas, kā arī ceļa aprīkojumu un noslēgumā ieklās ceļa horizontālos apzīmējumus. Darbus veic SIA *SC Grupa* par līgumcenu 13 526 434,74 eiro (ar PVN), būvuzraudzību nodrošina SIA *Firma L4*. Projekta autors ir SIA *Projekts 3*. Būvdarbi tiks pabeigti 2026. gada rudenī.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Valdgale
* Valdemārpils
* Anuži
* Rude
* Roja

## Atsauces
2012. gada ASV Grand Prix

**2012. gada ASV ''Grand Prix*** (oficiālais nosaukums angļu valodā: ***2012 Formula 1 United States Grand Prix***) bija [[Formula 1]] pasaules čempionāta . gada sezonas priekšpēdējais, deviņpadsmitais posms, kas norisinājās 18. novembrī [[Teksasa]]s štatā, jaunuzbūvētajā [[Amerikas trase|Amerikas trasē]]. Tā bija pirmā  izcīņa kopš . gada, kad ASV GP notika [[Indianapolisas trase|Indianapolisas trasē]].

No pirmās starta vietas startēja čempionāta līderis, *Red Bull* pilots [[Sebastiāns Fetels]]. Viņa tuvākais čempiona titula konkurents, *Ferrari* pilots [[Fernando Alonso]] startēja no septītās vietas. Kvalifikācijā Alonso uzrādīja tikai devīto ātrāko laiku, bet *Lotus* pilots [[Romēns Grožāns]] (ceturtais ātrākais laiks kvalifikācijā) saņēma piecu starta vietu sodu par ātrumkārbas maiņu, kā rezultātā Alonso būtu jāstartē no astotās pozīcijas trases netīrajā daļā, kas jaunuzbūvētajā trasē bija īpaši slidena, tāpēc *Ferrari* pieņēma stratēģisku lēmumu lauzt [[Starptautiskā Automobiļu federācija|FIA]] zīmogu Alonso komandas biedra [[Felipe Masa|Felipes Masas]] (septītais ātrākais laiks kvalifikācijā) formulā, kā rezultātā saskaņā ar FIA noteikumiem Masam tika automātiski piemērots piecu starta vietu sodu, kas savukārt nozīmēja augstāku Alonso starta vietu, turklāt no trases tīrās puses.

Sacīkstēs uzvarēja *McLaren* pilots [[Luiss Hamiltons]], saspringtā cīņā 14 apļus pirms finiša apdzenot Sebastianu Fetelu. Trešais finišēja Fernando Alonso, tādējādi čempionāta kopvērtējumā Fetela pārsvars pār Alonso pieauga tikai par trim punktiem, saglabājot Alonso izredzes izcīnīt čempiona titulu sezonas pēdējā, . Līdz ar Fetela izcīnīto otro vietu šai posmā, viņa pārstāvētā komanda *Red Bull Racing* nodrošināja konstruktora kausu, izcīnot to trešo gadu pēc kārtas.

== Rezultāti ==
=== Kvalifikācija ===

;Piezīmes:
* — [[Romēns Grožāns]] saņēma piecu starta vietu sodu par ātrumkārbas maiņu, un [[Felipe Masa]] saņēma piecu starta vietu sodu, kad viņa komanda noņēma FIA zīmogu no viņa formulas ātrumkārbas, lai paaugstinātu Fernando Alonso starta vietu.

===Sacīkstes===


=== Kopvērtējums ===


;Braucēju čempionāts


;Konstruktoru čempionāts



* <small>*'Piezīme''': abās punktu ieskaitēs parādītas tikai pirmās piecas pozīcijas.

## Atsauces
Autoceļš P128

|}
|}
**P128** autoceļš **Sloka—Talsi** ir reģionālais autoceļš, kas savieno Jūrmalas rietumu daļu (bijušo Slokas pilsētu) caur Rīgas līča piekrastes zvejniekciemiem ar Talsu apvedceļu P129. Autoceļa garums ir , un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Jūrmalas pilsētu un Tukuma un Talsu novadu.

## Vēsture

No 2016. gada jūlija līdz 2017. gada augusta tika pārbūvēts autoceļa posms no Apšuciema līdz rotācijas aplim ar autoceļu P131 (24,48 km — 32,02 km). Būvdarbu kopējā līgumcena bija 6 871 809 eiro (ar PVN), no tā, 85% (5 841 037 eiro) tika līdzfinansēts no ERAF. 

No 2022. gada augusta līdz 2023. gada jūnijam atjaunoja asfaltbetona segumu divos posmos — vienu no Jūrmalas pilsētas robežas līdz Ragaciemam (6,15 km — 11,26 km), un otru pilnīgi visā Talsu novada posmā (51,05 km — 74,02 km). Abus būvdarbus veica SIA *Saldus Ceļinieks* ar līgumcenu 5 469 207 eiro (ar PVN). 

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Jūrmala
* Bigauņciems
* Lapmežciems
* Ragaciems
* Klapkalnciems
* Apšuciems
* Plieņciems
* Lauciene
* Talsi

## Atsauces
Marks Volbergs

**Marks Roberts Maikls Volbergs** (*Mark Robert Michael Wahlberg*; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, filmu un televīzijas producents un bijušais reperis.

Karjeras sākumā bijis pazīstams kā *Marky Mark*, kļuvis pazīstams 1991. gadā kā hiphopa grupas *Marky Mark and the Funky Bunch* līderis. Volbergs ir filmējies tādās filmās kā "Bailes" (1996), "Naktis bugi stilā" (1997), "Trīs karaļi" (1999), "Absolūtā vētra" (2000), "Pērtiķu planēta" (2001), "Rokzvaigzne" (2001), "Itālijas variants" (2003), "Es mīlu Hakabijus" (2004), "Četri brāļi" (2005), "Atkritēji" (2006), *[[Invincible (filma)|Invincible]]* (2006), "Snaiperis" (2007), "Makss Peins" (2008), "Cīnītājs" (2010), "Neprātīgais vakars" (2010), "Teds" (2012) un "Vaiga sviedros" (2013). Par lomu filmā "Atkritēji" ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais otrā plāna aktieris.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Ērika Diransa

**Ērika Diransa** (*Erica Durance*; dzimusi ) ir kanādiešu aktrise un producente.

Pazīstama ar Luisas Leinas lomu WB/CW seriālā "Smolvila. Leģenda par Supermenu". 2012. gadā sākusi filmēties seriālā *[[Saving Hope]]*, kur viņa ir galvenās lomas atveidotāja. Tāpat Diransa ir filmējusies dažādās televīzijas un kinofilmās, kā arī TV seriālos. Par Luisas Leinas lomu tikusi nominēta divām *Saturn* balvām.

## Ārējās saites

*
Autoceļš P129

|}
|}

**P129** autoceļš jeb **Talsu apvedceļš** ir reģionālais autoceļš Talsu novadā, kas savieno autoceļus P120, P128, P127 un P125, apliecot Talsu pilsētu pa austrumu pusi. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu.

## Atsauces
Autoceļš P127

|}
|}
**P127** autoceļš **Talsi—Upesgrīva** ir reģionālais autoceļš, kas savieno Talsus caur Vandzeni ar Upesgrīvu Rīgas līča krastā. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Talsu novadu.

## Vēsture
No 2019. gada jūlija līdz 2020. gada jūlijam notiek autoceļa posma (1,35-7,11 km) pārbūves būvdarbi, ko veica SIA "Saldus ceļinieks".

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Talsi
* Vandzene
* Uguņciems
* Upesgrīva

## Atsauces
Delta IV Medium+(5,2)

**Delta IV Medium+(5,2)** jeb **Delta 4250** ir ASV nesējraķetes Delta IV konfigurācija. Tai pirmajai pakāpei izmantots Common Booster Core (*CBC*), kas apgādāts ar dzinēju RS-68. Pirmajai pakāpei pievienoti divi starta paātrinātāji GEM 60. Otrajā pakāpē izmantots dzinējs RL10B-2.
Derīgās kravas nosegšanai izmanto plūsmvirzi ar 5 m diametru.

*Delta IV Medium+(5,2)* zemā orbītā spēj nogādāt 7980 kg kravas. Ģeostacionārajā pārejas orbītā var pacelt 4640 kg kravas.

Nesējraķetes izgatavošanu un palaišanu nodrošina United Launch Alliance (Lockheed Martin un Boeing kopuzņēmums); līdz 2006. gadam — *Boeing*.

Līdz 2012. gada oktobrim *Delta IV Medium+(5,2)* veikusi 1 startu, veiksmīgu. 

## Ārējās saites
* Delta-4M+(5,2) (Delta-4250) Gunter's Space Page
The Washington Post

***The Washington Post*** ir ASV dienas laikraksts, kas iznāk kopš 1877. gada.

Drukātā laikraksta versija iznāk Kolumbijas apgabalā, Mērilendā un Virdžīnijā. Tas ir lielākais Vašingtonā publicētais laikraksts pēc pārdotajiem eksemplāriem. Vidēji darba dienās un sestdienā *The Washington Post* metiens pārsniedz 507 tūkstošus eksemplārus, bet svētdienās tas sasniedz vairāk kā 719 tūkstošus eksemplārus. *The Washington Post* ir saņēmis 47 Pulicera balvas. Laikrakstā strādā apmēram 740 žurnālisti.

2013. gadā ilgstošie laikraksta īpašnieki Greiemu ģimene pārdeva laikrakstu Džefam Beizosam par 250 miljoniem ASV dolāru. Šobrīd laiktaksts pieder uzņēmumam *Nash Holdings LLC*, kas tika speciāli radīta šim pirkumam.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests

**Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests**, saīsināti **VUGD**, ir Latvijas Republikas Iekšlietu ministrijas padotībā esoša valsts pārvaldes iestāde, kas sastāv no centrālā aparāta, kā arī patstāvīgajām un teritoriālajām struktūrvienībām.

VUGD realizē valsts politiku ugunsdrošības, ugunsdzēsības, glābšanas darbu un civilās aizsardzības jomā, kā arī uzrauga normatīvajos aktos noteikto ugunsdrošības un civilās aizsardzības prasību ievērošanu.

Centrālajā aparātā ietilpst finanšu plānu pārvalde, personāla pārvalde, preses un sabiedrisko attiecību nodaļa, juridiskā nodaļa, plānošanas un koordinācijas nodaļa, Eiropas lietu un starptautiskās sadarbības nodaļa, projektu vadības nodaļa, iepirkumu un nodrošinājuma pārvalde un dokumentu aprites un pārvaldības nodaļa, savukārt teritoriālās struktūrvienības ir Rīgas reģiona pārvalde, Latgales reģiona brigāde, Kurzemes reģiona brigāde, Zemgales reģiona brigāde, Vidzemes reģiona brigāde. VUGD struktūrā ietilpst arī Latvijas Ugunsdzēsības muzejs un pakļautībā ir Ugunsdrošības un civilās aizsardzības koledža.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Autoceļš P130

|}
|}
**P130** autoceļš **Līgas—Kandava—Veģi** ir reģionālais autoceļš, kas gar Abavas labo krastu savieno autoceļu A10 pie Līgas dzirnavām caur Kandavu un Sabili ar autoceļu P120 pie Veģiem. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Tukuma un Talsu novadus.

## Vēsture
2020. gadā tika pārbūvēts tilts pār Virbupi, to nojauca un uzbūvēja pilnībā no jauna.

2022. gadā trīs posmos atjaunoja asfaltbetona segumu — vienā no krustojuma ar autoceļu A10 Līgas dzirnavās līdz Kandavas ziemeļu robežai (0,08 km — 3,34 km), otrā no Kandavas dienvidu robežas līdz krustojumam ar autoceļu Plosti—Pūces (5,56 km — 14,29 km), un trešajā no Sabiles līdz Veģiem (21,36 km — 27,40 km). Visus darbus veica SIA *Saldus Ceļinieks* par līgumcenu 3 361 680 eiro (ar PVN).

## Atsauces
1995. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**1995. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 1995*) bija 29. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Grieķijā laika posmā no  līdz . Eiropas čempionātā piedalījās 14 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja Dienvidslāvijas izlase. Latvijas basketbola izlase šajā turnīrā nepiedalījās.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

### B grupa

|}

## Izslēgšanas spēles

### 5.—8. vieta

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils 
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
Džordžs Romnijs

**Džordžs Vilkens Romnijs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu uzņēmējs un politiķis. Pārstāvējis Republikānisko partiju.

## Biogrāfija
Dzimis amerikāņu ģimenē, kas dzīvoja mormoņu kolonijā Meksikā. Meksikas revolūcijas laikā kopā ar ģimeni atgriezās ASV. No 1954. līdz 1962. gadam bija *[[American Motors|American Motors Corporation]]* uzņēmuma vadītājs. 1962. gadā Dž. Romnijs tika ievēlēts par Mičiganas gubernatoru, amatā bija no 1963. līdz 1969. gadam. Kandidēja uz ASV prezidenta amatu 1968. gada vēlēšanās, taču Republikāņu partijas priekšvēlēšanās zaudēja vēlākajam vēlēšanu uzvarētājam Ričardam Niksonam.

Viņa dēls Mits Romnijs ir bijis Masačūsetsas gubernators (2003—2007), tāpat kandidē uz ASV prezidenta amatu 2012. gada vēlēšanās.

## Ārējās saites

*
Autoceļš P131

|}
|}
**P131** autoceļš **Tukums—Ķesterciems—Mērsrags—Kolka** ir reģionālais autoceļš, kas gar Rīgas līča piekrasti savieno Tukumu caur Enguri, Mērsragu un Roju ar Kolku. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Tukuma un Talsu novadus.

## Vēsture
2025. gada 28. martā valsts uzņēmums "Latvijas Valsts ceļi" informēja, ka plāno uzsākt P131 seguma atjaunošanu no Kaltenes līdz Rojai (51,9.–71,2. km).

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Tukums
* Engure
* Bērzciems
* Mērsrags
* Upesgrīva
* Valgalciems
* Kaltene
* Roja
* Ģipka
* Melnsils
* Kolka

## Atsauces