open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lodveida zvaigžņu kopa

thumb|235px|Lodveida zvaigžņu kopa M80 Skorpiona zvaigznāja.
**Lodveida zvaigžņu kopa** ir sfēriska zvaigžņu kopa, kas no citām kopām atšķiras ar izteiktu zvaigžņu koncentrāciju tās centrā. Kopējais zvaigžņu skaits kopā ir no 10&nbsp;000 līdz vairākiem miljoniem zvaigžņu, kas sablīvētas apgabalā ar 10 līdz 30 gaismas gadu diametru. Kopas centrā zvaigžņu koncentrācija ir no 10³ līdz 104 uz kubikparseku (salīdzinoši, Saules apkārtnē šī koncentrācija ir ~0,13 kubikparseki). Kopas sastāv galvenokārt no II populācijas tipa ļoti vecām zvaigznēm — tikai dažu simtu miljonu gadu jaunākām par pašu Visumu.

Mūsu galaktikā lodveida zvaigžņu kopas izvietojušās sfēriski galaktikas halo, ap galaktikas centru, ļoti eliptiskās orbītās. 1917. gadā astronoms Harlijs Šeplijs spēja noteikt Saules attālumu no galaktikas centra, balstoties uz lodveida zvaigžņu kopu izkārtojumu.

Piena Ceļā ir atrastas aptuveni 150 lodveida zvaigžņu kopas. Citās galaktikās to var būt vairāk.

## Ārējās saites
Šaiena

**Šaiena** () ir pilsēta ASV, Vaiomingas štata galvaspilsēta, kā arī Laramī () apgabala administratīvais centrs. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 65 132 iedzīvotāju.

## Vēsture
19. gadsimta sākumā cauri teritorijai pārvietojās kažokādu tirgotāji, vēlāk – kolonisti pa Oregonas un citām takām.

1867. gadā pilsēta tika dibināta kā dzelzceļa apmetne, kad *Union Pacific* Transkontinentālais dzelzceļš sasniedza šo vietu. Straujā attīstība, kas saistīta ar dzelzceļa būvi, piesaistīja gan uzņēmējus, gan zelta meklētājus, gan karavīrus. Tolaik Šaienu dēvēja par “Maģistrālo pilsētu” (*Magic City of the Plains*), jo tā uzplauka ļoti ātri.

1869. gadā šeit tika nodibināts Vaiomingas Teritoriālais likumdošanas orgāns, bet 1872. gadā Šaienā sāka darboties štata Augstākā tiesa.

1870.–1880. gados pilsēta kļuva par nozīmīgu lopkopības centru – apkārtējās prērijās attīstījās plašas rančo saimniecības, bet Šaiena kalpoja kā tirdzniecības un transporta mezgls.

1890. gadā, kad Vaiominga iestājās ASV kā 44. štats, Šaiena kļuva par tā galvaspilsētu.

20. gadsimtā pilsēta attīstījās kā administratīvais, militārais un transporta centrs. Tuvumā tika izveidotas militārās bāzes (piemēram, *Warren Air Force Base*), kas spēlēja lielu lomu Aukstā kara laikā.

Mūsdienās Šaiena ir ne tikai štata politiskais un administratīvais centrs, bet arī kultūras un tūrisma vieta. Pilsēta ir slavena ar ikgadējo *Cheyenne Frontier Days rodeo* un festivālu, kas tiek rīkots kopš 1897. gada un ir viens no lielākajiem šāda veida pasākumiem pasaulē.

## Sadraudzības pilsētas
Šaienas sadraudzības pilsētas ir:
* Bismarka, ASV
* Vaimea, ASV
* Lompoka, ASV
* Hammam Sousa, Tunisija
* Lurda, Francija
* Taičunga, Taivāna
* Vojēra, Itālija
* Akra, Gana

## Atsauces

## Ārējās saites
883 (grupa)

**883** bija Itālijas popmūzikas grupa, kuru ir dibinājuši Makss Pecali un Mauro Repeto. Grupa tika izveidota pēc piedalīšanās TV šovā "1,2,3 Jovanotti", kuru vadīja Itālijas uzlecošā zvaigzne mūziķis Džovanoti. Sākotnēji Pecali ar Repeto uzstājās kā grupa "I Pop", taču vēlāk nosaukumu nomainīja uz "883", par godu Harleja-Deividsona motocikla modelim. Pirmais grupas singls bija “Non Me la Menare”, kas kļuva populārs visā Itālijā; tam sekoja pirmais grupas albums “Hanno Ucciso l'Uomo Ragno”, kas ieņēma Itālijas mūzikas topu virsotni.

1994. gadā grupu pameta Repeto, jo viņš izlēma meklēt laimi filmu industrijā. Galu galā 2003. gadā līdz ar Maksa Pecali izstāšanos izformējās arī pati grupa. Pecali šobrīd veiksmīgi darbojas kā solomākslinieks.

## Diskogrāfija
### Albumi
* 1992 - *Hanno ucciso l'uomo ragno*
* 1993 - *Nord sud ovest est*
* 1995 - *La donna il sogno & il grande incubo*
* 1997 - *La dura legge del gol!*
* 1999 - *Grazie mille*
* 2001 - *Uno in più*

### Singli
* 1992 - *Non me le menare*
* 1992 - *6 1 sfigato*
* 1992 - *S'inkazza*
* 1992 - *Te la tiri*
* 1992 - *Hanno ucciso l'uomo ragno*
* 1992 - *Jolly blue*
* 1992 - *Con un deca*
* 1993 - *Sei un mito*
* 1993 - *Come mai*
* 1993 - *Rotta x casa di Dio*
* 1993 - *Nord sud ovest est*
* 1993 - *Nella notte*
* 1994 - *Chiuditi nel cesso*
* 1995 - *Senza averti qui*
* 1995 - *Fattore S*
* 1995 - *Non sei Bob Dylan*
* 1995 - *Il grande incubo*
* 1995 - *Ma perchè*
* 1995 - *Gli avvoltoi*
* 1995 - *O me(o quei decicienti lì)*
* 1995 - *Ti sento vivere*
* 1995 - *Tieni il tempo*
* 1995 - *La radio a 1000W*
* 1995 - *Una canzone d'amore*
* 1995 - *Gli anni (singolo)*
* 1997 - *La regola dell'amico*
* 1997 - *Nessun rimpianto*
* 1997 - *Se tornerai*
* 1997 - *La dura legge del gol*
* 1997 - *Un giorno così*
* 1998 - *Io ci sarò*
* 1999 - *Grazie mille*
* 1999 - *La regina del Celebrità*
* 1999 - *Nient'altro che noi*
* 1999 - *Viaggio al centro del mondo*
* 2001 - *Bella vera*
* 2001 - *Come deve andare*
* 2001 - *La lunga estate caldissima*
* 2001 - *1 in +*
* 2002 - *Ci sono anch'io*
* 2003 - *Quello che capita*

## Atsauces
Bolivuda

thumb|Bolivudas stila deja
**Bolivuda** (hindi: बॉलीवूड, ) ir neformāls apzīmējums Mumbajā bāzētajai hindi valodas filmu industrijai Indijā. Nereti tas tiek aplami attiecināts uz visu Indijas kino jomu.

Vārds Bolivuda ir salikums no vārdiem "Bombeja" (agrākais Mumbajas nosaukums) un "Holivuda", kas ir ASV kinematogrāfijas centrs. Atšķirībā no Holivudas, Bolivuda nepastāv kā reāla vieta. Lai arī daudzi uzsver, ka šis apzīmējums nekorekti piedēvē Mumbajā veidotajām filmām Holivudas pakaļdarinājuma statusu, termins ir kļuvis plaši izplatīts, ko pierāda arī savs ieraksts Oksfordas skaidrojošajā vārdnīcā.
Tās kino industrijas centrs atrodas ārpus Indijas- Portblērā.
Astronomisko telegrammu centrālais birojs

**Astronomisko telegrammu centrālais birojs** (, **CBAT**) ir oficiāla starptautiskā iestāde, kura apkopo un izplata tālāk informāciju, kas saistīta ar īslaicīgiem astronomiskiem notikumiem — komētām, dabiskajiem pavadoņiem, novām, pārnovām u.c. Parasti astronomi, tiklīdz atklājuši kaut ko jaunu, informē par to CBAT, savukārt CBAT pārbauda faktu patiesumu un, ja tiešām novērots jauns objekts, dod tam nosaukumu. Parasti jaunatklātais objekts tiek nosaukts tā atklājēja vārdā.

## Ārējās saites

* IAU: Central Bureau for Astronomical Telegrams
Malta (upe)

**Malta** ir Maltas-Rēzeknes kanāla pieteka Krāslavas, Rēzeknes un Preiļu novados. Iztek no Salāja ezera. Dažkārt par upes augštecēm uzskata Mostouku (posms starp Diunokli un Salāju), Klismetku (posms starp Luknoju un Diunokli) un Tacu (posms no Boraugas ezera līdz Luknojam). Malta uzņem ūdeņus no daudziem ezeriem Latgales augstienes centrālajā daļā ar to kopplatību 18 km². Pie augsta ūdens līmeņa Maltā pa Kozupi pieplūst arī Zosnas un Rāznas ezeru ūdens. Upes kritums neviendabīgs: augštecē ap 2 m/km, regulētajā posmā no Baldas ietekas līdz Liskas ietekai - <0,5 m/km. Līdz 1966. gadam Malta ietecēja Lubāna ezerā. Tagad Malta pa Maltas-Rēzeknes kanālu novadīta Rēzeknes upē. Vecmaltas gultne (6 km) izmantota par Īdeņas kanāla posmu, kurā saplūst ūdeņi no Nagļu dīķiem. Pie Maltečkas un Viļānos uz upes uzstādināti dzirnavezeri (Maltečkas dzirnavu ezers).

[thumb|left|Maltas upe pie [Malta (Maltas pagasts)|Maltas ciema]]
Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Malta, Kruki, Viļāni, Nagļi. Upi šķērso autoceļi A12, A13, P56, P58, P59 un Sanktpēterburgas—Varšavas dzelzceļa līnijas Rēzekne I—Daugavpils posms.

## Pietekas

## Atsauces

## Ārējās saites
Novērošana

**Novērošana** ir konkrētas personas apkārtējās pasaules uztveršana un atcerēšanās. Novērošanas procesā parasti tiek veikti **novērojumi**. Novērošanas procesā var izšķirt trīs daļas: uztveršanu, filtrēšanu un iegaumēšanu.
Larjoha (Argentīna)

**Larjoha** () ir pilsēta Argentīnā, Larjohas provinces galvaspilsēta. Atrodas provinces austrumos. Tajā pēc 2001. gada datiem ir 146 411 iedzīvotāju.

2009. gadā pilsēta tika iekļauta Dakaras rallija maršrutā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Larjoha

**Larjoha** () var būt:

* Larjohas province, Argentīnas province;
* Larjoha, Larjohas provinces galvaspilsēta;
* Larjoha, autonoms apgabals Spānijā.
Antonijs Grabovskis

**Antonijs Grabovskis** (; dzimis , miris ) bija poļu ķīmijas rūpniecības inženieris un esperanto entuziasts. Saukts arī par "esperanto poēzijas tēvu".

Dzīvojis Tornā, pēc tam studēja Breslavas Universitē (mūsdienās Vroclava). Strādāja par inženieri Zavercē. Nodarbojās ar tehniskās terminoloģijas izstrādi poļu valodā. 1906. gadā publicēja ķīmijas terminu vārdnīcu *Słownik chemiczny*. No 1888. līdz 1904. gadam strādāja tekstilrūpnīcā Ivanonovovozņesenskā Krievijā.

Jau studiju likos izcēlās ar dotībām valodu apguvē. Dzīves laikā bez dzimtās valodas brīvi runāja vēl deviņās valodās, bet saprata kādas 15. 1887. gadā iepazinās ar Ludvika Zamenhofa grāmatu *Lingvo internacia. Antaŭparolo kaj plena lernolibro*. Kad Grabovskis Varšavā apciemoja Zamenhofu, notika pirmā dzīvā saruna esperanto valodā. Apzinādamies literatūras nozīmi valodas attīstībā, no 1888. gada viņš tulkoja esperanto dažādus darbus, kā pirmo - no krievu valodas iztulkoja esparanto Aleksandra Puškina stāstu "Sniegputenis". Vēlākās dzīves laikā bez tulkojumiem izdeva arī pašsacerētus dzejoļus esperanto. Miris ar infarktu, aplūkodams jaunas grāmatnīcas skatlogu, kurā tika pārdotas grāmatas esperanto valodā.

## Ārējās saites
Grabovskis

**Grabovskis** (; sieviešu dzimtē **Grabovska** (*Grabowska*)) ir izplatīts poļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Antonijs Grabovskis (*Antoni Grabowski*; 1857—1921) — poļu ķīmijas rūpniecības inženieris un esperanto entuziasts;
* Edgars Grabovskis (1972) — latviešu mūziķis;
* Ēvalds Grabovskis (1931) — latviešu hokeja treneris un funkcionārs;
* Leonīds Grabovskis (1949—2011) — latviešu aktieris, režisors un dzejnieks;
* Jirgens Grabovskis (*Jürgen Grabowski*; 1921―2022) ― vācu futbolists;
* Mihails Grabovskis (*Міхаіл Грабоўскі*; 1984) — baltkrievu hokejists;
* Romāns Grabovskis (1945–2017) — latviešu aktieris un teātra režisors.
Parastais pīlādzis

**Parastais pīlādzis**, **sērmūkslis** jeb **pucene** (*Sorbus aucuparia*) ir rožu dzimtas suga. Tas ir Latvijā bieži sastopams koks vai krūms.

## Apraksts
thumb|left|Lapas un ziedi
Vasarzaļš neliels (līdz 20 m) lapkoks vai krūms. Miza pelēka, gluda. Lapas nepāra plūksnaini saliktas no pāriem iegareni lancetisku lapiņu. Ziedu daudz, lielā ziedkopā. Tie balti un smaržīgi. Auglis — oranžsārts, ieapaļš un sulīgs, atgādina ogu. Zied maijā, jūnija sākumā.

## Biotopi
Aug dažādās augsnēs, lapkoku vai jauktos mežos, mežmalās.

## Izplatība
Parastais pīlādzis ir Eiropā ļoti plaši izplatīta suga, aug arī Āzijā un Ziemeļamerikā.

## Literatūra
* Artūrs Mauriņš, Andris Zvirgzds. *Dendroloģija*. Rīga 2006. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* latvijasdaba.lv
1767. gads

**1767**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 15. marts — Endrū Džeksons (*Andrew Jackson*), 7. ASV prezidents (miris 1845.)
* 25. marts — Joahims Mirats (*Joachim Murat*), franču maršals (miris 1815.) 
* 22. jūnijs — Vilhelms fon Humbolts (*Wilhelm von Humboldt*), vācu filozofs (miris 1835.)
* 11. jūlijs — Džons Kvinsijs Adamss (*John Quincy Adams*), 6. ASV prezidents (miris 1848.)

## Miruši
* 25. jūnijs — Georgs Filips Tēlemanis (*Georg Philipp Telemann*), vācu komponists (dzimis 1681.)
* 28. augusts — Džakomo Čeruti (*Giacomo Ceruti*), itāliešu gleznotājs (dzimis 1698.)
1766. gads

**1766. gads** () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 13. februāris — Tomass Maltuss (*Thomas Malthus*), angļu politekonoms (miris 1834.) 
* 6. augusts — Viljams Volastons (*William Wollaston*), angļu ķīmiķis (miris 1828.)
* 6. septembris — Džons Daltons, angļu ķīmiķis, fiziķis un meteorologs (miris 1844.)
* 10. novembris — Georgs Frīdrihs fon Felkerzāms (*Georg Friedrich von Fölkersahm*), valsts darbinieks Kurzemē, Vidzemē (miris 1848.)
* 12. decembris — Nikolajs Karamzins (*Николай Михайлович Карамзин*), krievu vēsturnieks un rakstnieks (miris 1826.)

## Miruši
* 23. janvāris — Staņislavs Leščiņskis (*Stanisław Leszczyński*), Polijas karalis (dzimis 1677.) 
* 3. marts — Nikola Porpora (*Nicola Porpora*), itāļu komponists (dzimis 1686.)
Hirakodontīdi

**Hirakodontīdi** (*Hyracodontidae*) ir izmirušu degunradžveidīgo dzīvnieku dzimta. Dzimta izdalīta pamatojoties uz zobu morfoloģisko uzbūvi. Hirakodontīdi bija kustīgi bezragu degunradžveidīgie. Izmēri variēja no nelieliem 1,5m gariem hirakodontiem līdz gigantiskajiem paraceraterijiem ar skausta augstumu līdz 5m (augstākie jebkad dzīvojošie zīdītāji). Dzīvoja no augšējā eocēna līdz augšējam miocēnam.
Aminodontīdi

**Aminodontīdi** jeb tā saucamie **purva degunradži** (*Amynodontidae*) ir izmirušu primitīvu degunradžu dzimta. Dzīvoja paleogēna periodā (eocēns, oligocēns) Eirāzijā un Ziemeļamerikā (izmira agrajā miocēnā). Apmetās purvos un upju krastos. Lai gan aminodontīdi pieskaitāmi pie degunradžiem, taču nekādu ragu uz purna tiem nebija. Pēc izmēriem un ķermeņa proporcijām līdzinājās nīlzirgiem. Tiem bija īsas masīvas kājas (priekškājas ar 4, pakaļkājas ar 3 pirkstiem), masīva galva, spēcīgi attīstīti ilkņi, reducēti priekšzobi un priekšējie dzerokļi. Barojās ar ūdensaugiem.

## Ārējās saites
1765. gads

**1765**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi

* 18. augusts — par Toskānas lielhercogu kļuva Leopolds II Hābsburgs.

## Dzimuši
* 21. augusts - Viljams IV (*William IV*), Anglijas karalis (miris 1837. gadā)
* 18. septembris - Gregors XVI (*Gregorius XVI*), Romas pāvests (miris 1846. gadā)
* 17. novembris - Žaks Makdonalds (*Jacques Macdonald*), Francijas maršals (miris 1840. gadā)
* datums nezināms - Pēteris Bagrations (*Пётр Иванович Багратион*), krievu ģenerālis (miris 1812. gadā)

## Miruši
* 15. aprīlis — Mihails Lomonosovs (*Михаил Васильевич Ломоносов*), krievu ķīmiķis, dzejnieks un vēsturnieks (dzimis 1711. gadā)
* 17. maijs — Aleksis Klero (*Alexis Claude Clairaut*), franču matemātiķis (dzimis 1713. gadā)
* 18. augusts — Francis I Stefans (*Franz Stefan*), Svētās Romas impērijas ķeizars (dzimis 1708. gadā)
1768. gads

**1768**. () bija garais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 7. janvāris — Žozefs I Napoleons (*Joseph-Napoléon Bonaparte*), Spānijas karalis (miris 1844.) 
* 12. februāris — Francis II (*Franz II*), Austrijas impērijas ķeizars (miris 1835.)
* 21. marts — Žozefs Furjē (*Jean Baptiste Joseph Fourier*), franču matemātiķis un fiziķis (miris 1830.) 
* 21. novembris — Frīdrihs Šleiermahers (*Friedrich Schleiermacher*), vācu filozofs (miris 1836.)

## Miruši

* 20. aprīlis — Kanaleto (*Canaletto*), itāliešu gleznotājs (dzimis 1697.)
* 24. jūnijs — Marija Leščiņska (*Marie Leszczyńska*), Francijas karaliene (dzimusi 1703.)
Laikapstākļu prognozēšana

**Laikapstākļu prognozēšana** ir laikapstākļu iespējamais pareģojums par to, kādi laikapstākļi būs kādā noteiktā vietā noteiktā laika posmā. Tos veido valstiskās vai komerciālās meteoroloģiskās aģentūras.

Laikapstākļu prognozes iedalās pēc tā, cik ilglaicīgas tās ir:

* ļoti īslaicīgās — līdz 12 stundām; 
* īslaicīgās — no 12 līdz 36 stundām; 
* vidējas — no 36 stundām līdz 10 diennaktīm; 
* ilglaicīgās — no 10 diennaktīm līdz 3 mēnešiem; 
* ļoti ilglaicīgās — no 3 mēnešiem līdz dažiem gadiem.
 
Jo ilglaicīgākas ir laikapstākļu prognozes, jo retāk tās piepildās. Ļoti īslaicīgās prognozes piepildās 95—99% gadījumu, īslaicīgās 85—95%, vidējās 65—80%, ilglaicīgās 60—65% un ļoti ilglaicīgās — tikai 50% gadījumu.

## Ārējās saites

* LVĢMA laikapstākļu prognoze 3 dienām
* Laikapstākļu prognoze Latvijai un Eiropai 3 dienām
* Lietuvas modeļa laikapstākļu prognoze (ik pēc 3 stundām)
* Krievijas hidrometeocentra laikapstākļu prognoze Rīgai 1 nedēļai (krievu valodā)
* Laikapstākļu prognoze 5 dienām (krievu valodā)
* Laikapstākļu prognoze Rīgai 10 dienām
Stenfīlda

**Stenfīlda** (*Stanfield*) var būt:

* Stenfīlda Arizonas štatā, ASV
* Stenfilda Norfolkā, Apvienotajā Karalistē
* Stenfīlda Oregonas štatā, ASV
* Stenfīlda Teksasas štatā, ASV
* Stenfīlda Ziemeļkarolīnas štatā, ASV
Zvaigžņu kopa

[280px|thumb|''Messier 80'' ‎lodveida zvaigžņu kopa [Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona zvaigznājā]]
**Zvaigžņu kopa** ir zvaigžņu grupa, kura kustas ap galaktikas centru kā viens veselums. Zvaigznes sastarpēji kopā sasaista gravitācijas lauks un tām ir kopīga izcelsme. Zvaigžņu kopas iedala lodveida un vaļējās zvaigžņu kopās, kā arī starpformās.

## Lodveida zvaigžņu kopas
Lodveida zvaigžņu kopas ir zvaigžņu izteikti lodveida grupējums no 10&nbsp;000 līdz vairākiem miljoniem zvaigžņu, kas sablīvētas apgabalā ar 10 līdz 30 gaismas gadu diametru. Tās sastāv galvenokārt no II populācijas tipa ļoti vecām zvaigznēm — tikai dažu simtu miljonu gadu jaunājām par pašu Visumu.

Mūsu galaktikā lodveida zvaigžņu kopas izvietojušās sfēriski galaktikas halo, ap galaktikas centru, ļoti eliptiskās orbītās. 1917. gadā astronoms Harlijs Šeplijs spēja noteikt Saules attālumu no galaktikas centra, balstoties uz lodveida zvaigžņu kopu izkārtojumu.

Piena Ceļā ir atrastas aptuveni 150 lodveida zvaigžņu kopas. Citās galaktikās to var būt vairāk.

## Vaļējās zvaigžņu kopas
[280px|thumb|[Plejādes jeb Sietiņš ir viena no atpazīstamākajām vaļējām zvaigžņu kopām]]
Vaļējās zvaigžņu kopas ir ļoti atšķirīgas no lodveida zvaigžņu kopām. Tās galaktikās atrodas spirālzaros, kurās pat mūsdienās veidojas jaunas zvaigznes. Tās sastāv galvenokārt no jaunām zvaigznēm, līdz desmit miljonu gadu vecumu ar nelieliem izņēmumiem līdz vairākiem miljardiem gadu. Tās veidojas no H II reģiona.

Vaļējās zvaigžņu kopās parasti ir līdz vairākiem simtiem objektu apgabalā līdz 30 gaismas gadu diametru. Tā kā tajos blīvums ir mazāks par lodveida zvaigžņu kopām, tad zvaigznes kopā satur mazāks gravitācijas spēks. Ar laiku tās izjauc gigantiskais molekulārais mākonis vai citas zvaigžņu kopas.

## Dati par dažām zvaigžņu kopām
Stanfield

***Stanfield*** var būt:

* Stenfīlda — vietvārds vai uzvārds sieviešu dzimtē;
* Stenfīlds — uzvārds vīriešu dzimtē.
Zvaigžņu karte

thumb|235px|Holandiešu kartogrāfa Frederika de Vita (''Frederik de Wit'') 17. gadsimta zvaigžņu karte.

**Zvaigžņu karte** ir karte, kurā attēlots zvaigžņu izvietojums pie debesīm nakts laikā. Šo karti izmanto, lai astronomi varētu atrast dažādu astronomisku objektu atrašanās vietu pie debesīm, piemēram, zvaigznes, zvaigznājus, galaktikas un citus. Tās tiek izmantotas arī navigācijā, it īpaši uz kuģiem jūrās un karavānas tuksnešos.

## Ārējās saites
Guru Josh

***Guru Josh***, īstajā vārdā **Pols Voldens** (, dzimis , miris ), bija britu post-acid hausmūzikas izpildītājs 1990. gadu sākumā. Visatpazīstamākais ir šī izpildītāja debijas singls "Infinity", kas tika izdots 1989. gadā un, pateicoties sadarbībai ar *DJ Klaas* tika pārizdots 2008. gadā ar nosaukumu **Guru Josh Project**.

Pēc studijām zobārstniecībā 1981. gadā *Guru Josh*, ar pseidonīmu *Syndrone and Animal* sāka savu karjeru kā izklaidētājs un taustiņinstrumentālists naktsklubā *Sands*, kas atradās Džērsijā.

## "Infinity"
1989. gadā *Guru Josh* izdeva savu debijas singlu "Infinity" vai pazīstamu arī kā "Infinity (1990s... Time for the Guru)" no tāda paša nosaukuma albuma. Dziesma guva negaidīti labus panākumus visā Eiropā, ieskaitot Vāciju, Apvienoto Karalisti un Austriju.

## ''Guru Josh Project''

2007. gada 10. novembrī *Guru Josh* parakstīja jaunu, viena gada ieraksta līgumu ar producentu apvienības "Big City Beats" un tika izveidots projekts **Guru Josh Project**, kas ietvēra sevī apvienību, kurā piedalījās pats *Guru Josh*, *Snakebyte* un Darren Bailie. 2008. gadā "Infinity" tika pārizdots kā "**Infinity 2008**", kuru bija remiksējis vācu dīdžejs Klass. Singls, kuru izplatīja EMI Virgin UK, piedzīvoja milzīgu popularitāti visā pasaulē ieņemot 1. vietu Beļģijas, Nīderlandes un Francijas oficiālajos singlu topos, iekļūstot Dānijas deju mūzikas topā, European Hot 100 un daudzu citu valstu topos, kā arī sasniedza Lielbritānijas Singlu topa 3. vietu. Eiropas oficiālajā deju mūzikas topā European Top 100 Dance Traxx "Infinity 2008" 1. vietu ieņēma reizes un gada kopsavilkuma topā ierindojās 2. vietā.

thumb|200px|"Infinity 2008" singla noformējums.

Latvijas oficiālajā dziesmu topā *[[Latvian Airplay Top 50]]*, dziesma sasniedza 4. vietu. *[[European Hit Radio]]* "infinity 2008" sešas nedēļas atradās 1. vietā un gada ''Top 100'' kopvērtējumā ieņēma 4. vietu.

2009. gadā projekts *Guru Josh Project* plāno izdot jaunu singlu ar nosaukumu "Crying In The Rain".

## Citi darbi
*Guru Josh* 1990. gados izdeva vairākus citus singlus, kā piemēram "Freaky Dreamer", "Holographic Dreams" un "Whose Law (Is It Anyway?)", kurš sasniedza Apvienotās Karalistes Singlu topa 26. un Vācijas Singlu topa 12. vietu. "Hallelujah" tika izdots 1991. gadā.

## Diskogrāfija
*  Vācijas Singlu tops 
*  Austrijas Singlu tops 
*  Šveices Singlu tops 
*  Apvienotās Karalistes Singlu tops 

### Singli

**Piezīmes:**
* 1 Kā *[[Guru Josh Project]]*.

### Albumi

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* ''Guru Josh'' Project oficiālā mājas lapa 
* ''Guru Josh'' portālā Discogs
* ''Guru Josh Project'' portālā Discogs
* ''Guru Josh Project'' vietne MySpace.com
Mārupīte

**Mārupīte** ir neliela upe, Daugavas kreisā pieteka Rīgā un Mārupes novadā. Sākas Medema purvā starp Stūnīšiem un Tīraini. Augštecē upes gultne iztaisnota un savāc apkārtējo purvu un polderu ūdeņus. Pie Petriņciema upe pagriežas uz austrumiem un pa izteiktu ieleju šķērso kāpu grēdu. Bieriņos upes krastā ierīkots Tēlnieku parks, šeit pievienojas labā krasta pieteka Bieriņgrāvis. Torņakalnā uz Mārupītes ierīkots Māras dīķis, izteka no kā tiek regulēta ar slūžām. Lejpus Māras dīķa ierīkoti Arkādijas parks un Uzvaras parks. Ietek Daugavā aiz Raņķa dambja Āgenskalna līcī.

## Vēsture
Līdz 20. gadsimtam saukta par **Māras dzirnavu grāvi**, kas pie Kobronskansts ieplūda Kīleveina grāvī.
Līdz pat 1924. gadam uz Mārupītes atradās vienas no senākajām Rīgas dzirnavām — Māras dzirnavas (sākotnēji sauktas par Marijas dzirnavām), kas mūsdienās zināmas no Rutku Tēva romāna "Trīs vella kalpi" un no romāna ekranizācijām — "Vella kalpi" (1970) un "Vella kalpi Vella dzirnavās" (1972), lai gan filmā uzņemts Zlēku dzirnavu dīķis.

## Mežaparks
Mārupītes krastos atrodas īpaši aizsargājams biotops — melnalkšņu staignājs, Zaļais veloceliņš un Akmens dārzs ar tēlnieka Induļa Rankas darbiem. 

Bieriņu apkaimes biedrības projekta "Bieriņu apkaimes revitalizācija – mūsu jaunā Rīga" īstenošanas laikā 2023. gadā sakārtoja parka centrālo laukumu, ierīkoja autostāvvietu, norobežoja parka teritoriju no Slampes ielas. 
2025. gada vasarā Rīgas pašvaldība 15,5 hektāru platībā sāka Bieriņu apkaimes Mārupītes mežaparka infrastruktūras uzlabošanu, kas stiepjas no Dauguļu ielas līdz Tēriņu ielai. 
Līdz 2026. gada vidum Rīgas pašvaldības Mājokļu un vides departaments plāno īstenot trīs no sešām projekta kārtāmː
# uzbūvēs trīs jaunas Mārupītes caurtekas, atjaunos celiņu grants un asfaltsegumu;
# uzstādīs 196 jaunus gaismekļus un uzbūvēs 6000 metrus apgaismojuma tīklu; 
# Ozolplacī uzbūvēs bērnu rotaļu laukumu ar 13 dažādām koka rotaļu ierīcēm, smilšu segumu, atpūtas vietām, šūpuļtīkliem, zviļņiem un ugunskura vietu. 

Turpmākajās trīs projekta kārtās plāno jaunu tiltu, laipu, skatu platformu un atpūtas zonu izbūvi.

## Pietekas

### Labā krasta
* Bieriņgrāvis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Dabas fonda projekts: Mārupītes dabas kompleksa izpēte
* Marijas dzirnavas — vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca
Terenss Dikinsons

**Terenss Dikinsons** (*Terence Dickinson*; dzimis ; miris ) bija astronoms amatieris un zinātnes žurnālists, kurš dzīvoja Ontārio, Kanādā. Viņš bija arī žurnāla *[[SkyNews]]* redaktors un astronomijas komentētājs televīzijas kanālā *[[Discovery Channel Canada]]*.

## Atsauces
Dikinsons

**Dikinsons** (, no priekšvārda Roberts īsās formas Dikinss) ir angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Brūss Dikinsons (*Bruce Dickinson*; dzimis 1958. gadā) — angļu mūziķis;
* Hariss Dikinsons (*Harris Dickinson*; dzimis 1996. gadā) — angļu aktieris;
* Terenss Dikinsons (*Terence Dickinson*; 1943—2023) — amerikāņu astronoms amatieris un zinātnes žurnālists.

## Skatīt arī
* *[[Dickinson]]*
* Dikinsone
Ieva

**Ieva** var būt:

* Ieva — vārds Bībelē;
* Ieva — sievietes vārds;

* ievas — rožu dzimtas ģints (*Padus*) vai plūmju apakšģints (*Prunus* subg. Padus);
* koks parastā ieva.
Salaspils stadions

thumb|Stadiona teritorijas kopskats
**Salaspils stadions** ir futbola un vieglatlētikas stadions Salaspilī, Latvijā. Tā ietilpība ir 648 vietas. Stadions tika atklāts 2008. gada 27. jūnijā. Stadionu būvēja kopš 2006. gada un tā izmaksas bija 1,5 miljoni latu.

Stadionam ir sintētiskais futbola laukums, 8 vieglatlētikas celiņi 420 metru garumā, vieglatlētikas sporta veidu sektori.

Stadionu apsaimnieko Salaspils Bērnu sporta skola. Šeit daļu savu mājas spēļu aizvadīja FK Daugava Rīga, futbola klubs, kurš 2009. gada sezonā spēlēja Virslīgā.

## Atsauces
Lielziedu vīgrieze

**Lielziedu vīgrieze** (*Filipendula vulgaris*) ir rožu dzimtas lakstaugs. 

## Apraksts
thumb|left|Ziedi
Lielziedu vīgrieze ir daudzgadīgs, līdz 1 m gars lakstaugs. Saknes ar gumveidīgiem paresninājumiem. Stublājs stāvs un kails. Lapas ar 10-30 pāriem sīku, sēdošu plūksnu. Lapiņu mala smailzobaina. Piezemes lapas ar kātu, stublāja lapas sīkākas, sēdošas. Ziedi vairogveidīgā skarā stublāja galotnē. Skaras zari stāvi. Ziedi balti, lielāki nekā parastajai vīgriezei. Zied jūnijā, jūlijā.

## Biotipi
Raksturīga suga sausās pļavās.

## Izplatība
Tā ir plaši izplatīta Eiropā, Āzijā. Aug arī dažviet Ziemeļāfrikā un ieviesta Ziemeļamerikā. Diezgan bieži sastopama visā Latvijas teritorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* latvijasdaba.lv
Metronoms

thumbnail|250px|Mehāniskais metronoms
**Metronoms** ir piramīdas formas aparāts ar skalu un svārstu, ko darbina pulksteņa mehānisms.
19. gs. sākumā to izgudroja austriešu smalkmehāniķis J.N. Melcels. Skaitļi uz skalas norāda svārstību skaitu vienā minūtē. Pie svārsta ir piestiprināta pārbīdāma sviriņa. Jo augstāk tā atrodas, jo lēnākas ir svārsta kustības. Parasti vienai svārsta kustībai atbilst viena taktsdaļa, visbiežāk — ceturdaļnots. Mūsdienās lieto arī elektroniskus metronomus. Tiem ir cita forma.

## Ārējās saites
Africa Race

[Jana de Roija ''[Iveco* automašīna|thumb|250px]]
***Africa Race*** ir [[Dakaras rallijs|Dakaras rallijam]] alternatīvas sacensības, kas notiek pa līdzīgu maršrutu kā iepriekš notika Dakaras rallijs. [[2008. gada Dakaras rallijs|2008]]. gadā Dakaras rallijs tika atcelts terorisma draudu dēļ. [[2009. gada Dakaras rallijs|2009]]. gadā Dakaras rallijs notika [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] — [[Čīle|Čīlē]] un [[Argentīna|Argentīnā]].

2009. gadā daļa sportistu izlēma nedoties uz Dienvidameriku, bet startēt *Africa Race'' sacīkstēs, to skaitā divkārtējais Dakaras rallija uzvarētājs Žans Luī Šlesērs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
* Rezultātu un jaunumu lapa
Rasas punkts

thumb|250px|Rasas punkta atkarība no gaisa temperatūras un relatīvā mitruma
**Rasas punkts** ir temperatūra, līdz kurai jāatdziest gaisam, lai tajā esošais mitrums kļūtu piesātināts un sāktos gaisa mitruma kondensācija (rasas izkrišana). Rasas punkts ir atkarīgs arī no gaisa spiediena. 

Rasas punktu nosaka gaisa relatīvais mitrums — jo tas ir mazāks, jo vairāk gaisam jāatdziest, lai parādītos rasa, tādējādi rasas punkts ir zemāks. Pie lielāka relatīvā mitruma rasas punkts ir augstāks un, ja relatīvais mitrums ir 100%, rasas punkts sakrīt ar gaisa temperatūru.

Ja rasas punkts ir liels, cilvēks šādā gaisā nejūtas ērti — rasas punkts 15 līdz 20&nbsp;°C sagādā diskomfortu, bet virs 21&nbsp;°C gaiss kļūst "sutīgs". Ja rasas punkts pārsniedz 24&nbsp;°C, cilvēks jūtas slikti.

Rasas punktu mēra ar speciāliem kondensācijas higrometriem  vai izrēķina no gaisa temperatūras un relatīvā mitruma.

## Piezīmes un atsauces
Siltasiņu zirgi

[thumb|right|300px|Siltasiņu šķirnes zirgs — [Traķēnes zirgs]]
Jēdziens **"siltasiņu zirgi"** tiek lietots konkrēta zirga tipa apzīmējumam, kas izpaužas zirgu šķirnes izcelsmē, fiziskajās īpašībās un raksturā. Bieži cilvēki kļūdās, iedomājoties, ka šis jēdziens ir saistīts ar asiņu temperatūru. Zirgiem izšķir divus pamattipus: karstasiņu zirgus (piemēram, arābi, ahalteke, barbi un tīrasiņu šķirnes zirgi) un aukstasiņu zirgus (smagos vilcējus). Siltasiņu zirgi ir šo divu tipu sajaukums. Galvenās siltasiņu zirgu šķirnes ir veidojušās Eiropā un to pielietojums ir ļoti universāls, tie ir piemēroti darbam gan aizjūgā, gan zem sedliem. Siltasiņu zirgi ir atlētiski, ar vidēji vieglu ķermeņa uzbūve, tie ir pietiekami temperamentīgi, lai būtu labi sportisti, bet, salīdzinot ar karstasiņu šķirnēm, siltasiņu zirgi ir mierīgāki, ar līdzsvarotāku nervu sistēmu. 

Tā kā gandrīz visas siltasiņu zirgu šķirnes ir veidojušās Eiropā, tad ir pieņēmums, ka siltasiņu zirgi ir Eiropas senā savvaļas meža zirga pēcnācēji, nevis cilvēku veidots zirga tips.

Siltasiņiem ir daudzas populāras sporta zirgu šķirnes: rikšotāji – Amerikas, Francijas, Norfolkas, Orlova rikšotāji u.c.; sporta zirgi — Holšteinas, Hanoveras, Oldenburgas, Traķēnes, Latvijas u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
* International Museum of the Horse
* Warmblooded Horses and Breed Information
RT-32 Irbenes radioteleskops

**RT-32** ir Ventspils Starptautiskā radioastronomijas centra radioteleskops, kas atrodas Ventspils novada Ances pagasta Irbenē. Tā ir 32 metru diametra visos virzienos grozāma paraboliska antena, kas piemērota centimetru viļņu diapazona novērojumiem. Radioteleskopa augstums ir 47 metri un metāla konstrukciju masa — 650 tonnas.

Radioteleskops ir viens no lielākajiem Eiropā, kuru iespējams izmantot kā radiointerferometra sastāvdaļu kopā ar pārējiem radioteleskopiem, kas veido radiointerferometru un atrodas citās valstīs. 1999. gadā šādā režīmā tika veikti pirmie ārpusgalaktikas objektu novērojumi.
 
## Vēsture
Paraboliskā antena tika būvēta 1960. gados PSRS Aizsardzības ministrijas vajadzībām uz P-400 (*П-400*) bāzes. Tas atradās slepenā objektā "Zvjozdočka" ("Zvaigznīte") netālu no Baltijas jūras krasta. Kopā ar vēl divām mazākām paraboliskām antenām tika veikta spiegošana un visa veida sakaru pārtveršana no pavadoņiem.

1994. gada 22. jūlijā tika oficiāli apstiprināta ziņa, ka Krievijas armija atstājusi slepeno militārās izlūkošanas kompleksu "Zvaigznīte" Ventspils rajona Irbenē, kas tika dēvēts par kosmisko sakaru centru. Tajā atradās Padomju armijas 32 un 16 metru diametra radioantenas.  
Latvijas valdība iestājās pret šāda objekta saglabāšanu un tam drīzāk bija paredzēts Skrundas radiolokatora liktenis, t.i. likvidēšana. Latvijas zinātnieki T. Millers, A. Balklavs un J. Ekmanis ar J. Stradiņa (kā toreizējā ministru prezidenta V. Birkava padomnieka zinātnes jautājumos)  diplomātisko palīdzību saņēma atļauju Zinātņu akadēmijai pārņemt šo objektu. Tika izveidots Ventspils starptautiskais radioastronomijas centrs. 

Izšķirīgs tam bija LZA FEI darbinieku ieguldījums un Zviedrijas Karaliskās Zinātņu akadēmijas un LZA ārzemju locekļa, astronomijas profesora Daiņa Draviņa (Lundas observatorijas Zviedrijā) atbalsts. Sākumā tika piedāvāts piedalīties kopējā objekta apsaimniekošanā arī Krievijas zinātņu akadēmijai, bet Krievijas militārās iestādes to neļāva.

## Atsauces

## Ārējās saites

* VSRC mājaslapa (var nebūt aktuālas informācijas)
* VSRC Ventspils Augstskolas mājaslapā
Knābjgalvju kārta

**Knābjgalvji** (*Mecoptera*) ir salīdzinoši neliela, bet sena kukaiņu kārta. Ir zināmas ap 600 mūsdienu un ap 400 izmirušās knābgalvju sugas. Fosilie knabjgalvji ir zināmi jau no perma perioda.

## Morfoloģija

Ķermeņa garums līdz 3 cm. Viena no grupas raksturīgākajām īpašībām ir knābjveidīga galvas priekšējā daļa, kuras galā ir izvietoti ļoti sīki grauzēja tipa mutes elementi. Garākie mutes elementi ir maksillas. Mandibulu forma ir atkarīga no barošanās īpatnībām. Augēdājām (Boreidae, Panorpididae un Eomeropidae) tās ir īsas un resnas, ar diviem vai vairākiem subterminālajiem zobiem. Plēsīgajām formām (Bittacidae) mandibulas garas, saplacinātas, ar slīpu galu un ar vienu zobu; darbojas līdzīgi šķērēm. Maitēdāju mandibulas pēc savas uzbūves variē starp šiem abiem variantiem.
Pie „knābja” pamatnes atrodas samērā garas antenas. Antenas sastāv no 16-20 līdz pat 60 posmiņiem. Antenām, iespejams, ir būtiska nozīme maitēdājām sugām barības meklēšanā, kā arī dzimumpartnera meklēšanā. Tās kalpo, kā hemoreceptori.
Galvas sānos izvietotas fasetveidīgas saliktās acis. Bet uz pieres lielākajai sugu daļai ir trīs vienkāršās acis.

Tāpat kā tīklspārņiem, knābjgalvjiem ir raksturīgi divi pāri vienādi attīstīti, caurspīdīgi, tīklveida spārni ar neregulāriem plankumiem. Spārnu virsmu var klāt sīki matiņi. Knābjgalvji ir vāji lidotāji, un daudzām ģintīm spārni ir pakļauti redukcijai (līdz pat pilnīgai pazušanai). Īpaši tas raksturīgs Apteropanorpidae un Boreidae dzimtām. Boreīdu spārni reducējas līdz sklerotizētēm plāksnītēm, bet tēviņiem tie pārtop par šauriem āķīšiem, kurus tie kopulācijas laikā izmanto mātīšu satveršanai.
Kājas lielākajai pārstāvju daļai ir skrējēja tipa ar piecu posmu pēdiņu un diviem nadziņiem. Īpaša skrējējkaju nozīme ir bezspārnu knābgalvju formām. Plēsēju (Bittacidae) pārstāvjiem ir tikai viens nadziņš. Turklāt to piektais posmiņš spēj piespiesties pie ceturtā. Šīs dzimtas ekstremitātes ir tik garas, ka tie ārēji sāk līdzināties garkājodiem.
Knābjgalvjiem ir raksturīgs tievs, izstiepts 10—posmu vēders, aizmugurējā galā izliekts uz augšu. Tēviņiem vēdera galā ir paresninājums ar kopulacijas orgāniem, kas dara to līdzīgu skorpionu vēderam.

## Ekoloģija

Knābjgalvji reti sastopami lielā skaitā. Attīstība ar pilnu pārvēršanos. Kāpuri atgādina tauriņu kāpurus, tikai tiem ir 8 vēdera kājas. Uz ziemu tie iekūņojas. Kūniņas brīvas. Knābjgalvji ir plaši izplatīti dažādās pasaules daļās.
Bejlerbejs

**Bejlerbejs** bija Osmaņu impērijas administratīvās vienības ejāleta vadītājs. Amata nosaukums tiešā tulkojumā nozīmē *beju bejs* (sk. bejs) un šis amats dažādos Osmaņu impērijas vēstures posmos tika saukts arī dažādos no persiešu valodas aizgūtos vārdos, piem. *mîrimîran*, *emirülümera* un *[[vali]]*.

Osmaņu impērijas pirmsākumos par bejlerbeju sauca tikai vienu personu. Sultāns par Anatolijas un Rumēlijas bejlerbeju iecēla sevi. Laika gaitā impērija izpletās un tika izveidots atsevišķs Anatolijas bejlerbejliks, bet pēc tam bejlerbeju skaits jau sasniedza 40.

## Osmaņu bejlerbejliki

## Skatīt arī
* Osmaņu impērijas administratīvais iedalījums
* Osmaņu impērijas valsts iekārta

## Atsauces
* Halil Inalcık. Osmanlı İmparatorluğu Klâsik Çağ (1300 - 1600), İstanbul 2005

## Ārējās saites
Sīrijas savvaļas ēzelis

**Sīrijas savvaļas ēzelis** (*Equus hemionus hemippus*) ir izmirusi Āzijas savvaļas ēzeļu pasuga. Pēdējais īpatnis mira 1928. gadā Šēnbrunnas zoodārzā Vīnē. Savvaļā Sīrijas ēzelis apdzīvoja tuksnešus un pustuksnešus Sīrijas, Palestīnas un Irākas teritorijā.

## Izskats
Sīrijas savvaļas ēzelis bija vismazākais no Āzijas savvaļas ēzeļiem, tā augstums skaustā bija apmēram 1 m. Tēviņu krāsa variējās no gaišas smilšu krāsas līdz pelēcigi rozīgai, dzīvniekiem paliekot vecākiem, krāsa zaudēja rozīgo toni. Tā galva, gurni bija gaišāki nekā ķermeņa mugurdaļa, purns, vēders un kāju iekšpuse bija pelēcīgi balta, ausu gali - tumši brūni, kas ar vecumu kļuva gandrīz balti. Krēpes tumšas, vertikāli stāvošas, pāri mugurai pa mugurkalu stiepās tumša svītra no krēpēm līdz astes pušķim. Tumšā svītra bija it kā ierāmēta ar gaišu maliņu. Sīrijas savvaļas ēzeļa mātītes pamatā bija smilšu krāsā ar baltiem vēderiem un kāju iekšpusēm, kāju ārpuse un ausis bija ar rozīgu nokrāsu.

## Vēsture
16. un 17. gadsimtā Sīrijas savvaļas ēzelis bija izplatīts dzīvnieks. Tas ir pieminēts gan Džona Eldreda aprakstos 1584. gadā, gan itāļu pētnieks Della Valle 1625. gadā apraksta savvaļas ēzeļus Irākas teritorijā. Tiek uzskatīts, ka Sīrijas savvaļas ēzelis izzuda no Sīrijas tuksneša 18. gadsimtā, bet no Arābijas tuksneša ziemeļiem 19. gadsimtā. Vēl 1850. gadā Mezopotāmijā varēja sastapt "baltos ēzeļu barus" līdz pat Armēnijas kalniem.

Tajā pašā laikā, kad zoodārzā nomira pēdējais Sīrijas savvaļas ēzelis, Al Gams oāzē Arābijas tuksnesī 1927. gadā nošāva pēdējo Sīrijas ēzeli savvaļā, kurš bija atnācis uz oāzi padzerties ūdeni. Vislielāko postu Sīrijas savvaļas ēzeļiem nesa Pirmais pasaules karš. Ēzeļu apdzīvotās teritorijas bija kara darbības zona, tur atradās gan turku, gan angļu, gan beduīnu armijas. Kā arī vietējie iedzīvotāji medībām sāka lietot modernos ieročus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20090328123719/http://www.uwsp.edu/geo/faculty/heywood/Geog358/extinctm/SyWilAss.htm
* http://www.picsearch.com/pictures/animals/extinct%20animals/syrian%20wild%20ass.html 
* https://web.archive.org/web/20080703234639/http://www.arabianwildlife.com/archive/vol1.2/onager.htm
Tadeušs Reihšteins

**Tadeušs Reihšteins** (; dzimis , miris ) bija Polijā dzimis ebreju izcelsmes šveiciešu ķīmiķis. 1950. gada Nobela prēmijas fizioloģijā vai medicīnā ieguvējs.

Dzimis Vloclavekā. Bērnību pavadījis Kijivā, kur tēvs strādāja par inženieri. Skolu sāka apmeklēt Jēnā.

Mācījās un strādāja Cīrihes augstākajā tehniskajā skolā. 1933. gadā atklāja C vitamīnu sintēzes procesu, kas tagad nosaukts viņa vārdā par Reihšteina procesu. 

1950. gadā kopā ar amerikāņiem Edvardu Kendalu un Filipu Henču ieguva Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā par kortizona izdalīšanu.

## Ārējās saites

* Tadeušs Reihšteins Nobela prēmijas mājaslapā
Aukstasiņu zirgi

[thumb|right|300px|Aukstasiņu šķirnes zirgs - [Peršeronas zirgs]]
Jēdziens **"aukstasiņu zirgi"** tiek lietots konkrēta zirga tipa apzīmējumam, kas izpaužas zirgu šķirnes izcelsmē, fiziskajās īpašībās un raksturā. Bieži cilvēki kļūdās, iedomājoties, ka šis jēdziens ir saistīts ar asiņu temperatūru. Zirgiem izšķir divus pamattipus: karstasiņu zirgus un aukstasiņu zirgus jeb **vilcējus**.

Aukstasiņu tipa zirgiem ir raksturīga lēna gaita, smagnēja ķermeņa miesas būve, mierīgs nosvērts raksturs un liela ķermeņa masa un augums. Tie var sasniegt skaustā pat 2,10 m, piemēram, Šairas zirgi, un ķermeņa masu līdz 910 kg. Aukstasiņu zirgiem ir augsts skausts, kas rada priekšrocības smagumu vilkšanai. Tiem ir īsas muguras un ļoti spēcīgi krusti. Aukstasiņu zirgi ir slaveni ar savu lielo spēku, un to galvenais pielietojums pagātnē bija lauksaimniecības un preču pārvadājumu darbi. Mūsdienās izmainoties zirgu pielietojumam, vilcēju ikdienas loma ir mazinājusies. Tomēr zirgu audzētāji lepojas ar savu valstu darba zirgu šķirnēm un cenšas tās saglabāt.

Tiek uzskatīts, ka aukstasiņu zirgi ir Eiropas seno meža zirgu un savvaļas poniju pēcnācēji. Aukstasiņi zirgi ir ļoti dažādi savos augumos: no lielā Šairas zirga līdz mazajam Skotu ponijam. Visas aukstasiņu zirgu šķirnes ir labi piemērotas Eiropas ziemeļu klimatam, kas var būt gan auksts, gan mitrs. Katram darba veidam tika attīstītas atšķirīgas šķirnes.

Populārākās aukstasiņu zirgu šķirnes ir Šairas, Peršeronas, Klaidesdeilas, Ardeņa zirgi u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Draft horse photos
* Draft Horse Resources
PvP

***Player versus player*** (***PVP***; no angļu valodas — 'spēlētājs pret spēlētāju') ir interaktīvs konflikts daudzspēlētāju datorspēlē starp diviem vai vairāk nekā diviem tās dalībniekiem. Tā pretstats ir *player versus environment* (no angļu valodas — 'spēlētājs pret vidi'), kurā spēlētājs cīnās ar datora vadītiem briesmoņiem. *PvP* elements galvenokārt ir sastopams daudzspēlētāju tiešsaistes lomu spēlēs un lomu spēlēs.
Austrumsibīrija

**Austrumsibīrija** () ir Sibīrijas daļa, ko norobežo Jeņisejas upe rietumos, Ziemeļu ledus okeāns ziemeļos, Klusā okeāna ūdensšķirtņu grēdas austrumos un Krievijas robeža dienvidos. Aptuvenā Austrumsibīrijas platība ir 7,2 milj. km². Austrumsibīrijā ietilpst arī Vidussibīrija un Ziemeļaustrumu Sibīrija.

Lielu daļu teritorijas aizņem plakankalnes (Vidussibīrijas plakankalne) un kalni (Sajāni, Piebaikāls, Aizbaikāls), ko ziemeļos nomaina tundra.

Austrumsibīrijas teritorijā ir Jakutija, Burjatija, Tivas, Aizbaikāla novads, Krasnojarskas novads, Irkutskas apgabals, kuri administratīvi daļa ietilpst Sibīrijas federālajā apgabalā, daļa — Tālo Austrumu federālajā apgabalā. Lielākās pilsētas ir Krasnojarska, Irkutska, Ulanude, Čita, Jakutska.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sīriuss

**Sīriuss** (, arī **Lielā Suņa Alfa** jeb **Lielā Suņa α**) ir spožākā zvaigzne nakts debesīs. Sīriusu var redzēt no jebkura punkta Ziemeļu puslodē, izņemot pašus ziemeļus (virs 74° ziemeļu platuma). Sīriuss atrodas 8,6 gaismas gadu attālumā no Saules sistēmas un ir viena no tuvākajām zvaigznēm. Sīriuss ir galvenās secības zvaigzne, ietilpst A1 spektrālajā klasē.

## Sīriusa pavadonis
1844. gadā vācu astronoms Frīdrihs Beselis izvirzīja hipotēzi, ka Sīriuss ir dubultzvaigzne. 1862. gadā amerikāņu astronoms Alvāns Greiems Klarks tiešām atklāja Sīriusa pavadoņzvaigzni, kas nosaukta par Sīriusu B (galveno, redzamo, zvaigzni dažreiz sauc par Sīriusu A). Abas zvaigznes riņķo ap kopīgu baricentru apmēram 20 astronomisko vienību attālumā viena no otras (apriņķošanas periods ap 50 gadu). 1915. gadā Mauntvilsonas observatorijas astronomi konstatēja, ka Sīriuss B ir ļoti maza balta zvaigzne (diametra ziņā tikai 90% no Zemes diametra) — tas bija pirmais atklātais baltais punduris. Pirms vairākiem simtiem miljonu gadu Sīriuss B ir bijis masīva, karsta zvaigzne, kura evolucionējusi daudz ātrāk par vieglāko Sīriusu A.

## Vēsture
Sīriuss kā pati spožākā zvaigzne bija pazīstams jau senatnē. Senie ēģiptieši to pielūdza un pēc Sīriusa uzlēkšanas laika prognozēja Nīlas plūdus. Senās Ēģiptes kalendārā gads tika skaitīts starp diviem Sīriusa heliakālajiem lēktiem (heliakālais lēkts ir debess spīdekļa pirmā parādīšanās pēc neredzamības perioda, kad tas uzlec tūlīt pēc Saules).

Sīriusa nosaukums cēlies no grieķu vārda Σείριος (spožs, mirdzošs) latīņu transkripcijas. Senatnē Sīriusu un Procionu dēvēja par Suņa zvaigznēm.

Latvijā senāk Sīriuss saukts par **Spuļģi**. Nosaukums radies tādēļ, ka Sīriuss novērojams galvenokārt ziemā samērā zemu pie horizonta un tādos apstākļos zvaigzne mēdz stipri mirgot — *spulgot*. Dažreiz senos tautas novērojumos Spuļģis sajaukts ar Ausekli (Veneru), taču tajos mēdz būt norādīts, ka Auseklis bieži atrodas Mēness tuvumā, kas ar Spuļģi nevar būt. Kulšanas laikā Spuļģis (arī Sīrijs) parādās dažas stundas pirms saullēkta.

## Skatīt arī
* Lielais Suns

[thumb|280px|Sīriuss - pati spožākā zvaigzne attēlā. Augšā pa kreisi redzams [Procions, labajā pusē Oriona zvaigznājs ar iesarkano Betelgeizi. Sīriuss, Procions un Betelgeize veido tā saucamo Ziemas trīsstūri. Starp Sīriusu un Procionu novērojams Piena Ceļš.]]

## Atsauces

## Ārējās saites
Marija

**Marija** ir priekšvārds (parasti — sieviešu), tas var attiekties uz šādām personām:

## Reliģijā
* Jaunava Marija
* Marija Magdalēna

## Aristokrātijā
* Marija Amālija, Kurzemes hercoga Jēkaba Ketlera meita
* Marija Antuanete, Francijas karaliene
* Marija Doroteja, Kurzemes hercoga Frīdriha Kazimira Ketlera meita
* Marija I Stjuarte, Skotijas karaliene
* Marija II Stjuarte
* Marija Terēzija, Austrijas erchercogiene
* Marija Tjudora, Anglijas karaliene
* Marija II Bragansa, Portugāles karaliene

## Citas personas
* Anna Marija Mocarte
* Līza Marija
* Marija Anna Mocarte
* Marija Gimbutiene
* Marija Sklodovska-Kirī
* Marija Leiko
* Marija Naumova
* Marija Spiridonova
* Marija Šarapova
* Marija Škoļņika
* Rouza Marija

### Vīrieši
* Džuzepe Marija Krespi
* Ērihs Marija Remarks
* Klauss Marija Brandauers
* Rainers Marija Rilke
* Žozē Marija Esa de Keirošs

### Kultūra
* "Marija" (*Maria*) — 2024. gada biogrāfiskā drāmas filma

## Skatīt arī
* Mērija
* Māra
* Marijs
Ahmeda III strūklaka

thumb|Vārti pie Impērijas vārtiem, gravīra, ''Choiseul-Gouffier''.
**Ahmeda III strūklaka** () ir Topkapi pils (Stambula, Turcija) galveno vārtu priekšā esošajā laukumā uzcelta rokoko stila celtne. Tās celtniecību 1728. gadā Tulpju laikmeta laikā pasūtīja Osmaņu impērijas sultāns Ahmeds III. Celtne kalpoja kā tikšanās un sabiedriskās dzīves centrs impērijas laika Konstantinopolē.

## Vēsture
Ahmeda III strūklaka, jeb kiosks atrodas vietā, kur agrāk bijusi Bizantijass laikā celtā strūklaka "Peraiton". Strūklakas ārienes noformējums un arhitektūra atspoguļo tradicionālās osmaņu kultūras saplūšanu ar moderno Eiropas kultūru.

## Arhitektūra
thumb|Strūklakas mala tuvplānā.
Strūklaka ir kvadrāta formas ēka un tās jumtu veido pieci mazi kupoli. Katru sienu rotā divas nišas mihrābas formā un vidū ierīkoti ūdenskrāni ar ūdens tvertnēm, jeb strūklakas (). Visu sienu rotā dažādi ziedu motīvi. Ūdens strūklakām tiek pievadīts no ēkas vidū esošas astoņstūru tvertnes, ap kuru atstāta vieta staigāšanai kiosku darbiniekiem. Katrā stūrī atrodas ūdens un šerbeta kioski () ar trīs restotiem logiem, pa kuriem pārdevēji izsniedza glāzes ar ūdeni vai šerbetu.

Virs strūklakām katrā sienā un virs kioskiem augšpusi rotā lielas planšetes ar kaligrāfiskiem uzrakstiem, kuru malas veidotas no zilām un sarkanām flīzēm. Uz katras planšetes ir 14 rindiņu dzejas vārsma, kas veltīta ūdenim un tā piegādātājam Halepas un Kajseri galvenajam kadi (tiesnesis) Sejidam Hīsejinam Vehbi bin Ahmedam (. Ziemeļrietumu fasādes vārsmu sacerējis pats sultāns Ahmeds III un tā ir hronogramma (frāze, kurā apslēpts datums).

## Literatūra
* Dünden Bugüne Istanbul Ansiklopedisi. 1993. Istanbul: Türkiye Ekonomik ve Toplumsal Tarih Vakfi I, 116-117. 
* Aynur, Hatice and Hakan T. Karateke. 1995. III. Ahmed devri Istanbul çesmeleri, 1703-1730. Istanbul: Istanbul Büyüksehir Belediyesi Kültür Isleri Daire Baskanligi. 
* Egemen, Affan. 1993. Istanbul'un çesme ve sebilleri: resimleri ve kitabeleri ile 1165 çesme ve sebil. Istanbul: Aritan Yayinevi. 
* Kara Pilehvarian, Nuran. 2000. Fountains in Ottoman Istanbul. Istanbul: Yapi-Endüstri Merkezi Yayinlari. 
* Serifoglu, Ömer Faruk. 1995. Su güzeli: Istanbul sebilleri. Istanbul: Istanbul Büyüksehir Belediyesi Kültür Isleri Daire Baskanligi.

## Ārējās saites
* Archnet.org | Fountain of Ahmed III
* Turcijas Republikas Tūrisma un Kultūras ministrijas interneta vietne | Strūklakas osmaņu Stambulā
Debesis

thumb|200px|right|Debesis, skats no lidmašīnas, kura lido virs mākoņiem.
**Debesis** ir telpa virs Zemes vai cita liela astronomiska objekta virsmas. Ar vārdu "debesis" biežāk gan apzīmē panorāmu, kas paveras, skatoties kosmosa virzienā no Zemes vai cita liela astronomiska objekta virsmas.

Parasti virs Zemes debesis ir zilā vai gaiši zilā krāsā, bet saullēktos un saulrietos tās var būt arī dzeltenā, oranžā un pat sarkanā krāsā.
Sarkanais kokveida sūklis

**Sarkanais kokveida sūklis** jeb **sarkanā koka sūklis** (, ) ir jūras sūkļu *[[Axinellidae]]* dzimtas sūkļu (*Porifera*) tipa bezmugurkaulnieks. Sarkanā koka sūkļi dzīvo Sarkanajā jūrā pie Eritrejas krastiem, kā arī Atlantijas okeānā pie Kaboverdes un Indijas okeānā pie Kenijas krastiem un pie Austrālijas dienvidu krastiem. Tie aug uz klintīm, alu teritorijās, rifu nogāzes. Sarkanie kokveida sūkļi barojas, filtrējot jūras ūdeni un ēdot mikroskopisko planktonu. 

## Izskats
Izskatā tas līdzinās augam, bet patiesībā ir dzīvnieks. Sūklim ir koka zaru forma. Tas parasti ir oranžs vai sarkans. Pateicoties savam dekoratīvajam izskatam, tas ir populārs akvāriju sūklis. Šie sūkļi parasti aug līdz 20,32 centimetriem. Izskatā tam ir līdzīgs Sarkanās jūras sūklis (*Negombata magnifica*), kas dzīvo Sarkanajā jūrā pie Ēģiptes krastiemun sarkanpirkstu sūklis (*Haliclona compressa* jeb *Amphimedon compressa*), kas dzīvo Karību jūrā. Pieejamā materiālā internetā šie trīs sūkļi bieži tiek jaukti. Sūkļu klasifikācija internetā ir apskatāma "Pasaules jūras bezmugurkaulnieku sugu reģistrā" ()

## Sūkļa uzturēšana akvārijos
Šos kokam līdzīgos sūkļus ir grūti uzturēt, un tos neiesaka iesācējiem. Tam vajag mēreni stipru ūdens plūsmu, vāji apgaismotu telpu, un tie ēd vairākas reizes dienā. Lai sūklis izdzīvotu, ūdens sāļuma līmenim ir jābūt 1,022 - 1,026, kā arī ūdenim ir jābūt siltam, vidējai temperatūrai jābūt no 22 līdz 28 C°.
Audzētājam ir nepieciešams kārbas tipa filtrs, kas "izšauj" ūdeni tieši sūklī. Ja uz sūkli pārāk ilgi spīd gaisma, tad uz sūkļa pakāpeniski var izaugt aļģes. Arī, ja ūdens plūsma nav pietiekami spēcīga, uz sūkļa sāk augt aļģes. Aļģes ar laiku nogalina sūkli. Uz sūkļiem var parādīties netīrumi, tas nozīmē, ka tie sāk mirt. Audzētājam šos atmirušos audus vajadzētu no sūkļa noņemt. Sarkanā koka sūklis sāks izdalīt indi, ja sāks mirt. Sūklis var nomirt, ja tas atradīsies atklātā gaisā, kā arī tas var nomirt, ja tam nemaina pietiekami bieži ūdeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://www.seasky.org/reeflife/sea2a.html

* http://www.peteducation.com/article.cfm?c=16+2158+2223&aid=2174 

* http://www.thereeftank.com/forums/f6/sponge-64578.html

* http://www.saltcorner.com/sections/zoo/inverts/others/sponges/Lmagnifica.htm