open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juras laikmeta pasaule: Valdīšana

**"Juras laikmeta pasaule: Valdīšana"** () ir 2022. gada ASV zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filma, kuras režisors un scenārija līdzautors ir Kolins Trevorovs. Šis ir filmas "Juras laikmeta pasaule: Kritusī karaliste" (2018) turpinājums, kā arī sestā un noslēdzošā filma "Juras laikmeta parka" filmu ciklā un pēdējā filma "Juras laikmeta pasaules" triloģijā. Filmas producenti tāpat kā iepriekšējām sērijas daļām ir Frenks Māršals un Patriks Kroulijs. Filmas "Juras laikmeta parks" (1993) režisors Stīvens Spīlbergs ir filmas izpildproducents.

Galveno lomu aktieri no sērijas iepriekšējām filmām Kriss Prats, Braisa Dalasa Hauarda, Lora Derna, Džefs Goldblūms, Sems Nīls, BD Vongs, Omars Si, Izabela Sērmona, Džastiss Smits un Daniela Pineda atveidos jau zināmās lomas. Aktieru sastāvam pievienojušies Devanda Vaisa, Māmadū Atī, Kempbels Skots, Skots Heizs un Dičena Lakmena. Derna, Goldblūms un Nīls atveidos lomas no "Juras laikmeta parka" triloģijas, parādoties visi kopā vienā filmā pirmo reizi kopš 1993. gada filmas. Filmas darbība norisinās četrus gadus pēc "Kritušās karalistes" notikumiem, un tagad dinozauri kopā ar cilvēkiem dzīvo visā pasaulē.

Filma kā daļa no topošas jaunās triloģijas jau bija ieplānota 2014. gada sākumā. Filmēšana sākās 2020. gada februārī, bet jau martā to apturēja saistībā ar COVID-19 pandēmijas ierobežojumiem. Tā atsākās jūlijā un ilga četrus mēnešus. Filmēja Kanādā, Anglijas *[[Pinewood Studios]]* un Maltā.

Filmas "Juras laikmeta pasaule: Valdīšana" pirmizrāde notika  Mehiko, ASV kinoteātros filmu demonstrēja no , bet Latvijā dienu ātrāk — . Filmu demonstrēja IMAX, 4DX, *[[RealD 3D]]*, un *[[Dolby Cinema]]* formātos. Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, ierindojot to trešajā vietā starp ienesīgākajām 2022. gada filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Briljantzaļā RFF

thumb|Briljantzaļā RFF iepakojums, pudelīte un pilienu izskats
***Briljantzaļā RFF*** ir Latvijā, Rīgas farmaceitiskā fabrikā ražotas bezrecepšu zāles, kas ir organiska krāsviela, kuru lieto ādas virspusēju nobrāzumu, skrambu, kā arī vaļēju brūču malu apstrādei un dezinficēšanai.

## Sastāvs
*Briljantzaļā RFF* aktīvā viela ir 10 mg briljantzaļā uz 1 ml šķīduma. Citas sastāvdaļas ir 96 % etilspirts un attīrīts ūdens.

## Lietošana
Ieteicamā deva ir atkarīga no ādas bojājuma laukuma. Apziež virspusēja nobrāzuma vai skrambas vietu, vai brūces malu vienu reizi. Īpaši norādījumi par devām bērniem un gados veciem cilvēkiem nav nepieciešami. Lai izvairītos no blaknēm, ieteicams nepārsniegt ieteicamo dienas devu, taču pārdozēšana, lietojot šīs zāles, nav novērota.

## Atsauces
Bazs Gaismasgads (filma)

**"Bazs Gaismasgads"** () ir 2022. gada ASV datoranimācijas zinātniskās fantastikas spraiga sižeta piedzīvojumu filma, ko veidojusi studija *[[Pixar]]* un izplata *[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]*. Filma ir spinofs no "Rotaļlietu stāsta" filmu cikla, kas kalpo kā izcelsmes stāsts izdomātajam izmēģinājuma pilotam/astronauta tēlam, no kura iedvesmojusies galvenajās filmās redzamā Baza Gaismasgada rotaļlieta, un tā tiek demonstrēta kā piedzīvojumu filma filmā, ko skatītos "Rotaļlietu stāsta" varoņi. Šis koncepts iepriekš jau izmantots 2000. gadā uzreiz video izdotajā filmā *[[Buzz Lightyear of Star Command: The Adventure Begins]]*, kas bija aizsākums televīzijas seriālam *[[Buzz Lightyear of Star Command]]* (2000—2001). Filmas režisors un scenārija līdzautors ir Enguss Makleins. Galveno varoni ierunājis Kriss Evanss, parējos filmas varoņus ierunājuši Keke Palmere, Pīters Sons, Džeimss Brolins, Taika Vaititi, Deila Soulsa, Uzo Aduba, Mērija Makdonalda-Lūisa, Efrens Ramiress un Isaija Vitloks jaunākais.

Filmā parādīts jaunā astronauta Baza Gaismasgada stāsts, kurš pēc nokļūšanas uz naidīgas planētas kopā ar savu komandieri un apkalpi mēģina atrast ceļu atpakaļ uz mājām caur telpu un laiku, vienlaikus saskaroties ar Visuma drošības draudiem. Pabeidzis darbu pie filmas "Meklējot Doriju" (2016), zinātniskās fantastikas fans Makleins piedāvāja *Pixar* izveidot filmu par Bazu Gaismasgadu. Lai atsauktos uz zinātniskās fantastikas filmām, kuras skatoties režisors uzauga, animatori vēlējās piešķirt filmai "kinematogrāfisku" un "kuplu" izskatu. Filmas skaņu celiņu komponējis Maikls Džakino.

Filmas "Bazs Gaismasgads" pirmizrāde ASV notika , bet Latvijā divas dienas agrāk . To demonstrē *[[RealD 3D]]*, 4DX, *[[Dolby Cinema]]* un IMAX formātos. Šī ir pirmā *Pixar* filma, ko rāda pasaules kinoteātros kopš filmas "Uz priekšu", kas iznāca 2020. gada martā, kā arī pirmā filma, kas veidota IMAX formātā. Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru pie  ražošanas budžeta. Tā kopumā saņēmusi labvēlīgas kritiķu atsauksmes, kas slavē animāciju un balss aktierus, taču arī uzskata, ka sižets ir pārāk tradicionāls un neatbilst *Pixar* standartiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Avatars: Ūdensceļš

**"Avatars: Ūdensceļš"** () ir 2022. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Džeimss Kemerons. Šī ir otrā filma Kemerona "Avatara" filmu ciklā pēc filmas "Avatars" (2009). Kemerons kopā ar Džonu Landau ir filmas producenti, Riks Džafa un Amanda Silvera kopā ar Kemeronu ir scenārija autori. Aktieri Sems Vortingtons, Zoja Saldana, Stīvens Langs, Džoels Deivids Mūrs, Sī Sī Eidža Pounndere, Džovanni Ribisi, Dilīps Rao un Mets Džeralds atkal atveido tēlus no filmas pirmās daļas, bet Sigurnija Vīvere filmā atveido jaunu lomu. Pārējās lomas atveido Keita Vinsleta, Klifs Kērtiss, Edija Falko un Džemeins Klements. Filmā Džeiks Salijs (Vortingtons) kopā ar savu ģimeni pēta Pandoras okeānus, kur sastopas ar Metkajinas klanu.

Kemerons, kas jau 2006. gadā teica, ka vēlas veidot "Avataru" vairākās daļās, ja filma būs komerciāli veiksmīga, 2010. gadā pēc filmas milzīgajiem kases ieņēmumiem paziņoja par divu turpinājumu veidošanu. Sākotnēji otrās daļas pirmizrāde bija plānota 2014. gadā. Tomēr saistībā ar nepieciešamību izstrādāt jaunas tehnoloģijas, lai uzlabotu filmēšanu zem ūdens, viss process ievērojami iekavējās, un filmas veidošanas komandai bija vairāk laika, lai strādātu pie filmas scenārija, filmēšanas plānošanas un vizuālo efektu uzlabošanas. Iepriekšējā filmēšana sākās  Manhatanbīčā, Kalifornijā, kam sekoja galvenā filmēšana, ietverot arī filmēšanu filmai "", Jaunzēlandē. Filmēšana norisinājās no  līdz 2020. gada septembra beigām. Trīs gadus ilgo filmēšanas procesu ietekmēja arī COVID-19 pandēmijas ierobežojumi.

Filmas pirmizrāde pārcelta vairākas reizes. Tā notika  Londonā, bet pasaules kinoteātros to sāka demonstrēt 16. decembrī. Filmas pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, padarot to par ienesīgāko 2022. gada filmu. Filma saņēmusi pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas izceļ filmas vizuālos efektus un tehniskos sasniegumus, tomēr atsevišķa kritika izteikta par pliekano sižeta līniju un filmas ilgumu. Tādas organizācijas kā Nacionālā kinofilmu pārraudzīšanas padome un Amerikas Kinoinstitūts nosaukušas filmu "Avatars: Ūdensceļš" par vienu no desmit labākajām 2022. gada filmām. Tāpat filma saņēmusi vairākas nominācijas, tostarp 80. Zelta globusa balvai kategorijās "Labākā drāmas filma" un "Labākais režisors".

2025. gada decembrī izdota nākamā "Avatara" filmu cikla filma "".

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Nadija Dorofejeva

**Nadija Dorofejeva** (ukraiņu: *Надія Володимирівна Дорофєєва*; dzimusi 1990. gada 21. aprīlī), profesionāli pazīstama arī kā **DOROFEEVA,** ir ukraiņu dziedātāja, komponiste, dizainere, video blogere un aktrise.

## Biogrāfija
Nadija Dorofejeva dzimusi 1990. gada 21. aprīlī Simferopolē. TV projekta *Шанс* fināliste (2005).

2004. gadā viņa uzvarēja Melnās jūras spēļu konkursā un tika iekļauta ukraiņu mākslinieku delegācijā, kas devās turnejā pa Lielbritāniju.

Absolvējusi Simferopoles 3. liceju.

Viņa ieguva augstāko izglītību Maskavas Valsts kinematogrāfijas institūtā, neklātienē studēja vokālo prasmju fakultātē.

Kopš 2010. gada janvāra viņa dzīvo Kijivā un no 2010. gada janvāra līdz 2020. gada decembrim bija dueta *Vremja i Steklo* dalībniece. 2020. gadā duets *[[Vremja i Steklo]]* paziņoja par savas darbības beigām un sarīkoja vairākus atvadu koncertus.

2020. gada novembrī viņa sāka savu solo karjeru ar pseidonīmu **DOROFEEVA**.

2022. gadā saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā, dziedātājas ieraksti tika izņemti no visām Krievijas mūzikas platformām (izņemot singlus duetā ar *Skriptonite*).

2022. gada 20. aprīlī dziedātājai, tāpat kā vairākiem citiem māksliniekiem un video blogeriem, uz 50 gadiem tika aizliegts iebraukt Krievijā, jo dziedātāja izteica Kremlim nepatīkamu viedokli par Krievijas iebrukumu Ukrainā.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
#### Solo
* *Markiza* (2008)

#### ''M.Č.S.''
* *Seti lyubvi* (2007)

#### ''Vremja i Steklo''
* *Vremja i Steklo* (2014)
* *Glubokiy dom* (2015)
* *Vislovo* (2019)

### Singli

#### Solo
* 2016 — "Abnimos/Dosvidos" (feat. NK)
* 2017 — "Ne zabiray menya s pati" (feat. Scriptonite)
* 2018 — "Gluboko" (feat. Monatik)
* 2020 — "gorit"
* 2021 — "Pochemu"
* 2023 — "Хай пишуть"

#### ''Vremja i Steklo''
* 2010 — "Tak vypala karta"
* 2011 — "Lyubvi tochka net"
* 2011 — "Serebryanoye more"
* 2011 — "Kafel" (krievu valodā)
* 2012 — "Garmoshka" / "Harmonica"
* 2012 — "Sleza" (feat. Potap)
* 2013 — "#kAroche"
* 2013 — "Potantsuy so mnoy"
* 2014 — "Zaberi"
* 2015 — "Imya 505"
* 2015 — "Pesnya 404"
* 2016 — "Navernopotomushto"
* 2016 — "Na stile"
* 2017 — "Back2Leto"
* 2017 — "Ritm 122"
* 2017 — "Troll"
* 2018 — "Do zirok"
* 2018 — "Top"
* 2018 — "Promin" (feat. Michelle Andrade & Mozgi band)
* 2018 — "Ye, boy"
* 2018 — "Pesnya pro litso"
* 2019 — "Dym"
* 2019 — "Vislovo"
* 2019 — "Lokh"
* 2020 — "Navsegda/Nikogda"
* 2020 — "Last dance"

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Operācija "Mincemeat"

**"Operācija "Mincemeat""** () ir 2022. gada ASV un Apvienotās Karalistes kara drāmas filma, kuras režisors ir Džons Medens. Tā ir veidota pēc Bena Makintaira grāmatas par britu operāciju *Mincemeat* Otrā pasaules kara laikā. Galvenās lomas atveidojuši Kolins Fērts, Metjū Makfedjens, Kellija Makdonalda, Penelope Viltone, Džonijs Flins un Džeisons Aizekss.

Filmas pirmizrāde notika 2021. gada Britu kinofestivālā Austrālijā, bet Apvienotās Karalistes kinoteātros to sāka demonstrēt no , ASV un Latīņamerikas kinoteātros no , Latvijā no .

## Atsauces

## Ārējās saites
Iekšējā Kartlija

**Iekšējā Kartlija** () ir viena no Gruzijas mharēm. Izvietojusies valsts vidienē starp Lielā Kaukāza un Mazā Kaukāza grēdām. Rietumos robežojas ar Imeretiju, austrumos — ar Mchetu-Mtianeti, dienvidos — ar Lejaskartliju un Samchi-Džavahetiju. Mhares ziemeļu daļu kontrolē Krievijas atbalstītā separātiskā Dienvidosetija; tur izveidota Dienvidosetijas pagaidu administrācija. Lielākās pilsētas mharē ir Gori (administratīvais centrs), Hašuri, Kaspi un Kareli. 

## Geogrāfija
Mhare ietver vēsturiskā Gruzijas novada Kartlijas ziemeļu daļu ap Kuras upi. Apvidus kalnains, galvenās grēdas ir Trialetas grēda dienvidos uz robežas ar Lejaskartliju un Lielā Kaukāza priekškalnes uz robežas ar Dienvidosetiju. Klimats ir kontinentāls, gada vidējā temperatūra ap 11° C. Attīstīta galvenokārt augļkopība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kuņģa pilieni RFF

thumb|Kuņģa pilienu RFF iepakojums un pudelīte
**Kuņģa pilieni RFF** ir Latvijā, Rīgas farmaceitiskā fabrikā ražotas bezrecepšu zāles, kas ir augu izcelsmes zāles, kuras lieto funkcionālu kuņģa-zarnu trakta gremošanas traucējumu gadījumos.

## Sastāvs
*Kuņģa pilieni RFF* aktīvās vielas uz 1 ml ir 0,1 ml vilkogas tinktūras 1:10 (ekstraģents: etilspirts 40 tilpuma %), 0,2 ml piparmētras tinktūras 1:20 (ekstraģents: etilspirts 90 tilpuma %), 0,3 vērmeles tinktūras 1:5 (ekstraģents: etilspirts 70 tilpuma %), 0,4 ml baldriāna tinktūras 1:5 (ekstraģents: etilspirts 70 tilpuma %).

Citas sastāvdaļas ir etilspirts un attīrīts ūdens.

## Lietošana
Pirms lietošanas ieteicams izlasīt sadaļu, kādos gadījumos nelietot šos pilienus. Pieaugušajiem ieteicamā reizes deva ir 15-20 pilieni maksimums 3 reizes dienā. Pusaudžiem no 12 gadiem un gados vecākiem cilvēkiem ieteicamā reizes deva ir 2—5 pilieni maksimums 3 reizes dienā. Šīs zāles nedrīkst lietot bērni līdz 12 gadu vecumam. Ja pēc 14 dienām nejūtaties labāk vai jūtaties sliktāk, nepieciešams konsultēties ar ārstu. Lai izvairītos no blaknēm, ieteicams nepārsniegt ieteicamo dienas devu.

## Atsauces
Elviss (filma)

**"Elviss"** () ir 2022. gada ASV un Austrālijas kopražojuma biogrāfiska muzikālā filma, kuras režisors un scenārija līdzautors ir Bazs Lurmens. Filma vēsta par Elvisa Preslija (Ostins Batlers) dzīvi un mūziku caur attiecību prizmu ar viņa mīklaino menedžeri pulkvedi Tomu Pārkeru (Toms Henkss). Pārējās lomās filmējās Helēna Tomsone, Ričards Roksburgs, Olīvija Dedžonga, Lūks Breisijs, Nataša Baseta, Deivids Venems, Kelvins Herisons jaunākais, Ksavjērs Semjuels un Kodijs Smits-Makpī.

Bazs Lurmens jau 2014. gadā izteica vēlmi režisēt biogrāfisko filmu par Elvisu Presliju, līdz 2019. gada martā oficiāli paziņoja par filmas tapšanu. Batlers tā paša gada jūlijā izturēja galvenās lomas atlasi, pārspējot citus aktierus, tostarp Enselu Elgortu, Mailzu Teleru un Hariju Stailsu. Filmēšana sākās 2020. gada janvārī Lurmena dzimtajā Austrālijā, bet no marta līdz septembrim to apstādināja saistībā ar COVID-19 pandēmijas uzliesmojumu filmēšanas laukumā. Filmēšana noslēdzās 2021. gada martā.

Filmas "Elviss" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā, kam sekoja piedalīšanās vēl vairākos kinofestivālos. Austrālijas kinoteātros filmu sāka demonstrēt no , ASV — no , bet Latvijā to sāka rādīt . Filma saņēmusi pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas īpaši izceļ Batlera tēlojumu.

Amerikas Kinoinstitūts nosauca šo filmu par vienu no desmit labākajām 2022. gada filmām. Filma nominēta 80. Zelta globusa balvai trīs kategorijās, tostarp kategorijās "Labākā drāmas filma" un "Labākais režisors" (Lurmens), kā arī saņēmusi septiņas nominācijas 28. Kritiķu izvēles balvai, tostarp kā "Labākā filma". Batlers par tēlojumu saņēmis vairākas nominācijas un apbalvojumus, tajā skaitā labākā aktiera nominācijas no Londonas un ASV/Kanādas kritiķu izvēles balvām, kā arī ieguvis Zelta globusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kur vēži dzied

**"Kur vēži dzied"** () ir 2022. gada ASV mistērijas drāmas filma, kas balstīta uz Dēlijas Ouensas tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Filmas režisore ir Olīvija Ņūmena, scenārija autore Lūsija Alibara, producente Rīza Viterspūna. Galvenās lomas atveidojuši Deizija Edgara Džounsa, Teilors Džons Smits, Hariss Dikinsons, Maikla Haiata, Sterlings Meisers jaunākais un Deivids Stratērns. Filmas sižets norisinās 1950. gados, un vēsta par atstumtu meiteni, kas dzīvo Ziemeļkarolīnas purvā un kļūst par galveno aizdomās turamo slepkavības prāvā.

Filmas pirmizrāde ASV notika , bet Latvijas kinoteātros to sāks demonstrēt no . Tā saņēma pretrunīgas kritiķu atsauksmes, kas slavēja Edgaras Džounsas aktierspēli, bet kritizēja filmas sižetu. Skatītāju kritika bija daudz pozitīvāka un filma guva labus kases ienākumus, visā pasaulē nopelnot vairāk nekā  ASV dolāru pie  dolāru budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ložu ekspresis

**"Ložu ekspresis"** () ir 2022. gada ASV *[[neo-noir]]* asa sižeta komēdijtrillera filma, kuras režisors ir Deivids Lītčs, scenārija autors ir Zeks Olkevičs. Filma veidota pēc Kotaro Isakas japāņu romāna *Maria Beetle* motīviem. Galvenās lomas atveidojuši Breds Pits, Džoija Kinga, Ārons Teilors-Džonsons, Braians Tairī Henrijs, Endrū Kodzi, Hirojuki Sanada, Maikls Šenons, *[[Bad Bunny]]*, Zazija Bītsa, Logans Lermans, Kārena Fukuhara, Masi Oka un Sandra Buloka.

Filmēšana sākās Losandželosā 2020. gada novembrī un noslēdzās 2021. gada martā. Filmas "Ložu ekspresis" pirmizrāde notika  Parīzē, bet ASV un Latvijas kinoteātros to sāka demonstrēt no . Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru pie gandrīz  liela ražošanas budžeta. Tā saņēmusi dažādas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — starpkonfederāciju izslēgšanas spēles

**[[2022. gada FIFA Pasaules kauss|2022. gada FIFA Pasaules kausa]] [[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija|kvalifikācijas]] starpkonfederāciju izslēgšanas spēlēs** tika noskaidrotas pēdējās divas komandas, kas iekļuva Pasaules kausa finālturnīrā, kas 2022. gadā notiks Katarā. Spēles notika 2022. gada 13. un 14. jūnijā.

## Formāts
Izslēgšanas spēlēm kvalificējas četras komandas — pa vienai no AFC, CONCACAF, CONMEBOL un OFC konfederācijām. Izloze, kurā tika noskaidrots, kuru konfederāciju izlases tiksies savā starpā, notika  Cīrihē, Šveicē. Tajā tika noteikts, ka Āzijas (AFC) pārstāvji tiksies ar Dienvidamerikas (CONMEBOL) komandu, bet Ziemeļamerikas, Centrālamerikas un Karību reģiona izlase (CONCACAF) ar Okeānijas (OFC) pārstāvjiem.

Katra pāra uzvarētāji tika noskaidroti vienā spēlē. Spēles notika Ahmeda bin Alī stadionā Raijānā, Katarā.

## Komandas

## Spēles
### AFC — CONMEBOL

|}

### CONCACAF — OFC

|}

## Atsauces

## Ārējās saites
* PK kvalifikācija FIFA vietnē
Fickaraldo

**"Fickaraldo"** () ir 1982. gada Rietumvācijas episka piedzīvojumu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Verners Hercogs. Filmā galvenās lomas atveido Klauss Kinskis, Klaudija Kardināle un Hosē Levgojs.

Filma ir stāsts par Braienu Svīniju Ficdžeraldu jeb Fickaraldo, ārkārtīgi apņēmīgu cilvēku, kurš Amazones džungļos plāno uzcelt operu.

Filmēšanas procesā radās vairāki sarežģījumi. Hercogs pieprasīja, lai, kā to prasīja filmas scenārijs, džungļos pār īstu kalnu pārvilktu 320 tonnu smagu tvaikoni un atteicās to filmēt studijā. Šīs epizodes filmēšana rezultējās ar trīs savainotiem cilvēkiem. Sākotnējais galvenās lomas atveidotājs Džeisons Robardss filmēšanas procesā saslima ar dizentēriju, tāpēc Hercogs nolīga Klausu Kinski, ar kuru viņš iepriekš vairākkārt vardarbīgi konfliktējis iepriekšējās filmās. Arī filmējot "Fickaraldo", Kinskis izrādīja agresīvu uzvedību un konfliktēja gan ar režisoru, gan ar pārējo komandu. Kad filmēšana bija gandrīz pabeigta, vietējās cilts vadītājs piedāvāja Kinski nogalināt, bet Hercogs atteicās.

Filmas "Fickaraldo" pirmizrāde notika . Filma nominēta Zelta palmas zaram Kannu kinofestivālā, kā arī Zelta globusa balvai un BAFTA kino balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā". Hercogs saņēma labākā režisora balvu Kannu kinofestivālā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Batumi "Dinamo"

**Batumi "Dinamo"** () ir Gruzijas futbola klubs no Batumi. Tas ir dibināts 1923. gadā. Pašlaik spēlē ''Erovnuli'' līgā, kas ir Gruzijas augstākā futbola līga. Mājas spēles aizvada 2020. gadā atklātajā Batumi stadionā, kura ietilpība ir 20&nbsp;000 vietu.

No 1990. līdz 1994. gadam kluba nosaukums bija FK Batumi. 2021. gadā kluba futbolisti pirmo reizi izcīnīja Gruzijas čempionu titulu. Komanda ir vienreiz ieguvusi Gruzijas kausu (1998. gadā). Divas reizes ir izcīnīts Gruzijas superkauss. Pirmo reizi UEFA klubu sacensībās piedalījās 1995. gadā, startējot UEFA Kausu ieguvēju kausā. 

## Sasniegumi
* **[[Erovnuli līga]]**
** Čempioni (2): 2021, 2023
** Vicečempioni (5): 1997–98, 2014–15, 2019, 2020, 2022
* **[[Gruzijas kauss futbolā|Gruzijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1997–98
** Finālisti (4): 1992–93, 1994–95, 1995–96 et 1996–97
* **Gruzijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1998, 2022

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Tors: Mīla un Pērkons

**"Tors: Mīla un Pērkons"** () ir 2022. gada ASV supervaroņu filma par *[[Marvel Comics]]* tēlu Toru. Filmu producējusi studija *[[Marvel Studios]]* un izplata kinokompānija *[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]*. Tā ir paredzēta kā tiešs turpinājums filmai "" (2017) un ir 29. *[[Marvel Cinematic Universe]]* (MCU) filma. Filmas režisors un scenārija autors ir Taika Vaititi. Galveno lomu atveido Kriss Hemsvorts (Tors), bet pārējās lomās filmējas Kristians Beils, Tesa Tompsone, Džeimija Aleksandera, Taika Vaititi, Rasels Krovs un Natālija Portmane. Filmā Tors mēģina rast iekšējo mieru, taču viņam ir jāapvienojas ar senajiem draugiem Valkīriju (Tompsone), Korgu (Vaititi) un Džeinu Fosteri (Portmane), kas tagad ir Varenais Tors, lai apturētu Dievu miesnieku Goru (Beils) no visu dievu iznīcināšanas.

Hemsvorts un Vaititi apsprieda "Ragnarjoka" turpinājumu jau 2018. gada janvārī. 2019. gada jūlijā paziņoja par filmas "Mīla un Pērkons" izveidi un to, ka pie savām lomām atgriezīsies Hemsvorts, Vaititi un Tompsone, kā arī Portmane, kas nepiedalījās iepriekšējā filmā. Vaititi vēlējās izveidot citādu filmu, lai tā atšķirtos no iepriekšējās daļas, mēģinot tajā apvienot romantiku un 1980. gadu iedvesmotu piedzīvojumu filmu. Viņš aizguva sižeta līniju no Džeisona Ārona "Visvarenā Tora" komiksiem, kur Fostere, slimojot ar vēzi, pārņem Tora mantiju un spēkus. 2020. gada februārī Dženifera Keitina Robinsone pievienojās scenārija idejas izveidei, bet pārējais aktieru ansamblis filmai pievienojās vēlāk, tostarp arī Galaktikas sargi. Filmēšanai vajadzēja sākties 2020. gada nogalē, tomēr tā tika atlikta COVID-19 pandēmijas ierobežojumu dēļ. Filmēšana sākās 2021. gada janvārī Sidnejā un ilga līdz jūnija sākumam.

Filmas "Tors: Mīla un Pērkons" pirmizrāde notika  Losandželosā, bet ASV un Latvijas kinoteātros to sāka demonstrēt , un tā ir daļa no MCU Ceturtās fāzes. Filma galvenokārt saņēmusi pozitīvas kritiķu atsauksmes, kur kritiķi slavē filmas vieglprātību, humoru un Hemsvorta, Beila un Portmanes aktierspēli, tomēr pats filmas sižets saņēma arī negatīvu kritiku. Filmas starptautiskie kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru.  Šī ir astotā ienesīgākā 2022. gada filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oculoheel

thumb|Ocuheel iepakojums un flakoniņš ar šķīdumu
***Oculoheel*** ir Vācijā ražotas homeopātiskas bezrecepšu zāles, kas ir acu pilieni, kurus izmanto iekaisušu, pārpūlētu, kairinātu acu un graušanas sajūtas, jutīguma pret gaismu un plakstiņu iekaisumu gadījumos.

## Sastāvs
*Oculoheel* atrodas no flakoniņos, kur katrā flakoniņā ir 0,45ml (= 0,45g). *Oculoheel* aktīvās vielas ir Euphrasia D5 110,7 mg, Cochlearia officinalis D5 110,7 mg, Pilocarpus D5 110,7 mg, Echinacea D5 110,7 mg.

Citas sastāvdaļas ir ūdens, nātrija hlorīds, nātrija dihidrogēnfosfāta dihidrāts, nātrija hidrogēnfosfāta dihidrāts.

## Lietošana
Flakona saturs ir paredzēts vienai lietošanas reizei, tādēļ atvērtos neizlietotos flakonus vajag izmest, nelietot atkārtoti. Ieteicamā deva ir parasti 1 piliens slimajā acī 3 reizes dienā. Lai izvairītos no blaknēm, ieteicams nepārsniegt ieteicamo dienas devu, taču nav ziņojumu par pārdozēšanas gadījumiem. Tā kā zāles satur ehināciju (kaut arī homeopātiskā koncentrācijā 1:100 000), tiek ieteikts nelietot šīs zāles nepārtraukti ilgāk par 8 nedēļām bez ārsta konsultācijas.

## Atsauces
Lugola RFF

thumb|Lugola RFF iepakojums un pudelīte
***Lugola RFF*** ir Latvijā, Rīgas farmaceitiskā fabrikā ražotas bezrecepšu zāles, kurām piemīt dezinficējošas, antiseptiskas, sporas iznīcinošas, pretsēnīšu un pretvīrusu īpašības.

## Sastāvs
*Lugola RFF* aktīvā viela uz 1 g ir 10 mg joda. Citas sastāvdaļas ir kālija jodīds, glicerīns, attīrīts ūdens.

## Lietošana
Ieteicamai reizes devai šķīdumā vajag samitrināt jodkociņu vai kosmētikas kociņu. Ar to apziediet iekaisušās vietas: žāvu, mandeles, rīkles galu, procedūru atkārtojot 2—4 reizes dienā. Šīs zāles nedrīkst lietot bērni līdz 12 gadu vecumam. Ja pēc 14 dienām nejūtaties labāk vai jūtaties sliktāk, nepieciešams konsultēties ar ārstu. Lai izvairītos no blaknēm, ieteicams nepārsniegt ieteicamo dienas devu.

## Atsauces
Kaspi

**Kaspi** () ir pilsēta Gruzijas vidienē, Iekšējās Kartlijas mharē. Kaspi municipalitātes centrs. Izvietojusies Lehuras upes krastos netālu no tās ietekas Kūrā  no galvaspilsētas Tbilisi.

## Vēsture
Kaspi ir viena no senākajām Gruzijas pilsētām. Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka pilsētas teritorija bijusi nepārtraukti apdzīvota no bronzas laikmeta. Vēstures avotos pirmoreiz minēta 4. gadsimtā p.m.ē. Pilsēta saistīta ar Kartlijas kristianizāciju. 8. gadsimtā arābu iekarotāji pilsētu nopostīja un tā panīka. 1930. gados Kaspi uzbūvēja lielu cementa kombinātu, kas veicināja apdzīvotās vietas izaugsmi, bet izraisa ievērojamu vides piesārņojumu. 1959. gadā piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Türksat 5B

***Türksat 5B*** ir Turcijas uzņēmuma *[[Türksat (uzņēmums)|Türksat A.Ş.]]* sakaru pavadonis. Orbītā tas tika palaists 2021. gada 19. decembrī. Ģeostacionārajā orbītā pavadonis nodrošina sakarus un datu pārraides pakalpojumus komerciālajiem un militārajiem lietotājiem, pārklājot Turciju, Rietumu un Vidējos Austrumus.

Pavadonis tika izgatavots uz *[[Airbus Defence and Space]]* platformas *[[Eurostar E3000EOR]]* bāzes.
25 % pavadoņa daļu tika izgatavotas Turcijā. Divas sakaru iekārtas izgatavoja Turcijas uzņēmums *Aselsan Electronic Industries*.
Kosmiskais aparāts ir apgādāts ar 50 Gbps Ku, Ka un X joslas raiduztvērājiem.
*Türksat 5A* darbības laiks paredzēts 15 gadi, bet efektīvie elektriskie dzinēji ļauj pavadoni orbītas pozīcijā uzturēt vairāk nekā 30 gadu.

Līgums par *Türksat 5A* būvi ar *Airbus Defence and Space* tika noslēgts 2017. gada oktobrī.

## Lidojuma gaita
*Türksat 5B* tika palaists  03:58:39 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*.

Ģeostacionāro orbītu *Türksat 5B* sasniedza vairāku mēnešu laikā. Tas tika izvietots punktā 42° austrumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Türksat 5B Türksat 
* Turksat 5B Mission SpaceX 
* Türksat 5B Gunter Dirk Krebs 
* TURKSAT 5B *n2yo.com*, orbītas parametri
PicoBus

***PicoBus*** ir Grieķijā bāzētas bezpeļņas organizācijas *[[Libre Space Foundation]]* izstrādāta *[[PocketQube]]* formas pikopavadoņu izmešanas kosmiskais aparāta platforma. Tā ir pirmā atvērtā koda pavadoņu izmešanas iekārta.

*PicoBus* atvērtā koda dokumentācijas repozitorijs ir pieejams vietnē *[[Gitlab]]*.

*PicoBus* paredzēta līdz 8 *PocketQube* pavadoņu turēšanai nesējraķetes starta laikā un palaišanai orbītā. Katras *PocketQube* vienības izmēri ir 5 × 5 × 5 cm, un katra tās masa ir līdz 250 gramiem. *PicoBus* ir daļa no *[[QUBIK]]* projekta, kur *Libre Space Foundation* izstrādāja divus *PocketQube* pavadoņus un to izvēršanai orbītā nepieciešamo *PicoBus*. Tie bija daļa no *[[Firefly Aerospace]]* *DREAM* derīgās kravas programmas, kur nesējraķetes *[[Firefly Alpha]]* pirmajā lidojumā kā sekundārā krava tiktu palaistas akadēmiskās un izglītības kravas.

*Firefly Alpha* pirmajā lidojumā *PicoBus* iekārtā bija *Libre Space Foundation* pikopavadoņi *[[QUBIK-1]]* un *[[QUBIK-2]]*, kā arī *[[FOSSASat-1B]]*, *[[FOSSASat-2]]*, *[[Genesis N]]* un *[[Genesis L]]*.
Nesējraķete tika palaista 2021. gada 3. septembrī 01:59 *[[UTC]]* no Vandenberga Gaisa spēku bāzes starta laukuma *2-West*. 2 minūtes un 25 sekundes pēc starta pirmās pakāpes vienā no četriem dzinējiem radās anomālija (iespējams, elektriskajā ķēdē), un lidojums tika priekšlaicīgi pārtraukts. Raķete ar kosmiskajiem aparātiem iekrita Klusajā okeānā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* PICOBUS *Libre Space Foundation*
* picobus *[[Gitlab]]*
Bez pēkšņām kustībām

**"Bez pēkšņām kustībām"** () ir 2021. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir Stīvens Soderbergs. Filmā galvenās lomas atveido Dons Čīdls, Benisio del Toro, Deivids Harbors, Eimijs Saimeca, Brendans Freizers, Kīrans Kalkins, Noā Džups, Kreigs Grānts, Džūlija Foksa, Frenkija Šo, Rejs Liota un Bills Djūks.

Noziedznieku grupa noslēpumainos apstākļos tiek savesta kopā, lai padarītu vienkāršu uzdevumu. Kad uzdevums noiet greizi, viņiem ir jāsadarbojas, lai atklātu, kas patiesībā notiek.

Filmas "Bez pēkšņām kustībām" pirmizrāde notika  un tika izlaista straumēšanas platformā *[[HBO Max]]* .

## Atsauces

## Ārējās saites
Viss visur vienlaikus

**"Viss visur vienlaikus"** () ir 2022. gada ASV zinātniskās fantastikas kinokomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir Dens Kvans un Denjels Šeinerts (apvienojušies režisoru duetā Denjeli). Filmā galvenās lomas atveido Mišela Jeo, Stefānija Hsu, Džonatans Kī Kvans, Dženija Sleita, Harijs Šums, Džeimss Hongs un Džeimija Lī Kērtisa. ASV Kinoakadēmija atzinusi to par 2022. gada labāko filmu; filma saņēma vēl sešus "Oskarus": labākais režisors, labākā aktrise (Mišela Jeo), labākā otrā plāna aktrise (Džeimija Lī Kērtisa), labākais otrā plāna aktieris (Džonatans Kī Kvans) un labākais oriģinālscenārijs. Filma ieguvusi arī divas Zelta globusa balvas (Mišela Jeo kā labākā aktrise komēdijā vai mūziklā; Džonatans Kī Kvans kā labākais otrā plāna aktieris).

## Apraksts
Vizītes laikā ieņēmumu dienestā, ķīniešu izcelsmes amerikāniete nonāk piedzīvojumā, kurā tikai viņa var glābt pasauli, atklājot paralēlās pasaules un scenārijus, kā būtu izvērusies viņas dzīve, pieņemot citus lēmumus.

Filmā ir apvienoti vairāki žanri, kā melnā komēdija, zinātniskā fantastika, fantāzija, cīņas māksla un animācija. Sākotnēji galvenā loma tika iecerēta Džekijam Čanam, taču vēlāk tā tika piešķirta Mišelai Jeo. Filmēšana tika uzsākta 2020. gada janvārī un tika pabeigta martā, tieši pirms COVID-19 pandēmijas uzliesmojuma ASV. Filmas pirmizrāde notika , bet Latvijā . Filma saņēma plašu kritiķu atzinību, slavējot tās iztēli, režiju, Jeo aktierspēli un tādu tēmu kā eksistenciālisms, nihilisms un ķīniešu-amerikāņu identitāte atspoguļojumu. Filma ir nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru, kļūstot par *[[A24]]* vispelnošāko filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hypo-Meeting

***Hypo-Meeting*** ir starptautiskās vieglatlētikas daudzcīņas sacensības, kas katru gadu notiek pavasarī Austrijas pilsētas Gecisas stadionā *Mösle*. Kopš 1975. gada sacensības notiek *[[World Athletics]]* paspārnē, sākotnēji tajā bija iekļauta vīriešu desmitcīņa, bet kopš 1981. gada programmā iekļautas arī sieviešu septiņcīņas sacensības. Tas ir viens no lielākajiem komerciālajiem startiem daudzcīņas sportistiem, un tās ir iekļautas *IAAF Combined Events Challenge* turnīru sērijā.

*Hypo-Meeting* sacīkstēs pasaules rekordi desmitcīņā tika uzstādīti trīs reizes: 1980. un 1982. gadā augstāko pasaules sasniegumu uzrādīja britu desmitcīņnieks Deilijs Tompsons (attiecīgi 8648 un 8730 punkti), 2001. gadā šeit par pasaules rekordistu kļuva čehs Romans Šebrle (9026 punkti).

Austrijas uzņēmums *Hypo Landesbank Vorarlberg* jau daudzus gadus ir turnīra ģenerālsponsors.

## Uzvarētāji
Līdzšinējie uzvarētāji:

## Atsauces

## Ārējās saites
Tura

**Tura** var būt:
* Tura — ciemats Evenkijā
* Tura — upe Sibīrijā
* Valdemars Tura — poļu šahists

## Skatīt arī
* Tūra
Latvijas stāvstrops brīvībai

**Latvijas stāvstrops brīvībai** ir piemineklis, kas līdz 2022. gada 5. jūnijam atradās Brīvības laukumā (*Brivibaplein*), Zedelgemā, Beļģijā. Tā autors ir latviešu tēlnieks Kristaps Gulbis. Piemineklis veidots vairāk nekā 12 000 Zedelgemas karagūstekņu nometnē no 1945. līdz 1946. gadam ieslodzīto latviešu karagūstekņu piemiņai. Tas ir vienīgais Latviešu leģionam veltītais piemineklis ārpus Latvijas teritorijas.

Pieminekli atklāja 2018. gada 23. septembrī. Tā izmaksas — 100 000 EUR — uz pusēm sedza Zedelgemas pilsētas pašvaldība un Latvijas Okupācijas muzejs, kas šim mērķim vāca ziedojumus.

## Pieminekļa noņemšana
Leģionāriem veltītā pieminekļa atklāšana 2018. gadā neizraisīja īpašu rezonansi Beļģijā, lai gan šo ziņu publicēja Krievijas TV propagandas kanāli, formulējot to kā "fašisma atdzimšanas Eiropā" izpausmi.

2021. gadā Beļģijā izskanēja protesti pret pieminekli un aicinājumu to novākt, bet Brīvības laukumu pārdēvēt. Laikrakstā "Paris Match Belgique” bija sagatavots materiāls par šo pieminekli, tostarp citējot Simona Vīzentāla centra pārstāvi Efraimu Zurofu, kurš pauda viedokli, ka leģionāriem veltītais piemineklis zaimo nacisma upuru piemiņu. Šo interpretāciju ar publikācijām mēģināja atspēkot Latvijas Okupācijas muzejs.

2022. gada 30. maijā Latvijas vēstnieks Beļģijas Karalistē Andris Razāns iesniedza diplomātisko notu pret ieceri pieminekli nojaukt. 5. jūnijā piemineklis tika demontēts un pārvests uz noliktavu.

## Atsauces
Irānas hokeja izlase

**Irānas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Irānu starptautiskajās hokeja spēlēs. 2025. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta IV divīzijā.

Šobrīd tā atrodas 54. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs ar 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzijas hokeja komandām.
## Atsauces

## Ārējās saites
*IIHF.profile
Dons Čīdls

**Donalds Frenks Čīdls jaunākais** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un režisors. Saņēmis vairākas balvas, tai skaitā divas ''Grammy'' balvas, divas Zelta globusa balvas un divas Ekrāna aktieru ģildes balvas. Ticis nominēts arī Amerikas Kinoakadēmijas balvai, divām BAFTA kino balvām un 11 ''Emmy'' balvām.

Karjeru sācis filmās *[[Hamburger Hill]]* (1987) un *[[Colors]]* (1988). Kļuvis pazīstams 90. gados ar lomām filmās *[[Devil in a Blue Dress]]* (1995), ** (1996), *[[Rosewood]]* (1997) un "Naktis bugi stilā" (1997). Sadarbojies ar režisoru Stīvenu Soderbergu filmās "Ārpus redzesloka" (1998), "Satiksme" (2000), "Oušena banda" (2001), "Oušena ducis" (2004), "Oušena velna ducis" (2007) un "Bez pēkšņām kustībām" (2021). Piedalījies arī filmās *[[Bulworth]]* (1998), "Nodevējs" (2008) un *[[White Noise]]* (2022). Ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris" par lomu filmā *[[Hotel Rwanda]]* (2004). Viņš bija viens no producentiem un galvenās lomas atveidotājs filmā "Sadursme" (2004), kas saņēma Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma".

## Ārējās saites
Evenku rajons

**Evenku rajons** (, ) vai **Evenkija** ir Krievijas Krasnojarskas novada administratīvais rajons novada austrumu daļā, pēc platības otrs lielākais Krievijas municipālais rajons. Izveidots 2007. gada 1. janvārī, likvidējot Evenku autonomo apvidu kā federācijas subjektu un tā vietā izveidojot Krasnojarskas novada administratīvi teritoriālo vienību ar sevišķu statusu.

## Ģeogrāfija
Evenkija izvietojusies Vidussibīrijas plakankalnē, ziemeļu daļa — Putoranas plato, austrumos — Anabaras plato. Robežojas austrumos ar Jakutiju un Irkutskas apgabalu, ziemeļos — ar Taimiras Dolganu-Ņencu rajonu, rietumos — ar Turuhanskas rajonu, dienvidos — ar Kežmas, Bogučanu, Motiginas un Severojeņisejskas rajoniem.

Rajonā blīvs upju tīkls un daudz ezeru. Pie Vivi ezera atrodas Krievijas ģeogrāfiskais centrs.

## Vēsture
Mūsdienu Krievijā evenki apdzīvo plašu teritoriju no Krasnojarskas novada rietumos līdz pat Ohotskas jūrai austrumos. 1930. gados izveidoja vairākas evenku nacionālās autonomijas: Evenku nacionālo apvidu ar centru Turā (1930) un Vitimas-Oļokmas nacionālo apvidu ar centru Ustjmujā (1931—1936) tagadējā Aizbaikāla novadā. 1978. gadā Evenku nacionālo apvidu pārdēvēja par Evenku autonomo apvidu. 1991. gadā tas kļuva par patstāvīgu federācijas subjektu.

2005. gada 17. aprīlī tika noorganizēts referendums, pēc kura rezultātiem 2007. gada 1. janvārī Evenku autonomais apvidus kā patstāvīgs federācijas subjekts tika likvidēts un pievienots Krasnojarskas novadam kā «rajons ar sevišķu statusu». Evenkijā tika likvidēts rajonu iedalījums, bet 2011. gadā tās centrs Tura tika pazemināts statusā no pilsētciemata par lauku apdzīvoto vietu.

## Iedzīvotāji
Evenku rajonā dzīvo ap 15 tūkstošiem iedzīvotāju; to blīvums ir viens no zemākajiem — 0,02 cilvēki uz km². Rajonā nav pilsētas tipa apdzīvoto vietu — pastāvīgi apdzīvoti ir 20 ciemati un 3 ciemi. Lielākie ir Tura (5343 iedzīvotāji), Baikita (3240) un Vanavara (2887). Lai arī Evenkija tika organizēta kā evenku nacionālā autonomija, tie veido tikai 21% no rajonu iedzīvotāju skaita. Citas etniskās grupas (2002. gada tautskaite) ir krievi (62%), jakuti (5,6%), ukraiņi (3,1%) un keti (1,2%).

No visiem Krievijas 38,4 tūkstošiem evenku Evenku rajonā dzīvo tikai 3,8 tūkstoši — ap 10%.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūlija Saņina

**Jūlija Bebko** (dzimusi **Holovaņa**; ukraiņu: *Юлія Олександрівна Бебко (Головань)*, dzimusi 1990. gada 11. oktobrī), profesionāli pazīstama kā **Jūlija Saņina** (*Юлія Саніна*), ir ukraiņu dziedātāja un Ukrainas alternatīvā roka grupas *[[The Hardkiss]]* vadošā soliste.

## Biogrāfija
Jūlija Saņina dzimusi mūziķu ģimenē 1990. gada 11. oktobrī Kijivā, Ukrainā. Pirmo reizi uz skatuves viņa uzstājās, kad viņai bija trīs gadi. Viņas dziedāšanu pavadīja tēva vadītais ansamblis. Vēlāk viņa sāka uzstāties kā solo vokāliste, kā arī viena no bērnu grupu un džeza bigbenda dalībniecēm.

2005. gadā absolvējusi Džeza un estrādes mākslas mūzikas skolu. Vēlāk viņa iestājās Kijivas Nacionālās universitātes Filoloģijas institūtā un 2013. gadā ieguva maģistra grādu folkloristikā. Studējot koledžā, pieauga arī interese par žurnālistiku.

No 2006. līdz 2008. gadam viņa bija vokāliste grupā *Sister Siren*.

2011. gada septembrī Saņina un mūzikas producents, kā arī vēlākais Saņinas vīrs, Valērijs Bebko izveidoja popmūzikas duetu *Val & Sanina*, kas izpildīja dziesmas krievu valodā. Viņi ierakstīja eksperimentālu videoklipu un iedziedāja dažādas padomju estrādes dziesmas, viena no tām — Raimonda Paula dziesmas "Es aiziet nevaru" krievu valodas versiju "Любовь настала".

Neilgi pēc tam viņi uzlaboja savu skatuves tēlu un mainīja grupas nosaukumu uz *[[The Hardkiss]]*. Viņi arī paši sāka rakstīt dziesmas angļu valodā un padarīja to skanējumu "smagāku". 2011. gada rudenī viņi izdeva dažas jaunas dziesmas un ierakstīja savu debijas videoklipu *Babylon*. 2011. gada oktobra beigās *The Hardkiss* tika iesildīja koncertu britu grupai *[[Hurts]]*. Vēlāk tajā pašā gadā viņi izdeva vēl vienu videoklipu *Dance with me*, kas tika pārraidīts vadošajos mūzikas kanālos.

2012. gada februārī grupa parakstīja līgumu ar zīmolu *[[Sony BMG Music Entertainment|Sony BMG]]*. Grupa strauji sāka iegūt popularitāti un ieguva vairākas balvas Ukrainā, kā arī citviet Eiropā. 2014. gadā Saņina savā *[[YouTube]]* kanālā sāka augšupielādēt video blogus par savu dzīvi un grupas dzīves aizkulisēm. 2016. gadā Saņina kļuva par vienu no četriem tiesnešiem Ukrainas "X Faktors" septītajā sezonā.

## Privātā dzīve
Jūlija ir precējusies ar Valēriju Bebko, radošo producentu un grupas *The Hardkiss* ģitāristu. Pāris savas attiecības slēpa 5 gadus (kopš 2009. gada). Sešus mēnešus pēc iepazīšanās Valērijs Bebko bildināja Jūliju, bet pēc pusotra gada viņi apprecējās. Kāzas tika dekorētas autentiskā ukraiņu stilā.

2015. gada 21. novembrī Jūlijai piedzima dēls Danilo.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''The HARDKISS TV'' — Jūlijas Saņinas vlogu kanāls YouTube*[[YouTube]]*
* Jūlijas Saņinas biogrāfija
Lejaskartlija

**Lejaskartlija** () ir viena no Gruzijas mharēm. Izvietojusies valsts valsts dienvidaustrumos Mazā Kaukāza ziemeļu priekškalnēs. Rietumos robežojas ar Samchi-Džavahetiju, ziemeļos — ar Iekšējo Kartliju un galvaspilsētu Tbilisi, austrumos — ar Mchetu-Mtianeti un Azerbaidžānu, dienvidos — ar Armēniju. Lielākās pilsētas mharē ir Rustavi (administratīvais centrs), Marneuli, Gardabani, Bolnisi, Tetrickaro, Calka un Dmanisi. Industriāli otrs attīstītākais Gruzijas reģions pēc galvaspilsētas Tbilisi.

## Geogrāfija
Lejaskartlijas mhare ietver vēsturiskā Gruzijas novada Kartlijas dienvidaustrumu daļu un nelielu ārējās Kahetijas daļu. Aizņem Kūras upes ieleju un Mazā Kaukāza priekškalnes. Rietumos to norobežo Samsari grēda, ziemeļos — Trialetas grēda. Klimats ir kontinentāls.

## Atsauces

## Ārējās saites
Prix Versailles

***Prix Versailles*** ir starptautisks arhitektūras konkurss, kurā tiek apbalvoti jauni arhitektūras projekti.

Balva tiek pasniegta katru gadu UNESCO galvenajā mītnē.

Konkursam ir astoņas kategorijas: lidostas, universitāšu pilsētiņas, pasažieru stacijas, sporta būves, veikali, tirdzniecības centri, viesnīcas un restorāni.

Pirms iegūt pasaules līmeņa titulus, finālisti tiek vai nu noteikti globālā atlasē (lidostu, universitāšu pilsētiņu, pasažieru staciju, sporta būvju kategorijās) vai arī ir iepriekš tikuši apbalvoti kontinentālajā līmenī (veikalu, tirdzniecības centru, viesnīcu, restorānu kategorijās).

Globālā žūrija sastāv no arhitektiem (Deivida Adžaijes, Tojo Ito, Toma Meina, Kadzujo Sedzimes, Vana Šu u.c.) un kultūras pasaules personām.

Tiesnešu izmantotie kritēriji ietver «inovāciju, radošumu, vietējās kultūras un dabas mantojuma respektēšanu, ekoloģisko sniegumu, kā arī kopdzīvošanas un līdzdalības vērtības, kas ir svarīgas Apvienoto Nāciju Organizācijai.»

*Prix Versailles* devīze ir «Iedvesmot, progresēt, iekļaut».

2021. gada decembrī Dzirciema ielas aptieka, kuras arhitekts ir Arnis Dimiņš, ieguva pasaules titulu (speciālā balva eksterjeram veikalu kategorijā).

## Atsauces
Igors Ivars Kavass

** Igors Ivars Kavass ** (1932–2008) bija  latviešu izcelsmes jurists un tieslietu profesors Austrālijas un ASV universitātēs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1932. gada 31. jūlijā Rīgā jurista Nikolaja Kavasa un viņa sievas Iraīdas, dzimušas Kušnarevas, ģimenē. 
1944. gada rudenī kopā ar vecākiem devās bēgļu gaitās uz Vāciju, ap 1950. gadu izceļoja uz Austrāliju, kur studēja tieslietas Melburnas Universitātē.
Strādāja advokāta privātpraksē (1956-1959), bija tiesību lektors  Adelaidas Universitātē (1959-1966), tad Melburnas Universitātē (1959-1966).

1966. gadā pārcēlās uz ASV, kur bija Alabamas Universitātes tieslietu profesors un bibliotēkas direktors (1968-1970), Čikāgas Ziemeļrietumu Universitātes tieslietu profesors (*Northwestern University, Chicago*, 1970-1972), Ziemeļkarolīnas Djūka Universitātes (*Duke U., Durham, North Carolina*, 1972-1975) profesors, Našvilas Vanderbilta Universitātes Tieslietu informācijas centra direktors (*Legal Information Center, Vanderbilt University, Nashville*).

Miris 2008. gada 6. aprīlī.

## Darbi
* United States treaty index: 1776-1990 consolidation (1991, 2001)
* Soviet law in English: research guide and bibliography, 1970-1987 (1988)
* Abortion in the United States: a compilation of state legislation (1991)
* Gorbachev's law: a bibliographic survey of English writings on Soviet legal developments, 1987-1990 (1991)

## Atsauces
Kareli

**Kareli** () ir pilsēta Gruzijas vidienē, Iekšējās Kartlijas mharē. Kareli municipalitātes centrs. Izvietojusies Kūras upes labajā krastā  no galvaspilsētas Tbilisi.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 17. gadsimta otrajā pusē kā neliels ciems. 1715. gadā Kareli uzskaitītas 20 mājsaimniecības, bet 1804. gadā — jau 215. No 1939. gada — rajona centrs, no 1962. gada — pilsētciemats, no 1981. gada — pilsēta. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikolajs Kavass

** Nikolajs Kavass ** (1905–1989) bija latviešu advokāts un sporta organizētājs. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1905. gada 14. decembrī Rīgā tirgotāja Vladi­mira Kavasa un viņa sievas Jūlijas, dzimušas Riskas, ģimenē. Mācījās Rīgas Nikolaja ģimnāzijā (1913-1915), tad Jēgera privātskolā un Rīgas pilsētas krievu vidusskolā (1919-1924). Studēja tautsaimniecību, tad tieslietas Latvijas Universitātē (1925-1931), iestājās studentu korporācijā *[[Fraternitas Arctica]]*, tad studentu korporācijā *[[Ruthenia]]*. 1930. gadā apprecējās ar Iraīdu Kušnarevu (1907-2002), viņiem piedzima dēli Igors Ivars (1932-2008) un Juris (1938-). 1932. gadā sāka strādāt par zvērināta advokāta Voldemā­ra Beķera palīgu.

Pēc obligātā karadienesta Latvijas armijā (1932-1933) darbojās sporta biedrībā “Unions”, kuras hokejisti 1932. un 1933. gadā kļuva par valsts meistariem.
Kā Latvijas Ziemas sporta savienības (LZSS) valdes loceklis Nikolajs Kavass vadīja Latvijas hokeja izlases komplektāciju.  
Vēlāk darbojās arī Latvijas Futbola savienībā, Latvijas Sporta organizāciju savienībā, Rīgas Tenisa klubā, Profesora A. Būmaņa piemiņas fondā un Latvijas Aeroklubā.

No 1940. gada 1. maija strādāja par zvērināts advokātu Rīgā.
1944. gada rudenī devās bēgļu gaitās uz Vāciju, ap 1950. gadu izceļoja uz Austrāliju, kur strādāja par Adelaidas Universitātes starptautisko privāto tiesību lektoru, vēlāk dzīvoja Maiami Kvīnslendas pavalstī.

Miris 1989. gada 27. martā Austrālijā.

## Atsauces
Marneuli

**Marneuli** () ir pilsēta Gruzijas dienvidaustrumos, Lejaskartlijas mharē. Municipalitātes centrs. Pilsēta atrodas Algeti upes krastos  no galvaspilsētas Tbilisi. Lielākā daļa pilsētas iedzīvotāju ir azerbaidžāņi (84%) un gruzīni (10%).

## Vēsture
Marneuli izveidojusies, apvienojot vairākus ciematus, vecākais no kuriem bija Lomtagora (ლომთაგორა), kas vēstures avotos minēta jau 13. gadsimtā. 17. gadsimtā Persijas šahs Abāss I šeit nometināja turkmēņu borčalu cilti un pilsētu sāka dēvēt par **Borčalo** (ბორჩალო). 1947. gadā tika atjaunots vēsturiskais nosaukums, bet 1964. gadā tai piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazā nāriņa

thumbnail|upright=1.0|"Mazās nāriņas" Vilhelma Pedersena ilustrācija
**“Mazā nāriņa”** () ir Hansa Kristiana Andersena literārā pasaka. Stāsts ir par nāriņu, kura ir gatava atdot savu dzīvi jūrā, lai kļūtu par cilvēku. Pasaka pirmo reizi publicēta 1837. gadā.

Dānijas galvaspilsētā Kopenhāgenā atrodas Mazās nāriņas statuja. Balstoties uz šo pasaku, ir uzņemtas vairākas kinofilmas. Viena no populārākajām ir *[[Walt Disney Pictures]]* 1989. gada animācijas filma “Mazā nāriņa”.

## Ārējās saites
Ksēnija Križana

Krizsán Xénia
**Ksēnija Križana** (; dzimusi ) ir Ungārijas vieglatlēte, kas specializējusies septiņcīņā.

## Biogrāfija
Nozīmīgā starptautiskā pasākumā Križana pirmo reizi piedalījās 2009. gadā, pasaules jaunatnes čempionātā Briksenē, kur viņa finišēja ceturtā. 2012. gadā Barselonā viņa izcīnīja sudraba medaļu junioru pasaules čempionātā ar jaunu personisko rekordu 5957 punkti. 2013. gadā viņa ieņēma septīto vietu 2013. gada Eiropas čempionātā Tamperē. 2014. gadā viņa pirmo reizi piedalījās Eiropas čempionātā, kurā finišēja desmitajā vietā.

2015. gadā viņa svinēja savu līdz šim lielāko panākumu Eiropas U23 čempionātā Tallinā, nodrošinot zelta medaļu ar 6303 punktiem. Pasaules čempionātā Pekinā viņa par dažiem punktiem uzlaboja savu personīgo rekordu un septiņcīņā finišēja devītajā vietā. Eiropas čempionātā Amsterdamā 2016. gada jūlijā viņa finišēja ceturtajā vietā. Ar šo sniegumu viņai arī kvalificējās 2016. gada Riodežaneiro olimpiskajām spēlēm, kur viņa ieņēma 16. vietu.

2017. gadā Križana ar personisko rekordu 4631 punktu ieņēma ceturto vietu Eiropas čempionātā telpās Belgradā. *[[Hypo-Meeting]]* Gecisā viņa uzlaboja savu personīgo rekordu līdz 6390 punktiem un tādējādi kvalificējās pasaules čempionātam Londonā, kur ar 6356 punktiem ierindojās devītajā vietā.

2018. gadā Križana pasaules čempionātā telpās Birmingemā ar 4559 punktiem ieņēma sesto vietu, bet Eiropas čempionātā Berlīnē ar 6367 punktiem izcīnīja septīto vietu.

2019. gadā viņa ar 4608 punktiem ieņēma sesto vietu Eiropas čempionātā telpās Glāzgovā. Vasaras sezonā Križana uzlaboja savu personīgo rekordu Gecisā līdz 6469 punktiem, ieņemot trešo vietu. *Décastar Talences* sacensībās viņa to palielināja līdz 6619 punktiem, kas deva ne tikai otro vietu, bet bija arī valsts rekords.

2021. gadā maija beigās Gecisā notikušajā *[[Hypo-Meeting]]* viņa uzvarēja ar personīgo rekordu 6651 punktu, kas bija arī valsts rekords. Augustā viņa atkal startēja vasaras olimpiskajās spēlēs Tokijā un ieguva 13. vietu ar 6295 punktiem.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Karloss Alkarass

**Karloss Alkarass Garfija** (; dzimis ) ir profesionāls Spānijas tenisists, bijis ATP vienspēļu ranga līderis, septiņu *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* titulu ieguvējs.
## Karjera
2020. gadā saņēma ATP Gada jaunpienācēja balvu. 2021. gada jūlijā 18 gadu vecumā izcīnīja savu pirmo ATP titulu, uzvarot *Croatia Open* turnīrā Umagā, Horvātijā. 2021. gada ASV atklātajā čempionātā pirmo reizi sasniedza *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīta ceturtdaļfinālu.

2022. gada aprīlī, finālā apspēlējot norvēģu tenisistu Kasperu Rūdu, pirmo reizi uzvarēja *[[ATP World Tour Masters 1000|ATP Masters 1000]]* sērijas turnīrā, kļūstot par jaunāko *Miami Open* čempionu turnīra vēsturē un trešo jaunāko *Masters* turnīru uzvarētāju. 2022. gada Francijas atklātajā čempionātā aizkļuva līdz ceturtdaļfinālam. 2022. gada ASV atklātajā čempionātā izcīnīja savu pirmo karjeras *Grand Slam* titulu, finālā pieveicot Kasperu Rūdu. Pēc turnīra  kļuva par ATP vienspēļu ranga līderi. Sasniedzot ranga pirmo pozīciju 19 gadu un četru mēnešu vecumā, viņš arī kļuva par jaunāko tenisistu vēsturē, kurš to paveicis. 2023. gada Vimbldonas čempionātā, finālā piecos setos pieveicot Novaku Džokoviču, izcīnīja savu otro *Grand Slam* titulu.

2024. gadā uzvarēja Francijas atklātajā čempionātā, finālā piecos setos pieceicot Aleksandru Zverevu. 2024. gada jūlijā otro gadu pēc kārtas uzvarēja Vimbldonas čempionātā, finālā trijos setos uzvarot Novaku Džokoviču, un izcīnīja ceturto *Grand Slam* titulu karjerā.  Parīzē izcīnīja sudraba medaļu, finālā zaudējot Novakam Džokovičam. Olimpiskajās spēlēs piedalījās arī dubultspēlēs kopā ar Rafaelu Nadalu un aizkļuva līdz ceturtdaļfinālam.

## Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}

### ''Grand Slam'' fināli
#### Uzvaras

#### Zaudējumi

## Atsauces

## Ārējās saites