open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ruņa

**Ruņa** (arī **Ruņupe**, **Rūne**, lejtecē **Āžu upe**, **Jaunā Ruņa**) ir upe Latvijā, Apšes labā krasta pieteka. Viena no straujākajām Latvijas upēm — tās kritums ir 117 m jeb 3,8 m/km. Upe ļoti līkumaina, tek pa mazskartu kanjonveidīgu ieleju, kurā sastopamas platlapju un skujkoku audzes. Tek cauri Ruņupes ielejas dabas liegumam.

Upi šķērso valsts autoceļš P135 (Priekule—Vaiņode), tās krastos atrodas Mazgramzda.

Ruņas pietekas:
* Labā krasta pietekas:
:Kauliņupe,
:Augustupe,
:Žagāre.
* Kreisā krasta pietekas:
:Vidvide,
:Sprecele,
:Dakterišķe.

## Atsauces
Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma

**Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma** ir cunami brīdināšanas sistēma, kuru izveidoja Indijas okeānā pēc  notikušās Indijas okeāna zemestrīces, kura izraisīja cunami vilni. Šis cunami vilnis prasīja vairāk nekā 230 000 upurus. Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma sāka darboties 2006. gada jūnijā.

Jau 20. gadsimta 60. gados ANO Starptautiskā Okeanogrāfijas komisija ierosināja izstrādāt zemestrīču brīdinājuma sistēmu Indijas okeānā, taču šī reģiona valstis ieteikumu neņēma vērā. Pirmkārt, kopš 1883. gada te nebija novērotas spēcīgas zemūdens zemestrīces. Otrkārt, lielākā daļa reģiona valstu ir trūcīgas, bet šādas sistēmas izveidošana prasītu milzīgus līdzekļus. Taču pēc Indijas okeāna zemestrīces 2004. gadā Āzijas valdības ir mācījušās no kļūdām un izveidojušas Indijas okeānā cunami brīdināšanas sistēmu.

Šī jaunizveidotā sistēma ne tikai spēj paredzēt cunami tuvošanos, bet arī nosaka viļņu bīstamības pakāpi.

## Atsauces
Ruņupes ieleja

**Ruņupes ieleja** ir dabas liegums Dienvidkurzemes novadā. Izvietojies Ruņas upes augšteces un tās pieteku Kauliņupes un Dakterišķes ielejās. Liegums izveidots 1977. gadā unikāla Ruņas upes posma aizsardzībai. Izcila vairāku Eiropas nozīmes mežu biotopu — nogāžu un gravu mežu, ozolu mežu, kā arī jauktu ozolu, gobu, ošu mežu upju krastos — aizsardzības teritorija. Natura 2000 teritorija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zemūdens zemestrīce

300px|thumb|Zemūdens zemestrīces parasti notiek tektonisko plātņu sadursmju vietās zem ūdens.

**Zemūdens zemestrīce** ir zemestrīce, kura notiek atklātā jūrā dziļi zem ūdens virsmas. Bieži šādas zemestrīces izraisa cunami viļņus. Atskaitot cunami vilni, šādas zemestrīces parasti neizraisa lielus postījumus. Viena no traģiskākajām zemūdens zemestrīcēm notika  Indijas okeānā, kuru zinātnieki nosaukuši par Sumatras-Andamanu zemestrīci.

## Brīdināšana
Zemūdens zemestrīces un tai sekojošais cunami krastus sasniedz tikai pēc kāda brīža. Šajā laika sprīdī var paspēt brīdināt iedzīvotājus par nelaimes tuvošanos. ANO sadarbībā ar attiecīgo valstu reģioniem strādā pie spiediena mērītāju tīkla izveides Indijas okeānā, Vidusjūrā un Karību jūrā. Spiediena mērītājus novieto ūdenstilpes dibenā aptuveni 5 kilometru dziļumā. Tie ir tik jutīgi, ka spēj uztvert pat vienu centimetru augstu cunami vilni. Tiklīdz tiek fiksēta cunami pārvietošanās, spiediena mērītājs dod signālu bojai, kura atrodas virs ūdens. Tālāk signāls tiek pārraidīts uz satelītu, kas izsūta brīdinājumu.

## Skatīt arī
* Zemestrīce
* Cunami

## Atsauces

## Ārējās saites
Rots

**Rots** var būt:

* Elvins Rots (*Alvin E. Roth*, 1951), amerikāņu ekonomists;
* Ēriks Rots (*Eric Roth*; 1945), amerikāņu scenārists;
* Filips Rots (*Philip Roth*, 1933), amerikāņu rakstnieks;
* Īlaijs Rots (*Eli Roth*; 1972), amerikāņu kinorežisors, scenārists un aktieris;
* Jozefs Rots (*Joseph Roth*, 1894—1939), austriešu rakstnieks;
* Klauss Frīdrihs Rots (*Klaus Friedrich Roth*; 1925—2015), Vācijā dzimis britu matemātiķis;
* Mihaēls Rots (*Michael Roth*, 1721—1785), vācu tautības latgaliešu rakstnieks, tulkotājs, katoļu garīdznieks, misionārs;
* Tims Rots (*Tim Roth*, 1961), angļu aktieris un režisors
21. ieroču SS kalnu strēlnieku divīzija "Skanderbeg" (albāņu Nr. 1)

right|thumb|21. divizijas emblēma|235x235px
**21. ieroču SS kalnu strēlnieku divīzija "Skanderbeg" (albāņu Nr. 1)** () bija *[[Waffen SS]]* kalnu strēlnieku divīzija, kas tika komplektēta no albāņiem un nosaukta par godu albāņu nacionālajam varonim Skanderbegam.

Izveidota 1944. gadā pēc Heinriha Himlera pavēles. Pirmais komandieris bija SS oberfīrers (*Oberführer*) Šmidhubers. Nākamais komandieris — oberšturmbanfīrers (*Obersturmbannführer*) Grafs. Atšķirības uniformās: balta feska. Kalnu jēgeri (partizānu apkarotāji). Kopā 11 000 vīru. Devīze: "Mans gods ir uzticība" (*Meine Ehre heisst Treue*).

Sākotnējā darbība bija apkarot serbu partizānus Kosovā, pēc tam Austrumu fronte. 1945. gadā Austrijas teritorijā padevās gūstā Sabiedrotajiem.

## Ārējās saites
Slovāku valoda

**Slovāku valoda** (*slovenčina*) ir slāvu valodu saimes rietumslāvu atzara valoda, ko prot aptuveni 5,2 miljoni cilvēku, galvenokārt Slovākijā un tās pierobežā kaimiņvalstīs (Čehijā, Serbijā un Ungārijā) dzīvojošie slovāki. Ļoti tuva čehu valodai, ar kuras pratējiem slovāku valodas lietotājiem iespējams savstarpēji sazināties. Čehu-slovāku valodas ir apakšatzars rietumslāvu valodām. Slovāku valoda ir valsts valoda Slovākijā un viena no 24 oficiālajām Eiropas Savienības valodām. Vairākās Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs slovāku valoda atzīta par reģionālo valodu.

Slovāku valodā ir zilbiski l, r un viņu garie ekvivalenti, ĺ un ŕ. Var likties, ka šādās zilbēs ir izlaists "normāls" patskanis, piemēram, mēles mežģī *strč štvrťprst skrz krk* (tulkojumā: ‘izbāz pirksta ceturtdaļu caur kaklu’) nav neviena patskaņa. Tomēr šos vārdus viegli izrunā cilvēki, kuriem slovāku ir dzimtā valoda.

## Slovāku afabēts
Slovāku alfabētā ir 46 burti, lai gan daži no tiem tiek rakstīti ar diviem simboliem.

## Skatīt arī
* Slovāku īpašvārdu atveidošana

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
* 
* 
* 
*
IS

**IS** un **is** var būt:
* Integrālā shēma elektronikā
* IS/LM modelis ekonomikā
* Informācijas sistēma datorikā
* .is — Īslandes augšējā līmeņa domēns
* Īslandiešu valoda (ISO 639-1 valodas kods: is)
* Īslandes ISO 3166-1 kods
Raimonds Tiguls

**Raimonds Tiguls** (dzimis , Talsos, Latvijā) ir latviešu mūziķis, ambientās mūzikas un elektroniskās mūzikas komponists un producents.

Saņēmis vairākas Mūzikas ierakstu Gada balvas — 2006. gadā nominācijā "Labākais mūsdienu tautas mūzikas albums" (par albumu "Zils. Balts. Zaļš."), savukārt nominācijā "Labākais instrumentālās, filmu vai teātra mūzikas albums" saņēmis balvu gan 2006. ("Zils. Balts. Zaļš."), gan 2003. gadā par albumu "Bay Lounge".
Idejas autors un organizators Ārpasaules mūzikas koncertiem Tiguļkalnā, Talsos.
## Diskogrāfija

* "Moonligh sound design" (1999, UPE)
* "Moonligh sound design" (1999, ZYX Music, Vācija)
* "Don't turn away" (2001)
* "De angelis" (2001), kopā ar Schola Cantorum 
* "Bay Lounge"ījumu
* "Vēstule Ziemassvētkos" (2009, Moonlight Sound Design)
* "Carmina" (2011, Moonlight Sound Design)
* "Islands" (2012, Moonlight Sound Design)
* "Vaira. Saules Dainas" (2016, Moonlight Sound Design) sadarbībā ar Vairu Vīķi-Freibergu

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raimonds Tiguls izrades.lv
Džons Makloskijs

**Džons Makloskijs** () ir Ziemeļīrijas ģeofizikas profesors Olsteras universitātē.

Viņš 2005. gadā martā prognozēja ka pēc 2004. gada Indijas okeāna zemestrīces šajā apvidū tuvākajā laikā atkal ir gaidāma spēcīgā zemestrīce. Viņa prognoze piepildījās jau pēc divām nedēļām, tas ir, , kad netālu no Sumatras notika 8,7 balles spēcīga zemestrīce. Viņa viedokļa pamatā bija jaunā teorija par zemestrīcēm, ka lielāka zemestrīce vienā un tajā pašā vietā un tajā pašā teritorijā var izraisīt vairākus citu citam sekiojošus satricinājumus.

Vēlāk Makloskijs teica: "Ir gājuši bojā cilvēki, tāpēc es vēlētos, kaut mēs būtu kļūdījušies. Taču raugoties no zinātnes viedokļa, tas bija ieguvums. Nu mēs zinām, ka lielās zemestrīces ir savstarpēji saistītas".

## Atsauces
Sanandreasa lūzums

230px|thumb|Sanandreasa lūzums Kalifornijas dienvidos.
**Sanandreasa lūzums** ir ģeoloģisks lūzums, kas stiepjas cauri visam Kalifornijas štatam ASV. Tā garums ir no 1100 līdz 1300 kilometriem. Sanandreasa lūzums ir robeža starp Klusā okeāna plātni un Ziemeļamerikas plātni. Lai gan tās abas pārvietojas ziemeļrietumu virzienā, Klusā okeāna plātne pārvietojas ar ātrumu 6 cm gadā, bet Ziemeļamerikas plātne — 1 cm gadā, radot ilūziju, ka abas plātnes virzās pretējos virzienos. Tā kā tektoniskajos procesos zemes garoza netiek ne iznīcināta, ne radīta no jauna, tad Sanandreasa lūzums ir konservatīva plātņu robeža. Šajā lūzuma zonā ik gadu reģistrē līdz 15 000 zemestrīču. Parasti tās nav postošas, taču apgrūtinājumus rada blīvais apdzīvojums lūzuma tuvumā. Piemēram, Sanfrancisko pilsētu spēcīgas zemestrīces skārušas divreiz: pirmoreiz, 1906. gadā tika nopostīti 80% apbūves, bet otrreiz 1989. gadā 6,9 balles stiprā zemestrīce bija mazāk postoša, taču sabruka divstāvu autostrāde un bija vairāk kā 1000 cietušo.

## Zemestrīču pētīšana
230px|thumb|Sanandreasa lūzums Kalifornijas vidus daļā.

Sanandreasa lūzuma josla seismologiem ir populāra ar to, ka tā ir ideāla vieta zemestrīču pētīšanai. Dažās vietās pazemes grūdieni atkārtojas vairākas reizes gadā.

1990. gadu sākumā Ross Šteins ar kolēģiem no ASV Ģeoloģijas institūta nolēma Sanandreasa kontinentālo plātņu lūzuma zonā pētīt zemestrīču pēcgrūdienus. Iepriekšējo zemestrīču izvērtējums liecināja, ka nākamā zemestrīce varētu sekot pirmajai dienu vēlāk ar 67 procentu varbūtību, kas 20 000 reižu pārsniedz zemestrīces izcelšānās iespēju jebkurā citā dienā. Tāpēc pārsteigumu neizraisīja fakts, ka 6,5 balles stiprā zemestrīce 1992. gada jūlijā pie Lielā Lāča ezera sākās tikai trīs stundas pēc 7,3 balles spēcīgās zemestrīces netālu no Lendersas. Abas zemestrīces skāra mazapdzīvotas teritorijas.

2004. gadā amerikāņu zinātnieki seismiski aktīvajā Sanandreasa lūzuma zonā sāka veikt urbumus, kuru dziļums sniedzās vairāk nekā 2,4 kilometri. Urbumos tika ievietoti mērinstrumenti, kuru uzdevums ir fiksēt zemestrīču radītās seismiskās vibrācijas. Zinātnieki cer, ka balstoties uz šiem mērījumiem, izdosies noteikt nākamo zemestrīču vietu. Šis projekts, ko sauc par SAFOD, ir daļa no *[[Earthscope]]* projekta, kurā plānots izveidot Ziemeļamerikas kontinenta teritorijas pilnu seismisko karti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Novgorodas slaktiņš

thumb|200px|Novgorodas ikona (12. gadsimts).
**Novgorodas slaktiņš** notika Novgorodas pilsētā Livonijas kara laikā no 1570. gada 9. janvāra līdz 12. februārim.

## Slaktiņa iemesli
Precīzie slaktiņa iemesli nav zināmi, bet tiek pieņemts, ka Ivans IV (Briesmīgais) pēc militārām neveiksmēm Livonijas kara laikā un sava padomdevēja Ivana Kurbska pāriešanas Polijas-Lietuvas pusē, kļuvis apsēsts ar domu, ka Novgorodas pilsētas elite gatavojas pāriet ienaidnieka pusē.

## Norise
Krievu armijas karavīri 2. janvārī aplenca pilsētu un visapkārt tai uzcēla aizžogojumu. Lēš, ka katru dienu ap 500-1000 cilvēku tikuši sapulcināti, tad spīdzināti un nežēlīgi nogalināti cara un viņa dēla acu priekšā. Lielāka daļa cilvēku tika noslīcināti Volhovas upes āliņģos. Pēc Trešās Novgorodas hronikas ziņām, slaktiņš ildzis piecas nedēļas, pēc Pirmās Pleskavas hronikas ziņām, kopējais nogalināto skaits sasniedzis 60 000.

## Patiesais upuru skaits
Oficiāli tika ziņots, ka nogalināti 1500 Novgorodas dižciltīgo un līdzīgs skaits pārējo. Mūsdienu krievu vēsturnieku aplēses svārstās no 2500 līdz 12000.

## Literatūra
* R. Skrynnikov. "Ivan Grozny", M, AST, 2001

## Ārējās saites
* Notikumu apraksts (angliski)
Maltiešu valoda

**Maltiešu valoda** (*malti*, *lingwa Maltija, L-Ilsien Malti*) ir semītu saimes valoda, ko lieto lielākoties maltieši Vidusjūras salā Maltā, kā arī nozīmīgās diasporās citur pasaulē. Maltiešu valoda, līdztekus angļu valodai, ir valsts valoda Maltā, kā arī kopš 2007. gada viena no Eiropas Savienības oficiālajām valodām. Pieņemts, ka maltiešu valoda cēlusies no Sicīlijas arābu valodas dialekta, kaut arī ir saiknes ar Tunisijas un Magribas arābu valodas dialektiem. Valodā ir daudz aizguvumu no itāļu valodas. Maltiešu valoda ir vienīgā semītu valoda, kurai rakstība ir latīņu alfabētā. Maltiešu valodu prot ap 483 tūkstošiem cilvēku, no kuriem aptuveni 400 tūkstoši dzīvo Maltā.

Ikdienas saziņā bieži tiek lietota jaukta valoda, kurā maltiešu valoda tiek sajaukta ar angļu vārdiem (angļu valodas vārdi veido no 6 % līdz 20 % no vārdu krājuma) un frāzēm.

## Vēsture
Maltiešu valodas pirmsākumi ir saistīti ar ieceļotājiem no netālu esošās Sicīlijas, kuri runāja Sicīlijas arābu valodā, kad 9. gadsimtā salas pakļāva Fātimīdu kalifāts. To apliecina arī ģenētiskie pētījumi, kas norāda, ka mūsdienu maltiešiem ir kopīgi senči ar sicīliešiem un kalabriešiem.

1091. gadā Maltu iekaroja normaņi, pēc kuras sekoja musulmaņu izraidīšana no salām līdz 1249. gadam, kas radīja apstākļus jaunas, pastāvīgas valodas izveidošanai. Sicīlijas arābu valoda mūsdienās ir izzudusi. Maltiešu valodā ir daudz aizguvumu no itāļu valodas. Kopš 1934. gada, kad Malta nonāca Apvienotās Karalistes kontrolē, valodā ir parādījušies aizguvumi arī no angļu valodas. Pirmās rakstiskās liecības par maltiešu valodu kā atsevišķu valodu ir datētas ar 1436. gadu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Maltiešu tiešsaistes vārdnīca 
* Angļu-maltiešu-angļu vārdnīca 
* ''Il-Kunsill Nazzjonali ta' l-Ilsien Malti'' 
* ''L-Akkademja tal-Malti''
* ''Unicode'' maltiešu valodai
Valviferas

**Valviferas** (*Valvifera*) ir vienādkājvēžu apkškārta, kas pēc izskata atgādina lielas mitrenes. No citiem vienādkājiem valvifera visvairāk atšķiras ar unikāliem operkulārajiem uropodiem (pēdējā vēdera segmenta ekstremitātēm), kam ir divviru "durvju" veids, un kuri nosedz pleopodus (vēderkājas). Kā papildus īpašības varētu minēt labi attīstītas koksālās plātnes, kā arī to, ka tiem nav mandibulāro palpu (izņemot dienvidu puslodes Holognathidae dzimtas pārstāvjus).
Šīs grupas pārstāvji ir gandrīz vienīgi jūru iemītnieki. Daudzas sugas ir visēdāji un kalpo par efektīviem jūru sanitāriem.

## Sistemātika
* **Valviferu apakškārta** (*Valvifera*)
:* dzimta: Antarcturidae
:* dzimta: Arcturidae
:* dzimta: Arcturididae
:* dzimta: Austrarcturellidae
:* dzimta: Chaetiliidae
:* dzimta: Holidoteidae
:* dzimta: Holognathidae
:* dzimta: Idoteidae
:* dzimta: Pseudidotheidae
:* dzimta: Rectarcturidae
:* dzimta: Xenarcturidae

[left|200px|thumb|[Grēvis|Grēvja (*Mesidothea entomon*) uropodi (skatā no vederpuses).]]
Normunds Grostiņš

**Normunds Grostiņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu vēsturnieks, politiķis un publicists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1964. gadā Rīgā. 1982. gadā beidza mācības Rīgas 2. vidusskolā, līdz 1987. gadam studēja Latvijas Valsts Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē, bija LVU komjaunatnes komitejas sekretāra vietnieks. 1987. gadā piedalījās aizliegtajos masu protestos pie Brīvības pieminekļa.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas darbojās Latvijas Liberālajā partijā, bija tās valdes priekšsēdētājs. 1992. gadā panācis izbraukšanas vīzu atcelšanu. No 1998. gada līdz 2016. gadam vadīja partiju "Eiroskeptiķi", ko 2008. gadā pārdēvēja ar Rīcības partiju. Eiropas partiju alianses EUD (*European Union Democrats*) valdes loceklis un Latvijas Nākotnes institūta valdes priekšsēdētājs. 2012. gadā publicēja grāmatu "Latvijas interešu aizsardzība Eiropas Savienībā".

2004. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās un 9. Saeimas vēlēšanās piedalījās no "Eiroskeptiķu" saraksta. 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās piedalījās no Rīcības partija saraksta. 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās piedalījās no Latvijas Sociālistiskās partijas saraksta kā neatkarīgs kandidāts.

2017. gada Rīgas domes vēlēšanās un 13. Saeimas vēlēšanās kandidēja "No sirds Latvijai" (NSL) sarakstā. Pēc kritikas par NSL reklāmu ar motorzāģi un krimināli sodīta iekšlietu ministra kandidāta izvirzīšanu 2018. gadā izslēgts no NSL. Bija Centra partijas saraksta līderis 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās.

2018. gadā, publiskojot Latvijas PSR VDK aģentu kartotēku, noskaidrojās, ka N. Grostiņš ir atrodams izslēgto aģentu žurnālā kā aģents "Štirlics". N. Grostiņš sadarbību ar VDK noliedza kā politiski motivētu viltojumu (aģenta uzskaites kartītes nav, tomēr par "Štirlica" darbību ir astoņi ziņojumu atreferējumi).

14. Saeimas vēlēšanās kandidēja Latvijas Krievu savienības sarakstā. Centrālā vēlēšanu komisija, nosaucot iespējamos VDK aģentus kandidātu vidū, nepieminēja N. Grostiņa vārdu, norādot, ka "četriem VDK kartotēkā atrodamajiem kandidātiem ir tiesas spriedumi, ka viņu sadarbība ar VDK nav konstatēta, tāpēc CVK viņu vārdus neatklās".

2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās kandidēja no Centra partijas saraksta, bet netika ievēlēts. N. Grostiņš kandidēja arī 2025. gada Rīgas domes vēlēšanās no partiju "Suverēnā vara" un "Apvienība Jaunlatvieši" kopējā saraksta, saņemot 27 007 balsis, bet netika ievēlēts.

## Darbi
Normunds Grostiņš ir piecu grāmatu, ievērojama skaita rakstu un publikāciju autors. Vērsies pret Lato Lapsas un līdzautoru veikto, pēc viņa domām,  neprecīzo vēstures atspoguļojumu. Publicējis analīzi par 2004. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņu, kā arī analīzi par to, kā netika izpildīti 2004. gada referenduma par Latvijas pievienošanu ES kampaņā dotie solījumi par ES fondu piešķiršanu Latvijai. Publicējis "Delfi" ES Lisabonas līguma analīzi, uzskatot, ka Latvija, nerīkojot par līgumu referendumu, palaiž garām iespēju uzlabot savus neizdevīgos dalības noteikumus ES.

## Apbalvojumi
* Barikāžu piemiņas medaļa

## Atsauces
Rietumbalti

[thumb|350px|right|Baltu [dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta arheoloģiskās kultūras (rietumbaltu kultūras zilā, zaļā un dzeltenā krāsā)]]
**Rietumbalti** bija baltu atzars, kuru apdzīvotais areāls bija vistālāk uz rietumiem, no Jitlandes pussalas (mūsdienu Dānijā) līdz tagadējās Vācijas Brandenburgas pavalsts dienvidiem, Pomerānijā, baltu Prūsijā, Lietuvā visās teritorijās uz rietumiem no Nemunas, Žemaitijas rietumos, Latvijā — Kurzemes dienvidos un vidusdaļā, Zemgalē un Sēlijā, kā arī Polijas austrumos un Baltkrievijas rietumos — uz dienvidiem sasniedzot mūsdienu Hrodnu.

Viņi runāja rietumbaltu valodās, kurā ietilpa senprūšu valoda, kuršu valoda, jātvingu valoda (kas visticamāk bija prūšu valodas dialekts) un Pomerānijas baltu valoda.

## Vēsture
Ap mūsu ēras sākumu, ģermāņu ciltis, kas virzījās uz austrumiem, izspieda vai pārtautoja lielu daļu agrīno rietumbaltu. Palika daudzas nelielas saliņas, kur saglabājās galējo rietumbaltu kultūra. Lielākā daļa rietumbaltu tika aizspiesta līdz līmenim — Pomerānijas ziemeļi un ziemeļrietumi, baltu Prūsija, teritorijas Nemunas kreisajā krastā, Rietumžemaitija, Kurzemes centrs un dienvidi, Polijas-Baltkrievijas pierobeža — līdz Hrodnai dienvidos. Tautu staigāšanā rietumbalti nepiedalījās, ja neskaita daļu galindu, kuri, iespējams, aizmigrēja kopā ar gotiem. Migrējot ģermāņiem uz Rietumeiropu — mūsdienu Vācijā atlikušās galējo rietumbaltu saliņas palika uz vietas, kur tās galu galā saplūda ar tukšajās zemēs ienākošajiem slāviem. Šāda etniskā situācija saglabājās līdz pat 13. gadsimtam.

### Pomerānijas balti

Par rietumbaltu baltu dzīvošanu Pomerānijā liecina hidronīmija, toponīmija, arheoloģija un baltismi vietējās slāvu valodās, izmirušajā slovinciešu un mūsdienu kašūbu valodā. Pēdējo reizi Pomerānijas balti, iespējams, minēti īsi pirms Prūsijas krusta kariem.

### Polābi

Polābi dzīvoja teritorijā ap Berlīni un Rīgenes salā līdz 18. gadsimta beigām.
Polābu valodā ir saglabājušies baltiem raksturīgie divskaņi: au; ai; ei. Kā arī ir saglabājies skaņu salikums **ar**, nevis slāvu — **ra**. Tādējādi polābiski ir "draug", nevis tipiski slāviskais "drug".

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Votsons (psihologs)

250px|thumb|thumbtime=192|"Little Albert" eksperiments
**Džons Brodess Votsons** (, dzimis , miris ) bija ASV psihologs, viens no biheiviorisma psiholoģiskās skolas dibinātājiem.

Dzimis Dienvidkarolīnas štata Grīnvilas pilsētā. 21 gada vecumā ieguva maģistra grādu vietējā Fūrmena Universitātē. Pēc vietējā profesora rekomendācijas iestājās Čikāgas Universitātē pie Džona Djūija, tomēr, kā pats atzina, "nesaprata par ko viņš stāsta", tāpēc apmācība pārgāja pie funkcionālisma psihologa Džeimsa Rolenda Andžela (*James Rowland Angell*). Ietekmējās arī no Žaka Lēba pētījumiem par dzīvnieku uzvedību un Ivana Pavlova pētījumiem par nosacījuma refleksiem.

1913. gadā Votsons publicēja savu pazīstamāko darbu *Psychology as the Behaviorist Views It*, dažkārt sauktu par "Biheivioristu manifestu". 1920. gadā, strādādams Džonsa Hopkinsa Universitātē, veica no zinātnes ētikas viedokļa apšaubāmo Mazā Alberta eksperimentu par nosacījuma refleksu radīšanu zīdainim. Pretrunīgi tiek vērtēta arī Votsona publiski paustā atziņa, ka, ja viņam piešķirtu 12 zīdaiņus, viņš ar psihotehnikas palīdzību varētu izveidot personību, kādu vien viņš vēlas.

1920. gadā Votsonam palūdza atstāt amatu Džonsa Hopkinsa Universitātē, sakarā ar avīzēs publicēto ziņām par viņa sakaru ar studenti Rozāliju Raineri (*Rosalie Rayner*), ar kuru vēlāk viņš apprecējās, izšķiroties no iepriekšējās sievas.

Vēlākos gados strādāja reklāmas kompānijā *[[JWT]]*.
Raudupiete

**"Raudupiete"** ir 1889. gadā publicēta Rūdolfa Blaumaņa novele.

No latviešu valodas darbs tika tulkots igauņu, vācu, krievu, zviedru, somu, angļu, ķīniešu un lietuviešu valodā.

Novele vēsta par sievietes kaislīgo mīlestību pret puisi, kura dēļ Raudupiete ir gatava upurēt savu dēlu. Raudupietes tēls latviešu literatūrā ir pirmais, kurā ir parādīta cilvēka iekšējās pasaules ļaunā puse. Raudupiete apprecēja vecāku vīru, tātad viņa nepaspēja izbaudīt jaunības mīlestību. Viņai ir iespēja saņemt šo mīlestību no Kārļa. Šī iespēja viņai šķiet labāka un svarīgāka par miesīgo dēlu. Raudupieti moka smagi iekšējie pārdzīvojumi, kad viņai ir jāizšķiras starp mīlestību un dēlu. Šeit arī izpaužas viņas ļaunā puse, jo viņa savas iegribas dēļ nodod savu bērnu.

1914. gadā Anna Brigadere pēc šīs noveles motīviem sarakstīja lugu ar tādu pašu nosaukumu. Noveles motīvi izmantoti arī Rīgas Kinostudijas aktierfilmas "Salna pavasarī" scenārijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viļņu optika

[thumb|200px|Viļņu optika izskaidro tādas parādības kā [Difrakcija|difrakciju]]

**Viļņu optika** jeb **fizikālā optika** ir optikas nozare, kas apraksta gaismas izplatīšanos, ņemot vērā tās viļņu dabu. Tā pēta fenomenus, ko nespēj izskaidrot ģeometriskā optika.

## Dispersija
**[[dispersija (optika)|Dispersija]]** - dažādu starojumu viļņu laušanas koeficienta vai izplatīšanās ātruma atkarība no svārstību frekvences (vai viļņa garuma). Dabā šī parādība izpaužas varavīksnes veidā. Varavīksnē dispersija rodas, baltajai gaismai tiekot lauztai lietus pilienos. Vēl dispersija rodas, gaismas staru kūlim tiekot lauztam stikla prizmā. Šo parādību var iegūt ar stikla prizmu, uz kuru virzot šauru baltas gaismas kūli, ekrānā parādās spektrs (varavīksnes krāsas). Dispersijas parādību pēta ar spektroskopiem, spektrogrāfiem. Izmanto (krāsu jaukšanu) fotogrāfijās, TV, poligrāfiskajā tehnikā, tekstilrūpniecībā, apgaismošanā. Gaismas staru kūlim tiekot lauztam prizmā, visvairāk tiek lauzti viļņi ar lielāko laušanas koeficientu jeb īsākie viļņi (visvairāk lauž violetu gaismu).

## Interference
**[[Interference]]** - divu vai vairāku koherentu viļņu (svārstību ar vienādām fāzēm) pārklāšanās. Parādība izpaužas varavīkšņainās krāsās kondensātā uz loga, uz CD, ziepju burbulī vai izlietā eļļā uz mitra asfalta. Interferences aina rodas, gaismai atstarojoties no vielas kārtiņas augšējās un apakšējās virsmas. Jāņem par piemēru divus viļņus, kas sakrīt fāzēs, tad vietās, kur tie krustojas, ir novērojams interferences maksimums. Šo parādību pielieto hologrammās, dzidrinātajā optikā (pārklātā ar plānām kārtiņām, lai novērstu gaismas zudumus vai optiskajos instrumentos, lai vājinātu zaļo gaismu, kas ir acij visspēcīgākā), maksimāli atstarojošajos spoguļos.

## Difrakcija
**[[Difrakcija]]** - dažāda garuma viļņu apliekšanās ap šķēršļiem, kuri ierobežo viļņu kustību. Difrakcijas aina novērojama, ja gaisma krīt uz ekrāna, kurā ir mazs atvērums. Aiz ekrāna parādās difrakcijas maksimumi un minimumi. Šo parādību iegūst, gaismas avotam priekšā novietojot difrakcijas režģi. Dabā šī parādība izpaužas uz kukaiņu mugurām, spārniem, gaismai spīdot caur koku lapotni, gaismai izplatoties ūdenī, zvaigžņu mirguļošanā, ledus kristālos. Šī parādība rodas, ja gaismas ceļā novieto jebkādu šķērsli, kas ir mazāks par viļņa garumu. Izmanto astronomijā (attāluma noteikšanā). Visvairāk tiek lauzta sarkanā gaisma.

## Polarizācija
**[[viļņu polarizācija|Polarizācija]]** - fizikālas parādības izpausme noteiktā virzienā. Gaismas polarizācija ir elementārdaļiņu spinu jeb viļņu svārstību plaknes orientācija noteiktā virzienā. Parādība izpaužas, fotografējot caur atspīdošu stiklu. Rodas, dabiskajai gaismai atstarojoties vai lūstot. Izmanto gaismas intensitātes mainīšanai (pulksteņos, termometros, kalkulatoros, polarizācijas mikroskopos, fotoaparātos, LCD monitoros).

## Literatūra
* Fizika 12. klasei, Lielvārds, 5. nodaļa - Gaismas interference un polarizācija, kopsavilkums

## Ārējās saites
Žozefs Furjē

**Žans Batists Žozefs Furjē** (; dzimis , miris ) bija franču matemātiķis un fiziķis. Viņš visvairāk zināms pēc Furjē rindas atklāšanas un siltuma vadīšanas procesu pētījumiem.

## Biogrāfija
Furjē dzimis Osērā (tagad Jonnas departamenta centrs) drēbnieka ģimenē. Deviņu gadu vecumā zaudēja abus vecākus. Viņu iekārtoja Osēras karaskolā, pēc kuras beigšanas strādāja tur par pasniedzēju. 1794. gadā Parīzē iestājās Augstākajā normālskolā, kur sagatavoja skolotājus. No 1796. līdz 1798. gadam strādāja par pasniedzēju Politehniskajā skolā.

1798. gadā Furjē kopā ar citiem zinātniekiem piedalījās Napoleona ekspedīcijā uz Ēģipti. Pēc tam, kad franču floti sakāva angļu flote admirāļa Nelsona vadībā, Žozefs Furjē atgriezās Francijā. No 1802. līdz 1815. gadam viņš bija Izēras departamenta prefekts. 1808. gadā Furjē tika iecelts barona kārtā un apbalvots ar Goda Leģiona ordeni.

1816. gadā Žozefs Furjē tika ievēlēts par Francijas Zinātņu akadēmijas locekli, bet karalis Ludvigs XVIII atcēla šo ievēlēšanu. Vēlāk tajā pašā gadā akadēmija vēlreiz viņu ievēlēja, un šoreiz viņu apstiprināja. 1822. gadā Furjē tika ievēlēts par Zinātņu akadēmijas sekretāru uz mūžu Žana Dalambēra vietā. Šajā gadā iznāca viņa grāmata "Siltuma analītiskā teorija" (*Théorie analytique de la chaleur*), kuru var uzskatīt par pirmo grāmatu matemātiskajā fizikā.

## Atsauces
KDE

**KDE** (*K Desktop Environment*) (IPA: /ˌkeɪˌdiːˈiː/) ir brīvās programmatūras projekts, kura mērķis ir būt efektīvai un vienkārši lietojamai darbvirsmas videi. Tā iekļauj pamata darbvirsmas funkcionalitāti un programmas ikdienas vajadzībām, kā arī rīkus un dokumentāciju izstrādātājiem šai sistēmai paredzētu lietotņu veidošanai. KDE ir virsprojekts daudzām atsevišķām programmām un mazākiem projektiem, kas izmanto KDE tehnoloģijas. Tādi ir, piemēram, Calligra, KDevelop, Amarok, K3b un citi. Šo projektu vienotu relīzi sauc par KDE SC (*Software Compilation*). KDE izstrādātāji ir arī speciāli izveidojuši distributīvu KDE Neon.

## KDE komponentes
### kdelibs
Uz Qt programmatūras ietvara balstītais *kdelibs* ļauj izveidot programmas, kas iekļaujas KDE darba vidē un spēj darboties jebkur, kur ir pieejams *kdelibs*.
### KWin
**KWin** ir KDE logu pārvaldnieks. Tas attēlo 3D efektus gan ar OpenGL, gan XRender dzinējiem. Pateicoties Qt bibliotēku atbalstam KWin spēj izmantot gan Native Graphics Layer, gan Raster grafikas dzinējus. Sākot ar KDE versiju 4.9.90 KWin spēj izmantot arī OpenGL 3.1 iespējas un ļauj veikt krāsu labošanu atsevišķiem programmas logiem. Atšķirībā no vairuma līdzīgu logu pārvaldnieku KWin uzmanība tiek pievērsta gan logu pārvaldības funkcionalitātei, gan 3D efektu noderīgumam nevis tikai izskatam.

### Plasma
**Plasma Workspace** ir kopējais nosaukums grafiskajām vidēm, kādas KDE piedāvā.
#### Desktop
**Plasma Desktop** ir nosaukums noklusētajai grafiskajai videi, kas paredzēta galddatoriem un klēpjdatoriem. To var pielāgot visdažādākajos veidos, bet pēc noklusējuma tās izkārtojums un funkcijas ir līdzīgas vairumam pazīstamajai Windows darba vides koncepcijai.
#### Netbook
**Plasma Netbook** ir paredzēta maza izmēra portatīvajiem datoriem ar ierobežotu vietu uz ekrāna.
#### Citas
**Plasma Workspace** projekta ietvaros tiek izstrādātas arī citas grafiskās vides, kas ir pielāgotas iekārtām ar ļoti maziem vai skārniejūtīgiem ekrāniem, taču pagaidām tās netiek iekļautas galvenajā KDE SC relīzē.
### Phonon
**Phonon** ir KDE multimediju ietvars. Tā mērķis ir nodrošināt KDE lietotnes ar multimediju atbalstu neatkarīgi no izmantotās OS. Tam ir pieejami vismaz 5 aizmugursistēmas (*backend*):
* xine: visvecākā, vairs netiek rekomendēta
* GStreamer
* MPlayer
* VLC
* DirectShow: priekš MS Windows sistēmām (var izmantot arī VLC vai MPlayer)
* QuickTime: priekš Mac OS X
## Atsauces

## Ārējās saites
* KDE lokalizācijas komanda
Mikva

[thumb|Mikva [Špeijere|Špeijerē, Vācijā, uzcelta ap 1128. gadu]]

**Mikva** (, "vieta, kur pulcējas ūdens", daudzskaitlī — *mikvaot*) ir īpašs baseins ebrejiem, kurā var ienirt, lai attīrītos. Mikva ir nepieciešama, lai pildītu Jūdaisma likumus par ģimenes tīrību. Šie likumi ir tik svarīgi, ka ebreju kopienai mikva ir jāuzceļ agrāk nekā sinagoga.

2008. gadā sākās mikvas rekonstrukcija Rīgas sinagogā Vecrīgā.  Aizputē ieradās Jeruzalemes Mākslas centra eksperti, lai apsekotu un izpētītu Aizputes sinagogu un pirti. Pirts aprises saglabājušās Tebras upes krastā, labi redzamas arī bijušās iekšējas konstrukcijas. Tā ir, iespējams, vienīgā tādā apjomā saglabājusies mikva visā Liepājas rajonā.
 
## Ārējās saites
* Mikva
Kuršu joma

**Kuršu joma** (, ) ir saldūdens piekrastes lagūna Baltijas jūras austrumu piekrastē. No Baltijas jūras to atdala Kuršu kāpas. Šaurums, kurš savieno jomu ar jūru, atrodas pie Klaipēdas. Šeit atrodas arī Klaipēdas osta. Jomas akvatorija ir sadalīta starp Lietuvas Republiku un Krievijas Federācijas Kaļiņingradas apgabalu.

## Ģeogrāfija
Kopējā Kuršu jomas platība ir 1584 km2, no kuriem mazākā daļa, jeb 415 km2 pieder Lietuvai. Kopējais jomas tilpums ir ap 6,2 km3. Jomas vidējais dziļums ir 3,8 m, dziļākajā vietā tas sasniedz 5,8 m.
Kuršu jomā ietek Nemuna. Gada laikā tā jomā iepludina 21 km3 ūdens, bet kopā ar visām pārējām upēm līcī gada laikā ieplūst 25 km3 ūdens, kas ir četras reizes vairāk, nekā pašas jomas ūdens tilpums. Tas ir iemesls, kāpēc tās ūdens ir ar ļoti mazu sāls saturu un pašas jomas ūdenslīmenis ir par 12 - 15 cm augstāks nekā Baltijas jūras ūdenslīmenis. Liekais ūdens caur nelielu šaurumu ieplūst jūrā. Bez upēm joma gūst ūdeni arī no nokrišņiem (katru gadu 1 km3 ūdens), bet 0,5 km3 ūdens iztvaiko. 
No ekoloģiskā viedokļa, jomas lielākā problēma ir eitrofikācija, kuru rada organiskās un biogēnās vielas, kuras jomā no apkārtnes apdzīvotajām vietām ienes Nemuna. Jomas krasti ir lēzeni, izņemot Kuršu kāpu krastus. Kaļiņingradas apgabala Slavskoja rajonā jomas krasti atrodas zemāk par jomas ūdenslīmeni, tāpēc tur tie ir atdalīti ar dambjiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Reakcijas laikmets

Par **reakcijas laikmetu** sauc laiku Eiropas vēsturē, kad valdīja spēcīga tieksme apspiest tās idejas, kas bija radušās Apgaismības un Lielās franču revolūcijas laikā, un atgriezties pie vecās iekārtas, kāda bija līdz 1789. gada Lielajai franču revolūcijai. Laikmeta reakcionārās tieksmes vispirms bija saskatāmas sociālpolitiskajā dzīvē. Gandrīz visu Eiropas valstu valdnieki centās atjaunot vai stiprināt savu varu, kas revolūcijas un Napoleona laikmetā bija satricināta. Muižnieki un garīdznieki pūlējās atgūt zaudētās priekšrocības un zemi, kas tiem bija atņemta, kā arī tiesības uz zemniekiem. Valdnieku, muižnieku un garīdznieku atbalstīti, centās atcelt iepriekšējā laikmeta reformas. Dažās zemēs atcēla tiesu spriedumus un neatzina saskaņā ar Napoleona kodeksu noslēgtās laulībās utt. Citās zemēs izdeva pavēli ģērbties pēc modes, kāda tā bijusi līdz Lielajai franču revolūcijai.

Reakcija sevišķi spilgti izpaudās garīgās kultūras laikā. Apgaismības laikmetam raksturīgais nacionālisms bija zaudējis pievilcību. Daudzos bija zudusi ticība, ka tikai ar prāta izkopšanu cilvēki kļūst labāki un viņu radītā sabiedriskā iekārta pilnvērtīgāka. Reakcijas laikmeta darbinieki galveno vērtību veltīja reliģijai, tikumībai un jūtu dzīves izkopšanai. Revolūcijas laikmetā daudzi bija pret reliģiju izturējušies vienaldzīgi, pat naidīgi kļuva reliģiozi. Vienlaikus stipri pieauga baznīcas un garīdznieku romantismu virziens. Pretēji iepriekšējā laikmeta klasicismam, kas literatūras darbos centās pēc domu skaidrības un dzejas darbu likumu ievērošanas, romantisms uzsvēra jūtu un fantāzijas nozīmi. Romantisma raksturs iezīmējās tādējādi, ka daudzās zemēs tā piekritēji guva saviem darbiem paraugus viduslaiku mākslā, sajūsminājās par viduslaiku iekārtu un aizrāvās ar tā cildināšanu.

Pret reakciju uzstājās progresīvie spēki, kas aizstāvēja attīstību — virzību uz priekšu. Tie saviem centieniem meklēja pamatu 18. gadsimtā Apgaismības un franču revolūcijas idejās. Šie reakcijas laikmeta progresīvie spēki ir liberālisms un nacionālisms.
Nida (Lietuva)

**Nida** (, kursenieku: *Nīde*, ) ir apdzīvota vieta Mazajā Lietuvā. Atrodas Kuršu kāpās, Neringas pilsētas dienviddaļā. Ir Neringas pašvaldības centrs.

Neringa ir iecienīta kūrortvieta, kuru ik gadu apmeklē ap 700 tūkstoši atpūtnieku no Lietuvas un pārējās Eiropas, jo īpaši Vācijas. Šeit atrodas Pārnidas kāpa, uz kuras uzbūvēts saules pulkstenis.

## Vēsture

Nida () pirmoreiz minēta Vācu ordeņa dokumentos 1429. un 1497. gadā. Tolaik tā atradusies apmēram 2 km uz dienvidiem no pašreizējās atrašanās vietas. Ceļojošo kāpu draudu dēļ tā 1784. gadā pārcēlās uz pašreizējo vietu. Līdz 1945. gadam Nida piederēja Austrumprūsijai.

1874. gadā uz Urbo kalna tika uzbūvēta Nidas bāka. Otrā pasaules kara laikā to sagrāva vācu karaspēks. 1945. gadā bāka tika atjaunota. 1961. gadā Nidas ciems tika iekļauts Neringas pilsētas sastāvā.

## Slavenības

20. gadsimta pirmajā pusē Nida kļuva pazīstama kā mākslinieku pulcēšanās vieta (*Künstlerkolonie Nidden*). Šeit uzturējušies Maksis Pehšteins, Kārlis Šmits-Rotlufs, Kārlis Cukmajers, Ernsts Ludvigs Kirhners un citi. Nobela prēmijas literatūrā laureāts Tomass Manns no 1930. līdz 1932. gadam šeit dzīvoja vasarā. Šeit tika sarakstīts daļa no romāna Jāzeps un viņa brāļi (*Joseph und seine Brüder*). Viņa vasarnīca ir saglabājusies līdz mūsdienām. Tajā atrodas kultūras centrs ar nelielu Mannam veltītu memoriālo ekspozīciju. Nidu apmeklējis arī cits Nobela prēmijas laureāts, franču filozofs un rakstnieks Žans Pols Sartrs.

## Attēlu galerija

Nida Hafen.jpg|Nidas osta
Nida-Thomas-Mann-Haus01.jpg|Tomasa Manna memoriālais muzejs
Nidos žvejo etnografinė sodyba (2).jpg|Nidas Etnogrāfiskā zvejnieku sēta
Ethnographic Cemetery And Christenings - Krikštas Nidos kapinēse (2010) - panoramio.jpg|Atjaunotās kursenieku koka kapu zīmes Nidas kapsētā
Unesco paminklas Nidoje.JPG|Kuršu kāpas UNESCO piemineklis Nidā
Nidos kopos.jpg|Pārnidas kāpa


## Atsauces
Nidas bāka

thumb|200px|Nidas bāka
**Nidas bāka** (lietuviešu: *Nidos švyturys*) atrodas Kuršu kāpās Nidā uz Urba kalna. Bākas augstums ir 79 m virs jūras līmeņa. Tās signāls redzams 22 jūras jūdžu jeb ap 40 km attālumā.

## Vēsture

Pirmā Nidas bāka sāka darboties 1874. gada 24. oktobrī. Tolaik tās augstums bija 27 m. Bākas gaisma bija redzama 20 jūras jūdžu tālumā.
1944. gadā vācu karaspēks to uzspridzināja. 1945. gadā bāka tika atjaunota. 1953. gadā tā tika rekonstruēta.

## Mūsdienas

Pašreizējās Nidas bākas tornis ir gatavots no dzelzsbetona. Bākas tornis ir krāsots ar baltām un sarkanām joslām. Tornis ir 29,3 m augsts. Bākas kristāla lēcas tika izgatavotas Izjumi rūpnīcā (Ukraina). Tornī atrodas 6 spuldzes. Vienlaikus deg tikai viena spuldze. Ja tā izdeg, automātiski ieslēdzas nākamā spuldze. Mirgojošais signāls tiek noraidīts tikai naktī. Bāka raida 2 īsus un 1 garu gaismas signālu. Bāka ieslēdzas un izslēdzas automātiski, atkarībā no apkārtējā apgaismojuma. Visu diennakti tiek raidīts arī radiosignāls.

## Ārējās saites
* Kuršu kāpu Nacionālais parks (angliski)
Explorer

**Explorer** (no  "pētnieks") var būt:
* Explorer programma — ASV Zemes pētniecības pavadoņu palaišanas projekts 
* Internet Explorer — *Microsoft* tīmekļa pārlūkprogramma
Džons Votsons

**Džons Votsons** (*John Watson*) var būt:
* Džons Votsons — ASV psihologs;
* Džons Votsons — britu Formula 1 pilots;
* Doktors Vatsons —  tēls Artura Konana Doila romānos un īsajos stāstos.
Watson

***Watson*** ir izplatīts angļu cilmes uzvārds. *Watson* var būt:

* Vatsons — uzvārds vīriešu dzimtē;
* Votsone — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Votsons — uzvārds vīriešu dzimtē.
Juno 1

***Juno 1*** jeb ***Juno I*** (no  "Junona") bija nesējraķete, ar kuru orbītā tika ievadīts pirmais ASV pavadonis *[[Explorer 1]]*.

Raķetei pamatā tika ņemta pētnieciskā raķete *[[Jupiter-C]]*, augšgalā pievienojot ceturto pakāpi. Augšējā pakāpe tika iedarbināta pēc tam, kad trešā pakāpe bija "izdegusi". Cietās devielas ceturtā pakāpe bija identiska tām, kuras izmantoja otrajā un trešajā pakāpē, un tām pamatā bija zeme-zeme raķete *[[MGM-29 Sergeant|Sergeant]]*.

Ar *Juno 1* tika ievadīti orbītā trīs *[[Explorer programma|Explorer]]* pavadoņi, bet trīs starti bija neveiksmīgi.

*Juno 1* augšējās pakāpes tika izmantotas jaudīgākas nesējraķetes *[[Juno 2]]* konstrukcijā, kurai par pirmo pakāpi tika ņemta raķete *[[PGM-19 Jupiter|Jupiter]]*.

## Skatīt arī
* ASV kosmosa programma

## Ārējās saites
Darba valoda

**Darba valoda**  ir valoda, kam piešķirts īpašs juridisks statuss kādā starptautiskā uzņēmumā, organizācijā, biedrībā tās iekšējās un ārējās saziņas nodrošināšanai.

## Dažādas organizācijas un to darba valodas

* Apvienoto Nāciju Organizācijai ir sešas oficiālās un darba valodas: angļu, arābu, franču, krievu, ķīniešu un spāņu valoda.
* Pasaules Tirdzniecības Organizācijai ir trīs darba valodas: angļu, franču un spāņu valoda.
* Starptautiskajai krimināltiesai ir divas darba valodas: angļu un franču.
* Starptautiskajai darba organizācijai ir trīs darba valoda: angļu, franču un spāņu valodas.
* Starptautiskajai telekomunikāciju savienībai ir trīs darba valodas: angļu, franču un spāņu valoda.
* Eiropas Komisijai ir trīs darba valodas: angļu, franču un vācu valoda.
* Amerikas brīvās tirdzniecības savienībai ir divas darba valodas: angļu un spāņu valoda.
* Šanhajas sadarbības organizācijai ir divas darba valodas: ķīniešu un krievu valoda.
* Mercosur ir divas darba valodas: portugāļu un spāņu valoda.
* NATO ir divas darba valodas: angļu un franču valoda.
* FIFA ir četras darba valodas: angļu, franču, vācu un spāņu. Agrāk organizācijas vienīgā oficiālā valoda bija franču valoda, bet šobrīd oficiālā sarakstes un paziņojumu valoda ir angļu valoda.

* Eiropas Savienībā (ES) ir 24 oficiālās valodas kopš Horvātijas pievienošanās 2013. gadā. No visām oficiālajām valodām tikai trīs ir atzītas par darba valodām — angļu, franču un vācu. Šīs valodas izmantoto ikdienas darbā ES institūcijās, piemēram, Eiropas Komisijā un Eiropas Parlamentā, lai veiktu iekšējās saziņas un dokumentācijas sagatavošanu. Lai gan katra dalībvalsts var oficiāli izmantot savu valodu, praktiskos nolūkos tiek izmantotas galvenokārt šīs trīs darba valodas.

## Atsauces
Roma (nozīmju atdalīšana)

**Roma** var būt:

* Roma — Itālijas galvaspilsēta;
* Romas province — viena no Lacio reģiona provincēm;
* Senā Roma:
** Romas Karaliste,
** Romas Republika,
** Romas Impērija
* AS Roma — Itālijas futbola klubs;
* "Roma" — televīzijas seriāls;
Polocka

**Polocka** () jeb **Polacka** ( vai *Полацак*) ir senākā Baltkrievijas pilsēta Daugavas vidustecē, 232 km no galvaspilsētas Minskas un 175 km no Daugavpils (Latvija). Vitebskas apgabala Polockas rajona administratīvais centrs ar 83 700 iedzīvotājiem (2009).

## Nosaukuma izcelsme
Polockas nosaukums ir radies no Daugavas labā krasta pietekas Palatas upes vārda. Nosaukums *Palata* visticamāk ir baltu izcelsmes. Krieviski upi sauc par Polotu, baltkrieviski par Palatu. Varjagu pārvaldītais pilskalns kriviču zemē senajās ziemeļnieku sāgās dēvēts par *Paltejsborg* vai *Palteskja*. Polockas kņazistes laikā tā dēvēta par Polotesku (*Полотескъ*), Lietuvas dižkunigaitijas laikā par Polacaku, pēc pievienošanas Krievijas Impērijai par Polocku (*Полоцк*), neatkarīgajā Baltkrievijas valstī par Polacku (*Полацк*).

## Vēsture

## Cilvēki

Polocka ir svētās Polockas Eifrosīnijas (*Еўфрасіння Полацкая*, 1101/1105—1173), grāmatizdevēja Franciska Skarinas (*Францыск Скарына*, ap 1490—1551), dzejnieka Polockas Simeona (*Симеон Полоцкий*, 1629—1680) un lielkņaza Vseslava Bračislaviča (*Усясла́ў Брачысла́віч*, ap 1029—1101) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas vēsture un fotogrāfijas    
* Tūrisma objekti Polockā
Ostadvares bāka

thumb|200px|Ostadvares bāka
**Ostadvares bāka** (, ) atrodas Lietuvas Šilutes rajonā Rusnes salā, Atmatas upes kreisajā krastā, ~5 km uz ziemeļrietumiem no Rusnes. Ietilpst Nemunas deltas reģionālajā parkā.

Darbu sāka 1876. gadā. Bāku veido ~13 m augsts oktagonāls sarkanu ķieģeļu mūris, kurš savienots ar bākas uzrauga māju. Bāka pašreiz nav aktīva. Tā ir tehnikas vēstures piemineklis. 2003. gadā Lietuvas pasts izdeva pastmarku ar bākas attēlu.
Nacionālā drošība

**Nacionālā drošība** ir valsts un sabiedrības īstenotu vienotu, mērķtiecīgu pasākumu rezultātā sasniegts stāvoklis, kurā ir garantēta valsts neatkarība, tās konstitucionālā iekārta un teritoriālā integritāte, sabiedrības brīvas attīstības perspektīva, labklājība un stabilitāte. Nacionālās drošības garantēšana ir valsts pamatpienākums. 
Latvijas Republikas Nacionālās drošības sistēmu veido valsts varu un pārvaldi realizējošās institūcijas un Latvijas pilsoņi, kam likums deleģē pienākumus un tiesības nacionālās drošības jomā noteiktas kompetences ietvaros.

## Uzdevumi
Nacionālās drošības sistēmas uzdevumi ir šādi: 
* laikus prognozēt un novērst valsts iekšējo un ārējo apdraudējumu, garantēt valsts aizsardzību, sabiedrības drošību un tās demokrātisku attīstību; 
* izstrādāt vienotu, sistēmisku valsts varu un pārvaldi realizējošo institūciju nacionālās drošības politiku un saskaņoti un mērķtiecīgi visos valsts pārvaldes līmeņos izpildīt tās noteiktos tiesiskos, ekonomiskos, sociālos, militāros, drošības un citus pasākumus; 
* nodrošināt efektīvu vadību valsts apdraudējuma situāciju pārvarēšanai.

Nacionālās drošības sistēmas darbība balstās uz civilmilitāro sadarbību. Civilmilitārā sadarbība ir plānota un saskaņota valsts pārvaldes iestāžu, sabiedrības un Nacionālo bruņoto spēku darbība valsts apdraudējuma pārvarēšanai. Civilmilitārās sadarbības pamatprincipi ir efektīva savstarpējās sadarbības koordinācija, vienota izpratne par kopējiem mērķiem un dalīta atbildība par mērķu sasniegšanas rezultātiem.

## Ārējās saites
* Nacionālās drošības likums
Ragnvalds

**Ragnvalds** (*Ragnvaldr*, senkrievu: *Рогъволодъ, Роговолодъ*, ; ; dzimis ap 920. gadu — miris 978. gadā) bija pirmais hronikās minētais Polockas kņazs, kurš valdīja no 945. līdz 978. gadam.

## Izcelsme
Pēc krievu hronikas ziņām viņš bija cēlies no aizjūras varjagiem. Vairums vēsturnieku viņu uzskata par norvēģu Inglingu ķēniņu dzimtai (norvēģu: *Ynglingeætten*) piederīgu, kas 9.—10. gadsimtā pakļāva sev Daugavas ūdensceļu tagadējās Latvijas un Baltkrievijas teritorijā un apmetās nocietinātos pilskalnos Daugmalē, Koknesē, Jersikā, Polockā un citviet.

## Bojāeja strīdā ar Novgorodas ķēniņu
Rurika dinastijas Novgorodas rusu ķēniņš (krievu avotos — kņazs) Valdemārs (vikingu: *Valdemarr*, slāvu: *Volodimir*, mūsdienu transkripcijā — Volodimirs Svjatoslavičs) bildinājis Ragnvalda meitu Rognedu, bet viņa to atraidījusi, jo bijusi jau saderināta ar Kijivas ķēniņu Jaropolku. Volodimirs paņēmis Rognedu ar varu un nogalinājis viņas tēvu un divus brāļus. Vēlāk Volodimirs kļuvis par Kijivas kņazu un 988. gadā pārgājis kristietībā.

## Literatūra
* Janet Martin. *Medieval Russia 980-1584* Cambridge University Press, 1995

## Ārējās saites
* Oleg Łatyszonek, Ales’ Bely. On the Scandinavian origin of Rahvalod // Annus Albaruthenicus/Год беларускі №6. 2005.

## Skatīt arī
* Polockas kņazi
* Polockas Rurikoviču dinastija

## Polockas valdnieku ciltskoks (10.—13. gadsimts)

## Atsauces
Vieta

**Vieta** parasti ir kāda ķermeņa atrašanās punkts telpā.

Terminu *vieta* var attiecināt uz:
* Apdzīvota vieta
* Atrašanās vieta
* Filmēšanas vieta
* Godalgota vieta (sportā)
* Vietas atrašana
* Vietas noteikšana
Jodkrantes bāka

thumb|200px|Jodkrantes bāka
**Jodkrantes bāka** () atrodas uz Raganas kalna Jodkrantē, Kuršu kāpās. Atrodas aptuveni 18 km uz dienvidiem no Klaipēdas.

Bāka sāka darboties 1950. gados. Arī pašreiz tā ir aktīva. Bākas tornis ir 20 m augsta, četrstūraina, piramidāla celtne. Torņa augšdaļa no visām četrām pusēm ir apšūta ar baltiem dēļiem. Gaismas elements atrodas 68 m virs jūras līmeņa. Gaismas signāls: balta gaisma 3 s deg, 5 s nedeg.
Dzimtā valoda

**Dzimtā valoda** ir valoda, kuru cilvēks mācās kopš dzimšanas. Dzimtā valoda ir viens no sociolingvistikas pamatjēdzieniem. Parasti zinātnē ar dzimto valodu saprot to valodu, kuru cilvēks apgūst no agras bērnības, bez speciālas apmācības, atrodoties attiecīgās valodas vidē. Atsevišķos gadījumos bērns no mazotnes var iemācīties vairākas valodas dzimtās valodas līmenī.

Dzimtajai valodai pretstatīta tiek svešvaloda, kuru cilvēks parasti apgūst vēlāk speciāli mācoties vai atrodoties attiecīgajā valodas vidē vai arī savādāk. Kā likums, svešvalodu cilvēks apgūst (no to attiecīgās valodas lietotāju skatpunkta, kuriem tā ir dzimtā valoda) vājāk, nekā savu dzimto valodu, pieļauj tās vai citas kļūdas (kaut arī nenozīmīgas). Uz svešvalodas apguvi iespaidu atstāj cilvēka dzimtā valoda, kā arī citas apgūtās svešvalodas.

Sarunvalodā ar jēdzienu "dzimtā valoda" nereti saprot tās tautas valodu, pie kuras cilvēks pieder. Formāli, tādos gadījumos, cilvēks savu "dzimto valodu" var arī nepārvaldīt.

Lai pievērstu uzmanību valodu daudzveidības saglabāšanai, UNESCO ir iedibinājis Starptautisko dzimtās valodas dienu, kas tiek atzīmēta katra gada 21. februārī.

## Definīcijas

* Izcelsme: valoda(s), kuru apgūst pirmo (valoda. kurā tiek nodibināts pirmais ilgstošais verbālais kontakts);
* Iekšējā identitāte: valoda(s), kuru indivīds identificē kā savu dzimto valodu;
* Ārējā identitāte: valoda(s), kuru citi identificē kā indivīda dzimto valodu;
* Kompetence: indivīda vislabāk pārzinātātā valoda(s).
* Lietošana: indivīda visvairāk lietotā valoda.

## Ārējās saites
Ķesterciems

**Ķesterciems** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Engures pagastā. Ciems atrodas pie Rīgas līča krasta starp Enguri ziemeļos un Plieņciemu dienvidaustrumos. Attālums no pagasta centra Engures — 7 km, no novada centra Tukuma — 18 km un no Rīgas — 60 km.

Uz dienvidiem no ciema atrodas Drivpurvs, uz rietumiem Korbas mežs un mototrase, uz ziemeļiem Teitupīte. Ciemā ir tūristiem apskatāms peoniju dārzs.

## Vēsture
Domā, ka vieta savu nosaukumu ieguvusi no tur dzīvojušā Engures baznīcas draudzes ķestera mājas.

1650. un 1652. gadā Rīgā ir uzskaitītas zvejnieku laivas, kas no Ķesterciema (rakstos minēts kā *Kösterzehm* vai *Kesterzehm*) braukušas uz Rīgas ostu. Tur arī norādīts, ka ciems atrodas Teitupraga un Ķesterraga ielokā.

19. gadsimtā Ķesterciems ilgu laiku bija faktiskais pagasta centrs, jo tur atradās Engures pagasta valdes un tiesas nams. 19. un 20. gadsimtu mijā ciems kļuva par vienu no piekrastes kuģubūves centriem, kur uzbūvēja ap 20 burinieku. Turpmāk galvenā nodarbošanās bija zvejniecība.

1928. gadā Ķesterciemā atvērta pasta nodaļa.

1937. gadā Ķesterciemā zvejā devās jau 6 zvejas motorlaivas.

1938. gadā uzbūvēts šosejas segums, kas savienoja Ķesterciemu ar pārējiem piekrastes ciemiem līdz Slokai.

1967. gadā Ķesterciemā izveidoja bērnu atpūtas kūrortu.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Attēlu galerija

Ķesterciems drone view.jpg|Ķesterciems no augšas
Ķesterciema jūrmala.jpg|Ķesterciema pludmale
Vecais Ķesterciema - Engures ceļš, Ķesterciems, Engures pagasts, Engures novads, Latvia - panoramio.jpg|Vecais Ķesterciema - Engures ceļš


## Cilvēki
Ķesterciemā dzimuši:
* Andrejs Lonfelds (1879 — 1950), jūrnieks, rēders
* Krišs Liepiņš (1863 — 1929), jūrnieks

## Atsauces

## Ārējās saites