open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kurts Štafenhāgens

thumb|200px|Kurts Štafenhāgens

**Kurts Štafenhāgens** (*Kurt Stavenhagen*, 1884—1951) bija vācbaltiešu filozofs un sabiedriskais darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1884. gada 6. janvārī (25. decembrī pēc v.s.) Tukumā apriņķa skolas inspektora, vēlāk žurnālista Kārļa Štafenhāgena (1854—1923) un viņa sievas Jūlijas Vormsas (*Worms*) ģimenē.
Pēc privātās skološanās 1902. gadā turpināja Braunšveigas ģimnāzijā (1902—1903), tad studēja filoloģiju Getingenes Universitātē (1904—1909), iegūstot *Dr. phil.* grādu (1908), vēlāk strādāja par Kuldīgas ģimnāzijas virsskolotāju (1909—1919).

Pēc Latvijas valsts nodibināšanas darbojās vācbaltiešu politiskajās organizācijās (1920—1935), līdztekus bija Rīgas Herdera institūta filozofijas docents (1921—1927) un profesors (1928—1939).
1939. gadā izceļoja uz Vāciju, bija filozofijas profesors Kēnigsbergā (1940—1941), Pozenē (1941—1945), pēc Otrā pasaules kara strādāja akadēmisku darbu Hamburgā (1945—1946) un Getingenē (1946—1951).

Miris 1951. gada 8. decembrī Getingenē.

## Darbi
* Das Deutschtum in Lettland (1927);
* Das Wesen der Nation (1934);
* Heimat als Lebenssinn (1939);
* Achtung als Solidaritätsgefühl und Grundlage der Gemeinschaft (1941);
* Kant und Königsberg (1948);
* Person und Persönlichkeit, Untersuchungen zur Anthropologie und Ethik (1957).

## Atsauces
Ērika Zēla

thumb|200px|Ērika Zēla
**Ērika Zēla**, vēlāk **Zēla-Kuzmina** (, 1902—1989) bija vācbaltiešu filozofe un dzejniece.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1902. gada 8. janvārī Rīgā fabrikanta Voldemāra Zēļa ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā bija spiesta
pārcelties uz dzīvi Pēterpilī, kur 1918. gada aprīlī kā eksterns nokārtoja ģimnāzijas beigšanas eksāmenus un atgriezās Rīgā, kur 1921. gadā absolvēja arī Klasisko ģimnāziju.
Studēja filozofiju Rīgas Herdera institūtā (1920—1921), Freiburgas Universitātē (1922—1928), Minhenes Universitātē (1923—1924), Kēnigsbergas Universitātē (1930) un Vīnes Universitātē (1931—1932). Kēnigsbergas Alberta Universitātē viņa aizstāvēja savu *Dr. Phil.* grādu par Džona Loka izziņas teoriju.

Pēc atgriešanās Rīgā Zēla Vācu Pedagoģijas Institūtā ieguva skolotājas kvalifikāciju, bet 1933. gada rudenī arī teoloģijas kandidāta nosaukumu un no 1934. gada darbojās kā Rīgas Herdera institūta profesora Kurta Štafenhāgena asistente, vēlāk privātdocente. Aizstāvēja habilitācijas darbu par uztveres problēmu antīkajā filozofijā, kura recenzenti bija Martins Heidegers un Aleksandrs Pfenders (*Pfänder*).
1939. gadā izceļoja uz Vāciju, pēc Otrā pasaules kara strādāja akadēmisku darbu Rietumberlīnē un nodarbojās ar rakstniecību.

Mirusi 1989. gadā Berlīnē.

## Zinātniskie darbi
thumb|200px|Erkenntnisontik in der griechischen Philosophie (1936).
* Kritische Studien zu Locke’s Erkenntnistheorie (1931)
* Historisch-kritische Studien zur Entstehung des Empfindungsproblems (1934)
* Erkenntnisontik in der griechischen Philosophie: kritische Studien zur Geschichte der Lehre von einer Subjektivität der Sinnesqualitäten (1936)

## Literārie darbi
* Verträumte Heimat Baltenland. Berlin-Tempelhof, 1964
* Inkrustriert. Baltische Briefe 8/9 (190/191), 1964 — S. 15

### Dzejas krājumi
* Vor Jahren (1975)
* Im Wandel der Jahreszeiten (1975)
* Einst und jetzt (1978)
* Spätlese (1978)
* Diversa (1979)
* Abschied (1982)

## Atsauces
Nunivaka

**Nunivaka** (, ) ir ASV piederoša sala Klusā okeāna ziemeļos, Beringa jūras otra lielākā sala. Administratīvi pieder Aļaskas pavalstij. Salas iedzīvotāji mīt tās vienīgajā apdzīvotajā vietā Mekorjukā salas ziemeļos un tie pieder eskimosu tautai jupikiem.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Beringa jūras ziemeļaustrumos, 30 km platais Etoļina šaurums to atdala no kontinenta krasta. Sala vulkāniskas izcelsmes, tās lielāko daļu aizņem ap 160 m augsts plato. Salā ir ap 60 vulkānisko pelnu konusu un 4 māri. Dominējošā ainava ir tundra. Salā ligzdo 89 sugas putnu; putnu tirgi visapkārt salai tās klinšainajos krastos. 1930.—1940. gados salā introducēti pirms tam iznīcinātie ziemeļbrieži un muskusvērši. Lielākā daļa salas teritorijas ietilpst Jukonas deltas dabas rezervātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Summer Science Field 2005 Nunivak Island
Sīverts Bakens

**Sīverts Gutorms Bakens** (; dzimis ; miris ) bija norvēģu biatlonists.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2008. gadā. Piedalījās 2016. gada ziemas jaunatnes olimpiskajās spēlēs, kas norisinājās viņa dzimtajā pilsētā  Lillehammerē. Tajās izcīnīja trīs medaļas — divas zelta godalgas (iedzīšanā un jauktajā stafetē) un sudrabu (sprintā). 2017. gada Pasaules čempionātā biatlonā jauniešiem Brezno ieguva bronzu sprintā un zeltu stafetē. Nākamajā gadā Pasaules čempionātā junioriem Otepē izcīnīja sudrabu stafetē.

2018.—2019. gada sezonā sāka startēt pieaugušo konkurencē IBU kausā.  Obertilliahā sprintā guva pirmo uzvaru IBU kausa posmos. 2019. gada Pasaules junioru čempionātā izcīnīja divas bronzas medaļas — sprintā un iedzīšanā. Arī 2020. gada Eiropas čempionātā Raubičos divreiz kļuva par bronzas ieguvēju — jauktajā stafetē un iedzīšanā. 

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Oberhofā ar 24. vietu sprintā. 2021. gada Eiropas čempionātā Dušņikizdrojā Norvēģijas komandas satāvā uzvarēja stafetē. 2021.—2022. gada Pasaules kausa sezonu iesāka ar 6. vietu 20 km individuālajā distancē.  pirmoreiz tika iekļauts stafetes sastāvā PK posmā un kopā ar Vetli Šostadu Kristiansenu un brāļiem Tarjeiju un Juhannesu Bē izcīnīja uzvaru.  Otepē Bakens distancē ar kopēju startu sasniedza trešo vietu, tas bija viņa pirmais pjedestāls Pasaules kausa posmos. Sezonas pēdējā Pasaules kausa posmā Holmenkollenē viņš izcīnīja uzvaru masu startā, kas sniedza viņam arī 1. vietu masu starta kopvērtējumā un mazo "Kristāla globusu". 

2022. gadā Bakenam radās sirds problēmas, ko izraisīja COVID-19 vakcīnas blakusparādības. Viņš bija spiests izlaist divas sezonas. 2024. gadā viņš atgriezās biatlonā un visu 2024.—2025. gada sezonu startēja IBU kausā, ieņemot otro vietu kopvērtējumā un piekāpjoties vienīgi citam Norvēģijas biatlonistam Īsakam Frejam. 2025. gada Eiropas čempionātā izcīnīja divas zelta medaļas: sprintā un stafetē.

2025.—2026. gada sezonas sākumā Bakens jau startēja Norvēģijas izlases sastāvā pirmajā Pasaules kausa posmā Estešundā un izcīnīja 4. vietu 20 km individuālajā distancē.

Bakens tika atrasts miris savā viesnīcas numuriņā Lavazē, Trento reģionā, Itālijā, 2025. gada 22. decembrī. Viņam bija tikai 27 gadi.

## Karjeras rezultāti
### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Havaju rags

**Havaju rags** (, ) ir zemesrags Čukču jūras krastā, Vrangeļa salas dienvidaustrumos. Administratīvi ietilpst Krievijas Čukotkas autonomā apvidus Iuļtinas rajonā.

## Ģeogrāfija
Zemesrags izvietojies Longa šauruma krastā ap 8 km uz dienvidrietumiem no Klārkas upes ietekas. Krasti stāvi, klinšaini, aiz tā paceļas 240 m augstā Havaju augstiene.

Nosaukumu zemesragam 1867. gadā piešķīra vaļu mednieku kuģa *Nile* kapteinis Tomass Longs par godu Havaju salām, kur bāzējās viņa kuģis. 1960. gados rietumos no zemesraga izvietota PSRS pretgaisa aizsardzības karaspēka radiolokācijas daļa; pamesta 1993. gadā.

## Atsauces
Luka Budisavļevičs

**Luka Budisavļevičs** (; dzimis  Belgradā) ir Serbijas starptautiskais lielmeistars šahā (2021).

## Biogrāfija
2019. gadā uzvarējis starptautiskā šaha turnīrā *Open Tatry*. Tajā pašā gadā dalījis pirmo vietu Serbijas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 2020. gadā uzvarējis Balkānu valstu tiešsaites šaha jauniešu čempionātā individuālajā vērtējumā U16 vecuma grupā un kopā ar Serbijas komandu izcīnījis 3. vietu komandu vērtējumā. 2021. gadā izcīnījis bronzas medaļu Serbijas šaha čempionātā..

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 105. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

2024. gada jūnijā izcīnījis 3. vietu Pasaules junioru šaha čempionātā (vecuma grupā U20). 2024. gada septembrī Našvilā izcīnījis 2. vietu starptautiskā šaha turnīrā *Nashville Summer Classsic*.

Par panākumiem turnīros FIDE 2020. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2021. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 16 gadu, 10 mēnešu un 7 dienu vecumā kļuvis par visu laiku jaunāko Serbijas lielmeistaru šaha vēsturē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Senās Romas kavalērija

thumb|Senās Romas jātnieka attēlojums uz kapakmeņa plāksnes.
**[[Senā Roma|Senās Roma]]s [[kavalērija]]** jeb **romiešu kavalērija** () bija apbruņotas jātnieku vienības, kas paralēli kājniekiem veidoja daļu no kopējās Senās Romas armijas.
## Taktika
### Cīņas taktika
Pirms uzbrukuma kājniekiem kavalērija mēģināja iznīcināt ienaidnieka kavalēriju. Pēc tam romiešu kavalērija metās pret ienaidnieka armiju no vairākiem virzieniem, cenšoties novērst komandiera uzmanību un pārraut ienaidnieka līniju. Šim uzbrukumam vajadzēja izraisīt nekārtības ienaidnieka rindās un sagraut viņu morāli. Smagie jātnieki tika novietoti Romas kājnieku līnijas flangos. Vēlās romiešu armijas ietvaros vieglās kavalērijas karavīri un strēlnieki tika novietoti kaujas pozīcijās romiešu līnijas priekšā. Vieglā kavalērija un jātnieku loka šāvēji ātri uzbruka ienaidniekam, pirms atkāpās un ļāva ienaidniekam uzbrukt komitātiem. Gallu palīgspēki veidoja robežas patruļas un eskorta vienības, ko sauca par *cohortes equitatae*, un *equites alares*, kā galveno ieroci izmantojot meta šķēpus. Kavalērijas ieroči bija paredzēti, lai izjauktu ienaidnieka vienības.
## Skatīt arī

* Kavalērija
* Senās Romas armija

## Atsauces

## Ārējās saites
DECnet

***DECnet*** ir tīkla protokolu kopums, kuru izstrādāja kompānija *[[Digital Equipment Corporation]]*. Sākotnēji tas tika izstrādāts 1975. gadā ar mērķi savienot divas *[[PDP-11]]* minidatorus, taču tā attīstība rezultējās, kā viena no pirmajām vienādranga tīkla arhitektūrām pasaulē. Sākotnēji tā tikla izstrādāta trīs slāņos, taču vēlāk 1982. gadā attīstījās par septiņu slāņu *[[OSI modelis|OSI]]* un *[[TCP/IP]]* savietojamu tīkla protokolu. *DECnet* tika pielietots specifisku ierīču un programmatūras tīkla produktos, kas pielieto *DNA (Digital Network Architecture)*.

*DECnet* tīkla protokolu kopumam bija piecas attīstības fāzes, kuras tika izstrādātas līdz pat 1987. gadam.

## Atsauces
DHCP noklausīšanās

**[[Dinamiskais saimniekdatora konfigurācijas protokols|Dinamiskais saimniekdatora konfigurācijas protokola]]** noklausīšanās ir 2.slāņa drošības elements, kura darbības princips ir pielīdzināms ugunsmūrim, kas atpazīst drošus un nedrošus DHCP servera pieprasījumus datortīklā. DHCP noklausīšanās ir datortīkla drošības tehnoloģija, kas ir iebūvēta komutatoru operētājsistēmās. Šī drošības funkcija spēj atpazīt nedrošus DHCP ziņojumus un apturēt tos. 

DHCP noklausīšanās nosaka vai datu plūsmas avoti ir uzticami vai nē. Neuzticams resursdators var uzsākt datu pārraides uzbrukums vai citas nelabvēlīgus uzbrukums, kas var ietekmēt datortīkla darbību. 

Galvenās DHCP noklausīšanās funkcijas spēj: 

* pārbaudīt DHCP ziņojumus, kas saņemti no neuzticamiem avotiem un spēj tos apturēt,
* izveido un uztur DHCP noklausīšanās datubāzi, kurā ir informācija par neuzticamiem resursdatoriem ar aizdomīgām IP adresēm,
* izmanto izveidoto datubāzi, lai pārbaudītu turpmākos neuzticamo resursdatoru pieprasījumus.

Parasti šī drošības funkcija ir izslēgta uz komutatoriem.
Ūle Seters

**Ūle Andreass Seters** (; dzimis , miris ) bija norvēģu sporta šāvējs, izcīnījis četras olimpiskās medaļas no 1900. līdz 1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sportiskā karjera
Seters olimpiskajās spēlēs startējis trīs reizes.

Pirmā viņa dalība olimpiskajās spēlēs bija 1900. gadā, kad tās notika Parīzē. Šajās olimpiskajās spēlēs viņš startēja piecās šaušanas disciplīnās. Olimpisko sudraba medaļu viņš izcīnīja 300 metru šaušanā komandām. Savukārt no individuālajām disciplīnām viņš labāko rezultātu ieguva 300 metru šaušanā pozīcijā uz ceļiem, iegūstot 12. vietu.

Nākamajās 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā startēja trijās šaušanas disciplīnās. Olimpisko zelta medaļu viņš ieguva  300 metru šaušanā trijās pozīcijās komandām, bet bronzas medaļa tika izcīnīja 300 metru šaušana trijās pozīcijās.

Viņa pēdējās olimpiskās spēles bija 1912. gada Stokholmas spēles, kur viņš startēja divās šaušanas disciplīnās. Olimpisko sudraba medaļu viņš ieguva 300 metru šaušanā komandām, savukārt šīs pašas disciplīnas individuālajās sacensībās viņš izcīnīja 9. vietu.

Viņš ir izcīnījis arī vienu sudraba medaļu pasaules čempionātā šaušanā 1900. gadā.

### Rezultāti
; Olimpiskās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ūle Seters (Olympics profils) 
* Ūle Seters (Olympedia profils) 
* Ūle Seters (Sports Reference profils)
Ostrovvrangeļa

**Jūras hidrometeoroloģiskā krasta stacija «Ostrovvrangeļa»** () ir Krievijas polārā hidrometeoroloģiskā stacija Arktikā. Izvietota Vrangeļa salas dienvidos pamestā Ušakovskas ciema austrumu daļā. Stacija administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidus Iuļtinas rajonā.

## Vēsture
Meteostacija Vrangeļa salā izveidota Georgija Ušakova vadībā 1926. gada rudenī vienlaicīgi ar pirmo salas kolonistu apmetni. Stacija nebija aprīkota ar radiosakariem un novērojumus tajā veica kolonijas ārsts Nikolajs Savenkovs; novērojumi tajā sākti 1926. gada 1. oktobrī. Pirmie profesionālie meteorologi un radists stacijā ieradās 1929. gadā, kad koloniju vadīja Arefs Miņejevs. Vēlākos gados meteostacija un tajā veicamo pētījumu programma ievērojami paplašinājās; 1980. gados tajā vienlaicīgi strādāja ap 50 cilvēku. Stacija bija izveitota uz zemas grants strēles Rodžersa līcī dienvidos no Ušakovskas ciema. Ar laiku strēles krasti tika noskaloti un vairākas no stacijas ēkām sāka applūdināt jūras ūdens.

2010. gadā meteostacija atjaunota, izbūvējot jaunu korpusu Ušakovskas ciema ziemeļaustrumu nomalē 6 cilvēku personāla pastāvīgai izmitināšanai. Stacijā tiek veikti meteoroloģiskie, aktinometriskie, jūras hidroloģiskie, aeroloģiskie, radioloģiskie un vides novērojumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* РОССИЙСКИЕ ПОЛЯРНЫЕ ИССЛЕДОВАНИЯ. № 2 (20) 2015 г.
Golsta

**Golsta** ir latviešu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Madara Golsta — Latvijas šahiste (dzimusi 2003.);
* Ramona Golsta — Latvijas šahiste (dzimusi 2003.).
Hermansens

**Hermansens** var būt:

* Helmers Hermansens (*Helmer Hermansen*; 1871—1958) — norvēģu sporta šāvējs;
* Madss Hermansens (*Mads Hermansen*; 2000) — dāņu futbolists.
Marija Eizagerri Florisa

**Marija Eizagerri Florisa** (; dzimusi 2004. gadā) ir Spānijas FIDE meistare šahā (2021).

## Biogrāfija
Pārstāvējusi Spāniju Eiropas jauniešu šaha čempionātos dažādās meiteņu vecuma grupās. Labāko rezultātu sasniegusi 2012. gadā Prāgā, kad U8 meiteņu grupā izcīnījusi 4. vietu.

Pārstāvējusi Spānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha tiešsaites olimpiādēs piedalījusies 2 reizes (2020-2021);
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 2021. gadā;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījusies 2021. gadā.
 
2021. gada novembrī Rīgā ierindojusies 49. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Madara Golsta

**Madara Golsta** (dzimusi ) ir Latvijas šahiste.

## Biogrāfija
Kopā ar dvīņu māsu Ramonu bijusi trenera Aivara Stašāna (1954—2021) audzēkne. Daudzkārtējā Latvijas jauniešu šaha čempionātu laureāte dažādās meiteņu vecuma grupās, kurās izcīnījusi 2 pirmās vietas (2019. gadā M16 vecuma grupā, 2020. gadā M18 vecuma grupā), 4 otrās vietas (2013. gadā M10 vecuma grupā, 2015. gadā M12 vecuma grupā, 2016. gadā M14 vecuma grupā, 2018. gadā M18 vecuma grupā) un trešo vietu (2017. gadā M14 vecuma grupā). Pārstāvējusi Latviju Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos, kuros labāko rezultātu sasniegusi 2013. gadā, kad Pasaules jauniešu čempionātā M10 vecuma grupā ierindojusies 23. vietā.

Kopš 2017. gada piedalījusies Latvijas sieviešu šaha čempionātos, kuros izcīnījusi sudraba (2021) un bronzas (2020) medaļas.

2017. gadā aprīlī Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm, kurā ierindojusies 127. vietā.

2019. gadā Batumi Latvijas komandas sastāvā piedalījusies Eiropas komandu šaha čempionātā pie rezerves galdiņa (+2, =1, -2).

2021. gada novembrī Rīgā ierindojusies 48. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

2025. gada aprīlī Rodā ierindojusies 110. vietā Eiropas individuālajā sieviešu šaha čempionātā.

## Vietas Latvijas sieviešu šaha čempionātā
* 2017. gads — 8. vieta.
* 2018. gads — 14. vieta.
* 2019. gads — 6. vieta.
* 2020. gads — 3. vieta.
* 2021. gads — 2. vieta.
* 2022. gads — 5. vieta.
* 2025. gads — 5. vieta.

## Ārējās saites

## Atsauces
WTA balvas

**WTA balvas** ir dažādi apbalvojumi, kurus WTA katru gadu piešķir tenisistēm par īpašiem sasniegumiem kalendārā gada laikā.

## Gada spēlētāja

## Gada dubultspēļu komanda

## Gada progress

## Gada jaunpienācēja

## Gada atgriešanās

## Skatīt arī
* ATP balvas

## Atsauces

## Ārējās saites
Pīterss

**Pīterss** var būt:

* Andersons Pīterss (*Anderson Peters*; 1997) — Grenādas vieglatlēts, šķēpa metējs.
* Bills Pīterss (*Bill Peters*; 1965) — Kanādas hokeja treneris un bijušais hokejists;
* Džastins Pīterss (*Justin Peters*; 1986) — Kanādas hokejists;
* Evans Pīterss (*Evan Peters*; 1987) — ASV aktieris
* Mārtins Pīterss (Martin Peters; 1943―2019) ― angļu futbolists un futbola treneris.
Kateržina Sinjakova

**Kateržina Sinjakova** (; dzimusi ) ir čehu tenisiste, deviņu *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīru uzvarētāja dubultspēlēs (2022. un 2023. gada Austrālijas atklātais čempionāts, 2018., 2021. un 2024. gada Francijas atklātais čempionāts, 2018., 2022. un 2024. gada Vimbldonas čempionāts un 2022. gada ASV atklātais čempionāts). Viņa ir arī vicečempione divos *Grand Slam* dubultspēļu turnīros (2017. gada ASV čempionāts, 2021. gada Austrālijas čempionāts), 2020. gada olimpiskā čempione dubultspēlēs, 2024. gada olimpiskā čempione jauktajās dubultspēlēs, viena WTA fināla uzvarētāja (2021) un viena WTA fināla fināliste (2018). Kopumā uzvarējusi 27 WTA turnīros dubultspēlēs un 5 vienspēlēs. Bijusi pasaules pirmā rakete dubultspēlēs. Federācijas kausa ieguvēja (2018) Čehijas izlases sastāvā.

## Statistika
### Grand Slam fināli
#### Sieviešu dubultspēles: 8 (6—2)

### Olimpisko spēļu fināli
#### Dubultspēles: 1 (zelta medaļa)

#### Jauktās dubultspēles: 1 (zelta medaļa)

### WTA finals
#### Dubultspēles: 2 (1 title, 1 runner-up)

### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

#### Dubultspēlēs

|}

## Ārējās saites
The King's Man: Pirmā misija

**"The King's Man: Pirmā misija"** () ir 2021. gada ASV un Apvienotās Karalistes kopražojuma asa sižeta spiegu filma, kuras režisors ir Metjū Vons. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksiem *Kingsman*. Tā ir prikvels filmām "" un "".

Galvenās lomas filmā atveido Reifs Fainss, Džemma Artertone, Rīss Ivanss Metjū Gūds, Toms Holanders, Hariss Dikinsons, Dānjēls Brūls, Džaimens Ūnsū un Čārlzs Dens. Filmas pirmizrāde notiks  Londonā.

Filmas "The King's Man: Pirmā misija" pirmizrāde ASV un Latvijā notika , bet Apvienotajā Karalistē — . Sakarā ar COVID-19 pandēmijas ierobežojumiem filmas pirmizrāde pārcelta vairākas reizes kopš sākotnēji ieplānotās pirmizrādes 2019. gada novembrī. Filma saņēmusi dažādas kritiķu atsauksmes un tās pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adamsu ģimene 2

**"Adamsu ģimene 2"** () ir 2021. gada ASV datoranimācijas melnā komēdija. Filmas režisori ir Konrads Vernons un Gregs Tīrnens, Galvenās lomas ieskaņoja Oskars Aizeks, Šarlīze Terona, Hloja Greisa Moreca, Dževons Voltons, Niks Krols, Volss Šons, *[[Snoop Dogg]]*, Bette Midlere un Bills Heiders. Filmas pirmizrāde ASV norisinājās , savukārt Latvijā — . "Adamsu ģimene 2" ir turpinājums 2019. gada filmai "Adamsu ģimene".

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķepu patruļa: Filma

**"Ķepu patruļa: Filma"** () ir 2021. gada ASV un Kanādas kopražojuma datoranimācijas piedzīvojumu kinokomēdija, kuras pamatā ir Kīta Čepmena veidotais animācijas seriāls "Ķepu patruļa". Filmu producēja rotaļlietu uzņēmums *[[Spin Master Entertainment]]*, veidoja animācijas studija *[[Mikros Image]]* un izdeva *[[Paramount Pictures]]* un *[[Nickelodeon Movies]]*. Filmas režisors un scenārija līdzautors ir Kals Brunkers, scenārija autori ir Billijs Froliks un Bobs Bārlens. Filma veidota kā pirmā no plānotās filmu sērijas. Vairāki seriāla balss aktieri atkārtoti ierunājuši savas lomas filmā, tostarp Kingslijs Māršals (Māršals), Kīgans Hedlijs (Rabls), Šaila Simonsa (Zuma), Lilija Bārtlama (Skaja) un Rons Pardo (kapteinis Turbo un mērs Hamdingers). Pārējās lomas ierunājuši Īens Armitidžs, Mārseja Mārtina, Jara Šahidi, Kima Kardašjana, Rendāls Pārks, Dekss Šepards, Tailers Perijs, Džimijs Kimels un Vills Brisbins (Raiders). Filmā Raiders un kucēni tiek izsaukti uz Piedzīvojumu pilsētu, lai neļautu korumpētajam mēra sāncensim Hamdingeram pārvērst rosīgo metropoli haosā un stātos pretī izaicinājumam, glābt pilsētas iedzīvotājus.

Filmas veidošana sākās 2020. gada februārī, Brunkeram kļūstot par režisoru. Filma gandrīz pilnībā tika veidota Kanādā; pēc Brunkera teiktā, "95 procenti no visa" notika Kanādā, izņemot dažus audio ierakstus.

"Ķepu patruļa: Filma" pirmizrāde notika  *Vue Leicester Square* Londonā. Apvienotās Karalistes un Īrijas kinoteātros filmu sāka demonstrēt vienu dienu vēlāk, bet no 20. augusta to demonstrēja Kanādas, ASV un Latvijas kinoteātros. Tajā pašā dienā filma bija pieejama arī *[[Paramount+]]*. Tā kopumā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un filmas starptautiskie kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru pie  liela budžeta.  izdots turpinājums "Ķepu patruļa: Varenā filma" (*Paw Patrol: The Mighty Movie*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarkanais suns Klifords

**"Sarkanais suns Klifords"** () ir 2021. gada ASV un Kanādas kopražojuma piedzīvojumu kinokomēdija. Filmas režisori ir Valts Bekers, Galvenās lomas atveido Džeks Vaithols, Darbija nometne, Tonijs Heils, Sjēna Gilorija, Deivids Alans Grīrs, Rasels Vongs un Džons Klīzs. Filma ir meiteni Emīliju un viņas mazo, sarkano kucēnu Klifordu, kas izaug neplānoti liels.

Filma bez iepriekšējas paziņošanas tika demonstrēta 2021. gada *[[CinemaCon]]* pasākumā Losandželosā 26. augustā. Tās oficiālā pirmizrāde norisinājās 2021. gada septembrī Toronto Starptautiskajā kinofestivālā, kam bija plānota sekojoša filmas pirmizrāde ASV kinoteātros , kas tomēr tika atlikta saistībā ar COVID-19 pandēmiju. Beigās filmas pirmizrāde norisinājās  vienlaicīgi kinoteātros un straumēšanas platformā *[[Paramount+]]*. Filma saņēma dažādas kritiķu atsauksmes un tās pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru pie  filmas budžeta. Filmas turpinājums ir izstrādes procesā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mičels pret mašīnām

**"Mičels pret mašīnām"** () ir 2021. gada ASV-Kanādas datoranimācijas zinātniski fantastiska komēdija. Filmas režisors ir Maiks Rianda, Galvenās lomas atveido Abijs Jēkabsons, Denijs Makbraids, Maija Rūdolfa, Maiks Rianda, Ēriks Andrē, Olīvija Kolmane, Freds Armisens, Beka Beneta, Krisija Teigena, Džons Leģenda, Čārlins Ji, Bleiks Grifins, Konans O'Braiens un mopsis Dougs. Filmas pirmizrāde ASV notika .

## Ārējās saites
Viesnīca "Transilvānija": Transformānija

**"Viesnīca "Transilvānija": Transformānija"** () ir 2022. gada ASV datoranimācijas piedzīvojumu kinokomēdija, ko veidojušas studijas *[[Columbia Pictures]]* un *[[Sony Pictures Animation]]* un izplata *[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]*. Šī ir ceturtā un noslēdzošā daļa "Viesnīca "Transilvānija"" filmu ciklā un turpinājums filmai "Viesnīca "Transilvānija" 3: Mošķu brīvdienas" (2018). Filmas režisori ir Dženifera Kluska un Dereks Draimons (abiem debija pilnmetrāžas filmas režijā), scenāristi Amoss Vernons, Nuncio Randaco un Gendijs Tartakovskis (iepriekšējo trīs filmu režisors). Galvenos tēlus ieskaņojuši Endijs Sambergs, Selīna Gomesa (kas ir arī līdzproducente), Ketrīna Hāna, Džims Gafigans, Stīvs Bušemi, Molija Šenona, Deivids Speids, Kīgans Maikls Kejs, Braiens Halls, Frena Drešere, Breds Eibrels, Ašers Blinkovs. Filmā Drakulam un Džonijam, kas pārvēršas par cilvēku un mošķi, Dienvidamerikā ir jārod veids pārvērsties atpakaļ, kamēr pārmaiņas vēl ir labojamas.

Sākotnēji filmas pirmizrāde ASV bija plānota , bet turpinoties COVID-19 pandēmijai *[[Sony Pictures Releasing]]* atcēla filmas izrādīšanas plānus un par  ASV dolāru pārdeva tās izplatīšanas tiesības *Amazon Studios*. Filmas pirmizrāde notika  straumēšanas kanālā *[[Amazon Prime Video]]* un tā saņēmusi dažādus kritiķu novērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmas treileris latviešu valodā
Mūžīgie

**"Mūžīgie"** () ir 2021. gada ASV supervaroņu filma, kas balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksu motīviem. Filmu veidojusi *[[Marvel Studios]]* un to izplata *[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]*, šī ir 26. *[[Marvel Cinematic Universe]]* (MCU) filma. Filmas režisore ir Hloja Žao, kas sarakstījusi scenāriju kopā ar Patriku Bērliju, Raienu Firpo un Kazu Firpo. Galvenās lomas atveidojuši Džemma Čana, Ričards Medens, Kumeils Nandžiani, Lia Makhjū, Braiens Tairī Henrijs, Lorena Ridlofa, Berijs Kjogans, Dons Lī, Harišs Patels, Kīts Haringtons, Salma Hajeka un Andželīna Džolija. Filmā mūžīgie, nemirstīga citplanētiešu rase, pēc tūkstošiem gadu ilgas dzīvošanas uz Zemes apvienojas, lai aizstāvētu planētu no senajiem ienaidniekiem — deviantiem.

2018. gada aprīlī *Marvel Studios* prezidents Kevins Faigi paziņoja, ka sākusies filmas, kas balstīta uz komiksiem "Mūžīgie", izstrāde. Maijā Raiens un Kazs Firpo tika nolīgti scenārija izveidei. Žao pievienojās projektam septembra beigās, saņemot pilnīgu radošo brīvību filmas uzņemšanai, kā rezultātā šī filma, salīdzinot ar iepriekšējām MCU filmām, visvairāk ir filmēta reālās lokācijās. Žao, piedaloties Bērlijam, pārrakstīja scenāriju. Filmēšana norisinājās no 2019. gada jūlija līdz 2020. gada februārim studijā *[[Pinewood Studios]]*, kā arī Londonā un Oksfordā, Anglijā un Kanāriju Salās.

Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā, ASV kinoteātros to sāka demonstrēt , bet Latvijas kinoteātros — . Filma visā pasaulē nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru. Tā saņēmusi dažādas kritiķu atsauksmes, kas slavē sižeta vēstījumu un vizuālo tēlu, bet kritizē ekspozīciju, scenāriju, tempu, ilgumu un tēlu attīstības trūkumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zirnekļcilvēks: Mājupceļa nav

**"Zirnekļcilvēks: Mājupceļa nav"** () ir 2021. gada ASV supervaroņu filma par *[[Marvel Comics]]* tēlu Zirnekļcilvēku, ko veidojušas studijas *[[Columbia Pictures]]* un *[[Marvel Studios]]*, bet izplata *[[Sony Pictures Releasing]]*.
Šī ir filmu "Zirnekļcilvēks: Atgriešanās mājās" un "Zirnekļcilvēks: Tālu no mājām" tiešs turpinājums un 27. filma *[[Marvel Cinematic Universe]]* (MCU) filmu ciklā. Filmas režisors ir Džons Votss, scenārija autori Kriss Makena un Ēriks Somerss. Galveno lomu, Zirnekļcilvēku, atveido Toms Holands, bet pārējās lomas atveido Zendaja, Benedikts Kamberbačs, Džeikobs Batalons, Džons Favro, Marisa Tomeja, J. B. Smūvs, Benedikts Vongs, Džeimijs Fokss, Alfreds Molina, Vilems Defo, Tomass Heidens Čērčs, Tobijs Magvairs un Endrū Gārfīlds. Filmā Pārkers lūdz Doktoram Stīvenam Strendžam (Kamberbačs) izmantot maģiju, lai Zirnekļcilvēka identitāti atkal padarītu slepenu pēc tās publiskās atklāšanas filmas "Tālu no mājām" beigās. Kad buršanās nojūk, tad no atvērtā multivisuma Pārkera visumā nokļūst superļaundari un varoņi no paralēlajiem realitātēm.

Trešā MCU Zirnekļcilvēka filma jau plānota "Atgriešanās mājās" izstrādes laikā 2017. gadā. Nesaskaņas starp *Sony* un *Marvel Studios* par savstarpējo līgumu pārveidi, lai turpmāk kopā veidotu šī cikla filmas, beidzās ar to, ka *Marvel Studios* 2019. gada augustā pameta projektu, bet pēc fanu negatīvās reakcijas viņi mēnesi vēlāk noslēdza jaunu vienošanos. Votss, Makena, Somerss un Holands atgriezās pie turpinājuma izstrādes, filmēšana ilga no 2020. oktobra līdz 2021. gada martam Ņujorkā un Atlantā. Filmā "Mājupceļa nav" savas lomas atkārtoti atveido vairāki aktieri no iepriekšējām Zirnekļcilvēka filmu cikla filmām, kas nav MCU ciklā, kuras režisējuši Sems Reimi un Marks Vebs. Iepriekšējo Zirnekļcilvēka lomu atveidotāju Magvaira un Gārfīlda atgriešanās izraisīja plašas spekulācijas un daudzas informācijas noplūdes, neskatoties uz *Sony*, *Marvel* un aktieru centieniem slēpt savu līdzdalību projektā.

Filmas "Zirnekļcilvēks: Mājupceļa nav" pirmizrāde notika  *[[Fox Village Theatre]]* Losandželosā, bet ASV kinoteātros to sāka demonstrēt no 17. decembra, kā daļu no MCU Ceturtās fāzes. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas izcēla stāstu un aktierspēli. Filmas starptautiskie ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, kļūstot par ienesīgāko *Sony Pictures* filmu. Tā ir ienesīgākā 2021. gada filma un sestā visu laiku ienesīgākā filma, kā arī pārspējusi vairākus kases ieņēmumu rekordus, tostarp COVID-19 pandēmijas laikā izdoto filmu ieņēmumu rekordus. Filma saņēmusi vairākas balvas un nominācijas, tostarp tā ir nominēta 94. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākie vizuālie efekti". Filmas turpinājums atrodas izstrādē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nelabojamais Rons

**"Nelabojamais Rons"** () ir 2021. gada ASV-AK datoranimācijas melnā komēdija. Filmas režisori ir Sāra Smita un Žans Filips Vīns, Galvenās lomas atveido Zaks Galifjanakis, Džeks Dilans Grīzers, Eds Helms, Tiesis Smits, Robs Delinijs, Kailija Kantrala, Rikardo Hurtado un Olīvija Kolmane. Filmas pirmizrāde ASV notika .

## Anotācija
Katram bērnam ir jābūt savam draugam. Par tādu var kļūt lielisks robots, kurš prot kustēties, runāt un, kuram ir pieslēgums internetam, lai palīdzētu savam saimniekam ar publikācijām soctīklos un būt lietas kursā par visu pasaulē. Šādi roboti ir visiem skolniekiem, bet tikai ne kautrīgajam Bārnijam. Visu izmaina dzimšanas diena, kad viņš saņem ilgi gaidīto dāvanu, taču robots Rons izrādās brāķēts un viņa jaunais īpašnieks nolemj pašrocīgi iemācīt robotam visu, ko zina un prot pats.

## Atsauces

## Ārējās saites
Enkanto

**"Enkanto"** () ir 2021. gada ASV datoranimācijas muzikālā fantāzijas komēdija, ko veidojusi studija *[[Walt Disney Animation Studios]]* un izplata *[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]*. Šī ir 60. studijas veidojās filma, un tās režisori ir Džareds Bušs un Bairons Hauards, bet dziesmu autors ir Lins Manuels Miranda.

Galvenās lomas ieskaņojuši Stefānija Beatrise, Marija Sesīlija Botero, Džons Legisamo, Mauro Kastiljo, Džesika Darova, Endžija Sepeda, Karolīna Gaitana, Daiana Gerero, Vilmers Valderams. Filmā, Mirabella (Beatrise) ir vienīgā ģimenes locekle, kurai nav maģiskas spējas. Kad viņa uzzina, ka maģijai draud izzušana, viņa sāk skaidrot, kas jādara, lai izglābtu gan ģimeni, gan mājas.

Filmas pirmizrāde notika  Losandželosas *[[El Capitan Theatre]]*, bet ASV un Kanādas kinoteātros to sāka demonstrēt , kur sakarā ar COVID-19 pandēmijas ierobežojumiem to demonstrēja tikai 30 dienas. Kritiķi filmu novērtējuši pozitīvi, izceļot emocionalitāti, animāciju un mūziku. Komerciālie ienākumi, dēļ saīsinātās kino izrādīšanas iespējām, tai bija sliktāki, tomēr visā pasaulē tā nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru un ir ienesīgākā 2021. gada animācijas filma. Filmas skaņu celiņš bija finansiāli veiksmīgs, tas ierindojās ASV ''Billboard'' 200 topā un sešas kompozīcijas no tā  iekļuva ''Billboard Hot'' 100. Filma "Enkanto" saņēma trīs 79. Zelta globusa balvas nominācijas, iegūstot balvu kategorijā "Labākā animācijas filma". Filma bija nominēta 94. Kinoakadēmijas balvai kategorijās "Labākā animācijas filma", "Labākā oriģinālmūzika" un "Labākā dziesma" — saņēma balvu "Labākā animācijas filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Energolukss

**[[Sabiedrība ar ierobežotu atbildību|SIA]] "Energolukss"** (reģistrācijas Nr. 40003341342) ir uzņēmums, kas dibināts 1997. gada 12. maijā, Rīgā, Latvijā. Uzņēmuma sauklis ir "Droša enerģija", kas iezīmē uzņēmuma pamatnodarbošanos — piegādāt klientiem drošus garantētās un rezerves elektroapgādes risinājumus.

"Energolukss" piegādā, uzstāda un apkalpo strāvas ģeneratorus, nepatrauktas barošanas iekārtas (UPS), plaša pielietojuma akumulatoru baterijas, reaktīvās jaudas kompensācijas iekārtas, frekvences pārveidotājus, ūdens sūkņus, elektroinstalācijas komponentes u.c. "Energolukss" piedāvā pilnu strāvas ģeneratoru nomas pakalpojumu. Uzņēmums nodarbojas ar dažāda veida elektrosadalņu ražošanu. 2018. gadā "Energolukss" ir paplašinājis savu darbības sfēru un tajā šobrīd ietilpst arī elektromobilitātes un saules enerģijas risinājumi.

Mājas lapa: https://www.energolukss.lv/

## Vēsture

* 1997. dibināts SIA “Energolukss”.
* 1998. AEG SVS apstiprina SIA “Energolukss” kā savu rezerves elektrobarošanas iekārtu oficiālo izplatītāju Latvijā.
* 1998. saņemta SDMO (tagad KOHLER-SDMO) oficiālā pārstāvja Latvijā licence.
* 2000. tiek izveidots Baltijā lielākais nomas ģeneratoru parks.
* 2004. uzņēmums kļūst par Latvijas Elektroenerģētiķu un Energobūvnieku Asociācijas biedru.
* 2005 — 2006. garantētās barošanas tīkla rekonstrukcija Ķeguma HES, Pļaviņu HES, Rīgas HES.
* 2007. AS “Rīgas ūdens” tiek piegādāti un uzstādīti 3 ģeneratori ar kopējo jaudu 4 620 kVA.
* 2007. saņemta Socomec oficiālā pārstāvja Latvijā licence.
* 2008. gadā piegādāti un uzstādīti 3 x 1 000 kVA ģeneratori datu centram DEAC.
* 2008. uzsākta reaktīvās jaudas kompensācijas (RJK) iekārtu izstrāde un ražošana.
* 2011. tiek uzsākta Socomec energoefektivitātes un kontroles iekārtu izplatīšana.
* 2012. gadā piegādāti un uzstādīti 3 x 880 kVA ģeneratori Lattelecom (tet).
* 2014. uzsākta ELX iekārtu tirdzniecība un izveidota lielākā UPS iekārtu noliktava Latvijā.
* 2014. gadā piegādāti un uzstādīti 3 x 1 250 kVA ģeneratori RBSSKALS.
* 2015. oficiālais Italfarad reaktīvās jaudas kompensācijas iekārtu izplatītājs Latvijā.
* 2016. uzsākta portatīvo ģeneratoru ar zīmolu “Energolukss” tirdzniecība.
* 2018. gadā piegādāts un uzstādīts līdz tam lielākais ģenerators T1900 ar V16 Mitsubishi motoru 1 900 kVA priekš Z-Towers.
* 2018. gadā uzsākta elektroauto uzlādes iekārtu tirdzniecība.
* 2019. gadā pie Energolukss ēkas uzstādīta jaudīgākā elektroauto uzlādes stacija Latvijā — 100 kW.
* 2019. gadā uzsākta saules enerģijas risinājumu piegāde klientiem.
* 2019-2020. gadam LTVRTC piegādāti un uzstādīti 10 ģeneratori ar kopējo jaudu 2 250 kVA.
* 2020. gadā uz Energolukss biroja jumta uzstādīti saules paneļi ar jaudu 6,6 kW.
* 2020. gadā uz Energolukss biroja jumta uzstādīti saules paneļi ar jaudu 6,6 kW.
* 2020. gadā izveidots *EV Maestro* portāls — Elektroauto uzlādes staciju pārvaldības sistēma.
* 2021. gadā pie biroja uzstādītās modulārās elektroauto uzlādes stacijas jauda palielināta līdz 150 kW, tai kļūstot par jaudīgāko publisko uzlādes staciju Latvijā.

## Atsauces
Oto Šmita rags

**Oto Šmita rags** (,  — ‘valzirgu šķērslis’) ir zemesrags Čukču jūras krastā pie Longa šauruma austrumu ieejas. Administratīvi ietilpst Krievijas Čukotkas autonomā apvidus Iuļtinas rajonā.

## Ģeogrāfija
Zemesragu veido krasta izvirzījums ar 88 m augsto Koževņikova klinti un nedaudz zemāko Vēbera klinti, starp kurām ir Severnajas līcis. Zemesragā izveidots vietējās nozīmes dabas piemineklis «Koževņikova rags», lai saglabātu reģiona lielāko valzirgu koloniju un leduslāču mītnes vietu.

## Vēsture
Sākotnēji nosaukumu zemesragam piešķīra angļu jūrasbraucējs Džeimss Kuks 1778. gadā, nodēvējot to par **Nordkapu** (*Cape North* — ‘Ziemeļu rags’) — tālāko vietu ziemeļos, ko izdevās sasniegt. Krieviski dēvēts par **Severnija ragu**, bet 1934. gadā pārdēvēts par godu polārpētniekam Oto Šmitam, kurš no Misšmitas polārstacijas vadīja tvaikoņa *Čeļuskin* glābšanas operāciju.

Dienvidos no zemesraga atrodas sens čukču ciems Rirkaipija, bet dienvidaustrumos — daļēji pamestais Misšmitas pilsētciemats ar lidlauku. No 1932. līdz 1954. gadam zemesragā darbojās Misšmitas hidrometeoroloģiskā observatorija, turpina darboties ģeofiziskā observatorija.

## Atsauces
Zemgales vidusskola

**Zemgales vidusskola** var būt:

* Zemgales vidusskola (Augšdaugavas novads)
* Zemgales vidusskola (Tukuma novads)
Volodimirs Bezsonovs

**Volodimirs Bezsonovs** (, dzimis ) ir Ukrainas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja labās malas aizsarga pozīcijā, bijis PSRS futbola izlases dalībnieks.

Gandrīz visu savu spēlētāja karjeru, no 1976. gada līdz 1990. gadam, pārstāvējis Ukrainas komandu ''Dynamo Kyiv''. Sešas reizes kļuvis par PSRS Augstākā līgas čempionu, piecas reizes ieguvis PSRS kausu un 1986. gadā uzvarējis UEFA Kausu ieguvēju kausā.

Ar PSRS futbola izlasi piedalījies 1982., 1986. un 1990. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1988. gada Eiropas čempionātā. Izcīnījis bronzas medaļu 1980. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Kā treneris vadījis vairākas Ukrainas komandas un Turkmenistānas futbola izlasi.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Dynamo Kyiv**

* PSRS Augstākā līga: 1977, 1980, 1981, 1985, 1986, 1990
* PSRS kauss: 1978, 1982, 1985, 1987, 1990
* PSRS Superkauss: 1980, 1985, 1986
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1986

**PSRS**

* Vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļa: 1980

## Ārējās saites
Jelgava (viesnīca)

**Viesnīca „Jelgava”** ir četrzvaigžņu viesnīca Lielajā ielā 6, Jelgavā, Driksas krastā un Lielās ielas krustojumā ar Jāņa Čakstes bulvāri. Viesnīcas ēkai ir valsts aizsardzībā esoša vietējās nozīmes kultūras pieminekļa statuss. Zem viesnīcas vasaras dārza atrodas bijušā Kurzemes Bruņniecības nama pamatu fragmenti.

Viesnīcā „Jelgava” pieejama 41 istaba, ar iespēju izmitināt līdz 80 personām.

## Vēsture
thumb|left|250px|Viesnīcas „Jelgava” projekts
Viesnīcas ēka celta no 1938. līdz 1940. gadam pēc arhitekta Alfrēda Laukirbes projekta. Viesnīcas celtniecību finansēja Rīgas kredītbanka. Viesnīcas celšanu, pēc arhitekta stāsta, rosinājis Kārlis Ulmanis, gatavojoties tranzīta tūristu plūsmai caur Jelgavu sakarā ar 1940. gadā paredzētajām olimpiskajām spēlēm Helsinkos. Viesnīca „Jelgava” kļuva par vienu no tolaik izsmalcinātākajām Latvijā.

Pēc Latvijas padomju okupācijas viesnīca tika nacionalizēta. Otrā pasaules kara laikā notikušajā kaujā par Jelgavu viesnīca tika izpostīta, bet 1944. gadā tika izstrādāts atjaunošanas būvprojekts, pēc gada uzsākti darbi un 1950. gada februārī viesnīca tika atvērta. Ēkas neoeklektiskais stils kontrastē ar aiz tās stāvošo pēckara gadu vienkāršo dzīvojamo ēku ritmu. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas viesnīca tika privatizēta.

2019. gada novembrī pie viesnīcas ieejas atklāta piemiņas plāksne ēkas arhitektam Alfrēdam Laukirbem.

## Interesanti fakti

* 2012. gadā viesnīcā „Jelgava” no 18. aprīļa līdz 2. maijam dzīvoja Džekijs Čans, *[[Aerodium]]* vēja tunelī uzņemot ainas filmai „Dieva bruņas 3: Misija Zodiaks”.

* Visus viesnīcas „Jelgava” numurus rotā Jelgavas mākslinieka un pedagoga Ulda Rogas gleznas, kurās attēlota Jelgava no dažādiem skatpunktiem. Par godu U. Rogas 80. dzimšanas dienai 2021. gada 6. augustā viesnīcas Zelta zālē tika atklāta Jelgavā pirmā jubilejas personālizstāde.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Viesnīcas tīmekļa vietne

*
Kerijs Fukunaga

**Kerijs Džodži Fukunaga** (, dzimis ) ir ASV kinorežisors, kinoproducents, scenārists un kinooperators.

Pirmo ievērību guvis par 2009. gada filmu *[[Sin nombre]]* un 2011. gada filmu "Džeina Eira". "Džeina Eira" tika nominēta vairākām balvām, tai skaitā vienai Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Bijis režisors HBO seriāla "Īsts detektīvs" pirmajai sezonai. Par to saņēmis ''Emmy'' balvu kā labākais režisors dramatiskajam seriālam. 2015. gadā režisējis kara drāmu *[[Beasts of No Nation]]*, bet 2021. gadā 25. Džeimsa Bonda filmu sērijas filmu "Nav laiks mirt". Bijis arī viens no šausmu filmas "Tas" (2017) scenārija autoriem.

## Ārējās saites
Valdu

**Valdu Kandidu Fiļu** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Savas spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis klubus Brazīlijā, Portugālē, Francijā un Japānā. Ar ''Benfica'' komandu divas reizes kļuvis par Portugāles čempionu, bet 1994. gadā, ar *[[Paris Saint-Germain]]*, uzvarējis *[[Ligue 1]]*.

Brazīlijas futbola izlasi pārstāvējis 1986. un 1990. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī divos *[[Copa América]]*.

Kā treneris vadījis vairākus Brazīlijas klubus. 2018. gadā kļuvis par Kongo futbola izlases galveno treneri.

## Sasniegumi
**Grêmio**

* Campeonato Gaúcho: 1985, 1986, 1987, 1988

**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 1988–89, 1990–91
* Portugāles kauss futbolā: 1995–96
* Supertaça Cândido de Oliveira: 1989

**Paris Saint-Germain**

* Ligue 1: 1993–94
* Coupe de France: 1992–93, 1994–95
* Coupe de la Ligue: 1994–95

**Cruzeiro**

* Campeonato Mineiro: 1998
* Recopa Sudamericana: 1999
* Copa Centro-Oeste: 1999

**Brazīlija**

* Copa América: 1989

## Ārējās saites
Branku

**Klaudiu Ibrahims Vass Leals** (, dzimis ), plašāk pazīstams kā **Branku** (*Branco*), ir bijušais Brazīlijas futbolists, spēlēja kreisās malas aizsarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Pazīstams par savu tiešo brīvsitienu izpildīšanu. Savas karjeras laikā spēlējis Brazīlijā, Itālijā, Portugālē, Anglijā un ASV. Ar ''Fluminense'' komandu 1984. gadā kļuvis par Brazīlijas čempionu, savukārt ar ''Porto'' komandu 1990. gadā kļuvis par Portugāles čempionu.

Ar Brazīlijas futbola izlasi uzvarējis 1994. gada FIFA Pasaules kausā un 1989. gada *[[Copa América]]*. Piedalījies arī 1986. un 1990. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Internacional**

* Campeonato Gaúcho: 1981

**Fluminense**

* Brazīlijas A sērija: 1984
* Campeonato Carioca: 1983, 1984, 1985

**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 1989–90
* Supertaça Cândido de Oliveira: 1990

**Grêmio**

* Campeonato Gaúcho: 1993

**Brazīlija**

* FIFA Pasaules kauss: 1994
* Copa América: 1989

## Ārējās saites
Kareka

**Antoniu de Oliveira Fiļu** (, dzimis ), plašāk pazīstams kā **Kareka** (*Careca*), ir bijušais Brazīlijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Pārstāvējis vairākus klubus gan Brazīlijā, gan Itālijā, gan Japānā. VIslabāk pazīstams no laika Itālijas komandā ''Napoli'', kur viņš 1990. gadā uzvarēja A sērijā, bet 1989. gadā UEFA kausā.

Ar Brazīlijas futbola izlasi piedalījies 1986. un 1990. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Guarani**

* Brazīlijas A sērija: 1978

**São Paulo**

* Brazīlijas A sērija: 1986
* Campeonato Paulista: 1985, 1987

**Napoli**

* Itālijas A sērija: 1989–90
* Supercoppa Italiana: 1990
* UEFA kauss: 1988–89

## Ārējās saites
NFT

**NFT** jeb **neaizstājamie blokķēžu žetoni** () ir unikāla un neaizvietojama datu vienība, kas tiek glabāta digitālajā virsgrāmatā (blokķēdē). NFT var tikt sasaistīti ar reproducējamiem darbiem, piemēram, fotoattēliem, video, 3D modeļiem, audio un cita veida digitālajiem failiem (analoģiski autentiskuma sertifikātiem). NFT izmanto blokķēdes tehnoloģiju, lai nodrošinātu publisku īpašumtiesību pierādījumu. NFT īpašnieks nevar ierobežot oriģinālā faila izmantošanu, ko var kopēt un koplietot tāpat kā jebkuru failu. Savstarpējās aizstājamības trūkums atšķir NFT no blokķēdes kriptonaudas, piemēram, *[[Bitcoin]]*.

NFT ir izpelnījušies kritiku par enerģijas izmaksām un oglekļa pēdas nospiedumu saistībā ar blokķēdes darījumu apstiprināšanu, kā arī to biežo izmantošanu krāpniecībā ar mākslas darbiem. Citi kritiķi apšauba īpašumtiesību pierādījumu iegūšanas lietderību neregulētā tirgū, pamatojoties uz digitāliem failiem, kurus ir viegli kopēt.

Latvijas lidsabiedrība *[[AirBaltic]]* 2021. gada aprīlī kļuva par pirmo lidsabiedrība pasaulē, kas izlaida savus žetonus vietnē *OpenSea*. 2021. gadā divus Latvijas mākslinieka *[[KIWIE|Kiwie]]* darbus NFT formātā par 26,5 tūkstošiem ASV dolāru iegādājies uzņēmējs un mākslas mecenāts Jānis Zuzāns.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ERC-721 standarts
Karlušs Mozers

**Žuzē Karlušs Nepumuseno Mozers** (, dzimis ) ir bijušais Brazīlijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Brazīlijā, Portugālē, Francijā un Japānā. Veiksmīgi spēlējis gan ''Benfica'', kur viņš izcīnīja divus Portugāles čempionu titulus, gan ''Marseille'' komandā, kur viņš trīs reizes uzvarēja *[[Ligue 1]]*.

Ar Brazīlijas futbola izlasi Mozers ir piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Flamengo**

* Campeonato Carioca: 1981, 1986
* Copa Libertadores: 1981
* Starpkontinentālais kauss: 1981
* Brazīlijas A sērija: 1982, 1983

**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 1988–89, 1993–94
* Portugāles kauss futbolā: 1992–93

**Marseille**

* Ligue 1: 1989–90, 1990–91, 1991–92

**Kashima Antlers**

* J1 līga: 1996

## Ārējās saites
2018. gada NBA drafts

**2018. gada [[NBA drafts]]** notika  Bruklinas "Nets" mājvietā *[[Barclays Center]]*, Ņujorkā, ASV. Šajā ceremonijā NBA klubi izraudzījās ASV universitāšu basketbolistus, kā arī citus draftam pieteikušos spēlētājus.

 notikušajā NBA drafta loterijā uzvarēja Fīniksas "Suns", kas deva klubam iespēju izdarīt pirmo izvēli draftā. Ar pirmo numuru "Suns" izraudzījās Deandrē Eitonu, kas kļuva par pirmo Bahamu Salu basketbolistu, kas izraudzīts ar pirmo numuru.

2018. gada NBA draftā ar kopējo 40. numuru Bruklinas "Nets" izvēlējās Latvijas basketbolistu Rodionu Kurucu. Viņš kļuva par sesto Latvijas spēlētāju, kas ticis izraudzīts NBA draftā.

[thumb|150px|right|[Deandrē Eitons|Deandrē Eitonu ar kopējo pirmo numuru izvēlējās Fīniksas "Suns"]]
[thumb|150px|right|[Luka Dončičs|Luku Dončiču ar kopējo otro numuru izvēlējās Atlantas "Hawks" un aizmainīja uz Dalasas "Mavericks"]]
[thumb|150px|right|[Džerens Džeksons Jr.|Džerenu Džeksonu Jr. ar kopējo ceturto numuru izvēlējās Memfisas "Grizzlies"]]
[thumb|150px|right|[Trē Jangs|Trē Jangu ar kopējo piekto numuru izvēlējās Dalasas "Mavericks" un aizmainīja uz Atlantas "Hawks"]]
[thumb|150px|right|[Mo Bamba|Mo Bambu ar kopējo sesto numuru izvēlējās Orlando "Magic"]]
[thumb|150px|right|[Šejs Gildžess-Aleksandrs|Šeju Gildžesu-Aleksandru 
ar kopējo 11. numuru izvēlējās Šarlotas "Hornets" un aizmainīja uz Oklahomasitijas "Thunder"]]
## Drafts

## Ievērojamākie draftā neizraudzītie spēlētāji

* Elija Braients (SG), BYU
* Kriss Čioza (PG), Florida
* Drū Jūbenkss (C), Oregonas Štata
* Kendriks Nanns (PG), Oklenda
* Teo Pinsons (PG), Ziemeļkarolīna
* Dankans Robinsons (SG), Mičigana
* Juta Vatanabe (SF), , Džordža Vašingtona Universitāte
* Kenrihs Viljamss (SF), TCU

## Atsauces

## Ārējās saites
* NBA drafta mājaslapa 
* ESPN profils
Sojuz MS-20

***Sojuz MS-20*** (*Союз МС-20*) bija Krievijas kosmosa kuģis 20. viesekspedīcijas apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas tika palaists orbītā 2021. gada 8. decembrī, uz Zemes atgriezās 20. decembrī.

Kosmosa kuģi komandēja profesionāls kosmonauts (Aleksandrs Misurkins), kas bija īpaši sagatavots šim lidojumam, lai pildītu arī lidojuma inženiera pienākumus. Divas sēdvietas aizņēma divi kosmosa tūrisma uzņēmuma *[[Space Adventures]]* nodrošināti kosmosa tūristi: japāņu uzņēmējs Jūsaku Maedzava un viņa asistents Jodzo Hirano.

## Apkalpe
Kuģa *Sojuz MS-20* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Aleksandrs Skvorcovs, komandieris, *Roskosmos*, 
* Šuns Osigo, lidojuma dalībnieks (tikai Hirano aizvietošanai), 

## Lidojuma gaita
*Sojuz MS-20* tika palaists  07:38:15 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Baikonuras kosmodroma 31. starta laukuma 6. palaišanas iekārtas.

Kosmosa kuģis ar staciju saslēdzās tajā pašā dienā 13:40:44 *UTC* (aptuveni sešas stundas pēc starta) pie *[[Poisk (SKS)|Poisk]]* moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās notika automātiskā režīmā.

No stacijas *Sojuz MS-20* atvienojās  23:50:30 *UTC*. 20. decembrī 02:18:56 *UTC* tika iedarbināti dzinēji bremzēšanas manevram. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 03:13 *UTC*, 148 km uz dienvidaustrumiem no Žezkazghanas, Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 11 dienas 19 stundas 34 minūtes.

## Ārējās saites
* «Союз МС-20» astronaut.ru 
* Soyuz-MS 01 — 20 (11F732A48) Gunter Dirk Krebs