open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Programmatūras verifikācija un validācija

**Programmatūras verifikācija un validācija** ir divi atšķirīgi procesi, kas saistīti ar programmatūras kvalitātes testēšanu.

## Definīcijas
Verifikācija ir process, kurš tiek veikts visa produkta dzīves cikla laikā, lai pārliecinātos par dažādu programmas izstrādes starpproduktu atbilstību izvirzītajām prasībām. Šajā procesā tiek mēģināts atbildēt uz jautājumu: “Vai izstrāde norit pareizi?”. Šeit tiek noskaidrots vai prasības produktam ir formulētas un realizētas pareizi. Verifikācijas procesos parasti ietilpst dažādu dokumentu, plānu, koda, prasību un specifikācijas pārbaudes, analīzes, inspekcijas un apskates.
Validācija turpretī ir process, kurš tiek veikts tikai tad, kad produkts ir izstrādes beigu posmā. Šajā procesā tiek mēģināts atbildēt uz jautājumu: “Vai izstrādātie produkti dara to, kas bija prasīts?”. Tiek noskaidrots vai produkts atbilst izvirzītajām prasībām.

Boehm atšķirību starp programmatūras verifikāciju un programmatūras validāciju izsaka šādi:
* Verifikācija: Vai mēs būvējam produktu pareizi?
* Validācija: Vai mēs būvējam pareizo produktu?

### Programmatūras validēšana
Programmatūras validēšana ir informācijas sistēmas pārbaude, kas apliecina, ka sistēma izveidota pareizi un ka tā atbilst sākotnējo prasību funkcionālai specifikācijai.

## Atsauces
Henrijs Džordžs

thumb|Henrijs Džordžs
**Henrijs Džordžs** (angļu: *Henry George,* dzimis 1839. gada 2. septembrī, miris 1897. gada 29. oktobrī) bija amerikāņu politiskais ekonomists un žurnālists. Viņa raksti bija populāri 19. gadsimta Amerikā. Viņš iedvesmoja ekonomisko filozofiju, ko pazīst kā džordžisma kustību, kas tic, ka cilvēkiem vajadzētu piederēt tai vērtībai, ko viņi paši ražo, bet ekonomiskajām zemes vērtībām (ieskaitot dabas resursus) vajadzētu piederēt vienlīdzīgi visai sabiedrībai. Džordžs apgalvoja, ka vienīgā nodokļa uz zemes vērtību ieviešana radītu produktīvāku un taisnīgāku sabiedrību.

Viņa slavenāko grāmatu "*[[Progress and Poverty]]*" (1879) pasaulē pārdeva miljoniem eksemplāru. Grāmata izpēta netaisnības un nabadzības paradoksu ekonomiskā un tehnoloģiskā progresā.

Džordžs bija žurnālists daudzus gadus, un viņa rakstu un runu popularitāte noveda viņu līdz domai kandidēt uz Ņujorkas pilsētas mēra amatu 1886. gadā. Džordžs cieta letālu insultu savā otrajā kampaņā pēc mēra amata 1897. gadā. Aptuveni 100 000 cilvēku piedalījās viņa bēru ceremonijā.

Džordža idejas un mantojums turpina būt apspriesti un pētīti līdz šai dienai.

## Atsauces
Četrsēklu vīķis

**Četrsēklu vīķis** () ir tauriņziežu dzimtas suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Rietumeiropā, Dienvideiropā un dienvidrietumu Āzijā, taču suga ir plaši ieviesusies Eiropas centrālajā un ziemeļu daļā, tostarp Latvijā, kur tā ir sastopama nereti visā valsts teritorijā.

Atsevišķi eksemplāri un skrajas grupas aug atmatās, kultivētās ganībās, sausās meža ceļu un dzelzceļu malās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elzasas padomju republika

thumb|Elzasas Padomju Republikas karogs
**Elzasas padomju republika** (franču: *République alsacienne des conseils*, vācu: *Elsässische Räterepublik*) bija padomju republika, kas tika proklamēta 1918. gada 10. novembrī Elzasas teritorijā (tagad Augšreinas un Lejasreinas departamenti) un pastāvēja līdz Francijas aneksijai.

Pēc Ķīles sacelšanās, kas bija sākums Novembra revolūcijai Vācijā, 15 000 jūrnieku no Elzasas un Lotringas, kas dienēja impērijas flotē, sāka atgriezties mājās. Lielākā daļa no viņiem ieradās Elzasā nākamajā dienā pēc Kurta Eisnera varas sagrābšanas un Minhenes padomes pagaidu valdības izveidošanas. Viņus sagaidīja milzīga demonstrācija, kas uzreiz pārauga mītiņā un beidzās ar Strādnieku un kareivju padomes proklamēšanu Strasbūras pilsētā 1918. gada 10. novembrī.

1918. gada 11. novembrī Strasbūras Padome sanāca Tiesu pilī, lai ievēlētu priekšsēdētāju. Tika pasludināta neatkarība no Berlīnes, ķeizara monarhijas gāšana un tautas varas nodibināšana republikā. Uz pilsētas sienām parādījās saukļi: "Mums nav nekā kopīga ar kapitāla valstīm. Mēs sakām: ne vāciešus, ne frančus, ne neitrāļus. Lai dzīvo pasaules revolūcija!".

1918. gada 21. novembrī Francijas karaspēks ienāca Strasbūrā. Francija atteicās atzīt padomes varu par likumīgu, izvirzot ultimātu. Pēc nelielas vilcināšanās padome paziņoja, ka šajos apstākļos, lai gan viņi nav sasnieguši politisko ideālu, viņi uzskata savu uzdevumu par izpildītu un atkāpās. Francijas okupācijas vara 22. novembrī paziņoja par padomju atlaišanu, to dekrētu anulēšanu un Elzasas pievienošanu Francijai.

## Ārējās saites
Aslaiviņas

**Aslaiviņas** () ir tauriņziežu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir subarktiskajā un mērenajā joslā ziemeļu puslodē. Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 600 sugas, no kurām Latvijā ir sastopama tikai viena — pūkainā aslaiviņa (*Oxytropis pilosa*).

## Atsauces
Galegas

**Galegas** () ir ģints tauriņziežu dzimtā, kuras dabiskais izplatības areāls ir Eirāzijā no Centrāleiropas līdz Vidusjūrai un Pakistānas rietumiem, kā arī tropiskajā joslā Āfrikas austrumos.

Ģintī ir klasificētas sugas:

* Austrumu galega (*Galega orientalis*) Lam. — sastopama arī Latvijā
* *Galega africana* Mill.
* *Galega assyriaca* Mouterde
* *Galega battiscombei* (Baker f.) J.B.Gillett
* *Galega cirujanoi* Garcia Mur. & Talavera
* *Galega lindblomii* (Harms) J.B.Gillett
* *Galega officinalis* L.
* *Galega somalensis* (Taub. ex Harms) J.B.Gillett

## Atsauces
Līneburga

**Līneburga** (, , ) ir pilsēta Vācijas ziemeļos, Lejassaksijas federālajā zemē. 2022. gadā Līneburgā dzīvoja 75,6 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir viena no Hanzas savienības pilsētām. Līneburga atrodas aptuveni 50 km uz dienvidaustrumiem no Hamburgas. Ir zināms, ka pilsēta pastāvēja 10. gadsimtā, bet uzplauka 12. gadsimtā Saksijas hercoga Heinriha Lauvas valdīšanas laikā. Līdz 1371. gadam Līneburga bija Brunsvikas–Līneburgas hercogu rezidence. Pilsētā atrodas Līneburgas Universitāte.

## Atsauces

## Ārējās saites
Programmatūras kvalitātes nodrošināšana

**Programmatūras kvalitātes nodrošināšana** ir kvalitātes prasību un kvalitātes kontroles mērījumu rezultātu novērtēšanas process, lai nodrošinātu, ka tiek izmantoti atbilstoši kvalitātes standarti un darbības.

Programmatūras kvalitātes nodrošināšana aptver visu programmatūras izstrādes procesu, tostarp prasību izstrādi, programmatūras projektēšanu, kodēšanu, koda pārskatīšanu, pirmkoda kontroli, programmatūras konfigurācijas pārvaldību, testēšanu, versiju pārvaldību un programmatūras integrāciju. To veido mērķi, saistības, spējas, darbības, mērījumi, verifikācija un validācija.

Programmatūras kvalitātes nodrošināšana ietver trīs galvenas darbības (Katra no šīm darbībām ir būtiska kvalitātes nodrošināšanai, un tās jāpiemēro integrēti un visaptveroši, lai sasniegtu kvalitatīvu programmatūru un lietotāju apmierinātību.):
* **preventīvās darbības**, kuras novērš kvalitātes trūkumus jau no sākuma
* **detektīvās darbības**, lai atklātu kvalitātes problēmas ar testēšanas palīdzību
* **korektīvās darbības**, lai novērstu atklātās problēmas un uzlabotu procedūras un standartus.

Kvalitātes nodrošināšana ir preventīvs pasākums, lai novērstu defektus un nodrošinātu, ka darbs tiek veikts pareizi, savukārt kvalitātes kontrole ir reaktīvs pasākums, lai identificētu un labotu defektus pēc tam, kad darbs ir pabeigts.

## Darbības
Galvenās programmatūras kvalitātes nodrošināšanas darbības:
* Vadības plāns: Izstrādā plānu par to, kā tiks veikta programmatūras kvalitātes nodrošināšana projekta laikā. Apsver, kuras programmatūras inženierijas aktivitātes ir vislabākās projekta vajadzībām, un pārbauda komandas prasmju līmeni.
* Pārbaudes punktus: Programmatūras kvalitātes nodrošināšana komanda ir jāiestata pārbaudes punkti. Novērtē projekta veiktspēju, pamatojoties uz apkopotajiem datiem dažādos pārbaudes punktos.
* Vairāku testēšanas stratēģiju izmantošana: Nepārākstāvas tikai pie vienas testēšanas pieejas. Ja ir pieejami daudz testēšanas metožu, izmanto tās.

## Priekšrocības
Ir tādi programmatūras kvalitātes nodrošināšanas priekšrocības, kā:
* Nodrošina augstas kvalitātes programmatūru.
* Augstas kvalitātes lietojumprogramma ietaupa laiku un izmaksas
* Augstas kvalitātes komerciālā programmatūra palielina uzņēmuma tirgus daļu. 
* Uzlabo programmatūras izveides procesu un kvalitāti.

## Atsauces
Itālijas sarene

thumb|''Setaria italica''
**Itālijas sarene** () ir graudzāļu dzimtas suga, kas ir sastopama Eirāzijas subtropu un mērenās klimata joslas dienviddaļā. Piemērotā klimatā tā tiek plaši kultivēta graudu ieguvei. Vecākās liecības par sugas audzēšanu tika atrastas senajā Huanhe tecējumā Ķīnā — izmantojot radioaktīvo oglekļa datēšanu, tika aprēķināts, ka atradnes vecums ir vairāk nekā 8000 gadu pirms mūsu ēras.

Latvijā suga ir sastopama ļoti reti, tā ir uzskatāma kā adventīvs (ievazāts) augs vai dārzbēglis, kuru dekoratīvo īpašību dēļ dažreiz kultivē apstādījumos.

## Atsauces
Ktulhu mīti

[thumb| [Ktulhu skice, ko uzzīmējis Lavkrafts, 1934. gada 11. maijs.]]
**Ktulhu mīti** ir kopīgais izdomātais visums, kura pirmsākums meklējams amerikāņu šausmu literatūras rakstnieka Hovarda Filipsa Lavkrafta darbos. Šo terminu ieviesa Augusts Derlets. Nosaukums "Ktulhu" cēlies no galvenās būtnes Lavkrafta novelē "Ktulhu aicinājums", kas pirmo reizi tika publicēta 1928. gadā.

Ričards Tīrnijs, rakstnieks, kurš arī sarakstījis mītu stāstus, vēlāk izmantoja terminu "Derleta mīts", lai atšķirtu Lavkrafta darbus no vēlākajiem Derleta stāstiem, kuri maina galvenos mītu principus. Jo īpaši Lavkrafta šausmu autori bieži izmanto Ktulhu mītu stila un visuma elementus.

## Vēsture
alt=A June 1934 photograph of H. P. Lovecraft, facing left|thumb|Ktulhu mītu radītājs Hovards Filipss Lavkrafts.

### Pirmais posms
Lavkrafta darbu caurvijošā tēma ir cilvēces pilnīga nenozīmība, saskaroties ar kosmiskajām šausmām, kas šķietami pastāv Visumā. Lavkrafts bieži atsaucās uz "Dižajiem senajiem" — varenu dievību panteonu no kosmosa, kas reiz valdīja pār Zemi, bet patlaban ir ieslīguši nāves miegā. Lai gan šīs zvērīgās dievības tika iekļautas gandrīz visos Lavkrafta publicētajos darbos (viņa otrais stāsts "Dagons", kas publicēts 1919. gadā, tiek uzskatīts par Ktulhu mītu visuma sākumu), pirmais stāsts, kas patiešām paplašināja Dižo Seno panteonu un tā tēmas ir "Ktulhu aicinājums", kas tika publicēts 1928. gadā.

Lavkrafts atšķirās no citiem tā laika rakstniekiem ar to, ka viņa galvenie varoņi, sastopoties ar parādībām ārpus to uztvertās īstenības, sāka zaudēt veselo saprātu. Viņš uzsvēra lietas būtību, stāsta ievadteikumā norādot, ka "visžēlīgākā lieta pasaulē, manuprāt, ir cilvēka prāta nespēja korelēt visu tā saturu."

### Otrais posms
Daži pētnieki izdala arī otro Ktulhu mītu posmu un apzīmē otrā posma sākumu ar Augusta Derleta darbiem. Galvenā atšķirība starp Lavkraftu un Derletu ir Derleta cerības izmantošana un idejas attīstība, ka Ktulhu mīti būtībā atspoguļoja cīņu starp labo un ļauno. Derletam tiek piedēvēts "Dižo seno" radīšana.

## Izdomātie kulti
Ktulhu mītos parādās vairāki izdomāti kulti. Daudzi no šiem kultiem kalpo ārējam dievam Ņjarlahotepam, rāpojošajam haosam, kas parādās neskaitāmos veidos. Citi kulti ir veltīti Dižajiem senajiem, spēcīgu citplanētiešu būtņu grupai, kas pašlaik atrodas ieslodzījumā vai nāvei līdzīgā miegā. Šie izdomātie kulti dažos veidos ir sākuši savu dzīvi ārpus Lavkrafta darbu lappusēm. Pēc autora Džona Engla teiktā, "Ļoti reālā ezotērisko maģisko un okulto prakšu pasaule savā kanonā ir pieņēmusi Lavkraftu un viņa darbus, kas ir informējuši par rituālajām praksēm vai pat veidojuši noteiktu sazvērestību un maģisko aprindu pamatu".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lavkrafta arhīvs
* Shēma par Lavkrafta "Ktulhu aicinājums" un Ktulhu mītiem.
Nikandrs Markss

**Nikandrs Markss** (krievu: *Никандр Александрович Марк*с, 1861—1921) bija krievu paleogrāfs, vēsturnieks, arheologs un folklorists. Kubaņas Valsts universitātes dibinātājs un pirmais rektors. Krievijas Impērijas armijas ģenerālleitnants, Odesas kara apgabala štāba priekšnieks.

## Dzīves gājums
Nikandrs Markss dzimis 1861. gadā Feodosijā militārā ģimenē. Pats Makrss militārajai karjerai cariskajā Krievijā veltīja 25 gadus.

1905. gadā Markss aktīvi piedalījās Odesas Strādnieku deputātu padomes sēdēs. Viņš tika ievēlēts par revolucionārās komitejas locekli. 1910. gadā viņš absolvēja Maskavas Arheoloģijas institūtu. 1914. gada jūnijā Nikandrs Markss atvaļinājās ar ģenerālleitnanta pakāpi un apmetās uz dzīvi Krimā. Pirmā pasaules kara sākumā viņu iesauca armijā.

1917. gadā viņš atbalstīja revolūciju. 1919. gadā Markss tika iecelts par Feodosijas tautas izglītības komisāru. Tajā pašā gadā, kad pilsētā ienāca ģenerāļa Jakova Slaščova armija, viņu arestēja un aizveda uz Jekaterinodaru (kopš 1920. gada — Krasnodara), virsnieki viņam draudēja ar linčošanu.

1919. gada rudenī viņš noraidīja piedāvājumu vadīt Sarkanās armijas vienības Kubaņā. 1920. gada 19. decembrī Markss tika ievēlēts par pirmo Kubaņas Universitātes rektoru.

Nomira Krasnodarā no pneimonijas, kur arī tika apglabāts.

## Ārējās saites
Persona non grata

***Persona non grata*** (no latīņu: *persona non grata* — "nevēlama persona") ir diplomātisks termins, kas apzīmē ārvalstu personu, kurai uzņēmējvalsts vai valstu savienības iestādes ir atteikušas apstiprinājumu (franču: *agrément*), kā arī diplomātisko pārstāvi, kuru uzņēmējvalsts ir atzinusi par nevēlamu.

Saskaņā ar 1961. gada Vīnes konvenciju par diplomātiskajām attiecībām uzņemošās valsts iestādēm nav pienākuma paskaidrot iemeslus, kāpēc diplomāts ir pasludināts par *persona non grata*.

Diplomātijā tiek lietots arī pretējs jēdziens — ***persona grata*** jeb vēlama persona.

Arī personas, kas nav diplomāti, valsts var pasludināt par *persona non grata*.

## Citi gadījumi
Filipīnās provinču, mazpilsētu un pilsētu vietējie likumdevēji var pasludināt par *persona non grata* noteiktus cilvēkus vai grupas, tostarp personas, kas nav diplomāti, un Filipīnu pilsoņus, lai paustu negatīvu attieksmi pret konkrēto personu. Tā var būt reakcija uz to, ka persona pārkāpusi vietējos rīkojumus vai likumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Toki (nozīmju atdalīšana)

**Toki** var būt:

* Toki ― ciems Tilžas pagastā, Balvu novadā;
* Toki gekons ― zvīņrāpuļu kārtas dzīvnieks.
Ance Eikena

**Ance Eikena** (dzimusi **Ance Vilnīte,** 1997. gada 6. maijā) ir latviešu māksliniece.

## Biogrāfija
Ance Eikena absolvējusi J. Rozentāla Mākslas skolu. Beigusi Latvijas Mākslas akadēmijas Vizuālās komunikācijas nodaļu (2022). Ar dažādiem tēlniecības darbiem, vides objektiem, instalācijām un performancēm piedalījusies Rīgas Fotomēnesī, Tēlniecības kvadriennālē, izstādēs *Academia* un "Laktācija" Latvijas Nacionālajā mākslas muzejā un citur.

Par pirmo personālizstādi "Dievs Tēvs Debesīs" mākslas telpā "Brīvība" 2021. gada nogalē un 2022. gada sākumā saņēmusi Purvīša balvu. 2022. gadā galerijā "Look" notika A. Eikenas otrā personālizstāde "Dusi, pieglaudies man klāt".

## Atsauces
Progress and Poverty

thumb|1881. gada izdevuma vāks
***"Progress and Poverty: An Inquiry into the Cause of Industrial Depressions and of Increase of Want with Increase of Wealth"*** ir amerikāņu ekonomista Henrija Džordža grāmata, kas tika publicēta 1879. gadā.

Grāmata pēta, kāpēc nabadzība pavada ekonomisko un tehnoloģisko progresu, kā arī kāpēc ekonomikas izpauž tendenci uz cikliskiem lejupslīžu un augšupejas periodiem. Džordžs aizstāv radikālu risinājumu, kas koncentrējas uz ekonomiskās nomas iegūšanu no dabas resursiem un zemes īpašumiem.

Grāmatu pārdeva vairākos miljonos eksemplāru, kļūstot par vienu no visvairāk pārdotajām grāmatām 19. gadsimta beigās. Tā iedvesmoja ideoloģiju, kas tagad ir pazīstama kā džordžisms.

## Struktūra
Grāmatā ir iekļauts ievads, secinājumu un 10 grāmatas (43 nodaļas).

## Atsauces

## Ārējās saites
Sistēmprogrammatūra

**Sistēmprogrammatūra** jeb **sistēmas programmatūra** ir lietojumneatkarīga programmatūra, kas nodrošina aparatūras darbību, lietojumprogrammu izstādi un izpildi, kā arī lietotāja apkalpošanu, pie sistēmas programmatūras pieder, piemēram, operētājsistēmas, tīklu un datu bāzu pārvaldības programmas, un visām utilītprogrammām, kas pārvalda datora resursus zemā līmenī, kas ietver kompilatorus, ielādētājus, asamblerus, failu vadības rīkus, sasaistītājus un atkļūdošanas programmas, kā arī pati operētājsistēmu.

Sistēmas programmatūra vada datora iekšējo darbību, galvenokārt izmantojot operētājsistēmu. Tas vada perifērijas ierīces, piemēram, atmiņas ierīces, printerus un monitorus. Gluži pretēji, lietojumprogrammatūra palīdz datoram izpildīt lietotāja sniegtos norādījumus.
Sistēmas programmatūra ietver fonā darbojošās programmas, kas ļauj funkcionēt lietojumprogrammām. Sistēmprogrammatūra tiek automātiski instalēta operētājsistēmas instalēšanas laikā. Lietotājiem ir iespēja izvēlēties, kuras lietojumprogrammas ir nepieciešamas instalēt viņu sistēmās. Pēc datora ieslēgšanas tā tiek automātiski ielādēta datora atmiņā.

Programmētājs, kas plāno, veido, uztur, paplašina un vada operētājsistēmas izmantošanu, lai uzlabotu datu apstrādes sistēmas darba efektivitāti sauc par **sistēmas programmētāju**.

Pie sistēmas programmām pieder dzini jeb *draiveri*, kas vada dažādu ierīču, piemēram, printera vai skenera, funkcionēšanu. Ierīču dziņus lieto, lai katrai programmai, kas grib lietot kāda veida ierīci, nebūtu jāiekļauj visu attiecīgā veida ierīču vadības kodu. Dziņi nodrošina standartizētu kāda veida ierīču piekļuves saskarni. Pērkot kādu ierīci, komplektā parasti ir kompaktdisks ar draiveriem, kas nodrošina ierīces darbību dažādās operētājsistēmās.

## Atsauces
Tragantzirņi

**Tragantzirņi** () ir ģints tauriņziežu dzimtā, kurā klasificēts vairāk nekā 3000 lakstaugu un krūmāju sugu. Tās dabiskais izplatības areāls ir ziemeļu puslodes mērenajā joslā un vietumis dienvidu puslodē.

Latvijā sastopamas šādas tragantzirņu sugas:

* Dānijas tragantzirnis (*Astragalus danicus*) Retz.
* Dedestiņu tragantzirnis (*Astragalus cicer*) L.
* Grumbdaivu tragantzirnis (*Astragalus filicaulis*) Fisch. et C.A.Mey. ex Ledeb.
* Nokarenais tragantzirnis (*Astragalus penduliflorus*) Lam.
* Saldlapu tragantzirnis (*Astragalus glycyphyllos*) L.
* Smiltāja tragantzirnis (*Astragalus arenarius*) L.

## Atsauces
Novorosijskas jūras osta

**Novorosijskas jūras osta** (krievu: *Новороссийский морской порт*) ir viena no lielākajām Melnās jūras ostām un lielākā osta Krievijā. Piestātņu kopējais garums ir 8,3 km.

Novorosijskas jūras osta atrodas starptautisko transporta koridoru krustpunktā, kas savieno Krieviju ar Vidusjūras reģiona valstīm, Tuvajiem Austrumiem, Āfriku, Dienvid- un Dienvidaustrumāziju, kā arī Ziemeļameriku un Dienvidameriku.

## Ārējās saites
Almoravidu dinastija

**Almoravidu dinastija** jeb **Murābitūnu dinastija** (, *Al-Murābiṭūn*) bija berberu dinastija, kura no 1040. līdz 1147. gadam Ziemeļāfrikā un Pireneju pussalā bija izveidojusi impēriju. Almoravidu dinastiju izveidojās vairāku berberu cilšu (lamtunu, gudālu, masufu) apvienībā mūsdienu Mauritānijas un Rietumsahāras teritorijā. Viņi pakļāva Magribas rietumus (mūsdienu Maroku) un Andalusu (Spānijas dienvidus). 1062. gadā dibināja Marrākešu, kas kļuva par valsts galvaspilsētu. 1147. gadā Amoravidu dinastiju pakļāva Almohadu kalifāts, un tā beidza pastāvēt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bruņurupuči Nidzjas: Mutantu haoss

**"Bruņurupuči Nindzjas: Mutantu haoss"** () ir 2023. gada ASV datoranimācijas supervaroņu filma, kuras režisors ir Džefs Rovs, viņš kopā ar Setu Rogenu, Evanu Goldbergu, Denu Hernandesu un Bendži Samitu ir arī scenārija līdzautors. Šī ir septītā pilnmetrāžas kinofilma un sērijas atkārtota uzsākšana. Galvenās lomas filmā ierunājuši Maika Ebijs, Šamons Brauns jaunākais, Nikola Kantu un Breidijs Nuns (bruņurupuči nindzjas), pārējās lomas ierunājuši Hanibāls Bariss, Rouza Bairna, Džons Sina, Džekijs Čans, *[[Ice Cube]]*, Natasja Demetriu, Aio Edebiri, Džankarlo Esposito, *[[Post Malone]]*, Sets Rogens, Pols Rads un Maija Rūdolfa. Filmā pēc gadiem ilgas slēpšanās no cilvēku pasaules bruņurupuči mēģina tikt pieņemti tajā kā parasti varonīgi pusaudži.

*[[Nickelodeon]]* par "Mutantu haosu" paziņoja 2020. gada jūnijā, filmu producēja Rogens, Goldbergs un Džeimss Vīvers (producentu kompānija *[[Point Grey Pictures]]*) un par režisoru izvēlēts Rovs. Animāciju veidoja studija *[[Mikros Animation]]* Monreālā un Parīzē un studija *[[Cinesite]]* Vankūverā, par animācijas stilu galvenokārt izvēloties skices no skolas kladēm. Cenšoties izpētīt bruņurupuču pusaudžu aspektu, filmas veidotāji smēlušies iedvesmu no pusaudžu pieaugšanas filmām. Lielāko daļu no aktieriem paziņoja 2023. gada martā. Trents Reznors un Atikuss Ross izveidoja filmas skaņu celiņu.

Nepabeigtu filmas versiju izrādīja Ansī Starptautiskajā animācijas kinofestivālā . Filmu izplatīja *[[Paramount Pictures]]* un tās pirmizrāde ASV notika , bet Latvijā — 4. augustā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot balss aktieru ieguldījumu, scenāriju un stilizēto animāciju; atsevišķi kritiķi to nosaukuši par labāko "Bruņurupuču nindzju" filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Slotzari

**Slotzari** (, sinonīms *Sarothamnus*) ir augu ģints tauriņziežu dzimtā, kuras dabiskais izplatības areāls ir Eiropā, Rietumāzijā un Ziemeļāfrikā. Viena suga ir sastopama arī Latvijā.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas un dabiski sastopamie hibrīdi:

* Parastais slotzaris (*Cytisus scoparius)* (L.) Link
* *Cytisus acutangulus* Jaub. & Spach
* *Cytisus aeolicus* Guss.
* *Cytisus agnipilus* Velen.
* *Cytisus anatolicus* (Güner) Vural
* *Cytisus arboreus* (Desf.) DC.
* *Cytisus ardoinoi* E.Fourn.
* *Cytisus balansae* (Boiss.) Ball
* *Cytisus cantabricus* (Willk.) Rchb.f. & Beck
* *Cytisus* × *cetius* Beck
* *Cytisus commutatus* (Willk.) Briq.
* *Cytisus decumbens* (Durande) Spach
* *Cytisus dieckii* (Lange) Fern.Prieto, Nava, Fern.Casado, M.Herrera, Bueno Sánchez, Sa
* *Cytisus emeriflorus* Rchb.
* *Cytisus filipes* Webb
* *Cytisus fontanesii* Spach ex Ball
* *Cytisus grandiflorus* DC.
* *Cytisus gueneri* (H.Duman, Bașer & Malyer) Vural
* *Cytisus kerneri* Błocki
* *Cytisus malacitanus* Boiss.
* *Cytisus* × *millenii* Borbás
* *Cytisus multiflorus* (L'Hér.) Sweet
* *Cytisus nigricans* L.
* *Cytisus orientalis* Loisel.
* *Cytisus oromediterraneus* Rivas Mart. & al.
* *Cytisus osyrioides* Svent.
* *Cytisus prietoi* Bueno Sánchez, Fern.Casado & Nava
* *Cytisus procumbens* (Waldst. & Kit. ex Willd.) Spreng.
* *Cytisus striatus* (Hill) Rothm.
* *Cytisus supranubius* (L.f.) Kuntze
* *Cytisus* × *versicolor* Dippel
* *Cytisus villosus* Pourr.

## Atsauces
Greizais nams

**"Greizais nams"** () ir 2017. gada Apvienotās Karalistes un ASV mistērijas filma, kuras režisors ir Žils Pakē-Brenērs. Filmā galvenās lomas atveido Glenna Klouza, Terenss Stemps, Makss Aironss, Stefānija Martīni, Džūlians Sendss, Džiliana Andersone un Kristīna Hendriksa. Filma balstīta uz Agatas Kristi tāda paša nosaukuma 1949. gada romānu.

Filma stāsta par privātdetektīvu, kuru viņa bijušā mīļākā lūdz izmeklēt viņas vectēva slepkavību.

Filmas "Greizais nams" pirmizrāde notika . Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 58% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Irbulenes

**Irbulenes** () ir tauriņziežu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir Eiropā un Rietumāzijā. Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 120 sugas, no kurām Latvijā ir sastopamas:

* Krāsu irbulene (*Genista tinctoria*) L.
* Pūkainā irbulene (*Genista pilosa*) L.

## Atsauces
Deli sultanāts

**Deli sultanāts** (, *saltanat dehli*) bija musulmaņu impērija no 1206. līdz 1526. gadam Indostānas pussalas ziemeļos un centrālajā daļā, mūsdienu Indijas, Pakistānas un Bangladešas teritorijās. Deli sultanātā valdīja piecas dinastijas — Mamluku dinastija (1206–1290), Haldžu dinastija (1290–1320), Tuglaku dinastija (1320–1414), Sajīdu dinastija (1414–1451) un Lodi dinastija (1451–1526). Deli sultanāts bija pirmā lielā valsts mūsdienu Indijas teritorijā, kuru dibināja iekarotāji, nevis teritorijas pamatiedzīvotāji. Sultanātu 1206. gadā dibināja iekarotāji no Gurīdu dinastijas. Oficiālā valoda Deli sultanātā bija persiešu valoda. Deli sultanāts beidza pastāvēt, kad to 1526. gadā iekaroja Mogulu impērija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilciens uz Jūmu (2007. gada filma)

**"Vilciens uz Jūmu"** () ir 2007. gada ASV vesterna filma, kuras režisors ir Džeimss Mengolds. Filmā galvenās lomas atveido Kristians Beils, Rasels Krovs, Pīters Fonda, Gretčena Mola, Bens Fosters, Dallass Robertss, Alans Tjūdiks, Vinesa Šova un Logans Lermans. Filma balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma 1953. gada īso stāstu, un tā ir otrā stāsta adaptācija pēc 1957. gada filmas.

Filma stāsta par rančo īpašnieku, kurš piesakās nogādāt sagūstīto noziedznieku uz vilcienu, kas vedīs viņu uz tiesu.

Filmas "Vilciens uz Jūmu" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Lionsgate]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši slavējot Beila un Krova aktierspēli. Filmu nominēja 80. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā oriģinālmūzika" un "Labākā skaņa". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 89% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rotherham United F.C.

***Rotherham United Football Club*** ir profesionāls Anglijas futbola klubs no Roteremas pilsētas Dienvidjorkšīrā, kas piedalās Anglijas otrajā spēcīgākajā futbola līgā jeb Anglijas čempionātā. Klubs tika dibināts 1925. gadā un savas mājas spēles aizvada *[[New York Stadium]]* stadionā. Kluba sākotnējās krāsas bija dzeltens un melns, bet kopš 1930. gada tās ir sarkana un balta.

## Sasniegumi

* **Anglijas futbola 3. līmenis** (pašlaik — *League One*)
** Čempioni (2): 1950–51, 1980–81
** Vicečempioni (3): 2000–01, 2019–20, 2021–22
** Izslēgšanas spēļu uzvarētāji (2): 2013–14, 2017–18
* **Anglijas futbola 4. līmenis** (pašlaik — *League Two*)
** Čempioni (1): 1988–89
** Vicečempioni (3): 1991–92, 1999–2000, 2012–13
* **[[Anglijas Līgas kauss]]**
** Finālisti (1): 1960–61
* **EFL Trophy**
** Uzvarētāji (2): 1995–96, 2021–22

## Ārējās saites

*
Vilciens uz Jūmu

**"Vilciens uz Jūmu"** var būt:

* "Vilciens uz Jūmu" (*3:10 to Yuma*) — 1957. gada ASV vesterna filma;
* "Vilciens uz Jūmu" (*3:10 to Yuma*) — 2007. gada ASV vesterna filma.
Pērses iela

**Pērses iela** var būt:

* Pērses iela — iela Alojā;
* Pērses iela — iela Baldonē;
* Pērses iela — iela Daugavpilī;
* Pērses iela — iela Jaunjelgavā;
* Pērses iela — iela Jēkabpilī;
* Pērses iela — iela Jūrmalā;
* Pērses iela — iela Koknesē;
* Pērses iela — iela Mārupē;
* Pērses iela — iela Ogrē;
* Pērses iela — iela Rīgā;
* Pērses iela — iela Saulkrastos;
* Pērses iela — iela Tukumā;
* Pērses iela — iela Garkalnes pagasta Berģos.
Uzi Narkiss

thumb|Uzi Narkiss
**Uzi Narkiss** (ivritā: עוזי נרקיס, angļu: *Uzi Narkiss*; dzimis , Jeruzalemē, miris , turpat) bija Izraēlas ģenerālis, kas 1967. gada Sešu dienu kara laikā komandēja Izraēlas Aizsardzības spēku Centrālo fronti.

Narkisa vadībā Jeruzalemes vecpilsēta tika atgūta no Jordānijas, un Jeruzaleme tika atkal apvienota Izraēlas kontrolē.

1968. gadā Narkiss atvaļinājās no Izraēlas Aizsardzības spēkiem un ilgu laiku ieņēma amatus Ebreju aģentūrā un Pasaules cionistu organizācijā.

Nomira Jeruzalemē 1997. gada 17. decembrī 72 gadu vecumā.

## Ārējās saites
Moše Dajans

**Moše Dajans** (ivritā: משה דיין‏‎, 1915—1981) bija Izraēlas karavadonis un valstsvīrs. Ģenerālleitnants, Izraēlas aizsardzības ministrs (1967—1974) Sešu dienu kara un Salīdzināšanas dienas kara laikā. Kneseta deputāts (1959—1981).

## Dzīvesgājums
Dzimis Pirmā pasaules kara laikā 1915. gada 20. maijā Dganijas kibucā, Osmaņu Impērijai piederošajā Palestīnā, no Ukrainas izceļojušo Dvoras Zatulovskas un Šmuela Kitaigorodska ģimenē. Otrā pasaules kara laikā viņš Libānā karoja britu pusē un pēc ievainojuma 1941. gada 7. jūnijā zaudēja kreiso aci.

Izraēlas Neatkarības kara laikā 1948. gadā majors Dajans izcēlās Dganijas aizsardzībā no 14. līdz 19. maijam, kad viņam izdevās apturēt Sīrijas karaspēka virzību. Augustā viņu iecēla par Jeruzalemes frontes komandieri.

No 1950. līdz 1953. gadam Moše Dajans komandēja Izraēlas Dienvidu un pēc tam Ziemeļu militāro apgabalu, mācījās Augstākajā virsnieku skolā Lielbritānijā, vadīja Ģenerālštāba Operāciju departamentu. No 1953. līdz 1958. gadam bija Izraēlas Aizsardzības spēku ģenerālštāba priekšnieks. Šajā amatā viņam bija galvenā loma "Operācijas Kadeša" plānošanā Suecas krīzes laikā. 1959. gadā viņu ievēlēja par Kneseta deputātu. Vjetnamas kara laikā 1966. gadā Dajans strādāja par kara korespondentu Dienvidvjetnamā.

No 1967. līdz 1974. gadam Dajans bija Izraēlas aizsardzības ministrs. Kā aizsardzības ministrs, viņš kopā ar premjerministri Goldu Meiru bija atbildīgs par Izraēlas Aizsardzības spēku zaudējumiem kara sākumā, jo noraidīja ģenerālštāba priekšlikumu mobilizēt armiju un veikt preventīvu triecienu. Neraugoties uz viņa kaujinieka reputāciju, daudzi Dajana centieni valdībā bija vērsti uz vienošanos slēgšanu ar kaimiņu arābu valstīm. Atbalstīja Palestīniešu pašpārvaldi, nepiešķirot viņiem neatkarību. 1978.—1979. gadā Dajans bija Izraēlas ārlietu ministrs.

Miris 1981. gada 16. oktobrī no sirdslēkmes.
thumb|Dajana kaps Nahalas kapsētā

## Fakti
Brīvi pārvaldīja ivritu, arābu un angļu valodu.

## Ārējās saites
Amerikāņu nakts

**"Amerikāņu nakts"** () ir 1973. gada Francijas un Itālijas kopražojuma romantiska komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Fransuā Trifo. Filmā galvenās lomas atveido Žaklīna Bisita, Valentīna Kortēze, Dani, Aleksandra Stjuarte, Žans Pjērs Omons, Žans Pjērs Leo un Fransuā Trifo.

Filmā Fransuā Trifo atveido režisoru, kurš cīnās, lai pabeigtu savu filmu, vienlaikus pārvarot gan personiskas, gan profesionālas krīzes aktieru un uzņemšanas komandas vidū.

Filmas "Amerikāņu nakts" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Filma saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā", kā arī nominācijas kategorijās "Labākais režisors", "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Kortēze) un "Labākais oriģinālscenārijs". "Amerikāņu nakts" tiek uzskatīta par vienu no Trifo labākajām filmām. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 98% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valentīna Kortēze

**Valentīna Kortēze** (, dzimusi , mirusi ) bija itāļu kino un teātra aktrise. Savā karjerā, kas ilga vairāk nekā 50 gadus, atveidojusi lomas vairāku pazīstamu režisoru, kā Mikelandželo Antonioni, Federiko Fellīni, Franko Dzefirelli, Fransuā Trifo un Džozefa Mankeviča, filmās.

Par lomu Trifo filmā "Amerikāņu nakts" (1973) Kortēze saņēma BAFTA kino balvu, kā arī tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Piedalījusies arī Džozefa Mankeviča filmā "Baskājainā grāfiene" (*The Barefoot Contessa*, 1954), Mikelandželo Antonioni filmā *[[Le Amiche]]* (1955), Mario Bavas filmā *[[La ragazza che sapeva troppo]]* (1963), Federiko Fellīni filmā "Džuljeta un gari" (*Giulietta degli spiriti*, 1965), Franko Dzefirelli filmā *[[Jesus of Nazareth]]* (1977) un Terija Giljama filmā "Barona Minhauzena piedzīvojumi" (*The Adventures of Baron Munchausen*, 1988).

## Ārējās saites
Piparmētra (filma)

**"Piparmētra"** () ir 2018. gada ASV trillera filma, kuras režisors ir Pjērs Morels. Filmā galvenās lomas atveido Dženifere Gārnere, Džons Ortiss, Džons Galahers jaunākais, Huans Pablo Raba un Taisons Riters.

Filma stāsta par sievieti, kura kļūst par atriebīgu taisnības cīnītāju, kad tiek nogalināti viņas vīrs un meita.

Filmas "Piparmētra" pirmizrāde notika . Filma nopelnīja 53 miljonus ASV dolāru un saņēma galvenokārt negatīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 13% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ridika hronikas

**"Ridika hronikas"** () ir 2004. gada ASV zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir Deivids Tūī. Filmā galvenās lomas atveido Vins Dīzels, Tendīveja Ņūtone, Karls Urbans, Aleksa Davalosa, Kolms Fjors un Kīts Deivids. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "Kad iestājas tumsa".

Filma seko Ridika (Dīzels) piedzīvojumiem, kad viņš mēģina izvairīties no sagūstīšanas un stāties pretī iebrūkošai impērijai.

Filmas "Ridika hronikas" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 29% vērtējums. Franšīzes trešā filma ar nosaukumu "Ridiks" (*Riddick*) iznāca 2013. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tautas varas spēks

**"Tautas varas spēks"** ir 2007. gadā ar nosaukumu **"Spēks vienotībā"** dibināta Latvijas populistiska politiskā partija, kas no 2012. līdz 2022. gadam darbojās ar nosaukumu **"Alternative"**.

## Vēsture

2009. gada Aglonas novada domes vēlēšanās partija ieguva vienu deputāta mandātu.

Gatavojoties 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām, 2013. gadā Aleksandrs Mirskis pārdēvēja partiju "Spēks vienotībā" par "Alternative", kļūstot par tās vadītāju, taču Eiropas parlamentā netika ievēlēts.

Arī 2017. gada pašvaldību vēlēšanās partija "Alternative" neguva ievēlēšanai pietiekošu vēlētāju atbalstu un 2020. gada Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās partija nepārvarēja 5% barjeru. Kandidātu sarakstā bija Valērijs Petrovs (mēra amata kandidāts), Aleksejs Rosļikovs, Vitālijs Dubovs, Jefimijs Klementjevs, Jevgenijs Jevstifejevs, Svetlana Čulkova, Agris Sūna, Amils Saļimovs, Rolands Pogulis, Mihails Tjurins, Kirils Haritonovs, Andrejs Daņiļevičs, Andrejs Pokumeiko, Aleksandrs Šileinikovs, Nikolajs Grebņovs, Nataļja Marčenko-Jodko, Ronalds Pedāns, Jevgenijs Trigubko, Linda Livčāne, Nataļja Nikuļina, Aleksandrs Mirskis, Natālija Sproģe, Igors Karazejevs, Valērijs Dombrovskis, Kristīna Linova, Rihards Romušs, Poļina Rožkova, Pēteris Jefimovs, Andris Gūtmanis, Valentīna Kudrjašova, Vitālijs Porsevs, Viktorija Jarkina, Sergejs Volodins un citi.

2020. gada 11. oktobrī vairāki partijas "Alternative" biedri piereģistrēja jaunu biedrību "Stabilitātei- Jā!". 2021. gada 17. janvārī par jaundibinātās partijas "Stabilitātei!" priekšsēdētāju un līdzpriekšsēdētāju kļuva Aleksejs Rosļikovs un Valērijs Petrovs.

2022. gada maijā partijas "Alternative" vadībā nonāca Valentīns Jeremejevs, kurš to pārveidoja to par partiju "Tautas varas spēks". Partija startēja 14. Saeimas vēlēšanās, taču, nepārvarot 5% barjeru, Saeimā neiekļuva. Pēc vēlēšanu rezultātu paziņošanas, Jeremejevs rezultātus apstrīdēja, iesniedzot sūdzības Centrālajā vēlēšanu komisijā.

## Vēlēšanas

### Eiroparlamenta vēlēšanas

### Saeimas vēlēšanas

## Atsauces
Dogmens (2018. gada filma)

**"Dogmens"** () ir 2018. gada Itālijas krimināldrāmas filma, kuras režisors ir Mateo Garrone. Filmā galvenās lomas atveido Marčello Fonte un Edoardo Peše.

Filma stāsta par labsirdīgo suņu frizētavas īpašnieku Marčello, kurš, dzīvojot nabadzīgā rajonā, mēģina tikt galā ar vardarbīgo un nestabilo Simoni, kurš terorizē visu rajonu.

Filmas "Dogmens" pirmizrāde notika  71. Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Fonte saņēma festivāla labākā aktiera balvu. Filmu izvēlējās kā Itālijas kandidatūru par labāko starptautisko spēlfilmu 91. Kinoakadēmijas balvai, tomēr to nenominēja. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 84% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
La Révolution (seriāls)

**"La Révolution"** ir 2020. gada pārdabiskas drāmas seriāls franču valodā, ko producēja *[[Netflix]]*.

Seriāls tika filmēts Francijā 2019. gadā. Pirmizrāde notika 2020. gada 16. oktobrī. 2021. gada janvārī seriāls tika atcelts pēc vienas sezonas.

## Sižets
Seriāla darbība norisinās Francijā 18. gadsimta beigās. Valstī parādās noslēpumains vīruss, kas aristokrātiem asinis padara zilas un liek viņiem nogalināt parastos iedzīvotājus. Starp filmas varoņiem ir arī ārsts Žozefs Giljotēns, kura vārds tika dots giljotīnai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kad iestājas tumsa

**"Kad iestājas tumsa"** (), jeb **"Melnais caurums"**, ir 2000. gada ASV zinātniskās fantastikas šausmu filma, kuras režisors ir Deivids Tūī. Filmā galvenās lomas atveido Vins Dīzels, Rada Mičela, Kouls Hausers un Kīts Deivids.

Filma stāsta par transporta kosmosa kuģi, kas ar apkalpi avarē uz svešas planētas, kurā dzīvo asinskāri radījumi.

Filmas "Kad iestājas tumsa" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[USA Films]]* un *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus. Tā bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 53,2 miljonus ASV dolāru. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 59% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Losalamosas Nacionālā laboratorija

**Losalamosas Nacionālā laboratorija** (**LANL**, , LANL, agrāk **zona Y**, **LASL**) ir viena no sešpadsmit ASV Enerģētikas departamenta nacionālajām laboratorijām. Atrodas Losalamosā, Ņūmeksikā, ASV. Laboratoriju pārvalda *[[Triad National Security]], LLC*. Laboratorija tika izveidota Manhatanas projekta ietvaros 1943. gadā.

Lielākais darba devējs Ņūmeksikas štatā ar aptuveni 12 500 pilnas slodzes LANS darbiniekiem un aptuveni 3300 līgumdarbiniekiem. Turklāt aptuveni 120 Enerģētikas departamenta ierēdņi ir pastāvīgi nodarbināti iestādē, kas nodrošina LANL veikto darbību federālo uzraudzību un kontroli.

Losalamosas laboratorija ir viena no divām laboratorijām ASV, kas veic slepenu darbu pie kodolieročiem. Otrā, Livermoras Nacionālā laboratorija, sāka darboties 1952. gadā. 2008. gada novembrī laboratorijā darbojās pasaulē jaudīgākais superdators *[[IBM Roadrunner]]*. Papildus nacionālo kodolieroču izstrādei, ASV Aizsardzības departamenta izlūkošanas aģentūras pasūtījumā laboratorija darbojās kā apstrādes izlūkošanas aģentūra un, pamatojoties uz sniegtajiem izlūkdatiem, nodarbojās ar padomju kodolprogrammas un kodolarsenāla lietišķo izpēti un analīzi, kā arī līdzīgām programmām citās sociālisma valstīs.

## Vēsture

Laboratorija tika dibināta Otrā pasaules kara laikā kā slepena, centralizēta iestāde, lai koordinētu Manhatanas projekta zinātnisko izpēti, sabiedroto projektu pirmo kodolieroču izstrādei. 1942. gada septembrī grūtības, kas radās, veicot provizoriskus kodolieroču pētījumus universitātēs, kas izkaisītas visā valstī, liecināja par vajadzību pēc laboratorijas, kas būtu paredzēta tikai šim nolūkam.

Manhatanas projekta laikā Losalamosa uzņēma tūkstošiem darbinieku, tostarp daudzus Nobela prēmijas laureātus. Atrašanās vieta tika turēta pilnīgā noslēpumā. Tās vienīgā pasta adrese bija pasta kastīte ar numuru 1663 Santafē, Ņūmeksikā. Galu galā tika izmantotas divas citas pasta kastītes, 180 un 1539, arī Santafē.

Laboratorijas darbs vainagojās ar vairākām atomierīcēm, no kurām viena tika izmantota pirmajā kodolizmēģinājumā netālu no Alamogordo, Ņūmeksikā, ar kodēto nosaukumu ''Trinity'', 1945. gada 16. jūlijā. Pārējās divas bija atombumbas, "Mazais zēns" un "Resnais vīrs", kas tika izmantoti uzbrukumos Hirosimai un Nagasaki. 1945. gada 16. oktobrī laboratorija saņēma Armijas- jūras spēku “E” balvu par izcilību ražošanā.

## Direktori
* Roberts Openheimers (1943—1945)
* Noris Bredberī (1945—1970)
* Harolds Agņjū (1970—1979)
* Donalds Kers (1979—1986)
* Zigfrīds S. Hekers (1986—1997)
* Džons S. Brauns (1997—2003)
* Pīts Nanoss (2003—2005)
* Roberts Кukuks (2005—2006)
* Maikls Anastasio (2006—2011)
* Čārlzs Makmilans (2011—2017)
* Terijs Voless (2018)
* Tomass Meisons (2018—pašlaik)

## Ārējās saites

* 
* Los AlamosOverview of Historical Operations
* Annotated bibliography on Los Alamos from the Alsos Digital Library
* University of California Office of Laboratory Management (official website)
Cortese

***Cortese*** var būt:

* Dženevīve Kortesa (*Genevieve Cortese*; 1981) — amerikāņu aktrise;
* Valentīna Kortēze (*Valentina Cortese*; 1923—2019) — itāļu kino un teātra aktrise.
Basām kājām

**"Basām kājām"** () ir 2005. gada Vācijas romantiskā kinokomēdija, kuras režisors, scenārija līdzautors un galvenās lomas atveidotājs ir Tils Šveigers. Filma stāsta par Niku (Tils Šveigers), hēdonistisku vecpuisi, kurš palīdz un galu galā iemīlas Leilā, no psihiatriskās slimnīcas izbēgušā pacientē, kuru atveido Johanna Vokaleka. Filma balstīta uz amerikāņu scenārista Stīvena Zotnovska oriģinālo scenāriju un stāstu *Barefoot*.

Filma galvenokārt saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un saņēma Vācijas Mediju balvu (Bembija balvu) kā labākā 2005. gada Vācijas filma.

2014. gadā izdots filmas ASV rīmeiks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Baltkrievu savienība

**Latvijas baltkrievu savienība** (baltkrievu: *Саюз беларусаў Латвіі*) ir sabiedriska organizācija, kas apvieno baltkrievu un slāvu kultūras biedrības. Tā iniciē un atbalsta programmas kultūras un tautas mākslas, izglītības, baltkrievu tradīciju saglabāšanas un attīstības jomā Latvijā. Darbojas Rīgā un visos Latvijas reģionos. Tai ir sabiedriskā labuma organizācijas statuss, un tā ir Latvijas Republikas Kultūras ministrijas mazākumtautību nevalstisko organizāciju pārstāvju konsultatīvās komisijā.

Valdes priekšsēdētāja ir Valentīna Piskunova, Baltkrievijas Dzelzceļa transporta inženieru institūta absolvente.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pusaudžu grūtniecība

thumb|Jauna sieviete rokās tur savu bērnu (1884)
**Pusaudžu grūtniecība** ir grūtniecība pusaudžu vecumā līdz 20 gadiem. Pasaules Veselības organizācija definē pusaudžu vecumu kā periodu no 10 līdz 19 gadiem.

Grūtnieces pusaudžu vecumā saskaras ar daudzām tādām pašām ar grūtniecību saistītām problēmām kā vecākas sievietes. Meitenēm, kas jaunākas par 15 gadiem, var rasties papildus problēmas, jo viņas var nebūt pietiekoši fiziski attīstītas, lai dzemdētu. Paildus tam, 15—19 gadus vecām meitenēm riski vairāk saistīti ar sociālekonomiskajiem faktoriem, nevis ar bioloģisko vecuma ietekmi, tostarp zemāku izglītības līmeni un nabadzību.

Pusaudžu grūtniecība attīstītajās valstīs parasti iestājas ārpus laulības un bieži vien ir saistīta ar sociālo stigmu.

## Ārējās saites
Francijas revolucionārie kari

thumb|Francijas revolucionārie kari
**Francijas revolucionārie kari** () bija virkne Eiropā notiekošu bruņotu konfliktu, kuros iesaistījās Francijas Pirmā Republika un kuri norisinājās no 1792. gada, kad Francijas revolucionārā valdība pieteica karu Austrijas erchercogistei, līdz 1802. gadam, kad noslēgts Amjēnas miers.

## Kara sākums
1789. gada Franču revolūcija spēcīgi ietekmēja arī kaimiņvalstis, mudinot tās veikt izlēmīgus pasākumus pret draudošajām briesmām. Svētās Romas impērijas imperators Leopolds II un Prūsijas karalis Frīdrihs Vilhelms II personīgā tikšanās reizē Pilnicā vienojās apturēt revolucionāro ideju izplatīšanos. Uz to mudināja arī franču emigranti, kas Koblencā bija izveidojuši karaspēka korpusu prinča Kondē vadībā (franču: *Armée de Condé*).

Tika uzsākti militārie sagatavošanās darbi, taču monarhi ilgi vilcinājās uzsākt naidīgu rīcību. Iniciatīva nāca no Francijas, kas 1792. gada 20. aprīlī pieteica karu Austrijai par tās naidīgo rīcību pret Franciju. Austrija un Prūsija noslēdza aizsardzības un uzbrukuma aliansi, kurai pakāpeniski pievienojās gandrīz visas pārējās vācu valstis, kā arī Spānija un Sardīnijas un Neapoles karaļi.

## Pirmās koalīcijas karš
Pirmās koalīcijas karš (1792—1797) bija konflikts starp revolucionāro Franciju un Eiropas lielvaru koalīciju, kuras mērķis bija vērsties pret revolucionāro ideju izplatīšanos. Koalīcijas sastāvā bija Austrija, Prūsija, Spānija, Lielbritānija un Nīderlandes Republika. Neraugoties uz koalīcijas sākotnējiem panākumiem, iekšējās nesaskaņas un Francijas militārās uzvaras noveda pie tās galīgās izjukšanas, no kuras Francija izcīnīja uzvaru un paplašināja savu teritoriju.

## Otrās koalīcijas karš

Otrās koalīcijas karš (1798—1802) bija konflikts starp Eiropas lielvaru koalīciju un Franciju Napoleona Bonaparta vadībā. Franču pusē karoja tās vasaļvalstis Batāvijas Republika, Helvētijas Republika un Cisalpīnā Republika. Pretfranču koalīcijas mērķis bija apturēt Francijas paplašināšanos, tomēr galu galā koalīcija sabruka, un 1802. gadā tika panākts miers, kas sagatavoja augsni turpmākajiem kariem.

Prūsijas Karaliste saglabāja neitralitāti. 1799. gada septembrī sakāves kaujā pie Cīrihes Krievijas Impērija izstājās no koalīcijas. Pēc sakāves 1801. gadā arī Svētās Romas impērijas ķeizars parakstīja miera līgumu ar Franciju. 1802. gadā arī Apvienotā Karaliste parakstīja Amjēnas miera līgumu.

1804. gadā izveidoja Francijas impēriju, par kuras ķeizaru 1804. gada 2. decembrī kronēja Napoleonu.

## Ārējās saites
Luija XVI sodīšana ar nāvi

thumb|Luija XVI nāvessoda izpilde. Vācu gravīra. Georgs Heinrihs Zevekings (1793)
**Luija XVI nāvessoda izpilde giljotīnā** ir viens no galvenajiem notikumiem Franču revolūcijas laikā, kas notika 1793. gada 21. janvārī plkst. 10.22 Revolūcijas laukumā (agrāk Luija XV laukums, 1795. gadā pārdēvēts par Konkordijas laukumu) Parīzē. Eksekūciju izpildīja Šarls Anrī Sansons, toreizējais Francijas Pirmās Republikas augstākais eksekutors (bende), kas iepriekš bija eksekutors arī karaļa Luija laikā.

Luija nāve, kas bieži tiek uzskatīta par pagrieziena punktu gan Francijas, gan Eiropas vēsturē, izraisīja dažādas reakcijas visā pasaulē. Dažiem viņa nāve no bijušo padoto rokām simbolizēja ilgi gaidītās beigas tūkstoš gadus ilgušajam absolūtās monarhijas periodam Francijā un patiesu demokrātijas sākumu valstī, lai gan Luijs nekļuva par pēdējo Francijas karali. Citi (pat tie, kas atbalstīja nozīmīgas politiskās reformas) nosodīja nāvessoda izpildi kā bezjēdzīgu asinsizliešanu un uzskatīja to par pierādījumu tam, ka Francija ir nonākusi vardarbīga amorāla haosa stāvoklī.

## Sekas

Eiropas monarhi bija nopietni noraizējušies par situāciju Francijā, baidoties, ka tiks gāzti un nogalināti. Tika izveidota koalīcija, lai atjaunotu veco kārtību, un sākās karš vispirms ar revolucionāro un pēc tam Napoleona Franciju.
## Literatūra
* Hugo, Victor, *The Memoirs of Victor Hugo* (1899)
* Necker, Anne Louise Germaine, *Considerations on the principal events of the French Revolution* (1818)
* Thompson, J.M., *English Witnesses of the French Revolution* (1938)

Pols un Pjerete Giro de Kursaki uzrakstījuši vairākus darbus par Luiju XVI, ieskaitot:
* *Louis XVI, Roi Martyr* (1982) Tequi
* *Louis XVI, un Visage retrouvé* (1990) O.E.I.L.
## Ārējās saites
Bērnu spēlītes (2019. gada filma)

**"Bērnu spēlītes"** () ir 2019. gada ASV un Kanādas šausmu filma, kuras režisors ir Larss Klevbergs. Filmā galvenās lomas atveido Obrija Plaza, Gabriels Beitmens, Braians Tairī Henrijs un Marks Hemils. Filma ir rīmeiks tāda paša nosaukuma 1988. gada filmai.

Filma stāsta par ģimeni, kuru terorizē mākslīgā intelekta lelle, kura kļūst slepkavnieciska.

Filmas "Bērnu spēlītes" pirmizrāde notika . Latvijā pirmizrāde notika . Filma nopelnīja 45 miljonus ASV dolāru pie 10 miljonu budžeta. Filma saņēma dalītas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 63% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vecais režīms

[thumb|[Francijas valdnieku uzskaitījums|Francijas karalis Luijs XIV, kura valdīšanas laikā Vecais režīms ieguva absolūtisma pārvaldes formu]]
**Vecais režīms** () bija politiskais un sociālekonomiskais režīms, kas pastāvēja Francijas Karalistē aptuveni no 16. gadsimta beigām un 17. gadsimta sākuma līdz Franču revolūcijai.

Vecajam režīmam bija raksturīga stingra sociālā struktūra:
* Pirmā kārta. To veidoja garīdzniecība, kurai bija ievērojama reliģiskā un politiskā vara. Viņi nemaksāja nodokļus un bija atbrīvoti no daudziem uzliktajiem pienākumiem;
* Otrā kārta. Muižniecība, kurā ietilpa aristokrāti, lordi un citas priviliģētas personas. Tie ieņēma svarīgus amatus valdībā un armijā, kā arī bija atbrīvoti no nodokļiem;
* Trešā kārta. Šī kārta pārstāvēja lielāko daļu iedzīvotāju, tostarp zemniekus, amatniekus, tirgotājus un pilsētniekus. Viņi bija spiesti maksāt lielākus nodokļus.

Francijas ekonomika šajā periodā saskārās ar ievērojamām problēmām — karu izraisītas finanšu krīzes, monarhijas pārmērīgi lieli izdevumi un neefektīva nodokļu sistēma, kas apgrūtināja iedzīvotājus.

## Ārējās saites
Tils Šveigers

**Tilmans Valentīns Šveigers** (; dzimis ) ir vācu aktieris un filmu veidotājs. Viņš vada savu producentu kompāniju *Barefoot Films*, kas atrodas Berlīnē. Filmējies gan Vācijas, gan ASV filmās.

Filmējies tādās filmās kā "Klauvējot pie debesu vārtiem" (1997), "Slepkavas aizstājēji" (*The Replacement Killers*, 1998), "Sacīkšu braucējs" (*Driven*, 2001), "Lara Krofta: Kapeņu izlaupītāja 2" (2003), "Karalis Arturs" (*King Arthur*, 2004) "Basām kājām" (2005), "Bēdīgi slavenie mērgļi" (2009), "Jaungada nakts" (2011), "Tātad... Karš!" (2012), "Bīstamā Ilūzija" (*Charlie Countryman*, 2013), "" (*Muppets Most Wanted*, 2014), "Eksplozīvā blondīne" (2017) un "Nedžentlmeniskas karadarbības ministrija" (2024).

## Atsauces

## Ārējās saites

*