open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fokss

**Fokss** ( vai *Foxx* — 'lapsa') ir angļu cilmes uzvārds (sieviešu dzimtē **[[Foksa]]**). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ādams Fokss (*Adam Fox*; dzimis 1998. gadā), ASV hokejists;
* De'Ārons Fokss (*De'Aaron Fox*; dzimis 1997. gadā), ASV basketbolists;
* Džordžs Fokss (*George Fox*; 1624—1691), "Patiesības Draugu" (t.s. kveikeru) izveidotājs;
* Gajs Fokss (*Guy Fawkes*; 1570—1606), angļu katoļticīgo grupas dalībnieks, kas piedalījās sazvērestībā pret karali Džeimsu I;
* Metjū Fokss (*Matthew Fox*; dzimis 1966. gadā), ASV aktieris;
* Megana Foksa (*Megan Fox*; dzimusi 1986. gadā), ASV aktrise;
* Rikss Fokss (*Rick Fox*; dzimis 1969. gadā), Kanādas basketbolists un aktieris;
* Tara Linna Foksa (*Tara Lynn Foxx*; dzimusi 1990. gadā), ASV pornozvaigzne;
* Visente Fokss (*Vicente Fox*; dzimis 1942. gadā), meksikāņu politiķis, Meksikas prezidents (2000—2006).

## Skatīt arī
* *[[Fox]]*
* Foksa
Ēdoles pagasts

**Ēdoles pagasts** ir viena no Kuldīgas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos. Robežojas ar sava novada Alsungas, Īvandes un Padures pagastiem, kā arī Ventspils novada Zlēku un Ziru pagastiem.

## Daba

Ēdoles pagastā pie Piņķu ezera ir dabas parks Pinku ezers.

### Hidrogrāfija
**Upes:** Andrejvalks, Dižandrejupīte, Gaiļvalks, Lejasgaļu valks, Taurvalks, Tērande (lejtecē), Vanka (lejtecē).

**Ezeri:** Balgāļezers, Bezdibenis, Brīdagas dzirnavezers, Ceļarājezers, Ēdoles dzirnavezers, Kaķenezers, Kuikatezers, Mācītājezers, Piņķezers (Piņķu ezers), Plačezers, Stulbezers, Tulnikezers, Veprezers.

## Vēsture
Mūsdienu Ēdoles pagasta teritorijā vēsturiski atradās Ēdoles muiža (*Gut Edwahlen*, Ēdole), Postmuiža (*Gut Possenhofen*).

1935. gadā Ventspils apriņķa Ēdoles pagasta platība bija 162,5 km² un tajā dzīvoja 2191 iedzīvotājs. 

1945. gadā pagastā izveidoja Ēdoles, Kāpu un Tērandes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Ēdoles ciems** ietilpis Alsungas (1949-1956) un Kuldīgas (pēc 1956. g.) rajonos. Ēdoles ciemam 1951. gadā pievienoja likvidēto Kāpu ciemu un Tērandes ciema Mičurina kolhoza teritoriju, 1977. gadā - likvidēto Īvandes ciemu. 

1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1992. gadā no Ventspils rajona Ēdoles pagasta atdalījās Īvandes pagasts. 2009. gadā Ēdoles pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kuldīgas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ēdole (pagasta centrs), Mātras.

### Ievērojamas personības
* Jānis Biksons (1885—1939) — revolucionārs, padomju čekists, tiesnesis
* Ērmanis Pīpiņš (1873—1927) — žurnalists, laikrakstu redaktors

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Hokejs 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[2010. gada ziemas olimpiskās spēles|2010. gada Vankūveras ziemas olimpisko spēļu]] sacensības [[Hokejs olimpiskajās spēlēs|hokejā]]** norisinājās no  līdz  *[[General Motors Place]]* (NHL kluba Vankūveras "Canucks" mājas spēļu arēna) un *[[UBC Winter Sports Centre]]* hallēs.

Līdz ar vīriešu turnīra zelta medaļu izcīnīšanu, par neformālā Trīs zeltu kluba biedriem kļuva Kanādas izlases uzbrucējs Ēriks Stols, kā arī galvenais treneris Maiks Bebkoks, kurš tādējādi kļuva par pirmo treneri, kam izdevies iekļūt šajā klubā.

## Kvalifikācija

; Olmpiskajiem turnīriem kvalificējušās izlases

## Medaļnieki
### Kopvērtējuma tabula





## Vīriešu turnīrs
### Apakšgrupu kārta
#### A grupa

#### B grupa

#### C grupa

### Medaļu kārta

### Kopvērtējuma tabula

### Labākie spēlētāji
#### Rezultatīvākie spēlētāji

#### Labākie vārtsargi

## Sieviešu turnīrs
### Apakšgrupu kārta
#### A grupa

#### B grupa

### Medaļu kārta
UTC-12

thumb|500px|UTC-12: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaisi zils - jūras teritorijas
**UTC-12** ir jūras laika zona, kas aptver jūras rietumu garuma grādos no 180° līdz 172°30′. Lai iegūtu laiku šai laika zonai, no universālā koordinētā laika jāatņem 12 stundas. Kuģi, kuri izmanto šo laika zonu, ir pēdējie, kas uzsāk kalendāro dienu. Šajā laika zonā nav cilvēku apdzīvotu vietu. Vienīgās sauszemes teritorijas šajā laika zonā ir neapdzīvotās Beikera un Haulenda salas.
Honda

***Honda Motor Company, Limited*** () ir starptautisks rūpniecības uzņēmums, kura galvenais birojs atrodas Japānā. Tā ir ļoti labi zināma kā automašīnu un motociklu ražotāja. Lai gan šis uzņēmums ir no Japānas, daudzas tā rūpnīcas atrodas citās valstīs, piemēram, ASV, Kanādā, Brazīlijā, Taizemē, Ķīnā. *Honda* luksus mašīnas sauc par *[[Acura]]*.

1982. gadā *Honda* dibināja struktūrvienību "Honda Racing Corporation", kas specializējas sacīkšu motociklu ražošanā. 

## Atsauces

## Ārējās saites

*  Honda oficiālā mājaslapa
*  Honda oficiālā automašīnas mājaslapa
Dišlers

**Dišlers** ( — 'galdnieks'; sieviešu dzimtē Dišlere) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Ernests Dišlers (1880—1966) — latviešu inženieris elektroķīmiķis un pasniedzējs;
* Kārlis Dišlers (1878—1954) — latviešu jurists, valsts darbinieks un rakstnieks;
* Valdis Dišlers (1922—2011) — latviešu gleznotājs, mākslas pedagogs.
Jēkabs Nākums

**Jēkabs Nākums** (dzimis  Priekulē) ir bijušais latviešu biatlonists, uzņēmējs, fitnesa treneris, šobrīd biatlona treneris privātā klubā "Ogres Biatlona klubs". 

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Literatūra
* Jēkabs Nākums: Patiesībā pēdējos gadus es sportā prostituēju , Ilze Veģe, Numurs, raksts portālā db.lv , pārskatīts 
* Jēkabs Nākums: “Latvijai būtu pa spēkam noorganizēt PK posmu”, Miķelis Osis, intervija portālā esports.lv , pārskatīts 
* Darbību sāk Jēkaba Nākuma fitnesa klubs sievietēm «Just’in», raksts portālā apollo.lv , pārskatīts 
* Apļa treniņš Nākuma vadībā, Lana Daniela, raksts portālā diena.lv , pārskatīts 
* Jēkabu Nākumu rūda Īrija un attiecības, intervija portālā spotnet.lv , pārskatīts 

## Ārējās saites
UTC-11

thumb|500px|UTC-11: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaisi zils - jūras teritorijas
**UTC-11** ir laika zona, ko izmanto šajās teritorijās:

## Kā standarta laiku (visu gadu)

*  (ASV) — Samoa laika zona
*  (Jaunzēlande)
* 

To izmanto arī Midveja atols (ASV teritorija)
Dienvidsusēja

**Dienvidsusēja**, saukta arī **Susēja**, **Lielā Susēja** vai **Suseja**, () ir Mēmeles labā krasta pieteka. Iztek no Aknīstes nolaidenuma rietumos no Subates (precīza iztekas vieta ir diskutabla). Šķērso Sēlijas paugurvalni, Taurkalnes līdzenumu. Pie Iesalniekiem ietek Mēmelē. 4,2 km garumā ir Latvijas un Lietuvas robežupe.

Uzpludinot Neretas ūdenskrātuvi uz Dienvidsusējas Neretā ir izveidota mazā HES. Vēl divas mazās HES atrodas lejpus Ērberģes.

## Vēsture
Otrā Ziemeļu kara laikā Krievijas caristes karaspēka uzbrukuma dēļ zviedri nobloķēja satiksmi pa Daugavas ūdensceļu, kas veicināja Kurzemes un Zemgales hercogistes austrumu daļas saimniecisko uzplaukumu. Vēlāk Hercogs Jēkabs 1667.—1668. gadā lika no Vilkupes rakt Eglonas-Susējas kanālu, lai savienotu Daugavas pieteku Eglonu ar Dienvidsusēju. Zviedrijas politiskā spiediena dēļ kanāla rakšanas projekts tā arī netika pabeigts.

Plānotā Daugavas - Susējas kanāla apvidus 1772.jpg|Plānotā Daugavas-Susējas kanāla apvidus (Dienvidsusēja apzīmēta kā *Sussey*, 1772. gada karte)


## Lielākās pietekas
* Zalvīte (36 km),
* Radžupe (21 km),
* Arālīte (21 km).

## Lielākās apdzīvotās vietas krastos
* Gārsene,
* Aknīste,
* Elkšņi,
* Nereta,
* Ērberģe.

## Atsauces

## Attēlu galerija

Attēls:Dsuseja pilskalne.JPG|Tilts pāri Dienvidsusējai ceļā Sproģi-Pilskalne Zalves pagastā
Attēls:Dsuseja Akniste.JPG|Tilts pāri Dienvidsusējai Aknīstē
Attēls:Dsuseja pie neretas.JPG|Dienvidsusēja pie Neretas
Attēls:Dsuseja Zalves pagasta.JPG|Dienvidsusēja Zalves pagastā
Attēls:Dsuseja Elksni.JPG|Tilts pāri Dienvidsusējai Elkšņos
Attēls:zalve9.JPG|Tiltiņš pāri Dienvidsusējai Sproģos
Attēls:marijas tilts.JPG|Marijas tilts, Ērberģe
Attēls:neretas hes.JPG|Neretas HES
Attēls:tiltins garsene.JPG|Tiltiņš pāri Dienvidsusējai Gārsenes dabas takā
Attēls:P73 nereta.JPG |Tilts pāri Dienvidsusējai pie Neretas
Attēls:Dienvidsusēja pie Gārsenes dzirnavām.jpgDienvidsusēja pie Gārsenes dzirnavām
Donatello

**Donatello** (īstajā vārdā **Donatello di Nikolo di Beto Bardi** (*Donato di Nikolo di Beto Bardi*); dzimis ap 1386. gadu, miris ) bija itāļu renesanses mākslinieks.

Viņš bija apveltīts ar daudzpusīgu talantu un bija īsts novators sava laika tēlniecībā. Balstīdamies uz rūpīgām dabas un antīko meistaru darbu studijām, viņš pirmais no renesanses meistariem panāca apaļskulptūras stabilu nostatījumu un visas skulpturālās masas viengabalainību. Skulptūras stabilitāte, pat tās statiskuma zināma idealizācija bija Donatello ieguldījums tēlniecībā.

Donatello pirmais no renesanses tēlniekiem sāka arī atveidot kailu cilvēka ķermeni, pirmais Eiropas mākslā atlēja bronzā pilnplastikas tēlu. Viņš intensīvi piedalījās lineārās perspektīvas izstrādāšanā un izmantoja to savos sižetiskajos ciļņos. Visi Donatello radītie tēli ir spilgti individualizēti, heroizēti un atspoguļo bagātīgu garīgo dzīvi.

Donatello mākslinieciskā savdabība atklājās jau viņa pirmajos darbos, kurus viņš 1415. — 1417. g. darinājis Florences Sv. Miķeļa baznīcai (marmorā cirstas kristiešu svēto un Bībeles praviešu statujas). Tajās saskatāms antīkajām tradīcijām tuvais plastisko formu un proporciju risinājums.

Renesanses gara ideālus vēl vairāk iemieso Donatello bronzā atlietā Dāvida statuja (1428 — 1432). Pēc Vecās Derības leģendas Dāvids bijis gans, kas uzvarējis milzi Goliātu un tā paglābis ebreju tautu no briesmām. Tēlnieks Dāvidu attēlojis brīdī, kad cīņa beigusies un jaunais gans mierīgi apcer savu uzvaru. Tēls veidots kā kailfigūra, būtībā tas ir renesanses posma pirmais kailais pilnplastikas tēls, kam sekoja daudzi citi. Kaut arī darināta pēc antīko tradīciju parauga, Dāvida figūra ir traktēta ļoti individuāli un atspoguļo renesanses posmā valdošās noskaņas.

Ap 1445. — 1450. g. Donatello atlēja bronzā un Padujā uzstādīja monumentālu kondotjera Gatamelatas jātnieka statuju, kas ir pirmā šāda veida statuja renesanses mākslā. Tai ir raksturīgs skulpturālo formu lakonisms un vispārinājums, silueta vienkāršība un kustību atturīgums. Tajā pašā laikā iezīmēta arī tēla individualitāte, pat portretiskums.

## Ārējās saites
Augu augšanas un attīstības regulācija

**Augu augšanas un attīstības regulācija** kā augu fizioloģijas virziens pēta morfoloģiskās un fizioloģiskās izmaiņas augos to augšanas un attīstības laikā, pievēršot uzmanību vides apstākļu ietekmei, vides signālu uztveršanai, atbildes reakcijām un augu hormoniem kā augšanas procesu regulatoriem.
1665. gads

**1665. gads**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 29. oktobris — Tagadējās Angolas teritorijā notika Mbvilas kauja. Portugāļi sakāva Kongo Karalistes karaspēku.

## Dzimuši
* 6. februāris — Anna (*Anne*), Lielbritānijas karaliene (mirusi 1714. gadā)
* 16. marts — Džuzepe Marija Krespi (*Giuseppe Maria Crespi*), itāliešu gleznotājs (miris 1747. gadā)
* 16. jūlijs — Džuzepe Marija Krespi (*Giuseppe Maria Crespi*), itāliešu gleznotājs (miris 1747. gadā)

## Miruši
* 17. septembris — Felipe IV (*Felipe IV*), Spānijas karalis (dzimis 1605. gadā)
* 19. novembris — Nikolā Pusēns (*Nicolas Poussin*), franču gleznotājs (dzimis 1594. gadā)
Dubna (nozīmju atdalīšana)

**Dubna** var būt:
* Dubna — apdzīvota vieta Augšdaugavas novadā, Dubnas pagasta centrs.
* Dubna — upe Latgalē, Daugavas pieteka.
* Dubna — pilsēta Krievijā.
* Par Dubnas augšteci dažkārt uzskata Mazo Dubnu.

## Skatīt arī
* Dubno
Dzedrupe

**Dzedrupe** ir Engures ezera pieteka Talsu novada Ķūļciema pagastā. Veidojas satekot Jādekšai un Šķēdei (Žurnikupei). Lielākā daļa 9 km garās gultnes regulēta (darbi pie upes gultnes regulēšanas sākti jau 1914. g.). Nav vārdā nosauktu pieteku. Krastā apdzīvotās vietas Jādekšas, Upenieki, Dzedri.

## Atsauces
Eglona

**Eglona**, arī (**Eglūna**, **Eglaine**), ir Daugavas kreisā krasta pieteka. Sākas Aknīstes nolaidenumā pie Dominiekiem. Augštece iztaisnota un caur Eglonas-Susējas kanālu savienota ar Vilkupi. Ietek Daugavā pie Dunavas. Lielākās pietekas: Bērze, Lāčupīte, Grīvīte, Riteniška. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Dunava, Tadenava.

## Vēsture
1667.—1668. gadā hercogs Jēkabs uzsāka no Vilkupes rakt  Eglonas-Susējas kanālu, lai savienotu Dienvidsusēju ar Daugavas pieteku Eglonu, bet šis projekts netika pabeigts.

Plānotā Daugavas - Susējas kanāla apvidus 1772.jpg|Plānotā Daugavas - Susējas kanāla apvidus (Eglona apzīmēta kā *Bewern*, 1772. gada karte)
Eglaines - Vilkupes kanāls 20. gadsimta sākumā.jpg|Eglaines - Vilkupes kanāls (1926. gada karte)


## Atsauces
JSON

**JSON** (no  — *JavaScript* objektu notācija') ir datu apmaiņas formāts. Balstīts uz teksta formātu, viegli lasāms. Neskatoties uz sākotnējo izcelsmi no *[[JavaScript]]*, formāts tiek uzskatīts par valodu neatkarīgu formātu un var tikt izmantots jebkurā citā programmēšanas valodā.

JSON datu apmaiņas formāts paredzēts strukturēto datu pārraidei tīklā. JSON var saturēt vienkāršās datu struktūras vai asociatīvos masīvus (sauktus par objektiem). Pirms pārraides dati tiek serializēti jeb pārvērsti teksta formātā. Nozīmīgākais pielietojums — Ajax lietotnēs, kur tas tiek izmantots kā alternatīva XML formātam.

## Vēsture

JSON formātu aprakstījis Daglass Krokfords (*Douglas Crockford*) specifikācijā . Oficiālais interneta media tips — application/json. JSON failu paplašinājums — .json.

2005. gada decembrī *[[Yahoo!]]* sāka piedāvāt dažus no saviem tīmekļa pakalpojumiem, kuros kā alternatīva varēja tikt izmantots JSON. 2006. gadā *[[Google]]* sāka izmantot JSON kā GData tīmekļa protokola barotni.

Šobrīd JSON formātu piedāvā draugiem.lv API un daudzi citi interneta servisi.

## Sintakse

Šajā piemērā parādīts, kā ar JSON objektu tiek aprakstīts cilvēks.


```json
{
  "first_name": "John",
  "last_name": "Smith",
  "is_alive": true,
  "age": 27,
  "address": {
    "street_address": "21 2nd Street",
    "city": "New York",
    "state": "NY",
    "postal_code": "10021-3100"
  },
  "phone_numbers": [
    {
      "type": "home",
      "number": "212 555-1234"
    },
    {
      "type": "office",
      "number": "646 555-4567"
    }
  ],
  "children": [
    "Catherine",
    "Thomas",
    "Trevor"
  ],
  "spouse": null
}
```


### Datu tipi

* **Rinda** — dubultpēdiņās iekļauta unikoda rinda, kur otrādā slīpsvītra tiek izmantota kā atsoļa rakstzīme;
* **Būla vērtība** — vērtības true vai false;
* **Virkne** — numurēta vērtību rinda, atdalīta ar komatu un ieslēgta kvadrātiekavās;
* **Objekts** — lauks:vērtība pāri, kas atdalīti ar komatu un ieslēgti izliektajās iekavās;
* **null**

## Ārējās saites
* JSON dokumentācija
Entonijs Pērkinss

**Entonijs Pērkinss** (; dzimis , miris ) bija ASV kinoaktieris. Pazīstams kā galvenā varoņa lomas atveidotājs Alfreda Hičkoka 1960. gada filmā *[[Psycho]]*. Nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un ieguvis Zelta globusa balvu. Pēc *Psycho* panākumiem tēlojis galveno lomu Orsona Velsa filmā "Process" pēc Franca Kafkas motīviem. Tēlojis arī vairākās citās pazīstamās filmās.

Dzīves pirmajā pusē būdams biseksuāls, 1973. gadā apprecējās ar fotogrāfi Beriju Berensoni, ar kuru kopā nodzīvoja līdz mūža galam. Divu dēlu — aktiera Oza Pērkinsa un dziedātāja Elvisa Pērkinsa — tēvs. Miris no AIDS. Pērkinsa atraitne Berija gāja bojā lidmašīnā 11. septembra teroraktos ASV.

## Ārējās saites

*
Pērkinss

**Pērkinss** var būt:
* Entonijs Pērkinss (*Anthony Perkins*), ASV kinoaktieris (1932—1992)
* Kendriks Pērkinss (*Kendrick Perkins*), ASV basketbolists (dzimis 1984.)
Stīvens Džejs Gūlds

**Stīvens Džejs Gūlds** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu paleontologs, evolūcijas biologs un zinātnes popularizētājs. Lielāko mūža daļu strādāja Hārvarda Universitātē un Amerikāņu dabas vēstures muzejā.

Gūlda pazīstamākais ieguldījums evolūcijas teorijā ir pārtrauktā līdzsvara hipotēze (*punctuated equilibrium hypothesis*), kuru publicēja 1972. gadā kopā ar Nīlsu Eldridžu. Vairāku pazīstamu populārzinātnisku grāmatu autors. Kritizējis sociobioloģiju un kreacionismu, uzskatīja, ka zinātne un reliģija ir divi dažādas izziņas sfēras (*magisteria*), kas nekādi nepārklājas.

## Latviski tulkots
* Gūlds Stīvens Džejs. Dzīvības arhīvi : [par laika dabu : saruna ar Hārvarda Univ. ģeol. un zool. prof. S.Dž.Gūldu : no grām. "Conversations about the end of time" (1999)] / pierakst. Katrīna Davida, Frederiks Lenuārs, Žans-Filips de Tonaks ; no angļu val. tulk. Ieva Lešinska // Rīgas Laiks. — 2000. — Nr.8. — 64.-69.lpp.

## Ārējās saites

* Neoficiālais Stīvena Džeja Gūlda arhīvs
Gould

***Gould*** var būt:
;Cilvēki
* Eliots Gūlds (*Elliott Gould*), amerikāņu aktieris (dzimis 1938. gadā)
* Stīvens Džejs Gūlds (*Stephen Jay Gould*), amerikāņu paleontologs (1941—2002)

;Vietas
* Gūlda krasts (*Gould Coast*), dabas apgabals Antarktīdā
Zemais bērzs

**Zemais bērzs** (*Betula humilis* Schrank) ir bērzu dzimtas krūms. Latvijā diezgan reti sastopams. Ierakstīts Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā. 

2024. gadā zemais bērzs atzīts par gada koku Latvijā.

## Apraksts
Tas ir līdz 3 m garš, vasarzaļš krūms. Miza brūna. Lapas veselas, olveidīgas ar nevienādi zobainu malu. Pamats ķīļveidīgs. Vienmājas augi ar viendzimuma ziediem spurdzēs. Zied, lapām plaukstot, aprīlī, maijā. Augļu spurdzes stāvas, līdz 15 mm īsas. Auglis - spārnains riekstiņš. 

## Biotopi
Aug mitrās un krūmainās pļavās, zāļu purvos, mežos kūdras augsnēs.

## Izplatība
Zemais bērzs aug dažviet Eiropā un Āzijā, īpaši Rietumeiropā, kā arī Alpu malā.

## Literatūra
* Artūrs Mauriņš, Andris Zvirgzds. *Dendroloģija*. Rīga 2006. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* latvijasdaba.lv
Mateuss Dāniels Pepelmanis

**Mateuss Dāniels Pepelmanis** (*Matthäus Daniel Pöppelmann*; dzimis , miris ) bija vācu rokoko un baroka arhitekts.

thumb|Cvingers
Pepelmaņa galvenais projektētais un celtais objekts ir Drēzdenes Cvingers (1711-1722). Tolaik Saksijas kūrfirsts Frīdrihs Augusts bija iecerējis atjaunot savu ugunsgrēkā cietušo rezidenci Drēzdenē lai tā greznībā pārspētu visu Eiropu. Šo uzdevumu viņš uzticēja savam galma arhitektam Pepelmanim, kas pirms tam ilgāku laiku bija uzturējies Romā un iepazinies ar itāliešu baroka dižmeistara Bernīni projektētajām celtnēm. Jauno pils ansambli tika nolemts celt pie Drēzdenes nocietinājuma vaļņiem — cvingera (cietokšņa vaļņu ķīļveida izvirzījums) tuvumā.
Pepelmaņa celtā ansambļa centrā ir parādēm un svētku ceremonijām paredzēts pagalms, ko apņem pa pagalma garenasi un tā stūros izvietoti reprezentatīvās, greznās formās ieturēti divstāvu paviljoni, kurus savieno stiklotas vienstāva arku galerijas. Paviljonus rotā ažūri torņi, ko noslēdz sīpolveida kupoli. Paviljona ēkas savā konstruktīvajā uzbūvē ir vieglas un gaišas. Tās gan no ārpuses, gan iekšpuses klāj bagātīgs plastisks rotājums. Ārpusē no pirmā stāva pilastriem it kā izaug cilvēku torsi, tā paši pilastri pārvēršas par hermām (kolonveida balsti ar skulpturālu veidojumu virs tā) un kariatīdēm (sievietes statujas, kas veic balsta funkciju), kas balsta antablementu (klasiskā ordera augšējā, vainagojošā horizontālā daļa). Uz otrā stāva antablementa novietotas daudzas statujas.

## Ārējās saites
Antons Rafaels Mengss

**Antons Rafaels Mengss** (*Anton Raphael Mengs*; dzimis , miris ) bija vācu klasicisma gleznotājs un mākslas teorētiķis.

Mengss bija dzimis Bohēmijā, bet ilgus gadus dzīvojis Romā, kur ieņēma Sv. Lūkas akadēmijas direktora posteni, vēlāk darbojās arī Neapolē un Spānijā.

Mākslinieka daiļradē antīkā skaistuma ideāli apvienojās ar 17. gs Boloņas akadēmijas pārstāvju glezniecības sistēmu.

Mengss pievērsās galvenokārt reliģiskai, mitoloģiskai un vēsturiskai tematikai. Par raksturīgāko šī mākslinieka darbu tiek uzskatīta kompozīcija "Parnass" (1761), kurā attēlotas idealizēti skaistas ainas no sengrieķu mitoloģijas.

Mengsa daiļradi, kurā lielu vietu ieņem idealizētu mitoloģisko tēlu kailfigūras, labi raksturo arī viņa glezna "Parīda tiesa" (1779), kur attēlots, kā Trojas valdnieka dēls Parīds izvēlas skaistāko no dievietēm.

Mākslinieks darinājis arī portretus, no kuriem nozīmīgākie ir tie, kuros portretēti personiski tuvi cilvēki. Tajos ļoti patiesi un reāli attēlota portretējamā personība un individuālā savdabība.

Mengss sarakstījis arī teorētisku darbu "Pārdomas par skaistumu un gaumi glezniecībā" (1762).

## Galerija

Carlos III con el hábito de su Orden (Palacio Real de Madrid).jpg|Spānijas karaļa Karlosa III portrets. (1771-1779)
Mengs Parnasus.jpg|Parnass (1761)
Mengs, Christus am Kreuz.jpg|Kristus pie krusta (1765-1768)


## Ārējās saites
Grīva

[thumb|250px|right|[Laplata (upe)|Laplatas grīva]]
**Grīva** ir upes posms pie ietekas jūrā, ezerā, upē, ūdenskrātuvē, citā ūdenstecē, vai arī vieta upes lejtecē, kur ūdens izsīkst (iztvaiko, iesūcas zemē, tiek izmantots apūdeņošanai), nesasniedzis ieteku. 

Izšķir vairākus grīvu veidus:
* vienteces grīva,
* piltuvveida grīva jeb estuārs,
* salainā grīva,
* lēverainā grīva,
* daudzteču grīva,
* zarainā grīva,
* bloķētā grīva.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ieteka

[thumbnail|upright=1.2|[Ebro upes ieteka Vidusjūrā]]
**Upes ieteka** ir vietа, kur upe beidzas un savienojas ar citu ūdenstilpi — jūru vai okeānu, ezeru, lagūnu, purvu vai arī ar citu upi. Tā iezīmē upes beigu posmu, kur ūdens plūsma izkliedējas, mainot straumes raksturu, nogulumu uzkrāšanos un ūdens kvalitāti, kā arī ekoloģiskos apstākļus. Ietekas morfoloģiju nosaka upes plūsma un nestspēja, bēgumu un paisumu dinamika, viļņošanās intensitāte, kā arī baseina ģeoloģiskie un klimata faktori. Atkarībā no ūdenstilpes, kurā upe ietek, izšķir ieteku jūrā, kas var būt estuāri (ja dominē bēgumu un paisumu ietekme) vai deltas (ja dominē nogulumu uzkrāšanās), ietekas ezerā, kur upes plūsma ieplūst stāvošā ūdenī, bieži veidojot deltveida struktūras vai zemūdens nogulumu (prodeltas) nogāzes, kā arī ieteku citā upē vai veidojot satekupi, kur divu vai vairāku upju satecē veidojas jauna gultne ar tai raksturīgām hidroloģiskām un nogulumu pārdales zonām.

Upju ietekas ir dinamiskas pārejas zonas starp kontinentālajiem un jūras procesiem, kur sastopas saldūdens un sāļūdens, nogulumu transporta un bioloģiskās produktivitātes mijiedarbība. Tām ir būtiska nozīme ģeogrāfijā, ģeomorfoloģijā un ekoloģijā, jo tās veido bioloģiski daudzveidīgus un auglīgus biotopus — zivju nārsta un putnu barošanās vietas, sāļuma un barības vielu gradientus, kā arī alūviju līdzenumus. Cilvēka saimnieciskajā darbībā upju ietekas ir stratēģiski nozīmīgas teritorijas — ostu un pilsētu izvietojuma vietas, zvejas un akvakultūras centri, kuģošanas un loģistikas mezgli, kā arī apūdeņošanas un lauksaimniecības rajoni. Tās vienlaikus ir arī hidroloģiski riska apgabali, kur notiek plūdi, erozija vai sāļūdens intrūzija.

## Ārējās saites
Kurzemes, Zemgales un Piltenes hercogiste

[thumb|300px|Kurzemes un Zemgales hercogistes ģerbonis ar [Piltenes apgabals|Piltenes apgabala (jērs un krusts) simboliem vidū]]
**Kurzemes, Zemgales un Piltenes hercogiste** bija 1812. gadā īslaicīgi pastāvošs teritoriāls veidojums Napoleona armijas okupētās Kurzemes, Zemgales un Sēlijas teritorijā.

## Izveidošanas apstākļi
Pēc Lietuvas lielkņazistes teritorijas ieņemšanas 1812. gada 19. jūnijā tika nodibināta Lietuvas Lielkņazistes pagaidu valdība (), bet pati lielkņaziste atjaunota netika. Francijas imperators Napoleons 1812. gada 9. jūlijā Viļņā paziņoja, ka vēlas atjaunot Kurzemes hercogisti un Livonijas hercogisti. 18. jūlijā maršala Žaka Makdonalda komandētais franču armijas 10. korpuss ieņēma Bauskas pilsētu, 19. jūlijā krievu karaspēku sakāva kaujā pie Iecavas. 20. jūlijā Kurzemes guberņas gubernatora Frīdriha fon Zīversa administrācija atstāja Jelgavu. Par spīti latviešu zemnieku cerībām, dzimtbūšana tomēr netika atcelta un viņiem tika paziņots, "ka visa būšana šinī zemē paliek kā bijusi, kamēr cita augsta pavēlēšana taps dota".

## Civilpārvaldes organizēšana
1. augustā Kurzeme un Zemgale tika atdalītas no Krievijas. Bijušajai Kurzemes un Zemgales hercogistes teritorijai tika pievienots Piltenes apgabals. Par Jelgavas un Sēlpils apgabala intendantu tika iecelts Žils de Šamboduēns (*de Chambaudoin*), bet par Kuldīgas, Tukuma un Piltenes intendantu — Šarls de Montiņī (*de Montigni*). 1. augustā tika izdoti pagaidu noteikumi par veidojamās Kurzemes, Zemgales un Piltenes hercogistes iekārtu. Hercogistes valdības priekšgalā bija grāfs Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems, kuram bija divi padomnieki (Šepings un Rīdigers), asesors Holtejs, sekretārs Šulcs. Hercogistes prokurors bija G. fon Engelharts. 26. augustā ar hercoga Basano rīkojuma nodibināja franču konsulātus Jelgavā un Liepājā. 8. oktobrī par Kurzemes ģenerālgubernatoru tika iecelts ģenerālis Kampredons (*Campredon*).

## Pastāvēšanas beigas
29. novembrī maršals Makdonalds saņēma ziņu par Napoleona galveno spēku atkāpšanos un pavēlēja karaspēkam atkāpties no Kurzemes. Makdonalda štābs tolaik atradās Staļģenē, viņš pats prom devās 5. decembrī. 7. decembrī Jelgavu pameta franču iecelti ierēdņi. 1812. gada 20. decembrī Napoleona armija atstāja Kurzemi.

## Atsauces
* Kurzemes franču okupācija. Latviešu konversācijas vārdnīcas X. sējums, 19127-19131 sleja. Rīga, 1933.-34.
* Arveds Švābe. Latvijas vēsture. Upsāla, 1958.
Feimanka

**Feimanka** (arī **Fejmanka**) ir Dubnas labā krasta pieteka Rēzeknes, Preiļu un Līvānu novados. 

## Upes raksturojums
Iztek no Feimaņu ezera ziemeļrietumu daļas. Izteka tiek regulēta ar slūžām. Tek no Feimaņu pauguraines pa Jersikas līdzenumu. Pie Šķilteriem augšpus Preiļupes ietekas Feimankas ūdenskrātuve (11,5 ha). Ietek Dubnā pie Rožupes. 

## Lielākās pietekas
* Preiļupe, 
* Sanaude. 

## Lielākās apdzīvotās vietas krastos
* Silajāņi, 
* Riebiņi, 
* Rožupe.

## Atsauces
Lī Džonstons

**Lī Džonstons** (; dzimis , Vitbi, Apvienotajā Karalistē) ir angļu bobslejists, kurš sacenšas kopš 1995. gada. Viņš ir piedalījies trijās ziemas olimpiskajās spēlēs un sasniedzis savus labākos rezultātus 2002. gadā, kad divniekos viņš ieguva 10. vietu, bet četriniekos — 14. vietu. FIBT pasaules čempionātos Džonstona labākais sasniegums ir 5. vieta.

Džonstons ir pazīstams pateicoties saviem priekšnesumiem pēc labiem braucieniem. Džonstons mēdz uzmest salto, ja otrajā braucienā ir spējis apsteigt vairākus konkurentus, bet dažkārt viņš nodejo breikdansu. Lī Džonstona brālis Karls ir bijušais bobsleja stūmējs.
Grīva (upe)

**Grīva**, augštecē saukta **Sārcene**, lejtecē — **Uguņupe**, ir upe Talsu novada ziemeļaustrumos. Iztek no Laidzes ezera. Augštecē tek pa Dundagas pacēlumu, lejtecē - pa Piejūras zemieni. Baseinā daudz purvu. Lielākās pietekas: Mucupe, Vilkastes strauts. Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Upesgrīva pie ietekas Rīgas līcī. Augštecē pie Dārtes uzstādināts Dārtes dzirnavezers.

## Atsauces
Tilpums

[thumb|Mērāmais trauks, ko var izmantot [šķidrums|šķidrumu tilpumu mērīšanai. Šis trauks ļauj mērīt tilpumu dažādās mērvienībās.]]
**Tilpums** ir kāda ģeometriska ķermeņa lielums, cik daudz trīsdimensiju telpas tas aizņem jeb telpas daļa, kas norobežota ar vismaz vienu noslēgtu virsmu. Viendimensiju telpas figūru (tādu kā līnijas) un plaknes figūru (piemēram, četrstūri) tilpums ir nulle. Tilpumu skaitliski izsaka tilpuma mērvienībās, piemēram, kubikmetros, litros utt.

## Tilpuma aprēķināšanas formulas

## Skatīt arī
* Laukums
* Masa

## Ārējās saites
Sārcene

**Sārcene** var būt:
* Sārcene - apdzīvota vieta Laidzes pagastā
* Sārcene - apdzīvota vieta Šķēdes pagastā
* Sārcene — Imulas pieteka
* Grīvas upes cits nosaukums
Iecava

**Iecava** ir pilsēta Latvijā, Bauskas novadā. Pilsēta atrodas  Zemgalē, Iecavas upes krastā, 21 km attālumā no novada centra Bauskas un 45 km attālumā no Rīgas autoceļu A7, P92 un P93 krustojumā. Iedzīvotāju skaita ziņā tā ir 37. lielākā apdzīvotā vieta Latvijā.

## Vēsture
Iecava pirmoreiz pieminēta 1492. gadā, kad ordeņa mestrs Johans Freitāgs fon Loringhofe izdevis dokumentu par Iecavas un Mežotnes zemnieku pienākumiem pret Lieliecavas muižu (*Groß-Eckau*). Attīstībā nozīmīgs bija Kurzemes hercogistes laiks no 1652. gada, kad apdzīvotā vieta kļuva par vietējās rūpniecības centru: tajā atradās vara, darvas, kaļķu, ķieģeļu un ogļu cepļi, dolomīta lauztuves, papīrdzirnavas, linu un vadmalas austuve, mucinieku darbnīcas. 

1812. gada kara laikā 19. (7.) jūlijā šeit notika Iecavas kauja, kurā Napoleona Lielās armijas Prūšu korpuss sakāva Krievijas impērijas armiju. 19. gadsimtā Iecavā uzcēla skolu, pagasta namu, aptieku, miertiesas ēku, Amatnieku namu. Pirmā pasaules kara Kurzemes ofensīvas laikā 1915. gadā nopostīja Iecavas muižas pili, palika tikai 43 mājas.

1925. gadā Iecavai piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. Par ievērojamu apdzīvotu vietu tā izveidojās pēckara gados pēc vairāku, lielākoties pārtikas rūpniecības, uzņēmumu uzcelšanas. 1958. gadā&nbsp;tai piešķīra strādnieku ciemata (pilsētciemata) statusu. Fabriku strādniekiem un viņu ģimenēm uzcēla daudzstāvu dzīvojamos namus, vidusskolu un bērnudārzus.
Mūsdienu Iecavas pilsēta izveidojusies, saplūstot Iecavas pilsētciematam ar Dartiju, Rakmenti un Pārupi.

1972. gadā dibināta Iecavas putnu fabrika, kuru 1994. gadā pārveidoja par privātuzņēmumu "Balticovo". Kopš modernizācijas 2005.—2009. gadā fabrikā uztur gandrīz 1,5 miljonus dējējvistu; kopš 2013. gada notiek arī rapšu eļļas ražošana.

2021. gada 1. jūlijā Iecavai piešķīra pilsētas statusu.

Iecavas muiža Šturns 1661.jpg|Muižas skats 1661. gadā (Šturna zīmējums)
Attēls:Lieliecavas muiža.JPG|Lieliecavas muižas kungu māja
Iecavas dzirnavas un baznīca 1901.jpg|Iecavas dzirnavas un baznīca (1901)


## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Saimniecība un kultūra
Lielākais darba devējs Iecavā ir a/s "Balticovo". Iecavā atrodas novada administratīvās iestādes, Iecavas vidusskola, divi bērnudārzi, mūzikas skola, sporta skola, Iecavas luterāņu baznīca un katoļu baznīca, kā arī vēl celtniecības stadijā esošā pareizticīgo baznīca.

## Atsauces
Džonstons

**Džonstons** var būt:

* Alberts Džonstons (*Albert Johnston*; 1803—1862) ― ASV virsnieks;
* Džimijs Džonstons (*Jimmy Johnstone*; 1944―2006) ― skotu futbolists;
* Džozefs Džonstons (*Joseph Johnston*; 1807―1891) ― ASV virsnieks;
* Lī Džonstons (*Lee Johnston*; 1972) ― angļu bobslejists;
* Roberts Džonstons (*Robert B. Johnston*; 1937) ― Skotijā dzimis atvaļināts ASV Jūras kājnieku korpusa ģenerālleitnants;
* Sems Džonstons (*Sam Johnstone*; 1993) ― angļu futbolists.
Īģe

**Īģe** (arī **Iģe**) ir Salacas kreisā krasta pieteka Limbažu un Valmieras novados. Sākas Dikļu pagasta ziemeļrietumu stūrī purvainā apvidū pie Rāķa ezera. Tek pa Burtnieka līdzenumu, lejtece Metsepoles līdzenumā. Augštecē šķērso Tēvgāršas purvu. Pie Urgas ir Urgas dzirnavu ezers (16 ha). Upes kreisā krasta klintī aptuveni 1 km lejpus Īģes dzirnavām, Limbažu novada Staiceles pagastā atrodas Īģes velnala.

Īģes lielākās pietekas ir Struņķupīte (14 km), Soģupe (9 km), Ūpšupīte (7 km), Mažurka, Kristiņupīte. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Ozoli, Urga.

## Atsauces
Imula

**Imula** ir Abavas kreisā pieteka Saldus un Tukuma novados. Iztek no pārpurvota apvidus ziemeļos no Brocēniem. Tek pa Saldus pauguraini samērā šaurā ielejā ar augstiem (20 m) krastiem. Ietek Abavā 400 m lejpus Amulas ietekas. Lielākās pietekas Buļļupe (30 km), Dimžava (17 km), Briežupīte (12 km). Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Gaiķi, Satiķi, Vāne, Matkule.

## Atsauces
Amēlija Ērhārta

**Amēlija Mērija Ērhārta** (; dzimusi , pazudusi , atzīta par mirušu ) bija amerikāņu aviatore un aviācijas propagandētāja. Agrīnā feminisma ikona. Pirmā sieviete, kas vienatnē veikusi transatlantisko lidojumu. Pazudusi bez vēsts, veicot lidojumu apkārt pasaulei.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1897. gadā Kanzasā jurista ģimenē. 1907. gadā ģimene pārcēlās uz Demoinu Aiovā, kur tēvs bija dabūjis darbu dzelzceļa kompānijā. Pirmā pasaules kara un Spāņu gripas epidēmijas laikā Amēlija Ērhārta strādāja par medmāsu.

1920. gada 28. decembrī Longbīčā Kalifornijā Ērhārta pirmoreiz pacēlās gaisā lidmašīnā un saprata, ka viņa grib iemācīties to vadīt. Sakrājusi naudu un pabeigusi apmācību, 1923. gada 15. maijā viņa ieguva lidotājas apliecību un kļuva par 16. sievieti — lidotāju. Pēc tam, kad Čārlzs Lindbergs 1927. gadā veica pirmo lidojumu pāri Atlantijas okeānam, 1928. gadā Ērhārta kļuva par pirmo sievieti — lidmašīnas pasažieri, kas pārlidojusi okeānu. Rezultātā viņa kļuva par slavenību, par viņu daudz rakstīja, Ērhārta piedalījās dažādās reklāmas kampaņās, kas ļāva uzlabot finansiālo stāvokli.

1932. gada 20. maijā Amēlija Ērhārta kļuva par pirmo sievieti, kas vienatnē pārlidojusi Atlantijas okeānu. Lidojums ilga 14 stundas 56 minūtes no Harborgreisas Ņūfaundlendā līdz Londonderi Ziemeļīrijā. 1935. gada 11. janvārī Ērhārta kļuva par pirmo personu, kura vienatnē veica lidojumu no Honolulu Havajās līdz Oklendai Kalifornijā.

1937. gada 17. martā Ērhārta kopā ar trim apkalpes locekļiem devās lidojumā apkārt pasaulei, izlidojot no Oklendas Kalifornijā, un nosēdās Honolulu. Šeit lidmašīnai atklājās tehniskas problēmas, un lidojumu nācās pārtraukt. Tomēr 1. jūlijā Ērhārta kopā ar pilotu Fredu Nūnenu vēlreiz devās lidojumā apkārt pasaulei, šoreiz austrumu virzienā no Maiami Floridā. 1937. gada 2. jūlijā viņas lidmašīna no Laes Jaungvinejā devās uz Haulenda salu. Tuvojoties Haulenda salai, tika nodibināti radiosakari, kas tomēr pazuda, un lidmašīna salā nenolaidās. Turpmākie apkalpes meklējumi bija nesekmīgi.

## Bojāejas iemesls
Bija divas galvenās versijas par iespējamo lidmšīnas katastrofas vietu — izbeidzoties degvielai, lidmašīna iekritusi okeānā netālu no Haulenda salas vai arī tā mēģināta nosēdināt neapdzīvotajā Nikumaroro atolā (Fēniksa salas, tagad Kiribati Republikā). Ir arī vairākas citas vairāk vai mazāk fantastiskas teorijas par Ērhārtas likteni.

2018. gadā ASV zinātnieks Ričards Jancs publicēja rakstu par 1940. gadā Nikumaroro atolā atrasto kaulu atkārtotu analīzi, kas ļāva izdarīt secinājumu, ka Ērhārta ir gājusi bojā lidmašīnas katastrofā šajā salā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Amēlijas Ērhārtas arhīvs
Albedo

**Albedo** ( — 'balts') ir virsmas atstarotās elektromagnētiskā starojuma plūsmas attiecība pret plūsmu, kas krīt uz šo virsmu. Parasti to attiecina uz redzamo gaismu. Lieto dažādu virsmu atstarotājspējas raksturošanai, visbiežāk astronomijā un meteoroloģijā.

Albedo lielums ir no nulles līdz 1, kur 0 ir tad, ja ķermenis neatstaro gaismu (ir melns) un 1 ir tad, kad tas atstaro pilnīgi visu uz tā krītošo gaismu (piemēram, spogulis). Ja albedo ir 0,5, tad ķermenis atstaro pusi no gaismas, kas uz to krīt.

## Dažu materiālu albedo

## Atsauces
Otrais kosmiskais ātrums

**Otrais kosmiskais ātrums** ir mazākais ātrums, kas vajadzīgs ķermenim, lai tas pārvarētu kāda debess ķermeņa pievilkšanas spēku (gravitāciju). 

Katram ķermenim, atkarībā no tā masas, ir savs otrais kosmiskais ātrums. Piemēram, Zemei tas ir 11,2 km/s. Ķermenis, kas kustas pie Zemes virsmas (ja netiek ņemta vērā atmosfēra) ar tik lielu ātrumu, pamet planētu un kļūst par Saules pavadoni.

Otro kosmisko ātrumu aprēķina pēc formulas:
: v_2^2=2\frac{GM}{R}., kur v22 ir otrā kosmiskā ātruma kvadrāts (tas ir reizināts pats ar sevi), M - ķermeņa masa (liela ķermeņa, nevis tā, kas lido prom), G - gravitācijas konstante (6,67428 x 10-11 N x m2 x kg -2), R - lielā debess ķermeņa rādiuss.

## Otrais kosmiskais ātrums dažiem lieliem debess ķermeņiem

## Skatīt arī

* Kosmiskie ātrumi
Atmosfēras spiediens

[thumb|right|230px|15 gadu vidējais [atmosfēras spiediens jūras līmenī (augšā vasaras, apakšā ziemas atmosfēras spiediens)]]
**Atmosfēras spiediens** ir Zemes atmosfēras hidrostatiskais spiediens, kas rodas, Zemes gravitācijas dēļ gaisam pievelkoties pie Zemes virsmas. Atmosfēras spiediens ir tik liels, ar kādu spēku spiež virs ķermeņa esošais gaisa slānis. Lielākā augstumā virs jūras līmeņa spiediens samazinās, jo tad tur virs ķermeņa, kas atrodas lielā augstumā, atrodas mazāks gaisa slānis un tas spiež uz to ar mazāku spēku. Nelielā intervālā atmosfēras spiediens mainās meteoroloģisko apstākļu iespaidā, veidojot augsta vai zema atmosfēras spiediena zonas (ciklons raksturojas ar zemāku, bet anticiklons ar augstāku atmosfēras spiedienu). Atmosfēras spiedienu mēra ar barometriem.

Normālais Zemes atmosfēras spiediens ir 1013,25 hektopaskāli (hPa) jeb 760 dzīvsudraba stabiņa milimetri (mm Hg), jeb 101,325 kilopaskāli (kPa). Tas ir tikpat liels spiediens, ar kādu uz katru Zemes virsmas kvadrātmetru spiestu 10 tonnu un 132 kilogramus smaga krava jeb apmēram 1 kilograms uz katru virsmas kvadrātcentimetru.

## Zemes atmosfēras spiediena atšķirība dažādos augstumos virs jūras līmeņa
[thumb|right|220px|Šī plastmasas pudele ir bijusi aiztaisīta ciet apmēram 2000 [metrs|metru augstumā virs jūras līmeņa, bet jūras līmeņa augstumā tā ir saspiesta, jo palielinājās atmosfēras spiediens.]]

## Ārējās saites

* kalkulators Zemes atmosfēras spiediena aprēķināšanai
Kubikmetrs

**Kubikmetrs** ir viena no SI tilpuma mērvienībām. To apzīmē ar m3.

## Sakarības

1 m3 vienāds ar:

* tilpumu kubam, kura šķautne ir 1 m gara
* 0,000000001&nbsp;km3
* 1000 dm3
* 1 000 000&nbsp;cm3
* 1 000 000 000&nbsp;mm3
* 1000 litriem
* ≈35,3 kubikpēdām
* ≈1,31 kubikjardiem
* ≈6,29 bareliem

## Skatīt arī
* Metrs

## Ārējās saites
Kubikcentimetrs

**Kubikcentimetrs** ir viena no tilpuma mērvienībām.

1 cm3 vienāds ar:

* tilpumu kubam, kura mala ir 1 cm gara
* 0,000001 m3
* 0,001 dm3
* 1000 mm3
* 0,001 litriem
* ~0,0000353 kubikpēdām
* ~0,00000131 kubikjardiem
* ~0,00000629 bareļiem
Celsija grāds

**Celsija grāds** (°C) ir temperatūras mērvienība.

100 grādos iedalīta temperatūras mērīšanas skala nosaukta zviedru zinātnieka Andersa Celsija vārdā: 1742. gadā viņš piedāvāja temperatūras mērīšanai izmantot šo skalu. Pēc šīs skalas sākumā tika pieņemts, ka 100&nbsp;°C temperatūrā kūst ledus, bet 0&nbsp;°C temperatūrā vārās ūdens, tomēr Kārlis Linnejs šo skalu izmainīja tā, ka 0&nbsp;°C temperatūrā kūst ledus, bet 100&nbsp;°C temperatūrā vārās ūdens.

## Ārējās saites
Ciklons (nozīmju atdalīšana)

**Ciklons** ( - rotējošs) var būt:

* Ciklons - zema spiediena apgabals.
* Tropiskais ciklons - postoša virpuļkustības vētra tropu un subtropu platuma grādos.
** Tropiskais ciklons, (Austrālijā).
** Viesuļvētra, (Atlantijas okeāna baseins).
** Taifūns, tropiskais ciklons (Klusā okeāna baseins, Dienvidaustrumāzija).
* Orkāns — spēcīga cikloniska viesuļvētra mērenajos platuma grādos (Eiropā).
* Ciklons - iekārta gāzu attīrīšanai no cietām daļiņām.
Mārgarita Mīda

**Mārgarita Mīda** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu antropoloģe. Bieži publicējusies masu medijos XX gadsimta sešdesmitajos un septiņdesmitajos gados, un viņas darbi ietekmējuši seksuālās revolūcijas attīstību Rietumos XX gadsimta sešdesmitajos gados.

Dzimusi 1901. gadā universitātes pasniedzēja ģimenē. 1924. gadā ieguva maģistra, bet 1929. gadā - doktora grādu Kolumbijas Universitātē. 1925. gadā veica pētījumus Polinēzijā, no 1926. gada strādāja Amerikāņu dabas vēstures muzejā.

1928. gadā publicēja darbu *Coming of Age in Samoa*, kurā publicēja pētījumus par pusaudžu un jauniešu seksuālajām paražām un daļēji salīdzināja tās ar Rietumu pasauli. Šis darbs padarīja Mīdu par ietekmīgu antropoloģi un ietekmēja seksualitātes izpratni Rietumu sabiedrībā. Tomēr 1983. gadā Jaunzēlandes antropologs Dereks Frīmens publicēja grāmatu *Margaret Mead and Samoa: The Making and Unmaking of an Anthropological Myth*, kurā apšaubīts Mārgaritas Mīdas faktu patiesums, kas izraisīja plašu diskusiju antropologu aprindās.

## Ārējās saites

* Library of Congress, Margaret Mead: Human Nature and the Power of Culture
Mead

***Mead*** (no angļu valodas — 'medus') ir angļu cilmes uzvārds. *Mead* var būt:
* Mīda — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Mīds — uzvārds vīriešu dzimtē.
Spensers

**Spensers** var būt:
* Bads Spensers (*Bud Spencer*; Karlo Pedersoli), itāliešu aktieris, dziedātājs (1929—2016)
* Edmunds Spensers (*Edmund Spencer*), Lielbritānijas šahists (1876—1936)
* Herberts Spensers (*Herbert Spencer*), angļu filozofs (1820—1903)
* Marks Spensers (*Mark Spencer*), ASV datorinženieris (1977)

## Skatīt arī
* *[[Spencer]]*
* Spensere
Roberts Noziks

**Roberts Noziks** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu filozofs. Viens no ietekmīgākajiem politikas filozofiem XX gadsimta septiņdesmitajos un asteņdesmitajos gados. Ietekmējis libertālisma attīstību. Studējis Kolumbijas, Prinstonas un Oksfordas Universitātēs. Hārvarda Universitātes profesors. 1974. gadā publicēja darbu "Anarhija, valsts un utopija" (*Anarchy, State, and Utopia*), kurā oponēja Džona Rolsa darbā "Taisnīguma teorija" (*A Theory of Justice*) paustajiem uzskatiem. Dzimis Bruklinā Krievijas ebreju izcelsmes uzņēmēja ģimenē. Bija precējies ar dzejnieci Ģertrūdi Šnakenbergu (*Gjertrud Schnackenberg*).

## Ārējās saites
Jugla (Ķīšezera pieteka)

**Jugla**, saukta arī **Meldrupe**, **Berģupe**, lejtecē **Staņģupe**, ir Lielās Juglas un Mazās Juglas sateces upe (šajā posmā saukta arī **Berģupe**, 2,5 km gara, ietek Juglas ezerā pie Sudrabsaliņas) un Juglas ezera notece uz Ķīšezeru (3 km gara). Platums no 60 m pie dzelzceļa uz Siguldu tilta līdz 130 m pretī bijušajam "Rīgas audumam". Noteci uz Ķīšezeru 1970. gadā iztaisnoja un pie Vidzemes šosejas izbūvēja slūžas iesāļo Ķīšezera ūdeņu pretplūsmas aizturēšanai. Juglai labajā pusē pievienojas Gaujas—Daugavas ūdensceļš, kas savieno Juglu ar Lielo un Mazo Baltezeru un Gauju. Berģupes posmā ir notece uz Mašēnu ezeru. 

Juglu šķērso autoceļš A2 (Brīvības gatve) un dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži, kā arī 2009. gadā nojauktais dzelzceļa atzars uz TEC-1 kūdras bāzi (atzara tilts mūsdienās tiek izmantots kā gājēju tilts). Krastā dzīvojamie masīvi Jugla, Juglasciems un Makšķernieku ciemats.

Vecākās kartēs Jugla līdz pašai ietekai Ķīšezerā dēvēta arī par Lielo Juglu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hosē Rauls Kapablanka

**Hosē Rauls Kapablanka i Graupera** (; dzimis , miris ) bija kubiešu šahists. Pasaules šaha čempions no 1921. līdz 1927. gadam.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1888. gadā Havanā. Spēlēt šahu iemācījās četru gadu vecumā no tēva. Tajā pašā vecumā pirmoreiz spēlēja Havanas šaha klubā, kur uzvarēja kluba labāko spēlētāju, kurš gan bija piešķīris dāmas handikapu. 1901. gadā, trīspadsmit gadu vecumā, uzvarēja Kubas čempionu Huanu Korso.

1904. gadā Kapablanka devās mācīties uz Ņujorku ASV. 1909. gadā, divdesmit gadu vecumā, uzvarēja mačā pret ASV čempionu Frenku Māršalu, kas viņam deva iespēju piedalīties prestižajā Sansebastjanas šaha turnīrā 1911. gadā, kurā Kapablanka uzvarēja. Vēlāk piedalījās daudzos prestižos turnīros, to starpā 1913. gadā Rīgā spēlēja ar Āronu Ņimcoviču, kuru uzvarēja.

1920. gadā esošais pasaules čempions Emanuels Laskers, redzēdams Kapablankas spēku, atteicās no pasaules čempiona titula par labu Kapablankam, tomēr Kapablanka uzstāja uz spēli, kuru viņš 1921. gadā Havanā uzvarēja ar rezultātu +4 -0 =10 un kļuva par pasaules čempionu.

1927. gadā Aleksandrs Aļehins Buenosairesā sīvā cīņā uzvarēja Kapablanku ar rezultātu +6 -3 =25 un kļuva par jauno pasaules čempionu. Kaut arī Kapablanka izaicināja Aļehinu uz revanšu, viņš atteicās. Arī vēlāk turnīros Aļehins vairījās sacensties ar Kapablanku, tāpēc viņu attiecības bija visai saspringtas.

Hosē Kapablanka mira Ņujorkā no infarkta 1942. gadā. Vienīgais šaha meistars, kuram ir pozitīva bilance savstarpējos mačos ar Kapablanku bija Pauls Keress (+1 -0 =5). Kapablanka nebija zaudējis nevienu spēli turnīros vairāk nekā astoņus gadus — no 1916. gada 10. februārim līdz 1924. gada 21. martam.

## Ieguldījums šahā
Uzskata, ka H.R.Kapablanka ļoti labi spēlēja galotnes. 
Kapablanka uzrakstīja grāmatu - Mācību grāmata šahā. Šajā grāmatā Kapablanka uzrakstīja 9 galotņu principus.

# Galotnē laikam ir liela nozīme
# Divi laidņi ir stiprāki par diviem zirgiem 
# Laidnis parasti ir stiprāks par zirgu 
# Tornis un laidnis parasti ir stiprāks par torni un zirgu
# Dāma un zirgs parasti ir stiprāks par dāmu un laidni 
# Bandinieki ir stiprāki, ja tie stāv vienā nepārtrauktā līnijā
# Ja pretienakm ir laidnis, tad mani bandinieki ir jāliek uz šī laidņa krāsu.  Bet ja man ir laidnis, tad bandinieki ir jāliek pretēji sava krāsa laidnim, neaktarīgi no tā, vai preitniekam ir laidnis vai zirgs. 
# Karalis ir figūra, kas aizsargājas atklātnē un vidusspēlē, bet galotnē karalis pārvēršas par uzbrucēju. Bieži vien galotnē karaļa gājieni nosaka partijas rezultātu.
# Galotnē ar vienu vai divām vieglajām figūrām karali vienmēr ir jābīda uz galdiņa centru. Arī bandinieku galotnē tas tā bieži ir.

## Ārējās saites

* Hosē Rauls Kapablanka chessgames.com 
* Hosē Rauls Kapablanka chesscorner.com
2000. gadi

[270px|thumb|[Eiropas Savienība pēc 2004. gada paplašināšanās.]]
**2000. gadi** bija desmitgade, kas sākās ar  un beidzās ar .

Šis gadu desmits iezīmējās ar starptautisko tirdzniecības pieaugumu, sprādzienveida telesakaru izplatības palielināšanos, ļoti strauju datortehnikas un citas elektronikas attīstības turpināšanos. 2000. gados pasaules zinātnieki nonāca pie vienota slēdziena, ka globālās sasilšanas draudi ir reāli. No 2007. līdz 2010. gadam pasaule piedzīvoja finanšu krīzi.

## Notikumi pasaulē
* 2000. gadā Džordžs V. Bušs kļuva 43. ASV prezidents
* 2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV
* 2001. gadā sākās karš Afganistānā
* 2002. gadā eiro kļuva par Eirozonas valstu valūtu
* 2002. gadā Šveice iestājās ANO
* 2003. gadā sākās Irākas karš
* 2004. gadā notika 2004. gada ES paplašināšanās
* Cunami Indijas okeānā 2004. gada 26. decembrī (aptuveni 285 000 upuru)
* 2005. gadā nomira Romas pāvests Jānis Pāvils II
* 2005. gadā viesuļvētra Katrīna nopostīja Ņūorleānu
* 2006. gadā Melnkalne pasludināja neatkarību no Serbijas
* 2007. gadā Bulgārija un Rumānija iestājās ES
* 2007. gadā Nikolā Sarkozī kļuva par Francijas prezidentu
* 2007. gadā sākās 2007.—2010. gada globālā finanšu krīze
* 2008. gadā Kosova pasludināja neatkarību no Serbijas
* 2008. gadā notika Krievijas—Gruzijas karš
* 2008. gadā Baraku Obamu ievēlēja par 44. ASV prezidentu
* 2009. gadā stājās spēkā Lisabonas līgums
* 2009. gadā pēc Grieķijas parāda apjoma publiskošanas sākās Eirozonas krīze

## Notikumi Latvijā
* 2000. gadā ES Eiropas Integrācijas Padome apstiprināja pirmās 11 Latvijas iestāšanās sarunu pozīcijas
* Notika 2000. gada Latvijas tautas skaitīšana
* 2001. gadā notika Rīgas 800 gadu jubilejas svinību pasākumi, kurus apmeklēja vairāk nekā 1,5 miljoni cilvēku
* Rīgā notika 2003. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss
* 2003. gada 6. jūnijā sāka darboties Vikipēdija latviešu valodā
* Notika 2003. gada referendums par dalību ES, kurā 67% balsstiesīgo vēlētāju atbalstīja Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā
* 2004. gada 29. martā Latvija kļuva par NATO dalībvalsti
* 2004. gada 1. maijā Latvija kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti
* Rīgā notika 2006. gada Pasaules čempionāts hokejā un NATO samits 2006
* 2007. gadā parakstīja Latvijas—Krievijas robežlīgumu
* 2008. gadā sākās Latvijas finanšu un pārvaldes krīze (2008—2010)
* notika 2008. gada referendums par likumu "Par valsts pensijām"
* 2008. gadā atklāts Dienvidu tilts pār Daugavu
* 2009. gadā notika 13. janvāra Vecrīgas nemieri
* 2009. gadā stājās spēkā Latvijas administratīvais iedalījums (2009), izveidojot 109 novadus un 9 pilsētas ar republikas pilsētas statusu

## Tehnoloģijas
[thumb|200px|Portatīvais [MP3 atskaņotājs.]]

* 2001. gads: pārnēsājamais mūzikas atskaņotājs iPod
* 2007. gads: interneta un multimediju atbalstošs viedtālrunis iPhone

## Piezīmes un atsauces
Raģupīte

**Raģupīte** ir Daugavas kreisā pieteka Daugmales pagastā. Sākas purvainā apvidū pie Ezerkroga brāļu kapiem netālu no Baldones - Daugmales ceļa. Ietek Daugavā pie Daugmales. Tek pa šauru nedziļu ieleju. Nav vārdā nosauktu pieteku. Daugmalē abpus autoceļam P85 uzpludināti dīķi.
Varžupīte

**Varžupīte** ir Daugavas kreisā pieteka Daugmales pagastā. Sākas pārpurvotā apvidū uz dienvidrietumiem no Daugmales ciema. Augštece ar grāvjiem savienota ar Meitupes pieteku Jukumstrautu. Ietek Daugavā pie Daugmales pilskalna. Varžupīte daļēji novada kreisajā pusē esošā kūdras purva ūdeņus. Nav vārdā nosauktu pieteku.