open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ploskīne

**Ploskīne**, arī **Ploskene**, agrāk **Plaskina**, ir ciems Balvu novada Briežuciema pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 8 km no pagasta centra Briežuciema, 28 km no novada centra Balviem un 248 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P46 (Dubļeva–Cērpene), Griušļovas upes krastā. Uz ziemeļrietumiem atrodas Ploskenes ezers.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 54 cilvēkiem.
## Atsauces
Feters

**Feters** ( — 'brālēns'; sieviešu dzimtē **Fetere**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Hanss Feters (*Hans Vetter*; 1894-1973) — vācu šaha problēmists.
* Johanness Feters (*Johannes Vetter*; 1993) — vācu vieglatlēts, šķēpa metējs.
Hanss Feters

**Hanss Feters** (; dzimis , miris ) bija vāciešu šahists, šaha problēmists un redaktors.

Pamatdarbs - vairāk kā četrdesmit gadus strādājis kā komerciāls darbinieks lielā Drēzdenes alus darītavā.

## Šaha kompozīcija
20. gadsimta vidū Drēzdenes šaha biedrībā bija izveidojies ievērojamu problēmistu kvartets. Kopā ar Frīdrihu Paliču, Rūdolfu Leopoldu un Gerhardu Kaizeru tajā ietilpa arī Hanss Feters. Viņš publicēja apmēram 250 šaha uzdevumus, ieguva 70 atzinības, to starpā 12 pirmās un 22 tālākās godalgas. Problēmistu aprindās Feters kļuva atpazīstams pēc dažiem iespaidīgiem panākumiem, piemēram, pirmās vietas FIDE turnīrā 1957. gadā. Feters radīja loģisko daudzvilču moderno izpratni un atrada iespēju savos darbos apvienot jaunvācu skolas idejas ar bohēmiskās skolas sastādīšanas tehniku un tās mata pozīcijas skaistumu. Daudzi šaha problēmisti, piemēram, austriešu problēmists Hanss Lepušics, dēvēja Feteru par savu skolotāju.

Kopš 1958. gada viņš bija  starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā. No 2008. gada Drēzdenes šaha biedrības goda biedrs.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Zf7? (draud 2. Dg5#) 1. ... Tc5!
: 1. Ld8? Txd8 2. Zf7 Td5!
: 1. Tb7! Lxb7 2. Ld8! Txd8 3. Zf7 Td5 4. Df3#

Loģiskās skolas uzdevums noslēdzas ar pareizu matu.

## Redaktors un šahists
1958. gada 18. janvārī Feters kā redaktors pārņēma Gerharda Kaizera dibināto rubriku *Unsere Schachecke* (Mūsu šaha stūrītis) laikrakstā *Sächsischen Zeitung* un vadīja to līdz 1973. gadam. No 1965. gada līdz 1973. gada martam viņš rediģēja arī šaha uzdevumu un etīžu nodaļu žurnālā *Schach*.

Feters bija arī labs šahists. Viņš sekmīgi piedalījies daudzos Saksijas un savas pilsētas Drēzdenes turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Hansa Fetera šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Žagata uz karātavām

***Žagata uz karātavām*** ir nīderlandiešu un flāmu renesanses gleznotāja Pītera Brēgela Vecākā eļļas krāsas glezna uz koka paneļa, tapusi 1568. gadā.

## Apraksts
Gleznā redzams zemes izcirtums, kurā ir trīs zemnieki, kas dūdu pavadībā dejo blakus karātavām, uz kurām notupusies žagata. Karātavas atrodas attēla centrā, sadalot gleznu divās daļās — manierisma kompozīcijā ar vairāk "atvērtu" labo pusi un vairāk "slēgtu" kreiso, žagatai esot ļoti tuvu precīzam gleznas centram. Karātavas veido "neiespējamo objektu", līdzīgu Penrouza trijstūrim ar balstu pamatnēm, kuras šķietami atrodas blakus, bet pārliktņa labā mala šķietami aiziet tālumā, arī apgaismojums ir pretrunīgs.

Vēl viena žagata sēž uz klints pie karātavu pamatnes, netālu no dzīvnieka galvaskausa. Vienīgie cilvēki aizņem kreiso priekšplānu: cilvēks ēnā pa kreisi nokārtojas, bet citi vēro trīs dejotājus. Pa labi stāv krusts ar ūdensdzirnavām aiz tā. Fons sākas ar skatu uz upes ieleju, ar pilsētu pa kreisi un pili klinšainas klints augšpusē, kā arī torni uz citas klints pa labi, tālumā redzami kalni un augšpusē debess. Aiz dejotājiem ir divi savstarpēji savienoti koki — motīvs, ko Brēgels izmantojis agrākā zīmējumā, kur mežā rotaļājas lāči. Dziļuma iespaidu dod priekšplāna dominējošie blīvi brūnie toņi līdz ar zaļajiem vidustoņiem vidusdaļā un gaiši zilais un pelēkais fons.

## Analīze
Brēgela glezna tika radīta gadu pēc tam, kad Nīderlandē ieradās Fernando Alvaress de Toledo, 3. Albas hercogs, kuru Spānijas karalis Felipe II nosūtīja, lai apspiestu nīderlandiešu sacelšanos. Karātavas varētu atspoguļot draudus tiem, kas pauda jauno protestantu doktrīnu un gleznā varētu būt iekļautas atsauces uz vairākiem nīderlandiešu sakāmvārdiem. Viens no tiem ir dejošana uz karātavām, kas apzīmē valsts varas apsmiešanu. Cits norāda uz to, ka žagatas ir tenkotājas un tenkošana noved pie pakāršanas. Vēl viens sakāmvārds skan, ka ceļš uz karātavām ved cauri patīkamām pļavām.

Nav zināms, kāpēc vai kam glezna tika gleznota. Tās tapšanas gads — 1568. padara to par vienu no Brēgela pēdējiem darbiem pirms viņa nāves 1569. gadā; Brēgels lūdza savu sievu sadedzināt dažus viņa attēlus pēc viņa nāves, bet lika viņai paturēt "Žagata uz karātavām" sev. Pašlaik glezna atrodas *[[Hessisches Landesmuseum]]* kolekcijā Darmštatē.

## Atsauces

## Bibliogrāfija
*  (fig. 7)

## Ārējās saites
OA-8

***OA-8***, saukta arī par ***Spaceship Gene Cernan***, bija ASV uzņēmuma *[[Orbital ATK]]* kravas kosmosa kuģa *[[Cygnus (kosmosa kuģis)|Cygnus]]* Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādes misija NASA programmā *[[Commercial Resupply Services]]*. Kravas kuģis orbītā palaists 2017. gada novembrī.

Kosmosa kuģis nosaukts 2017. gada janvārī mirušā astronauta Jūdžīna Sernana vārdā.

## Derīgā krava
Kopējā kravas masa bija 3338 kg.
Kosmosa kuģa hermētiskajā nodalījumā atradās 3229 kg kravas: lietas apkalpei (1240 kg), rezerves daļas stacijas iekārtām (851 kg), krava zinātniskajiem pētījumiem (740 kg), datoru iekārtas (34 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aprīkojums (132 kg).

Nehermetizētā krava (109 kg) bija *[[Cubesat]]* pavadoņi: *[[EcAMSat]]*, *[[TechEdSat 6]]*, *[[Lemur-2 50]]*, *[[Lemur-2 51]]*, *[[Lemur-2 52]]*, *[[Lemur-2 53]]*, *[[Lemur-2 54]]*, *[[Lemur-2 55]]*, *[[Lemur-2 56]]*, *[[Lemur-2 57]]*, *[[ISARA]]*, *[[CHEFsat]]*, *[[Asgardia 1]]*, *[[OCSD B]]*, *[[OCSD C]]*, *[[PropCube 2]]*.

## Lidojuma gaita
*Cygnus* tika palaists  12:19:54 UTC ar nesējraķeti *[[Antares 230]]* no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta (*MARS*) starta laukuma *LP-0A*.

14. novembrī *Cygnus* pietuvojās stacijai. 10:04 UTC kosmosa kuģi satvēra ar stacijas manipulatoru, ko vadīja Paolo Nespoli. Tika pievienots pie *[[Unity (SKS)|Unity]]* moduļa apakšējās pieslēgvietas.

5. decembrī 17:52 UTC ar *Canadarm2* manipulatoru *Cygnus* tika atvienots no *Unity* moduļa. 6. decembrī 13:11 UTC tas palaists brīvā lidojumā.
6. decembrī 19:23:50 UTC no *12U* formāta *NanoRacks* palaišanas iekārtas palaisti nanopavadoņi *[[Lemur-2-YongLin]]*, *[[Lemur-2-Kevin]]*, *[[CHEFsat]]*, *[[Aerocube 7B]]*, *[[Aerocube 7C]]*. 22:40:20 UTC no nākamās *12U* izmesti pavadoņi *[[Lemur-2-BrianDavie]]*, *[[Lemur-2-RomaCoste]]*, *[[PropCube Fauna]]*, *[[Asgardia 1]]*, *[[ISARA]]*. 7. decembrī 02:00:00 UTC no trešās *NanoRacks* palaisti pavadoņi *[[Lemur-2-RocketJonah]]*, *[[Lemur-2-Liu-Poh-Chun]]*, *[[Lemur-2-McCullagh]]*, *[[Lemur-2-Dunlop]]*. Pēc tam kosmosa kuģī tika veikti dažādi eksperimenti.

18. decembrī tika iedarbināts *Cygnus* galvenais dzinējs, un kravas kuģis nogāja no orbītas. 12:54 UTC tas sasniedza atmosfēras blīvos slāņus un sadega.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mission Update: OA-8 Space Station Cargo Resupply Orbital ATK
* Cygnus OA-8  spaceflight101.com
Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām

**Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām** pieņemta ANO Ģenerālajā asamblejā 1992. g. 18. decembrī, bez balsošanas, ar rezolūciju Nr. 47/135.

Tās būtiskākās atziņas par personu tiesībām koncentrētas 2. pantā (panta pirmā daļa — ‘Personām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām (..) ir tiesības brīvi un bez iejaukšanās un bez jebkāda veida diskriminācijas baudīt savu kultūru, sludināt un piekopt savu reliģiju un lietot savu valodu kā privāti, tā arī sabiedrībā’) un par valstu pienākumiem — 1., 4. un 5. pantā (1. panta pirmā daļa — ‘Valstīm jāaizsargā nacionālo vai etnisko, kultūras, reliģisko un lingvistisko mazākumgrupu pastāvēšana un identitāte un jāsekmē tādu apstākļu radīšana, kas attīstītu šo identitāti’).

## Starptautiskie dokumenti, kas atsaucas uz deklarāciju

Eiropas Padomes Vispārējā konvencija par nacionālo minoritāšu aizsardzību atsaucas uz deklarāciju sava Paskaidrojošā ziņojuma 24. pkt.

NVS konvencija par to personu, kas pieder pie nacionālām mazākumgrupām, tiesību aizsardzību atsaucas uz deklarāciju savā preambulā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Deklarācijas teksts
*Deklarācijas komentārs, E/CN.4/Sub.2/AC.5/2005/2    
*ANO Speciālais ziņotājs minoritāšu lietās, kura kompetencē ietilpst Deklarācijas ieviešanas veicināšana
Andris Dzenītis

**Andris Dzenītis** (dzimis Rīgā ) ir latviešu komponists, pedagogs un mūzikas producents.

## Biogrāfija
A. Dzenītis mācījies E. Dārziņa speciālajā mūzikas vidusskolā, studējis kompozīciju pie Pētera Vaska (1993–1996). Studējis kompozīciju Vīnes Mūzikas un drāmas augstskolā pie Kurta Švercika (1996–1997), kā arī Latvijas Mūzikas akadēmijā pie Pētera Plakida un Lietuvas Mūzikas akadēmijā pie Osvalda Balakauska (1999–2003), iegūdams maģistra grādu. Papildinājies Stokholmā (2002) pie Magnusa Lindberga, Pēra Lindgrēna un Benta Sērensena, piedalījies vairākos semināros un meistarklasēs.

Andra Dzenīša darbi atskaņoti gan Latvijā, gan visā pasaulē, tie ir daudzu pasaulē pazīstamu kolektīvu un solistu repertuārā, kuru vidū ir "Ensembe Modern", Berlīnes un Amsterdamas radio filharmoniskie orķestri, Bostonas simfoniskais un "Gewandhaus" orķestri, Grankanārijas filharmoniskais orķestris, Beļģijas un Latvijas Nacionālie simfoniskie orķestri, diriģenti Peters Ētvešs, Anu Tali, Karels Marks Šišons, Andris Nelsons, "Kroumata" sitaminstrumentu ansamblis (Zviedrija), Silēzijas stīgu kvartets (Polija), ansambļi "Paragon" (Skotija), "Pierrot Lunaire ensemble" (Austrija), "Caput" (Islande), Latvijas radio koris, orķestris "Sinfonietta Riga", kā arī daudzi citi.

A. Dzenītis strādā arī mūzikas kritikā, publicistikā un pedagoģijā. Kopš 2003. gada žurnāla „Mūzikas Saule” redaktors. Lasījis lekcijas Londonas Gildhola mūzikas skolā (2001) un Latvijas Kultūras akadēmijā (2002–2004). No 2002. līdz 2016. gadam organizē Baltijas valstu jauno komponistu meistarkursus Dundagā, Cēsīs un Mazsalacā. Kopš 2005. gada strādā par kompozīcijas pasniedzēju J. Mediņa un Ventspils mūzikas vidusskolās, kā arī Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā. Andris Dzenītis darbojas arī kā programmu veidotājs Latvijas Radio 3 "Klasika".

Dzenīša mūzikas centrā dominē simfoniskā mūzika, kamermūzika, vokāli - instrumentāli žanri, bet Dzenītis darbojies arī elektroniskās mūzikas jomā, kā arī radījis vairākus skatuves darbus.

Sarakstījis multimediālu kameroperu "Tavas klusēšanas grāmata" (pirmizrāde Latvijas Nacionālajā teātrī 2004. gadā) un operu "Dauka" (pirmizrāde Latvijas Nacionālajā operā 2012.gadā).

Saņēmis Autortiesību bezgalības balvu (2003), nominēts balvai "Lielais Kristaps" (2004) par mūziku dokumentālajai filmai „Darbnīca laukos”, spēlfilmai "Pelnu sanatorija" (2016), bet saņēmis šo balvu par mūziku spēlfilmai "Pirmdzimtais" (2017). Ieguvis 2. vietu E. Dārziņa kora mūzikas konkursā Rīgā (2005) un 1. vietu starptautiskajā P. Jurgensona jauno komponistu konkursā Maskavā (2006). Lielā mūzikas balva (2006) par vokāli simfonisko darbu „Fides. Spes. Caritas” un koncertu saksofonam ar orķestri "E(GO)" (2014), kā arī 2.simfoniju “Silts vējš (2022), kā arī daudzas reizes nominēts šai balvai. Simfoniskais skaņdarbs „Postlūdija. Ledus”, kas radīts, izmantojot operas „Dauka” materiālu, nominēts Lielajai Mūzikas balvai un „Dienas” gada balvai kultūrā, kā arī atzīts par gada jaundarbu Latvijas Radio 3 programmas „Klasika” vērtējumā.

## Atsauces
Zīmolvedība

**Zīmolvedība** ir stratēģiska zīmola attīstība un vadība, veidojot tā unikālo un atšķirīgo identitāti tirgū. Zīmolvedībā izmanto zīmola stratēģiju, kas definē zīmola galveno doto vērtību tā lietotājiem un iemeslus, kāpēc ticēt zīmola dotajai vērtībai. Stratēģija parasti arī apraksta dažas galvenās zīmola personības šķautnes. Zīmolvedība ar zīmolu strādā ilgākā laika posmā, veidojot zīmola vērtību, kuru ir iespējams aprēķinās naudas izteiksmē. Spēcīgs zīmols, kas uztur savu solījumu patērētājiem, ražotājam dod konkurences priekšrocības tirgū, ko nodrošina patērētāju lojalitāte un atkārtotie pirkumi.

Zīmolvedības process sākas ar zīmola radīšanu. To veido ņemot vērā jau iepriekš definētā mērķa tirgus intereses un vajadzības, kas to motivētu izvēlēties tiešu jūsu zīmolu. Ņemot vērā šo informāciju, tiek radīts zīmola pozicionējums un noteikta tā cena. Balstoties uz to tiek radīti zīmola identitātes elementi, kas parasti iekļauj krāsu paleti, logo, fasējuma dizainu, zīmola solījumu patērētājiem un galveno saukli. Visu šo informāciju, kā arī zīmola turpmākās izmantošanas noteikumus apkopo zīmola grāmatā (*brandbook*). Jaunu zīmolu tirgū iepazīstina ar dažādām tirgzinības metodēm, parasti izmantojot reklāmu un sabiedriskās attiecības. Uzņēmumiem parasti ir viens galvenais uzņēmuma zīmols un daudzi produktu zīmoli. Dažreiz uzņēmuma zīmols var būt mazāk zināms par galveno produktu zīmolu. Piemēram, plaša patēriņa produktu ražošanas korporāciju *[[Essity]]* un *[[Procter & Gamble]]* nosaukumi būs zināmi daudz mazākam cilvēku skaitam, nekā to ražoto produktu zīmoli. Citi uzņēmumi, kā *[[Samsung]]*, ar vienu nosaukumu tirgo viedtālruņus un veļasmašīnas.

Zīmolvedības speciālistu galvenais uzdevums ir izmantot noteiktās zīmola īpašības, lai ar tirgvedības kompleksa dotajām iespējām uzturētu un audzētu zīmola tirgus daļu. Viņiem nav tiesību mainīt zīmola grāmatā noteikto zīmola identitāti.

## Atsauces
Brūnsarkanā atmatene

**Brūnsarkanā atmatene** (*Agaricus sagatus*, arī *Psalliota sagata*) ir kādreiz aprakstīta kā Latvijā atrasta neliela atmateņu dzimtas sēne, taču tagad gandrīz nekur nepiemin šādas sugas reālu eksistenci un arī Latvijas Mikologu biedrības 2002. gadā publicētajā Latvijā droši konstatēto sēņu sugu sarakstā tās vairs nav.. Atmateņu lielās savstarpējās līdzības dēļ šai ģintī visai bieži gadās sugu sajaukšana vai kādas citas atmateņu sugas formas atzīšana par patstāvīgu sugu, un pašlaik šī suga uzskatāma par neeksistējošu un tās nosaukuma saglabāšana klasifikācijā — par rezerves variantu gadījumam, ja notiks atkal jaunas sistemātiskas pārmaiņas.

## Taksonomija

Šo sēņu sugu pirmoreiz aprakstījis E.M.Frīzs (*Fries*) 1821. gadā, un latviski tā aprakstīta 1981. gadā izdotajā V.Lūkina grāmatā "Mušmires un atmatenes" kā Latvijā esoša. Galvenie sēņu sistemātikas avoti par šo sugu nav vienisprātis: Mycobank atzīst šo sugu ar Frīza doto nosaukumu *Agaricus sagatus*, gan norādot, ka suga ir zem jautājuma zīmes,, kamēr Index Fungorum nosauc par pareizo terminu *Psalliota sagata*, lietojot novecojušo atmateņu apzīmējumu *Psalliota* kā informāciju, ka mūsdienās suga vairs nav aktuāla.

## Sugas 1981. gada apraksta pārstāsts

* Cepurīte: krāsa brūna ar rūsas vai iedzeltenu nokrāsu. Virsmiziņa spīdīga un gluda. Forma plakana ar nelielu pauguru vidū. Platums līdz 5 cm. Mīkstums balts, ar patīkamu smaržu.
* Lapiņas: sākumā baltas, vēlāk sārti pelēcīgas un vecākām sēnēm tumši brūnas, brīvas, ciešas.
* Kātiņš: bālgans, vecumā dzeltējošs, ar netīri baltu, dzeltējošu gredzenu. Garums līdz 6 cm, resnums 0,4—0,7 cm. 
* Sporas: elipsoīdas, brūnas, 5—6/3—4 µm.
* Bazīdijas: 18—20/4—5 µm.
* Cistīdas: 36—40/8—12 µm.

## Augšanas apstākļi

Meža nobiru saprofīte. Aug septembrī lapu koku mežos, zālienos un krūmājos. V.Lūkins norāda, ka šī sēne atrasta 1956. gadā jauktu koku mežā netālu no Rīgas—Jelgavas šosejas.

## Barības vērtība

Ēdama.

## Līdzīgās sugas

Brūnsarkanā atmatene tika pieskaitīta mazo atmateņu grupai (*Minores*), kurām Latvijā vēl pieder smiltāju atmatene, kuras cepurīte pelēcīgi balta un kātiņa pamatne griezumā sārtojas, sīkā atmatene, kuras cepurīte arī pelēcīgi balta, taču tā aug ne tik smilšainās vietās un tās kātiņa pamatne griezumā dzeltē, sarkanlapiņu atmatene, kuras pazīmes sakrīt ar iepriekšējo, un vīnsarkanā atmatene, kuras cepurīte vidū klāta sīkām zvīņām ar violetu nokrāsu, vēlāk kļūstot purpursarkani šķiedraina. Visas atmatenes, ar kurām Latvijā šo sugu var sajaukt, ir ēdamas. Mušmires parasti atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām, tāpēc jāievēro piesardzība ar pavisam jaunām atmatenēm, kad baltas vēl ir arī dažu sugu atmateņu lapiņas. Mušmiru kātiņa pamatni vienmēr ietver maksts, kādas atmatenēm nav.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Atmateņu ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Species Fungorum
* Enciklopediją Lietuvai ir pasauliui: Agaricus sagatus
Dmitrijs Kombarovs

**Dmitrijs Kombarovs** (; dzimis ) ir bijušais Krievijas futbolists, aizsargs, pārstāvējis Krievijas futbola izlasi. Karjeru Kombarovs sāka Maskavas "Dinamo" līdz 2010. gadā pievienojās *Spartak.*

Krievijas futbola izlasē spēlējis 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā, un 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Spartak Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2016—17
* Krievijas Superkauss: 2017

## Ārējās saites
Zira FK

*[[Zira FK]]* ir Azerbaidžānas futbola klubs, kurš spēlē Azerbaidžānas premjerlīgā.

## Sezonas

## Atsauces
Baku "Ņeftči"

**Baku "Ņeftči"** ir Azerbaidžānas futbola klubs no valsts galvaspilsētas Baku, kas spēlē Azerbaidžānas Premjerlīgā.

## Sasniegumi
* **[[Azerbaidžānas Premjerlīga]]**
** Čempioni (9): 1992, 1996, 1997, 2004, 2005, 2011, 2012, 2013, 2021
** Vicečempioni (5): 2001, 2002, 2007, 2019, 2020
* **Azerbaidžānas kauss**
** Kausa ieguvēji (6): 1995, 1996, 1999, 2004, 2013, 2014
** Finālisti (3): 2001, 2015, 2016

## Sezonas

## Atsauces
KF Vllaznia Shkodër

***KF Vllaznia Shkodër*** ir Albānijas futbola klubs no Škodras pilsētas. Pašlaik spēlē Albānijas Superlīgā. Klubs dibināts 1919. gadā. *Vllaznia* futbolisti ir deviņas reizes izcīnījuši Albānijas čempiontitulu un astoņas reizes uzvarējuši Albānijas kausa izcīņā.

## Sasniegumi
* **[[Albānijas futbola Superlīga|Albānijas Superlīga]]**
** Čempioni (9): 1945, 1946, 1971–72, 1973–74, 1977–78, 1982–83, 1991–92, 1997–98, 2000–01
** Vicečempioni (13): 1932, 1933, 1936, 1937, 1947, 1949, 1974–75, 1996–97, 1998–99, 2002–03, 2008–09, 2020–21, 2024–25
* **[[Albānijas kauss futbolā|Albānijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (8): 1964–65, 1971–72, 1978–79, 1980–81, 1986–87, 2007–08, 2020–21, 2021–22
** Finālisti (8): 1938–39, 1965–66, 1967–68, 1969–70, 1985–86, 1998–99, 2005–06, 2009–10
* **Albānijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1998, 2001
** Finālisti (4): 1992, 2008, 2021, 2022
* **Albānijas Pirmā divīzija**
** Uzvarētāji (2): 1957; 1961–62

## Atsauces
Andrēass Grankvists

**Andrēass Grankvists** (; dzimis ) ir bijušais zviedru futbolists, aizsargs, Zviedrijas futbola izlases kapteinis.

## Karjera
### Klubos
Ar futbolu sācis nodarboties dzimtās pilsētas klubā *Påarps GIF*, vēlāk pievienojies *[[Helsingborgs IF]]*, kura sastāvā 2004. gadā debitējis *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]* līgā. 2007. gadā pārgāja uz Anglijas klubu *[[Wigan Athletic F.C.|Wigan Athletic]]*.

2008. gada jūlijā parakstīja līgumu ar Nīderlandes klubu *[[FC Groningen|Groningen]]*. Klubā aizvadīja trīs sezonas. 2011. gada jūnijā pārgāja uz Itālijas A sērijas klubu *[[Genoa CFC|Genoa]]*. Transfēra summa bija 2 miljoni eiro.

2013. gada augustā pievienojās Krievijas Premjerlīgas klubam *[[FK Krasnodar]]*. Savu karjeru 2021. gadā noslēdzis *Helsingborgs*.

### Izlasē
Zviedrijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Jordāniju. Pirmos vārtus izlases labā guva  Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Sanmarīno. Grankvists bijis Zviedrijas izlases sastāvā trīs Eiropas čempionāta finālturnīros (2008., 2012. un 2016. gadā).

2016. gada jūlijā pēc Zlatana Ibrahimoviča karjeras beigām izlasē kļuva par Zviedrijas izlases kapteini.

## Sasniegumi
**Helsingborgs IF**

* Superettan: 2018
* Zviedrijas kauss: 2006

**Individuālie sasniegumi**

* Zviedrijas gada futbolists: 2017

## Atsauces

## Ārējās saites
Estádio da Luz

***Estádio da Luz*** ir futbola stadions Lisabonā, Portugālē. Stadionā ir 68 100 skatītāju vietas. Šeit savas mājas spēles aizvada Lisabonas "Benfica" un Portugāles futbola izlase.

Stadionā ir noticis 2004. gada Eiropas čempionāta futbolā fināla spēle starp Portugāli un Grieķiju, kā arī 2014. gada UEFA Čempionu līgas fināls starp *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]* un *[[Madrides "Atletico"|Atlético Madrid]]*.

## Ārējās saites

*
FC Pyunik

**Erevānas "Pyunik"** ir Armēnijas futbola klubs no valsts galvaspilsētas Erevānas, kas spēlē Armēnijas Premjerlīgā. Kluba futbolisti ir 14 reizes izcīnījuši Armēnijas čempiontitulu, kā arī astoņas reizes uzvarējuši Armēnijas kausa izcīņā.

## Sasniegumi
* **[[Armēnijas Premjerlīga]]**
** Čempioni (13): 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2014–15, 2021-22, 2023-24
** Vicečempioni (1): 2018–19
* **[[Armēnijas kauss futbolā|Armēnijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (7): 2002, 2004, 2009, 2010, 2012–13, 2013–14, 2014–15
** Finālisti (2): 2006, 2016–17
* **Armēnijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (98: 2002, 2004, 2005, 2007, 2008, 2010, 2011, 2015
** Finālisti (5): 2002, 2006, 2009, 2013, 2014

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Elbas tēma

**Elbas tēma** ir viena no loģiskās skolas tēmam šaha kompozīcijā. Tajā sintezētas divas radniecīgas tēmas — Hamburgas tēma un Drēzdenes tēma, kas tiek spēlētas viena un tā paša varianta divos patstāvīgos sazarojumos.  Tēmas nosaukums radies no Elbas upes, kas tek caur abām tēmu nosaukumos minētajām pilsētām.

## Piemēri

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.♗d1? (draud 2.♗b3#) 1. ... ♖×d3!
: 1.♖g5? (draud 2.♖d7#) 1. ... e×d3! 
 
: 1.♔b5! (draud 2.d×e4+ ♖×e4 3.♗c4#) 
: 1. ... e×d3  2.♗d1! (draud 3.♗b3#)  
:              2. ... d2 3.♘×b4# Drēzdenas tēma. Brunnera tips.
:              2. ... ♖×e5 3.♖d7# Hamburgas tēma.
: 1. ... ♖×d3 2.♖g5! (draud 3.♖d7#)
:              2. ... ♖×d4 3.♗f4# Drēzdenas tēma. Brunnera tips.
:              2. ... e3 3.♗f3# Hamburgas tēma.
: Uzdevumā Elbas tēma izstrādāta divos variantos.              

## Skatīt arī
* Drēzdenes tēma
* Hamburgas tēma

## Atsauces

## Ārējās saites
* Elbas tēmas uzdevumu kolekcija vietnē ''yacpdb''
Beatas Šidlo valdība

**Beatas Šidlo valdība** ir pašreizējā Polijas valdība, kuru vada premjerministre Beata Šidlo. Tā ir 17. Polijas valdība. Valdība tika izveidota 2015. gada 16. novembrī pēc 2015. gada Polijas parlamenta vēlēšanām. Beāta Šidlo pārstāv politisko partiju — Likums un taisnīgums. 

## Valdības sastāvs

*Pašreizējie amata ieņēmēji izcelti *'treknrakstā**'

## Ārējās saites
* Valdības sastāvs
Mihaja Tudoses valdība

**Mihaja Tudoses valdība** ir 128. **[[Rumānijas valdība]]**. Šo valdību vada premjerministrs — Mihajs Tudose, kas šo amatu ieņem no 2017. gada 29. jūnija. Jaunajā valdībā ir 26 ministru amati un 16 amatpersonas ir no iepriekšējās, Sorina Grindjanu valdības, kuru atlaida parlaments saistībā ar neefektivitāti.. Mihajs Tudose pārstāv Sociāldemokrātu partiju.

## Valdības sastāvs

*Pašreizējie amata ieņēmēji izcelti *'treknrakstā**'

## Atsauces
Elama

**Elama** () bija Seno laiku pirmspersiešu civilizācija mūsdienu Irānas dienvidu un rietumu teritorijās, uz austrumiem no Senās Divupes. Tā pastāvēja aptuveni no 2700. gada p.m.ē. līdz 539. gadam p.m.ē., kad to pilnībā pakļāva Ahemenīdu impērija. Elamas administratīvais centrs jeb galvaspilsēta bija Sūsas, tādēļ šī civilizācija (reti) tiek dēvēta par **Sūsiānu**. Informācija par šo civilizāciju ir ļoti nepilnīga, tā galvenokārt ir nākusi no Senās Divupes avotiem.

## Vēsture
Civilizācija kultūras jomā allaž ir bijuši cieši saistīta ar Seno Divupi. Elamīti izmantoja ķīļrakstu, kuru aizguva no Akadas valsts, iespējams, tāpēc ka no 2334. gada p.m.ē. līdz 2154. gadam p.m.ē. tā kontrolēja lielākas vai mazākas Elamas teritorijas. Vienlaicīgi Elamu regulāri apdraudēja kalnu tauta gutieši un tad trešā Ūras dinastija. Tiklīdz Ūras vara panīka, elamieši atguva pilnīgu neatkarību.

Ap 1600. gadu p.m.ē. Elamai un Babilonijai uzbruka jauni iebrucēji kasīti. Gandrīz nekas nav zināms par Elamu līdz 13. gadsimtam p.m.ē., kad elamieši atkal kļuva par ievērojamu spēku reģionā. Elamieši devās karagājienos uz Seno Divupi. Uz neilgu laika posmu elamīti kontrolēja visu Divupes daļu uz austrumiem no Tigras upes. Šo Elamas uzplaukumu apturēja Babilonas valdnieks Nebukadnecars I (valdīja aptuveni no 1119. līdz 1098. gadam p.m.ē.). Viņš iekaroja arī Elamas galvaspilsētu Sūsu. Atkal aptuveni par 300 gadus ilgu periodu gandrīz nekas nav zināms par Elamu. 640. gadā p.m.ē. Sūsā iebruka asīriešu valdnieks Ašurbanipals. Pēc tam iebruka persiešu Ahemenīdu impērija, Elamai kļūstot par vienu no impērijas satrapijām. Pilnībā Elama tika pakļauta 539. gadā p.m.ē.

## Kultūra
thumbnail|Čogas-Zanbilas zikurāts mūsdienās
Elamas kultūras sasniegumi šķiet nav bijuši plaši. Rakstiskie avoti ir ļoti ierobežoti. Vēl mazāk ir zināms par elamītu reliģisko pārliecību, jo elamītu valodā nav atrasti reliģiski teksti vai eposi, uzskata, ka tā bijusi radniecīga dravīdu valodām. 
Elamas mākslā un arhitektūra ir stipri jūtama Babilonijas ietekme. Viena no Elamas kultūras spilgtākajām vērtībām, kas saglabājusies līdz mūsdienām, ir Čogas-Zanbilas zikurāts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Lucifers (Štuks)

***Lucifers*** ir vācu mākslinieka Franča fon Štuka, viena no Minhenes secesijas dibinātājiem, eļļas krāsas glezna, tapusi 1890. gadā. Glezna pieder pie Štuka "tumšā monumentālā" perioda; tajā attēlots cilvēka-dēmona tēls. Gleznas izmēri ir 161 × 152,5 cm.

## Kompozīcija
Gleznā attēlots apsēdies kaila vīrieša tēls, kas atrodas nenosakāmā tumšā telpā. Acu skatiens tiek pievērsts skatītājam. Galva ir atbalstīta uz kreisās rokas. Labā roka ir izvilkta atpakaļ un noliekta sāniski. Fonā pa kreisi redzams fosforescējošs gaismas avots.

## Vēsture
1891. gadā no Štuka studijas Minhenē to iegādājās Ferdinands I Sakss-Koburgs-Gota karaliskajai kolekcijai Sofijā. 1930. gada 25. decembrī karalis Boriss III to nodeva Nacionālajam muzejam un no 1948. gada tā ir Nacionālās mākslas galerijas kolekcijā. 1985. gadā to pārvietoja uz Nacionālo ārzemju mākslas galeriju un 2015. gadā uz galerijas ēku "Kvadrāts 500".

## Izstādes
Glezna tikusi demonstrēta vairākās starptautiskās izstādēs:

* 1972 — *German art around 1900* Berlīnē
* 2000 — *The kingdom of the spirit. The development of the German symbolism 1870 – 1920* Frankfurtē, Birmingemā un Stokholmā
* 2005–2006 — *History of melancholy* Parīzē un Berlīnē
* 2006–2007 — *Franz von Stuck. The modern Lucifer* Trento
* 2008–2009 — *Masterpieces of Franz von Stuck* Minhenē
* 2010 — *Crime and Punishment* Parīzē

## Atsauces
Duresi "Teuta"

**Duresi "Teuta"** ir Albānijas futbola klubs no Duresi pilsētas. Pašlaik spēlē Albānijas Superlīgā. Klubs ir dibināts 1920. gadā kā *Klubi Sportiv Urani*. 1994. gadā uzvarēja Superlīgā un izcīnīja Albānijas čempiontitulu. Komanda ir četras reizes uzvarējusi Albānijas kausa izcīņā.

## Sasniegumi
* **[[Albānijas futbola Superlīga|Albānijas Superlīga]]**
** Čempioni (2): 1993–94, 2020–21
** Vicečempioni (6): 1931, 1992–93, 1994–95, 1995–96, 2006–07, 2011–12
* **[[Albānijas kauss futbolā|Albānijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (4): 1994–95, 1999–2000, 2004–05, 2019–20
** Finālisti (6): 1957, 1974–75, 1993–94, 2000–01, 2002–03, 2006–07
* **Albānijas superkauss**
** Finālisti (3): 1994, 2000, 2005
* **Albānijas Pirmā divīzija**
** Uzvarētāji (2): 1959, 1961

## Atsauces
Grācas "Sturm"

**Grācas "Sturm"** () ir Austrijas futbola klubs no Grācas, kas spēlē Austrijas Bundeslīgā. Klubs ir dibināts 1909. gadā. Komanda ir izcīnījusi piecus Austrijas čempiontitulus un sešas reizes uzvarējusi Austrijas kausa izcīņā. 2008. gadā bija vieni no UEFA Intertoto kausa uzvarētājiem. Komanda ir vairākas reizes spēlējusi UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā.

## Sasniegumi
* **[[Austrijas futbola Bundeslīga|Austrijas čempionāts / Bundeslīga]]**
** Čempioni (5): 1997–98, 1998–99, 2010–11, 2023–24, 2024–25
** Vicečempioni (7): 1980–81, 1994–95, 1995–96, 1999–2000, 2001–02, 2017–18, 2021–22
* **[[Austrijas kauss futbolā|Austrijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (6): 1995–96, 1996–97, 1998–99, 2009–10, 2017–18, 2022/23
** Finālisti (4): 1947–48, 1974–75, 1997–98, 2001–02
* **Austrijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1996, 1998, 1999
** Finālisti (2): 1997, 2002
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 2008

## Atsauces

## Ārējā saites

*
Japānas kapitulācijas akts

thumb|250px|Kapitulācijas akts
**Japānas kapitulācijas akts** (, *Nihon no ko: fuku*) ir 1945. gada 2. septembrī parakstīts akts, kas iezīmēja Otrā pasaules kara, tajā skaitā arī Klusā okeāna kara un Padomju—japāņu kara, beigas. Aktu parakstīja pārstāvji no Japānas Impērijas, ASV, Ķīnas Republikas, Apvienotās Karalistes, Padomju Savienības, Austrālijas, Kanādas, Francijas Pagaidu valdības, Nīderlandes Karalistes un Jaunzēlandes.

 antijapānas koalīcijas padome: Ķīna, Amerikas Savienotās Valstis un Apvienotā Karaliste izvirzīja nosacījumus Japānas kapitulācijai dokumentā "Potsdamas deklarācija". Japānas atteikšanās gadījumā, tai draudēja "ātra un pilnīga iznīcināšana".

 Japāna oficiāli atteicās no ultimāta nosacījumiem.  saskaņā ar draudiem, kas bija izteikti "Potsdamas deklarācijā", ASV uzspridzināja atombumbu virs Hirosimas. Pēc divām dienām PSRS pieteica karu Japānai un jau nākamajā dienā uzsāka karadarbību. Tajā pašā dienā, 9. augustā, ASV uzspridzināja otru atombumbu virs Nagasaki.

 Japāna oficiāli paziņoja par gatavību apstiprināt "Potsdamas deklarācijas" nosacījumus un kapitulēt, ar atrunu par imperatora valdības saglabāšanu valstī. 11. augustā ASV noraidīja Japānas labojumu, uzstājot uz Potsdamas konferences formulējumu. Tā rezultātā, 14. augustā, Japāna oficiāli pieņēma kapitulācijas nosacījumus (ar atrunu par imperatora personisko neaizskaramību) un paziņoja par to sabiedrotajiem. Tomēr kara darbība un japāņu karaspēka pretošanās turpinājās līdz pat kapitulācijas akta parakstīšanai. Mandžūrijā japāņi sāka padoties padomju karaspēkam 19. augustā pēc to pilnīgas aplenkšanas. Faktiski ASV Japānu sāka okupēt 28. augustā.

Formālā kapitulācija tika parakstīta , pulksten 9:02 pēc Tokijas laika, uz ASV Jūras kara flotes līnijkuģa *[[Missouri (līnijkuģis)|Missouri]]* Tokijas līcī. Kapitulācijas parakstīšana ilga 23 minūtes un tika pārraidīta visā pasaulē. Pirmais aktu parakstīja Japānas ārlietu ministrs Sigemicu Mamoru un ģenerālštāba vadītājs Umedzu Josidziro. Pēc tam dokumentu parakstīja Apvienoto Nāciju Organizācijas sabiedroto armiju virspavēlnieks, ASV Armijas ģenerālis Daglass Makarturs, kam sekoja arī pārējo valstu pārstāvji.

 dokuments tika aizvests uz Balto namu, kur tas tika prezentēts ASV prezidentam Harijam Trumenam. Dokumenti tika izstādīti apskatei Nacionālajā arhīvā.

## Personas, kas parakstīja aktu
*  — ārlietu ministrs Sigemicu Mamoru
**  — ģenerālštāba vadītājs Umedzu Josidziro
*  — sabiedroto armiju virspavēlnieks, ASV Armijas ģenerālis Daglass Makarturs
*  — flotes admirālis Česters Nimics
* 22px Ķīnas Republika — pirmās klases ģenerālis Sjui Junčans
*  — admirālis Brūss Frēzers
* 22px PSRS — ģenerālleitnants Kuzma Derevanko
*  — ģenerālis Tomass Bleimijs
*  — pulkvedis Lorenss Kosgreivs
*  — ģenerālis Filips Leklērs
*  — admirālleitnants Konrāds Helfrihs
*  — aviācijas vicemaršals Leonards Izits

## Atsauces

## Ārējās saites

*  National Archives & Records Administration Featured Document 
* USS ''Missouri''s Captain Stuart Murray interviewed about the surrender ceremony 
* Alsos Digital Library bibliography of references on Japan's surrender
Kristians Ēriksens

**Kristians Dannemanns Ēriksens** (; dzimis ) ir dāņu futbolists, kas spēlē uzbrūkošā pussarga pozīcijā, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Ēriksens pārstāv Anglijas Premjerlīgas klubu ''Manchester United''.

## Karjera

### Klubos
Ar futbolu sācis nodarboties dzimtajā pilsētā Midelfartā, pēc tam pievienojies Odenses kluba OB jauniešu komandai.  parakstīja divarpus gadu līgumu ar Amsterdamas "Ajax". Sākumā spēlēja kluba jauniešu komandā, bet "Ajax" pirmās komadas sastāvā *[[Eredivisie]]* līgā debitēja . 2011. gadā tika atzīts par sezonas labāko jauno spēlētāju Nīderlandē. "Ajax" kluba sastāvā trīs reizes izcīnīja Nīderlandes čempiona titulu.

2013. gada augustā Ēriksens pārgāja uz Anglijas klubu *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]*. Savā pirmajā sezonā Premjerlīgā izcēlās ar 7 vārtu guvumiem. 2014.—2015. gada sezonā piedalījās visās 38 Premjerlīgas spēlēs, gūstot 10 vārtus.

2020. gada janvārī Eriksens noslēdza četrarpus gadu ilgu līgumu ar Itālijas ''Serie A'' komandu *[[Internazionale]]*. Kļuvis par 2020—21. gada sezonas čempionu.  ziņoja, ka Ēriksenam neļaus piedalīties *Serie A* čempionātā, jo viņa ķermenī ievietots implantējamais karidovertera defibrilators, pēc piedzīvotās sirdsdarbības apstāšanās *[[Euro 2020]]* spēlē.

2022. gada 31. janvārī Ēriksens noslēdza sešu mēnešu līgumu ar Anglijas Premjerlīgas klubu ''Brentford''. Debiju piedzīvojis 26. februāra spēlē pret ''Newcastle United''.

2022. gada jūlijā noslēdzis trīs gadu līgumu ar ''Manchester United''.

### Izlasē
Bijis dažādu vecumu Dānijas jauniešu izlašu spēlētājs. Dānijas nacionālajā izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Austriju, laukumā nākot uz maiņu spēles 57. minūtē. Pirmos vārtus izlases labā Ēriksens guva  2012. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Islandi. Izlases sastāvā piedalījies 2010. un 2018. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2012. un 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīros. , 42. minūtē *Euro 2020* mačā pret Somijas futbola izlasi, Ēriksens piedzīvoja sirdsdarbības apstāšanos. Pateicoties steidzamai mediķu palīdzībai, viņa stāvokli stabilizēja, un viņu nogādāja slimnīcā.

## Sasniegumi

### Klubu
**Ajax**
* Nīderlandes čempions (3): 2010—11, 2011—12, 2012—13
* Nīderlandes (KNVB) kausa ieguvējs (1): 2009—10
* Nīderlandes superkausa ieguvējs (1): 2013
**Internazionale**

* Itālijas A sērijas čempions (1): 2020—21

**Manchester United**
* Anglijas Līgas kauss: 2022—23
* FA kauss: 2023—24; finālists: 2022—23

### Individuālie
* Dānijas gada futbolists (Spēlētāju asociācijas vērtējumā): 2013, 2014, 2015
* Dānijas gada futbolists (Dānijas Futbola asociācijas un TV2 vērtējumā): 2011, 2013, 2014

## Atsauces

## Ārējās saites
Oge Hāreide

**Oge Fritjofs Hāreide** (; dzimis , miris ) bija norvēģu futbola treneris un futbolists. Spēlējis aizsarga pozīcijā, aizvadījis 50 spēles Norvēģijas izlasē.

Spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis Norvēģijas futbola klubus *IL Hødd* un *[[Molde FK|Molde]]*, kā arī spēlējis Anglijas klubos *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]* un *[[Norwich City F.C.|Norwich City]].

Trenera karjeras laikā ir izcīnījis [[Zviedrija]]s, [[Dānija]]s un dzimtās Norvēģijas līgu čempiontitulus. No 2003. līdz 2008. gadam bija Norvēģijas futbola izlases galvenais treneris, no 2015. līdz 2020. gadam vadīja [[Dānijas futbola izlase|Dānijas izlasi]], bet no 2023. līdz 2024. gadam — [[Islandes futbola izlase|Islandes izlasi]].

== Sasniegumi ==
=== Kā trenerim ===
; Molde FK
* Norvēģijas kausa ieguvējs: 1994
; Helsingborgs IF
* *Allsvenskan* čempions: 1999
* Zviedrijas kausa ieguvējs: 1997–98
; Brøndby IF
* [[Dānijas futbola Superlīga|Dānijas Superlīgas]] čempions: 2001–02
; Rosenborg BK
* *Tippeligaen* čempions: 2003
* Norvēģijas kausa ieguvējs: 2003
; Malmö FF
* *Allsvenskan* čempions: 2014
* Zviedrijas kausa ieguvējs: 2014

=== Individuālie ===
* *Allsvenskan'' līgas gada treneris: 2014

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltkrievijas futbola čempionāta Augstākā līga

**Baltkrievijas Augstākā līga** (, 'Višejšaja ļiha') ir Baltkrievijas augstākā futbola līga, kas dibināta 1992. gadā. Čempionātā piedalās 16 komandas.

## Klubi 2022. gada sezonā
Beļģijas futbola Pro līga

**Beļģijas Pro līga**  ir Beļģijas augstākā futbola līga, kas dibināta 1895. gadā. Čempionātā piedalās 16 komandas.

## Klubi 2023.—2024. gada sezonā

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Fokālā tēma

**Fokālā tēma** () ir viena no loģiskās skolas tēmam šaha kompozīcijā. Tās būtība — tālšāvēja figūra, kas aizsargā divus lauciņus (fokālie lauciņi), secīgi zaudē kontroli par katru no tiem, pretinieka stratēģisko manevru dēļ. Lauciņus, no kuriem tematiskā figūra var aizsargāt fokālos lauciņus, sauc par mezgla vai kontroles lauciņiem. Uzdevuma risinājumā baltie rada melnajiem gājiena spaidu, pārsedz līniju, kas saista mezgla un fokālos lauciņus un tā tālāk. Nosaukumu "Fokālā tēma" ieteicis Čārlzs Henrijs Stenlijs 1849. gadā, tēmu rūpīgi pētījis Valters fon Holchauzens 1908. un 1926. gadā. 

## Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: Iluzoriskā spēle:
: 1. ... ♗a1 2.♘e8+ ♔f5 3.♘d6#
: 1. ... ♗b8 2.♘e6+ ♔f5 3.♘d4#
: No iluzoriskās spēles redzam, ka sākuma pozīcijā melno laidnis no mezgla lauciņa e5 kontrolē abus fokālos lauciņus d4 un d6. Balto rīcībā nav nogaidoša gājiena, tāpēc tie spiesti no sagatavotās spēles atteikties. Pēc ievadgājiena rodas jauns fokālo lauciņu pāris d4 un g3, bet mezgla lauciņš e5 nemainās. Melniem rodas gājiena spaids un tie vairs nespēj kontrolēt abus fokālos lauciņus.
: 1.♗e8! 
: 1. ... ♗a1 2.♘h5+ ♔f5 3.♘g3# 
: 1. ... ♗b8 2.♘e6+ ♔f5 3.♘d4# 
:         

## Atsauces

## Literatūra
*
HŠK Zrinjski Mostar

***HŠK Zrinjski Mostar*** ir Bosnijas un Hercegovinas futbola klubs no Mostaras, kurš spēlē Bosnijas un Hercegovinas Premjerlīgā un pēdējos gados ir bijis viena no labākajām komandām valstī.
Ar astoņiem izcīnītajiem čempionu tituliem Bosnijas un Hercegovinas Premjerlīgā "Zrinjski" ir viens no visvairāk apbalvotajiem futbola klubiem Bosnijā un Hercegovinā.
## Sasniegumi
* **[[Bosnijas un Hercegovinas Premjerlīga]]**
** Čempioni (9): 2004–05, 2008–09, 2013–14, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2021/22, 2022/23, 2024/25
** Vicečempioni (3): 2006–07, 2018–19, 2023–24
* **Bosnijas un Hercegovinas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2007–08, 2022/23

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bosnijas un Hercegovinas Premjerlīga

**Bosnijas un Hercegovinas Premjerlīga** () ir Bosnijas un Hercegovinas augstākā futbola līga, kas dibināta 2000. gadā. Čempionātā piedalās 12 komandas.

## Klubi 2022.—2023. gada sezonā
* *[[FK Borac Banja Luka]]*
* *[[FK Igman Konjic]]*
* *[[FK Leotar]]*
* *[[HŠK Posušje]]*
* *[[FK Sarajevo]]*
* *[[FK Sloga Doboj]]*
* *[[FK Sloboda Tuzla]]*
* *[[NK Široki Brijeg]]* 
* *[[FK Tuzla City]]*
* *[[FK Velež Mostar]]*
* *[[HŠK Zrinjski Mostar]]*
* *[[FK Željezničar Sarajevo]]*

## Ārējās saites
*plbih.ba  
*N/FS BiH 
*N/FS BiH 
*League at UEFA
Bulgārijas Pirmā profesionālā futbola līga

**Bulgārijas Pirmā profesionālā futbola līga**  ir Bulgārijas augstākā futbola līga, kas dibināta 1924. gadā. Čempionātā piedalās 16 komandas.

## Klubi 2023.—2024. gada sezonā

## Ārējās saites
*  Oficiālā mājaslapa
* Līgas profils UEFA vietnē 
* Līgas profils ''soccerway.com''
Vīnsarkanā atmatene

**Vīnsarkanā atmatene** (*Agaricus semotus*, agrāk arī *Psalliota semota*) ir Latvijā reta neliela atmateņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Mazie izmēri netraucē vīnsarkanajai atmatenei izskatīties pēc tipiskas savas ģints pārstāves
thumb|250px|Vīnsarkanā atmatene griezumā
* Cepurīte: krāsa bālgana, vidū klāta sīkām zvīņām ar violetu nokrāsu, vēlāk kļūst purpursarkani šķiedraina. Maliņa sākumā ieritināta. Forma sākumā zvanveida, vēlāk tuvu plakanai ar nelielu pauguru vidū. Platums līdz 5, reti 8 cm. Mīkstums balts, griezumu vietās viegli dzeltē, ar anīsa vai mandeļu smaržu un maigu garšu.
* Lapiņas: sākumā pelēkas, vēlāk sārti pelēcīgas un vecākām sēnēm tumši brūnas, šauras, brīvas, ciešas.
* Kātiņš: bālgans, iespiedumos viegli dzeltējošs, ar ātri izzūdošu atkarenu gredzenu, pie pamata bumbuļveidīgi paresnināts. Garums līdz 6 cm, resnums 0,4—1 cm. 
* Sporas: elipsoīdas, gludas, ar dīgšanas atveri un eļļas pilienu katrā sporā, 4—5/2,5—4 µm.
* Bazīdijas: četrsporu, 15/4—5 µm.
* Cistīdas: vālesveida, 25/8—10 µm.

## Augšanas apstākļi

Humusa un nedzīvās zemsedzes saprotrofe. Aug no jūlija līdz oktobrim skuju un jauktu koku mežos, bieži zem eglēm.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas. Nelielo izmēru un retās sastopamības dēļ pārtikā maznozīmīga. Tāpat kā par vairumu parasto ēdamo sēņu, arī par šo pastāv nepārbaudāmi apgalvojumi, ka dažiem cilvēkiem tā esot indīga vai kaitīga veselībai.

## Līdzīgās sugas

Vīnsarkanā atmatene pieder pie sīko atmateņu grupas, kurām Latvijā vēl pieder vairākas sugas, visas ar pelēcīgi baltu cepurīti — smiltāju atmatene, kuras kātiņa pamatne griezumā sārtojas, sīkā atmatene, kura aug ne tik smilšainās vietās un tās kātiņa pamatne griezumā dzeltē, un sarkanlapiņu atmatene, kuras pazīmes sakrīt ar iepriekšējo. Visas šīs grupas atmatenes, ar kurām Latvijā šo sugu izmēru dēļ varētu sajaukt, ir ēdamas. Atmatenēm līdzīgās mušmires atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām. Mušmiru kātiņa pamatni vienmēr ietver maksts, kādas atmatenēm nav.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Atmateņu ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum: Agaricus semotus Fr.
* MushroomHobby: Agaricus semotus - Fries
* California Fungi: Agaricus semotus
* Agaricus semotus Fr. - Шампиньон красноватый
Teodors Zīrss

**Teodors Zīrss** (; dzimis , miris ) bija vācu šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Teodors Zīrss bija jaunākais mācītāja piecu bērnu ģimenē. Pēc Celles vidusskolas beigšanas viņš studēja fiziku, matemātiku un ķīmiju Tībingenē un Marburgā. Otrā pasaules kara laikā strādāja kā fiziķis kādā pētniecības institūtā Veilā pie Reinas. No 1945. līdz 1954. gadam viņš dzīvoja Obershagenē, pēc tam līdz pensijai firmā *Isabellenhütte* Dillenburgā. 1979. gadā viņš pārcēlās uz dzimto pilsētu Celli.  

## Šaha kompozīcija
Zīrsam interesi par šaha kompozīciju 1925. gadā radīja viņa vidusskolas skolotājs Pauls Paške, kurš viņu apgādāja ar speciālo literatūru. Savu pirmo uzdevumu Zīrss sastādīja 1927. gada jūnijā, tomēr šo trīsvilci žurnāls *Deutschen Schachzeitung* publicēja tikai 1930. gadā . Pirmais publicētais uzdevums bija cits trīsvilcis, kuru iespieda laikraksts *Hannoverschen Kurier* 1927. gada 13. novembrī. Pavisam Zīrss sastādīja apmēram 300 — 350 uzdevumus, starp tiem bija vairāki divvilči un trīsvilči, bet vairums daudzvilči. Viņš labprāt sacerēja uzdevumus, kuros baltie ar zirdziņa gājienu radīja atklāto šahu. Vēlāk šo motīvs problēmisti nodēvēja par Zīrsa zirdziņu jeb Zīrsa bateriju. 

FIDE albumos bija atlasīti vairāki viņa uzdevumi. Tas viņam deva 22,5 punktus un 1990. gadā FIDE meistara titulu.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Kc7! (gājiena spaids)
: 1. ... b6 2. Ze7+ Kd4 3. Zc6#
: 1. ... Th8 2. Zxg7+ Kd4 3. Ze6#
: 1. ... Ta2(b4) 2. Zd6+ Kd4 3. Zb5#
: 1. ... Tb1 2. Ze3+ Kd4 3. Zc2#
: 1. ... Z~ 2. Zh4+ Kd4 3. Zxf3#
: 1. ... f2 2. Zg3+ Kd4 3. Ze2#
: 1. ... Tc2 2. Zd6(Ze3)+ 

## Bibliogrāfija
* 

Zīrss publicējis vairākus rakstus specializētos izdevumos, no tiem vairākus žurnālā "Die Schwalbe":
* "Springer- und Läuferfang" (August 1937) , 
* "Entfernte S-Umwandlung(April-August 1940), "Holstumwandlung"(Mai 1942) , 
* "Siegfriedstrategie"(Januar-März 1947) , 
* "Das Kraftopfer"(Engelhardts Schach-Taschen-Jahrbuch 1955, Seite 55-62) 

## Atsauces

## Literatūra
* 

## Ārējās saites
* Teodora Zīrsa šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Teodora Zīrsa profils mājaslapā ''Chess Composers''
Sofijas CSKA

**Sofijas CSKA** ir Bulgārijas futbola klubs no valsts galvaspilsētas Sofijas, kas spēlē Bulgārijas pirmajā līgā.

## Sasniegumi
* **Bulgārijas čempionāts**, pašlaik — Pirmā profesionālā līga
** Čempioni (31): 1948, 1951, 1952, 1954, 1955, 1956, 1957, 1958, 1958–59, 1959–60, 1960–61, 1961–62, 1965–66, 1968–69, 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1974–75, 1975–76, 1979–80, 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1986–87, 1988–89, 1989–90, 1991–92, 1996–97, 2002–03, 2004–05, 2007–08
* **Bulgārijas kauss**
** Kausa ieguvēji (21): 1951, 1954, 1955, 1960–61, 1964–65, 1968–69, 1971–72, 1972–73, 1973–74, 1982–83, 1984–85, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1992–93, 1996–97, 1998–99, 2005–06, 2010–11, 2015–16, 2020–21
** Finālisti (14): 1948–49, 1949–50, 1965–66, 1969–70, 1975–76, 1977–78, 1985–86, 1989–90, 1997–98, 2001–02, 2003–04, 2004–05, 2019–20, 2021–22
* **Bulgārijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (4): 1989, 2006, 2008, 2011
** Finālisti (2): 2005, 2021

## Atsauces
Andoras valdības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Andora]]s valdības vadītāji** () jeb **Andoras premjerministri**. Valdības vadītāju ieceļ Ģenerālpadome. Šis amats tika izveidots 1982. gadā, kad pēc konstitucionālās reformas tika nošķirta izpildvara un likumdošanas vara. 

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Andoras līdzprinču uzskaitījums
Zemnieku kāzas

***Zemnieku kāzas*** ir nīderlandiešu un flāmu renesanses gleznotāja Pītera Brēgela Vecākā eļļas krāsas žanra glezna uz koka paneļa, tapusi 1567. gadā Tā ir viena no viņa daudzajām gleznām, kur attēlota zemnieku dzīve. Glezna pašlaik atrodas Mākslas vēstures muzejā, Vīnē. Brēgelam patika gleznot zemniekus un dažādus viņu dzīves aspektus, tādēļ viņš ticis pat nosaukts par zemnieku Brēgelu, bet patiesībā viņš bija izsmalcināts intelektuālis un daudzām viņa gleznām ir simboliska nozīme un morāls aspekts.

## Aina
Līgava atrodas pie zaļās sienas segas, virs galvas tai ir pakārts papīra kronis. Viņai galvā ir vainags, viņa sēž pasīvi, nepiedaloties ēšanā un dzeršanā. Līgavainis saskaņā ar flāmu paražu nepiedalās kāzu mielastā. Svētki notiek šķūnī vasaras laikā; divi labības kūļi un grābeklis atgādina par darbu, smago zemnieku dzīvi. Izvietoti uz no eņģēm izņemtām durvīm telpā tiek ienesti šķīvji. Galvenais ēdiens ir maize, putra un zupa. Citās ainās parādās divi muzikanti, kuri spēlē dūdu variāciju, jaunu zēnu priekšplānā, kas laiza šķīvi, bagātu vīru labajā pusē pašā malā barojot suni, noliekot maizi uz sola un noslēpumainu lieku kāju, kas redzama zem ēdienu kravas, ko nes abi vīrieši priekšplānā. Tiek apgalvots, ka aina atspoguļo precīzu 16. gadsimta attēlojumu, kā notika zemnieku kāzas.

## Līgavainis
Bijuši daudz pieņēmumu par līgavaiņa identitāti šajā gleznā. Gilberts Haiets apgalvojis, ka līgavainis ir cilvēks gleznas centrā, valkājot tumšu mēteli un redzams profilā, vai bagātā pāra neaudzinātais dēls, kas redzams pie tālākās sienas pa labi no līgavas, ēdot ar karoti, tāpat uzskata Gustavs Gliks. Ir arī ierosināts, ka saskaņā ar mūsdienu paražu līgavainis nesēž pie galda, bet varētu būt cilvēks, kas lej alu. Vai arī viņš saskaņā ar šo paražu varētu būt kāds, kas pasniedz ēdienu. Saskaņā ar šo teoriju, līgavainis ir jaunais vīrietis ar sarkano cepuri, kurš pasniedz saviem viesiem ēdienu, izdalot šķīvjus saviem viesiem.

Rūdijs Rukers Freida stilā prāto:

Daži autori pat ir ierosinājuši, ka līgavainis nav iekļauts gleznā. Van der Elsts prāto, ka tas varētu būt veca flāmu sakāmvārda attēlojums, piemēram, "Tas ir nabags cilvēks, kurš nevar būt pats savās kāzās." Tas, šķiet, attēlots šajā gadījumā.  
Citi prāto, ka tas ir mistisko "Kāzu Kanā" attēlojums.
Tiek uzskatīts, ka glezna varētu būt kristiešu alegorija, kas simbolizē korupciju, attēlojot samaitāto baznīcu, kam bija jābūt Kristus līgavai, bet līgavainis nav ieradies, lai apņemtu savu samaitāto līgavu.

## Masu kultūrā

Glezna tika parodēta komisku grāmatā *Asterikss Beļģijā*.
To parodēja arī pastkartē par godu Beļģijas dalībniekiem 1979. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā.

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* (see index)

## Ārējās saites
FK Minsk

***FK Minsk*** ir Baltkrievijas futbola klubs no Minskas, kas spēlē Baltkrievijas augstākajā futbola līgā. Dibināts 2006. gadā.

## Sezonas

## Atsauces
Andoras līdzprinču uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Andora]]s līdzprinči** kopš 1278. gada, kad tā ieguva neatkarību no Aragonas Karalistes. Andorai vienlaikus ir divi līdzprinči, viens, Uržellas bīskaps, otrs Francijas valsts vadītājs.

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Andoras valdības vadītāju uzskaitījums
* Francijas prezidentu uzskaitījums
* Francijas valdnieku uzskaitījums
* Navarras karaļu uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Representació de S.E. El Copríncep Francés
* El Copríncep d'Urgell