open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
USA-280

***USA-280*** (kodētais nosaukums ***Zuma***) bija ASV valdības slepens pavadonis. Tas pēc palaišanas 2018. gada 8. janvārī nesasniedza orbītu.

Par īpaši slepeno *Zuma* misiju oficiāli netiek izpausta informācija. Nav zināms, kuras organizācijas uzdevumā tā tika palaista, ne arī tās mērķi. Nacionālais izlūkošanas birojs (*NRO*) noliedza saistību ar *Zuma*.
Zināms, ka kosmisko aparātu izgatavoja uzņēmums *[[Northrop Grumman]]*. 
Neatkarīgie analītiķi, analizējot to, kuri rajoni tika slēgti lidmašīnām un kuģiem, secināja, ka pavadoņa mērķa orbīta bija 400 km augstumā ar slīpumu aptuveni 50°.

*Zuma* tika palaists  01:00 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Full Thrust]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-40*. Raķetes pirmā pakāpe atgriezās, un tika veiksmīgi nosēdināta uz laukuma *Landing Zone 1*.

Vēlāk parādījās neoficiāla informācija, ka *Zuma* nav sasniegusi orbītu un visticamāk iekritusi Indijas okeānā. *Northrop Grumman* nesniedza nekādus komentārus, bet palaišanas nodrošinātājs *[[SpaceX]]* paziņoja, ka dati rāda, ka *Falcon 9* ir darbojies kā paredzēts. *[[Wall Street Journal]]*, citējot nezināmu avotu, rakstīja, ka derīgā krava nav atdalījusies no raķetes augšējās pakāpes. Līdzīgu informāciju sniedza *[[Reuters]]*. Savukārt ASV orbitālo kravu reģistrā (*Space-Track* vietnē) *Zuma* tika iereģistrēta kā *USA-280* ar kataloga numuru 43098 un starptautisko apzīmējumu *2018-001A*, bet bez orbītas parametriem. Kosmonautikas eksperts Džonatans Makdovels secināja, ka *Space-Track* ir domājuši, ka *Zuma* veiks vismaz vienu apriņķojumu ap Zemi.
Parādījās informācija, ka derīgās kravas adapteri (tas atdala pavadoni no raķešpakāpes) nenodrošināja *SpaceX*, bet gan *Northrop Grumman*.

## Fotogalerija

File:Zuma Mission (39585580001).jpg| *Zuma* starts
File:Zuma Mission (39585575631).jpg|
File:Zuma Mission (39556549372).jpg| *Falcon 9* starts un pirmās pakāpes nosēšanās, attēlu uzņemot ilgā ekspozīcijā
File:Zuma Mission (39585578201).jpg| Raķetes pirmās pakāpes atgriešanās un nosēšanās, attēlu uzņemot ilgā ekspozīcijā


## Atsauces

## Ārējās saites

* Zuma Gunter Dirk Krebs
Vaskess

**Vaskess** var būt:

* Hoans Vaskess (*Johan Vásquez*), Meksikas futbolists (dzimis 1998. gadā);
* Lukass Vaskess (*Lucas Vázquez*), Spānijas futbolists (dzimis 1991. gadā).

## Skatīt arī
* Vaskesa
* *[[Vasquez]]*
Kirils Aleksejenko

**Kirils Aleksejenko** (; dzimis  Sanktpēterburgā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2015), kas kopš 2023. gada pārstāv Austriju.

## Biogrāfija
Ar šahu sācis nodarboties piecu gadu vecumā. 2007. gadā kļuvis par Sanktpēterburgas un Krievijas jauniešu šaha čempionu U10 vecuma grupā, tāpat uzvarējis šajā vecuma grupā Eiropas jauniešu šaha čempionātā. 2011. gadā Brazīlijā uzvarējis Pasaules jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā. 2013. gadā atkārtoti uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā un bijis trešais Pasaules jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2015. gada Pasaules jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā bijis otrais. 2016. gadā kļuvis par Krievijas jauniešu šaha čempionu U20 vecuma grupā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā trīs reizes pēc kārtas uzvarējis Mihaila Čigorina memoriālā Sanktpēterburgā (2015, 2016, 2017), Pardubices *Czech Open* (2014), Ļeva Polugajevska memoriālā Samārā (2015). 2015. gadā dalījis pirmo vietu Sanktpēterburgas pilsētas šaha čempionātā.

2019. gada augustā Iževskā dalījis 5.—8. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2019. gada oktobrī Daglasā izcīnījis 3. vietu FIDE *Grand Swiss* turnīrā. 2021. gada aprīlī Jekaterinburgā palicis 7. vietā Pasaules šaha čempionāta pretendentu turnīrā. 2021. gada oktobrī Ufā dalījis 5.-9. vietu Krievijas šaha čempionāta superfinālā. 2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 29. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Krievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2019. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā Aleksejenko piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2015. gadā — starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Kopš 2023. gada 7. jūlija šaha turnīros pārstāv Austriju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksejenko

**Aleksejenko** () ir daļēji krieviskota ukraiņu cilmes uzvārda Oleksijenko () versija. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Kirils Aleksejenko (*Кирилл Алексеенко*; 1997) — Krievijas šahists;
* Oļegs Aleksejenko (1961) — Latvijas futbolists.
Leišmale

**Leišmale** ir sens apzīmējums Latvijas dienvidu daļai gar Latvijas—Lietuvas robežu.
Tās kultūru ilgstoši ietekmējusi lietuviešu jeb "leišu" kultūra.

## Atsauces
Aleksandrs Haritonovs

**Aleksandrs Haritonovs** (; dzimis  Obņinskā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2006).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Krieviju Eiropas un Pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros izcīnījis trīs medaļas: zelta (2002. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā), sudraba (2003. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā) un bronzas (2003. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā).

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Rjazaņā (2001), Ostravā (2002), Jesenīkā (2002), Eforijā (Rumānija 2004, 2005).

Par panākumiem turnīros FIDE 2002. gadā Haritonovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2006. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sergejs Grigorjancs

**Sergejs Grigorjancs** (; dzimis  Taškentā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2003).

## Biogrāfija
No 1993. līdz 2000. gadam vairākkārt pārstāvējis Krieviju Eiropas un Pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros izcīnījis divas zelta medaļas: 1997. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā un 1999. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Maskavā (2002), Pančevā (2003), Francijas starptautiskajā šaha festivālā *Cappelle-la-Grande* (2004), Pardubicē (2004). 2005. gadā uzvarējis Maskavas pilsētas šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1999. gadā Grigorjancam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2003. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Personīgā dzīve
2018. gada jūnijā apprecējies ar Ungārijas šaha lielmeistari Petru Papu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hanss Grūbers

**Hanss Grūbers** (; dzimis , ir vāciešu pedagogs un šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Grūbers studēja psiholoģiju, pedagoģiju un literatūrzinātni Minhenes Universitātē un 1991. gadā to absolvēja, iegūstot doktora grādu. No 1998. gada profesors Rēgensburgas Universitātē. Kopš 2007. gada Grūbers ir viesprofesors un Turku Universitātes izglītības fakultātē. 

## Šaha kompozīcija
Grūbers ir specializējies pasaku šaha un retro uzdevumu sastādīšanā. No 1985. gada starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. e4 f6 2. Le2 Kf7 3. Lg4 Kg6 4. Lh3 Kg5 5. f4+ Kh6 6. Kf2 Kg6 7. Kg3 Kf7 8. Kh4 Ke8 9. Dh5+
: 1. f4 f6 2. Kf2 Kf7 3. Kg3 Ke6 4. Kh4 Kd5 5. e4+ Kd6 6. Le2 Ke6 7. Lg4 Kf7 8. Lh3 Ke8 9. Dh5+ 

## Bibliogrāfija
Pedagoģiskā literatūra:
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hansa Grūbera šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Hanss Grūbers Rēgensburgas Universitātes mājaslapā.
Aleksandrs Rjazancevs (šahists)

**Aleksandrs Rjazancevs** (; dzimis  Maskavā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2001).

## Biogrāfija
No 1995. līdz 2002. gadam vairākkārt pārstāvējis Krieviju Eiropas un Pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros izcīnījis četras medaļas: divas zelta (1997. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā un 1998. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā), sudraba (1995. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā) un bronzas (1997. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā). 2000. gadā kopā ar Krievijas komandu uzvarējis Pasaules jauniešu šaha olimpiādē U16 vecuma grupā. 2006. gadā uzvarējis Maskavas pilsētas šaha čempionātā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Aluštā (2000, 2001), Voroņežā (2003) Obervartā (Austrija, 2004), Hengelo (Nīderlande, 2005), Salehardā (2006), Bīlē (2010).

Par panākumiem turnīros FIDE 1999. gadā Rjazancevam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2001. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 2011. gadā bijis Krievijas vīriešu izlases vecākais treneris. 2013. gadā kļuvis par FIDE vecāko treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Jesipenko

**Andrejs Jesipenko** (; dzimis  Novočerkaskā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2018).

Kopā ar 43 citiem Krievijas šaha lielmeistariem Jesipenko parakstīja atklātu vēstuli Krievijas prezidentam Vladimiram Putinam, protestējot pret 2022. gada Krievijas iebrukumu Ukrainā un izsakot solidaritāti Ukrainas tautai.

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Krieviju Eiropas un Pasaules jauniešu šaha čempionātos. 2012. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā. 2013. gadā bijis otrais Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 2015. gadā atkārtojis šo panākumu Eiropas un Pasaules jauniešu šaha čempionātos U14 vecuma grupā. 2017. gadā uzvarējis gan Eiropas, gan Pasaules jauniešu šaha čempionātos U16 vecuma grupā. 2020. gada decembrī Maskavā dalījis 9.-10. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2021. gada janvārī izcīnījis 3. vietu Veikanzē (Nīderlande) vadošo lielmeistaru šaha turnīrā.

2015. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" ātrspēles turnīrā. 

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 14. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2022. gada janvārī dalījis 7.-8. vietu tradicionālajā *Tata Steel Masters* lielmeistaru turnīrā. 2022. gada septembrī Čeboksaros dalījis 7.-11. vietu Krievijas šaha čempionāta superfinālā. 2023. gada oktobrī Sanktpēterburgā izcīnījis 5. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2023. gada novembrī Daglasā izcīnījis 3. vietu "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2024. gada augustā Barnaulā izcīnījis 2. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā, papildu mačā par pirmo vietu piekāpjoties Vladislavam Artemjevam ar 0:2. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 19. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2025. gada oktobrī Maskavā izcīnījis 4. vietu Krievijas šaha čempionāta superfinālā.

2025. gada novembrī Goa izcīnījis 3. vietu Pasaules kausa izcīņā šahā un nodrošinājis vietu pretendentu turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2018. gadā Jesipenko piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Davids Ospina

**Davids Ospina Ramiress** (; dzimis ) ir Kolumbijas futbolists, vārtsargs, pārstāv Kolumbijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Ospina spēlē Kolumbijas komandā *[[Atlético Nacional]]*.

Karjeru sāka Kolumbijas klubā *[[Atlético Nacional]]*. 2008. gadā viņš pārcēlās uz *[[Francijas futbola 1. līga|Ligue 1]]* klubu *[[OGC Nice]]*. 2014. gadā Ospina pievienojās *[[Arsenal FC]]*. 2018. gadā *Arsenal*  Ospinu izīēja SSC Napoli. Vēlāk pilnībā pārgāja uz *Napoli*, spēlēja šajā klubā līdz 2022. gadam. 2022. gada jūlijā pārgāja uz Saūda Arābijas klubu *[[Al Nassr]]*.

Kolumbijas futbola izlasi ir pārstāvējis 2014. un   2018. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Arsenal**

* FA kauss: 2014—15, 2016—17
* FA Community Shield: 2017

**Napoli**

* Coppa Italia: 2019—20

## Atsauces

## Ārējās saites
Ģederts

**Ģederts** (no ) var būt:

* Ģederts (personvārds)

## Cilvēks ar šādu vārdu
* Svētais Ģederts (, 960–1038), pirmais Hildesheimas bīskaps
* Ģederts Eliass
* Ģederts Ramans
* Ģederts Odiņš

## Skatīt arī
* Gothards
Svjatoslavs Rihters

**Svjatoslavs Teofilovičs Rihters** (; dzimis , miris ) bija 20. gadsimta padomju pianists. Izpildīja daudzu autora darbus, tiek uzskatīts par izcilu J. S. Baha, Šūmaņa, Lista, Prokofjeva un Musorgska interpretu.

Dzimis Žitomirā (Ukrainā), pirmoreiz uzstājās ar koncertu Odesā 1935. gadā. 20. gadsimta piecdesmitajos gados koncertēja Austrumeiropā un Ķīnā, 1960. gadā ar milzīgiem panākumiem — Ņujorkas Kārnegija zālē, vēlāk citur Rietumeiropā. Nelabprāt veica studiju ierakstus, vairums ierakstu ir no koncertiem. Labprātāk uzstājās nelielās zālēs. Atšķirībā no daudziem citiem pianistiem, nekad nav strādājis par mūzikas pedagogu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Svjatoslava Rihtera profils ''AllMusic''
Sīga

**Sīga** var būt: 
*Viena no putnu sugām sīgu dzimtā (*Otididae*)
*Lašu dzimtas sīgu apakšdzimtas (*Coregoninae*) zivju suga — sīga (*Coregonus lavaretus*)

**Sīgas** var būt arī:
*Lašu dzimtas sīgu apakšdzimtas zivju ģints — sīgas (*Coregonus*)
Sīgu dzimta (nozīmju atdalīšana)

**Sīgu dzimta** var būt:
*Putnu dzimta — sīgu dzimta (*Otididae*);
*Lašu dzimtas zivju apakšdzimta — sīgu apakšdzimta (*Coregoninae*), vecākās sistemātikās sīgu dzimta (*Coregonidae*).
Vāņpurva grāvis

**Vāņpurva grāvis** ir Pastaru grāvja labā krasta pieteka Kuldīgas novadā. 

Tek dienvidu virzienā mazapdzīvotā apvidū. Vāņpurva grāvi nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Kosmonosi

**Kosmonosi** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Mlada Boleslavas apriņķī, Mlada Boleslavas ziemeļu pievārtē.

Rakstos pirmoreiz minēta 1186. gadā. 1526. gadā Kosmonosi iekļāvās Hābsburgu impērijas sastāvā. 17. gadsimta beigās šeit tika nodibināts piāristu klosteris un ģimnāzija. Klosteris tika slēgts Jozefa II reformu laikā. 1869. gadā Kosmonosu klostera telpās tika nodibināta pirmā psihiatriskā slimnīca Čehijas teritorijā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Starp pasaules kariem pie pilsētas tika nodibināta traktorrūpnīca. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Manuels I

**Manuels I** (; dzimis , miris ), saukts **Veiksmīgais** (*o Venturoso*) bija Portugāles un Algarves karalis no 1495. gada līdz nāvei 1521. gadā. Manuela I valdīšanas laikā paplašinājās Portugāles koloniālā impērija Indijā un Brazīlijā. No valsts tika padzīti visi mauri un ebreji, kuri atteicās pieņemt kristīgo ticību.

## Ārējās saites
Mlada Boleslava

**Mlada Boleslava** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Mlada Boleslavas apriņķa centrs pie Jizeras upes. Autobūves centrs (*[[Škoda]]*).

Kā karaļa pili dibinājis kņazs Boleslavs II 10. gadsimta otrajā pusē. Nosaukta par Jauno (*Mladá*), jo netālu atradās cita Boleslavas pils (mūsdienās Brandīsa pie Labas - Stara Boleslava). Strauji attīstījās, jo atradās pie Prāgas ceļa uz Brandenburgu. 1334. un 1436. gadā ieguva pilsētas tiesības. 1526. gadā Mlada Boleslava iekļāvās Hābsburgu impērijas sastāvā. 16. gadsimtā tā kļuva par ievērojamu brāļu draudžu centru. Šeit rezidēja brāļu draudžu bīskaps un atradās grāmatu spiestuve. Pēc katolisma nostiprināšanās pilsētas iedzīvotāju skaits saruka, tomēr 17. un 18. gadsimtā Mlada Boleslava izveidojās par ebreju kultūras centru. 1895. gadā Mlada Boleslavā nodibināja kompānijas *[[Laurin & Klement]]* autorūpnīcu. Mūsdienās tā pazīstama kā autobūves kompānijas *[[Škoda]]* galvenais centrs. 1919. gadā pilsēta iekļāvas Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Pilsētā bāzēta Čehijas Ekstralīgas hokeja komanda *[[BK Mladá Boleslav]]*.

Mlada Boleslava ir hokejista Martina Havlāta (*Martin Havlát*, 1981), hokejista Radima Vrbatas (*Radim Vrbata*, 1981) un šķēpmetēja Jana Železnija (*Jan Železný*, 1966) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tērvetes sanatorija

**Tērvetes sanatorija** ir bijusī Sarkanā krusta tuberkulozes sanatorija Tērvetē, kas 2004. gadā pārveidota par rehabilitācijas centru "Tērvete".

## Vēsture
thumb|200px|left|Tērvetes sanatorija 1932. gadā 
Tuberkulozes sanatorija Tērvetē (Kalnamuižā) celta no 1930. līdz 1932. gadam pēc Latvijas Sarkanā krusta arhitekta Aleksandra Klinklāva projekta. Pēc Otrā pasaules kara to pakļāva Latvijas PSR Veselības aizsardzības Tautas komisariātam un pārdēvēja par Valsts tuberkulozes slimnīcu "Tērvete", 1946. gadā par Valsts tuberkulozes sanatoriju "Tērvete", bet 1966. gadā par Republikānisko tuberkulozes sanatoriju "Tērvete".

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1992. gadā to nosauca par Valsts rehabilitācijas slimnīcu "Tērvete", bet 1993. gadā par bezpeļņas organizāciju valsts uzņēmumu Kurzemes novada rehabilitācijas centru "Tērvete". 2004. gadā izveidoja Veselības ministrijas Valsts SIA Rehabilitācijas centru "Tērvete".

## Ēka
Fasāde veidota funkcionālisma tradīcijās. Tā ir dzelzsbetona karkasa konstrukcijas ģeometrizētu apjomu celtne ar taisnstūra rizalītiem galos un pusapaļu rizalītu centrā. Tās D fasādi izceļ plaši izvērstas stiklotas horizontālas logailu rindas. Fasādi rotā divi tēlnieka Kārļa Zemdegas darināti ciļņi, kas ir atsevišķi valsts nozīmes mākslas pieminekļi. Divi lielākie ciļņi ir katrs ar savu sižetu, kuru kopdoma risina cilvēka cīņu ar slimību un nāvi.

## Atsauces
Viktors Vazareli

**Viktors Vazareli** (; dzimis  kā **Ģēzē Vāšārheji** (), miris ) bija ungāru/franču mākslinieks, viens no opārta pamatlicējiem. 

Dzimis Pēčā, uzaudzis Pještjanos un Budapeštā. 1930. gadā pameta Ungāriju un apmetās Parīzē, 1959. gadā kļūdams par Francijas pilsoni. Trīsdesmitajos gados radītais darbs *Zebra* dažkārt tiek uzskatīts par pirmo opārta paraugu. Pazīstamākie Vazareli darbi radīti divdesmitā gadsimta piecdesmitajos un sešdesmitajos gados.

## Ārējās saites

*
Salapi

**Salapi** ir ciems Skrīveru pagasta Aizkraukles novadā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā 5,5 km no pagasta centra Skrīveriem (caur Klidziņu), 14,8 km no novada centra Aizkraukles un 78,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Mnihovo Hradište

**Mnihovo Hradište** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Mlada Boleslavas apriņķī pie Jizeras upes.

Rakstos pirmoreiz minēta 1279. gadā. 1526. gadā Mnihovo Hradište iekļāvās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 17. gadsimta sākuma līdz 1945. gadam Mnihovo Hradištes pils piederēja Vallenšteinu dzimtai un šeit apglabāts pazīstamākais dzimtas pārstāvis Albrehts fon Vallenšteins. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā. 2010. gadā pie pilsētas nodibināja atspirdzinošā dzēriena *[[Kofola]]* ražotni.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Florikāns

**Florikāns** var būt:

*Sīgu dzimtas putnu suga — Bengālijas florikāns (*Houbaropsis bengalensis*) 
*Sīgu dzimtas putnu suga — cekulainais florikāns (*Sypheotides indicus*)
Beludžistāna

**Beludžistāna** (, *Balōčistān*) ir sauss, tuksnešains un kalnains reģions Irānas augstkalnē. Pakistānas teritorijā atrodas Beludžistānas province, Irānā tā ir lielākā daļa no Sīstānas un Beludžistānas ostāna, bet Afganistānā daļa no dienvidu vilajetiem. Dienvidos reģionu apskalo Arābijas jūra un Omānas līcis. Reģionā lielākoties dzīvo beludži un puštuni. Kopējais reģiona iedzīvotāju skaits tiek lēsts no 18 līdz 19 miljoniem. Lielākās pilsētas ir Kveta, Zāhedāna, Īrānšahra, Turbata, Khuzdāra, Čamana.
## Atsauces
Voldemārs Akurāters

**Voldemārs Akurāters** (dzimis  Kuritibā, miris ) bija latviešu aktieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1921. gadā Kuritibas pilsētā pēc 1905. gada revolūcijas uz Brazīliju aizbēgušā latviešu skolotāja, dzejnieka un politiķa Jāņa Akuratera brāļa Pētera Akuratera un viņa sievas Marijas, dzimušas Kuharskas, ģimenē. 1928. gadā kopā ar ģimeni atgriezās Latvijā. Mācījās Daugavpils 2. ģimnāzijā (1937—1940) un Tautas teātra aktierstudijā (1942—1944). 
 
Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā Akurāteru iesauca vācu armijā un viņš krita Sarkanās armijas gūstā. 1946. gadā Akurāters atgriezās Latvijā un iestājās Nacionālā teātra aktierstudijā, kuru pabeidza 1948. gadā. Studiju laikā strādāja Nacionālajā teātrī, vēlāk pārgāja uz Liepājas teātri. 

1951. gadā viņu apcietināja un izsūtīja uz Sibīriju. Pēc atgriešanās no izsūtījuma viņš strādāja Valmieras teātrī un Nacionālajā teātrī.
Miris 1976. gadā Rīgā, apglabāts Raiņa kapos.

Voldemārs Akurāters bija precējies ar teātra kritiķi Līviju Akurateri, vēlāk ar rakstnieci Dagniju Zigmonti. Voldemāra Akurātera meita no pirmās laulības ir dziedātāja Ieva Akuratere.

## Filmas
Filmējies vairākās filmās, tai skaitā "Vella kalpi", "Vella kalpi Vella dzirnavās", "Pie bagātās kundzes" un "Šķēps un roze".

## Atsauces
Pēteris Cepurnieks

**Pēteris Cepurnieks** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu aktieris.

1932. gadā beidzis Ernesta Feldmaņa teātra kursus. Bijis Nacionālā teātra aktieris.

Filmējies vairākās filmās, tai skaitā "Latviešu strēlnieka stāsts", "Dāvana vientuļai sievietei", "Vella kalpi Vella dzirnavās", "Vella kalpi", "Vārnu ielas republika", "Mērnieku laiki", "Purva bridējs" un "Pie bagātās kundzes".

## Atsauces
Anna Dorofejeva

**Anna Dorofejeva** (; dzimusi  Kirovā) ir Krievijas starptautiskā meistare šahā (1998).

## Biogrāfija
Šahu sākusi spēlēt pamatskolas trešajā klasē. Daudzkārtējā Kirovas un Kirovas apgabala sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja, kā arī Krievijas jauniešu šaha čempionātu laureāte. 1997. gadā Tallinā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā. 1998. gadā Elistā pārstāvējusi Krievijas otro izlasi 33. šaha olimpiādē.
 Divkārtējā Maskavas pilsētas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja (2002, 2004). Par panākumiem turnīros FIDE 1998. gadā Dorofejevai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. Kopš 2007. gada šaha turnīros piedalās reti.

1996. gadā iestājusies Krievijas Valsts fiziskās kultūras, sporta, jaunatnes un tūrisma universitātē (), kuru beigusi 2002. gadā. Kopš 2002. gada strādā kā trenere, kura nodarbojas ar jauno šahistu apmācību. Vairāku bērnu šaha mācību grāmatu autore.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dorofejeva

**Dorofejeva** (, no priekšvārda Dorofejs (*Дорофей*); vīriešu dzimtē Dorofejevs (*Дорофе́ев*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anna Dorofejeva (*Анна Дорофеева*; 1979) — Krievijas starptautiskā meistare šahā;
* Nadija Dorofejeva (*Надія Дорофєєва*; 1990) — ukraiņu dziedātāja, komponiste, dizainere, video blogere un aktrise.
Kirmuška

**Kirmuška** ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jānis Kirmuška (1962) — latviešu aktieris;
* Laila Kirmuška — latviešu aktrise.
Mariama Danelija

**Mariama Danelija** (; dzimusi ) ir Gruzijas starptautiskā meistare šahā (2008).

## Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt piecu gadu vecumā. Vairākkārt pārstāvējusi Gruziju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos. 2006. gadā uzvarējusi Pasaules jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā, bet Eiropas jauniešu šaha čempionātā šajā vecuma grupā bijusi trešā. 2010. gadā Batumi uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2009. gadā uzvarējusi Gruzijas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā, bet pēc gada šajā vecuma grupā ieņēmusi otro vietu.

Kopš 2013. gada mācās Teksasas universitātē Dalasā un piedalās šaha turnīros ASV.

Par panākumiem turnīros FIDE 2008. gadā Danelijai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ingeborga Bahmane

**Ingeborga Bahmane** (); dzimusi , mirusi ) bija austriešu dzejniece, rakstniece un libretiste. Literārās kustības *[[Gruppe 47]]* dalībniece.

Dzimusi Klāgenfurtē, uzaugusi Otrā pasaules kara laikā. Studēja Grācā, Insbrukā un Vīnē. 1950. gadā Vīnē ieguva doktora grādu filozofijā. Publicēties sāka, strādādama radio. Bez dzejas rakstīja arī radiolugas. No 1953. gada lielākoties uzturējās Romā. Pēc 1960. gada vairāk pievērsās prozai, kā arī radīja libretus Hansa Vernera Hences darbiem. Bahmanes attiecības ar Maksu Frišu ietekmēja abu autoru daiļradi. Mirusi slimnīcā pēc tam, kad viņas mājās bija noticis ugunsgrēks. Bahmanes darbi ietekmējuši feminisma attīstību. Tulkota latviski.

## Ārējās saites
Pauls Melducis

**Pauls Melducis** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

Strādājis Dailes teātrī. Filmējies vairākās filmās, tai skaitā "Vella kalpi", "Cīruļi atlaižas pirmie" un 1968. gada filmā "Mērnieku laiki".

## Atsauces
Aleksejs Černuševičs

**Aleksejs Černuševičs** (, ; dzimis  Ļidā) ir Baltkrievijas un Francijas starptautiskais lielmeistars šahā (2012).

## Biogrāfija
Grodņas šaha skolas audzēknis. 1994. gadā kļuvis par Eiropas jauniešu šaha čempionāta uzvarētāju U16 vecuma grupā.

Kopš 2000. gadu sākuma pārcēlies uz dzīvi Francijā. Regulāri piedalījies Francijas individuālajos un komandu šaha čempionātos. 2010. gada Francijas šaha čempionāta finālā dalījis 8.-9. vietu ar Andreju Sokolovu (uzvarējuši Lorāns Fresinē un Romēns Eduārs).

Par panākumiem turnīros FIDE 1998. gadā Černuševičam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2012. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juris Pļaviņš

**Juris Pļaviņš** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

Dzimis 1934. gada 2. martā Turlavas pagasta Kalējciema "Lejas Mikās".
1960. gadā beidzis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. Strādājis Valmieras teātrī, Liepājas teātrī un Nacionālajā teātrī.

Kino sācis filmēties 1963. gadā. Filmējies tādās filmās kā "Noktirne", "Kad lietus un vēji sitas logā", "Līvsalas zēni", "Pie bagātās kundzes", "Nāves ēnā", "Šahs briljantu karalienei", "Zobena ēnā", kā arī "Ilgais ceļš kāpās".

## Atsauces
Ekskomunikācija

[thumbnail|240px|Ilustratīvs atveidojums, kā pāvests [Gregors VII izslēdz no baznīcas Heinrihu IV]]
**Ekskomunikācija** () ir institucionāla darbība, kuru izmanto, lai atņemtu, apturētu vai ierobežotu dalību vai tiesības reliģiskā kopienā, it īpaši sakramentu pieņemšanu. Terminu bieži vēsturiski izmanto tieši par Katoļu baznīcas darbībām, lai gan to mēdz attiecināt uz citām reliģiskām kopienām. Piemēram, arī protestantismā un Jehovas lieciniekos ir novērojamas līdzīgas prakses. Pašā Katoļu baznīcā ekskomunikācija tiek īstenota reti.

## Atsauces
Vera Selga

**Vera Selga** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

No 1944. līdz 1993. gadam strādājusi Nacionālajā teātrī.

Filmējusies tādās filmās kā "Vella kalpi", "Zobena ēnā", "Šāviens mežā" un "Svešs gadījums".

## Atsauces
Maruta Feldmane

**Maruta Feldmane** (dzimusi  Rīgā, mirusi  Rīgā) bija latviešu aktrise.

Dzimusi aktiera Arkādija Feldmaņa ģimenē, aktiera Ernesta Feldmaņa mazmeita. 1970. gadā beigusi Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti un kļuvusi par Nacionālā teātra aktrisi; teātrī nostrādājusi līdz 1992. gadam.

Filmējusies filmās "Uzticamais draugs Sančo", "Atspulgs ūdenī", "Vella kalpi" un "Egle rudzu laukā".

## Atsauces
Džonijs Errera

**Džonijs Kristians Errera Munjoss** (*Johnny Cristián Herrera Muñoz*; dzimis ) ir bijušais Čīles futbolists, vārtsargs, Čīles futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Gonsalo Hara

**Gonsalo Alehandro Hara Rejess** (; dzimis ) ir Čīles bijušais futbolists, aizsargs, Čīles futbola izlases dalībnieks.

Pārstāvējis izlasi 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Ārējās saites
Salvadors Gverra Rivera

**Salvadors Gverra Rivera** (; dzimis  Marveljā) ir Spānijas FIDE meistars šahā (2016).

## Biogrāfija
2016. gadā uzvarējis Spānijas jauniešu šaha čempionātos U14 un U16 vecuma kategorijās. 2016. gadā Prāgā kļuvis par Eiropas jauniešu šaha čempionāta uzvarētāju U14 vecuma grupā. Par šo panākumu kļuvis par FIDE meistaru.

2017. gadā uzvarējis Malagas pilsētas šaha čempionātā un Malagas starptautiskajā šaha turnīrā *Open Casabermeja*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karps Klētnieks

**Karps Klētnieks** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris. Apbedīts Rīgā, Jaunciema kapos.

Bijis Nacionālā teātra aktieris. Filmējies vairākās filmās, tai skaitā "Vella kalpi Vella dzirnavās", "Pie bagātās kundzes", "Mērnieku laiki", "Cielaviņas armija", "Kārkli pelēkie zied", "Kā gulbji balti padebeši iet", "Salna pavasarī" un Kaugurieši.

## Atzinības un apbalvojumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1954)
* Otrās pakāpes Staļina prēmija (1948) par lomu Arvīda Griguļa lugā "Māls un porcelāns"
* Darba Sarkanā Karoga ordenis (1956)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Karps Klētnieks filmas.lv
*
Garijs Medels

**Garijs Aleksiss Medels Soto** (; dzimis ) ir Čīles futbolists, var spēlēt pussarga vai aizsarga pozīcijā, Čīles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Medels spēlē Čīles kluba *[[Club Deportivo Universidad Católica|Universidad Católica]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Čīle**

* Copa América: 2015, 2016

**Individuālie sasniegumi**

* Čīles gada futbolists: 2008

## Ārējās saites
Frančesko Frīdrihs

**Frančesko Frīdrihs** (; dzimis , Pirnā, Vācijā) ir vācu bobsleja pilots.

## Karjera
Ar bobsleju sācis nodarboties 2006. gadā, pirms tam nodarbojies ar vieglatlētiku. 2011. gada pasaules junioru čempionātā Pārksitijā uzvarēja divnieku sacensībās, kas ļāva viņam piedalīties arī 2011. gada pasaules čempionātā pieaugušajiem. Tajā viņš ieguva 11. vietu divniekos, kā arī startēja jaukto komandu sacensībās, izcīnot savu pirmo pasaules čempiona titulu.

Pasaules kausa sacensībās debitēja 2012. gada janvārī Sanktmoricas trasē. 2013. gadā kļuva par pasaules junioru čempionu gan divnieku, gan četrinieku sacensībās, tajā pašā gadā uzvarēja divnieku disciplīnā arī pasaules čempionātā pieaugušajiem. Kopumā pasaules čempionātos līdz šim izcīnījis 18 zelta medaļas — deviņas divnieku sacensībās, septiņas četriniekos, kā arī divas jaukto komandu sacensībās.

Piedalījies 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos, abās disciplīnās iekļūstot desmitniekā. 2016.—2017. gada sezonā kļuva par pasaules kausa ieguvēju divniekos, kā arī uzvarēja apvienotajā ieskaitē.

 Phjončhanā izcīnīja divas zelta medaļas — divniekos, dalot pirmo vietu ar Džastina Kripsa pilotēto ekipāžu no Kanādas, un četriniekos.

## Rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Ārējās saites
Annešens

**Annešens** ( — 'Anneša dēls'; sieviešu dzimtē **Annešena**) ir norvēģu cilmes uzvārds, kam citās ģermāņu valodās sastopami līdzīgi uzvārdi ar tādu pašu cilmi — Andersens (, ), Andersons () un Andešons (). Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Alfs Annešens (*Alf Andersen*; 1906—1975) — norvēģu tramplīnlēcējs;
* Karls Annešens (*Carl Andersen*; 1876—1951) — norvēģu kārtslēcējs, augstlēcējs un vingrotājs;
* Jalmars Annešens (*Hjalmar Andersen*; 1923—2013) — norvēģu ātrslidotājs.

## Skatīt arī
* Andersens
* Andersons
* Andešons
* Andresens

## Atsauces
Pauls fon Tranzē-Rozeneks

**Pauls fon Tranzē-Rozeneks** (*Paul Gustav Viktor von Transehe-Roseneck*, 1853—1928) bija Jaungulbenes muižas īpašnieks, Rīgas Mākslas biedrības biedrs, kas savā muižas pilī bija iekārtojis bagātīgu Vīnes un Minhenes gleznošanas skolas gleznu, kā arī skulptūru, grafikas, mēbeļu u.c. mākslinieciski vērtīgu priekšmetu kolekciju.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1853. gada 9. martā Nicā Oto fon Tranzē-Rozeneka (1806—1879) un viņa sievas Marijas, dzimušas Lēvisas of Menāras ģimenē. 1875. gadā viņa tēvs pēc Heinriha Šēla projekta uzcēla dzimtas pilsētas namu tagadējā Brīvības bulvārī 32 (tolaik Aleksandra bulvārī 3a) Rīgā, bet 1878. gadā Jaungulbenes muižas pili. 

Savā Jaungulbenes muižā viņš iekārtoja paraugsaimniecību un uzcēla Jaungulbenes stacijas ēku pie jaunatklātās Pļaviņu—Valkas dzelzceļa līnijas (1898-1903). 1903. gadā pamatīgi pārbūvēja muižas ēku un parku. Visu mūžu krāja gleznas un mēbeles, savām muižā izveidoja vērtīgu mākslas un vēstures priekšmetu ekspozīciju kā daļu no ēkas interjera. 1904. gadā viņš gleznas sāka dāvināt jaunatvērtajam Rīgas pilsētas mākslas muzejam. 
Pēc 1905. gada revolūcijas viņš šo kolekciju pakāpeniski pārveda uz Rīgu, 1908. gadā lielāko daļu atdāvināja Rīgas Pilsētas mākslas muzejam. Tagad gleznas atrodas mākslas muzejā "Rīgas birža" un Latvijas Nacionālā mākslas muzeja Ārzemju glezniecības kolekcijā.

Pēc Pirmā pasaules kara un Latvijas brīvības cīņām Jaungulbenes muiža tika atsavināta, Pauls fon Tranzē-Rozeneks ar ģimeni pārcēlās uz dzīvi Vācijā. 

Miris 1928. gada 15. aprīlī Berlīnē.

## Ģimene
Sieva Ada, dzimusi fon Pistolkorsa (1855-1904). Dēli Arveds (1878-1941), Renē (1879-1954) un Gastons (1888-1945), meita Benita (1881-198?).

Paula fon Tranzē-Rozeneka ģimene.jpg|Paula fon Tranzē-Rozeneka ģimene (pirms 1888)
Arveds Tranzē 1913.jpg|Arveds fon Tranzē-Rozeneks (1913)
Gastons Tranzē.jpg|Gastons fon Tranzē-Rozeneks (1913)
Gastons Tranzē autosacīkšu laikā 1914.JPG|Gastons Tranzē autosacīkšu laikā (1914)


## Piemiņa
2004. gadā Ārzemju mākslas muzejā notika Paula fon Tranzē–Rozeneka kolekcijas izstāde, kurā ietvēra 36 gleznas – 18. gadsimta itāliešu, franču un arī 19. gadsimta Vīnes, Minhenes, Diseldorfas un citu skolu mākslinieku darbus ar mitoloģisku, reliģisku vai alegorisku saturu un portretus. 


Tranzē-Rozeneku dzimtas nams Brīvības bulvārī 32 Rīgā.jpg|Tranzē-Rozeneku dzimtas nams Brīvības bulvārī 32 Rīgā
Jaungulbenes_pils_interjers.jpg|Jaungulbenes muižas interjers
Jaungulbenes muižas interjers.jpg|Jaungulbenes muižas interjers
Jaungulbenes pils parks 1915.jpg|Jaungulbenes pils parks
Pauls Tranzē-Rozeneks pēc Pirmā pasaules kara.jpg|Pauls Tranzē-Rozeneks (pēc 1918)


## Atsauces
Viesturi (Skrīveru pagasts)

**Viesturi** ir ciems Skrīveru pagasta Aizkraukles novadā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā 3,9 km no pagasta centra Skrīveriem, 11,2 km no novada centra Aizkraukles un 87,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Oto fon Tranzē-Rozeneks

**Oto fon Tranzē-Rozeneks** (*August Wilhelm Otto von Transehe-Roseneck*, 1806—1879) bija Vidzemes muižnieks, Jaungulbenes muižas īpašnieks. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1806. gada 28. aprīlī Ērgļos muižnieka Ērika fon Tranzē-Rozeneka (1758—1819) un viņa sievas Sofijas, dzimušas Īgelštrēmas (*Igelström*) ģimenē. 

1875. gadā pēc viņa pasūtījuma Heinrihs Šēls uzcēla Tranzē dzimtas pilsētas namu tagadējā Brīvības bulvārī 32 (tolaik Aleksandra bulvārī 3a) Rīgā, bet 1878. gadā pabeidza celt Jaungulbenes muižas pili kā jauno dzimtas lauku rezidenci. 

Viņa dēls Pauls fon Tranzē-Rozeneks Jaungulbenes muižas pilī iekārtoja bagātīgu gleznu, skulptūru, grafikas, mēbeļu kolekciju, ko atdāvināja Rīgas mākslas muzejiem.

Miris 1879. gada 14. aprīlī Jaungulbenes muižā.

## Jaungulbenes muižas attēli
thumb|200px

Jaungulbenes muižas pils parādes puse.jpg|Jaungulbenes muižas pils pēc uzbūvēšanas
Jaungulbenes pils pēc uzbūvēšanas.jpg|Jaungulbenes muižas pils parādes puse
Jaungulbenes muižas pils parādes puse ar viesiem.jpg|Jaungulbenes muižas pils parādes puse ar viesiem
Jaungulbenes muiža 1.jpg|Parka puse (pirms pārbūves, ap 1900) 
Jaungulbenes muiža 3.jpg|Parādes puse (pēc 1903. gada pārbūves)


## Atsauces
Nimburkas apriņķis

**Nimburkas apriņķis** () ir Čehijas Vidusčehijas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Vidusčehijas apgabala Kolīnas apriņķi dienvidos, Prāgas Austrumu apriņķi rietumos un Mlada Boleslavas apriņķi ziemeļrietumos, kā arī Hradeckrāloves apgabala Jičīnas apriņķi ziemeļaustrumos un Hradeckrāloves apriņķi austrumos.
Petrausks

**Petrausks** (; sieviešu dzimtē **Petrauskaite** (*Petrauskaitė*; ja neprecējusies) vai **Petrauskiene** (*Petrauskienė*; ja precējusies)) ir lietuviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu: 

* Evalds Petrausks (*Evaldas Petrauskas*; 1992) — lietuviešu bokseris;
* Kirps Petrausks (*Kipras Petrauskas*; 1885—1968) — lietuviešu padomju operdziedātājs;
* Zenons Petrausks (*Zenonas Petrauskas*; 1950—2009) — lietuviešu jurists un bijušais Lietuvas ārlietu ministrs.

## Skatīt arī
*Petrauskis
Sestrjēra

**Sestrjēra** (, , ) ir kalnu ciemats Itālijā, Pjemontas reģionā. Kopš 2015. gada janvāra tā ir daļa no Turīnas metropoles (pirms tam bija daļa no Turīnas provinces). 2017. gada 1. janvārī komūnā dzīvoja 929 cilvēki. Sestrjēra atrodas 17 km no Itālijas un Francijas robežas.

Setrjēra ir populāra kalnu slēpošanas kūrortpilsēta. 2006. gada ziemas olimpisko spēļu ietvaros šeit norisinājās visas vīriešu kalnu slēpošanas sacensības, kā arī šeit bija viens no trim šo spēļu olimpiskajiem ciematiem.
Sivasa

**Sivasa** () ir pilsēta Turcijas centrālajā daļā, Sivasa ila administratīvais centrs. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 347 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Kizilirmakas upes krastā. Pilsētā attīstīta metalurģija, cementa un ķieģeļu ražošana, vilnas un kokvilnas apstrāde. Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[Sivasspor]]*.

Senie grieķi šo apdzīvoto vietu pazina kā  (*Sebásteia*), bet romieši — *Sebastia*.

## Ārējās saites
Žanis Priekulis

**Žanis Priekulis** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

Dzimis 1920. gada 6. jūnijā Ugāles pagasta "Rūmniekos".

Absolvējis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. Bijis Nacionālā teātra un Dailes teātra aktieris.

Filmējies filmās "Kara ceļa mantinieki", "Pilsēta zem liepām", "Vārnu ielas republika", "Cīruļi atlaižas pirmie", "Kā gulbji balti padebeši iet", "Uz jauno krastu" un "Latviešu strēlnieka stāsts".

## Atsauces
Aleksandrs Maizuks

**Aleksandrs Maizuks** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

Beidzis Teātra institūtu. Strādājis Liepājas teātrī (1950 - 1957) un Jaunatnes teātrī (1957 - 1989).

Filmējies filmās "Akmens un šķembas", "Pilsētas atslēgas", "Liktenim spītējot", "Ilgais ceļš kāpās", "Izmeklēšanā noskaidrots" un Latvijas televīzijas seriālā "Dzīvoklis".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aleksandrs Maizuks izrades.lv
Šamberī

**Šamberī** (, ) ir pilsēta un komūna Francijas austrumos, Overņas-Ronas-Alpu reģionā. Šamberī ir Savojas departamenta administratīvais centrs. Tā atrodas Leises ielejā starp Božes un Lagrandes Šatrezes masīviem, 55 km uz ziemeļaustrumiem no Grenobles. 2014. gadā Šamberī dzīvoja 59,5 tūkstoši iedzīvotāju.

Šamberī ir nozīmīgs administratīvais un tirdzniecības centrs, kas atrodas krustcelēs starp Alpu kūrortpilsētām un pārējo Franciju. Tas ir attīstījies arī kā tūristu centrs. Kopš 1970. gada Šamberī atrodas Savojas Universitāte. Universitātes studentu pilsētiņas ir izvietojušās ap blakus esošo Buržē ezeru. Pilsētā ir attīstītas rūpniecības un ražošanas nozares — pārtikas rūpniecība, stikla ražošana, ķīmiskā rūpniecība un metalurģija. Šamberī ir cieši sasaistīta ar piepilsētu Ēkslebēnu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Artūrs Kalējs

**Artūrs Kalējs** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

Dzimis Liepājā ostas dokera un veļas mazgātājas ģimenē. Izmācas par konditoru un īsu laiku strādā konditora profesijā.

Pēc karaklausības beigšanas pēc kāda drauga aicinājuma nokļuvis Liepājas *fotokinostudijā* kur sākusies interese par aktiermākslu, pēc tam pārgājis uz līdzīgu studiju *Foto-kino-grafija "Legato"* pie režisora un aktiera Ēvalda Valtera un Eižena Kalniņa, kur kā aktieris iesācējs, izturot sīvu konkurenci no 15 kandidātiem, ticis pie galvenās lomas 1927. gadā uzņemtajā un 1928. demonstrētajā reklāmfilmā "Pie vīra kļūt nav grūt". A.Kalējs ir viens no nedaudzajiem latviešu aktieriem, kurš uz teātri aizgājis caur kino. E.Valtera pamudināts devies aktiermākslas prasmes attīstīt uz Rīgu, vispirms Zeltmata profesionālajā aktieru skolā Latvju dramatiskajos kursos (1931-1935) un tālāk krievu aktiera un režisora Mihaila Čehova studijā, aktieru arodbiedrības teātra skolā (no 1932). Aktieris spēlējis Drāmas ansamblī (1935), trīs sezonas Nacionālajā teātrī (no 1936), Daugavpils teātrī (1939-1941), Jelgavas teātrī (1941-1953), Valmieras teātrī (1953-1958) un Dailes teātrī (1958-1994).

Filmējies vairākās filmās, tai skaitā "Zvejnieka dēls" (1957), "Latviešu strēlnieka stāsts" (1958), "Vētra" (1960), "Diena bez vakara" (1962), "Kad lietus un vēji sitas logā" (1967), "Pie bagātās kundzes" (1969), "Vārnu ielas republika" (1970), "Šahs briljantu karalienei" (1973), "Uzticamais draugs Sančo" (1974), "Dāvanas pa telefonu" (1977), "Kļūstiet mana sievasmāte!" (1977) un "Vilkaču mantiniece" (1990), kā arī daudzsēriju filmās "Ilgais ceļš kāpās" (1981) un "Izpostītā ligzda" (1998).

Bijis precējies ar aktrisi Ingu Kalēju, meita aktrise Lelde Kalēja.

## Pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks

## Atsauces
Pēteris Vasaraudzis

**Pēteris Vasaraudzis** (dzimis  , miris ) bija latviešu aktieris.

Strādājis Latvijas Leļļu teātrī un Dailes teātrī.

Filmējies filmās "Salavecīša personiskā dzīve", "Ilgais ceļš kāpās", "Kļūstiet mana sievasmāte!", "Spāņu variants", "Kara ceļa mantinieki" un 1968. gada filmā "Mērnieku laiki".

## Atsauces
Е

thumbnail|235px|Lielais un mazais kirilicas burts Е
**Е** (**е**) ir kirilicas burts. Tas visbiežāk reprezentē nenoapaļotu augsti vidēja mēles pacēluma priekšējas rindas patskani /e/ vai nenoapaļotu zemi vidēja mēles pacēluma priekšējās rindas patskani /ɛ/, līdzīgi kā latviešu valodā izrunā burtu E. Tas ir radies no grieķu epsilona (Ε).

Krievu un baltkrievu valodā, ja šis burts ir pirmais vārda burts, to izrunā kā /je/ vai /jɛ/. Savukārt pēc līdzskaņa tas mīkstina šo līdzskani, piemēram, divu burtu salikums ке tiek uzrunāts kā /kʲе/.

## Ārējās saites
Л

thumbnail|235px|Lielais un mazais kirilicas burts Л
**Л** (**л**) ir kirilicas burts. Tas visbiežāk reprezentē alveolāru laterālu spraudzeni /l/ vai velarizētā šī skaņa /ɫ/, līdzīgi kā latviešu valodā izrunā burtu L. Slāvu valodās tas var būt arī mīkstināts /lʲ/. Tas ir radies no grieķu lambdas (Λ λ).

## Izmantošana

## Ārējās saites
Aivars Leimanis

**Aivars Leimanis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu horeogrāfs un Latvijas Nacionālā baleta mākslinieciskais vadītājs, bijušais baletdejotājs.

Dzimis kinorežisora Aleksandra Leimaņa un aktrises Baibas Indriksones ģimenē.

1976. gadā absolvējis Rīgas Horeogrāfijas skolu. 1995. gadā absolvējis Krievijas Teātra akadēmijas Baletmeistaru fakultātes horeogrāfa specialitāti, iegūstot maģistra grādu.

Laika posmā no 1976. līdz 1996. gadam bijis Latvijas Nacionālā baleta premjers. Kā viessolists piedalījies vairāku ārzemju baletu izrādēs un projektos. Kā horeogrāfs Latvijas Nacionālajā baletā iestudējis vairākas baleta izrādes, tai skaitā „Karlsons lido...”, kura ir ieguvusi gan Latvijas Lielo mūzikas balvu, gan „Latvijas Gāzes” Gada balvu operai.

Laika posmā no 1999. līdz 2005. gadam strādājis Rīgas domē kā deputāts. Trīs gadus bijis priekšsēdētājs Rīgas Domes Kultūras, mākslas un reliģijas lietu komitejai. Kopš 1993. gada ir Latvijas Nacionālā baleta mākslinieciskais vadītājs.

2003. gadā saņēma 4. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. 2019. gadā tika nominēts Dejas balvai kategorijā "Klasiskās dejas horeogrāfe/s".

Sieva - baletmeistare Gunta Leimane, dēls Gusts Leimanis un meita - baletdejotāja Elza Leimane-Martinova.

## Atsauces
Tomass Bernhards

**Tomass Bernhards** (); dzimis , miris ) bija austriešu rakstnieks, dramaturgs un dzejnieks. Darbos, kuri dažkārt izraisīja skandālu, izpaudās modernās sabiedrības un, konkrēti, Austrijas sabiedrības dziļa kritika. Testamentā aizliedza savu darbu iestudējumus Austrijas teritorijā.

## Ārējās saites
Bernhards

**Bernhards** var būt:

* Reinholds Bernhards (1879―1937) ― latviešu tālbraucējs kapteinis, Latvijas SPR Kara flotes komandieris;
* Tomass Bernhards (*Thomas Bernhard*; 1931―1989) ― austriešu rakstnieks, dramaturgs un dzejnieks.
Gribuļupīte

**Gribuļupīte** (arī **Gribule**) ir Kaibalas kreisā krasta pieteka Aizkraukles un Ogres novados.

Izteka - uz ziemeļrietumiem no Līčiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Kaibalā pie Strautmaļu mājām. Gribuļupīti šķērso valsts autoceļš V974 (Dzelmes – Veckrape). Upes krastos atrodas Viešļi.

## Atsauces
Džordžs Maksvels Ričardss

**Džordžs Maksvels Ričardss** (, dzimis , miris ) bija Trinidādas politiķis. Viņš bija ceturtais valsts prezidents, laika posmā no 2003. līdz 2013. gadam.

Pēc izglītības ķīmisko būvju inženieris, Ričardss bija Vestindijas Universitātes Trinidādas filiāles vadītājs no 1984. līdz 1996. gadam. Pirms darba Vestindijas Universitātē viņš strādāja kompānijā *[[Royal Dutch Shell|Shell]] Trinidad Ltd*. 2003. gadā viņu ievēlēja par valsts prezidentu uz piecu gadu termiņu.
Bluā

**Bluā** (, ) ir pilsēta un komūna Francijas centrālajā daļā, Centra–Valdeluāras reģionā. Bluā ir Luāras un Šēras departamenta administratīvais centrs. 2013. gadā pilsētā dzīvoja 45,5 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Luāras upes krastos. Šajā apgabalā no 10. līdz 14. gadsimtam valdīja Bluā grāfi. Daudzas senās ēkas tika iznīcinātas Otrā pasaules kara laikā. Daļa no tām ir atjaunotas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ceļošanas kārtība Latvijas pilsoņiem

**Ceļošanas kārtība Latvijas pilsoņiem** ir  ieceļošanas noteikumi citās valstīs, ko piemēro Latvijas pilsoņiem. Uz 2018. gada 1. janvāri Latvijas pilsoņiem ir bezvīzu režīms vai vīza uz robežas ar 166 valstīm un teritorijām, kas ierindo Latvijas pasi 12. vietā ceļošanas brīvības ziņā (vienādi ar Lietuvas un Malaizijas pasēm) saskaņā ar *Henley Passport Index*.

Atšķirīga ceļošanas kārtība ir Latvijas nepilsoņiem.

## Ceļošanas kārtības karte
center|thumb|800x800px|Ceļošanas kārtība Latvijas pilsoņiem

## Ceļošanas kārtība pa valstīm

## Atsauces

## Ārējās saites
* Valstu un teritoriju saraksts, uz kurām var doties bez vīzas vai iepriekš saņemot ieceļošanas atļauju Latvijas Ārlietu ministrijas majaslapa
Vadims Moisejenko

**Vadims Moisejenko** (; dzimis ) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2018).

## Biogrāfija
Šahu sācis spēlēt piecu gadu vecumā. Vologdas šaha skolas audzēknis. 2001. gadā ieņēmis otro vietu Krievijas jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā aiz Darjas Pustovoitovas. Nākamajos gados ar šahu nodarbojies neregulāri, tomēr 2012. gadā Prāgā pārstāvējis Krieviju Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā, kurā kļuvis par uzvarētāju. 2012. gadā sācis arī studēt Sanktpēterburgā un šaham atlicis mazāk laika. Sekmīgi piedalījies Somijas starptautiskajos šaha turnīros *Heart of Finland*, kuros 2014. gadā bijis trešais, 2016. gadā uzvarējis, bet 2017. gadā ieņēmis otro vietu. 2016. gadā bijis otrais Krievijas studentu šaha čempionātā, kā arī izcīnījis trešo vietu Krievijas čempionātā ātrajā šahā. 2017. gadā Kazaņā uzvarējis Rašida Nežmetdinova memoriālā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2013. gadā Moisejenko piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2018. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Kopš 2016. gada strādā arī par jaunatnes šaha treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marija Severina

**Marija Severina** (; dzimusi ) ir Krievijas starptautiskā meistare šahā (2013).

## Biogrāfija
Šahu četru gadu vecumā iemācījis spēlēt tēvs. Daudzkārtējā Krievijas jauniešu šaha čempionātu laureāte. Vairākkārt pārstāvējusi Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 2011. gadā, kad uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U16 vecuma grupā. 2012. gadā Mariborā izcīnījusi bronzas medaļu Pasaules jauniešu šaha čempionātā meitenēm U18 vecuma grupā. 2013. gadā uzvarējusi Pasaules jauniešu šaha ātrspēles čempionātā meitenēm U18 vecuma grupā. 2015. gadā bijusi trešā Krievijas junioru šaha čempionātā U21 vecuma grupā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2013. gadā Severinai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. 2016. gadā kļuvusi par Krievijas sporta meistari šahā.

2017. gadā beigusi Maskavas starptautisko ekonomikas un finanšu institūtu ().

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladislava Kaļiņina

**Vladislava Kaļiņina** (; dzimusi ) ir Ukrainas starptautiskā meistare šahā (1999).

## Biogrāfija
Harkivas šaha skolas audzēkne. Vairākkārt pārstāvējusi Ukrainu Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 1996. gadā Rimavska Sobotā, kad uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U16 vecuma grupā. 1998. gadā Bukarestē starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā bijusi otrā aiz Annas Zatonskihas. 1999. gadā Eiropas šaha klubu izcīņā sievietēm Kijivas lielmeistaru skolas komandas sastāvā izcīnījusi trešo vietu komandu vērtējumā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1999. gadā Kaļiņinai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Kopš 2005. gada reti piedalās šaha turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maurisio Isla

**Maurisio Isla** (; dzimis ) ir Čīles futbolists, var spēlēt malējā aizsarga vai pussarga pozīcijā, Čīles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Čīles komandā *[[Colo-Colo]]*.

## Sasniegumi
**Juventus**

* Itālijas Serie A: 2012—13, 2013—14
* Supercoppa Italiana: 2012, 2013, 2015
**Flamengo**

* Brazīlijas A sērija: 2020
* Supercopa do Brasil: 2021

**Čīle**

* Copa América: 2015, 2016

## Ārējās saites