open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Japāņu valodas romanizācija

**[[Japāņu valoda]]s [[romanizācija]]** (japāniski saukta par  **' - latviski izrunā kā "''rōmadži''" un kas nozīmē "latīņu burti") ir [[Latīņu alfabēts|latīņu alfabēta]] lietošana, lai rakstītu japāņu valodā, kas parasti tiek rakstīta [[logogramma|logogrāfiskās rakstu zīmēs]], no ķīniešu valodas aizgūtās zīmēs ([[kanji]]) un [[sillabārijs|sillabiskos]] skriptos ([[kana]]). Tas tiek darīts jebkurā kontekstā, kur japāņu tekstam ir jābūt saprotamam cilvēkiem, kas nezin japāņu valodu, piemēram, ielu nosaukumos, pasēs, vārdnīcās un mācību grāmatās tiem, kas mācās japāņu valodu. Vārds "rōmaji" dažkārt tiek nepareizi [[transliterācija|transliterēts]] kā ''roma**n**ji'' vai ''rōma**n*'ji* ("n" pirms "j").

Ir vairākas romanizācijas sistēmas; trīs galvenās ir Hepburn romanizācija, Kunrei-shiki Rōmaji, (ISO 3602), Nihon-shiki Rōmaji (ISO 3602 Strict). Hepburn romanizācijas varianti ir visplašāk lietotie.

Visi japāņi, kas ir apmeklējuši pamatskolu (kopš Otrā Pasaules Kara), ir mācīti lasīt un rakstīt romanizētā japāņu valodā. Romanizācija ir visizplatītākais veids japāņu valodas ievadei teksta apstrādes programmās un datoros, tādēļ gandrīz visi japāņi ir spējīgi rakstīt un lasīt, izmantojot rōmaji. Galvenokārt rōmaji pielieto datoros un citās elektroniskās ierīcēs, kas kaut kādu iemeslu dēļ neatbalsta japāņu rakstu zīmju attēlošanu vai ievadi, mācību materiālos ārzemniekiem vai akadēmiskos rakstos angļu (vai kādā citā valodā) par ar Japānu saistītām tēmām (piemēram, lingvistiku vai literatūru).

## Latvijas Universitātes izmantotā transkripcija

Šī transkripcija tiek izmantota Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātes Āzijas studiju nodaļā. Šo sistēmu lieto, lai atveidotu japāņu valodas vārdus neakadēmiskos tekstos un japāņu personu vārdus, vietu nosaukumus un citus plaši lietojamus vārdus visos tekstos. Ja latviešu valodā jau ir plaši pielietots vārds attiecīgam objektam, tad lieto to (piemēram, raksta *Hokaido*, nevis *Hokkaidō*).

Šai transkripcijai nav oficiālā statusa un tā var ar laiku mainīties.


* Garām skaņām izmanto garumzīmes: ああ = *ā*, いい = *ī*, うう = *ū*, えい/ええ = *ē*, おお/おう = *ō*, piemēram, おばあさん = *obāsan*, おじいさん = *odžīsan*, すうじ = *sūdži*, ほうりつ = *hōricu*.
* Atkārtotām skaņām izmanto attiecīgo burtu atkārtojumus, piemēram, かった = *katta*, さっか = *sakka*, はっぱ = *happa*, ざっし = *dzašši*, さんねん = *sannen*.
* ヴぃ skaņai izmanto *vi*, piemēram, ラトヴィア = *Ratovia* (Latvija).
* じ un ぢ skaņām ir vienāda izruna, bet atšķirīgs pieraksts, tādēļ latviešu valodā tās apzīmē vienādi ar *dži*.
* ず un づ skaņām ir ļoti līdzīga izruna, bet atšķirīgs pieraksts, latviešu valodā tās apzīmē vienādi ar *dzu*.
* わ japāņu valodā skan mīkstāk nekā *va* , tādēļ izmanto angļu *w*, transkribējot skaņu kā *wa*. 
* Šajā transkripcijā izmanto latviešu valodā parasti nelietojamās *ō* un *w*.

## Hepberna romanizācija
Pa kreisi dota hiragana, pa vidu Hepberna romanizācija, pa labi katakana. Sarkanā krāsā norādītas vēsturiski lietotas zīmes.
Japānas salu arhipelāgs

[thumb|210px|[Japānas salas]]
 ir salu grupa, kas veido Japānas valsti, tas stiepjas no ziemeļiem uz dienvidiem paralēli Eirāzijas kontinenta austrumu krastam, Klusā okeāna rietumos. Termins *Mājas Salas* tika izmantots Otrā pasaules kara beigās, lai definētu platību Japānā, kur bija spēkā Japānas suverenitāte un Japānas imperatora konstitucionālā vara. Šis termins tiek bieži lietots arī mūsdienās, lai nošķirtu arhipelāgu no kolonijām un citām Japānas teritorijām 20. gadsimta pirmajā pusē, taču ne atsaucoties uz pašreizējo valsti. Arhipelāgs sastāv no vairāk kā 3000 salu, ieskaitot četras galvenās salas (no ziemeļiem uz dienvidiem): Hokaido, Honsju, Šikoku, Kjusju.
Salu valsts

thumb|250px|Salu valstis pasaulē
**Salu valsts** ir valsts, kas ir kādas salas vai salu grupas robežās, un kam nav teritorijas uz kontinenta cietzemes. Pasaulē pavisam ir četrdesmit septiņas salu valstis, to vidū lielākā daļa pasaules mazāko valstu.

Salu valstis var iedalīt divās aptuvenās grupās. Viena grupa aptver samērā lielas valstis ar lielu iedzīvotāju skaitu, kas atrodas tuvu kontinentam, piemēram, Japāna, Šrilanka, Filipīnas, Kuba, Lielbritānija, Islande un Madagaskara, no kurām lielākā ir Indonēzija, kas ir arī pasaulē lielākā salu valsts. Šīm valstīm parasti ir kulturāla un politiska līdzība to kontinentālajiem kaimiņiem. Šo valstu atrašanās vieta dažkārt ir aizsargājusi tās pret iebrukumiem un padarījusi šīs valstis par nozīmīgiem reģionālās tirdzniecības centriem. Par šīs kategorijas galējību var uzskatīt Austrāliju.

Otra grupa ietver mazās salu valstis, to vidū ir Kipra, Komoru salas, Bahamas, Tonga, Maldīvija, šīs valstis parasti ir ļoti atšķirīgas no kontinentu cietzemes valstīm tādā ziņā, ka tām ir ļoti maz lauksaimniecības zemes un derīgo izrakteņu, taču mūsdienās daudzas mazās salu valstis ir kļuvušas par tūrisma galamērķiem, tūrismam kļūstot par šo valstu galveno vai vienu no galvenajām saimniecības nozarēm.

Daļa salu valstu koncentrējas uz vienas vai divām galvenajām salām, piemēram, Lielbritānija, citas ir izkaisītas pa simtiem vai tūkstošiem mazāku salu, piemēram, Indonēzija vai Maldīvija, bet dažas salu valstis dala salu ar kādu citu valsti, piemēram, Īrija, Haiti, Papua-Jaungvineja.

## Skatīt arī
* Salu valstu saraksts
* Salu saraksts (pēc valsts)
* Valstu uzskaitījumi
Gliemeži

**Gliemeži** jeb **vēderkāji** (*Gastropoda*) ir sugām bagātākā gliemju tipa (*Mollusca*) klase. Šie dzīvnieki dzīvo gan uz sauzemes, gan ūdeņos. Tie var būt gan ar spirālveida čaulu, gan bez čaulas. Pirmās grupas gliemjus parasti sauc par gliemežiem, bet otrās par kailgliemežiem. Starp gliemežu klases sugām ir sastopamas arī parazītiskās sugas.

Arī Latvijas faunā gliemeži ir pārstāvēti samērā bagātīgi, tie dzīvo uz sauszemes, saldūdeņos un jūrā. Latvijā ir zināmas 104 sugas (35 saldūdens sugas, 66 sauszemes sugas un 3 jūras sugas).
## Sistemātika
Gliemežu sistemātika pagaidām nav pilnībā izstrādāta. Klasiskajā variantā gliemežus iedalīja 3 apakšklasēs (*Prosobranchia, Opisthobranchia* un *Pulmonata*). Reizēm vēl izdalīja *[[Gymnomorpha]]* apakšklasi.

**Gliemežu klase** (*Gastropoda*)
* apakšklase: 
* apakšklase: 
* apakšklase: 

1997. gadā Ponders un Lindbergs izstrādāja jaunu gliemežu sistemātiku (Ponder & Lindberg, 1997). Šī sistemātika balstījās uz vēlmi izveidot tikai monofilētiskas organismu grupas.

**Gliemežu klase** (*Gastropoda*)
* apakšklase: 
** kārta: †
** kārta: 
* apakšklase: 
** virskārta: 
*** kārta: 
** virskārta: 
** virskārta: 
*** kārta: 
*** kārta: 
** virskārta: 
*** kārta: 
*** kārta: 
** virskārta: 
*** kārta: 
*** kārta: 
*** kārta: 
**Nesistematizēti**
* kārta: †
* kārta: †
* kārta: †
(†) — izmirušu organismu grupa.

2005. gadā tika izvirzīta jauna gliemežu sistemātika (Bouchet & Rocroi, 2005). Tā atcēla visas taksonomiskās grupas virs virsdzimtas un visus gliemežus iedalīja 8 pamatkladās.

* **Gliemežu klase** (*Gastropoda*)
** klada: *[[Caenogastropoda]]*
** klada: *[[Cocculiniformia]]*
** klada: *[[Heterobranchia]]*
** klada: *[[Neomphalina]]*
** klada: *[[Neritimorpha]]*
** klada: *[[Orthogastropoda]]*
** klada: *[[Patellogastropoda]]*
** klada: *[[Vetigastropoda]]*

Pēc *World Register of Marine Species (WoRMS)* datiem gliemežu klase tiek dalīta 6 apakšklasēs:
* klase: ***Gastropoda*** (Cuvier, 1797)
:* apakšklase: *[[Caenogastropoda]]* L.R. Cox, 1960
:* apakšklase: *[[Heterobranchia]]* Burmeister, 1837
:* apakšklase: *[[Neomphaliones]]* Bouchet et al. 2017
:* apakšklase: *[[Neritimorpha]]* Koken, 1896
:* apakšklase: *[[Patellogastropoda]]* Lindberg, 1986
:* apakšklase: *[[Vetigastropoda]]* Salvini-Plawen, 1980

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas gliemežu sugu saraksts
Mets Greinings

**Mets Greinings** (; dzimis  Portlendā, ASV) ir amerikāņu karikatūrists, komiksu mākslinieks, rakstnieks, producents un animators. Animācijas seriālu "Simpsoni" un "Futurāma" idejas autors.

1980. gadu sākumā Greinings strādāja kā mūzikas žurnālists un publicēja galvenokārt rakstus par regeja albumiem. Viņš ir arī viens no žurnāla *Beat* dibinātājiem, kā arī rokgrupas *[[Rock Bottom Remainders]]* dalībnieks, kuras sastāvā ir arī citi zināmi komiksu mākslinieki un rakstnieki, piemēram Stīvens Kings un Deivs Berijs.

Pirms Greinings pievērsās televīzijai, viņš izveidoja komiksu sēriju *[[Life in Hell]]*. Šos komiksus pamanīja Džeimss Brukss, kurš 1985. gadā sarunāja Greininga uzstāšanos "Treisijas Ulmenas šovā". 1988. gadā šajā šovā tika prezentētas 30—60 sekunžu ilgas "Simpsonu" animācijas īsfilmas. Tās izsauca publikā lielu rezonansi un  *FOX* televīzijas kanālā demonstrēja pirmo 30 minūšu ilgo "Simpsonu" sēriju, kas tapa sadarbībā ar *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]* un *[[Gracie Films]]*.

Simpsonu ģimenei Mets Greinings izmantoja savu radinieku vārdus:
* *Lisa Groening* — viena no viņa māsām,
* *Margaret Groening* — viņa māte,
* *Homer Groening* — viņa tēvs un arī viens no viņa dēliem,
* *Maggie Groening* — viena no viņa māsām,
* *Abe Groening* — viņa vectēvs.

## Ārējās saites
They Can't Stop The Spring

***They Can't Stop The Spring*** ir īru folkgrupas "Dervish" izpildīta dziesma, kas pārstāvēja Īriju 2007. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā.
Pērkonu ezers

**Pērkonu ezers** (arī **Pārkunu ezers**, **Pērkona ezers**, **Pērkoņu ezers**) ir ezers Austrumlatvijas zemienē, Balvu novada Kubulu, Balvu un Bērzkalnes pagastā.

Ezeram cauri tek Balupe. Līdz ar Balupes regulēšanu ūdens līmenis ezerā pazemināts par aptuveni 1,5 metriem. Ezera gultnē dūņu slānis, kura biezums pārsniedz pat 3 metrus.

Pērkonu ezers ir iegarens, ar nelielu pussalu. Ezera ziemeļu krastā atrodas apdzīvotās vietas Pērkoni un Krasnogorka, dienvidu — Elkšņeva.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv
Pērkoni (Kubulu pagasts)

**Pērkoni** (, *Pārkyuni*) ir skrajciems Balvu novada Kubulu pagastā. Izvietojies pagasta austrumos Pērkonu ezera kastā 9&nbsp;km attālumā no pagasta centra Kurnas, 5,7&nbsp;km — no novada centra Balviem un 222&nbsp;km — no Rīgas. Ciema teritorijā atrodas Pērkones Zvirbuļu senkapi, kas ir vietējas nozīmes arheoloģiskais piemineklis.

1897. gadā ciemā bija 40 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Saimons Retls

**Sers Saimons Deniss Retls** (*Sir Simon Denis Rattle*, * 1955. gada 19. janvārī Liverpūlē ) ir angļu diriģents. Diriģējis daudzus izcilākos mūsdienu orķestrus. Visplašāk pazīstams ar XX gadsimta sākuma komponistu (piemēram, Gustava Mālera simfoniju) un mūsdienu akadēmiskās mūzikas interpretāciju.

Galvenais diriģents:

* No 1980. līdz 1998. gadam - Birmingemas simfoniskais orķestris (*City of Birmingham Symphony Orchestra*), Birmingema
* No 1981. līdz 1994. gadam - Losandželosas simfoniskais orķestris (*Los Angeles Philharmonic*), galvenais viesdiriģents, Losandželosa
* No 2002. gada līdz šodienai - Berlīnes filharmoniķi (*Berliner Philharmoniker*), Berlīne

## Ārējās saites
* Saimons Retla oficiālā mājaslapa (angliski)
Neimegena

**Neimegena** () ir pilsēta Nīderlandes austrumos netālu no Vācijas robežas pie Reinas attekas Vālas. Tā tiek uzskatīta par Nīderlandes senāko pilsētu. Politiski Neimegena tradicionāli ir kreisi noskaņota. Pazīstama kā Starptautiskā Neimegenas četru dienu pārgājiena (*Nijmeegse Vierdaagse*) norises vieta, kas ir lielākais šāda veida pasākums pasaulē.

## Vēsture
Pirmās ziņas par Neimegenu ir no 2. gadsimta p. m. ē., kad romieši šeit nodibināja militāro apmetni. 69. gadā pamatiedzīvotāji batāvi to nopostīja, tomēr vēlāk romieši apmetni atjaunoja, un šeit tika dislocēts romiešu X leģions (*Legio X Gemina*). 103. gadā leģionu pārcēla uz Vīni.

4. gadsimtā Neimegena iekļāvās franku valstī. 8. gadsimtā Neimegena vairākkārt bija Kārļa Lielā rezidence. 1230. gadā imperators Frīdrihs II piešķīra Neimegenai pilsētas tiesības. 1247. gadā pilsēta iekļāvās Geldernas hercogistē. Pēc Nīderlandes revolūcijas, 1585. gadā tā iekļāvās Nīderlandes sastāvā. 1678. un 1679. gadā Neimegenā tika noslēgti Neimegenas līgumi, lai pārtrauktu karu Eiropā.

1923. gadā pilsētā nodibināja universitāti. Otrā pasaules kara laikā 1940. gadā Neimegena bija pirmā pilsēta, ko ieņēma vācu karaspēks. 1944. gada 22. februārī Sabiedrotie, pēc Nīderlandes Kara dokumentēšanas institūta pētījumiem, kļūdas pēc, veica pilsētas bombardēšanu. Bojā gāja apmēram 750 cilvēki. Tajā pašā gadā operācijas ''Market Garden'' laikā pilsētā notika sīvas kaujas.

1981. gada 23. februārī Nīderlandes policija un armija, izmantojot tankus, bruņutransportierus un helikopteru, atbrīvoja skvoteru ieņemtās mājas.

## Cilvēki

Neimegenā dzimuši:

* Heinrihs VI (*Heinrich VI.*, 1165 - 1197) - imperators
* Joriss Ivenss (*Joris Ivens*, 1898 — 1989) - dokumentālo filmu režisors
* Alekss van Halens (*Alex Van Halen*, 1953 — ) - mūziķis
* Edijs van Halens (*Eddie Van Halen*, 1955 — ) - mūziķis
* Petruss Kanisijs (*Petrus Canisius*, 1521 - 1597) - jezuīts
* Limburgas brāļi (*Gebroeders Van Limburg*, 14., 15. gadsimts) - miniatūru gleznotāji

## Atsauces

## Ārējās saites
Salu valstu saraksts

thumb|350px|Teritorijas, kuras pilnībā atrodas uz salām
thumb|350px|Teritorijas, bez sauszemes robežām
Šajā uzskaitījumā apkopotas visas **[[sala|salu]] [[valsts|valstis]]**. Sala ir samērā neliela (salīdzinājumā ar kontinentu) sauszemes daļa, ko no visām pusēm norobežo okeāna, jūras, ezera vai upes ūdens. Vairākas salu valstis ir iekļautas kā arhipelāgi, jo valstu teritoriju veido vairākas salas, piemēram, Filipīnas un Mikronēzija. Citu valsts teritorijas veido tikai viena sala, piemēram, Nauru, vai arī uz vienas salas ir vairākas valstis, piemēram, Haiti. Lai gan Austrālija ir kontinents, bieži vien to sauc arī par salu un tai nav sauszemes robežas. Atsevišķas salu valstis netiek oficiāli atzītas kā valstis, piemēram, Ziemeļkipra.

## Suverēnās valstis

## Neatzītās valstis

## Atkarīgās teritorijas

## Piezīmes
 Austrālija ir kontinents, taču sarunvalodā, jo sevišķi angļu valodā, tiek dēvēta par salu daļu.

## Atsauces
Dienvideiropa

[right|thumb|235px|Eiropas [reģions|reģioni pēc ANO definīcijas (Dienvideiropa iekrāsota zaļā krāsā):
 — Ziemeļeiropa
 — Rietumeiropa
 — Austrumeiropa
 — Dienvideiropa]]

**Dienvideiropa** ir Eiropas dienvidu daļa, kurā pēc Eiropas Savienības (ES) ieteiktās definīcijas ietilpst Eiropas Vidusjūras valstis Grieķija, Itālija, Malta, Portugāle, Sanmarīno, Spānija, Vatikāns (Svētais Krēsls), autonomā AK daļa Gibraltārs, kā arī Turcijas Eiropas daļa.

Šim terminam nav skaidras definīcijas un tas var variēt atkarībā no tā vai ģeogrāfiski, kulturāli, lingvistiski vai vēsturiski faktori tiek ņemti vērā. Francijas dienvidi bieži tiek ieskaitīti Dienvideiropā, taču visa Francija reti (no lingvistiski-kulturāla viedokļa) tiek iekļauta šajā reģionā.

## Dienvideiropas valstis pēc ANO definīcijas
thumbnail|200px|Viena no Dienvideiropas piedāvātajām definīcijām
Pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) piedāvātās definīcijas Dienvideiropā atrodas 16 valstis un viena atkarīgā teritorija. Tās ir uzskaitītas zemāk. Citās piedāvātajās definīcijās Dienvideiropā iekļauj arī Bulgāriju, Turciju, Franciju, Monako.

; Atkarīgās teritorijas

No šīm valstīm sešas ir iekšzemes valstis — Andora, Kosova, Sanmarīno, Serbija, Vatikāns, Ziemeļmaķedonija. Reģionā ir vairākas pundurvalstis — Andora, Malta, Sanmarīno un Vatikāns (arī Monako citas Dienvideiropas definīcijas gadījumā, kā arī Gibraltāru var apskatīt kā pundurvalstiņu).

## Ģeogrāfija
[thumbnail|200px|[Vidusjūras klimats|Vidusjūras klimata zona]]
Dienvideiropā ir vairāki vulkāni, tie atrodas Itālijā. Slavenākie no tiem ir Etna, Vezuvs un Stromboli.

Lielākā daļa no valstīm atrodas pie Vidusjūras. Lielākā Vidusjūras sala Sicīlija pieder Itālijai. Lielākā daļa no Itālijas atrodas Apenīnu pussalā.

Egejas jūra ir ļoti bagātīga ar salām; lielākā daļa no tām pieder Grieķijai. Tai pieder vairāk nekā 2000 salu. Lielākā no šīm salām ir Krēta.

Baleāru Salas pieder Spānijai, tās ir tūristu ļoti iecienītas salas. Baleāru salu lielāka ir Palma, kas atrodas Maļorkas salā.

Adrijas jūras austrumu piekrastē atrodas Dalmācija, kas pieder Horvātijai.

## Tūrisma objekti
thumbnail|200px|Kolizejs Romā
Tā kā Dienvideiropā valda Vidusjūras klimats, tad šo reģionu ir iecienījuši daudzi tūristi. Slavenākie tūristu apskates objekti ir šādi:
* Kolizejs (atrodas Romā);
* Svētās Ģimenes baznīca (atrodas Barselonā);
* Atēnu akropole (atrodas Atēnās);
* Vezuvs (netālu no Neapoles);
* La Scala (atrodas Milānā);
* Sultāna Ahmeda mošeja (atrodas Stambulā);
* Olimpija (atrodas Peloponēsas pussalā).

## Atsauces

## Ārējās saites
Senmartēna (sala)

**Senmartēna** () vai **Sintmārtena** () ir tropiska sala Karību jūras ziemeļaustrumos, apmēram 240 km uz austrumiem no Puertoriko.  
Galvenās pilsētas ir Marigo (franču pusē) un Filipsburga (holandiešu pusē). Salas iedzīvotāju skaits ir ap 77 000, tas ir vienmērīgi sadalīts starp salas abām pusēm.

## Salas apvienošanās kustība
thumb|250px|left|Salas politiskā karte.
87 km² lielā sala kopš 1648. gada ir sadalīta divu valstu starpā.
Salas dienvidu daļā atrodas Sintmārtena, kas ir autonoma valsts Nīderlandes Karalistes sastāvā, bet salas ziemeļu daļu ietver Senmartēnas aizjūras kopiena, kas ir Francijas Republikas atkarīgā teritorija.

Kopš 1990. gada turpinās salas politiskas apvienošanās kustība, kas pastiprinājās COVID-19 pandēmijas laikā ieviešot robežkontroli starp abām salas daļām.

## Ārējās saites
Norfolka

Vārds **Norfolka** sākotnēji izmantots **[[Norfolka (Apvienotā Karaliste)|Norfolkas]]** reģiona nosaukumam Anglijā.

Vārds Norfolka var attiekties uz vairākām vietām

* ASV:
** Norfolka, Konektikuta,
** Norfolka, Masačūsetsa,
** Norfolkas apgabals, Masačūsetsa,
** Norfolka, Nebraska,
** Norfolka, Ņujorka,
** Norfolka, Virdžīnija,
** Norfolkas flotes bāze, svarīga ASV Jūras kara flotes bāze Norfolkā, Virdžīnijā.
* Austrālijas ārējā teritorija:
** Norfolka.
* Kanādā:
** Norfolkas apgabals, Ontārio.

## Citi lietojumi
* Vārdu **Norfolks** vīriešu dzimtē var attiecināt uz Norfolkas hercogu.
* Vārdu **Norfolka** var attiecināt arī uz jūras velšu gatavošanas stilu, kad tās tiek sautētas sviesta mērcē - šī recepte cēlusies Virdžīnijas Norfolkā.
* **[[Norfolkas žakete]]** ir Viktorijas laika zēnu apģērbs, iespējams, nosaukts pēc Norfolkas hercoga.
* **Norfolkas priede** (*Araucaria heterophylla*), saukta arī par Norfolkas salas priedi.
Norfolka (sala)

**Norfolka** (; norfolkiešu: *Norfuk Ailen*) ir sala Klusajā okeānā starp Austrāliju, Jaunzēlandi un Jaunkaledoniju. Norfolkas sala kopā ar Filipa un Nipīena salām veido Austrālijas ārējo teritoriju Norfolku. 

## Vēsture
Sākotnēji salu apdzīvojuši austrumpolinēzieši. 1788. gadā to kolonizēja Lielbritānija kā daļu no Austrālijas, kas tolaik bija angļu varā. 1856. gadā pastāvīgā civilā uzturēšanās uz salas sākās, kad to apdzīvoja pitkērnieši. 1901. gadā tā kļuva par daļu no Austrālijas, kāda tā ir vēl joprojām.

## Augi
Dažādlapu araukārija *(Araucaria heterophylla)* ir salas simbols un ir attēlota tās karogā; tā pieder kailsēkļiem un ir Norfolkas salas endēma suga. Pasaulē ļoti populārs apstādījumu koks un tiek audzēta arī citur. Populāra arī Austrālijā, kur aug vēl divas araukāriju sugas.

## Skatīt arī
* Norfolka — Austrālijas ārējā teritorija
Asfaltbetons

thumb|Asfaltbetona segums
250px|right|thumb|Asfaltbetona ieklājējs
**Asfaltbetons** jeb vienkārši **asfalts** ir būvmateriāls, ar dolomīta vai granīta šķembām un pildvielu (samaltu dolomītu) sajaukta bitumena masa. Asfaltbetonu lieto autoceļu, pagalmu, ielu, tiltu segumos, kā arī rūpniecisko ēku grīdām un jumtiem.

## Ražošana

Asfaltbetonu ražo izžāvētu, sakarsētu pildvielu sajaucot ar nepieciešamās frakcijas granīta vai dolomīta šķembām un bitumenu. Maisot asfaltbetonu uzkarsē līdz 175—180 °C, un pārvieto uz rūpnīcas asfaltbetona uzglabāšanas bunkuru, kurā asfaltbetonam tiek nodrošināta nemainīga 180 °C temperatūra, lai tas neatdzistu un nezaudētu savas īpašības. Asfaltbetonam uz rūpnīcu pakaļ ierodas kravas auto, kas to nogādā līdz objektam, kur asfaltbetonu no kravas auto pārber asfaltbetona ieklājējā (vai antisegregatorā), kas asfaltbetonu nepieciešamajā biezumā ieklāj uz sagatavotas pamatnes un noveltņo karsto asfaltbetona masu tā to sablīvējot līdz atbilstošai sablīvējuma pakāpei un daļēji atdzesējot. Asfaltbetonu ražo samērā tuvu patēriņa vietai, jo transportēšanas laikā tas zaudē savas īpašības, tā sastāvā esošajiem minerālmateriāliem noslāņojoties pa frakcijām, kas būtiski samazina asfaltbetona kvalitāti. Ja asfaltbetonu kādu iemeslu dēļ ir jāved lielu attālumu no rūpnīcas, pirms tā ieklāšanas lieto antisegregatoru — iekārtu, kas samaisa asfaltbetona masu, atjaunojot to tādā stāvoklī kā tikko ražotam asfaltbetonam. Antisegregatoru lieto arī ieklājot asfaltbetona segumu ceļiem ar augstu satiksmes intensitāti, pat ja rūpnīca ir tuvu objektam, antisegregatoru lieto, lai sasniegtu maksimālu kvalitāti. Ir divas asfaltbetona sagatavošanas metodes:
* Karstā metode — saistviela ir izkausēts bitumens, šādu asfaltbetonu iestrādā karstu. Šī ir izplatītākā asfaltbetona ražošanas metode. Šāds asfaltbetons lielos apjomos ir lētāks un izturīgāks kā aukstais asfaltbetons.
* Aukstā metode — saistviela ir bitumena emulsija vai šķīdums kādā organiskajā šķīdinātājā. Šī metode nav tik darbietilpīga, jo šķīdinātāja iztvaikošana notiek lēnāk kā atdzišana. Mūsdienās šo metodi lieto maz, galvenokārt avārijas bedru aizpildīšanai ziemas sezonā, vai kādu mazu, privātu ceļu remontam.
Asfalts

thumbnail|upright=1.1|Asfalts
**Asfalts** ir viskozs, melns vai tumši brūns ogļūdeņražu maisījums, kas galvenokārt sastāv no bitumena un minerālmateriālu daļiņām. Tas ir termoplastisks, ūdeni atgrūdošs un saistspējīgs materiāls, kas istabas temperatūrā parasti ir ciets vai pusciets, bet uzsildot kļūst plastisks un plūstošs. Pēc izcelsmes asfalts var būt dabisks (veidojies dabiskos procesos) vai mākslīgi iegūts kā naftas pārstrādes produkts. Dabīgais asfalts rodas naftas oksidācijas, bioloģiskās noārdīšanās un gaistošo frakciju iztvaikošanas rezultātā, bieži saturot minerālu piedevas; pazīstami avoti ir, piemēram, Trinidādas asfalta ezers vai Melnās jūras baseina nogulumieži. Mākslīgais asfalts tiek ražots, pārstrādājot jēlnaftu (bitumena vakuuma vai oksidācijas procesos) un sajaucot to ar minerālmateriāliem (šķembām, smiltīm, pildvielām) noteiktās receptūrās, izmantojot karstās, siltās vai aukstās maisījumu tehnoloģijas, kā arī pievienojot piedevas — polimērus, šķīdinātājus, adhēzijas vai novecošanās uzlabotājus.

Būvniecībā asfaltu visbiežāk izmanto kā saistvielu minerālmateriāliem, veidojot asfalta maisījumus jeb asfaltbetonu. Tas kalpo ceļu un ielu segumu, lidlauku, stāvvietu un industriālo grīdu izbūvei, kā arī hidroizolācijai (jumtu un tiltu segumos) un vibrācijas vai skaņas slāpēšanai. Ceļu būvē izmantotais asfaltbetons pēc sacietēšanas veido izturīgu, gludu un ūdensnecaurlaidīgu virsmu. Mūsdienās asfalts ir viens no nozīmīgākajiem materiāliem transporta un būvniecības infrastruktūrā, pateicoties tā pielāgojamībai, ilgmūžībai, remontējamībai un pārstrādājamībai. Tā hidrotermiskās īpašības un elastība nodrošina drošus un ilgtspējīgus ceļu tīklus ar racionālām dzīves cikla izmaksām, padarot asfaltu par vienu no būtiskākajiem būvmateriāliem mūsdienu inženierijā.

## Ārējās saites
Asinsgrupas

thumb|300px|Asinsgrupas
**Asinsgrupas** ir cilvēku, kā arī atsevišķu dzīvnieku sugu pārstāvju asins iedalījums grupās pēc asins olbaltumvielu bioķīmiskajām īpašībām. Cilvēkiem ir atklātas vismaz 43 dažādas asinsgrupu sistēmas. Svarīgākās sistēmas ir ABO sistēma un rēzus sistēma. Pēc ABO sistēmas, kas tiek uzskatīta par pamatsistēmu,  cilvēkiem var būt četras asinsgrupas: 

1. jeb O, 

2. jeb A, 

3. jeb B  

4. jeb AB. 

Tāpat arī izšķir rēzus pozitīvas (Rh+) un rēzus negatīvas (Rh−) asinis. Rēzus pozitīva vai negatīva var būt katra no četrām ABO sistēmas grupām, līdz ar to cilvēkiem ir astoņas asins pamatgrupas.

Lielā asinsgrupu skaita dēļ dažādas izcelsmes cilvēku asinis var būt nesavietojamas. To ietekmē arī dažādais antivielu sastāvs.

Asinsgrupu nesavienojamību nosaka īpašība, ka recipienta jeb saņēmēja asins plazmā esošās antivielas izraisa salipšanu tādiem donora jeb ziedotāja eritrocītiem, kuru membrānā ir atbilstoši antigēni (piemēram, A tipa antivielas salipina eritrocītus ar A tipa antigēniem) — veidojas trombs un cilvēks mirst.

Asinsgrupas 1900. gadā atklāja Kārlis Landšteiners, un 1940. gadā viņš atklāja rēzus faktoru. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Asins pārliešana
* ''Neslimo.lv'' informācija
* Avots: Asins donoru žurnāls "Rēzus" Nr. 2.
* Valsts asinsdonoru centrs
* Asins grupas pārmantošana
Asaru dzimta

**Asaru dzimta** (*Percidae*) ir asarveidīgo zivju kārtas (*Perciformes*) dzimta, kas apvieno 239 zivju sugas, kas iedalītas 11 ģintīs. Asaru dzimtas zivis dzīvo ziemeļu puslodes kontinentos: Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Tās mājo saldūdens un viegli sāļās ūdenstilpēs.

## Latvijā
[thumb|left|240px|Lielākais dzimtā ir [zandarts (*Sander lucioperca*)]]
Latvijā sastopamas trīs asaru dzimtas sugas: ,  un . Zandarts sastopams Baltijas jūras piekrastē un līčos, kā arī ar tiem saistītajos saldūdeņos. Asaris — populāra makšķernieku zivs, kas tiek audzēta arī zivsaimniecībās, sastopams saldūdeņos un jūrā pie upju ietekām. Ķīsis tiek uzskatīts par zivsaimniecībām kaitīgu zivi, tas dzīvo upēs un ezeros.

## Izskats un īpašības
Asaru dzimtas zivīm ir slaids un nedaudz no sāniem saplacināts ķermenis, kas klāts ar ktenoidālām zvīņām. Tā kā asaru dzimtas zivis ir plēsīgas, tām ir arī asi zobi. Muguras spura ir sadalīta divās daļās, pirmā no tām dzeloņaina, bet otrā mīksta. Turklāt tā var būt sadalīta pilnībā vai daļēji. Vēdera spurām viens ass stars, pārējie mīksti. Anālai spurai viens vai divi stari. Ja ir otrs, tad parasti vāji attīstīts. Žaunu vāka kauli ar dzeloņiem. Lielākais dzimtā — zandarts, kura ķermeņa garums var sasniegt 130 cm, svars 20 kg.

## Sistemātika
* **Asaru dzimta** (*Percidae*)
** ģints: Amerikas dienvidaustrumu darteri (*Nothonotus*)
** ģints: Asari (*Perca*)
** ģints: Aspretes (*Romanichthys*)
** ģints: Darteri (*Etheostoma*)
** ģints: Kristālasari (*Crystallaria*)
** ģints: Ķīši (*Gymnocephalus*)
** ģints: Perkarīnas (*Percarina*)
** ģints: Raupjvēdera darteri (*Percina*)
** ģints: Smilšu darteri (*Ammocrypta*)
** ģints: Zandarti (*Sander*)
** ģints: Zingeles (*Zingel*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Zivis - Sistemātiskais rādītājs
* Kaulzivis 
* Lai zivju dīķis būtu rentabls
Asotes pilskalns

**Asotes pilskalns** (latīņu valodā rakstītajos tekstos: *Aszute*; ) ir pilskalns Jēkabpils novada Kūku pagastā, Daugavas labajā krastā, 2 km augšpus Jēkabpils, morēnu augstienes galā. Senās Asotes zemes pārvaldes centrs. Ziemeļu, austrumu un dienvidu nogāzes, kuras aptek Asote (tagad Dārzupīte) jeb Lagzde, ir 10 metrus augstas, lēzenajā ziemeļrietumu malā uzmests aptuveni 2 metrus augsts valnis.1949.—1954. gada izrakumos atklāts biezs kultūrslānis ar celtņu un sadzīves priekšmetu paliekām. Ievērību pelna 10. gadsimta dzelzs ieguves krāsns un podnieku darbnīca, kur trauku izgatavošanai izmantoja podnieku ripu. No pilskalna paveras skats uz Daugavas senleju, Ābeļu salām un Dignājas mežiem.

## Vēsture
Apdzīvots no 1. gadu tūkstoša p.m.ē. līdz 13. gadsimtam.11. gadsimtā izveidota jauna pilskalna aizsargsistēma ar gredzenveida aizsargvalni. Letgaļu apdzīvotās Asotes pilsnovada administratīvais un militārais centrs, bijis pakļauts Jersikas ķēniņam. Līgumā par Letijas zemju sadalīšanu starp ordeni un bīskapu minēts novads *Aszute*, kuru pētnieki viennozīmīgi saista ar Asoti. 1211. gadā Asotes pilsnovads iekļauts Livonijas bīskapijas sastāvā.
1237. gadā Rīgas bīskaps netālu no Asotes pilskalna Daugavas labajā krastā uzcēla Krusta pili (*Kreutzburg*). Netālu no Asotes pilskalna atrodas turku kapi.
1949.—1952. gadā Elvīra Šnore vadīja arheoloģiskos izrakumus Asotes pilskalnā.

## Attēlu galerija

Attēls:Izrakumi Asotee.jpg|Arheoloģiskie izrakumi Asotes pilskalnā 1950. gadu sākumā
Attēls:Asotes pilskalna zime.JPG|Latvijas Kultūras fonda uzstādītā piemiņas zīme (autors Laimonis Blumbergs)
Attēls:Asotes pilskalns-2.JPG|Asotes pilskalns mūsdienās
Attēls:Skats no Asotes pilskalna uz Daugavu.jpg|Skats no Asotes pilskalna uz Daugavu 2017. gads
Attēls:Asotes pilskalns2.jpg|alt=|Asotes pilskalns
Attēls:Asotes pilskalns4.jpg|alt=|Asotes pilskalns
Attēls:Asotes pilskalns5.jpg|alt=|Asotes pilskalns
Attēls:Asotes pilskalns6.jpg|alt=|Asotes pilskalns. Skatu punkta piesaiste pie pilskalna 3D modeļa, izmantojot lietotnes planlaufTerrain mobilo versiju
Attēls:Asotes pilskalns7.jpg|alt=|Asotes pilskalns. Skatu punkta piesaiste pie pilskalna 3D modeļa, izmantojot lietotnes planlaufTerrain mobilo versiju
Attēls:Asotes pilskalns8.jpg|alt=|Asotes pilskalns. Skatu punkta piesaiste pie pilskalna 3D modeļa, izmantojot lietotnes planlaufTerrain mobilo versiju
Attēls:Asotes pilskalns9.jpg|alt=|Asotes pilskalns. Skatu punkta piesaiste pie pilskalna 3D modeļa, izmantojot lietotnes planlaufTerrain mobilo versiju
Attēls:Asotes pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Asotes pilskalna 3D modelis
Attēls:Asotes pilskalns.jpg|alt=|Asotes pilskalna 3D modelis
Attēls:Asotes pilskalns2a.jpg|alt=|Asotes pilskalna 3D modelis
Attēls:Asotes pilskalns aero.jpg|Asotes pilskalna aerofoto


## Atsauces

## Ārējās saites
* enciklopedija.lv
* Asotes pilskalns
Ķīnas astere

**Ķīnas astere** (*Callistephus chinensis*) ir vienīgā suga kurvjziežu dzimtas Ķīnas asteru ģintī (*Callistephus*). Asteres ir viengadīgi lakstaugi. Dzimtene Ķīna, Japāna. Sugā ir ļoti daudzas šķirnes. Ziedkopas krāšņas, tām liela formas un krāsu dažādība. Asteres sēj martā, aprīlī, tās zied augustā, septembrī. 

Par asterēm dažkārt sauc arī asteru ģints augus (skatīt ziemcietes).
Āsteres ezers

**Āsteres ezers** ir subglaciālas izcelsmes dzidrūdens ezers Limbažu novada Viļķenes pagastā. Izvietojies subglaciālā garenieplakā pagasta rietumdaļā, izstiepts austrumu—rietumu virzienā. Uz caurtekošās Šķirstiņas upes iztekas (rietumu galā) un Āsteres kanāla (austrumu galā) izbūvētas slūžas. Ziemeļu un dienvidu krasti stāvi, vietām lēzeni. Ezerā 3 salas (kopplatība 1 ha), pietekas nelielas. Mīt līdaka, asaris, rauda, plaudis, līnis, karpa, rudulis, ausleja, grundulis, pīkste, vēdzele, zandarts. Ezera lielākajā salā zivju gārņu kolonija — ap 130 ligzdu. Austrumu galā Āsteres ciems.

## Atsauces
Monro (mūzikas grupa)

**Monro** ir Latvijas rokmūzikas grupa. Izveidota 1988. gadā, sākotnēji darbojoties 3 mūziķu sastāvā. Pēc bundzinieka Jura Siņicina un skaņu operatora Jura Beļinska nāves autokatastrofās 1997. gadā grupa beidza pastāvēt.

2011. gada nogalē grupa "MONRO" tika atjaunota.

## Sastāvs
### Sākotnējais sastāvs (1988—1989)
* Edgars Priedītis (basģitāra)
* Artūrs Račinskis (ģitāra)
* Juris Siņicins (bungas)

### Otrais sastāvs (1989—1997)
* Jānis Bukums (vokāls)
* Edgars Priedītis (basģitāra)
* Jānis Reinis (ģitāra)
* Ēriks Bergs (taustiņinstrumenti)
* Juris Siņicins (bungas)

### Trešais sastāvs (pašlaik)
* Edgars Priedītis (basģitāra, vokāls)
* Andris Šņoriņš (bungas) (2013-pašlaik)
* Oskars Broks (ģitāra)
* Dainis Andersons (ģitāra)

### Citi dalībnieki
* Ivo Piģens (vokāls) (2014—2015)
* Edžus Zakss (bungas) (2011—2013)
* Gvido Linga (vokāls) (1988)
* Ikars Runģis (bungas)
* Reinis Ratnieks (ģitāra)

## Diskogrāfija
* *[[To piedodu es tev]]* (1996)

## Ārējās saites
* Draugiem.lv profils
* grupamonro
TV

**TV** var būt:
* televīzija;
* Tuvalu ISO 3166-1 valsts kods;
* .tv — Tuvalu augšējā līmeņa domēns.
Pārkiuņa ezers

**Pārkiuņa ezers** (arī **Pērkoņu ezers**, **Pērkoņa ezers**) ir neliels caurteces ezeriņš Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā, rietumos no Bondariem. Krasti ir lēzeni, grūti pieejami. Notece pa grāvi uz Smagaņu ezeru un Kozupi un tālāk uz Zosnas ezeru. Ziemeļos no ezera atrodas Bondaru pilskalns.

## Atsauces
Stulbais ezers

**Stulbais ezers** ir šādu Latvijas ezeru nosaukums vai otrais nosaukums:

* Stulbais ezers - ezers Tukuma novada Sēmes pagastā
* Stulbais ezers - ezers Tukuma novada Zentenes pagastā
* Tukuma novada Vānes pagasta Lielās Acs cits nosaukums
* Talsu novada Ģibuļu pagasta Ezerstarpja cits nosaukums 
* Tukuma novada Engures pagasta Rideļu dzirnavezera cits nosaukums
* Tukuma novada Zentenes pagasta Vaskara cits nosaukums
* Ventspils novada Ances pagasta Stulbezera cits nosaukums

## Skatīt arī
*Stulbezers
Stulbis

**Stulbis** ir šādu Latvijas ezeru nosaukums:

* Lielā Acs - Tukuma rajona Vānes pagastā
* Rideļu dzirnavezers - Tukuma rajona Engures pagastā
* Stulbais ezers - Tukuma rajona Sēmes pagastā
* Stulbis - Valkas rajona Plāņu pagastā
Audi 100

***Audi 100*** ir vidējās klases vieglā pasažieru automašīna, kuru ražo zem zīmola *[[Audi (auto)|Audi]]*, kas pieder kompānijai *[[Volkswagen Group]]*. Modelis *Audi 100* ir ticis ražots četrās paaudzēs ar dažādu aprīkojumu. Paaudzes apzīmēja šādi: C1, C2, C3, C4. *Audi 100 C1* ir sastopams vairs tikai muzejos, C2, C3, C4 vēl ieraudzīt mūsdienu ceļu satiksmē. Šo modeli ražoja no 1968. līdz 1994. gadam. C3 paaudzes automašīnas ASV tika pārdotas kā *Audi 5000* līdz 1988 gadam.

## ''Audi 100 C1'' (1968—1976)

thumb|''Audi 100 C1''
C1 pirmo reizi tika prezentēts, kad to sāka ražot serijveidā, 1968. gada 26. novembrī. To ražoja no 1968. līdz 1976. gadam. Tas bija viens no lielākajiem vidējas klases vieglajiem automobiļiem. C1 dzinēja jauda pārsniedza 100 Zs. Šis modelis tika ražots ar divu veidu virsbūvēm: divdurvju kupeja un četrdurvju sedans.

## ''Audi 100 C2'' (1976—1984)

thumb|Audi 100 C2
C2 ražoja no 1976.līdz 1982. gadam. Tas tika ražots ar triju veidu virsbūvēm: Kupeja, Sedans un Avant (universāls). Tāpat kā C1, tas modeļiem bija atšķirīgs aprīkojums, bija iespēja nokomplektēt auto aprīkojumu pēc pasūtījuma. C2 tika ražots ar četru cilindru benzīna dzinējiem, kuru darba tilpumi bija 1.6l vai 1.8l un piecu cilindru benzīna dzinējiem, kuru darba tilpumi bija 1.9l, 2.0l, 2.2l. Dīzeļdzinēju darba tilpumi bija 1.6l un 2.0l.

## ''Audi 100 C3'' (1982—1990)
thumb|''Audi 100 C3''

C3, tautā saukts par "Cigāru", tika ražots no 1982. līdz 1991. gadam.Pēc 1987. gada tas ieguva *feisliftu* — citādi durvju rokturi, buferi, jauns, mūsdienīgāks instrumentu panelis. Mūsdienigie durvju rokti naca tikai no 1988 g-1991g kad c3 laiki beidzas. Komplektēja sākot ar 1.8 benzīna dzinējiem, beidzot ar 2,3, 2,2 turbo benzīna dzinēju,kā arī ar 2.5TDI, 2.0d, 2.0td dīzeļu dzinējiem. Šis modelis nostiprināja priekšstatu par *Audi* kā kvalitātes zīmolu. Par to parūpējās cinkotā virsbūve, detaļu precīzā salikšana, kas nodrošināja to negrabēšanu uz daudziem gadiem, līdz ar to nostiprinot lietotāju uzticību savam auto. Pie c3 virsbūves pieder arī Audi v8, lai gan tas ir luksus ar 3.6 vai 4.2 8 cil mehānisko vai automātisko ātrumkārbu.

## ''Audi 100 C4'' (1990—1994)
Tas ir jaunākās paaudzes *Audi 100* automobilis, kas uztaisīts ar jaunu virsbūvi, taču auto šasija principā ir tāda pati. Auto sāka intensīvi ražot ar 1991. gadu. Auto ir saglabājis *Audi 100* raksturīgās pazīmes, tas ir ērts, braucot dinamisks, aprīkots tika ar 2,0, 2,3, 2,4D, 2,5TDI, 2,6, 2,8 litru dzinējiem, kā arī sporta modifikācija S4, kas tika aprīkota ar 2,2 L turbo un 4,2 benzīna dzinējiem, cinkotā virsbūve neļauj auto rūsēt vairākus gadus.
thumb|Audi 100 C4
1683. gads

__NOTOC__

**1683**. (MDCLXXXIII) bija parastais gads, kas sākās piektdienā (pēc Gregora kalendāra) jeb pirmdienā (pēc Jūlija kalendāra).

## Notikumi
* 6. jūnijs - Oksfordas Universitātē Anglijā atklāja Eliasa Ešmola muzeju (*Ashmolean Museum *) - pasaulē pirmo universitātes muzeju.
* 1. novembris - Lielbritānijas kolonija Ņujorkā tika sadalīta 12 apgabalos.
* Aizsala Temzas upe.
* Osmaņu impērijas 140 000 vīru liels karaspēks sasniedza Vīni un aplenca pilsētu. Aplenkums tika pārrauts Vīnes kaujā , kad palīgā nāca 30 000 lieli Polijas, Austrijas un Vācijas spēki Polijas-Lietuvas karaļa Jana III Sobieska vadībā, kuru kavalērija apgāja turkus no flanga. Tiek uzskatīts, ka tas bija pagrieziena punkts Osmaņu impērijas vēsturē, pēc kura sākās tās noriets.

## Dzimuši
* 1. marts - Ansbahas Karolīne (*Caroline von Brandenburg-Ansbach*), Lielbritānijas karaļa Džordža II sieva (mirusi 1737.)
* 25. septembris - Žans Filips Ramo (*Jean-Philippe Rameau*), franču komponists (miris 1764.)
* 9. novembris - Džordžs II (*George II*), Lielbritānijas karalis (miris 1760.)
* 19. decembris - Spānijas karalis Filips V (miris 1746. gadā)

## Miruši
* 6. septembris - Žans Batists Kolbērs (*Jean-Baptiste Colbert*) - franču finansists (dzimis 1619. gadā)
* 12. septembris - Portugāles karalis Afonso VI (dzimis 1643. gadā)
Vanadziņš

**Vanadziņš** var būt:

* Vanadziņš — ezers Mārcienas pagastā;
* «Vanadziņš» — Viļa Lāča stāsts;
* Vanadziņš — 1972. gadā Latvijas PSR uzņemta īsfilma;
* Vanadziņš — 1978. gadā Latvijas PSR uzņemta animācijas filma;
* Ādolfs Vanadziņš (1884—1938) — teātra aktieris un režisors;
* Kārlis Vanadziņš (1865—1956) — ārsts un sabiedriskais darbinieks;
* Nikolajs Vanadziņš (1892—1978) — ērģelnieks un mūzikas pedagogs;
* Rideļu dzirnavezera cits nosaukums;
* Vanadziņu ezera Sēmes pagastā cits nosaukums.
Asari

**Asari** var būt:

* asari — asaru dzimtas zivis;
* Asari — Jūrmalas pilsētas daļa;
* Asari — dzelzceļa pieturas punkts Jūrmalā.
Miofibrilla

**Miofibrilla** ir mikroskopiski cilindriskas formas diegveida veidojums - organoīds. Miofibrilla atrodas katrā muskuļaudu šūnā, stiepjoties no tās viena gala līdz otram, satur aktīnu un miozīnu. Pateicoties šiem pavedieniem, muskuļšūnas ir spējīgas sarauties jeb veikt kontrakcijas.
Edijs van Halens

**Edvards Lodevijks van Halens** (*Edward Lodewijk van Halen*, dzimis  Nijmēgenā, miris 2020. gada 6. oktobrī Santamonikā) bija nīderlandiešu izcelsmes amerikāņu ģitārists, komponists un producents, plašāk pazīstams kā **Edijs van Halens** (*Eddie Van Halen*). Pasaules atzinību ieguvis kā smagā roka grupas *[[Van Halen]]* dibinātājs un soloģitārists. Līdz septiņu gadu vecumam dzīvoja Nīderlandē līdz ģimene pārcēlās uz Pasadīnu, Kalifornijā, kur 1972. gadā kopā ar brāli Aleksu van Halenu nodibināja grupu *Van Halen*. Kopš 2006. gada šajā grupā spēlē arī Edija van Halena dēls Volfgangs.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 

## Atsauces
Kiss

**Kiss** ir amerikāņu rokgrupa, kas izveidojusies Ņujorkā 1973. gadā. Grupas pamatā ir cita rokgrupa, Wicked Lester, kurā muzicēja KISS vokālists un ģitārists Pols Stenlijs, kā arī basģitārists Džīns Simonss. Vēlāk grupai pievienojās bundzinieks Pīters Kriss un Eiss Freilijs.

150px|thumb|Kiss logo

## Visi Kiss dalībnieki un to masku nozīme
* Džīns Saimonss — vokāls, basģitāra. Skatuves tēls "Dēmons", slavens ar uguns spļaušanu un asiņu spļaušanu pirms dziesmas "God of Thunder".
* Pauls Stenlijs — vokāls, ritma ģitāra. Skatuves tēls "Zvaigžņu bērns" — absolūtais mīlas dievs. Slavens ar androgīniskajiem kostīmiem.
* Pīters Kriss — vokāls, bungas. Skatuves tēls "Kaķis". Kļuva slavens ar dziesmām "Black Diamond" un "Beth".
* Eiss Freilijs — vokāls, elektriskā ģitāra. Skatuves tēls "Kosmosa vīrs". Kļuva slavens ar dziesmu "Shock Me" un ģitāras solo pēc dziesmas.
* Eriks Kars — vokāls, bungas. Skatuves tēls "Lapsa". Kļuva slavens ar to, ka bija pirmais nomainītais grupas dalībnieks.
* Vinnijs Vinsents — vokāls, elektriskā ģitāra. Skatuves tēls "Burvis". Grupā ar neko īpašu neizcēlās.

### Dalībnieki bezmasku periodā
* Marks Seintdžons — elektriskā ģitāra
* Brūss Kuliks — elektriskā ģitāra 
* Eriks Singers — vokāls, bungas

## Diskogrāfija
* KISS — 1973.
* Hotter Than Hell — 1974.
* Dressed to Kill — 1975.
* Alive! — 1975.
* Destroyer — 1976.
* Rock and Roll Over — 1976.
* Love Gun — 1977.
* Alive II — 1977.
* Dynasty — 1979.
* Unmasked — 1980.
* Music from "The Elder" — 1981.
* Creatures of the Night — 1982.
* Lick It Up — 1983.
* Animalize — 1984.
* Asylum — 1985.
* Crazy Nights — 1987.
* Hot in the Shade — 1989.
* Revenge — 1992.
* Alive III — 1993.
* Kiss Unplugged — 1996.
* Carnival of Souls: The Final Sessions — 1997.
* Psycho Circus — 1998.
* KISS Symphony: Alive IV — 2002.
* Sonic Boom — 2009.
* Monster — 2012.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Baltijas Līga futbolā

**Baltijas Futbola līga** bija futbola čempionāts starp Baltijas valstu - Latvijas, Lietuvas un Igaunijas, spēcīgākajiem klubiem. Pirmā sezona sākās 2007. gada martā. Turnīrā piedalījās 12 komandas - no katras valsts pa četrām.

## Vēsture
Laika posmā no 2003. līdz 2005. gadam starp Igaunijas Meistarlīgas un Latvijas Virslīgas čempioniem tika izspēlēts Livonijas kauss. Bet 2006. gada augustā notika Baltijas Čempionu kausa izcīņa, kas bija Baltijas līgas priekštece, kurā sacentās visu trīs valstu čempionvienības. Šajā turnīrā uzvarēja Lietuvas FK Ekranas.

## Uzvarētāji

## Ārējās saites
* Baltijas Līga futbolā
Tripitaka

[thumb|Pāli kanons [Taizemes budistu templī ]]
**Tripitaka** (sanskritā: "trīs grozi") jeb **Tipitaka** (pāli valodā) ir budisma rakstu kanons. Tā oriģināls, pēc nostāstiem, bija uzrakstīts uz palmu lapām un aizņēma trīs grozus. Tripitaka parasti tiek iedalīta trijos "grozos": mūku un mūķeņu uzvedības kodeksā *[[Vinaya Pitaka]]*, Sidhārtas Gautamas pamācībās *[[Sutra Pitaka]]* un *[[Abhidharma Pitaka]]*, kura saturs dažādos budisma novirzienos atšķiras. Vispazīstamākā un vecākā Tripitakas versija ir teravādas skolas "Pāli kanons", kas sarakstīts pāli valodā.

## Ārējās saites
* Pāli un citu kanonu arhīvs (vairākās valodās)
Baltijas Līga futbolā 2007

**Baltijas Futbola līgas 2007. gada sezona** bija pirmā Baltijas Futbola līgas sezona. Tajā piedalījās 12 komandas - 4 no Latvijas, 4 no Lietuvas un 4 no Igaunijas. Līgas pirmajā stadijā notika grupu turnīrs - komandas tika sadalītas 4 grupās pa trijām komandām. Katras grupas spēcīgākās divas komandas iekļuva ceturtdaļfinālā. Sezona sākās 2007. gada 6. martā. 

Jau pēc pirmās spēļu kārtas izcēlās skandāls, kad "Dinaburg" un "JK Trans" komandu spēles beigās daugavpilieši ielaida divus vārtus. Tika uzskatīts, ka spēles rezultāts bijis sarunāts, līdz ar to "Dinaburg" tika izslēgta no Baltijas līgas.

Vasarā sākās izslēgšanas spēles. Baltijas Futbola līgas finālā tikās divas Latvijas komandas "Ventspils" un "Liepājas Metalurgs". Par pirmajiem Baltijas līgas čempioniem kļuva "Metalurgs", kas divu spēļu summā uzvarēja ar rezultātu 8-2. Par līgas rezultatīvāko spēlētāju kļuva "Metalurga" uzbrucējs Ģirts Karlsons ar 10 gūtajiem vārtiem.

## Grupu turnīrs

### A grupa

* *"Dinaburg" tika izslēgti no Baltijas līgas par godīgas spēles principu neievērošanu*

### B grupa

### C grupa

### D grupa

## Izslēgšanas turnīrs

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Baltijas Līga futbolā
Džons Robertss

**Džons Glovers Robertss Juniors** (; dzimis  Bufalo, ASV) ir ASV jurists.  ASV Senāts apstiprināja Robertsu par 17. ASV Augstākās tiesas priekšsēdētāju.

Kā Augstākās tiesas priekšsēdētājs Robertss ir pazīstams ar savu centienu saglabāt tiesas neatkarību un izvairīties no politiskās polarizācijas. Viņš ir vadījis tiesu vairākos nozīmīgos gadījumos, ieskaitot lietas par veselības aprūpi, balsstiesībām un imigrāciju. Viņa nostāja dažkārt bijusi neparedzama, un viņš balsojis gan ar konservatīvo, gan ar liberālo tiesnešu blokiem.

## Dzīvesgājums
Robertss studēja Hārvarda Universitātē, kur ieguva bakalaura grādu vēsturē 1976. gadā un tieslietu doktora grādu 1979. gadā. Pēc studijām viņš kļuva par Augstākās tiesas tiesneša Viljama Rehnkista palīgu (*law clerk*). Pēc tam viņš strādāja ASV Tieslietu departamentā un Baltajā namā prezidenta Ronalda Reigana administrācijas laikā.

Pirms kļūšanas par Augstākās tiesas tiesnesi, Robertss bija tiesnesis ASV Kolumbijas apgabala apelācijas tiesā (*D.C. Circuit Court*) no 2003. līdz 2005. gadam. Pirms tam Robertss bija veiksmīgs advokāts, kurš piedalījās vairāk nekā 30 lietās ASV Augstākajā tiesā.

2005. gada 29. septembrī Robertsu apstiprināja par ASV Augstākās tiesas priekšsēdētāju pēc prezidenta Džordža Buša jaunākā nominācijas. Viņš kļuva par jaunāko priekšsēdētāju kopš 1801. gada, kad Džons Māršals ieņēma šo amatu 45 gadu vecumā.

## Personīgā dzīve
Robertss ir precējies ar Džeinu Sullivanu (*Jane Sullivan*), ģimenē ir divi bērni.

## Ārējās saites
Prangli

**Prangli** (, , ) ir Igaunijai piederoša sala Baltijas jūras Somu līcī, ziemeļaustrumos no Tallinas, 10 km no Vīmsi pussalas, ietilpst Harju apriņķa Vīmsi pagastā.

200px|left|thumb|Laurentiuses kapela, celta 1848. gadā
Salas austrumu daļā aug priežu mežs, kas labi pasargā no vētrām. Šī iemesla dēļ salinieki necērt uz salas augošās priedes un malku gādā no citurienes. Rietumu krasts ir akmeņains, austrumu krasts ar smilšainu pludmali un kāpām. Uz salas daudz lielu laukakmeņu.

Ar Igaunijas pamatdaļu savieno prāmis, kas kursē no salas ostas — Kelnazes — uz Lepnēmes ostu. Uz salas dzīvo ap 150 cilvēku — līdz ar to Prangli ir vienīgā Igaunijas ziemeļu daļas sala ar salīdzinoši lielu iedzīvotāju skaitu. 1934. gadā uz salas dzīvoja 469 iedzīvotāji.

## Vēsture
Pirmoreiz rakstītos avotos minēta 1387. gadā kā *Rango*. Pirmie uz salas apmetās zviedri un tikai kopš 17. gadsimta vērojama igauņu kultūras ietekme.

## Apskates objekti
* 1923. gadā celta 39 m augsta metāla konstrukcijas bāka.
* Laurentiuses kapela, celta 1848. gadā

## Fotogrāfijas

Buildings in Prangli 02.jpg
Kelnase sadam 2014.JPG
Prangli kiirabipunkt.jpg
Punane kivi Prangli MKAl.JPG


## Ārējās saites

* Pārskata karte
Nu Virgos

**Nu Virgos** jeb **VIA Gra** () ir ukraiņu grupa, kas pastāv kopš 2000. gada. 

## Dažādu gadu sastāvs

### Pirmais sastāvs (2000-2002)
* Aļona Vinnickaja
* Nadežda Granovskaja

### Otrais sastāvs (2002)
* Aļona Vinnickaja
* Tatjana Najnika
* Anna Sedokova

### Trešais sastāvs (2002-2003)
* Aļona Vinnickaja
* Nadežda Granovskaja
* Anna Sedokova

### '' Ceturtais sastāvs (zelta) (2003-2004) ''
* ***Vera Brežņeva***
* ***Nadežda Granovskaja***
* ***Anna Sedokova***

### Piektais sastāvs (2004)
* Vera Brežņeva
* Nadežda Granovskaja
* Svetlana Loboda

### Sestais sastāvs (2004-2006)
* Vera Brežņeva
* Nadežda Granovskaja
* Aļbina Džanabajeva

### Septītais sastāvs (2006)
* Vera Brežņeva
* Kristīna Kocf-Gotliba
* Aļbina Džanabajeva

### Astotais sastāvs (2006-2007)
* Vera Brežņeva
* Olga Korjagina
* Aļbina Džanabajeva

### Devītais sastāvs (2007)
* Vera Brežņeva
* Meseda Bagaudinova 
* Aļbina Džanabajeva

### Desmitais sastāvs (2007-2008)
* 
* Meseda Bagaudinova 
* Aļbina Džanabajeva

### Vienpadsmitais sastāvs (2008-2009)
* Tatjana Kotova
* Meseda Bagaudinova 
* Aļbina Džanabajeva

### Divpadsmitais sastāvs (2009-2010)
* Tatjana Kotova
* Nadežda Meyher-Granovskaja
* Aļbina Džanabajeva

### Trīspadsmitais sastāvs (22.03.2010-2011)
* Eva Bushmina
* Nadežda Meyher-Granovskaja
* Aļbina Džanabajeva

### Četrpadsmitais sastāvs (2011-2012)
* 
* Eva Bushmina
* Aļbina Džanabajeva                       
* Santa Dimopulos

### Četrpadsmitais sastāvs (2012-2013)

* Eva Bushmina
* Aļbina Džanabajeva

## Albumi
* Попытка №5 (2001) (Mēģinājums №5)
* Стоп! Снято! (2003) (Stop! Uzņemts!)
* Биология (2003) (Bioloģija)
* Stop! Stop! Stop! (2004)
* Бриллианты (2005) (Dimanti)
* L.M.L. (2006)
* Поцелуи (2007) (Skūpsti)
* Эмансипация (2008) (Emancipācija)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* Oficiālā mājaslapa 
* Russian Music on the Net: Via Gra / Nu Virgos diskogrāfija un dziesmu teksti tulkoti angļu valodā
Pakri

**Pakri** ir vietvārds Igaunijā, ko var attiecināt uz šādām vietām Igaunijas ziemeļrietumu piekrastē:

* Pakri salas
** Lielā Pakri
** Mazā Pakri
* Pakri pussala
* Pakri bāka
Mazā Pakri

**Mazā Pakri** ( vai *Ida-Pakri* — ‘Austrumu Pakri’, ) ir lielākā sala Pakri salu grupā Somu līcī, Igaunijas ziemeļrietumu piekrastē starp Lielo Pakri un Pakri pussalu. Ietilpst Paldiski pilsētas administratīvajā teritorijā. Ar Lielo Pakri salu savieno 1950. gados celts dambis un tilts.

Salas ziemeļu piekrastē 4 km garumā stiepjas augstas kaļķakmens klintis, kuru augstums sasniedz 13 metrus. Salas austrumu krastā atrodas sens pamests kaļķakmens karjers. Salas ziemeļu daļā augsne ir plāna, augājs nabadzīgs. Kopš 1998. gada kopā ar Lielo Pakri iekļauta ainavu liegumā.

1965. gadā salu PSRS armijas bāzes dēļ pameta pēdējās divas ģimenes, taču 2004. gadā salā uz pastāvīgu dzīvi atgriezās viens cilvēks — Mati Ērki Nīmans (*Mati-Erki Nyman*).


Väike-Pakri kabel.JPG
Väike-Pakri saare pankrannik.JPG
Lagunenud vahitorn Väike-Pakri põhjaosas.JPG
Suurtükialus Väike-Pakril seestvaates.JPG


## Atsauces

## Ārējās saites

* Salas vietvārdu karte