open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eilera—Lagranža vienādojums

[thumb|300x300px|Eilera—Lagranža vienādojumu piemērs- kāda funkcija dod vismazāko [Attālums|distanci no punkta A līdz B uz sfēras virsmas? Iegūst atbildi, ka kustoties pa riņķa līniju, kas atrodas uz sfēras un iet caur šiem punktiem.]]
**Eilera—Lagranža vienādojums** ir rezultāts variāciju rēķinos un klasiskajā mehānikā. Ar to iegūst otrās kārtas parasto diferenciālvienādojumu sistēmu, kuras atrisinājumi ir stacionāri punkti kādam funkcionālim (funkcija, kas par ievadi ņem funkciju un izvadi dod skaitli). Vienādojumus atklāja 1750-tajos gados Leonards Eilers un Žozefs Lagranžs.

Tā kā funkcionālis dod stacionāros punktos tā ekstrēmus, Eilera—Lagranža vienādojumi ir noderīgi optimizācijas problēmās. Ar to tiek meklēta kāda funkcija, kas maksimizē/minimizē funkcionāļa vērtību. Šis rezultāts ir analogs rēķinos, ka funkcijas ekstrēmos tās atvasinājums ir vienāds ar nulli. Piemēram, Lagranža mehānikā, izmantojot mazāko akcīzes principu, ir iespējams iegūt sistēmas trajektoriju. Klasiskajā mehānikā šie vienādojumi ir ekvivalenti Ņūtona likumiem, un šāda pieeja ir labāka par Ņūtona pieeju, kad spēka vektori ir sarežģīti. Vēl viena priekšrocība Eilera—Lagranža vienādojumam ir tāda, ka tas darbojas arī vispārinātās koordinātēs.

## Apgalvojums
Ļaujam  S būt tādam funkcionālim, ka:  S = \int ^b _a L(t, q(t), \dot{q}(t))dt. Tādā gadījumā jebkurai stacionārai funkcijai priekš šī funkcionāļa izpildīsies Eilera—Lagranža vienādojums:  \frac{\partial L}{\partial q}(t, q(t), \dot{q}(t)) - \frac{d}{dt} \frac{\partial L}{\partial \dot{q}}(t, q, \dot{q}) = 0

Šajā pierakstā ar punktu virs koordinātes  \dot{q} tiek apzīmēts koordinātes atvasinājums pēc laika. Ar vienādojumu sistēmu iegūst, ka ir vairākas vispārinātās koordinātes - tad katrai koordinātei izpildās Eilera—Lagranža vienādojums:

 \sum _ {i=1} ^n \frac{\partial L}{\partial q^i}(t, \vec{q}(t), \dot{\vec{q}}(t)) - \frac{d}{dt} \frac{\partial L}{\partial \dot{q}^i}(t, \vec{q}, \dot{\vec{q}}) = 0, \ \ \ i = 1, 2, ..., n.

### Piemērs
thumb|280x280px|Apskatītajā piemērā netiek ievēroti berzes spēki. Gluži kā kinemātikas uzdevumos, iegūtais rezultāts paredz parabolisku trajektoriju
Apskatīsim daļiņu, kura tiek izsviesta un pārvietojas xy plaknē bez berzes, -y virzienā ir vērsta gravitācija. Tādā gadījumā lagranžiāns pierakstītos kā:  L(t, x, \dot{x}, y, \dot{y}) = E_{kin} - E_{pot} = \frac{m}{2}(\dot{x}^2 + \dot{y}^2) - mgy .

Ievietojot lagranžiānu pēc x koordinātes Eilera—Lagranža vienādojumā iegūst:  \frac{\partial L}{\partial x} = 0, \ \ \ \frac{\partial L}{\partial \dot{x}} = m \dot{x}, \ \ \  \frac{d}{dt}\frac{\partial L}{\partial \dot{x}} = m \ddot{x} \longrightarrow 0 - m \ddot{x} = 0, x = At + B , jeb x koordināte mainīsies kā vienmērīgā kustībā vai nemainīsies.

Ievietojot lagranžiānu pēc y koordinātes Eilera——Lagranža vienādojumā iegūst: \frac{\partial L}{\partial y} = -mg, \ \ \ 
\frac{\partial L}{\partial \dot{y}} = m \dot{y}, \ \ \ \frac{d}{dt} \frac{\partial L}{\partial \dot{y}} = m \ddot{y} \longrightarrow -mg -m \ddot{y} = 0, y = -gt^2 + Ct + D , jeb y koordinātei būs paraboliska trajektorija. Koeficientus  A, B, C, D  iegūst no sākumnosacījumiem.

## Atsauces
Juris Stukāns

**Juris Stukāns** (dzimis , Ludzā), ir latviešu jurists, juridisko zinātņu doktors, kas savas karjeras laikā no 2020. līdz 2025. gadam ir Latvijas Republikas Ģenerālprokurors, piedalījies vairākas lietas, kas ieguva plašu publicitāti.

## Dzīvesgājums
No 1990. gada 16. maija privātjurists, no 1995. gada līdz 1997. gadam Iekšlietu ministrijas Informācijas centra galvenais speciālists, 1997. gadā Tieslietu ministrijas Publisko tiesību departamenta Kriminālo un procesuālo tiesību nodaļas galvenais speciālists, no 1997. līdz 1999. gadam Rīgas pilsētas Ziemeļu rajona tiesas tiesnesis, no 2000. gada līdz 2003. gadam Iekšlietu ministrijas Informācijas centra priekšnieks, no 2003. gada līdz 2005. gadam Rīgas pilsētas Ziemeļu rajona tiesas tiesnesis, tiesas priekšsēdētāja vietnieks, no 2006. gada līdz 2008. gadam Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētājs, līdz 2020. gadam Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāja vietnieks, Krimināllietu tiesas kolēģijas priekšsēdētājs. No 2020. gada 12. jūlija ģenerālprokurors. Universitātes akadēmiskais mācībspēks, valsts un sabiedrisks darbinieks, politiķis. Ar Ministru kabineta lēmumu norīkots darbam LPSR VDK zinātniskās izpētes komisijā. Bez latviešu valodas Stukāns prot arī krievu, vācu, franču un angļu valodas. Juris Stukāns ilgstoši piedalījies arī kā padomdevējs likumdošanas darbā Saeimas Juridiskajā komisijā.

## Akadēmiskais un zinātniskais darbs
No 1997. gada akadēmiskajā darbā Juridiskajā koledžā, no 1998. gada līdz 2010. gadā akadēmiskais personāls Latvijas Policijas akadēmijā, no 2007. gada vieslektors Latvijas Tiesnešu mācību centrā, no 2010. gada vieslektors Rīgas Stradiņa universitātes Juridiskajā fakultātē. 2019. gadā ieguvis doktora zinātnisko grādu *Magna Cum Laude* Rīgas Stradiņa universitātē.

## Apbalvojumi
Tieslietu ministrijas I pakāpes Atzinības raksts. Valsts policijas Jubilejas goda zīme "Latvijas Valsts policijai 100". Ģenerālprokuratūras I pakāpes Atzinības raksts

## Atsauces
Sojuz-18

thumb|280px|''Sojuz-18'' lidojumam veltītā PSRS pastmarka
thumb|260px|''Saljut-4'' un ''Sojuz'' zīmējums
***Sojuz-18*** (*Союз-18*) bija PSRS *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* sērijas pilotējams kosmosa kuģis. To orbītā palaida 1975. gada 24. maijā, nogādājot orbitālajā stacijā *[[Saljut-4]]* divu kosmonautu otro (un pēdējo) apkalpi. Uzstādot aptuveni 63 dienu kosmiskā lidojuma PSRS rekordu, 26. jūlijā kosmosa kuģis atgriezās uz Zemes.

*Sojuz-18* lidojuma laikā notika arī ASV un PSRS kopīgais *[[Apollo-Sojuz]]* izmēģinājumu projekta (*ASTP*) lidojums. Šī bija pirmā reize, kad Padomju Savienībai bija jākontrolē divas nesaistītas pilotējamās kosmosa misijas. Lai izvairītos no resursu konflikta, *Sojuz-18* lidojumu vadīja no vecā Krimas lidojumu vadības centra, bet *ASTP* *[[Sojuz-19]]* misiju vadīja no Kaļiņingradas vadības centra. Krimas centrs nebija izmantots kopš *[[Sojuz-12]]* lidojuma.

## Apkalpe
Kuģa *Sojuz-18* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Vladimirs Kovaļonoks
* Jurijs Ponomarjovs

*Sojuz 18* apkalpe bija 1975. gada 5. aprīlī avarējušā kosmosa kuģa *[[7K-T № 39]]* (*Sojuz-18-1*) dublieru apkalpe, kas bija jau sagatavota darbam orbitālajā stacijā.

## Lidojuma gaita
Kosmosa kuģis tika palaists  14:58:10 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.
26. maijā kosmosa kuģis saslēdzās ar staciju *[[Saljut-4]]*.

Apkalpe ātri sāka veikt eksperimentus un labot vai nomainīt iekārtas. Tika salabots spektrometrs, nomainīts gāzes analizators, un ūdens reģenerācijas sistēmas kondensāta sūknis tika nomainīts ar rokas sūkni.

29. un 30. maijā tika veikti bioloģiski un medicīniski eksperimenti un tika palaists *Oasis* dārzs.
2. un 3. jūnijā kosmonauti uzsāka zvaigžņu, planētu, Zemes un tās atmosfēras pētījumus. Tika uzņemtas aptuveni 2000 Zemes un 600 Saules fotogrāfijas.

Jūnijā apkalpe veica vairākus medicīniskos eksperimentu un mēģināja audzēt augus, tostarp sīpolus. Tika veikti eksperimenti ar kukaiņiem, kā arī eksperimenti par darba grafika maiņu. Tika veikti kompleksi pētījumi par cilvēka organisma reakciju uz ilgstoša lidojuma kosmosā faktoru iedarbību. Tika pārbaudīti dažādi līdzekļi, lai novērstu bezsvara stāvokļa nelabvēlīgo ietekmi.

Jūlijā dzīves apstākļi *Saljut-4* sāka pasliktināties — vides kontroles sistēma nedarbojās, iluminatori bija aizsvīduši, un uz stacijas sienām parādījās zaļš pelējums. Apkalpe uzvilka treniņtērpus un palielināja vingrinājumu laiku līdz vairāk nekā divām stundām dienā, un 18. jūlijā sāka gatavot staciju autonomam lidojumam.

24. jūlijā tika aktivizēts *Sojuz* kuģis. 26. jūlijā tas atvienojās no stacijas, un 14:18:18 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Kazahstānā 56 km uz austrumiem no Arkalikas. PSRS nosēšanos pārraidīja pa televīziju, ievērojot *ASTP* lidojumu atklātības principu.

## Ārējās saites
* Soyuz 18 spacefacts.de
* Soyuz 18 Encyclopedia Astronautica
* Soyuz 12, 17, 18, 21, 25 — 29, 31 — 40 (7K-T, 11F615A8) Gunter Dirk Krebs, Gunter's Space Page
Skaujošā panātre

**Skaujošā panātre** (*Lamium amplexicaule*) ir panātru ģints suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Vidusjūras reģionā un Rietumāzijā, taču tā mūsdienās kā nezāle plaši ieviesusies gandrīz visā Eiropā, Austrumāzijā, dažviet Amerikā un Austrālijā. Sastopama nereti visā Latvijas teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug dārzos, tīrumos, dažādās nezālienēs un atmatās.

## Atsauces
Iveta Reinholde

**Iveta Reinholde** (dzimusi ) ir Latvijas politoloģe, Latvijas Universitātes Ekonomikas un Sociālo zinātņu fakultātes docente. Specializējas publiskajā pārvaldē, pārvaldes reformās un daudzlīmeņu pārvaldībā.

## Izglītība un akadēmiskā karjera
Studējusi Latvijas Universitātē, Vēstures un filozofijas fakultātē, vēlāk arī Sociālo zinātņu fakultātē. 2005. gadā ieguvusi politikas zinātņu doktora grādu pārvaldes un administrācijas apakšnozarē. Kopš 2006. gada – LU Politikas studiju nodaļas docente.

Strādājusi arī kā konsultante un mārketinga direktore uzņēmumā "*Zygon Baltic Consultin*g", kā arī ieņēmusi amatus Valsts pārvaldes reformas birojā un Īpašu uzdevumu ministra sekretariātā valsts pārvaldes reformu lietās.

## Svešvalodas
Brīvi pārvalda angļu un krievu valodu.

## Publikācijas

* Reinholde I., Jansone D., Ulnicāne I. Latvijas publiskā pārvalde. Rīga: LU, 2002.
* Reinholde I. “ISO 9001 by Decree: The Latvian Approach to Quality Management in the Public Sector”. In: Improving the Quality of East and West European Public Services, Ashgate, 2004.
* Reinholde I. “Challenges for Latvian Public Administration in the European Integration process”. In: Driven to Change, Manchester UP, 2004.
* Reinholde I., Golubeva M. “Pārvaldes struktūru efektivitāte un atbildība”. Cik demokrātiska ir Latvija?, 2005.
* Reinholde I. „Daudzlīmeņu pārvaldība ES: cik mājai būs stāvu?”. In: Latvijas skatījums uz Eiropas Savienības nākotni, 2007.
* Reinholde I., Golubeva M. “Pārvaldes struktūru efektivitāti un atbildība”. Demokrātijas monitorings 2005-2007, 2007.
* Stead D., de Jong M., Reinholde I. “Urban Transport Policy Transfer in Central and Eastern Europe”. disP, 2008.
* Reinholde I. „Laba pārvalde Latvijā – kādai tai jābūt?”. Latvija 2020, 2008.
* Reinholde I., Palidauskaite J., Pevkur A. “A Comparative Approach to Civil Service Ethics in Estonia, Latvia and Lithuania.” Journal of Baltic Studies, 2010.
* Stead D., de Jong M, Reinholde I. West-east policy transfer. In: Crossing borders, Routledge, 2010.
* Reinholde I., Vintiša K. “Makro un mikro līmeņa stratēģijas individuālās cilvēkdrošības sekmēšanai Latvijā”. Cilvēkdrošība Latvijā, 2011.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žaneta Ozoliņa

**Žaneta Ozoliņa** (dzimusi ) ir Latvijas politoloģe un pasniedzēja, Latvijas Universitātes profesore, specializējusies drošības politikas un starptautisko attiecību jautājumos, pētniece Latvijas Ārpolitikas institūtā, Eiropas Komisijas pārstāvniecības Latvijā preses un informācijas atašeja, kā arī viespētniece Kopenhāgenas Miera pētījumu institūtā. Bijusī LPSR Zinību biedrības lektore.

Studējusi vēsturi un filozofiju Latvijas Universitātē un doktorantūrā arī Kijivas Universitātē. Ieguvusi *Dr.paed.* zinātnisko grādu, bet kopš 2002. gada ir Latvijas Universitātes profesore.

Pētniecības tēmas — cilvēkdrošība, NATO, Eiropas drošības un aizsardzības politika, Baltijas jūras reģions un Latvijas ārpolitika.

## Publikācijas

* Ozoliņa, Ž. *Human Security as a Universal Concept*. In: Maricz L. (ed) *Globalization, Europeanization and Other Transnational Phenomena*. Budapest: BCCB, 2012.
* Ozoliņa, Ž. *Latvia*. In: O’ Beachain D., Sheridan V., Stan S. (eds) *Life in Post-Communist Eastern Europe After EU Membership*. London: Routledge, 2012.
* Ozoliņa, Ž. *National Response to New Models of Regional Governance*. In: Ozoliņa Ž., Reinholde I., Rostoks T. (eds) *The EU Strategy for the Baltic Sea Region — a year after and beyond*. Rīga: Zinātne, 2010.
* Ozoliņa, Ž. *Reconsidering security concept*. In: Ozoliņa Ž. (ed) *Rethinking Security*. Rīga: Zinātne, 2010.
* Ozoliņa, Ž., Reire, G. *How effective is NATO?*. In: Ozoliņa Ž. (ed) *Rethinking Security*. Rīga: Zinātne, 2010.
* Ozoliņa, Ž. *Human Rights and Minority Rights in European Perspective*. In: Menschenrechte und Migration in Europa. LIT Verlag, 2009.
* Ozoliņa, Ž. *Global Governance of Science*. Eiropas Komisijas ziņojums, 2009.
* Ozoliņa, Ž. *European Security and Defense Policy: a view from Latvia*. In: Archer, C. (ed) *New Security Issues in Northern Europe*. London: Routledge, 2008.
* Ozoliņa, Ž. *Latvia, Russia and International System in the XXIst century*. In: Ozoliņa Ž. (ed) *Latvia — Russia — X*. Rīga: Zinātne, 2007.
* Ozoliņa, Ž. *Transforming NATO: The View From Latvia*. *Riga Papers*, German Marshall Fund of the United States, 2006.
* Ozoliņa, Ž. *Baltic Sea Region after the Enlargement of the European Union: Future Prospects*. Rīga: Zinātne, 2006.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lettus

***Lettus*** (no latīņu valodas — 'Latvis') ir 1638. gadā Rīgā publicēta vācbaltu luterāņu mācītāja Georga Manceļa latviešu valodas vārdnīca, kurā ietilpst ne tikai ap 6000 latviešu vārdu vāciskie tulkojumi, bet arī vācu valodas frāžu un teikumu latviskie tulkojumi. Vārdnīca domāta Latvijā ieceļojušiem ārzemniekiem. Grāmatas izdošanas laikā Mancelis stājās Kurzemes un Zemgales hercogistes galma mācītāja amatā jaunā hercoga Jēkaba līdzvaldīšanas laikā.

## Pilns nosaukums
*LETTUS, tā ir vārdnīca, kurā iekļauta latviešu valodas ikdienas lietošana; Georga Manceļa sagatavota visu un ikviena ārzemnieka labā, kurš vēlas uzturēties Kurzemē/Zemgalē un Latviešu Vidzemē un godīgi nopelnīt iztiku. Anno 1638.*

## Saturs
Grāmata satur trīs atsevišķas daļas. Vārdnīcas daļa (*Wortbuch*) ietver apmēram 6000 alfabētiski sakārtotu latvisko vārdu tulkojumus vācu valodā, otrajā daļā (“Latviešu frazeoloģija” — *Phraseologia Lettica*) ir tematiski sakārtotu vācu valodā biežāk lietoto izteicienu tulkojumi latviešu valodā un 10 sarunu paraugi. Kā trešā daļa pievienots "Zālamana Pamācību grāmatas" (*Die Spruche Salomonis*) tulkojums latviešu valodā.

Phraseologia Lettica Mancelis 1638.jpg|Latviešu frazeoloģija (*Phraseologia Lettica*)
Zālamana pamācību tulkojums latviski Mancelis 1672.jpg|Zālamana Pamācību grāmatas tulkojuma atkārtots izdevums (1672)


## Atsauces
Dominator

***Dominator*** ir ikgadējs hārdkora mūzikas festivāls, ko organizē *[[Q-dance]]* un *[[Art of Dance]]*. Tas notiek *[[E3 Strand]]* pludmalē, Ērselā, Nīderlandē. Tas tiek uzskatīts par pasaulē lielāko hārdkora brīvdabas festivālu. Kopš 2011. gada festivāls vienmēr bijis pilnībā izpārdots, piesaistot aptuveni  apmeklētāju.

## Vēsture
Pirmā festivāla norises reize, ko kopīgi organizēja *[[ID&T]]*, *Masters of Hardcore* un *Q-dance*, notika 2005. gada 30. jūlijā Ritbēka parkā, Enshedē. 2006. gadā *Dominator* neorganizēja. 2007. gadā tas atgriezās, šoreiz Groningenas pilsētas parkā. Trešā norises reize notika 2008. gada 26. jūlijā atpūtas zonā Vlietland Leidshendamā-Vorburgā. Kopš 2009. gada *Dominator* tiek rīkots *E3 Strand* pludmalē, Ērselā.

2020. un 2021. gadā Nīderlandes valdība festivālu klātienē aizliedza COVID-19 pandēmijas dēļ. Tomēr abos gados notika tiešsaistes pasākumi ar tēmu *We Will Prevail* ("Mēs uzvarēsim"), kurus plānotajā festivāla dienā varēja skatīties tiešsaistē — daļēji bez maksas, daļēji par maksu.

Jau 2020. gadam bija plānots festivālu paplašināt ar kempingu, kur apmeklētāji varētu nakšņot, un iesildīšanās ballīti dienu iepriekš. Festivāla divkāršās atcelšanas dēļ pirmā reize ar kempingu notika 2022. gadā.

2024. gada festivāls pirmo reizi bija pilnvērtīgs divu dienu pasākums ar piecām skatuvēm, kas darbojās jau piektdienā. Šajā gadā festivālu sestdienas vakarā skāra spēcīgas lietusgāzes un pērkona negaiss, kā rezultātā applūda gan festivāla teritorija, gan autostāvvieta un kempings.

## Norises gadi
Zemāk ir tabula ar katra *Dominator* festivāla tēmām jeb nosaukumiem. No 2011. līdz 2019. gadam katrai tēmai bija raksturīga aliterācija. Katru gadu tiek izdota arī festivāla himna. Kopš 2011. gada himnas nosaukums vienmēr sakritis ar attiecīgā gada tēmu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Art of Dance

***Art of Dance*** ir Nīderlandes pasākumu organizēšanas uzņēmums, kas bāzēts Zāndamā, Nīderlandē. Tas ir viens no vadošajiem hārdkora un hārdstaila deju mūzikas pasākumu rīkotājiem pasaulē. Uzņēmums dibināts 2001. gadā, apvienojoties vienam no lielākajiem Nīderlandes naktsklubiem *Hemkade* un pasākumu aģentūrai *A&A Events*.

*Art of Dance* zināms ar tādiem liela mēroga starptautiskiem festivāliem kā *[[Masters of Hardcore]]*, *[[Dominator]]* (sadarbībā ar *[[Q-dance]]*), *Supremacy* un *[[Syndicate]]* (Vācijā).

## Vēsture
*Art of Dance* 2001. gadā nodibināja Ivars Moenss, Mateiss Hāzelegers un Pelle Moenss. Uzņēmuma pamatā bija naktskluba *Hemkade* un pasākumu aģentūras *A&A Events* apvienošana. Aģentūrai *A&A Events* jau bija ievērojama pieredze hārdkora pasākumu rīkošanā, jo tā kopš 1995. gada organizēja festivālu *Masters of Hardcore*. Jaunā uzņēmuma mērķis bija organizēt elektroniskās mūzikas pasākumus un festivālus tādā pašā līmenī kā citi nozares milži, piemēram, *[[ID&T]]*.

Savas pastāvēšanas laikā *Art of Dance* rīkojis pasākumus tādās nozīmīgās vietās kā *Beursgebouw* Eindhovenā, *Kop van Java* Amsterdamā, *Brabanthallen* Hertogenbosā, kā arī savā mājas norises vietā — naktsklubā *Hemkade* Zāndamā.

2013. gadā *Art of Dance* apvienoja spēkus ar Ķīnas elektroniskās mūzikas un pasākumu pionieri *Modern Sky*, kas dibināts 1997. gadā, izveidojot kopuzņēmumu *Art of Entertainment*.

2016. gadā *Art of Dance* kopā ar *B2S* prezentēja jaunu *uptempo hardcore* pasākumu konceptu *Snakepit*.

## Pasākumu koncepti
*Art of Dance* organizē vai ir organizējis sekojošus pasākumus:

## Radio
Kopš 2021. gada marta zīmolam *Masters of Hardcore* ir sava tiešsaistes interneta radio stacija, kas ir pieejama oficiālajā tīmekļa vietnē un mobilajās lietotnēs.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
I-Motion

***I-Motion GmbH Events & Communication*** ir Vācijas pasākumu organizēšanas uzņēmums, kas specializējas elektroniskās mūzikas festivālu rīkošanā. Uzņēmums dibināts  un atrodas Milheimā-Kārlihā, Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē. Kopš  *I-Motion* ir ''DEAG Deutsche Entertainment AG'' meitas uzņēmums.

## Vēsture

*I-Motion* dibināts . Uzņēmums sāka darbību kā elektroniskās mūzikas pasākumu organizētājs un ātri ieguva slavu ar savu galveno projektu — ''Nature One'' festivālu, kas pirmo reizi norisinājās .

 *DEAG Deutsche Entertainment AG* iegādājās 50,1% *I-Motion* akciju no ASV uzņēmuma *LiveStyle Inc*.  *DEAG* iegādājās pilnu kontroli pār uzņēmumu.

## Darbības jomas

I-Motion specializējas elektroniskās mūzikas pasākumu organizēšanā un ir viens no vadošajiem šāda veida pasākumu rīkotājiem Eiropā. Uzņēmums gadā organizē pasākumus, kurus apmeklē līdz 250 000 cilvēku.

### Galvenie festivāli

**[[Nature One|''Nature One'']]** – uzņēmuma galvenais projekts, kas notiek katru gadu augusta pirmajā nedēļas nogalē bijušajā ASV raķešu bāzē *Pydna* Hunsrikā. Festivāls dibināts  un ir kļuvis par vienu no lielākajiem elektroniskās mūzikas festivāliem Eiropā ar aptuveni 65 000 apmeklētājiem gadā.

***Mayday*** – tradicionāls elektroniskās mūzikas pasākums, kas notiek katru gadu 30. aprīlī Dortmundē un vidēji pulcē aptuveni 20 000 apmeklētājus.

***Ruhr-in-Love*** – ģimenes festivāls Oberhauzenē, kas notiek kopš  un pulcē vairāk nekā 46 000 apmeklētājus.

***[[Syndicate]]*** — lielākais Vācijas festivāls agresīvākajiem elektroniskās mūzikas stiliem (hārdkors, hārdstails), kas notiek katru gadu oktobrī Dortmundē Vestfālenes hallēs. Festivāls pulcē aptuveni 15 000 apmeklētājus vienā vakarā četrās tematiskajās skatuvēs.

***Toxicator*** — specializēts hārdstaila mūzikas festivāls, kas notiek decembrī Mannheimā un ir lielākais šāda veida pasākums Dienvidvācijā.

## Organizācija

*I-Motion* komandā strādā aptuveni 40 pastāvīgo darbinieku. Uzņēmuma vadītāji ir Olivers Fordemvennē un Kristians Dīkmanis.

Uzņēmums nodrošina pilnu pasākumu organizēšanas ciklu – no konceptu izstrādes un mārketinga līdz mākslinieku rezervēšanai, tehniskajai ražošanai un biļešu pārdošanai.

## DEAG grupa

Kopš  *I-Motion* ir ''DEAG Deutsche Entertainment AG'' meitas uzņēmums. *DEAG* ir vadošais dzīvās izklaide uzņēmums Eiropā, kas specializējas koncertos, turnejās, festivālos un izstādēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
* Nature One festivāla tīmekļa vietne
* I-Motion Facebook lapa
Upes iela (Daugavpils)

**Upes iela** ir iela Daugavpilī, Daugavas kreisajā krastā, Grīvas apkaimē. Upes iela sākas krustojumā ar Lielo ielu un ved dienvidrietumu virzienā līdz Aiviekstes ielai. Upes ielā ir apbūvēta ar privātmājām.

Ielas kopējais garums ir 490 metri. No sākuma līdz krustojumam ar Pārdaugavas ielu Upes iela ir klāta ar asfalta segumu, tālāk tai ir grants segums. Satiksmes kustība visā garumā norit abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Upes ielu nekursē, bet Lielajā ielā ir 8. maršruta autobusu pietura "Upes iela".

Upes ielas agrākais nosaukums bija **Daugavpils iela**, bet pēc Grīvas pilsētas pievienošanas Daugavpilij šo ielu pārdēvēja par Upes ielu, un tas nosaukums vairs nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Upes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lielā iela (T veida krustojums)
* Sēlijas iela
* Pārdaugavas iela
* Dzērvju iela (T veida krustojums)
* Baznīcas iela (T veida krustojums)
* Tauriņu iela
* Aiviekstes iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Ritbēka parks

**Ritbēka parks** () ir atpūtas parks, kas atrodas Nīderlandē, Overeiselas provincē, dienvidrietumos no Enshedes pilsētas, netālu no Hāksbergenas un Būrses dabas rezervāta (*Buurserzand*). Parks ir izveidots ap mākslīgu ezeru, kas radies smilšu ieguves rezultātā.

## Vēsture
Plāni par atpūtas zonas izveidi bijušajā smilšu karjerā radās jau 1960. gados. Pēc ieguves darbu pabeigšanas 1977. gadā tika uzsākta teritorijas labiekārtošana. Pirmā parka daļa apmeklētājiem tika atvērta 1978. gadā, un pilnībā darbus pabeidza 1982. gadā. Parku pārvalda Tventes reģiona atpūtas pārvalde (*Recreatieschap Twente*), kas ir vairāku vietējo pašvaldību sadarbības organizācija.

## Apraksts
Parka kopējā platība ir 120 hektāri. Tā centrālais elements ir neregulāras formas ezers 40 hektāru platībā. Ezera vidējais dziļums ir trīs metri, bet maksimālais dziļums sasniedz piecus metrus. Pastaigu takas garums apkārt ezeram ir aptuveni četri līdz pieci kilometri. Teritorijā ir izveidotas piecas pludmales, purvaina zona un plašas zaļās zonas.

### Atpūtas iespējas
Ritbēka parks piedāvā daudzveidīgas atpūtas iespējas visa gada garumā:
* **Ūdenssports:** peldēšana, sērfošana, kanoe airēšana, niršana un makšķerēšana. Parkā darbojas arī ūdensslēpošanas trase ar kabeļa vilkmes sistēmu.
* **Aktivitātes dabā:** pastaigas, riteņbraukšana, kalnu riteņbraukšana un pūķu laišana.
* **Pasākumi:** parkā regulāri notiek dažādi pasākumi, tostarp deju mūzikas festivāls *Freshtival* un ikgadējās triatlona sacensības. Līdz 2023. gadam šeit norisinājās arī popmūzikas festivāls *Tuckerville*.

Kopš 1987. gada parka dienvidrietumu daļā ir oficiāli atļauta nūdistu pludmale, kas ir nodalīta no galvenajiem pastaigu celiņiem.

Aptuveni 20% no parka apmeklētājiem ir tūristi no Vācijas. Lai palielinātu parka rentabilitāti un piesaistītu vairāk tūristu, ir izstrādāti plāni par brīvdienu māju, restorāna un spa kompleksa būvniecību. 2024. gada jūnijā Enshedes pašvaldība apstiprināja 250 brīvdienu māju būvniecību parka teritorijā.

## Atsauces


## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne 
* Ritbēka parka karte OpenStreetMap
E3 Strand

***E3 Strand*** (no nīderlandiešu valodas: *strand* — 'pludmale') ir mākslīgs ezers un atpūtas parks Ērselas pašvaldībā, Ziemeļbrabantes provincē, Nīderlandē. Laika posmā no 2019. līdz 2021. gadam tas bija zināms kā *Landgoed Duynenwater*. Teritorija sastāv no smilšu pludmalēm, kas stiepjas no mežmalas līdz ūdenim, un vairākiem zālājiem atpūtai. Lai iekļūtu pludmalē, tiek iekasēta ieejas maksa. Līdz 2010. gadam daļa teritorijas bija atvēlēta arī nūdistu pludmalei.

## Nosaukuma izcelsme
1963. gadā uz dienvidiem no Eindhovenas uzsāka autoceļa posma būvniecību starp Dīsburgu un Antverpeni, kam bija jākļūst par daļu no Eiropas maršrutu tīkla kā autoceļam **E3**, kas stiepās no Lisabonas līdz Helsinkiem. Smiltis autoceļa būvniecībai ieguva no karjera raktuvēm, kura vietā vēlāk izveidojās ezers un atpūtas zona pie Ērselas, no kā arī cēlies nosaukums *E3 Strand* (E3 pludmale).

1975. gadā Eiropas autoceļu numerāciju mainīja, un šis konkrētais posms, kas Nīderlandē šobrīd zināms kā autoceļš A67, ieguva numuru E34. Neskatoties uz autoceļa pārnumurēšanu, pludmales nosaukumu saglabāja.

## Festivāli
*E3 Strand* teritorijā regulāri notiek lieli mūzikas festivāli, piesaistot vairākus desmitus tūkstošu apmeklētāju. Pazīstamākie no tiem ir:
* *[[Dominator]]* — hārdkora un hārdstaila mūzikas festivāls, kas *E3 Strand* notiek katru gadu kopš 2009. gada.
* *We Are Electric* — elektroniskās deju mūzikas festivāls, kas pēc vairākiem veiksmīgiem pasākumiem Eindhovenā 2015. gadā pārcēlās uz *E3 Strand*.
* *The Flying Dutch* — deju mūzikas pasākums, kuru lielā apmeklējuma dēļ 2016. gadā no Eindhovenas pārcēla uz plašāko *E3 Strand* teritoriju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Limakoīdejas

**Limakoīdejas** (*Limacoidea*) ir gliemežu klases virsdzimta, kas iekļauj sevī sauszemes puskailgliemežus un kailgliemežus. Virsdzimta tiek piedēvēta vācu pētniekam un ārstam Augustam Bačam, kurš 1789. gadā izveidoja *Eyerträger u. Schnecken* dzimtu, kurā iekļāva arī *[[Limax]]* ģinti. Citi to piedēvē franču dabaspētniekam Žanam Batistam Lamarkam, kurš 1801. gadā izveidoja *Les Limaciers* grupu, apvienojot tos, "kas velkas vai rāpo uz vēdera". Vēl citi to piedēvē franču izcelsmes amerikāņu zoologam Konstantīnam Rafineskam, kurš 1815. gadā izveidoja *Limaxia* dzimtu.

## Apraksts
Limakoīdejas apvieno lielus un ļoti lielus kailgliemežus, kas izstieptā stāvoklī sasniedz līdz 25 cm garumu. Ar retiem izņēmumiem mantija ir samērā maza un izvietota ķermeņa priekšējā daļā. Čaula parasti ir ļoti reducēta. Stiklgliemežu dzimtā (*Vitrinidae*) pāreja no gliemežiem uz kailgliemežiem ir īpaši labi izsekojama. Šeit joprojām ir sastopamas sugas ar sīkām čaulām, kas pilnībā iegremdētas mantijā. Pēda ir sadalīta trijās daļās. Tā saucamais stimulators dzīvnieku dzimumatverē tiek uzskatīts par diagnosticējošu īpašību, kaut arī tā precīza funkcija ir maz zināma. Taču šis orgāns dažām grupām ir daļēji vai pilnībā reducēts, kas apgrūtina to filoģenētisko saišu izpēti. Limakoīdejas evolucionēja mitrākos biotopos. Un nav skaidrs, vai ir funkcionāla saikne starp to ekoloģiju un svarīgākajām autapomorfijām, konklēti spermatofora un epifalla redukciju.

## Dzīvesveids un izplatība
Limakoīdeju sugas pārsvarā ir augēdājas vai visēdājas. *[[Boettgerillidae]]* dzimtas pārstāvji pārsvarā ir plēsēji un barojas ar citu gliemežu oliņām. Limakoīdeju virsdzimta bija izplatīta Eiropā, Ziemeļāfrikā kā arī Rietum un Centrālāzijā. Patreiz daudzas sugas ir izplatījušās pa visu pasauli

## Sistemātika
Limakoīdeju virsdzimtu veido šādas dzimtas un tajās neiekļautās ģintis:
* virsdzimta: ***Limacoidea*** Batsch, 1789
::* ģints: *[[Mennoia]]* Harzhauser & Neubauer, 2018 †
::* ģints: *[[Neubertella]]* Harzhauser & Neubauer, 2018 †
:* dzimta: *[[Agriolimacidae]]* H. Wagner, 1935
:* dzimta: *[[Boettgerillidae]]* Wiktor & I. M. Likharev, 1979
:* dzimta: *[[Limacidae]]* Batsch, 1789
:* dzimta: *[[Vitrinidae]]* Fitzinger, 1833

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Vīganti (Ērģemes pagasts)

**Vīganti** ir ciems Valkas novada Ērģemes pagastā.

Atrodas pagasta centrālajā daļā, bijušās Vīgantu muižas vietā. Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V237.

## Atsauces
Ivans

**Ivans** var būt:

* Ivans (personvārds);
* Ivans I — Maskavijas kņazs;
* Ivans II — Maskavijas un Vladimiras lielkņazs;
* Ivans III — Maskavijas lielkņazs;
* Ivans IV — Maskavijas lielkņazs, pirmais Krievijas cars;
* Ivans V — Krievijas cars;
* Ivans VI (Ivans Bargais) — Krievijas Impērijas ķeizars;
* Ivans Ivans — Čehijas hokejists;
* viesuļvētra Ivans — visspēcīgākā viesuļvētra 2004. gada Atlantijas okeāna viesuļvētru sezonā.

## Skatīt arī
* Ivanovs
* Ivanova
Pātaines

**Pātaines** (*Betonica*) ir lūpziežu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir no Eiropas līdz Centrālāzijai un Irānai un Ziemeļrietumu Āfrikai.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas sugas:

* Ārstniecības pātaine (*Betonica officinalis*) L.
* *Betonica alopecuros* L.
* *Betonica betoniciflora* (Rupr. ex O.Fedtsch. & B.Fedtsch.) Sennikov
* *Betonica brantii* (Benth.) Boiss.
* *Betonica bulgarica* Degen & Nejceff
* *Betonica hirsuta* L.
* *Betonica macrantha* K.Koch
* *Betonica nivea* Steven
* *Betonica orientalis* L.
* *Betonica scardica* Griseb.

## Atsauces
Burga

**Burga** ir ciems Valkas novada Valkas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā, bijušās Burgas muižas vietā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V258.

## Atsauces
Pēteris Cedriņš

**Pēteris Cedriņš** (1964—2022) bija latviešu dzejnieks un tulkotājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Čikāgā 1964. gada 2. novembrī bibliotekāra Jāņa Cedriņa (1922—1976) un žurnālistes Irēnes Cedriņas, dzimušas Šteinmanes (1928—2002), ģimenē. Viņa tēva brālis bija Vorkutlagā mirušais dzejnieks Vilis Cedriņš (1914—1946).
Studēja humanitārās zinātnes privātajā Barda koledžā (*Bard College*) Anandeilā Ņujorkas štatā.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. gadā pārcēlās uz dzīvi Latvijā, bija Latvijas Universitātes un Daugavpils Universitātes mācībspēks, Latvijas Rakstnieku savienības ārzemju sakaru vadītājs un Daugavpils Multinacionālā kultūras centra starptautiskās valdes sekretārs.

Miris 2022. gada 8. augustā sociālās aprūpes centrā "Rauda".

## Darbi
Pētera Cedriņa literārie darbi publicēti žurnālos un laikrakstos "Karogs", "JG", "Laiks" un "Literatūra un Māksla Latvijā".
Angliski atdzejoja Bazilija Plīnija "Slavas dziesmu Rīgai" (1997), dzejnieku Ulda Bērziņa, Jāņa Elsberga dzeju, sastādīja Marka Rotko darbu katalogu.
2022. gadā apgādā "Valters Dakša" iznāca viņa romāns "Penetrālijs" (*The Penetralium*) angļu valodā un dzejas krājums "Nāvē svīst atkusnis" latviešu un angļu valodā.

## Atsauces
Grāmatneši

[thumb|200px|Lietuviešu grāmatnesis [Vincs Juška]]
**Grāmatneši** () bija cilvēki, kas latīņu drukas aizlieguma laikā Krievijas Impērijā neatļauti ieveda un izplatīja latīņu rakstā iespiestās grāmatas lietuviešu un latgaliešu valodā.

## Viļņas, Kauņas un Suvalku guberņā
Lietuviešu katoļu garīdzniecība bija pirmā, kas rosināja lietuviešu valodas grāmatu iespiešanu un izplatīšanu Viļņas, Kauņas un Suvalku guberņā Krievijas Impērijā aizliegtajā latīņu rakstā. Latīņu raksta lietošana tika uztverta kā simboliska lojalitāte Romas Katoļu baznīcai pretstatā Krievu Pareizticīgās baznīcas lietotajai kirilicai.

Tiklīdz Mazajā Lietuvā sāka izdot iespieddarbus latīņu rakstā, parādījās cilvēki, kas gan brīvprātīgi, gan par atlīdzību bija gatavi tos ievest Krievijas Impērijā. Tur grāmatneši iespieddarbus vai nu uzreiz lasīšanai nodeva zemniekiem vai tālākai izplatīšanai nogādāja skolotājiem vai katoļu priesteriem.

Pirmo zināmo lietuviešu grāmatnešu organizāciju izveidoja Žemaitijas bīskaps Motejuss Valančs (*Motiejus Valančius*). 1866. vai 1867. gadā ar Jurģa Bielina (*Jurgis Bielinis*) starpniecību viņš nodeva aptuveni 2000—3000 Krievijas rubļu priesterim Jonam Zabermanam grāmatu spiestuves atvēršanai Tilzītē.

Ar lietuviešu valodas grāmatu izplatīšanu latīņu rakstā Valančs pretojās Krievijas Impērijas pareizticības uzspiešanai un pārkrievošanai. Viņa organizācija darbojās līdz 1870. gadam, kad Krievijas Impērijas varasiestādes to atklāja un apcietināja 17 organizācijas dalībniekus, bet pašam Valančam no apcietināšanas izdevās izbēgt.

## Vitebskas guberņā

## Ārējās saites
Tadžikijas Komunistiskā partija

**Tadžikijas Komunistiskā partija** () bija komunistiskā partija PSKP sastāvā. Tā bija valdošā politiskā partija Tadžikijas PSR laikā.

Partiju oficiāli likvidēja 1991. gada decembrī pēc Padomju Savienības sabrukuma.
Igaunijas Komunistiskā partija

**Igaunijas Komunistiskā partija** () bija komunistiskā partija PSKP sastāvā. Tā bija valdošā politiskā partija Igaunijas PSR teritorijā.

Partija tika izveidota 1920. gadā pagrīdē un vēlāk kļuva par oficiālo varas partiju, kad Igaunija tika okupēta un anetkēta PSRS sastāvā. Tās darbība beidzās 1991. gadā līdz ar PSRS sabrukumu.
Lietuvas Komunistiskā partija

**Lietuvas Komunistiskā partija** () bija komunistiskā partija PSKP sastāvā. Tā bija valdošā politiskā partija Lietuvas PSR teritorijā.

Partiju dibināja 1918. gadā. 1989. gadā Lietuvas Komunistiskā partija kļuva par pirmo, kas izstājās no PSKP sastāva. 1990. gadā daļa partijas pārtapa par Lietuvas Demokrātisko darba partiju, bet pati partija beidza pastāvēt līdz ar PSRS sabrukumu.
Ērsela

**Ērsele** (, ) ir pilsēta un pašvaldība Nīderlandes dienvidos, Ziemeļbrabantes provincē. Ērsele atrodas Kempenas reģionā.

Ērsele ir daļa no *Acht Zaligheden* ("Astoņas svētības") — astoņu vēsturisku ciematu kopuma — un ir pazīstama ar savu gleznaino tirgus laukumu. Šis laukums kopā ar blakus esošo *Hint* 1967. gada 19. oktobrī tika pasludināts par aizsargājamu ciemata ainavu, lai nodrošinātu tā autentiskā rakstura saglabāšanu nākotnē.

Vietējais dialekts ir kempenlands (*Kempenlands*), kas ir austrumbrabantiešu dialekta paveids, ļoti līdzīgs sarunvalodas nīderlandiešu valodai.

## Vēsture
Pirmie iedzīvotāji Ērseles apkaimē apmetās aptuveni pirms 3500 gadiem; tie bija kapeņu pilskalnu kultūras pārstāvji. Vēlāk, vēlajā bronzas laikmetā, šeit dzīvoja urnu lauku kultūras ļaudis. Pirms romiešu iekarojumiem šo apvidu, ko romieši sauca par Toksandriju (*Toxandria*), apdzīvoja eburonu cilts. Arī no romiešu perioda ir saglabājušies arheoloģiski atradumi.

Ap 700. gadu reģionā no jauna apmetās saliešu franki. Vecākais zināmais Ērseles nosaukuma rakstiskais pieminējums atrasts Ehternahas abatijas manuskriptā *[[Ehternahas kodekss|Codex Aureus]]*. Dokumentā, kas datēts ar 712. gadu, minēts, ka īpašums ar nosaukumu **Ereslocha** tiek nodots Svētajam Villibrordam. Līdz aptuveni 1000. gadam Ērsele piederēja Toksandrijas grāfistei, bet pēc tam nonāca Geldernas grāfu ietekmē. 1203. gadā reģions galīgi kļuva par daļu no Brabantes hercogistes.

1325. gadā hercogs Jans III piešķīra Ērselei "brīvības" tiesības (pilsētas privilēģijas), kas ļāva iedzīvotājiem pašiem iecelt savu pārvaldi. 14. gadsimtā Ērsele piedzīvoja uzplaukumu, tika uzcelts iespaidīgs baznīcas tornis. Pēc viduslaikiem reģions kļuva nabadzīgāks. Šajā laikā šeit darbojās "teuten" — ceļojoši amatnieki un tirgotāji.

1923. gadā Ērseles pašvaldībai tika pievienota Duizelas un Stenselas pašvaldība. Kopš 20. gadsimta sākuma reģionā attīstījās cigāru ražošana, kas palīdzēja mazināt bezdarbu krīzes gados. Ērsele joprojām ir viens no Nīderlandes lielākajiem cigāru eksportētājiem. Pēc Otrā pasaules kara iedzīvotāju skaits strauji pieauga.

## Ievērojamas vietas

### Svētā Villibrorda baznīca
Baznīcas tornis datēts ar 14. gadsimta otro pusi. Tās lepnums ir monumentālās ērģeles, kas ir divu slavenu ērģeļbūvētāju — Bernarda Petrusa van Hirtuma (1838) un brāļu Smitu (1852) — darbu apvienojums.

### Kempinas Dievmātes kapela
Celta 1464. gadā gotiskā stilā un ir vecākā celtne tirgus laukumā. Pēc Minsteres miera līguma tā tika slēgta dievkalpojumiem un 300 gadus kalpoja kā rātsnams, cietums un ugunsdzēsēju aprīkojuma novietne. Kopš 1948. gada tā atkal tiek izmantota kā kapela.

### Protestantu baznīca
Celta 1812. gadā un pārbūvēta 1861. gadā. Protestantu baznīca ir vienkārša ķieģeļu celtne ar izcilu akustiku.

## Galerija

File:Eersel - Nederland.JPG|Ērseles tirgus laukums
File:Gemeentehuis Eersel.jpg|Ērseles rātsnams
File:2019-04-26 Kapel begraafplaats kerk Vessem.jpg|Kapela Vessemas baznīcas kapsētā
File:Eersel, de Sint-Willibrorduskerk RM517808 IMG 7505 2020-09-14 13.15.jpg|Svēta Villibrorda baznīca Ērselē


## Atsauces

## Ārējās saites
*
Autoceļš V642

**V642** autoceļš **Kombuļi—Auleja** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu P62 Kombuļos ar autoceļu V614 pie Aulejas. Autoceļš ir  garš un klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Krāslavas novada Kombuļu un Aulejas pagastus.

## Atsauces
Le Corbeau

***Le Corbeau*** ir 1943. gada Francijas šausmu filma, kuras režisors ir Anrī Žoržs Kluzo. Filmā galvenās lomas atveido Pjērs Frenē, Žinete Leklēra, Pjērs Larkē un Helēna Mansona.

Filma stāsta par nelielu Francijas pilsētu, kur vairāki iedzīvotāji saņem anonīmas vēstules ar apmelojošu informāciju, īpaši vēršoties pret ārstu, kuru apsūdz abortu pakalpojumu sniegšanā. Noslēpums, kas apvij vēstules, galu galā pāraug vardarbībā.

Filmas *Le Corbeau* pirmizrāde notika . Filmu veidoja Francijas okupācijas laikā un pēc Otrā pasaules kara beigām tā radīja problēmas režisoram Kluzo. Filmu uzskatīja par Francijas tautas nomelnošanu un Kluzo šī iemesla dēļ uz mūžu aizliedza režisēt. Vēlāk aizliegumu režisēt samazināja uz diviem gadiem. 1951. gadā iznāca filmas rīmeiks angļu valodā *[[The 13th Letter]]*, kuras režisors ir Oto Prēmingers.

## Ārējās saites
Opuss (filma)

**"Opuss"** () ir 2025. gada ASV trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Marks Entonijs Grīns. Filmā galvenās lomas atveido Ajo Edeberi, Džons Malkovičs, Džuljeta Lūisa un Marijs Bārtlets.

Filma stāsta par žurnālisti Arielu (Edeberi), kuru uzaicina uz nomaļu savrupmāju, kur dzīvo 1990. gadu popzvaigzne Alfrēds Moreti (Malkovičs). Drīz viņa saprot, ka Moreti ir daļa no kulta.

Filmas "Opuss" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Latvijā filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[A24]]*. Filma saņēma viduvējas kritiķu atsauksmes un nopelnīja 2,2 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaska figūru muzejs (1953. gada filma)

**"Vaska figūru muzejs"** () ir 1953. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Andre de Tots. Filmā galvenās lomas atveido Vinsents Praiss, Frenks Lavdžojs, Filisa Kērka, Kerolina Džonsa un Pols Pičerni. Tas ir Maikla Kertica 1933. gada filmas *[[Mystery of the Wax Museum]]* jauns ekranizējums.

Filma stāsta par tēlnieku, kurš atjauno savu iznīcināto vaska figūru muzeju, nogalinot cilvēkus un izmantojot viņu vaskā pārklātos līķus kā eksponātus.

Filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros.]]*. "Vaska figūru muzejs" bija viena no pirmajām kinoteātrī izrādītām 3D filmām. 2014. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

2005. gadā filmai iznāca jauns ekranizējums, "Vaska figūru muzejs", kuras režisors ir Žaume Koljets-Serra.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daniels Noboa

**Daniels Rojs Hilkrists Noboa Asins** (, dzimis ) ir Ekvadoras politiķis un uzņēmējs. Kopš 2023. gada Noboa ir 48. Ekvadoras prezidents. Savu prezidentūru Noboa uzsāka 35 gadu vecumā, tādējādi esot otrajam visu laiku jaunākajām Ekvadoras prezidentam pēc Huana Hosē Floresa.

Pirms iesaistīšanās politikā Noboa ieņēma vairākus amatus eksporta uzņēmumā *Noboa Corporation*, kuru dibinājis viņa tēvs, miljardieris Alvaro Noboa, kurš piecas reizes neveiksmīgi kandidēja uz Ekvadoras prezidenta amatu. Daniels Noboa bieži tiek raksturots kā sava tēva uzņēmuma un bagātības mantinieks.

2023. gada maijā Noboa paziņoja par savu kandidatūru prezidenta amatam ārkārtas vēlēšanās, kandidējot no *[[Acción Democrática Nacional]]* (Nacionālā demokrātiskā darbība) saraksta. Oktobrī viņš iekļuva vēlēšanu otrajā kārtā, sacenšoties ar Luisu Gonsalesu. Daudzi to uzskatīja par pārsteigumu, ņemot vērā viņa zemo atbalstu aptaujās neilgi pirms vēlēšanām. 2023. gada 15. oktobrī Noboa uzvarēja vēlēšanu otrajā kārtā ar gandrīz 52% balsu. 2025. gada vēlēšanās viņš tika pārvēlēts pilnam četru gadu termiņam, vēlreiz pārspējot Gonsalesu ar vēl lielāku pārsvaru.

Kopš kļūšanas par prezidentu, Ekvadorā ir novērota demokrātijas pavājināšanās. Kritiķi Nobou raksturo kā autokrātu, apsūdzot viņu cilvēktiesību pārkāpumos, varas centralizācijā un preses brīvības ierobežošanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Isajass Afeverki

**Isajass Afeverki** (, dzimis ) ir Eritrejas politiķis. Kopš valsts izveides 1993. gadā Afeverki ir Eritrejas prezidents.

1966. gadā viņš pievienojās Eritrejas Atbrīvošanas frontei (ELF), bet 1970. gadā pēc iekšējām domstarpībām izstājās un kļuva par Eritrejas Tautas Atbrīvošanas frontes (EPLF) dibinātāju un vadītāju. Pēc uzvaras neatkarības karā pār Etiopiju 1991. gada 24. maijā, Afverki kļuva par pagaidu valdības vadītāju un 1993. gadā — par neatkarīgās Eritrejas pirmo prezidentu.

Afeverki tiek raksturos kā diktators. Eritrejas konstitūcija viņa vadībā netiek ievērota, vēlēšanu institūcijas faktiski nepastāv, un valstī ir ieviesta masveida obligātā karaklausība. Apvienoto Nāciju Organizācija un *[[Amnesty International]]* viņu apsūdz cilvēktiesību pārkāpumos. 2024. gadā "Reportieri bez robežām" Eritreju, Afverki valdības vadībā, ierindoja pēdējā vietā pasaulē preses brīvības indeksā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Limakoīdes

**Limakoīdes** (*Limacoidei*) ir gliemežu klases infrakārta, kas iekļauj sevī sauszemes gliemežus un kailgliemežus. 1998. gadā vācu malakologs Bernhards Hausdorfs šim taksonam izmantoja nosaukumu *Limacoidea sensu lato* (plašā nozīmē). Vārds "limacoid" nozīmē "līdzīgs kailgliemezim". 2005. gadā franču zoologi Filips Bušē un Žans Pjērs Rokruā to pārsauca "limakoīdu kladā" pēdiņās ("*limacoid clade*"), bet 2017. gadā starptautiska pētnieku grupa (Filips Bušē, Andžejs Kaims, Bernhards Hausdorfs, Aleksandrs Nitcels u.c.), pamatojoties uz šo kladu, izveidoja limakoīžu infrakārtu. Limakoīžu izplatības areāls ir Palearktika (ieskaitot Latviju) un Dienvidaustrumāzija. 

Limakoīdes raksturo pagarinātas radulu malas bez entokoniem, kas var būt šo grupu diagnosticējoša īpašība. Iespējams, ka tās izveidojās, adaptējoties visēdāju barībai. Tas pats attiecas uz ektokonu redukciju. Pāreja no tīras augu barības uzņemšanas uz visēdāju dzīvesveidu, iespējams, ir nozīmīgākais notikums limakoīžu evolūcijā.

## Sistemātika
Limakoīžu infrakārtu veido šādas virsdzimtas un tajās neiekļautās dzimtas:
* infrakārta: ***Limacoidei*** Bouchet et al. 2017
::* dzimta: *[[Milacidae]]* Ellis, 1926
::* dzimta: *[[Parmacellidae]]* P. Fischer, 1856 (1855)
::* dzimta: *[[Trigonochlamydidae]]* Hesse, 1882
:* virsdzimta: *[[Gastrodontoidea]]* Tryon, 1866
:* virsdzimta: *[[Helicarionoidea]]* Bourguignat, 1877
:* virsdzimta: *[[Limacoidea]]* Batsch, 1789
:* virsdzimta: *[[Trochomorphoidea]]* Mörch, 1864
:* virsdzimta: *[[Zonitoidea]]* Mörch, 1864

## Atsauces
Kārļa Skaubīša iela

**Kārļa Skaubīša iela** ir iela Jēkabpils pilsētas Krustpils apkaimē. Tā sākas Daugavas krastā, turpinās perpendikulāri tai un beidzas krustojumā ar Palejas ielu, kur ceļš turpinās līdz krustojumam ar Parka un Kokneses ielu. Kopējais ielas garums ir 385 metri.

## Vēsture
Starpkaru periodā ielas nosaukums bija **Zemgales iela**. 1933. gadā Kārļa Skaubīša un Rīgas ielas krustojumā pēc arhitekta Indriķa Blankenburga 1924. gada būvprojekta uzcēla Krustpils Valsts 6-klasīgo pamatskolas jauno ēku, kas zināma arī kā "Baltā skola".  Zemgales ielā 22 (tagad — Palejas iela 32), vietā, kas tobrīd vēl atradās pilsētas nomalē, ekspluatācijā nodeva pārbūvēto Krustpils pilsētas lopkautuves ēku. Pēc Latvijas pievienošanas Padomju Savienībai Zemgales ielu pārdēvēja par **21. jūlija ielu**. Kopš neatkarības atjaunošanas iela ieguvusi savu pašreizējo nosaukumu, godinot lidotāja Kārļa Skaubīša piemiņu.

## Ielas raksturojums
Sākumposms līdz Krasta ielai klāts ar grants segumu, turpmākā ielas daļa — ar asfalta segumu. No ielas sākuma līdz Rīgas ielai satiksmes kustība norit vienā joslā, pēc tam divās neatdalītās joslās. No Krasta līdz Rīgas ielai vienvirziena kustība.

## Ielu savienojumi
* Krasta iela
* Rīgas iela
* Palejas iela

## Skatīt arī
* Jēkabpils ielu uzskaitījums
* Zemgales iela (Jēkabpils)
* Zemgales iela

## Atsauces
Bongbongs Markoss

**Ferdinands "Bongbongs" Romualdess Markoss jaunākais** (, dzimis ) ir Filipīnu politiķis. Kopš 2022. gada Markoss ir 17. Filipīnu prezidents. Viņš ir Filipīnu 10. prezidenta Ferdinanda Markosa un pirmās lēdijas Imeldas Markosas dēls.

1980. gadā Markoss tika ievēlēts par Ziemeļilokosas gubernatora vietnieku. 1983. gadā viņš kļuva par gubernatoru, taču 1986. gada revolūcijas laikā viņa ģimene tika gāzta no varas un viņš devās trimdā uz Havaju salām. Pēc tēva nāves 1989. gadā prezidente Korasona Akino atļāva ģimenei atgriezties Filipīnās, lai stātos tiesas priekšā par dažādiem pārkāpumiem.

Pēc atgriešanās Filipīnās Markoss tika ievēlēts par pārstāvi no Ziemeļilokosas otrā vēlēšanu apgabala (1992—1995), vēlāk atkal kļuva par gubernatoru (1998—2007), bet pēc tam atgriezās parlamentā (2007—2010). No 2010. līdz 2016. gadam viņš bija senators. 2016. gadā Markoss kandidēja uz viceprezidenta amatu, bet ar nelielu rezultāta starpību zaudēja. 2022. gadā Markoss kandidēja prezidenta vēlēšanās nacionāliskās partijas *[[Partido Federal ng Pilipinas]]* sastāvā un uzvarēja ar gandrīz 59% balsu.

Markoss ir ticis kritizēts par vēstures noliegšanu, īpaši par sava tēva diktatūras laikā veikto noziegumu attaisnošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ārstniecības pātaine

**Ārstniecības pātaine** (*Betonica officinalis*) ir pātaiņu ģints suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Eiropā, dažviet Āzijā un Āfrikā sastopama suga. Suga ir ieviesta arī Ziemeļamerikā. Sastopama arī nereti visā Latvijas teritorijā, īpaši centrālajā un austrumu daļā, kur grupas aug dažādās pļavās, skrajos mežos, mežmalās un krūmājos. Ārstniecības augs.

## Atsauces
Mārtiņš Daģis (1988)

**Mārtiņš Daģis** (dzimis ) ir latviešu jurists un politiķis. Šobrīd ir Jelgavas domes priekšsēdētājs, šo amatu ieņem kopš .

## Dzīvesgājums
Dzimis 1988. gada 3. augustā. 2007. gadā beidzis Jelgavas Valsts ģimnāziju. 2010. gadā Latvijas Universitātē ieguvis bakalaura grādu tiesību zinātnē. 2012. gadā ieguvis arī maģistra grādu jurista kvalifikācijā. Ilgstoši praktizējis kā zvērināts advokāts. 2025. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Jelgavas domē no Kustība Par! saraksta. Vēlāk ievēlēts arī par Jelgavas domes priekšsēdētāju.

Pirms kļuva par Jelgavas domes deputātu bijis arī Latvijas Futbola federācijas klubu licencēšanas pirmās instances padomes priekšsēdētājs un biedrības SVV valdes loceklis.

## Atsauces
Kļavu iela (Daugavpils)

**Kļavu iela** ir iela Daugavpilī, Jaunbūves apkaimē. Kļavu iela sākas krustojumā ar Aglonas ielu, ved ziemeļu virzienā, paralēli Kauņas ielai, un beidzas krustojumā ar Plūmju ielu. Kļavu ielā ir savrupmāju apbūve, kā arī neapbūvēti zemes gabali.

Ielas kopējais garums ir 720 metri. Visā garumā Kļavu iela ir divu joslu platumā un klāta ar asfalta segumu. Satiksmes kustība atļauta abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Kļavu ielu nekursē.

Kļavu iela izveidota 20. gadsimta beigās, tās nosaukums laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Kļavu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Aglonas iela (T veida krustojums)
* Avotu iela
* Užvaldes iela
* Ziemeļu iela
* Plūmju iela (T veida krustojums)
Begoniju iela (Daugavpils)

**Begoniju iela** ir iela Daugavpilī, Mazo Stropu apkaimē, pie Mazā Stropu ezera ziemeļrietumu krasta. Begoniju iela sākas krustojumā ar Dravnieku ielu, stiepjas ziemeļaustrumu virzienā un beidzas strupceļā, veidojot tīklu to trim garām ielām un dažām šķērsielām, kuras visas oficiāli ir Begoniju ielas daļas. Ielas kopējais garums ir aptuveni 2 kilometri.

Begoniju iela ir dārzkopības sabiedrības "Jubilejas" galvenā iela, tai ir privātmāju un vasarnīcu apbūve. Visā garumā tā ir klāta ar grants segumu, satiksmes kustība norit vienā joslā abos virzienos. Ielas sarkano līniju platums ir 5—9 metri. Sabiedriskais transports pa Begoniju ielu nekursē.

Iela izveidota 1960.—1970. gados, bet nosaukums tai piešķirts tikai 2005. gada 30. jūnijā.

## Ielu savienojumi
Begoniju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dravnieku iela
* Salviju iela

## Atsauces