open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1663. gads

**1663**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā (pēc Gregora kalendāra).

## Notikumi
* 17. aprīlis — Osmāņu impērija piesaka karu Svētās Romas impērijai.

## Dzimuši
* 31. augusts — Gijoms Amontons, franču fiziķis un zinātnisko mērinstrumentu izstrādātājs, viens no triboloģijas (zinātne par berzi) pionieriem (miris 1705.)
* 18. oktobris — Savojas princis Eižens (*Eugen von Savoyen*), austriešu karavadonis (miris 1736.)

## Miruši
* 28. decembris — Frančesko Marija Grimaldi, itāļu matemātiķis, fiziķis un astronoms, gaismas difrakcijas atklājējs. (dzimis 1618.)
Klaida

**Klaida** (, ) ir liela upe Skotijā. Tā ir devītā garākā upe Apvienotajā Karalistē un trešā - Skotijā. Kopā ar estuāru tās garums ir 208 km. Upe sākas Dienvidskotijas augstienes ziemeļu nogāzēs, sākumā plūst pa kalnainu apvidu, vēlāk pa paugurainu līdzenumu. Ietek Fērtofklaida līcī. Vislielākā notece rudenī un ziemā. Pie Klaidas atrodas viena no lielākajām Lielbritānijas pilsētām - Glāzgova, līdz kurai iespējams kuģot ar jūras kuģiem. Augstāk sastopamas krāces, uz kurām uzbūvēta hidroelektrostacija. Kanāli savieno Klaidu ar Ziemeļjūru.

## Ārējās saites
Diskriminācija

**Diskriminācija** ir indivīda vai indivīdu grupas tiesību ierobežošana balstoties uz rases, dzimuma, etniskās piederības, politiskās vai reliģiskās pārliecības, seksuālās orientācijas vai citu pazīmju dēļ. Par diskrimināciju parasti sauc nevienlīdzīgu izturēšanos, kādu tiesību atņemšanu vai ierobežošanu, apspiešanu utt.

Latvijas Patērētāju tiesību aizsardzības likuma 1. pantā sniegta diskriminācijas definīcija:

(6) **Tieša diskriminācija** ir tāda attieksme pret personu, kas tās **dzimuma, invaliditātes, rases vai etniskās piederības** dēļ salīdzināmā situācijā ir, bija vai varētu būt mazāk labvēlīga nekā pret citu personu. Netieša diskriminācija ir šķietami neitrāls noteikums, kritērijs vai prakse, kas rada vai var radīt nelabvēlīgas sekas personas dzimuma, invaliditātes, rases vai etniskās piederības dēļ, izņemot gadījumu, kad šāds noteikums, kritērijs vai prakse ir objektīvi pamatota ar tiesisku mērķi, kura sasniegšanai izraudzītie līdzekļi ir samērīgi.

(7) Par diskrimināciju uzskatāma arī personas aizskaršana vai norādījums to diskriminēt.

(8) Aizskaršana ir personas pakļaušana tās dzimuma, invaliditātes, rases vai etniskās piederības dēļ tādai no šīs personas viedokļa nevēlamai rīcībai (tai skaitā seksuāla rakstura rīcībai), kuras mērķis vai rezultāts ir šīs personas **cieņas aizskaršana un iebiedējošas, naidīgas, pazemojošas vai degradējošas vides radīšana**.

(9) **Par diskrimināciju dzimuma dēļ** uzskatāma arī mazāk labvēlīga attieksme pret sievieti grūtniecības laikā vai pēcdzemdību periodā līdz vienam gadam, bet, ja sieviete baro bērnu ar krūti, — visā barošanas laikā.

## Skatīt arī
* Antisemītisms
* Homofobija
* Islāmfobija
* Ksenofobija
* Rasisms
* Seksisms
* Sudzisms
* Šovinisms

## Literatūra
* Cilvēktiesību rokasgrāmata tiesnešiem. Rīga: LU JF Cilvēktiesību institūts, 2004.  — 76.—86. lpp.
* Diskriminācijas novēršana Latvijā LCC, 2007
* Diskriminācijas novēršana Latvijā: no likumdošanas līdz tiesu praksei (2008-2011) LCC, 2011
* Eurobarometer pētījums "Diskriminācija ES 2009. g.": Pilns ziņojums  un dati par Latviju 
* Eiropas diskriminācijas novēršanas tiesību rokasgrāmata Luksemburga: ES Publikāciju birojs, 2011

## Ārējās saites
* Tiesībsarga birojs: diskriminācija
* Tiesībsarga birojs: diskriminācijas veidi
* Tiesībsarga birojs: diskriminācijas pamati
* Portāla iecietība.lv sadaļa par diskrimināciju
* Pretdiskriminācijas datu bāze LCC portālā
* Kampaņa "Par dažādību. Pret diskrimināciju" Eiropas Komisija
Patriotisms

thumb|Patriotisma alegorija tēlnieka Fransisko Peresa del Valē (''Francisco Pérez del Valle'') piemineklī kritušajiem Spānijā (1840) Madridē
**Patriotisms** (no  (*patriōtēs*) — 'līdzpilsonis', kas nāk no *πατρίς* (*patris*) — 'dzimtene, tēvzeme') ir savas dzimtenes, valsts mīlestība, kā arī darbošanās tās labā, aizstāvot to kā darbos, tā arī vārdos.

Tas ir ļoti plašs emocionāls, ideoloģisks jēdziens, princips. Patriotisms ir tuvs jēdziens nacionālismam un citviet tie pat pārklājas, tomēr nacionālisms ir vairāk saistīts ar tuvības izjūtu ar kādu etnisko grupu, valodu. Patriotisms pēc savas būtības ir iracionāla sajūta, jo mīlestība ne vienmēr ir skaidrojama ar loģiskiem secinājumiem. Solidaritātes izjūta ir viens no patriotisma stūrakmeņiem. Tā izpaužas gan izjūtās, kas saistās ar unikālām, īpašām iezīmēm, kuras saistās ar dzimteni, gan arī sasniegumos dažādās jomās. Liela nozīme ir dzimtenes vēsturei un atsevišķiem vēsturiskiem notikumiem, kas rada noteiktu kopības izjūtu.

Patriotisma skaidrojums ir atšķirīgs dažādās valstīs un laikos. Senajos laikos pastāvēja polisas patriotisms, kurš mūsdienās atbilst lokālpatriotismam, kad patriotisms saistās ar tuvāko apkārtni, respektīvi, ciemu, pilsētu, rajonu un tā tālāk. Impērijas patriotisms saistās ar imperiālismu, kurš izpaužas lojalitātes izjūtā pret impēriju un tās rīcību, vadību. Etniskais patriotisms ir nacionālisms, respektīvi, mīlestība pret noteiktu tautību vai etnisko grupu. Pastāv arī nicinošs jēdziens urrā patriotisms, kuru parasti saista ar liekulīgu vai uzspēlētu patriotisma paušanu.

Ir pazīstams uzskats "Par patriotiem nepiedzimst, par tādiem kļūst" (audzināšanas rezultātā), tāpēc tiek pieņemts, ka liela nozīme patriotisma ieaudzināšanā ir patriotiskajai audzināšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Patriotisms — Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca
Sudzisms

Par **sudzismu** (arī sugu diskrimināciju) dzīvnieku aizstāvības ētikā sauc atšķirīgas indivīda vērtības vai atšķirīgu tiesību atzīšanu, balstoties tikai uz sugas atšķirību. Sudzisma atbalstītāji dažādu apsvērumu dēļ uzskata, ka šāda nodalīšana ir pamatota, taču sudzisma kritiķi to pielīdzina tādiem nepamatotas diskriminācijas veidiem kā rasisms, seksisms u.c.

Jēdzienu 1973. gadā ieviesa britu psihologs Ričards Raiders (*Richard D. Ryder*), lai apzīmētu uz ārējām īpašībām balstītu aizspriedumu pret pārējo sugu indivīdiem. Vēlāk viņš paskaidroja, ka šo jēdzienu ieviesis, 

Šo jēdzienu lieto galvenokārt dzīvnieku tiesību aizstāvji, norādot, ka uzskatīt sajūtošas būtnes par cilvēku īpašumu ir iracionāli vai neētiski.

## Kritika un aizstāvība

Filosofi Toms Rīgens un Pīters Singers kritizē sabiedrībā pastāvošo sudzismu. Pēc Rīgena domām, dzīvniekiem piemīt pašvērtība, kas nav atkarīga no noderīguma cilvēkiem, turklāt nav pamatoti uzskatīt dzīvniekus par mazāk morāli "vērtīgiem" to iracionālās uzvedības dēļ, bet vienlaikus augstu vērtējot tikpat iracionāli rīkojošos zīdaiņus un garīgi slimus cilvēkus. Viņaprāt, nav pamatoti visus cilvēkus automātiski uzskatīt par ētiski pārākiem par jebkuriem citu sugu pārstāvjiem. Savukārt Singera argumenti pret sudzismu balstās uz interešu vienlīdzīgas izvērtēšanas principa. Piemēram, ja dzīvnieks cenšas izvairīties no sāpēm, mums būtu jārīkojas līdzīgi, kā redzot, ka kāds cilvēks cenšas izvairīties no sāpēm.

Zoologs Ričards Dokinss sudzisma tēmu saista ar evolūcijas teoriju un salīdzina cilvēka radikālu nošķiršanu no pārējām sugām ar vēsturiskajām rasisma izpausmēm. Viņš apraksta diskrimināciju pret šimpanzēm:

Daļa filozofu, zinātnieku un vairums cilvēku tomēr aizstāv sudzismu kā attaisnotu vai pat vēlamu attieksmi. Filosofs Karls Koens (*Carl Cohen*), piemēram, raksta: 

Sudzismu aizstāvošo argumentu kopīga pazīme ir uzskats, ka cilvēkiem "ir tiesības konkurēt ar citām sugām un tās izmantot, lai saglabātu un aizsargātu cilvēku sugu."

## Atsauces un piezīmes

## Skatīt arī
* Antropocentrisms
* Dzīvnieku tiesības
* Humānisms
The Fratellis

**The Fratellis** ir britu rokgrupa, kura sāka muzicēt 2005. gadā. Tā sastāv no trim cilvēkiem: Džons Lolera (balss, ģitāra), Berija Volesa (basģitāra) un Gordona Makrorija (bungas). Viņi lieto pseidonīmus, attiecīgi, Džons Fratelli, Berijs Fratelli un Minss Fratelli.

## Vēsture
Grupa nospēlēja savu pirmo koncertu . Tajā pašā gadā kādu grupas dziesmu pirmoreiz atskaņoja radiostacija, vēlāk "The Fratellis" noslēdza līgumu ar Fallout Records. Grupas debijas albums "Costello Music" tika izdots . Albuma panākumi ļāva grupa iegūt BRIT balvu par labāko "izsišanos". Grupas otrais albums, "Here We Stand", tika izdots 2008. gada jūnijā. Lai gan agrāk Džons Lolers ir apgalvojis, ka 2009. gadā var tikt izdoti divi albumi, vēlāk viņš atsauca šo apgalvojumu, sakot, ka tas šobrīd nav iespējams.

## Apbalvojumi

## Diskogrāfija

Attēls:TF_Costello.jpg|**1. ''[[Costello Music]]***<br />()</center>
Attēls:TF_Stand.jpg|<center>*'2. *[[Here We Stand]]*'''()


## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  
* Grupas MySpace lapa
Patriots

**Patriots** var būt:
* Patriotisms — savas dzimtenes mīlētājs;
* Jaunanglijas "Patriots" — amerikāņu futbola klubs;
* *[[Jeep Patriot]]* vai *[[UAZ Patriot]]* automašīna.
Fotogrāfija ar sievieti un mežakuili

**"Fotogrāfija ar sievieti un mežakuili"** ir 1987. gadā Rīgas Kinostudijā uzņemta latviešu mākslas filma, detektīvfilma, pēc Andra Kolberga tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Tās režisors ir Arvīds Krievs. Filma saņēmusi 7 Lielā Kristapa balvas.

## Sižets
Caurstaigājamā daudzstāvu nama pagalmā nošauts jaunais fotogrāfs Rūdolfs Dimda, kas dzīvoja šeit komunālā dzīvoklī. Slepkavības izmeklēšanā uzmanības lokā nokļūst vairāki cilvēki, to skaitā noslepkavotā kaimiņš Kārlis Valders, kas no dienesta Afganistānā atgriezies kā invalīds. Pakāpeniski noskaidrojās, ka noslepkavotā šķirteņa dzīvesveids sagādājis Kārlim morālas ciešanas, it īpaši pēc jaunās skolotājas Judītes Žīrakas parādīšanās, kurai Kārļa jūtās jau agrāk bijusi īpaša loma. Judīte ir precējusies, taču viņas attiecības ar vīru ir visai sarežģītas. Tādēļ Kārļa atzīšanās slepkavībā izmeklētāju Konrādu Ulfu nepārliecina. Viņš turpina meklēt medību bisi, no kuras tika izdarīts liktenīgais šāviens, zinot, ka tā atklās arī īsto slepkavu.

## Lomās
* Alvis Hermanis — *Kārlis Valders*
* Mirdza Martinsone — *Judīte Žīraka*
* Pēteris Gaudiņš — *Rūdolfs Dimda*
* Sauļus Balandis — *Konrāds Ulfs*
* Elza Radziņa — *Paula*
* Ivars Kalniņš — *Zigurds Žīraks*
* Inese Pabērza — *Cilda Dimda*

## Apbalvojumi
* 1987 — "Lielais Kristaps" — septiņas balvas, tai skaitā "Labākais aktieris" — Alvis Hermanis.

## Interesanti fakti
* Kinodebija Alvim Hermanim.
* Epizodiskās lomās rakstnieks un filmas scenārists Andris Kolbergs, teātra režisors Kārlis Pamše, žurnālisti un kinokritiķi Normunds Naumanis un Sarmīte Ēlerte.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video
*
Arvīds Krievs

**Arvīds Krievs** (dzimis ) ir latviešu kinorežisors, scenārists un kinoproducents.

## Biogrāfija
Dzimis Kuldīgā. Mācījies Aizputes vidusskolā un Aizputes strādnieku jaunatnes vidusskolā. Pēc skolas beigšanas 1964. gadā sācis strādāt Rīgas Kinostudijā par gaismotāju, vēlāk bijis operatora asistents, administrators, režisora asistents. Sācis uzņemt dokumentālās filmas 1971. gadā. Par filmām "Pūra lāde" (1974) un "Daba" (1976) saņēmis Vissavienības mēroga apbalvojumus. Rīgas Kinostudijā uzņēmis 17 kinožurnālus — "Padomju Latvija", "Pionieris" un "Māksla".

Paralēli darbam ieguvis žurnālista izglītību Latvijas Valsts universitātē (1976) un režisora kvalifikāciju Augstākajā Valsts kinematogrāfijas institūtā (ВГИК — *Высший Государственный институт кинематографии*) Maskavā. Bijis Latvijas Kinematogrāfistu savienības valdes loceklis.

Savas pazīstamākās spēlfilmas uzņēmis Rīgas Kinostudijā — "Spēle" (1981), "Aveņu vīns" (1984), "Fotogrāfija ar sievieti un mežakuili" (1987). Vēlāk uzņēmis filmas citās studijās. Vairākās filmām bijis ne tikai režisors, bet arī scenārija autors vai producents. Arvīda Krieva režisētā filma "Ievas paradīzes dārzs" (1990) saņēmusi Lielā Kristapa balvu kā labākā spēlfilma. Vēlāk uzņēmis vairākas dokumentālās filmas studijā Kaupo filma, kurā bija mākslinieciskais vadītājs (1991—1996). Tomēr pievērsies arī spēlfilmām — "Man patīk, ka meitene skumst" (2004), "Dancis pa trim" (2011).

Latvijas Nacionālā kinematogrāfijas centra direktora vietas izpildītājs (1996—1999). 2000. gadā Jaunajā Rīgas teātrī iestudēja Valdemāra Kārkliņa lugu "Sarkanvīns".

## Filmogrāfija

### Īsmetrāžas filmas
* 1979 — "Vainīgais" — diplomdarbs

### Pilnmetrāžas filmas
* 1981 — "Spēle"
* 1984 — "Aveņu vīns"
* 1987 — "Fotogrāfija ar sievieti un mežakuili"
* 1990 — "Ievas paradīzes dārzs"
* 2004 — "Man patīk, ka meitene skumst"
* 2011 — "Dancis pa trim"

### Dokumentālās filmas
* 1971 — "Kristāls"
* 1973 — "Klātbūtne"
* 1974 — "Pūra lāde"
* 1976 — "Daba"
* 1988 — "Basi. Ir tāda vieta Kurzemē"
* 1992 — "Prezidenta laiks"
* 1993 — "Baltijas ceļš"
* 1993 — "Zemes saimnieks"
* 1995 — "Turiet zemi ciet"
* 1995 — "Kam lai sēžu kamanās"
* 2003 — ""
* 2006 — "Tēvs, radi, kuļmašīna"
* 2006 — "Savas zemes bērni"
* 2006 — "Dzīve kā košums"
* 2014 — "Freimis. Mārtiņš Freimanis"
* 2018 — "Kamēr tu šo dzīvi spēlē"

## Ārējās saites
* Kino muzejs
* Arvīds Krievs filmas.lv
*
Lāsteka

right|250px|thumb|Lāsteka
**Lāsteka** ir dabīgi veidojies ledus gabals, kas nokarājas no kādas ēkas jumta, vada, koka zara u.c. Dažreiz par lāstekām sauc arī citus nokarenas formas cietus notecējumus, piemēram, stalaktītus.

Parasti lāstekām ir konusveida forma, kuram pamats ir augšā un virsotne ir apakšā. Iekšpusē nereti ir dažādi dobumi. Vairākas lāstekas kopā veido dažādas konstrukcijas ar neparastām formām.

## Lāsteku veidošanās
thumb|250px|Lāstekas uz koka zariem
Lāstekas veidojas zemā temperatūrā, parasti dažiem grādiem zem nulles pēc Celsija skalas un tikai tad, ja ir arī šķidra ūdens piekļuve lāstekai. Ūdens var, piemēram, notecēt no kādas ēkas jumta, uz kura kūst sniegs. Šķidrais ūdens gravitācijas ietekmē notek pa jumtu lejup un, pateicoties apkārtējam aukstajam gaisam, sasalst. Tā kā tas turpinās diezgan ilgi, lāstekas izmērs un masa nepārtraukti palielinās gan garumā, gan resnumā. Ja ūdens piekļuve lāstekai beidzas, tā vairs neaug ne garumā ne resnumā, bet ja temperatūra ir virs nulles, tā kūst, tāpēc samazinās tās masa un izmēri. Tad, kad lāstekas smaguma spēks būs lielāks nekā ledus izturība vai jumta konstrukcijas izturība, tad lāsteka nokritīs zemē.

## Kaitējumi, ko lāstekas nodara saimniecībai
Lāsteku veidošanās uz māju jumtiem, vadiem, un kokiem ir nopietna problēma pilsētas saimniecībai un enerģētikai. No jumtiem krītošās lāstekas bieži vien rada traumas garāmgājējiem, dažreiz pat nonāvējot tos. Lāsteku smaguma dēļ var tikt bojātas un lauztas jumtu konstrukcijas, plīst vadi. Viena no galvenajām un vienkāršākajām metodēm cīņai ar lāstekām, ir to nosišana no māju jumtiem, ko veic sētnieki vai citi komunālie darbinieki. Lāsteku veidošanos pie ēku jumtu malu pārkarēm var novērst, jumtus nosiltinot, t.i. izmantojot termoizolācijas materiālus, kas kavē siltuma zudumus un, attiecīgi, sniega kušanu uz jumta. Modernāks veids cīņai ar lāstekām ir ultraskaņas izmantošana.

## Risks cilvēka dzīvībai
thumb|250px|Lāsteka uz mājas jumta
Galvenais apdraudējums cilvēkam no lāstekām ir to nokrišana no māju jumtiem. Īpaši bīstami ir, ja lāsteka nokrīt cilvēkam tieši uz galvas. Parasti tādi gadījumi beidzas ar lielām traumām, smadzeņu satricinājumiem, un, ja lāsteka bijusi ļoti liela — arī ar nāves gadījumiem. Jo lielāka ir lāstekas masa un augstāka ir māja, jo lielākas briesmas draud cilvēkam, uz kura šāda lāsteka varētu uzkrist.

## Skatīt arī
* Atkala
* Ledus
* Stalaktīts
* Stalagmīts
Metimnes pilskalns

**Metimnes pilskalns** () bija seno letgaļu pilskalns Tālavas teritorijā, kurā 1213./1214. gada ziemā apmetās no Pleskavas padzītais kņazs Vladimirs Mstislavičs ar sievu un dēliem. Idumejas priesteris Alebrands un Imeras priesteris Indriķis viņam sūtīja labību un dāvanas kā izlīguma zīmi. Metimnes pilī viņš sprieda tiesu un ievāca no šiem novadiem meslus.
1214. gadā Idumejas priesteris Alebrands pārmeta kņazam nabagu apspiešanu un musināšanu novērsties no katoļu ticības. Kņazs sašuta un ar savu karadraudzi nopostīja Alebranda māju. Pēc šī konflikta kņazs Vladimirs Mstislavičs ar visu saimi atgriezās Pleskavā.

## Pilskalna atrašanās vieta

Metimnes pili sākotnēji mēģināja identificēt gan ar Valmieru (Pabst, 1867), gan ar kādu pili pie Mujāniem (senvācu: *hofe to Moyane*). To tuvumā pie senā ceļa, kas nāca no Idumejas, Jumaras upes krastā atrodas pilskalns, kas mūsdienās tiek dēvēts par Cimpēnu pilskalnu.

Savukārt Augusts Bīlenšteins pieļāva, ka Metimnes vietā jālasa Autine (Bielenstein, 1892). Metimnes lokalizācijā noturīga bijusi D.Baloža hipotēze, saskaņā ar kuru Metimnes pils atradusies pilskalnā pie Vaidavas ezera (Laakmann, 1930). Šai hipotēzei par labu liecina arī Vaidavas pilskalna tuvumā reģistrētie daži vietvārdi: Metenītis, pļava Veļķos, Maitiņi Ķieģeļos (Endzelīns, 1961). *Maiting* un Maitiņi kā uzvārds un māju vārds sastopams 17.gs. zviedru arklu revīzijās (Dunsdorfs, 1974). Taču arheoloģiskie izrakumi Vaidavas pilskalnā 1986.gadā parādīja, ka te nav konstatējama uz 12.-13.gs. attiecināma apdzīvotība. Pārbaudāma būtu versija, vai Metimne varēja atrasties Raiskuma Kvēpenes pilskalnā (Brastiņš, 1930), jo šis pilskalns atrodas Idumejā, mežainā apvidū, kamēr Vaidavas pilskalns pat teritoriāli saistāms nevis ar Idumeju, bet gan ar Imeru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.latvijas-pilskalni.lv
Marija II

**Marija II** var būt:

* Marija II Stjuarte - Skotijas, Īrijas un Anglijas karaliene no 1689. līdz 1694. gadam.
* Marija II Bragansa - Portugāles karaliene no 1826. līdz 1853. gadam.
Rasa

thumb|200px|Rasa

**Rasa** ir atmosfēras nokrišņu veids, kad ūdens tvaiks kondensācijas un pilienveidā veidojas uz augsnes virskārtas, augiem un priekšmetiem. Šī parādība visbiežāk vērojama vasaras periodā, skaidrās naktīs, kad zeme atdziest zem rasas punkta temperatūras.

## Rasas veidošanās
Gaisa temperatūras pazemināšanās dēļ ūdens tvaiks kondensējas uz objektiem zemes virsmas tuvumā un pārvēršas par ūdens pilieniem. Parasti tas notiek naktī. Tuksnešainajos rajonos rasa ir diezgan būtisks nokrišņu avots augiem. Samērā ātra gaisa temperatūras pazemināšanās notiek uzreiz pēc Saules rieta, kad tās stari vairs nesilda zemi. Ļoti labi apstākļi rasas veidošanai ir arī tad, kad debesis ir skaidras, kā arī tad, ja virsma, uz kuras veidojas rasa, viegli atdod siltumu, piemēram, zāle. Īpaši intensīva rasas veidošanās notiek tropu rajonos, kur gaiss piezemes slānī satur daudz ūdens tvaika un arī ātri atdziest nakts laikā. 

Gaisa temperatūru, zem kuras sāk izkrist (veidoties) rasa, sauc par rasas punktu.

Latvijā pa nakti rasa var dot 0,1 līdz 0,3 mm biezu ūdens slāni. Kopējais rasas dotais ūdens daudzums gada laikā nav liels — apmēram 10—30 mm.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
Sarma

thumb|200px|Sarmas klāti koki.
thumb|200px|Sarma tuvplānā.

**Sarma** ir atmosfēras nokrišņu veids, nelielu ledus gabaliņu nosēdums. Tas ir apledojums uz zemes virsmas un dažādām virsmām (maziem zariem, vadiem u.c.), kas pārsvarā veidojas miglas laikā, ūdens tvaikam gaisā desublimējoties. Zari, smilgas, arī no sniega izvilkti zari nereti ir klāti ar plāniem ledus kristāliņiem, kuriem skaldņu leņķi atbilst regulāram sešstūrim, bet uz kristāliņa plakanās virsmas redzams svītrojuma tīkls arī tādā pašā leņķī. Ledus kristālu kopējais garums var pārsniegt vairākus centimetrus.

Sarma veidojas zemā gaisa temperatūrā, pūšot lēnam vējam. Ledus kristāliņu skaits uz virsmas pieaug tajā pusē, no kuras pūš vējš.

## Raksturojums
Lai rastos izteiksmīga sarma, jābūt samērā lielam aukstumam, −3&nbsp;°C līdz −12&nbsp;°C vai vairāk un gaisā smalku pilienu miglai ar mazu blīvumu un lēnu plūdumu (vismaz diennakti vienā virzienā). Šādi apstākļi rodas, ja ir nemainīgs viegls vējiņš, kas pat nekustina koku zarus, vai arī kalnainā apvidū, vēsajam gaisam noplūstot uz zemākām vietām.

Sarma sāk augt un veidoties uz priekšmetiem, kas atrodas miglas plūduma ceļā un ir tik sīki, mazi, ka nejauc plūduma vienmērīgumu. Tādi priekšmeti var būt elektrības un telefona vadi, krūmu un koku tievie zari, zāļu stiebri, egļu, priežu un paegļu skujas, dažādu priekšmetu malas ar asām šķautnēm u. tml. Sarma veidojas tikai vēja pusē, nekad aizvējā, un, ja miglas vāls neaizsniedz zemi, tad zemāk par to nav arī sarmas. Kalnainā apvidū gadās, ka plūstošā migla aizsniedz tikai lielu koku galotni, pat tikai pašu galotni, vai arī vienīgi augstāk kalnā augošus kokus. Ja migla nolaižas līdz pašai zemei, tad sarma rodas visur, arī uz sniega, sevišķi, ja ir sērsna vai sniegs irdens un sauss. Sniega virsmā šķautnēm ir mazs izmērs un sarmai nav kur "izvērsties", tāpēc veidojas daudz sīku, gludu plāksnīšu, kas saulē un mēnesnīcā stipri spīguļo.

### Sarmas augšana
Sarma sāk augt no tievajiem zariņiem, uz kuriem vispirms parādās mazas ledus adatiņas, kādu milimetru garas un desmitiem reižu tievākas, saskatāmas tikai caur lupu. Reizēm izveidojas ļoti plānas un gludas plāksnītes, ne lielākas par 0,5 cm². Tās atstaro gaismu kā spoguļi, bet attēlu nerāda.

## Skatīt arī
* Salna
* Sērsna
* Sals
* Atkala

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūras efekta nokrišņi

[thumb|200px|Jūras efekta nokrišņi Ēri ezera tuvumā [2006. gads|2006. gada 12. - 13. oktobrī.]]

**Jūras efekta nokrišņi** (tiek dēvēti arī kā **Ezera efekta nokrišņi**) ir auksto gaisa masu plūšana pāri lielai un neaizsalušai ūdenstilpei, kuras rezultātā rodas konvekcija (vertikāla siltumapmaiņa). Aukstais gaiss, nonākot virs siltiem ūdeņiem sasilst un paceļas augšup. Mākoņi un nokrišņi veidojas tad, ja gan konvekcija gan gaisa mitrums ir gana lieli. Retos gadījumos var būt pat pērkona negaiss. 

## Raksturojums
Bieži šāda veida nokrišņus var vērot lielu ezeru tuvumā, piemēram, pie Amerikas Lielajiem ezeriem, kuri atrodas uz robežas starp ASV un Kanādu. Šie ezeri spēj dažu dienu laikā radīt pat metru biezu sniega segu. Iespējams, ka tieši tāpēc šis nokrišņu veids guvis nosaukumu "*lake-effect snow*".

Eiropā pietiekami liels ir Lādogas ezers. Lai rastos nokrišņi, aukstajam gaisam jāšķērso vismaz 75 km gara ūdens virsma. Eiropā šādi nokrišņi visbiežāk vērojami virs Norvēģu jūras, Baltijas jūras un Ziemeļjūras, arī virs Ziemeļeiropas līčiem.

Jūras efekta nokrišņus var vērot aiz aukstās frontes, ar Z vai ZR vējiem ieplūstot aukstam gaisam. Nokrišņu josla ir gareniska, paralēla vēja virzienam un var būt līdz pat 200 km gara. Galvenie nokrišņi izkrīt nevis pie pašas jūras, bet mezliet tālāk no tās sauszemē. Intensīvākie nokrišņi ir ja to josla ir šaura — tad tie skar mazāku teritoriju, bet ir spēcīgāki. 
thumb|200px|Vasaga komūna pēc tam, kad 12 stundu laikā noturīga Jūras efekta nokrišņu josla atnesa 60 cm svaiga sniega. 2002. gada 4. janvāris.

Lai nokrišņu būtu iespējami vairāk, jāizpildās šādiem nosacījumiem:
* Atšķirībai starp ūdens virsmas temperatūru un gaisa temperatūru, kas ir apmēram 1,5 km augstumā virs jūras līmeņa, jābūt diezgan lielai (vismaz 13 grādi), bet ja tuvumā atrodas kāds aktīvs ciklons, tad atšķirība var būt arī nedaudz mazāka. 
* Vēja ātrumam jābūt mērenam — ne lielam ne mazam. Tam jābūt robežās no 4 līdz 13 m/s. Tomēr arī pie lēna vēja dažreiz mēdz veidoties diezgan spēcīgi nokrišņi, kas neiestiepjas tālu sauszemē.
* Vēja virziena atšķirība starp piezemes un 1,5 km augstumu nedrīkst pārsniegt 30 grādus.

## Jūras efekts Latvijā
Jūras efekta nokrišņi nav iespējami vienīgi vasarā. Visintensīvākie tie ir oktobra beigās un novembrī, jo tad ūdens vēl ir silts, bet gaiss ir krietni atdzisis. Rīgas līcis visvairāk nokrišņu saražo pie ZR vēja, kad vējam ir garākais iespējamais ceļš, ko veikt.

Latvijā spēcīgs līča efekts tika novērots 2011. gada 12. oktobra vakarā, kad uz ziemeļiem no Rīgas sāka intensīvi zibeņot. Līča efekts retos gadījumos tiek novērots arī augusta beigās, kā tas bija 2010. gada augusta pēdējā nedēļā, kad arī tika novērots pērkona negaiss un krusa.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Maikla blogs par jūras efekta nokrišņiem
Hašišs

thumb|right|Hašišs
thumb|right|Pīpe hašiša smēķēšanai (Maroka)
**Hašišs** ( *ḥashīsh*, burtiski "sausa zāle", no *hashsha* "kļūt sausam") ir kaņepes produktu grupas nosaukums. Tajā iekļautas vairākas no kaņepēm ekstrahētas, cietas pīpējamās vielas, kuras satur psihoaktīvos komponentus THC un CBD.

Hašiša izcelsme ir Rietumāzija, it īpaši Tuvie Austrumi, kur to lieto kā ārstniecisku līdzekli un baudvielu. Ļoti daudz hašiša tiek patērēts Ziemeļindijas apgabalos, kur to pagatavo ar īpašas metodes palīdzību un sauc par čarām. 19. gadsimta otrajā pusē hašiša smēķēšanas tradīcijas sasniedza Eiropu. Visvairāk šī tradīcija izplatījās arābu zemēm tuvajās valstīs — Turcijā un Grieķijā.

Mūsdienās hašiša lielākās ražotājvalstis ir Afganistāna, Maroka un Libāna. Hašiša krāsa var atšķirties pēc reģiona un lietotās ekstrakcijas metodes. Piemēram, Afganistānas hašišs mēdz būt melns, Marokas — brūns, Libānas — pat zaļš vai sarkans. 

## Atsauces

## Ārējās saites
UK garage

***UK garage*** ir elektroniskās deju mūzikas apakšžanrs, kas radās Apvienotajā Karalistē 1990. gadu sākumā un vidū.

## Apakšžanri un stili
### Dabsteps

Dabsteps ir elektronikas virziens, kas radies Londonā 21. gadsimta sākumā, ietekmējoties no daudziem dažādiem mūzikas stiliem, tostarp *[[dub]]*, regeja, 2-step, Hiphops, *[[drum'n'bass]]*. Šī mūzikas žanra īpatnība ir spēcīgas baslīnijas un salīdzinoši lēns temps (vidēji ap 140 sitieniem minūtē).

Dabstepa blakusžanrs, kas attīstījies līdz ar to, ir *[[grime]]*, kurā plaši tiek izmantots vokāls, taču, pateicoties tam, ka dabsteps ir salīdzinoši jauns stils, tā apakšstilu priekšraksti vēl nav noteikti un lielākā daļa no tiem vēl tikai veidojas.

Savu uzvaras gājienu dabsteps piedzīvoja 2006. gadā, kad šim žanram tika pievērsta pastiprināta uzmanība vispasaules līmenī.

## Skatīt arī
* Elektroniskā deju mūzika
* Elektroniskās mūzikas žanru uzskaitījums
Drum and bass

***Drum and bass*** (abreviatūrā: d&b, DnB, dnb, d'n'b, drum n bass, drum & bass, dNb, deebee), ir elektroniskās deju mūzikas apakšžanrs, kurš parādījās 1980. gadu beigās. Žanrs ir viegli atpazīstams un identificējams, jo to var raksturot ar ātru, lauztu ritmu (parasti 165—185 sitieni minūtē) un dziļu, spēcīgu basa līniju. Šī mūzikas žanra aizsākumi meklējami 1990. gadu pašā sākumā Apvienotās Karalistes reiva kultūrā, kur kā atvasinājums no kopējā reiva stila radās atsevišķs mūzikas novirziens.

## Skatīt arī
* Elektroniskā deju mūzika
* Elektroniskās mūzikas žanru uzskaitījums
Hauss

**Hauss** (no  — "māja") var būt:
* Hausmūzika — elektroniskās deju mūzikas apakšžanrs;
* Edijs Hauss (*Edward L. House II*) — ASV basketbolists (dzimis 1978);
* Doktors Hauss — ASV seriāls.
Eirodeju mūzika

**Eirodeju mūzika** (*eurodance*) ir elektroniskās deju mūzikas apakšžanrs, kas 1990. gadu sākumā parādījās Rietumeiropā. Žanrs ietver sevī daudzus hausmūzikas, *[[Hi-NRG]]*, *[[Italo-Disco]]* un hiphopa elementus. 2000. gadu sākumā eirodeju mūzikas žanra producenti turpināja attīstīt mūzikas skanējumu par paraugu ņemot elementus no transa un tehno.

Eirodeju mūzika ir lielā mērā ietekmējusies izmantojot bagātu, melodisku vokālu, vai nu atsevišķi, vai kopā ar repotām rīmēm. Tas, apvienojumā ar sintētisku, spēcīgu basa ritmu un lipīgu melodiju nosaka galvenos pamatus eirodeju mūzikā.

## Skatīt arī
* Elektroniskā deju mūzika
* Elektroniskās mūzikas žanru uzskaitījums
Elektronika (mūzikas žanrs)

**Elektronika** () ir elektroniskās mūzikas žanrs, visbiežāk ar šo jēdzienu saprot tāda veida mūziku, kurai ir plašs pielietojums, tostarp pamata mūzika ar dažādām deju formām un fona mūzika. Atšķirībā no elektroniskās deju mūzikas ne visas elektronikas žanra kompozīcijas ir paredzētas dejām.

Elektronikas žanrs izveidojās 20. gadsimta 1970. gados.

## Skatīt arī
* Elektroniskā deju mūzika
* Elektroniskās mūzikas žanru uzskaitījums
100. gads p.m.ē.

thumb|350px|Pasaule 100. gadā pirms mūsu ēras.
**100. gads p.m.ē.** bija gads pirms mūsu ēras.

## Dzimuši
* 13. jūlijs - Jūlijs Cēzars, Romas Republikas diktators (miris 44. gadā p.m.ē.)
44. gads p.m.ē.

thumb|300px|Romas impērija. Attēlā redzama arī impērija 44. gadā p.m.ē.
**44. gadā p.m.ē.** bija gads pirms mūsu ēras.

## Notikumi
* 15. marts - Romas senatori veic atentātu pret Jūliju Cēzaru.

## Miruši
* 15. marts - Jūlijs Cēzars, Romas Republikas diktators (dzimis 100. gadā p.m.ē.)
Salna

[thumb|Salna uz [nātres|nātru lapām.]]
thumb|Salna.

**Salna** ir atmosfēras nokrišņu veids, kurš veidojas uz zemes virsmas vai uz priekšmetiem. Tas ir plāns ledus kristāliņu slānis, kurš veidojas no ūdens tvaika. Bieži vien salnas veidošanās laikā ir arī migla.

Tāpat kā rasa, salna veidojas tāpēc, ka zemes virsma atdziest līdz temperatūrai, kas ir zem nulles un arī kas ir zemāka nekā gaisa temperatūra. Pēc formas salnas daļiņas atgādina sniegpārslas, bet atšķiras no tām ar to, ka tās nav tik līdzīgas viena otrai, jo veidojas atšķirīgos apstākļos, uz dažādu priekšmetu virsmas.

Salna ir viena no lauksaimniecībai kaitīgākajām meteoroloģiskajām parādībām. Mērenā klimata zonā salnas ir normāla parādība, kas novērojamas pavasarī un rudenī. Sevišķi bīstamas ir pavasara salnas, kad augi tikko sāk attīstīties, jo tās aizkavē augu attīstību, rada augu bojājumus, tādēļ samazinās raža.

## Veidi

Ir trīs salnu veidi — radiācijas salnas, advektīvās salnas, jaukta tipa salnas.

**Radiācijas salnas** rodas, intensīvi atdziestot aktīvajai virsmai izstarojuma rezultātā. Radiācijas salnas rodas skaidrās bezvēja naktīs, kad gaisa diennakts vidējās temperatūras līmenis nav sevišķi augsts.

Šīs salnas ir vietēja rakstura un lielā mērā atkarīgas no vietas reljefa. Tās vairāk apdraud ielejas, ieplakas, zemienes nekā nogāzes un pauguru virsotnes, it sevišķi tās apdraud meliorētas purvu augsnes un tur pastāv visilgāk.

Salnas bieži veidojas sausā gaisā uz sausas augsnes, retāk, ja gaiss ir mitrs.

Radiācijas salnas novērojamas tikai naktī un ilgst 5—10 stundas vai mazāk. Pavasara sākumā skaidrā, sausā bezvēja laikā tās var atkārtoties vairākas naktis no vietas.

 **Advektīvās salnas** rodas, ieplūstot aukstam kontinentālam arktiskam gaisam, kura temperatūra zemāka par 0 ºC. Šādas salnas parasti rodas pavasara sākumā un rudens beigās, pie tam notiek gaisa temperatūras pazemināšanās visā piezemes slānī. Tās var ilgt vairākas dienas pēc kārtas, aptver lielas teritorijas un ir maz atkarīgas no vietējiem apstākļiem. Tās var uznākt jebkurā diennakts stundā tad, kad aukstais gaiss sasniedzis attiecīgo vietu.

**Jaukta tipa salnas** veidojas, ieplūstot aukstam gaisam un atdziestot aktīvajai virsmai skaidrā laikā, pie kam abi šie procesi noris kompleksi. Salnas novērojamas nakts otrajā pusē un ilgst 3—5 stundas. Saulei uzlecot, sākas siltuma pieplūdums un salnas izbeidzas. Šo salnu intensitāti un ilgumu arī ietekmē atrašanās vieta. 

## Atsauces

## Ārējās saites
FC Tranzit

**FC Tranzit** ir Latvijas futbola klubs no Ventspils. Dibināts 2006. gadā zem nosaukuma FC Tranzīts, 2008. gadā tas ieguva 2. vietu 1. līgā. Pirms 2009. gada sezonas to uzaicināja spēlēt Virslīgā, jo vairāki Virslīgas klubi bija bankrotējuši. Klubam ir sadarbība ar FK Ventspils un tam ir izīrēti vairāki spēlētāji, kuri netiek Ventspils sastāvā.

2010. gada sākumā klubs nomainīja savu nosaukumu uz FC Tranzit, jo uz kluba logotipa jau no paša sākuma bija uzrakstīts tieši "Tranzit", un tad arī oficiālajos dokumentos latviskot nosaukumu nebija nekādas jēgas.

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/2005 till:01/07/2010
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2006 
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)  
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData= 
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/2005 till:01/07/2006  shift:(0,-4) text:12
  from:01/07/2006 till:01/07/2007  shift:(0,-4) text:14
  from:01/07/2007 till:01/07/2008  shift:(0,-4) text:2
  from:01/07/2008 till:01/07/2009  shift:(0,-4) text:7
  from:01/07/2009 till:01/07/2010  shift:(0,-4) text:9

  from:01/07/2005 till:01/07/2008  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"
  from:01/07/2008 till:01/07/2010  color:bl1  shift:(0,13)  text: "Virslīga"


## Sasniegumi Latvijas kausa izcīņā
* 2009/10 - astotdaļfināls
* 2008 - 2. kārta
* 2007 - 3. kārta
* 2006 - astotdaļfināls

## Komandas sastāvs
*Uz :*

## Treneri
*  Aleksandrs Žižmanovs (2006 - 2008)
*  Igors Kičigins (2009 - 2010. gada marts)
*  Aleksandrs Gorbačovs (2010. gada marts - jūnijs)
*  Igors Kičigins (no 2010. gada jūnija)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Vilhelms Kanariss

**Vilhelms Francis Kanariss** (; dzimis , miris ) bija Vācijas virsnieks, admirālis, Abvēra (Vācijas militārās izlūkošanas dienesta) vadītājs no 1935. līdz 1944. gadam, kā arī Vācijas pretošanās kustības dalībnieks.

Dzimis bagātu rūpnieku ģimenē. 1905. gadā iestājās Impērijas flotē (*Kaiserliche Marine*). Pirmā pasaules kara laikā dienēja uz vieglā kreisera *[[SMS Dresden]]*. 1915. gadā krita gūstā Robinsona Krūzo salā, kad pēc kaujas ar britu kuģiem komanda *SMS Dresden* nogremdēja. Augustā izbēga no gūsta un spēja atgriezties Vācijā. Kara turpmākajā gaitā komandēja zemūdeni Vidusjūrā.

Pēc kara iesaistījās brīvkorpusos. Bijis iesaistīts Rozas Luksemburgas nogalināšanā. Vēlāk atkal iesaistījās kara flotes (*Reichsmarine*) darbā, kādu laiku komandējot bruņukuģi *[[SMS Schlesien]]*. 1933. gadā, pēc Ādolfa Hitlera nākšanas pie varas, tika iecelts par Abvēra komandieri.

Iesākumā bijis Hitlera atbalstītājs, bet ap 1938. gadu V. Kanariss sapratis, ka esošais kurss ved uz katastrofu. Pulcējot ap sevi pret nacistiem noskaņotus virsniekus un uzturot kontaktus ar britu izlūkdienstu MI6, viņš centās vājināt Hitlera varu. 1944. gada februārī Hitlers V. Kanarisu atcēla no amata, par Abvēra priekšnieku ieceļot Valteru Šellenbergu. Dažas nedēļas vēlāk viņam tika piemērots mājas arests, līdz ar to viņš nespēja aktīvi piedalīties 20. jūlija sazvērestībā. Pēc sazvērestības sakāves V. Kanariss tika notiesāts uz nāvi un 1945. gada 9. aprīlī Flosenburgas koncentrācijas nometnē tika pakārts kopā ar Dītrihu Bonhēferu un citiem režīma pretiniekiem.

## Ārējās saites
Apledojums

thumb|right|280px|Apledojums
**Apledojums** ir ledus slānis uz zemes vai priekšmetu virsmas, kurš parasti veidojas ziemā vai rudenī pēc atkušņa aukstā laikā, kā arī slapja sniega vai lietus lāšu sasalšanas dēļ. 

Ļoti stiprs apledojums bijis Krievijas dienvidrietumos 1892. gada oktobrī. 20. un 21. oktobrī stipro ziemeļu un ziemeļaustrumu vēju ietekmē gaiss un augsne ievērojami atdzisa, bet jau 22. oktobra rītā pūta dienvidu vējš un sniga sniegs, kurš ik pa laikam pārgāja uz parasto un uz ledaino lietu. Augsne, koku zari un lapas pārklājās ar ledus kārtu.

## Ārējās saites
Atkala

thumb|200px|Atkala uz elektrības vadiem un staba

**Atkala** (arī **ledus lietus**, **sasalstošs lietus**) ir atmosfēras nokrišņu veids, kas izkrīt ledus gabaliņu vai lietus veidā. Pēc tam ūdens vai ledus piesalst pie zemes virsmas, koku zariem vai vadiem un veidojas apledojums.

## Atkalas veidošanās
Atkala var veidot pat vairākus centimetrus biezu ledus kārtu un tādējādi lauzt koku zarus, gāzt kokus, pārraut vadus, kā arī iznīcināt ražu. Arī cilvēki, paslīdot uz ielas, var gūt dažādas traumas. Diezgan bieži atkala rodas tad, kad ir temperatūras inversija, jo tādā gadījumā kilometra augstumā gaiss ir siltāks, nekā pie zemes virsmas un lietus sākumā izkrīt kā šķidra ūdens pilieni, bet, tuvojoties zemei, tie sasalst un var izkrist arī krusas veidā.

## Skatīt arī
* Lāsteka
* Sarma

## Ārējās saites
Populāri

**Populāri** ( vai *populus* — tauta) ir idejiska politiska plūsma Romas Republikā no 2. gadsimta p.m.ē. līdz mūsu ēras sākumam. Populāri bija pretējs spēks optimātiem un tie pārstāvēja lauku un pilsētas plebeju intereses.

Viens no ievērojamākajiem populāriem bija Jūlijs Cēzars.

## Ārējās saites
Viesīte (upe)

**Viesīte** ir Mēmeles labā krasta pieteka Aizkraukles un Jēkabpils novados. Tek lielākoties pa Taurkalnes līdzenumu. 

Upi šķērso autoceļi P73, P75 un P86.

## Upes gaita
Iztek no Viesītes ezera Sēlijas paugurvalnī, augštece līdz autoceļam P86 regulēta Latvijas PSR laikā. Baseinā daudz mežu (73%) un lielu purvu, palienēs pļavas. Kritums augšteces 15 km līdz Melnupītei ir 1 m/km, bet no tilta P86 līdz ietekai kritums 22 m uz 33 km.   

Lejtecē upes krastos 7-9 m augstas kraujas, bet vecā literatūrā minētā senleja Viesītei nav novērojama. Ietek Mēmelē pie Krastiem.

### Pietekas

## Vēsture
Kurzemes un Zemgales hercogistes laikos Viesītes upe darbināja zāģētavas, kā arī kalpoja tranzīta preču pārvadājumiem no Daugavas pa Ziemeļsusēju, tālāk orēs līdz miestam pie ezera. 
Atsevišķi līkumainie posmi iztaisnoti 19. gadsimtā, 10 km posms pirms Sunītes 1930. gados.
Saskaņā ar 1929. gada rīkojumu par iekšējiem ūdensceļiem baļķu pludināšana bija atļauta 6 km augšpus Sunītes ietekas, bet no Plēsas mežsarga sienami plosti.

## Atsauces
Džeksona

**Džeksona** () ir pilsēta ASV, Misisipi štata galvaspilsēta. Pēc 2000. gada datiem, lielākā štata pilsēta. Iedzīvotāju skaits pilsētā pamazām samazinās. 2000. gadā Džeksonā dzīvoja  iedzīvotāji, 2010. gadā - 173 514, bet 2020. gadā vairs tikai 153 701 iedzīvotājs. Pilsēta dibināta 1821. gadā un nosaukta par godu Endrū Džeksonam, ASV septītajam prezidentam.

Džeksona ir vienīgā pilsēta Misisipi štatā, kuras iedzīvotāju skaits pārsniedz 100 000 cilvēku. Pilsēta atrodas netālu no aprimuša vulkāna.

Pilsētā ir vairāki muzeji un kultūras iestādes, tostarp Misisipi Bērnu muzejs, Dabaszinātņu muzejs, Vēstures muzejs.

## Vēsture
Sākotnēji tagadējo Džeksonu apdzīvoja čoktavu indiāņu cilts. Pirmie eiropieši, kas izpētīja šo apgabalu, bija spāņi no Hernando de Soto ekspedīcijas 1540. gadā.

Pilsēta nosaukta ģenerāļa Endrū Džeksona, vēlāk septītā ASV prezidenta vārdā, godinot viņa 1815. gada janvāra uzvaru Ņūorleānas kaujā 1812. gada kara laikā. 1840. gadā pilsētu ar pārējo valsti savienoja dzelzceļš.

Ekonomiskā atveseļošanās pēc pilsoņu kara 20. gadsimta sākumā bija lēna, taču bija vērojama zināma attīstība transporta jomā. Džeksonas ekonomisko izaugsmi 20. gadsimta 30. gados stimulēja pilsētas tuvumā esošu dabasgāzes atradņu atklāšana.

1960. gadā ASV Tautas skaitīšanas birojs ziņoja, ka 64,3% Džeksonas iedzīvotāju ir baltie un 35,7% melnādainie.

2021. gadā pilsētā tika reģistrēts rekordliels slepkavību skaits - 155 (101 slepkavība uz 100 000 iedzīvotājiem), kas ir viens no augstākajiem pasaulē.

## Klimats
Džeksona atrodas mitrā subtropu klimata zonā (*Cfa* pēc  Kepena klimata klasifikācijas). Lietus ir visu gadu, mitrākie gadalaiki ir ziema un pavasaris, septembris un oktobris parasti ir sausākie mēneši. Sniegs ir reti sastopams, un tā uzkrāšanās ļoti reti ilgst vairāk nekā dienu. Vidējais nokrišņu daudzums gadā ir 1.457 milimetri. Liela daļa nokrišņu izkrīt pērkona negaisa laikā, pērkons katru gadu dzirdams aptuveni 70 dienas. Džeksona atrodas reģionā, kur ir nosliece uz smagiem pērkona negaisiem, kas var radīt lielu krusu, postošus vējus un viesuļvētras. 1966. gada 3. martā tornado iznīcināja pilsētas tirdzniecības centru, apkārtējos uzņēmumus un dzīvojamos rajonus, nogalinot 19 cilvēkus Dienviddžeksonā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Inversija (meteoroloģija)

[thumb|right|280px|Inversijas rezultātā radusies [dūmaka Skotijā.]]
**Inversija** ir anomālas kaut kāda parametra izmaiņas atmosfērā atkarībā no augstuma. Parasti tas attiecas uz temperatūras inversiju, t.i. gaisa temperatūras paaugstināšanos atmosfēras augstākos slāņos — gaisa temperatūra kilometra augstumā virs zemes ir augstāka nekā pie zemes. 

Izšķir divus inversijas tipus:
* piezemes temperatūras inversija, kas sākas tieši no zemes virsmas, turklāt gaisa slāņa biezums ar inversiju ir tikai daži desmiti metru. 
* temperatūras inversija brīvā atmosfērā, kur šāda gaisa slāņa biezums var sasniegt pāris kilometrus. 

Temperatūras inversija ir šķērslis gaisa vertikālai pārvietošanai un bieži vien inversijas laikā veidojas dūmaka, migla, smogs, mākoņi, mirāžas u.c. Inversija ir arī atkarīga no apkārtnes reljefa. Piemēram, virs lielām pilsētām, kuras atrodas kalnu ielejās, bieži veidojas smogs. Visstiprākās inversijas parasti novērojamas Sibīrijas austrumos un Antarktīdā ziemas periodā.

## Ārējās saites
Nāves ēnā

**"Nāves ēnā"** var būt:
* Nāves ēnā (novele) — 1898. gada novele;
* Nāves ēnā (filma) — 1971. gada filma.
Nīderlandiešu īpašvārdu atveidošana

**Nīderlandiešu valodas īpašvārdu atveidošana** latviešu valodas vidē tiek veikta pēc fonētiskās transliterācijas principa ievērojot latviešu valodas tradīcijas nīderlandiešu un flāmu īpašvārdu atveidošanā. Nīderlandiešu valodas alfabēta burti un burtkopas tiek pārlikti latviešu valodas ortogrāfijā, pakļaujot šos vārdus gramatizācijai.

Pēc šiem noteikumiem atveido nīderlandiešu un flāmu personvārdus, kā arī ģeogrāfiskos nosaukumus Nīderlandē, Flandrijā (Beļģija), Surinamā. Arubā un Nīderlandes Antiļās nīderlandiešu valoda ir oficiālā valoda, bet lielākajai daļai vietvārdu ir spāņu, portugāļu, angļu un franču valodu cilme. Atsevišķos gadījumos nīderlandiešu valodas cilmes personvārdi un vietvārdi sastopami Indonēzijā, Brazīlijā, Mazajās Antiļu salās un citur.

## Nīderlandiešu valodas alfabēts
Nīderlandiešu valodas alfabētā ir 26 burti. Dažkārt digrafs **IJ** tiek uzskatīts par atsevišķu alfabēta vienību, alfabētiskajā secībā to novietojot pirms vai kopīgi ar **Y**.

**A a B b C c D d E e F f G g H h I i J j K k L l M m N n O o P p Q q R r S s T t U u V v W w X x (IJ ij) Y y Z z**

## Fonētiskās atveidošanas tabula

## Avoti
* Galvenā enciklopēdiju redakcija, Rīga (manuskripts)
* “Ieteikumi nīderlandiešu īpašvārdu atveidei latviešu valodā”. Valodas prakse 17. Dens Dimiņš. Latviešu valodas aģentūra. 2022

## Skatīt arī
* Īpašvārdu atveidošana
* Vikipēdija:Īpašvārdu atveidošana
* Nīderlandiešu valoda
Programmatūras izmaiņu pieprasījums

**Programmatūras izmaiņu pieprasījums** jeb **izmaiņu pieprasījums** ir dokuments, kas izsaka nepieciešamību programmatūras sistēmas pilnveidošanai.

Izmaiņu pieprasījums ir deklaratīvs, t.i., tas paziņo vajadzības, kuras nepieciešams realizēt, taču ne veidu, kā tieši tās ir jārealizē.

Izmaiņu pieprasījums tipisks saturs:
* identifikators;
* sistēma vai sistēmas apgabals, uz kuru tas attiecas;
* prioritāte;
* vēlamais realizācijas termiņš;
* izmaiņas veids;
* izmaiņas apraksts.

Izmaiņu pieprasījumu autori (avoti) visbiežāk ir sekojoši:
* ziņojumi par problēmām, kas identificē labojamās kļūdas;
* pieprasījumi no lietotājiem par sistēmas uzlabošanu;
* saistīto sistēmu attīstības ierosināti iemesli;
* izmaiņas augstākstāvošos standartos vai sistēmās (piem., operāciju sistēmas jauna versija, elektronisko dokumentu standarta izmaiņas);
* pārvaldības pārstāvju ierosinātas vajadzības.

## Skatīt arī
* Programminženierija
* Spējā programmatūras izstrāde
Samarieši

250px|thumb|Samarieši Gerizima kalnā
**Samarieši** ( *Shomronim*,  *as Sāmariyūn*) ir etnoreliģiska grupa Izraēlā.

Atbilstoši datiem, 2007. gada 1. novembrī kopumā bija 712 samarieši, kas dzīvo galvenokārt Kirjatluzas pilsētā pie Gerizima kalna, kas atrodas Palestīniešu pašpārvaldes teritorijā un Holonas pilsētā, Izraēlā.

Samarieši esot cēlušies no senās Samārijas iedzīvotājiem, kas tur uz dzīvi apmetās Babilonas trimdas laikā. Samariešu reliģija ir samaritānisms, kas ir jūdaisma "*māsas reliģija*" un ko samarieši uzskata par seno izraēļu īsteno ticību, kuras saknes meklējamas laikā pirms Jeruzalemes tempļa uzcelšanas.

Liturģijā tiek izmantotas samāriešu ivrita, samariešu aramiešu un samariešu arābu valodas, visas no kurām tiek rakstītas īpašā samariešu alfabētā, kas balstīts uz seno ivrita rakstību, atšķirībā no mūsdienu ebreju alfabēta, kas balstīts uz aramiešu alfabētu.

## Versijas par izcelsmi
Samarieši tradicionāli uzskata, ka tieši Gerizima kalns ir oriģinālā izraēļu svētvieta un viņi ir seno Efraima un Menašes cilšu pēcnācēji, kas pārdzīvoja 722. gada p.m.ē. deportācijas, kad asīrieši sagrāva seno Izraēlas Karalisti un Sargons II deportēja 27 290 tās iedzīvotāju.

Ebreju tradīcija uzskata, ka samarieši cēlušies no asīriešu ievestajiem Mezopotāmijas iedzīvotājiem, kas apmetušies deportēto izraēļu atstātajā Samārijā un pieņēmuši vietējo iedzīvotāju reliģiju - jūdaismu.

Arheoloģiskie izrakumi uzrāda, ka samariešu templis Gerizima kalnā esot celts ap 330. gadu p.m.ē. Pēc Makabeju sacelšanās, Hasmoneju valdnieks Johanans Hirkans templi sagrāva ap 128. gadu p.m.ē.

## Ārējās saites
* Izraēlas samarieši
* Samariešu muzejs
* Samarieši

## Atsauces
Cilindriskā koordinātu sistēma

thumb|300px|right

**Cilindriskā koordinātu sistēma** ir koordinātu sistēma ģeometrisku figūru attēlošanai trīs dimensijās.
To iegūst, polārajai koordinātu sistēmai pieliekot trešo dimensiju *h*, kas ir perpendikulāra *xy* plaknei. Tā raksturo punkta augstumu virs *xy* plaknes (tāpat kā trīsdimensiju taisnleņķa koordinātēs). Virsma, kas veidojas, ja maina *h* un \varphi\, (bet nemaina *r*), ir cilindrs.

Pāreju uz trīsdimensiju taisnleņķa koordinātēm apraksta vienādojumi:
: x = r \cos \varphi, \,
: y = r \sin \varphi, \,
: z = h. \,

## Ārējās saites

* Eric W. Weisstein, Cylindrical Coordinates, MathWorld.
Sals

thumb|250px|Ciems Anglijā sala laikā.

**Sals** ir atmosfēras stāvoklis, kad gaisa temperatūra pazeminās zem ūdens sasalšanas atzīmes (0&nbsp;°C, 32&nbsp;°F, 273,15K). Parasti šo temperatūru mēra 1,2 līdz 2 metru augstumā no zemes virsas. Attiecībā uz cilvēka organismu ir konstatēts, ka sala iedarbība ir spēcīgāk jūtama stiprā vējā un augstākā relatīvajā gaisa mitrumā nekā bezvējā un sausā gaisā.

Pastāv subjektīvs, uz cilvēka izjūtām balstīts sala iedarbības iedalījums, tomēr tas var būtiski atšķirties no pārējo meteoroloģisko aspektu mijiedarbības un konkrētas personas rūdījuma, kā arī no atrašanās vietas, apģērba, fiziskā stāvokļa un salā pavadītā laika:

* neliels sals — gaisa temperatūra no 0&nbsp;°C līdz −3,5&nbsp;°C
* mērens sals — gaisa temperatūra no −3,6&nbsp;°C līdz −6,5&nbsp;°C
* stiprs sals — gaisa temperatūra no −6,6&nbsp;°C līdz −11,5&nbsp;°C
* ļoti stiprs sals — gaisa temperatūra zem −11,6&nbsp;°C

Sals gaisā nav nepieciešams, lai ūdens uz zemes sāktu sasalt vai sāktu veidoties sarma, jo šī parādība var veidoties pat tad, ja gaisa temperatūra ir augstāka par sasalšanas punktu. Šī parādība notiek tādēļ, ka zemes virsma atdziest līdz temperatūrai, kas ir zem nulles un arī zemāka nekā gaisa temperatūra, un šo parādību sauc par salnu.

## Termina pielietojums
Bieži ar vārdu sals apzīmē tādas gaisa temperatūras, kuras cilvēkam kļūst nekomfortablas, lai gan oficiāli sals sākas no brīža, kad gaisa temperatūra 1,2—2 metru augstumā no zemes virsas pazeminās zem 0,0&nbsp;°C. Tomēr gaisa temperatūras amplitūda no −2&nbsp;°C līdz +2&nbsp;°C tiek apzīmēta kā *tuva nullei* vai *ap nulli*.

## Zemākās reģistrētās gaisa temperatūras
Zemākās reģistrētās gaisa temperatūras jeb stiprākais sals pa kontinentiem:

* Viszemākā gaisa temperatūra Latvijā −43,2&nbsp;°C reģistrēta 1956. gada 8. februārī, Daugavpilī.
* Viszemākā gaisa temperatūra Rīgā −34,9&nbsp;°C reģistrēta 1956. gada 1. februārī.

## Saistīti termini
Stipru salu latviešu sarunvalodā mēdz dēvēt arī par **spelgoni**.

### Lausks un īze
Ziemas vakaros un skaidrās naktīs var dzirdēt kā "sper lausks". Gaisa temperatūrai strauji pazeminoties, koku, ēku baļķu, stabu un citu priekšmetu masa nevienmērīgi sašaurinās un ar pēkšņu troksni kokā rodas plaisas.

Salam strauji pieņemoties, vakara stundās vai naktī, ar lielu troksni, lielos ezeros vai jūras līcī plīst ledus. Plaisa jeb īze ledū parasti sākas no kāda lāsmeņa un nereti sniedzas vairāku kilometru garumā, un no tās bieži nāk sala kūpoņa — veidojas garojuma migla.

## Skatīt arī
* Salna
* Sarma
* Atkala

## Ārējās saites

* BBC sala apraksts