open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Glorija (2013. gada filma)

**"Glorija"** () ir 2013. gada Čīles un Spānijas drāmas filma, kuras režisors ir Sebastjans Lelio. Filmā galveno lomu atveido Paulina Garsija.

Filma stāsta par 58 gadus veco Gloriju, kura, meklējot mīlestību, uzsāk vētrainas attiecības ar vecāku vīrieti.

Filmas "Glorija" pirmizrāde notika  Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā, kur Garsija saņēma festivāla labākās aktrises balvu. Filma saņēma lielu kritiķu atzinību un tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* tai ir 100% vērtējums. "Glorija" tika izvēlēta kā Čīles kandidatūra par labāko filmu svešvalodā 86. Kinoakadēmijas balvai, tomēr to nenominēja. 2018. gadā Lelio režisēja filmas jaunu ekranizējumu angļu valodā "Glorija Bela", kur galveno lomu atveidoja Džūliana Mora.

## Atsauces

## Ārējās saites
Glorija

**Glorija** var būt:

* Glorija — sieviešu dzimtes personvārds;
* "Glorija" — 1980. gada ASV *neo-noir* trillera filma;
* "Glorija" — 2013. gada Čīles un Spānijas drāmas filma.
Jumpravas pamatskola

**Jumpravas pamatskola** ir vispārizglītojoša mācību iestāde Jumpravā, Ogres novadā.

## Vēsture
Izglītības pirmsākumi Jumpravas pagastā meklējami jau 1745. gadā, kad tika dibināta pirmā skolā pagastā — **Daugavas skola**. Laika gaitā pastāvējušas vairākas izglītības iestādes Jumpravas pagastā — **Nikolaja I pakāpes pamatskola** (1882), **Jumpravas Valdemāra sešklasīga pamatskola** (1924), **Jumpravas septiņgadīgā skola** (1948), **Jumpravas astoņgadīgā skola** (1963). 1974. gadā uzsākta celtniecība pie pašreizējās Jumpravas pamatskolas ēkas, kas tiek pabeigta 1975. gadā. 1983. gadā Jumpravas astoņgadīgā skolā kļūst par **Jumpravas vidusskolu**. 2018. gadā Jumpravas vidusskola tika reorganizēta un apvienota ar pirmskolas izglītības iestādi "Zvaniņš", mainot nosaukumu uz **Jumpravas pamatskolu**.

## Programmas
# Vispārējās pirmsskolas izglītības programma, (kods 01011111);
# Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar valodas traucējumiem, (kods 01015511);
# Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar jauktiem attīstības traucējumiem, (kods 01015611);
# Vispārējās pamatizglītības programma, (kods 21011111);
# Vispārējās pamatizglītības programma skolēniem ar mācīšanās traucējumiem, (kods 21015611).

## Atsauces
Apaļgalvji

[thumb|Apaļgalvis [Džons Petijs|Džona Petija 1870. gada gleznā]]
**Apaļgalvji** () bija parlamenta atbalstītāji Anglijas revolūcijas laikā. Apaļgalvu ienaidnieki bija kavalieri. Nosaukums cēlies no īsā matu griezuma. Arī sarkani formas tērpi bija apaļgalvju atšķirības zīme. Nosaukums "*roundheads*" pirmo reizi minēts 1641. gadā. Sākotnēji viņu vadonis bija grāfs Esekss, bet vēlāk vadoņa loma pārgāja Olivera Kromvela rokās, kurš savervēja apaļgalvjus no Anglijas austrumu grāfistēm.

Apaļgalvji bija kalvinisma piekritēji un sauca sevi par "gara vīriem" un "Dieva karavīriem". Apaļgalvjus morāli audzināja reliģiskie sludinātāji, kuri valkāja melnas drēbes ar baltām apkaklēm.

## Ārējās saites
1. maija iela

**1. maija iela** var būt:

* iela valstpilsētās:
** 1. maija iela — iela Daugavpilī;
** 1. maija iela — iela Jēkabpils novada Jēkabpilī.
* iela novadu pilsētās:
** 1. maija iela — iela Aizkraukles novada Pļaviņās;
** 1. maija iela — iela Augšdaugavas novada Subatē;
** 1. maija iela — iela Bauskas novada Bauskā;
** 1. maija iela — iela Dobeles novada Dobelē;
** 1. maija iela — iela Gulbenes novada Gulbenē;
** 1. maija iela — iela Limbažu novada Limbažos;
** 1. maija iela — iela Ludzas novada Ludzā;
** 1. maija iela — iela Preiļu novada Preiļos;
** 1. maija iela — iela Talsu novada Talsos.
* iela novadu apdzīvotās vietās:
** 1. maija iela — iela Aizkraukles novada Aiviekstes pagasta Kriškalnos;
** 1. maija iela — iela Bauskas novaa Skaistkalnes pagasta Skaistkalnē;
** 1. maija iela — iela Jelgavas novada Salgales pagasta Emburgā;
** 1. maija iela — iela Rēzeknes novada Maltas pagasta Maltā.

## Skatīt arī
* 1. maija laukums
* Maija iela
* 4. maija iela
Kovenanteri

thumb|Kovenanteru militārais karogs
**Kovenanteri** () bija Skotijas prezbiteriāņu kustība, kas radās 17. gadsimtā. Viņu nosaukums cēlies no 1638. gadā parakstītā Nacionālā pakta (*National Covenant*), kas bija dokuments, kurā bija iebilsts pret karaļa Čārlza I mēģinājumiem uzspiest Skotijas baznīcai anglikāņu praksi. Kovenanteri centās saglabāt prezbiterāņu baznīcas pārvaldes formu un pretoties monarhijas iejaukšanās reliģiskās brīvības ierobežošanai.

Kustībai bija nozīmīga loma Trīs karaļvalsu kara laikā un Anglijas pilsoņu karā. Viņi bija pazīstami ar savu stingro uzticību reliģiskajiem principiem un pretestību jebkādiem mēģinājumiem tos kompromitēt. Dažādos laikos kovenanteri saskārās ar varas iestāžu vajāšanu un apspiešanu, kas noveda pie bruņotu konfliktu un pilsoņu nemieru periodiem.

## Ārējās saites
Ošu iela

**Ošu iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Ošu iela — iela Daugavpilī;
** Ošu iela — iela Jēkabpils novada Jēkabpilī;
** Ošu iela — iela Jūrmalā;
** Ošu iela — iela Rīgā;
** Ošu iela — iela Valmieras novada Valmierā.
* iela novadu pilsētās:
** Ošu iela — iela Alūksnes novada Alūksnē;
** Ošu iela — iela Bauskas novada Bauskā;
** Ošu iela — iela Dobeles novada Dobelē;
** Ošu iela — iela Gulbenes novada Gulbenē;
** Ošu iela — iela Kuldīgas novada Kuldīgā;
** Ošu iela — iela Ķekavas novada Baldonē;
** Ošu iela — iela Limbažu novada Limbažos;
** Ošu iela — iela Ogres novada Ikšķilē;
** Ošu iela — iela Ogres novada Lielvārdē;
** Ošu iela — iela Talsu novada Sabilē;
** Ošu iela — iela Talsu novada Talsos;
** Ošu iela — iela Tukuma novada Kandavā;
** Ošu iela — iela Tukuma novada Tukumā.
* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Ošu iela — iela Aizkraukles novada Skrīveru pagasta Skrīveros;
** Ošu iela — iela Bauskas novada Vecsaules pagasta Likvertenos;
** Ošu iela — iela Cēsu novada Līgatnes pagasta Augšlīgatnē;
** Ošu iela — iela Jelgavas novada Jaunsvirlaukas pagasta Mežciemā;
** Ošu iela — iela Jelgavas novada Svētes pagasta Atpūtā;
** Ošu iela — iela Ķekavas novada Ķekavas pagasta Vimbukrogā;
** Ošu iela — iela Limbažu novada Salacgrīvas pagasta Korģenē;
** Ošu iela — iela Limbažu novada Skultes pagasta Skultē;
** Ošu iela — iela Mārupes novada Babītes pagasta Mežārēs;
** Ošu iela — iela Mārupes novada Mārupes pagasta Jaunmārupē;
** Ošu iela — iela Mārupes novada Salas pagasta Gātciemā;
** Ošu iela — iela Olaines novada Olaines pagasta Jaunolainē;
** Ošu iela — iela Rēzeknes novada Silmalas pagasta Vecružinā;
** Ošu iela — iela Ropažu novada Ropažu pagasta Podkājās;
** Ošu iela — iela Ropažu novada Stopiņu pagasta Ulbrokā;
** Ošu iela — iela Salaspils novada Salaspils pagasta Bajāros;
** Ošu iela — iela Siguldas novada Allažu pagasta Allažos;
** Ošu iela — iela Siguldas novada Krimuldas pagasta Inciemā;
** Ošu iela — iela Talsu novada Rojas pagasta Rojā;
** Ošu iela — iela Valmieras novada Kocēnu pagasta Kocēnos.

## Skatīt arī
* Ošu ceļš — iela Jelgavā.
* Ošu gatve:
** Ošu gatve — iela Dienvidkurzemes novada Aizputē;
** Ošu gatve — iela Ropažu novada Garkalnes pagasta Bukultos.
Andrejs Gucavs

**Andrejs Gucavs** (; dzimis ) ir baltkrievu rakstnieks, tulkotājs un pedagogs.

Dzimis Homjeļas apgabalā. No 1989. līdz 1993. gadam studējis Latvijas Universitātē. Apmeties uz dzīvi Latvijā. Dzejas krājumu "*Адчужэнне*", "*Шалёная ноч*", kā arī prozas krājuu "*Кніга зданяў*" (2013) autors. Tulkojis no latviešu valodas Ulda Bērziņa un citu autoru darbus. Kopā ar Ļavonu Barščevski 2008. gadā izdeva latviešu valodas gramatikas grāmatu "*Кароткую граматыку латышскай мовы*".

## Ārējās saites
Gulbene (nozīmju atdalīšana)

**Gubene** var būt:

* Gulbene — pilsēta Vidzemes ziemeļaustrumos,
* Gulbene — dzelzceļa stacija Gulbenes pilsētā,
* Gulbene — mākslīga ūdenstilpe  Vaiņodes pagastā.
2024. gada Kannu kinofestivāls

**77. ikgadējais [[Kannu kinofestivāls]]** ir kinofestivāls, kas norisinājās 2024. gadā no 14. līdz 25 maijam Kannās, Francijā. Amerikāņu filmu veidotāja un aktrise Greta Gērviga bija izvēlēta par žūrijas prezidenti. Pasākuma atklāšanas un noslēgšanas ceremonijas vadīja franču aktrise Kamilla Kotē. Festivāla galveno balvu, Zelta palmas zaru, ieguva amerikāņu režisora Šona Beikera filma *[[Anora]]*.

Festivālu atklāja režisora Kantēna Dipjē filma "Otrais cēliens". Festivāla laikā tika pasniegti trīs Goda Zelta palmas zari: Merila Strīpa to saņēma festivāla atklāšanas ceremonijā, otrā tika pasniegta *[[Studio Ghibli]]*, bet trešo festivāla noslēguma ceremonijā pasniedza Džordžam Lūkasam.

## Žūrija
[thumb|200x200px|left|Žūrijas prezidente [Greta Gērviga]]

### Pamatkonkurss
* Greta Gērviga, amerikāņu aktrise un filmu veidotāja — žūrijas prezidente

### ''Un Certain Regard''
* Ksavjē Dolans, kanādiešu aktieris un filmu veidotajs — žūrijas prezidents

### ''Queer Palm''
* Lukass Donts, beļģu filmu veidotājs — žūrijas prezidents

### ''L'Œil d'or''

* Nikolā Filibērs, franču filmu veidotājs un aktieris — žūrijas prezidents

## Pirmizrādes
Kinofestivāla laikā notika tādu filmu pirmizrādes kā Džordža Millera "", Frānsisa Forda Kopolas "Megapole", Paolo Sorrentīno "Partenope", Odrejas Divanas *[[Emmanuelle (2024. gada filma)|Emmanuelle]]*, Alī Abāsī "Māceklis", Andreas Arnoldas "Putns" (*Bird*), Deivida Kronenberga *[[The Shrouds]]* un Metjū Rankina "Universālā valoda".

Festivāla *[[Un Certain Regard]]* sadaļā pirmizrādi piedzīvoja Latvijas režisora Ginta Zilbaloža animācijas filma "Straume".

## Konkursa filmas
Sekojošās filmas sacentās par Zelta palmas zaru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Lānsānga

thumb|Indoķīna ap 1400. gadu

**Lānsānga** ( — 'miljons ziloņu un baltais saulessargs') bija valsts, kas pastāvēja no 1353. līdz 1707. gadam mūsdienu Laosas teritorijā. Lānsānga ir viens no laosiešu nacionālās identitātes pamatiem.

Valsts radās 14. gadsimta vidū, atdaloties no Khmeru impērijas. Vairākkārt karoja ar kaimiņvalstīm. No 1353. līdz 1560. gadam valsts galvaspilsēta bija Lūenphabāna, vēlāk — Vjenčana. Valdošā reliģija — teravāda. 18. gadsimta sākumā Lānsānga saira, sadaloties 4 atsevišķās karaļvalstīs.

## Ārējās saites
Melānija (dziedātāja)

**Melānija Ena Safka-Šekerika** (; dzimusi , mirusi ), profesionāli zināma kā **Melānija** (*Melanie*) vai **Melānija Safka** (*Melanie Safka*), bija amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore.

Plašāku atpazīstamību ieguva ar 1971—72. gada hitu *[[Brand New Key]]*; viņas 1970. gada *[[The Rolling Stones]]* dziesmas  *[[Ruby Tuesday]]* versiju; kompozīciju *[[What Have They Done to My Song Ma]]* un viņas 1970. gada starptautisko hitu *[[Lay Down (Candles in the Rain)]]*, ko iedvesmojusi viņas pieredze no uzstāšanās 1969. gada Vudstokas festivālā.

Melānija ieguva ''Emmy'' balvu par tekstu televīzijas seriāla "Skaistule un Briesmonis" (*Beauty and the Beast*, 1987) tēmas dziesmai.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kavalieri

thumb
**Kavalieri** () bija angļu rojālisti, Anglikāņu baznīcas un Čārlza I atbalstītāji Anglijas revolūcijas laikā 17. gadsimtā, kas bieži tiek uzskatīts par šīs kustības paraugu. Viņi nēsāja garus matus un baltus kaftānus.

Kavalieru pretinieki bija "apaļgalvji", kas nēsāja īsas frizūras un sarkanus kaftānus. Pirmo reizi apaļgalvji to lietoja kā apvainojošu apzīmējumu rojālistu karaļa Čārlza I un viņa dēla Čārlza II turīgākajiem atbalstītājiem Anglijas pilsoņu kara, Starpkaru perioda un Restaurācijas laikā. Vēlāk to pārņēma paši rojālisti. Lai gan sākotnēji tas attiecās uz politisko un sociālo attieksmi un uzvedību, kurā apģērbs veidoja ļoti nelielu daļu, vēlāk tas kļuva cieši identificējams ar tā laika modes galma tērpu.

## Ārējās saites
Melānija

**Melānija** var būt:

* Melānija — sieviešu dzimtes personvārds;
* Melānija (*Melanie*; 1947—2024) — amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore.
Karls Andre

[thumb|Skulptūra ''43 Roaring forty'' (1968) [Krelleres-Milleres muzejs|Krelleres-Milleres muzejā, Nīderlandē]]
**Karls Andre** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu minimālisma mākslinieks, kas atpazīstamību ieguvis ar lineārā un režģa formas skulptūrām un aizdomām par mākslinieces un savas trešās sievas Anas Mendetas slepkavību.

Viņa skulptūras ir dažādas, sākot no lieliem publiskiem mākslas darbiem (piemēram, *Stone Field Sculpture*, 1977, Hartfordā, Konektikutā, un *Lament for the Children*, 1976, Longailendsitijā, Ņujorkā), līdz lieliem interjera darbiem, kas iebūvēti grīdā (piemēram, *144 Magnesium Square*, 1969), līdz maziem intīmiem darbiem (piemēram, *Satier: Zinc on Steel*, 1989 un *7 Alnico Pole*, 2011).

Andre apprecējās ar mākslinieci Anu Mendetu. 1985. gadā pēc abu strīda, viņa izkrita no viņu dzīvokļa loga un nomira. Andre attaisnoja apsūdzībā par otrās pakāpes slepkavību 1988. gada tiesas sēdē, un Mendetas atbalstītāji turpmāk protestēja viņa rīkotajās izstādēs.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Eduards Saliņš

**Eduards Saliņš** (; 1894—1938) bija latviešu strēlnieks, padomju valsts drošības iestāžu darbinieks.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1894. gadā kalpa ģimenē, Vidzemes guberņā. Pabeidza pagastskolu, pēc tam draudzesskolu (1906) Valmieras apriņķī. Strādāja par ganu (1906—1908) un kalpu (1908—1910) muižā, pēc tam par mācekli pārdotavā Rīgā (1910—1913), tad līdz 1915. gadam — par algotu krāsotāju.

Krievijas Impērijas armijā no 1915. gada janvāra, dienēja 5. Zemgales latviešu strēlnieku bataljonā (pulkā), ievainots, sasniedza jaunākā virsnieka pakāpi. Pēc 1917. gada oktobra, atrodoties Vācijas ieņemtajā teritorijā, arestēts, izbēga.

Kopš 1918. gada dienēja Sarkanājā armijā, no aprīļa līdz novembrim — ierindnieks 9. latviešu strēlnieku padomju pulkā. No 1918. gada novembra līdz 1919. gada maijam bija Dikļu pagasta padomes priekšsēdētājs. Bataljona komandieris 17. strēlnieku divīzijas 540. pulkā no 1919. gada septembra līdz 1920. gada maijam. 1919. gada maijā iestājās KK(b)P.

Kopš 1919. gada maija dienēja Viskrievijas Ārkārtas komisijā (VĀK) un to aizstājušajās iestādēs:

* piefrontes VĀK Īpašās nodaļas (ĪN) caurlaižu biroja nodaļas priekšnieka palīgs (V—VII 1919) un priekšnieks (VII—IX 1919),
* VĀK ĪN pārvaldes komisārs (V 1920 — 1920),
* VĀK ĪN apakšnodaļas pilnvarotais (1920 — I 1921),
* VĀK ĪN 13. speciālās apakšnodaļas pr-ka palīgs (I 1921 — X 1921),
* VĀK (Valsts Politiskā pārvalde, VPP, no 1922) ĪN speciālās apakšnodaļas pr-ks (X 1921 — VII 1922),
* VPP ĪN pr-ka palīgs (līdz VII 1922),
* VPP (Apvienotā valsts politiskā pārvalde, AVPP, no 1923) Pretizlūkošanas nodaļas pr-ka palīgs (VII 1922 — VII 1924),
* AVPP Ļeņingradas kara apgabala (ĻKA) Pilnvarotās pārstāvniecības (PP) Robežapsardzības daļas pr-ks (VII 1924 — XI 1926),
* AVPP ĻKA PP Robežsardzes un VPP karaspēka pārvaldes pr-ks (XI 1926 — I 1930),
* AVPP ĻKA PP Pretizlūkošanas nodaļas pr-ks (līdz I 1930),
* AVPP pilnvarotais pārstāvis Krimas ASP Republikā (I 1930 — VII 1934),
* Iekšlietu Tautas komisariāta (IeTK) Krimas ASPR pārvaldes pr-ks (VII—XII 1934),
* IeTK Omskas apgabala pārvaldes pr-ks (XII 1934 — VII 1937).

1937. gada 23. jūlijā atbrīvots no ieņemamās amatvietas un atsaukts IeTK rīcībā, 10. augustā arestēts. 1938. gada 26. augustā PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija piesprieda E. Saliņam nāvessodu par "dalību pretrevolucionārā nacionālistiski teroristiskā organizācijā", kurš izpildīts tajā pašā dienā. Reabilitēts 1958. gadā.

## Apbalvojumi

* nozīme "VĀK—AVPP goda darbinieks (V)"
* Sarkanā Karoga ordenis (1927)
* nozīme "Strādnieku un zemnieku milicijas goda darbinieks" (1932)
* nozīme "VĀK—AVPP goda darbinieks (XV)" (1932)

1940. gadā PSRS Augstākās Padomes Prezidijs atņēma E. Saliņam Sarkanā Karoga ordeni.

## Atsauces
Ievilkts leņķis

thumb|263x263px|Ievilkti leņķi, kuri ietver to pašu loku, ir vienlieli. Centra leņķis, kas ietver to pašu loku, ir tieši divreiz lielāks par ievilkto leņķi.
**Ievilkts leņķis** ir riņķa iekšienē veidots leņķis no divām hordām, kuras krustojas uz riņķa līnijas.

## Ievilktā leņķa teorēma
Ievilktā leņķa teorēma apgalvo, ka, ja  \theta  ir ievilkts leņķis, tad uz tā paša loka balstīts centra leņķis būs  2 \theta . No tā izriet, ka brīvi bīdot leņķa virsotni, kamēr tā balstās uz to pašu loku, leņķis  \theta  būs konstants. Citiem vārdiem, ja divi ievilkti leņķi balstās uz to pašu loku, tie abi būs  \theta .

### Pierādījums
thumb|250x250px|Pierādījums izmantojot vienādsānu trijstūrus.
Pieņemsim, ka ievilktais leņķis ir  \angle ABC , tad centra leņķis būs  \angle AOC  . Ir iespējams novilkt rādiusus  AO, BO, CO , tādējādi trijstūri  \triangle AOB  un  \triangle BOC  ir vienādsānu. Iespējams ieviest leņķus  \alpha  un  \beta , katru savā trijstūrī. Tagad iegūtais ievilktais leņķis  \angle ABC = \alpha + \beta . Tā kā trijstūra leņķu summa ir  180^\circ , iespējams izteikt leņķi  \angle AOB = 180^\circ - 2 \alpha  un  \angle BOC = 180^\circ - 2 \beta . Tā kā leņķis ap punktu O ir  360^\circ , to iespējams pierakstīt kā  360^\circ = 180^\circ - 2 \alpha + 180^\circ - 2 \beta + \angle AOC , izsakot leņķi  \angle AOC = 2 (\alpha + \beta) , tā kā   \angle ABC = \alpha + \beta , tad centra leņķis ir divreiz lielāks par ievilkto leņķi. Q.E.D.

Šādu argumentāciju var izmantot visos trīs gadījumos: 1) riņķa līnijas centrs atrodas uz ievilktā leņķa malas; 2) riņķa līnijas centrs atrodas ievilktā leņķa iekšpusē; 3) riņķa līnijas centrs atrodas ārpus ievilktā leņķa.

## Atsauces
Džese Džeina

**Sintija Ena Hauela** (; dzimusi , mirusi ), profesionāli zināma kā **Džese Džeina** (*Jesse Jane*), bija amerikāņu pornoaktrise. Viņa sāka darboties pornoindustrijā 2000. gadu sākumā, vēlāk kļūstot par vienu no retajām pornofilmu zvaigznēm, kas veiksmīgi iekļāvusies kino un televīzijā.

No 2002. līdz 2014. gadam Džeina bija ekskluzīva līgums ar studiju *[[Digital Playground]]*, filmējoties pornogrāfisko filmu sērijā *[[Pirates (2005. gada filma)|Pirates]]*. 2017. gadā, pēc gandrīz divas desmitgades ilgas karjeras pieaugušo filmu industrijā, viņa aizgāja no tās. Viņa bija *NightMoves*, XRCO un AVN slavas zāļu locekle.

Džeina izcēlās kā viena no retajām pieaugušo filmu zvaigznēm, kas veiksmīgi pārgājusi Holivudas galvenajā virzienā. 

2003. gadā viņa atveidoja nelielu lomu televīzijas filmā **, kā arī piedalījās televīzijas realitātes šovā *Family Business*. 2004. gadā viņa atveidoja pati sevi filmā "Stārskijs un Hačs", viņas attēls izmantots grupas *[[Drowning Pool]]* otrā studijas albuma *[[Desensitized]]* vāka noformējumam un piedalījusies grupas dziesmas *Step Up* mūzikas videoklipā. Kā uzaicinātā zvaigzne piedalījusies HBO dramēdijas seriālā "Svīta".

, Džeinu un viņas draugu Bretu Heisenmilleru, atrada mirušus no narkotiku pārdozēšanas savās mājās Oklahomā.

## Atsauces

## Ārējās saites
N. Skots Momadejs

**Navare Skots Momadejs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu un kaiovas rakstnieks, esejists un dzejnieks.

Viņa romāns *House Made of Dawn* 1969. gadā saņēma Pulicera balvu un kļuva par pirmo nozīmīgo literāro darbu Amerikas pamatiedzīvotāju renesansē. 2007. gadā Momadejs saņēma Nacionālo medaļu par Amerikas pamatiedzīvotāju mutvārdu un mākslas tradīciju saglabāšanu. Viņam ir 20 goda grādi koledžās un universitātēs, no kuriem pēdējo ieguva 2023. gadā Kalifornijas Mākslas institūtā, viņš bija arī Amerikas Mākslas un zinātņu akadēmijas biedrs.

Viņš nomira  89 gadu vecumā savās mājās Santafē, Ņūmeksikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''N. Scott Momaday: Words from a Bear'', 2019. gada PBS dokumentālā filma
* ''Western American Literature Journal: N. Scott Momaday''
Noslēpumainā slepkavība

**"Noslēpumainā slepkavība"** () ir 2022. gada Francijas un Beļģijas mistērijas trillera filma, kuras režisors ir Dominiks Molls. Filmā galvenās lomas atveido Bastjēns Buijons un Bunī Lanērs. Filma balstīta uz Paulīnes Gvenas 2020. gada grāmatu *18.3 — Une année à la PJ*.

Filma stāsta par jaunas meitenes vardarbīgas slepkavības izmeklēšanu, kura netiek atklāta.

Filmas "Noslēpumainā slepkavība" pirmizrāde notika  75. Kannu kinofestivālā. Filmu nominēja Cēzara balvai desmit kategorijās, saņemot sešas, tostarp kategorijās "Labākā filma", "Labākais adaptētais scenārijs" un "Labākais režisors". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 94% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Impilte

thumb|300px|Impiltes pilskalns 20. gadsimta pirmajā pusē
thumb|250px|Impiltes atrašanās vieta Kursas kartē (Duvzares zemē)
**Impilte** jeb **Impiltis** (, senajos avotos: *Emplitten, Empilten, Ampillen, Ampilten*) bija senās Kursas valsts Duvzares zemes galvenais pilskalns pie Sventājas upes mūsdienu Lietuvas teritorijā.

## Vēsture
Pilskalna arheoloģiskie atradumi datējami ar laika periodu starp 200. un 1263. gadu. Lielāka apdzīvotība un saimnieciskā darbība sākās ap 1050. gadu, kas sakrīt ar Viduslaiku Siltā perioda sākumu.  
Kursas dalīšanas līguma 1253. gada dokumentos minēts *Emplitten* ciems. 1263. gadā Impiltes kuršu karaspēks aplenca Klaipēdas pili.

## Arheoloģiskie izrakumi
Pirmos izrakumus Impiltes pilskalnā 1933. gadā sāka lietuviešu arheologi Jona Puzina (*Jonas Puzinas*, 1905—1978) vadībā. Atrasti apmēram 65 senatnes objekti, kas, visvairāk šķēpu un bultu gali, bet arī dažādas rotaslietas.
Pie pilskalna vaļņiem atrastas divas apmetnes, kapulauks un upurakmens.

Ipiltis Pilies kalnas 2012.JPG|2012. gadā
Įpiltis Įpilties plk.JPG|2010. gadā


## Literatūra
* Mugurēvičs, Ē. 1999. Novadu veidošanās un to robežas Latvijas teritorijā (12. gs. — 16. gs. vidus). Latvijas zemju robežas 1000 gados. Rīga, lpp. 54-90.
* E. Andersona šķirklis par Duvzari. Latvju enciklopēdija 1962-1982. 1.sējums, 341.lpp.
* [Beāte Szillis-Kappelhoff. Die Kuren. Etnogrāfisks raksts par kuršiem [Duvzare]s, Ceklis, Megavas, Pilsāts, Lamotinas zemēs] (vāciski)
* Vladas Žulkus. Kurland. Die Grenzen und die nördldlichen Landschaften in 8. — 13. Jahrhundert (2002). (vāciski, kopsavilkums lietuviski)

## Ārējās saites
* Duvzares galvenā pilskalna attēli no Marijas Gimbutas grāmatas "Balti", 1963., 268 lpp.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Kurzemes senvēsture
Mīla — kuce

**"Mīla — kuce"** () ir 2000. gada Meksikas psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors un producents ir Alehandro Gonsaless Injaritu. Filmā galvenās lomas atveido Emilio Ečevarrija, Gaels Garsija Bernals, Goja Toledo, Alvaro Gverrero, Vanesa Bauče, Horhe Salinass un Adriana Barrasa. "Mīla — kuce" ir Injaritu pirmā režisētā pilnmetrāžas filma, kā arī pirmā filma viņa "Nāves triloģijā", kurā vēl ietilpst filmas "21 grams" (2003) un "Bābele" (2006).

Filma sadalīta trīs daļās, kuras saista Mehiko notikusi autoavārija. Stāsta centrā ir pusaudzis graustu rajonā, kurš iesaistās suņu cīņās, modele, kura nopietni savaino kāju un noslēpumains slepkava. Stāsti saistīti dažādos veidos, tostarp katrā no tiem parādās suņi.

Filmas "Mīla — kuce" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Filma saņēma kritiķu atzinību un guva finansiālus panākumus. To nominēja 73. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 93% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Xfce

***Xfce*** vai **XFCE** (izrunā kā četrus atsevišķus burtus) ir *[[Linux]]* un citu *[[UNIX]]* balstītu operētājsistēmu bezmaksas un atvērta koda darbvirsmas vide.

*Xfce* mērķis ir būt ātrai un vieglai atmiņas jomā, kā arī vienlaikus vizuāli pievilcīgai un viegli lietojamai. Xfce iemieso tradicionālo *UNIX* modularitātes un atkārtotas izmantošanas filozofiju. Tas sastāv no atsevišķi iepakotām daļām, kas kopā nodrošina visas darbvirsmas vides funkcijas, taču tās var atlasīt apakškopās, lai tās atbilstu lietotāju vajadzībām un vēlmēm. Vēl viena Xfce prioritāte ir standartu ievērošana, īpaši to, kas definēti vietnē *freedesktop.org*.

## Atsauces
Alberts Pakalns

**Alberts Pakalns** (1898—1938) bija latviešu izcelsmes Sarkanās armijas virsnieks.

Dzimis 1898. gadā Cēsīs, bija VK(b)P biedrs, dienēja Sarkanajā armijā, Maskavas kara apgabala atsevišķā īpašo uzdevumu motobruņutanku pulka komandieris. 1936. gadā apbalvots ar Ļeņina ordeni.

1938. gada 4. februārī arestēts, apsūdzēts militāri fašistiskā sazvērestībā. Tā paša gada 26. februārī PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija piesprieda A. Pakalnam nāvessodu, kurš izpildīts 26. augustā.

## Atsauces
Karlo Kollodi

**Karlo Lorencīni** (; dzimis , miris ), pseidonīms **Karlo Kollodi** (*Carlo Collodi*), bija Itālijas Karalistes rakstnieks un tulkotājs. Viņa slavenākais darbs ir “Pinokio piedzīvojumi” (1881—1882), kas ir stāsts par koka lelli Pinokio, kas vēlas kļūt par dzīvu zēnu. Karlo Kollodi rakstīja arī politiski satīriskus darbus, kā arī tulkojumus un iesaistījās žurnālistikā.

Lorencini pēkšņi nomira Florencē 1890. gada 26. oktobrī 63 gadu vecumā un ir apglabāts Florencē, *Cimitero Monumentale Delle Porte Sante*. Nacionālais Karlo Kolodi fonds tika izveidots 1962. gadā, lai veicinātu izglītību un popularizētu Kolodi darbus, kā arī Pinokio parku, kas tika atvērts 1956. gadā Kolodi pilsētā un joprojām ir populārs tūrisma objekts.
## Atsauces

## Ārējās saites
Alfrēds Eihmanis

**Alfrēds Eihmanis** () bija latviešu izcelsmes padomju čekists.

Piedzima 1893. gadā Volīnijas guberņā. Strādāja PSRS IeTK Valsts drošības galvenās pārvaldes 1. nodaļā (valdības apsardzība), līdz arestēts 1937. gada 23. aprīlī. Apsūdzēts spiegošanā. Tā paša gada 20. jūnijā Eihmanim īpašā kārtā (PSRS IeTK un PSRS Prokuratūras lēmums) piespriests nāvessods, kurš izpildīts nākamajā dienā. 1955. gadā PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija Eihmani reabilitēja.

## Atsauces
Saugu katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16472056"
}

**Saugu Sv. Kazimira baznīca** () ir 1947. gadā uzbūvēts Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas rietumos, Klaipēdas apriņķa Šilutes rajona pašvaldības Saugu ciemā. Līdz Otrā pasaules kara beigām Saugos katoļu draudzes nebija. Baznīca tika ierīkota Saugu luterāņu baznīcas kapelā un atrodas tai blakus.

## Ārējās saites
Saldu Piliņgore

**Saldu Piliņgore** atrodas Latgalē, Krāslavas novada Konstantinovas pagasta Saldu ciemā. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Saldu Piliņgore ir 13 metrus augsts paugurs, kura nogāzes mākslīgi stāvinātas. Plakuma izmērs — 40 x 20 metri. Ziemeļu un ziemeļrietumu pusē ierīkota 2—2,5 metrus plata terase. Datējums — vēlais dzelzs laikmets.

## Ārējās saites

* Saldu Piliņgore portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Grobiņas pilsētas stadions

**Grobiņas pilsētas stadions** ir stadions Grobiņā, Latvijā. Tajā savas mājas spēles aizvada futbola klubs Grobiņas SC/LFS.

Stadions tiek izmantots arī kā pasākumu vieta. Stadionā pieejami īres pakalpojumi treniņiem, sacensībām un komercpasākumiem.

2017. gadā stadionā tika izveidots laukums ar sintētisko segumu. Blakus laukumam tika uzstādītas arī divas ģērbtuves. Jaunā laukuma atklāšana notika 21. maijā.

2020. gada vasarā stadionā tika atklāta velotrase. Nākotnē plānots izbūvēt arī futbola laukumu ar mākslīgo segumu.

2022. gadā "Grobiņas" futbola komandai draudēja palikšana bez savas mājvietas, jo stadiona ģērbtuves neatbilda Latvijas Futbola federācijas noteikumiem, proti, tām jābūt ar tiešu izeju uz futbola laukumu, aprīkotām ar dušu, siltā ūdens padevi un citām mūsdienās šķietami pašsaprotamām kvalitātēm.

## Pasākumi
Stadionā netiek spelēts tikai futbols, tajā notiek arī cita veida pasākumi:

* 2021. gada septembrī stadionā norisinājās projekts ar nosaukumu "Veselības veicināšana un slimību profilakse"
* 2022. gada 26. augustā šeit uzstājās grupa Bermudu Divstūris, koncerttūrē, ar nosaukumu "Vidēji glīts"

## Atsauces

## Ārējās saites

* Grobiņas stadions
Dūndžūnābas līcis

**Dūndžūnābas līcis** (, *Ḫalīj Dūnjūnāb*) ir līcis Sudānas Sarkanās jūras piekrastē, apmēram 130 kilometrus uz ziemeļiem no Būrsūdānas. Līcī saglabājies salīdzinoši neskarts biotops, kas sastāv no koraļļu rifiem, mangrovēm un pludmalēm. Bagātīga dzīvnieku valsts. Līcī mīt globāli nozīmīga jūrasgovju populācija. 2016. gadā līča teritoriju iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā daļu no objekta "Sanganebas jūras nacionālais parks un Dūndžūnābas līcis — Mukavāras salas jūras nacionālais parks".

## Ārējās saites
Aleksejs Kuropatkins

**Aleksejs Kuropatkins** (; dzimis , miris ) bija Krievijas Impērijas militārais un valsts darbinieks. Krievijas Impērijas Valsts padomes loceklis.

No 1898. līdz 1904. gadam Krievijas Kara ministrs. Krievijas—Japānas karš laikā — krievu armijas virspavēlnieks, tai skaitā komandēja Krievijas spēkus zaudētajā Mukdenas kaujā no 1905. gada 20. februāra līdz 10. martam. Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā komandēja Ziemeļu fronti, kas cīnījās Latvijas teritorijā. 

No 1916. līdz 1917. gadam — Turkestānas ģenerālgubernators. Vadīja pamatiedzīvotāju sacelšanās apspiešanu pret mobilizāciju.

## Ārējās saites

{{DEFAULTSORT:Kuropatkins, Aleksejs}
Karls Vezerss

**Karls Vezerss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris, režisors un amerikāņu futbola spēlētājs.

Pazīstams ar Apollo Krīda lomu filmu ciklā "Rokijs" pirmajās četrās filmās (1976—1985), pulkveža Ela Dilona lomu filmā "Plēsoņa" (1987) un Kaujas Karla lomu filmu ciklā "Rotaļlietu stāsts". Atveidojis vienu no galvenajā lomām televīzijas seriālā *[[Street Justice]]* (1991—1993) un izdomātu sevis versiju komēdijseriālā "Kavētā attīstība" (*Arrested Development*, 2004, 2013), kā arī ieskaņojis lomu animācijas seriālā *[[Star vs. the Forces of Evil]]* (2017—2019). Viņš atveidoja Grīfu Kargu "Zvaigžņu karu" seriālā *[[The Mandalorian]]* (2019—2023), par ko saņēma nomināciju ''Primetime Emmy'' balvai. Vēl filmējies tādās filmās kā "Trešās pakāpes tuvie kontakti" (1977), "Laimīgais Gilmors" (1996), "Mazais Nikijs" (2000) un "Astoņas trakas naktis" (*Eight Crazy Nights*, 2002).

Vezerss spēlēja koledžas futbolu Sandjego štata universitātē. Pēc tam, kad 1970. gada NFL draftā viņu nenodraftēja, viņš parakstīja līgumu ar Oklendas "Raiders", kuras sastāvā nospēlēja tikai vienu spēli. Pēc līguma ar "Raiders" beigām Vezerss parakstīja līgumu ar Kanādas futbola līgas komandu *[[BC Lions]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Teodors Amtmanis

**Teodors Amtmanis** (1883—1938) bija latviešu teātra aktieris, režisors un skatuves mākslas pedagogs. Nošautās Maskavas latviešu teātra "Skatuve" trupas dalībnieks.

## Dzīvesgājums
[thumb|left|200px|Apcietinātais Maskavas latviešu teātra "Skatuve" režisors Teodors Amtmanis, direktors [Roberts Bancāns, režisors Ādolfs Vanadziņš un citi aktieri.]]
Dzimis 1883. gada 11. decembrī Valles pagastā Valles luterāņu baznīcas zvaniķa Friča Amtmaņa ģimenē, bērnību pavadīja "Zvanītāju Bukās".

Mācījās Katrīnas pilsētas skolā Rīgā, tad strādāja par tirgotāja mācekli J. Martinsona dzelzs preču veikalā Tērbatas un Dzirnavu ielas stūrī.
1902. gada rudenī sāka darboties Rīgas Jaunajā latviešu teātrī, kur 1903. gadā pirmo lomu nospēlēja arī viņa jaunākais brālis Alfreds Amtmanis, kuram aktieris Viļums Vēveris izdomāja pseidonīmu "Briedītis".
Apprecējās ar aktrisi Jūliju Bangu, viņiem piedzima bērni Dagnija un Torolfs.
1904. gadā abus brāļus un Jūliju Bangu pieņēma darbā "Ausekļa" teātrī, taču teātris drīz nodega un 1906. gadā viņi sāka darboties jaundibinātajā Apollo teātrī, tad Torņakalna teātrī. 1908. gadā Teodors Amtmanis uzņēmās "Apollo" teātra vadību, bet to drīz slēdza. Teodors ar sievu devās uz Liepājas latviešu teātri, kur sāka strādāt par aktieri un štata režisoru.
1911. gadā viņš atgriezās Rīgā un kļuva par Jaunā Rīgas teātra direktoru.

Pirmā pasaules kara laikā vadīja Samaras un Harkivas amatieru teātra trupas.
Maskavā nodibināja un vadīja “Aģitteātri”, darbojās Maskavas latviešu teātrī “Skatuve”. Dzīvoja kopā ar Otīliju Švembergu, kura 1935. gadā izdarīja pašnāvību.

NKVD "Latviešu operācijas" laikā viņu 1937. gada 30. novembrī apcietināja, 1938. gada 25. janvārī apsūdzēja "kontrrevolucinārā nacionālistiskā aģitācijā" un kopā ar citiem latviešu teātra darbiniekiem 3. februārī nošāva un apraka Butovas poligonā.

## Piemiņa
1985. gadā brāļu Amtmaņu dzimtajās mājās "Zvanītāju Bukās" Vallē no jauna uzbūvētā guļbūves ēkā atklāja muzeju par T. Amtmaņa un A. Amtmaņa-Briedīša devumu latviešu teātra attīstībā, kā arī iepazīstina ar Valles vēsturi un kultūras tradīcijām.

## Ārējās saites
* Жертвы политического террора в СССР (kopējie upuru saraksti)

## Atsauces
Mūžīgā meita

**"Mūžīgā meita"** () ir 2022. gada Apvienotā Karalistes un ASV mistērijas filma, kuras režisore un scenārija autore ir Džoana Hoga. Filmā galveno lomu atveido Tilda Svintone.

Filma stāsta par pusmūžā esošu kinorežisori un viņas māti, kuras viesojas noslēpumainā viesnīcā.

Filmas "Mūžīgā meita" pirmizrāde notika  79. Venēcijas kinofestivālā. ASV filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[A24]]*. Filma guva pozitīvas atsauksmes un iekļuva vairāku kritiķu gada labāko filmu sarakstos. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 95% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Luiss Tehada

**Luiss Karloss "Matadors" Tehada Ansels** (; dzimis , miris ) bija Panamas profesionālais futbolists, kas spēlēja uzbrucēja pozīcijā.

No 2001. līdz 2018. gadam bija Panamas futbola izlases spēlētājs.

Tenada nomira no sirdslēkmes  pēc spēles savā dzimtajā pilsētā 41 gada vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Semjuels Fulers

**Semjuels Maikls Fulers** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kinorežisors, scenārists, rakstnieks, žurnālists un aktieris.

Pazīstams kā mazbudžeta B klases filmu režisors, bieži veidojis filmas par strīdīgām tēmām ārpus studiju sistēmas. Fulera pirmā režisētā filma bija vesterns *[[I Shot Jesse James]]* (1949). 1950. gados veidojis vairākus vesternus un kara trillerus.

1960. gados režisējis tādas pazīstamas filmas kā psiholoģisko trilleri "Šoka koridors" (1963) un *[[neo-noir]]* filmu *[[The Naked Kiss]]* (1964). Vēlāk veidojis arī daļēji autobiogrāfisko kara filmu *[[The Big Red One]]* (1980) un drāmu *[[White Dog]]* (1982). Vairākas Fulera filmas ietekmēja Franču jaunā viļņa attīstību, īpaši Žana Lika Godāra filmas. Fulers atveidoja arī epizodisku lomu viņa filmā "Trakais Pjero" (1965).

Citas pazīstamākās Fulera režisētās filmas ir *[[The Steel Helmet]]* (1951), *[[Pickup on South Street]]* (1953), *[[Hell and High Water]]* (1954), *[[House of Bamboo]]* (1955), *[[Forty Guns]]* (1957) un *[[The Crimson Kimono]]* (1959).

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūlija Banga

**Jūlija Banga** (1877—1954) bija latviešu aktrise un sufliere, aktrises Tijas Bangas māsa.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1877. gada 23. maijā Rīgas Torņakalna apkaimes strādnieka Krišjāņa Bangas un viņa sievas Karlīnes, dzimušas Samts, ģimenē. Strādāja par šuvēju, pēc mācībām Roberta Jansona trupā 1902. gada rudenī kopā ar jaunāko māsu Tiju sāka darboties Rīgas Jaunajā latviešu teātrī, 1904. gadā Jūliju Bangu pieņēma darbā atturības biedrības "Auseklis" teātrī, taču teātris drīz nodega un 1906. gadā viņa sāka darboties jaundibinātajā Apollo teātrī, tad Torņakalna teātrī.

1909. gada 3. novembrī apprecējās ar aktieri Teodoru Amtmani, viņiem piedzima bērni Dagnija un Torolfs.
Kopā ar vīru devās uz Liepājas latviešu teātri, kur sāka strādāt par aktrisi.
1911. gadā viņi atgriezās Rīgā, kur Teodors Amtmanis kļuva par Jaunā Rīgas teātra direktoru, bet Jūlija strādāja par aktrisi.

Pēc šķiršanās no Teodora Amtmaņa strādāja par šuvēju.
Mirusi 1954. gada 25. oktobrī, apglabāta Meža kapos.

## Literatūra
* Lilija Ērika. Tija Banga uz atmiņu takas. *Karogs*, 1972, Nr. 5, 173.-174. lpp

## Atsauces
Fuli

**Fuli**, arī **fulbi** vai **fulani** ir tauta, kas galvenokārt dzīvo Sahārā, Sāhelā un Rietumāfrikā. Fulu pamatvaloda ir fulu valoda, bet atkarībā no valsts, kurā tie dzīvo, fuli māk arī citas eiropiešu valodas. Fulu kopējais skaits tiek lēsts ap 38,6 miljoniem, no kuriem mazliet mazāk par pusi dzīvo Nigērijā. Fuliem raksturīgs nomadu dzīvesveids.

## Ārējās saites
Abū Jūsufs el Kindī

**Abū Jūsufs Jakūbs ibn Ishāks as Sabbāhs el Kindī** (), plašāk zināms kā **Kindī** (dzimis ap 801. gadu, miris 873. gadā) bija arābu filozofs, zinātnieks un rakstnieks no Islāma zelta laikmeta. Viņš tiek uzskatīts par vienu no pirmajiem lielajiem arābu pasaules zinātniekiem. Viņa darbiem ir paliekošas pēdas islāma filozofijā, kā arī matemātikā, medicīnā, fizikā, ķīmijā, mūzikas teorijā un citās zinātnes nozarēs. Viņš arī tulkoja uz arābu valodu sengrieķu filozofu, it īpaši Arisoteļa un Platona, darbus.

## Ārējās saites
Pickup on South Street

***Pickup on South Street*** ir 1953. gada ASV Aukstā kara spiegu filma, kuras režisors un scenārija autors Semjuels Fulers. Filmā galvenās lomas atveido Ričards Vidmarks, Džīna Pītersa un Telma Ritera.

Filma stāsta par kabatzagli, kurš, aplaupot sievieti, nozog arī komunistiem paredzētu sūtījumu.

Filmas *Pickup on South Street* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]*. Filmu izrādīja arī 1953. gada Venēcijas kinofestivālā. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Ritera). 2018. gadā filma *Pickup on South Street* iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Telma Ritera

**Telma Ritera** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

Ritera saņēmusi sešas Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā", kas ir vislielākais skaits šajā nominācijā. 1958. gadā saņēmusi arī ''Tony'' balvu.

Riteru Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominēja par lomām filmas "Viss par Ievu" (1950), *[[The Mating Season]]* (1951), *[[With a Song in My Heart]]* (1952), *[[Pickup on South Street]]* (1953), *[[Pillow Talk]]* (1959) un *[[Birdman of Alcatraz]]* (1962). Atveidojusi lomas arī tādās filmās kā "Brīnums 34. ielā" (1947), "Logs uz sētu" (1954), "Nesaderīgie" (1961) un "Kā tika iekaroti Rietumi" (*How the West Was Won*, 1962).

## Ārējās saites
Amonijas

**Amonijas** (*Ammonia*) ir foraminīferu ģints rotaliīdu kārtā. Ģinti 1772. gadā izveidoja dāņu zoologs Mortens Brunnihs. Amoniju tipiskā suga ir *[[Ammonia beccarii]]*. Ģeohronoloģiski amonijas ir zināmas no miocēna (neogēna periods) līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula ir brīva (nepieaugoša pie substrāta), divpusēji izliekta, zema, trohospirāliska ar 3 līdz 4 vijumiem. Šuves viegli izliektas, sabiezinātas, umbilikālajā pusē iespiestas. Septas pārsvarā dubultās. Čaulas sieniņas ir no kalcīta, smalki perforētas. Umbilikālā virsma gar šuvēm un virs umbilikālā reģiona ir nosēta ar neregulāras formas granulām. Umbiliks jauniem īpatņiem ir ar vaļējām umbilikālajām spraugām un sedzošo plātni, bet pieaugušajiem īpatņiem sadalīts daudzos saaugušos stabiņos un izciļņos, to sedzošās plātnes iespiežas iekšpusē līdz prolokulam. Čaulas atvere ir interiomargināla.

## Ekoloģija
Parasti amonijas dzīvo seklūdenī bagātīgā smilšaini dūņainā vidē, piemēram, upju grīvās, purvos, plūdmaiņu līdzenumos, sublitorālajos, piekrastes, šelfa rajonos ar ūdens dziļumu līdz 200 m, ūdenī ar salīdinoši augstu skābekļa koncentrāciju. Šī skaitās skābekli mīloša ģints (>2 ml/l).

## Sistemātika
Amoniju ģintī ir 107 recentās sugas, bet ar izmirušajām kopā ir 174 sugas. Dažas no tām ir šādas:
* *[[Ammonia aberdovevensis]]* Haynes, 1973
* *[[Ammonia advena]]* (Cushman, 1922)
* *[[Ammonia aoteana]]* (Finlay, 1940)
* *[[Ammonia batava]]* (Hofker, 1951)
* *[[Ammonia beccarii]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Ammonia gigantica]]* (LeRoy, 1939) †
* *[[Ammonia italica]]* (d'Orbigny, 1826) †
* *[[Ammonia lucida]]* (Madsen, 1895) †
* *[[Ammonia moroensis]]* Hofker, 1978
* *[[Ammonia neobeccarii]]* Shchedrina & Mayer, 1975
* *[[Ammonia parkinsoniana]]* (d'Orbigny, 1839)
* *[[Ammonia pauciloculata]]* (Phleger & Parker, 1951)
* *[[Ammonia paucipora]]* Zheng, 1979
* *[[Ammonia punctatogranosa]]* (Seguenza, 1880) †
* *[[Ammonia sobrina]]* (Shupack, 1934)
* *[[Ammonia tepida]]* (Cushman, 1926)
* *[[Ammonia viennensis]]* (d'Orbigny, 1846) †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
ITV

**ITV**, agrāk ***Independent Television***, ir viena no Apvienotās Karalistes vadošajām televīzijas korporācijām. Dibināta 1955. gadā, nodrošinot konkurenci un samazinot toreizējo monopolu BBC televīzijai. Tā bija pirmā komerciālā televīzija valstī. Lielāko daļu tā pastāvēšanas, tas bijis populārākais komerckanāls. Kopš 1990. gada ITV juridiski zināms kā ***Channel 3***, lai to atšķirtu no citiem tā laika analogajiem kanāliem: BBC1, BBC2 un *[[Channel 4]]*.

ITV četras desmitgades bija atsevišķu televīzijas uzņēmumu tīkls, kas sniedza reģionālās televīzijas pakalpojumus, kā arī dalīja savā starpā programmas, ko rādīt visā tīklā. Katra franšīze sākotnēji piederēja citam uzņēmumam. Pēc vairākām apvienošanām, piecpadsmit reģionālās franšīzes tagad pieder diviem uzņēmumiem: *ITV plc*, kas pārvalda ITV1 un UTV, un *STV Group*, kas vada STV kanālu Skotijas ziemeļos un vidienē.

## Ārējās saites

*
Kalnu āboliņš

**Kalnu āboliņš** (*Trifolium montanum*) ir daudzgadīgs āboliņu ģints lakstaugs. Eiropā plaši izplatīta suga. Latvijā bieži sastopams visā teritorijā.

## Apraksts
Kalnu āboliņam ir stāvs, 15—60 cm augsts stublājs, kas blīvā apmatojuma dēļ izskatās zaļganpelēcīgs. Stublāja augšdaļā var būt 1—2 zari. Trīsstaraini salikto lapu plātnes (ga 2—4 cm, pl 1—2 cm) ir eliptiskas ar sīkzobainu malu. Pielapes olveida, ar smailu galu, plaši saaugušas ar lapas kātu.

Stublāja galotnē attīstās parasti divas galviņveida ziedkopas (1,5—2 cm diametrā) ar baltiem vai zaļganbaltiem tauriņveida ziediem. Abām ziedkopām ir atšķirīga garuma kāti, to garums 1—7 cm. Zied no jūnija līdz augustam. Pēc ziedēšanas sāk nogatavoties auglis — pāksts ar 1—2 sēklām.

## Izplatība un biotopi
Kalnu āboliņš ir Eiropas vidusdaļā un austrumos sastopama suga. Austrumu virzienā sugas izplatība sniedzas Rietumsibīrijā, Kaukāzā un Irānā.

Kalnu āboliņš veido nelielas grupas sausos priežu mežos, mežmalās, pļavās un atmatās. Sastopams arī sausās un siltās pauguru nogāzēs, kaļķainās smilšmāla augsnēs. Alpu kalnos Tirolē tas atrasts līdz 2226 metru augstumam, bet Šveicē tika novērots 2560 metru augstumā virs jūras līmeņa.

Sugas ekoloģiskās prasības (pēc *Landolt et al.*, 2010): mēreni sausas, neitrālas līdz sārmainas augsnes; nabadzīgs uzturvielu daudzums; spilgts apgaismojums; zems relatīvais gaisa mitrums; iztur lielas temperatūras svārstības, diezgan aukstas ziemas.

## Atsauces
Ādolfs Vanadziņš

thumb|Ādolfs Vanadziņš pirms nošaušanas
**Ādolfs Vanadziņš** (1884—1938) bija latviešu teātra aktieris un režisors. Nošautās Maskavas latviešu teātra "Skatuve" trupas dalībnieks.

## Dzīvesgājums
[thumb|Maskavas latviešu teātra "Skatuve" režisors Ādolfs Vanadziņš (vidū) un aktieri [Augusts Krūmiņš, Kārlis Krūmiņš, Osvalds Glāznieks, Elza Miške (pirms 1938)]]
Dzimis 1884. gadā Rīgā Jēkaba Vanadziņa ģimenē.
Pirmā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Krieviju, darbojās 1919. gada novembrī dibinātajā Maskavas latviešu teātrī “Skatuve”.

NKVD "Latviešu operācijas" laikā viņu 1937. gada 30. novembrī apcietināja, 1938. gada 24. janvārī apsūdzēja piederībā "kontrrevolucinārai nacionālistiskai organizācijai" un kopā ar citiem latviešu teātra darbiniekiem 3. februārī nošāva Butovas poligonā.

## Ārējās saites
* Жертвы политического террора в СССР (kopējie upuru saraksti)

## Atsauces
Ričards Vidmarks

**Ričards Vidmarks** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kino, teātra un televīzijas aktieris un producents.

Vidmarka pirmā kino loma bija Henrija Hetaveja filmā *[[Kiss of Death (1947. gada filma)|Kiss of Death]]* (1947), par ko saņēmis Zelta globusa balvu kategorijā "Gada labākā debija — aktieris" un nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā". Savas karjeras sākumā bieži atveidojis noziedznieku lomas dažādās *[[film noir]]* žanru filmās, taču vēlāk atveidojis arī pirmā un otrā plāna varoņus vesternos, drāmās un šausmu filmās.

2002. gadā Vidmarkam piešķīra zvaigzni Holivudas Slavas alejā.

## Pazīstamākās filmas
* *[[Kiss of Death (1947. gada filma)|Kiss of Death]]* (1947, režisors Henrijs Hetavejs)
* *[[Yellow Sky]]* (1948, režisors Viljams Velmans)
* *[[Night and the City]]* (1950, režisors Džūlss Dasēns)
* *[[Panic in the Streets]]* (1950, režisors Elija Kazans)
* *[[No Way Out (1950. gada filma)|No Way Out]]* (1950, režisors Džozefs Mankevičs)
* "Neklauvē" (*Don't Bother to Knock*, 1952, režisors Rojs Vords Beikers)
* *[[Pickup on South Street]]* (1953, režisors Semjuels Fulers)
* *[[The Alamo]]* (1960, režisors Džons Veins)
* "Viņi jāja kopā" (*Two Rode Together*, 1961, režisors Džons Fords)
* "Nirnbergas prāva" (*Judgment at Nuremberg*, 1961, režisors Stenlijs Kreimers)
* "Kā tika iekaroti Rietumi" (*How the West Was Won*, 1962, režisori Henrijs Hetavejs, Džons Fords, Džordžs Māršals)
* "Slepkavība Austrumu ekspresī" (*Murder on the Orient Express*, 1974, režisors Sidnijs Lūmets)
* *[[To the Devil a Daughter]]* (1976, režisors Pīters Saikss)
* *[[Rollercoaster]]* (1977, režisors Džeimss Goldstouns)
* *[[Coma (filma)|Coma]]* (1978, režisors Maikls Kraitons)
* *[[The Swarm]]* (1978, režisors Ērvins Allens)
* *[[Against All Odds]]* (1984, režisors Teilors Hekfords)

## Ārējās saites
Roberts Jansons

thumb|250px|Roberts Jansons (ap 1890)
**Roberts Jansons** (1864—1899) bija latviešu aktieris, lugu tulkotājs un režisors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1864. gada 21. martā Jelgavā, mācījās Jelgavas vīriešu ģimnāzijā. 1880. gadā viņš piedalījās Jelgavas Latviešu biedrības aktieru diletantu pulciņā, izslēgts no ģimnāzijas par piedalīšanos teātra izrādēs. Mācības turpināja Tērbatā, piestrādāja par mājskolotāju.

1884. gada 30. augustā, gadskārtējos Kurzemes zemnieku brīvlaišanas svētkos, viņš Jelgavā izrādīja paša latviski iztulkoto Šekspīra lugu "Venēcijas tirgotājs", kurā lomas tēloja latviešu skolnieki un skolnieces, tostarp arī Elza Rozenberga tēloja Jesikas lomu.

1886. gadā Jansons sāka darboties Jelgavas Vācu teātrī, bet 1887. gadā Hermanis Rode-Ēbelings viņu pieņēma Rīgas Latviešu teātrī un 1888. gadā Latviešu teātrī uzveda viņa tulkoto A. Kocebū "Birztalas muižas nomnieks", 1893. gadā viņa tulkoto Šekspīra lugu "Ričards III".

Pēc Rodes-Ēbelinga aiziešanas no Latviešu teātra Jansons no 1893. līdz 1895. gadam strādāja Vācijas teātros, tad atgriezās Rīgas Latviešu teātrī, kur tēloja varoņu tēvu lomas. 1897. gadā viņš kopā ar sievu Viliju Jansoni Rīgā nodibināja savu teātra trupu un aktieru skolu.

Miris ar tuberkulozi 1899. gada 23. martā Rīgā, apbedīts Lielajos kapos.

## Darbi
* "Pamācība smiņķēšanās mākslā aktieriem un diletantiem" (1893)

## Atsauces

## Ārējās saites
Elza Miške

thumb|Elza Miške (pirms 1955)
**Elza Miške** (1899—1973) bija latviešu teātra aktrise. Maskavas latviešu teātra "Skatuve" darbiniece.

## Dzīvesgājums
[thumb|Maskavas latviešu teātra "Skatuve" režisors [Ādolfs Vanadziņš (vidū) un aktieri Augusts Krūmiņš, Kārlis Krūmiņš, Osvalds Glāznieks, Elza Miške (pirms 1938)]]
Dzimusi 1899. gada 3. jūnijā.
Pirmā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Krieviju, darbojās Maskavas Latviešu strādnieku teātrī, pēc 1919. gada Maskavas latviešu teātrī “Skatuve”.

NKVD "Latviešu operācijas" laikā viņa izvairījās no apcietināšanas, kaut pārējos aktierus apsūdzēja piederībā "kontrrevolucinārai nacionālistiskai organizācijai" un 3. februārī nošāva Butovas poligonā.
Otrā pasaules kara laikā darbojās Latvijas PSR Valsts Mākslas ansamblī (1942—1944), pēc Rīgas okupācijas 1944. gadā viņu iecēla par Latvijas PSR Valsts Jaunatnes teātra direktori, 1946. gadā par Valsts Teātra un horeogrāfijas vidusskolas vadītāju.
Mirusi 1973. gada 19. martā.

## Darbi
* Valsts latviešu teātris "Skatuve" 1919.—1938. gadā Maskavā (1963).

## Atsauces