open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Klāvi

**Klāvi** var būt:

* Klāvi — ciems Sesavas pagastā, Jelgavas novadā;
* Klāvi — ciems Olaines pagastā, Olaines novadā.
Buliņi

**Buliņi** var būt:

* Buliņi — ciems Vaidavas pagastā, Valmieras novadā;
* Buliņi — ciems Sarkaņu pagastā, Madonas novadā.

## Skatīt arī
* Buliņa
Čāvi

**Čāvi** var būt:

* Čāvi — ciems Malnavas pagastā, Kārsavas novadā;
* Čāvi — ciems Salnavas pagastā, Kārsavas novadā.
Dilāni

**Dilāni** var būt:

* Dilāni — ciems Brigu pagastā, Ludzas novadā;
* Dilāni — ciems Kaunatas pagastā, Rēzeknes novadā.
Gavari

**Gavari** var būt:

* Gavari — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā;
* Gavari — ciems Upmalas pagastā, Preiļu novadā.
Čuksti

**Čuksti** var būt:

* Čuksti — ciems Alsviķu pagastā, Alūksnes novadā;
* Čuksti — ciems Pušas pagastā, Rēzeknes novadā.
Dobenieki

**Dobenieki** var būt:

* Dobenieki — ciems Balvu pagastā, Balvu novadā;
* Dobenieki — ciems Rugāju pagastā, Balvu novadā.
Egļusala

**Egļusala** var būt:

* Egļusala — ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā;
* Egļusala — ciems Balvu novadā Rugāju pagastā.
Ivbuļi

**Ivbuļi** var būt:

* Ivbuļi — ciems Kalupes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Ivbuļi — ciems Sutru pagastā, Līvānu novadā.
Kotāni

**Kotāni** var būt:

* Kotāni — ciems Rušonas pagastā, Preiļu novadā;
* Kotāni — ciems Lendžu pagastā, Rēzeknes novadā.
Auniņi

**Auniņi** var būt:

* Auniņi — ciems Pampāļu pagastā, Saldus novadā;
* Auniņi — ciems Mārsnēnu pagastā, Priekuļu novadā.
Brenči

**Brenči** var būt:

* Brenči — ciems Aulejas pagastā, Krāslavas novadā;
* Brenči — ciems Bērziņu pagastā, Dagdas novadā.
Elstes

**Elstes** var būt:

* Elstes — ciems Lizuma pagastā, Gulbenes novadā;
* Elstes — ciems Daukstu pagastā, Gulbenes novadā;
* Elstes — ciems Salnavas pagastā, Kārsavas novadā.

## Skatīt arī
* Elste
Greidāni

**Greidāni** var būt:

* Greidāni — ciems Istras pagastā, Ludzas novadā;
* Greidāni — ciems Rundēnu pagastā, Ludzas novadā.
Krauļi

**Krauļi** var būt:

* Krauļi — ciems Andrupenes pagastā, Dagdas novadā, Latvija;
* Krauļi — ciems Andzeļu pagastā, Dagdas novadā, Latvija.
* Krauļi (Краули) — ciems Linavu pagastā, Pitalovas rajons, Krievija
Ļukati

**Ļukati** var būt:

* Ļukati — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā;
* Ļukati — ciems Brigu pagastā, Ludzas novadā.
Ļamāni

**Ļamāni** var būt:

* Ļamāni — ciems Kūku pagastā, Jēkabpils novadā;
* Ļamāni — ciems Mežāres pagastā, Jēkabpils novadā.
Lemešava

**Lemešava** var būt:

* Lemešava — ciems Balvu pagastā, Balvu novadā;
* Lemešava — ciems Bērzkalnes pagastā, Balvu novadā.
Baldones

**Baldones** var būt:

* Baldones — ciems Dzelzavas pagastā, Madonas novadā;
* Baldones — ciems Rugāju pagastā, Balvu novadā.
Celmi

**Celmi** var būt:

* Celmi — ciems Inešu pagastā, Cēsu novadā;
* Celmi — ciems Liezēres pagastā, Madonas novadā.
Kākuči

**Kākuči** var būt:

* Kākuči — ciems Mežvidu pagastā, Kārsavas novadā;
* Kākuči — ciems Mežvidu pagastā, Kārsavas novadā.
Kalnacki

**Kalnacki** var būt:

* Kalnacki — ciems Rušonas pagastā, Preiļu novadā;
* Kalnacki — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā;
* Kalnacki -- ciems Riebiņu pagastā, Preiļu novadā.
Ļadi

**Ļadi** var būt:

* Ļadi — ciems Ilzeskalna pagastā, Rēzeknes novadā;
* Ļadi — ciems Lūznavas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Ļadi — purvs Daugavpils novada Biķernieku pagastā.
Apši

**Apši** var būt:

* Apši — ciems Dzērbenes pagastā, Cēsu novadā;
* Apši — ciems Lendžu pagastā, Rēzeknes novadā.
Kļovi

**Kļovi** var būt:

* Kļovi — ciems Audriņu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Kļovi — ciems Zvirgzdenes pagastā, Ciblas novadā.
Kondrāti

**Kondrāti** var būt:

* Kondrāti — ciems Kūku pagastā, Jēkabpils novadā;
* Kondrāti — ciems Kūku pagastā, Jēkabpils novadā.
Bindari

**Bindari** var būt:

* Bindari — ciems Saunas pagastā, Preiļu novadā;
* Bindari — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā.
Dambīši

**Dambīši** var būt:

* Dambīši — ciems Vectilžas pagastā, Balvu novadā;
* Dambīši — ciems Upmalas pagastā, Preiļu novadā.
* Dambīši — apdzīvota vieta Indrānu pagastā, Madonas novadā.
* Dambīši — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā.
Dambji

**Dambji** var būt:

* Dambji — ciems Valgundes pagastā, Jelgavas novadā;
* Dambji — ciems Olaines pagastā, Olaines novadā.
Dubinova

**Dubinova** var būt:

* Dubinova — ciems Cirmas pagastā, Ludzas novadā;
* Dubinova — ciems Mežvidu pagastā, Kārsavas novadā.
Griguļi

**Griguļi** var būt:

* Griguļi — ciems Ziemera pagastā, Alūksnes novadā;
* Griguļi — ciems Rušonas pagastā, Preiļu novadā.
Aščuki

**Aščuki** var būt:

* Aščuki — ciems Višķu pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Aščuki — ciems Dubnas pagastā, Augšdaugavas novadā.
Beržovka

**Beržovka** var būt:

* Beržovka — apdzīvota vieta Malnavas pagastā, Kārsavas novadā;
* Beržovka — bijusī apdzīvotā vieta Baltinavas pagastā.
Juguļi

**Juguļi** var būt:

* Juguļi — ciems Ezernieku pagastā, Dagdas novadā;
* Juguļi — ciems Kaunatas pagastā, Rēzeknes novadā.
Juneļi

**Juneļi** var būt:

* Juneļi — ciems Medumu pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Juneļi — ciems Šēderes pagastā, Augšdaugavas novadā.
Kostigi

**Kostigi** var būt:

* Kostigi — ciems Riebiņu pagastā, Preiļu novadā;
* Kostigi — ciems Silajāņu pagastā, Preiļu novadā.
Lauski

**Lauski** var būt:

* Lauski — ciems Vestienas pagastā, Madonas novadā;
* Lauski — ciems Upmalas pagastā, Preiļu novadā.
Andriņi

**Andriņi** var būt:

* Andriņi — ciems Lejasciema pagastā, Gulbenes novadā;
* Andriņi — ciems Kocēnu pagastā, Valmieras novadā.
Āres

**Āres** var būt:

* Āres — ciems Grobiņas pagastā, Dienvidkurzemes novadā;
* Āres — bijušais ciems Saulkrastu pagastā, Saulkrastu novadā.
* Āres — mūzikas grupa / duets
Astici

**Astici** ir ciems Rēzeknes novada Kaunatas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Kaunatas, 26 km no novada centra Rēzeknes un 221 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Asticu viduslaiku kapsēta.

Vecticībnieku ciemats.

1897. gadā ciemā bija 20 sētas ar 114 cilvēkiem.

## Atsauces
Doņikova

**Doņikova** var būt:

* Doņikova — ciems Goliševas pagastā, Kārsavas novadā;
* Doņikova — ciems Tilžas pagastā, Balvu novadā.
Dūre

**Dūre** jeb sarunvalodā **kulaks** (no  — 'dūre') ir rokas forma, kurā pirksti ir saliekti uz iekšu un cieši piespiesti plaukstai. Lai savilktu dūri, pirkstgalus cieši piespiež plaukstas vidū, bet īkšķi pārliec pāri saliektajiem pirkstiem, balstot to virs vidējām falangām. Atšķirībā no aizvērtas dūres, vaļēju dūri veido, īkšķi turot piespiestu rādītājpirksta sāniem. Ar slēgtu dūri kontakts parasti notiek ar pirkstu apakšējām falangām vai ar plaukstas malu mazā pirkstiņa pusē. Savukārt ar vaļēju dūri klauvē ar vidējā pirksta vidējo locītavu.

## Ārējās saites
Galvāni

**Galvāni** var būt:

* Galvāni — ciems Ambeļu pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Galvāni — ciems Vīpes pagastā, Jēkabpils novadā;
* Luidži Galvāni.
Medīlas

**Medīlas** var būt:

* Medīlas — ciems Kūku pagastā, Jēkabpils novadā;
* Medīlas — ciems Variešu pagastā, Jēkabpils novadā.
Andiņi

**Andiņi** var būt:

* Andiņi — ciems Krāslavas novada Andrupenes pagastā
* Andiņi — ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā
Garšāni

**Garšāni** var būt:

* Garšāni — ciems Ambeļu pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Garšāni — ciems Rušonas pagastā, Preiļu novadā.
Graši

**Graši** var būt:

* Graši — ciems Cesvaines pagastā, Madonas novadā;
* Graši — ciems Kaunatas pagastā, Rēzeknes novadā.
Laides

**Laides** var būt:

* Laides — ciems Variešu pagastā, Jēkabpils novadā;
* Laides — ciems Mežāres pagastā, Jēkabpils novadā.
Bleivi

**Bleivi** var būt:

* Bleivi — ciems Zvirgzdenes pagastā, Ludzas novadā;
* Bleivi — ciems Bebrenes pagastā, Augšdaugavas novadā.
Brieksīne

**Brieksīne** var būt:

* Brieksīne — ciems Briežuciema pagastā, Balvu novadā;
* Brieksīne — ciems Baltinavas pagastā, Balvu novadā.
Brizgi

**Brizgi** var būt:

* Brizgi — ciems Audriņu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Brizgi — ciems Kantinieku pagastā, Rēzeknes novadā.
Kažemāki

**Kažemāki** var būt:

* Kažemāki — ciems Aizkalnes pagastā, Preiļu novadā;
* Kažemāki — ciems Asares pagastā, Jēkabpils novadā.
Krasnogorka

**Krasnogorka** var būt:

* Krasnogorka — ciems Kubulu pagastā, Balvu novadā;
* Krasnogorka — ciems Pelēču pagastā, Preiļu novadā.
Krusti

**Krusti** var būt:

* krusti (anatomija) — cilvēka muguras apakšējā daļa, apvidus starp abiem gūžu kauliem;
* Krusti (Kantinieku pagasts) — ciems Kantinieku pagastā, Rēzeknes novadā;
* Krusti (Dricānu pagasts) — ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā.

## Skatīt arī
* Krusts
Mačāni

**Mačāni** var būt:

* Mačāni — ciems Palsmanes pagastā, Smiltenes novadā;
* Mačāni — ciems Upmalas pagastā, Preiļu novadā.
Loņki

**Loņki** var būt:

* Loņki — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā;
* Loņki — ciems Skaistas pagastā, Krāslavas novadā.
Markovka

**Markovka** var būt:

* Markovka — ciems Lūznavas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Markovka — ciems Bērzpils pagastā, Balvu novadā.
Barani

**Barani** var būt:

* Barani — ciems Mežvidu pagastā, Kārsavas novadā;
* Barani — ciems Lejasciema pagastā, Gulbenes novadā.
Cisovka

**Cisovka** var būt:

* Cisovka — ciems Salnavas pagastā, Kārsavas novadā;
* Cisovka — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā.
Dzeņagols

**Dzeņagols** var būt:

* Dzeņagols — ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Dzeņagols — ciems Rundēnu pagastā, Ludzas novadā.
Glaudāni

**Glaudāni** var būt:

* Glaudāni — ciems Dvietes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Glaudāni — ciems Ūdrīšu pagastā, Krāslavas novadā.
Kaipi

**Kaipi** var būt:

* Kaipi — ciems Jaungulbenes pagastā, Gulbenes novadā;
* Kaipi — ciems Čornajas pagastā, Rēzeknes novadā.
Kaspari

**Kaspari** var būt:

* Kaspari — ciems Bērzgales pagastā, Rēzeknes novadā;
* Kaspari — ciems Mežvidu pagastā, Kārsavas novadā.

## Skatīt arī
* Kaspars
Krievbirze

**Krievbirze** var būt:

* Krievbirze — ciems Ošupes pagastā, Madonas novadā;
* Krievbirze — ciems Ošupes pagastā, Madonas novadā.
Cepurnieki

**Cepurnieki** var būt:

* Cepurnieki — ciems Indrānu pagastā, Madonas novadā;
* Cepurnieki — ciems Rugāju pagastā, Balvu novadā.
Kurmi

**Kurmi** var būt:

* Kurmi — ciems Liezēres pagastā, Madonas novadā;
* Kurmi — ciems Dzērbenes pagastā, Cēsu novadā.
Auguļi

**Auguļi** var būt:

* Auguļi — ciems Jaunlaicenes pagastā, Alūksnes novadā;
* Auguļi — ciems Indras pagastā, Krāslavas novadā.
Dukuļeva

**Dukuļeva** var būt:

* Dukuļeva — ciems Briežuciema pagastā, Balvu novadā;
* Dukuļeva — ciems Lazdulejas pagastā, Balvu novadā.
Jaunpļavas

**Jaunpļavas** var būt:

* Jaunpļavas — ciems Zentenes pagastā, Tukuma novadā;
* Jaunpļavas — ciems Ķūļciema pagastā, Talsu novadā.
Kampāni

**Kampāni** var būt:

* Kampāni — ciems Seces pagastā, Aizkraukles novadā;
* Kampāni — ciems Ambeļu pagastā, Augšdaugavas novadā.
Kovaļovka

**Kovaļovka** var būt:

* Kovaļovka — ciems Silmalas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Kovaļovka — ciems Andzeļu pagastā, Dagdas novadā.
Kurcums

**Kurcums** var būt:

* Kurcums — ciems Demenes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Kurcums — ciems Medumu pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Kurcums — dzelzceļa stacija Demenes pagastā, Augšdaugavas novadā.
Litavnieki

**Litavnieki** var būt:

* Litavnieki — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā;
* Litavnieki — ciems Višķu pagastā, Augšdaugavas novadā.
Bebriši

**Bebriši** var būt:

* Bebriši — ciems Skaistas pagastā, Krāslavas novadā;
* Bebriši — ciems Andrupenes pagastā, Dagdas novadā.
Bieranti

**Bieranti** var būt:

* Bieranti — ciems Vaiņodes pagastā, Dienvidkurzemes novadā;
* Bieranti — ciems Ziemera pagastā, Alūksnes novadā.
Markova

**Markova** var būt:

* Markova — ciems Silajāņu pagastā, Preiļu novadā;
* Markova — ciems Naujenes pagastā, Augšdaugavas novadā.
Avotiņi

**Avotiņi** var būt:

* Avotiņi — ciems Klintaines pagastā, Aizkraukles novadā;
* Avotiņi — ciems Līvbērzes pagastā, Jelgavas novadā.
Bronki

**Bronki** var būt:

* Bronki — ciems Konstantinovas pagastā, Dagdas novadā;
* Bronki — ciems Andrupenes pagastā, Dagdas novadā.
Dorotpole

**Dorotpole** var būt:

* Dorotpole — ciems Pušas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Dorotpole — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā.
Dzirvaniški

**Dzirvaniški** var būt:

* Dzirvaniški — ciems Rušonas pagastā, Preiļu novadā
* Dzirvaniški — ciems Asūnes pagastā, Krāslavas novadā
* Dzirvanišku cits nosaukums
Grumuži

**Grumuži** var būt:

* Grumuži — ciems Lūznavas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Grumuži — ciems Mākoņkalna pagastā, Rēzeknes novadā.
Liedeskrogs

**Liedeskrogs** var būt:

* Liedeskrogs — izzudis ciems Līgo pagastā, Gulbenes novadā;
* Liedeskrogs — izzudis ciems Indrānu pagastā, Madonas novadā.
Čaunāni

**Čaunāni** var būt:

* Čaunāni — ciems Sīļukalna pagastā, Preiļu novadā;
* Čaunāni — ciems Stabulnieku pagastā, Preiļu novadā.
Ciukori

**Ciukori** var būt:

* Ciukori — ciems Sakstagala pagastā, Rēzeknes novadā;
* Ciukori — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā.
Baltica

**Baltica** var būt:

* Baltica — ciems Krāslavas pagastā, Krāslavas novadā;
* Baltica — vācbaltiešu studentu korporācija;
* Starptautiskais folkloras festivāls "Baltica";
* Viļņas "Baltica" — Lietuvas hokeja komanda.

## Skatīt arī
* Fraternitas Baltica
* Kremerata Baltica
* Rail Baltica
* Regina Baltica
* Via Baltica
Baranova

**Baranova** var būt:

* Baranova — ciems Mērdzenes pagastā, Kārsavas novadā;
* Baranova — ciems Kaunatas pagastā, Rēzeknes novadā.
Bikaunieki

**Bikaunieki** var būt:

* Bikaunieki — ciems Rudzātu pagastā, Līvānu novadā;
* Bikaunieki — ciems Silmalas pagastā, Rēzeknes novadā.
Bukšti

**Bukšti** var būt:

* Bukšti — ciems Maļinovas pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Bukšti — ciems Naujenes pagastā, Augšdaugavas novadā.
Grustāni

**Grustāni** var būt:

* Grustāni — ciems Naujenes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Grustāni — ciems Višķu pagastā, Augšdaugavas novadā.
Kapačova

**Kapačova** var būt:

* Kapačova — ciems Malnavas pagastā, Kārsavas novadā;
* Kapačova — ciems Mērdzenes pagastā, Kārsavas novadā.
Cimoškas

**Cimoškas** var būt:

* Cimoškas — ciems Kombuļu pagastā, Krāslavas novadā;
* Cimoškas — ciems Krāslavas pagastā, Krāslavas novadā.
Gribažas

**Gribažas** var būt:

* Gribažas — ciems Jaunannas pagastā, Alūksnes novadā;
* Gribažas — ciems Dzelzavas pagastā, Madonas novadā.
Desetnīki

**Desetnīki** var būt:

* Desetnīki — ciems Vārkavas pagastā, Preiļu novadā;
* Desetnīki — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā.
Jadvigova

**Jadvigova** var būt:

* Jadvigova — ciems Rožkalnu pagastā, Preiļu novadā;
* Jadvigova — ciems Dunavas pagastā, Jēkabpils novadā.
Kazinci

**Kazinci** var būt:

* Kazinci — ciems Indras pagastā, Krāslavas novadā;
* Kazinci — ciems Vecsalienas pagastā, Augšdaugavas novadā.
Bitēni

**Bitēni** var būt:

* Bitēni — ciems Jaunsvirlaukas pagastā, Jelgavas novadā;
* Bitēni — ciems Inešu pagastā, Cēsu novadā.
Korklinīki

**Korklinīki** var būt:

* Korklinīki — ciems Mežvidu pagastā, Kārsavas novadā;
* Korklinīki — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā.
Cepļi

**Cepļi** var būt:

* Cepļi — ciems Vecpiebalgas pagastā, Cēsu novadā;
* Cepļi — ciems Palsmanes pagastā, Smiltenes novadā.
Kurpnieki

**Kurpnieki** var būt:

* Kurpnieki — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā;
* Kurpnieki — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā.

## Skatīt arī
* Kurpnieks
Lielmežnieki

**Lielmežnieki** var būt:

* Lielmežnieki — ciems Bērzkalnes pagastā, Balvu novadā;
* Lielmežnieki — ciems Ošupes pagastā, Madonas novadā.
Krumpāni

**Krumpāni** var būt:

* Krumpāni — ciems Kombuļu pagastā, Krāslavas novadā;
* Krumpāni — ciems Krāslavas pagastā, Krāslavas novadā.
Kooperators

**Kooperators** var būt:

* Kooperators — ciems Līksnas pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Kooperators — ciems Ogresgala pagastā, Ogres novadā.
Bierzinīki

**Bierzinīki** var būt:

* Bierzinīki — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Bierzinīki — ciems Zvirgzdenes pagastā, Ciblas novadā.
Lītaunieki (nozīmju atdalīšana)

**Lītaunieki** var būt:
* Lītaunieki — apdzīvota vieta Andrupenes pagastā;
* Bērzgales pagasta Lītaunīku kļūdains nosaukums;
* Rožupes pagasta Lietaunieku cits nosaukums.
Dervaniški

**Dervaniški** var būt:

* Dervaniški — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā;
* Dervaniški — ciems Skaistas pagastā, Krāslavas novadā.
Ksaverinova

**Ksaverinova** var būt:

* Ksaverinova — ciems Upmalas pagastā, Preiļu novadā;
* Ksaverinova — ciems Vārkavas pagastā, Preiļu novadā.
Mālkalni

**Mālkalni** var būt:

* Mālkalni — ciems Aiviekstes pagastā, Aizkraukles novadā;
* Mālkalni — ciems Rožupes pagastā, Līvānu novadā;
* Mālkalni — ciems Vecsalienas pagastā, Augšdaugavas novadā.
Lācīši

**Lācīši** var būt:

* lācīši — beku dzimtas ģints (*Leccinum*);
* lācīši — zvīņspārņu jeb tauriņu kārtas dzimta (*Arctiidae*);
* Lācīši — ciems Kaives pagastā, Cēsu novadā;
* Lācīši — ciems Drabešu pagastā, Cēsu novadā.
Gorbačovka

**Gorbačovka** var būt:

* Gorbačovka — ciems Biķernieku pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Gorbačovka — ciems Feimaņu pagastā, Rēzeknes novadā.
Kārklumuiža

**Kārklumuiža** var būt:

* Kārklumuiža — ciems Bukaišu pagastā, Dobeles novadā;
* Kārklumuiža — ciems Cesvaines pagastā, Madonas novadā.
Marijas muiža

**Marijas muiža** var būt:

* Marijas muiža — ciems Rudbāržu pagastā, Kuldīgas novadā;
* Marijas muiža — ciems Ezeres pagastā, Saldus novadā.

## Skatīt arī
* Marijas, agrāk Marijas muiža, ciems Dienvidkurzemes novada Aizputes pagastā.
Bārbaļi

**Bārbaļi** ir ciems Madonas novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 3,4 km no pagasta centra Murmastienes, 20,2 km no Varakļāniem un 211,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 21 sēta ar 141 cilvēku.
## Atsauces
Brici

**Brici** var būt:

* Brici — ciems Dzērbenes pagastā, Cēsu novadā;
* Brici — ciems Jaunpiebalgas pagastā, Cēsu novadā.
Enerģētiķis

**Enerģētiķis** var būt:

* Enerģētiķis — ciems Brenguļu pagastā, Valmieras novadā;
* Enerģētiķis — ciems Salaspils pagastā, Salaspils novadā.
Kleivas

**Kleivas** var būt:

* Kleivas — ciems Jaunpiebalgas pagastā, Cēsu novadā;
* Kleivas — ciems Vecpiebalgas pagastā, Cēsu novadā.
Ilzēni

**Ilzēni** var būt:

* Ilzēni — ciems Vecpiebalgas pagastā, Cēsu novadā;
* Ilzēni — ciems Jaunpiebalgas pagastā, Cēsu novadā;
* Ilzēni — stacija dzelzceļa līnijā  Rēzekne I—Kārsava.
Kauļi

**Kauļi** var būt:

* Kauļi — ciems Amatas pagastā, Cēsu novadā;
* Kauļi — ciems Seces pagastā, Aizkraukles novadā;
* Kauļi — ciems Annas pagastā, Alūksnes novadā.
Lielie Stradišķi

**Lielie Stradiški** var būt:

* Lielie Stradiški — ciems Dubnas pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Lielie Stradiški — ciems Rožkalnu pagastā, Preiļu novadā.
Kaļpi

**Kaļpi** var būt:

* Kaļpi — ciems Aronas pagastā, Madonas novadā;
* Kaļpi — ciems Praulienas pagastā, Madonas novadā;
* Kaļpi — ciems Ļaudonas pagastā, Madonas novadā.
Āriņi

**Āriņi** var būt:

* Āriņi — ciems Vircavas pagastā, Jelgavas novadā;
* Āriņi — ciems Mētrienas pagastā, Madonas novadā;
* Āriņi — ciems Jersikas pagastā, Līvānu novadā.
Guļāni

**Guļāni** var būt:

* Guļāni — ciems Višķu pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Guļāni — ciems Feimaņu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Guļāni — ciems Nirzas pagastā, Ludzas novadā.

## Skatīt arī
* Pēteris Guļāns, ekonomists
* Andris Guļāns, jurists
Briškas

**Briškas** var būt:

* Briškas — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā;
* Briškas — ciems Galēnu pagastā, Preiļu novadā;
* Briškas — ciems Vārkavas pagastā, Preiļu novadā.
Beitāni

**Beitāni** var būt:

* Beitāni — ciems Andzeļu pagastā, Krāslavas novadā;
* Beitāni — ciems Dagdas pagastā, Krāslavas novadā;
* Beitāni — ciems Andrupenes pagastā, Krāslavas novadā.
Kraukļova

**Kraukļova** var būt:

* Kraukļova — ciems Rugāju pagastā, Rugāju novadā;
* Kraukļova — ciems Susāju pagastā, Viļakas novadā;
* Kraukļova — ciems Baltinavas pagastā.
Antāni

**Antāni** var būt:

* Antāni — skrajciems Aizkalnes pagastā, Preiļu novadā;
* Antāni — skrajciems Silajāņu pagastā, Preiļu novadā;
* Antani, cits nosaukums Antāni — mazciems Stradu pagastā, Gulbenes novadā;
* Antāni — skrajciems Višķu pagastā, Augšdaugavas novadā.
Lāci

**Lāci** var būt:

* Lāci — ciems Jaunpiebalgas pagastā, Cēsu novadā;
* Lāci — ciems Kūku pagastā, Jēkabpils novadā;
* Lāci — ciems Kūku pagastā, Jēkabpils novadā.
Kaulači

**Kaulači** var būt:

* Kaulači — ciems Remtes pagastā, Saldus novadā;
* Kaulači — ciems Audriņu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Kaulači — ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā.
Egļupe

**Egļupe** var būt:

* Egļupe — ciems Upmalas pagastā, Preiļu novadā
* Egļupe — ciems Inčukalna pagastā, Siguldas novadā
* Egļupe — ciems Allažu pagastā, Siguldas novadā
* Egļupe — pieturas punkts Rīgas—Lugažu dzelzceļa līnijā
* Egļupe — Aišas pieteka
* Egļupe — Dubnas pieteka
* Egļupe — Gaujas pieteka
* Egļupe — Tirziņas pieteka

## Skat. arī
*Egļupīte
Kusiņi

**Kusiņi** var būt:

* Kusiņi — ciems Kalupes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Kusiņi — ciems Jersikas pagastā, Līvānu novadā;
* Kusiņi — ciems Kombuļu pagastā, Krāslavas novadā.
Catlakši

**Catlakši** var būt:

* Catlakši — ciems Višķu pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Catlakši — ciems Rušonas pagastā, Preiļu novadā;
* Catlakši — ciems Kūku pagastā, Jēkabpils novadā.
Kitkova

**Kitkova** var būt:

* Kitkova — ciems Mērdzenes pagastā, Kārsavas novadā;
* Kitkova — ciems Zvirgzdenes pagastā, Ciblas novadā;
* Kitkova — ciems Baltinavas pagastā.
Čakši

**Čakši** var būt:

* Čakši — ciems Gaigalavas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Čakši — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Čakši — ciems Ilzeskalna pagastā, Rēzeknes novadā.
Cīmota

**Cīmota** var būt:

* Cīmota — ciems Gaigalavas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Cīmota — ciems Lendžu pagastā, Rēzeknes novadā.
Eisaki

**Eisaki** var būt:

* Eisaki — ciems Konstantinovas pagastā, Dagdas novadā;
* Eisaki — ciems Kaunatas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Eisaki — ciems Ezernieku pagastā, Dagdas novadā.
Īvāni

**Īvāni** var būt:

* Īvāni — ciems Aiviekstes pagastā, Aizkraukles novadā;
* Īvāni — ciems Vecpiebalgas pagastā, Cēsu novadā;
* Īvāni — ciems Sausnējas pagastā, Madonas novadā.
Klētnieki

**Klētnieki** var būt:

* Klētnieki — ciems Turku pagastā, Līvānu novadā;
* Klētnieki — ciems Stalbes pagastā, Cēsu novadā;
* Klētnieki — ciems Mārsnēnu pagastā, Cēsu novadā.
Aišpuri

**Aišpuri** var būt:

* Aišpuri — ciems Krāslavas pagastā, Krāslavas novadā;
* Aišpuri — ciems Ūdrīšu pagastā, Krāslavas novadā.

## Skatīt arī
* Aišpūri
Ignatova

**Ignatova** var būt:

* Ignatova — ciems Konstantinovas pagastā, Dagdas novadā;
* Ignatova — bijušais ciems Briežuciema pagastā, Balvu novadā;
* Ignatova — ciems Pureņu pagastā, Ludzas novadā.
Kaķīši

**Kaķīši** var būt:

* Kaķīši — ciems Krustpils pagastā, Jēkabppils novadā;
* Kaķīši — ciems Veclaicenes pagastā, Alūksnes novadā;
* Kaķīši — ciems Sventes pagastā, Augšdaugavas novadā.
* Kaķīši — Baldones pilsētas daļa.
* Kaķīši — Siguldas pilsētas daļa.
Gundegas (nozīmju atdalīšana)

**Gundegas** var būt:

* gundegas — gundegu dzimtas augu ģints;
* gundegu dzimta — gundegu rindas augu dzimta;
* Gundegas — ciems Indrānu pagastā, Madonas novadā;
* Gundegas — ciems Laucesas pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Gundegas — ciems Raiskuma pagastā, Cēsu novadā.
Bondariški

**Bondariški** var būt:

* Bondariški — ciems Maļinovas pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Bondariški — ciems Andzeļu pagastā, Krāslavas novadā;
* Bondariški — ciems Pelēču pagastā, Preiļu novadā.
Celtnieks

**Celtnieks** var būt:

* celtniecībā nodarbinātais;
* Celtnieks — ciems Kalkūnes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Celtnieks — ciems Šēderes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Celtnieks — ciems Tīnūžu pagastā, Ogres novadā.
Bogdāni

**Bogdāni** var būt:

* Bogdāni — ciems Krustpils pagastā, Jēkabpils novadā;
* Bogdāni — ciems Konstantinovas pagastā, Krāslavas novadā;
* Bogdāni — ciems Skaistas pagastā, Krāslavas novadā.
Dankeri

**Dankeri** var būt:

* Dankeri — ciems Aiviekstes pagastā, Aizkraukles novadā;
* Dankeri — ciems Laucesas pagastā, Augšdaugavas novadā.
Kārkliņi

**Kārkliņi** var būt:

* Kārkliņi — ciems Kandavas pagastā, Tukuma novadā;
* Kārkliņi — ciems Varakļānu pagastā, Madonas novadā.
Aizkalnieši

**Aizkalnieši** var būt:

* Aizkalnieši — ciems Varakļānu pagastā, Madonas novadā;
* Aizkalnieši — ciems Mārcienas pagastā, Madonas novadā;
* Aizkalnieši — ciems Aizkalnes pagastā, Preiļu novadā.
Jaunsaimnieki

**Jaunsaimnieki** var būt:

* Jaunsaimnieki — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā;
* Jaunsaimnieki — ciems Ozolmuižas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Jaunsaimnieki — ciems Dekšāres pagastā, Rēzeknes novadā.
Branti

**Branti** var būt:

* Branti — ciems Brantu pagastā, Smiltenes novadā;
* Branti — ciems Rankas pagastā, Gulbenes novadā;
* Branti — ciems Indrānu pagastā, Madonas novadā;
* Branti — ciems Tirzas pagastā, Gulbenes novadā.
Bernāni

**Bernāni** var būt:
* Bernāni — apdzīvota vieta Nagļu pagastā;
* Bernāni — apdzīvota vieta Sīļukalna pagastā;
* Bernāni — apdzīvota vieta Sutru pagastā;
* Bernāni — apdzīvota vieta Ūdrīšu pagastā.

## Skatīt arī
* Grozu Bernāni
* Lielie Bernāni
* Mazie Bernāni
Dzalbi

**Dzalbi** var būt:

* Dzalbi — ciems Rožupes pagastā, Līvānu novadā;
* Dzalbi — ciems Rušonas pagastā, Preiļu novadā;
* Dzalbi — ciems Aulejas pagastā, Krāslavas novadā;
* Dzalbi — ciems Kombuļu pagastā, Krāslavas novadā.
Lauciņi

**Lauciņi** var būt:
* Lauciņi — mazciems Klintaines pagastā;
* Lauciņi — mazciems Kūku pagastā;
* Lauciņi — mazciems Turku pagastā;
* Lauciņi — Cēsu pilsētas daļa;
* Lauciņi — Ceriņu ciema daļa.
Andžāni

**Andžāni** var būt:

* Andžāni — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā;
* Andžāni — ciems Bērziņu pagastā, Dagdas novadā;
* Andžāni — ciems Ezernieku pagastā, Dagdas novadā;
* Andžāni — ciems Kombuļu pagastā, Krāslavas novadā.
Dreimaņi

**Dreimaņi** var būt:

* Dreimaņi — ciems Kūku pagastā, Jēkabpils novadā;
* Dreimaņi — ciems Taurupes pagastā, Ogres novadā;
* Dreimaņi — ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Dreimaņi — ciems Dunavas pagastā, Jēkabpils novadā;
* Dreimaņi — Ainažu pilsētas daļa.
Dubrovka

**Dubrovka** var būt:

* Dubrovka — ciems Baltinavas pagastā, Balvu novadā;
* Dubrovka — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā;
* Dubrovka — ciems Blontu pagastā, Ludzas novadā;
* Dubrovka — ciems Ilzeskalna pagastā, Rēzeknes novadā;
* Dubrovka — pilsētciemats Brjanskas apgabalā, Krievijā.
Indrāni

**Indrāni** var būt:
* Indrāni, Rūdolfa Blaumaņa luga;
* Indrāni, latviešu spēlfilma;

## Ciems
* Indrāni — ciems Siguldas novada Inčukalna pagastā;
* Indrāni — ciems Gulbenes novada Tirzas pagastā;
* Indrāni — ciems Madonas novada Indrānu pagastā;
* Indrāni — ciems Jēkabpils novada Salas pagastā.
Dubovka

**Dubovka** var būt:

* Dubovka — ciems Riebiņu pagastā, Preiļu novadā;
* Dubovka — ciems Saunas pagastā, Preiļu novadā;
* Dubovka — ciems Laucesas pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Dubovka — ciems Šķilbēnu pagastā, Balvu novadā;
* Dubovka — upe, Dubnas pieteka.
* Dubovka — pilsēta Krievijā
Dukuļi

**Dukuļi** var būt:

* Dukuļi — ciems Liepas pagastā, Cēsu novadā;
* Dukuļi — ciems Jaunpiebalgas pagastā, Cēsu novadā;
* Dukuļi — ciems Rankas pagastā, Gulbenes novadā;
* Dukuļi — ciems Andzeļu pagastā, Krāslavas novadā.
Bērziņi

**Bērziņi** var būt:

* Bērziņi — ciems Jaunlaicenes pagastā, Alūksnes novadā;
* Bērziņi — ciems Raiskuma pagastā, Cēsu novadā;
* Bērziņi — ciems Šēderes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Bērziņi — ciems Cenu pagastā, Jelgavas novadā;
* Bērziņi — ciems Taurenes pagastā, Cēsu novadā.
Gaileiši

**Gaileiši** var būt:

* Gaileiši — ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā.
* Gaileiši — ciems Balvu novada Vectilžas pagastā;
* Gaileiši — ciems Preiļu novada Rušonas pagastā;
* Gaileiši — ciems Rēzeknes novada Dricānu pagastā;
Barsuki

**Barsuki** var būt:

* Barsuki — ciems Rundēnu pagastā, Ludzas novadā;
* Barsuki — ciems Maļinovas pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Barsuki — ciems Griškānu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Barsuki — ciems Ņukšu pagastā, Ludzas novadā;
* Barsuki — ciems Rundēnu pagastā, Ludzas novadā.
Borisovka

**Borisovka** var būt:

* Borisovka — ciems Galēnu pagastā, Preiļu novadā;
* Borisovka — ciems Saunas pagastā, Preiļu novadā;
* Borisovka — ciems Robežnieku pagastā, Krāslavas novadā;
* Borisovka — ciems Silmalas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Borisovka — ciems Svariņu pagastā, Krāslavas novadā.
Dekšņi

**Dekšņi** var būt:

* Dekšņi — ciems Biķernieku pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Dekšņi — ciems Rugāju pagastā, Balvu novadā;
* Dekšņi — ciems Lendžu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Dekšņi — ciems Pušas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Dekšņi — ciems Jaunannas pagastā, Alūksnes novadā;
* Dekšņi — ciems Kubulu pagastā, Balvu novadā.
Babri

**Babri** var būt:

* Babri — ciems Rožupes pagastā, Līvānu novadā;
* Babri — ciems Aizkalnes pagastā, Preiļu novadā;
* Babri — ciems Riebiņu pagastā, Preiļu novadā;
* Babri — ciems Rušonas pagastā, Preiļu novadā;
* Babri — ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Babri — ciems Ilzeskalna pagastā, Rēzeknes novadā;
* Babri — ciems Pušas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Babri — ciems Pelēču pagastā, Preiļu novadā;
* Babri — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā.
Dzilnas iela (Jūrmala)

**Dzilnas iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Dzilnas iela sākas un beidzas strupceļā, bet vidējā daļā ir savienota ar Mazo Dzilnas ielu. Ielas garums ir aptuveni 160 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Dzilnas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

Nosaukums Dzilnas ielai piešķirts 1998. gada 12. novembrī ar Jūrmalas pilsētas domes lēmumu Nr. 1146.

## Ielu savienojumi
Dzilnas iela ir savienota ar šādu ielu:
* Mazā Dzilnas iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Venda

**Venda** var būt:

* vendu valoda — bantu valoda, kas izplatīta Dienvidāfrikā un Zimbabvē;
* Klauss Venda — Austrijas šahists.
Kaņupaites

**Kaņupaites** ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Aknīstes un 150 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V771.

## Atsauces
Roberts Birns

**Roberts Birns** (; , Ņujorka — , Ņujorka) bija ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1964).

## Biogrāfija
1960.-1970. gados bijis viens no ASV spēcīgākajiem šahistiem. 1972. gadā uzvarējis ASV šaha čempionātā. 1960. un 1962. gadā bijis ASV šaha čempionāta sudraba laureāts. 1964. gadā starptautiskajā šaha turnīrā Buenosairesā izcīnījis 3. vietu (aiz Tigrana Petrosjana un Paula Keresa). Par panākumiem turnīros FIDE 1952. gadā Birnam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1964. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Vairākkārt piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas ciklos. 1967. gadā pirmo reizi piedalījies starpzonu turnīrā Susā (Tunisija), kur gan palicis 18. vietā. Tomēr jau 1973. gadā Ļeņingradā bijis 3. vietā (aiz Anatolija Karpova un Viktora Korčnoja) un ieguvis tiesības piedalīties pretendentu mačos. 1974. gadā Sanhuanā ceturtdaļfināla mačā piekāpies Borisam Spaskim ar 1½:4½ (+0, −3, =3). 1976. gadā starpzonu turnīrā Šveicē palicis 6. vietā, tikai par puspunktu atpaliekot no ceļazīmes uz pretendentu mačiem.

Sekmīgi pārstāvējis ASV komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 9 reizes (1952, 1960-1962, 1966-1968, 1972-1978). Komandu vērtējumā ieguvis zelta (1976), 2 sudraba (1960, 1966) un 2 bronzas (1974, 1978) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1960) un bronzas (1952) medaļas.

Pēc profesijas bijis filozofijas pasniedzējs koledžā, taču vēlāk pilnībā veltījis sevi šaham. No 1972. līdz 2006. gadam vadījis šaha nodaļu ietekmīgajā Ņujorkas laikrakstā *The New York Times*.
Arī Roberta Birna brālis Donalds (1930—1976) ir bijis starptautiskais meistars šahā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Donalds Birns

**Donalds Birns** (; , Ņujorka — , Filadelfija) bija ASV starptautiskais meistars šahā (1962).

## Biogrāfija
ASV starptautiskā lielmeistara šahā Roberta Birna (1928—2013) brālis. Sekmīgi piedalījies ASV atklātajos šaha čempionātos: 1953. gadā - 1. vieta, 1955. gadā - 3. vieta, 1957. gadā - dalījis 1.-2. vietu, bet atzīts par uzvarētāju pēc labāka papildu koeficienta.. Piedalījies ASV šahistu mačos ar PSRS izlasi: 1954. gadā pie 4. galdiņa uzvarējis Juriju Averbahu ar 3:1, bet 1955. gadā ar tādu pašu rezultātu zaudējis Jefimam Helleram. Pārstāvējis ASV komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 3 reizes (1962-1964, 1968). Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1962) un bronzas (1968) medaļas. Par panākumiem turnīros FIDE 1962. gadā Birnam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Pāragri miris no sarkanās vilkēdes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalvāni

**Kalvāni** var būt:

* Kalvāni — ciems Augšdaugavas novada Nīcgales pagastā;
* Kalvāni — ciems Augšdaugavas novada Eglaines pagastā,
* Kalvāni — ciems Augšdaugavas novada Pilskalnes pagastā;
* Kalvāni — ciems Jēkabpils novada Zasas pagastā;
* Kalvāni — ciems Līvānu novada Rožupes pagastā;
* Kalvāni — ciems Preiļu novada Aizkalnes pagastā;
* Kalvāni — ciems Jēkabpils novada Salas pagastā.
Caunes

**Caunes** var būt:

* Caunes — ciems Grundzāles pagastā, Smiltenes novadā;
* Caunes — ciems Murmastienes pagastā, Madonas novadā;
* Caunes — ciems Rudzātu pagastā, Līvānu novadā;
* Caunes — ciems Rušonas pagastā, Preiļu novadā;
* Caunes — ciems Upmalas pagastā, Preiļu novadā.
Birns

**Birns** var būt:
* Donalds Birns (*Donald Byrne*; 1930—1976) ― ASV šahists;
* Roberts Birns (*Robert Byrne*; 1928—2013) ― ASV šahists.
Kleisti (dzimta)

thumb|200px|Fon Kleistu dzimtas ģerbonis (no ''Baltisches Wappenbuch'', 1882).

**Fon Kleisti** () ir Pomerānijas vendu dižciltīgo dzimta, kuras viens no atzariem 17. gadsimtā pārcēlās uz Kurzemes hercogisti un saradojās ar vietējām vācbaltiešu dzimtām.

## Vēsture
Zināms, ka 1289. gadā Parhimas vendu firsta Pribislava II valdījumos Bjalogardā dzīvojuši brāļi Klests un Priseburs, kas tiek uzskatīti par pirmajiem dzimtas pārstāvjiem. No Klesta pēctečiem radušie dzimtas piederīgie saukti par "no Klestiem", vēlāk "no Kleistiem" (*von Kleist*). 14. gadsimtā dzimta sadalījās vairākos atzaros. 18. gadsimtā daudzi Kleistu dzimtas Prūsijas atzara piederīgie ieņēma augstus amatus Prūsijas Karalistes armijā.

Par Kleistu dzimtas vācbaltiešu atzara priekšteci uzskata Kristiānu Ēvaldu Kleistu (1630—1708), kas 1645. gadā kā pāžs pavadīja Brandenburgas princesi Luīzi Šarloti viņas kāzu braucienā pie Kurzemes hercoga Jēkaba un tika paturēts viņas Jelgavas galmā.
Gaviezes pagasta Sustas muižnieku Kleistu dzimta (*Kleist aus dem Hause Susten*) 1841. gadā imatrikulēta Kurzemes bruņniecībā. 1853 un 1862. gadā Krievijas Impērijas Senāts pastiprināja Kurzemes Kleistu dzimtai tiesības lietot mantojamu baronu titulu.

1823. gadā Prūsijas karaļa galminieks Vilhelms Bogislavs fon Kleists (*Wilhelm Bogislaff von Kleist* (1791–1860) iecelts grāfa kārtā, viņa dēls grāfs Konrāds fon Kleists (*Conrad Adolph von Kleist*, 1839–1900) 1858. gadā mantoja Lielauces (*Groß-Autz*) un Sirmeles (*Sirmeln*) muižas tagadējā Dobeles novadā Zemgalē un arī tika ierakstīts Kurzemes bruņniecības matrikulā. 1861. gadā viņš Kurzemē iepazinās un salaulājās ar grāfieni Elizabeti fon Mēdemu, bet 1870. gadā pārdeva savas muižas Latvijā un pārcēlās uz dzīvi jaundibinātajā Vācijas Impērijā, kur kļuva par Reihstāga deputātu (1874-1893).

Pēc Otrā pasaules kara Rietumvācijā 1957. gadā reģistrēta fon Kleistu ģimenes biedrība (*Familienverband der von Kleist e. V.*), kas reizi divos gados rīko dzimtas tikšanos.

## Slaveni dzimtai piederīgie

Vonkleist.jpg|Prūsijas feldmaršals Henings Aleksandrs fon Kleists (1676/77–1749)
Historisch-genealogischer-Kalender-Berlin MG 9035.tif|dzejnieks Ēvalds Kristiāns fon Kleists (1715–1759) 
Hermann Scherenberg-Friedrich Graf Kleist von Nollendorf.jpg|Prūsijas feldmaršals Frīdrihs Emīls Ferdinands Heinrihs Kleists 1762–1823)
Kleist, Heinrich von.jpg|dzejnieks Heinrihs fon Kleists (1777–1811) 
Bundesarchiv Bild 183-1986-0210-503, General Ewald von Kleist.jpg|Trešā Reiha feldmaršals Evalds fon Kleists (1881–1954), miris Vladimiras cietumā PSRS
Msc2012 20120205 029 Kleist during the panel Frank Plitt.jpg|vācu izdevējs Ēvalds-Heinrihs fon Kleists-Šmencins (1922–2013)


## Atsauces
Švarcheide

**Švarcheide** (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķī, 40 kilometrus uz ziemeļiem no Berlīnes pie Švarce Elsteres upes.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidota 1936. gadā un attīstījusies kā rūpniecības centrs brūnogļu ieguves rajonā. 1937. gada šeit tika uzbūvēta rūpnīca, kas no brūnoglēm ieguva degvielu. Pēc Otrā pasaules kara Švarcheide ietilpa VDR. Pilsētas tiesības no 1967. gada.

## Ekonomika
Pilsētā atrodas kompānijas BASF ķīmiskā rūpnīca, kas ražo poliuretānu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*BASF Schwarzheide GmbH
Viljams Lombardi

**Viljams Lombardi** (; dzimis  Ņujorkā, miris  Kalifornijā) bija ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1960).

## Biogrāfija
1957. gadā Toronto kļuva par pirmo ASV šahistu, kas uzvarēja Pasaules jauniešu šaha čempionātā, turklāt uzrādot simtprocentīgu rezultātu 11 punkti no 11 iespējamajiem, kuru joprojām nav izdevies nevienam atkārtot. 1960. gadā kļuvis par ASV šaha čempionāta sudraba medaļas ieguvēju, bet 1963. gadā uzvarējis ASV atklātajā šaha čempionātā. 1965. gadā dalījis pirmo vietu ASV atklātajā šaha čempionātā. Par panākumiem turnīros FIDE 1957. gadā Lombardi piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1960. gadā — starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Ticis uzskatīts par vienu no talantīgākajiem ASV jaunās paaudzes šahistiem, taču 1960. gados atstājis šahu un pievērsies garīdznieka karjerai. Tikai 1970. gadu sākumā atgriezies šaha turnīros. 1972. gadā Reikjavikā bijis Roberta Fišera sekundants mačā par Pasaules čempiona šahā nosaukumu ar Borisu Spaski.

Sekmīgi pārstāvējis ASV komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1958-1960, 1968-1970, 1974-1978). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1976), sudraba (1960) un 2 bronzas (1974, 1978) medaļas, bet individuālajā vērtējumā zelta (1970) un sudraba (1976) medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 7 reizes (1956-1958, 1960-1961, 1963-1964). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1960) un sudraba (1961) medaļas, bet individuālajā vērtējumā 2 zelta (1956, 1960) medaļas.

Miris no miokarda infarkta 2017. gada 13. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bārbeles ezers

**Bārbeles ezers** (arī **Skaidrezers**) ir caurteces ezers Bauskas novada Bārbeles pagastā uz ziemeļrietumiem no Bārbeles.

Dibens - dūņains. Krasti - zemi, dienvidos - slīpi. Ūdens krāsa - brūnūdens. Ietek - 3 grāvju. Iztek - 2 grāvji uz Milupīti.

Makrofīti - dzeltenā lēpe, peldošā glīvene, sniegbaltā ūdensroze, mazlēpe, parastā spirodela, mazais ūdenszieds, elši. Ezerā dzīvo līdakas, asari, raudas, līņi, karūsas, ruduļi. Vērojama bebru darbība.

Ezers ietilpst dabas lieguma "Zaļezera purvs" teritorijā. Ezera dienvidaustrumos — atpūtas vieta.

## Atsauces
Viljams Adisons

**Viljams Adisons** (; , Batonrūža — , Sanfrancisko) bija ASV starptautiskais meistars šahā (1967).

## Biogrāfija
Piedzimis Luiziānā, taču 1950. gadu sākumā pārcēlies uz dzīvi Kalifornijā. Piedalījies piecos ASV šaha čempionātos (1962-63, 1963-64, 1965, 1966, 1969). Pārstāvējis ASV komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 2 reizes (1964-1966). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1966) medaļu. Par panākumiem turnīros FIDE 1967. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. No 1965. līdz 1969. gadam bijis Sanfrancisko Mehānikas institūta šaha kluba direktors.

Vislielāko panākumu guvis 1969. gadā, kad ASV šaha čempionātā izcīnījis 2. vietu aiz uzvarētāja Semjuela Reševska un izcīnījis tiesības piedalīties Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā. 1970. gada starpzonu turnīrs Palma de Maļorkā gan bijis ļoti neveiksmīgs, jo Adisons tajā ieņēmis tikai 19. vietu.

Pēc neveiksmes starpzonu turnīrā pametis šahu. Strādājis par taksometra vadītāju, pēc tam atradis darbu kādā Sanfrancisko bankā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ainava ar sarkanu mākoni

***Ainava ar sarkanu mākoni*** ir Konrada Megi (*Konrad Mägi*) glezna, tapusi no 1913. līdz 1914. gadam.

Šis mākslas darbs ir no Igaunijas Mākslas Muzeja kolekcijas, glezna izstādīta Kumu mākslas muzejā Tallinā. Gleznas izmēri ir 66.3 x 55 cm.

Glezna ir pagrieziena punkts Eiropas postimpresionisma glezniecībā, tā apvieno vietējos motīvus ar starptautisko mākslas valodu. K. Megi izmantoja savu ļoti unikālo māksliniecisko stilu un pārdroši spilgtu krāsu paleti, lai radītu emocionāli ietekmējošu mākslas darbu. 

Stīvens Fārtings (*Stephen Farthing*) pieminējis šo gleznu savā 2008. gadā iznākušajā grāmatā *"*1001 glezna, kuras jums savā mūžā ir jāredz*"* (*1001 Paintings You Must See Before You Die*).

## Atsauces
Raimonds Vainšteins

**Raimonds Vainšteins** (; dzimis  Ņujorkā) ir ASV starptautiskais meistars šahā (1962).

## Biogrāfija
1958. gadā uzvarējis ASV jauniešu šaha čempionātā. 1961. gadā bijis trešais ASV šaha čempionātā (aiz Roberta Fišera un Viljama Lombardi) un ieguvis tiesības piedalīties Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kuras gan nav izmantojis.

Sekmīgi pārstāvējis ASV komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 1960. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 4 reizes (1960-1961, 1963-1964). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1960) un sudraba (1961) medaļas, bet individuālajā vērtējumā 2 zelta (1960, 1961) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1962. gadā Vainšteinam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Ticis uzskatīts par talantīgu ASV jaunās paaudzes šahistu, tomēr 1964. gada ASV šaha čempionāts, kurā Vainšteins ieņēma 7. vietu, kļuva par pēdējo viņa īsajā šahista karjerā. Beidzis Bruklinas koledžu ar psiholoģijas bakalaura grādu, Vainšteins devās ceļojumā uz Eiropu. Šajā laikā viņam sāka attīsties garīgas novirzes, kuras vēlāk tika raksturotas kā šizofrēnija. Amsterdamā Vainšteins ticis arestēts par kāda universitātes profesora piekaušanu un deportēts uz ASV. Atrodoties psihiatriskajā slimnīcā, Vainšteins strīda laikā nogalināja savu vecāko istabas biedru. Pēc tiesas lēmuma ticis ieslodzīts slēgta tipa psihiatriskajā iestādē, kur pavada savu atlikušo mūžu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lerijs Evanss

**Lerijs Evanss** (; , Ņujorka — , Rīno) bija ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1957).

## Biogrāfija
Pirmos panākumus šahā sasniedzis 1949. gadā, kad kopā ar Arturu Bisgaieru dalījis pirmo vietu ASV jauniešu šaha čempionātā. Tajā pašā gadā ASV atklātajā šaha čempionātā ieņēmis 3. vietu. Vēlākajos gados četras reizes uzvarējis ASV atklātajos šaha čempionātos (1951, 1952, 1954, 1971) un divas reizes bijis labākais Kanādas atklātajos šaha čempionātos. Piecas reizes uzvarējis ASV šaha čempionātos (1951, 1952, 1961, 1968, 1980).

1964. gadā vienīgo reizi piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā Amsterdamā, kur ieņēmis 14. vietu.

Sekmīgi pārstāvējis ASV komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 8 reizes (1950-1952, 1958, 1962, 1966-1970, 1976). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1976) un sudraba (1966) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1950), sudraba (1958) un bronzas (1976) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1952. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1957. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Bijis pazīstams arī kā šaha žurnālists.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cilvēks, kas ieiet istabā

"**Cilvēks, kas ieiet istabā**" ir latviešu gleznotāja Niklāva Strunkes 1927. gadā radīta glezna. Tā atrodas Latvijas Nacionālajā mākslas muzejā.

Niklāvs Strunke mākslā pārstāvējis gan glezniecības, gan grafikas, gan scenogrāfijas jomu. Viņam nevar piedēvēt vienu mākslas stilu, jo dzīves laikā interesējies par kubismu, futūrismu, konstruktīvismu, primitīvo mākslu un latvisko etnogrāfisko mantojumu.

Darbs uzgleznots 1927. gadā - laikā, kad Strunke uzturējies Itālijā, aizrautīgi sekojot futūrisma idejām. Mākslinieks Uga Skulme par Strunki ir teicis: „Viņa acīs neeksistē māksla, kas dzimusi ar renesansi. Struņķa (viens no N. Strunkes pseidonīmiem) darbi ir un paliek it kā modernos laikos pārstādīta gotikas temperas gleznotāja darinājumi. ” [..] „Viņam daudz mīļāka ir itāļu grieķiskā viduslaiku māksla. Strunkem neeksistē tā glezniecība, kas sākas ar gaismēnu meistaru Leonardo. ” — Niklāvs jūsmo par viduslaiku mākslu, savukārt renesansē redz tikai atdarināšanu.

Skulmes sacīto varam attiecināt arī uz darbu **Cilvēks, kas ieiet istabā** — Niklāvs vienlaicīgi attēlo pa durvīm ieejošu vīrieša figūru un pustukšu telpu, kurā tas vēl tikai ieies, it kā liekot mums domāt par to, kas notiks, tam ieejot istabā. Pats Niklāvs uzskata šo gleznu par „izejas punktu” savai mākslai. Strunke neievēro lineāro perspektīvu, intuitīvs dziļums tiek panākts, izmantojot kontrastus un savdabīgu kompozīciju. Futūristi uzsver tieši kompozīcijas lomu, jo tā sasaista un nostiprina to, ko mākslas darbinieks izteic redzamajā formā. Cilvēks, atrodoties starp divām telpām, it kā ataino šī mākslas virziena interesi par kustību, pilsētu, laika materializāciju. Interesanti, ka mākslinieks, atstājot baltas joslas darba malās, atsakās no stājglezniecības principa, ka glezna ir pasaule pati par sevi - eksponējot šo darbu uz balta fona, tiktu lauzta darba taisnstūra forma, tādējādi panākot Niklāva mērķi- glezna kļūtu par sienas papildinājumu, nevis logu.

Strunke pārstāv to mākslinieku daļu, kas uzskata, ka viņu uzdevums nav iemūžināt īstenību, jo to daudz labāk var paveikt fotogrāfs. „..es meklēju savu konstruktīvismu, bāzētu uz futūrisma un kubisma pamatiem.” - līdz ar to darbā varam novērtēt kubisma ģeometriskās formas, futūrisma kustības attēlojumu un vēlmi iemūžināt cilvēka acij netveramo laiku, kā arī sirreālo telpas atveidojumā un noskaņā.

## Atsauces
Imants Vovers

thumb|Imants Vovers koncerta laikā

**Imants Vovers** (dzimis 1971. gada 11. augustā) ir latviešu smagā metāla bundzinieks, bijušais folkmetāla grupas *[[Skyforger]]* dalībnieks. Muzicējis arī grupās Suņa Stunda un *[[Diseim]]*. Būdams *Skyforger*, piedalījies albumu „Kauja pie Saules” un *[[Semigalls' Warchant]]* ierakstīšanā.
Koncentriskā grupa

**"Koncentriskā grupa"** () ir vācu mākslinieka Oskara Šlemmera (1888–1943) 1925. gadā radīta glezna. 

## Apraksts
Gleznas skice tapusi jau 1921. gadā. Tā pārdota izsolē 2011. gadā ar sākuma cenu 7500 eiro, un nopirkta par 13 125 eiro. Skices izmērs ir 45,2 x 34,3 cm. Glezna "Koncentriskā grupa" radīta ar eļļas krāsām uz audekla. Darbam raksturīga klasiska harmonija. Gleznas reprodukcija redzama arī uz par godu Vācijas pasta 40 gadu jubilejai veidotas pastmarkas.

Šlemmers ietekmējies no kubisma, taču izmanto arī konstruktīvus paņēmienus. Jau 1922. gadā viņš skicē jautru un raibu marioneti, un tas apvieno to, ar ko viņš ir nodarbojies visu savu dzīvi, proti, vēlmi attēlot figūru, kura tāpat kā marionete kustas kādā noteiktā telpā. Šlemmeram cilvēks ir visu lietu mērs tiešā nozīmē. Viņš interesējas ne tikai par indivīdu un tā psihiskajiem bezdibeņiem un postu, bet arī par jauno cilvēku, kurš ir ģeometriski abstrakts. Oskara Šlemmera rokraksts redzams ne tikai gleznās, bet arī statujās un skatuves mākslā, viņš bijis arī tēlnieks un horeogrāfs, veidojis daudz baleta izrāžu. Par Šlemmera radošo mantojumu tiek uzskatītas aptuveni 750 gleznas, 650 akvareļu, 1000 zīmējumu (ar zīmuli, tinti, tušu, pasteļiem u.c.) un aptuveni 35 tēlniecības darbu, kā arī 20 skatuves darbu. 

Šlemmers bija viens pirmajiem *[[Bauhaus]]* stila meistariem, kurš kļuva par nacionālsociālistiskā režīma upuri, zaudējot savu profesora amatu, kā arī vairāki no viņa darbiem tika iznīcināti.

## Attēlu galerija

## Atsauces