open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pēteris Voldemārs Pommers

**Pēteris Voldemārs Pommers** (—) Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris, Latvijas armijas virsnieks, Rīgas policijas prefekts. Fraternitas Lettica goda filistrs.

## Biogrāfija

Dzimis Valmierā. Pabeidza ģimnāziju un pēc tam iestājās Maskavas Universitātē, kur studēja Tiesību zinātnes fakultātē. 1916. gadā iesaukts Krievijas impērijas armijā. Nosūtīts uz Odesas kara skolu, kur ieguvis virsnieka pakāpi. No 1917. gada februāra dienējis 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku pulkā. Pēc Oktobra revolūcijas un latviešu strēlnieku boļševizācijas atstāja pulku. Pēc tam devās uz Maskavu, kur pievienojās Dzimtenes un brīvības aizsardzības savienībai, bet jau 1918. gada maijā atgriezies Latvijā. Decembrī brīvprātīgi iestājās Latvijas armijā. Sākumā komandē vadu, bet vēlāk jau rotu. Pēc ieiešanas Rīgā kļūst par bataljona komandieri 1. Kurzemes kājnieku divīzijas 3. Jelgavas kājnieku pulkā. 1921. gadā kļūst par kara tiesas tiesnesi.

1923. gada aprīlī atvaļināts no dienesta kā pulkvežleitnants. Dzīvo Straupes pagastā. Kļūst par 10. Cēsu aizsargu pulka komandiera palīgu, bet 1926. gadā par komandieri. Vēlāk sāk darbu Rīgā kā Rīgas policijas prefekta palīgs. Pēc Rīgas policijas prefekta Grīnvalda nāves no 1936. līdz 1939. gadam bija Rīgas policijas prefekts. 1939. gadā kļuva par sevišķo uzdevumu policijas inspektoru.

1940. gadā izmanto izdevību un dodas uz Vāciju, lai izvairītos no komunistu vajāšanām. Sākoties Otrajam pasaules karam austrumu virzienā atgriežas Latvijā, kur bija Latvijas pašpārvaldes Iekšlietu ģenerāldirekcijas Rīgas kārtības dienesta priekšnieka palīgs.

Sarkanajai armijai tuvojoties Latvijas robežām dodas atkal uz Vāciju. 1951. gadā izbrauc uz ASV, kur apmetās Čikāgā (Ilinoisa).

## Apbalvojumi
* Lāčplēša Kara ordenis
* Triju Zvaigžņu ordenis (IV šķira)
* Viestura ordenis (III šķira)
* Aizsargu Nopelnu krusts
* Aizsargu Nopelnu krusts
* Igaunijas Ērgļa ordenis 
* Lietuvas Ģedimina ordenis u.c.

## Ārējās saites
* L.k.o.k. biogrāfija
Kernave

**Kernave** () ir miests Lietuvā, Viļņas apriņķa Širvintu rajonā pie Neres upes, ap 35 km uz ziemeļrietumiem no Viļņas, seņūnijas centrs. Kernave bija Lietuvas dižkunigaitijas galvaspilsēta no ķēniņa Traideņa (1269—1282) līdz ķēniņa Ģedimina valdīšanas laikam (1316—1341), kad par Lietuvas dižkunigaitijas jauno galvaspilsētu ap 1323. gadu kļuva Viļņa.

1989. gadā Kernavē tika nodibināts Lietuvas valsts kultūras rezervāts, 2004. gadā Kernaves arheoloģisko kompleksu iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Vēsture
Neres krastos vienuviet atrodas četri pilskalni, kuriem pieeju sargājis vēl viens pilskalns. Ķēniņa pils bija Ziedokļa kalnā (2 ha), amatniecība un tirdzniecība koncentrējās Pils kalnā. Senpilsētā bija blīva apbūve un plēstiem kokiem klātas ielas. Netālu atrodas 6 ha liela senpilsēta un uzkalniņu kapulauks.

Kernaves pils pirmo reizi rakstos minēta Livonijas Atskaņu hronikā () sakarā 1279. gada karagājienu uz Kernavi Lietuvas-Livonijas kara (1262—1282) laikā. Kernaves pilsētu un pili Livonijas ordeņa karavīri nopostīja 1390. gadā un pēc tam tā vairs netika atjaunota.

Vēl 1413. gada ziemā Žilbērs de Lanuā, kas no Daugavpils uz Viļņu cauri tagadējai Aukštaitijai divas dienas un divas naktis ceļoja pāri septiņiem vai astoņiem lieliem aizsalušiem ezeriem cauri milzīgam mežam, neatrodot nevienas cilvēku mītnes, līdz nonāca vienā no ķēniņa Vītauta pilīm, ko viņš nosaucis par *Court de Roy* (no franču valodas — Ķēniņpils'). No šīs pils līdz Viļņai bija daudz ciemu, lieli ezeri un meži.

Vairāk kā 450 gadus Kernaves pilskalni bija pamesti un apauguši ar mežu. Pirmos arheoloģiskos izrakumus 19. gadsimta vidū veica brāļi Tiškeviči, vēlāk V. Sirokomla. Kopš 1967. gada lietuviešu studenti Kernaves pilskalnos sāka pulcēties uz vasaras saulgriežu Rasas svētkiem, ko padomju varas iestādes mēģināja izskaust.
1979. gadā izrakumus atsāka Viļņas Universitātes arheologi 1979. gadā, ko turpināja Lietuvas Vēstures institūta arheologi (1980—1983).

## Mūsdienās
thumb|500px|center|Kernavas panorāma ar pilskaniem Neres upes krastos.
Mūsdienās Kernavē ir izveidots muzejrezervāts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Kernaves pils iespējamie attēli  (lietuviski)
Hjakutakes komēta

**Hjakutakes komēta** (**C/1996 B2**) ir komēta, kuru atklāja . Tā ir nosaukta arī par **1996. gada [[Lielā komēta|Lielo komētu]]**. Hjakutakes komēta tā paša gada martā ļoti tuvu aizlidoja garām Zemei. Pēdējo 200 gadu laikā neviena cita komēta  nebija lidojusi tik tuvu Zemei. Hjakutakes komēta bija izteikti spilgta un to naktī varēja redzēt visā pasaulē.
Šūmeikera—Levi komēta 9

thumb|300px|Šūmeikera—Levi komētas fragmentu attēli, fotografēti 1994. gada 17. maijā
**Šūmeikera—Levi komēta 9** (**SL9**, **D/1993 F2**) ir komēta, kura 1994. gadā ietriecās Jupiterā, kas vienlaicīgi bija arī pirmais tiešais astronomisko objektu sadursmes novērojums Saules sistēmā. Šo notikumu novēroja teju vai visi pasaules astronomi, kā arī tas izsauca plašu atspoguļojumu masu saziņas līdzekļos. Šī sadursme deva arī jaunu informāciju par pašu Jupiteru. Tika secināts, ka Jupiters spēlē nozīmīgu lomu cietu daļiņu savākšanā Saules sistēmas iekšienē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Formula 2 (2009—2012)

**Formula 2** ir starptautiskas autosacīkstes, kuras tiek uzskatītas par vienām no Formula 1 jauno talantu sagatavošanas sērijām. Par čempionāta rīkošanu paziņoja 2008. gadā, bet pirmā sezona risinājās 2009. gadā. Čempionātā piedalījās 24 braucēji, kuri brauca ar identiskām formulām. Visus spēkratus darbinās 400 zirgspēku Audi dzinējs un piloti piedalīsies 16 posmos.

FIA izveidoja šo sacīkšu sēriju, jo tā ir daudz lētāka un līdz ar to pieejamāka jaunajiem talantiem. Visas sacīkstes tika rādītas tiešraidē oficiālajā mājaslapā. 2012. gada pēdējā posmā Moncā piedalījās latviešu pilots Haralds Šlēgelmilhs.
Jansens

**Jansens** var būt:

* Johans Voldemārs Jansens (*Johann Voldemar Jannsen*; 1819—1890) ― igauņu žurnālists un dzejnieks;
* Marsels Jansens (*Marcell Jansen*; dzimis 1985. gadā) ― vācu futbolists;
* Vims Jansens (*Wim Jansen*; 1946—2022) ― nīderlandiešu futbolists un futbola treneris;
* Vinsents Jansens (*Vincent Janssen*; 1994) ― nīderlandiešu futbolists.

## Skatīt arī
* Jansena
* *[[Janssen]]*
* Jensens
Beverīnas novads

**Beverīnas novads** bija 2009. gadā administratīvi teritoriālās reformas gaitā izveidota pašvaldība Vidzemē. Novada centrs atradās Mūrmuižā, tās nosaukums cēlies no Tālavas valdnieku pils nosaukuma.

2021. gadā Beverīnas novadu pievienoja Valmieras novadam.

## Daba

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums
Novadā iekļauti bijušā Valmieras rajona Brenguļu un Kauguru pagasti, kā arī bijušā Valkas rajona Trikātas pagasts.

### Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

* Jānis Endzelīns (1873-1961) latviešu valodnieks, salīdzināmās valodniecības pamatlicējs Latvijā.
* Aleksandrs Mežciems (1891—1960), latviešu strēlnieku, vēlāk Latvijas armijas virsnieks. Latvijas Universitātes Ķirurģijas klīnikas asistents.

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Gulbis X-1

thumb|235px|Attēlā nav atzīmēta Gulbja X-1 atrašanās vieta, bet skatoties attēlā tas atrodas pie η zvaigznes.

**Gulbis X-1** (**Cygnus X-1**, saīsinājumā **Cyg X-1**) ir labi zināms rentgenstaru avots Gulbja zvaigznājā. Gulbis X-1 tika atklāts 1964. gadā un tas ir viens no spēcīgākajiem rentgenstarojuma avotiem kosmosā, skatoties no Zemes. Tā rentgenstaru plūsma var sasniegt 2,3 W−2 Hz−1.

## Atsauces un piezīmes
Eiropa (nozīmju atdalīšana)

**Eiropa** var būt:

* Eiropa — pasaules daļa;
* Eiropa — feniķiešu princese grieķu mitoloģijā;
* Eiropa — Jupitera pavadonis;
* Eiropa — asteroīds;
* Eiropa — sala Mozambikas šaurumā;

## Skatīt arī
* Eiropas Savienība
CA Osasuna

***Club Atlético Osasuna***, plašāk pazīstams vienkārši kā ***CA Osasuna***, ir Spānijas futbola klubs no Pamplonas Navarras autonomajā apgabalā. Klubs ir dibināts 1920. gadā, pašlaik spēlē Spānijas Pirmajā divīzijā jeb *La Liga*. Mājas spēles aizvada ''El Sadar'' stadionā, kurā ir 19 800 vietu. Nosaukums *Osasuna* aizgūts no basku valodas vārda ar nozīmi "veselība".

Augstākais sasniegums Spānijas čempionātos — divreiz iegūta 4. vieta 1990.—1991. un 2005.—2006. gada sezonās. Komanda ir vienreiz spēlējusi Spānijas Karaļa kausa finālā. 2006. gadā spēlēja UEFA Čempionu līgas kvalifikācijā, taču 3. kvalifikācijas kārtā piekāpās Vācijas klubam *[[Hamburger SV]]* un grupu turnīrā neiekļuva.

## Komandas sastāvs
**'




























== Sasniegumi ==
* **Spānijas Karaļa kauss**
** Finālisti (2): 2004—05, 2022—23
* **Otrā divīzija'''
** Čempioni (4): 1952—53, 1955—56, 1960—61, 2018—19
** Vicečempioni (2): 1934—35, 1999—2000

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dāma (šahs)

100px|right

**Dāma** ir spēcīgākā figūra šaha spēlē. Katram spēlētājam ir pa vienai dāmai, kas uzsākot spēli atrodas aiz bandiniekiem uz lauciņiem d1 (baltajiem) un d8 (melnajiem). Tātad, uz savas krāsas lauciņiem — baltā dāma uz baltā, bet melnā dāma uz melnā lauciņa. Dāmu un torni sauc par smagajām figūrām.

## Dāmas gājieni

Dāma pārvietojas (un ņem pretinieka figūras) gan pa diagonālēm (t.i., pa slīpām līnijām) gan pa horizontālēm un vertikālēm uz visām pusēm jebkurā tai pieejamā attālumā. Protams, ja ceļā atrodas savas vai pretinieka figūras, tad tās ierobežo dāmas tāldarbību.

## Dāmas vērtība
Parasti pieņem, ka dāmas vērtība ir mazliet lielāka par torņa un vieglās figūras, t.i. zirdziņa vai laidņa, vērtību, bet mazliet mazāka par divu torņu vērtību. Atklātās pozīcijās dāmas spēks (un vērtība) pieaug.

## Dāmu raksturojums

* Neskatoties uz to, ka dāma ir spēcīgākā figūra šahā, partijas sākumā (atklātnē) to neiesaka aktīvi izmantot, jo pretinieka bandinieku ķēde ierobežo dāmas kustību. Bez tam, izdarot gājienus, kas apdraud tālu novietotu dāmu, pretinieka vieglās figūras un bandinieki var ieņemt labākas pozīcijas.
* Dāma viegli spēj nomatot pretinieka karali, ja uz galdiņa palikuši tikai karalis un dāma pret karali. Uzvar arī dāma pret vieglo figūru un dāma pret torni.

## Notācija
Algebriskajā šaha notācijā dāmu apzīmē ar lielo **D** burtu.

## Ārējās saites
Kūno fon Hacingenšteins

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs" 

**Kūno fon Hacingenšteins** () jeb **Konrāds von Hatšteins** () vai **Konrads Hercogensteins** (latīņu: *Conradus von Herzogstein*) bija Livonijas ordeņa mestrs no 1288.līdz 1290. gadam.

## Dzīvesgājums
[thumb|180px|Fon Hatšteinu dzimtas pils drupas [Hesene|Hesenē]]
Cēlies no dižciltīgas Hesenes ministerāļu dzimtas Hatšteinā, 25 km uz ziemeļrietumiem no Frankfurtes pie Mainas. Pēc iestāšanās Vācu ordenī bija Nātangas fogts un komturs (1275-1289), Toruņas (1283) un Elbingas (1284-1286) komturs. 

Pēc mestra Villekena nogalināšanas Garozas kaujā Vācu ordeņa lielmestrs Burhards ordeņa kapitulā Elbingā 1288. gada februārī iecēla Kūno par Livonijas mestru un sacīja *"Mīļais draugs, jums došu nu visu, ko jūs gribētu. Uz Līvzemi nu brauksit jūs, jums to, kā nākas, sargāt būs, lai paklausības kronis kļūtu tā alga, ko jūs beigās gūtu."*

Kūno aicinājis ordeņa lielmestru sūtīt vairāk bruņinieku uz Livoniju un arī pašam turp doties, jo "*tiem Līvzemē sirds bēdīga, tiem gudrie brāļi nokauti. Lai beigtos viņu sirdēsti, jums jāsūta turp brāļi braši, tiem līdzi brauciet arī paši!*"
1288. gada sākumā kopā ar četrdesmit ordeņa brāļiem Kūno no Prūsijas gar jūras krastu devās uz Kurzemi un pēc īsas atpūtas Kuldīgas pilī sasniedza Rīgu, kur apmetās ordeņa pilī. 

1288. - 1289. gada ziemas karagājienā ordeņa mestrs Kūno no Hacigenšteinas kopā ar Tērbatas un Sāmsalas vasaļiem un latgaļu sabiedrotajiem nodedzināja Dobeles pilsētu, bet pili neiekaroja un atkāpās uz Tērvetes Svētkalnu (Heiligenberga). 1289. - 1290. gada ziemā ap 2500 Livonijas ordeņa brāļu un to kuršu sabiedroto no Kursas puses uzbruka Dobelei un nodedzināja pilsētu. 1290. gadā ordeņa brāļi ķērās pie citas taktikas un atkārtoti izpostīja Dobeles novadu, līdz "tie kļuva pliki un nabagi" un zemē iestājās bads. Beidzot dobelieši pameta savu pili un pārcēlās uz Raktes pilskalnu Žagarē un citiem novadiem, kas tagad atrodas Lietuvas teritorijā. Pēc izpostīšanas un zemgaļu izceļošanas novads uz ilgu laiku bija reti apdzīvots.

Pēc aiziešanas no mestra amata Kūno uzturējās Brandenburgā (1296-1303).

## Vēstures hroniku liecības

## Atsauces

## Skatīt arī
* Zemgales senvēsture
* Livonijas ordeņa mestri
Baltazars Holte

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
**Baltazars Holte** () vai **Halts no Hehembahas** () ar iesauku **Bolto** bija Livonijas ordeņa mestrs 1290. - 1293. gadā. Viņa valdīšanas sākumā pirmo reizi pieminēta Ventspils viduslaiku pils (*Winda*).

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Pundurplanēta

thumb|Pundurplanētas un to pavadoņi
**Pundurplanēta** ir liels lodveida debess ķermenis, kas riņķo ap zvaigzni (Saules sistēmā ap Sauli), bet nav pietiekoši liels, lai ar savu gravitācijas lauku attīrītu savu orbītu no mazākiem ķermeņiem. Jēdzienu pieņēma 2006. gada augustā, 26. Starptautiskās Astronomijas savienības asamblejā. Pēc tā ieviešanas Plutons zaudēja planētas statusu, kas tam bija 76 gadus. Saules sistēmā pieci objekti ir atzīti par pundurplanētām — Plutons, Cerera, Haumeja, Makemake un Erīda. Ir diskusijas par pundurplanētas statusa piešķiršanu vēl dažiem Saules sistēmas objektiem. Izņemot Cereru, pundurplanētas ir Transneptūna objekti.

## Pundurplanētas definīcija
Par pundurplanētām uzskata debess ķermeņus, kuri atbilst šādiem kritērijiem:
* objekts riņķo ap zvaigzni (ap Sauli);
* tas ir pietiekami liels, lai sava gravitācijas spēka ietekmē būtu izveidojies lodveida objekts;
* tās orbīta nav attīrīta no citiem objektiem;
* objekts nav dabiskais pavadonis.

## Pundurplanētas saraksts
Pie šīs grupas pieder pieci objekti:

## Potenciālās pundurplanētas
Sešas vēl neapstiprinātas, bet iespējamas pundurplanētas ir:
* Orks
* Kvavars
* Gunguns
* Sedna
* *[[307261 Máni]]*
* Salacija

## Jēdziena vēsture
1930. gadā astronoms Klaids Tombo atklāja Plutonu, kas kļuva par Saules sistēmas devīto planētu. Kopš 1992. gada tiek atklāti vēl dažnedažādi objekti, kas riņķo ap Sauli, un atrodas tālāk par Plutonu. 2003. gadā atklāja Erīda, kas pēc izmēriem ir lielāka par Plutonu. Tās pastāvēšanu apstiprināja 2005. gada janvārī un sākotnēji pasludināja par Saules sistēmas desmito planētu. Pēc šī atklājuma astronomu vidū sākās debates, vai Saules sistēmā ir vēl lieli objekti, cik daudz tie ir, vai tos visus uzskatīt par planētām.

 26. Starptautiskās Astronomijas savienības Ģenerālajā asamblejā precizēja planētas definīciju, kā rezultātā Plutons tai vairs neatbilda. Tāpēc nācās Plutonu “pazemināt”, ieviešot pundurplanētas jēdzienu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brocēnu novads

**Brocēnu novads** bija pašvaldība Kurzemes austrumu daļā. 
2021. gadā Brocēnu novadu apvienoja ar Saldus novadu, izveidojot jauno Saldus novadu.

## Daba

## Vēsture
Izveidots 2001. gada 27. decembrī, apvienojoties Brocēnu pilsētai ar lauku teritoriju, Blīdenes pagastam un Remtes pagastam. 2007. gadā novadam pievienoja arī Gaiķu pagastu. 2010. gadā Brocēnu lauku teritoriju pārdēvēja par Cieceres pagastu.

### Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Heinrihs fon Dinkelāge

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
**Heinrihs fon Dinkelāge** () vai **Indriķis Dumpeshagens** (latīņu: *Henricus a Dumpshagen*) bija Livonijas ordeņa mestrs no 1295. - 1296. gada 28. oktobrim.

## Hronikas liecības

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Bruno (mestrs)

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
**Bruno** () (miris 1298. gada 1. jūnijā), bija Livonijas ordeņa mestrs no 1296. - 1298. gada 1. jūnijam. Viņa amata laikā sākas Livonijas pilsoņu karš. Kritis kaujā pie Turaidas.

## Hronikas liecības

## Ārējās saites
Gotfrīds fon Roge

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
**Gotfrīds fon Roge** (vācu: *Gotfried von Rogge*, latīņu: *Gottfridus*) bija Teitoņu ordeņa Livonijas landmestrs 1298. - 1307. gadā. Šajā laikā turpinās Livonijas pilsoņu karš par Rīgas kontroli. 

## Hronikas liecības

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Harija

thumb|250 px|Senās Igaunijas zemes 13. gadsimta sākumā.
**Harija** (, ) jeb **Harju zeme** () bija senās Igaunijas zeme līdz 13. gadsimta sākumam, kuras teritoriju tagad aizņem Raplas apriņķis ar galvaspilsētu Raplu. Kā galvenais Harijas ciems Indriķa hronikas tekstā minēta Raikila, kur tolaik "visas apkārtējās ciltis ik gadu mēdza sanākt uz sapulci".

## Harju apriņķis
Mūsdienu Harju apriņķis aizņem tikai nelielu daļu senās Harijas zemes, bet tā teritoriju veido galvenokārt senā Rēveles zeme.

## Vēsture
[thumb|300px|Senās Igauņu zemes karte Latviešu Indriķa laikā ([Matīss Siliņš, 1890).]]
[thumb|300px|Livonijas ordeņa Rēveles komtureja (''Kmt. Reval'', pēc 1422). †C – [Cisterciešu ordenis|cisterciešu, † – Sv. Brigitas klostera zemes, Ka. – saimniecības muiža (*Kammeramt*), Pa. – palīgmuiža (*Pflegeramt*). ]] 
No 10. līdz 12. gadsimtam viens no lielākajiem tirdzniecības centriem Harijas zemē bija Varbolas pilskalns ().
Pirmais krusta karagājiens uz Hariju notika 1216. gada vasarā pēc Rīgas krustnešu aicinājuma. Tajā piedalījās krustnešu sabiedrotie līvi un leti un Zobenbrāļu ordenis, ko vadīja tā mestrs Folkvīns. Pamiera noslēgšanai Folkvins pieprasīja Varbolas iedzīvotājiem pieņemt kristīgo ticību un atdot gūstekņus.

1219. gada jūnijā Dānijas ķēniņš Valdemārs II kopā ar vēlāko Rīgenes vendu ķēniņu Viclavu I, Lundas arhibīskapu Andreasu un Igaunijas bīskapu Teoderihu devās karagājienā uz Rēveli. Pēc vienošanās ar igauņu vecākajiem viņi tagadējā Tallinas Domkalnā vecās igauņu Lindanises pils vietā sāka celt jaunu pili, kas vēlāk tika dēvēta par "dāņu pili".

1343. gada Jurģos 23. aprīlī dāņiem pakļautajā Harijas zemē sākās igauņu Jurģa nakts sacelšanās, kad zemnieki masveidā atteicās no kristīgās ticības un nonāvēja apmēram 1800 svešzemnieku, ieņēma cisterciešu ordeņa Padises klosteri un nogalināja 28 mūkus. Tika aplenkts Tallinas Domkalns un aicināti palīgā zviedri no Turku un Vīborgas.

Pēc sacelšanās apspiešanas Dānijas ķēniņš Valdemārs IV 1346. gadā pārdeva Harijas un Virijas provinces Livonijas ordenim par 10 000 markām. Livonijas ordenis jauniegūtajās zemēs izveidoja Rēveles komtureju.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
* Pirmais karagājiens uz Harju (1216)
Gunārs Cīrulis

**Gunārs Cīrulis** (īstajā vārdā **Gabriels Civjans** (*Gabriel Ziwian*), dzimis  Rīgā, miris ) bija Latvijas ebreju izcelsmes rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1923. gadā Rīgā ārsta Haima Civjana un viņa sievas Bertas, dzimusi Treivas, ģimenē. Abi vecāki bija studējuši Tartu universitātē, tēvs līdz 1934. gadam bija Rīgas galvenā ārsta vietnieks, bet māte acu ārste. Mācījās Rīgas 17. vidusskolā, ko pabeidza tieši pirms Otrā pasaules kara sākuma, trīs gadus vecākā māsa Zelma studēja klasisko filoloģiju. 

Otrā pasaules kara laikā pēc Rīgas ieņemšanas 1941. gadā Civjana ģimeni ieslodzīja Rīgas geto,  Rumbulas slaktiņā nogalināja viņa tēvu, māti un māsu. Gabrielu kā jaunu vīrieti ieslodzīja Rīgas Mazajā geto, no kura Gabrielam izdevās aizbēgt un ar draugu palīdzību iegādāties dokumentus uz **Gunāra Cīruļa** vārda (saglabājot iniciāļus G.C.). 1942. gadā viņu aizturēja Daugavpilī un nosūtīja uz Ščecinas darba nometni, no kurienes viņš aizbēga uz Šveici un ASV konsulam iesniedza ziņojumu par Rīgā notiekošo holokaustu. Andrievs Ezergailis rakstīja, ka Gabriels Civjans bija "pirmais ziņnesis no Latvijas, kas 1942. gadā aiznesa pirmās, ja arī ne pilnīgās ziņas uz Šveici par ebreju iznīcināšanu vācu okupētajā Latvijā. Viņa ziņojums tūlīt arī nonāca pasaules medijos un ebreju biedrību rokās". Studēja Ženēvas universitātes Tulku institūtā. 

Pēc Otrā pasaules kara beigām 1945. gadā G. Cīrulis atgriezās Rīgā un strādāja par literāro līdzstrādnieku dažādos periodiskajos izdevumos. Rakstīja detektīvromānus kopā ar Anatolu Imermani, publicēja aprakstu krājumus "Bāka staros" (1960), "Viss vēl priekšā" (1962). 1954. gadā viņu uzņēma Latvijas PSR Rakstnieku savienībā, 1965. gadā Latvijas PSR Kinematogrāfistu savienībā. Cīrulis bija Rakstnieku savienības valdes sekretārs (1967-1986), pēc tam darbojās tās Ārlietu daļā.

Miris 2002. gada 25. oktobrī Jūrmalā, apglabāts Lielupes kapos.
Viņa dēls Juris Civjans (*Yuri Tsivian*) ir kinozinātnieks, Čikāgas universitātes profesors.

## Darbi
* "Parole USSR" (kopā ar A. Imermani, 1950), 
* "Dzīvoklis bez numura" (kopā ar A. Imermani, 1952), 
* "Sestās klases dārgums" (kopā ar A. Imermani, 1955), 
* "Biedrs mauzeris" (kopā ar A. Imermani, 1960), 
* ""Tobago" maina kursu" (kopā ar A. Imermani, 1961), 
* "Neticiet stārķim" (1972), 
* "Enkurs sirdī" (darbu izlase, 1973).
* "Viesizrāde Ventspilī" (1976), 
* "Laimes luteklis" (1977), 
* "Un pēc tam - pensijā..." (1979), 
* "Bezalgas atvaļinājums" (1981), 
* "Mīļais, nesteidzies" (1982), 
* ""Magnolija" cīruļputenī" (1986),
* "Atmiņu akordi" (1987),
* "Un gali ūdenī...", "Haizivīm ir asi zobi" (1995, izdoti ar kopīgu nos. "Sausā tīklā zivis nelien"),
* "Ceļš cigaretes garumā" (1996). 

## Literatūra
* Tabūns B. Allaž jaunos ūdeņos. Karogs, 1973, 10.

## Atsauces
Vilhelms fon Frimersheims

[thumb|250px|Vilhelma fon Frimersheima laikā Tallinā kaltais [ārtavs]] 
**Vilhelms fon Frimersheims** (, ) bija Livonijas ordeņa mestrs 1364.29.IX—1385.

1367. gadā ordeņa mestrs Vilhelms karoja ar Novgorodas republiku par strīdīgajām robežteritorijām. 
## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Robins fon Elcs

[thumb|250px|Robina fon Elca laikā Tallinā kaltais [artigs.]] 
**Robins fon Elcs** () jeb **Lobe Ulzens** () bija Livonijas ordeņa mestrs no 1385. gada līdz 1389. gada martam (citi avoti min miršanas datumu 1388. gada 10. augustu).
## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Zīgfrīds Landers fon Špānheims

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
**Zīgfrīds Landers fon Špānheims** jeb **Zīverts Landers no Španheimas** (, latīņu: *Suihardus a Spanheim*, miris 1424. gadā) bija Alūksnes komturs (1411—1413), Vīlandes komturs (1411—1413), tad Livonijas ordeņa mestrs no 1415. gada septembra līdz 1424. gada 3. aprīlim.

## Dzīvesgājums
Dzimis Trīres apgabalā pirms 1413. gada. Livonijas ordenī pārstāvēja Reinzemes partiju, pēc ievēlēšanas par ordeņa mestru 1417. gadā atjaunoja mieru ar Pleskavas valsti uz 10 gadiem un 1421. gada 28. janvārī mūžīgo mieru ar Novgorodas valsti. 
Palīdzēja Vācu ordeņa virsmestram ar naudu, labību un karaspēku cīņā pret Polijas-Lietuvas kopvalsts nostiprināšanos. 
Sakarā ar Rīgas virsbīskapa Johana VI un Tērbatas bīskapa savienību ar Polijas-Lietuvas valdnieku Vītautu 1421. gadā meklēja palīdzību pie Svētās Romas impērijas ķeizara Sigismunda un 1423. gadā pie Romas pāvesta Martina V. Konflikta kārtošanai 1421. gadā, 1422. gada janvārī un augustā un 1424. gada janvārī sanāca pirmie Livonijas landtāgi, kas sprieda par naudas reformu un izdeva vispārīgas zemes tiesības. 1421. gadā Zīgfrīds Landers fon Špānheims uzstājās pret sāls cenu paaugstināšanu tirdzniecībā ar zemniekiem.

Pēc ordenim neizdevīgā Melnā ezera miera līguma 1423. gadā kādā rakstā virsmestram Rusdorfam pat apsvēra Vācu ordeņa sekularizāciju, ja izceltos jauns karš ar Poliju. Sekojot līgumā paredzētajai izbēgušo zemnieku apmaiņai starp Livoniju un Poliju-Lietuvu, Valkas landtāgs 1424. gada oktobrī pieņēma formulu "parādu vai vīru" formulu aizbēgušo zemnieku parādnieku apmaiņai starp Livonijas Konfederācijas zemēm.       

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Cise fon Rūtenbergs

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
**Cise fon Rūtenbergs** jeb **Gīzelbrehts (Cise) fon Rutenbergs** (, latīņu: *Cysus a Rutenberch*; miris 1433. gada oktobrī) bija Livonijas ordeņa mestrs no 1424. gada maija līdz 1433. gada oktobrim. 1432. gadā mestrs Cise fon Rūtenbergs karoja dižkunigaiša Švitrigaiļa pusē pret ar poļu atbalstīto Žigimantu Lietuvā, kur saslima un atceļā mira. 

## Dzīvesgājums
1413. gadā bija Jelgavas komturs, tad Alūksnes komturs, beidzot Tallinas komturs (1423-1424), Livonijas ordenī pārstāvēja Reinzemes partiju. Pēc viņa ievēlēšanas par ordeņa mestru Valkas landtāgs 1424. gada oktobrī pieņēma formulu "parādu vai vīru" formulu aizbēgušo zemnieku parādnieku apmaiņai starp Livonijas Konfederācijas zemēm. 
Cīņa par varu ar Rīgas virsbīskapu Henningu noslēdzās ar 1431. gada izlīgumu.  Ārpolitikā stingri sekoja  Vācu ordeņa virsmestra norādījumiem un sabiedrojās ar lietuviešu dižkungu Švitrigailu pret Poliju. 1431. un 1432. gadā viņš karoja pret Poliju.

## Dokumenti

## Atsauces

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Franke Kerskorfs

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
**Franke Kerskorfs** jeb **Franks Ķersdorfs** (, latīņu: *Franco a Kersdorff*) bija Livonijas ordeņa mestrs 1433.-1435.1.IX, kritis 1431–1435. gada Lietuvas pilsoņu kara kaujā pie Sventājas upes netālu no Ukmerģes.

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Heinrihs fon Bokenvorde

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
**Heinrihs fon Bokenvorde**, saukts **Šungels** (, latīņu: *Henricus a Bukkenoden*) jeb **Heinrichs Bukenfords** (miris 1437. gadā), bija Livonijas ordeņa mestrs 1435.-1437. gada decembrim.

## Dokumenti



## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Heinrihs Finke fon Oferbergs

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs" 
**Heinrihs Finke fon Oferbergs** (, latīņu: *Henricus Finke ab Haverberge*) vai **Heidenreihs Finks no Averbergas** () bija Livonijas ordeņa mestrs no 1438. gada līdz 1450. gada 29. jūlijam. Pēc viņa šo amatu ieņēma Johans fon Mengede.

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Cīņas sports 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — grieķu-romiešu cīņa līdz 120 kg vīriešiem

2008. gada vasaras olimpisko spēļu **grieķu - romiešu cīņas sacīkstēs vīriešiem svara kategorijā līdz 120 kilogramiem** uzvaru izcīnīja Kubas sportists Mihails Lopess. Sacīkstes tika aizvadītas 14. augustā. 

## Medaļu ieguvēji

## Fināls

## 1. puse

## 2. puse

## "Pēdējās cerības" cīņas
Vennemars fon Brigenejs

[thumb|250px|Vennemara fon Brigeneja laikā Tallinā kaltais [artigs.]]  
**Vennemars fon Brigenejs** () jeb **Valdemārs Brigenējs** (latīņu: *Woldimarus a Bruggeney*) bija Livonijas ordeņa mestrs no 1389. gada līdz 1401. gada jūlijam.

1399. gadā mestrs Vennemars fon Brigenejs agrākās latgaļu koka pils vietā uz zemes joslas starp Lielo un Mazo Ludzas ezeru uzcēla Ludzas pili. Pils atradās pie pašas Pleskavas republikas dienvidrietumu robežas.

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Dītrihs Torks

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 

Dītrihs Torks (, latīņu: *Theodoricus Turca*, miris 1415. gada 15. augustā) bija Livonijas ordeņa mestrs no 1413. gada 13. maija līdz 1415. gada augustam.

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Johans fon Mengede

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
**Johans fon Mengede**, saukts **Osthofs** (*Johann von Mengede, genannt Osthof*, latīņu: *Johannes Osthof a Mengden*) jeb **Jānis Mengdens** bija Livonijas ordeņa mestrs 1450.IX-1469.15. VIII.

1461.-1464. gadā, kad ordeņa mestrs Johans apcietināja Rīgas arhibīskapu Silvestri un izlaupīja viņa zemes, Pleskavas karaspēks okupēja arhibīskapam piederošās Adzeles austrumu daļu (tagadējo Pitalovas rajonu). Tās iedzīvotājus vai nu deportēja, vai pārkristīja pareizticībā. 
## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Johans Volthūss fon Herze

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
**Johans Volthūss fon Herze** jeb **Jānis Volthauzens** (vācu: *Johann Wolthus von Herse*, latīņu: *Johannes Walthausen*) bija Livonijas ordeņa mestrs 1470.III-1471.IX, miris 1472. gadā Cēsu cietumā.

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Bernds fon der Borhs

[thumb|250px|Bernda fon der Borha ģerbonis uz [šiliņš|šiliņa monētas.]] 
**Bernds fon der Borhs** (vācu: *Bernd von der Borch*, latīņu: *Bernhardus von der Borch*) jeb **Bernhards Borhs** bija Livonijas ordeņa mestrs 1472.I-1483.18.XI, līdz Romas pāvests viņu atcēla no amata.

1480. gadā Livonijas ordeņa mestrs Bernds un Rēzeknes fogts nesekmīgi mēģināja ieņemt Pleskavas kremli. Livonijas-Maskavijas kara laikā 1481. gadā krievu karaspēks iebruka Livonijā, ieņēma Karkuses pili un izpostīja Rīgas arhibīskapijas novadus.

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Johans Freitāgs fon Loringhofe

thumb|300px|Kapa plāksne Cēsu Sv. Jāņa baznīcā. 
[thumb|300px|Johana Freitāga no Loringhofes ģerbonis uz Cēsīs kaltā [šiliņš|šiliņa.]]
**Johans Freitāgs fon Loringhofe** (vācu: *Johann Freitag von Loringhofe*, latīņu: *Johannes Freytag*) bija Livonijas ordeņa mestrs 1483.—1494.26.V.

## Dzīvesgājums
Dzimis ap 1430. gadu Lēringhofā pie Datelnas (*Löringhoff bei Datteln*) Vestfālenē. 1472. gadā kļuva par Rēveles komturu, bet 1483. gadā viņu ievēlēja par Livonijas ordeņa mestru. 1489. gadā pēc viņa ieteikuma par ordeņa Livonijas ordeņa landmaršalu tika ievelēts Valters fon Pletenbergs, kas 1491. gadā pie Bukultu pils pieveica Rīgas pilsētas karaspēku. Valmieras landtāgā parakstīja miera līgumu ar Rīgu. 
1493. gada 13. martā ordeņa mestrs Johans noslēdza miera līgumu ar Maskaviju uz 10 gadiem, un krievi atsacījās no okupētajām Latgales zemēm.

Miris 1494. gada 26. maijā Cēsīs, apglabāts Cēsu Sv. Jāņa baznīcā.

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri

## Ārējās saites
* Stavenhagen, Oskar: Genealogisches Handbuch der kurländischen Ritterschaft, Teil 3,1: Kurland, Bd.: 1, Görlitz, &#91;1939&#93;
Hermans fon Brigenejs

thumb|300px|Hermana fon Brigeneja kapu plāksne Cēsu baznīcā

**Hermans fon Brigenejs**, saukts **Hāzenkamps** (vācu: *Hermann von Brüggenei, genannt Hasenkamp*, latīņu: *Hermannus von Bruggeney cognominatus Hasenkampf*) bija Livonijas ordeņa mestrs 1535.–1549.5.II.

## Dzīvesgājums
Dzimis ap 1475. gadu. Bija Livonijas ordeņa Rīgas pils komturs (*Hauskomtur*, 1513–1519 ), pēc tam Bauskas fogts (1519–1527).
1529. gadā viņu paaugstināja par Livonijas ordeņa landmaršalu (1529–1535), bet pēc Valtera fon Pletenberga nāves 1535. gadā kļuva par Livonijas ordeņa mestru.

Miris 1549. gada 5. februārī, apglabāts Cēsu Sv. Jāņa baznīcā.

## Dokumenti

## Atsauces

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Johans fon der Reke

[thumb|200px|Johana fon der Rekes ģerbonis uz 1551. gadā Rīgā kaltā [šiliņš|šiliņa.]]  
**Johans fon der Reke** jeb **Jānis Reke** (, latīņu: *Johannes von der Rekke*; dzimis ap 1480; miris 1551) bija Livonijas ordeņa mestrs 1549.II-1551.18.V. Cēlies no fon der Rekes dzimtas.

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
* Livonija
Heinrihs fon Gālens

thumb|280px|Heinriha fon Gālena attēls (pa kreisi) uz Rīgā kaltas pusmārkas (1556).
**Heinrihs fon Gālens** (, latīņu: *Henricus von Galen*; ap 1480. — 1557. 30. maijs) bija Kandavas fogts (1519—1529), Kuldīgas komturs (1529—1535), ordeņa landmaršals (1535—1551) un Livonijas ordeņa mestrs no 1551. jūnija līdz savai nāvei 1557. gadā.

## Dzīvesgājums
Celies no Vestfālijas Gālenu dzimtas, 1506. gadā iestājās Vācu ordenī, 1508. gadā bija Piltenes fogts, 1514. gadā Cēsu pils komturs, vēlāk Kandavas fogts (1519-1529) un Kuldīgas komturs (1529-1535). No 1535. līdz 1551. gadam bija Livonijas ordeņa landmaršals, 1551. gadā ievelēts par Livonijas ordeņa mestru.

1556. gadā mestrs Heinrihs uzbruka Rīgas arhibīskapa Vilhelma rezidencei Kokneses pilī, apcietināja arhibīskapu un veselu gadu turēja viņu Smiltenes cietumā par apvainojumiem mēģinājumā nodot protestantisko Livoniju katoliskās Polijas karaļa protektorātā.

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
* Livonija
Džonijs Reps

**Džons Nikolāss "Džonijs" Reps** (; dzimis  Zāndamā) ir bijušais Nīderlandes futbolists. Šobrīd viņš ir rezultatīvākais Nīderlandes izlases futbolists Pasaules kausa finālturnīros ar 7 gūtajiem vārtiem.

## Spēlētāja karjera
Reps spēlēja labās puses uzbrucēja pozīcijā Nīderlandes izlases rindās 1974. gada un 1978. gada Pasaules kausos. Viņš guva uzvaras vārtus Amsterdamas "Ajax" labā pret Turīnas "Juventus" 1973. gada Eiropas kausa finālspēlē Belgradā. Viņš palīdzēja arī SC Bastia sasniegt 1978. gada UEFA kausa finālu.

## Sasniegumi
**Ajax**

* Eredivisie: 1971–72, 1972–73
* Eiropas kauss: 1971–72, 1972–73
* Eiropas Superkauss: 1972, 1973
* Starpkontinentālais kauss: 1972

**Saint-Étienne**

* Francijas Līgas čempionāts: 1980–81

## Ārējās saites
Cesvaines novads

**Cesvaines novads** bija pašvaldība Vidzemē, kas pastāvēja no 2009. līdz 2021. gadam, kad to iekļāva Madonas novadā. 

## Daba

## Vēsture
Novads izveidots 2009. gada 1. jūlijā, par novadu pārveidojot Madonas rajona Cesvaines pilsētu ar tās lauku teritoriju. 2010. gadā Cesvaines pilsētas lauku teritoriju pārveidoja par Cesvaines pagastu, kurš bija eksistējis Cēsu un Madonas apriņķu sastāvos līdz 1949. gadam.

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība
Galvenā likumdevēja funkcijas piederēja Cesvaines novada domei, kuru vadīja Cesvaines novada pašvaldības vadītājs.

### Administratīvais iedalījums

* Cesvaines pilsēta
* Cesvaines pagasts

Cesvaines pagasta centrs atradās Cesvainē, kas neietilpa pagasta teritorijā.

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

Attēls:Cesvaine loss 5015 06.jpg|Cesvaines pils
Attēls:Kārzdaba.jpg|Kārzdaba
Attēls:Graši manor house - panoramio.jpg|Grašu muiža


## Atsauces

## Ārējās saites
*
Reps (nozīmju atdalīšana)

**Reps** var būt:
* Reps — mūzikas stils
* Juris Reps — Latvijas hokejists
* Džonijs Reps (*Johnny Rep*) — Nīderlandes futbolists
Ciblas novads

**Ciblas novads** bija administratīvi teritoriālās reformas gaitā izveidota pašvaldība Latgalē. Novads izveidots 2000. gadā, apvienojot Ludzas rajona Ciblas un Līdumnieku pagastu. 2009. gadā novadam pievienoja arī jau bijušā Ludzas rajona Blontu, Pušmucovas un Zvirgzdenes pagastus. Novada administratīvais centrs atradās Blontos.

2021. gada 1. jūlijā Ciblas novadu iekļāva Ludzas novadā.

## Vēsture
Eversmuižas nosaukums pirmo reizi minēts 1739. gadā, kad tā piederēja Karņickiem, 1828. gadā muižu nopirka Rozenšildi-Paulini, 1892 .gadā – Mevesi, 1910. gadā – Krīdeneri-Strūves.
Zabalotjes muiža minēta 1739. gadā kā Karņicku īpašums, 1828. gadā kā Rozenšildu-Paulinu īpašums, 1911. gadā kā Semjonova īpašums, muižā bija liels spirta brūzis. Felicianovas muiža minēta 1784. gadā kā Ozupines pusmuiža, 1858. gadā tā minēta kā Plenu dzimtas muiža ar ādu darbnīcu un ūdensdzirnavām. 
Ozupienes muiža minēta 1654. gadā kā J. Bugvecka, pēc 1694. gada kā Zarembu dzimtas īpašums, 1907. gadā to nopirka P. Akaševs. 
Kurjanovas muiža minēta 1599. gadā, drīz tā nonāca Sokolovsku dzimtas īpašumā, 1897. gadā Rozenšildu–Paulinu īpašumā, bet 1913. gadā Plenu dzimtas īpašumā.

Līdz 1920. gada zemes reformai Ciblas novada teritorijā bija Eversmuižas (582 ha), Zabolotjes (1311 ha), Felicianovas (625 ha), Ozupines (381 ha) un Kurjanovas (522 ha) muižas. 1935. gadā Ciblas pagastā bija 1312 saimniecības, darbojās četras dzirnavas, Eversmuižas lauksaimniecības biedrība „Apvienība”, ādu fabrika, Eversmuižas mežniecība.

Latvijas PSR laikā izveidoja kolhozus „Ļeņins”, „Jaunā dzīve”, „Draudzība”, abus pēdējos vēlāk apvienoja kolhozā „Līdumnieki”, bet „Ļeņinu” pārveidoja par padomju saimniecību ”Cibla”. 1949. gadā uzcēla Felicianovas HES, darbojās dzirnavas, kurās apstrādāja vilnu.

## Teritoriālais iedalījums

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
Pēc 2000. gada 1. aprīļa Tautas skaitīšanas datiem Ciblas novadā dzīvoja 4003 cilvēki. Vēlāk iedzīvotāju skaits samazinājās negatīvā dabiskā pieauguma un emigrācijas dēļ.

### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

Ciblas novada pašvaldības augstākā institūcija bija Ciblas novada dome. Domes darbu vadīja Ciblas novada domes priekšsēdētājs/-a, kuru ievēlēja no domes deputātu vidus.

## Ievērojami novadnieki
* Staņislavs Ladusāns (1912—1993), filozofs
* Joņs Karūdznīks (1921-2003), latgaliešu dzejnieks, komponists, dziesmas "Skaidra volūda" mūzikas autors (teksts Anna Rancāne)

## Ievērojamas vietas

* Peiteļa pilskalns (Purva saliņa), Dekteru pilskalns (Silene), Ciblas Kapu kalns, Ciblas (Djatlovkas), Voloju, Tjabku senkapi
* Čižiku viduslaiku kapsēta
* Eversmuižas katoļu baznīca, Eversmuižas baznīcas altāra mensa ar tabernākulu un altāra rentabls

Ludzas upes labajā krastā Zeltiņu ciemā 1910. gadā atrada 11. gadsimta monētu depozītu ar aptuveni 1100 monētām.

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Valentīns Edmunds Klešniks. Ciblas novada vēsture
Vēzenberga

**Vēzenberga** (*Wesenberg*) var būt:

* Rakvere (*Rakvere*, vēsturiski vāciskais nosaukums - Vēzenberga) - pilsēta Igaunijā
* Vēzenberga (*Wesenberg*) - pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā
Purva sīksamtenis

**Purva sīksamtenis** (*Coenonympha tullia*) ir raibeņu dzimtas (*Nymphalidae*) Latvijā dzīvojoša tauriņu suga, kas pieder pie samteņu cilts (*Satyrini*). Purva sīksamtenis mājo Eiropas ziemeļu daļā (Centrāleiropas un Austrumeiropas ziemeļu daļā, rietumos sākot ar Francijas ziemeļaustrumiem, Skandināvijā, izņemot polāro reģionu, un Lielbritānijas ziemeļu daļā), Āzijas mērenajā joslā, sasniedzot Amūru, un Ziemeļamerikas ziemeļu un rietumu daļā (ASV ziemeļos, Kanādā) no austrumu krasta līdz rietumu krastam, izplatībai rietumos gar okeānu sasniedzot Kaliforniju.

Latvijā purva sīksamtenis piemērotos biotopos (purvainos un mitros) ir samērā bieži sastopama tauriņu suga, bet citur Eiropā ļoti reta un apdraudēta. Lietuvā tā ir iekļauta Sarkanajā grāmatā.

## Morfoloģija
thumb|left|220px|Purva sīksamtenim uz aizmugurējiem spārniem parasti ir vairākas nelielas, dekoratīvas actiņas
Purva sīksamtnis ir vislielākais no visiem sīksamteņiem, tā spārnu plētums ir 30—40 mm. Spārnu virspuse ir gaišā, salmu dzeltenīgi oranžā krāsā. Lidojumā pēc krāsām tas atgādina parasto sīksamteni, bet ir par to lielāks.

Priekšējo spārnu apakšpuse ir gaiši oranža vai gaiši brūna ar pelēku galu, bet aizmugurējie spārni pelēkbrūni, nedaudz tumšāki par priekšējiem. Spārnu apakšpuses raksts ir samērā mainīgs. Uz aizmugurējiem spārniem gredzenveida actiņas var būt ļoti labi redzamas, bet reizēm raibumi praktiski nav saskatāmi. Actiņas ir nelielas un no attāluma izskatās divkrāsainas — balti melnas, lai gan tuvumā var redzēt, ka actiņu apņem trešais gaiši oranžais gredzens. Centrālajā daļā ir arī gaiša, blāva šķērsjosla, kas vietām ir pārtraukta. Uz priekšējā spārna gala ir viena actiņa, bet mātītēm reizēm zem tās var būt arī otrs mazs punktiņš. Pirms raibumiem ir labi saskatāma blāva šķērsjosla.

## Ekoloģija
thumb|220px|Reizēm uz aizmugurējiem spārniem raibumi nav redzami
Purva sīksamtenis sastopams dažādos purvainos un mitros biotopos: zāļu purvos un augstajos purvos, retāk purvainās un slapjās pļavās. Latvijā tā ir vienīgā sīksamteņu suga, kas sastopama augstajos purvos. Purva sīksamtenim gadā attīstās viena paaudze. Pieaugušie tauriņi izšķiļas jūnija sākumā un lido līdz jūlija vidum vai beigām. Purva sīksamteņu tauriņiem parasti ir ļoti īss mūžs, apmēram 3—4 dienas, jo tos intensīvi medī dažādi putni. Kāpuri uz barības augiem novērojami no augusta līdz rudenim un pēc pārziemošanas līdz maijam, kad tie iekūņojas. Purva sīksamtenis pārziemo kāpura stadijā. Kāpuri barojas ar dažādiem purva un mitru vietu augiem: spilvēm, grīšļiem, baltmeldriem un purva graudzālēm, piemēram, zilganajām molīnijām.

## Galerija

Attēls:Coenonympha tullia gliwa.jpg
Attēls:Coenonympha-tullia-001.jpg
Attēls:Philox.JPG


## Atsauces

## Literatūra
* Povilas Ivinskis, Jonas Augustauskas. *Lietuvos dieniniai drugiai*. Kaunas: Lututė, 2004. 

## Ārējās saites

* Dabas foto: Purva sīksamtenis
* Dziedava: Purva sīksamtenis
* UK Butterflies: Large Heath
* Butterflies and Moth of North America: Common Ringlet
Zapa

**Zapa** var būt:

* Frenks Zapa (*Frank Zappa*; 1940—1993) — amerikāņu komponists, ģitārists, dziedātājs, multiinstrumentālists;
* Gravas strauts — Liedes strauta kreisā krasta.
Dagdas novads

**Dagdas novads** bija administratīvi teritoriālās reformas gaitā izveidota pašvaldība Latgalē. Novads izveidots 2009. gadā, apvienojoties Dagdas pilsētai ar 10 bijušā Krāslavas rajona pagastiem. 2021. gadā Dagdas novadu iekļāva Krāslavas novadā.

## Daba

## Vēsture
Inflantijas vaivadijas pastāvēšanas laikā novada teritorijā atradās Dagdas muiža. 1705. gadā Viļakas stārasts Juris Hilzens uzcēla Dagdas katoļu baznīcu, no 1742. līdz 1820. gadam Dagdā darbojās jezuītu misija. No 1776. gada Daugavpils apriņķa, no 1947. gada Krāslavas apriņķa sastāvā.
No 1950. līdz 1962. gadam pastāvēja atsevišķs Dagdas rajons. 1962. gadā tas tika pievienots Krāslavas rajonam. Dagda 1992. gadā kļuva par pilsētu. 2009. gada 1. jūlijā izveidoja Dagdas novadu.

## Teritoriālais iedalījums
* Andrupenes pagasts
* Andzeļu pagasts
* Asūnes pagasts
* Bērziņu pagasts
* Dagda
* Dagdas pagasts
* Ezernieku pagasts
* Konstantinovas pagasts
* Ķepovas pagasts
* Svariņu pagasts
* Šķaunes pagasts

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Romualds Jermaks (1931), komponists
* Pēteris Koroševskis (1940), lauksaimnieks, kā LPSR Augstākās padomes deputāts balsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu 1990. gada 4. maijā
* Pēteris Zvidriņš (1943), demogrāfs un sociologs 
* Edvards Pavlovskis (1950), katoļu bīskaps

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces
Bojans Krkičs

**Bojans Krkičs** (,  vai vienkārši **Bojans**; dzimis  Leidā) ir bijušais Spānijas futbolists.

## Karjera
Bojans Krkičs dzimis Leidā, Katalonijā. Viņa tēvs bija serbs, bet māte spāniete. No 1999. līdz 2005. gadam viņš spēlēja FC Barcelona jauniešu komandās. Viņš ir ātrs uzbrucējs ar labu bumbas pārvaldes tehniku. 2006./2007. gada sezonā viņš spēlēja FC Barcelona B komandā, līdz 17 gadu vecumā parakstīja līgumu ar Barcelona pirmo komandu. Bojans pirmo spēli Barcelona rindās aizvadīja 2007. gada 24. aprīlī, gūstot vārtus draudzības spēlē pret Al-Ahly komandu. Spēle beidzās ar Barcelona uzvaru 4—0.
Barselonas kluba jauniešu komandas rindās viņš guva vairāk nekā 1000 vārtu.

## Sasniegumi
**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 2008–09, 2009–10, 2010–11
* Copa del Rey: 2008–09
* Spānijas Superkauss: 2009, 2010
* UEFA Čempionu līga: 2008–09, 2010–11
* UEFA Superkauss: 2009
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2009

**Ajac**

* Eredivisie: 2013–14
* Johan Cruijff Schaal: 2013

**Montreal Impact**

* Kanādas čempionāts: 2019

## Atsauces

## Ārējās saites
Jonizētais ūdeņraža mākonis

thumb|200px|NGC 604 — viens no jonizētajiem ūdeņraža mākoņiem

**Jonizētais ūdeņraža mākonis** jeb tā sauktais **H II reģions** ir karstas gāzes un plazmas mākonis, kurā atrodas liels skaits ūdeņraža atomu jonizētā stāvoklī. Šādā mākonī "dzimst" jaunas zilgani baltas zvaigznes, kuras izstaro ultravioleto starojumu, kas jonizē apkārt esošās ūdeņraža molekulas. Jonizētā ūdeņraža mākoņa temperatūra ir ~ 7000 līdz 9000 K.

## Atsauces
Haumeja

**Haumeja** (starptautiskais apzīmējums: **136108 Haumea**; simbols: 16px|Haumeja) ir Saules sistēmas pundurplanēta un transneptūna objekts Koipera joslā. 2008. gadā tā tika oficiāli atzīta par pundurplanētu, un mūsdienu astronomijā Haumeju parasti min kā vienu no piecām Starptautiskās Astronomijas savienības (IAU) plaši atzītajām pundurplanētām, līdzās Cererai, Plutonam, Erīdai un Makemakei. Nosaukums piešķirts par godu havajiešu auglības un dzimšanas dievietei Haumejai, ievērojot IAU tradīciju transneptūna objektus nosaukt mitoloģisku dievību vārdos. Haumeja riņķo ap Sauli izteikti izstieptā orbītā, un viens pilns apriņķojums ilgst 283,12 gadus. Tās orbītai raksturīgs ievērojams slīpums (28,2°) un perihēlijs 34,6 astronomisko vienību (AU) attālumā, kas norāda uz dinamiski sarežģītu pagātni, iespējams, saistītu ar sadursmēm vai ilgstošu gravitācijas mijiedarbību ar citiem lieliem Koipera joslas objektiem.

Starp Haumejas izteiktākajām fiziskajām īpašībām ir ārkārtīgi ātrā rotācija — viena pilna griešanās ap asi ilgst apmēram 3,9 stundas. Šīs straujās rotācijas dēļ Haumejai ir neparasti izstiepta, triaksiāla elipsoīda forma, kas būtiski atšķiras no gandrīz sfēriskajām formām, kādas raksturīgas planētām un vairumam pundurplanētu. Tās virsmu galvenokārt klāj ūdens ledus, kas nodrošina salīdzinoši augstu atstarošanas spēju (albedo). Haumejai ir divi zināmi pavadoņi — Hi'iaka un Namaka, kā arī gredzenu sistēma, kuras atklāšanu paziņoja 2017. gadā, balstoties uz zvaigznes aizklāšanās novērojumiem. Pavadoņu un gredzena esamība, kā arī objekta forma un rotācija kopumā liecina par sarežģītu veidošanās un attīstības vēsturi Saules sistēmas ārējos reģionos.

## Vēsture
[thumbnail|left|upright=0.9|Zemas izšķirtspējas Haumejas attēls ar [Habla kosmiskais teleskops|Habla teleskopu]]
Haumeju 2004. gadā atklāja Kalifornijas Tehnoloģiju institūta zinātnieku grupa Maikla Brauna vadībā. 2005. gadā Keka observatorija atklāja divus pavadoņus. Haumeja nosaukta Havaju salu mitoloģiskās dievības vārdā. Savukārt Haumejas pavadoņus 2008. gadā nosauca Haumejas meitu Hiiakas un Namakas vārdos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Motīvs

**Motīvs** (no  — 'virzīt') ir termins ar vairākām nozīmēm.

* Motīvs psiholoģijā ir cilvēka rīcības vai aktivitātes dzinulis, skat. terminu motivācija;
* Motīvs (mūzika) — melodijas visvienkāršākā ritmiskā vienība, kas sastāv no noteiktas secības skaņu rindas, ko apvieno loģisks akcents;
* Motīvs (literatūra) — visvienkāršākā sižeta sastāvdaļa;
* Motīvs (māksla) — raksturīgs elements, ko pastāvīgi izmanto kādā mākslas darbā;
* Motīvs (likumdošana) — noteiktas cilvēka darbības cēlonis.