open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sprints vīriešiem

**Sprints vīriešiem** bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou, 2022. gada 12. februārī. Tajās bija pārstāvēti 94 sportisti no 28 valstīm. Sportistiem bija jāveic 10 kilometru slēpojums ar šaušanu.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Norvēģijas sportists Juhanness Tīngnēss Bē (finiša rezultāts — 24:00.4), sudraba medaļu ieguva Francijas sportists Kantēns Fijons Maijē (finiša rezultāts — 24:25.9), savukārt bronzas medaļu ieguva Norvēģijas sportists, uzvarētāja brālis, Tarjeijs Bē (finiša rezultāts — 24:39.3).

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 12. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 17:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 94 sportisti no 28 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sprints sievietēm

**Sprints sievietēm** bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou, 2022. gada 11. februārī. Tajās bija pārstāvētas 89 sportistes no 29 valstīm. Sportistēm bija jāveic 7,5 kilometru slēpojums ar šaušanu.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Norvēģijas sportiste Marte Olsbu-Reiselanne (finiša rezultāts — 20:44.3), sudraba medaļu ieguva Francijas sportiste Elvīra Ēberga (finiša rezultāts — 21:15.2), bet bronzas medaļu ieguva Itālijas sportiste Doroteja Vīrere (finiša rezultāts — 21:21.5).

Latviju šajās sacensībās pārstāvēja Baiba Bendika. Viņa izcīnīja 50. vietu ar finiša laiku 23:20.7, pieļaujot trīs kļūdas šaušanā.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 11. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 17:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 89 sportisti no 29 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Patrīcija Špaka

**Patrīcija Špaka** (dzimusi ) ir latviešu tenisiste, Eiropas U16 vicečempione, 2020. gada Latvijas čempione vienspēlēs un dubultspēlēs, Latvijas izlases dalībniece Billijas Džīnas Kingas kausa izcīņā atlases mačā ar Indiju. Ieguvusi titulu "Gada liepājnieks 2020".

## Biogrāfija
Patrīcija Špaka dzimusi 2002. gadā Liepājā. 2021. gadā beigusi vidusskolu un Liepājas Tenisa sporta skolu. Izglītību turpina Arizonas Štata universitātē.

## Statistika
### Billijas Džīnas Kingas kauss
#### Dubultspēles

### ITF turnīru fināli
#### Dubultspēles: 1 (1 fināls)

## Atsauces

## Ārējās saites
Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!"

thumb|330px|Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!" (2015).
thumb|330px|Liepājas koncertestrāde (pēc 1928).
**Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!"** ir Liepājas brīvdabas koncertu vieta, kas atrodas Liepājas Jūrmalas parkā Miķeļa Valtera ielā 13 (agrāk Peldu ielā 59).

## Vēsture
1875. gadā pēc Paula Maksa Berči projekta uzcēla Liepājas kūrmājas kompleksu ar restorānu, deju zāli, teātra izrāžu un koncertzāli ar 500 skatītāju vietām. 1928. gadā uzcēla jaunu estrādi, kurā notika 1. Lejaskurzemes dziesmu svētki.

1964. gadā izveidoja jaunu brīvdabas koncertzāli, kas bija viena no divām ar jumtu segtām estrādēm Latvijā (otra ir Dzintaru koncertzāle). Koncertzāle "Pūt, vējiņi!" drīz kļuva par festivāla "Liepājas dzintars" un citu notikumu vietu, kas pulcēja vairākus tūkstošus mūzikas cienītāju no visas Latvijas.

## Jaunbūve
Līdz 2021. gada beigām notika koncertdārza "Pūt, vējiņi!" pārbūve un piegulošās teritorijas labiekārtošana. Projekta kopējās izmaksas ir , tai skaitā ERAF finansējums — , valsts budžeta dotācija pašvaldībām —  un pašvaldības līdzfinansējums — .

Jaunajā koncertdārzā ir līdz 1500 sēdvietām ar iespēju centrālajā daļā mainīt sēdvietu izvietojumu un skaitu atbilstoši pasākuma formātam.

## Atsauces
Bobslejs 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — monobobs sievietēm

**Monobobs sievietēm** bija viena no 4 disciplīnām bobslejā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Jandziņas bobsleja un kamaniņu trasē, Pekinā. 2022. gada 13. februārī tika aizvadīts 1. un 2. brauciens, bet 14. februārī notika 3. un 4. brauciens. Olimpiskās medaļas tika pasniegtas, saskaitot visu braucienu rezultātus. Sacensībās kopā bija pārstāvētas 20 sportistes no 15 valstīm. Šī bija pirmā reize, kad monobobs sievietēm bija iekļauts olimpisko spēļu programmā.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja ASV sportiste Kailija Hamfrīza (finiša laiks — 4:19.27), sudraba medaļu arī ieguva ASV sportiste Eleina Meiersa Teilore (finiša laiks — 4:20.81), bet bronzas medaļu ieguva Kanādas sportiste Kristīna de Bruina (finiša laiks — 4:21.03). Hamfrīza izcīnīja savu trešo olimpisko zelta medaļu, bet de Bruinai šīs bija pirmā olimpiskā medaļa.

## Kvalifikācija
* 
Šajā disciplīnā bija paredzēts, ka piedalīsies 20 monoboba pārstāvēm. Kvalifikācija tika noteikta, pamatojoties uz pasaules rangu 2021./2022. gada sezonā no 2020. gada 15. oktobra līdz 2022. gada 16. janvārim. Pilotei ir jābēt startējušai sešās dažādās sacīstēstrīs dažādās trasēs un jābūt ar rezultātu piecās no šīm sacīkstēm. Turklāt pilotam bija jābūt starp TOP 40 labākajām sieviešu sacensībās.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
Sportistēm bija jāveic četri braucieni. Finiša laiks sportistiem tika aprēķināts, saskaitot visu četru braucienu laikus kopā.

* Datums — 2022. gada 13. februāris (1. un 2. brauciens) un 14. februāris (3. un 4. brauciens)
* Sacensību sākuma laiks — 9:30 (1. brauciens),  11:00 (2. brauciens), 9:30 (3. brauciens) un 11:00 (4. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce (1. brauciens) — 
* Atsauce (2. brauciens) — 
* Atsauce (3. brauciens) — 
* Atsauce (4. brauciens) — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 20 sportisti no 16 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Martins Bakošs

**Martins Bakošs** (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2023. gada Bakošs pārstāv Slovākijas  Ekstralīgas komandu *[[HK Spisska Nova Ves]]*.

Iepriekš spēlējis Slovākijas Ekstralīgas komandās *[[HK Orange 20]]* un *[[HK 36 Skalica]]*, KHL komandās Bratislavas "Slovan", Pekinas "Kunlun Red Star", HK Soči, Vladivostokas "Admiral" un Maskavas "Spartak", Čehijas Ekstralīgas komandā *[[HC Bílí Tygři Liberec]]* un AHL komandā Providensas "Bruins".

Slovākijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2016. un 2018. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Damjēns Flerī

**Damjēns Flerī** (, dzimis ) ir Francijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2018. gada Flerī pārstāv Francijas hokeja līgas komandu *[[Brûleurs de Loups]]*.

Iepriekš spēlējis Francijas hokeja līgas komandās *[[Drakkars de Caen]]* un *[[Ours de Villard-de-Lans]]*, ''Allsvenskan'' komandās *[[VIK Västerås HK]]* un *[[Södertälje SK]]*, Zviedrijas hokeja līgas komandās *[[Luleå HF]]*, *[[Timrå IK]]* un *[[Djurgårdens IF]]*, Nacionālās līgas komandā *[[Lausanne HC]]*, Somijas hokeja līgas komandās Vāsas "Sport" un Raumas "Lukko", Vācijas hokeja līgas komandā Švenningenes "Wild Wings" un KHL komandā Pekinas "Kunlun Red Star".

Francijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 10 Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Imants Resnis

**Imants Resnis** (dzimis  Rīgā, miris 2026. gada 26. februārī) bija latviešu diriģents. Latvijas Nacionālā simfoniskā orķestra diriģents (1987—1993), Liepājas Simfoniskā orķestra mākslinieciskais vadītājs un galvenais diriģents (1992—2009). Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas Orķestra diriģēšanas katedras emeritētais profesors.

## Dzīvesɡājums
Dzimis 1949. ɡadā Rīgā. Mācījās čella spēli Em. Dārziņa speciālajā mūzikas vidusskolā no 1956. gada līdz 1967. gadam. 1967. gadā kļuva par Latvijas Nacionālā simfoniskā orķestra čellistu un 1972. gadā absolvēja čella spēles studijas J. Vītola Latvijas Valsts konservatorijā. 
Turpinot mūziķa izɡlītību, Imants Resnis 1982. gadā Latvijas Valsts konservatorijā ieɡuva simfoniskā orķestra diriģenta diplomu un papildinājās P. Čaikovska Maskavas Valsts konservatorijā pie Genādija Roždestvenska.

1987. gadā viņš kļuva par Latvijas Nacionālā simfoniskā orķestra diriģentu un pirmo starptautisko atzinību guva 1988. gadā, piedaloties festivālā "Prāgas pavasaris". 1992. gadā Imants Resnis kļuva par Liepājas Simfoniskā orķestra māksliniecisko vadītāju un galveno diriģentu. 1993. gadā dibināja Starptautisko pianisma zvaigžņu festivālu, kas norisinājās katru gadu marta otrajā nedēļā Liepājā, piedaloties pianistiem no dažādām pasaules valstīm. Vadīja Liepājas Simfoniskā orķestra koncertus Spānijā, Zviedrijā, Vācijā, Malaizijā. Viesdiriģenta statusā viesojās Turcijā, Meksikā, Kolumbijā un Portugālē, bet 2000. gadā kopā ar Berlīnes Simfonisko orķestri uzstājās Ēģiptē. Imants Resnis vadīja Liepājas Simfoniskā orķestri līdz 2009. gadam.

Miris 2026. gada 26. februārī.

## Apbalvojumi
1995. un 2006. gadā Imants Resnis ieguva Latvijas Lielo mūzikas balvu, bet 2007. gadā — jaundibināto "Latviešu mūzikas balvu" par sistemātisku ieguldījumu latviešu mūzikas jaunradē un popularizācijā. Viņš apbalvots ar Liepājas pilsētas domes atzinības rakstu (1998), bijis “Gada Liepājnieks” (1999), bet 2006. gadā saņēmis Polijas valdības bronzas medaļu *Zasłużony Kulturze Gloria Artis*. 2007. gadā par nopelniem Latvijas labā Imantam Resnim piešķirts IV šķiras Triju Zvaigžņu ordenis. 2022. gadā saņēmis Latvijas Lielo mūzikas balvu par mūža ieguldījumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Imants Resnis discogs.com
* Imants Resnis  ArtistInfo
Liepājas kūrmāja

thumb|330px|Liepājas kūrmāja (pēc 1920).
thumb|330px|Liepājas kūrmājas ziemas dārzs.
**Liepājas kūrmāja** bija Liepājas kūrorta galvenā celtne, kas atradās Jūrmalas parkā Kūrmājas prospekta galā.

## Vēsture
Liepājas kūrmājas kompleksu ar restorānu, deju zāli, teātra izrāžu un koncertzāli ar 500 skatītāju vietām pēc Liepājas galvenā arhitekta Paula Maksa Berči projekta uzcēla 1875. gadā. 1928. gadā uzcēla jaunu estrādi, kurā notika 1. Lejaskurzemes dziesmu svētki.

1930. gados kūrmājā bija basketbola zāle, dažkārt tika sarīkoti arī boksa cīniņi. Ziemas mēnešos ēka bija tukša un nodega 1937. gadā.

## atsauces
Niks Džensens

**Niks Džensens** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Džensens pārstāv NHL komandu Otavas "Senators". 2009. gada NHL draftā Džensenu ar kopējo 150. numuru piektajā kārtā izvēlējās Detroitas "Red Wings".

Detroitas "Red Wings" sastāvā NHL debitējis 2016–17. gada sezonā. 2019. gadā ticis aizmainīts uz Vašingtonas "Capitals".

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2018. gada Pasaules čempionātā, kur viņš izcīnīja trešo vietu.

## Ārējās saites
Bleiks Kolmens

**Bleiks Kolmens** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Kolmens pārstāv NHL komandu Kalgari "Flames". 2011. gada NHL draftā Kolmenu ar kopējo 75. numuru trešajā kārtā izvēlējās Ņūdžersijas "Devils".

Iepriekš spēlējis NHL komandās Ņūdžersijas "Devils" un Tampabejas "Lightning". Ar "Lightning" komandu 2020. un 2021. gadā ieguvis Stenlija kausu.

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2019. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis trešo vietu.
## Atsauces

## Ārējās saites
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — akrobātika sievietēm

**Akrobātika sievietēm** bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou, 2022. gada 14. februārī. Sacensībās kopā bija pārstāvētas 25 sportistes no 10 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Ķīnas sportiste Sjui Mentao (fināla rezultāts — 108.61 punkti), sudraba medaļu ieguva Baltkrievijas sportiste Hanna Huskova (fināla rezultāts — 107.95 punkti), bet bronzas medaļu ieguva ASV sportiste Megana Nika (fināla rezultāts — 93.76 punkti). Ķīnietei Sjui Mentao šī bija pirmā olimpiskā zelta medaļa, bet amerikāniete Megana Nika izcīnīja savu pirmo olimpisko medaļu.

## Kvalifikācija sacensībām
* 

Kopumā disciplīnai kvalificējās 25 sportistes. Lai sportiste varētu piedalīties sacensībās, viņai bija jābūt vismaz 80,00 FIS punktiem FIS punktu rangā uz 2022. gada 17. janvāri un 30 labāko sportistu sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai FIS frīstaila slēpošanas 2021. gada pasaules čempionātā. No vienas valsts disciplīnā maksimāli varēra startēt ne vairāk kā četras sportistes.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Kvalifikācija
Kvalifikācijas sacensībās startēja visi 25 sportisti. No pirmās kvalifikācijas automātiski finālam kvalificējās labākās sportistes pēc punktiem. Savukārt pārējie sportisti startēja otrajā kvalifikācijā. Otrajā kvalifikācijā sportisti veica vēl vienu lēcienu. Par otrās kvalifikācijas galveno rezultātu tika ņemts labākais rezultāts pēc punktiem no 1. vai 2. kvalifikācijas. No otrās kvalifikācijas finālam kvalificējās arī 6 sportisti.

* Datums — 2022. gada 14. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 15:00 (1. kvalifikācija) un 15:45 (2. kvalifikācija) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 
* Atsauce — 

; 1. kvalifikācija 
 — kvalifikācija finālam.

; 2. kvalifikācija 
 — kvalifikācija finālam.

## Fināls
Fināla kārta bija sadalīta divos posmos. Pirmajā finālā startēja 12 labākie sportisti no kvalifikācijas kārtām. Sportistiem šajā fināla kārtā bija jāveic divi lēcieni, kur par fināla rezultātu ņēma labāko lēcienu. Otrajā finālā (cīņā par medaļām) startēja 6 labākie sportisti. Viņiem bija jāveic fināla lēciens, par kuru tika pasniegtas olimpiskās medaļas.

* Datums — 2022. gada 14. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 19:00 (1. fināls) un 20:00 (2. fināls) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 
* Atsauce — 

; 1. fināls
 — kvalifikācija 2. finālam.

; 2. fināls

## Sacensību tiesneši

*  Terijs Kempbels
*  Anatolijs Jahejevs
*  Sāra Simsone
*  Kirils Kručoks
*  Jončuns Tao

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 25 sportisti no 10 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 500 metri vīriešiem

**500 metri vīriešiem** bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā, 2022. gada 12. februārī. Tajās bija pārstāvēti 30 sportisti no 15 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu izcīnīja Ķīnas sportists Gao Tinju (finiša laiks — 34.32), sudraba medaļu ieguva Dienvidkorejas sportists Čha Minkju (finiša laiks — 34.39), bet bronzas medaļu ieguva Japānas sportists Vataru Morišige (finiša laiks — 34.50). Ķīnietis Gao izcīnīja savu pirmo olimpisko zelta medaļu, kā arī viņš Ķīnai izcīnīja pirmo olimpisko zelta medaļu olimpiskajās spēlēs ātrslidošanā. Viņa rezultāts kļuva arī par jauno olimpisko rekordu. Japānis Morišige izcīnīja savu pirmo olimpisko medaļu. Šī bija pirmā olimpiskā disciplīna, kur medaļas izcīnīja tikai Āzijas valstu pārstāvji, kā arī pirmā kur olimpiskās medaļas neieguva neviens Nīderlandes pārstāvis.

## Kvalifikācija
* 
Šajā disciplīnā bija pieejamas 30 dalībnieku kvota, maksimāli trīs sportisti no vienas valsts. Pirmie 20 sportisti kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējie desmit ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp sportistiem, kuri vēl nav kvalificējušies. Valsts varēja nopelnīt tikai maksimālās trīs vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (35.70) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties, laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

## Medaļu ieguvēji

## Rekordi
* 

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 12. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 16:53 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — olimpiskais rekords;  — trases rekords.

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 30 sportisti no 15 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Krāsu miešķis

**Krāsu miešķis** (*Asperula tinctoria*), dažreiz klasificēts kā **krāsu madara** (*Galium tinctorium*), ir augu suga rubiju dzimtas miešķu ģintī. Tā ir izplatīta Austrumeiropā un dažviet Āzijā. Latvijā ir sastopama ļoti reti, tikai dažās vietās Daugavas ielejā, un tā ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

## Morfoloģija
Krāsu miešķis ir daudzgadīgs 20—60 cm garš lakstaugs. Tā stublājs ir stāvs, kails, zarojošs un četršķautņains. Stublāja posmi ir garāki par lapām — tās ir šauri lineāras, sarveidīgas, aptuveni 2—5 cm garas un 0,05—0,2 cm platas. Lapas uz stublāja ir izvietotas neīstā mieturī pa 4 (apakšējās) vai 6 (augšējās).

Ziedi ir skarveidīgās ziedkopās stublāju un zaru galos. Kauss ir ļoti īss. Vainags ir balts, piltuvveidīgs, parasti trīsdaļīgs. Auglis ir riekstiņu skaldauglis, kuru veido 2 kaili, aptuveni 0,2 cm gari skaldeņi. Zied jūnijā un jūlijā.

## Atsauces


## Ārējās saites
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 500 metri sievietēm

**500 metri sievietēm** bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā, 2022. gada 12. februārī. Tajās bija pārstāvētas 30 sportistes no 15 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva ASV sportiste Erīna Džeksone (finiša laiks — 37,04), sudraba medaļu ieguva Japānas sportiste Miho Takagi (finiša laiks — 37,12), bet bronzas medaļu ieguva Krievijas Olimpiskās komitejas sportiste Angelina Goļikova (finiša laiks — 37,21). Džeksone un Goļikova izcīnīja savas pirmās olimpiskās medaļas. Erīna Džeksone bija pirmā tumšādainā sieviete, kura izcīnīja olimpisko medaļu ātrslidošanā.

## Kvalifikācija
* 
Šajā disciplīnā bija pieejamas 30 dalībnieku kvotas, maksimāli trīs sportistes no vienas valsts. Pirmās 20 sportistes kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējās desmit ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp sportistēm, kuri vēl nebija kvalificējušās. Valsts varēja nopelnīt maksimālās trīs vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (39,50) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

## Medaļu ieguvēji

## Rekordi

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 13. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 21:56 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — trases rekords.

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 30 sportisti no 17 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
75. BAFTA kino balva

**75. [[BAFTA kino balva]]s** tika pasniegtas labākajām pilnmetrāžas spēlfilmām un dokumentālajām filmām, kas 2021. gadā demonstrētas Lielbritānijas kinoteātros. Balvu pasniegšanas ceremonija norisinājās  Karaliskajā Albertholā Londonā, un tās pasniedza Britu Kino un televīzijas mākslas akadēmija.

Nominanti paziņoti . Ceremoniju vadīja aktrise un komiķe Rebela Vilsone. "Uzlecošās zvaigznes" nominācijas, vienīgā kategorija par kuru balso Apvienotās Karalistes iedzīvotāji, tika paziņotas .

Filma "Kāpa" saņēma visvairāk (11) nominācijas. Savukārt filmas "Suņa spēks" un "Belfāsta" attiecīgi saņēma astoņas un sešas nominācijas.

## Laureāti un nominanti
Nominanti tika paziņoti .

Šogad netiks pasniegtas abas goda balvas — *[[BAFTA Fellowship]]* un BAFTA balva par izcilu ieguldījums britu kino attīstībā, jo akadēmija plāno ieviest jaunus pārbaudes procesus pēc Noela Klārka seksuālajām apsūdzībām uzreiz pēc balvas saņemšanas iepriekšējā gadā.

### Filmas ar vairākām nominācijām

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Drukāšanas serveris

thumb
**Drukas serveris** jeb **printeru serveris** datortīklos ir servera veids (), kas savieno printerus ar klientu datoriem tīklā. Tas pieņem drukas uzdevumus no datoriem un nosūta tos uz attiecīgajiem printeriem, lokāli sakārtojot tos rindā, lai ņemtu vērā to, ka darbs var tikt saņemts ātrāk, nekā printeris spēj apstrādāt. Palīgfunkcijas ietver iespēju pārbaudīt apstrādājamo darbu rindu, iespēju pārkārtot vai dzēst gaidošos drukas darbus vai iespēju veikt dažāda veida uzskaiti (piemēram, lapu skaitīšanu, kas var ietvert printera(-u) ģenerēto datu nolasīšanu). Drukas serverus var izmantot, lai īstenotu administrēšanas politiku, piemēram, krāsu drukāšanas kvotas, lietotāja/departamenta autentifikāciju vai iespiesto dokumentu apzīmēšanu ar ūdenszīmēm.

Drukas serveri var atbalstīt dažādus nozares standarta vai patentētus drukāšanas protokolus, tostarp interneta drukāšanas protokolu, līnijas printera dēmona protokolu, *NetWare*, *NetBIOS/NetBEUI* vai *JetDirect*.

Drukas serveris var būt tīklā savienots dators ar vienu vai vairākiem koplietojamiem printeriem. Alternatīvi drukas serveris var būt īpaša ierīce tīklā ar pieslēgumu lokālajam tīklam un vienu vai vairākiem printeriem. Specializētās serveru ierīces parasti ir diezgan vienkāršas gan konfigurācijas, gan funkciju ziņā. Drukas servera funkcionalitāti var integrēt ar citām ierīcēm, piemēram, bezvadu maršrutētāju, ugunsmūri vai abām. Printerim var būt iebūvēts drukas serveris.

Visi printeri ar pareizo savienotāja tipu ir saderīgi ar visiem drukas serveriem; serveru ražotāji nodrošina saderīgu printeru sarakstus, jo serveris var neimportēt visas printera sakaru funkcijas (piemēram, signāls par zemu tintes līmeni).
Serdars Berdimuhamedovs

**Serdars Berdimuhamedovs** (; dzimis 1981. gada 22. septembrī Ašgabatā) ir Turkmenistānas politiķis, kopš 2022. gada 19. marta — Turkmenistānas prezidents. Viņš ir iepriekšējā prezidenta Gurbanguli Berdimuhamedova vienīgais dēls.

2022. gada 19. martā G. Berdimuhamedovs atkāpās no valsts prezidenta pienākumiem, amatu ieņemot viņa dēlam S. Berdimuhamedovam, kurš pārliecinoši bija uzvarējis prezidenta vēlēšanās. 2022. gada 12. martā notikušajās prezidenta vēlēšanās Serdars uzvarēja ar 73% balsu. Jau pirms vēlēšanām viņš tika uzskatīts par plānoto sava tēva pēcteci prezidenta amatā. Turkmenistānas valsts mediji viņu bieži dēvēja par "nācijas dēlu".

## Atsauces

## Ārējās saites
Džastins Pīterss

**Džastins Pīterss** (, dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, spēlēja vārtsarga pozīcijā.

2004. gada NHL draftā Pītersu ar kopējo 38. numuru otrajā kārtā izvēlējās Karolīnas "Hurricanes". 2009–10. gada sezonā debitējis NHL komandā Karolīnas "Hurricanes". "Hurricanes" komandā pavadījis piecas sezonas, spēlējot arī komandas fārmklubā Šarlotas "Checkers". Vēlāk spēlējis arī Vašingtonas "Capitals" un Arizonas "Coyotes", kā arī AHL komandās Hēršijas "Bears", Tūsonas "Roadrunners" un Teksasas "Stars". 2017–18. gada sezonu iesācis KHL komandā Rīgas "Dinamo", bet noslēdza Vācijas hokeja līgas komandā Ķelnes "Haie". Savas karjeras pēdējās sezonas aizvadījis Čehijas Ekstralīgas komandās *[[Piráti Chomutov]]*, *[[HC Bílí Tygři Liberec]]* un *[[BK Mladá Boleslav]]*.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2014. gada Pasaules čempionātā un 2018. gada ziemas olimpiskās spēlēs.

## Ārējās saites
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 5000 metri sievietēm

**5000 metri sievietēm** bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā 2022. gada 10. februārī. Tajās bija pārstāvētas 12 sportistes no 10 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Nīderlandes sportiste Irēne Shautena (finiša laiks — 6:43.51), sudraba medaļu ieguva Kanādas sportiste Izabella Vīdemana (finiša laiks — 6:48.18), bet bronzas medaļu izcīnīja Martina Sāblīkova (finiša laiks — 6:50.09). Shautenai šī bija otrā zelta medaļa šajās olimpiskajās spēlēs. Shautena ar savu finiša rezultātu 6:43.51 laboja olimpisko rekordu.

## Kvalifikācija
* 
Šajā disciplīnā bija pieejama 12 dalībnieku kvota, maksimāli trīs sportistes no vienas valsts. Pirmās 8 sportistes kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējās seši ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp sportistēm, kuras vēl nebija kvalificējušās. Valsts varēja nopelnīt tikai maksimālās trīs vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (7:20.00 vai 4:08.00 (3000 m)) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

## Medaļu ieguvēji

## Rekordi
* 

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 10. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 20:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — olimpiskais rekords;  — valsts rekords;  — trases rekords.

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 12 sportisti no 10 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Žilbērs Brilē

**Žilbērs Žans Marko Brilē** (, dzimis ) ir bijušais Kanādas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. 2005. gada NHL draftā Brilē ar kopējo sesto numuru izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets".

Savas karjeras laikā spēlējis NHL komandās Kolumbusas "Blue Jackets", Edmontonas "Oilers" un Fīniksas "Coyotes", pārstāvējis Nacionālās līgas komandu Cīrihes "Lions", KHL komandas Jekaterinburgas "Avtomobilist", Zagrebas "Medveščak", Ņižņekamskas "Ņeftehimik", Čeļabinskas "Traktor", Pekinas "Kunlun Red Star" un Novosibirskas "Sibirj", kā arī spēlējis Polijas komandā *[[TH Unia Oświęcim]]*.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Vojtehs Mozīks

**Vojtehs Mozīks** (, dzimis ) ir bijušais čehu hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā.

Iepriekš spēlējis Čehijas Ekstralīgas komandās *[[BK Mladá Boleslav]]* un *[[HC Škoda Plzeň]]*, AHL komandā Olbani "Devils", NHL komandā Ņūdžersijas "Devils", KHL komandās Podoļskas "Vitjaz" Pekinas "Kunlun Red Star", Vladivostokas "Admiral" un Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Färjestad BK]]*.

Čehijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs  .

## Ārējās saites
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 1500 metri vīriešiem

**1500 metri sievietēm** bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā 2022. gada 7. februārī. Tajās bija pārstāvēti 30 sportisti no 16 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Nīderlandes sportists Kjelds Neiss (finiša rezultāts — 1:43.21), sudraba medaļu arī ieguva Nīderlandes sportists Tomass Krols (finiša rezultāts — 1:43.55), bet bronzas medaļu ieguva Dienvidkorejas sportists Kims Minsoks (finiša rezultāts — 1:44.24). Neisam šī bija trešā olimpiskā zelta medaļa, bet Krols izcīnīja savu pirmo olimpisko medaļu. Neisa finiša rezultāts kļuva arī par jauno olimpisko rekordu.

Latviju šajā disciplīnā pārstāvēja Haralds Silovs. Viņš izcīnīja 24. vietu ar finiša laiku 1:48.24.

## Kvalifikācija
* 
Šajā disciplīnā bija pieejama 30 dalībnieku kvota, maksimāli trīs sportisti no vienas valsts. Pirmie 20 sportisti kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējie desmit ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp sportistiem, kuri vēl nav kvalificējušies. Valsts varēja nopelnīt tikai maksimālās trīs vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (1:48.00) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties, laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

## Medaļu ieguvēji

## Rekordi
* 

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 8. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 18:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — olimpiskais rekords;  — trases rekords.

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 29 sportisti no 14 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Jūnass Anelēvs

**Jūnass Anelēvs** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Anelēvs pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu *[[Leksands IF]]*. 2006. gada NHL draftā Anelēvu ar kopējo 88. numuru trešajā kārtā izvēlējās Fīniksas "Coyotes".

Iepriekš spēlējis Zviedrijas hokeja līgas komandās *[[Frölunda HC]]*, *[[Modo Hockey]]* un *[[Rögle BK]]*, AHL komandā Sanantonio "Rampage" un KHL komandā Omskas "Avangard".

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2014. un 2015. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 10000 metri vīriešiem

**10000 metri vīriešiem** bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā 2022. gada 11. februārī. Tajās bija pārstāvēti 12 sportisti no 9 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā izcīnīja Zviedrijas sportists Nilss van der Pūls (finiša laiks — 12:30.74), sudraba medaļu arī ieguva Nīderlandes sportists Patriks Rusts (finiša laiks — 12:44.59), bet bronzas medaļu izcīnīja Itālijas sportists Davide Gioto (finiša laiks — 12:45.98). Van der Pūlam šī bija otrā zelta medaļa, bet itālis Gioto ieguva savu pirmo olimpisko medaļu. Van der Pūls, ar savu finiša laiku — 12:30.74, laboja pasaules un olimpisko rekordu šajā disciplīnā.

## Kvalifikācija
* 
Šajā disciplīnā bija pieejamas 12 dalībnieku kvota, maksimāli trīs sportisti no vienas valsts. Pirmie 8 sportisti kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējie četri ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp sportistiem, kuri vēl nav kvalificējušies. Valsts varēja nopelnīt tikai maksimālās divas vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (13:30.00 vai 6:25.00 (5000 metriem)) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties, laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

## Medaļu ieguvēji

## Rekordi
* 

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 6. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 21:56 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — olimpiskais rekords;  — pasaules rekords;  — valsts rekords;  — trases rekords.

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 12 sportisti no 9 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Džordans Grīnvejs

**Džordans Grīnvejs** (; dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2023. gada Grīnvejs pārstāv NHL komandu Bufalo "Sabres". 2015. gada NHL draftā Grīnveju ar kopējo 50. numuru otrajā kārtā izvēlējās Minesotas "Wild".

Minesotas "Wild" komandā debitējis 2018. gadā.

2022.–2023. gada sezonā Grīnvejs piedzīvoja savu sliktāko statistikas gadu, 45 regulārās sezonas spēlēs gūstot tikai 2 vārtus un kopā sakrājot 7 punktus, pirms NHL maiņas darījumu termiņa beigām 2023. gada 3. martā "Wild" komanda viņu aizmainīja uz Bufalo "Sabres" apmaiņā pret divām drafta izvēlēm.

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2017. gada Pasaules čempionātā un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Grīnvejs ir pirmais afroamerikāņu hokejists, kurš ASV izlases sastāvā ir piedalījies olimpiskajās spēlēs.
## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Zubarevs

**Andrejs Zubarevs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2020. gada Zubarevs pārstāv KHL komandu Maskavas "Spartak". 2005. gada NHL draftā Zubarevu ar kopējo 187. numuru sestajā kārtā izvēlējās Atlantas "Thrashers".

Savas karjeras sākumā pārstāvējis Krievijas Superlīgas komandas Ufas "Salavat Julajev" un Kazaņas "Ak Bars". KHL pirmajās divās sezonās pārstāvējis Mitišču "Atlant". 2010–11. gada sezonā aizvadījis 4 mačus NHL komandā Atlantas "Thrashers". Vēlāk atgriezies KHL uz pārstāvējis "Atlant", "Salavat Julajev" un Sanktpēterburgas SKA. 2017. gadā ieguvis Gagarina kausu.

Krievijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis pirmo vietu 2014. gada Pasaules čempionātā. Ieguvis zelta medaļu 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Jūels Lundkvists

**Jūels Pērs Lundkvists** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2009. gada Lundkvists pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu *[[Frölunda HC]]*. 2000. gada NHL draftā Lundkvistu ar kopējo 68. numuru trešajā kārtā izvēlējās Dalasas "Stars".

2000. gadā debitējis *[[Elitserien]]* līgas komandā *[[Västra Frölunda HC]]*. 2006. gadā pievienojies NHL komandai Dalasas "Stars", kur pavadījis trīs sezonas. Vēlāk atgriezies *Frölunda* komandā. Četras reizes kļuvis par Zviedrijas hokeja līgas uzvarētāju.

Lundkvists ir visvairāk spēļu aizvadījušais hokejists Zviedrijas hokeja līgā.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 2006., 2013. un 2017. gada Pasaules čempionātā. Piedalījies pavisam septiņos Pasaules čempionātos un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Jūela dvīņu brālis Henriks Lundkvists arī bija hokejists.

## Ārējās saites
Viktors Stolberjs

**Viktors Stolberjs** (, dzimis ) ir bijušais Zviedrijas hokejists, spēlēja labās malas uzbrucēja pozīcijā. 2006. gada NHL draftā Stolberju ar kopējo 161. numuru sestajā kārtā izvēlējās Toronto "Maple Leafs".

2009–10. gada sezonā debitēijs NHL komandā Toronto "Maple Leafs". Nākamās trīs sezonas pavadījis Čikāgas "Blackhawks", 2013. gadā izcīnot Stenlija kausu. Vēlāk spēlējis arī Našvilas "Predators", Ņujorkas "Rangers", Karolīnas "Hurricanes" un Otavas "Senators", Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Frölunda HC]]*, KHL komandās Mitišču "Atlant" un Omskas "Avangard", kā arī Nacionālās līgas komandās *[[EV Zug]]* un *[[HC Fribourg-Gottéron]]*.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2012. gada Pasaules čempionātā un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Diks Akselsons

**Diks Akselsons** (, dzimis ) ir bijušais Zviedrijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā.

2006. gada NHL draftā Akselsonu ar kopējo 62. numuru otrajā kārtā izvēlējās Detroitas "Red Wings".

Savas karjeras laikā spēlējis Zviedrijas hokeja līgas komandās *[[Djurgårdens IF]]*, *[[Färjestad BK]]*, *[[Modo Hockey]]* un *[[Frölunda HC]]*, AHL komandā Grandrepidsas "Griffins" un Nacionālās līgas komandā *[[HC Davos]]*.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2013. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis pirmo vietu un 2014. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis trešo vietu. Piedalījies arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Gumainā cūknātre

**Gumainā cūknātre** (*Scrophularia nodosa*) ir augu suga cūknātru dzimtas cūknātru ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā, tostarp Latvijā, un Rietumāzijā mēreni mitrās vai pārmitrās, atklātās augtenēs, kā arī krūmājos un mežos.

## Morfoloģija
Gumainā cūknātre ir daudzgadīgs 50—120 cm garš lakstaugs ar gumveidīgu sakneni.

Stublājs ir stāvs, kails, četršķautņains, tas parasti ir vienkāršs vai tam ir maz zaru.

Lapas ir iegareni olveidīgas vai lancetiskas, 5—15 cm garas un 2—8 cm platas. Lapas gals ir smails, mala smaili zobaina, pamats ir ieapaļš vai sekli sirdsveidīgs. Lapas uz stublāja ir izvietotas pretēji un tām ir 1—2 cm garš kāts.

Ziedi ir izvietoti zaru un stublāju galā skrajā, skarai līdzīgā ziedkopā. Zieda kauss ir ļoti īss. Vainags ir saaudzis, divlūpains, augšdaļā tumšbrūns, pie pamata zaļgans. Auglis ir ieapaļi olveidīga divvāršņu pogaļa. Zied no jūnija līdz augustam.

## Atsauces
Spārnainā cūknātre

**Spārnainā cūknātre** (*Scrophularia umbrosa*) ir augu suga cūknātru dzimtas cūknātru ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā un Rietumāzijā upju palienēs un krastu nogāzēs, avotainās vietās. Latvijā ir sastopama ļoti reti — tikai Ventas ielejas īsā posmā, ziemeļos no sugas vienlaidu izplatības areāla.

Ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

## Morfoloģija
Spārnainā cūknātre ir daudzgadīgs 80—140 cm garš lakstaugs ar stāvu, zarainu un kailu stublāju. Zarojums vairāk vai mazāk ir horizontāls. Stublājs un lapu kāts ir spārnains.

Lapas uz stublāja ir pretējas, iegareni olveidīgas, 4—12 cm garas un 2—5 cm platas. To pamats ir ieapaļš, gals smails, mala smaili zobaina. Apakšējās lapas ir kātainas, augšējās gandrīz sēdošas.

Ziedi ir izvietoti zaru un stublāja galā grupās pa 3 skrajā žuburoņskarā. Kauss ir pie pamata saaudzis. Vainags divlūpains, zaļgani sarkanbrūns. Auglis ir ieapaļa divvāršņu pogaļa. Zied no jūlija beigām līdz septembrim.


Attēls:Scrophularia umbrosa kz04.jpg|Lapas
Attēls:Scrophularia umbrosa2 W.jpg|Zieds


## Atsauces

## Ārējās saites
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — iedzīšana sieviešu komandām

**Iedzīšana sieviešu komandām** bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā. 2022. gada 12. februārī notika ceturtdaļfināla slidojums, bet 15. februārī pusfinālu un finālu slidojumi. Tajos bija pārstāvētas 8 ātrslidotāju komandas (25 sportistes) no 8 valstīm. Slidojumā varēja startēt komanda ar trim ātrslidotājiem, viņiem bija iespējas pieteikt arī vienu rezervistu.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Kanādas ātrslidotāju komanda (fināla rezultāts — 2:53.44) — HIvani Blondēna, Valērija Maltē un Izabella Vīdemana. Sudraba medaļu izcīnīja Japānas ātrslidotāju komanda (fināla rezultāts — 3:04.47) — Ajano Sato, Miho Takagi un Nana Takagi. Savukārt bronzas medaļu ieguva Nīderlandes ātrslidotāju komanda (fināla rezultāts — 2:56.86) — Antuanete de Jonga, Mareike Grūnevauda, Irēne Shautena un Irēna Vista. Kanādai šī bija pirmā olimpiskā zelta medaļa šajā disciplīnā. Sacensību laikā divas reizes tika labots olimpiskais rekords. Sākotnēji to ceturtdaļfinālā izdarīja Japānas komanda (rezultāts — 2:53.61), bet vēlāk Finālā A to vēlreiz laboja Kanādas komanda (rezultāts — 2:53.44).

## Kvalifikācija
Šajā disciplīnā bija pieejamas 8 komandu kvotas, no katras valsts viena komanda. Sešas labākās valstu komandas kvalificējās pēc snieguma 2021.—2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņas, savukārt atlikušās divas komandu vietas kvalificējās pēc laika rezultātiem.

## Medaļu ieguvēji

## Rekordi
* 

## Rezultāts
### Ceturtdaļfināls
Ceturtdaļfinālā startēja visas 8 komandas. Komandas, kuras izcīnīja 1. — 4. vietu, kvalificējās pusfināliem, bet komandas, kuras ieguva 5. — 8. vietu kvalificējās C un D fināliem.

* Datums — 2022. gada 12. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 16:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — olimpiskais rekords.

### Pusfināls
Pusfinālu veidoja divi slidojumi, kur katrā startēja pa divām komandām. Katra pusfināla slidojuma labākā komanda kvalificējās finālam A (zelta un sudraba medaļu izcīņai), bet 2. vietas ieguvēji kvalificējās finālam B (bronzas medaļu izcīņai).
 
* Datums — 2022. gada 15. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 14:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

; 1. pusfināls

; 2. pusfināls

### Fināls
Fināla kārtā notika četri slidojumi. Finālā A komandas sadalīja zelta un sudraba medaļas, finālā B notika bronzas medaļas izcīņa, finālā C komandas cīnījās par 5. un 6. vietu, bet finālā D komandas cīnījās par 7. un 8. vietu.
 
* Datums — 2022. gada 15. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 15:24 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — olimpiskais rekords.
; Fināls A

; Fināls B

; Fināls C

; Fināls D

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 25 sportisti (8 komandas) no 8 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Cūknātres

**Cūknātres** (*Scrophularia*) ir cūknātru dzimtas ģints, kurā ietilpst aptuveni 200 lakstaugu sugu. Lielākajai daļai cūknātru sugām ir raksturīgs četršķautņains stublājs, pretēji izvietotas lapas un divlūpains ziedu vainags. Šī ģints ir sastopama visā Ziemeļu puslodē.

Latvijā ir sastopamas divas cūknātru sugas:

* Gumainā cūknātre (*Scrophularia nodosa*) — bieži sastopama visā valsts teritorijā,
* Spārnainā cūknātre (*Scrophularia umbrosa*) — sastopama tikai īsā posmā Ventas ielejā, ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā.

## Atsauces
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — vīriešu stafete

**Vīriešu stafete** bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou 2022. gada 15. februārī. Tajās bija pārstāvēti 84 sportisti (21 komanda) no 21 valsts. Komandu šajās sacensībās veidoja četri biatlonisti. Katram no biatlonistiem bija jāveic 7,5 kilometru slēpojums ar šaušanu.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Norvēģijas biatlonistu komanda (finiša laiks — 1:19:50.2) — Sturla Holms Legreids, Tarjeijs Bē, Juhanness Tīngnēss Bē un Vetle Šostads Kristiansens. Olimpisko sudraba medaļu ieguva Francijas biatlonistu komanda (finiša laiks — 1:20:17.6) — Fabjēns Klods, Emiljēns Žaklēns, Simons Destjē un Kantēns Fijons Maijē. Savukārt bronzas medaļu ieguva Krievijas Olimpiskās komitejas biatlonistu komanda (finiša laiks — 1:21:49.2) — Saīds Karimulla Halili, Aleksandrs Loginovs, Maksims Cvetkovs un Eduards Latipovs.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 15. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 14:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 84 sportisti (21 komanda) no 21 valsts.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Viktors Pudāns

**Viktors Pudāns** (, miršanas gads nezināms) bija latviešu skolotājs, lauksaimnieks un Tautas Saeimas (1940) deputāts.

No 1922. gada strādāja kā Arendoles (Rundaukas) pamatskolas skolotājs.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputātu no Latgales apgabala.

## Atsauces
Ārstniecības indaine

**Ārstniecības indaine** (*Vincetoxicum hirundinaria*) ir mainīga izskata augu suga asklēpiju dzimtas indaiņu ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā un Rietumāzijā sausos upju krastos, pļavās, mežmalās, skrajos priežu mežos, bieži kaļķainās augsnēs. Latvijā ārstniecības indaine ir sastopama reti un nevienmērīgi: galvenokārt rietumu, centrālajā un dienvidaustrumu daļā. Valsts ziemeļdaļā nav konstatēta.

Šī suga ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

Uzskatāma par indīgu, jo satur glikozīdu maisījumu — vincetoksīnu.

## Morfoloģija
Ārstniecības indaine ir daudzgadīgs, 40—130 cm garš lakstaugs. Tai ir spēcīgs un zvīņains saknenis, raksturīgas daudzas saknes. Augs parasti veido nelielu ceru, īpaši atklātās vietās.

Stublājs ir stāvs, apaļš un apmatots. Lapas ir kātainas, uz stublāja izvietotas pretēji. Lapas plātne ir olveidīga, 6—10 cm gara un 2—4 cm plata. Lapas mala ir gluda, gals smails, pamats sirdsveidīgs.
left|thumb|Sēklas
Stublāja galā un lapu žāklēs var uzziedēt ziedu čemuri. Ziedu vainags ir balts. Auglis ir šaurs, aptuveni 2—4 cm garš somenis. Pie katras sēklas ir lidmatiņu pušķis. Zied no jūnija beigām līdz augustam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Progress MS-19

***Progress MS-19*** (***Прогресс МС-19***; SKS apzīmējums ***ISS-80P***) bija Krievijas automātisks *[[Progress-MS]]* sērijas kravas kosmosa kuģis, kas paredzēts kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā tika palaists 2022. gada 15. februārī. *Progress MS-19* darbību beidza 2022. gada 24. oktobrī

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2523 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela (), saspiests slāpeklis (), ūdens (). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam ) bija iekārtas un materiāli stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces, kā arī 6 pavadoņi *[[YuZGU-55]]*.

## Lidojuma gaita
*Progress MS-19* tika palaists  04:25:40  *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Baikonuras kosmodroma.
Saslēgšanās ar staciju automātiskā režīmā notika 17. februārī 07:03:20 *UTC* pie *[[Poisk (SKS)|Poisk]]* moduļa.

4. oktobrī no *Progress MS-19* tika pārsūknēta degviela uz *[[Zarja (SKS)|Zarja]]* moduļa tvertnēm.
23. oktobrī 22:45:34 *UTC* *Progress MS-19* atvienojās no stacijas. 24. oktobrī 01:51 *UTC* tika iedarbināts dzinējs bremzēšanas manevram. Kravas kuģis iegāja Zemes atmosfērā un sadega. Nesadegušās daļas  iekrita Klusā okeāna dienvidu daļā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress MS-19 lifts off to resupply the ISS Anatoly Zak
* Progress-MS 01 — 19 Gunter Dirk Krebs
Bobslejs 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — divnieki vīriešiem

**Divnieki vīriešiem** bija viena no 4 disciplīnām bobslejā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Jandziņas bobsleja un kamaniņu trasē, Pekinā. 2022. gada 14. februārī tika aizvadīts 1. un 2. brauciens, bet 15. februārī notika 3. un 4. brauciens. Olimpiskās medaļas tika pasniegtas, saskaitot visu braucienu rezultātus. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 30 bobslejistu komandas (61 sportists no 19 valstīm).

Pirmo reizi 2022. gada olimpisko spēļu laikā visas olimpiskās medaļas izcīnīja vienas valsts pārstāvji — Vācijas bobslejistu komandas. Olimpisko zelta medaļu ieguva Frančesko Frīdrihs un Torstēns Margiss (finiša laiks — 3:56.89), sudraba medaļu ieguva Johanness Lohners un Floriāns Bauers (finiša laiks — 3:57.38), bet bronzas medaļu ieguva Kristofs Hafers un Matiass Zommers (finiša laiks — 3:58.83). Frīdrihs ar Margisu aizstāvēja savu olimpisko zelta medaļnieku titulu, ko izcīnīja iepriekšējās 2018. gada Phjončhanas spēlēs. Savukārt pārējiem šīs bija pirmās olimpiskās medaļas.

Šajā disciplīnā startēja divas Latvijas bobslejistu komandas. Oskars Ķibermanis un Matīss Miknis izcīnīja 9. vietu (finiša laiks — 3:59.34), bet Emīls Cipulis un Edgars Nemme ieguva 17. vietu (finiša laiks — 4:00.90).

## Kvalifikācija
* 
Bobsleja divnieku disciplīnā vīriešiem bija pieejamas 30 divnieku kvalifikācijas kvotas. Kvalifikācija tika noteikta, pamatojoties uz pasaules rangu 2021./2022. gada sezonā no 2020. gada 15. oktobra līdz 2022. gada 16. janvārim. Pilotiem ir jābūt piedalījušies sešās dažādās sacīkstēs trīs dažādās trasēs un jābūt ierindotiem vismaz piecās no šīm sacīkstēm. Turklāt pilotam ir jābūt starp 50 labākajiem vīriešu sacensībās.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
Sportistēm bija jāveic četri braucieni. Finiša laiks sportistiem tika aprēķināts, saskaitot visu četru braucienu laikus kopā.

* Datums — 2022. gada 14. februāris (1. un 2. brauciens) un 15. februāris (3. un 4. brauciens)
* Sacensību sākuma laiks — 20:05 (1. brauciens), 21:40 (2. brauciens), 20:15 (3. brauciens) un 21:50 (4. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce (1. brauciens) — 
* Atsauce (2. brauciens) — 
* Atsauce (3. brauciens) — 
* Atsauce (4. brauciens) — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 61 sportists (30 komandas) no 19 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Bobslejs 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Sedžona (pilsēta)

**Sedžona** (, ) ir Dienvidkorejas īpašā pašpārvaldošā pilsēta un Dienvidkorejas *[[de facto]]* administratīvā galvaspilsēta. Sedžona ir dibināta 2007. gadā kā plānveida pilsēta ar mērķi mazināt pārblīvētību galvaspilsētā Seulā un veicināt investīciju pieplūdi valsts vidusdaļā.

Kopš 2012. gada Dienvidkorejas valdība uz pilsētu ir pārcēlusi daļu ministriju un iestāžu, tomēr liela daļa joprojām darbojas galvaspilsētā. 2024. gadā Sedžonā dzīvoja 394 630 cilvēku. Plānots, ka pilsētas izveide tiks pabeigta 2030. gadā, kad tajā dzīvotu ap 500 000 cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites