open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alberts Legzdiņš

**Alberts Legzdiņš** (dzimis , miris ) bija ASV latviešu ģitārists, komponists un dziedātājs, muzikālās apvienības "Čikāgas piecīši" dibinātājs un vadītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1933. gada 1. maijā Rīgā, daiļkrāsotāja ģimenē. Vecāki izšķīrās, kad viņam bija četri gadi, tēvs krita Otrajā pasaules karā. Alberts ar māti 1944. gadā devās bēgļu gaitās un 6 gadus pavadīja Eslingenes pārvietoto personu (DP) nometnē, vēlāk pārcēlās uz ASV. Dzīvoja Čikāgā, kur strādāja alumīnija rūpnīcā.

1961. gadā kopā ar Modri Avotiņu, Uldi Ievanu un Jāni Rinkušu nodibināja jauniešu grupu "Čikāgas piecīši", kas muzicēja pārveidotā kantrimūzikas stilā. Grupas pastāvēšanas laikā kopā ar Legzdiņu tās sastāvā darbojušies vairāk nekā 30 mūziķu un dziedātāju, arī viņa sieva Skaidrīte, meita Mārīte un citi ģimenes locekļi. Piedalījās trimdas latviešu dziesmu svētku rīkošanā, trenēja bērnus futbolā, viņa trenētā futbola komanda regulāri piedalījās Trīszvaigžņu spēlēs.

1989. gadā viņa vadītā grupa uzstājās Mežaparka Lielajā estrādē, kur sapulcējās ap 100 000 klausītāju, pēc tam Legzdiņš regulāri koncertēja Latvijā. Komponēja dziesmuspēli "Eslingena", izdeva autobiogrāfisko grāmatu "Čikāgas piecīšu brīnišķīgie piedzīvojumi". 2011. gadā grupa "Čikāgas piecīši" paziņoja par aktīvās muzicēšanas pārtraukšanu. Par godu grupas 50 gadu jubilejai 2011. gadā tika uzņemta dokumentālā filma "Par mani, draudziņ, nebēdā".

Miris 2017. gada 18. martā Čikāgas priekšpilsētā Lombardā. izvadīts no Čikāgas Sv. Pētera baznīcas.

## Diskogrāfija
"Čikāgas piecīšu" diskogrāfijā ir vismaz 12 skaņuplates, 16 kasetes un 10 kompaktdiski.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis 
* Latvijas mūzikas ierakstu gada balva par mūža ieguldījumu (Čikāgas piecīšu sastāvā, 2013)

## Atsauces
Sojuz MS-11

***Sojuz MS-11*** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā tika palaists 2018. gada 3. decembrī; uz zemes atgriezās 2019. gada jūnijā.

Sākotnēji *Sojuz MS-11* palaišana bija plānota 2018. gada 20. decembrī. Pēc *[[Sojuz MS-10]]* avārijas 11. oktobrī kosmosa kuģa startu pārcēla uz
3. decembrī, lai apkalpe ierastos pirms *[[Sojuz MS-09]]* atgriešanās uz zemes.

## Apkalpe
Kuģa *Sojuz MS-11* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Aleksandrs Skvorcovs, komandieris, *[[Roskosmos]]* 
* Luka Parmitāno, lidojuma inženieris, Eiropas Kosmosa aģentūra, 
* Endrū Morgans, lidojuma inženieris, NASA, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz MS-11* tika palaists  11:31:52 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.

Kosmosa kuģis ar staciju saslēdzās 3. decembrī 17:33 *UTC* (sešas stundas pēc starta) pie *[[Poisk (SKS)|Poisk]]* moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās notika automātiskā režīmā.

No stacijas *Sojuz MS-11* atvienojās  23:25:30 *UTC*.
Pēc bremzēšanas manevra beigām parādījās signāls, ka nedarbojas viens no orientācijas dzinēju kolektoriem. Automātiskā sistēma pārslēdzās uz rezerves kolektoru, un nolaišanās notika bez problēmām.
Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 25. jūnijā 02:47:50 *UTC*, 148 km uz dienvidaustrumiem no Žezkazghanas, Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 203 dienas 15 stundas 15 minūtes 58 sekundes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Хроника подготовки и полёта корабля «Союз МС-11» с экипажем экспедиции МКС (ISS-57S) astronaut.ru
Namecoin

***Namecoin*** ir kriptovalūta, kas uztur .bit augšējā līmeņa domēnu, kas darbojas neatkarīgi no Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporācijas (ICANN). Tā ir pieminēta ICANN ziņojuma projektā kā visplašāk zināmais izkliedētas kontroles un privātuma piemērs DNS.

Cits potenciāls *Namecoin* pielietojums ir laikzīmogošana un notāra sistēma.

*Namecoin* izmanto "apvienoto rakšanu" (), kur "racēji" vienlaicīgi darbojas gan pie *Namecoin*, gan arī *[[Bitcoin]]* tīkla uzturēšanas.

## Atsauces
Davids Senžaks

**Davids Senžaks** (*David Saint-Jacques*, ; dzimis ) ir Kanādas kosmonauts, inženieris, astrofiziķis, ārsts.

1993. gadā Davids Senžaks Monreālas politehnikumā ieguva bakalaura grādu fizikālajā inženierijā.
1998. gadā Kembridžas Universitātē viņš ieguva filozofijas doktora grādu astrofizikā.
2005. gadā Lavala Universitātē Senžaks ieguva medicīnas doktora grādu.
2007. gadā Makgila Universitātē viņš pabeidza rezidentūru ģimenes medicīnā.

2009. gada 13. maijā Davids Senžaks tika uzņemts Kanādas kosmosa aģentūras astronautu grupā. Pēc tam viņš kopā ar NASA 20. grupu izgāja astronautu vispārējo sagatavošanas kursu.

Davida Senžaka pirmais kosmiskais lidojums sākās 2018. gada decembrī, ar kosmosa kuģi *[[Sojuz MS-11]]* dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju. Viņš bija 57. ekspedīcijas, 58. ekspedīcijas un 59. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes atgriezās 2019. gada jūnijā.

## Kosmisko lidojumu kopsavilkums

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Ārējās saites
* Biography of David Saint-Jacques CSA
* Давид Сан-Жак astronaut.ru
Armands Birkens

**Armands Birkens** (dzimis ) ir ASV latviešu  muzikālās apvienības "Čikāgas piecīši" ģitārists, komponists un dziedātājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1954. gada 9. janvārī trimdas latviešu ģimenē. Studēja mūzikas vēsturi un dziedāšanu, izveidoja duetu ar māsu Lauru, ilgus gadus dejoja Čikāgas tautas dejas grupā "Dzelme" un dziedāja vīru korī "Daugavieši", piedalījās vairākos ASV un Kanādas latviešu dziesmusvētkos. 

1973. gadā pievienojās grupai "Čikāgas piecīši", Birkens ir sacerējis populārās dziesmas "Mūsu mīlestība", "Par mani, draudziņ, nebēdā", "Saules diena", "Roze", "Dziesma vasarai", "Līgo dziesma", "Lai visa pasaule to redz".
1989. gadā kopā ar "Čikāgas piecīšiem" uzstājās Mežaparka Lielajā estrādē, kur sapulcējās ap 100 000 klausītāju, arī pēc tam regulāri koncertēja Latvijā. 2011. gadā grupa "Čikāgas piecīši" paziņoja par aktīvās muzicēšanas pārtraukšanu. 
Birkens ir Čikāgas Latviešu biedrības priekšsēdis.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 5. šķira (2019).
* Latvijas mūzikas ierakstu gada balva par mūža ieguldījumu (Čikāgas piecīšu sastāvā, 2013)

## Atsauces
Ēriks Upenieks

**Ēriks Upenieks** (dzimis  Dobelē) ir latviešu ģitārists, kontrabasists, diriģents un mūzikas pedagogs.

## Dzīvesgājums
Upenieks dzimis 1979. gada 2. augustā Dobelē. 1999. gadā beidzis Jelgavas mūzikas koledžu kontrabasa, orķestra diriģenta un mūzikas pedagoga specialitātē. Mūziķa karjeru sācis, spēlējot Jelgavas Bigbendā, kā arī Normunda Rutuļa pavadošajā ansamblī. 2000. gadā pārcelies uz dzīvi Rīgā, un kā ģitārists spēlējis neskaitāmos projektos un grupās.

Savu solo programmu sācis rakstīt 2015. gada rudenī, bet koncertēt ar to sāka 2016. gada pavasarī. Kā mūziķis piedalījies aptuveni 20 CD albumu ierakstos. Kā studijas mūziķis piedalījies vairāk kā 300 skaņdarbu ierakstos. Kā skaņu ierakstu režisors strādājis Rodrigo Fomina studijā, Ērika Stendzinieka reklāmas studijā, kā arī savā *EU Studio* ierakstu studijā.

Ierakstījis 2 solo albumus — "Visuma Skaņa" un "Vakara Valsītis". Joprojām muzicē dažādos džeza un populārās mūzikas projektos, kā arī pastāvīgs *Bague Duo* dueta dalībnieks.

## Privātā dzīve
Pirmo reizi precējies 2001. gadā, laulībā piedzima meita. Vēlāk, 2017. gadā apprecējās ar Gintu Upenieci (Ceru) Kuldīgas baznīcā pie sabiedrībā zināmā mācītāja Mārtiņa Burke Burkevica, vedēji pārim bija mūziķi Kristaps un Ginta Krievkalni. 2017. gada aprīlī sagaidīja meitu.

## Solo albumi
* "Visuma Skaņa " (CD 2016)
* "Vakara Valsītis " (CD 2017)
* *Bague duo* (CD 2017, sadarbībā ar Aivaru Hermani)

## Atsauces
Doktora Īvensa klusēšana

"**Doktora Īvensa klusēšana**" ir padomju režisora Budmira Metaļņikova 1973. gadā kinostudijā "Mosfilm" uzņemtā fantastikas filma.

## Sižets
Lidmašīna, kurā atrodas doktors Martins Īvenss, kas nodarbojas ar cilvēka dzīves pagarināšanas problēmu, cieš avāriju un iekrīt Atlantijas okeānā. Atnācēji no planētas Oraina izglābj vairākus pasažierus, kas guvuši maznozīmīgus ievainojumus. 

Starp pasažieriem un atnācējiem izveidojas kontakts. Doktors Īvenss aicina tos palīdzēt tam viņa darbā. Taču Zemes militārpersonas jau ir pamanījušas svešzemnieku kuģi. Seko negaidīts militārās lidmašīnas uzbrukums, viens no atnācējiem iet bojā, un citplanētieši maina savus plānus. Tie atsakās palīdzēt zemiešiem un dzēš lidmašīnas pasažieru atmiņas. Doktors Īvenss ir vienīgais, kura atmiņas tiek saglabātas. Viņš apsola turēt notikušo noslēpumā.

## Lomās
* Sergejs Bondarčuks — *Martins Īvenss*
* Žanna Bolotova — *Orante*
* Irina Skobceva — *Evelīna*
* Leonīds Oboļenskis — *Zors*
* Igors Kuzņecovs — *Rins*
* Boriss Romanovs — *Buami*
* Oļģerts Kroders — *Grass*
* Gunārs Placēns — *Bems*
* Pranas Pjaulokas — *Lacki*
* Valerijs Hļevinskis — *Fazenda* 
un citi aktieri.

## Apbalvojumi
1974. gadā filmai tika piešķirta Triestē notiekošā starptautiskā zinātniskās fantastikas filmu festivāla žūrijas īpašā balva, Žannai Bolotovai kā labākajai aktrisei tika piešķirta festivāla balva "Sudraba asteroīds".

## Atsauces

## Ārējās saites
* «Молчание доктора Ивенса»  в онлайн-кинотеатре «Мосфильма»
2018. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm (mačs)

**2018. gada [[Pasaules čempionāts šahā sievietēm|Pasaules sieviešu šaha čempionāts]]** notika no 2. līdz 20. maijam Ķīnas pilsētās  Šanhajā un Čuncjinā. Tas bija mačs starp 2017. gada Pasaules sieviešu šaha čempionāta uzvarētāju Taņu Džunji un 2015.—2016. gada FIDE sieviešu Grand Prix uzvarētāju Dzjui Veņdzjuņu.

Desmit partiju mačā ar rezultātu 5½ : 4½ uzvarēja pretendente Dzjui Veņdzjuņa un kļuva par Pasaules čempioni.

## Mača programma un rezultāts
Kauliņu krāsa tika izlozēta atklāšanas ceremonijā. Laika kontrole bija 90 minūtes pirmajiem 40 gājieniem, pēc tam vēl 30 minūtes partijas nobeigšanai, plus 30 sekunžu pieskaitījums pēc katra izdarītā gājiena, sākot no pirmā.

Mača programma:

:Šanhajā
* Atklāšana: 2. maijā  (Izloze)
* 1. partija: 3. maijā 
* 2. partija: 4. maijā 
* 3. partija: 6. maijā 
* 4. partija: 7. maijā 
* 5. partija: 9. maijā 
:Čuncjinā
* 6. partija: 12. maijā 
* 7. partija: 13. maijā 
* 8. partija: 15. maijā 
* 9. partija: 16. maijā 
* 10. partija: 18. maijā 
* Noslēgums: 19. maijā 

:

## Atsauces

## Ārējās saites
*Oficiālā mājaslapa 
*Mača reglaments
Zeļļi

**"Zeļļi**" ir viena no ievērojamākajām latviešu šlāgermūzikas grupām, kas ir dibināta 1978. gadā Ozolmuižā. Tās sastāvā ir solists Raitis Treijs, taustiņinstrumentālists un dziesmu vārdu autors Jānis Vējiņš, kurš ir grupas dibinātājs un līderis, saksofonists Aigars Čudars un ģitārists Ilmārs Stivriņš. Grupa tiek uzskatīta par Latvijas šlāgermūzikas pionieriem un izdevusi 13 albumus.

Par grupas populārākajām dziesmām uzskatāmas  "Vedēj, pasteidzies!", "Rudzupuķes", "Vēl tu nāc" un "Krustcelēs".

## Biogrāfija

Latviešu šlāgermūzikas grupa "Zeļļi" savu darbību uzsāka 1978. gada rudenī Ozolu (Ozolmuižas) profesionāli tehniskajā vidusskolā. Grupas dibinātājs un mūzikas autors Jānis Vējiņš Ozolos bija autoapmācības pasniedzējs un skolas vadība viņam uzticēja ansambļa vadīšanu. Par ansambļa solistu kļuva skolas audzēknis Raitis Treijs. **Ozolu skolas ansamblis** piedalījies dažādās skatēs un konkursos. Raitim pēc vidusskolas sekoja dienests padomju armijā, tālu prom no Latvijas, bet Jānis turpināja ansambļa vadīšanu. Pēc atgriešanās no armijas Raitis atgriezās dziedāt tai pašā Ozolmuižas ansamblī, skola sagādāja aparatūru, tika pieņemts nosaukums "Zeļļi", un sākās aktīva koncertdarbība.. Dziedātājs Raitis Treijs gan šīs uzstāšanās nesauca par koncertiem, bet ballītēm.

Grupai popularitāti atnesa piedalīšanās 1991. gada Mikrofona aptaujā, kur "Zeļļu" izpildītā dziesma "Vedēj, pasteidzies" sagādāja atpazīstamību visā Latvijā. 

Grupā kopš 1978. gada muzicē Raitis Treijs un Jānis Vējiņš, bet grupā darbojušies arī Ivars Birkāns, Ilmārs Stivriņš, Aigars Čudars, Igors Krilovs. Solisti bijuši Ainārs Brengulis, Raitis Treijs, Pēteris Vējiņš, Dina Janiša, Varis Šteinbergs. Ansamblī vēl spēlējuši Ilgvars Zirnis (sitamie instrumenti), Edgars Priedītis (bass), Uldis Butka (ģitāra), Ainārs Lilientāls (ģitāra), Māris Mārtiņjēkabs (sitamie instrumenti), Ivars Meijers (ģitāra), Vilnis Rozītis (bass), brāļi Arnīši (trompete), Aldis Kaksis (basģitāra), Guntis Vilde (sitamie instrumenti), Gints Kopštāls.

Pēdējā laikā "Zeļļiem" ir ierakstītas dziesmas kopā ar Jāni Gravu un Evu Grāveli (Baumani).

## Dalībnieki
* Raitis Treijs — balss (kopš 1978. gada)
* Jānis Vējiņš — taustiņinstrumenti, balss, akordeons (kopš 1978. gada)
* Aigars Čudars — saksofons
* Ilmārs Stivriņš — ģitāra

## Bijušie dalībnieki
* Pēteris Vējiņš — ģitāra, balss
* Ivars Birkāns — saksofons
*Ainārs Brengulis, - balss
*Dina Janiša - balss
*Varis Šteinbergs
*Ilgvars Zirnis — sitamie instrumenti
*Edgars Priedītis — basģitāra
*Uldis Butka — ģitāra
*Ainārs Lilientāls — ģitāra
*Māris Mārtiņjēkabs — sitamie instrumenti
*Ivars Meijers — ģitāra
*Vilnis Rozītis — basģitāra
*brāļi Arnīši
*Jānis Saliņš — trompete
*Aldis Kaksis — basģitāra
*Guntis Vilde — sitamie instrumenti
*Gints Kopštāls

## Atsauces
Einārs Jaunbrālis

**Einārs Jaunbrālis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu mūziķis un skaņu režisors, muzikālās grupas Jumis dibinātājs.

## Biogrāfija
Dzimis 1962. gada 10. oktobrī Rīgā. Mācījies spēlēt trompeti Pāvula Jurjāna mūzikas skolā, bet gadu vēlāk pārcēlās uz Emīla Dārziņa mūzikas skolu. 1980. gadā Latvijas mūzikas vidusskolu audzēkņu konkursā Einārs izcīnīja 1. vietu trompetes spēlē. Sekoja studijas konservatorijā Georga Sniķera trompetes spēles klasē. Kopš mazotnes Jaunbrālis bija aizrāvies ar džezu, klausījās skaņuplates un magnetofona ierakstus, mēģināja spēlēt un improvizēt pats. 80. gadu sākumā Jaunbrālis pie Rīgas džeza kluba nodibināja Rīgas diksilendu, kur pats spēlēja trompeti, paralēli pelnot naudu Operas un baleta teātra orķestrī.

Vēlāk Jaunbrālis sāka komponēt mūziku. Tapa mūzika Dailes teātra studentu diplomdarba izrādei. Jaunbrālim kopš 80. gadu vidus Latvijas Radio tika uzticēti gan akadēmiskās mūzikas ieskaņojumi, gan popmūzikas ieraksti. To vidū bija arī slavenās "Līvu" dziesmas "Dzimtā valoda" iemūžinājums, un, pietuvojies Latvijas popmūzikai, 1988. gada rudenī tieši Einārs Jaunbrālis nomainīja Imantu Kalniņu taustiņinstrumentālista amatā grupā "Turaidas Roze".

Vēl pirms tam Jaunbrālis sacerēja mūziku Krāmu ielas teātra izrādēm, kā skaņu režisors sadarbojās ar grupu "Sīpoli". Kad nesaskaņu dēļ pajuka grupa "Turaidas Roze", tapa jauns projekts "Jumis", kurā apvienojās "Turaidas Rozes" un "Sīpolu" mūziķi Eināra Jaunbrāļa vadībā. Vispirms dzima jauni aranžējumi Imanta Kalniņa dziesmām, kas ieskaņotas platē *Sky’s Ey*, bet drīz vien sāka komponēt paši grupas dalībnieki, un 1989. gadā Jaunbrāļa dziesma "Putnu ceļš" ar Ojāra Vācieša vārdiem "Jumja" priekšnesumā ierindojās 8. vietā Mikrofona aptaujā.

1989. gada mūzikas profesionāļu aptaujā, kuru rīkoja LPSR Mūzikas biedrība un JKF "REMIX" producentu grupa, sadaļā "Skaņu režisori" E. Jaunbrālis ierindojās pirmajā vietā un sadaļā "Dziesmas" pirmajā vietā bija "Putnu ceļš".

90. gadu sākumā Einārs Jaunbrālis kopā ar Uģi Rozi devās peļņā uz Vāciju, līdz 90. gadu vidum samērā aktīvi darbojās kā skaņu režisors, taču pēc šī laika viņa vārds un veikums mūzikas dzīvē figurējis reti.

## Atsauces
Ada Hegerberga

**Ada Martīne Stolsmo Hegerberga** (, dzimusi ) ir Norvēģijas futboliste, Norvēģijas sieviešu izlases dalībniece. Pašlaik (2025) ir Francijas kluba Lionas "Olympique" sieviešu komandas uzbrucēja. Vairāku mediju vērtējumā atzīta par vienu no ietekmīgākajām sievietēm pasaules sportā.

2016. gadā viņa tika atzīta par labāko Norvēģijas futbolistu (abu dzimumu vērtējumā), kļūdama par pirmo sievieti, kas saņem šo balvu.

2016. gada 25. augustā A. Hegerberga tika atzīta par UEFA Eiropas Labāko futbolisti. 2017. gadā — par BBC Gada labāko futbolisti. 2018. gada viņa kļuva par pirmo Zelta bumbas sievietēm (*Ballon d'Or Féminin*) saņēmēju.

2017. gadā, protestējot pret Norvēģijas futbola federācijas nevienlīdzīgo attieksmi pret sieviešu futbolu, paziņoja par nespēlēšanu valstsvienības rindās. 2022. gada martā atgriezās izlases sastāvā, savu lēmumu pamatojot ar to, ka par NFF vadītāju kļuva bijusī futboliste Līze Klavenesa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elektromagnētiskais lauks

**Elektromagnētiskais lauks** ir lauks, kurā realizējas elektrisko lādiņu mijiedarbība. Elektrodinamikā elektromagnētiskais lauks klasiskajā tuvinājumā tiek aprakstīts ar Maksvela vienādojumiem. Pārejot no vienas inerciālas atskaites sistēmas uz citu atskaites sistēmu, katrs no tā veidojošajiem laukiem — elektriskais lauks un magnētiskais lauks — joprojām ir savstarpēji atkarīgs, un tas ir vēl viens no iemesliem, kas liek domāt par elektrisko un magnētisko lauku kā vienota elektromagnētiskā lauka izpausmi.

Elektromagnētiskais lauks tiek formulēts kā tenzors, kuru veido trīs elektriskā lauka sprieguma komponentes, trīs magnētiskā lauka indukcijas komponentes un elektromagnētiskā lauka potenciāls.

Elektromagnētiskā lauka darbība klasiskajā tuvinājumā uz elektriski lādētiem ķermeņiem tiek aprakstīta ar Lorenca spēku.

Elektromagnētiskā lauka svārstības, kas izplatītas telpā, sauc par elektromagnētiskajiem viļņiem. Elektromagnētiskie viļņi vakuumā izplatās ar gaismas ātrumu. Atkarībā no viļņu garuma vai frekvences, elektromagnētiskos viļņus dala sīkāk radioviļņos, gaismā (ietilpst arī infrasarkanais starojums un ultravioletais starojums), rentgenstarojumā un gamma starojumā.

## Ārējās saites

*
Annegrēte Krampa-Karenbauere

**Annegrēte Krampa-Karenbauere** (, ; dzimusi **Krampa** (*Krampa*) ) ir vācu politiķe, Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības vadītāja kopš 2018. gada decembra un Vācijas aizsardzības ministre kopš 2019. gada jūlija.

Laika posmā no 2011. līdz 2018. gadam bija Zāras federālās zemes premjerministre — bija pirmā sieviete šīs federālās zemes valdības vadītāja un ceturtā Vācijas vēsturē. 2018. gadā no februāra līdz decembrim Krampa-Karenbauere bija Kristīgo demokrātu apvienības ģenerālsekretāre, pēc tam tikusi ievēlēta partijas vadītājas amatā (nomainot Vācijas kancleri Angelu Merkeli).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mistera Makinlija bēgšana

"**Mistera Makinlija bēgšana**" ir padomju režisora Mihaila Šveicera 1975. gadā studijā "Mosfilm" uzņemtā divsēriju fantastikas filma.

## Sižets
Kāds vieglprātīgs zinātnieks izgudro līdzekli ("koloīdo gāzi"), kas ļauj cilvēkam aizmigt, nogulēt simt vai vairāk gadus un pamosties gandrīz tādā pašā fiziskajā stāvoklī kā pirms laišanās miegā. Koloīdā gāze tiek nekavējoties izmantota komerciālos nolūkos. Miljardieris Sems Boulders izveido salvatoriju sistēmu — labiekārtotas glabātuves dziļā pazemē tiem cilvēkiem, kas vēlas doties nākotnē — bēgt no šodien neārstējamas slimības, no garlaicības, no kodolkara draudiem vai vienkārši tāpēc, ka vēlas "palikt mūžīgi čempioni" (Brazīlijas futbola komanda). L. Ļeonova oriģinālajā stāstā, kas sarakstīts 1960. gadā, ļaudis uz salvatorijiem devās, bēgot no kara šausmām vai slēpjoties no kapitālistiskās iekārtas, filmā šī ideoloģija gandrīz nav manāma.

Filmas galvenais varonis Makinlijs ir mazs, neievērojams cilvēciņš, kādas reklāmas aģentūras darbinieks. Viņu moka nepilnvērtības komplekss, ko varonis uztver kā bailes no kodolkara un vispasaules katastrofas. Makinlijs cenšas bēgt no apkārtējās pasaules un pats no sevis. Vairāki Makinlija mēģinājumi tikt pie naudas, lai nopirktu kāroto biļeti uz salvatoriju, beidzas neveiksmīgi. Visubeidzot viņš atrod loterijas biļeti un laimē summu, kas nepieciešama salvatorija biļetes iegādei. Sapnis piepildās — Makinlijs iegrimst mierīgā miegā, lai pamostos pēc 250 gadiem.

Nomazgājies un noskuvies viņš gatavojas ienākt jaunajā pasaulē, nepievēršot uzmanību salvatorija darbinieku dīvainajai uzvedībai, kuri savus pienākumus gan pilda stingrā saskaņā ar norādījumiem, bet ar jūtamu naidu un nicinājumu. Lifts izved Makinliju virszemē, un ziedoša dārza vietā to sagaida pasaule, ko izdedzinājuši neskaitāmi kari.

Taču tas bijis tikai sapnis. Fināls ir diezgan optimistisks — Makinlijs paliek savā laikā un, lai tiktu vaļā no kompleksiem, viņš ar acīmredzamu prieku dara to, ko pirms tam nekad nav darījis.

## Lomās
* Donats Baņonis — *misters Makinlijs*
* Žanna Bolotova — *mis Betla*
* Boriss Babočkins — *miljardieris Sems Bolders*
* Alla Demidova — *ielasmeita*
* Vladimirs Visockis — *ielu dziedonis Bils Sigers*
* Leonīds Kuravļovs — *misters Droots*
* Olga Barneta — *miss Ketija Bensona* 
un citi aktieri.

## Fakti par uzņemšanu
* Šī kinofilma bija viena no pirmajām filmām, kas tika uzņemta jaunizveidotajā sistēmā ar universālu kadra formātu, kas deva iespēju filmas kopijas veidot gan parastā, gan platekrāna vai platformāta versijās.  
* Ielas ainas tika filmētas Budapeštā, kas tolaik bija visrietumnieciskākā no Austrumeiropas valstu galvaspilsētām. Filmā redzamas reklāmu izkārtnes ar uzrakstiem vācu valodā, vienā no epizodēm var redzēt izkārtni "Könyvesbolt" ("Grāmatnīca") ungāru valodā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* «Бегство мистера Мак-Кинли» на Youtube
* 
*
Tervas pagasts

**Tervas pagasts** () ir viena no Igaunijas Valgas apriņķa pašvaldībām tā rietumos. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Terva), 2 lielciemi (Helme, Hummuli) un 38 ciemi. Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Helmes, Hummuli un Pedragas pagastus, Pukas pagasta Sontagas ciemu, kā Tervas pilsētu. Robežojas ar Viljandi apriņķa Viljandi pagastu ziemeļos, Tartu apriņķa Elvas pagastu ziemeļaustrumos, Otepē pagastu austrumos, Valgas pagastu dienvidaustrumos, Latvijas Valkas novadu dienvidos, Latvijas Valmieras novadu dienvidrietumos, kā arī Viljandi apriņķa Mulgi pagastu ziemeļrietumos. 

## Apskates vietas

* Barklaja de Tolli mauzolejs (*Barclay de Tolly mausoleum*)
* Helgi akmens (*Helgikivi*)
* Helmes ala (*Helme koopad*)
* Helmes baznīcas drupas (*Helme kirik*)
* Helmes muzejs (*Helme koduloomuuseum*)
* Helmes pilsdrupas (*Helme ordulinnus*)
* Helmes svētakmens (*Helme Orjakivi*)
* Holdres muiža (*Holdre mõis*)
* Hummuli muiža (*Hummuli mõis*)
* Korkilas ala (*Koorküla koopad*)
* Rīdajas muiža (*Riidaja mõis*)
* Rīdajas muižas kapella (*Riidaja mõisa kabel*)
* Tāgeperas baznīca (*Taagepera Jaani kirik*)
* Tāgeperas muiža (*Taagepera mõis*)
* Tervas baznīca (*Tõrva kirik*)
* Tervas Brīvības kara piemineklis (*Tõrva Vabadussõja mälestussammas*)
* Tervas krogs (*Tõrva kõrtsihoone*)
* Tervas pilsētas kalns (*Tõrva linnamägi*)

## Attēlu galerija

De_Tolly_mausoleum.jpg|Barklaja de Tolli mauzolejs
Pelgupaik"Helme_koopad,".jpg|Helmes ala
Helme_Maarja_kiriku-lääneuks.jpg|Helmes baznīcas drupas
Ohvrikivi_"Orjakivi".jpg|Helmes svētakmens
Holdre_mõisa_peahoone.jpg|Holdres muiža
Hummuli_mõisa_peahoone_2012.jpg|Hummuli muiža
Riidaja_mõisa_kabel.jpg|Rīdajas muižas kapella
Taagepera_kirik.jpg|Tāgeperas baznīca
Tõrva_church_2008_1.jpg|Tervas baznīca
Tõrva_kõrts.jpg|Tervas krogs
Linnus_Tõrva_Tantsumägi.jpg|Tervas pilsētas kalns
Taagepera_mõisa_peahoone2.jpg|Tāgeperas muiža


## Ārējās saites
Valgas pagasts

**Valgas pagasts** () ir viena no Igaunijas Valgas apriņķa pašvaldībām tā dienvidos. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Valga), 3 lielciemi (Eru, Lātre, Tsirgulīna) un 48 ciemi. Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Eru, Karulas, Tahevas un Tellistes pagastus, kā arī Valgas pilsētu. Robežojas ar Otepē pagastu ziemeļaustrumos, Veru apriņķa Antslas pagastu austrumos, Veru apriņķa Reuges pagastu dienvidaustrumos, Latvijas Smiltenes novadu dienvidos, Latvijas Valkas novadu dienvidrietumos, kā arī Tervas pagastu ziemeļrietumos. 

## Apskates vietas

* Harglas baznīca (*Hargla kirik*)
* Kāgjerves muiža (*Kaagjärve mõis*)
* Karulas baznīca (*Karula kirik*)
* Karulas muiža (*Karula mõis*)
* Karulas nacionālais parks (*Karula rahvuspark*)
* Karulas pareizticīgo baznīca (*Karula õigeusu kirik*)
* Lānemetsas pareizticīgo baznīca (*Laanemetsa õigeusu kirik*)
* Lātres baznīca (*Laatre kirik*)
* Lātres pareizticīgo baznīca (*Laatre õigeusu kirik*)
* Nipernādija skulptūra (*Nipernaadi skulptuur*)
* Paju kaujas piemineklis (*Paju lahingu mälestussammas*)
* Tellingu kalns un skatutornis (*Tellingumägi*)
* Torni kalns un skatutornis (*Rebasemõisa Tornimägi*)
* Valgas Izidora baznīca (*Valga Issidori peakirik*)
* Valgas Jāņa baznīca (*Valga Jaani kirik*)
* Valgas militārais muzejs (*Valga isamaalise kasvatuse püsiekspositsioon*)
* Valgas muzejs (*Valga Muuseum*)

## Attēlu galerija

Laatre_kirik1.jpg|Lātres baznīca
Rebasemõisa_torn.jpg|Skatutornis Torni kalnā
Kaagjärve-Alamõisa_vabrikuhoone.JPG|Kāgjerves muiža
Laanemetsa_kirik_II.JPG|Lānemetsas pareizticīgo baznīca
Tellingumägi_01.jpg|Tellingu kalna skatutornis
Hargla_kirik_tagant_küljelt.JPG|Harglas baznīca
Battle_of_Paju_1.jpg|Paju kaujas piemineklis
Valga_õigeusu_kirik.jpg|Valgas Izidora baznīca
Valga_Säde_Seltsimaja.jpg|Valga muzeja ēka
Valga_Jaani_kirik_vaade_platsi_poolt._(2).jpg|Valgas Jāņa baznīca


## Ārējās saites

*Valgas militārais muzejs
*Valgas muzejs
Otepē pagasts

**Otepē pagasts** () ir viena no Igaunijas Valgas apriņķa pašvaldībām tā ziemeļaustrumos. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Otepē), 2 lielciemi (Puka un Sangaste) un 52 ciemi. Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Otepē un Sangastes pagastus, kā arī Paluperas pagasta 7 ciemus un Pukas pagasta 12 ciemus. Robežojas ar Tartu apriņķa Neo pagastu ziemeļos, Tartu apriņķa Kambjas pagastu ziemeļaustrumos, Pelvas apriņķa Kanepi pagastu austrumos, Veru apriņķa Antslas pagastu dienvidaustrumos, Valgas pagastu dienvidos, Tervas pagastu rietumos, kā arī Tartu apriņķa Elvas pagastu ziemeļrietumos. 

## Apskates vietas

* Harimē skatu tornis (*Harimäe vaatetorn*)
* Igaunijas karoga muzejs (*Eesti lipu muuseum*)
* Ilmjerves pareizticīgo baznīca (*Ilmjärve õigeusu kirik*)
* Gustava Vulfa-Ējes muzejs (*Gustav Wulff-Õie Muuseum*)
* Kekozes taka (*Kekkose matkarada*)
* Kūtsemegi kalns (*Kuutsemägi*)
* Mazais Munameģis (*Väike Munamägi*)
* Otepē baznīca (*Otepää kirik*)
* Otepē enerģijas stabs (*Otepää energiasammas*)
* Otepē pilsdrupas (*Otepää piiskopilossi varemed*)
* Otepē ziemas sporta muzejs (*Otepää talispordimuuseum*)
* Pihajerves kara ozols (*Pühajärve sõjatamm*)
* Pihajerves muiža (*Pühajärve mõis*)
* Sangastes baznīca (*Sangaste kirik*)
* Sangastes pils (*Sangaste loss*)
* Sangastes pilskalns (*Sangaste linnamägi*)
* Tehvandi sporta centrs (*Tehvandi spordikeskus*)

## Attēlu galerija

Ilmjärve_õigeusu_kirik.jpg|Ilmjerves pareizticīgo baznīca
Kuutsemägi,_2009.jpg|Kūtsemegi kalns
Otepää_church_2007_1.jpg|Otepē baznīca
Column_of_energy_Otepää_2007.jpg|Otepē enerģijas stabs
Otepää_linnamägi_02.JPG|Otepē pilsdrupas
Väike_Munamägi11.JPG|Mazais Munameģis
Pühajärv_War_Oak_2007.jpg|Pihajerves kara ozols
Pühajärve_mõisa_peahoone_2013.jpg|Pihajerves muiža
Sangaste_kirik.JPG|Sangastes baznīca
Sangaste_mõisa_peahoone3.jpg|Sangastes pils
Tehvandi-Suusastaadion-2011-jaanuar.jpg|Tehvandi sporta centrs


## Ārējās saites

*Tehvandi sporta centrs
*Vudilas atrakciju parks
Lokstenes dievturu svētnīca

**Lokstenes dievturu svētnīca** ir 2017. gada 6. maijā uz Daugavas salas lejpus Pļaviņām atvērta dievturu svētnīca, kurā ietilpst galvenā ēka, pārceltuve, pulcēšanās un karogu laukums, akmens tēls un Saules vārti. Tā nosaukta tuvumā esošā appludinātā Lokstenes pilskalna vārdā. Svētnīcu apsaimnieko Latvijas Dievturu sadraudze, kas tajā rīko dievturu pasākumus, kā arī latviešu gadskārtu un valsts svētkus.

Lokstenes dievturu svētnīcas dizainu izstrādāja Latvijas Dievturu sadraudzes darba grupa Valda Celma vadībā. Ēkas arhitekts ir Ainars Markvarts, tēlnieks — Jānis Karlovs, telpu dizaina autori — Andrejs Broks un Egons Garklāvs, bet svētnīcas celtniecību finansēja uzņēmējs Dagnis Čākurs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Reuges pagasts

**Reuges pagasts** () ir viena no Igaunijas Veru apriņķa pašvaldībām tā dienvidos. Pašvaldībā ietilpst 3 lielciemi (Miso, Reuge, Varstu) un 273 ciemi. Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Hānjas, Menistes, Miso, Reuges un Varstu pagastus. Robežojas ar Veru pagastu ziemeļos, Setomā pagastu un Krieviju austrumos, Latvijas Alūksnes novadu dienvidos, Latvijas Smiltenes novadu dienvidrietumos, Valgas apriņķa Valgas pagastu rietumos, kā arī Antslas pagastu ziemeļrietumos.

## Apskates vietas

* Ēbikuoru HES-muzejs (*Ööbikuoru hüdrotöökoda-muuseum*)
* Hinni kanjons (*Hinni kanjon*)
* Karulas nacionālais parks (*Karula rahvuspark*)
* Lielais Munameģis (*Suur Munamägi*)
* Luhaso dabas liegums un taka (*Luhasoo maastikukaitseala*)
* Menistes muzejs (*Mõniste külamuuseum*)
* Menistes-Ritsiku baznīca (*Mõniste-Ritsiku kirik*)
* Plāni baznīca (*Plaani kirik*)
* Reuges baznīca (*Rõuge kirik*)
* Reuges pilskalns (*Rõuge linnamägi*)
* Rogozi muiža (*Rogosi mõis*)
* Rozas baznīca (*Roosa kirik*)
* Rūsmē baznīca (*Ruusmäe kirik*)

## Attēlu galerija

Hinni_kanjon.jpg|Hinni kanjons
Rõuge_Maarja_kirik.jpg|Reuges baznīca
Suur_Munamägi.jpg|Lielais Munameģis
Ööbikuoru_hüdrotöökoda-muuseum.jpg|Ēbikuoru HES-muzejs
Rõuge_muinastalu.jpg|Reuges pilskalns
Plaani_church.jpg|Plāni baznīca
Karula_vaade.jpg|Karulas nacionālais parks
Roosa_Jakobi_kirik_2013.JPG|Rozas baznīca
Mõniste-Ritsiku_kirik_2013-08.jpg|Menistes-Ritsiku baznīca
Luhasoo.jpg|Luhaso purvs
Rogosi_mõisa_sissesõiduvärav_kellatorniga_2012_1.jpg|Rogozi muižas vārti


## Ārējās saites

*Ēbikuoru HES-muzejs
*Menistes muzejs
*Lielais Munameģis
Setomā pagasts

**Setomā pagasts** () ir viena no Igaunijas Veru apriņķa pašvaldībām tā pašos austrumos. Pašvaldībā ietilpst 1 lielciems (Verska) un 156 ciemi. Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Meremē, Mikitamē un Verskas pagastus, kā arī vēsturiskā Luhamā nulka ciemus. Dalās divās savstarpēji nesaistītās daļās un ietver Krievijas pierobežu — setu apdzīvotos apvidus. Robežojas ar Pleskavas ezeru ziemeļos, Krieviju austrumos, Veru pagastu un Reuges pagastu rietumos, kā arī Tartu apriņķa Repinas pagastu ziemeļrietumos.

## Apskates vietas

* Hermas atsegums (*Härma Mäemine müür*)
* Hermas Lejas atsegums (*Härma Alumine müür*)
* Kuksinas kalns (*Kuksina mägi*)
* Mēksi pareizticīgo baznīca (*Meeksi õigeusu kirik*)
* Obinitsas muzejs (*Obinitsa muuseum*)
* Sātses setu muzejs (*Saatse seto muuseum*)
* Setu muzejs (*Seto Talumuuseum*)
* Uzinitsas kapella (*Usinitsa tsässon*)
* Verskas pareizticīgo baznīca (*Värska õigeusu kirik*)

## Attēlu galerija

Värska_Church_01.jpg|Verskas pareizticīgo baznīca
Seto_Talumuuseumi_värav,_8._juuli_2013.jpg|Setu muzejs
Saatse_Seto_Museum1.jpg|Sātses setu muzejs
Obinitsa_muuseum_(2015).jpg|Obinitsas muzejs
Härma_alumine_müür.JPG|Hermas Lejas atsegums
Härma_mäemine_müür.JPG|Hermas atsegums
Kuksina_mägi_2013.jpg|Kuksinas kalns
Meeksi_kirik_201109_1.jpg|Mēksi pareizticīgo baznīca


## Ārējās saites

* Obinitsas muzejs
* Setu muzejs
Antslas pagasts

**Antslas pagasts** () ir viena no 5 Igaunijas Veru apriņķa pašvaldībām tā ziemeļrietumos. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Antsla), 2 lielciemi (Kobela, Vanaantsla) un 52 ciemi. Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Antslas un Urvastes pagastus. Robežojas ar Pelvas apriņķa Kanepi pagastu ziemeļaustrumos, Veru pagastu ziemeļaustrumos, Reuges pagastu ziemeļaustrumos, Valgas apriņķa Valgas pagastu rietumos, kā arī Valgas apriņķa Otepē pagastu ziemeļrietumos. 

## Apskates vietas

* Kaikas pareizticīgo baznīca (*Kaika õigeusu kirik*)
* Karulas nacionālais parks (*Karula rahvuspark*)
* Krāvi pareizticīgo baznīca (*Kraavi õigeusu kirik*)
* Tammes-Lauri ozols (*Tamme-Lauri tamm*)
* Urvastes baznīca (*Urvaste kirik*)
* Urvastes ieleja (*Urvaste ürgorg*)
* Vana-Antslas muiža (*Vana-Antsla mõis*)

## Attēlu galerija

Tamme-Lauri_Tamm_suvel.jpg|Tammes-Lauri ozols
Urvaste_kirik.jpg|Urvastes baznīca
Antsla-Kanepi_maantee.jpg|Urvastes ieleja
Vana-Antsla_mõisa_peahoone_juunis_2012.jpg|Vana-Antslas muiža
Kraavi_kirik_2014_10.jpg|Krāvi pareizticīgo baznīca
Kaika_kerik.jpg|Kaikas pareizticīgo baznīca
Karula_vaade.jpg|Karulas nacionālais parks


## Ārējās saites
Līgava bez pūra

thumb|left|Lugas 1879. gada pirmizdevums
**"Līgava bez pūra"** () ir krievu dramaturga Aleksandra Ostrovska luga, kas tika publicēta 1879. gadā žurnālā *[[Otečestvennije Zapiski]]*. Luga guva panākumus pēc autora nāves.

Ostrovskis sāka rakstīt lugu 1874. gadā, tās pamata ir nejauši laikrakstā izlasītā kriminālziņa, ka kādā Krievijas guberņā vīrs aiz greizsirdības nogalinājis savu jauno sievu. Lugas centrā ir trūcīgas atraitnes meita Larisa kas ir atkarīga no mātes veiklības un vīriešu finansiālā atbalsta, jo pašai nav ne graša pie dvēseles. Mēģinājums izrauties no šīm tirgus attiecībām beidzas ar daudzām sāpīgām nodevībām.

Latvijā šī luga tika uzvesta Nacionālajā teātrī 1948. gadā Veras Baļunas iestudējumā ar Veltu Līni Larisas lomā, 1982. gadā Liepājas teātrī Oļģerta Krodera režijā ar Indru Briķi Larisas lomā, 2005. gadā Nacionālajā teātrī Indras Rogas režijā ar Līgu Zeļģi titullomā un 2012. gadā Valmieras teātrī Oļģerta Krodera iestudējumā ar Ievu Puķi galvenajā lomā. 
## Atsauces

## Ārējās saites
Megi

**Megi** ( — 'kalns') ir igauņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Estere Megi (*Ester Mägi*; 1922—2021) — igauņu komponiste;
* Konrads Megi (*Konrad Mägi*; 1878—1925) — igauņu mākslinieks;
* Rasmuss Megi (*Rasmus Mägi*; 1992) — igauņu vieglatlēts;
* Voldemārs Megi (*Voldemar Mägi*; 1914—1954) — grieķu-romiešu stila igauņu cīkstonis.
Veru pagasts

**Veru pagasts** () ir viena no Igaunijas Veru apriņķa pašvaldībām tā ziemeļu daļā. Pašvaldībā ietilpst 5 lielciemi (Koze, Parksepa, Semerpalu, Vastselīna, Veimela) un 183 ciemi. Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Vasmas, Semerpalu un Veru pagastus. Robežojas ar Pelvas apriņķa Pelvas pagastu ziemeļos, Pelvas apriņķa Repinas pagastu ziemeļaustrumos, Setomā pagastu un Krieviju austrumos, Reuges pagastu dienvidos, Antslas pagastu rietumos, Pelvas apriņķa Kanepi pagastu ziemeļrietumos, bet Veru pilsēta ir anklāvs pagasta teritorijā.

## Apskates vietas

* Augusta Sabes bojāejas vieta (*Metsavend A. Sabbe langemiskoht*)
* Heimtali Pētera baznīca (*Heimtali Peetri kirik*)
* Kirumpē pilsdrupas (*Kirumpää linnuse varemed*)
* Kiti ieleja (*Kütiorg*)
* Pindi baznīca (*Pindi kirik*)
* Piuzas alas (*Piusa koopad*)
* Vastselīnas baznīca (*Vastseliina kirik*)
* Vastselīnas muižas kapela (*Vastseliina mõisa kabel*)
* Vastselīnas pilsdrupas (*Vastseliina linnuse varemed*)

## Attēlu galerija

Heimtali_Peetri_kirik_Sõmerpalu_vallas.JPG|Heimtali Pētera baznīca
Kirumpää_linnus,_2.jpg|Kirumpē pilsdrupas
Lasva_kirik_-_panoramio.jpg|Pindi baznīca
Kütiorg.JPG|Kiti ieleja
Piusa_koopad_2011_09.jpg|Piuzas alas
Vastseliina_linnus.JPG|Vastselīnas pilsdrupas
Vastseliina_kirik,_2014-09-19.JPG|Vastselīnas baznīca
Vastseliina_mõisa_kabel_03.JPG|Vastselīnas muižas kapela


## Ārējās saites
Mobutu Sese Seko

**Mobutu Sese Seko Kuku Ngbendu Va Za Banga**, īstajā vārdā **Žozefs Desīrs Mobutu** (*Joseph-Désiré Mobutu*, dzimis , miris ), bija Kongo DR, vēlāk Zairas, prezidents un militārais diktators no 1965. līdz 1997. gadam. Viņš bija arī Āfrikas Vienotības organizācijas vadītājs no 1967. līdz 1968. gadam.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1930. gadā Lisalas pilsētā Beļģu Kongo. 1949. gadā Mobutu sāka dienēt Beļģu Kongo armijā. 1960. gadā, kad Kongo DR ieguva neatkarību no Beļģijas, pulkvedis Mobutu bija armijas štāba vadītājs. Šajā pašā gadā sākās Kongo krīze, un ar Beļģijas un Amerikas Savienoto Valstu atbalstu Mobutu gāza demokrātiski ievēlēto premjerministra Patrisa Lumumbas valdību. Tā vietā tika izveidota jauna valdība, ar kuras ziņu 1961. gadā Lumumbu nogalināja. Mobutu turpināja vadīt bruņotos spēkus, un 1965. gadā militāra apvērsuma laikā gāza valdību un pārņēma varu valstī savās rokās. Savas "valsts autentiskuma" (Zairiānizācija, *Authenticité*) programmas ietvaros 1971. gadā Kongo DR pārdēvēja par Zairu, bet 1972. gadā Žozefs Mobutu mainīja savu vārdu uz Mobutu Sese Seko.

Mobutu valstī izveidoja totalitāru režīmu, uzkrāja savas personīgās bagātības, mēģināja iznīcināt visu, kas bija saistīts ar koloniālo kultūru. Tajā pašā laikā Rietumu pasaule un Ķīna sniedza ievērojamu atbalstu viņa spēcīgās pretpadomju nostājas dēļ. Zairā viņa valdīšanas laikā bija nekontrolēta inflācija, lieli ārējie parādi un milzīgas valūtas devalvācijas. 1991. gadā, saimniecības pasliktināšanās un nemieru dēļ, Mobutu bija spiests sākt dalīt varu valstī ar opozīcijas līderiem. 1996. gada oktobrī sākās Pirmais Kongo karš, kura laikā Lorēna Kabilas nemiernieki Mobutu padzina no valsts. Trīs mēnešus vēlāk, slimojot ar prostatas vēzi, Mobutu Sese Seko nomira Marokā.

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
Mulgi pagasts

**Mulgi pagasts** () ir viena no Igaunijas Viljandi apriņķa pašvaldībām tā dienvidos. Pašvaldībā ietilpst 3 pilsētas (Abja-Paluoja, Karksi-Nuija, Meizakila), 2 lielciemi (Eizu, Halliste) un 58 ciemi. Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Abjas, Hallistes un Karksi pagastus, kā arī Meizakilas pilsētu. Robežojas ar Viljandi pagastu ziemeļaustrumos, Valgas apriņķa Tervas pagastu dienvidaustrumos, Latvijas Valmieras novadu dienvidos, Pērnavas apriņķa Sārdes pagastu rietumos, kā arī Ziemeļsakalas pagastu ziemeļrietumos. 

## Apskates vietas

* Abjas muiža (*Abja mõis*)
* Augusta Kicberga muzejs (*August Kitzbergi tubamuuseum*)
* Eizu muiža (*Õisu mõis*)
* Hallistes baznīca (*Halliste kirik*)
* Hendrikhansu atsegumi un alas (*Hendrikhansu paljandid ja koopad*)
* Īvas akmens (*Iivakivi*)
* Karksi baznīca (*Karksi kirik*)
* Karksi-Nuijas pareizticīgo baznīca (*Karksi-Nuia õigeusu kirik*)
* Karksi pilsdrupas (*Karksi ordulinnuse varemed*)
* Maimu ala (*Maimu koobas*)
* Meizakilas baznīca (*Mõisaküla kirik*)
* Meizakilas pareizticīgo baznīca (*Mõisaküla õigeusu kirik*)
* Meizakilas muzejs (*Mõisaküla muuseum*)
* Oti mežābele (*Oti mets-õunapuu*)
* Polli muiža (*Polli mõis*)
* Rutu kalns (*Rutu mägi*)
* Teringi dabas liegums (*Teringi maastikukaitseala*) un taka

## Attēlu galerija

Õisu_mõisa_peahoone1.jpg|Eizu muiža
Hendrikhansu_koopa_ava.JPG|Hendrikhansu atsegumi un alas
Halliste.jpg|Hallistes baznīca
Abja_mõisa_peahoone,_18.-20.saj..jpg|Abjas muiža
Polli_mõisa_peahoone.jpg|Polli muiža
Teringi_bog_trail.jpg|Teringi dabas lieguma taka
Karksi-Nuia_õigeusu_kirik.JPG|Karksi-Nuijas pareizticīgo baznīca
Karksi_linnuse_eellinnuse_müürid.jpg|Karksi pildrupas
Karksi_kirik.jpg|Karksi baznīca


## Ārējās saites
Baltie kakadu

**Baltie kakadu** (*Cacatua*) ir viena no kakadu dzimtas (*Cacatuidae*) ģintīm, kas apvieno 11 sugas. Dēļ dzīves vides zaudēšanas un malumedniecības (dzīvu papagaiļu ķeršana pārdošanai) vairākas šīs ģints sugas ir apdraudētas. Par kritiski apdraudētām atzītas divas sugas: Filipīnu kakadu (*Cacatua haematuropygia*) un citroncekula kakadu (*Cacatua sulphurea*).

## Izplatība
[thumb|left|240px|[Moluku kakadu (*Cacatua moluccensis*)]]
Baltie kakadu sastopami, sākot ar Filipīnām un Vollesu, izplatības reģionam uz austrumiem turpinoties līdz Zālamana salām un uz dienvidiem līdz Austrālijai, Tasmaniju ieskaitot.

## Kopīgās īpašības
Baltie kakadu ir vidēji lieli vai lieli papagaiļi ar taisnstūrveida asti. Lielākajai daļai balto kakadu apspalvojums ir balts, bet dažām sugām ir rozīgs vai gaiši dzeltens tonējums. Kā jau kakadu dzimtai raksturīgi, visām sugām ir izteiksmīgs cekuls un melns vai pelēks knābis. Abi dzimumi izskatās līdzīgi, arī jaunie putni atgādina pieaugušos.

## Sistemātika
[thumb|280px|[Filipīnu kakadu (*Cacatua haematuropygia*)]]
**Balto kakadu ģints** (*Cacatua*)
*Baltais kakadu (*Cacatua alba*)
*Citroncekula kakadu (*Cacatua sulphurea*)
*Filipīnu kakadu (*Cacatua haematuropygia*)
*Garknābja korella (*Cacatua tenuirostris*)
*Lielais dzeltencekula kakadu (*Cacatua galerita*)
*Mazā korella (*Cacatua sanguinea*)
*Moluku kakadu (*Cacatua moluccensis*)
*Rietumu korella (*Cacatua pastinator*)
*Tanimbaras kakadu (*Cacatua goffiniana*)
*Zālamanu kakadu (*Cacatua ducorpsii*)
*Zilacu kakadu (*Cacatua ophthalmica*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: White Cockatoos and Corellas Genus Cacatua
*Bird Guides: Cacatua
Rietumu reģionu protektorāts

thumb|right|Haņu karagājieni
thumb|right|Haņu impērijas centrālā teritorija un kontrolētie reģioni
**Rietumu reģionu protektorāts**, izveidots Ķīnas Haņu dinastijas laikā, apzīmē ķīniešu impērijas kontrolei pakļautu Centrālāzijas reģionu, kas centrējās mūsdienu Siņdzjanas teritorijā esošajā Tarimas ieplakā.

Par Rietumu reģionu robežu uzskatīja Lielā Ķīnas mūra Jumeņas vārtus, no kuriem sākās Zīda ceļš. 

Haņu impērijai karojot ar sjunnu klejotāju ciltīm, 2. gadsimtā p.m.ē. ķīniešu vara sasniedza šo reģionu, kuru apdzīvoja indoeiropieši. Atbilstoši ķīniešu hronikām, oāzēm bagātajā reģionā pastāvēja 36 nelielas pilsētvalstis (Turfana, Aksu, Kuča, Kašgara u.c.). Iedzīvotāju vairums bija budisti. Ķīnieši sākotnēji šeit izvietoja garnizonus sev lojālo pilsētu aizsardzībai. 59/60. gadā p.m.ē oficiāli izveidoja militārā ģenerālprotektora amatu, kas bija augstākais Haņu varas pārstāvis reģionā. 

Haņu dinastijas nestabilitāte 1. gadsimta pirmajā pusē noveda pie kontroles zaudēšanas, reģiona valstiņām pakļaujoties klejotāju varai, vai karojot savā starpā. 1. gadsimta beigās ķīniešiem pakāpeniski izdevās atjaunot kontroli pār reģionu. 89. gadā Haņu impērija beidzot uzvarēja ilgajā karā ar sjunnu klejotājiem, un protektorāta militārā nozīme samazinājās. 2. gadsimta otrajā pusē Haņu dinastijā sākas iekšējais sabrukums, un protektorāta uzturēšanai vairs nebija iespējama.  

Kīniešu kontrole šajā reģionā atgriezās vairākus gadsimtus vēlāk, Tanu dinastijas laikā.  

## Ārējās saites
Jodkrante

**Jodkrante** ( — 'Melnkraste') jeb **Šatenurta** (kursenieku: *Šatnūrta* vai *Šatnūrte*, ) ir apdzīvota vieta Lietuvas Republikā. Atrodas Kuršu kāpās, Neringas pilsētas vidus daļā (ietilpst pilsētā). Neringa ir iecienīta kūrortvieta, kuru ik gadu apmeklē ap 700 tūkstoši atpūtnieku no Lietuvas un pārējās Eiropas, jo īpaši Vācijas.

## Galerija

Gintaro_įlanka_(2).JPG|Gintara līcis
Juodkrantevakare.jpg|Jodkrante vakarā
Juidkrantesbaznycia.jpg|Jodkrantes baznīca
Vėtrungių galerija.jpg|Jodkrantes vējrāžu galerija


## Atsauces
Preila

**Preila** () jeb **Preiļi** (kursenieku: *Preiļi* vai *Prēle*, ) ir apdzīvota vieta Lietuvas Republikā. Atrodas Kuršu kāpās, Neringas pilsētas dienviddaļā. Neringa ir iecienīta kūrortvieta, kuru ik gadu apmeklē ap 700 tūkstoši atpūtnieku no Lietuvas un pārējās Eiropas, jo īpaši Vācijas.

## Galerija

File:Neringa - panoramio - Laima Gūtmane (simka… (1).jpg|Zvejnieku nami
Preiloskalnas2009060901.JPG|Preilas kalns (53,3 m)
Preilos_įlanka200906092.JPG|Preilas līcis


## Atsauces
Pervalka

**Pervalka** () jeb **Pērvelka** (kursenieku: *Pērvelka*, ) ir apdzīvota vieta Lietuvas Republikā. Atrodas Kuršu kāpās, Neringas pilsētas dienviddaļā. Pervalka ir iecienīta kūrortvieta, kuru ik gadu apmeklē ap 700 tūkstoši atpūtnieku no Lietuvas un pārējās Eiropas, jo īpaši Vācijas.

## Galerija

Domo en Pervalka 1.jpg|Zvejnieku nams
Domo en Pervalka 2.jpg|Zvejnieku nams
Domo en Pervalka 3.jpg|Zvejnieku nams
Domo en Pervalka 4.jpg|Zvejnieku nams
Domo en Pervalka 5.jpg|Zvejnieku nams
Domo en Pervalka 6.jpg|Zvejnieku nams
Vaizdas iš Pervalkos.JPG|Krastmala
Pervalka. Krantinė.JPG|Krastmala
Baltijos pakrantė. Pervalka.JPG|Baltijas jūras pludmale


## Atsauces
Ladefānsa

**Ladefānsa** (, ) ir darījumu kvartāls Parīzes rietumos pie pilsētas robežas. Ladefānsa ir daļa no Parīzes metropoles teritorijas un atrodas Ildefransas reģiona Odesēnas departamentā un iekļauj četras komūnās.

## Ārējās saites
Ziloņi un zaķi

**"Ziloņi un zaķi"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1973. gadā. Filmas režisors ir Ansis Bērziņš.

## Sižets
Animācijas filma izsmej huligānus, kā arī tos, kuri pret sabiedriskās kārtības traucētājiem izturas pasīvi.

## Atsauces
Skudriņa Tipa

**"Skudriņa Tipa"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1976. gadā. Filmas režisors ir Ansis Bērziņš.

## Sižets
Animācijas filmas pamatā ir Vitauta Ļūdēna tāda paša nosaukuma dzejolis. Filmā skudriņa Tipa pirmo reizi dzīvē iziet no savām mājām un cenšas uzzināt, kas ir saule.

## Atsauces
2018.—2019. gada Pasaules kauss skeletonā

**2018.—2019. gada [[Pasaules kauss skeletonā]]** bija vairāku skeletona sacensību notikums. 2018.—2019. gada Pasaules kausā skeletonā notika 8 sacensības. Pasaules kauss sākās 2018. gada 8. decembrī. Pirmais posms notika Siguldā. Savukārt sezona noslēdzās 2019. gada 24. februārī Kalgarī. Pasaules kausu organizēja Starptautiskā bobsleja un skeletona federācija (IBSF), kura organizē arī Pasaules kausu bobslejā. Pasaules kausa galvenais sponsors ir *[[BMW]]*.

## Posmi un kalendārs
Izsludinātais Starptautiskā bobsleja un skeletona federācijas kalendārs.

Pārāk spēcīga sniega dēļ tika atcelts 4. Pasaules kausa posms Kēnigszē, kas bija plānots paralēli arī kā Eiropas čempionāts. Eiropas čempionāts tika aizvadīts nākamajā posmā Īglsā, bet atceltā Pasaules kausa posma vietā tika aizvadīts papildus posms Kalgari trasē 22. februārī.

## Posmu uzvarētāji

## Sportistu ieņemtās vietas pa posmiem
### Vīrieši

### Sievietes

## Medaļu tabula

## Atsauces

## Ārējās saites
* Starptautiskās Bobsleja un skeletona federācijas mājaslapa
Abi gali balti, viducis zaļš

**"Abi gali balti, viducis zaļš"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1977. gadā. Filmas režisors ir Ansis Bērziņš.

## Sižets
Animācijas filma veidota kā muzikāls stāsts par gadalaikiem.

## Atsauces
Ūdensbrīnums

**"Ūdensbrīnums"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1978. gadā. Filmas režisors ir Ansis Bērziņš.

## Sižets
Animācijas filma caur filmas galvenā varoņa piedzīvojumiem iepazīstina skatītājus ar ūdensapgādes sistēmu pilsētā.

## Atsauces
Lāsts (animācijas filma)

**"Lāsts"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1979. gadā. Filmas režisors ir Ansis Bērziņš.

## Sižets
Animācijas filmā attēlota alkohola destruktīvā ietekme uz cilvēku.

## Atsauces
Smiltīne

**Smiltīne** () ir apdzīvota vieta (pilsētas daļa) Lietuvas Republikā. Atrodas Kuršu kāpu ziemeļu galā, ietilpst Klaipēdas pilsētas pašvaldībā.

## Galerija

Vaizdas nuo Hageno kalno.JPG|Skats no Hagena kalna
Smiltyné Kurische Nehrung 02.JPG|Baltijas jūras pludmale
Smiltyne ferry.jpg|Pārceltuves kuteris
Smiltine

**Smiltine** ir Kūkovas kreisā krasta pieteka Balvu novadā.

Izteka — pie Upiņiem. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Kūkovā pie Mačusolas. Bez Upiņiem un Mačusolas, upes krastos atrodas Karpova.

## Atsauces
Ribačija

**Ribačija** (), līdz 1946. gadam **Rositene** (, no  — 'rasa', ) ir apdzīvota vieta Krievijas Federācijā. Atrodas Kuršu kāpās, Kaļiņingradas apgabalā.

## Galerija

Curonian Spit NP 05-2017 img08 view from Muellers Height.jpg|Skats no Millera kalna
A street in Rybachy, Kaliningrad Oblast (23-08-2006).jpg|Ribačijas iela
File:Рыбачий 1.jpg|Ribačijas baznīca


## Ārējās saites
Manai Dzimtenei

"**Manai Dzimtenei**" ir Raimonda Paula dziesma ar Jāņa Petera vārdiem.

## Noras Bumbieres un Viktora Lapčenoka versija
Dziesma sacerēta 1972. gadā par godu gaidāmajai Latviešu dziesmu svētku simtgadei. 1973. gadā dziesma tika izdota minialbumā kā "veltījums latviešu Dziesmu svētku simtgadei" kopā ar dziesmām "Dzel manī sauli" un "Vēju stundā". Dziesmu izpildīja Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks, ierakstā piedalījās arī Latvijas radio koris diriģenta Edgara Račevska vadībā un aktieris Juris Lejaskalns ar ievadvārdiem.

2003. gadā visas trīs minialbuma dziesmas tika pievienotas R. Paula albuma "Kurzeme" izdevumam kompaktdiskā.

## Kora versija
Drīz vien tika radītas arī dziesmas kora versijas gan vīru, gan jauktajam korim. 1977. gada XVII Vispārējo latviešu Dziesmu svētku koncertā to pirmo reizi atskaņoja dziesmu svētku kopkoris diriģenta Jāņa Dūmiņa vadībā, pavadījumu atskaņoja Tautas pūtēju orķestri un bija iecerēts, ka izpildījumu papildinātu dejotāji ar horeogrāfa Alfrēda Spuras deju "Ir 1873. gads, dimd Rīga", taču noslēguma koncertā deja tika atmesta. 1977. gadā iznākušajā dziesmu svētkiem veltītajā skaņuplatē "Koncerts "Manai dzimtenei"" dziesmu ierakstījis vīru koris "Dziedonis" Imanta Kokara vadībā un Latvijas TV un radio estrādes orķestris.

Turpmāk dziesma "Manai dzimtenei" ir skanējusi gandrīz visos Vispārējos latviešu Dziesmu un deju svētkos.

2018. gadā "Manai Dzimtenei" ieguva 39. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi