Džemma Skulme

**Džemma Lija Skulme** (dzimusi  Rīgā, mirusi ) bija latviešu gleznotāja, politiķe, sabiedriskā aktīviste. Viena no nozīmīgākajām un aktīvākajām padomju laika Latvijas kultūras dzīves veidotājām. Māksliniece veicinājusi Trešās atmodas kustību. Džemmai Skulmei ir nepārvērtējama loma 20. gadsimta otrās puses Latvijas mākslas attīstībā un sabiedriskajā dzīvē.

2019. gadā Džemma Skulme saņēma Purvīša balvu par mūža ieguldījumu.

## Biogrāfija
Džemma Skulme dzimusi Rīgā 1925. gada 20. septembrī gleznotāja Oto Skulmes un tēlnieces Martas Skulmes ģimenē. Glezniecību apguvusi Latvijas Mākslas akadēmijas glezniecības nodaļā (beigusi 1949) un Repina mākslas institūtā (beigusi 1955). Strādājusi par dekoratoru palīgu Dailes un Valsts Leļļu teātrī. Ir Mākslinieku savienības biedre no 1956. gada, bijusi tās valdes priekšsēdētāja vietas izpildītāja (1977—1982) un priekšsēdētāja (1982—1992). 1976. gadā atzīta par Latvijas PSR Tautas mākslinieci. No 1993. gada ir Jaunrades fonda prezidente. Latvijas Zinātņu akadēmija māksliniecei piešķīrusi Goda locekles nosaukumu (1992), ir Latvijas Mākslas akadēmijas Goda doktore (1998). Latvijas Mākslas Augstskolu asociācija, novērtējot gleznotājas darbu, piešķīrusi *Dr. honoris causa* grādu par izcilu ieguldījumu Latvijas kultūrā. Džemma Skulme saņēmusi "Autortiesību bezgalības balvu 2017" par personālizstādes "Krāsas garša" darbu demonstrēšanu televīzijā; par gleznu "Skice Ojāra Ābola portretam", "Mēs", "Studija ar Ojāru Ābolu", "Pie galda", "Divi", "Sēdošā", "Rīts", "Kārtis", "Atgriešanās" un "Antīks motīvs" reproducēšanu izstāžu katalogā "Džemma Skulme. Ojārs Ābols. Klīga. Klātbūtne"; par gleznu "Tautumeita" un "Abstrakta kompozīcija" tālākpārdošanu izsolēs; par darbu publiskošanu internetā un retranslēšanu Francijā un Vācijā.

Džemma Skulme bijusi precējusies ar aktieri Artūru Dimiteru (1947—1953) un gleznotāju Ojāru Ābolu (no 1953), ir divi bērni — dēls plakātists Juris Dimiters (1947; mazdēls Arturs Dimiters) un meita gleznotāja Marta Skulme (1962; mazdēls Jānis Skulme).

Pēc gūžas operācijas māksliniece pārvietojās ar grūtībām. 2019. gada 8. jūlijā sekoja kritiens un gūžas locītavas lūzums. Vēlreiz Dž. Skulme slimnīcā nonāca 21. augustā, kad savās mājās, zaudējot līdzsvaru, krita un guva traumu, un piedzīvoja jau otro operāciju ar mazliet vairāk nekā mēneša starpību.

Mirusi 2019. gada 9. novembrī.

## Politiskā darbība
Džemma Skulme bijusi sabiedriski aktīva jau padomju laikā, bijusi arī LPSR Augstākās Padomes deputāte.

Nozīmīga ir Džemmas Skulmes darbība Atmodas laikā. 1988. gadā viņa bija Latvijas Tautas frontes veidotāju skaitā un 1989. gadā kā LTF pārstāve ievēlēta PSRS Tautas deputātu kongresā. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas politikā nav darbojusies, tomēr 1998. gadā Džemma Skulme bija Andra Šķēles veidotās Tautas partijas dibināšanas manifesta parakstītāju skaitā.

2008. gada intervijā māksliniece saka: "Dzīvē ir iznācis spēlēt savu lomu gan politikā, gan sabiedriskajā dzīvē, un, protams, ne jau pilnībā šī izstāde parādīs mani pašu. No vienas puses, es esmu dzīvojusi un strādājusi konkrētā laikā, manos darbos ir izskanējušas dažādas tēmas, ir bijusi, kā es to saucu, sociālā angažētība. Tas mani ir pacēlis sabiedrībā, tāpēc mani zina, un tas arī ir mīts par mani. Jo tas bija padomju laiks, un tajā bija svarīgi: tauta bija jāaicina uz sevis apzināšanos, uz sava mantojuma un savu vērtību apzināšanos – ka esam bagāta tauta, ka nedrīkstam pazaudēt to, ko esam sasnieguši, ko esam radījuši, ka nedrīkstam zaudēt pašcieņu."

## Mākslinieciskā darbība
Džemma Skulme, alegoriski attēlojot pagātni un tagadni, runā par savas un visas tautas likteni, izcelsmi un pēctecību. Mākslinieces darbus raksturo monumentalitāte un vērienīgums formā un saturā. Darbojas monumentālajā glezniecībā, grāmatu un plakātu mākslā, ir rakstu un apceru autore. Darbi veidoti lielākoties eļļas, akrila un akvareļa tehnikās. Mākslinieces radīto darbu tēli — mātes, pūrs, tautasdziesmas, kariatīdes, strēlnieki tiek tuvināti simbolam ar filozofisku vispārinājumu.
Džemma Skulme klasiskā modernisma pēctecību savā mākslā uzsvēra arī socreālisma reglamentā. Viņas glezniecības brīvais žests, krāsu enerģija, modernisma abstrahējošā pieredze tulkojama kā mākslinieciskās suverenitātes zīme. Glezniecību viņa pielietoja kā personiskās izziņas un brīvības teritoriju, proti, gleznoja, lai pati apzinātu un citiem apliecinātu nacionālās patības vērtību, mūža garumā strādājusi ar milzu mēroga idejām un glezniecisko enerģiju.

## Izstādes
Izstādēs piedalījās kopš 1949. gada. Ir bijušas daudzas personālās, grupu un dzimtas izstādes.

### 100 gades izstāde

2025. gada septembrī Latvijas Nacionālajā mākslas muzejā tika atklāta izstāde "Džemma", kas veltīta mākslinieces simtgadei. Izstādes kuratore un mākslinieciskās koncepcijas veidotāja ir Sandra Krastiņa, bet grafisko identitāti veidojis mākslinieks Mārtiņš Ratniks. Projekta vadītāja – Ieva Kalnača. Izstāde atvērta apmeklētājiem no 2025. gada 23. augusta līdz 2026. gada 25. janvārim.

### Personālizstādes
Māksliniece sarīkojusi personālizstādes Rīgā (1968, 1985, 1992, 1994, 1995); Šveicē un Milānā (1971); Viļņā (1976); Kalē (Francija, kopā ar O. Ābolu); Fredrikstādē (Norvēģija, 1994, 1995); Cēsīs (1996); Kijivā (1997), arī galerijās Vācijā, Austrijā, Kanādā un ASV.

### Skulmju dzimtas izstādes
Tikušas organizētas dzimtas izstādes Rietumberlīnē (1981); Pitsburgā (ASV, 1986); Bergamo (Itālija, 1987) un Rīgā (1998—1999).

### Grupu izstādes
Regulāri piedalījusies grupu izstādēs Latvijā, Itālijā, Zviedrijā, Vācijā (Starptautiskais mākslas gadatirgus, 1991), ASV (Starptautiska mākslas izstāde *Art Expo* Čikāgā, 1984). Grupu izstādes norisinājušās arī Ņujorkā (1989), Minhenē, Bonnā, Pitsburgā (1993).

### Darbi
Mākslinieces darbi atrodas Latvijas Valsts Mākslas muzeja, *Zimmerly* Mākslas muzeja (ASV), Tretjakova galerijas (Krievija) kolekcijā. Viņas darbi atrodas arī personu privātkolekcijās, kuru vidū ir minami Krievijas prezidents un Dānijas karaliene.

## Veltījums māksliniecei
1986. gadā tika uzņemta Rīgas Kinostudijā dokumentālā filma "Džemma", veltīta māksliniecei. Tās režisore — Laima Žurgina.

## Darbu galerija

Attēls:Dz Skulme.jpg|"Kāzu motīvs", akvarelis, papīrs, 1966.
Attēls:Dz Skulme1.jpg|"Latviešu godu motīvs", akvarelis, koks, 1966.
Attēls:Dz Skulme3.jpg|"Abrenes meitene", jaukta tehnika, koks, 1963.
Attēls:Dz Skulme2.jpg|"Kāzu motīvs", jaukta tehnika, dēlis,1960. gadi.


## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija un darbi 
* Intervija ar Džemmu Skulmi
* Biogrāfija un darbi
* Džemma Skulme pret varu ar brīvas mākslas garu