open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jāņa Asara iela (Jelgava)

**Jāņa Asara iela** ir Jelgavas iela, kas izveidojusies pēc pilsētas nocietinājumu nojaukšanas 19. gadsimta sākumā.

Otrā pasaules kara laikā ielas apbūve netika iznīcināta, to veido galvenokārt pirmskara laikā celtas ēkas. Daļēji saglabājies senais ielas bruģējums. 
thumb|255px|III. Valles iela (''III. Wall- Strasse'') 1917. gada kartē.

## Ielu savienojumi
Jāņa Asara iela ir savienota ar šādām ielām:

* Vecpilsētas iela
* Krišjāņa Barona iela
* Lielā iela
* Svētes iela

## Ēkas
* Jelgavas Vasarsvētku draudzes nams, Jāņa Asara iela 8 
* Lazdiņas privātā vidusskola "Punktiņš", Jāņa Asara iela 12
* Dzīvojamā ēka Jāņa Asara ielā 7, vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis. (Celta 19. gadsimta 2. pusē)
* Dzīvojamā ēka Jāņa Asara ielā 9, pirmskara abūve.

## Vēsture
Iela izveidojās pēc pilsētas nocietinājumu nojaukšanas 19. gadsimta sākumā. Tā veda no pilsētas Dobeles vārtiem līdz Mazajiem vārtiem pāri Jēkaba kanāla slūžām un tika saukta par **Slūžu ielu** (), vēlāk par  **III Valles ielu** (*III. Wallstraße*). 1924. gada augustā pārdēvēta par **Vaļņu ielu**.

1949. gada 22. novembrī to atdalīja no Vaļņu ielas un pārdēvēja par Jāņa Asara ielu. Pēc Jelgavas pilsētas slimnīcas uzcelšanas ielas posmu līdz Raiņa ielai slēdza.

## Atsauces
Čehoslovākijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Čehoslovākija]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Čehoslovākija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās kopš 1920. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1924. gada, līdz Čehoslovākija sadalījās 1992. gadā.

## Vasaras olimpiskajās spēlēs

## Ziemas olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Čehoslovākija olimpiskajās spēlēs
* Čehoslovākijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Vaļņu iela (Jelgava)

**Vaļņu iela** ir Jelgavas iela, kas izveidojusies pēc pilsētas nocietinājumu nojaukšanas 19. gadsimta sākumā.

1944. gada augustā Otrā pasaules kara kaujā par Jelgavu ielas vēsturiskā apbūve tika izpostīta un pēc kara atjaunota tikai daļēji.

## Vēsture
thumb|left|IV. Valles iela (''IV. Wall- Strasse'') 1917. gada kartē. Saglabājusies ielas daļa iezīmēta ar oranžu krāsu.
Iela izveidojās pēc pilsētas nocietinājumu nojaukšanas 19. gadsimta sākumā. Tā veda no pilsētas Mazajiem vārtiem līdz Annas vārtiem un tika saukta par **IV Valles ielu** (*IV. Wallstraße*). 19. gadsimta beigās vai 20. gadsimta sākumā Aleksandra prospektā 2 (tagad Zemgales prospektā) krievu rūpnieks Ņesterovs pēc Konstantīna Pēkšēna projekta uzcēlu daudzdzīvokļu īres namu — Ņesterova namu, kas bija pirmā ēka Jelgavā ar ūdensvadu, centrālo apkuri un citām tam laikam modernām tehnoloģijām. 1924. gada augustā IV Valles ielu pārdēvēja par **1. Vaļņu ielu**, bet 1940. gada 27. martā — par Vaļņu ielu.

1949. gada 22. novembrī no tās atdalīja Jāņa Asara ielu. 1944. gada augustā Otrā pasaules kara kaujā par Jelgavu ielas vēsturiskā apbūve tika sagrauta. Pēc kara ielas posmu līdz tagadējai Akadēmijas ielai nojauca, atstājot vien nelielu ielas gala fragmentu starp divām pirmskara celtnēm — Ņesterova namu un Vairoga namu.


Akadēmijas iela - panoramio.jpg|Bijušais Vaļņu ielas sākums starp Ņesterova un Vairoga namiem
A building at Pulkveža Oskara Kalpaka Street in Jelgava (2).JPG|Nams Vaļņu ielā 18 ielas nobeigumā pie Pulkveža Oskara Kalpaka ielas
Vaļņu iela 1 (Jelgava).jpg|Nams Vaļņu ielā 1 tagadējā ielas sākumā pie Jura Mātera ielas
Kangīzeru iela Jelgavā ar Sv. Nikolaja baznīcu.jpg|Vaļņu un Jura Mātera ielas krustojums (fotografēts no ūdenstorņa pirms 1944. gada)
Sagrautā Jura Mātera iela pēc 1944.jpg|Sagrautā Jelgava ar saglabājušos namu uz Vaļņu un Jura Mātera ielas stūra (fotografēts no ūdenstorņa pēc 1944. gada)


## Ielu savienojumi
Vaļņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mātera iela
* Pētera iela
* Pulkveža Oskara Kalpaka iela

## Atsauces
Eifrāzija bazilika

**Eifrāzija bazilika** (, ) ir Bizantijas laikā celta katoļu bazilika Horvātijas pilsētā Porečā. 1997. gadā baznīca iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā labi saglabājies Bizantijas arhitektūras paraugs. Ēku komplekss bez pašas bazilikas ietver sevī arī bīskapa pili, sakristeju, baptistēriju un zvanu torni.

Bīskapija Porečā tika dibināta 3./4. gadsimtā. 4. gadsimta otrajā pusē bazilikas vietā tika uzcelta kapela. 539. gadā Poreča nokļuva Bizantijas sastāvā. 6. gadsimtā, bīskapa Eifrāzija laikā, tika uzcelta bazilika gotu nopostītās baznīcas vietā. 1440. gadā bazilika cieta zemestrīcē un tika daļēji sagrauta. 18. gadsimta rekonstrukcijas laikā ēka ieguva baroka elementus, kas 20. gadsimta rekonstrukcijas laikā tika likvidēti. Bazilkas izcilākās vērtības ir tās 6. gadsimta mozaīkas.

## Galerija

Croatia Porec Euphrasius Basilika BW 2014-10-08 11-13-28.jpg|Bazilikas ieeja
Porec Kirchturm Ostblick.jpg|Skats uz baziliku no torņa
Croatia_Porec_Euphrasius_Basilika_BW_2014-10-08_10-47-48.jpg|Bazilikas iekšskats
Croatia_Porec_Euphrasius_Basilika_BW_2014-10-08_10-44-45.jpg|Apsīdas mozaīkas
Basilica, eufrasiana, quadriportico 03, capitello costantinopolitano.jpg|Kolonnas kapitelis
Basilica 19.png|Bazilikas plāns
Croatia_Porec_Euphrasius_Basilika_BW_2014-10-08_10-14-48.jpg|Ātrijs


## Ārējās saites
P.S. Es tevi mīlu

**"P.S. Es tevi mīlu"** () ir 2007. gada romantiskā filma, kas balstīta uz Sesīlijas Ahernas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Ričards Lagreivenīss. Galvenās lomas filmā atveido Hilarija Svonka, Džerards Batlers, Līza Kudrova, Džīna Geršina, Džefrijs Dīns Morgans, Ketija Beitsa, Harijs Konniks jaunākais un Džeimss Marsterss. Filmas pirmizrāde notika .

Hollija un Džerijs ir precēts pāris, kas dzīvo Manhatanā, Ņujorkā. Ziemā Džerijs pēkšņi nomirst no smadzeņu audzēja, kā rezultātā Hollija norobežojas no saviem radiem un draugiem. Kādu dienu Hollija atklāj, ka Džerijs atstājis viņai 10 dažādas ziņas, kuru mērķis ir palīdzēt Hollijai pārdzīvot sirdssāpes un sākt jaunu dzīvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brīvības rakstnieki

**Brīvības rakstnieki** () ir 2007. gada drāmas filma, kas balstīta uz Ērinas Gruvelas grāmatu *The Freedom Writers Diary*. Filmas režisors un scenārija autors ir Ričards Lagreivenīss. Galvenās lomas filmā atveido Hilarija Svonka, Skots Glenns, Imelda Stontone, Patriks Dempsijs un Mario. Filmas pirmizrāde notika .

Ērina Gruvela ir jauna skolotāja, kura tiek pieņemta darbā Vūdrova Vilsona vidusskolā kā angļu valodas pasniedzēja riska zonā esošu pusaudžu klasei. Pateicoties dienasgrāmatām, kuras Ērina iedibina šajā klasē, viņa sāk iedvesmot skolēnus tam, lai viņi mācītos iecietību un censtos turpināt izglītību pēc vidusskolas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tims Konvejs

**Tims Konvejs** (; dzimis  miris ) bija amerikāņu komiķis un aktieris.

Par piedalīšanos TV šovā *The Carol Burnett Show* (1967) 1976. gadā ieguvis Zelta globusa balvu kā labākais otrā plāna aktieris televīzijā, kā arī vēl vienu nomināciju šai balvai 1977. gadā. Ieguvis vairākas ''Emmy'' balvas — par piedalīšanos TV šovos *The Carol Burnett Show* (1967), *Coach* (1989), *30 Rock* (2006).

## Ārējās saites

*
Krāpnieces

**Krāpnieces** () ir 2019. gada kinokomēdija, kuras režisors ir Kriss Adisons. Filma veidota kā rīmeiks 1988. gada filmai *Dirty Rotten Scoundrels*, kas savukārt veidota kā rīmeiks 1964. gada filmai *Bedtime Story*. Galvenās lomas filmā atveido Anna Hetaveja, Rebela Vilsone, Alekss Šārps un Dīns Noriss. Filmas pirmizrāde notika .

Divas krāpneces Džozefīne un Penija apvienojas, lai apkrāptu tos vīriešus, kuri pret abām izturējušies netaisnīgi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Saules impērija

**Saules impērija** () ir 1987. gada ASV kara filma, kas balstīta uz Džeimsa Greiema Balarsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Stīvens Spīlbergs. Galvenās lomas filmā atveido Kristians Beils, Džons Malkovičs, Miranda Ričardsone, Džo Pantoliano un Naidžels Haverss. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas galvenais varonis ir jauns britu puisis Džeimijs "Džims" Greiems, kurš kopā ar savu bagāto ģimeni dzīvo Šanhajā, tomēr drīz vien, Otrā pasaules kara laikā, Džims kļūst par kara ieslodzīto japāņu nometnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Guzela Manjurova

**Guzela Manjurova** (, ; dzimusi  Saranskā) ir Kazahstānas brīvā stila cīkstone, kas līdz 2010. gadam pārstāvēja Krieviju. Krievijas un Kazahstānas Nopelniem bagātā sporta meistare.

## Biogrāfija
Guzela Manjurova piedzima 1978. gadā Mordvijas galvaspilsētā Saranskā, kur viņas vecāki bija ieceļojuši no neliela Mordvijas tatāru ciema. Četrpadsmit gadu vecumā viņa sāka nodarboties ar aikido. 2001. gadā Maskavā viņa apmeklēja PSRS brīvās cīņas čempionātu. Redzētā iespaidā viņa pieņēma lēmumu — nomainīt sporta veidu un sāka trenēties brīvajā cīņā trenera A. Kolivanova vadībā. Jau pēc diviem gadiem, 2004. gadā viņa uzvarēja Eiropas brīvās cīņas čempionātā un ieguva sudraba medaļu olimpiskajās spēlēs Atēnās.

2005. un 2007. gadā Guzela uzvarēja Krievijas čempionātā. Uz 2008. gada olimpiādi viņa netika, jo vietu Krievijas olimpiskajā komandā ieguva Jeļena Perepjolkina (2008. gada Krievijas čempione), kas uzvarēja abu konkurenšu kontroles cīņā.

2010. gadā Manjurova nomainīja pilsonību un sāka sacensībās piedalīties no Kazahstānas. Pārstāvot Kazahstānu, viņa pēc kārtas uzvarēja trijos Āzijas čempionātos (2010—2012). 2011. gada pasaules čempionātā Stambulā ieņēma piekto vietu un ieguva tiesības piedalīties 2012. gada olimpiskajās spēlēs Londonā, kur izcīnīja bronzas medaļu. Pēc olimpiādes Manjurovu iecēla par Kazahstānas sieviešu izlases galveno treneri.

2016. gadā Manjurova izcīnīja sudraba medaļu olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro.

Saranskā regulāri notiek brīvās cīņas turnīri, kurā izcīna Guzelas Manjurovas balvu.

## Apbalvojumi
* Kazahstānas Republikas Parasāta (Cildenuma) ordenis.
* Kazahstānas Republikas *Kurmet* ordenis.
* Kazahstānas IeM medaļa "Par ieguldījumu starptautiskās sadarbības attīstībā".
* Krievijas Nopelniem bagātā sporta meistare.
* Kazahstānas Republikas Nopelniem bagātā sporta meistare

## Atsauces

## Ārējās saites
Gundars Bērziņš (ekonomists)

**Gundars Bērziņš** (dzimis 1971. gada 27. decembrī Rīgā) ir latviešu ekonomists un augstskolas pasniedzējs, Latvijas Universitātes rektors, Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis.  

## Dzīvesgājums
Dzimis 1971. gada 27. decembrī Aivara un Baibas Bērziņu ģimenē. Mācījās Rīgas Natālijas Draudziņas 7. vidusskolā. Studēja vadībzinātnes Latvijas Universitātes (LU) Ekonomikas un vadības fakultātē (1990–1995), līdztekus bija SIA "Banex" direktors (1993–1995), tad SIA "HZ Trans" izpilddirektors (1995–1998). 1998. gadā LU ieguva maģistra grādu vadībzinībās un strādāja par *AD Trans Ltd.* izpilddirektoru (1998–2001). 

2001. gadā viņš kļuva par Latvijas Universitātes Ekonomikas un vadības fakultātes dekāna Edgara Vasermaņa palīgu starptautisko sakaru jautājumos, bet 2003. gadā par šīs pašas fakultātes izpilddirektoru, 2008. gadā rektors Mārcis Auziņš viņu pārcēla no izpilddirektora amata uz Finanšu un uzskaites departamenta direktora amatu, bet pēc gada par kancleru.

2013. gadā Gundars Bērziņš aizstāvēja promocijas darbu doktora zinātniskā grāda ieguvei vadībzinātnē «Stratēģiskās vadīšanas sistēma radošo nozaru organizācijās».

2014. gadā G. Bērziņu ievēlēja par docentu, 2015. gadā par asociēto profesoru, 2016. gadā par Latvijas Universitātes Biznesa, vadības un ekonomikas fakultātes dekānu, 2018. gadā par profesoru. 2019. gada 24. maijā G. Bērziņš piedalījās Latvijas Universitātes rektora vēlēšanās, taču iepriekšējais rektors Indriķis Muižnieks tika pārvēlēts uz otro amata termiņu, vēlēšanas pavadīja skandāli un procesuāli pārkāpumi. 

2024. gada 1. martā LU Satversmes sapulce G. Bērziņu ievēlēja par Latvijas Universitātes rektoru (vēlēšanās apsteidza Signi Bāliņu).

## Publiskie skandāli

2019. gada 1. aprīlī Gundars Bērziņš kļuva par «Olainfarm» padomes priekšsēdētāju, bet iepriekšējā padome norādīja, ka padome pārvēlēta pretlikumīgi.

Pirms LU rektora vēlēšanām 2019. gada maijā LU Akadēmiskās ētikas komisija saņēma uzdevumu izvērtēt Bērziņa disertācijas atbilstību akadēmiskās ētikas un kvalitātes kritērijiem, kā arī izveidoja īpašu komisiju, lai pārbaudītu paša promocijas procesa kvalitāti. Bērziņš norādīja, ka viņam ir kauns par Latvijas Universitāti un tās vadību, kā arī piebilda, ka Bērziņa reputācijai kaitējumu nodarījusī universitātes vadība apkauno visu Latvijas Universitātes saimi. Medijos skandālu saistīja arī ar nelikumīgu goda doktora grāda piešķiršanu.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Izglītības un zinātnes ministra pateicība par ieguldījumu IV Pasaules latviešu zinātnieku kongresa norisē (2018)

## Personīgā dzīve
Bija precējies ar Kristīni Vasermani, viņiem ir izaugusi meita.

Gundars Bērziņš ir burātājs, viņš dod priekšroku laika pavadīšanai uz jahtas. Viņam pieder ūdenstransporta kapitālsabiedrība “Saules gaisma Consulting”, kuras valdes priekšsēdētājs viņš ir bijis. Iepriekš strādājis *Banex, HZ Trans, AD Trans.*

## Atsauces
Saigas

**Saigas** var būt:

* Tatārijas saiga — saigu ģints (*Saiga*) suga ar pasugām Mongolijas un Krievijas saigu;
* Saigas (ģints) — ģints saigu ciltī (*Saigini*);
* Saigas (cilts) — cilts antilopju apakšdzimtā (*Antilopinae*);

kā arī:

* "Saiga" — medību ierocis.
Ahmets Davutoglu

**Ahmets Davutoglu** (, , dzimis ) ir Turcijas politiķis, no 2014. līdz 2016. gadam bija Turcijas premjerministrs, bet pirms tam bija Turcijas ārlietu ministrs. Pārstāv Taisnības un attīstības partiju. Davutoglu ir arī Beikentas Universitātes profesors, specializējies starptautiskajās attiecībās.
Polijas apriņķis

thumbnail|300px|Polijas apriņķu un pilsētu (administratīvā iedalījuma otrā līmeņa) karte
**Polijas apriņķis** (, ) ir Polijas otrā līmeņa administratīvā iedalījuma vienība. Apriņķi ietilpst vojevodistēs, pirmā līmeņa administratīvā iedalījuma vienībās. Polijā ir 314 apriņķi. Vēl Polijas administratīvā iedalījuma otrajā līmenī ir 66 pilsētas ar apriņķa tiesībām. Polijas teritorijas dalījums apriņķos tika atjaunots 1999. gadā. Tāds tas bija arī līdz 1975. gadam gan Polijas Tautas Republikas, gan Polijas—Lietuvas ūnijas laikā.

## Polijas apriņķu saraksts

## Ārējās saites
Elektrības iela (Jelgava)

**Elektrības iela** ir Jelgavas iela, kas izveidojusies pēc pilsētas nocietinājumu nojaukšanas 19. gadsimta sākumā.

Otrā pasaules kara laikā ielas apbūve tika iznīcināta. 
thumb|255px|I. Valles iela (''I. Wall-Strasse'') 1917. gada kartē. Tagadējā ielas gaita iezīmēta ar oranžu krāsu.

## Ielu savienojumi
Elektrības iela ir savienota ar šādām ielām:
* Raiņa iela
* Sudrabu Edžus iela

## Vēsture
Iela izveidojās pēc pilsētas nocietinājumu nojaukšanas 19. gadsimta sākumā. Tā veda no Upes ielas (tagad Jāņa Čakstes bulvāris) gar Jelgavas gāzes fabriku līdz Palejas ielai un tika saukta par **Malkas ielu**, vēlāk par **I Valles ielu** (*I. Wallstraße*). 1924. gada augustā pārdēvēta par **Elektrības ielu**.
Sagrautos ielas galus pēc Otrā pasaules kara pārveidoja un izveidoja tagadējos savienojumus ar Raiņa ielu un Sudrabu Edžus ielu.

Jelgavas Gāzes fabrika Driksas krastā 20. gs. sākumā.jpg|Jelgavas Gāzes fabrika Driksas krastā (20. gadsimta sākums)


## Atsauces
Gruzija 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Gruzija]]** piedalījās **[[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika ASV pilsētā Atlantā no 1996. gada 19. jūlija līdz 4. augustam. Šī bija pirma reize, kad Gruzija piedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs kā neatkarīga valsts. Kaut gan Gruzija neatkarību no Padomju Savienības ieguva jau 1991. gadā tā iepriekšējās, 1992. gada Barselonas spēlēs startēja Apvienotās komandas sastāvā, bet pirms tam līdz 1988. gada Seulas spēlēm Gruzijas sportisti startēja Padomju Saienības komandas sastāvā.

Gruzijas olimpisko komandu 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs veidoja 34 sportisti (27 vīrieši un 7 sievietes), kuri startēja 12 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu, 8 sportisti, no Gruzijas startēja cīņas sportā.

Gruzija šajās vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja 2 bronzas medaļas, tādējādi ierindojoties 68. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita. Vieno no tām izcīnīja džudists Soso Liparteliani un otru — cīkstonis Eldars Kurtanidze.

Gruzijas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija bokseris Georgijs Kandelaki.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[1996. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[1996. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki

### Sportistu sadalījums sporta veidiem

### Sportistu uzskaitījums

#### Vīrieši
* Gurams Biganišvili ()
* Giorgi Cmindašvili ()
* Vladimeri Dgebuadze ()
* Iļja Giorgadze ()
* Bakurs Gogitidze ()
* Koba Gogoladze ()
* Avtandils Gogolišvili ()
* Vladimers Gruzdevi ()
* Koba Guliašvili ()
* Dāvids Hahaleišvili ()
* Vahtangs Jagorašvili ()
* Tamazs Imnaišvili ()
* Akaki Kakauridze ()
* Georgijs Kandelaki ()
* Eldars Kurtanidze ()
* Soso Liparteliani ()
* Movluds Lobjanidze ()
* Arčils Lortkipanidze ()
* Tariels Melelašvili ()
* Tengizs Meskhadze ()
* Bidzina Mikiašvili ()
* Gela Papašvili ()
* Giorgijs Revazišvili ()
* Zaza Tkešelašvili ()
* Zaza Turmanidze ()
* Besiki Vardzetašvili ()
* Giorgijs Vazagašvili ()

#### Sievietes
* Jekaterina Abramja ()
* Maja Azarašvili ()
* Nana Kazarašvili ()
* Hotuna Kurivičvili ()
* Nino Luarsabišvili-Uhadze ()
* Nino Salukvadze ()
* Elvīra Urusova ()

## Atsauces
Gruzija 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Gruzija]]** piedalījās **[[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Austrālijas pilsētā Sidnejā no 2000. gada 15. septembra līdz 1. oktobra. Šī bija otrā reize, kad Gruzija  piedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs kopš Padomju Savienības sabrukuma.

Gruzijas olimpisko komandu 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs veidoja 36 sportisti, 27 vīrieši un 9 sievietes, kuri startēja 13 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu, 13 sportisti, no Gruzijas startēja cīņas sportā. Gruzija pirmo reizi bija pārstāvēta peldēšanā. 

Gruzija šajās vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja 6 bronzas medaļas, tādējādi ierindojoties 68. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita. Trīs no sešām medaļām tika izcīnītas cīņas sportā un tās izcīnīja Akaki Čačua, Muhrans Vahtangadze un Eldars Kurtanidze. Vladimers Čanturija izcīnīja medaļu boksā, Giorgijs Vazagašvili izcīnīja medaļu džudo un Giorgijs Asanidze izcīnīja medaļu svarcelšanā.

Gruzijas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija svarcēlājs Giorgijs Asanidze.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[2000. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2000. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu sadalījums sporta veidiem

### Sportistu uzskaitījums

#### Vīrieši
* Giorgijs Asanidze ()
* Emzarioss Betinidiss ()
* Zurabs Beridze ()
* Aleksandrs Cercvadze ()
* Akaki Čačua ()
* Vladimers Čanturija ()
* Genādijs Čhaidze ()
* Aleksijs Davitašvili ()
* Iverijs Džikurauli ()
* Iļja Giorgadze ()
* Mirians Giorgadze ()
* Muhrans Gogija ()
* Georgijs Gugava ()
* Koba Guliašvili ()
* Nestors Hergiani ()
* Teimurazs Hurtsilava ()
* Eldars Kurtanidze ()
* Gurams Mčedlidze ()
* Tariels Melelašvili ()
* Aleksijs Modebadze ()
* Dāvids Pogosiāns ()
* Giorgijs Revazišvili ()
* Ruslan Rusidze ()
* Valērijs Sarava ()
* Otars Tušišvili ()
* Muhrans Vahtangadze ()
* Giorgijs Vazagašvili ()

#### Sievietes
* Asmata Diasamidze ()
* Rusudana Hoperija ()
* Hatuna Kvrivišvili-Loriga ()
* Nino Luarsabišvili-Uhadze ()
* Nana Nebieridze ()
* Hatuna Putkaradze-Narimanidze ()
* Nino Salukvadze ()
* Tamāra Šanidze ()
* Inga Tavdišvili ()

## Ārējas saites
* Georgia at the 2000 Sydney Summer Games
Gruzija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Gruzija]]** piedalījās **[[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Grieķijas galvaspilsētā Atēnās no 2004. gada 13. līdz 29. augustam. Šī bija trešā reize, kad Gruzija piedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs, kopš Padomju Savienības sabrukuma.

Gruzijas olimpisko komandu 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs veidoja 32 sportisti (26 vīrieši un 6 sievietes), kuri startēja 9 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu, 12 sportisti, no Gruzijas startēja cīņas sportā.

Gruzijas komandas sastāvā bija četri bronzas medaļnieki no iepriekšējām, 2000. gada Sidnejas spēlēm: svarcēlājs Giorgijs Asanidze un cīkstoņi Akaki Čačua, Eldars Kurtanidze un Muhrans Vahtangadze. Citi pazīstamākie sportisti bija sporta šāvēja, 3 olimpisko medaļu īpašniece, Nino Salukvadze un džudists, pasaules čempions Zurabs Zviadauri.

Gruzija šajās vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja 4 olimpiskās medaļas (2 zelta un 2 sudraba medaļas), tādējādi ierindojoties 32. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita. Šīs bija pirmās zelta un sudraba medaļas Gruzijai olimpiskajās spēlēs. Divas no šīm četrām medaļām tika izcīnītas džudo, bet pa vienai medaļai cīņas sportā un svarcelšanā. Zelta medaļas izcīnīja džudists Zurabs Zviadauri un svarcēlājs Giorgijs Asanidze, bet sudraba medaļas džudists Nestors Hergiani un cīkstonis Ramazs Nozadze.

Gruzijas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija svarcēlājs Zurabs Zviadauri, bet spēļu noslēguma ceremonijā valsts karogu nesa svarcēlājs Giorgijs Asanidze.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[2004. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2004. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu sadalījums sporta veidiem

### Sportistu uzskaitījums

#### Vīrieši
* Giorgijs Asanidze ()
* Akaki Čačua ()
* Iraklijs Čočua ()
* Iverijs Džikurauli ()
* Iļja Giorgadze ()
* Mirians Giorgadze ()
* Lasha Gudžedžiani ()
* Nestors Hergiani ()
* Zurabs Homasuridze ()
* Dāvids Ilariani ()
* Nikoloss Izorija ()
* Arsens Kasabijevs ()
* Dāvids Kevhišvili ()
* Konstantīns Kupatadze ()
* Eldars Kurtanidze ()
* Manučars Kvirkvelija ()
* Grigols Mamrikišvili ()
* Dāvids Margošvili ()
* Revazs Mindorašvili ()
* Aleks Modebadze ()
* Ramazs Nozadze ()
* Dāvids Pogosiāns ()
* Gela Sagirašvili ()
* Otars Tušišvili ()
* Muhrans Vahtangadze ()
* Zurabs Zviadauri ()

#### Sievietes
* Jūlija Dubina ()
* Kristīne Esebua ()
* Rusudana Hoperija ()
* Hatuna Narimanidze ()
* Mariama Kevhišvili ()
* Nino Salukvadze ()

## Atsauces

## Ārējas saites
* Georgia at the 2004 Athina Summer Games
Mīlestības robeža

**Mīlestības robeža** () ir 2008. gada biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors ir Džons Meiberijs. Galvenās lomas filmā atveido Kīra Naitlija, Sjēna Millere, Kilians Mērfijs un Metjū Rīzs. Filmas pirmizrāde notika  Edinburgas filmu festivālā.

Vera un Ketlīna ir divas bezrūpīgas sievietes, kuras vieno Ketlīnas vīrs Dilans, Veras pirmā mīlestība, kam ir jūtas pret abām sievietēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Meitene (2012. gada filma)

**Meitene** () ir 2012. gada televīzijas filma, kuras režisors ir Džuliāns Džerolds. Galvenās lomas filmā atveido Tobijs Džonss un Sjēna Millere. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filma veidota par režisora Alfreda Hičkoka un aktrises Tipijas Hedrenas attiecībām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vahtangs Vačnadze

**Vahtangs Vačnadze** (; dzimis , miris ) bija gruzīnu PSRS inženieris, raķešu konstruktors, *[[RKK Energija|NPO Energija]]* ģenerāldirektors.

Vačnadze ir piedalījies kosmiskās tehnikas izstrādē un ražošanā: pirmās PSRS ballistiskās raķetes, kosmiskās nesējraķetes, Mēness programma *L-1* un *N-1*, pilotējamie kosmosa kuģi *[[Vostok (kosmosa kuģis)|Vostok]]*, *[[Voshod (kosmosa kuģis)|Voshod]]*, *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]*, orbitālās stacijas *[[Saljut]]*, *[[Mir (orbitālā stacija)|Mir]]*, raķešpakāpes *[[Blok D]]*, *[[Blok DM]]*, kravas kuģi *[[Progress (kosmosa kuģu sērija)|Progress]]*, vairākkārtizmantojāmā kosmiskā sistēma *[[Energija (nesējraķete)|Energija]]* — *[[Buran]]*.

Vahtangs Vačnadze piedzima  Baltkrievijas PSR Bobruiskā. Vidusskolu viņš pabeidza Tbilisi.
1953. gadā viņš absolvēja Maskavas aviācijas institūtu mehānikas inženiera specialitātē.

1953. gadā Vačnadze sāka strādāt Rūpnīcā № 88 (Kaļiņingradā, tagad Koroļova) raķešdzinēju cehā par meistaru. Vēlāk viņš kļuva par ceha priekšnieka vietnieku, ceha priekšnieku. Viņš arī darbojās kā raķeštehnikas konstruktors. Par dalību pirmā Zemes mākslīgā pavadoņa palaišanā Vačnadze tika apbalvots ar Darba Sarkanā Karoga ordeni. Par dalību *[[Luna-3]]* palaišanā viņam tika piešķirta Ļeņina prēmija.
1964. gadā Vačnadze kļuva par rūpnīcas galvenā inženiera vietnieku - ražošanas priekšnieku.
1966. gadā Rūpnīca № 88, konstruktoru birojs *[[OKB-1]]* un filiāle Kuibiševā tika apvienota kā Eksperimentālās mašīnbūves centrālais konstruktoru birojs (*CKBEM*), un Vahtangs Vačnadze kļuva par rūpnīcas direktora pirmo vietnieku — galveno inženieri.

1974. gadā Vačnadze tika iecelts par Vispārējās mašīnbūves ministrijas 3. Galvenās pārvaldes priekšnieku.
1977. gadā viņš kļuva par Zinātniskās ražošanas apvienības *Energija* (agrākā *CKBEM*) ģenerāldirektoru.
1991. gadā Vačnadze atstāja ģenerāldirektora amatu, turpinot darbu *Energija* kā zinātniskais konsultants.

Vahtangs Vačnadze mira 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Вахтанг Дмитриевич Вачнадзе ПАО "РКК "Энергия" им. С.П. Королева"
Meitene no fabrikas

**Meitene no fabrikas** () ir 2006. gada biogrāfiskā filma, kuras režisors ir Džordžs Hikenlūpers. Galvenās lomas filmā atveido Sjēna Millere, Gajs Pīrss, Heidens Kristensens, Mena Suvari, Šons Hatosijs un Džimijs Felons. Filmas pirmizrāde notika .

Filma veidota par sabiedrības dāmas Edijas Sedžvikas dzīvi, kāpumu pa karjeras kāpnēm, kā arī viņas attiecībām ar Endiju Vorholu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Layer Cake

***Layer Cake*** ir 2004. gada kriminālfilma, kas balstīta uz Dž. Dž. Konolija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Metjū Vons. Galvenās lomas filmā atveido Denjels Kreigs, Kolms Mīnijs, Kenets Krenhams, Džordžs Heriss, Džeimijs Formans, Maikls Gembons un Sjēna Millere. Filmas pirmizrāde notika .

"XXXX" ir veiksmīgs narkotiku dīleris, kurš vēlas pamest narkotiku biznesu. Neilgi pirms viņa plānotās priekšlaicīgās pensionēšanās XXXX no sava šefa saņem divus uzdevumus: atrast šefa partnera no narkotikām atkarīgo meitu Čārliju, kura ir pazudusi, kā arī pārraudzīt viena miljona ekstazī tablešu iegādi no bandīta "Hercoga".

## Atsauces

## Ārējās saites
Els Džolsons

**Els Džolsons** (, dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes Amerikas Savienoto Valstu dziedātājs, komiķis un aktieris. Els Džolsons dzimis kā **Asa Joelsons** (*Asa Yoelson*) Krievijas Impērijā, Kauņas guberņā, mūsdienu Lietuvas teritorijā. Karjeras virsotnē tika dēvēts par “Pasaules dižāko izklaidētāju”. Slavu arī ieguvis kā galvenais aktieris filmā, mūziklā “Džeza dziedātājs”, kas bija pirmā pilnmetrāžas mākslas filma ar sekojošiem sinhronizētiem dialogiem.

## Ārējās saites
Alfijs (filma)

**Alfijs** () ir 2004. gada romantiskā kinokomēdija, kas balstīta uz 1966. gada Lielbritānijas filmu ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Čārlzs Šaiers. Galvenās lomas filmā atveido Marisa Tomeja, Džūds Lo un Sūzana Sarandona. Filmas pirmizrāde notika .

Alfijs Elkinss ir brunču mednieks, kurš drīz vien tiek spiests pārskatīt savu šķietami bezrūpīgo eksistenci.

## Atsauces

## Ārējās saites
Denizli

**Denizli** () ir pilsēta Turcijas dienvidrietumos, Denizli ila administratīvais centrs. Atrodas Menderesas upes krastos, Gekbela kalna pakājē. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 557 tūkstoši iedzīvotāju. Sešu kilometru attālumā no Denizli centra atradās vēsturiskā pilsēta Laodiķeja, kura tika iznīcināta bizantiešu un turku seldžuku karos. Uz ziemeļiem no Denizli atradās Hierapole. 14. gadsimtā pilsēta tika izveidota no jauna un tās nosaukums bija Ladika. Viduslaikos tā bija vilnas pārstrādes centrs. 1710. un 1899. gadsimtā pilsēta stipri tika nopostīta zemestrīcēs. Līdz mūsdienām atsevišķās vietās ir saglabājušās bizantiešu pilsētas paliekas. Pilsētā atrodas Ataturka etnogrāfijas muzejs.

## Ārējās saites
Bolgara

**Bolgara** (krievu un ) ir pilsēta Tatarstānā, Krievijas Federācijā, Spasas rajona (*Спас районы*) administratīvais centrs. Atrodas Volgas upes kreisajā krastā, pie Kuibiševas ūdenskrātuves. 

## Vēsture
Blakus Bolgarai atrodas vēsturiskās Volgas Bulgārijas galvaspilsētas Bulgaras drupas.
Līdz 1552. gadam tā atradās Kazaņas hanistes, pēc tam Krievijas caristes sastāvā. 18. gadsimtā te uzcēla pareizticīgo klosteri, 1781. gadā tā ieguva pilsētas statusu ar nosaukumu **Spaska** (*Спасск*), vēlāk to nodēvēja par **Tatāru Spasku** (*Спасск-Татарский*). 1935. gadā pilsētu pārdēvēja par **Kuibiševu** (*Куйбышев*), 1957. gadā tā pazuda zem ūdens pēc Kuibiševas ūdenskrātuves uzpludināšanas. Jauno pilsētu ar šādu nosaukumu uzcēla 23 km uz dienvidrietumiem no bijušās pilsētas. 1991. gadā pilsēta pārdēvēta tagadējā vārdā.

## Attēlu galerija

Велики минарет.jpg|Senpilsēta 
Реплике древних болгарских натписа .jpg|Tatāru rakstības muzejs 
Чёрная палата.jpg|Melnā palāta
Булгарское городище Памятный знак.JPG|


## Atsauces

## Ārējās saites
Poti

**Poti** (, ) ir ostas pilsēta Gruzijas rietumos, Melnās jūras krastā, Megrelijas-Augšsvanetijas mhares administratīvais centrs. 2014. gadā Poti dzīvoja 41 465 iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūlija Ratkeviča

**Jūlija Ratkeviča** (; dzimusi ) ir baltkrievu izcelsmes Azerbaidžānas brīvā stila cīkstone, 2012. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēja, 2009. gada pasaules čempione, 2011. gada Eiropas čempione.

## Cīkstones karjera
Pārstāvot Baltkrieviju 2005. gada Eiropas čempionātā Varnā, Ratkeviča izcīnīja bronzas medaļu svara kategorijā līdz 59 kg. Pēc pāriešanas uz Azerbaidžānu viņa izcīnīja zelta medaļu 2009. gada pasaules čempionātā Herningā un 2011. gada Eiropas čempionātā Dortmundē.

Ratkeviča 2012. gada vasaras olimpiādē Londonā sacentās sieviešu brīvā stila svara kategorijā līdz 55 kg. 1. kārtas mačā viņa pieveica Mariju Prevolaraki no Grieķijas, bet nākamajā kārtā zaudēja Saori Jošidai. Tādējādi Ratkeviča kvalificējās gandarījuma cīņai, kur viņa pārspēja amerikāņu cīkstoni Kelsiju Kembelu. Bronzas medaļu finālā viņa pieveica Valēriju Žolobovu no Krievijas.

2013. gadā Ratkeviča uzvarēja vasaras universiādē Kazaņā, finālcīņā pieveicot amerikānieti Elisoni Ragani.

2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro Ratkeviča sacentās svara kategorijā līdz 58 kg un cīņā par bronzas medaļu zaudēja Tunisijas cīkstonei Marvai Amri.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Medaļa "Progress" (Azerbaidžānas apbalvojums)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Gruzija 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Gruzija]]** piedalījās ** [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Ķīnas galvaspilsētā Pekinā no 2008. gada 8. līdz 24. augustam. Gruzijai šīs bija ceturtās vasaras olimpiskās spēles, kopš Padomju Savienības sabrukuma. Gruzijas dalībai spēlēs bija dramatisks sākums, jo dienu pirms olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijas Krievija iebruka Dienvidosetijā, aizsākot Krievijas—Gruzijas karu.

Gruzijas olimpisko komandu 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs veidoja 35 sportisti (27 vīrieši un 8 sievietes), kuri startēja 10 olimpiskajos sporta veidos. Vsivairāk sportistu, 10 sportisti, no Gruzijas bija pārstāvēti cīņas sportā. Gruzija pirmo reizi bija pārstāvēta pludmales volejbolā.

Gruzija šavās vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja 7 olimpiskās medaļas (3 zelta, 2 sudraba un 2 bronzas medaļas), tādējādi ierindojoties 26. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita. Šī bija pirmā reize, kad Gruzija izcīnīja tik daudz olimpiskās medaļas. No 7 medaļām 4 medaļas tika izcīnītas cīņas sportā, savukārt pa vienai medaļai džudo, svarcelšanā un šaušanā. Zelta medaļas izcīnīja džudists Iraklijs Cirekidze un cīkstoņi Manučars Kvirkvelija un Revazi Mindorašvili. Sudraba medaļas izcīnīja cīkstonis Giorgijs Gogšelidze un svarcēlājs Arsens Kasabijevs, bet bronzas medaļas cīkstonis Otars Tušišvili un sporta šāvēja Nino Salukvadze.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[2008. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2008. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki

### Sportistu sadalījums sporta veidiem

### Sportistu uzskaitījums

#### Vīrieši
* Dāvids Bedinadze ()
* Iraklijs Cirekidze ()
* Rauls Cirekidze ()
* Saba Gavašelišvili ()
* Iļja Giorgadze ()
* Besarions Gočašvili ()
* Laša Gogitadze ()
* Giorgijs Gogšelidze ()
* Renato Gomešs ()
* Laša Gudžedžiani ()
* Badri Hasaja ()
* Nestors Hergiani ()
* Dāvids Ilariani ()
* Nikolozs Izorija ()
* Arsens Kasabijevs ()
* Zaza Kedelašvili ()
* Dāvids Kevhišvili ()
* Alberts Kuzilovs ()
* Manučars Kvirkvelija ()
* Revazi Mindorašvili ()
* Ramazs Nozadze ()
* Iraklijs Revišvili ()
* Gela Sagirašvili ()
* Horhe Terseiro ()
* Otars Tušišvili ()
* Kahabers Zvanija ()
* Levans Žoržoliani ()

#### Sievietes
* Kristīna Esebua ()
* Ļuba Golovina ()
* Mariama Kevhišvili ()
* Andresa Martinsa ()
* Hatuna Narimanidze ()
* Nino Salukvadze ()
* Anna Saļņikova ()
* Kristīne Santanna ()

## Ārējas saites
* Georgia at the 2008 Beijing Summer Games
Martins Marinčins

**Martins Marinčins** (, dzimis ) ir slovāku hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Marinčins pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu Tršinecas "Oceláři"

. Iepriekš Marinčins ir spēlējis Edmontonas "Oilers" un AHL komandā Oklahomasitijas "Barons".

Slovākijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2014., 2016. un 2019. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Eriks Černāks

**Eriks Černāks** (, dzimis ) ir slovāku hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2020) Černāks pārstāv NHL komandu Tampabejas "Lightning". 

## Spēlētāja karjera
Iepriekš Černāks ir spēlējis AHL komandā Sirakjūsas "Crunch" un Slovākijas Ekstralīgas komandā HC Košice. 2020. gadā kopā ar "Lightning" izcīnīja Stenlija kausu.

Slovākijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Markuss Lauridsens

**Markuss Lauridsens** (; dzimis ) ir dāņu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2026) Lauridsens pārstāv *[[Austrijas hokeja līga|ICE Hockey League]]* klubu *[[HC Pustertal Wölfe]]* no Itālijas. Iepriekš Lauridsens ir spēlējis AHL komandā *[[Klīvlendas "Monsters"|Lake Erie Monsters]]*, *[[Hockeyallsvenskan|Allsvenskan]]* komandā Stokholmas "AIK Ishockey", Zviedrijas hokeja līgas komandās *[[Leksands IF]]*, *[[HV71]]* un Malmes "Redhawks", kā arī Vācijas hokeja līgas komandās Minhenes "Red Bull" un Frankfurtes "Löwen". 2018. gadā kļuvis par Vācijas čempionu.

Dānijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 11 Pasaules čempionātos.

Viņa brālis Olivers arī ir hokejists.

## Ārējās saites
Azerbaidžāna 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Azerbaidžāna]]** piedalījās **[[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Austrālijas pilsētā Sidnejā no 2000. gada 15. septembra līdz 1. oktobra. Šī bija otrā reize, kad Azerbaidžāna piedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs, kopš Padomju Savienības sabrukuma.

Azerbaidžānas olimpisko komandu 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs veidoja 31 sportisti, 25 vīrieši un 6 sievietes, kuri startēja 8 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk, 9 sportisti, no Azerbaidžānas startēja cīņas sportā.

Azerbaidžāna šajās vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja 3 olimpiskās medaļas (2 zelta un 1 bronzas medaļas), ierindojoties 61. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita. Šīs bija pirmās vasaras olimpiskās spēles, kurās Azerbaidžāna izcīnīja zelta medaļas. Zelta medaļas izcīnīja sporta šāvēja Zemfira Meftahatdinova un cīņas sporta pārstāvis Namiks Abdullajevs, bet bronzas medaļu bokseris Vugars Alekperovs.

Azerbaidžānas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija cīņas sporta pārstāvis Namiks Abdullajevs.

## Medaļnieki
[250px|thumb|[Azerbaidžānas sportisti, kuri 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja olimpiskās medaļas.]]
* * Skatīt arī: [[2000. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2000. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu sadalījums sporta veidiem

### Sportistu uzskaitījums

#### Vīrieši
* Arifs Abdullajevs ()
* Namiks Abdullajevs ()
* Šamils Afandijevs ()
* Vugars Alekperovs ()
* Elšads Allahverdijevs ()
* Magomeds Aripgadžijevs ()
* Racebs Asabelijevs ()
* Mehmans Azizovs ()
* Faigs Baghirovs ()
* Hviča Bičinašvili ()
* Sergejs Bočkovs ()
* Islams Dukučijevs ()
* Emīls Džabrajilovs ()
* Natiks Eivazovs ()
* Teimurs Gasimovs ()
* Emins Gulijevs ()
* Ruslans Hairovs ()
* Ali Ismailovs ()
* Elčins Ismailovs ()
* Davuds Magomedovs ()
* Turans Mirzojevs ()
* Mahačs Nuridinovuns ()
* Nizami Pašajevs ()
* Rasuls Salimovs ()
* Elhans Suleimanovs ()

#### Sievietes
* Tarana Abasova ()
* Irada Ašumova ()
* Alisa Halejeva ()
* Zulfija Huseinova ()
* Aīda Isajeva ()
* Zemfira Meftahatdinova ()

## Atsauces
Olivers Lauridsens

**Olivers Lauridsens** (, dzimis ) ir dāņu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2026) Lauridsens pārstāv Somijas hokeja līgas komandu Turku TPS. 

## Spēlētāja karjera
Iepriekš Lauridsens ir spēlējis NHL komandā Filadelfijas "Flyers", AHL komandā Adirondack Phantoms un Zviedrijas hokeja līgas komandā Frölunda HC. 2016. gadā Lauridsens kļuva par Zviedrijas čempionu.

Dānijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis septiņos Pasaules čempionātos.

Viņa brālis Markuss arī ir hokejists.

## Ārējās saites
Šarls Bertrāns

**Šarls Bertrāns** (, dzimis ) ir Francijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2026) Bertrāns pārstāv Somijas hokeja līgas komandu Vāsas "Sport".

Iepriekš Bertrāns ir spēlējis Somijas hokeja līgas komandās Raumas "Lukko", Turku TPS, Pori "Ässät", Oulu "Kärpät" un Tamperes "Tappara", Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Färjestad BK]]*, Šveices komandā *[[HC Fribourg-Gottéron]]*, kā arī KHL komandā Novosibirskas "Sibirj". No 2022. līdz 2025. gadam pārstāvēja Vācijas hokeja līgas klubu *[[ERC Ingolstadt]]*.

Francijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis deviņos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte

**"Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte"** () ir 2011. gada Apvienotās Karalistes kinokomēdija, kas balstīta uz Deboras Mogačas romānu *These Foolish Things*. Filmas režisors ir Džons Medens. Galvenās lomas filmā atveido Džūdija Denča, Bills Naijs, Penelope Viltone, Devs Patels, Selija Imrija un Megija Smita. Filmas pirmizrāde notika . 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte".

Britu pensionāri dodas uz Indiju, lai dzīvotu kādā viesnīcā, ko viņi uzskata par nesen atjaunotu. Lai arī viesnīca "Kliņģerīte" nav tik grezna, kā reklāmā, tā tomēr drīz vien sāk patīkami pārsteigt viesnīcas iemītniekus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kosovas ģerbonis

**Kosovas ģerbonis** (, ) ir viens no Kosovas valsts simboliem. Ģerboni veido zils vairogs ar zeltītu maliņu, centrā zeltīta Kosovas kontūra, virs tās sešas baltas zvaigznes. Kā Kosovas ģerbonis tas pieņemts .

## Dažādu laiku ģerboņi

Coat of arms of the PISG of Kosovo.svg|Kosovas ģerbonis no 2003. līdz 2008. gadam
Jānis Jordāns

**Jānis Voldemārs Jordāns** (dzimis , miris ) bija latviešu vieglatlēts, pamatā startējis mešanas disciplīnās, nodarbojies arī ar svarcelšanu.

Piedalījies  Amsterdamā, kur izcīnīja 12. vietu diska mešanā (42,78 m).
  
20 reižu bijis Latvijas meistars: diska mešanā (1924—1927, 1929), diska mešanā ar labo un kreiso roku (1926, 1927, 1929—1931), vesera mešanā (1923—1930), smaguma mešanā (1930, 1931). Astoņas reizes uzstādījis Latvijas rekordus (diska mešanā, vesera mešanā, lodes grūšanā, smaguma mešanā).

Personiskie rekordi: diska mešanā — 44,29 m (1929), vesera mešanā — 38,32 m (1929). Divkārtējs Latvijas meistars svarcelšanā pussmagajā (1922) un smagajā (1928) svarā. Pārstāvējis sporta klubu "Marss".

Strādājis tipogrāfijā "Latvija".

Miris no tuberkulozes. Apglabāts Ikšķiles kapsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte

**Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte** () ir 2015. gada Apvienotās Karalistes un ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Džons Medens. Galvenās lomas filmā atveido Džūdija Denča, Bills Naijs, Penelope Viltone, Devs Patels, Selija Imrija, Megija Smita, Ričards Gīrs un Ronalds Pikaps. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte".

Viesnīcas "Kliņģerīte" menedžeris Sonijs cenšas piepildīt savu sapni par vēl vienas viesnīcas atvēršanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zilacainais Mikijs

**Zilacainais Mikijs** () ir 1999. gada Apvienotās Karalistes un ASV romantiskā kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir Kellijs Makins. Galvenās lomas filmā atveido Hjū Grānts, Džeimss Kāns, Žanna Triplhorna, Bērts Jangs, Džeimss Fokss un Džo Viterelli. Filmas pirmizrāde notika .

Angļu izsolītājs Mikijs lūdz mafijas bosa meitas roku, tomēr drīz vien saprot, ka šīs rīcības no viņa sāks prasīt zināmu "palīdzību".

## Atsauces

## Ārējās saites
Lorenzo's Oil

***Lorenzo's Oil*** ir 1992. gada drāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Džordžs Millers. Galvenās lomas filmā atveido Niks Nolte, Sūzana Sarandona, Pīters Ustinovs un Zaks O'Mallijs Grīnburgs. Filmas pirmizrāde notika .

Kādu dienu puikam Lorenco atklāj slimību, kas ir tik reti sastopama, ka neviens nestrādā pie slimības ārstēšanas, tāpēc Lorenco tēvs nolemj uzzināt visu par slimību un atrisināt problēmu paša spēkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kamenska-Šahtinska

**Kamenska-Šahtinska** () ir pilsēta Krievijā, Rostovas apgabala rietumos. Administratīvi pilsēta ir Kamenskas-Šahtinskas pilsētas apgabals, neietilpst kādā no rajoniem. Atrodas Severskijdoņecas upes labajā krastā, 142 km no Rostovas pie Donas. 2017. gadā Kamenskā-Šahtinskā dzīvoja 89,7 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsētas pašreizējais nosaukums tika pieņemts 1929. gadā, pirms tam tās nosaukums bija **Kamenska**, bet vēl pirms tam arī **Kamenskaja**.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pernikas apgabals

**Pernikas apgabals** () ir apgabals Bulgārijas rietumos, nosaukts tā administratīvā centra — Pernikas — vārdā. Ziemeļos un dienvidaustrumos tas robežojas ar Sofijas apgabalu, ziemeļaustrumos ar Sofijas pilsētas apgabalu, dienvidos ar Kjustendilas apgabalu, bet rietumos ar Serbiju. Administratīvi sīkāk Pernikas apgabals dalās 6 pašvaldībās. 2016. gadā Pernikas apgabalā dzīvoja 124 tūkstoši iedzīvotāju. Lielākās pilsētas ir Pernika un Radomira.

## Ārējās saites
Smoļanas apgabals

**Smoļanas apgabals** () ir apgabals Bulgārijas dienvidos, nosaukts tā administratīvā centra — Smoļanas — vārdā. Rietumos tas robežojas ar Blagojevgradas apgabalu, ziemeļrietumos ar Pazardžikas apgabalu, ziemeļos ar Plovdivas apgabalu, austrumos ar Kardžali apgabalu, bet dienvidos ar Grieķiju. Administratīvi sīkāk Smoļanas apgabals dalās 10 pašvaldībās. 2016. gadā Smoļanas apgabalā dzīvoja 109 tūkstoši iedzīvotāju. Lielākās pilsētas ir Smoļana, Devina, Čepelare, Madana, Dospata un Zlatograda.

## Ārējās saites
Kāpostu tīteņi

thumbnail|235px|Gatavošanai sagatavoti kāpostu tīteņi
**Kāpostu tīteņi** ir kāpostu lapās satīts ēdiens, parasti iegarenā veidojumā kāpostu lapās ietin malto gaļu vai rīsus. Ēdiens ir raksturīgs Austrumeiropas un Centrāleiropas tautām. Arī Āzijas tautas gatavo līdzīgu ēdienu, bet tur vēl mēdz ietīt sēnes vai jūras veltes.
Ļubova Volosova

**Ļubova Volosova** (; dzimusi ) ir Krievijas brīvā stila cīkstone, olimpiskās bronzas medaļas ieguvēja (2012), divkārtējā Eiropas čempione (2006, 2010), vairākkārtējā pasaules čempionātu medaļniece, Krievijas Nopelniem bagātā sporta meistare (2010), trīskārtējā Krievijas čempione (2006, 2007, 2011).

## Biogrāfija
Ļubova Volosova dzimusi 1982. gada 16. augustā Krasnojarskas novada Taštipas ciemā. Ar cīņas sportu sāka nodarboties 1994. gadā 12 gadu vecumā. Viņas pirmais treneris bija Oļegs Sagatajevs. 1998. gadā Volosova iekļuva Krievijas jaunatnes, bet pēc tam arī pieaugušo izlases sastāvā. 1998. gadā viņā izpildīja Krievijas Sporta meistara, 2001. gadā Krievijas Starptautiskās klases sporta meistara normatīvu. Mācoties Angarskas olimpisko rezervju skolā, viņa uzvarēja Pasaules brīvās cīņas čempionātu kadetiem. No 2004. gada dzīvo un trenējas Ulanudē Krievijas Nopelniem bagātā trenera Andreja Buzina vadībā.

2012. gada 8. augustā olimpiskajās spēlēs Londonā Volosova cīņā par iekļūšanu finālā zaudēja ķīnietei Dzjinai Žuisjue. Tai pašā dienā, uzvarot polieti Evu Mihaliku viņa izcīnīja bronzas medaļu.

Pēc olimpiādes uz laiku atstāja lielo sportu, dzīvoja Ulanudē un nodarbojās biznesu un mācījās Burjatijas Valsts universitātes Juridiskajā fakultātē. No 2015. gada strādā OMON "Krečet" vienībā.

2016. gadā mēģināja atgriezties lielajā sportā, Krievijas čempionātā cīņās sportā ieguva bronzas medaļu svara kategorijā līdz 63 kg, bet olimpiādei nekvalificējās.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Ordeņa "Par nopelniem Tēvijas labā", 2. pakāpes medaļa.
* Ulanudes Goda pilsone.
* Ļubovas Volosovas vārds iekalts uz Londonas olimpiskajām spēlēm veltītās Krievijas bankas 10 rubļu piemiņas monētas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beverlihilsas policists

**Beverlihilsas policists** () ir 1984. gada asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors ir Mārtins Brests. Galvenās lomas filmā atveido Edijs Mērfijs, Džadžs Reinholds, Džons Eštons, Liza Eilbahere un Ronijs Kokss. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā. Filmai iznākuši divi turpinājumi: 1987. gada filma "Beverlihilsas policists 2" un 1994. gada filma "Beverlihilsas policists 3".

Brīvdomājošs Detroitas policists Aksels Foulijs sāk izmeklēt kādu slepkavību, kas saistīta ar pavisam atšķirīgās Beverlihilsas kultūru.

2024. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Beverlihilsas policists 2

**Beverlihilsas policists 2** () ir 1987. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir Tonijs Skots. Galvenās lomas filmā atveido Edijs Mērfijs, Džadžs Reinholds, Jirgens Prohnovs, Džons Eštons, Ronijs Kokss un Brigita Nīlsena. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā. Filma ir turpinājum 1984. gada filmai "Beverlihilsas policists", savukārt 1994. gadā abām filmām iznāca vēl viens turpinājums "Beverlihilsas policists 3".

Aksels Foulijs atkal apvienojas ar Beverlihilsas detektīviem Billiju Rouzvudu un Džonu Tagartu, lai apturētu bandu, kas nodarbojas ar laupīšanām un ieroču kontrabandu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beverlihilsas policists 3

**Beverlihilsas policists 3** () ir 1994. gada asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors ir Džons Lendiss. Galvenās lomas filmā atveido Edijs Mērfijs, Džadžs Reinholds, Hektors Elizondo un Terēze Rendla. Filmas pirmizrāde notika . Filma ir turpinājums 1984. gada filmai "Beverlihilsas policists" un 1987. gada filmai "Beverlihilsas policists 2".

Aksels Foulijs izmeklē lietu par auto zagļu bandu un saskaras ar kādu vēl nopietnāku lietu: tie paši vīri, kuri nošāva Aksela priekšnieku, Losandželosas atrakciju parkā nodarbojas ar viltotas naudas lietām.

2024. gadā filmai iznāca turpinājums *[[Beverly Hills Cop: Axel F]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites