Kailžaungliemeži

**Kailžaungliemeži** (*Nudibranchia*) ir jūras gliemju klada, kuras pārstāvji pēc kāpura attīstības stadijas nomet čaulu. Tie ir vieni no skaistākajiem bezmugurkaulniekiem pasaulē, kurus bieži rotā visneparastākie un visneiedomājamākie krāsu salikumi. Zināmas vairāk nekā 3000 kailžaungliemežu sugas, un nepārtraukti tiek atklāti jauni šīs kladas pārstāvji.

Kailžaungliemju žaunas, t.s. sekundārās žaunas, ir atklātas un atrodas daudzajos izaugumos uz gliemežu muguras.

## Nosaukums
Vārds *nudubranchia* ir saliktenis, kas sastāv no latīņu *nudus* ("kails") un grieķu *βραyχια* ("žaunas").

Angliski izdotajā literatūrā *Nudibranchia* pārstāvjus dēvēja arī par "jūras gliemjiem" (*sea slugs*), uzskatot abus nosaukumus par savstarpēji aizstājamiem. Taču, lai arī visi kailžaungliemeži ir jūras gliemji, ne visi jūras gliemji ir kailžaungliemeži. Un *Nudibranchia* ir tikai daļa no vienas gliemežu klases pamatkladas *[[Heterobranchia]]*, kurai pieder arī liels skaits citu jūrās mītošu gliemežu, ieskaitot tādus, kurus klāj čaulas. 

## Izskats
thumb|left|Kailžaungliemežu attēli Ernsta Haeckela grāmatā ''Kunstformen der Natur'' ("Mākslas veidojumi dabā", 1904)
Kailžaungliemežu izmēri un formas ir atšķirīgas. Lielāko pārstāvju garums pārsniedz 30 cm, kamēr mazākie nav garāki par 6 mm. Tie ir vieni no košākajiem un krāšņākajiem okeānu iemītniekiem, kurus rotā spilgts krāsojums un sarežģīti raksti. Daudzi līdzinās skaistiem jūras ziediem. Citiem lielais skaits muguras izaugumu atgādina spalvas.

Visiem pieaugušiem kailžaungliemežiem iztrūkst jebkāda veida čaula. Dažu mīkstos ķermeņus cietina kaļķa daļiņas, kas aizvieto skeletu. Uz galvas novietoti divi vai vairāku pāru taustekļi, ar kuru palīdzību tie veic taustes, garšas un smaržas funkcijas. Daļai sugu žaunas veido deviņu vai vairāk spalvveidīgu formu vainags ap izvadatveri, citām — muguras izaugumi. 

Pārtiek no medūzām vai polipiem, bieži pārņem to dedzinošās šūnas. Tās no gremošanas orgāniem pārvietojas pa ķermeni un paliek muguras izaugumos, veidojot efektīvu aizsardzības sistēmu. 

Kailžaungliemežiem ir atšķirīgs mutes aparāts. Daudzas sugas nograuž barību ar zobainu, ragveida mēli jeb radulu, kas darbojas līdzīgi rīvei. Savukārt citi ar žiletveidīgiem žokļiem tikai apgrauž sava upura mīksto ķermeni. 

## Izplatība un uzbūve
Sastopami visos pasaules okeānos.

Mitinās dažādu dziļumu sālsūdeņos, no plūdmaiņu zonas līdz vairāk nekā 700 m dziļumam. Jaunas kailžaungliemežu sugas ir atklātas 2500 m dziļumā. Vislielākā sugu daudzveidība ir seklos ūdeņos, tā sauktajos kontinentālajos šelfos.

## Dzīvesveids
Būdami vēderkāju klases pārstāvji, daudzi kailžaungliemeži pārvietojas uz vienas muskuļotas kājas, lienot pa zemūdens klintīm starp aļģu audzēm. Citas sugas var ātri peldēt, jo tām ir muskuļotas spuras ķermeņa sānos. Daži *[[Glaucus]]* ģints kailžaungliemeži paliek ūdens virspusē un dreifē ar galvu lejup.

[thumb|left|''[Nembrotha kubaryana* gliemji, ēdot [[tunikāti|tunikātus]]]]
== Barība ==
Visi kailžaungliemeži ir plēsēji. Lai arī tie gausi mēdz mieloties ar [[aļģes|aļģēm]], pamatbarību veido [[sūkļi]], [[hidrozoji]], [[jūras anemones]], [[koraļļi]], [[tunikāti]], [[sprogkāji]], kā arī citi kailžaungliemeži. Dažkārt tie tika raksturoti kā strikti aļģu ēdāji. Tāpēc [[akvārijs|akvārijos]] kailžaungliemeži kļūdainās informācijas dēļ bieži ātri gāja bojā, jo akvāristi pilnībā nesaprata, kā tos pareizi turēt.

Daži kailžaungliemeži ēd koraļļus, kuriem uz ķermeņa ir mikroskopiski matiņi. Šie matiņi no ūdens un [[ogļskābā gāze|ogļskābās gāzes]] gaismas iedarbībā veido barības vielas. Apēstais korallis daļēji tiek transportēts uz izaugumiem, kas atrodas uz gliemeža muguras, un mikroskopiskie matiņi turpina dzīvot. Kad gliemezis uz sēkļa saules gaismā izpleš savu muguru, matiņi nepārstāj veidot barības vielas — tā gliemezis iegūst būtisku daļu barības.

== Vairošanās ==
Izņemot [[galvkāji|galvkājus]], lielākā daļa gliemju ir [[hermafrodīti]] jeb divdzimumu dzīvnieki. Tomēr, lai apaugļotos, tiem nepieciešama sveša [[sperma]].

Daudzas kailžaungliemežu sugas vasarā pulcējas uz sēkļiem, kur visi izlaiž spermu un dēj oliņas. Šie gliemji izdēj milzīgu daudzumu oliņu — reizēm pat trīssimts tūkstošus vienā reizē. No apaaugļotajām oliņām izšķiļas neizteiksmīgas krāsas [[kāpurs|kāpuri]] ([[veligeri]]). Katram kāpuram ir divas krokas, ko klāj liels daudzums izaugumu, tāpēc ūdenī tas spēj pārvietoties, izmantojot jūras straumes, — kā [[planktons]].

Pēs dažām nedēļām no kāpura ķermeņa pazūd abas krokas, un viņš nogrimst jūras dibenā. Tur tas pakāpeniski pārveidojas par pieauguša gliemeža kopiju.

== Sistemātika ==

Parasti izdala divu veidu kailžaungliemežus — "dorīdos" un "aeolīdos"
* Dorīdiem (kladas *Anthobranchia*, *Doridacea* vai *Doridoedea*) ir sazarotas spalvveidīgas formas sekundārās žaunas, kas novietotas ķermeņa aizmugurējā daļā ap izvadatveri.
* Aeolīdiem (klada *Cladobranchia*) muguru klāj izaugumi jeb [[cerata]]s, kas veic dažādas funkcijas, ieskaitot elpošanu, gremošanu un aizsardzību. Ceratas būt visdažādākās formas — pavedienveida, spalvveida, zarveida, ķekarveida, čemurveida, nūjveida. 

=== Agrākais iedalījums ===
Sākotnēji kailžaungliemeži veidoja *Nudibranchia* kārtu, kuru izdalīja dorīdu un aeolīdu apakškārtās:
* *Anthobranchia apakškārta (**dorīdi**)
** *[[Doridoide]]* virsdzimta
** *[[Doridoxoidea]]* virsdzimta
** *[[Onchidoridoidea]]* virsdzimta
** *[[Polyceroidea]]* virsdzimta
* *[[Cladobranchia]] apakškārta (*'aeolīdi**)
** ''[[Aeolidioidea]]'' virsdzimta
** ''[[Arminoidea]]'' virsdzimta
** ''[[Dendronotoidea]]'' virsdzimta
** ''[[Metarminoidea]]'' virsdzimta

Saskaņā ar 2001. gadā veikto iepriekšējās klasifikācijas revīziju, klada ''Nudibranchia'' tika iedalīta divās lielās kladās:
* ''[[Anthobranchia]]'' (= ''[[Bathydoridoidea]]'' + Doridoidea)
* ''Dexiarchia'' (= ''Doridixoidea'' + ''Dendronotoidea'' + ''Aeolidoidea'' + "''Arminoidea''")

=== Mūsdienu iedalījums ===
[[Attēls:Spanish Shawl Nudibranch (Flabellina iodinea).jpg|thumb|230px|''[[Flabellina iodinea]]'' no ''Dexiarchia'' kladas]]
[[Attēls:ChromodorisGeminus.jpg|thumb|230px|''[[Goniobranchus geminus]]'' no ''Doridacea'' kladas]]
Taču pēc jaunākās, 2005. gada klasifikācijas, ''Nudubranchia'' līdztekus kladai ''[[Pleurobranchomorpha]]'' pieder pie kladas ''[[Nudipleura]]''.

Savukārt ''Nunubranchia'' tālāk iedalās divās kladās ''[[Euctenidiacea]]'' un ''[[Dexiarchia]]'', katra no kurām sastāv no vairākām kladām un virsdzimtām:
* Klada **Nudibranchia*'
** Klada *Euctenidiacea* (= *Holohepatica*)
*** Klada *Gnathodoridacea*
**** Virsdzimta *Bathydorodoidea*
*** Klada *Doridacea*
**** Virsdzimta *Doridoidea*
**** Virsdzimta *Phyllidiidea*
**** Virsdzimta *Onchidoridaidea* (= *Phanerobranchia Suctoria*)
**** Virsdzimta *Polyceroidea* (= *Phaenerobranchia Non Suctoria*)
** Klada *Dexiarchia* (*Actenidiacea*)
*** Klada *Pseudoeuctenidiacea* (= *Doridoxida*)
**** Virsdzimta *Doridoxoidea*
*** Klada *Cladobranchia* (= *Cladohepatica*) 
**** Klada *Metarminida*
***** Virsdzimta *Metarminoidea*
**** Klada *Euarminida*
***** Virsdzimta *Armoidea*
**** Klada *Dentronotida*
***** Virsdzimta *Tritonioidea*
**** Klada *Aeolidida*
***** Virsdzimta *Flabellinoidea* (= *Pleuroprocta*)
***** Virsdzimta *Fionoidea*
***** Virsdzimta *Aeolidioidea*
 
== Galerija ==
<gallery widths="200px" heights="150" >
Attēls:Glossodoris atromarginata.jpg|*Glossodoris atromarginata*
Attēls:Regal Sea Goddess Nudibranch.jpg|*Felimare picta* (= *Hypselodoris edenticulata)
Attēls:Nembrotha milleri mating.jpg|*[[Nembrotha milleri]]* pāris
Attēls:Nembrotha cristata bunaken.jpg|*[[Nembrotha chamberlaini]]*
Attēls:Diaphorodoris olakhalafi 3.jpg|*[[Diaphorodoris olakhalafi]]*


## Atsauces