open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Roberts Dūvols

**Roberts Seldens Dūvols** (; dzimis ; miris ) bija amerikāņu aktieris un režisors.

Karjeru teātrī sācis 1950. gadu beigās, 1960. gadu sākumā sācis filmēties televīzijā un kino. Pazīstams ar lomām tādās filmās un seriālos kā "Krēslas zona" (1959—1964), "Kas nogalina lakstīgalu" (1962), "Aiz iespēju robežām" (*The Outer Limits*; 1963—1965), "Īstenā drošsirdība" (*True Grit*, 1969), "Lazarete" (1970), *[[THX 1138]]* (1971), *[[Joe Kidd]]* (1972), "Krusttēvs" (1972), "Krusttēvs 2" (1974), "Saruna" (1974), "Tīkls" (1976), "Mūsdienu apokalipse" (1979), *[[Tender Mercies]]* (1983), "Dabiskais" (1984), *[[Colors]]* (1988), *[[Lonesome Dove]]* (1989), "Viss piegriezies" (1993), "Apustulis" (1997), *[[Get Low]]* (2009).

Par lomu 1983. gada filmā *Tender Mercies* saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris, vēl sešas reizes ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai, sešas reizes — Zelta globusa balvai (četras reizes to arī ieguvis), vēl vairākas reizes nominēts un pa reizei ieguvis BAFTA kino balvu, Ekrāna aktieru ģildes balvu un ''Emmy'' balvu.

Roberts Dūvols nomira savā rančo Pleinsā, Virdžīnijas štatā 2026. gada 15. februārī, 95 gadu vecumā.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Burgosa

**Burgosa** () ir pilsēta un municipalitāte Spānijas ziemeļu daļā, Kastīlijas un Leonas komūnā, Burgosas provincē pie Arlanzonas upes. Atrodas 243 kilometru attālumā no Spānijas galvaspilsētas Madrides. Burgosa ir vēsturiskā Kastīlijas Karalistes galvaspilsēta. Kastīlijas un Leonas komūnas un Burgosas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta.

Pilsēta vidēji atrodas 859 metrus virs jūras līmeņa un tajā valda kontinentāls klimats. Šeit ir daudz sausāks klimats nekā piekrastes pilsētās. Pilsētas un municipalitātes kopējā platība ir 107,08 km², pēc 2012. gada datiem pilsētā dzīvo  iedzīvotāji, bet aglomerācijā -  iedzīvotāji.

Burgosas katedrāle un vēsturiskais centrs ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Burgosa ir nodēvēta par Spānijas gastronomijas galvaspilsētu 2013.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ogres ieleja (dabas parks)

**Dabas parks "Ogres ieleja"** ir Latvijas īpaši aizsargājamā dabas teritorija, kas atrodas Ogres un Madonas novados. Dabas parks ir iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

Dabas parks plešas 7515,7 hektāru platībā. Tā izveide notika 2004. gadā, ar mērķi aizsargāt Ogres upes ielejas dabas un kultūrvēsturiskās vērtības, sabalansējot to ar atpūtas organizēšanu un saimniecisko darbību. Dabas parka teritorijā konstatēti 11 Eiropā aizsargājami biotopi un 15 Latvijā īpaši aizsargājami biotopi 15, kā arī 31 Latvijā aizsargājama suga un 29 Eiropā aizsargājamas sugas. Tā teritorijā izveidoti arī 19 mikroliegumi.

Dabas parks atrodas Vidzemes augstienes Augšogres pazeminājuma un Viduslatvijas zemienes Madlienas nolaidenuma dabas apvidos. Tā teritorijā ietilpst Ogres ieleja posmā starp Ogresgalu un Ērgļiem.

Dabas parka teritorijā atrodas 21 valsts aizsargājamais kultūras piemineklis, tai skaitā Kaivēnu pilskalns, Meņģeles luterāņu baznīca un Lobes ūdensdzirnavas, kā arī 22 citi kultūrvēsturiski objekti, kuru vidū minams Vērenes dižakmens un Dullā Daukas birzs. Starp dabas vērtībām ierindojama neregulētā Ogres upes ieleja ar tās krastu ainavām un teju 3 km garajiem atsegumiem, kuru vidū īpaši minams Kalnrēžu atsegums, daudzveidīgie meži un pļavas un Ogresmuižas balto stārķu kolonija, kas ir viena no lielākajām Latvijā.

## Aizsargājamās sugas
Dabas parka teritorijā konstatētas 58 Eiropā un Latvijā aizsargājamas dzīvnieku un augu sugas, kuru vidū minamas:
* Eiropas platausis (*Barbastella barbastellus*) — vienīgā konstatētā šīs sugas sikspārņu atradne Latvijā;
* Augstais gaiļpiesis (*Agrimonia pilosa*);
* Strauta nēģis (*Lampetra planeri*);
* Spilvainais ancītis (*Agrimonia pilosa*);
* Daudzgadīgā mēnesene (*Lunaria rediviva*).

## Ārējās saites
* www.daba.gov.lv
Ikike

**Ikike** (, ) ir ostas pilsēta Čīles ziemeļos. Tā ir Tarapakas reģiona un Ikikes provinces administratīvais centrs. Ikike atrodas Klusā okeāna krastā. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 181 tūkstotis iedzīvotāju. Pilsēta ir dibināta 19. gadsimtā, kad netālu no tās atradās salpetra raktuves.

2014. gada 1. aprīlī pilsēta stipri cieta no 8,2 ballu stipras zemestrīces.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viljams Vailers

**Viljams Vailers** (; dzimis **Vilhelms Veilers** () , miris ) bija Vācijas ebreju izcelsmes amerikāņu kinorežisors, producents un scenārists.

Uzņēmis tādas filmas kā "Ben-Hurs" (1959), *[[The Best Years of Our Lives]]* (1946) un *[[Mrs. Miniver]]* (1942), par kuru režisēšanu Vailers saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais režisors, filmas attiecīgajā gadā tika atzītas arī par gada labākajām. Pirmoreiz Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais režisors tika nominēts par filmu *[[Dodsworth]]* (1936). Vailers ar 12 nominācijām ir labākā režisora balvai visvairāk nominētais cilvēks Amerikas Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonijā. No viņa režisētajām filmām 36 reizes kāds no aktieriem ir ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai, 14 balvas tikušas arī iegūtas.

Ir režisējis dažāda žanra filmas, tai skaitā vesternus, drāmas, melodrāmas, trillerus, komēdijas, romantiskās filmas, teātra izrāžu ekranizācijas. Citas populāras viņa uzņemtas filmas ir "Smieklīgais skuķis" (1968), "Kā nozagt miljonu" (1966), *[[The Children's Hour]]* (1961), *[[The Big Country]]* (1958), "Romas brīvdienas" (1953), *[[The Heiress]]* (1949), *[[The Letter]]* (1940), *[[The Westerner]]* (1940), *[[Wuthering Heights (filma)|Wuthering Heights]]* (1939), *[[Jezebel]]* (1938), *[[Dodsworth]]* (1936) un *[[Hell's Heroes]]* (1930).

## Atsauces

## Ārējās saites
Dailis Rožlapa

**Dailis Rožlapa** (dzimis , miris ) bija latviešu gleznotājs, scenogrāfs un filmu mākslinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1932. gadā Rīgā. Mācījās Jaņa Rozentāla mākslas vidusskolā (1949—1954) un Latvijas Mākslas akadēmijā (1961—1968), kur pabeidza studijas Mākslas vēstures un teorijas nodaļā (1968) ar diplomdarbu "Dekorāciju attīstība latviešu dramatiskajos teātros Rīgā līdz 1940. gadam."

Kopš 1958. gada Rožlapa piedalījās izstādēs. Bija mākslinieks inscenētājs vairākām Rīgas Kinostudijā uzņemtām latviešu filmām, sākotnēji grima mākslinieks (1954—1957). Strādājis par mākslinieku dažādos teātros: no 1957. līdz 1961. gadam Liepājas teātrī un pēc tam līdz 1971. gadam — Jaunatnes teātrī. Tāpat nodarbojās ar glezniecību, galvenokārt gleznojot ainavas.

Kopš 1976. gada bija Latvijas Kinematogrāfistu savienības biedrs, kopš 1970. gada — Latvijas Mākslinieku savienības biedrs. 1977. gadā, kad izveidojās Jūrmalas mākslinieku grupa, Dailis Rožlapa bija tās pirmais priekšsēdētājs. Viņš rīkoja daudzas personālizstādes Jūrmalā.

Miris 2014. gadā.

Viņa jaunākā māsa Vija Rožlapa ir Latvijas šaha meistare, daudzkārtējā Latvijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja.

## Apbalvojumi
1983. gadā Rožlapam piešķīra Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbinieka goda nosaukumu.
Jūrmalas pilsētas Gada balva 2012 "Par mūža ieguldījumu Jūrmalas kultūras dzīves veidošanā". 
## Personālizstādes
Godinot Daiļa Rožlapas pienesumu teātra mākslai, no 2017. gada februāra līdz martam, Dailes Teātra galerijā bija skatāma viņa darbu personālizstāde "Mana Mīla". Izstādes kuratore Sarmīte Sīle, producente — Indra Rubene-Vilipsone. Izstādē bija apskatāmi darbi no Voldemāra Leitāna privātkolekcijas.

2011. gadā Jūrmalas Pilsētas muzejā un Mākslinieku namā bija iekārtota mākslinieka Daiļa Rožlapas 80 gadu jubilejas izstāde "Kokteilis mūža garumā".

## Filmogrāfija
;Mākslinieks grimētājs
* 1956: "Pēc vētras"
* 1957: "Zvejnieka dēls"
* 1957: "Rita"

;Mākslinieks inscenētājs

* 1972: "Vella kalpi Vella dzirnavās"
* 1973: "Pieskāriens"
* 1973: "Pūt, vējiņi"
* 1975: "Melnā vēža spīlēs"
* 1975: "Robina Huda bultas"
* 1977: "Zem apgāztā mēness"
* 1978: "Rallijs"
* 1978: "Tāpēc, ka es esmu Aivars Līdaks"
* 1980: "Spāņu variants"
* 1980: "Vakara variants"
* 1981: "Izmeklēšanā noskaidrots"
* 1982: "Īsa pamācība mīlēšanā"
* 1984: "Durvis, kas tev atvērtas"
* 1986: "Aija"
* 1986: "Vajadzīga soliste"
* 1986: "Apbraucamais ceļš"
* 1986: "Svešs gadījums"
* 1989: "Carmen Horrendum"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dailis Rožlapa filmas.lv
Morfoloģija

**Morfoloģija** ( — ‘veids, forma’; *logos* — ‘jēdziens, mācība’) var būt:

* morfoloģija (bioloģija) — zinātne par dzīvo organismu uzbūvi, formu un pārmaiņām;
* morfoloģija (valodniecība) — zinātne par vārdu gramatisko struktūru un vārdu formām;
* ģeomorfoloģija — zinātne par reljefa formām, to veidošanos un attīstību.
No šejienes līdz bezgalībai

**"No šejienes līdz bezgalībai"** () ir 1953. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Freds Cinnemans. Filmas sižets veidots pēc Džeimsa Džonsa tāda paša nosaukuma romāna.

Filma ir stāsts par trim amerikāņu karavīriem un viņu likstām Havaju salās pirms Pērlhārboras bombardēšanas un ASV iesaistīšanās Otrajā pasaules karā. Tajā galvenās lomas attēlo Bērts Lankasters, Montgomerijs Klifts, Debora Kāra, Donna Rīda, Frenks Sinatra, Ernests Borgnains, Filips Obers, Džeks Vordens.

"No šejienes līdz bezgalībai" nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai 12 kategorijās (labākā aktiera nominācijā bija izvirzīti divi aktieri: gan Lankasters, gan Klifts), uzvaru guva astoņās nominācijās, tai skaitā labākās filmas un labākā režisora kategorijā. Ar 13 nominācijām "No šejienes līdz bezgalībai" dala 2. vietu visvairāk nominācijām izvirzīto filmu sarakstā. 2002. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Iegurnis

[200px|thumbnail|Dinozaura ''[Falcarius utahensis* iegurnis]]
*'Iegurnis''' () ir anatomiska struktūra, kuru veido divi gūžas kauli un krustu kauls, kas tos savieno. Ar šo terminu saprot arī ķermeņa daļu, kur atrodas šī struktūra. Iegurnis ir vairumam mugurkaulnieku.

Dinozauri pēc iegurņa veida tiek klasificēti divās kārtās: zauriegurņa dinozauros un putniegurņa dinozauros.

## Ārējās saites
Matēra

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q13616"
}


**Matēra** () ir pilsēta Itālijas dienvidaustrumu daļā, Bazilikatas reģionā, Matēras provincē. Pilsēta atrodas mazā upes straumes veidotā kanjonā, 461 kilometra attālumā no Itālijas galvaspilsētas Romas. Matēras provinces administratīvais centrs no 1663. līdz 1806. gadam bija Bazilikatas reģiona administratīvais centrs. Pilsēta vidēji atrodas 401 metru virs jūras līmeņa. Matēras kopējā platība ir 388 km², pēc 2012. gada datiem pilsētā dzīvo  iedzīvotāji.

Matēra ir plašāk pazīstama ar savu vēsturisko centru jeb Sasi, kuru 1993. gadā iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Sasu mitekļi kopš senatnes līdz mūsdienām ierīkoti alās. PIlsētas vecā daļa atgādina seno Jeruzalemi, tāpēc šeit uzņemtas daudzas filmas pēc Bībeles motīviem, piemēram Mela Gibsona "Kristus ciešanas".


Matera01.jpg|Sasi skats
Ita11141_01.jpg|Istaba alā
Ita11141_04.jpg|Virtuve
Matera,_chiesa_rupestre_di_santo_spirito.jpg|Alu baznīcas ārpuse


## Atsauces

## Ārējās saites
Bens Kingslijs

**Bens Kingslijs** (; dzimis **Krišna Pandits Bandži** (*Krishna Pandit Bhanji*) ) ir angļu aktieris.

Bena Kingslija tēvs bija Kenijā dzimis indietis. Aktiera karjeru sācis 1966. gadā ar lomu televīzijas seriālā. Kino debitējis 1972. gadā ar lomu filmā *[[Fear Is the Key]]*. Par Mahātmas Gandija lomu 1982. gada filmā "Gandijs" (*Gandhi*) saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris. Tāpat filmējies tādās filmās kā "Šindlera saraksts" (1993), "Nezvērs" (2000), "Slevina laimīgais skaitlis" (2006), "Slēgtā sala" (2010), "Persijas princis: laika smiltis" (*Prince of Persia: The Sands of Time,* 2010), "Hugo" (2011), "Endera spēle" (2013) un "Dzelzs vīrs 3" (2013). Aktiera karjeras laikā saņēmis arī ''Grammy'' balvu, divas Zelta globusa un Ekrāna aktieru ģildes balvas. 2010. gadā saņēmis zvaigzni Holivudas Slavas alejā.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Kreicers

**Kreicers** var būt:

* Mārtiņš Hermanis Kreicers (1895-1978) — latviešu rakstnieks;
* Hermanis Kreicers (*Hermann Kreuzer*) — vācu regbists.
Mihalovce

**Mihalovce** () ir pilsēta Slovākijā, Košices apgabala Mihalovces apriņķa centrs pie Zemplīnskas Širavas ūdenskrātuves krastā.

## Vēsture
Pilsēta rakstos pirmoreiz minēta  1244. gadā. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā, pilsētas ungāriskais nosaukums bija **Naģmihāja** (). Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada - Slovākijas sastāvā.
## Sports
Pilsētā ir divi profesionālie augstākās līgas klubi: futbola klubs MFK Zemplín Michalovce un hokeja klubs Mihalovces "Dukla".

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (79,53 %) un čigāni (3,09 %). Pēc reliģiskās piederības - katoļi (42,07 %), bez konfesijas (18,30 %), grieķu katoļi (16,5 %), nereliģiozi (10,33 %), evaņģēlisti (3,97 %), pareizticīgie (3,96 %).

Mihalovce ir futbolista Mariāna Kelemena (*Marián Kelemen*, 1979) dzimtā pilsēta.
## Atsauces

## Ārējās saites
*
Itāļu valodas

[thumb|Valodas [Dzelzs laikmets|Dzelzs laikmeta Apenīnu pussalā. Itāļu valodas norādītas pelēkos toņos]]
**Itāļu valodas** bija Apenīnu pussalā runātu, pie indoeiropiešu saimes piederošu valodu grupa, kurā ietilpst latīņu, osku, umbru un vairākas citas valodas.

Latīņu valoda asimilēja ne tikai izolētas, pie indoeiropiešu saimes nepiederošas valodas, piemēram, etrusku valodu, un indoeiropiešu valodas, kas nepiederēja pie itāļu grupas, piemēram, mesapiešu valodu, bet arī visas citas itāļu valodas un izplatījās visā Vidusjūras reģionā. Pēc latīņu valodas faktiskās nāves tā ilgu laiku baudīja augstu prestižu, piemēram, būdama viena no rakstvedības valodām Polijā-Lietuvā.

No sākotnējām itāļu valodām oficiāls statuss kādā teritorijā mūsdienās ir tikai latīņu valodai (Vatikānā), taču no latīņu valodas cēlušās romāņu valodas, tai skaitā itāļu valoda, ir plaši izplatītas pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mesapiešu valoda

[thumb|Lingvistiskā situācija [Dzelzs laikmets|Dzelzs laikmeta Apenīnu pussalā. Mesapiešu valoda redzama mūsdienu Apūlijas apkaimē.]]
**Mesapiešu valoda** ir izmirusi indoeiropiešu saimei piederoša valoda, kurā tika runāts mūsdienu Apūlijas reģionā Apenīnu pussalā.

Pastāv uzskats, ka mesapiešu valoda varētu būt radniecīga ilīriešu valodai.

Ēriks Hamps (*Eric Hamp*) 2007. gada grāmatā *Comparative Studies on Albanian* atbalstījis viedokli, ka albāņu valoda ir cēlusies no ilīriešu valodas un tā ir radniecīga mesapiešu valodai, kura, viņaprāt, ir agrāks ilīriešu dialekts.

## Radniecīgi vārdi latviešu valodā
Konstantīns Karulis savā *Latviešu etimoloģijas vārdnīcā* vairāku latviešu vārdu etimoloģizācijās ir uzskaitījis arī (viņaprāt) radniecīgus mesapiešu vārdus, to vidū:
**briedis* – *brénthon* (< **brénton*)
**klausīt* – *klaohi* (imper.) "klausies, dzirdi!"
**svainis* – *veinan* (ak.) "savs"

## Skatīt arī
*Albāņu valoda

## Atsauces
Minimālais pāris

**Minimālais pāris** fonētikā ir vārdu pāris, kurā atšķiras tikai viens segments vienā un tajā pašā pozīcijā, pārējiem segmentiem paliekot nemainīgiem.

## Piemēri

Minimālos pārus veido šādi latviešu valodas vārdi:
* *lapa* — *tapa*
* *laupa* — *laipa*

Minimālos pārus iespējams izveidot arī pēc intonācijas, piemēram:
*  (vielas stāvoklis) —  (lietus)

Savukārt, piemēram, vārdi *lāpa* un *lapa* neveido minimālo pāri, jo atšķiras gan pēc patskaņa, gan līdzskaņa garuma (skatīt rakstu *[[Geminācija]]*):
*  — 

## Skatīt arī
* Latviešu valodas minimālie pāri pēc intonācijas

## Atsauces
Tuba

thumb|2004. gada tuba (pa labi) un apmēram 1900. gadu tuba (pa kreisi)
**Tuba** ( — ‘taure’) ir metāla pūšaminstruments, tam ir ventiļu mehānisms un plaša menzūra. Tubai ir viszemākais reģistrs no visiem pūšaminstrumentiem. Tiek izšķirta basa un kontrabasa tuba.

Tubu 1835. gadā patentēja Vilhelms Frīdrihs Vīprehts (*Wilhelm Friedrich Wieprecht*) un Johans Morics (*Johann Moritz*). Tas ir viens no jaunākajiem instrumentiem mūsdienu orķestrī. Kā simfoniskajos, tā arī operu orķestros tuba parasti tiek izmantota kā trombonu grupas bass. Parasti tubai ir spēcīgs skanējums, tomēr ir iespējams iegūt arī *[[pianissimo]]* skanējumu.

Rihards Vāgners savā "Nībelunga gredzena" partitūrā iekļāvis tā saukto "Vāgnera tubu".

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Patrīcijs Nideckis

thumb|300px|Bīskaps Nideckis

**Andrejs Patrīcijs Nideckis** (, , 1522—1587) jeb **Andreass Patrīcijs** () bija poļu katoļu garīdznieks, humānists un filologs, Polijas-Lietuvas valdnieka Sigismunda II Augusta sekretārs (1560), Viļņas arhidiakons (1576), Livonijas bīskaps ar rezidenci Valmierā (1585-1587).

Viņam lieli nopelni Cicerona darbu pētīšanā.

## Dzīves gājums
Dzimis 1522. gadā Osvencimā. Studēja Padujas universitātē, kur 1559. gadā ieguva tiesību doktora grādu. 1561. gadā Venēcijā tika izdoti Cicerona darbu fragmenti ar viņa komentāriem (*cum Patricii adnotationibus*). Bija Polijas-Lietuvas valdnieka Sigismunda II Augusta sekretārs (1560), vēlāk Stefana Batorija (1576) un viņa sievas Annas Jagelones (1572) sekretārs.

1584. gadā viņu iecēla par Livonijas bīskapu, bet Kalendāra nemieru (1584-1589) dēļ šo amatu viņš uzņēmās tikai 1586. gada pavasarī. Par savu rezidenci viņš izvēlējās Valmieras Sv. Sīmaņa baznīcu, bet jau drīz pēc ierašanās Valmierā viņš mira 1587. gada 6. februārī.

Apglabāts Cēsu Sv. Jāņa baznīcā, kur saglabājies unikāls cilnis.

## Darbi
* Andreæ Patricii Nidecici, Archidiaconi Vilnae, Parallela Ecclesiæ Catholicæ cum hæreticorum Synagogis: sive causæ, quibus permoti plerique nostris temporibus, sectas hæreticorum deseruerunt, et ad Ecclesiæ communionem redierunt. Köln 1576 (digitalizēts, digitalizēts )
* Andr. Patricii Nideci Praepositi Varsovien: Gratulationum triumphalium ex Moscovitis Orationes III. Ad Stephanum Batorium Regem Poloniarum inclytum, pro clero Varsoviensi. 1583
* M. Tullii Ciceronis Consolatio, vel De luctu minuendo. Fragmenta eius à Carolo Sigonio, & Andrea Patritio exposita. Antonij Riccoboni iudicium, quo illam Ciceronis non esse ostendit. Caroli Sigonij pro eadem orationes II., Frankfurt, Lyon 1584, Pariis 1585, (digitalizēts)
* M. Tullii Ciceronis Consolatio. Liber, quo seipsum de Filiae morte consolatus est. Nunc primùm repertus, & inlucem editus. Cicero, Marcus Tullius, Erfurt : Mechler, Esaias, 1584/1585
* M. T. Ciceronis Fragmenta ab Andrea Patricio collecta & in quatuor tomos digesta., Lyon 1585 (GoogleBooks), (Frankfurt 1589 ESTERis, digitalizēts)
* M. Tullii Ciceronis Scriptorum Fragmenta; A Roberto Stephano, Carolo Sigonio, Andrea Patricio &c. collecta. Accedit Fr. Fabricii Marcodurani Historia Ciceroniana, Per Consules descripta, & in annos LXIV. distincta., Lugd. Batavor.: Ex Officinâ Elsevirianâ, 1642, (ESTERis)

## Literatūra
* Janusz Gruchała. Andrzej Patrycy Nidecki i Jan Kochanowski — wydawcy Cycerona, w: Filomata, 1991 nr 406, s. 446-458
* Leszek Hajdukiewicz. Nidecki Patrycy Andrzej (1522—1587), w: Polski Słownik Biograficzny, t. XXII, cz. 4, z. 95, Wrocław 1977
* Kazimierz Morawski. Andrzej Patrycy Nidecki. Jego życie i dzieła. Część 1 (1522—1572), Kraków 1884

## Atsauces
Latvijas Dzelzceļa kauss

**Latvijas Dzelzceļa kauss** bija ikgadējs pirmssezonas tradicionāls starptautisks hokeja turnīrs, kurā piedalījās komandas no Kontinentālās hokeja līgas, tostarp Rīgas "Dinamo". To sponsorēja "Latvijas dzelzceļš".

## Turnīra vēsture
Turnīra iniciators bija *Latvijas dzelzceļa* valdes priekšsēdētājs Uģis Magonis, kurš ilgus gadus bija hokeja fans un 1995.-1998. gados vadīja Latvijas Hokeja federāciju. 

Pirmo reizi LDz šo turnīru organizēja 2009./2010.g. sezonā un tas ieguva skatītāju un hokeja komandu atsaucību. Tāpēc šo turnīru nolēma veidot ik gadu, lai labāk sagatavoties KHL sezonai.  

Šis turnīrs bija uzskatāms par vienu no gatavošanās posmiem KHL kārtējai sezonai un norisinājās augusta pēdējā nedēļā *Arēnā Rīga* un citās lēdus hallēs.

Turnīra galveno balvu – kausu – darinājis vairākkārtējs Latvijas Dizaina gada balvas ieguvējs mākslinieks Armands Vecvanags. Tas veidots no teju 1000 nerūsējošā tērauda hokeja nūju miniatūrām un to rotā miniatūrs vilciena modeļa atlējums no bronzas.

## Turnīra dalībnieki un uzvarētāji


## Atsauces
Marguss Hunts

**Marguss Hunts** (; dzimis ) ir igauņu amerikāņu futbola spēlētājs un bijušais vieglatlēts.

Igaunijā sācis trenēties vieglatlētikā. Sākumā izmēģinājis desmitcīņu, tomēr vēlāk izlēma pievērsties mešanas dicsiplīnām: diska mešanai, vesera mešanai un lodes grūšanai. Trenējies kopā ar Olimpisko spēļu medaļnieku Aleksandru Tammertu. Guvis panākumus jauniešu vecumā, 2006. gadā izcīnījis divas zelta medaļas Pasaules čempionātā junioriem (lodes grūšanā un diska mešanā).

2007. gadā pārcēlies uz Dalasu, ASV, lai trenētos vieglatlētikā *[[Southern Methodist University]]*. Tomēr vēlāk sācis spēlēt amerikāņu futbolu, jo universitātē vairs nepastāvēja vieglatlētikas programma. 2009. gadā uzsāka pastāvīgas studijas universitātē. 2013. gada NFL draftā viņu Sinsinati "Bengals" izraudzījās 2. kārtā ar kopējo 53. numuru. NFL debitējis 2013. gada oktobrī.

## Ārējās saites

* NFL profils 
* SMU biogrāfija 
*
Kolmara

**Kolmara** () ir pilsēta un komūna Francijas ziemeļaustrumos, Grandestas reģiona Augšreinas departamentā. Atrodas netālu no Francijas robežas ar Vāciju, 300 kilometru attālumā no Francijas galvaspilsētas Parīzes un 64 kilometru attālumā no Strasbūras. Augšreinas departamenta administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Tā ir Elzasas reģiona trešā lielākā komūna. No 1871. līdz 1918. gadam un no 1940. līdz 1945. gadam iekļauta Vācijas teritorijā.

Pilsēta vidēji atrodas 197 metrus virs jūras līmeņa. Pilsētas kopējā platība ir 66,57 km², pēc 2011. gada datiem pilsētā dzīvo 67 409 iedzīvotāji, bet pilsētas aglomerācijā — 126 300 iedzīvotāji. Pilsēta ir plašāk pazīstama ar savu atjaunoto arhitektūru un muzejiem.

## Ievērojami cilvēki
* Frederiks Ogists Bartoldi (1834—1904), franču tēlnieks
* Kristiāns de Šeržē (1937—1996), trapistu mūks un beatificēts moceklis

## Atsauces

## Ārējās saites
Strāžske

**Strāžske** () ir pilsēta Slovākijā, Košices apgabala Mihalovces apriņķī pie Laborecas upes.

## Vēsture
Pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1337. gadā. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā, pilsētas ungāriskais nosaukums bija **Ērmezē** (). Pirmā pasaules kara laikā pilsētas apkaimē notika sīvas kaujas Brusilovas pārrāvuma ietvaros. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada - Slovākijas sastāvā.

## Ekonomika
Pilsētā atrodas 1952. gadā dibinātā ķīmiskā rūpnīca "Chemko", kas līdz 1984. gadam ražoja PCB savienojumus, piesārņojot apkārtni.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (96,38 %). Pēc reliģiskās piederības - katoļi (63,59 %), grieķu katoļi (21,77 %), nereliģiozi (7,58 %).

## Ārējās saites
*
*Uzņēmums "Chemko"
Nokia Asha platform

***Nokia Asha platform*** ir *[[Nokia]]* programmatūras platforma mazbudžeta viedtālruņiem. To izmanto *[[Nokia Asha]]* sērijas modeļos.

*Asha* ir *[[Series 40]]* tiešs pēctecis, un uz tas var darbināt progrmmatūru, kura izstrādāta platformai *Series 40*. Tās izstrādē izmantotas tehnoloģijas no Norvēģijas uzņēmuma *[[Smarterphone]]*, kuru *Nokia* iegādājās 2012. gadā. Lietotāja saskarnes dizainu izstrādāja grupa Pītera Skillmena (*Peter Skillman*) vadībā, kurš agrāk darbojās *[[webOS]]* projektā un izstrādāja *[[MeeGo]]* dizainu moodelim  *[[Nokia N9]]*.

Lietotnes var izmantot veidotas uz *[[Java Platform, Micro Edition|Java ME]]* bāzes vai kā tīmekļa lietotnes, kuras attēlo ar *Nokia Xpress* pārlūkprogrammu. Sistēmai nav daudzuzdevumu režīma, bet radio un mūzikas lietotnes var darboties fonā.

## Vēsture
Sākotnēji *Nokia* strādaja pie projekta *Meltemi* kā *Series 40* pēcteša. Tā būtu uz *[[Linux]]* bāzēta sistēma. 2012. gada jūlijā projekts tika pārtraukts, tā iestrādes turpinot *Asha platform*.

Pirmais tālrunis ar *Asha platform* bija *[[Nokia Asha 501]]*, kurš izlaists 2013. gada vasarā.
Pēdējā versija *Asha Platform 1.4* izlaista 2014. gada 7. aprīlī.

2014. gadā *Nokia* mobilo telefonu biznesu nopirka *[[Microsoft]]*.
2014. gada jūlijā paziņots, ka 18 mēnešu laikā tiks pārtraukts *Asha* atbalsts, turpmāk izlaižot modeļus tikai ar *[[Windows Phone]]* operētājsistēmu.

## Atsauces
Defise

**Defise** (, cēlies no  — ‘dalīšana’) jeb **savienojuma zīme** ir pieturzīme, tā ir svītriņa, kas īsāka par domuzīmi. Latviešu valodā tiek lietota tehniskas rakstu zīmes un vienotājzīmes funkcijā. Latviešu valodā tā ienākusi pēc vācu un krievu valodas parauga. Starp defisi un saistāmajiem vārdiem vai to daļām atstarpe nav liekama. Dažās valodās defisei ir ortogrāfiskas zīmes funkcija (piemēram, krievu (*по-прежнему*, *что-то*) un franču valodā (*celui-ci*)).

Defise ir aizstājusi vecākajos rakstu valodas posmos lietoto biedruzīmi (=), kas galvenokārt tikusi lietota vārdu saistījuma parādīšanai un mūsdienu latviešu valodā netiek lietota.

## Lietojums latviešu valodā
Defise tiek lietota:
# vārda dalīšanā zilbēs, norādot vārdu pārnesumu jaunā zilbē
#: bur-vī-gi, mei-te-ne
# vārda dalīšanā morfoloģiskajās sastāvdaļās
#: --
# stostīšanās, saraustītas runas vai atsevišķu skaņu stiepšanas parādīšanai
#:E-e-s gr-r-ibēju t-t-teikt; P-ē-t-e-r-i!
# starp izsauksmes vārdiem, ja tiek parādīts dzīvnieku balsu un citu balsu skaņu atdarinājums
#:Vau-vau! Ha-ha!
# vārdu daļu izlaiduma saīsinājumos
#:k-gs (kungs), k-dze (kundze)
# vārdu daļu nepilnīguma un saistījuma ar citām vārda daļām parādīšanai
#:"Lietvārdiem ir raksturīgas izskaņas -nieks, -niece"
# īpašvārdu, kas veido vienu uzvārdu (bet ne vairākus dažādu cilvēku uzvārdus, kad lietojama domuzīme) vai ģeogrāfisku nosaukumu, kurus nevar sapludināt saliktenī, savienošanā
#:Vīķe-Freiberga, Gē-Lisaks, Sklodovska-Kirī, Garmiša-Partenkirhene
# ģeogrāfiskajos nosaukumos, kas apzīmē plašākus ģeogrāfiskus objektus pēc vairāku apdzīvotu vietu nosaukumiem
#: Lestenes-Ēnavas purvs
# divu salikteņu komponentu savienošanā, kur pirmā komponente ir skaitlis un otrā — īpašības vārds ar izskaņu *-ējs* vai *-īgs*
#:25-procentīgs šķīdums
# starp diviem lietvārdiem, starp kuriem nav atributīvas pazīmes un kas apzīmē vienu jēdzienu
#:krievu-angļu vārdnīca
# šifrētajos nosaukumos starp vārdiem vai burtiem un cipariem
#:traktors T-24, modelis V-234, Ziemeļpols-11
# starp ciparu vai simbolu grupām, lai padarītu tās pārskatāmākas
#: LV-1035, tālruņa numurs 6-7-123456

Defise netiek lietota:
# starp lietvārdu un kādu alfabēta burtu
#:T krekls, β stari
# starp lietvārdiem, kas saistīti apzīmētāja attieksmēs (parasti tie ir profesiju, grupējumu, specialitāšu u. tml. nosaukumi)
#:sekretāre referente, inženieris mehāniķis

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces
Kalmara

**Kalmara** () ir pilsēta Zviedrijas dienvidaustrumu daļā. Kalmaras lēnes administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Tā atrodas Baltijas jūras krastā, 412 kilometru attālumā no Zviedrijas galvaspilsētas Stokholmas, 6 kilometru attālumā no Zviedrijas otrās lielākās salas Ēlandes, ar ko savienota pa Ēlandes tiltu.

Pilsētas kopējā platība ir 19,5 km². Pēc 2010. gada datiem, Kalmarā dzīvoja  iedzīvotāji, bet pilsētas aglomerācijā —  iedzīvotāji. Kalmara atrodas vidēji 8 metrus virs jūras līmeņa.

No 13. līdz 17. gadsimtam Kalmara bija viena no svarīgākajām Zviedrijas pilsētām. No 1974. līdz 1994. gadam šeit atradās *[[Volvo]]* rūpnīca, kurā ražoja piecu veidu *Volvo* markas automašīnas. Kalmaras Universitātē mācās aptuveni 9000 studentu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fagots

**Fagots** () ir koka pūšamais mūzikas instruments. Mūsdienās tā korpuss parasti tiek gatavots no kļavas. Korpusā tiek iekonstruēta vārpstu sistēma; gaiss tiek pievadīts caur dubultmēlīti, kas savukārt ir tikusi piestiprināta pie metāla pievadcaurulītes. Pastāv parastais fagots un kontrfagots, kura skanējums ir zemāks.

Fagota priekšteči bijuši pommers un bombarda. Pirmoreiz ticis uzkonstruēts Itālijā 16. gadsimta pirmajā pusē. Pēc instrumenta pilnveidošanas instrumenta skaņa kļuva maiga. Tā arī cēlies nosaukums **dolčiāns** (, cēlies no *dolce* — ‘maigs’), 19. gadsimta beigās radās fagota nosaukums. Simfonisko orķestru sastāvā tas tiek regulāri iekļauts kopš 17. gadsimta beigām.

Mūsdienās plašāk lietotās fagota versijas autori ir Johans Ādams Hekels (*Johann Adam Heckel*) un Kārlis Almenrēders (*Carl Almenräder*), kas mūsdienās pazīstamo fagotu izveidojuši 1834. gadā. Vairāki komponisti ir rakstījuši solokoncertus fagotam ar orķestri, tai skaitā Antonio Vivaldi, Volfgangs Amadejs Mocarts, Kārlis Marija fon Vēbers (*Carl Maria von Weber*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Neredzamā puse

**"Neredzamā puse"** () ir 2009. gada amerikāņu sporta drāmas filma, kuras režisors (un scenārija autors) ir Džons Lī Henkoks. Filmas sižets veidots pēc Maikla Luisa 2006. gada grāmatas *The Blind Side: Evolution of a Game*.

Filma ir stāsts par Maiklu Oeru, Nacionālās futbola līgas spēlētāju, un viņa nokļūšanu līdz NFL, kā arī par Tuhoju ģimeni, kas uzņēmās rūpes par viņu pusaudža vecumā. "Neredzamajā pusē" galvenās lomas attēlo Sandra Buloka, Tims Makgrovs, Kventins Ārons un Ketija Beitsa. Filmā epizodiskas lomas ir arī vairākiem pašreizējiem un bijušajiem NCAA komandu treneriem.

Filmas "Neredzamā puse" pirmizrāde notika . Tā guva labus komerciālos panākumus, tās ieņēmumi pārsniedza 300 miljonus ASV dolāru. Tā ir ienesīgākā sporta drāma kopš 1976. gada, ja tiek ņemti vērā ASV kinoteātros gūtie ieņēmumi. Tāpat filmu atzinīgi novērtēja kritiķi, kas īpaši slavēja Bulokas tēlojumu. Viņa par šo lomu ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise, kā arī Zelta globusa un Ekrāna aktieru ģildes balvu analoģiskajā kategorijā. Pati filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai labāko filmu kategorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Veļke Kapušani

**Veļke Kapušani** () ir pilsēta Slovākijā, Košices apgabala Mihalovces apriņķī, netālu no robežas ar Ukrainu.

## Vēsture
Pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1211. gadā. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā, pilsētas ungāriskais nosaukums bija **Naģkapoša** (). Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā, pamatojoties uz 1938. gada 2. novembra Pirmās Vīnes arbitrāžām, Veļki Kapušani atradās Ungārijas sastāvā. No 1993. gada - Slovākijā.

## Ekonomika
Pilsētā atrodas gāzes vada, kurā no Ukrainas tiek piegādāta Krievijas dabasgāze, stacija.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairākums pilsētas iedzīvotāju ir ungāri (56,98%). Citas tautības: slovāki (35,92 %), čigāni (4,32 %). Pēc reliģiskās pārliecības: katoļi (49,46 %), grieķu katoļi (12,3 %), nereliģiozi (4,59 %).

## Ārējās saites
Dobšina

**Dobšina** () ir pilsēta Slovākijā, Slovākijas Rūdu kalnos, Košices apgabala Rožņavas apriņķī pie Slanas upes.

## Vēsture
Pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1326. gadā, un to kā kalnraču pilsētu dibinājuši Karpatu vācieši. Tās apkārtnē ieguva zeltu, sudrabu, niķeli un citus izrakteņus. Pilsētas vāciešu kopiena eksistēja līdz Otrajam pasaules karam, kad tā tika padzīta vai nogalināta. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada - Slovākijā.

## Tūrisms
Uz ziemeļrietumiem no pilsētas atrodas Dobšinas ledus ala, kas iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (88,58 %) un čigāni (9,01 %). Pēc reliģiskās pārliecības: katoļi (35,23 %), nereliģiozi (33,58 %), luterāņi (25,25 %).

No 1808. līdz 1810. gadam Dobšinā dzīvoja slovāku kultūras darbinieks Pavels Jozefs Šafāriks.

## Ārējās saites
*
*Dobšinas ledus ala
Bellincona

**Bellincona** (, , , ) ir pilsēta Šveices dienvidu daļā, Tičīno kantonā pie Šveices robežas ar Itāliju, 213 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Šveices galvaspilsētas Bernes. Tičīno kantona administratīvais centrs un otrā lielākā pilsēta aiz Lugāno. Pilsēta atrodas Tičīno upes ielejas kreisajā krastā Alpos, izvietojusies vidēji 238 metrus virs jūras līmeņa.

Pilsētas kopējā platība ir 19,15 km², pēc 2012. gada datiem, pilsētā dzīvoja 17 744 iedzīvotāji. Pilsēta ir plašāk pazīstama ar savām trim pilīm, kuras kopš 2000. gada ir iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ciemiņš

**Ciemiņš** (sieviešu dzimtē Ciemiņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Jānis Ciemiņš (1906—1956) — latviešu mediķis;
*Rūdolfs Ciemiņš (1897—1945) — latviešu karavīrs.
Šaurais un platais e, ē

**Šaurā un platā e, ē** izrunu literārajā latviešu valodā nosaka pozicionālie un nepozicionālie noteikumi.

## Pozicionālie noteikumi
### Šaurais e, ē
Šaurais e, ē tiek izrunāts

# ja tajā pašā vai nākamajā zilbē seko kādas no šaurinātājskaņām: patskanis i, ī, šaurais e, ē, divskanis ie, ei, līdzskanis j, ņ, ģ, ļ, ņ, š, ž, č, dž vai arī kāds no līdzskaņu savienojumiem bj, pj, mj, vj

### Platais e, ē
Platais e, ē tiek izrunāts

# ja nākamajā zilbē seko patskaņi a, ā, u, ū, platais e, ē, divskaņi ai, au, o un ja neseko šaurinātājskaņas
# dažkārt tiek izrunāts arī mīksto līdzskaņu priekšā

## Nepozicionālie noteikumi
### Šaurais e, ē
Šaurais e, ē tiek izrunāts

# parasti visos svešvārdos, bet jāņem vērā, ka latviskas cilmes vārdos, ko raksta tāpat kā svešvārdus, var būt platais e, ē
# svešvārdos, kuros ir skaņu savienojums -er- un kas ir krieviskas cilmes
# vienzilbes vārdos - vietniekvārdos, to formās, apstākļa vārdos un palīgvārdos
# priedēkļos *bez-, ne-, pēc-, pret-, zem-*, šajos vārdos nākamās zilbes patskanis un divskanis neietekmē izrunu
# zilbēs vārda galotnē
# vārda saknē, kas atvasinātas ar piedēkli -inā-
# personvārdos
# salikteņa pirmajā daļā, ja ar šauro e, ē tiek izrunāts vārds ārpus salikteņa, izņemot dažus salikteņus, kuros ir pozicionālo nosacījumu ietekme
# sestās deklinācijas lietvārdos, vārdā Cēsis, kā arī otrās deklinācijas izņēmumos *akmens, asmens, mēness, rudens, ūdens, zibens*.
# otrās un piektās deklinācijas lietvārdos, kas beidzas ar *-ris, -re*
# pirmās konjugācijas darbības vārdos nenoteiksmē, kā arī otrās un trešās konjugācijas nenoteiksmes izskaņā *-ēt*
# darbības vārdos pagātnē, ja arī nenoteiksmē ir šaurs e, ē
# darbības vārdos tagadnē vienskaitļa otrajā personā, kā arī trešajā personā, ja vien tam veidojas pozicionālie nosacījumi (citādi jāizrunā platais e, ē)
# pirmās konjugācijas darbības vārdos, kas nenoteiksmē beidzas ar *-rt(ies)*

### Platais e, ē
Platais e, ē tiek izrunāts

# svešvārdos, kuros ir skaņu savienojums *-er-*
# dažos personvārdos
# salikteņa pirmajā daļā, ja ar plato e, ē tiek izrunāts vārds ārpus salikteņa
# pirmās deklinācijas lietvārdos, kā arī vārdos, kas tiek locīti pēc pirmās deklinācijas parauga
# lokāmajos īpašības vārdos
# lokāmajos ciešamās kārtas pagātnes divdabjos ar galotni -ts
# apstākļa vārdos, kas beidzas ar -i un atvasināti no īpašības vārdiem
# darbības vārdu saknē, ja nenoteiksmē tā sastāv no vienas zilbes, visās formās tagadnē, izņemot vienskaitļa otro personu
# dažos otrās konjugācijas darbības vārdos, pēc trešās konjugācijas parauga konjugētajos vārdos visās formās tagadnē, izņemot vienskaitļa otro personu

## Svārstības
Dažu vārdu izrunā normas nav nostabilizējušās, jo pastāv dažādi izrunas principi, tādēļ drīkst vārdu izrunāt gan ar šauro, gan ar plato e, ē, tomēr dažos gadījumos viens no variantiem ir nevēlams. Tādi gadījumi, piemēram, ir

# salikteņi, kur nesaskan pozicionālais princips un komponenta izruna ārpus salikteņa
# lietvārdi ar izskaņām *-aine, -ains, -enājs, ēns*

## Atsauces
Rožņava

**Rožņava** () ir pilsēta Slovākijā, Slovākijas Rūdu kalnos, Košices apgabala Rožņavas apriņķa centrs pie Slanas upes.

## Vēsture
Pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1291. gadā. Tās apkārtnē ieguva zeltu, sudrabu un dzelzs rūdu. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Rožņo** (. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Pirmajām Vīnes arbitrāžām 1938. gadā pilsēta tika iekļauta Ungārijā, bet pēc Otrā pasaules kara tā atgriezās Čehoslovākijā. No 1993. gada - Slovākijā.

## Tūrisms
Pilsētā atrodas kalnrūpniecības muzejs. Uz dienvidiem no pilsētas atrodas Slovākijas Karsta Nacionālais parks, kura alas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (69,27 %) un ungāri (26,8 %). Pēc reliģiskās pārliecības: katoļi (41,08 %), nereliģiozi (32,34 %), luterāņi (12,03 %).

Rožņavā skolā gāja slovāku kultūras darbinieks Pavels Jozefs Šafāriks (1795-1861).

## Ārējās saites
*
*Slovākijas Karsta Nacionālais parks
Nenoapaļots augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis

**Nenoapaļots augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis** ir patskanis, kas sastopams vairākās valodās. Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā tā atspoguļošanai izmanto zīmi . Tā noapaļotā versija ir patskanis . Nenoapaļotu augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani var realizēt izrunājot skaņu  un saplacinot lūpas.

## Turku valoda

[left|75px|thumb|[ɯ] un [i] apzīmējošie burti turku valodā.](https://lv.wikipedia.org/wiki/Att%C4%93ls:Dotted_and_dotless_I.svg)
Turku valodā, lai pierakstītu skaņas [ɯ] un [i] izmanto burtus i ar un bez punkta, pirmās skaņas apzīmēšanai izmanto i bez punkta gan mazajai, gan lielajai burta versijai, otrās skaņas apzīmēšanai izmanto i ar punktu gan mazajai, gan lielajai burta versijai. Skaņa [ɯ] ir sastopama arī daudzās citās tjurku valodās.

## Korejiešu valoda

[ɯ] (hangilā: ㅡ) ir viens no korejiešu valodas patskaņiem. Atkarībā no izmantotās romanizācijas sistēmas, tas var tikt pierakstīts ar burtu kopu ⟨eu⟩, piemēram, vārdā *hang*'eu**l''  ("[[hangils]]").

==Lībiešu valoda==
[[Lībiešu valoda]]s burta ⟨õ⟩ vērtība uzsvērtā zilbē ir nenoapaļots augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis. Vītso piemin, ka tas esot līdzīgs [[igauņu valoda|igauņu]] un [[vepsu valoda|vepsu]] ⟨õ⟩, bet augstāks. Igauņu ⟨õ⟩ skaņa  ir tās pašas rindas un noapaļotības kā , bet zemāka, kas saskan ar Vītso definīciju.

==Japāņu valoda==

[[japāņu valoda|Japāņu valodā]] tiek izmantots **saspiests''' () augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis, atšķirībā no  lūpas neveido apaļu formu, taču atšķirībā no  lūpu kaktiņi saskaras. Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā to pieraksta kā , kur  apzīmē lūpu kompresiju. Japāņu valodas romanizācijā to vienmēr ataino kā ⟨u⟩.

## Atsauces
Sobrance

**Sobrance** () ir pilsēta Slovākijā, Košices apgabala Sobrances apriņķa centrs.

## Vēsture
Pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1344. gadā. Tās apkārtnē ieguva zeltu, sudrabu un dzelzs rūdu. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Sobrānca** (. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Ungārijas ieņemta slovāku-ungāru kara laikā 1939. gadā, pēc Otrā pasaules kara tā atgriezās Čehoslovākijā. No 1993. gada - Slovākijā.

## Tūrisms
Pilsētā atrodas ģitāru muzejs.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva pilsētas iedzīvotāji ir slovāki (95,37 %). Pēc reliģiskās pārliecības: katoļi (51,09 %), uniāti (33,93 %), nereliģiozi (3,59 %), pareizticīgie (3,37 %).

## Ārējās saites
*
Hērizava

**Hērizava** (, ) ir pilsēta un municipalitāte Šveices ziemeļaustrumu daļā, Apencelles-Auserrodenes kantonā netālu no Šveices robežas ar Itāliju. Atrodas vidēji 771 metrus virs jūras līmeņa un 154 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Šveices galvaspilsētas Bernes. Apencelles-Auserrodenes kantona administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Pilsētas un municipalitātes kopējā platība ir 25,2 km², pēc 2012. gada datiem, pilsētā dzīvo 15 222 iedzīvotāji. No kopējā iedzīvotāju skaita 18% ir nepilsoņi, lielākā daļa no iedzīvotājiem jeb 87% runā vācu valodā.

Hērizava pirmo reizi ir minēta 837. gadā ar nosaukumu *Herinisauva*. 1537. gadā tā bija nozīmīgs tirdzniecības centrs. Pilsēta ir ieguvusi titulu Alpu pilsēta 2003. 
## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Hērizavā dzimuši:

* Jonass Hillers (1982), vārtsargs un Šveices hokeja izlases dalībnieks
* Tīmo Meiers (vācu: Timo Meier, 1996), Šveices hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā

## Ārējās saites
*http://www.herisau.ch (vāciski) official website
Dreiliņu iela (Rīga)

**Dreiliņu iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Āgenskalnā. Dreiliņu iela sākas krustojumā ar Ormaņu ielu un beidzas krustojumā ar Āgenskalna ielu. Ielas garums ir 760 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu divu joslu platumā visā ielas garumā. Dreiliņu ielu divās daļās sadala Kalnciema iela, ko autotransports nevar šķērsot, līdz ar to autobraucējiem tā ir pieejama tikai kā divi savstarpēji nesaistīti posmi.

Dreiliņu ielā ir gan savrupmāju, gan daudzdzīvokļu namu apbūve, vienīgā sabiedriskā celtne ir Aizsardzības ministrijas Valsts aizsardzības objektu un iepirkumu centrs (Ernestīnes ielā 34).

Dreiliņu iela Rīgas ielu sarakstos atrodama no 1902. gada ar tagadējo nosaukumu.

Ielas nosaukums saistīts ar Dreiliņa muižu Voleros.

## Ielu savienojumi
Dreiliņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ormaņu iela (T veida krustojums)
* Ernestīnes iela
* Kapseļu iela
* Kalnciema iela
* Kristapa iela
* Valentīna iela (T veida krustojums)
* Āgenskalna iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Dreiliņu ielas posmā no Āgenskalna ielas līdz Kalnciema ielai kursē 56. maršruta autobusi.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Āgenskalns
Heidelbergas Universitāte

**Kārļa Ruprehta Heidelbergas Universitāte** () ir uz pētniecību orientēta publiska universitāte, kas atrodas Heidelbergā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā.
 
Ar universitāti saistīti cilvēki ir ieguvuši 55 Nobela prēmijas (pēc 2013. gada datiem universitāte ieņem 1. vietu Vācijā, 4. vietu Eiropā un 13. vietu pasaulē). Heidelbergas universitāte regulāri tiek ierindota starp labākajām universitātēm Eiropā. 20% no kopējā studējošo skaita veido studenti no ārzemēm (apmēram 130 valstis).

## Vēsture
Universitāte dibināta 1386. gadā, līdz ar to tā ir vecākā universitāte Vācijā un trešā vecākā universitāte, kas dibināta Svētajā Romas impērijā. Mūsdienās tajā ir 12 fakultātes, studijas notiek apmēram 100 studiju programmās.

## Profesori un studenti
Daži cilvēki, kas saistīti ar Heidelbergas Universitāti - filozofe Hanna Ārente, ķīmiķis Ādolfs fon Beiers, matemātiķis Dāniels Bernulli, fiziķis Makss Borns, fiziķis Valters Bote, ķīmiķis Roberts Bunzens, filozofs Ludvigs Feierbahs, fiziķis Džeimss Franks, sociālpsihologs Ērihs Fromms, politiķis Jozefs Gebelss, filozofs Jirgens Hābermāss, ķīmiķis Fricis Hābers, dabaszinātnieks Hermanis fon Helmholcs, dzejnieks Muhameds Ikbāls, filzofs Karls Jasperss, fiziķis Hanss Jensens, fiziķis Gustavs Roberts Kirhofs, politiķis Helmūts Kols, matemātiķe Sofija Kovaļevska, šahists Emanuels Laskers, fiziķis Filips Lenards, teologs Filips Melanhtons, rakstnieks Somersets Moems, fiziķis Heike Kamerlings Oness, sociologs Makss Vēbers, ārsts Vilhelms Vunts, politiķis Georgs fon Manteifels-Cēge.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Apencelle

**Apencelle** (, ) ir pilsēta Šveices ziemeļaustrumu daļā, Apencelles-Innerrodenes kantonā pie Šveices robežas ar Austriju. Atrodas vidēji 780 metrus virs jūras līmeņa un 163 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Šveices galvaspilsētas Bernes. Apencelles-Innerrodenes kantona administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Pilsētas kopējā platība ir 16,86 km², pēc 2012. gada datiem, pilsētā dzīvo 5661 iedzīvotāji.
Veļasmašīna

thumbnail|Mūsdienīga veļasmašīna
**Veļasmašīna** jeb **veļas mazgājamā mašīna** ir mašīna, kas mazgā veļu, kā drēbes un gultasveļu. Veļasmašīnas lielākoties saista ar mašīnām, kas izmanto ūdeni, nevis kā ķīmiskajā tīrītavā, kurā izmanto alternatīvus tīrīšanas šķidrumus.

Pirmie mēģinājumi veļasmašīnas aprīkot ar elektrodzinēju notika 1914. gadā, kad šādi mēģināja pilnveidot ar rokām griežamu lāpstiņu diska ierīci. 20. gadsimtā ASV izplatījās elektriskās trumuļtipa veļas mazgājamās mašīnas. Taču Vācijā, iespējams, elektrisko veļasmašīnu dārdzības dēļ vēl pat 1930. gados pārsvarā bija sastopamas ar rokām darbināmas veļas mazgājamās mašīnas. Situācija mainījās tikai pēc Otrā pasaules kara.

## Mazgāšanas cikli
Pirmajās veļas mazgājamajās mašīnās veļas mazgāšanas operācija tika veikta, vienkārši ieliekot veļu un ziepes, piepildot tās ar karstu ūdeni un iedarbinot. Laika gaitā mašīnas kļuva arvien automatizētākas, vispirms ar ļoti sarežģītiem elektromehāniskajiem kontrolieriem, pēc tam pilnībā elektroniskas; lietotāji ielādē veļu mašīnā, ar slēdzi izvēlas atbilstošu programmu, iedarbina mašīnu un cikla beigās atgriežas, lai izņemtu tīras un nedaudz mitras drēbes. Kontrolieris iedarbina un aptur daudzus dažādus procesus, tostarp sūkņus un vārstus, lai piepildītu un iztukšotu rezervuāru ar ūdeni, sildīšanu un griešanu ar dažādiem ātrumiem, izmantojot dažādas iestatījumu kombinācijas dažādiem audumiem.

## Uzstādīšana un noplūdes novēršana
Lai gan noplūdes no galvenā rezervuāra var radīt lielākos bojājumus, arī ūdens iztukšošana var radīt problēmas, ja savienojumus ierīko nepareizi. Veļas mazgājamās mašīnas izplūdes šļūtenēm jābūt droši nostiprinātām, lai novērstu nejaušu pārvietošanos.

Elastīgās gumijas šļūtenes parasti izmanto, lai savienotu ēkas ūdens padevi ar veļas mašīnu. Šīs šļūtenes bieži vien ir pakļautas pastāvīgam pilnam ūdens spiedienam, un laika gaitā tās var nolietoties, veidojot izliekumus vai vājas vietas, kas galu galā noved pie noplūdes vai katastrofāla plīsuma un applūšanas. Tā kā šļūtenes bieži vien ir paslēptas no redzesloka, tās var būt grūti pārbaudīt un par tām var viegli aizmirst, līdz rodas problēma.

## Ārējās saites

## Atsauces
Krompahi

**Krompahi** () ir pilsēta Slovākijā, Košices apgabala Spišska Nova Vesas apriņķī pie Hornādas upes.

## Vēsture
Pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1282. gadā. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Korompa** (). 1841. gadā šeit tika uzcelta metalurģiskā rūpnīca, kas kļuva par lielāko Ungārijā. To slēdza 1921. - 1923. gadā, izraisot rūpnīcas strādnieku sacelšanos. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. 1948. gadā Krompahos tika uzbūvēta elektrotehniskā rūpnīca. No 1993. gada - Slovākijā. Mūsdienās pilsētā atrodas kompānijas "Panasonic" rūpnīca.

## Tūrisms
Pie pilsētas atrodas Plejsu (*Plejsy*) kalnu slēpošanas kūrorts.

## Cilvēki
Pēc etniskās piederības pilsētas iedzīvotāji ir slovāki (87 %) un čigāni (9 %). Pēc reliģiskās pārliecības: katoļi (91 %), pareizticīgie (4 %), grieķu katoļi (3 %).

## Ārējās saites
*
Kanādas zeltgalvīte

**Kanādas zeltgalvīte** jeb **Kanādas zeltslotiņa** (*Solidago canadensis*) ir kurvjziežu dzimtas augu suga, kuras dabiskais izplatības areāls atrodas Ziemeļamerikā, taču tā ir ieviesta un sekmīgi izplatījusies invazīva suga arī daudzviet Eiropā, tostarp Latvijā. Latvijā plaši izplatījusies, veido blīvas grupas nezālienēs, atmatās, gar dzelzceļiem un ceļiem.

Kanādas zeltgalvīte ir daudzgadīgs, liels lakstaugs, kas augstumā sasniedz 70—150 cm. Lapu daudz, tās izvietojušās uz stublāja blīvi līdz pat ziedkopai, kas ir diezgan blīva, skarveidīga ar dzelteniem ziediem. Zied no jūlija līdz septembrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nokia Asha 200/201

***Nokia Asha 200*** (ar divām SIM kartēm) un ***Nokia Asha 201*** (ar vienu SIM karti) ir Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* mobilais telefons, pirmais no mazbudžeta *[[Nokia Asha]]* sērijas. Izlaists 2011. gada 4. ceturksnī.

Par *Asha 200* priekšteci var uzskatīt *[[Nokia X2-01]]*, kuram ir līdzīgi raksturlielumi un līdzīga lietotāja saskarne. 
Tajā izmantota operētājsistēma *[[Series 40]]*. Datu ievadei ir *QWERTY* tastatūra.

## Ārējās saites

* Detalizēti tehniskie dati ierīcei Nokia Asha 200 Nokia
Stundas rekords

[thumb|right|Viens no UCI apvienotā stundas rekorda īpašniekiem, [Jenss Foigts, savā veiksmīgajā mēģinājumā 2014. gada 18. septembrī]]
**Stundas rekords** riteņbraukšanā ir garākā distance, kas stundas laikā nobraukta ar velosipēdu. Pastāv dažādas šī rekorda versijas. Populārākā no tām ir klasiskā velosipēda versija, kura atbilst Starptautiskās Riteņbraukšanas savienības (UCI) prasībām. Stundas rekorda mēģinājumi notiek velodromā.

Pirmais reģistrētais rekords fiksēts 1876. gadā, kad amerikānis Frenks Dodss nobrauca 26,508&nbsp;km ar augstrata velosipēdu, lai arī ir citi avoti apgalvo, ka rekordu pirmoreiz uzstādīja Džeimss Mūrs Vulverhemptonā 1873. gadā ar *Ariel* 49" collu ratu velosipēdu. 1972. gadā Edijs Merkss uzrādīja rezultātu 49,431&nbsp;km, kurš noturējās 12 gadus. Šībrīža rekords pieder Filipo Gannam, tas ir 56,792&nbsp;km, bet WHPVA/IHPVA versijā rekords pieder Frančesko Ruso ar 91,56&nbsp;km rezultātu. Sieviešu konkurencē šī brīža rekordu uzstādījusi Vitoria Busi un tas ir 50,455&nbsp;km.

## Atsauces