open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bīstamās spēles 2

**"Bīstamās spēles 2"** () ir 2000. gada drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Rodžers Kambls. Galvenās lomas filmā atveido Robins Danns, Sāra Tompsone, Keri Linna Prata, Eimija Adamsa, Mimija Rodžersa un Terēza Hilla. Filmas pirmizrāde notika  Ungārijā. Filma veidota kā prīkvels 1999. gada filmai "Bīstamās spēles".

Filmas sižets notiek vairākus gadus pirms notikumiem filmā "Bīstamās spēles" un tajā tiek parādīts, kā Ketrīna pirmo reizi satiek Sebastianu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Garais gads (filma)

**"Garais gads"** () ir 2010. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Anands Takers. Galvenās lomas filmā atveido Eimija Adamsa, Metjū Gūds, Ādams Skots un Džons Litgovs. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filmas galvenā varone ir nekustamo īpašumu aģente Anna Breidija no Bostonas, kura dodas uz Dublinu, lai bildinātu savu draugu Džeremiju 29. februārī, jo, saskaņā ar Īrijas tradīcijām, vīrietim esot jāpiekrīt bildinājumam no draudzenes gadījumā, ja viņa to izdara tieši 29. februārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
EVRY

***EVRY ASA*** bija Norvēģijas informācijas tehnoloģiju uzņēmums. Uzņēmuma galvenā mītne atradās Oslo. Tas bija dibināts 2010. gadā, apvienojoties *[[EDB Business Partner]]* un *[[ErgoGroup]]*. 2019. gadā *EVRY* apvienojās ar Somijas uzņēmumu *[[Tieto]]*, kas tika pārdēvēts par *[[TietoEVRY]]*.

2018. gadā uzņēmuma grupā strādāja aptuveni 8800 darbinieki 18 valstīs.

## Vēsture
2010. gada 14. oktobrī apvienojās Norvēģijas IT uzņēmumi *[[EDB Business Partner]]* un *[[ErgoGroup]]*, izveidojot uzņēmumu ***EDB ErgoGroup ASA***. 
Tā lielākie akciju turētāji bija *[[Posten Norge|Posten Norge AS]]* (40,0 %) un *[[Telenor]] Business Partner Invest AS* (30,2 %).
2012. gada 17. martā uzņēmums mainīja nosaukumu uz ***EVRY ASA***.

2013. gada novembrī tika paziņots, ka *EVRY* iegādāsies Somijas karšu personalizācijas uzņēmumu *TAG Systems Finland Oy* ar filiāli Latvijā.

2015. gada martā par *EVRY* vairākuma kapitāldaļu īpašnieku kļuva Apvienotās Karalistes investīciju uzņēmuma *[[Apax Partners]]* netieši pārvaldītais uzņēmums *Lyngen Bidco AS*; tika iecelta jauna valde. Maijā *Lyngen Bidco* bija ieguvis 88 % *EVRY* kapitāldaļu; otrs lielākais īpašnieks bija *Polygon (PE) Holdings LTD*.
Pēc līguma ar Norvēģijas banku *[[DNB]]* zaudēšanas 2015. gada augustā *EVRY* paziņoja, ka tā atlaidīs 500 līdz 550 darbiniekus Norvēģijā un Zviedrijā. 2015. gada oktobrī uzņēmums paziņoja par vēl 600 darbinieku pārcelšanu uz *[[IBM]]* ārpakalpojumu līgumā 1 miljarda ASV dolāru vērtībā. 29. oktobrī *Evry* tika svītrots no Oslo fondu biržas.

2017. gada 21. jūnijā *EVRY* akcijas atsāka kotēt Oslo biržā. 1. novembrī *Lyngen Bidco AS* sev piederošās *EVRY* akcijas (54,3 %) nodeva *Lyngen Holdco S.A.R.L.*

2018. gadā tika iegādāts Zviedrijas uzņēmums *Findwise  AB*, kas nodarbojās lielo datu analīzes un meklēšanas pakalpojumos, un uzņēmums *Exonor*, kas nodarbojās klīnisko IT sistēmu ieviešanas konsultācijās atbalsta pakalpojumos.
2018. gada 13. decembrī ar *[[Handelsbanken]]* tika noslēgta vienošanos par nākamās paaudzes banku sistēmas un maksājumu risinājumu piegādi Somijā. Līguma kopējā līguma vērtība bija aptuveni 650 miljoni NOK, un tas darbojās astoņus gadus.

2019. gada 18. jūnijā tika paziņots, ka *EVRY* apvienosies ar Somijas uzņēmumu *[[Tieto]]*. Apvienošanās tika pabeigta 2019. gada 5. decembrī, un *Tieto* tika pārdēvēts par *[[TietoEVRY]]*. *Evry* akciju turētāji ieguva 37,5 % līdzdalību jaunajā uzņēmumā un kopējo naudas atlīdzību aptuveni 200 miljonu eiro apmērā. Apvienotais uzņēmums ar jauno zīmolu sāka darbu 2020. gada 2. janvārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''EVRY''
Ķirbis (filma)

**"Ķirbis"** () ir 2002. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisori ir Entonijs Abramss un Ādams Larsons Broders. Galvenās lomas filmā atveido Kristīna Riči, Henks Heriss un Brenda Bletina. Filmas pirmizrāde notika .

Kerolaina Makdafija ir priviliģēta koledžas pēdējā kursa studente, kuras dzīve sāk jukt kopā pēc tam, kad Kerolaina iemīlas Henkā, vīrietī ar garīgās attīstības traucējumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krāpnieki (filma)

**"Krāpnieki"** () ir 2002. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Redžinalds Hadlins. Galvenās lomas filmā atveido Metjū Perijs, Elizabete Hērlija, Brūss Kempbels, Eimija Adamsa un Vinsents Pastore. Filmas pirmizrāde notika .

Džo Tailers ir tiesas izpildītājs, kuram jāstrādā kopā ar Sāru Mūru saistībā ar Sāras šķiršanos no vīra, tomēr Sāra pārliecina Džo sākt strādāt pie Sāras vīra, lai viņa varētu no sava vīra iegūt lielāku naudas summu saistībā ar šķiršanos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nemaņa Bjelica

**Nemaņa Bjelica** (; dzimis  Belgradā) ir bijušais serbu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja pozīcijā, Serbijas basketbola izlases dalībnieks. Pēdējais klubs, ko pārstāvēja 2023. gadā, bija Stambulas "Fenerbahçe", kurp pārcēlās pēc vairākām sezonām Nacionālās basketbola asociācijas (NBA). Savā pēdējā NBA sezonā kopā ar Goldensteitas "Warriors" kļuva par 2022. gada NBA čempionu. N. Bjelica "Fenerbahçe" spēlēja arī pirms nokļūšanas NBA un bija 2014. gada Eirolīgas labākais spēlētājs (MVP).

## Karjera
Pēc sezonām Austrijas un Serbijas klubos N. Bjelica nokļuva Spānijas ACB līgas komandā Vitorijas "Saski Baskonia". Eiropas basketbolā lielākos panākumus guva ar Stambulas "Fenerbahçe", kļūstot par Turcijas čempionu un Eirolīgas MVP (2014).

### NBA
N. Bjelicu 2010. gada NBA drafta otrajā kārtā ar kopējo 35. numuru izvēlējās Vašingtonas "Wizards", taču drafta tiesības tika aizmainītas uz Minesotas "Timberwolves". 2015. gada jūlijā noslēdza līgumu ar NBA klubu un 28. oktobrī debitēja līgā. 2018. gada vasarā N. Bjelica kā brīvais aģents plānoja noslēgt līgumu uz vienu gadu ar Filadelfijas "76ers", tomēr pārdomāja par labu karjerai Eiropā, taču jau drīz viņš noslēdza 3 gadu līgumu ar Sakramento "Kings" (komandas ģenerālmenedžeris ir serbs Vlade Divacs) par summu 20,5 miljoni dolāru.

2021. gada martā N. Bjelica tika aizmainīts uz Maiami "Heat" pret Morisu Harklesu un Krisu Silvu. 2021. gada vasarā viņš kā brīvais aģents noslēdza līgumu ar Goldensteitas "Warriors", bet sezonas noslēgumā "Warriors" sastāvā kļuva par NBA čempionu.

Pēc čempiona sezonas N. Bjelica atgriezās Eiropā un noslēdza līgumu ar Stambulas "Fenerbahçe", kur spēlēja arī pirms nokļūšanas NBA. 2023. gada septembrī "Fenerbahçe" līgumu pārtrauca un spēlētājs uzreiz pievienojās Belgradas "Crvena Zvezda", tomēr pavisam drīz sadarbība tika pārtraukta.

2024. gada martā paziņoja par profesionālā basketbola karjeras beigām.

### Nacionālā izlase
2009. gadā N. Bjelica Serbijas basketbola izlases sastāvā kļuva par Eiropas čempionāta sudraba medaļas ieguvēju un kopš šī laika ir regulārs valstsvienības dalībnieks. 2014. gada Pasaules kausā, kas notika Spānijā, izcīnīja sudraba medaļas. 2019. gada Pasaules kausā, kas notika Ķīnā, Serbijas izlase ar N. Bjelicu sastāvā negaidīti zaudēja ceturtdaļfinālā Argentīnas izlasei.
thumb|left|200px|Nemaņa Bjelica Serbijas izlases sastāvā 2015. gadā

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūrmalas Mežmalas pamatskola

**Jūrmalas Mežmalas pamatskola** ir viena no Jūrmalas pamatskolām, kas atrodas Rūpniecības ielā 13, Kauguru apkaimē.

## Vēsture
Skola savu darbību sāka 1974. gada 1. jūlijā kā **Jūrmalas 1. astoņgadīgā skola**, 1985. gadā to pārveidoja par **Jūrmalas 7. vidusskolu**.
1989. gadā uzcēla jauno skolas ēku un 1992. gadā skolu pārdēvēja par Jūrmalas pilsētas Mežmalas vidusskolu. No 2021. gada - Jūrmalas Mežmalas vidusskola.
2022. gadā reorganizēta par pamatskolu.

## Izglītības programmas
* Vispārējās pirmsskolas izglītības programma (0101112)
* Pamatizglītības izglītības programma (21011121)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015621)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums (2018)
Kauguru vidusskola

**Kauguru vidusskola** ir viena no Jūrmalas vidusskolām, kas atrodas Raiņa ielā 118, Kauguru apkaimē.

## Vēsture
Skola dibināta Otrā pasaules kara laikā pēc padomju okupācijas 1944. gadā kā **2. nepilnā krievu skola** Slokā, ko 1945. gada augustā pārdēvēja par **Slokas 2. vidusskolu** un pārcēla uz ēku Leona Paegles ielā, 1951. gadā – uz ēku Dzirnavu ielā. Pēc Slokas pievienošanas Jūrmalai 1959. gadā to pārdēvēja par ** Jūrmalas 2. vidusskolu**. Kopš 1965. gadā skola atrodas Raiņa ielā 118.
No 1965. gada līdz 1970. gadam skolā bija divas plūsmas (latviešu plūsma 1. – 8. klasēs; krievu plūsma 1. – 10. klasēs).
1992. gada tā tika saukta par Kauguru vidusskolu un tajā pašā gadā sākumskola (1. – 4. klases) tika pārceltas uz bijušā bērnu dārza "Dzintariņš" ēku. Lēdurgas ielā 27. Latvijas skolu reformas gaitā skola pārgāja uz mācībām latviešu valodā.

## Izglītības programmas
* Vispārējās pirmsskolas izglītības programma (0101111)
* Pamatizglītības izglītības programma (21011121)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015621)
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma 
* Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums (2016)
Jūrmalas Mūzikas vidusskola

**Jūrmalas Mūzikas vidusskola** ir mūzikas profesionālās vidējās izglītības mācību iestāde, kurā sagatavo 3. kvalifikācijas līmeņa mūzikas speciālistus. Skola atrodas Strēlnieku prospektā 30 k-1, Jaundubultos. Mūzikas vidusskolā ir izbūvēta akustiskā koncertzāle, kas nosaukta par Dubultu koncertzāli.

Skolā mācās vairāk kā 500 audzēkņu taustiņinstrumentu, stīgu instrumentu, pūšaminstrumentu, sitaminstrumentu un vokālās mūzikas programmās. Skolā strādā vairāk nekā 70 pedagogu un 20 darbinieku. 

## Vēsture

**Jūrmalas Mūzikas skola** ir dibināta 1960. gadā, ilgu laiku tā atradās pārbūvētā vasarnīcas ēkā Smilšu ielā 7, Majoros. Pirmajā mācību gadā skolā strādāja četri pedagogi un mācījās 28 audzēkņi, līdz 2003. gadam skolas direktors bija Andrejs Upmacis, bet direktora vietniece mācību darbā bija Irēne Štrause. Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gadā to pārveidoja par mūzikas vidusskolu.

2018. gadā Jūrmalas Mūzikas vidusskolu pārcēla uz jaunbūvētu ēku Strēlnieku prospektā 30, blakus agrākajai Dubultu ģimnāzijas ēkai Strēlnieku prospektā 32, kurā ilgstoši atradās Dubultu bibliotēka. Kopumā skolu absolvējuši vairāk kā 1500 audzēkņu.

### Ievērojami skolēni
* Rihards Dubra, komponists
* Evija Martinsone, dziedātāja
* Imants Blūzmanis, pianists
* Adrians Kukuvass, solists
* Andris Sējāns, ģitārists
* Juris Sējāns, ģitārists 
* Raimonds Bartaševičs, solists
* Egīls Šēfers, klarnetists 
* Raimonds Ozols, vijolnieks

## Izglītības programmas
Jūrmalas Mūzikas vidusskola īsteno šādas profesionālās ievirzes izglītības programmas:
* taustiņinstrumentu spēle — klavierspēle, akordeona spēle, vidusskolā ērģeļspēle;
* stīgu instrumentu spēle — vijoles spēle, alta spēle, čella spēle, kontrabasa spēle, kokles spēle, ģitāras spēle, vidusskolā arfas spēle;
* pūšaminstrumentu spēle — flautas spēle, obojas spēle, klarnetes spēle, saksofona spēle, fagota spēle, mežraga spēle,  trompetes spēle, trombona spēle, eifonija spēle, tubas spēle;
* sitaminstrumentu spēle;
* vokālā mūzika — kora klase, vidusskolā kora diriģēšana, vokālā un teātra māksla.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums (2017)
Vilhelma sala

**Vilhelma sala** () ir Norvēģijai piederoša neapdzīvota sala Arktikā. Izvietojusies Svalbāras austrumu daļā  Hinlopena šauruma dienvidos. Bjernsundeta šaurums rietumos to atdala no Špicbergenas. Krasta līnija izrobota ar daudziem līčiem un pussalām. Virsma kalnaina, augstākā virsotne ir 566 m augsts bezvārda kalns salas austrumos. Trešdaļu salas teritorijas klāj ledāji, pārējā teritorijā arktiskās tundras augājs. Visa salas teritorija ietilpst Ziemeļaustrumu Svalbāras dabas rezervātā. Sala nosaukta par godu Prūsijas karalim Vilhelmam I.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Photos: Wilhelmøya
2019. gada Vuelta a España komandas un dalībnieki

Šis ir 2019. gada ''Vuelta a España'' komandu un dalībieku uzskaitījums.

## Komandas
Tā kā *Vuelta a España* bija UCI Pasaules tūres sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta.

## Dalībnieki

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Danskeja

**Danskeja** ( — 'Dāņu sala') ir Norvēģijai piederoša neapdzīvota sala Arktikā. Izvietojusies Svalbāras ziemeļrietumos Albēra I Zemes piekrastē. Sērgatets dienvidos to atdala no Špicbergenas. Krasta līnija stipri izrobota, piekrastē daudz līču, pussalu un mazu saliņu. Virsma kalnaina, augstākais punkts ir Velmena kalns salas ziemeļos (351 m). Visa salas teritorija ietilpst Ziemeļrietumu Svalbāras dabas rezervātā.

## Vēsture
1961. gadā salas rietumu krastā Kobefjordā dāņu vaļu mednieki izveidoja pastāvīgu apmetni, kas eksistēja līdz 1658. gadam. 1630. gados salas ziemeļos pie Virgohamnas līča tika izveidota vēl viena apmetne. No Virgohamnas 1897. gadā startēja neveiksmīgā Salomona Andrē ekspedīcija ar gaisa balonu uz Ziemeļpolu. 1906.—1909. gadā Virgohamnas krastā Ziemeļpola ekspedīcijai paredzētu dirižabļa angāru uzbūvēja amerikāņu aeronauts Valters Velmens, bet visi trīs viņa mēģinājumi sasniegt polu bija neveiksmīgi.

## Atsauces
Neatskatoties

**"Neatskatoties"** () ir 2005. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Metjū Kouls Veiss. Galvenās lomas filmā atveido Džons Abrahamss, Eimija Adamsa un Rodžers Avarijs. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Dienu pirms Elaizas un Maikla kāzām viņu koledžas laika draugi satiekas, lai apmeklētu vecpuišu un vecmeitu ballītes un atskatītos uz savām sarežģītajām attiecībām pagātnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielās acis

**"Lielās acis"** () ir 2014. gada biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Tims Bērtons. Galvenās lomas filmā atveido Eimija Adamsa, Kristofs Valcs, Denijs Hjūstons, Džons Polito, Kristena Ritere, Džeisons Švarcmans un Terenss Stemps. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Filma veidota par gleznotājas Margaretas Kīnas panākumiem 20. gadsimta 50. gados un sarežģītajām attiecībām ar vīru Volteru Kīnu pēc tam, kad Volters 60. gados uzdevās par Margaretas darbu autoru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kailais ierocis 33 1/3

**"Kailais ierocis 33 1/3"** () ir 1994. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Pīters Sīgals. Balstīta uz 1982. gada televīzijas seriālu *[[Police Squad!]]*. Šī ir trešā filma "Kailā ieroča" filmu sērijā, tās pirmizrāde notika 1994. gada 18. martā.

Filmā Frenks Drebins aiziet pensijā, lai veltītu vairāk laika savai sievai Džeinai. Pēc sešiem mēnešiem viņam nākas atgriezties pie darba policijā.

Galvenās lomas filmā atveido Leslijs Nīlsens, Priscila Preslija, Džordžs Kenedijs, O. Dž. Simpsons un Freds Vords. Šis ir turpinājums 1988. gada filmai "Kailais ierocis" un 1991. gada filmai "Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža". 2025. gadā iznāca turpinājums "Kailais ierocis".

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielupes pamatskola

**Lielupes pamatskola** bija pamatskola, kas atradās Aizputes ielā 1A, Jūrmalā.

## Vēsture
Skola dibināta 1946. gadā kā Rīgas pilsētas 13. pamatskola Vienības prospektā 28 un 32. Pēc Jūrmalas pilsētas izveidošanas 1959. gadā to pārdēvēja par **Jūrmalas 13. septiņgadīgo skolu**. 1962. gadā to apvienoja ar Jūrmalas 72. septiņgadīgo skolu un izveidoja **Jūrmalas 6. astoņgadīgo skolu** Aizputes ielā 1a.  Mācības notika latviešu un krievu valodā. 1986. gada to pārveidoja par **Jūrmalas 6. pamatskolu**, bet 1992. gadā par **Lielupes vidusskolu**. 2015. gadā to pārveidoja par Lielupes pamatskolu.
Apvienojoties Jūrmalas pilsētas Lielupes pamatskolai un Jūrmalas Alternatīvajai skolai, 2021. gadā izveidojās Jūrmalas Aspazijas pamatskola.

## Skolā mācījušies
* Kristaps Eklons, LR Iekšlietu ministrs (2022)

## Atsauces

## Ārējās saites
* PAŠNOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS
Ātrs un bez žēlastības: Hobss un Šovs

**"Ātrs un bez žēlastības: Hobss un Šovs"** () ir 2019. gada ASV spriedzes piedzīvojumu filma, kas ir filmu cikla "Ātrs un bez žēlastības" atvasinājums. Filmas režisors ir Deivids Lītčs, scenārija autori — Kriss Morgans un Drū Pīrss. Filmas sižets ir par komandas izveidošanu no Lūka Hobsa (Dveins Džonsons) un Dekarda Šova (Džeisons Steitems), varoņiem no pamata filmu cikla. Galvenie varoņi ir spiesti sadarboties savā starpā un ar Šova māsu (Vanesa Kirbija), kad kibernētiski pilnveidots terorists (Idriss Elba) ar savu organizāciju cenšas pasaulē izplatīt nāvējošu vīrusu.

"Ātrs un bez žēlastības" filmu cikla zvaigzne un producents Vins Dīzels 2015. gadā pirmo reizi ieminējās par iespējamo atvasinājumu. 2017. gada oktobrī tika oficiāli paziņots par filmas "Hobss un Šovs" izveides sākumu. 2018. gada aprīlī Lītčs parakstīja līgumu par filmas režisēšanu, un jūlijā aktieru sastāvam pievienojās Kirbija un Elba. Filmēšana sākta septembrī un ilga līdz 2019. gada janvāra beigām, pārsvarā Londonā un Glāzgovā.

Filmas "Hobss un Šovs" pirmizrāde norisinājās  ''Dolby'' teātrī Holivudā, bet ASV kinoteātros to demonstrēt sāka tā paša gada 2. augustā. Latvijā filmas pirmizrāde norisinājās . Filmas vispasaules ienākumi ir 1,1 miljards ASV dolāru. Filma saņēmusi uzslavas par Džonsona, Steitema un Kirbijas tēlojumu, kā arī par vizuālo stilu un spriedzes ainu horeogrāfiju, tomēr filmas ilgums un scenārijs ir izpelnījies negatīvu kritiku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Slokas pamatskola

**Slokas pamatskola** bija viena no Jūrmalas pamatskolām, kas atradās Skolas ielā 3, Slokas apkaimē.

## Vēsture
thumb|250px|Slokas sešgadīga pamatskola 20. gadsimta sākumā.|link=Special:FilePath/Slokas_sešgadīga_pamatskola_pēc_1920._gada.jpg
Skola dibināta 1907. gadā kā **Slokas pilsētas skola** Slokā, tagadējo skolas ēku uzcēla 1910.—1911. gadā. Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā mācības pārtrauca un skolas ēkā iekārtoja piefrontes lazareti. 1920. — 1940. gadā darbojās kā **Slokas sešgadīga pamatskola**, Otrā pasaules kara laikā tajā atradās lazarete un noliktava.
1945. gadā to pārveidoja par **Slokas 1. vidusskolu**, kurā mācības notika divās maiņās. Pēc Slokas iekļaušanas Jūrmalas pilsētā 1959. gadā to pārdēvēja par **Jūrmalas 1. vidusskolu**.

1974. gadā Jūrmalas 1. vidusskola pārcēlās uz jaunu ēku Raiņa ielā 55, Kauguru mikrorajonā (tagad tur atrodas Jūrmalas Valsts ģimnāzija), bet ēkā darbojās **Jūrmalas 1. astoņgadīgā skola**, ko 1985. gadā pārveidoja par **Jūrmalas 7. vidusskolu** ar krievu mācību valodu.  
1989. gadā to pārcēla uz jaunu ēku Rūpniecības ielā 13, Kauguru apkaimē (tagad tur atrodas Jūrmalas Mežmalas pamatskola), bet ēkā darbojās **Jūrmalas 1. deviņgadīgā skola**, ko pēc Latvijas neatkarības atgūšanas 1992. gadā pārdēvēja par Slokas pamatskolu.

2022. gada janvārī tika paziņots plāns ar septembri pievienot Slokas pamatskolu Jūrmalas Valsts ģimnāzijai, kas izsauca skolotāju un vecāku iebildumus. Jūrmalas dome šo plānu 17. februārī apstiprināja.

2022. gada augustā skolu pārdēvēja par "JVĢ sākumskolu".

## Izglītības programmas
* pamatizglītības programma (kods 21011111)
* speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (kods 21015611)
* Interešu izglītības programmas (interešu izglītības pulciņi)

## Atsauces
Vaivariņi

**Vaivariņi** var būt:

* Vaivariņi, vasarnīcu ciems Saulkrastu novada Sējas pagastā
* Purva vaivariņi, mūžzaļi ēriku dzimtas pundurkrūmiņi

## Skatīt arī
* Vaivari
Vaivaru pamatskola

**Vaivaru pamatskola** ir viena no Jūrmalas pamatskolām, kas atrodas Skautu ielā 2, Vaivaru apkaimē.

## Vēsture
thumb|270px|Asaru sanatorijas ēka 20. gadsimta sākumā.
1899. gadā uzcēla Asaru sanatorijas ēku, Pirmā pasaules kara laikā šajās ēkās izvietojās militārā pārvalde (1915-1918). Pēc kara tā kā Latvijas Sarkanā krusta sanatorija kļuva par ārstniecības vietu kaulu tuberkulozes slimniekiem. 1964. gadā ēkā izveidoja pionieru nometni „Latvijas Arteks”, ko 1973. gadā pārveidoja par **bērnu sanatoriju „Vaivari”**.

1996. gadā bērnu sanatorijas ēkā izveidoja Vaivaru pamatskolu, kas kopš dibināšanas īsteno skolēnu ar īpašām vajadzībām iekļaušanu vispārizglītojošā skolā.

## Izglītības programmas
* Pirmsskolas izglītības programma (kods 11011111)
* Pamatizglītības programma (kods 21011111)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar redzes traucējumiem (kods 21015111)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (kods 21015611)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (21015811)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (21015911) 

## Atsauces
Jans Teodors Šlībens

**Jans Teodors Šlībens** (; dzimis , miris ) bija Prūsijas hercogostes un Žečpospolitas valsts darbinieks, Inflantijas vaivads no 1681?. līdz 1695. gadam. Prūsijas hercogistē bija viens no propoliskās opozīcijas līderiem.

Dzīves laikā pārgāja no luterticības katolismā. Apglabāts Sventa Lipkas bazilikā.

## Ārējās saites
*Jans Teodors Šlībens portālā i-PSB
Jūrmalas Alternatīvā skola

**Jūrmalas Alternatīvā skola** (JAS) bija viena no Jūrmalas pamatskolām, kas atradās Viestura ielā 6, Bulduru Dārzkopības vidusskolas parka teritorijā.

## Vēsture
Bulduru sovhoztehnikums 1989. gadā pārcēlās uz jaunu mācību korpusu. 
1991. gadā  ar Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrijas un Jūrmalas pašvaldības atbalstu vienā no tā vecajām ēkām kā eksperimentālu skolu nodibināja Jūrmalas Alternatīvo skolu, kurā bērni mācījās no 1. līdz 9. klasei. Pirmsskolas vecuma bērniem izveidoja JAS bērnudārzu.
Apvienojoties Jūrmalas Alternatīvajai skolai un Jūrmalas pilsētas Lielupes pamatskolai, 2021. gadā izveidojās Jūrmalas Aspazijas pamatskola.

## Izglītības programmas
* pamatizglītības programma (kods 21011111)
* Pamatizglītības humanitārā un sociālā virziena izglītības programma (padziļināti - svešvaloda)

## Atsauces
Kaspers Rogaliņskis

**Kaspers Rogaliņskis** (; dzimis starp 1725. un 1728. gadu, miris 1788. gadā) bija Žečpospolitas valsts darbinieks un dzejnieks, Inflantijas vaivads no 1778. līdz 1788. gadam, Svētās Romas impērijas grāfs.

1759. gadā tika norīkots par sūtni uz Sanktpēterburgu, kur apsprieda Krievijas armijas apgādes jautājumus. 1764. gadā parakstīja manifestu, kurā tika atzīts, ka Krievijas armijas uzturēšanās Polijā ir nelikumīga, tajā pašā gada sejmā atbalstīja karaļa Staņislavs Poņatovska kandidatūru.

## Ārējās saites
*Kaspers Rogaliņskis portālā i-PSB
Pirmskola "Ābelīte"

**Pirmskola "Ābelīte"** ir pirmskolas izglītības iestāde Jūrmalā, kas atrodas Plūdu ielā 4A Majoros.

## Vēsture
Bērnudārzs "Ābelīte" dibināts 1986. gadā.
1993. gadā uz pirmsskolas iestādes bāzes izveidoja sākumskolu.

2012. gadā skolas ēka ar Eiropas Savienības Klimata pārmaiņu finanšu instrumenta un Jūrmalas pilsētas domes (15% līdzfinansējums) atbalstu renovēta. 2013. gadā no pašvaldības līdzekļiem bērnu laukumā uzstādīja jaunas rotaļu konstrukcijas. 2018. gadā Jūrmalas dome nolēma, ka no 2020. gada 1. septembra sākumskolas "Ābelīte" 1.-4. klases un tajās īstenotās izglītības programmas “Pamatizglītības 1. posma (1.-4. klase) programma” tiks īstenota Lielupes ielā 21 Jūrmalā.

Līdz 2021. gadam sākumskolā "Ābelīte" darbojās 7 pirmsskolas grupas (divas specializētās grupas bērniem ar valodas traucējumiem, divas sagatavošanas skolai grupas 5-6 gadīgiem bērniem un trīs jauktās grupas 3 – 4 gadīgiem bērniem) un četras sākumskolas klases pēc mazākumtautības programmas. Latvijas skolu reformas gaitā visas klases pārgāja uz mācībām latviešu valodā.

## Programmas
* Vispārējās pirmsskolas izglītības programma 01011111 
* Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar valodas traucējumiem

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pašnovērtējums ziņojums (2018)
Kentuki ceptā filma

**"Kentuki ceptā filma"** () ir 1977. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Džons Lendiss. Lomas tajā atveido Bills Biksbijs, Džordžs Leizenbijs, Evans Kims, Bons Sū Hans, Donalds Saterlends, Henrijs Gibsons, Berijs Denens un Agneta Ekemīra. Filmas pirmizrāde notika 1977. gada 10. augustā.

Filmai nav kopējā sižeta, tā sastāv no skečiem, kuros parodē dažādu žanru filmas un ASV televīziju.

Šis ir pirmais Džima Abrahamsa kopdarbs ar brāļiem Džeriju un Deividu Cukeriem; vēlāk viņi režisēja un rakstīja scenārijus tādām filmām kā "Lidmašīna!" (1980), *[[Police Squad!]]* (1982), *[[Top Secret!]]* (1984) un filmu sērijai "Kailais ierocis".

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūrmalas Mākslas skola

**Jūrmalas Mākslas skola** ir Jūrmalas pilsētas domes dibināta izglītības iestāde profesionālās ievirzes mākslas izglītības programmu un interešu izglītības programmu īstenošanai. Blakus ēkā atrodas Jūrmalas Mūzikas vidusskola.

## Vēsture
Jūrmalas Mākslas skola ir dibināta 2002. gada 6. novembrī uz Jūrmalas mākslinieciskās jaunrades nama bāzes, blakus agrākajai Dubultu ģimnāzijas ēkai Strēlnieku prospektā 32, kurā ilgstoši atradās Dubultu bibliotēka.

## Izglītības programmas
Jūrmalas Mākslas skola īsteno 
* Profesionālās ievirzes izglītības programmu „Vizuāli plastiskā māksla" 
* Interešu izglītības programmas
* Estētiskās audzināšanas skoliņu „Mans mazais" pirmsskolas vecuma bērniem

## Atsauces
Draudzīgā aicinājuma Cēsu Valsts ģimnāzija

**Draudzīgā Aicinājuma Cēsu Valsts ģimnāzija** (saīsināti **DACVĢ**) ir valsts ģimnāzija, kas izveidota 1939. gadā, atjaunota 1991. gadā. Atrodas Zvirbuļkalnā, Pūces ielā 2 Cēsīs.

## Vēsture
Cēsu Valsts ģimnāzijas pirmsākumi izsekojami līdz 1825. gadam, kad skolotājs Alberts Holanders Vecbrenguļos nodibināja privāto skolu, kuru 1826. gadā pārcēla uz Bērzaini pie Cēsīm. 1837. gadā skolā atvēra visas ģimnāzijas klases un tā ieguva **[[Bērzaines ģimnāzija]]s** nosaukumu. Kad Baltijas pārkrievošanas laikā 1892. gadā ģimnāziju slēdza, Kārlis Millers Cēsīs atvēra savu privāto reālskolu zēniem, bet 1907. gadā Kristīne Apkalne dibināja Cēsu sieviešu ģimnāziju.

Pēc Latvijas Republikas nodibināšanas Bērzaines ģimnāzijas ēkā 1920. gadā darbību uzsāka **Cēsu Bērzaines Valsts vidusskola**, no 1925. gada **Cēsu Valsts vidusskola**. 1929./30. m. g. Cēsu valsts vidusskolu pārdēvēja par **Cēsu Valsts ģimnāziju**, kuru 1938. gadā pārcēla uz jaunuzbūvētu ēku (projekta autors Indriķis Blankenbergs; tagad Leona Paegles iela 1). 1939. gada februārī skola ieguva **Cēsu valsts Draudzīgā aicinājuma ģimnāzijas** nosaukumu.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā to pārdēvēja par **Cēsu 1. vidusskolu**. 1942. gadā par **Cēsu Valsts ģimnāziju**, 1944. gadā atkal par Cēsu 1. vidusskolu. 1991. gadā no Cēsu 1. vidusskolas atdalīja Draudzīgā aicinājuma Cēsu Valsts ģimnāziju. Sākumā jaunā ģimnāzija palika Cēsu 1. vidusskolas telpās Leona Paegles ielā, gan divās ēkās Raunas ielā. 1992. gadā skolai piešķīra jaunas telpas un tā pārcēlās uz tagadējo atrašanās vietu bijušā 8. bērnudārza telpās Pūces ielā.

## Skatīt arī
* Bērzaines ģimnāzija

## Atsauces
Valerians Abakovskis

**Valerians Abakovskis** () (—) bija krievu izcelsmes izgudrotājs, plašāk pazīstams kā aerovagona izgudrotājs.

## Biogrāfija
Dzimis Rīgā 1895. gada 5. oktobrī krievu ģimenē. Lai arī pierādīja sevi kā talantīgu izgudrotāju, Abakovskis strādāja par šoferi Tambovas čekā.

## Aerovagons
Abakovska zināmākais izgudrojums ir aerovagons, eksperimentāls liela ātruma dzelzceļa vagons, kas aprīkots ar lidmašīnas dzinēju ar propellera piedziņu. Tas tika radīts Padomju amatpersonu transportam.

## Nāve
1921. gada 24. jūlijā komunistu grupa ar ārvalstu delegātiem Fjodora Sergejeva vadībā devās ar aerovagonu no Maskavas uz Tulas raktuvēm, lai to izmēģinātu. Vagonā atradās arī pats Abakovskis. Lai arī viņi veiksmīgi sasniedza Tulu, atgriežoties Maskavā aerovagons lielā ātrumā nogāja no sliedēm. Bojā gāja seši no 22 pasažieriem, ieskaitot Abakovski.

Visi bojāgājušie apglabāti Kremļa sienas nekropolē.

## Bibliogrāfija
*
Arktiskā pētniecības stacija

**Arktiskā pētniecības stacija** () ir Apvienotās Karalistes sezonāla polārstacija Arktikā. Izvietojusies Svalbāras arhipelāga lielākās salas Špicbergenas ziemeļrietumos Nīolesunnas pētniecības pilsētiņā. Staciju finansē un tā pieder Apvienotās Karalistes Vides izpētes padomei (*Natural Environment Research Council*, NERC), bet to šobrīd izmanto Britu Antarktiskais dienests (BAS).

## Vēsture
Apvienotās Karalistes zinātniskās programmas Nīolesunnā īstenotas jau kopš 1965. gada, bet patstāvīga stacija izveidota 1991. gadā, tā parasti funkcionē no marta līdz septembrim. Aizņem tā saukto Harlanna ēku (*Harlandhuset*), kurā izveidotas laboratorijas un dzīvojamās istabas. Galvenās pētniecības jomas ir ekoloģija, glaciālā un periglaciālā ģeomorfoloģija, hidroloģija, atmosfēras ķīmija un okeanogrāfija.

## Atsauces
Sony Pictures

***Sony Pictures Entertainment Inc.*** (zināma arī kā ***Sony Pictures*** un saīsināti **SPE**) ir ASV izklaides kompānija, kas producē, veido un dažādās platformās izplata filmētos izklaides materiālus (kinofilmas, televīzijas raidījumus un ierakstītus video). Caur starpholdinga kompāniju *Sony Film Holding Inc.*, tā darbojas kā *[[Sony Entertainment|Sony Entertainment Inc.]]* meitas uzņēmums, kas pilnībā pieder Tokijā bāzētajam multinacionālajam tehnoloģiju un mediju konglomerātam *[[Sony Corporation]]*. Kompānija atrodas Kalversitijā, Kalifornijā. Tās ieņēmumi 2017. fiskālajā gadā (no 2017. gada aprīļa līdz 2018. gada martam) bija 9,133 miljardi ASV dolāru.

SPE ir Lielā piecinieka un Amerikas Kinokompāniju asociācijas (MPAA) locekle.

*Sony Pictures* pieder tādi filmu cikli kā *[[The Karate Kid (filmu cikls)|The Karate Kid]]*, "Spoku mednieki", "Zirnekļcilvēks", "Džumandži", "Mazais Stjuarts", "Vīri melnā", "Tumsas pasaule", "Roberts Lengdons", "Smurfi" (kopā ar Pejo), "Snaiperis", "Viesnīca "Transilvānija"", "Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus" un daudzas citas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
* SonyPictures.net (*Sony Pictures Global Gateway*)
* ''Sony Pictures Entertainment'' muzejs 
*
Epidēmija (filma)

**"Epidēmija"** () ir 1995. gada ASV katastrofu filma, kuras režisors ir Volfgangs Petersens. Filma balstīta uz Ričarda Prestona grāmatu *The Hot Zone*.

Filma ir par epidemiologiem, kas cīnās pret nāvējošu vīrusu, līdzīgu Ebolas vīrusam, kas no Āfrikas nonācis Amerikas Savienotajās Valstīs. Galvenās lomas filmā atveido Dastins Hofmans, Renē Ruso, Morgans Frīmens, Kuba Gudings jaunākais, Patriks Dempsijs, Donalds Saterlends un Kevins Speisijs. Filmas pirmizrāde notika 1995. gada 10. martā. Aktieris Kevins Speisijs par lomu šajā filmā saņēma vairākas balvas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krūšu spura

thumb|310px|Zivs (''Etheostoma osburni'') ar izplestu krūšu spuru.
**Krūšu spuras** ir zivju pāra spuras, kas atrodas abos zivju sānos uzreiz aiz galvas daļas (aiz žaunu vāka vai žaunu spraugām). Šīs spuras ir homologas četrkājaiņu priekšējām ekstremitātēm, kas evolucionējušas no krūšu spurām. Savukārt, četrkājaiņu ekstremitātes, kas atkal ir pielāgojušās peldēšanai ūdenī (piemēram, vaļiem), tiek sauktas par pleznām.

## Funkcijas
Krūšu spuras ir paredzētas dažādām funkcijām. Tā kā zivju smaguma centrs atrodas augstāk par peldēšanas centru, tās vienmēr atrodas nestabilā stāvoklī, tiecoties apgriezties ar vēderu uz augšu. Krūšu peldspuru darbība ļauj zivij saglabāt normālu ķermeņa stāvokli telpā. Tāpat tās palīdz zivīm manevrēt ūdenī. Airējot ar vienu vai otru krūšu spuru, vai ar abām kopā zivs pagriežas uz vienu vai otru pusi, uz augšu vai uz leju. Izplešot krūšu spuras, zivis spēj nobremzēt. Primitīvajām zivīm bez peldpūšļa (haizivis, himēras) krūšu spuras veido dinamisko cēlējspēku, ar kuru šīs zivis peldot regulē vertikālo pārvietošanos ūdens masā, jo tās ir smagākas par ūdeni un nepārvietojoties nogrimtu ūdenstilpes dibenā. Savukārt, planierzivis (Exocoetidae) ar palielinātām krūšu spurām spēj pat planēt gaisā.

Daudzas zivis, piemēram Antennariidae krūšu spuras izmanto staigāšanai pa jūras dibenu. Citas zivis, piemēram dūņlēcējas (*Periophthalmus*), tās izmanto rāpošanai pa sauszemi un pat lai uzrāptos kokos.

## Morfoloģija
[thumb|340px|[Daudzspurzivjveidīgās|Daudzspurzivs (*Polypterus bichir*) krūšu spuras uzbūve:
1 — lepidotrīhijas (ādas kaulu stari)
2 — radiālijas
3 — bazālijas
4 — lāpstiņa
5 — kleitrums
6 — apakšējais kleitrums
7 — suprakleitrums]]
Daivspurzivju krūšu spuru iekšējam skeletam ir centrālā ass, pie kuras pievienojas radiālijas (tās var būt arī reducētas). Divējādelpojošām zivīm radiālijas pa pāriem pievienojas pie labi attīstītiem centrālās ass posmiem (biseriālā tipa spuras). Šāds spuru skelets ir ragzobēm un daudzām fosilām formām. Pārējām mūsdienu divējādelpojošām zivīm radiālijas reducējas un pavedienveidīgā spura saglabā tikai posmotu centrālo asi. Otiņspurēm radiālijas pievienojas mazāk izteiktai centrālajai asij tikai no vienas puses (uniseriālā tipa spuras). Daivspurzivju spuru iekšējais skelets paliek no skrimšļa, bet fosilajām formām tajā attīstās pārkaulojumi. Spuras ārējo (distālo) daļu balsta ārējais skelets (kaula stari jeb lepidotrīhijas).

Starspurzivju apakšklasei pāra spuru iekšējais (proksimālais) skelets ir vienkāršāks. Daudzspurzivīm krūšu spuru pamatā atrodas trīs daļēji pārkaulojušies bazālie elementi; tiem pievienojas virkne sīku radiāliju, kurām savukārt pievienojas lepidotrihiju pamatnes. Pārējām starspurzivīm spuru bazālie elementi reducējas. Krūšu spurās dažas pārkaulojušās radiālijas pievienojas pie krūšu spuru joslas (t.i. plecu joslas), bet lepidotrīhijas — pie radiālijām, dažreiz arī tieši pie krūšu spuru joslas.

## Atsauces
Jaukā pārliecība

**"Jaukā pārliecība"** () ir 2005. gada melnā kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Markoss Siega. Galvenās lomas filmā atveido  Evana Reičela Vuda, Rons Livingstons, Džeimss Vudss, Džeina Krasovska, Elizabete Harnoisa un Maikls Hičkoks. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Kimberlija Džoisa ir 15 gadus veca elitāras Beverlihilsas akadēmijas studente, kura apsūdz savu drāmas pasniedzēu Pērsiju Andersonu par seksuālu uzmākšanos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tas notika ielejā

**"Tas notika ielejā"** () ir 2005. gada vesterns, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Deivids Džeikobsons. Galvenās lomas filmā atveido Evana Reičela Vuda, Edvards Nortons, Deivids Morss, Rorijs Kalkins un Aviva. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Filmas sižets notiek Sanfernando ielejā. Hārlans ir jauns vīrietis, kurš tic tam, ka viņš ir kovbojs. Kādu dienu Hārlans satiek dumpiniecisku jaunu meiteni Oktouberu, ar kuru viņš drīz vien uzsāk attiecības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Imaks

**Jānis Imaks** ( — ) bija latviešu strēlnieku virsnieks, 8. Valmieras latviešu strēlnieku bataljona pirmais komandieris. 

## Dzīvesgājums
Dzimis  zemnieku ģimenē Piņķu pagastā. Izglītību ieguvis mājmācības ceļā. 1900. gadā iestājās Krievijas Impērijas armijā. 1904. gadā Imaks beidza Viļņas junkurskolu praporščika pakāpē, dienēja Viļņas apkārtnē stacionētajā 107. Troickas kājnieku pulkā (). 1905. gadā paaugstināts par podporučiku, 1909. gadā par poručiku, 1913. gadā par štābskapteini.  

Pirmā pasaules kara sākumā piedalījās kaujās 107. Troickas kājnieku pulka sastāvā. No 1915. gada 1. decembra līdz 1916. gada aprīlim kapteiņa pakāpē vadīja 8. Valmieras latviešu strēlnieku bataljona formēšanu. 1916. gada maijā viņu paaugstināja par apakšpulkvedi un jūnijā iecēla par Valmieras latviešu strēlnieku bataljona saimniecības daļas priekšnieku, 1916. gada decembrī — 1917. gada janvārī viņš 8. Valmieras latviešu strēlnieku pulka sastāvā piedalījās Ziemassvētku kaujās, 1917. gada septembra sākumā — kaujā pie Mazās Juglas, pēc tam demobilizējās.  

Latvijas brīvības cīņu sākumā 1918. gadā decembrī viņš bija Rīgas 1. latviešu landesvēra rotas pirmais komandieris, Latvijas Pagaidu valdības bruņoto spēku Latgales apsardzības apgabala priekšnieks. Pēc Rīgas zaudēšanas un Padomju Latvijas armijas ienākšanas 1919. gada janvārī devās uz Liepāju, no kurienes tālāk uz Rietumeiropu, vēlāk uz Kijivu, kur miris .

## Apbalvojumi
* Sv. Staņislava ordenis, II, III (1915) šķira (abi ar šķēpiem)
* Sv. Annas ordenis, II (1916), III (1914) šķira (abi ar šķēpiem), IV (1915) šķira 
* Sv. Vladimira ordenis, IV šķira (ar šķēpiem) (1917),
* Sv. Jura ordeņa zobens (1917).

## Literatūra
* Jēkabsons, Ē. un Ščerbinskis, V. (sast.), Latvijas armijas augstākie virsnieki 1918–1940. Biogrāfiska vārdnīca, Rīga, Nordik, 1998. 
* Jēkabsons, Ē., Latviešu virsnieki Krievijas impērijas armijā. 19. gadsimta otrā puse - 1914. gads, Rīga, Latvijas Universitātes Akadēmiskais apgāds, 2022.  

## Atsauces
Gurbanguli Berdimuhamedovs

**Gurbanguli Berdimuhamedovs** (, , dzimis ) ir Turkmenistānas politiķis, no 2007. gada februāra līdz 2022. gada martam bija Turkmenistānas otrais prezidents un Turkmenistānas bruņoto spēku virspavēlnieks. Pēc iepriekšējā prezidenta Saparmurata Nijazova nāves no 2006. gada decembra līdz 2007. gada februārim bija Turkmenistānas pagaidu prezidents.

G. Berdimuhamedovs 1979. gadā absolvēja Turkmenistānas Valsts Medicīnas institūtu un strādāja stomatoloģijas nozarē. No 1992. līdz 1995. gadam bija Medicīnas institūta dekāns. 1997. gadā kļuva par Turkmenistānas veselības ministru, bet 2001. gadā par viceprezidentu. Līdz 2013. gadam pārstāvēja Turkmenistānas Demokrātisko partiju, bet pēc tam kļuva par neatkarīgu politiķi.

Tāpat kā viņa priekšgājēja S. Nijazova laikā, arī G. Berdimuhamedova valdīšanai bija raksturīgs autoritārs režīms un prezidenta personas kults.

2022. gada 19. martā atkāpās no valsts prezidenta pienākumiem, amatu ieņemot viņa dēlam Serdaram Berdimuhamedovam.

## Ārējās saites
Berdimuhamedovs

**Berdimuhamedovs** (; sieviešu dzimtē Berdimuhamedova) ir turkmēņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Gurbanguli Berdimuhamedovs (*Gurbanguly Berdimuhamedow*, 1957) — Turkmenistānas politiķis, valsts prezidents (2007―2022);
* Serdars Berdimuhamedovs (*Serdar Berdimuhamedow*, 1981) — Turkmenistānas politiķis, valsts prezidents (2022―pašlaik).
Vakars

thumbnail|235px|Vakars virs ezera
**Vakars** ir diennakts daļa ap saules rieta laiku, pēc pēcpusdienas un pirms nakts. Vakaram raksturīga gaismas daudzuma samazināšanās, krēslas iestāšanās. Precīzs vakara iestāšanās laiks nav noteikts, tas atkarīgs gan no ģeogrāfiskās atrašanās vietas, gan no gadalaika — vasarā vakars iestājas vēlāk, savukārt ziemā agrāk.

## Ārējās saites
Jans Andžejs Plāters

**Jans Andžejs Plāters** (; dzimis 1626. gadā, miris ) bija grāfs, Žečpospolitas valsts darbinieks, Inflantijas vaivads no 1695. līdz 1696. gadam, Indricas muižas īpašnieks. 1695. gadā pārgāja katoļticībā, tāpēc viņa dēls, Krāslavas muižas pirmais īpašnieks Jans Ludvigs Plāters atdeva katoļiem Indricas baznīcu.

## Ārējās saites
*Jans Andžejs Plāters portālā Latgales dati
Oto Frideriks Felkerzāms

**Oto Frideriks Felkerzāms** (; miris ) bija Žečpospolitas valsts darbinieks no Felkerzāmu dzimtas, karavīrs un diplomāts, Inflantijas vaivads no 1696. līdz 1705. gadam, daudzu muižu īpašnieks Polijā, Lietuvā un Kurzemē.

Dzimis Nīgrandes muižas īpašnieka Jana Felkerzāma ģimenē. Jaunībā Polijas karaļa militārajā dienestā. 1667. gadā kļuva par pirmo Inflantijas kastelānu. Kopā ar ģimeni pāriedams katoļticībā, Felkerzāms nostiprināja pozīcijas Polijas karaļa Jana III Sobeska galmā. 

## Ārējās saites
*Oto Frideriks Felkerzāms portālā i-PSB
Velkopopovický Kozel

***Velkopopovický Kozel*** ir čehu alus, ko ražo kopš 1874. gada. Tiek ražots Velkepopovices (*Velké Popovice*) pilsētā. Vārds *Kozel* čehu valodā nozīme "āzis".

## Apraksts
Oriģinālais alus tiek ražots *Pivovar Velké Popovice* rūpnīcā, kas ietilpst *[[Plzeňský Prazdroj]]* grupā, kura, savukārt, pieder uzņēmumam *Asahi*.

Ar licenzi tiek ražots arī Ungārijā, Polijā, Krievijā, Slovākijā, Moldovā, Kazahstānā un Ukrainā. Šis ir viens no populārākajiem čehu alus zīmoliem ārpus Čehijas. 

## Asortiments
Pēc 2019. gada datiem Čehijā ražo šādu produkciju:
* **Světlý** (4,0 % VOL.)
* **11** (4,6 % VOL.)
* **Mistrův ležák** (4,8 % VOL.)
* **Černý** (3,8 % VOL.)
* **Řezaný** 11 (4,8 % VOL.)
* **Florián** (4,8 % VOL.)

## Ilustrācijas

Attēls:Velkopopovický Kozel 11° Medium (Beer- czech republic).jpg|*Medium 50 cl* stikla pūdele.
Attēls:Velkopopovický Kozel Premium.jpg|*Medium 50 cl* stikla pūdele.
Attēls:Velké Popovice, Brewery 3.jpg|Galvenās alus darītāvas vātri Velkepopovices pilsētā.


## Skatīt arī
* Velkopopovický Kozel muzejs

## Atsauces

## Ārējās saites
*Velkopopovický Kozel Official Site
*Velkopopovický Kozel Official Czech Site
*Velkopopovický Kozel Official Facebook channel
*Velkopopovický Kozel on Instagram
*Velkopopovický Kozel on YouTube
Himādri

**Himādri** (, ) ir Indijas vasaras sezonas polārstacija Arktikā. Izvietojusies Svalbāras arhipelāga lielākās salas Špicbergenas ziemeļrietumos Nīolesunnas pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder Nacionālajam Polārajam un okeānu pētniecības centram. Nosaukta par godu Himādri grēdai Himalajos.

## Vēsture
Stacija atklāta 2008. gada 1. jūlijā un to oficiāli atklāja Indijas Zinātņu un tehnoloģiju ministrs.

## Zinātniskā darbība
Stacijas galvenie izpētes virzieni ir atmosfēras pētniecība, mikrobioloģija, glacioloģija, sedimentoloģija un okeanoloģija.

## Atsauces
Helsinku olimpiskais stadions

right|thumb|150px|Stadiona 72,71 metru augstais tornis
**Helsinku olimpiskais stadions** (; ) ir daudzfunkcionāls stadions Helsinkos, Somijā. Tas tiek pārsvarā izmantots futbola un vieglatlētikas sacensībām, tiek rīkoti arī koncerti. Stadions bija 1952. gada vasaras olimpisko spēļu galvenā norises vieta. Tajā mājas spēles aizvada Somijas futbola izlase. Stadionā ir 36 251 skatītāju vieta.

Stadions ir pazīstams ar 72,71 metru augsto torni. Torņa augstums tika noteikts par godu šķēpmetēja Mati Jervinena rezultātam 1932. gada olimpiskajās spēlēs, kur viņš izcīnīja zelta medaļu un laboja olimpisko rekordu.

## Vēsture
1927. gadā tika nodibināts fonds, kura mērķis bija vākt līdzekļus, lai uzceltu stadionu, kurā varētu notikt vasaras olimpiskās spēles. Stadiona celtniecība sākās 1934. gadā. Tas tika atklāts . Sākotnēji stadionā bija paredzēts rīkot 1940. gada vasaras olimpiskās spēles, kas tika pārceltas no Tokijas uz Helsinkiem, bet vēlāk Otrā pasaules kara dēļ atceltas. 1952. gada olimpiskajās spēlēs šajā stadionā notika atklāšanas un noslēguma ceremonijas, kā arī vieglatlētikas, jāšanas un futbola sacensības. Atklāšanas ceremonijas laikā tika sasniegts stadiona apmeklētības rekords — 70&nbsp;435 skatītāji.

1957. gadā tajā notika Pasaules čempionāts bendijā. Stadionā vairākas reizes ir notikušas augstākā līmeņa sacensības vieglatlētikā. Tajā divas reizes ir rīkots Pasaules čempionāts vieglatlētikā (1983. un 2005. gadā), kā arī trīs reizes notika Eiropas čempionāts vieglatlētikā (1971, 1994, 2012). 2009. gadā stadions bija viena no Eiropas čempionāta futbolā sievietēm norises vietām. Tajā tika aizvadītas četras grupu turnīra spēles un fināls.

2016. gadā stadionā sākās rekonstrukcijas darbi, ko bija plānots pabeigt 2019. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
* Stadiona profils ''stadiumdb.com''
2013. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**2013. gada [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika no 2013. gada 19. līdz 24. martam Gruzijas galvaspilsētā Tbilisi.

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

(*) Sākotnējā rumāņu sudraba medaļniece Estera Dobre tika diskvalificēta pēc tam, kad viņas dopinga paraugs 2013. gada augustā bija pozitīvs.

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 10 punktus, 2. vietu — 9 punktus, 3. vietu — 8 punktus, ... , 10. vietu — 1 punktu.

## Latvijas cīkstoņu rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Protolols (grieķu-romiešu cīņa, vīrieši)
* Protokols (brīvā cīņa, vīrieši)
* Protokols (brīvā cīņa, sievietes)
NIPR observatorija

**NIPR observatorija** vai **Nīolesunnas stacija** () ir Japānas vasaras sezonas polārstacija Arktikā. Izvietojusies Svalbāras arhipelāga lielākās salas Špicbergenas ziemeļrietumos Nīolesunnas pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder Japānas Nacionālā polāro pētījumu institūta Arktikas vides pētījumu centram (AERC).

## Vēsture
Stacija atklāta 1991. gadā un līdz 2019. gadam izvietojās Rabenes ēkā pie Nīolesunnas lidostas līdzās EISCAT radaram. 2019. gada vasarā stacija pārcēlās uz jaunatvērto *Kingsbay AS* Terestriālās laboratorijas ēku pilsētiņas centrā. AERC uztur arī ofisu Longjērbīenes UNIS.

## Zinātniskā darbība
Stacijas galvenie izpētes virzieni ir atmosfēras pētniecība, polārblāzmas pētniecība, veģetācijas un ekosistēmu pētniecība.

## Atsauces
Petigrjū jaunkundze dzīvo šodienai

**"Petigrjū jaunkundze dzīvo šodienai"** () ir 2008. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Barats Naluri. Galvenās lomas filmā atveido Frānsisa Makdormanda, Eimija Adamsa, Kīrens Haindzs un Lī Peiss. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Džinevere Petigrjū ir pusmūža vecuma guvernante, kura tiek negodīgā veidā atbrīvota no darba. Jauna darba meklējumi Džineveri iesviež amerikāņu aktrises un dziedātājas Delizijas Lafosas krāšņajā un galvu reibinošajā pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uzkopšana

**"Uzkopšana"** () ir 2008. gada drāmas filma, kuras režisore ir Kristīne Džefsa. Galvenās lomas filmā atveido Emilija Blanta, Eimija Adamsa, Džeisons Spevaks, Mērija Linna Rejskuba, Stīvs Zāns un Alans Ārkins. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Rouza Lorkovska vēlas savu dēlu sūtīt privātskolā. Lai savāktu tam nepieciešamos līdzekļus, viņa kopā ar savu neuzticamo māsu Noru uzsāk neparastu biznesu - noziegumu vietu uzkopšanas servisu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šaubas (filma)

**"Šaubas"** () ir 2008. gada drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džons Patriks Šenlijs. Filma balstīta uz Šenlija lugu * Doubt: A Parable*, kas ieguvusi Pulicera balvu un ''Tony'' balvu. Galvenās lomas filmā atveido Merila Strīpa, Filips Sīmors Hofmans, Eimija Adamsa un Vaiola Deivisa. Filmas pirmizrāde notika  Amerikas Filmu institūta festivālā „AFI Fest”.

Filma ieguva piecas nominācijas četrās Amerikas Kinoakadēmijas balvas kategorijās: "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Merila Strīpa), "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Eimija Adamsa un Vaiola Deivisa), "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Filips Sīmors Hofmans) un "Labākais adaptētais scenārijs" (Džons Patriks Šenlijs).

Filmas sižets notiek katoļu skolā, kas nosaukta par godu Svētajam Nikolajam un kuru vada māsa Aloīsija. Māsa Džeimsa pastāsta Aloīsijai, ka priesterim Flinnam, iespējams, ir pārāk tuvas attiecības ar skolas vienīgo melnādaino studentu Donaldu Milleru, kā rezultātā Aloīsija sāk lietu izmeklēt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marku Kanerva

**Marku Tapio Kanerva** (; dzimis  Helsinkos, Somijā) ir somu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis aizsarga pozīcijā, bijis Somijas futbola izlases dalībnieks. No 2016. līdz 2024. gadam bijis Somijas izlases galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Spēlētāja karjeru sāka dzimtās pilsētas Helsinku klubā HJK. 1991. un 1992. gada sezonās spēlēja Zviedrijas klubā *[[IF Elfsborg]]*. Pēc tam atgriezās Somijā, pārstāvēja klubu *[[Finnairin Palloilijat|FinnPa]]*. Karjeru noslēdza 1998. gadā HJK. Piecas reizes izcīnījis Somijas čempiona titulu un trīsreiz kļuvis par Somijas kausa ieguvēju.

Somijas futbola izlasē debitēja 1986. gada augustā spēlē pret Zviedriju. Kopumā izlases rindās aizvadījis 59 spēles un guvis vienus vārtus.

## Trenera karjera
Trenera karjeru sāka 2001. gadā kā HJK trenera asistents. 2003. gada sezonā strādāja par galveno treneri klubā *[[FC Viikingit|Viikingit]]*. 2004. gadā kļuva par Somijas U-21 izlases galveno treneri.  Viņa vadībā komanda iekļuva 2009. gada Eiropas U-21 čempionāta finālturnīrā. 2008. gadā tika atzīts par Somijas gada treneri futbolā. 2011. gadā neilgu laiku bija Somijas izlases galvenā trenera pienākumu izpildītājs, vēlāk kļuva par Miksu Pātelainena asistentu. 2015. gadā vēlreiz uzņēmās galvenā trenera pienākumus izlasē.

2016. gadā tika oficiāli apstiprināts par Somijas izlases galveno treneri. Kanervas vadībā izlase ieņēma 1. vietu 2018.—2019. gada UEFA Nāciju līgas C līmeņa grupā. 2019. gadā Kanerva ar Somiju izcīnīja 2. vietu 2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas grupā, izlasei pirmo reizi iekļūstot finālturnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
FK Inđija

***FK Inđija***  ir Serbijas futbola klubs no Indžijas. Klubs ir dibināts 1933. gadā, pašlaik spēlē Serbijas Superlīgā. Mājas spēles komanda aizvada Indžijas stadionā, kura ietilpība ir 4000 vietu.

2009.—2010. gada sezonā uzvarēja Serbijas Pirmajā līgā un pirmo reizi iekļuva Superlīgā. Debijas sezonā komanda ierindojās 15. vietā un Superlīgu atstāja. 2019. gadā uzvarēja pārspēlēs par iekļūšanu Superlīgā un vēlreiz iekļuva Serbijas futbola augstākajā līgā.

## Sasniegumi
* **Serbijas Pirmā līga**
** Uzvarētāji (1): 2009–10

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa