open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liekā sekunde

**Liekā sekunde** ir papildu sekunde universālajam koordinētajam laikam (UTC), lai to saskaņotu ar vidējo Saules laiku (UT1). Tā ir līdzīga liekajai dienai garajā gadā, kura tiek pievienota .

[thumb|left|300px|Grafikā paradīta atšķirība starp [Universālais koordinētais laiks|UTC un UT1. Verikālās līnijas atbilst pievienotajām liekajām sekundēm]]
Kopš laiku sāka mērīt ar atompulksteņiem, tika noskaidrots, ka Zemes griešanās ātrums ir nevienmērīgs, turklāt tas palēninās. Tas notiek Mēness izraisīto paisumu un bēgumu dēļ. Gadā, kad starpība starp UT1 un UTC sasniedz 0,9 sekundes, tiek pievienota lieka sekunde. Tas tiek darīts  vai  (reizēm arī gadā divreiz). Šos pasākumus uzrauga un koordinē Starptautiskais Zemes rotācijas un atskaites sistēmu dienests (*International Earth Rotation and Reference Systems Service*, *IERS*).

Liekās sekundes pievienošana notiek šādi: kad laiks ir sasniedzis 23:59:60 UTC, nākamās UTC dienas (tā sākas 00:00:00 UTC) iestāšanās tiek aizkavēta par vienu sekundi.

Teorētiski ir iespējama arī negatīva liekā sekunde, ja Zemes rotācija paātrinātos, bet tas līdz šim nav novērots.

Liekās sekundes pielikšana saistīta ar problēmām dažādās sistēmās, kurās pēc tam nepieciešams sinhronizēt laiku. 2005. gadā tika ierosināts atcelt lieko sekunžu pievienošanu, tā vietā ik pēc 600 gadiem pielikt lieku stundu. To atbalsta ASV, Eiropas Savienība un citas valstis. Galīgs lēmums par to vēl nav pieņemts, jo ir virkne valstu, kas to vēl neatbalsta, jo grib šo priekšlikumu dziļāk izpētīt.

## Skatīt arī
* Garais gads
* Sekunde
* Universālais koordinētais laiks

## Atsauces

## Ārējās saites

* Šogad gaidāma Mēness atriebība un Saules aptumsums Jānis Āboltiņš, "Rīgas Balss", 2006-01-05
Puzle

200px|right|thumb|Ravensburger puzle ''Krypt'', kurai ir ap 650 kauliņu tiek uzskatīta par īpašu izaicinājumu, jo uz tās nav attēla
**Puzle** (no  — 'mīkla') ir mozaīka, kas sastāv no vairākiem kopā savietojamiem gabaliņiem, kuri parasti kopā veido attēlu. Tiek uzskatīts, ka pirmo puzli 1760. gadā izgatavoja gravieris un kartogrāfs Džons Spilsberijs no Londonas — izmantodams vienu no savām kartēm, viņš no koka plāksnes izzāģēja valstu kontūras. Spilsberija mērķis bija radīt izglītojošu rotaļlietu, kas palīdzētu britu bērniem apgūt ģeogrāfiju. Mūsdienās puzles lielākoties izgatavo, uzlīmējot attēlu uz kartona un ar presi sadalot gabaliņos. Puzles gabaliņu skaits palielina tās grūtības pakāpi, izplatītākās puzles ir ar 500 vai 1000 gabaliņiem. Patlaban lielākā komerciāli ražotā puzle ir spāņu kompānijas Educa Borra ražotā *Life* ar  gabaliņu, kuru sāka ražot 2007. gadā, pirms tam šis rekords piederēja vācu firmas Ravensbuger puzlei *Historical World Maps*, kurai ir vairāk nekā  gabaliņu. Lai atvieglotu uzdevumu, lielizmēra puzles (sākot no ≈8000 kauliņiem) attēlu mēdz sadalīt vairākās, parasti četrās, daļās, iepakojot katras daļas gabaliņus atsevišķi, piemēram, arī abas iepriekšminētās puzles var salikt kā četras atsevišķas, attiecīgi 6000 vai 4500 gabaliņu puzles.
Ir arī trīsdimensiju puzles, kas parasti attēlo kādu slavenu ēku un lodes formas puzles, kas apvieno trīsdimensionālo un divdimensionālo pužļu elementus, proti, lai gan puzlei ir trīsdimensionāla forma, ir jāsaliek divdimensionāls attēls uz lodes virsmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Siltumnīcas gāze

**Siltumnīcas gāzes** ir gāzes atmosfērā, kuras laiž cauri redzamo gaismu un tuvo infrasarkano starojumu, kas nāk no Saules, bet absorbē tālā diapazona infrasarkano starojumu, kuru izstaro Zemes virsma. Šis process izraisa tā saucamo siltumnīcas efektu, jo siltumnīcas gāzes darbojas kā savdabīgs siltumizolators. Siltumnīcas gāzes būtiski ietekmē Zemes atmosfēras temperatūru; bez tām planēta būtu auksta un uz tās neeksistētu dzīvība. Saules sistēmā izteikti daudz siltumnīcas gāzu ir arī Veneras un Titāna atmosfērās.

Galvenās Zemes siltumnīcas gāzes ir: ūdens tvaiks, oglekļa dioksīds (CO₂), metāns (CH₄), slāpekļa oksīdi (piemēram, N₂O) un dažādi halogēnogļūdeņraži (piemēram, CFC). Daļa no šīm gāzēm rodas dabiski, bet citas — cilvēka darbības rezultātā, piemēram, fosilā kurināmā dedzināšanas, lauksaimniecības un rūpniecības procesā.

Siltumnīcas efektam pieaugoši palielinoties cilvēku darbības dēļ, pastiprinās globālā sasilšana, kas izraisa klimata pārmaiņas. Tās sekas ir, piemēram, ledāju kušana, jūras līmeņa celšanās, ekstremāli laikapstākļi un ekosistēmu pārmaiņas. Tādēļ daudzas valstis un starptautiskās organizācijas veic pasākumus, lai mazinātu siltumnīcas gāzu izmešus, piemēram, ar atjaunojamās enerģijas ieviešanu un klimata nolīgumiem kā Parīzes nolīgums.

## Skatīt arī
* Globālā sasilšana

## Atsauces un piezīmes
Līgatne (nozīmju atdalīšana)

**Līgatne** var būt:
* Līgatne — pilsēta Cēsu novadā.
* Līgatne — upe, Gaujas kreisā pieteka.
* Līgatne — dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Lugaži.
* SIA ''Papīrfabrika "Līgatne"'' — papīrfabrika Līgatnē.
* Augšlīgatnes vēsturisks nosaukums.

## Skatīt arī
* Līgatnes novads
* Līgatnes pagasts
* Līgatnes pārceltuve
Līgatne (upe)

**Līgatne**, saukta arī **Ligate** vai **Līgate**, ir Gaujas kreisā pieteka Cēsu novadā. Upi šķērso autoceļš A2 un Rīgas—Valgas dzelzceļš. Sākas Mežoles paugurainē no Mežēku ezeriem Nītaures pagastā. Augštecē lejpus Nītaures—Spāres ceļa tilta tek pa 4 km garo Elles gravu. Sākot no Šķēpeļu dzirnavu ezera upe tek pa 45—60 m dziļu ieleju. Krastos smilšakmens atsegumi.  Tiek uzskatīta par straujāko upi Latvijā (vidējais kritums 5,7 m/km). Pateicoties tam, upes ūdenī ir daudz skābekļa un tajā dzīvo foreles un alatas.

Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Līgatne, Augšlīgatne un Ķempji.

## Pietekas

### Kreisā krasta pietekas
*Kārkliņupīte
*Liepene
*Ratnieku upe

### Labā krasta pietekas
*Māliņupīte
*Mellīte

## Atsauces
Raunis

**Raunis** ir viena no Raunas pietekām, kas tek pa Vidzemes augstienes ziemeļu nogāzi Cēsu novadā.

Raunis ir viena no straujākajām Latvijas upēm, tās kritums ir 7,7 metri uz kilometru. Upe visā tās garumā ir ļoti sekla (dziļums no pusmetra līdz metram) un līkumaina, tajā ir daudz krāču un koku sanesumu (lejtecē koki daļēji izvākti). 2025. gadā lejteces posms no Cēsu — Madonas autoceļa līdz ietekai tīrīts no kokiem. Gultne akmeņaina, augštecē un lejastecē vairāk smilšaina un oļaina. Lejtecē upes ieleja (Rauņa leja) ir līdz 30 m dziļa. Krasti stāvi, tajos ir daudz smilšakmens atsegumu, bet nevienam no atsegumiem nav dots oficiāls nosaukums. 1997. gadā tika izlaista grāmata "Latvijas daba", kurā atsevišķiem smilšakmens atsegumiem tika doti neoficiāli nosaukumi: Svītrainās klintis, Kunču iezis, Pārupes iezis, Danku iezis, Priežkalnu sarkanā klints, Rauņa Skaņaiskalns, Sarkanā pakraste, Krāces iezis, Sesis, Augstā krauja. Diviem no atsegumiem ir nosaukumi ko lieto tikai dabas pētnieki:Kalndanku iezis un Ķekaviņas dzirnavu iezis. Dažās no tām tika atklātas devona fosilijas. Vēl Rauņa krastos arī sastopami avoti, noslīdeņi un nelielas alas. Kādreiz bijusi arī ala ar nosaukumu Ķekaviņas ala, taču tagad tā ir sabrukusi. Upes ūdens ir ļoti tīrs, satur ļoti maz organisko vielu, bet daudz dzelzs. Rauņa ieleja ir grūti pieejama cilvēkiem.

Viduslaikos pa Rauni līdz tā ietekai Raunā ir gājusi robeža starp Livonijas ordenim piederošo "Gaujas koridoru" (kreisajā krastā) un Rīgas arhibīskapijas "Latvju gala" Raunas pilsnovadu (labajā krastā).

Raunim ir 12 pietekas: Rauņupīte, Mellužupīte, Dzirnupe, Varselītis, Dzelzupīte. Pārējās 7 pietekas ir bez nosaukumiem.

## Attēli

Attēls:Nosliidenis Raunja krastaa.JPG|Noslīdenis Rauņa krastā
Attēls:Raunis - krasta krauja.JPG|Rauņa krasta krauja.
Attēls:Raunis no Ceesu - Madonas lielcelja.JPG|Raunis, skatoties no Cēsu - Madonas lielceļa
Attēls:Raunja akmenjainaa gultne.JPG|Rauņa akmeņainā gultne
Attēls:Rauņa Skaņaiskalns.JPG|Rauņa Skaņaiskalns
Attēls:Raunis ziemā 1.JPG|Raunis ziemā lejpus neaizsalstošās Dzelzupītes ietekas
Attēls:Rauņa Skaņaiskalns 2.JPG|Raunis pie Rauņa Skaņākalna
Attēls:Raunis ziemā 2.JPG|Sasalis Raunī ietekošs avots


## Atsauces

## Ārējās saites
* Rauņa foto
* Līmeņa noteikšana
Liepupe (upe)

**Liepupe** ir Vidzemes piekrastes upe Limbažu novadā. Sākas Virbotnes mežā rietumos no Riebezera. Tek pa Metsepoles līdzenumu un Piejūras zemieni. Pie Prinkām atzarojas Liepupes-Reiņupes kanāls, kas savieno Liepupi ar Vitrupi. Pēdējos 3 km upei liels relatīvais kritums (4,3 m/km). Ietek Rīgas līcī pie Lembužiem. Krastos apdzīvotās vietas Liepupe, Jelgavkrasti. Upi šķērso autoceļš A1.
Alans Heils

thumb|Alans Heils 2005. gada ''Cosmic Carnival'' pasākumā
**Alans Heils** (*Alan Hale*, dzimis 1958. gadā) ir ASV astronomisko novērojumu veicējs. Heils ir dzimis Tačikavā, Japānā, bet uzaudzis Alamogordo, Ņūmeksikas štatā, ASV. Vēsturē iegājis kā viens no Heila—Bopa komētas atklājējiem.
Heils

**Heils** var būt:

* Alans Heils (*Alan Hale*, 1958) — amerikāņu astronoms
* Džordžs Elerijs Heils (*George Ellery Hale*, 1868-1938) — amerikāņu astronoms
Tomass Bops

thumb|Thomas Bopp
**Tomass Bops** (*Thomas Bopp*, dzimis , miris ) bija ASV celtniecības materiālu rūpnīcas vadītājs un amatieris astronoms. Viņš vēsturē ir iegājis kā viens no Heila—Bopa komētas atklājējiem. Tā bija pirmā komēta, ko viņš bija novērojis.
Bops

**Bops** var būt:
* bībops — džeza stils.

## Cilvēki ar šādu uzvārdi
* Tomass Bops (*Thomas Bopp*; 1949―2018) — amatieris astronoms, viens no Heila—Bopa komētas atklājējiem.
Lobe (upe)

**Lobe** ir Ogres kreisā pieteka Aizkraukles un Ogres novados. Iztek no Lobes ezera ziemeļrietumu gala. Dažkārt par Lobes augšteci uzskata Lobes ezerā ietekošo Bebrupi. Upe šķērso Zādzenes-Krapes valni. Lielākās pietekas ir Lokmene un Lubīte. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Lēdmane, Lobe un Veckrape (biežāk zināma kā Krapes muiža). Upi šķērso autoceļi P80 (E22) un V996.

## Atsauces
Pasaules rekords

**Pasaules rekords** ir sasniegums, kas ir pats labākais pasaulē, kā arī notikums, kas ir vislielākais, vismazākais, visilgākais vai arī kā savādāk visvislabākākais. Tos var sasniegt gan cilvēki, gan arī tikt novēroti dabā. Slavenākā grāmata, kurā apkopoti rekordi ir Ginesa rekordu grāmata.
Mareks

**Mareks** var būt:

* Mareks (personvārds)

## Cilvēka vārds
* Mareks Edelmans, politiķis, kardiologs
* Mareks Gailītis, žurnālists
* Mareks Lavrinovičs, karatists un kikbokseris
* Mareks Segliņš, jurists un politiķis

## Cilvēka uzvārds
* Jans Mareks
Loja (upe)

**Loja**, saukta arī **Loģe**, **Lose** jeb **Klinšupīte**, ir Gaujas labā pieteka Siguldas un Saulkrastu novados. Iztek no Jērkules ezera. Tek pa Idumejas augstieni, pa lauksaimniecisku, meliorētu un blīvi apdzīvotu apkārtni. Lejtecē pie Murjāņiem dziļa grava. Lielākās pietekas: Vilkkalnu strauts, Kaņepju strauts, Urdziņa. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Ragana un Murjāņi. Upi šķērso autoceļi A3, P6, P9.

## Tūrisms
Gar Lojas upes krastiem (galvenokārt labo krastu) ved pastaigu takas. Tā tek pa laika gaitā neizmainītu gultni, upei ir daudz meandru.

Pārgājienu maršrutu gar Lojas upi var sākt pie veikala/kafejnīcas "Ceļavējš" (atrodas pie A3 šosejas Inčukalns — Valka un V79 Sēja — Murjāņi krustojuma) vai Katrīndzirnavu ezera, pagrieziens uz kuru no A3 šosejas atrodas 1 km uz ziemeļiem no šī krustojuma. Pārgājiena finišs — A3 šosejas tilts pār Gauju (Gaujas pludmale Murjāņos). Iespējams pārgājienu pagarināt, pārejot pāri Gaujas tiltam, kur atrodas atpūtas un izklaides parks "Rāmkalni", vai turpināt ceļu uz 3 km attālo Inčukalna Velnalu. Šo pārgājienu var apvienot ar Gaujas nacionālā parka izveidotiem maršrutiem (abpus Gaujai virzienā uz Siguldu).

Apskates vietas Lojas krastos (posms Katrīndzirnavu ezers-Lojas caurteka zem A3 šosejas-Lojas ieteka Gaujā (Vecgaujā)):

* Katrīndzirnavas, Katrīndzirnavu ezers un slūžas;
* Lojas pilskalns (upes kreisajā krastā);
*BMX trase (slēgta);
*MSĢ Kamaniņu trase;
* Daudzās smilšakmens klintis un atsegumi;
* Imanta Ziedoņa muzejs "Dzirnakmeņos" (atrodas 600 m attālumā no takas, upes tās kreisajā krastā. Uz turieni jādodas, izmantojot Viršu ielu.);
* Vecgauja (kādreizējā Gaujas upes gultne. 20. gadsimta vidū Gauja tika iztaisnota, jo regulāri pastāvēja šosejas A3 applūšanas draudi).

Pārgājiena maršruta garums (Katrīndzirnavas-Lojas ieteka Gaujā) — 5 km.

Cits iespējams tā paša maršruta variants no Rāmkalniem ved apļveidā caur Lojas pilskalnu un MSĢ. Tā garums 5 km (2—3 stundas).

Autostāvvietas — Rāmkalnos, pie Gaujas pludmales Murjāņos, pie krodziņa "Vīganti", pie Murjāņu Sporta ģimnāzijas, pie veikala/kafejnīcas "Ceļavējš".

Pārgājiena starta un finiša punktus var ērti sasniegt ar sabiedrisko transportu. Murjāņos atrodas 2 autobusu pieturas ("Internātskola" un "Murjāņi" — Rīgas/Saulkrastu/Limbažu/Valmieras/Siguldas virzieni), savukārt pie Rāmkalniem atrodas "Sēnītes" pieturas (Rīgas/Valmieras/Limbažu/Saulkrastu/Cēsu virzieni).

## Attēlu galerija

Lojasupe1.jpg|Lojas upe Murjāņos
Lojasupe2.jpg|Tiltiņš
Lojasupe3.jpg|Urdziņas ieteka Lojā


## Atsauces
Valujevs

**Valujevs** (; sieviešu dzimtē **Valujeva** (*Валу́ева*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Guntis Valujevs (1955–2020), latviešu tulkotājs;
* Nikolajs Valujevs (*Николай Валуев*; 1973), krievu bokseris;
* Pēteris Valujevs (*Пётр Валуев*; 1815—1890), krievu valstsvīrs un rakstnieks.
Loja (nozīmju atdalīšana)

**Loja** var būt:
* Loja — upe, Gaujas pieteka
* Loja — apdzīvota vieta Saulkrastu novada Sējas pagastā

* Mirna Loja (*Myrna Loy*, 1905—1983) — amerikāņu aktrise
* Loha (*Loja*) — pilsēta Ekvadorā
Feihijs

**Feihijs** (*Fahey*) ir īru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Džefs Feihijs (*Jeff Fahey*; 1952) — amerikāņu aktieris;
* Džims Feihijs (*Jim Fahey*; 1979) — amerikāņu hokejists.
Ķežupīte

**Ķežupīte** ir Ķekavas labā pieteka Ķekavas novadā. Sākas uz dienvidiem no Kazu kalniem pie Asenberģu mājām. Augštece regulēta novadgrāvjos. Vidustecē tek pa mežainu apvidu Baldones pilsētas teritorijā. Upi šķērso autoceļš P91 (Rīgas iela).

## Atsauces
Naudiņu saulrozīte

**Naudiņu saulrozīte** vai **dzeltenā saulrozīte** (*Helianthemum nummularium*) ir vienīgā klinšrožu dzimtas suga, kas aug Latvijā. Latvijā reti sastopams pundurkrūms. Ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

## Apraksts
Daudzgadīgs, mūžzaļš, sīks puskrūms. Stublājs gulošs, apakšdaļā koksnains, zari pacili. Lapas iegarenas, pamats ķīļveida. Ziedi lieli, dzelteni. Auglis - apmatota pogaļa. Zied no jūnija līdz augustam. 

## Biotopi
Aug sausās augsnēs, pļavās, skrajos mežos, mežmalās.

## Izplatība
Naudiņu saulrozīte ir Eiropā diezgan plaši izplatīta suga, aug arī dažviet Āzijā.

## Literatūra
* Artūrs Mauriņš, Andris Zvirgzds. *Dendroloģija*. Rīga 2006. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* latvijasdaba.lv
Loja

**Loja** ir apdzīvota vieta Saulkrastu novadā. Sējas pagasta administratīvais centrs. Izvietojusies Lojas upes ielokā uz 69 m augstā Jēņu kalna pie autoceļa Murjāņi-Sēja.

## Iestādes
Lojā atrodas pasta nodaļa, pagasta pārvalde, doktorāts, aptieka, frizētava, kā arī Valsts un pašvaldības vienotais klientu apkalpošanas centrs, veikals, bērnudārzs "Bitīte", Sējas kultūras nams, Sējas mūzikas un mākslas skola.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Ģeogrāfiskais izkārtojums
* Autoceļš Murjāņi-Sēja (V79)
*Jēņu kalns (69 metri vjl.)
* Lielākās ielas - Jēņu un Lojas ielas.
* Netālu atrodas Lojas upe.

## Sabiedriskais transports
Sabiedriskais transports Lojā ir pieejams diezgan plašā izvēlē. Autobusi kursē uz Siguldu, Murjāņiem, Raganu, Pabažiem, Saulkrastiem, Sēju, Rīgu. Pakalpojumu nodrošina uzņēmums AS "CATA".

## Atsauces
Bataljons

[thumb|190px|[NATO standarta simbols bataljona attēlošanai]]

**Bataljons** (, no *bataille* — 'cīņa, kauja') ir militāra apakšvienība, kurā ir apmēram 500 līdz 1500 karavīru. Bataljons parasti sastāv no 2 līdz 7 rotām. Vairāki bataljoni veido pulku vai brigādi. To parasti vada pulkvežleitnants.

Uzdevumu izpildei bataljons var tikt izmantots kā vienotas struktūras apakšvienība pulkā, brigādē, bet var tikt izdalīts atsevišķi, lai patstāvīgi veiktu uzdotos uzdevumus. Mūsdienās bataljoni ir galvenā taktiskā apakšvienība daudzu valstu armijās. Bataljonā parasti ir štābs, vairākas rotas un atsevišķas apakšvienības cīņas atbalstam (piemēram, apgādes, medicīniskās palīdzības utt.)

Par bataljoniem noteikta lieluma vienības sauc parasti sauzemes, gaisa desanta karaspēkā un jūras kājniekos, tāpat to izmanto citu ieroču šķiru apzīmēšanai, piemēram, tanku bataljons. Bataljona lielums ir atkarīgs no konkrētās valsts izvēlētā varianta.

## Ārējās saites
* French Infantry of the Napoleonic Wars
* ''The Battalion Commander's Handbook'' , 1996, by Major General Richard A. Chilcoat, US Army War College, Carlisle Barracks, Pennsylvania
Lielā komēta 1811. gadā

**Lielā komēta 1811. gadā** (oficiālais apzīmējums **C/1811 F1**) bija komēta, kura ar neapbruņotu aci bija redzama 290 dienas (ilgāk ir bijusi redzama tikai Heila—Bopa komēta). Tā tika atklāta . Tā paša gada oktobrī tās redzamais spožums bija 0m, kas ir pielīdzināms pašām spožākajām zvaigznēm. Decembrī komētas aste izliecās no kodola vairāk par 60 grādiem.
Roberts Ešs

**Roberts Ešs** (; dzimis 1978. gada 22. janvārī) ir bijušais ASV hokejists, vārtsargs, ASV hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis sešas sezonas Nacionālās hokeja līgas klubos Fīniksas "Coyotes" un Filadelfijas "Flyers".

Pašlaik (2017) ir Amerikas hokeja līgas komandas Jutikas "Comets" prezidents.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru viņš uzsāka 1998. gadā, kad aizvadīja trīs spēles NHL klubā Fīniksas "Coyotes", kurš Ešu bija draftējis divus gadus iepriekš. Fīniksas kluba rindās Ešs spēlēja vēl trīs sezonas, bet par komandas pamatvārtsargu tā arī nekļuva, "Coyotes" klubā aizvadot vidēji 20 spēle sezonā, bet pārējo laiku pavadot tās fārmklubā Springfīldas "Falcons". 2002. gadā viņš tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers", kura rindās Ešs spēlēja līdz pat 2006.—07. sezonai ieskaitot. 2002.—03. sezonā Roberts ieguva Viljama Dženingsa balvu.

2007.—08. sezonā Ešs spēlēja Krievijas Superlīgas klubā Kazaņas "Ak Bars", kura rindās izcīnīja Kontinentālo kausu. 2008.—09. sezonā spēlēja jau Sanktpēterburgas SKA rindās, tiekot atzīts par KHL novembra labāko vārtsargu, bet 2009. gada 10. janvārī spēlēja Pirmajā Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēlē. 2010.—11. sezonu hokejists aizvadīja Minskas "Dinamo" ierindā. 2011.—12. gada sezonā Ešs spēlēja Šveices hokeja līgas vienībā Langnavas "Tigers", taču pēc tās beidza savu karjeru.

ASV izlases rindās spēlējis piecos Pasaules čempionātos, divos Pasaules čempionātos junioriem, 2004. gada Pasaules kausa izcīņā, kā arī 2006. gada olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Ešs

**Ešs** var būt:

* Arturs Ešs (*Arthur Ashe*) — ASV tenisists (1943—1993);
* Roberts Ešs (*Robert Esche*) — ASV hokejists (dzimis 1978. gadā);
* Sentdžordžs Ešs (*Saint-George Ashe*) — britu sporta airētājs (1871—1922).
Radulovs

**Radulovs** (krievu un , no personvārda Raduls *(Раду́л)*; sieviešu dzimtē **Radulovaa** *(Раду́лова)*) ir krievu/bulgāru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Aleksandrs Radulovs (*Александр Радулов*; 1986) — Krievijas hokejists;
* Igors Radulovs (*Игорь Радулов*; 1982) — Krievijas hokejists;
* Ivans Radulovs (*Иван Радулов*; 1939) — Bulgārijas šahists.
Aleksandrs Radulovs

**Aleksandrs Radulovs** (; dzimis 1986. gada 5. jūlijā) ir krievu hokejists, labās malas uzbrucējs, Krievijas hokeja izlases spēlētājs. Pašlaik (2025) Radulovs spēlē KHL kluba Jaroslavļas "Lokomotiv" rindās.

Aleksandra brālis Igors arī ir profesionāls hokejists.

## Spēlētāja karjera
Par Radulova profesionālās karjeras sākumu var uzskatīt 2003. gadu, kad viņš aizvadīja vienu spēli Krievijas Superlīgas kluba Maskavas "Dinamo" rindās. Sezonas noslēgumā viņu draftēja NHL - viņu ar kopējo 15. numuru izvēlējās Našvilas "Predators". 2004.—05. un 2005.—06. sezonas Radulovs aizvadīja Kvebekas junioru hokeja līgā, bet 2006.—07. un 2007.—08. gadu sezonā spēlēja "Predators" sastāvā.

Lai gan Radulovam līgums ar Našvilas klubu bija arī 2008.-09. gada sezonai, 2008. gada jūlijā viņš noslēdza trīs sezonu līgumu ar Ufas "Salavat Julajev". 2009. gada 10. janvārī spēlēja Pirmajā KHL Zvaigžņu spēlē, kurā guva vienus vārtus, kā arī atdeva vienu rezultatīvu piespēli. Radulovs bija 2010.—11. sezonas līgas rezultatīvākais spēlētājs. Sezonas izskaņā Radulovs kopā ar komandu izcīnīja arī Gagarina kausu.

Pēc 2011.—12. KHL sezonas noslēguma Radulovs devās uz Našvilas "Predators", tās rindās aizvadot 9 spēles, taču vasarā izlēma atgriezties KHL, noslēdzot līgumu uz trim gadiem ar Maskavas CSKA. Arī turpmākajās sezonās Radulovs bija viens no līgas rezultatīvākajiem spēlētājiem. 2015. gadā ceturto reizi karjerā kā KHL vērtīgākais spēlētājs ieguva Zelta nūju.

2016. gada vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Monreālas "Canadiens". Tās sastāvā 76 spēlēs Radulovs atzīmējās ar 54 rezultativitātes punktiem, būdams komandas otrs rezultatīvākais spēlētājs aiz Maksa Pačioreti. 2017. gada jūlijā noslēdza piecu gadu līgumu ar Dalasas "Stars".

Krievijas izlases rindās spēlējis divos Pasaules čempionātos junioriem, abas reizes izcīnot sudraba medaļu, kā arī 2007. un 2008. gada Pasaules čempionātos, 2008. gadā kļūstot par Pasaules čempionu, bet 2007. gadā izcīnot bronzas medaļu.

## Ārējās saites

## Atsauces
Lielā komēta

[thumb|200px|Viena no lielajām komētām — [Heila—Bopa komēta 1997. gadā]]
**Lielā komēta** () ir nosaukums visām komētām, kuras var redzēt ar neapbruņotu aci. Lielā komēta ir novērojama vidēji reizi pa desmit gadiem. Diemžēl iepriekš paredzēt, vai komēta būs redzama ar neapbruņotu aci, nevar, jo tās redzamo spožumu ietekmē vairāki apstākļi.

## Lielo komētu uzskaitījums
: *Uzskaitījums ir nepilnīgs*
* Lielā komēta 1811. gadā
* Haleja komēta
* Heila—Bopa komēta
* Hjakutakes komēta
Hosē Ortega i Gasets

**Hosē Ortega i Gasets** (, dzimis  Madridē, Spānijā, miris ) bija spāņu filozofs un kritiķis.

## Dzīvesgājums

Dzimis  Madridē, viņa tēvs bija laikraksta "*El Imparcial*" vadītājs, savukārt pats laikraksts piederēja Hosē mātes ģimenei.

Laikā no 1891. līdz 1897. gadam mācījies pie jezuītiem Malagā, kur apguvis latīņu un sengrieķu valodu. 1897.-1898. apmeklējis Deusto Universitāti Bilbao, 1898.—1904. — Komplutense Universitāti Madridē, iegūstot doktora grādu filozofijā. No 1905. līdz 1907. gadam turpinājis studijas Vācijā — Leipcigā, Nirnbergā, Ķelnē, Berlīnē un Marburgā. Tieši Marburgas Universitātē ietekmējies no vācu filozofijas skolas — neokantisma pārstāvjiem Hermana Koena, Paula Natorpa un Martina Heidegera, kā arī citiem.

Atgriezies Spānijā, 1909. gadā Ortega i Gasets kļuva par filozofijas, loģikas un ētikas profesoru, bet no 1910. gada līdz pilsoņu karam 1936. gadā bija Komplutense Universitātes Metafizikas katedras vadītājs.

1917. gadā Ortega i Gasets sāka publicēties laikrakstā "*El Sol*", kur eseju sērijā publicēja darbus "Bezmugurkaulainā Spānija" (*España invertebrada*) un "Masu sacelšanās" (*La rebelión de las masas*), pēdējais atnesa viņam starptautisku atzinību. 1923. gadā viņš nodibināja žurnālu "*Revista de Occidente*", kas darbojās līdz 1936. gadam.

Sākoties pilsoņu karam, Ortega i Gasets pameta valsti, dzīvoja Francijā, Holandē, Argentīnā un Portugālē līdz Otrā pasaules kara beigām. Pēc tam dzīvojis Spānijā un Portugālē līdz pat nāvei Madridē .

Uzskatījis, ka Rietumu civilizācijas pagrimuma cēlonis ir komunisms un fašisms. Stipri ietekmējis Spānijas filozofijas domu 20. gadsimta sākumā.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Hosē Ortega i Gasets (1883—1956), Marks Ņečajevs, raksts portālā ¼ Satori
* Hosē Ortegas i Gaseta fonds 
* Hosē Ortegas i Gaseta darbi Moškova bibliotēkā
Zemes zinātne

**Zemes zinātne** ir visaptverošs jēdziens, kas sevī ietver vairākas ar Zemi cieši saistītas zinātnes nozares — ģeogrāfiju, ģeoloģiju, ģeofiziku un ģeodēziju. Zemes zinātņu disciplīnas izmanto ķīmijas, fizikas, bioloģijas, hronoloģijas un matemātikas zināšanas, lai radītu kvantitatīvu sapratni par Zemē notiekošajiem procesiem. Zemes zinātnē tiek izmantota gan holistiskā, gan redukcionisma zinātniskā pieeja.
1590. gads Latvijā

thumb|315px|Polijas-Lietuvas un Zviedrijas cīņas par dominanci (1585–1629)
thumb|280px|Rīgas panorāma ap 1590. gadu.

Šajā lapā ir apkopoti **[[1590]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Piltenes apgabals un Grobiņas apgabals nebija pakļauti Kurzemes hercogam. Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas sastāvā. 

## Notikumi

### Nezināms laiks vai visa gada laikā
* Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
* Kurzemes hercogisti pārvaldīja Frīdrihs Ketlers.
* Jaunjelgavai piešķīra miesta tiesības.
* Mollīna tipogrāfijā iespiests pirmais Rīgas kalendārs 1590. gadam, sastādījis Johans Nikolajs Arborijs.
* Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa apstiprināja Valkas pilsētas tiesības. Tika apstiprināts arī Valkas pilsētas ģerbonis.
* Kanclers Miķelis Brunavs Sīķelē cēla ev. luterisko baznīcu un nodibināja mācītājmuižu. Par virsmācītāju tika nozīmēts Timms (līdz 1604. gadam).
* Pirmo reizi tika minēta Cēsu alusdarītava.
* Rīgā tika reģistrēta pirmā reformātu draudze.
* Mollīna tipogrāfija Rīgā izdeva 4 jaunas grāmatas.
* Pirmo reizi minēts Grobiņas pilī iekārtotais arsenāls.
* Augstkalnes pagasta Mežmuižā iesvētīta pirmā mūra baznīca.

### Februāris
* 7. februāris — tika izdota instrukcija Rīgas delegātiem uzsākt sarunas ar karali Sigismundu III par oficiālas tipogrāfijas izveidošanu Rīgā.
* 19. februāris — par Livonijas bīskapu tika iecelts Otto fon Šenkings.

### Maijs
* 16. maijs — Nikolajs Mollīns saņēma karaļa Sigismunda III privilēģiju, ar kuru tam tika dotas tiesības Rīgā iespiest grāmatas (citiem tās bija aizliegts pārspiest).

## Miruši
* Gerhards fon Broke (Paludanus), Sv. Jēkaba baznīcas latviešu draudzes virsmācītājs, iespējams piedalījies latviešu dziesmu grāmatas veidošanā.

## Atsauces
Timotijs Makvejs

thumb|240px|Timotijs Makveijs

**Timotijs Džeimss Makvejs** (; dzimis 1968. gada 23. aprīlī, miris 2001. gada 11. jūnijā) bija ASV armijas veterāns un apsargs, kas veica spridzināšanu Alfrēda P. Mareja ēkā Oklahomasitijā, atriebjoties, viņaprāt, tirāniskajai federālajai valdībai. Sprādzienā tika nogalināti 168 iedzīvotāji, un tas bija lielākais terorakts ASV līdz 2001. gada 11. septembra uzbrukumiem.

Timotijs Makvejs tika sodīts ar nāvessodu, veicot nāvējošu injekciju 2001. gada 11. jūnijā.
Vaduca

**Vaduca** (,  vai ) ir Lihtenšteinas Firstistes galvaspilsēta. Lai gan tā ir valsts galvaspilsēta, tā nav lielākā valsts pilsēta. Vēl lielāka par Vaducu ir Šāna. Vaducā 2009. gada beigās dzīvoja 5342 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas Reinas upes krastos.

Tūristu vidū pilsēta ir ievērojama ar saviem mākslas muzejiem. Vaducu un tās apkārtni raksturo vispārēja labklājība, jo valsts ir bagāta un lielākā daļa no bagātības ir centralizēta ap galvaspilsētu. 2006. gadā pilsētā strādāja aptuveni 8500 nodarbinātie, kas ir stipri vairāk nekā pilsētā ir iedzīvotāji. Finanšu sektors veido lielāko daļu no pilsētas ienākumiem.

Vairāk nekā puse no Vaducas iedzīvotājiem nav dzimuši Lihtenšteinā. Iebraucēji pārsvarā ir no citām Centrāleiropas valstīm, kā arī no Balkāniem un Turcijas. Dominējošā reliģija ir katolicisms; Vaduca ir arhibīskapijas centrs. Kopš 2007. gada pie varas ir *Fortschrittliche Bürgerpartei* (Progresīvā Pilsoņu partija). Vaducas pilī atrodas Lihtenšteinas firsta mītne.

Vaduca ir viena no 11 Lihtenšteinas komūnām. Vaducas komūnai pieder arī četri eksklāvi Lihtenšteinas teritorijā.

## Vēsture
Vaduca rakstos pirmo reizi minēta 1150. gadā. Kopš 14. gadsimta vidus Vaducas pils ir tās grāfa mītne. 1712. gadā Vaducas grāfisti nopirka no Austrijas nākusī Lihtenšteinu dzimta. 1719. gadā Vaducas grāfiste tika apvienota ar Šellenbergas grāfisti, un tika dibināta Lihtenšteinu firstiste. 1723. gadā Vaducā tika izveidots firstistes parlaments.

thumbnail|left|Vaducas pils
Vaducas pils, kas ir redzama gandrīz no jebkura Vaducas punkta, mūsdienās ir oficiālā Lihtenšteinas firsta rezidences vieta. Precīzs pils celtniecības gads nav zināms. Galvenais tornis un ēkas pils austrumu pusē ir vecākās, un tās ir celtas ap 12. gadsimtu. Svētās Annas kapella ir celta viduslaiku beigās. Švābijas kara laikā 1499. gadā šveicieši pili nodedzināja. 17. gadsimta sākumā pils tika paplašināta rietumu pusē. Kopš 1712. gada pils saimnieki ir Lihtenšteinas firsti.

## Atsauces

## Ārējās saites
SEL

**SEL** var būt:
* *[[Alcatel-Lucent Deutschland|Standard Elektrik Lorenz AG]]*, Vācijas bijušais elektronikas ražotājs
* *Swedish Elite League*, Zviedrijas Elitsērijas hokeja līgas neoficiālais saīsinājums angļu valodā
Martins Pruseks

**Martins Pruseks** (; dzimis 1975. gada 11. decembrī) ir bijušais čehu hokejists, vārtsargs, tagad treneris. Savas karjeras gaitā Pruseks aizvadīja četras sezonas Nacionālajā hokeja līgā, savukārt Čehijas hokeja izlases rindās piedalījās četros Pasaules čempionātos, kļūstot par Pasaules čempionu 1999. gadā. Karjeras noslēgumā aizvadīja arī divas sezonas KHL kluba Rīgas "Dinamo" rindās.

Pašlaik (2021) Pruseks ir Čehijas Ekstralīgas kluba *[[HC Vítkovice]]* ģenerālmenedžeris un vārtsargu treneris.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Pruseks uzsāka 1996. gadā, kad sāka spēlēt Čehijas Ekstralīgas klubā *[[HC Vítkovice]]*. Tā rindās viņš aizvadīja piecas sezonas, un 2001.-02. gada sezonā devās uz Ziemeļameriku. Pirmajā sezonā viņš aizvadīja vienu spēli Otavas "Senators" rindās, pārējo sezonas daļu aizvadot AHL. 2002.-03. gadā "Senators" rindās Pruseks aizvadīja jau 18 spēļu, bet 2003.-04. gada sezonā - 29 spēles. 2004.-05. gada sezonas NHL lokauta laikā Pruseks spēlēja Čehijas Ekstralīgā, bet tad pievienojās Kolumbusas "Blue Jackets", kuras sastāvā aizvadīja deviņas spēles.

Pēc 2005.-06. gada sezonas Pruseks devās atpakaļ uz Eiropu, pievienojoties Krievijas Superlīgas klubam Sanktpēterburgas "SKA". Nākamo sezonu viņš aizvadīja Čehijas Ekstralīga klubā *HC Vítkovice*, bet 2008.-09. gada sezonu uzsāka KHL klubā Maskavas "Spartak", ar kuru Prusekam bija līgums uz diviem mēnešiem. 2008. gada decembrī Pruseks tika atzīts par KHL mēneša labāko vārtsargu.

Karjeras noslēgumā aizvadīja divas sezonas KHL kluba Rīgas "Dinamo" rindās. 2010. gadā Rīgas "Dinamo" līgumu ar viņu nepagarināja un viņš pievienojās *HC Vítkovice*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Frīdrihs Augusts I

**Frīdrihs Augusts I** var būt:

* Augusts II Stiprais, kā Saksijas kūrfirsts - **Frīdrihs Augusts I** (*Friedrich August I.*, 1670 - 1733) - Polijas karalis, Saksijas kūrfirsts 
* Frīdrihs Augusts I (*Friedrich August I.*, 1750 - 1827) - Saksijas kūrfirsts (kā **Frīdrihs Augusts III**), vēlāk karalis, Polijas hercogs
Baumas

**Baumas** jeb **tenkas** ir galvenokārt verbālā informācija, kura ir daļēji patiesa vai pilnīgi nepatiesa, un tā tiek nodota tālāk no vienas personas otrai. Bieži vien katrā informācijas nodošanas laikā tā tiek izmainīta vai sagrozīta pavisam savādāk.
Neapbruņota acs

thumb|235px|Neabruņota acs.

**Neapbruņota acs** ir tēlaina izteiksme, kas attiecas uz cilvēka skatīšanās uztveri bez jebkādiem palīglīdzekļiem, piemēram, bez teleskopa, binokļa, mikroskopa, lupas un citiem. Tomēr arī gadījumā, ja cilvēks izmanto brilles vai kontaktlēcas, tiek uzskatīts, ka acs ir neapbruņota. Bieži vien šo terminu izmanto astronomijā, kad runā par astronomiskiem objektiem, kurus cilvēks var saredzēt bez teleskopa.
Acs (nozīmju atdalīšana)

**Acs** var būt:

* acs - dzīvnieku redzes orgāns
* cilvēka acs
* viesuļvētras acs
* neapbruņota acs - tēlains termins, kas apzīmē situāciju, kad cilvēks nelieto palīglīdzekļus, lai kaut ko saskatītu
B'Day

**B'Day** ir amerikāņu dziedātājas Bejonses Noulzas studijas albums.

## Dziesmu saraksts
# „Déjà vu” (featuring Jay-Z) — 3:59
# „Get Me Bodied” — 3:25
# „Suga mama” — 3:25
# „Upgrade U” (featuring Jay-Z) — 4:32
# „Ring the Alarm” — 3:23
# „Kitty Kat” — 3:55
# „Freakum Dress” — 3:20
# „Green Light” — 3:29
# „Irreplaceable” — 3:47
# „Resentment” — 4:41
# „Check on It” (featuring Bun B & Slim Thug) — 3:30

### B'Day Deluxe Edition

## Singli
Fjambala

**Fjambala** () ir kūrortpilsēta Argentīnā, Katamarkas provincē, 1460 km no Buenosairesas. Tajā ir 2358 iedzīvotāju. Pie pilsētas atrodas karstie avoti.

2009. gadā pilsēta tika iekļauta Dakaras rallija maršrutā.

## Ārējās saites
Hakobasi

**Hakobasi** () ir pilsēta Argentīnā, Rionegro provincē. Tajā ir 5785 iedzīvotāju.

2009. gadā pilsētu iekļāva Dakaras rallija maršrutā.

## Ārējās saites
Augusts III Saksis

**Augusts III Saksis** (, , , ; dzimis , miris ) bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, kā arī Saksijas kūrfirsts (kā **Frīdrihs Augusts II** ()) no 1734. līdz 1763. gadam. Polijas karaļa Augusta II Stiprā vienīgais leģitīmais dēls. Pēc tēva nāves par Polijas karali uz īsu brīdi kļuva Staņislavs Leščiņskis, tomēr Polijas mantojuma kara rezultātā ar Krievijas un Austrijas atbalstu par karali kļuva Augusts III.

## Pilns tituls
Kā Polijas karalis Augusts III svarīgākos valsts dokumentus cita starpā parakstīja kā "Livonijas lielhercogs", kas norādīja uz to, ka arī pēc Livonijas ziemeļu daļas zaudēšanas krieviem viņš pretendēja uz šo pārmantojamo titulu:

"Augusts Trešais, no Dieva žēlastības Polijas karalis, Lietuvas, Krievijas, Prūsijas, Mazovijas, Žemaitijas, Kijivas, Volīnijas, Podolijas, Podlahijas, Livonijas, Smoļenskas, Severijas un Čerņihivas lielhercogs, kā arī mantotais Saksijas hercogs un kūrfirsts."

(*Augustus tertius, Dei gratia rex Poloniae, magnus dux Lithuaniæ, Russiæ, Prussiæ, Masoviæ, Samogitiæ, Kijoviæ, Volhiniæ, Podoliæ, Podlachiæ, Livoniæ, Smolensciæ, Severiæ, Czerniechoviæque, nec non hæreditarius dux Saxoniæ et princeps elector.*)

## Dzīvesgājums
Augusts III lielāko dzīves daļu pavadīja Saksijas kūrfirstistes galvaspilsētā, dzimtajā Drēzdenē, attīstīdams celtniecību, mākslu, kultūru un piedalīdamies izklaides pasākumos. Žečpospolitā tajā laikā pieauga ārvalstu ietekme, kā arī savstarpējā cīņa starp ietekmīgajām Potocku un Čartorisku ģimenēm, bet karaļa uzticības persona Heinrihs fon Brīls baudīja gandrīz diktatora pilnvaras.

Pēc Augusta III nāves viņa vecākais dēls kļuva par Saksijas kūrfirtstu, bet Žečpospolitā 1764. gada 7. septembrī apvērsuma rezultātā ar Čartorisku un Krievijas atbalstu par karali ievēlēja, kā vēlāk izrādījās, pēdējo Polijas karali un Lietuvas lielkņazu Staņislavu Poņatovski.

## Ārējās saites

* Polijas karaļu zīmogi ar pilniem tituliem

## Atsauces
Daniss Zaripovs

**Daniss Zaripovs** (; dzimis 1981. gada 26. martā) ir tatāru hokejists, kreisās malas uzbrucējs, Krievijas hokeja izlases spēlētājs. Pašlaik (2017) Zaripovs spēlē Kontinentālās hokeja līgas klubā Kazaņas "Ak Bars". Zaripovs ir četrkārtējs Gagarina kausa ieguvējs.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Zaripovs uzsāka 1996. gadā, kad spēlēja Krievijas Augstākās līgas klubā Čeļabinskas "Mechel". 1998.—99. gada sezonā Zaripovs izmēģināja savu laimi Ziemeļamerikā, sezonu aizvadot WHL, bet 1999.—2000. gada sezonā Zaripovs atgriezās "Mechel", kura bija iekļuvusi Krievijas Superlīgā.

"Ak Bars" rindās 2006. gadā Zaripovs kļuva par Krievijas čempionu, 2007. gadā izcīnīja Eiropas Čempionu kausu, bet 2008. gadā — Kontinentālo kausu. 2008.—09. gada sezonā tika atzīts par KHL decembra, kā arī februāra labāko uzbrucēju, bet 2009. gada 10. janvārī spēlēja Pirmajā Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēlē. Pēc sezonas beigām Zaripovam kā sezonas vērtīgākajam spēlētājam tika piešķirta Zelta nūja. 2009. un 2010. gadā kopā ar "Ak Bars" izcīnīja Gagarina kausu.

Pēc 2012.—13. gada KHL sezonas noslēguma pārcēlās uz Magņitogorskas "Metallurg". 2013.—14. gada sezonā kopā ar "Metallurg" kļuva par trīskārtēju Gagarina kausa ieguvēju, finālsērijā ar 4—3 pārspējot Prāgas "Lev". 2016. gadā Zaripovs vēl reizi kopā ar "Metallurg" izcīnīja Gagarina kausu, taču 2017. gada vasarā atgriezās Kazaņas "Ak Bars" sastāvā.

Krievijas izlases rindās spēlējis 2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011. kā arī 2014. gada Pasaules čempionātos, 2008., 2009. un 2014. gadā kļūstot par Pasaules čempionu. Zaripovs spēlēja arī 2010. gada olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Heaven's Gate (sekta)

[thumb|Sektas iedvesma — [Heila—Bopa komēta]]
***Heaven's Gate*** (no angļu valodas — 'debesu vārti') bija sekta, kuru 1976. gadā Amerikas Savienotajās Valstīs izveidoja un vadīja Māršals Eplvaits (*Marshall Applewhite*) un Bonija Netlza (*Bonnie Nettles*). Sektai pasaules uzmanība tika pievērsta 1997. gadā, kad tās sekotāji veica masu pašnāvību, domādami, ka aiz Heila—Bopa komētas, kas pēkšņi un ilgstoši bija redzama pie debesīm, ir paslēpies citplanētiešu kuģis. Eplvaitam izdevās pierunāt 39 sektas sektotājus veikt pašnāvību, kā rezultātā viņi atstātu savu ķermeņus un dotos uz šo kosmosa kuģi.

## Ārējās saites
Rejs Emerijs

**Rejs Emerijs** (; dzimis , miris ) bija kanādiešu hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā aizvadījis 13 sezonas Nacionālajā hokeja līgā, 2013. gadā kopā ar Čikāgas "Blackhawks" izcīnot Stenlija kausu.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Emerijs uzsāka 2002.—03. sezonā, kad aizvadīja trīs spēles NHL kluba Otavas "Senators" rindās, bet atlikušo sezonu pavadīja tās fārmklubā, AHL līgas klubā Bingemtonas "Senators". Arī 2003.—04. sezonā Otavas kluba rindās viņš aizvadīja trīs spēles, bet 2004.—05. NHL sezonas lokauta laikā Emerijs spēlēja Bingemtonā. Nākamajās trīs sezonās Emerijs kļuva par stabilu NHL vārtsargu, Otavas rindās katru sezonu aizvadot vairāk par 40 spēlēm.

2008. gada vasarā Emerijs pievienojās KHL līgas klubam Mitišču "Atlant". 2009. gada 10. janvārī spēlēja Pirmajā Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēlē, taču jau pēc vienas sezonas Krievijā atgriezās NHL.

2009.—10. sezonu hokejists aizvadīja "Flyers" rindās, taču 2010.—11. sezonā bija viens no Anahaimas "Ducks" vārtsargiem. 2012.—13. gada sezonā kopā ar Čikāgas "Blackhawks" izcīnīja Stenlija kausu. 2013. gada vasarā Emerijs atgriezās "Flyers" rindās, noslēdzot ar klubu viena gada līgumu. "Flyers" sastāvā spēlēja arī 2014.—15. gada sezonā. 2015. gada septembrī uz pārbaudes laiku pievienojās Tampabejas "Lightning", taču komandas sastāvā nenoturējās. Sezonas gaitā pievienojās Vācijas hokeja līgas vienībā Manheimas "Adler", pēc tam noslēdzot līgumu ar Filadelfijas "Flyers", kuras sastāvā gan laukumā tā arī nedevās. Pēc sezonas beigām noslēdza profesionāļa karjeru.

## Ārējās saites
Emerijs

**Emerijs** var būt:

* Rejs Emerijs (*Ray Emery*; 1982―2018) ― kanādiešu hokejists, vārtsargs;
* Unajs Emerijs (*Unai Emery*; 1971) ― spāņu futbolists.
Aleksandrs Jerjomenko

**Aleksandrs Jerjomenko** (; dzimis 1980. gada 10. aprīlī Maskavā) bija krievu hokejists, vārtsargs, Krievijas hokeja izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Jerjomenko uzsāka 1998. gadā, kad spēlēja Maskavas "Dinamo" otrajā komandā, kura spēlēja Krievijas Augstākajā līgā. Tiesa, 1999.—2000. sezonā, kuras sākumā Jerjomenko vēl joprojām spēlēja tā rindās, klubs bija izkritis uz Krievijas Pirmo līgu. Pēc astoņām aizvadītām spēlēm, Jerjomenko pievienojās Augstākās līgas klubam THK Tvera, kura rindās aizvadīja arī 2000.—01. sezonu. Sezonas beigās Jerjomenko aizvadīja divas spēles arī Krievijas Superlīgas kluba Maskavas "Dinamo" pirmajā komandā.

2001.—02. sezonu Jerjomenko iesāka citā Superlīgas klubā — Čeļabinskas "Mechel", bet sezonu pabeidza "Dinamo" otrajā sastāvā Krievijas Augstākajā līgā. 2002.—03. sezonā Jerjomenko aizvadīja arī 17 spēles "Dinamo" pirmajā komandā, bet 2003.—04. sezonā, pēc "Dinamo" pirmās komandas rindās aizvadītām sešām spēlēm, pārcēlās uz citu Superlīgas klubu — Habarovskas "Amur", kuras rindās arī pabeidza sezonu. 2004.—05. sezonu Aleksandrs aizvadīja Maskavas "Dinamo", bet no 2005. līdz 2007. gadam viņš spēlēja Kazaņas "Ak Bars", kļūstot par divkārtēju Krievijas Superlīgas čempionu.

2007. gada vasarā Jerjomenko pievienojās Ufas "Salavat Julajev" rindām. 2008.—09. sezonā Aleksandrs tika atzīts par līgas septembra labāko vārtsargu, bet 2009. gada 10. janvārī spēlēja Pirmajā Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēlē. 2010.—11. sezonā Jerjomenko kopā ar komandu izcīnīja Gagarina kausu. Nākamajās divās sezonās vārtsargs izcīnīja vēl divus Krievijas čempiona titulus, taču šoreiz jau Maskavas "Dinamo" rindās. Abās sezonās Jerjomenko izcīnīja arī izslēgšanas kārtas vērtīgākā spēlētāja balvu.

Krievijas izlases rindās Jeremenko spēlējis 2005., 2007., 2008., 2009. un 2010. gada Pasaules čempionātos, 2008. un 2009. gadā kļūstot par Pasaules čempionu.

## Ārējās saites
Maizīte

**Maizīte** (arī **Bulnetene**) ir upe Aizkraukles novadā. Satekot kopā ar Braslu veido Dīvaju. Sākas mežu masīvā pie Aizkraukles (Aklā) purva. Augštecē upe regulēta. Lejtecē tek pa dziļu (līdz 20 m) gleznainu gravu. Pēdējos 3 km upes kritums ir >30 m. Lielākā pieteka Pulksteņupīte. Tek cauri Skrīveriem paralēli to galvenajai Daugavas ielai. Upi šķērso autoceļš P32 un Rīgas—Daugavpils dzelzceļš.

## Atsauces
Jo Asakura

**Jo Asakura** (, ) ir viens no galvenajiem varoņiem anime un mangā *[[Shaman King]]*. Viņa cīņas paņēmieni ir vienotība, bezmiesas gars, čou senži rakkecu, fumon tonkou, bruņots bezgara dievs

## Raksturs
Jo Asakura ir galvenais labais varonis Shaman King. Viņš ir stiprs šamans no senas japāņu dzimtes Asakura. Pēc rakstura viņš ir vienkāršs slinks puisis. Viņam patīk mūzika un viņš visu laiku staigā austiņās, kuras viņam atdeva tēvs. Viņš vienmēr mēģina cilvēkos atrast kaut ko labu un protams atrod. Parasti viņš ir mierīgs, bet viņu var sakaitināt, ja dara pāri viņš draugiem.
Lielziedu uzpirkstīte

**Lielziedu uzpirkstīte** (*Digitalis grandiflora*) ir ceļteku dzimtas suga, kura senāk tika klasificēta cūknātru dzimtā. Latvijā tā ir sastopama reti un ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā, kā arī Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.

## Apraksts
Tas ir līdz 1,5 m liels daudzgadīgs lakstaugs. Stublājs stāvs un nezarots. Lapas ir veselas, gareni eliptiskas, aptuveni 7—15 cm garas un 2—4 cm platas, pamīšus izvietotas visā stublāja garumā. Apakšējo lapu kāts ir garāks nekā augšējo.

Ziedi ir izvietoti skrajā, vienpusējā ķekarā stublāja galā — parasti 10—25 gabali. Tie ir lieli, dzelteni un zvanveida. Zieda lejupvērstā forma ir tipisks pielāgojums, lai pasargātu putekšņlapas no samirkšanas rasā vai lietū. Zieda kauss līdz pamatam ir dalīts 5 lancetiskās daļās ar smailu galu. Zieda vainags ir saaudzis, nekārtni zvanveidīgs, aptuveni 3—5 cm garš, atgādina uzpirksteni, ārpusē skraji klāts ar cietiem matiņiem. Vainaga iekšpusē ir tumšbrūns tīklveida zīmējums. Neizziedējis ķekars galotnē nolīcis. Auglis ir olveidīga pogaļa. Zied no jūnija vidus līdz augustam. Indīgs ārstniecības augs.

## Biotopi
Aug sausos damakšņos, vēros, lazdājos un mežmalās. Populācijas ietekmē izplūkšana sugas dekoratīvo īpašību dēļ, kā arī karjeru ierīkošana grants vai dolomīta ieguvei.

## Izplatība
Lielziedu uzpirkstīte ir Eirāzijā, galvenokārt Austrumeiropā sastopama suga. Latvijā tā sasniedz sugas izplatības ziemeļrietumu robežu.

## Literatūra
* V. Baroniņa, I. Lodziņa: *Populārzinātniskā Latvijās Sarkanā grāmata — Augi*. Rīga 1992. 

## Ārējās saites

* latvijasdaba.lv
Amerikāņi (nozīmju atdalīšana)

**Amerikāņi** var būt:

* Amerikāņu nācijas pārstāvis
* Amerikas (Rietumu puslodes) iedzīvotājs
* Amerikas pamatiedzīvotāji
Rota (armija)

[thumb|200px|[NATO standarta simbols draudzīgas rotas attēlošanai]]
**Rota** (no  — 'pūlis, rota') ir militāra apakšvienība, kurā ietilpst vairāki vadi (vidēji pasaules armijās 3—6). Vairākas rotas veido bataljonu vai pulku (pēdējais var arī sastāvēt no vairākiem bataljoniem). Pasaules armijās rotā vidēji ir no 75 līdz 300 karavīriem.

Rotas lielums un apakšvienību skaits tajā ir atkarīgs no konkrētās valsts militārās struktūras, ieroču šķiras (piemēram, izlūkrota, ložmetēju rota u.c.). Rota ir taktiskā līmeņa militārā apakšvienība. Rotā var ietilpt atsevišķas nodaļas, kas neietilpst nevienā no vadiem, tāpat arī rota var ne tikai ietilpt augstāka līmeņa apakšvienībā, bet arī būt kā atsevišķa vienība noteiktu uzdevumu izpildei.
Kuģa Ķīļa Ēta

**Kuģa Ķīļa Ēta** (η Car, η Carinae, Kuģa Ķīļa η) ir zilais pārmilzis Kuģa Ķīļa zvaigznājā. Starp zināmajām zvaigznēm tā ir viena no vislielākajām un nestabilākajām, tā uzvedas praktiski neparedzami. Zvaigznes masa, kas vairāk kā 100 reizes pārsniedz Saules masu, ir tuva maksimālajai teorētiski iespējamai, bet tās starjauda ir apmēram 5 000 000 reižu lielāka nekā Saulei. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas neliela divkārša miglāja - **Homunkula miglāja** - iekšienē. Šis miglājs izveidojies relatīvi nesen (pirms apmēram 165 gadiem notikuša uzliesmojuma, tā dēvētā Lielā izvirduma, laikā) un to aptver daudz lielāks miglājs - Ķīļa miglājs jeb NGC 3372. Netālu no Homunkula miglāja atrodas Atslēgas cauruma miglājs. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas 7500 līdz 8000 gaismas gadu attālumā no Saules sistēmas.

## Vēsture
Astronomisko novērojumu vēsturē Kuģa Ķīļa η ir stipri mainījusi savu redzamo spožumu. 1677. gada Haleja zvaigžņu katalogā uzrādīts ceturtais zvaigžņlielums. 1730. gadā zvaigzne bijusi viena no spožākajām Kuģa Ķīļa zvaigznājā, bet 1782. gadā kļuvusi ļoti vāja. 1820. gadā zvaigzne strauji sākusi pieaugt spožumā un 1837. gadā sasniegusi 1. zvaigžņlielumu. 1843. gada aprīlī tās redzamais spožums sasniedzis −0,8m, tātad tā bijusi otrā spožākā zvaigzne pēc Sīriusa. Drīz pēc tam tās spožums samazinājies simtiem reižu un 1870. gadā Kuģa Ķīļa Ēta vairs nav bijusi saskatāma ar neapbruņotu aci. Starp 1887. un 1895. gadu noticis neliels spožuma pieaugums, pēc tam līdz 1930. gadam zvaigzne bijusi nemainīgi vāja ar lielumu 7,5m. Kopš 20. gadsimta 50. gadiem Kuģa Ķīļa η spožums atkal lēnām pieaug.

Kuģa Ķīļa Ēta, tāpat kā citas pārmilzu zvaigznes, strauji zaudē masu. 1841.-1843. gada uzliesmojuma laikā, kad izveidojās Homunkula miglājs, tā pazaudējusi vairākas Saules masas. Pašlaik tā zaudē masu ar ātrumu divas Zemes masas dienā.

Tiek uzskatīts, ka Kuģa Ķīļa η tuvāko dažu desmitu tūkstošu gadu laikā kļūs par pārnovu.

90. gados, pētot zvaigznes rentgena un UV spektru cikliskās izmaiņas, tika izvirzīta hipotēze par η Carinae pavadoņzvaigznes esamību. 2005. gadā, izmantojot NASA kosmisko observatoriju *Far Ultraviolet Spectroscopic Explorer*, tika iegūti neapstrīdami pierādījumi šāda pavadoņa eksistencei.

## Ārējās saites
* Eta Carinae un Homunkula miglājs

## Atsauces
Rota

**Rota** var būt:

* Rota (personvārds), sieviešu personvārds
* Rota — militāra apakšvienība;
* Rota — dekoratīvs elements;
* Rota — sala Marianas salās;
* Rota — pilsēta Spānijā;
* Rota (*Roth*, agrāk *Roth bei Nürnberg*) — pilsēta Vācijā.

## Skatīt arī
* Rotaslieta
* Rota slimība
* Klaudija Rota (*Claudia Roth*, dzimusi 1955) — vācu politiķe,
* Petra Rota (*Petra Roth*, dzimusi 1944) — vācu politiķe,
* Nino Rota (*Nino Rota*, 1911—1979) — itāļu komponists, pianists, diriģents un filmu oriģinālmūzikas autors,
* Sesīlija Rota (*Cecilia Roth*, dzimusi 1958) — argentīniešu aktrise,
* Veronika Rota (*Veronica Roth*, dzimusi 1988) — amerikāņu rakstniece.
Pusnakts

thumb|200px|Pusnaktī uzņemts attēls.
**Pusnakts** ir laika moments, kad beidzas viena diennakts un sākas nākamā. Tad notiek datumu maiņa.

Pēc ISO 8601 datumu un laika standarta pusnakti var pierakstīt gan kā "00:00", gan "24:00". "00:00" tiek attiecināts uz dienas sākumu, un to lieto visbiežāk. Lai apzīmētu dienas beigas, izmanto "24:00". Piemēram, "2007-04-05T24:00" ir tas pats, kas "2007-04-06T00:00".

Saistībā ar pusnakti daudzām tautām ir izveidojušies daudzi spoku stāsti un mīti.
Mellais strauts (Ķekavas pieteka)

**Mellais strauts** (arī **Režupīte**) ir Ķekavas kreisā pieteka Ķekavas novadā. Sākas mežainā apvidū dienvidos no Baldones. Strauta gultne regulēta visā tā garumā. Novada dienvidos no Baldones ierīkotā poldera ūdeņus uz Kekavu.

## Atsauces
Bēčupīte

**Bēčupīte** (arī **Alkšņu strauts**) ir Ķekaviņas kreisā pieteka Bauskas un Ķekavas novados. Sākas Bauskas novadā pie Gediņu mājām. Tek pa Baldones-Vecumnieku paugurlīdzenumu. Gultne visā garumā regulēta. Upes baseinā plaša mežizstrāde.

## Atsauces