Afganistānas pilsoņu karš (2015—2021)

[thumb|300px|''[Taliban* ofensīva 2021. gada jūnijā — augustā pēc operācijas "Izšķirīgais atbalsts" beigām. Ar melnu atzīmēti pilsētu ieņemšanas datumi]]
[[Attēls:Presentation of the Resolute Support Colors.jpg|300px|thumb|[[NATO]] atbalsta operācijas *Resolute Support* (RS) karoga ceremonija Kabulā (2014. gada 28. decembrī)]]

*'Afganistānas pilsoņu karš*' (2015—2021) bija daļa no [[Afganistānas pilsoņu karš|Afganistānas pilsoņu kara]], kas turpinājās pēc [[Karš Afganistānā (2001—2014)|Starptautiskās drošības atbalsta spēku veiktās Afganistānas okupācijas]] (2001—2014) beigām. Kara noslēgumā, saskaņā ar 2020. gada 29. februāra [[Dohas miera līgums|Dohas miera līgumu]], 2021. gada maijā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sāka karaspēka izvešanu, tomēr *Taliban* nesāka sarunas ar [[Afganistānas prezidents|Afganistānas prezidentu]] [[Ašrafs Gani|Ašrafu Gani]] un līdz augusta vidum iekaroja gandrīz visu valsti.

== Priekšvēsture ==
Pēc [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV]] 7. un *Taliban* režīma gāšanas 2001. gada decembrī tika izveidoti "Starptautiskās drošības atbalsta spēki Afganistānā" (*International Security Assistance Force*, [[ISAF]]), kas kopš 2003. gada darbojās NATO vadībā. 2011. gadā sākās koalīcijas spēku izvešana, 2013. gadā militāro varu pārņēma Afganistānas valdības spēki, kas turpināja karu pret radikālajiem [[islāmisms|islāmistiem]].

2014. gada 30. septembrī Afganistānas prezidents Ašrafs Gani un NATO vecākais civilais pārstāvis Afganistānā parakstīja līgumu par bruņoto spēku statusu, kuru 27. novembrī ratificēja Afganistānas parlaments. Līgums noteica noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem NATO spēki turpināja uzturēties Afganistānā. Valstī palika aptuveni 13 tūkstoši NATO valstu karavīru, no kuriem 10,8 tūkstoši bija amerikāņi, kas veica NATO operāciju "Izšķirīgais atbalsts" (*Resolute Support*, RS).

2014. gada 4. decembrī uz Afganistānu nosūtīja [[Latvijas Nacionālo bruņoto spēku kontingents Afganistānā|Latvijas kontingentu]], kas izvietojās Marmalas bāzē pie [[Mazarišarīfa]]s un [[Kabula|Kabulā]], kur viņi pildīja padomdevēju un štābu virsnieku un instruktoru amatus.

== Norise ==
[[Attēls:Secretary Pompeo Participates in a Signing Ceremony in Doha (49601220548).jpg|thumb|300px|ASV speciālais sūtnis Afganistānā Zalmajs Halilzads (pa kreisi) un *Taliban* pārstāvis [[Abduls Gani Baradars]] 2020. gada februārī parakstīja miera līgumu]]
[[Attēls:Taliban insurgency in Afghanistan (2015–present).svg|300px|thumb|Afganistānas valdības (sārtā krāsā) un [[Taliban]] (baltā krāsā) kontrolētie rajoni 2021. gada 3. augustā]]
Kad 2015. gada janvāra sākumā atsākās terora akti [[Kabula]]s centrā, NATO kopā ar Afganistānas Nacionālo armiju atsāka militāras operācijas pret kaujiniekiem.
2017. gada aprīlī ASV karaspēka komandieris Afganistānā ģenerālis Džons Nikolsons paziņoja, ka [[Krievijas Federācija]] piegādā ieročus un finansiāli atbalsta *Taliban*, ko Krievijas valdība noliedza.

2020. gada 29. februārī ASV un *Taliban* pēc ilgām sarunām [[Doha|Dohā]] parakstīja "Līgumu miera nešanai Aghanistānā" (*Agreement for Bringing Peace to Afghanistan*), kas paredzēja ASV karaspēka izvešanu, bet *Taliban* apņēmās neatbalstīt *Al-Qaida* darbības atjaunošanu un sākt sarunas ar Ašrafa Gani valdību.

2020. gada 26. jūnijā *The New York Times* korespondenti paziņoja, ka Krievijas Federācijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba Galvenais direktorāts slepeni piedāvājis Afganistānas kaujiniekiem atlīdzību par koalīcijas karavīru likvidēšanu. ASV prezidents [[Donalds Tramps]] noliedza šos apgalvojumus kā kārtējo viltus ziņu, bet ASV valsts sekretārs [[Maiks Pompeo]] paziņoja, ka ASV valdībai ir zināms par to, ka "krievi jau iepriekš ir apbruņojuši talibus", kā arī par to, ka "irāņi turpina viņus apbruņot šodien".

2021. gada 14. aprīlī ASV prezidents [[Džo Baidens]] oficiāli paziņoja, ka ASV izvedīs savus karavīrus no Afganistānas no 1. maija līdz 11. septembrim. Prezidents arī brīdināja talibus, ka raudzīsies, lai viņi pilda savus solījumu nepieļaut, ka teroristi izmanto Afganistānu par platformu uzbrukumiem Savienotajām Valstīm vai to sabiedrotajiem.
Kad 2021. gada 1. maijā ASV un citas NATO valstis sāka karaspēka izvešanu, *Taliban* sāka plašu militāro ofensīvu.
No aptuveni [[Afganistānas administratīvais iedalījums|400 Afganistānas rajoniem 34 provincēs]] līdz 12. jūnijam talibi ieņēma vismaz 17 rajonus valsts rietumos un ziemeļos.

9. jūlijā talibu delegācijas vadītājs Maskavā paziņoja, ka kontrolē 85% Afganistānas teritorijas. Viņš apgalvoja, ka ASV spēki aizgājuši no Afganistānas, jo talibiem izdevies pārliecināt tautu nostāties savā pusē [[islāms|islāma]] vārdā.
30. jūlijā Krievijas un Uzbekistānas armijas sāka kopīgas militārās mācības pie Afganistānas robežas, līdzīgi manevri tika plānoti arī Tadžikistānā.

6. augustā talibi ieņēma dienvidrietumu provinces [[Nīmrūza]]s galvaspilsētu Zarandžu, bet dienu vēlāk talibu rokās krita arī [[Džouzdžāna]]s galvaspilsēta Šebergāna. 8. augustā krita stratēģiski nozīmīgā [[Kondozas]] militārā bāze valsts ziemeļos, kā arī Sarepola un [[Tahāra]]s provinces galvaspilsēta Tālogāna.
9. augustā talibiem izdevās ieņemt [[Samangāna]]s provinces galvaspilsētu Aibaku.

12. augustā Afganistānas valdības drošības spēkos paziņoja, ka talibu nemiernieki sagrābuši trešo lielāko Afganistānas pilsētu [[Herāta|Herātu]], bet 13. augustā *Taliban* paziņoja, ka ir ieņēmis [[Kandahāra|Kandahāru]], kas ir otrā lielākā valsts pilsēta.
13. augustā talibi bez kaujas ieņēma arī [[Orūzgāna]]s un [[Zābola]]s provinču galvaspilsētas Tarīnkoutu un Gelātu, pēc tam arī [[Lougara]]s provinces galvaspilsētu Polealāmu, kas atrodas tikai 50 kilometrus no Kabulas. Tika ziņots, ka talibu kaujinieki ieņēmuši arī [[Goura]]s provinces galvaspilsētu Čagčarānu. Tādējādi 13. augustā nemiernieku rokās atradās vismaz 20 no 34 Afganistānas provincēm.
14. augustā Kabulas valdība kontrolēja vienīgi provinces valsts centrālajā daļā un austrumos. [[ANO ģenerālsekretārs]] [[Antoniu Guterrešs]] aicināja islāmistu kaujiniekus nekavējoties apturēt ofensīvu un "godprātīgi" sākt sarunas, lai novērstu ilgstošu pilsoņkaru.
15. augustā kļuva zināms, ka 14. augustā *Taliban'' kaujinieki ieņēmuši Balhas provinces galvaspilsētu Mazārešarīfu un 15. augustā Nangarhāras provinces galvaspilsētu Džalālābādu.

15. augustā “Taliban” kaujinieki bez cīņām ienāca trijās Afganistānas galvaspilsētas Kabulas priekšpilsētās. Afganistānas amatpersonas paziņoja, ka talibi pilsētai neuzbruks un paredzēts varu mierīgā ceļā nodot pagaidu valdībai. Arī talibi norādīja, ka grib mierīgi pārņemt valsti pilnīgā kontrolē dažu tuvāko dienu laikā. Valsts prezidents Ašrafs Gani un citas valdības amatpersonas lidmašīnā pameta Kabulu.

## Atsauces