open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Salvadors Sobrals

**Salvadors Vilars Brankams Sobrals** (, dzimis 1989. gada 28. decembrī) ir portugāļu dziedātājs. 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā guva uzvaru, gūstot pirmo šādu panākumu Portugālei Eirovīzijas dziesmu konkursā.

2009. gadā piedalījies Portugāles *[[Idol]]* vesijā, kur ieņēma 7. vietu. 2016. gadā Salvadors laida klajā savu debijas singlu "Excuse Me", vēlāk tika izlaists vēl viens singls "Nem Eu".

2017. gadā piedalījās Portugāles nacionālajā atlasē Eirovīzijai ar dziesmu "Amar pelos dois" ("Mīlestība diviem") un uzvarēja, kas ļāva Salvadoram piedalīties, pārstāvot Portugāli, 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā. 2017. gada 14. maijā Salvadors uzvarēja Eirovīzijas finālā.

## Atsauces
Kristīne Belicka

**Kristīne Belicka** (dzimusi 1985. gada 4. maijā Talsos, iepriekšējā laulībā **Kristīne Kalna**) ir latviešu teātra un kino aktrise.

K. Belicka uzaugusi Talsos, mācījusies Talsu ģimnāzijā. Studējusi aktiermākslu Latvijas Kultūras akadēmijā, taču studijas nav beigusi.

2006. gadā režisore Ināra Kolmane uzaicināja K. Belicku atveidot titullomu kinofilmā "Mona" — erotiskā drāmā, kurā viņa tēloja jaunu mazpilsētas meiteni, kas sāk romānu ar gados vecāku pilsētnieku. Filmā ir daudz kailskatu un erotisku ainu. Finansiālu problēmu dēļ filma uz ekrāniem parādījās tikai 2012. gadā. Šajā laikā K. Belicka piedalījusies arī filmās "Rīt būs" (2008, Annas loma) un "Kailums" (2008, medmāsas loma).

2008. gadā Dž. Dž. Džilindžers uzaicināja viņu piedalīties savās Dailes teātra izrādēs: Viņa (G. Vitkopa "Nekrofils", 2008), Kima (H. Satona "Psihs", 2008), Gledisa (R. Kūnija "Ja mana sieva uzzinās", 2009). Liepājas teātrī piedalījusies A. Vampilova lugā "Pīļu medības" (2009). Par lomu I. Viripajeva lugā „Jūlijs. Kāda maniaka stāsts” (2008) izvirzīta „Spēlmaņu nakts” balvai nominācijā „Gada spilgtākā debija”. Taču atkarību problēmu dēļ K. Belicka 2009. gada nogalē tika atlaista no teātra.
2010. gada sākumā Kristīne Belicka devusies uz Īriju un Angliju. Pēc 4 mēnešu prombūtnes īslaicīgi atgriezusies Latvijā, darbojās “Gaļinas Poļiščukas Teātra Observatorijā”. No 2011. gada pārcēlusies Menas Salu. Tai pašā gadā apprecējusies, pieņemot vīra uzvārdu - Kalna. 2012. gada vasarā dzimis dēls Sebastians. Aptuveni pusotru gadu vēlāk Kristīne Belicka ar dēlu atgriezās Latvijā, kur īslaicīgi vadījusi Kolkas aktiermeistarības klubiņu. 2015. gada rudenī pārcēlās uz Rīgu. 2016. gadā atsākusi aktrises karjeru, Dailes teātrī spēlējot žurnālistes lomu psiholoģiskajā drāmā “Mīļākais”.

Belicka atgriezās uz skatuves 2016. gadā, kad Dailes teātrī atveidoja vairākas lomas G. Ostrovska izrādē "Mīļākais" (2016). Gada beigās K. Belicka bija redzama jaunajā A. Ēķa kinofilmā "Svingeri". Viņa piedalījās arī filmās "Zvaigžņotās debesis" (2016, Līva) un "Dārznieks" (2016), kā arī neatkarīgā teātra “Dirty Deal Teatro” Balto nakšu projektā, bet 2017. gadā  seriāla “Viņas melo labāk” 5. sezonā.

Pēc jauna septiņus gadus ilga pārtraukuma atgriezās uz skatuves 2024. gadā, spēlējot Rēzijas Kalniņas režijas iestudējumā "Četri" telpā "OratoriO".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kristīne Belicka izrades.lv
Melitskābes anhidrīds

**Melitskābes anhidrīds** (C12O9) ir bezkrāsaina cieta viela (balts pulveris). Vakuumā viegli sublimējas. Viela satur benzola gredzenu, tādēļ pieskaitāma pie aromātiskajiem savienojumiem.

Melitskābes anhidrīds pieder pie "eksotiskajiem" oglekļa oksīdiem.

## Vēsture
Melitskābes anhidrīdu pirmo reizi ieguvuši Justuss fon Lībigs un Frīdrihs Vēlers 1830. gadā, pētot minerālu melītu jeb medusakmeni. Sākumā viņi jauniegūtajam savienojumam piešķīra formulu C4O3. 1913. gadā šo vielu precīzāk aprakstīja H. Meijers un K. Šteiners. 

## Iegūšana
Iegūst, dehidratējot melitskābi (no tā radies arī vielas nosaukums). Melitskābes anhidrīds rodas, karsējot melitskābi kopā ar acetilhlorīdu 120 °C temperatūrā.

## Izmantošana
Melitskābes anhidrīdu lieto polietilēntereftalāta (PET) plastmasu termoplastisko īpašību uzlabošanai, kā arī celulozes vai kolagēna esterificēšanai, lai iegūtu materiālus ar jaunām īpašībām.

## Atsauces
Borki Predojevičs

**Borki Predojevičs** (; dzimis ) ir Bosnijas un Hercegovinas šahists, lielmeistars no 2005. gada.

## Biogrāfija
Borki Predojevičs dzimis 1987. gada 6. aprīlī Dienvidslāvijā, Bosnijas un Hercegovinas Sociālistiskās republikas pilsētā Tesličā (tagad Serbu Republikas pilsēta Bosnijā un Hercegovinā). Viņa tēvs arī bijis šahists. Šahu iemācījies spēlēt astoņu gadu vecumā. Lielākos panākumus jauniešu sacensībās  viņš guvis Grieķijā: 1999. gadā viņš kļuvis par U12 Eiropas jauniešu šaha čempionu, 2001. gadā par U14 Eiropas čempionu un 2003. gada par U16 pasaules čempionu. Tajā pašā laikā Predojevičs bijis ļoti veiksmīgs arī reitinga turnīros, piemēram, Pirmās sestdienas turnīros Budapeštā (2002. gadā dalījis pirmo vietu un 2003. gada bijis pirmais turnīrā ar starptautiskā meistara normu, bet 2004. gada jau bijis pirmais turnīrā ar lielmeistara normu) un 2002. gadā uzvarējis Trešās sestdienas turnīrā Novi Sadā.

Bosnijas un Hercegovinas komandas sastāvā viņš spēlējis piecās šaha olimpiādēs: 2004. gadā Kalvijā pie ceturtā, 2006. gadā Turīnā, 2008. gadā Drēzdenē un 2010. gadā Hantimansijskā pie otrā un 2014. gadā Tromsē pirmā galdiņa, kopā iegūstot 36,5 punkti no 56 spēlēm. 
## Atsauces

## Ārējās saites

* Intervija (2011) vietnē *Nezavisne*.
Radžu strauts

**Radžu strauts** ir Daugavas kreisā krasta pieteka Ogres novada Birzgales pagastā. Sākas mežainā apvidū pie Kaktiešu mājām, plūst pa senleju ziemeļu virzienā. Šķērso autoceļus P85 un P87. Pirms autoceļa P87 uzpludināti divi dīķi. Atrodas dabas pieminekļa Radžu ūdensrijēji un sausgultne teritorijā.

Radžu strauta gultnē ir vairāki ūdensrijēji, kur strauts pazūd zem zemes, veidojoties sausgultnēm, bet vēlāk izplūst virszemē. Radžu strauta ielejā atklāti pieci ūdensrijēji. 2015. gadā Radžu ūdensrijējiem un sausgultnēm piešķirts dabas pieminekļa statuss.

## Atsauces
Latvijas Republikas pašvaldību lietu valsts ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s Pašvaldību lietu valsts ministri**, kas bija Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi.

**Pašvaldību valsts ministra** amats tika izveidots 1995. gada jūlijā.
1995. gada decembrī tas tika pārdēvēts par **Īpašu uzdevumu ministrs pašvaldību lietās**.
1996. gada augustā amats tika pārveidots par **Pašvaldību lietu valsts ministra** amatu. 
1998. gada novembrī tas tika reorganizēts par **Īpašo uzdevumu ministrs valsts pārvaldes un pašvaldību reformas jautājumos**.
2000. gada maijā ministra amats tika likvidēts.

## Uzskaitījums
O.Torvald

***O.Torvald*** ir Ukrainas rokgrupa, kas izvedota 2005. gadā Poltavā, Ukrainā. Grupas debijas albums *O.Torvald* klajā nāca 2008. gadā. *O.Torvald* pārstāvēja Ukrainu 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā ar dziesmu "Time". Finālā viņi ieguva 24. vietu.

## Dalībnieki
* Jevgēņijs Gaļičs — galvenā balss, ģitāra
* Deniss Mjezuks — ģitāra, piedziedātājs
* Maikols Raida — klavieres, dīdžejs
* Aleksandrs Soloka — bungas
* Mikita Vasīļevs — basģitāra

## Atsauces
Benedeto Kroče

**Benedeto Kroče** (; dzimis , miris ) bija itāļu filozofs, vēsturnieks un politiķis, redzams liberālisma ideologs.

Dzimis Abruco zemes īpašnieku ģimenē. Kad 1883. gadā zemestrīcē gāja bojā ģimene, pārcēlās pie radiniekiem uz Neapoli. Neapoles Universitātē studēja tieslietas, tomēr studijas nepabeidza. 1886. gadā Neapolē iegādājās māju, kurā bija dzīvojis filozofs Džambatista Viko un nelieliem pārtraukumiem nodzīvoja Neapolē līdz mūža beigām. Iesākumā ieinteresējās par marksismu, tomēr drīz kļuva par tā kritiķi, kaut arī bija personīgi pazīstams ar Antonio Gramši. Kopā ar domubiedru Džovanni Džentili 1903. gadā nodibināja žurnālu *La Critica*, kurā turpmākajos gados (41 gadu) publicēja vairumu no saviem darbiem. Kad Džentile pieslējās fašisma kustībai, Kroče sarāva saites ar viņu un kļuva par redzamu fašisma kritiķi, tostarp 1925. gadā sacerot un publicējot "Antifašistisko intelektuāļu manifestu" (*Manifesto degli intellettuali antifascisti*). Pēc Otrā pasaules kara Kroče tika uzlūkots par vienu no liberālā antifašisma līderiem, kļuva par Itālijas Satversmes sapulces deputātu un senatoru, tomēr attiecās ieņemt Itālijas pagaidu prezidenta amatu, bet 1947. gadā atgāja no politikas.

## Ārējās saites
Bariss Kits

**Bariss Kits** (; dzimis , miris ) ir baltkrievu izcelsmes ASV raķešu zinātnieks.

Bariss Kits dzimis Sanktpēterburgā, Krievijas Impērijā. Viņa tēvs bija baltkrievs, strādāja Pasta un telegrāfa ministrijā. 1918. gadā ģimene atgriezās tēva dzimtajā ciemā Aharodniki Baltkrievijā, kas drīz nonāca Polijas kontrolē.
1928. gadā Kits iestājās Viļņas Universitātē Fizikas un matemātikas fakultātē. 1933. gadā ieguva maģistra grādu matemātikā. Jau universitātes 3. kursā Bariss Kits sāka mācīt matemātiku Viļņas baltkrievu ģimnāzijā, un 1939. gadā viņš kļuva par šīs ģimnāzijas direktoru. Pēc Viļņas apgabala nonākšanas Lietuvas kontrolē Kits atgriezās Baltkrievijā un kļuva par Navahrudakas vidusskolas direktoru. Vācu okupācijas laikā viņš bija skolotājs Lebedevas skolā un skolotāju semināra direktors. Uz aizdomu pamata par sakariem ar partizāniem Kits tika arestēts, bet atbrīvošanu panāca viņa bijušie skolnieki. 1943. gadā Kits izveidoja tirdzniecības skolu Maladzječnā.

1944. gadā, vācu karaspēkam atkāpjoties, Kits devās uz Vāciju. Minhenē viņš mācīja matemātiku ukraiņu skolā. Studēja Minhenes Universitātes medicīnas fakultātē.

1948. gada beigās Bariss Kits devās uz ASV, kur Sautriverā strādāja farmācijas uzņēmumā. 1950. gadā viņš pārcēlās uz Losandželosu, kur strādāja par ķīmiķi vairākos uzņēmumos. 1954. gadā kopā ar sievu Ņinu ieguva ASV pilsonību. 1950. gadu vidū Kits sāka strādāt *[[North American Aviation]]*, nodarbojoties ar šķidrā ūdeņraža izmantošanu raķešdzinējos. Piedalījās spārnotās raķetes *[[SM-64 Navaho|NAVAHO]]* izstrādē. Pēc *NAVAHO* projekta atcelšanas Kits piedalījās citos kosmiskajos projektos. 1958. gadā viņš sāka strādāt ASV Gaisa spēku departamenta Astronautikas birojā kā starptautiskās astronautikas (īpaši PSRS) eksperts un valsts padomnieks. 1960. gadā R. Kits kopā ar F. Ordveju sarakstīja grāmatu "PSRS Kosmosa pētniecība un attīstība". 1960. gadā izdota viņa sarakstītā vēsturē pirmā mācību grāmata par raķešdegvielām.

1963. gadā Kits saka strādāt *[[ITT Corporation|International Telephone and Telegraph Corporation]]* Astronautikas birojā. Viņš bija uzņēmuma prezidenta padomnieks un strādāja matemātiķu grupā, kas nodarbojās ar Mēness misiju atbalstu.
Vēlāk Kits sāka strādāt ASV Sakaru departamenta Nacionālajā standartu birojā, kur viņš pētīja administrēšanas efektivitātes palielināšanas matemātiskās metodes. Paralēli viņš pasniedza matemātiku Mērilendas Universitātē.

1972. gadā Bariss Kits pārcēlās uz Vāciju Frankfurtē pie Mainas. Viņš bija Mērilendas Universitātes Eiropas nodaļas matemātikas profesors. 1982. gadā Rēgensburgas Universitātē Kits ieguva filozofijas doktora grādu matemātikas un zinātnes vēsturē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Boris Kit Archives of Belarus
Latvija 100

**"Latvija 100"** jeb **"Latvijas valsts simtgade"** bija dažādu nozīmīgu sabiedrisku pasākumu kopums — koncerti, filmas, festivāli, infrastruktūras attīstības projekti, lai atzīmētu 100. gadadienu kopš Latvijas Republikas proklamēšanas. Pasākumi sākās 2017. gada 4. maijā, un turpinājās līdz 2021. gadam. Kā daļa no "Latvija 100" norisinājās Latgales Simtgades kongress, Latvijas filmas Latvijas valsts simtgadei, XXVI Vispārējie latviešu Dziesmu un XVI Deju svētki un citi pasākumi.

Simtgades ekspreša sagaidīšana Daugavas stacijā.JPG|Speciālā vilciena "Latvijas Ekspresis Simtgadei" sagaidīšana Daugavas stacijā 2017. gadā
Simtgades ozols.JPG|Viens no Simtgades ozoliem, iestādīts pie jaunās LNB ēkas

## Atsauces

## Ārējās saites
*
2018. gads kino

Šajā lapā apkopota informācija par 2018. gadā iznākušajām Latvijas un ārzemju filmām, ienesīgākajām filmām, apbalvošanas ceremonijām un notikušajiem kinofestivāliem. Par godu "Latvija 100", 2017. un 2018. gadā tika plānots filmu projekts "Latvijas filmas Latvijas simtgadei". Tajā ir plānotas 16 pilnmetrāžas filmu pirmizrādes — sešas spēlfilmas, astoņas dokumentālās filmas un divas animācijas filmas. Divas no šīm filmām tika izdotas jau 2017. gadā.

## Latvijas kino

## Ienesīgākās filmas
Šis ir 2018. gadā izdoto desmit pasaules ienesīgāko filmu saraksts:

## Citas filmas

## Notikumi

### Apbalvošanas ceremonijas

## Atsauces
Pještjanu apriņķis

**Pještjanu apriņķis** () ir Slovākijas Trnavas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Trnavas apgabala Hlohovecas apriņķi dienvidos un Trnavas apriņķi rietumos, Trenčīnas apgabala Nove Mesto pie Vāhas apriņķi un Mijavas apriņķi ziemeļos, kā arī Nitras apgabala Topoļčanu apriņķi austrumos.

Pještjanu pilsētā dzimis futbolists Filips Hološko (*Filip Hološko*, 1984) un tenisiste Magdalēna Ribārikova (*Magdaléna Rybáriková*, 1988), bet Vrboves pilsētā dzimuši avantūrists Morics Beņovskis (*Móric Beňovský*, 1746 – 1786), kā arī futbolists Jozefs Adamecs (*Jozef Adamec*, 1942) 

## Ārējās saites
*
Lindes

**Lindes** ir daļēji izzudis ciems Smiltenes novada Variņu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 5,9 km no pagasta centra Variņiem, 27,7 km no novada centra Smiltenes un 149,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Bukšupītes ietekas Vizlā.

## Atsauces
Ezera iela (Rīga)

**Ezera iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Sarkandaugavā un Mīlgrāvī. Tā sākas krustojumā ar Tvaika ielu un beidzas krustojumā ar Mīlgrāvja ielu un Jaunciema gatvi. Ezera iela visā garumā klāta ar asfalta segumu. Ielas garums ir 493 metri.
thumb|250px|
thumb|250px|

## Ielu savienojumi
Ezera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Tvaika iela
* Lēdurgas iela
* Ādažu iela
* Ostas iela
* Aplokciema iela
* Jaunciema gatve
* Mīlgrāvja iela

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons (Rīga)
* Sarkandaugava
* Mīlgrāvis

## Atsauces
Antonio Labriola

**Antonio Labriola** (; dzimis , miris ) bija itāļu filozofs, itāļu marksisma pamatlicējs.

Mācījās Neapoles universitātē, no 1874. gada pasniedza filozofiju *[[La Sapienza]]* universitātē. Iesākumā būdams ideālisma filozofijas piekritējs, redzēdams politiskās reālijas, 19. gadsimta astoņdesmitajos gados pieslējās marksismam. Kaut arī formāli nebija kādas partijas vai kustības biedrs, plaši publicējās par politiskajiem jautājumiem. Sarakstījās ar tā laika redzamākajiem marksistiem Engelsu, Kautski un citiem. Ietekmējīs nākamo paaudžu politiskos domātājus, tostarp Kroči un Gramši.

## Ārējās saites
* 
*
Tako Gačečiladze

**Tamara "Tako" Gačečiladze** (, dzimusi 1983. gada 17. martā) ir gruzīnu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise.

Tamara 2008. gadā piedalījās Gruzijas nacionālajā atlasē 2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkursam ar dziesmu "Me and My Funky", kurā ieņēma 10. vietu. Tajā pašā gadā viņa piedalījās arī kā daļa no grupas *[[Stephane & 3G]]* ar dziesmu "I'm free" un ieņēma 4. vietu. Nākamajā gadā Tako atkal piedalījās nacionālajā atlasē ar to pašu grupu, izpildot dziesmu "We don't Wanna Put In", un bija gatava pārstāvēt Gruziju 2009. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Maskavā, bet dziesma tika diskvalificēta tās vārdu dēļ.

2017. gadā viņa atgiezās nacionālajā atlasē un izpildīja dziesmu "Keep the Faith". Viņa ieguva pirmo vietu, kas ļāva Tamarai pārstāvēt Gruziju 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā. Savā pusfinālā viņa ieguva 11. vietu, kas neļāva viņai kvalificēties finālam.

## Atsauces
Ezera iela

**Ezera iela** var būt:
* Ezera iela — iela Aglonā;
* Ezera iela — iela Aizputē;
* Ezera iela — iela Alūksnē;
* Ezera iela — iela Ānē;
* Ezera iela — iela Andrupenē;
* Ezera iela — iela Asūnē;
* Ezera iela — iela Aulejā;
* Ezera iela — iela Baložos;
* Ezera iela — iela Baltezerā;
* Ezera iela — iela Balvos;
* Ezera iela — iela Blīdenē;
* Ezera iela — iela Brocēnos;
* Ezera iela — iela Burtniekos;
* Ezera iela — iela Bēnē;
* Ezera iela — iela Cēsīs;
* Ezera iela — iela Čornajā;
* Ezera iela — iela Dagdā;
* Ezera iela — iela Drustos;
* Ezera iela — iela Dubuļos;
* Ezera iela — iela Dzilnuciemā;
* Ezera iela — iela Ezerē;
* Ezera iela — iela Ezerkalnā;
* Ezera iela — iela Feimaņos;
* Ezera iela — iela Goliševā;
* Ezera iela — iela Ikšķilē;
* Ezera iela — iela Ildzeniekos;
* Ezera iela — iela Izvaltā;
* Ezera iela — iela Jaungulbenē;
* Ezera iela — iela Jaunpilī;
* Ezera iela, tagad Uzvaras iela (Jelgava)
* Ezera iela — iela Jēkabpilī;
* Ezera iela — iela Jubilejā;
* Ezera iela — iela Jumurdā;
* Ezera iela — iela Jūdažos;
* Ezera iela — iela Kaunatā;
* Ezera iela — iela Kivdolovā;
* Ezera iela — iela Kombuļos;
* Ezera iela — iela Krāslavā;
* Ezera iela — iela Kupravā;
* Ezera iela — iela Kļavās;
* Ezera iela — iela Ķikuros;
* Ezera iela — iela Lapmežciemā;
* Ezera iela — iela Lauderos;
* Ezera iela — iela Launkalnē;
* Ezera iela — iela Lazdonā;
* Ezera iela — iela Lendžos;
* Ezera iela — iela Letēs;
* Ezera iela — iela Liepupē;
* Ezera iela — iela Liepājā;
* Ezera iela — iela Lonē;
* Ezera iela — iela Lādezerā;
* Ezera iela — iela Līdumniekos;
* Ezera iela — iela Līvānos;
* Ezera iela — iela Madonā;
* Ezera iela — iela Matkulē;
* Ezera iela — iela Medumos;
* Ezera iela — iela Mežezeros;
* Ezera iela — iela Mērsragā;
* Ezera iela — iela Ozolniekos;
* Ezera iela — iela Palsmanē;
* Ezera iela — iela Pampāļos;
* Ezera iela — iela Pastendē;
* Ezera iela — iela Pliekšņos;
* Ezera iela — iela Pušā;
* Ezera iela — iela Radopolē;
* Ezera iela — iela Raiskumā;
* Ezera iela — iela Remtē;
* Ezera iela — iela Robežniekos;
* Ezera iela — iela Rāmavā;
* Ezera iela — iela Rēzeknē;
* Ezera iela — iela Rīdzenē;
* Ezera iela — iela Rīgā;
* Ezera iela — iela Saldū;
* Ezera iela — iela Satiķos;
* Ezera iela — iela Sauriešos;
* Ezera iela — iela Skaistā;
* Ezera iela — iela Smiltenē;
* Ezera iela — iela Stoļerovā;
* Ezera iela — iela Svitenē;
* Ezera iela — iela Sēmē;
* Ezera iela — iela Sērmūkšos;
* Ezera iela — iela Talsos;
* Ezera iela — iela Taurenē;
* Ezera iela — iela Tukumā;
* Ezera iela — iela Ukros;
* Ezera iela — iela Umurgā;
* Ezera iela — iela Ungurpilī;
* Ezera iela — iela Vaidavā;
* Ezera iela — iela Valdemārpilī;
* Ezera iela — iela Vallē;
* Ezera iela — iela Valmierā;
* Ezera iela — iela Vangažos;
* Ezera iela — iela Varnavičos;
* Ezera iela — iela Vecružīnā;
* Ezera iela — iela Vecumniekos;
* Ezera iela — iela Ventspilī;
* Ezera iela — iela Vestienā;
* Ezera iela — iela Vidzemē;
* Ezera iela — iela Viesītē;
* Ezera iela — iela Zaļesjē;
* Ezera iela — iela Ziedkalnē;
* Ezera iela — iela Zosnā.

## Skatīt arī
* Ezeru iela
Kalēju tīrelis

**Kalēju tīrelis** ir dabas liegums Bauskas novadā. Izvietojies Vecumnieku pagasta ziemeļaustrumos, aizņem daļu no Kalēju tīreļa purva masīva. Dabas liegums izveidots 1977. gadā purvainu mežu un pārejas purvu aizsardzībai. Teritorijā konstatētas aizsargājamo augu sugas — stāvlapu dzegužpirkstīte un plankumainā dzegužpirkstīte. *[[Natura 2000]]* teritorija.

## Atsauces
Lindita

**Lindita Halimī** (, dzimusi 1989. gada 24. martā), ir albāņu-kosoviešu dziedātāja un dziesmu autore. Lindita ieguva slavu 2009. gadā, uzvarot *[[Top Fest]]* ar dziesmu "Ëndërroj" ("Es sapņoju").  

2016. gadā viņa piedalījās Amerikāņu elka 15. sezonā. Viņa piedalījās, pārstāvot Albāniju, 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā ar dziesmu "World" ("Pasaule"), pēc uzvaras *[[Festivali i Këngës 55]]*. Savā pusfinālā viņa ieguva 14. vietu, kas neļāva viņai kvalificēties finālam. 

## Atsauces
Slavko Kalezičs

**Slavko Kalezičs** (, dzimis 1985. gada 4. oktobrī), ir melnkalniešu dziedātājs, aktieris un dziesmu autors. 2011. gadā viņš laida klajā savu singlu "Muza". 2013. gadā Slavko piedalījās šova "X Faktors" Serbijas versijā.

Viņš pārstāvēja Melnkalni ar dziesmu "Space" 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā. Savā pusfinālā viņš ieguva 16. vietu, kas neļāva viņam iekļūt finālā.

## Atsauces
Minjē lode

**Minjē lode** (; ) ir cilindriska lode ar smailu galu un konisku iedobumu aizmugurējā daļā. Tās samērā aktīvi tika izmantotas 19. gadsimta 50. un 60. gados vītņstobru šauteņu arsenālā.

Minjē lode tika izgudrota 1848. gadā, kad Francijas armijas kapteinis Klods Etjēns Minjē (*Claude-Étienne Minié*) veica konstruktīvus uzlabojumus vītņstobru šauteņu pielādēšanas mehānismā. Minjē radītās lodes bija izgatavotas no mīksta svina un izmēru ziņā bija nedaudz mazākas par pašu šautenes stobra diametru, kas tādējādi samērā viegli ļāva tās atkārtoti pielādēt no jauna. Bez tam lodes bija aprīkotas ar sānu gropēm, līdz ar to šāviena brīdī pulvera gāzu spiediena ietekmē lodes diametrs nedaudz palielinājās un cieši piekļāvās stobra vītnēm, kas tādējādi ļāva tās izšaut rotējošā un stabilā trajektorijā gandrīz trīs reizes tālāk, nekā no parastajām musketēm izšautās lodes.

Minjē lodes aktīvi tika izmantotas Krimas kara (1853.–1856.) un Amerikas pilsoņu kara (1861.–1865.) laikā.

## Rezultāts
Minjē lodes, kas tika izšautas no attiecīgajām vītņstobru šautenēm, bija spējīgas sasniegt savu mērķi līdz pat 230 metru (250 jardu) attālumā, kas nozīmēja, ka to atstātās sekas kaujas laukā bija ārkārtīgi postošas. Krimas kara laikā britu karavīri tās ļoti lielā apmērā pielietoja pret krievu armiju, kas tajā laikā vēl joprojām lielākoties bija apbruņota ar gludstobra musketēm, kuru izšauto ložu distance ne tuvu nestāvēja līdzās Minjē lodes lidojuma attālumam. Tā kā Minjē lodes tika izšautas ar lielāku ātrumu, tās parasti ķermenī ietriecās ar daudz lielāku spēku nekā no musketēm izšautās lodes, līdz ar to ārsti bija samērā šokēti, redzot ievainojumus, kurus aiz sevis bija atstājusi Minjē lode.

Vēl lielākā un postošākā apmērā Minjē lodes tika pielietotas Amerikas pilsoņu kara laikā. Tiek lēsts, ka no aptuveni 620 000 bojāgājušo karavīru 90% mira no Minjē ložu ievainojumu atstātajām sekām. Minjē lodes izraisītie ievainojumi bija apjomīgi tādēļ, ka lodei ietriecoties ķermenī, tā parasti bija ne tikai spējīga sašķaidīt kaulus, bet arī pārplēst un izārdīt audus (no gludstobra ieroča izšauta lode parasti salauž kaulus un iziet cauri mīkstajiem audiem, tos īpaši neizārdot). Šī iemesla dēļ Minjē lodes radītā brūce parasti bija četras līdz astoņas reizes lielāka nekā pašas lodes diametrs, kas līdz ar to bieži vien noveda pie gangrēnas izraisīšanās un attiecīgi ievainotās ķermeņa daļas amputācijas. Diemžēl liela daļa no karavīriem, kuriem Amerikas pilsoņu kara laikā tika veikta amputācija, gala rezultātā nomira no infekcijām, jo tajā laikā ārstiem vēl bija samērā vājas zināšanas par baktērijām, kas nonāca brūcēs Minjē ložu radīto ievainojumu rezultātā.

Minjē lodes izraisītās sekas lika ārstiem 1870. gados panākt starptautiskās sabiedrības informēšanu par tās pārlieku lielo postošo efektu uz cilvēka ķermeni. 1899. gadā Hāgas konvencija ar likumu aizliedza kaujas laukā izmantot no mīksta svina darinātas lodes (to skaitā arī Minjē lodes).

## Skatīt arī
* Klods Etjēns Minjē
* ASV Pilsoņu karā izmantoto ieroču saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raksts par Minjē lodēm
Aleksandrs Valmans

**Aleksandrs Valmans Osgordens** (, dzimis 1986. gada 12. decembrī), ir norvēģu dziedātājs, dziesmu autors, balss aktieris, sociālais darbinieks un snovbordieris. Viņš piedzima Portsgrūnā, Norvēģijā un uzauga muzikālā ģimenē.

2012. gadā vinš piedalījās Norvēģijas *[[The Voice]]* versijā un ieguva 2. vietu.

2017. gadā Aleksandrs kopā ar mūzikas producentu JOWST piedalījās Norvēģijas nacionālajā atlasē 2017. gada Eirovīzijai ar dziesmu "Grab the Moment" un uzvarēja kas ļauj viņiem pārstāvēt Norvēģiju 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā. Fināla kopvērtējumā viņi ieguva 10. vietu.

## Atsauces
Klods Etjēns Minjē

**Klods Etjēns Minjē** (, dzimis , miris ) bija franču armijas virsnieks un izgudrotājs, kurš vairāk ir pazīstams ar to, ka 1848. gadā radīja Minjē lodi un gadu vēlāk tā saukto Minjē vītņstobru šauteni, kas ļāva attiecīgi Minjē lodes izšaut daudz lielākā ātrumā un stabilākā rotējošā trajektorijā nekā no parastajām musketēm izšautās lodes.

Savā militārajā karjerā Minjē sākotnēji dienēja vairākās Āfrikas kampaņās, pēc kurām viņš tika paaugstināts par kapteini. 1858. gadā Minjē tika atvaļināts no armijas, kur pēc tam viņš kalpoja par militāro instruktoru Ēģiptē un ASV. Tieši Minjē uzlabojumi vītņstobru šauteņu konstrukcijā ļāva izgudrot Minjē lodi. Izgudrojums ļāva uzlabot šāvienu precizitāti, tas tika plaši pielietots Amerikas pilsoņu kara laikā.

Klods Etjēns Minjē uzauga un nomira Parīzē, Francijā.

## Skatīt arī
* Minjē lode

## Atsauces
Refats Apazovs

**Refats Apazovs** (, ; dzimis , miris ) bija Krimas tatāru tautības PSRS, Krievijas raķešu zinātnieks.

## Dzīvesgājums
Refats Apazovs dzimis Simferopolē, Krimas tatāru ģimenē. 1939. gadā viņš iestājās Baumana Maskavas mehānikas mašīnbūves institūtā Munīcijas fakultātē. Vācijas—PSRS kara laikā kopā ar institūtu pārcēlās uz Iževsku, kur paralēli mācībām strādāja rūpnīcā par frēzētāju.

Pēc studiju beigām 1946. gadā Apazovs tika nosūtīts darbā Maskavas apgabala Kaļiņingradā (tagad Koroļova) uz bijušo artilērijas rūpnīcu, kas tika pārveidota par raķeštehnikas zinātniski pētniecisko institūtu *[[OKB-1]]*. Uz pusgadu tika nosūtīts uz okupēto Vāciju kopā ar raķešu speciālistiem izpētīt reaktīvos ieročus, sevišķi ballistisko raķeti *[[V-2 (raķete)|V-2]]*. Tur viņš iepazinās ar vēlāko galveno konstruktoru Sergeju Koroļovu. 20 gadus Apazovs darbojās *OKB-1* (vēlāk *NPO Energija*) izstrādājot un sagatavojot raķešu un kosmisko tehniku. No 1961. līdz 1988. gadam viņš bija ballistikas nodaļas priekšnieks. No 1959. līdz 1993. gadam Apazovs bija raķešu teorijas pasniedzējs Maskavas aviācijas institūtā.
1996. gadā Refatam Apazovam kopā ar Vasiliju Mišinu un Svjatoslavu Lavrovu pasniegta Krievijas Zinātņu akadēmijas Candera prēmija.

1987. gadā Refats Apazovs iesaistījās Krimas tatāru nacionālajā kustībā. 1990. un 1991. gadā viņš strādāja Vitālija Dogužijeva vadītajā PSRS Valsts komisijā, kas nodarbojās ar Krimas tatāru problēmām. 1991. gadā Apazovs bija Krimas tatāru Kurultaja deputāts. No 1991. līdz 1995. gadā viņš bija Krimas tatāru Medžlisa prezidijā.

## Ārējās saites
* ВСПОМИНАЯ РЕФАТА АГЪА…  Гульнара Бекирова, 2010-09-12
* Умер выдающийся крымскотатарский ученый и общественный деятель  islamrf.ru, 2008-04-12
Nikolajs Ņekrasovs (esperantists)

**Nikolajs Ņekrasovs** (; dzimis , miris ) bija krievu esperantists un tulkotājs uz esperanto valodu, rakstnieks, dzejnieks, žurnālists un literatūras kritiķis.

## Biogrāfija
Nikolajs Ņekrasovs piedzima 1900. gadā Maskavā. Viņš bija žurnālists, strādāja izdevniecībā.

15 gadu vecumā Ņekrasovs iemācījās esperanto valodu. Bija redaktors paša izdotajam žurnālam *Juna Mondo* (1918—1919). 1922. gadā bija viens no recenziju žurnāla *La Nova Epoko* dibinātājiem, kā arī tā redaktors līdz 1930. gadam. 1933. gadā bija rakstu krājuma *Новые проблемы языкознания* redaktors.

Ņekrasovs tulkojis vairākus krievu klasiķu darbus uz esperanto valodu, tai skaitā Aleksandra Puškina darbus *Kupra rajdanto* ("Vara jātnieks") un *Eŭgeno Onegin* ("Jevgeņijs Oņegins"). Ņekrasovs sarakstījis darbus esperanto valodā gan prozas, gan poēzijas žanrā, kā arī darbojies kā esperanto literatūras kritiķis. 1930. gadu sākumā piedalījās materiālu sagatavošanā par literatūru "Esperanto enciklopēdijai". Publicējis daudzas no esperanto valodas radītāja Ludvika Zamenhofa vēstulēm.

1931. gadā Ņekrasovs bija viens no Starptautiskās revolucionāro esperanto rakstnieku asociācijas IAREV (*International Association of Revolutionary Esperanto Writers*) dibinātājiem. Viņš rediģēja asociācijas pirmo laikrakstu *La Nova Etapo* ().

## Represijas un nāve
Padomju Savienībā organizētā Lielā terora laikā, 1938. gadā, Ņekrasovu arestēja, apsūdzot par piedalīšanos "fašistisko spiegu un teroristu esperantistu organizācijas" dibināšanā un vadīšanā. 1938. gada 4. novembrī Ņekrasovu sodīja ar nāvi nošaujot. 1957. gada 26. novembrī viņš tika pēc nāves reabilitēts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''NEKRASOV'' *SAT Kulturo* (esperanto)
* Poēmas (esperanto)
* no darba ''Sennacieca Revuo'', 1924 (esperanto)
* historio.ru ''Nikolaj Nekrasov SONETO PRI ESPERANTO'' *Esperanto en Rusio* (esperanto)
Bliņas

thumbnail|235px|Lietuviešu blīnas
**Bliņas** (, ) ir plānas griķu (retāk arī kviešu, auzu, rudzu un pat zirņu) miltu pankūkas, ko parasti ēd ar skābo krējumu, sviestu, ikriem, siļķi, mazsālītu zivi vai citām piedevām. Tradicionāli bliņas simbolizēja Sauli, un tās cepa Masļeņicā. Šo ēdienu nevajadzētu jaukt ar parastajām plānajām pankūkām vai bļiņčikiem. Kaut arī bliņu izcelsme tiek saistīta ar austrumslāvu ciltīm, mūsdienās šis ēdiens sastopams arī citu tautu virtuvēs, piemēram, lietuviešu virtuvē ().

## Atsauces
Kālija hromāts

**Kālija hromāts** (K2CrO4) ir kālija un hromskābes sāls — dzeltena kristāliska viela (rombiski kristāli, kas izomorfi kālija sulfātam). Labi šķīst ūdenī, bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. Spirtā un ēterī kālija hromāts nešķīst. 

Karsējot pie 670&nbsp;°C kālija hromāts kļūst spilgti sarkans, bet atdzesējot atkal dzeltens.   

Kā visiem hroma(VI) savienojumiem, kālija hromātam piemīt kancerogēnas īpašības.

## Atrašanās dabā
Dabā atrodams Atakamas tuksnesī ļoti reta minerāla — tarapakaīta — veidā.

## Iegūšana
Rūpnieciski  iegūst, apdedzinot skābekļa klātienē hromu saturošus minerālus (hroma dzelzsrūdu) kopā ar potašu (kālija karbonātu) un kaļķiem. Radušos masu apstrādā ar karstu kālija sulfāta šķīdumu, kas reaģē ar radušos kalcija hromātu, veidojot kālija hromāta šķīdumu.

Laboratorijas apstākļos tīru kālija hromātu var iegūt no tehniskā kālija dihromāta, izšķīdinot to karstā ūdenī un pieberot kālija karbonātu:
:K2Cr2O7 + K2CO3 → 2K2CrO4 + CO2
Pēc reakcijas beigām pievieno nedaudz kālija hidroksīda līdz vāji sārmainai reakcijai, nedaudz ietvaicē un atdzesē. Nofiltrē radušos kālija hromāta kristālus (tā ir netīrā frakcija), bet filtrātu ietvaicē un vajadzības gadījumā pārkristalizē, iegūstot tīru kālija hromātu.

Ļoti tīru K2CrO4 var iegūt, neitralizējot hromskābes anhidrīdu ar kālija hidroksīdu:
:CrO3 + 2KOH → K2CrO4 + H2O
Reakciju veic ūdens šķīdumā, pievienojot tam suspensijas veidā  bārija hromātu piemaisījumu nogulsnēšanai. Pēc izreaģēšanas šķīdumu nofiltrē, filtrātu ietvaicē un mazgā iegūtos tīros kālija hromāta kristālus ar acetonu.

## Ķīmiskās īpašības
thumb|left|200px|Dažādas koncentrācijas kālija hromāta šķīdumi
Pievienojot kālija hromāta šķīdumam kādu skābi, kaut vai vāju, šķīduma krāsa no dzeltenas kļūst oranža, jo rodas dihromāta jons:
: CrO42− + 2H+ → Cr2O72− + H2O
Nelielā mērā šī reakcija norisinās arī vienkāršā ūdens šķīdumā, tās rezultātā tiek piesaistīti ūdeņraža katjoni no ūdens, bet šķīdumā paliek hidroksiljoni, kas dod sārmainu reakciju. No paskābināta kālija hromāta šķīduma, to ietvaicējot, kristalizējas kālija dihromāts. 

Kālija hromāta šķīdumam reaģējot ar bārija hlorīda šķīdumu, veidojas dzeltenas bārija hromāta BaCrO4 nogulsnes. Tās šķīst sālsskābē un slāpekļskābē, bet nešķīst etiķskābē. Dzeltenas nogulsnes (svina hromāts PbCrO4) veidojas arī, reaģējot ar svina acetātu. Ar sudraba nitrāta šķīdumu veidojas sarkanbrūnas sudraba hromāta Ag2CrO4 nogulsnes.

Kālija hromāts ir spēcīgs oksidētājs.

## Izmantošana
Lieto kālija dihromāta pagatavošanai. Analītiskajā ķīmijā lieto par reaģentu svina un bārija noteikšanai. Agrāk izmantoja fotogrāfijā par piedevu dažiem attīstītāju veidiem. Izmanto arī par oksidētāju organiskajā sintēzē.

## Atsauces
Demy

**Dimitra Papadeja** (, dzimusi 1991. gada 21. augustā), plašāk pazīstama ar skatuves vārdu ***Demy***, ir grieķu dziedātāja.

2017. gada 13. janvārī tika paziņots, ka Dimitra, pārstāvot Grieķiju, piedalīsies 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. 2017. gada 6. martā tika paziņots, ka Kijivā, kur konkurss notiek, viņa izpildīs dziesmu *[[This is Love]]*. Fināla kopvērtējumā viņa ieņēma 19. vietu.

## Atsauces
Ņegas ezers

**Ņegas ezers** (arī **Ņega**) ir Ķeguma ūdenskrātuves līcis Ogres novada Birzgales pagastā. Izveidojies, applūstot Ņegas (Melderupes) ielejai 1,6 km garumā. Dienviddaļā paplatinājums ar vienu 0,4 ha lielu salu. Gar veco upes gultni krasti stāvi vai slīpi, dienvidu daļā pārplūstoši. Ieplūst vairāki strauti un grāvji. Līci šķērso autoceļš P85. Augšpus autoceļa uzbēruma līmeni regulē slūžas. Mīt līdaka, asaris, rauda, rudulis, līnis, plaudis, vēdzele. Iecienīta makšķerēšanas vieta.

## Atsauces
Ņega

**Ņega**, saukta arī **Melderupe**, ir Daugavas kreisā pieteka uz Ogres novada Birzgales pagastā. Sākas no grāvju sistēmas Bluķa pļavās ziemeļaustrumos no Birzgales, līkumojot plūst ziemeļrietumu, vēlāk — ziemeļu virzienā. Ieplūst Daugavā pie Lejasgrantiņiem. Pirms ietekas Daugavā, uzpludinot Ķeguma HES ūdenskrātuvi, applūdināta Ņegas ieleja, veidojot Ņegas ezeru. Lielākā pieteka Širmeļupīte. Krastos nav lielāku apdzīvoto vietu. Upi šķērso autoceļš P85.

## Atsauces
Martina Bārta

**Martina Bārta** (, dzimusi 1988. gada 1. septembrī), ir čehu džeza dziedātāja un mežraga spēlētāja. Viņa pārstāvēs Čehiju 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu "My Turn". Savā pusfinālā viņa ieguva 13. vietu, kas neļāva viņai kvalificēties finālam.

## Diskogrāfija

### Singli

## Atsauces
Sivanovka

**Sivanovka** () bija apdzīvota vieta Baltinavas pagastā. Atradās pagasta austrumu daļā 6 km no pagasta centra 261 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, aptuveni 1,5 kilometrus no Latvijas—Krievijas robežas.

## Atsauces
Ulver

***Ulver*** ir 1993. gadā izveidota eksperimentālās mūzikas grupa no Norvēģijas. 1990. gados grupa spēlēja melnā metāla žanra mūziku ar folkloras tematiku, vēlāk tā izdeva pārsvarā elektroniskās mūzikas albumus.

1997. gadā grupa parakstīja līgumu ar ierakstu kompāniju *[[Century Media Records]]*, izlaižot savu trešo albumu *[[Nattens madrigal]]* un kļūstot atpazīstama ārpus Norvēģijas. Pēc konflikta ar *Century Media* kompāniju grupas līderis Kristofers Rigs (*Kristoffer Rygg*) 1998. gadā izveidoja savu ierakstu kompāniju *[[Jester Records]]*.

Grupa kopš tās izveidošanas ilgstoši nekoncertēja. 2009. gadā tā sniedza pirmos koncertus pēc 15 gadu perioda, uzstājoties arī Norvēģijas Nacionālajā operā.

## Diskogrāfija
* *[[Bergtatt – Et eeventyr i 5 capitler]]* (1995)
* *[[Kveldssanger]]* (1996)
* *[[Nattens madrigal]]* (1997)
* *[[Themes from William Blake's The Marriage of Heaven and Hell]]* (1998)
* *[[Perdition City]]* (2000)
* *[[Blood Inside]]* (2005)
* *[[Shadows of the Sun]]* (2007)
* *[[Wars of the Roses]]* (2011)
* *[[Childhood's End]]* (2012)
* *[[Messe I.X-VI.X]]* (2013)
* *[[Terrestrials]]* (2014)
* *[[ATGCLVLSSCAP]]* (2016)
* *[[The Assassination of Julius Caesar]]* (2017)
**[[Drone Activity]]* (2019)
* *Flowers of Evil* (2020)
* *Scary Muzak* (2021)
* *Liminal Animals* (2024)
* *Neverland* (2025)

## Atsauces
Arcvika

**Arcvika Harutunjana** (, dzimusi 1984. gada 21. oktobrī), plašāk atpazīstama ar skatuves vārdu **Arcvika** (*Artsvik*), ir armēņu dziedātāja un dziesmu autore.

2013. gadā viņa piedalījās Krievijas *[[The Voice]]* versijas 2. sezonā, taču tika izslēgta no sacensībām, kad viņa zaudēja izslēgšanas duelī.

2016. gadā Arcvika piedalījās Armēnijas nacionālajā atlasē *[[Depi Evratesil]]* 2017. gada Eirovīzijai. 2016. gada 24. decembrī tika paziņots, ka viņa ir uzvarētāja un pārstāvēs Armēniju 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā ar dziesmu "Fly with Me" ("Lido ar Mani"). Fināla kopvērtējumā viņa ieguva 18. vietu.

## Atsauces
Prahovas klintis

**Prahovas klintis** () ir smilšakmens klinšu sistēma Čehijas ziemeļos, aptuveni 5 km uz rietumiem no Jičinas, Čehijas Paradīzes reģionā. Klintīm ir aizsargājamas dabas teritorijas statuss kopš 1933. gada. Neparasto formu klintis veidojušās vēja un ūdens erozijas rezultātā.

## Galerija

506_01_Samšina,_Czech_Republic_-_panoramio_(1).jpg
Prachovske_skaly_CZ_02.jpg
Prachovské skály - u Hakenovy vyhlídky.jpg
Prachovské skály - Císařská chodba.jpg


## Ārējās saites
Vīksna (Baltinavas pagasts)

**Vīksna** bija apdzīvota vieta Balvu novada, Baltinavas pagastā. Atradās pagasta ziemeļaustrumu daļā 10 km no pagasta centra Baltinavas un 260 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās netālu no autoceļa V479, aptuveni 1,5 kilometrus no Latvijas—Krievijas robežas.

## Atsauces
HC Kometa Brno

**Brno "Kometa"** () ir hokeja klubs, kas bāzēts Brno, Čehijas Republikā. Tas dibināts 1953. gadā, vienpadsmit reizes izcīnījis Čehoslovākijas un divas reizes arī Čehijas čempiones titulu.

## Ārējās saites
*Komandas Eliteprospects.com profils
* Modrobílí - HC Kometa Brno fans
* HC Kometa Brno - Facebook
Stubavs

**Stubavs** var būt:

* Arnolds Stubavs, latviešu aktieris un politieslodzītais (1910—1958);
* Ādolfs Stubavs, latviešu vēsturnieks un arheologs (1913—1986).
Āžudambis

**Āžudambis** ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Naudaskalna, 8 km no novada centra Balviem un 228 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P47 (Balvi—Kapūne).

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 39 cilvēkiem.
## Atsauces
Dobenieki (Balvu pagasts)

**Dobenieki** () ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 18 km no pagasta centra Naudaskalna, 11 km no novada centra Balviem un 221 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V466.

1897. gadā ciemā bija 7 sētas ar 42 cilvēkiem.
## Atsauces
Arturs Bernotas

**Arturs Bernotas** (dzimis ) ir Latvijas FIDE meistars šahā (2015).

## Biogrāfija
Ar šahu nopietni sācis nodarboties astoņu gadu vecumā. Pirmais treneris bija , vēlāk trenējies pie Jāņa Klovāna un Artura Neikšāna. Beidzis Rīgas 54. vidusskolu, turpinājis mācības Latvijas Universitātē.

2010. gadā bijis otrais Latvijas junioru šaha čempionāta U16 vecuma grupā. 2011. gadā uzvarējis Latvijas junioru šaha čempionāta U16 vecuma grupā un Eiropas junioru čempionātā ātrajā šahā U16 vecuma grupā. 2012. gadā bijis otrais Latvijas junioru šaha čempionāta U18 vecuma grupā. Divas reizes uzvarējis *Termo-Eko* kausa izcīņā šahā (2013, 2015). 2014. gadā uzvarējis Rīgas Tehniskās universitātes Open B turnīrā. 2016. gadā bijis otrais Latvijas ātrā šaha čempionātā un uzvarējis Rīgas pilsētas šaha čempionātā. 2017. gada martā Viļņā Baltijas zonālā turnīra otrajā posmā izpildījis savu pirmo starptautiskā meistara (IM) normu. 2017. gada maijā kļuvis par Latvijas šaha čempionāta uzvarētāju un izpildījis otro starptautiskā meistara normu. 2018. gadā Batumi pārstāvējis Latviju 43. šaha olimpiādē (+2, =3, -2).

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 2008. gads — 13. vieta.
* 2010. gads — 15. vieta.
* 2011. gads — 6. vieta.
* 2012. gads — 12. vieta.
* 2013. gads — 12. vieta.
* 2014. gads — 10. vieta.
* 2015. gads — 9. vieta.
* 2016. gads — 12. vieta.
* 2017. gads — 1. vieta.
* 2018. gads — 16. vieta.
* 2019. gads — 4. vieta.
* 2024. gads — 8. vieta.
* 2025. gads — 16. vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krimas hanistes hanu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Krimas haniste]]s [[hans|hanu]] jeb valdnieki** no 1441. līdz 1783. gadam, kad pastāvēja haniste. Krimas haniste atradās mūsdienu Ukrainas dienvidu daļā. Krimas tatāri, neliela daļa no Ukrainas etnosiem ir savstarpēji pārvaldījuši lielu daļu mūsdienu Ukrainas teritoriju vairāk nekā 300 gadu garumā. 

## Uzskaitījums
Rihards Bukarts

**Rihards Bukarts** (dzimis  Jūrmalā) ir Latvijas hokejists, spēlē malējā uzbrucēja pozīcijā, Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2025) pārstāv Slovākijas Ekstralīgas klubu *[[HC Prešov]]*.

Riharda brāļi Roberts un Rodžers arī ir profesionāli hokejisti.

## Spēlētāja karjera
Junioru vecumā spēlējis sporta skolas "Sāga" sastāvā, taču tad pievienojies MHL vienībai Stupino "Kapitan", kuras sastāvā aizvadīja 2011.—12. gada sezonu. Nākamajā sezonā spēlēja HK Rīga rindās, taču tad pārcēlās uz Ziemeļameriku. No 2013. līdz 2016. gadam uzbrucējs spēlēja Rietumu hokeja līgas klubos Brendonas "Wheat Kings" un Portlendas "Winterhawks", 2015.—16. gada sezonas nogalē aizvadot arī savu debijas spēli AHL.

2016.—17. gada sezonas lielāko daļu aizvadīja ECHL, taču 14 spēlēs laukumā devās arī Amerikas hokeja līgas vienības Springfīldas "Thunderbirds" sastāvā. Nākamajā sezonā Bukarts atgriezās Eiropā, sezonu uzsākot Čehijas Ekstralīgas vienībā HK Zlīna, tad pievienojoties Rīgas "Dinamo", bet sezonu noslēdzot Vācijas hokeja līgas kluba Berlīnes "Eisbären" sastāvā. Arī turpmākās divas sezonas uzbrucējs aizvadīja Vācijā, Švenningeres "Wild Wings" un *[[Düsseldorfer EG]]* rindās. 2022. - 23. sezonu aizvadīja Austrijas hokejā līgā pārstāvot EC KAC, nospēlēja ļoti rezultatīvu sezonu. 

2023. gada Pasaules čempionātā, Latvijas izlasei izcīnot bronzas medaļas, Bukarts ar trīs vārtiem un astoņām rezultatīvām piespēlēm kļuva par turnīra ceturto rezultatīvāko spēlētāju un izlases visu laiku punktu rekordistu vienā sezonā elites līgā. Pēc laba pasaules čempionāta, izdevās parakstīt līgumu ar Šveices Nacionālās Līgas komandu EHC Biel. 2024. gada janvārī pievienojās Čehijas Ekstralīgas klubam *[[HC Vítkovice Steel|HC Vítkovice]]*, kur spēlēja kopā ar brāli Robertu. 2024.—2025. gada sezonā traumu dēļ spēlēja maz, pēc sezonas sadarbība ar klubu netika turpināta. 2025. gada decembrī pievienojās Slovākijas Ekstralīgas klubam *[[HC Prešov]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Esperanto jubilejas simbols

[thumb|right|Esperanto jubilejas simbols [Altu Paraisu pilsētā, Brazīlijā.]] 

**Esperanto jubilejas simbols** *(jubilea simbolo)* ir kultūras simbols, kas izveidots 1987. gadā, lai atzīmētu Esperanto starptautiskās valodas 100 gadadienu. Pēc tās formas simbols dažkārt neoficiāli tiek saukts arī par meloni *(melono)*, olu *(ovo)* vai regbija bumbu *(rugbea pilko)*. Lai izveidotu šo Jubilejas simbolu tika rīkots speciāls konkurss, kurā uzvarēja brazīliešu esperantists Hilmars Iltons S. Ferreira 1983. gadā. Sākotnējais simbols nebija pilnīgi simetrisks.

Ar latīņu alfabēta E burtu un kirilicas alfabēta Э (no *Эсперанто*) burtu no otras puses šis jubilejas simbols interpretē kopību starp Austrumiem un Rietumiem. Simbola izveidošanas brīdī — saistāms ar auksto karu starp ASV un PSRS, kas bija lielākās lielvaras tajā laikā.

Nepieciešamība pēc esperanto simbola radās, jo daudz Esperanto runātāji uzskatīja, ka Esperanto karogs ir pārāk sektantisks. Mūsdienās daudzi cilvēki Jubilejas simbolu izmanto, lai pārstāvētu starptautisko Esperanto kultūru kopumā. Piemēram, Pasaules Esperanto asociācija un Esperanto-ASV biedrība simbolu izmanto kā savu atpazīšanas zīmi. 

Variācijās par simbolu ietverta arī zaļa zvaigzne un teksts "ESPERANTO", kas ir nacionālais vai vietējais simbols. Piemēram, Lielbritānijas Esperanto asociācijas simbols ietver zaļo zvaigzni un vārdu "ESPERANTO".

## Jubilejas simbola variācijas


File:jubilea_simbolo_02.svg| Pasaules Esperanto asociācijas versija un Flandrijas Esporanto līgas pašreizējais simbols.
File:jubilea_simbolo.svg|Viena no simbola variācijām.
File:esperanto-ovo kun stelo.svg|Simbola variācija ar zaļo zvaigzni un vārdu "ESPERANTO".
File:Esperanto-Simbolo.svg|Pamata versija.
Jauktā realitāte

**Jauktā realitāte** jeb **miksētā realitāte** (MR) dažreiz tiek saukta arī par **hibrīdrealitāti**. Jauktā realitāte sevī apvieno labākos aspektus no virtuālās realitātes un papildinātās realitātes. Tā notiek ne tikai fiziskajā pasaulē vai virtuālajā pasaulē, bet ir realitātes un virtuālās realitātes sajaukums.

## Pārskats
thumb|310x310px|Jauktās realitātes sastāvdaļas
Jauktās realitātes jēdziens bieži tiek lietots, lai klasificētu plašu spektru realitātes tehnoloģiju, šajā gadījumā tā sevī apvieno visus iespējamos reālo un virtuālo objektu variantus un kompozīcijas. Jauktajā realitātē mākslīgais saturs tiek iekļauts reālajā pasaulē un spēj ar to mijiedarboties. Galvenā jauktās realitātes iezīme ir tā, ka reālās pasaules saturs un mākslīgais saturs reāllaikā spēj viens ar otru mijiedarboties.

## Lietojums
Jauktā realitāte var tikt izmantota dažādās jomās, piemēram:
# **Veselības aprūpē** - to var izmantot ārsti un medmāsas, lai piekļūtu visai informācijai digitālā veidā, kā rezultātā vairs nav vajadzīgi papīra dokumenti. Tā var tikt izmantota, piemēram, lai ārsti varētu trenēties dažādām operācijām.
# **Inženierijā** -  ir iespējams manipulēt un veidot objektus.
# **Militārās apmācībās** - lai modelētu cīņas realitāti un to attēlotu.
# **IPCM** (interactive product content management) - tiek izmantots, lai pārveidotu statiskos produktu katalogus uz 3D veida interaktīvām kopijām.

## Atšķirība no virtuālās un papildinātās realitātes

Virtuālā, papildinātā un jauktā realitāte daudzējādā ziņā ir līdzīgas, taču tām ir dažas būtiskas atšķirības.

Virtuālajā realitātē (VR) pilnībā tiek aizstāta pašreizējā realitāte ar jaunu, tā ģenerē jaunu 3D pasauli, neņemot vērā apkārtējo pasauli.

Papildinātā realitātē (AR) pārklāj digitālo informāciju virs reālās pasaules, kā piemēru var minēt populāro spēli Pokemon Go. Papildinātā realitāte ir tikai aptuvens digitāls pārklājums, tā nesaprot atrašanās vietu un vidi, kas apkārt, līdz ar to to nav iespējams izmantot lietotnēs, kur kā galvenā vide jāizmanto reālā pasaule.

Jauktā realitāte  ir pavisam atšķirīga. Atšķirībā no virtuālās un papildinātās realitātes tā sevī apvieno vairāku veidu tehnoloģijas vienā ierīcē. Jauktās realitātes ierīces patstāvīgi skenē apkārtējo vidi un apkopo 3D izpratni par apkārtni, izmantojot šo informāciju, lai izvietotu tajā digitālo saturu un varētu ar to mijiedarboties. Atšķirībā no virtuālās realitātes, kas ievieto cilvēku digitālā pasaulē, jauktā realitāte ievieto digitālo pasauli reālajā pasaulē.

## Skatīt arī
* Virtuālā realitāte
* Papildinātā realitāte

## Atsauces
Sirds mātere

**Sirds mātere** (*Leonurus cardiaca*) ir lūpziežu dzimtas lakstaugs. Tā izcelsmes vieta ir Centrālāzija un Eiropas dienvidaustrumi. Mūsdienās tas savvaļā ir sastopams daudzviet pasaulē, galvenokārt tāpēc, ka vairākus gadsimtus ir kultivēts kā ārstniecības augs. Latvijā ļoti reti.

Sirds mātere, līdzīgi kā citas māteru sugas, satur viegli psihoaktīvu vielu leonurīnu, kas ir atbildīgs par sirds māteres nomierinošajām un sirdsdarbību stabilizējošajām īpašībām.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Valerijans Oniciu

**Valerijans Oniciu** (; dzimis , miris ) bija rumāņu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
V. Oniciu sastādījis vairāk nekā 270 dažādu žanru šaha kompozīcijas, vairums no tam pieder pasaku šaha žanram. Vienpadsmit viņa kompozīcijas publicētas *[[FIDE Album|FIDE albumos]]*.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1.Gh3 Gh4 2.Gh5  Gh6 3.Gh7  Gh8 4.Ge7 Gd7 5.Gc7 Gb7 6.Ga7+ Ga6 7.Ga5+ Ga4 8.Ga3#**

Šī koppozīcija ieguva 1. godalgu tematiskā konkursā. Tā publicēta almanahā *FIDE Album 1914—1944*.

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites

* Valerijana Oniciu šaha kompozīcijas vietnē PDB
Ķīnas jamss

**Ķīnas jamss** (*Dioscorea polystachya*) ir dioskoreju dzimtas vīteņaugs. Tas no Ķīnas mūsdienās ir izplatījies uz Dienvidāziju. Pastāv uzskats, ka Japānā to sāka audzēt 17. gadsimtā vai agrāk. ASV to sāka audzēt 19. gadsimta sākumā pārtikas un kultūras vajadzībām, bet mūsdienās tā ir kļuvusi par nopietnu invazīvu sugu. Eiropā to ieviesa 19. gadsimta Eiropas kartupeļu krīzes laikā, bet mūsdienās lielākoties to audzē Āzijas tirgum.

Auga ēdamās vasas pārveidnes — bumbuļus —, ko dēvē par **Ķīnas kartupeļiem** un kas ir vairākas reizes lielāki nekā kartupeļi, galvenokārt ražo Āzijā. Dažkārt tos izmanto alternatīvajā medicīnā. Šī jamsu suga izceļas arī ar to, ka to bumbuļi ir ēdami arī svaigi.

## Atsauces

thumb|left|Ķīnas jamsa bumbuļi

## Ārējās saites