open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vilma Paulauskiene

**Vilma Paulauskiene** (; dzimusi , Šauļos kā **Vilma Domkute**) ir Lietuvas šaha meistare, kas uzvarējusi Lietuvas sieviešu šaha čempionātā (1990).

## Biogrāfija
Bijusi viena no spēcīgākajām Lietuvas šahistēm 1980. gadu beigās un 1990. gadu sākumā. Lietuvas sieviešu šaha čempionātā izcīnījusi zelta (1990), 2 sudraba (1986, 1987) un bronzas (1989) medaļas. 1990. gadā piedalījusies Latvijas 1. atklātajā šaha čempionāts, kurā ar 4½ punktiem no 9 iespējamiem dalījusi 64.-88. vietu. 1992. gadā Lietuvas izlases sastāvā piedalījusies Eiropas komandu šaha čempionātā Debrecenā, kur pie 1. rezerves galdiņa ieguvusi 1½ punktus 4 partijās (+1, =1, -2).
Pēc profesijas ir pedagoģe: matemātikas skolotāja un šaha trenere.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pasta indeksi Latvijā

**[[Pasta indekss|Pasta indeksi]] [[Latvija|Latvijā]]** ir četrciparu kodi, pirms kuriem tiek lietots ISO 3166-1 alfa-2 valsts kods (LV). To formāts ir "LV-NNNN".

## Skatīt arī
* ISO 3166-2:LV
* Latvijas administratīvais iedalījums

## Ārējās saites
* Latvijas pasta indeksu grāmata
Bērzu iela (Jūrmala)

**Bērzu iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Bērzu iela sākas krustojumā ar Mellužu prospektu un beidzas 90 metrus aiz krustojuma ar Vasaras ielu. Kopējais ielas garums ir 610 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu, bet posmā no Vasaras ielas līdz dzelzceļam ir grants segums. Ielai ir strupceļš, jo starpā atrodas dzelzceļš. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Bērzu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mellužu prospekts  (T veida krustojums)
* Zemeņu iela
* Vasaras iela 

## Skatīt arī
* Melluži
Skanderbega muzejs

**Skanderbega muzejs** () ir etnogrāfisks muzejs Albānijā, veltīts valsts nacionālajam varonim Skanderbegam.

## Vēsture
160 px|left|thumb|<small>Skanderbega portrets</small>
260 px|thumb|Krujes cietoksnis
Muzejs atrodas Krujē, restaurētā Osmaņu impērijas laika cietokšņa pilī. Cietoksnis izturējis trīs ilgstošus turku aplenkumus 1450., 1466. un 1467. gadā. Cietokšņa nepieejamība palīdzēja Skanderbegam nosargāt Albāniju no Osmaņu impērijas iekarojumiem vairāk par divām desmitgadēm.

Muzeja izveides ideju 1976. gadā ierosinājis albāņu vēstures profesors Alekss Buda. Muzeja ēku projektēja arhitekti Pranvera Hodža un Pirro Vaso. Celtniecības darbi sākās 1978. gadā, bet svinīgā atklāšana notika 1982. gada 1. novembrī piedaloties Albānijas darba partijas politbiroja locekļiem.

## Darbība
thumb|right|160 px|<small>Skanderbega bruņu cepure</small>
Mūsdienās pils un tajā izvietotais muzejs kļuvuši par Albānijas tūrisma centru. Muzejā savākti kalti dzelzs izstrādājumi, akmens un koka gravīras, kartes, grafikas, stikla mākslas darbi un citi Skanderbega laika priekšmeti. Eksponāti izvietoti hronoloģiskā kārtībā. Šeit atrodamas Skanderbega personiskās lietas, tai skaitā precīza bruņu cepures ar kazas galvu kopija, kuras oriģināls atrodas Mākslas vēstures muzejā Vīnē.

Periodā no maija līdz septembrim muzejs atvērts apmeklētājiem katru dienu (izņemot pirmdienas) no 09:00 līdz 13:00 un no 15:00 līdz 18:00. Biļetes cena — 200 Albānijas leki.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā majaslapa (albāniski)
* Skanderbeg Museum (Muzeu Kombetar Gj. Kastriot Skenderbeu) 
* Internal photograph, 2006.
Akmeņdziras

**Akmeņdziras** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 22 km no pagasta centra Tārgales, 17,9 km no novada centra Ventspils un 192,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P124 (Ventspils—Kolka).

## Atsauces
Burtnieki (Tārgales pagasts)

**Burtnieki** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 2,1 km no pagasta centra Tārgales, 9,8 km no novada centra Ventspils un 192,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P122 (Ventspils—Piltene), Ventas upes kreisajā krastā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Imants Strads

**Imants Strads** (dzimis 1978. gada 10. janvārī Rīgā) ir latviešu teātra un kino aktieris.

## Biogrāfija
Māte — Nacionālā teātra aktrise Maiga Sika, tēvs — kultūras darbinieks un kādreizējais Latvijas Nacionālās operas direktors Gatis Strads.

Mācījies Rīgas 11. vidusskolā (vēlāk Rīgas Franču licejs) no 1985. līdz 1996. gadam. 1996. gadā iestājās Liepājas teātra 5. studijā, ko pabeidza 1999. gadā. Paralēli studijām piedalījās   Liepājas teātra izrādēs "Lilioms", "Nebrauc tik dikti", "Eiridīke", "Hamlets", "Ienesīga vieta" u.c. Bez tam iesaistījās arī Valmieras Drāmas teātra izrādēs. 

No 1999. gada strādāja Valmieras Drāmas teātrī par štata aktieri. 2005. gadā dibināja humora apvienību "Žerāri", ar kuru koncertēja Latvijā, būdams apvienības producents, režisors un aktieris. Imants Strads ir dibinājis radošo apvienību "Valmieras kinostudija”, kurā producē un iestudē izrādes bērniem. 2013. gadā apbalvots ar apbalvojumu "Gada Valmierietis".

2019. gadā sāka piedalīties Dailes teātra izrādēs, bet 2020. gadā kļuva par šī teātra aktieri.

Papildus darbam teātrī Imants Strads filmējies daudzās Rīgas Kinostudijas filmās, vairākos televīzijas seriālos, kā arī piedalījies Krievijas, ASV un Indijas filmās.  Imants Strads darbojies arī filmu un reklāmu ierunāšanā un dublēšanā.

Imants Strads bijis izvirzīts Latvijas teātra "Spēlmaņu nakts" balvai kategorijā "Gada jaunais skatuves mākslinieks", bet trīs reizes — kategorijā "Gada aktieris".

## Lomas Valmieras teātrī

## Lomas kino un TV

## Atsauces

## Ārējās saites
* Imants Strads filmas.lv
* Imants Strads izrades.lv
Būšnieki

**Būšnieki** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 17 km no pagasta centra Tārgales, 13 km no novada centra Ventspils un 187,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu P77 (Ventspils—Dundaga) un P124 (Ventspils—Kolka), pie Klāņu-Būšnieku kanāla ietekas Būšnieku ezerā.
Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā vācu karaspēka inženiertehniskās daļas cauri Būšniekiem uzbūvēja Ziemeļkurzemes šaursliežu dzelzceļu. 

## Atsauces
Cūklīcis

**Cūklīcis** (arī **Zviedrlīcis**) ir Irbes vecupe Ventspils novada Tārgales pagasta ziemeļrietumos. Vecupe atrodas Irbes kreisajā krastā uz dienvidiem no Miķeļtorņa.

## Atsauces
Elkšķene

**Elkšķene** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 8,8 km no pagasta centra Tārgales, 17,2 km no novada centra Ventspils un 179,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1329 (Pope–Elkšķene–Tārgale), Elkšķenes upes krastā.

## Atsauces
Elkšķene (upe)

**Elkšķene** (arī **Elkšķupe**, **Elkupe**) ir Kamārces labā satekupe Ventspils novadā.

Izteka - uz dienvidrietumiem no Dzirciema. Tek rietumu-ziemeļrietumu, vēlāk rietumu virzienā. Pie autoceļa V1353 (Kamārce–Elkšķene) satek ar Skaldi, izveidojot Kamārci. Lielākā pieteka - Mauriņupe

Upi šķērso dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II. Tās krastos atrodas Elkšķene.

## Atsauces
Jaunupe (upe)

**Jaunupe** ir Baltijas jūrā ietekoša upe Ventspils novadā.

Izteka - pie autoceļa V1337 (Eglāji–Muižnieki). Tek dienvidrietumu virzienā, netālu no Baltijas jūras krasta pagriežoties uz ziemeļiem un tekot paralēli jūras krastam. Ietek Baltijas jūrā pie Jaunupes ciema.

Upi šķērso valsts autoceļš P124 (Ventspils—Kolka), tās krastos atrodas Jaunupe.

## Atsauces
Kamārce

**Kamārce** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3,1 km no pagasta centra Tārgales, 14,3 km no novada centra Ventspils un 185,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu V1329 (Pope–Elkšķene–Tārgale), V1353 (Kamārce–Elkšķene) un V1330 (Kamārce–Gārzde–Zūru dzirnavas) krustojumā.

## Atsauces
Kamārce (upe)

**Kamārce** (arī **Kamarce**, agrāk **Brice**, **Brida**) ir Kamārces-Packules kanāla labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izveidojas, satekot Elkšķenei un Skaldei pie autoceļa V1353 (Kamārce–Elkšķene). Tek rietumu virzienā. Agrāk Kamārce ietecēja Ventā, bet kopš izrakts Kamārces-Packules kanāls, tās ūdeņi ievadīti izraktajā kanālā. Agrākās Kamārces lejtece tagad kļuvusi par Veco Kamārci.

Upi šķērso valsts autoceļš V1353 (Kamārce–Elkšķene), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Kamārces-Packules kanāls

**Kamārces-Packules kanāls** ir mākslīga ūdenstece, kas novada Kamārces upes ūdeņus uz Packuli Ventspils novadā. Dažkārt tiek uzskatīts par Packules daļu.

## Atsauces
Koipvecupe

**Koipvecupe** () ir Irbes vecupe Ventspils novada Tārgales pagasta ziemeļu daļā. Vecupe atrodas Irbes labajā krastā augšpus autoceļa P124 (Ventspils—Kolka) tilta.

## Atsauces
Georgi Ivanovs

**Georgi Ivanovs** (*Георги Иванов Иванов*; dzimis ), dzimtais uzvārds **Kakalovs** (*Какалов*) ir Bulgārijas pirmais kosmonauts, 1979. gadā veicot lidojumu kosmosā ar PSRS kosmosa kuģi. Bijis gaisa spēku lidotājs, ģenerālleitnants. Darbojies aviācijas biznesā.

Georgi Kakalovs dzimis Lovečā, Anastasijas un Ivana Kakalovu ģimenē. 1958. gadā viņu iesauca obligātajā militārajā dienestā. 1964. gadā Kakalovs pabeidza augstāko kara lidotāju skolu. Pēc tam viņš dienēja Bulgārijas gaisa spēkos.

1978. gada janvārī Georgi Kakalovs kopā ar Aleksandru Aleksandrovu tika izvēlēts par Bulgārijas kosmonauta kandidātu. Martā sāka gatavoties kosmiskajam lidojumam Kosmonautu sagatavošanas centrā PSRS. 
Kosmosa kuģa pamatapkalpē tika apstiprināts Georgi Kakalovs. Neilgi pirms kosmiskā lidojuma Georgi nomainīja uzvārdu uz Ivanovs (mātes jaunības uzvārds), jo krievu valodā vārds 'kakal' (*какал*) nozīmē "izkārnījās". 

Georgi Ivanovs savu pirmo un vienīgo kosmisko lidojumu sāka 1979. gada 10. aprīlī, kosmosa kuģī *[[Sojuz-33]]* kopā ar Nikolaju Rukavišņikovu. Lidojuma programmā bija paredzēta saslēgšanās ar orbitālo staciju *[[Saljut-6]]*. Neilgi pirms stacijas sasniegšanas sabojājās kosmosa kuģa dzinējiekārta. Saslēgšanos ar staciju atcēla, un tika nolemts atgriezties uz zemes. Nolaišanās notika ballistiskā režīmā, pārslodzei sasniedzot 10 G.

Pēc kosmiskā lidojuma Ivanovs turpināja dienestu Bulgārijas gaisa spēkos.
1984. gadā Georgi Ivanovs ieguva fizikas zinātņu kandidāta grādu. Vēlāk iegūts doktora grāds.
1986. gadā viņš pieteicās Bulgārijas otrā kosmonauta lidojumam, bet netika izvēlēts par kandidātu.

1990. un 1991. gadā Georgi Ivanovs bija Bulgārijas parlamenta deputāts.
1990. gados Ivanovs iesaistījās aviācijas biznesā. Bijis viens no lidsabiedrības *[[Air Sofia]]* dibinātājiem.

## Ārējās saites

* Informācija astronaut.ru
Krievlauki

**Krievlauki** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies Ventspils austrumu pievārtē 6 km no pagasta centra Tārgales, 5,2 km no novada centra Ventspils un 188,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P122 (Venspils—Piltene), Ventas upes labajā krastā. Uz austrumiem atrodas Ventspils pilsētas daļa ar tādu pašu nosaukumu - Krievlauki.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Liepene (ciems)

**Liepene** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 23,6 km no pagasta centra Tārgales, 19,6 km no novada centra Ventspils un 194,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1332 (pievedceļš Liepenei), pie Baltijas jūras krasta.

Liepenē kādreiz bijusi bibliotēka, kas ierīkota 1951. gadā, ar 5300 eksemplāru lielu fondu 1967. gadā. Bijusi arī pasta nodaļa *Akmeņdziras*, feldšeru un vecmāšu punkts, kā arī veikals.

## Atsauces
Marks Ļiburkins

**Marks Ļiburkins** (; , Vitebska — , Maskava) bija PSRS meistars šaha kompozīcijā un šaha teorētiķis.

## Biogrāfija
1933. gadā beidzis grāmatvedības kursus, pēc tam strādājis par grāmatvedi Maskavā. Šaha etīdes sācis sastādīt 1927. gadā. Sastādījis un publicējis vairāk nekā 110 etīdes. Ieguvis 33 balvas dažādos šaha kompozīciju sastādīšanas konkursos, tajā skaitā 12 balvas par 1. vietām. Visvairāk izcēlies ar savām miniatūrām, daudzas no kurām bijušas nozīmīgas arī galotņu teorijā. Trīs reizes uzvarējis PSRS čempionātos šaha kompozīcijā (1947, 1948, 1952). No 1945. gada līdz mūža beigām bijis PSRS lielākā šaha žurnāla *Шахматы в СССР* etīžu nodaļas redaktors. Miris pēc smagas slimības. Pēc nāves 23 Ļiburkina kompozīcijas tikušas publicētas almanahā "FIDE Albums".

## Etīdes

**1.Kc1 Lg4** (spēcīgākais gājiens) 
**2.Lg6 Kg7** 
**3.d4! L:a3+** 
**4.Kc2 Le6** 
**5.Lf7! Lf5+** (5…L:f7 6.Z:f7 K:f7 7.Kb3 Lс1 8.Kc2 — neizšķirts) 
**6.Kb3 Lc1** 
**7.Lg6! Le6+**
**8.Kc2 La3**
**9.Lf7!** — pozicionāls neizšķirts.

**1.Zg5+! Kf4 2.g7** 
**2…Zg6 3.Kb3 K:g5 4.Ka2**
(iespējams arī 4.Kc2 a2 5.Kb2 b3 6.Ka1 Kf4 7.Zf6 Ze7 8.Zd5+ Z:d5 9.g8D Ze3 10.D:b3 ar uzvaru)
**4...Kf4 5.Zf6 Ze7 6.Zd5+**  
**vai 4…Kh4 5.Zh6 Ze7 6.Zf5+**
**2…Zf7 3.Ze6+ Ke5 4.Kb3 K:e6 5.Ka2**
(šeit nevar 5.Kc2? a2 6.Kb2 b3 7.Ka1 Kd6! 8.Ze7 Zh6 9.Zf5+ Z:f5 10.g8D Zd4 un sakarā ar melno draudu Zс2+ izveidojas pozicionāls neizšķirts)
**5…Kd6 6.Ze7 Zh6 7.Zf5+**  
**vai 5…Ke5 6.Zf6 Zh6 7.Zg4+** ar uzvaru.

## Atsauces

## Papildu literatūra

## Ārējās saites
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
*  šahista kompozīcijas vietnē 64chess.com
Dzirkaļi

**Dzirkaļi** var būt:
* Dzirkaļi — apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Lažas pagastā;
* Dzirkaļi — apdzīvota vieta Jēkabpils novada Kūku pagastā;
* Dzirkaļi — apdzīvota vieta Cēsu novada Mārsnēnu pagastā.
Dzirkaļi (Lažas pagasts)

**Dzirkaļi** ir ciems Dienvidkurzemes novada Lažas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā, ko no pagasta atdala Aizputes pilsēta, 18 km no pagasta centra Apriķiem, 43,5 km no novada centra Grobiņas un 182 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P115, Lažas upes krastā. Netālu no ciema atrodas Aizputes lidlauks.

## Atsauces
Mauriņupe

**Mauriņupe** (arī **Mauriņa**) ir Elkšķenes labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka pie Popes. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Elkšķenē pie dzelzceļa līnijas Ventspils—Tukums II.

Upi nešķērso valsts autoceļi un tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Mauriņa

**Mauriņa** var būt:
* Mauriņupe — upe Latvijā;
* Zenta Mauriņa (1897—1978) — latviešu rakstniece, tulkotāja un domātāja.
Andris Tomašūns

**Andris Tomašūns** (dzimis ) ir latviešu vēsturnieks un arheologs, skolotājs, pasniedzējs, publicists un politiķis. Bijis Latvijas Republikas Augstākās padomes, 6. Saeimas deputāts un Jelgavas domes deputāts.

## Biogrāfija
1976. gadā pabeidzis mācības Jelgavas 2. vidusskolā. 1985. gadā absolvējis Latvijas Valsts universitātes Vēstures un filozofijas fakultāti, ieguvis vēsturnieka, vēstures un sabiedrības mācības pasniedzēja kvalifikāciju. No 1989. līdz 1992. gadam studējis arī Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē.

Dibinājis Jelgavas Spīdolas skolu, bijis vēstures un civilzinību skolotājs tajā. Strādājis Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē un Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolā par pasniedzēju.

No 1997. līdz 2000. gadam vadījis Jelgavas latviešu biedrību. Viens no Latvijas Kultūras fonda, Ata Kronvalda fonda, Āraišu ezerpils fonda dibinātājiem, viens no Latvijas brāļu kapu komitejas atjaunotājiem. Sarakstījis (vai bijis līdzautors) vairākas vēstures mācību grāmatas.

1998. gadā apbalvots ar Norvēģijas Karaliskās Atzinības ordeni, 2000. gadā — ar trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. Vēl saņēmis 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi. Divas reizes (1989, 1990) Latvijas Televīzijas konkursā "Gada skolotājs" atzīts par gada skolotāju.

## Politiskā darbība
Laika posmā no 1985. līdz 1989. gadam bijis PSKP biedrs. 1988. gadā iesaistījies Latvijas Tautas frontē un 1989. gadā ievēlēts Jelgavas tautas deputātu padomē. Bijis Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (ievēlēts no Jelgavas vēlēšanu apgabala), 1990. gada 4. maijā balsojis par Latvijas neatkarības deklarāciju.

1993. gadā iesaistījies apvienībā "Latvijas Ceļš", bijis izglītības un zinātnes ministra Jāņa Vaivada padomnieks. 1994. gadā ievēlēts Jelgavas domē. 1995. gadā no "Latvijas Ceļa" saraksta ievēlēts 6. Saeimā. Bijis Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentārais sekretārs. 1998. gadā kandidējis 7. Saeimas vēlēšanās, bet nav ievēlēts. Saglabājis parlamentārā sekretāra amatu.

Vēlāk vairākkārt kandidējis Saeimas un Jelgavas domes vēlēšanās, taču ne reizi nav guvis vēlētāju atbalstu, līdz 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Jelgavas domē no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta. Kandidēja arī 2025. gada pašvaldību vēlēšanās, taču netika ievēlēts.

## Atsauces
Lodes

**Lodes** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 2,2 km no pagasta centra Tārgales, 12,5 km no novada centra Ventspils un 188,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P122 (Venspils—Piltene).

## Atsauces
Lanksēži

**Lanksēži** ir ciems Dienvidkurzemes novada Lažas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 9 km no pagasta centra Apriķiem, 48,5 km no novada centra Grobiņas un 188 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P112, pie Alokstes upes ietekas Alokstes ūdenskrātuvē tās dienvidaustrumu daļā. Veidojusies ap vēsturisko Langsēžu muižu (*Gut Langsehden*).

## Atsauces
Ernsts Klimts

thumb|''Pirms Kāzām, ''glezna Austrijas galerijā Belvederes pilī
**Ernsts Klimts** (;  Vīne —  Vīne) bija austriešu gleznotājs, darbojies vēsturiskās un dekoratīvās glezniecības žanrā. Viņš bija plašāk zināmākā mākslinieka Gustava Klimta jaunākais brālis.

## Bibliogrāfija
* Alfred Weidinger, Agnes Husslein-Arco: *Gustav Klimt und die Künstler-Compagnie.* Belvedere, Vienna 2007, 
* Alfred Weidinger: "Gedanken über die Gebrüder Klimt und die viktorianische Malerei." In: *Schlafende Schönheit*. Belvedere, Vienna 2010, pp.&nbsp;113–124. 

## Ārējās saites

* Ernsts Klimts
Sūnu iela (Jūrmala)

**Sūnu iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Sūnu iela sākas krustojumā ar Mellužu prospektu un beidzas 100 metrus aiz krustojuma ar Vasaras ielu. Kopējais ielas garums ir 770 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu, bet posmā no Zemeņu ielas līdz dzelzceļam ir grants segums. Ielas vidū ir strupceļš, jo starpā atrodas dzelzceļš. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Tiek plānots ielas savienojums ar Ģertrūdes prospekta turpinājumu.

## Ielu savienojumi
Sūnu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mellužu prospekts
* Zemeņu iela
* Vasaras iela
Valdis Šteins

**Valdis Šteins** (dzimis ) ir latviešu ģeogrāfs, pasniedzējs un politiķis.

## Biogrāfija
1963. gadā pabeidzis mācības Jaunciema astoņgadīgajā skolā, 1966. gadā — Rīgas 49. vidusskolā. 1972. gadā absolvējis Latvijas Valsts universitātes Ģeogrāfijas fakultāti.

Strādājis Celtniecības zinātniski pētnieciskā institūta Arhitektūras un pilsētbūvniecības nodaļā. Strādādams Latvijas Valsts universitātē, tajā izveidojis divus zinātnes virzienus: integratīvo un apdzīvoto vietu ainavu ģeogrāfiju. Šteins ir Latvijas administratīvi teritoriālā iedalījuma projekta autors.

## Politiskā darbība
 uzrakstījis Latvijā pirmo paziņojumu par nepieciešamību dibināt Latvijas tautas demokrātisko fronti, viens no pirmā programmatiskā dokumenta (par šādas frontes dibināšanu) izstrādātājiem. Viens no Latvijas Tautas frontes veidošanas uzsācējiem.

1989. gadā atjaunojis LSDSP darbību Latvijā, nākamajā gadā gan no tās izstājies. Ievēlēts Latvijas Republikas Augstākajā Padomē, balsojis par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu.

1992. gadā izveidojis Konservativo partiju (reģistrēta 1993. gada 22. aprīlī kā Brīvā pilsoņu konservatīvā partija), bijis tās priekšsēdētājs. Partiju kandidāts 1993. un 1999. gada Latvijas prezidenta vēlēšanās. Vairākkārt kandidējis Saeimas un Eiropas Parlamenta vēlēšanās (no Konservatīvo un zemnieku saraksta, Konservatīvās partijas, Eiroskeptiķu saraksta, partijas "Mūsu Zeme", Latvijas Atdzimšanas partijas), taču vienmēr nesekmīgi.

2000. gadā apbalvots ar trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. Vēl saņēmis 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi.

## Atsauces
Mazezers (Tārgales pagasts)

**Mazezers** (arī **Mazais ezers**) ir noteces ezers Ventspils novada Tārgales pagastā uz dienvidiem no Liepenes.

Ezers atrodas starpkāpu ieplakā. Krasti - zemi.

Makrofīti - ūdensrozes, dižās aslapes, meldri, purvmirtes, grīšļi.

## Atsauces
Muižnieki (Tārgales pagasts)

**Muižnieki** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 24,3 km no pagasta centra Tārgales, 20,2 km no novada centra Ventspils un 194,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu P77 (Ventspils—Dundaga) un V1337 (Eglāji–Muižnieki) krustojuma.

## Atsauces
Nabalgrāvis

**Nabalgrāvis** (arī **Nabalvalks**) ir Baltijas jūrā ietekošs grāvis Ventspils novadā.

Savieno Ķikanu un Baltijas jūru. Virzās paralēli jūrai dienvidrietumu virzienā, pie Jaunciema krasi pagiežoties uz ziemeļiem. 

Nabalgrāvi nešķērso valsts autoceļi. Tā krastos atrodas Jaunciems.

## Atsauces
Nabeļvalks

**Nabeļvalks** () ir Baltijas jūrā ietekoša upe Ventspils novadā.

Tek ziemeļu virzienā. Ietek Baltijas jūrā uz rietumiem no Miķeļtorņa. 

Nabeļvalku nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Ogsils

**Ogsils** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 18,9 km no pagasta centra Tārgales, 21,7 km no novada centra Ventspils un 179,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Agas upes krastos.

## Atsauces
Olderupīte

**Olderupīte** ir Baltijas jūrā ietekoša upe Ventspils novadā.

Izteka — uz dienvidiem no Ovišiem. Tek paralēli Baltijas jūrai austrumu—ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Baltijas jūrā pirms Lūžņas. 

Olderupīti nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Packules ciems

**Packules ciems** (arī **Packulciems**, **Packule**, ) ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 4,9 km no pagasta centra Tārgales, 7,7 km no novada centra Ventspils un 190,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Packules upes krastos. Uz rietumiem no ciema atrodas Ventspils pilsētas daļa ar tādu pašu nosaukumu - Packules ciems.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Mežaks

**Mežaks** var būt:
* Pēteris Mežaks (1858—1941) — latviešu virsnieks, Krievijas impērijas armijas ģenerālis;
* Voldemārs Mežaks (1914―1985) ― latviešu dzelzceļnieks, bēgļu laivu akcijas dalībnieks.
Platene

**Platene** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 13,4 km no pagasta centra Tārgales, 9,3 km no novada centra Ventspils un 180,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A10, Platenes upes krastos.

## Atsauces
Packule

**Packule** () ir Ventas labā krasta pieteka Ventspils novadā un Ventspilī.

Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Ventā starp Ventspils pilsētas daļām Packules ciemu un Krievlaukiem. Lielākā pieteka - Platene. Pietek arī Kamārces-Packules kanāls, kas atnes Kamārces upes ūdeņus.

Packuli šķērso valsts autoceļš P122. Tās krastos atrodas Tārgales pagasta Packules ciems un Ventspils daļa Packules ciems. 

## Atsauces
Džudo 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Džudo]] [[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016. gada vasaras olimpiskajā spēlēs]]** Riodežaneiro notika no 6. līdz 12. augustam. Džudo sacensības norisinājās Kariokas arēnā 2. Sacensībās sacentās gan sievietes, gan virieši. Katram dzimumam bija 7 svara kategorijas. Kopā startēja 386 džudisti no 138 valstīm. Šo sportistu vidū bija arī divi latviešu džudisti: Jevgeņijs Borodavko un Artūrs Ņikiforenko.

Visvairāk medaļu džudo sacensībās izcīnīja Japānas sportisti — 12 olimpiskās medaļas (3 zelta, 1 sudraba un 8 bronzas medaļas). Otrajā vietā ar 5 olimpiskajām medaļām (2 zelta, 2 sudraba un 1 bronzas medaļa) bija Francijas sportisti un trešajā vietā ar 3 medaļām (2 zelta un 1 bronzas medaļas) Krievijas sportisti.

## Kvalifikācija

Līdzīgi kā 2012. gada Londonas olimpisko spēļu formātā, džudo sacensību kvalifikācija tika balstīta uz Starptautiskās džudo federācijas ranga sarakstu no 2016. gada 30. maija. Izmantojot šo rangu, kopumā olimpiskajām spēlēm kvalificējās 252 sportisti. Katrā no svara kategorijām bija 22 labākie vīrieši un 14 labākās sievietes. Katrai Nacionālajai Olimpiskajai komitejai bija ierobežojums, ka katrā svara kategorijā ir pārstāvēts viens pārstāvis.

## Sacensību grafiks
[250px|thumb|[Kariokas arēna 2 — sacensību norises vieta.]]
Katra olimpisko spēļu džudo programmas diena bija sadalīta divās sacensību sesijās. Pirmā sesija (izslēgšanas un ceturtdaļfināls) notika no plkst. 10:00 līdz 13:00 pēc Brazīlijas laika, bet otrā sesija (atkārtošana, bronzas un zelta medaļu izcīņa) notika no pulksten 15:30 līdz 18:10 pēc Brazīlijas laika.

## Medaļnieki
### Vīrieši

### Sievietes

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvniecība
### Pārstāvētās valstis
2016. gada vasaras olimpisko spēļu džudo sacensībās bija pārstāvētas 138 valstis. Pirmo reizi bija pārstāvēta Gambija, Katara, Kosova, Laosa, Maķedonija, Olimpiskā bēgļu komanda, Pakistāna, Šrilanka, Tanzānija, Trinidada un Tobāgo.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Sportisti

2016. gada vasaras olimpisko spēļu džudo sacensībās startēja 386 sportisti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Džudo 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Rio2016.com)  
* Džudo 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (SR/Olympic Sports)
Galda teniss 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Galda teniss|Galda tenisā]] ** tika sadalīti 4 medaļu komplekti. Sacensības notika no 6. līdz 17. augustam. Tajās piedalījās 172 sportisti no 56 valstīm. Visas zelta medaļas izcīnīja Ķīnas galda tenisisti.

## Medaļu tabula

## Medaļnieki

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2016. gada vasaras olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa
Golfs 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Golfs]] [[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016. gada vasaras olimpiskajā spēlēs]]** Riodežaneiro notika no 11. līdz 14. augustam vīriešiem un no 17. līdz 20. augustam sievietēm. Golfa sacensības tika aizvadītas jaunizbūvētajos Riodežaneiro Olimpiskajos golfa kortos. Golfa turnīrā norisinājās divas disciplīnas: viena vīriešiem un viena sievietēm.

Šī bija pirmā reize kopš 1904. gada Sentluisas spēlēm, kad golfs atkal bija iekļauts olimpisko spēļu programmā.

[250px|thumb|[Olimpiskie golfa korti (Riodežaneiro)|Olimpiskie golfa korti - golfa turnīra norises vieta]]

## Kvalifikācija
Kvalifikācija olimpiskajam golfa turnīram tika balstīta uz pasaules rangu uz 2016. gada 11. jūliju. Gan vīriešu, gan sieviešu turnīram kvalificējās pa 60 spēlētājiem. No pasaules ranfa kvalificējās 15 labākie spēlētāji no katra dzimuma. No katras valsts maksimāli varēja kvalificēties 4 spēlētāji katrā dzimumā. Atlikušās vietās kvalificējas spēlētāji ar aigstāko rangu no valstim, kurām nebija vēl kvalificējiešies visma divi golfa spēlētāji. Starptautiskā golfa federācija garantēja, ka olimpiskajam golfa turnīram kvalificēsies vismaz viens golfa spēlētājs no spēļu rīkotājvalsts un katra ģeogrāfiskā reģiona (Āfrika, Amerika, Āzija, Eiropa un Okeānija).

Vairāki golfa spēlētāji izlēma nepiedalīties turnīrā sakarā ar Zikas vīrusa epidēmiju. Šādu lēmumu pieņēma arī vairāki labākie golga spēlētāji.

## Formāts
olimpiskajā golfa turnīrā piedalījās 120 sportisti (60 vīrieši un 60 sievietes), kas izspēlēja divus atsevišķus (viens vīriešiem, viens sievietēm) 72 bedrīšu turnīrus saskaņā ar oficiālajiem golfa noteikumiem. Ja kādā no medaļnieku pozīcijām būtu neizšķirts, medaļu ieguvēji būtu noteikuši trīs bedrīšu izslēgšanas spēles.

## Sacensību kalendārs
Vīriešu sacensības tika aizvadītas no 11. līdz 14. augustam, bet sieviešu sacensības no 17. līdz 20. augustam.

## Medaļnieki

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvniecība
thumb|right|400px|Vīriešu, golferu, skaits 2016. gada vasaras olimpisko spēlēs:
thumb|right|400px|Sieviešu, golferu, skaits 2016. gada vasaras olimpisko spēlēs:

### Pārstāvētās valstis
2016. gada vasaras olimpisko spēļu golfa turnīrā bija pārstāvētas 41 valsts, lielākā daļa no valstīm bija pirmo reizi pārstāvētas olimpiskajā golfa turnīrā, izņemot ASV, Grieķija, Francija, Kanāda un Lielbritānija.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Sportisti

2016. gada vasaras olimpisko spēļu golfa sacensībās startēja 120 sportisti, 60 vīrieši un 60 sievietes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Golfs 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Rio2016.com)  
* Golfs 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (SR/Olympic Sports)
Modernā pieccīņa 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Modernā pieccīņa|Modernajā pieccīņā]] ** tika sadalīti 2 medaļu komplekti. Sacensības notika no 18. līdz 20. augustam. Tajās piedalījās 72 sportisti no 28 valstīm. Latviju sacensībās pārstāvēja Ruslans Nakoņečnijs.

## Medaļu tabula

## Medaļnieki

## Latvijas sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2016. gada vasaras olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa
Paukošana 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Paukošana|Paukošanā]] ** tika sadalīti 10 medaļu komplekti. Sacensības notika no 6. līdz 14. augustam, un tajās tika paredzēta 212 sportistu dalība.

## Medaļnieki

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2016. gada vasaras olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa
Peldēšana 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Peldēšana|Peldēšanā]] ** tika sadalīti 34 medaļu komplekti. Sacensības notika no 6. līdz 16. augustam, un tajās tika paredzēta 950 sportistu dalība. Latviju sacensībās pārstāvēja divi sportisti: Uvis Kalniņš un Aļona Ribakova.

Sacensībās baseinā tika uzstādīti astoņi pasaules rekordi. Par medaļām bagātāko peldētāju Riodežaneiro olimpiskajās spēlēs ar 6 medaļām (5 zelta) kļuva amerikānis Maikls Felpss, 5 medaļas (4 zelta) izcīnīja amerikāniete Keitija Ledeki, 4 medaļas (3 zelta) izcīnīja ungāriete Katinka Hošsū.

## Latvijas sportisti

## Medaļu kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2016. gada vasaras olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa
Riteņbraukšana 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Riteņbraukšana|Riteņbraukšanā]] ** tika sadalīti 18 medaļu komplekti. Sacensības notika no 6. līdz 21. augustam.

Sacensības notika pie Kopakabanas forta (atradās šosejas sacensību grupas brauciena starts un finišs), Pontalas pussalā (individuālā brauciena sacensības), Rio Olimpiskajā velodromā (treka riteņbraukšana), Olimpiskajā BMX centrā (BMX sacensības) un Kalnu riteņbraukšanas centrā.

Latviju sacensībās pārstāvēja četri sportisti. Šosejas riteņbraukšanas sacensībās piedalījās Aleksejs Saramotins un Toms Skujiņš un BMX riteņbraukšanas sacensībās — Māris Štrombergs un Edžus Treimanis.

## Notikumu vietas

## Medaļnieki
### Medaļu tabula

### Šosejas riteņbraukšana

### Treka riteņbraukšana

### Kalnu riteņbraukšana

### BMX riteņbraukšana

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2016. gada vasaras olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa
Sinhronā peldēšana 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Sinhronā peldēšana|Sinhronajā peldēšanā]] ** tika sadalīti 2 medaļu komplekti. Sacensības notika no 14. līdz 19. augustam, un tajās tika paredzēta 104 sportistu dalība.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2016. gada vasaras olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa
Smaiļošana un kanoe airēšana 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Smaiļošana un kanoe airēšana|Smaiļošanā un kanoe airēšanā]] ** tika sadalīti 16 medaļu komplekti. Sacensības notika no 7. līdz 20. augustam, un tajās tika paredzēta 330 sportistu dalība. Latviju sacensībās pārstāvēja divi sportisti: Aleksejs Rumjancevs un Dagnis Iļjins.

## Medaļnieki
### Slaloms

### Sprints

## Latvijas sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2016. gada vasaras olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa
Svarcelšana 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Svarcelšana|Svarcelšanā]] ** tika sadalīti 15 medaļu komplekti. Sacensības notika no 6. līdz 16. augustam, un tajās tika paredzēta 260 sportistu dalība. Latviju sacensībās pārstāvēja divi sportisti: Artūrs Plēsnieks un Rebeka Koha.

## Medaļnieki
### Vīrieši

### Sievietes

## Latvijas sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2016. gada vasaras olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa  
* Results Book – Weightlifting
Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Vieglatlētika|Vieglatlētikā]] ** sacensības notika no 12. līdz 21. augustam. Latviju sacensībās pārstāvēja seši vīrieši un astoņas sievietes. Tajās disciplīnās, kur sacensības notiek stadionā, sportisti startēja Žuana Avelanži olimpiskajā stadionā. 2016. gada vasaras olimpisko spēļu vieglatlētikas sacensībās tika laboti trīs pasaules rekordi.

## Latvijas sportisti

## Rezultāti
### Vīrieši

### Sievietes

## Medaļu kopvērtējums

## Punktu kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2016. gada vasaras olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa  
* IAAF
Lauka hokejs 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Lauka hokejs|Lauka hokejā]] ** tika sadalīti 2 medaļu komplekti — vīriešu un sieviešu izlasēm. Sacensības notika no 7. līdz 20. augustam. Gan vīriešu, gan sieviešu sacensībās piedalījās 12 izlases.

## Vīrieši
### Grupu turnīrs
#### A grupa

#### B grupa

### Izslēgšanas spēles

## Sievietes
### Grupu turnīrs
#### A grupa

#### B grupa

### Izslēgšanas spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2016. gada vasaras olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa
Volejbols 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Volejbols|Volejbolā]] ** tika sadalīti 4 medaļu komplekti. Sacensības notika no 6. līdz 21. augustam. Tika paredzēta 386 sportistu dalība. Latviju sacensībās pārstāvēja Aleksandrs Samoilovs pārī ar Jāni Šmēdiņu.

## Latvijas sportisti

## Medaļnieki
### Volejbols

### Pludmales volejbols

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2016. gada vasaras olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa
Basketbols 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs vīriešiem

**Basketbola turnīrs  vīriešiem** tika aizvadīts no 6. līdz 21. augustam. Turnīrā piedalījās 12 izlases. Par čempioni kļuva ASV izlase.

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

## Izslēgšanas spēles

## Skatīt arī
* 2016. gada FIBA olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīrs vīriešiem
2016. gada FIBA olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīrs vīriešiem

**2016. gada FIBA Olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīrs** ir starptautisks basketbola turnīrs, kurā tika noskaidrotas 3 vīriešu izlases, kas kvalificēsies . Turnīrs notika laikā no 4. līdz 10. jūlijam Itālijā, Filipīnās un Serbijā.

Kopumā šajā turnīrā piedalījās 18 izlases, kas sadalītas trijās grupās. Katras grupas uzvarētājs kvalificējas Olimpiskajām spēlēm. Turnīrā piedalījās arī Latvijas izlase, kas startēja Serbijas grupā un sasniedza pusfinālu.

Olimpisko spēļu basketbola turnīram kvalificējās Serbija, Francija un Horvātija.

## Turnīrs Serbijā
### Priekšsacīkstes
#### A grupa

#### B grupa

### Izslēgšanas spēles

## Turnīrs Filipīnās
### Priekšsacīkstes
#### A grupa

#### B grupa

### Izslēgšanas spēles

## Turnīrs Itālijā
### Priekšsacīkstes
#### A grupa

#### B grupa

### Izslēgšanas spēles

## Atsauces
Silu iela (Jūrmala)

**Silu iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Silu iela sākas krustojumā ar Kāpu ielu un beidzas 90 metrus aiz krustojuma ar Vasaras ielu. Tiek plānots ielas savienojums ar Ģertrūdes prospekta turpinājumu.

Silu ielas kopējais garums ir 870 metri, tā ir klāta ar asfalta vai grants segumu. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Silu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kāpu iela (T veida krustojums)
* Mellužu prospekts
* Zemeņu iela
* Vasaras iela
Latvija 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**Latvija** piedalījās , kas no  līdz  notika Riodežaneiro, Brazīlijā. Latvijai šīs bija 11. vasaras olimpiskās spēles. Latvijas olimpiskās izlases sastāvā bija 33 sportisti. Šī bija viena no mazākajām Latvijas delegācijām, kādas bijušas vasaras olimpiskajās spēlēs. Latvijas karogu olimpisko spēļu atklāšanā nesa divkārtējais olimpiskais čempions BMX riteņbraukšanā Māris Štrombergs, savukārt noslēguma ceremonijā to nesa smaiļotājs Aleksejs Rumjancevs.

Augstākās vietas starp Latvijas sportistiem izcīnīja svarcēlāja Rebeka Koha, kas ieņēma 4. vietu svara kategorijā līdz 53 kg, tikai par 2 kg atpaliekot no bronzas medaļas ieguvējas, un vieglatlēte Laura Ikauniece-Admidiņa, kas 4. vietu izcīnīja septiņcīņā, tikai par 36 punktiem atpaliekot no bronzas medaļas ieguvējas. Šīs bija pirmās vasaras olimpiskās spēles kopš valsts neatkarības atjaunošanas, kad Latvijas sportisti neizcīnīja nevienu medaļu.

## Labākie sasniegumi



## Burāšana


;Sievietes


## [[Attēls:Wrestling pictogram.svg|30px]] Cīņas sports


;Brīvā cīņa sievietēm


## [[Attēls:Judo pictogram.svg|30px]] Džudo




## [[Attēls:Modern pentathlon pictogram (pre-2025).svg|30px]] Modernā pieccīņa

Latvijas pilsonību ieguvušais Ruslans Nakoņečnijs sākotnēji bija sacensību pirmais rezervists, taču pēc divu Krievijas sportistu diskvalifikācijas dopinga skandāla dēļ Nakoņečnijs ieguva vietu starp sacensību dalībniekiem.



## [[Attēls:Swimming pictogram.svg|30px]] Peldēšana


;Vīrieši

;Sievietes


## [[Attēls:Cycling (road) pictogram.svg|30px]] Riteņbraukšana


### [[Attēls:Cycling (road) pictogram.svg|30px]] Šoseja



### [[Attēls:Cycling (BMX) pictogram.svg|30px]] BMX



## [[Attēls:Canoeing (flatwater) pictogram.svg|30px]] Smaiļošana un kanoe airēšana




## [[Attēls:Weightlifting pictogram.svg|30px]] Svarcelšana




## [[Attēls:Shooting pictogram.svg|30px]] Šaušana




## [[Attēls:Tennis pictogram.svg|30px]] Teniss


**Sievietes**

## [[Attēls:Athletics pictogram.svg|30px]] Vieglatlētika

Olimpiskajām spēlēm kvalificējās maratona distancei kvalificējās arī Anita Kažemāka, taču viņā ir delegācijas rezerviste, ja kāda no trim citām maratonistēm nevarēs startēt sacensībās. 2016. gada Eiropas čempionātā traumu guva un sacensībās nevarēs startēt šķēpa metēja Līna Mūze.

;Vīrieši
;Skrejceļa un šosejas disciplīnas

;Laukuma disciplīnas

;Sievietes
;Skrejceļa un šosejas disciplīnas

;Laukuma disciplīnas

;Septiņcīņa


## [[Attēls:Volleyball (indoor) pictogram.svg|30px]] Volejbols

### Pludmales volejbols



## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Olimpiskās komitejas mājaslapa
Ābrams Gurvičs

**Ābrams Gurvičs** (;  Baku —  Maskava) bija PSRS meistars šaha kompozīcijā, šaha teorētiķis un literatūrzinātnieks.

## Biogrāfija
Sākot no 1925. gada, publicējis literatūrzinātniskus darbus, kas bijuši veltīti tā laika padomju literatūrai. 1940. gadā bijis Staļina prēmijas komitejas loceklis un piedalījies prēmijas piešķiršanā Mihailam Šolohovam. 1949. gadā nokļuvis oficiālās kritikas krustugunīs, kad PSRS izvērsusies cīņa pret tā saukto kosmopolītismu. Lai gan kampaņa nav beigusies ar reālu brīvības atņemšanu, Gurvičs uz ilgiem gadiem zaudējis iespēju publicēties presē un kādu laiku pārticis tikai no ienākumiem par šaha kompozīcijām.

No 1925. līdz 1929. gadam strādājis par laikraksta *Бакинский рабочий* ("Baku strādnieks") šaha nodaļas redaktoru, organizējis šaha etīžu konkursus šajā avīzē. Savu pirmo etīdi publicējis 1926. gadā. Savas dzīves laikā sastādījis aptuveni 80 etīdes, no kurām 46 tikušas godalgotas konkursos, bet 12 saņēmušas pirmās godalgas. PSRS čempionātos šaha kompozīcijā bijis uzvarētājs etīžu grupā (1962) un divas reizes (1929, 1955) ieņēmis otro vietu. Daudzas no kurām bijušas nozīmīgas arī galotņu teorijā. Bijis PSRS sporta meistars šaha kompozīcijā (1957) un starptautiskās kategorijas tiesnesis šaha kompozīcijā (1956).

## Etīdes

**1. Zb6-d7** (baltie mēģina glābt savu bandinieku) **Lc7!**
Uz 1…Lf4 sekos 2. Kg4 un 3. Kf5, bet ja 1… La7, tad 2. Ze5! Kg7 (citādi 3. Lf8+) 3. Lb2! 
**2. Zd7-f8 Lc7-e5!** (draudot 3…Lg7)
**3. Kh3-g4! Le5-b2!**
**4. La3-c5! Lb2-d4!** (mūžīgā sekošana?)
**5. g6-g7!! K:g7** (5… L:g7 6. Le3 ar matu)
**6. Zf8-e6+**

----

**1. Te3-c3! d5-d4** 
**2. Ta2-h2+!! Dh1:h2** 
**3. Tc3:c7+ Kh7-h8** 
**4. Tc7-h7+!! Dh2:h7** 
**5. Lb8-e5+ Dh7-g7** 
**6. Le5:d4! Dg7:d4** pats

## Literatūra
* *Гурвич А. С.* Этюды. — Maskava, 1961.
* *Советский шахматный этюд* — Maskava, 1955.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Karlštejnas pils

**Karlštejnas pils** () ir gotikas stilā celta pils Čehijā. Atrodas Vidusčehijas apgabala centrālajā daļā un 20 km attālumā no Čehijas galvaspilsētas Prāgas. Pils būvniecība pabeigta 1348. gadā.

Agrāk pils kalpoja kā Svētās Romas imperatoru dārgumu glabātuve, kurā atradās arī Čehijas un Bohēmijas kroņa dārglietas, relikvijas un citi karaliskie dārgumi. Pils tiek uzskatīta par Svētās Romas imperatora varas simbolu.

Karlštejnas pils ir viena no skaistākajām un apmeklētākajām viduslaiku pilīm Čehijā. Pēc 2019. gada datiem, tā ar vairāk kā 200 000 apmeklētāju, ir piektā apmeklētākā pils Čehijā. Katru gadu septembrī pilī norisinās vietējie Vīna svētki jeb *Karlštejna Vinobraní*.

## Ārējās saites

*

## Atsauces
Platenes kanāls

**Platenes kanāls** ir ūdenstece Ventspils novadā. Savieno Klāņu-Būšnieku kanālu un Platenes upi. 

Virzās ziemeļu-dienvidu virzienā. Ūdensteci nešķērso valsts autoceļi. Tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Pūrkalni

**Pūrkalni** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 11,1 km no pagasta centra Tārgales, 7 km no novada centra Ventspils un 183,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A10 (Rīga—Ventspils).

## Atsauces
Rutkvalks

**Rutkvalks** ir Ķikana labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Tek ziemelaustrumu virzienā cauri Pempja purvam. Ietek Ķikanā uz rietumiem no Jaunciema purva. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Rēdznieku ciems

**Rēdznieku ciems** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos 4,2 km no pagasta centra Tārgales, 14,4 km no novada centra Ventspils un 192,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Skalde

**Skalde** ir Kamārces kreisā satekupe Ventspils novadā.

Izteka Tārgales pagasta dienvidaustrumos. Tek uz rietumiem, vidustecē pagriežoties ziemeļu virzienā. Pie autoceļa V1353 (Kamārce–Elkšķene) satek ar Elkšķeni, izveidojot Kamārci.

Upi nešķērso valsts autoceļi. Tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
17. šaha olimpiāde

**17. [[šaha olimpiāde]]** notika no 1966. gada 25. oktobra līdz 20. novembrim Kubas galvaspilsētā Havanā.

Olimpiādes galvenais tiesnesis bija starptautiskais tiesnesis Jaroslavs Šaitars (Čehoslovākija).

## Olimpiādes rezultāti

### Priekšsacīkstes
Sacensībās piedalījās 52 valstu komandas. Komandas tika sadalītas septiņās grupās, septiņas vai astoņas komandās katrā. No katras grupas divas labākās iekļuva "A" finālā, nākamās divas "B" finālā, piektā un sestā vieta "C" finālā, bet atlikušās "D" finālā. Priekšsacīkšu rezultāti starp komandām netika pārnesti uz finālu, tāpēc komandas, kas kvalificējās vienā fināla grupa no vienas priekšsacīkšu grupas, šīs olimpiādes turnīros mērojās spēkiem savā starpā divreiz. Visas komandas gan priekšsacīkšu grupās un finālos spēlēja katra ar katru pēc apļa sistēmas. Priekšsacīkšu rezultāti bija šādi:
* **1. grupa:** 1. PSRS, 2. Spānija, 3. Šveice, 4. Zviedrija, 5. Filipīnas, 6. Urugvaja, 7. Monako, 8. Honkonga.
* **2. grupa:** 1. Dienvidslāvija, 2. Islande, 3. Indonēzija, 4. Austrija, 5. Turcija, 6. Mongolija, 7. Meksika.
* **3. grupa:** 1. ASV, 2. Norvēģija, 3. Polija, 4. Izraēla, 5. Ekvadora, 6. Portugāle, 7. Bolīvija. 
* **4. grupa:** 1. Argentīna, 2. Dānija, 3. Anglija, 4. Francija, 5. Īrija, 6. Čīle, 7. Dienvidāfrika.
* **5. grupa:** 1. Čehoslovākija, 2. Vācijas Demokrātiskā Republika (VDR), 3. Kanāda, 4. Skotija, 5. Itālija, 6. Luksemburga, 7. Kipra.
* **6. grupa:** 1. Ungārija, 2. Kuba, 3. Nīderlande, 4. Beļģija, 5. Venecuēla, 6. Tunisija 7. Panama, 8. Libāna.
* **7. grupa:** 1. Rumānija, 2. Bulgārija, 3. Kolumbija, 4. Somija, 5. Grieķija, 6. Puertoriko, 7. Maroka, 8. Nikaragva.

### Fināls
#### "A" fināls
Pirmo vietu un zelta medaļas ieguva PSRS komanda. Sudraba medaļas, pateicoties galvenokārt Fišera sniegumam, saņēma amerikāņu šahisti. Trešās vietas pretendenti Ungārijas un Dienvidslāvijas komandas noslēdza finālturnīru ar vienādu iegūto komandas dalībnieku punktu summu (P) un vienādiem komandas punktiem (KP). Arī savstarpējā spēlē bija noslēgusies neizšķirti, tāpēc bronzas medaļu likteni par labu ungāriem  izšķīra Bergera koeficients (BK). 
: 

#### "B" fināls
15. Nīderlande, 16. Polija, 17. Austrija, 18. Šveice, 19. Izraēla, 20. Somija, 21. Anglija, 22. Kolumbija, 23. Kanāda, 24. Zviedrija, 25. Beļģija, 26. Francija, 27. Indonēzija, 28. Skotija.

#### "C" fināls
29. Itālija, 30. Mongolija, 31. Filipīnas, 32. Grieķija, 33. Urugvaja, 34. Tunisija, 35. Turcija, 36. Venecuēla 37. Portugāle 38. Čīle 39. Ekvadora, 40. Īrija, 41. Puertoriko, 42. Luksemburga.

#### "D" fināls
43. Dienvidāfrika, 44. Meksika, 45. Bolīvija, 46. Monako, 47. Maroka, 48. Nikaragva, 49. Panama, 50. Libāna, 51. Kipra, 52. Honkonga.

### Labākie pie galdiņiem
: 

### Uzvarētāju individuālie rezultāti
#### 1. vieta — PSRS
PSRS komandā pie 3. galdiņa spēlēja rīdzinieks Mihails Tāls.

PSRS komandas dalībnieku rezultāti apkopoti nākamā tabulā:

#### 2. vieta — ASV

#### 3. vieta — Ungārija

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites
* 17th Chess Olympiad: Havana 1966 
* Video bez komentāriem.
* Šaha olimpiāžu vēsture (V) 1960—66
Ingūna Butāne

**Ingūna Butāne** ir latviešu modele.

Ingūnu atklāja *Women Management* aģenti no Milānas, kad tie bija ieradušies Latvijā uz modes skati. Viņa nepieņēma *Women Management* piedāvājumu, jo gribēja pabeigt interjera dizaina studijas. Pēc pabeigšanas viņa devās uz Maskavu, bet vēlāk uz Ņujorku uzsākt savu karjeru.

Viņa ir bijusi reklāmas seja vairākos modes uzņēmumos, kā *[[Armani]]*, *[[Dolce & Gabbana]]*, *[[L'Oréal]]* un *[[Marc Jacobs]]*. 2005., 2007. un 2008. gadā viņa piedalījās *[[Victoria's Secret]]* modes šovā.

## Ārējās saites
*Ingūna Butāne ''Fashionmodeldirectory.com''
Georgi Tringovs

**Georgi Tringovs** (; dzimis , miris ) bija bulgāru šahists, lielmeistars (1963).

## Biogrāfija
Tringovs ieguvis piekto vietu 1955. gada Pasaules junioru čempionātā. Viņš spēlēja Bulgārijas komandā piecos Pasaules studentu komandu čempionātos, iegūstot individuālo zelta medaļu trīs čempionātos pēc kārtas: 1957., 1958. gadā pie ceturtā un 1959. gadā pie otrā galdiņa ar 92.3% rezultātu (+11 =2 -0). Šajos gados arī Bulgārijas studentu komandas starts bija veiksmīgs, iegūstot komandas sudraba medaļu 1957. un 1958. gadā, zeltu 1959. gadā.

Tringovs bija regulārs Bulgārijas komandas dalībnieks šaha olimpiādēs, spēlējot 12 olimpiādēs (katrā olimpiādē no 1956. līdz 1982. gadam, izņemot 1960. un 1976. gadu). 1978. gadā viņš bija labākais pie trešā galdiņa, saņemot individuālo zelta medaļu ar rezultātu 77,3% (+11 =3 -0).

1963. gadā viņš uzvarēja Bulgārijas čempionātā. Iekļuva 1964. gada Pasaules šaha čempionāta starpzonu turnīrā, bet ieguva tikai 15. vietu. Tringovam bija daudz panākumu arī starptautiskos turnīros, tai skaitā pirmā vieta Vršacā (1973).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Skaras

**Skaras** ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies Ventspils austrumu pievārtē 8,4 km no pagasta centra Tārgales, 4,3 km no novada centra Ventspils un 186 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P51 (Ventspils pievedceļš).

## Atsauces
Standze

**Standze** (arī **Strandze**) ir Ventas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - uz ziemeļaustrumiem no Rēdznieku ciema. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Ventā pie Standzes ciema. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos atrodas Standzes ciems.

## Atsauces
Mazdzērve

**Mazdzērve**, arī **Mazdzērves**, agrāk **Mazdzērves muiža**, ir ciems Dienvidkurzemes novada Lažas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 6 km no pagasta centra Apriķiem, 43 km no novada centra Grobiņas un 195 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V1192, Mazdzērves dīķa dienvidu krastā. Veidojusies ap vēsturisko Mazdzērves (*Klein-Dsehrwen*) pusmuižu.

## Atsauces