Padomju Savienības Liberāli demokrātiskā partija

**Padomju Savienības Liberāli demokrātiskā partija** (**PSLDP**) () bija politiska partija Padomju Savienībā tās sabrukuma laikā, mūsdienu Krievijas Liberāli demokrātiskās partijas, Baltkrievijas Liberāli demokrātiskās partijas un Piedņestras Liberāli demokrātiskās partijas priekštece.

## Vēsture
Padomju Savienībā 1980. gadu beigās pēc PSRS vadītāja Gorbačova reformām izveidojās efektīva daudzpartiju sistēma. 1990. gada martā tika grozīts Padomju Savienības Konstitūcijas 6. pants, kas Padomju Savienības Komunistiskajai partijai (PSKP) nodrošināja varas monopolu, lai ļautu citām politiskajām partijām piedalīties vēlēšanās.

1989. gada vasarā Vladimirs Bogačovs pameta pretpadomju disidenta Ļeva Ubožko Demokrātisko partiju, kas savukārt 1988. gadā bija atšķēlusies no Demokrātiskās savienības, nepiekrītot tās politikai. Gan Ubožko, gan Bogačovs piekrita labējā liberālisma un konservatīvisma idejām. Tāpēc 1989. gada rudenī Bogačovs sasauca iniciatīvas grupu, lai izveidotu "liberāli demokrātisku partiju".

Vēlā rudenī Bogačovam pievienojās Vladimirs Žirinovskis, kurš iepriekš bija mēģinājis organizēt "Krievijas Sociāldemokrātisko partiju" un pat bija spējis izstrādāt tai programmu. Šī programma galu galā tika pieņemta par pamatu, un vārds "sociāl-" tika aizstāts ar "liberāli". Turklāt, pēc augsta ranga VDK un PSKP Centrālās komitejas (PSKP CK) amatpersonu atmiņām, līdz ar Žirinovska ierašanos, liberāli demokrātiskās partijas projekts pilnībā nonāca PSRS valdības amatpersonu kontrolē un tika veidots, pateicoties viņu ieguldījumam. Bijušais VDK ģenerālis Filips Bobkovs paziņoja, ka "saskaņā ar Zubatova idejām" PSKP CK "ir ierosinājusi izveidot VDK kontrolētu pseidopartiju", lai virzītu noteiktu sociālo grupu intereses un jūtas, tomēr viņš esot bijis pret šo ideju. Bijušais PSKP CK Politbiroja loceklis Aleksandrs Jakovļevs aprakstīja, kā VDK vadītājs Vladimirs Krjučkovs sarunā ar PSRS vadītāju Mihailu Gorbačovu ierosināja izveidot partiju. Viņš arī norādīja, ka Centrālā komiteja pārņēma vadību pār Liberāli demokrātiskās partijas izveidi. Jakovļevs partijas izveidi nosauca par PSKP CK un VDK kopdarbu.

Oficiālais pirmais (dibināšanas) partijas kongress notika 1990. gada 31. martā Rusakova Kultūras namā. Saskaņā ar Jakovļeva atmiņām, partijas nosaukumu neilgi pirms oficiālā kongresa izdomāja VDK 5. pārvaldes darbinieki.

Pirmā kongresa laikā partijai bija 3000 biedru 31 PSRS reģionā, un ārkārtīgi īsā laikā partija tika reģistrēta, kā arī tā ieguva tiesības izveidot savu laikrakstu *Rečj*.

Pēc partijas dibinātāja Bogačova iniciatīvas 1990. gada 6. oktobrī Maskavā notika PSLDP otrais (ārkārtas) kongress. Žirinovskis tika izslēgts no partijas par sadarbību ar VDK. Kā jau paredzams, tikai divas dienas vēlāk pats Bogačovs un viņa atbalstītāji tika izslēgti no partijas, un PSRS Tieslietu ministrija neatzina Bogačova rīkoto kongresu.

1991. gada 12. aprīlī partija tika oficiāli reģistrēta PSRS Tieslietu ministrijā, tādējādi kļūstot par otro oficiāli reģistrēto partiju valstī. Tajā pašā gadā partijas līderis Žirinovskis kandidēja Krievijas PFSR prezidenta vēlēšanās, ieņemot trešo vietu ar 7,81% balsu.
thumb|left|PSLDP izveides iniciatīvas grupas pirmā sanāksme
Augusta puča laikā Žirinovskis un PSLDP oficiāli atbalstīja Valsts ārkārtas stāvokļa komiteju (VĀSK) un atzinīgi novērtēja tās rīcību. Pēc puča izgāšanās, partijas darbība Maskavā tika apturēta, un Tieslietu ministrija oficiāli izteica brīdinājumu partijai. Izmeklēšanas grupa, kas izmeklēja VĀSK lietu, pēc tam sagatavoja apsūdzības pret Žirinovski un partiju par sešu Kriminālkodeksa pantu pārkāpšanu, taču šīs apsūdzības nekad netika celtas.

1992. gada 18. un 19. aprīlī Maskavā notika partijas 3. kongress. Saskaņā ar oficiālajiem datiem, tajā piedalījās 627 delegāti no 43 reģioniem. 1992. gada 18. aprīlī partija tika reorganizēta par Krievijas Liberāli demokrātisko partiju (KLDP). Žirinovskis tika atkārtoti ievēlēts par partijas priekšsēdētāju, bet Ahmets Haļitovs — par viņa vietnieku. PSLDP faktiski sadalījās vairākās partijās visā bijušās PSRS teritorijā.

## Atsauces