open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Albins Ēkdāls

**Albins Ēkdāls** (; dzimis ) ir Zviedrijas futbolists, pussargs, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Allsvenskan klubā Djurgårdens IF.

## Ārējās saites
Irbes bāka

**Irbes bāka** ir vienīgā bāka Latvijas teritoriālajos ūdeņos, kas atrodas Baltijas jūras Irbes šaurumā ap 20 kilometru attālumā no Ovišiem. Bāka uzbūvēta 1986. gadā, tās būvniecība sākās 1979. gadā Tallinā. Irbes bāka ir Latvijas Jūras administrācijas īpašums un to apsaimnieko Rīgas Brīvostas pārvalde.

Bāka ir apaļš dzelzsbetona tornis ar dzīvojamām telpām augšējā daļā sarkanā krāsā un helikopteru nosēšanās laukumu virs tām, tornim ir 14 stāvi. Zem dzīvojamām telpām tornis ir baltā krāsā ar 3 šaurām horizontālām sarkanām joslām, bet lejasdaļa melna. Bākas augstums ir 37 metri, uguns augstums 35 metri, un tās redzamība ir 10 jūras jūdzes. Zibšņu uguns ir balta, kas iedegas ik pēc 10 sekundēm.

Pašreizējā bāka aizstāja Somijā ražotu ugunskuģi jeb peldošo bāku "Irbenskij", kas darbojās no 1963. līdz 1985. gadam. Irbes bāka uzstādīta uz dzelzsbetona kesona, helikopteru nosēšanās laukumu uzstādīja ar peldošā krāna palīdzību. Bāku agrāk ar elektrību nodrošināja atomģenerators, mūsdienās to nodrošina saules baterijas un vēja ģenerators.

2021. gada 17. septembrī Latvijas Pasts laida apgrozībā pastmarku un pirmās dienas aploksni ar Irbes bākas attēlu.

## Atsauces
Arnolds Kalniņš (aktieris)

**Arnolds Kalniņš** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

Piedalījies filmās "Purva bridējs", "Līvsalas zēni", "Ceplis", "Nauris", "Vella kalpi" un "Meldru mežs".

## Atsauces
Aleksejs Mihailovs

**Aleksejs Mihailovs** (dzimis  Lisvā, miris  Rīgā) bija krievu aktieris, kas strādāja Rīgas Krievu teātrī.

Lisvā beidzis vidusskolu un teātra studiju. Strādājis teātros Rostovā pie Donas un Ļeņingradā. No 1958. līdz 1987. gadam strādājis Rīgas Krievu teātrī.

Filmējies vairākās latviešu un krievu filmās, tai skaitā "Apbraucamais ceļš", "Spēle notiks tik un tā", "Fronte tēva pagalmā", "Trīs citroni mīļotajai", "Mana ģimene", "Atcerēties vai aizmirst", "Trīs dienas pārdomām", "Teātris", "Rallijs", "Atklātā pasaule", "Vīru spēles brīvā dabā", "Dāvanas pa telefonu", "Un rasas lāses rītausmā", "Meistars", "Mans draugs — nenopietns cilvēks", "Pieskāriens", "Peterss", "Šauj manā vietā", "Hipokrāta zvērests" un "Uz trases".

## Atsauces
Jānis Kalniņš

**Jānis Kalniņš** var būt:

* Jānis Kalniņš (1867—1942), latviešu strēlnieku virsnieks, Latvijas bruņoto spēku ģenerālis;
* Jānis Kalniņš (1882—?), latviešu mežzinis, Tautas padomes loceklis;
* Jānis Kalniņš (1884–?), Latvijas konsulārais aģents Ņujorkā (1919–1922);
* Jānis Kalniņš (1907–1998), Latvijas vēstniecības ASV darbinieks, goda konsuls;
* Jānis Kalniņš (1904—2000), komponists;
* Jānis Kalniņš (1922—2000), rakstnieks un literatūrzinātnieks;
* Jānis Kalniņš (1991), hokejists.
* Jānis Alfrēds Kalniņš (1881–?), Rīgas apriņķa Ādažu pagasta valdes vecākais starpkaru Latvijas laikā

## Skatīt arī
* Kalniņš
Viktors Kalniņš

**Viktors Kalniņš** var būt:

* Viktors Kalniņš (rakstnieks) jeb Viks
* Viktors Kalniņš (disidents)
Arvīds Kalniņš

**Arvīds Kalniņš** var būt:

* Arvīds Kalniņš (ķīmiķis) (1894—1981) — izcils zinātnieks (akadēmiķis) un zinātnes organizators, arī šahists;
* Arvīds Kalniņš (deputāts) (1904—1942) — latviešu zemnieks un komunists.
2018. gada ziemas olimpisko spēļu komandu vērtējums

**2018. gada Phjončhanas ziemas olimpisko spēļu neoficiālā komandu vērtējuma** tabulā ir apkopota informācija par **[[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|XXIII ziemas olimpisko spēļu]]** medaļu ieguvējiem un vietām labāko astotniekā.

Valstis sarindotas medaļu punktu (trīs punkti par pirmo vietu, divi par otro, viens par trešo) un papildpunktu (8 punkti par pirmo vietu, septiņi par otro utt.) kārtībā, ja medaļu vai vietu astotniekā valstij nav, tad dilstošā secībā pēc augstākās iegūtās vietas.

Kopā sadalīti 102 medaļu komplekti 15 sporta veidos.

## Piezīmes

## Skatīt arī
* 2018. gada ziemas olimpiskās spēles
* 2018. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula
* Latvija 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Roberts Zvejnieks

**Roberts Jānis Zvejnieks** (dzimis  Ventspilī) ir Latvijas šorttrekists.

Ar šorttreku sācis nodarboties 11 gadu vecumā. Viņa pirmais treneris bija Māris Birzulis.

Latvijas komandas sastāvā startēja 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā, kur izcīnīja augsto 10. vietu 500 m distancē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ISU profils  
* ''shorttrackonline.info'' profils 
* LOV profils
Gundars Bērziņš

**Gundars Bērziņš** var būt:

*Gundars Bērziņš (politiķis) (1959);
*Gundars Bērziņš (ekonomists)

## Skatīt arī
* Bērziņš
Kannina

**Kannina** () ir pilsēta Dienvidkorejā. 2017. gadā tās iedzīvotāju skaits sasniedza 213,6 tūkstošus. Jondonas reģiona ekonomiskais centrs.

Kanninā notika  iekštelpu sacensības (hokejs, kērlings, ātrslidošana, šorttreks). Pilsētā ir sava futbola un hokeja komanda.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
2018. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

Šajā lapā apkopota informācija par **medaļu kopvērtējumu **.

2018. gada ziemas olimpiskās spēles bija 23. ziemas olimpiskās spēles, kas notika Phjončhana, Dienvidkorejā, no 2018. gada 9. līdz 25. februārim. Kopumā Olimpiskajās spēlēs piedalījās apmēram 2880 sportisti no 92 Nacionālajām Olimpiskajām komitejām. Kopumā tiks sadalīti 102 medaļu komplekti 15 sporta veidos. Pirmo reizi ziemas spēlēs medaļu komplektu skaits pārsniedza simtu.

## Medaļu kopvērtējums
Divas zelta medaļas ir pasniegtas bobslejā vīriešu divniekiem, tādēļ šajā disciplīnā netika pasniegta sudraba medaļa. Divas sudraba medaļas tika pasniegtas bobsleja četriniekiem, savukārt divas bronzas medaļas tika pasniegtas distanču slēpošanā sieviešu 10 km brīvā stila slēpojumā.

Olimpisko sportistu no Krievijas (Krievijai kā valstij bija liegts piedalīties olimpiskajās spēlēs) jauktā kērlinga komanda ieguva bronzas medaļu, bet pozitīvu dopinga analīžu rezultātā tā tika atņemta un piešķirta Norvēģijas jauktajai kērlinga komandai.

Latvijas sportisti izcīnīja vienu bronzas medaļu - bobsleja divniekiem to paveica Oskars Melbārdis un Jānis Strenga.

Pēc medaļu skaita pārliecinoši triumfēja Norvēģijas delegācija (39 medaļas), tomēr zelta medaļu skaita ziņā tai bija vienāds sasniegums (14) ar Vācijas delegāciju.

 Mājinieki Latvija
Zviedrija 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Zviedrija]] [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija pārstāvēta 9 sporta veidos.

## Dalībnieki

## Medaļnieki

| width="56%" align="left" valign="top" |

| width="22%" align="left" valign="top" |

## Ātrslidošana

## Biatlons

;Vīrieši

;Sievietes

;Jaukti

## Daiļslidošana

;Individuāli

## Distanču slēpošana

;Garās distances
;Vīrieši

;Sievietes

;Sprinta distances

## Frīstaila slēpošana

;Moguls

;Frīstaila kross

Kvalifikācijas skaidrojums: **FA** – Kvalificējas fināla kārta; **FB** – Kvalificējas mierinājuma kārtai

;Sloupstails

## Hokejs

### Vīriešu turnīrs

; Izlases sastāvs

; Grupu turnīrs

----

----

; Ceturtdaļfināls

### Sieviešu turnīrs

; Izlases sastāvs
* **Galvenais treneris**:  Leifs Būrks

; Grupu turnīrs

----

----

;Ceturtdaļfināls

;Pusfināls par 5. vietu

;Spēle par 7. vietu

## Kalnu slēpošana

;Vīrieši

;Sievietes

;Jaukti

## Kērlings

## Snovbords

;Brīvais stils
Judzuru Hanju

**Judzuru Hanju** (, *Hanyū Yuzuru*; dzimis ) ir japāņu daiļslidotājs. Viņš ir divkārtējs olimpiskais čempions (2014, 2018), divkārtējs pasaules čempions (2014, 2017), četrkārtējs *Grand Prix* fināla čempions (2013-2016), Četru Kontinentu čempions (2020), 2010. gada pasaules junioru čempions un seškārtīgs nacionālais čempions. Viņš ir arī vēl piecu pasaules čempionātu medaļnieks, nopelnot bronzu 2012. un 2021. gadā, sudrabu 2015., 2016. un 2019. gadā.

Iegūstot uzvaru 2020. gada Četru Kontinentu sacensībās, Hanju kļuva par pirmo un vienīgo vīriešu daiļslidotāju, kas sasniedzis tā saucamo Super Slam, esot pirmās vietas ieguvējs visos lielākajos čempionātos gan senioru, gan junioru karjerā. 
Saukts par vienu no, ja ne labāko vīriešu daiļslidotāju vēsturē, Hanju ir uzstādījis dažādus pasaules rekordus 19 reizes. Viņš ir pirmais, kas pārsniedzis 100 punktu robežu īsajā programmā, 200 — brīvajā slidojumā, 300 — kopsummā. 

Judzuru Hanju ir pirmais Āzijas daiļslidotājs, kas šajā disciplīnā kļuvis par olimpisko čempionu. Izcīnot čempiontitulu 19 gadu vecumā, starp vīriešiem kļuva par jaunāko čempionu kopš . gada, kad par čempionu kļuva Diks Batons. 2016. gada *CS Autumn Classic International* sacensībās kļuva par pirmo daiļslidotāju vēsturē, kas veiksmīgi izpildījis četrkāršo ritbergeru sacensībās. Viņš ir pirmais vīriešu daiļslidotājs no Āzijas, kas ieguvis vairākus pasaules čempiona titulus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stefans Šneiders

**Stefans Šneiders** (; dzimis , miris ) bija austriešu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Pievērsties šaha kompozīcijai Stefanu Šneideru iedrošināja austriešu šahists Alberts Bekers, kurš vadīja šaha sleju kādā Vīnes dienas laikrakstā. Pirmo uzdevumu Šneiders sastādīja 16 gadu vecumā. Dabiski, ka viņu ietekmēja Valtera fon Holchauzena 1928. gadā izdotā grāmata "Jaunvācu šaha uzdevumu loģika un mērķa tīrība" (vācu: Logik und Zweckreinheit im neudeutschen Schachproblem) un viņš kļuva par jaunvācu skolas pārstāvi. Galvenokārt viņš sastādīja daudzvilčus.

1974. gadā FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgā komisija (PCCC) piešķīra viņam starptautiskā meistara titulu šaha kompozīcijā.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums**
: Galveno plānu 1. f5+? Kxe5 2. f4 gxf3 e.p. (sišana garāmejot) melnie atvaira, tāpēc priekšplāna uzdevums, iznīcināt melno bandinieku g4.
: **1. La4 Kf5 2. Ld7+ Ke4 3. Le8 Kf5 4. Lg6+ Ke6 5. Lh5 Kf5 6. Lxg4+ Ke4 7. Ld1 Kf5 8. Lc2+ Ke6** Pēc astoņu gājiena manevra laidnis atgriezies uz sākuma lauciņa, pa ceļam iznīcinot melno bandinieku g4. Tagad nekas netraucē izspēlēt galveno plānu: **9. f5+ Kxe5 10. f4#**

## Atsauces

## Ārējās saites
* Stefana Šneidera šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Pita Taufatofua

**Pita Taufatofua** (*Pita Nikolas Taufatofua*; dzimis ) ir Tongas tekvondo un distanču slēpošanas sportists.

Startējis ,  un , visas reizes bija savas valsts karognesējs atklāšanas ceremonijā, vienīgais viņa apģērbs bija nacionālais *[[taʻovala]]*. 2016. gada olimpiskajās spēlēs viņš zaudēja 1. kārtā. Ar slēpošanu sācis nodarboties 2017. gada janvārī, iepriekš bija redzējis sniegu tikai reizi dzīvē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jevgeņija Medvedeva

**Jevgeņija Medvedeva** (; dzimusi ) ir krievu daiļslidotāja. Divas reizes kļuvusi par pasaules (2016, 2017), Eiropas (2016, 2017) čempioni. 2015. gadā izcīnīja pasaules junioru čempiones titulu.

Medvedeva ir pirmā individuālā sieviešu slidojuma sportiste, kas pēc izcīnīta pasaules junioru čempiones titula nākamajā gadā izcīna pasaules čempiones titulu starp pieaugušajiem (kā arī uzvara Pasaules čempionātā divus gadus pēc kārtas pēc junioru čempionāta uzvarēšanas). 2017. gada Pasaules čempionātā kļuva par pirmo sievieti pēdējo 16 gadu laikā, kas uzvar divus gadus pēc kārtas.

2018. gada 23. Ziemas Olimpiskajās spēlēs Phjončhanā kļuva par divkārtēju sudraba medaļas ieguvēju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šifrēšanas tehnika PGP

**Šifrēšanas tehnika PGP** () ir viena no izplatītākajām šifrēšanas tehnikām, ko izmanto ziņojumu aizsardzībai internetā. Šifrēšanas tehnikas pamatā ir publiskā atslēgšifrēšana. To izstrādāja Filips Zimmermans 1991. gadā.

## Vēsture

1991. gadā Fils Cimmermans (Phil Zimmermann) izveidoja pirmo PGP šifrēšanas versiju.. Nosaukums "Pretty Good Privacy" tika iedvesmots no pārtikas veikala "Ralph's Pretty Good Grocery" nosaukuma, kas atradās radio vadītāja Garisona Keilora izdomātajā Vobegonas ezera pilsētā.

Drīz pēc iznākšanas PGP šifrēšana tika izmantota ārpus ASV, un 1993. gada februārī Zimmermann kļuva par oficiālu ASV valdības kriminālizmeklēšanas mērķi par "munīcijas eksportu bez licences". Tajā laikā kriptosistēmas, kurās izmantoja atslēgas, kas lielākas par 40 bitiem, tika uzskatītas par munīciju saskaņā ar ASV eksporta noteikumiem; PGP nekad nav izmantojusi atslēgas, kas mazākas par 128 bitiem, tāpēc tajā laikā tā atbilda noteikumiem.

1997. gada decembrī PGP Inc. iegādājās uzņēmums Network Associates, Inc. ("NAI"). Zimmermann un PGP komanda ir kļuvuši par NAI darbiniekiem. NAI bija pirmais uzņēmums, kas izstrādāja likumīga eksporta stratēģiju, publicējot pirmkodu.

Symantec Corporation 2010. gada 29. aprīlī. paziņoja, ka iegādāsies PGP par 300 miljoniem ASV dolāru, lai integrētu to savā uzņēmumu drošības grupā. Šī iegāde tika pabeigta un par to tika paziņots sabiedrībai 2010. gada 7. jūnijā. PGP Desktop 10 pirmkods ir pieejams speciālistu pārskatīšanai.

Arī 2010. gadā Intel Corporation iegādājās McAfee. 2013. gadā McAfee E-Business Server tika nodots Software Diversified Services, kas tagad to pārdod, atbalsta un attīsta ar nosaukumu SDS E-Business Server.

## Atsauces
Žans Klods Kilī

**Žans Klods Kilī** (; dzimis ) ir bijušais Francijas kalnu slēpotājs. Vadošais 20. gadsimta 60. gadu beigu kalnu slēpotājs.

Divas reizes piedalījies ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). 1968. gadā Grenoblē uzvarēja visās trijās disciplīnās vīriešiem, kļūdams par veiksmīgāko spēļu sportistu. Divas reizes uzvarējis Pasaules kausa kopvērtējumā (tās arī bija pirmās divas sezonas, kad notiek šīs sacensības). 1967. gada sezonā uzvarēja arī pārējo disciplīnu kopvērtējumos. 1966. un 1968. gada Pasaules čempionātā kopumā izcīnījis sešas zelta medaļas (arī kombinācijā, kur tajā laikā tika summēti pārējo disciplīnu rezultāti).

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Goda Leģiona ordeņa lielvirsnieks (2000)
* Sudraba Olimpiskais ordenis (1987)
* Zelta Olimpiskais ordenis (1992)
* Goda ordenis (Krievija; 2014)
* *[[Skieur d'or]]* (Zelta slēpotājs; 1965, 1967) 

## Ārējās saites
Tonijs Zailers

**Tonijs Zailers** (; dzimis , miris ) bija Austrijas kalnu slēpotājs. Tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem kalnu slēpotājiem.

Startējis  Kortīnā d'Ampeco guva uzvaru visās trijās disciplīnās. Viņš kļuva par pirmo kalnu slēpotāju, kas izcīnījis trīs zelta medaļas vienās olimpiskajās spēlēs. Pēc diviem gadiem notikušajā Pasaules čempionātā gandrīz atkārtoja šādu panākumu (izcīnīja 2 zelta un 1 sudraba medaļu). Vēl ir divas Pasaules čempionāta zelta medaļas (kombinācija, kur tajā laikā tika summēti pārējo disciplīnu rezultāti).

Trīs reizes atzīts par Austrijas gada sportistu (1956, 1957, 1958), 1999. gadā — par Austrijas gadsimta sportistu. 1985. gadā SOK piešķīra olimpisko orderi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Dūda

**Jānis Dūda** (dzimis  Varakļānos) ir latviešu militārpersona, padomju armijas ģenerālmajors, Kazahstānas  bruņoto spēku veterāns.

## Militārā karjera
No 1955. gada padomju armijā, motostrēlnieku divīzijas sastāvā piedalījies 1956. gada Ungārijas revolūcijas apspiešanā. Pēc tam iestājies un 1960. gadā beidzis Tālo Austrumu tankistu skolu Blagoveščenskā. PSRS Komunistiskās partijas biedrs no 1960. gada. Dienējis Tālo Austrumu un Baltijas kara apgabalos, Vācijas Demokrātiskajā Republikā izvietotajās padomju armijas daļās. 1968. gadā piedalījies Prāgas pavasara apspiešanā. No 1976. līdz 1986. gadam Kazahijas PSR Karagandas apgabala kara komisārs. No 1985. līdz 1992. gadam bijis Latvijas PSR kara komisārs. Piedalījies Čornobiļas AES katastrofas seku likvidācijā. Latvijas PSR Augstākās padomes deputāts (1986-1990). No 1992. gada dzīvo Kazhstānā un līdz 2003. gadam bija Karagandas apgabala vadītāja palīgs militārajos jautājumos un ārkārtas situācijās. Pašlaik Kazahstānas Aizsardzības ministrijas pensionārs.

## Atsauces
Latvijas Universitātes Fizikas institūts

**Latvijas Universitātes Fizikas institūts** (LU FI) ir Latvijas Universitātes akadēmiskā pamatstruktūrvienība, specializēts zinātnes centrs, kurā pamatā nodarbojas ar magnetohidrodinamikas un siltumfizikas jautājumu izpēti.

## Vēsture
Dibināts 1946. gadā kā **[[Latvijas PSR Zinātņu akadēmija]]s Fizikas un matemātikas institūts**. 1950. gadā to pārdēvēja par LZA Fizikas institūtu. Institūta direktors Nikolajs Brāzma (1946—1948), Igors Kirko (1948—1967), Jurijs Mihailovs (1967—1992), Imants Bērsons (1992—1993), Oļģerts Lielausis (1994—1997), Agris Gailītis (1998—2000).

1993. gadā aptuveni 20 darbinieki no LZA Fizikas institūta cietvielu fizikas un kodolfizikas laboratorijām pārgāja darbā uz LU Cietvielu fizikas institūtu, bet 1997. gadā to pārveidoja par LU Fizikas institūtu, 2006. gadā par LU aģentūru.
2005. gadā Fizikas institūts saņēma finansējumu projekta "Ampēra institūta zinātniskās infrastruktūras izveidošana uz Latvijas Universitātes Fizikas institūta bāzes" īstenošanai.

2019. gada janvārī institūts pārcēlās uz Latvijas Universitātes Zinātņu māju Jelgavas ielā 1 Torņakalna apkaimē.

## Galvenie pētījumu virzieni
* Magnetohidrodinamika
* Siltuma un masas pārnese

## Laboratorijas
* Siltuma un masas pārneses laboratorija (vadītājs Elmārs Blūms)
* Fizikālās hidromehānikas laboratorija (vad. E. Platacis)
* MHD tehnoloģijas laboratorija (A. Bojarēvičs)
* MHD mašīnu teorijas laboratorija (A. Šiško)
* Elektrovirpuļplūsmu laboratorija (J. Freibergs) 
* Teorētiskās fizikas laboratorija (Agris Gailītis)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Informācija LU mājaslapā
* LU Fizikas institūts Latvijas Universitāte
Mirjama Štāle

**Mirjama Štāle** (dzimusi  Liepājā, mirusi  Rīgā) bija latviešu aktrise.

Bijusi koriste Liepājas Latviešu teātrī. Kā aktrise strādājusi Liepājas teātrī, Jelgavas teātrī un Nacionālajā teātrī. 1949. gadā savas skatuves gaitas pārtraukusi. 1958. gadā devusies pensijā.

Laikraksts “Kurzemes Vārds" iekļāvis viņu savā atlasē “20. gadsimta izcilākie Liepājas skatuves mākslinieki”.

## Atsauces
Nīderlande 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Nīderlande]] [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** ir pārstāvēta 4 sporta veidos. Olimpiskajās spēlēs ieguva 8 zelta, 6 sudraba un 6 bronzas medaļas. Visas medaļas tika iegūtas vai nu ātrslidošanā, vai nu šorttrekā. Atklāšanas ceremonijā Nīderlandes delegācijas karognesējs bija Jans Smēkenss, bet noslēguma ceremonijā — Irēna Vista.

## Dalībnieki

 — viena sportiste startēs gan ātrslidošanā, gan šorttrekā

## Medaļnieki

| width="56%" align="left" valign="top" |

| width="22%" align="left" valign="top" |

## Ātrslidošana

;Vīrieši

;Sievietes

;Komandu iedzīšana

## Skeletons

## Snovbords

;brīvais stils

;paralēlās sacensības

## Šorttreks

;Vīrieši

;Sievietes

**Skaidrojumi:** **AA** = Iecelts finālā, jo bija traucēts no cita sportista; **FA** = Kvalificējies finālam; **FB** = Kvalificējies mierinājuma kārtai; PEN = Sods; **Q** = Kvalificējies nākamajai kārtai
Ponci shēma

[thumb|[Čārlzs Ponci, kura vārdā nosaukta shēma, 1920. gadā]]
**Ponci shēma** () ir krāpnieciska kapitālieguldījumu shēma, kur tās operators izmaksā peļņu vecākiem investoriem no jaunāku investoru iemaksātiem līdzekļiem, nevis peļņu nesošas uzņēmējdarbības vai darbībām finanšu tirgos. Ponci shēmu operatori var būt gan uzņēmumi, gan privātpersonas un jaunu investoru uzmanība parasti tiek piesaistīta, piesolot lielu peļņu īsā laika periodā. Ponci shēmas ir balstītas uz pastāvīgu jaunu investoru piesaisti. Tiklīdz jauni investori shēmā līdzekļus vairs neiegulda, tā drīz vien sabrūk.

Tā nosaukta Čārlza Ponci vārdā kurš ar šādu shēmu kļuva pazīstams ASV 1920. gados.

Kaut kādā mērā Ponci shēmām līdzīgi ir spekulatīvie burbuļi, kur cilvēki pērk kādu aktīvu (piemēram, akcijas, nekustamos īpašumus vai kriptovalūta) pārliecībā, ka vēlāk to noteikti varēs pārdot dārgāk kādam citam. Taču spekulatīvos burbuļos nav viena centralizēta operatora, kas apkrāpj investorus, tos drīzāk var pielīdzināt masu hipnozei. Izņēmums ir ''pump and dump'' prakse.

Ponci shēmas piemērs ir MMM piramīda Krievijā 1990. gados.

## Atsauces

## Ārējās saites
Simetriskā atslēgšfirēšana

**Simetriskā atslēgšfirēšana** () ir šifrēšanas sistēma, kurā, atšķirībā no publiskās atslēgšifrēšanas, ziņojuma nosūtītājs un ziņojuma saņēmējs ziņojuma šifrēšanai un atšifrēšanai izmanto vienu un to pašu šifrēšanas atslēgu. Simetriskā atslēgšifrēšana ir vienkāršāka un ātrāka nekā publiskā atslēgšifrēšana, bet, lai izmantotu šo šifrēšanas sistēmu, jāatrod drošs veids, kā abām informācijas apmaiņā iesaistītajām pusēm apmainīties ar šifrēšanas atslēgām.

Populāri simetriskās atslēgšifrēšanas algoritmu piemēri ir Datu šifrēšanas standarts (DES), Uzlabots šifrēšanas standarts (AES) un RC4.

## Atsauces
Mihails Šneiders

**Mihails Šneiders** (; dzimis , miris ) bija vāciešu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Mihails Šneiders pievērsās šaha kompozīcijai 15 gadu vecumā un pirmo uzdevumu publicēja 17 gadu vecumā. Viņš sastādīja galvenokārt divviļčus, tomēr starp viņa kompozīcijām sastopami arī trīsvilči, palīgmati un pašmati.
1978.gadā viņš publicēja īsu antoloģiju ar saviem uzdevumiem "Manu uzdevumu neliela izlase".

1965. gadā FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgā komisija (PCCC) piešķīra viņam starptautiskā tiesneša un 1979. gadā starptautiskā meistara titulu šaha kompozīcijā.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Dd7! (gājiena spaids)
: 1. ... Kxe5 2. Dd4#
: 1. ... Zg4/Zg8/Zf7 2. Zxg4#
: 1. ... Zxf5 2. Txf5#
: 1. ... Lb7/La6 2. De6#
: 1. ... Lxd7 2. Zxd7#
: 1. ... Lc7/Lb6/La5 2. Dxe7#
: 1. ... e6 2. Dg7#

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mihaila Šneidera šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Norvēģija 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Norvēģija]] [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija pārstāvēta 11 sporta veidos. Pirms olimpisko spēļu sākuma Norvēģijas Olimpiskā komiteja uzstādīja mērķi savākt spēlēs vismaz 30 medaļas un iekļūt medaļu kopvērtējumā triju labāko dalībvalstu vidū. Tas tika paveikts. Spēļu noslēgumā Norvēģijas sportistiem bija visvairāk medaļu — 14 zelta, 14 sudraba un 11 bronzas medaļas. Visvairāk medaļu ieguva distanču slēpošanā (14 medaļas).

Pirms olimpisko spēļu sākuma radās pārpratums ar norvēģu olimpiskās delegācijas pabarošanu. Misēkļa dēļ delegācija 1500 olu vietā saņēma  olas. Tiek ziņots, ka šāds starpgadījums radies, pārrakstīšanās rezultātā.

## Dalībnieki

## Medaļnieki

| width="56%" align="left" valign="top" |

| width="22%" align="left" valign="top" |

## Ātrslidošana

;Vīrieši

;Sievietes

;Komandu iedzīšana

## Biatlons

;Vīrieši

Henriks Labē-Luns uz olimpiskajām spēlēm devās kā rezervists

;Sievietes

Hilde Fenne devās uz olimpiskajām spēlēm devās kā rezerviste

;Jaukti

## Distanču slēpošana

;Distances
;Vīrieši

;Sievietes

;Sprints
;Vīrieši

;Sievietes

Kari Ēire Slina, Māri Eide un Sunre Tūrvulls Fusli uz olimpiskajām spēlēm devās kā rezervisti

## Frīstaila slēpošana

;Moguls

;Sloupstails

## Hokejs

;Kopvērtējums

### Vīriešu turnīrs

; Izlases sastāvs

; Grupu turnīrs

----

----

; Kvalifikācijas izslēgšanas spēle

; Ceturtdaļfināls

## Kalnu slēpošana

;Vīrieši

;Sievietes

;Jaukti

## Kērlings

* — olimpiskie sportisti no Krievijas tika pieķerti dopinga lietošanā, tāpēc kērlinga jauktajai komandai tika atņemta bronzas medaļa, un to piešķīra Norvēģijas jauktajai komandai

## Skeletons

## Snovbords

;Brīvais stils

## Tramplīnlēkšana

;Vīrieši

* — kā rezervists uz šīm spēlēm devās Anderss Fanemels

;Sievietes

## Ziemeļu divcīņa

## Atsauces
Četri mielasti

**"Četri mielasti"** ir 2012. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Liene Linde.

## Sižets
Kādā Rīgas dzīvoklī dzīvo Anita ar saviem diviem bērniem. Katrā gadu mijā viņi kopā ar Omu un Pēteronkuli rīko svētku mielastu. Filmā parādīti četri vakari kādas ģimenes un valsts dzīvē laika posmā no 1999. līdz 2012. gadam.

## Lomās
* Baiba Broka
* Zane Aļļēna
* Kārlis Tols
* Anta Krūmiņa
* Jānis Skanis

## Atsauces
Mīlestība, nāve un televīzija

**"Mīlestība, nāve un televīzija"** ir 2000. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Arta Biseniece.

## Sižets
Varoņi filmā gan cieš negadījumā, gan nonāk komas stāvoklī, gan veic ceļojumu TV reklāmas pasaulē. Galvenais jautājums ir - palikt vai atgriezties šajā pasaulē, kura piedāvā pārtikušu, stabilu un laimīgu dzīvi?

## Lomās
* Ivars Kalniņš
* Aija Uzulēna
* Uldis Timoško
* Linda Bajāre

## Epizodēs
* Pauls Butkēvičs
* Harijs Spanovskis
* Olga Šepicka
* Baiba Broka
* Juris Žagars
* Edvards Krāsons
* Marta Averčenko
* Ingus Josts
* Ilze Auce
* Agnese Gavriloviča
* Māris Vītols

## Atsauces
Tumšie brieži

**"Tumšie brieži"** ir 2006. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Viesturs Kairišs.

## Sižets
Ria ir septiņpadsmit gadus veca meitene, kuru var raksturot kā noslēpumainu, jūtīgu un neprognozējamu dabas bērnu. Viņas ģimene nodarbojas ar briežu audzēšanu pārdošanai. Lai nopelnītu, tēvs nolemj sarīkot medības. Kad dārzā ierodas vācu mednieki, sākas Rias cīņa par briežu dzīvību.

## Lomās
* Kristīne Krūze
* Kaspars Dimiters
* Maija Doveika
* Elita Kļaviņa
* Juris Žagars

## Atsauces
Naktssargs un veļasmazgātāja

**"Naktssargs un veļasmazgātāja"** ir 2002. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Jānis Streičs.

## Sižets
Pēc šķietama atraidījuma Māris apprec meiteni, kuru nejauši saticis tajā pašā vakarā, kad ticis atraidīts. Bēgšana no jūtām lēnām pārtop jaunā mīlestībā.

## Lomās
* Aija Dzērve
* Artis Robežnieks
* Sarmīte Rubule
* Maija Doveika

## Atsauces
Mihals Krčmāržs

**Mihals Krčmāržs** (; dzimis ) ir čehu biatlonists, 2018. gada ziemas olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvējs sprintā.

## Karjera
2012. gadā Kontiolahti izcīnīja sudraba medaļu stafetē Pasaules čempionātā junioriem. Pasaules kausa sacensībās debitēja 2011.—2012. gada sezonā. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla pasaules kausā izcīnīja  Rūpoldingas posmā, iegūstot 3. vietu iedzīšanā.

Piedalījies 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos, kur ieguvis 11. vietu stafetē, bet individuālajā distancē ierindojies 60. vietā.

2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā izcīnīja sudraba medaļu sprintā, uzvarētājam Arndam Peiferam zaudējot 4,4 sekundes.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Ārējās saites
Dominiks Vindišs

**Dominiks Vindišs** (*Dominik Windisch*; dzimis ) ir Itālijas bijušais biatlonists, divkārtējs pasaules čempions (2019), trīskārtējs ziemas olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs.

## Karjera
Pasaules kausa sacensībās debitēja 2010.—2011. gada sezonā.  uzvarēja PK posma stafetē, bet individuāli pirmo uzvaru izcīnīja 2016. gada februārī Kenmorā distancē ar kopējo startu.

Pasaules čempionātā piedalās kopš 2011. gada, labāko rezultātu individuāli (1. vieta masu startā) sasniedzis 2019. gadā.

Ziemas olimpiskajās spēlēs pirmoreiz piedalījās 2014. gadā Sočos, kur Itālijas komandas sastāvā izcīnīja bronzas medaļu jauktajā stafetē. Individuāli labāko rezultātu sasniedza sprintā, uzrādot 11. rezultātu. 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā izcīnīja bronzas medaļas sprintā un jauktajā stafetē.

Pēc 2021.—2022. gada sezonas noslēdza biatlonista karjeru.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Base64

***Base64*** ir metode bināro datu atspoguļošanai ASCII simbolu virknes veidā, pārvēršot tos ciparu virknējumā ar bāzi 64. Termins nāk no MIME standarta.

Katrs *base64* skaitlis atspoguļo 6 bitus bināro datu. Trīs 8 bitu baitus (kopā 24 biti) tātad var atspoguļot ar četriem *base64* skaitļiem.

*Base64* alfabēts parasti ietver latīņu alfabēta burtus A—Z, a—z, ciparus 0—9, kā arī divus papildus simbolus, kas mēdz atšķirties atkarībā no implementācijas.

Šo metodi visplašāk izmanto e-pastā, tādā veidā nodrošinot bināru datu pārsūtīšanu teksta vēstulēs kā pielikumus.

## Skatīt arī
* *[[Ascii85]]*
* *[[Base32]]*
* *[[Base58]]*
* UUENCODE
Rudens rozes

**"Rudens rozes"** ir 2004. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Jānis Streičs.

## Sižets
Kāds sens paziņa ciemojas Astras un Vītola ģimenē. Tā rezultātā no jauna tiek uzjundītas kaislības un izjaukta ģimenes dzīves rutīna.

## Lomās
* Romualds Ancāns
* Maija Doveika
* Lauris Dzelzītis
* Baiba Kranāte
* Ģirts Krūmiņš
* Akvelīna Līvmane
* Ģirts Ķesteris
* Varis Vētra
* Juris Žagars
* Imbi Strenga

## Atsauces
Ipolits

**"Ipolits"** ir 2002. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Jānis Streičs.

## Sižets
Filmas centrā atrodas mīlas trīsstūris starp māti, meitu un znotu. Māte izmanto bīstamas psiholoģiskas rotaļas pret znotu, lai viņā atmodinātu vīrieti.

## Lomās
* Juris Kalniņš
* Katrīne Pasternaka
* Artis Robežnieks
* Viktorija Streiča

## Atsauces
UUENCODE

**UUENCODE** jeb **Unix-Unix kodēšana** () ir algoritmu kopa datņu pārveidošanai koda ASCII 7 bitu rakstzīmju virknēs, lai tās varētu pārsūtīt pa internetu.

## Skatīt arī
* Base64
* MIME

## Atsauces
Veronika Vītkova

**Veronika Vītkova** (; dzimusi ) ir čehu bijusī biatloniste.

Trīs reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (,  un ). 2014. gadā Sočos ieguvusi sudraba medaļu jauktajā stafetē kopā ar Ondržeju Moravecu, Jaroslavu Soukupu un Gabrielu Soukalovu. Sieviešu stafetē sākotnēji ieņēma 4. vietu, bet pēc Krievijas komandas diskvalifikācijas par dopinga pārkāpumiem tika iegūta bronza. 2018. gadā Phjončhanā izcīnījusi bronzas godalgu 7,5 km sprinta distancē.

Pasaules čempionātā piedalās kopš 2008. gada, izcīnījusi divas medaļas jauktajā stafetē — 2013. gadā  Nove Mesto bronzu un 2015. gadā Kontiolahti zelta medaļu.

Pasaules kausā debitējusi 2006. gadā. Vienīgo individuālo uzvaru PK posmos guvusi 2015. gada janvārī Oberhofā, sprinta distancē.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Ārējās saites

*
Dienvidkoreja 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Dienvidkoreja]] [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija mājinieki, spēļu rīkotājvalsts. Dienvidkorejas sportisti startēja visos 15 sporta veidos. Sieviešu hokejā Dienvidkorejas sportistes spēlēja kopā ar Ziemeļkorejas sievietēm zem viena karoga, kā Korejas sieviešu hokeja izlase. Atklāšanas ceremonijā Dienvidkoreja un Ziemeļkoreja ienāca zem viena karoga un to nesa abu valstu pārstāvji. Dienvidkorejas pārstāvis bija bobslejists Vons Jundžons.

## Dalībnieki

## Medaļnieki

| width="56%" align="left" valign="top" |

| width="22%" align="left" valign="top" |

## Ātrslidošana

## Biatlons

## Bobslejs

## Daiļslidošana

## Distanču slēpošana

## Frīstaila slēpošana

## Hokejs

## Kalnu slēpošana

## Kamaniņu braukšana

## Kērlings

## Skeletons

## Snovbords

## Šorttreks

## Tramplīnlēkšana

## Ziemeļu divcīņa
Hanness Haldorsons

**Hanness Haldorsons** (; dzimis ) ir bijušais Islandes futbolists, vārtsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Base58

***Base58*** ir vairākas metodes ļoti lielu skaitļu pārvēršanai alfanumeriskās simbolu virknēs. Tās ir ļoti līdzīgas *[[Base64]]*, taču no alfabēta ir izņemti simboli, kas nav burti vai cipari, kā arī ir izņemti arī burti un cipari, kurus var savstarpēji sajaukt, ja simbolu virkne ir izdrukāta uz papīra. Līdz ar to tas ir piemērots cilvēku lietošanai, ne tikai nokopējot un ielīmējot, bet arī pārrakstot ar roku.

Alfanumeriskie simboli, kas izņemti no Base58 salīdzinājumā ar *Base64*, ir 0 (nulle), O (lielais o), I (lielais i) un l (mazais L). Ir arī apakšvariants Base56, kur papildus netiek lietoti arī 1 (viens) un o (mazais o).

*Base58* lieto kriptovalūtas *[[Bitcoin]]* adresēs.
Ārons Gunnarsons

**Ārons Gunnarsons** (; dzimis ) ir Islandes futbolists, pussargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Gunnarsons spēlē Kataras Zvaigžņu līgas komandā *[[Al-Gharafa SC|Al-Gharafa]]*.

## Sasniegumi
**Cardiff City**

* Anglijas čempionāts: 2012—13

## Ārējās saites
Johans Gudmundsons

**Johans Gudmundsons** (; dzimis ) ir Islandes futbolists, pussargs, Islandes futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**AZ**

* KNVB beker: 2012—13

**Burnley**

* Championship: 2022—23

## Ārējās saites

## Atsauces
Ragnars Sigurdsons

**Ragnars Sigurdsons** (; dzimis ) ir bijušais Islandes futbolists, aizsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Göteborg**

* Allsvenskan: 2007
* Zviedrijas kauss: 2008
* Zviedrijas Superkauss: 2008

**København**

* Dānijas Superlīga: 2012–13
* Dānijas kauss: 2011–12

## Ārējās saites
Āri Skūlasons

**Āri Skūlasons** (; dzimis ) ir Islandes bijušais futbolists, aizsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Kārlis Fābels

**Kārlis Fābels** (; dzimis , miris ) bija vāciešu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Fābels sastādījis apmēram 1250 šaha kompozīcijas, starp tām tiešā mata daudzvilči un miniatūras, retro uzdevumi. Daudzi viņa uzdevumi iekļauti FIDE albumos. 1964. gadā viņam tika piešķirts starptautiskā tiesneša un 1967. gadā starptautiskā meistara tituls šaha kompozīcijā.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. ♕g2! ~ 2. a8=♘ ~ 3. ♘b6# 
: 1. ... ♗×e5 2. ♕g8+ e6 3. ♕×e6# 
: 1. ... ♗f4 2. ♕g8+ e6 3. ♕×e6#  

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kārļa Fābela šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Fabelschach 
* Fābela retro uzdevumu izlase
Marte Olsbu-Reiselanne

**Marte Olsbu-Reiselanne** (; dzimusi ) ir norvēģu bijusī biatloniste, 2022. gada ziemas olimpisko spēļu trīskārtējā čempione, 2021.—2022. gada Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāja. Ar 13 Pasaules čempionāta zelta medaļām M. Olsbu-Reiselanne ir visu laiku vistitulētākā Norvēģijas biatloniste starp sievietēm.

## Karjera
Ar biatlonu nodarbojas kopš 2005. gada. Pasaules kausa sacensībās debitēja 2012.—2013. gada sezonā 15 km individuālajā distancē Estešundā. Pirmo reizi individuāli vietu uz goda pjedestāja izcīnīja 2016. gada martā Pasaules kausa posmā Hantimansijskā, finišējot 3. vietā sprinta distancē.

Sekmīgi startējusi 2014. gada Eiropas čempionātā Nove Mesto, kļūstot par čempioni sprintā. 2016. gada Pasaules čempionātā izcīnīja divas medaļas — zeltu stafetē un bronzu jauktajā stafetē.

Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2018. gadā Phjončhanā izcīnīja sudraba medaļas sprintā un jauktajā stafetē. 2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā izcīnīja trīs zelta medaļas — jauktajā, pāru un sieviešu stafetē. 2018.—2019. gada sezonā sasniedza savu līdz šim labāko rezultātu Pasaules kausa kopvērtējumā — 4. vietu.

2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja 5 zelta medaļas: sprintā, distancē ar kopēju startu, jauktajā stafetē, jauktajā pāru (1+1) stafetē un stafetē sievietēm (vienīgā sportiste līdz šim, kas bija izcīnījusi 5 zelta medaļas vienā čempionātā bija Laura Dālmeiere 2017. gadā), kā arī 2 bronzas medaļas: iedzīšanā un 15 km individuālajā distancē. Līdz ar to viņa ieguva medaļas visās septiņās disciplīnās, kļūstot par pirmo biatlonisti, kam izdevies šāds sasniegums (2023. gada Pasaules čempionātā to pašu atkārtoja viņas tautietis Juhanness Tīngnēss Bē). 2021. gada Pasaules čempionātā izcīnīja divas zelta godalgas — sieviešu un jauktajā stafetē.

2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā kļuva par vienu no titulētākajiem sportistiem, izcīnot trīs zelta un divas bronzas medaļas, tādējādi tikai vienā disciplīnā (stafetē, kur Norvēģijas komanda bija 4. vietā) paliekot bez medaļas. 2021.—2022. gada sezonā uzvarēja PK absolūtajā kopvērtējumā, kā arī izcīnīja uzvaras sprinta un iedzīšanas ieskaitēs.

Veselības problēmu dēļ bija spiesta izlaist 2022.—2023. gada sezonas pirmo daļu un sacensību apritē atgriezās tikai pēc gadu mijas Pasaules kausa posmā Pokļukā. 2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā izcīnīja divas zelta medaļas jauktajās stafetēs un bronzu iedzīšanā.  paziņoja par sportistes karjeras beigām pēc sezonas pēdējā posma Holmenkollenē.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Lībju grāvis

**Lībju grāvis** ir Zaņas labā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos. Tek dienvidaustrumu virzienā, vidustecē no tā atdalās Lībju strauts. Ietek Zaņā augšpus Baltākroga, pie Lapiņu mājām.

## Atsauces
Līkupe

**Līkupe** (arī **Kārklupe**, augštecē **Zaļējupīte**, vidustecē **Arnika**, **Jumpraviešu upe**, **Murdēnupe**, **Šķimelene**) ir Ezeres labā krasta pieteka Saldus novada dienvidaustrumos.

Izteka - no Lielā Strīķu purva uz dienvidrietumiem no Strīķiem. Augštecē tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā, caurtekot Zaļo dīķi. Vidustecē sagriežas uz dienvidrietumiem, pie Līkupēniem - uz rietumiem, līdz pašā lejtecē, uzņemot Šarlotes upi, atkal pagriežas uz dienvidiem-dienvidaustrumiem. Lielākās pietekas - Bērnu strauts, Mazā Līkupe, Mālkalna strauts, Šarlote, Verteža. Ietek Ezerē pie Mažābeļu mājām starp Līkupēniem un Grīvaišiem. Līkupi pie ieteces Ezerē šķērso valsts autoceļš P96 (Pūri–Auce–Grīvaiši), tās krastos atrodas Līkupēni.
thumb|left|Līkupe
## Atsauces
Lībju strauts

**Lībju strauts** ir Zaņas labā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos. Tek dienvidrietumu virzienā, atdaloties no Lībju grāvja. Lībju strautu šķērso valsts autoceļš P106 (Ezere–Embūte–Grobiņa), tā krastos atrodas Lībji.

## Atsauces
Maļļu strauts

**Maļļu strauts** ir strauts, kas savieno divas dīķu sistēmas Saldus novadā starp Veldrēm un Bāliņiem. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā.

## Atsauces
Jozefs Breiers

**Jozefs Breiers** (; dzimis , miris ) bija vāciešu šaha problēmists.

Pēc profesijas — skolotājs.

## Šaha kompozīcija
Šahu spēlēt Breiers iemācījās 13 gadu vecumā. Viņš bija Ķelnes šaha kluba (*Kölner Schachclub 1861*) biedrs (un vēlāk kļuva par tā vadītāju). No 1923. gada pievērsās šaha kompozīcijai. Viņš sastādīja loģiskās skolas uzdevumus un miniatūras. Vairāk nekā 50 viņa uzdevumi ir iekļauti FIDE albumos. 1957. gadā viņam tika piešķirts starptautiskā tiesneša un 1973. gadā starptautiskā meistara tituls šaha kompozīcijā.

Sarakstījis vairākas grāmatas par šaha kompozīciju.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: Melno dāma "pieķēdēta" divu lauciņu g2 un d5 aizsardzībai: 1. ... ♕f7 2. ♘g2#, 1. ... ♕g7 2.♘×d5#, bet baltie spiesti jau gatavo spēli izjaukt.  
: **1.♕h2!** (gājiena spaids) 
: 1. ... ♕f7 2. ♘c2+ ♔f3 3. ♕g2#
: 1. ... ♕g7 2. ♘×d5+ ♔d3 3. ♕c2#
: **1. ... ♕c8! 2. ♕g2** (gājiena spaids)
: **2. ... ♕c7 3. ♘f5#**  
: **2. ...♕d7 3. ♘c2#**
: 2. ... ♘~ 2. De2#    

## Bibliogrāfija
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jozefa Breiera šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Ļeontjeva paradokss

Par **Ļeontjeva paradoksu** sauc situāciju ekonomikā, kad ar kapitālu bagāta valsts eksportē darbietilpīgas preces un importē kapitālietilpīgas preces.
Tas tika konstatēts, kad Vasīlijs Ļeontjevs 1953. gadā centās pārbaudīt Hekšera—Olina tirdzniecības teoriju, izmantojot 1947. gadā tirdzniecības statistiku par Amerikas Savienotajām Valstīm.

## Mērījumi

* 1971. gadā Roberts Baldvins paziņoja, ka 1962. gada ASV imports bija par 27% kapitālietilpīgāks kā eksports, izmantojot līdzīgas aprēķina metodes kā Ļeontjevs.

* 1980. gadā Edvards Līmers apšaubīja Ļeontjeva metodoloģiju, salīdzinot faktora saturu ar vienādu dolāru vērtību importam un eksportam. Viņš gan piekrita, ka paradokss pastāv Baldvina izmantotajos 1962. gada datos, izmantojot korektu metodi, kurā salīdzina neto eksporta un iekšzemes patēriņa faktoru saturu.

* 1999. gadā Elhanana Helpmana veiktais ekonometriskās literatūras pārskats secināja, ka paradokss eksistē, bet daži pētījumi, kas bija veikti, izmantojot ne-ASV datus bija saskaņā ar Hekšera—Olina tirdzniecības teoriju.
* 2005. gadā Kvoks un Ju izmantoja atjaunotu metodoloģiju, lai apgalvotu par zemāku vai nulles paradoksu ASV Tirdzniecības statistikā, lai gan paradokss joprojām tiek novērots citu attīstīto valstu statistikā.

## Reakcija uz paradoksu

Daudziem ekonomistiem Ļeontjeva paradokss samazināja Hekšera—Olina tirdzniecības teorijas vērtību, kas paredzēja, ka tirdzniecības tendences būtu balstītas uz konkrētiem valsts ražošanas faktoriem, kā piemēram, darbaspēks un kapitāls. Daudzi ekonomisti ir noraidījuši H-O teoriju par labu Deivida Rikardo modelim, kur tehnoloģiskās atšķirības nosaka valstu salīdzinošās priekšrocības. Šie ekonomisti apgalvo, ka ASV augsti kvalificēta darbaspēka priekšrocība ir lielāka nekā kapitāla priekšrocība. To var uzskatīt par skatīšanos uz "kapitālu" plašākā mērogā, tajā iekļaujot arī cilvēkkapitālu. Izmantojot šo definīciju, Amerikas Savienoto Valstu eksports ir ar lielu īpatsvaru uz (cilvēku) kapitālu, un tas nav īpaši izteikts, ja skatās uz nekvalificētu darbaspēku.

## Atsauces
Ozola

**Ozola** (vīriešu dzimtē Ozols; pamazinājuma formā Ozoliņa) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds, piektais izplatītākais sieviešu uzvārds Latvijā. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dana Reizniece-Ozola (1981) — šahiste un politiķe;
* Linda Ozola (1979) — filoloģe, tulkotāja un politiķe;
* Marija Ozols (Ozola, 1899—1950) — bērnu ārste un represētā;
* Zenta Ozola (1923—1942) — Sarkanās armijas sanitārā instruktore un komjauniete.

## Skatīt arī
* Ozoli (nozīmju atdalīšana)
* Ozoliņa

## Atsauces
Vasiļjeva

**Vasiļjeva** (, no personvārda Vasilijs (*Васи́лий*); vīriešu dzimtē Vasiļjevs (*Васи́льев*)) ir krievu cilmes uzvārds, devītais izplatītākais sieviešu uzvārds Latvijā.

## Skatīt arī
* Vasiļjevka

## Atsauces
Allans Serlāšiuss

**Karls Allans Serlāšiuss** (*Carl Allan Serlachius*; 1935. gadā mainīja uzvārdu uz **Serkilahti**, *Särkilahti*; dzimis , miris ) bija Somijas jurists, profesors, politiķis. Bijis Senāta loceklis un Parlamenta deputāts.

Serlāšiuss 1898. gada Helsinku Universitātē ieguva doktora grādu tieslietās. No 1902. līdz 1917. gadam viņš Helsinku Universitātē bija krimināltiesību un tiesību vēstures profesors. No 1915. līdz 1917. gadam viņš bija Helsinku Universitātes vicerektors.

No 1904. līdz 1906. gadam Allans Serlāšiuss bija divu Somijas ladtāga sasaukumu loceklis no garīdzniecības. 1912. gadā viņš iestājās Somu partijā, un no 1912. līdz 1914. gadam viņš tika ievēlēts Helsinku pilsētas padomē.

Pēc tam, kad tika gāzts Krievijas imperators, 1917. gada 26. martā sociāldemokrāta Oskari Tokoi vadībā izveidots jauns Senāts (valdība), kurā Serlāšiuss kā Somu partijas pārstāvis ieguva Iekšlietu nodaļas vadītāja posteni. Šo amatu viņš saglabāja arī Seteles senātā līdz 1917. gada 27. novembrim.

Pēc tam Allans Serlāšiuss darbojās neatkarību ieguvušās Somijas ārlietu dienestā. 1918. un 1919. gadā viņš bija vēstnieks Norvēģijā. Serlāšiuss bija Augstākās tiesas loceklis, no 1925. līdz 1935. gadam kanclers.

## Ārējās saites
* Särkilahti, Carl Allan Kokoomus

|-
Līčupīte

**Līčupīte** var būt:

* Līčupīte — Braslas pieteka
* Līčupīte — Dvietes pieteka
* Līčupīte — Ilūkstes pieteka
* Līčupīte — Riežupes pieteka
* Līčupīte — Salacas pieteka
* Bērzes pietekas Līčupes cits nosaukums
* Dvietes pietekas Patstaunes cits nosaukums
* Brocēnu ezera pietekas Kazenieku strauta nosaukums augštecē
Līčupe (Bērzes pieteka)

**Līčupe** (arī **Līce**, **Līču upīte**, **Līčupīte**) ir Bērzes kreisā krasta pieteka Saldus un Dobeles novados.

Izteka - no Zvārdes purva austrumiem. Tek austrumu virzienā. Vidustecē veido Auces un Brocēnu novada robežu. Ietek Bērzē pie Zaļkāju mājām. Līčupi vidustecē šķērso valsts autoceļš V1120 (Lielauce–Bejas).

## Atsauces
Sebastians Sāmuelsons

**Sebastians Sāmuelsons** (; dzimis ) ir zviedru biatlonists, 2018. gada ziemas olimpisko spēļu čempions stafetē un sudraba medaļas ieguvējs iedzīšanā.

## Karjera
Ar biatlonu nodarbojas kopš 2011. gada. 2015.—2016. gada sezonā sāka piedalīties IBU kausa sacensībās. Pasaules kausā debitēja  ar 19. vietu sprintā 2016.—2017. gada sezonas 1. posmā Estešundā. 2018. gada janvārī Zviedrijas komandas sastāvā uzvarēja stafetē PK posmā Oberhofā.

Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2018. gadā Phjončhanā pēc 14. vietas sprintā izcīnīja sudraba medaļu 12,5 km iedzīšanas distancē un Zviedrijas komandas sastāvā kopā ar Pepi Femlingu, Jesperu Nelinu un Frēdriku Lindstremu kļuva par čempionu stafetē. 2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā izcīnīja bronzas medaļu jauktajā pāru stafetē kopā ar Hannu Ēbergu.

2021. gada Pasaules čempionātā Pokļukā izcīnīja četras medaļas: sudrabu iedzīšanā un vīriešu stafetē, kā arī bronzu abās jauktajās stafetēs.  medaļas izcīnīt neizdevās, labāko rezultātu individuāli sasniedza sprintā, ieņemot 5. vietu, jauktajā stafetē bija 4. vietā. 2021.—2022. gada sezonā izcīnīja 3. vietu Pasaules kausa kopvērtējumā.

2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā Sāmuelsons kļuva par pasaules čempionu distancē ar kopēju startu, kā arī ieguva trīs bronzas medaļas: 20 km individuālajā distancē, iedzīšanā un stafetē. Pēc gada, kad Pasaules čempionāts risinājās Nove Mesto, izcīnīja zelta medaļu stafetē. Sāmuelsons veica pēdējo posmu un izmantoja Norvēģijas pārstāvja Vetles Šostada Kristiansena neveiksmīgo šaušanu. Sāncensim nopelnot trīs soda apļus, Sāmuelsons pēdejo šaušanu veica nekļūdīgi un finišēja pirmajā vietā. Tā Zviedrijai bija pirmā zelta medaļa vēsturē Pasaules čempionāta vīriešu stafetē. Šajā čempionātā Sāmuelsons izcīnīja arī bronzu jauktajā stafetē.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Kāri Arnasons

**Kāri Arnasons** (; dzimis ) ir Islandes bijušais futbolists, aizsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Víkingur**

* Islandes kauss: 2019, 2021
* Úrvalsdeild: 2021

**Malmö FF**

* Allsvenskan: 2005
* Zviedrijas kauss: 2005

**Malmö FF**

* Allsvenskan: 2016

## Ārējās saites
Benedikts Dolls

**Benedikts Dolls** (; dzimis ) ir vācu bijušais biatlonists, 2018. gada ziemas olimpisko spēļu bronzas medaļu ieguvējs iedzīšanā un stafetē, 2017. gada pasaules čempions sprintā.

## Karjera
Pasaules jauniešu un junioru čempionātos četras reizes uzvarējis stafetē, bet 2011. gada Pasaules čemionātā junioriem Nove Mesto izcīnījis sudraba medaļu 15 km individuālajā distancē. Pasaules kausā debitējis 2012. gada martā Hantimansijskā ar 32. vietu sprinta sacensībās. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla PK posmos izcīnija 2015. gada martā, iegūstot 3. vietu sprintā.

Ar panākumiem startējis pasaules čempionātos. 2016. gadā Holmenkollenē Vācijas komandas sastāvā kopā ar Ēriku Leseru, Arndu Peiferu un Simonu Šempu ieguvis sudraba medaļu stafetē. 2017. gadā Hohfilcenē kļuva par pasaules čempionu sprintā.

Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2018. gadā Phjončhanā izcīnīja divas bronzas medaļas — 12,5 km iedzīšanas distancē un stafetē.

2019. gada Pasaules čempionātā izcīnīja divas sudraba medaļas — jauktajā stafetē un stafetē vīriešiem. 2020. gadā Antholcā stafetē ieguva bronzu. Piedalījās arī  Pekinā. Labāko rezultātu individuāli sasniedza 20 km distancē, ieņemot sesto vietu. Startēja arī abās stafetēs, vīriešu stafetē ieņēma 4. vietu, bet jauktajā stafetē — 5. vietu.

2024. gada Pasaules čempionātā Nove Mesto izcīnīja bronzas medaļu 20 km individuālajā distancē. 2024. gada februārī paziņoja par karjeras beigām pēc 2023.—2024. gada sezonas. Karjeras laikā augstākā līmeņa sacensībās (olimpiskajās spēlēs, Pasaules čempionātā un Pasaules kausa posmos) uz pjedestāla kāpis 21 vienu reizi, tostarp izcīnījis sešas uzvaras.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Individuālās uzvaras

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Paula Stradiņa balva

**Paula Stradiņa balva** ir apbalvojums, ko piešķir par izciliem pētījumiem medicīnas vēsturē vai ievērojamu veikumu praktiskajā medicīnā. Balva ir nosaukta profesora Paula Stradiņa vārdā.
To kopš 1983. gada piešķir Paula Stradiņa Medicīnas vēstures muzejs, kopš 1991. gada kopā ar Latvijas Zinātņu akadēmijas senāta, kopš 2014. gada arī ar Rīgas Stradiņa universitātes līdzdalību.

## Apbalvoto saraksts
Paula Stradiņa balvas laureāti ir:

* Vilhelms Kaņeps, Jānis Stradiņš (1983)
* Pēteris Gerke, Boriss Petrovs (1984)
* Vilis Derums, Anatolijs Georgijevskis (1985)
* Ņina Stradiņa, Pāvels Zabludovskis (1986)
* Kārlis Arons, Jurijs Ļisicins (1987)
* Konstantīns Vasiļjevs, Arnis Vīksna (1988)
* Alfons Kaikaris, Viktors Kalniņš (1989)
* Heincs Millers-Dīcs, Ilze un Jānis Krūmaļi (1990)
* Jānis Āboliņš, Arvēds Alksnis (1991)
* Vera Rudzīte, Vladimirs Utkins (1992)
* Dzintars Alks (1993)
* Kristaps Keggi (1994)
* Aija Dirbe (1995)
* Jānis Ērenpreiss (1996)
* Jānis Strupulis (1997)
* Kristaps Zariņš, Ilmārs Lazovskis (1998)
* Zeliks Čerfass, Eivinds Larsens (1999)
* Jānis Kļaviņš (2000)
* Juris Salaks, Viktors Kalnbērzs (2001)
* Jānis Volkolākovs (2002)
* Jānis Vētra (2003)
* Anatolijs Bļugers (2004)
* Krista Hābriha, Valdis Jākobsons (2005)
* Andrejs Skaģers (2006)
* Edvīns Platkājis (2007)
* Ēvalds Ezerietis, Bertrams Zariņš (2008)
* Jānis Gaujēns, Felikss Ungers (2009)
* Jānis Gardovskis (2010)
* Lembits Allikmets (2011)
* Valdis Pīrāgs (2012) 
* Guntis Belēvičs (2013)
* Romāns Lācis (2014)
* Ramazs Šengelija (2015)
* Aigars Pētersons (2016)
* Dace Baltiņa un Māris Baltiņš (2017)
* Guna Laganovska (2018)
* Alfredo Musajo Somma (2019) 
* Andris Jumtiņš (2020)
* Pēteris Stradiņš (2022)
* Guntis Gerhards (2023)

## Atsauces