open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Indijas Tautas partija

**Indijas Tautas partija** (, BJP, , *bhārtīya jantā pārṭī*) ir viena no divām lielajām politiskajām partijām Indijā (otra ir Indijas Nacionālais kongress). Partijai raksturīga labēja politika, dažreiz raksturo kā hindu nacionālistu partiju. Divi Tautas partijas biedri ir bijuši Indijas premjerministri, tie ir Atals Bihāri Vādžpejī un Narēndra Modi. No 1998. līdz 2004. gadam partija veidoja Indijas valdošo koalīciju. Tā uzvarēja arī 2014. gada Indijas vispārīgajās vēlēšanās.

2023. gadā partijā ir 170 miljoni cilvēki, līdz ar to tā tiek uzskatīta par lielāko politisko partiju pasaule.
## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tautas partija (nozīmju atdalīšana)

**Tautas partija** var būt:

* politiskās partijas Latvijā:
** Latviešu Tautas partija, 1905. gadā dibināta politiskā partija Latvijā;
** Tautas partija, 1998. gadā dibināta politiskā partija Latvijā;
* Austrijas Tautas partija;
* Eiropas Tautas partija;
* Igaunijas Konservatīvā Tautas partija
* Indijas Tautas partija;
* Republikāņu tautas partija — politiskā partija Turcijā;
* Somijas zviedru tautas partija;
* Vācbaltu tautas partija.
Amaya

***"Amaya"*** ir 2010. gadā izdota Latvijas un Honkongas spēlfilma. Filmas režisors ir Māris Martinsons.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir Pols, kurš dodas klejojumos pa pasauli pēc tam, kad viņš izšķīries no draudzenes Lori. Honkongā Pols satiek sievieti *Amaya* un viņas ģimeni. Tomēr pagātnes jūtas atgriežas negaidītākajā vietā un laikā. Trīs sievietes Polam palīdz izdzīvot līdz šim nepieredzētas izjūtas un atrast dzīves pilnasinību.

## Atsauces

## Ārējās saites
33 zvēri Ziemassvētku vecītim

**"33 zvēri Ziemassvētku vecītim"** ir 2011. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Kādas mājas ceturtajā stāvā dzīvo Ziemassvētku vecītis, vārdā Līvija. Viņai pieder vairāk nekā 30 dzīvnieki, tai skaitā septiņi suņi, seši kaķi, balodis, jūras cūciņa un 10 degu.

## Atsauces
Viesnīca un bumba

**"Viesnīca un bumba"** ir 2014. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Šajā filmā tiek risināts jautājums par to, kāpēc pasaule ir tāda, kāda tā pašlaik ir.

## Atsauces
Mana dzīve kā Cukīni

**"Mana dzīve kā Cukīni"** () ir 2016. gada Francijas un Šveices animācijas filma, kuras režisors ir Klods Barrass. Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā.

Filma 2016. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Zootropole".

Kāds mazs zēns tiek nosūtīts uz bērnunamu pēc tam, kad viņa māte nomirst. Šajā vietā zēns iemācās uzticības un īstas mīlestības nozīmi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mīlošais Vinsents

**"Mīlošais Vinsents"** () ir 2017. gada Polijas, Lielbritānijas un ASV animācijas filma, kuras režisori ir Dorota Kobiela un Hjū Velšmans. Filmas pirmizrāde notika  Ansī kinofestivālā.

Filma 2017. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Koko noslēpums".

Filma ir veidota par gleznotāja Vinsenta van Goga dzīvi un nāvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Īsfilma par dzīvi

**"Īsfilma par dzīvi"** ir 2014. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Filmā divu minūšu laikā tiek pastāstīts stāsts par dzīvi.

## Atsauces
Skurstenis (filma)

**"Skurstenis"** ir 2013. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Reiz bija kāds skurstenis, pie kura atradās trīs mājas. Šajās mājās dzīvoja septiņas gaišmatainas meitenes.

## Atsauces
The Red Turtle

***The Red Turtle*** (, ) ir 2013. gada Francijas, Beļģijas un Japānas animācijas filma, kuras režisors ir Mihaels Dudoks de Vits. Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā.

Filma 2016. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Zootropole".

Filmā kāds vīrs kuģa avārijas rezultātā nokļūst uz pamestas salas. Tur viņš sastop sarkanu bruņurupuci, kas pārvērš vīrieša dzīvi uz visiem laikiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zēns un pasaule

**"Zēns un pasaule"** () ir 2013. gada Brazīlijas animācijas filma, kuras režisors ir Alē Abro. Filmas pirmizrāde notika  Otavas kinofestivālā.

Filma 2015. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Prāta spēles".

Filmā mazs zēns dodas piedzīvojumiem bagātā ceļojumā, lai atrastu savu tēvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anomalisa

**"Anomalisa"** ir 2015. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Čārlijs Kaufmans un Djūks Džonsons. Galvenos tēlus ir ierunājuši Deivids Tjūliss, Toms Nūnans un Dženifere Džeisone Lī. Filmas pirmizrāde notika  Teluridas kinofestivālā.

Filma 2015. gadā nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Prāta spēles".

Filmas galvenais varonis, klientu apkalpošanas speciālists, visus uztver kā vienādus līdz brīdim, kad viņa dzīvē ienāk kāda unikāla sieviete.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Breadwinner

***The Breadwinner*** ir 2017. gada Kanādas, Īrijas un Luksemburgas animācijas filma, kuras režisore ir Nora Tvomija. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Filma 2017. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Koko noslēpums".

2001. gadā Afganistāna ir pakļauta Taliban kustībai. Kad kādas jaunas meitenes tēvs tiek sagūstīts, viņa pārģērbjas par zēnu, lai nodrošinātu savu ģimeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sisero Moraess

thumb|Sisero Moraess
**Sisero Moraess** (, dzimis ) ir Brazīlijas 3D dizainers, kas specializējies tiesu medicīnas sejas atjaunošanā, kā arī cilvēkiem paredzētu protēžu un veterināro protēžu projektēšanā un modelēšanā.

Viņš piedalījās neskaitāmu reliģisko un vēsturisko personāžu, piemēram, Padujas Svētā Antonija, Romas Sv. Valentīna un ‘Četru brošu lēdijas’ Monselisas, Lagoa Santa un Sipanas pavēlnieka seju rekonstrukcijās.

Veterinārā jomā viņš izstrādāja un modelēja ķermeņa daļu protēzes dažādām dzīvnieku sugām, tostarp bruņurupučiem, papagaiļiem, suņiem, zosīm un tukāniem.

2013. gadā Sisero Moraess piedalījās projektā ‘Vārti uz Ēģipti’, kur sadarbībā ar multimediju studiju PARUS Studio no Latvijas tika rekonstuēta Rīgas Mūmijas seja Rīgas Mākslas muzeja interaktīvās ekspozīcijas vajadzībām.

## Atsauces
Četrdesmit divi (filma)

**"Četrdesmit divi"** ir 2013. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Maratona skriešana Rīgā nav no tām lietām, par ko pastāstīt ar vārdiem. Maratonu drīzāk varētu parādīt ar tēlu, trokšņu, ūdens, kustības un citu lietu palīdzību.

## Atsauces
Mārtiņš (filma)

**"Mārtiņš"** ir 2002. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Filma stāsta par to, kāpēc dzīvot, kā arī par to, cik ļoti savi bērni ir jāmīl.

## Atsauces
Slepkavība Austrumu ekspresī (1974. gada filma)

**"Slepkavība Austrumu ekspresī"** () ir 1974. gada ASV un Apvienotās Karalistes kopražojuma detektīvfilma, kuras režisors ir Sidnijs Lūmets. Filma ir Agatas Kristi romāna "Austrumu ekspresis" ekranizācija. Filma tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām Agatas Kristi grāmatu adaptācijām.

Galvenās lomas filmā atveido Alberts Finijs, Lorēna Bekola, Ingrīda Bergmane, Šons Konerijs, Džons Gilguds, Žans Pjērs Kasels, Vanesa Redgreiva, Maikls Jorks, Reičela Robertsa, Žaklīna Bisita, Entonijs Pērkinss, Ričards Vidmarks, Vendija Hilere, Martins Balzams, Žoržs Kolori. Filmas pirmizrāde notika 1974. gada 21. novembrī.

Filma nedaudz atšķiras no grāmatas: mirusī kalpone tika nosaukta par Pauleti, nevis Suzannu, Helēna Goldenberga kļuva par Helēnu Grūnvaldi un *[[Compagnie Internationale des Wagons-Lits]]* beļģu direktors mesjē Buks kļuva par itāli sinjoru Bianki.

Filma tika nominēta sešām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām viena tika iegūta — Ingrīda Bergmane ieguva balvu "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Gunārs Duburs

**Gunārs Duburs** (1934) ir latviešu ķīmiķis, habilitēts ķīmijas doktors (*Dr. habil. chem.*), Latvijas Universitātes ķīmijas profesors (1988). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (1992). Veicis starptautiskas nozīmes pētījumus heterociklisko savienojumu ķīmijas un medicīniskās ķīmijas laukā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1934. gada 12. jūnijā Rīgā. Studēja Latvijas Universitātes (LU) Ķīmijas fakultātē, kuru beidza 1957. gadā. Strādāja LZA Organiskās sintēzes institūtā (OSI) par jaunāko zinātnisko līdzstrādnieku (1957–1964), aizstāvēja zinātņu kandidāta grādu (1962) un 1964. gadā kļuva par OSI Membrānaktīvo savienojumu un b-diketonu laboratorijas vadītāju. 
1971. gadā viņš patentēja jaunu antioksidantu, radioprotektoru un augšanas stimulatoru "Dietonu".  
1971. un 1976. gadā PSRS D. Mendeļējeva ķīmiķu biedrība viņam piešķīra prēmijas, bet 1977. gadā viņš ieguva arī Latvijas PSR Valsts prēmiju par jaunu bioloģiski aktīvu savienojumu atklāšanu. 1978. gadā viņš patentēja jaunu preparātu ar nosaukumu "Foridons" ar hipotenzīvu aktivitāti un ietekmi uz veģetatīvās nervu sistēmas funkcijām.

1979. gadā viņš aizstāvēja ķīmijas zinātņu doktora grādu un 1980. gadā tika iecelts par OSI direktora vietnieku zinātniskajā darbā. 1984. gadā viņš patentēja jaunu preparātu smadzeņu asinsrites uzlabošanai un cukura diabēta ārstēšanai ar nosaukumu "Cerebrokrasts". 
1988. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Universitātes ķīmijas profesoru, 1990. gadā par Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondētājlocekli, 1992. gadā par LZA īsteno locekli.
 
2002. gadā viņam piešķīra Latvijas Valsts emeritētās zinātnieka statusu, 2006. gadā Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācija (*World Intelectual Property Organization*) Gunāram Duburam piešķīra zelta medaļu un diplomu par daudzajiem patentētajiem izgudrojumiem medicīniskajā ķīmijā, īpaši par radioprotektora Dietona izgudrošanu un ieviešanu praksē onkoloģiskajās klīnikās.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas Zinātņu Akadēmijas Prezidija prēmijas (1970, 1971, 1972, 1980, 1984)
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1977)
* G. Vanaga prēmija (1984)
* Latvijas Republikas Ministru padomes prēmija (1990)
* S. Hillera medaļa (1991)
* P. Valdena medaļa (1994)
* D. H. Grindeļa medaļa (1996)
* Latvijas Republikas Ministru kabineta balva (1999)

## Atsauces
Slepkavība Austrumu ekspresī

**Slepkavība Austrumu ekspresī** () var būt:

* Austrumu ekspresis (grāmata);
* Slepkavība Austrumu ekspresī (1974. gada filma);
* Slepkavība Austrumu ekspresī (2017. gada filma).
Over the Garden Wall

***Over the Garden Wall*** ir ASV animācijas miniseriāls, kas tika pārraidīts kanālā *[[Cartoon Network]]*. Seriālu rādīja no  līdz . Kopumā 1 sezonas laikā tika izveidotas 10 sērijas. Seriālu izveidoja Patriks Makheils, galvenās lomas ieskaņojuši Elaidža Vuds, Kolins Džīns, Melānija Linskija un Kristofers Loids.

Seriāls stāsta par diviem brāļiem, kuri apmaldījušies mežā un meklē ceļu uz mājām.

## Ārējās saites
Kubo un divas stīgas

**"Kubo un divas stīgas"** () ir 2016. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir Treviss Naits. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Filma 2016. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Zootropole".

Filmas galvenais varonis ir Kubo, zēns, kuram pieder maģiska japāņu ģitāra un kura kreisā acs tika nozagta, kad Kubo bija vēl zīdainis. Filmā Kubo ar sniega mērkaķa un vaboles palīdzību ir jāaptur savas mātes Māsas un vectēvs Raidens, kuri ir atbildīgie par Kubo kreisās acs nozagšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaiana

**"Vaiana"** () ir 2016. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Rons Klementss un Rons Muskers. Filmas pirmizrāde notika  Amerikas filmu institūta festivālā.

Filma 2016. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Zootropole".

Filmas galvenā varone ir Vaiana, Polinēzijas ciema vecākā meita. Kad briesmīgs lāsts, ko izteicis pusdievs Maui, sasniedz Vaianas salu, Vaiana atbild okeāna lūgumam atrast pusdievu, lai visu sakārtotu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oki — okeāna vidū

**"Oki — okeāna vidū"** ir 2014. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisors ir Māris Martinsons.

## Sižets
Robs, bijušais nekustamo īpašumu brokeris, kopā ar istabas biedreni Villiju uzsāk sekošanu Oki, japāņu sievietei, kura regulāri maina dzīvesvietu. Drīz vien abi sekotāji iepazīstas ar Oki pagātni un lāstu, tādā veidā sākot pārvērtēt arī savas pagātnes.

## Atsauces
Papa Gena

**"Papa Gena"** ir 2001. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Pilsētā ir vajadzīgs iemesls, lai varētu palūgt kādam cilvēkam apstāties un kādu brīdi pastāvēt kameras priekšā. Šīs filmas gadījumā tas ir Mocarts.

## Atsauces
Mostieties!

**"Mostieties!"** ir 2001. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Filmas galvenie varoņi ir Karostā satikti bērni. Filmai nebija scenārija, jo visu filmā notiekošo noteica bērni.

## Atsauces
Ruvins Ferbers

**Ruvins Ferbers** (1946) ir Latvijas fiziķis, habilitēts fizikas doktors (*Dr. habil. phys.*), Latvijas Universitātes fizikas profesors (1989). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2006).
Veicis starptautiskas nozīmes pētījumus atomfizikas jomā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1946. gada 13. decembrī Rīgā. Studēja Latvijas Universitātes (LU) Fizikas un matemātikas fakultātē, kuru beidza 1971. gadā un strādāja par LU Fizikas katedras inženieri (1971–1977). Turpināja studijas LU aspirantūrā (1975–1978), 1979. gadā aizstāvēja zinātņu kandidāta grādu un strādāja par LU Fizikas katedras asistentu (1978–1984) un docentu (1984-1989). 
1988. gadā Ļeņingradas Valsts Universitātē aizstāvēja zinātņu doktora grādu un 1989. gadā tika ievēlēts par LU Fizikas katedras profesoru un 1994. gadā par LU Atomfizikas un Spektroskopijas institūta Molekulu Optiskās polarizācijas laboratorijas vadītāju. 1997. gadā papildinājās Utrehtas Universitātes Atomfizikas departamentā.

Kopš 1998. gada ir LU Jūdaikas studiju centra valdes priekšsēdētājs.

## Zinātniskie darbi

### Monogrāfijas un rakstu krājumi
* M. Auzinsh, R. Ferber. Optical Polarization of Molecules. 1995, Cambridge: Cambridge University Press, 306 pp.; second ed. 2005, 306 pp. (angliski) 

### Atsevišķas publikācijas
* A.V.Stolyarov, I.P.Klincare, M.P.Auzinsh, M.Ya.Tamanis, R.S.Ferber. Rotational magnetic moment of the Na2 molecule in A1S+u state: Perturbation effects. - J.Chem. Phys.,1992, vol.96, pp.3510-3522.
* M.P.Auzinsh, R.S.Ferber, Emergence of circularity at linear polarized excitation of molecules. - J.Chem.Phys., 1993, vol.99, pp.5742-5747.
* M.Auzinsh, R.Ferber, A.V.Stolyarov. Separation of quadratic and linear external field effects in high J quantum beats. - J.Chem.Phys., 1994, vol.101, pp.5559-5565.
* M.Tamanis, M.Auzinsh, I.Klincare, O.Nikolayeva, A.V.Stolyarov, R.Ferber. NaK D1P electric dipole moment measurement by Stark level crossing and e-f mixing spectroscopy. -  J.Chem.Phys., 1997, vol.106, pp.2195-2204.
* O.Nikolayeva, M.Auzinsh, M.Tamanis, and R.Ferber, Electric field induced alignment-orientation conversion in diatomic molecules: analysis and observation for NaK. -  Journal of Molecular Structure, 1999, 480-481, pp.283-287.
* R. Ferber, E.A. Pazyuk, A.V. Stolyarov, A. Zaitsevskii, P. Kowalzcyk, Hongmin Chen, He Wang and William C. Stwalley. The c3S +, b3P and a3S + states of NaK revisited. -  J. Chem. Phys., 2000, vol. 112, No 13, pp. 5740-5750.
* M.Auzinsh, K.Blush, R.Ferber, F.Gahbauer, A.Jarmola, M.Tamanis. Electric field induced hyperfine level-crossings in (nD)Cs at two-step laser excitation: Experiment and theory. - Optics Communications, 2006, vol. 264, pp. 331-341.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Aleksandra fon Humbolta fonda Hanles balva (1992)

## Atsauces
Luksemburgu dinastija

thumb|Luksemburgas dinastijas ģerbonis
**Luksemburgu dinastija** bija vēlīno viduslaiku dinastija Eiropā, kuras pārstāvji starp 1308. un 1437. gadu valdīja kā Romiešu karaļi, Svētās Romas impērijas imperatori, Bohēmijas karalistes un Ungārijas karalistes karaļi. 

Dinastija cēlusies no Limburgu dinastijas, kuras zemes ietilpst mūsdienu Beļģijas Limburgā. 1247. gadā Limburgas hercoga jaunākais dēls Heinrihs V pēc mātes nāves mantoja varu Luksemburgas hercogistē. Viņa mazdēlu Heinrihu VII 1308. gadā ievēlēja par Romiešu karali. Dinastisku laulību rezultātā Luksemburgi 1310. ieguva arī Bohēmijas karalistes troni. 1346. gadā Luksemburgu pārstāvi Kārli IV ievēlēja par antikarali, un viņam drīz izdevās nostiprināties impērijas tronī. Dinastijas varas sabrukums sākās Kārļa IV dēla Vāclava IV varas laikā. 1400. gadā viņu atcēla no troņa. 1410. gadā Vāclava II brālis Sigismunds Luksemburgs nāca pie varas impērijā, taču līdz ar viņa nāvi 1437. gadā dinastijas galvenā līnija izmira.
Kurpe (filma)

**"Kurpe"** ir 1998. gadā izdota Latvijas un Vācijas spēlfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Filmas sižets risinās 20. gadsimta piecdesmitajos gados pierobežas pilsētā pie jūras. Filma veidota kā pasaka par Pelnrušķīti un viņas kurpīti, kas atrasta robežjoslā pie jūras. Par princi šajā filmā tiek uzskatīta krievu armija. Bet ko šajā filmā uzskata par Pelrušķīti?

## Lomās
* Igors Buraks
* Vadims Grosmans
* Ivars Brakovskis
* Aina Jaunzeme
* Sigita Pļaviņa
* Anita Kvāla
* Jevgenijs Ivaničevs
* Oļegs Teterins
* Aija Uzulēna
* Andrejs Garnavls
* Viktors Čestnovs
* Irina Jegorova
* Gints Kalkerts
* Līga Kaktiņa
* Dace Liepa
* Ilgvars Mačis
* Kristaps Zilinskis
* Vilke Līmans
* Ilze Rudzīte
* Jānis Kuplais
* Aivars Kalnarājs
* Rihards Belte
* Vladislavs Matoško
* Jānis Dreiblats
* Ludmila Golubeva
* *Jaan Tätte*

## Atsauces
Hadīdža bint Huvailida

**Hadīdža bint Huvailida** (, *Ḫadīǧa bint Ḫuwaylid*, dzimusi ap 555. gadu, mirusi ) bija pravieša Muhameda pirmā sieva un viņa sekotāja. Viņa dāvāja Muhamedam 6 bērnus, 2 zēnus un 4 meitas. Pirmdzimtais zēns nomira vēl mazs būdams, bet otrs dēls nomira pusaudžu gados. Viena no meitām, Fātima, apprecējās ar pēdējo, ceturto Taisni vadīto kalifu Alī ibn Abī Tālibu.

Hadīdža bija precējusies pirms tam arī ar Atikvu Ibn Aidhu Elmahzumi, kuram arī bija dzemdējusi vēl piecus bērnus, un ar Abū Halu Malaku Ibn Nabašu. Pēc Abū Halas Malaka nāves Hadīdža kļuva par turīgu atraitni. Viņa pie sevis pieņēma darbā 15 gadus jaunāko Muhamedu, kas vēlāk kļuva par viņas trešo vīru.

## Ārējās saites
Ubāns (filma)

**"Ubāns"** ir 1995. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Filma veidota par gleznotāju Konrādu Ubānu.

## Atsauces
Prāmis (filma)

**"Prāmis"** ir 1994. gada Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa. Filma uzņemta uz Latvijas un Baltkrievijas robežas 20. gadsimta 90. gadu sākumā.

## Sižets
Prāmis, šķērsojot upi (Daugavu), pārvadā cilvēkus. Gan uz otru krastu, gan uz pavisam citu valsti. Prāmim netraucē nekas, pat gadalaiku maiņa ne.

## Atsauces
Veļa (filma)

**"Veļa"** ir 1991. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Filmā tiek novērota bērnu slimnīcas ikdiena. Šoferis ar kravas automašīnu piegādā tīru veļu slimnīcas nodaļām, kurās norisinās drāmas uz dzīvību un nāvi.

## Atsauces
Ozols (filma)

**"Ozols"** ir 1997. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Filma stāsta par Sējas ozolu - vienu no Latvijas dižozoliem, kurš Sējā atrodas jau vairāk nekā 700 gadu.

## Atsauces
Baznīca (filma)

**"Baznīca"** ir 1993. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Filma stāsta par Stoļerovas draudzi, kura ceļ savu baznīcu.

## Atsauces
Iešana (filma)

**"Iešana"** ir 1991. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Filmā kristīgā jaunatne dodas svētceļojumā uz Poliju, kur viņi vēlas satikt Romas pāvestu.

## Atsauces
Pasts (filma)

**"Pasts"** ir 1995. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Ir pierasts, ka rīts sākas ar pastu. Filma ieskatās pastnieka ikdienas dzīvē, kas daudz nozīmē tiem, kas gaida pastu.

## Atsauces
Annas Ziemassvētki

**"Annas Ziemassvētki"** ir 1992. gadā izdota Latvijas īsfilma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Filmas galvenā varona ir mazā Anna, kurai priekšā viņas pirmie Ziemassvētki.

## Atsauces
Dekstera laboratorija

**Dekstera laboratorija** () ir ASV animācijas seriāls, kuru izveidoja Gendijs Tartakovskis un kas tika pārraidīts kanālā "Cartoon Network". Seriālu rādīja no  līdz . Kopumā 4 sezonu laikā tika izveidotas 78 sērijas.

Seriāls stāsta par zēnu vārdā Deksters, kurš sevi uzskata par gudrāko bērnu pasaulē, un viņa māsu Dī Dī.

Latvijā šo seriālu translēja televīzijas kanāls LNT.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čīle olimpiskajās spēlēs

**[[Čīle]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** pirmo reizi piedalījās 1896. gadā, kad notika pirmās vasaras olimpiskās spēles Atēnās. Kopš tā laika tā ir piedalījusies gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot periodu no 1900 līdz 1908. gadam, kā arī 1932. gadā. 1980. gada vasaras olimpiskās spēles Maskavā tā pēc ASV iniciatīvas izlēma boikotēt. Kopš 1948. gada Čīle startē arī ziemas olimpiskajās spēlēs, izņemot 1972. un 1980. gada ziemas olimpiskās spēles.

Līdz šim Čīle olimpiskajās spēlēs ir ieguvusi 15 olimpiskās medaļas, visas vasaras olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļu ir iegūts tenisā, boksā. Ar medaļām bagātākais Čīles sportists ir tenisists Fernando Gonsaless.

## Dalības

[250px|thumb|[Čīles delegācija 1912. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā]]

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos.

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[Olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļu sadalījums olimpiskajiem sporta veidiem

### Medaļas pa dzimumiem

## Medaļām bagātākie sportisti
[thumb|200px|[Fernando Gonsaless ir olimpiskajām medaļām bagātākais Čīles sportists]]

*Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Čīli ir ieguvuši divas vai vairāk olimpiskās medaļas.*

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
* 
*
Oļģerts Nikodemus

**Oļģerts Nikodemus** (dzimis 1954. gada 29. septembrī Kuldīgā) ir Latvijas ģeogrāfs un pasniedzējs, Latvijas Universitātes profesors (no 2002. gada), Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondentājloceklis (no 2005. gada). Specializējies augsnes zinātnē un ainavu ekoloģijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1954. gada 29. septembrī Kuldīgā. Studēja Latvijas Valsts Universitātes Ģeogrāfijas fakultātē (1975—1981), strādāja par Botānikas un ekoloģijas katedras inženieri (1979—1987), vēlāk par LU Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultātes lektoru (1987—1996). Pēc doktorantūras studijām (1995—1996) aizstāvēja doktora grādu un tika ievēlēts par fakultātes docentu (1997), asociēto profesoru (1998) un profesoru (2002). Strādāja par LU Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultātes Vides zinātnes nodaļas vadītāju (2001—2007) un bija fakultātes dekāns (2007—2016).

## Zinātniskie darbi
* Bells S., Nikodemus O. 2000. Rokasgrāmata meža ainavas plānošanai un dizainam. Rīga: Valsts meža dienests, LTS International Ltd., 75 lpp.
* Sepp K., Jagomagi J., Kaasik A., Gulbinas Z., Nikodemus O., 2001. National Ecological Networks in the Baltic Countries. The NEBI Yearbook 2001/2002. Springer, NORDREGIO, pp. 103 — 122.
* Nikodemus O., Brūmelis G., Tabors G., Lapiņa L., Pope S. 2004. Monitoring of air pollution in Latvia between 1990 and 2000 using moss. *Journal of Atmospheric Chemistry* 49; 521—531.
* Tabors G., Brūmelis G., Lapiņa L., Pospelova G., Nikodemus O. 2004. Changes in element concentrations in moss segments after cross—transplanting between a polluted and non—polluted site. *Journal of Atmospheric Chemistry* 49; 191—197.
* Nikodemus O., Bell S., Grīne I., Liepiņš I. 2005. The impact of economic, social, and political factors on the landscape structure of the Vidzeme uplands in Latvia. *Landscape and Urban Planning*. V 70, Issues 1—2. pp. 57 — 67.
* S. Bell, Z. Peneze, O. Nikodemus, A. Montarzino, I. Grīne. The value of the Latvian rural landscape. European Landscapes and Lifestyles. The Mediterranean and Beyond, 2007, Lisbon, p. 347—362.

## Atsauces
Atals Bihāri Vādžpejī

**Atals Bihāri Vādžpejī** (, *Aṭal Bihārī Vāj̈peyī*, , dzimis , miris ) bija Indijas politiķis, kā arī Indijas premjerministrs trīs termiņus Indijas 10. premjerministra amatā, vispirms uz 13 dienām 1996. gadā, pēc tam uz 13 mēnešiem no 1998. gada līdz 1999. gadam, kam sekoja pilns termiņš no 1999. gada līdz 2004. gadam.Viņš bija Indijas parlamenta loceklis vairāk nekā 40 gadus.

1998. gadā, kad Vādžpejī bija premjerministrs, Indija veica kodolizmēģinājumus, pēc kuriem tika paziņots, ka Indijai ir kodolieroči. 1999. gadā viņš centās samazināt saspīlējumu starp Indiju un Pakistānu, dodoties uz kaimiņvalsti ar autobusu, lai tiktos ar tās līderi Navāzu Šarīfu.

## Ārējās saites
Sym-Bionic Titan

**Sym-Bionic Titan** ir ASV animācijas seriāls, kuru izveidoja Gendijs Tartakovskis un Pols Radišs. Seriāls tika pārraidīts kanālā "Cartoon Network". Seriālu rādīja no  līdz . Kopumā 1 sezonas laikā tika izveidotas 20 sērijas.

## Sižets
Kādas planētas princesei, viņas miesassargam un viņu palīgam robotam nākas bēgt no savas dzimtās planētas, kur notika apvērsums, uz Zemi. Uzzinot viņu atrašanās vietu, diktators regulāri sūta uz Zemi dažādus briesmoņus, lai iznīcinātu princesi.

## Atcelšana
 *[[Cartoon Network]]* seriālu atcēla. Seriālam viss bija kārtībā ar skatījumiem, taču tam nebija rotaļlietu kampaņas. Tādēļ seriāls tika atcelts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sofija Tērnere

**Sofija Tērnere** (, dzimusi ) ir Anglijas aktrise. Atpazīstamību ieguva ar Sansas Stārkas (*Sansa Stark*) tēla atveidošanu seriālā "Troņu spēle". Par darbību šajā seriālā ir nominēta vairākām balvām, kā arī dažas no tām ieguvusi. Pazīstama arī kā Džīnas Grejas tēla atveidotāja filmā "X-cilvēki: Apokalipse".

## Ārējās saites
Latvijas Universitātes Zinātņu māja

250px|thumb|LU Zinātņu māja Jelgavas ielā 3 (pa labi).

**Latvijas Universitātes Zinātņu māja** ir Latvijas Universitātes Eksakto zinātņu un tehnoloģiju un Medicīnas un dzīvības zinātņu fakultāšu kopīga ēka Jelgavas ielā 3, Torņakalnā Rīgā. Ēka atrodas bijušās Kobronskansts dienvidu daļā.

Tā ir otrā ēka 4,5 hektārus plašajā teritorijā, kurā veidojas LU studentu pilsētiņa, ietverot jau esošo Dabas māju un būvējamo Rakstu māju, Tehnoloģiju māju, Veselības māju, Sporta māju, kā arī Studentu un viesu māju.
 
## Celtniecība
thumb|250px|Vēl nepabeigtā LU Zinātņu māja 2018. gada decembrī.
2016. gada 5. augustā LU vienojās ar pilnsabiedrību “LNK Industries Group” par Zinātņu mājas būvniecību vairāk nekā 21 miljona eiro vērtībā. Zinātņu mājas projekta autors ir arhitektu birojs SIA “Sestais stils”.
Ēkas būvniecību sāka 2017. gada vasarā. Zinātņu mājas celtniecību finansēja Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) divu Latvijas Universitātes īstenotu projektu ietvaros "Latvijas Universitātes pētniecības infrastruktūras modernizācija un resursu koncentrācija viedās specializācijas jomās" un “Latvijas Universitātes STEM studiju virzienu infrastruktūras modernizācija un resursu koncentrācija”. Zinātņu mājas svinīgā atklāšana notika 2019. gada 28. janvārī. 

## Ēka
Ēka projektēta kā **LU Zinātņu centrs** Latvijas Universitātes divu fakultāšu — Fizikas, matemātikas un optometrijas fakultātes un Medicīnas fakultātes, kā arī sešu zinātnisko institūtu (Fizikas institūts, Ģeodēzijas un ģeoinformātikas institūts, Kardioloģijas un reģeneratīvās medicīnas institūts, Atomfizikas un spektroskopijas institūts, Materiālu mehānikas institūts un Astronomijas institūts) vajadzībām. 

Ēkai ir septiņi virszemes stāvi, pagrabstāvs un jumta stāvs, iekštelpu kopējā platība ir vairāk nekā 20 000 m2. Tajā ir iespēja mācīties līdz pat 2000 studentu, kā arī izveidotas darba vietas 450 zinātniskajiem un akadēmiskajiem darbiniekiem.
Tajā ir 8 semināru telpas (katrā 10-20 vietu), 15 auditorijas: lielā auditorija ar 320 vietām; 6 vidējas auditorijas ar vietu skaitu virs 50; 8 mazās auditorijas ar vietu skaitu zem 50, 78 zinātniskās un mācību laboratorijas, 2 datorklases ar 48 darba vietām.
Zinātņu mājas ēka veidota pēc viedmājas darbības principiem ar augstu energoefektivitāti. Ēkas apkures, ventilācijas, dzesēšanas un apgaismojuma sistēmas ir automatizētas, un to darbību iespējams atsevišķi ieprogrammēt, tādējādi ietaupot resursus. Daļa no ēkas pamata pāļiem ir termopāļi, un tiem ir iespējams pievienot apsildes un dzesēšanas iekārtas zemes siltuma izmantošanai.

Ēkas kopējās izbūves un aprīkošanas izmaksas, ieskaitot iekārtu un aprīkojuma iegādi ir 36 miljoni EUR. Apmēram 33% no būvniecības kopējām izmaksām veidoja inženiertīklu izbūve (ventilācija, apkure, ūdens, kanalizācija, dzesēšana, elektroapgāde, vājstrāvas u.c.).

## Atsauces

## Ārējās saites
* tornakalns.lu.lv
Čīles olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Čīle]]s sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] ir ieguvuši medaļas.**

Līdz šim Čīle olimpiskajās spēlēs ir ieguvusi 13 medaļas, visas vasaras olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļu — 4 — ir iegūtas tenisā. Medaļām bagātākais Čīles sportists or tenisists Fernando Gonsaless, kurš olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis visa kaluma medaļas (kopā 3 medaļas). Līdz šim veiksmīgākās vasaras olimpiskās spēles bija 2004. gada vasaras olimpiskās spēles, kas notika Grieķijā, Atēnās. Tajās kopumā Čīles sportisti izcīnīja 6 medaļas (2 zelta medaļas un 4 bronzas medaļas). 

## Komandu skaitījums
*Iekļautas tikai tās komandas, kas startējušas kā nacionālās komandas, komandu sporta veidos.*

## Sportistu uzskaitījums

*Iekļauti tie sportisti, kas olimpiskajās spēlēs [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas  pārstāvot Čīli.* 
[thumb|[Fernando Gonsaless ir olimpiskajām medaļām bagātākais Čīles sportists]]

### Vasaras olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Čīle olimpiskajās spēlēs
* Čīles karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*
Bēbis boss

**"Bēbis boss"** () ir 2017. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir Toms Makgrats. Galvenos tēlus ierunājuši Aleks Boldvins, Stīvs Bušemi, Mailss Bakši, Džimijs Kimels un Līza Kudrova. Filmas pirmizrāde notika  Maiami.

Filmu 2017. gadā nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā piekāpās animācijas filmai "Koko noslēpums".

Filmas galvenais varonis ir kāds mazulis, kas nav gluži parasts bērns - viņš ir dzimis līderis un prātīgs uzņēmējs. Viņš sadarbojas ar savu septiņgadīgo brāli, lai novērstu sazvērestību ar mērķi iznīcināt mīlestību visā pasaulē.

 iznāca filmas turpinājums "Bēbis Boss: Ģimenes bizness".

## Atsauces

## Ārējās saites
Ferdinands (animācijas filma)

**"Ferdinands"** () ir 2017. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir Karloss Saldana. Galvenos tēlus ierunājuši Džons Sina, Entonijs Andersons, Džīna Rodrigeza, Keita Makkinnona un Peitons Menings. Filmas pirmizrāde notika  Dubaijā.

Filma 2017. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Koko noslēpums".

Filmā sirsnīgais bullis Ferdinands tiek kļūdaini noturēts par mežonīgu zvēru un aizvests prom no mājām. Ferdinands, apņēmības pilns atgriezties atpakaļ, savāc komandu no atstumtajiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lady Bird: Laiks lidot

**"Lady Bird: Laiks lidot"** () ir 2017. gada ASV pieaugšanas filma, kuras režisore un scenārija autore ir Greta Gērviga. Galvenās lomas atveido Sīrša Ronana, Lorija Metkalfa, Treisijs Letss, Lūkass Hedžess, Bīnija Feldšteina, Stīvens Hendersons un Timotejs Šalamē. Filmā tiek parādītas 17 gadus vecas vidusskolas vecākās klases skolnieces attiecības ar māti. Filmas pirmizrāde notika  Teljuraidas kinofestivālā.

Filma nominēta piecām Amerikas Kinoakadēmijas balvām: "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākā aktrise galvenajā lomā", "Labākā aktrise otrā plāna lomā" un "Labākais oriģinālscenārijs".

## Atsauces

## Ārējās saites
Čīles karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Čīle]]s pārstāvji un sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Čīle ir piedalījusies gan vasaras (no 1896. gada), gan ziemas olimpiskajās spēlēs (no 1948. gada). 

## Vasaras olimpiskajās spēles
[250px|thumb|[Čīles delegācija 1912. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā]]

## Ziemas olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Čīle olimpiskajās spēlēs
* Čīles olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Cīnītājs

**"Cīnītājs"** () ir 2010. gada biogrāfiskā sporta filma, kuras režisors ir Deivids Rasels. Galvenās lomas atveido Marks Volbergs, Kristians Beils, Eimija Adamsa, Melisa Leo un Džeks MakDžī. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

Filma 2011. gadā tika nominēta septiņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā divas reizes nominācijā par labāko otrā plāna aktrisi; filma ieguva balvas nominācijās "Labākais aktieris otrā plāna lomā" un "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Filma balstās uz Mikija Vorda biogrāfiju. Filmā Mikijs Vords ir jauns bokseris, kurš cenšas izvairīties no sava vecākā brāļa ēnas, lai pats izsistos boksa pasaulē.

## Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas
* "Labākā filma"
* "Labākais režisors"
* "Labākais aktieris otrā plāna lomā"
* "Labākā aktrise otrā plāna lomā"
* "Labākais oriģinālscenārijs".
* "Labākā montāža"

## Atsauces

## Ārējās saites
Tikai drosmīgie

**"Tikai drosmīgie"** () ir uz 2017. gada patiesiem notikumien balstīta filma, kura režisors ir Džozefs Kosinskis. Galvenās lomas atveido Džošs Brolins, Mailss Tellers, Džefs Bridžess, Džeimss Bedžs Deils, Teilors Kitčs un Dženifere Konelija. Filmas pirmizrāde notika 2017. gada 10. oktobrī.

## Sižets
"Tikai drosmīgie" ir uz patiesiem notikumiem balstīts stāsts par kādu ugunsdzēsēju vienību, kura 2013. gada vasarā cīnījās ar postošu savvaļas ugunsgrēku, kas apdraudēja Jarnelas pilsētu Arizonas štatā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fostera māja iedomu draugiem

**Fostera māja iedomu draugiem** () ir ASV animācijas seriāls, kuru izveidoja Kreigs Makrekens un kas tika pārraidīts kanālā "Cartoon Network". Seriālu rādīja no  līdz . Kopumā 6 sezonu laikā tika izveidotas 79 sērijas.

Latvijā šo seriālu translēja televīzijas kanāls LNT.

## Sižets
Astoņus gadus vecajam Mekam nākas atdot savu iedomu draugu Blū uz Fostera māju iedomu draugiem. Lai Blū nepaņemtu pie sevis kāds cits bērns, Mekam nākas apmeklēt Fostera māju pēc skolas.

## Sezonas

## Ārējās saites
Īstenā drošsirdība

**"Īstenā drošsirdība"** () ir 2010. gada vesterns, kura režisori, producenti un scenārija autori ir Ītans un Džoels Koeni. Galvenās lomas atveido Džefs Bridžess, Heilija Steinfelda, Mets Deimons un Džošs Brolins. Filmas pirmizrāde notika .

Filma 2011. gadā tika nominēta desmit Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā nominācijās par labāko filmu un labāko režisoru.

## Sižets
Filmā 14 gadus veca meitene Metija Rosa noalgo izaicinošu maršalu pēc tam, kad likumpārkāpējs Toms Čenijs nogalina Metijas tēvu. Metijai un maršalam pievienojas Teksasas reindžers Lebafs, kurš izseko Čeniju par štata senatora nogalināšanu. Pēc tam, kad komanda uzsāk savu bīstamo piedzīvojumu, katra komandas biedra drošsirdība tiek pārbaudīta dažādos veidos.

## Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas
* "Labākā filma"
* "Labākais režisors"
* "Labākais aktieris galvenajā lomā"
* "Labākā aktrise otrā plāna lomā"
* "Labākais adaptētais scenārijs".
* "Labākā skaņas montāža"
* "Labākā skaņa"
* "Labākais mākslinieka darbs"
* "Labākais operatora darbs"
* "Labākie kostīmi"

## Atsauces

## Ārējās saites
Natalija Oreiro

**Natalija Oreiro** (, dzimusi ) ir Urugvajas dziedātāja, aktrise un modele. Karjeru sāka ar lomu spēlēšanu latīņu pasaules seriālos. Darbojās ne tikai Urugvajā, bet arī Argentīnā. Kopš 1998. gada filmējās arī kinofilmās. Ir izdevusi trīs mūzikas albumus: *Natalia Oreiro* (1998), *Tu Veneno* (2000) un *Turmalina* (2002).

## Ārējās saites
Gaišo atmiņu mūžīgais starojums

**"Gaišo atmiņu mūžīgais starojums"** () ir 2004. gada zinātniskās fantastikas romantiskā drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Mišels Gondrī. Galvenās lomas atveido Džims Kerijs, Keita Vinsleta, Kirstena Dansta, Marks Rafalo, Elaidža Vuds, Toms Vilkinsons un Deivids Kross. Filmas pirmizrāde notika .

Filma saņēma daudz balvu, tajā skaitā Oskara balvu par labāko oriģinālo scenāriju.

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Gaišo atmiņu mūžīgais starojums" ierindojās 6. vietā.

## Sižets
Džoels Berišs pamostas un brauc nevis uz darbu, bet jūru, kaut ārā ir auksts. Viņš satiek meiteni, vārdā Klementīne, spilgtās drēbēs, ar ziliem matiem un viņi iepazīstas. Klementīnes un Džoela vētrainās attiecības ilgst jau vairākus gadus. Kādu dienu Klementīni TV raidījumā piesaista kādas firmas reklāma, kas piedāvā izdzēst atmiņas. Klementīne nolemj izmēģināt šīs firmas pakalpojumu un izdzēst Džoelu no savas atmiņas. To uzzinot, Džoels izmisumā arī nolemj izdzēst no savas atmiņas Klementīni un uzmeklē šīs ierīces izgudrotāju doktoru Merzviaku. Taču kad Džoela atmiņas viena pēc otras sāk izgaist, viņš no jauna izjūt agrāko mīlas kvēli un saprot, ka nevar draudzeni izmest no galvas.

## Lomās
* Džims Kerijs — Džoels
* Keita Vinsleta — Klementīne
* Kirstena Dansta — Merija
* Marks Rafalo — Stens
* Elaidža Vuds — Patriks
* Toms Vilkinsons — Dakteris Hauards Merzviaks
* Deivids Kross — Robs
* Džeina Ādamsa — Kerija
un citi aktieri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lasko

**Lasko** () ir ala Francijā, kas ievērojama ar tajā esošajiem vairāk nekā 600 klinšu zīmējumiem. Atrodas dienvidrietumu Francijā, Dordoņas departamentā, netālu no Montinjakas pilsētas.

Pārsvarā visos zīmējumos attēloti lieli dzīvnieki, vietējā fauna, kas atbilst paleolīta laikam. Tiek uzskatīts, ka zīmējumus veidojušas vairākas cilvēku paaudzes, precīzs zīmējumu veidošanas laiks nav zināms, bet varētu būt pirms 17 000 gadu.

Mūsdienās alu 1940. gadā atklāja četri jaunieši, kas pamanīja, ka tajā atrodami vairāki zīmējumi. 20. gadsimta 60. gados ala ieguva plašu popularitāti, 1962. gadā to apmeklēja ap 125 tūkstoši cilvēku. Lai saglabātu alu un tās zīmējumus, pēc tam tai tika ierobežota piekļuve..

1979. gadā Lasko ala iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sarkanais forts

**Sarkanais forts** ir vēsturisks nocietinājums Deli, Indijā. Mogulu impērijas imperatoru galvenā rezidence gandrīz 200 gadus — līdz 1856. gadam. Atrodas pilsētas centrā, mūsdienās šeit izveidoti vairāki muzeji. Mogulu impērijas laikā šis bija tās ceremoniālais un politiskais centrs.

Uzcelts 1639. gadā piektā mogulu imperatora Šaha Džahāna valdīšanas laikā kā nocietinātās galvaspilsētas Šahjahanabadas pils. Pils inovatīvais arhitektūras stils ietekmēja vairākas citas vēlāk uzceltās ēkas un projektētos dārzus dažādās Indijas pilsētās.

2007. gadā iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Galerija

Red_Fort_as_seen_from_Jama_Masjid's_tower.jpg
Rang_Mahal_with_Fountain_-_Western_View_-_Red_Fort_-_Delhi_2014-05-13_3243.JPG
Diwan-e-Khas-2022.jpg
Covered_market_past_the_Lahore_gate_entrance_in_Red_Fort.jpg
Red_Fort_in_Delhi_03-2016_img1.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
Ansis Bogustovs

**Ansis Bogustovs** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas televīzijas un radio žurnālists, pasākumu moderators, "3x3" nometņu rīkotājs, kā arī augstskolas pasniedzējs.

## Biogrāfija
Ansis Bogustovs absolvējis Rīgas 41. vidusskolu (tagad Rīgas Jāņa Šteinhauera vidusskola) un vēlāk — Latvijas Universitāti. Sabiedrībā zināms galvenokārt kā TV žurnālists ar karjeru dažādās TV kanālos kopš 20. gadsimta 90. gadiem. Bogustovs bijis producents, raidījumu vadītājs, aizkadra darbinieks, tekstu satura veidotājs un operators. Šobrīd strādā kanālā "TV24", kura vada aktuālo ziņu raidījumus "Ziņu TOP" un pārraidi "Globuss".

## Karjera
Ansis Bogustovs karjeru televīzijā sāka 1994. gadā kā Latvijas TV jaunatnes raidījumu redakcijas žurnālists, strādājis rīta ziņu programmā līdz 1996. gadam. Laikā no 1996. gada līdz 2005. gadam bijis Latvijas TV korespondents Maskavā, Baltijas valstīs un ilgstoši — Latvijas Televīzijas ziņu dienesta korespondents Briselē. Bogustovs ilgstoši darbojies arī Latvijas Radio, no 2012. gada līdz 2019. gada janvāra sākumam veidoja programmu "21. gs. latvietis".

Laika posmā no 2004. gada darbojies Latvijas Televīzijā ar raidījumiem "Eirobusiņš" un "Viss Notiek" bijis daļa no Latvijas TV komandas un turpinājis darboties šajā TV kanālā līdz pat 2012. gadam.

Kopš 2015. gada septembra Ansis Bogustovs kanālā "TV24" vada divas pārraides — "Ziņu TOP5" un starptautisko notikumu analīzes pārraidi "Globuss"; bieži vada vai piedalās arī citos šīs televīzijas raidījumos.

## Privātā dzīve
Ansis Bogustovs ir precējies, ir četri bērni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ansis Bogustovs — Latvijas Radio
* Anša Bogustova TV programma "Globuss"
* Ansis Bogustovs — Linkedin platformā
Imrāns Hāns

**Imrāns Ahmads Hāns Nijazi** (, dzimis ) ir Pakistānas politiķis un bijušais kriketa spēlētājs. No  līdz 2022.&nbsp;gada 11. aprīlim bija Pakistānas premjerministrs. Viņš ir partijas "Pakistānas kustība par taisnību" līderis.

No 1971. līdz 1992. gadam spēlējis Pakistānas kriketa izlasē. Bijis izlases kapteinis. Piedalījies piecos Pasaules kausa kriketā finālturnīros, 1992. gadā kopā ar Pakistānas izlasi to arī izcīnījis. Uzņemts kriketa slavas zālē.

## Ārējās saites
Dominika olimpiskajās spēlēs

**[[Dominika]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** pirmo reizi piedalījās 1996. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles notika ASV pilsētā Atlantā. Kopš tā laika tā ir piedalījusies visās vasaras olimpiskās spēlēs. Dominika 2014. gadā debitēja arī ziemas olimpiskajās spēlēs. Tā ir arī vienīgā reize, kad tā līdz šim piedalījusies ziemas olimpiskajās spēlēs. 

Līdz šim Dominika ir izcīnījusi vienu olimpisko medaļu —  Tea Lafonda ieguva zelta medaļu trīssoļlēkšanas sacensībās.

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[Olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

## Medaļām bagātākie sportisti
[200px|thumb|[Tea Lafonda ir vienīgā Dominikas sportiste, kura ir izcīnījusi medaļas olimpiskajās spēlēs]]

## Karognesēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Bērniem viss kārtībā

**"Bērniem viss kārtībā"** () ir 2010. gada ASV komēdijdrāma, kuras režisore ir Liza Holodenko. Galvenās lomas atveido Anete Beninga, Džūliana Mora, Marks Rafalo, Mija Vašikovska un Džošs Hatčersons. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filma 2011. gadā tika nominēta četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām: "Labākā filma", "Labākā aktrise galvenajā lomā", "Labākais aktieris otrā plāna lomā" un "Labākais oriģinālscenārijs".

Filmā divi bērni, kuri tikuši ieņemti ar mākslīgās apaugļošanas palīdzību, iepazīstas ar savu bioloģisko tēvu un ieved viņu savā netradicionālajā ģimenē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viktors Zemgals

**Viktors Zemgals** (īstajā vārdā **Viktors Burakovs**; dzimis 1952. gada 6. septembrī) ir latviešu popmūzikas dziedātājs. Viņa muzikālā karjera sākusies 1969. gadā, grupā "Dzintara Lelles", bet sabiedrībai plašāk zināms ar grupu "Eolika", kurā Zemgals Borisa Rezņika vadībā darbojās kopš 1980. gada.

## Karjera
Viktors Zemgals kā mūziķis sevi sāka realizēt jau skolas gados, kā dalībnieks Emīla Dārziņa speciālās mūzikas vidusskolas (tagad Rīgas Doma kora skolas) zēnu korī, kā arī profesionālajos kolektīvos, tostarp Alvja Birkova 1969. gadā dibinātajā "Dzintara Lelles" un Aleksandra Kublinska veidotajā "Jūrmalas Balsis" 1976. gadā. Tomēr lielāku atzinību guva V. Zemgala iesaistīšanās komponista Borisa Rezņika "Eolika".

Muzikālo izglītību Viktors Zemgals ieguva J. Vītola Latvijas valsts konservatorijas (tagad Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija) mūzikas pedagoģijas nodaļā. "Eolika" kā Latvijas popmūzikas fenomens ilga 30 gadus, taču Zemgals sevi realizēja arī soloprojektos un viņa kompozīcija "Magnolijas Zieds" ir viena no raksturīgākajām, raksturojot šo solokarjeras posmu.

Vairāku gadu garumā Viktors Zemgals pildīja laika ziņu moderatora lomu Latvijas Televīzijā, kopš 1993. gada papildinot LTV "Panorāma" komandu.

V. Zemgals kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Zemnieku savienības, Latvijas Kristīgo demokrātu savienības un Latgalē Latgales demokrātiskās partijas saraksta.

## Skandāli
Dažus mēnešus pēc "Eolikas" 30. gadadienas koncerta 2010. gadā plašāka sabiedrība uzzināja par nesaskaņām grupas dalībnieku vidū. Viktors Zemgals gan periodiski pievienojies "Eolikai" jubilejas koncertprojektos, taču akcentējot Zemgalu kā solomākslinieku.

V. Zemgals pieteica ģimenes maksātnespēju 2015. un 2020. gadā.

## Atsauces
Ziemas pīšļi

**"Ziemas pīšļi"** () ir 2010. gada drāmas filma, kuras režisore ir Debra Granika. Galvenās lomas atveido Dženifere Lorensa, Džons Hauks, Kevins Breznehans, Deils Dikijs, Garets Dilahants, Šerila Lī un Teits Teilors. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filma 2011. gadā tika nominēta četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām: "Labākā filma", "Labākā aktrise galvenajā lomā", "Labākais aktieris otrā plāna lomā" un "Labākais adaptētais scenārijs".

Filmā pusaudzei no Ozarkas apgabala ir jāatrod savs pazudušais tēvs, lai tā pasargātu ģimeni no izlikšanas no mājas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Es esmu mīlestība

**"Es esmu mīlestība"** () ir 2009. gada Itālijas romantiskā drāma, kura režisors ir Luka Gvadanjīno. Galvenās lomas atveido Tilda Svintone, Flavio Parenti, Edoardo Gabrielīni un Pipo Delbono. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijā.

Filma 2011. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākie kostīmi".

## Sižets
Emma atstāja Krieviju, lai kopā ar savu vīru dzīvotu Itālijā. Laika gaitā Emma ir kļuvusi par ietekmīgas ģimenes locekli un trīs bērnu māti, tomēr tajā pašā laikā viņa nejūtas līdz galam piepildīta. Kādu dienu Antonio, talantīgs šefpavārs un Emmas dēla draugs, liek pamosties Emmas emocijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vēl viens gads

**"Vēl viens gads"** () ir 2010. gada Apvienotās Karalistes filma, kuras režisors ir Maiks Lī. Galvenās lomas atveido Leslija Menvila, Džims Brodbents un Ruta Šīna. Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā.

Filma 2011. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais oriģinālscenārijs".

Filmā tiek apskatīti četri gadalaiki kāda precēta pāra dzīvē un attiecībās ar ģimeni un draugiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pilsēta (filma)

**"Pilsēta"** () ir 2010. gada trillera filma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un aktieriem ir Bens Afleks. Galvenās lomas filmā bez Bena Afleka atveido Rebeka Hola, Džeremijs Renners, Bleika Laivlija un Džons Hemms. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijā.

Džeremijs Renners par savu darbu filmā tika nominēts 2011. gada Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā".

Kāds zaglis mēģina līdzsvarot jaunas apzagšanas plānošanu ar savām jūtām pret kādu bankas darbinieci, kura ir saistīta ar vienu no zagļa iepriekšējiem darbiem, kā arī FIB aģentu, kurš vēlas notvert zagli ar visu viņa komandu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kung Fu Panda 3

**"Kung Fu Panda 3"** () ir 2016. gada ASV un Ķīnas kopražojuma animācijas filma, kuras režisore ir Dženifera Ju Nelsone. Galvenos tēlus ierunājuši Džeks Bleks, Dastins Hofmans, Andželīna Džolija, Deivids Kross, Sets Rogens un Lūsija Liu. Filmas pirmizrāde notika  Ķīnā. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "Kung Fu Panda 2".

Atradis savu sen pazudušo tēvu, Po dodas uz slepenu vietu, kuru dēvē par pandu paradīzi, lai satiktu savus sugas brāļus. Taču drīz vien līdz viņiem nonāk ziņa par ļaundari Kaju, kurš ir sācis metodiski iznīcināt visus Ķīnā mītošos kung fu cīņas meistarus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mao

**Mao** var būt:

* Mao Dzeduns, Ķīnas komunistu līderis;
* Mao Asada, Japānas sportiste;
* Mao, pilsēta Spānijā.

## Skatīt arī
* Maoisms