open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dienvidslāvija 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Dienvidslāvijas Karaliste|Serbu, horvātu un slovēņu karaliste]]** (vēlākais nosaukums: **Dienvidslāvijas Karaliste**) piedalījās 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kas norisinājās Beļģijas pilsētā Antverpenē no 1920. gada 14. augusta līdz 12. septembrim. Šī bija pirmā reize, kad Dienvidslāvija piedalījās olimpiskajās spēlēs.

1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Dienvidslāvija bija pārstāvēta ar 15 sportistiem (visi vīrieši), kuri startēja vienā olimpiskajā sporta veidā — futbolā.

Šajās olimpiskajās spēlēs Dienvidslāvina nespēja izcīnīt olimpiskās medaļas.

## Dalībnieki
### Dalībnieku skaitījums

* Slavins Cindričs ()
* Artūrs Dubravčičs ()
* Ivans Granecs ()
* Andrija Kojičs ()
* Emīls Perška ()
* Branimirs Porobičs ()
* Rūdolfs Rupecs ()
* Nikola Simičs ()
* Jaroslavs Šifers ()
* Josips Šolcs ()
* Stanko Tavčars ()
* Dragutins Vragovičs ()
* Dragutins Vrfuka ()
* Vjekoslavs Župančičs ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējās saites
* Yugoslavia at the 1920 Antwerpen Summer Games
Pēdējā spēle

**Pēdējā spēle** () ir 1999. gada sporta drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Braiens Robinss. Galvenās lomas atveido Džeimss van der Bīks, Džons Voits, Pols Volkers, Rons Lesters un Skots Kāns. Filmas pirmizrāde notika .

Džonatans Moksons ir rezerves amerikāņu futbola spēlētājs Vestkanānas vidusskolas futbola komandā. Pēc tam, kad viena no galvenajām zvaigznēm tiek savainota, Džonatans nopelna iespēju iet sākumsastāvā un aizvest komandu līdz uzvarai izšķirošajā spēlē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grābēji

**Grābēji** () ir 2010. gada asa sižeta krimināltrilleris, kura režisors un viens no scenārija autoriem ir Džons Lesenhops. Galvenās lomas atveido Mets Dilons, Pols Volkers, Idriss Elba, Džejs Hernandezs, Maikls Īlijs, *[[T.I.]]*, Kriss Brauns un Heidens Kristensens. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

Banku aplaupītāju grupa saprot, ka viņu vairākus miljonus dolārus vērto plānu sāk apdraudēt kāds sīksts un cinisks detektīvs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pamesti sniegos

**Pamesti sniegos** () ir 2006. gada izdzīvošanas drāmas filma, kas balstīta uz 1983. gada filmu *Antarctica*. Filmas režisors ir Frenks Māršals. Galvenās lomas atveido Pols Volkers, Brūss Grīnvuds, Mūna Blodguda, Maikls Īlijs un Džeisons Bigss. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Milzīgs aukstums liek diviem Antarktikas pētniekiem atstāt savu kamanu suņu komandu, lai sāktu cīnīties par savu izdzīvošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
She's All That

***She's All That*** ir 1999. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kas balstīta uz Džordža Bernarda Šova lugu "Pigmalions" (*Pygmalion*) un 1964. gada filmu *My Fair Lady*. Filmas režisors ir Roberts Iskovs. Galvenās lomas atveido Fredijs Prinss jaunākais, Reičela Lī Kuka, Metjū Lilards, Pols Volkers, Džodija Lina O'Kīfa, Kīrans Kalkins un Kevins Pollaks. Filmas pirmizrāde ASV notika .

Viens no vidusskolas populārākajiem puišiem sader ar savu draugu, ka viņš uz skolas izlaiduma nakti pārvērtīs vienu no skolas nepievilcīgajām meitenēm skaistulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārgarita Etvuda

**Mārgarita Etvuda** (, dzimusi ) ir Kanādas dzejniece, romānu rakstniece, literatūrkritiķe, esejiste, izgudrotāja, skolotāja un vides aktīviste. Ir izdotas vairākas viņas dzejas grāmatas, romāni un citi darbi, starp ievērojamākajiem darbiem ir “Iznirstot” (1972), “Istabenes stāsts” (1986) un “Aklais slepkava” (2000). Ir ieguvusi Bukera balvu, Artura Klārka balvu, Franca Kafkas balvu un citus apbalvojumus.

## Ārējās saites
Etvuds

**Etvuds**, sieviešu **Etvuda**, () var būt:

* Džordžs Etvuds — angļu matemātiķis, fiziķis;
* Mārgarita Etvuda — Kanādas rakstniece.
Dienvidslāvija 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Dienvidslāvijas Karaliste]]** piedalījās 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kas norisinājās ASV pilsētā Losandželosā no 1932. gada 30. jūlija līdz 14. augustam. Šī bija ceturtā reize, kad Dienvidslāvija piedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs.

1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Dienvidslāviju pārstāvēja tikai viens sportists, Veļko Narančičs, kurš startēja vieglatlētikas sacensībās. Šī ir visu laiku mazākā Dienvidslāvijas komanda, kas ir piedalījusies vasaras olimpiskajās spēlēs.

Dienvidslāvijas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija vieglatlēts Veļko Narančičs.

## Dalībnieki
### Dalībnieku skaitījums
* Veļko Narančičs ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējās saites
* Yugoslavia at the 1932 Los Angeles Summer Games
PW-Sat2

***PW-Sat2*** bija Polijas nanopavadonis. Tas bija apgādāts ar izvēršamu buru, kas darbojas līdzīgi kā bremzēšanas izpletnis, un bija paredzēts atmosfēras bremzēšanas koncepcijas pārbaudei. Kosmiskais aparāts orbītā tika palaists 2018. gada decembrī. 

140px|left
Pavadonis tika izgatavots augstskolā Varšavas Politehnika sadarbībā ar Polijas Zinātņu akadēmijas Kosmisko pētījumu centru.

*PW-Sat* ar masu aptuveni 2 kg veidots *[[CubeSat]] 2U* formā. Tā izmēri ir 20 × 10 × 10 cm. Pavadonim bija plāna materiāla bura, kuras laukums izvērstā stāvoklī ir 4 m². Saliktā stāvoklī modulis bija 8 × 8 × 5 cm un aizņēma ceturto daļu pavadoņa. Buras izvēršanas procesa novērošanai tika uzstādīta kamera ar skata leņķi 65°.
200px|left

## Lidojuma gaita
*PW-Sat2* tika palaists  18:34 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Full Thrust]]* no no Vandenberga Gaisa spēku bāzes starta laukuma *SLC-4E*. Kopā ar *PW-Sat2* tika palaisti 65 mazie pavadoņi.

2018. gada 29. decembrī veiksmīgi tika izvērsta bura.

2021. gada 23. februārī pavadonis nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''PW-Sat'' vietne  
* ''PW-Sat 2'' *Gunter's Space page*
Antonio Ristevskis

**Antonio Ristevskis** (; dzimis  Skopjē) ir Ziemeļmaķedonijas kalnu slēpotājs.

Pārstāvēja Maķedoniju 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 2010. gadā bija delegācijas karognesējs olimpiādes atklāšanas ceremonijā. Viņa iegūtā 53. vieta milzu slalomā bija augstākais sasniegums Maķedonijai 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, savukārt 29. vieta slalomā bija augstākais sasniegums Maķedonijai 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un vispār valsts ziemas olimpisko spēļu dalības vēsturē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemeļmaķedonijas karogs

**Ziemeļmaķedonijas karogs** () ir viens no Ziemeļmaķedonijas nacionālajiem simboliem. To veido stilizēta dzeltena saule sarkanā laukā, no tās astoņi stari vienmērīgi visos virzienos. Par valsts karogu tas kļuva 1995. gadā, kad tika pieņemta Ziemeļmaķedonijas konstitūcija (tajā laikā Maķedonijas konstitūcija).

## Dažādu laiku karogi

Flag of Macedonia (1992–1995).svg|Maķedonijas karogs no 1992. līdz 1995. gadam
Flag of the Socialist Republic of Macedonia (1946–1992).svg|Maķedonijas Sociālistiskās Republikas (atradās Dienvidslāvijas SFR sastāvā) karogs no 1946. līdz 1992. gadam
Flag of Macedonia (1944–1946).svg|Maķedonijas Tautas Republikas karogs no 1944. līdz 1946. gadam
Bonriki starptautiskā lidosta

**Bonriki starptautiskā lidosta** () ir starptautiskā lidosta Kiribati, kas apkalpo Taravas atolu, kas pilda valsts galvaspilsētas funkcijas. Avosbiedrību *[[Air Kiribati]]* un *[[Coral Sun Airways]]* bāzes lidosta.

Lidlauku Otrā pasaules kara laikā 1943. gadā ierīkoja ASV Bruņotie spēki. Pēc kara lidosta tika pārveidota civilām vajadzībām.

Regulārie lidojumi visu gadu:

* : Brisbena
* : Nadi
* : Abajanga, Abemama, Butaritari, Kuria, Maiana, Nonouti, Ziemeļu Tabiteuea
* : Madžuro
* : Ponpeja
* : Jarena
* : Funafuti
* : Honiara

## Ārējās saites
Karvas muiža

**Karvas muiža** () bija Vidzemes muiža, kas atradās mūsdienu Alūksnes novada Karvas ciemā. Mūsdienās no muižas apbūves saglabājusies pārvaldnieka māja (celta 19. gadsimta pirmajā pusē), stallis (1850. gads) un magazīna (19. gadsimts), kas ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Dažādos laikos muiža piederējusi Rautenfeldu dzimtai un Tranzē dzimtai. Pēc agrārās reformas muižas pārvaldnieka mājā ierīkoja Karvas septiņgadīgo skolu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Latvijas muižas un pilis un citas interesantas vietas
Nomans Čelebidžihans

**Nomans Čelebidžihans** (, dzimis 1885. gadā, miris ) bija Krimas tatāru politiķis un sabiedriskais darbinieks, Krimas Tautas Republikas pirmais priekšsēdētājs, Krimas, Baltkrievijas, Lietuvas un Polijas musulmaņu pirmais muftijs. Rakstīja prozu un dzeju. Pazīstams arī kā dzejoļa *Ant etkenmen* autors, kas kļuva par Krimas tatāru himnu. 

Par godu Nomanam Čelebidžihanam tika atklātas memoriālās plāksnes Simferopolē (2017) un Ičņā (2018).

## Atsauces
Juris Kļaviņš

**Juris Kļaviņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu diriģents, pedagogs.

## Dzīvesgājums
1962. gadā absolvēja Emīla Dārziņa speciālās mūzikas vidusskolas kordiriģentu klasi. Studēja Jāzepa Vītola Latvijas Valsts konservatorijā, 1967. gadā Ludmilas Pismennajas vadībā absolvēja Kordiriģēšanas nodaļu.

Kopš 1971. gada bija profesors Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas kordiriģēšanas nodaļā.

No 1987. gada līdz 1992. gadam strādāja par Valsts Radio un televīzijas Teodora Kalniņa kora māksliniecisko vadītāju un galveno diriģentu. 
No 1988. gada līdz 2009. gadam bija Latvijas Universitātes jauktā kora "Juventus" mākslinieciskais vadītājs. Kopš 2007. gada – Latvijas Universitātes absolventu jauktā kora “Jubilate” galvenais diriģents un mākslinieciskais vadītājs.

## Darbība Dziesmu svētkos
* XX, XXI, un XXII Vispārējo latviešu Dziesmu un XII Deju svētku virsdiriģents
* XXV, XXVI un XXVII Vispārējo latviešu Dziesmu un XVII Deju svētku Goda virsdiriģents

## Apbalvojumi
* Latvijas PSR Augstākās padomes prezidija Goda raksts (1988)
* Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieks (1999) 
* Latvijas Universitātes Goda biedra diploms (2008)

## Atsauces
Artūrs Bobkovics

**Artūrs Bobkovics** (1885—1959) bija latviešu diriģents, Latvijas Universitātes jauktā kora "Juventus" izveidotājs.

## Dzīvesgājums
thumb|200px|Latviešu strēlnieku Rezerves pulka kapelmeistars Artūrs Bobkovics.

Dzimis 1885. gada 10. janvārī Rīgā tirgotāja ģimenē. Mācījās Gustava Gižicka Mūzikas skolā Rīgā un Leipcigas konservatorijā, specializējās diriģēšanā Zonderhauzenas konservatorijā, papildinājās Ķelnē (1903—1906). Pēc atgriešanās dzimtenē bija jaundibinātā Rīgas Simfoniskā orķestra diriģents (1910—1912), pēc tam mūzikas skolotājs Liepājā un simfonisko koncertu diriģents (1912–1914). Pirmā pasaules kara laikā izveidoja Rezerves latviešu strēlnieku pulka orķestri.

Pēc Latvijas Universitātes izveides bija tās Mūzikas direktors, nodibināja un vadīja Latvijas Universitātes kori "Juventus" (1920–1950).

Miris 1959. gada 8. februārī Rīgā.

## Atsauces
Lilija Amerika

**Lilija Amerika** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

Aktierspēli apguvusi Dailes teātra I studijā, pēcāk bijusi ilggadēja Dailes teātra aktrise. Darbojusies arī Jelgavas teātrī, Drāmas teātrī un Leļļu teātrī. Filmējusies filmās "Nepabeigtās vakariņas" un "Teātris".

## Atsauces
Hellas Sat 3 / Inmarsat S EAN

***Hellas Sat 3 / Inmarsat S EAN*** ir sakaru operatoru *[[Hellas Sat]]* (*[[ArabSat]]* meitas uzņēmums) un *[[Inmarsat]]* sakaru pavadonis. Tas ģeostacionārajā orbītā tika palaists 2017. gada jūnijā.

*Hellas Sat* aparatūra nodrošina sakaru pakalpojumus Eiropā, Tuvajos un Vidējos Austrumos un Āfrikā. *Inmarsat* aparatūra nodrošina mobilos sakarus Eiropā aviācijas sakaru tīklam *[[European Aviation Network|EAN]]*, paredzēta galvenokārt lidmašīnu pasažieriem, kā arī drošības un glābšanas dienestiem.

Pavadoni izgatavoja Francijas uzņēmums *[[Thales Alenia Space]]* uz platformas *[[Spacebus-4000C4]]* bāzes. *Hellas Sat* derīgā krava ir 44 Ku un 1 Ka joslas raiduztvērēji. *Inmarsat* raiduztvērēji darbojas S un Ka joslā.

*Hellas Sat 3* tika palaists  21:15 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* (lidojums *VA238*) no Gviānas kosmiskā centra kopā ar sakaru pavadoni *[[GSAT-17]]*.

*Hellas Sat 3 / Inmarsat S EAN* tika izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 39° austrumu garuma, līdzās *[[Hellas Sat 2]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hellas Sat fleet  Hellas Sat
* Inmarsat S EAN  Inmarsat
* VA238 Launch kit Arianespace
* EAN (European Aviation Network) eoPortal, ESA
* Hellas Sat 3 at 39.0°E TV chanals, lyngsat.com
* HellasSat 3 / Inmarsat-S-EAN (EuropaSat) Gunter Dirk Krebs
Tbilisi metropolitēns

**Tbilisi metropolitēns** ()  ir metro sistēma, kas apkalpo Gruzijas galvaspilsētu Tbilisi. Atvērts , kļūstot par ceturto metro sistēmu PSRS (pēc Maskavas, Ļeņingradas, Kijivas). Tas sastāv no 23 stacijām, kas ir izvietotas uz divām līnijām, kopējais līniju garums ir 27,3 km. Sistēma darbojas no sešiem rītā līdz pusnaktij un viens brauciens maksā 50 tetrus.

Būvniecība tika uzsākta 1952. gadā. Tika plānota arī trešā metro līnija, dažās vietās tika uzsākta arī būvniecība, tomēr tā netika pabeigta.

## Stacijas
### Akhmeteli—Varketili līnija
# "Akhmetelis teatri" (bijušā "Gldani"; atvērta );
# "Saradžišvili" (bijušā "Guramišvili"; atvērta );
# "Guramišvili" (bijušā "TEVZ"; atvērta );
# "Grmagele" (atvērta );
# "Didube" (atvērta );
# "Gociridze" (bijušā "Elektrodepo"; atvērta );
# "Nadzaladevi" (bijušā "Oktomberi"; atvērta );
# "Sadguris moedani I" (bijušā "Vazilis moedani"; atvērta );
# "Mardžanišvili" (atvērta );
# "Rustaveli" (atvērta );
# "Tavisuplebis moedani" ("Brīvības laukums"; bijušā "Leninis moedani" ("Ļeņina laukums"; atvērta );
# "Avlabari" (bijušā "26 komisari"; atvērta );
# "300 Aragveli" (atvērta );
# "Isani" (atvērta );
# "Samgori" (atvērta );
# "Varketili" (atvērta ).

### Saburtalo līnija
# "Sadguris moedani II" (bijušā "Vazilis moedani"; atvērta );
# "Cereteli" (bijušā "Ceretelis gamziri"; atvērta );
# "Teknikuri universiteti" ("Tehniskā universitāte"; bijušā "Politeknikuri"; atvērta );
# "Camedicino universiteti" ("Medicīnas universitāte"; bijušā "Komkavširi"; atvērta );
# "Delisi" (bijušā "Viktor Gociridze" (1992—2007); atvērta );
# "Važa-Pšavela" (atvērta );
# "Sačelmcipo universiteti" ("Valsts universitāte"; atvērta ).

## Foto galerija

Map of Tbilisi Metro - თბილისის მეტროს რუკა.svg|Tbilisi metro shēma
Merto Station TAVISUPLEBIS MOEDANI.jpg|Nokļūšana stacijā (stacija "Tavisuplebis moedani")
Renewed Avlabari M Station Tbilisi 06.jpg|Stacija "Avlabari"
Renewed Tsereteli M Station Tbilisi 06 - part of the tbilisi metro 2006 renovation process.jpg|thumb|Stacija "Cereteli"
Metrostation Didube.jpg|thumb|Stacija "Didube"
Gotsiridze (21034838106).jpg|thumb|Stacija "Gociridze"
Metro station Mardzhanishvili.jpg|thumb|Stacija "Mardžanišvili"

Tsereteli Metro Station.jpg|thumb|Iekšējais vestibils, stacija "Cereteli"

Metro station 'Rustaveli', Tbilisi (Photo A. Muhranoff, 2011).jpg|thumb|Ieeja "Rustaveli" stacijā
Isani Metro Station - Tbilisi, Georgia - 1.jpg|thumb|Ieeja "Isani" stacijā
Station Square - Tbilisi Metro.jpg|thumb|Ieeja "Sadguris moedani I" stacijā
Metro Tsereteli Outside the station - Tbilisi.jpg|thumb|Ieeja "Cereteli" stacijā


## Ārējās saites
* Tbilisi transporta kompānijas mājaslapa
* Tbilisi metro UrbanRail.net
Bosnija un Hercegovina 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Bosnija un Hercegovina]]** piedalījās **[[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Austrālijas pilsētā Sidnejā no 2000. gada 15. septembra līdz 1. oktobra. Šī bija trešā reize, kad Bosnija un Hercegovina piedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs.

2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Bosniju un Hercegovinu pārstāvēja 9 sportisti (7 vīrieši un 2 sievietes), kuri startēja 4 olimpiskajos sporta veidos — džudo, peldēšanā, šaušanā un vieglatlētikā. Visvairāk sportistu, 4 sportisti, no Bosnijas un Hercegovinas startēja vieglatlētikā. 

2000. gada Sidnejas spēlēs Bosnijas un Hercegovinas sportisti nespēja izcīnīt olimpiskās medaļas. 

Bosnijas un Hercegovinas karognesējs 2000. gada Sidnejas spēļu atklāšanas ceremonijā bija vieglatlēts Elvīrs Krehmičs.

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

#### Vīrieši
* Nedžads Fazlija ()
* Janko Gojkovičs (
* Duro Kodžo ()
* Elvīrs Krehmičs ()
* Zorans Novakovičs (
* Žeļko Paničs (
* Žeļko Petrovičs ()

#### Sievietes
* Arijana Jaha ()
* Dijana Kojiča ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējas saites
* Bosnia and Herzegovina at the 2000 Sydney Summer Games
Baškīrijas dabas rezervāts

**Baškīrijas dabas rezervāts** (, ) ir dabas rezervāts, kas atrodas Baškortostānā, Krievijā, Urālu dienvidu daļā. Tika izveidots , tā platība ir 49 609 hektāri.

1951. gadā tika likvidēts, sākās intensīva meža ekspluatācija. Atjaunots 1958. gadā.

Rezervātā ir augsta bioloģiskā daudzveidība, sastopama Sibīrijas, Eiropas, Centrālāzijas un citu tipu veģetācija. 80% no rezervāta teritorijas klāj meži. Teritorijā ir saskaitītas 812 vaskulāro augu, 95 aļģu, 42 sēņu, 322 ķērpju un 124 sūnu sugas. Rezervātu apdzīvo tipiskie Urālu dienvidu dzīvnieki. Ir saskaitītas 275 mugurkaulnieku, 17 zivju, 3 abinieku, 6 rāpuļu sugas.

## Ārējās saites

## Atsauces
Nav laiks mirt

**"Nav laiks mirt"** () ir 2021. gada spiegu asa sižeta filma. Filmas režisors ir Kerijs Fukunaga, scenārija autori Fukunaga, Skots Bērnss un Fībi Volere-Bridža. Šī ir 25. Džeimsa Bonda filmu sērijas filma, ko producēja *[[Eon Productions]]* kinokompānijai *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]*. Denjels Kreigs piekto un pēdējo reizi atveido izdomāto MI6 aģentu Džeimsu Bondu. Reifs Fainss, Neomija Herisa, Bens Višo, Rorijs Kinirs, Džefrijs Raits, Lea Sedū un Kristofs Valcs atveido lomas no iepriekšējām filmas sērijām, bet pārējās nozīmīgās lomās filmējušies Rāmī Māleks, Ana de Armasa un Lašana Linča.

Filmas izveide sākta 2016. gadā. Šī ir pirmā sērijas filma, ko starptautiski izplatīja *[[Universal Pictures]]*, kas ieguva izplatīšanas tiesības no *[[Columbia Pictures]]* pēc filmas "007: SPEKTRS". Amerikas Savienotajās Valstīs izplatīšanas tiesības palika kompānijai *[[United Artists|United Artists Releasing]]*. *Universal Pictures* tāpat ir tiesības filmu izplatīt mājas medijiem.

Deniju Boilu sākotnēji uzaicināja režisēt filmu un būt par scenārija līdzautoru kopā ar Džonu Hodžu, bet radošo domstarpību dēļ 2018. gada decembrī abi pameta projektu. Mēnesi vēlāk paziņoja, ka Boilu aizstās Fukunaga. Lielākā daļa galveno lomu atveidotāju sadarbības līgumus parakstīja 2019. gada aprīlī. Filmēšana ilga no 2019. gada aprīļa līdz oktobrim.

Sākotnēji filmas pasaules pirmizrāde bija ieplānota 2020. gada aprīlī, bet sakarā ar vīrusa COVID-19 pandēmiju to pārcēla uz  Apvienotajā Karalistē, savukārt ASV uz . Pēc vairākkārtējas pirmizrādes pārcelšanas tā norisinājās  Karaliskajā Albertholā, bet nākamajā dienā filma jau bija skatāma Apvienotās Karalistes kinoteātros. Latvijā filmas pirmizrāde notika 1. oktobrī, bet ASV pirmizrāde — 8. oktobrī. Filma pārsvarā saņēmusi pozitīvas kritiķu atsauksmes. Filmas starptautiskie kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, padarot to par ceturto ienesīgāko 2021. gada filmu.

Filma nominēta 94. Kinoakadēmijas balvai trijās kategorijās — "Labākā dziesma", "Labākā skaņa" un "Labākie vizuālie efekti", no kurām ieguva balvu kategorijā "Labākā dziesma" (*[[No Time to Die (dziesma)|No Time to Die]]*, autori Billija Ailiša un Fineass O'Konels). Tādējādi tā kļuva par trešo Bonda filmu pēc kārtas ar Kreigu Bonda lomā pēc filmām "Operācija "Skyfall"" (2012) un "007: SPEKTRS" (2015), kas saņēmusi balvu kategorijā "Labākā dziesma". Šajā kategorijā filma ieguva arī Zelta globusa balvu. Vēl filma bija nominēta 75. BAFTA kino balvai piecās kategorijās, no kurām balvu ieguva kategorijā "Labākā montāža".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Džeimsa Bonda oficiālā mājaslapa
SGS-1 / Hellas Sat 4

***SGS-1 / Hellas Sat 4*** (*Saudi Geostationary Satellite 1 / Hellas Sat 4*) ir Saūda Arābijas organizācijas Karaļa Abdulaziza Zinātnes un tehnolofiju pilsēta (*KACST*) un sakaru operatora *[[Hellas Sat]]* (*[[ArabSat]]* meitas uzņēmums) sakaru pavadonis. Tas ģeostacionārajā orbītā tika palaists 2019. gada februārī.
Pavadonis nodrošina sakaru pakalpojumus Eiropā, Tuvajos un Vidējos Austrumos un Āfrikā.

Pavadoni izgatavoja ASV uzņēmums *[[Lockheed Martin]]* uz platformas *[[LM2100]]* (modernizēta *[[A2100]]*) bāzes. *SGS-1* raiduztvērēji darbojas Ka joslā; daļu no tiem izmanto *[[Arabsat]]* meitasuzņēmums *Halasat*. *Hellas Sat* derīgā krava ir Ku joslas raiduztvērēji.

*SGS-1 / Hellas Sat 4* tika palaists  21:01 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* (lidojums *VA247*) no Gviānas kosmiskais centra. Tas palaists kopā ar Indijas sakaru pavadoni *[[GSAT-31]]*.

*SGS-1 / Hellas Sat 4* tika izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 39° austrumu garuma, līdzās *[[Hellas Sat 3 / Inmarsat S EAN]]* un *[[Hellas Sat 2]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hellas Sat fleet  Hellas Sat
* SGS1 القمر السعودي للاتصالات KACST
* VA247 Launch kit Arianespace
* HellasSat 4/SaudiGeoSat 1 Gunter Dirk Krebs
Alfa (etoloģija)

[thumb|300x300px| [gorillas|Gorillu alfa tēviņi var saņemt preferenciālu attieksmi, piemēram, saņemt apkopi no citiem grupas biedriem]]
Dzīvnieku sociālajos pētījumos visaugstākā pakāpe tiek reizēm norādīta kā **alfa**. Tēviņi, mātītes vai abi var būt alfas atkarībā no sugas. Ja tēviņš un mātīte pilda šo lomu kopā, tos dažreiz dēvē par alfa pāriem. Citi dzīvnieki vienā un tajā pašā sociālajā grupā var izrādīt cieņu vai citu sugai raksturīgu uzvedību pret alfu vai alfām. 

Alfa dzīvnieki parasti iegūst priekšrocības piekļūt pārtikai un citām vēlamām lietām vai darbībām, lai gan šis ir mainīgs paradums, kas variē starp sugām. Tēviņu vai mātīšu alfas var iegūt priekšrocības vairošanās iespējām; dažām sugām reproducējas tikai alfas vai alfa pāri. 

Alfa var sasniegt savu statusu ar fizisko spēku un agresiju, vai ar sociālo centienu palīdzību, un veidojot alianses iekšējā grupā.  Dažreiz indivīds ar alfa statusu mainās, bieži cīnoties starp dominējošo un pakārtoto dzīvnieku. Šīs cīņas bieži notiek līdz nāvei, atkarībā no dzīvnieka.

## Beta un omega
Sociāliem dzīvniekiem hierarhiskā sabiedrībā dažreiz tiek piešķirti rangi etoloģijas pētījumos. 

Beta dzīvnieki bieži darbojas kā otrie komandieri aiz valdošā alfa tēviņa vai alfas, un tie ieņems alfa īpatņa vietu, ja alfa mirst vai citādi vairs netiek uzskatīts par alfa tēviņu. Dažās putnu sugās tēviņi sapulcējas pāros, kur beta tēviņi palīdz alfa tēviņiem. Ir konstatēts, ka dzīvnieku sociālajam kontekstam ir būtiska ietekme uz to uzvedību, un dzīvnieka vispārējiem reproduktīvajiem panākumiem.  

Omega (parasti kā ω) ir antonīms, ko izmanto, lai aprakstītu zemāko hierarhiskās sabiedrības kastu. Omega dzīvnieki ir pakļauti visiem pārējiem dzīvnieku sabiedrībā, un citi grupas dalībnieki sagaida, ka tie paliks pakļauti visiem. Omega dzīvniekus pārējie dažkārt mēdz izmantot, lai izrādītu neapmierinātību, vai piešķirot viszemāko prioritāti pārtikas iegūšanā. 

## Atsauces
Bjarezina

**Bjarezina** (, ) jeb **Berezina** () ir upe Baltkrievijā, Dņepras pieteka. Upes garums ir 613 km, tās izteka atrodas kilometru no Dokšicu pilsētas un plūst caur Centrālo Bjarezinas līdzenumu. Upes baseinā izveidots Bjarezinas biosfēras rezervāts. Lielākās apdzīvotās vietas upes krastos ir Dokšici, Barisava, Bjerazino, Babruiska un Svjetlahorska.

## Ārējās saites
Bosnija un Hercegovina 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Bosnija un Hercegovina]]** piedalījās **[[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Grieķijas galvaspilsētā Atēnās no 2004. gada 13. līdz 29. augustam. Šī bija ceturtā reize, kad Bosnija un Hercegovina piedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs, kopš Dienvidslāvijas sabrukuma.

2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Bosniju un Hercegovinu pārstāvēja 9 sportisti (7 vīrieši un 2 sievietes), kuri startēja 8 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu, 2 sportisti, no Bosnijas un Hercegovinas startēja vieglatlētikā, savukārt pārējos sporta veidos startēja pa vienam sportistam. Bosnija un Hercegovina pirmo reizi bija pārstāvēta tekvondo un tenisā. 

2004. gada Atēnas spēlēs Bosnijas un Hercegovinas sportisti nespēja izcīnīt olimpiskās medaļas. 

Bosnijas un Hercegovinas karognesējs 2004. gada Atēnu spēļu atklāšanas ceremonijā bija sporta šāvējs Nedžads Fazlija, savukārt noslēguma ceremonijā — galda tenisists Srbans Miličevičs.

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

#### Vīrieši
* Nedžads Fazlija ()
* Amels Mekičs ()
* Srdans Miličevičs ()
* Žeļko Paničs ()
* Zorans Prerads ()
* Jasmīns Salihovičs ()
* Emīrs Šarganovičs ()

#### Sievietes
* Jasminka Gubera ()
* Mervana Jugiča-Salkiča ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējās saites
* Bosnia and Herzegovina at the 2004 Athina Summer Games
Krāgaskalna pusmuiža

**Krāgaskalna pusmuiža** () bija Vidzemes pusmuiža, kas atradās mūsdienu Alūksnes novada Alsviķu pagastā Krāgaskalnā. Tā bija Tūjas muižas pusmuiža. Muižas apbūves komplekss ir 19. gadsimta vidus vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Kompleksā ietilpst pārvaldnieka māja, kūts ar slēgtu pagalmu un kūts - šķūnis (celts 1846. gadā).

## Ārējās saites
*Latvijas muižas un pilis un citas interesantas vietas
Hačkars

**Hačkars** () ir tradicionāls armēņu krusta akmens kāda cilvēka vai notikuma piemiņai. To izgatavo no tufa, granīta, marmora vai bazalta. Hačkaru izgatavošanas tradīcija un tehnika 2010. gadā tika iekļauta UNESCO cilvēces nemateriālās kultūras mantojuma sarakstā.

Kaut arī parastais hačkara motīvs ir krusts, kas novietots virs rozetes vai saules diska, katrs hačkars, vismaz teorētiski, ir ar unikālu dizainu. Hačkaru izgatavošanas vēsture izsekojama vismaz no 9. gadsimta. Vecākais hačkars, kura izgatavošanas gads ir konstatēts, ir no 879. gada. Hačkaru izgatavošanas klasiskais periods ir no 12. līdz 14. gadsimtam. Tiek lēsts, ka pasaulē saglabājušies apmēram 40 000 vēsturisko hačkaru. Tā kā vēsturiski armēņi kompakti apdzīvojuši daudz lielāku teritoriju nekā mūsdienās, daudzi hačkari atrodas mūsdienu Turcijas, Azerbaidžānas, Irānas un Gruzijas teritorijā. Daudzi no tiem laika gaitā ir iznīcināti. Vislielākā hačkaru koncentrācija līdz 20. gadsimta beigām, kad to no 1998. līdz 2006. gadam iznīcināja Azerbaidžānas armija, atradās Džulfas armēņu kapsētā Nahčivanā. Mūsdienās vislielākā hačkaru koncentrācija ir Noraduzas kapsētā Sevana rietumu krastā.

Sākot no 20. gadsimta hačkari kā armēņu identitātes simboli un armēņu genocīda piemiņas vietas tiek izvietoti visā pasaulē, kur eksistē armēņu diaspora. 1990. gadā iepretim Bastejkalnam tika uzstādīts hačkars, kas tika atgādāts no Armēnijas. Tas veltīts armēņu genocīda upuru piemiņai, kā arī kā pateicība par Latvijas palīdzību 1988. gada Armēnijas zemestrīces seku likvidēšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Symbol of armenian identity
2019. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža

**2019. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža** bija šosejas riteņbraukšanas viendienas sacensības, kas notika 28. aprīlī. Tā bija 105. reize, kad notika Ljēža—Bastoņa—Ljēža sacensības un tās bija 20. sacensības 2019. gada UCI Pasaules tūres kalendārā.

Sacensībās uzvarēja Dānijas sportists Jakobs Fūglsangs (**'), kurš apsteidza [[Dāvids Formolo|Dāvidu Formolo]] un [[Maksimilians Šahmanis|Maksimilianu Šahmani]] (abi **').

## Komandas

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Silva Kaputikjana

**Silva Kaputikjana** (; 1919. gada 20. janvāris—2006. gada 25. augusts) bija armēņu dzejniece un politiskā aktīviste. Viena no pazīstamākajām divdesmitā gadsimta armēņu rakstniecēm, atzīta par "vadošo Armēnijas dzejnieci" un "divdesmitā gadsimta armēņu dzejas dižo dāmu". Lai gan Kaputikjana bija Komunistiskās partijas locekle, viņa bija ievērojama armēņu nacionālo centienu aizstāve. 

Viņas pirmais dzejoļu krājums tika publicēts 1940. gadu vidū. 1950. gados viņa jau ieņēma  nozīmīgu lomu Padomju Armēnijas literatūrā. Bez armēņu valodas viņa rakstīja arī krievu valodā, un daudzi viņas darbi tika tulkoti citās valodās, ieskaitot latviešu. Vēlākā padomju periodā viņa bieži pievērsās politiskiem un citiem jautājumiem.

## Atsauces

**Bibliogrāfija**
*
*
*

## Ārējās saites

* Silvas Kaputikjanas uzruna Latvijas Tautas frontes 1. kongresā
Zeļenodoļska

**Zeļenodoļska** (; ) ir pilsēta Tatarstānā Krievijas Federācijā. Zeļenodoļskas rajona administratīvais centrs. Atrodas Volgas kreisajā krastā, 38 kilometrus no republikas centra Kazaņas.

1865. gadā pieminēta kā ciems Kabačišče, kopš 1897. gada ciemats ieguva nosaukumu Paratska, no 1928. gada darba ciemats *Zeļonij Dol*. 1932. gadā ieguva pilsētas statusu un Zeļenodoļskas nosaukumu. Kopš 19. gadsimta beigām kuģu ziemošanas un remonta vieta, kas lika pamatus Zeļenodoļskas kuģu būvētavai.

Pēc 2019. gada datiem pilsētā dzīvo 99 743 iedzīvotāji.

## Galerija

Zeleny Dol Station and surroundings 08-2016 img1.jpg|Finiera rūpnīca
Zeleny Dol Station and surroundings 08-2016 img3.jpg|Tiničlikas mošeja
Zeleny Dol Station and surroundings 08-2016 img4.jpg|Svētā Andreja baznīca
Zeleny Dol Station and surroundings 08-2016 img7.jpg|Kravas vilcieni dzelzceļa stacijā *Zeļonij Dol*
Zeleny Dol Station and surroundings 08-2016 img9.jpg|*Zeļonij Dol* stacijas ēka
Zeleny Dol Station and surroundings 08-2016 img5.jpg|*Zeļonij Dol* stacijas apkārtne
Зеленодольск Жилой комплекс завода Волго-Вишерского общества.jpg|Dzīvojamās ēkas pilsētā


## Atsauces

## Ārējās saites
Ščolkine

**Ščolkine** (, , ) ir Ukrainas pilsēta Krimas Autonomās Republikas Lenines rajonā. Pilsēta tika dibināta 1978. gadā, kad tika uzbūvēta Krimas atomelektrostacija. Pilsēta ir nosaukta par godu krievu kodolfiziķim Kirilam Ščolkinam. Līdz 1992. gadam Ščolkine bija ciems. Pēc 2014. gada datiem pilsētā dzīvo 10620 cilvēki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Filips Hitils

**Filips Hitils** (, dzimis ) ir čehu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2025) Hitils pārstāv NHL komandu Vankūveras "Canucks". Hitilu 2017. gada NHL draftā draftēja Ņujorkas "Rangers" ar 21. numuru. Hitils ir pārstāvējis arī AHL komandu Hartfordas "Wolf Pack" un Čehijas Ekstralīgas klubu PSG Zlín.

2025. gada 31. janvārī Hitils, un amerikāņu  aizsargs Viktors Mančīni un nosacītā 2025. gada pirmās kārtas drafta izvēle tika aizmainīti uz Vankūveras "Canucks" komandu, apmaiņā pret amerikāņu uzbrucēju J. T. Milleru, zviedru aizsargu Ēriku Brenstrēmu un tiesībām uz aizsargu Džeksonu Doringtonu.

Čehijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Armēnija 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Armēnija]]** piedalījās ** [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Ķīnas galvaspilsētā Pekinā no 2008. gada 8. līdz 24. augustam. Armēnijai šīs bija 4. vasaras olimpiskās spēles kopš Padomju Savienības sabrukuma.

2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Armēniju pārstāvēja 25 sportisti (23 vīrieši un 2 sievietes), kuri startēja 7 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu, 9 sportisti, no Armēnijas startēja cīņas sportā.

Armēnija šajās vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja 5 olimpiskās medaļas (1 sudraba un 4 bronzas medaļas), kas pēc medaļu kopskaita ir labākais Armēnijas sasniegums olimpiskajās spēlēs. Divas medaļas (1 sudraba un 1 bronzas medaļa) tika izcīnītas svarcelšanā, cīņas sportā tika izcīnītas divas bronzas medaļas, savukārt boksā tika izcīnīta vieta bronzas medaļa. Šī bija pirmā medaļa Armēnijai boksā. Sākotnēji arī svarcēlājs Tigrans Gevorgs Martirosjans izcīnīja bronzas medaļu svarcelšanā, taču pēc pozitīvām dopinga analīzēm tā tika atņemta.

Armēnijas karognesējs 2008. gada Pekinas spēļu atklāšanas ceremonijā bija vingrotājs Alberts Azarjans, savukārt noslēguma ceremonijā valsts karogu nesa cīkstonis Harutjuns Jenokjans.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[2008. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2008. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Dalībnieku skaitījums

#### Vīrieši
* Armāns Adikjans ()
* Roman Amojans ()
* Norairs Bahtamjans ()
* Martins Berberjans ()
* Ovaness Danieljans ()
* Ovaness Davtjans ()
* Gevorgs Davtjans ()
* Meliks Džanojans ()
* Hračiks Džavahjans ()
* Arsēns Džulfalakjans ()
* Deniss Forovs ()
* Edgars Gevorgjans ()
* Ara Hačatrians ()
* Andraniks Hakobjans ()
* Eduards Hambardzumjans ()
* Harutjuns Jenokjans ()
* Mikaels Kolojans ()
* Surens Markosjans ()
* Tigrans Gevorgs Martirosjans ()
* Tigrans Vardans Martirosjans ()
* Karens Mnacakanjans ()
* Armēns Nazarjans ()
* Jurijs Patrikejevs ()

#### Sievietes
* Ani Hačikjana ()
* Hripsime Huršudjana ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Atsauces

## Ārējās saites
* Armenia at the 2008 Beijing Summer Games
Kerzona līnija

thumbnail|235px|Kerzona līnija (zilā krāsā) aptuveni atbilst mūsdienu Polijas un Baltkrievijas, kā arī Polijas un Lietuvas robežai
**Kerzona līnija** ir demarkācijas līnija starp Polijas Otro republiku un Krievijas Padomju Sociālistisko Republiku, ko 1919. gada Parīzes miera konferencē ierosināja Apvienotās Karalistes ārlietu ministra Džordža Kerzona vadīta darba grupa. To poļi noraidīja un pēc Poļu—padomju kara saglabāja savas robežas līdz Otrajam pasaules karam. 1946. gadā, pēc pasaules kara, Kerzona līnija tika izmantota robežas novilkšanai starp Polijas Tautas Republiku un Padomju Savienību. 

Pēc PSRS sabrukuma šī robežlīnija kļuva par robežu starp Poliju, no vienas puses, un Ukrainu un Baltkrieviju, no otras puses.

Pastāvēja divas piedāvātās Kerzona līnijas — A un B.

## Deportācijas
thumb|Otrās Polijas Republikas teritorijā dzīvojošās tautas (poļu autoru karte)
Kopš 1945. gada septembra, kad tika noteikta jaunā PSRS un Polijas robeža, Polijas valdība uzsāka ukraiņu piespiedu deportāciju uz PSRS teritoriju. Līdz 1946. gada augustam tika pārcelti aptuveni 483 tūkstoši ukraiņu.

Gandrīz visi citu tautību iedzīvotāji, kas palika Polijā pēc piespiedu pārvietošanas uz PSRS (vairāk nekā 150 000), 1947. gadā operācijas "Visla" ietvaros tika deportēti uz Polijas ziemeļrietumu zemēm.

## Ārējās saites
Takers Karlsons

**Takers Svonsons Maknīrs-Karlsons** (; dzimis 1969. gada 16. maijā) ir ASV konservatīvais politiskais komentētājs, kurš no 2016. līdz 2023. gadam *[[Fox News]]* TV kanālā vadīja vakara politisko raidījumu *Tucker Carlson Tonight*. 

Par žurnālistu Karlsons kļuva deviņdesmitajos gados, kad sāka rakstīt dažādiem žurnāliem, tostarp *The Weekly Standard*. No 2000. līdz 2005. gadam viņš bija CNN komentētājs, kā arī TV raidījuma *Crossfire* līdzautors. No 2005. līdz 2008. gadam vadīja MSNBC nakts programmu *Tucker*. 2009. gada viņš sāka strādāt *Fox News* kā politiskais analītiķis. 2010. gadā Karlsons līdzdibināja un strādāja par galveno redaktoru konservatīvo ziņu un viedokļu *The Daily Caller* portālā. 2023. gada aprīlī *Fox News* Karlsonu atlaida.

## Karjera

### ''Fox News Channel'' (2009—2023)
2009. gada maijā *[[Fox News]]* paziņoja, ka Karlsons tika pieņemts darbā kā *Fox News* politiskais analītiķis. Viņš bija biežs paneļu viesis Fox vakara satīras šovā *Red Eye w / Greg Gutfeld ,* kurš bieži uzstājās *All-Star Panel* segmentā TV raidījumā *Special Report with Bret Baier*. Karlsons bija arī *Hannity* šova vadītāja Henitija aizvietotājs tā prombūtnes laikā un vadīja  *Fox News* speciālizlaidumu “Cīņa par mūsu bērnu prātiem” (*Fighting for Our Children's Minds*).

#### ''Tucker Carlson Tonight'' (2016—2023)
2016. gada 14. novembrī Carlson uzsāka *Tucker Carlson Tonight* *Fox News* TV kanālā. Raidījums *Tucker Carlson Tonight* tika izveidots, lai nomainītu raidījumu *On the Record*. Izrāde debitēja kā "tīkla visvairāk skatītā gada programma noteiktajā laika posmā". Raidījuma pirmā sērija, ko noskatījās 3,7 miljoni cilvēku, guva lielāku atzinību nekā iepriekšējais *On the Record* raidījums.

2018. gada oktobrī *Tucker Carlson Tonight* ar 3,2 miljoniem vakara skatītāju bija otrais skatītākais visizdevīgākajā raidlaikā (*primetime*) rādītais kabeļtelevīzijas šovs pēc *Hannity*. 2019. gada janvārī šova skatītāju skaits bija samazinājies par sešiem procentiem, līdz 2,8 miljoniem vakara skatītāju.

2023. gada aprīlī *Fox News* paziņoja par Karlsona atlaišanu. *Fox* nesniedza konkrētu iemeslu tam, kādēļ Karlsons pametis mediju, tādā veidā veicinot spekulācijas, ka Karlsona atlaišana ir saistīta ar neseno *Fox News* izlīgumu lietā par neslavas celšanu no balsošanas iekārtu uzņēmuma "Dominion", Karlsona izteikto kritiku, kas bija vērsta pret *Fox* vadību, vai arī ar tiesas procesu, kuru bijusī *Fox* producente Abbija Grosberga ierosināja pret Karlsonu, piesaucot sliktos darba apstākļus, kurus, veidojot Karlsona šovu, bija spiesta pieciest.

## Ārējās saites
* Karlsona NNDB profils
* 
* C-SPAN uzstāšanās

## Atsauces
Alfa (nozīmju atdalīšana)

**Alfa** var būt:

* alfa — grieķu alfabēta pirmais burts;
* tirdzniecības parks "Alfa" — tirdzniecības parks Rīgā;
* AS Alfa RPAR — pusvadītāju rūpnīca Rīgā;
* RD Alfa - mikroelektronikas rūpnīca Rīgā;
* alfa (etoloģija).
Fonds DOTS

**Fonds DOTS** jeb **Fonds atvērtai sabiedrībai DOTS** (līdz 2014. gada 21. augustam **Sorosa fonds — Latvija**) ir nevalstiskā organizācija Latvijā, kura tika dibināta 1992. gadā kā daļa no Atvērtās sabiedrības fondu tīkla Eiropā.

## Darbība
Fonds Latvijā izveidots, lai atbalstītu un attīstītu atvērtas sabiedrības izveidi, palīdzētu atrast risinājumus un idejas pilsoniskas sabiedrības attīstībai. Fonda deklarētais mērķis ir stiprināt demokrātijas kvalitāti un celt sarunu kultūru Latvijā. Līdztekus fonda darbība vērsta uz to, lai raisītu cilvēku interesi un līdzdalību sabiedriskajos un politiskajos procesos, kā arī radītu iesaistošu un iekļaujošu vidi diskusijām, sarunām un intelektuālajai zinātkārei. 

Ar fonda palīdzību Latvijā ir izveidotas arī citas nevalstiskās organizācijas un iestādes kā piemēram PROVIDUS, Laikmetīgās mākslas centrs, Latvijas Pilsoniskā alianse, Izglītības attīstības centrs, Latvijas Tiesnešu mācību centrs, Sabiedrība par atklātību DELNA, Rīgas Juridiskā augstskola, Valodu mācību centrs. Fonds DOTS arī rīko ikgadējo politisko sarunu festivālu LAMPA.

## Vadība
Pirmā fonda izpilddirektore bija Vita Matīss. Pašreizējā izpilddirektore ir Ieva Morica. Viņa Sorosa fonda — Latvija komandai pievienojusies 2002. gadā un vadījusi Baltijas-Amerikas partnerattiecību programmu, kā arī ilgtspējīgas attīstības, enerģētikas un sociālās uzņēmējdarbības programmas.

Starp fonda valdes locekļiem bijuši dažādi sabiedrībā pazīstamie cilvēki: Egils Levits, Nils Muižnieks, Sarmīte Ēlerte, Ivars Ijabs, Irina Pīgozne, Jānis Loze, Irina Vinņika, Grigorijs Krupņikovs, Ilmārs Mežs, Andrejs Vasiļjevs, Andris Buiķis, Una Klapkalne, kā arī inteliģences pārstāvji Māra Zālīte, Andris Vilks, Valentīna Freimane. No 2005. līdz 2015. gadam fonda valdē bija Izglītības ministrijas Valsts izglītības satura centra vadītājs Guntars Catlaks.

## Atsauces
Divu policistu teorēma

thumb|400px|Funkciju <math>{ \color{OliveGreen} y=x^2 }</math>, <math>{\color{Blue}y=x^2 \sin \frac{1}{x}}</math> un <math>{ \color{Orange} y=-x^2 } </math> grafiki, kas ilustrē divu policistu teorēmu
**Divu policistu teorēma** ir matemātiskās analīzes teorēma par funkciju robežām. Tā apgalvo, ka, ja kāda funkcija ir "iespiesta" starp divām citām funcijām, kuras vienā un tajā pašā punktā tiecas uz vienu un to pašu robežu, tad tā tajā punktā arī tiecas uz šo robežu. Precīzāka matemātiska definīcija ir šāda:

f(x), \varphi (x), h(x) ir funkcijas, kas ir definētas kāda punkta a apkārtnē. Ja visiem x punkta a apkārtnē izpildās

f(x) \leq \varphi (x) \leq h(x),

kā arī \lim_{x \to a} f(x) = \lim_{x \to a} h(x) = A,

tad \lim_{x \to a} \varphi (x) = A.


Šo teorēmu var izmantot, lai iegūtu kādas funcijas robežu, salīdzinot to ar divām citām funcijām, kuru robežas ir vieglāk aprēķināmas. Divu policistu teorēma ir izmantota pirmās un otrās ievērojamās robežas pierādīšanā.

Teorēmu pirmo reizi ģeometriski izmantoja Senās Grieķijas matemātiķi Arhimēds un Eudoksus, lai mēģinātu aprēķināt π. Mūsdienu izpratnē to formulēja Kārlis Frīdrihs Gauss.

Teorēmas nosaukums ir radies no tā, ka, ja divi policisti starp viņiem tur noziedznieku un abi policisti dodas uz kameru, tad noziedznieks ir spiests doties viņiem līdzi.
Azerbaidžānas padomju enciklopēdija

**“Azerbaidžānas padomju enciklopēdija”** (, АСЕ) ir enciklopēdija, kuru Azerbaidžānas Nacionālā zinātņu akadēmija izdeva no 1976. līdz 1987. gadam 10 sējumos azerbaidžāņu valodā. Pēc 10. sējuma tika izdots vēl viens speciāls sējums tikai par Azerbaidžānu. Tās saturs ir balstīts uz enciklopēdiju “Lielā padomju enciklopēdija”.
Belavia

**Akciju sabiedrība “Lidsabiedrība ''Belavia''”** (, ) ir Baltkrievijas nacionālā lidsabiedrība, tās galvenā mītne atrodas Minskā. Uzņēmums pieder Baltkrievijas valstij (visi 100% akciju). Uzņēmumā strādā vairāk nekā 1000 darbinieku. Līdz 2014. gadam uzņēmuma oficiālais nosaukums bija **Nacionālā lidsabiedrība ''Belavia*** (*Нацыянальная авіякампанія „Белавія“).

Viens no uzņēmuma *Belavia* galamērķiem ir arī starptautiskā lidosta "Rīga".
Armēnija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Armēnija]]** piedalījās ** [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Lielbritānijas galvaspilsētā Londonā no 2012. gada 27. jūlija līdz 12. augustam. Armēnijai šīs bija 5. vasaras olimpiskās spēles, kopš Padomju Savienības sabrukuma.

2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Armēniju pārstāvēja 25 sportisti (21 vīrieši un 4 sievietes), kuri startēja 9 olimpiskajos sporta veidos. Kā ierasts visvairāk sportistu no Armēnijas bija pārstāvēti cīņas sportā — 7 sportisti. Pirmo reizi Armēnija bija pārstāvēta tekvondo, savukārt pēc 16 gadu pārtraukuma tā atkal piedalījās vingrošanas sacensībās.

Armēnija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja 2 olimpiskās medaļas (1 bronzas un 1 sudraba medaļa). Abas šīs medaļas tika izcīnītas cīņas sportā. Sudraba medaļu izcīnīja Arsēns Džulfalakjans, savukārt bronzas medaļu Artūrs Aleksanjans.

Armēnijas karognesējs 2012. gada Londonas spēļu atklāšanas ceremonijā bija tekvondo sportists Armāns Jeremjans, savukārt noslēguma ceremonijā valsts karogu nesa cīkstonis Arsēns Džulfakjans.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[2012. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2012. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Dalībnieku skaitījums

#### Vīrieši
* Artūrs Aleksanjans ()
* Norairs Bahtamjans ()
* Artūrs Davtjans ()
* Ovaness Davtjans ()
* Mihrans Džaburjans ()
* Meliks Džanojans ()
* Arsēns Džulfalakjans ()
* Ara Hačatrjans ()
* Andraniks Hakobjans ()
* Armans Jeremjans ()
* Mikaels Kolojans ()
* Tigrans Gevorgs Martirosjans ()
* Arakels Mirzojans ()
* Armēns Nazarjans ()
* Gadzhimurads Nurmagomedovs ()
* Jurijs Patrikejevs ()
* Vardans Pahlevanjans ()
* Dāvids Safarjans ()
* Arsens Sargsjans ()
* Norairs Vardanjans ()
* Hovhanness Varderesjans ()

#### Sievietes
* Anahits Barsegjana ()
* Meline Daluzjana ()
* Kristīne Harutjunjana ()
* Hripsime Huršudjana ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējas saites
* Armenia at the 2012 London Summer Games
Beļjanskas ala

**Beļjanskas ala** () ir 3,6 km gara karsta alu sistēma netālu no Lendakas Slovākijas ziemeļos, Tatros. Ietilpst Tatru nacionālajā parkā. Tā ir garākā un vienīgā tūristiem publiski pieejamā ala Augstajos Tatros. Ieeja alā atrodas 890 m vjl., kopējais garums 3829 m, no tiem 1370 m pielāgoti tūristu apskatei. Augstumu starpība — 168 m.

Ala atklāta 18. gadsimtā, tūristu apmeklējumam atvērta 1884. gadā, apgaismota ar elektrisko apgaismojumu 1896. gadā (pirmā mākslīgi izgaismotā ala pasaulē).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Atvērtās sabiedrības fonds

**Atvērtās sabiedrības fondi** (*Open Society Foundations*), agrāk — **Atvērtās sabiedrības institūts**, ir starptautisks grantu tīkls, kuru dibināja biznesa magnāts Džordžs Soross. Atvērtās sabiedrības fondi finansiāli atbalsta pilsoniskās sabiedrības grupas visā pasaulē, nosakot mērķi veicināt tiesiskumu, izglītību, sabiedrības veselību un neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus. Organizācijas nosaukumu ir iedvesmojusi Kārļa Popera 1945. gada grāmata *“Atvērtā sabiedrība un tās ienaidnieki”*. 

OSF ir filiāles 37 valstīs, aptver valstu un reģionālo fondu grupu, piemēram, Atvērtās sabiedrības iniciatīvu Rietumāfrikai un Atvērtās sabiedrības iniciatīvu Dienvidāfrikai; OSF galvenā mītne atrodas Ņujorkā. 2018. gadā OSF paziņoja, ka slēdz savu Eiropas biroju Budapeštā un pārceļas uz Berlīni, reaģējot uz Ungārijas valdības pieņemtajiem tiesību aktiem, kas vērsti pret fonda darbību. Kopš tās dibināšanas 1993. gadā OSF ziņoja par izdevumiem, kas pārsniedz 11 miljardus ASV dolāru, galvenokārt dotācijām nevalstiskajām organizācijām, kas atbilst organizācijas misijai.

## Darbības
Saskaņā ar fonda tīmekļa vietni, 1993. – 2014. gada izdevumi bija:

* 2,9 miljardi ASV dolāru, lai aizstāvētu cilvēktiesības, jo īpaši sieviešu tiesības; etniskās, rasu un reliģiskās minoritātes; narkotiku lietotājus; seksa darbiniekus; un LGBTQ kopienas; 
* 2,1 miljards ASV dolāru izglītībai; 
* 1,6 miljardi ASV dolāru demokrātijas attīstībai Austrumeiropā un bijušajā Padomju Savienībā; 
* 1,5 miljardi ASV dolāru, lai veicinātu reformu krimināltiesību jomā, narkotiku politiku, paliatīvo aprūpi, izglītību, imigrāciju, vienlīdzīgas tiesības un demokrātisku pārvaldību; 
* 737 miljoni ASV dolāru sabiedrības veselības problēmām, piemēram, HIV un AIDS, TB, paliatīvā aprūpe, kaitējuma mazināšana un pacientu tiesības ;
* 214 miljoni ASV dolāru, lai veicinātu čigānu kopienu tiesības Eiropā.

## Skatīt arī

* Fonds DOTS (Latvijā)

## Atsauces
Baltkrievija Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Baltkrievija]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 16 reizes, no kurām finālos ir piedalījusies 6 reizes, debitējot 2004. gada konkursā. Pašlaik valsts labākais sniegums ir 6. vieta 2007. gada konkursā, bet sliktākais — 22. vieta 2006. gada konkursa pusfinālā.

Baltkrievija Eirovīzijā nepiedalās kopš 2021. gada konkursa pēc tam, kad valsti  rīkotājs EBU no konkursa diskvalificēja pēc tam, kad tā atkārtoti bija iesniegusi dziesmas no izpildītāja *[[GalasyZMesta]]*, kas pārkāpj konkursa apolitiskos noteikumus.

## Baltkrievijas pārstāvji Eirovīzijā
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Nekvalificējās finālam*

## Atsauces
Beļskis

**Beļskis** var būt:

* Nikolajs Bogdanovs-Beļskis (*Николай Богданов-Бельский*; 1868—1945) ― Krievijas impērijas un Latvijas krievu gleznotājs;
* Normunds Beļskis (1959) — latviešu rakstnieks, žurnālists, politiķis.
Austrija 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Austrija]]** piedalījās **[[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Lielbritānijas galvaspilsētā Londonā no 1908. gada 27. aprīļa līdz 31. oktobrim. Šīs bija ceturtās vasaras olimpiskās spēles, kurās startēja Austrijas komanda, lai gan tā bija daļa no Austroungārijas, Ungārijas dalība tiek dalīta atsevišķi.

1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Austriju pārstāvēja 7 sportisti (visi vīrieši), kuri startēja 4 olimpiskajos sporta veidos. Austrija pirmo reizi bija pārstāvēta tenisā, kurā startēja arī visvairāk sportistu no Austrijas, 3 sportisti.

Šajās vasaras olimpiskajās spēlēs Austrija izcīnīja 1 olimpisko bronzas medaļu. Šo medaļu peldēšanā izcīnīja Oto Šefs.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[1908. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[1908. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki

### Sportistu uzskaitījums
* Zigfrīds Flešs ()
* Rolfs Kinzls ()
* Fēlikss Pipess ()
* Emmerihs Rats ()
* Oto Šefs ()
* Edi Šēnekers ()
* Artūrs Zborzils ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējās saites
* Austria at the 1908 London Summer Games