open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antons Kurjanovs

**Antons Kurjanovs** (; dzimis 1983. gada 11. martā) ir krievu hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras lielāko daļu, 14 sezonas, aizvadījis Krievijas Superlīgas un Kontinentālās hokeja līgas klubā Omskas "Avangard", 2004. gadā tā sastāvā kļūstot par Krievijas čempionu. Krievijas hokeja izlases rindās kļuvis par 2009. gada pasaules čempionu.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Kurjanovs uzsāka 1998. gadā, kad "Avangard" otrajā sastāvā spēlēja Krievijas Augstākajā līgā. 2002.—03. sezonā Kurjanovs debitēja arī Krievijas Superlīgā. Tiesa, lielāko daļu sezonas Kurjanovs aizvadīja nevis Omskā, bet Novosibirskas "Sibirj" rindās. 2003.—04. sezonā Kurjanovs atgriezās "Avangard", un kopā ar komandu izcīnīja līgas čempiona titulu.

2011.—12. gada sezonā kopā ar klubu sasniedza Gagarina kausa finālu, tajā piekāpjoties Maskavas "OHK Dinamo". "Avangard" hokejists spēlēja līdz pat 2012.—13. gada sezonas nogalei, kad pievienojās Čeļabinskas "Traktor" vienībai. Jau nākamās sezonas vidū Kurjanovs atgriezās "Avangard". No 2016. līdz 2018. gadam spēlēja Hantimansijskas "Jugra" sastāvā, taču tad noslēdza spēlētāja karjeru.

Krievijas izlases rindās spēlējis 2009. gada Pasaules čempionātā, kopā ar komandu izcīnot zelta medaļu.

## Ārējās saites
Zīlēšana uz jēra lāpstiņas

**"Zīlēšana uz jēra lāpstiņas"** ir 1988. gada Latvijas PSR Rīgas Kinostudijā uzņemta televīzijas mākslas filma. Filmas režisore ir Ada Neretniece.

## Sižets
Darbība norisinās pēckara gados, tālā Sibīrijas sādžā, kur krustojas no dzimtajām vietām izsūtīto ceļi un likteņi. Kriminālnoziedznieku grupa izbēg no ieslodzījuma un uzsāk laupīšanu un slepkavības. Aizdomas krīt arī uz no Kalmikijas izsūtīto vectēvu Andžu un viņu apcietina. Viņa mazdēls Lidžuha paliek viens. Jēra lāpstiņa, uz kuras viņš izzīlē savu tālāko likteni, parāda puisim, ka viss nav nemaz tik slikti, kamēr viņam ir uzticami draugi.

## Lomās
* Cerens Cathlanovs — *Lidžuha*
* Maksims Munzuks — *vectēvs Andža*
* Juris Žagars — *Latvietis*
* Mārtiņš Kvēps — *Leo*
* Svetlana Rjabova — *Valentīna*
* Vladimirs Iļjins — *feldšeris Homičs*
* Valērijs Porošins — *pilnvarotais*
* Andrejs Iļjins — *Kličs*
* Konstantīns Kazakovcevs — *Čuha*
* Ludmila Romanova — *Čuhas māte*
* Valdemārs Karpačs — *izmeklētājs*
* Andris Bērziņš — *bandas vadonis*
* A. Peskičevs — *Ļepjoška*
* Marina Karpičeva — *Ļepjoškas māte*
* Aleksejs Bjakovs — *Zatreščina*
* J. Smelkova — *Duņaha*

## Filmēšanas grupa
* Režisore: Ada Neretniece
* Scenārija autors: Oļegs Mandžijevs
* Operators: Mārtiņš Kleins 
* Komponists: Ivars Vīgners
* Māksliniece: Ināra Antone

## Apbalvojumi
* 1988. gadā filma saņēma "Lielā Kristapa" balvas nominācijās "Labākais kinoscenārija autors" un "Labākais režisors".

## Ārējās saites

* Filmas profils portālā Kino Muzejs

## Video
*
Baltijas ģenerālgubernatori

[thumb|280px|Ģenerālgubernators [Džordžs Brauns]] 
**Baltijas ģenerālgubernatori** () bija augstākie militārie pavēlnieki Krievijas Impērijas Rīgas kara apgabalā un Vidzemes, Igaunijas un Kurzemes guberņu augstākie pārvaldnieki 18. un 19. gadsimtā.

## Baltijas ģenerālgubernatoru uzskaitījums
### Rīgas ģenerālgubernatori
* Aņikita Repņins (Аникита Иванович Репнин, 1710/1721–1726)
* Pēteris Lasī (Peter Lacy, Пётр Петрович Ласси, 1729-1740)

### Rīgas (Vidzemes un Igaunijas) ģenerālgubernatori

* Vladimirs Dolgorukovs (Владимир Петрович Долгоруков, 1758–1761)
* Džordžs Brauns (George Browne, Юрий Юрьевич Броун, 1762–1792) no 1792. gada kā Vidzemes un Igaunijas ģenerālgubernators
* Nikolajs Repņins (Николай Васильевич Репнин, 1792–1798) kā Vidzemes un Igaunijas ģenerālgubernators
* Ludvigs Nāgels (Ludwig von Nagel, Ларион Тимофеевич Нагель, 1798–1800) kā Vidzemes un Igaunijas ģenerālgubernators

### Rīgas (Vidzemes, Igaunijas un Kurzemes) ģenerālgubernatori
* Pēteris fon der Pālens (Peter Ludwig von der Pahlen, Пётр Алексеевич Пален, 1800–1801) 
* Sergejs Goļicins (Сергей Федорович Голицын, 1801–1803)
* Frīdrihs Bukshēvdens (Friedrich Wilhelm von Buxhoeveden, 1803–1807), 
* Aleksandrs Tormasovs (Алекса́ндр Петро́вич Торма́сов, 1807)
* Frīdrihs Bukshēvdens (Friedrich Wilhelm von Buxhoeveden, 1808–1810) kā Vidzemes un Kurzemes ģenerālgubernators
* Dmitrijs Lobanovs-Rostovskis (Дмитрий Иванович Лобанов-Ростовский, 1810–1812) 
* Filips Pauluči (Filippo Paulucci, Филипп Осипович Паулуччи, 1812–1830) 
* Kārlis Magnuss fon der Pālens (Carl Magnus von der Pahlen, Матвей Иванович фон Пален, 1830–1845)
* Jevgeņijs Golovins (Евгений Александрович Головин, 1845–1848)
* Aleksandrs Suvorovs (Александр Аркадьевич Суворов-Рымникский, 1848–1861)
* Vilhelms fon Līvens (Wilhelm Heinrich von Lieven, Вильгельм Карлович фон Ливен, 1861–1864)
* Pēteris Šuvalovs (Петр Андреевич Шувалов, 1864–1866) 
* Eduards fon Baranovs (Eduard von Baranov, Эдуард Трофимович Баранов, 1866) 
* Pēteris Albedinskis (Пётр Павлович Альбединский, 1866–1870)
* Pēteris Bagrations (პეტრე ბაგრატიონი, Петр Романович Багратион, 1870–1876)

### Kara stāvokļa laikā ieceltie ģenerālgubernatori
* Vasilijs Sologubs (Василий Устинович Соллогуб, 1905–1906)
* Aleksandrs Millers-Zakomeļskis (Александр Николаевич Меллер-Закомельский, 1906–1909)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori
* Vidzemes gubernatori
Fils Mikelsons

**Filips "Fils" Alfreds Mikelsons** (; dzimis ) ir profesionāls amerikāņu golferis.

Viņš ir guvis uzvaru četros lielajos čempionātos: trīs reizes *Masters Tournament* un vienreiz PGA čempionātā. Tāpat ir guvis 39 uzvaras PGA tūres sacensībās. Ilgu laiku bijis pasaules ranga otrajā vietā. Izglītību ieguvis Arizonas štata universitātē. Trīs reizes tika atzīts par gada labāko universitāšu golferi. F. Mikelsons ir viens no visu laiku visvairāk nopelnījušākajiem golferiem visā pasaulē.

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Zemes māte

**Zemes māte** ir viena no nāves dievietēm latviešu mitoloģijā, pēc nozīmības tikpat svarīga kā Veļu māte, kuru uzskata arī kā Zemes mātes funkcionālo sinonīmu. 

## Zemes māte latvju dainās
Latviešu tautas dziesmās Zemes māte ir cieši saistīta ar kapu kā "mūža māju". Šeit ir viņas valsts, viņai ir kapa atslēdziņa. Senie kapi ir bijuši tuvu pie mājām, ganībās, ārpus laukiem, mežos vai krūmājos, kā liecina izrakumi un apraksti, sākot ar 15.gs. Ticēja, ka Zemes māte atnācēju sagaida kapu kalniņā, sagatavojusi tam mīkstu guļas vietu. 

## Atsauces
EPICA

**Eiropas projekts ledus vairoga dziļurbšanai Antarktīdā** (akronīms **EPICA** no ) ir starptautisks Eiropas projekts Antarktīdas ledus vairoga dziļurbumiem. Tā galvenais uzdevums ir iegūt datus par klimata un atmosfēras izmaiņām Antarktīdā pēdējās glaciālās ēras laikā, veicot divus ledus vairoga dziļurbumus un salīdzinot iegūtos datus ar analoģiskajiem projektiem Grenlandē (GRIP un GISP).

[thumb|left|150px|[Konenes stacija iegūtais paraugs no  dziļuma]]
Projekta koordinēšanu veic Eiropas Zinātnes fonds (*European Science Foundation*). Projektā piedalās Apvienotā Karaliste, Beļģija, Dānija, Francija, Itālija, Nīderlande, Norvēģija, Šveice un Vācija. Dziļurbumu projekti tiek īstenoti Konkordijas stacijā Austrālijas Antarktiskajā Teritorijā un Konenes stacijā Karalienes Modas Zemē. 2008. gadā EPICA projekts ieguva Dekarta balvu pētniecībā.

Konkordijas stacijā dziļurbumu projekti tika uzsākti 1996. gadā un tika veikti divi urbumi —  (1996-1999) un  (1999-2004; no pamatiežiem) dziļi. Rezultāta tika iegūti līdz pat 890 000 gadu veci paraugi. Konenes stacijā dziļurbumu projekts tika uzsākts 2002. gada janvārī un pabeigts 2006. gadā 2775 m dziļumā ar paraugu no Antarktīdas ledus vairoga pamatnes, iegūstot klimatiskos datus par pēdējiem 150 000 gadu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ESF EPICA mājaslapa
*  as PDF
* Konenes stacijas mājaslapa
* EPICA Press Release announcing the successful completion of ice core drilling at Dome C
* BBC reportāža
Londonas Impērijas koledža

**Londonas Impērijas koledža** () ir publiska uz pētniecību orientēta universitāte Londonā, Apvienotajā Karalistē, ar tehnisko un dabaszinātņu novirzienu. To uzskata par vienu no labākajām augstākajām mācību iestādēm pasaulē. Pašlaik 14 personas, kas saistītas ar šo mācību iestādi, ir saņēmušas Nobela prēmiju (studenti, bijušie studenti un personāls).

Londonas Impērijas koledžā mācās aptuveni 13 500 studenti un strādā 3330 darbinieki.

## Vēsture
Dibināta 1907. gadā kā koledža Londonas Universitātes sastāvā, taču kopš 2007. gada ir neatkarīga iestāde.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Tereona galva

**"Tereona galva"** ir 1982. gada Latvijas PSR mākslas filma. Filmas režisors ir Varis Brasla. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Ērika Lansa tāda paša nosaukuma stāsta motīviem.

## Sižets
Dakteris, kurš veica operāciju mežsarga dēlam, pēc pateicīgā tēva ielūguma ierodas viņa pārraudzītajā mežā atpūsties un piedalīties apsolītajās medībās. Dakterim apsolīto meža kuili pēc priekšnieka lūguma nācies atdot pēkšņi atbraukušajām mežsaimniecības pārvaldes amatpersonām. Apmulsušais mežsargs atrunājas ar sliktajiem laika apstākļiem un piedāvā pamedīt savvaļas zosis, kas atlidojušas uz netālo ezeru.

Bez jebkādas vajadzības nogalinātie putni bija mazā Ivo bērnības rotaļu biedri. No rīta pamodies, bērns nesaprot, kādēļ cēlais zostēviņš, kuru viņš bija iesaucis par zosu bara karali, ir kļuvis par vienkāršu medību trofeju.

## Lomās
* Juris Bartkevičs — *mežsargs Agris*
* Anda Albuže — *Rota, mežsarga sieva*
* Jānis Jēkabsons — *Ivo, mežsarga dēls*
* Mārtiņš Vērdiņš — *Mareks*
* Leons Krivāns — *dakteris Grigals*
* Liene Katkovska — *Zane*
* Ruta Vītiņa — *Baiba*
* Valdemārs Karpačs — *Aleksejs*

*'Epizodēs:
* [[Zigurds Neimanis]] — *mežsargs*
* [[Zane Jančevska]] — *medmāsa*
* [[Vizma Kalme]] — *medmāsa''

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Varis Brasla
* Scenārija autors: Ēriks Lanss
* Operators: Dāvis Sīmanis
* Komponists: Imants Kalniņš
* Māksliniece: Ieva Romanova

## Interesanti fakti
* Aktieru Valdemāra Karpača un Zanes Jančevskas kinodebijas.
* Jāņa Jēkabsona otrā bērnu loma pēc "Ilgais ceļš kāpās".
* Filmēts Kuldīgā un Ēdoles pagasta "Pauņos", pie Mazā Nabas un Vilgāles ezeriem, Ozolu purvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Filmas profils portālā Kino Muzejs
## Video
*
Jakubs Šindels

**Jakubs Šindels** (; dzimis ) ir bijušais čehu hokejists, uzbrucējs. Karjeras lielāko daļu aizvadījis dažādos Čehijas Ekstralīgas klubos, 2006. gadā Prāgas "Sparta" sastāvā izcīnot līgas čempiona titulu. 2011.—12. gada sezonā īslaicīgi spēlējis arī KHL klubā Rīgas "Dinamo".

Viņa tēvs Jaromīrs Šindels arī ir bijis profesionāls hokejists, Čehoslovākijas izlases sastāva piedalījies vairākos Pasaules čempionātos un olimpiskajās spēlēs.

## Karjera
Karjeru uzsāka Čehijā, spēlēja jaunatnes līgās. 2003.—2004. gada sezonā debitēja Čehijas Ekstralīgā. 2004. gada NHL draftā viņu Čikāgas "Blackhawks" izraudzījās ar kopējo 54. kārtas numuru. 2005.—2006. gada sezonā viņš kļuva par Čehijas čempionu Prāgas "Sparta" sastāvā. Šindels bija rezultatīvākais līgas debitants.

2011. gada oktobrī parakstīja līgumu ar KHL klubu Rīgas "Dinamo". Taču tā paša gada decembrī pēc nospēlētas 21 spēles līgums tika lauzts. Sezonas turpinājumā Šindels spēlēja SM līgas klubos Oulu "Kärpät" un Pori "Ässät". Turpmākās sezonas aizvadīja Itālijā, Lielbritānijā un Francijā, līdz 2016. gadā noslēdza profesionāļa karjeru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūras māte

**Jūras māte** ir viena no dabas dievībām latviešu mitoloģijā, kas atbildīga par dažādām jūras izpausmēm. 

## Jūras māte latvju dainās
Tautasdziesmās Jūras māte gādā par zvejniekiem, bet viņa ir arī jūrā nogrimušo bagātību saimniece. Jūras mātei ziedoja, lai viņa savaldītu savus viļņus un labprātīgi atlaistu jūrniekus krastā. Tāpat viņu kopā ar Vēja māti varēja lūgt gan vētras, gan arī bezvēja laikā. 

## Atsauces
Dubultslazds

**"Dubultslazds"** ir 1985. gadā Latvijas PSR uzņemta mākslas filma divās sērijās, detektīvfilma. Filmas režisors ir Aloizs Brenčs un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets

Rīgā parādījies grupējums, kas nodarbojas ar no ārzemēm ievestas literatūras un videokasešu spekulāciju, kā arī ar senu mākslas priekšmetu nelikumīgu izvešanu. Noziedznieku grupas galvgalī atrodas veikala direktors Blumbergs un kāda nakts kluba administrators Ādamsons. Rīgas milicija jau kādu laiku izseko Blumbergu, tomēr noziedzniekiem izdodas novākt vienīgo liecinieku, kas bija gatavs sniegt liecību.

## Lomās
* Aļģis Matuļonis — *Gunārs/"Dūzis"*
* Lilita Ozoliņa — *Eva*
* Juris Lejaskalns — *Imants Blumbergs*
* Jānis Zariņš — *Egons Ādamsons*
* Edīte Sagatauskaite — *Inta*
* Juris Pļaviņš — *"Fotogrāfs"*
* Pēteris Gaudiņš — *izmeklētājs Valdis Vītols*
* Juris Lisners — *"Banāns"*
* Eduards Pāvuls — *pulkvedis Jansons*
* Andis Kvēps — *Ričs*
* Uldis Dumpis — *Riekstals, VDK darbinieks*
* Ģirts Jakovļevs — *Pumpurs, VDK pulkvedis*
* Uldis Lieldidžs — *Bruks*
* Vilnis Beķeris — *Votens*
* Zigurds Neimanis — *Lapsiņa*
* Jānis Jēkabsons — *Evas dēls*
* Miervaldis Ozoliņš — Jānis Vaneks

**Epizodēs:**
* Ārijs Geikins — *Puriņš*
* Helga Dancberga — *Puriņa sieva*
* Tālivaldis Āboliņš
* Mārtiņš Vērdiņš
* Miervaldis Ozoliņš
* Milena Gulbe (Poseļonova)

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Aloizs Brenčs
* Scenārija autors: Vladimirs Kuzņecovs
* Operators: Gvido Skulte
* Komponists: Raimonds Pauls
* Mākslinieks: Vasilijs Mass
* Pirotehniķis: Eigino Oškalns

## Filmas mūzikas albums

R. Paula komponētā instrumentālā filmas mūzika tika izdota skaņuplatē 1985. gadā.

1. puse (17:32):
# Moto
# Deja bārā
# Deja ar apmetni
# Divatā
# Bezcerība
# Spēles prieks
# Dūzis pret dāmu

2. puse (16:26):
# Mati varavīksnes krāsā
# Maigums
# Kustība
# Sekošana
# Ritmiska aizraušanās
# Neziņa
# Mīlas tēma

* Raimonds Pauls — taustiņinstrumenti.
* Aivars Hermanis — ģitāra.
* Vladimirs Širokovs — basģitāra.
* Māris Briežkalns — sitaminstrumenti.
* Vladimirs Lobiņš — balss (ievads).

Latvijas televīzijas un radio estrādes orķestra stīgu grupa.

Albums ierakstīts Rīgas skaņu ierakstu studijā 1985. gadā, izdots firmā "Melodija", ražots Rīgas skaņuplašu fabrikā.

## Interesanti fakti
* 1986. gada skatītākā filma PSRS kinoteātros (42,9 miljoni skatītāju).
* Bāra dejotāju tēlo profesionāla lietuviešu dejotāja Edīte Sagatauskaite.
* Tāpat kā filmā "Ilgais ceļš kāpās", Lilitas Ozoliņas dēlu tēlo Jānis Jēkabsons.
* Ulda Pūcīša meitas Milenas Gulbes (Poseļonovas) kinodebija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmas profils portāla Kino Muzejs

## Video
* 
*
KazSat-2

***KazSat-2*** ir Kazahstānas sakaru pavadonis. To izmanto Kazahstānas Republikas kosmisko sakaru centrs un izgatavojis Krievijas Hruņičeva Valsts kosmiskais zinātniskais ražošanas centrs. Pavadonis palaists 2011. gada jūlijā. *KazSat-2* sniedz fiksēto sakaru pakalpojumus Kazahstānā un ar to robežojošās valstīs.

Kontrakts ar Hruņičeva centru par *KazSat-2* būvi tika noslēgts 2006. gadā. Pavadoņa starts bija plānots 2009. gada decembrī. 2008. gada beigās, kad sabojājās *[[KazSat-1]]*, tika paaugstinātas tehniskās prasības pavadonim *KazSat-2*. 2009. gada decembrī Kazahstānas puse paziņoja, ka pavadoņa palaišana tiek pārcelta par gadu, lai novērstu nepilnības. Pēc tam vēl vairākas reizes tika pārcelts *KazSat-2* starts.

Pavadonis izgatavots uz platformas *Jahta* bāzes. Tam ir plazmas dzinēja sistēma *SPT-70*.
Kosmiskā aparāta retranslācijas aparatūru (200 kg) izgatavoja Itālijas kompānija *[[Thales Alenia Space]]*. Tam ir 20 Ku joslas retranslatori, no kuriem 4 ir rezervē; 12 no tiem paredzēti fiksēto sakaru nodrošināšanai, 4 — televīzijai. 

*KazSat-2* tika palaists  23:16 UTC ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma. Kopā ar to startēja arī ASV sakaru pavadonis *[[SES-3]]*, kurš no dzinējbloka *Briz-M* atdalījās 7:17 UTC un tika ievadīts ģeostacionārajā pārejas orbītā. *KazSat-2* no *Briz-M* tika atdalīts 10:40 UTC, kad tas bija sasniedzis ģeostacionāro orbītu. Plānoto punktu 86,5° austrumu garuma ģeostacionārajā orbītā pavadonis sasniedza 29. augustā. 25. novembrī, pēc pārbaudēm un izmēģinājumiem Hruņičeva centrs *KazSat-2* nodeva Republikas kosmisko sakaru centram, un 26. novembrī sākās tā ekspluatācija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''KazSat-2'' Republikas kosmisko sakaru centra vietnē
Meža māte

**Meža māte** ir viena no dabas dievībām latviešu mitoloģijā, kurai ir vara gan pār meža augiem, gan pār dzīvniekiem un putniem. Meža māte bieži iesaistās Māras darbības laukā. Bieži vien, Meža māte tiek attēlota Latviešu pasakās, piemēram, grāmatā "Sprīdītis". Meža māte ir uzskatīta, kā bagāta, tai pieder vara un spēja saskaitīt visus savus pavalstniekus. Tie, kas saskaitīti atrodas drošībā, bet kas aizklīduši un nav saskaitāmi, tiem jāiziet pārbaudījumi.   

## Meža mātes izskats
thumb|Meža māte ar putniem
Tautas folklorā meža māte ir attēlota kā jauna sieviete ar gariem matiem un garu kleitu, kuras krāsa ir atkarīga no gadalaika: pavasarī un vasarā - zaļa, rudenī - raiba, ziemā - balta. Šī gaisīgā būtne vienmēr staigā basām kājām, pat pa sniegu. Garajos, gaišajos matos ir iepīti ziedi, lapas un ogulāji. Parasti meža māte parādās cilvēkiem meža zvēra, putna vai diža koka veidolā. Seko savai apkārtnei: ja koka zari atgādina cilvēka rokas vai vējā gluži kā mati plīvo garas sūnas, tad zini - meža māte ir tepat netālu. Iemiesojusies apses veidolā, Meža māte čabina lapas tā, ka cilvēkam šķiet - tā runā; savukārt putna veidolā viņas dziesmas vārdi šķiet cilvēkam saklausāmi un saprotami. Meža māte vislabāk jūtas, kad mežā valda līdzsvars: ja mežu neapdraud ugunsgrēki un lieli izcirtumi, dzīvniekus un augus - slimības, meža vidi - svešas būtnes, kas uzkundzētos pār mežu un tā iemītniekiem. Tie, kas nāk mežā ar ļaunu nolūku, ar Meža mātes gādību parasti apmaldās.

## Meža māte latvju dainās
Tautasdziesmās Meža māte ir meža saimniece, sargātāja un kopēja, apveltī savus aizbilstamos. Ir saglabājušās ziņas, ka Meža mātei doti ziedojumi. Mednieks pirms došanās medībās, nesis upuri, arī, cērtot koku šūpuļa līkstei, ar pietu celmā iesists naudas gabals kā ziedojums Meža mātei. Par Meža māti mēdza dēvēt vecāko koku (visbiežāk liepu) apriņķī, pie kura tad arī nolika ziedojumus. Uzskatīja, ka šī koka nocirtējam gaidāma liela nelaime vai pat nāve.

## Atsauces
Arbūzi

thumbnail|235px|Arbūzs
**Arbūzi** ir arbūzu ģints augu augļi. Pēc morfoloģiskās augļu klasificēšanas sistemātikas arbūzi ir ogas. Cilvēki uzturā lieto augļus, kurus iegūst no villainā arbūza (*Citrullus lanatus*), bet lopbarībā izmanto rūgtā arbūza (*C. colocynthis*) augļus. Arbūzi ir saldi vasaras augļi. Tos griež šķēlītēs, pievieno salātiem vai no tiem iegūst sulu. No arbūzu sulas var iegūt vīnu. Arbūzi satur 91% ūdeni un 6% ogļhidrātus (cukurus).

2018. gadā visvairāk arbūzu ievāca Ķīnā (62,8 miljoni tonnas). Nākamās lielākās arbūzu ievākšanas valstis bija Irāna (4,1 miljons tonnu), Turcija (4,0 miljoni tonnu), Indija (2,5 miljoni tonnu) un Brazīlija (2,2 miljoni tonnu).

## Atsauces

## Ārējās saites
Nipigon

***Nipigon*** var būt:
* Nipigona ezers *(Lake Nipigon)*
* Nipigona *(Nipigon River)* — upe, Nipigona ezera notece uz Augšezeru
* Nipigona *(Nipigon)* — pilsēta Kanādā
Kristiāns Volfs

**Kristiāns Volfs** (; dzimis , miris ) bija Apgaismības laikmeta vācu filozofs, enciklopēdists, jurists un matemātiķis. Gotfrīda Leibnica sekotājs un ietekmīgākais vācu filozofs laikmetā pirms Imanuela Kanta. Vācu valodā ieviesa daudzus filozofiskus jēdzienus. Rakstīja arī latīniski.

## Dzīvesgājums
Dzimis Breslavā, tolaik Hābsburgu valdījumā (mūsdienās Vroclava, Polijā). Studēja matemātiku un fiziku Jēnas Universitātē. No 1703. līdz 1706. gadam bija Leipcigas Universitātes privātdocents, vēlāk - matemātikas un natūrfilozofijas profesors Halles Universitātē. Hallē, kas bija viens no piētisma centriem, Kristiāns Volfs tika apsūdzēts ateismā, un 1723. gadā Prūsijas karalis Frīdrihs Vilhelms I lika Volfam 48 stundu laikā pamest valsti. Volfs ieradās Marburgā un tika uzņemts vietējā universitātē. 1740. gadā Frīdrihs Vilhelms I mira un jaunais karalis Frīdrihs Lielais, Volfa cienītājs, ataicināja Volfu atpakaļ uz Halli, kur viņš 1740. gadā arī atgriezās. 1745. gadā zinātnisko nopelnu dēļ saņēma brīvkunga titulu. Miris 1754. gadā, atstādams filozofijas skolu, kas dominēja vācu filozofijā līdz Kantam.

Volfa vārdā nosaukts Mēness kalns.

## Darbi
* *Anfangs-Gründe Aller Mathematischen Wissenschafften*, 1710: 3. Teil
* *[[s:Auszug aus den Anfangs-Gründen aller Mathematischen Wissenschaften|Auszug aus den Anfangs-Gründen aller Mathematischen Wissenschaften]]*, spätere Auflage, 1772
* *Vernünfftige Gedancken von den Kräfften des menschlichen Verstandes und ihrem richtigen Gebrauche in Erkäntnis der Wahrheit*, 1713
* *Elementa matheseos universae*, 1713–1715
* *Entdeckung der wahren Ursache von der Wunderbahren Vermehrung des Getreydes*, 1718
* *Vernünftige Gedanken von Gott, der Welt und der Seele des Menschen, auch allen Dingen überhaupt, den Liebhabern der Wahrheit mitgetheilet*, 1719
* *Vernünftige Gedanken von dem gesellschaftlichen Leben der Menschen*, 1721
* *Allerhand nützliche Versuche, dadurch zu genauer Erkänntnis der Natur und Kunst der Weg gebähnet wird*, 1721
* *Vernünfftige Gedancken von den Würckungen der Natur*, 1723
* *Oratio De Sinarum Philosophia Practica In Solemni Panegyri Recitata*, 1726
* *De differentia nexus rerum sapientis et fatalis necessitatis*, 1724
* *Philosophia rationalis sive logica* mit dem *Discursus praeliminaris de philosophia in genere*, 1728
* *Philosophia prima, sive Ontologia*, 1730
* *Theologia naturalis*, 1737
* *Jus naturae methodo scientifica pertractatum*, 8 Bände, 1740–1748
* *Compendium elementorum matheseos universae*, 1742
* *Ius gentium methodo scientifica pertractatum*, 1749
* *Institutiones Iuris Naturae et Gentium*, 1750; vācu tulkojums: *Grundsätze des Natur- und Völckerrechts*, 1754 

## Ārējās saites

* Kristiāns Volfs Stenfordas filozofijas enciklopēdijā 
* Kristiāns Volfs zeno.org
Vēju māte

**Vēja māte** vai **Vēju māte** ir viena no dabas dievībām latviešu mitoloģijā, kas nosaka dažādas vēja izpausmes. 

## Vēja māte latvju dainās
Latviešu tautas dziesmās Vēja māte ir divdabīga dievība, viņa šūpo un auklē cilvēku, putnu un zvēru bērnus, bet viņa ir arī vētras personifikācija. Par vētras savaldīšanas rituāliem liecina vairākas tautasdziesmas. 

## Vārda izmantošana mūsdienās
Vēja mātes vārdā ir nosaukts Vācijas 400 MW liels jūras vēja parks Ziemeļjūrā, kurš tika uzbūvēts 2017. gadā.

## Atsauces
Tomass Sārdžents

**Tomass Sārdžents** (; dzimis ) ir amerikāņu ekonomists.

Darbojas makroekonomikā, monetārajā ekonomikā un ekonometrijā. Absolvējis Kalifornijas Universitāti Bērkli. Strādājis par pasniedzēju vairākās universitātēs, pašlaik ir ekonomikas un biznesa profesors Ņujorkas Universitātē. 2011. gadā kopā ar Kristoferu Simsu saņēma Nobela prēmiju ekonomikā par "ieguldījumu cēloņu un gaidu empīriskajos pētījumos makroekonomikas teorijā".

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Ņujorkas universitātes profils
Agasi

**Agasi** var būt:

* Agasi ezers (*Lake Agassiz*) — pēcleduslaikmeta ezers Ziemeļamerikā;
* Agasi rags (*Cape Agassiz*, *Cabo Agassiz*) — zemesrags Antarktīdā.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Andrē Agasi (*Andre Agassi*; 1970) — amerikāņu profesionālais tenisists;
* Luijs Agasi (*Louis Agassiz*; 1807—1873) — šveiciešu dabaszinātnieks.
Simss

**Simss** var būt:

* Kristofers Simss (*Christopher Sims*; 1942) — amerikāņu ekonomists;
* Kortnijs Simss (*Courtney Sims*; 1983) — amerikāņu basketbolists.

## Skatī arī
* Sims
Sājūdens

**Sājūdens** jeb **iesāļūdens** ir ūdens, kas satur lielāku sāļu koncentrāciju nekā saldūdens, tomēr mazāku nekā jūras sāļūdens. Sājūdens veidojas, sajaucoties jūras ūdenim ar saldūdeni, piemēram estuāros. Tehniski sājūdens satur no 0,5 līdz 30 gramu sāls uz 1 litru ūdens. Sājūdeni var saturēt iekšējās jūras, kurās ieplūst liels upju saldūdens apjoms (piemēram, Baltijas jūra).

## Atsauces
Sārdžents

**Sārdžents** var būt:

* Džošs Sārdžents (*Josh Sargent*; dzimis 2000. gadā) — ASV futbolists;
* Logans Sārdžents (*Logan Sargeant*; dzimis 2000. gadā) — ASV sacīkšu braucējs;
* Tomass Sārdžents (*Thomas Sargent*; dzimis 1943. gadā) — amerikāņu ekonomists.
Agasi ezers

thumb|350px|Agasi ezera izplatība
**Agasi ezers** () bija pēcleduslaikmeta ledāju kušanas ezers tagadējā Kanādas teritorijā. Pastāvējis apmēram pirms 10—12 tūkstošiem gadu un eksistējis ap 1000 gadu. Nosaukts 1923. gadā par godu šveiciešu dabaszinātniekam Žanam Luī Agasi.

Ezera lielākās izplatības periodā tā platība bijusi ap  un pēc izmēriem bijis lielāks par visiem mūsdienu saldūdens ezeriem. Tā garums ziemeļu—dienvidu virzienā bijis ap , austrumu—rietumu — ap , lielākais dziļums — ap . Dažādos laikos ezeram bijusi notece uz dienvidiem pa mūsdienu Minesotas upi uz Misisipi, uz austrumiem caur mūsdienu Nipigona ezeru uz Augšezeru un uz ziemeļrietumiem pa Makenzi upi uz Ziemeļu Ledus okeānu. Beigu stadijā ezers noplūdis pa tagadējo Nelsonas upi uz Hudzona līci. Ezera iedobēs mūsdienās pastāv vairāki lieli ezeri: Vinipegs, Vinipegosiss, Vudsu ezers, Manitobas ezers.

## Atsauces
Viktors Bļinovs

**Viktors Bļinovs** (dzimis 1981. gada 26. jūnijā) ir bijušais latviešu hokejists, labās malas uzbrucējs, Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras lielāko daļu aizvadījis dažādos Latvijas čempionāta un Baltkrievijas Ekstralīgas klubos, 24 spēles aizvadījis arī Kontinentālās hokeja līgas kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionālā spēlētāja karjeru Bļinovs uzsāka 1996. gadā, kad sāka spēlēt Rīgas "Pārdaugava" rindās Latvijas hokeja līgā. 2000. gadā Viktors pievienojās Liepājas "Metalurgam", tā sastāvā aizvadot nākamās četras sezonas. No 2004. līdz 2006. gadam Bļinovs spēlēja Somijā, taču kopš tā laika ir pamatā spēlējis dažādos Baltkrievijas Ekstralīgas klubos. 2008.—09. gada sezonā Bļinovs aizvadīja arī 24 spēles Kontinentālās hokeja līgas kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā.

Turpmākās sezonas aizvadīja dažādos Baltkrievijas Ekstralīgas klubos, 2011. gadā HK Liepājas Metalurgs sastāvā kļuva par Latvijas čempionu. 2012.—13. gada sezonu aizvadīja HK Ozolnieki/Monarhs sastāvā, bet pēc sezonas beigām noslēdza karjeru.

Latvijas hokeja izlases rindās spēlējis 2002., 2006. un 2008. gada Pasaules čempionātos, kā arī vairākos junioru un jauniešu Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Diena bez datuma

**"Diena bez datuma"** ir 1966. gadā Latvijas PSR uzņemta televīzijas īsfilma. Filmas režisors ir Vladimirs Kočetovs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc PSRS Centrālās televīzijas pasūtījuma.

## Sižets

Iemīlējusies meitene pa tālruni sarunā tikšanos ar savu iemīļoto un ar nepacietību gaida rītdienas randiņu. Tik tikko sagaidījusi vakaru, viņa ierodas norunātajā vietā pie parka dīķa, mazliet bēdājoties, ka lietus, kas tikko sācies, var mainīt viņu plānus.

## Lomās
* Olga Gobzeva — *Nataša*
* Vladimirs Kočetovs — *Lazarevs*
* Jevgeņija Krilova — *māte*
* Rūta Broka — *Dinka*
* Jevgeņija Soldatova — *Žeņa*
* Georgijs Timofejevs — *tēvs*

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Vladimirs Kočetovs
* Scenārija autore: Svetlana Mihaļčenko
* Operators: Miks Zvirbulis
* Komponists: Romualds Kalsons
* Mākslinieks: Uldis Pauzers

## Ārējās saites

* Filmas profils portālā Kino Muzejs
## Video
*
Ouens Vilsons

**Ouens Vilsons** (; dzimis  Dalasā, Teksasas štatā, ASV) ir amerikāņu aktieris, rakstnieks, producents un scenārists.

Viņš ir pazīstams ar lomām filmās "Karaliskie Tenenbaumi", "Paraugtēviņš", "Iepazīsties, mani vecāki", "Nelūgtie viesi", "Tu, es un Duprī", *[[Bottle Rocket]]*, "Vāģi" filmu ciklā, "Ceļojums uz Dardžilingu", "Mārlijs un es", "Pusnakts Parīzē" un "Izdzīvošanas skola". Kā aktieris debitēja 1996. gada filmā *Bottle Rocket*, kurai bija arī viens no scenāristiem.

Abi viņa brāļi Lūks un Endrū ir aktieri. Absolvējis Teksasas Universitāti Ostinā.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Macijevskis

**Macijevskis** (, no personvārda Macijs *(Maciej)*; sieviešu dzimtē **Macijevska** (*Maciejewska*)) ir poļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Macijevskis (1975) — bijušais latviešu hokejists;
* Oleksandrs Macijevskis (*Олександр Мацієвський*, 1980—2022) — ukraiņu karavīrs;
* Tālivaldis Macijevskis (1926—1981) — latviešu aktieris.
Šerila Krova

**Šerila Krova** (; dzimusi ) ir amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore, ierakstu producente, mūziķe un aktrise. Viņa ir ieguvusi deviņas *[[Grammy]]* balvas.

Š. Krova ir uzstājusies kopā ar *[[The Rolling Stones]]*, tāpat iedziedājusi duetus kopā ar Miku Džegeru, Maiklu Džeksonu, Ēriku Kleptonu, Lučāno Pavaroti, Džonu Melenkempu, Kid Rock, Mišeli Branču, Sting kā arī daudziem citiem. Mūziķe ir izdevusi septiņus studijas albumus, divas izlases un vienu koncertalbumu, kā arī ir iedziedājusi vairākas dziesmas filmu skaņu celiņiem. Viņas ieraksti ASV ir tikuši pārdoti aptuveni 16 miljonos kopiju, kā arī 35 miljoni albumu kopiju ir pārdoti visā pasaulē.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *Tuesday Night Music Club* (1993)
* *Sheryl Crow* (1996)
* *The Globe Sessions* (1998)
* *C'mon C'mon* (2002)
* *Wildflower* (2005)
* *Detours* (2008)
* *100 Miles from Memphis* (2010)
* *Feels Like Home* (2013)
* *Be Myself* (2017)
* *Threads* (2019)
* *Evolution* (2024)

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Macijevskis

**Aleksandrs Macijevskis** (dzimis 1975. gada 26. jūnijā) ir bijušais latviešu hokejists, labās malas uzbrucējs, Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras lielāko daļu aizvadījis dažādos Dānijas hokeja līgas un Latvijas hokeja līgas klubos. 2009. un 2010. gadā kļuvis par Dānijas čempionu, četrkārtējs Latvijas čempions. Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2002. gada olimpisko spēļu turnīrā, kā arī deviņos Pasaules čempionātos.

## Spēlētāja karjera
Profesionālā spēlētāja karjeru Macijevskis uzsāka Rīgas "Pārdaugava" rindās, 1991. gadā debitējot Latvijas hokeja līgā. Latvijā Macijevskis spēlēja līdz pat 1996. gadam, kad pārcēlās uz Somiju, taču no 1999. līdz 2010. gadam spēlējis Dānijas hokeja līgā, nozīmīgāko laiku aizvadot Odenses "Bulldogs" un *[[SønderjyskE]]* klubu sastāvos. 2009. un 2010. gadā, spēlējot *[[SønderjyskE]]* rindās, Macijevskis kļuvis par Dānijas čempionu hokejā.

No 2011. līdz 2013. gadam spēlēja Norvēģijas hokeja līgas kluba *[[Stjernen]]* rindās, taču 2013.—14. gada sezonu aizvadīja Latvijas hokeja līgas vienībā Rīgas "Prizma". "Prizmas" sastāvā Macijevskis bija viens no kluba rezultatīvākajiem spēlētājiem, kopā ar to izcīnot arī Latvijas čempiona titulu. 2014. gada vasarā Macijevskis pievienojās HK Kurbads rindām, tās sastāvā 2017. gadā vēlreiz kļūstot par Latvijas čempionu.

Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2002. gada olimpisko spēļu turnīrā, kā arī deviņos Pasaules čempionātos.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigšanas Macijevskis 2017. gadā kļuva par Latvijas čempionāta kluba HK Kurbads galveno treneri. Galvenā trenera amatā strādāja divas sezonas, 2018. gadā kopā ar komandu kļūstot par Latvijas čempionu.

Iepriekš, 2015. un 2016. gadā, bija Latvijas sieviešu hokeja izlases galvenais treneris.

## Ārējās saites
Meldra

**Meldra** var būt:

* Meldra (personvārds)

## Cilvēks ar šādu vārdu
* Meldra Gūža (1986), latviešu dziedātāja
Meldra Gūža

**Meldra Gūža** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu dziedātāja.

Vairākkārt ir piedalījusies Latvijas nacionālajā atlasē Eirovīzijai. 2004. gada Eirodziesmā piedalījās kopā ar tēvu *[[Johny Salamander]]* un ieguva 2. vietu ar dziesmu *We Share The Sun*. 2007. gada Eirodziesmā startēja kopā ar tēvu un Robertu Velsu ar dziesmu *The Legends Of Rock N' Roll* un ieņēma 7. vietu. 2009. gada Eirodziesmā *Johny Salamander* piedalījās ar Johnny Salamander un Meldras  sarakstīto dziesmu *Party*, taču tā nekvalificējās finālam.

Izglītību ieguvusi Rīgas Franču licejā un Modernās mūzikas akadēmijā Apvienotajā Karalistē.

2004. gadā kopā ar tēvu izdeva albumu *We Share The Sun*. 2011. gada oktobrī izdeva debijas solo albumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
*
Džeisons Speca

**Džeisons Speca** (*Jason Anthony Rocco Spezza*; dzimis ) ir profesionāls kanādiešu hokejists. Pašlaik (2019) pārstāv NHL klubu Toronto "Maple Leafs".

## Spēlētāja karjera
2001. gada NHL draftā viņu Otavas "Senators" izraudzījās ar kopējo 2. kārtas numuru. Piedalījies 2008. gada NHL Visu zvaigžņu spēlē. Guvis labus panākumus, spēlēdams OHL un AHL. OHL vairākkārt ir ticis iekļauts līgas simboliskajās izlasēs. AHL ir bijis 2004.—2005. gada sezonas vērtīgākais un rezultatīvākais spēlētājs.

"Senators" rindās Speca spēlēja no 2002. līdz pat 2014. gadam. 2013.—14. gada sezonā Speca pildīja arī "Oilers" kapteiņa pienākumus. 2019. gadā Speca no Dalasas "Stars" pārgāja uz Toronto "Maple Leafs".

Kanādas izlases sastāva izcīnījis sudraba medaļu 2008. un 2009. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Matss Nēslunds

**Matss Nēslunds** (; dzimis ) ir bijušais zviedru hokejists, spēlējis kreisās malas uzbrucēja pozīcijā, bijis Zviedrijas izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
Karjeras laikā spēlējis Zviedrijas Elitsērijas (*[[Timrå IK]]*, *[[Brynäs IF]]*, *[[Malmö Redhawks]]*), NHL (Monreālas "Canadiens", Bostonas "Bruins") un Šveices hokeja līgas (*[[HC Lugano]]*) klubos. 1979. gada NHL draftā viņu Monreālas "Canadiens" izraudzījās ar kopējo 37. kārtas numuru. Trīs reizes kļuva par Zviedrijas čempionu (1980, 1992, 1994). NHL kļuva par Stenlija kausa ieguvēju (1986), piedalījās trijās Visu zvaigžņu spēlēs (1984, 1986, 1988), bija sastāvā arī startam 1989. gada Visu zvaigžņu spēlei, bet nespēlēja traumas dēļ. 1986. gadā tika iekļauts līgas simboliskajā otrajā izlasē.

Zviedrijas izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un bronzu 1980. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Pasaules čempionātos izcīnījis visu kalumu medaļas: 1991. gadā zelts, 1981. gadā sudrabs un 1979. gadā bronza. Pateicoties uzvarai Stenlija kausa izcīņā, Pasaules čempionātā un Olimpiskajās spēlēs viņš ir viens no Triju zelta kluba biedriem.

## Ārējās saites
Mihails Kutuzovs

Kņazs **Mihails Goleniščevs-Kutuzovs** (, biežāk pazīstams saīsināti kā **Mihails Kutuzovs**, dzimis , miris ) bija krievu ģenerālfeldmaršals, Krievijas armijas virspavēlnieks 1812. gada kara laikā. Dienējis armijā trīs Krievijas Impērijas ķeizaru Katrīnas II, Pāvila I un Aleksandra I laikā. Darbojies arī kā Krievijas diplomāts Stambulā un Berlīnē. Kutuzova vārdā nosaukts 1942. gadā nodibinātais Krievijas militārais ordenis.

## Dzīvesgājums
[thumb|left|Feldmaršala Mihaila Kutuzova (vidū) skulptūra monumentā "Tūkstošgadīgā Krievija" [Veļikijnovgoroda|Novgorodā (1862)]]
Dzimis Sanktpēterburgā, Krievijas Impērijas ģenerālleitnanta ģimenē. 1757. gadā, divpadsmit gadu vecumā, Kutuzovs iestājās militārajā skolā. Skolas laikā apguva sešas valodas. 1762. gadā kā kapteiņa dienesta pakāpē tika norīkots uz Astrahaņu, tolaik pulkveža, Aleksandra Suvorova rīcībā. 1768. gadā Kutuzovs piedalījās Baras konfederācijas sacelšanās apspiešanā Polijā. 1771. gadā Kutuzovs tika nokomandēts cīnīties Krievu-turku karā (1768—1774), kur 1773. gadā kaujā par Aluštu tika smagi ievainots deniņos, tomēr brīnumainā kārtā izdzīvoja. Ievainojuma ārstēšanas nolūkos Kutuzovs no 1774. līdz 1776. gadam viesojās Berlīnē, Leidenē un Londonā. 1776. gadā atgriezās Krievijā, kur atkal dienēja Suvorova vadībā. 1784. gadā Kutuzovs kļuva par ģenerālmajoru. 1787. gadā kārtējā Krievu-turku kara laikā Kutuzovs atkal tika ievainots deniņos.

1805. gadā Kutuzovs komandēja Krievijas Impērijas karaspēku, kas cīnījās pret Napoleonu Austrijā. 1805. gada 2. decembrī Kutuzovs bija klāt Austerlicas kaujā, kad karaspēka vadīšanu bija pārņēmis Krievijas ķeizars Aleksandrs I. Pirms tam Kutuzovs aicināja sagaidīt papildspēkus un tikai tad iesaistīties izšķirošā kaujā.

Sākoties 1812. gada karam, Krievijas Impērijas karaspēka virspavēlnieks bija Barklajs de Tolli, kurš Napoleona pārspēka priekšā izvēlējās izdedzinātās zemes taktiku un atkāpās valsts iekšienē, iesaistoties tikai relatīvi nelielās sadursmēs. Laikam ritot un frančiem tuvojoties valsts vecajai galvaspilsētai Maskavai, auga neapmierinātība ar Barklaja de Tolli darbību. 1812. gada 17. augustā Barklajs de Tolli tika nomainīts ar populāro karavadoni Kutuzovu, kurš turpmāk gan faktiski turpināja Barklaja de Tolli taktiku. 1812. gada 7. septembrī Kutuzovs Maskavas pievārtē komandēja Krievijas karaspēku grandiozajā (tajā piedalijās ceturtdaļmiljona kareivju) Borodinas kaujā, kas beidzās ar krievu karaspēka atkāpšanos. Pēc Kutuzova pavēles tika nodedzināta Maskava, un liesmās gāja bojā vairāki tūkstoši Borodinas kaujā ievainoto krievu karavīru. Pēc tam, kad Napoleons 1812. gada oktobrī pameta Maskavu, Kutuzovs 1812. gada 24. oktobrī sakāva franču spēkus Malojaroslavecas kaujā un, veicot karaspēka manevrēšanu, piespieda frančus virzīties pa jau izpostīto rietumu ceļu.

1813. gadā Kutuzovs saslima un 1813. gada 28. aprīli Prūsijas pilsētā Bunclavā nomira. Apglabāts Kazaņas katedrālē Sanktpēterburgā.

## Ārējās saites

* Kutuzova biogrāfija
Vitālijs Samoļins

**Vitālijs Samoļins** (dzimis  Jelgavā) ir starptautiskais meistars šahā, kas ir divas reizes uzvarējis Latvijas šaha čempionātā (2009, 2012).

Vitālijs Samoļins ir starptautiskais meistars šahā no 2009. gada. Divas reizes ir pārstāvējis Latvijas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs (2006, 2008). 

## Nozīmīgākās sacensības

* 2006. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 37. olimpiādē pie 2. rezerves galdiņa (+3, =0, -3).
* 2008. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2008. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 38. olimpiādē pie rezerves galdiņa (+3, =4, -0).
* 2009. gads, 1. vieta Rīgas šaha federācijas atklātajā čempionātā.
* 2009. gads, 1. vieta Latvijas atklātajā šaha čempionātā.
* 2011. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2012. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 2012. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 40. olimpiādē pie 4. galdiņa (+2, =1, -4).
* 2016. gads, ieguva 2.vietu Latvijas Olimpiādē Valmierā.
* 2018. gads, 6. vieta Latvijas šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Makenzi

**Makenzi** () ir Kanādas garākā upe. Sākas no Greitsleivleika Ziemeļrietumu Teritorijās un ieplūst pie Ziemeļu Ledus okeāna piederošajā Boforta jūrā. Pašas Makenzi upes garums ir 1738 km, bet skaitot no tās tālākās augšteces Finli kopā ar Pīsriveru un Sleivu — 4241 km (otra garākā upe Ziemeļamerikā). Eiropieši upi atklāja 18. gadsimta beigās un sākotnējais tika nosaukta par «Vilšanās upi» *(Disappointment River)*. Upes tagadējais nosaukums dots par godu skotu ceļotājam Aleksandram Makenzijam *(Alexander Mackenzie)*, kurš ceļoja pa upi, cerot sasniegt Kluso okeānu, bet sasniedza  Ziemeļu Ledus okeānu.

## Atsauces

## Ārējās saites
2011. gada Japānas Grand Prix

**2011. gada [[Japānas Grand Prix|Japānas ''Grand Prix'']]** izcīņa notika 9. oktobrī Japānā, Sudzukas trasē. Trešo uzvaru sezonā izcīnīja Džensons Batons, otrajā vietā atstājot Fernando Alonso, trešais finišēja Sebastians Fetels, kurš 4 posmus pirms čempionāta beigām izcīnīja savu otro F1 čempiona titulu.

## Kvalifikācija

**Piezīmes:**
: – Kobajaši neuzstādīja laiku 3. sesijā, lai sataupītu riepu komplektu, taču tā kā viņš devās trasē, viņam tika piešķirta augstāka starta vieta nekā ja viņš būtu palicis boksos.
: – Šūmahers, Senna un Petrovs neuzstādīja laiku 3. sesijā, lai ietaupītu riepu komplektu, atšķirībā no Kobajaši viņi palika boksos un tādēļ startēja aiz viņa.
: – Rosbergs un Liuci neuzstādīja kvalifikācijas laikus sakarā ar tehniskām problēmām. Tiesneši atļāva abiem piedalīties sacīkstē.

## Sacīkste

## Kopvērtējums

;Braucēju čempionāts

;Konstruktoru čempionāts

* **Piezīme**: Parādītas tikai pirmās piecas pozīcijas.
OGLE-TR-56b

**OGLE-TR-56b** ir karstā jupitera tipa citplanēta, kas riņķo ap zvaigzni OGLE-TR-56, kas atrodas 1612 pc attālumā no Zemes Strēlnieka zvaigznājā. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0235 AU un gads uz tās ilgst tikai 29 stundas. Tuvums centrālajai zvaigznei uz planētas nodrošina lielu karstumu, kas nav piemēroti dzīvībai. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE-TR-56b, tad uz tās būtu 1988&nbsp;°C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli. 

Planētas masa ir 1,316 reižu lielāka un rādiuss ir 1,3 reizes lielāks par Jupiteru.

Planētu atklāja 2002. gada 3.novembrī. 

## Skatīt arī
* Karstie jupiteri
* Strēlnieks (zvaigznājs)
Nevermind

***Nevermind*** ir amerikāņu rokgrupas *[[Nirvana]]* otrais studijas albums. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju *[[DGC Records]]*.

Kritiķi ir atzinuši šo par vienu no visu laiku izcilākajiem albumiem. Tas guva labus komerciālus panākumus, lai arī pati grupa un ierakstu kompānija necerēja uz panākumiem. Tas tika sertificēts ar dimanta disku pēc RIAA sistēmas, visā pasaulē tas ir ticis pārdots vairāk nekā 30 miljonos kopiju.

## Dziesmu saraksts
# "Smells Like Teen Spirit"&nbsp;– 5:01
# "In Bloom"&nbsp;– 4:14
# "Come as You Are"&nbsp;– 3:39
# "Breed"&nbsp;– 3:03
# "Lithium"&nbsp;– 4:17
# "Polly"&nbsp;– 2:57
# "Territorial Pissings"&nbsp;– 2:22
# "Drain You"&nbsp;– 3:43
# "Lounge Act"&nbsp;– 2:36
# "Stay Away"&nbsp;– 3:32
# "On a Plain"&nbsp;– 3:16
# "Something in the Way"&nbsp;– 3:55"Endless, Nameless" – 6:44

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa
Rīga Preču

**Rīga Preču** jeb **Šķirotavas stacijas Rīgas Preču parks** ir dzelzceļa stacija Rīgā, līnijā Rīga Preču—Ērgļi. Stacija paredzēta vilcienu sastāvu pārdalīšanai un atdalīto vagonu padošanai un novākšanai uz/no pievedceļiem un kravas punktiem, kā arī vagonu ilgstošai stāvēšanai. Rīgas Preču stacijā pieņem, nosūta, formē un izformē kravas vilcienus, kā arī pieņem un nodod kravas, veic vagonu komercapskati, nodod informāciju par dažādiem iekraušanas un izkraušanas darbiem, noformē pārvadājumu dokumentus. Stacijas teritorija ir 41,7 ha liela, tajā atrodas stacijas dežuranta ēka, dažādas darbiniekiem paredzētas ēkas un kravas termināla preču kases. Stacijā ir 1 galvenais sliežu ceļš un 5 pieņemšanas-nosūtīšanas ceļi. Pārējie ir šķirošanas ceļi un strupceļi, izvilkšanas ceļš, kravu iekraušanas-izkraušanas ceļi.

## Vēsture
Stacija ierīkota 1969. gadā LPSR centralizētās apgādes noliktavu apkalpošanai. Līdz tām uzbūvēts liels daudzums pievedceļu, kuri saglabājušies līdz mūsdienām. Sākumā stacija tika dēvēta krievu valodā par ***Promišļennaja*** (tulkojumā — "Rūpnieciskā"), bet 1976. gadā pārdēvēta par **Rīga-Preču II (Rīga-Preču 2)**. Ērgļu virziena pasažieru vilcieni tajā sāka pieturēt kopš 1972. gada. Stacijā saglabājies pasažieru perons, kaut arī pasažieru vilcienu kustība kopš 2007. gada nenotiek. Pēc Rīgas Preču I stacijas nojaukšanas 2009. gadā stacija tiek saukta vienkārši par Rīgas Preču staciju (tomēr 13. autobusa galapunkts blakus stacijai joprojām tiek saukts "Preču 2").

## Attēlu galerija

Attēls:Rīgas Preču stacijas pievedceļš 1.jpg|Rīgas Preču stacijas pievedceļš, kas ved paralēli Rencēnu ielai
Attēls:Rīgas Preču stacijas pievedceļš 2.jpg|Rīgas Preču stacijas dažu pievedceļu sākums
Attēls:Rīgas Preču stacijas pievedceļš 3.jpg|Dīzeļlokomotīve ТГМ4Б Rīgas Preču stacijas pievedceļā
Attēls:Rīgas Preču stacijas pievedceļš 4.JPG|Rīgas Preču stacijas pievedceļš (skats uz Rencēnu ielu)
Attēls:Rīgas Preču stacijas pievedceļš 5.JPG|Rīgas Preču stacijas pievedceļš netālu no sākuma


## Atsauces

## Ārējās saites
* Rīgas Preču stacijas fotogrāfijas
Neatkarības deklarācija

**Neatkarības deklarācija** var būt:

* ASV Neatkarības deklarācija
* Deklarācija Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu
* Moldovas Republikas Neatkarības deklarācija
Rūdolfs Eikens

**Rūdolfs Kristofs Eikens** (; dzimis , miris ) bija vācu filozofs. 1908. gadā ieguva Nobela prēmiju literatūrā.

## Biogrāfija
Dzimis 1864. gada 5. janvārī Auricas pilsētiņā pasta darbinieka un mācītāja meitas ģimenē. Pateicoties mātes centieniem, ieguvis labu izglītību ģimnāzijā un Getingenes Universitātē, kur apguva klasisko filozofiju un seno vēsturi. Ģimnāzijā aizrāvās ar matemātiku un mūziku. Doktora grādu filozofijā viņš saņēma Getingenes Universitātē, kurā viņš apguva filozofiju un Senās Indijas vēsturi.

## Ārējās saites

*
Kurts Vorners

**Kērtiss Jūdžīns "Kurts" Vorners** (; dzimis ) ir bijušais ASV amerikāņu futbola spēlētājs, spēlējis saspēles vadītāja pozīcijā. Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem nedraftētajiem NFL spēlētājiem.

## Karjera
1994. gadā kā nedraftētais brīvais aģents parakstīja līgumu ar Grīnbejas "Packers". Pēc tam spēlēja Aiovas "Barnstormers" kluba sastāvā līdz 1997. gadam, 1998. gadā spēlējis arī Eiropā — Amsterdamas "Admirals" sastāvā. 1998. gadā debitējis NFL kluba Sentluisas "Rams" sastāvā. 2004. gadā spēlēja Ņujorkas "Giants" vienībā, savukārt no 2005. līdz 2009. gadam bija Arizonas "Cardinals" spēlētājs.

K. Vorners četras reizes piedalījies NFL Visu zvaigžņu spēlē, divas reizes ticis iekļauts līgas simboliskajā pirmajā izlasē un divas reizes AP vērtējumā tikā atzīts par līgas vērtīgāko spēlētāju. "Rams" sastāvā guva uzvaru *[[Super Bowl XXXIV]]* izcīņā (2000. gads), pats spēlētājs tika atzīts par spēles MVP. "Cardinals" sastāvā sasniedza *[[Super Bowl XLIII]]*, kas bija līdz tam augstākais kluba sasniegums.

2010. gada 29. janvārī K. Vorners paziņoja par karjeras beigšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* NFL profils 
* ESPN profils
Vorners

**Vorners** (*Warner*) ir angļu uzvārds, kas aizgūts no normandiešu *Warnier*, kas savukārt cēlies no senskandināvu *Verner* vai *Wærn*. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Deivids Vorners (*David Warner*; 1941—2022) — angļu aktieris;
* Kurts Vorners (*Kurt Warner*; 1971) — ASV amerikāņu futbola spēlētājs.
Anatolijs Šmits

**Anatolijs Šmits** (arī Anatols Šmits, dzimis  Pleskavas apgabals, PSRS, miris  Rīgā) bija Latvijas šaha meistars, kurš divas reizes uzvarējis Latvijas šaha čempionātā (1969, 1975).

## Šahista karjera
Anatolijs Šmits kļuva pazīstams 1960. gadā, kad uzvarēja PSRS junioru čempionātā Maskavā. Pēc tam sekoja panākumi Latvijas čempionātos, kā arī piedalīšanās Latvijas izlases sastāvā dažādās PSRS komandu sacensībās. 1970. gadā tika izcīnīta 2. vieta PSRS Kausa izcīņā, kas notika pēc izslēgšanas sistēmas (finālā tika minimāli zaudēts lielmeistaram Dāvidam Bronšteinam).

## Treneris
Vēlāk Anatolijs Šmits kļuva pazīstams kā šaha treneris. Viņš vairākkārt piedalījās dažādu Latvijas komandu sagatavošanā atbildīgām sacensībām. Īpaši jāatzīmē Anatolija Šmita piedalīšanās pasaules čempiones Nonas Gaprindašvili sagatavošanā titula aizstāvēšanas mačā pret Nanu Aleksandriju 1975. gadā. Pēc toreizējās pasaules čempiones uzvaras par sekmīgu darbu Gruzijas šaha federācija viņam piešķīra Gruzijas nopelniem bagātā trenera nosaukumu.

## Nozīmīgākās sacensības
* 1960. gads, 1. vieta PSRS junioru šaha čempionātā.
* 1960. gads, pārstāvējis Latvijas komandu PSRS 7. komandu čempionātā pie 7. galdiņa (4,5 no 8).
* 1961. gads, pārstāvējis "Daugavas" komandu PSRS 3. komandu kausa izcīņā pie 7. galdiņa (+2, =2, -1).
* 1963. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1965. gads, dalīta 3.-4. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1966. gads, dalīta 3.-4. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1967. gads, pārstāvējis Latvijas komandu PSRS 10. komandu čempionātā pie 4. galdiņa (+3, =4, -2).
* 1968. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1969. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1969. gads, pārstāvējis Latvijas komandu PSRS 11. komandu čempionātā, izcīnot 1. vietu pie 3. galdiņa (+3, =5, -0).
* 1970. gads, dalīta 2.-4. vieta Latvijas šaha čempionātāā.
* 1970. gads, 2. vieta PSRS kausa izcīņā.
* 1972. gads, pārstāvējis Latvijas komandu PSRS 12. komandu čempionātā pie 4. galdiņa (+2, =4, -1).
* 1975. gads, dalīta 1.-2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1975. gads, pārstāvējis Latvijas komandu PSRS 13. komandu čempionātā pie 4. galdiņa (+2, =3, -2).
* 1978. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Rīga, Avots., pp. 61 - 63.