open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oļegs Hļebņikovs

**Oļegs Hļebņikovs** (dzimis  Preiļos) ir Latvijas krievu izcelsmes izglītības darbinieks un politiķis.

## Biogrāfija
1975. gadā absolvēja Daugavpils Pedagoģisko institūtu ar specialitāti matemātikas un fizikas vidusskolas skolotājs un sāka strādāt par skolotāju. 1983. gadā kļuva par Daugavpils 4. vidusskolas direktoru, 1987. gadā — par Preiļu 2. vidusskolas direktoru.

## Politiskā darbība
Laikā no 1994. līdz 1997. gadam bija Preiļu rajona padomes priekšsēdētājs, vēlāk Preiļu novada domes deputāts un priekšsēdētāja vietnieks (ievēlēts no Tautas Saskaņas partijas 2005. gada pašvaldību vēlēšanās un no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta 2009. gada vēlēšanās).

2011. gadā kandidēja 11. Saeimas vēlēšanās no "Saskaņas Centra" saraksta, tomēr netika ievēlēts. No  saņēma 11. Saeimas deputāta mandātu, kad Dmitrijs Rodionovs tika ievēlēts Daugavpils domē (pats O. Hļebņikovs 2013. gada pašvaldību vēlēšanās atkārtoti tika ievēlēts Preiļu novada domē, tomēr par deputātu nekļuva, izmantojot iespēju darboties Saeimā).

2014. gadā nesekmīgi kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no partijas "Saskaņa". Tāpat neguva pieteikošu vēlētāju atbalstu divās sekojošajās pašvaldību vēlēšanās: 2017. gadā no partijas "Vienoti Latvijai" un 2021. gadā no partijas "Saskaņa".

## Atsauces
Pasaules čempiones šahā

**Pasaules čempiones šahā** – FIDE labākās Pasaules šahistes nosaukuma izcīņas uzvarētājas.

## Sacensību vēsture
Pasaules čempionāts sievietēm pirmo reizi tika aizvadīts 1927. gadā, kad tajā uzvarēja Vera Menčika. Turnīri parasti tika organizēti vienlaicīgi ar Pasaules šaha olimpiādēm. Veras Menčikas pārsvars pār savām konkurentēm pirms Otrā pasaules kara bija neapstrīdams, un viņa samērā viegli spēja nosargāt savu titulu. Pasaules čempionātos 1937. un 1939. gadā piedalījās arī Latvijas šahiste Milda Lauberte, kas savā pirmajā čempionātā izcīnīja bronzas medaļu, bet otrajā - ierindojās 6. vietā.

Pēc tam, kad Vera Menčika gāja bojā Otrā pasaules kara laikā, čempiones vieta ilgu laiku palika vakanta. Tikai 1949./50. gadā Maskavā tika sarīkots turnīrs spēcīgākajām šahistēm, kurā uzvarēja Ludmila Rudenko, liekot pamatus padomju šaha skolas dominancei. Pasaules čempionāti sievietēm notika pēc līdzīgas sistēmas kā vīriešu šaha čempionāti - tie sastāvēja no starpzonu turnīriem, pretendentu turnīriem vai mačiem, un mača par Pasaules čempiona titulu, kurā tikās esošā Pasaules čempione ar pretendenti uz šo nosaukumu.

1962. gadā par Pasaules čempioni kļuva toreizējās PSRS republikas Gruzijas šahiste Nona Gaprindašvili. Tas bija sākums Gruzijas fenomenam sieviešu šahā, kad gandrīz 30 gadus Gruzijas šahistes bija vienas no galvenajām pretendentēm uz čempiones titulu. 1978. gadā Gaprindašvili čempiones tronī nomainīja Maija Čiburdanidze, tiesības spēlēt mačus par čempiones nosaukumu izcīnīja Nana Aleksandrija un Nana Joseliani. Jāatzīmē, ka šajā laikā divi mači par Pasaules šaha čempiones nosaukumu - 1965. un 1972. gadā - notika Rīgā.

Tomēr 1991. gadā Ķīnas šahiste Sje Dzjuņa pārtrauca Gruzijas un iesāka Ķīnas ēru sieviešu šahā. Lai gan 1996. gadā Žuža Polgāra uzvarēja Sje Dzjuņu, pēc trim gadiem ķīniešu šahiste atguva savu titulu. Arī vēlāk ķīniešu šahistes - Džu Čeņa, Sjui Juihua, Hou Jifaņa - regulāri uzvarēja Pasaules sieviešu šaha čempionātos.

2000. gadā, tāpat kā vīriešiem, FIDE sieviešu čempionātu izspēlē ieviesa izslēgšanas sistēmu. Tā radīja papildus intrigu, jo rezultāti kļuva neprognozējami, kļūda vienā partijā liedza turpināt cīņu par titulu. Tomēr tas, ka čempiones pēc katra izslēgšanas turnīra mainījās, un nebūt ne pati spēcīgākā šahiste vienmēr kļuva par turnīra uzvarētāju, bija izslēgšanas sistēmas mīnuss.

2010. gadā FIDE uzlaboja esošo izspēles sistēmu. No 2011. gada gadu pēc izslēgšanas sistēmas turnīra tiek izspēlēts mačs par Pasaules čempiones nosaukumu, kurā iepriekšējā gada izslēgšanas turnīra uzvarētāja, Pasaules čempione šahā tiekas ar pretendenti, kura ir izcīnījusi šādas tiesības FIDE «Grand Prix» turnīru sērijā.

## Pasaules sieviešu šaha čempionāti

## Atsauces

## Ārējās saites
*  Pasaules sieviešu šaha čempionātu rezultāti vietnē mark-weeks.com
Hļebņikovs

**Hļebņikovs** (, no *хле́бник* — 'maiznieks'; sieviešu dzimtē Hļebņikova (*Хле́бникова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Oļegs Hļebņikovs (1953) — Latvijas krievu izcelsmes izglītības darbinieks un politiķis;
* Veļimirs Hļebņikovs (*Велимир Хлебников*; 1885—1922) — krievu dzejnieks.
Eniss

**Eniss** (sieviešu dzimtē **Enisa**) var būt:
* Džesika Enisa-Hilla (*Jessica Ennis-Hill*; 1986) — britu vieglatlēte;
* Tailers Eniss (*Tyler Ennis*; 1989) — kanādiešu hokejists.
Džonatans Vinterss

**Džonatans Hēršmans Vinterss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu komiķis, aktieris, autors un mākslinieks.

1960. gadā sācis izdot komēdiju audio ierakstus, ko darījis arī turpmākās piecas desmitgades. Par albumiem vairākas reizes ticis nominēts ''Grammy'' balvai, divas reizes arī to ieguvis. Karjeras laikā piedalījies vairākos simtos televīzijas raidījumu sēriju, kā arī filmās un televīzijas seriālos, tāpat ierunājis vairākus tēlus dažādām filmām. 1991. gadā Vinterss ieguva ''Emmy'' balvu.

## Ārējās saites
Anguna

**Anguna Sipta Sasmi** (, ; dzimusi ) ir indonēziešu dziedātāja un dziesmu autore. Viņa ir arī naturalizēta Francijas dziedātāja. Anguna ir pirmā indonēziešu dziedātāja, kas ir iekļuvusi Eiropas un Amerikas mūzikas ierakstu topos. Vairākās Eiropas valstīs viņas albumi ir ieguvuši zelta un platīna statusu. 2014. gadā ieguva Pasaules mūzikas balvu (*World Music Awards*) kā pasaulē vislabāk pardotā indonēziešu māksliniece.

## Biogrāfija
Anguna ir dzimusi Indonēzijas galvaspilsētā Džakartā. Septiņu gadu vecumā sāka dziedāt, bet karjeru aizsāka 1986. gadā, izdodot pirmo albumu. 1989. gadā ievērību guva ar singlu *Mimpi*, kuru amerikāņu žurnāls *[[Rolling Stone]]* 2010. gadā iekļāva Indonēzijas visu laiku 150 labāko dziesmu sarakstā.

1994. gadā pārcēlās uz Eiropu (Parīzi un Londonu), lai sāktu starptautisko karjeru. 1997. gadā izdeva savu debijas starptautisko albumu *[[Snow on the Sahara]]*. Kopā izdevusi pa pieciem albumiem gan angļu, gan franču valodā, pirms tam vēl četrus izdevusi indonēziešu valodā. Vēl ir ierakstījusi skaņu celiņu 2002. gada dāņu filmai *[[Elsker dig for evigt]]*. Mūziķe ir sadarbojusies ar tādiem māksliniekiem kā Hulio Eglesiasu, Pīteru Geibrielu un *[[Pras]]*. 2012. gadā ar dziesmu *[[Echo (You and I)]]* pārstāvējusi Franciju Eirovīzijā.

## Diskogrāfija
;Indonēziešu valoda
* *[[Dunia Aku Punya]]* (1986)
* *[[Anak Putih Abu Abu]]* (1991)
* *[[Nocturno]]* (1992)
* *[[Anggun C. Sasmi... Lah!!!]]* (1993)

;Angļu valoda
* *[[Snow on the Sahara]]* (1997)
* *[[Chrysalis]]* (2000)
* *[[Luminescence]]* (2005)
* *[[Elevation]]* (2008)
* *[[Echoes]]* (2011)

;Franču valoda
* *[[Au nom de la lune]]* (1997)
* *[[Désirs contraires]]* (2000)
* *[[Luminescence]]* (2005)
* *[[Élévation]]* (2008)
* *[[Échos]]* (2011)

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Aleksandrs Burmistrovs

**Aleksandrs Burmistrovs** (; dzimis 1991. gada 21. oktobrī) ir krievu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2023) Burmistrovs spēlē KHL kluba Kazaņas "Ak Bars" rindās.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Burmistrovs sāka 2008.—09. gada sezonā, kad aizvadīja savu debijas spēli KHL kluba Kazaņas "Ak Bars" rindās. Iepriekšējās divas sezonas hokejists bija aizvadīja kluba otrajā sastāvā Krievijas Augstākajā līgā.

2009.—10. gada sezonu uzbrucējs aizvadīja Ontārio hokeja līgas klubā Berijas "Colts", taču 2010.—11. gada sezonu aizvadīja jau NHL kluba Atlantas "Thrashers" vienībā. 2011. gada vasarā kopā ar franšīzi Burmistrovs pārcēlās uz Vinipegas "Jets", tās rindās aizvadot nākamās divas sezonas. 2012.—13. gada sezonā "Jets" sastāvā Burmistrovs gan aizvadīja vien 44 spēles.

2013. gada jūlijā Burmistrovs noslēdza divu gadu līgumu ar Kazaņas "Ak Bars". 2013.—14. gada sezonā ar 38 punktiem viņš bija "Ak Bars" rezultatīvākais spēlētājs. 2015. gada vasarā noslēdza divu gadu līgumu ar Vinipegas "Jets" un atgriezās NHL. 2017. gada janvāra sākumā tika aizmainīts uz Arizonas "Coyotes", taču jūlijā noslēdza viena gada līgumu ar Vankūveras "Canucks". Tiesa, jau sezonas gaitā atgriezās Krievijā, pievienojoties Kazaņas "Ak Bars".

Krievijas hokeja izlases rindās kļuvis par 2014. gada Pasaules čempionu.

## Ārējās saites
Džonatans Čīčū

**Džonatans Čīčū** (; dzimis 1980. gada 15. jūlijā) ir bijušais kanādiešu hokejists, labās malas uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 501 spēli Nacionālās hokeja līgas Sanhosē "Sharks" un Otavas "Senators". 2006. gadā kā līgas labākais vārtu guvējs saņēmis Morisa Rišāra balvu. Karjeras otrajā pusē aizvadījis vairākas sezonas Amerikas hokeja līgā un Kontinentālajā hokeja līgā.

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām Ontārio hokeja līgā aizvadītām sezonām un 1999. gadā izcīnītā līgas čempiona titula, profesionāļa karjeru Čīčū sāka 2000.—2001. gada sezonā AHL kluba Kentuki "Thoroughblades" rindās. NHL Čīčū debitēja 2002.—2003. gada sezonā, aizvadot 66 spēles Sanhosē "Sharks" vienībā. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja Zviedrijas Elitsērijas kluba HV71 sastāvā, taču tad atgriezās "Sharks", aizvadot savu labāko sezonu NHL, to noslēdzot ar 93 punktiem 82 spēlēs un kā līgas visvairāk vārtus guvušais spēlētājs iegūstot Morisa Rišāra balvu.

Turpmākajās sezonās Čīčū rezultativitāte pamazām kritās, līdz 2009. gada rudenī "Sharks" uzbrucēju aizmainīja uz Otavas "Senators". 2010. gada februārī Čīčū tika nosūtīts uz "Senators" AHL fārmklubu un sezonas beigās viņa līgums tika izpirkts. Nākamās trīs sezonas hokejists aizvadīja AHL, taču 2013. gada jūlijā noslēdza viena gada līgumu ar KHL vienību Zagrebas "Medveščak". 2013.—2014. gada sezonu viņš noslēdza kā visas komandas rezultatīvākais spēlētājs. Maijā noslēdza divu gadu līgumu ar Minskas "Dinamo", savukārt 2016.—17. gada sezonu aizvadīja Bratislavas "Slovan" sastāvā. 2018. gada martā paziņoja par karjeras beigšanu.

## Ārējās saites
Henriks Mhitarjans

**Henriks "Heno" Mhitarjans** (; dzimis  Erevānā) ir Armēnijas futbola pussargs, bijis Armēnijas izlases pārstāvis un arī kapteinis. Kopš 2022. gada spēlē Itālijas A sērija komandā *[[Internazionale]]*.

Mhitarjans ir bijis Armēnijas gada futbolists astoņas reizes, kā arī Doneckas "Šahtar" 2011.—2012. gada sezonas labākais spēlētājs. 2012. gadā UEFA *European Football Yearbook 2012-13* Mhitarjanu atzina par vienu no 100 UEFA labākajiem spēlētājiem.

## Sasniegumi
**Pyunik**

* Armēnijas Premjerlīga: 2006, 2007, 2008, 2009
* Armēnijas kauss: 2009

**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas Premjerlīga: 2010–11, 2011–12, 2012–13
* Ukrainas kauss: 2010–11, 2011–12, 2012–13
* Ukrainas Superkauss: 2012

**Borussia Dortmund**

* Vācijas Superkauss: 2014

**Manchester United**

* Anglijas Līgas kauss: 2016–17
* FA Community Shield: 2016
* UEFA Eiropas līga: 2016–17

**AS Roma**

* UEFA Eiropas konferenču līga: 2021—22

**Inter Milan**

* Itālijas čempionāts / A sērija: 2023—24
* Itālijas kauss: 2022–23
* Supercoppa Italiana: 2022, 2023
* UEFA Čempionu līga finālists: 2022–23, 2024–25

**Individuālie sasniegumi**

* Armēnijas gada futbolists: 2009, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2019, 2020
* Ukrainas Premjerlīgas sezonas labākais spēlētājs: 2012–13
* Ukrainas Premjerlīgas labākais vārtu guvējs: 2012–13

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Ērglis

**Jānis Ērglis** (dzimis ) ir latviešu horeogrāfs un dejas pedagogs. Vairākkārtējs Deju svētku virsvadītājs un to lielkoncerta mākslinieciskais vadītājs. Kopš 1998. gada — tautas deju ansambļa "Teiksma" mākslinieciskais vadītājs.

## Biogrāfija
Dzimis  Valmierā. No 1970. līdz 1981. gadam mācījās Valmieras 11 varoņu komjauniešu vidusskolā (tagad — Valmieras 1. ģimnāzija). Tad līdz 1989. gadam studēja Latvijas Valsts konservatorijas Teātra un kultūrizglītības darba fakultātes Kultūrizglītības darba nodaļā.

1984. gadā viņš kļuva par profesionālu baleta mākslinieku valsts deju ansamblī "Daile". 1991. gada sāka strādāt ansamblī par baletmeistaru, bet no 1993. gada līdz ansambļa likvidēšanai 1997. gadā bija tā mākslinieciskais vadītājs un galvenais baletmeistars. Viņš kolektīvā iestudēja vairākas oriģinālhoreogrāfijas un deju uzvedumus. 1998. gadā kļuva par tautas deju ansambļa "Teiksma" māksliniecisko vadītāju, nomainot Viesturu Tīli. 2019. gadā tika nominēts Dejas balvai kategorijā "Skatuviskās tautas dejas horeogrāfe/s".

## Atsauces
Žuaņa Lufei

**Žuaņa Lufei** (, ; dzimusi , Naņdzjinā, Ķīnā) ir Ķīnas starptautiskā lielmeistare šahā (WGM, 2007).

## Biogrāfija
Piedzimusi Naņdzjiņas universitātes profesora ģimenē. Tēvs iemācījis spēlēt šahu un bijis arī pirmais treneris. 2001. gadā dalījusi 6. vietu Pasaules junioru čempionātā U14 vecuma grupā. 2004. gadā Pekinas zonālajā šaha turnīrā izpildījusi lielmeistares normu, bet 2005. gadā vēl divas reizes atkārtojusi šo panākumu. 2007. gadā Ķīnas izlases sastāvā uzvarējusi Pasaules komandu šaha čempionātā, arī individuālā vērtējumā gūstot sudraba un bronzas medaļas. 2007. gadā Teherānā kļuvusi par Āzijas vicečempioni šahā.

Vairākkārt piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas. 2006. gadā 2. raundā zaudējusi Viktorijai Čmilītei, bet 2008. gadā tikusi līdz sacensību 3. raundam. Vissekmīgākais bija starts Pasaules čempionātā 2010. gadā Turcijas pilsētā Antakjā, kad tikai finālā tika zaudēts savai tautietei Hou Jifaņai.

2005. gadā sākusi studēt Pekinas Cinhua universitātē, pēc tam turpinājusi mācīties doktorantūrā ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
Līga Ruperte

**Līga Ruperte** (dzimusi **Zirnīte**  Daugavpilī) ir latviešu pedagoģe, psihoterapeite un sabiedriska darbiniece.

1944. gadā kopā ar ģimeni emigrējusi uz Vāciju, kur viņa arī pabeidza pamatskolu. 1949. gadā viņi pārcēlās uz dzīvi ASV. 1955. gadā absolvējusi Mičiganas universitāti ar bakalaura grādu pedagoģijā fiziskās audzināšanas specialitātē, 1957. gadā ieguvusi maģistra grādu pedagoģijā fiziskās audzināšanas specialitātē, savukārt 1973. gadā — doktora grādu pedagoģijā, specializējoties padomdošanā.

Ruperte ir strādājusi skolās, privātpraksē, aģentūrās kā skolotāja un psihoterapeite. 1981. gadā organizēja pirmo latviešu nometni "3×3", ir "3×3" kustības izveidotāja, tāpat Ruperte ir globālā koordinatore. 1995. gadā viņa nodibināja Latvijas Ģimenes centru, ko arī vadījusi līdz 2003. gadam.

1997. gadā Ruperte tika apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeņa 1. pakāpes Goda zīmi, 2001. gadā saņēmusi ceturtās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Huankarlosa I

**Huankarlosa I** () ir Spānijas vasaras polārstacija Antarktikā. Izvietojusies Livingstona salas dienvidu piekrastē Hērda pussalā Sautbeja krastā Dienvidšetlendas salās. Stacija izveidota 1988. gada 8. janvārī kā pirmā Spānijas pētniecības bāze Antarktikā, nosaukta par godu Spānijas karalim Huanam Karlosam I. Stacijas kopējā telpu platība ir 2150 m², tajā vienlaicīgi var uzturēties līdz 50 personām. Tā funkcionē tikai polārajās vasarās no novembra līdz martam. Pie stacijas pieder arī Baijersas lauka nometne Livingstona salas rietumos. Galvenās pētniecības jomas ir glacioloģija, meteoroloģija, bioloģija, tās koordinē Spānijas Nacionālā Antarktīdas izpētes programma *(Programa Nacional de Investigación en la Antártida; PNIA)*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cjiņa Kaņjina

**Cjiņa Kaņjina** (, ; dzimusi  Ķīnā) ir Ķīnas starptautiskā lielmeistare šahā (WGM, 1992).

## Biogrāfija
1990. gados bija viena no spēcīgākajām Ķīnas šahistēm. Piecas reizes ir uzvarējusi Ķīnas sieviešu šaha čempionātā (1988, 1991, 1995, 1999, 2004). 1991. gadā starpzonu turnīrā Suboticā ierindojās 6. vietā. 1992. gadā pretendentu turnīrā Šanhajā palika 5. vietā. Nākamajos Pasaules čempiones nosaukuma izcīņas ciklos šos panākumus vairs neizdevās atkārtot: 1993. gada starpzonu turnīrā Džakartā 12. vieta, bet 1995. gada starpzonu turnīrā Kišiņevā 11. vieta.

2000. gadā bijusi otrā Āzijas sieviešu šaha čempionātā. Pēc tam Pasaules čempionātā Deli pēc izslēgšanas sistēmas sasniegusi savu lielāko panākumu, tikai finālā piekāpjoties Sje Dzjuņai ar 1½ : 2½. Vēl piedalījusies 2006. gada Pasaules čempionātā Jekaterinburgā, kur tikusi līdz 3. raundam.

No 1990. līdz 1994. gadam trīs reizes Ķīnas izlases sastāvā izcīnījusi bronzas medaļas Pasaules šaha olimpiādēs. 1995. un 1999. gadā Ķīnas izlases sastāvā uzvarējusi Āzijas komandu šaha čempionātos, kuros ieguvusi arī sudraba medaļu individuālā vērtējumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Āzijas komandu šaha čempionāti)
Jānis Kuga

**Jānis Kuga** (dzimis , miris ) bija latviešu zīmēšanas skolotājs, scenogrāfs un gleznotājs. Viņš tiek uzskatīts par vienu no latviešu scenogrāfijas pamatlicējiem. Viņš ir veidojis scenogrāfiju vairāku teātru izrādēm gan Latvijā, gan ārzemēs, tāpat veidojis dekorācijas pirmajām latviešu kinofilmām. Kuga ir Latvijas Nacionālā teātra telpu noformējuma autors, kad  te tika proklamēta Latvijas valsts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1878. gadā Ikšķiles pagasta Puriņu mājās. Māte Trīne (dzimusi Ēķe). Mācījās Ķēķa pamatskolā un vietējā draudzes skolā. 1890. gadā kopā ar vecākiem pārcēlās uz dzīvi Rīgā.
Strādāja J. Jesena porcelāna fabrikas porcelāna apgleznošanas nodaļā un apmeklēja Rīgas Vācu amatnieku biedrības skolu. Turpināja mācības Pēterburgas Štiglica Centrālajā tehniskās zīmēšanas skolā (1899-1905). Papildinājās Parīzē (1906), apceļoja Eiropas lielpilsētas, vēlāk dzīvoja Itālijā un Spānijā (1907-1908).

Pēc atgriešanās dzimtenē 1908. gada rudenī Kuga sāka strādāt par zīmēšanas skolotāju L. Bērziņa vadītajā Jēkabpils tirdzniecības skolā, pēc tam   Dubultu ģimnāzijā, A. Ķeniņa sieviešu ģimnāzijā. 
1908. gadā gleznoja dekorācijas Aspazijas lugai „Vaidelote” Jaunajā Rīgas teātrī, pēc tam pastāvīgi strādāja Jaunajā Rīgas teātrī par dekorāciju gleznotāju. No 1912. līdz 1914. gadam papildinājās Francijā. Pirmā pasaules kara sākumā atgriezās Latvijā, bet jau rudenī uzsāka darboties Jaunajā Pēterpils latviešu teātrī, līdztekus strādāja par skolotāju.

Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas 1918. gada augustā Jānis Kuga ieradās Rīgā un 1918. gada 18. novembrī noformēja skatuvi  Latvijas valsts proklamēšanas aktam. Pēc Latvijas Mākslas akadēmijas dibināšanas no 1921. līdz 1944. gadam vadīja Dekoratīvās glezniecības meistardarbnīcu. 1934. gada maijā viņu ievēlēja par akadēmijas rektoru. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā Kugu atlaida no rektora amata, bet Vācu okupācijas laikā atkal atjaunoja amatā.

Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, 1951. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV, 1969. gadā — Kanādā, tajā pašā gadā miris Toronto.

## Apbalvojumi
1926. gadā Kuga tika apbalvots ar ceturtās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni, 1936. gadā — trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. 1938. gadā ticis apbalvots ar otrās šķiras Atzinības krustu. Tāpat 1931. gadā saņēmis Leopolda II ordeni (Beļģija), 1939. gadā — Francijas Goda Leģiona ordeni.
1954. gadā saņēma Pasaules brīvo latviešu apvienības KF goda balvu, bet 1960. gadā Tautas balvu.

## Literatūra
* Cielava S. Jānis Kuga. Rīga: Zinātne, 1992.

## Atsauces
Ģirts Vilks

**Ģirts Vilks** (dzimis , miris ), līdz 1941. gadam — **Ludis Andersons**, bija latviešu scenogrāfs un ilustrators.

Laikā no 1934. līdz 1936. gadam Liepājā mācījies Baumaņa studijā. 1941. gadā uzsāka studijas Latvijas Universitātes Arhitektūras fakultātē, ko absolvēja 1944. gadā. Pēc tam sācis strādāt Dailes teātrī, kur līdz 1968. gadam bijis mākslinieks, tāpat bijis galvenais mākslinieks (no 1947. gada). Ir vairāk nekā 150 teātra izrāžu scenogrāfijas autors. Kopš 1941. gada Vilks ir piedalījies izstādēs. Vēl ir nodarbojies ar plakātu zīmēšanu, grāmatu ilustrēšanu.

1944. gadā kļuvis par Latvijas Mākslinieku savienības biedru, 1945. gadā — Latvijas Teātra darbinieku savienības biedru. 1966. gadā saņēmis Latvijas PSR Tautas mākslinieka goda nosaukumu.

## Atsauces
Winters

***Winters*** var būt:

* Džonatans Vinterss (*Jonathan Winters*), amerikāņu komiķis, aktieris, autors un mākslinieks (1925—2013);
* Šellija Vintersa (*Shelley Winters*), amerikāņu aktrise (1920—2006).
2006. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss

**2006. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss** bija 4. Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss kas notikas Rumānijā.
Par ši gada uzvarētājiem kļuva Krievija.

## Dalībvalstis
Kira Zvorikina

**Kira Zvorikina** (; dzimusi , Mikolajiva, Ukraina, mirusi , Maskava, Krievija) bija Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (WGM, 1977).

## Dzīvesgājums
Piedzimusi Ukrainā daudzbērnu ģimenē. 1927. gadā ģimene pārcēlās uz dzīvi Ļeņingradā. Sākusi nodarboties ar šahu vietējā Pionieru pilī, kur pulciņu vadījis pazīstamais treneris Pjotrs Romanovskis. 17 gadu vecumā kļuvusi par Ļeņingradas skolēnu čempioni. Vēlāk daudz laika aizņēmušas studijas Kinematogrāfijas institūtā, un tikai 1946. gadā izcīnījusi savu nākamo panākumu, ieņemot 2. vietu Ļeņingradas sieviešu šaha čempionātā.

1950. gados trīs reizes uzvarējusi PSRS sieviešu šaha čempionātos (1951, 1953, 1956). 1957. un 1963. gadā PSRS izlases sastāvā uzvarējusi Pasaules šaha olimpiādēs, izcīnot arī zelta medaļu pie sava galdiņa (1957). No 1952. līdz 1964. gadam sekmīgi piedalījusies Pasaules čempiones nosaukuma ciklos. Vislielākais panākums tika izcīnīts 1959. gadā Plovdivā, kad Zvorikina uzvarēja pretendentu turnīrā un izcīnīja tiesības spēlēt maču par Pasaules čempiones nosaukumu.. Tomēr šajā mačā bija jāatzīst toreizējās Pasaules čempiones Jeļizavetas Bikovas pārākums - 4½:8½ (+2 -6 =5).

Bijusi precējusies ar lielmeistaru Alekseju Suetinu. No 1950. līdz 1990. gadiem dzīvojusi Minskā un pārstāvējusi Baltkrieviju PSRS komandu sacensībās.

1957. gadā par panākumiem šahā apbalvota ar ordeni «Goda Zīme». 1977. gadā FIDE piešķīrusi Zvorikinai starptautiskās lielmeistares un šaha tiesneses goda nosaukumus.

Ilgi saglabājusi sportisko formu, vēl 2007. gada nogalē piedaloties Krievijas šaha veterānu oficiālajos turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Andrejs Vasiļevskis

**Andrejs Vasiļevskis** (; dzimis 1994. gada 25. jūlijā) ir krievu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2025) Vasiļevskis spēlē NHL kluba Tampabejas "Lightning" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Pēc trim Krievijas Jaunatnes hokeja līgas kluba Ufas "Tolpar" rindās aizvadītām sezonām, profesionāļa karjeru Vasiļevskis sāka 2012.—13. gada sezonā, tajā aizvadot astoņas spēles KHL kluba Ufas "Salavat Julajev" rindās. 2013.—14. gada sezonā tika atzīts par KHL septembra, marta un aprīļa labāko jauno spēlētāju, sezonas beigās iegūstot arī Alekseja Čerepanova balvu.

2012. gada NHL draftā Vasiļevski ar augsto 19. numuru izvēlējās Tampabejas "Lightning". Viņš kļuva par visaugstāk draftēto vārtsargu kopš 2010. gada, kad ar kopējo 11. numuru izvēlēts tika Džeks Kempbels. 2014. gada maijā ar "Lightning" noslēdza trīs gadu līgumu. Vasarā viņš pārcēlās uz Ziemeļameriku, kur sezonu uzsāka AHL vienībā Sirakjūsas "Crunch". "Crunch" sastāvā viņš spēles laiku dalīja ar Kristeru Gudļevski.

2014. gada 16. decembrī debitēja NHL un Tampabejas "Lightning" sastāvā. 2015. gada sākumā karjeru beidza Jevgeņijs Nabokovs, kā rezultātā Vasiļevskis kļuva par "Lightning" otro vārtsargu aiz Bena Bišopa. 2016.—17. gada sezonā Vasiļevskis kļuva par "Lightning" pamatvārtsargu un jau drīz nostiprinājās kā viens no visas līgas vadošajiem vārtsargiem. 2019. gadā kā līgas labākais vārtsargs ieguva Vezinas balvu un tiks iekļauts līgas simboliskajā izlasē. 2020. un 2021. gados kopā ar "Lightning" izcīnīja Stenlija kausu.

Krievijas hokeja izlases rindās kļuvis par 2014. gada Pasaules čempionu. Spēlējis arī 2012. un 2013. gada Pasaules čempionātos junioriem, 2012. gadā kopā ar izlasi izcīnot sudraba, bet 2013. gadā — bronzas medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihals Handzušs

**Mihals Handzušs** (; dzimis 1977. gada 11. martā) ir bijušais slovāku hokejists, centra uzbrucējs, Slovākijas hokeja izlases dalībnieks. No 2014-2017 Handzušs spēlēja Slovākijas Ekstralīgas kluba HK Banska Bistrica rindās. 2017.Gadā beidza profesionālā spēlētāja karjeru.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Handzušs sāka 1995.—96. gada sezonā, kad debitēja Slovākijas Ekstralīgas kluba HC Banska Bystrica sastāvā. Nākamo sezonu hokejists aizvadīja HK Popradas rindās, taču tad pārcēlās uz Ziemeļameriku.

1997.—98. gada sezonu uzbrucējs aizvadīja AHL, taču 1998.—99. gada sezonā prata izcīnīt vietu NHL kluba Sentluisas "Blues" pamatsastāvā. 2000.—01. gada sezonas vidū Handzušs gan tika aizmainīts uz Fīniksas "Coyotes" vienību. 2002. gada vasarā uzbrucējs tika aizmainīts vēlreiz, šoreiz — uz Filadelfijas "Flyers" vienību.

"Flyers" rindās Handzušs aizvadīja arī savu rezultatīvāko sezonu, 2003.—04. gada sezonā atzīmējoties ar 58 punktiem 82 spēlēs. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja Slovākijas Ekstralīgas klubā HKm Zvolen, taču tad atgriezās Filadelfijā.

2006. gada vasarā Handzušs tika aizmainīts uz Čikāgas "Blackhawks" vienību, tās sastāvā gan aizvadot tikai vienu sezonu, jo pēc gada uzbrucējs noslēdza četru gadu līgumu ar Losandželosas "Kings". 2011. gada vasarā, beidzoties līgumam ar "Kings", Handzušs pievienojās Sanhosē "Sharks" rindām, kas hokejistu 2012.—13. gada sezonas nogalē aizmainīja uz Čikāgas "Blackhawks", Handzušam kopā ar komandu izcīnot Stenlija kausu. 2014. gada vasarā jaunu līgumu ar klubu viņš nenoslēdza.

2014. gada decembrī uz pārbaudes laiku pievienojās HK Banska Bistrica.

Slovākijas hokeja izlases sastāvā kļuvis par 2002. gada Pasaules čempionu, kā arī izcīnījis divas sudraba medaļas.

## Ārējās saites
Pokémon: Indigo League

***Pokémon: Indigo League*** ir pirmā dublētā multiplikācijas seriāla "Pokemoni" sezona. Sezonas gaitā tiek sekots pokemonu trenerim Ešam Kečumam jeb vienkārši Ešam, viņa Pikačū un viņa draugiem Mistijai, Brokam — Kanto reģionā.
Nākamā sezona ir *[[Pokémon: Adventures on the Orange Islands]]*.

## Tēli
* Ešs Kečums
* Mistija
* Broks
* Džesija
* Džeimss
* Eša Pikačū
* Raķešu komandas Mjau

## Sērijas

## Ārējās saites
* ASV oficiālā mājaslapa 
* Japānas oficiālā mājaslapa 
* 
*
Alisa Mariča

**Alisa Mariča** (; dzimusi  Ņujorkā) ir Serbijas starptautiskā lielmeistare šahā (WGM, 1988).

## Biogrāfija
Piedzimusi ASV, kur viņas tēvs strādājis ANO. Agri pierādījusi savas spējas šahā, 12 gadu vecumā uzvarot Belgradas šaha čempionātā sievietēm un iegūstot 2. vietu Pasaules junioru čempionātā U20 vecuma grupā. Pēc gada triumfējusi Dienvidslāvijas sieviešu šaha čempionātā, bet 18 gadu vecumā FIDE Maričai piešķīra starptautiskās lielmeistares nosaukumu (WGM).

1980. gadu beigās izvirzījusies par vienu no spēcīgākajām šahistēm, četras reizes piedaloties Pasaules čempiones nosaukuma izcīņas pretendentu turnīros. Lielākais panākums bija 1990. gadā, kad Gruzijas pilsētā Bordžomi Mariča dalīja pirmo vietu ar Ķīnas pārstāvi Sje Dzjuņa, bet papildmačā par tiesībām spēlēt ar toreizējo Pasaules čempioni Maiju Čiburdanidzi viņai zaudēja ar 2½:4½ (+1 -3 =3).

Arī turpmākajos pretendentu turnīros Mariča uzrādīja labus rezultātus:
* 1992. gadā Šanhajā — 4. vieta;
* 1994. gadā Tilburgā — 5. vieta;
* 1997. gadā Groningenā — 6. vieta.

Pēc tam, kad Pasaules čempionāti pārgāja uz izslēgšanas sistēmu, Mariča tajos piedalījās divas reizes:
* 2000. gadā sasniedza pusfinālu, kur zaudēja Cjiņai Kaņjinai;
* 2002. gadā izstājās 3. raundā pēc zaudējuma Džu Čeņai.

No 1986. gada līdz 2006. gadam 10 reizes piedalījusies Pasaules šaha olimpiādēs, kur pārstāvējusi Dienvidslāvijas un Serbijas nacionālās izlases. Izcīnījusi bronzas medaļu komandu ieskaitē (1988) un bronzas medaļu individuālajā ieskaitē (1998). No 1999. gada līdz 2009. gadam piedalījusies arī Eiropas komandu šaha čempionātos, kur savā debijas gadā palīdzējusi Dienvidslāvijas izlasei izcīnīt sudraba medaļu komandu ieskaitē.

1993. gadā FIDE Maričai ir piešķīrusi starptautiskā vīriešu meistara nosaukumu (IM).

## Ģimene
Alisai Maričai ir dvīņumāsa Mirjana, kas ir piedzimusi tikai par 20 minūtēm vēlāk un arī ir šaha lielmeistare. Māsas Maričas ir vienīgās dvīņu māsas pasaulē ar lielmeistares tituliem.

Alisa Mariča ir precējusies ar Josipu Asiku, kas strādā par šaha izdevuma «Chess Informant» redaktoru. 2011. gada 21. februārī pārim piedzima dvīņi — meitene un puika, Milica un Dušans.

Alisa Mariča ir Ekonomikas zinātņu doktore un ir strādājusi par profesori Belgradas Universitātes Kultūras un mediju fakultātē. 2012. gadā bijusi Jaunatnes un sporta ministre Serbijas valdībā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
Cīnītāja balva Tour de France

thumb|Iepriekšējā posma balvas saņēmējam tiek piešķirts sacensību numurs uz sarkana fona (citiem braucējiem melns uz balta).
**Cīnītāja balva ''Tour de France*** (zināma arī kā agresīvākā braucēja balva) ir viena no balvām *Tour de France* sacensībās. Ar to tiek apbalvoti regulārie uzbrukumu veidotāji un kopš 1981. gada šīs balvas ieguvējs nav uzvarējis tās pašas tūres [[kopvērtējums Tour de France|kopvērtējumā]].

== Vēsture ==
Kopš 1952. gada pēc katra posma agresīvākajam braucējam tiek piešķirta balva un tiek veidots kopvērtējums. [[1956. gada Tour de France]] šī balva tika piešķirta [[Andrē Darigads|Andrē Darigadam]]. Tobrīd balvai tika piešķirta tāda pati nozīmība kā neveiksmīgākajam riteņbraucējam, par kuru 1956. gadā tika atzīts Piko.

1961. gadā balva tika piešķirta nevis atsevišķam braucējam, bet visai komandai — reģionālajai komandai *West-South-West*.

Balvas piešķiršanas sistēma gadu gaitā ir mainījusies. Vēsturiski braucēji uzkrāja punktus un braucējs ar visvairāk punktiem tūres beigās tika paziņots par uzvarētāju. Braucējam nebija obligāti pabeigt sacensības, piemēram, [[1972. gada Tour de France]] cīnītāja balvas ieguvējs [[Sirils Guimārs]] no sacensībām izstājās, bet balvu saņēma.

1979. gadā cīnītāja balvu sākotnēji saņēma [[Jops Zūtemelks]], bet vēlāk tika diskvalificēts un balvu saņēma [[Enī Keipers]].

== Šībrīža sistēma ==
Šībrīža sistēma darbojas kopš 2003. gada. Katra posma, izņemot individuālos braucienus, agresīvāko braucēju nosaka astoņu riteņbraukšanas speciālistu žūrija. Iepriekšējā posma agresīvākajam braucējam netiek piešķirts īpašs krekls, bet viņu var atpazīt pēc muguras numura — tas ir balts uz sarkana fona, nevis ierastais melnais uz baltā. Braucēja balva ir €&nbsp;2000 apjomā.

*Tour de France* noslēgumā (parasti pēdējā posma laikā), tiek piešķirta kategorijas kopvērtējuma balva visu sacensību agresīvākajam braucējam. Balvu šobrīd sponsorē *Brandt'' un tās apjoms ir €&nbsp;20,000.

## Atsauces
Antaress

**Antaress**, pazīstams arī kā **Skorpiona Alfa** jeb **Skorpiona α** (*α Sco, Alpha Scorpii*), ir sarkanā pārmilzu zvaigzne Piena Ceļa galaktikā. Tā ir 15. spožākā zvaigzne pie debesīm nakts laikā un lielākā un spožākā zvaigzne Skorpiona zvaigznājā. Antaress atrodas aptuveni 550 gaismas gadu attālumā no Zemes, tās rādiuss ir pielīdzināms 883 Saules rādiusiem, tādējādi, ja Antaress atrastos Saules sistēmas centrā, tā ārējā virsma atrastos kaut kur starp Marsu un Jupiteru. 

## Skatīt arī
* Skorpions (zvaigznājs)

## Atsauces
Jānis Purviņš

**Jānis Purviņš** (dzimis ) ir latviešu horeogrāfs un dejas pedagogs. Vairākkārtējs Deju svētku virsvadītājs un to lielkoncerta mākslinieciskais vadītājs. Kopš 1995. gada — tautas deju ansambļa "Līgo" mākslinieciskais vadītājs.

## Biogrāfija
Dzimis . No 1977. līdz 1989. gadam mācījās Rīgas 4. vidusskolā (tagad — Rīgas Angļu ģimnāzija). Dejoja kolektīvos "Uguntiņa" un "Līgo". No 1987. līdz 1990. gadam bija Rīgas 4. vidusskolas deju skolotājs.

Studēja Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas Horeogrāfijas nodaļā, kuru pabeidza 1993. gadā, līdztekus bija tautas deju ansambļa "Lelde" mākslinieciskais vadītājs, no 1991. līdz 1997. gadam bija valsts deju ansambļa "Daile" solists. No 1993. līdz 1995. gadam bija tautas deju ansambļa "Jaunība" pedagogs. 1994. gadā pārņēma kolektīva "Līgo" vidējās paaudzes sastāva vadību, bet 1995. gadā kļuva par visa kolektīva māksliniecisko vadītāju.

1998. gadā sāka studēt Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolā, kur 2000. gadā aizstāvēja maģistra grādu pedagoģijā. 2006. gadā Latvijas Kultūras akadēmijā ieguva Humanitāro zinātņu maģistra grādu mākslās.

Jānis Purviņš ir Deju svētku virsvadītājs kopš 1998. gada, Deju svētku lielkoncertu mākslinieciskais vadītājs kopš 2003. gada un Skolu jaunatnes deju svētku virsvadītājs kopš 2000. gada, bija to lielkoncerta mākslinieciskais vadītājs 2005. gadā. 2004. gadā Jānis Purviņš bija Vispārējo Igaunijas Dziesmu un Deju svētku virsvadītājs. 2019. gadā tika nominēts Dejas balvai kategorijā "Skatuviskās tautas dejas horeogrāfe/s".

Jānis Purviņš ir izveidojis vairāk nekā 200 oriģinālhoreogrāfiju un tautas deju apdaru, kā arī 17 deju uzvedumus.

## Atsauces
HK AutoFinance Poprad

***HK AutoFinance Poprad*** ir hokeja komanda no Popradas Slovākijā, kas spēlē Slovākijas Ekstralīgā. Klubs dibināts 1926. gadā un Ekstralīgā tas spēlē kopš līgas izveides 1993. gadā.

Komandas augstākais sasniegums ir 2006. un 2011. gadā izcīnītās sudraba medaļas.

No 2012. līdz 2015. gadam komandas rindās spēlēja Juris Štāls, savukārt 2013.—14. gada sezonā komandas vārtus sargāja Edgars Masaļskis. 2006.—07. gada sezonā kluba rindās spēlēja arī Mārtiņš Cipulis un Aleksandrs Jerofejevs.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Soņa Grafa

**Soņa Grafa** (; arī Grafa-Stīvensone; , Minhene - , Ņujorka) bija vācu izcelsmes ASV šahiste. FIDE starptautiskā meistare (WIM, 1950).

## Biogrāfija
1930. gados bija viena no vadošajām šahistēm un praktiski vienīgā, kura spēja izrādīt konkurenci tālaika neapšaubāmajai sieviešu šaha līderei Verai Menčikai. 1934. un 1937. gadā nospēlēja divus mačus ar Menčiku, kuros abos gan cieta zaudējumus ar attiecīgi 1:3 un 4½:11½. 1936. gadā uzvarējusi sieviešu šaha turnīrā Zemmeringā. 1937. gadā Stokholmā kopā ar Mildu Lauberti dalījusi 3.-4. vietu Pasaules sieviešu šaha čempionātā aiz uzvarētājas Veras Menčikas un otrās vietas ieguvējas Klaričes Benini. 1937. gadā turnīrā Prāgā nospēlējusi neizšķirti ar spēcīgo Igaunijas lielmeistaru Paulu Keresu. 1939. gada Pasaules sieviešu šaha čempionātā Buenosairesā kļuvusi par vicečempioni, ieņemot 2. vietu aiz Menčikas. Tajā laikā antinacistisku uzskatu dēļ atteikusies spēlēt zem nacistiskās Vācijas karoga un palikusi uz dzīvi Argentīnā.

1947. gadā apprecējusies ar amerikāņu jūrnieku Vernonu Stīvensonu un pārcēlusies uz dzīvi Losandželosā. 1951. gadā pārim piedzimis dēls Aleksandrs. 1950. gadu otrajā pusē Grāfa atgriezusies šaha turnīros. Pēc dalītas 2.-3. vietas ASV zonas turnīrā 1954. gadā izcīnījusi tiesības piedalīties pretendentu turnīrā, kur 1955. gadā Maskavā palikusi 13. vietā. Divas reizes uzvarējusi ASV sieviešu šaha čempionātos (1957, 1964). Pāragri mirusi pēc smagas aknu slimības.

2016. gadā iekļauta "Pasaules šaha slavas zālē".

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Purviņš

**Purviņš** (sieviešu dzimtē Purviņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andris Purviņš (1940—2010) — latviešu arhitekts;
* Jānis Purviņš (1971) — latviešu horeogrāfs un dejas pedagogs.

## Skatīt arī
* Purvs
* Purvītis
* Puriņš
Spilvens

thumbnail|235px|Gultas stūrī sakrauti spilveni
**Spilvens** ir mīksts gultas piederums, kas parasti tiek izmantots, lai uz tā novietotu galvu vai citu ķermeņa daļu gulēšanas vai atpūtas laikā. Spilvens var kalpot arī kā dekoratīvs priekšmets. Spilveni dažviet tiek saukti arī par **ķiseniem** (no ). Tie ir pildīti ar putnu dūnām, spalvām vai citiem mīkstiem materiāliem. Tos parasti pārklāj ar spilvendrānu, kas pasargā no sasmērēšanas.

Ilgstošas lietošanas rezultātā spilveni no ķermeņa izdalījumiem nodzeltē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Atlass (kalni)

**Atlass** (, , *Jibāl al Aţlas*) ir kalnu sistēma, kas atrodas Āfrikas ziemeļrietumos un stiepjas aptuveni  garumā gar Vidusjūras piekrasti caur Marokas, Alžīrijas un Tunisijas teritorijām. Dienvidos no Atlasa atrodas Sahāras tuksnesis. Augstākā virsotne ir Tūbkals (4165 m), kas atrodas Augstā Atlasa kalnu grēdā Marokas dienvidrietumos. Atlasa kalnos galvenokārt dzīvo berberu tautas.

thumb|left|200px|Āfrikas ziemeļrietumi. Atlasa kalnu grēda iekrāsota sarkanā krāsā
Lielākās kalnu grēdas, kas veido Atlasa kalnu sistēmu ir Rīfs, Augstais Atlass, Vidusatlass, Antiatlass, Sahāras Atlass, Tella Atlass un Auress.

Atlasa kalnos valda subtropu klimats, bet virs 1500 m augstuma sniegs ir 4—5 mēnešus gadā. Ziemeļu un rietumu nogāzēs līdz 800 m cietlapju meži un mūžzaļie krūmāji, līdz 1200 m — mūžzaļie meži, līdz 1700 m — jaukti mūžzaļu un vasarzaļu koku (kļava, ozols) un skujkoku meži, līdz 2200 m — Atlasa ciedru audzes. Kalnu virsotnēs pļavas un paegļi. Iekšējos, sausajos rajonos un dienvidu nogāzēs — pustuksnesis un tuksnesis. Vairāki nacionālie parki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazinieku partija

thumb|240px|Sociāldemokrātu mazinieku vēlēšanu plakāts.
**Mazinieku partija** (oficiāli — **Latvijas Strādnieku sociāldemokrātu mazinieku partija**) bija politiskā partija Latvijā. Tā tika dibināta 1921. gadā un likvidēta 1929. gadā. Partijas vienīgais vadītājs bija Marģers Skujenieks. Partija vairākkārt bija valdošajā koalīcijā, tās līderis Skujenieks vadīja Ministru kabinetu no 1926. līdz 1928. gadam.

Partija tika izveidota 1921. gadā, daļai biedru pametot Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju (LSDSP). Gadu gaitā partijas biedri tika ievēlēti Saeimā, kā arī tās pārstāvji bija valdībā. Daļa no Mazinieku partijas biedriem vēlāk atgriezās LSDSP. Tikmēr Mazinieku partija pakāpeniski atkāpās no sociāldemokrātiskajām nostādnēm. Partija tika likvidēta kopsapulcē . Tās vadība izveidoja Progresīvo jaunsaimnieku apvienību un aicināja Mazinieku partijas bijušos biedrus tai pievienoties.

## Dalība Saeimas vēlēšanās

## Atsauces
Grafa

**Grafa** vai **Grāfa** var būt:
* Soņa Grafa — vācu izcelsmes ASV šahiste;
* Štefija Grāfa — vācu tenisiste.

## Skatīt arī
* Grafs
* Grafs (nozīmju atdalīšana)
Jānis Bisenieks

thumb|Jāņa Bisenieka kapa piemineklis
**Jānis Bisenieks** (dzimis , miris ) bija latviešu agronoms, uzņēmējs, sabiedrisks darbinieks, grāmatu izdevējs, kā arī iespiedējs. Jelgavas Latviešu biedrības priekšnieks (1901-1902), Baltijas hercogistes Reģentu padomes loceklis (1918).
 
Dibināja vai vadīja 17 dažādas biedrības, piemēram, krāšanas un aizdošanas, apdrošināšanas, kuģniecības, kooperatīvu, riteņbraucēju, u.c.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1864. gada 12. decembrī (30. novembrī) Kroņvircavas pagasta „Viduszīģeļu” saimnieka ģimenē.
Mācījās Jelgavas 3. elementārskolā (1874-1877) un Jelgavas reālskolā. Studēja Rīgas Politehniskās augstskolas lauksaimniecības nodaļā, kuru absolvēja 1890. gadā.

1892. gadā viņš sāka izdot Lauksaimnieku kalendāru, pēc tam Lauksaimnieku kabatas kalendārus. 1893. gadā nodibināja Jelgavas Lauksaimniecības biedrību un pēc sešiem gadiem Latvijas lauksaimniecības ekonomikas sabiedrību.
1895. gadā pēc viņa ierosinājuma tika organizēta Lauksaimniecības, rūpniecības un amatniecības izstāde. Viņš iegādājās ķieģeļu fabriku pie Iecavas upes, bet pie Ventspils zemi ražošanas vajadzībām. Jelgavas Latviešu biedrības priekšnieks (1901-1902).
Dibināja Jelgavas (vēlāk Mežotnes, Saulaines) Lauksaimniecības skolu (1908), Jelgavas komercbanku (1912). 
Pirmā pasaules kara sākumā bija Latviešu strēlnieku bataljonu organizācijas komitejas loceklis, bet kara beigās 1918. gada novembrī Baltijas hercogistes Reģentu padomes loceklis.
Laikā no 1921. līdz 1923. gadam Bisenieks bija žurnāla "Zemkopis" redaktors.

Miris 1923. gada 3. februārī Rīgā.
Viņa pusbrālis bija politiķis un diplomāts Georgs Bisenieks (1885‑1941).

## Piemiņa
Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Ekonomikas fakultātē ir Jāņa Bisenieka auditorija. 2004. gadā Jelgavā nodibināja Jāņa Bisenieka fondu ar mērķi saglabāt izcilā saimnieciskās un sabiedriskās dzīves darbinieka garīgo mantojumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jānis Bisenieks 
* "Latvijas ļaudis" šķirklis
Bisenieks

**Bisenieks** (sieviešu dzimtē Biseniece) ir latviešu cilmes uzvārds, kas varētu būt radies no bisenieka amata nosaukuma — "brīvzemnieks, kam bija tiesības turēt bisi, par ko bija jāpiegādā muižai zināms skaits medījumu". Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Georgs Bisenieks (1885—1941), politiķis un diplomāts;
* Jānis Bisenieks (1864—1923), agronoms, uzņēmējs, sabiedrisks darbinieks, grāmatu izdevējs;
* Nikolajs Bisenieks (1906—1981), Latvijas PSR sabiedriskais darbinieks;
* Valdis Bisenieks (1928—2017), valodnieks, tulkotājs un atdzejotājs;
* Voldemārs Bisenieks (1884—1938), revolucionārs, padomju saimnieciskais darbinieks.

## Skatīt arī
* Reinis Bisnieks, Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors

## Atsauces
Mitrofanovs

**Mitrofanovs** (, no personvārda Mitrofans *(Митрофа́н)*; sieviešu dzimtē **Mitrofanova** *(Митрофа́нова)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Leopolds Mitrofanovs (*Леопо́льд Ада́мович Митрофа́нов*; 1932—1992) — krievu šaha problēmists;
* Miroslavs Mitrofanovs (1966) — Latvijas politiķis un žurnālists.
Holivudas zīme

thumb|Holivudas zīme
**Holivudas zīme** ir ASV kultūras ikona, kas atrodas Losandželosā, Kalifornijā, ASV. Zīme slejas pāri Losandželosas apgabalam Holivudai. Vārds HOLLYWOOD ir izveidots no baltiem lielajiem burtiem, kas ir 14 m augsti un kopumā 110 m plati, pati zīme atrodas 481 m augstumā Lī kalnā. Tā sākotnēji tika izveidota, lai reklamētu vietējo nekustamā īpašuma attīstību 1923. gadā, un sākotnējais uzraksts bija HOLLYWOODLAND. Zīme tika atklāta 1923. gadā, vispirms to bija iecerēts nojaukt pēc pusotra gada, taču ASV kino attīstības Losandželosā dēļ tika nolemts zīmi atstāt.

Holivudas zīme bieži parādās populārajā kultūrā, piemēram, TV programmās un filmās. Zīme ir biežs parodiju objekts, kur ir līdzīga izskata zīme ar citu uzrakstu. Tāpat zīme agrāk bija populārs vandalisma objekts, taču pēc restaurācijas laikā tika uzstādīta speciāla aizsardzības sistēma.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Holivudas zīme
Alfrēds Vītols (inženieris)

**Alfrēds Vītols** (dzimis , miris ) bija latviešu inženieris un hidrotehniķis.

1906. gadā Pēterburgā beidzis mācības Satiksmes ceļu inženierijas institūtā. 1919. gadā sācis strādāt Latvijas Universitātē, līdz 1944. gadam bijis docētājs, trīs gadus bijis Mehānikas fakultātes dekāns (1931—1933). Laikā no 1936. līdz 1940. gadam Vītols bijis universitātes prorektors, pēc tam līdz 1946. gadam vadījis Tehniskās mehānikas katedru. Viņš konsultēja Ķeguma HES būvniecību. 1944. gadā emigrējis uz Zviedriju.

## Apbalvojumi
* II šķiras Atzinības krusts Nr. 17. (1939.g. 25. septembrī)
* 1931. gadā Vītols apbalvots ar trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.
* 1998. gadā Latvijas Zinātņu akadēmija viņa vārdā nosaukta balva par ieguldījumu inženierzinātnēs un enerģētikā.

## Atsauces
Ilze Jaunalksne

**Ilze Jaunalksne-Rēdere** (dzimusi **Ilze Jaunalksne**  Jūrmalā) ir Latvijas žurnāliste. Kopš 2008. gada — viena no TV3 raidījuma "Nekā personīga" veidotājām un vadītājām.

## Biogrāfija
Absolvējusi Rīgas Valsts 2. ģimnāziju. Kļuvusi par žurnālisti. 1999. gadā ieguva balvu "Žurnālistikas cerības" televīzijas kategorijā. 2003. gadā atzīta par Latvijas Televīzijas (LTV) labāko žurnālisti-redaktori un viņas gatavotā Digitalizācijas lietas atspoguļošana — par labāko ziņu sižetu. 2004. gadā nominēta Cicerona balvai par mērķtiecīgu ieguldījumu žurnālistikā un sabiedrību interesējošu tematu atspoguļojumu. 2005. gadā kļuva par vienu no LTV analītiskā raidījuma "De facto" vadītājām un veidotājām.

2005. gada beigās un 2006. gada sākumā Finanšu policija noklausījās Jaunalksnes telefonsarunas, par ko tika ierosināts kriminālprocess. 2013. gadā apsūdzētajiem tika piespriesti naudassodi. 2008. gada sākumā viņa kļuva par vienu no TV3 raidījuma "Nekā personīga" veidotājiem un vadītājiem.

No 2011. gada septembra līdz 2012. gada septembrim bija bērna kopšanas atvaļinājumā. 2019. gadā apprecējusies ar televīzijas žurnālistu Gundaru Rēderu.

2021. gadā apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeņa IV (virsnieka) šķiru.

## Atsauces
Žamberka

**Žamberka** () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Ūstu pie Orlices apriņķī.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1332. gadā. 1457. gada, netālu no pilsētas, Kunvaldā, tika nodibināta Morāvijas brāļu (brāļu draudžu) baznīca. Ilgu laiku atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, un tās vāciskais nosaukums bija Zenftenberga (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

## Cilvēki

Žamberka ir komponista Petra Ebena (*Petr Eben*, 1929-2007) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites
Baumaņa skvērs

thumb|Baumaņa skvērs
**Baumaņa skvērs** ir laukums Rīgā, Centra rajonā, Centra apkaimē pie Brīvības bulvāra un Tērbatas ielas krustojuma. Tagadējo nosaukumu skvēram piešķīra 1990. gadā, par godu latviešu arhitektam Jānim Frīdriham Baumanim.

## Vēsture
Sākotnēji skvēra vietā atradās **Ravelīna laukums**. 1874. gadā šajā vietā uzcelts pirmais Rīgas cirks, koka ēka, kas pastāvēja apmēram piecus gadus.

1902. gadā Rīgas pilsētas dome izskatīja valdes locekļa Blūmentāla un Rīgas pilsētas dārzu un parku direktora Georga Kūfalta sastādīto tāmi un nolēma izbūvēt skvēru Aleksandra (tagadējā Brīvības) bulvāra un Tērbatas ielas stūrī, pretī Rīgas apgabaltiesas ēkai. Zeme pirms tam tika īrēta minerālūdens kioska īpašniekam.

Pirmā pasaules kara vācu okupācijas laikā, skvērā atradās koka vācu karavīra skulptūra "Dzelzs zemessargs", ko tautā sauca par "Koka Frici", kurā par ziedojumu varēja iesist naglu. Skulptūru demontēja 1919. gadā, kad Rīgā ienāca lielinieki. Par godu 1919. gada 1. maija svinībām skvērā tika uzstādīts tēlnieka Burkarda Dzeņa veidots Kārļa Marksa krūšutēls, kas tā paša gada 22. maijā, kad no Rīgas tika padzīti lielinieki, tika iznīcināts. Otrā pasaules kara vācu okupācijas laikā skvērā tika novietots Vērmahta karavīra piemineklis, kura postaments bija rotāts ar dzelzs krusta zīmi.

2022. gada 20. janvārī skvērā atklāja tēlnieka Gļeba Panteļejeva veidoto Gunāra Astras pieminekli.

## Ielu savienojumi
Baumaņa skvērs ir savienots ar šādām ielām:
* Brīvības bulvāris;
* Tērbatas iela.

## Skatīt arī
* Centra rajons
* Centrs

## Atsauces
Veidemane

**Veidemane** ( — 'mednieks'; vīriešu dzimtē Veidemanis) ir vācu cilmes uzvārds, kas izplatīts arī Latvijā. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Elita Veidemane (1955) — latviešu žurnāliste, publiciste un sabiedriskā darbiniece;
* Ruta Veidemane (1933—2014) — latviešu valodniece un literatūrkritiķe.
Jānis Benislavskis

**Jānis Benislavskis** (, 1735—1812) bija Romas Katoļu baznīcas bīskaps 18. un 19. gs. mijā, garīga un filozofiska satura grāmatu autors. Dzimis Zosulu muižā (tag. Balvu novada Bērzpils pagastā). Pildījis savus pastorālos pienākumus kā Mogiļevas palīgbīskaps, viesojies Latgales draudzēs.. 1800. gadā svinīgi konsekrēja Aglonas katoļu baziliku.
 
## Darbi
* *Institutiones logicae seu brevis tractatus de cultura ingenii*, Wilno 1774  
* *Rozmyślania dla księży świeckich o powinnościach chrześcjańskich, z listów i Ewangelji wzięte*, Połock 1799, Warszawa 1859 

## Atsauces
Zosuli

**Zosuli** () ir skrajciems Balvu novada Bērzpils pagasta dienvidaustrumu daļā 9 km no pagasta centra Bērzpils, 46 km no novada centra Balviem un 239 km no Rīgas.

Gar ciema dienvidu daļu tek Keibas upīte, kas tālāk ietek Ičā. Šeit atradusies Zosulu muiža, kas piederējusi Benislavsku dzimtai. Šeit dzīvojusi poļu dzejniece Konstance Benislavska un viņas vīra brālis Mogiļevas palīgbīskaps Jānis Benislavskis.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 79 cilvēkiem.

## Atsauces