open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1985 (nozīmju atdalīšana)

**1985** var būt:

* 1985. gads
* 1985. gads Latvijā
* 1985. gada laikapstākļi Latvijā
* 1985 — Entonija Bardžesa stāsts
* 1985 — grupas SR-71 dziesma
* *[[Nineteen Hundred and Eighty-Five]]* — Pola Makartnija un *[[Wings]]* dziesma
Rembrants

**Rembrants Harmenszons van Reins** (), bieži pazīstams saīsināti kā **Rembrants**; dzimis , miris ) bija holandiešu gleznotājs un grafiķis. Viens no izcilākajiem gaismēnas meistariem pasaules glezniecībā. Nīderlandes Zelta laikmeta pārstāvis.

## Biogrāfija
Rembrants dzimis 1606. gada 15.jūlijā Leidenē dzirnavnieka Harmena Herritszona fon Reina un maiznieka meitas Nēlthenas fan Zautbrukas ģimenē kā devītais no deviņiem bērniem. Rembranta dzimtā pilsēta ir Leidene, gleznot viņš mācījies gan dzimtajā pilsētā, gan Amsterdamā. Kad Rembrants pabeidza studijas Amsterdamā, viņš atgriezās dzimtajā pilsētā un uzsāka gleznotāja karjeru. Tajā laikā viņš jau bija pārspējis meistarībā savu skolotāju Pīteru Lastmanu. 22 gadu vecumā Rembrants bija kļuvis par Leidenes pieprasītāko gleznotāju, viņam bija savi mācekļi. 1632. gadā Rembrants saņēma prestižu pasūtījumu no Nikolasa Tulpa — slavena anatomijas profesora. Šī glezna nodrošināja viņam tālākos pasūtījumus.
Miris 1669.gada 4.oktobrī.

## Mantojums

Rembrants radīja 600 gleznas, 300 skices un aptuveni 1400 zīmējumus, viņa atstātais mantojums ir milzīgs, bez tam daļa darbu ir nozuduši. Viņš gleznoja gan ainavas, gan aktus, portretus, sadzīves ainas, dzīvniekus, vēsturiska un mitoloģiska rakstura tēlojumus un Bībeles sižetus, turklāt viņa mantojumā ietilpst ap 100 pašportretu, veidojot arī viņa vizuālo biogrāfiju. Tiesa, daļu darbu nav radījis viņš pats, un tos iespējams atšķirt tikai ar jaunāko tehnoloģiju palīdzību.

## Personīgā dzīve

Rembrants nebija vientuļnieks, ģimenē viņš bija devītais bērns. 
1634. gadā viņš apprecēja Saskiju van Uilenburgu (*Saskia van Uylenburg*, 1612 - 1642) un jau 1635. gadā viņi ievācās paši savā mājā, un 1639. gadā pārcēlās uz māju, kura mūsdienās pazīstama kā *Rembrandt House Museum*. 
Rembrantam bija četri bērni, tomēr izdzīvoja tikai ceturtais un 1642. gadā, drīz pēc dēla piedzimšanas, mira Saskija, Rembranta sieva. Rembranta dēlu sauca *Titus*. Tomēr ilgi Rembrants nesēroja, viņa dzīvē bija arī citas sievietes — Gērtje Dirksa (*Geertje Dircx*), Henrkje Stofelsa (*Hendriskje Stoffels*) (viņa otrā sieva). Rembrants pārdzīvoja savu dēlu, kurš nomira 1668. gadā, atstājot meitiņu.

## Darbu īpašības
Rembranta gaismēnu lietojums ir ļoti īpašs; gaisma - mirdzoša un kustīga, bet reizē it kā krēslas aizklāta, tumsa - ļoti dziļa, silta un piesātināta.

Rembrandt The Foot Operation.jpg|*Kājas operācija* (1628)
Rembrandt Christ in the Storm on the Lake of Galilee.jpg|*[[Vētra Galilejas jūrā]]* (1633)
Rembrandt van Rijn - The Mill - Google Art Project.jpg|*Dzirnavas* (1645-1648)
Rembrandt Abduction of Europa.jpg|*Eiropas nolaupīšana* (1632)
The Holy Family by Rembrandt (1633) - Alte Pinakothek - Munich - Germany 2017.jpg|*Svētā ģimene* (Ap 1634)


## Ārējās saites

* Rembrants pubhist.com 
* Rembranta muzejs Amsterdamā ,
Maikls Balzarijs

**Maikls Pīters Balzarijs** (; dzimis ), skatuves vārds **Flī** ( — 'blusa'), ir Austrālijā dzimis amerikāņu basģitāras un trompetes spēlētājs, kā arī laiku pa laikam piestrādā par aktieri. Viņš vislabāk ir zināms kā alternatīvā roka grupas *[[Red Hot Chili Peppers]]* dibinātājs un basģitārists.

## Ārējās saites
Vjačeslavs Butusovs

**Vjačeslavs Butusovs** (; dzimis ) ir krievu rokmūziķis, grupu Nautilus Pompilius un Ju-Piter līderis.

## Biogrāfija
Vjačeslavs Butusovs dzimis  Bugačā, Krasnojarskas novadā. Sverdlovskas Arhitektūras institūtā viņš iepazinās ar mūziķi Dmitriju Umecki, ar kuru bieži dziedāja kopā. Viņi nidibināja grupu Nautilus Pompilius un izdeva savu pirmo studijas albumu *Pereyezd*. Vēlāk Butusovs iepazinās ar dzejnieku Iļju Kormiļcevu. Kopā viņi izdeva otro studijas albumu *Nevidimka*. Pēdējo grupas albumu *Yablokitay* viņš ierakstīja kopā ar Iļju Kormiļcevu. 2001. gadā Butusovs nodibināja grupu Ju-Piter. 2007. gadā viņš uzsāka savu solo karjeru.

## Ģimene
Vjačeslavs Butusovs ir precējies ar Anželiku Estojevu. Viņam ir četri bērni.

## Ārējās saites
Ju-Piter

**Ju-Piter** ir Krievijas rokgrupa, kas izveidojās 2001. gadā.

## Vēsture

Grupa tika nodibināta 2001. gadā Sanktpēterburgā. To nodibināja Vjačeslavs Butusovs, Jurijs Kasparjans, Oļegs Sakamarovs un Jevgeņijs Kulakovs. Visi šie muzikanti pirms tam bija jau spēlējuši dažādās rokgrupās. Šādā sastāvā viņi ierakstīja pirmos albumus 2001. un 2003. g. Tad grupu pameta Oļegs Sakamarovs. Pēc tam Ju-Piter ir ierakstījusi vēl divus albumus. Grupa uzstājas Krievijā un aiz tās robežām.

## Grupas dalībnieki
### Pašreizējie dalībnieki

* Vjačeslavs Butusovs - vokāls
* Jurijs Kasparjans - ģitāra
* Sergejs Virvičs - basģitāra 
* Jevgeņijs Kulakovs - sitaminstrumenti

### Bijušie dalībnieki

* Oļegs Sakamarovs - taustiņinstrumenti, pūšaminstrumenti

## Diskogrāfija

* Ударная любовь (2001)
* Имя рек (2003)
* Биографика (2004)
* Богомол (2008)
* Модель для сборки (2008)
* Нау Бум (2008)

## Ārējās saites
* Albums Biografika  
* Informācija par grupu (www.zvuki.ru)
Martins Reims

**Martins Reims** (, dzimis ) ir igauņu futbola treneris un bijušais futbolists, pussargs, kurš lielāko karjeras daļu aizvadīja Tallinas "Flora" komandā. Igaunijas izlasē viņš ir aizvadījis 157 spēles un guvis 14 vārtus. No 2016. līdz 2019. gadam bija Igaunijas izlases galvenais treneris.

Pēc aizvadīto spēļu skaita viņš bija Eiropas rekordists, līdz viņu pārspēja Vitālijs Astafjevs. Viņš nospēlēja savu 157. spēli izlasē 2009. gada 6. jūnijā pret Ekvatoriālās Gvinejas izlasi Igaunijas futbola simtgadē. Par karjeras beigšanu Reims paziņoja 2008. gada 5. decembrī.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri. No 2010. līdz 2012. gadam bija *[[FC Flora|Flora]]* galvenais treneris. Vēlāk trenēja dažādu vecumu Igaunijas jauniešu izlases. 2016. gada septembrī tika iecelts par Igaunijas izlases galveno treneri. 2019. gada jūnijā pēc zaudējuma Vācijai ar 0:8 atkāpās no galvenā trenera amata. Reima vadībā Igaunijas izlase izcīnīja 12 uzvaras, septiņas spēles nospēlēja neizšķirti un 15 reizes zaudēja. 2019. gada novembrī kļuva par *[[FCI Levadia]]* galveno treneri. 2020. gada 10. jūlijā atstāja amatu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Paparžaugi

**Paparžaugu** nodalījums (*Pteridophyta*) mērenajā joslā pārstāvēts vienīgi ar lakstaugiem, tropu joslā — arī ar kokveida papardēm. Latvijā bieži sastopama paparžu suga ir parastā paparde jeb ērgļpaparde (*Pteridium aquilinum*).

Pie paparžaugiem pieder senākie no zināmajiem sauszemes augiem — psilofīti jeb pirmie sauszemes augi. Lielu daudzveidību paparžaugi sasniedza karbona periodā, pirmo reizi parādoties kokveida formā. Paleozoja ēras beigās vairākums paparžaugu izzuda. Paparžaugiem ir īstas saknes un vadaudu sistēma. Koksne pilda arī balstaudu funkciju.
Paparžaugi vairojas ar sporām, bet atšķirībā no sūnām paparžaugiem dominē diploidālais sporofīts.
Paparžu lapu augšpusē vasarā parādās dzeltenbrūnas sporangiju grupas — sori. Tajos dalīšanas rezultātā izveidojas haploidālas sporas. Nonākot uz mitras augsnes, spora sāk dīgt, pēc tam attīstoties tā pārvēršas par sīku plātņveidīgu **protalliju**. Protallijs ir paparžaugu dzīves cikla īslaicīga gametofīta stadija. Gan sievišķās, gan vīrišķās gametas veidojas viena un tā paša protallija apakšpusē — attiecīgi arhegonijos un anterīdijos.

Lai spermatozoīds varētu piekļūt pie olšūnas un apaugļot to, nepieciešams ūdens piliens. Tas nozīmē, ka paparžaugu dzimumvairošanās var notikt tikai mitrā vidē. Pēc apaugļošanās zigota dīgst un no tās attīstās jauns sporofīts.

## Klasifikācija
* nodalījums: 
** klase: 
*** kārta: 
** klase: 
*** kārta: 
*** kārta: 
*** kārta: 
*** kārta:  
*** kārta: 
*** kārta: 
*** kārta: 
** apakšnodalījums: Kosveidīgie (*Equisetophyta*) 
*** klase: 
**** kārta: 
** apakšnodalījums: Psiloti (*Psilotophyta*) 
*** klase: 
**** kārta:  
**** kārta: 

## Skatīt arī
* Papardes zieds

## Ārējās saites
1854. gads

**1854**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
### Marts
* 27. marts — Krimas karš: Apvienotā Karaliste pieteica karu Krievijai.

### Septembris

* 14. septembris — Krimas karš: notika Aļmas kauja, kas bija pirmā lielā kauja starp Antantes karaspēku un Krievijas karaspēku.

## Dzimuši
* 1. janvāris — Džeimss Freizers (*James George Frazer*), skotu antropologs (miris 1941. gadā)
* 14. marts: 
** Pauls Ērlihs (*Paul Ehrlich*), vācu ārsts (miris 1915. gadā)
** Tomass Māršals (*Thomas Marshall*), amerikāņu politiķis (miris 1925. gadā)
* 26. marts — Moriss Lekoks (*Maurice Lecoq*), franču sporta šāvējs, vairāku olimpisko medaļu ieguvējs (miris 1925. gadā)
* 29. aprīlis — Anrī Puankarē (*Henri Poincaré*), franču matemātiķis (miris 1912. gadā)
* 4. jūnijs — Solko van den Bergs (*Solko van den Bergh*), nīderlandiešu sporta šāvējs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (miris 1916. gadā)
* 3. jūlijs — Leošs Janāčeks (*Leoš Janáček*), čehu komponists (miris 1928. gadā)
* 16. oktobris:
** Kārlis Kautskis (*Karl Kautsky*), austriešu/vācu marksists (miris 1938. gadā)
** Oskars Vailds (*Oscar Wilde*), īru/angļu rakstnieks (miris 1900. gadā)
*28. oktobris — Žans Marī Gijo (*Jean-Marie Guyau*), franču filozofs un dzejnieks (miris 1888. gadā)
* 21. novembris — Benedikts XV (*Benedictus PP. XV*), Romas pāvests (miris 1922. gadā)

## Miruši
* 6. jūlijs - Georgs Oms (*Georg Simon Ohm*), vācu fiziķis (dzimis 1789.)
* 20. augusts — Frīdrihs Šellings (*Friedrich Schelling*), vācu filozofs (dzimis 1775.)
* 22. oktobris — Jeremija Gothelfs (*Jeremias Gotthelf*), šveiciešu rakstnieks (dzimis 1797.) 
* 26. oktobris — Saksijas-Hildburghauzenes Terēze (*Therese von Sachsen-Hildburghausen*), Bavārijas karaliene (dzimusi 1792.)
1853. gads

**1853**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 19. janvāris — Romā notika Džuzepes Verdi operas "Trubadūrs" pirmizrāde.

### Marts
* 6. marts — Venēcijā notika Džuzepes Verdi operas "Traviata" pirmizrāde.

### Jūlijs
* 2. jūlijs — Krievijas impērijas armija iebruka Osmaņu impērijā, sākot Krimas karu.

### Oktobris
* 4. oktobris — Krimas karš: Osmaņu impērija pieteica karu Krievijai.

## Dzimuši
* 18. janvāris — Kārlis Mīlenbahs, latviešu valodnieks (miris 1916.) 
* 28. janvāris — Vladimirs Solovjovs (*Влади́мир Серге́евич Соловьёв*), krievu filozofs (miris 1900.) 
* 30. janvāris — Ogists Godinē, franču burātājs (miris 1936. gadā)
* 30. marts — Vinsents van Gogs (*Vincent Willem van Gogh*), nīderlandiešu gleznotājs (miris 1890.) 
* 28. maijs — Karls Lāšons (*Carl Larsson*), zviedru gleznotājs (miris 1919.)
* 5. jūlijs — Sesils Rodss (*Cecil Rhodes*), angļu uzņēmējs un politiķis (miris 1902.)
* 18. jūlijs — Hendriks Lorencs (*Hendrik Lorentz*), nīderlandiešu fiziķis (miris 1928.)
** Mato Kosiks (*Mato Kosyk*), sorbu dzejnieks (miris 1940.)
* 27. jūlijs — Volodimirs Korolenko (*Владимир Галактионович Короленко*), krievu rakstnieks un publicists (miris 1921.)
* 19. augusts — Aleksejs Brusilovs (*Алексе́й Алексе́евич Бруси́лов*), krievu ģenerālis (miris 1926.)
* 2. septembris — Vilhelms Ostvalds (*Wilhelm Ostwald*), vācbaltiešu ķīmiķis (miris 1932.)
* 16. septembris — Albrehts Kosels (*Albrecht Kossel*), vācu bioķīmiķis (miris 1927.)
* 20. septembris — Čulalongkorns (พระบาทสมเด็จพระจุลจอมเกล้าเจ้าอยู่หัว), Siāmas karalis (miris 1910.)
* 14. oktobris — Čārlzs Ņūtons Robinsons (*Charles Newton Robinson*), britu advokāts, rakstnieks, gemologs paukotājs un jahtu braucējs (miris 1913. gadā)
* 17. oktobris — Marija Aleksandrovna (*Мария Александровна*), Krievijas lielkņaze (mirusi 1920.)

## Miruši
* 17. marts — Kristiāns Doplers (*Christian Andreas Doppler*), Austrijas matemātiķis un fiziķis (dzimis 1803.)
* 4. aprīlis — Leopolds fon Buhs (*Leopold von Buch*), vācu ģeologs (dzimis 1774.)
* 28. aprīlis — Ludvigs Tīks (*Ludwig Tieck*), vācu dzejnieks (dzimis 1773.) 
* 15. novembris — Marija II (*Maria II*), Portugāles karaliene (dzimusi 1819.)
Kūdra

thumb|Kūdras ieguve Vācijā
**Kūdra** ir organiskas izcelsmes nogulumiezis, kas veidojas no augu paliekām purvos. Purvu kopplatība Latvijā sasniedz 6400 km², gandrīz 10% no valsts teritorijas. Kūdras resursi varētu būt ap 11,3 miljardiem m³ jeb 1,7 miljardi t (sausa masa). Sausu kūdru izmanto par kurināmo. Kūdru lieto arī lauksaimniecībā un dārzkopībā, no tās var izgatavot siltumizolācijas materiālus. Kūdra ir lēni atjaunīgs dabas resurss, tā veidojas arī mūsdienās. Laika gaitā nonākot lielākā dziļumā, attiecīgi augstākā temperatūrā un zem lielāka augšējo slāņu spiediena, kūdra pārvēršas vispirms par brūnoglēm, bet pēc tam par akmeņoglēm.

Kūdra ir irdens, vai vāji konsolidēts kaustobiolīts: organogēni nogulumi, kas satur ne vairāk par 50% minerālvielu (no sausās vielas svara) un ir uzkrājušies, paaugstinātā mitruma un skābekļa nepietiekamības apstākļos nepilnīgi sadaloties atmirušajai augu biomasai. Kūdras sausā viela lielākoties sastāv no daļēji sadalījušos augu atliekām, augu audu sadalīšanas produktiem, šūnu struktūru zaudējušas, tumšas amorfas vielas: humusa, kā arī minerālvielām. Mitruma saturs dabiski mitrajā kūdrā parasti svārstās 85-95% robežās un ir atkarīgs no kūdras sadalīšanās pakāpes un tipa 
thumb|Kūdras purvs
Kūdras veidošanās galvenokārt norisinās purvos. Purvs ir pārmērīgi slapja vieta kur augsnes cilmiezi sedz kūdras kārta, kuras biezums dabīgi nenosusinātajā stāvoklī ir lielāks par 30 cm. Purvu rašanās un veidošanās norisinās dažādi, tomēr saskatāmi divi pamatvirzieni: brīvu ūdeņu aizaugšana un sauszemes pārpurvošanās. Pirmajā gadījumā, attīstoties ūdens augiem un uzkrājoties to atliekām, ūdens daudzums baseinā pakāpeniski samazinās, savukārt otrajā gadījumā, pieņemoties augiem, kas saista ūdeni un rada velēnu, ūdens daudzums uz sauszemes pieaug . Izšķir trīs galvenos kūdru tipus: 
* zemo *(zāļu)*, 
* augsto *(sūnu)*, 
* pārejas tipa kūdru.
Kūdras iedalīšana tipos balstās uz kūdras rašanās apstākļiem.

## Skatīt arī
* Kūdras rūpniecība Latvijā
* Purvs

## Atsauces

## Ārējās saites
1851. gads

**1851. gads** () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
### Marts
* 11. marts — Venēcijā notika Džuzepes Verdi operas "Rigoleto" pirmizrāde.

### Maijs
* 1. maijs — tika atklāta Lielā izstāde Kristāla pilī, Londonā.

### Oktobris
* Oktobris — Dibināta ziņu aģentūra *[[Reuters]]*.
* 24. oktobris — Vijams Lasels atklāja Urāna pavadoni Arielu.

## Dzimuši
* 1. janvāris — Ogists Donni (*Auguste Donny*), franču burātājs (miris *nav zināms*)
* 12. februāris — Eižens fon Bēms-Baverks (*Eugen Böhm Ritter von Bawerk*), Austrijas ekonomists (miris 1914.) 
* 27. marts — Vensāns d'Endī (*Vincent d'Indy*), franču komponists (miris 1931.)
* 7. maijs — Ādolfs fon Harnaks (*Adolf von Harnack*), vācbaltiešu teologs (miris 1930.)
* 14. maijs — Jānis Ilsters, latviešu botāniķis (miris 1889.)
* 20. maijs — Emīls Berliners (*Emile Berliner*), amerikāņu izgudrotājs (miris 1929.)
* 21. maijs — Leons Buržuā (*Léon Bourgeois*), franču politiķis (miris 1925.)
* 2. oktobris — Ferdinands Fošs (*Ferdinand Foch*), franču karavīrs (miris 1929.)
* 20. novembris — Savojas Margarita (*Margherita di Savoia*), Italijas karaliene (mirusi 1926.)
* 23. novembris — Jons Basanavičs (*Jonas Basanavičius*), lietuviešu sabiedriskais darbinieks (miris 1927.)

## Miruši
* 24. janvāris — Gaspare Spontīni (*Gaspare Spontini*), itāliešu komponists (dzimis 1774.)
* 1. februāris — Mērija Šellija (*Mary Shelley*), angļu rakstniece, dzimusi 1797.)
* 18. februāris — Kārlis Gustavs Jēkabs Jakobi (*Carl Gustav Jacob Jacobie*), vācu matemātiķis (dzimis 1804.)
* 9. marts — Hanss Kristians Ersteds, dāņu fiziķis un ķīmiķis (dzimis 1777.)
* 23. aprīlis — Mihails Lazarevs (*Михаил Петрович Лазарев*), krievu jūrasbraucējs (dzimis 1788.)
* 10. jūlijs — Luijs Dagērs (*Louis Daguerre*), franču fotogrāfs (dzimis 1787.)
* 14. septembris — Džeimss Fenimors Kūpers (*James Fenimore Cooper*), amerikāņu rakstnieks (dzimis 1789.) 
* 18. novembris — Ernsts Augusts I (*Ernst August I.*), Hanoveres karalis (dzimis 1771.)
1855. gads

**1855**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi

### Janvāris
* 1. janvāris — Norvēģijā atklāta pirmā telegrāfa līnija, šis datums tiek uzskatīts par uzņēmuma *[[Telenor]]* dibināšanas dienu.

### Februāris
* 12. februāris — dibināta Mičigana štata universitāte.

### Marts
* 2. marts — Aleksandrs II kļuva par Krievijas impērijas ķeizaru.

### Maijs
* 15. maijs — Parīzē tiek atklāta Pasaules izstāde.

### Decembris
* 26. decembris — Parmā notika Džuzepes Verdi operas "Sicīliešu vespere" pirmizrāde.

## Dzimuši
* 20. janvāris — Ernests Šosons (*Ernest Chausson*), franču komponists (miris 1899. gadā)
* 13. februāris — Pols Dešanels (*Paul Deschanel*), Francijas prezidents (miris 1922. gadā)
* 7. marts — Robērs de Monteskjū (*Robert de Montesquiou*), franču estēts, simbolisma dzejnieks, mākslas kolekcionārs un dendijs (miris 1921. gadā)
* 8. aprīlis — Leons Lekijē (*Léon Lécuyer*), franču paukotājs un sporta šāvējs (miris 1915. gadā)
* 4. jūlijs — Selvins Karverlijs (*Selwyn Calverley*), britu burātājs (miris 1900. gadā)
* 2. augusts — Anrī Mialarē (*Henri Mialaret*), franču burātājs (miris 1919. gadā)
* 9. oktobris — Pauls Vīzners (*Paul Wiesner*), vācu burātājs (miris 1930. gadā)

## Miruši

* 18. februāris. (v.s, pēc j.s. ) — Nikolajs I (*Николай I*), Krievijas imperators (dzimis 1796.)
* 23. februāris — Kārlis Frīdrihs Gauss (*Carl Friedrich Gauß*), vācu matemātiķis (dzimis 1777.)
* 31. marts — Šarlote Brontē (*Charlotte Brontë*), angļu rakstniece (dzimusi 1816.)
* 11. novembris — Sērens Kirkegors (*Søren Kierkegaard*), dāņu filozofs (dzimis 1813.)
* 26. novembris — Ādams Mickēvičs (*Adam Mickiewicz*), poļu dzejnieks (dzimis 1798.)
Platone (upe)

**Platone** (, (; )) ir Lielupes kreisā pieteka. Tek pa Latvijas un Lietuvas teritoriju Zemgales līdzenumā, ietek Lielupē Jelgavā. Upes garums ir 69 km (Latvijā 44 km, Lietuvā 25 km). Latvijas teritorijā šķērso Jelgavas novada Vilces, Lielplatones un Platones pagastus un Jelgavas pilsētu.

## Upes raksturojums
Izteka ir Bilžu ciema apkaimē apmēram 11 km uz rietumiem no Jonišķiem. Upes sākas no novadgrāvjiem Linkuvas galamorēnas vaļņa ziemeļu nogāzē, ap 10 km uz dienvidiem-dienvidrietumiem no Jonišķiem Šimkūnu ciema apkaimē. Upe tek pa Zemgales līdzenumu ziemeļu, ziemeļaustrumu virzienā. Upes gultne pa posmiem regulēta; tā atrodas 2-3 m dziļā, vietām pat dziļākā ielejā. Ielejā ierīkotas 6 ūdenskrātuves - 3 Lietuvā, 2 pie Lielplatones un 1 pie Platones Uz upes Latvijā ir Platones ūdenskrātuve un Staņuvēnu dīķis.  Pali upē ir strauji, bet mazūdens periodos tece gandrīz izsīkst. Vasarā aizaug ar meldriem. Pēc VARAM pasūtīta 2015. gada pētījuma gada notece bija 0,07 km³.

Platones upes baseins ir ievērojami pārveidots lauksaimniecības ērtībām un kopumā regulēti ir apmēram 58% no Platones upes kopējā garuma Latvijas teritorijā. Regulētajai gultnei ir trapecveida šķērsgriezuma forma (mākslīgi izveidotas slīpas nogāzes).

## Lielākās pietekas

### Labā krasta
* Sidrabe,
* Dirnēnka.

### Kreisā krasta
* Režu strauts,
* Vešētine.

## Atsauces

## Ārējās saites
Godsmack

***Godsmack*** ir amerikāņu smagā roka grupa, kura izveidota 1995. gadā Masačūsetsā. Šīs grupas dalībnieki ir tās dibinātājs, dziedātājs un dziesmu autors Salijs Erna (*Sully Erna*), ģitārists Tonijs Rombola (*Tony Rombola*), basģitārists Robijs Merils (*Robbie Merrill*) un bundzinieks Šenons Larkins (*Shannon Larkin*). Grupa izdevusi astoņus studijas albumus, vienu EP, četrus DVD, vienu labāko hitu izlasi un vienu koncertierakstu.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* 1998: *[[Godsmack (albums)|Godsmack]]*
* 2000: *[[Awake (albums)|Awake]]*
* 2003: *[[Faceless]]*
* 2006: *[[IV (albums)|IV]]*
* 2010: *[[The Oracle]]*
* 2014: *[[1000hp]]*
* 2018: *[[When Legends Rise]]*
* 2023: *[[Lighting Up the Sky]]*

### Izlases
* 2007: *[[Good Times, Bad Times... Ten Years of Godsmack]]*

## Ārējās saites

*
Sidrabe (nozīmju atdalīšana)

**Sidrabe** var būt:
* Sidrabe — Zizmas labā krasta pieteka;
* Sidrabe — Platones labā krasta pieteka;
* Sidrabe — zemgaļu Sidrabenes pilsēta ar pilskalnu;
* Sidrabe — apdzīvota vieta Lielplatones pagastā;
* Koris “Sidrabe”.
Genesis

***Genesis*** bija angļu rokmūzikas grupa, kura izveidota 1967. gadā. Tā ir viena no top 30 visu laiku komerciāli veiksmīgākajām grupām. Kopumā ir pārdoti aptuveni 150 miljoni šīs grupas albumu eksemplāru. 1988. gadā *Genesis* ieguva *[[Grammy balva|Grammy]]* balvu par labāko mūzikas video klipu. Tās pēdējā sastāvā bija Fils Kolinss, Maiks Rezerfords (*Mike Rutherford*) un Tonijs Benkss (*Tony Banks*).

Viens no *Genesis* līderiem bija ievērojamais mūziķis Pīters Geibriels (*Peter Gabriel*).

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* *From Genesis to Revelation* (1969)
* *Trespass* (1970)
* *Nursery Cryme* (1971)
* *Foxtrot* (1972)
* *Selling England by the Pound* (1973)
* *The Lamb Lies Down on Broadway* (1974)
* *A Trick of the Tail* (1976)
* *Wind & Wuthering* (1976)
* *...And Then There Were Three...* (1978)
* *Duke* (1980)
* *Abacab* (1981)
* *Genesis* (1983)
* *Invisible Touch* (1986)
* *We Can't Dance* (1991)
* *Calling All Stations* (1997)

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Višnu

thumb|Mūsdienīgs Višnu attēlojums
**Višnu** (, *víṣṇu*,  — ‘visuresošais’, ‘visaptverošais’) ir viena no svarīgākajām hinduisma dievībām, kas uztur visu esošo. Tas ir otrais dievs trimūrti (hinduisma dievu trīsvienībā). Trimūrti vēl ir Brahma, kas simbolizē radīšanas spēku, un Šiva, — iznīcības spēku. Dažādos hinduisma novirzienos Višnu pielūdz vai nu tieši, vai ar viņa avatāru starpniecību, no kuriem izplatītākie ir Krišna un Buda.

Tradicionāli Višnu attēlo kā jaunu vīrieti ar zilganu vai tumši zilu ādu un daudzām rokām. Viņa simboli ir gliemežnīca, vāle un lotoss. Višnu uzskata par miera sargātāju un zemes aizstāvi. Kad zemei draud briesmas, Višnu ierodas pasaulē un reinkarnējas kādā avatārā, atjaunot pasaulē kārtību. Tiek uzskatīts, ka Višnu mīt Meru kalnā un pārvietojas, jādams putnu valdnieka Haruda mugurā.

Višnu ir zināms arī ar tādiem vārdiem kā Hari, Kešava, Murari, Nārājana, Purošotama un Vāsudeva. Viņa sieva ir bagātības, mīlestības un labklājības dieviete Lakšmi. Viņiem ir divi bērni — Kamadeva un Aijapa.

## No mazsvarīgas līdz augstākajai dievībai
Vēdiskajā periodā Višnu nebija nozīmīgākā dievība, piemēram, pērkona un negaisa dievība Indra bija svarīgāka. Mūsdienās Višnu ir indiešu centrālā dievība. Daudzos indiešu avotos ir norādīts, ka Višnu tikai ar laiku ir kļuvis par centrālo dievību, taču nav zināmi apstākļi, kas saistīti ar Višnu lomas pieaugumu un citu dievību lomu samazināšanos.

Indiešu svēto dziedājumu krājumā “Rigvēda” Višnu tiek attēlots kā pērkona dievības Indras pavadonis vai jaunākais brālis, Indras palīgs cīņā pret dēmonu Vritru. Tur arī slavētas trīs Višnu darbības, ar kuriem viņš mainījis pasauli. Vēlākajos tekstos brahmanās Višnu nozīme un loma pieaug. Hinduisma rakstos “Upanišadas” Višnu jau tiek atspoguļots kā viens no nozīmīgākajiem dieviem. Savukārt divos nozīmīgākajos indiešu eposos “Mahābhārata” un “Rāmājana” ir jau ielikts pamats Višnu atzīšanai par pašu svarīgāko hinduisma dievu. Višnu tika identificēts gan kā Krišna (bieži minēts pirmajā eposā), gan kā Rāma (otrajā eposā). Vislielākā vērība viņam pievērsta purānās. Sešas no astoņpadsmit purānām ir veltītas tieši Višnu.

## Višnu avatāras
Višnu var reinkarnēties dažādos veidos tajos laika periodos, kad darmai (pasaules kārtībai) draud briesmas. Pazīstamas ir 10 avatāras:

# Matsja — zivs, kas Lielo Plūdu laikā vilka šķirstu,
# Kūrma — bruņurupucis,
# Varāha — mežakuilis,
# Narasimha — vīrs ar lauvas galvu,
# Vāmana — punduris,
# Parašurāma — „Rāma ar cirvi“ jeb Višnu cilvēka izskatā,
# Rāma — eposa “Rāmājana” varonis,
# Krišna — „melnais“, poēmas “Bhagavadgīta” teicējs,
# Buda — reizēm arī Balarāma, Krišnas brālis,
# Kalki — Višnu nākotnes iemiesošanās kā jātnieks, kas atjaunos darmu.

## Višnuisms
Višnu dažādo kultu kopējais nosaukums ir višnuisms, kas izplatīts Indijā. Ārpus Indijas Višnu kulti tiek praktizēti krišnaismā. Višnu ir galvenais dievs, kuru godā višnuismā, pārējos dievus uzskata par viņa daļējiem iemiesojumiem. Tiek uzskatīts, ka ar Višnu pamošanos no miega tiek iesākts jauns laikmets un ir iecere radīt jaunu pasauli.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Edgars Maskalāns

**Edgars Maskalāns** (dzimis  Gulbenē) ir bijušais latviešu bobslejists, kurš sāka trenēties šajā sporta veidā 2005. gadā, bet starptautiskās sacensībās piedalījās kopš 2006. gada. Pirms pievēršanās bobslejam E. Maskalāns dzīvoja un strādāja Īrijā. Pēc bobslejista karjeras beigām kļuvis par bobsleja treneri.

Pasaules kausa posmos viņš startēja kopš 2007. gada. Šajā sezonā cīnījās par Latvijas izlases otrā pilota vietu ar Mihailu Arhipovu (pirmais pilots tobrīd bija Jānis Miņins). Sezonas sākumā E. Maskalāns kā komandas trešais pilots startēja Eiropas kausa izcīņas posmos, tomēr sezonas beigās viņš izcīnīja vietu dalībai Pasaules kausā.

2010.—2011. gada sezonā, pēc J. Miņina aiziešanas no Latvijas izlases, E. Maskalāns kļuva par tās pirmo pilotu.  Sanktmoricā četrinieku sacensībās izcīnīja savu pirmo uzvaru Pasaules kausa posmā.

Pasaules čempionātā E. Maskalāns pirmo reizi piedalījās 2008. gadā. Viņa labākie rezultāti ir 9. vieta četriniekos un 16. vieta divniekos. 2012. gada Eiropas čempionātā Altenbergā ieņēma 4. vietu četriniekos, tikai par vienu sekundes simtdaļu atpaliekot no trešās vietas.

2012. gada oktobrī paziņoja par sportista karjeras beigšanu traumu dēļ.

2025. gadā E. Maskalānu apstiprināja par vienu no Latvijas izlases treneriem galvenā trenera Emīla Cipuļa komandā.

## Labākie rezultāti
:*Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*

## Atsauces

## Ārējās saites
1849. gads

**1849**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 27. janvāris — Romā notika Džuzepes Verdi operas "Kauja pie Lenjāno" pirmizrāde.

### Februāris
* 8. februāris — dibināta Jaunā Romas Republika.

### Marts
* 29. marts — Apvienotā Karaliste aneksēja Pendžabu.

### Aprīlis
* 13. aprīlis — Ungārija kļuva par republiku.

### Decembris
* 8. decembris — Neapolē notika Džuzepes Verdi operas "Luīze Millere" pirmizrāde.

## Dzimuši
* 8. janvāris — Stepans Makarovs (*Степан Осипович Макаров*), krievu admirālis (miris 1904.) 
* 22. janvāris — Augusts Strindbergs (*August Strindberg*), zviedru dramaturgs (miris 1912.) 
* 9. marts — Harijs Džefersons (*Harry Jefferson*), britu burātājs (miris 1918. gadā)
* 19. marts — Alfreds fon Tirpics (*Alfred von Tirpitz*), vācu admirālis (miris 1930.) 
* 25. aprīlis — Fēlikss Kleins (*Felix Klein*), vācu matemātiķis (miris 1925.) 
* 3. maijs — Bernhards fon Bīlovs (*Bernhard von Bülow*), vācu politiķis (miris 1929.)
* 9. jūnijs — Mihaels Ankers (*Michael Ancher*), dāņu gleznotājs (miris 1927.) 
* 25. septembris — (j.s, pēc v.s. 14. septembrī) — Ivans Pavlovs (*Иван Петрович Павлов*), krievu fiziologs, psihologs un fiziķis (miris 1936.) 
* 5. oktobris — Vilhelms Neimanis, latviešu arhitekts (miris 1919.)
* 17. novembris — Edvards Hors (*Edward Hore*), britu burātājs (miris *nav zināms*)
* 6. decembris — Augusts fon Makenzens (*August von Mackensen*), vācu karavīrs (miris 1945.)
* 10. decembris — Luijs Glinē (*Louis Glineur*), beļģu loka šāvējs, olimpiskās bronzas mdaļas ieguvējs

## Miruši
* 5. marts — Deivids Skots (*David Scott*), skotu gleznotājs (dzimis 1806.) 
* 17. marts — Villems II (*Willem II*), Nīderlandes karalis (dzimis 1792.)
* 3. aprīlis — Juliušs Slovackis (*Juliusz Słowacki*), poļu dzejnieks un dramaturgs (dzimis 1809.)
* 9. jūnijs — Oto Nikolai (*Otto Nicolai*), vācu komponists (dzimis 1810.)
* 15. jūnijs — Džeimss Polks (*James Knox Polk*), 11. ASV prezidents (dzimis 1795.)
* 28. jūlijs — Kārlis Alberts (*Carlo Alberto*), Sardīnijas karalis (dzimis 1798.) 
* 31. jūlijs — Šāndors Petēfi (*Petőfi Sándor*), ungāru dzejnieks (dzimis 1823.)
* 2. augusts — Muhameds Alī pašā (محمد علی پاشا المسعود بن آغا), Ēģiptes valdnieks (dzimis 1769.) 
* 17. oktobris — Frideriks Šopēns (* Fryderyk Chopin*), poļu-franču komponists (dzimis 1810.)
* 7. oktobris — Edgars Alans Po (*Edgar Allan Poe*), ASV rakstnieks (dzimis 1809.)
* 8. decembris — France Prešerens (*France Prešeren*), slovēņu dzejnieks (dzimis 1800.)
* 14. decembris — Konradīns Kreicers (*Conradin Kreutzer*), vācu komponists (dzimis 1780.)
1848. gads

**1848**. () bija garais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 24. janvāris — sākās Kalifornijas zelta drudzis.

### Februāris
* 21. februāris — Kārlis Markss un Frīdrihs Engelss publicēja Komunisma manifestu. 
* 28. februāris — proklamēta otrā Francijas Republika.

### Marts
* 20. marts — 1848. gada revolūcijas vācu valstīs: Bavārijas karalis Ludvigs I (*Ludwig I*) atkāpās no troņa.

### Maijs
* 29. maijs — Viskonsina iestājās ASV kā 30. štats.

### Jūnijs
* 5. jūnijs — pieņemot jaunu konstitūciju, Dānija kļuva par konstitucionālu monarhiju.

### Jūlijs
* 14. jūlijs — Beidza pastāvēt Jukatanas Republika to pievienojot Meksikai.

### Augusts
* 22. augusts — ASV anektēja Ņūmeksiku.

### Septembris
* 12. septembris — Šveice kļuva par federālu valsti.

### Oktobris
* 25. oktobris — Triestē notika Džuzepes Verdi operas "Korsārs" pirmizrāde.

### Decembris
* 2. decembris — Francis Jozefs I kļuva par Austrijas impērijas ķeizaru.

## Dzimuši
* 16. februāris — Oktavs Mirbo (*Octave Mirbeau*), franču rakstnieks, prozaiķis, dramaturgs un politiskais aktīvists (miris 1917.) 
* 11. marts — Vilhelms Vindelbands (*Wilhelm Windelband*), vācu filozofs (miris 1915.) 
* 27. aprīlis — Oto (*Otto*), Bavārijas karalis (miris 1913.) 
* 23. maijs — 
** Helmuts fon Moltke (*Helmuth von Moltke*), Vācijas ģenerālštāba priekšnieks (miris 1916.)
** Oto Lilientāls (*Otto Lilienthal*), vācu aviators (miris 1896.)
* 7. jūnijs — Pols Gogēns (*Paul Gauguin*), franču mākslinieks (miris 1903.) 
* 25. jūlijs — Artūrs Balfūrs (*Arthur Balfour*), Apvienotas Karalistes premjerministrs (miris 1930.)
* 11. oktobris — Ādolfs Alunāns, latviešu teātra dibinātājs (miris 1912.)
* 8. novembris — Gotlobs Frēge (*Gottlob Frege*), vācu matemātiķis un filozofs (miris 1925.)
* 6. decembris — Johans Pāliza (*Johann Palisa*), austriešu astronoms (miris 1925.)

## Miruši
* 20. janvāris — Kristiāns VIII (*Christian 8.*), Dānijas un Norvēģijas karalis (dzimis 1786.)
* 23. februāris — Džons Kvinsijs Adamss (*John Quincy Adams*)), ASV 6. prezidents (dzimis 1767.) 
* 8. aprīlis — Gaetāno Doniceti (*Gaetano Donizetti*), itāļu komponists (dzimis 1797.)
* 24. maijs — Johans Gotfrīds Ageluts (*Johann Gottfried Ageluth*), vācbaltiešu mācītājs (dzimis 1763.) 
* 7. augusts — Jenss Jākobs Bercēliuss (*Jöns Jakob Berzelius*), zviedru ķīmiķis (dzimis 1779.)
* 18. decembris — Bernards Bolcāno (*Bernard Bolzano*), Bohēmijas matemātiķis un filozofs (dzimis 1781.)
* 19. decembris — Emilija Brontē (*Emily Jane Brontë*), angļu rakstniece (dzimusi 1818.)
1847. gads

**1847**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 30. janvāris — *Yerba Buena* pilsēta Kalifornijā pārdēvēta par Sanfrancisko.

### Marts
* 14. marts — Florencē notika Džuzepes Verdi operas "Makbets" pirmizrāde.
* 23. marts — Bukarestē izcēlās liels ugunsgrēks, kurā nodega trešdaļa pilsētas.

### Jūlijs
* 22. jūlijs — Londonā notika Džuzepes Verdi operas "Laupītāji" pirmizrāde.
* 26. jūlijs — Libērija pasludināja neatkarību no ASV.

### Augusts
* 24. augusts — tika apstiprinats pašreizējais Libērijas karogs.

### Novembris
* 26. novembris — Parīzē notika Džuzepes Verdi operas "Jeruzaleme" pirmizrāde.

## Dzimuši
* 11. februāris — Tomass Edisons (*Thomas Edison*), ASV izgudrotājs (miris 1931.) 
* 3. marts — Aleksandrs Greiems Bells (*Alexander Graham Bell*), ASV fiziologs, fiziķis un izgudrotājs (miris 1922.)
* 27. marts — Oto Vallahs (*Otto Wallach*), vācu ķīmiķis (miris 1931.)
* 31. marts — Hermanis de Purtalē (*Hermann de Pourtalès*), šveiciešu burātājs (miris 1904. gadā)
* 10. aprīlis — Džozefs Pulicers (*Joseph Pulitzer*), amerikāņu izdevējs (miris 1911.)
* 7. maijs — Arčibalds Primrouzs (*Archibald Primrose*), britu politiķis (miris 1929.)
* 20. jūlijs — Makss Lībermanis (*Max Liebermann*), vācu gleznotājs (miris 1935.)
* 20. augusts — Boļeslavs Pruss (*Bolesław Prus*), poļu rakstnieks (miris 1912.)
* 2. oktobris — Pauls fon Hindenburgs (*Paul von Hindenburg*), Vācijas politiķis, feldmaršals (miris 1934.)
* 27. oktobris — Georgs Armitsteds (*George Armitstead*), britu izcelsmes Rīgas pilsētas galva (miris 1912.)
* 2. novembris — Žoržs Sorels (*Georges Sorel*), franču filozofs (miris 1922.)
* 8. novembris — Brems Stokers (*Bram Stoker*), īru rakstnieks (miris 1912.)

## Miruši
* 30. aprīlis — Austrijas erchercogs Kārlis (*Karl von Österreich-Teschen*), austriešu karavadonis (dzimis 1771.)
* 14. maijs — Fanija Mendelszone (*Fanny Mendelssohn*), vācu mūziķe (mirusi 1847.)
* 4. novembris — Fēlikss Mendelszons (*Felix Mendelssohn*), vācu komponists (dzimis 1809.) 
* 17. decembris — Austrijas Marija Luīze (*Marie-Louise d'Autriche*), Napoleona otrā sieva (dzimusi 1791.)
Kosas (nozīmju atdalīšana)

**Kosas **var būt:
* Kosas *Equisetopsida* klases daudzgadīgi lakstaugi,
* Kosas - apdzīvota vieta Dzērbenes pagastā

## Skatīt arī
* Kosas ezers
* Kosas dīķis
Siltumsūknis

**Siltumsūknis** ir ierīce, kas pārvieto siltumu no aukstākas vietas uz siltāku. Šis process patērē enerģiju, jo siltums patvaļīgi plūst tikai no siltākas vietas uz aukstāku. Šī iemesla dēļ siltajai vietai pievadītais siltuma daudzums vienmēr ir lielāks nekā no aukstās vietas aizvadītais siltuma daudzums.

Siltumsūkni var uzskatīt par siltuma dzinēju, kas darbojas pretējā virzienā (siltuma dzinējs iegūst enerģiju, pārvadot siltumu no siltākas vietas uz aukstāku).

Siltumsūkņus parasti lieto dzesēšanai dažādās saldēšanas iekārtās (piem., ledusskapjos). Dažreiz siltumsūkņus lieto arī, lai iegūtu siltumu (izsūknējot no apkārtējās vides). Dažreiz jēdzienu *siltumsūknis* lieto tieši šajā šaurākajā nozīmē.

Pēc darbības principa siltumsūkņus var iedalīt vairākās grupās:
* Tvaiku kompresijas siltumsūkņi — visizplatītākie un ar visaugstāko lietderības koeficientu. Iekārta sastāv no kompresora, 2 siltummaiņiem (siltajam un aukstajam galam) un izplešanās vārsta starp siltummaiņiem. Tā ir noslēgta sistēma un ir pildīta ar aukstumnesēju.
* Absorbcijas siltumsūkņi (pamatā lieto tikai dzesēšanai) — šos var uztaisīt bez kustīgām detaļām, bet tiem ir sliktāks lietderības koeficients.
* Termoelektriskie siltumsūkņi — arī nav kustīgu detaļu, slikts lietderības koeficients, bet var būt mehāniski izturīgi. Līdzīgi termopāriem, tikai darbojas pretējā virzienā.

## Tvaiku kompresijas siltumsūknis
right|300px
Šī sistēma sastāv no kompresora (4), kas saspiež gāzveida aukstumnesēju (palielinot tā temperatūru un spiedienu), aukstumnesējs tālāk nonāk siltajā siltummainī (radiators ledusskapim), kur atdziest un kondensējas. Izveidojušos šķidrumu caur izplešanās vārstu (2) laiž uz auksto siltummaini. Izplešanās vārstā strauji tiek samazināts spiediens un nonākot aukstajā siltummainī (3), aukstumnesējs vārās, absorbējot siltumu. Izveidojušos aukstumnesēja tvaikus laiž atpakaļ uz kompresoru un saspiež no jauna.

Izplatītākie aukstumnesēji ir bijuši freoni (hlorfluoralkāni). Tie ir relatīvi maztoksiski, nav korozīvi, nedegoši, bet ir kaitīgi ozona slānim. Vēl lielās sistēmās dažreiz lieto amonjaku. Tas ir indīgs un mitros apstākļos izraisa vara un tā sakausējumu koroziju. Amonjaks bija pieejams pirms freonu izgudrošanas, tas arī parasti vienmēr ir bijis lētāks par freoniem. Vēl, freonus mēģina aizvietot ar ogļūdeņražiem (propānu). Tie ir mazāk efektīvi (salīdzinot ar freoniem) un ļoti labi deg, bet nav kaitīgi (relatīvi) ozona slānim. Vēsturiski, pirms freonu izgudrošanas, par aukstumnesējiem lietoja arī oglekļa dioksīdu (nepieciešami ļoti lieli spiedieni), sēra dioksīdu (nepieciešami lieli spiedieni, zemām tempratūrām arī lielas spiedienu starpības, indīgs) un dažus hloralkānus.

## Skatīt arī
* Siltummainis
*Otrais termodinamikas likums
Vudijs Gatrijs

**Vudrovs Vilsons Gatrijs** (), pazīstams kā **Vudijs Gatrijs** (*Woody Guthrie*, dzimis , miris ) bija amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors un folkmūziķis. Gutrijs savas karjeras laikā ir uzrakstījis vairākus tūkstošus dziesmu, vienas no viņa vispopulārākajām dziesmām ir "*This Land is Your Land*", "*Mail Myself To You*", "*This Train*", "*Bound For Glory*" un "*Hobo's Lullaby*".
Ajumi Hamasaki

thumb|175px|Ajumi Hamasaki Taivānā 2007. gada martā

**Ajumi Hamasaki** (, dzimusi ) ir japāņu dziedātāja, dziesmu autore un bijusī aktrise.

Viņa ir dzimusi un augusi Fukuokā. 1998. gadā viņa izdeva savu pirmo singlu "*Nothing from Nothing*". Pavisam drīz viņa izveidoja vēl četrus singlus, bet pirmo albumu izdeva 1999. gadā. To nopirka vairāk nekā miljons interesentu. Līdz 2008. gadam viņa ir izdevusi kopumā astoņus albumus, vienu minialbumu, 40 singlus, četrus labāko hitu albumus un dažus remiksa albumus. Kopumā ir pārdoti vairāk nekā 50 miljoni viņas albumu, kas nozīmē to, ka viņa ir ceturtā komerciāli veiksmīgākā dziedātāja Japānas mūzikas vēsturē. No visiem visvairāk ir pārdots 2001. gadā izdotais labāko hitu albums "*A Best*".
Čukči

**Čukči** (pašnosaukums: ; IPA: ) ir viena no daudzskaitlīgākajām Krievijas Tālo Austrumu un Galējo Ziemeļu tautām. Apdzīvo plašu teritoriju Čukotkas autonomajā apvidū un tā pierobežas rajonos Kamčatkā, Jakutijā un Magadanas apgabalā. 2002. gada tautskaitē par čukčiem sevi atzina 15 767 cilvēku.

## Etnonīms
Savu etnonīmu čukči ieguvuši 17. gadsimtā no čukču valodas vārda *"чаучу"* (, *briežiem bagāts*), ar kuru briežkopji čukči apzīmēja sevi pretēji piekrastes čukčiem-suņkopjiem *"анкальын"* (*jūrmalnieki*, no vārda *"анкы"* — 'jūra'). Pašnosaukums **' (''cilvēki'') vai **' (*īstie cilvēki*).

## Rases tips
Rases tips ir jaukts. Visumā mongoloīds, bet ar dažām atšķirībām. Biežāk ir sastopamas acis ar horizontālu, nekā slīpu griezumu. Ādai nav dzeltenīga, bet bronzas nokrāsa. Sastopami indivīdi ar biezu sejas apmatojumu un viļņainiem, gandrīz sprogainiem matiem.  

## Valoda
Apmēram pusei čukču (7742 pēc 2002. gada datiem) dzimtā ir čukču valoda. No pārējiem lielākā daļa par dzimto uzskata krievu valodu. 

## Skatīt arī
* Krievu-čukču karš‎
* Jaranga

## Ārējās saites
* Первая чукотская. Россия годами воевала с чукчами. Почему она не могла победить гордый народ?
Valdis (priekšvārds)

**Valdis** ir populārs latviešu personvārds. Atvasināts no vārda Valdemārs, kas savukārt cēlies no senaugšvācu *waltan* — ‘valdīt’ un *māri* — ‘slavens’. Deminutīvi ir Voldiņš, Voldis, Valdiņš u.c. Latvijas teritorijā pirmoreiz fiksēts Ogrē 19. gadsimtā. Vārdadienu svin 11. decembrī. 2013. gadā Latvijā bija reģistrēts 7321 Valdis.

Pazīstami cilvēki ar vārdu Valdis:
* Valdis Atāls, mūziķis
* Valdis Birkavs, politiķis
* Valdis Dombrovskis, politiķis
* Valdis Gavars, fiziķis
* Valdis Kalnroze, gleznotājs
* Ģirts Valdis Kristovskis, politiķis
* Valdis Muižnieks, basketbolists
* Valdis Muktupāvels, mūziķis
* Valdis Rūmnieks, rakstnieks
* Valdis Tomsons, diriģents
* Valdis Valters, basketbolists
* Valdis Vanags, aktieris
* Valdis Zatlers, ārsts, bijušais Latvijas Valsts prezidents

## Atsauces
Aleksandrs Zubkovs

**Aleksandrs Zubkovs** (; dzimis , Bratskā, Krievijā) ir krievu kamaniņu braucējs un bobsleja pilots.

Līdz 1999. gadam A. Zubkovs piedalījās kamaniņu sporta sacīkstēs un 1998. gada Olimpiskajās spēlēs izcīnīja 20. vietu 34 braucēju konkurencē.

2002. gada Olimpiskajās spēlēs A. Zubkovs jau piedalījās bobsleja sacensībās kā pilots, tāpat kā 2006. gadā, kad izcīnīja sudraba medaļu četriniekos. 2010. gadā viņa vadītā ekipāža ieguva bronzas medaļu divniekos. A. Zubkovs ir arī četrkārtējs pasaules čempionāta medaļnieks un vairākkārtējs Pasaules kausa ieguvējs četrinieku konkurencē.

Sakarā ar dopinga lietošanas aizlieguma pārkāpumiem Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK) 2017. gada novembrī Zubkovam pielēma mūža diskvalifikāciju no olimpiskajām spēlēm un atņēma viņam 2014. gada Soču olimpiskajās spēlēs izcīnītās zelta medaļas divniekos un četriniekos.

## Labākie rezultāti bobslejā
: *Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*

## Atsauces

## Ārējās saites
Franz Ferdinand

**Franz Ferdinand** ir Austroungārijas erchercoga **[[Francis Ferdinands|Franča Ferdinanda]]** vārds oriģinālvalodā. Tas var nozīmēt arī:

* Franz Ferdinand, Skotijas rokgrupu.
* Franz Ferdinand, tāda paša nosaukuma grupas debijas albumu.
Meksikas himna

**"Meksikas nacionālā himna"** () ir Meksikas valsts himna, kura oficiāli apstiprināja 1943. gadā. Himnas vārdus 1853. gadā uzrakstīja Francisko Gonsaless Bokanegra (*Francisco González Bocanegra*), bet gadu vēlāk Haime Nuno (*Jaime Nunó*) uzrakstīja tai mūziku.

## Meksikas himnas vārdi spāņu valodā
Hanss Blikss

**Hanss Martins Blikss** (; dzimis  ) ir zviedru politiķis un diplomāts.

Dzimis Upsālā, universitātes pasniedzēja ģimenē. Studējis starptautiskās tiesības Upsālas, Kolumbijas un Kembridžas Universitātēs. Darbojies vairākās starptautiskās organizācijās zviedru delegācijā. No 1978. līdz 1979. gadam - Zviedrijas ārlietu ministrs.

No 1981. līdz 1997. gadam Blikss bija ANO Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras ģenerāldirektors. 2002. gadā, pirms 2003. gada ASV iebrukuma Irākā ANO ģenerālsekretārs Kofi Annans iecēla Hansu Bliksu par ANO Novērošanas, kontroles un inspekciju komisijas (UNMOVIC) vadītāju, lai kontrolētu Irākas masu iznīcināšanas ieroču preogrammas monitorēšanu. Kaut arī komisija neatrada liecības, ka Irākas līdera Sadama Huseina rīcībā būtu masu iznīcināšanas ieroči un Hanss Blikss aicināja turpināt uzraudzību, ASV prezidenta Džordža Buša administrācija deklarēja, ka Irākas rīcībā šādi ieroči ir, un 2003. gadā okupēja Irāku. Nekādi masu iznīcināšanas ieroči atrasti netika.

## Atsauces
Krievijas Federācijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas

thumb|400px|Krievijas Federācijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas
**Krievijas Federācijas Ziemeļu, Sibīrijas un Tālo Austrumu mazskaitlīgās pamattautas** (), dažkārt arī vienkārši **Mazskaitlīgās Ziemeļu tautas** (*Малочисленные народы Севера*) vai **Ziemeļu pamattautas** (*Коренные народы Севера*), ir kopējs nosaukums mazskaitlīgajām tautām, kas pārsvarā apdzīvo  Krievijas Federācijas Galējos Ziemeļus un Tālos Austrumus. Izplatības areāls ir ļoti plašs: no dolganiem un nganasaniem Taimiras pussalā ziemeļos līdz udehiem Tālo Austrumu dienvidos, no čukčiem un aleutiem austrumos līdz ņenciem un sāmiem rietumos.

Mazskaitlīgās Ziemeļu tautas ir pilntiesīgi Krievijas pilsoņi, bet uz tiem attiecas vairākas nodokļu un citas atlaides gadījumos, ja šīs tautas dzīvo tradicionālajās kopienās.

Tautu skaits pēdējā laikā mainījies nenozīmīgi, bet to piederīgo un valodu lietotāju skaits ievērojami samazinās pārtautošanās un citu faktoru ietekmē.

## Mazskaitlīgo Ziemeļu tautu uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krievijas Mazskaitlīgo Ziemeļu tautu asociācija
Alans Grīnspens

**Alans Grīnspens** (; dzimis ) ir amerikāņu ekonomists un finansists. Ilggadīgais (no 1987. līdz 2006. gadam, pie četriem ASV prezidentiem) ASV Federālās rezervju sistēmas (ASV Centrālā banka) priekšsēdētājs. Pašlaik (2008. gadā) — finanšu konsultants.

Dzimis Ņujorkā Ungārijas ebreju izcelsmes ģimenē. Studēja Ņujorkas un Kolumbijas Universitātēs. XX gadsimta piecdesmitajos gados ietilpa rakstnieces un filozofes Ainas Rendas domubiedru grupā. Konsultējis ASV prezidentus Džeraldu Fordu un Ričardu Niksonu, kā arī darbojās vairākās lielās ASV korporācijās un nevalstiskajās organizācijās.

1987. gada 2. jūnijā ASV prezidents Ronalds Reigans nominēja Grīnspenu par Federālo rezervju sistēmas vadītāju un ASV Senāts to apstiprināja 22. augustā. 2006. gada 31. janvārī, kad Grīnspens bija nostrādājis četrus termiņus amatā, viņu nomainīja Bens Bernanke. Alanam Grīnspenam amatā esot, tika piedzīvota gan Melnā pirmdiena, kad DJIA indekss nokrita par 22,6 %, gan dot-com burbuļa plīšana.

Ticot brīvā tirgus pašregulācijai, Grīnspens parasti bija pret finanšu iestāžu valsts regulēšanu un finanšu derivatīvu ierobežošanu. Pēc vairāku ekonomistu (tajā skaitā Nobela prēmijas laureātu Džozefa Štilglica un Pola Krugmana) domām, Grīnspena finanšu politika ir lielā mērā atbildīga par 2008. gada ekonomiskās krīzes smagumu.
Vorens Bafets

**Vorens Edvards Bafets** (, dažkārt saukts par **Omahas orākulu** (); dzimis ) ir amerikāņu investors, uzņēmējs, kompānijas *[[Berkshire Hathaway]]* vadītājs un lielākais īpašnieks, kā arī ievērojams filantrops. Vorens Bafets ir viens no pasaules bagātākajiem cilvēkiem.

## Biogrāfija
Dzimis Omahā, Nebraskā, uzņēmēja ģimenē. Studējis Nebraskas un Kolumbijas Universitātē. 1956. gadā atgriezies dzimtajā Omahā.

Kaut arī viens no bagātākajiem cilvēkiem pasaulē, Bafets slavens ar savu pieticību. Viņš vēl aizvien dzīvo mājā Omahā, ko nopirka 1958. gadā un pats vada automašīnu, bet viņa gada alga 2006. gadā bija 100 000 dolāru. Ir mantojuma nodokļa piekritējs, arī saviem bērniem atstāšot "pietiekami daudz naudas, lai viņi varētu darīt, ko vēlas, bet nepietiekami, lai varētu nedarīt neko".

Bafeta publiskās runas parasti ir spilgtas un trāpīgu citātu bagātas. Ikgadējās *Berkshire Hathaway* akcionāru sapulces Omahā mēdz dēvēt par "kapitālisma Vudstoku". Bafets ir pazīstams bridža spēlmanis.

2006. gada jūnijā Bafets ziedoja 10 miljonus *[[Berkshire Hathaway]]* akciju (tolaik 30,7 miljardu dolāru vērtībā) labdarībai Billa un Melindas Geitsu fondam, kas ir lielākais labdarības ziedojums vēsturē.

Vorena Bafeta otrā sieva Astrīda Menksa ir cēlusies no Amerikas latviešu ģimenes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brahma

thumb|300px|19. gadsimta sākuma Brahmas attēls
**Brahma** jeb **Brahmā** (sanskrits: ब्रह्मा (*brahmā*) — 'pamats', 'balsts') hindu mitoloģijā ir augstākā dievība un Visuma radītājs. Ar diviem citiem dieviem — Višnu, kas simbolizē uzturēšanas spēku, un Šivu, kas ir iznīcības spēks, veido trimūrti.

Parasti Brahmu attēlo sarkanā krasā ar četrām bārdainām sejām, kuru acis ir līdzīgas lotosa ziediem, četriem ķermeņiem un astoņām rokām, kurās ir četras vēdas, zizlis, trauks ar Gangas ūdeni, upurkarote un dažkārt arī lotosa zieds, pērļu kaklarota un loks. Tā simbols un pavadonis ir mistiskā zoss, kas ar domu ātrumu spēj pārvietoties Visumā.

## Atsauces

## Ārējās saites