open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
West Kredit

**AS ''West Kredit*** ir [[Latvija|Latvijas Republikā]] reģistrēta ārpusbanku [[hipotēka|hipotekārās]] kreditēšanas kompānija, kas nodarbojas ar [[hipotekārais kredīts|hipotekāro kredītu]] izsniegšanu privātpersonām un uzņēmējiem.

== Vēsture ==
* Akciju sabiedrība *West Kredit* dibināta 1994. gada jūlijā, dibinātāji [[Sergejs Maļikovs]] un [[Armīns Barkovskis]].
* 1994. gadā uzņēmums dibināts ar nosaukumu SIA MATEKS.
* 1995. gadā uzņēmumu reorganizēja par akciju sabiedrību.
* No 1994. gada līdz 2000. gadam uzņēmuma pamatdarbības veids bija privatizācijas sertifikātu tirdzniecība, vērtspapīri, finanšu ieguldījumi un konsultācijas.
* No 2000. gada uzņēmuma galvenais darbības veids ir pilna servisa pakalpojumu sniegšana kredītu saņemšanā.
* 2004. gadā AS MATEKS mainīja nosaukumu uz AS MATEKS CREDIT, atspoguļojot specializāciju un pamatdarbību.
* 2011. gadā, piesaistot ārvalstu investoru, uzņēmums tika reorganizēts un izveidoti divi specializēti uzņēmumi — AS WEST KREDIT, kura pamatdarbības veids ir kredītu noformēšana un izsniegšana un SIA MATEKS, kurš nodarbojas ar kredītinformācijas un saistību izpildes menedžmenta nodrošināšanu.
* Laika periodā no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. jūnijam akciju sabiedrība bija Latvijas vispārējās iniciatīvas „[[Godīgs eiro ieviesējs]]” dalībniece.
* 2015. gadā AS *West Kredit'' jau piekto reizi saņēma Patērētāju tiesību centra izsniegto licenci pakalpojumu sniegšanai kreditēšanas jomā Latvijas Republikas teritorijā.
* Viena no lielākajām ārpusbanku hipotekārās kreditēšanas kompānijām Latvijā.
* 2022. gada jūnijā Itālijā pēc Krievijas pieprasījuma ar apsūdzību dzīvokļu izkrāpšanā arestēja kompānijas valdes priekšsēdētāju, Latvijas pilsoni Sergeju Maļikovu.

## Finanšu rādītāji
2015. gada finanšu rādītāji:
* Kredītportfelis — 29 915 867 EUR
* Apgrozījums — 4 133 608 EUR
* Peļņa — 2 355 820 EUR
* Pamatkapitāls — 5 254 497 EUR

## Darbības virzieni
* Privātpersonu kreditēšana
* Juridisko personu kreditēšana
* Attīstības projektu finansēšana
* Uzņēmējdarbības attīstības projektu finansēšana

## Sponsorēšana
* Latvijas Boksa federācija
* Latvijas Automobiļu Federācija
* Rīgas aktīvo senioru alianse
* Latvijas Riteņbraukšanas federācija
* STOP drugs biedrība
* Gulbenes novada invalīdu biedrība
* Alūksnes invalīdu biedrība
* Latvijas cilvēku ar īpašām vajadzībām organizācija
* Nodibinājums Floorball addict

## Atsauces
Valters fon Pletenbergs (padomnieks)

**Valters fon Pletenbergs** (, dzimis pirms 1518. gada, miris pēc 1559. gada) bija Livonijas ordeņa brālis 16. gadsimtā, Livonijas ordeņa padomnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis pirms 1518. gada Livonijas ordeņa mestra Valtera fon Pletenberga 
brāļa Johana ģimenē. 1530. gadā viņš apprecējās ar Kavildas muižas (mūsdienās Tartu apriņķī) īpašnieka Fromholda fon Tīzenhauzena meitu Elizabeti.
Pēc tēvoča nāves 1540. gadā viņu iecēla par Livonijas ordeņa padomnieku.
1552. gadā apprecējās otrreiz.

Uz Valtera fon Pletenberga īpašumiem Livonijas kara laikā, 1560. gadā, notika Ērģemes kauja. Pats Pletenbergs jau 1559. gadā bija pametis Livoniju un uzturējās vārdabrāļa dzimtajā Meijerihas pilī pie Pletenbergas. Līdz ar Pletemberga aizbraukšanu Livonijā izbeidzās dzimtas vīriešu līnija. Pletenberga meita apprecējās ar Ērgļu īpašnieku Johanu fon Tīzenhauzenu.

## Avoti
* Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft
Žoels Lotjē

**Žoels Lotjē** (; dzimis , Lillē) ir Francijas starptautiskais lielmeistars šahā (1990).

## Biogrāfija
Piedzimis Kanādā, kur dzīvojis līdz deviņu gadu vecumam. Pēc tam ģimene pārcēlusies uz dzīvi Parīzē, kur Lotjē sācis apmeklēt vietējo šaha klubu *Caissa*. 1985. gadā kļuvis par Pasaules jauniešu šaha čempionāta uzvarētāju U12 vecuma grupā. Trīs gadus vēlāk Adelaidā uzvarējis Pasaules jauniešu šaha čempionātā U20 vecuma grupā, apsteidzot Vasiļu Ivančuku un Borisu Gelfandu. Kļuvis par jaunāko uzvarētāju šo sacensību vēsturē. 1990. gadā kļuvis arī par vienu no jaunākajiem FIDE starptautiskajiem lielmeistariem (GM).

Kopš 1990. gada piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas turnīros. 1990. gadā Manilā starpzonu turnīrā ieņēmis tikai 29. vietu, taču jau 1993. gadā iekļuvis pretendentu mačos, kur ceturtdaļfinālā zaudējis Janam Timmanam ar 3½:4½. FIDE Pasaules čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas divas reizes (1997, 1999) iekļuvis 3. kārtā, kur abas reizes piekāpies Borisam Gelfandam ar 2:4. Lielāko panākumu guvis 2001. gada Pasaules šaha čempionātā Maskavā, kur nokļuvis līdz ceturtdaļfinālam, kurā piekāpies nākamajam sacensību finālistam Vasiļam Ivančukam ar 2½:3½.

Divus gadus pēc kārtas (2005, 2006) kļuvis par Francijas šaha čempionāta uzvarētāju.. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs.

Pārstāvējis Francijas izlasi lielākajās šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1990-1998, 2004-2006);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 5 reizes (1989, 1999-2005). Komandu kopvērtējumā izcīnījis sudraba (2001) un bronzas (2005) medaļas, bet individuālā vērtējumā 2 zelta (abas 2001) medaļas.

Bijis Pasaules šaha čempiona Vladimira Kramņika treneris (1994—1996, 2000—2002). Tāpat daudz nodarbojies ar organizatorisko darbu. No 2003. līdz 2005. gadam bijis profesionālo šahistu asociācijas līdzdibinātājs un prezidents, bet no 2005. līdz 2006. gadam bijis Francijas šaha federācijas viceprezidents.

No 1997. līdz 2003. gadam bijis precējies ar šaha lielmeistari (WGM) Almīru Skripčenko.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lorāns Fresinē

**Lorāns Fresinē** (; dzimis , Daksā) ir Francijas starptautiskais lielmeistars šahā (2000).

## Biogrāfija
Bijis seškārtējais Francijas jauniešu šaha čempionātu laureāts, izcīnot 4 zelta (1995 - U14, 1997 - U16, 1998 un 1999 - U20) un 2 sudraba (1993 - U12, 1994 - U14) medaļas. Vairākkārt pārstāvējis savu valsti Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos, divas reizes izcīnot Pasaules vicečempiona nosaukumu (1995 - U14, 1999 - U18). 

Francijas vīriešu šaha čempionātos izcīnījis 7 medaļas (zelts - 2010, 2014; sudrabs – 2004, 2006, 2011; bronza – 2008, 2009). Trīs reizes bijis Parīzes pilsētas šaha čempions (2002, 2005, 2006), kā arī 2006. gadā uzvarējis Eiropas čempionātā šaha ātrspēlē. 2012. gadā Plovdivā izcīnījis sudraba medaļu Eiropas individuālajā šaha čempionātā. Sekmīgi piedalījies daudzos starptautiskos šaha turnīros. 2014. gadā uzvarējis Malmes šaha turnīrā *Sigeman & Co*.

2024. gada augustā izcīnījis 2. vietu Francijas šaha čempionātā.

Pārstāvējis Francijas izlasi lielākajās šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 8 reizes (2000, 2004-2016). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2016) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 8 reizes (1999-2011, 2015). Komandu kopvērtējumā izcīnījis sudraba (2001) un bronzas (2005) medaļas, bet individuālā vērtējumā sudraba (2001) un bronzas (2005) medaļas.

Kopš 2006. gada precējies ar šaha lielmeistari (WGM) Almīru Skripčenko. 2007. gadā ģimenē piedzimusi meita.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzērves skola

**Dzērves skola**, agrāk **Dzērves muiža** (), ir ciems Dienvidkurzemes novada Cīravas pagastā. Izvietojies pie autoceļa V1192 pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Cīravas, 36 km no novada centra Grobiņas un 195 km no Rīgas.

Ciemā atrodas Dzērves pamatskola, kas iekārtota bijušajā Georga fon Manteifeļa muižā (sākotnēji ēkas viena gala dažās istabās), darbību uzsākusi 1833. gada jūnijā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Muiža un parks
Dzērves muižas kungu māja celta 19. gs. sākumā. 1905. gada revolūcijā tā nodedzināta, bet vēlāk, no 1906. līdz 1912. gadam, rekonstruēta saskaņā ar arhitekta G. Berči projektu neoklacisisma stilā. No agrākajiem laikiem labi saglabājies liels baltu podiņu kamīns, saglabājušās kāpnes ar margām un 20. gs. interjera dekoratīvā apdare. Muižas kompleksam pieder arī 6,7 ha liels ainavisks parks Kurzemes angļu stilā. Parka vēsturisko kompozīciju gan ietekmējis arī padomju laikā izbūvēts vieglatlētikas stadions. Muižas augļudārzā atrodami vēsturiski augļu koki, tostarp ķirši.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dzērves pamatskola
FK Ogre

**FK Ogre** ir bijušais Latvijas futbola klubs no Ogres, kas piedalījās Latvijas 1. līgas un Latvijas futbola 2. līgas Rīgas zonas turnīrā.

Klubs dibināts 2011. gada 8. februārī kā biedrība "Futbola klubs Ogre" un komanda sāka spēlēt 2. līgas Rīgas zonā. 2014.—2015. gada Latvijas kausa izcīņā FK Ogre iekļuva ceturtdaļfinālā. Mājas spēles klubs aizvadīja 1968. gadā atklātajā Ogres stadionā.

2017. gada 14. jūlijā LFF Disciplinārlietu komisija par aizdomīgām darbībām, kas vērstas uz spēļu rezultāta ietekmēšanu, izslēdza "FK Ogre" no dalības 1. līgas turnīrā. Pēc gada, 2018. gada 27. decembrī, FK Ogre tika likvidēts.

Tāpat 1997.–98. gadā ar nosaukumu FK "Ogre" spēlēja 1991. gadā dibinātais Ogres klubs **[[Ogres "Fortūna"|FK Fortūna]]**, kurš tajā gadā izcīnīja 3. vietu 2. līgā.

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/2010 till:01/07/2016
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2011
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:bl3  value:rgb(0.9,0.5,0.5)
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData=
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/2010 till:01/07/2011  shift:(0,-4) text:2
  from:01/07/2011 till:01/07/2012  shift:(0,-4) text:3
  from:01/07/2012 till:01/07/2013  shift:(0,-4) text:3
  from:01/07/2013 till:01/07/2014  shift:(0,-4) text:8
  from:01/07/2014 till:01/07/2015  shift:(0,-4) text:10
  from:01/07/2015 till:01/07/2016  shift:(0,-4) text:12

  from:01/07/2010 till:01/07/2013  color:bl3  shift:(0,13)  text: "2. līga (Rīga)"
  from:01/07/2013 till:01/07/2016  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"


## Sasniegumi Latvijas kausa izcīņā
* 2015/16 — atsauca dalību
* 2014/15 — ceturtdaļfināls

## Komandas sastāvs
:*.*

## Komandas personāls

## Komandas galvenie treneri
*  Igors Troickis   (līdz 2013)
*  Andrejs Prohorenkovs  (2014 — 2015)
*  Mihails Zemļinskis  (2016)
*  Igors Troickis (2017 — 2018)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
SK Babīte

**SK Babīte** ir Latvijas sporta klubs no Mārupes novada, vairāk pazīstams ar futbola komandu, kas 2017. gada sezonā līdz komandas izslēgšanai piedalījās Virslīgā. Komandas bāzes vieta ir Piņķu stadions, bet tā kā tas neatbilst Virslīgas prasībām, mājas spēles paredzēts aizvadīt Skonto stadionā, Rīgā. Kopš 2016. gada komandas galvenais treneris ir Mihails Miholaps.

Latvijas futbola čempionātā piedalās kopš 2015. gada, kad sāka spēlēt 2. līgas Kurzemes čempionātā un ieguva 1. vietu. 2015.—2016. gada Latvijas kausa izcīņā iekļuva ceturtdaļfinālā, kas pagaidām ir kluba lielākais panākums kausā. 2016. gada 1. līgas sezonā izcīnīja 1. vietu un kvalificējās Virslīgai. 2017. gada 30. janvāra LFF Klubu licencēšanas komisijas sēdē klubam tika piešķirta arī licence dalībai Virslīgā. Lai izpildītu prasības par akadēmijas statusu, klubs ir noslēdzis sadarbības līgumu ar FK Dinamo Rīga, tāpēc 2017. gada sezonā startē ar nosaukumu **SK Babīte/Dinamo**.

2017. gada 16. jūlijā LFF Disciplinārlietu komisija par aizdomīgām darbībām, kas vērstas uz spēļu rezultāta ietekmēšanu, izslēdza SK "Babīte/Dinamo" no dalības Virslīgā.

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/2014 till:01/07/2016
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2015
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:bl3  value:rgb(0.9,0.5,0.5)
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData=
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/2014 till:01/07/2015  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/2015 till:01/07/2016  shift:(0,-4) text:1

  from:01/07/2014 till:01/07/2015  color:bl3  shift:(0,13)  text: "2. līga (Kurzeme)"
  from:01/07/2015 till:01/07/2016  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"


## Sasniegumi Latvijas kausa izcīņā
* 2015/16 — ceturtdaļfināls
* 2016/17 — astotdaļfināls

## Komandas sastāvs
:*.*

## Komandas personāls

## Komandas galvenie treneri
*  Aļiks Kārkliņš (2005 — 2015)
*  Mihails Miholaps (2016 — pašlaik)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālais konts vietnē "Twitter"
* Oficiālais profils vietnē "Facebook"
* Latvijas Futbola federācija
RTU FC

**RTU Futbola centrs**, saīsināti **RTU FC**, ir Latvijas futbola klubs no Rīgas, kas pašlaik spēlē Latvijas 1. līgā. Klubs pārstāv Rīgas Tehnisko universitāti. Latvijas futbola čempionātā piedalās kopš 2011. gada, kad sāka spēlēt 2. līgas Rīgas čempionātā. 2016. gadā ieguva licenci dalībai 1. līgā. Mājas spēles aizvada RTU stadionā. Komandas galvenais treneris ir bijušais Latvijas izlases spēlētājs Viktors Morozs.

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/2010 till:01/07/2018
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2011
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:bl3  value:rgb(0.9,0.5,0.5)
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData=
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/2010 till:01/07/2011  shift:(0,-4) text:3
  from:01/07/2011 till:01/07/2012  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/2012 till:01/07/2013  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/2013 till:01/07/2014  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2014 till:01/07/2015  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2015 till:01/07/2016  shift:(0,-4) text:9
  from:01/07/2016 till:01/07/2017  shift:(0,-4) text:9
  from:01/07/2017 till:01/07/2018  shift:(0,-4) text:6

  from:01/07/2010 till:01/07/2015  color:bl3  shift:(0,13)  text: "2. līga (Rīga)"
  from:01/07/2015 till:01/07/2018  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"


## Sasniegumi Latvijas kausa izcīņā
* 2015/16 — *nepiedalījās*
* 2014/15 — 3. kārta

## Komandas sastāvs
:*.*

## Komandas personāls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
* Latvijas Futbola federācija
Ģermanišķi

**Ģermanišķi** () ir ciems Lietuvā, Mēmeles kreisajā krastā, pie pašas Latvijas-Lietuvas robežas. Upes pretējā krastā atrodas Skaistkalne, ar ko to savieno tilts pāri Mēmelei. Cauri Ģermanišķiem iet autoceļš 190 (Birži—Germanišķis), kas Latvijā turpinās kā autoceļš P89. Attālums līdz rajona centram Biržiem 22&nbsp;km, līdz Viļņai 222&nbsp;km.

Avotos pirmo reizi Ģermanišķi pieminēti 1604. gadā. Padomju laikā kolhoza "Švyturys" ("Bāka") centrs. Pēc Lietuvas neatkarības atjaunošanas šeit izveidots robežpārejas un muitas punkts uz robežas ar Latviju. 1991. gada 22. maijā Ģermanišķos notika Rīgas OMON vienības uzbrukums Lietuvas robežsargiem. 2007. gadā uzbūvēta katoļu baznīca. 2008. gadā pēc konflikta Ģermanišķu diskotēkā Skaistkalnē iebruka grupa Lietuvas vandaļu, kas izraisīja starptautisku izmeklēšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mants Armalis

**Mants Armalis** (; dzimis ) ir lietuviešu hokejists, vārtsargs, Lietuvas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2024) Armalis spēlē Zviedrijas hokeja līgas vienībā Leksands IF.

## Spēlētāja karjera
Armalis hokejista gaitas uzsāka Zviedrijā, kurā kopā ar vecākiem dzīvoja jau kopš 4 mēnešu vecuma. Profesionāļa karjeru sāka 2012.—13. gada sezonā Zviedrijas 1. divīzijas komandā *[[Tranås AIF]]*. Jau nākamajā sezonā viņš bija *[[Hockeyallsvenskan]]* komandas *[[Mora IK]]* pamatvārtsargs, bet tad pievienojās Zviedrijas hokeja līgas klubam *[[Djurgårdens IF]]*. 2014.—15. gada sezonā viņš bija komandas otrais vārtsargs aiz Mīkaela Telkvista, taču 2015.—16. gada sezonā kļuva par komandas pamatvārtsargu.

2016. gada 11. aprīlī noslēdza viena gadu līgumu ar NHL klubu Sanhosē "Sharks" un rudenī pārcēlās uz Ziemeļameriku, pievienojoties AHL komandai Sanhosē "Barracuda". Vasarā līgums ar hokejistu netika pagarināts, un oktobrī viņš pievienojās Rīgas "Dinamo" sastāvam. Gadu vēlāk noslēdza līgumu ar Šellefteo AIK.

## Ārējās saites
Mazmežotnes muiža

thumb|270px|Mazmežotnes muiža (ap 1900).
**Mazmežotnes muiža** ir atpūtas ēku komplekss Lielupes senlejas krastā, vietā, kur atradusies Mazmežotnes vēsturiskā muiža.

## Muižas vēsture
Mazmežotne () rakstiskos dokumentos pirmo reizi minēta 18. gadsimta otrajā pusē, Mežotnes muižas inventarizācijā. Šajā laikā Mazmežotnes teritorijā esošās ēkas bija sliktā stāvoklī. Muižā kopumā uzskaitītas 14 celtnes, līdz mūsdienām neviena no šīm ēkām nav saglabājusies. 1795. gadā par muižas īpašnieci kļuva Šarlote Līvena, kura saņēma Mežotni un tās apkārtni kā dāvanu no Krievijas Impērijas ķeizarienes Katrīnas II.

19. gadsimtā Mazmežotnes pusmuižā notika plaši celtniecības darbi. 1915. gada Vācijas karaspēka Kurzemes ofensīvas laikā muižas ēkas daļēji iznīcināja. Pēc Pirmā pasaules kara muižā dzīvoja Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, bijušais Mežotnes muižas īpašnieks Anatols Līvens. Viņš aktīvi pievērsās lauksaimniecībai un dārzkopībai.

Pēc Otrā pasaules kara Mazmežotnes ēkās izmitināja lopkopēju un laukstrādnieku ģimenes, vēlāk teritorijā esošās ēkas un zemi iznomāja. 2007. gadā Mazmežotnes muižu un 15 ha zemes iegādājās Iveta un Āris Burkāni un uzsāka atjaunošanas darbus.

## Muiža mūsdienās
No vēsturiskās Mazmežotnes muižas saglabājušās tikai pāris relikvijas, kas atradās kungu mājā, no kurām dažas atrodas Rundāles pils muzejā, Līvenu pēcnācēju arhīvā Kanādā un privātkolekcijā.

2007.-2015. gadam muižā veikta rekonstrukcija. Tika atjaunota Kungu māja, siernīca, pirts, labības sķūnis, mazā kūts. Pēc īpašuma iegādes secināts, ka ne sīklopu kūti, ne klēti vairs nevarēs atjaunot, jo ēkas bija kritiskā stāvoklī, bet no lielā laidara ar rampu vairs palikušas tikai drupas.

No 2007. līdz 2010. gadam notika apkārtnes sakopšanas darbi 15 ha platībā. Piedaloties un gūstot atbalstu LAD projektā „Viesu nama rekonstrukcija un labiekārtošana”, Mazmežotnes Kungu mājā no 2011. gada līdz 2014. gadam norisa rekonstrukcijas darbi.

## Tūrisms
Mazmežotnes muižā un tās teritorijā var atpūsties un svinēt dzīvē nozīmīgus notikumus. Kungu mājā ir svinību zāle un bāra telpa. Ēkas pagrabstāvā ir virtuve un ēdamzāle, bet pārējos stāvos ir vienotā stilā ieturētas guļamistabas. Lielajā šķūnī (šobrīd koncertzāle) notiek mūzikas festivāli, koncerti un kāzas, un citas svinības.
Muižas teritorijā izveidots arī rožu dārzs, helikopteru nolaišanās vieta, pirtiņa, kurai blakus ir aka un ‘’Siernīca’’, kura šobrīd pilda viesu mājiņas lomu. Pirmajā stāvā ir maza pirtiņa un atpūtas telpa, otrajā stāvā - iespējams izklāt matračus gulēšanai un maziem bērniem ir iespēja pagulēt 3 senlaicīgās gultās. Blakus Siernīcai ir dabīgā grava un mazs tiltiņš.

## Arhitektūra
Mazmežotnes muižas dzīvojamā ēka raksturīga eklektisma stila Šveices jeb vasarnīcu stilam, to raksturo koka konstrukcijās būvētas ēkas ar lielām jumta pārkarēm, rotātiem spāru galiem un saišķiem, verandām, terasēm, lodžijām, retāk galerijām, kas papildinātas ar dekoratīvi veidotām margām. Dekorā izmantotas t.s. koka mežģīnes — ornamentāli siluetveida izzāģējumi koka dēļos.

## Atsauces
AFA Olaine

**Apvienotā futbola akadēmija "Olaine"** ir Latvijas futbola klubs no Olaines, kas pašlaik spēlē Nākotnes līgas čempionātā. Klubs tika izveidots 2013. gada decembrī, apvienojot trīs futbola klubus — FK Olaine, SK Super Nova un FK Baltika. Mājas spēles aizvada Olaines stadionā. 2016. gada sezonā startēja ar nosaukumu **AFA Olaine/SK Super Nova**, bet 2017. gada sezonā startēja kopā ar FK Progress kā **FK Progress/AFA Olaine**. Pēc 2017. gada sezonas FK Progress pievienojās Daugavpils komandai BFC Daugavpils, bet AFA Olaine startēja 2. līgā, Kurzemes/Zemgales čempionātā.

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/2013 till:01/07/2017
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2014
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:bl3  value:rgb(0.9,0.5,0.5)
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData=
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/2013 till:01/07/2014  shift:(0,-4) text:11
  from:01/07/2014 till:01/07/2015  shift:(0,-4) text:8
  from:01/07/2015 till:01/07/2016  shift:(0,-4) text:2
  from:01/07/2016 till:01/07/2017  shift:(0,-4) text:2

  from:01/07/2013 till:01/07/2017  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"


## Sasniegumi Latvijas kausa izcīņā
* 2015/16 — trešā kārta
* 2014/15 — trešā kārta
* 2023/24 — astotdaļfināls

## Komandas sastāvs

:*.*

## Komandas personāls

## Komandas galvenie treneri
*  Oļegs Blagonadeždins (2014)
*  Sergejs Golubevs (2014 — 2015)
*  Viktors Ņesterenko (2016 — 2017)
*  Aleksejs Gromovs (2018 — 2020)
*  Andrejs Kolidzejs (2021 — pašlaik)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā vietne
*  Kluba oficiālais profils vietnē "Facebook"
* Latvijas Futbola federācija
* Officiālais Instagram konts
Auzdarciems

**Auzdarciems** ir ciems Ventspils novada Ances pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 4,4 km no pagasta centra Ances, 44,7 km no novada centra Ventspils un 177,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1340 (Virpe–Jorniņi).

## Atsauces
Avotgrāvis (Lonastes pieteka)

**Avotgrāvis** ir Lonastes labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - mežā Ances pagasta dienvidaustrumos. Tek rietumu virzienā. Ietek Lonastē lejpus Silciema.

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos atrodas Avotciems.

## Atsauces
Ābramgrāvis

**Ābramgrāvis** ir ūdenstece Ventspils novada Ances pagastā. Novada daļu no Stendes upes ūdeņiem uz ziemeļrietumiem, apejot Stendes upes līkumu, kas izveidojies lejpus Ances.

Izteka – no Stendes upes iepretim Ancei. Virzās ziemeļrietumu virzienā. Ietek Stendē lejpus Liepkalnu mājām.

Ābramgrāvi šķērso valsts autoceļš P77 (Ventspils—Dundaga), upes krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Jānis Černauskis

**Jānis Černauskis** (dzimis ) ir Latvijas bokseris un kikbokseris, kurš savu lielāko sportista karjeras daļu aizvadījis ārpus Latvijas robežām.

Savas gaitas sportā viņš sāka savā dzimtajā pilsētā Tukumā pie trenera Aleksandra Taputa, bet vēlāk viņš trenējās pie Latvijas boksa leģendām Andreja Dolgova un Elvja Mihaiļenko. Pirms Černauskis pievērsās boksam, viņš nodarbojās ar kikboksu, divas reizes kļūstot par valsts čempionu, kā arī izcīnīja vairākus titulus ārpus mūsu valsts robežām.
Jānis profesionālajā boksā debitēja 2005. gadā būdams septiņpadsmit gadus vecs. Ringā viņš aizvadījis septiņpadsmit boksa cīņas, deviņos mačos izcīnot uzvaras. Tukumnieka vēl joprojām skaļākā uzvara profesionālajā ringā ir panākums pār bijušo Īrijas čempionu Entoniju Fitzgeraldu, kuru latvietis nosūtīja smagā nokautā jau trešajā raundā. 

## Tituli boksā un kikboksā
* 2 x Latvijas čempions kikboksā
* Kikboksa turnīra "King of the King" uzvarētājs 
* Kikboksa turnīra "ESTOPEN" vicečempions
* Latvijas čempionāta boksā (amatieriem) bronzas medaļnieks

## Boksa cīņu uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
Gaidas iela

**Gaidas iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Gaidas iela sākas pie Vaivaru pludmales un beidzas krustojumā ar Asaru prospektu. Kopējais ielas garums ir 460 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Gaidas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
thumb|left|Nams Gaidas un Kāpu ielas krustojumā
Gaidas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kāpu iela
* Kārļa iela (T veida krustojums)
* Asaru prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
Bērzvalks (Raķupes pieteka)

**Bērzvalks** ir Raķupes kreisā krasta pieteka Talsu un Ventspils novados.

Izteka - Dundagas pagasta dienvidrietumos. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Raķupē.

Bērzvalku šķērso valsts autoceļš V1318 (Virpe–Pāce), upes krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Bēržezers

**Bēržezers** (arī **Bērzezers**, **Bērzu ezers**) ir beznoteces ezers Ventspils novada Ances pagasta ziemeļos.

Atrodas starpkāpu ieplakā. Ūdens krāsa - brūnūdens. Nokrastes slīkšņā aug parastā purvmirte. Ezerā sastopama vienkāršās ežgalvītes forma ar peldošām lapām *Sparganium emersum f. fluitans*.

Latvijas PSR laikā ezers ietilpa padomju kara bāzes teritorijā. Mūsdienās iekļauts dabas liegumā "Ances purvi un meži".

## Atsauces
Mihails Krasenkovs

**Mihails Krasenkovs** (, ; dzimis  Maskavā) ir Krievijā dzimis Polijas starptautiskais lielmeistars šahā (1989).

## Biogrāfija
1985. gadā beidzis Maskavas naftas ķīmijas un gāzes rūpniecības institūtu lietišķās matemātikas specialitātē. 1987. gadā uzvarējis Gruzijas šaha čempionātā. 1992. gadā pārcēlies uz dzīvi Polijā, bet 1996. gadā uzņemts šīs valsts pilsonībā. Divas reizes (2000, 2002) uzvarējis Polijas šaha čempionātos, vēl trīs reizes (1997, 2001, 2004) izcīnījis sudraba medaļas šajās sacensībās. Krasenkovam pieder rekordliels uzvaru skaits Polijas komandu šaha čempionātos — 14 reizes viņš kādas komandas sastāvā ir kāpis uz goda pjedestāla augstākā pakāpiena. 1997. gadā Krievijas komandas *Azov* sastāvā kļuvis par Eiropas komandu kausa ieguvēju šahā. Tajā pašā gadā kopā ar Viktoru Bologanu uzvarējis starptautiskā šaha turnīrā Ņujorkā.

No 1997. līdz 2004. gadam piedalījies piecos FIDE Pasaules čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas, kuros labākos panākumus guvis 1997. gadā Groningenā, kad iekļuvis 5. kārtā, un 2004. gadā Tripolē, kad iekļuvis 4. kārtā.

2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 67. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Polijas izlasi lielākajās šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1996—2004);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1997—2003). Individuālā vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1997, 1999) un 2 bronzas (1997, 1999) medaļas.

Pazīstams arī kā šaha teorētiķis un šaha grāmatu autors. FIDE vecākais treneris kopš 2012. gada.

## Grāmatas
* *The Open Spanish*. Cadogan Books, London 1995, 
* *The Sveshnikov Sicilian*. Cadogan Books, London 1996, 
* *Finding chess jewels*. Everyman Chess, London 2013. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Kazimežs Makarčiks

**Kazimežs Makarčiks** (; , Varšava — , Lodza) bija Polijas starptautiskais meistars šahā (1950), šaha olimpiādes zelta medaļas ieguvējs (1930).

## Biogrāfija
1920. gadā kā brīvprātīgais piedalījies Varšavas aizstāvēšanā Polijas — Krievijas kara laikā. No 1919. līdz 1922. gadam atradies militārā dienestā, no kura atvaļinājies kaprāļa pakāpē. Pēc tam iestājies Varšavas universitātes Juridiskajā fakultātē, taču pēc dažiem gadiem ģimenes apstākļu dēļ bijis spiests pārtraukt studijas. Vēlāk turpinājis mācības šīs pašas universitātes Filozofijas fakultātē, kuru beidzis 1938. gadā. Sarakstījis grāmatu savā specialitātē - *Technika rachunku logicznego* ("Loģiskā aprēķina metodika").

1925. gadā dalījis 2.-3. vietu Varšavas pilsētas šaha čempionātā (uzvarējis Staņislavs Kons). 1926. gadā Makarčiks piedalījās pirmajā individuālajā Polijas šaha čempionātā, kurā ierindojās 10. vietā. Gadu vēlāk Lodzā nospēlējis ievērojami labāk un ieguvis 3. vietu pēc Akibas Rubinšteina un Savelija Tartakovera.

Pirms Otrā pasaules kara sekmīgi pārstāvējis Polijas izlasi lielākajās šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1928-1935). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1930), sudraba (1931) un 2 bronzas (1928, 1935) medaļas;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1 reizi (1936) un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Otrā pasaules kara laikā cīnījies ar nacistu okupantiem, bijis Varšavas sacelšanās dalībnieks un pēc tās sakāves 1944. gadā ieslodzīts karagūstekņu nometnē Mīlbergā.

Pēc Otrā pasaules kara bijis viens no nedaudzajiem Polijas šaha meistariem, kas turpināja savu šaha karjeru valstī. No 1946. līdz 1954. gadam Makarčiks piedalījās visu Polijas šaha čempionātu finālos. 1948. gadā Krakovā viņš teicamā stilā kļuva par Polijas šaha čempionu. Tuvu šī panākuma atkārtojumam Makarčiks bija 1952. gadā Katovicē, kad kopā ar Bogdanu Sļivu dalīja 1.-2. vietu Polijas šaha čempionātā. Tomēr papildu mačā Poznaņā Sļiva bija pārāks ar 4:2. 1952. gadā Makarčiks piedzīvoja arī lielu vilšanos un pazemojumu, kad netika iekļauts Polijas šaha izlasē šaha olimpiādē Helsinkos, jo tika uzskatīts par "politiski neuzticamu". 1950. gadā FIDE Makarčikam kā vienam no pirmajiem piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Makarčika spēlei bija raksturīgs pozicionāls spēles stils un ārēja vienkāršība.

Pēc 1954. gada Makarčiks aizvien retāk piedalījās šaha turnīros. Viņš kļuva par šaha treneri un nostrādāja šajā jomā līdz sava mūža beigām. 1961. gadā Polijas šaha federācija apbalvoja Makarčiku ar goda locekļa nosaukumu. Kopš 1978. gada Polijā ir notikuši Makarčika atceres turnīri šahā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (neoficiālās Pasaules šaha olimpiādes)
Bogdans Sliva

**Bogdans Sliva** (;  Krakova —  Krakova) bija Polijas starptautiskais lielmeistars šahā (1987).

## Biogrāfija
Beidzis Krakovas Tehnoloģijas universitātes Inženierzinātņu fakultāti.
Kļuvis pazīstams pēc negaidītās uzvaras pirmajā pēckara Polijas šaha čempionātā Sopotā 1946. gadā. 1948. gadā Polijas šaha čempionātā bijis trešais (uzvarējis Kazimežs Makarčiks). No 1951. līdz 1954. gadam četras reizes pēc kārtas kļuvis par Polijas šaha čempionu. Šo panākumu vēlākajos gados nav spējis atkārtot neviens cits Polijas šahists. 1960. gadā Sliva sesto reizi kļuva par Polijas šaha čempionu. 1953. gadā FIDE Slivam piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.
Sekmīgi pārstāvējis Polijas izlasi Pasaules šaha olimpiādē, kurā piedalījies 7 reizes (1952, 1956-1966) un individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1952) medaļu.
1954. gadā izcīnījis 3. vietu FIDE zonas turnīrā un iekļuvis Gēteborgas starpzonu turnīrā, kurā ieguvis 5½ punktus no 20 iespējamajiem. 1957. gadā Sofijā FIDE zonas turnīrā bijis tuvu šī panākuma atkārtojumam, taču beigās ierindojies 4. vietā un nav iekļuvis starpzonu turnīrā. Bijis vienīgais Polijas šahists, kas piedalījies starpzonu turnīrā. 1959. gadā piedalījies Rīgas starptautiskajā šaha turnīrā, kur ierindojies 5. vietā un bijis labākais no ārzemju šahistiem.

1960. gados Slivas rezultāti šaha turnīros kļuva vājāki, jo radās nepieciešamība saskaņot savu šahistu karjeru un pamatdarbu. Tomēr 1964. gadā šaha olimpiādē Telavivā viņš bija ļoti tuvu tam, lai izcīnītu lielmeistara nosaukumu. Sliva bija ieguvis 9 punktus no 14 iespējamajiem, tomēr FIDE nolēma, ka lielmeistara nosaukuma izcīnīšanai nepieciešams kā minimums vienā turnīrā nospēlēt 15 partijas. Starptautiskā šaha lielmeistara goda nosaukumu Slivam piešķīra tikai 1987. gadā.

Vēlākajos gados sekmīgi pievērsies korespondencšaham, kurā izcīnījis medaļas Polijas korespondencšaha čempionātā. Starptautiskā Korespondencšaha federācija (ICCF) Slivam 1991. gadā piešķīra starptautiskā korespondencšaha meistara nosaukumu, bet 1995. gadā — starptautiskā korespondencšaha lielmeistara nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bogajaņijāra

**Bogajaņijāra** (arī **Bogajāņi jāra**) ir beznoteces ezeriņš starpkāpu purva vidū Ventspils novada Ances pagasta ziemeļos.

## Atsauces
Grāpste

**Grāpste**, arī **Grabste**, **Grapste**, **Grābste**, **Ilmade**, ir upe Latvijā, Tebras kreisā krasta pieteka. Tek pa Dienvidkurzemes novada Lažas, Aizputes un Cīravas pagastu. Ietek Mālvalks. Pie Grāpstes ietekas Tebrā izvietojies Dzintares pilskalns.

## Atsauces
Čikste

**Čikste** var būt:

Arturs Čikste — Jelgavas rajona kolhoza-miljonāra "Nākotne" priekšsēdētājs, PSRS Sociālistiskā Darba varonis.

* Čikste — Ostupes pieteka
* Čikste — Āģēres pieteka
* Āģēres cits nosaukums

## Skatīt arī
* Čikstes purvs
* Čikstes strauts
Čikste (Ostupes pieteka)

**Čikste** ir Ostupes kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka — Ances pagasta austrumos. Tek rietumu virzienā. Ietek Ostupē uz dienvidiem no Lieknes. Grāvis savieno Čiksti arī ar Lonasti.

Čiksti šķērso valsts autoceļš V1341 (Mieži—Bruši), tās krastos atrodas Ostciems.

## Atsauces
Dangataga

**Dangataga** (arī **Pakavlīcis**, **Vecasdzīvošanas upe**) ir Irbes vecupe Ventspils novada Ances pagasta ziemeļos.

## Atsauces
Brandgrāvis

**Brandgrāvis** ir Rindas kreisā krasta pieteka Ventspils novadā uz ziemeļiem no Vēdes.

Izteka - Popes pagasta ziemeļos. Tek austrumu virzienā. Ietek Rindā.

Upi šķērso valsts autoceļš P77 (Ventspils—Dundaga), netālu no upes - Vēdes ciems.

## Atsauces
Grabste

**Grabste**, arī **Grābste**, **Grāpste**, ir ciems Dienvidkurzemes novada Cīravas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 10 km no pagasta centra Cīravas, 35 km no novada centra Grobiņas un 189 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa P112.

## Atsauces
Duresi amfiteātris

[thumb|300px|Duresi amfiteātris [Duresi, Albānijā]]
**Duresi amfiteātris** () ir viens no lielākajiem zināmajiem romiešu amfiteātriem, tas atrodas Duresi pilsētā mūsdienu Albānijā. Celts 1. gadsimta beigās, pēc citām ziņām 2. gadsimta, un ir viens no ievērojamākiem Senās Romas pieminekļiem Balkānu reģionā.

Duresi amfiteātris atrodas Albānijas kultūras pieminekļu aizsardzības institūta uzraudzībā un kopš 1996. gada ir iekļauts UNESCO pasaules mantojuma kandidātu sarakstā.

right|thumb|150px|Mozaīka amfiteātrī esošajā kapelā
Amfiteātris atrodas Duresi pilsētas centrā, 350 metrus no Adrijas jūras krasta. Tas ir celts elipses formā, garums 132,4 m, platums 113,4 m, augstums 20 m. Arēnas garums 61,4 m un platums 42,2 m.
Amfiteātra rietumu siena balstās kalna nogāzē, austrumu siena atrodas līdzenumā. Celtnes tribīnēs varēja ietilpt 15 līdz 20 tūkstoši skatītāju. Skatītāju rindas bija klātas ar balto mālu. Amfiteātris tika aktīvi lietots līdz 4.-5. gadsimtam, tajā notika gladiatoru cīņu uzvedumi. Amfiteātra darbības izbeigšana saistāma ar 345.-346. gadu zemestrīcēm vai pēdējā vienotās Romas impērijas imperatora Teodosija I 391. gada rīkojumu aizvērt visas romiešu pagānisko kultu ēkas

4. gadsimta otrajā pusē amfiteātra daļā tika izveidota agrīno kristiešu kapela, tās sienas tika dekorētas ar freskām, kas daļēji ir saglabājušās un apskatāmas mūsdienās.
16. gadsimtā, pēc Osmaņu impērijas iebrukuma, pilsētas sienas būvniecības laikā amfiteātris tika aizbērts.
Aptuveni trešdaļu pieminekļa 20. gadsimta 60. gados atklāja Vangjela Toci vadītajos izrakumos, pārējais tika atbrīvots no zemes 80. gados Lidas Miraj vadībā. Pēc izrakumu pabeigšanas amfiteātra stāvoklis pamazām pasliktinājās, jo netika veikta drupu konservācija. 2004. gadā Parmas Universitātes zinātnieki uzsāka pieminekļa saglabāšanas darbus.

2013. gadā starptautiskā nevalstiskā organizācija *[[Europa Nostra]]* iekļāva Duresi amfiteātri Eiropas apdraudētāko vēstures pieminekļu sarakstā.

## Atsauces

## Literatūra
* Miraj, L. Dyrrachium in the Early Christian and Byzantine Period (Tiranë 2013).
* Miraj, L. ‘The Chapel in the Amphitheater of Dyrrachium and its Mosaics’, Antichità AltoAdriatiche-LIII (Trieste 2003) 245-291.
* Miraj, L. ‘The Earliest Coinage of Epidamnos/Dyrrachion as a Source’, Greek Influence along the East Adriatic Coast, Proceedings of the International Conference held in Split, September 24—26, 1998 (Split 2002) 435-470.

## Ārējās saites

* Balkan Travellers/Life is a Promise in Durres, Albania
Vidusmuiža (Cīravas pagasts)

**Vidusmuiža** ir ciems Dienvidkurzemes novada Cīravas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 3,5 km no pagasta centra Cīravas, 36 km no novada centra Grobiņas un 191 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1195, netālu no Dubeņas upes. Veidojusies ap vēsturisko Vidusmuižas (*Mittelhof*) pusmuižu.

## Atsauces
Aizpores

**Aizpores** ir ciems Dienvidkurzemes novada Kalvenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 8 km no pagasta centra Kalvenes, 48 km no novada centra Grobiņas un 167 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas autoceļu V1275 un V1295 krustojumā. Veidojusies ap vēsturisko Aizpurves (*Aispurn*) pusmuižu. 

## Atsauces
Dižgrāvis (Irbes pieteka)

**Dižgrāvis** (arī **Lūžpurva grāvis**, **Lūžupurva grāvis**, **Nābeļu grāvis**) ir Irbes kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - purvs pie Klāņezera. Tek ziemeļu virzienā, vidustecē pagriežoties uz rietumiem. Ietek Irbē augšpus Irbenes. 

Upi šķērso valsts autoceļš P77 (Ventspils—Dundaga), tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Krusāta

**Krusāta**, agrāk **Krusātdroga**, ir ciems Dienvidkurzemes novada Kalvenes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā 10 km no pagasta centra Kalvenes, 39 km no novada centra Grobiņas un 178 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa A9. Veidojusies ap vēsturisko Krusātdrogas muižu (*Gut Krussat-Drogen*). Krusātā atrodas Rīgas Zooloģiskā dārza filiāle "Cīruļi".

## Atsauces
Pērbone

**Pērbone** ir ciems Dienvidkurzemes novada Kalvenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 11 km no pagasta centra Kalvenes, 50 km no novada centra Grobiņas un 169 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1295. Veidojusies ap vēsturisko Pērbones muižu (*Gut Perbohnen*).

## Atsauces
Drollupe

**Drollupe** ir Ostupes labā krasta pieteka Talsu un Ventspils novados.

Izteka - uz dienvidiem no Nevejas, pie autoceļa P125 (Talsi–Dundaga–Mazirbe). Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Ostupē Ances pagasta austrumos. 

Upi šķērso valsts autoceļš V1382 (Meļķi–Ostes–Neveja–Tierķi), tās krastos atrodas Ostes ciems.

## Atsauces
Ilgas iela (Jūrmala)

**Ilgas iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Ilgas iela sākas krustojumā ar Asaru prospektu un beidzas krustojumā ar Dzelzceļa ielu. Kopējais ielas garums ir 200 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Ilgas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Ilgas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Asaru prospekts (T veida krustojums)
* Dzelzceļa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
Mendess

**Mendess** var būt:

* Edisons Mendess (*Édison Méndez*, 1979) — Ekvadoras futbolists un futbola treneris;
* Sems Mendess (*Sam Mendes*; 1965) — angļu teātra un kino režisors un kinoproducents;
* Šons Mendess (*Shawn Mendes*; 1998) — kanādiešu dziedātājs un mūzikas autors.

## Skatīt arī
* *[[Mendes]]*
* Mendešs
Dūmezers

**Dūmezers** (arī **Dūmu ezers**, **Dūņezers**, **Dūņu ezers**) ir beznoteces ezers Ventspils novada Ances pagasta ziemeļos.

Atrodas starpkāpu ieplakā. Ūdens krāsa - brūnūdens. Nokrastes slīkšņā aug parastā purvmirte. Ezerā sastopama vienkāršās ežgalvītes forma ar peldošām lapām *Sparganium emersum f. fluitans*.

Ezers iekļauts dabas liegumā "Ances purvi un meži".

## Atsauces
Dūņezers

**Dūņezers** var būt:

*Dūņezers - ezers Ādažu pagastā
*Dūņezers - ezers Limbažu pagastā
*Dūņezers - ezers Puzes pagastā
*Dūņezers - dabas liegums Limbažu novadā
*Ances pagasta Dūmezera cits nosaukums
*Garkalnes pagasta Lēpīša cits nosaukums
*Virešu pagasta Mežezera cits nosaukums
* Dūņezers - Limbažu pilsētas daļa
Garais ezers (Ances pagasts)

**Garais ezers** (arī **Garezers**) ir beznoteces vigu ezers Ventspils novada Ances pagasta ziemeļos.

Dibens - smilšains. Krasti - zemi, izņemot ziemeļrietumu krastu, kurš stāvs. Ūdens krāsa - brūnūdens.

Makrofīti - meldri, grīšļi, niedres, vilkvālītes, lēpes, glīvenes, ūdensrozes, ežgalvītes, hāras, elodejas, avotsūnas. Nokrastes slīkšņā aug jomainā rikardija, parastā purvmirte. Ezerā sastopama vienkāršās ežgalvītes forma ar peldošām lapām (*Sparganium emersum f. fluitans*), kā arī lielās un sīkaugļu ežgalvītes krustojums (*Sparganium erectum x microcarpum*). Ezerā mīt līdakas, asari, raudas.

Ezers iekļauts dabas liegumā "Ances purvi un meži".

## Atsauces
Grūžvalks

**Grūžvalks** ir Stendes kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - Kaucerpurvs. Iesākumā tek ziemeļu virzienā, tecējumā met loku, pie ietekas tek austrumu virzienā. Ietek Stendē iepretim Ancei. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos atrodas Upatciems.

## Atsauces
Irbene

**Irbene** ir ciems Ventspils novada Ances pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 18,4 km no pagasta centra Ances, 34,1 km no novada centra Ventspils un 208,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P124, Irbes upes krastā.

Irbene veidojusies ap Padomju armijas slepeno objektu "Zvjozdočka" ("Zvaigznīte"), kurā tika veikta spiegošana un visa veida sakaru pārtveršana no pavadoņiem. Pēc tam, kad Padomju armija atstāja Latviju, objekta antenas tika nodotas Latvijas Zinātņu akadēmijai. Tika nodibināts Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs, kas nodarbojas ar dabisku un mākslīgu kosmisku radio avotu novērojumiem.

Mūsdienās Irbenē atrodas Ventspils Starptautiskā radioastronomijas centra Irbenes radioteleskops, bet kara bāzes apbūve faktiski ir neapdzīvota.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs
Jorniņi

**Jorniņi** ir ciems Ventspils novada Ances pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,2 km no pagasta centra Ances, 42,8 km no novada centra Ventspils un 175,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu P77 (Ventspils—Dundaga), V1340 (Virpe–Jorniņi) un V1341 (Mieži–Bruši) krustojumiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Kalējvalks

**Kalējvalks** (arī **Kalēju valks**) ir Stendes labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - pie autoceļa V1318 (Virpe–Pāce). Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Stendē lejpus Virpes. 

Upi šķērso valsts autoceļš V1311 (Ugāle–Blāzma–Ance), tās krastos atrodas Virpe.

## Atsauces
Dzērves valks

**Dzērves valks** ir Raķupes labā krasta pieteka Talsu un Ventspils novados.

Izteka - Dundagas pagasta rietumos. Tek rietumu virzienā. Ietek Raķupē starp Bērzvalka un Vecbelzējvalka ietecēm. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Kārlmuiža

**Kārlmuiža** (arī **Kārļmuiža**) ir ciems Ventspils novada Ances pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 11,7 km no pagasta centra Ances, 50,3 km no novada centra Ventspils un 175,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies ap vēsturisko Kārļmuižas (*Karlsrohda*) pusmuižu pie autoceļu V1318 (Virpe–Pāce) un V1342 (Lonaste–Kārļamuiža) krustojumā, Sātikvalka krastā.

## Atsauces
Lāžvalks

**Lāžvalks** ir Lonastes labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - uz austrumiem no Silciema. Tek rietumu virzienā, paralēli autoceļam P77 (Ventspils—Dundaga). Ietek Lonastē pie Silciema. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos atrodas Silciems.

## Atsauces
Lonaste

**Lonaste** ir ciems Ventspils novada Ances pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 9,5 km no pagasta centra Ances, 48 km no novada centra Ventspils un 173,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1342 (Lonaste–Kārļamuiža), pie Sātikvalka ietekas Lonastē.

## Atsauces
Lukņezers

**Lukņezers** (arī **Lukiņezers**, **Luknas ezers**, **Luknes ezers**, **Luknu ezers**, **Lukņu ezers**, **Lūkinezers**) ir noteces ezers Ventspils novada Ances pagasta ziemeļos.

Ezers atrodas starpkāpu ieplakā. Noteka - grāvis uz Trumpi. Ūdens krāsa - brūnūdens. 

Nokrastes slīkšņā aug mīkstā sirpjlape, bezgredzena varnstorfija, purva cūkausis, pūkaugļu grīslis, uzpūstais grīslis, indīgais velnarutks, purva vārnkāja, stāvlapu dzegužpirkstīte, purva pameldrs, trejlapu puplaksis, dzeltenā ķekarzeltene, platlapu vilkvālīte, vidējā pūslene.

Ezers iekļauts dabas liegumā "Ances purvi un meži".

## Atsauces
Luknas ezers

**Luknas ezers** ezers var būt:

*Luknas ezers - ezers Augšdaugavas novada Višķu pagastā
*Augšdaugavas novada Salienas pagasta Kirjanišku ezera cits nosaukums
*Augšdaugavas novada Višķu pagasta Kurlā ezera cits nosaukums
*Ventspils novada Ances pagasta Lukņezera cits nosaukums
*Krāslavas novada Andzeļu pagasta Luknoja cits nosaukums
*Saldus novada Cieceres pagasta Lukņa cits nosaukums
Kārklvalks

**Kārklvalks** (arī **Kārklu valks**) ir Pāces kreisā krasta pieteka Talsu un Ventspils novados.

Izteka - Dundagas pagasta rietumos. Tek rietumu virzienā. Ietek Pācē uz austrumiem no Lonastes. 

Upi šķērso valsts autoceļš V1318 (Virpe–Pāce), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Mīli mani mūžam

**"Mīli mani mūžam"** ir latviešu televīzijas seriāls, kas tika pārraidīts kanālā LNT 2009. gadā. 2010. gada sākumā tika plānots rādīt 2. sezonu, bet naudas trūkuma dēļ seriāla filmēšana netika atsākta.

## Sižets
Seriāls stāsta par Vīksnu un Grosvaldu ģimenēm, kuru starpā valda naidīgas attiecības. Piejūras ciematā ģimenes māju iekārto pulkvedis Pauls Grosvalds. Pabeigusi vidusskolu pilsētā, vecākiem un abiem brāļiem pievienojas arī Grosvaldu jaunākā meita Elīza. Viņa atklāj, ka valdonīgais tēvs jau paspējis sastrīdēties ar tuvāko kaimiņu — agronomu Fēliksu Vīksnu. Nenojaušot, ka strīdnieku starpā valda sens naids, Elīza mēģina viņus samierināt. Vīksnu siltumnīcā meitene sastop Gustavu — jaunekli, kurš viņai uzreiz iepatīkas. Arī Gustavam iepatīkas Elīza, bet viņi vēl nenojauš, ka abiem par savu mīlestību nāksies smagi cīnīties.

## Atsauces
Makšķerezers

**Makšķerezers** (arī **Makšķeru ezers**) ir beznoteces ezers Ventspils novada Ances pagasta ziemeļos.

Ezers atrodas starpkāpu ieplakā. Ūdens krāsa - brūnūdens. Agrāk viengabalainais ezers mūsdienās aizaugšanas rezultātā sadalījies divās daļās - **Rietumu Makšķerezerā** (2,5 ha) un **Austrumu Makšķerezerā** (2,5 ha).

Nokrastes slīkšņā aug parastā purvmirte, rūsganā melncere. Ezerā sastopama vienkāršās ežgalvītes forma ar peldošām lapām (*Sparganium emersum f. fluitans*). Smilšainajā un aizaugošajā ezera palienē aug dižlapu dumbrene.

Latvijas PSR laikā ezers atradās Padomju armijas karabāzes teritorijā. Mūsdienās iekļauts dabas liegumā "Ances purvi un meži".

## Atsauces
Mālvalks (Lonastes pieteka)

**Mālvalks** ir Lonastes kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - uz austrumiem no Ances. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Lonastē netālu no tās satekas ar Stendi. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Mālvalks

**Mālvalks** var būt:

*Mālvalks - Agas pieteka
*Mālvalks - Grāpstes pieteka
*Mālvalks - Grīvas pieteka
*Mālvalks - Lonastes pieteka
Nabagvalks

**Nabagvalks** ir Lonastes kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - uz rietumiem no Lonastes ciema. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā, paralēli Lonastes upei. Ietek Lonastē augšpus Ostupes ietekai. 

Upi šķērso valsts autoceļi P77 (Ventspils—Dundaga) un V1341 (Mieži–Bruši), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Ostupe

**Ostupe** var būt:

*Ostupe - Lonastes pieteka
*Ostupe - Usmas ezerā ietekoša upe
*Rosicas pietekas Savicas cits nosaukums
Ostupe (Lonastes pieteka)

**Ostupe** ir Lonastes labā krasta pieteka Talsu un Ventspils novados.

Izteka — uz rietumiem no Muņu ciema. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Lonastē pie pašas Lonastes ietekas Stendē.

Upi šķērso valsts autoceļi V1382 (Meļķi—Ostes—Neveja—Tierķi, šķērso divreiz), P125 (Talsi—Dundaga—Mazirbe) un V1341 (Mieži—Bruši), tās krastos atrodas Ostes ciems.

## Atsauces
Virsaišu iela (Jūrmala)

**Virsaišu iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Virsaišu iela sākas krustojumā ar Asaru prospektu un beidzas krustojumā ar Dzelzceļa ielu. Kopējais ielas garums ir 200 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Virsaišu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Virsaišu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Asaru prospekts (T veida krustojums)
* Dzelzceļa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
Rālte

**Rālte** () ir pilsēta Nīderlandē, pagasta centrs Overeiselas provincē. Izvietojusies valsts austrumu daļā, vēsturiskās Sallandes centrā.

Rāltes pašvaldība (agrāk — Heino pilsētiņa) no 1993. līdz 2008. gadam bija Sabiles pilsētas un novada sadraudzības pašvaldībām, bet no 2011. līdz 2013. gadam — Talsu novada sadraudzības pašvaldība.

## Atsauces

## Ārējās saites