open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mārka grāvis

**Mārka grāvis** (arī **Brūvergrāvis**, **Brūverupīte**, **Mārkagrāvis**, **Mārkas grāvis**, **Sausā grava**) ir Baltijas jūrā ietekoša upīte Ventspils novada Jūrkalnes pagastā uz dienvidiem no Jūrkalnes.

Izteka - mežā Jūrkalnes pagasta dienviddaļā. Tek rietumu virzienā. Ietek Baltijas jūrā netālu no Zītaru mājām.

Upi šķērso valsts autoceļš P111 (Ventspils (Leči)—Grobiņa).

## Atsauces
Muižupīte

**Muižupīte** (arī **Pilsstrauts**) ir Baltijas jūrā ietekoša upe Ventspils novada Jūrkalnes pagastā uz ziemeļiem no Labraga.

Izteka - Tīrlauku purvs. Augštecē tek rietumu virzienā, vidustecē - uz ziemeļiem, bet lejtecē atkal pagriežas rietumu virzienā. Ietek Baltijas jūrā netālu no Birznieku mājām.

Upi šķērso valsts autoceļš P111 (Ventspils (Leči)—Grobiņa).

## Atsauces
Ošvalki

**Ošvalki** ir ciems Ventspils novada Jūrkalnes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 8,1 km no pagasta centra Jūrkalnes, 42,5 km no novada centra Ventspils un 198,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P111 (Ventspils (Leči)—Grobiņa).

## Atsauces
Pāžezers

**Pāžezers** (arī **Mazezers**, **Pāžu ezers**) ir lagūnas tipa ezers Ventspils novada Jūrkalne pagasta ziemeļos, Sārnates purvā.

Ezers ir bijusī Litorīnas jūras lagūna. Tas ietilpst dabas lieguma "Sārnates purvs" teritorijā.

## Atsauces
Darvdedžgrāvis

**Darvdedžgrāvis** ir Baltijas jūrā ietekoša upīte Ventspils novada Jūrkalnes pagastā apmēram pusceļā starp Jūrkalni un Ošvalkiem.

Izteka - pie Līvu mājām. Caur gravu tek rietumu virzienā. Ietek Baltijas jūrā.

## Atsauces
Dīķgrāvis

**Dīķgrāvis** ir Baltijas jūrā ietekoša upīte Ventspils novada Jūrkalnes pagastā pie Ošvalkiem.

Izteka — pie Ošvalkiem. Caur gravu tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Baltijas jūrā.

## Atsauces
Pāžupīte

**Pāžupīte** (arī **Pāžupe**) ir Baltijas jūrā ietekoša upe Kuldīgas un Ventspils novados.

Izteka - Alsungas pagasta rietumos, netālu no autoceļa P119 (Kuldīga—Alsunga—Jūrkalne). Tek ziemeļu virzienā, pie Sārnates purva sagriežoties uz dienvidrietumiem. Ietek Baltijas jūrā pie Ošvalkiem.

Upi šķērso valsts autoceļš P111 (Ventspils (Leči)—Grobiņa).

## Atsauces
Vičaka

**Vičaka** ir Baltijas jūrā ietekoša upe Ventspils novadā.

Izteka - no Dižezera apvadkanāla. Augštecē tek ziemeļu virzienā, ap Sārnates purvu sagriežoties uz dienvidiem-dienvidrietumiem. Ietek Baltijas jūrā pie Ostiņu mājām.

Upi šķērso valsts autoceļš P111 (Ventspils (Leči)—Grobiņa).

## Atsauces
Cildi

**Cildi** ir ciems Dienvidkurzemes novada Kazdangas pagastā. Tas atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Kazdangas, 50 km no novada centra Grobiņas un 175 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1200 (Tebra—Kazdanga—Cildi). Veidojusies ap vēsturisko Cildu muižu (*Gut Zilden*).

## Atsauces
Kannenieki

**Kannenieki** ir ciems Dienvidkurzemes novada Kazdangas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Kazdangas, 46,5 km no novada centra Grobiņas un 176 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1200 (Tebra — Kazdanga — Cildi), Alokstes upes krastā.

## Atsauces
Šarūns Sauka

**Šarūns Sauka** (; dzimis  Viļņā) ir lietuviešu postmodernisma gleznotājs. 1989. gadā saņēmis Lietuvas kultūras un mākslas balvu. Viņa tēvs ir lietuviešu filologs Donāts Sauka.

## Dzīve un darbs
Šarūns Sauka dzimis 1958. gadā Viļņā. No 1976. līdz 1983. gadam studējis Lietuvas Nacionālajā institūtā, Viļņas Mākslas akadēmijā. 1989. gadā ticis nominēts Lietuvas kultūras un mākslas balvai par diptihu "Žalgiras kauja" (). Lietuvas Prezidenta pilī atrodas viņa monumentālais darbs "Lietuvas tūkstošgade" (2008-2012). Sauka šobrīd dzīvo Dusetās, nelielā pilsētā Lietuvas ziemeļaustrumos.

Saukam ir divi bērni: gleznotāja Monika Saukaite un tēlnieks un rakstnieks Mikols Sauka.

Šarūna darbs gan kritiķu, gan nespeciālistu skatījumā tiek vērtēts kā "atšķirīgs"; šī atšķirība Saukas darbos ir pastāvīga. Darbos bieži parādās reliģisks simbolisms, asi krāsu kontrasti, tēli un objekti sadalīšanā stāvoklī. Bieži atrodamas asinis, iekšējie orgāni, atdalītas ķermeņa daļas un slaktiņu attēlojums. Daudzās gleznās viņš izmanto savu seju, reizēm savu radinieku sejas; upurim un agresoram bieži vien ir tā pati seja. Pilnai viņa darbu novērtēšanai nepieciešams izprast komunistiskā terora apjomu un nežēlību Lietuvā un citās Austrumeiropas valstīs un izpratne par dažām  pamata metafiziskajām un arhetipiskajām idejām, kas ir viņa pasaules uzskatu un izjušanas pamatā. 	

## Personība
Š. Sauka pazīstams ar savu izolēto dzīves veidu, nevēlēšanos runāt par savu darbu vai sniegt intervijas. Kā mākslinieks ļoti ražīgs, radījis vairākus simtus gleznu.

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Austrālijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Austrālija|Austrālijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Austrālijas ir iekļautas **19 vietas** (3 kultūras objekti, 12 dabas objekti un 4 jaukti objekti), savukārt 2 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā. Austrālija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1974. gada 22. augustā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļautie objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Politropisks process

**Politropisks process** ir viens no termodinamiskajiem procesiem, kura laikā gāzes īpatnējā siltumietilpība nemainās.
2016. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona

**2016. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona** (oficiālais nosaukums - **2016. gada Komanda.lv Latvijas Pirmās līgas čempionāts futbolā**) bija 25. Latvijas futbola 1. līgas sezona.

Sezona sākās  un noslēdzās 5. novembrī. Čempionātā piedalījās 15 komandas, katra ar katru spēlējot divas reizes. Līdz ar to katram no 1. līgas klubiem sezonā bija paredzētas 28 spēles. Par 1. līgas čempioniem pirmo reizi kļuva SK Babīte, iegūstot tiesības 2017. gada sezonā spēlēt Virslīgā. Otrās vietas ieguvēji AFA Olaine/SK Super Nova par tiesībām spēlēt Virslīgā aizvadīja pārspēlēs ar Virslīgas turnīra septītās vietas ieguvējiem FS Metta/LU, bet divu spēļu summā zaudēja ar 1:2. 

## Komandas

## Turnīra tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Skatīt arī
* 2016. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2016.gada Pirmās līgas čempionāta reglaments
* Latvijas Futbola federācija
Vakara iela (Jūrmala)

**Vakara iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Vakara iela sākas krustojumā ar Asaru prospektu un beidzas krustojumā ar Krūkļu ielu, bet taisni tā turpinās kā Alkšņu iela. Kopējais ielas garums ir 590 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Vakara ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Vakara iela ir savienota ar šādām ielām:
* Asaru prospekts (T veida krustojums)
* Kauguru iela (T veida krustojums)
* Alkšņu iela (ielas turpinājums)
* Krūkļu iela / Dzegužu iela (T veida krustojums)
Krišjānis Zeļģis

**Krišjānis Zeļģis** (dzimis 1985. gada 22. jūlijā Talsos) ir latviešu dzejnieks.

## Biogrāfija
Studējis Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultātē, kur ieguvis bakalaura grādu dabaszinātnē. Strādā par aldari alus darītavā "Malduguns". Dzejas publikācijas kopš 2003. gada. Debijas dzejoļu krājums "Visas tās lietas" (2010) bijis nominēts laikraksta "Diena" gada balvai kultūrā. Atdzejojis Aleksandra Meņšikova krājumu "17 dzejoļi" (2014, kopā ar Ivaru Šteinbergu).  2015. gadā 25 eksemplāru tirāžā izdota neliela Zeļģa dzejas burtnīca "Mīļākie". Zeļģa dzeju krievu valodā atdzejojis Semjons Haņins un Jeļena Glazova. Par stāstu *Vectēvs* 2016. gadā saņēmis Prozas lasījumu veicināšanas balvu.  
Dzeja iekļauta divos dzejas diskos — "Dzejas piegrieztne" (2011) un "Robežstūmējs" (2013).
Zeļģa grāmata "Zvēri" ir tulkota angļu valodā un izdota izdevniecībā *Parthian books* 2018. gada aprīlī ar nosaukumu "Beasts".
Tajā pašā gadā "Zvēri" tika tulkoti un izdoti katalāņu valodā ar nosaukumu "Bèsties". Izdevējs Curbet Edicions.
Darbojies arī kā vizuālais un performanču mākslinieks, 2016. gadā piedalījies grupas izstādē "Omega 3", Igaunijā, Mostē. Ar performancēm piedalījies Eiropas dzejas festivālos Londonā, Mančestrā, Noridžā, Viļņā.
2018. gadā Latvijas Nacionālajā teātrī iestudēta dejas izrāde "Visas manas vājības ir tavas lūpas" pēc A. Vigula, K. Zeļģa un J. Tomaša dzejas motīviem. 2021. gada novembrī izdevniecībā Valters Dakša nāca klajā grāmata "Pieaugušie" ar parafrāzēm par Kārļa Vērdiņa tāda paša nosaukuma krājumu. 2024. gadā iznāk autora pirmā bērnu dzejoļu grāmata "Patīk", kas 2025. gadā saņem Jāņa Baltvilka balvu literatūrā. 

## Bibliogrāfija

### Dzeja
* *Visas tās lietas*. Rīga: Mansards, 2010.
* *Mīļākie*. Rīga: Ļoti, 2015.
* *Zvēri*. Rīga: Neputns, 2016.
* *Skaistuma klātbūtne*. Rīga: Neputns, 2020.
* *Pieaugušie*. Saldus: Valters Dakša, 2021.
* *Patīk*. Rīga: Liels un mazs, 2024.

### Dzeja citās valodās
### Grāmatas
* *Я такими глупостями больше не занимаюсь* ("Es ar tādām muļķībām vairs nenodarbojos", krievu val.). Atdz. Aleksandrs Zapoļs. Maskava: AGRO-RISK, 2016.
* *Beasts* ("Zvēri", angļu val.). Atdz. Džeids Vils. Swansea: Parthian Books, 2018.
* *Bèsties* ("Zvēri", katalāņu val.). Atdz. Xevi Pujol Molist. Barcelona: Curbet Edicions, 2019.
* *Wilde Tiere* ("Zvēri", vācu val.). Atdz. Adrian Kasnitz. Köln: Parasitenpresse, 2020.
* Krišjānis Zeļģis & S. J. Fowler, *Levels of Care* (angļu val.). London: Sampson Low, 2025.

### Antoloģijas
* *Europoe* - An anthology of 21st century innovative European poetry. London: Kingston University press, 2019.
* *Ανθολογία Νέων Λετονών Ποιητών / Jauno Latviešu Dzejnieku Antoloģija* Athens: Vakxikon Publications, 2019.
* *Nemeses*: Selected collaborations of SJ Fowler, Volume 2. London: HVTN Press, 2019.
* Mind Túl Vagyunk A Határon: Baltic Poetry festival anthology. Budapest: Szépírók Társasága, 2019.
* Introvertide ball, Läti luule antoloogia. Tallinn: Hea Lugu, 2022.
* Versópolis. Nueva poesía Europea. Mexico: Círculo de Poesía, 2023.
* Alfabeedi sünnimaa. Tallinn: Paranoia, 2024.

## Atsauces
Mazbojas

**Mazbojas** ir ciems Dienvidkurzemes novada Kazdangas pagastā. Ciems atrodas pagasta dienvidrietumu daļā 15 km no pagasta centra Kazdangas, 41 km no novada centra Grobiņas un 179 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P115 (Aizpute—Kalvene). Veidojusies ap vēsturisko Mazboju (*Klein-Bojen*) pusmuižu.

## Atsauces
Kremmene

**Kremmene** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberhāfeles apriņķī, uz ziemeļrietumiem no Berlīnes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1216. gadā. Pilsētas tiesības no 1298. gada. Otrā pasaules kara laikā pie Kremmenes cīnījās komunistiskā Polijas 1. armija. Pēc Otrā pasaules kara pilsēta ietilpa VDR.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gorniki

**Gorniki** (arī **Gorņiki**) ir izzudis ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Atradās pagasta dienvidrietumu daļā 5,4 km no pagasta centra Pasienes, 16,8 km no Zilupes un 315,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta bija izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Aungrāvis

**Aungrāvis** ir Cērsupes labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka uz dienvidiem no Priekšpiltenes. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Cērsupē pie Grāvvalku kapiem.

Upi šķērso valsts autoceļš V1309 (Piltene–Zlēkas). Tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Brančezers

**Brančezers** (arī **Branča ezers**, **Branču ezers**, **Brenča ezers**, **Brenču ezers**) ir vecupes ezers Ventspils novada Piltenes pagasta rietumu daļā.

Ezers atrodas netālu no autoceļa P122 (Venspils—Piltene).

## Atsauces
Iļja Franks

**Iļja Franks** (; dzimis , miris ) bija padomju fiziķis. 1958. gadā kopā ar Pāvelu Čerenkovu un Igoru Tammu ieguvis Nobela prēmiju fizikā par Čerenkova—Vavilova starojuma atklāšanu un izskaidrošanu.

Iļja Franks bija divu Staļina prēmiju (1946, 1953) un PSRS Valsts prēmijas (1971) laureāts.

## Biogrāfija
Iļja Franks dzimis 1908. gadā Sanktpēterburgā, Krievijas impērijā. Viņa tēvs bija ebreju izcelsmes matemātiķis (vēlāk profesors) Mihails Franks, bet māte — krievu medmāsa (vēlāk ārste) Jeļizaveta Gracianova. Iļjas Franka vecvectēvs no tēva puses bija viens no Maskavas ebreju kopienas dibinātājiem 19. gadsimta 60. gados Moisejs Rossijanskis. Vectēvs Ludvigs Franks (1844—1882) bija beidzis Maskavas Valsts universitāti, kā kara ārsts bija piedalījies Krievu—turku karā, ieguvis apbalvojumu un muižnieka titulu.

Iļja Franks studēja matemātiku un teorētisko fiziku. Studiju otrajā gadā sāka strādāt Sergeja Vavilova laboratorijā. 1930. gadā pabeidza Maskavas Valsts universitāti un pēc Vavilova rekomendācijas sāka strādāt Ļeņingradas Valsts Optiskajā institūtā (ГОИ). Kopā ar Vavilovu publicēja pētījumus par luminiscenci. No 1934. gada sāk strādāt Ļebedjeva fizikas institūtā (ФИАН). 1937. gadā Franks apprecējās ar vēsturnieci Ellu Beilihisu (1909—1960).

1944. gadā Franks kļuva par profesoru Maskavas Valsts universitātē. 1946. gadā tika ievēlēts par PSRS Zinātņu akadēmijas korespondētājlocekli, bet 1968. gadā — par akadēmiķi.

1957. gadā Franks kļuva par Neitronu fizikas laboratorijas vadītāju Apvienotā kodolpētījumu institūtā (ОИЯИ) Dubnā. Laboratorija devusi ieguldījumu neitronu spektroskopijas metožu izstrādāšanā. No 1971. gada Franks strādāja Krievijas Zinātņu akadēmijas Kodolpētījumu institūtā (ИЯИ РАН).

Iļja Franks nomira 1990. gadā, 81 gadu vecumā. Apglabāts Vedenskas kapsētā, Maskavā.

## Nozīmīgākie sasniegumi
1934. gadā fiziķis Pāvels Čerenkovs, strādājot Sergeja Vavilova vadībā, atklāja parādību, ka lādētas daļiņas ar lielu ātrumu pārvietojoties ūdenī, izraisa zilganu spīdēšanu, kas vēlāk tika nosaukts par Čerenkova—Vavilova starojumu. Iļja Franks un Igors Tamms strādāja pie šī starojuma teorētiskā izskaidrojuma. Šie pētījumi vēlāk palīdzēja izstrādāt jaunu metodi augstas enerģijas daļiņu detektēšanā un to ātrumu mērīšanā. Par Čerenkova—Vavilova starojuma atklāšanu un izskaidrošanu 1958. gadā trim fiziķiem — Čerenkovam, Frankam un Tammam — tika piešķirta Nobela prēmija fizikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Iļjas Franka biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā 
* ФРАНК, Илья Михайлович  Elektroniskā bibliotēka *Наука и техника* 
* ФРАНК, Илья Михайлович  Dubnas mājaslapa
Cērsupe

**Cērsupe** (arī **Cērsupes strauts**, **Cērsupīte**) ir Ventas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - Piltenes pagasta rietumos. Līkumojot tek rietumu virzienā. Ietek Ventā augšpus Piltenes. Lielākā pieteka - Aungrāvis.

Upi šķērso valsts autoceļš V1309 (Piltene–Zlēkas). Cērsupes krastos atrodas Karaļciems.

## Atsauces
Georgs Šenkings

**Georgs Šenkings** (, ) bija Cēsu pils kastelāns (no 1599. gada) un Tartu ekonoms. Bīskapa Oto Šenkinga brālis. 

Cēlies no Livonijas dzimtas. Pārgāja no luterticības katolismā. 1588. gadā Polijas karalis Sigismunds III piešķīra Šenkingam Antslas muižu, kura tika zaudēta 1601. gadā, poļu—zviedru kara sākumā.

## Avoti
* Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands (de)
Johans Kristiāns Bahs

**Johans Kristiāns Bahs** (; dzimis , miris ) bija vācu komponists, Johana Sebastiāna Baha jaunākais dēls. Saukts arī par **Londonas Bahu**, jo daļu no mūža nodzīvoja Londonā.

Apguva mūziku pie sava tēva, vēlāk — pie pusbrāļa Kārļa Filipa Emanuela. Mūziķa karjeru iesāka daudzsološi gan kā komponists, gan mūzikas izpildītājs. Uzstājās kopām ar *[[viola da gamba]]* meistaru Kārli Frīdrihu Ābelu. No 1756. līdz 1762. gadam Johans Kristiāns dzīvoja Itālijā, 1760. gadā kļūdams par Milānas katedrāles ērģelnieku.

1762. gadā devās uz Londonu, kur kļuva par karalienes Šarlotes mūzikas skolotāju. 1764. gadā Londonā muzicēja kopā ar astoņgadīgo Volfgangu Amadeju Mocartu. Tomēr gadsimta septiņdesmitajos gados Johana Kristiāna Baha popularitāte kritās un viņš mira, būdams parādos.

## Ārējās saites

* J. K. Baha profils ''AllMusic'' 
* J. K. Baha notis ''IMSLP''
Dziļģi

**Dziļģi** ir ciems Ventspils novada Piltenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 12,6 km no pagasta centra Piltenes, 14,7 km no novada centra Ventspils un 191 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Gārzdes strauts

**Gārzdes strauts** ir Vēždūkas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka Piltenes pagasta austrumos. Metot loku, pa meža masīviem tek rietumu virzienā. Ietek Vēždūkā augšpus Gārzdes.

Upi nešķērso valsts autoceļi. Gārzdes strauta krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Krievciems

**Krievciems** var būt:

*Krievciems - skrajciems Jēkabpils novada Variešu pagastā
*Krievciems - skrajciems Kuldīgas novada Turlavas pagastā
*Krievciems - skrajciems Aizkraukles novada Aiviekstes pagastā
*Krievciems - skrajciems Ventspils novada Piltenes pagastā
Lagzdiena

**Lagzdiena** (arī **Lagzdiene**, agrāk **Lagzdene**) ir ciems Ventspils novada Piltenes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 8 km no pagasta centra Piltenes, 31,8 km no novada centra Ventspils un 182,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies starp Ventas upi un autoceļu V1309 (Piltene–Zlēkas). Veidojusies ap vēsturisko Lagzdienas muižu (*Gut Laxdienen*).

## Atsauces
Ļauzina

**Ļauzina** ir izzudis ciems Ludzas novada Pasienes pagastā. Atradās pagasta centrālajā daļā 6,4 km no pagasta centra Pasienes, 17,9 km no Zilupes un 316,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojās pie Latvijas—Krievijas robežas, nomaļus no valsts autoceļiem, Ļauzinas ezera dienvidaustrumu krastā.

## Vēsture
thumb|left|Aizupes pamatskola (1937).
1897. gadā Ļauzinas katoļu ciemā bija 7 sētas ar 94 cilvēkiem.

1875. gadā Ļauzinas sādžā nodibināja skolu, taču tā drīz pēc tam nodega un skolēni mācījās Pasienes skolā. 
1922. gadā atvēra Ļauziņas baltkrievu 1. pakāpes skolu, 1934. gadā skolu pārveidoja par jauktu tautību skolu. 1936. gadā Ļauziņas 4-klasīgo jaukto tautību pamatskolu pārdēvēja par Aizupes 4-klasīgo jaukto tautību pamatskolu. 

Skolas slēgšanas datums nav zināms.

## Atsauces
Vāģkalns

**Vāģkalns** ir ciems Dienvidkurzemes novada Kazdangas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Kazdangas, 48 km no novada centra Grobiņas un 175 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1200 (Tebra – Kazdanga – Cildi).

## Atsauces
Krievciems (Piltenes pagasts)

**Krievciems** ir valsts adresu reģistrā neiekļauts ciems Ventspils novada Piltenes pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 9,7 km no pagasta centra Piltenes, 34 km no novada centra Ventspils un 168,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļu V1310 (Piltene–Silakrogs) un V1347 (Rāpati–Krievciems) krustojuma, Vēždūkas krastā.

## Atsauces
2016. gada Latvijas kausa izcīņa orientēšanās sportā

**2016. gada Latvijas kausa izcīņa orientēšanās sportā** bija Latvijas Orientēšanās federācijas organizēts orientēšanās sacensību seriāls, kas 2016. gadā sastāvēja no 15 posmiem un notika no aprīļa līdz oktobrim. Sacensību kopvērtējumā tika noskaidroti Latvijas kausa ieguvēji 34 vecuma un meistarības grupās, tostarp arī vīriešu un sieviešu elites grupās, kurās par uzvarētājiem kļuva Jānis Krūmiņš un Irita Puķīte. Atsevišķi tika organizēta arī Latvijas kausa izcīņa orientēšanās sprintā un stafetēs.

## Latvijas kausa posmu uzvarētāji elites grupās

Piezīme: Latvijas kausa izcīņā piedalās tikai LOF datu bāzē reģistrētie sportisti, tādēļ tajās sacensībās, kur uzvarējuši ārvalstu sportisti, nosaukts arī labākais Latvijas pārstāvis.

## Skatīt arī
* Latvijas čempionāts orientēšanās sportā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Kauss 2016 LOF.lv
Putra

[thumbnail|235px|[Auzu pārslas|Auzu pārslu putra ar pienu]]
**Putra** ir šķidrs vai daļēji šķidrs ēdiens, kas pagatavots no putraimiem vai miltiem, kas parasti vārīti ūdenī, pienā vai ūdens un piena maisījumā. Ja putra ir padevusies pabiezas masas veidā, to parasti sauc par **biezputru**. Ja vēlas putru, piemēram, mannā biezputru, auzu pārslu putru, padarīt saldāku, tai liek klāt medu, cukuru, kakao vai kādu citu saldvielu. Atsevišķām putrām, piemēram, kartupeļu biezputrai, parasti neliek klāt saldvielas, bet gan garšvielas un dārzeņus. Ir arī skābputras, kuru pagatavošanā izmanto miežu putraimus un rūgušpienu.

## Ārējās saites
Vecmuižciems

**Vecmuižciems** (arī **Vecmuižas ciems**) ir ciems Ventspils novada Piltenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 6,1 km no pagasta centra Piltenes, 19,3 km no novada centra Ventspils un 174,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu  P122 (Venspils—Piltene) un V1330 (Kamārce–Gārzde–Zūru dzirnavas) krustojuma, Vēždūkas krastā.

## Atsauces
Atbalss iela (Jūrmala)

**Atbalss iela** ir iela Jūrmalā, kas savieno Vaivaru un Slokas apkaimes. Atbalss iela sākas krustojumā ar Jūrkalnes ielu un beidzas pie kempinga “Nemo”. Kopējais ielas garums ir 1550 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu, bet posmā no Krusas ielas līdz Asaru prospektam ir grants segums. Atbalss ielā kustība norit 1—2 joslās, 2 joslas ir posmā no Asaru prospekta līdz Alkšņu ielai. Ielai ir strupceļš no Cīruļu ielas līdz Krusas ielai, jo starp tām atrodas dzelzceļš. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Atbalss iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūrkalnes iela (T veida krustojums)
* Akāciju iela (T veida krustojums)
* Cīruļu iela (T veida krustojums)
* Krusas iela (T veida krustojums)
* Pētera Beltes iela
* Otas iela (T veida krustojums)
* Asaru prospekts
* Alkšņu iela

## Objekti
* Atbalss ielā 1 (ielas beigās, kāpās blakus jūrai) atrodas kempings “Nemo”.

## Skatīt arī
* Vaivari
* Sloka
Kastrānes pilskalns

**Kastrānes pilskalns** atrodas Suntažu pagasta austrumu daļā uz paugura starp Mazo Juglu un vecupi, apmēram 1 km lejup pa Mazo Juglu no ciema Ķieģeļceplis pie "Grunduļiem". Pilskalnu no divām pusēm norobežo Mazā Jugla, tā galos vaļņi. Te var apskatīt dižozolu ar stumbra apkārtmēru 5,4 m un dižvīksnu ar stumbra apkārtmēru 6,5 m.

Pilskalns ierīkots šaurā zemes strēlē starp M. Juglas upi pilskalna ZR pusē un platu vecupi pretējā pusē. Daļa pilskalna ieskalota upē, bet šobrīd aktīva erozija vairs nenotiek. Pilskalns orientēts ZA-DR virzienā, plakums aptuveni 50 m. garš. Dienvidu pusē pilskalns nocietināts ar diviem 2 un 4 m. augstiem vaļņiem un diviem grāvjiem. Ziemeļu pusē atrodas 4 m. augsts valnis ar pāržmaugu vidū. Viss pilskalns apaudzis ar kokiem un samērā blīvu pamežu. Tipoloģiski pilskalns ir līdzīgs netālajam Ķoderu pilskalnam. Arheoloģiskie pētījumi pilskalnā nav veikti.

Pilskalnu pirmais aprakstījis K. Lēviss of Menārs 1922.gadā. 1930.gadā savas Vidzemes pilskalnu apzināšanas ekspedīcijas laikā, to uzmērījis Ernests Brastiņš.

## Foto galerija

Attēls:Kastrānes pilskalns1.jpg|alt=|Kastrānes pilskalns
Attēls:Kastrānes pilskalns2.jpg|alt=|Kastrānes pilskalns
Attēls:Kastrānes pilskalns3.jpg|alt=|Kastrānes pilskalns
Attēls:Kastrānes pilskalns4.jpg|alt=|Kastrānes pilskalns
Attēls:Kastrānes pilskalns5.jpg|alt=|Kastrānes pilskalns
Attēls:Kastrānes pilskalns6.jpg|alt=|Kastrānes pilskalns
Attēls:Kastrānes pilskalns7.jpg|alt=|Kastrānes pilskalns
Attēls:Kastrānes pilskalns, Suntažu pagasts, Ogres novads, Latvia - panoramio.jpg|alt=
Attēls:Kastrānes pilskalns, Suntažu pagasts, Ogres novads, Latvia - panoramio - M.Strīķis (6).jpg|alt=
Attēls:Kastranes pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Kastrānes pilskalna 3D modelis
Attēls:Kastranes pilskalns3.jpg|alt=|Kastrānes pilskalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites

* www.latvijas-pilskalni.lv
Varžupe

**Varžupe** var būt:

*Varžupe - Vēždūkas pieteka
*Varžupe - Viesītes pieteka
*viens no Vēždūkas nosaukumiem lejtecē
Varžupe (Vēždūkas pieteka)

**Varžupe** ir vecupe, Vēždūkas labā krasta pieteka Ventspils novadā. Ietek Vēždūkā lejpus Gārzdes. 

## Atsauces
Vecventas ezers

**Vecventas ezers** ir Ventas vecupe Ventspils novada Piltenes pagasta ziemeļrietumos. Vecupe atrodas Ventas labajā krastā iepretim Lečiem. Noteka uz Ventu.

## Atsauces
Vēždūka

**Vēždūka** (arī **Varždūka**, **Vežupe**, **Vēždūkupe**, **Vēžupe**, **Zūrupe**, lejtecē - **Varžupe**) ir Ventas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Upe izveidojas satekot Modes grāvim un Māteru grāvim. Augštecē tek rietumu-dienvidrietumu virzienā, vidustecē - uz ziemeļiem, lejtecē - rietumu virzienā. Ietek Ventā iepretim Zūrām. 

Upes pietekas - Gārzdes strauts, Kāršmežupe, Krēziņģe, Sirgumupe, Varžupe, Vārzava.

Upi šķērso valsts autoceļi V1310 (Piltene–Silakrogs), V1345 (Ugāle–Zūru dzirnavas), V1330 (Kamārce–Gārzde–Zūru dzirnavas) un P122 (Ventspils–Piltene). Upes krastos atrodas Sirgumi, Krievciems, Vecmuižciems.

## Atsauces
Zvirbuļupe

**Zvirbuļupe** ir Ventas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka Piltenes pagasta centrālajā daļā. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Vecventā Piltenes pilsētas teritorijā.

Upi šķērso valsts autoceļš P122 (Venspils—Piltene). Upes krastos atrodas Piltenes pilsēta.

## Atsauces
Ūdrande

**Ūdrande** ir ciems Ventspils novada Piltenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 7,9 km no pagasta centra Piltenes, 16,4 km no novada centra Ventspils un 177,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P122 (Ventspils–Piltene), uz austrumiem no vēsturiskās Ūdrandes (*Udrennen*) muižas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Mazais ezers (Viesīte)

**Mazais ezers** (arī **Mazais Viesītes ezers**, **Viesītes pilsētas ezers**) ir aizaugošs ezers Jēkabpils novada Viesītes pilsētā. Dibens - dūņains. Ezera vārdā nosaukta viena no Viesītes ielām - Mazezera iela.

## Atsauces
Pusbaits

**Pusbaits** () ir četri biti, puse no okteta (8 bitu baita). Pilns oktets sastāv no diviem cipariem heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā, līdz ar to viens cipars heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā atbilst vienam pusbaitam.

## Skatīt arī
* Binārā skaitīšanas sistēma
* Mašīnvārds

## Atsauces
Vecventa

**Vecventa** ir Ventas labā krasta atteka Ventspils novadā. Vecventa ir Ventas senā gultne gar Piltenes pilsētu. 1709. gada plūdos Venta izlauza jaunu ceļu un mūsdienās upe atrodas nostāk no pilsētas. Vecventā ietek Zvirbuļupe.

## Atsauces
Kārlis Frīdrihs Celters

**Kārlis Frīdrihs Celters** (; dzimis , miris ) bija vācu komponists un mūzikas pedagogs.

Muzikāls autodidakts. Komponēja dziesmas ar sava drauga Johana Volfganga fon Gētes tekstiem. Plaši pazīstams kā mūzikas pedagogs. Celtera skolnieku vidū bija Fēlikss Mendelszons, Fanija Mendelszone, Džakomo Meijerbērs un Oto Nikolai.

Netipiski savam laikam bija Johana Sebastiāna Baha mūzikas cienītājs. No Celtera interesi par Bahu saņēma viņa skolnieks Fēlikss Mendelszons. 1829. gada 11. martā Berlīnē Mendelszons atskaņoja Baha Mateja pasiju, kas bija pagrieziena punkts Baha daiļrades atkalatzīšanā.

## Ārējās saites

* K. F. Celtera profils ''AllMusic'' 
* K. F. Celtera notis ''IMSLP''
Frīdrihs Dāvids Lencs

**Frīdrihs Dāvids Lencs** (, dzimis pirms , miris ) bija Latvijā dzimis vācbaltiešu izcelmes mācītājs un literāts, Tartu universitātes igauņu un somu valodas pasniedzējs.

Dzimis mācītāja ģimenē. No 1762. līdz 1764. gadam studēja teoloģiju Kēnigsbergas universitātā. 1764. gadā - mājskolotājs Tallinā. Ordinēts 1767. gadā. No 1767. līdz 1769. gadam - mācītājs Tarvastu. No 1779. gada virsmācītājs Jēkaba draudzē Tartu. No 1780. līdz 1802. gadam bija valsts skolu inspektors. No 1803. gada - Tartu universitātes igauņu un somu valodas pasniedzējs, kā arī igauņu valodas cenzors.

Frīdriha Dāvida Lenca brālis Jākobs Mihaels Reinholds Lencs  bija ievērojams dzejnieks, bet mazdēls Emīls Lencs - ievērojams fiziķis. Viens no Frīdriha Dāvida Lenca skolniekiem bija Johans Heinrihs Rozenplenters.

## Avoti
* Frīdrihs Dāvids Lencs Baltisches Biographisches Lexikon digital 
* Frīdrihs Dāvids Lencs Erik-Amburger-Datenbank
1981. gada Latvijas čempionāta šahā 1. līga

**1981. gada Latvijas šaha čempionāta 1. līga** - Latvijas PSR 38. šaha čempionāta vīriešiem 1. līga.

## Turnīra gaita
1980. gadā notika Latvijas PSR šaha čempionāta reforma. Iepriekšējos gados ierastās sistēmas "pusfināls - fināls" vietā tika izveidota trīspakāpju sistēma "atlases turnīrs - 1. līga - augstākā līga". Sistēma bija pārņemta no PSRS šaha čempionātiem, kuros tā tika lietota kopš 1973. gada.

1980. gada novembrī Rīgā notika pirmais Latvijas PSR šaha čempionāta atlases turnīrs, kura uzvarētājs uzreiz iekļuva augstākajā līgā vai čempionāta finālā, bet nākamie 15 dalībnieki kopā ar Latvijas PSR jaunatnes šaha čempionu ieguva tiesības spēlēt Latvijas PSR šaha čempionāta 1. līgā. Pirmais 1. līgas turnīrs notika 1981. gada februārī Daugavpilī. Sākotnējā projektā bija paredzēts, ka 1.-6. vietas ieguvēji iekļūs finālā, bet 7.-12. vietas ieguvēji saglabās tiesības spēlēt nākamā gadā 1. līgā. Taču jau turnīra gaitā nolikumā tika veiktas izmaiņas, un finālā iekļuva tikai 1.-4. vietas ieguvēji. Turnīru sekmīgi aizvadīja Vlads Šuļmans, kas nezaudēja nevienā partijā un pārliecinoši ieguva pirmo vietu. Nākamās trīs vietās ierindojās Tālis Vīksna, Jānis Daudzvārdis un Guntars Antoms, kuri arī ieguva ceļazīmes uz čempionāta finālu.

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta 1. līgas turnīra tabula
:

## Literatūra
* Žurnāls "Šahs", Rīga, Nr. 10, 1981.

## Skatīt arī
* 1981. gada Latvijas šaha čempionāts
Lībenvalde

**Lībenvalde** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberhāfeles apriņķī, 39 kilometrus uz ziemeļiem no Berlīnes pie Hāfeles  upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1244. gadā. Pēc Otrā pasaules kara pilsēta ietilpa VDR. No 1946. līdz 1948. gadam Lībenvaldē atradās VDR valdošās partija augstākā skola (*Parteihochschule "Karl Marx"*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Lietuvos dujos

***AB Lietuvos dujos*** bija Lietuvas dabasgāzes uzņēmums. Galvenais birojs atradās Viļņā. Dibināts kā akciju sabiedrība 1995. gadā. 2016. gadā *Lietuvos dujos* apvienots ar uzņēmumā *[[Energijos Skirstymo Operatorius]]*.

Uzņēmums nodarbojās ar dabasgāzes importu, transportēšanu un pārdošanu gala lietotājiem.

*AB Lietuvos dujos* akcijas tika kotētas biržā *[[Nasdaq Vilnius]]*. Uzņēmuma lielākais īpašnieks kopš 2014. gada bija Lietuvas valstij piederošs uzņēmums *[[Lietuvos Energija]]* (96,6 %). Mazajiem akcionāriem piederēja 3,4 % akciju.

## Vēsture
Dabasgāzes izmantošana Lietuvā sākās 1960. gadu sakumā, kad tika izbūvēti cauruļvadi no gāzes atradnēm Krievijā.

1990. gadā izveidots valsts uzņēmums *Lietuvos dujos*. 1995. gada 1. augustā tas reorganizēts par akciju sabiedrību un sākts privatizācijas process.
2002. gada 17. maijā noslēdzās privatizācijas pirmais posms, Vācijas *[[E.ON|Ruhrgas]]* (vēlāk *E.ON Ruhrgas*) kļūstot par stratēģisko investoru ar 34 % kapitāldaļu (līdz gada beigām *Ruhrgas* bija ieguvis 35,6 % akciju). 2004. gada janvārī 34 % akciju pārdoti Krievijas *[[Gazprom]]*. Valstij (Privatizācijas aģentūrai) palika 17,7 % kapitāldaļu.
2008. gadā *Lietuvos dujos* akcijas sāktas kotēt Viļņas fondu biržā.

2009. gadā Eiropas Savienība pieņēma enerģētikas tirgus atvēršanas direktīvu "Trešā enerģijas pakete", lai elektrības un dabasgāzes ražošanas un pārdošanas operācijas nodalītu no to transportēšanas tīkliem. Lai izpildītu šo paketi, *Lietuvos Dujos* akcionāru pilnsapulce atbalstīja dabasgāzes cauruļvadu tīkla uzturēšanu atdalīt atsevišķā uzņēmumā *[[Amber Grid]]*, un tas tika dibināts 2013. gada 11. jūnijā.

2014. gadā Lietuvas valstij piederošs uzņēmums *[[Lietuvos Energija]]* no *E.ON Ruhrgas International* un *Gazprom* pārpirka tiem piederošās *Lietuvos Dujos* akcijas.

2016. gada 1. janvārī *Lietuvos Dujos* apvienots ar elektrības sadales tīkla operatoru *AB LESTO*, dibinot jaunu uzņēmumu *[[Energijos Skirstymo Operatorius]]* (*ESO*).

## Atsauces
1982. gada Latvijas čempionāta šahā 1. līga

**1982. gada Latvijas šaha čempionāta 1. līga** - Latvijas PSR 39. šaha čempionāta vīriešiem 1. līga.

## Turnīra gaita
Otrais 1. līgas turnīrs notika no 15. janvāra līdz 8. februārim 1982. gadā Rīgā. Salīdzinot ar pirmo turnīru, tā dalībnieku skaits bija paplašināts līdz 16 dalībniekiem, bet Latvijas PSR čempionāta finālā iekļuva 1.-6. vietas ieguvēji. Turnīru sekmīgi aizvadīja pieredzējušais meistars Jurijs Arhipkins, kas izcīnīja uzvaru kopvērtējumā. Otro un trešo vietu dalīja 1980. gada Latvijas čempions Valērijs Žuravļovs un meistarkandidāts Mihails Moskovičs, kurš vienīgais aizvadīja turnīru bez zaudējumiem. Nākamās trīs vietas ieņēma Guntars Antoms, Nikolajs Žuravļovs un Oļegs Krivonosovs, kuri arī ieguva ceļazīmes uz čempionāta finālu.

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta 1. līgas turnīra tabula
:

## Literatūra
* Žurnāls "Šahs", Rīga, Nr. 5, 1982.

## Skatīt arī
* 1982. gada Latvijas šaha čempionāts
1985. gada Latvijas čempionāta šahā 1. līga

**1985. gada Latvijas šaha čempionāta 1. līga** - Latvijas PSR 42. šaha čempionāta vīriešiem 1. līga.

## Turnīra gaita
Piektais 1. līgas turnīrs notika 1985. gada februārī Rīgā. Latvijas PSR čempionāta finālā sākotnēji iekļuva 1.-4. vietas ieguvēji. Otro gadu pēc kārtas uzvaru izcīnīja Oļegs Krivonosovs, kas gan šoreiz cieta trīs zaudējumus. Otro un trešo vietu dalīja Ēriks Priednieks un Tālis Vīksna, bet beidzamo ceļazīmi uz finālu ar labāku papildu koeficientu ieguva Igors Sakovičs. Vēlāk gan fināla dalībnieku sarakstā notika izmaiņas, un arī nākamie lielmeistari Aleksejs Širovs un Viesturs Meijers piedalījās Latvijas šaha čempionāta finālā. Jāatzīmē, ka treniņu nolūkā 1. līgas turnīrā piedalījās arī viena no labākajām Latvijas šahistēm - Ingūna Erneste, kura gan tikai atsevišķās partijās parādīja teicamu spēli.

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta 1. līgas turnīra tabula
:

## Literatūra
* Žurnāls "Šahs", Rīga, Nr. 11, 1985.

## Skatīt arī
* 1985. gada Latvijas šaha čempionāts
1986. gada Latvijas čempionāta šahā 1. līga

**1986. gada Latvijas šaha čempionāta 1. līga** - Latvijas PSR 43. šaha čempionāta vīriešiem 1. līga.

## Turnīra gaita
Sestais 1. līgas turnīrs notika no 3. līdz 23. februārim 1986. gadā Rīgā. Latvijas PSR čempionāta finālā iekļuva 1.-4. vietas ieguvēji. Pirmo vietu pārliecinoši izcīnīja nākamais lielmeistars Igors Rausis, kurš par punktu apsteidza tuvāko sekotāju Vladu Šuļmanu. Trešajā vietā ierindojās tā laika Latvijas šaha uzlēcošā zvaigzne Aleksejs Širovs, bet ceturto vietu pēc diviem zaudējumiem startā ieguva Arnis Strauts, kurš par pusotru punktu atrāvās no pārējiem dalībniekiem.

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta 1. līgas turnīra tabula
:

## Literatūra
* Žurnāls "Šahs", Rīga, Nr. 9, 1986.

## Skatīt arī
* 1986. gada Latvijas šaha čempionāts
1987. gada Latvijas čempionāta šahā 1. līga

**1987. gada Latvijas šaha čempionāta 1. līga** - Latvijas PSR 44. šaha čempionāta vīriešiem 1. līga.

## Turnīra gaita
Septītais 1. līgas turnīrs notika no 3. līdz 27. februārim 1987. gadā Rīgā. Latvijas PSR čempionāta finālā iekļuva 1.-5. vietas ieguvēji. Vispārliecinošāko uzvaru 1. līgas turnīru vēsturē izcīnīja nākamais lielmeistars Aleksandrs Šabalovs, kurš par diviem punktiem apsteidza tuvākos sekotājus. Otro un ceturto vietu dalīja Arnis Strauts, Igors Ļucko un Kaspars Ramma. Piekto vietu ar labāku papildu koeficientu ieguva Nikolajs Katišonoks, bet vēlāk čempionāta fināla dalībnieku saraksts tika mainīts un tajā piedalījās arī Vlads Šuļmans.

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta 1. līgas turnīra tabula

## Literatūra
* Žurnāls "Šahs", Rīga, Nr. 9, 1987.

## Skatīt arī
* 1987. gada Latvijas šaha čempionāts
1988. gada Latvijas čempionāta šahā 1. līga

**1988. gada Latvijas šaha čempionāta 1. līga** - Latvijas PSR 45. šaha čempionāta vīriešiem 1. līga.

## Turnīra gaita
Astotais 1. līgas turnīrs notika no 2. līdz 22. februārim 1988. gadā Rīgā. 
Salīdzinot ar iepriekšējā gada turnīru, tā dalībnieku skaits bija paplašināts līdz 16 dalībniekiem, bet 
Latvijas PSR čempionāta finālā iekļuva 1.-6. vietas ieguvēji. Pirmais trijnieks - Vlads Šuļmans, Igors Ļucko un Aleksandrs Voitkēvičs - neatstāja saviem konkurentiem nekādas izredzes un atrāvās no tuvākajiem sekotājiem par pusotru punktu. Vēl ceļazīmes uz čempionāta finālu ieguva Viesturs Meijers, Kaspars Ramma un Tālis Vīksna.
Jāatzīmē, ka šis bija viens no pēdējiem šaha turnīriem Latvijā, kurā piedalījās Aleksandrs Voitkēvičs. Jau nākamajā, 1989. gadā viņš kļuva par Polijas šaha čempionāta uzvarētāju.

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta 1. līgas turnīra tabula
:

## Literatūra
* Žurnāls "Šahs", Rīga, Nr. 9, 1988.

## Skatīt arī
* 1988. gada Latvijas šaha čempionāts
1989. gada Latvijas čempionāta šahā 1. līga

**1989. gada Latvijas šaha čempionāta 1. līga** - Latvijas PSR 46. šaha čempionāta vīriešiem 1. līga.

## Turnīra gaita
Devītais un pēdējais 1. līgas turnīrs notika no 2. līdz 22. februārim 1989. gadā Rīgā. 
Latvijas PSR čempionāta finālā iekļuva 1.-4. vietas ieguvēji. Otro reizi pēc kārtas un kopumā trešo reizi 1. līgas vēsturē par uzvarētāju kļuva Vlads Šuļmans, kurš izcīnīja visvairāk uzvaru un nezaudēja nevienā partijā. Otro vietu tikpat pārliecinoši izcīnīja Aleksandrs Čehlovs, bet trešo un ceturto dalīja nākamais lielmeistars Normunds Miezis un Jānis Daudzvārdis, kuri par puspunktu apsteidza tuvākos sekotājus.

Jau nākamajā gadā notika Latvijas šaha čempionāta reforma, un trīspakāpju sistēmas "atlases turnīrs - 1. līga - augstākā līga" vietā nākamajos trīs gados tika rīkoti atklāta tipa turnīri pēc Šveices sistēmas ar rekordlielu dalībnieku skaitu.

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta 1. līgas turnīra tabula
:

## Literatūra
* Žurnāls "Šahs", Rīga, Nr. 8, 1989.

## Skatīt arī
* 1989. gada Latvijas šaha čempionāts
1983. gada Latvijas čempionāta šahā 1. līga

**1983. gada Latvijas šaha čempionāta 1. līga** - Latvijas PSR 40. šaha čempionāta vīriešiem 1. līga.

## Turnīra gaita
Trešais 1. līgas turnīrs notika no 1. līdz 24. februārim 1983. gadā Rīgā. Salīdzinot ar iepriekšējo turnīru tā dalībnieku skaits bija samazināts līdz 14 dalībniekiem, bet Latvijas PSR čempionāta finālā iekļuva 1.-6. vietas ieguvēji. Turnīrs noritēja saspringtā cīņā, un nevienam no dalībniekiem neizdevās izvairīties no zaudējumiem. Savu pārākumu apliecināja daudzkārtējais Latvijas šaha čempions Jānis Klovāns, kas izcīnīja uzvaru kopvērtējumā. Otrajā vietā palika nākamais lielmeistars Igors Ļucko, kas no uzvarētāja atpalika par puspunktu. Trešo un ceturto vietu dalīja Vlads Šuļmans un Oļegs Krivonosovs, bet pēdējās ceļazīmes uz finālu ieguva Guntars Antoms un Valērijs Žuravļovs.

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta 1. līgas turnīra tabula
:

## Literatūra
* Žurnāls "Šahs", Rīga, Nr. 11, 1983.

## Skatīt arī
* 1983. gada Latvijas šaha čempionāts
1984. gada Latvijas čempionāta šahā 1. līga

**1984. gada Latvijas šaha čempionāta 1. līga** - Latvijas PSR 41. šaha čempionāta vīriešiem 1. līga.

## Turnīra gaita
Ceturtais 1. līgas turnīrs notika no 2. līdz 20. februārim 1984. gadā Rīgā. Turnīrā piedalījās 4 dalībnieki no iepriekšējā gada Latvijas PSR šaha čempionāta fināla (augstākās līgas), 9 dalībnieki no čempionāta atlases turnīra un 1 dalībnieks no Latvijas PSR skolēnu čempionāta. Latvijas PSR čempionāta finālā iekļuva 1.-6. vietas ieguvēji. Turnīrā pirmo un otro vietu dalīja pieredzējušais meistars Valērijs Žuravļovs un Oļegs Krivonosovs, kuriem izdevās turnīra distanci veikt bez zaudējumiem. Trešo un ceturto vietu dalīja Vidvuds Ozoliņš un meistars Juzefs Petkēvičs, bet pēdējās ceļazīmes uz finālu ieguva Igors Ļucko un Igors Sakovičs.

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta 1. līgas turnīra tabula
:

## Atsauces

## Literatūra
* Žurnāls "Šahs", Rīga, Nr. 12, 1984.

## Skatīt arī
* 1984. gada Latvijas šaha čempionāts
Aga (Klāņu-Būšnieku kanāla pieteka)

**Aga** ir Klāņu-Būšnieku kanāla kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Popes. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Klāņu-Būšnieku kanālā uz ziemeļiem no Ogsila.

Upi nešķērso valsts autoceļi. Upes krastos atrodas Ogsils.

## Atsauces
Guģenieku valks

**Guģenieku valks** (arī **Varždūka**, **Vežupe**, **Vēždūkupe**, **Vēžupe**, **Zūrupe**, lejtecē - **Varžupe**) ir Rindas kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Tek austrumu virzienā. Ietek Rindā pie Guģemieku mājām, lejpus Spiņņiem. 

Upi šķērso valsts autoceļš V1312 (Oliņi–Vēde).

## Atsauces
Energijos Skirstymo Operatorius

***AB Energijos skirstymo operatorius*** (***ESO***) ir Lietuvas enerģētikas uzņēmums. Tas nodarbojas ar dabasgāzes izplatīšanu un elektroenerģijas piegādi un izplatīšanu. Uzņēmums ir dibināts 2015. gadā, *[[Lietuvos dujos]]* apvienojoties ar *LESTO*. Tā galvenais birojs atrodas Viļņā.

Uzņēmuma lielākais īpašnieks ir Lietuvas valstij piederošs uzņēmums *[[Ignitis grupė|AB Ignitis grupė]]* (97,66 %).

## Vēsture
Uzņēmums ***AB Energijos Skirstymo Operatorius*** (*ESO*) tika dibināts 2015. gada 11. decembrī. 2016. gada 1. janvārī tajā iekļāva dabasgāzes uzņēmumu *[[Lietuvos Dujos|AB Lietuvos Dujos]]* un elektrības sadales tīkla operatoru *AB LESTO*. Kapitāldaļu sadalījums jaunajā uzņēmumā starp bijušajiem *Lietuvos Dujos* un *LESTO* akcionāriem bija šāds: 26,276942 : 73,723058. Par vienu *LESTO* akciju saņēma 1,09206846 *ESO* kapitāldaļas, bet par vienu *Lietuvos Dujos* akciju saņēma 0,80871354 *ESO* kapitāldaļas.

2019. gada 11. novembrī tika paziņots, ka tiek plānota *[[Ignitis grupė]]* meitas uzņēmumu *[[Ignitis gamyba]]* un *Energijos Skirstymo Operatorius* akciju kotēšanas pārtraukšana Viļņas biržā, šo nodomu pamatojot ar akciju zemo likviditāti.
2020. gada 18. maijā *Ignitis grupė* īpašumā bija 97,66 % *ESO* akciju, un tika sākta *ESO* akciju obligātā izsole, *Ignitis grupė* maksājot par vienu akciju 0,880 eiro.
Jūlijā tika pabeigta *Energijos skirstymo operatorius* un *Ignitis gamyba* akciju kotēšanas pārtraukšana *[[Nasdaq Vilnius]]* biržā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Energijos skirstymo operatorius
Annvalks

**Annvalks** (arī **Anvalks**) ir Rendas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Tek dienvidu virzienā. Ietek Rendā (šajā posmā sauktu Zviede) augšpus Zviedu mājām. Upi nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Ziemciems

**Ziemciems** ir ciems Dienvidkurzemes novada Kazdangas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 2 km no pagasta centra Kazdangas, 49 km no novada centra Grobiņas un 172 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P117 (Skrunda — Aizpute). Veidojusies ap vēsturisko Ziemciema (*Seemzeem*) pusmuižu.

## Atsauces
Jaunmuiža (Popes pagasts)

**Jaunmuiža** ir ciems Ventspils novada Popes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3,8 km no pagasta centra Popes, 24,4 km no novada centra Ventspils un 173,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1315 (Pope–Rēdnieki), netālu no Rindas upes. Veidojusies ap Jaunmuižas (*Neuhof*) pusmuižu.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Mellužu prospekts

**Mellužu prospekts** ir pilsētas nozīmes maģistrālā iela Jūrmalā, kas atrodas Mellužu apkaimē. Mellužu prospekts sākas krustojumā ar Upes ielu un beidzas krustojumā ar Valtera prospektu, kur tālāk turpinās kā Asaru prospekts, bet krustojumā, kur sākas Mellužu prospekts, uz Pumpuru pusi tas turpinās kā Dubultu prospekts. Kopējais ielas garums ir 2090 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Mellužu prospektā satiksmes kustība notiek divās joslās. Ielai ir vienvirziena posms no Upes ielas līdz Strēlnieku prospektam.

Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve, daudzas ēkas ir iekļautas ievērojamo celtņu sarakstā.

## Ielu savienojumi
Mellužu prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Dubultu prospekts (Ielas turpinājums Pumpuru virzienā)
* Upes iela
* Otīlijas iela
* Peldu iela (T veida krustojums)
* Mūzikas iela (T veida krustojums)
* Kalēju iela
* Mazā Kāpu iela (T veida krustojums)
* Strēlnieku prospekts (T veida krustojums)
* Dārzu iela
* Puķu iela
* Baložu iela (T veida krustojums)
* Grāvju iela (T veida krustojums)
* Strazdu iela (T veida krustojums)
* Žubītes iela
* Kanālu iela
* Mežsargu iela
* Kadiķu iela (T veida krustojums)
* Silu iela
* Sūnu iela
* Stūrmaņu iela (T veida krustojums)
* Bērzu iela (T veida krustojums)
* Ozolu iela
* Pumpuru iela (T veida krustojums)
* Priežu iela (T veida krustojums)
* Andreja iela (T veida krustojums)
* Marijas iela (T veida krustojums)
* Selgas iela (T veida krustojums)
* Valtera prospekts (T veida krustojums)
* Asaru prospekts (Ielas turpinājums Asaru virzienā)

## Objekti
* **Mellužu prospektā 6** atrodas Mellužu estrāde.
* **Mellužu prospektā 40** atrodas veikals ELVI.
* **Mellužu prospektā 42 k-3** atrodas Mellužu pasts.
* **Mellužu prospektā 83** atrodas Jūrmalas pilsētas Labklājības pārvalde.

## Sabiedriskais transports
Pa Mellužu prospektu kursē 4. autobuss, kā arī 10., 10a., 11. mikroautobuss.

## Atsauces
Mora sāls

**Mora sāls** jeb **amonija dzelzs(II) sulfāts** ((NH4)2Fe(SO4)2·6H2O) ir amonija un divvērtīgās dzelzs sērskābes sāls kristālhidrāts — amonija sulfāta un dzelzs(II) sulfāta dubultsāls. Mora sāls ir paramagnētiski, gaiši zilganzaļi, monoklīni kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Līdzīgi citiem dzelzs(II) sāļiem, Mora sāls šķīdums ir zaļgans oktaedriskā akvokompleksa [Fe(H2O)6]2+ veidošanās dēļ. Atšķirībā no daudziem citiem kristālhidrātiem, šis sāls gaisā ir stabils.

Mora sāls pieder pie šenītiem jeb Tutona sāļiem, kas ir vielas ar vispārīgo formulu M2I MII(SO4)2·6H2O.

## Vēsture
Viela nosaukta vācu ķīmiķa un farmaceita Kārļa Frīdriha Mora (*Karl-Friedrich Mohr*) vārdā (ķīmiķis atklāja šo sāli 1852. gadā). Kārlis Frīdrihs Mors devis lielu ieguldījumu titrēšanas metožu attīstībā, tai skaitā, izmantojot Mora sāli.

## Iegūšana
thumb|left|200px|Mora sāls kristāli
Mora sāli iegūst, salejot kopā siltus koncentrētus dzelzs(II) sulfāta un amonija sulfāta šķīdumus. Pēc sajaukšanas tos nedaudz paskābina ar sērskābi un maisot atdzesē. Izkritušos smalkos kristālus atdala no šķīduma Bihnera piltuvē un mazgā ar 50% etilspirtu. Pēc tam žāvē vēsā vietā, kamēr kristāli pārstāj pielipt stikla nūjiņai.

## Izmantošana
Mora sāli izmanto medicīnā un farmaceitikā dzelzi saturošu medikamentu sastāvā, kā arī urobilīna noteikšanai. Lieto ķīmijas laboratorijās kā parocīgu dzelzs(II) preparātu kālija permanganāta šķīdumu koncentrācijas noteikšanai, kā arī hroma un vanādija koncentrāciju noteikšanai etilspirta un ētera šķīdumos (šeit tiek izmantota dzelzs(II) jona īpašība viegli oksidēties par dzelzs(III) jonu). Ar Mora sāls koncentrētu šķīdumu piesūcina koksni tās aizsardzībai pret trūdēšanu. Mora sāli izmanto speciālā ierīcē — Frikes dozimetrā — lielu gamma starojuma dozu mērīšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mora sāls kristāla izaudzēšana (video)
* Mora sāls iegūšana (video)
Klāņu-Būšnieku kanāls

**Klāņu-Būšnieku kanāls** (arī **Klaņu-Būšnieku kanāls**) ir Ventas labā krasta pieteka Ventspils novadā un Ventspilī.

Kanāls izrakts no 1929. līdz 1931. gadam. Izteka no Klāņezera. Tek rietumu virzienā. Ietek Būšnieku ezerā pie Būšniekiem.

Kanāla lielākā pieteka — Aga. Savienots ar Platenes kanālu.

Kanālu šķērso valsts autoceļi P124 (Ventspils—Kolka) un P77 (Ventspils—Dundaga). Kanāla krastos atrodas Būšnieki.

## Attēlu galerija

Sakkanals25042020.jpg|Kanāla sākums no Klāņezera
Bebri kl1.jpg|Bebra mājoklis Klāņu-Būšnieku kanālā
Bebri kl2.jpg|Bebra mājoklis Klāņu-Būšnieku kanālā


## Atsauces
Kārlis Irbe (politiķis)

**Kārlis Irbe** ( — ) bija Latvijas luterāņu garīdznieks un politiķis. Bijis Satversmes sapulces un 1. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Kārlis Irbe piedzima  Šķēdes muižā rentnieku Ernesta un Annas ģimenē. Mācījies Naudītes pagasta skolā un Jelgavas ģimnāzijā, kuru absolvēja ar Uzslavas rakstu. Pēc tam studēja teoloģiju Tartu Universitātē, zināšanas papildināja Berlīnes un Leipcigas universitātēs.

Kārlis Irbe mācītāja kandidāta gadu kalpoja Jelgavā pie mācītāja Jāņa Reinharda, ordinēts Jelgavā . Viņa ordinācija notika latviešu valodā, kaut arī tolaik luterāņu mācītāju ordinācijas parasti notika vācu valodā. 1911. gadā Kurzemes konsistorija nosūtīja Irbi uz Strūžānu draudzi Latgalē. 1913. gadā Irbes vadībā tika uzsākta Balvu luterāņu baznīcas celtniecība. Tā tika iesvētīta 1915. gada maijā. Balvu luterāņu baznīcā ir uzstādīta piemiņas plāksne Kārlim Irbem. 1918. gadā Irbe īslaicīgi nonāca Rīgā, kur kalpoja Sv. Trīsvienības draudzē. No 1922. gada līdz 1936. gada decembrim Irbe bija par Latgales iecirkņa prāvests ar uzdevumu rūpēties par latviešu luterāņu draudžu izveidošanu Latgalē.

1920. gadā ievēlēts Satversmes sapulcē, kurā strādāja līdz 1922. gadam. No 1922. līdz 1925. gadam bija Saeimas deputāts. Pārstāvējis Kristīgo nacionālo savienību. Kandidējis arī 2. Saeimas vēlēšanās 1925. gadā un 4. Saeimas vēlēšanās 1931. gadā.

Pēc Otrā pasaules kara pret Irbi kā pret garīdznieku tika veiktas represijas.  viņš tika arestēts un pusotru gadu pavadīja t.s. «Stūra mājā». Viņš tika notiesāts uz 10 gadiem un izsūtīts uz Karagandu. 1949. gada martā uz Krieviju tika izsūtīta Irbes ģimene — sieva Erna un dēli Jānis un Paulis. 1955. gadā, izbeidzoties ieslodzījuma termiņam, Kārlis Irbe nonāca pie ģimenes Amūras apgabala Blagoveščenskā. 1956. gadā Irbe un viņa jaunākais dēls Paulis atgriezās Latvijā. Vēlāk atgriezās arī sieva Erna un dēls Jānis.

Mūža pēdējos gadus Irbe pavadīja, kalpojot Rīgas Sv. Trīsvienības draudzē. Kārlis Irbe nomira  un tika apbedīts Sv. Trīsvienības draudzes kapsētā blakus baznīcai. Ģimene vēlējās viņu apbedīt Meža kapos līdzās radiniekam, mācītājam Kārlim Irbem, taču nesaņēma atļauju.

## Atsauces