open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Čūska (albums)

***Čūska*** ir Ingus Baušķenieka sestais soloalbums, izdots 2011. gada aprīlī kompānijā "Ingus Baušķenieka ieraksti".

## Albuma veidošana
Visu dziesmu teksta un mūzikas autors ir pats Baušķenieks, viņš arī ierakstījis visu albumu. Ieraksts tapis laika posmā no 2005. līdz 2010. gadam, albums miksēts 2011. gada janvārī un februārī. Dziesmā "Zibens aptumsums" bungas iespēlējis Imants Vovers. Albuma vāka dizainu veidojusi Lindes jaunkundze, priekšējā vāka foto — Oskars Lekuns.

Dziesmai "Mēness klajumā", izmanotojot diska noformējuma zīmējumus, veidots video, režisors Kristians Mednis.

Dziesma "Zibens aptumsums" izdota kā radiosingls 2009. gadā (88. vieta Radio NABA 2009. gada Top 100). 2011. gadā dziesma "Suņu karnevāls" "Latvian Airplay Top" pakāpās līdz 43. vietai.

Kritiķis Jānis Žilde novērtē albumu ar 3.5 punktiem no 5, rakstot: "Kopumā klasisks Baušķenieka ieraksts, kuram, manuprāt, pietrūkst kādu divu melodisku, nesošu, nosacīti radiodraudzīgu skaņdarbu, kā "Čības" vai "Zvēri nāk"."

Albums tika nominēts Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai nominācijā "Labākais alternatīvās mūzikas albums".

## Dziesmu saraksts
# "Čūska" — 7:34
# "Tavs smaids" — 4:24
# "Suņu karnevāls" — 5:03
# "Viedais tukšums" — 4:54
# "Tu spokojies man" — 4:34
# "Acīm ciet" — 3:58
# "Sniegs" — 4:18
# "Krokodilu deja" (instrumentāls) — 4:19
# "Mēness klajumā (Abari gani)" — 4:29
# "Zibens aptumsums" — 5:39

## Atsauces
Valeriāns Zubovs

**Valeriāns Zubovs** (, 1771—1804) bija Krievijas impērijas armijas ģenerālleitnants, grāfs, Rundāles pils īpašnieks (1795—1804). 

Rundāles pili mantojis 1795. gadā pēc ķeizarienes Katrīnas II rīkojuma, kuras pēdējais favorīts bija viņa vecākais brālis Platons Zubovs: 

Koscjuško sacelšanās apspiešanas laikā Zubovs bija zaudējis kāju. 1796. gadā ķeizariene viņu bagātīgi apdāvināja un iecēla par Krievijas armijas virspavēlnieku karā pret Persiju. Karagājienu pārtrauca pēc Katrīnas II nāves, Zubovs pārcēlās uz Rundāli, kur nodzīvoja līdz 1804. gadam, rīkoja lielas svinības un mira 32 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Биография Валериана Зубова'' (1771—1804)
* ''Гельбиг Г.'' фон. Русские избранники / Пер. В.А. Бильбасова. - М.: Военная книга, 1999. - 310 с.
* ''Зубов В.А.'' Письмо к князю П.А. Зубову. 1796 г. / Сообщ. П.К. Щебальский // Русский архив, 1873. - Кн. 2. - Вып. 5. - Стб. 876-879.
* ''Массон К.'' Мемуары Массона о России. / Извлечения / Пер. П. Степановой // Голос минувшего, 1916. - № 4. - С. 157-171., № 5-6. - С. 157-180., № 7-8. - С. 341-354., № 10. - С. 23-44.
* '' Хрисанф Неопатрасский.'' Объяснение Греческаго митрополита Хрисанфа Неопатрасскаго, поданное в 1795-м году князю Зубову для соoбpaжeний графа Валериана Зубова перед походом его в Персию / Сообщ. Н.Ф. Самарин // Русский архив, 1875. - Кн. 2. - Вып. 5. - Стб. 863-876.
* Spoku stāsts par Zubovu
Ozoli (nozīmju atdalīšana)

**Ozoli** var būt:
* Ozoli — koki, dižskābaržu dzimtas ģints
* Ozoli — apdzīvota vieta Bebru pagastā
* Ozoli — apdzīvota vieta Brīvzemnieku pagastā
* Ozoli — apdzīvota vieta Kalētu pagastā
* Ozoli — apdzīvota vieta Liezēres pagastā
* Ozoli — apdzīvota vieta Rendas pagastā
* Ozoli — apdzīvota vieta Rušonas pagastā
* Ozoli — apdzīvota vieta Upmalas pagastā
* Ozoli — dzelzceļa stacija bijušajā līnijā Ainaži—Smiltene
* Ozoli — Lubānas pilsētas daļa

* Lauberes agrākais nosaukums
* Sidrabiņu agrākais nosaukums

## Skatīt arī
* Ozols
* Ozoliņi
Nihilisms

**Nihilisms** (no  — ‘nekas’) ir filozofiska doktrīna, kuras pamatā ir negatīva attieksme pret vispārpieņemtajām morāles normām, sabiedrības tikumiskajām vērtībām, koncepciju, dzīves veidu, tā visa noliegums. Ir vairāki nihilisma veidi. Visbiežāk ar nihilismu tiek saprasts eksistenciālais nihilisms, kam raksturīgs pasaules uzskats, ka dzīve ir bezjēdzīga un bezvērtīga.

Nihilisma koncepcijas radās 19. gadsimtā. Būtiska nozīme nihilisma izveidošanās procesā bija tā laika filozofu, it īpaši Sērena Kirkegora un Frīdriha Nīčes, darbībai.

Ir bijušas dažādas nihilistu nostājas, tostarp, ka cilvēciskās vērtības ir nepamatotas, ka dzīvei nav jēgas, ka zināšanas nav iespējamas vai ka kāda vienību kopa neeksistē vai ir bezjēdzīga.

## Ārējās saites
* ''Internet Encyclopedia of Philosophy'': ''Nihilism''
Skujetnieki

**Skujetnieki** () ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā.

2011. gada 12. augusta vakarā Skujetniekos tika novērots virpuļviesulis, kas ciemam nodarīja lielus postījumus.

1897. gadā ciemā bija 24 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Melnā driģene

**Melnā driģene** () ir viengadīgs vai daudzgadīgs nakteņu dzimtas lakstaugs. Tā sākotnējais izplatības areāls bija Eirāzijā, tomēr mūsdienās augs ir izplatīts visā pasaulē. Ziemeļeiropā un Latvijā reti.

Melnās driģenes stublājs ir stāvs, tā garums var sasniegt metru. Lapas pie stublāja izkārtotas pamīšus, ap 10 centimetriem garas. Augs zied no jūnija līdz oktobrim. Ziedu ir daudz, to vainagi var sasniegt gandrīz 4 centimetru garumu.

Augs visbiežāk ir sastopams dažādās sētmalēs un nezālienēs.

## Pielietojums
Melno driģeni izmanto kā ārstniecības augu, kas lielā daudzumā var būt ļoti indīgs. Augu lieto ne tikai tradicionālajā medicīnā. Mūsdienās vairākās Eiropas valstīs un Indijā melno driģeni audzē un izmanto farmakoloģiskos preperātos.

Visas auga daļas satur alkaloīdus un glikozīdus, tai skaitā sēklas. Auga galvenie psihoaktīvie alkaloīdi ir hiosciamīns un skopolamīns. Kopējais alkaloīdu daudzums svārstās no 0,03% līdz 0,28%.

Melno driģeni izmanto gan ārēji, gan mazos daudzumos iekšķīgi pie dažādām slimībām, tai skaitā reimatismu, zobu sāpēm, astmu, klepu un nervu sistēmas traucējumiem. Tas ir spazmolītisks un sāpes mazinošs līdzeklis. Dažkārt driģeni izmanto arī kā vīraku, alus un vīna piedevu.

Lielā daudzumā rada intoksikāciju ar halucinācijām, sausumu mutē, pietvīkušu ādu, nemieru, vājumu un paplašinātām acu zīlītēm. Pārdozēšanas gadījumā var iestāties samaņas zudums, delīrijs, krampji un nāve.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Informācija par augu internetenciklopēdijā ''Latvijas daba''
Audriņi

**Audriņi** (arī **Audreņi**; ) ir ciems Rēzeknes novada Audriņu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies Liužankas krastos pie autoceļa P36  no novada centra Rēzeknē un  no Rīgas.

Audriņos atrodas pagasta pārvalde, pamatskola ( no 1970. līdz 2010. gadam vidusskola), kultūras nams bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, pasts.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 30 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Vēsture

Otrā pasaules kara laikā ciems tika tīši nodedzināts, bet pēc kara atjaunots ar galvenokārt vairākstāvu ķieģeļu apbūvi. Padomju laikā bija kolhoza "Audriņi" centrs. Iedzīvotāju skaits pieaudzis no 164 1965. gadā un 275 1970. gadā līdz 448 2020. gadā.

### Audriņu traģēdija

Audriņu ciems izveidojies bijušās Rēzeknes apriņķa Makašēnu pagasta Audriņu sādžas vietā, ko 1942. gada janvārī vācu armijas soda operācijas laikā nodedzināja, atriebjoties par no gūsta izbēgušo sarkanarmiešu slēpšanu un to izveidotās partizānu grupas darbību. Sādžas iedzīvotājus ieslodzīja Rēzeknes cietumā, bet pēc tam ap 170 no viņiem nošāva Ančupānu kalnos. 30 vīriešus publiski nošāva pie Rēzeknes cietuma sienas. Izglābās tikai viens cilvēks.

Traģisko notikumu atcerei 1973. gadā ciemā atklāta "Audriņu ciema iedzīvotāju piemiņas vieta", kas ir valsts nozīmes vēstures piemineklis.

Ik gadu 4. janvārī notiek Audriņu traģēdijas piemiņai veltīti pasākumi. 2012. gada janvārī Rēzeknes novada pašvaldība sadarbībā ar Audriņu pagasta pārvaldi rīkoja plašāku pasākumu ar ziedu nolikšanu, atklāto vēstures mācību stundu un izstādes apmeklēšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Audriņu pagasta mājaslapa 
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Pīters Zēmanis

**Pīters Zēmanis** (,  — ) bija nīderlandiešu fiziķis. Par 1896. gadā atklāto Zēmaņa efektu 1902. gadā kopā ar Hendriku Lorencu saņēmis Nobela prēmiju fizikā.

Dzimis garīdznieka ģimenē. Akadēmisko izglītību ieguvis 1890. gadā Leidenes Universitātē, kur darbojies Heikes Kamerlinga-Onesa un Hendrika Lorenca vadībā. Pēc tam kā docētājs 1897. gadā uzsācis darbu Amsterdamas Universitātē, kur 1900. kļuvis par profesoru, bet no 1908. gada vadījis Fizikas institūtu.

1896. gadā pēc H. Lorenca lūguma Zēmanis, kura zinātniskie pētījumi saistījās ar optiku un atomspektroskopiju, veica izpēti par to, kā magnētiskais lauks ietekmē starojumu. Šī pētījuma rezultātā noskaidrojās, ka, ievietojot gaismas avotu magnētiskajā laukā, noris izstarotās gaismas spektrāllīniju sašķelšanās, kas vēlāk kļuva pazīstama kā Zēmaņa efekts. Par šo atklājumu abi zinātnieki 1902. gadā saņēma Nobela prēmiju fizikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pītera Zēmana biogrāfija Nobela prēmijas oficiālajā mājaslapā
Sece

**Sece** ir ciems Aizkraukles novada Seces pagastā, pagasta centrs. Ciems izvietojies Secenes upes krastā pie autoceļa P76  no novada centra Aizkraukles un  no Rīgas. Secē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, luterāņu baznīca.

## Vēsture
thumb|left|Šteinfeldes muižas kungu māja (Vācijas armijas virsnieku kazino, 1918)
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušajām Šteinfeldes jeb Šīriņu muižas (*Gut Steinfeld*) un Seces mācītājmuižas (*Pastorat Setzen*). 1650. gadā te bijis darvas ceplis. Par lielāku apdzīvoto vietu izaugusi pēckara gados kā padomju saimniecības «Sece» centrālais ciemats. 

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Zaķis

**Zaķis** var būt:

* zaķi — zaķu dzimtas ģints;
* zaķu dzimta — zaķveidīgo kārtas dzimta;
* zaķis — bezbiļetnieks;
* Zaķis — zvaigznājs;
* Zaķis — latviešu cilmes uzvārds.
Lauce

**Lauce** (arī **Laucese**, **Laucesīte**, agrāk **Sece**, *Sezze*) ir Daugavas kreisā krasta pieteka Aizkraukles novadā. Sākas purvainā apvidū Sēlijas paugurvalnī austrumos no Mazsunākstes. Tek ziemeļrietumu virzienā pa Taurkalnes līdzenumu, vidustecē un lejtecē — pa Lauces ieleju paralēli Daugavai. Ietek Daugavā lejpus Pļaviņu HES. Upes augštece līdz Jelgavas—Krustpils dzelzceļam regulēta, uz tās izbūvēti vairāki dīķi. Lielākās pietekas ir Kazupīte, Secene (labās), Ellīte (kreisā). Upi šķērso Jelgavas—Krustpils dzelzceļš un autoceļš P76. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Sunākste un Sērene.

## Atsauces
Šostakoviča 10. simfonija

**[[Dmitrijs Šostakovičs|Dmitrija Šostakoviča]] 10. simfonija E minorā** (Op. 93) ir simfonija orķestrim, kas pirmatskaņota , neilgi pēc Josifa Staļina nāves. Simfoniju pirmatskaņoja Ļeņingradas filharmonijas orķestris Jevgeņija Mravinska vadībā.

Nav precīzu datu par simfonijas sacerēšanas laiku. Spriežot pēc Šostakoviča vēstulēm, simfonija varētu būt komponēta laikā no 1953. gada jūlija līdz oktobrim. Tatjana Nikolajeva ir izteikusies, ka tā tika pabeigta 1951. gadā. Daži simfonijas uzmetumi ir datēti pat ar 1946. gadu.

## Forma
Simfonijai ir četras daļas. Tās garums ir aptuveni 53 minūtes.
# *Moderato*
# *Allegro*
# *Allegretto*
# *Andante* - *Allegro*

## Izcili ieraksti
2015. gadā ierakstu kompānija *Deutsche Grammophon* izdeva Andra Nelsona vadītā Bostonas Simfoniskā orķestra ierakstu "Shostakovich: Under Stalin's Shadow - Symphony No. 10", kas dzīvajā izpildījumā bija ieskaņots Bostonas simfoniskajā zālē.
Par šo tika piešķirta Grammy balva nominācijā 2015. gada Labākais orķestra sniegums.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Informācija par Šostakoviča desmito simfoniju
Staļģene

thumb|right|Staļģenes muiža
**Staļģene** ir ciems Jelgavas novada Jaunsvirlaukas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Lielupes kreisajā krastā pie autoceļa P94  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Staļģenes muižas (*Stalgen*) centra, izaugusi pēckara gados kā kopsaimniecības «Staļģene» ciemats. Staļģenē atrodas pagasta pārvalde, vidusskola, tautas nams, bibliotēka, pasts, aptieka, novadpētniecības muzejs.

Staļģenes muižā 1812. gada kara laikā atradās Francijas maršala Žaka Makdonalda štābs.

Staļģenē atrodas Latvijā patlaban vienīgā iesala ražotne, kooperatīva „Latraps” 2012. gadā uzceltā iesalnīca, kas 2012. un 2013. gadā saražoja aptuveni 5 tonnas iesala, bet 2014. gadā apjomu jau divkāršoja — līdz 10 tonnām iesala, galvenokārt specializējoties tieši gaišā miežu iesala ražošanā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Racionalitāte

**Racionalitāte** ir izpratnes veids par lietu būtību pēc to nozīmes un atbilstības noteiktām, cilvēka prāta normētām likumsakarībām. Tas ir veids, kā cilvēki nonāk pie secinājumiem, apsverot lietas pārdomāti. Par racionalitāti uzskata ne vien lietu un domas jēgpilnību, bet arī to piemērotību un atbilstību mērķa sasniegšanai/problēmas atrisināšanai. Racionalitātei pretēju stāvokli dēvē par iracionalitāti.

Termins *racionalitāte* ir izmantots dažādās zinātnes nozarēs ar samērā atšķirīgu nozīmi. To pārsvarā izmanto filozofijā, ekonomikā, socioloģijā, psiholoģijā, politoloģijā, matemātikā. 

## Skatīt arī
* Racionālisms
Frodi

thumb|200px|1514. gadā Parīzē drukātā varianta ''Danorum Regum heroumque Historia ...'' titullapa.

**Frodi** vai **Frodo** (, vikingu: *Fróði*) bija viens no teiksmainajiem dāņu vikingu ķēniņiem, kura piedzīvojumus savā hronikā *[[Gesta Danorum]]* 12. gadsimta beigās aprakstījis Saksis Gramatiķis. Teiksmā par Frodi vēstīts par dāņu vikinga Frodi teiksmainiem sirojumiem uz kuršu un rūsu (*Ruteni*) zemi.

Uzskata, ka hronists šī varoņa tēla radīšanai izmantojis daudz senākas sāgas un senāku autoru manuskriptus, kuros aprakstītie notikumi notikuši ap 866.-894. gadu, kad no arheoloģiskajiem izrakumiem ir zināms par dāņu vikingu iebrukumiem Kursā un Daugavas baseinā. 

## Teiksmas atstāsts
Frodi ir dāņu vikingu ķēniņa Hadinga dēls. Pēc tēva nāves kļūstot par valdnieku, ķēniņš Frodi nolemt papildināt ķēniņvalsts bagātību un dodas karagājienā uz Austrumu zemēm. Ar kara viltības palīdzību viņš cīnījās ar kuršu ķēniņu Dorno (*Curetum rex Dorno*) un rūsu valdnieku Tranonu (*Trannones, Rutenae gentis tyrannus*). 

Mājupceļā Frodi appludināja rūsu pilsētu Rotalu (*urbs Rotala*) kādas lielas upes krastā, pēc tam devās uz Polocku (*urbs paltisca*). Lai apmānītu Polockas valdnieku, kura pili viņš nespēj ieņemt ar kauju, Frodi noslēpjas nomaļā vietā un liek izplatīt ziņas, ka viņš ir miris. Tie veikt apbedīšanas ceremonija un viņa šķietamajā kapa vietā uzbērts kurgāns. Kad Polockas ķēniņš Vespasijs (*rex urbis Vespasius*) rīko svinības par godu uzvarai, Frodi ar vikingiem ielaužas pilsētā un nogalina tās ķēniņu.(Saxo, lib. II, cap. I:7)

Šo uzvaru iedvesmots Frodi devās karagājienā uz Austrumu lielvalsti (*Orientis imperium*) un uzbruka Anduana (*Andwanus*) pilsētai, kurai reiz jau bija uzbrucis viņa tēvs Hadings. Redzot, ka nespēs nosargāt pilsētu, Anduans sakrāva savas bagātības uz kuģa un nogremdēja to. Frodi bildināja ķēniņa meitu un noslēdza savienību ar Anduana valsti, dāvājot tai brīvību. 

Pēc viņā atgriešanās Dānijā sākas nemieri un Frodi atkal dodas jaunā sirojumā uz Londonas vai Lunas (*Lundonia*) pilsētu. Kritis karā ar zviedru ķēniņu.

## Atsauces
* H. R. Ellis Davidson (ed.) and Peter Fisher (tr.) (1999). *Saxo Grammaticus : The History of the Danes : Books I-IX*. Bury St Edmunds: St Edmundsbury Press. . First published 1979-1980.
* Elton, Oliver (tr.) (1905). *The Nine Books of the Danish History of Saxo Grammaticus*. New York: Norroena Society. Available online
* Olrik, J. and H. Ræder (1931). *Saxo Grammaticus : Gesta Danorum*. Available online

## Ārējās saites
Emīls Krēpelins

**Emīls Krēpelins** (; dzimis , miris ) bija vācu psihiatrs. Krēpelins tiek uzskatīts par mūsdienu modernās psihiatrijas un psihofarmakoloģijas pamatlicēju. Viņš uzskatīja, ka visu psihiatrisku saslimšanu pamatā ir bioloģiskas vai ģenētiskas disfunkcijas. Krēpelinam ir īpaša nozīme tādu garīgu slimību kā šizofrēnijas, bipolāru afektīvu traucējumu un *[[dementia praecox]]* pētniecībā. Makša Planka psihiatrijas institūta Minhenē dibinātājs.

Krēpelina teorijas, neskatoties uz Zigmunda Freida psihodinamikas teorijas attīstību un kritiku pēc vēlākās psihiatrijas attīstības veidotiem precizējumiem, mūsdienās joprojām ir ļoti pieprasītas un izmantotas.

## Ārējās saites
Dievišķā salvija

**Dievišķā salvija** (*Salvia divinorum*) ir psihotrops salvijas ģints augs, ko izmanto kā halucinogēnu. Tā dabiskā izplatības vieta ir Meksikas lietus meži, kur tas aug ēnainās un mitrās vietās. Dievišķā salvija bieži pārsniedz metra garumu, tai ir lielas lapas un balti ziedi ar violetām kauslapām. Auga sēklas nogatavojas reti, tas pārsvarā vairojas veģetatīvi.

## Ķīmiskais sastāvs
*Salvia divinorum* lapas satur salvinorīnu A un salvinorīnu B (galvenais komponents ir salvinorīns A). Salvinorīnus sauc arī par divinorīniem. Salvija satur loliolīdu un citas vēl neidentificētas vielas. Salvinorīni nepieder pie alkaloīdiem, bet ir diterpēni (precīzāk — diterpenoīdi).

## Psihotropās īpašības
### Lietošana
Dievišķo salviju cilvēki izmanto tās psihotropo īpašību dēļ. Augs ir nozīmīga Meksikas pamatiedzīvotāju mazateku kultūras sastāvdaļa, kur to līdzās citiem augiem un sēnēm šamaņi izmanto savos rituālos. Dievišķā salvija tiek izmantota dziedniecībā, nākotnes pareģošanai, garu piesaukšanai. Mazās devās to izmanto kā diurētisku (urīnu izdalošu) līdzekli un lai ārstētu dažādas vieglas slimības. Tie izmanto vienīgi svaigas dievišķās salvijas lapas, lai gan Rietumu pasaulē ir dažādi citi veidi, kā no dievišķās salvijas panākt lielāku efektu. Auga aktīvā viela ir salvinorīns A. Uzņemot 100—200 mg salvinorīna A, var iegūt spēcīgas apziņas stāvokļa izmaiņas.

Augs galvenokārt tiek uzņemts tinktūras veidā, vai arī to smēķējot vai košļājot. Apēšana nedod rezultātu, jo gremošanas orgānu sistēma salvinorīnu A dezaktivē.

### Iedarbība
Dievišķās salvijas iedarbība var būt dažāda un individuāla. Galvenokārt tā ir meditatīva un, atšķirībā, piemēram, no marihuānas, nav koncentrēta uz sociāli interaktīvu uzvedību. Tā arī mēdz būt daudz spēcīgāka par marihuānu un liela daļa lietotāju to uzskata par ļoti nepatīkamu un atkārtoti dievišķo salviju nemēģina. Galvenie dievišķās salvijas izraisītie efekti ir:
* vizuālas halucinācijas,
* taustes un ķermeņa kustēšanās halucinācijas,
* saplūšana ar apkārtējo telpu un priekšmetiem,
* realitāšu vienlaicīgums,
* nekontrolējami smiekli,
* apziņas zudums,
* bailes, terors un panika.

## Legalitāte
thumb|200px|right|Veikalos nopērkams dievišķās salvijas ekstrakts
Augs lielākajā daļā pasaules valstu ir legāls. Arī aptuveni pusē Eiropas Savienības valstu augs ir legāls. Latvijā kopš 2009. gada auga pārdošana un lietošana ir aizliegta. Tas ir iekļauts kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru I sarakstā (aizliegtās sevišķi bīstamās narkotiskās vielas, tām pielīdzinātās psihotropās vielas un augi).

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Calea ternifolia

***Calea ternifolia*** (zināms arī kā ***Calea zacatechichi*** un **sapņu zāle**) ir asteru dzimtas ārstniecības augs, ko izmanto sapņu stimulēšanai un apzinātās sapņošanas ierosināšanai. Tā dabiskās izplatības areāls ir no Meksikas dienvidiem līdz Kostarikas ziemeļiem. Augs pārsvarā vairojas veģetatīvi. Vairošanās ar sēklām arī ir iespējama, tomēr nav tik efektīva. Aug vairākus gadus, veidojot līdz 2 metriem augstu krūmu. Ziedi ir balti, veido mazus ķekarus.

## Psihotropās īpašības
### Lietošana
*Calea ternifolia* izmanto Meksikas Oahakas štata čontalu tautas dziednieki nākotnes pareģošanai sapņu stāvoklī. Tāpat arī čontalu tautas medicīnā to izmanto kā ārstniecības augu gremošanas orgānu sistēmas darbības uzlabošanai.

*Calea ternifolia* Rietumu pasaulē ir sākts izmantot salīdzinoši nesen. Tas galvenokārt tiek uzņemts smēķējot, tējas, kapsulu vai tinktūras veidā. Devas parasti ir salīdzinoši lielas, pārsniedzot vairākus gramus. Auga psihoaktīvā viela vēl nav atklāta.

### Iedarbība
*Calea ternifolia* galvenā iedarbība notiek miega stāvoklī. Pēc auga lietošanas pastiprinās sapņu attēlojumi un būtiski palielinās arī spēja nokļūt apzinātās sapņošanas stāvoklī. Sapņi kļūst daudz īstāki un detalizētāki. *Calea ternifolia* pastiprina arī atmiņas nepārtrauktības stāvokli miega laikā, līdz ar to sapņu epizožu garums palielinās un to sižets kļūst konsekventāks un sarežģītāks.

*Calea ternifolia* galvenokārt lieto kā sapņu stimulators, tā iedarbība nomoda stāvoklī ir daudz mazāka. Pēc auga uzņemšanas dažkārt var just atslābuma sajūtu, kas līdzinās efektam no ļoti nelielas marihuānas devas uzņemšanas. Tāpat var pastiprināties sensoriskās sajūtas.

## Legalitāte
Auga lietošana gandrīz visās pasaules valstīs ir legāla, tai skaitā visā Eiropas Savienībā, izņemot Poliju, kur to aizliedza 2009. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
1016. gads

**1016**. () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Dzimuši
* 26. jūlijs — Kazimirs I Atjaunotājs (*Kazimierz I Odnowiciel*), Polijas kņazs (miris 1058.)
* 28. oktobris — Heinrihs III (*Heinrich III.*), Svētās Romas imperators (miris 1056.)
* Bēla I (*I. Béla*), Ungārijas karalis (miris 1063.)
1058. gads

**1058**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.
## Notikumi
*26. decembris — par Polijas karali kronēts Boļeslavs II Drosmīgais.

## Dzimuši
* Balduīns I, Jeruzalemes karalis (miris 1118.)

## Miruši
* 28. novembris - Kazimirs I Atjaunotājs (*Kazimierz I Odnowiciel*), Polijas kņazs (dzimis 1016.)
Augstkalne (Ūdrīšu pagasts)

**Augstkalne** (; agrāk saukta **Škagališkas**) ir ciems Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Krāslavas pilsētas ziemeļrietumu pierobežā Jāņupītes labajā krastā pie autoceļa P62  no novada domes Krāslavā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados Škagališku sādžas vietā kā ciema padomes un padomju saimniecības «Krāslava» centrs. Augstkalnē atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, kultūras nams.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Augškaļne

**Augškaļne** var būt:
* Augstkalne — apdzīvota vieta Ūdrīšu pagastā
* Augškalne — apdzīvota vieta Ambeļu pagastā
Vārme (ciems)

**Vārme** ir ciems Kuldīgas novada Vārmes pagastā, pagasta centrs, kas atrodas Karpenes krastos  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Vārmē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, bibliotēka, jaunatnes iniciatīvu centrs, sporta halle, pasts, muižas un skolas muzejs.

## Vēsture
Vārmes nosaukums vēstures avotos pirmo reizi minēts 1461. gadā kā *Wormensate*. Agrāk apvidus galvenā apdzīvotā vieta, kam bija Vārmes nosaukums un kur atradās baznīca, pasts, skola, vēlākos gados arī pagasta pārvalde un citi iestādījumi, atradās tagadējā Vecvārmē pie Vārmes upes. 1780. gadā muižnieks Brinkens pārcēlās uz netālo medību pili, uzbūvējot jaunu muižu. Mūsdienu Vārmes ciems izveidojies pie Vārmes muižas (*Wormen*) centra, kur pašreiz atrodas Vārmes pamatskola. Par lielāku apdzīvoto vietu izveidojusies pēc Otrā pasaules kara kā kolhoza «Vārme» centrālais ciemats.

Vārmes pagastnams 2002-07-10.jpg|Vārmes pagasta pārvaldes ēka

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
1459. gads

**1459. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 23. septembris — kauja pie Blorhitas (Stefordšīra, Anglija) - pirmā lielākā kauja starp Sarkanās un Baltās rozes karaspēkiem. Šajā kaujā Baltās rozes spēki sakāva Sarkanās rozes karaspēku.

### Nezināmi datumi
* Pirmo reizi dokumentos minēta Bukareste, tagadējās Rumānijas galvaspilsēta.

## Dzimuši
* 2. marts — Adrians VI, Romas pāvests (miris 1523.)
* 6. marts — Jakobs Fugers (*Jakob Fugger*), vācu uzņēmējs (miris 1525.)
* 27. decembris — Jans I Olbrahts (*Jan I Olbracht*), Polijas karalis (miris 1501.)

### Nezināmi

## Miruši
* 3. maijs — Pomerānijas Ēriks, Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karalis, pirmais Kalmāras ūnijas vadītājs. (dz. 1382)
* 10. oktobris — Džanfrančesko Podžo Bračolini, ievērojams itāļu humānists un rakstnieks. Tiek uzskatīts par romāņu šrifta autoru. (dz. 1380)

### Nezināmi
Andrejs Šeļakovs

**Andrejs Šeļakovs** (dzimis  Dobelē) ir Latvijas basketbolists, spēlē centra pozīcijā. 2025. gadā spēlē Nacionālās basketbola līgas (LBL2) klubā BK Jelgava, bet iepriekš daudzas sezonas pārstāvējis augsta līmeņa Latvijas un ārvalstu klubus. Pēdējais klubs, ko pārstāvēja Latvijas basketbola līgā (LBL) bija BK Ventspils 2023. gadā.

## Karjera
A. Šeļakovs ir 2006.—2007. gada LJBL sezonas čempions "Rīga/Pols" sastāvā. 2010.—2011. gada sezonā viņš Rīgas VEF sastāvā kļuva par LBL čempionu. Vēlāk spēlējis dažādās komandās gan Latvijā, gan ārzemēs (Spānijā, Ukrainā, Lietuvā, Polijā). 2020. gadā pievienojies BK Ventspils., kur spēlēja līdz 2023. gada vasarai. Pēc tam pievienojies Nacionālās basketbola līgas (LBL2) klubam BK Jelgava, ar kuru kļuva par šī turnīra 2024. gada čempionu.

Spēlējis Latvijas U-16 (2004), U-18 (2005—2006) un U-20 (2007—2008) izlasēs. Bijis pieaugušo Latvijas basketbola izlases dalībnieks, tās sastāvā piedalījies divos Eiropas čempionāta finālturnīros: 2011. gada Eiropas čempionātā Lietuvā un 2013. gada Eiropas čempionātā Slovēnijā.

A. Šeļakova dzīvesbiedre ir horeogrāfe Linda Šeļakova-Paulauska. Ģimenē aug divi bērni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fjodors Bondarčuks

**Fjodors Bondarčuks** (; dzimis  Maskavā) ir krievu aktieris, kinorežisors, producents, scenāriju autors un restaurators.

## Biogrāfija
Fjodors Bondarčuks piedzima  Maskavā, aktrises Irinas Skobcevas un režisora Sergeja Bondarčuka ģimenē. Kad viņš piedzima, tēvam bija 46 gadi, bet mātei 39 gadi. Viņu audzināja vecāmāte Jūlija.

Pēc skolas iestājās Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūta (*ВГИК*) režisoru fakultātē. Pēc institūta beigšanas 1991. gadā kopā ar Stepanu Mihalkovu izveidoja producentu kompāniju *Art Pictures Group*. 2005. gadā izveidoja kinokompāniju *Art Pictures Studio*. Nodarbojās ar producēšanu, filmu, muzikālo klipu un reklāmas rullīšu režisēšanu, kā arī darbojās kā aktieris. Vadījis vairākus raidījumus televīzijā. Krievijas prezidenta kultūras un mākslas padomnieks.

Fjodors Bondarčuks divas reizes saņēmis Krievijas nacionālo kinobalvu "Zelta ērglis" (*Золотой орёл*) kā aktieris — par lomām filmās *Два дня* (2011) un *Призрак* (2015). Bondarčuks bija režisors un viens no producentiem filmai "9. rota" (2005), kas ieguva Krievijas nacionālo kinematogrāfijas balvu "Nika" (*Ника*) kā labākā spēlfilma.

## Ģimene
Fjodora tēvs ir slavenais padomju aktieris un režisors Sergejs Bondarčuks, māte aktrise Irina Skobceva. Māsa aktrise Jeļena Bondarčuka. Pusmāsa aktrise un kinorežisore Natālija Bondarčuka.

Sieva Svetlana Bondarčuka (dzimusi Rudskaja) — televīzijas raidījumu vadītāja, žurnālu *HELLO!* un *Icon* galvenā redaktore, aktrise. 1991. gadā viņiem piedzima dēls Sergejs un 2001. gadā meita Varvara.

## Filmogrāfija

### Režisors
* 1989 — "Sapnis vasaras rītā" — īsmetrāžas filma, diplomdarbs
* 1990 — muzikālais klips *До свидания, мама!* ("Uz redzēšanos, māt!")
* 1992 — muzikālais klips *Посмотри в Глаза* ("Paskaties acīs")
* 2004 — muzikālais klips *Маньяк* ("Maniaks")
* 2005 — "9. rota"
* 2006 — muzikālais klips *Расставание* ("Šķiršanās")
* 2006 — muzikālais klips *Отпусти меня* ("Laid mani")
* 2008 — "Apdzīvotā sala" (*Обитаемый остров*)
* 2009 — *Обитаемый остров: Схватка*
* 2013 — "Staļingrada"
* 2017 — "Gravitācija" (*Притяжение*)
* 2020 — "Gravitācija 2: Iebrukums" (*Вторжение*)
* 2020 — "Psihs" (*Псих*) 8. sēriju seriāls
* 2022 — "Aktrises" (*Актрисы*) 10. sēriju seriāls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Neoficiālā mājaslapa
*
Vroclavā dzimušo uzskaitījums

Vroclavā dzimuši:

* Vilibalds Aleksiss (*Willibald Alexis*, 1798—1871) — vācu rakstnieks;
* Angeluss Silēziuss (*Angelus Silesius*, 1624—1677) — vācu dzejnieks;
* Ādolfs Andersens (*Adolf Anderssen*, 1818—1879) — vācu šahists;
* Ginters Anderss (*Günther Anders*, 1902—1992) — vācu filozofs;
* Frīdrihs Bergiuss (*Friedrich Bergius*, 1884—1949) — vācu ķīmiķis;
* Dītrihs Bonhēfers (*Dietrich Bonhoeffer*, 1906—1945) — vācu teologs;
* Makss Borns (*Max Born*, 1882—1970) — vācu fiziķis;
* Hermanis fon Eihorns (*Hermann von Eichhorn*, 1848—1918) — prūšu ģenerālis;
* Norberts Eliass (*Norbert Elias*, 1897—1990) — vācu sociologs;
* Kristofs Ešenbahs (*Christoph Eschenbach*, 1940) — vācu pianists;
* Nikolajs fon Falkenhorsts (*Nikolaus von Falkenhorst*, 1885—1968) — vācu ģenerālis;
* Fricis Hābers (*Fritz Haber*, 1868—1934) — vācu ķīmiķis;
* Peters Hakss (*Peter Hacks*, 1928—2003) — vācu dramaturgs;
* Daniels Harvics (*Daniel Harrwitz*, 1823—1884) — vācu šahists;
* Fēlikss Hausdorfs (*Felix Hausdorff*, 1868—1942) — vācu matemātiķis;
* Salomons Jādasons (*Salomon Jadassohn*, 1831—1902) — vācu komponists;
* Ernsts Kasīrers (*Ernst Cassirer*, 1874—1945) — vācu filozofs;
* Oto Klemperers (*Otto Klemperer*, 1885—1973) — vācu diriģents;
* Ferdinands Kons (*Ferdinand Cohn*, 1828—1898) — vācu biologs;
* Valters Lekuērs (*Walter Laqueur*, 1921) — vēsturnieks;
* Ferdinands Lasalls (*Ferdinand Lassalle*, 1825—1864) — vācu politiķis;
* Kurds Lasvics (*Kurd Lasswitz*, 1848—1910) — vācu rakstnieks;
* Fricis Londons (*Fritz London*, 1900—1954) — vācu/amerikāņu fiziķis;
* Emīls Ludvigs (*Emil Ludwig*, 1881—1948) — vācu rakstnieks;
* Joahims Meisners (*Joachim Meisner*, 1933) — arhibīskaps;
* Ādolfs Mencels (*Adolph Menzel*, 1815—1905) — vācu mākslinieks;
* Morics Moškovskis (*Moritz Moszkowski*, 1854—1925) — pianists;
* Zeps Pionteks (*Sepp Piontek*, 1940) vācu futbola darbinieks;
* Maikls Rabīns (*Michael O. Rabin*, 1931) — Izraēlas/amerikāņu datozinātnieks;
* Lotārs fon Rihthofens (*Lothar von Richthofen*, 1894—1922) — kara aviācijas pilots;
* Manfrēds fon Rihthofens (*Manfred von Richthofen*, 1892—1918) — kara aviācijas pilots;
* Vladislavs Stasjaks (*Władysław Stasiak*, 1966—2010) — poļu politiķis;
* Frīdrihs Šleiermahers (*Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher*, 1768—1834) — vācu filosofs;
* Ježijs Šmajdziņskis (*Jerzy Szmajdziński*, 1952—2010) — poļu politiķis;
* Edīte Šteina (*Edith Stein*, 1891—1942) — vācu filozofe, katoļu svētā;
* Čārlzs Proteuss Šteinmecs (*Charles Proteus Steinmetz*, 1865—1923) — vācu/amerikāņu matemātiķis;
* Zīgberts Tarrašs (*Siegbert Tarrasch*, 1862—1934) — vācu šahists;
* Valters Tīls (*Walter Thiel*, 1910—1943) — vācu inženieris;
* Jans Tomaševskis (*Jan Tomaszewski*) — poļu futbolists;
* Jūliuss fon Zahss (*Julius von Sachs*, 1832—1897) — vācu botāniķis;
* Reinhards Zeltens (*Reinhard Selten*, 1930) — vācu ekonomists;
* Ervīns fon Viclēbens (*Erwin von Witzleben*, 1881—1944) — vācu karavīrs;
* Roberts Vīne (*Robert Wiene*, 1873—1938) — vācu kinorežisors;
* Kristiāns Volfs (*Christian Wolff*, 1679—1754) — vācu filozofs.
Peldēšana (sports)

**Peldēšana** ir ūdens sporta veids, ko starptautiski pārvalda *[[World Aquatics]]*, kas dibināta 1908. gadā. Sporta sacensībās peldēšanā uzvar tas, kurš uzstāda labāko laiku vai iegūst lielāku FINA punktu skaitu. Sacensības notiek 50—1500 metrus garās distancēs (baseinos), vēl atklātajos ūdeņos tiek aizvadīti 10 km peldēšanas maratoni.

Ar sporta peldēšanu cilvēki Eiropā nodarbojas jau kopš 1800. gada pirms mūsu ēras, pārsvarā tika izmantota brasa tehnika.

Pirmās peldēšanas sacensības notika 1515. gadā Venēcijā. Peldēšana iekļauta olimpiskajās spēlēs jau kopš 1896. gada vasaras olimpiskajām spēlēm Atēnās, savukārt sievietes olimpiskajās spēlēs sacenšas kopš 1912. gada Stokholmas Olimpiskajām spēlēm. Kopš 1890. gada tiek aizvadīts Eiropas čempionāts, savukārt no 1973. gada — Pasaules čempionāts (garajā baseinā).

1905. gadā Latvijā tika apstiprināti Majoru Peldēšanas biedrības statūti. 1851. gadā esot darbojusies peldēšanas biedrība *Douche* Jelgavā. Pirmais Latvijas čempionāts peldēšanā notika 1922. gadā. 1931. gadā tika dibināta un 1940. gadā — slēgta Latvijas Peldēšanas savienība. 1991. gadā atjaunota kā Latvijas Peldēšanas federācija.

## Stili
Sacensības peldēšanā notiek četros sporta peldēšanas veidos: brīvajā stilā, uz muguras, brasā un tauriņstilā.

Kompleksajā peldēšanā sportisti vispirms veic posmu tauriņstilā, tad uz muguras, brasā un distances pēdējo posmu — brīvajā stilā. Brīvajā stilā tiek izmantots visātrākais peldēšanas veids — krauls uz krūtīm.

## Distances
FINA pašlaik atzīst Pasaules rekordus šādās distancēs gan vīriešiem, gan sievietēm:

* Brīvais stils: 50 m, 100 m, 200 m, 400 m, 800 m, 1500 m
* Uz muguras: 50 m, 100 m, 200 m
* Brass: 50 m, 100 m, 200 m
* Tauriņstils: 50 m, 100 m, 200 m
* Kompleksais peldējums: 100 m (tikai īsajā baseinā), 200 m, 400 m
* Stafete: 4×100 m brīvajā stilā, 4×200 m brīvajā stilā, 4×100 m kombinētā stafete (peldējums uz muguras, brass, tauriņstils, brīvais stils).

## Skatīt arī
* Peldēšana
* Sporta peldēšanas veidi
* Latvijas rekordi peldēšanā

## Atsauces

## Ārējās saites
Bērje Salmings

**Andešs Bērje Salmings** (; dzimis  Kirunā, Zviedrijā, miris  Nakā) bija zviedru hokejists, aizsargs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Viņš bija viens no pirmajiem Eiropas hokejistiem, kas guva panākumus NHL. 1996. gadā iekļauts Hokeja slavas zālē.

## Karjera
Karjeras laikā pārstāvējis Zviedrijas klubus *Kiruna AIF*, *Brynäs IF* un *AIK Hockey*, kā arī NHL vienības Toronto "Maple Leafs" (16 sezonas) un Detroitas "Red Wings" (1 sezona). Viņš bija viens no pirmajiem eiropiešiem, kas spēlējuši NHL līgā.

Viņš piecas reizes tika iekļauts NHL sezonas simboliskajā otrajā izlasē (1975, 1976, 1978, 1979, 1980), kā arī vienu reizi ticis iekļauts pirmajā izlasē (1977), trīs reizes piedalījies NHL Visu zvaigžņu spēlēs (1976, 1977, 1978). Kopumā NHL aizvadītajās 17 sezonās zviedru hokejists aizvadīja 1148 regulārās sezonas spēles, kurās guvis 150 vārtus un atdevis 637 rezultatīvas piespēles.

1996. gadā viņš kļuva par pirmo zviedru, kurš uzņemts Hokeja slavas zālē. 2008. gadā zviedru hokejists tika iekļauts IIHF simboliskajā simtgades izlasē.

### Zviedrijas izlase
Zviedrijas izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu 1973. gada Pasaules čempionātā, savukārt 1972. gada Pasaules čempionātā tika izcīnīta bronzas medaļa.

## Ārējās saites
Baumans

**Baumans** var būt:

* Zigmunts Baumans (*Zygmunt Bauman*; 1925 – 2017) — Polijas ebreju izcelsmes poļu/britu sociologs.

## Skatīt arī
* Baumanis
Bo Džeksons

**Vinsents Edvards "Bo" Džeksons** (; dzimis ) ir bijušais amerikāņu beisbolists un amerikāņu futbola spēlētājs. Viņš ir pirmais sportists, kurš divās lielajās Ziemeļamerikas sporta līgās ir ticis iekļauts startam Visu zvaigžņu spēlē.

Amerikāņu futbolā viņš spēlēja pussarga pozīcijā, savukārt beisbolā — ārējā laukuma spēlētāja un sitēja pozīcijās.

Universitātes laikā viņš studēja un sportoja Oburnas universitātē, 1985. gadā saņēma Heismana balvu, ko pasniedz vislabāko sniegumu uzrādījušajam koledžu amerikāņu futbola spēlētājam ASV.

Pārstāvēdams "Raiders", viņš 1990. gadā tika iekļauts startam NFL *Pro Bowl* spēlē. Tāpat viņš piedalījās 1989. gada MLB Visu zvaigžņu spēlē, B. Džeksons tika atzīts par spēles MVP. 1993. gadā viņš saņēma Amerikāņu līgas konferences balvu kā "gada atgriešanās".

## Pārstāvētie klubi
;Amerikāņu futbols
* Losandželosas "Raiders" (1987—1990)

;Beisbols
* Kanzassitijas "Royals" (1986–1990)
* Čikāgas "White Sox" (1991, 1993)
* Kalifornijas "Angels" (1994)

## Ārējās saites

* ''Baseball Reference'' profils 
* NFL profils 
*
Granger

***Granger*** var būt:

* Denijs Grendžers (*Danny Granger*), amerikāņu basketbolists (dzimis 1983. gadā),
* Hermione Grendžera (*Hermione Granger*), viena no galvenajām varonēm Harija Potera romānos (dzimusi 1979. gadā).
Dolfs Šejess

**Ādolfs "Dolfs" Šejess** (; dzimis  Ņujorkā, ASV, miris  Sirakjūsā) bija amerikāņu basketbolists un basketbola treneris, spēlējis spēka uzbrucēja un centra pozīcijā. Viņa dēls Denijs Šejess arī bija profesionāls basketbolists, aizvadījis 18 sezonas NBA.

## Karjera
Universitātes laikā studējis Ņujorkas Universitātē. 1948. gada ABA draftā viņu Ņujorkas "Knicks" izraudzījās pirmajā kārtā ar kopējo 4. kārtas numuru. Vēl viņu *Tri-Cities Blackhawks* draftēja NBL draftā. "Blackhawks" atdeva tiesības uz viņu Sirakjūsas "Nationals" (pašreizējais Filadelfijas "76ers"). "Nationals" un vēlāk "76ers" sastāvā aizvadīja visa savu profesionāļa karjeru, kas ilga 16 sezonas.

1955. gadā "Nationals" sastāvā D. Šejess izcīnīja NBA čempiontitulu. 12 reizes piedalījies NBA Visu zvaigžņu spēlēs. 16 sezonas ilgajā karjerā viņš ar komandu 15 reizes kvalificējās izslēgšanas spēlēm. Balsojumā par 1958. gada MVP viņš ierindojās otrajā vietā. Karjeras beigšanas brīdī viņš bija līgas līderis karjerā gūtajos punktos (19 249 punkti), aizvadītajās spēlēs (1059), nospēlētajās minūtēs, aizvadītajās spēlēs izslēgšanas spēlēs, personiskajās piezīmēs (3667). D. Šejess trīs sezonas bija līgas līderis soda metienu precizitātē: 1958. (90,4%), 1960. (89,2%) un 1962. gadā (89,6%).

Viņš neizlaida nevienu spēli laikā no 1952. gada 17. februāra līdz 1961. gada 26. decembrim, kopumā aizvadīdams 706 spēles, kas ir līgas rekords. 1961. gadā D. Šejess kļuva par pirmo spēlētāju, kurš NBA ir sasniedzis 30 000 summā PRA (punkti, atlēkušās bumbas un rez. piespēles).

Kad 1963. gadā komanda pārvācās uz Filadelfiju, D. Šejess kļuva par spēlējošo treneri. Pēc sezonas viņš beidza sportista karjeru, taču turpināja vadīt komandu. 1966. gadā viņš tika atzīts par NBA sezonas labāko treneri. Vēlāk viņš bija arī Bufalo "Braves" treneris.

1970. gadā D. Šejess tika iekļauts NBA simboliskajā 25 gadu jubilejas izlasē, kā arī 1996. gadā publicētajā 50 izcilāko NBA spēlētāju sarakstā. 1972. gadā spēlētājs tika uzņemts Basketbola slavas zālē, vēl viņš ir uzņemts vairākās slavas zālēs.

NBA 18 sezonas aizvadīja arī viņa dēls Denijs Šejess.

2015. gada decembrī mira no vēža.

## Statistika NBA

### Regulārā sezona

### Izslēgšanas spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
Donalds Bredmens

**Donalds Džordžs Bredmens** (;  — ) bija austrāliešu kriketa spēlētājs, spēlēja sitēja pozīcijā. Viņš tiek uzskatīts par visu laiku izcilāko sitēju kriketa vēsturē,  tāpat viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem kriketa spēlētājiem šī sporta veida vēsturē. Viņa izcilais sišanas procents izlases spēlēs (99,94%) tiek uzskatīts par visu laiku izcilāko sasniegumu visos lielajos sporta veidos.

Stāsts par jaunā D. Bredmena trenēšanos vienatnē ar kriketa *stump* un beisbola bumbu vēl joprojām ir Austrālijas folkloras sastāvdaļa. Viņš ļoti ātri kļuva par Austrālijas izlases spēlētāju. Jau pirms savas 22. dzimšanas dienas viņš uzstādīja vairākus rezultativitātes rekordus, no kuriem daudzi nav pārspēti arī mūsdienās. Viņš kļuva par Austrālijas sporta elku Lielās Depresijas laikā.

Vairāk nekā 50 gadus pēc karjeras beigām 2001. gadā Austrālijas premjerministrs Džons Hauards nosauca D. Bredmenu par izcilāko dzīvojošo austrālieti. Taču 2001. gada februārī viņš mira 92 gadu vecumā. 2008. gada 27. augustā tika izdota jubilejas zelta monēta 5 dolāru vērtībā ar viņa attēlu par godu sportista 100. dzimšanas dienai.

2009. gadā viņš tika uzņemts Kriketa slavas zālē.

D. Bredmena vārds ir kā prototips izcilībai gan kriketā, gan arī citur.

Bijušais Austrālijas premjerministrs Dž. Hovards ir ticis nosaukts par "politikas Donaldu Bredmenu", Šrilankas kriketists Mutiahs Muralitarans savukārt par "mešanas Donaldu Bredmenu".

Par D. Bredmenu ir tikušas sarakstītas vairāk biogrāfijas grāmatas nekā par kādu citu austrālieti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Modernā pieccīņa

thumb|3 km kross 2004. gada Atēnu olimpiskajās spēlēs
**Modernā pieccīņa** ir piecu dažādu sporta veidu apkopojums: šaušana, paukošana, peldēšana, jāšana ar zirgu un kross. Starptautiski sporta veidu pārvalda Starptautiskā modernās pieccīņas federācija (*Union Internationale de Pentathlon Moderne*; UIPM), katrā valstī ir nacionālā federācija, kas ir pakļauta UIPM.

Moderno pieccīņu izveidoja mūsdienu Olimpisko spēļu organizēšanas iniciators Pjērs de Kubertēns.

Vārds "modernā" ir pielietots, lai mūsdienās iepazīto pieccīņu atšķirtu no Antīkajās olimpiskajās spēlēs esošo pieccīņu: skriešana, cīņa, tāllēkšana, šķēpa mešana un diska mešana.

Pirmoreiz olimpisko spēļu programmā modernā pieccīņa tika iekļauta 1912. gada Stokholmas olimpiskajās spēlēs. Laikā no 1952. līdz 1992. gada olimpiskajām spēlēm, vīrieši sacentās arī komandu pieccīņā. Savukārt sievietes modernajā pieccīņā sacenšas kopš 2000. gada Sidnejas Olimpiskajām spēlēm. Kopš 1949. gada neolimpiskajos gados notiek Pasaules čempionāts.

Sākotnēji sacensības notika 4—5 dienās, vienas dienas formāts tika ieviests 1996. gadā.

2008. gada novembrī UIPM nobalsoja par noteikumu maiņu, sākot ar 2009. gada sākumu. Tika nolemts par skriešanas un šaušanas apvienošanu. Tāpat kā biatlonā, tagad arī modernajā pieccīņā sportisti ik pēc 1 km noskriešanas cenšas nošaut piecus mērķus (pistole ir jāpārlādē pēc katras izšaušanas). Tā tiek aizvadīti trīs apļi (3 km un 15 mērķi).

## Disciplīnas
;Līdz 2009. gadam

# Šaušana — ar gaisa pistoli tiek veikti 20 šāvieni
# Paukošana — sacenšas ar špagām minūti ilgās cīņās
# Peldēšana — 200 m brīvajā stilā (līdz 2000. gada olimpiskajām spēlēm distance bija 300 m)
# Jāšana — 450 m gara trase ar 12 šķēršļiem (15 lēcieni)
# Skriešana — 3 km kross (līdz 2000. gada olimpiskajām spēlēm distance bija 4 km)

;No 2009. gada

# Paukošana
# Peldēšana
# Jāšana
# Skriešana + šaušana

## Atsauces

## Ārējās saites

* UIPM mājaslapa
Sergejs Makarovs

**Sergejs Makarovs** var būt:
* Sergejs Makarovs (1958) — padomju hokejists;
* Sergejs Makarovs (1973) — krievu vieglatlēts.
Žans Belivo

**Žans Belivo** (; dzimis  Truārivjērā, Kvebekas provincē, Kanādā, miris ) bija kanādiešu hokejists, spēlējis centra uzbrucēja pozīcijā. Visu karjeru aizvadījis NHL kluba Monreālas "Canadiens" sastāvā.

Kā spēlētājs viņš izcīnīja 10 Stenlija kausus, taču kā komandas administrācijas darbinieks ir izcīnījis vēl 7 Stenlija kausus (1973, 1976, 1977, 1978, 1979, 1986, 1993). Ar 17 izcīnītajiem Stenlija kausiem viņš ir visvairāk tos izcīnījušais cilvēks.

Ž. Belivo piedalījās 14 NHL Visu zvaigžņu spēlēs, sešas reizes tika iekļauts līgas simboliskajā pirmajā izlasē, vēl četras reizes — otrajā izlasē. Kopā ar Saku Koivu viņam pieder rekords kā visilgāk kapteiņa postenī bijušais kapteinis "Canadiens" kluba vēsturē. Viņš ir viens no kluba visu laiku rezultatīvākajiem spēlētājiem. 1956. gadā Ž. Belivo saņēma Ārta Rosa balvu, 2009. gadā viņš kļuva par otro NHL mūža ieguldījuma balvas saņēmēju.

1998. gadā spēlētājs ierindojās 7. vietā *The Hockey News* veidotajā 100 visu laiku izcilāko hokejistu sarakstā. 1972. gadā viņš tika uzņemts Hokeja slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Legends of Hockey'' profils
Marks Hendriksons

**Marks Elens Hendriksons** (; dzimis ) ir profesionāls amerikāņu beisbolists un bijušais basketbolists. Viņš ir viens no 12 sportistiem, kuri spēlējuši gan NBA, gan MLB.

M. Hendriksons ir viens no garākajiem spēlētājiem MLB starp pašlaik aktīvajiem beisbolistiem.

## Karjera
Ar panākumiem vidusskolā trenējās beisbolā, basketbolā un tenisā, savukārt universitātē jau pievērsās vienīgi basketbolam un beisbolam.

Profesionāļa karjeru uzsāka Nacionālajā basketbola asociācijā. 1996.—1997. gada sezonā viņš 29 spēles aizvadīja Filadelfijas "76ers" sastāvā. Vēlāk parakstīja brīvā aģenta līgumu ar Sakramento "Kings", taču tur bija rezervists. Pēc tam viņš pārgāja uz Kontinentālās basketbola asociācijas klubu *La Crosse Bobcats*. Arī tur viņš neuzturējās ilgu laiku, pāriedams uz Ņūdžersijas "Nets", Klīvlendas "Cavaliers" un atkal atgriezdamies "Nets" vienībā. 2000. gadā M. Hendriksons izlēma beigt basketbolista karjeru un pievērstiues beisbolam. Kopumā NBA viņš aizvadīja 114 spēles, kurās guva 381 punktu.

Pēc basketbolista karjeras beigām viņš spēlēja dažādās pusprofesionālajās beisbola līgās. MLB debitēja  Toronto "Blue Jays" vienības sastāvā. Viņš nevienā vienībā nespēlēja ilgāk par trim sezonām, pārstāvēja Tampabejas "Devil Rays", Losandželosas "Dodgers", Floridas "Marlins" un kopš 2009. gada ir Baltimoras "Orioles" kluba spēlētājs. 2008. gada sezonā "Marlins" sastāvā viņš bija sezonas atklāšanas dienas pičers.

## Pārstāvētie klubi
;Basketbols
* Filadelfijas "76ers" (1996–1997)
* Sakramento "Kings" (1997–1998)
* Ņūdžersijas "Nets" (1998)
* Klīvlendas "Cavaliers" (1999–2000)
* Ņūdžersijas "Nets" (2000)

;Beisbols
* Toronto "Blue Jays" (2002–2003)
* Tampabejas "Devil Rays" (2004–2006)
* Losandželosas "Dodgers" (2006–2007)
* Floridas "Marlins" (2008)
* Baltimoras "Orioles" (2009–pašlaik)

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Baseball Reference'' profils 
* ''Basketball Reference'' profils  
* NBA profils
Sergejs Makarovs (vieglatlēts)

**Sergejs Makarovs** (; dzimis ) ir krievu vieglatlēts, startē šķēpa mešanas sacensībās.

Viņa tēvs Aleksandrs Makarovs izcīnīja sudraba medaļu 1980. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Maskavā šķēpa mešanā.

S. Makarovs ir izcīnījis divas bronzas medaļas Olimpiskajās spēlēs: 2000. gadā Sidnejā un 2004. gadā Atēnās. Pasaules čempionātos viņam bijuši lielāki panākumi: izcīnīta zelta medaļa 2003. gadā Parīzē un bronzas medaļa 2005. gadā Helsinkos. Tāpat 2002. gada Eiropas čempionātā Minhenē krievu sportists izcīnīja sudraba medaļu.

Viņš ir precējies ar Oksanu Ovčiņņikovu, kas ir bijusī Krievijas rekordiste šķēpa mešanā sievietēm.

## Ārējās saites
Sergejs Makarovs (hokejists)

**Sergejs Makarovs** (; dzimis ) ir bijušais krievu hokejists, spēlējis labās malas uzbrucēja pozīcijā, bijis PSRS izlases dalībnieks. 2016. gadā uzņemts Hokeja slavas zālē.

## Karjera
Karjeras laikā pārstāvējis PSRS līgas Maskavas CSKA un Čeļabinskas "Traktor", NHL klubus Kalgari "Flames", Sanhosē "Sharks" un Dalasas "Stars", kā arī *[[Nacionālā līga|Nationalliga A]]* līgas klubu *[[HC Fribourg-Gottéron]]*.

Karjeru uzsāka PSRS līgā, CSKA sastāvā uzvarējis 11 sezonas, vairākas reizes tiekot atzītam par līgas MVP, kā arī saņēma dažādus citus apbalvojumus. 1989. gadā S. Makarovam tika atļauts pievienoties NHL klubam Kalgari "Flames". Debijas sezonā viņš ieguva Kaldera balvu, ko pasniedz līgas labākajam debitantam, šo balvu viņš saņēma 31 gada vecumā, tādējādi kļūstot par vecāko spēlētāju, kurš saņēmis šo balvu. Pēc tam tika ieviests noteikums, ka šo balvu pasniedz vienīgi hokejistiem vecumā līdz 26 gadiem.

Laikā no 1993. līdz 1995. gadam viņš spēlēja "Sharks" sastāvā, 1996.—1997. gada sezonā aizvadīja 4 spēles "Stars" sastāvā un 6 spēles *Nationalliga A* līgas klubā *HC Fribourg-Gottéron*.

2001. gadā viņš tika uzņemts IIHF slavas zālē. 2008. gadā krievu hokejists tika iekļauts IIHF simboliskajā simtgades izlasē.

### PSRS izlase
PSRS izlases sastāvā 8 reizes izcīnījis zelta medaļu Pasaules čempionātos. Tāpat trīs medaļas izcīnījis Olimpiskajās spēlēs: 1984. un 1988. gadā zeltu un 1980. gadā sudrabu. 1980. gada Olimpiskajās spēlēs PSRS izlase finālā zaudēja ASV izlasei, kas mūsdienās pazīstams kā "brīnums uz ledus".

## Ārējās saites
Terijs Savčuks

**Terijs Savčuks** (; dzimis , miris ) bija ukraiņu izcelsmes kanādiešu hokejists, spēlēja vārtsarga pozīcijā. Viņš 21 sezonu pārstāvēja NHL klubus Detroitas "Red Wings", Bostonas "Bruins", Toronto "Maple Leafs", Losandželosas "Kings" un Ņujorkas "Rangers".

Karjeras laikā viņš guva uzvaru 501 spēlē (447 spēles regulārajā sezonā un 54 izslēgšanas spēlēs). 1948. gadā T. Savčuks tika atzīts par USHL līgas labāko debitantu, 1949. gadā šo balvu izpelnījās AHL līgā, savukārt 1951. gada saņēma Kaldera balvu.

11 reizes piedalījās NHL Visu zvaigžņu spēlēs, trīs reizes tika iekļauts līgas simboliskajā pirmajā izlasē un četras reizes – otrajā izlasē. Četras reizes izcīnīja Stenlija kausu — trīs reizes "Red Wings" un vienu reizi "Maple Leafs" sastāvā. Tāpat četras reizes bija Vezinas balvas ieguvējs.

1998. gadā spēlētājs ierindojās 9. vietā *The Hockey News* veidotajā 100 visu laiku izcilāko hokejistu sarakstā. 1971. gadā viņš tika uzņemts Hokeja slavas zālē.

## Ārējās saites

* ''Legends of Hockey'' profils