Actinolepis spinosa

***Actinolepis spinosa*** ir devona bruņuzivju suga, kas dzīvoja Latvijas teritorijā apakšdevonā, Prāgas laikmetā, un kuru fosilijas konstatētas ķemeru svītas nogulumos Ventspils D3 urbumā 237 m dziļumā. Sugu 1985. gadā aprakstīja igauņu paleontoloģe Elga Marka-Kurika, pamatojoties uz galvas vairoga un ķermeņa bruņas pārakmeņojumu. Sugas nosaukums "*spinosa*" ir veidots no latīņu vārda *spinosus* — dzelkšņi un attiecas uz dzelksnīšiem gar spināles malām. Suga ir zināma tikai no viena eksemplāra, kas arī ir holotips.

## Apraksts
*Actinolepis spinosa* ir maza izmēra zivis. Galvas vairoga garums ir ap 2,5 cm. Pakauša kauls (*Nu*) ir salīdzinoši šaurs un garš. Tā koncentriskā ornamentējuma centrs atrodas plātnes aizmugurējā daļā (ornamentētās daļas B/L indekss ir 57). AVL plātnes virsma ir ar seklu krūšu padziļinājumu un ar vidējo šķērso ventrālo kanālu (*mtvc*). Gar spinālās plātnes ārējo malu iet āķveidīgi uz priekšu atliekti dzelkšņi.

## Salīdzinājums
*Actinolepis spinosa* ir sīkāks par *[[Actinolepis tuberculata|A. tuberculata]]* un *[[Actinolepis magna|A. magna]]* (galvas vairoga garums 2,5 cm ir daudz mazāks pret attiecīgi 8-10 un 10-17 cm). *A. spinosa* bruņu plātnes pēc izmēra atbilst pašiem mazākajiem *A. tuberculata* īpatņiem. Taču otrās ģenerācijas ornamentējuma pauguriņi norāda uz to, ka šīs zivis nav juvenīlā stadijā. Galvas vairogs priekšējā daļā ir salīdzinoši īss. Pēc kopējām proporcijām un, iespējams, pēc acu orbītu izvietojuma tā atgādina Špicbergenā atrastās aktinolepīdas galvas vairoga formu. Un tomēr *A. spinosa* sugai gan galvas vairogs, gan vēl jo vairāk pakauša kauls ir šaurāks par Špicbergenas formu. Bez to koncentriskā ornamentējuma centrs atrodas *Nu* plātnes aizmugurējā daļā, bet uz *[[Sānu pakauša kauli|Pn]]* plātnes tas atrodas tuvāk tās ģeometriskajam centram.

Īpašu interesi izraisa *A. spinosa* vaigu un žokļu plātnes, jo citām aktinolepju sugām tās praktiski nav zināmas. *A. magna* nepilnais submarginālais kauls ir sīkāks salīdzinājumā ar analoģisku *A. spinosa* kaulu. Hiomandibulas iedobe *A. magna* sugai ir platāka un īsāka. *A. spinosa* žokļu kauli ir līdzīgāki citu artrodiru (aktinolepīdu un fliktenīdu) žokļu elementiem. Aizmugurējais virsžokļa kauls pēc formas ir līdzīgs kā *[[Dicksonosteus arcticus]]*, taču pēdējam zobi atgādina ieapaļus pauguriņus. Smailus, koniskus zobus, kā *A. spinosa*, var novērot gar *[[Phlyctaenius acadicus]]* aizmugurējo virsžokļa kaulu malām. Gari un sekli *A. spinosa* apakšžokļa kauli atgādina analoģiskas plātnes nenoteiktam aktinolepīdam no Jūtas. Visās šajās plātnēs var izšķirt divus zobu laukumus. Zobu forma variē no smailiem līdz truliem un paugurveidīgiem.

*A. spinosa* ķermeņa bruņas ventrālā siena ir nedaudz īsāka kā *A. tuberculata*, un būtiski īsākā kā *A. magna*. Kopumā tā ir līdzīgāka Špicbergenas aktinolepīdas ventrālajai sienai. Gan šai aktinolepīdai, gan arī *A. spinosa* ir vidējais šķērsais ventrālais kanāls (*mtvc*), kāds nav citām aktinolepju sugām. Uz priekšu vērstie āķveidīgie dzelkšņi uz spinālajām plātnēm, acīmredzot, ir raksturīgi tikai *A. spinosa* sugai. *A. tuberculata* sugai tādi dzelkšņi var atrasties uz spināles iekšējās brīvās malas, taču vienā gadījumā tie bija konstatēti arī uz ārējās malas. Jāatzīmē, ka nelielajam *A. tuberculata* eksemplāram, kas pēc izmēriem atbilst *A. spinosa*, šādu dzelkšņu vispār nav.

*A. spinosa* asts daļas zvīņojuma uzbūve atšķiras no *[[Sigaspis lepidophora]]* zvīņojuma. Zvīņas ir sīkākas, korveidīgas un daudzskaitlīgas. *[[Sigaspis]]* ģintij ir divas dorsolaterālo un laterālo zvīņu rindas, bet *A. spinosa* to ir ne mazāk par piecām.

Kopumā *A. spinosa* maz atšķiras no *A. tuberculata*, lai gan šīs sugas ir no apakšdevona un vidusdevona. Šo aktinolepju raksturīga īpašība — preorbitālo kaulu saaugšana sarežģītā plātnē — acīmredzot, ir arī agrās emsas *[[Bollandaspis]]* formai no Beļģijas. Taču šim aktinolepīdam preorbitālie kauli, kā arī saaugušās rostrālā un pineālā plātne, ir īsāki. Acu orbītas uz galvas vairoga gandrīz nav iedobumainas, bet aizacu kauliem ir savādāka forma. Jau pieminētā nenoteiktā forma no Špicbergenas, acīmrdzot, morfoloģiski ir tuvāka aktinolepjiem, nekā *Bollandaspis*.

## Atsauces