Brūnā hiēna

**Brūnā hiēna** (*Hyaena brunnea*) ir hiēnu dzimtas (*Hyaenidae*) plēsējs, kas izplatīts Āfrikas dienvidu daļā — Namībijā, Botsvānā, rietumu un dienvidu Zimbabvē, dienvidu Mozambikā un Dienvidāfrikā. Tā apdzīvo savannu, krūmājus un pustuksnešus. Brūnā hiēna ir visretāk sastopamā hiēnu suga. Uzskata, ka pasaulē ir ap 10 000 brūno hiēnu. Lielākā to populācija mājo Kalahari tuksnesī un Āfrikas dienvidrietumu piekrastes apvidū.

## Izskats
thumb|left|200px|Brūnajai hiēnai ir garspalvains, pinkains, brūns kažoks, kas to atšķir no citām hiēnu sugām
thumb|left|200px|Līdz 18 mēnešu vecumam mazuļi mājo midzenī, smilšu kāpā izraktā alā
Brūno hiēnu ir viegli atšķirt no pārējām hiēnu sugām, pateicoties tās garspalvainajam un pinkainajam, tumši brūnajam kažokam, smailajām ausīm un īsajai, kuplajai astei. Tās kājas ir svītrainas, mijoties brūnām un gaiši pelēkām svītrām. Pieaugušajiem īpatņiem ap kaklu veidojas biezs, gaiši brūns matojums, kas kontrastē ar pārējo tumšo kažoku. Matojuma garums uz kakla un muguras sasniedz apmēram 30 cm. Uzbudinājumā krēpes uz kakla un muguras saceļas stāvus, padarot hiēnu lielāku.

Ķermeņa garums ir 86—160 cm, bet visbiežāk tas ir 110—125 cm, augstums skaustā 71—88 cm, astes garums 25—35 cm. Abi dzimumi izskatās vienādi, tikai tēviņi ir nedaudz lielāki: tēviņi sver 40,2—43,7 kg, bet mātītes 37,7—40,2 kg. Brūnajai hiēnai ir ļoti spēcīgi žokļi. Pat tikko dzimusi hiēna, kas ir tikai pirms 5 minūtēm nākusi pasaulē, spēj pārkost gazeles kaulus. Pieaugot un nobriestot, žokļu spēks pieaug. Salīdzinot ar svītraino hiēnu, brūnās hiēnas galvaskauss ir lielāks un zobi masīvāki.

## Uzvedība
Brūnās hiēnas ir sabiedriski dzīvnieki un dzīvo paplašinātos ģimeņu baros jeb klanos, kuros savstarpējā hierarhija ir salīdzināma ar pelēkā vilka bara struktūru. Klanā ir alfa tēviņš un alfa mātīte, bet kopumā tajā ir apmēram 4—6 pieaugušie īpatņi. Klanam ir noteikta teritorija (233—466 km²), kuru tas apsargā, kā arī visi kopā audzina mazuļus. Teritorija tiek iezīmēta ar biezu, krēmam līdzīgu, melnbaltu anālā dziedzera sekrētu, to atstājot uz lielākiem zāles kušķiem un akmeņiem. Hiēnas, apostot sekrētu, spēj noteikt, kad sekrēts ir atstāts un kura no bara hiēnām to ir atstājusi. Tādējādi klana locekļi ir kontaktā viens ar otru un, lai arī klejo pa vienam, ir informēti par klana kopējo kustību teritorijā.

Vieta hierarhijā tiek noteikta ar agresīvu rituālu un šķietamu cīņu palīdzību. Klana jaunie tēviņi pieaugot diezgan bieži pamet ģimeni un pievienojas svešam klanam. Brūnā hiēna ir ātra skrējēja, spējot attīstīt ātrumu 50 km/h. Atšķirībā no citām hiēnām brūnajai hiēnai nav raksturīgi "hiēnu smiekli".

## Barība
Brūnā hiēna barības meklējumos dodas viena, retākos gadījumos veidojot nelielas medību grupas. Tā galvenokārt barojas ar lielo plēsēju medījuma pārpalikumiem, ar spēcīgajiem žokļiem salaužot kaulus un izēdot barojošās kaulu smadzenes. Brūnā hiēna medī arī grauzējus, kukaiņus, izēd no putnu ligzdām olas un uzlasa gatavus augļus, kā arī ēd sēnes, piemēram, tuksneša trifeles (*Kalaharituber pfeilii*). Tomēr brūnā hiēna ir neveikls mednieks, un dzīvais medījums sastāda niecīgu daļu tās diētā.

Tai ir ļoti laba dzirde un oža, un tā spēj saost maitu kilometriem tālu. Brūnā hiēna turklāt ir ļoti agresīvs maitēdājs, bieži atņemot medījumu melnmuguras šakāļiem, gepardiem un leopardiem. Pat viena pati brūnā hiēna spēj atņemt leoparda tēviņam medījumu, uzdzenot plēsēju kokā. Kalahari tuksnesī brūnā hiēna bieži cenšas dominēt pār visiem plēsējiem, nebaidoties pat no lauvām, plankumainajām hiēnām un hiēnsuņiem, tādēļ reizēm var novērot lauvu un plankumaino hiēnu nokostas brūnās hiēnas. Kalahari tuksnesī 80% brūno hiēnu ir aktīvas nakts laikā, pārmeklējot teritoriju, kuras diametrs vidēji ir 31 km, bet tas var sasniegt arī 54 km. Brūnā hiēna barības pārpalikumus paslēpj krūmos vai alās, slēptuves pēc tam apmeklējot tuvāko 24 stundu laikā.

## Vairošanās
thumb|280px|Mātītes parasti pārojas ar vientuļiem, klejojošiem tēviņiem
Brūnajai hiēnai nav noteiktas vairošanās sezonas. Mātītei pirmais mazuļu metiens ir divu, trīs gadu vecumā. Mātītes pārojas ar klana dominanto tēviņu vai ar klejojošiem, vientuļiem tēviņiem. Kopumā viena klana tēviņi un mātītes parasti savā starpā nepārojas, tā kā visbiežāk tie ir brāļi un māsas. Klana tēviņi tam neiebilst un palīdz vēlāk audzināt mazuļus. Mātītei ik pēc 20 mēnešiem ir jauns metiens, turklāt parasti pārojas tikai dominantā mātīte. Ja klanā sapārojas vēl kāda mātīte, mātes kopā audzina un zīda mazuļus, lai gan lielākas rūpes tiek izrādītas savējiem.

Grūsnības periods ilgst 3 mēnešus. Smilšainā kāpā, tālu prom no lauvu un plankumaino hiēnu teritorijām, tiek izrakta ala, kurā pasaulē nāk mazuļi. Metienā ir 1—5 mazuļi, kas piedzimstot sver apmēram 1 kg. Tie ir akli un kurli, acīm atveroties apmēram astotajā dienā. Pirmos dažus mēnešus māte mazuļus neatstāj vienus ne uz mirkli. Māte mazuļus zīda 12—14 mēnešus, un 18 mēnešu vecumā jaunās hiēnas pamet midzeni, pievienojoties baram. Mazuļiem barību nes visi klana locekļi.Dzimumbriedumu brūnā hiēna sasniedz apmēram 30 mēnešu vecumā, dzīves ilgums tām ir 12—15 gadi.

## Atsauces

## Ārējās saites
*The Brown Hyena Research Project
*Hyena Fact File 
*Revolvy: Brown hyena