open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hermanis Branovers

**Hermanis Branovers** (; dzimis ) ir Rīgā dzimis ebreju fiziķis, sabiedrisks darbinieks un filozofs.

## Biogrāfija
Dzimis ateistiskā ebreju ģimenē Rīgā. Viņa tēvu nogalināja Otrā pasaules karā, atkāpjoties Sarkanajai Armijai, bet Hermanis ar māti izglābās, evakuējoties uz Krieviju. Studēja Maskavas Aviācijas institūtā un Sanktpēterburgas (tolaik Ļeņingradas) Politehniskajā institūtā (pabeidza 1953. gadā). Vēlāk atgriezies Latvijā, bija pasniedzējs universitātes inženierzinātnes nodaļā (1953—1959) un vienlaicīgi mācījās Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē, ko pabeidza 1960. gadā. No 1959. līdz 1971. gadam strādājis kā vecākais zinātniskais līdzstrādnieks Latvijas Zinātņu Akadēmijas institūtā magnetohidrodinamikas jomā. Fizikas un matemātikas zinātņu kandidāts (1962), fizikas un matemātikas zinātņu doktors (1969), profesors (1970). Viņa zinātnisko publikāciju skaitā bija monogrāfijas *Турбулентные МГД-течения в трубах* (1967) un *Магнитная гидродинамика несжимаемых сред* (1970, kopā ar A. Cinoberu).

Līdztekus zinātniskajam darbam Branovers pievērsās hasīdismam, bija viens no ebreju atmodas kustības iniciatoriem, vadīja daudzas aktivitātes, kas virzīja ebreju izglītību un kultūru. Viņu bieži aizturēja un pratināja VDK. Pēc dokumentu iesniegšanas par emigrāciju uz Izraēlu 1971. gada sākumā viņš tika atlaists no darba un bija bezdarbnieks līdz pat savai izbraukšanai 1972. gada beigās uz Izraēlu. Viņš bija pirmais ebrejs ar zinātņu doktora grādu un profesora titulu, kurš saņēma izceļošanas vīzu, lai atstātu PSRS.

No 1973. līdz 1975. gadam Branovers bija Telavivas Universitātes profesors. Kopš 1973. gada bijis arī profesors un Magnetohidrodinamikas centra vadītājs Ben-Guriona Universitātē Beerševā, kā arī daudzu zinātnisko publikāciju autors.

Sarakstījis autobiogrāfisku grāmatu *Возвращение* (1976), kura iekļautas arī viņa agrīno filozofisko eseju apkopojums *De Profundis*. 1991. gadā Krievijas Dabas zinātņu akadēmija Branoveru uzaicināja būt par Krievu ebreju ekciklopēdijas (astoņos sējumos) galveno redaktoru.

Branovers kopā ar rabīnu Nātanu Barkanu un profesoru Ruvinu Ferberu Rīgā organizēja četras  starptautiskās konferences "Ebreji mainīgajā pasaulē", kurā bijušie padomju ebreji apsprieda garīgās un kultūras problēmas akadēmiskā līmenī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Leningrad On the Line (Video) chabad.org
* Overview. By Professor Herman Branover chabad.org
* A Blessed Curse. By Professor Herman Branover chabad.org
Arvīds Brēdermanis

**Arvīds Brēdermanis** (dzimis , miris ) bija latviešu diplomāts.

Dzimis Rīgā, ierēdņa ģimenē. Mācījies Olava komercskolā. Pirmā pasaules kara laikā evakuācijā Barnaulā. Mobilizēts Kolčaka armijā, vēlāk pārgāja Imantas pulka sastāvā. Kopā ar pulku atgriezies Latvijā.

Pēc dienesta Latvijas armijā strādājis Latvijas republikas Ārlietu ministrijā Latvijas vēstniecībās Berlīnē (1923–24) un Kauņā (1930–33). No 1935. līdz 1939. gadam - LETA žurnālists, vēlāk Japānas vēstniecības preses referents.

Pēc PSRS okupācijas 1940. gadā arestēts kā Japānas spiegs. 1940. gadā notiesāts uz 8 gadiem ieslodzījumā, ko pavadījis Mordvijā. 1948. gadā spriedums palielināts uz 15 gadiem. 1955. gadā atbrīvots un atgriezies Rīgā. Strādājis apr grāmatvedi, normētāju.

## Ārējās saites
*Par Brēdermani Ārlietu ministrijas mājaslapā
Klods Šenons

**Klods Elvuds Šenons** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu matemātiķis un elektroinženieris, informācijas teorijas pamatlicējs.

Dzimis Mičiganas štata mazpilsētā. 1932. gadā iestājās Mičiganas Universitātē, kur 1936. gadā ieguva bakalaura grādu elektroinženierijā un matemātikā. Vēlāk studēja elektroinženieriju Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā. 1937. gadā publicēja maģistra darba tēzes *A Symbolic Analysis of Relay and Switching Circuits*, kuru psihologs Hauards Gārdners nosaucis par "iespējams, visietekmīgāko un slavenāko maģistra darbu 20. gadsimtā". Darbā tika parādīts, ka ar releju slēgumiem iespējams risināt bula algebras uzdevumus, t.i., tas lika pamatus mūsdienu datoriem un ciparu datu pārraidei.

1940. gadā Šenons sāka strādāt Padziļināto pētījumu institūtā Prinstonā. Otrā pasaules kara laikā strādāja Bell Labs, kur nodarbojās ar uguns vadības sistēmu izstrādi un kriptogrāfiju. 1949. gadā tika publicēta Šenona un Vorena Vīvera darbs *The Mathematical Theory of Communication*, kas lika pamatus mūsdienu informācijas teorijai. Tajā pašā gadā tika deklasificēts un publicēts Šennona darbs *Communication Theory of Secrecy Systems*, kas ir viens no pamatdarbiem mūsdienu kriptogrāfijā.

## Ārējās saites

* Claude E. Shannon: *A Mathematical Theory of Communication*, Bell System Technical Journal, Vol. 27, pp.&nbsp;379–423, 623–656, 1948. http://www.alcatel-lucent.com/bstj/vol27-1948/articles/bstj27-3-379.pdf http://www.alcatel-lucent.com/bstj/vol27-1948/articles/bstj27-4-623.pdf
Trūmens Kapote

**Trūmens Strekfuss Pērsonss** (; dzimis , miris ), pazīstams kā **Trūmens Kapote** (*Truman Capote*), bija amerikāņu rakstnieks, dramaturgs un aktieris. Vairāki viņa īsie stāsti, romāni, lugas un citi darbi ir tikuši atzīti par literatūras klasiku, tai skaitā viņa novele "Brokastis Tifānijā" (*Breakfast at Tiffany's*; 1958) un romāns "Gluži aukstasinīgi" (*In Cold Blood*; 1966). Vismaz 20 filmas un TV drāmas ir tikušas uzņemtas pēc Kapotes darbu motīviem.

Rakstnieka karjeru sācis ar īso stāstu rakstīšanu. Viena viņa darba *Miriam* (1945) panākumi piesaistīja grāmatizdevēja Benera Serfa (*Bennett Cerf*) uzmanību, kā rezultātā tika noslēgts līgums par romāna *[[Other Voices, Other Rooms]]* (1948) uzrakstīšanu. Lielākos panākumus Kapote guva ar grāmatu "Gluži aukstasinīgi" (*In Cold Blood*), kas ir žurnālistikas darbs par kādas Kanzasas ģimenes slepkavību viņu mājās. Pie šī darba strādājis četrus gadus ar Hārperas Lī palīdzību, kas sarakstījusi grāmatu "Kas nogalina lakstīgalu..." (*To Kill a Mockingbird*).

2005. gadā Benets Millers par viņu uzņēma biogrāfisku mākslas filmu "Kapote" ar Filipu Sīmoru Hofmanu galvenajā lomā, par kuru aktieris saņēma Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

## Ārējās saites
Nāves ieleja

**Nāves ieleja** (), arī **Detvelija**, ir tektoniska starpkalnu ieplaka Mohaves tuksnesī, Austrumkalifornijā, ASV. Tā ir viszemāk zem jūras līmeņa novietotā un sausākā vieta Ziemeļamerikā, kā arī karstākā vieta Ziemeļamerikā. Nosaukumu ieguva 1849. gadā, kad šeit gāja bojā zelta meklētāju grupa ūdens trūkuma dēļ.

Zemākais punkts ielejā atrodas 86 m zem jūras līmeņa, kas ir tikai 136 km attālumā no kontinentālās ASV augstākā punkta Vitni kalna (4421 m). Nāves ieleja ir viena no pasaulē dziļākajām un tuksnešainākajām bezūdens ieplakām. Nāves ielejā tāpat ir tikusi fiksēta pasaulē augstākā gaisa temperatūra — 1913. gada 10. jūlijā tika izmērīti 56,7 °C.

Nāves ieleja atrodas netālu no Kalifornijas un Nevadas štatu robežas, tā veido lielāko daļu Nāves ielejas nacionālā parka. Nāves ieleja ir aptuveni 7,8 tūkstošus km2 liela.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tabulas elementi

**Tabulas elementi** ir vienības tabulā, kuras var grupēt, segmentēt vai sakārtot dažādos veidos, un no kurām sastāv tabula. Tajās tiek glabāta noteikta informācija. Katram tabulas elementam ir elementa nosaukums, kuru datu bāzes lietotne izmanto, lai identificētu datu lauku, un kas palīdz lietotājam noteikt lauka saturu.

Tabulas elementu vienības ir:
* Rinda — datu kopa, kas satur noteikta datu tipa vērtības.
* Kolonna — struktūra uz kuras pamata tiek veidotas datu rindas
* Šūna — rindu un kolonnu krustošanās vieta.
Mangulis

**Mangulis** (sieviešu dzimtē Mangule) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Gustavs Mangulis (1879—1931) — latviešu strēlnieku un vēlāk Latvijas armijas virsnieks.
* Kārlis Mangulis (1900—1959) — Latvijas armijas virsnieks, latviešu kārtības dienesta vienību komandieris.
Alnitaks

**Alnitaks** (arī **Oriona ζ**, **Oriona Zēta**) ir trīskāršā zvaigzne Oriona zvaigznājā, atrodas Oriona jostas kreisajā malā. Tā ir 32. spožākā redzamā zvaigzne debesīs. Zvaigznes vārds cēlies no arābu vārda , *an niţāq* — ‘josta’.
Alnitaku veido trīs komponentes (Aa, Ab un B). Aa un Ab veido ciešu dubultzvaigzni, savukārt B apriņķo abas pirmās.

Alnitaks Aa ir zilais pārmilzis, spilgta O spektra klases zvaigzne ar redzamo spožumu 2,0. Tā ir 28 reizes masīvāka par Sauli, 20 reizes lielāka pēc izmēra un ar starjaudu apmēram 10 500 reižu lielāku kā Saulei. Alnitaka Aa virsmas temperatūra sasniedz 31 000 K (~30 700 °C), tā ir spožākā redzamā O spektra klases zvaigzne.

Alnitaks Ab ir O spektra klases galvenās secības punduris Tas ir apmēram par 2 zvaigžņlielumiem mazāk spožs kā Alnitaks Aa un atrodas no tā apmēram 11 AU attālumā. Alnitaks Ab ir pietiekoši spilgts, lai to varētu redzēt no Zemes, ja vien tas nebūtu tik tuvu sistēmas lielākajai komponentei. Alnitaka Ab masa atbilst apmēram 23 Saules masām.

[200px|thumb|left|Alnitaks, [Alnilams un Mintaka Oriona jostā]]
Alnitaks B ir B2 III spektra klases zilganbalta milzu zvaigzne apmēram 680 AU attālumā no Alnitaka A sistēmas. Alnitaka B masa 14 reižu pārsniedz Saules masu, starjauda ir apmēram 1100 reižu lielāka. Alnitaka A sistēmu tas apriņķo apmēram reizi 1500 gados.  

Alnitaka sistēmu ietver IC 434 miglājs.

## Novērojumu vēsture
Alnitaks pazīstams jau kopš senatnes, dažādas tautas to saukušas dažādos vārdos, mēs to pazīstam pēc arābu vārda.
1812. gadā vācu astronoms Georgs Kunovskis (*Georg Carl Friedrich Kunowski*) atklāja, ka Alnitaks ir dubultzvaigzne. 1998. gadā astronomu grupa Lovela observatorijā konstatēja, ka galvenajai komponentei ir mazāks pavadonis.

Ilgu laiku astronomi domāja, ka attālums līdz Alnitakam ir apmēram 1500 gaismas gadi, tomēr ar Hipparcos palīdzību tika noteikts, ka attālums ir gandrīz 2 reizes mazāks.  

## Atsauces
Džonatans Deiviss

**Džonatans Housmons Deiviss** (; dzimis ), zināms arī ka **JD**, ir amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors un mūziķis. Viņš ir ņūmetāla grupas *[[Korn]]*, kas tiek uzskatīta par ņūmetāla žanra pionieri, vadošais vokālists un līderis. Deivisa īpatnējā personība un *Korn* mūzika ietekmējusi nākamo mūziķu un izpildītāju paaudzi.

Deiviss pēc grupu *Sexart* un *L.A.P.D.* izjukšanas 1993. gadā Beikersfīldā līdzdibināja grupu *Korn*. Deiviss ātri vien ieguva atpazīstamību par savu intensīvo un spēcīgo uzstāšanās stilu *Korn* koncertos. Balstoties uz saviem personīgajiem, kaislīgajiem dziesmu tekstiem un neparasto tenora vokālu, Deiviss uzsāka veiksmīgu karjeru, kas ilgst jau vairāk nekā trīs desmitgades. Deivisa vokāls, kas mainās no dusmīga tembra uz augstu balsi, pārejot no atmosfēriska skanējuma uz agresīvi kliedzošu, ir grupas *Korn* firmas zīme visas grupas pastāvēšanas karjeras laikā.

No 2000. līdz 2001. gadam Deiviss un Ričards Gibss sarakstīja un producēja filmas "Nolādēto karaliene" (*Queen of the Damned*) mūziku un skaņu celiņu, kas bija Deivisa pirmais darbs ārpus grupas. Savu blakusprojektu ar nosaukumu *Jonathan Davis and the SFA* viņš uzsāka 2007. gadā un turpināja eksperimentēt ar dažādiem mūzikas stiliem. Savu pirmo solo albumu viņš izdeva 2018. gadā.

Savas karjeras laikā viņš sadarbojies ar dažādiem mūziķiem, sākot no metāla līdz alternatīvajam rokam, repam, *[[world music]]* un elektroniskajai mūzikai. Deiviss ir multiinstrumentālists, viņš prot spēlēt ģitāru, bungas, dūdas, klavieres, kontrabasu, vijoli un klarneti. Viņš ir arī daudzpusīgs daudzos muzikālos žanros, miksējot dziesmas un uzstājoties kā dīdžejs *JDevil*. Jau gadu desmitiem Deiviss ir aizrāvies ar tēlotāja mākslu, šausmu filmām, komiksiem un videospēlēm.

Četrpadsmit viņa albumi iekļuva *[[Billboard Tops|Billboard 200]]* topā pirmajā desmitniekā, tostarp *[[MTV Unplugged]]* un *[[Greatest Hits, Vol. 1]]*. ASV viņam piešķirti piecpadsmit platīna albumu sertifikāti no Amerikas Ierakstu industrijas asociācijas (RIAA). Austrālijā viņš saņēma astoņus platīna albumu sertifikātus no Austrālijas Ierakstu industrijas asociācijas (ARIA), bet Apvienotajā Karalistē viņš saņēma sešus zelta sertifikātus. Savas karjeras laikā viņš no astoņām nominācijām ieguvis divas ''Grammy'' balvas. Līdz 2018. gadam Deiviss visā pasaulē bija pārdevis vairāk nekā 40 miljonus albumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Džerija Halivela

**Džeraldīne Estella "Džerija" Halivela** (; dzimusi ) ir angļu dziedātāja, dziesmu autore, apģērbu dizainere, autore un aktrise.

Kļuvusi pazīstama 1990. gados kopā ar grupu *[[Spice Girls]]*, kur viņai bija iesauka *Ginger Spice*. 1998. gada maijā mūziķe paziņoja par grupas pamešanu, tomēr 2007. gadā, kad grupa atkalapvienojās, Halivela pievienojās grupai *The Return of the Spice Girls* tūrē, tāpat tika izdota labāko dziesmu izlase.

1999. gadā uzsākusi solokarjeru un izdeva debijas soloalbumu *[[Schizophonic]]*, vēl ir izdevusi divus studijas albumus: *[[Scream If You Wanna Go Faster]]* (2001), *[[Passion (albums)|Passion]]* (2005). Vairākas reizes tikusi nominēta *Brit* balvai.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi
* *[[Schizophonic]]* (1999)
* *[[Scream If You Wanna Go Faster]]* (2001)
* *[[Passion (albums)|Passion]]* (2005)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mona de Bo

**Mona de Bo** ir latviešu rokgrupa, kas izpilda galvenokārt eksperimentālu instrumentālo mūziku *[[slow core]]* un *[[drone]]* stilā.

## Sastāvs
* Edgars Rubenis - ģitāra
* Edgars Eihmanis - sitamie instrumenti

## Vēsture
Grupa "Mona de Bo" izveidojusies 2005. gadā Rīgā. Tā koncertējusi Latvijā un tās kaimiņvalstīs, 2008. gadā pārstāvējusi Latviju mūzikas tirgū "SXSW 2008 Music Conference" Teksasā, ASV.

2010. gadā grupas otrais albums tika nominēts Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai nominācijā "Labākais roka albums".

2012. gadā grupa nospēlē koncertu Rīgas koncertzālē "Palladium".

## Diskogrāfija
* *Mona de Bo*. Rudolph Records, 2008. 
* *Nekavējies, šīs ir spēles ar tevi*. I Love You Records, 2010.
* *Pag Pag*. I Love You Records, 2012.
**Īstenībā.* I Love You Records, 2015.
**Kur ir šeit?.* 2017.

## Atsauces
Liesmas miglājs

**Liesmas miglājs** (arī **NGC 2024**)  ir emisijas miglājs, kurš atrodas aptuveni 1350 gaismas gadu attālumā no Zemes Oriona zvaigznājā, Oriona jostas kreisajā pusē blakus Alnitakam. Liesmas miglājs ir milzīgs putekļu un gāzes mākonis, kurā veidojas jaunās zvaigznes. Miglājs ir daļa no daudz lielāka Oriona molekulārā mākoņa kompleksa.
thumb|left|220px|Liesmas miglājs un Alnitaks
Miglāju šķērso spilgtas un tumšas putekļu joslas, kuras padara to līdzīgu liesmai. Liesmas miglāju izgaismo milzīga O spektra klases zvaigzne IRS2b, kas spožuma ziņā ir līdzīga Oriona jostu veidojošajām zvaigznēm, taču praktiski nav redzama aizsedzošo putekļu dēļ. Zvaigzne izstaro spēcīgu ultravioleto starojumu, kas jonizē miglājā esošo gāzi, radot miglāja spīdumu. IRS2b atrodas miglāja centrā, jaunā zvaigžņu kopā. Līdz 2003. gadam, pirms tika atklāta IRS2b, tika uzskatīts, ka Liesmas miglāju izgaismo Alnitaks, taču šī zvaigzne atrodas tuvāk Saulei, kā pats miglājs, un nav ar to fiziski saistīta. Miglāja centrā esošā zvaigžņu kopa satur ~70 nelielas masas zvaigznes un brūnos pundurus, kuru vecums ir ap 500 000 gadiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fāzela līcis

**Fāzela līcis** (, , ) ir ap  plats un ap  garš līcis Vedela jūras dienvidos Antarktīdā. Līci norobežo Luitpolda krasts austrumos un Filhnera šelfa ledāja fronte dienvidos. Līcī tā ziemeļrietumu daļā noplūst Lerhenfelda un Šveicera glečeri.

Līci 1912. gada janvārī—februārī atklāja Vācijas Antarktiskā ekspedīcija Vilhelma Filhnera vadībā un nosauca par godu ekspedīcijas kuģa *Deutschland* kapteinim Rihardam Fāzelam, kurš mira ekspedīcijas laikā. Vēlāk pats Filhners ierosināja līci pārdēvēt par **Hercoga Ernsta līci** *(Herzog-Ernst-Bucht)* par godu pēdējam Saksijas-Altenburgas hercogam Ernstam II, bet šis nosaukums neiegājās.

Fāzela līča piekraste, kā relatīvi ērtāk sasniedzamā vieta Vedela jūras dienvidos, intensīvi izmantota kā bāze reģiona izpētei. Pirmā polārstacija argentīniešu Henerala Belgrano šeit tika ierīkota 1955. gadā (darbojās līdz 1979. gadam). 1956. gadā tika ierīkota Šekltonas stacija Vivjena Fuksa transantarktiskajai ekspedīcijai. Amerikāņu Starptautiskā ģeofizikas gada polārstacija Elsvērta tika ierīkota 1957. gadā, vēlāk nodota Argentīnai un slēgta 1962. gadā. 1975. gadā pie ledāja frontes tika ierīkota PSRS polārstacija Družnaja, kas 1986. gadā ar atšķēlušos aisbergu tika aiznesta jūrā. Ar šo pašu aisbergu tika aiznestas arī pamestās Šekltona un Henerala Belgrano.

## Atsauces
Žans Gabēns

**Žans Gabēns** (, dzimis , miris ) bija franču teātra un kino aktieris.

Dzimis kabarē mākslinieku ģimenē kā Žans Aleksiss Monkoržē (). Teātrī Žans Gabēns debitēja 1923. gadā, kino — 1930. gadā. Popularitāti ieguva atveidodams stiprus, vīrišķīgus, uzticamus varoņus. Filmējies klasiskajās franču filmās "Pepe le Moko" (1937), "Lielā ilūzija" (1937), "Miglu krastmala" (1938), "Diena sākas" (1939), "Cilvēks zvērs" (1939), "Bauda" (1952), *[[Touchez pas au grisbi]]* (1954) un "Melodija no pagraba" (1963).

Pa divām reizēm ieguva Venēcijas un Berlīnes kinofestivālu galvenās balvas kā labākais vīriešu lomas atveidotājs. 1960. gadā Gabēnu apbalvoja ar Francijas Goda leģiona ordeni.

Miris 1976. gadā no infarkta.

## Literatūra

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers

**Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers** (*Wilhelm Gottlieb Friedrich Beitler*, 1745-1811) bija vācu matemātiķis *[[Academia Petrina]]* matemātikas profesors (1775—1811), astronomiskās observatorijas dibinātājs (1783).

Pazīstams ar savām publikācijām par Jelgavas ģeogrāfiskajām koordinātēm (1784), par Merkura pāriešanu Saules diskam (1786), par Jupitera pavadoņiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1745. gada 14. februārī Reitlingenē. Studēja tieslietas un matemātiku Tībingenes Universitātē, 1767. gadā ieguva *Dr. jur.* grādu un sāka strādāt Virtembergas hercoga galma tiesas arhīvā, tad bija mājskolotājs Polijā. 1773. gadā Beitlers Berlīnē iepazinās ar Jelgavas Pētera akadēmijas idejas autoru profesoru J. G. Zulceru, pēc kura ieteikuma viņš 1775. gadā sāka strādāt par matemātikas profesoru Jelgavā. Atkārtoti bija ģimnāzijas prorektors (1777-1778, 1785—1786, 1795—1797).

Drīz pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes inkorporācijas Krievijas Impērijā 1795. gadā viņu ievēlēja par Pēterburgas Zinātņu akadēmijas goda locekli. 1801. gadā viņu iecēla par jaundibināmās Jelgavas Universitātes matemātikas profesoru, viņš palika Jelgavā arī tad, kad jauno universitāti atvēra Tērbatā.

Miris 1811. gada 12. septembrī Jelgavā.

## Darbi
* Nova analysis æquationum cubicarum (1778) 
* Von den Planeten unseres Sonnensystems (1811)
Fernandels

**Fernāns Žozefs Desirē Kontandēns** (, pazīstams kā **Fernandels** (); dzimis , miris ) bija franču aktieris un dziedātājs, viens no izcilākajiem franču kino komiķiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Renault-Elf-Gitane

***Renault-Elf-Gitane*** bija profesionāla Francijas riteņbraukšanas komanda, kura pastāvēja no 1978. līdz 1985. gadam. Komanda izmantoja un reklamēja *[[Gitane]]* sacensību velosipēdus.

## Vēsture
Komandu izveidoja 1978. gadā pēc tam, kad ''Renault'' auto grupa iegādājās velosipēdu ražotāju *[[Gitane]]* un kļuva par galveno sponsoru *[[Gitane-Campagnolo]]* riteņbraukšanas komandai, kuru vadīja bijušais panākumiem bagātais franču riteņbraucējs Sirils Guimārs un komandas sastāvā bija jaunais un daudzsološais riteņbraucējs Bernārs Ino. No 1978. līdz 1980. gadam komandu sauca *Renault-Gitane*, bet no 1981. līdz 1985. gadam *Renault-Elf*. *Elf* bija naftas kompānija, kura piederēja *Renault* auto grupai.

Laikā kopā ar komandu Bernārs Ino dominēja sportā, gūstot četras uzvaras *[[Tour de France]]*, divas *[[Vuelta a España]]* un divas *[[Giro d'Italia]]* laikā no 1978. līdz 1983. gadam. Ino uzvarēja arī vairākās mazākās daudzdienu sacensībās, kā arī viendienas sacensībās, to skaitā Ljēža–Bastoņa–Ljēža, Parīze–Rubē, *[[Giro di Lombardia]]*, *[[Amstel Gold Race]]* un 1981. gada Pasaules čempionātā.

Guimārs komandai piesaistīja vairākus amerikāņu braucējus, kuri iekļāva vēlāko *Tour de France* uzvarētāju Gregu Lemonu. Lemons nekavējoties radīja iespaidu, ieņemot trešo vietu un finišējot aiz Ino 1981. gada *[[Critérium du Dauphiné Libéré]]*. Ino pameta komandu 1983. gada beigās pēc tam, kad *Renault-Elf* komandas biedrs Lorāns Fiņons pārņēma komandas līdera lomu pēc uzvaras 1983. gada Tour de France. Gregs Lemons komandas lauriem pievienoja uzvaru 1983. gada Pasaules čempionātā.

Nākamajā gadā Fiņons ieņēma augstu vietu *[[Giro d'Italia]]*, pēc tam uzvarot 1984. gada Francijas čempionātā un 1984. gada Tour de France. Komandas pārsvars mazinājās 1985. gadā, kad Fiņons cieta no ilgstoša ceļgala savainojuma un uzlecošā zvaigzne Gregs Lemons pameta komandu, pārejot uz Ino *[[La Vie Claire]]* komandu. 1985. gada sezonas lielākais sasniegums bija Marka Madio uzvara Parīze–Rubē klasikā.

Pēc 1985. gada sezonas *Renault* auto grupa pārtrauca riteņbraukšanas sponsorēšanu un par Guimāra komandas galveno sponsoru kļuva Francijas lielveikalu ķēde *[[Système U]]*. Komanda turpināja braukt ar *Gitane* velosipēdu rāmjiem, kuri turpināja sponsorēt *[[Système U-Gitane]]* riteņbraukšanas komandu.

## Atsauces
DD-WRT

**DD-WRT** ir Linux balstīta atvērtā koda programmatūra, piemērota ļoti dažādu veidu bezvadu maršrutētājiem un iegultajām sistēmām. Galvenais uzsvars likts, nodrošinot iespējami vienkāršāku apstrādi, bet tajā pašā laikā atbalstot lielu skaitu funkciju attiecīgās platforma.  DD-WRT programmatūru ir iespējams uzstādīt bezvadu maršrutētājam oriģinālās programmatūras vietā.

Sākotnēji šī programmatūra rūpnieciski bija iestrādāta Linksys WRT54G maršrutētājā, tā arī radās programmatūras nosaukuma daļa WRT. Šobrīd jau Buffalo Technology un citas kompānijas sāk izlaist rūpnieciski uzstādītu un pielāgotu DD-WRT programmatūru savos bezvadu maršrutētājos.

Funkciju saraksts visām versijām:

## Atsauces

## Ārējās saites
* Atbalstīto bezvadu maršrutētāju datubāze
Skeltona glečers

**Skeltona glečers** () ir ap 170 km garš un 8 līdz 18 km plats šļūdonis Antarktīdā. Sākas no Polārā plato un noplūst uz Rosa šelfa ledāju caur Transantarktīdas kalnu grēdu, kur ieplūst Skeltona līcī Hilarija krastā. Austrumos un ziemeļaustrumos to norobežo Karaliskās Biedrības grēda, rietumos — Vusteras grēda un vairākas nelielas kalnu grēdas ziemeļrietumos no tās. Sākas no tā saucamā Portāla starp Lešlija kalniem ziemeļos un Portāla kalnu dienvidos un noplūst uz dienvidiem  plašajā Skeltona sniegājā, ko rietumos norobežo Bumeranga grēda un Skeltona leduskritums. Tālāk, apliecot Vusteras grēdu, tas noplūst uz šelfa ledāju.

Glečers nosaukts pēc Skeltona līča, kas savukārt nodēvēts par godu Roberta Skota ekspedīcijas kuģa *Discovery* galvenajam inženierim Redžinaldam Skeltonam *(Reginald W. Skelton)*. 1957.—1958. gadā Skeltona glečers tika izvēlēts par ceļu, pa kuru Britu Sadraudzības Transantarktiskā ekspedīcija šķērsoja Transantarktīdas kalnus ceļā no Dienvidpola uz Skotas staciju.

## Atsauces
Kosmos-2488

***Kosmos-2488*** (*Космос-2488*) ir Krievijas militārais sakaru pavadonis. Tas orbītā palaists 2013. gada decembrī.
Domājams, pavadonis ir no *[[Strela-3M]]* (*Rodnik-S*) sērijas. 

*Kosmos-2488* tika palaists  00:31 UTC ar nesējraķeti *[[Rokot-KM]]* no Pļeseckas kosmodroma. 
Kopā ar to palaisti analoģiski pavadoņi *[[Kosmos-2489]]*, *[[Kosmos-2490]]*, kā arī atšķirīgs pavadonis *[[Kosmos-2491]]*. No dzinējbloka *[[Briz-KM]]* pavadoņi atdalījās 02:16 UTC.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Strela-3M (Rodnik, 14F132) Gunter Dirk Krebs
Matīss Frīdrihs Vatsons

**Matīss Frīdrihs Vatsons** (*Matthias Friedrich Watson*, 1733—1805) bija Kurzemes un Zemgales hercogistes pedagogs un literāts. Jelgavas pilsētas skolas direktors (1759-1774, 1781-1804), *[[Academia Petrina]]* latīņu valodas un literatūras profesors (1775—1805), prorektors (1776—1777, 1784—1785, 1794—1795). Jelgavas avīzes (*Mitausche Zeitung*) redaktors (1778-1805).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1733. gada 19. janvārī Kēnigsbergā Prūsijas karaļa militārā padomnieka Matīsa Vatsona ģimenē. Mācījās Kēnigsbergas Frīdriha kolēģijā (*Friedrichs-Collegium*, 1738-1746), studēja Kēnigsbergas Universitātē (1746-1752), 1753. gadā ieguva *Dr. Philos.* grādu. Pēc trīs gadu ceļošanas pa vācu zemēm viņš 1756. gadā atgriezās Kēnigsbergā, kur darbojās kā universitātes ārkārtas profesors (1756-1759). Pēc tam, kad Krievijas Impērijas armija Septiņgadu kara laikā (1756-1763) ieņēma Kēnigsbergu, 1759. gadā M. Vatsons devās uz Jelgavu, kur strādāja par pilsētas skolas direktoru (1759-1774, 1781-1804). 1772. gada apprecējās ar Doroteju Agati Dillo (*Düllo*). 1775. gadā viņš pieņēma hercoga Pētera uzaicinājumu un sāka strādāt par *Academia Petrina* latīņu valodas un literatūras profesoru. Līdztekus bija luterāņu mācītājs Vecsaules draudzē (*Alt-Rahden*). 1777. gada 7. jūnijā viņam piedzima dēls Kārlis Frīdrihs Vatsons.

1801. gadā viņu iecēla par jaundibināmās Jelgavas Universitātes Filozofijas fakultātes dekānu, tomēr to pārcēla uz Tērbatu, bet M. Vatsons palika Jelgavā. 1801. gada 26. maijā mira viņa sieva. Miris 1805. gada 8. martā Jelgavā.

## Atsauces
Bezvadu tīkla piekļuves punkts

Datortīklos **bezvadu piekļuves punkts** jeb **WAP** () ir ierīce, kas ļauj citām bezvadu ierīcēm pieslēgties pie vadu tīkla, izmantojot Wi-Fi vai līdzīgus standartus. Piekļuves punkts parasti pieslēdzas pie maršrutētāja (caur vadu tīklu) kā savrupa ierīce, taču tas var būt arī paša maršrutētāja sastāvdaļa.

Kad bezvadu tīkli vēl nebija attīstīti, datortīkla uzstādīšanai uzņēmumā, mājās vai skolā bieži vien bija nepieciešams izvilkt daudzus kabeļus cauri sienām un griestiem, lai visām ierīcēm ēkā būtu piekļuve pie tīkla. Izveidojot bezvadu piekļuves punktu (AP), tīkla lietotājiem ir iespēja pievienot ierīces, kas savukārt piekļūst tīklam izmantojot dažus vadus vai arī neizmantojot tos vispār. Piekļuves punkts parasti pieslēdzas tieši pie vadu Ethernet savienojuma un tad piekļuves punkts nodrošina bezvadu savienojumus, izmantojot radiofrekvenču saites, lai citas ierīces varētu izmantot šo savienojumu. Lielākā daļa piekļuves punktu atbalsta vairāku bezvadu ierīču pievienošanos vienam vadu savienojumam. Mūsdienu piekļuves punkti tiek būvēti tā, lai tie atbalstītu datu sūtīšanas un saņemšanas standartus, izmantojot šīs radiofrekvences. Šos standartus un frekvences, kas tiek izmantotas, nosaka IEEE. Lielākā daļa piekļuves punktu izmanto IEEE 802.11 standartus.

## Biežākais piekļuves punktu pielietojums
Parasti uzņēmumos nepieciešams pievienot vairākus piekļuves punktus pie vadu tīkla, lai pēc tam nodrošinātu bezvadu piekļuvi biroja lokālajam tīklam (LAN). Bezvadu piekļuves punktus pārvalda WLAN kontrolieris, kas veic automātisku pielāgošanu radiofrekvencēm (*RF power*) , kanāliem, autentifikācijai un drošībai. Kontrolierus var arī kombinēt, lai veidotu bezvadu mobilitātes grupu, kas ļauj viesabonēšanu starp kontrolieriem. Kontrolieri var būt mobilitātes domēna daļa, lai klientiem būtu piekļuve viscaur no reģionālo biroju atrašanās vietām. Tas ietaupa klientu laiku un administratoru darbu, jo ir iespējams automātiski  veikt atkārtotu sasaistīšanu un autentificēšanu.

Karstvieta (*hotspot*) ir bieži izmantots publiskas piekļuves punkts, kur bezvadu klienti var pieslēgties internetam neatkarīgi no konkrētiem tīkliem, pie kā tie ir pievienoti. Šo risinājumu bieži izmanto lielās pilsētās: kafejnīcas, bibliotēkas un privāti atvērti piekļuves punkti ļauj klientiem saglabāt gandrīz pastāvīgu savienojumu ar internetu, pārvietojoties pa pilsētu. Savienotu karstvietu kopumu mēdz saukt arī par *lily pad network*.

Piekļuves punktus izmanto mājas bezvadu tīklos. Šajos tīklos parasti ir tikai viens piekļuves punkts, kas savieno visus datorus mājā. Tas lielākoties ir bezvadu maršrutētājs jeb konverģēta ierīce, kurā ietilpst piekļuves punkts, maršrutētājs un bieži vien arī *Ethernet* komutators. Daudzās no šīm ierīcēm atrodas arī platjoslas modems. 

Piekļuves punkts var darboties arī kā tīkla arbitrs, nosakot, kad katra tuvumā esošā klienta ierīce var pārraidīt. Taču lielākā daļa pašreiz uzstādīto IEEE 802.11 tīklu neievieš šo opciju, tā vietā izmantojot dalīto pseidonejaušu algoritmu CSMA/CA.
Johans Melhiors Gotlībs Bēzeke

**Johans Melhiors Gotlībs Bēzeke** (*Johann Melchior Gottlieb Beseke*, 1746—1802) bija Kurzemes un Zemgales hercogistes pedagogs un dabaszinātnieks. *[[Academia Petrina]]* tiesībzinātņu profesors (1775—1802), prorektors (1775, 1783—1784, 1793—1794).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1746. gada 26. septembrī Burgā pie Magdeburgas luterāņu mācītāja un pedagoga Kristiāna Vilhelma Bēzekes ģimenē. Mācījās Kloster-Bergenas skolā (1761-1765), studēja teoloģiju un tieslietas Frankfurtes pie Oderas Universitātē (1766-1771) un Halles Universitātē (1771-1774), 1772. gadā ieguva * Dr. jur.* grādu.

1774. gadā viņš pieņēma hercoga Pētera uzaicinājumu un sāka strādāt par *Academia Petrina* tiesībzinātņu profesoru, bija pirmais akadēmijas prerektors (1775). Izpētīja ap 200 Kurzemes un Zemgales putnu sugu.  
 
Miris 1802. gada 8. oktobrī Jelgavā.

## Darbi
thumb|250px|''Commentatio de Frumentaria Largitione et Legibus Frumentariis'' — "Komentāri par (romiešu) maizes dalīšanu un Maizes likumiem" (Jelgava, 1775).
* De jure cogendi (Halle, 1772).
* Num Litis Contestatio semper malam fidem inducat? (Halle, 1772).
* De origine modorum contrahendi apud Romanos (Halle, 1772).
* Über die Quellen der Moralität und Verbindlichkeit als die ersten Gründe der Moralphilosophie und des Naturrechts (Halle, 1774).
* Entwurf eines Lehrbuchs der natürlichen Pflichten (Jelgava, 1777).
* Das Buch der Weisheit und Tugend. Ein Lesebuch für Jünglinge von zehn bis zwanzig Jahren, oder auch für jeden, dem daran gelegen ist, weise und gut zu sein, 3 vols. (Desava and Leipciga, 1782).
* Über das moralische Gefühl (Desava, 1782).
* Thesaurus juris cambialis, 2 vols. (Berlīne, 1783).
* Die Offenbarung Gottes in der Natur. Eine Schrift für Jedermann (Desava and Leipciga, 1784).
* Versuch einer praktischen Logik, oder einer Anweisung, den gesunden Verstand recht zu gebrauchen (Leipciga, 1786).
* Entwurf eines Systems der transzendentellen Chemie (Leipciga, 1787).
* Probe eines Kritischen Commentars über Kants Kritik der reinen Vernunft (Jelgava, 1789).
* Versuch einer Geschichte der Naturgeschichte (Jelgava, 1802).

## Atsauces
Sentpītersbērga

**Sentpītersbērga** () ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Floridas štata dienvidrietumos, Pinellas apgabalā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja  iedzīvotāju, padarot to par piekto apdzīvotāko pilsētu Floridas štatā un 79. lielāko pilsētu ASV pēc iedzīvotāju skaita. Savukārt tās aglomerācijā dzīvo 2 441 770 iedzīvotāji. Sentpītersbērgai ir septiņpadsmitā lielākā aglomerācija ASV. Tai ir arī ceturtais augstākais noziegumu līmenis Floridas štatā, kā arī tā ir 58. vietā ASV pēc pastrādāto noziegumu skaita. Pilsēta ir dibināta 1888. gadā, kad tajā dzīvoja vien ap 300 iedzīvotājiem.

Sentpītersbērgā ir vidēji 361 saulaina diena gadā, tāpēc arī pilsētu bieži sauc par "Saules pilsētu". Labo laikapstākļu dēļ, tā ir populārs tūrisma galamērķis.

Sentpītersbērgā atrodas Latviešu Biedrība, kā arī Latviešu evaņģēliski luteriskā draudze.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Grīns

**Džons Maikls Grīns** (), dzimis ) ir amerikāņu rakstnieks, kura darbi, lai gan pieskaitāmi jauniešu literatūrai, guvuši atzinību starp visām paaudzēm. Džona Grīna populārākie romāni ir "Meklējot Aļasku" (*Looking For Alaska*) un "Mūsu zvaigžņu vaina" (*The Fault in Our Stars*), kuru *[[Time|Time Magazine]]* atzina par 2012. gada labāko romānu. 2014. gada jūnijā iznāca romāna ekranizācija "Vainīgas ir zvaigznes" ar Šeilīnu Vudliju un Enselu Elgortu galvenajās lomās.

Džons Grīns ir aktīvs video blogotājs, un kopā ar brāli Henku Grīnu ir izveidojis video blogu *[[VlogBrothers]]*. Kopā ar brāli viņš ir nodibinājis arī labdarības pasākumu *P4A*, kas rosina jauniešus runāt par labdarības projektiem, kurus vajadzētu vairāk atbalstīt.

## Bibliogrāfija

## Atsauces un piezīmes
Bērbanka

**Bērbanka** () ir pilsēta Losandželosas apgabalā, Kalifornijā, ASV. Tā atrodas 19 km attālumā no Losandželosas centra. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem, pilsētā dzīvo vairāk nekā 103,3 tūkstoši cilvēku.

Pazīstama kā "pasaules mediju galvaspilsēta" (*Media Capital of the World*), tā atrodas netālu no Holivudas, šeit atrodas vairāku mediju un izklaides industrijas uzņēmumu vadība vai svarīgas producēšanas vietas, tai skaitā *[[The Walt Disney Company]]*, *[[Warner Bros.|Warner Bros. Entertainment]]*, *[[Warner Music Group]]*, *[[Nickelodeon]]* un *[[Insomniac Games]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Emīls Bretšneiders

**Aleksandrs Hermanis Emīls Bretšneiders** (, , dzimis , miris ) bija Vadakstes pagastā dzimis vācbaltiešu izcelsmes ārsts, sinologs, botāniķis un ceļotājs.

Dzimis mežsarga ģimenē. No 1849. līdz 1852. gadam mācījies ģimnāzijā Jelgavā. No 1855. līdz 1858. gadam studēja medicīnu Tērbatas universitātē. Papildinājies Berlīnē, Vīnē un Parīzē. Kā ārsts no 1862. līdz 1864. gadam strādāja Krievijas vēstniecībā Teherānā, bet no 1866. līdz 1884. gadam - Pekinā, kur apguva ķīniešu valodu. Apceļojis arī citas zemes. Publicējis darbus botānikā un vēsturē.

*Bretschn.* ir saīsinājums klasifikācijā tiem augiem, kurus aprakstījis Bretšneiders.

## Ārējās saites

*Baltisches Biographisches Lexikon digital
Slokas

**Slokas** (*Scolopax*) ir sloku dzimtas (*Scolopacidae*) tārtiņveidīgo putnu ģints, kas apvieno 8 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tikai divām sugām no tām (Eirāzijas slokai un Amerikas slokai) ir plaši izplatības areāli, pārējās ir endēmiskas un sastopamas ierobežotās teritorijās (salās). Sloku sugas pamatā ir izplatītas ziemeļu puslodē, bet dažas mājo Āzijas dienvidaustrumu salās. Latvijā mājo viena sloku ģints suga - Eirāzijas sloka jeb vienkārši sloka (*Scolopax rusticola*). Sloku tuvākie radinieki ir mērkaziņas (*Gallinago*).

## Izskats
[thumb|left|220px|[Eirāzijas sloka|Sloka (*Scolopax rusticola*)]]
Visas sloku sugas savstarpēji ir ļoti līdzīgas. Tām ir drukns ķermenis, raibumots brūni-melns apspalvojums un garš, slaids knābis. Atšķirībā no citiem putniem sloku knābja augšējās daļas gals ir plastisks. Acis atrodas katrā galvas pusē, tādējādi nodrošinot 360° redzes leņķi. Kakls ir samērā īss, kājas vidēji garas, pirksti ļoti gari un slaidi ar īsiem nagiem. Arī spārni ir gari, šauri un smaili. Apspalvojums ļoti mīksts un biezs.

Lielākā ģintī ir Moluku sloka (*Scolopax rochussenii*), kuras ķermeņa garums ir 40 cm, bet mazākā ģintī ir Amerikas sloka (*Scolopax minor*), kuras ķermeņa garums mazākajiem īpatņiem ir 25 cm.

## Īpašības
Sloku sugas pamatā mājo mežos. Tās barojas naktīs vai vēlu vakaros, ar saviem garajiem knābjiem meklējot mīkstajā meža augsnē dažādus bezmugurkaulniekus. Slokas ir grūti novērot, jo dienas laikā, kamēr tās atpūšas, to raibumotais apspalvojums tās lieliski noslēpj starp meža augiem. 

## Sistemātika
**Sloku ģints** (*Scolopax*)
*Amami sloka (*Scolopax mira*)
*Amerikas sloka (*Scolopax minor*)
*Filipīnu sloka (*Scolopax bukidnonensis*)
*Jaungvinejas sloka (*Scolopax rosenbergii*)
*Malajas sloka (*Scolopax saturata*)
*Moluku sloka (*Scolopax rochussenii*)
*Sloka (*Scolopax rusticola*)
*Sulavesi sloka (*Scolopax celebensis*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Putni (Aves): Tārtiņveidīgie
Rikoveri glečers

**Rikoveri glečers** () vai **Argentīnas Polārās ekspedīcijas glečers** (; Argentīnas avotos) ir līdz 300 km garš un pie ietekas ap 50 km plats šļūdonis Austrumantarktīdā. Sākas Polārajā plato un noplūst uz piekrasti starp Šekltona grēdu ziemeļos un Vičaveja nunatakiem dienvidos. Ieplūst Larsena šelfa ledājā.

Glečeri 1957. gadā izlūklidojuma laikā atklāja Britu Sadraudzības Transantarktiskās ekspedīcijas dalībnieki un pa to tika nosprausts maršruts no Šekltonas bāzes pie šelfa ledāja frontes uz Sautaisas staciju glečera dienvidu malā. Nosaukts aprakstoši sakarā ar to, ka no ledāja plaisām bieži nācās atgūt (izvilkt; ) ekspedīcijas transportlīdzekļus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* State of the Planet. A Recovery Mission
Edgars Kods

**Edgars Frenks "Teds" Kods** (; dzimis , miris ) bija britu datorzinātnieks, kurš, strādādams kompānijā IBM, 1969. gadā izstrādāja datu bāzu struktūras relāciju modeli. Tomēr IBM, pamatojoties uz biznesa interesēm, neizrādīja lielu interesi par šīm idejām, līdz tā ieguva popularitāti astoņdesmito gadu sākumā. 1981. gadā saņēma Tjūringa balvu.
## Atsauces

## Ārējās saites
*Koda darbu izlase
Kods

[thumbnail|upright=1.2|Vārds ''Wikipedia'' attēlots ASCII [binārais kods|binārā koda formātā, veidots no 9 baitiem (72 bitiem)]]
**Kods** ir simbolu, zīmju vai aizvietošanas noteikumu sistēma, ar kuras palīdzību informācija tiek pārveidota citā reprezentācijas formā, lai to varētu attēlot, uzglabāt, pārraidīt vai apstrādāt. Ar kodēšanas palīdzību informācijas vienības, piemēram, burtus, vārdus, skaitļus vai citas nozīmes nesējvienības, pārveido strukturētā simbolu sistēmā, kas piemērota noteiktai saziņas vai tehniskai videi. Kodiem ir būtiska nozīme sakaru un informācijas teorijā, kā arī dažādās zinātnes un tehnoloģiju jomās, piemēram, telesakaros, datorzinātnē, valodniecībā un bioloģijā. Tie ļauj informāciju efektīvi nodot pa komunikācijas kanāliem, uzglabāt datu nesējos un apstrādāt tehniskās sistēmās. Plaši pazīstami piemēri ir binārais kods datoros, Morzes kods telegrāfijā un dažādi standartizēti datu kodēšanas formāti.

Jēdziens “kods” atšķiras no šifra un signāla. Šifrs parasti apzīmē īpašu kodēšanas metodi, kas paredzēta informācijas slepenai aizsardzībai, savukārt signāls ir fiziska informācijas pārraides forma, piemēram, elektrisks impulss, skaņas vilnis vai elektromagnētisks starojums. Tādējādi kods attiecas uz simbolu vai noteikumu sistēmu, bet signāls — uz kodētās informācijas fizisko nesēju.

## Ārējās saites
Mūra likums

**Mūra likums** ir novērojums, ka skaitļošanas aparatūras vēstures gaitā tranzistoru skaits integrālajās shēmās dubultojas aptuveni divu gadu laikā. Likums nosaukts *[[Intel]]* līdzdibinātāja Gordona Mūra vārdā, kurš aprakstīja šo tendenci savā 1965. gada publikācijā. Viņa prognoze ir pierādījusies kā precīza daļēji tāpēc, ka to šobrīd izmanto pusvadītāju industrijā, lai veiktu ilgtermiņa plānošanu un uzstādītu mērķus pētniecībai un attīstībai.

## Atsauces
Mesija

[thumb|Samuēls svaida [Dāvids (ķēniņš)|Dāvidu]]
**Mesija** (no senebreju — ‘svaidītais’) ir cilvēks, kuru Dievs ir izraudzījies par valdnieku. 

## Jūdaismā
Jūdaismā Mesija ir Dieva apsolītais glābējs. Vecajā Derībā mesija (*mašiaḥ*) sākotnēji attiecās uz eļļu svaidītiem Izraēlas valdniekiem, priesteriem un dažreiz praviešiem. Ideja par nākamo mesiju attīstījās pēc tam, kad ebreju valsts piedzīvoja krišanas un trimdas laikus.

Babilonijas trimdas (6. gs. p.m.ē.) laikā pravieši, piemēram, Jesaja un Jeremija, sāka sludināt par nākamo mesiju — valdnieku no Dāvida dzimtas, kurš atjaunos Izraēlas godību un ienesīs taisnību.

Svešzemju valdnieku apspiešana 4. gs. p.m.ē. — 1. gs. m.ē. veicināja mesiānisku cerību pastiprināšanos. Daži jūdu grupējumi, piemēram, esēņi, sagaidīja divus mesijas — vienu priesteri un vienu valdnieku.

## Kristietībā
Kristietībā Mesija ir Jēzus Kristus. Viņa sekotāji atzina Viņu par Dieva Svaidīto, tomēr atšķirībā no tradicionālajām jūdu gaidām, Jēzus nevadīja politisku sacelšanos pret Romu, bet sludināja garīgu pestīšanu. Jaunā Derība apgalvo, ka Jēzus piepildīja Vecās Derības pravietojumus par mesiju, bet jūdu reliģiskā elite un vairums tautas viņu kā tādu neatzina.

Pēc Jēzus nāves un augšāmcelšanās kristieši sāka sludināt, ka viņš atgriezīsies laiku beigās kā otrreiz atnākušais mesija.

## Islāmā
Korāns Jēzu (Jēzus islāmā) atzīst par mesiju (*al-Masīh*), bet ne kā Dieva dēlu, bet gan kā pravieti.

Šiītu islāmā īpaši nozīmīgs mesiānisks tēls ir mahdī — slepenībā dzīvojošs un nākotnē atgriezīsies taisnības valdnieks.

## Atsauces
31 (skaitlis)

**31 (trīsdesmit viens)** ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp 30 un 32.

## Matemātikā
* 31 — nepāra skaitlis
* Šī skaitļa ciparu summa — 4
* Skaitļa kvadrāts — 961
* 11. pirmskaitlis

## Zinātnē

Gallija atomskaitlis

## Citās nozarēs

31. gads

Dienu skaits janvārī, martā, maijā, jūlijā, augustā, oktobrī un decembrī.

31. datums pa mēnešiem 31. janvāris, 31. marts, 31. jūlijs, 31. augusts, 31. oktobris, 31. decembris.

Nīderlandes kods starptautiskiem zvaniem no citām valstīm.

31.nedēļā mātes vēderā bērns ir aptuveni 1,6 kg smags un 39 cm liels.

## Atsauces
Hovards Kārters

**Hovards Kārters** (; dzimis , miris ) bija britu arheologs un eģiptologs.

1891. gadā sāka piedalīties arheoloģiskajos izrakumos Amārnas rajonā un citos Ēģiptes rajonos. 1912. gadā uzsāka izrakumus Valdnieku ielejā, kas atrodas netālu no Tēbām.  atklāja ieeju faraona Tutanhamona kapenēs. Pēc ieejas atrakšanas 26. novembrī Kārters kopā ar izrakumu finansētāju Džordžu Herbertu, piekto grāfu Karnarvonu un viņa meitu Evelīnu bija pirmie, kas ieskatījās kapeņu priekštelpā un secināja, ka kapenes laika gaitā bija saglabājušās neskartas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Košļājamā gumija

**Košļājamā gumija** ir mīksta viela, ko ir paredzēts košļāt, bet nevis norīt. Cilvēki ir izmantojuši košļājamo gumiju vairāk nekā 5000 gadus, tomēr modernā izskatā un veidā tā parādījās 19. gadsimtā. Kopš 1960. gadiem tās tiek ražotas no sintētiskā kaučuka, ko ir arī lētāk ražot. 

Sākotnēji cilvēki košļāja gumiju no mastikas koka sveķiem, tropu koka sapodillas sulu, balzama baltegļu sveķus. Pastāv uzskats sabiedrībā, ka norīta košļājamā gumija cilvēka ķermenī paliks septiņus gadus, jo tā nav tikusi sagremota. Medicīniski pētījumi rāda, ka norīta košļājamā gumija vairākumā gadījumu tiek izvadīta kopā ar pārējo pārtiku.

1992. gadā Singapūras valdība aizliedza lietot košļājamo gumiju, jo tā kļuva bīstama, kad tā nokļuva metro durvīs. 2002. gadā valdība atļāva lietot košļājamo gumiju bez cukura, ja vien to ir izrakstījis ārsts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Košļājamā gumija — produkts ar senu vēsturi
Valsts (Platons)

thumb|Darba fragments
**"Valsts"** () ir dialogs, kura autors ir Platons. Viņš to sarakstīja apmēram 380. gadā p.m.ē. Šajā darbā Sokrats un vairāki citi atēnieši un ārzemnieki diskutē par taisnīgumu, tā nozīmi, kā arī par to, kas ir ideāla valsts un kādiem jābūt cilvēkiem.

"Valsts" ir Platona slavenākais darbs, tāpat tas tiek uzskatīts par vienu no vēsturiski un intelektuāli ietekmīgākajiem darbiem filozofijā un politikas teorijā. Nav precīzi zināms, kad šie dialogi ir notikuši, pastāv uzskats, ka tas ir noticis Peloponēsas kara laikā. Darbs ir ticis izdots arī latviešu valodā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Platons
Jūdžīns Fāma

**Jūdžins Fāma** (, dzimis  Bostonā, ASV) ir amerikāņu ekonomists, 2013. gada Nobela prēmija ekonomikā laureāts.

Jūdžina Fāmas finanšu pētījumi ir zināmi ekonomikas un kapitālieguldījumu jomā. Viņš tiek identificēts ar tirgus pētījumiem, īpaši "efektīvā tirgus" hipotēzi. Ar saviem pētījumiem viņš ir devis, empīrisku un zinātnisku ieguldījumu finanšu pārvaldīšanas jomā, mainot veidu kurā finansējumus tiek apskatīts.

## Biogrāfija
Jūdžins Fāma izauga Bostonā. Pabeidzis katolisko skolu, iestājās Taftsas Universitātē. Iesākumā kā pamata priekšmetu viņš izvēlējās franču valodu, bet pēc laulībām nomainīja specializāciju uz ekonomiku.

Ieguva Taftsas Universitātes bakalauru (1960); darījumu administrēšanas maģistru (1963) un filozofijas doktora grādu (1964). Kopš 1963. gada pasniedzējs Čikāgas Universitātē (profesors kopš 1968. gada).

## Apbalvojumi
* 1982. gadā saņēma *"Chaire Francqui"* balvu (Beļģijas nacionālo zinātnes balva)
* 1992. gadā saņēma "*Smith Breeden Prize*" balvu par labāko rakstu žurnālā *[[Journal of Finance]]*
* 1998. gadā saņēma "*Fama-DFA Prize*" balvu par labāko rakstu, saistīto ar tirgu un cenām žurnālā *[[Journal of Financial Economics]]*
* 2006. gadā saņēma "*Nicholas Molodovsky Award*" balvu no *CFA Institute* par portfolio teoriju un cenu aktīvus
* 2007. gadā saņēma "*Fred Arditti Innovation Award*" balvu no *CME Centre* par inovāciju
* 2013. gadā kļuva par Nobela prēmijas laureātu par aktīvo cenu empīrisko analīzi. Nobela prēmijas sfēra: finanšu ekonomika

### Citi sasniegumi
2001. gadā viņš kļuva par pirmo *American Finance Association* biedru, vēlāk par *Econometric Society* un *American Academy of Arts and Sciences* biedru. Tajā pašā gadā Kļuva par *Center for Research in Security Prices* priekšsēdētāju, kas pirms 40 gadiem bija dibināts, lai izveidotu rīkus, kuri izseko, mērus un analīzē drošības sistēmas datus. *Dimensional Fund Advisors, Inc.* firmas vadītājs un konsultants.

## Publikācijas
Jūdžins Fāma ir uzrakstījis divas grāmatas un vairāk nekā 100 rakstus akadēmiskajos žurnālos.

### Nozimīgi raksti
* *With Kenneth R. French, "Disappearing Dividends: Changing Firm Characteristics or Lower Propensity to Pay," Journal of Financial Economics (April 2001)*
* *The Equity Premium," Journal of Finance (April 2002)*
* *"New Lists: Fundamentals and Survival Rates," Journal of Financial Economics (August 2004)*
* *"Disagreement, Tastes, and Asset Pricing" Journal of Financial Economics (March 2007)*
* *"Profitability, Investment, and Average Returns," Journal of Financial Economics (December 2006)*

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tartu dialekts

[thumb|250x250px|[Dienvidigauņu valodas izplatības areāls Igaunijas, Latvijas un Krievijas teritorijās 19. gadsimta beigās.]] 
**Tartu dialekts** (*tartu kiil*) vai **tartu valoda** (*tarto kiil*) ir viens no dienvidigauņu valodas dialektiem, kas izplatīts Igaunijas dienvidos, ap Tartu pilsētu. 

No 16. līdz 19. gadsimtam tartu valoda bija viena no divām Igaunijas literārajām valodām. Arī pirmā Jaunā derība *Wastne Testament 1686. gadā* tika izdota tartu valodā. Ievērojami cilvēki, kas saistīti ar tartu valodu, bija Joahims Rosinus (*Joachim Rossihnius*), kas sastādīja baznīcas rokasgrāmatu, Johans Gutslafs (*Johann Gutslaff*), kas sarakstīja gramatiku, dzejnieks Kesu Hans (*Käsu Hans*) u.c. Ievērojamākie avoti tartu valodā ir katoļu rokasgrāmata *"Agenda Parva"*, Gutslafa sastādītā gramatika *"Observationes grammaticae circa linguam Esthonicam"* un Jaunās derības tulkojums *"Meije Issanda Jesusse Kristusse Wastne Testament"* tartu valodā. 

19. gadsimta otrajā pusē tartu valodas kā literārās valodas nozīme kritās un priekšplānā izvirzījās ziemeļigaunijas jeb Tallinas valoda, kas pārtapa par igauņu valodas literāro formu. Tam galvenais iemesls bija mazais skaits tartu valodā runājošo un mazāka valodas izplatība.

Mūsdienās vēl joprojām tiek izdoti darbi tartu dialektā. No visiem dienvidigauņu valodas dialektiem tartu dialektam visvairāk līdzību var saskatīt ar mulgi dialektu.

## Skatīt arī
* Mulgi dialekts
* Veru valoda
* Setu dialekts

## Atsauces
Veru valoda

**Veru valoda** jeb **veriešu valoda** (veru: *võro kiil*, ), arī **veru dialekts**, ir viens no dienvidigauņu valodas dialektiem. Kopā ir apmēram  veru valodas aktīvo un pasīvo lietotāju (2021). Oficiāla statusa Igaunijā veru valodai nav. Mūsdienās veru valoda ir izplatīta Veru un Pelvas apriņķī.

Igaunijā ir izveidots Veru institūts (*Võru Instituut*), kas nodarbojas ar veru valodas un kultūras saglabāšanu un attīstīšanu. Institūts nodarbojas ar valodas pētīšanu, veicina valodas apgūšanu skolās, kā arī atbalsta un atdzīvina veru valodas lietošanu ikdienā.

## Alfabēts
Veru valodas pamatā ir latīņu alfabēts, ar dažiem specifiskiem burtiem, kas pārsvarā raksturīgi arī citās somugru valodās.

**Aa Bb** (Cc) **Dd Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Qq Rr Ss** (Šš) **Tt Uu Vv** (Ww) **Õõ Ää Öö Üü (Xx) Yy (Zz) (Žž) **'

## Skatīt arī
* Mulgi dialekts
* Tartu dialekts
* Setu dialekts

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mašīntulkošana no veru valodas
Frenks Remzijs

**Frenks Plamptons Remzijs** (, dzimis , miris ) bija britu matemātiķis, filozofs un ekonomists. Ludviga Vitgenšteina tuvs draugs un Vitgenšteina darba *[[Tractatus Logico-Philosophicus]]* tulkotājs angļu valodā. Lielā mērā pateicoties Remzijam, Vitgenšteins atgriezās Kembridžā un atsāka nodarboties ar filozofiju. No 1921. gada Remzijs bija slepenās biedrības "Kembridžas apustuļi" biedrs. Miris medicīniskās operācijas laikā 26 gadu vecumā.

## Ārējās saites

* Remzija biogrāfija
Smaržas

**Smaržas** ir smaržvielu maisījums spirtā vai ūdens—spirta šķīdumā, kam parasti ir patīkams aromāts. Smaržām tiek izmantotas ēteriskās eļļas.

Ir zināms, ka smaržas tikušas izmantotas jau dažās no pirmajām cilvēces civilizācijām. 2005. gadā arheologi atrada smaržas Kiprā, tiek uzskatīts, ka tās tikušas izgatavotas pirms vairāk nekā 4000 gadiem. Mūsdienīgās smaržas tiek izgatavotas kopš 19. gadsimta beigām.

## Atsauces