open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ēvalds Rimbenieks

**Ēvalds Rimbenieks** ( — ) bija Latvijas baptistu mācītājs un sabiedriskais darbinieks. 1934. gadā aptuveni divus mēnešus bija Latvijas finanšu ministrs, 3. un 4. Saeimas deputāts, kā arī ilggadējs Liepājas domes priekšsēdētājs (1922—1928; 1934—1940).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1888. gada 10. aprīlī Aizvīķu pagasta "Rimbeniekos" (tagad Gramzdas pagasts) zemnieka Krista Rimbenieka ģimenē.
1921. gadā Ēvalds Rimbenieks sāka strādāt Liepājas domes Izglītības nodaļā, bija tās vadītājs. 1922. gadā viņš pirmo reizi stājās domes priekšsēdētāja amatā, amatā bija līdz 1928. gadam, kad kļuva par 3. Saeimas deputātu. 1931. gadā ievēlēts 4. Saeimā, bet 1934. gada martā kļuva par finanšu ministru Kārļa Ulmaņa vadītajā valdībā. Pēc tā paša gada maijā notikušā valsts apvērsuma Rimbenieks atgriezās Liepājas domes vadībā, amatā bija līdz Latvijas okupācijai 1940. gadā.

1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā viņu Aizputē apcietināja komunisti un izsūtīja uz Vjatlaga soda nometnēm, kur  tika nogalināts. Pēc nometnes arhīva ziņām miris 1944. gada 20. janvārī 11. lagpunktā.

1998. gada 9. aprīlī Liepājas pilsētas dome pieņēma lēmumu Ēvalda Rimbenieka vārdā nosaukt Vītola ielas daļu no Ūliha ielas līdz Jūrmalas parkam.

2008. gadā Ēvaldam Rimbeniekam Liepājā tika atklāts piemineklis.

No 2021. gada Liepājas Simfoniskais orķestris un tā direktors Uldis Lipskis ir iedibinājis vasaras mūzikas festivālu "Rimbenieks" par godu Ēvaldam Rimbeniekam viņa dzimtajā Dienvidkurzemes novadā.

2023. gadā klajā laista grāmata "Jērs un lauva Rimbenieks", ko sastādījusi austrāliete Džēna Kuplis, kas precējusies ar Ē. Rimbenieka mazdēlu Ēvaldu Kupli.

Monument Of Evalds Rimbenieks - 1988–1943 - bija Liepājas pilsētas galva divas reizes – no 1922 līdz 1928 gadam un no 1934 līdz 1940 gadam - panoramio.jpg|piemineklis Ēvaldam Rimbeniekam


## Atsauces
Es gribu tavu foto

**"Es gribu tavu foto"** ir 1986. gadā Latvijas PSR Rīgas Kinostudijā uzņemta īsmetrāžas spēlfilma. Filma ir režisora  Leo Rages diplomdarbs.

## Sižets
80. gados, kad ārzemju latviešiem ir iespēja viesoties dzimtenē, Viņa (Lidija Freimane) atbrauc uz Rīgu, lai satiktu savu jaunības mīlestību Alfrēdu (Alfrēds Videnieks). Pa telefonu viņi norunājuši tikšanos parastajā vietā. Alfrēds gaida ar baltām rozēm, bet Viņa, ieraugot pirmskara automobili, kura vadītājs (Valdemārs Zandbergs) izbraucis nodot pudeles, iesēžas šajā auto, lai izplūstu atmiņās un izbraukātu Rīgu.

## Lomās
* Lidija Freimane — *Viņa*
* Valdemārs Zandbergs — *Viņš*
* Alfrēds Videnieks — *Alfrēds*
* Kārlis Sebris — *Viņa draugs*

## Ārējās saites
* Kino muzejs
Kā mēs aizgājām no mājām

**"Kā mēs aizgājām no mājām"** ir 1986. gadā Latvijas PSR Rīgas Kinostudijā uzņemta īsmetrāžas spēlfilma pēc Jāņa Jaunsudrabiņa grāmatas "Es stāstu savai sievai" motīviem. Filmas režisors ir  Pēteris Krilovs.

## Lomās
* Valdemārs Zandbergs
* Helga Dancberga
* Pēteris Liepiņš
* Elvīra Baldiņa
* Gunārs Dālmanis
* Leonīds Grabovskis
* Arnis Miltiņš
* Uldis Peičs
* Ilze Pļaviņa
* Ivars Puga
* Artūrs Rudzītis

## Ārējās saites
* Kino muzejs
Svītas cilvēks

**"Svītas cilvēks"** ir 1987. gadā Latvijas PSR uzņemta mākslas filma. Filmas režisors ir Andris Rozenbergs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Vladimira Makaņina stāsta ar tādu pašu nosaukumu motīviem.

## Sižets
Zinātniskā institūta līdzstrādnieks Dmitrijs Rodioncevs jūtas labi pasargāts no likteņa pavērsieniem, jo ir direktora sekretāres Aglajas Andrejevnas "svītā". Bet kādudien viņu neuzaicina uz iknedēļas tējas dzeršanu...

## Lomās
* Vija Artmane — *Aglaja Andrejevna*
* Valentīna Teličkina — *Vika*
* Dalvins Ščerbakovs — *Dmitrijs Rodioncevs*
* Andrejs Iļjins — *Saņins*
* Ernsts Romanovs — *Andrejs Ivanovičs*
* Vera Bikova — *Rodionceva sieva*
* Viktors Pļuts — *Kočerovs*
* Boriss Ahanovs — *Vasja*
* Pēteris Liepiņš — *Vikas vīrs*

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video
*
Taikse (stacija)

**Taikse** () ir dzelzceļa pieturas punkts Igaunijā, Jerves apriņķa Tiri pagastā, dzelzceļa iecirknī Lelle—Vīlande. Taikse atrodas 4 km attālumā no Tiri, 30 km attālumā no Lelles mezgla stacijas, 48 km attālumā no Vīlandes un 101 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas. Taikses pieturas punktā apstāšanos veic Tallinas un Vīlandes virzienā kursējošie starppilsētu pasažieru dīzeļvilcieni. 

Taikses pieturas punkts tika izbūvēts 1900. gadā līdz ar šaursliežu dzelzceļa līnijas Vīlande—Talline būvniecību. Sakarā ar nerentabilitāti vēlāk slēgts. Pieturas punkts atjaunots 2006. gadā. 

Pieturas punktā ir koka pasažieru iekāpšanas platforma. Tās garums - 30 metru. Pasažieru iekāpšana un izkāpšana tiek veikta caur dīzeļvilciena pirmā vagona durvīm.

## Skatīt arī
Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (dienvidu virziens)

## Atsauces
Valteri Filpula

**Valteri Filpula** (; dzimis 1984. gada 20. martā) ir somu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2024) Filpula pārstāv Mestis hokeja līgas klubu Helsinku "Jokerit".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Filpula uzsāka 2003.—04. gada sezonā, kad uzsāka spēlēt SM līgas kluba Helsinku "Jokerit" sastāvā. Kluba rindās uzbrucējs aizvadīja divas sezonas.

2005.—06. gada sezonu Filpula aizvadīja Amerikas hokeja līgas kluba Grandrepidsas "Griffins" sastāvā, četras spēles aizvadot arī NHL kluba Detroitas "Red Wings" rindās. Jau nākamajā sezonā uzbrucējs "Red Wings" sastāvā bija nostiprinājies. 2007.—08. gada sezonā Filpula kopā ar "Red Wings" izcīnīja Stenlija kausu.

2011.—12. gada sezona izvērtās par rezultatīvāko Filpulas NHL karjerā, to noslēdzot kā trešais rezultatīvākais komandas uzbrucējs.

2012.—2013. gada NHL lokauta Filpula spēlēja SM līgas kluba Helsinku "Jokerit" sastāvā, taču pēc sezonas beigām no "Red Wings" pārcēlās uz Tampabejas "Lightning", noslēdzot ar klubu piecu gadu līgumu. 2015. gadā kopā ar "Lightning" sasniedza Stenlija kausa finālsēriju. 2017. gada 1. martā tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers". 2018. gada jūlijā noslēdza viena gada līgumu ar Ņujorkas "Islanders". 2019. gada jūlijā kā brīvais aģents pārgāja uz Detroitas "Red Wings".

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzu 2010. gada olimpisko spēļu turnīrā, spēlējis arī 2012. gada Pasaules čempionātā. Bija iekļauts arī 2014. gada olimpisko spēļu turnīra izlases sastāvā, taču traumas dēļ uz turnīru nedevās. Vēlāk piedalījās arī 2016. gada Pasaules kausa izcīņā un gada 2017. gada Pasaules čempionātā.

2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā izlases sastāvā kļuva par olimpisko čempionu. 2022. gadā izcīnīja zelta medaļu arī Pasaules čempionātā. Līdz ar to Filpula kļuva par pirmo somu hokejistu, kurš iekļuvis Trīs zeltu klubā, jo pirms tam bija izcīnījis arī Stenlija kausu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grandrepidsas "Griffins"

**Grandrepidsas "Griffins"** () ir hokeja komanda, kas atrodas Grandrepidsā, ASV, un spēlē Amerikas hokeja līgā. Komanda dibināta 1996. gadā, līdz 2001. gadam spēlējot Starptautiskajā hokeja līgā. 2013. gadā komanda pirmo reizi tās pastāvēšanas vēsturē izcīnīja Kaldera kausu, otro reizi to izcīnīt izdevās 2017. gadā

1996.—97. gada sezonā vienu spēli kluba sastāvā aizvadīja latviešu uzbrucējs Aigars Cipruss. 2025.—26. gada sezonā kluba sastāvā spēlē  latviešu uzbrucējs Eduards Tralmaks.
## Sasniegumi
* Kaldera kauss: 2
** (2012–13, 2016–17)
## Atsauces

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Filips Metļuks

**Filips Metļuks** (; dzimis 1981. gada 13. decembrī) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2016) Metļuks spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Ufas "Salavat Julajev" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Metļuks uzsāka 2002.—03. gada sezonā, to aizvadot Krievijas Superlīgas kluba Toljati "Lada" sastāvā. Toljati Metļuks spēlēja līdz pat 2005.—06. gada sezona vidum, kad pārcēlās uz Mitišču "Khimik" vienību, tās sastāvā aizvadot nākamās divarpus sezonas.

2008. gada vasarā Metļuks pievienojās Omskas "Avangard" rindām, 2009.—10. gada sezonas otrajā pusē tiekot aizmainītam uz Maskavas CSKA. 2010.—11. gada sezonu Filips aizvadīja Hantimansijskas "Yugra" sastāvā, taču 2011. gada vasarā aizsargs pievienojās Novokuzņeckas "Metallurg" sastāvam.

2012.—13. gada sezonas vidū tika aizmainīts uz Magņitogorskas "Metallurg". 2013.—14. gada sezonā kopā ar "Metallurg" izcīnīja Gagarina kausu, finālsērijā ar 4—3 pārspējot Prāgas "Lev". Vasarā hokejists pievienojās Jekaterinburgas "Avtomobilist" rindām.

## Ārējās saites
Kērtiss Fosters

**Kērtiss Fosters** (; dzimis 1981. gada 24. novembrī) ir bijušais kanādiešu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā aizvadījis 405 spēles dažādās Nacionālās hokeja līgas komandās. Karjeras nogalē vairākas sezonas aizvadīja Eiropā, 2015. gadā kļūstot par Vācijas čempionu.

## Spēlētāja karjera
Pēc četrām Ontārio hokeja līgā aizvadītām sezonām, profesionāļa karjeru Fosters sāka 2001.—02. gada sezonā Amerikas hokeja līgas kluba Čikāgas "Wolves" sastāvā. 2002.—03. gada sezonā aizsargs debitēja arī NHL, aizvadot divas spēles Atlantas "Thrashers" rindās. NHL gan Fosteram nostiprināties izdevās vien 2005.—06. gada sezonā, kad hokejists spēlēja jau Minesotas "Wild" rindās. "Wild" sastāvā Fosters spēlēja līdz pat 2008.—09. gada sezonas noslēgumam, vasarā noslēdzot viena gada līgumu ar Tampabejas "Lightning". Gadu vēlāk aizsargs pievienojās jau Edmontonas "Oilers" rindām, 2011. gada vasarā gan tiekot aizmainīts uz Anahaimas "Ducks". 2011.—12. gada sezonas gaitā tika aizmainīts uz Ņūdžersijas "Devils", bet vēlāk arī uz Minesotas "Wild", tās sastāvā noslēdzot sezonu.

2013. gada vasarā pievienojās KHL klubam Zagrebas "Medveščak". 2013.—14. gada sezonu viņš noslēdzas kā visas komandas rezultatīvākais aizsargs. Vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Bratislavas "Slovan", taču sezonas gaitā pārcēlās uz Vācijas hokeja līgas komandu Manheimas "Adler", tās sastāvā kļūstot par Vācijas čempionu. Pēc 2015.—16. gada sezonas Fosters noslēdza karjeru.

## Ārējās saites
Vehma (stacija)

**Vehma** () ir dzelzceļa stacija Igaunijā, Vīlandes apriņķa Vehmas pilsētā, dzelzceļa iecirknī Lelle—Vīlande. Vehmas stacija atrodas 23 km attālumā no Tiri, 48 km attālumā no Lelles, 30 km attālumā no Vīlandes un 120 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas. Vehmas stacijā apstāšanos veic Tallinas un Vīlandes virzienā kursējošie starppilsētu pasažieru dīzeļvilcieni. 

## Stacijas ēka
Vehmas stacijas ēka celta 1901. gadā pēc tipveida dzelzceļa projekta. Tā ir divstāvu koka celtne ar vienstāva piebūvi un divslīpes jumtu. Analoģiskas staciju ēkas šajā periodā tika uzceltas arī Lellē, Keru, Keavā un Kohilā.

## Skatīt arī
Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (dienvidu virziens)

## Atsauces
Apstākļu sakritība

**"Apstākļu sakritība"** ir 1987. gadā Latvijas PSR Rīgas Kinostudijā  uzņemta mākslas filma. Filmas režisore ir Vija Beinerte.

## Sižets

Jaunā aktrise Veronika Berga, gaidot lomu, nodarbojas ar animācijas filmu ieskaņošanu. Pēkšņi saslimst viņas meitiņa Vita un bērnu ieliek slimnīcā, bet kolēģe iesaka konsultēties pie speciālista, profesora Nikolaja Jansona. Veronika, izlikdamās par žurnālisti, iepazīstas ar Jansonu, lai sarunātu meitas izmeklēšanu pie viņa.

## Lomās
* Ingeborga Dapkūnaite — *Veronika Berga*
* Lembits Ulfsaks — *Nikolajs Jansons*
* Sauļus Balandis — *Verners Bergs*
* Antra Liedskalniņa — *Veronikas māte*
* Madara Šmate — *Vita*
* Julle Kaljuste — *Ņinka*
* Rūdolfs Plēpis — *Roberts*
* Kosts Smorigins — *Rolands*
* Uldis Vazdiks — *Julians*
* Juris Lisners — *Rihards*
* Ņina Ņeznamova — *Marta*
* Regīna Razuma — *Jansona sieva*
* Dzidra Ritenberga — *profesore*
* Gunārs Cilinskis — *kinostudijas direktors*
* Boriss Ahanovs — *iecirkņa ārsts*

## Ārējās saites

* Filmas.lv apraksts

## Video
Sirgavere (stacija)

**Sirgavere** () ir dzelzceļa pieturas punkts Igaunijā, Viljandi apriņķa Sūre-Jāni ()(Lieljāņu) pagastā, dzelzceļa iecirknī Lelle—Viljandi. Sirgaveres pieturas punkts atrodas 12 km attālumā no Viljandi, 40 km attālumā no Tiri, 66,5 km attālumā no Lelles  un 138 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas. Sirgaverē apstāšanos veic Tallinas un Viljandi virzienā kursējošie starppilsētu pasažieru dīzeļvilcieni. 

## Stacijas ēka
Sirgaveres stacijas ēka celta 1900. gadā pēc tipveida dzelzceļa projekta un nodota ekspluatācijā 1901. gadā. Tā ir vienkārša vienstāva koka celtne ar šķērsjomu un divslīpes jumtu. 1930. gadā tika uzbūvēta jauna apmesta ķieģeļu mūra stacijas ēka. Tā ir vienstāva celtne ar drempeļstāvu un divslīpes jumtu ar jumtgaļu nošļaupumiem.

Mūsdienās abas ēkas tiek izmantotas kā dzīvojamās mājas.

## Skatīt arī
*Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (dienvidu virziens)

## Atsauces
Lelle (nozīmju atdalīšana)

**Lelle** var būt:

* lelle — rotaļlieta vai figūra cilvēka izskatā;
* nekristīts bērns;
* Lelle — apdzīvota vieta Igaunijā;
* Lelle — dzelzceļa stacija Igaunijā.
Olustvere (stacija)

**Olustvere** () ir dzelzceļa pieturas punkts Igaunijā, Vīlandes apriņķa Sūre-Jāni ()(Lieljāņu) pagastā, dzelzceļa iecirknī Lelle—Vīlande. Olustveres pieturas punkts atrodas 21 km attālumā no Vīlandes, 31 km attālumā no Tiri, 57,5 km attālumā no Lelles  un 129 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas. Olustverē apstāšanos veic Tallinas un Vīlandes virzienā kursējošie starppilsētu pasažieru dīzeļvilcieni. 

## Stacijas ēka
Olustveres stacijas ēka celta 1900. gadā pēc tipveida dzelzceļa projekta un nodota ekspluatācijā 1901. gadā. Tā ir divstāvu koka celtne ar vienstāva piebūvi un divslīpes jumtu. Analogas staciju ēkas šajā peridā tika uzceltas arī Lellē, Keru, Keavā un Kohilā.

## Attēlu galerija

Attēls:Olustvere raudteejaama peahoone.jpg|Olustveres stacijas ēka. 2012. gads.
Attēls:Olustvere raudteejaama abihoone.jpg|Olustveres stacijas preču noliktava. 2012. gads.
Attēls:Olustvere raudteejaama elamu.jpg|Olustveres stacijas dzīvojamā ēka. 2012. gads.


## Skatīt arī
Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (dienvidu virziens)

## Atsauces
1004. gads

**1004. gads** bija garais gads, kas sākās sestdienā pēc jūlija kalendāra

## Notikumi
### Maijs
* 15. maijs — par Itālijas karali kļuva Heinrihs II Svētais.

### Nezināms datums
* Henrijs II aizskāk karu pret Polijas Boļeslavu.
* Sančo III kļūst par Navarras, Aragonas un Kastīlijas karali

## Dzimuši
* Abdallahs ibn Al-Aftas

## Miruši
* 13. novembris - Felūrijas Abons - mūks
* *iespējams*
** Ēriks Rudais - skandināvu vikings
Sendija (viesuļvētra)

**Sendija** () ir 2012. gada spēcīgākā Atlantijas okeāna viesuļvētra. Tropiskais ciklons ir ietekmējis Jamaiku, Kubu, Bahamu Salas, Haiti, Dominikānu, ASV un Kanādu.  "Sendijas" statuss tika paaugstināts no tropiskā ciklona uz viesuļvētru (īsi pirms Jamaikas piekrastes sasniegšanas). Dienu vēlāk tā tika klasificēta kā otrās kategorijas viesuļvētra, pašlaik tas tiek klasificēts kā pēctropiskais ciklons. 29. oktobrī tā sasniedza ASV ziemeļaustrumu piekrasti. Ņujorkā applūda ielas un notika plaši, postoši ugunsgrēki.

## Atsauces
Autoceļš P112

|}
|}
**P112** autoceļš **Kuldīga—Aizpute—Līči** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno  Kuldīgu caur Aizputi ar autoceļu A9 pie Šukteriem (Līčiem). Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Kuldīgas un Dienvidkurzemes novadus.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Kuldīga
* Aizpute
* Rokasbirze

## Atsauces
Jēkabs Velme

**Jēkabs Velme** (1855—1928) bija latviešu pedagogs un valodnieks. Žurnāla "Austrums" izdevējs un redaktors (1885—1902). 
Latvijas Universitātes filoloģijas goda doktors (1924).

## Dzīvesgājums

Dzimis 1855. gada 25. novembrī Ternejas pagasta "Kalnaņģu" saimnieka ģimenē. Mācījās Ternejas pagastskolā, Rūjienas draudzes skolā un Pērnavas ģimnāzijā (1870—76). Studēja filoloģiju Tērbatas Universitātē (1877—80). Rūjienas proģimnāzijas direktors (1880—81), no 1882. gada vācu valodas skolotājs Maskavas Pētera—Pāvila skolā, no 1883. gada Maskavas Universitātes vācu valodas docētājs.

Pēc Krišjāņa Valdemāra un Friča Brīvzemnieka ierosmes Velme 1885. gadā Maskavā nodibināja žurnālu "Austrums", ko izdeva līdz 1887. gadam Maskavā un kā redaktors parakstīja līdz 1902. gadam. 
Pēc Latvijas Repubikas nodibināšanas 1922. gadā atgriezās Latvijā, bija Latvijas Universitātes vācu valodas privātdocents, filoloģijas goda doktors (1924). Publicēja atmiņas par latviešu kultūras darbiniekiem.

Miris 1928. gada 16. maijā Rīgā, apglabāts Meža kapos.

## Pazīstamākie darbi
[thumb|350px|[Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātes mācību spēki ap 1924. gadu. 1. rindā no kreisās: Aleksandrs Dauge, Kārlis Balodis, Jēkabs Velme, Jēkabs Lautenbahs, Ernests Felsbergs, Pēteris Šmits, Ludis Bērziņš;
vidū: Kārlis Straubergs, Augusts Tentelis; 2. rindā no kreisās: Arnolds Spekke, Juris Plāķis, Ernests Blese, Pauls Jurevičs, Maksis Nusbergers, Pauls Dāle, Rūdolfs Jirgens, Pēteris Zālīte, Francis Balodis, Jānis Kauliņš.]]
* "Kāds svars spēlēm pie audzināšanas", žurnāla "Austrums" 1. nr. (1885),
* "Vēstules par valodu un valodniecību", "Austrums" (1885-88), 
* "Par latviešu participiem", Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijas "Rakstu Krājums", (1885),
* "Par Latviešu vokāļu trejādo garumu", Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijas "Rakstu Krājums" (1894), 
* "Barona tēvs un viņa darbs", laikrakstā "Brīvā Zeme" (1923), 
* "Krišjānis Valdemārs un viņa darbs" (1925).

## Atsauces
Bombardier CRJ200

**Bombardier CRJ100** un **CRJ200** ir reģionālo lidmašīnu ģimene, kurus ražo Bombardier un tiek balstīta uz Bombardier Challenger 600 biznesa lidmašīnu.

## Izstrāde
CRJ pilotu kabīne|thumb|left

Lidmašīna tika balstīta uz Bombardier Challenger 600 bāzes. Balstoties no platās fizelāžas, kur abās pusēs bija blakus esošas divu pasažieru sēdvietas, tika ierosināts pagarināt lidaparātu, lai iegūtu vairāk sēdvietu, tas bija plānots kā **Challenger 610E**, kurā būtu sēdvietas 24 pasažieriem. Pagarināšana tika atcelta 1981. gadā, bet ideja nepazuda.

1987. gadā, inženieri sāka strādāt pie vēl lielākas pagarināšanas, kas palielinātu lidaparātu līdz reģionālai lidmašīnai līdz 1989. gada pavasarim. Pirmās trīs prototipa lidmašīnas savus testa lidojumus veica 1991. gada 10. maijā, tomēr viens prototips tika zaudēts 1993. gada jūlijā. Sertefikāts tika iegūts 1992. gada beigās, kad sākās pirmās piegādes pircējiem.

Kopš 2006. gada augusta kopumā tiek izmantotas 938 CRJ100 un CRJ200 lidmašīnas. Lielākie operatori ir - Comair (40), Pinnacle Airlines (145), SkyWest Airlines (159), Atlantic Southeast Airlines (110), Air Wisconsin (70), Jaz Aviation (43), Mesa Airlines (60), Lufthansa CityLine (26), Air Nostrum (35, Plus 7 orders), PSA Airlines (35), Republic Airways Holdings (20) un Mesaba Airlines (19). Aptuveni vēl 20 kompānijas izmanto šīs lidmašīnas, tikai mazākos daudzumos.

## Ārējās saites
Auniņš

**Auniņš** (sieviešu dzimtē Auniņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „auns” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ernests Auniņš (1877—1962) — latviešu strādnieks, Tautas padomes loceklis.
* Roberts Auniņš (1834—1914) — latviešu luterāņu mācītājs;
* Toms Auniņš (1986) — latviešu aktieris un režisors.
Maksis Nusbergers

[thumb|350px|[Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātes mācību spēki ap 1924. gadu. 1. rindā no kreisās: Aleksandrs Dauge, Kārlis Balodis, Jēkabs Velme, Jēkabs Lautenbahs, Ernests Felsbergs, Pēteris Šmits, Ludis Bērziņš;
vidū: Kārlis Straubergs, Augusts Tentelis; 2. rindā no kreisās: Arnolds Spekke, Juris Plāķis, Ernests Blese, Pauls Jurevičs, Maksis Nusbergers, Pauls Dāle, Rūdolfs Jirgens, Pēteris Zālīte, Francis Balodis, Jānis Kauliņš.]]

**Maksis Nusbergers** (*Max Nussberger*, 1879. gada 23. oktobris — 1943. gada 5. februāris) bija šveiciešu filologs un literatūrvēsturnieks.
Latvijas Universitātes vācu literatūras profesors (1921-1940). 

## Pazīstamākie darbi
* *"Der Landvogt von Greifensee" und seine Quellen*. Verlag und Druck von Huber, 1908. - 205 lappuses
* *Schiller als politischer Dichter. Shakespeare und das deutsche Drama. Zwei Aufsatze zur deutschen Literaturgeschichte*. Zürich 1917. - 56 lpp., Nabu Press, 2012. - 62 lappuses (atkārtots izdevums)
* *Conrad Ferdinand Meyer: Leben und Werke*. Huber & Company, 1919. - 288 lappuses
* *Goethes Urpflanze*. Latvju Kultūra, 1929. - 16 lpp.
* *Die künstlerische Phantasie in der Formgebung der Dichtkunst, Malerei und Musik*. F. Bruckmann, 1935. - 464 lappuses

## Atsauces
Rūdolfs Jirgens

**Rūdolfs Jirgens** (1869—1944) bija latviešu pedagogs un psihologs. Latvijas Universitātes pedagoģijas goda doktors (1937), pedagoģiskās psiholoģijas profesors (1937—1938).

## Dzīvesgājums
[thumb|350px|[Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātes mācību spēki ap 1924. gadu. 1. rindā no kreisās: Aleksandrs Dauge, Kārlis Balodis, Jēkabs Velme, Jēkabs Lautenbahs, Ernests Felsbergs, Pēteris Šmits, Ludis Bērziņš;
vidū: Kārlis Straubergs, Augusts Tentelis; 2. rindā no kreisās: Arnolds Spekke, Juris Plāķis, Ernests Blese, Pauls Jurevičs, Maksis Nusbergers, Pauls Dāle, Rūdolfs Jirgens, Pēteris Zālīte, Francis Balodis, Jānis Kauliņš.|left]]Dzimis 1869. gada 12. oktobrī Taurupes pagasta "Kalna Jurēnos". Mācījās Rīgas Aleksandra ģimnāzijā, 1894. gadā beidza Pēterburgas Vēstures un filoloģijas institūtu, bija skolotājs Astrahaņas ģimnāzijā (1895—1901). Savu pirmo zinātnisko rakstu "Valodas attīstīšanās" viņš publicēja 1892. gadā Tērbatas Universitātes studentu rakstu krājuma «Pūrs» otrajā sējumā.
Berlīnes Universitātē studēja filozofiju, mākslas vēsturi un sabiedriskās zinātnes (1901—1903). Pasniedzējs Berlīnes Universitātes austrumu valodu seminārā (1903).
Umaņas ģimnāzijas skolotājs (1914—1921).

Pēc atgriešanās dzimtenē Jirgens bija Latvijas Kultūras veicināšanas biedrības skolotāju sagatavošanas kursu vadītājs (1921—1922).
Latvijas Universitātes seno valodu lektors (1922—1924), pedagoģijas un bērnu psiholoģijas docents (1924), papildinājās Hamburgas Universitātē (1925). 1937. gadā viņu ievēlēja par profesoru pedagoģijas psiholoģijā.
Pensionējās 1938. gada 1. jūlijā.  
Miris 1944. gada 11. maijā, apglabāts Meža kapos.

## Pazīstamākie darbi
* "Valodas attīstīšanās" (1892) — teorētisks sintakses apskats, kurā valodas evolūcijas aspektā iztirzāti vārdu locījumi, teikuma locekļi, vienkārši un salikti teikumi. Šajā rakstā lietoti tādi mūsdienu termini kā kongruence, paralakse, hipotakse u. c.
* "Eidētiķi"

## Atsauces
Dīvainā mēnessgaisma

**"Dīvainā mēnessgaisma"** ir 1987. gadā Rīgas Kinostudijā pēc Leldes Stumbres lugu "Sarkanmatainais kalps" un "Jānis" motīviem  uzņemta latviešu mākslas filma. Filmas režisors ir Gunārs Cilinskis.

## Sižets

Lauku mājās notiek gatavošanās kāzām. Precas Ertas dēls Jānis - pašpārliecināts jauneklis. Tad parādās negaidīts viesis - Johans, kurš kādreiz šeit kādu laiku dzīvojis, un kurā Erta bijusi neprātīgi iemīlējusies. Ertas jūtas uzbango ar jaunu spēku.

## Lomās
* Ilga Tomase — *Erta*
* Kārlis Zušmanis — *Johans*
* Rihards Zihmanis — *Jānis*
* Dace Bonāte — *Inga*
* Valdemārs Zandbergs — *Jēkabs*
* Uldis Dumpis — *Krišs*
* Astrīda Kairiša — *Nadīne*
* Inga Aizbalte — *Dace*
* Dzintra Klētniece — *Leontīne*

## Interesanti fakti
* Pirmās kinolomas Dacei Bonātei un Ingai Aizbaltei.

## Ārējās saites

* Kino muzejs
## Video
*
Ja mēs visu to pārcietīsim

**"Ja mēs visu to pārcietīsim"** ir 1987. gadā Latvijas PSR uzņemta spēlfilma, vēsturiska drāma. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Andreja Upīša triloģijas "Robežnieki" motīviem.

## Sižets
20. gadsimta sākums Latvijā. Par revolucionāru darbību žandarmi arestē Mārtiņu Robežnieku. Viņa jaunākais brālis, skolotājs Jānis, par dumpīgajām runām padzīts no darba un spiests atgriezties tēva mājās. Arī šeit sākumā viņš aģitē kalpu vidū, izpelnīdamies vietējās varas nelabvēlību. Tomēr Jāņa kāzas ar muižas pārvaldnieka meitu maina viņa vietu dzīvē.

Kad 1905. gada revolūcijas atbalsis sasniedz arī Robežnieku dzimto pusi, no Rīgas ierodas Mārtiņš. Sacēlušies zemnieki nodedzina barona pili un izveido rīcības komitejas, taču drīz ierodas soda ekspedīcija, kas nežēlīgi izrēķinās ar zemniekiem, spīdzina, nošauj un nodedzina mājas. Jāni pārņem bailes un, lai sevi glābtu, viņš kļūst par nodevēju. Upuru vidū ir arī brāļu tēvs un Mārtiņa līgava Zelma.

## Lomās
* Kārlis Auškāps — *Mārtiņš Robežnieks*
* Indra Briķe — *Zelma*
* Jānis Reinis — *Jānis Robežnieks*
* Eduards Pāvuls — *Meijers*
* Dzidra Ritenberga — *Meijera kundze*
* Valdemārs Zandbergs — *Zelmas tēvs Gailēns*
* Leonīds Grabovskis — *Volfs*
* Inese Ķirsone — *Marija*
* Edgars Liepiņš — *Zarēns*
* Zane Jančevska — *Juze*

## Interesanti fakti
* Muiža filmā ir Lielstraupes pils.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs
## Video
*
Autoceļš P113

|}
|}
**P113** autoceļš **Grobiņa—Bārta—Rucava** ir reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu A9 pie Grobiņas caur Bārtu ar autoceļu A11 pie Rucavas. Autoceļa garums ir  un tas no Grobiņas līdz Bārtas tiltam (27 km) klāts ar asfaltbetona segumu, bet no Bārtas līdz Rucavai — ar grants segumu. Ceļš šķērso Dienvidkurzemes novadu.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Grobiņa
* Bārta
* Ķāķišķe

## Attēli

Attēls:P113 (road) 2.jpg|
Attēls:P113 (road) 3.jpg|
Attēls:P113 (road) 4.jpg|


## Atsauces
Aija (filma)

**"Aija"** ir 1987. gadā Latvijas PSR uzņemta divsēriju televīzijas spēlfilma. Filmas režisors ir Varis Brasla un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Jāņa Jaunsudrabiņa triloģijas "Aija" motīviem.

## Sižets
Latvijas lauki 20. gadsimta sākumā. Pēc ilgu gadu prombūtnes "Radu" mājās atgriežas bijušais kalps Jānis Balodis, kurš kādreiz aizbrauca meklēt laimi Rīgā, jo nespēja samierināties ar Aijas kāzām. Aiju Jānis mīl jau kopš bērnības, tāpat kā savulaik viņu pašu visus šos gadus mīl un gaida kalpu meitene Ieva. Pēc vīra nāves Aija ar bērniem dzīvo viena. Viņu satiekot, Jāņa mīlestība pamostas ar jaunu spēku. Senākais aizvanojums pagaist un, neklausot vecāku iebildumiem, Jānis ar Aiju salaulājas. Viņš cer, ka čaklums un godīgums atnesīs ģimenei laimi, taču Aija jau pārāk pieradusi pie laiskuma, netīras dzīves un bagātā kaimiņa atmestajām dāvanām. Viņas dzīves ideāls vairs nesniedzas tālāk par pilnu vēderu. Sapratis savu pūliņu bezcerīgumu, Jānis nolemj darīt savai dzīvei galu.

## Lomās
* Zane Jančevska — *Aija*
* Juris Žagars — *Jānis Balodis*
* Dita Krenberga — *Ieva*
* Antra Liedskalniņa — *Balodiene, Jāņa māte*
* Valdemārs Zandbergs — *vecais Balodis, Jāņa tēvs*
* Velta Līne — *"Radu" saimniece*
* Eduards Pāvuls — *"Radu" saimnieks*
* Dace Everss — *Pakalniete*
* Pauls Butkēvičs — *Pakalns*
* Gunda Ozola — *Olga*
* Vizma Kalme — *Zizumiete*
* Juris Kaminskis — *Zizums*
* Andris Bērziņš — *Aizupju Juris

*'Epizodēs:
Madara Dišlere, Laura Dišlere, Rita Dreimane (*Aijas meitas*), Dāvis Buls, Miks Buls (*Pakalnu bērni*), Armands Reinfelds, Uldis Vazdiks, Gunārs Dālmanis u.c.

## Apbalvojumi
* 1987 - "Lielais Kristaps" - labākā aktrise - Zane Jančevska.

## Interesanti fakti
* Pirmā kinoloma Ditai Krenbergai - flautistei, kinorežisora Imanta Krenberga meitai.
* Divas Aijas meitas tēlo kinostudijas darbinieces Baibas Dišleres meitas - māsas Madara (arī *Ida* "Emīla nedarbos") un Laura Dišleres, trešo - kinostudijas režisora palīdzes Brigitas Lībietes meita, bet Pakalnu dēlēni ir filmas fotogrāfa Jāņa Bula bērni - Dāvis un Miks.
* Filma uzņemta Taurenes pagastā, baznīca ir Apšu (Lodes) luterāņu baznīca.

## Ārējās saites

* Nacionālā kino centra portāls "Latvijas filmas"
* "Aija. Filmas arheoloģija" - dokumentālā filma - LTV

### Video
* Filmas.lv
Handžou

**Handžou** (, *Hángzhōu shì*) ir pilsēta Ķīnā, Džedzjanas provinces administratīvais centrs. 2010. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 6,2 miljoni iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir sestā lielākā Ķīnas pilsēta. Pilsētas centrs atrodas Fučuņdzjanas upes ziemeļu puses krastā netālu no tās ietekas Handžou līcī.

No 1127. līdz 1276. gadam Handžou bija Sunu dinastijas galvaspilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uzvarētāja

**"Uzvarētāja"** ir 1987. gadā pēc Alekseja Arbuzova lugas "Uzvarētāja" iestudējuma Jaunatnes teātrī Rīgas Kinostudijā uzņemta divsēriju televīzijas filma-izrāde. Filmas režisori ir Ādolfs Šapiro un Andris Rozenbergs.

## Sižets
Galvenās varones četrdesmitā dzimšanas diena. Atskatoties pagātnē, viņa redz, ka visu pakļāvusi vienam mērķim - par katru cenu sasniegt dzīvē augstu stāvokli, kļūt par šīs dzīves "uzvarētāju". Viņa saprot, ka visas šīs šķietamās uzvaras galu galā pārvērtušās zaudējumā, ka soli pa solim savu dzīvi iztērējusi.

## Lomās
* Irina Fjodorova — *Maija Aleksandrovna*
* Viktors Zaporožskis — *Kirils*
* Sergejs Judins — *Marks*
* Ludmila Ševčenko — *Poļina Sergejevna*
* Nikolajs Gubanovs — *Igors*
* Olga Šepickaja — *Zoja*
* Tatjana Čerkovskaja — *Dašeņka*
* Marina Kalmikova — *meitene ar čamodāniņu*
* Saša Skrjabins — *zēns*
* Oļegs Fomins — *puisis piestātnē*
* Larisa Lī — *japāniete*

## Ārējās saites
* Kino-teatr.ru
Daugavpils draudzes novads

thumb|250px|Ilūkstes apriņķa Daugavpils draudzes novada karte ar latviskajiem vietvārdiem (1859).
thumb|250px|Daugavpils draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Daugavpils draudzes novads** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Sēlpils virspilskunga iecirkņa Ilūkstes pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Illuxt*), vēlākā Kurzemes guberņas Ilūkstes apriņķa sastāvā. Vēlāk tas pārdēvēts par Subates draudzes novadu (*Subbathsche Kirchspiel*).

Pēc Livonijas ordeņa likvidēšanas bijusī Daugavpils komtureja tika sadalīta. Vecā viduslaiku Vec-Daugavpils (tagad Naujenē) palika Livonijas Pārdaugavas hercogistei, bet Kurzemes un Zemgales hercogistē nokļuva tās daļa Daugavas kreisajā krastā, kas saglabāja savu vēsturisko nosaukumu. 

Tagad agrākā Ilūkstes apriņķa Daugavpils draudzes novada teritorijā atrodas Augšdaugavas novadā, neliela daļa Jēkabpils novadā. 

Dunaburgische Kirschpiel West 1770.jpg|Daugavpils draudzes novada (*Dünaburgische Kirschpiel*) rietumu daļa 1770. gada kartē
Dunaburgische Kirschpiel 1770.jpg|Daugavpils draudzes novada austrumu daļa un Aizlauces draudzes novads (1770)
Daugavpils draudzes novads 1820.jpg|Ilūkstes apriņķa Daugavpils draudzes novada karte (1820)

## Baznīcas un mācītājmuižas Daugavpils draudzes novadā (1841)

Atsauce:
* Draudzes novada galvenā luterāņu baznīca un mācītājmuiža (pastorāts) atradās Ēģiptē (Vilkamiestā) — tagadējā Medumu pagastā ar filiāli *Berkenhegen*.
* Jaunsubates jeb Prodes luterāņu baznīca (*Prohden*) un mācītājmuiža (pastorāts)
* Lašu luterāņu baznīca (*Lassen*) un mācītājmuiža (pastorāts)
* Kaldabruņas luterāņu baznīca (*Kaltenbrunn*) 
* Ilūkstes katoļu baznīca un Ilūkstes katoļu misionāru (jezuītu) klosteris, filiāles baznīca Sventē (*Swenten*) un lūgšanu nams Pilskalnē (*Schlossberg*). 
* *Steinensee* baznīca, 19. gs. no luterāņu baznīcas pārvērsta par katoļu baznīcu
* Bebrenes katoļu baznīca (*Bewern*) ar filiāli Rubenē (*Rubinen*)
* Dvietes katoļu baznīca (*Dweeten*), dievkalpojumi notika Dunavā (*Podunay*).


Ilūkste before 1915.jpg|Ilūkste ar katoļu klosteri un katoļu draudzes baznīcu.
Lasu baznica.jpg|Lašu luterāņu baznīca.


## Muižas Daugavpils draudzes novadā (1841)
Atsauce:

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Daugavpils draudzes novada austrumdaļas muižu nosaukumi latviski)
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Daugavpils draudzes novada ziemeļdaļas muižu nosaukumi latviski)
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Daugavpils draudzes novada rietumdaļas muižu nosaukumi latviski)
Žiežmari

**Žiežmari** () ir pilsēta Lietuvas centrālajā daļā uz dienvidiem no Kaišadores. Pilsētas centrs ir pilsētbūves piemineklis. Saglabājusies koka sinagogas ēka. Rakstos pirmoreiz minēta 1348. gadā. 1348. gada 2. februārī pie Žiežmariem notika Strevas kauja, kurā Teitoņu ordenis Vinriha fon Kniprodes vadībā sakāva lietuviešu karaspēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Redžo Kalabrija

**Redžo Kalabrija** (, ), neoficiāli arī **Redžo di Kalabrija** (*Reggio di Calabria*), ir pilsēta Itālijas dienvidos. Tā ir lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita Kalabrijas reģionā, bet nav reģiona administratīvais centrs. 2012. gada martā pilsētā dzīvoja aptuveni 186 tūkstoši iedzīvotāju. Līdz 1971. gadam Redžo di Kalabrija bija Kalabrijas reģiona administratīvais centrs. Pilsēta atrodas pie Mesīnas šauruma, kas atdala Sicīliju no kontinentālās Itālijas daļas.

Pilsētu ap 720. gadu pirms mūsu ēras dibināja senie grieķi. Tolaik tās nosaukums bija *Region* (). Senās Romas laikos pilsētu sauca par *Rhegium*.

 pilsētu stipri nopostīja zemestrīce un tai sekojošais cunami vilnis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adalberts Becenbergers

**Adalberts Becenbergers** (, dzimis , miris ) bija vācu valodnieks, arheologs, etnogrāfs un grāmatu vēstures pētnieks. Kēnigsbergas universitātes profesors, vairākkārt tās rektors. Viens no baltu filoloģijas pamatlicējiem. Prūsijas muzeja direktors. Latviešu literārās biedrības (*Lettisch-Literärische Gesellschaft*) goda loceklis.

Dzimis Kaselē. Studējis indoeiropiešu valodas Getingenes un Minhenes universitātēs (1869–1874). Docents Getingenes universitātē (1874–1880). No 1880. gada - Kēnigsbergā.

Organizējas arheoloģiskos izrakumus Austrumprūsijā. Pētījumi lietuviešu, kursenieku un latviešu valodniecībā. Daži pētījumi kopā ar Augustu Bīlenšteinu. Becenbergera *Lettische Dialektstudien* ir pirmais zinātniskais apcerējums par latviešu valodas izloksnēm.

## Darbi

* *Beiträge zu Geschichte der Litauischen Sprache. auf Grund litauischer Texte des 16. und 17. Jahrhunderts*. Peppmüller Verlag, Göttingen 1877. 
* *Die Kurische Nehrung und ihre Bewohner* Engelhorn, Stuttgart 1889 (Forschungen zur deutschen Landes- und Volkskunde; 3-4). 
* *Lettische Dialektstudien*. Vandenhoeck & Ruprecht, Göttingen 1885. 
* *Litauische Forschungen. Beiträge zur Kenntniss der Sprache und des Volkstumes der Litauer*. Peppmüller Verlag, Göttingen 1882. 
* *Über der Sprache der Preußischen Letten*. Vandenhoeck & Ruprecht, Göttingen 1888. 
* *Sitzungsbericht der Altertumsgeschichte Prussia*. 1892.

## Ārējās saites
*THE FOUNDER OF BALTIC PHILOLOGY: ADALBERT BEZZENBERGER
Kalvene (nozīmju atdalīšana)

**Kalvene** var būt:
* Kalvene — apdzīvota vieta Kalvenes pagastā
* Kalvene — apdzīvota vieta Liepnas pagastā
* Kalvene — dzelzceļa stacija līnijā Jelgava—Liepāja

## Skatīt arī
* Kalvenes ezers
* Kalvenes pagasts
Ina Strazdiņa

**Ina Strazdiņa** (dzimusi  Talsos) ir Latvijas žurnāliste. 2009. gadā atzīta par Eiropas Gada cilvēku Latvijā.

## Biogrāfija
I. Strazdiņa ir dzimusi Talsos, mācījusies Talsu 1. vidusskolā un Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultātes Komunikācijas zinātņu katedrā. Pirmā darbavieta bijusi laikrakstā "Talsu Vēstis", no 2004. līdz 2018. gadam viņa strādāja Latvijas Radio, no 2006. gada — kā korespondente Briselē.

2001. gadā saņēmusi Latvijas Žurnālistu savienības balvu "Žurnālistikas cerība", 2009. gadā saņēmusi titulu Eiropas Gada cilvēks Latvijā, apliecinot "tā ieguvēja ticību Eiropas idejām un vēlmi paplašināt sabiedrības zināšanas par Eiropas jautājumiem". No 2009. līdz 2018. gadam gatavoja reportāžas arī laikrakstam "Latvijas Avīze".

2012. gadā saņēmusi Cicerona balvu "par mērķtiecīgu ieguldījumu žurnālistikā".

No 2019. gada 2. janvāra strādā Latvijas Televīzijas Ziņu dienestā par Ārzemju ziņu redaktori, kā arī kopā ar kolēģi Tomu Pastoru vada ārpolitikas ziņu raidījumu "Pasaules panorāma".

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Mājaslapa
Par mīlestību pašreiz nerunāsim

**"Par mīlestību pašreiz nerunāsim"** ir 1988. gada Latvijas PSR mākslas filma. Filmas režisors ir Varis Brasla. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Andra Kolberga romāna "Automobilī, rīta pusē" motīviem.

## Sižets
Pavadījusi sešus gadus cietumā, Brigita atgriežas dzimtajā pilsētā. Vīrs Indulis tagad apprecējies ar citu, Brigitas un Induļa dēls aug jaunajā ģimenē. Bijušo laulāto tikšanās paiet atmiņās...

## Lomās
* Ilze Rudolfa — *Brigita*
* Māris Andersons — *Indulis*
* Līga Kaktiņa — *Aija*
* Uldis Dumpis — *Vickis*
* Harijs Spanovskis — *Fredis*
* Vizma Kvēpa — *Brigitas paziņa*

## Apbalvojumi
* 1988 - "Lielais Kristaps" - labākā filma un labākā aktrise (Ilze Rudolfa).

## Interesanti fakti
* Epizodes filmētas Kuldīgā un atpūtas bāzē pie Mordangas ezeriem.

## Ārējās saites

* Filmas.lv
## Video
*
Grafiskā lietotāja saskarne

[250px|thumbnail|[Xerox Alto - pirmais dators ar grafisko saskarni]]
**Grafiskā lietotāja saskarne** (, *GUI*) ir lietotāja saskarnes paveids, kurā lietotājs izmanto attēlus, lai vadītu ierīci. Grafiskā saskarne var tikt izmantota datoros, telefonos un citās tehniskās ierīcēs. Pirmais dators, kas izmantoja grafisko saskarni, bija *[[Xerox Alto]]*, ko izlaida . Pirmā komerciālā operētājsistēma ar grafisko saskarni bija *[[Macintosh]]*.
Sēklinieku maisiņš

thumbnail|200px|Sēklinieku maisiņa diagramma
**Sēklinieku maisiņš** () ir ādas un muskuļaudu veidojums, kurā atrodas vairākuma zīdītāju tēviņu vīrišķie dzimumdziedzeri — sēklinieki. Sēklinieku maisiņš atrodas starp dzimumlocekli un anālo atveri. Parasti sēklinieku maisiņu klāj apmatojums. Sēklinieku maisiņa galvenā funkcija ir neļaut sēkliniekiem sasilt līdz normālai ķermeņa temperatūrai, jo paaugstināta temperatūra var bojāt spermu. Temperatūra tiek kontrolēta, saraujoties maisiņam vēsākā laikā un izstiepjoties siltumā.

## Ārējās saites
*
Mājas pele

**Mājas pele** (*Mus musculus*) ir peļu dzimtas grauzēju suga. Mājas peles bieži dzīvo cilvēku tuvumā, un tieši šī iemesla dēļ tā ir izplatījusies teju vai pa visu pasauli, lai gan tās dabiskais izplatības areāls ir tikai Eirāzija un Āfrikas ziemeļi. Ķermeņa garums 7-8 cm, masa — 14-32 g. Pelēcīgs kažoks. Aste ir gandrīz tikpat gara, cik ķermenis.

Mājas peles bieži tiek izmantotas laboratorijās kā eksperimentālie dzīvnieki. Tās pat tiek turētas kā mājdzīvnieki.
thumb|In augšējā priekšējiem zobiem robs ir labs Sugas noteikšana raksturu
Autoceļš P114

|}
|}
**P114** autoceļš **Ilmāja—Priekule—Lietuvas robeža (Plūdoņi)** ir reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu A9 pie Ilmājas caur Priekuli ar Lietuvas robežu pie Skodas (bijušais robežkontroles punkts «Plūdoņi»). Autoceļa garums ir . 15,2 km no Ilmājas līdz Knīveriem ir klāts ar grants segumu, 22,8 km no Knīveriem līdz Lietuvas robežai — ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Dienvidkurzemes novadu.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Krote
* Priekule
* Gramzda

## Atsauces
Autoceļš P115

|}
|}
**P115** autoceļš **Aizpute—Kalvene** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno Aizputi ar autoceļu A9 pie Kalvenes. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Dienvidkurzemes novadu.

## Atsauces
Viktorija (filma)

**"Viktorija"** ir 1988. gada Latvijas PSR mākslas filma. Filmas režisors ir Oļģerts Dunkers. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Knuta Hamsuna romāna "Viktorija" motīviem.

## Sižets
Juhanness, dzirnavnieka dēls kopš bērnības mīl Viktoriju, pils īpašnieka meitu. Kad abi jau pieauguši, Viktorijas tēvs izputējis un nolēmis izdot meitu pie bagāta vīra. Juhanness savus pārdzīvojumus pauž dzejā, gūst panākumus un vēlāk atgriežas dzimtajā pusē kā slavens dzejnieks.

## Lomās
* Maija Apine — *Viktorija*
* Jānis Reinis — *Juhanness*
* Tatjana Kuzņecova — *Kamilla*
* Rūdolfs Plēpis — *Oto*
* Gunārs Cilinskis
* Gražina Baikštīte
* Rūdolfs Allaberts
* Valentīns Skulme
* Ivars Puga
* Juris Lejaskalns
* Antra Liedskalniņa

## Ārējās saites

* Kino muzejs
## Video
*
Viss kārtībā

**"Viss kārtībā"** ir 1988. gada Latvijas PSR mākslas filma. Filmas režisors ir Oļegs Rozenbergs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Vientuļam vīrietim vidējos gados un sievietei, kas audzina astoņpadsmitgadīgu meitu, veidojas abpusējas simpātijas.

## Lomās
* Tinu Karks — *Sergejs Janovičs*
* Larisa Maļevannaja — *Mila*
* Marjana Polteva — *Žeņa*
* Marina Pirenkova
* Terēza Linkaite
* Irina Jegorova
* Ludmila Golubeva
* Ikars Samardžijevs
* Ģirts Ķesteris

## Apbalvojumi
* 1988 - "Lielais Kristaps" - labākais aktieris - Tinu Karks.

## Interesanti fakti
* Kinodebija Ģirtam Ķesterim (vienlaicīgi arī filma "Māja bez izejas").

## Ārējās saites

* Kino muzejs
Sižeta pagrieziens

**"Sižeta pagrieziens"** ir 1988. gada Latvijas PSR mākslas filma. Filmas režisors ir Pēteris Krilovs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Kinorežisors Ivars Andersons 50 gadu vecumā pamet Maskavu un atgriežas dzimtenē, cenšoties atjaunot saites ar sievu, dēlu un draugiem.

## Lomās
* Ļubomirs Laucāvičs — *Ivars*
* Jurate Onaitīte — *Milda*
* Lembits Ulfsaks — *Vents*
* Jānis Kalējs — *Andrejs*
* Jeļena Kamburova — *Anna*
* Tamāra Akulova — *Olga*

## Interesanti fakti
* Epizodē kinodebija Indrai Rogai.
* Epizodēs redzami teātra režisori Pēteris Pētersons un Māra Ķimele, dzejnieks Jānis Rokpelnis.
* Filma uzņemta Ventspilī, Talsos, Popē, Staldzenes jūrmalā. Slimnīcas kadri filmēti Dārzu ielā Ventspilī, bet citi iekšskati rakstnieka Herberta Dorbes mājā Ērgļu ielā un veterinārajā aptiekā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs
## Video
*
Sēklis (filma)

**"Sēklis"** ir 1988. gada Latvijas PSR divsēriju televīzijas mākslas filma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisors ir Ēriks Lācis.

## Sižets
Kinoscenārists Vasiļjevs piedalās filmēšanā kādā zvejas ostā. Tur vienā no krāvējiem viņš atpazīst pieredzējušo kapteini Lapiņu, kurš zaudējis kapteiņa tiesības pēc kuģa "Malahits" avārijas. Vasiļjevu šis notikums ieinteresē un viņš uzsāk tā izmeklēšanu.

## Lomās
* Uldis Dumpis — *Vasiļjevs*
* Romualds Ancāns — *Lapiņš*
* Dace Bonāte — *Vera*
* Kārlis Zušmanis — *Jānis Janovičs*
* Ģirts Jakovļevs — *Mezins*
* Ivars Kalniņš — *Kramiņš*
* Gunārs Cilinskis — *Zudins*
* Lelde Vikmane
* Gunta Virkava
* Valdis Kroģis
* Rolands Kumpiņš
* Juris Lejaskalns
* Arno Upenieks
* Boļeslavs Ružs

## Ārējās saites
* Kino muzejs
Svešais

**Svešais** var būt:
* Nepazīstams cilvēks
* Svešais — ASV filmu cikls;
** Svešais (*Alien*) — ASV zinātniskās fantastikas filma;
* Svešais — Latvijas mākslas filma.
Saskatūna

**Saskatūna** () ir pilsēta Kanādā, iedzīvotāju skaita ziņā lielākā Saskačevanas provinces pilsēta. Atrodas Saskačevanas dienvidos Sautsaskačevanas upes krastos.

Pilsētas ekonomiku pamatā veido potašas, naftas ieguve un lauksaimniecība (it īpaši kviešu audzēšana) tās apkārtnē. Saskatūnā bāzēta pasaulē lielākā urāna tirdzniecības kompānija, kā arī pasaulē lielākā potaša ieguvēja.

Viens no populārākajiem sporta veidiem pilsētā ir hokejs. Saskatūnā bāzēta virkne komandu, no kurām par nozīmīgāko uzskatāma Rietumu hokeja līgas vienība Saskatūnas "Blades". 2010. gadā pilsētā norisinājās Pasaules čempionāts hokejā junioriem.

Tā kā pilsēta ir nozīmīgs hokeja centrs, no Saskatūnas nācis liels skaits Nacionālās hokeja līgas spēlētāju un treneru, kā, piemēram, Gordijs Hovs, Maiks Bebkoks, Kems Vords.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Pilsētas oficiālā mājaslapa
Progress M-17M

**Progress M-17M** (*Прогресс М-17М*) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). To palaida 2012. gada oktobrī. Tas bija otrais kuģis, kas saslēdzies ar SKS sešu stundu laikā pēc starta.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2397 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela 683 kg, skābeklis (28 kg), gaiss (19 kg) ūdens (420 kg). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam 1247 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces, tai skaitā 56 kg amerikāņu segmentam.

## Lidojuma gaita
*Progress M-17M* startēja no Baikonuras kosmodroma  07:41:18 UTC ar nesējraķeti Sojuz-U. 07:50:07 UTC kosmosa kuģis atdalījās no pēdējās pakāpes un iegāja orbītā.

Saslēgšanās ar SKS notika 31. oktobrī 13:33:46 UTC pie Zvezda moduļa automātiskā režīmā. Šī bija otrā reize SKS vēsturē, kad kāds kosmosa kuģis pietuvojas un saslēdzas ar staciju sešu stundu laikā pēc starta.

22. februārī ar *Progress M-17M* dzinēju palīdzību tika paaugstināta stacijas orbīta. Dzinēji iedarbināti 10:34 UTC, un tie darbojās 276,7 sekundes, paaugstinot orbītu par aptuveni 1 km.

21. martā ar kravas kuģa dzinējiem paaugstināta stacijas orbīta. Dzinēji iedarbināti 00:25 UTC, un tie darbojās 673 sekundes, paaugstinot orbīta par aptuveni 2,6 km.

3. aprīlī tika veikta SKS orbītas paaugstināšana. Dzinēji iedarbināti 19:40 UTC, un tie darbojās 277,3 sekundes, paaugstinot orbīta par aptuveni 1 km.

 12:02:36 UTC *Progress M-17M* atvienojās no SKS. Sešu dienu autonomā lidojumā tika veikts eksperiments *Radar-Progress*.

 *Progress M-17M* tika novadīts no orbītas. 14:07 UTC bremzēšanas manevram tika iedarbināts kosmiskā aparāta dzinējs. Kosmosa kuģis nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā. Nesadegušās daļas aptuveni 15:02 UTC iekrita Klusā okeāna dienviddaļā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-17M lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Kristiāns Vilhelms Brokhūzens

**Kristiāns Vilhelms Brokhūzens** (, dzimis , miris ) bija Vidzemes luterāņu mācītājs, viens no Latviešu literārās biedrības dibinātājiem. Publicējies biedrības izdevumā "Magazīna" (*Magazin, herausgegeben von der Lettisch-Literärischen Gesellschaft*).

Cēlies no Rīgas tirgotāju aprindām. Mācījies Domskolā. No 1787. līdz 1790. gadam studēja teoloģiju Jēnas universitātē. No 1794. līdz 1804. gadam strādāja par palīgmācītāju Straupē. No 1804. līdz 1842. gadam - mācītājs Ikšķilē. 

## Ārējās saites
* 
* TLÜAR rahvusbibliograafia isikud
Autoceļš P117

>>Liepāja, Saldus, Rīga

 

|}
|}
**P117** autoceļš **Skrunda—Aizpute** ir reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu A9 pie Skrundas caur Kazdangu ar Aizputi. Autoceļa garums ir  un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Dienvidkurzemes un Kuldīgas novadus.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Skrunda
* Sieksāte
* Valtaiķi
* Kazdanga
* Aizpute

## Atsauces
Svešais (filma)

**"Svešais"** ir 1988. gada Latvijas PSR televīzijas mākslas filma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisore ir Lūcija Ločmele.

## Sižets
Zigis dzīvo divatā ar tēvu, kurš ir alkoholiķis. Lai izārstētu tēvu, viņš dodas pie tautā populārās dziednieces Zilākalna Martas.

## Lomās
* Česlavs Glaudāns — *Zigis*
* Arnis Līcītis — *Ziga tēvs*
* Juris Strenga
* Zilākalna Marta

## Interesanti fakti
* Epizodēs bērnu lomās Gatis Rēpelis, Māris Strēlis, Ella Oša un Baiba Bumbiere no Lūcijas Ločmeles iepriekšējās filmas "Saulessvece" (1986).

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video
* 
## Atsauces
Doma skola

1152. gadā dibinātā Tronheimas katedrāles skola — vecākā skola Norvēģijā|thumb

**Doma skola** jeb **katedrāles skola** (, ) bija viduslaiku mācību iestādes pie katedrālēm, kuras vadīja katedrāles klērs. Eksistēja paralēli klostera skolām.

Radās ap kristietības administratīvajiem centriem agrīnajos viduslaikos līdz ar Romas impērijas izglītības sistēmas sabrukumu. Pirmās ziņas par doma skolai līdzīgām iestādēm ir no 6. gadsimta vestgotu pārvaldītās Spānijas.

Mācības notika latīņu valodā. Iesākumā tās sagatavoja tikai baznīcas darbiniekus, vēlāk sagatavoja izglītotus cilvēkus valsts pārvaldes un komercijas vajadzības. Skolas bija tiem laikiem dārgas, tāpēc parasti uzņēma augstdzimušus skolniekus, un tikai zēnus. Skolā parasti bija mazāk par 100 audzēkņiem.

Skolas dalījās divās daļās — *schola minor*, kuras vēlākajos laikos pārveidojās par pamatskolām un *schola major*, vēlākajos laikos pārveidojās par vidusskolām. Skolā mācīja t.s. septiņas brīvās mākslas — pirmajā pakāpē t.s. *trivium* (gramatiku, retoriku, dialektiku), otrajā pakāpē — t.s. *quadrivium* (aritmētiku, ģeometriju, astronomiju un mūziku).

Vairākas doma skolas laika gaitā kļuva par viduslaiku universitātēm. Vairākas skolas, transformējoties, saglabājušās līdz mūsdienām.

## Doma skolas Livonijā

Līdz ar kristietības ienākšanu Livonijā, doma skolas nodibināja arī Latvijā un Igaunijā.

Tās bija:
* 1211. gadā — Rīgā Rīgas Doma skola
* 1250. gadā — Tartu
* 1251. gadā — Pērnavā
* 1266. gadā — Tallinā
* 1280. gadā — Hāpsalu

Rīgas Valsts 1. ģimnāzija uzskata sevi par Rīgas Doma skolas pēcteci.

## Skat. arī
* Rīgas Doma skola

## Ārējās saites
* ''Encyclopædia Britannica'' ieraksts
1071. gads

**1071. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 15. aprīlis — Bizantija zaudēja Bari — pēdējo tās kontrolēto pilsētu Dienviditālijā. To iekaroja normaņu karavadonis Robērs Žiskārs.
* 26. augusts — Manzikertas kauja: Bizantija zaudēja turkiem Mazāziju. Pēc šīs kaujas turki apmetās šajā pussalā uz visiem laikiem.

### Nezināms datums
* Vseslavs Bračislavičs kļuva par Polockas kņazu.
* Mihails VII kļuva par Bizantijas imperatoru.

## Dzimuši
* 22. oktobris — Giljoms IX, Akvitānijas hercogs
* Eupraksija — Svētās Romas imperatora Heinriha IV sieva

## Miruši
* 22. februāris — Arnulfs III, Flandrijas grāfs
* 14. aprīlis — Ibn Zeiduns, arābu dzejnieks, kas dzīvoja Kordovā un Seviļā