open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pārpratums Redrokvestā

**"Pārpratums Redrokvestā"** () ir 1993. gada ASV *[[neo-noir]]* trillera filma, kuras režisors ir Džons Dāls. Filmā galvenās lomas atveido Nikolass Keidžs, Deniss Hopers, Lara Flinna Boila un Džeitī Volšs.

Filma stāsta par bez darba esošo Maiklu (Keidžs), kuru svešā pilsētā notur par profesionālu slepkavu un nolīgst, lai viņš nogalinātu vietējā šerifa sievu.

Filmas "Pārpratums Redrokvestā" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un iekļuva vairāku kritiķu gada labāko filmu sarakstos. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 98% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žaks Delors

thumb|Žaks Delors (1993)
**Žaks Delors** (; dzimis , miris ) bija franču politiķis un valstsvīrs, 8. Eiropas Komisijas prezidents no 1985. līdz 1995. gadam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrumdavao

**Austrumdavao** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts dienviddaļā, Davao reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 10 municipalitātēs un sīkāk 183 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Mati. Province ir viens no galvenajiem kokosriekstu un kopras ražotājiem valstī un tiek dēvēta par «Filipīnu kokosriekstu galvaspilsētu».

## Iedzīvotāji
Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs — lielākā daļa ir autohtonie mandaji (261 742; 45,5 %), kalagani (29 504; 5,1 %) un manobo (17 608; 3,1 %), kā arī 20. gadsimtā ieceļojušie visaji (196 818; 34,2 %) un sebuāņi (27 531; 4,8 %). Provinces lumadu tautas lielākoties praktizē savas tradicionālās politeistiskās reliģijas, bet visaji ir katoļi.

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Mindanao salas dienvidaustrumos starp Filipīnu jūru austrumos un Davao līci rietumos. Ziemeļos robežojas ar Dienvidagusanu un Dienvidsurigao, rietumos — ar Davao de Oro. Province kalnaina; augstākā virsotne ir Majo (1728 m vjl). Valda subtropu klimats. Provinces dienvidos Sanagustina pussalā paceļas Amigitana kalns (1497 m vjl), kas 2014. gadā iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Vēsture
Līdz 19. gadsimta vidum provinces teritorija piederēja Magindanao sultanātam. 1848. gadā Davao līča piekrasti pakļāva spāņi Hosē Ujangurena vadībā, kas šeit 1849. gadā nodibināja Nuevagipuskojas (*Nueva Guipúzcoa*) provinci, nosauktu par godu Gipuskojas provincei Spānijā, ar centru Nuevavergarā (mūsdienās Davao). 1858. gadā province tika likvidēta un reorganizēta par Davao militāri politisko komandansiju. Pēc Filipīnu nonākšanas amerikāņu kontrolē 1898. gadā provincē ieplūda ieceļotāji no Visaju salām; sākās strauja saimniecības attīstība. 1903. gadā Davao tika iekļauta Moro provincē, kas aizņēma Mindanao salas dienvidus. 1914. gadā Moro province tika sadalīta un Davao kļuva par patstāvīgu provinci. 1967. gadā Davao provici sadalīja trijās, tajā skaitā Austrumdavao ar centru Mati.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gerds Binnigs

**Gerds Binnigs** (, ; dzimis ) ir Vācijas fiziķis. 1981. gadā kopā ar Heinrihu Roreru izveidoja skenējošo tuneļmikroskopu. 1986. gadā abi divi ieguva Nobela prēmiju fizikā “par viņu konstruēto skenējošo tuneļmikroskopu”. Vēl šajā pašā gadā Nobela prēmiju fizikā saņēma Ernsts Ruska, bet viņam tā tika pasniegta par citiem sasniegumiem. Gerds Binnigs ir strādājis arī pie kvantu datoriem un nanotehnoloģijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hošejas grāmata

thumbnail|upright=1.0|14. gadsimta grāmatas lappuse, kurā attēlots Hošeja un Gomera
**Hošejas grāmata**, arī **Hozejas grāmata** vai **Osejas grāmata**, saīsinājumā ***Hos*** (, *hoshéa*), ir Vecās Derības grāmata, viena no divpadsmit mazo praviešu grāmatām. Tajā ir 4 nodaļas. Par tās autoru tradicionāli tiek uzskatīts pravietis Hošeja. Šajā grāmatā stāstīts par Hošejas dzīvi un pieredzi, kā arī simboliski attēlo Dieva attiecības ar Izraēlas Karalisti. Tā stāsta par Hošejas laulības dzīvi ar sievieti vārdā Gomera. Dievs pavēl Hošejam precēties ar Gomeru, kura simbolizē Izraēlas tautu. Hošeja sievas laulības neuzticība un netaisnības simbolizē Izraēlas tautas nepaklausību Dievam un viņu vēršanos pie citiem dieviem. Grāmatā vēl tiek stāstīts par Hošejas centieniem atgūt sievu, kā arī Dieva vēlmi atjaunot attiecību ar izraēliešiem. Izraēļiem ir iespēja pat pēc grēka un nepaklausības atgriezties pie Dieva.

## Ārējās saites
Avadijas grāmata

thumbnail|upright=1.2|Avadijas attēlojums
**Avadijas grāmata**, arī **Ovadijas grāmata** vai **Abdijas grāmata**, saīsinājumā ***Obd*** (, *ovadyá*), ir Vecās Derības grāmata, viena no divpadsmit mazo praviešu grāmatām. Tā ir īsākā no Vecās Derības grāmatām. Sastāv no vienas nodaļas, kurā ir 21 rindiņa un 440 vārdi ivritā. Par tās autoru tradicionāli tiek uzskatīts pravietis Avadija. Šajā grāmatā stāstīts par Avadijas redzējumu par Edomas valsti. Edoma atradās uz dienvidiem no Izraēlas Karalistes un bieži vien bija izraēliešu ienaidnieki. Avadija par Edomas cilvēkiem saka, ka tie ir pārgalvīgi un lepni, taču nelaime, kas viņus skāra ir Dieva tiesas sekas. Avadija piedāvā arī skaidrojumu par Edomas tautas pretstāvi pret izraēļiem.

## Ārējās saites
Viviani teorēma

thumb|300x300px|Viviani teorēma- vienādmalu trijstūrī mazo augstumu summa <math> s + u + t  </math> būs vienāda ar lielā trijstūra augstumu <math> h </math>
**Viviani teorēma** ir sakarība vienādmalu trijstūrī starp patvaļīgu punktu un trijstūra malu augstumiem pret šo punktu. Tā apgalvo, ka jebkur trijstūra iekšpusē novietojot punktu  P, mazo trijstūru augstumu summa būs vienāda ar lielā trijstūra augstumu  s + u + t = h.

## Pierādījums
Teorēmu var pierādīt izmantojot faktu, ka pie jebkura punkta  P lielā trijstūra laukums nemainās un pielīdzinot divas lielā laukuma formulas.

Trijustūris sastāv no virsotnēm  A,B,C un malas garums ir  a. Atliekot punktu  P un savienojot to ar virsotnēm, rodas jauni trijstūri  APB,APC,BPC . Šiem jaunajiem trijstūriem var novilkt augstumus  s, u, t.

Lielajam trijstūrim laukumu var izteikt ar pamatu un augstumu:  S_{ABC} = \frac{a \cdot h}{ 2}, kur  a - trijstūra pamats,  h - trijstūra augstums, savukārt to pašu laukumu var pierakstīt kā mazo trijstūru summu:  S_{ABC} = S_{APB} + S_{APC} + S_{BPC}. Pielīdzinot izteiksmes:  \frac{a \cdot h}{2} = \frac{a \cdot s}{2} + \frac{a \cdot u}{2} + \frac{a \cdot t}{ 2}, jeb noīsinot:  h = s + u + t.

## Teorēmas paplašinājums
thumb|216x216px|Viviani teorēmas paplašinājums - regulārā daudzstūrī patvaļīgam punktam <math> P</math> attālumu summa būs vienāda ar ''n'' reiz apotēma
Teorēmas apgrieztais apgalvojums arī ir patiess: ja trijstūrī mazo augstumu summa ir neatkarīga no punkta  P, tad trijstūris ir vienādmalu.

Paralelogramā šī īpašība arī izpildās- jebkurā punktā paralelograma iekšpusē attālumu summa starp punktu  P un paralelograma malām būs konstanta. Bez šī arī apgrieztais apgalvojums ir patiess: ja četrstūrī attālumu summa starp punktu  P un paralelograma malām ir konstanta, četrstūris ir paralelograms.

Regulārā daudzstūrī ar izpildās šī īpašība  — attālumu summa no punkta  P līdz visām malām būs neatkarīga no  P atrašanās vietas un skaitliski vienāda ar *n* reiz apotēma , kur *n* ir stūru skaits un apotēma ir ievilktā riņķa rādiuss.

## Atsauces
Silkvuda

**"Silkvuda"** () ir 1983. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors ir Maiks Nikolss. Filmā galvenās lomas atveido Merila Strīpa, Kurts Rasels un Šēra. Filma balstīta uz žurnāla *[[Rolling Stone]]* rakstnieka un aktīvista Hauarda Kona grāmatu *Who Killed Karen Silkwood?*, kas stāsta par trauksmes cēlājas Kārenas Silkvudas dzīvi. Strādājot plutonija attīrīšanas rūpnīcā, viņa atklāja, ka darbiniekus apdraud radiācija un ka uzņēmums nedara visu iespējamo, lai to novērstu.

Filmas "Silkvuda" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 35,6 miljonus ASV dolāru. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai piecās kategorijās, tai skaitā kategorijās "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Strīpa), "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Šēra) un "Labākais režisors". Filmu nominēja arī piecām Zelta globusa balvām, Šērai saņemot to kategorijā "Labākā otrā plāna aktrise". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 76% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maestro

[thumb|upright=1.3|[Herberts fon Karajans diriģē (1941)]]
**Maestro** (no , ar nozīmi 'meistars' vai 'skolotājs') ir cieņas goda nosaukums. Šo terminu visbiežāk lieto Rietumu klasiskās mūzikas un operas kontekstā, kas atbilst itāļu valodas mūzikas terminu plašajam pielietojumam.

Maestro terminu izmanto arī kā izcila šahista goda nosaukumu.

## Mūzikā
Terminu *maestro* visbiežāk lieto, uzrunājot vai atsaucoties uz diriģentiem. Retāk atsaucoties uz cienījamiem komponistiem, izpildītājiem, impresāriem, muzikologiem un mūzikas skolotājiem.

Itāļu operas pasaulē šo terminu izmanto arī, lai apzīmētu vairākas amata vietas orķestrī un starp darbiniekiem, kuriem ir īpaši pienākumi mēģinājumu un izrādes laikā. Tie ietver:

* ***Maestro sostituto*** vai ***maestro collaboratore***: mūziķi, kas izrādes laikā darbojas kā diriģenta palīgi.
* ***Maestro concertatore***: taustiņinstrumentu *[[Basso continuo|continuo]]* mūziķis, kas sagatavo dziedātājus un vada mēģinājumus.
* ***Maestro direttore***: orķestra pirmo vijoļu vadītājs (koncertmeistars), kuram var būt arī administratīvi pienākumi, piemēram, mūziķu pieņemšana darbā un samaksas izsniegšana.
* ***Maestro suggeritore***: operas suflieris.

## Atsauces

## Literatūra
* 
* Kennedy, Michael (2006), *The Oxford Dictionary of Music*, 985 pages, 
*
Mati (pilsēta)

**Mati** (, , ) ir pilsēta Filipīnās, Davao reģionā, Austrumdavao provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Atrodas Mindanao salas dienvidaustrumos Filipīnu jūras Puhadas līča krastā. Pilsētas administratīvajā teritorijā atrodas daļa no Amigitana kalna (1497 m vjl) dabas rezervāta, kas 2014. gadā iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Lielākā daļa pilsētas iedzīvotāju ir sebuāņi (72 %), mandaji (13 %) un kalagani (7 %).

## Vēsture
Pilsētas nosaukums cēlies no mandaju vārda *Maa-ti*, kas attiecināms sākotnēji uz Puhadas līcī ietekošo upīti. Mūsdienu apdzīvoto vietu 1861. gadā dibināja spāņu ekspedīcijas spēku kapteinis Prudensio Garsija. 1903. gadā Mati tika piešķirts patstāvīgas municipalitātes statuss. Pēc Austrumdavao provinces izveidošanas 1967. gadā Mati kļuva par tās galvaspilsētu. 2007. gadā Mati tika piešķirts pilsētas statuss, bet tas tika apstrīdēts augstākajā tiesā. Atkārtoti pilsētas statuss apstiprināts 2011. gadā pēc sešu gadu tiesvedības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tomass Makdona

thumb|Tomass Makdona
**Tomass Makdona** (; dzimis  Tiperēri grāfistē, miris  Dublinā) bija īru dzejnieks, dramaturgs, pedagogs un revolucionārs.

Makdona bija viens no septiņiem cilvēkiem, kas parakstīja Īrijas Republikas dibināšanas proklamāciju. Lieldienu sacelšanās laikā komandēja Īrijas brīvprātīgo otro bataljonu. Par piedalīšanos sacelšanās notikumos 38 gadu vecumā tika sodīts ar nāvi.

## Darbi

### Dzeja

* Through the Ivory Gate (Dublin: Sealy, Bryers & Walker 1902 [var. 1903]);
* April and May, with Other Verses (Dublin: Sealy Bryers & Walker [1903]);
* Songs of Myself (Dublin: Hodges Figgis 1910);
* Lyrical Poems (Dublin: Irish Review 1913);
* James Stephens, ed., The Poetical Works of Thomas MacDonagh (Dublin: Talbot; London: Unwin 1916);
* Poems, selected by his sister (Dublin: Talbot [1925]).

### Proza

* Thomas Campion and the Art of English Poetry (Dublin: Hodges Figgis 1913) [M.A. Thesis];
* Literature in Ireland: Studies in Irish and Anglo-Irish (Dublin: Talbot; London: T. Fisher Unwin 1916; rep. 1920), Do., intro. Gerald Dawe [new edn.] (Nenagh: Relay Books 1996), xxii, 202pp. [contains changes in chapter-division and a profile of the author by Nancy Murphy].

## Ārējās saites
Abdulrazaks Gurna

**Abdulrazaks Gurna** (svahili un , dzimis ) ir Tanzānijas un Apvienotās Karalistes romānu rakstnieks un Kentas Universitātes profesors. Viņa rakstītie darbi bieži skar tēmas par migrāciju, identitāti, cilvēktiesībām un postkoloniālismu. Ievērojamākie Gurnas darbi ir “Paradīze” (1994), “Pie jūras” (2001) un “Dezertēšana” (2005). 2021. gadā viņš ieguva Nobela prēmiju literatūrā “par bezkompromisa un līdzcietīgo koloniālisma seku un bēgļu likteņu izpēti attēlojumā starp kultūrām un kontinentiem”.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Šons Makdermots

**Šons Makdermots** (; 1883—1916) bija īru politiķis un revolucionārs. Viens no septiņiem 1916. gada Lieldienu sacelšanās līderiem.

Makdermots aktīvi piedalījās sacelšanās organizēšanā, bija viens no Īrijas Republikāņu brālības militārās komitejas dibinātājiem un viens no tiem, kas parakstīja Īrijas Republikas dibināšanas proklamāciju. Par savu dalību sacelšanās pasākumos viņš tika sodīts ar nāvi 33 gadu vecumā.

Viens no viņa tuvākajiem draugiem bija republikānis Tomass Klarks.

## Ārējās saites
Tomass Klarks

thumb|Toms Klarks
**Tomass Džeimss Klarks** (; 1857—1916) bija īru revolucionārs, viens no galvenajiem 1916. gada Lieldienu sacelšanās organizatoriem.

Klarks visu mūžu bija bruņotas revolūcijas atbalstītājs un 15 gadus pirms Lieldienu sacelšanās pavadīja britu cietumā. Pēc sacelšanās apspiešanas viņam piesprieda nāvessodu. Pirms nāvessoda izpildes viņš lūdza sievai Ketlīnai nodot viņa vēstījumu īru tautai:

Viņa atraitni Ketlīnu ievēlēja pirmajā un otrajā Īrijas parlamentā, kur viņu atceras par viņas runām pret Angļu-īru miera līgumu.

## Ārējās saites
Openheima ktenante

**Openheima ktenante** (*Ctenanthe oppenheimiana*) ir suga ktenanšu ģintī. Tās dabiskais izplatības areāls ir Brazīlija, taču augs tiek arī plaši audzēts kā telpaugs. Openheima ktenante ir daudzgadīgs augs, kas aug galvenokārt sezonāli sausajā tropu biomā.

## Atsauces
Lubersa ktenante

**Lubersa ktenante** (*Ctenanthe lubbersiana*) ir ktenanšu suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Brazīlijā (Minasžeraisā un Santakatarinā), taču suga tiek plaši audzēta kā telpaugs. Lubersa ktenante ir daudzgadīgs augs, kurš aug galvenokārt mitrā tropu biomā.

## Atsauces
Džozefs Plankets

thumb|Džozefs Plankets
**Džozefs Plankets** (; dzimis 1887. gada 21. novembrī Dublinā, miris 1916. gada 4. maijā, turpat) bija īru nacionālās atbrīvošanās kustības dalībnieks, dzejnieks un žurnālists, revolucionārs. Vairāku dzejoļu krājumu autors, viens no Īrijas nacionālā teātra veidotājiem.

Viens no 1916. gada Lieldienu sacelšanās dalībniekiem un organizatoriem. Plunkets bija jaunākais no septiņiem nemiernieku līderiem, kas parakstīja Īrijas Republikas dibināšanas proklamāciju. Tika sodīts ar nāvi par dalību sacelšanās kustībā uzreiz pēc sacelšanās beigām.

## Atmiņa
Planketa vārdā nosaukta dzelzceļa stacija Voterfordā.

## Ārējās saites
Roberts Rosens (režisors)

**Roberts Rosens** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kinorežisors, scenārists un producents.

## Karjera
Karjeru sācis kā teātra režisors un scenārists Ņujorkā. 1937. gadā pārcēlies uz Holivudu, kur līdz 1941. gadam *[[Warner Bros. Pictures]]* strādājis kā scenārists, rakstot scenārijus tādām filmām kā "Iezīmētā sieviete" (*Marked Woman*, 1937), "Mežonīgie divdesmitie" (*The Roaring Twenties*, 1939) un *[[The Sea Wolf]]* (1941). Vēlāk bijis arī filmu *[[The Strange Love of Martha Ivers]]* (1946) un *[[Desert Fury]]* (1947) scenārists.

1947. gadā režisējis filmas *[[Johnny O'Clock]]* un *[[Body and Soul]]*. 1949. gadā viņa politiskā drāma *[[All the King's Men (1949. gada filma)|All the King's Men]]* saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma", bet pats nominēts kategorijā "Labākais režisors". Saņēmis arī Zelta globusa balvu kategorijā "Labākais režisors". 1961. gadā režisējis filmu "Blēdis" (*The Hustler*), kas saņēma divas Kinoakadēmijas balvas un deviņas nominācijas.

Bijis režisors arī vēsturiskajai drāmai *[[Alexander the Great (1956. gada filma)|Alexander the Great]]* (1956), drāmai *[[Island in the Sun]]* (1957), vesternam *[[They Came to Cordura]]* (1959) un drāmai *[[Lilith]]* (1964).

No 1937. līdz 1947. gadam bijis ASV Komunistiskā partijas biedrs. Makartisma laikā Rosens tika iekļauts Holivudas melnajā sarakstā. Lai varētu turpināt strādāt, viņš 1953. gada maijā nodeva liecību, identificējot 57 cilvēkus kā komunistus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Republikānisms

**Republikānisms** ir neatkarīgas pašpārvaldes ideoloģija, kas ir republikāniskās konstitucionālās iekārtas jeb valsts kā republikas pārvaldes pamats.

Plašākā nozīmē republikānisms balstās uz politisko sistēmu, kas aizsargā plašas ievēlēšanas iespējas un likuma varu, ko nevar patvaļīgi ignorēt neviens no pilsoņiem, prezidents, valdība vai karalis, jo republikāniskā likumdošana ir balstīta uz pilsoņu gribas tiešu izpausmi.

Viena no ideoloģijas izpausmēm ir referendums. Mūsdienu republikānisma iezīme ir arī brīvas vēlēšanas.

Saskaņā ar Džona Adamsa formulējumu, "republika ir izveidota, lai būtu tiesību, nevis cilvēku valsts."

## Ārējās saites
Marantas

**Marantas** (*Maranta*) ir marantu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir Dienvidamerikā — no Meksikas līdz tropiem. Vairākas marantu sugas tiek audzētas kā telpaugi.

## Klasifikācija
Marantu ģintī ir klasificētas šādas sugas:

* Baltdzīslu maranta (*Maranta leuconeura*) É.Morren
* Niedru maranta (*Maranta arundinacea*) L.
* *Maranta amazonica* L.Andersson
* *Maranta amplifolia* K.Schum.
* *Maranta anderssoniana* Yosh.-Arns, Mayo & M.Alves
* *Maranta bahiensis* N.Luna & E.M.Pessoa
* *Maranta bracteosa* Petersen
* *Maranta burchellii* K.Schum.
* *Maranta chrysogina* N.Luna & M.Alves
* *Maranta cordata* Körn.
* *Maranta coriacea* S.Vieira & V.C.Souza
* *Maranta cristata* Nees & Mart.
* *Maranta cyclophylla* K.Schum.
* *Maranta divaricata* Roscoe
* *Maranta foliosa* Körn.
* *Maranta friedrichsthaliana* Körn.
* *Maranta furcata* Nees & Mart.
* *Maranta gibba* Sm.
* *Maranta gigantea* N.Luna & E.M.Pessoa
* *Maranta hatschbachiana* Yosh.-Arns, Mayo & M.Alves
* *Maranta humilis* Aubl.
* *Maranta incrassata* L.Andersson
* *Maranta lindmanii* L.Andersson
* *Maranta linearis* L.Andersson
* *Maranta longiflora* S.Vieira & V.C.Souza
* *Maranta lorifolia* N.Luna & M.Alves
* *Maranta nanica* F.Fraga & J.M.A.Braga
* *Maranta noctiflora* Regel & Körn.
* *Maranta orbiculata* (Körn.) K.Schum.
* *Maranta parvifolia* Petersen
* *Maranta phrynioides* Körn.
* *Maranta pilosissima* F.Fraga, L.J.T.Cardoso & J.M.A.Braga
* *Maranta pluriflora* (Petersen) K.Schum.
* *Maranta pohliana* Körn.
* *Maranta polystachya* (K.Schum.) J.M.A.Braga
* *Maranta protracta* Miq.
* *Maranta pulchra* S.Vieira & V.C.Souza
* *Maranta rugosa* J.M.A.Braga & S.Vieira
* *Maranta ruiziana* Körn.
* *Maranta rupicola* L.Andersson
* *Maranta sobolifera* L.Andersson
* *Maranta sophiana* Yosh.-Arns, F.Fraga & J.M.A.Braga
* *Maranta tuberculata* L.Andersson
* *Maranta vieirae* N.Luna & E.M.Pessoa
* *Maranta villosovaginata* N.Luna & E.M.Pessoa
* *Maranta zingiberina* L.Andersson

## Atsauces
Džeimss Konolijs (revolucionārs)

thumb|Džeimss Konolijs
**Džeimss Konolijs** (; 1868—1916) bija īru revolucionārs un sociālists. Viens no 1916. gada Lieldienu sacelšanās dalībniekiem un organizatoriem. Viens no septiņiem līderiem, kas parakstīja Īrijas Republikas dibināšanas proklamāciju.

Par piedalīšanos sacelšanās britu varas iestādes uzreiz pēc tās beigām viņam izpildīja nāvessodu.
[thumb|Konollija piemineklis [Čikāga|Čikāgā]]
Konolijs bija viens no strādnieku kustības dibinātājiem Īrijā un visā pasaulē. Viņš bija Otrās internacionāles biedrs, viens no Īrijas Darba partijas un Pasaules rūpniecības strādnieku organizācijas dibinātājiem.

## Ārējās saites
Noridžas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q768692"
}


**Noridžas katedrāle** () jeb **Svētās un Nedalāmās Trīsvienības katedrāles baznīca** () ir 11. gadsimtā celta anglikāņu katedrāle, kas atrodas Anglijas austrumos, Noridžas pilsētā. 630. gadā dibinātās Noridžas diecēzes galvenā baznīca.

Katedrāles celtniecība uzsākta 1096. gadā. Tā tika pabeigta 12. gadsimta vidū un tās koka tornis bija 141 metrus augsts. Katedrāles teritorija, kas atradās aiz viduslaiku Noridžas mūriem, aizņēma desmito daļu no pilsētas teritorijas. 1272. gadā katedrāle cieta dumpja laikā un 1278. gadā tā tika vēlreiz iesvētīta. 1297. gadā tika sākta kluatra būvniecība, kas mūsdienās ir otrais lielākais Anglijā. 1480. gadā koka torni nomainīja ne tik augsts mūra tornis, tomēr 96 metrus augstais tornis ir otrs augstākais baznīcas tornis Anglijā. 1830. gadā katedrāles dienvidu šķērsjomu pārbūvēja arhitekts Entonijs Selvins (*Anthony Salvin*, 1799—1881). 14. gadsimtā katedrālē tika ierīkots slavens astronomiskais pulkstenis, tomēr tas gāja bojā ugunsgrēkā 17. gadsimtā.


Norwich_Cathedral_Pulpitum,_Norfolk,_UK_-_Diliff.jpg
NC1.svg
East_end_and_apse,_Norwich_Cathedral_-_geograph.org.uk_-_3857327.jpg
Norwich_Cathedral_Nave_1,_Norfolk,_UK_-_Diliff.jpg
Despenser_Retable,_Norwich_Cathedral,_England.jpg


## Ārējās saites
*
Mersedesa Makkembridža

**Karlota Mersedesa Agnese Makkembridža** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu radio, skatuves, kino un televīzijas aktrise. Orsons Velss Makkembridžu nodēvējis par "pasaulē labāko radio aktrisi".

Kino debitējusi ar lomu Roberta Rosena filmā *[[All the King's Men (1949. gada filma)|All the King's Men]]* (1949), par ko saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Šai balvai viņa nominēta arī par lomu Džordža Stīvensa vesternā "Gigants" (*Giant*, 1956). Ieskaņojusi arī dēmona balsi Viljama Frīdkina šausmu filmā "Sātana izdzinējs" (1973).

Atveidojusi lomas arī filmās "Džonijs Ģitāra" (*Johnny Guitar*, 1954), "Pēkšņi, pagājušajā vasarā" (*Suddenly, Last Summer*, 1959), *[[99 Women]]* (1969) un *[[The Other Side of the Wind]]* (2018).

## Atsauces

## Ārējās saites
1798. gada īru sacelšanās

**1798. gada īru sacelšanās** () bija īru sacelšanās Īrijas Karalistē pret Britu Impērijas varu, kas notika Revolucionāro karu laikā.

Resursu trūkums un milzīgais britu spēku skaitliskais pārsvars noveda pie īru sakāves.

Četrus mēnešus pēc sākuma sacelšanās tika apspiesta, un divus gadus vēlāk britu parlaments nolēma pievienot Īrijas Karalisti kā provinci — tika pieņemts Ūnijas akts. Jauno valsti nosauca par Lielbritānijas un Īrijas Apvienoto Karalisti. 1801. gadā tika likvidēta Īrijas autonomija (parlaments un pašpārvalde).

1798. gada sacelšanās bija vardarbīgākais un traģiskākais notikums Īrijas vēsturē starp Jakobītu kariem un Lielo badu.

## Nozīmīgāko sadursmju saraksts

## Skatīt arī
* Lieldienu sacelšanās

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* 
* Bartlett, Thomas, Kevin Dawson, Daire Keogh, *Rebellion*, Dublin 1998
* 
* 
* 
* Dickson, C.  *The Wexford Rising in 1798: its causes and course* (1955).
* David Dickson, Daire Keogh & Kevin Whelan, eds. *The United Irishmen: Republicanism, Radicalism and Rebellion* (Dublin, The Lilliput Press, 1993)
* Ehrman, John. *The Younger Pitt: vol 3: The Consuming Struggle* (1996) pp 158–196
* Elliott, Marianne. *Partners in Revolution: The United Irishmen and France* (Yale UP, 1982)
* Hayes-McCoy, G.A.  "*Irish Battles*" (1969)
* Ingham, George R. *Irish Rebel, American Patriot: William James Macneven, 1763–1841*, Seattle, WA: Amazon Books, 2015.
* McDowell,  R. B. *Ireland in the Age of Imperialism and Revolution, 1760–1801* (1991) pp 595–651.

## Ārējās saites
Skosu pilskalns

**Skosu pilskalns** atrodas Sēlijā, Jēkabpils novada Saukas pagasta rietumos. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Pilskalns ir savrups, 15 metrs augsts, tā ziemeļu un dienvidu nogāzes ir dabiski stāvas, pārējās mākslīgi stāvinātas. Datējums — bronzas laikmets/viduslaiki. Pilskalnu aprakstījis Augusts Bīlenšteins un Ernests Brastiņš.

## Ārējās saites

* Skosu pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Uhuds

**Uhuds** (, *Jabal Uḥud*) ir 1007 metrus augsts kalns Saūda Arābijā, uz ziemeļiem no Medīnas centra. Kalns ir vieta, kurā 625. gada 19. martā notika Uhuda kauja starp musulmaņu spēkiem Muhameda vadībā un politeistiem kuraišītiem no Mekas, kurus komandēja Abū Sufjāns (vēlākais Muhameda sievastēvs). Musulmaņi cieta sakāvi, tomēr saglabāja kaujaspējas.

## Ārējās saites
Arturs Kastrēns

**Johans Arturs Kastrēns** (*Johan Arthur Castrén*), dzimis , miris ) bija Somijas politiķis, senators, Oulu un Helsinku mērs. Pārstāvot Jauno somu partiju, no 1917. līdz 1918. gadam viņš bija Somijas Senāta Iekšlietu nodaļas vadītājs.

## Biogrāfija
Arturs Kastrēns piederēja Kastrēnu dzimtai, kurā bija ierēdņi un priesteri. Viņa vecāki bija priesteris Johans Roberts Kastrēns un Ida Tauhere. Artura Kastrēna vecākais brālis Kārlo Kastrēns un brālēns Jalmars Kastrēns arī bija politiķi.

1884. gadā Arturs Kastrēns nokārtoja imatrikulācijas eksāmenu, 1888. gadā — vispārējo jurista eksāmenu (bakalaura grādu), un 1891. gadā kļuva par advokāta vietnieku.

No 1893. līdz 1896. gadam viņš bija Oulu pilsētas mēra vietas izpildītājs. 1896. gadā viņš īsu brīdi bija Oulu pilsētas miertiesneša un notāra sekretārs. No 1896. līdz 1908. gadam Kastrēns bija Oulu pilsētas mērs. Viņš no 1904. līdz 1905. gadam un no 1905. līdz 1906. gadam arī pārstāvēja Oulu pilsētu Somijas landtāgā. Kā konstitucionālists Kastrēns 1903. gada oktobrī ģenerālgubernatora Nikolaja Bobrikova laikā tika atbrīvots no amata, bet 1906. gada aprīlī tika atjaunots amatā un 1908. gadā atkal ievēlēts par Oulu pilsētas mēru, un šo amatu ieņēma desmit gadus līdz 1918. gadam. No 1904. līdz 1905. gadam un no 1908. līdz 1917. gadam viņš bija arī Oulu pilsētas domes loceklis.

1909. gadā Kastrēns tika ievēlēts par Eduskuntas (parlamenta) deputātu no Jauno somu partijas sarakstu no Oulu vēlēšanu apgabala, bet 1913. gadā veselības stāvokļa dēļ viņš nolika deputāta mandātu.
Arturs Kastrēns 1917. gada 27. novembrī tika iecelts par Svīnhūvuda vadītā senāta Iekšlietu nodaļas vadītāju (viņa brālēns Jalmars Kastrēns arī bija senators). Sākotnēji Arturs Kastrēns centās ieviest stingru policiju, lai apspiestu iekšējos nemierus.
Somijas pilsoņu kara laikā Kastrēns bija spiests slēpties sarkano kontrolētajos Helsinkos. Pēc tam, kad vācieši ieņēma galvaspilsētu, viņš aprīlī un maijā īsu brīdi vadīja tā saukto "Kastrēna senātu" — četru senatoru grupu, līdz pārējie uz Vāsu aizbēgušie senatori varēja atgriezties. Šajā laikā viņš izdeva rīkojumus par izturēšanos pret sarkano gūstekņiem, kas viņam acīmredzot tomēr šķita pārāk iecietīgi.
Kastrēns turpināja ieņemt to pašu Iekšlietu nodaļas vadītāja amatu Pāsikivi senātā no 1918. gada 27. maija līdz 27. novembrim.

1922. gadā Arturs Kastrēns kļuva par Helsinku mēru un ieņēma šo amatu, līdz 1930. gadā viņu nomainīja Anti Tulenheimo. Pēc tam no 1931. līdz 1936. gadam viņš bija mēra vietnieks. Pat šajos amatos viņš ieņēma stingru nostāju pret, viņaprāt, kreisi noskaņotām masu demonstrācijām, tostarp 1929. gada 1. augustā nosūtīja ugunsdzēsēju brigādi, lai pārtrauktu tā sauktās Sarkanās dienas komunistu demonstrācijas.

## Ārējās saites

* Arthur Castrén Eduskunta

|-
Osvalds Nodevs

**Osvalds Nodevs** (1896—1938) bija latviešu izcelsmes čekists.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1896. gadā Sepkulē. Mācījās Valmieras skolotāju seminārā (1912—1916) un Pleskavas Skolotāju institūtā (1917—1918). KSDSP kopš 1914. gada.

1916.—1917. gadā strādāja par skolotāju Palsmanē, turpat 1917. gada martā—septembrī bija lauksaimniecības komitejas priekšsēdētājs. 1917.—1918. gadā strādāja par skolotāju Pleskavā. Līdz 1919. gada aprīlim bija Pleskavas guberņas Kara komisariāta Kultūras un izglītības nodaļas vadītājs, pēc tam līdz decembrim — apriņķa Revolucionārā tribunāla priekšsēdētājs Veļikije Lukos.

Kopš 1919. gada decembra strādāja čekas iestādēs:

* Pleskavas guberņas Ārkārtas komisijas priekšsēdētāja vietnieks (1919. gada decembris —1921. gada oktobris)
* Karēlijas Darba komūnas Ārkārtas komisijas priekšsēdētājs (1921. gada novembris — 1922. gada februāris)
* Valsts Politiskās pārvaldes (VPP) Karēlijas apgabala nodaļas priekšnieks (1922. gada februāris — aprīlis)
* VPP Slepenās nodaļas 11. apakšnodaļas priekšnieks (1922. gada aprīlis — jūnijs)
* VPP Penzas guberņas nodaļas priekšnieks (1922. gada jūnijs — 1923. gada aprīlis)
* VPP Stavropoles guberņas nodaļas priekšnieks (1923. gada aprīlis — 1924. gada marts)
* VPP Melnās jūras apriņķa nodaļas priekšnieks (1924. gada aprīlis — 1927. gada marts)
** VPP Melnās jūras apriņķa nodaļas Robežsardzes daļu priekšnieks (1924. gada aprīlis — 1926. gada decembris)
** Apvienotās valsts politiskās pārvaldes (AVPP) 32. Novorosijskas robežsardzes vienības priekšnieks (1926. gada decembris — 1927. gada marts)
* AVPP Urālu Pilnvarotās pārstāvniecības pārvaldes Slepeni operatīvās nodaļas priekšnieks un AVPP Urālu pilnvarotā pārstāvja vietnieks (1927. gada marts — 1932. gada marts)
* AVPP Ārvalstu nodaļā, komandējumā Harbinā (1932. gada marts — 1935. gada jūlijs)
* PSRS Iekšlietu Tautas komisariāta (IeTK) Azerbaidžānas PSR pārvaldes priekšnieka vietnieks (1935. gada jūlijs — 1937. gada janvāris)
* PSRS IeTK Valsts drošības galvenās pārvaldes 7. nodaļas priekšnieka vietnieks (1937. gada februāris — jūlijs)
* Turkmēnijas PSR iekšlietu Tautas komisārs (1937. gada jūlijs — decembris).

Izvirzīts par PSRS Augstākās Padomes 1. sasaukuma deputāta kandidātu, kandidatūra atsaukta, O. Nodevam tiekot izsauktam uz Maskavu. 1937. gada 17. decembrī arestēts. Apsūdzēts spiegošanā un dalībā kontrrevolucionārā organizācijā. 1938. gada 29. augustā PSRS Augstākās Tiesas Kara kolēģija (AT KK) piesprieda O. Nodevam nāvessodu, kurš izpildīts tajā pašā dienā. 1954. gadā AT KK O. Nodevu reabilitēja.

## Atsauces
Botulisms

**Botulisms** () ir reta un potenciāli nāvējoša slimība, kuru izraisa baktērijas *[[Clostridium botulinum]]* saražots toksīns (botulīns). Slimība sākas ar vājumu, neskaidru redzi, noguruma sajūtu, reiboni un grūtībām runāt. Pēc tam var sekot roku, krūšu muskuļu un kāju vājums. Iespējama arī vemšana, vēdera tūska un caureja. Izraisa nervu sistēmas traucējumus. Slimība parasti neietekmē apziņu un neizraisa drudzi.

Botulisms var izplatīties dažādos veidos. Baktērijas *[[Clostridium botulinum]]* ir anaerobie organismi, kas nozīmē, ka tām nav nepieciešams skābeklis. Zemā skābekļa daudzumā un noteiktā temperatūrā šīs baktērijas ražo botulīnu. Šis process var norisināties pārtikas produktu iekšienē, ja baktērija ir tikusi tam klāt. Cilvēki ar botulismu saslimst, ēdot inficētus pārtikas produktus. Noteiktos apstākļos ar botulismu var inficēties arī caur brūcēm. Slimnieks nav bīstams citiem apkārtējiem cilvēkiem.

## Ārējās saites
Maestro (nozīmju atdalīšana)

**[[Maestro]]** ir goda nosaukums mūzikā un šahā.

Vēl maestro var būt:

* "Maestro" — 1990. gada Latvijas mākslas filma;
* "Maestro" — 2023. gada ASV biogrāfiska drāmas filma.

## Skatīt arī
* Raimonds Pauls
Roberts Rosens

**Roberts Rosens** var būt:

* Roberts Rosens (*Robert Rossen*; 1908—1966) — amerikāņu kinorežisors, scenārists un producents;
* Roberts Rosens (*Robert Rosén*; 1987) — zviedru hokejists.
Soksksarhena

**Soksksarhena** (*Soccsksargen*), arī **XII reģions** (*Region XII*), ir viens no Filipīnu reģioniem valsts dienvidos. Aizņem Mindanao salas dienvidus un iekļauj 4 provinces un 1 neatkarīgo pilsētu. Reģiona centrs un lielākā pilsēta ir Heneralsantosa. Oficiāli regiona nosaukumu raksta majuskuļu rakstā **SOCCSKSARGEN**; tas veidots kā akronīms no tajā ietilpstošo provinču un neatkarīgās pilsētas nosaukumu sākumburtiem: Dienvidkotabato (***So'''uth '''C'''otabato''), [[Kotabato (province)|Kotabato]] (***C**otabato''), [[Sultankudarata|**S**ultan**k**udarata]], [[Sarangani|**Sar**angani]] un [[Heneralsantosa|**Hen**eralsantosa]] (***Gen*'eral Santos*).

== Vēsture ==
Reģions sākotnēji izveidots 1987. gadā kā *'Centrālās Mindanao reģions** (''Central Mindanao''), kas iekļāva lielāko daļu Mindanao salas vidusdaļas. Pēc Musulmaņu Mindanao autonomā reģiona izveidošanas 1989. gadā no Centrālās Mindanao tika nodalīta Magindanao, [[Dienvidlanao]] un [[Sultankudarata]]s provinces. 1998. gadā Sultankudaratu pievienoja atpakaļ Centrālajai Mindanao. 2001. gadā tika izveidots Soksksarhenas reģions, saglabājot XII reģiona indeksu, kurā apvienoja daļas no Centrālās Mindanao un Dienvidmindanao reģioniem. [[Kotabato]] provincē joprojām ir natrisināti teritoriālie strīdi — 63 barangajas lokāla plebiscīta rezultātā izteikušas vēlmi pievienoties [[Bangsamoro]] reģionam — faktiski šīs barangajas pārvalda Bangsamoro, bet teritoriāli tās joprojām pieskaitītas Soksksarhenas reģionam.

== Ģeogrāfija ==
Reģions aizņem [[Mindanao]] salas centrālo un dienvidu daļu [[Sulavesi jūra]]s krastā. Ziemeļos robežojas ar [[Ziemeļmindanao]], austrumos — ar [[Davao reģions|Davao reģionu]], bet rietumos — ar [[Bangsamoro]]. Augstākā virsotne ir [[Apo]]  vjl uz robežas ar Davao reģionu.

== Administratīvais iedalījums ==
[[Attēls:Socsksargen.png|thumb|260px|left|upright=0.95|Soksksarhenas reģiona administratīvais iedalījums]]
 

**Piezīmes'''

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš V561

**V561** autoceļš **Gaigalava—Viļāni** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu V556 Gaigalavā caur Rikavu ar autoceļu V596 Jaunviļānos. Autoceļš ir  garš un visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Gaigalavas, Rikavas un Viļānu pagastus.

2010. gados autoceļš V561 tika pilnībā noasfaltēts.

## Krustojošie autoceļi
* V556 (Gaigalava)
* V592 (Putni)
* V588
* V596 (Jaunviļāni)

## Atsauces
Čārlzs Ričards Karrs

**Čārlzs Ričards Karrs** (; dzimis  Saratovā, miršanas gads nav zināms) bija angļu izcelsmes jūgendstila arhitekts un būvinženieris.

Darbojās Liepājā 20. gadsimta sākumā.Pēc Č. Karrs projekta celta arī ēka Graudu ielā 44 (1908). Ēkas oriģinālā projekta kopija glabājas pie ēkas kādreizējā īpašnieka pēctečiem, kas tagad dzīvo Vācijā. Šo celtņu arhitektūras, kā arī neīstenotā ēkas Brāļu ielas un Šaurās ielas stūrī projekta kvalitātes analīze ļāvusi noteikt Č. Karra radošā rokraksta īpatnības. Viņa celtnes izceļas ar spēcīgi artikulētu un mākslinieciski izsmalcināu, bet tektoniski skaidru fasāžu arhitektūru. Arī iekštelpu apdare ir izkopti detalizēta. Č. Karrs vannas istabas dzīvokļos centies novietot pēc iespējas tuvāk guļamistabām, dzīvokļu dziļumā. Viņa celtņu kāpņu telpās griesti, kā likums, ir kasetēti. Tieši šādas pazīmes var pamanīt virknē līdz šim neidentificētu Liepājas jūgendstila ēku. Ievērojamākās no tām ir ēkas Graudu ielā 27/29 (1912—1913), Uliha ielā 66 (ap 1913) un Tirgoņu ielā 22 (1911—1912).

## Ievērojamākās celtnes

* Komersanta Vilhelma Rēdera () nams Liepājā — Graudu ielā 44 (1909)
* Īres nams Liepājā — Tirgoņu ielā 22 (1912)
* Kārļa Stīvena () nams Liepājā — Graudu ielā 27/29 (1913)
* Īres nams Liepājā — Graudu ielā 45 (1913)
* Viesnīcas "Metropole" papildu spārna jaunbūve Kuldīgā — Baznīcas ielā 11 (1914)

## Ģimene
Vecāki — inženieris un tirgotājs Viljams Endrjū Karrs () un Mērija Anna Brauna (). Laulība noslēgta Londonā 1865. gadā.

Brālis Alfrēds Viktors Karrs (dzimis 1886. gadā) bijis arhitekts, būvinženieris un mākslinieks, darbojies Rīgā.

Čārlzs Ričards Karrs 1901. gada 18. decembrī Rīgas sv. Trīsvienības baznīcā laulājies ar Olgu Elīzu Johannu Dobržinsku.

## Izglītība
Čārlzs Ričards Karrs 1894. gada maijā absolvējis Aleksandra-Marijas Reālskolu Saratovā ().

1894. gadā uzsāka studijas Rīgas Politehniskajā institūtā, kuru absolvēja 1901. gadā.

## Atsauces
Misters Arkadins

**"Misters Arkadins"** () ir 1955. gada Francijas, Spānijas un Šveices kopražojuma trillera filma, kuras režisors, scenārists, viens no producentiem un galvenās lomas atveidotājiem ir Orsons Velss. Citas lomas atveido Roberts Ardens, Paola Mori, Akims Tamirofs, Maikls Redgreivs un Katina Paksinu.

Filma stāsta par noslēpumaino bagātnieku Arkadinu (Velss), kurš noalgo amerikāni (Ardens), lai izmeklētu viņa pagātni.

Filmas "Misters Arkadins" pirmizrāde notika  Madridē, bet ASV tikai 1962. gadā. Pats Velss 1982. gadā filmu nodēvēja par lielāko izgāšanos savā karjerā. Filmai pastāv arī vairākās dažādu ilgumu versijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krievijas Federācijas politisko partiju uzskaitījums

Šajā rakstā aplūkotas **politiskās partijas [[Krievija|Krievijā]]**.

Krievijas Federācijā ir *de jure* daudzpartiju sistēma, taču *de facto* tā darbojas kā vienas partijas sistēma. Kopš 2020. gada, sešām partijām ir deputāti federālajā parlamentā Valsts domē un viena dominējošā partija (Vienotā Krievija). Krievijas Federācijā oficiāli reģistrētas 27 politiskās partijas, no kurām 25 ir tiesības piedalīties vēlēšanās.

## Pašreizējās partijas
Visām Tieslietu ministrijā reģistrētajām partijām ir tiesības piedalīties jebkurās vēlēšanās visā valstī. Reģistrēto partiju saraksts ir ievietots ministrijas tīmekļa vietnē. 2012. gada decembrī Krievijā bija reģistrētas 48 partijas; 6 no tām pašlaik ir pārstāvētas Valsts domē, sākot no 2021. gada.

### Partijas kuras ir pārstāvētas [[Krievijas Valsts Dome|Krievijas Valsts Domē]]
Maikls Redgreivs

**Sers Maikls Skudamors Redgreivs** (; dzimis , miris ) bija angļu aktieris, režisors, producents, scenārists un autors. Filmējies tādu režisoru kā Alfreda Hičkoka, Frica Langa, Orsona Velsa, Sidnija Lūmeta, Džozefa Lousija un Franklina Šafnera filmās.

Par dalību filmā *[[Mourning Becomes Electra]]* (1947) Redgreivu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā". Par filmām *[[The Night My Number Came Up]]* (1955) un *[[Time Without Pity]]* (1957) viņu nominēja arī BAFTA kino balvai kategorijā "Labākais britu aktieris". Saņēmis Kannu kinofestivāla labākā aktiera balvu par lomu filmā *[[The Browning Version]]* (1951).

Atveidojis lomas arī filmās "Lēdija izzūd" (1938), *[[Dead of Night]]* (1945), "Noslēpums aiz durvīm" (*Secret Beyond the Door*, 1947), *[[1984 (filma)|1984]]* (1954), *[[The Dam Busters]]* (1955), "Misters Arkadins" (1955), *[[The Loneliness of the Long Distance Runner]]* (1962), "Nevainīgie" (1961), *[[The Hill]]* (1966), *[[Battle of Britain (filma)|Battle of Britain]]* (1969), *[[Goodbye, Mr. Chips]]* (1969), *[[The Go-Between]]* (1971) un *[[Nicholas and Alexandra]]* (1971).

Maikls Regdreivs ir aktieru Vanesas, Korina un Linnas Redgreivas tēvs.

## Ārējās saites
Brižita Bardo (filma)

**"Brižita Bardo"** () ir Francijas daudzsēriju biogrāfiska filma par aktrisi un modeli Brižitu Bardo. Filmas veidotāji un režisori ir Danjela Tomsone un Kristofers Tomsons, un galveno lomu atveido jaunā aktrise Žilija de Nuņesa. Sešas 52 minūšu garās filmas sērijas pārraidītas kanālā *[[France 2]]* no 2023. gada 8. līdz 22. maijam.

## Sižets
Filma ir par Brižitas Bardo privāto dzīvi laika posmā no 1949. līdz 1960. gadam. Stingru vecāku audzināta, viņa sapņo kļūt par dejotāju. 1949. gadā, tolaik 15 gadu vecumā, viņa satika savu pirmo mīlestību — Rožē Vadimu, kurš viņu ieveda kino pasaulē. Filmā parādīts aktrises liktenis, kuras dzīve medijiem pārvēršas par ziepju operu, atrodoties starp kino panākumiem un slavas cenu privātajā dzīvē.

## Lomas
* Žilija de Nuņesa kā Brižita Bardo
* Viktors Belmondo kā Rožē Vadims
* Žils Benšetrī kā Samī Frē
* Žeraldīna Pailasa kā Annemarija, Bardo māte
* Ipolits Žirardo kā Luijs Bardo, Bardo tēvs
* Ivans Atāls kā Rauls Levī
* Anna Lenī kā Olga Orstiga
* Luijs Do de Lenkesēns kā Anrī Žoržs Kluzo
* Lorāns Stokers kā Pjērs Lazarevs
* Oskars Lesāžs kā Žaks Šarjē
* Noāms Edžs kā Žans Luijs Trentiņāns
* Fabians Volfroms kā Saša Distels
* Mikaēls Mitelštats kā Žilbērs Beko

## Atsauces

## Ārējās saites
Lieldienu ola

thumbnail|upright=1.2|Saskaņā ar ukraiņu tradīcijām krāsotas Lieldienu olas
**Lieldienu ola** ir ola, kas tiek krāsota un izdekorēta kristiešu svētkos Lieldienās, lai atzīmētu Jēzus augšāmcelšanos. Lieldienu olu krāsošana ir tradicionāls rituāls daudzās kultūrās, kur svin Lieldienas. Lieldienu ola ir ne tikai dekorācija, bet arī simbols, kas simbolizē pavasara sākšanos, dabas mošanos pēc ziemas un jaunas dzīvības veidošanos. Pasaulē ir daudz dažādu tradīciju, ticējumu un rituālu, kas saistīti ar Lieldienu olām.

## Ārējās saites
Alus cienītāju partija

**Alus cienītāju partija** (; *Partiya lyubiteley piva;* *PLP*) bija politiska partija, kas tika dibināta Krievijā 1993. gada 26. decembrī un oficiāli reģistrēta 1994. gada 9. augustā. Reģistrācijas laikā partijā bija 1700 biedru.

## Atsauces
Baltdzīslu maranta

**Baltdzīslu maranta** (*Maranta leuconeura*) ir suga marantu ģintī. Šīs sugas dabiskais izplatības areāls ir centrālajā un austrumu Brazīlijā, taču tā plaši tiek audzēta arī kā telpaugs. Tas ir apakškrūms un aug galvenokārt mitrā tropu biomā.

## Atsauces
Kotabato (province)

**Kotabato** (, , , ), dēvēta arī par **Ziemeļkotabato** (, , , ), ir viena no Filipīnu provincēm valsts dienviddaļā, Soksksarhenas reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 17 municipalitātēs un sīkāk 543 (480) barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Kidapavana. 

## Iedzīvotāji
Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs — lielākā daļa ir 20. gadsimtā ieceļojušie ilongi (451 102; 35,4 %), sebuāņi (249 468; 19,6 %), iloki (71 480; 5,6 %) un visaji (71 435; 5,6 %), kā arī autohtonie magindanaji (214 015; 16,8 %) un manobo (58 334; 4,6 %). Pēc konfesionālās piederības pārsvarā katoļi, kā arī musulmaņi.

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Mindanao salas vidienē Mindanao upes baseina augšdaļā. Ziemeļos robežojas ar Dienvidlanao un Bukidnonu, austrumos — ar Davao pilsētu un Dienviddavao provinci, dienvidos — ar Sultankudaratu un Dienvidmagindanao, bet rietumos — ar Ziemeļmagindanao. Provinces centrālā daļa atrodas Mindanao upes ielejas līdzenumā, austrumu un ziemeļrietumu daļa kalnaina; augstākā virsotne ir valsts augstākais kalns Apo (2954 m vjl). Valda subtropu klimats.

## Vēsture
Līdz 19. gadsimta vidum provinces teritorija piederēja Magindanao sultanātam. Pēc sultanāta nonākšanas Spānijas varā 1860. gadā tika izveidots Kotabato rajons (*Distrito de Cottabato*), kas iekļāva arī mūsdienu Ziemeļu un Dienvidu Magindanao un Sultankudaratas provinču teritorijas. Rajona militārais centrs bija Pikitas cietoksnis, kas ir vecākā provinces pilsēta. Amerikāņu administrācijas laikā 1903. gadā tika izveidota Moro province un Kotabato bija viens no tās distriktiem. 1914. gadā Moro province tika likvidēta un izveidota patstāvīga Kotabato province. 1930. gados provinces teritorijā masveidā ieradās ieceļotāji no Visajām un Lusonas. 1966. gadā no kotabato patstāvīgā provincē nodalīja Dienvidkotabato. 1973. gadā lielā Kotabato province tika sadalīta, izdalot patstāvīgās provincēs **Ziemeļkotabato**, Magindanao un Sultankudaratu. 1984. gadā provinces nosaukums tika nomainīts uz Kotabato. 2019. gadā 63 provinces dienvidrietumu barangajās notika plebiscīts, kura rezultātā to iedzīvotāji izvēlējās pāriet Bangsamoro musulmaņu reģiona jurisdikcijā; šobrīd (2023) šīs barangajas veido tā saukto «Speciālo ģeogrāfisko zonu», kas faktiski atrodas Bangsamoro pārvaldē, bet administratīvi ietilpst Kotabato municipalitāšu sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Niedru maranta

**Niedru maranta** (*Maranta arundinacea*) ir marantu suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir no Meksikas līdz tropiskajai Dienvidamerikai. Tas ir daudzgadīgs augs un aug galvenokārt mitrā tropu biomā. To izmanto kā lopbarību, tautas medicīnā, kā arī uzturā un audzē kā telpaugu vai krāšņumaugu.

## Atsauces
Zvejniekkaķis

**Āzijas zvejniekkaķis** (*Prionailurus viverrinus*) ir leopardkaķu ģints suga. Dabiskais izplatības areāls ir Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā, bet ne visā teritorijā vienmērīgi. Suga ir ļoti apdraudēta, iekļauta pasaules Sarkanajā grāmatā. Tie ir tipiski mitrā tropu meža iemītnieki, kā arī dzīvo mangrovju audzēs un purvainos apgabalos. Bieži novēroti ūdenstilpju tuvumā.

Zvejniekkaķi labi peld, pamatā barojas ar zivīm un citiem ūdens dzīvniekiem. Zvejniekkaķi ir neliela auguma, un to pelēkbrūnie kažoki ir ar tumšākiem plankumiņiem, kas ir līdzīgi kā leopardiem.

## Ārējās saites
2024. gada Pasaules čempionāts hokejā junioriem

**2024. gada Pasaules čempionāts hokejā junioriem** norisinājās no  līdz  Gēteborgā, Zviedrijā. Tas bija 48. Pasaules čempionāts hokejā junioriem.

2019. gada 14. martā tika paziņots, ka 2022. gada čempionāta rīkotājpilsēta būs Gēteborga. Tomēr COVID-19 pandēmijas dēļ iepriekšējie pasaules junioru čempionāti tika pārcelti un tika paziņots, ka 2022. gada turnīru uzņems Edmontona un Reddīra, bet Gēteborga tiks pārcelta no 2022. gada uz 2024. gadu.

ASV junioru hokeja izlase izcīnīja sesto pasaules čempionu titulu, finālā pieveicot Zviedriju ar 6:2.

## Arēnas

## Pirmā kārta

### A grupa

### B grupa

### Turnīrs par palikšanu

## Izslēgšanas kārta

## Fināls

## Vietu sadalījums un statistika
### Rezultatīvākie spēlētāji
Sarakstā iekļauti 10 rezultatīvākie spēlētāji pēc gūtajiem punktiem, tad pēc vārtiem.

### Turnīra apbalvojumi
* **Čempionāta [[Visvērtīgākais spēlētājs|vērtīgākais spēlētājs]]:  [[Jūnatans Lekerimeki]]**
* **Labākie hokejisti:**
** **Labākais vārtsargs:  [[Hugo Hēvelids]]**
** **Labākais aizsargs:  [[Aksels Sandīns Pellika]]**
** **Labākais uzbrucējs:  [[Katers Gotjē]]**
* **Simboliskā izlase:**
** **Vārtsargs:  [[Hugo Hēvelids]]**
** **Aizsargi:  [[Leins Hatsons]] un  [[Teo Lindsteins]]** 
** **Uzbrucēji:  [[Katers Gotjē]],  [[Jirži Kulihs]] un  [[Jūnatans Lekerimeki]]**

### Vietu sadalījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Šatu katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12679590"
}

**Šatu sv. Jāņa Kristītāja baznīca** () ir 19. gadsimta beigās uzbūvēts Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļrietumos, Klaipēdas apriņķa Skodas rajona pašvaldības Šatu ciemā.

Pirmā koka baznīca Šatos celta 1670. gadā. 1771. gadā tās vietā tika uzcelta jauna koka baznīca. 1851. gadā Šatos tika nodibināta atsevišķa draudze. Pašreizējā baznīca celta no 1882. līdz 1886. gadam.

## Ārējās saites
Lamis Briedis

**Lamis Briedis** (; dzimis , miris ) bija latviešu izcelsmes padomju multiplikācijas režisors, scenārists un mākslinieks.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1912. gadā Rīgā.

Mācījās Ļeņingradas Jūras kara institūtā. 30. gadu pirmajā pusē apmeklēja karikatūristu kursus. 1934. gadā sāka darboties Viktora Smirnova eksperimentālajā multiplikācijas darbnīcā, pēc tam strādāja *[[Mosfilm]]* studijā. 1935. vai 1936. gadā sāka strādāt *[[Sojuzmultfilm]]* studijā. VK(b)P biedrs kopš 1945. gada. 1949. gada 28. martā ar PSRS kinematogrāfijas ministra Ivana Boļšakova rīkojumu L. Briedim tika izteikts rājiens un viņš atraidīts no režisora darba, atstājot iespēju darboties tikai kā animatoram; tas notika pēc atklātajām idejiski mākslinieciskajām kļūdām multfilmā *Скорая помощь* ("Ātrā palīdzība", tajā, izmantojot dzīvnieku tēlus, kritizēts Māršala plāns). 1950. gadā L. Briedis izbeidza darbu *Sojuzmultfilm*. 1954. gadā sāka strādāt *Mosnaučfilm* studijā.

Nomira 1956. vai 1957. gadā Maskavā.

## Ārējās saites
Glāzgovas anglikāņu katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942498"
}

**Jaunavas Marijas katedrāles baznīca** () ir Skotijas Episkopālās baznīcas (anglikāņu) katedrāle, kas atrodas Skotijas pilsētā Glāzgovā. Glāzgovas un Golvejas diecēzes galvenā baznīca.

Neogotikas stilā baznīca celta no 1871. līdz 1893. gadam. Tās arhitekts ir Džordžs Gilberts Skots (*George Gilbert Scott*, 1811—1878). 1908. gadā baznīca kļuva par katedrāli.

## Ārējās saites
*
Dzimumvairošanās

thumbnail|upright=1.2|Cilvēka spermatozoīds olšūnas apaugļošanas brīdī
**Dzimumvairošanās** ir vairošanās veids, kad organisma pēcnācēju radīšanai ir vajadzīgas divas gametas — olšūna un spermatozoīds. Anizogāmijā atšķirīgas dzimumšūnas nodrošina divi dzimumi — mātīte un tēviņš (par cilvēkiem saka sieviete un vīrietis). Otrs dzimumvairošanās veids ir izogāmija, kad abas dzimumšūnas nodrošina viens un tas pats organisms. Pretējais dzimumvairošanās procesam ir bezdzimumvairošanās. Dzimumvairošanās sniedz ģenētisko dažādību, kas organismam ļauj vieglāk pielāgoties vides mainībai. Dažādi organismi izmanto dažādas dzimumvairošanās stratēģijas, kas ir pielāgotas viņu vides un dzīves veidam.

## Ārējās saites
Kidapavana

**Kidapavana** (, , , , ) ir pilsēta Filipīnās, Soksksarhenas reģionā, Kotabato provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Atrodas provinces dienvidaustrumos Apo kalna pakājē. Daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs, galvenokārt ilongi, sebuāņi un obomonuvu.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1914. gadā, kad izveidots Kidapavanas municipālais distrikts kā viens no jaundibinātās Kotabato provinces 27 distriktiem. Lai arī Kidapavana, atšķirībā no Davao austrumos un Pikitas rietumos, nebija viena no plānotajām kolonijām, 20. gadsimta pirmajā pusē šeit individuālā kārtā ieradās daudz ieceļotāju no Visajām un Lusonas, kā arī Ķīnas. 1947. gadā Kidapavanai pišķirts municipalitātes statuss; vēlākos gados tās teritorija vairākkārt samazināta, veidojot jaunas municipalitātes. 1973. gadā, sadalot iepriekšējo Kotabato provinci un izveidojot Ziemeļkotabato provinci, Kidapavana kļuva par tās galvaspilsētu. 1998. gadā Kidapavanai piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites