open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paltupes meži

**Paltupes meži** ir 2004. gadā dibināts dabas liegums Jēkabpils novada Elkšņu pagastā. 

Aizsargājamā teritorija atrodas Austrumlatvijas zemienes Aknīstes nolaidenumā. Apmēram 35% no lieguma platības aizņem melnalkšņu staignāji. Atrodas arī jaukti platlapju meži, boreālie meži un pārmitri platlapju meži gar Paltupi. Lielas lakšu audzes.

## Ārējās saites

* Paltupes meži, Dabas aizsardzības pārvalde
Katrīnas II piemineklis (Krasnodara)

**Katrīnas II** () ir piemineklis par godu imperatorei Katrīnai II Krasnodarā, Krievijā. Atklāts 1907. gadā, 1920. gadā to iznīcināja boļševiķi. Atjaunots 2006. gadā.

Pieminekli 1895. gadā par godu Kubaņas kazaku karaspēka 200. gadadienai projektēja slavenais mākslinieks un tēlnieks Mihails Mikešins. Viņa pāragrā nāve liedza Mikešinam pabeigt savu darbu; to turpināja tēlnieks Boriss Eduards. Piemineklis tika atklāts tikai 1907. gada 6. maijā.
left|thumb|Katrīnas II piemineklis 1907. gadā|279x279px
Jaunā pieminekļa autors ir Aleksandrs Apollonovs, pazīstams Kubaņas tēlnieks un Krievijas Mākslinieku savienības biedrs.

2011. gadā Sočos arī atklāja pieminekli Katrīnai II, kas ir samazināta Krasnodaras pieminekļa kopija.

## Ārējās saites
Hetmaņa Mazepas piemineklis (Poltava)

**Hetmaņa Mazepas piemineklis** () ir piemineklis ukraiņu hetmanim Mazepam, kas atrodas Poltavā.

Bijušais Ukrainas prezidents Viktors Juščenko uzskatīja par savu pienākumu veicināt pieminekļu uzstādīšanu Mazepam. Poltavas kaujas 300. gadadienā viņš izdeva dekrētu, kurā paziņoja, ka Ukrainai godam jāatzīmē Ukrainas un Zviedrijas alianse.

Piemineklis tika oficiāli atklāts 2016. gada 7. maijā. Pieminekļa autori ir tēlnieks Mikola Biliks un arhitekts Viktors Ševčenko.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džu Jandžu

**Džu Jandžu** (, dzimis 1986. gada septembrī) ir Ķīnas inženieris, kosmonauts, Tautas Atbrīvošanas armijas pulkvedis.

## Agrīnā dzīve un izglītība
Džu Jandžu piedzima 1986. gada septembrī Dzjansu provinces Sjuidžou Peisjaņā.
Pēc vidusskolas beigšanas 2005. gada septembrī viņš iestājās Tautas atbrīvošanas armijas Aizsardzības tehnoloģiju universitātē. Tāpat kā visi studenti universitātē, arī Žu automātiski tika ieskaitīts Tautas atbrīvošanas armijas Sauszemes spēkos, lai gan viņš studēja Aerokosmiskās inženierijas raķešu projektēšanas fakultātē. 2009. gadā viņš ieguva bakalaura grādu.
2015. gadā Džu ieguva doktora grādu.

## Pētnieka darbs
Pēcdoktorantūras pētnieka studijas viņš pabeidza Aizsardzības tehnoloģiju universitātē un pēc tam pievērsās pētniecībai, vispirms aerodinamikas jomā, pēc tam šķidrumu dinamikas jomā. Viņa pētniecības lauks no aviācijas bija pārgājis uz kosmonautiku. Kad 2017. gadā no Tautas atbrīvošanas armijas stratēģiskās atbalsta spēku stratēģiskās atbalsta spēku ekipējuma akadēmijas, kuras galvenā mītne atradās Huairou uz ziemeļiem no Pekinas, izveidojās Aerokosmiskās inženierijas akadēmija, viņš tajā iestājās kā asociētais profesors. Pa to laiku viņš armijā bija ieguvis pulkveža dienesta pakāpi.

## Kosmonauta karjera
2018. gada 23. aprīlī Ķīnas Pilotējamo kosmisko lidojumu birojs un Ķīnas kosmonautu apmācības centrs uzsāka trešās klases kosmonautu rekrutēšanas kampaņu saistībā ar tolaik topošo Ķīnas kosmosa staciju. Atšķirībā no 1998. un 2010. gada atlases grupām tika meklēti ne tikai iznīcinātāju piloti, bet arī inženieri, kas bija nepieciešami stacijas apkopei un remontam, kā arī zinātnieki no Ķīnas pētniecības institūtiem un universitātēm, kuriem bija jāuzrauga derīgās kravas. Džu Jandžu uzreiz pieteicās brīvprātīgi. Viņš izturēja trīs posmu atlases procesu, un 2020. gada septembrī tika uzņemts Ķīnas Tautas atbrīvošanas armijas kosmonautu brigādē. 2020. gada 1. oktobrī, Ķīnas nacionālajā dienā, notika oficiālā zvēresta došanas ceremonija.

2021. gada 29. aprīlī sākās Ķīnas kosmosa stacijas būvniecība, palaižot orbītā *[[Tianhe]]* pamatmoduli. 2020. gada atlases grupai bija salīdzinoši maz laika, lai sagatavotos misijai — stacijas būvniecības laiks bija tikai pusotrs gads. Džu Jandžu kā inženieris galvenokārt bija atbildīgs par remontdarbiem gan kosmosa stacijas sistēmās, gan laboratorijas skapjos. Kosmonautiem bija jātrenējas baseinā, lai sagatavotos iziešanai kosmosā.

2022. gada jūnijā Džu Jandžu tika izraudzīts kosmosa kuģa *Shenzhou 16* pamatapkalpē.

Pirmo kosmisko lidojumu Džu Jandžu sāka 2023. gada 30. maijā kā kosmosa kuģa *[[Shenzhou 16]]* lidojuma inženieris. Kosmosa kuģis uz orbitālo staciju *[[Tiangong]]* nogādāja 5. ekspedīciju. Uz zemes viņš atgriezās 31. oktobrī. Lidojuma ilgums bija 153 dienas 22 stundas 41 minūtes.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Ārējās saites

* Чжу Янчжу astronaut.ru
Ķīnas Tautas atbrīvošanas armija

**Ķīnas Tautas atbrīvošanas armija** (vienkāršotā ķīniešu: *中国人民解放军*) ir Ķīnas Komunistiskās partijas bruņotie spēki. Armija tika izveidota 1927. gada 1. augustā.

Tautas atbrīvošanas armija ir skaitliski lielākais militārais spēks pasaulē. Tajā ir aptuveni 2 250 000 militārpersonu (aptuveni 0,18 % no Ķīnas iedzīvotāju skaita). KTAA sastāv no sauszemes spēkiem, Jūras spēkiem, Gaisa spēkiem, Otrā artilērijas korpusa un rezerves spēkiem.
thumb|Ķīnas Tautas Atbrīvošanas armijas karavīri
Militārais dienests ir obligāts visiem vīriešiem un sievietēm, kas sasnieguši 18 gadu vecumu. Armijas rezerves karavīra vecuma ierobežojums ir 50 gadi. Kara laikā teorētiski varētu mobilizēt līdz 750 miljoniem cilvēku (neņemot vērā materiālos ierobežojumus).

Ķīnas Tautas Republika ir nosūtījusi KTAA uz dažādiem karstajiem punktiem, pildot Ķīnas kā nozīmīgas Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalsts lomu. Šādas vienības parasti ietver inženieru un loģistikas vienības, kā arī bruņoto policiju, tās ir izvietotas miera uzturēšanas operācijās Libānā, Kongo Republikā, Sudānā, Kotdivuārā, Haiti, Mali un Dienvidsudānā.

## Nosaukums
Ķīnas Tautas atbrīvošanas Armija (ĶTAA) savu nosaukumu ieguvusi, balstoties tās vēsturē un ideoloģiskajā nozīmē. Nosaukums atspoguļo Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) centienus radīt revolucionāru spēku, kas aizstāvētu strādnieku un zemnieku intereses un cīnītos par valsts "atbrīvošanu" no apspiestības, ārvalstu ietekmes un vietējās elites izraisītās netaisnības.

Sākotnēji tā tika saukta par Sarkanās armijas spēkiem, bet vēlāk pārveidota par Ķīnas Tautas atbrīvošanas Armiju, kad ĶKP sāka plašāku cīņu par kontroli pār visu valsti.

## Ārējās saites
Čērčila

**Čērčila** () var būt:
* Čērčila — pilsēta Kanādā
* Čērčila — upe Kanādā, ietek Hudzona līcī
* Čērčila — upe Kanādā, ietek Atlantijas okeānā

## Skatīt arī
* Čērčils
Denjelss

**Denjelss** () ir angļu cilmes uzvārds, kas veidojies no tēvvārda ar nozīmi "Daniela dēls". Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Daisons Denjelss (*Dyson Daniels*; 2003) — Austrālijas basketbolists;
* Džefs Denjelss (*Jeff Daniels*; 1955) — amerikāņu aktieris, mūziķis un dramaturgs.

## Atsauces
Kuibiševas ūdenskrātuve

**Kuibiševas ūdenskrātuve** () ir ūdenskrātuve Volgas upes vidustecē, Krievijā. Pēc platības lielākā ūdenskrātuve Eirāzijā un trešā lielākā pasaulē pēc Voltas ūdenskrātuves un Smolvuda ūdenskrātuves. Ūdenskrātuve stiepjas 500 km garumā un administratīvi ietilpst Samaras un Uļjanovskas apgabalos un Tatarstānas, Marijelas un Čuvašijas republikās. Nodēvēta pēc Samaras pilsētas agrākā nosaukuma «Kuibiševa».

Ūdenskrātuve izbūvēta 1955.—1957. gados, pabeidzot Volgas V. Ļeņina HES būvniecību pie Toljati pilsētas. Hidroelektrostacijas aizsprosta augstums ir 29 m, kas Volgas upē un tās pietekās (Kama, Svijaga, Kazanka u.c.) izveidoja ūdenstilpi ar kopējo tilpumu ap 58 km³. Platākās vietas ūdenskrātuvē ir pie Kamas pietekas (40—44 km) un augšpus Uļjanovskas (27 km). Ūdenskrātuve izbūvēta elektroenerģijas ražošanai, kuģniecības nodrošināšanai un palu regulēšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elio Petri

**Eraklio Petri** (; dzimis , miris ), pazīstams kā **Elio Petri** (*Elio Petri*), bija itāļu kino un teātra režisors, scenārists un kritiķis. Petri tiek asociēts ar 1960. un 1970. gadu itāļu politisko kino.

Viņa filma "Aizdomās neturamā pilsoņa lietas izmeklēšana" 1971. gadā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā". Savukārt viņa filma "Strādnieku šķira nonāk debesīs" (*La classe operaia va in paradiso*) 1972. gadā saņēma Zelta palmas zaru Kannu kinofestivālā.

Citas viņa filmas ir "Desmitais upuris" (1965), *[[A ciascuno il suo]]* (1967), *[[Un tranquillo posto di campagna]]* (1968), *[[La proprietà non è più un furto]]* (1973), *[[Todo modo]]* (1976) un *[[Buone notizie]]* (1979). Ņujorkas Modernās mākslas muzejs Petri nodēvēja par "vienu no izcilākajiem itāļu politiskajiem un sociālajiem satīriķiem".

## Atsauces

## Ārējās saites
Kinga līcis

**Kinga līcis** () ir līcis Indijas okeāna austrumu daļā, Austrālijas ziemeļrietumu piekrastē, Rietumaustrālijas štatā. Atrodas starp Dampīra Zemes un Jampi (*Yampi*) pussalām. Garums ap 145 km, lielākais platums 56 km. Ieeju līcī rietumos norobežo Leveka rags (*Cape Leveque*), austrumos – Bakanīra arhipelāga (*Buccaneer Archipelago*) četru salu grupa. Krasta līnija izrobota, ir dažas nelielas salas, daudz sēķļu, rifu. Ietek Ficroja, Mida, Lenarda, Meja un Robinsona. Līča dienvidu daļā esošās pussalas rietumu krastā ierīkota Dārbi osta.

Kinga līcī vērojamas līdz 11,8 m lielas plūdmaiņas (pie Dārbi).

Pirmais no eiropiešiem līča krastus 1688. gadā sasniedza angļu jūrasbraucējs Viljams Dampīrs. Līci par godu austrāliešu ceļotājam Filipam Pārkeram Kingam (*Phillip Parker King*) nosauca angļu kuģa „Beagle” kapteiņi Džons Stokss (*John Stokes*) un Džons Vikems (*John Wickham*), kas pētīja līci 1838. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* King Sound, Western Australia For Everyone
Mobilizācija

[thumb|Mobilizācija [Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara laikā]]
**Mobilizācija** (, no *mobiliser* — 'iekustināt') ir rezervistu iesaukšana aktīvajā karadienestā ar mērķi panākt bruņoto spēku nonākšanu karastāvoklī, reaģējot uz ārkārtas situāciju valstī vai pasaulē.

## Mobilizācija vēsturē

### Amerikas pilsoņu karš
Šī konflikta laikā Ziemeļamerikā no 1861. līdz 1865. gadam abas puses — gan ASV, gan Dienvidi mobilizēja savus resursus un armijas, lai uzsāktu karu. ASV armijā dienēja aptuveni 2,1 miljons vīru, bet Konfederācijas armijās kara laikā dienēja aptuveni 900 000 vīru. Ar laiku ASV atļāva afroamerikāņiem dienēt tās bruņotajos spēkos, kā rezultātā tika iesaistīti vairāk nekā 180 000 afroamerikāņu karavīru un jūrnieku.

### Pirmais pasaules karš
thumb|Vācijas karavīri dzelzceļa vagonā ceļā uz fronti 1914. gada augustā
Kopējais karojošajās armijās mobilizēto cilvēku skaits pārsniedza 70 miljonus. Karā iesaistītajās armijās tika nogalināti 10 miljoni cilvēku un ievainoti 20 miljoni.

### Krievijas—Ukrainas karš
thumb|Ukrainas rezerves karavīri mācību poligonā (2016)
Mobilizācija Ukrainā tiek īstenota, reaģējot uz Krievijas agresiju. 2014. un 2015. gadā tika veikti seši atklātas daļējas mobilizācijas viļņi, kopš 2022. gada turpinās vispārēja mobilizācija. 2022. gada jūlijā Ukrainas aizsardzības ministrs Oleksijs Rezņikovs paziņoja, ka Ukrainas bruņotajos spēkos ir mobilizēti līdz 700 000 cilvēku, līdz 60 000 robežsargu, līdz 90 000 Nacionālās gvardes un līdz 100 000 Nacionālās policijas darbinieku.

### Izraēlas—''Hamās'' karš
Izraēlas Aizsardzības ministrija dažas stundas pēc ''Hamās'' uzbrukuma sākuma paziņoja par rezervistu iesaukšanu. Izraēlai vajadzēja tikai 48 stundas, lai mobilizētu 300 000 vīru.

## Mobilizācijas likumi Latvijā

Latvijas Republikas Mobilizācijas likums paredz, ka mobilizācija aptver Latvijas Nacionālos bruņotos spēkus, valsts civilās aizsardzības sistēmu un tautsaimniecību. Latvijas pilsoņi un nepilsoņi, valsts (arī ārvalstīs esošie), pašvaldību un privāto tiesību juridisko personu materiālie un finanšu līdzekļi veido mobilizācijas resursus. Ja nepieciešams, kā mobilizācijas resursus var izmantot arī iedzīvotājiem piederošos materiālos līdzekļus.

Lēmumu par mobilizācijas vai demobilizācijas izsludināšanu pieņem un izsludina Latvijas Republikas Ministru kabinets. Ja Ministru prezidents konstatē, ka Ministru kabinets nevar sanākt stundas laikā, lai pieņemtu lēmumu par mobilizācijas izsludināšanu un izsludinātu mobilizāciju, viņš pieņem lēmumu par mobilizācijas izsludināšanu un izsludina mobilizāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
2024. gada Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzija

**2024. gada Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzija** bija hokeja sacensības, kas no 23. februāra līdz 16. martam notika Biškekā un Sarajevā. A grupas uzvarētāji Taizemes hokeja izlase iekļuva 2. divīzijas B grupā, bet B grupas uzvarētāji Bosnijas un Hercegovinas izlase kvalificējās uz A grupu.

## A grupa

;Kvalificējas iegūstot 6. vietu 2. divīzijas B grupā, un izkrītot no 2. divīzijas
* 

; Automātiski kvalificējās pēc 2023. gada Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzijas A grupas (2.—5. vieta)

* 
* 
* 
* 

; Kvalificējās, uzvarot 2023. gada Pasaules čempionātā hokejā 3. divīzijas B grupā
* 

## B grupa

;Izstājās no 3. divīzijas A grupas, un tika pazemināti
* 

; Automātiski kvalificējās pēc 2023. gada Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzijas B grupas (2.—5. vieta)

* 
* 
* 
* 

; Kvalificējās, uzvarot 2023. gada Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzijā
* 

## Atsauces
Čērčila (Labradora)

**Čērčila** () ir upe Kanādas austrumos, Ņūfaundlendas un Labradoras provincē. Plūst Labradoras pussalas austrumos no Smolvuda ūdenskrātuves līdz Melvila ezeram Atlantijas okeāna piekrastē.

## Nosaukums
Labradoras inuitu valodā upe tiek dēvēta **Mištašipu** (*Mishta-shipu* — ‘Lielā upe’) vai **Pačišečuanaušipu** (*Patshishetshuanau-shipu* — ‘Mākoņu straumes (Čērčilas ūdenskrituma) upe’), ko angliski pārlika kā **Grandrivera** (*Grand River*). 1821. gadā kapteinis Viljams Mārtins pārdēvēja upi par **Hemiltonu** (*Hamilton River*) par godu tā laika Ņūfaundlendas gubernatoram Čārlzam Hemiltonam. 1965. gadā provinces premjerministrs Džozefs Smolvuds upi pirms hidroelektrostacijas projekta īstenošanas uzsākšanas pārdēvēja tagadējā vārdā par godu bijušajam britu premjerministram Vinstonam Čērčilam.

## Ģeogrāfija
Vēsturiski par upes augšteci tika uzskatīta Ašuanipi, kas sākas no Ašuanipi ezera Labradoras pussalas vidienē. Plūst ziemeļu virzienā caur vairākiem ezeriem līdz Daika ezeram, kur pagriežas uz dienvidaustrumiem un caur vairākiem citiem ezeriem noplūst līdz Melvila ezeram Atlantijas okeānam. Upes kopējais garums bija 856 km.

1960.—1970. gados augšpus 75 m augstā Čērčilas ūdenskrituma tika uzbūvēta Smolvuda ūdenskrātuve, kas pārtrauca upes dabīgo tecējumu. Mūsdienās par upes sākumu tiek uzskatīta Džekopi ūdens regulēšanas sistēma 8 km augšpus Čērčilas ūdenskrituma. Čērčilas notece veidojas faktiski tikai no pietekām lejpus ūdenskrātuves, kā arī no Čērčilfolsas HES noteces.

## Ārējās saites
Ķīnas Republikas bruņotie spēki

**Ķīnas Republikas bruņotie spēki** (, *Zhōnghuá Mínguó Guó Jūn*) ir apvienotie Ķīnas Republikas bruņotie spēki, kuru uzdevums ir aizsargāt valsts brīvību, neatkarību un teritoriālo integritāti. Tos veido sauszemes spēki, jūras un gaisa spēki, militārā policija un rezerves spēki.

Ķīnas Republikas jeb Taivānas bruņotie spēki sākotnēji tika izveidoti ar mērķi atvairīt iebrukumu no kontinentālās daļas. Galvenais un dažos periodos monopoltirgotājs ieroču piegādē bija un joprojām ir Amerikas Savienotās Valstis.

Ķīnas Republikas bruņotajos spēkos ir vairāk nekā 200 000 pilna laika personāla, valsts ārkārtas situācijās vai pilna mēroga kara gadījumā Taivāna var mobilizēt vairāk nekā 2,3 miljonus rezervistu.

2022. gadā Taivāna pagarināja obligātā militārā dienesta ilgumu no četriem mēnešiem līdz vienam gadam, ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas arvien naidīgāko izturēšanos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kontinentālā Ķīna

[thumb|Kontinentālā Ķīna — teritorijas, kas atrodas tiešā [Ķīna|Ķīnas Tautas Republikas pārvaldē ]]
**Kontinentālā Ķīna** (, ) ir Ķīnas Tautas Republikas teritorija, izņemot Honkongu, Makao un Taivānu.

20. gadsimta 30. gados Ķīnas—Japānas kara laikā kontinentālo Ķīnu daļēji okupēja Japānas Impērijas karaspēks. Pēc Ķīnas Komunistiskās partijas uzvaras pilsoņu karā un Gomiņdana atkāpšanās uz Taivānas salu abas puses turpināja uzskatīt gan kontinentālo daļu, gan salu par Ķīnas teritoriju. "Kontinentālo Ķīnu" sāka dēvēt par Ķīnas pamatdaļu, kas kopš 1949. gada oficiāli tiek dēvēta par **Ķīnas Tautas Republiku**.

Pēc Honkongas un Makao atgriešanās ĶTR jurisdikcijā 1997. gadā un Makao 1999. gadā tām tika piešķirts īpašā administratīvā reģiona statuss saskaņā ar politiku "viena valsts, divas sistēmas", saglabājot savas ekonomiskās un politiskās sistēmas, tāpēc termins "kontinentālā Ķīna" joprojām netiek lietots runājot par šīm teritorijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Indycar trašu saraksts

Kopš 1996. gada *[[IndyCar Series|Indycar]]* autosacīkstes ir notikuši 45 trasēs — 24 ovālos, 10 sacīkšu trasēs, 10 ielu trasēs un 1 kombinētajā sacīkšu trasē, piecās dažādās valstīs ASV, Japānā, Kanādā, Austrālijā (Indycar paraugdemonstrējumi) un Brazīlijā

## Trases

## Atsauces
The Game of Death

***The Game of Death*** () ir nepabeigta Honkongas cīņas mākslu filma, kas filmēta 1972. gadā no augusta līdz oktobrim. Filmas režisors, scenārija autors, producents un galvenās lomas atveidotājs ir Brūss Lī, kuram šī ir pēdējā filma. Lī nomira filmas veidošanas laikā. Pirms viņa nāves paspēja safilmēt vairāk nekā 100 minūtes filmas materiāla. Safilmētie filmas kadri ar Lī oriģinālo kantoniešu un angļu teksta celiņu iekļauti dokumentālajā filmā *[[Bruce Lee: A Warrior's Journey]]*. Lielākā daļa no uzņemtā materiāla ir no filmas beigu daļas.

Filmēšanas laikā Lī saņēma piedāvājumu piedalīties filmā *[[Enter the Dragon]]*, kas ir pirmā kung fu filma, ko producējusi Holivudas studija (*[[Warner Bros. Pictures]]*), un ar šim žanram nepieredzētu budžetu (). Lī nomira no smadzeņu tūskas pirms filmas iznākšanas. Savas nāves brīdī viņš plānoja atsākt filmas *The Game of Death* filmēšanu. Pēc Lī nāves filmas *Enter the Dragon* režisoru Robertu Klūzu nolīga, lai pabeigtu filmu, izmantojot divus Lī dublierus; to studija *Golden Harvest* izdeva 1978. gadā, piecus gadus pēc Lī nāves, ar nosaukumu *[[Game of Death]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Silava

**Silava** var būt:

* Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava";
* Silava — dzelzceļa stacija līnijā Daugavpils—Indra;
* Silava — Salaspils pilsētas daļa.
* Silava - Litenes pagasta ciems

## Skatīt arī
* Silavas
Smolvuda ūdenskrātuve

**Smolvuda ūdenskrātuve** () ir ūdenskrātuve Labradoras pussalā Kanādā, izbūvēta Čērčilas upes baseinā. Pēc platības otra lielākā ūdenskrātuve pasaulē pēc Voltas ūdenskrātuves un 10. lielākā ūdenstilpe Kanādā. Administratīvi ietilpst Ņūfaundlendas un Labradoras provincē. Nodēvēta par godu provinces pirmajam premjerministram Džozefam Smolvudam (*Joseph Roberts Smallwood*). Izbūvēta Čērčilfolsas hidroelektrostacijas darbināšanai.

Atšķirībā no citām ūdenskrātuvēm, Smolvuda ūdenskrātuve uzbūvēta nevis ar vienu aizsprostu, bet ar 88 dambjiem  kopgarumā, kas pacēla ūdens līmeni pie dambjiem par . Augstākais no dambjiem ir 36 m augsts. Pati Čērčilfolsas spēkstacija ierīkota pazemē klinšu masīvā  dziļumā lejpus Čērčilas ūdenskrituma. Spēkstacijas jauda ir 5,428 MW, kas ir otra jaudīgākā Kanādā un 16. pasaulē. Gadā tiek saražotas 35 000 gigavatstundas enerģijas. Stacijas būvniecība izmaksāja 946 miljonu Kanādas dolāru.

Ūdenskrātuve un spēkstacija izbūvēta laika posmā no 1966. līdz 1974. gadam, aizsprostojot Čērčilas upi 8 km augšpus  augstajam Čērčilas ūdenskritumam. Būvniecības rezultātā tika applūdināta plaša purvaina teritorija Labradoras plato pazeminājumā, ieskaitot lielos Osokmanuana, Lobstika un Mičikamau ezerus. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Hincenbergs

thumb|250px|Pēteris Hincenbergs
**Pēteris Hincenbergs** (1832—1904) bija latviešu pedagogs, ērģeļnieks un kordiriģents. 40 gadus bija Mazsalacas draudzes skolas skolotājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1832. gadā Sēļu pagastā.
Mācījās Cimzes skolotāju seminārā Valkā (1850—1853). Strādāja par mājskolotāju Bormaņos, bija Rīgas Doma baznīcas priekšdziedātājs.

1855. gadā Pēteris Hincenbergs sāka strādāt par palīgskolotāju Mazsalacas draudzes skolā, ierosināja dibināt Mazsalacas Dziedāšanas biedrību. 1864. gada latviešu dziesmu dienā Dikļos Mazsalacas vīru koris bija viens no sešiem svētku koriem.

1873. gada I Vispārējo latviešu Dziedāšanas svētkos Hincenberga diriģētais Mazsalacas vīru koris ieguva galveno galvu — sudraba liru.

## Atsauces
Kristjans Čehs

**Kristjans Čehs** (; dzimis ) ir slovēņu vieglatlēts, startē diska mešanas sacensībās, 2022. gada pasaules čempions un 2024. gada Eiropas čempions.

## Karjera
2019. gadā ieguva zelta medaļu Eiropas U-23 čempionātā Jēvlē. Tajā pašā gadā pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā, bet finālsacensībās neiekļuva.  Tokijā ar rezultātu 66,62 m ieguva piekto vietu.

2022. gada februārī par Čeha treneri kļuva igaunis Gerds Kanters. 2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā Čehs izcīnīja zelta medaļu un laboja čempionātu rekordu, raidot disku 71,13 metrus tālu. 2022. gada Eiropas čempionātā ieguva sudraba medaļu, piekāpjoties lietuvietim Mikolam Aleknam. 2022. gada Dimanta līgas kopvērtējuma uzvarētājs diska mešanā. Decembrī Čehs tika atzīts par Slovēnijas 2022. gada sportistu.

 sacensībās Jehvi, Igaunijā, uzlaboja savu personisko rekordu, sasniedzot 71,86 metrus. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā ieguva sudraba medaļu. Sestajā metienu sērijā ar 70,02 metrus tālu metienu izvirzījās vadībā, bet pēdējā metienā viņu pārspēja zviedrs Dāniels Stols.

2024. gada Eiropas čempionātā Romā ar rezultātu 68,08 m kļuva par Eiropas čempionu. 2024. gada vasaras olimpiskajās spēlēs ar 68,41 m tālu metienu K. Čehs palika 4. vietā.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Voltas ezers

**Voltas ezers** () ir mākslīga ūdenskrātuve Ganā, izbūvēta Voltas upes lejtecē. Pēc platības lielākā ūdenskrātuve pasaulē. Stiepjas no Akosombo aizsprosta līdz Japei pilsētai Ganas ziemeļu reģionā Savannā, aptuveni  uz ziemeļiem pa straumi no aizsprosta, un noklāj 8482 km² vai 4% visas Ganas teritorijas. Aizsprosts notur gan Baltās Voltas, gan Melnās Voltas ūdeņus, kā arī ietekmē citas Voltas pietekas.

Elektrostacijas un aizsprosta būvniecība veikta no 1961. līdz 1965. gadam, stacijas jauda 2006. gadā bija 1020 MW. Ūdenskrātuve nodrošina arī ūdens transporta satiksmi, kā arī ūdens resursu apūdeņošanai un zivju audzēšanai. 

Upes dziļums lejpus Voltas ezera ir apmēram 14 metri. Tūlīt lejpus aizsprosta upi šķērso Adomi tilts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leo Kārlsons

**Leo Kārlsons** (; dzimis  Kārlstadē) ir zviedru hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2025) pārstāv Nacionālā hokeja līgas klubu Anahaimas "Ducks".

## Spēlētāja karjera
Hokeju sācis spēlēt dzimtās pilsētas kluba *[[Färjestad BK]]* jauniešu komandā. 2020. gadā pārgāja uz *[[Örebro HK]]*. 2021.—2022. gada sezonā debitēja Zviedrijas hokeja līgā 16 gadu vecumā.

2022. gada Pasaules U-18 čempionātā izcīnīja zelta medaļu. Piedalījās 2023. gada Pasaules čempionātā junioriem, kurā komanda ieguva 4. vietu. Zviedrijas hokeja izlases sastāvā pirmo reizi Pasaules čempionātā piedalījās 2023. gadā. Viņš kļuva par visu laiku jaunāko Zviedrijas izlases spēlētāju, kas spēlējis Pasaules čempionātā. Iemetot vārtus spēlē pret Austriju, 18 gadu un 139 dienu vecumā viņš kļuva arī par visu laiku jaunāko Zviedrijas vārtu guvēju pasaules čempionātos.

2023. gada NHL draftā viņu 1. kārtā ar kopējo otro numuru izvēlējās Anahaimas "Ducks".  viņš ar *Ducks* parakstīja trīs gadu sākuma līmeņa līgumu. L. Kārlsons NHL debitēja 19. oktobrī, gūstot vārtus *Ducks* zaudējumā ar 2:3 pret Dalasas "Stars".

## Atsauces

## Ārējās saites
Kurjers (2020. gada filma)

**"Kurjers"** () ir 2020. gada Apvienotās Karalistes un ASV vēsturiskā spiegu filma, kuras režisors ir Dominiks Kuks. Filmā galvenās lomas atveido Benedikts Kamberbačs, Merabs Ninidze, Reičela Brosnahena, Džesija Baklija un Enguss Raits.

Filma stāsta par britu uzņēmēju Grevilu Veinu, kuru savervē Slepenais izlūkošanas dienests, lai piegādātu ziņas no padomju spiega Oļega Penkovska.

Filmas "Kurjers" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā ar nosaukumu ***Ironbark***. Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Twitch

***Twitch.tv*** ir tiešsaistes straumēšanas platforma, kas ļauj lietotājiem veidot un skatīties tiešraides par dažādiem tematiem, piemēram, videospēlēm, mūziku un sporta pasākumiem. Platforma tika izveidota 2011. gadā un sākotnēji tika izmantota tikai spēļu straumēšanai. *Twitch.tv* ir izveidojis vairākas iespējas, lai lietotāji varētu monetizēt savas tiešraides, piemēram, abonentu sistēmu un reklāmas. Lietotāji var arī pelnīt naudu, veidojot partnerības ar citiem uzņēmumiem un piedaloties dažādos pasākumos. *Twitch.tv* ir iegādājusies *[[Amazon]]*, un tā ir kļuvusi par vienu no populārākajām tiešsaistes straumēšanas platformām pasaulē. Platforma ir pieejama vairāk nekā 30 valodās, un tā piedāvā tāda funkcijas kā tērzēšanu ar citiem skatītājiem un kanālu veidošanu.

Moderatori arī palīdz pārvaldīt radītāja tērzēšanu, lai nodrošinātu, ka tā paliek droša, laipna un jautra, veicot šādas darbības: laika izbeigšana vai lietotāju izslēgšana, iespējot lēnu, abonentu vai sekotāju tērzēšanas režīmus, sākt, pārvaldīt un beigt aptaujas.

Ja neievēro *Twitch.tv* straumēšanas noteikumus, var kontu var bloķēt uz nenoteiktu laiku.

## Atsauces
2023. gada Pasaules čempionāts hokejā junioriem

**2023. gada Pasaules čempionāts hokejā junioriem** norisinājās no  līdz  Helifeksā un Monktonā, Kanādā. Tas bija 47. Pasaules čempionāts hokejā junioriem.

Sākotnēji bija plānots čempionātu organizēt Krievijas pilsētās Novosibirskā un Omskā, taču Krievijas iebrukuma Ukrainā dēļ tai tika atņemtas rīkošanas tiesības. Šī bija 18. reize, kad Kanāda rīko šo turnīru, kā arī trešā reize pēc kārtas.

Čempionātā uzvarēja Kanādas junioru hokeja izlase, kas finālā pagarinājumā pieveica Čehiju.

## Augstākā divīzija

### Pirmā kārta

### A grupa

### B grupa

### Turnīrs par palikšanu

### Izslēgšanas kārta

### Vietu sadalījums un statistika
#### Turnīra apbalvojumi
* **Čempionāta [[Visvērtīgākais spēlētājs|vērtīgākais spēlētājs]]:  [[Konors Bedārds]]**
* **Labākie hokejisti:**
** **Labākais vārtsargs:  [[Adams Gajans]]**
** **Labākais aizsargs:  [[Davids Jiržīčeks]]**
** **Labākais uzbrucējs:  [[Konors Bedārds]]**
* **Simboliskā izlase:**
** **Vārtsargs:  [[Tomāšs Suhāneks]]**
** **Aizsargi:  [[Davids Jiržīčeks]] un  [[Ludvigs Jānsons]]** 
** **Uzbrucēji:  [[Logans Kūlijs]],  [[Jirži Kulihs]] un  [[Konors Bedārds]]**

#### Vietu sadalījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Desmitais upuris

**"Desmitais upuris"** () ir 1965. gada Itālijas un Francijas zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Elio Petri. Filmā galvenās lomas atveido Marčello Mastrojanni, Urzula Andresa, Elsa Martinelli un Salvo Randone. Filma balstīta uz Roberta Šeklija īso stāstu *Seventh Victim*.

Filmas darbība norisinās 2079. gadā pēc Trešā pasaules kara un stāsta par valdības atbalstītu programmu *The Big Hunt*, kurā "mednieki" un "upuri" piedalās divu cilvēku cīņā līdz nāvei. Filma koncentrējas uz diviem sacensību dalībniekiem Karolīnu un Marčello, kuriem ir iedalītas mednieka un upura lomas un kuri iemīlas viens otrā. Gluži kā citas Petri filmas, "Desmitais upuris" ir politiska un sociāla satīra.

Filmas "Desmitais upuris" pirmizrāde notika . Filma neguva finansiālus panākumus un kritiķu atzinību. Tomēr laika gaitā tā ir ieguvusi kulta filmas statusu. "Desmitais upuris" ietekmējis vairākas citas filmas, kā, piemēram, *[[Death Race 2000]]* (1975), "Skrienošais cilvēks" (1987) un "Ostins Pauerss" (*Austin Powers*) filmu ciklu, kā arī filmu ciklu "Bada spēles".

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizdomās neturamā pilsoņa lietas izmeklēšana

**"Aizdomās neturamā pilsoņa lietas izmeklēšana"** () ir 1970. gada Itālijas krimināldrāmas filma, kuras režisors ir Elio Petri. Filmā galvenās lomas atveido Džans Marija Volonte un Florinda Bolkana.

Filma ir psiholoģiska, melnā humora satīra par korupciju un tā stāsta par augsti stāvošu policijas detektīvu, kurš nogalina savu mīļāko un pārbauda vai policija viņu apsūdzētu par noziegumu. Viņš uzsāk manipulāciju, atstājot acīmredzamus pavedienus, kurus citi policisti tīši vai netīši ignorē.

Filmas "Aizdomās neturamā pilsoņa lietas izmeklēšana" pirmizrāde notika . Filma saņēma lielu kritiķu atzinību. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* tai ir 100% vērtējums. 1970. gada Kannu kinofestivālā tā saņēma Žūrijas balvu. Filma saņēma arī Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā". Petri un Ugo Pirro tika nominēti kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs".

## Atsauces

## Ārējās saites
Džans Marija Volonte

**Džans Marija Volonte** (, dzimis , miris ) bija itāļu aktieris un aktīvists.

Iespējams, Volonte ārpus Itālijas vislabāk pazīstams, pateicoties dalībai vairākās spageti vesternu filmās kā Serdžo Leones filmās "Par sauju dolāru" (1964) un "Par dažiem liekiem dolāriem" (*Per qualche dollaro in più*, 1965), Damiāno Damiāni filmā *[[Quién sabe?]]* (1966) un Serdžo Sollimas filmā *[[Faccia a faccia]]* (1967).

Itālijā un Eiropā pazīstams arī pēc dalības četrās Elio Petri filmās: *[[A ciascuno il suo]]* (1967), "Aizdomās neturamā pilsoņa lietas izmeklēšana" (1970), "Strādnieku šķira nonāk debesīs" (*La classe operaia va in paradiso*, 1971) un *[[Todo modo]]* (1976). Piedalījies arī Žana Pjēra Melvila filmā "Sarkanais aplis" (1970), Giljāno Montaldo filmā *[[Sacco e Vanzetti]]* (1971) un Frančesko Rosi filmā *[[Cristo si è fermato a Eboli]]* (1979).

Saņēmis vairākus apbalvojumus: divas *[[David di Donatello]]* balvas un trīs *[[Nastro d'Argento]]* balvas. Saņēmis Kannu kinofestivāla labākā aktiera balvu par filmu *[[La mort de Mario Ricci]]* (1983) un Berlīnes kinofestivāla labākā aktiera balvu par filmu *[[Il caso Moro]]* (1986).

## Ārējās saites
Daunas grāfiste

**Daunas grāfiste** (, ) ir vēsturiskā grāfiste Ziemeļīrijā, Olsteras provincē.  grāfistē dzīvoja 531 665 iedzīvotāji.

## Ārējās saites
Krimas Autonomās Republikas Augstākā padome

[thumb|Krimas Autonomās Republikas Augstākās padomes ēka [Simferopole|Simferopolē]]
**Krimas Autonomās Republikas Augstākā padome** (ukraiņu: *Верховна Рада Автономної Республіки Крим*, krimas tatāru: *Qırım Muhtar Cumhuriyetiniñ Yuqarı Radası*) bija Ukrainas Krimas Autonomās Republikas vienpalātas parlaments. Tajā ir 100 deputātu vietas.

2014. gada 15. martā, kad Krimu okupēja Krievijas Federācija, Ukrainas Augstākā Rada izbeidza Krimas Autonomās Republikas Augstākās padomes pilnvaras.
Aizdumbles purvs (dabas liegums)

**Aizdumbles purvs** ir 1977. gadā dibināts dabas liegums Jēkabpils novada Elkšņu pagastā Lietuvas pierobežā.

Aizsargājamā teritorija atrodas Dienvidsusējas baseinā. Ietver Aizdumbles (Dumbļa) purvu, kura vidienē atrodas Dumbļa ezers. Dumblis ir dabisks eitrofs ezers, stipri aizaudzis ar parasto niedri. Ezera krastos izveidojies pārejas purva biotops. Šeit ir viena no nedaudzajām kūdrāja doņa (*juncus stygius*) atradnēm Latvijā. Nozīmīga putnu vieta — novērots lielais dumpis, melnais stārķis, sējas zoss, jūras ērglis, niedru lija, pļavas lija, zivju ērglis, rubenis.

## Ārējās saites

* Aizdumbles purvs, Dabas aizsardzības pārvalde
Pretuzbrukums Hersonas apgabalā (2022)

thumb|Operācijas shēma
**Pretuzbrukums Hersonas apgabalā** () bija Ukrainas bruņoto spēku pretuzbrukuma operācija Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā. 2022. gada 29. augustā Ukraina paziņoja par pretuzbrukuma sākšanu, kas ilga līdz Hersonas atbrīvošanai 2022. gada 11. novembrī.
[thumb|[Hersona pēc atbrīvošanas]]
Operācijas rezultātā no Krievijas okupācijas tika atbrīvota Hersonas apgabala Dņepras labā krasta daļa, tostarp Hersona. Pēc tam aktīva karadarbība tika pārtraukta, bet kaujas turpinājās.

## Priekšvēsture

thumb|Iznīcināts Krievijas militārais transportlīdzeklis
2022. gada uzbrukuma laikā Ukrainas dienvidos Krievijas karaspēks iebruka Ukrainas Hersonas, Zaporižijas un Mikolajivas apgabalos. Kara pirmajās dienās Krievijas karaspēks ieņēma vairākas pilsētas Ukrainas dienvidos, tostarp Melitopoli un Hersonu, un, mēģinot no dienvidaustrumiem nokļūt Odesā, spieda Ukrainas karaspēku atgriezties pie Mikolajivas pilsētas. Pēc kaujām pie Voznesenskas Krievijas karaspēks atkāpās, bet turpināja turēt nelielu Mikolajivas apgabala daļu (tostarp Snihurivku). Zaporižijas apgabalā Krievijas karaspēks virzījās uz ziemeļiem, kas noveda pie Enerhodaras kaujas un Zaporižjas atomelektrostacijas ieņemšanas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Budapeštas memorands

thumb|Memoranda teksts
**Budapeštas memorands par drošības garantijām** () ietver četras būtībā identiskas politiskas vienošanās, kas tika parakstītas Eiropas Drošības un sadarbības konferencē Budapeštā, Ungārijā, , lai nodrošinātu tā parakstītājvalstu drošības garantijas saistībā ar Baltkrievijas, Kazahstānas un Ukrainas pievienošanos Kodolieroču neizplatīšanas līgumam. Sākotnēji četrus memorandus parakstīja četras kodolvalstis: Ukraina, Krievija, Amerikas Savienotās Valstis un Apvienotā Karaliste. Francija un Ķīna sniedza atsevišķas garantijas atsevišķos dokumentos.

Memorands aizliedza Krievijai, Amerikas Savienotajām Valstīm un Apvienotajai Karalistei draudēt vai izmantot militāru spēku vai ekonomisko piespiešanu pret Ukrainu, Baltkrieviju un Kazahstānu, "izņemot pašaizsardzības nolūkos vai citādi saskaņā ar ANO statūtiem". Memoranda un citu vienošanos rezultātā laikā no 1993. līdz 1996. gadam Baltkrievija, Kazahstāna un Ukraina atteicās no saviem kodolieročiem.

Pirmais memoranda punkts bija respektēt parakstītājas puses neatkarību un suverenitāti esošajās robežās (saskaņā ar Helsinku vienošanās principiem).

Krievija 2014. gadā pārkāpa Budapeštas memorandu, anektējot Ukrainai piederošo Krimu. Atbildot uz to, Amerikas Savienotās Valstis, Apvienotā Karaliste un Francija sniedza Ukrainai finansiālu un militāru palīdzību un noteica Krievijai ekonomiskās sankcijas, vienlaikus izslēdzot "jebkādas tiešas iejaukšanās, lai izvairītos no tiešas konfrontācijas ar Krieviju".

2022. gada 5. decembrī, Budapeštas memoranda parakstīšanas 28. gadadienā, Krievija veica raķešu uzbrukumu Ukrainas kritiskajai infrastruktūrai. Šajā sakarā Ukrainas Ārlietu ministrija paziņoja, ka "nekādi līgumi ar Krieviju nedarbojas".

## Atsauces

## Ārējās saites
Ometepe

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q950875"
}


**Ometepe** () ir lielākā sala Nikaragvas ezerā. To veido divi vulkāni — 1610 metrus augstais Konsepsjons salas ziemeļrietumos un 1394 metrus augstais Maderass dienvidaustrumos.

Salas nosaukums cēlies no navatlu valodas — *divi kalni*. 276 km2 lielā sala stiepjas 31 kilometru garumā. Ometepes ekonomikas pamatā ir lauksaimniecība (sevišķi plantānu audzēšana) un tūrisms. Salā sastopami petroglifi un akmens elki.

## Galerija

Ometepe.jpg
PetroglyphOmetepe_01.jpg|Ometepes petroglifi
Statue_and_children_omotepe.jpg|Bērni pie akmens elka
Maderas_seen_from_the_South_by_ET.JPG|Maderass


## Ārējās saites
Vladimira Putina Minhenes runa

[thumb|[Vladimirs Putins Minhenes 2007. gada drošības konferencē]]
**Minhenes runa** ir Krievijas prezidenta Vladimira Putina runa Minhenes drošības konferencē 2007. gada 10. februārī. Runa bija veltīta mūsdienu pasaules politikas vienpolaritātei un redzējumam par Krievijas vietu un lomu mūsdienu pasaulē, ņemot vērā tā laika apstākļus un draudus.

Minhenes runu uzskata par pagrieziena punktu Krievijas politikā, ar kuru tā kļuva atklāti naidīga pret Rietumvalstīm, gadu vēlāk uzsākot karadarbību pret Gruziju, 2014. gadā — pret Ukrainu, bet 2015. gadā iesaistoties Sīrijas pilsoņu karā.

## Reakcija
Konferenci apmeklējušais ASV senators Džons Makeins sacīja, ka "tā bija agresīvākā krievu līdera runa kopš auksta kara beigām", par auksto karu atminējies arī iepriekšējā dienā Minhenē runājušais ASV aizsardzības ministrs Roberts Geitss, kurš sacījis, ka amerikāņiem nav ne mazākās vēlēšanās to atkārtot, jo ar vienu auksto karu pilnībā esot pieticis.

Čehijas ārlietu ministrs Karels Švarcenbergs faktiski izteica visu bijušās Austrumeiropas valstu bažas par krievu imperiālisma atjaunošanos, sakot: "Mums jāpateicas prezidentam Putinam, kurš ne vien labi parūpējās par šīs konferences publicitāti, kas bija lielāka, nekā mēs gaidījām, bet arī skaidri un pārliecinoši pierādīja, kāpēc NATO ir jāpaplašina."

## Atsauces

## Ārējās saites
* Runas pilnais teksts un videoieraksts Krievijas prezidenta tīmekļa vietnē
Bratskas ūdenskrātuve

**Bratskas ūdenskrātuve** () ir ūdenskrātuve Angaras upes vidustecē, Sibrīrijā, Krievijā. Pēc tilpuma otra lielākā (aiz Karibas ezera), bet pēc platības sestā lielākā ūdenskrātuve pasaulē. Ūdenskrātuve stiepjas 570 km garumā un administratīvi ietilpst Irkutskas apgabala teritorijā. Uzbūvēta Bratskas HES darbināšanai un nodēvēta pēc Bratskas pilsētas, kas izaugusi pie būvējamās hidroelektrostacijas.

Ūdenskrātuves aizsprosts izbūvēts no 1954. līdz 1961. gadam, bet ūdenskrātuves aizpildīšana turpinājās līdz 1967. gadam. Ūdenstilpe tiek izmantota arī kuģošanai, zvejniecībai un koksnes pludināšanai. Lielākās Angaras pietekas, kas ietek ūdenskrātuvē un kuru ielejas daļēji applūdinātas, ir Oka un Ija. Lejpus Bratskas ūdenskrātuves aizsprosta uzreiz sākas Ustjiļimskas ūdenskrātuve.

Bratskas hidroelektrostacijas jauda ir 4500 MW un gadā tiek saražotas 22,6 TW/h enerģijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Reģionu partija (Ukraina)

**Reģionu partija** () bija Ukrainas politiskā partija. Tā bija pazīstama ar prokrievisku politisko orientāciju, īpaši Dienvidu un Austrumu Ukrainas reģionos, kur tai bija liels atbalsts.

Partija tika dibināta 1997. gadā ar mērķi pārstāvēt Austrumukrainas reģionu intereses, īpaši industriālos reģionus, piemēram, Donecku un Luhansku. Tā sākotnēji bija salīdzinoši neliela organizācija, bet ar laiku ieguva ievērojamu ietekmi. Līdz 2000. gadu sākumam partija nostiprināja savas pozīcijas kā viena no vadošajām Ukrainas politiskajām grupām, pateicoties ciešām saitēm ar industriāliem oligarhiem un politiskajai mobilizācijai Dienvidaustrumukrainā. Reģionu partijas izvirzītais līderis Viktors Janukovičs kļuva par tās galveno figūru. Viņš ieņēma Ukrainas premjerministra amatu (2002—2004, 2006—2007) un tika ievēlēts par prezidentu 2010. gadā.

Vairākus mēnešus ilgušo Eiromaidana protestu laikā, kas noslēdzās ar Viktora Janukoviča atlaišanu no prezidenta amata, partija zaudēja lielu daļu savas politiskās ietekmes un līdz 2014. gada beigām faktiski beidza pastāvēt.

2023. gada 21. februārī to oficiāli aizliedza. Tā vietā daži tās bijušie biedri izveidoja jaunas politiskās kustības, piemēram, Opozīcijas bloku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tigves pilskalns

**Tigves pilskalns** jeb **Tigas pilskalns** atrodas Kurzemē, Kuldīgas novada Padures pagasta ziemeļos, uz rietumiem no valsts autoceļa P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus), vecās šosejas malā. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Tas ir apmēram 10 metrus augsts paugurs. Pilskalna dienvidpusē tek Kumeļvalks. Plakuma izmērs — 45 x 20 metri. Pilskalna datējums — vēlais dzelzs laikmets. Pilskalns saistāms ar apdzīvoto vietu *Pygawa/Tygve*, kas minēta 1230. gada Balduīna no Alnas līgumā ar Lamekinu un 1253. gada Kursas dalīšanas līgumā. Pirmais šo pilskalnu aprakstīja A. fon Rezons 1869. gadā. To uzmērījis un aprakstījis Ernests Brastiņš.
Attēls:Tigves (Tigas) pilskalns 08.jpg
Attēls:Tigves (Tigas) pilskalns 01.jpg
Attēls:Tigves (Tigas) pilskalns 03.jpg
Attēls:Tigves (Tigas) pilskalns 02.jpg
Attēls:Tigves (Tigas) pilskalns 04.jpg
Attēls:Tigves (Tigas) pilskalns 06.jpg
Attēls:Tigves pilskalns4.jpg|Pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites

* Tigves pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Skots Kāns

**Skots Endrū Kāns** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, režisors, fotogrāfs, rakstnieks un bijušais reperis. Aktiera Džeimsa Kāna dēls.

Slavu iemantojis, piedaloties filmā "Oušena banda", kur atveidoja Tērka Meloja lomu, kā arī atveidojot detektīvseržantu Deniju "Deno" Viljamsu CBS seriālā "Īpašo uzdevumu vienība Hawaii 5-0" (2010—2020), par šo lomu saņēma nomināciju Zelta globusa balvai. Kānam bija otrā plāna loma HBO seriālā "Svīta" (2009—2011). Pagājušā gadsimta 90. gados viņš bija reperis un kopā ar *[[The Alchemist]]* darbojās hiphopa grupā *[[The Whooliganz]]* ar pseidonīmu ***Mad Skillz***.

## Filmogrāfija

### Kino lomas

### Lomas televīzijā

## Atsauces

## Ārējās saites
Buktirmas ūdenskrātuve

**Buktirmas ūdenskrātuve** () ir ūdenskrātuve Irtišas upes augštecē, Kazahstānā. Pēc platības piektā lielākā ūdenskrātuve pasaulē, iekļauj Zaisana ezeru. Ūdenskrātuve stiepjas  garumā un administratīvi ietilpst Austrumkazahstānas apgabala teritorijā. Uzbūvēta Buktirmas HES darbināšanai un nodēvēta pēc Irtišas pietekas Buktirmas, kas ietek ūdenskrātuvē.

Ūdenskrātuves aizpildīšana sākta 1960. gadā pēc hidroelektrostacijas aizsprosta uzbūves. Kopš 1966. gada tiek veikta upes noteces regulēšana. Ūdenskrātuves aizpildīšanas procesā par  paaugstināts Zaisana ezera līmenis, iekļaujot to ūdenskrātuvē. Irtišas pieteku Buktirmas un Narinas ielejās veidojas  gari un līdz  plati līči.

Ūdenskrātuves resurss tiek izmantots elektroenerģijas ražošanai, apūdeņošanai un kuģniecībai. Buktirmas ūdenskrātuve ir pirmā (augstākā) no Irtišas hidroelektrostaciju kaskādes. Pašas Buktirmas hidroelektrostacijas jauda ir  un gadā tiek saražotas  enerģijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Manikuagānas ūdenskrātuve

**Manikuagānas ūdenskrātuve** () ir ūdenskrātuve Kanādā, izbūvēta Manikuagānas upes baseinā. Pēc tilpuma piektā lielākā ūdenskrātuve pasaulē. Administratīvi ietilpst Kvebeka provincē. Izbūvēta Manikuagānas hidroelektrostaciju virknes darbināšanai. Ūdenskrātuve aizpilda Manikuagānas upes ieleju 55 km garumā un Manikuagānas triecienkrāteri, veidojot riņķveida ūdenstilpi ar Renē Levasēra salu centrā. 

Ūdenskrātuves Deniela Džonsona aizsprosts (nosaukts par godu Kvebekas tā laika premjerministram) uzbūvēts laika posmā no 1959. līdz 1968. gadam. Ūdenskrātuves aizpildīšana uzsākta 1962. gadā, aizpildot sākumā upes ieleju, bet pēc tām Mušalagana ezeru triecienkrātera rietumdaļā un Manikugāna ezeru austrumdaļā. Ūdenskrātuves aizpildīšanas rezultātā izveidojās Renē Levasēra sala, kas pēc platības (2020 km²) ir lielāka, nekā to ietverošā ūdenskrātuve.

Hidroelektrostacijas pirmā kārta (*Manic-5*) tika nodota ekspluatācijā 1971. gadā, bet otrā kārta (*Manic-5-PA*) — 1990. gadā. Kopējā jauda ir 2,66 MW.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sanhuana (upe)

**Sanhuana** () ir apmēram 192 kilometrus gara kuģojama upe Nikaragvā un Kostarikā, kas novada Nikaragvas ezera ūdeņus uz Karību jūru.

Upe tek dienvidaustrumu virzienā un lielāko tiesu no tecējuma veido Nikaragvas un Kostarikas robežu. Upē mīt buļļu haizivs (*Carcharhinus leucas*). Vairākkārt Sanhuanas upes navigācija bijusi strīdus objekts starp Nikaragvu un Kostariku. Līdz Panamas kanāla atklāšanai navigācija pa Sanhuanas upi uz Nikaragvas ezeru bija viens no populārākajiem ceļiem starp Atlantijas un Kluso okeānu. Sanhuanas upe ir viens no Nikaragvas kanāla maršruta variantiem.

## Ārējās saites
Perlamutrs

thumb|Gliemenes vāka perlamutra iekšpuse
**Perlamutrs** (no  — 'pērles māte') ir kompozītmateriāls, kas dažiem gliemjiem veido vāku iekšējo slāni un no kā ir veidotas pērles. Perlamutrs sastāv no ogļskābā kalcija plāksnēm un tas zaigo dažādās krāsās.

Perlamutrs ir sastopams dažās no gliemeņu (*Bivalvia*), gliemežu (*Gastropoda*) un galvkāju (*Cephalopod*) klasēm. Tomēr lielākajai daļai gliemju čaulu iekšējais slānis ir porcelānam līdzīgs, kam parasti ir nezaigojošs mirdzums. Kultivācijā audzēto pērļu un *[[Pteriidae]]* sugu un ziemeļu upespērlenes iekšējo slāni veido perlamutrs. Perlamutra slānis ir arī jūras gliemežu dzimtām, piemēram, *[[Haliotidae]]*, *[[Trochidae]]* un *[[Turbinidae]]*.

## Atsauces
2024. gada Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzija

**2024. gada Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzija** bija hokeja sacensības. Turnīra uzvarētāji Mongolijas hokeja izlase iekļuva 3. divīzijas B grupā.

Turnīrs norisinājās Kuveitas galvaspilsētā Kuveitā no 16. līdz 19. aprīlim.

## Komandas

;Kvalificējas iegūstot 6. vietu 3. divīzijas B grupā, un izkrītot no 3. divīzijas
* 

; Automātiski kvalificējās pēc 2023. gada Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzijas (2.—4. vieta)

* 
* 
* 

## Atsauces
Luhanskas starptautiskā lidosta

thumb|Luhanskas starptautiskā lidosta (2014)
**Luhanskas starptautiskā lidosta** () bija starptautiska lidosta Luhanskā, Ukrainā. Tā ir iznīcināta 2014. gada karadarbības laikā.

Lidosta atrodas uz dienvidiem no pilsētas, aptuveni 20 kilometru attālumā no pilsētas centra. Līdz pilsētas robežām ir aptuveni 9 kilometri.

Kopš 2014. gada 1. septembra lidostas teritoriju pilnībā kontrolē Krievijas separātistu spēki.

## Ārējās saites
Renē Levasēra sala

**Renē Levasēra sala** () ir mākslīga neapdzīvota sala Kanādā. Administratīvi pieder Kvebekas provinces Kotnoras reģionam. Izveidojusies, Manikuagānas ūdenskrātuvei 1960. gados applūdinot senu triecienkrāteri. Pēc platības sala ir lielāka par to aptverošo ūdenskrātuvi un ir otra lielākā ezeru sala pasaulē pēc Manitulinas Hūrona ezerā. Nodēvēta par godu Manikuagānas aizsprosta būvniecību realizējošā uzņēmuma *Hydro-Québec* galvenajam inženierim Renē Levasēram, kurš mira 35 gadu vecumā dažas dienas pirms aizsprosta atklāšanas.

## Ģeogrāfija
Sala ir stipri erodētā Manikuagānas triecienkrātera vidējā paceltā daļa. Kopējais krātera diemetrs ir ap 85 km, bet salas diametrs — ap . Krāteris izveidojies pirms aptuveni 215,4 miljoniem gadu 5 km diametra asteroīda trieciena rezultātā. Salas krasti stipri izroboti ar daudziem līčiem un pussalām. Reljefs kalnains, augstākais punkts ir Babēla kalns 952 m vjl (590 m virs ūdenskrātuves līmeņa). Ainavā dominē taiga. Daļu salas teritorijas aizņem 1991. gadā izveidotais  lielais Luī Babēla ekoloģiskais rezervāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juzefats Zībergs

**Juzefats Zībergs** (, ; dzimis 1684. gadā, miris 1776. gadā) bija Polijas—Lietuvas valsts darbinieks, Inflantijas vaivads no 1769. līdz 1775. gadam.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1684. gadā Gotharda Ksavjera Zīberga (miris 1704) un viņa sievas Mariannas, dzimušas Bergas, ģimenē. Apprecējās ar Magdalēnu Budbergu (*Bönninghausen gen. Budberg*, 1712—1770). 1727. gadā viņš no Līdinghauzeniem-Volfiem (*Lüdinghausen gen. Wolff*) nopirka Līksnas un Kalupes muižas.

1767. gadā kļuva par Inflantijas vaivadijas kastelānu, vēlāk par vaivadu (1769—1775). Pēc Latgales pievienošanas Krievijas Impērijai dzīvoja Līksnas muižā, kur 1770. gadā bija uzcēlis baznīcu un muižas pili. 1773. gadā ieguva Arendoles muižu.
Miris 1776. gada 28. janvārī.

## Ģimene
* Sieva Magdalēna, dzimusi Budberga (1712—1770)
* Meita Ludvika (Luīze) Anna (1729—1788), dzīvesbiedrs Inflantijas vaivads Jans Andžejs Jozefs Borhs
* Meita Barbara (1731—1811) precējusies Tīzenhauzena, kuras mazdēla Konstantīna Tīzenhauzena (1786—1853) ģimenē ir dzimusi Marija Tīsenhauzena-Pšezdzecka, albuma — dāvanas Romas pāvestam Leo XIII izveides iniciatore.
* Dēls Jans Tadeušs Zībergs (1739—1806), mantoja vecāku īpašumus, mazmeita — Izabella Helēna Plātere-Zīberga (1785—1849)
* Dēls Juzefs Staņislavs Zībergs (?-1816)
* Dēls Jans Kazimirs Zībergs (1742—1820), dzimis Ilūkstē

## Atsauces
Džou Guaņju

**Džou Guaņju** (, ; dzimis  Šanhajā) ir Ķīnas autosportists, kurš 2023. gada sezonā piedalās *[[Formula 1]]* sacīkstēs, pārstāvot *[[Alfa Romeo F1|Alfa Romeo]]* komandu. Džou ir pirmais Ķīnas pilots Pirmajā formulā.

Džou ar kartingu sāka nodarboties 8 gadu vecumā. 2012. gadā karjeras attīstības nolūkos pārvācās uz Šefīldu. No 2014. gada līdz 2018. gadam Džou bija *[[Scuderia Ferrari|Ferrari]]* pilotu akadēmijā, pēc tam pievienojoties *[[Renault F1|Renault]]* akadēmijai. 2020. gadā un 2021. gadā Džou bija testa pilots Pirmās formulas komandām *Renault* un *[[Alpine F1|Alpine]]* attiecīgi. No 2019. gada līdz 2021. gadam viņš piedalījās *[[Formula 2]]* čempionātā, 2021. gada sezonā izcīnot 3. vietu kopvērtējumā.

2022. gadā Džou pievienojās *[[Alfa Romeo F1|Alfa Romeo]]* komandai, kļūstot par pirmo Ķīnas pilotu Pirmajā formulā. Debijas sacīkstē,  viņš finišēja 10. vietā, iegūstot punktu.  Džou piedzīvoja saskriešanos ar Džordžu Raselu, kā rezultātā viņa formula apgāzās un lielā ātrumā pārlēca pāri barjerām, ietriecoties aizsargžogā. Džou šajā avārījā traumas neguva. Kopumā viņa formula sezonas laikā piedzīvoja būtisku daudzumu mehānisku problēmu. Ar 6 punktiem viņš kopvērtējumā finišēja 18. vietā, piekāpjoties komandas biedram Valteri Botasam, kurš ieguva 49 punktus.

## ''Formula 1'' rezultāti

* Sacīkstes **treknrakstā** sāktas no pirmās starta pozīcijas.
* Sacīkstēs *slīprakstā* ir uzrādīts ātrākais apļa laiks.

## Atsauces

## Ārējās saites