open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marts Ojavē

**Marts Ojavē** (dzimis  Tallinā) ir bijušais profesionālais Igaunijas šosejas riteņbraucējs, 2011. gada Igaunijas čempions grupas braucienā.

2008. gada sezonā pārstāvējis Latvijas kontinentālo komandu *[[Rietumu-Delfin]]*.

## Ārējās saites
Jānis Ozols (grāmatizdevējs)

**Jānis Ozols** (dzimis , miris ) bija latviešu grāmatizdevējs.

## Biogrāfija
Dzimis saimnieka ģimenē. Mācījies Vecpiebalgas pagastskolā un draudzes skolā. Strādājis arī par skolotāju. Vadījis Vecpiebalgas Labdarīšanas biedrību. 1885. gadā Vecpiebalgā atvēris grāmatu veikalu sava tēva mājās, 1893. gadā — Cēsīs un 1901. gadā — Alūksnē. 1895. gadā Cēsīs Ozols nodibinājis grāmatu izdevniecību, kurā izdotas arī latviešu autoru grāmatas. Uzņēmumā arī strādājis Kārlis Skalbe. Bijuši vairāki mācekļi, tai skaitā Jānis Roze, Oskars Jēpe, Jūlijs Bračs. Pēc Ozola nāves to vadījuši Jānis Roze un Paula Ozola.

Iesaistījies 1905. gada revolūcijā. 1906. gada 1. janvārī tika arestēts, februārī viņu nošāvusi soda ekspedīcija.

Apglabāts Bērzaines kapos Cēsīs, kur 1931. gadā atklāts Burkarda Dzeņa veidots kapa piemineklis.

## Atsauces
Kavaļi

**Kavaļi**, arī **Kavali**, ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 32 km no novada centra Preiļiem, 6 km no pagasta centra Aglonas un 239 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V744.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 26 cilvēkiem.
## Atsauces
Gāguļi

**Gāguļi** ir ciems Ogres novada Birzgales pagastā. Atrodas pagasta dienviddaļā pie autoceļa V995,  no pagasta centra Birzgales,  no novada centra Ogres un  no Rīgas. Ziemeļos no ciema atrodas Gobas stacija dzelzceļa līnijā Jelgava—Krustpils. Gar Gāguļiem tek Taļķe un Baliņa (uz tās izveidojies Kalnamuižas dīķis). Ciema ziemeļu daļā Kalnamuižas kapi un Kalnamuižas apbūves paliekas.

Apdzīvotā vieta *(Gagu)* izveidojusies netālu no bijušās Kalnamuižas *(Berghof)* centra. Latvijas PSR laikā ciemā bija veikals un pienotava, mūsdienās sabiedrisku objektu nav.

## Atsauces
Lāčplēsis (Birzgales pagasts)

**Lāčplēsis** ir ciems Ogres novada Birzgales pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 11 km no pagasta centra Birzgales, 43 km no novada centra Ogres un 82 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V978 (Gobas stacija–Lāčplēša stacija). Apdzīvotajā vietā atrodas dzelzceļa līnijas Jelgava—Krustpils stacija Lāčplēsis (dzelzceļa līnijā pārtraukta pasažieru satiksme).

## Atsauces
Johans Gothelfs Lindners

**Johans Gothelfs Lindners** (, 1729—1776) bija apgaismības laikmeta vācu pedagogs un rakstnieks. Rīgas Domskolas rektors un inspektors (1755—1766), vēlāk Kēnigsbergas Ūniversitātes profesors (1766—1776).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1729. gada 11. septembrī Šmolzinas () ciemā pie Štolpas Pomerānijā.
Studēja Kēnigsbergas Universitātē teoloģiju un filozofiju, 1749. gadā ieguva filozofijas maģistra grādu. Pēc tam pārcēlās uz dzīvi Rīgā, strādāja Rīgas Domskolā.

1766. gadā atgriezās Kēnigsbergas Universitātē, kur tika ievēlēts par poēzijas profesoru, 1773. gadā aizstāvēja teoloģijas zinātņu doktora grādu. Darbojās Karaliskajā vācu biedrībā un brīvmūrnieku ložā *Zu den drei Kronen*.
Miris 1776. gada 29. martā Kēnigsbergā.

Viņa dēls bija žurnālists Frīdrihs Georgs Ludvigs Lindners, kas darbojās Dienvidvācijā.

## Darbi
thumb|200px|Daiļo zinātņu, sevišķi prozas un poēzijas, mācību grāmata (''Lehrbuch der schönen Wissenschaften, insbesondere der Prosa und Poesie'', 1768).
* *Abhandlung von der Sprache überhaupt, und insbesondre eines Landes, nebst einer Sammlung einiger Liefländischen Provinzialwörter und Ausdrücke.* In: Beitrag zu Schulhandlungen. Königsberg 1762, S. 207—256 (vāciski)
* *De eo, quod est poeticum in Sacra Scriptura*. Teoloģijas zinātņu doktora disertācija: 1773, 47 S. (Pilns teksts latīniski).
* *Lehrbuch der schönen Wissenschaften, insbesondere der Prosa und Poesie*. 2 Bände, 1767/1768. 1. Band, Königsberg und Leipzig 1767
* *Kurzer Inbegriff der Ästhetik, Redekunst und Dichtkunst*. 2 Bände, 1771/1772.

## Atsauces
Vladislavs Locis

**Vladislavs Locis** (dzimis , miris ), arī **Vladislavs Locis-Vaideāns**, bija latviešu grāmatizdevējs un rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis zemnieku ģimenē, Antona un Veronikas dēls. 1925. gadā pabeidza mācības Pilcenes 1. pakāpes pamatskolā, 1927. gadā — Dricānu sešklasīgajā pamatskolā. Mācījās Aglonas ģimnāzijā, Latgales Tautas augstskolā žurnālistiku un tautsaimniecību.

1931. gadā sācis publicēties periodikas izdevumos. Laika gaitā sakrājis materiālu par savas dzimtas koku, vēlējies uzrakstīt romānu triloģiju "Myuža dīnas". Sacerējis pirmo daļu "Brōļi", 1939. gadā Locis kopā ar Jāni Cibuļski nodibināja izdevniecību Daugavpilī, kur tad arī izdevis savu romānu. Izdevniecība iekārtota Alejas ielā 3 Loča dzīvoklī. Līdz 1944. gadam izdotas 30 grāmatas.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, strādāja par naktssargu kāda veikala reklāmas uzņēmumā. 1947. gadā atjaunoja izdevniecības darbību, izdodot vairāk nekā 130 grāmatu. 1949. gadā kļuva par Andriva Jūrdža fonda vadītāju. Vācijā

Miris 1984. gadā Minhenē. Apbedīts Vesterfrīdhofas kapos, pārapbedīts 1992. gada 21. oktobrī Dricānu pagasta Pilcenes kapos.

## Atsauces
Locis

Locis ir speciālists, kas vada kuģi kuģošanai sarežģītās vietās (piemēram, iebraucot ostās, kanālos). Loča uzdevums ir palīdzēt kuģa komandai ostā droši ievest un no tās izvest kuģus.
thumb|Loča pārņemšana no loča laivas
Loči ir atbildīgi saskaņā ar likumu un jūrniecības paražām par drošu kuģa kuģošanu.
thumb|Locis iekāpj AIDAprima kuģī 2024. gada 24. augustā
Parasti locis ierodas uz ienākošo kuģi jūrā pirms ostas izmantojot helikopteru vai kuteri un loču trapu. Dažreiz lai nokļūtu uz lielākajiem konteineru vai tankkuģu klājiem locim ir jāpārvar 12m augstums. Kāpt pa loču trapu ir bīstami, jo parasti locim no loču kutera ir jāuzkāpj uz ienākošo kuģi, kad abi ir gaitā un vēl jo vairāk bīstami, kad jūrā ir spēcīga viļņošanās. Ar izejošajiem kuģiem ir tā, kad kuģis ir veiksmīgi atstājis piekrastes ūdeņus, tad locis nokāpj pa trapu un loču kuteris atgriež loci uz sauszemes.

## Termina izcelsme
Termins "locis" latviešu valodā ienācis no vācu valodas (*lotse*), kur šis termins ir atvasināts vai nu no  'eskorts' vai cēlies no viduslejasvācu valodas, kur *loedsage* nozīmē to, kurš 'uztur loča dēli '. Angļu valodā loci sauc par  . Vāciski runājošajās valstīs šis termins, kas ir atvasināts no termina *peilen*, tika lietots līdz 1880. gadam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Egle

**Kārlis Egle** (dzimis , miris ) bija latviešu bibliogrāfs, literatūrvēsturnieks un tulkotājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1887. gadā lauksaimnieka ģimenē. No 1897. gada mācījās pie mātesbrāļa, skolotāja Jāņa Zībiņa, tad Vietalvas Odzienas, Ziemera Kaktiņu pagastskolās un Šļukuma Neibeizera ministrijas skolā. Vēlējās iestāties Viļņas karaskolā, tomēr vēlāk šo ideju atmeta un kļuva par skolotāju.

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1914. gadā viņu iesauca Krievijas armijā, dienēja Galīcijā, pēc ievainojuma ārstējās Kijivā. Pēc atgriešanās Latvijā strādāja par skolotāju, 1918. gadā strādāja Krievijas Zinātņu akadēmijas bibliotēkā par bibliotekāru. No 1919. līdz 1922. gadam dienēja Latvijas armijā.

1925. gadā kļuva par Misiņa bibliotēkas vadītāju (amatā līdz 1952. gadam), pēc tam līdz 1966. gadam bija tās galvenais bibliogrāfs.

No 1957. gada bija Latvijas Rakstnieku savienības biedrs.
Miris 1974. gadā. Apbedīts Vidus kapos, Vecpiebalgā.

## Pagodinājumi
1945. gadā Eglem piešķīra Latvijas PSR Nopelniem bagātā kultūras darbinieka goda nosaukumu.

Viņa vārdā nosaukta iela Rīgā un Berģos.

## Atsauces
Jānis Cibuļskis

**Jānis Cibuļskis** (; dzimis , miris ) bija latviešu dzejnieks un grāmatizdevējs.

Andriva Jūrdža mazdēls.

## Biogrāfija
Dzimis zemnieku ģimenē. 1933. gadā absolvējis Aglonas ģimnāziju. 1932. gadā sāka publicēties. Kopā ar Vladislavu Loci Loča dzīvoklī Daugavpilī iekārtojuši Latgaļu izdevniecību.

No 1942. līdz 1944. gadam strādājis Nautrēnu sešgadīgajā pamatskolā, pēc tam līdz 1949. gadam — Raņķu septiņgadīgajā skolā. No 1949. gada augusta līdz 1955. gada septembrim atradies ieslodzījumā, strādājis Volgas—Donas kanāla būvdarbos. No 1955. gada dzīvojis Rīgā. Pēdējos desmit dzīves gados sastādījis latgaliešu skaidrojošo vārdnīcu. 1995. gadā apbalvots ar piektās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

Miris 1997. gadā. Apbedīts Ulbrokas Svētā Rafaela kapos, kur nākamajā gadā uzstādīts tēlnieka B. Buļa veidots kapa piemineklis.

## Atsauces
STMicroelectronics

[thumb|''STMicroelectronics'' birojs [Ženēva|Ženēvā]]
***STMicroelectronics N.V.*** ir Nīderlandē reģistrēts elektronikas iekārtu un komponenšu ražotājs. Galvenais birojs atrodas Ženēvā. Dibināts 1987. gadā.

*STMicroelectronics * akcijas tiek kotētas biržās: *[[Borsa Italiana]]*, *[[Euronext]]* un Ņujorkas fondu biržā.

## Vēsture
1987. gadā Itālijas pusvadītāju ražotājs *SGS Microelettronica* apvienojās ar Francijas *[[Thomson SA|Thomson]]* pusvadītāju nodaļu *Thomson Semiconducteurs*. Jaunā uzņēmuma nosaukums bija ***SGS-THOMSON***.
1987. gadā no *[[Thorn EMI]]* nopirkts Apvienotās Karalistes uzņēmums *[[Inmos]]*, kas ražoja mikroprocesorus transputeriem.

1994. gadā no Kanādas *[[Nortel]]* nopirkts pusvadītāju bizness.
1994. gada 8. decembrī *SGS-THOMSON* sāka akciju kotēšanu Parīzes fondu biržā un Ņujorkas fondu biržā.
1998. gadā *Thomson SA* savas daļas uzņēmumā pārdeva, un tas tika pārdēvēts par ***STMicroelectronics***; akcijas sāktas kotēt biržā *[[Borsa Italiana]]*.

2002. gadā nopirkta *[[Alcatel]]* mikroelektronikas nodaļa, kas, kopā ar vēl vairākām uzņēmumu iegādēm, ļāva *STMicroelectronics* iesaistīties bezvadu datortīklu tirgū.
2007. gadā nopirkts ASV *[[Genesis Microchip]]*, kas darbojās video apstrādes tehnoloģiju jomā.
2007. gada 22. maijā *ST* un *[[Intel]]* izveidoja kopuzņēmumu *[[Numonyx]]*, kurā apvienoja zibatmiņas aktivitātes.
2007. gadā no *[[Nokia]]* nopirktas mikroshēmu operācijas.
2008. gadā *ST* un *[[NXP Semiconductors|NXP]]* izveidoja kopuzņēmumu *ST-NXP Wireless* mobilo ierīču komponenšu ražošanai; *ST* kopuzņēmumā ieguva 80 % kapitāldaļu, bet *NXP* 20 %. Vēlāk *NXP* pārdeva savu daļu. 2009. gada 10. februārī *ST-NXP Wireless* apvienojās ar *[[Ericsson]]*, izveidojot kopuzņēmumu (50 / 50) *[[ST Ericsson]]*, no *Ericsson* iegūstot *[[3GPP Long Term Evolution|3G]]* tehnoloģijas.

2010. gadā kopuzņēmums *Numonyx* tika pārdots *[[Micron Technology]]*.
2011. gadā *STMicroelectronics* ar *Sant'Anna School of Advanced Studies* izveidoja kopēju laboratoriju, lai izstrādātu tehnoloģijas biorobotikā, viedajās sistēmās un mikroelektronikā.

2013. gada 2. augustā kopuzņēmums *ST Ericsson* tika likvidēts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* STMicroelectronics
Dārznieks (nozīmju atdalīšana)

**Dārznieks** var būt:

* Dārznieks — cilvēks, kas nodarbojas ar dārzniecību;
* Dārznieks — uzvārds.

## Skatīt arī
* Dārznieks/Cēsis, basketbola klubs
Metronidazols

**Metronidazols** ir sintētisks 5-nitroimidazola atvasinājums ar antibiotisku un antiprotozoju darbību. To izmanto anaerobās infekcijas profilaksei un terapijai, dažādas izcelsmes peritonītu, ginekoloģiskas un pēcdzemdību infekciju, kā arī endokardītu gadījumā. Tas ir efektīvs arī giardiāzes, trihomoniāzes un amebiāzes ārstēšanā. Tas ir pirmais izvēles preparāts vidēji smagos *[[Clostridium difficile]]* izraisīta kolīta gadījumos. Metronidazols ir pieejams gan orālā, gan krēma, gan intravenozā formā. Tā kā preparāts labi uzsūcas no gremošanas trakta un nokļūst audos,amebiāzes un citu protozoonožu izraisīto slimību ārstēšanai lieto iekšķīgi. Citos smagos gadījumos metronidazolu ievada vēnā. Metronidazola blaknes ir dispepsija, galvassāpes, alerģiskas reakcijas (nieze, nātrene), metāliska garša, sarkani-brūns urīns, reizēm arī lēkmes. Tas izraisa arī disulfirāmam līdzīgu reakciju un riebumu pret alkoholu. Metronidazolu nevajadzētu lietot agrā grūtniecībā, kā arī barojot ar krūti.

## Atsauces
Jānis Alfrēds Kukurs

**Jānis Alfrēds Kukurs** (dzimis , miris ) bija latviešu grāmatizdevējs, literāts un sabiedriskais darbinieks. Latviešu demokrātu savienības Pēterpils nodaļas priekšnieks (1917), Latviešu pagaidu nacionālās padomes organizācijas komitejas vadītājs (1917).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1879. gadā Limbažos amatnieka Jāņa Kukura ģimenē. Mācījās Skultes Aleksandra skolā, beidza pilsētas skolu. 1892. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā, strādājis par redaktoru vairākos žurnālos. 1904. gadā atvēra grāmatveikalu Vecmīlgrāvī.

1905. gada revolūcijas laikā 1906. gadā viņš sāka izdot pirmo latviešu humoristisko nedēļas žurnālu "Vārdotājs". 1907. gadā bija spiests emigrēt uz Vāciju, kur studēja Brīvajā augstskolā un Humbolta akadēmijā. Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā atvēra grāmatu veikalu un spiestuvi Pēterpilī.
Pēc Februāra revolūcijas bija Latviešu demokrātu savienības Pēterpils nodaļas priekšnieks. Vadīja Latviešu pagaidu nacionālās padomes organizācijas komiteju.

Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada pavasarī atgriezās dzimtenē un 1921. gadā nodibināja un vadīja uzņēmumu "J. A. Kukurs". Bija Latvijas Tirgotāju savienības dibinātājs un žurnāla "Latvijas Tirgotājs" galvenais redaktors. 1939. gadā publicēja autobiogrāfisko romānu "Laimīgais".

1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā viņu apcietināja, ieslodzīja PSRS NKVD Juhnovas nometnē, 9. jūlijā izsūtīja uz Vjatlaga nometni, kur miris Jagodnija ciematā pirms sprieduma pasludināšanas 1942. gada 11. aprīlī (personālā lieta arhīvā — Nr. 41505).

## Atsauces
Frīdrihs Georgs Ludvigs Lindners

**Frīdrihs Ludvigs Lindners** (, 1772-1845) bija vācbaltu publicists. Darbojies Dienvidvācijā.

Viņa tēvs bija Rīgas Domskolas rektors un inspektors (1755—1766), vēlāk Kēnigsbergas universitātes profesors Johans Gothelfs Lindners (1729—1776).

## Atsauces
Otorinolaringoloģija

**Otorinolaringoloģija** ir medicīnas nozare un mācība par ausu, augšējo elpošanas ceļu orgānu, galvas un kakla reģiona uzbūvi, funkcijām un slimībām. Ārsti, kas specializējušies šajā nozarē, ir otorinolaringologi, agrāk saukti par "LORiem" (LaringoOtoRinologiem). Cilvēki vēršas pie otorinolaringologa ausu, kakla, rīkles slimību, tostarp galvas un kakla audzēju gadījumā.  Otorinolaringoloģijas apakšpecialitātes ir galvas un kakla onkoloģiskā ķirurģija, sejas plastiskā un rekonstruktīvā ķirurģija, otoloģija, neirotoloģija, rinoloģija, laringoloģija un balss slimības, pediatriskā otorinolaringoloģija u.c.

## Atsauces
Širmeļi

**Širmeļi**, agrāk arī **Dzintari**, ir ciems Ogres novada Birzgales pagastā. Izvietojies pagasta vidusaļā Širmeļupītes krastā (uz tās vairāki uzplūdinājumi) pie autoceļa P88 (Bauska—Linde)  no pagasta centra Birzgales,  no novada centra Ogres un  no Rīgas.

## Atsauces
Mareks Jass

**Mareks Jass** (dzimis ) ir bijušais latviešu hokejists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā. Karjeras laikā trīs sezonas aizvadījis Krievijas Superlīgas klubā Maskavas CSKA, spēlējis arī Somijā: SM līgā, taču lielāku karjeras daļu aizvadījis dažādās Latvijas komandās — Rīgas "Pārdaugava", HK Liepājas Metalurgs, HK Rīga 2000. Latvijas hokeja izlases rindās spēlējis 1999. gada Pasaules čempionātā.

Pašlaik (2022) Jass ir Latvijas čempionāta komandas Rīgas "Dinamo" galvenā trenera palīgs.

Mareka brālēni Māris Jass un Koba Jass arī ir profesionāli hokejisti.

## Karjera
Karjeru sācis 1992.—93. gada sezonā, kad spēlēja Rīgas "Pārdaugava" otrajā sastāvā Latvijas čempionātā. 1994.—95. gada sezonā 14 spēles aizvadīja arī Starptautiskajā hokeja līgā. 1995. gadā Jass pievienojās Maskavas CSKA, tās sastāvā aizvadot nākamās trīs sezonas. 1998.—99. gada sezonas ievadā aizvadīja 4 spēles Somijas SM līgas vienībā *[[Kuopio "KalPa"|KaIPa]]*, taču sezonu turpināja *[[Jokipojat]]* sastāvā.

1999.—2000. gada sezonu Jass aizvadīja HK Liepājas Metalurgs sastāvā, taču tad devās uz Ziemeļameriku, sezonu aizvadot CHL. 2001.—02. gada sezonā aizvadīja vairākas spēles Krievijas Superlīgas komandā Maskavas "Krylia Sovetov".

No 2002. līdz 2004. gadam Jass spēlēja HK Rīga 2000 sastāvā, taču tad divus sezonas aizvadīja "Metalurgā". Jass karjeru beidza, taču laika posmā no 2008. līdz 2013. gadam spēlēja HK Concept Riga un HK SMScredit.lv sastāvos, 2013. gadā kļūstot par Latvijas čempionu.

Latvijas hokeja izlases rindās spēlējis 1999. gada Pasaules čempionātā. Kopā izlases rindās aizvadījis 35 spēles.

Pēc karjeras beigām trenejis amatieru komandu "Priedaine". 2025. gadā pēc kautiņa ar pretinieku komandas treneri diskvalificēts līdz Entuziastu hokeja līgas sezonas beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Iveta Vējone

**Iveta Vējone** (dzimusi 1966. gada 4. jūlijā Madonā) ir skolotāja, bijušā Valsts prezidenta Raimonda Vējoņa dzīvesbiedre.

## Dzīvesgājums
Absolvējusi Madonas 1. vidusskolu, studēja Liepājas Pedagoģiskajā institūtā sākumskolas pedagoga specialitātē. 1986. gadā Iveta un Raimonds Vējoņi nodibināja ģimeni, kurā ir uzauguši divi dēli. Pēc augstskolas absolvēšanas strādāja par sākumskolas skolotāju Madonas 1. vidusskolā.

Vēlāk, kopā ar ģimeni pārceļoties uz Ogri, Iveta Vējone darbojās vides aizsardzības jomā. Viņa strādāja ar Daugavas krastu nostiprināšanas, atkritumu apsaimniekošanas un citiem ar vides jomu saistītiem projektiem.

I. Vējone dzīvesbiedra prezidentūras laikā par savām atbalsta prioritātēm bija izvirzījusi izglītības un sociālās jomas projektus, atbalstu bērniem, tajā skaitā ar īpašām vajadzībām un bez vecāku gādības palikušajiem. Izvirzot izglītības un sociālās jomas projektus un atbalstu bērniem kā savas atbalsta prioritātes, Valsts prezidenta kundze kļuva par patronesi vairākiem projektiem.

Brīvajos brīžos Iveta Vējone aizraujas ar dārza darbiem, kopjot vecāku puķu dārzu Ķegumā.


Iveta Vejone.jpg|Valsts prezidenta kundze Iveta Vējone reģionālās vizītes laikā.
Vejonu gimene.jpg|Valsts prezidents Raimonds Vējonis ar ģimeni 18. novembra svinību laikā noliek ziedus pie Brīvības pieminekļa
Iveta Vejone 18novembris.jpg|Iveta Vējone piedalās 18. novembra svētku pasākumos


## Atsauces
Graužupes

**Graužupes** ir ciems Ogres novada Rembates pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos gar autoceļu A6 pie Graužupītes ietekas Daugavā un Lielvārdes pilsētas robežas  no pagasta centra Rembates,  no novada centra Ogres un 51 km no Rīgas.

## Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Hinīns

thumb|250px|Hinīna struktūrformula
**Hinīns** ir zāles, ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar malāriju un babeziozi. Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā hinīnkoka mizas kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu. Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē dzemdes muskuļus, kā arī samazina sirds muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, dzirdes un redzes pasliktināšanos, depresiju, galvassāpes, sliktu dūšu un caureju.

## Atsauces
Pretiesnu līdzekļi

**Pretiesnu līdzekļi** jeb **dekongestanti** ir preparāti gļotādas tūskas mazināšanai augšējos elpceļos. Tos parasti lieto akūta, alerģiskā un vazomotorā rinīta ārstēšanai.

Akūta rinīta gadījumā tiek lokāli (parasti aerosola veidā) pielietoti postsinaptiskie α1 un α2 adrenomimētiskie līdzekļi, piemēram, ksilometazolīns, oksimetazolīns, nafazolīns, fenilefrīns, efedrīns. Šai grupai raksturīgs, ka ilgstoši lietojot (vairāk nekā 2 nedēļas), izpaužas preparātu nevēlamā ietekme (reaktīva gļotādas hiperēmija, hronisks pietūkums, gļotādas atrofiju). Fenilefrīnu un pseidoefedrīnu var lietot arī perorālā veidā.

Alerģiskā un vazomotorā rinīta ārstēšanai tiek lietoti histamīna H1 konkurentie antagonisti, piemēram, klemastīns, dimetindēns, hifenadīns, loratadīns, desloratadīns, histamīna farmakokinētiskie antagonisti, piemēram, nātrija kromoglikāts, kā arī degunā izsmidzināmie glikokortikoīdi, piemēram, flutikazons, flunizolīds, mometazons. Reizēm tiek lietotas šo medikamentozo grupu kombinācijas.

## Atsauces
Čači

**Čači** var būt:
* Čači — apdzīvota vieta Griškānu pagastā;
* Čači — apdzīvota vieta Silmalas pagastā;
* Čači — apdzīvota vieta Stabulnieku pagastā.

## Skatīt arī
* Jaunie Čači
* Losu Čači
* Trūpu Čači
Čači (Griškānu pagasts)

**Čači** ir skrajciems Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 6 km no pagasta centra Sprūževas, 3,5 km no novada centra Rēzeknes un 247 km no Rīgas.

## Vēsture
Sākotnēji Čači izvietojās pašā Rēzeknes pilsētas pievārtē, pie tās dienvidaustrumu robežas. Pārsvarā visblīvāk apdzīvota vidējciema daļa atradās gar pilsētas robežas posmu, kurš gāja pa Liepu ielu.

2021. gada 15. februārī lielāko daļu Čaču ciema teritorijas iekļāva jaunizveidotajā Jauno Čaču sastāvā, atstājot tikai skraji izvietotās viensētas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 10 sētas.
## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Sekļi

**Sekļi** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 36 km no novada centra Preiļiem, 4 km no pagasta centra Aglonas un 238 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P62, Ciriša ūdenskrātuves krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

## Atsauces
Jānis Dūnis

**Jānis Dūnis** (dzimis , miris ) bija latviešu grāmatizdevējs.

Dzimis drēbnieka ģimenē. Absolvējis Valmieras tirdzniecības skolu. Pirms Pirmā pasaules kara uz sava brāļa Kārļa Dūņa vārda atvēris fotodarbnīcu un grāmatu veikalu. Izvairījās no uzņēmuma reģistrēšanas uz savu vārdu, iespējams, jo bija saistīts ar revolūciju. Vēlāk izveidota tipogrāfija un izdevniecība Valmierā.

Piedalījies Latvijas brīvības cīņās. 1919. gadā viņa dibinātajā Ziemeļlatvijas vērtspapīru spiestuvē tika iespiesta viena no pirmajām Latvijas pastmarkām.

Deportēts , miris 1943. gada janvārī Tomskas apgabalā.

## Atsauces
Vīraks

[thumb|Degošs vīraks [budisms|budistu templī Ķīnā]]
**Vīraks** ir aromātisks un bioloģisks materiāls, kas rada tīkamu smaržu, kad tiek dedzināts. Vīraks tiek veidots no smaržīgiem augu izcelsmes produktiem, apvienojot tos ar ēteriskām eļļām. Ir vīraki, kas izdala smaržu, tos aizdedzinot (degot parasti veidojas ogle, kas lēni noārda materiālu), kā arī tādi vīraki, kas paši nedeg un izdala smaržu to karsēšanas laikā.

Vēsturē vīraks ir izmantots daudzās civilizācijās un kultūrās, it īpaši Ķīnā, Indijā un Tibetā. Tā ir nozīmīga reliģisko rituālu sastāvdaļa, kas sastopama gan šamanismā, gan arī kristietībā.

## Vīraka izmantošanas veidi
* Reliģiskas un garīgas prakses
* Aromaterapija
* Meditācija
* Smaku neitralizēšana
* Kukaiņu un citu parazītu aizbiedēšana

## Atsauces
Kaķumētra

**Īstā kaķumētra** () ir lūpziežu dzimtas ārstniecības augs. Tas dabiski savvaļā ir audzis Eiropas dienvidrietumos un Āzijas dienvidos, bet mūsdienās ir ieviests un izplatījies arī citur pasaulē, tai skaitā Ziemeļeiropā, Jaunzēlandē un Ziemeļamerikā.

Augs satur terpenoīdu nepetalaktonu, no kā izgatavo kaķumētras ēterisko eļļu. Nepetalaktons spēcīgi iedarbojas uz lielu daļu kaķu, piesaistot tos un īslaicīgi izmainot to uzvedību, nonākot saskarē ar to. Domā, ka kaķumētra aktivizē to pamatinstinktus. Cilvēki kaķumētru izmanto kulinārijā, dzer tās zāļu tēju vai to smēķē viegli nomierinošā efekta dēļ. Nepetalaktona molekulai ir līdzīga forma kā opijam, tā stimulē tādus pašus receptorus un rada arī līdzīgu reakciju kā opijs un morfīns. Kaķumētra ir labs nektāraugs.

Tautā uzskata, ka kaķumētras smarža atbaida prusakus.

Dārzos audzē ap 20 kaķumētras šķirņu, gan kā ārstniecības augu, gan kā fona augu citu krāsu puķēm. Kaķumētras zied no jūnija līdz jūlija beigām; ja augus pēc ziedēšanas apgriež, atkārtoti zied augusta beigās — septembrī.

## Apraksts
Kaķumētras ir daudzgadīgas, 100—120 cm augstas. Stumbrs ir stāvs, četršķautņains, zarots, klāts ar baltiem matiņiem. Lapu kātiņš īss (līdz 1 cm), lapas sakārtotas pretēji, ar baltiem matiņiem apakšpusē. Lapas plātne plati olveida ar sirdsveida pamatu, plātnes mala zobaina, gals smails. Lapas lielas, pelēcīgi zaļas. Ziedi sakopoti blīvos pušķos stumbra un zaru galos. Vainags balts vai sārts. Auglis — 4 riekstiņu skaldauglis, riekstiņi gludi un tumšbrūni.

## Augtene
Kaķumētras audzē piemērota saulainās, bezvējainās vietās. Piemērotākās ir barības vielām bagātas viegli mitras smilšmāla vai mālsmilts augsnes. Vienā vietā kaķumētras aug 5 — 6 gadus, ar vecumu tās aizvien sliktāk pārziemo. Savvaļā Latvijā īstā kaķumētra ir reta, sastopama ceļmalās un nezālainēs, un ieaugusi kā dārzbēgle no audzētājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Oranžastes scinks

**Oranžastes scinks** (*Gongylomorphus spp.*) ir scinku dzimtas ķirzaka, kas endēma Maurīcijai. Tā ir kritiski apdraudēta un patlaban apdzīvo divas nelielas saliņas Maurīcijas ziemeļu piekrastē, savukārt trešajā saliņā ir izzudusi.

Nelielā ķirzaka ir maz izpētīta, noslēgti dzīvojoša un joprojām nav pilnībā aprakstīta. Tā ir vistuvāk radniecīga Makabeju scinkam, kas ir endēms Melnās upes aizas nacionālajam parkam Maurīcijā. Arī oranžastes scinks pieder *[[Gongylomorphus]]* ģintij, bet vēl arvien tas nav klasificēts kā atsevišķa suga vai Makabeju scinka pasuga. 

## Izplatība un aizsardzība
Oranžastes scinks tika atklāts 1995. gadā augāja apskates laikā salīdzinoši nelielajā Flatas salā. Sala atrodas 11 km no Maurīcijas, un tās platība ir 2,53 km². Pirms Maurīcijas kolonizācijas rāpuļi bija ļoti nozīmīgs vietējās ekosistēmas elements. Cilvēku darbības rezultātā salas dabiskā vide tika gandrīz pilnībā izmainīta. Daudzi ievestie plēsēji, ieskaitot žurkas un kaķus, lielā skaitā apdzīvo visu Maurīciju. Šķiet, oranžastes scinks bija sastopams Maurīcijas zemienēs, taču invazīvās sugas to izmedīja, sašaurinot izplatības areālu līdz Flatai.  

2008. gadā 82 scinkus pārvietoja uz Ganerskveinas saliņu, izveidojot tur jaunu subpopulāciju. 2010. gadā vēl 90 citus scinkus pārveda uz Gabriela saliņu. Tā aizņem tikai 0,4 km² un atrodas cieši blakus Flatas salai. 

2011. gadā vairākus īpatņus pavairošanas programmas ietvaros no Ganerskveinas pārveda uz Darela zoodārzu. Divpadsmit mēnešus vēlāk tika panākta oranžastes scinku vairošanās nebrīvē.

## Dzīvesvide
Dod priekšroku mazām, ar lapām piebirušām taciņām pieaugušos lapu koku mežos. 

## Apdraudējums
2010. gadā Flatas salā tika atzīmēts invazīvais Āzijas mājas cirslis. Gadu pēc tā konstatēšanas Darela savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests veica rūpīgu salas izsekošanu, izmantojot augsti jutīgu tehniku, taču neviens scinks netika atrasts. Aktīvais plēsējs salīdzinoši īsā laikā bija pilnībā izmedījis visu Flatas scinku populāciju. Izskaust ciršļus no Flatas ir neiespējami, un iespējamā ciršļu invāzija turpina apdraudēt abas citas scinku salu populācijas.

## Atsauces
Apvienotās Karalistes Uzņēmumu reģistrs

**Apvienotās Karalistes Uzņēmumu reģistrs** *(angļu: Companies House)* ir galvenā valsts institūcija, kas Apvienotās Karalistes teritorijā no 1844. gada reģistrē un izslēdz privātus vai publiskus uzņēmumus (uzņēmējsabiedrības), filiāles, organizācijas, komandītsabiedrības un citus veidojumus. Uzņēmumu reģistrs veic izmaiņas reģistrēto juridisko personu darbības pamatdokumentos un veic citas aktos paredzētās darbības.

Apvienotās Karalistes Uzņēmumu reģistra vadītājs ir Tims Moss (*Tim Moss*).

Saskaņā ar 2015. gada novembra datiem Apvienotās Karalistes Uzņēmumu reģistrā reģistrēto uzņēmumu skaits pieauga par 6,6% (3,630,297 kopējais reģistrēto uzņēmumu skaits valsts teritorijā) gada laikā. 2015. gada novembrī tika reģistrēti 47 497 jauni uzņēmumi. Uz 2015. gada decembri Anglijā un Velsā kopā ir reģistrēti 3 387 113 aktīvi uzņēmumi, Skotijā ir 192 156 aktīvi uzņēmumi, bet Ziemeļīrijā ir 51 028 Uzņēmumu reģistrā reģistrēti uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Apvienotās Karalistes Uzņēmumu reģistra mājas lapa
Grantiņš

**Grantiņš** (sieviešu dzimtē Grantiņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „grants” pamazināmās formas vai vietvārda Grantiņi. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dainis Grantiņš (1963) — latviešu riteņbraucējs;
* Ivars Grantiņš (1972) — latviešu sērijveida slepkava;
* Jānis Grantiņš (1909—1974) — latviešu padomju teātra un filmu aktieris;
* Linards Grantiņš (1950) — latviešu disidents un sabiedriskais darbinieks;
* Renārs Grantiņš (2004) — latviešu bobslejists.
Zikas vīruss

thumb|250px|''Aedes aegypti'' — Zikas vīrusa pārnēsētājs

**Zikas vīruss** ir viens no *Flaviviridae* dzimtas vīrusiem, kas izplatās ar *Aedes* ģints odu starpniecību un tiek nodots arī seksuāli transmisīvā ceļā. Cilvēkiem Zikas vīruss izraisa vieglu drudzi, ko neuzskata par dzīvībai bīstamu. To sauc par **Zikas drudzi** vai **Zikas slimību**. Pasaulē satraukumu radījusi atrastā saistība, ka grūtniecības laikā ar Zikas slimību inficētajām mātēm dzimst bērni ar mikrocefāliju.

Slimība ir zināma jau no 1950. gadiem un bija sastopama šaurā ekvatoriālā joslā no Āfrikas līdz Āzijai. 2014. gadā vīruss izplatījās pāri Klusajam okeānam līdz Franču Polinēzijai, tad uz Lieldienu salām un 2015. gadā arī uz Centrālameriku, Karību salām, Dienvidameriku, kur Zikas slimība ir sasniegusi pandēmijas līmeni. Zikas vīruss ir līdzīgs denges, dzeltenā drudža, japāņu encefalīta, Rietumnīlas vīrusiem. Visi šie vīrusi izplatās odu kodumu rezultātā. Reģistrēti arī vairāki gadījumi, kad Zikas vīruss izplatījies dzimumkontaktu ceļā. Zikas slimības izpausmes ir līdzīgas mērenai Denges drudža formai, ko ārstē ar atpūtu. Pret to nav pieejamas vakcīnas vai zāles.

2016. gadā ASV Slimību kontroles un profilakses centrs (*U.S. Center for Disease Control and Prevention*) izdevis ceļošanas vadlīnijas, kurās grūtnieces tiek brīdinātas ievērot piesardzību un, iespējams, arī atlikt ceļojumus uz Zikas slimības skartajām valstīm. Citas valstis un veselības dienesti ir devuši līdzīgus brīdinājumus. Kolumbijā, Ekvadorā, Dominikānas Republikā un Jamaikā veselības dienesti ieteikuši neplānot grūtniecību, kamēr nav pilnībā skaidri riski.

Biežākie Zikas vīrusa infekcijas simptomi ir mērenas galvassāpes, masalveida izsitumi, drudzis, konjunktivīts un locītavu sāpes, ko parasti ārstē ar paracetamolu. Nav reģistrēts neviens nāves gadījums vīrusa dēļ.

## Atsauces
UCI Velokrosa Pasaules kauss

**UCI Velokrosa Pasaules kauss** ir sezonu ilgas sacensības velokrosā, ko rīko Starptautiskā Riteņbraukšanas savienība (UCI). Pirmo reiz tas tika rīkots 1993.-1994. gada sezonā. Šobrīd sacensības notiek četrās grupās: profesionālie vīrieši, U23 vīrieši, juniori vīrieši un profesionālās sievietes.

Pasaules kausu mēdz jaukt ar Pasaules čempionātu, kuru arī organizē UCI, kas ir vienas dienas sacīkstes, kurā apbalvo ar varavīksnes krāsas kreklu, kuru valkās katrā sacīkstē līdz nākamajam  Pasaules čempionātam. 2014. gada novembrī sacensību pirmā kārta tika rīkota ārpus kontinentālās Eiropas, tā notika Anglijā, Miltonkīnzā.

## Atsauces
Orbitāle (nozīmju atdalīšana)

**Orbitāle ** var būt:
* orbitāle — vienelektrona viļņu funkcija kvantu fizikā;
** atoma orbitāle;
** molekulārā orbitāle;

## Skatīt arī
* Orbital;
** Orbital (grupa) — Lielbritānijas elektrisko deju mūzikas grupa;
** Orbital (videospēle) —  *Game Boy Advance* videospēle;
** Orbitals (albums) — alternatīvā roka grupas *Acroma* albums;
** Orbital (komikss) — franču un beļģu zinātniskās fantastikas komikss;
* Orbīta.
Orbīta (nozīmju atdalīšana)

**Orbīta** var būt:
* orbīta — debess ķermeņa trajektorija;
* Orbīta — Latvijas krievu dzejnieku tekstgrupa.

## Skatīt arī
* Orbitāle
Turaidas muiža

thumb|280px|Turaidas muižas senākā kungu māja pie viduslaiku pilsdrupām (19. gadsimts) 
280px|thumb|Muižas pārvaldnieka ēka mūsdienās.
**Turaidas muiža** () bija Vidzemes guberņas Lēdurgas-Turaidas draudzes novada muiža, kas izveidojās pie Turaidas viduslaiku pils 13.—16. gadsimtā. Mūsdienās ietilpst Siguldas novada Turaidas ciema, daļēji Siguldas pilsētas teritorijā Gaujas senlejas labajā stāvkrastā. Muižas centrā izveidots Turaidas muzejrezervāts.

## Vēsture
Zviedru Vidzemes laikā 1625. gadā Zviedrijas karalis Gustavs Ādolfs Turaidas pilsmuižu uzdāvināja Nilsam Stjernšeldam, bet jau 1652. gadā tā tika pārdota G. V. fon Budbergam. 1638. gada Vidzemes arklu revīzijas dokumentos minēts, ka Turaidas muižai pieder 47 arkli zemes ar 68 saimniecībām, 115 zirgiem un 135 govīm.

Pēc Lielā Ziemeļu kara Turaidas pils zaudēja savu nocietinājuma nozīmi, tomēr tika apdzīvota līdz 1776. gada ugunsgrēkam. 
1818. gadā Turaidas pilsmuižu nopirka brīvkungs Kampenhauzens. Vecās pils teritorijā blakus galvenajam tornim (bergfrīdam) tika uzcelts muižas kungu nams, bet rietumu korpusā tika ierīkota klēts. Pārējie mūri tika nojaukti būvmateriālu ieguvei.
Pēc dzimtbūšanas atcelšanas 19. gadsimtā pakāpeniski tika atceltas klaušas un muižā sāk strādāt algots darbaspēks — kalpi un muižas ļaudis.

Pēc 1905. gada revolūcijas 1907. gadā Turaidas muižu iegādājās Štēlu fon Holšteinu (*Staël von Holstein*) dzimta. Pēc 1920. gada agrārās reformas 55 ha muižas zemes ar 7 ēkām līdz 1939. gadam palika muižnieka īpašumā, bet pārējo zemi Turaidas pagasta teritorijā sadalīja 106 jaunsaimniecībās.

Pēc Otrā pasaules kara 1947. gadā muižas centra apsaimniekošanai izveidoja lauksaimniecības arteli “Pamats”. Mūsdienās muižas saimnieciskās apbūves centrs ar 19 ēkām ir Turaidas vēsturiskā centra sastāvdaļa un ietilpst Turaidas muzejrezervātā.

## Atsauces
Ozolkalni (Rembates pagasts)

**Ozolkalni** ir ciems Ogres novada Rembates pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā pie Lielvārdes pilsētas ziemeļu robežas  no pagasta centra Rembates,  no novada centra Ogres un  no Rīgas.

## Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Gultas veļa

thumb|Gultas veļa mazumtirdzniecības veikalā
**Gultas veļa** ir materiāli vai audumi, kurus liek virs gultas matrača. Tā tiek lietota higiēnai, siltumam, matrača aizsardzībai, kā arī skaistumam. Gultas veļa ir noņemamā un izmazgājamā cilvēka gulēšanas vides sastāvdaļa. Parasti tiek lietoti vairāki gultas veļas komplekti, kuri tiek mazgāti, nomainot vienu pret otru, vai arī mainīti atkarībā no gadalaika. Gultas veļas komplekts parasti sastāv no plakana vai aptveroša palaga, spilvendrānas, kas apņem spilvenu, kā arī no segas pārvalka, kas apņem segu. Bērni bieži vien izdekorē savu gultas vietu ar mīkstajām rotaļlietām, lellēm un citu veidu lietām.

## Gultas veļas materiāli
Parasti gultas veļai izmanto vieglus baltus vai krāsainus kokvilnas un kokvilnas/poliestera audumus. Retāk izmanto linu vai zīda audumus. Segām dažreiz tiek lietotas zoss vai pīles dūnas, lai tās būtu siltas. Alerģiju dēļ pastāv arī citi dabiski un sintētiski pildījumi, kā piemēram, kokvilna, vilna un poliestera vatelīns. Šie materiāli arī ir lētāki un vieglāk mazgājami.

## Vēsture
Jau apmēram 3400 gadus p.m.ē Ēģiptes faraoni gulēja paaugstinātās gultās. Romas impērijā matrači tika pildīti ar vilnu, spalvām, niedrēm vai sienu. Gultas tika izdekorētas ar krāsām, bronzu, sudrabu, dārgakmeņiem un zeltu. Renesanses laikmetā matrači tika pildīti ar salmiem un spalvām, un tad pārklāti ar zīda, velveta vai satīna audumiem. 18. gadsimtā eiropieši sāka lietot gultas rāmjus, veidotus no dzelzs, un matrači tika veidoti no kokvilnas. Japānā matrači tika pildīti ar kokvilnu un pa dienu sarullēti, kamēr tos nelietoja. 19. gadsimtā tika izdomātas gultas atsperes. 20. gadsimtā ASV patērētāji pirka iekšējo atsperu matračus, kuriem sekoja ūdens gultas, un japāņu stila futonus, piepūšamos matračus, putu matračus un spilvenus.

## Gultas veļas izmēri
Gultas veļas izmēri mainās atkarībā no gultas un matrača izmēra. Gultas veļas izmēri pasaulē ir dažādi, ar saviem standartiem un terminoloģiju.

Matraču izmērus var sadalīt kategorijās pa valstīm, kur tos pārdod.

## Atsauces
Ozolkalni

**Ozolkalni** var būt:
* Ozolkalni — apdzīvota vieta Gārsenes pagastā
* Ozolkalni — apdzīvota vieta Rembates pagastā
* Ozolkalni — Rīgas pilsētas daļa Sužu apkaimē
* Ozolkalni — dabas liegums Daugavas ielejā
Ivans Ohļabiņins

Kņazs **Ivans Ohļabiņins** (; dzimšanas gads nezināms, miris pēc 1576. gada) bija Krievijas caristes valsts un militārs darbinieks, bajāra dēls, vēlāk vojevoda cara Ivana IV laikā. Piedalījies Livonijas karā Latvijas teritorijā. 1558. gadā Andreja Kurbska vadībā kā priekšējā pulka galva piedalījās Narvas ieņemšanā. 1560. gadā piedalījās Viljandi pils ieņemšanā, pēc tam Cēsu aplenkumā. 

Kritis lietuviešu gūstā Čašņiku kaujas laikā 1564. gada janvārī, 1566. gadā atbrīvots. Dienēja Kalugā, Veļikije Lukos, Tulā, Tarusā. 1572. gadā atkal karoja Livonijā. Pēc tam dienēja Pronskā.
## Literatūra
* *Богуславский В. В.* Славянская энциклопедия. Киевская Русь — Московия. В 2 т. — :Олма-Пресс, 2005.
* *[[Спиридов, Матвей Григорьевич|М.Г. Спиридов]]*. Сокращенное описание служб благородных российских дворян, расположенное по родам их, с показанием, от кого те роды начало свое получили, или откуда какие родоначальники выехали, или которых их происхождение…..  М. Унив. тип. 1810. Ч. 1. 1810 г. Охлябинин Иван Петрович. стр. 314-315.
* *[[Лобанов-Ростовский, Алексей Борисович|А.Б. Лобанов-Ростовский]]*. Русская родословная книга. Том II. Изд.второе. СПб., Типогр.  А.С. Суворина. 1895 г. Охлябинин Иван Петрович Залупа. стр. 58.
Greiškāni

**Greiškāni** (kļūdaini **Griškāni**) ir ciems Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 3,2 km no pagasta centra Sprūževas, 10,7 km no novada centra Rēzeknes un 248,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu A12 (E22) un P54 krustojumā, Rēzeknes upes krastos.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas.
## Iedzīvotāju skaits

## Transports
Cauri Greiškāniem kursē vairāki starppilsētu autobusi, kā arī "Rēzeknes satiksmes" 71. maršruta autobuss, kas pietur visās trijās sabiedriskā transporta pieturvietās ciemā: "Greiškāni" (uz autoceļa P54), "Veikals" (pie autoceļu A12 un P54 krustojuma) un "Taudejāņi" (pie pagrieziena uz V550).

## Atsauces
Elizabete Zagorska

**Elizabete Zagorska-Veikša**  (dzimusi  ) ir latviešu dziedātāja.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1980. gadā aktieru Zagorska un Virkavas ģimenē.
Mūziķes izglītību ieguva Emīla Dārziņa mūzikas skolas pianistu klasē. Sadarbojās ar vairākiem latviešu mūziķiem un producentiem. 

2008., 2012. un 2018. gadā piedalījās Eirovīzijas nacionālajā atlasē, 2012. gadā ar dziesmu *You Are a Star* (mūzikas autors Atis Auzāns, vārdu autors Kārlis Streips). Piedalījās dažādos mūziklos un televīzijas šovos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Jānis Kreicbergs (jurists)

**Jānis Kreicbergs** (dzimis , miris ) bija latviešu jurists, sabiedrisks darbinieks un publicists. 1917./1918. gada Latviešu pagaidu nacionālās padomes balsstiesīgs loceklis, kas tika pilnvarots un sūtīts uz sarunām ar Rietumu valstīm.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1864. gadā Elejas pagasta Briežu muižas "Beikašu Maņķu" mājās, lauksaimnieka ģimenē. 
Mācījās Sesavas draudzes skolā, Jelgavas ģimnāzijā, Tērbatas ģimnāzijā. 
1890. gadā absolvēja Maskavas Universitātes Juridisko fakultāti.

Strādāja par advokātu Liepājā (1891—1900), Rīgā (1901—1915), par notāru Rīgā (1921—1933), Jēkabpilī (no 1933. gada). Aktīvi darbojās Rīgas Latviešu biedrībā, tika ievēlēts par rakstniecības vakaru vadītāju un teātra un zinību komisijas priekšnieku. Pie biedrības viņš nodibināja Kr. Valdemāra jūrniecības un zvejniecības nodaļu. Dibināja un vadīja izdevumu 'Jūrnieks'. 1906. gadā ievēlēts pirmā sasaukuma Krievijas Valsts domē.

Pirmajā pasaules karā darbojās Latviešu bēgļu apgādāšanas centrālkomitejā. 
Vēlāk viņu ievēlēja par Rīgas domes deputātu.
Daudz publicējies presē un rakstījis grāmatas par tādiem tematiem kā jūrniecība, Kr. Valdemārs, Dziesmu svētki u.c. Otrā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Zviedriju. Miris 1948. gada 13. aprīlī Stokholmā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, trešā šķira (1926).

## Atsauces
Jānis Kreicbergs

**Jānis Kreicbergs** var būt:
* Jānis Krasts, jurists, miertiesnesis;
* Jānis Kreicbergs, fotomākslinieks;
* Jānis Kreicbergs, sabiedriskais darbinieks, jurists.
Štēli fon Holšteini

thumb|270px|Štēlu fon Holšteinu dzimtas ģerbonis.
**Štēli fon Holšteini** () ir vācbaltiešu dzimta, kas ieceļoja Livonijā 15. gadsimtā un kļuva par zemes īpašniekiem Zviedru Vidzemē, vēlāk Vidzemes guberņā. Ierakstīti Igaunijas un Vidzemes bruņniecības matrikulā.  Krievijas impērijas valdība 1869. gadā atzina Štēlu fon Holšteinu dzimtas tiesības lietot mantojamu baronu titulu.

Cits Štēlu fon Holšteinu dzimtas atzars 17. gadsimtā no Vidzemes pārcēlās uz Zviedriju un tika uzņemts turienes bruņniecībā.

## Dzimtas pārstāvji
* Johans Štēls fon Holšteins (miris 1512), Livonijas ordeņa Jervas fogts 
* Jakobs Štēls fon Holšteins (1628–1679), Vidzemes landmaršals
* Fabiāns Ernsts Štēls fon Holšteins (1672–1730), Igaunijas bruņniecības priekšstāvis, Zviedrijas armijas ģenerālleitnants 
* Georgs Bogislavs Štēls fon Holšteins (1685–1763), Zviedrijas armijas feldmaršals
* Bērends Fabiāns Štēls fon Holšteins (1810–1898), Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors
* Aleksandrs fon Štēls-Holšteins (1877–1937), Igaunijas orientālists, sinologs un indologs
* Nikolajs de Štēls (*Nicolas de Staël, Николай Де Сталь*, 1914–1955), franču gleznotājs

## Muižas Latvijā
* Turaidas muiža (*Treiden*)

## Atsauces

## Ārējās saites
Jurijs Ševčuks

**Jurijs Ševčuks** (; dzimis  Magadanas apgabalā) ir padomju un krievu rokmūziķis, dziesmu autors un producents, grupas "DDT" dibinātājs un līderis. Filmējies arī vairākās padomju un krievu spēlfilmās.

Daudziem Ševčuka radītajiem tekstiem piemīt asa sociāla ievirze. Viņš bieži tiek salīdzināts ar Vladimiru Visocki.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Grupas "DDT" oficiālā mājas lapa 
* Šķirklis Lentapēdijā
Ševčuks

**Ševčuks** (, no *швець* — 'kurpnieks'; sieviešu dzimtē Ševčuka *(Шевчу́ка)*) ir ukraiņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jurijs Ševčuks (*Ю́рий Шевчу́к*; dzimis 1957) — padomju un krievu rokmūziķis, dziesmu autors un producents;
* Serhijs Ševčuks (*Сергій Шевчук*; dzimis 1990) — Ukrainas futbolists;
* Vjačeslavs Ševčuks (*В'ячеслав Шевчу́к*, dzimis 1979) — Ukrainas futbolists un treneris.

## Skatīt arī
* Švecs
* Ševčenko
Marjanova

**Marjanova** var būt:
* Marjanova — apdzīvota vieta Preiļu novada Aglonas pagastā;
* Marjanova — apdzīvota vieta Preiļu novada Pelēču pagastā;
* Māres cits nosaukums.
Marjanova (Aglonas pagasts)

**Marjanova** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 28 km no novada centra Preiļiem, 1,5 km no pagasta un novada centra Aglonas un 234 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies abpus autoceļam V745.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

## Atsauces
Intelsat 30

***Intelsat 30*** (***IS-30***) ir *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis, kas paredzēts sakaru nodrošināšanai Latīņamerikā. Ģeostacionārā orbītā palaists 2014. gada oktobrī. 

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums *[[SSL (uzņēmums)|SSL]]*. Tam uzstādīti 10 C joslas un 72 Ku joslas raidītāji. Ku joslas derīgā krava (*DLA-1*) nodrošina *Direct-to-Home* pakalpojumus.

*Intelsat 30* tika palaists  21:43 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* kopā ar Argentīnas sakaru pavadoni *[[ARSAT-1]]*.

*Intelsat 30* izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 95° rietumu garuma, līdzās *[[Galaxy 3C]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Intelsat 30'' pārklājuma karte Intelsat
* Intelsat 30/DLA-1 and Intelsat 31/DLA-2  SSL
* Intelsat 30, 31 / DLA 1, 2 Gunter Dirk Krebs
Pelnu sanatorija

**"Pelnu sanatorija"** ir 2016. gada Latvijas un Lietuvas kopražojuma spēlfilma. Filmas režisors ir Dāvis Sīmanis un šī ir pirmā viņa režisēta pilnmetrāžas spēlfilma. Galvenās lomas atveido Ulrihs Matess, Agnese Cīrule, Dmitrijs Jaldovs, Pēteris Liepiņš un Leonīds Lencs. Filmas pirmizrāde notika  kinoteātrī *[[Splendid Palace]]*, Rīgā. Filma ieguva 2016. gada Lielā Kristapa balvas nominācijās "Labākais aktieris" un "Labākais mākslinieks".

Filmas darbība norisinās Pirmā pasaules kara beigās Kurzemes piekrastē. Filmēšana sākta 2013. gadā, un tā notikusi vairākās Latvijas vietās: Lazdonas muižā, Kabiles muižā, Rīgā, A. Briāna ielā, Gaujas nacionālajā parkā, Liepājā pie Karostas saspridzinātā forta, kinopilsētā *[[Cinevilla]]* un Ziemassvētku kauju muzejā Tīreļpurvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šumski

**Šumski** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 37 km no novada centra Preiļiem, 10 km no pagasta centra Aglonas un 243 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, netālu no Raudiņu ezera.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 15 sētas ar 74 cilvēkiem.
## Atsauces
Jaudzimi

**Jaudzimi** var būt:
* Jaudzemu Preiļu novada Aglonas pagastā cits nosaukums;
* Jaudzemu Krāslavas novada Šķeltovas pagastā cits nosaukums;
* Jaudzemu Līvānu novada Rožupes pagastā cits nosaukums;
* Jaudzemu Līvānu novada Rudzātu pagastā cits nosaukums;
* Jaudzemu Preiļu novada Preiļu pagastā cits nosaukums;
* Jaudzemu Preiļu novada Pelēču pagastā cits nosaukums;
* Jaudzemu Preiļu novada Rožkalnu pagastā cits nosaukums;
Jaudzemi (Aglonas pagasts)

**Jaudzemi**, arī **Jaudzimi**, ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 33 km no novada centra Preiļiem, 7 km no pagasta centra Aglonas un 241 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 27 sētas ar 154 cilvēkiem.
## Atsauces
Falkenberga/Elstere

**Falkenberga/Elstere** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Elbas-Elsteres apriņķī, 16 kilometrus uz austrumiem no Torgavas.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1251. gadā. Bija necila apdzīvotā vieta, līdz 1872. gadā kļuva par dzelzceļa mezglu. Pēc Otrā pasaules kara tā atradās VDR sastāvā. Pilsētas tiesības no 1962. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nīzere

**Nīzere** ir ciems Bauskas novada Stelpes pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā pie autoceļa P92  no pagasta centra Stelpes,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Nīzeres *(Neu-Sorgen)* muižas centru.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Administratīvo iedalījumu uzskaitījums pa valstīm un atkarīgajām teritorijām

500px|thumbnail|Administratīvo iedalījumu karte
Šajā sarakstā apkopots **[[Suverēno valstu uzskaitījums|suverēno valstu]], [[Starptautiski neatzītu valstu uzskaitījums|pašpasludināto/neatzīto valstu]] un [[atkarīgās teritorijas|atkarīgo teritoriju]] administratīvais iedalījums**. Rakstā norādīts administratīvā iedalījuma veids un vienību skaits 2014. gadā. Visas valstis un teritorijas sakārtotas latviešu alfabēta secībā. Administratīvās vienības ir sadalītas vairākos līmeņos. Atsevišķām valstīm pastāv arī alternatīvais administratīvais iedalījums.

## A

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### (Lielbritānija)

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

## B

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

## C

### 

## Č

### 

### 

### 

## D

### 

### 

### (Korejas Republika)

### 

### 

### 

### 

## E

### 

### 

### 

### 

## Ē

### 

## F

### 

### 

### 

## G

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

 
### 

### 

## H

### 

### 

### 

## I

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

## Ī

### 

## J

### 

### 

### 

### 

### 

## K

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

## Ķ

### 

### (Taivāna)

## L

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

## M

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

## N

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

## O

### 

## P

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

## R

### 

### 

## S

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

## Š

### 

### 

## T

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

## U

### 

### 

### 

### 

### 

## V

### 

### 

### 
*Nepastāv administratīvi teritoriālais iedalījums*

### 

### 

## Z

### 

### 

### 

### (Korejas Tautas Republika)

### 

### 

## Atsauces
Zemitāni (ciems)

**Zemitāni**, agrāk arī **Mārtiņi**, ir ciems Bauskas novada Bārbeles pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P87  no pagasta centra Bārbeles,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie vecās pagastvaldes un skolas.

## Atsauces