open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rīgas Porcelāna muzejs

**Rīgas Porcelāna muzejs** ir keramikas muzejs Rīgā. Tas tika atvērts 2001. gada 30. oktobrī. Muzejs atrodas Vecrīgā, Kalēju ielā 9-11 Konventa sētā.

Muzejs piedāvā iepazīties ar Rīgas porcelāna ražošanas vēsturi. Tajā skatāmi gan līdz Pirmajam pasaules karam Rīgā ražotie porcelāna izstrādājumi, gan 20. gadsimta sākuma, vidus un beigu posma porcelāna priekšmeti.

Muzeja kolekcijas pamatu veido Rīgas porcelāna rūpnīcas muzeja krājums – tie ir gandrīz septiņi tūkstoši dažādu fajansa un porcelāna priekšmetu, kas tikuši izgatavoti no 19. gadsimta vidus līdz 20. gadsimta beigām.

Muzejs regulāri rīko latviešu porcelāna mākslinieku, piemēram, Āra Segliņa, Valdas Podkalnes, Tatjanas Krivenkovas un citu mūsdienu mākslinieku darbu izstādes. Apmeklētājiem tiek piedāvāta arī iespēja pašiem izmēģināt roku porcelāna apgleznošanā. Skolēniem iespējams apmeklēt muzejpedagoģiskās programmas "Kā top porcelāns?” pasākumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Veikemārjas pagasts

**Veikemārjas pagasts** () ir viena no Igaunijas Rietumviru apriņķa pašvaldībām tā dienvidu daļā. Pašvaldībā ietilpst 3 lielciemi (Rake, Simuna, Veikemārja) un 64 ciemi. Izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Rakes un Veikemārjas pagastus. Robežojas ar Vinni pagastu ziemeļaustrumos, Jegevas apriņķa Jegevas pagastu dienvidos, Jervas apriņķa Jervas pagastu rietumos, kā arī Tapas pagastu ziemeļrietumos.

## Apskates vietas

* Ebaveres kalns (*Ebavere mägi*)
* Emumegi (*Emumägi*)
* Entu pilskalns (*Äntu linnus*)
* Kiltsi muiža (*Kiltsi mõis*)
* Līgvallas muiža (*Liigvalla mõis*)
* Rakes muzejs (*Rakke koduloomuuseum*)
* Rohu raķešu bāze (*Rohu raketibaas*)
* Simunas baznīca (*Simuna kirik*)
* Vao pils (*Vao vasallilinnus*)
* Veikemārjas baznīca (*Väike-Maarja kirik*)
* Veikemārjas muzejs (*Väike-Maarja muuseum*)

## Attēlu galerija

Väike-Maarja_kirik_14-05-2013.jpg|Veikemārjas baznīca
Simuna_kirik.jpg|Simunas baznīca
Ebavere_Hill.jpg|Skats no Ebaveres kalna
Vao_tornlinnus1.jpg|Vao pils
Kiltsi_linnus.jpg|Kiltsi muiža
Liigvalla_mõisa_peahoone.jpg|Līgvallas muiža
Emumagi.jpg|Skatutornis Emumegi kalnā


## Ārējās saites

*Väike-Maarja muuseum
Makss Peins

**Makss Peins** () ir 2008. gada ASV asa sižeta trillera filma, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma videospēlēm. Filmas režisors un viens no producentiem ir Džons Mūrs. Galvenās lomas filmā atveido Marks Volbergs, Mila Kūnisa, Bo Bridžess, *[[Ludacris]]*, Kriss O'Donels un Nellija Furtado. Filmas pirmizrāde notika .

Ņujorkā satiekas policijas detektīvs, kura ģimene tika nogalināta sazvērestības rezultātā, un slepkava, kura vēlas atriebt māsas nāvi. Abi vēlas atrisināt slepkavību virkni Ņujorkā, tomēr abiem pa pēdām dosies arī policisti, mafija un nežēlīga korporācija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bailes (1996. gada filma)

**"Bailes"** () ir 1996. gada ASV psiholoģiskā trillera filma, kura režisors ir Džeimss Folijs. Galvenās lomas filmā atveido Marks Volbergs, Rīza Viterspūna, Viljams Pītersens, Alisa Milāno un Eimija Brenemena. Filmas pirmizrāde notika .

Kad Nikola satiek Deividu, viņš tai šķiet ideāls vīrietis. Tomēr drīz vien Nikola ievēro, ka Deividam ir arī tumšākā puse. Viņa pielūgsme pārvēršas apsēstībā, viņu sapņu attiecības kļūst par murgu, bet Nikolas mīlestība pārvēršas bailēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Naktis bugi stilā

**"Naktis bugi stilā"** () ir 1997. gada ASV vēsturiskā drāmas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Pols Tomass Andersons. Galvenās lomas filmā atveido Marks Volbergs, Džūliana Mora, Bērts Renoldss, Dons Čīdls, Džons Railijs, Viljams Meisijs un Hetere Greiema. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Filmā tiek parādīts stāsts par kāda jaunieša piedzīvojumiem Kalifornijas pornogrāfijas industrijā 70. gadu beigās un 80. gadu sākumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Invincible (filma)

***Invincible*** ir 2006. gada ASV sporta drāmas filma, kuras režisors ir Ēriksons Kors. Galvenās lomas filmā atveido Marks Volbergs, Gregs Kinīrs, Elizabete Benksa un Maikls Hejss. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas sižets ir balstīts uz uz Vinsa Papales dzīvesstāstu. Vinss 1976. gadā bija 30 gadus vecs bārmenis no Dienvidfiladelfijas, kurš kļuva par NFL komandas Filadelfijas "Eagles" spēlētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trīs karaļi

**"Trīs karaļi"** () ir 1999. gada ASV un Austrālijas kara kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Deivids Rasels. Galvenās lomas filmā atveido Marks Volbergs, Džordžs Klūnijs, *[[Ice Cube]]*, Spaiks Džonzs, Nora Danna un Džeimijs Kenedijs. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Pēc Persijas Līča kara četri karavīri nolemj zagt zeltu, kas tika nozagts no Kuveitas, tomēr sava ceļa laikā viņi atklāj cilvēkus, kuriem izmisīgi nepieciešama palīdzība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jaungada taksometrs

**"Jaungada taksometrs"** ir 2018. gada Latvijas romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir Māris Martinsons.

## Sižets
Ir 31. decembra vakars. Taksometra vadītājam Andrejam maiņa jau gandrīz beigusies, kad viņš aizmugurējā sēdeklī atrod nejauši atstātu Jaunā gada dāvanu un atceras visus svinētājus, kas tovakar bijuši Andreja mašīnā, tai skaitā sagurušu Salaveci, skaļus ķekatniekus un grūtnieci.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''filmas.lv'' profils
Absolūtā vētra

**"Absolūtā vētra"** () ir 2000. gada ASV biogrāfiskā katastrofu drāmas filma, kas balstīta uz Sebastjana Jungera tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Volfgangs Petersens. Galvenās lomas filmā atveido Marks Volbergs, Džordžs Klūnijs, Daiena Leina, Viljams Flečers, Kārena Allena, Maikls Aironsaids, Bobs Gantons, Mērija Elizabete Mastrantonio un Džons Railijs. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas pamatā ir patiesi notikumi par zvejniekiem no Glosteras, kuru kuģi *Andrea Gail* Atlantijas okeānā pārsteidz neparasti spēcīga vētra, kā rezultātā zvejniekiem draud nāves briesmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kreigs Makrekens

**Kreigs Makrekens** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists, animators un kinoproducents, divu ''Primetime Emmy'' balvu un vienas Annie balvas ieguvējs. Beidzis Kalifornijas Mākslas institūtu, kur iepazinies ar Gendiju Tartakovski. Izveidojis animācijas seriālus "Detektīvmeitenes", "Fostera māja iedomu draugiem" un *[[Wander Over Yonder]]*. Pilnmetrāžas filmas "Detektīvmeitenes. Filma" režisors. 2004. gadā apprecējās ar kinorežisori Lorenu Faustu.

## Ārējās saites

* CMCC.deviantart.com
Vinni pagasts

**Vinni pagasts** () ir viena no Igaunijas Rietumviru apriņķa pašvaldībām tā dienvidaustrumu daļā. Pašvaldībā ietilpst 6 lielciemi (Laekvere, Pajusti, Roela, Tudu, Vinni, Viru-Jāgupi) un 70 ciemi. Izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Laekveres, Regaveres un Vinni pagastus. Robežojas ar Viru-Nigulas pagastu ziemeļos, Austrumviru apriņķa Liganuzes pagastu ziemeļaustrumos, Austrumviru apriņķa Alutaguzes pagastu austrumos, Jegevas apriņķa Mustvē pagastu dienvidaustrumos, Jegevas apriņķa Jegevas pagastu dienvidos, Veikemārjas pagastu dienvidrietumos, Tapas pagastu rietumos, kā arī Rakveres pagastu un Rakveres pilsētu ziemeļrietumos.

## Apskates vietas

* Medriku muiža (*Mõdriku mõis*)
* Mūgas muiža (*Muuga mõis*)
* Tudu baznīca (*Tudu kirik*)
* Viru-Jāgupi baznīca (*Viru-Jaagupi kirik*)
* Viru-Jāgupi muzejs (*Viru-Jaagupi muuseum*)

## Attēlu galerija

Mõdriku_mõisa_peahoone.jpg|Medriku muiža
Viru-Jaagupi_kirik.jpg|Viru-Jāgupi baznīca
Tudu_kirik.JPG|Tudu baznīca
Muuga_mõisa_peahoone.jpg|Mūgas muiža


## Ārējās saites
Viru-Nigulas pagasts

**Viru-Nigulas pagasts** () ir viena no Igaunijas Rietumviru apriņķa pašvaldībām tā ziemeļaustrumu daļā. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Kunda), 2 lielciemi (Azeri, Viru-Nigula) un 43 ciemi. Izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Azeri un Viru-Nigulas pagastus, kā arī Kundas pilsētu. Robežojas ar Somu līci ziemeļos, Austrumviru apriņķa Liganuzes pagastu austrumos, Vinni pagastu dienvidos, Rakveres pagastu dienvidrietumos, kā arī Haljalas pagastu rietumos. 

## Apskates vietas

* Ehalkivi (*Ehalkivi*)
* Kalvi muiža (*Kalvi mõis*)
* Kundas baznīca (*Kunda kirik*)
* Kundas cementa muzejs (*Kunda tsemendimuuseum*)
* Letipea bāka (*Letipea tuletorn*)
* Marijas kapellas drupas (*Maarja kabeli varemed*)
* Sammas svētvieta (*Samma hiis*)
* Viru-Nigulas baznīca (*Viru-Nigula kirik*)
* Viru-Nigulas muzejs (*Viru-Nigula Koduloomuuseum*)

## Attēlu galerija

Letipea_hiidrahn.jpg|Ehalkivi
Kalvi_mõisa_peahoone.jpg|Kalvi muiža
Kunda,_kostel.jpg|Kundas baznīca
Kunda_tsemendivabriku_kontori_hoone_2007.jpg|Kundas cementa muzejs
Tammealuse_hiis.JPG|Sammas svētvieta
Maarja_kabeli_varemed_Viru-Nigulas,_21._juuli_2011.jpg|Marijas kapellas drupas
Viru-Nigula_kirik,_21._juuli_2011.jpg|Viru-Nigulas baznīca
Viru-Nigula_muuseum,_endine_Otto_Wilhelm_Masingu_pastoraat,_21._juuli_2011.jpg|Viru-Nigulas muzejs
Letipea tulatorn, 2006.jpg|Letipea bāka


## Ārējās saites

*Viru-Nigulas muzejs
Muhu pagasts

**Muhu pagasts** () ir viena no Igaunijas Sāremā apriņķa pašvaldībām. Aizņem Muhu salu un apkārtējās nelielās saliņas. Pašvaldībā ietilpst 52 ciemi. 99,53% pašvaldībā dzīvojošo ir igauņi, un tas ir lielākais pašvaldībā dzīvojošo igauņu īpatsvars valstī. 

## Apskates vietas

* Ēmu vējdzirnavas (*Eemu tuulik*)
* Hellamā pareizticīgo baznīca (*Hellamaa õigeusu kirik*)
* Īgu avoti (*Üügu allikad*)
* Īgu klints (*Üügu pank*)
* Kautliku klints (*Kautliku pank*)
* Kuivastu krogs (*Kuivastu kõrts*)
* Melas akmenskrāvumi (*Mäla kivikalme*)
* Muhu baznīca (*Muhu kirik*)
* Muhu muzejs (*Muhu Muuseum*)
* Muhu pilskalns (*Muhu maalinn*)
* Pedastes muiža (*Pädaste mõis*)
* Pisinas klints (*Püssina pank*)
* Rinsi pareizticīgo baznīca (*Rinsi õigeusu kirik*)
* Sepas kalns (*Sepa mägi*)
* Tamisāres muzejs (*Tammisaare Talumuuseum*)
* Tupenurmes klints (*Tupenurme pank*)
* Veikeveina dambis (*Väikese väina tamm*)

## Attēlu galerija

Muhumuseum.jpg|Muhu muzejs
Üügu_bluff_04Oct2009.jpg|Īgu klints
Püssina_pank.jpg|Pisinas klints
Muhu_Katariina_kirik_2011_07.jpg|Muhu baznīca
Hellamaa_kirik.JPG|Hellamā pareizticīgo baznīca
Dam_over_Väike_Väin_Straits1.jpg|Veikeveina dambis
Eemu_tuulik.jpg|Ēmu vējdzirnavas
Muhu_maalinn_1.jpg|Muhu pilskalns
Mäla_kalmed.JPG|Melas akmenskrāvumi
Pädaste_mõisa_peahoone.JPG|Pedastes muiža
Kuivastu_kõrts*.JPG|Kuivastu krogs


## Ārējās saites

*Muhu muzejs
Ruhnu pagasts

**Ruhnu pagasts** () ir viena no Igaunijas Sāremā apriņķa pašvaldībām. Aizņem Ruhnu salu Rīgas līcī. Pašvaldībā ietilpst 1 ciems (Ruhnu), kas ir arī tās administratīvais centrs. Ģeogrāfiski atrodas tuvāk Kolkai Latvijā, nekā jebkurai Igaunijas teritorijai. Pēc platības un iedzīvotāju skaita mazākā pašvaldība valstī.

## Apskates vietas

* Ruhnu bāka (*Ruhnu tuletorn*)
* Ruhnu Svētās Magdalēnas baznīca (*Ruhnu Püha Magdaleena kirik*)
* Ruhnu muzejs (*Ruhnu muuseum*)

## Attēlu galerija

Ruhnu_puukirik.jpg|Ruhnu Svētās Magdalēnas baznīca
Ruhnu_tuletorn_2005-08.jpg|Ruhnu bāka


## Ārējās saites
Piena ceļš (dziesma)

**"Piena ceļš"** jeb **"Fināla dziesma"** ir viena no Imanta Kalniņa astoņām dziesmām ar Māras Zālītes vārdiem, kuru viņš 1985. gadā komponēja Gunāra Pieša spēlfilmai „Sprīdītis” pēc tāda paša nosaukuma Annas Brigaderes lugas motīviem. Māra Zālīte filmas fināldziesmā izmantotajam dzejolim bija izvēlējusies nosaukumu „Kur zaļa zāle, tumša nakts”, ietverot populārās latviešu tautasdziesmas rindas par tumšu nakti, zaļu zāli.

Rīgas Kinostudijas un Čehoslovākijas studijas „Barrandov” kopražojuma filma tapa vairāk nekā divus gadus un tās pirmizrāde notika 1986. gadā. Tā saņēma zelta medaļu 1987. gada starptautiskajā bērnu filmu festivālā Itālijā, kā arī zelta godalgu 1988. gada starptautiskajā bērnu un jaunatnes filmu festivālā Argentīnā.

Spēlfilmai „Sprīdītis” Imants Kalniņš uzrakstīja arī citus skaņdarbus, piemēram, „Sīkstulis un kalpone”, „Sprīdītis dodas pasaulē”, „Zeltītes dziesma”, „Vecmāmiņas dziesma”, „Meža māte paskaidro sprungulīša spēku” un „Velna dziesma”, tomēr vienīgi „Fināla dziesma” uzsāka no filmas neatkarīgu dzīvi koncertos un ieskaņojumos. Ar nosaukumu „Piena ceļš” dziesma izdota 2 CD „Skaņu filma kino simtgadei” (1996).

2018. gadā "Piena ceļš" ieguva 18. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.
2018. gada 8. jūlijā dziesma izskanēja koncertā “Zvaigžņu ceļā”, ar kuru noslēdzās XXVI Vispārējie latviešu Dziesmu un XVI Deju svētki.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Jupiters LXVII

**Jupiters LXVII** ir neliels Jupitera pavadonis. To 2017. gadā atklāja zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (*Scott S. Sheppard*). Pēc atklāšanas pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums **S/2017 J 6**.

 Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra pastāvīgo nosaukumu *Jupiters LXVII*

Jupiters LXVII ir neliels pavadonis, diametrs tikai apmēram 2 km. Tas pieder Pāsifajas grupai.

## Atsauces
Atziedi, dvēsele!

**"Atziedi, dvēsele!"** ir  Raimonda Paula dziesma ar Leona Brieža vārdiem.

Tā ieskaņota 1981. gada nogalē Mirdzas Zīveres un Emīla Dārziņa speciālās mūzikas vidusskolas zēnu kora izpildījumā. Šī pati instrumentālā fonogramma izmantota Allas Pugačovas ieskaņotajā dziesmas krievu valodas versijā *"Радуйся"*. Himniskais skaņdarbs, kaut arī netika pieteikts "Mikrofona aptaujai", ātri kļuva klausītāju iemīļots.
2018. gadā "Atziedi, dvēsele!" ieguva 19. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Jēkabs Rūsiņš

**Jēkabs Rūsiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu dzejnieks, tulkotājs, novadpētnieks un žurnālists.

## Biogrāfija
Jēkabs Rūsiņš dzimis 1917. gada 28. martā Bārtas pagastā kalpu ģimenē kā jaunākais no trim dēliem. Mācījies Bārtas pamatskolā no 1926./27. mācību gada līdz 1932. gada 25. maijam. Vasaras viņš pavadījis ganu gaitās pie pagasta saimniekiem. Pēc pamatskolas beigšanas iestājies Liepājas Valsts komercskolā. 1934. gadā līdzekļu trūkuma dēļ mācības bija jāpārtrauc. 2 gadus strādājis Bārtas pagasta valdes kancelejā. 1936. gadā atsācis mācības komercskolā, kuru 1939. gadā pabeidzis.

No 1939. līdz 1941. gadam Jēkabs Rūsiņš dienējis LR armijā un LPSR armijā. Pēc demobilizācijas līdz 1945. gadam strādājis par Bārtas pagasta valdes sekretāra palīgu, no 1945. līdz 1947. gadam bijis Bārtas pagasta izpildu komitejas sekretārs, pēc tam bibliotēkas vadītājs Bārtā. 1949. gadā, kad nodibinājās kolhozs „Brīvais solis”, strādājis tajā par rēķinvedi. 1950. gadā pārcēlies uz Bernātiem.

1951. gada 28. oktobrī Jēkabs Rūsiņš apprecējās ar Mildu Vecvarari (1919. – 1987.). 1959. gadā ģimenē piedzima dēls Andris.

1959. gadā Jēkabs Rūsiņš pārcēlies uz Liepāju, kur kļuvis par laikraksta "Komunists" literāro līdzstrādnieku. Laikā no  1962. līdz 1978. gadam, līdz aiziešanai pensijā strādājis Liepājas rajona avīzē "Ļeņina ceļš" ("Kursas laiks"). Pēc aiziešanas pensijā Jēkabs Rūsiņš turpināja strādāt „Ļeņina ceļā” par speciālkorespondentu.

Jau no jaunības gadiem līdz mūža beigām Jēkabs Rūsiņš rakstīja dzeju. Pirmais uzrakstītais dzejolis "Bārtmalas līčos" ir datēts ar 1932. gada vasaru, to piecpadsmitgadīgais autors parakstījis kā ganu zēns Jēcis. Rakstījis dzeju un atdzejojis no lietuviešu valodas. 1938. gada novembrī laikrakstā "Kurzemes vārds" parādījās pirmie publicētie dzejoļi "Rudeni" un "Karogu mirdzumā". Zināmi 153 Rūsiņa dzejoļi, tie publicēti periodikā. Par Jēkaba Rūsiņa dzejas tēliem kļuva dzimtā puse – Bārta, daba, tauta, zeme. No 1968. gada skan dziesma "Liedagā" ar Jēkaba Rūsiņa vārdiem un Imanta Kalniņa mūziku. Šodien plašākai sabiedrībai lasāma vien tā Jēkaba Rūsiņa dzeja, kas tikusi publicēta laikrakstos. Savu dzejoļu krājumu  autoram neizdevās izdot. Jēkaba Rūsiņa literārais mantojums un pētījumi par autora dzīvi un daiļradi glabājas Bārtas muzejā.

Jēkabs Rūsiņš kopā ar Bārtas kolhoza valdes priekšsēdētāju Gunāru Balbārdi un partijas pirmorganizācijas sekretāru Arvīdu Ukstiņu realizēja ideju par muzeja iekārtošanu Bārtā. 1985. gadā viņš kļuva par pirmo „Bārtas ciema un kolhoza „Bārta” sabiedriskā muzeja vadītāju”. Jēkabs Rūsiņš ar novadpētniecību aktīvi nodarbojās līdz pat mūža beigām. 1980.-to gadu beigās, 90-to gadu sākumā Jēkabs Rūsiņs iesaistījās Latvijas Kultūras fonda projektā "Senās Kursas varavīksne", kļuva par LKF novada kopas vadītāju.

Jēkabs Rūsiņš miris 1994. gada 8. jūnijā, apglabāts Bārtas Plostnieku kapsētā.

## Bibliogrāfija
### Literatūra par Jēkabu Rūsiņu
* Anita Helviga (sast.) * ... atnāc, draugs, pretī man... * (dzejas izlase). Liepāja: LiePA, 2017.

## Atsauces
Snaiperis (2007. gada filma)

**"Snaiperis"** () ir 2007. gada ASV asa sižeta trillera filma, kura režisors ir Antuāns Fukva. Galvenās lomas filmā atveido Marks Volbergs, Maikls Penja, Denijs Glovers, Keita Mara un Eliass Koteass. Filmas pirmizrāde notika .

Snaiperis, kurš dzīvo mierā, tiek atsaukts atpakaļ darbībā pēc tam, kad viņš uzzina par plānu nogalināt prezidentu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Četri brāļi

**"Četri brāļi"** () ir 2005. gada ASV krimināltrilleris, kura režisors ir Džons Singltons. Galvenās lomas filmā atveido Marks Volbergs, Tairīss Gibsons, Andrē Bendžamins un Garets Henlunds. Filmas pirmizrāde notika .

Četri adoptēti brāļi, kuru māti nošauj veikala aplaupīšanā, izmeklē šo slepkavību un meklē mātes slepkavu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Es mīlu Hakabijus

**"Es mīlu Hakabijus"** () ir 2004. gada ASV un Apvienotās Karalistes kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Deivids Rasels. Galvenās lomas filmā atveido Marks Volbergs, Dastins Hofmans, Izabella Ipēra, Džūds Lo, Džeisons Švarcmans, Lilija Tomlina un Naomi Votsa. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Vīrs un sieva sāk tēlot detektīvus, cenšoties palīdzēt citiem cilvēkiem atrisināt viņu eksistenciāla veida problēmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pērtiķu planēta (2001. gada filma)

**"Pērtiķu planēta"** () ir 2001. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Tims Bērtons. Galvenās lomas filmā atveido Marks Volbergs, Tims Rots, Helēna Bonema Kārtere, Maikls Klārks Dankans, Kriss Kristofersons, Pols Džamati un Estella Vorena. Filmas pirmizrāde notika .

2029. gadā Gaisa spēku astronauts nokļūst uz noslēpumainas planētas, kur attīstīti, runājoši pērtiķi dominē pār primitīvu cilvēku rasi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Teds (2012. gada filma)

**"Teds"** () ir 2012. gada ASV animācijas spēlfilma, kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir Sets Makfārlins. Citas lomas atveido Marks Volbergs, Mila Kūnisa, Džovanni Ribisi un Džoels Makheils.
Filmas pirmizrāde notika . 2015. gadā notika filmas turpinājuma "Teds 2" pirmizrāde.

Džons Benets ir vīrietis, kuram piepildījās bērnības vēlēšanās un viņš ieguva dzīvu rotaļlācīti. Tagad, kad Džons ir pieaudzis, viņam ir jāizvēlas — uzturēt attiecības ar savu lāci vai ar savu draudzeni Loriju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Desas piedzīvojumi

**"Desas piedzīvojumi"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 2002. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra. Filma radīta pēc Jāņa Ankrava grāmatas motīviem.

## Sižets
Apķērīgā un enerģiskā desa nespēj izturēt garlaicīgo dzīvi ledusskapī, tāpēc viņa savu līdzšinējo dzīves vietu pamet un dodas uz jūru. Ceļojuma laikā ar desu gadās dažādi piedzīvojumi, tajā skaitā nonākšana skolā un ministra postenī, tomēr beigu beigās desa no šīm situācijām rod izeju un nokļūst jūrā.

## Atsauces
Kaķīša dzirnavas (animācijas filma)

**"Kaķīša dzirnavas"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1993. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Animācijas filma veidota pēc Kārļa Skalbes 1913. gada pasakas motīviem un tajā uzsvērta garīgā spēka loma pasaulē un tās pārveidošanā, tajā pašā laikā noliedzot vardarbību un naidu pret citiem.

## Atsauces
Spēlēju, dancoju (animācijas filma)

**"Spēlēju, dancoju"** ir Latvijas animācijas filma, kas veidota pēc Raiņa tāda paša nosaukuma lugas motīviem un izdota 2007. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Lelde un Zemgus rīko kāzas, tomēr abiem tik svarīgajā notikumā ierodas Kungs, pazemes valdnieks, kurš sev līdzi paņem līgavu Leldi. Kāzās nejauši ieklīdušais spēlmanis Tots uzņemas glābt Leldi.

## Atsauces
Lilioma dziesma

**"Lilioma dziesma"**, sākotnēji **"Dziesma par karuseli"**,  ir viena no Imanta Kalniņa dziesmām ar Māra Čaklā vārdiem, kuru viņš 1971. gadā komponēja Ferenca Molnāra lugai „Lilioms”.

Tā sacerēta līdztekus dziesmām „Policista songs”, „Mēness leitnants”, „Vēlā roze” un „Akāciju palags” režisora Alfrēda Jaunušana Drāmas teātra muzikālajai izrādei "Lilioms". „Lilioma” pirmizrāde notika 1971. gada 5. aprīlī, sākumā Liliomu tēloja Uldis Dumpis, vēlāk Ģirts Jakovļevs. Lugu samērā drīz izņēma no repertuāra, bet dziesmas no tās kļuva populāras.

2018. gadā "Lilioma dziesma" ieguva 21. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Mazā bilžu rāmītī

**"Mazā bilžu rāmītī"** ir Renāra Kaupera komponēta dziesma ar Imanta Ziedoņa vārdiem, kuras publisko pirmatskaņojumu, pieteiktu kā mīlas madrigālu, Ērika Ešenvalda aranžējumā  2010. gada pavasarī izpildīja jauniešu koris „Kamēr...”. 

Dzejoli „Mazā bilžu rāmītī”  Imants Ziedonis nolasīja 2004. gada vasarā savā dzejas un mūzikas vakarā „Atsaukšanās”. Renārs Kaupers dziesmu ar šiem Ziedoņa vārdiem sacerēja kā dāvanu dzimšanas dienā savai sievai Agnesei.
2011. gadā dziesmu iekļāva Imanta Ziedoņa fonda "Viegli" izdotajā tāda paša nosaukuma albumā, bet 2012. gadā tās krievisko versiju ar nosaukumu *„Pамочка”* iekļāva albumā "Чайки на крышах".

2018. gadā "Mazā bilžu rāmītī" ieguva 22. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Divu Krastu Radio

**Divu Krastu Radio** ir reģionāla radiostacija, kas raida no Jēkabpils un Daugavpils un dzirdama Sēlijā, Latgales dienvidos un Vidzemes dienvidaustrumos. Radiostacija veido arī ziņu portālu daugavpilszinas.lv.

## Programma
Radiostacijas ēterā skan populārā latviešu, krievu un cita ārzemju mūzika no 70. – 90. gadiem. Katru dienu pārraida ziņas un reklāmas. Ēterā skan arī raidījumi latviešu un latgaliešu valodā.

## Apraide

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiāla mājaslapa
* Ziņu portāls "Daugavpils ziņas"
Itālijas variants (2003. gada filma)

**"Itālijas variants"** () ir 2003. gada ASV krimināltrilleris, kura režisors ir F. Gērijs Grejs. Galvenās lomas filmā atveido Marks Volbergs, Šarlīze Terona, Edvards Nortons, Džeisons Steitems, Sets Grīns un Donalds Saterlends. Filmas pirmizrāde notika  Tribekas filmu festivālā.

Čārlijs Kroukers un viņa komanda, kura tiek nodota un atstāta nomiršanai Itālijā, izplāno zelta zādzību no sava bijušā sabiedrotā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Koda koplietošana

[thumb|Lidojumu informācijas displejs [Varšavas Šopēna lidosta|Varšavas Šopēna lidostā, uz kura redzami arī koda koplietošanas reisi. Pazīme tam, ka reisa kods ir koplietots, ir tas, ka vienā laikā izlidojošiem reisiem (piemēram, 6.35) ar vienu un to pašu galamērķi (piem., Frankfurti) ir piešķirti vieni un tie paši izlidošanas vārti (piem., 30). Kā attēlā redzams, katra sadarbībā iesaistītā aviokompānija izmanto atšķirīgu reisa numuru, kaut gan tas ir viens un tas pats lidojums.]]

**Koda koplietošana** () ir komerciālās aviācijas termins, kas nozīmē vienošanos starp divām vai vairākām aviokompānijām, pēc kuras sadarbības plāna viena aviokompānija (saukta par "reisu izpildošo aviokompāniju" (angļu: *operating airline*)) veic reisus, taču biļetes, izmantojot savas aviokompānijas lidojuma numuru, tirgo arī tās sadarbības partneri (saukti par "mārketinga aviokompānijām"). Lidmašīnas apkalpi, maltīti lidojuma laikā, pašu lidmašīnu un visu pārējo ar reisu saistīto gandrīz vienmēr nodrošina tikai reisu izpildošā aviokompānija. Mārketinga aviosabiedrības tikai un vienīgi pārdod lidojuma biļetes ar savu reisa numuru. Līdz ar to svarīgi atcerēties, ka reģistrācija pirms lidojuma jāveic pie lidojumu izpildošās aviokompānijas, kas parasti norādīta kā uz lidojuma biļetes, tā arī uz iekāpšanas kartes. Tomēr lidojuma atcelšanas, aizkavēšanās vai bagāžas nozaudēšanas gadījumā var vērsties gan pie lidojumu izpildošās aviokompānijas, gan pie mārketinga aviokompānijas, pie kuras iegādāta biļete, jo tās abas nes daļu atbildības. Lojalitātes programmas priekšrocības pasažieris saņem tikai no aviokompānijas, pie kuras iegādāta biļete (mārketinga aviokompānijas), taču var būt arī izņēmumi.

## Atsauces
Pornhub

***Pornhub*** ir pornogrāfijas tīmekļa vietne, kas sniedz bezmaksas pieeju pornogrāfiskiem materiāliem internetā. *Pornhub* uzsāka darbību 2007. gada 24. maijā Monreālā. No 2010. gada *Pornhub* pieder kompānijai *[[MindGeek]]*, kas tagad saucas *[[Aylo]]*. *Pornhub* ir viena no populārākajām tīmekļa vietnēm pasaulē.

## Atsauces
Ņerīga virsla

"**Ņerīga virsla, ņurgti izcūcerējusi bukaini, mukšķerē bukainīti**" ir mākslīga frāze latviešu valodā, kurā visas saknes morfēmas aizstātas ar bezjēdzīgu skaņu kombinācijām. Šādu frāzi izveidojis valodnieks Aldis Lauzis, pagājušā gadsimta 90. gados latviskojot oriģinālo krievu valodas frāzi "Гло́кая ку́здра ште́ко будлану́ла бо́кра и курдя́чит бокрёнка".

Neskatoties uz to, frāzes vispārējā nozīme ir skaidra: kāda noteiktā veidā raksturojama sieviešu dzimuma būtne kaut ko noteiktā veidā darīja ar citu (vīriešu dzimuma) radību, un tad sāka (un turpina līdz šim brīdim) kaut ko darīt ar viņa mazuli (vai mazāku tās pašas sugas pārstāvi). 

Frāze tika izveidota, lai ilustrētu, ka daudzas vārda semantiskās iezīmes var saprast no tās morfoloģijas. Šo piemēru 1930. gados ierosināja krievu akadēmiķis L. Ščerba, izmantojot to ievadlekcijās par kursu "Valodniecības pamati". Šī frāze kļuva plaši pazīstama pēc Ļeva Uspenska populārzinātniskās grāmatas "Vārds par vārdiem" (*Слово о словах*) publicēšanas. Tiesa, nav zināms, kā frāze skanēja sākotnēji, jo Ščerba dažādos laikos to izteicis dažādos veidos. Frāzi var uzskatīt par zauma (*заумь*) piemēru.

## Analoģijas citās valodās
Jau 1863. gada decembrī Lūiss Kerols pēc amatierteātra izrādes "Alfrēds Lielais" viesiem nolasīja četrrindi, pilnibā sastāvošu tikai no neesošiem vārdiem, izņemot  galvenos vārdus (*service words),* kuru vēlāk izmantoja kā pirmo un pēdējo pantu balādē "Rifkarīlis" (*Jabberwocky*) savā grāmatā "Alise Aizspogulijā". Tulkojot šo darbu, pēc tā paša principa veidoti atdzejojumi citās valodās: latviešu un krievu. Grāmatas 2018. gada krievu tulkojumā, ko veica Jevgeņijs Kļujevs, pirmajā pantā izmantoti Ščerbas veidotie vārdi.

"Rifkarīlis", iespējams, ir vispazīstamākais mēģinājums iekļaut valodā neeksistējošus vārdus, kuri tai pašā laikā pakļaujas visiem valodas likumiem. Līdzīgu mēģinājumu veica Nobela prēmijas laureāts Ričards Fainmens kādā bērniem domātā pasākumā, nolasot "dzejoli" no izdomātiem vārdiem. Kad skolotājs pēc tam viņam jautāja, vai tā bijusi latīņu vai itāļu valoda, zinātnieks atbildēja: "Pajautājiet bērniem! Viņi jums pateiks".

2018. gadā kādā 5. klases matemātikas grāmatā bija publicēts uzdevums, kurā līdzīgā veidā bija izmantoti latviešu valodā neeksistējoši vārdi. Sociālajos tīklos par to izcēlās dzīvas diskusijas.

## Piezīmes

## Atsauces
Rohindžas

**Rohindžas** (Ruáingga, ) ir indoāriešu saimes etniskā grupa, kuras pārstāvji galvenokārt dzīvo Mjanmas rietumos un Bangladešā. Kopējais rohindžu skaits tiek lēsts vairāk par diviem miljoniem. Mjanmā dzīvo aptuveni 400 tūkstoši rohindžu, bet pirms 2016. gada beigās uzsāktās rohindžu vajāšanas to skaits valstī tika lēsts ap vienu miljonu.

2016. gada beigās Mjanmas bruņotie spēki un policija ar valdības ziņu uzsāka rohindžu vajāšanu. Vairākas ANO institūcijas, Starptautiskā krimināltiesa, cilvēktiesību aktīvisti un citi norādījuši, ka Mjanmas valdība veic etnisko tīrīšanu un genocīdu pret šo etnisko grupu. Daudzi rohindžas aizbēga uz kaimiņvalsti Bangladešu.

2013. gadā ANO raksturoja rohindžas kā vienu no visvairāk vajātajām minoritātēm pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dziesma dūdieviņam

**"Dziesma dūdieviņam"** ir 1970. gadā komponēta Imanta Kalniņa dziesma ar Vizmas Belševicas vārdiem.

„Dziesma dūdieviņam” Noras Bumbieres izpildījumā bija pirmais Imanta Kalniņa rokmūzikas ieskaņojums Latvijas Radio studijā, pavadījumu atskaņoja Latvijas radio un TV estrādes un vieglās mūzikas orķestris, klavieres spēlēja Uldis Stabulnieks. 1971. gada „Mikrofona aptaujā” „Dziesma dūdieviņam”  palika 5. vietā. 
1972. gadā dziemu izpildīja grupa „Menuets” ar solisti Ilonu Bāliņu. 2010. gadā to ietvēra sērijas "Leģendas" albumā „Nora Bumbiere”.

2018. gadā "Dziesma dūdieviņam" ieguva 23. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Eliass Petešons

**Eliass Petešons** (; 1998. gada 12. novembrī) ir zviedru hokejists, uzbrucējs. Pašlaik (2026) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Vankūveras "Canucks" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Petešons uzsāka 2015.—16. gada sezonā Allsvenskan līgas vienībā *[[Timrå IK]]*. 2016.—17. gada sezonā bija otrs komandas rezultatīvākais spēlētājs, pēc sezonas beigām noslēdzot līgumu ar Zviedrijas hokeja līgas klubu Vekšes "Lakers". 19 gadu vecumā "Lakers" rindās Petešons kļuva par visas līgas rezultatīvāko spēlētāju, kopā ar komandu izcīnot Zviedrijas čempiona titulu. Petešons tika atzīts par līgas labāko uzbrucēju.

2018. gada 25. maijā Petešons noslēdza trīs gadu līgumu ar NHL vienību Vankūveras "Canucks", kas gadu iepriekš uzbrucēju ar augsto piekto numuru bija izvēlējusies NHL draftā. 2018. gada 3. oktobrī debitēja NHL, savā debijas spēlē gūstot vienus vārtus. Sezonu Petešons noslēdza ar 66 punktiem 71 aizvadītā spēlē un kā līgas labākais debitants ieguva Kaldera balvu.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā kļuvis par 2018. gada Pasaules čempionu.

## Ārējās saites
Broks Besers

**Broks Besers** (; 1997. gada 25. februārī) ir amerikāņu hokejists, uzbrucējs. Pašlaik (2024) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Vankūveras "Canucks" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
No 2013. līdz 2015. gadam Besers spēlēja USHL, taču tad divas sezonas aizvadīja NCAA. 2017. gada martā Besers noslēdza līgumu ar NHL vienību Vankūveras "Canucks", tanī pašā dienā aizvadot debiju komandas rindās. Deviņās spēlēs Besers guva četrus vārtus. 2017. gada novembrī un decembrī tika atzīts par NHL labāko mēneša debitantu, janvārī piedaloties arī NHL Zvaigžņu spēlē.

## Ārējās saites
Ilona Dreģe

**Ilona Dreģe** (dzimusi **Bāliņa** 1956. gada 26. oktobrī) ir bijusī latviešu dziedātāja un ierēdne. Pazīstama kā kādreizējā grupu "Menuets" un "Eolika" soliste. Bijusi Latvijas Republikas Aizsardzības ministrijas darbiniece.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1956. gada 26. oktobrī latviešu pianista Ermena Bāliņa un igauņu dziedātājas Aino Lehmusas ģimenē, kas pēc viņas piedzimšanas pārcēlās uz dzīvi Rīgā. Mācījās Rīgas 49. vidusskolā un jau 9 gadu vecumā sāka uzstāties kopā ar savas skolas orķestri. Pēc uzstāšanās Latvijas Televīzijas konkursā "Ko tu proti?", Jānis Blūms viņu 1970. gadā uzaicināja pievienoties grupai Menuets. 1971. gadā grupa "Menuets" piedalījās "Liepājas Dzintarā" un ierakstīja TV filmu "Viss ir labs, kas labi beidzas". 1972. gadā viņa izpildīja Imanta Kalniņa "Dziesmu dūdieviņam".

1973. gadā I. Bāliņa pameta "Menuetu", darbojās VEF kultūras pils vokālajā studijā un uzstājās tolaik populārajās rēvijās. 1977. gadā pēc Borisa Rezņika uzaicinājuma pievienojās Latvijas filharmonijas estrādes ansamblim "Eolika". 1980. gadā Ilona Bāliņa kopā ar basistu Juri Griņevu aizgāja no "Eolikas" un sāka dziedāt Tulas filharmonijas ansamblī "Krasnije maki" (Sarkanas magones), tad kādu laiku dziedāja viesnīcas "Latvija" varietē.

Pēc apprecēšanās ar Henriku Dreģi viņa beidza dziedātājas karjeru un pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas līdz 2020. gadam jūlijam strādāja Aizsardzības ministrijā.

## Atsauces
Operācija: Hunter Killer

**"Operācija: Hunter Killer"** () ir 2018. gada ASV asa sižeta filma, kuras režisors ir Donovans Maršs. Galvenās lomas atveido Džerards Batlers, Gērijs Oldmens, *[[Common]]*, Linda Karnelīni un Tobijs Stīvenss.  Filmas pirmizrāde ASV notika 2018. gada 26. oktobrī, bet Latvijā – 2018. gada 23. novembrī.

## Sižets
Filmas sižeta centrā ir ASV Gaisa spēku speciālā vienība un ASV zemūdenes kapteinis Džo Glāss, kuram uzdots sadarboties ar Krievijas zemūdenes apkalpi un tās kapteini Sergeju Andropovu ar mērķi glābt Krievijas prezidentu no gūsta, kurā viņš nokļuvis pēc kāda ģenerāļa sarīkotā valsts apvērsuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lietaina diena

**"Lietainā diena"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1969. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Puisēns šķirsta bilžu grāmatu un redz kamielēnu, kuram tuksnesī ļoti slāpst. Ar savas iztēles palīdzību puisēns ved kamielēnam lietus mākoni.

## Atsauces
Hallo, Hela!

**"Hallo, Hela!"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1970. gadā. Filmas režisori ir Roze Stiebra un Ansis Bērziņš.

## Sižets
Pienenīšu zemē dzīvo helikopterīte Hela. Animācijas filmā parādīti viņas dažādie piedzīvojumi.

## Atsauces
Pieci kaķi

**"Pieci kaķi"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1971. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Animācijas filmas pamatā ir latviešu pasaka par pieciem kaķiem.

## Atsauces
Re, kāds gadījums!

**"Re, kāds gadījums!"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1972. gadā. Filmas režisori ir Roze Stiebra un Ansis Bērziņš.

## Sižets
Filmā kāds puisēns kopā ar draugiem - gulbi un suni - pārmāca negantu robotu.

## Atsauces
Ringlas ceļojums

**"Ringlas ceļojums"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1973. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Filma ir veidota pēc Ērika Ādamsona pasakas "Čigānmeitēns Ringla" motīviem, kurā bērni tiek iepazīstināti ar dabu, kā arī tās mīlēšanu un sargāšanu.

## Atsauces
Ermens Bāliņš

**Ermens Bāliņš** (1933—1995) bija latviešu arhitekts un mūziķis (pianists).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1933. gadā Krievijas PFSR jurista Reinholda Bāliņa ģimenē. Pēc Otrā pasaules kara beigām kopā ar vecākiem atgriezās Latvijā, viņa tēvs bija advokāts Rīgas 1. juridiskajā konsultācijā. 1955. gadā E. Bāliņš apprecējās ar igauņu dziedātāju Aino Lehmusu, kas pēc meitas Ilonas, vēlākās dziedātājas un ierēdnes, piedzimšanas pārcēlās uz dzīvi Rīgā. Spēlēja klavieres Rīgas jūrnieku "Interkluba" džeza kvintetā, kurā bija arī saksofonists Raimonds Raubiško, trompetists Aivars Krūmiņš, kontrabasists Aivars Zītars un bundzinieks Zigurds Rezevskis.

Vēlāk studēja Rīgas Politehniskā institūta Arhitektūras fakultātē. Strādāja par Rīgas pilsētas galvenā arhitekta vietnieku, 1985. gadā piedalījās Uzvaras parka monumenta projektēšanā Rīgā.

Miris 1995. gada 16. maijā Rīgā, apglabāts Rīgas Meža kapos.

## Atsauces
Muhammeds VI

**Muhammeds VI** (, *muḥammad as-sādis*) ir Marokas karalis kopš , kad nomira viņa tēvs, iepriekšējais Marokas karalis Hasans II. Līdz 1999. gadam viņš bija Marokas princis kā iepriekšējā karaļa vecākais dēls un troņmantnieks. Muhammeds VI ir 23. monarhs (3. karalis) no Alavītu dzimtas, kura valda Marokā kopš 1666. gada. Muhameda VI vecākais dēls Mulajs Hasans (dzimis 2003. gadā) ir kroņprincis. Viņam ir vēl meita Lalla Hadīdža (dzimusi 2007. gadā).

## Ārējās saites
Zemenes (dziesma)

**"Zemenes"** ir latviešu grupas "Apvedceļš" dziesma ar Jāņa Krūmiņa vārdiem.

Dziesma uzvarēja 2002. gada „LNT Mūzikas video” sacensībā un ieguva piekto vietu šlāgermūzikas grupā sacensībā par 2002. gada Latvijas mūzikas ierakstu gada balvu.  

2018. gadā "Zemenes" ieguva 24. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Jānis Krūmiņš

**Jānis Krūmiņš** var būt:

* Jānis Krūmiņš, segvārds Pilāts (1894–1938), marksists un revolucionārs
* Jānis Krūmiņš (politiķis)
* Jānis Krūmiņš (basketbolists)
* Jānis Krūmiņš (mūziķis)
* Jānis Krūmiņš (futbolists)
* Jānis Krūmiņš (karavīrs), ASV armijas latviešu dižkareivis, kritis Korejas karā (1931–1953)

## Atsauces
Denijs Džeikobss

**Denjels Čārlzs Džeikobss** (, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu aktieris, dziedātājs, balss aktieris. Ievērību guvis ar karaļa Džuliana tēla ierunāšanu animācijas seriālā "Madagaskaras pingvīni", Ziemassvētku filmā *[[Merry Madagascar]]* (2009) un Valentīndienas filmā *[[Madly Madagascar]]* (2013), kas ir daļas no fransīžes "Madagaskara". Citās "Madagaskara" filmās karali Džulianu ierunā Saša Barons Koens.

## Ārējās saites
Spogulīt, spogulīt

**"Spogulīt, spogulīt"** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" izpildīta Alda Hofmaņa dziesma. 

Dziesma iekļauta grupas 2001. gada albumā „Kaķēns, kurš atteicās no jūrasskolas”, kas Latvijas mūzikas ierakstu Gada balvas ceremonijā tika novērtēts kā 2001. gada labākais popalbums. Tā uzvarēja 2001. gada roka un popdziesmu aptaujā „Muzikālā banka”.  

2018. gadā "Spogulīt, spogulīt" ieguva 25. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Kustības ātrums

thumbnail|235px|Ķermeņa veikto ceļu noteiktā laika posmā raksturo ātrums
**Ātrums** ir fizikāls lielums, kas raksturo kustīga ķermeņa vai materiāla punkta veikto ceļu noteiktā laika periodā. Fizikā tas parasti tiek saukts par **vidējo ātrumu**, un to izmanto, lai raksturotu nevienmērīgas kustības, kur momentānais ātrums laika gaitā pieaug, samazinās vai pat ķermenis noteiktā atskaites sistēmā nepārvietojas.

Vidējo ātrumu var aprēķināt pēc šādas formulas:
: v_{vid}=\frac{\Sigma s}{\Sigma t}.

Formulas skaitītājā ir ķermeņa veiktais ceļš noteiktā laika periodā, bet saucējā ir pavadītais laiks šīs kustības veikšanai.

Zinātnē un sadzīvē terminu "ātrums" lieto arī plašākā nozīmē, tas ir, lai apzīmētu jebkura procesa izmaiņas ātrumu, piemēram, temperatūras augšanas ātrumu, leņķisko ātrumu vai ķīmiskas reakcijas ātrumu. Matemātiski lieluma izmaiņas ātrumu iegūst, atvasinot šo lielumu.

## Ārējās saites
Ātrums (nozīmju atdalīšana)

**Ātrums** var būt:

* fizikāls lielums
** ātrums, momentānais ātrums;
** kustības ātrums, vidējais ātrums;
** leņķiskais ātrums;
** gaismas ātrums;
** skaņas ātrums.
* Ātrums (filma).
Durbes kokle

**„Durbes kokle”** jeb **„kuršu kokle”** ir 1895. gadā atrasta piecstīgu kokle. Tā ir senākā zināmā kokle. Par kokles izgatavošanas laiku ir dažādas versijas — no 13. gadsimta līdz 17. gadsimta otrai pusei. Patlaban instruments atrodas Latvijas Nacionālā vēstures muzeja krājumā.

## Vēsture

Kokli 1895. gadā etnogrāfiskajā ekspedīcijā Grobiņas apriņķa Durbes pagasta Rutku ciema „Roņos” Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisija saņēma no aptuveni astoņdesmitgadīgā baznīcas pērmindera Jukuma Bokuma, kura vectēvs Jūlijs Bokums to esot atradis Apaļu ciemā.

Jukums Bokums kokles dibenā ievilcis gadskaitli „1710”, kad tā no Lielajā mērī izmirušajām tuvējām „Dinku” mājām Apaļu ciemā atnestas uz „Roņiem” un kokle turpmāk atradusies pie Bokumu dzimtas. Jau tad tajā viscaur esot bijušas 48 dažādos laikos ievilktas zīmes. Latviešu etnogrāfs Matīss Siliņš tās uzskatījis par senlatviešu alfabētu, kas atvasināts no sengrieķu alfabēta, pielīdzinot to ģermāņu rūnām un slāvu glagolicai. Sānos esošās zīmes Siliņš atšifrējis kā „Doarbe Dieviņa kankļa” un „Kanklojait suminot tik (Dieviņu)”, kur vārda „Dieviņš” vietā ievilkta tā zīme. Citi pētnieki, tostarp latviešu muzikoloģe Īrisa Priedīte, gan Siliņam nepiekrīt un uzskata tās par īpašuma zīmēm, norādot, ka gandrīz visi kokles dibenā esošie iegriezumi atrodami Augusta Bīlenšeina apkopotajos bišu koku apzīmējumos.

2025. gada sākumā Durbes kokles kopiju pēc Lokstenes svētnīcas draudzes lūguma izgatavoja kokļu meistars Rihards Valters, un šobrīd tā atrodas Lokstenes dievturu svētnīcā.

## Skatīt arī
* Piltenes kokle

## Atsauces
Zaķīšu pirtiņa (animācijas filma)

**"Zaķīšu pirtiņa"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1979. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

## Sižets
Muzikālā animācijas filma veidota pēc Viļa Plūdoņa tāda paša nosaukuma dzejas motīviem.

## Atsauces
Maija Selecka

**Maija Selecka** (dzimusi ) ir latviešu kinomontāžas režisore. Piedalījusies daudzu Latvijas dokumentālo filmu veidošanā, gandrīz 30 no tām veidojusi kopā ar savu vīru kinorežisoru un operatoru  Ivaru Selecki. 2014. gadā kopā ar Ivaru Selecki saņēmusi Lielā Kristapa balvu par mūža ieguldījumu.

Selecka 1955. gadā uzsāka darbu Rīgas Kinostudijā, kur strādāja par montāžas režisori līdz 1991. gadam. Vēlāk turpinājusi montāžas režisores darbu Rīgas Dokumentālo filmu studijā (1991—1997). No 1981. gada Selecka bijusi Kinematogrāfistu savienības biedre.

Piedalījusies daudzu Latvijas dokumentālo filmu veidošanā, tādās kā "Lomi" (1969), "Gājiens ar zirdziņu" (1973), "Aizliegtā zona" (1975), "Pasaules paplašināšana" (1980), "Strēlnieku zvaigznājs" (1982), "Meklēju vīrieti" (1983), "Maestro bez frakas" (1985), "Mūsu Tālis" (1986) un citas. 1989. gadā saņēmusi Latvijas PSR Valsts prēmiju, kā arī Lielā Kristapa balvu "Labākais dokumentālā kino montāžas režisors" par filmas "Šķērsiela" (1988) montāžu. 2003. gadā apbalvota ar Lielā Kristapa balvu "Labākais montāžas režisors" par filmas "Operdziedātāja uz skrituļslidām" (2002) montāžu. Bijusi montāžas režisore arī tādām filmām kā "Jaunie laiki Šķērsielā" (1999), "Zem ozola kuplajiem zariem" (2007), "Monētas dubultportrets" (2008) un citas.

Par Maiju un Ivaru Seleckiem izdota Ingas Jērumas sarakstīta grāmata "Ivars un Maija. 100 gadi dokumentālajā kino".

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Maija Selecka filmas.lv
* Maija Selecka Makslinieki.lv profils
Maisījums

[thumbnail|[Dūmi ir degšanas procesā radies gāzes un cietu daļiņu maisījums|300x300px]]
**Maisījums** ir viendabīga vide, kas sastāv no ķīmiski nesaistītiem komponentiem. Kā vienu no maisījuma piemēriem var minēt gaisu, kas ir vairāku savstarpēji nesaistītu ķīmisko elementu maisījums. Toties, tiklīdz ķīmiskie elementi ir savstarpēji saistīti, tā veidojas ķīmisks savienojums. Kā maisījuma piemērus vēl var minēt sakausējumus, aerosolus, azeotropus, koloīdus, emulsijas un šķīdumus. Maisījumus bieži iegūst, dažādas vielas mehāniski sajaucot, piemēram, samaisot ar karoti. Maisījumu var atdalīt pa komponentēm ar sijāšanu, nostādināšanu, filtrēšanu, iztvaicēšanu un citām metodēm.

Medicīnā zāļu vielu maisījumus uzlējumos, novārījumos sauc par mikstūrām.

## Ārējās saites

## Atsauces
Andris Daņiļenko

**Andris Daņiļenko** (1959) ir latviešu estrādes dziedātājs un vokālais pedagogs.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1959. gada 12. februārī Ventspilī. Mācījās Ugāles vidusskolā, tad Rīgas kultūras darbinieku tehnikumā par pūtēju un estrādes orķestra diriģentu. Bija Salacgrīvas ansambļa "Barometrs" solists. 1984. gadā viņš sāka studēt Latvijas valsts konservatorijas Gurija Antipova vokālistu klasē. 1989. gadā kļuva par Latvijas Radio estrādes orķestra štata solistu, dziedāja tolaik populāro latviešu likteņdziesmu un ziņģu repertuāru. 1993. gadā Daņiļenko sarīkoja savu pirmo lielo solokoncertu, dziedot Rīgas Kongresu namā Latvijas radio bigbenda pavadībā.

Strādāja par dziedāšanas skolotāju skolā Rīdze un Rīgas Kultūru vidusskolā, vēlāk savā vokālajā studijā *Vivo*, kopš 2001. gada māca dziedāšanu Nacionālā teātra aktieriem.

## Bibliogrāfija

* *Staburadze* ‎(LP, RiTonis, 1991)
* *Ziemassvētki ar Andri Daņiļenko* (kasete, Balss, 1995)
* *Ziemassvētku dziesmas* ‎(kasete, Latvijas Radio, 1998)
* Raimonds Pauls. *Svētvakars* ‎(kasete, Latvijas Radio, 1999)
* Gunārs Freidenfelds. *Piparkūku pipari* [kopā ar ansambli “Dzeguzīte”] (CD, Mikrofona ieraksti, 2012)
* *Meitenei ar sārtām lūpām* ‎(CD, Izklaides producentu grupa 7, 2017)

## Atsauces
Miglas rīts

**"Miglas rīts"** ir  Intara Busuļa dziesma ar Jāņa Elsberga vārdiem.

Dziesma melodija un ideja radusies jau 2015. gadā, tā iekļauta 2017. gadā izdotajā albumā „Nākamā pietura”. Tā ieguva otrās vietas konkursos Muzikālā banka un Zelta mikrofons. 

2018. gadā "Miglas rīts" ieguva 27. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Brīvību Baltijai

**"Brīvību Baltijai"** ir grupas "Opus Pro" izpildīta patriotiska Zigmara Liepiņa dziesma ar Ritas Laimas Krieviņas vārdiem.

Dziesmas angliskais variants *"Freedom For Baltic States*" sacerēts Atmodas kustības laikā 1989. gada vasarā ar mērķi to atskaņot Rostokas starptautiskajā dziesmu festivālā "Cilvēki un jūra" (), taču VDR varas iestādes dziesmas piedalīšanos festivālā neatļāva.
Par to ziņoja un dziesmu atskaņoja LTV raidījums “Labvakar”, kura veidotāji dziesmu vēlāk izmantoja kā muzikālo fonu pašu safilmētajām Baltijas ceļa video ar rokās sadevušos Baltijas valstu iedzīvotāju ķēdi 1989. gada 23. augustā.

2018. gadā "Brīvību Baltijai" ieguva 28. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Svētvakars

**"Svētvakars"** ir  Raimonda Paula dziesma ar Imanta Ziedoņa vārdiem.

Tā ieskaņota 1995. gada pavasarī aktiera Rolanda Zagorska un Latvijas radio estrādes orķestra solista Andra Daņiļenko izpildījumā. 1995. gadā radīts arī dziesmas „Svētvakars” aranžējums vīru korim „Absolventi”.
2006. gadā dziesma aktiera Andra Bērziņa un apvienotā kora izpildījumā bija iekļauta Raimonda Paula Dziedāšanas svētku programmā.  

2018. gadā "Svētvakars" ieguva 26. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Laima Līvena

**Laima Līvena** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu dzejniece un tulkotāja.

## Biogrāfija
Laima Līvena dzimusi skolotāju ģimenē, vecāki līdz 1950. gadam strādāja Kandavas vidusskolā, pēc tam – Pūres astoņgadīgajā skolā. Mācoties Saldus Zooveterinārajā tehnikumā sākās Laimas Līvenas literārās gaitas. Laimas Līvenas radošās personības veidošanos ietekmēja draudzība ar tulkotāju Maiju Silmali.

1970. gadā Laima kļuvusi par laikraksta „Padomju Jaunatne" literāro konsultanti. 1972. gadā beigusi Maskavas Gorkija Literatūras institūtu, strādājusi izdevniecībā "Liesma" par redaktori un dažādās bibliotēkās par bibliotekāri. Iznākuši astoņi dzejoļu krājumi, rakstījusi arī dzeju bērniem un atdzejojusi no krievu valodas.

Dziesmas ar Laimas Līvenas vārdiem komponējuši Armands Alksnis, Leons Amoliņš, Agris Engelmanis, Imants Kalniņš ("Apvij rokas"),  Romualds Kalsons, Ivars Kraucis, Jānis Līvmanis, Pēteris Plakidis, Jānis Porietis, Laila Ilze Purmaliete, Ģederts Ramans, Jānis Sildegs un Gunārs Šimkus.

Dzejniece mirusi 2006. gada 22. oktobrī.

Janīna Kursīte, analizējot dzejnieces devumu, secina: ,, Laima Līvena (īst. v. Laimdota) bija starp tiem nedaudzajiem, kuriem izdevās neiekļūt padomju konjunktūras valgos ne radošo gaitu sākumposmā, ne vēlāk. Izcelšanas vērta ir viņas spēja padomju laikos rakstīt nepadomiski. Laima Līvena ir starp tiem retajiem, kuras dzejā nav laika tiešamības nospiedumu. Viņa nebija disidente, bet arī nerakstīja varas diktētu pasūtījuma dzeju. Savas, no varas neatkarīgās un varai nepakalpīgās domas Laima Līvena izteica enigmātiski. Viņas dzejā iekodēto slēpto nepakļāvības vēstījumu saprata gan lasītāji, gan kritiķi." 

## Bibliogrāfija
### Dzejoļu krājumi
* "Caur ziemas dienām" (1967)
* "Šūpoles" (1970)
* "Diena" (1974)
* "Zem klajas debess" (1981)
* "Pacelt no zemes vārdu" (1987)
* "Mārča dzejoļi" (1996)
* "Starp tumsu un gaismu" (1998)
* "Bezlaicīte" (2005)

## Atsauces
Rita Laima Bērziņa

**Rita Laima Bērziņa** (1960) ir ASV latviešu dzejniece, rakstniece un ilustratore.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1960. gada 14. aprīlī Ņūdžersijas štatā mākslinieka Ilmāra Rumpētera un dzejnieces Baibas Bičoles ģimenē. Mācījās Ņujorkas Pārsona dizaina skolā ("Parsons School of Design"). 1982. gadā apprecējās ar Latvijas mākslas fotogrāfu Andri Krieviņu un pārcēlās uz dzīvi Latvijā. Studēja Latvijas Mākslas akadēmijā un audzināja divus dēlus. 1989. gada vasarā viņa uzrakstīja vārdus grupas Opus Pro dziesmai „*Freedom For Baltic States*”, kas latviski pazīstama kā "Brīvību Baltijai". 

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas bija laikraksta *"The Baltic Observer"* žurnāliste, no 1997. līdz 1999. gadam strādāja Eiropas Komisijas delegācijas Rīgas birojā. 2001. gada decembrī atgriezās ASV. 

Atdzejojusi latviešu dzeju angļu valodā. 2004. gadā viņas atdzejojumā ASV izdota Jāņa Baltvilka dzejas izlase *The Skylark Will Come*. 2017. gadā ar Ritas Laimas vārdu iznāca atmiņu grāmata *"Skylarks and Rebels"* ("Cīruļi un dumpinieki”) un viņa viesojās Latvijā ar grāmatas lasījumiem.

## Ārējās saites
* ZELTA KRĒSLĀ Jaunā Gaita nr. 168, 1988. gada augustā
* EUROPE’S DARK SIDE OF THE MOON – LIFE IN ’80S RIGA deepbaltic.com, 2016. gada 5. decembrī 

## Atsauces