open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Narvas kauja (1944)

thumb|300px|Narvas kaujas shēma

**1944. gada kaujas pie Narvas** (; ; ) bija vairākas lielkaujas Otrā pasaules kara Austrumu frontē pie Narvas no 1944. gada 2. februāra līdz 26. jūlijam starp Sarkanās armijas Ļeņingradas frontes armijām un Vērmahta armijas grupu "Narva".
Kaujās krita vai pazuda bez vēsts aptuveni 14 000 Lielvācijas un apmēram 100 000 PSRS karavīru.

## Norise
1944. gada februāra sākumā PSRS 2. triecienarmijas daļas vairākās vietās forsēja Narvas upi un tās rietumu krastā izveidoja placdarmus Narvas ielenkšanai. Tomēr Vērmahta armijas grupa "Narva" kopā ar vācu *Nordland* un igauņu ieroču SS divīzijām, kā arī dāņu, norvēģu un nīderlandiešu ieroču SS vienībām iznīcināja placdarmus un stabilizēja fronti līdz vasaras vidum. 25. jūlijā Vācijas bruņotie spēki atstāja Narvu un atkāpās uz Tanenbergas aizsardzības līniju, kas bija izbūvēta pie Sinimē 16 km uz rietumiem no Narvas. Tur notika divas lielkaujas 1944. gada 25.—31. jūlijā un 2.—10. augustā.

## Atsauces

## Literatūra
* Hans Peter Eisenbach: Fronteinätze eines Stuka-Fliegers, Mittelmeer und Ostfront 1943-44. Helios Verlag, Aachen 2009, ISBN 978-3-938208-96-0,

## Ārējās saites
Akmeņāres

**Akmeņāres** ir mazciems Jēkabpils novada Zasas pagastā. Izvietojies netālu no Ziemeļsusējas upes iztekas pie autoceļa P72, 37 kilometru attālumā no novada domes Jēkabpilī un 167 kilometru attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Metro Boomin

**Lelands Tailers Veins** (; dzimis 1993. gada 16. septembrī), profesionāli pazīstams kā ***Metro Boomin***, ir amerikāņu ierakstu producents. Viņš ir pazīstams ar savu producēšanas stilu un tā ietekmi uz mūsdienu hip hopu un *trap* mūziku.

Uzaudzis Sentluisā, Veins savu mūzikas karjeru sāka kā producents 2009. gadā, 16 gadu vecumā; viņš pārcēlās uz Atlantu, lai 2011. gadā apmeklētu Morhausas koledžu, un turpināja plaši sadarboties ar Atlantā dzīvojošiem māksliniekiem *[[Young Thug]]*, *[[Future]]*, *[[21 Savage]]*, *[[Gucci Mane]]* un *[[Migos]]*. Veins guva panākumus pēc tam, kad producēja *[[iLoveMakonnen]]* un* [[Drake (mūziķis)|Drake]]* dziesmu "Tuesday", kas sasniedza 12. vietu ASV *[[Billboard Hot 100]]*. Pēc tam Veins producēja ASV top 20 singlus "Jumpman" (*Drake* un *Future*) un "Low Life" (*Future*. un *[[The Weeknd]]*), pirms pirmo reizi ieguva savu pirmo vietu topā ar *Migos* dziesmu "Bad and Boujee". Viņam sekoja *[[Post Malone]]* "Congratulations", *[[Kodak Black]]* "Tunnel Vision", *Future* "Mask Off", *21 Savage* "Bank Account" un viņa otrais ASV pirmais numurs — *The Weeknd* dziesma "Heartless".

Veins izlaida kopdarbus *Savage Mode* (2016) un *Savage Mode II* (2020) ar *[[21 Savage]]*, *DropTopWop* (2017) ar *[[Gucci Mane]]*, *Perfect Timing* (2017) ar *NAV*, *Double or Nothing* (2017) ar *[[Big Sean]]*. Veina debijas studijas albums *Not All Heroes Wear Capes* (2018) debitēja ASV Billboard 200 pirmajā vietā. Savu otro albumu *[[Heroes & Villains]]* viņš izdeva 2022. gadā.

## Diskogrāfija

###### Studijas albumi

* *Not All Heros Wear Capes* (2018)
* *[[Heroes & Villains]]* (2022)

###### Sadarbības albumi

* *Without Warning*  (2017)
* *Double or Nothing*  (2017)
* *Savage Mode II*  (2020)
* We don't trust you (ar Future) (2024)
* We still don't trust you (ar Future) (2024)
Alma (galerija)

**"Alma"** ir laikmetīgās mākslas galerija, kuru 2005. gadā dibināja latviešu galeriste Astrīda Riņķe un Ilva Krišane.

Galerija pārstāv latviešu laikmetīgās mākslas pārstāvjus: Ēriku Apaļo, Andri Breži, Māru Brīveri, Kristiānu Dimiteri, Krišu Salmani, Ivaru Drulli, Viku Ekstu, Kristianu Fuksu, Ernestu Kļaviņu un Zani Tuču.

## Vēsture

### Rūpniecības iela 1
Galerija tika dibināta 2005. gada 14. maijā jūgendstila ēkā, Rūpniecības ielā 1, Rīgā.

Līdz 2017. gadam tajā norisinājās Ērika Apaļā pirmā personālizstāde "Stingrāko bērzu meklējot" (2008) un "Le Cygne" (2016), Jāņa Blanka personālizstāde (2010), Ivara Drulles personālizstādes "Balstīts uz patiesiem notikumiem" (2011) un "Manai dzimtenei" (2017), Ernesta Kļaviņa personālizstāde "Karš starp titāniem un rūķīšiem" (2011), Kriša Salmaņa personālizstāde "Uzticēšanās trauslums" (2012), Andra Brežes personālizstāde "Miera Dzīve (2012), Aijas Zariņas personālizstāde "Ra i nis" (2012), Andra Brežes un Kriša Salmaņa izstāde "Viss, ko mēs meklējam, allaž ir tepat tuvumā, varbūt vien norādes tiek lasītas nepareizi?" (2015) un citas, kuras uzskatāmas par 21. gadsimta Latvijas laikmetīgās mākslas klasiku.

### Tērbatas iela 64
2017. gadā galerija "Alma" pārcēlās uz jaunām telpām Tērbatas ielā 64, Rīgā. Tās tika atklātas 2017. gada 16. novembrī ar Ērika Apaļā personālizstādi "Institucionālās spēles". Izstāžu zāle izvietota stikla skatlogā, kas ļauj izstādes apskatīt visu dienakti.

Kopš 2017. gada šeit notikušas sekojošas izstādes: GolfClayderman izstāde "Video salons" (2018), Elzas Sīles izstāde "A decent little hike on roads rural and dangerous, plus ugly" (2018), Sarmītes Māliņas izstāde "Asaras" (2018), kā arī izdevniecības "Neputns" monogrāfijas grāmatas par Sarmīti Māliņu atklāšana un pavadoša izstāde (2020), Zanes Tučas izstāde „...Bet cilvēks nekad nespēj būt pietiekami kluss" (2018), Ernesta Kļaviņa izstāde “Iedvesmojošas rindas” (2019), Mārtiņa Ratnika izstāde “Visi satelīti reiz sadegs” (2019), Kristas un Reiņa Dzudzilo izstāde “Alma mater” (2020), Kristiānas Dimiteres izstāde "WOOF—WOOF!" (2020), Kriša Salmaņa izstāde "Konstrukcija" (2021), Vikas Ekstas izstāde "Zvaigznīte" (2021), starpdiscilpionārā interneta radio projekta "Tīrkultūra" skaņu instalācija "Negaidīto avotu audio galerija" (2021), modes dueta MAREUNROL’S pirmā galerijas izstāde “Zīda odere, kam vienā malā atirusi vīle” (2022), Kristiana Fuksa izstāde "Istaba nr. 5" (2022), Ērika Apaļā izstāde (2022) un Andra Brežes izstāde (2022).

#### Projekti ārpus galerijas
Galerija "Alma" piedalījusies "Artissima" (2016), "ArtBrussels" (2015), "ArtBerlin", "Art Cologne" (2018), "ARCOmadrid", "START Art Fair" (2015) "Artvilnius" (2012, 2018), "VIENNAFAIR" (2012) un NADA Miami 2022 mākslas mesēs.

Latvijas Nacionālais mākslas muzejs 2020. gadā sadarbībā ar galeriju "Alma" izveidoja Ērika Apaļā personālizstādi "Ģimene".

2021. gadā galerija "Alma" izveidoja grupas izstādi Padures muižā.

## Atsauces
Lauta (nozīmju atdalīšana)

**Lauta** var būt:
* Lauta — mūzikas instruments
* Lauta — ciems Īrijā
* Lauta — pilsēta Vācijā
* Lauta — sala Indonēzijā
Drustāni

**Drustāni** ir ciems Jēkabpils novada Zasas pagastā. Atrodas 36 kilometru attālumā no novada domes Jēkabpilī un 166 kilometru attālumā no Rīgas.

## Atsauces
Athena (filma)

***Athena*** ir 2022. gada Francijas asa sižeta drāmas filma, kuras režisors ir Romēns Gavrs. Filmā galvenās lomas atveido Danī Bensalā un Antonī Bužons.

Dažas stundas pēc jaunākā brāļa nāves neizskaidrojamos apstākļos, trīs brāļu dzīves pārvēršas haosā.

Filma *Athena* pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta lauvas balvu. No  filma pieejama straumēšanas servisā *[[Netflix]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot aktierspēli, mūziku, režiju un tehnisko sniegumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
A24

***A24*** ir ASV neatkarīga izklaides kompānija, kas producē spēlfilmas un televīzijas raidījumus, kā arī izplata filmas. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas Ņujorkā.

A24 dibināja 2012. gadā Denjels Kacs, Deivids Fenkels un Džons Hodžs. Pirmā *A24* izplatītā filma bija 2013. gada *[[A Glimpse Inside the Mind of Charles Swan III]]*. Kompānijas izaugsme un popularitāte sākās pēc filmas "Neprātīgās brīvdienas" izdošanas 2013. gadā. Vēlāk *A24* kļuva labi pazīstami, izplatot tādas filmas kā *[[Ex Machina]]* (2014), "Istaba" (2015) un "Ragana" (2015).

Kopumā A24 izplata aptuveni 18 līdz 20 filmas gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Asteroids

***Asteroids*** ("Asteroīdi") ir ar kosmosu saistīta daudzvirzienu šaušanas arkādes spēle, ko izstrādājuši Lails Rains un Eds Logs, ko 1979. gada novembrī izlaida *[[Atari (zīmols)|Atari, Inc]]*. Spēlētājs kontrolē vienu kosmosa kuģi asteroīdu joslā, kuru periodiski šķērso lidojošie šķīvīši. Spēles mērķis ir šaut un iznīcināt asteroīdus un lidojošos šķīvīšus, vienlaikus nesaskaroties ar šķīvīšiem un nesaskaroties ar to pretuguni. Spēle pakāpeniski kļūst grūtāka un ir bezgalīga.

*Asteroids* pamatā bija nepabeigta spēle ar nosaukumu *Cosmos*. Spēles fizikas modelis, vadības shēma un spēles elementi tika aizgūti no *[[Spacewar!]]*, *[[Computer Space]]* un *[[Space Invaders]]*. Spēle tiek atveidota vektora monitorā divdimensiju skatā, kas aptver abas ekrāna asis.

*Asteroids* bija viens no pirmajiem lielākajiem hitiem arkādes spēļu zelta laikmetā. Spēle kļuva gan populāra spēlētāju vidū, gan ietekmīga izstrādātāju vidū. Astoņdesmitajos gados spēli pārnesa uz *Atari* mājas sistēmām, un *Atari VCS* versija ir pārdota vairāk nekā trīs miljonos kopiju apjomā. Spēle tika plaši atdarināta, un tā tieši ietekmēja *[[Defender]]*, *[[Gravitar]]* un daudzas citas videospēles.
left|thumb|Spēles gaita

## Pasaules rekordi
1982. gada 6. februārī Leo Daniels no Ziemeļkarolīnas štata uzstādīja pasaules rekordu — 40 101 910 punktus. Tā paša gada 13. novembrī 15 gadus vecais Skots Safrans no Ņūdžersijas štata uzstādīja jaunu rekordu — 41 336 440 punktus. 2010. gada 5. aprīlī Džons Makalisters pārspēja Safrana rekordu ar 41 838 740 punktu augstu rezultātu, to veicot 58 stundu interneta tiešraidē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zvaigznes pusdienlaikā

**"Zvaigznes pusdienlaikā"** () ir 2022. gada Francijas romantiskā trillera filma, kuras režisore ir Klēra Denī. Filmā galvenās lomas atveido Mārgarita Kvellija, Džo Elvins, Befijs Safdijs, Denijs Ramiress un Džons Railijs. Filma balstīta uz Denisa Džonsona 1986. gada romānu *The Stars at Noon*.

Filma stāsta par jaunu amerikāņu žurnālisti, kas ir iestrēgusi Nikaragvā, COVID-19 pandēmijas laikā, iemīlas noslēpumainā anglī, kas var būt vienīgā viņas iespēja izbēgt no valsts. Drīz žurnāliste saprot, ka anglim var draudēt vēl lielākas briesmas nekā viņai.

Filmas *Stars at Noon* pirmizrāde notika  75. Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Filma saņēma festivāla *[[Grand Prix (Kannu kinofestivāls)|Grand Prix]]* balvu. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nanaju valoda

**Nanaju valoda** (*на̄най хэсэни*) ir altajiešu valodu saimes tungusu-mandžūru valodu grupas valoda, kurā runā nanaji Krievijas Tālajos Austrumos (Amūras lejtecē un Sahalīnā) un Ķīnā. Rakstības pamatā kiriliskais raksts.

## Rakstība
Pirmie mēģinājumi izdot literatūru nanaju valodā bija 19. gadsimta beigās. Kazaņas Misionāru biedrība izdeva apmēram duci brošūru, galvenokārt reliģiska satura, un nelielu pamatrakstu.

1928. gadā Habarovskā izdeva N. Lipska-Valronda *Bongo Bichkhe* ("Pirmā vēstule"), kas bija pirmā grāmata nanaju valodā. Tajā pašā gadā Ļeņingradā izdota grāmata *Nanai heseni* ("Nanaju valoda"), kuras autore ir T.I. Petrova.

Vidusamūras dialekta naihu dialekts ir mūsdienu literārās nanaju valodas pamats. Uz tā pamata 1931. gadā izveidoja nanaju alfabētu latīņu rakstībā, kas izteica atsevišķu nanaju valodas skaņu iezīmes. 1936. gadā latīņu rakstu aizstāja ar kirilicas rakstu. Nanaju raksta veidotāji bija pirmie padomju nanaju valodas pētnieki T. Petrova, V. Avrorins, A. Putinceva, O. Suniks, M. Kaplāns, M. Maksimovs, kā arī nanaju studenti, kas mācījās Ļeņingradas Ziemeļu tautu institūtā.

1932. gadā V. Avrorins un nanaju studenti uzrakstīja nanaju ābeci *Sikun Pokto* ("Jaunais ceļš"). Saskaņā ar to kursos apmācīja pirmos nanaju valodas skolotājus, bērnus un pieaugušos, kas mācījās lasīt un rakstīt savā dzimtajā valodā.

*Mūsdienu nanaju valodas alfabēts*:

## Gramatika
No morfoloģijas viedokļa nanaju valoda ir tipiska aglutinatīvā-sufiksālā tipa valoda. Lietvārdi mainās atkarībā no reģistra un skaitļa. Īpašības vārdi nemainās un tiek iedalīti kvalitatīvajos, kvantitatīvos un relatīvajos. Tipiskā vārdu secība teikumā, tāpat kā visās tungusu-mandžūru valodās.

## Literatūra
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
Uģis Mitrevics

**Uģis Mitrevics** (dzimis  Siguldā) ir latviešu mežsaimnieks un politiķis. 14. Saeimas deputāts no Nacionālās apvienības, bijušais Siguldas novada domes priekšsēdētājs (2009—2022).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1967. gada 27. novembrī Siguldā mežsarga un Gaujas Nacionālā parka (GNP) dabas aizsardzības inspektora Māra un skolotājas un orientēšanās treneres Marutas ģimenē. Jaunībā arī U. Mitrevics nodarbojies ar orientēšanās sportu. Mācījās Siguldas 1. vidusskolā un mūzikas skolas vijoles klasē.

1995. gadā U. Mitrevics absolvēja studijas Latvijas Universitātes Ekonomikas fakultātē. Strādājis par Gaujas Nacionālā parka mežsargu, vides inspektoru un GNP direktora vietnieku.

2003. gadā beidza studijas Latvijas Lauksaimniecības universitātes Mežsaimniecības fakultātē.

## Politiskā darbība
2005. gada pašvaldību vēlēšanās U. Mitrevics pirmo reizi ievēlēts Siguldas pilsētas domē no partijas "Latvijas Ceļš" saraksta. 2007. gadā kļuvis par Siguldas domes izpilddirektoru.

2009. gada pašvaldību vēlēšanās viņu atkārtoti ievēlēja par pašvaldības deputātu no Rīgas apriņķa novadu apvienības saraksta, un deputāti viņu ievēlēja par Siguldas novada domes priekšsēdētāju. Atkārtoti ievēlēts pašvaldībā 2013. gadā no "Reģionu alianses" saraksta, 2017. gadā no "Reģionu alianses" un Nacionālās apvienības kopējā saraksta, saglabājot arī Siguldas novada domes priekšsēdētāja amatu.

2020. gadā U Mitrevics izstājās no partijas "Reģionu alianse" un iestājās Nacionālajā apvienībā. 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās viņš ievēlēts Siguldas novada domē no Nacionālās apvienības, Latvijas Reģionu apvienības un Latvijas Zaļās partijas kopējā saraksta, atkārtoti arī ievēlēts par domes priekšsēdētāju.

2022. gada Saeimas vēlēšanās U. Mitrevics tika izvirzīts par Nacionālās apvienības premjera amata kandidātu. U. Mitrevics intervijā Jānim Domburam Latvijas Televīzijas 13. septembra raidījumā "Kas notiek Latvijā?" pauda atbalstu paša vadītās Siguldas pašvaldības lēmumam 2022. gada februārī saistošajos noteikumos iekļaut nosacījumus, kas paredz brīvpusdienu nodrošināšanu bērniem sasaistīt ar nekustamā īpašuma nodokļa nomaksas faktu. Pēc tam, kad šis paziņojums izraisīja sašutuma vilni sociālajos tīklos, Siguldas dome tuvākajā domes sēdē minēto saistošo noteikumu punktu atcēla. U.Mitrevics tika ievēlēts 14. Saeimā un kopš 2022. gada 24. novembra ir Saeimas Ilgtspējīgas attīstības komisijas priekšsēdētājs.

## Atsauces
Artūrs Butāns

**Artūrs Butāns** (dzimis ) ir latviešu uzņēmējs un politiķis. Šobrīd ir Nacionālās apvienības valdes loceklis un 14. Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1992. gadā 23. decembrī. A. Butāns ir zinātnieka, ķīmiķa un LNNK dibinātāja Ervīna Baumaņa (1929—2023) mazdēls.

Strādājis un vadījis uzņēmumus restorānu, viesnīcu un tūrisma nozarē. A. Butāns bijis Kurzemes Biznesa Inkubatora un Liepājas Universitātes projektu vadītājs, kur strādājis ar uzņēmējdarbības attīstības un inovāciju jautājumiem.

A. Butāns ir organizācijas "Daugavas Vanagi" biedrs un Zemessardzes 44. kājnieku bataljona zemessargs.

## Izglītība
Mācījies J. Čakstes Liepājas 10. vidusskolā, Pāvilostas vidusskolā, Rīgas komercģimnāzijā un Rīgas Tālmācības vidusskolā.

Studējis biznesa menedžmentu Sidnejas Biznesa koledžā Austrālijā. Šobrīd studē organizāciju un sabiedrības pārvaldes socioloģiju Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitātē.

## Politiskā darbība
2018. gadā A. Butāns kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts un uzsāka darbu kā Saeimas deputātes Ilzes Indriksones palīgs. A. Butāns vairākkārt pārvēlēts par Nacionālās apvienības Liepājas nodaļas vadītāju. 2021. gada pašvaldību vēlēšanās A. Butāns veidoja Nacionālās apvienības sarakstu Liepājā, partijai iekļūstot Liepājas domē un valdošajā koalīcijā.

#### Ekonomikas ministrija
2021. gadā A. Butāns uzsāka darbu Ekonomikas ministrijā kā ministru Jāņa Vitenberga un vēlāk arī I. Indriksones biroja vadītājs.

Ekonomikas ministra biroja vadītāja amatā bijis aktīvs līdzdalībnieks laikā, kad tika pieņemti lēmumi par Latvijas neatkarību no Krievijas dabasgāzes. A. Butāns bijis ministrijas deleģēts pārstāvis Ukrainas civiliedzīvotāju palīdzības sniegšanas un izmitināšanas koordinēšanā, kā arī pārstāvējis uzņēmēju intereses.

#### 14. Saeima
2022. gada Saeimas vēlēšanās A. Butānu ievēlēja par 14. Saeimas deputātu. Vada Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas Eksporta un konkurētspējas apakškomisiju. Ievēlēts par Latvijas-Austrālijas deputātu grupas vadītāju. Vairākās 14. Saeimas sesijās iesniedzis visvairāk likumdošanas priekšlikumu un visvairāk debatējis.

## Grāmatas
2022. gadā Artūrs Butāns, žurnāliste Līvija Leine un rakstnieks Ēriks Kūlis kopīgi izdeva grāmatu “E. Laumanis — Vēstules meitai no lēģera Mordovijā”, kurā iemūžinātas liepājnieka, Latvijas armijas virsnieka un Latviešu leģiona majora Ernesta Laumaņa vēstules un iepriekš nepublicētas fotogrāfijas. Grāmata izdota ar ”Daugavas Vanagu” atbalstu.

## Atsauces
Mārtiņš Felss

**Mārtiņš Felss** (dzimis 1984. gada 25. janvārī Jēkabpilī) ir latviešu politiķis, iepriekš darbojies informācijas tehnoloģiju jomā un lauksaimniecības kooperācijas uzņēmumu vadībā. M. Felss ir partijas Vienotība biedrs. No 2013. gada līdz 2021. gadam viņš bija Krustpils novada domes deputāts un vadīja domes Tautsaimniecības un attīstības komiteju. Pirms ievēlēšanas Saeimā vadījis Lauksaimniecības pakalpojumu kooperatīvo sabiedrību “KUZIKS” un kooperatīva LATRAPS Aizkraukles-Jēkabpils reģionu. 2022. gadā M. Felss tika ievēlēts 14. Saeimā no "Jaunās Vienotības" saraksta Zemgales vēlēšanu apgabalā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1984. gadā Jēkabpilī lauksaimnieka un politiķa Andra Felsa ģimenē. No 1990. līdz 2002. gadam M. Felss mācījās Jēkabpils 3. vidusskolā.

Pēc studijām Latvijas Lauksaimniecības universitātē 2006. gadā ieguva programmēšanas inženiera specialitāti, bet 2009. gadā sociālo zinātņu maģistra grādu ekonomikā.

## Profesionālā darbība
Pēc studijām M. Felss strādāja informācijas tehnoloģiju sektorā, savukārt 2012. gadā atgriezās Krustpils novadā, kur sāka darboties lauksaimniecības kooperācijas nozarē pārņemot vietējā graudaudzētāju kooperatīva “KUZIKS” vadību. Tam paralēli 2017. gadā M. Felss sāka vadīt kooperatīva LATRAPS Jēkabpils graudu pirmapstrādes kompleksu un 2020. gadā kļuva par LATRAPS Aizkraukles—Jēkabpils reģiona vadītāju.

## Politiskā darbība
Politisko darbību M. Felss sāka kā partijas Pilsoniskā savienība biedrs, vēlāk darbojies partijā “Vienotība”. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās viņš tika ievēlēts Krustpils novada domē no partijas “Vienotība” saraksta un 2017. gada vēlēšanās ievēlēts atkārtoti. 2021. gada Jēkabpils novada domes vēlēšanās, kandidēja no Latvijas Reģionu apvienības un "Vienotības" kopējā saraksta, taču netika ievēlēts.

2022. gada rudenī M. Felss tika ievēlēts 14. Saeimā no apvienības “Jaunā Vienotība” saraksta. Saeimā viņš pilda Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas sekretāra pienākumus un darbojas arī Saeimas Eiropas lietu komisijā; iepriekš bijis Ilgtspējīgas attīstības komisijas loceklis (2022—2025).

M. Felss ir partijas “Vienotība” valdes loceklis un bijis partijas Jēkabpils novada nodaļas vadītājs (2023—2025).

## Atsauces
Jānis Patmalnieks

**Jānis Patmalnieks** (dzimis ) ir latviešu jurists un politiķis, pārstāv partiju "Vienotība". Šobrīd viņš 14. Saeimas deputāts, ievēlēts no "Jaunās Vienotības" saraksta.

## Dzīvesgājums
2003. gadā absolvēja studijas Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, jau studiju laikā strādāja par Rīgas Ziemeļu rajona izpilddirekcijas juristu (2002—2004).

2008. gadā Latvijas Universitātē ieguvis humanitāro zinātņu maģistra grādu filozofijā.

8. Saeimas darbības laikā J. Patmalnieks bija partijas "Jaunais laiks" Saeimas frakcijas konsultants (2004—2005), un Īpašu uzdevumu elektroniskās pārvaldes lietās sekretariāta parlamentārais sekretārs (2005—2006). 2006. gadā J. Patmalnieks kļuva par ekonomikas ministra Krišjāņa Kariņa padomnieku un viņa palīgu Saeimā. No 2006.gada līdz 2009.gadam bija partijas "Jaunais laiks" Saeimas frakcijas konsultants un vecākais konsultants.

2009. gadā J. Patmalnieks kļuva par Eiropas Parlamenta deputāta K. Kariņa padomnieku Briselē. 2016. gadā viņš kļuva par ekonomikas ministra Arvila Ašeradena padomnieku, tad par Ekonomikas ministrijas valsts sekretāra vietnieku enerģētikas jautājumos (2016—2019).

2019. gadā kļuva par Ministru prezidenta Krišjāņa Kariņa biroja vadītāju (2019—2022).

2022. gadā tika ievēlēts par 14.Saeimas deputātu. Pēc Ministru kabineta apstiprināšanas kļuva par Ministru prezidenta Krišjāņa Kariņa parlamentāro sekretāru.

### Politiskā darbība

2020. gadā kandidēja Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās no apvienības "Jaunā Vienotība", bet netika ievēlēts.

2022. gada Saeimas vēlēšanās J. Patmalnieku ievēlēja par 14. Saeimas deputātu no "Jaunās Vienotības" saraksta. Pēc Krišjāņa Kariņa valdības darbības sākuma viņš kļuva par Ministru prezidenta parlamentāro sekretāru. Šajā amatā bija līdz 2024. gada septembrim, kad Ministru prezidente jau bija Evika Siliņa.

## Atsauces
Svītrainā ūdenszāle

**Svītrainā ūdenszāle** () ir graudzāļu dzimtas suga, kas sastopama Ziemeļamerikas subarktiskajā joslā, kā arī Eiropas ziemeļdaļā, kur tā iespējams ir adventīva (ievazāta) suga vai relikts vietējais augs. Latvijā suga ir sastopama reti.

Augu grupas aug auglīgos egļu-lapkoku mežos, mitrās pļavās un aizaugušā kaļķakmens ieguves karjerā.

Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

## Apraksts
Svītrainā ūdenszāle ir daudzgadīgs, 50—110 cm garš lakstaugs ar stāvu, stingru stiebru. Lapas ir plakanas, 0,2—0,6 cm platas. Augam ir 0,1—0,2 cm īsa, smaila mēlīte. Ziedu skara ir skraja, nolīkstoša, 6—20 cm gara, ziedēšanas laikā ar zilganvioletu nokrāsu, augļu laikā rūsganbrūna. Vārpiņas ir aptuveni 0,4 cm īsas un strupas, olveidīgas, ar 3—6 ziediem. Arī vārpiņas kātiņš ir īss. Vārpiņas plēksnes ir strupas, plati lancetiskas un nevienādas. Ārējā zieda plēksne ir olveidīga, ar labi redzamu dzīslojumu, sevišķi izceļas sāndzīslas. Akota nav. Auglis ir sīks grauds. Zied jūnija beigās un jūlijā.

## Atsauces
Makoto Kobajaši

**Makoto Kobajaši** (, dzimis ) ir Japānas fiziķis, pazīstams ar ieguldījumu elementārdaļiņu fizikas teorijā, ar darbu pie lādiņa konjugācijas paritātes simetrijas pārkāpumiem (CP pārkāpumiem). 2008. gadā saņēmis Nobela prēmiju fizikā par lauztās simetrijas izcelšanās atklāšanu, kas nosaka vismaz trīs kvarku ģimeņu esamību dabā. Nobela prēmiju saņēma vienlaikus ar diviem citiem japāņu fiziķiem — Joičiro Nambu un Tošihidi Maskavu.

## Agrīnais dzīves posms
Makoto Kobajaši dzimis Nagojā, Japānā 1944. gadā. Kad viņam bija divi gadi, nomira Kobajaši tēvs. Kobajaši ģimenes māju iznīcināja Nagojas bombardēšanā, tāpēc viņi apmetās mātes  ģimenes mājā. Tur dzīvoja arī viens no Makoto brālēniem Tosiki Kaifu (vēlākais Japānas 51. premjerministrs). Viņa otrs brālēns bija astronoms Norio Kaifu.

Kobajaši absolvēja Nagojas Universitātes Zinātņu skolu 1967. gadā un ieguva zinātņu doktora grādu Nagojas Universitātes Zinātņu augstskolā 1972. gadā.

## Karjera
Pēc doktora pētījuma pabeigšanas Nagojas universitātē 1972. gadā, Kobajaši strādāja par zinātnisko līdzstrādnieku elementārdaļiņu fizikas jomā Kioto Universitātē. Kopā ar savu kolēģi Tošihidi Maskavu viņš strādāja, lai izskaidrotu lādiņa konjugācijas paritātes simetrijas pārkāpuma (CP pārkāpumus) elementārdaļiņu fizikas standartmodelī. Kobajaši un Maskavas teorija paredzēja, ka pastāv vismaz trīs kvarku paaudzes, un šī teorija eksperimentāli apstiprinājās četrus gadus vēlāk, atklājot B kvarku.

Kobajaši un Maskavas darbs *CP Violation in the Renormalizable Theory of Weak Interaction*, kas publicēts 1973. gadā, pēc 2010. gada datiem bija ceturtais visu laiku visvairāk citētais augstas enerģijas fizikas darbs. Šī darba rezultāts bija Kabibbo-Kobajaši-Maskavas matrica, kas nosaka kvarku sajaukšanas parametrus. Kobajaši un Maskava par šo darbu kopīgi saņēma pusi no 2008. gada Nobela prēmijas fizikā, bet otru pusi saņēma Joičiro Nambu.

Atzīstot trīs Nobela prēmijas laureātu ieguldījumu, 2015. gadā Cukubas pilsētas centrālajā parkā tika uzstādītas Sinitiro Tomonagas, Leo Esaki un Makoto Kobajaši bronzas statujas.

## Apbalvojumi
* 1979 — Nisinas piemiņas balva
* 1985 — Sakurai balva
* 1995 — Asahi balva
* 2001 — Kultūras nopelnu balva
* 2007 — Eiropas Fizikas biedrības balva Augstas enerģijas un elementārdaļiņu fizikas jomā
* 2008 — Nobela prēmija fizikā
* 2008 — Japānas Kultūras ordenis (apbalvošanas ceremonija norisinājās Tokijas Imperatora pilī)
* 2010 — Japānas akadēmijas loceklis

## Personīgā dzīve
Kobajaši dzimis un izglītību ieguvis Nagojā. Viņš apprecējās 1975. gadā ar Satiko Enomoto. Ģimenē 1977. gadā piedzima dēls Junitiro, kas vēlāk ieguvis maģistra grādu pilsētplānošanā. Pēc pirmās sievas nāves Kobajaši 1990. gadā apprecējās otrreiz ar Emiko Nakajamu, viņiem piedzima meita Juka.
## Atsauces

## Ārējās saites

* Makoto Kobajaši biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Vidžajavāda

**Vidžajavāda** (, *Vijayavāḍa* — ‘uzvaras vieta’) ir pilsēta Indijas dienvidaustrumos, Āndhra Pradēšas štatā, tā otra lielākā pilsēta. Izvietojusies  štata vidusdaļā Krišnas upes kreisajā krastā. Tiek dēvēta par štata komerciālo, politisko. kulturālo un izglītības galvaspilsētu. Pretējā Krišnas krastā kopš 2015. gada tiek būvēta jaunā štata galvaspilsēta Amarāvati. Nozīmīgs transporta mezgls.

## Vēsture
Sena pilsēta, kas zināma kopš 7. gadsimta kā **Bezavada**. Leģenda par pilsētas nosaukumu vēsta, ka dieviete Durga pēc Mahišasuras uzveikšanas atpūtusies šajā vietā. Pilsētu dibinājuši 626. gadā Paričedu dinastijas valdnieki. Pilsētā saglabājušies vairāki 6.—13. gadsimta tempļi; nozīmīgs induistu svētceļojumu centrs.

## Atsauce

## Ārējās saites
Ūdenszāles

**Ūdenszāles** () ir graudzāļu dzimtas ģints, kuras sugas ir sastopamas Eirāzijā, Austrālijā, Ziemeļāfrikā un Amerikā.

Tās ir daudzgadīgi lakstaugi ar sakneņiem un sastopamas mitrās vietās mērenajos reģionos visā pasaulē. Lakstauga pamatne aug gar zemi un var iesakņoties vairākās vietās. Dažas sugas tiek uzskatītas par nezālēm, bet citas ir apdraudētas savās dabiskajās dzīvotnēs.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas un dabiski sastopami hibrīdi:

* *Glyceria acutiflora*
* *Glyceria alnasteretum*
* *Glyceria × amurensis*
* *Glyceria arkansana*
* *Glyceria arundinacea*
* *Glyceria australis*
* *Glyceria borealis*
* *Glyceria canadensis*
* *Glyceria caspia*
* *Glyceria chinensis*
* *Glyceria colombiana*
* *Glyceria declinata*
* *Glyceria depauperata*
* *Glyceria × digenea*
* *Glyceria drummondii*
* *Glyceria elata*
* *Glyceria fluitans* - peldošā ūdenszāle
* *Glyceria × gatineauensis*
* *Glyceria grandis*
* *Glyceria insularis*
* *Glyceria ischyroneura*
* *Glyceria latispicea*
* *Glyceria leptolepis*
* *Glyceria leptorhiza*
* *Glyceria leptostachya*
* *Glyceria lithuanica* - Lietuvas ūdenszāle
* *Glyceria maxima -* dižā ūdenszāle
* *Glyceria melicaria*
* *Glyceria multiflora*
* *Glyceria nemoralis*
* *Glyceria notata*
* *Glyceria nubigena*
* *Glyceria obtusa*
* *Glyceria occidentalis*
* *Glyceria × ottawensis*
* *Glyceria × pedicellata*
* *Glyceria pulchella*
* *Glyceria saltensis*
* *Glyceria septentrionalis*
* *Glyceria spicata*
* *Glyceria spiculosa*
* *Glyceria striata -* svītrainā ūdenszāle
* *Glyceria × tokitana*
* *Glyceria tonglensis*

## Galerija

Attēls:Glyceria acutiflora iNat-133934763.jpg|*Glyceria acutiflora*
Attēls:Glyceria canadadensis.jpg|*Glyceria canadadensis*
Attēls:Glyceria declinata inflorescence (05).jpg|*Glyceria declinata*
Attēls:Glyceria notata inflorescence (04).jpg|*Glyceria notata*
Attēls:Glyceria septentrionalis iNat-20756871.jpg|*Glyceria septentrionalis*


## Atsauces
Andrejs Ceļapīters

**Andrejs Ceļapīters** (dzimis ) ir latviešu jurists un politiķis. Bijušais Madonas novada domes priekšsēdētājs (2009—2017). 14. Saeimas deputāts, ievēlēts no partijas "Vienotība", šobrīd – partijas Latvijas Zemnieku savienība biedrs. 
## Dzīvesgājums
Dzimis 1964. gadā. Būdams obligātajā dienestā padomju armijā 1984. gadā A. Ceļapīters dienēja Afganistānā.
1990. gadā absolvēja studijas Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē.

## Politiskā darbība
1994. gada pašvaldību vēlēšanās viņu ievēlēja par Praulienas pagasta padomes priekšsēdētāju. Vēlreiz ievēlēts par pagasta deputātu un priekšsēdētāju 1997. gada pašvaldību vēlēšanās, pārstāvot sarakstu "Savam pagastam". No 1997. gada līdz 2009. gadam A. Ceļapīters bija arī Madonas rajona padomes priekšsēdētājs. Bijis Vidzemes attīstības aģentūras prezidents (2000—2004).

2001. gada, 2005. gada un 2009. gada pašvaldību vēlēšanās A. Ceļapīteru ievēlēja par Madonas domes deputātu no Tautas partijas saraksta, tad par domes priekšsēdētāju. 

2011. gadā, "pāris mēnešus" pirms tās likvidācijas, viņš izstājās no Tautas partijas. A. Ceļapīters iesaistījās Vidzemes partijas izveides procesā, taču atteicās kļūt par tās biedru. 

2013. gada pašvaldību vēlēšanās A. Ceļapīteru ievēlēja par Madonas novada domes deputātu no partijas "Vienotība" un atkal ievēlēja par domes priekšsēdētāju. Divās sekojošajās pašvaldību vēlēšanās (2017, 2021) tāpat kļuva par domes deputātu, tomēr pašvaldības vadītāja amatā viņu vairs neievēlēja.

2022. gada Saeimas vēlēšanās A. Ceļapīteru ievēlēja par 14. Saeimas deputātu no "Jaunās Vienotības" saraksta. 2023. gada novembrī "Jaunās Vienotības" Saeimas frakcijas vadītājs Edmunds Jurēvics informēja, ka A. Ceļapīters vairs nedarbosies frakcijā un turpmāk Saeimā strādās kā pie frakcijām nepiederošs deputāts. Vēlāk tika ziņots, ka Ceļapīters no frakcijas izslēgts. E. Jurēvics sacīja, ka "frakcija apvieno līdzīgi domājošus cilvēkus, kuru galvenā vērtība ir demokrātija, tomēr ļoti svarīga ir arī virzība uz kopīgu mērķu sasniegšanu, sadarbojoties un papildinot citam citu. Ir būtiski rīkoties koleģiāli un vienoti".

2025. gada decembra sākumā A. Ceļapīters iestājās Zaļo un Zemnieku savienībā ietilpstošajā Latvijas Zemnieku savienībā. A. Ceļapīters arī pievienojās ZZS Saeimas frakcijai.

## Atsauces
Mārtiņš Daģis

**Mārtiņš Daģis** (dzimis ) ir latviešu uzņēmējs un politiķis, pārstāv partiju "Vienotība". Šobrīd ir 14. Saeimas deputāts, ievēlēts no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta. Iepriekš bijis Pļaviņu novada domes un Aizkraukles novada domes deputāts (2021—2022).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1976. gadā Pļaviņās Jāņa Daģa ģimenē, dzīvoja Stukmaņciemā. Mācījās Pļaviņu vidusskolā un Rīgas amatniecības vidusskolā, iegūstot stila mēbeļu un sakrālo mēbeļu galdnieka diplomu. 2002. gadā absolvēja studijas Latvijas Universitātas Pedagoģijas un psiholoģijas fakultātē, iegūstot pedagoga izglītību. Iestājās studentu korporācijā *[[Fraternitas Vanenica]]*.

Bijis SIA "Ecos" valdes loceklis. 2014. gadā izveidojis un teju 10 gadus bijis alus darītavas “Bursh” īpašnieks.

## Politiskā darbība
Kandidējis uz vietu Pļaviņu novada domē 2009. gada pašvaldību vēlēšanās (no "Pilsoniskās savienības" saraksta) un 2013. gada pašvaldību vēlēšanās (no partijas "Vienotība" saraksta), bet abas reizes netika ievēlēts. 2017. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Pļaviņu novada domē. Tāpat ievēlēšanai pietiekošu vēlētāju atbalstu saņēma 2021. gada pašvaldību vēlēšanās, kad tika ievēlēts Aizkraukles novada domē no apvienības "Jaunā Vienotība".

2022. gada Saeimas vēlēšanās M. Daģi ievēlēja par 14. Saeimas deputātu no "Jaunās Vienotības" saraksta.

Kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, taču netika ievēlēts.

## Atsauces
Jānis Skrastiņš (politiķis)

**Jānis Skrastiņš** (dzimis ) ir latviešu ugunsdzēsējs un politiķis, pārstāv partiju "Valmierai un Vidzemei". Šobrīd ir 14. Saeimas deputāts, ievēlēts no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta. Bijušais Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta (VUGD) Vidzemes reģiona brigādes komandieris. Bijis Valmieras novada domes deputāts (2021—2022).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1970. gadā. 1989. gadā sāka strādāt Valmieras Civilās aizsardzības un Ugunsdzēsības nodaļā.

2007. gadā absolvēja studijas Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības akadēmijā, iegūdams profesionālo bakalaura grādu uzņēmējdarbībā, bija AS "Valmieras enerģija" padomes loceklis un Valsts meža dienesta eksperts konsultants.

2019. gadā VUGD pulkvedis Jānis Skrastiņš atvaļinājās no dienesta.

### Politiskā darbība
2001. gada pašvaldību vēlēšanās J. Skrastiņš nesekmīgi kandidēja uz vietu Valmieras domē no Tautas partijas saraksta. Sekojošajās 2005. un 2009. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Valmieras domē.

2013. gadā iestājies partijā "Valmierai un Vidzemei" un ievēlēts Valmieras domē no tās saraksta, tāpat arī ievēlēts 2021. gada pašvaldību vēlēšanās.

2022. gada Saeimas vēlēšanās J. Skrastiņu ievēlēja par 14. Saeimas deputātu no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, kurā iesaistījās reģionālā partija "Valmierai un Vidzemei".

Pirms 2025. gada pašvaldību vēlēšanām deputāts J. Skrastiņš parādīja rupju žestu Aleksejam Rosļikovam, kad otrais šo pašu žestu parādīja no Saeimas tribīnes un runāja krievu valodā. Par šo incidentu A. Rosļikovs uz vienu sēdi tika izslēgts no Saeimas sastāva. Par J. Skrastiņa atbildi nebija ziņu publikāciju un politiskas diskusijas.

## Apbalvojumi
* Viestura ordenis, III šķira (2018)

## Atsauces
Tilpuma elastības modulis

**Tilpuma elastības** **modulis** *K* ir rādītājs, kurš raksturo ķermeņa (vielas) spēju pretoties vispusīgai spiedei (tilpuma deformācija).

K=-V_0{\operatorname{d}\!p\over\operatorname{d}\!V},

kur V_0 ir sākotnējais tilpums, {\operatorname{d}\!p\over\operatorname{d}\!V} ir spiediena atvasinājums pēc tilpuma.

Izmantojot Junga moduli *E* un Puasona koeficientu *μ*, *K* var izteikt šādi:

K=\frac{E}{3(1-2\mu)}.

Ķermenis (viela), kuram tilpuma elastības modulis vienāds ar bezgalību, ir nesaspiežams ķermenis.

Tilpuma elastības moduļa apgriezto lielumu sauc par tilpuma saspiežamības koeficientu *k<sub>t</sub>*.

## Atsauces
Inese Kalniņa

**Inese Kalniņa** (dzimusi ) ir latviešu juriste, pasniedzēja un politiķe, partijas "Vienotība" biedre. 14. Saeimas deputāte no apvienības "Jaunā Vienotība". Latvijas Universitātes Biznesa, vadības un ekonomikas fakultātes docente.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1967. gadā. 1991. gadā I. Kalniņa sāka strādāt Latvijas Universitātē (LU), 1996. gadā kļuva par LU Ārējo sakaru struktūrvienību vadītāju. 2003. gadā absolvēja bakalaura studijas Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, 2005. gadā ieguva maģistra grādu tiesību zinātnēs, 2016. gadā — doktora grādu tiesību zinātnēs.

Darbojusies kā valdes locekle SIA "Consentes", SIA "Greenergy" un biedrībā *International Law Research Center*.

### Politiskā darbība
2020. gada ārkārtas vēlēšanās I. Kalniņa nesekmīgi kandidēja uz vietu Rīgas domē no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta. 2022. gada Saeimas vēlēšanās viņu ievēlēja par 14. Saeimas deputāti.

## Atsauces
Hipotalāma-hipofīzes-virsnieru ass

[right|thumb|330x330px| HPA ass shēma (CRH, kortikotropīnu atbrīvojošais hormons ; AKTH, [adrenokortikotropais hormons )]]
right|thumb| Hipotalāms, hipofīze un virsnieru garoza
**Hipotalāma-hipofīzes-virsnieru ass** (**HHV**, **HPA ass** vai **HTPA ass**) ir sarežģīts tiešu ietekmju un atgriezeniskās saites mijiedarbības kopums starp trim komponentiem: hipotalāmu (smadzeņu daļa, kas atrodas zem talāma), hipofīzi (zirņa formas struktūra, kas atrodas zem hipotalāma), un virsnieru dziedzeri (mazi, koniski orgāni virs nierēm). Šie orgāni un to mijiedarbība veido HPA asi.

HPA ass ir galvenā neiroendokrīnā sistēma, kas kontrolē reakcijas uz stresu un regulē daudzus ķermeņa procesus, tostarp gremošanu, imūnsistēmu, garastāvokli un emocijas, seksualitāti un enerģijas uzglabāšanu un patēriņu. Tas ir izplatīts mehānisms mijiedarbībai starp dziedzeriem, hormoniem un vidus smadzeņu daļām, kas ir starpnieks vispārējā adaptācijas sindromā (GAS).

Kamēr steroīdos hormonus ražo galvenokārt mugurkaulnieki, HPA ass un kortikosteroīdu fizioloģiskā loma stresa reakcijā ir tik būtiska, ka analogas sistēmas var atrast arī bezmugurkaulniekiem un vienšūnu organismos.

HPA ass, hipotalāma-hipofīzes-gonādu ass (HPG), hipotalāma-hipofīzes-vairogdziedzera ass (HPT) un hipotalāma-neirohipofīzes sistēma ir četras galvenās neiroendokrīnās sistēmas, caur kurām hipotalāms un hipofīze tieši darbojas neiroendokrīnās sistēmās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valensija (Venecuēla)

**Valensija** () ir pilsēta Venecuēlas ziemeļos, Karabobo štata centrs, apmēram 172 kilometrus uz rietumiem no Karakasas. Trešā lielākā pilsēta valstī. Atrodas 30 kilometrus no Karību jūras krasta. Ievērojams Venecuēlas ekonomikas centrs.

Dibināta 1555. gadā. No 1812. līdz 1830. gadam Valensija bija Venecuēlas galvaspilsēta. Pilsētā atrodas Karabobo universitāte, kas dibināta 1852. gadā. Kopš 2006. gada pilsētā darbojas metro.

## Ārējās saites
Marakaja

**Marakaja** () ir pilsēta Venecuēlas ziemeļos, Aragvas štata centrs, apmēram starp Karakasu austrumos un Valensiju rietumos, Valensijas ezera ziemeļaustrumu krastā. Atrodas 25 kilometrus no Karību jūras krasta. Pilsēta tiek dēvēta par "dārzu pilsētu" (*Ciudad Jardín*). Dibināta 1701. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Agnese Krasta

**Agnese Krasta** (dzimusi ) ir latviešu juriste un politiķe, pārstāv partiju «Vienotība». Šobrīd 14. Saeimas deputāte, ievēlēta no apvienības «Jaunā Vienotība» saraksta.

## Izglītība

Dzimusi 1986. gadā. 2008. gadā absolvēja Latvijas Universitātes sociālo zinātņu bakalaura studiju programmu politikas zinātnē, 2012. gadā sociālo zinātņu bakalaura studiju programmu tiesību zinātnē, bet 2017. gadā ieguva maģistra grādu tiesību zinātnēs.

## Darbs

2019., 2021. gadā un 2023. gadā ievēlēta par partijas domes priekšsēdētāja vietnieci.

Strādājusi par Ministru prezidenta Artura Krišjāņa Kariņa padomnieci juridiskajos jautājumos.

2022. gada Saeimas vēlēšanās A. Krastu ievēlēja par 14. Saeimas deputāti no politisko partiju apvienības «Jaunā Vienotība» saraksta. No 2022. gada 1. novembra pilda frakcijas «Jaunā Vienotība» priekšsēdētāja vietnieces pienākumus Saeimā. 2023. gada 4. oktobrī ievēlēta par 14. Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas priekšsēdētāja biedri, strādā Saeimas Juridiskajā komisijā.

## Atsauces
Maturina

**Maturina** () ir pilsēta Venecuēlas ziemeļaustrumos, Monagasas štata centrs 50 kilometrus no Karību jūras krasta. Pilsēta ir Venecuēlas naftas rūpniecības centrs. Transporta mezgls, kas savieno valsti ar Orinoko deltas un Gransabanas reģioniem. Dibināta 1760. gadā.

## Ārējās saites
Kumana

**Kumana** () ir pilsēta Venecuēlas ziemeļaustrumos, Sukres štata centrs Karību jūras krastā. Atrodas 402 kilometrus uz austrumiem no Karakasas. Pilsēta, kas dibināta 1510. gadā, ir viena no vecākajām spāņu dibinātajām apdzīvotām vietām kontinentā. Šeit dzimuši vairāki Latīņamerikas neatkarības cīnītāji, to skaitā Peru un Bolīvijas prezidents Antonio Hosē de Sukre (*Antonio José de Sucre*, 1795—1830), kā arī vairāki Venecuēlas kultūras darbinieki.

Mūsdienās Kumana ir liela tirdzniecības un zvejas osta. Darbojas *[[Toyota]]* autorūpnīca. Netālu atrodas Močimas nacionālais parks.

## Ārējās saites
Agita Zariņa-Stūre

**Agita Zariņa-Stūre** (dzimusi **Agita Zariņa** ) ir latviešu pedagoģe un politiķe, pārstāv partiju "Vienotība". Šobrīd ir 14. Saeimas deputāte, ievēlēta no apvienības "Jaunā Vienotība".

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1971. gada 1. janvārī. 1994. gadā absolvēja studijas Latvijas Universitātes Pedagoģijas un psiholoģijas fakultātē, iegūdama latviešu valodas un literatūras skolotājas specialitāti, bet 2004. gadā ieguva skolvadības maģistra grādu Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības akadēmijā.

2006. gadā A. Zariņa-Stūre sāka strādāt par Valmieras Pārgaujas Valsts ģimnāzijas direktori.

### Politiskā darbība
2009. gada pašvaldību vēlēšanās nesekmīgi kandidēja uz deputāta vietu Valmieras domē no partijas “Jaunais laiks” saraksta. Tāpat kandidēja 2013. gada un 2017. gada pašvaldību vēlēšanās, abās netiekot ievēlēta Valmieras domē no partijas “Vienotība” saraksta, kā arī nesekmīgi kandidēja uz vietu Valmieras novada domē no apvienības “Jaunā Vienotība” 2021. gada pašvaldību vēlēšanās.

2022. gada Saeimas vēlēšanās A. Zariņu-Stūri no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta ievēlēja par 14. Saeimas deputāti. Saeimā ievēlēta par Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vadītāju.

## Atsauces
Turmero

**Turmero** () ir pilsēta Venecuēlas ziemeļos, Aragvas štatā. Atrodas uz austrumiem no štata galvaspilsētas Marakajas un ietilpst tās aglomerācijā. Dibināta 1620. gadā, kad tika uzcelta baznīca.

## Ārējās saites
Skeligmaikla

**Skeligmaikla** () jeb **Skeilgvjihīla** () ir klinšaina sala Īrijas galējos dienvidrietumos, Kerri grāfistē. Atrodas 11 kilometrus uz rietumiem no Aiveras pussalas. Kopā ar Litlskeligu veido Skeligroku salu arhipelāgu.

Salas augstākais punkts paceļas 218 metrus virs jūras līmeņa. Skeligmaiklas augšdaļā (170—180 metri virs jūras līmeņa), kuru var sasniegt pa stāvām akmens kāpnēm, atrodas labi saglabājušās 6. līdz 8. gadsimta klostera drupas. 1996. gadā Skeligmaikla tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Galerija

Skellig_4.JPG
Skellig_hives.jpg
High_cross_on_grave_at_Skellig_Michael.jpg
Skellig_Michael_-_cemetery_and_large_oratory.jpg
County_Kerry_-_Skellig_Michael_-_20180622204632.jpg


## Ārējās saites
Maisi

**Maisi** ir ciems Madonas novada Kalsnavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Sjudadgvajāna

**Sjudadgvajāna** () ir pilsēta Venecuēlas austrumos, Bolivaras štatā. Atrodas Orinoko upes labajā krastā, pie Karoni upes ietekas. 

Oficiāli pilsēta dibināta 1961. gadā, apvienojot Sanfeliksu (*San Félix*) un Puertordasu (*Puerto Ordaz*), tomēr pati Sanfeliksa dibināta 1724. gadā. Pilsēta izveidota resursiem bagātā rajonā. Tās attīstība saistīta ar Guri HES izbūvi uz Karoni upes, kas tika uzsākta 1963. gadā. HES atrodas 70 kilometrus uz dienvidiem no pilsētas un ražo vairāk nekā pusi no Venecuēlas elektroenerģijas. Pilsētā tērauda un alumīnija rūpnīcas. Tā ir ievērojama osta, jo Orinoko šeit kuģojama okeāna kuģiem. Izbūvēti trīs tilti pār Karoni un 2006. gadā arī pār Orinoko.

## Ārējās saites
Zane Skujiņa-Rubene

**Zane Skujiņa-Rubene** (dzimusi **Zane Skujiņa**  Rīgā) ir latviešu komunikācijas speciāliste, projektu vadītāja un politiķe, pārstāv partiju "Vienotība". Šobrīd ir 14. Saeimas deputāte, ievēlēta no apvienības "Jaunās Vienotība" saraksta.

## Dzīvesgājums
Dzimusi Rīgā. Mācījusies Rīgas Hanzas vidusskolā un Rīgas 85. vidusskolā. Z. Skujiņas-Rubenes māte ir Latvijas Paralimpiskās komitejas prezidente Daiga Dadzīte, bet mātes māsa titulētā paralimpiskā sportiste Diāna Krūmiņa. Precējusies ar arhitektu Rūdi Rubeni.

2015. gadā Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultātē absolvēja sociālo zinātņu bakalaura studiju programmu žurnālistikā un komunikācijā, 2018. gadā ieguva maģistra grādu informācijas un komunikācijas zinātnēs Rīgas Stradiņa universitātē.

Kopš 2012. gada strādājusi par projektu vadītāju un sabiedrisko attiecību speciālisti Latvijas Paralimpiskajā komitejā. Kopš ievēlēšanas Saeimā organizācijā darbojas brīvprātīgā statusā.

Bijusi Valsts kancelejas Komunikācijas departamenta konsultante, kā arī Labklājības ministra padomniece komunikācijas jautājumos (2018—2019). Paralēli darba gaitām Z. Skujiņa-Rubene iesaistījusies dažādu sabiedrisko organizāciju darbā un darbojusies brīvprātīgi.

Z. Skujiņa-Rubene bija Latvijas paralimpiskās delegācijas vadītāja 2016.gada paralimpiskajās spēlēs Riodežaneiro, 2020.gada paralimpiskajās spēlēs Tokijā, kas notika 2021. gadā, 2022. gada paralimpiskajās spēlēs Pekinā, kā arī 2024. gada paralimpiskajās spēlēs Parīzē.

### Politiskā darbība
Pirmo reizi Saeimas vēlēšanās Z. Skujiņa-Rubene kandidēja 2018. gadā 13. Saeimas vēlēšanās no partiju apvienības "Jaunā Vienotība", taču Saeimā ievēlēta netika. Pēc tām kļuva par labklājības ministra Jāņa Reira padomnieci komunikācijas jautājumos.

2020. gadā Z. Skujiņa-Rubene nesekmīgi kandidēja Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta. 2022. gada Saeimas vēlēšanās viņu ievēlēja par 14. Saeimas deputāti no šīs pašas apvienības saraksta.

## Atsauces
Mārtiņēni

**Mārtiņēni** ir ciems Madonas novada Kalsnavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V879, Antonīcas upes krastā. Ciems ir daļēji izzudis.

## Atsauces
Nāndors Hidegkuti

**Nāndors Hidegkuti** (, dzimis , miris ) bija ungāru futbolists un futbola treneris, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Ungārijas futbola izlases pārstāvis.

Lielāko daļu savas karjeras pavadījis *[[MTK Hungária FC]]* komandā ar ko trīs reizes kļuvis par valsts čempionu. 1950. gados kopā ar Ferencu Puškāšu, Zoltānu Ciboru, Šāndoru Kočišu un Jožefu Božiku bijis viens no Ungārijas futbola zelta paaudzes pārstāvjiem. 1953. gadā, spēlējot, mūsdienās pazīstamajā "viltus devītnieka" pozīcijā, guvis *hat-trick* pret Anglijas futbola izlasi Vemblija stadionā, 6–3 uzvarā.

Ungārijas futbola izlases sastāvā piedalījies 1954. un 1958. gada FIFA Pasaules kausā. Kļuvis zelta medaļas ieguvēju 1952. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Hidegkuti vārdā ir nosaukts *MTK Hungária* stadions.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**MTK Hungária**

* Ungārijas čempions: 1951, 1953, 1958
* Ungārijas kauss: 1952
* Mitropa Cup: 1955

**Ungārija**

* Olimpiskās spēles: 1952

### Trenera karjera
**Fiorentina**

* Eiropas Kausu ieguvēju kauss: 1960–61

**Győri ETO FC**

* Ungārijas čempions: 1963
* Ungārijas kauss: 1965, 1966, 1967

**Al-Ahly**

* Ēģiptes Premjerlīga: 1975, 1976, 1977, 1979, 1980
* Ēģiptes kauss: 1978

## Ārējās saites
Vollonona

**Vollonona** (, ) ir pilsēta Austrālijas dienvidaustrumos, Jaundienvidvelsā. Atrodas 82 km uz dienvidiem no Sidnejas, Tasmana jūras krastā un ir nozīmīga ostas pilsēta. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 280 tūkstoši iedzīvotāju. Vollononā ir attīstīta metalurģijas rūpniecības nozare. Pilsētas nosaukums ir radies no daravalu valodas un tulkojumā nozīmē vai nu “piecas salas/mākoņi”, “zeme netālu no ūdens” vai “jūras skaņa”.

## Sports
Pilsētas apkārtnē norisinājās 2022. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jožefs Božiks

**Jožefs Božiks** (, dzimis , miris ) bija ungāru futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Ungārijas futbola izlases pārstāvis.

Visu savu karjeru pavadījis savas dzimtās pilsētas Budapeštas komandā ''Budapest Honvéd''. Božiks bija viens no leģendārās Ungārijas zelta komandas pārstāvjiem, pārstāvot izlase vairākos turnīros. *Budapest Honvéd* stadions ir nosaukts Božika vārdā.

Ungārijas futbola izlases sastāvā kopumā aizvadījis 101 mačus un guvis 11 vārtus. Piedalījies 1954. un 1958. gada FIFA Pasaules kausā. Izcīnījis zelta medaļu 1952. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Budapest Honvéd**

* Ungārijas līga: 1949–50, 1950, 1952, 1954, 1955

**Ungārija**

* Olimpiskais čempions: 1952

## Ārējās saites
Toms Finijs

**Sers Toms Finijs** (, dzimis , miris ) bija angļu futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, pārstāvēja Anglijas futbola izlasi.

No 1946. līdz 1960. gadam spēlējis Anglijas komandā ''Preston North End'', kur viņš bija pazīstams ar savu lojalitāti. Kopumā *Preston North End* rindās viņš aizvadīja 433 mačus Anglijas futbola līgā un 40 mačus FA kausā. Kopumā komandas labā guvis 210 vārtus.

Anglijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1946. līdz 1958. gadam, kopumā aizvadot 76 mačus un gūstot 30 vārtus. Piedalījies 1950., 1954. un 1958. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Preston North End**

* Anglijas Otrā divīzija: 1950–51

## Ārējās saites
Ektors Kastro

**Ektors Kastro** (, dzimis , miris ) bija Urugvajas futbolists un futbola treneris, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, pārstāvēja Urugvajas futbola izlasi.

Kastro savas karjeras laikā spēlēja Urugvajas komandā ''Nacional'' un Argentīnas komandā *[[Estudiantes]]*.

Kastro ir pazīstams kā Urugvajas pirmo vārtu autors Pasaules kausā, 1930. gada turnīrā gūstot vārtus pret Peru. Šajā turnīrā Urugvajas izlase kļuva par pirmajiem Pasaules kausa ieguvējiem. Kastro ir arī pazīstams arī ar to, ka visu savu karjeru spēlējis ar vienu roku. Labās rokas apakšdelmu viņš zaudēja 13 gadu vecumā, kad nejauši to amputēja ar elektrisko zāģi.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Nacional**

* Urugvajas čempionāts: 1924, 1933, 1934

**Urugvaja**

* FIFA Pasaules kauss: 1930
* Olimpiskais čempions: 1928
* Copa América: 1926, 1935

### Trenera karjera
**Nacional**

* Urugvajas čempionāts: 1940, 1941, 1942, 1943, 1952

## Atsauces

## Ārējās saites
Stepes

**Stepes** ir ciems Madonas novada Kalsnavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem pie dzelzceļa līnijas Pļaviņas—Gulbene, Vesetas upes krastā.

## Atsauces