open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vilis Samsons

**Vilis Samsons** (dzimis  Liepnā, miris ) bija latviešu pedaɡoɡs un vēsturnieks, Latvijas Komunistiskās partijas un Latvijas PSR valdības funkcionārs, Otrā pasaules kara laikā — padomju partizānu vienības vadītājs. Līdzās Aleksandram Drīzulim un Jānim Dzintaram viņu uzskata par vienu no "toņa noteicējiem" vēstures zinātnē LPSR pēdējos gadu desmitos.

## Dzīvesgājums
1934. gadā Samsons pabeidza mācības Liepnas pamatskolā un 1940. gadā Rēzeknes Skolotāju institūtā, līdz Otrajam pasaules karam Samsons strādāja Ludzas apriņķa Istalsnas sešu klašu pamatskolā. 1941. gadā iestājās Sarkanajā armijā, cīnījās pie Maskavas un Staraja Rusas, 1942. gadā beidza virsnieku kursus.
Krievijas PFSR izveidotās diversantu grupas sastāvā viņu iesūtīja vācu okupētajā Latvijā. 1943. gadā izveidoja un kopš 1944. gada marta komandēja Latviešu padomju partizānu 1. brigādi, kas darbojās Ziemeļlatvijā. Kopš 1945. gada atvaļināts pulkvedis, Padomju Savienības varonis (1945).

Kopš 1943. gada bija Padomju Savienības Komunistiskās partijas (PSKP) biedrs, 1946. gadā pabeidzis Augstāko partijas skolu pie PSKP Centrālās komitejas (PSKP CK), 1949. gadā Sabiedrisko zinātņu akadēmiju pie PSKP CK. 1949.—1950. gadā strādājis par filozofijas katedras vadītāju Latvijas PSR partijas skolā. 1950.—1960. gadā Latvijas PSR izglītības ministrs.
1952.—1963. gadā LKP CK loceklis, Augstākās Padomes deputāts no 1951. gada līdz tās 11. sasaukumam 1989. gadā.
Latvijas Zinātņu akadēmijas akadēmiķis kopš 1968. gada, no 1961. līdz 1992. gadam akadēmiķis-sekretārs.
1963.—1972. gadā bija Latvijas PSR Mazās enciklopēdijas galvenais redaktors.
Latvijas PSR laikā apbalvots ar 8 ordeņiem un medaļām.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas iebildis pret, viņaprāt, tendenciozo pretpadomju skatījumu uz Otro pasaules karu Latvijas oficiālajā vēsturē.
Miris 2011. gadā, apglabāts Carnikavas kapos.

## Darbi
* Kurzemes katlā: partizānu un frontes izlūku cīņas : 1944-1945. Riga: Liesma, 1969.
* Kurzemes meži šalc (1974.)
* Naida un maldu slīkšņā (Zinātne, 1983.)
* Dzejas Olimpā un uz barikādēm. Rainiānas metodoloģiskie aspekti (1985)
* Latvijas suverenitātes ideja likteņgriežos: vācu okupācijas laika dokumenti 1941-1945 (1990.)

## Literatūra
* Академик Академии наук Латвийской ССР В. П. Самсонс. Биобиблиографический указатель. Рига: 1980
* Latvijas Zinātņu akadēmijas akadēmiķis Vilis Samsons: bibliogr. rād., 1980-1990. — [Rīga, 1992]. — 16 lpp
* Энциклопедия "Рига" — Рига, Главная редакция энциклопедий, 1989 — стр. 651

## Atsauces

## Ārējās saites
The Pirate Bay

200px|thumb|''The Pirate Bay'' logo
***The Pirate Bay*** (bieži saīsināts kā TPB, *Pirātu līcis*) ir Zviedrijas tīmekļa vietne, kas indeksē ''BitTorrent'' (.torrent) failus un *magnet* saites (.magnet) pārsvarā uz izklaidējoša rakstura multimediju failiem. Tā pozicionē sevi kā "Pasaulē noturīgāko bittorrent vietni" un pēc Alexa Internet vērtējuma ir 324. populārākā lapa pasaulē un 135. populārākā ASV. Vietnes uzturēšanas izmaksas tiek segtas no reklāmām, kas izvietotas blakus torrentu sarakstiem. To 2003. gada novembrī izveidoja Zviedrijas autortiesību pretinieku organizācija *[[Piratbyrån]]* ("Pirātisma birojs"). Kopš 2004. gada oktobra vietni uztur atsevišķa organizācija. Vietni uzturēja Gotfrīds Svartholms un Fredriks Neijs (zināmi kā "anakata" un "TiAMO"). 2009. gadā abi kopā ar Peteru Sundi un Karlu Lundsremu tika notiesāti par līdzdalību autortiesību pārkāpšanā saistībā ar savu līdzdalību *The Pirate Bay*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Owl City

***Owl City*** ir amerikāņu sintpop muzikāls projekts, kuru veidojis Ādams Jangs. Jangs sāka veidot mūziku pagrabā, savā dzimtajā pilsētā Ovatonnā, Minesotā. Vēlāk viņš sāka ievietot savu mūziku sociālajā portālā *MySpace*, un vēlāk Jangs parakstīja līgumu ar *[[Universal Republic]]*.
Jangs iedvesmojies no disko mūzikas un Eiropas elektroniskās mūzikas. Pēc diviem sevis izdotiem albumiem, tika arī izdots debijas albums zem liela leibla. 2009. gadā *Owl City* ieguva plašu popularitāti ar debijas albumu *[[Ocean Eyes]]* un tā singlu *[[Fireflies (dziesma)|Fireflies]]*.

## Diskogrāfija
* *[[Maybe I'm Dreaming]]* (2008)
* *[[Ocean Eyes]]* (2009)
* *[[All Things Bright and Beautiful]]* (2011)
* *[[The Midsummer Station]]* (2012)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Jugla (stacija)

**Jugla** ir dzelzceļa stacija Rīgas Vidzemes priekšpilsētā. Juglas stacijā pietur dīzeļvilcieni, kas kursē līnijā Rīga—Lugaži. Oficiāli Jugla ir Zemitānu stacijas līnijas parks. Jugla ir A biļešu zonas gala stacija. Pieturā nav biļešu kases. Kopš 2025. gada 10. februāra stacijā pietur starptautiskais vilciens Viļņa—Rīga—Valga.

## Vēsture
1900. gadā tika izveidots izmaiņas punkts *Jegel*. 1919. gadā stacija pārdēvēta par Juglu.

## Attēlu galerija

Attēls:Juglas stacija 1.JPG|Dzelzceļa stacija 2009. gadā
File:Juglas stacija.jpg|Dzelzceļa stacija  2011. gadā
Attēls:Juglas stacija.JPG|Dzelzceļa stacija 2012. gadā
File:DR1AM-291 Juglā.jpg|Dīzeļvilciens DR1AM-291 izbrauc no Juglas stacijas
File:Sliežu ceļi Juglā 3.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Juglā 4.jpg|Sliežu ceļi Siguldas virzienā


## Atsauces un piezīmes
Elizabetes iela

**Elizabetes iela** var būt:

* Elizabetes iela Rīgā;
* Elizabetes iela Liepājā;
* Elizabetes iela Tukumā;
* Elizabetes iela Babītes pagasta Spilvē.
Tallinas iela

**Tallinas iela** var būt:

* Tallinas iela — iela Rīgā;
* Tallinas iela — iela Jūrmalā;
* Tallinas iela — iela Saulkrastos;
* Tallinas iela — iela Garkalnes pagasta Baltezerā.
Līksnas ciems

**Līksnas ciems** var būt:
* Līksnas pagasta nosaukums 1974.-1990. g.
* Līksnas ciems - administratīvi teritoriāla vienība 1945.-1954. g.
* Līksna - apdzīvota vieta, Līksnas pagasta centrs
Jenss Stoltenbergs

**Jenss Stoltenbergs** (, dzimis ) ir Norvēģijas politiķis, pārstāv Norvēģu Darba partiju. Kopš 2025. gada viņš ir Norvēģijas finanšu ministrs. Stoltenbergs ir bijis Norvēģijas premjerministrs (2000—2001, 2005—2013) un NATO ģenerālsekretārs (2014–2024).

No 1990. līdz 1991. gadam  Stoltenbergs bija Norvēģijas Vides ministrijas valsts sekretārs, 1993. gadā viņu ievēlēja par Norvēģijas parlamenta locekli, kas pārstāv Oslo. 
No 1993. līdz 1996. gadam viņš bija rūpniecības ministrs, bet no 1996. līdz 1997. gadam finanšu ministrs.

Pirmo reizi Norvēģijas premjerministra amatā viņš bija no  līdz . 2002. gada Stoltenbergs kļuva par Norvēģu Darba partijas līderi. 2009. gadā parlamenta vēlēšanās Stoltenbergu atkārtoti ievēlēja premjerministra amatā. Amatā bija līdz 2013. gadam, pēc tam darbojās kā opozīcijas līderis.

2014. gada 1. oktobrī Jenss Stoltenbergs kļuva par NATO ģenerālsekretāru. Šo amatu viņš pildīja līdz 2024. gada 1. oktobrim, kad viņu nomainīja Marks Rite.

2025. gada 4. februārī Stoltenbergs kļuva par Norvēģijas finanšu ministru Jūnasa Gāra Stēres kabinetā.

## Apbalvojumi
2024. gada maijā Stoltenbergu iecēla par Triju Zvaigžņu ordeņa lielkrusta komandieri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stigma

thumb|250px|Svētais Asīzes Francisks
**Stigma** (grieķu valodā- *stigma*, "dūriens") — rētas, brūces, zīmes rokās un kājās uz dzīva cilvēka miesas, kas atgādina Kristus rētas.

* Tās asiņo un sāp, sevišķi piektdienās.
* Vēsturiskos avotos Svētais Pāvils ir teicis:"Turpmāk man lai neviens nedara nepatikšanas. Es nēsāju savā miesā mūsu Kunga Jēzus Kristus ciešanu zīmes".
* Svētajiem bijušas divējādas Kristus ciešanu zīmes - vieniem redzamas, citiem neredzamas, kuri jutuši tikai sāpes šajās vietās.
* Ar stigmatiem bija apveltīti ārkārtīgi dievbijīgi cilvēki.
* Kad kristiešiem sāka parādīties stigmas, nav noskaidrots; taču Jaunās derības rakstos Jāņa evaņģēlijā, 20. nodaļā par to ir runāts (kad Jēzus pārliecina neticīgo Tomu)

* Kopā reģistrēta 321 stigmatizēta persona, starp kuriem kā piemēri minami-
** Svētais Asīzes Francisks (1182-1226)
** Svētā Katrīna no Sjēnas (1347-1380)
** Svētā Terēze no Avilas (1515-1582)
** Svētā Katrīna Riči (1522-1590)
** Svētā Terēze Neumane (1898-1962)
** Svētīgais tēvs Pijs no Petralčinas (1887-1968)- tika beatificēts 1999. gada 2. maijā.

## Ārējās saites
* www. vatican.va

## Atsauces
Tallinas iela (Rīga)

**Tallinas iela** ir Rīgas iela, Centra rajona, Centra, kā arī Vidzemes priekšpilsētas Brasas un Grīziņkalna apkaimēs. Tallinas iela sākas pie Miera ielas krustojuma un beidzas pie Valmieras un Augusta Deglava ielas krustojuma. Tallinas ielas kopējais garums ir 1722 metri.

## Vēsture
Senākais ielas nosaukums bija **Riepnieku iela** (), kas savu nosaukumu bija ieguvusi no tauvu vijēju cunftes. Tā sākās pie Lielā pumpja un atdūrās smilšu kāpās pie Tirgus ielas (Jāņa Asara ielas), kur 1885. gadā sāka Svētā Pāvila baznīcas celtniecību.

Agrāk iela uz ziemeļrietumiem stiepās tikai līdz Aleksandra (Brīvības) ielai, aiz tās sākās Miera iela (*Friedens Strasse*). 1885. gadā Riepnieku ielu apvienoja ar Miera ielu un tām piešķīra **[[Rēvele]]s ielas** nosaukumu.

1939. gadā Rēveles ielu pārdēvēja par Tallinas ielu.

## Ielu savienojumi
Tallinas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Aristida Briāna iela
* Miera iela
* Cēsu iela
* Brīvības iela
* Tērbatas iela ("T" veida krustojums)
* Krišjāņa Barona iela
* Aleksandra Čaka iela
* Zvaigžņu iela ("T" veida krustojums)
* Vārnu iela ("T" veida krustojums)
* Krāsotāju iela ("T" veida krustojums)
* Lauku iela ("T" veida krustojums)
* Jāņa Asara iela
* Valmieras iela
* Augusta Deglava iela

## Skatīt arī
* Centra rajons
* Centrs
* Vidzemes priekšpilsēta
* Brasa
* Grīziņkalns

## Atsauces
Prelāts

thumb|250px|Prelāts
**Prelāts** (no  — 'dot priekšroku, izcelt') — goda tituls, ko Romas katoļu baznīcas
garīdzniekiem par zināmiem nopelniem piešķir pāvests.

Prelāts ikdienā nēsā liturģisku apģērbu — sutanu.
Ananass

**Cekulainais ananass** (*Ananas comosus*) jeb **kultūras ananass** (*Ananas sativus*) vai vienkārši **ananass** ir bromēliju dzimtas tropu augs. Par ananasu sauc arī šī auga augli. Tā augļkopa ir partenokarpa. Augļi tiek lietoti svaigā veidā vai pārstrādāti sulās un konservos. No ananasu lapām iegūst ļoti izturīgu pita šķiedru, no kuras tālāk gatavo virves, smalkus un rupjus audumus.

Cekulainā ananasa dabiskais izplatības areāls ir Paragvaja un Brazīlijas dienvidi. Mūsdienās ananasi tiek audzēti plašā teritorijā tropu un ekvatoriālās joslas zemēs visā pasaulē. Vadošās valstis ananasu ražas ieguvē 2017. gadā bija Kostarika, Filipīnas, Brazīlija, Taizeme, Indija, Indonēzija un Nigērija. Trijās valstīs, Kostarikā, Filipīnās un Brazīlijā, novāca gandrīz trešdaļu no visas pasaules ananasu ražas.

Pirmais eiropietis, kas atveda ananasus uz Eiropu, bija Kristofors Kolumbs. Auga nosaukums ir cēlies no vārda *ananas*, kas Dienvidamerikas indiāņu valodās nozīmē “lielisks auglis”. Gvaranu valodā auglis tiek saukts par *naná*.

## Augļi
Cekulainā ananasa augļi arī tiek saukti par ananasiem. Pēc ārējā izskata tie atgādina lielus priežu čiekurus. Angļu valodā tos tā arī sauc par “priežu āboliem” (*pineapples*). Atkarībā no šķirnes un augšanas apstākļiem ananasa masa var būt no 2 līdz 15 kg. Izmanto visu augļkopu, kas saaugusi ar sulīgajām seglapu pamatnēm un ziedkopas asi. Ananasi ir sulīgi, aromātiski, satur 12—15% saharozes. Ananasa augļi uzturā tiek lietoti svaigā veidā vai arī tos konservē. No tiem iegūst arī sulu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Terciāri

**Terciāri** (latīņu: tertius, "trešais")- tā saucamie Trešā ordeņa locekļi, laji, kas pievienojušies kādam Romas Katoļu baznīcas ordenim - visbiežāk franciskāņiem vai dominikāņiem, bet viņi nav devuši svinīgu mūka vai mūķenes solījumu un turpina laicīgu darbu.
Apuzes iela

**Apuzes iela** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Zolitūdē un Pleskodālē. Kopējais ielas garums ir 1781 metrs un tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Apuzes iela sākas krustojumā ar Kalnciema ielu un Vandzenes ielu, bet beidzas krustojumā ar Paula Lejiņa ielu.

Iela nosaukta Apuzes — ciema Kuldīgas novada Īvandes pagastā — vārdā. Vēsturiski Apuzes iela vedusi pāri dzelzceļa līnijai Rīga—Jūrmala (tagadējā Muižas iela), tādējādi savienojot Zolitūdi ar Imantu.

## Ielas raksturojums
Apuzes iela sākas krustojumā ar Kalnciema ielu un Vandzenes ielu, bet beidzas krustojumā ar Paula Lejiņa ielu. Apuzes ielas Pleskodāles daļā dominē savrupmāju apbūve, bet ielas tālākais gals Zolitūdē iet padomju laiku daudzdzīvokļu namu mikrorajonā. Apuzes ielā atrodas degvielas uzpildes stacija un lielveikals.

Apuzes iela ved gar adresi Priedaines ielā 20, kur 2013. gada 21. novembrī notika lielveikala "Maxima" sagrūšana, kurā gāja bojā 54 cilvēki.

## Ielu savienojumi
Apuzes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vandzenes iela
* Kalnciema iela
* Volguntes iela
* Zalves iela
* Šampētera iela
* Zaru iela (T veida krustojums)
* Mikus iela
* Jūrkalnes iela
* Valtaiķu iela
* Lipaiķu iela (T veida krustojums)
* Skrīnes iela (T veida krustojums)
* Liedes iela
* Anniņmuižas iela
* Priedaines iela
* Aleksandra Bieziņa iela
* Gramzdas iela
* Paula Lejiņa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Zolitūde
* Pleskodāle

## Atsauces
Pērnavas iela (Rīga)

**Pērnavas iela** ir Rīgas iela, Latgales priekšpilsētas Grīziņkalna un Avotu apkaimēs. Pērnavas iela sākas pie Brīvības ielas krustojuma un beidzas pie Matīsa ielas krustojuma. Pērnavas ielas beigās (nedaudz aiz krustojuma ar Matīsa ielu) atrodas arī dzelzceļa līnija Rīga — Skulte un dzelzceļa līnija Rīga — Lugaži. Pērnavas ielas kopējais garums ir 2261 metrs.

## Vēsture
Senākais ielas nosaukums bija **Lauvas iela** (), kas sākās no Aleksandra (Brīvības) ielas un stiepās līdz pat Ebreju kapiem Maskavas forštatē. Pēc Rīgas—Orlas un Rīgas—Mīlgrāvja dzelzceļa līniju izbūves Lauvas iela sadalījās trīs daļās, tās garāko posmu 1885. gadā pārdēvēja par Pērnavas ielu, bet posms otrpus sliedēm palika par Lauvas ielu.

## Ielu savienojumi
Pērnavas iela ir savienota ar šādām ielām:

## Atsauces

## Skatīt arī
* Centra rajons
* Latgales priekšpilsēta
* Grīziņkalns
* Avoti
Pērnavas iela

**Pērnavas iela** var būt:
* Pērnavas iela, Rīgā
* Pērnavas iela, Jelgavā
* Pērnavas iela, Jūrmalā
* Pērnavas iela, Mazsalacā
* Pērnavas iela, Rūjienā
* Pērnavas iela, Salacgrīvā

## Skatīt arī
* Pērnava
Tirzas iela (Rīga)

**Tirzas iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglas apkaimē. Tirzas iela sākas pie Brīvības gatves krustojuma un beidzas pie dzelzceļa līnijas Rīga - Valka. Tirzas ielas kopējais garums ir 195 metri.

Tirzas ielā 2 atrodas Rīgas 4. speciālā internātpamatskola.

## Ielu savienojumi
Tirzas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības gatve;
* Alsupes iela;
* Auduma iela.

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Jugla
Anniņmuižas iela

**Anniņmuižas iela** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Zemgales priekšpilsētā, Zolitūdē. Kopējais ielas garums ir 977 metri un tā sastāv no 2—4 braukšanas joslām (daļā ielas brauktuves ir atdalītas). Anniņmuižas iela sākas krustojumā ar Rostokas ielu un beidzas krustojumā ar Apuzes ielu.

Iela ir nosaukta Anniņmuižas, kas atrodas netālu — aiz dzelzceļa līnijas Rīga—Jūrmala, Imantā (Jūrmalas gatvē 74/76) vārdā.

## Ielas raksturojums
Anniņmuižas iela sākas krustojumā ar Rostokas ielu un šķērso Zolitūdes daudzdzīvokļu dzīvojamo namu mikrorajonu ziemeļrietumu virzienā. Posmā starp Rostokas ielu un Gramzdas ielu Anniņmuižas ielā braukšanas joslas ir atdalītas ar zālāju (ielas galā pie Rostokas ielas atstatums starp joslām pārsniedz 100 m). Starp Gramzdas ielu un Apuzes ielu iela sašaurinās, šeit ir 2 braukšanas joslas, kas nav nodalītas. Pie krustojuma ar Priedaines ielu atrodas tirdzniecības centrs. Anniņmuižas ielas apbūvē dominē daudzstāvu dzīvojamie nami.

Anniņmuižas iela ved gar adresi Priedaines ielā 20, kur 2013. gada 21. novembrī notika lielveikala "Maxima" sagrūšana, kurā gāja bojā 54 cilvēki.

## Ielu savienojumi
Anniņmuižas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rostokas iela (T veida krustojums)
* Paula Lejiņa iela (T veida krustojums, savienota caur dzīvojamo ēku pagalmiem)
* Ruses iela (T veida krustojums, savienota caur dzīvojamo ēku pagalmiem)
* Imantas 13. līnija (T veida krustojums, savienota caur dzīvojamo ēku pagalmiem)
* Gramzdas iela (T veida krustojums)
* Aleksandra Bieziņa iela (T veida krustojums, savienota caur dzīvojamo ēku pagalmiem)
* Priedaines iela
* Apuzes iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Anniņmuižas ielu kursē 4z., 8., 44., 46. un 53. maršruta autobusi.

## Skatīt arī
* Zolitūde
* Anniņmuižas bulvāris

## Atsauces
Augšnormandija

**Augšnormandija** (, izrunā , ) ir viens no agrākajiem Francijas reģioniem, kas mūsdienās ir atkalapvienots ar Lejasnormandijas reģionu vienotā Normandijas reģionā. 

Tajā ietilpa divi departamenti: Piejūras Sēnas un Ēras. Augšnormandijas vēsturiskā galvaspilsēta  ir Ruāna, bet lielākā pilsēta ir Havra. Aiz šīm divām pilsētām nākamās lielākās ir Evrē, Djepa, Vernona un Fekāna. Caur Augšnormandiju plūst Sēnas upe, kas pie Havras ietek Lamanšā.

## Ārējās saites
*Upper Normandy : a haven of peace  – official French website (franciski)
* (franciski)
Tirzas iela

**Tirzas iela** var būt:

* Tirzas iela — iela Rīgā;
* Tirzas iela — iela Daugavpilī;
* Tirzas iela — iela Jūrmalā;
* Tirzas iela — iela Lejasciema pagasta Lejasciemā.
Mārkalnes iela (Rīga)

**Mārkalnes iela** ir Rīgas iela, Vidzemes priekšpilsētas Juglas apkaimē. Mārkalnes iela sākas pie Brīvības gatves krustojuma un beidzas pie Juglas upes. Mārkalnes ielas kopējais garums ir 1030 metri.

Dzelzceļa līnija Rīga—Valka ielu sadala ziemeļu un dienvidu daļā, kuras savieno gājēju pāreja pāri Juglas stacijas sliežu ceļiem.
thumb|250px|Mārkalnes iela

## Ielu savienojumi
Mārkalnes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības gatve
* Alsupes iela
* Auduma iela
* Salamandras iela
* Dores iela
* Foreļu iela
* Pakalniešu iela
* Karūsu iela

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Jugla
Gustava Zemgala gatve

**Gustava Zemgala gatve** ir Rīgas maģistrālā iela Ziemeļu rajonā un Vidzemes priekšpilsētā. Tā atrodas Mežaparka, Čiekurkalna, Teikas un Purvciema apkaimēs. Gatve sākas pie Dzelzavas ielas krustojuma un beidzas pie Viestura prospekta. Gustava Zemgala gatves kopējais garums ir 5381 metrs.

Esošo nosaukumu, godinot otro Latvijas Valsts prezidentu Gustavu Zemgalu, gatve ieguva 2008. gada jūlijā. Iepriekš Gustava Zemgala gatves daļa uz dienvidiem no pārvada pār Čiekurkalna staciju (Gustava Zemgala gatves pārvada, agrāk – Vairoga pārvada) piederēja Vairoga ielai.

## Ielu savienojumi
Gustava Zemgala gatve ir savienota ar šādām ielām:

* Dzelzavas iela
* Stārķu iela
* Ieriķu iela
* Ūnijas iela
* Vairoga iela
* Raunas iela
* Brīvības gatve
* Ropažu iela
* Gaujas iela
* Ķīšezera iela
* Visbijas prospekts
* Varoņu iela
* Meža prospekts
* Viestura prospekts


## Attēlu galerija

Attēls:Gustava Zemgala gatve.JPG|Gustava Zemgala gatve uz pārvada
Attēls:Gustava Zemgala gatve 2.JPG|Gustava Zemgala gatve Mežaparkā
Attēls:Gustava Zemgala gatve.jpg|Gustava Zemgala gatve krustojumā ar Dzelzavas ielu
Attēls:Gustava Zemgala gatve (2).jpg|Gustava Zemgala gatve netālu no Ieriķu ielas
Attēls:Gustava Zemgala gatve (3).jpg|Gustava Zemgala gatve krustojumā ar Ūnijas ielu
Attēls:Gustava Zemgala gatve (4).jpg|Gustava Zemgala gatve no krustojuma ar Ūnijas ielu
Attēls:Gustava Zemgala gatve (5).jpg|Gustava Zemgala gatve starp Ūnijas un Vairoga ielu
Attēls:Gustava Zemgala gatve (6).jpg|Gustava Zemgala gatve starp Ūnijas un Vairoga ielu
Attēls:Gustava Zemgala gatve (7).jpg|Gustava Zemgala gatve pēc krustojuma ar Brīvības gatvi


## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Čiekurkalns
* Teika

## Atsauces
Mārkalnes iela

**Mārkalnes iela** var būt šādās Latvijas pilsētās:

* Mārkalnes iela — iela Rīgā;
* Mārkalnes iela — iela Jūrmalā.

## Skatīt arī
* Mārkalne
How to Destroy Angels (EP)

***How to Destroy Angels*** ir postindustriālās mūzikas grupas How to Destroy Angels 2010. gadā izdots debijas EP ieraksts. Tas sastāv no 6 skaņdarbiem. Albums bezmaksas ciparu lejupielādes formātā tika izdots , bet kompaktdiska formātā — .

## Skaņdarbu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites

* Discogs profils 
* NinWiki papildinformācija
Sporta nams "Daugava"

thumb|Sporta nams "Daugava" 2014. gadā
**Sporta nams "Daugava"** jeb **Daugavas sporta nams** (**DSN**) ir sporta būve, kas atrodas Rīgā Centra rajonā, Krišjāņa Barona ielā 107 un nodrošina iespēju nodarboties ar vairākiem sporta veidiem. Tajā ir sporta spēļu zāle ar 1000 skatītāju vietām, lielais un mazais peldbaseins un vairākas mazākas treniņu telpas. Daugavas sporta nams ir mājvieta vairākām Basketbola skolas "Rīga" jauniešu basketbola komandām, kā arī skolas administrācijai.

## Vēsture
Sporta namu "Daugava" atklāja divos etapos: 1963. gada beigās atklāja baseinu, bet 1964. gada sākumā — zāli sporta spēlēm. Ēkas arhitekts — Vladimirs Šņitņikovs.

Tā bija pirmā pēc Otrā pasaules kara uzceltā slēgtā sporta būve, kas uz vairākām desmitgadēm kļuva par galveno sporta sacensību vietu Rīgā. Šeit spēlēja un trenējās sieviešu basketbola meistarkomanda TTT, bet spēles aizvadīja vīriešu basketbola komanda VEF un volejbola komanda "Radiotehniķis".

Kopš 2001. gada sporta nams atrodas Rīgas domes pārvaldībā. 2003. gadā tika pabeigta ēkas renovācija.

Daugavas sporta nama direktors jau vairāk nekā 20 gadus ir Jānis Misa.

Kopš 2025. gada līdzās DSN atrodas jauna Komandu sporta spēļu halle (K. Barona ielā 99C).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sporta nama "Daugava" mājaslapa
Vidzemes maiznīca

**Vidzemes maiznīca** bija akciju sabiedrība Ropažu ielā 16, Rīgā, kas pastāvēja līdz 2021. gadam. Uzņēmums nodarbojās ar maizes, sausiņu, cepumu, piparkūku un citu konditorejas izstrādājumu ražošanu.

## Vēsture
1960. gadā tika uzcelta fabrika ar diviem cehiem. Sākotnējais maiznīcas nosaukums bija *3. maizes kombināts*. 1970. gadā 3. maizes kombināts tika iekļauts Rīgas maizes apvienības "Druva" sastāvā kā *7. maizes fabrika*. 1982. gadā maizes kombināts atkal kļūst patstāvīgs un iegūst nosaukumu *Proletāriešu rajona maizes kombināts*. Bet 1991. gadā tas iegūst nosaukumu SIA "Vidzemes maiznīca". 1994. gada 4. jūlijā privatizācijas rezultātā tika nodibināta a/s "Vidzemes maiznīca".

Viens no uzņēmuma pazīstamākajiem produktiem bija sausbaranciņas un barankas. Tās eksportēja arī uz Lielbritāniju un Īriju un nodrošināja tā stabilitāti 2007.—2010. gada finanšu krīzes laikā. Kopumā uzņēmums uz 2013. gadu eksportēja ražojumus uz Vāciju, ASV, Lietuvu, Igauniju, Īriju un Spāniju.

Lai gan 2014. gadā uzņēmums audzēja savu peļņu, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, pēc tam tā apgrozījums ar katru gadu kritās un 2020. gadā tas pātrauca saimniecisko darbību. Tā gada 15. decembrī tā akcionāru sapulce pieņēma lēmumu par uzņēmuma likvidāciju. Akciju sabiedrību likvidēja 2021. gada 28. aprīlī.

## Produkcija

* baltmaize, rupjmaize
* barankas
* sausbaranciņas — "Laiviņa", Mazās
* kūkas u.c. produkti

thumb|250px|Bijusī Vidzemes maiznīcas ēka

## Atsauces

## Ārējās saites
* A/s "Vidzemes maiznīca" mājaslapa
Fireflies (dziesma)

***Fireflies*** ir pirmais singls no elektronikas mūzikas projekta *[[Owl City]]* albuma *[[Ocean Eyes]]*. Dziesmā kā viesmākslinieks piedalās grupas *[[Relient K]]* vokālists Mets Tīsens. Tīsens aprakstīja dziesmu šādi: "dziesmiņa par dažādiem kukaiņiem un nevarēšu aizmigt naktī". Tomēr dziesmas nosaukums kalpo arī par metaforu par bērnības iztēles zaudēšanu un kļūšanu par pieaugušu cilvēku. Singls ir guvis lielu popularitāti visā pasaulē, iegūstot pirmo vietu ASV, Austrālijā, Beļģijā, Dānijā, Īrijā, Zviedrijā, Norvēģijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē.

## Dziesmu saraksts
;Eiropas CD singls
# "Fireflies" — 3:48
# "Hot Air Balloon" — 3:35

;ASV CD promo
# "Fireflies" — 3:48

## Piezīmes un atsauces
Amerikas lizihitons

**Amerikas lizihitons** (), arī **rietumu skunksu kāposts**, **dzeltenais skunksu kāposts** un **purva laterna**, ir purvos un mitrajos mežos augošs ārumu dzimtas augs. Tā izcelsmes vieta ir Ziemeļamerikas ziemeļrietumi. Amerikas lizihitonu izmanto arī kā krāšņumaugu galvenokārt pie dīķiem, purvainā zemē vai robežstādījumos. Tam ir vidēja ziemcietība; ziemās, kad nav sniegs, ir vēlams to piesegt. Amerikas lizihitoni zied aprīlī un maijā. Ziedi ir dzeltenā krāsā. Augstums svārstās no 0,6 līdz 0,8 metriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalnciema iela

**Kalnciema iela** var būt:

* Kalnciema iela — iela Rīgā un Mārupē;
* Kalnciema iela — iela Jūrmalā.
Kooperatīva iela

**Kooperatīva iela** var būt šādās Latvijas pilsētās:
* Kooperatīva iela, Rīgā
* Kooperatīva iela, Jelgavā
* Kooperatīvā iela, Preiļos
* Kooperatīva iela, Jūrmalā – Tirgoņu ielas nosaukums padomju okupācijas laikā

## Skatīt arī
* Kooperācijas iela
Vogēzi

**Vogēzi** (, ; ) ir vidēji augsta kalnu grēda Francijas austrumos, netālu no Vācijas robežas. Vogēzu kalni ir lieliska vieta paraplanierismam.

Hercīnās oroģenēzes kroku-cilu kalni, sasniedz 1424 metru augstumu. Austrumu nogāze stāva, rietumu nogāze veido lēzeno Lotringas augstieni. Nogāzēs baltegļu, egļu un dižskābaržu meži.

## Ārējās saites
Kooperatīva iela (Rīga)

**Kooperatīva iela** ir Rīgas iela, Kurzemes rajonā Imantā. Kooperatīva iela sākas Imantā 1, krustojumā ar Jūrmalas gatvi, uzreiz pēc tam krustojoties ar Imantas ielu un Progresa ielu, un beidzas Imantā 2, krustojumā ar Slokas ielu. Kopējais ielas garums ir 940 metri un tā sastāv no divām braukšanas joslām, pa vienai katrā virzienā. Kooperatīva ielā ir ģimenes māju apbūve un tikai atsevišķi daudzstāvu nami.

Kooperatīva iela Rīgas ielu sarakstos ir sastopama kopš 1925. gada ar tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Kooperatīva iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūrmalas gatve (T veida krustojums)
* Progresa iela
* Imantas iela
* Vecumnieku iela
* Trīsstūra iela
* Bebru iela
* Imantas iela
* Slokas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
Šmerlis

thumb|250px|Šmerļa meža atrašanās Rīgā.
**Šmerlis** jeb **Šmerļa mežs** ir mežs Rīgā starp Mežciemu, Teiku, Juglu un Biķernieku mežu, no kura to nodala Šmerļupīte. Šmerlī atrodas Rīgas Kinostudija, Rīgas 5. pamatskola un Jaunie ebreju kapi, kā arī 12. un 16. trolejbusu galapunkts (agrāk arī 4. trolejbusu galapunkts).

Ar jēdzienu “Šmerlis” tiek apzīmēts arī pilsētas dzīvojamais rajons meža apkārtnē līdz Ķīšezeram, iekļaujot, piemēram, mežam pretējā Brīvības ielas pusē esošo LSPA. Pats Šmerļa mežs pie tam var tikt uzskatīts par Šmerlī neietilpstošu Biķernieku meža daļu.

Šmerļa nosaukums radies no kādreizējās Šmerļa muižiņas, kas atradusies pie tagadējās LSPA.

Mežā ir vairākas kāpu grēdas, augstākais pacēlums ir 18 m vjl. Caur mežu ved Mežtaka un tās alternatīvie maršruti.

Šmerļa mežā vietām sastopama aizsargājamā meža silpurene, kuras populāciju apdraud meža aizaugšana un atpūtnieki. Tāpat mežā sastopami, domājams, apkaimes iedzīvotāju iestādīti augi, tai skaitā ēdamā kastaņa.

No 2023. gada decembrim līdz 2024. gada rudenim mežā ieplānota labiekārtošana - lapu koku pameža daļēja izzāģēšana un priežu atjaunošanās veicināšana, paredzēts uzstādīt soliņus atpūtniekiem.

## Attēlu galerija

Attēls:Šmerļa mežs pie kinostudijas.jpg|Šmerļa mežs pie Rīgas Kinostudijas
Attēls:Brīvības gatve Šmerlī.JPG|Brīvības gatve Šmerlī
Attēls:Daudzstāvu ēka Šmerļa ielā 1.jpg|Daudzstāvu ēka Šmerļa ielā 1
Attēls:Šmerļa galapunkts 2011.JPG|Šmerļa galapunkts


## Atsauces

## Ārējās saites
Biķernieku mežs

**Biķernieku mežs** jeb **Biķernieki** ir priežu mežs Rīgā starp Mežciemu, Teiku, Purvciemu un Šmerli. Meža platība ir aptuveni 642 hektāri. Tajā atrodas Linezers, Biķernieku kompleksā sporta bāze, Rīgas Austrumu Klīniskās universitātes slimnīcas Infektoloģijas centrs, Biķernieku slimnīca, bijusī Linezera slimnīca (tagad Zemessardzes 1. brigāde), kā arī Holokausta upuru memoriāls (Biķernieku memoriāls).

Mežā ir vairākas kāpu grēdas, augstākais pacēlums ir atsevišķi stāvošais Bākas kalns (21 m vjl.) Tā pakājē atrodas daļa no Biķernieku memoriāla masu kapiem.

Caur mežu ved Mežtaka un tās alternatīvie maršruti.

Biķernieku un blakus uz ziemeļaustrumiem esošajā Šmerļa mežā vietām sastopama aizsargājamā meža silpurene, kuras populāciju apdraud meža aizaugšana un atpūtnieki.

## Vēsture
[thumb|220px|left|Biķernieku purvājs [Zviedru Vidzeme|zviedru laikos (1627).]]
Jau kopš viduslaikiem Biķernieku mežs ietilpa Rīgas landfogtejā. 1226. gadā pāvesta legāta Modenas Viļuma noteiktā Rīgas lauku novada robeža gāja no Daugavas Rumbulas krācēm līdz Piķurgas tiltam pie tās ietekas Ropažu (mūsdienās Juglas) ezerā. 1349. gadā šī teritorija tika piešķirta Salaspils līviem bišu stropu ierīkošanai, vēlāk pierobežas mežs nosaukts par Biķera mežu (*Bickeren*).

Aiz meža 1694. gadā uzcelta koka Biķeru baznīca, kas pilnībā sagrauta Lielā Ziemeļu kara laikā 1709. gadā, atjaunota 1766. gadā. Pēc Pirmā pasaules kara starp mežu un baznīcu izveidojās mazstāvu apbūves rajons, kas nodēvēts par Mežciemu. No 1975. līdz 1986. gadam tajā uzbūvēja daudzstāvu dzīvojamās mājas.

Otrā pasaules kara laikā Biķernieku mežā desmitiem tūkstošu cilvēku, no kuriem apmēram puse bija ebreji, pārējie — padomju karagūstekņi un vietējie politiski neuzticamie, tika nogalināti un apbedīti masu kapos. Pavisam Biķernieku mežā atzīmētas 55 Otrā pasaules kara masu apbedījumu vietas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juglas mežs

thumb|250px|Juglas meža atrašanās Rīgā.
**Juglas mežs** ir mežs Rīgā starp Mežciemu, Brekšiem un Juglu, dienvidos robežojas ar Stopiņu pagastu. Meža tuvumā atrodas vairākas ārstniecības iestādes, Rīgas Ezerkrastu vidusskola, Biķeru kapi un Rīgas Sv. Katrīnas Biķeru baznīca. Cauri mežam tek Piķurga.
Vanilla Twilight

***Vanilla Twilight*** ir otrais singls no muzikālā projekta *[[Owl City]]* otrā studijas albuma *[[Ocean Eyes]]*, Pirms dziesmas izdošanas singla formātā, tā jau bija sasniegusi vairākus pasaule topus, jo albums jau bija izdots pusgadu ātrāk. Dziesmas video tika izdots 2010. gada 24. martā, un tika filmēts Pitsburgā un Mārblhedas bākā, Ohaio.

## Vietas topos

## Piezīmes un atsauces
Lielais Romas ugunsgrēks

[thumb|235px|Henrika Siemiradzka glezna ''Nerona lāpas''. Valdīja uzskats, ka [Nerons uzbruka kristiešiem tāpēc, ka pēc viņa domām Romu aizdedzināja kristieši]]
**Lielais Romas ugunsgrēks** () ir vēsturiski viena no pirmajām uguns katastrofām, kas ir ticami dokumentēta. Kaut arī detaļu ir nedaudz — nav bojā gājušo skaita, nav novērtēti materiālie zaudējumi — tas ir zināms kā plašs ugunsgrēks, katastrofāla pekle, kas radīja negatīvas sekas pilsētai un tās iedzīvotājiem.

Senajā Romā, kas bija pārblīvēta ar koka celtnēm, ugunsgrēki tās agrīnās pastāvēšanas vēsturē radīja plašus postījumus un bija viena no galvenajām briesmām. Pirmais Romas imperators Augusts Cēzars, kas valdīja no 27. gada pirms mūsu ēras līdz 14. gadam mūsu ērā, aizsardzību pret uguni izvirzīja kā vienu no galvenajām prioritātēm. 21. gadā p.m.ē. viņš izveidoja pirmo Romas ugunsdzēsēju brigādi, kas tika komplektēta no vergiem, kurus komandēja virsnieks, kurš pirms tam bija uzraudzījis kārtību ielās un tirgos. No vergiem veidotā ugunsdzēsēju brigāde neatrisināja problēmu, un pēc slikti nodzēsta ugunsgrēka mūsu ēras 6. gadā. Augusts nodibināja pirmās profesionālās ugunsdzēsēju vienības (latīņu valodā vigiles). Pavisam bija 7 brigādes, katrā 1000 ugunsdzēsēju.

Lielais Romas ugunsgrēks izcēlās 64. gada 18. jūlija mēness apgaismotā naktī un nekontrolēti plosījās vairāk nekā nedēļu, pilnīgi iznīcinot 3 no 14 Romas rajoniem un daļēji sagraujot vēl septiņus. Toreiz valdīja pilnīga pārliecība, ka ugunsgrēku izraisīja imperators Nerons, kas valdīja no mūsu ēras 54. līdz 68. gadam. Tomēr ir zināms, ka ugunsgrēka sākšanās laikā Nerons atradās ārpus Romas.

Satraukts, ka iedzīvotāji ugunsgrēkā apvainos viņu, Nerons mēģināja novelt vainu uz jūdiem. Lai gan imperatora otrā sieva Poppea Sabīne apgalvoja, ka viņi ir nevainīgi, pēc ugunsgrēka jūdi tika plaši vajāti. Sekojošā vardarbībā paši ievērojamākie upuri bija Svētie Pēteris un Pāvils. Kaut arī tanī laikā romieši sāka atšķirt kristiešus no jūdiem, tomēr šie Svētie nebija tik atšķirīgi, lai paglābtos no mocībām. Ugunsgrēka radītais naida un sodīšanas klimats turpinājās līdz 65. gadam. Nerons kļuva nepopulārs, un kad viņš atklāja pret sevi vērsto sazvērestību, uz nāvi tika notiesāts dzejnieks Lukāns un vēl vairāki senatori.

Mūsdienās ir viedokļi, ka Nerons nebija jebkādā veidā atbildīgs par ugunsgrēku. Patiesība, liekas, ir tā, ka, saņēmis ziņu par ugunsgrēku, Nerons steidzās uz Romu un veica nepieciešamos pasākumus, lai ierobežotu degšanu un sniegtu palīdzību bezpajumtniekiem. Vēlāk, pēc Nerona iniciatīvas, pilsēta tika pārbūvēta, veidojot plašas maģistrāles, kuras kalpoja arī kā ugunsdrošības joslas, un, kas lika pamatu mūsdienu Romas izskatam. Tomēr arī vēlāk Romā bija vairāki nopietni ugunsgrēki. Kā nozīmīgāko var minēt ugunsgrēku m. ē. 80. gadā, kad imperatora Titusa laikā nodega Kapitolijs, Panteons un Agripas pirts.

## Atsauces
Trikāta

**Trikāta** ir apdzīvota vieta Abula upes krastos Vidzemē, Valmieras novadā, Trikātas pagasta centrs. Trikātā atrodas Tālavas latgaļu pilskalns, Trikātas viduslaiku pils drupas. Netālu atrodas Trikātas Svētā Jāņa baznīca (celta 1284., atjaunota 1924. un 1938. gadā).

Trikātā atradās liels siera ražošanas uzņēmums, skola «Gaismaspils» (arh. Frīdrihs Skujiņš, celta 1939. gadā).

## Vēsture
[thumb|300px|Livonijas ordeņa pilsdrupas Trikātas pilskalnā ([Štafenhāgens, 1866)]]
[thumb|300px|[Trikātas viduslaiku pils plāns (Zviedrijas Valsts arhīvs, 17. gadsimts)]]
Indriķa hronikā Trikāta () pieminēta kā Tālavas vecākā Tālivalža mītnes vieta, kur viņš tika nogalināts 1215. gadā. Vartbergas Hermaņa Livonijas hronikā minēts, ka ordeņa mestrs Villekens no Endorpas 1284. gadā cēlis baznīcu Trikātā. Rusova Livonijas hronikā minēts, ka Livonijas ordeņa mestrs cēlis trīs pilis — Valmieru, Burtniekus un Trikātu. Dokumentos Trikātas ordeņa pils (*Trikaten*) pirmo reizi minēta 1429. gadā, kad tā kalpojusi par fogta rezidenci.

Livonijas kara laikā Trikātas pilī bijusi Livonijas Konfederācijas karaspēka nometne pirms Ērģemes kaujas. 1561. — 1577. gadā pilī tika izvietots poļu—lietuviešu karaspēka garnizons, 1577.—1582. gadā tajā atradās krievu karaspēks. Poļu—zviedru kara laikā 1600. gadā Trikātu ieņēma zviedri un 1622. gadā Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs pili uzdāvināja valsts kancleram Akselam Oksenšernam. Pils pilnīgi nopostīta Lielā Ziemeļu kara laikā. Līdz mūsdienām saglabājies ap 2 m augsts dienvidaustrumu malas mūris un torņa drupu fragmenti ap 4–5 m augstumā. 20. gadsimta otrajā pusē pils pagalmā ierīkota estrāde.

1896. gadā Trikātas muižas Baltajā mājā tika ierīkota pienotava, ap 1910. gadu blakus pienotavai uzcēla spirta brūzi. 1972. gadā Valmieras piena kombināta filiālē Trikātā uzsāka siera ražošanu.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Cilvēki
* Tālivaldis (), latgaļu valdnieks ar rezidenci Beverīnas pilskalnā, vēlāk Trikātas novada vecākais
* Mārtiņš Abuls, tiesnesis, žurnālists, sabiedrisks darbinieks
* Roberts Dambītis, ģenerālis
* Rasma Grīsle, valodniece
* Arnis Akmentiņš (1923-1988), latviešu rakstnieks un gleznotājs.

## Nostāsti
"Kad Tālava bijusi no vāciešiem iekarota un izdalīta, tad, lai stiprinātu varu, nolēma celt nostiprināšanas vietu — pili, no kurienes varētu pārvaldīt apgabalu. Tā kā Trikāta bija Tālavas centrā, tad par pils celšanas vietu tika izvēlēta tieši šī vieta. Kā labākā vieta tika izvēlēts senais pilskalns, kuru paplašināja. No šejienes tad arī visa Tālava pārvaldīta un apspiestībā turēta".

## Kultūrvēstures objekti
*Trikātas pilskalns un Livonijas ordeņa pilsdrupas
*Trikātas evaņģēliski luteriskā Sv. Jāņa baznīca (1694)
*Trikātas mācītājmuiža (1804)
* Piemiņas akmens ģenerālim Jānim Balodim pie viņa dzimtajām mājām "Vēžniekiem"
* Piemiņas akmens 1906. gadā nošautajiem revolucionāriem
* Piemiņas plāksne 1949. gadā represētajiem novadniekiem
* Trikātas 800 gadu jubilejas akmens (2008)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Trikātas pagasts

## Ārējās saites
* Trikata.lv
Markuss Torntons

**Markuss Terels Torntons** (; dzimis  Batonrūžā, Luiziānas štatā, ASV) ir profesionāls amerikāņu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2014) pārstāv NBA klubu Bostonas "Celtics".

2009. gada NBA draftā viņu izraudzījās Miami "Heat" ar kopējo 43. kārtas numuru 2. kārtā, taču viņš tika aizmainīts un Ņūorleānas "Hornets" vienību. Tika iekļauts 2009.—2010. gada NBA sezonas labāko jauno spēlētāju otrajā izlasē. "Hornets" sastāvā aizvadīja pusotru sezonu, pēc tam nepilnas trīs sezonas spēlēja Sakramento "Kings" sastāvā, pēdējo sezonu noslēdzot Bruklinas "Nets" sastāvā. Kopš 2014. gada jūlija spēlē Bostonas "Celtics" sastāvā.

## Statistika NBA

### Regulārā sezona

|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Hornets"
| **73** || 17 || 25,6 || **45,1** || 37,4 || 81,4 || 2,9 || 1,6 || 0,8 || **0,2** || 14,5
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Hornets"
| 46 || 0 || 16,2 || 41,0 || 37,6 || 75,8 || 2,8 || 0,9 || 0,4 || 0,1 || 7,8
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Kings"
| 27 || 23 || **38,1** || 45,0 || 36,1 || 80,5 || **4,7** || **3,4** || **1,7** || **0,2** || **21,3**
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Kings"
| 51 || **51** || 34,9 || 43,8 || 34,5 || 86,5 || 3,7 || 1,9 || 1,4 || **0,2** || 18,7
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Kings"
| 72 || 8 || 24,0 || 42,9 || 37,2 || **88,1** || 2,5 || 1,3 || 0,8 || 0,1 || 12,7
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Kings"
| 46 || 26 || 24,4 || 38,1 || 31,8 || 80,8 || 2,7 || 1 || 0,7 || **0,2** || 8,3
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Nets"
| 26 || 1 || 23,8 || 41,4 || 38,0 || 80,0 || 2,8 || 1,2 || 1 || 0,1 || 12,3
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Celtics"
| 39 || 0 || 16,4 || 41,6 || **41,9** || 82,4 || 1,9 || 0,9 || 0,5 || **0,2** || 8,9
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Suns"
| 9 || 0 || 9 || 32,5 || 10,5 || 80,0 || 1,4 || 0,2 || 0,7 || 0 || 3,6
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Rockets"
| 47 || 6 || 18,8 || 40,0 || 33,8 || 87,9 || 2,4 || 1,4 || 0,7 || 0,1 || 10,0
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Wizards"
| 14 || 2 || 16,0 || 39,3 || 33,3 || 76,2 || 2,5 || 1,4 || 0,9 || 0,1 || 8,4
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Wizards"
| 33 || 1 || 17,4 || 40,0 || 35,0 || 85,2 || 2,3 || 1,4 || 0,6 || 0,1 || 6,6
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2" | Karjera 
| 483 || 135 || 23,4 || 42,5 || 35,8 || 83,0 || 2,8 || 1,4 || 0,8 || 0,1 || 11,9
|}

### Izslēgšanas spēles

|-
| style="text-align:left;"| 2014
| style="text-align:left;"| "Nets"
| 10 || 0 || 12,4 || 38,9 || 23,8 || 66,7 || 1,9 || 0,1 || 0,2 || 0,1 || 5,9
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2" | Karjera
| 10 || 0 || 12,4 || 38,9 || 23,8 || 66,7 || 1,9 || 0,1 || 0,2 || 0,1 || 5,9
|}
## Ārējās saites
Nena

**Gabriela Suzanna Kernere** (; dzimusi  Hāgenā, Vācijā), pazīstama ar savu pseidonīmu **Nena**, ir vācu dziedātāja un aktrise. Plašāku publikas ievērību guva ar savu 1984. gada singlu "99 Luftballons", kas tika ierakstīts arī angļu valodā ar nosaukumu "99 Red Balloons".

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *[[Nena (albums)|Nena]]* (1983)
* *[[? (Fragezeichen)]]* (1984)
* *[[99 Luftballons (albums)|99 Luftballons]]* (1984)
* *[[Feuer und Flamme]]* (1985)
* *[[It's All In The Game]]* (1985)
* *[[Eisbrecher (albums)|Eisbrecher]]* (1986)
* *[[Wunder gescheh'n]]* (1989)
* *Komm lieber Mai...* (1990)
* *[[Nena Die Band]]* (1991)
* *[[Bongo Girl]]* (1992)
* *[[Und Alles Dreht Sich]]* (1994)
* *Nena singt die schönsten Kinderlieder* (1994)
* *Nena Live* (1995)
* *Unser Apfelhaus* (1995)
* *Nena und die Bambus Bären Bande* (1996)
* *[[Jamma Nich']]* (1997)
* *Nenas Weihnachtsreise* (1997)
* *[[Wenn Alles Richtig Ist, Dann Stimmt Was Nicht]]* (1998)
* *[[Nena Live '98]]* (1998)
* *Nena macht... Rabatz* (1999)
* *[[Chokmah]]* (2001)
* *Nenas Tausend Sterne* (2002)
* *[[Nena feat. Nena]]* (2002)
* *Madou und das Licht der Fantasie* (2002)
* *Nena Live Nena* (2004)
* *Willst du mit mir gehn* (2005)
* *[[Cover Me]]* (2007)
* *Himmel, Sonne, Wind und Regen* (2008)
* *[[Made In Germany]]* (2009)

### Singli
#### Ar grupu

#### Solo

## Ārējās saites

 
* Oficiālā mājaslapa
Everton FC

**Liverpūles "Everton"** (oficiālais kluba nosaukums ***Everton Football Club***) ir Anglijas futbola klubs, kas ir bāzēts Liverpūlē, Anglijā. Klubs spēlē spēcīgākajā Anglijas futbola līgā Premjerlīgā.

"Everton" augstākajā līgā ir pavadijis 112 sezonas, kas ir rekords Anglijas futbola līgā, tāpat "Everton" ir ieguvis 9 līgas čempionkausus, kas arī ir rekords. Klubs bija viens no Premjerlīgas dibinātājklubiem 1992. gadā. Klubs savas mājasspēles aizvada *[[Goodison Park]]* stadionā.

## Komandas sastāvs
:**'.




























== Sasniegumi ==
* **Anglijas futbola augstākais līmenis** (līdz 1992. gadam **Pirmā divīzija**; tagad — **Premjerlīga**)
** Čempioni (9): 1890–91, 1914–15, 1927–28, 1931–32, 1938–39, 1962–63, 1969–70, 1984–85, 1986–87
** Vicečempioni (7): 1889–90, 1894–95, 1901–02, 1904–05, 1908–09, 1911–12, 1985–86
* **Anglijas futbola 2. līmenis** (1893.—1992. **Otrā divīzija**; 1992.—2004. **Pirmā divīzija**; tagad — ***[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]***)
** Čempioni (1): 1930–31 
** Vicečempioni (1): 1953–54
* **FA kauss**
** Kausa ieguvēji (5): 1905–06, 1932–33, 1965–66, 1983–84, 1994–95
** Finālisti (8): 1892–93, 1896–97, 1906–07, 1967–68, 1984–85, 1985–86, 1988–89, 2008–09
* **Anglijas Līgas kauss**
** Finālisti (2): 1976–77, 1983–84
* ***[[FA Community Shield]]*** (līdz 2001. gadam — ''Charity Shield'')
** Kausa ieguvēji (9): 1928, 1932, 1963, 1970, 1984, 1985, 1986, 1987, 1995
* **UEFA Kausu ieguvēju kauss'''
** Kausa ieguvēji (1): 1984–85

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa
Hello Seattle

***Hello Seattle*** ir muzikālā projekta *[[Owl City]]* trešais singls no viņa otrā studijas albuma *[[Ocean Eyes]]*. Dziesmā bija arī iekļauta *Owl City* mazalbumā *[[Of June]]*. Dziesma izdota tikai ciparu formātā un nav sasniegusi lielus panākumus ASV vai pasaulē.
Umbrella Beach

***Umbrella Beach*** ir dziesma no muzikālā projekta *[[Owl City]]*. Dziesma tika izdota, kā ceturtais singls no viņa otrā studijas albuma *[[Ocean Eyes]]*. Tas ir otrais no albuma starptautiski izdotais singls. Apvienotajā Karalistē tas tika izdots 2010. gada 17. maijā. Mūzikas video tika izdots 2010. gada 16. aprīli.

## Vietas topos

## Atsauces
Maybe I'm Dreaming

***Maybe I'm Dreaming*** ir debijas albums amerikāņu sintpopa muzikālajam projektam Owl City. Tas tika izdots 2008. gada 16. decembrī. Tas bija pašizdots, un to nav producējis neviens pazīstams producents, taču tomēr albums spēja sasniegt Billboard Elektroniskās Mūzikas Albumu Top 20.

Pēc Owl City otrā studijas albuma "Ocean Eyes" necerēti lielajiem panākumiem "Maybe I'm Dreaming" tika pārizdots zem Universal Republic leibla.

## Dziesmu saraksts

## Topu pozīcijas

## Piezīmes un atsauces
Marko Popovičs

**Marko Popovičs** (; dzimis  Zadarā, Deinvidslāvijā) ir profesionāls horvātu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā, Horvātijas basketbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2010) pārstāv Krievijas Superlīgas klubu Kazaņas "Unics". M. Popoviča tēvs Petars ir bijušais basketbolists un pašreizējais basketbola treneris.

Savu profesionāļa karjeru sācis vietējā KK Zadar klubā 1998. gadā. Tad viņš piedalījās NCAA turnīrā, taču pēc tam atgriezās KK Zadar. Vēlāk vienu sezonu viņš nospēlēja Spānijas basketbola līgas klubā Valensijas "Pamesa", taču tad atkal atgriezās dzimtajā Horvātijā. Nākamajos gados spēlēja Turcijas basketbola līgas Stambulas "Efes Pilsen" un Lietuvas līgas kluba Kauņas "Žalgiris" sastāvos. Taču kopš 2008. gada spēlē Kazaņas "Unics" sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eirolīgas profils
.jp

**.jp** ir Japānas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). To pārvalda Japānas reģistrācijas serviss.

## Ārējās saites
* IANA .jp whois informācija  
* JPNIC mājaslapa
Of June

***Of June*** ir pirmais ieraksts no sintpop muzikālā projekta Owl City. Ādams Jangs to augšuplādeja portālā MySpace.

Pēc negaidīti lielajiem Owl City otrā studijas albuma "Ocean Eyes" panākumiem, ierakstu kompānija Universal Republic pār izdeva "Of June".

## Dziesmu saraksts

## Topu pozīcijas

## Piezīmes un atsauces
Zaļais vītolgrauzis

**Zaļais vītolgrauzis** jeb **zaļais vītolu koksngrauzis** () ir viena no koksngraužu dzimtas sugām. Šī suga ir iekļauta Latvijas Sarkanās grāmatas 4. kategorijā. Zaļie vītolgrauži ir izplatīti visā Eiropā, izņemot Pireneju pussalu un Itāliju.

Zaļie vītolgrauži mīt mežmalās, vītolu tuvumā. Tie no maija līdz septembrim ir atrodami uz koku lapām, galvenokārt, uz vītolu lapām. Vaboļu garums svārstās no 13 līdz 35 mm. Koksngrauži novājinātu vītolu koksnē iedēj oliņas, no kurām attīstās kāpuri, kuri tur dzīvo līdz attīstās par pieaugušiem kukaiņiem.

## Pasugas
* *Aromia moschata ambrosiaca* Steven & Sherman, 1809
* *Aromia moschata cruenta* Bogatschev, 1962
* *Aromia moschata jankovskyi* Danilevsky, 2007
* *Aromia moschata moschata* (Linnaeus, 1758)
* *Aromia moschata orientalis* Plavilstshikov, 1932
* *Aromia moschata sumbarensis* Danilevsky, 2007
* *Aromia moschata thoracica* Fisher, 1824
* *Aromia moschata vetusta* Jankovsky, 1934

## Atsauces
Smagais ūdens

**Smagais ūdens** jeb **deitērija oksīds** (D2O) ir ūdens paveids, kura molekulas parastā ūdeņraža (protija) vietā satur deitēriju. Tāpat kā parastais ūdens, smagais ūdens ir bezkrāsains šķidrums bez smaržas un garšas. Tīrs smagais ūdens nav radioaktīvs.

## Vēsture
Smago ūdeni dabiskajā ūdenī pirmais atklāja amerikāņu fizikālķīmiķis Harolds Jūrijs 1932. gadā, bet tīrā veidā izdalīja Gilberts Lūiss (*Gilbert Newton Lewis*) 1933. gadā.

## Atrašanās dabā
Dabā esošajā ūdenī ir vidēji 1 D2O molekula uz 41 miljonu ūdens molekulu. Daudz vairāk (1 molekula uz 3200 H2O molekulām) ir tā sauktā **pussmagā ūdens** (DHO), kura molekulā ir viens deitērija un viens protija atoms.

## Izmantošana
Smago ūdeni lieto kodolenerģētikā kā siltumnesēju un neitronus bremzējošu materiālu. To lieto arī elementārdaļiņu fizikā neitrīno detektēšanai (modernie neitrīno detektori satur simtiem tonnu smagā ūdens).
Jūlijs Ķīlītis

**Jūlijs Johans Ķīlītis** ( — ) bija Latvijas Bruņoto spēku un Latviešu leģiona virsnieks.

## Dzīvesgājums

Dzimis Slokā. Dienesta gaitas uzsāka Latvijas armijas 4. Valmieras kājnieku pulkā. 1927. gada 17. novembrī ieguvis virsleitnanta pakāpi. 1939. gada 18. februārī 4. Valmieras kājnieku pulka 20 gadu svētkos apbalvots ar V šķiras Viestura ordeni. 1939. gada 29. decembrī J. Ķīlītis kapteiņa pakāpē pabeidza Augstāko kara skolu. Tas bija pēdējais virsnieku izlaidums skolā, jo jau 1940. gada vasarā Augstāko kara skolu likvidēja.

Kopš 1943. gada dienēja Latviešu leģionā. No 1943. gada 25. aprīļa līdz 1944. gada 7. aprīlim Ķīlītis bija 15. latviešu SS brīvprātīgo divīzijas 34. (5.) latviešu kājnieku pulka adjutants. No 1944. gada 7. aprīļa viņu iecēla par šī pulka I bataljona komandieri. 1944. gada 1. jūnijā paaugstināts par šturmbannfīreru jeb majoru. 1945. gada 7. februārī uz laiku līdz 21. februārim komandēja 34. (5.) latviešu kājnieku pulku. Pēc tam komandēts uz 15. latviešu SS brīvprātīgo divīzijas štābu. No 24. februāra Ķīlītis atbildēja par 15. latviešu SS brīvprātīgo divīzijas aizmugures vienībām. No 27. marta līdz 19. aprīlim 33. (4.) latviešu kājnieku pulka II bataljona komandieris. No 19. līdz 27. aprīlim bija šī bataljona komandiera vietas izpildītājs.

Latviešu leģionā apbalvots ar Dzelzs krusta I un II šķiras ordeņiem un Tuvcīņas nozīmi. Izvedis savu pulku no Sarkanās armijas ieņemtā apgabala, lai padotos gūstā. Bija viens no Daugavas Vanagu dibinātājiem. Pēc atlaišanas no karagūstekņu nometnes devies pie ģimenes uz Vāciju. Vēlāk kopā ar ģimeni izceļojis uz Apvienoto Karalisti. 1956. gadā iznāca Ķīlīša atmiņas par cīņu gaitām Latviešu leģionā "Es kaŗā aiziedams... Mani raksturīgākie piedzīvojumi Otrā pasaules karā". 1961. gadā, 58 gadu vecumā, miris Koventri.

## Atsauces