open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Emotikons

thumb|152px|Smaidiņa grafiskais apzīmējums.
**Emotikons** jeb **emocijas ikona** ir drukas zīmīte emociju vai attieksmes paušanai. Sastāv no dažādiem simboliem. Popularitāti ieguvis līdz ar interneta un īsziņu izplatību.

## Vēsture
Skots Falmans 1982. gada 19. septembrī pasaulē pirmais piedāvāja smaidiņu tādu, kāds tas ir tagad:


Piedāvāju izmantot lūk šādu simbolu salikumu, lai apzīmētu jokus saturošas ziņas: :-)
Jālasa no sāniem. Patiesībā, apsverot pašreizējos notikumus, labāk būtu izcelt ziņas, kuras NAV joki. Šim nolūkam izmantojiet :-(


Konkrēti pateikt, kurš izdomājis smaidiņu, diez vai ir iespējams, jo ir liecības, ka šo zīmi jau izmantoja jau 1960. gados.

## Citi emociju apzīmējumi
1972. gadā sistēmas PLATO lietotāji varēja izmantot speciālus simbolus emociju apzīmēšanai mazu kvadrātveidu sejiņu izskatā. Tomēr neatkarīgi no izmantojamā fonta un kodējuma daudzreiz parocīgāks bija :-) tipa smaidiņš.

Unikodā ir simboli emociju apzīmēšanai: ☺ (kods 9786), ☻ (kods 9787) un ☹ (kods 9785).

Amerikāņu mākslinieks Hārvijs Bols 1963. gada decembrī pirmais uzzīmēja smaidiņa grafisko apzīmējumu divu melnu apļu un gulošas iekavas dzeltena apļa iekšpusē izskatā.

## Emotikonu veidi

### Klasiskie emotikoni

Ir ļoti daudz emotikonu, cilvēka sajūtu un izskata apzīmēšanai.
* :-)    smaidošs
* :-)))   smejošs
* :-D    jautri smejošs

* :-|    aizdomājies
* :-(   skumīgs
* :_(  vai  :'(  vai  :*(   raudošs

* :-/    neapmierināts vai rūpju nomākts
* >:-[    dusmīgs
* :-E    nikns (atņirgtiem zobiem)
* :-F    nikns (viens zobs no zobu atņirgšanas jau nolūzis)

* :-0    pārsteigts (atvērtu muti)
* :-[ ]    stipri pārsteigts (atkarājies žoklis)
* %-0    apjucis (izvalbītām acīm)
* ;-)    ar vienu aci piemiedzošs
* :-\    smīnošs
* :-Р    mēli rādošs
* :-*    skūpsts

Dažreiz deguna simbolu «-» nelieto. Piemēram, raksta vienkārši :) vai :( . Tērzētavās bieži var redzēt tikai atverošās vai aizverošās iekavas. Piemēram)))) vai (((((. Simbolu skaits ir līdzvērtīgs prieka vai skumju līmenim.
Vēl konferencēs, forumos, tērzētavās u.tml. var sastapt emotikonu salikumus, kurus parasti aizvieto ar attēliem (grafiskiem emotikoniem), piemēram, `:lol:`

### Āzijas emotikoni
Austrumāzijā ir cits emociju ikonu paveids — kaomodzi, kurus var saprast, tos negrozot. Tas bāzējas uz anime un manga emociju apzīmējumiem un lielāks uzsvars tiek pievērsts acīm, nevis mutei. Piemēram:

*     smaidošs;
*     ar vienu aci piemiedzošs;
*     nikns vai kategorisks;
*     kaķis;
*     skumjš;
*      apjukums;
*  vai  vai  vai      dusmīgs;
*  vai  vai  vai      raudošs;
*      apdullis;
*      pārsteigts;
*  vai      ļoti pārsteigts;
*      nervu sabrukums (acs raustīšanās);
*  vai  vai      miris.

## Ārējās saites

* Emotikonu saraksts
* Anime emotikoni
Mores pagasts

**Mores pagasts** ir viena no Siguldas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada Mālpils un Siguldas pagastiem, kā arī Cēsu novada Līgatnes un Nītaures pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Suda, Kājupīte, Lanckupe, Straujupīte.

#### Ezeri
Bezdibeņa ezers, Dodes dzelve, Kārtūžu ezers.

## Vēsture
Mores pagasta teritorija izveidojusies no četrām apkārtnes muižām: Mores (*Moritzberg*), Akenstakas (*Klingenberg*), Kārtužu (*Schöneck*) un Eglaines (*Eglene*). 1935. gadā Mores pagasta platība bija 82,4 km². Otrā pasaules kara laikā, 1944. gada septembra beigās pagasta teritorijā risinājās Mores kaujas, kurās Latviešu leģiona 19. divīzija atvairīja spēcīgu Sarkanās armijas uzbrukumu. 
1945. gadā pagastā izveidoja Mores un Kārtužu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā **Mores ciemam** pievienoja Kārtužu ciemu. 1977. gadā veikta teritoriju apmaiņa ar Nītaures ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2003. gadā Mores pagastu atdalīja no Cēsu rajona un iekļāva Rīgas rajona jaunizveidotajā Siguldas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas: More (pagasta centrs), Akenstaka, Eglaine, Kārtuži.

### Ievērojamas personības
* Augusts Ķešāns (1881—1954), latviešu ķīmiķis, Latvijas Universitātes profesors. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Bosnijas ejālets

**Bosnijas ejālets** (arī Bosnijas province vai Bosnijas pašāliks, osmaņu turku: *Eyâlet-i Bosna*) bija vistālākais Osmaņu impērijas novads rietumos, kas atradās tagadējās Bosnijas un Hercegovinas teritorijā. Osmaņu impērijā Bosnija līdz 1580. gadam bija sandžaks, bet pēc tam to pārveidoja par pašāliku un iedalīja vairākos sandžakos.

17. gadsimta vidū, kad Bosnijas pašāliks bija lielākajā tā teritorijā, tas aptvēra visu mūsdienu Bosnijas un Hercegovinas teritoriju, kā arī mūsdienu Horvātijā esošo Slavoniju, Liku un Dalmāciju. Bosnijas pašāliks sastāvēja no astoņiem sandžakiem un 29 karaspēka posteņiem:

* Požegas sandžaks (2 posteņi);
* Bosnijas sandžaks (7 posteņi);
* Bihačas sandžaks (4 posteņi);
* Likas sandžaks (7 posteņi);
* Klisas sandžaks (4 posteņi);
* Zvornikas sandžaks;
* Cernikas sandžaks.

Turpinoties Osmaņu impērijas kariem Eiropā, teritorija pamazām saruka. Pēc Karlovicas līguma noslēgšanas Bosniju iedalīja četros sandžakos un 12 posteņos. Pirms Passarovicas līguma noslēgšanas, galvenokārt pie robežas, tika izvietoti 28 posteņi. Sākotnējais Bosnijas administratīvais centrs bija Sarajeva (*Saraybosna*, 1463—1583 un 1851—1878), Baņa Luka (1583—1686) un Travnika (1686—1851).
Ozolnieku pagasts

**Ozolnieku pagasts** ir viena no Jelgavas novada administratīvajām teritorijām pie Jelgavas ziemeļu robežas Iecavas kreisajā krastā. Pēc platības otrs mazākais Latvijas pagasts. Robežojas ar sava novada Jelgavas pilsētu, kā arī Cenu un Valgundes pagastiem. 

## Vēsture
Vēsturiski tagadējā Ozolnieku pagasta teritorija piederēja pie Kurzemes guberņas Dobeles apriņķa Jelgavas draudzes novada. Ozolnieku pagasta iedzīvotāji piederēja gan pie Dalbes, gan pie Jelgavas Sv.Annas evaņģēliski-luteriskās draudzes.    
Pirms Pirmā pasaules kara te atradās Ozolmuižas (vācu: *Eckhof vai Paulsgnade*, atradās pie Jelgavas-Kalnciema autoceļa) zemes un tās triju pusmuižu - Valdeķu jeb Zorgenfreijas muižas (*Waldeck vai Sorgenfrei*), Enrietes pusmuižas (*Henriettensruhe*) un Magazīnas pusmuižas (*Magazin-Forwerke*) zemes, kā arī Jelgavas mežniecības zemes. Pie vecā Rīgas-Jelgavas pasta ceļa 1846. gadā dibināta Ozolmuižas (Paulsgnādes) pagasta skola, pagastā darbojās arī Ozolnieku Skuju pamatskola. Pēc Rīgas-Jelgavas šosejas izbūves (1830.-1857. gadā) pagasta centrs pamazām no Ozolpils pie Iecavas pārcēlās uz tagadējo atrašanās vietu.  

Agrārās reformas laikā Ozolmuižu sadalīja 252 vienībās 1299 ha kopplatībā. Jelgavas mežniecības zemes sadalīja 110 vienībās 1310 ha kopplatībā. 
1920. gadā Dobeles apriņķi pārdēvēja par Jelgavas apriņķi. 
Pēc 1920. gada agrārās reformas Ozolnieku pagastā bija 80 zemnieku vecsaimniecības ar 2347 ha un 170 amatnieku u.c. sīksaimniecības 1177 ha platībā. Uz sadalīto muižu zemes nodibināja vēl 231 zemnieku jaunsaimniecību 1635 ha kopplatībā. 
1935. gadā Jelgavas apriņķa Ozolnieku pagasta platība bija 110,78 km² un tajā dzīvoja 2088 iedzīvotāji. Uzbūvēja jaunu Ozolnieku Tautas nama ēku.

Valdekas pils 20. gadsimta sākumā.jpg|Valdekas pils 20. gadsimta sākumā
Paulsgnādes muiža.jpg|Paulsgnādes (Ozolmuižas) kungu māja (tagad Ozolpils Jelgavā) pirms Pirmā pasaules kara
Nopostītā Paulsgnādes muižas kungu māja 1919.jpg|Nopostītā Paulsgnādes muižas kungu māja (1919)


### Likvidācija un atjaunošana
1945. gadā pagastā izveidoja Ozolnieku, Cenu un Dalbes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Ozolnieku ciemu** 1954. gadā likvidēja, tā teritoriju pievienoja Valgundes ciemam. 1979. gadā Jelgavas rajonā izveidoja **Ozolnieku pilsētciematu**, tā teritorijā iekļaujot daļu no Valgundes un Cenu ciemu teritorijām. 1992. gadā Ozolnieki zaudēja pilsētciemata statusu un tika reorganizēti par pagastu. 2003. gadā Ozolnieku pagasts apvienojās ar Cenu pagastu, izveidojot Ozolnieku novadu. 2021. gadā Ozolnieku novadu iekļāva Jelgavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Ozolnieku pagastā ir tikai viena apdzīvotās vieta — **[[Ozolnieki]]** (pagasta centrs).

### Ievērojamas personības
* Jānis Vasarietis (1922—2024), skolotājs un puķkopis, liliju selekcionārs, radījis 260 liliju šķirņu
* Frīdrihs Zommers (1881—1972), virsnieks, Ozolnieku ķieģeļu fabrikas īpašnieks (pēc 1940. gada — Frīdrihs Vasarietis)

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Ozols (reperis)

**Ozols** (īstajā vārdā **Ģirts Rozentāls**) ir latviešu reperis, viens no hiphopa žanra pamatlicējiem Latvijā.

## Biogrāfija
Savu darbību uzsāka 1996. gadā grupā *[[Fact]]* kā basģitārists, bet kopš 2000. gada darbojas kā solo mākslinieks. Izveidojis hiphopa projektus *[[Riga Records]]* un Austrumbloks. Ozols trīs reizes ir saņēmis Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvu. Pēc ilgāka pārtraukuma 2008. gadā kopā ar Nātri izdeva *[[Streetshop Mixtape Vol. 1]]* un pēc gada arī savu ceturto studijas albumu "Neatkarība". 2018. gadā viņš izdeva albumu “Neona pilsēta” , no šī albuma vispopulārākā dziesma ir “Stils”. Aktīvi sadarbojās ar atpazīstamiem mūzikas veidotājiem, kā rolands če, PRUSAX un xantikvariātu.

2004. gadā viņš piedalījās TV3 realitātes šovā "Džungļu zvaigzne". Ozolam arī pieder apģērbu veikals *Streetshop*. 2014. gadā atvēra apavu, apģērbu veikalu *HoodShop*. Pēdējos gados izdod apģērbu līniju "Stils". Drēbes ir saistītas ar populārām dziesmām.

2016. gadā apprecējās ar Evu Rozentāli.

## Diskogrāfija

### Fact sastāvā

#### Albumi
* *[[Fact - Creepin' Shadows EP]]* (1997)
* *[[Fact - F.A.C.T]]* (1998)
* *[[Fact - My Riga EP]]* (1999)

### Kā solo mākslinieks

#### Albumi
* "Cieņa un mīlestība" (2001)
* "Augstāk, tālāk, stiprāk" (2002)
* "Dūzis" (2003)
* "Neatkarība" (2009)
* "Cieņa un mīlestība (Izlase 2015)" (2015)
* "Atpakaļ nākotnē" (2015)
* "Semestris" (2017)
* "Neona pilsēta" (2018)
* "Yauda" (2020)
* "1979" (2023)

#### Singli
* "Neko 2005" (2000)
* "O.Z.O.L.S" (2001)
* "OzRaps/O'79" (2002)
* "Mirāža" (2012)
* "Piemēri" (2013)
* "Sapņotājs" (2013)
* "Ilgojos" (2014)
* "Superhaips" (2015)
* "Stils" (2019)
* "Dimanta Svelme" (2022)
* “Straume ‘24” Artūrs Skutelis, Ods, goča, Wiesulis (2024)

#### Miksteipi
* *[[Streetshop Mixtape Vol. 1]]* (2008)

## Atsauces

## Ārējās saites
* MySpace lapa
* Facebook lapa
* Youtube oficiālais kanāls
*
Popes pagasts

**Popes pagasts** ir viena no Ventspils novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada Ances, Puzes, Tārgales un Ugāles pagastiem. 

## Daba
Atrodas Kursas zemienes Ugāles līdzenumā. Ziemeļu daļā atrodas Popes pacēlums, kas Popes apkaimē sasniedz pagastā lielāko augstumu - 69,1 m vjl.

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Dižgrāvis
** Aga
** Platene
* Rinda
** Renda (Zviede)
** Krojvalks

#### Ezeri
* Klāņezers (67 ha, uz robežas ar Tārgales pagastu)

#### Purvi
* Stāvu purvs
* Dižpurvs

## Vēsture
Mūsdienu Popes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Popes muiža (*Gut Popen*).

1935. gadā Ventspils apriņķa Popes pagasta platība bija 177,23 km² un tajā dzīvoja 1961 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā izveidoja Popes un Vēdes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Popes ciems** (Popes ciema padome) ietilpis Ventspils (1949-1962), Talsu (1962-1967) un atkal Ventspils (pēc 1967. g.) rajonos. 1954. gadā Popes ciemam pievienoja likvidēto Vēdes ciemu. 

1990. gadā ciemu reorganizēja par Popes pagastu. 2009. gadā Popes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ventspils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Nacionālais sastāvs

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Pope (pagasta centrs), Desciems, Jaunmuiža, Spiņņi, Topciems, Vēde.

### Ievērojamas personības
* Rihards Treijs (1931—2013) — vēsturnieks
*Jānis Teibe (1938—2007) — žurnālists

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Ozols (nozīmju atdalīšana)

**Ozols** var būt:

* Ozolu (*Quercus*) ģints augs:
** parastais ozols (*Quercus robur*) ozolu ģints suga;
* Ozols — uzvārds.
*Ozols — latviešu reperis.

## Skatīt arī
* Ozoli (nozīmju atdalīšana)
Preiļu novads (2000—2021)

**Preiļu novads** () bija pašvaldība Preiļu rajona centrālajā daļā, Latgalē. Novada centrs atradās Preiļos.

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas Preiļu novadā iekļauts Aglonas pagasts, Aizkalnes pagasts, Galēnu pagasts, Pelēču pagasts, Preiļu pagasts, Preiļu pilsēta, Riebiņu pagasts, Rožkalnu pagasts, Rušonas pagasts, Saunas pagasts, Silajāņu pagasts, Sīļukalna pagasts, Stabulnieku pagasts, Upmalas pagasts un Vārkavas pagasts.

## Vēsture
Novads izveidots ar Latvijas Republikas Ministru kabineta 2000. gada 24. oktobra noteikumiem Nr. 374., apvienojot Preiļu pilsētu un agrākos Aizkalnes pagastu un Preiļu pagastu.

2009. gada teritoriālajā reformā novadam, kurš kļuva par patstāvīgu administratīvo vienību, pievienots arī Pelēču pagasts un Saunas pagasts. 2021. gadā Preiļu novadam pievienoja Riebiņu, Vārkavas novadus un Aglonas novada Aglonas pagastu.

## Daba
Novada austrumu daļa atrodas Latgales augstienes Feimaņu paugurainē, bet rietumu daļa — Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumā. Augstākā vieta atrodas pie Molaukas novada dienvidaustrumos — šeit augstums pārsniedz 180 m vjl.

### Upes
[thumb|260px|[Preiļupe Preiļos]]
* Ūša
** Sauna
*** Jašores strauts
** Īvaisis
** Zviergža
* Feimanka (74 km)
** Sanaude
** Preiļupe
* Šusta
** Vaižanka
** Dzilna
** Raudupīte
* Jaša
** Vīragne
*** Vordovka
** Gubaika
** Rūbežneica
** Dzalbovka
** Neica

### Ezeri un ūdenskrātuves
* Pelēču ezers (82 ha)
* Šusta ezers (73,4 ha, bagāti sapropeļa krājumi)
* Dovales ezers (21,8 ha)
* Limankas ezers (12,7 ha)
* Badieļa ezers (1,4 ha)
* Krapišku ezers
* Ārdavas ezers
* Veirūgnas ezers (daļa)

Pagastā atrodas arī Feimankas ūdenskrātuve uz Feimankas upes.

### Purvi
Starp novada pauguriem atrodas vairāki purvi, kuru lielākā daļa nosusināti:
* Badieļa purvs (313 ha)
* Krapišku purvs (254 ha)
* Pauniņu purvs
* Smiltēnu purvs (Polodna, 168 ha)
* Slātavas purvs (148 ha)
* Steporu purvs (daļa)
* Šusta purvs (177 ha)
* Žogotas purvs

## Teritoriālais iedalījums
Centrs - Preiļi

Pilsētas - 1 (Preiļi)

Pagasti:
* Aizkalnes pagasts
* Pelēču pagasts
* Preiļu pagasts
* Saunas pagasts

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Jānis Streičs
* Anastasija Neretniece

## Ievērojamas vietas

Vīngliemežu audzētava Ošu mājas

Moskvinas vecticībnieku lūgšanu nams

## Attēlu galerija

## Skatīt arī
* 2009. gada Preiļu novada domes vēlēšanas

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ogresgala pagasts

**Ogresgala pagasts** ir viena no Ogres novada administratīvajām teritorijām, Daugavas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Ogres un Ķeguma pilsētām un Suntažu, Tīnūžu, Rembates un Tomes (pa Daugavu) pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Kazupīte, Ķilupe, Ranka.

## Vēsture
Vidzemes guberņas laikā tagadējā pagasta teritorija bija sadalīta starp Ikšķiles un Lielvārdes draudzes novadiem. Pēc 1920. gada zemes reformas Sprēstiņu muižu (*Pröbstingshof*) sadalīja 46 vienībās 1139 ha kopplatībā.
1924. gadā no Ikšķiles un Lielvārdes pagasta atdalītajām daļām izveidoja jaunu Ogresgala pagastu, kaut arī daļa jaunā pagasta iedzīvotāju iebilda pret šo nosaukumu.

1935. gadā tā platība bija 92,6 km² un tajā dzīvoja 1435 iedzīvotāji. 
1945. gadā pagastā izveidoja Ciemupes un Ograsgala ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Ogresgala ciems** ietilpa Ogres apriņķī (1947—1949) un Ogres rajonā (pēc 1949. gada). 1954. gadā Ogresgala ciemam pievienoja likvidēto Ciemupes ciemu, 1977. gadā daļu teritorijas pievienoja Rembates ciemam, bet 1987. gadā ciemam pievienoja daļu Ogres pilsētas teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2002. gada 9. decembrī Ogresgala pagasts apvienojās ar Ogres pilsētu, izveidojot Ogres novadu. 2009. gadā novadu reorganizēja un Ogresgala pagasts tika izdalīts par atsevišķu administratīvo teritoriju.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Ogresgals]]** (pagasta centrs), Ciemupe, Silavas, Urdziņa, Druviņas.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra
Ogresgala pagastā atrodas Ogresgala pamatskola un Ogresgala pirmskolas izglītības iestāde "Ābelīte", Ogresgala tautas nams, Ciemupes tautas nams, Ogresgala bibliotēka un Ciemupes bibliotēka.

## Atsauces
Plāņu pagasts

**Plāņu pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos, Gaujas abos krastos. Robežojas ar sava novada Strenču un Sedas pilsētām un Jērcēnu un Trikātas pagastiem, kā arī Valkas novada Valkas un Vijciema pagastiem, Smiltenes novada Bilskas un Smiltenes pagastiem. 

## Daba
Atrodas Ziemeļlatvijas zemienē. Pagasta ziemeļu daļa atrodas Sedas līdzenumā. dienvidu daļa - Trikātas pacēlumā. Augstākā vieta pagastā atrodas tā ziemeļu daļā - 88,4 m vjl.

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Gauja
** Vija

#### Ezeri
* Slīpju ezers
* Zosu akacis - 7 ha liels akacis Taures purvā
* Stulbis

#### Purvi
* Taures purvs (861 ha)
* Pukšu purvs
* Kačoru purvs - daļa, uz robežas ar Trikātas pagastu
* Geides purvs

## Vēsture
1935. gadā Valkas apriņķa Plāņu pagasta teritorija bija 45,8 km² un tajā dzīvoja 619 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Plāņu ciema padomi, ko gan 1947. gadā likvidēja, bet 1949. gadā, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja. **Plāņu ciems** ietilpis Smiltenes (1949-1959) un Valkas (pēc 1959. gada) rajonos. Plāņu ciemam 1965. gadā pievienoja Trikātas ciema padomju saimniecības «Plāņi» teritoriju. 1975. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja jaunizveidotajam Smiltenes ciemam, bet pievienoja daļu Trikātas ciema teritorijas. 1979. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Trikātas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Plāņu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Strenču novadā. 2021. gadā Strenču novadu iekļāva Valmieras novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Plāņi]]** (pagasta centrs), Jaunklidzis, Kazruņģis, Šalkas, Vadži, Višķi, Oliņas.

### Ievērojamas personības
* Kārlis Goppers (1876—1941), Latvijas Bruņoto spēku ģenerālis.
* Romāns Mežulis (1908—1990), ārsts, virsnieks. Latviešu leģiona kara ārsts (1944-1945). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Priekules pagasts

**Priekules pagasts** ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Priekules pilsētu, Bunkas, Virgas, Gramzdas, Vaiņodes un Embūtes un Kalvenes pagastiem. Pagasta centrs atrodas Priekulē — šo pilsētu pagasts iekļauj no visām pusēm.

## Daba
Atrodas Rietumkursas augstienē. Austrumu daļa atrodas Embūtes paugurainē, rietumu daļa — Vārtājas viļņotajā līdzenumā. Augstākā vieta atrodas Asītes apkaimē — vairāk kā 155 m vjl.

### Hidrogrāfija

#### Upes
* Ruņa
** Kauliņupe
* Vārtāja
** Āģēre
*** Čikste
*** Remese
** Birztala
** Virga
*** Lībjupe
*** Niedrupe
*** Melnupe
**** Lašupe

#### Ezeri un ūdenskrātuves
* Reiņu ezers (16 ha)
* Blažģa ezers (5,5 ha)

Pagastā atrodas arī vairākas ūdenskrātuves, no kurām lielākā ir Dobeļdīķis (19,9 ha), daļēji atrodas Priekulē.

#### Purvi
* Priekules purvs (206 ha)
* Purvenieku purvs
* Baronu purvs

## Vēsture
Mūsdienu Priekules pagasta teritorijā vēsturiski atradās Bages-Asītes muiža (*Gut Bagge-Assiten*, Audari), Gaļķintes muiža (*Gut Galkiten*), Jaujenieku muiža (*Gut Sophienhof*), Mazgramzdas muiža (*Gut Klein-Gramsden*, Mazgramzda), Mežnieku muiža (*Gut Mescheneeken*), Nodegu muiža (*Gut Nodaggen*), Ordangas muiža (*Gut Ordangen*), Priekules Asītes muiža (*Gut Preekuln-Assiten*).

1935. gadā Liepājas apriņķa Priekules pagasta platība bija 78 km² un tajā dzīvoja 1307 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Priekules un Sudmaļu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Priekules ciems** ietilpa Priekules (1949—1959) un Liepājas (1959—2009) rajonos. Likvidēts 1951. gadā, tā teritorija pievienota **Sudmaļu ciemam**. Sudmaļu ciems likvidēts 1957. gadā, tā teritorija pakļauta Priekules pilsētai, izveidojot **Priekules lauku teritoriju**. Priekules lauku teritorijai 1960. gadā pievienoja Asītes ciema padomju saimniecības «Priekule» teritoriju. 1975. gadā no jauna izveidoja **Priekules ciemu**, tajā iekļaujot Priekules lauku teritoriju un daļu Gramzdas ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Priekules pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Priekules novadā. 2021. gadā Priekules novadu iekļāva Dienvidkurzemes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
[right|200px|thumb|[Kalnenieki]]
Lielākās apdzīvotās vietas ir Saulaine, Kalnenieki, Mazgramzda, Audari, Asīte.

### Ievērojamas personības
* Ādolfs Kuršinskis (1884—1933) — satiksmes ministrs (1920—1921).

## Saimniecība

### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Pureņu pagasts

**Pureņu pagasts** ir viena no Ludzas novada administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada Cirmas, Isnaudas un Ņukšu pagastiem, kā arī Rēzeknes novada Stoļerovas pagastu. 

## Daba
Pureņu pagasts atrodas Latgales augstienes Rāznavas paugurainē. Reljefs gleznains, to veido dažādas izcelsmes pauguri. Augstākais no tiem atrodas Induļu apkaimē (177,5 m vjl).

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Kivdolica
* Bataru strauts

#### Ezeri
* Lielais Kivdalovas ezers (Kivdalovas ezers, 40,7 ha)
* Pūdnīku ezers (33,5 ha)
* Mazais Kivdalovas ezers (Tribuku ezers, 14,7 ha)
* daļa no Viecinu ezera (kopējā platība 10,6 ha)

#### Purvi
Daži nelieli purvi - Kiuļu purvs, Banovoles purvs.

## Vēsture
Līdz 1920. gada zemes reformai pagasta teritorijā atradās Vitkupovas un Pracepoles muižas.
1945. gadā Rēzeknes apriņķa Kaunatas pagastā izveidoja Goveikas ciema padomi. **Goveikas ciems** ietilpis Rēzeknes (1949-1962) un Ludzas (pēc 1962) rajonos. Goveikas ciemam 1962. gadā pievienoja Stoļerovas ciema kolhoza «Zarja» teritoriju. 1975. gadā tika veikta teritoriju apmaiņa ar Nukšas ciemu (Nukšas ciemam pievienoja ciema centru Goveikus) un Goveikas ciemu pārdēvēja par **Pureņu ciemu**. 1975. gadā kolhozus „Zarja” Auziņos un „Pobeda” Vitkupovā apvienoja ar nosaukumu „Zarja”.

1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Pureņu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ludzas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Kivdolova (pagasta centrs), Auziņi, Železnīki, mazākas apdzīvotas vietas ir Ancova, Arkani, Balašova, Banavole, Batari, Burduški, Černogorka, Činkuri, Čipoti, Degini, Doroški, Eniki, Ignatova, Inčiki, Induļi, Justinova, Kiuļi, Konstantinovka, Kovaļķi, Krikši, Lociši, Matjunki, mikeli, Nīkani, Paideri, Pelni, Piukaini, Pracepole, Pūdnīki, Rubuļi, Ruliki, Rutkuši, Sauliki, Sondori, Sosnopole, Stroļeva, Starinski, Stoponi, Strumpe, Tribuki, Vamži, Viruļova, Vitkupova, Zaborovka, Zapani.

## Saimniecība
29% pagasta teritorijas aizņem meži. Derīgajiem izrakteņiem smiltij un grantij ir vietēja nozīme. Pagasta ezeros atrodams sapropelis.
### Transports
Pureņu pagastu šķērso autoceļi Ņukši-Rosica, Ričiki-Kiudalova un Runtorta-Auzeņi-Stoļerova.

## Izglītība un kultūra
Pureņu bibliotēka, tautas nams.

## Atsauces
Pušas pagasts

**Pušas pagasts** ir Rēzeknes novada teritoriāla vienība tā dienvidos. Robežojas ziemeļos ar Maltas pagastu, austrumos ar Mākoņkalna pagastu, dienvidos ar Krāslavas novada Andrupenes un Kastuļinas pagastiem, rietumos ar Feimaņu pagastu. Pagasta centrs atrodas Pušā.

## Daba
Lielākā pagasta teritorijas daļa atrodas Latgales augstienes Feimaņu paugurainē. Pagasta ziemeļu un dienvidaustrumu daļā nedaudz iestiepjas Maltas pazeminājums. Augstākā vieta pagastā - 200,0 m vjl. - pagasta austrumu daļā.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Pagasta teritorijā ir četras upes:
* Malta
** Balda
* Pušica
*Zeiļupeite

#### Ezeri un ūdenskrātuves
thumb|250px|Pušas ezers
Pagasts bagāts ar ezeriem:
* Pušas ezers (241,4 ha)
* Svātovas ezers (133 ha)
* Umaņu ezers (56,2 ha)
* Ošaura ezers (22 ha)
* Ižoru ezers (21,7 ha)
* Žierkleits (20,3 ha)
* Purišs (9,9 ha)
*Krudzineits (1 ha)
*Meža Krudzineits (1 ha)

Dienvidrietumu daļā atrodas Mušas dīķi, dienvidrietumu daļā robežojas ar Rušonu.

#### Purvi
Pagasta teritorijā ir divi purvi: Kozu pūrs, Teireļs.

## Vēsture
1945. gadā Rēzeknes apriņķa Andrupenes pagastā izveidoja Pušas ciema padomi. **Pušas ciems** ietilpis Maltas (1949-1959) un Rēzeknes (pēc 1959. gada) rajonos. Pušas ciemam 1957. gadā pievienoja likvidētā Dorotpoles ciema kolhoza «Varonis» teritoriju, 1962. gadā — Andrupenes ciema kolhoza «8. marts» teritoriju. 1963. gadā kolhoza «8. marts» teritoriju pievienoja Zosnas ciemam. 1977. gadā Pušas ciemam pievienoja daļu Maltas lauku teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Pušas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās (pēc iedzīvotāju skaita)  apdzīvotās vietas pagastā ir Puša (pagasta centrs), Peirāgi, Zambari, Liuki, Virbuli, Žierkļi.

### Novadnieki

* Ādams Kāpostiņš (1905-1987), podnieks, Tautas daiļamata meistars
* Vitālijs Kalvāns (1909_1965), mākslinieks-gleznotājs

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra
Pušas pagastā darbojas tautas nams, bibliotēka, katoļu baznīca. Skolas vecuma bērnu trūkuma dēļ no 2006. gada 1. septembra slēgta Pušas pamatskola.

### Kultūras pieminekļi
Pagasta teritorijā atrodas vienpadsmit valsts nozīmes un septiņi vietējās nozīmes kultūras pieminekļi.

#### Valsts nozīmes kultūras pieminekļi
**Mākslas** pieminekļi:

* Pušas katoļu baznīcas altāris ar gleznu
* sānu altāri
* ērģeles

**Arhitektūras** pieminekļi:

* Pušas katoļu baznīca
* Pušas muižas parks

**Arheoloģiskie** pieminekļi:

* Pušas pilskalns I
* Pušas pilskalns II
* Babru senkapi (Kara kapi)
* Ošuru senkapi
* Patmaļnieku senkapi
* Silgaļu senkapi (Kara kapi)

## Atsauces
Pušmucovas pagasts

**Pušmucovas pagasts** () ir viena no Ludzas novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Blontu, Zvirgzdenes, Mežvidu un Mērdzenes pagastiem. Pagasta centrs atrodas Pušmucovā. Pagasts ievērojams kā Latgales rikšotāju sacensību norises vieta.

## Daba
thumb|260px|Pušmucovas katoļu baznīca
Lielākā daļa atrodas Latgales augstienes Burzavas paugurainē, ziemeļaustrumu mala — Mudavas zemienes Zilupes līdzenumā. Pagasta dienvidaustrumos Burzavas pauguraini no blakusesošā Zilupes līdzenuma norobežo Nūraugu kalns. Arī pārējie augstākie pauguri atrodas pagasta dienvidu daļā pie Iudriem (179,8 m vjl), pie Potašiem un pie Mežerniekiem.

### Hidrogrāfija

#### Upes
Rītupe, Strauja

#### Ezeri
Mukaušu ezers (4 ha), Snotiuļu ezers

## Vēsture
Šadursku dzimtai piederošā Pušmucovas muiža (1070 ha) bija viena no lielākajām muižām apkaimē, tājā bija baznīca, krogs, zirgu stacija, plašs augļu dārzs. 1920. gada zemes reformas laikā muiža sadalīja 78 vienībās.

1945. gadā Mērdzenes pagastā izveidoja **Pušmucovas ciema** padomi. 1954. gadā Pušmucovas ciemam pievienoja Mežernieku ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ciblas novadā. 2021. gadā Ciblas novadu iekļāva Ludzas novadā.

### Pieminekļi
* Pušmucovas katoļu baznīca ar žogu un vārtiem

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
**[[Pušmucova]]**, Iudri, Latiši, Ļahi, Mežernīki, Nūraugi, Poļaki, Sipki.

## Saimniecība
Pirms Otrā pasaules kara tagadējā pagasta teritorijā bija apmēram 380 individuālo saimniecību. Divām saimniecībām piederēja 50-60 ha, pārējām saimniecībām 2-35 ha zemes. 1948. gadā sāka dibināt kolhozus, kurus 1951. gadā apvienoja kolhozos „Pušmucova” un „1. Maijs”, bet 1962. gadā vienā kolhozā „Pušmucova”.

### Transports
Pušmucovas pagastu šķērso autoceļi Kārsava-Ludza-Ezernieki, Rogovka-Mežvidi-Pušmucova, Ludza-Stiglova-Kārsava un Malzūbi-Istalsna-Perekļi.

## Izglītība un kultūra
Pušmucovā ir skola, tautas nams, bibliotēka un baznīca.

## Atsauces
Medželles kodekss

[thumb|page=3|Medželles kodekss [osmaņu turku valoda|osmaņu turku valodā]]

**Medželles kodekss** 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā bija Osmaņu impērijas civillikums un ir uzskatāms par pirmo šariata likumu kodifikācijas versiju.

Kodeksu sastādīja komisija ar priekšsēdētāju Ahmedu Dževdetu pašā un tas sastāvēja no 16 sējumiem un bija sadalīts 1'851 pantā. Sastādīšana sākās 1869. gadā un tika pabeigta 1876. gadā, un 1877. gadā kodekss stājās spēkā. Kodeksa uzbūve un sakārtojums bija ļoti līdzīgs tā laika Eiropas kodeksiem. Tas aptvēra lielāko daļu civiltiesību, izņemot ģimenes tiesības, kas tika atstātas reliģiskā likuma ietvaros.

Kodeksa saturs balstījās uz Abu Hanifa an Numana (hanafistu) tiesību tradīcijas, kuru Osmaņu impērija lietoja arī iepriekš. Tomēr, sastādot kodeksu, tika lietota tiesiskās lietderības metode un tādēļ tajā tika iekļauti dažkārt citi tiesiskie apsvērumi, kas tika uzskatīti par piemērotākiem attiecīgajā laikmetā.

Tā kā Medželles kodekss attiecās gan uz sekulārajām tiesām (*nizamiye*), gan uz šariata tiesām, pirmo reizi impērijas vēsturē islāma likumiem, nevis saviem likumiem, tika pakļauti arī jūdi un kristieši, kas tagad arī drīkstēja būt par lieciniekiem tiesā.

Pēc Osmaņu impērijas sadalīšanas Pirmā pasaules kara beigās, Medželles kodekss palika spēkā vairākās impērijas bijušajās teritorijās (izņemot Ēģipti, kur šis kodekss nekad netika ieviests). Kodeksu pārņēma šādas valstis:

* Turcija līdz 1926. gadam, kad to nomainīja ar Turcijas civillikumu, kas bija pārstrādāts Šveices civillikums;
* Albānija līdz 1928. gadam;
* Libāna līdz 1932. gadam;
* Sīrija līdz 1949. gadam;
* Irāka līdz 1953. gadam;
* Kipra līdz 1960. gadiem;
* Izraēla līdz 1984. gadam oficiāli, lai gan vairāki vēlāk pieņemtie likumi to grozīja.

Medželles kodekss palicis kā pamats civiltiesībām Jordānijā un Kuveitā.

## Medželles kodeksa saturs
* 1. sējums. Pirkums
* 2. sējums. Noma
* 3. sējums. Galvošana
* 4. sējums. Saistību nodošana
* 5. sējums. Ķīla
* 6. sējums. Atbildība un aizgādnība
* 7. sējums. Dāvinājums
* 8. sējums. Prettiesiska piesavināšanās un kaitējums
* 9. sējums. Aizliegums, ierobežojums un pirpirkums
* 10. sējums. Kopīga manta
* 11. sējums. Pārstāvība
* 12. sējums. Saistību izpilde un izbeigšana
* 13. sējums. Piekrišana
* 14. sējums. Tiesas process
* 15. sējums. Pierādījums un zvēresta došana
* 16. sējums. Tiesas spriedums

## Ārējās saites
Medželles teksts angļu valodā
Puzes pagasts

**Puzes pagasts** ir viena no Ventspils novada administratīvajām teritorijām tā austrumos. Robežojas ar sava novada Ances, Popes, Ugāles un Usmas pagastiem, Talsu novada Dundagas, Ģibuļu un Valdgales pagastiem. 

## Daba
Atrodas Kursas zemienes Ugāles līdzenuma ziemeļu malā - ziemeļu daļā jau sākas Piejūras zemienes Ventavas līdzenums. Augstākā vieta atrodas Ameles pacēlumā - 56,5 m vjl.

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Rinda
** Engure
* Stende
** Raķupe
*** Pesteļvalks
*** Veciere

#### Ezeri un ūdenskrātuves
* Puzes ezers (520 ha)
* Dižiere (20,5 ha)
* Seklene (20,4 ha)
* Zutene (7,8 ha)
* Dzilene (6,9 ha)
* Dūņezers (uz robežas ar Ugāles pagastu, kopējā platība 4,4 ha)
* Ieriņezers (4,2 ha)

Dienvidos no Blāzmas atrodas arī mākslīgi uzpludinātais Sipenes dzirnavezers (8,8 ha)

#### Purvi
Pagastā daudz purvu, no kuriem lielākie ir:
* Vasniekpurvs (497 ha, dienvidu dala Usmas pagastā)
* Pumpura purvs (283 ha)
* daļa no Stiklu dižpurva

## Vēsture
Mūsdienu Puzes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Puzes muiža (*Gut Pussen*, Puzes muiža), Puzenieku muiža (*Gut Pusseneeken*, Puzenieki). 1891. gadā apvienoja līdz tam patstāvīgos Puzes un Puzenieku pagastus.

1920. gada zemes reformas gaitā Puzes muižu un mācītājmuižā sadalīja 168 vienībās 1172 ha kopplatībā, Ameļu muižu 45 vienībās 769 ha kopplatībā. 

1935. gadā Ventspils apriņķa Puzes pagasta platība bija 261,2 km² un tajā dzīvoja 2041 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā izveidoja Puzes, Ameļu un Modes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Puzes ciems** ietilpis Ventspils (1949-1962), Talsu (1962-1967) un atkal Ventspils (pēc 1967-2009) rajonos. Puzes ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Ameļu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Puzes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ventspils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Nacionālais sastāvs

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Blāzma (pagasta centrs), Stikli, Amele.

### Ievērojamas personības
* Fricis Rūmnieks (1919—1960) — dzejnieks
* Rihards Kraulis (1916—2001) — rakstnieks
* Alfrēds Mačtams (1937—2019) — latviešu kuģu mehāniķis un sabiedriskais darbinieks, bijušais Latvijas Augstākās Padomes deputāts.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Ramatas pagasts

**Ramatas pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos, Igaunijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Sēļu, Skaņkalnes, Mazsalacas, Ipiķu un Vilpulkas pagastiem, kā arī Limbažu novada Staiceles pagastu. 

## Daba
Austrumu daļa atrodas Tālavas zemienes Burtnieku līdzenumā, bet rietumu daļa - Viduslatvijas zemienes Metsepoles līdzenumā. Augstākā vieta pagastā - pārsniedz 75 m vjl., pie Zenteriem. Pagastam raksturīgas plašas, maz pārveidotas un savdabīgas dabiskas teritorijas.

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Salaca
** Līvupe
** Nikuce
** Peida
** Piģele
** Ramata
*** Krūkļupe
*** Ķīšupe
*** Zariņupīte

Salacas, Ramatas un Pedas krastos ir smilšakmens atsegumi.

#### Ezeri un ūdenskrātuves
* Ramatas Lielezers (162 ha)
* Ramatas Mazezers (23 ha)
* Rauskas ūdenskrātuve Ramatā - izveidota 1990. gadā.

#### Purvi
Pagastā atrodas lieli purvi:
* Saklaura-Oļļas Lielpurvs (2 903 ha)
* Ķeseļu-Ramatas purvs (343 ha)
* Kogulpētes-Kundziņu purvs (286 ha)
* Pēces purvs (205 ha)
* Oļļu-Mucenieku purvs (146 ha)
* Kangaru purvs (107 ha)

## Vēsture
1945. gadā Mazsalacas pagastā izveidoja Ramatas ciema padomi. 1954. gadā Ramatas ciemam pievienoja Ziediņu ciemu, 1965. gadā - Mazsalacas lauku teritorijas Raiņa kolhoza teritoriju. 1971. gadā kolhoza "Rosme" teritorija pievienota Ipiķu ciemam, bet 1977. gadā daļa Staiceles lauku teritorijas pievienota Ramatas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Mazsalacas novadā. 2021. gadā Mazsalacas novadu iekļāva Valmieras novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Ramata]]** (pagasta centrs), Vērsis, Kundziņi, Talcis, Nuķis.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Raņķu pagasts

**Raņķu pagasts** ir viena no Kuldīgas novada administratīvajām teritorijām, Ventas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Skrundas pilsētu un Rudbāržu, Skrundas, Laidu un Snēpeles pagastiem. 

## Daba
Atrodas Kursas zemienes Pieventas līdzenumā. Augstākā vieta - 50,6 m vjl.

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Venta
** Ēnava
** Garūdene
** Lejējupe

#### Ūdenskrātuves
Pagastā atrodas vairāki dīķi:
* Kaķleju dīķis
* Svētputņastes dīķis
* Kalēju dīķis

## Vēsture
Mūsdienu Raņķu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Allažu muiža (*Gut Allaschen*), Jeras muiža (*Gut Irgen*), Raņķu muiža (*Gut Ranken*, Raņķi), Vāres muiža (*Gut Wahrenhof*).

1935. gadā Kuldīgas apriņķa Raņķu pagasta platība bija 151 km² un tajā dzīvoja 1631 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā izveidoja Raņķu un Savenieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Raņķu ciems** ietilpis Skrundas (1949-1959), Saldus (1959-1962) un Kuldīgas (1962-2009) rajonos. Raņķu ciemam 1954. gadā pievienoja Pumpuru ciema kolhoza «Ziedonis» teritoriju. 1962. gadā pievienoja likvidēto Savenieku ciemu, bet kolhoza «Ziedonis» teritoriju pievienoja Skrundas lauku teritorijai. 1975. gadā notika teritoriju apmaiņa ar Skrundas lauku teritoriju, bet 1977. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Snēpeles ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Raņķu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Skrundas novadā. 2021. gadā Skrundas novadu iekļāva Kuldīgas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Raņķi (pagasta centrs), Smilgas, Līdumnieki.

### Ievērojamas personības
* Pauls Rorbahs (1869—1956), publicists, politiķis, vēsturnieks un ceļotājs;
* Ernests Birzmanis (1860-1900), farmakologs, Rīgas Latviešu biedrības nama Zinību un Teātra komisijas loceklis;
* Irma Saleniece (1926) - lietišķās mākslas un tautas daiļamatniecības meistare;
* Krišs Birsmanis - populārās dziesmas "Ķemermiestiņā" autors;
* Ansis Rudevics (1890-1974), sabiedriskais darbinieks, Latvijas Tautas labklājības ministrs.
* Juris Aploks (1893—1938), latviešu strēlnieku virsnieks, vēlāk padomju militārais darbinieks.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Rembates pagasts

**Rembates pagasts** ir viena no Ogres novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar Ķeguma un Lielvārdes pilsētu un ar Birzgales, Tomes, Ogresgala, Suntažu, Lauberes, Lielvārdes un Lēdmanes pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Aviekste, Graužupīte.

## Vēsture
1920. gada zemes reformas laikā Rembates muižu sadalīja 565 vienībās 5253 ha kopplatībā (Rembates ciemu 308 vienībās 480 ha kopplatībā), bet Ķeguma muižu 44 vienībās 610 ha kopplatībā, pagastā atradās arī Līzes, Kārļa un Strīķu pusmuižas. 
1935. gadā Rīgas apriņķa Rembates pagasta platība bija 82,9 km² un tajā dzīvoja 1682 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Ķeguma un Rembates ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Ogres rajona **Rembates ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Ķeguma ciemu, 1963. gadā padomju saimniecības «Ogre» teritoriju pievienoja Lēdmanes ciemam, bet 1977. gadā Rembates ciemam pievienoja daļu no Ogresgala un Suntažu ciemu teritorijām. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2002. gadā Rembates pagasts iekļāvās jaunveidotajā Ķeguma novadā. 2021. gadā Ķeguma novadu iekļāva Ogres novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Rembate]]** (pagasta centrs), Glāžšķūnis, Graužupes, Ozolkalni.

### Ievērojamas personības
* Jānis Kārkliņš (1877—1955), tautsaimnieks un skolotājs. Latvijas Universitātes profesors. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem
* Franks Tīss (1890—1977), rakstnieks

## Saimniecība
### Transports

Rembates pagastu šķērso viens valsts nozīmes autoceļš — A6 (Rīga—Daugavpils—Krāslava—Baltkrievijas robeža (Pāternieki)). Tāpat, pagastu šķērso divi reģionālās nozīmes autoceļi (autoceļš P8 (Inciems—Sigulda—Ķegums) un autoceļš P80 (Tīnūži—Koknese)) un divi vietējās nozīmes autoceļi (V969 (Lielvārde—Ogresgals) un V996 (Ogre—Viskāļi—Koknese)). Pagastu šķērso ar dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils, taču tās teritorija nav dzelzceļa pieturas.

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Remtes pagasts

**Remtes pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļaustrumos. Robežojas ar sava novada Gaiķu, Cieceres un Blīdenes pagastiem, Tukuma novada Zantes pagastu, Viesatu un Jaunpils pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Pērējupīte

#### Ezeri
Ildzis, Lāca ezeriņš, Remtes ezers.

### Dabas aizsardzība

Pagasta ziemeļdaļā atrodas neliels botānisks dabas liegums — Dulbju acs purvs, kurš iekļauts Natura 2000 Eiropas aizsargājamo dabas teritoriju sarakstā.

## Vēsture
thumb|right|Bijušās Kapukroga vējdzirnavas pagasta ztemeļu galā pie Tauriņu mājām
Vēsturiski mūsdienu Remtes pagasta teritorijā atradās Kaulices muiža (*Gut Kaulitzen*, Kaulači), Remtes muiža (*Gut Remten*, Remte), Smuku muiža (*Gut Schmucken*, Smukas), Vikstrautes muiža (*Gut Wixtrauten*).

1935. gadā Tukuma apriņķa Remtes pagasta platība bija 128,6 km² un tajā dzīvoja 1643 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Remtes un Smuku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Saldus rajona **Remtes ciemam** pievienoja Smuku ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2001. gadā Remtes pagasts kā administratīvā teritorija iekļāvās Brocēnu novadā. 2021. gada administratīvi teritoriālajā reformā Remtes pagastu kā administratīvo teritoriju pievienoja Saldus novadam.

### Pieminekļi
* Remtes muižas apbūve
* Valteru senkapi

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Remte (pagasta centrs), Stūrīši, Kaulači, Smukas.

### Ievērojamas personības
* Jānis Škapars, žurnālists
* Arta Dumpe, tēlniece

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Riebiņu pagasts

**Riebiņu pagasts** ir viena no Preiļu novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada Preiļu pilsētu un Stabulnieku, Galēnu, Silajāņu, Rušonas, Preiļu un Saunas pagastiem. 

## Daba
Atrodas Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumā. Pagasta dienvidaustrumu daļa atrodas Latgales augstienes Feimaņu paugurainē. Augstākais paugurs - Pupgora (175,5 m vjl.).

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Sauna
* Feimanka

#### Ezeri
* Pieniņu ezers (4,5 ha)
* Gluhojes ezers (2,1 ha)

#### Purvi
* Pūdnīku purvs (66 ha)
* Paļšes purvs

## Vēsture
Riebiņu pagasta teritorija izveidojusies pēc 2. pasaules kara. 1945. gadā Silajāņu pagastā izveidoja Riebiņu ciema padomi. Riebiņu ciemam 1951. gadā pievienoja likvidētā Kausu ciema kolhoza "Krasnij Oktjabrj" teritoriju, 1954. gadā - Augustovas ciemu, 1975. gadā - Pienēnu ciemu. 1975. gadā tika mainīta arī robeža ar Preiļu pilsētu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2004. gadā Riebiņu pagasts iekļaujas jaundibinātajā Riebiņu novadā.
2021. gadā Riebiņu novadu iekļāva Preiļu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Riebiņi]]** (pagasta un novada centrs), Pieniņi, Sprindži, Kokorīši, Opūgi, Ondzuļi.

### Ievērojamas personības

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Canders

**Canders** var būt:
* 332530 Canders — asteroīds,
* Canders — Mēness krāteris.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Frīdrihs Canders (1887—1933) — vācbaltiešu zinātnieks un izgudrotājs.
Robežnieku pagasts

**Robežnieku pagasts** ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām, Baltkrievijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Skaistas, Kalniešu, Indras, Konstantinovas, Asūnes un Ķepovas pagastiem, kā arī Baltkrievijas Vitebskas apgabala Verhņadzvinskas rajonu. 

## Daba
Atrodas Latgales augstienes Dagdas paugurainē. Augstākie pauguri pagastā atrodas Skukos; augstākais ir Maišeļu kalns - 179,3 m vjl.

### Hidrogrāfija
**Upes:**
* Asūnīca
* Berjozovka
* Indrica
** Kaļedovka
*** Samaņica
* Ormjanka

**Ezeri:**
[thumb|250px|[Lielais Gusena ezers pie Robežniekiem]]
* Lielais Gusena ezers (120 ha)
* Garais ezers (71,2 ha)
* Ormijas ezers (66,4 ha)
* Nauļānu ezers (55,0 ha)
* Baltais ezers (daļa atrodas Baltkrievijā, kopplatība 41,3 ha, no kuriem Latvijā - 35,3 ha)
* Ildžs (24,9 ha)
* Sļepuru ezers (16,4 ha)
* Matejka (16,4 ha)
* Žabinka ezers (10,2 ha)
* Mošņica (10 ha)

**Purvi:**
Pagastā esošie purvi ir nelieli: Ikažencu, Maišeļu, Zabolotjes purvs.

## Vēsture
Pēc miera līguma ar Krieviju noslēgšanas 1920. gada augustā **Pustiņas pagasts** (*Пустынская*) no Drisas apriņķa tika pievienots Daugavpils apriņķim Latvijā.

1935. gadā pagasta platība bija 132,47 km² un tajā dzīvoja 4274 iedzīvotāji. 1940. gada aprīlī to pārdēvēja par **Robežnieku pagastu**. 1945. gadā pagastā izveidoja Joniņu, Novļānu, Pleiku un Robežnieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Krāslavas rajona **Robežnieku ciemam**1954. gadā pievienoja likvidēto Novļānu ciemu, 1979. gadā - likvidēto Joniņu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Robežnieku pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Krāslavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Robežnieki]]** (pagasta centrs), Skuki, Pļeiki, Nauļāni, Gromiki, Auguļova, Joņini, Pipiri, Ikaženci.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Roberts Godards

**Roberts Hačingss Godārds** (*Robert Hutchings Goddard*; dzimis  Vūsterā, Masačūsetsas štatā, ASV, miris  Baltimorā, Mērilendā) bija ASV zinātnieks, raķešbūves pionieris. Izgatavojis pasaulē pirmo šķidrās raķešdegvielas raķeti, kura tika palaista . Viņa dzīves laikā viņa darbs netika pienācīgi novērtēts. Tomēr pēc nāves viņš tika atzīts par vienu no raķešbūves pamatlicējiem. Viņa vārdā nosaukts 1959. gadā nodibinātais NASA Godarda Kosmosa lidojumu centrs. 1976. gadā Godards uzņemts Starptautiskā kosmosa slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Robert Goddard and His Rockets
* Frequently Asked Questions About Dr. Robert H. Goddard Clark University
Rožkalnu pagasts

**Rožkalnu pagasts** viena no Preiļu novada administratīvajām teritorijām, Dubnas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Upmalas un Pelēču pagastiem, Augšdaugavas novada Dubnas un Nīcgales pagastiem un Līvānu novada Jersikas un Rožupes pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Augšdedze, Kolupe, Kucupe, Malnaviņa, Salupīte.

#### Ezeri
Gerlaks, Lielais Kolupa ezers, Oklais ezers.

## Vēsture
1945. gadā Kalupes pagastā izveidoja Rožkalnu ciema padomi. 1971. gadā Rožkalnu ciemam pievienoja daļu Staru ciema, 1977. gadā - daļu Upmalas ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2002. gadā Rožkalnu pagastu apvienoja ar Upmalas pagastu, izveidojot Vārkavas novadu. 2021. gadā Vārkavas novadu iekļāva Preiļu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Rimicāni]]** (pagasta centrs), Arendole,  Lazdāni.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Rubas pagasts

**Rubas pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos, Vadakstes labajā krastā. Robežojas ar sava novada Ezeres, Kursīšu, Zvārdes, Jaunauces un Vadakstes pagastiem, kā arī Lietuvas Telšu apriņķa Mažeiķu rajona Laužuvas seņūniju un Šauļu apriņķa Akmenes rajona Akmenes seņūniju. 

## Daba
Atrodas Viduslatvijas zemienes Vadakstes līdzenumā. Lielākais augstums pagastā - vairāk kā 90 m v.j.l. pagasta ziemeļu daļā.

### Hidrogrāfija
[right|200px|thumb|[Jūdupe]]
#### Upes
* Vadakste
** Alkšņupe
** Ezere
*** Jūdupe
*** Līkupe
**** Šarlote

#### Purvi
* Žulpu purvs (116 ha)

[left|160px|thumb|[Rubas baznīca]]
## Vēsture

Mūsdienu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Reņģes muiža (*Ringen, Rengen*).

Pēc 1920. gada agrārreformas Reņģes muižu (*Rengenhof, Rengen*) sadalīja 202 vienībās (no tām 7 bijušās rentes mājas) 2712 ha kopplatībā. Reņģes ciemu sadalīja 80 vienībās 108 ha kopplatībā, bet Reņģes mācītājmuižu 4 vienībās 89 ha kopplatībā.

1922. gadā, sadalot Lielezeres pagastu, izveidoja **Reņģu pagastu**, ko 1924. gadā pievienoja Jelgavas apriņķim.. 1925. gadā to pārdēvēja par **Rubas pagastu**. 

1935. gadā Jelgavas apriņķa Rubas pagasta platība bija 87,6 km² un tajā dzīvoja 2023 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Rubas un Reņģes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Rubas ciems** ietilpis Auces (1949-1959), Dobeles (1959-1962) un Saldus (1962-2009) rajonos. Rubas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Reņģes ciemu, 1977. gadā daļu teritorijas pievienoja Kursīšu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Rubas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Saldus novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

right|200px|thumb|Jaunauces un Rubas pagastu pārvalde

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ruba (pagasta centrs), Līkupēni, Rubas skola, Reņģe, Jāņmuiža, Rozes.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra
right|200px|thumb|Piemineklis totalitāro režīmu piemiņai Rubā

## Atsauces
Godards

**Godards** var būt:

* Nevils Lancelots Godards;
* Roberts Godards.

## Skatīt arī
* *[[Žans Liks Godārs|Godard]]*
* Godārs