open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksandrs Fiers

**Aleksandrs Ilarju Takeda Sakai duš Santušs Fiers** (; dzimis  Žoinvili) ir Brazīlijas starptautiskais lielmeistars šahā (2007).

## Biogrāfija
Pirmos panākumus šahā guvis 1995. gadā Kuritibā, kad uzvarējis Panamerikas junioru šaha čempionātā U10 vecuma grupā. No 1995. līdz 2005. gadam izcīnījis septiņas zelta medaļas Brazīlijas junioru šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. 1998. gadā kļuvis par Pasaules junioru šaha vicečempionu U10 vecuma grupā. 2004. gadā bijis otrais starptautiskā šaha turnīrā Sanpaulu. 2005. gadā uzvarējis Brazīlijas šaha čempionātā. Divus gadus pēc kārtas uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Santusā (2007, 2008). 2008. gadā Portualegri bijis trešais Brazīlijas šaha čempionātā. 2009. gadā uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Sanpaulu, Riodežaneiro, Kočabambā un Barselonā, kopā ar Oleksandru Ipatovu dalījis pirmo vietu šaha turnīrā Sabadeļā (Spānija). Šajā pašā gadā piedalījies arī Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā zaudējis Aleksandram Halifmanam. 2011. gadā kļuvis par Brazīlijas šaha čempionāta sudraba laureātu. 2012. gadā uzvarējis Prāgas starptautiskajā šaha turnīrā *Open Praha 2012*. 2012. gadā Rīgā starptautiskā šaha festivālā *[[Rīgas Tehniskās universitātes Open|Rīgas Tehniskās universitātes Open 2012]]* izcīnījis 2. vietu "A" turnīrā. 2013. gadā Plovdivā uzvarējis Georgi Tringova memoriālā. 2014. gadā uzvarējis Barselonas starptautiskajā šaha turnīrā *Open Internacional de Sants*. 2015. gadā bijis otrais aiz Džao Dzjuņa tradicionālajā Hastingsas (Anglija) šaha turnīrā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 112. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Brazīlijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (2004-2006, 2010-2016);
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2010. gadā;
* Panamerikas komandu šaha čempionātā piedalījies 2009. gadā. Gan komandu, gan individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 2004. gadā Fieram piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2007. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Privātā dzīve
Precējies ar gruzīnu izcelsmes Francijas šaha lielmeistari Nino Maisuradzi..

## Atsauces

## Ārējās saites
Keļmencu rajons

**Keļmencu rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņivcu apgabala austrumu daļā. Robežojas ar Čerņivcu apgabala Novoselicjas rajonu dienvidrietumos, Hotinas rajonu rietumos un Sokirjanu rajonu austrumos, Hmeļnickas apgabala Kamjanecas-Podiļskas rajonu ziemeļrietumos, kā arī Moldovu dienvidos.

Pēc etniskā sastāva iedzīvotāju absolūtais vairākums ir ukraiņi (97,5 %).

Keļmencu ciematā dzimis starptautiski neatzītās Luhanskas tautas republikas līderis Igors Plotņickis (*И́горь Венеди́ктович Плотни́цкий*, 1964).

## Ārējās saites
Svilpaunieks

**Svilpaunieks** () ir no māla veidota doba figūriņa ar 1—2 skaņas caurumiņiem (parasti) un iepūtiena spraugu ar svilpes caurumu. Svilpaunieki var būt dažādas formas un dažkārt tiem skaņas caurumiņi var arī nebūt. Ja svilpaunieks veidots pīles formā, to sauc arī vienkārši par **pīlīti**.

No svilpaunieka ar diviem skaņas caurumiņiem var izpūst trīs dažādus toņus — zemāko (ja abi skaņas caurumiņi ir ciet), vidējo (ja abi caurumiņi ir ar vienādu diametru un vienādā attālumā no svilpes spraugas, un viens no tiem ir vaļā) un augstāko (ja abi skaņas caurumiņi ir vaļā). Atkarībā no skaņas caurumiņu izmēriem, svilpaunieka toņu apjoms parasti svārstās no mazās tercas līdz kvintai (dažkārt arī sekstai).

Senākie ar svilpauniekiem saistītie arheoloģiskie atradumi Latvijas teritorijā ir no 17. gadsimta un atrasti Indricas pilskalnā un Rēzeknes pilī. Etnomuzikologs Valdis Muktupāvels izteicis pieņēmumu, ka baltiem svilpaunieki sākotnēji bija putnu dzīšanas rīta piederums, kas šai paražai zūdot, kļuva vienkārši par bērnu rotaļlietu. Šādi svilpauniekiem līdzīgus instrumentus izmantojuši arī mari un mordvieši.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Svilpaunieks. *EU2015LV*. *[[YouTube]]*. 2015. gada 6. februāris. Skatīts: 2017. gada 9. martā.
Ruņģu strauts

**Ruņģu strauts** (arī **Ruņģupīte**) ir Rauzas kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Izteka - no Ruņģu ezera. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Rauzā pie Launkalnes. Ruņģu strauts augštecē caurtek Bācītes ezeru. Ruņģu strautu šķērso valsts autoceļi V267 (Ķieģeļceplis–Lizdole), V251 (Branti–Pieniņi–Launkalne) un V235 (Lembis–Drusti–Vecpiebalga), tā krastos atrodas Prāmnieki un Launkalne.

## Atsauces
Andrejs Belijs

**Andrejs Belijs** (, īstajā vārdā **Boriss Bugajevs** (*Бори́с Никола́евич Буга́ев*); dzimis , miris ) bija krievu simbolisma rakstnieks, dzejnieks un literatūrkritiķis.

Dzimis Maskavā matemātikas profesora ģimenē. Bija draugos ar Aleksandru Bloku, draudzība gan sarežģījās, kad Andrejs Belijs iemīlējās Bloka pirmajā sievā - Dmitrija Mendeļejeva meitā. Pazina arī Vladimira Solovjova ģimeni. Dzīves otrajā pusē ietekmējās no Rūdolfa Šteinera antropozofijas un piedalījās antropozofu kopienas dzīvē Šveicē. Atbalstīja boļševiku revolūciju, piedalījās PSRS Rakstnieku savienības dibināšanas priekšdarbos.

## Ārējās saites
* 
*
MicroPython

***MicroPython*** ir minimizēts *[[Python]]* 3 programmēšanas valodas paveids mikrokontrolleru programmēšanai. To radīja Austrālijas programmētājs un fiziķis Demiens Džordžs *(Damien George)*, veiksmīgi novadot *[[Kickstarter]]* atbalstītu pūļa finansējuma kampaņu 2013. gadā. Kaut gan sākotnējās Kickstarter kampaņas ietvaros *MicroPython* tika pielāgots konkrētam, speciāli šim nolūkam radītajam mikrokontrollerim *PyBoard*, šobrīd *MicroPython* atbalsta dažādas procesoru arhitektūras uz ARM bāzes. Piemēram, *MicroPython* ir darbināts uz *[[Arduino]]*, ESP8266, ESP32 un "Lietu interneta" aparatūras. 2016. gadā tika radīts MicroPython paveids BBC mikrokontrollerim *[[Micro Bit]]*, *Python* programmatūras nodibinājumam sadarbojoties ar BBC. 
Sākotnējais *MicroPython* pirmkods tika uzrakstīts C valodā. Pašlaik tas tiek rakstīts gan C, gan "lielajā" *Python* valodā. *MicroPython* autoru kolektīvs deklarē, ka viņu mērķis ir panākt *MicroPython* valodas piemērotību mikrontrolleriem ar visai trūcīgiem resursiem - sākot jau no 8 KB RAM  un 128 KB  lasāmatmiņas.

Projekta pirmkods ir atrodams GitHub.

## Koda piemērs

Sekojošā programma "main.py" ar pussekundes ritmu mirkšķina gaismas diodi, kura ir pieslēgta mikrokontrollera plates digitālai izejai D13, pēc mikrokontrollera ieslēgšanas vai pārstartēšanas.


```python
import nativeio as izeju_funkcijas
import board as mana_plate
from time import sleep

if __name__ == "__main__":

    ledenes_izeja = izeju_funkcijas.DigitalInOut(mana_plate.D13)

    ledenes_izeja.switch_to_output()

    for i in range(10):
        ledenes_izeja.value = True
        sleep(0.5)
        ledenes_izeja.value = False
        sleep(0.5)

    ledenes_izeja.deinit()

    print ("Programma main.py ir izpildīta")
```


## Atsauces

## Ārējās saites
* MicroPython nodibinājums
* MicroPython GitHubā
Tūšis

**Tūšis** (, ) bija sēļu vai aukštaišu kunigaitis no apmēram 1240. līdz vismaz 1255. gadam, Livonijas ordeņa vasalis (no 1245), Atskaņu hronikas tekstā viemēr pieminēts kā pirmais no trīs brāļiem: "Viens no tiem par Tūši  saucās" ().

## Vēsture
Kopā ar saviem (jaunākajiem) brāļiem Miļģerīnu (, ) un Ģiņģeiķi (, ) piederēja pie kunigaišu klana, kas pretojās Lietuvas valdnieka Mindauga centieniem pakļaut savai kontrolei zemes, kas atradās starp Nalsenes zemi un Daugavas kreisā krasta sēļu zemēm, kurās "dzīvoja kristīgie visgarām". Pēc tam viņš kopā ar brāļiem piedalījās ordeņa karagājienā uz Nalseni 1245. gadā. 
Vēsturiskajos tekstos pieminēts trīs reizes - Atskaņu hronikas vēstījumā par Lengvīna karu ar kaimiņu zemēm (pirms 1245) un krustnešu otro karagājienu uz Nalseni (1245) un karagājienu uz Žemaitiju (1255).

## Tūša zemes lokalizācija
Jādomā, ka Tūša zeme bija starp tām Sēlijas zemēm, ko Mindaugs 1255. gada oktobrī, pateicībā par Vācu ordeņa starpniecību, kuras dēļ pāvests licis viņu kristīt un kronēt par visas Lietuvas pirmo karali, dāvināja ordeņa Livonijas mestram, proti Medeni, Peloni, Maleisini un Tovraksti .

Arī lietuviešu vēsturnieki J. Stakausks  un pēc viņa E. Gudavičs to lokalizēja tagadējās Lietuvas ziemeļdaļā.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces
Roberts Ovanisjans

**Roberts Ovanisjans** (; dzimis  Erevānā) ir Armēnijas starptautiskais lielmeistars šahā (2010).

## Biogrāfija
Divas reizes pēc kārtas uzvarējis Armēnijas junioru šaha čempionātos U18 vecuma grupā (2008, 2009). No 2003. līdz 2011. gadam pārstāvējis Armēniju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos. 2011. gadā Čennai kļuvis par sudraba medaļas ieguvēju Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 2009. gadā Sanktpēterburgā uzvarējis Tigrana Petrosjana memoriālā. 2011. gadā Erevānā uzvarējis Armēnijas šaha čempionātā un Džermukā bijis otrais Karena Asrjana memoriālā. 2015. gadā Rīgā starptautiskajā šaha festivālā *[[Rīgas Tehniskās universitātes Open|Rīgas Tehniskās universitātes Open 2015]]* izcīnījis 2. vietu "A" turnīrā, bet 2018. gadā uzvarējis šajā turnīrā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 48. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 51. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Armēnijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē un 2022. gadā izcīnījis sudraba medaļu komandu vērtējumā.
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2011. gadā.
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2011. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2009. gadā Ovanisjanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2010. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hrants Melkumjans

**Hrants Melkumjans** (; dzimis  Erevānā) ir Armēnijas starptautiskais lielmeistars šahā (2008).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Armēniju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos, kur lielāko panākumu guvis 2006. gadā Batumi, kad kļuvis par sudraba laureātu Pasaules junioru šaha čempionāta U18 vecuma grupā. 2011. gadā Varšavā uzvarējis Eiropas individuālajā čempionātā šaha ātrspēlē.

Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Erevānā (2007), Kavalā (Grieķija, 2007), Mihaila Čigorina memoriālā Sanktpēterburgā (2009), Dubaijā (2010), Martuni (Armēnija, 2011), Grācā (2014), Teplicē (Čehija, 2014), Benaskē (Spānija, 2014).

2013. gadā Trumsē piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā izstājies 1. kārtā..

Sekmīgi piedalījies Rīgas starptautiskajā šaha festivālā *[[Rīgas Tehniskās universitātes Open]]* "A" turnīrā, kurā 2014. gadā uzvarējis, bet 2016. gadā ieņēmis 2. vietu.

2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 86. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Armēnijas komandu Pasaules šaha olimpiādē un 2022. gadā izcīnījis sudraba medaļu komandu vērtējumā. 2023. gadā Budvā Armēnijas izlases sastāvā izcīnījis 3. vietu Eiropas komandu šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā Melkumjanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2008. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rinats Džumabajevs

**Rinats Džumabajevs** (; dzimis  Šimkentā) ir Kazahstānas starptautiskais lielmeistars šahā (2009).

## Biogrāfija
Kazahstānas šaha čempionātos izcīnījis zelta (2014), divas sudraba (2010, 2011) un divas bronzas (2007, 2013) medaļas.

2005. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Meždurečenskā. 2009. gadā Taškentā izcīnījis 3. vietu Pasaules čempiona nosaukuma šahā izcīņas cikla Āzijas zonas turnīrā. 2010. gadā dalījis pirmo vietu Taškentas starptautiskajā šaha turnīrā. 2011. gadā Mešhedā ieņēmis 4. vietu Āzijas individuālajā šaha čempionātā. 2012. gadā dalījis 3. vietu Mihaila Čigorina memoriālā Sanktpēterburgā. 2013. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Pavlodarā. 2015. gadā Rīgā starptautiskajā šaha festivālā *[[Rīgas Tehniskās universitātes Open|Rīgas Tehniskās universitātes Open 2015]]* izcīnījis 3. vietu "A" turnīrā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 99. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 71. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

2025. gada maijā Apvienotos Arābu Emirātos izcīnījis 10. vietu Āzijas šaha ātrspēles čempionātā.

Pārstāvējis Kazahstānas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (2012, 2016);
* Pasaules koamndu šaha čempionātā piedalījies 2019. gadā;
* Āzijas valstu komandu šaha čempionātā piedalījies 2012. gadā;
* Āzijas spēļu komandu šaha čempionātā piedalījies 2010. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā Džumabajevam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2009. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Martins Kravcivs

**Martins Kravcivs** (; dzimis  Ļvivā) ir Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (2009).

## Biogrāfija
2006. gadā Turcijā Ukrainas izlases sastāvā uzvarējis Pasaules junioru komandu šaha olimpiādē U16 vecuma grupā. 2008. gadā Pekinā uzvarējis šaha ātrspēles turnīrā Pasaules prāta sporta spēlēs. 2010. gadā Bhubanešbarā kopā ar Alekseju Drejevu, Adibanu Bāškaranu un citiem lielmeistariem dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā. 2012. gadā kopā ar Parimārdžanu Nēgi un citiem lielmeistariem dalījis pirmo vietu Francijas starptautiskajā šaha turnīrā *Cappelle-la-Grande Open*. 2015. gadā Ļvivā kopā ar Andriju Volokitinu un Zaharu Jefimenko dalījis 1.-3. vietu Ukrainas šaha čempionātā, bet pēc papildu turnīra ierindojies 2. vietā. 2016. gadā Rīgā uzvarējis starptautiskā šaha festivāla *[[Rīgas Tehniskās universitātes Open|Rīgas Tehniskās universitātes Open 2016]]* "A" turnīrā. 2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 94. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Ukrainas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2017. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis bronza medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā Kravcivam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2009. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daugavpils Valsts skolotāju institūts

thumb|330px|Daugavpils Valsts skolotāju institūta ēka Saules ielā (tolaik Pēterpils ielā 1/3).
**Daugavpils Valsts skolotāju institūts** (DVSI) bija valsts uzturēta pedagoģiskā augstskola Daugavpilī, kas darbojās no 1923. līdz 1952. gadam. Mācību ilgums palielinājās no 5 (1923-1929) līdz 6 gadiem (1929-1940). No 1923. līdz 1940. gadam tā direktore bija Valērija Seile. 

Kopumā no 1923. gada līdz 1940. gadam institūts sagatavoja 505 skolotājus, bet laikā no 1944. līdz 1952. gadam 1593 skolotājus.

## Pirmsākumi
Pēc Latvijas brīvības cīņu noslēguma 1921. gada 4. novembrī agrākās Daugavpils reālģimnāzijas telpās tika atvērta četrgadīga Daugavpils pedagoģiskā vidusskola ar latviešu mācību valodu. Pirmais direktora vietas izpildītājs bija Jānis Jirgens. 1922. gadā pedagoģisko vidusskolu pārdēvēja par **Daugavpils Skolotāju semināru** ar četrgadīgu kursu un 1922. gada decembrī tas pārcēlās uz ēku Pēterpils ielā 1/3 (tagadējā Saules ielā). Seminārā mācīja latviešu, vācu un krievu valodas, latgaliešu izloksni, dabas zinātnes, matemātiku, vēsturi, vingrošanu, zīmēšanu, dziedāšanu un ticības mācību (atsevišķi katoļiem un luterāņiem).

## Vēsture
1923. gadā 1. augustā Daugavpils Skolotāju semināru pārveidoja par Daugavpils Valsts skolotāju institūtu (DVSI) ar piecgadīgu mācību programmu. Institūta absolventi saņēma diplomus, kas piešķīra tiesības mācīt visās sešklasīgās pamatskolas klasēs un vispārizglītojošos priekšmetus zemāka tipa arodskolās. Lai nodrošinātu DVSI audzēkņiem iespēju praktizēties stundu pasniegšanā un gūt pedagoga iemaņas turpmākajam tautskolotāja darbam, 1924./1925. m. g. izveidoja Daugavpils Valsts skolotāju institūta pamatskolu, bet 1928./1929. m. g. pie institūta atvēra bērnudārzu.
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 16. jūlijā Daugavpils Valsts skolotāju institūtu slēdza, tā inventārs un arhīvs tika nodots Rēzeknes Valsts skolotāju institūtam.

Otrā pasaules kara noslēgumā 1944. gada oktobrī nolēma atjaunot Daugavpils Valsts skolotāju institūtu kā divgadīgu, no 1947. gada kā sešgadīgu mācību iestādi. Darbojās  dabaszinātņu un ģeogrāfijas, vēstures, valodas un literatūras, fizikas un matemātikas fakultātes.

## Reorganizēšana
1952. gada 18. aprīlī tika izdota pavēle par DVSI reorganizēšanu par augstāko mācību iestādi – Daugavpils Pedagoģisko institūtu (DPI). Mācību ilgums jaunizveidotajā institūtā bija 4 gadi, un studenti tika uzņemti 2 fakultātēs – Fizikas un matemātikas fakultātē un Filoloģijas fakultātē (Latviešu valodas un literatūras un Krievu valodas un literatūras nodaļās). 1993. gadā institūtu pievienoja Daugavpils Universitātei.

## Atsauces
Eduardo Iturrisaga

**Eduardo Patrisio Iturrisaga Bonelji** (; dzimis  Karakasā) ir Venecuēlas starptautiskais lielmeistars šahā (2008).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt piecu gadu vecumā. No deviņiem gadiem sācis nopietni piedalīties šaha turnīros. 2004. gadā Bogotā uzvarējis Panamerikas junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2006. gadā turpat uzvarējis Panamerikas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā.

No 2005. līdz 2008. gadam četras reizes pēc kārtas uzvarējis Venecuēlas šaha čempionātos. 2007. gadā dalījis pirmo vietu Amerikas kontinenta valstu šaha čempionātā un kvalificējies Pasaules kausa izcīņai šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kur 1. kārtā zaudējis Pjotram Svidleram. 2008. gadā Spānijā bijis otrais Iberoamerikas valstu šaha čempionātā. 2009. gadā atkārtoti piedalījies Pasaules kausā šahā, kurā 1. kārtā uzvarējis Baaduru Džobavu, bet 2. kārtā zaudējis Sergejam Tivjakovam.
2010. gadā uzvarējis Dubaijas atklātajā šaha čempionātā. 2013. gadā piedalījies Pasaules kausā šahā un 1. kārtā piekāpies Oleksandram Oņiščukam. 2014. gadā Rīgā starptautiskajā šaha festivālā *[[Rīgas Tehniskās universitātes Open|Rīgas Tehniskās universitātes Open 2014]]* izcīnījis 3. vietu "A" turnīrā. 2015. gadā Bāzelē kopā ar Arkādiju Naidiču un citiem lielmeistariem dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha festivālā. Tajā pašā gadā piedalījies arī Pasaules kausā šahā, kur 1. kārtā zaudējis Maksimam Rodšteinam.

2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 85. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Venecuēlas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 7 reizes (2004-2016). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (2006) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2008. gadā Iturrisagam piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Bijis pirmais Venecuēlas šahists, kas kļuvis par šaha lielmeistaru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vitolds Jakimčiks

**Vitolds Jakimčiks** (; dzimis , miris ) bija padomju šaha problēmists, PSRS sporta meistars šaha kompozīcijā (1963).

Pēc profesijas bijis inženieris projektētājs.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1927. gada publicējis 85 šaha etīdes, no tām 7 apbalvotas ar godalgām. Septiņu PSRS individuālo čempionātu dalībnieks.

No 1967. gada starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā. Pamatojoties uz dzīves laikā sasniegtiem rezultātiem, 2016. gadā WFCC viņam piešķīra starptautiskā meistara titulu un reģistrēja viņu kā Krievijas šahistu.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Zd6 h2 2. e7 h1D+ 3. Кe6 Lb5 4. Zxb5 De4+ 5. Кf7 Dc4+ 6. Кg6! Dxb5 7. Кh6! Kg8 8. e8D+ Dxe8** — spoguļpats.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vitolds Jakimčiks šaha kompozīcijas vietnē PDB
* V. Jakimčika profils vietnē ''Chess Composers'' 
* V. Jakimčika profils vietnē ''Arves''
Kicmaņas rajons

**Kicmaņas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņivcu apgabala ziemeļu daļā. Robežojas ar Čerņivcu apgabala Zastavnas rajonu austrumos, Čerņivcu pilsētu dienvidaustrumos, Storožinecas rajonu dienvidos un Vižnicjas rajonu dienvidrietumos, kā arī Ivanofrankivskas apgabala Sņatinas rajonu rietumos un Horodenkas rajonu ziemeļrietumos.

Pēc etniskā sastāva iedzīvotāju absolūtais vairākums ir ukraiņi (98,5 %).

Rajona centrā Kicmaņā dzimis komponists un dzejnieks Volodimirs Ivasjuks (*Володи́мир Миха́йлович Івасю́к*, 1949 – 1979) un dziedātāja Aņi Loraka (*Ані Лорак*, 1978). Rajona Kļivodinas ciemā dzimis vieglatlēts Ivans Heško (*Іван Гешко*, 1979).

## Ārējās saites
VTB ledus pils

**VTB ledus arēna** ir daudzfunkcionāla sporta arēna Maskavā, Krievijā. Te ir notikuši 1957. gada Pasaules čempionāta hokejā, 1973. gada Pasaules čempionāta hokejā, 1979. gada Pasaules čempionāta hokejā, 1986. gada Pasaules čempionāta hokejā, 2007. gada Pasaules čempionāta hokejā, 2016. gada Pasaules čempionāta hokejā, WWE mači.
Šepka

**Šepka** ir Rauzas labā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Izveidojas, satekot Ludzei (no labās puses) un Lipsai (no kreisās puses). Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Rauzā augšpus Rauzas ciema. Caurtek Rauzas dzirnavu ezeram. Šepku šķērso valsts autoceļš P27 (Smiltene—Gulbene), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Spēlmaņu nakts 2015/2016

**[[Spēlmaņu nakts]] 2015/2016** balvu pasniegšana ceremonija norisinājās , Dailes teātrī. Ceremonijas laikā tika  apbalvotas 2015./2016. gada teātra sezonas izrādes un to veidotāji, kā arī pasniegtas balvas par mūža ieguldījumu teātra mākslā un skatītāju simpātijas balvas. Balvas tika pasniegtas 18 kategorijās.

Ceremonijas tiešraide tika translēta LTV1 un Latvijas Radio 1.

## Žūrija
Šogad žūrijas komisijas sastāvā bija pieci teātra kritiķi: Maija Uzula Petrovska (žūrijas priekšsēdētāja), Silvija Radzobe, Mārīte Gulbe, Līga Ulberte un Atis Rozentāls. Nominācijas kategorijā "Gada sasniegums laikmetīgajā dejā" un laureātu izvirza Laikmetīgās dejas horeogrāfu asociācija Latvijā un apstiprina Spēlmaņu nakts žūrijas komisija, bet nominācijas kategorijā "Gada sasniegums baleta mākslā" izvirza Latvijas Profesionālā baleta asociācija, savukārt kategorijā "Gada sasniegums oriģināldramaturģijā (teksts, luga vai scenārijs)" nominanti tiek izvirzīti sadarbībā ar Latvijas Dramaturgu ģildi.

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti izcelti *'treknrakstā*'.*

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Rēzeknes Valsts skolotāju institūts

thumb|330px|1927. gadā celtā Rēzeknes skolotāju (Pedagoģiskā) institūta ēka.
**Rēzeknes Valsts skolotāju institūts** (RVSI) bija valsts uzturēta pedagoģiskā augstskola Atbrīvošanas alejā 115 Rēzeknē, kas darbojās no 1925. līdz 1944. gadam.

## Vēsture
1917. gada vasarā Latgales Pagaidu zemes padomes Valdes locekle un sekretāre Valērija Seile Rēzeknē nodibināja Latgaliešu skolotāju savienību. Vēlāk viņa organizēja Latgales Skolotāju sagatavošanas kursus un 1. Latgales skolotāju kongresu.
Pēc Latvijas brīvības cīņu noslēguma 1921. gada 25. oktobrī Latvijas Republikas Izglītības ministrija Rēzeknē organizēja viengadīgos skolotāju sagatavošanas kursus. 1922. gada 1. janvārī Izglītības ministrija viengadīgos kursus pārveidoja par **Rēzeknes Pedagoģisko skolu** (vadītājs Kārlis Ādamsons) ar trīsgadīgu mācību plānu.

1925. gada augustā nodibināja **Rēzeknes Valsts skolotāju institūtu** ar piecgadīgu apmācību kursu ar mērķi sagatavot skolotājus pamatskolām, bērnudārziem, vispārējos izglītojošos priekšmetos dažādiem kursiem, papildu skolām un zemāka tipa arodskolām, institūta pirmais direktors bija katoļu garīdznieks Nikodems Rancāns. Kopš 1932./1933.  apmācības kurss kļuva sešgadīgs.

Pēc Latvijas okupācijas 1941. gada janvārī Rēzeknes Valsts Skolotāju institūtu (direktors Alfrēds Skroderis) pārveidoja par **Rēzeknes Valsts Pedagoģisko institūtu**, noorganizējot trīs fakultātes: fizikas – matemātikas un vēstures, kā arī krievu valodas un literatūras.
Vācu okupācijas laikā instutūts turpināja darbību līdz 1944. gadam, kad PSRS kara aviācijas triecienā 1944. gada 6. un 7. aprīlī tika daļēji sagrauta tā galvenā ēka un institūta darbība tika pilnībā pārtraukta. 

1947. gadā institūta ēkā darbību uzsāka **Rēzeknes Pedagoģiskā skola** (1947–1956), vēlāk Rēzeknes internātskola (1956–1987), ko 1987. gadā atkal pārdēvēja par Rēzeknes Pedagoģisko skolu (1987–1991).

## Atjaunošana un pārveidošana
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas atjaunoja arī Rēzeknes Skolotāju institūtu (1991–1995), bet 1995. gadā to iekļāva Rēzeknes Augstskolas sastāvā kā Rēzeknes Augstskolas Pedagoģisko fakultāti. 2. pasaules latgaliešu saieta laikā 2002. gadā pie Rēzeknes Augstskolas ēkas atklāja pieminekli Latgales Atmodas kustības darbiniekam Nikodemam Rancānam, bijušajam Rēzeknes Valsts Skolotāju institūta direktoram (1929—1933).

2016. gadā Rēzeknes Augstskolu pārdēvēja par Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmiju.

## Atsauces
Zinaida Gipiusa

**Zinaida Gipiusa** (; dzimusi , mirusi ) bija krievu simbolisma dzejniece, dramaturģe, rakstniece, literatūrkritiķe un reliģioza domātāja. Dzejnieka Dmitrija Merežkovska sieva.

Kopā ar vīru 19. un 20. gadsimta mijā izvirzījušies par krievu simbolisma redzamākajiem ideologiem. Aktīvi atbalstīja 1905. gada revolūciju, tāpēc pēc revolūcijas sakāves pāris bija spiests doties emigrācijā uz Parīzi. 1908. gadā Gipiusa un Merežkovskis atgriezās Krievijā. Krasi nepieņemdami Oktobra revolūciju, 1920. gadā atkal devās trimdā uz Parīzi, kur nodzīvoja līdz mūža galam, aktīvi piedaloties emigrācijas literārajā un politiskajā dzīvē. 

## Ārējās saites
Kicmaņa

**Kicmaņa** () ir pilsēta Ukrainas rietumu daļā, Čerņivcu apgabala ziemeļos, Kicmaņas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1413. gadā. No 1774. līdz 1918. gadam atradās Hābsburgu impērijas (no 1867. gada — Austroungārijas) sastāvā. No 1918. līdz 1940. gadam — Rumānijā. 1940. gadā, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, tā iekļāvās PSRS. 1941. gadā, Vācijai iebrūkot PSRS, tā atkal iekļāvās Rumānijā, bet pēc Vācijas sakāves — PSRS. No 1991. gada — Ukrainas pilsēta.

Kicmaņā dzimis komponists un dzejnieks Volodimirs Ivasjuks (*Володи́мир Миха́йлович Івасю́к*, 1949—1979) un dziedātāja Aņi Loraka (*Ані Лорак*, 1978).

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas augstskola

**Latvijas augstskola** var būt:

* Latvijas Augstskola, kas ar šādu nosaukumu pastāvēja no 1919. līdz 1923. gadam, kad tai piešķīra Latvijas Universitātes nosaukumu
* viena no Latvijas augstskolām
Cepļi (Palsmanes pagasts)

**Cepļi** ir ciems Smiltenes novada Palsmanes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5,8 km no pagasta centra Palsmanes, 28,4 km no novada centra Smiltenes un 150,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Vjačeslavs Ivanovs

**Vjačeslavs Ivanovs** (; dzimis , miris ) bija krievu simbolisma dzejnieks, filozofs, tulkotājs, dramaturgs un literatūrkritiķis.

No 1884. līdz 1886. gadam studēja Maskavas Universitātes vēstures un filoloģijas fakultātē, vēlāk studēja Berlīnes Universitāte (pie  Teodora Momzena), vēlāk daudz ceļoja par Eiropu. 1905. gadā apmetās Sanktpēterburgā un kļuva par vienu no simbolistu ideologiem. Ivanova dzīvoklis, dēvēts par "torni", kļuva par vienu no Pēterburgas intelektuāļu centriem.

1912. gadā atkal pameta Krieviju (daļēji skandalozās trešās laulības rezultātā - viņš apprecējā savu pameitu), tomēr 1913. gadā atgriezās Maskavā, kur satuvinājās ar vietējām intelektuāļu aprindām. Pēc Oktobra revolūcijas strādāja Baku. Nepieņemdams revolūciju, devās emigrācijā uz Itāliju.

1926. gadā pārgāja katolismā. Pasniedza slāvu valodas un kultūru katoļu mācību iestādēs Pāvijā un Romā.

## Ārējās saites
Novoselicjas rajons

**Novoselicjas rajons** (, ) ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņivcu apgabala centrālajā daļā. Robežojas ar Čerņivcu apgabala Hercas rajonu dienvidrietumos, Čerņivcu pilsētu austrumos, Zastavnas rajonu ziemeļaustrumos, Hotinas rajonu ziemeļos un Keļmencu rajonu ziemeļaustrumos, kā arī Moldovu austrumos un Rumāniju dienvidaustrumos.

Pēc etniskā sastāva iedzīvotāju absolūtais vairākums ir rumāņi (to skaitā moldāvi) (64,3%). Dzīvo arī ukraiņi (34,0%).

Rajona Bojanu ciemā dzimis austriešu psihologs Vilhelms Štekels (*Wilhelm Stekel*, 1868—1940), bet Maršincu ciemā dzimusi vieglatlēte Natālija Lupu (*Наталія Лупу*, 1987) un dziedātāja Sofija Rotaru (*Софiя Михайлівна Ротару*, 1947). Rajona Kļivodinas ciemā dzimis vieglatlēts Ivans Heško (*Іван Гешко*, 1979).

## Ārējās saites
Pāls Farago

**Pāls Farago** (; ; dzimis , miris ) bija Ungārijas, vēlāk Rumānijas, šaha problēmists.

Farago beidzis Kečkemētas koledžu un Politehnisko institūtu Budapeštā, bijis ģeodēzijas inženieris. No 1910. gada viņš dzīvoja Klužā, kas pēc pirmā pasaules kara, Austroungārijas sadalīšanas rezultātā, nonāca Rumānijā.

## Šaha kompozīcija
Pirmo uzdevumu sastādījis 13 gadu vecumā 1899. gadā. Kopš tā laika publicējis vairāk nekā 260 šaha etīdes. Konkursos ieguvis 100 atzinības, tai skaitā 28 pirmās godalgas. Farago veiksmīgi piedalījies vairākos šaha olimpiādēm veltītos šaha kompozīciju sastādīšanas konkursos: 1936. gadā ieguvis zelta medaļu, 1952. gadā bijis trešais. Bijis žurnāla *Revista Română de Şah* etīžu nodaļas redaktors (1936—1948).

No 1956. gada Farago bija starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā. Pamatojoties uz dzīves laikā sasniegtiem rezultātiem, 2016. gadā WFCC viņam piešķīra starptautiskā meistara titulu.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. b6 Ke6 2. bxa7 Td8 3. a8D Txa8 4. Kg6 Tg8+ 5. Kh7 Kf7 6. a7 Td8 7. a8D Txa8** pats.

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites
* Pāls Farago šaha kompozīcijas vietnē PDB
* Farago profils vietnē ''Chess Composers''
Biržu pamatskola

thumb|Biržu pamatskola (2016).
thumb|Biržu internātskola
**Biržu pamatskola** ir skola, kura atrodas Podvāzes ielā 1 Biržos.

## Vēsture
Biržu skola-internāts dibināta 1956. gada 26. augustā trūcīgajiem bērniem pilnīgā valsts apgādībā. Sākumā bija trīs klases, bet 1961. gadā bija vidusskolas pirmais izlaidums. 1958. gadā pabeidza skolas ēkas, bet 1960. gadā – internāta ēkas celtniecību.

Līdz 1972. gadam skolai bija vidusskolas, pēc tam astoņgadīgās skolas, tad deviņgadīgās skolas statuss. 1991. gadā to pārveidoja par Biržu internātpamatskolu. Līdz 60 gadu jubilejai skolu bija absolvējuši 1320 skolēni.

2018. gadā skolu pārveidoja par pamatskolu.

### Direktori
* V. Eilenberga,
* F. Hāks,
* O. Strautiņš,
* V. Mikažans,
* L. Eniņa,
* A. Ūzuliņš,
* M. Strauss,
* I. Rēdmane (1981–1982),
* A. Kalvāne (1982–1983),
* V. Raģelis (1983–1985),
* V. Losevs (1985–1995),
* I. Ļevāne (1995–2002),
* S. Andruškeviča (2002-2018).
* A. Grišule (pašlaik).

## Aktīvās izglītības programmas (2024)

* Pamatizglītība (21011111)
* Pirmsskolas izglītība (01011111)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (21015811)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015611)

## Interešu izglītības programmas (2024)

### Estrādes māksla
* 3 tautisko deju pulciņi (1.-9. klases)
* 2 vokālie ansambļi (1.-9. klases)
* Dramatiskais pulciņš, ietverot rotu un dekoru gatavošanu (3.-9. klases)

### Rokdarbi
* Rokdarbi un tradīcijas (1.-6. klases)
* Kokapstrāde (5.-9. klases)
* Keramikas pulciņš “Brīnumpodiņš”

### Fiziskā sagatavotība
* Mazpulki (3.-8. klases)
* Basketbola un futbola pulciņi

### Datortehnoloģijas
* 3 datorprasmju pulciņi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Arhivēta Biržu internātpamatskolas mājaslapa
Līkumainā zarna

thumb|Līkumainās zarnas (''ileum'') izvietojums cilvēka vēdera dobumā. 
**Līkumainā zarna** () ir tievās zarnas apakšējais posms, kas nāk aiz tukšās zarnas (*jejunum*) un beidzas pie aklās zarnas (resnās zarnas augšējais nodalījums), no kuras ir nodalīts ar ileocekālo vārstu (*valva ileocaecalis*). Līkumainā zarna atrodas vēdera dobuma apakšdaļā labajā pusē un gūžas kaula labās puses bedres (*iliac fossa*) apvidū pāriet aklajā zarnā. 

Līkumainā zarna no visām pusēm ir klāta ar vēderplēvi. Atšķirībā no divpadsmitpirkstu zarnas (*duodenum*), tai ir labi attīstīta taukplēve un kopā ar tukšo zarnu tā veido tievās zarnas (*intestinum tenue*) ar taukplēvi klāto daļu. Starp līkumaino un tukšo zarnu nekādas krasi izteiktas anatomiskas struktūras nav. Tomēr ir skaidri redzama atšķirība starp šiem diviem tievās zarnas nodalījumiem: līkumainajai zarnai ir lielāks diametrs un biezākas sieniņas, kā arī tai ir biezāks asinsvadu tīkls. Tukšās zarnas cilpas atrodas galvenokārt pa kreisi no viduslīnijas, bet līkumainās zarnas cilpas, pārsvarā pa labi.

Līkumaino zarnu klāj gludie muskuļi. Tās sieniņās ir divi muskuļu audu slāņi: augšējais - gareniskais, un apakšējais - cirkulārais. Bez to gludo muskuļu audi atrodas arī zarnas gļotādā.

Līkumainās zarnas garums pieaugušam cilvēkam sasniedz 1,3—2,6 m. Sievietēm tā ir īsāka, nekā vīriešiem. Dzīvam cilvēkam šī zarna atrodas toniski saspringtā stāvoklī. Pēc nāves tā izstiepjas un tās garums var pieaugt līdz 3,6 m. Zarnas iekšējais diametrs ir ap 27 mm.

Skābuma līmenis tukšajā zarnā ir neitrāls vai vāji sārmains, un parasti atrodas 7—8 pH vienību robežās.

Motoriskā aktivitāte līkumainajā zarnā veido dažāda veida saraušanos, tai skaitā ar peristaltisku un ritmisku segmentāciju. Šāda veida saraušanās frekvence ir specifiska priekš līkumainās zarnas, un atrodas 0,071—0,130 Hz. diapazonā.

Līkumainā zarna sintezē neirotenzīnu. Šis neiropeptīds darbojas kā ēšanas un dzeršanas uzvedības regulators (anoreksigēnā viela).
TV CPLP

**TV CPLP** ir starptautisks televīzijas kanāls, kas atrodas tapšanas stadijā. To veidos Portugāļu valodas valstu sadraudzība, projektu atbalsta UNESCO un Portugāles valdība. Visas programmas tiks veidotas portugāļu valodā.

To veidos 8 valstu nacionālie TV kanāli:

Kanāla programmas tiks translētas šajās 8 dibinātājvalstīs, kā arī šādās valstīs:
* Makao, Ķīna
* Honkonga, Ķīna
* Goa, Indija
* Dienvidāfrika
* Francija
* Spānija
* Vācija
* Šveice
* Nīderlande
* Gabona
* Senegāla
* Amerikas Savienotās Valstis
* Kanāda

## Ārējās saites
* CPLP - Comunidade dos Países de Língua Portuguesa
Ivars Ijabs

**Ivars Ijabs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu politologs, politiķis, Latvijas Universitātes pasniedzējs, profesors, politikas zinātņu doktors, kā arī mūziķis — mežradznieks. Kopš 2019. gada Eiropas Parlamenta deputāts, pārstāv partiju "Latvijas attīstībai", kurā ir valdes loceklis.

## Biogrāfija
Māte — aktrise Baiba Nollendorfa. Absolvējis Jāzepa Mediņa mūzikas vidusskolu. Bijis mežradznieks pūtēju orķestrī "Rīga" un Liepājas simfoniskajā orķestrī. Ieguvis bakalaura grādu Latvijas Mūzikas akadēmijā (1996). Ir latviešu studentu korporācijas *[[Lettonia]]* biedrs.

No 1997. līdz 2003. gadam studējis Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē. Ieguvis maģistra grādu filozofijā (2003). Pēc tam sācis pasniegt Latvijas Universitātē. 2007. gadā ieguvis politikas zinātnes zinātņu doktora grādu. Ar Ministru kabineta rīkojumu iecelts LPSR VDK zinātniskās izpētes komisijā.

Latvijas Politologu biedrības priekšsēdētājs. Vairāku pētniecisko rakstu un grāmatu autors. I. Ijabs ir publicējies vairākos žurnālos.

No 2013. gada 30. aprīļa līdz 2019. gada 17. janvārim bija Sorosa fonda — Latvijā valdes loceklis ar tiesībām pārstāvēt to atsevišķi.

Precējies ar vijolnieci Terēzi Zīberti-Ijabu, ģimenē auguši trīs bērni.

## Politiskā darbība
2019. gada sākumā tika paziņots, ka I. Ijabs plāno kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās, un maijā notikušajās vēlēšanās viņš bija apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta līderis, nebūdams apvienību veidojošo politisko partiju biedrs. I. Ijabs kā vienīgais no sava saraksta tika ievēlēts Eiropas Parlamentā.

2019. gada oktobrī iestājās partijā "Latvijas attīstībai".

Eiropas Parlamentā strādā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā un Delegācijā attiecībām ar Amerikas Savienotajām valstīm, kā arī ir aizstājējs Ekonomikas un monetārājā komitejā, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejā, Delegācijā attiecībām ar Andu Kopienas valstīm, Delegācijā attiecībām ar Dienvidaustrumāzijas valstīm un ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju (ASEAN) un Delegācijā Eiropas un Latīņamerikas parlamentārajā asamblejā. 2020. gadā kļuva arī par Īpašās komitejas attiecībā uz vēža uzveikšanu locekli.

Pēc tam, kad Juris Pūce reputācijas skandāla rezultātā atkāpās no partijas "Latvijas attīstībai" valdes priekšsēdētāja un apvienības "Attīstībai/Par!" līdzpriekšsēdētāja amata, I. Ijabs pārņēma šos amatus. 2022. gada decembrī ievēlēts par vienu no partijas "Latvijas attīstībai" līdzpriekšsēdētājiem.

2024. gada jūnija Eiropas Parlamenta vēlēšanās tika atkārtoti ievēlēts par Eiropas Parlamenta deputātu no partijas "Latvijas attīstībai", kura vēlēšanās ieguva 9,36% vēlētāju balsu. Ievēlēts par Eiropas Parlamenta politiskās grupas *Renew Europe* viceprezidentu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Mājaslapa
Greifsvaldes Universitāte

**Ernsta Morica Arndta Greifsvaldes Universitāte** () ir sabiedriski finansēta universitāte Greifsvaldē, Vācijā. Tā tika dibināta 1456. gadā un skaitās otrā vecākā universitāte kontinentālajā Ziemeļeiropā un Baltijas reģionā (pēc Rostokas Universitātes).

Filozofijas fakultātes ietvaros darbojas Baltistikas, Fennistikas, Slāvistikas un Skandināvistikas pētniecības centri.

## Vēsture
Universitāte dibināta 1456. gadā kā "Grifu akadēmija" (*Academia Gryphica*), tās patrons bija Grifu dinastijas Pomerānijas hercogs Vartislavs IX (*Herzog Wartislaw IX. von Pommern-Wolgast*). Sākotnēji augstskolai nebija pastāvīga nosaukuma, tā latīniski tika dēvēta par *Academia Gryphica, Academia Gryphiswaldensis, Universitas Gryphiswaldensis (1610), Alma (Mater) Gryphiswaldensis (1674), Pomeranorum Universitas (1685)*, vāciski par *Akademie zu Greifswald, Königliche Akademie zu Greifswald*. 
Pēc Trīsdesmitgadu kara (1648. gadā) tā kļuva par Zviedru Pomerānijas universitāti, bet pēc Vīnes kongresa 1815. gadā par Prūsijas Pomerānijas universitāti.

Kopš tā laika dēvēta par *Königliche Universität zu Greifswald* (1815-1921), *Preußische Universität zu Greifswald* (1921-1933), *Ernst-Moritz-Arndt-Universität Greifswald* (1933-1945), *Universität Greifswald* (1945–1954). 1954. gadā atjaunots pašreizējais nosaukums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valters fon Holchauzens

**Valters fon Holchauzens** (; dzimis , miris ) bija vācu šahists un šaha problēmists.

Fon Holchauzens dzimis 1876. gadā kā Austrijas virsnieka dēls. Viņš bija Austrijas pilsonis, lai gan viņa ģimene dzīvoja Frankfurtē pie Mainas. Šeit viņš beidza arī ģimnāziju. 

Militārā dienestā (1895—1896) viņš apguva militārās prasmes un militārā karjera tapa par viņa dzīves sastāvdaļu. 1898. gadā viņš kļuva par Austrijas rezerves virsnieku. 1900. gadā iestājās Prūsijas militārā dienestā. Viņš bija virsleitnants kājnieku pulkā Hānavā, pēc tam pārcēlās uz kadetu skolu Naumburgā, kur strādāja kā pedagogs par matemātikas skolotāju. Viņam bija dabas dotības uz matemātiskiem pētījumiem. Tās radīja interesi par dambreti un no 1893. gada arī par šaha kompozīciju.

Pasaules kara laikā V. fon Holchauzens bija bataljona komandieris, tika ievainots gan rietumu un gan austrumu frontē un pabija krievu gūstā. 1917.—1918. gada ziemā viņam izdevās aizbēgt. Pēc tam viņš karoja tikai rietumu frontē. V. fon Holchausens beidza karu 1921. gadā kā majors un pēc tam strādāja Nacionālā arhīvā Magdeburgā.

## Šahs
1898. un 1899. gadā viņš uzvarēja Leipcigas šaha kluba *Augustea* ziemas turnīrā. Vēlākos gados, viņš piedalījās daudzos Vācijas Šaha federācijas lielākajos turnīros. 1922. gada ieguva 4. godalgu  Bādoeinhauzenes turnīra galvenajā grupā, 1924. gadā dalīja pirmo vietu ar Berlīnes meistaru Oto Vegemundu Vartburgas turnīrā. Lielāko panākumu viņš guva gadu vēlāk Vroclavā uzvarot Vācijas meistarsacīkstēs un kļūstot par čempionu.

## Šaha kompozīcija
V. fon Holchauzena sastādīja tiešā mata uzdevumus, galvenokārt daudzvilčus. Viņa šaha kompozīcijas stils veidojās jaunvācu skolas dibinātāju Johanesa Koca un Kārļa Kokelhorna 1903. gadā izdotās grāmatas "Indiešu problēma" ietekmē. Viņš būtiski paplašināja loģiskās skolas robežas, ieviesa jaunus definējumus — manevra, gājiena relatīvās mērķa tīrības jēdzienu, precīzi izdalīja galveno un sagatavošanas plānus. Viņa grāmatas "Kritiskais punkta problēma" (1926) un "Jaunvācu šaha uzdevumu loģika un mērķa tīrība" (1928) tiek uzskatītas par loģiskās skolas pamatdokumentiem.   

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: Loģiskās skolas uzdevums. Galveno plānu 1. Zd1? (draud 2. Zf2 Txf2 3. Zxf2#) atspēko 1. ... Taf5! 2. Zf2+ Txf2 3. Zxf2+ (3. Zg5+ Txg5) Txf2. Tāpēc baltie vispirms realizē sagatavošanās plānu un aizvilina melno torni f3 otrpus kritiskā punkta "f5".

**1. Tf8! Txf8 2. Zd1 Taf5** Tagad torņi pārsedz viens otru. **3. Zdf2+ Txf2 4. Zg5#**

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 

## Atsauces

## Papildu literatūra

## Ārējās saites
* Valtera fon Holchauzena šaha kompozīcijas vietnē PDB

* V. fon Holchauzena profils vietnē ''Chess Composers''
Hilda Žīgure

**Hilda Žīgure** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

## Biogrāfija
Apguvusi aktiermākslu Latvijas dramatiskajos kursos (1936—1938). 1942. gadā Hilda Žīgure, atrodoties bēgļu gaitās Ivanovā, kopā ar savu brāli Jāni Žīguru, dzejnieci Mirdzu Ķempi un vēl citiem latviešiem izveidoja "leļļinieku" ansambli. 1944. gadā no ansambļa izveidojās leļļu teātris. Beidzoties bēgļu gaitām, teātris atgriezās Latvijā. Jānis Žīgurs kļuva par leļļu teātra direktoru, Mirdza Ķempe – par māksliniecisko vadītāju, bet Hilda Žīgure – par vienu no vadošajām aktrisēm. Tādējādi Žīgure bija viena no Latvijas Leļļu teātra dibinātājām, strādājusi tajā līdz 1986. gadam.

1967. gadā saņēmusi Latvijas PSR Nopelniem bagātās skatuves mākslinieces goda nosaukumu.

Mirusi 2022. gada 6. septembrī 104 gadu vecumā.

## Atsauces
Kisses of Fire

***Kisses of Fire*** ir Zviedrijas popmūzikas grupas ABBA dziesma. Dziesmas autori ir Bjērns Ulveuss un Benni Andešons, bet vokālo sniegumu veido Angnētas Feltskūgas balss. Šī dziesma tika ierakstīta 1979. gada februārī un izdota tā paša gada aprīlī albuma *[[Voulez-Vous (albums)|Voulez-Vous]]* sastāvā, kā arī singla *[[Does Your Mother Know]]* B-pusē. Dziesma tika izpildīta Benni Andešona orķestra (BAO) 2011. gada koncerttūrē.

## Vēsture
1979. gada 22. janvārī Benni Andešons kopā ar Bjērnu Ulveusu devās uz Bahamu Salām rakstīt dziesmas grupas ABBA jaunākajam albumam. Tā bija pirmā reize, kad mākslinieki bija devušies uz ārzemēm, lai komponētu jaunas dziesmas. Iepriekšējā gadā sarakstītās dziesmas māksliniekiem nešķita pietiekami kvalitatīvas, tādēļ albuma veidošana bija ieilgusi. Atgriežoties no ceļojuma, Bjērns intervijā paziņoja, ka Bahamu Salās viņi bija sarakstījuši 4 jaunas dziesmas. Intervijā grāmatai *Abba: The Complete Recording Sessions* mūziķi atminējās tikai divas dziesmas, kuras viņi sarakstīja ceļojumā, — *Kisses of Fire* un *Amerika*, kas vēlāk pārtapa par albuma tituldziesmu *[[Voulez-Vous (dziesma)|Voulez-Vous]]*.

Pirmās ierakstu sesijas notika 1979. gada 7. februārī Stokholmā. Sākotnēji dziesmas nosaukums bija ***Tidernas blåsning*** (). Dziesmas vārdu autors Bjērns Ulveuss atzina, ka, rakstot dziesmas vārdus, viņš riskēja, jo dziesma ir par seksuālām attiecībām, bet lielākā daļa ABBA mēŗkauditorijas tajā laikā bija bērni. Mūziķis arī pieminēja, ka pirms trim gadiem, kad ABBA tik tikko bija sasnieguši starptautisku atpazīstamību, viņš noteikti nebūtu rakstījis tādus dziesmas vārdus. 1979. gada 1. martā tika sākta dziesmas miksēšana.

### ''ABBA in Switzerland''
1979. gada februārā vidū ABBA devās uz Šveici, lai nofilmētu BBC veidotu televīzijas speciālizlaidumu *ABBA in Switzerland*. Speciālizlaidumā piedalījās arī Keita Buša, Teds Gārdestāds un *[[Roxy Music]]*. Raidījumā tika izpildītas pāris dziesmas no gaidāmā albuma: *[[The King Has Lost His Crown]]*, *Kisses of Fire*, *[[Lovers (Live A Little Longer)]]*, *[[Chiquitita]]*, *Does Your Mother Know*. Visi izpildījumi, izņemot *Chiquitita*, norisinājās pie dziesmu agrīno miksu versijām, jo to miksējums vēl nebija pabeigts (*Chiquitita* jau bija izdots kā singls pasākuma *[[A Gift of Song|UNICEF: A Gift of Song]]* ietvaros). *Kisses of Fire* agrīnajā versijā bija citādāks stīgu instrumentu skanējums. *ABBA in Switzerland* ir vienīgā reize, kad ABBA šo dziesmu izpildīja televīzijā.

## Atsuces
Saldus vidusskola

**Saldus vidusskola** ir 2016. gadā dibināta skola Saldus pilsētā. Mācības skolā notiek latviešu valodā. Tās nosaukumu pieņemts saīsināt ar burtiem SV.

## Vēsture
thumb|270px|Saldus pilsētas vidusskola (pirms 1929).
1921. gadā nodibināja Saldus pilsētas vidusskolu Kalnsētas ielā 24, bijušajā Kalna muižas kungu mājā. 1922. gada rudenī mācības uzsāka divas vidusskolas klases. 1929. gadā to pārdēvēja par Saldus pilsētas ģimnāziju. No 1945. līdz 1991. gadam ēkā atradās arī Saldus lauksaimniecības tehnikums.

1960. gadā uzcēla jaunu skolas ēku, kas bija paredzēta 660 skolēniem. Saldus 1. vidusskola 1996. gadā atguva pilsētas ģimnāzijas statusu, bet vēlāk no tā atteicās.
2016. gada sākumā Saldus Dome izlēma skolēnu samazināšanās dēļ likvidēt Saldus 1. un 2. vidusskolas un izveidot vienotu Saldus vidusskolu Saldus 2. vidusskolas (tās ēka celta ap 1975.-1980. gadu) telpās. Skolā sākotnēji mācījās 665 skolēnu un strādāja 60 skolotāji.

## Sasniegumi

* 3. vieta starpnovadu vācu valodas olimpiādē 11.c klases skolēnam Robertam Šmitam;
* IT konkursa ”Ventspils IT izaicinājums”, 12.a klases komanda iekļuva finālā.
* 7.a klases skolnieces Daniela Lasmane un Eleonora Zandere piedalījās TV spēlē “Gudrs, vēl gudrāks”.

## Izglītības programmas
* Pirmsskolas izglītības programma piecgadīgo un sešgadīgo bērnu apmācībai.
* Pamatizglītības humanitārā un sociālā virziena programma  1. – 9. klasei.
* Pamatizglītības profesionāli orientētā (sporta) virziena programma  4. – 9. klasei.
* Pamatizglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programmas  1. - 9. klasei.
* Vispārējā vidējā humanitārā un sociālā virziena izglītības programma  10. klasei.
* Vispārējā vidējā matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena izglītības programma  10. – 12. klasei.
* Vispārējā vidējā izglītības programma 10. – 12. klasei.
* Pamatizglītības speciālās izglītības programmās.

## Interešu izglītības iespējas
* Teātra pulciņš 1.- 4.klasei.
* "Solisti" 5. - 12.klasei.
* "Viens vai divi" 5. - 12.klasei.
* 5.-7.klašu ansamblis.
* 8.-12.klašu ansamblis.
* 5.-12.klašu koris.
* "Mēs tīmeklī" 5. - 12.klasei.
* Rokdarbi 5. - 6.klasei/1. - 3.klasei.
* "Radošie labirinti" 6. - 9.klasei.
* Vides pulciņš 1. - 4.klasei.
* Datorgrafika 2.klasei.
* IT pulciņš 4. klasei.
* Pirmie soļi sporta spēļu apguvē 3. - 4.klasei.
* Florbols 6. - 7.klasei/8. - 9.klasei.
* Volejbols 10. - 12.klasei.
* Tautiskās dejas "Taurenītis" 1. - 4. klasei.
* Teātra studija 3.klasei.
* Peldētapmācība 2.klasei.
* Klašu ansamblis 2. - 4. klasei.
* 2.-4.klašu koris.
* DO MI SOL 1.klases koris.

## Tradīcijas
* 1. septembris – Zinību diena.
* Olimpiskā diena.
* Dzejas dienas.
* Valsts svētku koncerts.
* Ziemassvētku Jampadracis.
* Ziemassvētku koncerts.

## Ārējās saites
* Saldus vidusskolas mājaslapa 
* Saldus vidusskolas Facebook