open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Muradimas ieleja

**Muradimas ieleja** (, ) ir dabas parks dienvidu Urālos, Krievijas Federācijas Baškortostānas Republikas dienviddaļā Kugarču un Zilairas rajonu teritorijā. Izveidots 1998. gadā ar Baškortostānas Ministru kabineta lēmumu, kopš 2012. gada ietilpst biosfēras rezervātā "Baškīrijas Urāli". Atrodas Lielās Ikas un tajā parka teritorijā ietekošās Mazās Ikas upju baseinos (kuri savukārt ietilpst Urālas baseinā). Ielejas gleznainajos klinšu atsegumos ir redzami devona kaļķakmeņi, kas sniedzas no Muradimas ciema līdz Mazajai Ikas upei un tālāk uz ziemeļiem. Vietās, kur šīs upes izgrauzušas sev ielejas caur devona kaļķakmeņiem, veidojušās stāvas kraujas ar augstumu 100 un vairāk metru, tās ir pilnīgi kailas un viegli pieejamas ģeoloģiskai izpētei.

Parkā var nokļūt pa grants ceļu Mrakovo — Muradima, autobusu satiksmes pa šo ceļu gandrīz nav. Iekļuve parkā un galvenajās alās ir par maksu.

Rezervāta zona, kurā aizliegta jebkāda saimnieciska darbība, aizņem 31 km² (ap 14% parka teritorijas). 121 km² aizņem lieguma zona, kurā atļauta ierobežota organizēta saimnieciska darbība, atlikušos 84 km² aizņem tūrismam un atpūtai paredzētā zona. Ielejas garums ir 28 kilometri.

## Reljefs

Ziemeļos un ziemeļrietumos valda mēreni kalnains reljefs ar dziļām upju izgrauztām ielejām, rietumos un dienvidrietumos izteikti kalnains, dienvidos — erozijas reljefs. Biežas karsta kritenes. Parkā šobrīd uzskaitītas 46 alas, 36 no tām pie Lielās Ikas Muradimas ciemata apkaimē. No alām ievērojamākā ir Novomuradimovskas ala (*Яңы Мораҙым мәмерйәһе*), kuras garums ir 1850 metru un pirmie 500 metri ir cilvēkam ar grūtībām izlienami. Vairākās alās konstatētas paleolīta, mezolīta un neolīta cilvēku pēdas.

## Flora

Teritorijas mežainums ir 69%. Galvenokārt platlapju un gaišie skuju koku meži, stepes, reizēm pļavas.

Starp augiem atzīmētas 11 endēmas sugas, 17 Baškortostānas Sarkanajā grāmatā ierakstītas sugas, astoņas no kurām bijušas iekļautas Krievijas PFSR Sarkanajā grāmatā.

## Fauna

Uzskaitītas 27 zīdītāju, 9 zivju, 5 abinieku un 4 rāpuļu sugas. No lielajiem dzīvniekiem parkā sastopami vilki, lūši, mežacūkas, aļņi, staltbrieži, Sibīrijas stirnas. Ligzdo 122 putnu sugas, 10 kurām iekļautas Krievijas Sarkanajā grāmatā.

## Attēlu galerija

Мурадымовское ущелье 17.jpg
Мурадымовское ущелье 26.jpg
Ущелье(вид с мостика).jpg
Пещера в Мурадымово.jpg|Viena no parka alām


## Atsauces

## Ārējās saites
* Parka vietne
Spermatoģenēze

thumb|Spermatoģenēzes posmi
**Spermatoģenēze** ir vīrišķo dzimumšūnu (spermatzoīdu) attīstīšanās. 

To iedala 4 periodos: 

# Noformēšanās periods
# Nobriešanas periods
# Augšanas periods
# Vairošanās periods

## Ārējās saites
Birkirkara

**Birkirkara** () ir pilsēta Maltā. 2021. gadā Birkirkarā dzīvoja 25,8 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir otra lielākā Maltas pilsēta, lielāka arī par Maltas galvaspilsētu Valletu. Atrodas blakus galvaspilsētai, kā arī citām apdzīvotām vietām. Birkirkaru dibinājuši feniķieši, pilsētas statusu tā ieguva 1402. gadā.

## Ārējās saites

*
Vače Zela

**Vače Zela** (, dzimusi , mirusi ) bija albāņu dziedātāja, tautas mūzikas un šansona izpildītāja. Karjeras gaitā 10 reizes kļuva par Albānijas mūzikas festivāla *Festivali i Këngës* uzvarētāju. Pirmoreiz uzvarēja 1962. gadā ar dziesmu *Fëmija e parë*, vēlāk ieņēma pirmās vietas 1964., 1966., 1967., 1968., 1970., 1973., 1976., 1977. un 1980. gadā. Pēdējoreiz šajā festivālā piedalījusies 1981. gadā.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1939. gada 7. aprīlī, dienā, kad Albānijā iebruka itāļu fašisti. 

Dziedāšanas spējas parādījās agrajā vecumā, kad viņa mācījās Lušņijas skolā. Bieži uzstājās pilsētas parkos un koncertos. Neskatoties uz vecāku neapmierinātību, pēc skolas absolvēšanas devās uz Tirānu, kur plānoja iestāties centrālajā mākslas skolā. Nenokārtojot eksāmenus iestājās Kemaļa Stafas vārdā nosauktajā mākslas skolā, kur mācījās dziedāšanu un apguva ģitāras spēli. Absolvējot skolu uzstājās kara estrādes teātrī, vēlāk pārgāja valsts dziesmu un deju ansamblī. 

Par savu darbību saņēma daudz apbalvojumu, 1977. gadā tika apbalvota ar tautas mākslinieka (*Artiste е Popullit*) goda nosaukumu.. 2002. gadā Albānijas prezidents Bamirs Topi apbalvoja viņu ar Nācijas goda ordeni. Dzimtenē viņu bieži devēja par "Albānijas zelta balsi" (*Zëri i Artë i Shqipërisë*), "Albānijas dziesmas svētbildi" (*Ikona e Shenjtë e Këngës Shqiptare*), "albāņu mūzikas zvaigzni" un "albāņu dziesmas karalieni". Viņas vārdā ir nosaukts viens no Lušņijas kinoteātriem..

No 2002. gada smagi slimoja un kopā ar vīru un meitu dzīvoja Bāzelē, kur mirusi 2014. gada februārī.
 
## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vikutu senkapi

**Vikutu senkapi** jeb **Kapu kalniņš** ir aizsargājams vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis Alūksnes novada Alsviķu pagastā uz dienvidiem no Alsviķiem. 

## Ārējās saites
*Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldes db
Kosovas Olimpiskā komiteja

**Kosovas Olimpiskā komiteja** () ir Nacionālā Olimpiskā komiteja, kas pārstāv Kosovu Starptautiskājā Olimpiskājā komitejā (SOK). Kosovas Olimpiskā komiteja tika dibināta 1992. gadā, bet SOK to oficiāli atzina tikai 2014. gadā.

## Vēsture
Kosovas Olimpiskā komiteja tika oficiāli izveidota 1992. gadā. Apvienoto Nāciju vadītā Kosovas administrācija vispirms izveidoja darba grupu sadarbībai ar SOK, lai sportisti varētu piedalīties olimpiskajās spēlēs. Kosovas statusa dēļ tās sportistiem neļāva piedalīties sacensībās ar Kosovas karogu līdz atzīšanai 2014. gadā. Tāpēc 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs pasaules čempionei Kosovas džudistei Majlindai Kelmendi nācās pārstāvēt Albāniju. Kosovas etnisko serbu sportisti sacensībās piedalījās Serbijas un Melnkalnes, vēlāk Serbijas sastāvā.

2013. gada aprīlī starp Serbijas un Kosovas valdībām tika noslēgts Briseles nolīgums. Starptautiskā Olimpiskā komiteja 2014. gada oktobrī provizoriski atzina Kosovas Olimpisko komiteju un 2014. gada 9. decembrī tai piešķīra pilntiesīgu dalību. Tajā laikā Kosova nebija Apvienoto Nāciju Organizācijas locekle vai novērotāja, bet 112 no 193 ANO dalībvalstīm to bija atzinušas par suverēnu valsti. Kosova pirmo reizi piedalījās 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro, kur ieguva savu pirmo olimpisko zelta medaļu. Medaļu ieguva džudiste Majlinda Kelmendi kategorijā līdz 52 kg.

## Skatīt arī
* Kosova olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
*Oficiālā mājaslapa 
*Kosovas profils SOK mājas lapā
Kahramanmaraša

**Kahramanmaraša** (, ), vēsturiski zināma kā **Maraša** (, ) un **Germanikeja** (), ir pilsēta Turcijas dienvidos, Kahramanmarašas ilā. 2012. gadā Kahramanmarašā dzīvoja 444 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas auglīgā līdzenumā pie Ahiras kalniem, uz ziemeļaustrumiem no Adanas.

## Ārējās saites

*
Vingrošana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — līdztekas vīriešu komandām

**Līdztekas vīriešu komandām** bija viena no astoņām vingrošanas disciplīnām, kas bija iekļautas 1896. gada vasaras olimpisko spēļu programmā. Tā bija arī viena no divām komandu disciplīnām sporta vingrošanā.

Komandu sacensības uz līdztekām notika 9. aprīlī, Panatinaiko stadionā. Sacensībās startēja 3 komandas, kopumā ar 63 sportistiem no 2 valstīm. Daļa no Grieķijas komandas dalībnieku identitātes nav zināma.

Zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Vācijas vingrotāju komanda (komandas līderis Fricis Hofmanis). Sudrabas medaļu izcīnīja Panelinis vingrošanas klubs (komandas līderis Spiridons Atanasopuls) no Grieķijas, savukārt bronzas medaļu ieguva Etnika vingrošanas klubs (komandas līderis Joannis Hrisafis) no Grieķijas.

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika piešķirta sudraba medaļa, bet turpmākās vietas netika apbalvotas.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Pārstāvētās valstis un sportisti
### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
*  (Digitally available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/1896/1896.pdf )
*  (Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf )
*
Olga Smirnova

**Olga Smirnova** (, laulībā * Киосова* — **Kiosova**; dzimusi ) ir bijusī Krievijas un Kazahstānas brīvā stila cīkstone, 2004. un 2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, Pasaules un Eiropas čempione, Krievijas Nopelniem bagātā sporta meistare, tagad trenere.

Olgas Smirnovas dvīņu māsa ir cīkstone Nataļja Smirnova.

## Biogrāfija
Dzimusi 1979. gadā Novočeboksarskā. Viņa ir beigusi Novočeboksarskas Olimpisko rezervju specializēto vidusskolu un Kamas Valsts fiziskās kultūras institūtu (2002).
Kopš 1996. gada viņa ir Krievijas izlases dalībniece. 1996. gadā viņa uzvarēja Pasaules čempionātā un kļuva par Eiropas čempionāta bronzas medaļnieci. 2000. un 2002. gadā viņa uzvarēja arī Eiropas čempionā. 2004. gadā viņa piedalījās Atēnu olimpiādē, bet tur ieņēma tikai 9. vietu.

Kopš 2006. gada viņa pārstāvēja Kazahstānu. 2006. gadā viņa ieguva Āzijas spēļu sudraba medaļu. 2007. gadā viņa izcīnīja bronzas medaļu pasaules un Āzijas čempionātā. 2008. gadā viņa ieguva Āzijas čempionāta sudraba medaļu, bet Pekinas olimpiskajās spēlēs viņa ieņēma 7. vietu.

Pēc olimpiādes viņa nolēma atgriezties dzimtenē, kur 2009. gadā kļuva par Krievijas čempioni.

Pēc sporta karjeras beigšanas strādā par treneri un skolotāju Novočeboksarskas 1. sporta skolā (kopš 2012. gada) un tajā pašā laikā 5. republikāniskajā specializētajā olimpisko rezervju sporta skolā (kopš 2013. gada). Viņa ir Čuvašijas sieviešu komandas vecākā trenere brīvajā cīņā.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Krievijas Nopelniem bagātā sporta meistare (2000)..
* Čuvašijas Republikas "Valsts jaunatnes balvas fiziskās kultūras un sporta jomā" laureāte (1997).

## Atsauces

## Ārējās saites
Baņķieris (2020. gada filma)

**"Baņķieris"** () ir 2020. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Džordžs Nolfi. Galvenās lomas atveido Semjuels Džeksons, Entonijs Makijs, Džesijs T. Ušers, Nikolass Holts un Nia Longa. Filmas pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
KazSciSat

***KazSciSat*** ir Kazahstānas Kosmiskās tehnikas un tehnoloģiju institūta zinātniskais pavadonis. Kosmiskā aparāta galvenais izdevums ir pētīt Zemes seismiskās aktivitātes priekšvēstnešus. *KazSciSat* orbītā tika palaists 2018. gada decembrī.

Kosmiskais aparāts tika izgatavots uzņēmumā *Ghalam*. Tas veidots *[[CubeSat]]* *3U* formā ar masu aptuveni 3 kg. Galvenais instruments bija trīs komponentu plūsmas — vārtu magnetometrs *LEMI-040*, kas bija izgatavots Ukrainas Kosmisko pētījumu institūta Ļvivas centrā. Ar to tika mērīti fiziskie procesi jonosfērā, lai atklātu to saistību ar Zemes procesiem.

## Lidojuma gaita
*KazSciSat* tika palaists  18:34 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Full Thrust]]* no no Vandenberga Gaisa spēku bāzes starta laukuma *SLC-4E*. Kopā ar *KazSciSat* tika palaisti 65 mazie pavadoņi.

## Ārējās saites
* Казахстанская космическая система научного назначения на базе наноспутника СubeSat-3U, проект KazSciSat Kosmiskās tehnikas un tehnoloģiju institūts
* KAZAKH SCIENTIFICSATELLITE  Ghalam
* KazSciSat 1 Gunter Dirk Krebs
* KAZSCISAT-1 N2YO, orbītas parametri
Peldēšana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 500 metri brīvajā stilā vīriešiem

**500 metri brīvajā stilā vīriešiem** bija viena no četrām peldēšanas disciplīnām brīvajā stilā, kas tika aizvadīta 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sacensības tika aizvadītas 11. aprīlī. Tās notika Zijas līcī. Tajās startēja trīs sportisti no divām valstīm. Sportisti ar laivu tika ievesti līcī līdz vietai, no kuras viņiem bija jāpeld krasta virzienā.

Zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Austrijas sportists Pauls Neimanis. Sudraba medaļu izcīnīja Grieķijas sportists Antonijs Pepans, arī bronzas medaļu izcīnīja Grieķijas sportists Efstatijs Horafs.

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika piešķirta sudraba medaļa, bet turpmākās vietas netika apbalvotas.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
*  (Digitally available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/1896/1896.pdf )
*  (Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf )
*
Peldēšana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 1200 metri brīvajā stilā vīriešiem

**1200 metri brīvajā stilā vīriešiem** bija viena no četrām peldēšanas disciplīnām brīvajā stilā, kas tika aizvadīta 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sacensības tika aizvadītas 11. aprīlī. Tās notika Zijas līcī. Tajās startēja 9 sportisti no 4 valstīm, trim sportistiem no Grieķijas nav zināmi vārdi.

Zelta medaļu izcīnīja Ungārijas sportists Alfrēds Hajošs. Šī viņam bija viena no divām zelta medaļa peldēšanā šajās olimpiskajās spēlēs; otru zelta medaļu viņš izcīnīja 100 metru peldējumā brīvajā stilā. Sudraba medaļu izcīnīja Grieķijas sportists Joannis Andreu, arī bronzas medaļu izcīnīja Grieķijas sportists Efstatijs Horafs. Efstatijam Horafam šī bija viena no divām bronzas medaļām, ko viņš izcīnīja peldēšanā šajās olimpiskajās spēlēs; otru bronzas medaļu viņš izcīnīja 500 metru peldējumā brīvajā stilā.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 
* 
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
*  (Digitally available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/1896/1896.pdf )
*  (Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf )
*
Kristīne Bakmane

thumb|200px|Kristīne Bakmane
**Kristīne Bakmane** (1897—1925) bija latviešu uzņēmēja, kompānijas "Kr. Bakmans" jeb *Christine Backman Company* īpašniece, Latvijas pirmā ārlietu ministra Zigfrīda Annas Meierovica sieva.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1897. gada 23. novembrī Smiltenes pagasta Jāņu muižas (*Johannishof*) muižkunga palīga ģimenē. Mācījās Rīgas Viļa Olava komercskolā, taču līdzekļu trūkuma dēļ to nepabeidza. Strādāja par kantoristi Orķina korķu fabrikas veikalā, pēc Latvijas brīvības cīņu beigām izveidoja savu *Christine Backman Company*, kas nodarbojās ar akmeņogļu importu.

1924. gada janvārī par *Christine Backman Company* direktoru kļuva Zigfrīds Anna Meierovics, kurš tā paša gada februārī izšķīrās no savas pirmās sievas un maijā apprecēja Kristīni Bakmani.
Pēc tam, kad 1925. gada 22. augustā Z. A. Meierovics gāja bojā autoavārijā, Kristīne Bakmane ieslīga dziļā depresijā un 1925. gada naktī no 2. uz 3. decembri izdarīja pašnāvību nošaujoties. Apglabāta Meža kapos 7. decembrī līdzās mirušajam vīram.

Kapa pieminekļa "Sērojošā Latvija"  izbūvei uz Meierovicu kapa Meža kapos kopumā vajadzēja 34 500 latu, no tiem viņas tēvs Jānis Bakmanis ziedoja 6000 latu. 
*Christine Backman Company* pēc viņas nāves izveidoja vairākus mācību lidaparātus, tostarp hidroplānus, taču kara resors vairs neizrādīja lielu atsaucību par to ieviešanu sērijveida ražošanā, un pasaules ekonomiskās krīzes iespaidā uzņēmums 1930. gadā bankrotēja.

## Atsauces
Riteņbraukšana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 12 stundas vīriešiem

**12 stundu brauciens vīriešiem** bija viena no sešām riteņbraukšanas disciplīnām un viena no piecām treka riteņbraukšanas disciplīnām, kas bija iekļauta olimpisko spēļu programmā.

Sacensības notika 11. aprīlī no rīta un noslēdzās vakarpusē. Tajās startēja 7 sportisti no 4 valstīm. Sacensības tika aizvadītas Neo Falirona velodromā. Šī bija vienīgā reize olimpisko spēļu vēsturē, kad 12 stundu brauciens bija iekļauts spēļu programmā. Lai gan sacensībās startēja 7 sportisti, visas 12 stundas sacensībās pavadīja tikai divi sportisti, savukārt pārējie izstājās.

Zelta medaļu izcīnīja Austrijas sportists Ādolfs Šmals, bet sudraba medaļu izcīnīja Lielbritānijas sportists Frederiks Kīpings. Ādolfam Šmalam šī bija viena no trim olimpiskajām medaļām šajās olimpiskajās spēlēs riteņbraukšanā.

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika piešķirta sudraba medaļa, bet turpmākās vietas netika apbalvotas.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 
* 
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
*  (Digitally available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/1896/1896.pdf )
*  (Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf )
*
Riteņbraukšana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 kilometri vīriešiem

**100 kilometri vīriešiem** bija viena no sešām riteņbraukšanas disciplīnām un viena no piecām treka riteņbraukšanas disciplīnām, kas bija iekļauta olimpisko spēļu programmā.

Sacensības notika 8. aprīlī, līdz ar to tā bija pirmā disciplīna, kas norisinājās riteņbraukšanā šajās olimpiskajās spēlēs. Tajās startēja 9 sportisti no 5 valstīm. Sacensības tika aizvadītas Neo Falirona velodromā. Sportistiem bija jāveic 300 trases apļi. Lai gan sacensībās startēja 9 sportisti, visus 300 apļus veica tikai divi sportisti.

Par pirmo olimpisko čempionu šajā disciplīnā kļuva Francijas sportists Leons Flamāns, savukārt sudraba medaļu izcīnīja Grieķijas sportists Georgijs Koletis. Leonam Flamānam šī bija viena no trim olimpiskajām medaļām šajās olimpiskajās spēlēs riteņbraukšanā.

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika piešķirta sudraba medaļa, bet turpmākās vietas netika apbalvotas.

## Rekordi

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 
* 
* 
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
*  (Digitally available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/1896/1896.pdf )
*  (Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf )
*
Vingrošana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vingrošanas stienis vīriešu komandām

**Vingrošanas stienis vīriešu komandām** bija viena no astoņām vingrošanas disciplīnām, kas bija iekļautas 1896. gada vasaras olimpisko spēļu programmā. Tā bija arī viena no divām komandu disciplīnām sporta vingrošanā.

Komandu sacensības uz līdztekām notika 9. aprīlī, Panatinaiko stadionā. Šajās sacensībās startēja tikai viena vingrotāju komanda ar 11 sportistiem no Vācijas. Tiesneši deva punktus par šādām sastāvdaļām: demonstrējuma izpildi, ritmu un tehnisko grūtības pakāpi.

Tā kā sacensībās startēja tikai Vācijas vingrotāju komanda, tā arī ieguva zelta medaļu. Šī bija otrā šī vingrotāju komandas zelta medaļa šo olimpisko spēļu vingrošanas pasākumos.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Pārstāvētās valstis un sportisti
### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
*  (Digitally available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/1896/1896.pdf )
*  (Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf )
*
Šaušana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 25 metri ar militāro pistoli vīriešiem

**25 metru šaušana ar militāro pistoli vīriešiem** bija viena piecām šaušanas disciplīnām un viena no trim disciplīnām ar pistoli, kas bija iekļauta 1896. gada vasaras olimpisko spēļu programmā.

Sacensības notika 10. aprīlī Kalitejas šaušanas poligonā Skopeftirionā. Šajās sacensībās piedalījās 16 sportisti no 4 valstīm. Lielākā daļa sportistu bija no Grieķijas. Amerikāņi izmantoja *[[Kolt]]* revolverus, kas bija ātrāki par pārējo sportistu ieročiem.

Zelta medaļu izcīnīja ASV sportists Džons Peins. Viņa brālis Samners Peins izcīnīja sudraba medaļu, bet bronzas medaļu izcīnīja Grieķijas sportists Nikolajs Morakis.

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika piešķirta sudraba medaļa, bet turpmākās vietas netika apbalvotas.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 
* 
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*  Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf .
*
Šaušana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri ar militāro šauteni vīriešiem

**200 metru šaušana ar militāro šauteni vīriešiem** bija viena no piecām šaušanas disciplīnām un viena no divām disciplīnām ar šauteni, kas bija iekļauta 1896. gada vasaras olimpisko spēļu programmā.

Sacensības tika aizvadītas no 8. līdz 9. aprīlim, katram sportistiem izšaujot pusi no šāvieniem pirmajā dienā un pusi otrajā. Kopā sportistiem bija jāveic 40 šāvieni. Sacensības notika Kalitejas šaušanas poligonā Skopeftirionā. Tajās startēja 42 sportisti no 7 valstīm, taču 22 sportistiem no Grieķijas nav zināmi vārdi. Lielākā daļa sportistu bija no Grieķijas.

Visas olimpiskās medaļas šajā disciplīnā izcīnīja Grieķijas pārstāvji. Zelta medaļu ieguva Pantelis Karasevds, sudraba medaļu ieguva Pavls Pavlidis, bet bronzas medaļu ieguva Nikolajs Trikupis.

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika piešķirta sudraba medaļa, bet turpmākās vietas netika apbalvotas.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*  Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf .
*
Šaušana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni trijās pozīcijās vīriešiem

**300 metru šaušana ar šauteni trijās pozīcijās vīriešiem** bija viena no piecām šaušanas disciplīnām, kas bija iekļauta 1896. gada vasaras olimpisko spēļu programmā. Šī bija viena no divām disciplīnām, kurā izmantoja šauteni.

Sacensības notika 11. un 12. aprīlī Kalitejas šaušanas poligonā Skopeftirionā. Tajās sacentās 20 sportisti no 3 valstīm. Sportistiem bija jāveic 40 šāvieni pa četrām šāvienu virknēm.

Zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Grieķijas sportists Georgijs Orfanidis, arī sudraba medaļu izcīnīja Grieķijas sportists — Joannis Frangudis. Savukārt bronzas medaļu izcīnīja Dānijas sportists Vigo Jensens.

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika piešķirta sudraba medaļa, bet turpmākās vietas netika apbalvotas.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*  Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf .
*
Nataļja Smirnova

**Nataļja Smirnova** (; dzimusi ) ir bijusī krievu brīvā stila cīkstone, Krievijas   čempione un Krievijas čempionātu medaļniece, Eiropas čempionātu medaļniece, Krievijas Nopelniem bagātā sporta meistare. Nacionālās komandas locekle no 2002. līdz 2012. gadam. 2012. gadā viņa pabeidza savu sporta karjeru. Tagad Krievijas junioru izlases vecākā trenere.

Nataļjas Smirnovas dvīņu māsa ir cīkstone Olga Smirnova.

## Galveno sacensību rezultāti
### Pasaules čempionāti

### Eiropas čempionāti

### Pasaules kausi

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Krievijas Nopelniem bagātā sporta meistare (2000)..

## Atsauces

## Ārējās saites
Teniss 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vīriešu dubultspēles

**Vīriešu dubultspēles** bija viena no divām tenisa disciplīnām, kas bija iekļauta 1896. gada vasaras olimpisko spēļu programmā.

Sacensības tika aizvadītas no 8. līdz 11. aprīlim. 8. aprīlī tika aizvadīti ceturdaļfināli, 8. aprīlī — pusfināli un 11. aprīlī notika fināls. Dubultspēļu sacensības norisinājās Atēnu lauka tenisa klubā un Neo Falirona velodromā. Dubultspēlēs startēja 6 tenisistu komandas no 4 valstīm, kaut gan faktiski sacensībās startēja tikai 5 tenisistu komandas. Šī bija vienīgā disciplīna 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur komanda varēja sastāvēt no dažādu valstu pārstāvjiem.

Visas olimpiskās medaļas ieguva Jauktās komandas pārstāvji. Zelta medaļu izcīnīja Džons Bolands un Frīdrihs Trauns, sudraba medaļu ieguva Dionisijs Kasdaglis un Demetrijs Petrokokins, bet bronzas medaļu izcīnīja Edvīns Fleks un Džordžs Stjuarts Robertsons.

Dubultspēļu komanda Dionisijs Kasdaglis un Demetrijs Petrokokins Starptautiskās Olimpiskās komitejas rezultātu datubāzē tiek pieskaitīta pie Jauktās komandas. Kasdaglis vienspēlēs SOK datubāzē ir norādīts kā Grieķijas pārstāvis. Viņš dažādos avotos tiek minēts kā, iespējams, ēģiptietis vai kā brits, jo kādu laiku ir dzīvojis gan Lielbritānijā, gan Ēģiptes pilsētā Aleksandrijā. Petrokokins SOK datubāzē netiek identificēts ar nevienu valsti; tomēr vairāki avoti norāda, ka Petrokokins ir grieķis.

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu; Spēļu laikā uzvarētājiem tika pasniegtas sudraba medaļas un bronzas medaļas ieguvējiem.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Kopvērtējums

## Pārstāvētās valstis un sportisti
### Valstis
Iekavās norādīts dubultspēļu komandu skaits (katrā komandā ir 2 spēlētāji) no attiecīgās valsts.
* 
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*  Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf .
*
Teniss 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vīriešu vienspēles

**Vīriešu vienspēles** bija viena no divām tenisa disciplīnām, kas bija iekļauta 1896. gada vasaras olimpisko spēļu programmā.

Sacensības tika aizvadītas no 8. līdz 11. aprīlim. 8. aprīlī tika aizvadītas pirmās kārtas sacensības, 9. aprīlī — ceturdaļfināli, 10. aprīlī — pusfināli un 11. aprīlī notika pusfināls. Vienspēļu sacensības norisinājās Atēnu lauka tenisa klubā un Neo Falirona velodromā. Tajās startēja 13 sportisti no 6 valstīm. Neviens no tā laika vadošajiem spēlētājiem, Vimbldonas čempions Harolds Mahoni, ASV čempioni Roberts Vrens, Viljams Larneds un Vilfrēds Baddelijs sacensībās nestartēja.

Par pirmo olimpisko čempionu šajā disciplīnā kļuva Lielbritānijas sportists Džons Bolands. Sudraba medaļu izcīnīja Grieķijas sportists Dionisijs Kasdaglis, bet bronzas medaļas ieguva Ungārijas sportists Momčilo Tapavica un Grieķijas sportists Konstantins Paspatis.

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika pasniegtas sudraba medaļas un bronzas medaļas ieguvējiem. Sportisti, kas ieņēma trešo vietu, medaļas nesaņēma.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

### Kopvērtējums

## Pārstāvētās valstis un sportisti
### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*  Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf .
*
Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem

**100 metri vīriešiem** bija viena no vieglatlētikas disciplīnām, kas bija iekļautas 1896. gada vasaras olimpisko spēļu programmā. Šī bija viena no piecām skrejceļa disciplīnām vieglatlētikā, kā arī īsākā skriešanas disciplīna.

100 metru sacensības notika 6. un 10. aprīlī. 6. aprīlī notika 3 priekšskrējieni, bet 10. aprīlī bija fināls. Tās tika aizvadītas Panatinaiko stadionā. Priekšsacensībās bija plānots, ka startēs 21 sportists, sadalot tos trijās grupās, taču seši no sportistiem izstājās un nestartēja sacensībās. Līdz ar to priekšsacīkstēs startēja 16 sportisti no 9 valstīm. No katra priekšsacīkšu skrējiena finālam kvalificējās divi labākie sportisti.

Par pirmo olimpisko čempionu šajā distancē kļuva ASV sportists Tomass Bērks. Sudraba medaļu izcīnīja Vācijas sportists Fricis Hofmanis, bet bronzas medaļas izcīnīja divi sportisti — ASV sportists Frānsiss Leins un Ungārijas sportists Alajošs Sokoji.

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika pasniegtas sudraba un bronzas medaļas.
## Rekordi
Tomass Bērks priekšsacīkstēs 100 metrus veica 11,8 sekundēs, kas kļuva par tā laika olimpisko rekordu. Šis rekords saglabājās līdz nākamajām 1900. gada Parīzes vasaras olimpiskajām spēlēm. Tā laika pasaules rekords 100 metru distancē bija 10,8 sekundes, to uzskata par neoficiālo pastāvīgo rekordu līdz šīm spēlēm.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

### Priekšskrējieni

; 1. Priekšskrējiens

; 2. Priekšskrējiens

; 3. Priekšskrējiens

### Fināls

## Pārstāvētās valstis un sportisti

### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*  Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf .
*
Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri vīriešiem

**400 metri vīriešiem** bija viena no vieglatlētikas disciplīnām, kas bija iekļautas 1896. gada vasaras olimpisko spēļu programmā. Šī bija viena no piecām skrejceļa disciplīnām vieglatlētikā.

400 metru sacensības notika 6. un 7. aprīlī. 6. aprīlī tika aizvadīti priekšskrējieni, bet 7. aprīlī notika fināla skrējiens. Priekšskrējienos startēja 8 sportisti no 5 valstīm. 5 sportisti bija startējuši arī 100 metru skrējienā. Priekšskrējienā sportisti tika sadalīti divās grupās un no katras divi labākie sportisti kvalificējās finālam.

Par pirmo olimpisko čempionu 400 metru distancē kļuva ASV sportists Tomass Bērks. Vēlāk viņš izcīnīja arī zelta medaļu 100 metru skrējienā. Sudraba medaļu ieguva ASV sportists Herberts Džemisons, bet bronzas medaļu Lielbritānijas sportists Čārlzs Gmelins.

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika pasniegtas sudraba un bronzas medaļas.

## Rekordi
Sākotnēji par olimpisko rekordu šajā distancē kļuva ASV sportista Herberta Džemisona rezultāts 1. priekšskrējienā — 56,8 sekundes. Taču fināla kārtā šo rezultātu laboja un jaunais olimpiskais rekords bija 54,2 sekundes, ko sasniedza ASV sportists Tomass Bērks. Šis rekords pastāvēja līdz nākamajām 1900. gada Parīzes vasaras olimpiskajām spēlēm. Pasaules rekords 400 metros (tajā laikā 400 jardi) piederēja Lielbritānijas sportistam Edgaram Bredinam — 48,5 sekundes.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

### Priekšskrējieni

; 1. Priekšskrējiens

; 2. Priekšskrējiens

### Fināls

## Pārstāvētās valstis un sportisti

### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 
* 
* 
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*  Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf .
*
Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 800 metri vīriešiem

**800 metri vīriešiem** bija viena no vieglatlētikas disciplīnām, kas bija iekļautas 1896. gada vasaras olimpisko spēļu programmā. Šī bija viena no piecām skrejceļa disciplīnām vieglatlētikā.

800 metru sacensības notika 6. un 9. aprīlī Panatinaiko stadionā. 6. aprīlī tika aizvadīti priekšskrējieni, bet 9. aprīlī notika fināla skrējiens. Sacensībās startēja 10 sportisti no 7 valstīm. Viņi tika sadalīti divās priekšsacīkšu grupās un finālam kvalificējās divi labākie katra skrējiena sportisti.

Par pirmo olimpisko čempionu 800 metru distancē kļuva Austrālijas sportists Edvīns Fleks. Viņam šī bija otrā zelta medaļa šajās olimpiskajās spēlēs. Sudraba medaļu ieguva Ungārijas sportists Nāndors Dāni, bet bronzas medaļu ieguva Grieķijas sportists Dimitrijs Golemis.

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika pasniegtas sudraba un bronzas medaļas.

## Rekordi
Par olimpisko rekordu šajā disciplīnā kļuva Austrālijas sportista Edvīna Fleka rezultāts. Viņa rezultāts bija 2 minūtes un 10 sekundes, to viņš uzstādīja pirmajā priekšskrējienā. Šis olimpiskais rekords pastāvēja līdz nākamajām 1900. gada vasaras olimpiskajām spēlēm. Savukārt pasaules rekords šajā distancē (880 jardi = 804.66 metri) bija 1 minūte un 53.4 sekundes.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Priekšskrējieni

; 1. Priekšskrējiens

; 2. Priekšskrējiens

### Fināls

## Pārstāvētās valstis un sportisti
### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*  Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf .
*
Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 110 metru barjerskrējiens vīriešiem

**110 metru barjerskrējiens vīriešiem** bija viena no vieglatlētikas disciplīnām, kas bija iekļautas 1896. gada vasaras olimpisko spēļu programmā. Šī bija viena no piecām skrejceļa disciplīnām vieglatlētikā.

Sacensības notika 7. un 10. aprīlī Panatinaiko stadionā. 7. aprīlī tika aizvadīti priekšskrējieni, bet 10. aprīlī notika fināla skrējiens. Sportisti tika sadalīti divās priekšsacīkšu grupās un finālam kvalificējās divi labākie katra skrējiena sportisti.

Par pirmo olimpisko čempionu šajā disciplīnā kļuva ASV sportists Tomass Kērtiss. Sudraba medaļu ieguva Lielbritānijas sportists Grentlijs Guldings, bet bronzas medaļa netika pasniegta pat ar atpakaļejošu datumu, kā citās disciplīnās, jo finālskrējienā piedalījās tikai divi dalībnieki.

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika pasniegtas sudraba un bronzas medaļas.

## Rekordi
Par sākotnējo olimpisko rekordu šajā disciplīnā kļuva Lielbritānijas sportista Grentlija Guldinga rezultāts 18,4 sekundes. Šo rezultātu viņš uzstādīja 1. priekšskrējienā. Taču 2. priekšskrējienā šo rezultātu uzlaboja ASV sportists Tomass Kērtiss — 18 sekundes. Arī šis rekords tika uzlabots, kad fināla skrējienā ASV sportists Tomass Kērtiss uzstādīja jaunu olimpisko rekordu — 17,6 sekundes. Šis rekords pastāvēja līdz nākamajām 1900. gada Parīzes olimpiskajām spēlēm.

## Kalendārs

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Priekšskrējieni

; 1. Priekšskrējiens

; 2. Priekšskrējiens

### Fināls

## Pārstāvētās valstis un sportisti
### Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*  Excerpt available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf .
*
Dzimte

**Dzimte** var būt:
* Dzimte — gramatiskā lokāmo vārdšķiru kategorija;
* Dzimte — kultūras ietekmē veidojušos īpašību kopums;
* Dzemde.

## Skatīt arī
* Dzimta
Smirnova

**Smirnova** (, no *смирной* — 'mierīgais, rāmais'; vīriešu dzimtē Smirnovs (*Смирно́в*)) ir ļoti izplatīts krievu cilmes uzvārds, izplatītākais uzvārds Krievijā. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Nataļja Smirnova (*Наталья Смирнова*; 1979) — krievu cīkstone;
* Olga Smirnova (*Ольга Смирнова*; 1979) — krievu cīkstone.

## Skatīt arī
* Smirnovs

## Atsauces
Maltas karogs

**Maltas Republikas karogs** () ir viens no Maltas nacionālajiem simboliem. To veido divas vertikālas joslas — balta un sarkana. Uz baltās joslas augšējā kreisajā stūrī atrodas Džordža krusts. Par valsts karogu tas tika apstiprināts .
## Maltas karoga vēsturiskā attīstība

## Ārējās saites

*
Zilais akmeņstrazds

**Zilais akmeņstrazds** (*Monticola solitarius*) ir mušķērāju dzimtas putnu suga. Zilo akmeņstrazdu dabiskais izplatības areāls ir Vidusjūras reģions, Tuvie Austrumi, Dienvidāzija un Dienvidaustrumāzija. Zilais akmeņstrazds ir Maltas nacionālais putns, bija attēlots uz Maltas liras monētas, kuras nominālvērtība bija 1 lira.

## Ārējās saites
Moldovas Nacionālā bibliotēka

**Moldovas Republikas Nacionālā bibliotēka** (, BNRM) ir nacionālā bibliotēka, kas atrodas Moldovas galvaspilsētā Kišiņevā. Tā ir galvenā un vienlaicīgi lielākā bibliotēka Moldovā, kas atbild par rakstisko avotu kultūras mantojuma saglabāšanu. Bibliotēka izveidota , atrodas Kišiņevā, 1989. gada 31. augusta ielā.
Vikipēdija azerbaidžāņu valodā

**Vikipēdija azerbaidžāņu valodā** () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas versija azerbaidžāņu valodā. Šīs valodas Vikipēdijas versija tika izveidota 2002. gada janvārī. 2020. gada aprīlī izveidoto rakstu skaits Vikipēdijas azerbaidžāņu valodas versijā pārsniedza 150 tūkstošus. Vēl pastāv Vikipēdija dienvidazerbaidžāņu valodā, kur raksta persiešu rakstībā, to veido azerbaidžāņi, kas dzīvo Irānā. Lielākā daļa (74,5%) no Vikipēdijas azerbaidžāņu valodā papildinātājiem ikdienā dzīvo Azerbaidžānā. 10,9% no papildinātājiem ir no Turcijas, 5,8 % ir no Vācijas, bet no Amerikas Savienotajām Valstīm ir 2,2%.

## Atsauces
Uhu

**Uhu** (, ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Ķīnas austrumos, Aņhui provincē. Izvietojusies provinces dienvidaustrumos Jandzi labajā krastā. Robežojas rietumos ar provinces galvaspilsētu Hefei, ziemeļos — ar  Maaņšaņu, austrumos — ar Sjuaņčenu, dienvidos — ar Čidžou un Tunlinu.

## Vēsture
Uhu kā apdzīvota vieta zināma vismaz kopš 770. gada p.m.ē. Triju valstu periodā to kontrolēja Austrumu U valsts un pilsēta bija zināma kā **Dzjudzi** (鸠兹, *Jiūzī*). Minu dinastijas laikā izauga par ievērojamu tirdzniecības pilsētu un upes ostu un bija viens no galvenajiem rīsu tirgiem. 1876. gadā Uhu kļuva par rietumniekiem pieejamu līguma ostu.

## Ekonomika
Pilsētas industriālā izaugsme sākās pēc 2. pasaules kara. Galvenās nozares ir tekstilrūpniecība, kuģu būve, papīra rūpniecība un automobiļu ražošana. Joprojām nozīmīgs rīsu, zīda, kokvilnas un tējas tirdzniecības centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vasilisa Marzaļuka

**Vasilisa Marzaļuka** (; dzimusi ) ir baltkrievu brīvā stila cīkstone, 2015. un 2019. gada Eiropas spēļu čempione, vairākkārtējā pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece, Baltkrievijas Republikas Nopelniem bagātā sporta meistare.

## Biogrāfija
2005. gadā viņa izcīnīja Eiropas čempionāta bronzas medaļu. 2006. gadā viņa tika diskvalificēta uz diviem gadiem par aizliegtu vielu lietošanu. 2011. gadā viņa kļuva par Eiropas čempionāta sudraba un pasaules čempionāta bronzas medaļnieci.

2012. gadā viņa izcīnīja Pasaules čempionāta bronzas medaļu, bet Londonas olimpiādē viņa cīņā par bronzas medaļu zaudēja spānietei Maiderai Undai un ierindojās 5. vietā.

2013. gada martā viņa ieguva bronzas medaļu Eiropas čempionātā Tbilisi.

2015. gadā jūnijā viņa kļuva par Eiropas spēļu čempioni, septembrī viņa izcīnīja bronzas medaļu pasaules čempionātā Lasvegasā un un ieguva "ceļa zīmi" uz olimpiādi Riodežaneiro.

2016. gada martā viņa izcīnīja bronzu Eiropas čempionātā Rīgā, bet 2016. gada augustā Riodežaneiro olimpiādē viņa cīņā par bronzas medaļu zaudēja ķīnietei Džanai Fenliu un atkal ieguva 5. vietu.

2018. gada maijā viņa atkal izcīnīja bronzu Eiropas čempionātā Kaspijskā.

Otrajās Eiropas spēlēs, kas notika 2019. gadā Minskā, Marzaļuka piedalījās svara kategorijā 76 kg. Kvalifikācijas cīņās viņa pieveica krievieti Nataļju Vorobjovu un Austrijas cīkstoni Martinu Kincu. Pusfināla mačā sīvā cīņā viņai izdevās pārspēt igaunieti Epu Mē. Finālā baltkrieviete izrādījās spēcīgāka par vācieti Franciju Rēdelti.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Baltkrievijas Nopelniem bagātā sporta meistare (2012).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Василиса Марзалюк: борюсь с мужчинами, читаю Маркеса и шью платья.  Intervija laikrakstā *КП Беларусь*.
Lūcija (priekšvārds)

**Lūcija** vai **Lūsija** ir sieviešu priekšvārds. Tas var tikt saīsināts kā **Lū** un pamazināts kā **Lusinda** vai **Sindija**. Tas radies no latīņu valodas vārda *Lux* (ģenitīvā *lucis*), kas nozīmē "gaisma". Ieguvis popularitāti, pateicoties Svētajai Lūcijai. Lūcijas vārda diena ir 13. decembris, kas ir Svētās Lūcijas piemiņas diena.

## Radniecīgi vārdi
* Lūsija (alternatīva rakstība)
* Lusinda (pamazināmā forma)
* Sindija (pamazināmās formas pamazinātā forma)
* Lūcijs (vīrišķā forma)

## Skatīt arī
* Gaisma (priekšvārds)
* Mirdzums (elements priekšvārdos) (citi vārdi, kuru nozīme arī saistīta ar gaismu)

## Atsauces
Maramurešas koka baznīcas

thumbnail|Viena no Maramurešas koka baznīcām
**Maramurešas koka baznīcas** () ir astoņas koka baznīcas Rumānijā, kas 1999. gadā tika iekļautas UNESCO pasaules mantojuma sarakstā. Šīs baznīcas ir izcili arhitektūras pieminekļi no dažādiem periodiem. Baznīcām ir augsti zvanu torņi ar interesantu jumta konstrukciju. Šīs baznīcas atspoguļo Rumānijas ziemeļu kultūrainavu izpausmes. Visas koka baznīcas atrodas Maramurešas žudecā.

## Atsauces

## Ārējās saites
9 (animācijas filma)

**"9"** ir 2009. gada Amerikas Savienoto Valstu datoranimācijas filma, kuras režisors ir Šeins Ekers. Filmas scenārija autore ir Pamela Petlere, producenti Džims Lemlijs, Tims Bērtons, Timurs Bekbambetovs un Dana Ginsburga. Galvenās lomas ierunāja Elaidža Vuds, Džons Railijs, Dženifere Konelija, Kristofers Plamers, Krispins Glovers un Mārtins Landau.

Filma balstīta uz Ekera Kinoakadēmijas balvai nominētās tāda paša nosaukuma īsfilmas, kuru viņš izveidoja, studējot Kalifornijas Universitātē. Tās pirmizrāde notika 2009. gada 9. septembrī, saņemot dažādas kritiķu atsauksmes. Pie 30 miljonu dolāru liela filmas budžeta tā nopelnīja 48 miljonus. Vēl tā tika nominēta ''Annie'' balvai par labākajiem animācijas efektiem. 2009. gada 25. decembrī filma tika izdota uz DVD un *[[Blu-ray Disc|Blu-ray]]* datu nesējiem.

Filmā cilvēce tikusi iznīcināta, tiecoties uz tehnisko progresu. Vienīgais, kas saglabājies no civilizācijas ir deviņas lupatu lelles, kurās ir iekļautas cilvēku dvēseles.

## Atsauces

## Ārējās saites
Makšķernieku karte

**Makšķernieku karte** jeb **Makšķerēšanas karte** ir makšķerēšanas atļauja Latvijā. Ir divu veidu makšķerēšanas kartes — īstermiņa, kas derīga trīs mēnešus, un gada makšķerēšanas karte.

## Uz ko attiecas
Tā nepieciešama makšķerējot, vēžojot un nodarbojoties ar zemūdens medībām Latvijas Republikas ūdeņos gan publiskās ūdenstilpēs, gan vietās, kur noteikta licencētā makšķerēšana, vēžošana un zemūdens medības. Personas, kurām, uzrādot personu apliecinošu dokumentu, makšķerēšanas karte nav nepieciešama, ir:

# Personas vecumā līdz 16 gadiem;
# Personas vecākas par 65 gadiem;
# Invalīdi.

Lai karte būtu derīga, tajā jābūt aizpildītai informācijai par personas identitāti un jāuzrāda personu apliecinošu dokumentu. Pērkot karti internetā, tiek piešķirts identifikācijas numurs.

## Kā iegūt
Makšķerēšanas karti var iegādāties jebkura persona:

# Latvijas pastā;
# Makšķerēšanas piederumu veikalos Salmo un Ēsma;
# Mazumtirdzniecības tīklos Narvesen un Maxima;
# Degvielas uzpildes stacijās;
# Internetā;
# Citās tirdzniecības vietās, kur pie kases izvietota attiecīga norāde.

## Sodi
Pēc amatpersonu lūguma personai ir pienākums uzrādīt makšķerēšanas karti vai identifikācijas numuru kopā ar personu apliecinošu dokumentu. Par makšķerēšanu bez kartes Valsts vides dienesta, valsts policijas vai pašvaldības policijas amatpersonas un pilnvarotās personas atbilstoši savai kompetencei ir tiesīgas izteikt brīdinājumu vai uzlikt naudas sodu no 15 līdz 350 eiro, konfiscējot pārkāpuma izdarīšanas rīkus un pārkāpuma priekšmetus, ieskaitot peldošos līdzekļus ar aprīkojumu, vai bez konfiskācijas.

## Atsauces
ESC Clermont Business School

***ESC Clermont Business School*** () ir Eiropas biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas Klermonferānā. *ESC Clermont* dibināta 1919. gadā.

*The Financial Times* 2019. gadā skolu Eiropas biznesa skolu vidū ierindoja deviņdesmit piektajā vietā.

Skolas programmas ir trīskārši akreditētas — atbilstoši starptautiskajiem AMBA, EPAS un AACSB standartiem. Skolas absolventu vidū ir tādi ievērojami uzņēmēji un politiķi kā *Groupe Centre-France La Montagne* un *Claude Wolff* (*Chamalières* mērs).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Putiaņa

**Putiaņa** (, ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Ķīnas dienvidaustrumos, Fudzjaņas provincē. Izvietojusies provinces austrumos Taivānas šauruma krastā. Robežojas dienvidos un rietumos ar Cjuaņdžou, bet ziemeļos un austrumos — ar  provinces galvaspilsētu Fudžou. Municipalitātei pieder vairākas piekrastes salas, no kurām lielākās ir Naņžidao un Meidžoudao — leģendārās dievietes Madzu dzimtene, kā arī tiek pieskaitītas Ķīnas Republikas kontrolē esošās Ucju salas.

## Vēsture
Putiaņas apriņķis pirmoreiz nodibināts 568. gadā Lianu dinastijas laikā. No jauna nodibināts Sunu dinastijas laikā; pilsēta uzplaukusi Minu dinastijas laikā. Prefektūras līmeņa municipalitāte izveidota 1983. gadā.

## Ekonomika
Galvenās rūpniecības nozares ir apavu ražošana, elektronika, mēbeles, mašīnbūve, elektrotehnika. Attīstīta lauksaimniecība, galvenokārt augļu un dārzeņu audzēšana.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bagrati katedrāle

**Bagrati katedrāle** (, *bagrat’is t’adzari*), zināma arī kā **Kutaisi katedrāle**, ir 11. gadsimtā uzcelta katedrāle Gruzijas pilsētā Kutaisi. 1994. gadā katedrāle kopā ar netālu esošo Gelati klosteri tika iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā, bet 2017. gadā Bagrati katedrāle tika izņemta no šī saraksta (Gelati klosteris palika iekļauts Pasaules mantojuma sarakstā). Katedrāle nosaukta pirmā apvienotās Gruzijas valdnieka Bagrati III vārdā.

Bagrati katedrāle daļēji tika iznīcināta 1691. gada Osmaņu impērijas uzbrukumā.

## Ārējās saites
Jānis Vaišļa

**Jānis Vaišļa** ( — ) bija latviešu raidījumu vadītājs, ceļotājs un mūziķis. 2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieks grupas *[[Pirates of the Sea]]* sastāvā.

## Biogrāfija
Jānis Vaišļa ir darbojies Rīgas Tehniskās universitātes Studentu klubā un Rīgas Anglikāņu Svētā Pestītāja baznīcā. Latvijas Republikai atjaunojot neatkarību, piedalījies studentu korporācijas «Selonija» darbības atjaunošanā. 1990. gadu sākumā Vaišļa guva slavu, piedaloties radošajā apvienībā «Zvaigznīšu brīdis». Viņš kā aktieris piedalījās kinofilmās «Ceļojums uz Tukumu», «Kovačs» un «Sviests».

No 2001. līdz 2003. gadam Vaišļa piedalījās jahtas «Milda» ceļojumā apkārt pasaulei. Viņš ir bijis «Radio Skonto» ētera personība, kā arī veidojis vairākus Latvijas Neatkarīgās televīzijas raidījumus. 2008. gadā piedalījās Eirovīzijas dziesmu konkursā grupas *[[Pirates of the Sea]]* sastāvā kopā ar Roberto Meloni un Aleksandru Kurusovu. No 2011. gada līdz savai nāvei Vaišļa strādāja jauniešu televīzijas kanālā Chaula.tv.

Pēc veselības pasliktināšanās 2015. gada vasarā, decembrī Jānim Vaišļam tika diagnosticēta sirds amiloidoze. Tika uzsākta ziedošanas kampaņa ar mērki savākt 120 000 eiro, lai viņam veiktu ķīmijterapiju un sirds transplantāciju. Vaišļa nomira naktī uz  slimnīcā Berlīnē, nesagaidījis sirds transplantāciju.

## Atsauces
Nurzija Bahmanova

**Nurzija Bahmanova** (, ; dzimusi , mirusi ) bija Krievijas skrējēja, pasaules un Eiropas čempione, Krievijas Nopelniem bagātā sporta meistare (2000).

## Biogrāfija
Beigusi Valsts centrālā ar Ļeņina ordeni apbalvotā fiziskās kultūras institūta (*ГЦОЛИФК*) Treneru fakultāti. No 1990. līdz 1992. gadam PSRS (NVS) un no 1993. līdz 1998. gadam Krievijas vieglatlētikas izlases komandas dalībniece. Dzīvo Maskavā.

### Sporta karjera
1990. gada pasaules čempionātā 100 km ielu skrējienā Dulūtā, startējot PSRS izlasē, viņa finišēja sestajā vietā ar rezultātu 8:42:54 un kopā ar komandu izcīnīja sudraba medaļu. Nākamajā gadā viņa ieguva pasaules čempiones titulu ar savu personīgo labāko rezultātu 7:44:37.

1994. gadā viņa finišēja otrajā vietā Vinshotenas skrējienā ar rezultātu 7:52:59 un tādējādi izcīnīja sudraba medaļu 100 km Eiropas čempionātā.

### Ģimene
Nurzija bija precējusies. Dēls Pāvels, meita Jaroslava Švedova — profesionāla tenisiste, kas no 1992. gada pārstāv Kazahstānu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Profils *Deutschen Ultramarathon-Vereinigung* mājas lapā.
1921. gada Krievijas bada krīze

[thumb|250px|[Tautu Savienības Bēgļu un karagūstekņu lietu komisijas (Nansena biroja) izdota pastkarte, organizējot palīdzību Krievijas bada cietējiem (1922)]]
**1921. gada Krievijas bada krīze** jeb **Bads Pievolgā** () bija bada izraisīta krīze Krievijas PFSR un Ukrainas PSR pēc Krievijas pilsoņu kara beigām. Saskaņā ar oficiālo statistiku tā aptvēra 35 guberņas Pievolgas reģionā (Samara, Saratova) un Ukrainas dienvidu daļā, Krimu, Baškīriju, Urālus un Sibīrijas rietumu daļu ar aptuveni 90 miljoniem iedzīvotāju, no kuriem vismaz 5 miljoni nomira no bada (saskaņā ar oficiālajiem padomju datiem no bada cieta 2 miljoni cilvēku). Bada kulminācija bija no 1921. gada rudens līdz 1922. gada pavasarim. 

Padomju Krievija saņēma palīdzību no Tautu Savienības, ASV un daudzām citām pasaules valstīm un sabiedriskajām organizācijām. Krīze veicināja Jaunās ekonomiskās politikas ieviešanu.

## Skatīt arī

* Holodomors

## Ārējās saites
Dolomīti

**Dolomīti** var būt:

* dolomīts — karbonātiezis;
* Dolomītalpi — daļa no Alpu kalniem, galvenokārt Itālijā.