open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Klavieres

thumbnail|235px|Pianīns
thumbnail|235px|Flīģelis
**Klavieres** ir taustiņinstruments, kurā skaņas tiek radītas ar dažāda garuma stīgām. Tām ir būtiska nozīme klasiskajā mūzikā; lielākā daļa komponistu ir arī pianisti, viņi spēlē klavieres un bieži tās izmanto komponēšanai. Kaut gan klavieres ir sarežģīti pārvietot un tās ir dārgas, tomēr to daudzpusība un visuresamība ir padarījusi tās par vienu no pasaulē pazīstamākajiem mūzikas instrumentiem. Klavieres plaši izmanto kā soloinstrumentu dažādos kameransambļos un džeza grupās. Klavieres ir ļoti svarīgs palīglīdzeklis dažādu skaņdarbu iestudēšanai.

Ir divi galvenie klavieru veidi — pianīns un flīģelis. Pianīnam stīgas un rezonanses dēlis ir novietoti vertikāli, bet flīģelim tie ir horizontālā stāvoklī. Pianīni visbiežāk tiek izmantoti mājas apstākļos, savukārt flīģeļi — klavierkoncertos.

Latviešu valodā vārds ‘klavieres’ ir ienācis no vācu valodas vārda *Klavier*. Itāļu valodā klavieres sauc *pianoforte*. Vārdi *piano* un *forte* attiecīgi nozīmē ‘kluss’ un ‘skaļš’.

## Vēsture
Vēsturnieku vidū nav vienprātības par to, kas ir klavieru izgudrotājs. Bieži par to izgudrotāju uzskata itāļu mūzikas instrumentu izgatavotāju Bartolomeo Kristofori. Viņš pirmās klavieres izgatavoja 1709. gadā Florencē (citos avotos Padujā). Klavieres nebija pirmais mūzikas instruments, kam bija taustiņi. Par klavieru priekšteci uzskata klavesīnu. Senākās klavieres, kas ir saglabājušās, izgatavotas 1720. gados. 18. gadsimta vidū klavieres bija ieguvušas plašu popularitāti. 1860. gados mājas apstākļos arvien biežāk sāka izmantot pianīnus. 1862. gadā klavieru stīgu kopējais nospriegojuma spēks bija ap 16 tonnām, bet mūsdienās tas sasniedz 30 tonnas.

## Klavieru uzbūve
Klavierēm ir klaviatūra, ko veido balti un melni taustiņi; atstatums starp tiem skaņas augstuma ziņā ir viens pustonis. Mūsdienu klavierēm kopējais taustiņu skaits ir 88, no kuriem 52 ir balti, bet atlikušie 36 — melni.

Klavierēs skaņu veido mazi āmuriņi, kas, taustiņu vadīti, var uzsist pa kādu no rāmī nostiprinātajām stīgām un ļauj mūziķim kontrolēt skaņas skaļumu, atkarībā no taustiņa nospiešanas ātruma.

Klaviermūzikā īpašu skaņu panāk, lietojot pedāļus. Parasti tie ir divi vai trīs. Labo pedāli nospiežot, no visām stīgām tiek noņemts skaņas slāpētājs, un tās var iesvārstīt blakus stīgas, radot dažādus virstoņus. Ar kreiso pedāli var klusināt skaņu. 

## Klavieru skaņošana
Klavieres vismaz reizi gadā ir jāuzskaņo un jāregulē. Klavieres ir jāskaņo arī tad, ja tās netiek ilgstoši izmantotas, jo stīgas ir nospriegotas un ar laiku atskaņojas un skaņa var mainīties. Stīgas nav jāskaņo tikai elektriskajām klavierēm.

## Skatīt arī
* Klavesīns

## Atsauces

## Ārējās saites

* hammerfluegel.net
Viktors Janukovičs

**Viktors Janukovičs** (; dzimis ) ir Ukrainas politiķis, bijušais Ukrainas prezidents (2010—2014).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1950. gadā Doneckas apgabalā strādnieku ģimenē. 1967. un 1970. gadā viņu tiesāja par zādzību un piedalīšanos kautiņos. Mācījās kalnrūpniecības tehnikumā, kuru beidza 1973. gadā. Līdz 1980. gadam studēja Doneckas Politehniskajā institūtā, pēc tam strādāja autotransporta struktūrās.

Pēc Ukrainas neatkarības atgūšanas no 1999. līdz 2002. gadam Janukovičs bija Doneckas apgabala valsts administrācijas vadītājs. No  līdz  bija premjerministrs un piedalījās 2004. gada Ukrainas prezidenta vēlēšanās. Janukoviču sākotnēji ievēlēja par Ukrainas prezidentu, tomēr pēc protestiem par vēlēšanu viltošanu (Oranžā revolūcija) rezultāti tika anulēti. Vēlēšanas tika rīkotas vēlreiz, un šoreiz uzvarēja Viktors Juščenko. No  līdz  viņš otro reizi bija Ukrainas premjerministrs. Kā Ukrainas Reģionu partijas līderis darbojās arī opozīcijā un 2010. gada prezidenta vēlēšanās tika ievēlēts par Ukrainas prezidentu, vēlēšanu otrajā kārtā apsteidzot Jūliju Timošenko.

2013. gada novembrī Viktors Janukovičs publiski paziņoja, ka viņš nevēlas parakstīt sagatavoto asociācijas un tirdzniecības līgumu ar Eiropas Savienības valstīm, kas izraisīja plašas pret valdību vērstas demonstrācijas (Eiromaidanu) Ukrainas galvaspilsētas Kijivas Neatkarības laukumā (). Tās izplatījās visā Ukrainas valstī un izraisīja valdības krīzi.

2014. gada 22. februārī Ukrainas parlaments nobalsoja par Viktora Janukoviča atlaišanu no prezidenta amata. Viņš nelegāli šķērsoja Ukrainas robežu un patvērās Krievijā. 28. februārī viņš uzstājās preses konferencē Rostovā pie Donas, paziņojot, ka "turpinās cīņu par Ukrainas nākotni".

2019. gadā Ukrainas tiesa atzina Janukoviču vainīgu valsts nodevībā un piesprieda 13 gadu cietumsodu.

Pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā laikraksts *Ukrayinska Pravda* ziņoja, ka Ukrainas izlūkdienesta avoti uzskata, ka Janukovičs atrodas Minskā, Baltkrievijā, un gadījumā, ja Krievijas armijai izdotos ieņemt Kijivu, okupācijas spēki par prezidentu pasludinātu Janukoviču.

## Ārējās saites

## Atsauces
Ukrainas premjerministru uzskaitījums

**Ukrainas premjerministrs** () ir Ukrainas valdības vadītājs. Šis ir Ukrainas premjerministru saraksts.

## Premjerministru uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Ukraine.svg|30px]] [[Ukrainas Tautas Republika]] (1917 — 1918; 1918 — 1921) [[Attēls:Coat of Arms of UNR.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Ukraine.svg|30px]] [[Ukrainas Valsts]] (1918) [[Attēls:Coat of arms of the Ukrainian State.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Ukraine.svg|30px]] [[Ukraina]] (1991—pašlaik) [[Attēls:Lesser Coat of Arms of Ukraine.svg|30px]]
Anatolijs Kinahs

**Anatolijs Kinahs** (; dzimis , Bratušanos, Moldovā) ir Ukrainas politiķis. Viņš bija premjerministrs no  līdz . Vēl piecas dienas Kinahs bija premjerministra pienākumu izpildītājs.

No 2005. gada 27. septembrim līdz 2006. gada 16. maijam Kinahs bija Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes sekretārs.
Viktors Juščenko

**Viktors Juščenko** (; dzimis , Horuživkā, Sumu apgabalā Ukrainā) ir Ukrainas politiķis. No 2005. līdz 2010. gadam bijis 3. Ukrainas prezidents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1954. gadā Ukrainas ziemeļaustrumos Sumu apgabalā skolotāju ģimenē. Studēja Ternopiļas Finanšu tehniskajā institūtā. No 1975. līdz 1985. gadam strādāja par bankas ierēdni Sumu apgabalā, pēc tam Kijivā. No 1987. gada strādāja PSRS Agroprombankas Ukrainas filiālē, no 1990. gada Ukrainas Zemkopības bankā.
Pēc Ukrainas neatkarības atgūšanas 1991. gadā Juščenko bija Ukrainas Centrālās bankas prezidents (1993—1999) un Ukrainas premjerministrs (1999—2001). Kā politiskās koalīcijas Mūsu Ukraina (*Наша Україна*) līderis Juščenko bija galvenais opozīcijas kandidāts 2004. gada oktobra/novembra Ukrainas prezidenta vēlēšanās.
Vēlēšanu kampaņas laikā 2004. gada septembrī Juščenko mēģināja noindēt ar dioksīnu, bet viņš izdzīvoja.
Pēc sākotnējiem vēlēšanu rezultātiem par uzvarētāju tika pasludināts viņa galvenais konkurents Viktors Janukovičs, taču Ukrainas Augstākā tiesa 3. decembrī apmierināja Juščenko prasību un daudzo pārkāpumu dēļ anulēja Centrālās vēlēšanu komisijas lēmumu par 21. novembrī notikušās prezidenta vēlēšanu otrās kārtas uzvarētāju pasludināt promaskavisko premjerministru Viktoru Janukoviču.
Atkārtotajās decembra vēlēšanās saņemot 52% balsu, uzvarēja Juščenko.

2006. gadā Ukrainas prezidentu Juščenko apbalvoja ar Triju Zvaigžņu ordeni.

2010. gada Ukrainas prezidenta vēlēšanu pirmajā kārtā savāca tikai 5,45% balsu.  Juščenko prezidenta amatā nomainīja vēlēšanās uzvarējušais Viktors Janukovičs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latīņu valoda

**Latīņu valoda** (*lingua Latina*) ir indoeiropiešu saimes viena no itāļu valodām, kurā sākotnēji runāja Laciumā (*Latium*, mūsdienu Lacio reģions Itālijas centrālajā daļā).

Paplašinoties Romas Republikai un vēlāk Romas impērijai, tā izplatījās ārpus Laciumas provinces. Latīņu valoda bija Senās Romas oficiālā valoda, kaut arī plaši tika lietota arī grieķu valoda, īpaši impērijas austrumu daļā. Mūsdienās tā ir Romas Katoļu baznīcas oficiālā valoda, kas to padara arī par Vatikāna valsts valodu.

Visas romāņu valodas ir cēlušās no latīņu valodas, un daudzi vārdi citās valodās ir ieviesušies no tās. Latīņu valoda tika lietota zinātnei un starptautiskajai saziņai lielākajā daļā Eiropas valstu līdz pat 18. gadsimtam, kad to nomainīja franču valoda, un vēlāk, 19. gadsimtā, angļu valoda.

Šobrīd latīņu valoda tiek lietota bioloģijā un medicīnā kā viennozīmīga starptautiska terminoloģija. Tā joprojām ir daudzu juridisko terminu avots. Starptautiskajās tiesībās un diplomātijā bieži tiek lietoti latīņu izteicieni, piemēram, *[[habeas corpus]]*, *[[ex officio]]*, *[[de facto]]*, *[[De iure|de jure]]* u.c. Zināšanas par latīņu valodu ir būtiskas juristiem, īpaši starptautisko tiesību jomā.

## Latīņu valodas attīstības etapi
Latīņu valodas attīstības vēsture tiek iedalīta:
* Arhaiskā latīņu valoda;
* Klasiskā latīņu valoda;
* Pēcklasiskā latīņu valoda;
* Vēlā latīņu valoda.

## Lietošana viduslaiku Latvijā
Pēc Livonijas krusta kariem 13. gadsimtā izveidotajā Livonijas Konfederācijā latīņu valoda kalpoja kā valsts valoda, kurā tika rakstīti oficiālie dokumenti un likumdošanas akti. Līdztekus tai kā starptautu sazināšanās valoda (lingua franca) arvien lielāku nozīmi ieguva vācu valoda un tās lejasvācu dialekts, bet zemnieku vidē kā sazināšanās valoda Livonijā dzīvojošo maztautu starpā līdz 16. gadsimtam izveidojās latviešu valoda un igauņu valoda.

## Skatīt arī

* Tautas latīņu valoda

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

*  Latin Grammar Verb Conjugation and Noun Declension
Pavlo Lazarenko

**Pavlo Lazarenko** (; dzimis , Hņidinā, Ukrainā) ir Ukrainas politiķis, kurš bija premjerministrs no 1996. līdz 1997. gadam. Pēc ANO datiem Lazarenko no Ukrainas valdības nozadzis ap 200 miljoniem ASV dolāru. 2006. gadā ASV viņam piesprieda cietumsodu, tomēr Lazarenko nav notverts un šo sodu nav izcietis.
Jevhens Marčuks

**Jevhens Marčuks** (; dzimis , miris ) bija Ukrainas politiķis

Karjeras laikā Marčuks bija Ukrainas premjerministrs (1995—1996), valsts prezidenta amata kandidāts, Nacionālās drošības un aizsardzības padomes sekretārs un Ukrainas aizsardzības ministrs. Marčukam bija Ukrainas armijas ģenerāļa pakāpe.

Mārčuks bija saistīts ar Ukrainas laikrakstu Den, kur par redaktoru strādāja viņa sieva.

## Atsauces
Vitālijs Masols

**Vitālijs Masols** (; dzimis  Oļišivkā, Ukrainā, miris  Kijivā) bija Ukrainas politiķis, valsts premjerministrs no 1994. līdz 1995. gadam. Masols ir bijis arī Ukrainas PSR valdības vadītājs no 1987. līdz 1990. gadam.
Juhims Zvjahiļskis

**Juhims Zvjahiļskis** (; dzimis , Doneckā, Ukrainā, miris , Kijivā, Ukrainā) bija Ukrainas politiķis, pagaidu premjerministrs no 1993. līdz 1994. gadam, kopumā nepilnus 10 mēnešus.
Leonīds Kučma

**Leonīds Kučma** (; dzimis ) ir Ukrainas politiķis. No 1992. līdz 1993. gadam bijis premjerministrs, kā arī no 1994. līdz 2005. gadam Ukrainas prezidents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1938. gada 9. augustā, Čerņihivas apgabala Čaikines ciemā, mežsarga ģimenē. Sākoties Otrajam pasaules karam, tēvs aizgāja armijā un 1942. gadā gāja bojā. Kara laikā, atriebjoties partizāniem, vācieši nodedzināja Čaikines ciemu. Atraitne ar trim bērniem patvērās blakus ciemā, dzīvoja skolā. Pēc kara viņi atgriezās Čaikinē, sākumā dzīvoja zemnīcā. Māte strādāja kolhozā. Vēlāk māte mudināja dēlu mācīties. Ciemā bija tikai pamatskola, bet 1952. gadā viņš sāka apmeklēt vidusskolu, kas atradās 9 km attālumā.

1955. gadā Leonīds Kučma iestājās Dņepropetrovskas valsts universitātē mehānikas inženiera specialitātē. Pēc universitātes beigšanas 1960. gadā Kučma sāka strādāt raķešbūves konstruktoru birojā ''Južnoje''. 28 gadu vecumā kļuva par raķešu nesēja "Ciklons-2" izmēģinājumu tehnisko vadītāju Baikonuras kosmodromā. 1982. gadā kļuva par rūpnīcas *[[Južmaš]]* ģenerālkonstruktora pirmo vietnieku. 1986. gadā Kučma kļuva par rūpnīcas *[[Južmaš]]* ģenerāldirektoru. Šajā amatā bija līdz 1992. gadam.

No 1992. gada oktobra līdz 1993. gada septembrim Leonīds Kučma bija Ukrainas premjerministrs. 1994. gada 10. jūlijā ievēlēts par Ukrainas prezidentu. 1999. gadā tika pārvēlēts uz otro termiņu. Bija amatā līdz 2005. gadam.

Sākoties militārajam konfliktam Ukrainas austrumos, Kučma iesaistījās miera sarunās. 2014. gada 23. jūnijā Kučma pārstāvēja Ukrainu kontaktgrupas sarunās Doneckā, kur tika panākta uguns pārtraukšana. Pēc tam Kučma tika norīkots par Ukrainas pārstāvi trīspusējās sarunās Minskā. 2014. gada 5. septembrī, pārstāvot Ukrainu, parakstīja Minskas protokolu. Bija šajā kontaktgrupā līdz 2018. gada 28. septembrim, kad paziņoja par aiziešanu no šī posteņa, atsaucoties uz savu 80 gadu vecumu. Tomēr pēc Ukrainas prezidenta Volodimira Zelenska lūguma atgriezās, un 2019. gada 3. jūnijā atkal tika norīkots par Ukrainas pārstāvi kontaktgrupā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Кучма Леонид Данилович. Биография  ladno.ru
* Леонид Кучма: биография уходящего президента NEWSru
Valentīns Simoņenko

**Valentīns Simoņenko** (; dzimis , Odesā, Ukrainā) ir Ukrainas politiķis, kurš bija pagaidu premjerministrs 11 dienas: no  līdz .

## Ārējās saites
Vitolds Fokins

**Vitolds Fokins** (; dzimis , miris ) bija Ukrainas politiķis. Viņš bija pirmais Ukrainas premjerministrs (no 1991. līdz 1992. gadam), kā arī pēdējais Ukrainas PSR valdības vadītājs (amatā no 1990. līdz 1991. gadam).
Fokins bija viens no Belovežas vienošanās parakstītājiem.
Vasiļs Durdinecs

**Vasiļs Durdinecs** (; dzimis ) ir Ukrainas politiķis, kurš bija pagaidu premjerministrs no  līdz . Viņš ieņēma šo amatu pēc tam, kad no tā atkāpās Pavlo Lazarenko.

Dzimis Čehoslovākijā (tagad Ukrainas Aizkarpatu apgabals). 1960. gadā beidza Ivana Franko Ļvivas Valsts universitāti. No 1958. līdz 1978. gadam strādāja komjaunatnes un partijas darbā Ļvivā, Maskavā un Kijivā. No 1978. līdz 1982. gadam - Ukrainas PSR Iekšlietu ministra vietnieks. Līdz 1991. gadam - Iekšlietu ministra pirmais vietnieks. No 1990. gada Augstākās Padomes, vēlāk Augstākās Radas deputāts. No 1992. gada janvāra līdz 1995. gada jūlijam Ukrainas parlamenta priekšsēdētāja pirmais vietnieks. No 1995. gada jūlija līdz 1996. gada jūnijam - Ukrainas premjerministra vietnieks valsts drošības jautājumos. 1996. gada jūnija līdz 1997. gada februārim - Ukrainas pirmais vicepremjers.  No  līdz  - premjerministra vietas izpildītājs. No 1997. gada jūlija līdz augustam - Ukrainas Nacionālās izmeklēšanas biroja vadītājs. Vēlāk ministrs, valsts pārstāvis Eiropas Padomē, vēstnieks Ungārijā.
Valērijs Pustovoitenko

**Valērijs Pustovoitenko** (; dzimis , Adamivkā, Ukrainā) ir Ukrainas politiķis, kurš bija premjerministrs divus gadus, no  līdz . Viņš šo amatu zaudēja pēc tam, kad uz otru termiņu tika ievēlēts prezidents Leonīds Kučma.
Arturs Alberings

**Arturs Alberings** ( — ) bija Latvijas agronoms, politiķis un sabiedriskais darbinieks. Latviešu zemnieku savienības biedrs. Latvijas Ministru prezidents no 1926. gada maija līdz decembrim. Bijis arī Latvijas zemkopības ministrs.

## Dzīvesgājums

Dzimis  Valmieras apriņķa Virķēnu "Klāvās" lauksaimnieka ģimenē. Mācījās Viļķenes pamatskolā un Harkivas lauksaimniecības vidusskolā, Norvēģijā studēja agronomiju, turpat un Vācijā papildinājis arī zināšanas zivkopībā. Krievijā strādāja par zemkopības un zivkopības skolas direktoru, kā arī muižu pārvaldnieku. Pēc atgriešanās Latvijā sāka vadīt kursus Rīgas Lauksaimniecības centrālbiedrībā, dibināja un vadīja lopu pārraudzības biedrības Rūjienas un Valmieras apkārtnē. Pēc Februāra revolūcijas 1917. gadā iesaistījies politikā. Augustā ievēlēts par Vidzemes Zemes padomes locekli. 1918. gada novembrī kā Latviešu zemnieku savienības pārstāvis kļuva par Tautas padomes locekli.

### Politiskā darbība
Alberings tika ievēlēts Satversmes sapulcē. Darbojās agrārlietu un valsts nodevību lietu izmeklēšanas komisijās. 1922. gadā ievēlēts 1. Saeimā, bija tās priekšsēdētāja Frīdriha Vesmaņa pirmais biedrs. Arī 2. Saeimā bija priekšsēdētāja (šoreiz — P. Kalniņš) pirmais biedrs.

1926. gada maijā, pēc tam, kad nepieņemtā budžeta dēļ demisionēja Kārļa Ulmaņa vadītā valdība, izveidojās Alberinga Ministru kabinets. Septembrī Alberings sāka pildīt arī finanšu ministra pienākumus, sakarā ar līdzšinējā ministra Jāņa Blumberga demisiju. Decembrī Saeimā premjerministram Alberingam tika jautāts, kādēļ joprojām nav atrasts jauns finanšu ministrs, uz ko viņš atbildēja, ka viņš pats ir uzņēmies finanšu ministra amatu, nevis pilda pienākumus. Parlamenta vairākums šo skaidrojumu atzina par neapmierinošu, un valdība demisionēja.

Alberings kandidēja un tika ievēlēts arī 3. Saeimas vēlēšanās. Bija zemkopības ministrs Celmiņa otrajā (1928—1930) un Ulmaņa trešajā valdībā (1931).

Apbalvots ar 2. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni 1926. gadā. No 1926. gada rudens semestra ir studentu biedrības "Fraternitas Rusticana" goda filistrs.

### Nāve
Arturs Alberings nomira  pēc neilgas cīņas ar plaušu karsoni.

## Atsauces
Bungas

**Bungas** ir sitamais mūzikas instruments. Tas ir viens no pasaules senākajiem mūzikas instrumentiem un to izskats ir maz mainījies vairāku tūkstošu gadu laikā. Tās ir izplatītas daudzu tautu mūzikā. Bungu spēlmani sauc par bundzinieku. Hornbostela—Zaksa mūzikas instrumentu klasifikācijas sistēmā bungas pieder plēvskaņu saimei.

Bungas sastāv no trīs daļām: ādas (plēves); rāmja vai korpusa, parasti cilindrisks, pār kuru āda ir nostiepta; savienotāja, kas satur kopā ādu ar korpusu. Bungām parasti ir viena vai divas plēves, retos gadījumos vairāk. Ādas nostiepums nosaka skaņas relatīvo augstumu. Bungu darbības mehānisms ir vienkāršs — skaņa tiek radīta, pa tām uzsitot, izmantojot rokas vai vālītes un kontrolējot sitiena spēku. Vālīšu veidam, svaram, izmēram, materiālam un galviņas formai ir tik nozīmīga ietekme bungu skaņas veidošanā, ka tās būtu jāuztver kā bungu sastāvdaļa. Bungu plēve var tikt pagatavota no visdažādākajiem materiāliem, parasti dzīvnieku ādām (ķirzaku, haizivju, liellopu, bifeļu, briežu, cūku, kazu, aitu, čūsku, valzirgu, pērtiķu) vai mākslīgajām izejvielām (plastmasas). Citas konstrukcijas bungas bez plēves ir pašskaņi.

Vairāku bungu kopa apvienojumā ar bungu šķīvjiem veido mūsdienu bungu komplektu. Latvijā ir zināmi vairāki bungu veidi: celma bungas, lielās, mazās bungas, katlveida vara bungas jeb paupenes, sietiņš vai bubens.

## Bungu veidi
Simfoniskajos un pūtēju orķestros izmanto divu veidu bungas — lielās bungas un mazās bungas. Ir arī citi bungu veidi kā celma bungas, paupenes un sietiņš.

### Lielās bungas
thumbnail|upright=1.0|Lielās bungas
Lielās bungas parasti novieto uz pamatnes. Pūtēju orķestrī, kur nereti tiek iets gājienā, lielās bungas nes uz krūtīm. Bungu sitamās vālītes gals ir apvilkts ar tūbu vai gumiju. Šo bungu skaņa ir dobja un drūma *[[piano]]* dinamikā, bet varena un barga *[[forte]]* dinamikā. Eiropā sākotnēji šādas bungas izmantoja kara orķestros. 18. gadsimta sākumā tās tika ieviesta operu orķestros.

### Mazās bungas
thumbnail|upright=1.0|Mazās bungas
Mazās bungas tiek sauktas arī par kara bungām. Tām ir neliels, parasti metāla korpuss. Mazās bungas parasti tiek novietotas uz stātīva vai piestiprinātas pie jostas vietas, ja, spēlējot tās, ir nepieciešams pārvietoties. 19. gadsimta sākumā mazās bungas parādījās simfoniskajos orķestros. Mazās bungas ir nozīmīgs instruments džeza ansambļa rimta grupā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Leonīds Kravčuks

**Leonīds Kravčuks** (; dzimis , miris ) bija ukraiņu politiķis, bijušais Ukrainas PSR Augstākās padomes priekšsēdētājs (1990—1991) un Ukrainas prezidents (1991—1994).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1934. gada 10. janvārī Veļikožitinā, toreiz Polijai piederošajā Rietumukrainā (tagad Rivnes apgabalā). Tēvs Makars Kravčuks dienēja Polijas jātnieku armijā, pēc tam Sarkanajā armijā, kritis Otrajā pasaules karā. Studēja Kijivas Valsts universitātē, kuru absolvēja 1958. gadā.
Strādāja par pasniedzēju Čerņivcu finanšu tehnikumā (1958—1960).
Vēlāk bija lektors Politiskās izglītības namā, sekretāra palīgs, katedras vadītājs, darbojās PSRS Komunistiskās partijas Čerņivcu apgabala komitejā (1960-1967).

PSKP CK Sabiedrisko zinātņu akadēmijas aspirants Maskavā (1967—1970), bēc tās beigšanas darbojās Ukrainas Komunistiskās partijas Centrālajā komitejā (1970—1988), bija Ukrainas KP Politbiroja locekļa kandidāts (1989—1990), loceklis (1990—1991). Ukrainas PSR Augstākās padomes priekšsēdētājs (1990—1991).

Pēc Augusta puča izstājās no Komunistiskās partijas, Ukrainas vārdā parakstīja Belovežas gāršas līgumu. Pēc tam bija Ukrainas prezidents (1991—1994).

## Ārējās saites
Nīls Ārmstrongs

**Nīls Aldens Ārmstrongs** (; dzimis , miris ) bija ASV lidotājs izmēģinātājs, astronauts un pirmais cilvēks, kas ir izkāpis uz Mēness.

## Biogrāfija
Ārmstrongs ir dzimis  Vapakonetā, Ohaio štatā. 1946. gadā, savā 16. dzimšanas dienā, Ārmstrongs ieguva lidmašīnas pilota tiesības. Viņš Perdjū Universitātē (*Purdue University*) studēja aeroinženieriju, bet 1950. gadā studijas pārtrauca, jo uzsāka dienestu Korejas kara laikā kā reaktīvā iznīcinātāja pilots. Kara laikā viņa pilotētā lidmašīna vienu reizi tika notriekta. Ārmstrongs saņēma trīs Gaisa medaļas (*Air Medal*). 1955. gadā pabeidza studijas un kļuva par civilo izmēģinātājpilotu Nacionālajā konsultatīvajā komitejā aeronautikā (*National Advisory Committee for Aeronautics*, NACA). 1958. gadā par NACA pēcteci kļuva Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija (NASA), kur Ārmstrongs arī darbojās kā izmēģinātājpilots. Viņš savā karjerā lidojis ar vairāk nekā 200 lidaparātu modeļiem, tai skaitā septiņus lidojumus veicis ar raķešlidmašīnu *[[North American X-15|X-15]]*.

1962. gadā Ārmstrongs pievienojās kosmosa izpētes programmai NASA otrajā astronautu grupā.
1965. gada augustā bija komandējošais pilots *[[Gemini 5]]* dublieru apkalpē.

Savu pirmo kosmisko lidojumu Ārmstrongs kā *[[Gemini 8]]* komandējošais pilots kopā ar Deividu Skotu veica . Tika veikts pirmais manuālais tuvošanās manevrs vēsturē: misijas laikā kosmosa kuģis saslēdzās ar bezpilota raķešpakāpi *[[Agena-8]]*. Pēc saslēgšanās raķetes vadības sistēmas traucējumi izraisīja nekontrolētu kosmosa kuģa griešanos, tādēļ Ārmstrongs bija spiests pieņemt lēmumu atvienoties un attālināties no raķešpakāpes. Pēc tam *Gemini* sāka griezties arvien ātrāk, Ārmstrongam izdevās atgūt kontroli pār *Gemini 8* un veikt priekšlaicīgu nosēšanos Klusajā okeānā.

Nīls Ārmstrongs bija dublieris *[[Gemini 11]]* misijai, kas startēja .

 tika uzsākta *[[Apollo 11]]* misija uz Mēnesi. Apkalpē bija Nīls Ārmstrongs, Bazs Oldrins un Maikls Kolinss. Četras dienas vēlāk, pulksten 20:17 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]*, Ārmstronga vadītais mēness nolaišanās modulis *Eagle* piezemējās Miera jūras (*Mare Tranquillitatis*) dienvidrietumu pusē. Sešas stundas vēlāk, 21. jūlijā pulksten 02:56 *UTC* Ārmstrongs kļuva par pirmo cilvēku, kas uzkāpa uz Mēness virsmas. Šajā brīdī viņš teica leģendāros vārdus: "Tas ir mazs solis cilvēkam, bet milzīgs lēciens cilvēcei".

1971. gadā Ārmstrongs atstāja *NASA*. Pēc tam līdz 1980. gadam viņš Sinsinati Universitātē pasniedza aerokosmisko inženieriju. Ārmstrongs arī darbojās vairāku uzņēmumu padomēs un citos amatos dažādos laika posmos (biznesa lidmašīnu ražotājā *[[Learjet|Gates Learjet]]*, enerģētikas uzņēmumā *[[Cinergy|Cincinnati Gas & Electric Company]]*, mediju uzņēmumā *Taft Broadcasting*, aerokosmiskās rūpniecības uzņēmuma *[[Thiokol]]*, urbšanas iekārtu ražotājā *Cardwell International*, lidsabiedrībā *[[United Airlines]]*, daudznozaru uzņēmuma *[[Eaton Corporation]]*).

## Kosmisko lidojumu kopsavilkums

## Ārpuskuģa aktivitātes

## Ārējās saites

* Nīla Ārmstronga oficiālā NASA biogrāfija
Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas pirmo sekretāru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Komunistiskā partija|Latvijas Komunistiskās partijas]] [[Latvijas Komunistiskās partijas Centrālā komiteja|Centrālās komitejas]] pirmie sekretāri**, kas reizē bija arī Latvijas Padomju Sociālistiskās Republikas (Latvijas PSR) faktiskie vadītāji. Šis amats tika izveidots 1940. gadā līdz ar Latvijas pievienošanu PSRS un likvidēts 1991. gadā līdz ar Latvijas Komunistiskās Partijas darbības izbeigšanu un neatkarības atgūšanu no Padomju Savienības.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Latvian SSR.svg|30px]] [[Latvijas Padomju Sociālistiskā Republika]] (1940 — 1990) [[Attēls:Emblem of the Latvian SSR.svg|30px]]

### Hronoloģisks attēlojums


ImageSize = width:250 height:400
PlotArea = width:50 height:380 left:50 bottom:10

DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:1940 till:1991
TimeAxis = orientation:vertical
ScaleMajor = unit:year increment:5 start:1940
ScaleMinor = unit:year increment:1 start:1940

# there is no automatic collision detection,
# so shift texts up or down manually to avoid overlap

Define $dx = 25 # shift text to right side of bar

PlotData=
  bar:MP width:25 mark:(line,white) align:left fontsize:S

 from:25/08/1940 till:25/11/1959 color:red shift:($dx,0)  text:Jānis Kalnbērziņš
 from:25/11/1959 till:15/04/1966 color:red shift:($dx,-6) text:Arvīds Pelše
 from:15/04/1966 till:14/04/1984 color:red shift:($dx,-4) text:Augusts Voss
 from:14/04/1984 till:04/10/1988 color:red shift:($dx,-5) text:Boriss Pugo
 from:04/10/1988 till:07/04/1990 color:red shift:($dx,-5) text:Jānis Vagris
 from:07/04/1990 till:24/08/1991 color:red shift:($dx,-5) text:Alfrēds Rubiks



## Skatīt arī
* Latvijas Komunistiskā partija
* Latvijas Komunistiskās partijas Centrālā komiteja

## Piezīmes un atsauces
* Padomju republiku vadītāju saraksti
Latvijas PSR MP priekšsēdētāji

**Latvijas PSR Ministru Padomes priekšsēdētājs** bija oficiāls nosaukums Latvijas PSR premjerministra amatam. Līdz 1946. gadam amata Ministru padome tika saukta par Latvijas PSR Tautas komisāru padomi. Pēdējais LPSR MP priekšsēdētājs bija Vilnis-Edvīns Bresis.

## Latvijas PSR TKP un MP priekšsēdētāji

### Hronoloģisks attēlojums


ImageSize = width:250 height:400
PlotArea = width:50 height:380 left:50 bottom:10

DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:1940 till:1990
TimeAxis = orientation:vertical
ScaleMajor = unit:year increment:5 start:1940
ScaleMinor = unit:year increment:1 start:1940

# there is no automatic collision detection,
# so shift texts up or down manually to avoid overlap

Define $dx = 25 # shift text to right side of bar

PlotData=
  bar:MP width:25 mark:(line,white) align:left fontsize:S

  from:25/08/1940 till:27/11/1959 color:red shift:($dx,0)     text:Vilis Lācis
  from:27/11/1959 till:23/04/1962 color:red shift:($dx,-6)    text:Jānis Peive
  from:23/04/1962 till:05/05/1970 color:red shift:($dx,-4)    text:Vitālijs Rubenis
  from:05/05/1970 till:06/10/1988 color:red shift:($dx,-5)    text:Jurijs Rubenis
  from:06/10/1988 till:07/05/1990 color:red shift:($dx,-5)    text:Vilnis-Edvīns Bresis



## Skatīt arī
* Latvijas PSR Ministru Padome

## Piezīmes un atsauces
* Padomju republiku vadītāju saraksti
Dinamīts

**Dinamīts** ir sprāgstviela, ko izgudroja zviedru ķīmiķis un inženieris Alfrēds Nobels 1866. gadā (patentēja 1867. gadā). Tas ātri kļuva populārs, jo bija daudz drošāks par alternatīvām - šaujampulveri un nitroglicerīnu.

Nobelam dinamīta patents deva lielu bagātību, par kuru pēc viņa nāves tika izveidota Nobela prēmija.

Mūsdienās dinamītu lieto maz, tā vietā izmanto amonija nitrātu saturošas sprāgstvielas.

## Sastāvs

Dinamīts satur dažādu sprāgstvielu maisījumu — tas satur nitroglicerīnu vai nitroglicerīna un dietilēnglikola dinitrāta maisījumu kopā ar nātrija nitrāta un citu nitrātu piedevām, piesūcinot ar tiem kādu inertu materiālu (gūrdinamīti), vai oksidēties spējīgu materiālu (jauktie dinamīti). Vislabākie un stabilākie ir tā saucamie želatinētie dinamīti, kas bez nitroglicerīna un neorganiskiem nitrātiem satur koloksilīnu. Koloksilīna 7—10% šķīdumu nitroglicerīnā sauc par "sprāgstošo recekli" — tā ir elastīga, kaučukam līdzīga masa, kas ir visspēcīgākais no dinamītiem. Dinamīts nav tik jutīgs pret triecieniem kā tīrs nitroglicerīns, kas savas nestabilitātes dēļ Eiropā tika aizliegts.

Dinamīts ir visai mazjutīgs pret triecieniem. Nelieli dinamīta daudzumi ugunī sadeg, bet nesprāgst. Dinamīta spridzināšanai ir vajadzīgs detonators.

## Atsauces

## Ārējās saites
Korka

**Korka** (, ) ir otra lielākā Īrijas pilsēta pēc iedzīvotāju skaita, Korkas grāfistes centrs, svarīga osta. Atrodas Īrijas dienvidos pie Lī upes, netālu no jūras. Pilsētas nosaukums īru valodā nozīmē *purvaina vieta*, kas labi raksturo apkārtni. Rakstos, tāpat kā Dublinu, Korku pirmoreiz pieminējis Ptolemajs m.ē. 140. gadā, kurš saucis to par *Ivuernis*.

## Vēsture
Tradīcija vēsta, ka Korku nodibināja Sv.Finbārs 7. gadsimtā, izveidodams šeit abatiju, kura pastāvēja 250 gadu un bija slavena visā toreizējā Eiropā. Tomēr ap 820. gadu abatijai uzbruka vikingi, nopostīja to un nodibināja savu pilsētu. Kaut arī 1024. gadā īri sakāva normaņus, tie palika uz dzīvi pilsētā. 1176. gadā sakās normaņu (angļu) iebrukums Īrijā.

Tāpat kā Dublina, Korka kļuva par tipisku viduslaiku pilsētu. Tomēr drīz pilsētas raksturs mainījās, kas ļauj pilsētas pašreizējiem iedzīvotājiem apgalvot, ka Korka ir īstā Īrijas galvaspilsēta. Ja Dublina pamazām kļuva par angļu priekšposteni Īrijā, tad Korkas grāfiste tika saukta par dumpinieku grāfisti, bet Korka iesaistījās visos nemieros pret angļu varu.

Lielā kartupeļu bada laikā (1845-1852) no Korkas tūkstošiem īru, glābjoties no bada, devās pāri okeānam uz ASV. Īrijas neatkarības kara laikā (1919-1921) angļu paramilitāristi t.s. melnie-dzeltenbrūnie izpostīja pilsētu. Arī Īrijas pilsoņu kara laikā (1922-1923) Korka kādu laiku bija republikāņu rokās.

Korka bija 2005. gada Eiropas kultūras galvaspilsēta.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Cilvēki
Korkā dzimuši:

* Rojs Kīns (*Roy Keane*) (1971) — futbolists
* Kilians Mērfijs (*Cillian Murphy*) (1976) — aktieris (*Disco Pigs*)
* Māte Džonsa (*Mother Jones*) (1837—1930) — ASV sabiedriskā aktīviste
* Džonatans Rīss Meijerss (*Jonathan Rhys Meyers*) (1977) — aktieris

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija priekšsēdētāji

**Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija priekšsēdētājs** bija oficiāls nosaukums vienam no Latvijas PSR augstākajiem amatiem. 1990. gadā ievēlētā Augstākā padome darbojās līdz 1993. gadam, kad ievēlēja 5. Saeimu.

## Latvijas PSR AP Prezidija priekšsēdētāji

### Hronoloģisks attēlojums


ImageSize = width:250 height:400
PlotArea = width:50 height:380 left:50 bottom:10

DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:1940 till:1990
TimeAxis = orientation:vertical
ScaleMajor = unit:year increment:5 start:1940
ScaleMinor = unit:year increment:1 start:1940

# there is no automatic collision detection,
# so shift texts up or down manually to avoid overlap

Define $dx = 25 # shift text to right side of bar

PlotData=
  bar:MP width:25 mark:(line,white) align:left fontsize:S

 from:25/08/1940 till:10/03/1952 color:red shift:($dx,0)  text:Augusts Kirhenšteins
 from:10/03/1952 till:27/11/1959 color:red shift:($dx,-6) text:Kārlis Ozoliņš
 from:27/11/1959 till:05/05/1970 color:red shift:($dx,-4) text:Jānis Kalnbērziņš
 from:05/05/1970 till:20/08/1974 color:red shift:($dx,-5) text:Vitālijs Rubenis
 from:20/08/1974 till:22/06/1985 color:red shift:($dx,-5) text:Pēteris Strautmanis
 from:22/06/1985 till:06/10/1988 color:red shift:($dx,-5) text:Jānis Vagris
 from:06/10/1988 till:04/05/1990 color:red shift:($dx,-5) text:Anatolijs Gorbunovs



## Skatīt arī
* Latvijas PSR AP priekšsēdētāji
* Latvijas PSR Augstākā padome
* LPSR Augstākās Padomes vēlēšanas 1990. gadā

## Ārējās saites
* Padomju republiku vadītāju saraksti 

## Piezīmes un atsauces
Bangkoka

**Bangkoka** (, *Krung Thep*) ir pilsēta Taizemes centrālajā daļā pie Čaoprejas upes netālu no Taizemes līča. Valsts galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Valsts galvenais ekonomikas, kultūras un politikas centrs.

Pilsētas ceremoniālais pilnais nosaukums ir กรุงเทพมหานคร อมรรัตนโกสินทร์ มหินทรายุธยามหาดิลก ภพนพรัตน์ ราชธานีบุรีรมย์ อุดมราชนิเวศน์ มหาสถาน อมรพิมาน อวตารสถิต สักกะทัตติยะ วิษณุกรรมประสิทธิ์ (*Eņģeļu pilsēta, lielā pilsēta, pilsēta - mūžīgais dārgums, [[Indra (hinduisms)|Indras]] neieņemamā pilsēta, lieliskā pasaules galvaspilsēta, apdāvināta ar deviņiem dārgakmeņiem, laimīgā pilsēta, pārpilnībā slīgstošā grandiozā Karaļa pils, kas atgādina dievišķo mītni, kur valda iemiesojies dievs, pilsēta, kuru dāvinājis Indra un uzcēlis Višnukarms*) un tas ierakstīts Ginesa rekordu grāmatā kā visgarākais pilsētas nosaukums.

Viena no dinamiskākajām Dienvidaustrumāzijas pilsētām. Populārs tūrisma centrs.

Pilsētā tiek radīts 43% no visas valsts IKP.

## Vēsture
Bankgkoka bija mazs ciematiņš ar nosaukumu Bangmakoka (*Bang Makok*), līdz 1767. gadā birmieši nopostīja seno Siāmas galvaspilsētu Ajutaju (*Ayutthaya*), un galvaspilsēta tika pārcelta uz Tonburi (*Thonburi*, tagad Bangkokas daļa). 1782. gadā Siāmas karalis Buda Jodfa Čulaloke (*Buddha Yodfa Chulaloke*) upes krastā uzcēla karaļa pili un nosauca pilsētu par Krungtepu (tulkojumā *Eņģeļu pilsēta*, taizemieši par Bangkoku sauc tikai vienu pilsētas daļu).

## Cilvēki
thumb|right|300px|Bangkoka
Bangkokā dzimuši:
* Princs Bira (*Prince Bira*) (1914-1985) - Formula 1 pilots
* Čulalongkorns (พระบาทสมเด็จพระจุลจอมเกล้าเจ้าอยู่หัว, *Chulalongkorn*) (1853-1910) - Siāmas karalis
* Mongkuts (พระบาทสมเด็จพระจอมเกล้าเจ้าอยู่หัว, *Mongkut*) (1804-1868) - Siāmas karalis
* Pradžadipoks (พระบาทสมเด็จพระปกเกล้าเจ้าอยู่หัว, *Prajadhipok*) (1893-1941) - Siāmas karalis
* Sirikita (สมเด็จพระนางเจ้าสิริกิติ์ พระบรมราชินีนาถ, *Sirikit*) (1932-) - Taizemes karaliene
* Paradorns Šričafans (ภราดร ศรีชาพันธุ์, *Paradorn Srichaphan*) (1979-) - tenisists
* Vadživaruds (พระบาทสมเด็จพระมงกุฎเกล้าเจ้าอยู่หัว, *Vajiravudh*) (1881-1925) - Siāmas karalis

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Praja

**Praja** (, 'pludmale') ir Kaboverdes galvaspilsēta, valsts lielākā pilsēta. Izvietojusies valsts dienvidos Santjagu salas dienvidu krastā Sotaventu salu grupā.

Pirmoreiz vēstures avotos minēta 1615. gadā kā Praja de Santamarijas (*Praia de Santa Maria*) zvejnieku ciemats dabīgas ostas krastā. 1770. gadā kļuva par Kaboverdes galvaspilsētu nedaudz senākās Sidadeveljas (agrāk - Ribeiragrande) vietā.
## Ievērojamas personības
Prajā dzimuši vai dzīvojuši:
* Želsons Fernandešs (portugāļu: Gelson da Conceição Tavares Fernandes; 1986) ir Kaboverdē dzimis bijušais Šveices futbolists, pussargs
## Sadraudzības pilsētas
Prajas sadraudzības pilsētas ir:

* Bostona, ASV
* Faru, Portugāle
* Figueira da Foza, Portugāle
* Funšāla, Portugāle
* Gondomara, Portugāle
* Dzjinaņa, Ķīna
* Lisabona, Portugāle
* Makao, Ķīna
* Pontadelgada, Portugāle
* Providensa, ASV

## Atsauces

## Ārējās saites
Redzamā gaisma

thumb|300px|Redzamā gaisma
**Redzamā gaisma** jeb **optiskais spektrs** ir elektromagnētiskā spektra daļa, ko var saskatīt cilvēka acs. Parasti cilvēka acs redz gaismu, kuras viļņu garums ir 400—700 nm, taču daži cilvēki var redzēt arī gaismu ar viļņu garumu 380—780 nm. 

Citu sugu pārstāvju acis bieži uztver gaismu atšķirīgi no cilvēka acs. Piemēram, daudzi kukaiņi, kā bites, var redzēt ultravioleto gaismu, kas noder nektāra atrašanai ziedos.

## Ārējās saites
Lome

**Lome** () ir Togo galvaspilsēta. Ar 837 437 iedzīvotājiem tā ir lielākā pilsēta valstī. Tā atrodas valsts dienvidrietumu daļā pie Gvinejas līča un tuvu Ganas robežai. Lome ir Togo ostas un rūpniecības centrs, pilsēta galvenokārt eksportē kakao, kafiju, kokvilnu un palmu eļļu.

## Ārējās saites
Reina

**Reina** (, , ) ir upe Eiropā, Vācijas lielākā upe. Sākas Šveices Alpos Graubindenes kantonā, netālu no Sengotarda pārejas kā divas upītes - Priekšreina *(Vorderrhein)* un Aizreina *(Hinterrhein)*.

Līdz Bodenezeram upi sauc par **Alpu Reinu** (102 km), no Bodenezera līdz Bāzelei par **Kalnu Reinu** (145 km). šajos posmos upe ir strauja, pie Šafhauzenes veido 20 m augstus ūdenskritumu. No Bāzeles līdz Bingenai (mazliet lejpus Maincas (**Augšreina** — 358 km) upe plūst pa līdzenumu, krastos augļu un vīna dārzi. **Vidusreinas** posmā (no Bingenas līdz Bonnai — 126 km) Reina plūst caur Reinas Šīferkalniem, veidojot krāšņu, līdz 300 m dziļu ieleju. **Lejasreina** (212 km) ir tipiska līdzenuma upe. Tuvojoties ietekai Ziemeļjūrā, veido vairākas attekas. Kopēja delta ar Māsu un Šeldu.

Reinas vārds cēlies no ķeltu — *renos* (stipra straume). Tāpat kā Donava, senatnē Reina kalpoja par dabisko robežu starp romiešu "civilizēto" pasauli un ģermāņu "barbaru" ciltīm, tā bija nemitīgu cīņu arēna. Pēc Rietumromas sabrukuma, savstarpējo cīņu turpināja divas valstis - Francija un Vācija, kas centās nostiprināties Reinas krastos. Būtībā cīņa beidzās tikai ar ES izveidošanos.

Reina vienmēr ir kalpojusi par lielu transporta artēriju, jo izdevīgi savienoja lauksaimnieciskos dienvidus ar rūpniecības centriem lejtecē.

1976. gadā Reinas augštece Badenē-Virtembergā starp Eltvili un Bingeni tika iekļauta Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā.

## Galvenās pietekas

* Āre - 295 km - kreisais krasts
* Ille - 208 km - kreisais krasts
* Nekāra - 367 km - labais krasts
* Maina - 524 km - labais krasts
* Lāna - 245 km - labais krasts
* Mozele - 545 km - kreisais krasts
* Rūra - 235 km - labais krasts
* Lipe - 237 km - labais krasts

## Lielākās pilsētas Reinas krastos
* Konstanca
* Bāzele
* Strasbūra
* Špeiere
* Ludvigshāfene
* Manheima
* Vormsa
* Mainca
* Vīsbādene
* Koblenca
* Bonna
* Ķelne
* Diseldorfa
* Dīsburga
* Vēzele
* Nijmēgena
* Roterdama

## Kanāli

* Reinas—Amsterdamas kanāls izveidots no Amsterdamas ostas.
* Reinas—Mainas—Donavas kanāls izveido viscaur kuģojamu ūdensceļu no Ziemeļjūras līdz Melnajai jūrai. Pabeigts 1992. gadā.
* kanāli savieno Reinu ar Berlīni un Baltijas jūru.

## Ārējās saites
Kvants

**Kvants** (no  — ‘daudzums’) ir mazākā enerģija, ko var atdot vai pieņemt fizikāla sistēma. Kvanta jēdziens raksturo atziņu, ka matērija ir diskrēta un eksistē kāds mazākais iespējamais enerģijas daudzums, kā mijiedarbojas fizikālas sistēmas. Elektromagnētisko viļņu kvants ir fotons. Kvanta jēdzienu pirmais izvirzīja vācu fiziķis Makss Planks 1900. gadā.

## Saistīti jēdzieni
1. Atomi un molekulas gaismas viļņa enerģiju izstaro pa porcijām — **kvantiem**. Kvanta enerģija ir proporcionāla starojuma frekvencei.

2. **[[Ārējais fotoefekts]]** ir elektronu emisija no metāla vai tā savienojumu virsmas, ko izraisa gaismas kvanti.

3. Katram materiālam eksistē maksimālais viļņa garums \lambda_{max}\!, kad vēl notiek fotoefekts. Šo maksimālo viļņa garumu (vai
tam atbilstošo frekvenci) sauc par **[[fotoefekta sarkanā robeža|fotoefekta sarkano robežu]]**.

4. **Einšteina vienādojums fotoefektam** h\nu = A + \frac{mv^2} {2}, kur h\nu\! — kvanta enerģija, A\! — izejdarbs, \frac {mv^2} {2}\! — elektrona kinētiskā enerģija. Izejas darbs ir katram elementam nemainīgs, lielums, tā ir nepieciešamā enerģija, lai elektroni spētu pārvarēt kodolu pozitīvo lādiņu un tikt ārā no kristālrežģa, Litijam, piemēram, tas ir A = 2,3 eV.

5. Gaismas kvantiem piemīt impulss, kas izraisa starojuma spiedienu uz virsmu, uz kuru krīt gaisma.

6. Procesus, kuros atoma elektrons saņem vai atdod enerģijas porciju, sauc par **kvantu pārejām**.

7. Elektronam atomā piemīt tikai diskrētas enerģijas vērtības. Kvantu pārejas atomā notiek starp atoma elektrona **enerģijas
līmeņiem**.

8. **Spontāna starojuma** kvanti rodas nejaušās kvantu pārejās, ko nosaka ierosināto enerģijas līmeņu ierobežotais dzīves laiks.

9. **Inducētā starojuma** kvantu izstarošanu stimulē uz atomu krītošās tādas pat frekvences un polarizācijas gaismas kvanti.

10. Atoma elektronu atbrīvojot no elektronu apvalka, notiek **atoma jonizācija**. Nepieciešamo enerģiju, kas vajadzīga, lai to izdarītu, sauc par **jonizācijas enerģiju**.

11. Inducētā starojuma ģeneratorus sauc par **[[lāzeri]]em**.

12. Sakarsēta ķermeņu starojumu, kas notiek uz ķermeņa iekšējās enerģijas rēķina, sauc par **siltumstarojumu**. Siltumstarojuma jaudas blīvums ir atkarīgs no ķermeņa virsmas temperatūras ceturtās pakāpes.

13. Siltumstarojuma spektrs ir nepārtraukts un tajā ir visu enerģiju starojuma kvanti, kuru sadalījumu pa viļņa garumiem vai frekvencēm nosaka spektrālā sadalījuma (Planka) līknes.

14. Starojumu, ko izraisa citi, ar ķermeņa temperatūru nesaistīti apstākļi (piemēram, spīdēšana pēc apgaismošanas), sauc par **luminiscenci**.

15. Nepārtrauktā spektra rentgenstarojums rodas ātriem elektroniem bremzējoties vielā (rentgenlampas antikatoda lampā).

## Kvanta enerģija
Enerģijas kvanta vērtība (kvanta enerģija) ir proporcionāla starojuma frekvencei \nu\! (apgriezti proporcionāla viļņa garumam \lambda\!):

E = h\nu =h \frac{c}{\lambda},

kur c ir gaismas ātrums vakuumā, h=6,62606876(52) \times 10^{-34}\ \mbox{J}\cdot\mbox{s} ir Planka konstante un E ir kvanta enerģija. Pēc formulas var izskaitļot enerģijas kvanta vērtību jebkura viļņa garuma starojumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sana

**Sana** (, *Şanʿāʾ*, ) ir Jemenas lielākā pilsēta un valsts galvaspilsēta, Sanas muhāfazas centrs, bet muhāfazā neietilpst, veidojot atsevišķu vienību Amānatelāsimu. Sana ir viena no pasaulē vecākajām nepārtraukti cilvēku apdzīvotajām vietām pasaulē, tā dibināta 5. gadsimtā p.m.ē.; tās vecpilsēta iekļauta Pasaules mantojuma sarakstā. Sana izvietojusies valsts vidienē, Saravata kalnos, aptuveni 2200 m virs jūras līmeņa.

## Vēsture
Sana ir viena no pasaulē vecākajām nepārtraukti cilvēku apdzīvotajām vietām pasaulē, tā dibināta 5. gadsimtā p.m.ē. Cilvēki sāka dzīvo upes ielejā un nodarbojās ar lauksaimniecību un tirdzniecību.

Islāma zelta laikmetā pilsēta uzplauka un kļuva par vienu no musulmaņu pasaules kultūras un zinātnes centriem. Sana piesaistīja viedos vīrus un māksliniekus no visas apkārtnes. 7. un 8. gadsimtā Sana kļuva par nozīmīgāko islāma izplatīšanās centru. Sākot ar 11. gadsimtu Sana pakāpeniski zaudēja savu nozīmi.

1547. gadā Sanu iekaroja Osmaņu impērija. Osmaņu impērijas laikā ik pa laikam pilsētā notika dažādi militāri konflikti un pārmaiņas.

1918. gadā tika dibināta Jemenas karaliste, tā ieguva neatkarību no Osmaņu impērijas. Sana kļuva par jaunizveidotās valsts galvaspilsētu, un šajā statusā tā bija līdz 1948. gadam, kad galvaspilsēta tika pārcelta uz Taizu. 1962. gadā tika izveidota Jemenas Arābu Republika (Ziemeļjemena), un Sana atkal kļuva par valsts galvaspilsētu. No 1962. līdz 1970. gadam norisinājās Ziemeļjemenas pilsoņu karš, kurā cieta arī Sana.

1990. gadā Jemenas Arābu Republika (Ziemeļjemena) apvienojās ar Jemenas Tautas Demokrātisko Republiku (Dienvidjemenu), dibinot mūsdienu Jemenas valsti. Sana palika par Jemenas galvaspilsētu.

2004. gada Sana uz vienu gadu kļuva par arābu kultūras galvaspilsētu. 2011. gadā Arābu pavasara laikā Sana bija Jemenas revolūcijas centrs.

## Sanas vecpilsēta
Sanas vecpilsēta 1986. gadā tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Tā atrodas Sanas centrālajā daļā, kalnu ielejā, aptuveni 2200 metrus virs jūras līmeņa. Septītajā un astotajā gadsimtā Sana kļuva par nozīmīgāko islāma izplatīšanās centru. Šis reliģiskais un politiskais mantojums izpaužas 103 mošejās, 14 turku pirtīs un vairāk nekā 6000 mājās, kas visas uzceltas pirms 11. gadsimta Sanas vecpilsētā. Sanas vecpilsētā esošās daudzstāvu torņu ēkas, kas būvētas no izdangātas zemes (pisē), papildina vietas skaistumu. 2015. gadā bruņota konflikta rezultātā bumbu sprādzienos vecpilsēta tika daļēji izpostīta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čells

thumb|right|130px|Čells no priekšas un sāniem

**Čells** (no  — 'violoniņš') ir vijoļu () grupas lociņinstruments. Tas ir daudz lielāks par vijoli, un to spēlē, turot vertikāli starp sēdoša muzikanta kājām, balstot to pret zemi ar metāla kājiņu. To parasti spēlē ar lociņu.

Čellam ir četras stīgas, kuras skaņo kvintās — no zemākā — do, sol, re un la. Notis čellam parasti raksta basa atslēgā.

Čellu visbiežāk lieto rietumu klasiskajā mūzikā. Tas ir klasiskā orķestra un stīgu kvarteta sastāvdaļa. Čella tuvība cilvēka balss tembram devusi iemeslu daudzos simfoniskos skaņdarbos iekļaut čella vai čellu grupas solo.

Čellam ir dažādi skārumi jeb štrihi (lociņa vilkšanas paņēmieni). Pazīstamākie no tiem ir:
*Detašē (izvilkt līdz galam)
*2-24 legato (uz viena lociņa vairākas notis)
*Stakato (īsi, aprauti)
*Martele
*Ataka

## Atsauces

## Ārējās saites

* Interneta čellistu sabiedrība
Vagadugu

**Vagadugu** () ir Burkinafaso galvaspilsēta, administratīvais, sakaru, kultūras un ekonomiskais centrs. Tā ir arī valsts lielākā pilsēta, kurā 2019. gadā dzīvoja 2 453 496 iedzīvotāji. Pilsētas nosaukums bieži tiek saīsināts līdz Vaga. Iedzīvotājus sauc par vagajiešiem. Vagadugu vārda rakstība ir atvasināta no franču ortogrāfijas, kas izplatīta bijušās Francijas Āfrikas kolonijās.

Vagadugu galvenās nozares ir pārtikas pārstrāde un tekstilizstrādājumi. Pilsētā ir starptautiska lidosta, un tā pa dzelzceļu ir savienots ar Abidžanu Kotdivuārā un kravas pārvadājumiem ar Kaju. Ir vairākas automaģistrāles, kas savieno pilsētu ar Niameju, Nigēru, Ganas dienvidiem un Kotdivuāras dienvidrietumiem. Vagadugu bija viens no lielākajiem Rietumāfrikas tirgiem, kas 2003. gadā nodega. Tirgus vēlāk tika atjaunots un apgādāts ar labākām iekārtām un nodrošināta uzlabota ugunsdrošība. Citi apskates objekti ir Burkinafaso Nacionālais muzejs, Moro-Naba pils (Moro-Naba ceremonijas vieta), Nacionālais mūzikas muzejs un vairāki amatniecības tirgi.

## Ievērojamas personības
Vagadugu dzimuši vai dzīvojuši:
* Dango Uatara (*Dango Aboubacar Faissal Ouattara*, 2002) ir Burkinafaso futbolists,
* Igs Fabriss Zango (*Hugues Fabrice Zango*, 1993) ir Burkinafaso vieglatlēts,
* Edmonds Tapsoba (*Edmond Fayçal Tapsoba*, 1999) ir Burkinafaso futbolists,

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Katmandu

**Katmandu** (, ) ir Nepālas galvaspilsēta un lielākā pilsēta valstī. Nepālas politiskais, ekonomiskais, kultūras un tūrisma centrs. 

Pilsēta atrodas valsts centrālajā daļā, Katmandu ielejā (kas ir UNESCO Pasaules mantojuma objekts) 1400 metrus virs jūras līmeņa. 2021. gadā tajā dzīvoja vairāk nekā 840 000 cilvēku, bet Katmandu aglomerācijā - apmēram 3 miljoni cilvēku. 

Pilsētu 723. gadā dibinājis Ličavi valdnieks Gunakamadeva, no Lalitpuras pārnesot valsts galvaspilsētu. Attīstījusies kā tirdzniecības centrs senajā ceļā no Indijas uz Ķīnu. No 13. līdz 15. gadam - Mallas dinastijas galvaspilsēta. No 1769. gada - Nepālas valsts galvaspilsēta. Cietusi zemestrīcēs 1833. un 1934. gadā, kā arī 2015. gada Nepālas zemestrīcē. Pilsētas senākā apbūve saglabājusies no 17. - 18. gadsimta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bobodjulaso

**Bobodjulaso** ir pilsēta Burkinafaso, provinces Huē centrs. Tā ir otra lielākā Burkinafaso pilsēta pēc iedzīvotāju skaita.

## Atsauces

## Ārējās saites
Konakri

**Konakri** (, , *Konaakiri*, susu: *Kɔnakiri*) ir Gvinejas galvaspilsēta un lielākā pilsēta valstī. Tā ir ostas pilsēta Atlantijas okeāna krastā un ir Gvinejas ekonomikas, finanšu un kultūras centrs. 2014. gadā pilsētas iedzīvotāju skaits bija 1 660 973, taču reālais skaitlis varētu būt ap diviem miljoniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tauta

**Tauta** ir daudznozīmīgs jēdziens, ar ko visbiežāk saprot kādas valsts vai citas politiskas vienības iedzīvotāju (pilsoņu) kopumu, vai arī etnisku grupu, kurai ir kopīga valoda, kultūra, teritorija, reliģija un vēsture. Valoda ir viena no svarīgākajām tautas pazīmēm, lai gan tas nav viennozīmīgi, jo pastāv dažādas etniskas grupas, kas runā vienā un tajā pašā valodā.

Jēdziens "tauta" tiek izmantots arī, lai apzīmētu cilvēku etnosociālās grupas, kas varētu būt sinonīms jēdzienam "nācija". Šajā gadījumā saprot, ka tauta ir kādas valsts vai teritorijas visu iedzīvotāju kopums, neatkarīgi no šo cilvēku tautībām.

## Tautība
Tautība jeb nacionalitāte (no  — 'tauta') ir cilvēka etniskā izcelsme jeb piederība kādai noteiktai tautai. Tā var ne vienmēr sakrist ar pilsonību. Piemēram, ja cilvēks piedzimis Latvijā, bet viņa vecāki un vecvecāki ir krievi, tad viņa tautība ir krievs, pat ja viņš ir Latvijas pilsonis. Tomēr, ja vismaz viens no cilvēka vecākiem vai vecvecākiem ir latviešu tautības, tad arī šis cilvēks var pasē izvēlēties norādīt latviešu tautību.

## Skatīt arī
* Etnoss

## Atsauces

## Ārējās saites