open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Patriks Tūresens

**Patriks Tūresens** (; dzimis  Oslo) ir norvēģu hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā, Norvēģijas hokeja izlases spēlētājs. Pašlaik (2024) pārstāv Norvēģijas čempionāta vienību *[[Storhamar]]*.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Tūresens sāka 1999.—2000. gada sezonā, debitējot Norvēģijas hokeja līgas kluba Storhamar rindās. 2001.—02. un 2002.—03. gada sezonas hokejists aizvadīja QMJHL, taču tad pievienojās Zviedrijas Elitsērijas klubam Djurgårdens IF, tās sastāvā aizvadot nākamās trīs sezonas.

2006.—07. gada sezonu Tūresens aizvadīja NHL kluba Edmontonas "Oilers" rindās. 2007.—08. gada sezonas otrajā pusē hokejists tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers", taču vasarā norvēģis atgriezās Eiropā, pievienojoties Šveices hokeja līgas klubam HC Lugano.

2009. gada vasarā hokejists noslēdza līgumu ar KHL vienību Ufas "Salavat Julajev". 2010.—11. gada sezonā Tūresens izcīnīja Gagarina kausu. Pēc sezonas beigām Patriks pievienojās Sanktpēterburgas SKA. SKA rindās aizvadīja četras sezonas, 2015. gadā otro reizi izcīnot Gagarina kausu. 2015.—16. gada sezonu aizvadīja Djurgårdens IF, taču tad Tūresens pievienojās Šveices hokeja līgas vienībai Cīrihes "Lions".

## Karjeras statistika
### Klubu statistika

### Izlases statistika

## Ārējās saites
2009. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēle

**2009. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēle** bija pirmā Kontinentālās hokeja līgas zvaigžņu spēle, kura norisinājās 2009. gada 10. janvārī, Sarkanajā laukumā, Maskavā, Krievijā. Spēlē savā starpā tikās Jāgra (leģionāru) un Jašina (krievu) komandas, kuras sastāvus noteica gan interneta, gan žurnālistu balsojums, gan arī līgas vadība. Uzvaru guva Jāgra komanda.

## Spēle

## Sastāvs

## Skatīt arī
* Kontinentālā hokeja līga 2008-09
* Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēle

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zvaigžņu spēles oficiālā mājaslapa
Britu muzejs

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q6373"
}

**Britu muzejs** () ir vispusīgs nacionālais muzejs ar sevišķi ievērojamām kolekcijām arheoloģijā un etnogrāfijā. Tas atrodas Apvienotās Karalistes galvaspilsētā Londonā, Kamdenā (*Camden*).

Muzejs ar Apvienotās Karalistes parlamenta lēmumu dibināts 1753. gadā, un sākotnēji tas balstījās uz trim kolekcijām: Hansa Sloena (*Hans Sloan*), Roberta Hārlija (*Robert Harley*) un Roberta Kotona (*Robert Cotton*) privātkolekcijām. Kolekcijas tika izvietotas Montagjū ēkā un 1759. gadā kļuva pieejamas apskatei. Laika posmā no 1823. līdz 1852. gadam Montagjū ēkas atrašanās vietā tika uzcelta muzeja pašreizējā ēka, to projektējis arhitekts Roberts Smērks. Vēlāk vairākas reizes ēka tika izmainīta un pārbūvēta. Slavenā muzeja lasītava tika izbūvēta 1850. gados, tajā strādājuši tādi ievērojami cilvēki kā Kārlis Markss, Virdžīnija Vulfa, Pjotrs Kropotkins (*Пётр Кропоткин*) un Tomass Kārlails (*Thomas Carlyle*). 1881. gadā sākotnējā dabas vēstures kolekcija tika pārcelta uz jauno ēku Dienvidkensingtonā (*South Kensington*), kas kļuva par Dabas vēstures muzeju (*Natural History Museum*). 1973. gadā Britu muzeja bibliotēka ar Parlamenta lēmumu tika pārcelta uz Britu bibliotēku (*British Library*). 1997. gadā, kamēr tika būvēta jaunā Britu bibliotēkas ēka, aptuveni puse no bibliotēkas grāmatām tika turēta Britu muzejā.

## Ārējās saites
Ventspils 2. pamatskolas stadions

**[[Ventspils 2. pamatskola]]s stadions** ir futbola stadions Ventspilī, Latvijā. Tā ietilpība ir 500 vietas.

## Atsauces
1998.—1999. gada NBA lokauts

**1998.—1999. gada NBA lokauts** bija trešais lokauts Nacionālās basketbola asociācijas vēsturē. Tas ilga no  līdz  un samazināja 1998.—1999. gada NBA sezonu līdz 50 spēlēm katrai komandai. Lokauts izcēlās nesaskaņu dēļ starp NBA vadību un spēlētāju asociāciju. Līgas vadība vēlējās ieviest izmaiņas NBA algu griestu noteikumos.

## Ārējās saites
*
Tik Tok

"**Tik Tok**" (stilizēts kā "**TiK ToK**") ir amerikāņu dziedātājas Keshas debijas singls no viņas debijas albuma *[[Animal]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju RCA Records.

Dziesma saņēma dažādu mūzikas kritiķu vērtējumu. Daudzi kritiķi uzslavēja izpildītāju par dziesmas vārdiem, citi kritiķi izcēla pārāk līdzīgo šīs dziesmas izpildījumu citu dziedātāju, piemēram Lady Gaga, dziesmām. Taču dziesma sasniedza vērā ņemamus komerciālus panākumus, dziesma iekļuva 11 valstu topos. Līdz 2010. gada jūlijam "Tik Tok" tika lejuplādēti 5 miljoni dziesmas kopiju ASV.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mūzikas videoklips  
* Youtube video
Arbi Mežijevs

**Arbi Mežijevs** (; dzimis , Maskavā) ir Krievijas futbola vārtsargs. Pašlaik spēlē FK Ventspils sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Profils soccerway.com
Šķidrais slāpeklis

thumb|250px|Šķidrais slāpeklis metāla krūzītē
**Šķidrais slāpeklis** ir bezkrāsains šķidrums - slāpekļa šķidrais agregātstāvoklis. Atmosfēras spiedienā šķidrais slāpeklis vārās pie –195,8° C, tā blīvums ir 0,808 g/cm3. Šķidrais slāpeklis nav indīgs vai sprādzienbīstams. Izolētos konteineros, piemēram, Djuāra traukos, to var pārvadāt bez ievērojamiem iztvaikošanas zudumiem.

## Iegūšana
Šķidro slāpekli iegūst sašķidrināta gaisa frakcionētās destilācijas procesā.

## Izmantošana
Šķidro slāpekli izmanto asins, reproduktīvo šūnu (spermatozoīdu un olšūnu) un citu bioloģisko paraugu un materiālu uzglabāšanai zemā temperatūrā. Medicīnā to lieto krioterapijā, lai likvidētu kārpas un citus veidojumus uz ādas. To izmanto dažādu laboratorijas iekārtu (lādiņsaites matricu, rentgenstaru detektoru, augsttemperatūras supravadītāju) dzesēšanai. Ar šķidro slāpekli var dzesēt procesorus un citas detaļas datoriem, kas tiek darbināti ar stipri paaugstinātu taktsfrekvenci, nekā paredzēts normālas ekspluatācijas laikā.
Vilis Valdmanis

**Vilis Valdmanis** ( — ) bija latviešu gleznotājs, grafiķa Voldemāra Valdmaņa brālis.
Bijis Mūksalas mākslinieku biedrības biedrs.

## Biogrāfija
Vilis Valdmanis dzimis 1906. gada 28. decembrī Kosas pagasta Rozākās lauksaimnieku ģimenē. Glezniecību apguvis, mācoties Rīgas Tautas augstskolas zīmēšanas un gleznošanas studijā pie gleznotājiem Konrāda Ubāna un Ludolfa Liberta, kā arī studējot Latvijas Mākslas akadēmijas Dabasskatu glezniecības meistardarbnīcā pie Vilhelma Purvīša, kuru beidza 1938. gadā ar diplomdarbu "Lauku ainava". Otrā pasaules kara laikā nokļuvis Polijā, kur, nodibinot sakarus ar poļu māksliniekiem, turpinājis gleznot. 1946. gadā, baidīdamies no iespējamām represijām, devies uz Zviedriju, Vermlandes lēni, kur dzīvojis līdz 1964. gadam. Šeit iesākumā strādājis meža darbos un iedvesmojies no novada īpatnējās ainavas, kas atspoguļojas mākslinieka tā laika darbos, bieži vien atainojot violetā ziedu krāsā. 1964. gadā pārcēlies dzīvot uz Jākobsbergu, kas iekļaujas Lielstokholmā, kur arī miris 1980. gada 20. oktobrī. Apbedīts Stokholmas Meža kapu latviešu kapu pirmā kapu nodalījuma kreisās puses slejā.

## Mākslinieciskā darbība
Bijis ražīgs mākslinieks. Gleznojis galvenokārt reālistiskas ainavas un klusās dabas, izceļot kolorītu. 1950. gados un vēlāk pievērsies arī portretam un figūrām, darbo otas rakstā kļuvuši trauksmaināki, tonāli daudzveidīgāki. Strādājis eļļas glezniecības tehnikā, akadēmiski reālistiskā ievirzē.
### Izstādes
Sācis piedalīties izstādēs no 1930. gada un no šī laika ir piedalījies visās Latvijas Kultūras fonda un Mūksalas makslinieku biedrības izstādēs. Trimdā piedalījies izstādēs Polijā Gdiņā un Dancigā kopā ar poļu māksliniekiem, kā arī vēlāk, uzsākot dzīvi Zviedrijā, ņēmis dalību trimdas latviešu un zviedru mākslinieku izstādēs, sarīkojot arī vairākas personālizstādes.

## Gleznas

Attēls:Valdmanis.jpg|"Vermlandes ainava" (1951)
Attēls:Valdmanis1.jpg|"Lilijas" (1951)


## Ārējās saites
* Biogrāfija un darbi
* Darbi
* Biogrāfija
## Atsauces
Matīass Veinhandls

**Matīass Veinhandls** (; dzimis  Lungbijā) ir bijušais zviedru hokejists, labās malas uzbrucējs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 182 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Ņujorkas "Islanders" un Minesotas "Wild", Zviedrijas izlases rindās izcīnījs trīs Pasaules čempionātu bronzas medaļas.

## Spēlētāja karjera
Savulaik pa divām sezonām hokejists ir aizvadījis NHL klubu Ņujorkas "Islanders" un Minesotas "Wild" rindās.

Veinhandls ir piedalījies 2010. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēlē, divas reizes atzīts arī par mēneša labāko KHL uzbrucēju. 

2013.—14. gada sezonās traumas dēļ nevienu spēli neaizvadīja, un 2014. gada aprīļa nogalē paziņojas par spēlētāja karjeras beigšanu.

## Karjeras statistika
### Klubu statistika

### Izlases statistika

## Ārējās saites
Antons Astrahancevs

**Antons Astrahancevs** (dzimis ) ir Latvijas futbola vārtsargs. Pašlaik spēlē FK Rīgas Futbola skola sastāvā.

## Ārējās saites
* Profils soccerway.com
Breidvika

**Breidvika** () ir ap 45 km plats līcis (ledus osta) Princeses Ranhillas krastā Antarktīdā. Izvietojies Rīsera-Larsena jūras piekrastē. Veidojas divām ledāju plūsmām apliecot piekrastes pussalu. Krasta līnija mainīga, to veido Karaļa Boduēna šelfa ledāja fronte. Līcis iestiepjas ledājā līdz pat 20 km. Breidviku pēc Larsa Kristensena 1936.-1937. gadu ekspedīcijas aerofotomateriāliem nokartēja norvēģu kartogrāfi un aprakstoši nosauca to par 'plašo līci'.

No 1958. gada līdz 1967. gadam ar pārtraukumiem līča dienvidu krastā darbojās Beļģijas polārstacija Ruāboduēna.

## Atsauces
Turcijas Basketbola līga

**Turcijas Basketbola līga** (), pazīstama arī pēc abreviatūras **TBL**, ir vadošā basketbola līga Turcijā. Vēl līga ir pazīstama ar nosaukumu **Turcijas basketbola premjerlīga** (). Līgas uzvarētājs iegūst arī Turcijas čempiona titulu. Līga tika dibināta  un čempionāts tika sākts ar 1968.—1969. gada sezonas. Pašlaik čempionātā piedalās 16 vienības. Veiksmīgākā komanda čempionāta vēsturē ir Efes Pilsen, kas ir izcīnījis 16 titulus.

## Līgas čempioni

## Ārējās saites
* Līgas oficiālā mājaslapa 
* Turcijas basketbola federācijas mājaslapa  
* TBL stat mājaslapa
VIA VT

**VIA VT** ir *VIA Technologies* izstrādāta x86 virtualizācijas tehnoloģija, kas ļauj uz viena datora vienlaicīgi droši un efektīvi darbināt vairākas operētājsistēmas.

2008. gadā 24. janvārī, VIA Technologies prezentēja *VIA Nano* kā pirmo VIA procesoru ar šo tehnoloģiju. Tomēr funkcionalitātes kļūdu dēļ šī tehnoloģija ir aktivizēta tikai sākot ar trešās revīzijas VIA Nano procesoriem.

VIA VT tehnoloģijā tiek izmantotas *Intel Corporation* izstrādātās vmx virtualizācijas instrukcijas, taču pārējā funkcionalitāte ir VIA izstrādāta.

VIA VT atbalsta četras dažādas virtuālo mašīnu realizācijas.

Atbilstoši VIA Technologies izplatītajai informācijai, VIA Nano X2 saimes procesoros tiek izmantota vmx instrukcijas un kāda atsevišķa VIA-VT virtualizācijas tehnoloģija.
Ledus osta

[250px|thumb|[Ledlauzis Vaļu līcī.]]
**Ledus osta** ir vairāk vai mazāk pastāvīgs līcis pie šelfa ledāja frontes, kas var kalpot kā dabīga osta. Parasti veidojas, divām šelfa ledāja plūsmām apliecot kādu pietiekoši lielu šķērsli (salu vai pussalu) netālu no ledāja frontes. Šādās vietās parasti veidojas ielīcis ar zemāku ledāja frontes augstumu, kas ļauj šo vietu izmantot kravas operācijām vai nu tieši uz šelfa ledāja virsmu, vai arī uz piesalušo malasledu.

Nepārtrauktā un neprognozējamā ledāju kalvinga rezultātā ledus ostu krasti ir mainīgi un aisbergu dēļ var būt grūti izmantojami.

Terminu "ledus osta" () pirmoreiz ieviesa Antarktisko nosaukumu pārraudzības komiteja (*US-ACAN*) 1956. gadā, lai apzīmētu šelfa ledāju ielīčus, kuros iespējama noenkurošanās vai pieeja ledāja augšējai virsmai ar rampu palīdzību.

Zināmākas ledus ostas ir Vaļu līcis pie Rosa šelfa ledāja (pie tā ierīkotas Litlamerikas sērijas polārstacijas), Atkas līcis pie Ēkstrema šelfa ledāja (vācu stacija Neimaiere) un Breidvika Princeses Ranhillas krastā (beļģu stacija Ruāboduēna).

## Atsauces
Voldemārs Valdmanis

**Voldemārs Valdmanis** ( — ) bija latviešu grafiķis, scenogrāfs, plakātists un grāmatu ilustrators. Gleznotāja Viļa Valdmaņa brālis. Mākslinieku biedrības "Zaļā vārna" biedrs.

## Biogrāfija
Voldemārs Valdmanis dzimis 1905. gada 16. oktobrī Tambovas guberņā Krievijā. Tēlotāja mākslu apguvis, mācoties Cēsu amatniecības skolā, kur 1924. gadā beidzis lietišķās mākslas klasi pie gleznotājiem Kārļa Brencēna un Kārļa Baltgaiļa, kā arī mācoties Uga Skulmes mākslas studijā Rīgā (1927). Darbojies Raiņa klubā (1920 — 1930). Bijis dekoratora māceklis Rīgas strādnieku teātrī, bet vēlāk dekorators Nacionālajā teātrī (1928 — 1940), kur radījis ietērpu 51 inscenējumam, Rīgas Tautas teātrī (1941 — 1944), Drāmas teātrī (1944 — 1946). Vēlāk bijis Rīgas Kinostudijas galvenais mākslinieks (1946 — 1947). Bijis Rīgas pilsētas Mākslas muzeja direktors (1940 — 1941) laikā, kad no šī amata padomju vara atstādināja Vilhelmu Purvīti, viņa uzdevums bija veidot padomju mākslas muzeju. No 1944. gada bijis Mākslinieku savienības biedrs. 1963. gadā Valdmanim tika piešķirts Latvijas PSR Tautas mākslinieka goda nosaukums. Bija precējies ar Teodora Amtmaņa meitu Dagniju. Dzīvojis savas dzimtas mājās Rozakās, kas atradās Kosas, tagad Amatas pagastā. Miris 1966. gada 11. decembrī Rīgā, apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Mākslinieciskā darbība
Pievērsies stājgrafikai un grāmatu grafikai no 1947. gada. Ilustrējis daudzas grāmatas, kuru vidū ir minamas Jāņa Raiņa "Uguns un nakts" (1953), Viļa Lāča darbi "Zvejnieka dēls" (1947), "Vētra" (1946 — 1949), "Uz jauno krastu" (1955), "Raksti 1 — 10" (1959 — 1962), Aleksandra Puškina "Poltava" (1949), Andreja Upīša "Zaļā zeme" (1965) un daudzas citas grāmatas. Grāmatu grafikā detalizēti raksturojis personāžus un atklājis vidi. Darbojoties scenogrāfijā un zīmejot kostīmu metus daudziem uzvedumiem, reālistiski raksturojis vides un laikmeta iezīmes.
Bijis Latvijas Republikas proklamēšanas 20 gadu svinību Rīgā mākslinieks. Ārpus scenogrāfijas un grafikas radījis arī darbus akvarelī, eļļā un pasteļa tehnikā. Mākslinieka radītajiem plakātiem raksturīgs ekspresīvs krāsu salikums, veiksmīgs figurālo grupu apvienojums ar burtu kompozīciju.
### Izstādes
Sācis piedalīties izstādēs no 1928. gada. Piedalījies mākslinieku biedrības "Zaļā vārna" strādnieku dzīvei veltītās tematikas izstādēs (9 — 14 izstāde).

## Izmantotā literatūra
* Red. Romis Bēms. *Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940.* Rīga:Zinātne, 1986. 500lpp.

## Atsauces
Dombrovska 2. Ministru kabinets

**[[Valdis Dombrovskis|Valda Dombrovska]]** vadībā **[[Latvijas Republikas Ministru kabinets]]** darbojās no  līdz . Tas bija otrais Ministru kabinets pēc kārtas, kuru vadīja Valdis Dombrovskis.

## Ministru kabinets

## Koalīcijas sastāvs

## Atsauces
Dombrovska Ministru kabinets

**[[Valdis Dombrovskis|Dombrovska]] Ministru kabinets** var būt:
* Dombrovska 1. Ministru kabinets (2009—2010)
* Dombrovska 2. Ministru kabinets (2010—2011)
* Dombrovska 3. Ministru kabinets (2011—2014)
Leo Kokle

**Leo Kokle** (dzimis , miris ) bija latviešu gleznotājs un portretists, jauno mākslinieku darbu izstāžu tradīcijas iniciators, tautā populārs un iemīlēts mākslinieks, viens no talantīgākajiem sava laika gleznotājiem.

## Biogrāfija
Leo Kokle dzimis Bejas pagasta Kolberģī 1924. gada 3. martā. Divu gadu vecumā ievainojis muguru, krītot no otrā stāva. Glezniecību apguvis, mācoties Jāņa Tilberga glezniecības studijā (1942—1944), kur apguvis figurālo un portretu glezniecību un Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļā (1944—1947), kuru nebeidzis veselības stāvokļa dēļ. Ārstējies Paula Stradiņa vadītajā slimnīcā, Paula Stradiņa izveidotajā Medicīnas vēstures muzejā strādājis par mākslinieku (1948—1952).
 
1952. gadā kļuvis par Mākslinieku savienības biedru, bijis tās valdes loceklis. Leo Kokle veidojis presei ar mākslu saistītus rakstus. 1950. gadu otrajā pusē, pateicoties mākslinieka iniciatīvai, radās tradīcija veidot jauno mākslinieku izstādes. Mākslinieks bija arī zināms kā bohēmas piekritējs. 1954. gadā apprecējies, sieva Terēze Kokle.

Miris 1964. gada 7. decembrī Rīgā, apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Mākslinieciskā darbība
Leo Kokle bijis aktīvs mākslas dzīves veidotājs un vērtētājs. Strādājis visos žanros, bet īpaši atzīmējami portreti un klusās dabas. Mākslinieks daudz strādājis pie grupas portretu kompozīcijām un "Līgo" tēmas 1950. gados. 1958. gadā nodevies ainavu glezniecībai. Mākslinieku saistījis vienkāršais, būtiskais un patiesais, lielākajai viņa radīto darbu daļai raksturīgs pastozs, biezs gleznojums, uzrādot uzlēcienā temperamentīgu, ritmisku paņēmienu. Krāsu gamma darbos parasti ir noskaņota zaļganās, zilganās vai brūnganās pasāžās. Dažos darbos — ainavās un portretos ir kāpināts ekspresionisms un dramatisms, atbrīvojot formas akadēmismu līdz krāszieda hegemonijai. Leo Kokle bija viens no pirmajiem māksliniekiem, kurš pēckara laikā meklēja jaunu attieksmi pret attēlojamo personu portretā, cenšoties izteikt viņa profesijas būtību.

### Izstādes
Mākslinieks izstādēs piedalījies no 1943. gada.

### Personālizstādes
Leo Kokles personālizstādes un piemiņas izstādes tikušas sarīkotas Rīgā (1964, 1974, 1991, 1994, 2009, 2010), Bauskā, Jelgavā, Alūksnē (1980, 2004), Liepājā, Jūrmalā, Kuldīgā (1984).

## Mākslinieka darbi
Mākslinieka darbi glabājas Latvijas Nacionālajā mākslas muzejā, Paula Stradiņa Medicīnas vēstures muzejā, Ojāra Vācieša muzejā, Alūksnes muzejā un privātās kolekcijās.

## Mākslinieka piemiņai
2010. gadā Latvijas Nacionālajā teātrī tika iestudēta Ingas Ābeles izrāde "Leo. Pēdējā bohēma".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija un darbi
* Leo Koklem — 85
* Leo Kokles mūža spožums un posts — mākslā 
* www.studija.lv
Pārnesams dokumentu formāts

**Pārnesams dokumentu formāts** (, PDF) ir elektronisku dokumentu datņu formāts. To izstrādāja kompānija Adobe Systems 1993. gadā, lai attēlotu divu dimensiju dokumentus veidā, kas nav atkarīgs no programmatūras, datoraparatūras un operētājsistēmas.
PDF failā tiek iekļauts 2D dokumenta izkārtojuma apraksts, kas ietver tekstu, fontus, attēlus un 2D vektorgrafiku. PDF var iekļaut arī 3D attēlus, izmantojot U3D, PRC vai citus datu formātus.

Sākotnēji PDF bija īpašniekformāts, bet 2008. gada 1. jūlijā tas kļuva par atvērtu standartu. To ir publicējusi Starptautiskā standartu organizācija kā ISO/IEC 32000-1:2008.

## Vēsture
PDF formāta izstrāde sākās 1991. gadā, kad Džons Vornoks sagatavoja dokumentu projektam ar kodētu nosaukumu Camelot, kurā viņš ierosināja izveidot vienkāršotu *[[PostScript]]* versiju ar nosaukumu *Interchange PostScript* (IPS). Atšķirībā no tradicionālā PostScript, kas galvenokārt bija orientēts uz drukas darbu attēlošanu izvades ierīcēs, IPS bija paredzēts optimālai lapu parādīšanai uz jebkura ekrāna un jebkurā platformā.

PDF sākotnēji bija slēgts (proprietārs) formāts, ko kontrolēja Adobe. Tas kļuva par atvērtu standartu 2008. gada 1. jūlijā, kad to publicēja ISO kā ISO 32000-1:2008. Šajā brīdī specifikācijas pārraudzība pārgāja ISO komitejai, kurā darbojas brīvprātīgie nozares eksperti.

## Atsauces
Daglā vārna

**Daglā vārna** (*Corvus albus*) ir vidēja auguma vārnu dzimtas (*Corvidae*) putns, kas sastopama Āfrikā. Ģeogrāfisko variāciju nav.

## Izplatība
Daglā vārna ir parasta ligzdotāja Āfrikas centrālajā un dienvidu daļā, tās izplatības areāls ir ļoti liels. Tas aptver plašus reģionus no Sahāras tuksneša uz dienvidiem, Madagaskaras salu ieskaitot. Daglā vārna ir visbiežāk sastopamais vārnu dzimtas putns Āfrikā.

Somālijas pussalā tā mēdz hibridizēties ar Somālijas vārnu (*Corvus edithae*). Daglā vārna labprāt apmetas apdzīvoto vietu tuvumā, gan ciemos, gan pilsētās. Tā nedzīvo tropiskajos lietus mežos. Un to ļoti reti var novērot teritorijās, kas ir attālinātas no apdzīvotām vietām, lai gan daglā vārna nav tik cieši saistīta ar cilvēkiem kā Indijas vārna (*Corvus splendens*).

## Izskats un īpašības
thumb|left|200px|Daglās vārnas knābis ir masīvs un atgādina kraukļa knābi
Pēc ķermeņa uzbūves daglā vārna vairāk līdzinās mazam krauklim, bet pēc uzvedības tā ir līdzīga melnajai vārnai. Arī ķermeņa lielums ir līdzīgs melnajai vārnai. Tā garums ir ap 45 cm, svars 400—700 g. Tomēr daglajai vārnai ir proporcionāli masīvāks knābis, nedaudz garāka aste, spārni un kājas. Apspalvojums ir divkrāsains. Galva, kakls, mugura, spārni un aste ir spoži melni, ar metālisku spīdumu, bet pleci, krūtis un kakla pamatne uz muguras balta. Acis ir tumši brūnas, kājas melnas.

## Uzvedība
Daglās vārnas parasti uzturas pa pāriem vai nelielās grupās, lai gan bagātīgas barošanās vietas var sapulcināt ļoti lielu baru. Arī naktī tās dodas gulēt lielā barā. Uzvedība tām ir līzīga melnajām vārnām un pelēkajām vārnām. Daglās vārnas sargā savas teritorijas no plēsīgajiem putniem. Dakarā ir novērots, ka tās dzenā čūskērgļus (*Circaetus*) un zivju ērgļus (*Pandion haliaetos*), bet izvairās saķerties ar melno kliju (*Milvus migrans*).

## Barība
Daglā vārna ir visēdāja. Tā barojas ar to, ko var atrast uz zemes. Tie ir kukaiņi un citi bezmugurkaulnieki, mazi rāpuļi un zīdītāji, putnēni un olas, gaudi, sēklas, zemesrieksti, augļi, maitas gaļa un cilvēku pārtikas atkritumi. Ap kautuvēm var novērot riņķojam lielus barus ar raibajām vārnām. Ir novērots, ka daglā vārna medī guļošus augļsikspārņus (*Pteropodidae*).

## Ligzdošana
Daglā vārna ligzdu būvē augstā, vientuļā kokā. Reizēm tiek izmantoti telefona un elektrības stabi. Ligzdu būvē abi vecāki. Dējumā ir 3—6 olas. Tās ir gaiši zaļas ar brūniem raibumiņiem. Olas perē mātīte, un, kad ligzda tiek atstāta, tā apsedz olas. Inkubācijas periods ilgst 18—19 dienas. Apspalvojums putnēniem izaug pēc 38 dienām. Mazuļus baro abi vecāki.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pied Crow | Corvus albus 
* Pied Crow (Corvus albus) 
* Pied Crow (Corvus albus) Statius Müller, 1776
* Daglās vārnas foto (mangoverde)
Roberts Solovs

**Roberts Mērtons Solovs** (, dzimis , miris ) bija ASV ekonomists.

Pazīstams ar ieguldījumu ekonomiskās izaugsmes teorijā , kas vainagojās ar eksogēnās izaugsmes modeļa izveidi, kas pazīstams arī kā neoklasiskais izaugsmes modelis vai Solov-Swan izaugsmes modelis, kas nosaukts viņa vārdā.

1987. gadā ieguvis Nobela prēmiju ekonomikā "par ieguldījumu ekonomiskās izaugsmes teorijā".

## Biogrāfija

Roberts Solovs dzimis Bruklinā, Ņujorkā, ebreju ģimenē. Viņš bija vecākais bērns trīs bērnu ģimenē. Viņš bija labi izglītojies Ņujorkas bezmaksas skolās.

1940. gadā viņš iestājās Hārvarda Universitātē.

1942. gadā viņš pameta universitāti un iestājās ASV Armijā.

1945. gadā viņš atgriezās Hārvarda Universitātē, un viņš vairāk ieinteresējās par statistiku un varbūtības modeļiem. Laikā no 1949. gada līdz 1950. gadam viņš padziļināti studēja statistiku Kolumbijas Universitātē.

1949. gadā, tieši pirms došanās uz Kolumbijas Universitāti, viņam tika piedāvāts un viņš pieņēma profesūras palīga vietu Masačūsetsas tehnoloģiju institūta ekonomikas fakultātē (angļu: MIT Economics Department at Massachusetts Institute of Technology). Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā viņš pasniedza statistikas un ekonometrijas kursus. Viņa intereses pakāpeniski nomainījās uz makroekonomiku.

Gandrīz 40 gadus, viņš strādāja kopā ar Polu Semjuelsonu strādājuši kopā pie daudzām teorijām: von Neumann izaugsmes teorija (angļu: von Neumann growth theory) (1953), kapitāla teorija (angļu: Theory of capital) (1956), lineārā programmēšana (angļu: Linear programming) (1958) un Filipsa līkne (angļu: Phillips Curve) (1960).

Solovs nomira savās mājās Leksingtonā, Masačūsetsā, 2023. gada 21. decembrī 99 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Roberts Solovs Nobela prēmijas mājaslapā 
* Roberta Solova biogrāfija un bibliogrāfija
Ruāboduēna

**Ruāboduēna** (, ) bija pirmā Beļģijas polārstacija Antarktīdā. Izvietota Karalienes Modas Zemē Princeses Ranhillas krastā dienvidos no Breidvikas uz 300 m bieza šelfa ledāja. Stacija izveidota 1958. gada decembrī Starptautiskā ģeofizikas gada programmas ietvaros un nosaukta par godu tā laika Beļģijas karalim Boduēnam.

Pirmo ekspedīciju (1958-1959) vadīja Gastons de Žerlašs un stacijā ziemoja 21 cilvēka komanda. Pētniecības programmā ietilpa ziemeļblāzmas novērojumi, jonosfēras un zemes magnētisma pētījumi, glacioloģija, meteoroloģija.

Otro ekspedīciju (1959-1960) vadīja Franks Bastins (*Frank Bastin*) un tajā piedalījās 25 cilvēki. Trešo ekspedīciju (1960-1961) vadīja Gido Deroms (*Guido Derom*). Ziemošanas komanda sastāvēja no 36 cilvēkiem, vasaras pētījumu programmā piedalījās vēl 21 cilvēks. Ekspedīcijas laikā tika atklāti Karalienes Fabiolas kalni. 1961. gada 31. janvārī turpmākā finansējum trūkuma un virs stacijas akumulētā lielā sniega daudzuma dēļ tā tika slēgta.

1963. gadā tika nodibināta Beļģijas-Holandes antarktiskās ekspedīcijas pārraudzības komiteja Gastona de Zerlaša vadībā. 1964. gada 21. janvārī tika atklāta jaunā apvienotās Beļģijas un Nīderlandes antarktiskās ekspedīcijas izbūvētā stacija pāris simtus metru no vecās, 7 m zem sniega apraktās stacijas. Ekspedīciju vadīja Liks Kabē (*Luc Cabes*), tās sastāvā bija 14 cilvēki, no kuriem 10 beļģi un 4 nīderlandieši. Nākamo ekspedīciju vadīja Vinoks Bogārtss (*Winoc Bogaerts*), tās ziemošanas sastāvā bija 16 cilvēki. Pēdējo ekspedīciju Ruāboduēnas stacijā vadīja Tonijs van Autenbūrs (*Tony Van Autenboer*), tās ziemošanas sastāvā bija 18 cilvēku. 1967. gadā stacija tika slēgta.

Pēc 1967. gada staciju vairākkārt apmeklēja citu ekspedīciju (galvenokārt no japāņu Šovas stacijas) pētnieki, līdz stacija tika ieputināta sniegā un ledus masu kustības rezultātā sadragāta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Belgium and Antarctica
* Deep drilling at Base Roi Baudouin, Dronning Maud Land, Antarctica
Roi Baudouin

***Roi Baudouin*** var attiekties uz:
* Ruāboduēnas polārstacija
* Karaļa Boduēna šelfa ledājs
* Boduēns, Beļģijas karalis 1951-1993
Rībena

**Rībena** var būt:

* Inguna Rībena (1956) — latviešu arhitekte un politiķe;
* Elīna Vendija Rībena (1997) — latviešu dzejniece un redaktore.
Neatkarīgo mākslinieku vienība

[thumb|250px|NMV izstādes katalogs([1928)]]
[thumb|250px|NMV vēstule ([1926)]]

**Neatkarīgo mākslinieku vienība ** bija viena no Latvijas pirmās brīvvalsts laika mākslinieku grupām, kas tika nodibināta 1919. gadā un pastāvēja līdz 1940. gadam.

Visu biedrības pastāvēšanas laiku tās biedru skaits svārstījās ap 60. Biedrības dibinātāji bija Hermanis Grīnbergs, Jānis Ansons, Aleksandrs Jēgers, Vilis Krūmiņš, vēlāk pievienojās Jānis Jaunsudrabiņš, kurš ilgus gadus bijis tās priekšsēdētājs. Pirmā biedrības izstāde tikusi sarīkota 1920. gadā.

Biedrības statūti deklarēja bezpartejiskumu — visi biedrības locekļi idejiskā ziņā varēja būt neatkarīgi, šis princips atspoguļojas arī grupas nosaukumā. Līdz ar to Neatkarīgo mākslinieku vienība bija visvairāk izplūdusī mākslinieku grupa, kuras biedru mākslinieciskās ievirzes un profesionālais līmenis bija ļoti dažāds.

Biedrības kodolu veidoja demokrātiski noskaņoti mākslinieki reālisti Jānis Jaunsudrabiņš, Eduards Brencēns, Kārlis Miesnieks (līdz 1924. gadam), Aleksandrs Štrāls, Indriķis Zeberiņš, Pēteris Kundziņš, Rihards Maurs, Kārlis Sūniņš, Alfrēds Plīte — Pleite, Nikolajs Puzirevskis.

Neatkarīgo mākslinieku vienības izstādēs savus darbus bieži eksponēja arī biedri Jānis Tilbergs, Emma Baltmane, Alberts Filka, Augusts Annuss, Hugo Grotuss, Emīlija Gruzīte, Jēkabs Bīne, Jānis Pūpols, Jānis Tīdemanis, Francisks Varslavāns,Kārlis Padegs, Fricis Roždārzs.

Biedrībai bija atvieglotie iestāšanās noteikumi, kas tās rindām piepulcēja arī neveiksmīgus autodidaktus un diletantus. Taču biedrība bija devusi nozīmīgu ieguldījumu latviešu mākslas kultūras mantojuma apkopošanā un popularizēšanā, jo pirmā sāka izdot monogrāfiskas apceres par latviešu māksliniekiem (Jani Rozentālu, Rūdolfu Pērli, A. Plīti-Pleitu) (1924 — 1928), ierīkoja mākslas izdevumu bibliotēku un savu mākslas muzeju — gleznu un grafiku kolekciju, uzkrājot biedru darbus. Šī kolekcija zudusi Otrā pasaules kara laikā.

## Ārējās saites
* Kultūras vēsture
* www.makslasvesture.lv

## Izmantotā literatūra
* Red. Romis Bēms. *Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940.* Rīga:Zinātne, 1986. 500lpp.

## Atsauces
Dervāla ledus sala

**Dervāla ledus sala** () ir ap 40 km garš, 35 km plats un ap 400 m augsts ledus pacēlums šelfa ledāja malā Princeses Ranhillas krastā Antarktīdā. Atrodas 70 km uz austrumiem no Breidvikas līča. Iepretī Dervāla ledus salai šelfa ledājā noplūst Ranhillas rietumu glečers. Nosaukts beļģu antarktiskās ekspedīcijas ģeodēzista Žana Žaka Dervāla (*Jean-Jacques Derwael*) vārdā.

## Atsauces
Juris Bārzdiņš

**Juris Bārzdiņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu ārsts un politiķis, bijušais Latvijas veselības ministrs. Pārstāv Liepājas partiju, bet valdībā bija deleģēts no Zaļo un Zemnieku savienības.

## Dzīvesgājums
Dzimis Rīgā datorzinātnieka Jāņa Bārzdiņa ģimenē. Mācījās Rīgas Leona Paegles vidusskolā. No 1984. līdz 1993. gadam studēja Rīgas Medicīnas institūta (RMI) pediatrijas fakultātē, RMI šajā laikā pārdēvēja par Latvijas Medicīnas akadēmiju. No 1993. līdz 1996. gadam J. Bārzdiņš bija rezidents rehabitiologa specialitātē rehabilitācijas centrā "Vaivari". No 1996. līdz 1999. gadam bija "Vaivaru" spinālo pacientu nodaļas vadītājs. No 1999. līdz 2003. gadam bija "Aventis (Rhone-Poulenc Rohrer)" slimnīcu medikamentu speciālists.

No 1999. līdz 2004. gadam J. Bārzdiņš studēja Konkordijas Starptautiskajā universitātē Igaunijā, iegūstot starptautisko maģistra grādu biznesa vadībā. Līdztekus viņš bija produktu grupas vadītājs "Sanofi-Synthelabo" pārstāvniecībā (2003—2004), tad SIA "Sanofi Latvia" mārketinga nodaļas vadītājs (2004—2007).

No 2005. līdz 2007. gadam studēja RSEBAA maģistrantūrā, biznesa vadībā ar specializāciju veselības aprūpes vadības jomā (nav ieguvis diplomu), tad no 2008. gada studēja vadības zinātnes doktorantūras programmā Latvijas Universitātes Ekonomikas un vadības fakultātē.

2007. gada februārī kļuvis par Liepājas slimnīcas valdes priekšsēdētāju, amatā bijis līdz 2010. gada novembrim, kad iecelts par veselības ministru.

 apstiprinātajā Valda Dombrovska Ministru kabinetā J. Bārzdiņš ieguva veselības ministra amatu, ko saglabāja līdz valdības demisijai 2011. gadā.

J. Bārzdiņš ir precējies, ir 2 bērni.

## Atsauces
2008.—2009. gada NBA sezona

**[[Nacionālā Basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] 2008.—2009. gada sezona** bija 63. NBA sezona. Regulārā sezona ilga no  līdz . Šajā sezonā piedalījās 30 komandas (29 no ASV un 1 no Kanādas). Regulārajā sezonā tika izspēlētas 1230 spēles (katra komanda aizvadīja 82 spēles). Izslēgšanas spēles ilga no  līdz , kad par NBA čempioniem kļuva Losandželosas "Lakers".

2008. gada NBA drafts notika , tajā ar pirmo numuru tika izvētēts Deriks Rouzs, viņu izvēlējās Čikāgas "Bulls". Fīniksas "Suns" organizēja 58. NBA Visu zvaigžņu spēli *US Airways Center* arēnā Fīniksā, Arizonas štatā . Tajā ar 146—119 uzvarēja Rietumu komanda.

## Regulārā sezona

### Pa divīzijām
;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pa konferencēm

## Izslēgšanas spēles

## Finālsērija
NBA finālā iekļuva abu konferenču uzvarētājkomandas: Orlando "Magic" un Losandželosas "Lakers". Piecu spēļu sērijā ar 4—1 uzvarēja klubs no Losandželosas. Par finālsērijas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts čempionu komandas kapteinis Kobe Braiants. Tas "Lakers" bija 15. tituls kluba vēsturē.

## Apbalvojumi
* **[[MVP]]:** Lebrons Džeimss, Klīvlendas "Cavaliers"
* **Labākais aizsardzībā:** Dvaits Hauards, Orlando "Magic"
* **Debitants:** Deriks Rouzs, Čikāgas "Bulls"
* **Rezervists:** Džeisons Terijs, Dalasas "Mavericks"
* **Visvairāk progresējušais:** Denijs Grendžers, Indiānas "Pacers"
* **Treneris:** Maiks Brauns, Klīvlendas "Cavaliers"

## Atsauces

## Ārējās saites

* NBA mājaslapa 
* Basketball Reference profils
Cardiology

***Cardiology*** ir amerikāņu poppanka grupas Good Charlotte piektais studijas albums. Oficiālais vispasaules albuma izdošanas datums ir , tas tika izdots sadarbībā ar ierakstu kompāniju Capitol Records.  žurnālā *[[Kerrang!]]* tika paziņots, ka grupa izdos jaunu studijas albumu *Cardiology* 2009. gadā.

## Dziesmu saraksts
Avots:

;Japānas izdevuma papilddziesmas

;iTunes izdevuma papilddziesmas

;*Best Buy Exclusive* izdevuma papilddziesmas

## Izdošanas vēsture

## Atsauces
Rozo

**Rozo** () ir Dominikas galvaspilsēta. Pilsēta atrodas salas dienvidrietumu krastā, pie Rozo upes grīvas. 1805. gadā franči nodedzināja Rozo, agrāk saukta par Šarlotes pilsētu (*Charlotte Town*). 1979. gadā, kad pāri gāja spēcīga viesuļvētra, pilsēta atkal gandrīz pilnībā tika izpostīta. Rozo ir nozīmīgākā ostas pilsēta Dominikā. Caur to tiek eksportēti laimi un to sula, ēteriskās eļļas, tropu augļi un garšvielas. Nozīmīgākās celtnes pilsētā ir Romas Katoļu katedrāle, Sentdžordža anglikāņu baznīca, Valdības ēka un Viktorijas memoriālais muzejs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Crypto.com Arena

***Crypto.com Arena*** (līdz 2021. gadam ***Staples Center***) ir daudzfunkcionāla sporta arēna Losandželosas centrā, Kalifornijā, ASV. Arēna tika atklāta . Arēnas īpašnieki ir *L.A. Arena Company* un *Anschutz Entertainment Group*. Šeit savas mājas spēles aizvada NBA komanda Losandželosas "Lakers" un līdz 2024. gadam komanda Losandželosas "Clippers", NHL komanda Losandželosas "Kings" un WNBA komanda Losandželosas "Sparks". Arēnā tiek organizēti vairāk nekā 250 pasākumi katru gadu. Sporta spēlēm arēnas ietilpība ir līdz aptuveni 19 000 sēdvietām, taču mūzikas pasākumiem ietilpība ir lielāka.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Nocietinājums

[thumb|300px|right|[Krakdeševaljē — viena no krustnešu pilīm, kas saglabājusies vislabāk]]

**Nocietinājums** jeb **fortifikācija** (no  — 'spēcīgs' un *facere* — 'taisīt') ir militārām vajadzībām celta konstrukcija, paredzēta aizsardzībai vai izmantošanai par karabāzi.

Nocietinājumi var būt dažādu veidu — aizsargmūris apkārt pilsētai, lielāka vai mazāka mēroga cietoksnis karaspēka nometināšanai, kā arī nocietinātas apdzīvojamās apmetnes kā pilskalni vai ezerpilis.

## Vēsture

### Seno laiku vēsture

Jau ļoti senā vēsturē aizsargmūris bija katras pilsētas nepieciešamība. Uruka senajā Šumerā (Divupē) ir viena no pasaules vecākajām pilsētām ar mūru nocietinājumiem. Arī senie ēģiptieši cēla aizsargmūrus pie Nīlas ielejas pierobežas, lai aizsargātos no kaimiņzemju iebrucējiem. Senajos laikos lielākā daļu nocietinājumu tika celti no dubļu ķieģeļiem, no kā mūsdienās nekas daudz nav palicis pāri.

Asīrieši izmantoja lielu darbaspēku jaunu piļu, tempļu un aizsargmūru celtniecībai. Arī dažas Indas ielejas civilizācijas apmetnes bija nocietinātas. Ap 3500. gadu p.m.ē Indas piekrastē parādījās daudzi zemnieku ciematiņi, no kuriem vairums bija nocietināti.

Viena no slavenākajām nocietinātajām senajām pilsētām ir Babilonija, kurai Nebukadnecara II valdīšanas laikā īstenotajā celtniecības programmā tika paplašināti nocietinājumi un uzcelti Ištaras vārti.

## Atsauces
Rāva (Dunalkas pagasts)

**Rāva** ir ciems Dienvidkurzemes novada Dunalkas pagastā, 1,5 km uz ziemeļiem no Durbes ezera.

## Vēsture
Ciems izveidojies pie Rāvas muižas (*Gut Rawen*) kungu mājas, kurā līdz 2012 gadam bija izvietojusies Rāvas pamatskola. Līdz 1949. gadam bija Rāvas pagasta un līdz 1954. gadam Rāvas ciema centrs.

Vairākus km uz ziemeļiem no Rāvas muižas atradās 1900. gadā atklātās šaursliežu Liepājas—Aizputes dzelzceļa līnijas pieturas punkts "Rāva", kas slēgts 1964. gadā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Dupļi

**Dupļi** ir ciems Dienvidkurzemes novada Dunalkas pagastā, 2,5 km uz ziemeļaustrumiem no Durbes ezera. Veidojies ap vēsturisko Diždupeles (*Groß-Düppeln*) pusmuižu.

## Atsauces
300. gads

**300**. () bija garais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Pēc vietas
#### Romas Impērija
* Franki iebrūk teritorijā, kas tagad ir Beļģijas ziemeļdaļa (aptuvens datums).
* Uzcelta Splitas pilsēta.
* Palmirā uzceļ Diokletiāna sienu.
2010. gada Meksikas līča naftas izplūdums

[thumb|right|220px|Naftas izplūdums, uzņemts 2010. gada 24. martā no pavadoņa [Terra (pavadonis)|Terra]]
**Meksikas līča naftas izplūdums** bija naftas izplūdums ASV ekonomiskajos ūdeņos Meksikas līcī 2010. gada trīs mēnešos. Tā bija lielākā naftas noplūde jūrā naftas ieguves vēsturē.

Naftas izplūdums no dziļūdens urbuma radās pēc sprādziena uz BP īrētās naftas platformas *Deepwater Horizon* . Eksplozijā gāja bojā 11 cilvēki, 17 tika ievainoti. 15. jūlijā noplūdi izdevās apturēt. Pa šo laiku jūrā bija izplūduši aptuveni 4,9 miljonu barelu () naftas. Tiek lēsts, ka līdz tam laikam, kad urbums tika noslēgts, dienā izplūda vidēji  barelu (8400 m³). Speciālisti uzskata, ka sākumā izplūde bijusi aptuveni  barelu (9900 m³) dienā, bet pamazām tā samazinājusies līdz ar ogļūdeņražu rezervuāra iztukšošanos. 19. septembrī urbuma hermetizēšanas darbi bija pilnībā pabeigti, un federālā valdība atzina, ka urbums ir "efektīvi noslēgts".

## Atsauces

## Ārējās saites
Džinna (polārstacija)

**Džinna** (, ) ir Pakistānas vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietojusies Princeses Ranhillas krastā Karalienes Modas Zemē uz Karaļa Boduēna šelfa ledāja ap 10 km uz rietumiem no Dervāla ledus salas. Atvērta 1991. gada 25. janvārī un nosaukta par godu Pakistānas valsts izveidotājam Muhamedam Ali Džinnam. Staciju uztur Pakistānas Nacionālais okeanogrāfijas institūts un Kara flote. Tiek īstenotas pētniecības programmas bioloģijā, ģeoloģijā, ģeofizikā, glacioloģijā, meteoroloģijā un okeanogrāfijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* WAP special edition
Makgaivers

**"Makgaivers"** () bija Lī Deivida Zlotova veidots amerikāņu asa sižeta piedzīvojumu televīzijas seriāls. Tā izpildproducenti bija Henrijs Vinklers un Džons Ričs. Seriālam bija septiņas sezonas, kuras visas demonstrēja ASV telekanāls *[[American Broadcasting Company|ABC]]*, kā arī citi televīzijas kanāli laika periodā no 1985. līdz 1992. gadam. 1., 2. un 7. sezona tika filmēta Losandželosā, bet 3.—6. Vankūverā, Britu Kolumbijā. Seriāla pēdējā sērija ABC kanālā tika rādīta 1992. gada 21. maijā.

## Sižets
"Makgaivera" sižeta līnija seko inteliģentajam, optimistiskajam, atbrīvotajam, izdomas pilnajam slepenajam aģentam Angusam Makgaiveram, ko tēlo Ričards Dīns Andersons. Bērnībā neuzmanīgas apiešanās ar ieroci dēļ bojā gāja Makgaivera bērnības draugs Džesijs, tāpēc Makgaivers atsakās izmantot šaujamieročus (izņemot sākuma sērijā, kad viņš ar AK-47 šauj uz ienaidniekiem) un iespēju robežās cenšas izvairīties no vardarbības. Makgaivers strādā  izdomātā organizācijā *Phoenix Foundation* Losandželosā, nereti strādājot arī "karstajos punktos". Ir pamati zinātnē, darbojies kā sapieris Vjetnamā ("Countdown") un izdomātā ASV valdības aģentūrā *Department of External Services* (DXS), viņš tiek izmantots kā vispusīgs aģents, kurš spēj atrisināt plašu problēmu klāstu, izmantojot vienmēr līdzi esošo līmlenti un Šveices armijas nazi.
Augusts Brigmanis

**Augusts Brigmanis** (dzimis  Jelgavā) ir latviešu lauksaimnieks un politiķis, ir bijis sešu Saeimas sasaukumu deputāts, ievēlēts 14. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības. No 2000. gada līdz 2019. gadam bija partijas Latvijas Zemnieku savienības priekšsēdētājs.

## Biogrāfija
Dzimis 1952. gadā. 1970. gadā absolvēja Jelgavas 4. vidusskolu, studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Lauksaimniecības ekonomikas fakultātē, 1975. gadā ieguva agronoma ekonomista specialitāti, strādāja padomju saimniecībā "Pūre".

Bijis precējies ar augstskolas pasniedzēju un vēlāko politiķi, Saeimas deputāti Baibu Brigmani, trīs bērnu tēvs. Šobrīd viņa dzīvesbiedre ir Elita Brigmane, kas bijusi nodarbināta Saeimā gan kā A. Brigmaņa, gan viņa frakcijas biedru palīdze, kandidējusi Rīgas domes vēlēšanās.

A. Brigmanim pieder zemnieku saimniecība "Priedule", kas atrodas Pūres pagastā.

## Politiskā darbība
Padomju laikā bijis Komunistiskās partijas biedrs un funkcionārs, Saldus rajona komitejas pirmais sekretārs no 1985. gada. 1989. gada augustā A. Brigmani apstiprināja par LKP CK biroja locekli.

1990. gada aprīlī bija viens no Latvijas Neatkarīgās Komunistiskās partijas veidotājiem. Kandidēja Augstākās Padomes vēlēšanās kā neatkarīgs kandidāts Ezeres vēlēšanu apgabalā, bet netika ievēlēts (no šī vēlēšanu apgabala ievēlēja Arvīdu Ulmi).

1999. gadā A. Brigmanis bija toreizējā zemkopības ministra Aigara Kalvīša padomnieks. 2000. gadā ievēlēts par Latvijas Zemnieku savienības priekšsēdētāju, šo amatu ieņem joprojām. Kā otrais numurs no LZS saraksta kandidēja 2001. gada Rīgas domes vēlēšanās, tomēr netika ievēlēts.

8. Saeimas vēlēšanās Zemgales vēlēšanu apgabalā ievēlēts 8. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības un kopš tā laika ir parlamenta deputāts. Kļuva par ZZS Saeimas frakcijas vadītāju, un šo amatu ieņēma arī 9. un 10. Saeimā. 9. Saeimā ievēlēts Kurzemes vēlēšanu apgabalā, bet 10. Saeimā ievēlēts atkal Zemgalē. No Zaļo un Zemnieku savienības Zemgales vēlēšanu apgabalā ticis ievēlēts arī 11. Saeimā, bet 2014. gadā ievēlēts arī 12. Saeimā.

2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības, taču netika ievēlēts. 2019. gada aprīlī Latvijas Zemnieku savienības vadību no A. Brigmaņa pārņēma Armands Krauze. 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Tukuma novada domē no LZS saraksta, bet netika ievēlēts, paliekot pēdējā vietā savā sarakstā.

2022. gadā ievēlēts 14. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Augusts Brigmanis LZS mājaslapa
Stambulas "Fenerbahçe" (vīriešu basketbola klubs)

**Stambulas "Fenerbahçe Beko"** () ir profesionāls Turcijas basketbola klubs, kas ir bāzēts Stambulā, Turcijā. Tas ir sporta kluba ''Fenerbahçe S.K.'' basketbola sekcijas klubs. "Fenerbahçe Beko" spēlē Turcijas Basketbola līgā un Eirolīgā. Tas tika dibināts 1913. gadā. Mājas spēles komanda aizvada *[[Ülker Sports Arena]]* arēnā.

2017. un 2025. gadā komanda uzvarēja Eirolīgā, kā arī savas pastāvēšanas vēsturē ir 14 reizes uzvarējusi Turcijas līgā, 7 reizes komanda ir ieguvusi Turcijas kausu.

Komandas galvenais treneris ir Lietuvas speciālists Šarūns Jasikēvičs. Kopš 2024. gada komandu pārstāv arī latviešu basketbolists Artūrs Žagars. Divas sezonas (2005—2007) komandu pārstāvēja latviešu centra spēlētājs Kaspars Kambala.

## Sasniegumi
* **[[Eirolīga (basketbols)|Eirolīga]]:**
** **Uzvarētāji (2):** 2016—17, 2024—25
** **Ceturtdaļfināli (1):** 2007—08 kā *Fenerbahçe Ülker*
* **[[EuroChallenge]]:**
** **4. vieta (1):** 2004—05 kā *Fenerbahçe*
* **[[Korača kauss]]:**
** **Ceturtdaļfināli (2):** 1995—96, 2000—01 kā *Fenerbahçe*
* **[[Turcijas Basketbola līga]]:**
** 16px **Uzvara (4):** 1990—91 kā *Fenerbahçe*; 2006—07, 2007—08, 2009—10 kā *Fenerbahçe Ülker*
** Otrā vieta (8): 1967—68, 1969—70, 1970—71, 1982—1983, 1984—85, 1992—93, 1994—95 kā *Fenerbahçe*; 2008—09 kā *Fenerbahçe Ülker*
* **Turcijas basketbola čempionāts:**
** 16px **Uzvara (3):** 1957, 1959, 1965 kā *Fenerbahçe*
** Otrā vieta (4): 1954, 1956, 1958, 1964 kā *Fenerbahçe*
* **Turcijas kauss:**
** 16px **Uzvara (2):** 1966—67, 2009—10 kā *Fenerbahçe*
** Otrā vieta (3): 1993—94, 1996—97, 1998—-99 kā *Fenerbahçe*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā mājaslapa 
* TBLStat.net profils
Vitorijas "Saski Baskonia"

**Vitorijas "Saski Baskonia"** () jeb pašlaik sponsorēšanas līguma dēļ ***'' ir profesionāls [[Spānija]]s [[basketbols|basketbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Vitorija|Vitorijā]], [[Basku Zeme|Basku Zemē]], [[Spānija|Spānijā]]. "Saski Baskonia" spēlē [[Spānijas basketbola līga|Spānijas basketbola līgā]] un [[Eirolīga (basketbols)|Eirolīgā]]. Klubs tika dibināts 1959. gadā kā ***C.D. Basconia**''.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Saski Baskonia" ir 4 reizes uzvarējis Spānijas līgā, 6 reizes komanda ir ieguvusi Spānijas kausu. Mājas spēles komanda aizvada ''Fernando Buesa Arena'' arēnā.

No 2014. līdz 2016. gadam kluba sastāvā spēlēja latviešu basketbolists [[Dāvis Bertāns]] (tolaik komandu sauca ''Laboral Kutxa''). 2017.—2018. gada sezonā, kurā klubs izcīnīja sudraba medaļas ACB līgā, tā sastāvā spēlēja divi latviešu basketbolisti [[Jānis Timma]] un [[Rinalds Mālmanis]]. Pēc tam komandu pārstāvēja [[Artūrs Kurucs]], kurš tās sastāvā kļuva par ACB līgas čempionu 2020. gadā un tādējādi vienīgo Latvijas basketbolistu, kurš uzvarējis Spānijas čempionātā. 2025. gada jūlijā Vitorijas klubs piesaistīja A. Kuruca vecāko brāli un vienu no Latvijas izlases līderiem [[Rodions Kurucs|Rodionu Kurucu]].

== Sasniegumi ==
* **Spānijas basketbola līga:**
** **Uzvara (4):** 2002, 2008, 2010, 2020

* **Spānijas kauss:**
** **Uzvara (6):** 1995, 1999, 2002, 2004, 2006, 2009

* **Saportas kauss:**
** **Uzvara (1):** 1996

* **Spānijas superkauss:**
** **Uzvara (4):''' 2005, 2006, 2007, 2008

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa:
** spāniski
** basku valodā
* Eirolīgas profils
Manausa

**Manausa** (, izrunā: ) ir pilsēta Brazīlijā, Amazonasas štata administratīvais centrs. Tā ir visapdzīvotākā Amazonasas pilsēta un 8. apdzīvotākā visā valstī. Manausa atrodas Brazīlijas ziemeļos 3940 km attālumā no valsts galvaspilsētas Braziljas. Tā ir viena no 2014. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīra rīkotājpilsētām. Manausā ir tropiskais tropu mežu klimats.

Pilsēta tika dibināta 1669. gadā kā Sanhosē do Rionegro. 1832. gadā tā ieguva savu pašreizējo nosaukumu, ko 1848. gadā atkal zaudēja, kad tika pārsaukta par "Melno straumju robežu pilsētu" (; ). Tikai  Manausa atguva savu pašreizējo nosaukumu.

Pašlaik Manausa ir viena no 12 attīstītākajām pilsētām Brazīlijā. Šeit dzīvo 10,89% iedzīvotāju no visas Brazīlijas ziemeļu daļas un 49,9% no Amazonasas iedzīvotājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Manausas oficiālā mājaslapa
Tomass Mors

**Tomass Mors** (; —) bija angļu valsts darbinieks, rakstnieks, filozofs un pazīstams renesanses humānists. Romas Katoļu baznīcas un Anglikāņu baznīcas svētais. Mors bija reformācijas pretinieks.

## Biogrāfija
Dzimis Londonā tiesneša Džona Mora ģimenē. Pirmo izglītību viņš ieguva Svētā Antonija skolā. Divpadsmit gadu vecumā Mora tēvs viņu nodeva pāža dienestā galmā pie Kenterberijas kardināla, kurš bija humānisma atbalstītājs un atstāja lielu ietekmi uz Moru. Redzot Mora potenciālu, kardināls rekomendēja Tomasu studijām Kenterberijas koledžā Oksfordas Universitātē. Šeit viņš sākotnēji apguva filozofiju, bet vēlāk studēja jurisprudenci. 1494. gadā Mors atstāja Oksfordu, lai uzsāktu advokāta gaitas Londonā.

Laika posmā no 1499. līdz 1504. gadam Mors sāka pastiprināti interesēties par teoloģiju un domāja par atteikšanos no jurista karjeras par labu garīdzniecībai. Ilgāku laiku viņš dzīvoja kopā ar mūkiem un nodevās garīgajiem vingrinājumiem kopā ar viņiem. Pēc ilgākas svārstīšanās viņš tomēr izvēlējās valsts darbinieka karjeru un 1504. gadā ievēlēts parlamentā. Visu atlikušo mūžu viņš turpināja ievērot mūkiem atbilstošu askētisku dzīvesveidu un daudz laika veltīja lūgšanām.

Pēc ievēlēšanas parlamentārā 1510. gadā viņu iecēla par vienu no Londonas jaunākajiem šerifiem. No 1517. gada karaļa Slepenās padomes loceklis. 1521. gadā viņu iecēla par bruņinieku (seru). No 1523. gada aprīļa līdz 1523. gada augustam ieņēma Kopienu palātas priekšsēdētāja amatu. No 1525. gada decembra līdz 1529. gada novembrim Lankasteras hercogistes kanclers. Pēdējais amats, ko viņš ieņēma, bija visas Anglijas Karalistes kanclera amats, kurā viņu iecēla 1529. gadā. Iemesls viņa demisijai 1532. gadā bija nevēlēšanās zvērēt uzticību karalim kā jaunizveidotās Anglijas Baznīcas galvai, jo Mors bija pārliecināts katolis. Pēc ilgāka laika ieslodzījumā Moram piesprieda nāves sodu, nocērtot galvu. Pēc nāves iecelts svēto kārtā.

## Literārā darbība un uzskati

1516. gadā iznāca Mora traktāts "Utopija", kas iznāca reizē ar Erasma darbu "Institutio principis christiani", kas, tāpat kā Mora traktāts, bija veltīts valsts teorijai un polemiski vērsts pret Nikolo Makjavelli uzskatiem par valsti.

Grāmatas pirmā nodaļa veltīta tā laika Anglijas valsts un sabiedrības asai kritikai. Tālāk viņš apraksta ideālas valsts modeli, kurā ir likvidēts privātīpašums, visiem obligāti jāstrādā, bet brīvo laiku var veltīt zinību apguvei; reliģijā valda tolerance. Liela nozīme atvēlēta ģimenes autonomijai. Apdāvināti cilvēki jau no agra vecuma varētu tikt atsvabināti no fiziska darba, lai pilnībā nodotos intensīvām studijām. Šie cilvēki vēlāk veidotu garīgo aristokrātiju. Reizē Mors pieļāva arī vergu darba izmantošanu un teritoriālo ekspansiju, ja tas ir nepieciešams valstij. Pateicoties šim darbam, Mors tiek uzskatīts par utopiskā sociālisma pamatlicēju.

Mors piedalījās polemikā arī pret vairākiem reformācijas pārstāvjiem, nodarbojies ar tulkošanu no latīņu un grieķu valodas, kā arī ar rakstniecību (vairāku poēmu autors).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tomass Mors
* T.Mora darbi