open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
.ai

**.ai** ir Angiljas augstākā līmeņa domēns (ccTLD). To pārvalda Angiljas valdība.
Maksa par domēna vārda izmantošu diviem gadiem ir 100$. Reģistrēšanas process pārsvarā ir manuāls, ir nepieciešams faksa numura un fiziskās adreses pārbaude. Tāpat nepieciešams triju mēnešu laiks, lai pārliecinātos, ka "viss ir kārtībā ar kredītkarti".

## Ārējās saites
* IANA .ai whois informācija 
* whois.ai Domēna vārdu reģistrators
.an

**.an** ir Nīderlandes augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

Pieejamie otrā līmeņa domēni:
* **.com.an** - komerciālām struktūrām
.ar

**.ar** ir Argentīnas augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

Pieejamie otrā līmeņa domēni:
* **.ar.com** - komerciālām struktūrām
* **.com.ar** - komerciālām struktūrām
.as

**.as** ir ASV Samoa augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

## Pielietojums
Tā kā šī domēna reģistrācija ir pieejama jebkuram, šis domēns ir populārs sekojošu iemeslu dēļ:
* *AS* jeb *A/S* tiek izmantoti Norvēģijas un Dānijas uzņēmumu nosaukumos, lai norādītu, ka kompānija ir akciju sabiedrība;
* dažreiz tiek izmantots ka Astūrijas domēns, jo sava domēna viņiem nav.

## Ārējās saites
* IANA .as whois informācija
.asia

**.asia** ir Āzijas augstākā līmeņa domēns (ccTLD), kas paredzēts Āzijas reģiona internetkompānijām un uzņēmumiem. Reģistrācija atļauta tikai Āzijas valstu rezidentiem.

## Ārējās saites
* DotAsia.org mājaslapa
.at

**.at** ir Austrijas augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

Pieejamie otrā līmeņa domēni:
* **.co.at** - komerciālām struktūrām
* **.or.at** - citām organizācijām

## Atsauces
.au

**.au** ir Austrālijas augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

Pieejamie otrā līmeņa domēni:
* **.asn.au** — 
* **.au.com** — komerciālām struktūrām
* **.com.au** — komerciālām struktūrām
* **.net.au** — interneta pakalpojumu sniedzējiem
* **.org.au** — bezpeļņas organizācijām
.aw

**.aw** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Arubu. Domēns izveidots 1996. gadā. Domēna sponsors ir *SETAR*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu.

Pieejamie otrā līmeņa domēni:
* **com.aw** - komerciālām struktūrām

## Ārējās saites

*
.bm

**.bm** ir Bermudas augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

Pieejamie otrā līmeņa domēni:
* **.com.bm** - komerciālām struktūrām
.ca

**.ca** ir Kanādas augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

Ir iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus (piemēram, piemērs.ca). Trešā līmeņa domēni (piem. piemērs.ab.ca) bija pieejami līdz 2010. gada 12. oktobrim, savukārt esošie trešā līmeņa domēni vēl tiek atbalstīti.

Pieejamie otrā līmeņa domēni:
* **.ab.ca** - Alberta 
* **.bc.ca** - Britu Kolumbija 
* **.mb.ca** - Manitoba 
* **.nb.ca** - Ņūbransvika 
* **.nf.ca** - Ņūfaundlenda (aizvietoja .nl.ca) 
* **.nl.ca** - Ņūfaundlenda un Labradora 
* **.ns.ca** - Jaunskotija 
* **.nt.ca** - Ziemeļrietumu Teritorijas 
* **.nu.ca** - Nunavuta 
* **.on.ca** - Ontārio 
* **.pe.ca** - Prinča Edvarda Sala 
* **.qc.ca** - Kvebeka 
* **.sk.ca** - 
* **.yk.ca** - Jukona
.ck

**.ck** ir Kuka Salu augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

Pieejamie otrā līmeņa domēni:
* **.co.ck** - komerciālām struktūrām
* **.edu.ck** - mācību iestādēm
* **.gov.ck** - valsts pārvaldes struktūrām
* **.net.ck** - interneta pakalpojumu sniedzējiem
* **.org.ck** - bezpeļņas organizācijām
.cl

**.cl** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Čīli. Domēns izveidots 1987. gadā. Domēna sponsors ir Čīles universitāte, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *NIC Chile*.

## Ārējās saites

*
.cn

**.cn** ir Ķīnas augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

Pieejamie otrā līmeņa domēni:
* **.ah.cn** - 
* **.bj.cn** - 
* **.cn.com** - 
* **.com.cn** - komerciālām struktūrām
* **.cq.cn** - 
* **.fj.cn** - 
* **.gd.cn** - 
* **.gs.cn** - 
* **.gx.cn** - 
* **.gz.cn** - 
* **.ha.cn** - 
* **.hb.cn** - 
* **.he.cn** - 
* **.hi.cn** - 
* **.hk.cn** - 
* **.hl.cn** - 
* **.hn.cn** - 
* **.jl.cn** - 
* **.js.cn** - 
* **.jx.cn** - 
* **.ln.cn** - 
* **.mo.cn** - 
* **.net.cn** - interneta pakalpojumu sniedzējiem
* **.nm.cn** - 
* **.nx.cn** - 
* **.org.cn** - bezpeļņas organizācijām
* **.qh.cn** - 
* **.sc.cn** - 
* **.sd.cn** - 
* **.sh.cn** - 
* **.sn.cn** - 
* **.sx.cn** - 
* **.tj.cn** - 
* **.tw.cn** - 
* **.xj.cn** -
.cu

**.cu** ir Kubas augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

Pieejamie otrā līmeņa domēni:
* **.com.cu** - komerciālām struktūrām
Linga (patruļkuģis)

thumb|250px|''Linga'' mācībās Gdaņskas līcī 2002.g. novembrī
**Linga** (borta numurs P03) bija Latvijas Jūras spēku Storm klases patruļkuģis. Tas uzbūvēts Norvēģijā 1968. gadā un ar nosaukumu *KNM Gnist* ("dzirkstele") bijis Norvēģijas Karaliskās Karaflotē.

Kopš 1990. gadu vidus *Gnist* atradās konservācijā Tromsē, Norvēģijā. Pēc Latvijas un Norvēģijas valdību vienošanās tika sākta *GNIST*, kā arī *HVASS* un *KJEKK* (tagad P-02 LODE un P-01 ZIBENS) gatavošana kuģa iekļaušanai Latvijas Jūras spēku sastāvā.

2001. gada 9. jūnijā Liepājā ieradās pieci *Storm* klases kuģi (no tiem divi Lietuvai). Nākamajā dienā tie devās uz Rīgu, kur 11. jūnijā Rīgas pasažieru ostā uz tiem pacēla Latvijas Jūras spēku kara kuģu karogu. Kuģus svinīgi nodeva Norvēģijas karalisko Jūras spēku Štāba priekšnieks kontradmirālis Olssens.

2012. gada 25. maijā Linga izgāja pēdējo reizi jūrā. Pēc atgriešanās no jūras, uz kuģa notika karoga nolaišanas ceremonija. Pēc nepilnu 11 gadu dienesta Latvijas Jūras spēkos, uzsākts kuģa norakstīšanas process.

## Tehniskie taktiskie dati

thumb|250px|''Linga P03'' emblēma
Klase - Storm

Tips: patruļkuģis

Būves gads, vieta: 1968. gads, Norvēģija

Iepriekšējais nosaukums: *Gnist* (Dzirkstele)

Latvijas Jūras spēkos 2001. gada 11. jūnijs - 2012. gada 25. maijs

Garums: 36,5 m

Platums: 6,2 m

Iegrime: 1,8 m

Dzinēji: MTU MD 16 V538 TB90, kopējā jauda 7200 ZS

Ātrums mezglos: līdz 30

Apbruņojums: *Bofors* 76 mm, 40&nbsp;mm

Kuģa krustmāte Elena Kulberga.

thumb|250px|''Linga'' dokošanas laikā Liepājā

Kuģa komandieri:
* Artis Tirzmalis
* Pēteris Subbota 
* Tālis Dzērve 
* Kristaps Sīpols

## Uzdevumi
* Uzturēt kuģi un kuģa komandu noteiktā kaujas gatavības pakāpē; 
* Veikt valsts jūras robežas apsardzību un ekonomiskās zonas kontroli uzdotajā rajonā; 
* Veikt sprādzienbīstamu priekšmetu meklēšanas un iznīcināšanas operāciju rajonu slēgšanu un apsardzi; 
* Nodrošināt kuģošanas drošību Latvijas Republikas jurisdikcijai pakļautajos ūdeņos; 
* Gatavot kuģi un personālu pildīt uzdevumus starptautiskajās operācijās, mācībās un pasākumos; 
* Piedalīties meklēšanas un glābšanas operācijās uz jūras; 
* Piedalīties Latvijas valsts, Nacionālo bruņoto spēku un Jūras spēku svētku nodrošinājumā un militārās parādēs.

Linga piedalījies starptautiskās un nacionālās militārās mācībās:
"STORMEX", "STRONG RESOLVE", "BALTIC SWIFT", "BALTOPS" u.c.

Pieraksta osta: Rīga


Attēls:76mmBofors.jpg|76&nbsp;mm Bofors lielgabals
Attēls:40mm.jpg|40&nbsp;mm Bofors pretgaisa lielgabals
Attēls:Karogapacelsana.jpg|Latvijas karakuģu karoga pacelšana uz Lingas 2001. gada 11. jūnijā, Rīgas Pasažieru ostā
Attēls:Linga gunex.jpg|Linga šaušanas mācību laikā Gdaņskas līcī


## Ārējās saites
* Latvijas Jūras spēku mājas lapa
* videoklips ar kuģi
* Pēdējā iziešana jūrā, karoga nolaišana uz Lingas
BALTOPS

[thumb|right| Lietuvas Jūras spēku Griša klases korvete BALTOPS'93 laikā. Pirmo reizi Austrumeiropas valstis ([Latvija, Lietuva, Igaunija, Polija un Krievija) tika uzaicinātas mācību nemilitārajā fāzē.]]
**BALTOPS** (**Bal**tic **Op**eration**s**) ir ikgadējās militārās mācības Baltijas jūrā un tai pieguļošajās valstīs, ko kopš 1971.gada rīko un apmaksā Savienoto Valstu Eiropas Flotes pavēlniecības komandieris.

BALTOPS uzdevums ir apmācīt šaušanu, kuģu uzpildīšanu gaitā, pretzemūdeņu darbību, mērķu uztveršanu, pavadīšanu un pārtveršanu, pretmīnu darbību, meklēšanu un glābšanu, jūrniecības iemaņas, embargo operācijas, kā arī izspēlēt reālās pasaules poteciālos draudus, krīzes un kuģošanas drošības scenārijus.

Kopš 1993.gada šīs mācības bija lielākais ieguldījums NATO programmai Partnerattiecības mieram, to mērķis bija veidot un stiprināt uzticēšanos starp NATO un bijušās PSRS ietekmes sfēras valstīm. Desmit dalībvalstis (Bulgārija, Čehija, Igaunija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Polija, Rumānija, Slovākija un Slovēnija) kopš tā laika ir iestājušās NATO.

## Atsauces
Linga

**Linga** var būt:

* Linga — individuālais aukstais ierocis lādiņa mešanai;
* Linga — mūzikas grupa;
* Linga — uzvārds;
* "Linga" — Latvijas Jūras spēku patruļkuģis.
Penguin (raķete)

thumb|280px|Sea Hawk -helikopters izšauj raķeti AGM-119 Penguin.
***Penguin*** pretkuģu raķete (ASV nosaukums **AGM-119**), ražota *[[Kongsberg Defence & Aerospace]]* (KDA)  Norvēģijā 1970. gadu sākumā un pastāvīgi uzlabota. Tā ir infrasarkanā pašnovades, vidēji īsa darbības rādiusa spārnotā raķete. Šī ir pirmā Rietumvalstu izgudrotā pretkuģu raķete ar infrasarkano pašnovadi (atšķirībā no plaši pielietotās aktīvā radara tehnoloģijas).

*Penguin* var tikt izšauts savrupi vai koordinētās zalvēs. Raķetes darbības princips ir trāpīt kuģim iespējami tuvāk ūdenslīnijai. Pateicoties aizkavēšanās detonatoram, 120 kilogramu smagā kaujas galviņa eksplodē, ietriecoties kuģa korpusā.

*Penguin* daudzās modifikācijas dod iespēju tā palaišanai no dažādām kaujas tehnikas platformām:
* Kuģi: raķeškuteri, kā arī lielāki kuģi
* Iznīcinātāji: sertificētas lietošanai uz *F-16 Fighting Falcon*
* Helikopteri (sertificētas sekojošiem helikopteriem):
** *Bell 412 SP*
** *Kaman SH-2 Seasprite*
** *Sikorsky S-70* sērijas (*SH-60 Seahawk, UH-60 Black Hawk*)
** *Westland Super Lynx*

KDA izstrādājis raķetes *Penguin* aizvietotāju - NSM (*Naval Strike Missile*) (NSM), un piedāvā to jau kopš 2007.gada. NSM sevī ietver infrasarkano meklētāju, GPS navigāciju, gāzes strūklas dzinēju (krietni lielākam darbības rādiusam: 150+ km), ievērojami vairāk datoru izmantošanu un signālu ciparu apstrādi spējas.

## Izmantotāji
; : Apbruņojumā Norvēģijas Karaflotē (kopš 1972.) un Norvēģijas Gaisa spēkos (kopš 1989.)
; : Apbruņojumā Turcijas Karaflotē (kopš 1972.)
; : Apbruņojumā Grieķijas Karaflotē (kopš 1980.)
; : Apbruņojumā Zviedrijas Karaflotē (kopš 1980.)
; : Apbruņojumā ASV Karaflotē kā **AGM-119** (kopš 1994.)
; : Apbruņojumā Austrālijas Karaflotē uz SH-2G Super Seasprite helikopteriem
; : Apbruņojumā Spānijas Karaflotē (kopš 2003.)
; : Apbruņojumā Dienvidāfrikas Gaisa spēkos 
; : Iegādātas astoņas raķetes lietošanai Brazīlijas Karaflotes S-70B helikopteriem

## Atsauces

## Ārējās saites
* Video ar kuģi, kas izšauj Penguin Mk2 raķetes — Norvēģijas Karaflotes 22. Patruļkuģu eskadra
* Dienvidāfrikas Gaisa spēku Mirage F1AZ apbruņota ar Penguin raķetēm
* Oficiālā Penguin vietne (KDA)
* Missile.index search — Izvēlies* **Development-Country:** "Norway", tad paņem "Penguin" no rezultātu saraksta(* tiešā sasaiste ar apakšlapām no šīs vietnes nav iespējama)
Eiropas izaicinājuma kauss

**Eiropas izaicinājuma kauss** ir Eiropas vīriešu basketbola turnīrs.
Eiropas izaicinājuma kauss var būt:
* Laikposmā no 2003. līdz 2007. gadam noticis turnīrs ar nosaukumu FIBA Eirokausa izaicinājums;
* Kopš 2003. gada notiekošs turnīrs ar nosaukumu FIBA Eiropas izaicinājuma kauss.
1585. gads

**1585. gads** (MDLXXXV) ir parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā, (pēc Jūlija kalendāra sākās desmit dienas vēlāk, piektdienā).

## Notikumi
* 24. aprīlis — par 227. Romas pāvestu kļūst Siksts V.

### Nezināms datums
* Eiropā sāk komerciāli izplatīt šokolādi.
* Matemātiķis Simons Stevins izdod grāmatu "Desmitā" *(De Thiende)*, pēc kuras Eiropā matemātiskajos aprēķinos sāk plaši lietot decimālskaitļus.

## Dzimuši
* 18. janvāris — Heinrihs Šics (*Heinrich Schütz*), vācu komponists (miris 1672.)
* 5. marts — Johans Georgs I (*Johann Georg I.*), Saksijas kūrfirsts (miris 1656.)
* 9. septembris — Kardināls Rišeljē (*cardinal de Richelieu*), Francijas valsts darbinieks (miris 1642.)
* 1. novembris — Jans Brožeks, poļu matemātiķis, fiziķis un astronoms (miris 1652.)
* nezināms — Hendriks Averkamps (*Hendrick Avercamp*), nīderlandiešu gleznotājs (miris 1634.)

## Miruši
* 10. aprīlis — Gregors XIII, Romas pāvests, Gregora kalendāra ieviesējs (dzimis 1502.)
1586. gads

**1586. gads** (MDLXXXVI) ir parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā (pēc Jūlija kalendāra sākās desmit dienas vēlāk, sestdienā).

## Notikumi
* 16. jūnijs — Marija I Stjuarta, Skotijas karaliene atzīst Spānijas karali Felipi II par savu mantinieku.
* 6. jūlijs — tika parakstīta Bervikas vienošanās starp Anglijas karalieni Elizabeti I un Skotijas karali Džeimsu VI.

### Nezināms datums
* dibināta Sibīrijas hanistes pilsēta Tjumeņa
* dibināta Krievijas caristes pilsēta Samāra

## Dzimuši
* 17. augusts — Johans Valentīns Andrea — vācu teologs (miris 1654.)
* 6. decembris — Nikolo Zuči — itāļu astronoms un fiziķis (miris 1652.)

## Miruši
* 18. aprīlis — Mārtiņš Kemnics (*Martin Chemnitz*), vācu luterāņu mācītājs, teologs (dzimis 1522.)
* 12. decembris — Stefans Batorijs (*Stefan Batory*), Polijas karalis (dzimis 1533.)
Ansis Artums

**Ansis Artums** (dzimis , miris ) bija latviešu gleznotājs. Lielu daļu no dzīves pavadījis Tukumā, ietekmējoties no pilsētas un savukārt ietekmējot tās mākslas dzīvi.

## Dzīvesgājums
Ansis Artums dzimis 1908. gada 15.janvārī Rīgā, Viļa Artuma (1867, Tukuma apriņķī – 1913), pilnā uzvārdā Artums-Hartmanis, un Trīnes (1873, Tukuma apriņķī – 1958), pirmslaulību uzvārdā Gūtmanes, ģimenē. Peļņas nolūkos Vilis un Trīne pārcēlušies uz Rīgu, kur dzimuši viņu trīs dēli – Roberts (1904), Andrejs (1906) un Ansis.
Tēva veselības dēļ 1913. gadā ģimene pārcēlās uz Tukumu. No 1914. līdz 1919. bēgļu gaitās Vitebskas guberņas Pustoškā, mācījās latviešu bēgļu skolā. Vēlāk atgriezās Tukumā un absolvēja Tukuma vidusskolu. Mācīdamies skolā, nodarbojies ar zīmēšanu un mūziku, 1926. gadā kopā ar Arturu Lapiņu izveidoja pirmo izstādi. 1927. gadā apmeklēja Ludolfa Liberta un Kārļa Miesnieka studiju, tajā pat gadā iestājās Latvijas Valsts Mākslas akadēmijā. 1933. gadā pabeidza Vilhelma Purvīša meistardarbnīcu. 1937. gadā apmeklēja Parīzi. Vēlāk atgriezās Tukumā.

1940. gadā uzsāka kopdzīvi ar Mildu Dombrovsku (1898-1975).

No 1945. gada — LPSR Mākslinieku savienības biedrs, 1952. gadā no tās izslēgts par formālismu darbos, tomēr atkal atjaunots 1958. gadā. No 1981. gada — Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks. Strādājis arī kā keramikas apgleznotājs. Apbedīts Tukumā, Veļķu kapos

## Darbi
Ainavists un klusās dabas tēlotājs Ansis Artums strādāja eļļas tehnikā. Visplašāk A. Artums pazīstams ar saviem pavasara un vasaras dabas ainu un ziedošu dārzu gleznojumiem, Tukuma ainavām, ziedošajām kastaņām un ceriņiem, fritilārijām un ziedu vāzēm. Paralēli gleznošanai strādājis keramikas darbnīcā.

Daiļrades sākumposmā 1930. gados A. Artuma darbiem raksturīgi klusināti, smagnējāki krāsu toņi, taču Parīzes apmeklējums 1937. gadā iespaidoja mākslinieka glezniecisko rokrakstu — viņš pievērsās spilgtu, kontrastējošu krāstoņu izmantošanai, mainījās arī otas triepiena tehnika. 1930.—1940. gados — Mūkusalas mākslinieku grupas dalībnieks.

No 1940. gadiem daiļradē raksturīgs piesātināts kolorīts, tīri un dzidri toņi, pastozs krāsas triepiens un reljefa faktūra, veidojot plašuma un dziļuma iespaidu. Primārais Anša Artuma gleznieciskajā izteiksmē ir krāsa un daba.

Ansis Artums bija aktīvs izstāžu dalībnieks. Darbi eksponēti Rīgā, Jelgavā, Jūrmalā, Cēsīs un citur, ārvalstīs – Lietuvā, Igaunijā, Polijā, Somijā, Ungārijā, Austrijā, Dānijā, Krievijā, Gruzijā, Uzbekistānā, Kanādā un citviet.

Liela daļa A. Artuma darbu glabājas privātkolekcijās, kā arī muzejos — Latvijas Nacionālajā mākslas muzejā, Tretjakova galerijā, Latvijas Mākslinieku savienības galerijā, Tukuma muzejā, Kuldīgas novada muzejā, Liepājas muzejā, Jūrmalas muzejā u. c.

## Atsauces
Ilze Avotiņa

**Ilze Avotiņa** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu gleznotāja. Kopš 1980. gada Latvijas Mākslinieku savienības biedre un Baltijas republiku glezniecības triennāles laureāte.

## Biogrāfija
Dzimusi 1952. gada 20. aprīlī Rīgā gleznotāja Harija Kārkliņa ģimenē. 1970. gadā beigusi J. Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolu. No 1973. līdz 1979. gadam mācījās Latvijas Valsts Mākslas akadēmijā, kuru absolvējusi prof. I. Zariņa vadībā no Monumentālās glezniecības meistardarbnīcas; diplomdarbs — gobelēna mets *Pasaka bērniem* bērnudārzam.

## Mākslinieciskā darbība
Pievērsusies visiem glezniecības žanriem, pārsvarā eļļas un temperas tehnikā. Daiļradē savdabīgi interpretējusi postimpresionisma glezniecības sasniegumus, izmantojusi plaknes glezniecību, akcentējusi kolorīta nozīmi, tiekusies pēc harmonijas polihromā glezniecībā. Monumentālajā mākslā realizēts sienas gleznojums un vitrāžas Gaiļezera 4. medicīnas māsu skolas konferenču zālē (1980, līdzautors A. Naumovs).

### Izstādes
Izstādēs piedalās kopš 1977. gada, no kurām personālizstādes Rīgas Galerijā (1994., 2000), Latvijas Mākslinieku savienības galerijā (1997., 2002), galerijā Vartai Viļņā (1997) u.c. Piedalījusies nozīmīgās izstādēs Zvolles pilsētas muzejā (2002), Valsts mākslas muzejā, izstāžu zālē Arsenāls, Eduarda Nahamkina galerijā Ņujorkā (1989), izstādē *Posttradicionālisms* Centrālajā mākslinieku namā Maskavā (1989) u.c.

Ilzes Avotiņas darbi atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja kolekcijā, Latvijas Mākslinieku savienības muzejā, Valsts Tretjakova galerijā Maskavā, privātkolekcijās Latvijā un ārzemēs.

## Ārējās saites
* Biogrāfija, Mākslas galerija “Jēkabs”
* Ilzes Avotiņas darbi

## Atsauces
Avotiņa

**Avotiņa** var būt:
* Avotiņa — Pokratiņas augšteces pieteka Balvu novadā;
* Daina Avotiņa (1926—2025), rakstniece, dzejniece, tulkotāja;
* Elīna Avotiņa (dzimusi 1992), aktrise un dziedātāja;
* Ilze Avotiņa (dzimusi 1952), gleznotāja.

## Skatīt arī
* Avotiņš
* Avots
Zilaiskalns (kalns)

**Zilaiskalns** ir augstākais paugurs Vidzemes ziemeļrietumu daļā. Atrodas Valmieras novada Kocēnu pagasta ziemeļrietumos 500 m no Zilaiskalna ciema. Absolūtais augstums ir 126,6 m, relatīvais augstums virs apkārtnes — 66,6 m.

Zilaiskalns ir 4 km gara un līdz 1,5 km plata drumlinizēta masīva paaugstinātais ziemeļrietumu gals Burtnieku drumlinu lauka rietumu malā. Sastāv no ledāja sabīdītas un sakrokotas smalkgraudainas smilts, zem kuras atrodas smilts un grants ar oļu piejaukumu. Kalns apaudzis ar mežu. Kalna virsotnē atradās mežu uzraudzības tornis, ko nojauca 2023. gadā. Austrumos no Zilākalna atrodas daļēji rekultivēts smilts-grants karjers, kurā iekārtota autokrosa trase.

## Kulta vieta (pilskalns)
Zilaiskalns ir sena kulta vieta un viena no hipotētiskajām Beverīnas pilskalna atrašanās vietām. Zilākalna kulta vietu komplekss sastāvēja no svētajiem kokiem, kalniem, birzs, avota, kultakmeņiem. Atsevišķie pauguri tiek dēvēti kā Dievu kalni, kuriem senāk esot bijis katram savs nosaukums — Upurkalniņš, Avotiņkalns, Oļu kalns, Jāņa kalns un citi. Tas mūsdienās kopā ar viduslaiku kapsētu ir valsts aizsargājamais kultūras (arheoloģijas) piemineklis.

Zilākalna skatu torņa pārbūves laikā 2022.-2023. gadā arheologi atrada 75 cilvēku aptuveni 400 gadus senus pīšļus, kas apbedīti saskaņā ar kristīgo tradīciju. 2023. gada decembrī tie pārapbedīti netālu no Zilākalna virsotnes.

## Foto galerija

Attēls:Zilaiskalns2.jpg|alt=|Zilākalna 3D modelis, kas izveidots, izmantojot Lidar brīvpieejas datus no lgia.gov.lv.
Attēls:Zilaiskalns5.jpg|alt=|Zilaiskalns
Attēls:Zilaiskalns6.jpg|alt=|Zilaiskalns
Attēls:Zilaiskalns4.jpg|alt=|Zilaiskalns
Attēls:Zilaiskalns3.jpg|alt=|Zilaiskalns
Attēls:Hagen-Schwarz, Julie. Blauberg Wolmari lähedal.jpg|Zilaiskalns pie Valmieras (Jūlijas Vilhelmīnes Hāgenas-Švarcas glezna)


## Atsauces
Oša (Kirgizstāna)

**Oša** () ir otra lielākā pilsēta Fergānas ielejas Kirgizstānas daļā, un bieži vien tiek saukta par tās "dienvidu galvaspilsētu".  2003. gadā pilsētā mita ap 232 000 iedzīvotāju, galvenokārt kirgīzi (48,3%) un uzbeki (43,1%), bet arī krievi (2,7%), turki (2,3%) un citas mazākas etniskās grupas.

## Vēsture
Pilsēta ir aptuveni 3000 gadus veca, cauri tai veda Zīda ceļš. 15. gadsimtā ietilpa Mogulistānas, 18. gadsimtā Kokandas hanistes sastāvā, 1876. gadā to anektēja Krievijas impērija un iekļāva Fergānas apgabalā.
1918. gadā lielinieki likvidēja Kokandas autonomiju un Oša nokļuva Turkestānas APSR, 1924. gada 14. oktobrī Kara-Kirgīzu autonomā apgabala, 1925. gada 25. maijā par Kirgīzu autonomā apgabala, 1926. gada 1. februārī Kirgīzijas APSR, 1936. gada 5. decembrī Kirgīzijas PSR sastāvā. 
Kopš 1939. gada Oša ir Ošas apgabala pārvaldes centrs, lai gan neietilpst apgabala sastāvā un ir apgabala nozīmes pilsēta.
Pirms PSRS sabrukuma 1990. gadā notika Ošas nemieri starp kirgīziem un uzbekiem.

Gerb of Osh 1908.png|Pilsētas vēsturiskais ģerbonis (1908)


## Atsauces

## Ārējās saites
Kirgīzu valoda

**Kirgīzu valoda** (кыргыз тили, *kyrgyz tili*, ) ir tjurku saimes valoda, Kirgizstānas (kopā ar krievu valodu) valsts valoda. Oficiāla valoda arī Ķīnas Šindžanas Uiguru autonomā reģiona Kizilsu Kirgīzu autonomajā prefektūrā. Kirgīzu valodā runā vairāk kā pieci miljoni cilvēku (galvenokārt kirgīzi), no kuriem lielākā daļa dzīvo Kirgizstānā un tās pierobežā kaimiņvalstīs.

Ģenētiski kirgīzu valoda radniecīga altajiešu un hakasu valodām, bet pēdējo gadu desmitu valodu mijiedarbības ietekmē ciešākas saites izveidojušās ar kazahu valodu, ar kuru novērojama zināma savstarpējās saprotamības pakāpe.

Kirgīzu literārā valoda noformējusies 17.–18. gadsimtā, kad tika pabeigta varoņeposa «Manass» radīšana. Vēl 19. gadsimtā kirgīzi rakstos lietoja čagataju valodu ar dažām vietējām īpatnībām. Kirgīzu valoda rakstos lieto pēc uiguru valodas parauga modificētu arābu alfabētu (ārpus bijušās PSRS teritorijas) un kirilicas rakstību (Kirgizstānā no 1940. gada; 1928.–1940. gados tika lietota uz latīņu alfabēta bāzēta rakstība).

## Atsauces
Šreks

**"Šreks"** () ir 2001. gada ASV datoranimācijas filma, kas uzņemta pēc 1990. gada Viljama Steiga grāmatas "Šreks!" (). Filmas režisori ir Endrū Adamsons un Vikija Džensone. Galveno tēlu (Šreku) ierunājis Maiks Maierss. Ēzelīti ierunājis Edijs Mērfijs, bet princesi Fionu Kemerone Diasa.

Filma saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā animācijas filma" un BAFTA kino balvu kategorijā "Labākais adaptētais scenārijs". 2020. gadā ASV Kongresa bibliotēka iekļāva filmu Nacionālajā kino reģistrā.

## Sižets
Lai nezaudētu savu purvu, miermīlīgajam cilvēkēdājam Šrekam ir jāizglābj princese Fiona, un jāatgādā tā lordam Fārkvardam, kas nodomājis viņu precēt. Šrekam palīgā uzrodas pļāpīgs ēzelītis. Atradis princesi, Šreks atklāj, ka viņa ir noburta, un katru nakti pārvēršas par tādu pašu cilvēkēdāju kā viņš. Šreks viņā iemīlas, bet Fionai jāprec lords Fārkvards.

## Lomās

## Atsauces

## Ārējās saites
Šreks 2

**"Šreks 2"** () ir 2004. gada *[[DreamWorks Pictures]]* animācijas komēdija par cilvēkēdāju Šreku. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "Šreks". Šī ir otrā daļa "Šreka" filmu ciklā. Lomas ierunājuši: Maiks Maierss, Kemerone Diasa, Edijs Mērfijs, Antonio Banderass un Džons Klīzs.

Šī ir pirmā animācijas filma, kas dublēta latviešu valodā. Dublāžu režisēja Andris Barons, galvenās lomas ieskaņojuši Gundars Āboliņš (Šreks), Evija Skulte (Fiona), Artūrs Skrastiņš (Ēzelītis), Pēteris Šogolovs (Runcis zābakos), Ģirts Jakovļevs (karalis), Akvelīna Līvmane (karaliene), Artis Robežnieks (Daiļais princis), Katrīne Pasternaka (feja krustmāte) un Jakovs Rafaļsons (Ļaunā mātesmeita).

Filma tika nominēta 77. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja filmai "Lieliskie".

## Sižets
Cilvēkēdājs Šreks ir apprecējies ar princesi Fionu, un viņi dzīvo kopā ar pļāpīgo ēzelīti. Taču ir vajadzība apciemot Fionas vecākus — karali un karalieni, kas valda tālu, tālu prom. Taču Šreks nav gluži tas, ko karalis Harolds bija iedomājies par Fionas vīru. Pilī tāpat iet traki, turklāt tur uzrodas arī ļaunā krustmāte. Taču Šreks satiek jaunu draugu — runci zābakos. Ļaunā krustmāte ar burvju dziras palīdzību vēlas piespiest Fionu mīlēt princi — ļaunās krustmātes dēlu. Viņa spiež to izdarīt karalim Haroldam.

## Lomās

## Atsauces

## Ārējās saites
BANZARE krasts

**BANZARE krasts** () ir Vilksa Zemes piekrastes daļa Austrumantarktīdā. Stiepjas no Morzes raga austrumos (66°12′S 130°10′E﻿﻿) līdz Sauterda ragam rietumos (66°32′S 122°5′E﻿﻿﻿). Austrumos robežojas ar Klēras krastu, rietumos — ar Sabrinas krastu. Galvenie ģeogrāfiskie objekti ir krasta austrumu daļu aizņemošais Porpesa līcis, Morija līcis ar Vojejkova šelfa ledāju un Poldinga līcis. Starp Porpesa un Morija līčiem okeānā iestiepjas pussala, ko veido Norta pacēlums ar Gudinafa ragu.

Krastu 1930.—1931. gadā no gaisa atklāja Daglasa Mosona vadītā Britu Austrālijas un Jaunzēlandes Antarktiskā izpētes ekspedīcija, kuras vārdā (**''B**ritish **A**ustralian and **N**ew **Z**ealand **A**ntarctic **R**esearch **E**xpedition'') tas arī nosaukts.

## Atsauces
Vairāksāknēšana

[thumb|300px|[GNU GRUB|GRUB, ar Ubuntu un Windows Vista ieejām]]

**Vairāksāknēšana** () ir vairāku operētājsistēmu uzstādīšana uz viena datora, datora ieslēgšanās brīdī piedāvājot lietotājam izvēlēties vienu no tām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Par vairāksāknēšanu Microsoft mājaslapā
Saime

**Saime** var būt:

* ģimene,
* bišu saime,
* valodu saime,
* "Saime (grupa)" - grupa, ko 1983. gadā dibināja Juris Pavītols.
Entonijs

**Entonijs** var būt:

* Džoels Entonijs (*Joel Anthony*; dzimis 1982) ― Kanādas basketbolists;
* Karmelo Entonijs (*Carmelo Anthony*; dzimis 1984) ― ASV basketbolists;
* Kols Entonijs (*Cole Anthony*; dzimis 2000) ― ASV basketbolists.
Ģimene

[thumb|Edvīna Sandisa skulptūra "Ģimene" [Ženēva|Ženēvā]]

**Ģimene** (no  — 'paaudze, radi') ir divu vai vairāku cilvēku kopums, ko saista laulība vai asinsradniecība. Vairākas, no viena kopīga senča cēlušās ģimenes veido dzimtu. Par pamatģimeni jeb nukleāro ģimeni sauc ģimeni, kurā ietilpst vecāki un viņu neprecētie bērni, bet paplašināto ģimeni veido radinieki no vairākām paaudzēm, ieskaitot vecvecākus, tantes, tēvočus, māsīcas, brālēnus un mazbērnus.

Cilvēki, kas ir vai nav radinieki, bet kam ir personiskas attiecības un kopīga mājvieta, kura tiek uzturēta, kopīgi saimniekojot, veido **saimi**. LZA Terminoloģijas komiteja uzskata, ka angļu termins 'household' tulkojams kā mājsaimniecība tikai tad, kad runa ir par saimniecību, kas kopīga mājokļa iedzīvotājiem, un ar saimes aprūpi un mājokļa uzturēšanu saistīto darbu kopumu, bet pati cilvēku grupa kā sociāla vienība latviešu valodā saucama par saimi.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Ģimenes politika
Ciparu cietoksnis

**Ciparu cietoksnis** () ir amerikāņu rakstnieka Dena Brauna romāns. Romānā autors atklāj ASV Nacionālās drošības aģentūras (NDA) noslēpumus.

## Sižets
Nogalināts bijušais NDA darbinieks, kurš bija slavens ar savu ģenialitāti datoru tehnoloģiju jomā un, kurš izveidoja neatkodējamu šifru elektroniskās informācijas aizsardzībai. Kad Nacionālās drošības aģentūras nepārspējamā kodu atšifrēšanas mašīna netiek galā ar noslēpumaino kodu, aģentūras direktora vietnieks izsauc galveno kriptogrāfi, talantīgu un daiļu matemātiķi Sūzanu Flečeri. Sūzana atklāj ko tādu, kas viņu satriec līdz sirds dziļumiem. NDA ir saņemta par ķīlnieci… nevis izmantojot šaujamieročus, bet gan asprātīgi izstrādātu kodu. Ja tas tiks publiskots, Amerikas Savienoto Valstu izlūkošanas sistēma būs briesmās.

### Bergovska princips
Romānā figurē fiktīva teorēma — "Bergovska princips", kā doma ir, ka jebkuru šifru var uzlauzt ar rupja spēka pielietošanu, un tādā veidā, šifra atslēgas atrašana ir tikai laika jautājums.

Šis princips formāli ir patiess, tomēr tam nav nekāda praktiska noderīguma kriptogrāfijai, jo šifra atšifrēšanai nepietiek vien ar pareizās atslēgas atrašanu, nepieciešams vēl saprast, ka tieši šī ir vajadzīgā atslēga.

## Piezīmes un atsauces
1975. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1975]]. gada notikumi [[Latvija]]s** teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

## Notikumi
### Augusts
* 15. augusts — Cenu pagastā tika novērota agrākā pirmā rudens salna gaisā Latvijā kopš meteoroloģisko novērojumu uzsākšanas.

### Novembris
* 5. novembris — ar pilnu jaudu sāka strādāt Rīgas HES.

### Nezināms datums
* Jelgavā darbu uzsāka jaunā Rīgas autobusu fabrika, kur tika plānots saražot 17 tūkstošus mikroautobusus gadā.
* Jaunuzceltā Starptautiskā lidosta "Rīga" sāka apkalpot regulārus avioreisus.
* Rīgas sabiedriskajā transportā konduktori tika nomainīti pret biļešu pusautomātiem.
* Sākās veco, jeb tā dēvēto *"zaļo"* PSRS pasu nomaiņa pret jaunā parauga pasēm, kuras bija sarkanā krāsā. Jaunajā pasē bija vieta trim fotogrāijām, kuras tika ielīmētas 16 gadu vecumā — dokumentu saņemot, 25 un 45 gados.
* Ekspluatācijā tika nodots maģistrālais gāzes vads Valdaja—Pleskava—Rīga.
* Rīgas TEC-2 sāka ražot elektroenerģiju.
* Ekspluatācijā tika nodota Latvijas KP CK jaunā ēka Kirova ielā 2 (šobrīd – Pasaules tirdzniecības centrs "Rīga")
*Latvijas PSR Zinātņu Akadēmijas terminoloģijas komisijas vadībā tika publicēta pirmā *Ekonomikas terminu vārdnīca.*

## Kultūra
### Mākslas filmas
* "Motociklu vasara" (režisors Uldis Brauns)
* "Mans draugs — nenopietns cilvēks" (režisors Jānis Streičs)
* "Paradīzes atslēgas" (režisors Aloizs Brenčs)
* "Melnā vēža spīlēs" (režisors Aleksandrs Leimanis)
* "Parunā ar mani" (režisore Biruta Veldre)
* "Robina Huda bultas" (režisors Sergejs Tarasovs)
* "Liktenim spītējot" (režisors Ēriks Lācis)

## Dzimuši
* 18. janvāris — Andris Ambainis, matemātiķis
* 27. februāris — Kaspars Astašenko, hokejists
* 12. marts — Rinalds Muciņš, jurists un politiķis
* 27. marts — Marta Sudraba, čelliste (mirusi 2025. gadā)
* 11. aprīlis — Mārtiņš Pētersons, mūziķis
* 1. jūnijs — Ēriks Rags, vieglatlēts
* 18. jūnijs — Aleksandrs Koliņko, futbolists
* 3. augusts — Māris Mihelsons, mūziķis
* 16. augusts — Imants Bleidelis, futbolists
* 7. oktobris — Kaspars Znotiņš, aktieris
* 21. novembris — Ivars Drulle, tēlnieks
* 29. novembris — Ģirts Ankipāns, hokejists
* 27. decembris — Aigars Fadejevs, vieglatlēts (miris 2024. gadā)
* nezināms datums — Mareks Gailītis, žurnālists

## Miruši
* 21. maijs — Arturs Apinis, latviešu grafiķis (dzimis 1904.)
* 4. septembris — Jānis Sudrabkalns (Arvīds Sudrabkalns), latviešu dzejnieks (dzimis 1894.)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Piezīmes un atsauces

### Atsauces
Tija Banga

**Tija Banga** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise un literāte, pazīstama kā Jaunā Rīgas teātra aktrise.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1882. gadā Rīgas Torņakalna apkaimes strādnieku ģimenē. Mācījās Rīgas Lutera baznīcas skolā. Aktrises gaitas sāka 19. gadsimta pēdējos gados, kopā ar vecāko māsu Jūliju strādāja Apollo teātrī, no 1908. līdz 1915. gadam Jaunajā Rīgas teātrī, tēloja Spīdolu Raiņa lugas "Uguns un Nakts" pirmiestudējumā 1911. gadā, Āriju Raiņa lugas "Indulis un Ārija" pirmiestudējumā 1912. gadā, kā arī Zani Raiņa lugas "Pūt vējiņi" pirmiestudējumā 1914. gadā.

1919. gadā strādāja Padomju Latvijas Strādnieku teātrī, vēlāk Liepājas teātrī, Ceļojošajā Jelgavas teātrī un Dailes teātrī. 
Mirusi 1957. gadā.

[thumb|250px|Pagaidu Nacionālā teātra ansamblis brīvā dabā, Valmierā, 1918. gada jūlijā (no kreisās 1. rindā 1. Reinis Parņickis, 2. [Vilis Bergmanis, 3. Irma Vēsmiņa, priekšā nezināma; 2. rindā 1. Alise Brehmane, 2. Mirdza Šmithene, 3. Tija Banga; 3. rindā 1. Kristaps Koškins, 3. Hermīne Freimane, 4. Otīlija Āriņa)]]

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Triju Zvaigžņu ordenis
* Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbiniece (1947)

## Bibliogrāfija
* *Tēvs* [luga]. Rīga: A. Gulbis, 1921.
* *Čadras deja* [stāsti]. Rīga: Leta, 1926.
* *Sieviete* [romāns], žurnālā "Domas", 1930, Nr. 7.-10.
* *Sirds - kurzemnieka gods* [romāns], laikrakstā "Jaunākās Ziņas", 1932, 21. maijs - 21. jūnijs.
* *Lai visiem būtu labi* [luga]. Rīga: Valters un Rapa, 1934.
* *Mana dzīve* [atmiņas]. Rīga: LVI, 1957.

### Lugas
* drāmas "Dažādi ceļi" (1919) un "Tēvs" (Dailes teātrī 1920), 
* komēdijas "Pašu ļaudis" (Pārdaugavas teātrī 1931), "Tomeļu mātes vājās dienas" (Tautas teātrī 1933), "Lai visiem būtu labi" (1934), "Mīlas spēks" (Liepājas teātrī 1939), "Septiņas vecmeitas" (Nacionālajā teātrī 1939), "Gudrā Marjana" (1942, Tautas teātrī).

## Literatūra
* Lilija Ērika. Tija Banga uz atmiņu takas. *Karogs*, 1972, Nr. 5, 173.-174. lpp
* Biruta Gudriķe. Tijas Bangas literārais devums. *Karogs*, 1982, Nr. 5, 151.-158. lpp.
* Biruta Gudriķe. *Pamatlicēji*. Rīga: Liesma, 1990.

## Atsauces
Banga

**Banga** var būt:

* Banga — šķidruma viļņošanās paveids;
* Banga — personvārds;
* Banga — vasarnīcu ciems Saulkrastu novadā.

## Uzvārds
* Jūlija Banga (1877–1954) — latviešu aktrise un sufliere.
* Tija Banga (1882—1957) — latviešu aktrise un literāte.

## Skatīt arī
* Bangas
Džonsa

**Džonsa** (, no personvārda Džons (*John/Jone*); vīriešu dzimtē Džonss) ir izplatīts velsiešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Diāna Vinna Džonsa (*Diana Wynne Jones*; 1934) — britu rakstniece;
* Dženifere Džonsa (*Jennifer Jones*; 1919—2009) — amerikāņu aktrise;
* Dženuarija Džonsa (*January Jones*; 1978) — ir amerikāņu aktrise;
* Džordžīna Džonsa (*Georgina Jones*; 1882—1955) — amerikāņu tenisiste.
* Felisita Džonsa (*Felicity Jones*; 1983) — angļu aktrise;
* Glinisa Džonsa (*Glynis Johns*; 1923—2024) — britu aktrise;
* Leisela Džonsa (*Leisel Jones*; 1985) — austrāliešu peldētāja;
* Lūsija Džonsa (*Lucie Jones*; 1991) — velsiešu dziedātāja, aktrise un modele;
* Meriona Džonsa (*Marion Jones*; 1975) — ASV vieglatlēte, basketboliste;
* Meriona Džonsa Farkuara (*Marion Jones Farquhar*; 1879—1965) — amerikāņu tenisiste, divu olimpisko bronzas medaļu ieguvēja.
Biruta Baumane

**Biruta Baumane** (dzimusi **Frīdberga** , mirusi ) bija latviešu gleznotāja, viena no nozīmīgākajām savas paaudzes latviešu gleznotājām.

## Biogrāfija
Dzimusi Kalnamuižā, Tērvetes skolā, skolotāju ģimenē. No 1941. gada studēja Latvijas Valsts Mākslas akadēmijā, kurā beigusi Glezniecības nodaļu 1948. gadā. 1951. gadā apprecējās ar tēlnieku Kārli Baumani. Meita Laine Kainaize arī ir gleznotāja.

No 1959. gada Latvijas Mākslinieku savienības biedre, kurā atkārtoti bijusi valdes locekle. 1986. gadā kļuvusi par Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbinieci. Piedalījusies televīzijas un radio raidījumos, kinofilmās, kā arī publicējusi rakstus periodikā. 1976. gadā ieguvusi Latvijas PSR Mākslinieku savienības diplomu par gada labāko jaunrades sniegumu.
 
## Mākslinieciskā darbība
Viena no nozīmīgākajām savas paaudzes latviešu gleznotājām, kas strādājusi visos glezniecības žanros. Darbiem raksturīga stabila kompozīcija, spēcīgs zīmējums, kolorīts, kas ir sakņots latviskā ainavā un tautas mentalitātē. Gleznas atrodas daudzu valstu muzejos un privātkolekcijās.
### Izstādes
Pirmā personālizstāde — 1956. gadā. Nozīmīgākās personālizstādes ir noritējušas Rīgā (1966, 1976, 1985), Liepājā (1967), Maskavā (1968, 1984).

## Piemiņa
Par godu B.&nbsp;Baumanes simtgadei 2022. gada 15. septembrī Latvijas Nacionālajā mākslas muzejā sarīkota viņas darbu izstāde "Mīla un dzīve. Biruta Baumane". 

2022. gada 14. decembrī Rīgas dome nolēma mākslinieces vārdā nosaukt Valentīna Pikuļa aleju un taku, turpinot okupācijas seku novēršanu Latvijā un Rīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Autobiogrāfija
* Mākslin. darbība 
* Intervija
Abandons

**Abandons** (, ) jūrniecībā ir kravas īpašnieka vai kuģa īpašnieka atteikšanās no savām tiesībām uz apdrošinātu īpašumu par labu apdrošinātājam, ja tas apņemas samaksāt īpašniekam pilnu apdrošināšanas summu.

## Atsauces
Edvards Dženers

thumbnail|200px|Edvards Dženers
**Edvards Dženers** (, dzimis , miris ) bija angļu ārsts, kurš 1796. gadā radīja pirmo vakcīnu pret bakām (*variola vaccinae*).

Viņš bija ievērojis, ka slaucējas ar īstajām (melnajām) bakām neslimo. No pūslīšiem, kas atradās uz govs tesmeņa, viņš ņēma šķidrumu ar govju baku izraisītājiem un to ievadīja cilvēkiem. Tie, kuri šādu vakcīnu saņēma, ar īstajām bakām nesaslima. Bakas ir pirmā slimība, ko mediķi uzskata par uzveiktu. Vakcinācija pret bakām ir pārtraukta, jo pasaulē vairs nav reģistrēts neviens saslimšanas gadījums.

## Ārējās saites
* 
* Biogrāfija
* Džennera darbi par vakcīnām
* The Edward Jenner Museum & Old Cyder House Conference Centre
* [ftp://ftp.mirrorservice.org/sites/ftp.ibiblio.org/pub/docs/books/gutenberg/etext98/teomm10.txt The Evolution of Modern Medicine. Osler, W]
* Review of The Edward Jenner Museum
Nevils

**Nevils** var būt:

* Fils Nevils (*Phil Neville*) — Anglijas futbolists un futbola treneris (dzimis 1977. gadā);
* Gērijs Nevils (*Gary Neville*) — Anglijas futbolists (dzimis 1975. gadā);
* Tjerī Nevils (*Thierry Neuville*) — beļģu rallija pilots (dzimis 1988. gadā).

## Skatīt arī
* *[[Neuville]]*
* Nēvils
Frīdrihs Hartmanis Barizjens

**Frīdrihs Hartmanis Barizjens** (, ; dzimis , miris , pēc citiem datiem ) bija baroka gleznotājs. Kurzemes hercoga Pētera Bīrona galma gleznotājs. Barizjena darbi aplūkojami arī Rundāles pilī. Viņa mākslu raksturo augsts profesionālisms, stila izjūta un skaidra uzdevuma izpratne.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1724. gadā Koburgā.
Gleznotāja vectēvs Francijas karaļa Luija XIV laikā esot bijis būvdirektors, kurš aizbēdzis uz Saksiju, pieņemot vārdu Parīzietis (*Parisien*), kas pārveidojies par *Barisien*. 
Barizjens mācījās Drēzdenē pie galma gleznotāja. 1750. gadā aizbrauca uz Astrahaņu Krievijas impērijā. No 1756. gada Sanktpēterburgā gleznoja piļu prospektus, darbojās arī Holšteinā un Maskavā.

No 1767. līdz 1770. gadam uzturējās Rīgā. No 1770. līdz 1784. gadam bija Kurzemes galma mākslinieks. Piedalījies Rundāles un Jelgavas piļu izdaiļošanā. Cita starpā gleznoja arī operas dekorācijas. 1786. gadā ieguva Sanktpēterburgas Mākslas akadēmiķa nosaukumu. Miris 1796. gadā Jelgavā.

## Gleznu galerija

Attēls:Barizjens hercogiene Benigna Godliba.jpg |Kurzemes hercogiene Benigna Gotlība atraitnes tērpā (1770. gadi)
Attēls:Barizjens Petera Birona portrets.jpg |Kurzemes hercoga Pētera portrets (1781)
Attēls:Barizjens Gimene.jpg |Ģimene (1783)
Attēls:Barizjens princeses Vilhelmine & Pauline.jpg |Kurzemes princešu Vilhelmīnes un Paulīnes dubultportrets (1784)
Ivanofrankivska

**Ivanofrankivska** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Ivanofrankivskas apgabala centrs. Vēsturiski **Staņislavova** (, ), 1962. gadā pārdēvēta ukraiņu dzejnieka un sabiedriskā darbinieka Ivana Franko vārdā.

Pilsēta atrodas Ukrainas Karpatu ziemeļaustrumu priekškalnē, Bistricas krastos, aptuveni  attālumā no Ļvivas.

## Vēsture

Pilsēta dibināta 1663. gadā kā cietoksnis Polijas sastāvā, un līdz pat 1962. gadam tā saucās Staņislavova (pēc Otrā pasaules kara vienkāršoti par **Staņislavu**). Pēc Polijas Pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Austrijas Impērijā (Austroungārijā) un bija tur līdz Pirmā pasaules kara beigām.

Pēc Pirmā pasaules kara kādu laiku bija Rietumukrainas Tautas Republikas galvaspilsēta, tomēr vēlāk iekļāvās jaunizveidotajā Polijas valstī. 1939. gadā, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, PSRS iebruka Polijā, un Staņislavova tika iekļauta Ukrainas PSR. No 1941. gada līdz 1944. gadam atradās vācu okupācijā — administratīvi Ģenerālgubernatūras Galīcijas apgabala sastāvā. Īsi pirms pilsētu ieņēma vācieši, tās apkārtnē NKVD nošāva apmēram 600 politieslodzīto. Kara laikā tika iznīcināti pilsētas ebreju iedzīvotāji, bet pēc kara pilsētas poļu iedzīvotāji tika pārcelti uz Poliju. No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

## Cilvēki

Ivanofrankivska (Staņislavova) ir baltkrievu rakstnieces Svetlanas Aļeksijevičas (*Святлана Алексіевіч*, 1948), rakstnieka Jurija Andruhoviča (*Юрій Андрухович*, 1960), poļu valodnieka Ježija Kuriloviča (*Jerzy Kuryłowicz*, 1895—1978) un poļu ģenerāļa Staņislava Sosabovska (*Stanisław Sosabowski*, 1892—1967) dzimtā pilsēta.

## Sadraudzības pilsētas
*  Baja Mare, Rumānija (1990)
*  Žešova, Polija (2000)
*  Hšanova, Polija (2001)
*  Ribņika, Polija (2001)
*  Zelona Gura, Polija (2001)
*  Oradja, Rumānija (2003)
*  Tomašova Mazovecka, Polija (2004)
*  Ņīreģhāza, Ungārija (2004)
*  Opole, Polija (2005)
*  Targovište, Rumānija (2005)
*  Traķi, Lietuva (2006)
*  Jelgava, Latvija (2007)
*  Svidņica, Polija (2008)
*  Ļubļina, Polija (2009)
*  Košalina, Polija (2010)
*  Nova Solas apriņķis, Polija (2010)
*  Pršerova, Čehija (2010)
*  Ārlingtonas apgabals, Amerikas Savienotās Valstis (2011)
*  Rustavi, Gruzija
## Atsauces

## Ārējās saites

* Ivanofrankivskas oficiālā mājaslapa
Vakcīna

[thumb|250px|Pudelīte ar [bakas|baku aizsargpoti un šļirci tās ievadīšanai]]
**Vakcīna** (no  — 'govs') jeb **aizsargpote** ir medikaments, ar kuru veic slimību profilaksi. Vakcīnas sastāvā ir aktīvā viela, kas ierosina imūnsistēmas atbildes reakciju, organismā sākot veidot antivielas. Sastopoties ar konkrētas infekcijas izraisītāju, antivielas to neitralizē. Katra vakcīna ir paredzēta noteiktai slimībai. Vakcīnas iedala dzīvajās (sastāvā ir nekaitīgi novājināti vīrusi vai mikrobi), nedzīvajās (sastāvā ir nogalināti vīrusi vai mikrobi), ķīmiskajās (sastāvā ir ķīmiski izdalīti antigēni) un mikroorganismu metabolītu vakcīnās.

## Skatīt arī
* Vakcinēšana
* Profilakse

## Ārējās saites
* Aizsargpote — Populārā medicīnas enciklopēdija
Ābols (nozīmju atdalīšana)

**Ābols** var būt:

* Ābols — ābeles auglis;
* Ābolaugi — jebkura ābolauga auglis; 
* Acs ābols — acs sastāvdaļa;
* Ābols — uzvārds.

## Skatīt arī
* Ābele
MakSim

**Marina Abrosimova** (; dzimusi  Kazaņā, Krievijas PFSR, PSRS), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu **MakSim** (; agrāk — **Maxi-M**) ir krievu dziedātāja. Izdevusi trīs studijas albumus — *[[Трудный возраст]]*, *[[Мой рай]]* un *[[Одиночка]]*. Debijas albums tika pārdots vairāk nekā 1 200 000 kopiju, par ko tika saņemts 6 x platīns.

## Biogrāfija
Maksim dzimusi 1983. gada 10. jūnijā Kazaņas pilsētā, Tatarstānas Republikā. Viņas tēvs ir auto mehāniķis, un viņas māte ir bērnudārza skolotāja. Ģimenē bija vecākais brālis Maksims, kura vārdā vēlāk arī paņēma sev radošo pseidonīmu.

2021. gada 16. jūnijā Maksim nogādāta slimnīcā. Neskatoties uz koronavīrusa infekcijas simptomiem, testi bija negatīvi. Rezultātā viņai oficiāli tika diagnosticēta smaga divpusēja polisegmentāla pneimonija. 80% plaušu bojājumu dēļ asinis tiek piesātinātas ar skābekli, izmantojot ekstrakorporālās membrānveidas oksigenācijas (ECMO) metodi.
Saskaņā ar Telegram kanāla LIFE SHOT informāciju, vīruss "slēpās" dziedātājas organismā antibiotiku dēļ, kuras Abrosimova lietoja pašārstēšanās laikā.

2021. gada 3. augustā dziedātājas menedžere Margarita Sokolova aģentūrai TASS pastāstīja, ka MakSim vairs nav mākslīgajā komā, kurā viņa pavadīja aptuveni pusotru mēnesi. Ārsti aizliedz viņai staigāt, jo vēlas, lai viņa sākumā uzņem spēku un nepārpūlas. Maksim menedžere domā, ka tuvākajā laikā dziedātāja dosies uz mājām, bet par dziedāšanu un pārlidojumiem uz laiku būs jāaizmirst – atveseļošanās laikā nedrīkst noslogot plaušas.

## Diskogrāfija
### Albumi
* 2006: *[[Трудный Возраст]]*
* 2007: *[[Мой Рай]]*
* 2009: *[[Одиночка]]*
* 2013: *Другая Реальность*
* 2015: *Хорошо*
* 2018: *Полигамность*

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivans Šiškins

**Ivans Šiškins** (; dzimis , miris ) bija krievu gleznotājs un mākslas kritiķis. Pazīstams kā ainavu gleznotājs. Saistīts ar peredvižņiku mākslinieku apvienību.

## Galerija


Attēls:Ivan Shishkin - View on the Outskirts of St. Petersburg.JPG|*Skats uz Sanktpēterburgas nomali*, 1856
Attēls:Ivan Shishkin (1832-1898), View of Valaam Island. Kukko.jpg|*Skats uz Valaam salu*, 1860
Attēls:Дорога во ржи (Шишкин).jpg|*Rudzos*, 1866
Attēls:Swiss Landscape (Shishkin).jpg|*Šveices ainava*, 1866
Attēls:Рубка леса (Шишкин).jpg|*Mežizstrāde*, 1867
Attēls:Walk in the Forest (Shishkin).jpg|*Pastaiga mežā*, 1869
Attēls:Shishkin Polden Okrestnosti Moskvy.jpg|*Pusdienlaiks. [[Maskava|Maskavas]] apkārtne*, 1869
Attēls:Иван Иванович Шишкин - Берёзовый лес.jpg|*Bērzu mežs*, 1871
Attēls:1872 Schischkin Pinienwald anagoria.JPG|*Priežu mežs. Mastu mežs [[Vjatkas guberņa|Vjatkas guberņā]]*, 1872
Attēls:Шишкин И. И. (1872) Лесная глушь 02.jpg|*Meža dziļumi*, 1872
Attēls:Хвойный лес (Шишкин) 02.jpg|*Skuju mežs*, 1873
Attēls:Первый снег (Шишкин).jpg|*Pirmais sniegs*, 1875
Attēls:Иван И. Шишкин - Темное дерево.jpg|*Tumšais mežs*, 1876
Attēls:Ivan Shishkin - Рожь - Google Art Project.jpg|*Rudzi*, 1878
Attēls:ShishkinII OpushkaLesaPERM.jpg|*Meža mala*, 1878
Attēls:Дебри (Шишкин).jpg|*Meža biezokņi*, 1881
Attēls:Ivan Ivanovich Shishkin - Brook in a Birch Forest, 1883.jpg|*Strauts bērzu mežā*, 1883
Attēls:ShishkinII SosnaNaPeskeRYB.jpg|*Priede uz smiltīm*, 1884
Attēls:Ivan Ivanovich Shishkin - Forest distant views, 1884.jpg|*Meža tālumi*, 1884
Attēls:Ivan Ivanovich Shishkin - Polesie Landscape, 1884.jpg|*[[Polesje]] ainava*, 1884
Attēls:Опушка леса (Шишкин, 1884).jpg|*Meža mala*, 1884
Attēls:Ivan Ivanovich Shishkin - Oak Grove, 1887.jpg|*Ozoli*, 1887
Attēls:Utro v sosnovom lesu.jpg|*[[Rīts priežu mežā]]*, 1889
Attēls:1889 Shishkin Felsige Landschaft anagoria.JPG|*Akmeņainā ainava*, 1889
Attēls:Иван И. Шишкин - Стога, Преображенское.jpg|*Siena gubas, Preobraženskoje*, 1890
Attēls:Ivan Shishkin - Winter.JPG|*Ziema*, 1890
Attēls:Шишкин И. И. (1891) На севере диком.jpg|*Savvaļas ziemeļos*, 1891
Attēls:Iwan Iwanowitsch Schischkin - Rain in an Oak Forest.jpg|*Lietus ozolu mežā*, 1891
Attēls:Иван Шишкин После шторма в Мери-Хови 1891.jpg|*Pēc vētras Meri Hovi*, 1891
Attēls:1880er Ivan Shishkin Wald anagoria.JPG|*Mežs*, 1895
Attēls:Вечерняя заря (Шишкин).jpg|*Krēslas stunda*, 1896
Attēls:'At the Edge of the Pine Forest' by Ivan Shishkin, 1898.jpg|*Pie priežu meža malas*, 1897


## Ārējās saites

* I. Šiškina gleznu galerija vietnē ''"Art Renewal Center"''
Treisijs Makgreidijs

**Treisijs Lamars Makgreidijs** (; dzimis  Bartovā, Floridas štatā, ASV) ir amerikāņu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga un vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2013. gada 26. augustā nolēma beigt karjeru. Kā karjeras pēdējo pārstāvēja NBA klubu Sanantonio "Spurs".

1997. gada NBA draftā viņu izraudzījās Toronto "Raptors" ar kopējo 3. kārtas numuru. T. Makgreidijs septiņas reizes ir piedalījies NBA visu zvaigžņu spēlē, viņam pieder vairāki Orlando "Magic" kluba rekordi. Divas reizes ir bijis NBA sezonas rezultatīvākais spēlētājs.

## Ārējās saites
Burzum (albums)

***Burzum*** ir Norvēģijas melnā metāla mūziķa Burzum debijas albums. Tas ierakstīts 1992. gada janvārī un izdots tā paša gada martā. Vēlāk tas tika pārizdots zem nosaukuma *[[Burzum / Aske]]*, lai iekļautu tajā dziesmas no *[[Aske (albums)|Aske EP]]*.

## Dziesmu saraksts
### Puse: Hate
# "Feeble Screams from Forests Unknown" — 7:28
# "Ea, Lord of the Depths" — 4:53
# "Black Spell of Destruction" — 5:40
# "Channeling the Power of Souls into a New God" — 3:27

### Puse: Winter
# "War" — 2:30
# "The Crying Orc" — 0:57
# "A Lost Forgotten Sad Spirit" — 9:11
# "My Journey to the Stars" — 8:10
# "Dungeons of Darkness" — 4:50

## Izpildītāji
* Grāfs Grišnaks (Count Grishnackh) — balss, elektriskā ģitāra, basģitāra, bungas, sintezators
* Euronymous — ģitāras solo dziesmā "War"
* Jannicke Wiise-Hansen — albuma vizuālais noformējums

## Ārējās saites
* Burzum diskogrāfija
Hlorūdeņradis

**Hlorūdeņradis** (HCl) ir hlora un ūdeņraža binārais savienojums. HCl ir bezkrāsaina gāze ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst ūdenī, veidojot stipru skābi - hlorūdeņražskābi jeb **[[sālsskābe|sālsskābi]]**. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

## Iegūšana
Rūpnieciski iegūst, ūdeņradim reaģējot ar hloru, t.i., no vienkāršām vielām:
:H2 + Cl2 → 2HCl
Šī reakcija mēdz norisināties sprādzienveidā, tādēļ izejvielas sajauc tikai reakcijas brīdī.

Laboratorijā iegūst, iedarbojoties ar koncentrētu sērskābi uz nātrija hlorīdu (vāji sildot):
: NaCl + H2SO4 → NaHSO4 + HCl ↑

## Īpašības
Šķīstot ūdenī, veidojas hidroksonija un hlorīda joni:
:НCl + H2O ⇌ H3O+ + Cl−
Šis process ir stipri eksotermisks. Ar ūdeni hlorūdeņradis veido azeotropu maisījumu, kas satur 20,24% НCl.

Hlorūdeņradis karsējot spēj oksidēties ar skābekli CuCl<sub>2</sub> klātienē:
:4HCl + O2 → 2H2O + 2Cl2
Pavisam augstās temperatūrās šī reakcija norisinās pretējā virzienā, t.i., hlors oksidē skābekli. Tas izskaidrojams ar to, ka reakcijas laikā samazinās sistēmas entropija, jo no piecām molekulām veidojas tikai četras. Tādēļ zemākās temperatūrās reakcija noris virzienā pa labi (skābeklis oksidē hloru), jo tad lielāka nozīme ir enerģijas izdalīšanās faktam reakcijas laikā. Savukārt pie lielām temperatūrām svarīgāka ir reaģējošo molekulu tieksme attālināties un veidot vairāk daļiņu, respektīvi, palielināt entropiju jeb nesakārtotību. Tādējādi šis ir spilgts piemērs tam, ka vielu oksidējošā vai reducējošā aktivitāte ir relatīvs jēdziens un atkarīga no reakcijas apstākļiem.

HCl reaģē ar sēra trioksīdu, veidojot hlorsulfonskābi:
:SO3 + HCl → HSO3Cl

Hlorūdeņradis viegli pievienojas organisko vielu dubultsaitēm (tā pieskaitāma pie elektrofilās pievienošanas reakcijām):
:R−CH=CH2 + HCl → R−CHCl−CH3
:R−C=CH+2HCl → R−CCl2−CH3

## Literatūra
* N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 285. lpp.