Ščecina

**Ščecina** (), vēsturiski arī **Štetina** jeb **Štetīne** (, ), ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos pie Baltijas jūras, Rietumpomožes vojevodistes centrs netālu no Oderas grīvas. Lielākā Polijas osta. Kuģu būves centrs. Sena pilsēta, no kuras apbūves gan maz saglabājies, jo pilsēta stipri nopostīta Otrā pasaules kara laikā.

## Vēsture

Ščecina pastāvējusi kā sena rietumslāvu apmetne vismaz no 8. gadsimta. 10. gadsimta beigās Polijas karalis Meško I pievienoja pilsētu Polijai un centās kristīt iedzīvotājus, tomēr 1005. gadā notika pagānu sacelšanās, un iedzīvotājus izdevās pievērst kristietībai tikai 1124. gadā. 12. gadsimta beigās pilsētā ieradās daudz ieceļotāju no dažādām Svētās Romas impērijas daļām, un Ščecina mainīja savu slāvisko raksturu un kļuva par vācisku pilsētu.
No 1295. gadam līdz 1464. gadam Ščecina bija Šcecinas hercogistes galvaspilsēta. Tā kļuva par lielu graudu, sāls un siļķu tirdzniecības centru, jo atrodas izdevīgā vieta — Oderas grīvā. 16. gadsimtā Ščecinā ieradās daudz hugenotu bēgļu, kuri deva jaunu impulsu pilsētas attīstībā.

Trīsdesmitgadu kara laikā Šcecinu ieņēma zviedru karaspēks. Pēc Vestfālenes miera līguma nosacījumiem pilsēta kļuva par Zviedru Pomerānijas galvaspilsētu. Zviedru valdīšanā Ščecina neattīstījās, jo bija atgriezta no galvenajiem tirgiem. Pilsētas stāvokli pasliktināja vairāki kari ar Brandenburgu, kura centās iegūt pilsētu. 1720. gadā Ščecinu iekļāva Prūsijas Karalistes Brandenburgas daļas sastāvā.
Pilsēta kļuva par Prūsijas lielāko jūras ostu, izdevīgi tirgojoties ar graudiem un oglēm no Silēzijas. Iedzīvotāju skaits strauji auga no 6000 1720. gadā līdz 58 000 1861. gadā. Attīstījās rūpniecība — metalurģija, kuģubūve.

Otrā pasaules kara laikā Ščecina bija liels militārās rūpniecības centrs (piemēram, šeit armijas vajadzībām tika ražotas automašīnas *[[Stoewer]]*), tāpēc 1944. gadā vairākos britu uzlidojumos Ščecina tika nopostīta (65% procentu ēku, visa osta un pilsētas centrs). 1945. gada 26. aprīlī Sarkanā armija pēc sīvām kaujām ieņēma pilsētu.
Pēc kara, pamatojoties uz Jaltas un Potsdamas konferenču lēmumiem, Šcecina tika piešķirta Polijai. Vācu iedzīvotāji tika padzīti uz Vāciju, bet pilsētā ierodas poļi, arī no PSRS anektētajiem Polijas austrumu apgabaliem (sevišķi daudz no Viļņas apkārtnes).

1970. gada decembrī, tāpat kā Gdaņskā un Gdiņā, arī Ščecinā notika plaši strādnieku nemieri. Tika nodedzināts Polijas komunistu (PASP) birojs un padomju konsulāts. 1980. gada augustā Ščecina, sevišķi tās kuģu būvētava, bija viena no arodapvienības "Solidaritāte" centriem.

Rīgā, Mežaparkā, ir iela, kas nosaukta Ščecinas vārdā.

## Transports
### Sabiedriskais transports Ščecinā

Sabiedriskais transports Ščecinā sastāv no 12 tramvaju un 82 autobusu līnijām, kas savā starpā savieno visas Ščecinas priekšpilsētas.

Pirmās autobusu satiksmes līnijas tika atklātas 1928. gadā. 1879. gada 23. augustā tika atklātas pirmās zirgu tramvaja līnijas. Ščecinā pirmais elektriskais tramvajs sāka kursēt 1896. gadā.

## Ščecinā (Štetīnē) dzimuši

* Dariušs Adamčiks (*Dariusz Adamczuk*, 1969) — futbolists
* Frīdrihs fon Adelungs (*Friedrich von Adelung*, 1768—1843) — vācu/krievu lingvists
* Hava Alberšteina (חוה אלברשטיין, 1947) — Izraēlas mūziķe
* Johanness Teodors Bārgelds (*Johannes Theodor Baargeld*, 1892—1927) — vācu mākslinieks
* Maksis Bergs (*Max Berg*, 1870—1947) — vācu arhitekts
* Alfrēds Dēblins (*Alfred Döblin*, 1878—1957) — vācu rakstnieks
* Helga Dēna (*Helga Deen*, 1925—1943) — ieslodzītā
* Antons Dorns (*Anton Dohrn*, 1840—1909) — vācu zoologs
* Heinrihs George (*Heinrich George*, 1893—1946) — vācu aktieris
* Oto fon Gērke (*Otto von Gierke*, 1841—1921) — vācu vēsturnieks
* Fricis Gerlihs (*Fritz Gerlich*, 1883—1934) — vācu žurnālists
* Frīdrihs Gilli (*Friedrich Gilly*, 1772—1800) — vācu arhitekts
* Hermanis Grasmans (*Hermann Graßmann*, 1809—1877) — vācu matemātiķis un filologs
* Leons Jesels (*Leon Jessel*, 1871—1942) — vācu komponists
* Hanss Kamlers (*Hans Kammler*, 1901—1945?) — vācu inženieris
* Katrīna Lielā (*Екатерина II Великая*, 1729—1796) — Krievijas imperatore
* Johans VI Ambundi (*Johannes Ambundi von Schwan*, ?—1424) — Rīgas arhibīskaps
* Radoslavs Majdans (*Radosław Majdan*, 1972) — futbolists
* Marija Fjodorovna (*Мария Фёдоровна*, 1759—1828) — Krievijas cara Pāvila I sieva
* Volfharts Pannenbergs (*Wolfhart Pannenberg*, 1928) — vācu teologs
* Dita Parlo (*Dita Parlo*, 1906—1971) — vācu kinoaktrise
* Gžegožs Rasjaks (*Grzegorz Rasiak*, 1979) — poļu futbolists
* Pomerānijas Sofija (*Sophia von Pommern*, 1498 — 1568) — Dānijas karaliene
* Pšemislavs Stančiks (*Przemysław Stańczyk*, 1985 —) - peldētājs
* Manfrēds Štolpe (*Manfred Stolpe*, 1936) - vācu politiķis
* Kārlis Teike (*Carl Teike*, 1864—1922) — vācu komponists
* Frīdrihs fon Vrangelis (*Friedrich Graf von Wrangel*, 1784—1877) — Prūsijas Karalistes ģenerālfeldmaršals

## Apskates objekti
*Hākena terase (*Wały Chrobrego*)
*Pomerānijas hercogu pils Ščecinā (*Zamek Książąt Pomorskich w Szczecinie*)
*Ščecinas Bismarka tornis (*Wieża Gocławska*)
*Ščecinas Jāņa Kristītāja bazilika (*Bazylika św. Jana Chrzciciela w Szczecinie*)
*Ščecinas Jēkaba bazilika (*Bazylika archikatedralna św. Jakuba w Szczecinie*)
*Ščecinas Karaļu vārti (*Brama Królewska w Szczecinie*)
*Ščecinas Ostas vārti (*Brama Portowa w Szczecinie*)
*Ščecinas Vecpilsētas rātsnams (*Ratusz Staromiejski w Szczecinie*)

## Galerija

PolandSzczecinPanorama.JPG|Hākena terase
Zamek_Ksiazat_Pomorskich_w_Szczecinie_(widok_z_wiezy).jpg|Pomerānijas hercogu pils Ščecinā
Stettin - Matthaus Merian (142652857).jpg|Šcecina 1640. gadā
Bismarckturm-Stettin-2013.JPG|Ščecinas Bismarka tornis
Szczecin_kosciol_Jana_Chrzciciela_2.jpg|Ščecinas Jāņa Kristītāja bazilika
Szczecin_katedra_sw_Jakuba_(1).jpg|Ščecinas Jēkaba bazilika
Szczecin_05-2017_img11_Kings_Gate.jpg|Ščecinas Karaļu vārti
09_11_Brama_Portowa_Szczecin_SZN.jpg|Ščecinas Ostas vārti
1109_Ratusz_Staromiejski_Szczecin.jpg|Ščecinas Vecpilsētas rātsnams

Attēls:1311 Urząd Miejski Szczecin ZS.jpg|Pilsētas rātsnams
Attēls:120nas2 szczecin.jpg|Tramvajs *PESA 120NaS2*


## Panorāma

## Skatīt arī
* Tramvaju satiksme Ščecinā

## Atsauces

## Ārējās saites

*Pomerānijas hercogu pils Ščecinā
*Ščecinas Jēkaba bazilika