open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Meteor-1 1

***Meteor-1 1*** (*Метеор-1 1*) jeb ***Meteor-1 № 12L*** bija PSRS pirmais pilnvērtīgais meteoroloģiskais pavadonis pēc eksperimentālu pavadoņu sērijas palaišanas. Informācija no pavadoņa nonāca PSRS meteoroloģijas dienestā *Gidrometcentr*, un daļa datu tika nodota citām valstīm. *Meteor-1 1* orbītā tika palaists 1969. gada martā un darbojās līdz 1970. gada jūlijam.

*Meteor-1* bija cilindra formas ar diametru 1,5 m un garumu 5 m ar diviem saules bateriju paneļiem abās pusēs.
Tas bija apgādāts ar divām televīzijas kamerām, lai uzņemtu Zemi dienas gaismā, augstas izšķirtspējas infrasarkano radiometru dienas gaismai un nakts pusei, kā arī aktinometru Zemes radiācijas lauka mērīšanai. 

## Lidojuma gaita
*Meteor-1 1* tika palaists  12:30 *[[UTC]]* ar nesējraķeti Vostok-2M no Pļeseckas kosmodroma. Sākotnējā orbīta bija gandrīz apļveida, gaddrīz polāra: aptuveni 650 km augstumā ar slīpumu 81,2°.

Domājams, ka pavadonis pārtrauca darboties 1970. gada jūlijā, jo tad pārstāja pienākt *Meteor-1 1* dati no PSRS uz ASV pa īpašajiem sakaru kanāliem, par kuru pārraidīšanu abām valstīm bija vienošanās.

2011. gadā pavadonis atradās aptuveni 400 km orbītā. 2012. gada martā tā orbīta bija pazeminājusies jau līdz aptuveni 250 km.
 *Meteor-1 1* beidza eksistēt, ieejot Zemes atmosfēra. Pēc ASV pavadoņu novērošanas dienesta datiem pavadonis atmosfērā iegāja 22:17 *UTC* ar koordinātēm 47 grādi ziemeļu platuma un 95 grādi austrumu garuma — virs Mongolijas rietumu daļas. Savukārt pēc Krievijas Kosmisko spēku datiem *Meteor-1 1* atmosfērā iegāja virs Antarktīdas, aptuveni 690 km no polārstacijas Belgrano II.

## Atsauces
Zagoža

**Zagoža** () ir pilsēta Polijas dienvidaustrumos, Piekarpatu vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Sanokas, pie Sanas upes. Dzelzceļa mezgls. Pie pilsētas klostera drupas, pēdējais Baras konfederācijas atbalsta punkts 1772. gadā.
Astoņkājveidīgie

**Astoņkājveidīgie** (*Octopodiformes*) ir galvkāju divžauņu apakšklases (*Coleoidea*) virskārta, kas pieder mūsdienu divžauņu kohortai. Šajā virskārtā ir visas tās galvkāju kārtas, kuru sugām ir 8 taustekļi. Astoņkājveidīgo virskārtā ir vairāk nekā 200 mūsdienās dzīvojošas sugas, kas iedalītas 2 kārtās. Turklāt vampīrkalmāru kārtā (*Vampyromorphida*) ir tikai 1 suga - vampīrkalmārs (*Vampyroteuthis infernalis*).

Salīdzinot ar senajiem divžauņiem (*Belemnoidea*), kuriem bija 5 vienāda garuma taustekļu pāri, astoņkājveidīgajiem ir mainījies otrais taustekļu pāris: vampīrkalmāriem tas ir kļuvis ievērojami īsāks, un tiek izmantots tikai kā maņu orgāns, bet astoņkājiem šis taustekļu pāris ir izzudis pilnībā.

## Sistemātika
* virskārta  
** kārta 
** kārta 
** dzimta † (*[[incertae sedis]]*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vampyroteuthidae
Sutri

**Sutri** (agrak ari **Priekuļi**) ir ciems Līvānu novada Sutru pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Sanaudes labajā krastā pie autoceļa P63  no novada centra Līvāniem un  no Rīgas. Dažkārt dalās Vecsutros (upes krastā) un Jaunsutros (pie autoceļa).

Apdzīvoto vietu, iespējams, dibinājuši Napoleona armijas itāliešu karagūstekņi. Sutros atrodas pagasta pārvalde (pagasta centrs kopš 1991. gada), pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, pasts, veikals.

## Iedzīvotāji
1897. gadā ciemā bija 11 sētas.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
1937. gada Latvijas čempionāts šahā

**1937. gada Latvijas šaha čempionāts** - VI Latvijas šaha kongress un 3. Latvijas šaha čempionāts.

## Turnīra gaita
VI Latvijas šaha kongress un 3. Latvijas šaha čempionāts notika Rīgā Lieldienu brīvdienu laikā no 25. marta līdz 7. aprīlim 1937. gadā.

Vīriešu turnīra reglaments joprojām respektēja Latvijas šaha meistara titula īpašniekus, jo 3. Latvijas šaha čempionāts bija paredzēts tikai trim spēcīgākajiem: Vladimiram Petrovam, Fricim Apšeniekam un Movšam Feiginam (turnīrā nepiedalījās V šaha kongresā meistara nosaukumu ieguvušais Edgars Krūmiņš). Cīņa stiprāko trijotnes starpā ritēja četros apļos un bija ļoti sīva, jo nevienam no dalībniekiem neizdevās uzvarēt abus mikromačus. Beigās nedaudz veiksmīgāks, pateicoties graujošajam rezultātam pret Feiginu, bija Petrovs, kas otro reizi pēc kārtas izcīnīja Latvijas šaha čempiona nosaukumu.

Pārējie šahisti sacentās VI Latvijas šaha kongresa divos virsturnīros, kuru uzvarētāji savstarpējā 10 partiju finālmačā izcīnīja Latvijas šaha meistara nosaukumu. Šis turnīrs noslēdzās ar Teodora Berga minimālu uzvaru pār Volfgangu Hāzenfusu.

VI Latvijas šaha kongress vienlaicīgi bija arī atlases turnīrs I Ķemeru starptautiskajam šaha turnīram, kas norisinājās no 16. jūnija līdz 8. jūlijam 1937. gadā. Sešas ceļazīmes uz Ķemeru turnīru saņēma visi Latvijas čempionāta dalībnieki (Petrovs, Apšenieks, Feigins), abi Latvijas šaha kongresa uzvarētāji (Bergs, Hāzenfuss), kā arī tika izcīnīta trešā vieta Latvijas šaha kongresā, kuru ieguva K.Ozols pēc uzvaras papildu mačā par V.Mežgaili 3,5:2,5.

Pirmo reizi notika arī Latvijas čempionāts sievietēm, kura uzvarētāja ieguva tiesības pārstāvēt Latviju 1937. gada Pasaules šaha čempionātā Stokholmā. Par turnīra favorīti sākumā tika uzskatīta Elīza Fogele, kas pirms ierašanās Latvijā bija izcīnījusi Hamburgas meistares (čempiones) nosaukumu, taču turnīrs atklāja pavisam jauniņo Rīgas Valsts 2. ģimnāzijas audzēkni Mildu Lauberti. Abas līderes pieveica visas pārējās pretinieces, bet savstarpējā partijā spēlēja neizšķirti, tā dalot pirmo vietu. Tā jau pirmajā Latvijas sieviešu čempionātā bija nepieciešams papildu mačs no 6 partijām, kurā Laubertes pārākums neradīja šaubas, un viņa pēc 4 uzvarām kļuva par pirmo Latvijas šaha meistari.

## Latvijas vīriešu čempionāta turnīra tabula
:

## Latvijas šaha kongresa virsturnīru tabulas
:

:

## Latvijas šaha kongresa virsturnīra fināls
:

## Latvijas sieviešu čempionāta turnīra tabula
:

:

## Literatūra
* K.Bētiņš, A.Kalniņš, V.Petrovs "Šachs Latvijā līdz 1940. gadam", Rīga, Valters un Rapa, 1940.
* Ģ.Salmiņš "Fricis Apšenieks (1894 - 1941)", Liepāja, LiePA, 2006, .
* Ģ.Salmiņš, V.Zemītis "Sudraba važiņa no Stokholmas. Milda Lauberte šaha cīņās", Liepāja, LiePA, 2007, .
* Z.Trenko "Latvijas pirmā šacha karaliene", Rīga, autora izdevums, 2011, .
Desmitkājveidīgie

**Desmitkājveidīgie** (*Decapodiformes*) ir galvkāju divžauņu apakšklases (*Coleoidea*) virskārta, kas pieder mūsdienu divžauņu kohortai. Šajā virskārtā ir visas tās galvkāju kārtas, kuru sugām ir 10 taustekļi. Desmitkājveidīgo virskārtā ir apmēram 450 sugas, kas iedalītas 95 ģintīs un 31 dzimtā. Zinātniskais nosaukums grieķu valodā nozīmē *desmit kājas*. 

Desmitkājiem 2 taustekļi ir izteikti gari, bet 8 salīdzinoši īsi. Pastāv viedoklis, ka senajiem divžauņiem (*Belemnoidea*) bija 5 vienāda garuma taustekļu pāri. Ceturtais taustekļu pāris laika gaitā kļuva ļoti garš, un to kubveida galos attīstījās piesūcekņi.

## Sistemātika
* virskārta  
** kārta 
** kārta 
** kārta 
** kārta 
** kārta †

## Atsauces

## Ārējās saites
* The evolution of coleoid cephalopods and their present biodiversity and ecology
Kerons Klements

**Kerons Klements** (; dzimis  Trinidādā un Tobāgo) ir profesionāls ASV vieglatlēts, startē 400 m un 400 m/b distancēs. Viņam pieder pasaules rekords telpās 400 metru sprintā.

Dzimis Trinidādā un Tobāgo, 1998. gadā ar ģimeni pārcēlies uz ASV. Guvis uzvaru NCAA čempionātā. 2004. gada jūnijā kļuvis par ASV pilsoni. Tajā pašā gadā izcīnīja divas zelta medaļas Pasaules junioru čempionātā. 2005. gada Pasaules čempionātā viņš izcīnīja 4. vietu 400 m/b distancē un 4×400 m stafetē. Nākamajā Pasaules čempionātā K. Klements svinēja uzvaru šajā distancē ar 47,61 sekundi.  viņš ieguva sudraba medaļu, piekāpjoties tautietim Andželo Teiloram, taču viņš kļuva par čempionu 4×400 m stafetē. 2009. gada Pasaules čempionātā ASV pārstāvis atkārtoja 2007. gadā paveikto. Piedalījās arī 2011. gada Pasaules čempionātā, taču tajā nekvalificējās finālam.

## Ārējās saites
Izredzētie: Pasauli glābjot

**"Izredzētie: Pasauli glābjot"** () ir amerikāņu zinātniskās fantastikas TV seriāls. Seriāls tika pārraidīts NBC televīzijas kanālā no  līdz . Kopumā seriālam iznāca 77 sērijas (četras sezonas). Seriāls ir par parastiem cilvēkiem, kas atklāj supervaroņu spējas. "Izredzētie: Pasauli glābjot" tika filmēts Losandželosā, Kalifornijā. Seriāla autors ir Tims Krings. Seriāls ir saņēmis vairākas ''Emmy'' balvas, *Teen Choice* balvas, BAFTA televīzijas balvas, kā arī ticis nominēts Zelta globusa balvai.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Heroes

***Heroes*** var būt:
* ''Heroes'' (dziesma) — zviedru dziedātāja Monsa Selmerlēva dziesma;
* ''Heroes'' (albums) — angļu mūziķa Deivida Bovija albums;
* "Izredzētie: Pasauli glābjot" — ASV televīzijas seriāls (2006-2010).
* "Heroes Reborn" — ASV televīzijas seriāls (2015), turpinājums "Izredzētie: Pasauli glābjot"
Interneta komikss

[300px|thumbnail|''[Polandball* komikss]]
*'Interneta komikss''' ir komiksa paveids, kas daļēji vai lielākoties pilnībā tiek publicēts internetā.

Šādus komiksus var veidot praktiski jebkurš. Turklāt internetā lielākoties nepastāv formāta, redakcionālie un citi ierobežojumi, kas raksturīgi papīra formāta komiksiem. Tādēļ tie ir plaši izplatīti interneta vidē, piemēram, 2012. gadā angļu valodā iznākošo interneta komiksu skaits tika lēsts vairākos desmitos tūkstošu. Tomēr tikai neliela daļa no šādiem komiksiem gūst plašu atpazīstamību un pārtop par finansiāli veiksmīgiem projektiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Olli Jokinens

**Olli Jokinens** (; dzimis ) ir bijušais somu hokejists, centra uzbrucējs, ilggadējs Somijas izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 1231 spēles Nacionālajā hokeja līgā, tajās atzīmējoties ar 750 punktiem. Somijas izlases rindās izcīnījis trīs olimpisko spēļu, kā arī sešas Pasaules čempionātu medaļas.

Pašlaik (2023) ir SM līgas kluba Mikeli "Jukurit" galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Spēlētāja karjeru sācis 1996. gadā Somijā Kuopio "KalPa" sastāvā, vēlāk spēlējis arī HIFK sastāvā. 1997. gada NHL draftā viņu Losandželosas "Kings" izraudzījās ar augsto 3. kārtas numuru. Debijas sezonā NHL aizvadīja astoņas spēles (lielāko daļu 1997.—1998. gada sezonas aizvadīja HIFK). 2004.—2005. gada NHL lokauta laikā pārstāvēja Šveices līgas klubu Klotenes "Flyers", Zviedrijas Elitsērijas klubu *[[Södertälje SK]]* un Somijas Helsinku HIFK. NHL karjeras laikā spēlējis Ņujorkas "Islanders", Floridas "Panthers", Fīniksas "Coyotes", Ņujorkas "Rangers", Kalgari "Flames" un Vinipegas "Jets" sastāvos.

2014. gada vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Našvilas "Predators". "Predators" rindās hokejists spēlēja līdz 2015. gada februārim, kad tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs". Nepilnu mēnesi vēlāk Jokinens tika aizmainīts uz Sentluisas "Blues", kuras rindās noslēdza sezonu. 2017. gada marta sākumā paziņoja par karjeras beigšanu.

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu  un bronzas medaļu , kā arī . Tāpat izcīnījis trīs sudraba (1998, 1999, 2014) un trīs bronzas medaļas (2000, 2006, 2008) Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Pagrīdes impērija

**"Pagrīdes impērija"** () ir ASV maksas kabeļtelevīzijas HBO veidots seriāls, kura darbība notiek Atlantiksitijā sausā likuma laikā. Galvenā personāža, pilsētas kasiera Enoha Tomsona, lomas atveidotājs ir Stīvs Bušemi. Seriāla sižetu Terenss Vinters, kurš par darbu ar seriālu "Soprano ģimene" ieguvis ''Emmy'' balvu, pielāgojis no grāmatas *Boardwalk Empire: The Birth, High Times, and Corruption of Atlantic City* par vēsturisko noziedzīgas organizācijas izveidotāju Enohu Džonsonu, ko sarakstījis Nelsons Džonsons.

Pilota sērija, kuras režisors bija Mārtins Skorsēze, izmaksāja 18 miljonus ASV dolāru. 2009. gada 1. septembrī HBO iegādājās tiesības uz papildus 11 sērijām. Seriāla pirmizrāde bija 2010. gada 19. septembrī un noslēdzās pēc piecām sezonām 2014. gada 26. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
1938. gada Latvijas čempionāts šahā

**1938. gada Latvijas šaha čempionāts** - VII Latvijas šaha kongress un 4. Latvijas šaha čempionāts.

## Turnīra gaita
VII Latvijas šaha kongress un 4. Latvijas šaha čempionāts notika Rīgā Ziemassvētku brīvdienu laikā no 1938. gada 24. decembra līdz 1939. gada 1. janvārim.

Sacensību reglaments kārtējo reizi bija mainīts un kļuvis sarežģītāks. Vīriešu turnīra dalībnieki sacentās divās priekšsacīkšu grupās. Par finālu Latvijas čempionāta izcīņā tika uzskatīts Ķemeru - Rīgas 2. starptautiskais šaha turnīrs, kurā no katras grupas iekļuva 3 Latvijas šahisti (G.Bezručko, V.Hāzenfuss, Ozols K., Fr. Apšenieks, T.Melngailis, L.Dreibergs). Latvijas čempions Vladimirs Petrovs tika pielaists finālam bez atlases sacensībām. Taču 1939. gadā no 4. līdz 20. martam notikušais Ķemeru - Rīgas turnīrs neguva plašu ārzemju labāko šahistu atsaucību, kālab turnīrā varēja piedalīties vēl trīs Latvijas šahisti (M.Feigins, A.Koblencs, Z.Solmanis), kuri nebija ieguvuši šādas tiesības Latvijas čempionātā. Viņi kopā ar ārzemniekiem nepiedalījās Latvijas čempionāta vietu sadalē. Pēc tādiem noteikumiem čempiona titulu atkal izcīnīja Petrovs, jo ieņēma augstāko vietu starp konkurencē spēlējošiem Latvijas šahistiem, lai gan no visiem Latvijas šahistiem augstāko vietu ieguva Feigins. Latvijas čempionāta fināls kā Ķemeru - Rīgas starptautiskā turnīra sastāvdaļa neveicināja labus rezultātus Latvijas šahistu cīņās ar ārzemniekiem, un Latvijas čempions Petrovs turnīra kopvērtējumā ieņēma tikai 8. vietu.

Jau otro reizi noritēja Latvijas čempionāts sievietēm. Sakarā ar Mildas Laubertes paredzēto startu 1939. gada Pasaules šaha čempionātā Buenosairesā, Latvijas Šaha savienība nolēma, ka jaunajai Latvijas meistarei vērtīgāk būtu piedalīties vienā no vīriešu čempionāta apakšgrupām, kurā Lauberte gan spēja izcīnīt tikai vienu neizšķirtu. Pārējās Latvijas šahistes atkal nespēja uzreiz noteikt uzvarētāju, jo šoreiz pirmo vietu dalīja trīs dalībnieces: Elīza Fogele, Emīlija Šmite un Marta Krūmiņa. 1939. gada Ķemeru - Rīgas 2. starptautiskā turnīra laikā no 15. līdz 20. martam notika divu apļu papildturnīrs starp trim uzvarētājām, kurā izpaudās Fogeles lielākā pieredze, un viņa kļuva par otro Latvijas šaha meistari.

VII Latvijas šaha kongress un 2. starptautiskais Ķemeru - Rīgas turnīrs bija pēdējās lielās sacensības, kuras organizēja Latvijas Šaha savienība pirms Otrā pasaules kara.

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta turnīru tabulas
:

:

## Ķemeru - Rīgas starptautiskā turnīra tabula
:

## Latvijas sieviešu šaha čempionāta turnīra tabulas
:

:

## Ārējās saites
*  1939. gada Ķemeru - Rīgas starptautiskā šaha turnīra partijas

## Literatūra
* K.Bētiņš, A.Kalniņš, V.Petrovs "Šachs Latvijā līdz 1940. gadam", Rīga, Valters un Rapa, 1940.
* Ģ.Salmiņš "Fricis Apšenieks (1894 - 1941)", Liepāja, LiePA, 2006, .
* Ģ.Salmiņš, V.Zemītis "Sudraba važiņa no Stokholmas. Milda Lauberte šaha cīņās", Liepāja, LiePA, 2007, .
* Z.Trenko "Latvijas pirmā šacha karaliene", Rīga, autora izdevums, 2011, .
Sine Mora

***Sine Mora*** ir Yakuza šaušanas datorspēle, ko izstrādājis Digital Reality un izdevis Microsoft Studios, Xbox 360 konsolei. Sākumā arī bija plānota spēles PlayStation 3 versija, taču beigās spēles izdošanu pārņēma Microsoft Studios. Izdota digitālā veidā, un to iespējams iegūt tikai ar lejuplādi.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Funšāla

**Funšāla** (, ) ir pilsēta Portugālē, Madeiras autonomā reģiona administratīvais centrs. 2011. gadā pilsētā dzīvoja gandrīz 112 tūkstoši cilvēki, un pēc šī rādītāja tā ir 11. lielākā pilsēta Portugālē. Nozīmīgākās rūpniecības nozares: vīna ražošana, cukura rūpniecība un kuģubūve. Nozīmīga nozare ir arī tūrisms. Pilsētā atrodas starptautiskā lidosta.

Funšālā ir dzimis viens no savas paaudzes labākajiem futbolistiem — Krištianu Ronaldu.
## Ielu māksla
Kopš 2011. gada Funšalā tiek īstenots projekts "ArT of opEN doors project in Rua de Santa Maria". Projekta mērķis ir atvērt pilsētu mākslas un kultūras pasākumiem. Projekts radās daudzu mākslinieku sadarbībā ar pilsētas domi un tā realizāciju vecpilsētas ielās, īpaši Rua de Santa Maria. Māju durvis, pamesti veikali, nolaistās teritorijas ieguva jaunu dzīvi, lai veicinātu cilvēku sapratni pret mākslu un kultūru, kas piepilda šīs telpas.


File:Painted door (Pair). Funchal, Madeira.jpg
File:Painted door (On the coast). Funchal, Madeira.jpg
File:Painted door (Photographer). Funchal, Madeira.jpg
File:Painted door (Niu). Funchal, Madeira.jpg
File:Madeira-Street art-Portrait-Kleiner Prinz.jpg
File:Street art-Madeira-Portrait Nixe.jpg
File:Street art-Madeira-Portrait Man.jpg
File:ArT of opEN doors project - Rua de Santa Maria - Funchal 37.jpg

## Sadraudzības pilsētas
Funšalas sadraudzības pilsētas ir:

*  Angra du Eroižmu, Portugāle
*  Keiptauna, Dienvidāfrika
*  Frīmantla, Austrālija
*  Gibraltārs, Gibraltārs
*  Herclija, Izraēla
*  Honolulu, ASV
*  Iljavu, Portugāle
*  Leihlingene, Vācija
*  Livingstona, Zambija
*  Merikvila, Austrālija
*  Maui apgabals, ASV
*  Ņubedforda, ASV
*  Oklenda, ASV
*  Praija, Kaboverde
*  Sentheljēra, Džērsija
*  Santusa, Brazīlija
*  Vigana, Filipīnas

## Atsauces

## Ārējās saites
Explorer 8

**Explorer 8** jeb **S 30** bija ASV pavadonis programmas Explorer ietvaros. Tas bija paredzēts jonosfēras sastāva pētījumiem. Ar *Explorer 8* palīdzību tika pierādīta hēlija slāņa eksistence augšējā atmosfērā.

Pavadonis veica elektronu blīvuma, elektronu temperatūras, jonu koncentrācijas, jonu masas, mikrometeorītu daudzuma, mikrometeorītu masas mērījumus jonosfērā 400 līdz 160 km augstumā virs Zemes virsmas.

Kosmiskā aparāta forma bija divu nošķeltu konusu veidā, kuri savienoti platākajā vietā ar cilindrisku ekvatoru. Ārējais korpuss bija veidots no alumīnija 76 cm diametrā un 76 cm augstumā. Datus uz zemi raidīja ar 108,00 MHz raidītāju ar 100 mW jaudu. Lai neietekmētu eksperimentu rezultātus, pavadonim nebija saules baterijas, elektroenerģiju nodrošināja dzīvsudraba baterija.

Pavadonis tika palaists ar nesējraķeti Juno II no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas  05:16 UTC. Tas tika ievadīts eliptiskā orbītā.
 *Explorer 3* baterija pārstāja darboties.

 01:14 UTC ± 14 min *Explorer 3* nogāja no orbītas un sadega atmosfērā aptuveni punktā ar koordinātām 16,8° dienvidu platuma, 286,8° austrumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Explorer 8 satellite  Smithsonian National Air and Space Museum
1989. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1989. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Sēdertēljē un Stokholmā, Zviedrijā, no 1989. gada 15. aprīļa līdz 1. maijam. Tas bija 53. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  — *pazemināta uz B divīziju*

### Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Pševorskas apriņķis

**Pševorskas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Piekarpatu vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Piekarpatu vojevodistes Lubačovas, Jaroslavas, Pšemislas, Žešovas, Laņcutas un Ležajskas apriņķiem, kā arī Ļubļinas vojevodistes Bilgorajas apriņķi.
Kaņčuga

**Kaņčuga** () ir pilsēta Polijas dienvidaustrumos, Piekarpatu vojevodistē uz austrumiem no Žešovas.
Svētie Kosma un Damiāns

**Svētie Kosma un Damiāns** (; dzimuši 3. gadsimtā, miruši apm. ) ir leģendāri kristiešu dvīņu brāļi - mocekļi, kuri, pēc Rietumu kristietības tradīcijas, 3. gadsimtā Romas impērijas Sīrijas provinces Ajasas pilsētā bez maksas ārstēja cilvēkus. Diokletiāna kristiešu vajāšanas laikā kopā ar trim citiem saviem brāļiem esot gājuši bojā mocekļu nāvē. Godināti no 4. gadsimta.

Pareizticīgā tradīcija godina trīs šādus dvīņubrāļus. Vieni no brāļiem dzīvoja Mazāzijā, ārstēja cilvēkus, mira dabīgā nāvē. Esot bijuši arī Svētie Kosma un Damiāns, kuri dzīvoja Romā un gājuši bojā imperatora Karīna (*Carinus*, 283 — 285) valdīšanas laikā. Trešie Kosma un Damiāns esot dzimuši Arābijā un sodīti ar nāvi Kilikijā. Katriem no šiem brāļiem ir sava piemiņas diena kalendārā.
Zosna

**Zosna** () ir ciems Rēzeknes novada, Lūznavas pagastā. Izvietojies pagasta austrumos starp Rāznas un Zosnas ezeriem no pagasta centra Lūznavas,  no novada domes Rēzeknē un no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Zosnas muižas centru. Līdz 1971. gadam bija Zosnas ciema padomes centrs. Zosnā atrodas katoļu baznīca un viesu nams.

Ciema teritorijā atrodas divi valsts nozīmes un četri vietējās nozīmes arhitektūras pieminekļi.

Valsts nozīmes kultūras pieminekļi ir Zosnas muižas apbūve, kungu māja, bet muižas parks, pārvaldnieka māja, kā arī Zosnas katoļu baznīca, baznīcas zvanu tornis un vārti ir vietējās nozīmes arhitektūras pieminekļi.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
1943. gada Latvijas čempionāts šahā

**1943. gada Latvijas šaha čempionāts** - Latvijas meistarsacīkstes šahā vīriešiem un sievietēm.

## Turnīra gaita
Drīz pēc Otrā pasaules kara sākuma Latvijā atkal nomainījās pastāvošā vara. Tomēr vācu okupācijas laikā šaha dzīve neapsīka, un 1943. gadā tika sarīkotas Latvijas meistarsacīkstes šahā vīriešiem un sievietēm. Turnīru organizēja Latvijas Šaha savienība, un tas notika šahistiem ierastajā Ziemassvētku brīvdienu laikā no 23. līdz 31. decembrim.

Turnīrā piedalījās tikai tie šahisti, kas karam sākoties bija palikuši Latvijas teritorijā, tomēr dalībnieku sastāvs bija pietiekami spēcīgs. Par turnīra līderiem izvirzījās Igors Ždanovs un Zigfrīds Solmanis. Izšķirošā partija starp viņiem notika 10. kārtā, kurā uzvaru guva Ždanovs. Solmanis palika otrajā vietā, lai gan viņa vietu nopietni apdraudēja Nikolajs Engaličevs, kuram tikai zaudējumi pēdējās 2 kārtās liedza sasniegt labāku rezultātu. Vairāk gaidīts tika no Latvijas pirmskara šaha izlases dalībniekiem Kārļa Ozola un Volfganga Hāzenfusa, taču abi bija iesaistījušies vācu armijas darbībā, un tas atstāja iespaidu uz viņu spēli.

Vienlaicīgi ar vīriešu čempionātu risinājās arī Latvijas meistarsacīkstes sievietēm, kurā nebija nopietnas konkurences spēcīgākajai Latvijas šahistei Mildai Laubertei. Turnīrā piedalījās tikai 4 dalībnieces, kas sacentās divu apļu turnīrā, un par uzvarētājas galveno sāncensi kļuva viņas 9 gadus vecākā māsa Ella Lauberte, kura ieņēma 2. vietu.

## Citāti

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta turnīra tabula
:

## Latvijas sieviešu šaha čempionāta turnīra tabula
:

## Atsauces

## Literatūra
* Ģ.Salmiņš "Visām grūtībām par spīti. Šahs Latvijā 1941.1.VII - 1944.31.VII", Liepāja, LiePA, 2009, .
* Ģ.Salmiņš, V.Zemītis "Sudraba važiņa no Stokholmas. Milda Lauberte šaha cīņās", Liepāja, LiePA, 2007, .
* Z.Trenko "Latvijas pirmā šacha karaliene", Rīga, autora izdevums, 2011, .
1944. gada Latvijas čempionāts šahā

**1944. gada Latvijas šaha čempionāts** - Padomju Latvijas spēcīgāko šahistu turnīrs 1944. gadā.

## Turnīra gaita
Sākoties Otram pasaules karam daļa Latvijas šahistu evakuējās kopā ar Sarkanās Armijas daļām. 1944. gada jūnijā 43. gvardes latviešu strēlnieku divīzijas atpūtas namā Maskavas apgabala ciematā Udeļnajā notika Padomju Latvijas spēcīgāko šahistu turnīrs.

Turnīrā piedalījās tikai 10 dalībnieki. Spēcīgākais tā laika šahists Vladimirs Petrovs, kas bija evakuējies no Latvijas, jau bija represēts un gājis bojā 1943. gadā. Par turnīra favorītiem tika uzskatīti Latvijas PSR 1. šaha čempionāta uzvarētājs Aleksandrs Koblencs un 1937. gada Stokholmas šaha olimpiādes dalībnieks Latvijas izlases sastāvā Voldemārs Mežgailis. Izšķirošajā partijā uzvaru izcīnīja Mežgailis, līdz ar to kļūstot par turnīra uzvarētāju. Trešajā vietā ierindojās Georgs Šiliņš (1918 - 2012), vēlākais Rīgas čempions šahā 1947. un 1948. gados.

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta turnīra tabula
:

## Ārējās saites
*  1944. gada Latvijas PSR spēcīgāko šahistu turnīra tabula un partijas

## Literatūra
* N.Žuravļevs, I.Dulbergs, G.Kuzmičovs "Latvijas šahistu jaunrade", Rīga, Avots, 1980.
* V.Mežgailis "Šaha veterāna atmiņas", Rīga, Strombus, 1997, .
FK Brocēni "Starts"

**FK Brocēni "Starts"** ir padomju un Latvijas futbola klubs no Brocēniem.

Pēc 1996. gada sezonas, finansējuma nepietiekamības dēļ, "Starta" vadība atteicās no turpmākās dalības Latvijas futbola Virslīgā, bet pats klubs pārbāzējās uz Saldu un tika reorganizēts par FK "Saldus".

## Vēsture
Straujš futbola izrāviens Brocēnos un Latvijas mērogā notika 1961. gadā. CŠK komandā tika iesaistīta vesela grupa spēlētāju no citām pilsētām, tai skaitā no Tukuma uz Brocēniem pārnāca Vladislavs Karaškēvics, Elmārs Kronbergs, Igors Valbis, Ivars Ozols un Aleksejs Sokolovs, par komandas treneri tika uzaicināts kādreizējais Rīgas "Daugavas" spēlētājs un Valmieras "Vārpas" treneris Laimonis Šņore.

## FK Brocēni "Starts" sasniegumi
* 1961. gads, LPSR čempionāts - 4. vieta 
* 1961. gads, Latvijas kauss - 1. vieta
* 1962. gads, LPSR čempionāts - 4. vieta
* 1968. gads, LPSR čempionāts - 1. vieta
* 1968. gads, Latvijas kauss - 1. vieta
* 1969. gads, LPSR čempionāts - 5. vieta
* 1970. gads, LPSR čempionāts - 8. vieta
* 1971. gads, LPSR čempionāts - 9. vieta
* 1972. gads, LPSR čempionāts - 11. vieta saglabāta vieta A klasē
* 1973. gads, LPSR čempionāts - 2. vieta
* 1973. gads, Latvijas kauss - 2. vieta
* 1975. gads, LPSR čempionāts - 5. vieta
* 1976. gads, LPSR čempionāts - 6. vieta
* 1977. gads, LPSR čempionāts - 9. vieta
* 1978. gads, LPSR čempionāts - 11. vieta
* 1979. gads, LPSR čempionāts - 11. vieta
* 1980. gads, LPSR čempionāts - FK Brocēni "Starts" izkrīt no A klases
* 1981. gads, - 1. vieta B klases zonā
* 1981. gads, LPSR čempionāts - 15. vieta (izkrīt no A klases)
* 1988. gads, - 1. vieta B klases zonā
* 1991. gads, Latvijas čempionāts - 9 vieta ( 18. spēles - 10 punkti)
* 1992. gads, Latvijas čempionāts - 11 vieta ( 22. spēles - 4 punkti)
* 1993. gads, Latvijas čempionāts - FK Brocēni "Starts" izkrīt no virslīgas
* 1994. gads, Latvijas čempionāts - 
* 1995. gads, Latvijas čempionāts - 4. vieta ( 28. spēles - 38 punkti)
* 1996. gads, Latvijas čempionāts - 6. vieta ( 28. spēles - 23 punkti)
* 1997. "Starts" savu dalību Virslīga atsauc, finansējuma nepietiekamības dēļ.
* No 1997.gada FK Brocēni "Starts" pārstāv jauniešu čempionātos

## FK Brocēni "Starts" sistēmas spēlētāji

## FK Brocēni "Starts" treneri
* L.Šņore
* I.Kozlovs
* A.Arājs
* A.Bandolis , G.Dobkevičs
* J.Barančans
* Želtovs
* Konovalovs
1941. gada Latvijas čempionāts šahā

**1941. gada Latvijas šaha čempionāts** - Latvijas PSR 1. šaha čempionāts vīriešiem un sievietēm.

## Turnīra gaita
Pēc Latvijas iekļaušanas PSRS sastāvā notika lielas izmaiņas visās Latvijas dzīves jomās. Jaunā vara neaizmirsa arī šahu, tāpēc 1941. gada martā Rīgā tika sarīkots Latvijas PSR 1. čempionāts šahā. Turnīrā piedalījās gandrīz visi tā laika spēcīgākie šahisti, no kuriem tikai divi nebija no Rīgas: M.Kuzņecovs (Ludza) un F.Vedigs (Kuldīga). No Sarkanās Armijas Rīgas garnizona piedalījās J.Kameņeckis, kas 1940. gadā bija kļuvis par Minskas čempionu šahā. Turnīru svinīgi atklāja 1941. gada 2. martā tajā pašā Rīgas biržas nama zālē, kur pirms 17 gadiem tika atklāts I Latvijas šaha kongress.

Par turnīra favorītiem tika uzskatīti Latvijas meistari Vladimirs Petrovs un Fricis Apšenieks, taču Petrovs nebija labākajā formā, bet Apšenieks spēlēja jau būdams smagi slims. Tas ļāva apsteigt visus konkurentus Aleksandram Koblencam, kurš līdz šim nebija guvis lielus panākumus Latvijas čempionātos. Tomēr viņš bija krājis pieredzi starptautiskajos turnīros ārzemēs, kur neatkarīgās Latvijas laikā strādāja par žurnālistu.

Šis turnīrs bija beidzamais izcilā Latvijas šahista Friča Apšenieka mūžā, kurš vīrišķīgi cīnījās par uzvaru un kopvērtējumā tikai par puspunktu atpalika no Koblenca. Uzvara pēdējā kārtā 1941. gada 23. martā pret kuldīdznieku Vedigu bija viņā pēdējā partija nopietnos turnīros, un pēc mēneša Apšenieks nomira.

Latvijas PSR 1. šaha čempionāts bija vienlaicīgi arī atlases sacensības PSRS čempionātam, un tā uzvarētājs ieguva tiesības startēt PSRS 13. šaha čempionāta pusfinālā.

Vienlaicīgi ar vīriešu čempionātu risinājās arī Latvijas PSR 1. čempionāts sievietēm. Tā laika šaha dzīves vadība nolēma, ka turnīrā nav vērts piedalīties Latvijas spēcīgākajai šahistei Mildai Laubertei, lai dotu iespēju sevi parādīt jaunajām šahistēm. Turnīrā piedalījās 7 dalībnieces, kuras visas bija no Rīgas. Cīņa par 1. vietu notika starp Martu Krūmiņu un Liliju Mūrnieci. Izšķirošajā partijā uzvarēja Krūmiņa un kļuva par pirmo Latvijas PSR čempioni šahā.

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta turnīra tabula
:

## Latvijas sieviešu šaha čempionāta turnīra tabula
:

## Ārējās saites
*  1941. gada Latvijas PSR 1. čempionāta šahā vīriešiem turnīra tabula un partijas

## Literatūra
* N.Žuravļevs, I.Dulbergs, G.Kuzmičovs "Latvijas šahistu jaunrade", Rīga, Avots, 1980.
* Ģ.Salmiņš "Fricis Apšenieks (1894 - 1941)", Liepāja, LiePA, 2006, .
* Ģ.Salmiņš, V.Zemītis "Sudraba važiņa no Stokholmas. Milda Lauberte šaha cīņās", Liepāja, LiePA, 2007, .
* Z.Trenko "Latvijas pirmā šacha karaliene", Rīga, autora izdevums, 2011, .
Mets Biondi

**Metjū Nikolass Biondi** (; dzimis ) ir bijušais amerikāņu peldētājs. Viņš pārsvarā startēja brīvā stila un tauriņstila peldējumos.

Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). 1984. gadā Losandželosā izcīnījis zeltu 4x100 m brīvā stila stafetē. Nākamajās Olimpiskajās spēlēs Seulā M. Biondi triumfēja piecas reizes (50 m un 100 m brīvā stila peldējumi, 4x100 m parastajā, 4x200 m parastajā un 4x100 m brīvā stila stafetē), kā arī izcīnīja pa vienai sudraba (100 m tauriņstilā) un bronzas (200 m brīvajā stilā) godalgai. 1988. gada Olimpiskajās spēlēs viņš bija visvairāk medaļas izcīnījušais sportists. 1992. gada spēlēs Barselonā sportists ASV komandas sastāvā izcīnīja uzvaru 4x100 m parastajā stafetē un sudrabu 50 m brīvajā stilā. Ar panākumiem startējis arī Pasaules čempionātos, kur izcīnījis 6 zelta medaļas (kopā 11). Divas reizes karjerā ticis atzīts par gada labāko peldētāju pasaulē (1986, 1988).

## Ārējās saites
*
Vertulova

**Vertulova** (arī **Vjortulova**) ir ciems Ludzas novada Rundēnu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos pie autoceļa P49  no pagasta centra Rundēniem,  no novada centra Ludzas un 287 km no Rīgas. No 1949. līdz 1960. gadam bija Vertulovas ciema padomes centrs. Vertulovā atrodas Vertulovas Svētās Dievmātes piedzimšanas pareizticīgo baznīca un kapsēta. Vertulovas viduslaiku senkapi ir vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis.

1897. gadā ciemā bija 8 sētas ar 56 cilvekiem.
## Atsauces
Modern Talking

***Modern Talking*** ir Vācijas popgrupa — duets Tomass Anderss un Dīters Bolens, kuri kopā uzstājās no 1983. līdz 2003. gadam. Tā pat tiek dēvēta par Vācijas panākumiem bagātāko pop duetu. Dažas no viņu slavenākajām dziesmām ir " You're My Heart, You're My Soul", "You Can Win If You Want", "Cheri, Cheri Lady", "Brother Louie", "Atlantis Is Calling (S.O.S. for Love)" un  "Geronimo's Cadillac".

Pirmoreiz abi — mūzikas producents Dīters Bolens un šlāgerdziedātājs Tomass Anderss satikās 1983. gadā. Bolens sākotnēji producēja un rakstīja Andersam vācu šlāgerdziesmas, kas diemžēl neguva lielus panākumus.

Grupa pastāvēja no 1983. līdz 1987. gadam, kad tā pašķīrās. 1998. gadā grupa atkalapvienojās un veiksmīgi muzicēja, ierakstīja dziesmas un koncertēja līdz pat 2003. gadam, izsludinot par savu "fināla šķiršanos". Tobrīd pasaulē viņu dziesmas un albumi bija izdoti vairāk nekā 120 miljonu eksemplāros.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi
* 1985: The 1st Album
* 1985: Let's Talk About Love
* 1986: Ready for Romance
* 1986: In the Middle of Nowhere
* 1987: Romantic Warriors
* 1987: In the Garden of Venus
* 1998: Back for Good
* 1999: Alone
* 2000: Year of the Dragon
* 2001: America 
* 2002: Victory 
* 2003: Universe
Darwin

**Darwin** var būt:
* Čārlzs Darvins — angļu dabas pētnieks, evolūcijas teorijas pamatlicējs;
* Dārvina — pilsēta Austrālijā, Ziemeļu teritorijas administratīvais centrs;
* Darwin (operētājsistēma), Unix pamats Apple Mac OS X operētājsistēmai.
Serhijs Hončars

**Serhijs Hončars** (; dzimis ) ir bijušais profesionālais Ukrainas šosejas riteņbraucējs. Viņš ir 2000. gada Pasaules čempions individuālajā braucienā. 2006. gada Tour de France Hončars bija kopvērtējuma līderis pēc individuālā brauciena 7. posmā.

Hončars neizturēja asins pārbaudi 1999. gada *[[Tour de Suisse]]* laikā un tika atsaukts no sacensībām. Lai arī tā bija tikai asins veselības, nevis dopinga pārbaude, *Tour de France* organizatori nolēma nepielaist viņa komandu ** dalībai 1999. gada Tour de France. 
2007. gada 11. maijā Hončaru uz 30 dienām diskvalificēja viņa komanda *[[T-Mobile Team]]*, pēc tam, kad tika nosakaidroti asins pārbaudes rezultāti no Lježa-Bastoņa-Lježa un *[[Tour de Romandie]]* sacensībām. 19. jūnijā *T-Mobile* paziņoja, ka lauž līgumu ar sportistu.

Kad Hončars 2010. gadā nevarēja atrast sev jaunu komandu, viņš beidza karjeru.

## Atsauces

## Ārējās saites
SSOT

**SSOT** jeb **Sistema Satelital de Observación Terrestre** (no spāņu valodas — Zemes novērošanas pavadoņu sistēma), zināms arī kā **FASat-Charlie**, ir Čīles Zemes tālizpētes pavadonis, kas paredzēts gan civilai, gan militārai izmantošanai. Kosmisko aparātu izgatavojis Francijas uzņēmums EADS Astrium pēc Čīles Gaisa spēku pasūtījuma.

Pavadoņa attēlu izšķirtspēja ir 1,45 m panhromatiskā režīmā un 5,8 m katrai krāsu joslai multispektrālā režīmā. 

*SSOT* kosmisko aparātu izgatavojis Eiropas lielākais kosmiskais ražotājs EADS Astrium uz platformas AstroSat-100 (*Myriade*) bāzes. *SSOT* programma arī ietver zemes kontroles staciju un attēlu apstrādes zemes segmenta izveidi.

Līgums par *SSOT* programmu starp Čīles Aizsardzības ministriju un EADS Astrium tika noslēgts 2008. gada 25. jūlijā par 72,5 miljoniem USD.

Sākotnēji *SSOT* palaišana bija paredzēta 2010. gada pirmajā pusē.

*SSOT* tika palaists  02:03:48 UTC ar Krievijas nesējraķeti Sojuz-ST/Fregat-MT no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā. Kopā ar to startēja pavadoņi Pléiades 1, ELISA-1, ELISA-2, ELISA-3, ELISA-4. Aptuveni stundu pēc starta no *Fregat* augšējās pakāpes tika atdalīti *Pléiades* un *ELISA*. Pēc tam *Fregat* veica vēl divas dzinēju iedarbināšanas, un *SSOT* tika atdalīts 05:30 UTC.

 pavadoni pēc izmēģinājumiem un testēšanas *EADS Astrium* nodeva ekspluatācijā Čīles Gaisa spēkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SSOT Astrium vietnē 
* SSOT Gunter Dirk Krebs
Kosmos-2479

**Kosmos-2479** (*Космос-2479*) bija Krievijas raķešu startu atklāšanas pavadonis. Tas palaists 2012. gadā ģeostacionārajā orbītā un darbojās līdz 2014. gada aprīlim.

*Kosmos-2479* bija pēdējais sistēmas US-KMO (*Oko-1*) pavadonis. Tas izgatavots galvenokārt no palikušajām rezerves daļām. Turpmāk tiek veidota jauna Vienota kosmiskā sistēma (*Edinaja kosmičeskaja sistema*, *Единая космическая система*), kuras viens no uzdevumiem būs arī raķešu startu atklāšana.

Pavadonim ir uzstādīts infrasarkanais teleskops ar 1 m diametra galveno spoguli. Izvēršama saules aizsarga garums ir 4,5 m.

Kosmiskais aparāts tika palaists  05:49 UTC ar nesējraķeti Proton-K/Blok DM-2 no Baikonuras kosmodroma. 
12:27 UTC pavadonis atdalījās no pēdējās pakāpes *Blok DM-2*. Pēc veiksmīgās palaišanas tam piešķirts nosaukums *Kosmos-2479*.
Šis bija pēdējais raķetes Proton-K, kā arī dzinējbloka Blok DM-2 starts.

*Kosmos-2479* tika nogādāts ģeostacionārajā orbītā. Pēc NORAD datiem tas sākotnēji atradās punktā 90° austrumu garuma. Līdz 12. aprīlim pavadonis bija pārvietots uz 80° A, kur tam tika veiktas pārbaudes un izmēģinājumi. 19. jūlijā tas sāka pārvietoties uz austrumiem.
2014. gada sākumā kosmiskajam aparātam sabojājās akumulatoru baterija, bet visi mēģinājumi atjaunot tā darbību nevainagojās sekmēm. Aprīlī *Kosmos-2479* pārstāja atbildēt uz signāliem, un kļuva nevadāms.
Pavadoņa plānotais darbības laiks bija 5 — 7 gadi, bet tas nokalpoja nepilnus divus gadus.

*Kosmos-2479* priekšgājējs Kosmos-2440 tika palaists 2008. gada jūnijā un darbojās līdz 2010. gada februārim.
Ar *Kosmos-2479* zaudēšanu Krievijai ģeostacionārajā orbītā vairs nav neviena raķešu startu atklāšanas pavadoņa, bet eliptiskajās orbītās esošie divi nodrošina novērojumus tikai trīs stundas diennaktī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* US-KMO (71Kh6) Gunter Dirk Krebs
* Prognoz SPRN Encyclopedia Astronautica
Pševorska

**Pševorska** () ir pilsēta Polijas dienvidaustrumos, Piekarpatu vojevodistē uz austrumiem no Žešovas. Pilsētā daļēji saglabājušies viduslaiku aizsardzības mūri. Pilsētas vārdā nosaukta arheoloģiskā dzelzs laikmeta Pševorskas kultūra. Pilsētā magnātu Lubomirsku dzimtas pils un parks. Brīvdabas muzejs. No Pševorskas uz Dinovu saglabājusies šaursliežu dzelzceļa līnija.
287. gads

**287**. () Jūlija kalendārā ir parastais gads, kas sākās sestdienā, tomēr tolaik šī gadu skaitīšanas sistēma netika izmantota. Romas impērijā gads zināms kā **Konsulu Valērija un Valērija gads** jeb **1040 gads** *Ab urbe condita* (kopš Romas dibināšanas).

## Notikumi

## Dzimuši

## Miruši
* nezināms datums, gads aptuvens — Svētie Kosma un Damiāns (Κοσμάς και Δαμιανός), svētie (dzimuši 3. gadsimtā.)
Svētais Simeons Stilīts

**Simeons Stilīts** jeb **Simeons Stabinieks** (grieķu:Συμεών τοῦ Στυλίτου; dzimis apm. 390. gadā, miris ) bija kristiešu askēts, kurš pēdējos 37 sava mūža gadus pavadīja staba galā, gremdējoties lūgšanās un sprediķojot. Dažkārt saukts arī par **Simeonu Stilītu Vecāko**, lai atšķirtu no Simeona Stilīta Jaunākā (521 – 597) un Simeona Stilīta Trešā (5. gs).

Dzimis ganu ģimenē, mūsdienu Turcijā, tolaik Romas impērijas Kilikijas provincē. Astoņpadsmit gados tika uzņemts klosterī, tomēr 423. gadā apmetās paugstinājuma galā netālu no Alepo pilsētas (tagad Sīrijā). Turpmāko dzīves laiku uzturējās tur, pārtiekot no ēdiena, kuru atnesa citi cilvēki. Pamazām Simeona slava auga, pie viņa sāka plūst ceļinieki, lūdzot padomus. Arī Bizantijas imperatori Teodosijs II, Leons I un Markiāns esot prasījuši Simeona padomu. Simeons Stilīts esot sarakstījies arī ar Svēto Ženevjēvu. Mūsdienās vietā, kur atradās Simeona stabs (30 kilometrus uz ziemeļrietumiem no Alepo), atrodas liela kristiešu reliģiskā kompleksa drupas. Saglabājies arī stabs, uz kura esot dzīvojis Simeons Stilīts.

Simeonam Stilītam veltīts Alfrēda Tennisona dzejolis *St. Simeon Stylites*. 1965. gadā Luiss Bunjuels radīja filmu *Simón del desierto* pēc Simeona Stilīta dzīves motīviem.
Gustavs Ernesakss

thumb|200px|Gustava Ernesaksa kapa piemineklis.
**Gustavs Ernesakss** (,  — ) bija igauņu komponists un diriģents.

## Biogrāfija

Dzimis Harju apriņķī. 1931. gadā absolvējis Tallinas konservatorijas muzikālās pedagoģijas klasi un 1934. gadā kompozīcijas klasi. No 1937. gada bija Tallinas konservatorijas pedagogs.

Otrā pasaules kara laikā evakuējies kopā ar Padomju karaspēku. Evakuācijā no 1942. līdz 1944. gadam Ernesakss vadīja Igaunijas Valsts ansambļus. Atgriezies dzimtenē 1944. gadā nodibinājis Igaunijas PSR Valsts Akadēmisko vīru kori (no 1989. gada Nacionālais), kas bija pirmais šāda veida koris Igaunijā. Šo kori Ernesakss vadīja no 1944. līdz 1975. gadam. 1945. gadā viņu izvēl par Tallinas konservatorijas profesoru un 1947. gadā viņš kļūst par Igauņu dziesmu svētku virsdiriģentu.

Kā komponists sarakstījis vairākas operas ("Vētru krasts", "Roku rokā"), skaņdarbus koriem ("Dziedi, brīvā tauta!", "Kā dzīvo zvejnieki"), mūziku teātrim un kino. Igaunijas PSR himnas mūzikas autors. Par saviem skaņdarbiem un darbību koru kustībā padomju laikā saņēmis vairākus apbalvojumus — Sociālistiskā Darba Varonis (1974), PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1956), PSRS Valsts prēmiju (1947; 1951), Ļeņina prēmija (1970) u.c.

Viens no Ernesaksa populārākajiem darbiem ir dziesma "Mana tēvu zeme ir man mīļa", kas tapusi muzikāli apdarinot 19. gadsimta atmodas patriotiskās dzejnieces Lidijas Koidulas dzejoli. Šī dziesma tika uzskatīta par neoficiālu nacionālo himnu padomju okupācijas laikā.

Komunistiskās partijas biedrs, Igaunijas PSR Augstākās Padomes 4. — 7. sasaukumu deputāts.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Šarlotes tīkls (1973. gada filma)

**"Šarlotes tīkls"** () ir 1973. gada amerikāņu animācijas filma, ko producēja *[[Hanna-Barbera Productions]]* un *Sagittarius Productions*. Filma ir balstīta uz E. B. Vaita 1952. gadā izdoto bērnu grāmatu ar tādu pašu nosaukumu. Tāpat kā grāmatā, arī filmā stāsts ir par Vilmūru, sivēnu, kuru no nokaušanas paglābj inteliģents zirneklis Šarlote. Kinoteātros filmas pirmizrāde notika . Filma saņēma galvenokārt pozitīvus kritiķu vērtējumus, tāpat guva komerciālus panākumus. 2003. gadā uzreiz video formātā tika izdots "Šarlotes tīklam" turpinājums "Sivēntiņa lieliskais piedzīvojums" (*Charlotte's Web 2: Wilbur's Great Adventure*).

## Ārējās saites
Šarlotes tīkls

**Šarlotes tīkls** (*Charlotte's Web*) ir amerikāņu rakstnieka E. B. Vaita uzrakstīta un Gārta Viljamsa ilustrēta bērnu grāmata. To pirmoreiz izdeva 1952. gadā grāmatu apgāds *[[Harper & Brothers]]*. Stāsts ir par sivēnu Vilberu, kas iedraudzējas ar zirneklieni Šarloti. Kad Vilbers uzzina, ka cūkas parasti nokauj, Šarlote nolemj viņam palīdzēt, ieaužot sivēnu slavinošas ziņas savā tīklā.

Pēc grāmatas motīviem 1973. gadā tika uzņemta animācijas filma "Šarlotes tīkls". 2003. gadā tika uzņemts filmas turpinājums "Sivēntiņa lieliskais piedzīvojums". 2006. gadā tika uzņemta arī mākslas filma "Šarlotes tīkls".
Džons Gohnors

**Džons Gohnors** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu beisbolists, spēlēja šortstopa pozīcijā.

Beisbolista karjeru sācis 1896. gadā kā otrās bāzes spēlētājs. 1901. gada septembrī Bruklinas "Superbas" sastāvā debitēja MLB (jau kā šortstops). Taču nākamās divas sezonas pārstāvēja Klīvlendas "Bronchos/Naps", pēc tam beidza beisbolista karjeru. Kopumā karjeras laikā aizvadīja 264 augstākās līgas spēles, kurās pieļāva 146 kļūdas, neveica nevienu mājas skrējienu, viņa sišanas procents bija 18,7%.

Dž. Gohnors bieži tiek dēvēts par visu laiku sliktāko beisbolistu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* MLB profils 
* ESPN profils 
* ''Baseball-Reference'' profils
Šarlotes tīkls (nozīmju atdalīšana)

**"Šarlotes tīkls"** var būt:
* "Šarlotes tīkls" — 1952. gadā izdota grāmata;
* Filma:
** "Šarlotes tīkls" (1973) — 1973. gadā izdota filma;
** "Šarlotes tīkls" (2006) — 2006. gadā izdota filma.
Basilijs Lielais

**Svētais Basilijs Lielais** jeb **Basilijs no Cēzarejas** (grieķu:Ἅγιος Βασίλειος ὁ Μέγας; dzimis apm. 330. gadā, miris ) bija grieķu kristiešu bīskaps. Sava laika ietekmīgs teologs, viens no redzamākajiem Nīkajas ticības apliecības aizstāvjiem pret arānismu un Laodīkejas Apolināriju. Vasilijam Lielajam tiek piedēvēta ikonostasa un Vasilija Lielā liturģijas izveidošana. Basilijs spēcīgi ietekmējis arī Austrumu pareizticības klosteru veidošanas principus.

thumb|Basilii Magni Opera, 1540|left
Basiliju kopā ar viņa brāli Nisas Gregoriju un tuvu draugu Nazianzas Gregoriju tradicionāli sauc par Kapadokijas tēviem. Basiliju kopā ar viņa brāli Nisas Gregoriju un Jāni Zeltamuti Austrumu tradīcijā sauc par "Lielajiem Hierarhiem".

Dzimis pazīstama retora Basilija Vecākā un Cēzarejas Emmelijas ģimenē Cēzarejas Mazakas (mūsdienu Kajseri) apkārtnē. No Basilija brāļiem un māsām, vēl četri kļuva par baznīcas svētajiem. Pazīstamākie no tiem ir Makrina Jaunākā un Nisas Gregorijs. Īsi pēc Basilija piedzimšanas ģimenē pārcēlās uz Neocēzareju (mūsdienu Niksara Tokatas ilā Turcijā). Šeit Basiliju stipri ietekmēja vecāmāte Makreja Vecākā, savulaik Gregorija Brīnumdara sekotāja. Satikdams Nazianzas Gregoriju, sadraudzējās ar to, un kopā ar viņu devās mācīties uz Konstantinopoli, kur mācījās pie Libanija. Ap 349. gadu abi draugi apmetās Atēnās, kur pavadīja sešus gadus, citu starpā satikdami nākamo imperatoru Juliānu Atkritēju. Vēlāk Basilijs ceļoja pa Ēģipti, Palestīnu, Mezopotāmiju un Sīriju.

362. gadā Antiohijas bīskaps Meletijs iecēla Basiliju par diakonu. 365. gadā viņš kļuva par presbīteri. 370. gada 14. jūnijā Basilijs kļuva par Cēzarejas bīskapu. Būdams bīskaps, Vasilijs Lielais, kopā ar piekritējiem, izvērsa polemiku ar ariānisma sekotājiem.

Kā bīskaps izcēlās arī rūpēs par nabagajiem. Grieķu tradīcijā tieši Svētais Basilijs ir tas (ne Svētais Nikolajs, kā rietumos), kurš nes dāvanas bērniem (1. janvārī).

## Ārējās saites
Anrī de Tulūzs-Lotreks

**Anrī Marī Raimons de Tulūzs-Lotreks-Monfā** (; dzimis , miris ) bija franču gleznotājs, estampētājs, zīmētājs un ilustrators. Kopā ar Polu Gogēnu, Vinsentu van Gogu un Polu Sezanu tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem postimpresionisma gleznotājiem. 2005. gadā *Christie's* izsoļu namā glezna *La blanchisseuse*, kurā attēlota jauna veļas mazgātāja, tika pārdota par 22,4 miljoniem ASV dolāru, kas ir augstākā cena par viņa darbiem. Mazāk nekā 20 gadu ilgās mākslinieka karjeras laikā viņš radīja 737 gleznas, 275 akvareļdarbus, 363 izdrukas un plakātus, 5084 zīmējumus.

A. de Tulūzs-Lotreks mira no alkoholisma un sifilisa radītajām komplikācijām.

## Galerija

Henri de Toulouse-Lautrec 018.jpg|Veļas mazgātāja (1884-1988)
Henri de Toulouse-Lautrec, French - At the Moulin Rouge- The Dance - Google Art Project.jpg|Mulenrūžā (1890)
Lautrec in bed 1893.jpg|Gultā (1893)
Rue des Moulins, 1894 sc001208.jpg|Medicīniskā apskate bordelī (1894)
Henri de Toulouse-Lautrec - Les Deux Amies - 106 - Foundation E.G. Bührle Collection.jpg|Divas draudzenes (1895)
(Albi) Au Cirque ; écuyère de haute école, le tandem 1899 - Toulouse-Lautrec.jpg|Cirka jātnieks tandēmā (1899)


## Atsauces

## Ārējās saites

* Modernās mākslas muzejs 
* Tulūzs-Lotreks ''artcyclopedia''
1197. gads

**1197. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Kalojans kļuva par Bulgārijas caru.
* Dženovieši iekaroja Kerkīras salu.
* Amalriks II kļuva par Jeruzalemes karali.
* Dāņi iebruka Igaunijā.

## Dzimuši
* 22. oktobris — Dzjuntoku, Japānas imperators (miris 1242. gadā)

## Miruši
* 28. septembris — Heinrihs VI, Svētās Romas imperators (dzimis 1165. gadā)
Seņava

**Seņava** () ir pilsēta Polijas dienvidaustrumos, Piekarpatu vojevodistē uz austrumiem no Žešovas pie Sanas upes. Vēsturiski Čartorisku augstmaņu dzimtas rezidence. Šeit ģimenes kapenēs apglabāti daži no Čartorisku dzimtas redzamākajiem pārstāvjiem - Adams Kazimežs Čartoriskis (*Adam Kazimierz Czartoryski*, 1734 – 1823) un Adams Ježijs Čartoriskis (*Adam Jerzy Czartoryski*, 1770 - 1861).
1326. gads

**1326. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 3. jūnijs — tika noslēgts Novgorodas līgums, kurā tika precizēta robeža starp Novgorodas kņazisti un Norvēģiju.

### Nezināms datums
* Pēc Osmana I nāves par Osmaņu impērijas valdnieku kļuva Orhans I.
* Flandrijā notika zemnieku nemieri.

## Dzimuši
* 5. marts — Lajošs I Lielais, Ungārijas un Polijas karalis (miris 1382. gadā)
* 30. marts — Ivans II Ivanovičs, Maskavijas un Vladimiras lielkņazs (miris 1359. gadā)
* 29. marts vai 29. jūnijs — Murads I, Osmaņu impērijas valdnieks (miris 1389. gadā)
* 13. maijs — Gregors XII (*Gregorius XII*), Romas pāvests (miris 1417. gadā)

## Miruši
* *datums nezināms*
** Osmans I, Osmaņu impērijas dibinātājs (dzimis 1258. gadā)
Laņcutas apriņķis

**Laņcutas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Piekarpatu vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Piekarpatu vojevodistes Ležajskas, Pševorskas un Žešovas apriņķiem. 

## Apskates objekti
*Laņcutas pils (*Zamek w Łańcucie*)
*Laņcutas sinagoga (*Laņcutas sinagoga*)

## Galerija

Zamek-WidokOdFrontu-POL,_Łańcut.jpg|Laņcutas pils
Łańcut_synagoga_04.jpg|Laņcutas sinagoga


## Ārējās saites
*Laņcutas pils
1301. gads

**1301. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 14. janvāris — nomira pēdējais Ārpādu dzimtas Ungārijas karalis Andrašs III Ārpāds. Par jauno Ungārijas karali kļuva Pršemislovcu dzimtas pārstāvis Vāclavs III.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 7. oktobris — Aleksandrs Mihailovičs, Tveras kņazs (miris 1339. gadā)

## Miruši
* 14. janvāris — Andrašs III Ārpāds, Ungārijas karalis (dzimis ap 1265. gadu)
* *iespējams*
** Ļevs Daņilovičs, Kijivas lielkņazs (dzimis ap 1228. gadu)