open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bērzu iela (Viesīte)

**Bērzu iela** ir viena no Viesītes pilsētas ielām. Tā ir grantēta iela pilsētas dienvidos. Tās garums ir 450 m gara un tajā ir 5 adreses. Iela samērā jauna, radusies līdz ar elektrotīklu iecirkņa izbūvi. Sākas pie Annas Brodeles ielas posma, kur senāk gājusi dzelzceļa līnija no Viesītes dzelzceļa depo, un dabā ir loģisks ceļa turpinājums. Ar vairākiem pievadceļiem, kas ved cauri garāžām, netieši savienota arī ar Dzelzceļnieku ielu. Beidzas pie Meža ielas (autoceļš P75). 

## Ielu savienojumi
Bērzu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Annas Brodeles iela (T-veida krustojums)
* Meža iela (T-veida krustojums)

## Skatīt arī
* Viesīte
* Viesītes ielu uzskaitījums

## Atsauces
6 kadri

**"6 kadri"** () ir Krievijas humoristisks seriāls, kura autors ir Vjačeslavs Murugovs. Seriālu laikposmā no  līdz  pārraidīja televīzijas kanālā СТС. Latvijā to pārraidīja kanāli TV5, TV6 un 3 Plus. Atšķirībā no daudziem citiem Krievijas televīzijas seriāliem, šī nav kāda cita seriāla adaptācija.

Seriālam nav kopēja sižeta, tas sastāv no apmēram divu minūšu gariem skečiem. Galvenās lomas seriālā attēlo seši aktieri: Fjodors Dobronravovs, Andrejs Kajkovs, Eduards Radzjukevičs, Gaļina Daņilova, Sergejs Dorogovs un  Irina Medvedeva. Tas ir saistīts ar šova nosaukumu.

## Ārējās saites
Uldis Zemzaris

**Uldis Zemzaris** (dzimis , miris ) bija latviešu gleznotājs un rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1928. gada 24. februārī Rīgas Jūrmalas Mellužos. Mācījās Dubultu ģimnāzijā, ko beidza 1945. gadā. 1953. gadā beidza Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas skolu, 1955. gadā beidza Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļu (vadītājs Eduards Kalniņš). Kopš 1952. gada piedalījās izstādēs.

Strādāja par ilustratoru Latvijas Valsts izdevniecībā (1955-1957), Latvijas Mākslinieku savienības biedrs kopš 1957. gada. Veidoja dekorācijas Pētera Pētersona izrādēm Dailes teātrī (1965-1966). 
1969. gadā debitēja arī literatūrā ar īsprozas krājumu "Modeļa pieradināšana". 1971. gadā uzņemts Latvijas PSR Rakstnieku savienībā.
1999. gadā kļuva par Kultūrkapitāla fonda mūža stipendiātu.

## Personālizstādes
Zemzara gleznu personālizstādes notika Rīgā (1961, 1964, 1976, 1980, 1988, 1998, 2003), Jūrmalā (1976), Tartu (1965), Maskavā (1974), Sidnejā (1982), Otavā (1984), Kolumbusā (1990), Ņujorkā un Bostonā (abas 1991), Jelgavā (2014), Jūrmalā (2017).

## Literatūra
* Skujiņš, Zigmunds. Par Uldi Zemzari, gleznotāju un rakstnieku. Zibens locīšana: apceres un sarunas. Rīga: Liesma, 1978.

## Atsauces
Saulīte (uzvārds)

**Saulīte** (vīriešu dzimtē Saulītis) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „Saule” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Inese Saulīte (1979) — latviešu dziedātāja;
* Ingrīda Edīte Saulīte (1935) — pedagoģe, horeogrāfe, latviešu deju svētku virsvadītāja.
Līvija Endzelīna

**Līvija Endzelīna** (1927–2008) bija latviešu gleznotāja, izcila kluso dabu meistare.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1927. gada 30. oktobrī valodnieka Jāņa Endzelīna (1873—1961) un Martas Grimmas (1901—1983) ģimenē. Drīz pēc viņas piedzimšanas vecāku laulība tika šķirta.
Kopā ar māti dzīvoja Pārdaugavā, 1941. gadā pārcēlās uz Rūjienu, dzīvoja mātesbrāļa Oskara ģimenē.
Mācījās Rūjienas vidusskolā, ko beidza 1946. gadā. Studēja Latvijas Valsts Universitātes Arhitektūras fakultātē (1946–1948), Latvijas Valsts Mākslas akadēmijā (1948–1953). Latvijas Mākslinieku savienībā uzņemta 1964. gadā.

Gleznojusi portretus („Tēva portrets”, 1964; „Pašportrets”, 1967; „Ornitologa K. Griguļa portrets”, 1969–1973). Zīmēja rakstnieku un kultūras darbinieku portretus žurnālam „Karogs”. Apbalvota ar galveno prēmiju Viļņas glezniecības triennāles izstādē (1969).

Mirusi 2008. gada 27. martā.

## Izstādes
Kopš 1960. gada piedalījās gleznu izstādēs, viņas personālizstādes notika Tartu (1973), Koknesē (1982), Mālpilī (1983), Valmierā (1986), Rīgā (1992, kopā ar Borisu Bērziņu).

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* LPSR nopelniem bagātā mākslas darbiniece (1989)

## Literatūra
* Beinerte, Vija. In memoriam. Līvija Endzelīna.  Latvijas Avīze, Nr.85 (2008. gada 28. marts), 8.lpp. 
* Ingrīda Burāne. Kultūras Forums, Nr.13 (2008. gada 4./11.apr.), 12.lpp. 
* Savickis P. Līvija Endzelīna. Rīga, 1987.

## Atsauces
Pavasara iela (Viesīte)

**Pavasara iela** ir 350 m gara iela Viesītē. Iela klāta ar grants segumu. Ielas sākumā atrodas pilsētas ūdenstornis. Pārsvarā ielā ir mazstāvu savrupmāju apbūve, izņemot divas piecstāvu daudzdzīvokļu mājas, kas celtas kā lielākie dzīvokļu nami pilsētā. Viens no tiem šobrīd ir grausts. Aiz daudzstāvu mājām kvartāla vidū atrodas bērnudārzs "Zīlīte", kas faktiski atrodas pie Dārza ielas, lai gan piešķirtā adrese ir Pavasara ielā. 

## Ielu savienojumi
Pavasara iela ir savienota ar šādām ielām:

* Sporta iela (T-veida krustojums)
* Dārza iela
* Smilšu iela (T-veida krustojums)

## Objekti
* Pilsētas ūdenstornis.
* Bērnudārzs "Zīlīte"

## Skatīt arī
* Viesīte
* Viesītes ielu uzskaitījums
Mālu iela (Rīga)

**Mālu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna apkaimē. Mālu iela sākas krustojumā ar Ilmājas ielu un Skaistkalnes ielu, un beidzas krustojumā ar Misas ielu un Kazdangas ielu. Kopējais ielas garums ir 1414 metri. Ielas sākuma daļa vēsturiskajā Ziepniekkalnā nav tiešā veidā savienota (nav caurbraucama autotransportam) ar tās jaunāko posmu starp Graudu ielu un Misas ielu. Iela klāta ar asfalta, bet vecākajā daļā arī bruģa segumu.

Mālu ielā ir lielākoties dzīvojamā apbūve. Mālu ielā 30 atrodas bijušā kosmētikas un parfimērijas uzņēmuma AS "Dzintars" birojs un ražotnes. Mūsdienās šajā teritorijā darbojas uzņēmums *[[H.A. Brieger]]*. Pie Mālu ielas nepāra numuru pusē atrodas Ziepniekkalna kapi.

Izbūvējot Jāņa Čakstes gatves turpinājumu (Dienvidu tilta ceturtā kārta, savienojums starp autoceļiem A7 un A8), ir paredzēts, ka Mālu ielas gals tiks savienots ar izbūvēto jauno autoceļu.

## Vēsture
Mālu iela Rīgas kartēs redzama jau 1880. gada plānā "*Karte der Stadt Riga in 16 Blättern*" un 1885. gada plānā "*Stadtplan von Riga*", kur tās nosaukums vācu valodā ir *Lehmstrasse*, bet krievu *Глиняная улица.*

## Ielu savienojumi
Mālu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ilmājas iela
* Skaistkalnes iela
* Kartupeļu iela
* Saulkalnes iela
* Graudu iela
* Tumes iela
* Staburaga iela (T veida krustojums)
* Misas iela
* Kazdangas iela

## Sabiedriskais transports
Pa Mālu ielu kursē daži 19. trolejbusu maršruta reisi, kas iebrauc apgriešanās lokā pie A/S "Dzintars". Līdz 2018. gada 3. martam pa Mālu ielu kursēja 24. maršruta trolejbusi.

## Atsauces
Pēteris Feders

**Pēteris Feders** (; dzimis , miris ) bija Kazaņā dzimis latviešu arhitekts. Pēterburgas Mākslas akadēmijas akadēmiķis (no 1910. gada). Viens no Latvijas Mākslas akadēmijas dibinātājiem, tās prorektors no 1921. līdz 1935. gadam. Brāļu kapu arhitekts. Daudzu Latvijas dzelzceļa staciju ēku autors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1868. gadā Kazaņā gleznotāja Jūlija Federa brāļa Aleksandra Federa ģimenē. No 1888. līdz 1894. gadam studēja Ķeizariskajā Mākslas akadēmijā Sanktpēterburgā. Pēc akadēmijas beigšanas strādāja par arhitektu Sestroreckas ieroču rūpnīcā. 1898. gadā pēc Leontija Benuā uzaicinājuma devās uz Varšavu, kur piedalījās Varšavas pareizticīgo katedrāles (nojaukta pēc Pirmā pasaules kara) projektēšanā. 1901. gadā kļuva par Varšavas politehniskā institūta arhitektūras pasniedzēju, vēlāk profesoru. No 1906. līdz 1914. gadam — Varšavas ģenerālgubernatora arhitekts. No 1913. līdz 1917. gadam — Varšavas galma ministrijas arhitekts.

Līdz ar Pirmā pasaules kara sākšanos evakuējās uz Rīgu. Tā kā bija uzaudzis un lielu daļu no mūža pavadījis ārpus Latvijas, Pēteris Feders vāji pārvaldīja latviešu valodu.
No 1920. līdz 1921. gadam bija Latvijas Dzelzceļu virsvaldes arhitekts. Projektēja daudzas dzelzceļa staciju ēkas, to starpā Asaru, Bēnes, Dobeles, Gulbenes, Saldus dzelzceļa stacijas. Līdz mūsdienām nav saglabājušās Pētera Federa projektētās greznās Inčukalna, Piebalgas un Siguldas staciju ēkas, bet Babītes stacijas ēka saglabājusies pārbūvētā veidā.
1921. gadā piedalījās Latvijas Mākslas akadēmijas dibināšanā. No 1921. līdz 1932. gadam bija akadēmijas prorektors, līdz 1935. gadam akadēmijā veica pedagoģisko darbu. Izstrādāja Brāļu kapu arhitektonisko risinājumu, no 1930. gada bija Brāļu kapu komitejas vadītājs. 1935. gadā pārcēlās uz Jelgavu, vadīja pilsētas rekonstrukcijas nodaļu.

Apglabāts Meža kapos, kapa pieminekļa autori — Kārlis Zāle un Aleksandrs Birzenieks.

## Celtnes ārpus Latvijas
Federa projektētās celtnes atrodamas arī Krievijā (Astrahaņā, Ņižņijnovgorodā, Sestroreckā), Polijā (Cehocinekā, Radomsko, Varšavā), Ukrainā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kalēju iela (Viesīte)

**Kalēju iela** ir viena no vēsturiskajām Viesītes ielām. Tās garums ir 210 metri, klāta ar grants segumu. Ielā ir savrupmāju un vēsturisko mazstāvu īres namu apbūve.

## Ielu savienojumi
Kalēju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Raiņa iela (T-veida krustojums)
* Ērgļu iela (T-veida krustojums)
* Smilšu iela (T-veida krustojums)

## Skatīt arī
* Viesīte
* Viesītes ielu uzskaitījums
Lauku iela (Viesīte)

**Lauku iela** ir viena no Viesītes pilsētas ielām. Tā ir šaura 90 m gara ieliņa pilsētas ziemeļos, kurā ir tikai viena adrese. Iela sākas kā Ezera ielas turpinājums aiz līkuma, kas rada neskaidrības par precīzu ielas sākumu. Beidzas pie kādreizējās dzelzceļa līnijas Viesīte-Daudzeva, kas tagad ir Paula Stradiņa iela.

## Ielu savienojumi
Lauku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ezera iela (ielas sākums līkumā)
* Paula Stradiņa iela (T-veida krustojums)

## Skatīt arī
* Viesīte
* Viesītes ielu uzskaitījums

## Atsauces
Kartupeļu iela (Rīga)

**Kartupeļu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna apkaimē. Kartupeļu iela sākas krustojumā ar Valdeķu ielu un Irbenes ielu un beidzas krustojumā ar Tumes ielu. Kopējais ielas garums ir 1072 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Kartupeļu ielā ir pārsvarā dažāda tipa dzīvojamā apbūve, bet arī atsevišķas sabiedriskas celtnes, tostarp Rīgas Pārdaugavas pamatskola (Kartupeļu ielā 2).

## Vēsture
1885. gadā uz Ēbelmuižas zemes tikusi ierīkota Kartupeļu ielas trase, iemērot vairākus desmitus gruntsgabalu. Sākotnēji iela veda no tagadējās Saulkalnes ielas līdz Graudu ielai. Pēc Otrā pasaules kara iela pagarināta abos virzienos. 1961. gadā Kartupeļu ielu pārdēvēja par **Celtnieku ielu**, šajā laikā tapis daudzdzīvokļu ķieģeļu namu rajons aiz Graudu ielas. Vēlāk ielai atgriezts vēsturiskais nosaukums.

## Ielu savienojumi
Kartupeļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valdeķu iela
* Irbenes iela
* Saulkalnes iela
* Mālu iela
* Ilmājas iela (T veida krustojums)
* Sīpolu iela (T veida krustojums)
* Graudu iela
* Tumes iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Ziepniekkalns
Andoras karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti '''Andoras pārstāvji/sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Andora gan ziemas olimpiskajās spēlēs, gan vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1976. gada. 

## Vasaras olimpiskās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Andora olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
2019. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss

**2019. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss** (; ) bija 17. ikgadējais Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss. Tas notika Glivicē, Polijā, kas ieguva tiesības rīkot konkursu pirmo reizi tā vēsturē pēc uzvaras 2018. gada konkursā, ko izcīnīja Roksana Veņģele ar dziesmu *[[Anyone I Want to Be]]*.

Konkursā uzvarēja Vikija Gabora ar dziesmu *Superhero* no Polijas. Šī ir pirmā reize, kad rīkotājvalsts vai iepriekšējā gada uzvarētājvalsts ir ieguvusi uzvaru šajā konkursā.

## Dalībvalstis
Konkursā piedalījās 19 dalībvalstis. Konkursā pēc 13 gadu pārtraukuma atgriezās Spānija, bet Azerbaidžāna un Izraēla no konkursa izstājās.

## Skatīt arī
* 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss
* 2019. gada Eirovīzijas koris

## Atsauces
Ainažu muiža

**Ainažu muiža** () bija Vidzemes muiža, kas atradās mūsdienu Ainažu pilsētas teritorijā.

## Vēsture
Ainažu (*Haynasch*) vārds oficiālos dokumentos pirmoreiz parādījās 1564. gadā kā kroņa īpašums, bet vēlāk tas nonāca Svētciema muižas īpašumā. 1800. gadā muižu ar ciemu atdalīja no ieķīlātās Svētciema muižas un to nopirka Mazstraupes īpašnieku Meijendorfu dzimta. No 1848. gada Ainažu muiža kopā ar Vecsalacas muižu piederēja kambarkungam baronam Aleksandram fon Meiendorfam. 1854. gada 20. oktobrī viņš Ainažu muižu par 23000 rubļu pārdeva Maksimilianam fon Alderskronam, kurš savukārt muižu izrentēja mežkungam Aleksandram Volfam. Rentes līgumā, kas tika noslēgts 1856. gada 6. oktobrī uz 50 gadiem, bija noteikts, ka rentniekam Volfam jāuzlabo muižas darbība. Tā radās vēl virkne klaušu māju, kā arī vēl viena neliela koka muižas ēka, uzcēla krogu Pērnavas ceļa malā un stikla fabriku. 

1876. gadā Ainažu muižu vairāksolīšanā par 60 050 rubļiem savā īpašumā uz laiku ieguva grāfs Augusts Mellīns. Muižas kungu māja nodega Sarkanās armijas uzbrukuma laikā 1944. gada septembrī, un tajā vietā Parka ielā 1966. gadā uzcēla jauno Ainažu pamatskolu.

## Ārējās saites
* Ainažu muiža portālā "Zudusī Latvija"
Antons Frīdrihs Bīšings

**Antons Frīdrihs Bīšings** (, 1724—1793) bija vācu luterāņu mācītājs, pedagogs un ģeogrāfs. Ar lielu rūpību aprakstījis Baltijas provinces.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1724. gada 27. septembrī Štathāgenā, tagadējā Lejassaksijas pavalstī advokāta ģimenē. Studēja teoloģiju Halles Universitātē (1744-1748). Pēc studiju beigām devās uz Pēterburgu, kur strādāja par Dānijas sūtņa Lināra (*von Lynar*) ģimenes mājskolotāju.

1750. gadā viņš apmetās uz dzīvi Iceho (*Itzehoe*) Dānijai piederošajā Holšteinā, no 1752. gada Kopenhāgenā, kur uzrakstīja savu ģeogrāfijas traktātu "Jaunais Zemes apraksts" (*Neue Erdbeschreibung*), no kura 10 daļas veltītas Eiropas, bet viena Āzijas valstīm.
1754. gadā viņš pārcēlās uz Getingeni, kur 1759. gadā tika ievēlēts par Getingenes Universitātes filozofijas profesoru.

1761. gadā viņš Septiņgadu kara laikā atkal devās uz Pēterburgu, kur darbojās kā vietējās luterāņu draudzes mācītājs un Pētera skolas direktors. Pēc kara beigām 1765. gadā viņš apmetās Altonā (tagad Hamburgas daļa), 1766. gadā kļuva par Berlīnes Pelēkā klostera ģimnāzijas (*Gymnasium zum Grauen Kloster*) direktoru, turpināja nodarboties ar rakstniecību, izdeva historiogrāfijas un ģeogrāfijas žurnālu (1767–1793).
Miris 1793. gada 18. maijā Berlīnē.

## Darbi
* *Neue Erdbeschreibung*
** *1. Band, II. Teil: Das ganze russische Reich, Preußen, Polen, Hungaren und die europäische Türkei, mit den dazu gehörigen und einverleibten Ländern*, 1761
* *Magazin für Historiographie und Geographie*. 25 Bde., Hamburg 1767–1793
** **
* *Beiträge zur Lebensgeschichte merkwürdiger Personen*. 6 Bde., Hamburg 1783–1789
* *Neueste Geschichte der evangelischen Brüderkonfessionen in Polen*. 3 Bde., Halle 1784–1787
* *Grundriß zu einer Historie der Philosophie*. 2 Tle., Berlin 1772–1774
* *Beschreibung seiner Reise von Berlin über Potsdam nach Rekahn unweit Brandenburg, welche er vom dritten bis achten Junius 1775 gethan hat*. Leipzig, 1775 
* *Character Friederichs des II. Königs von Preussen*. Halle 1788 
* *Zuverlässige Beyträge zu der Regierungsgeschichte Königs Friedrich II von Preussen*. Hamburg 1790
Aleksandrs fon Meijendorfs

**Aleksandrs fon Meijendorfs** var būt:

*Aleksandrs fon Meijendorfs (*Alexander von Meyendorff*/*Александр Казимирович Мейендорф*, 1796–1865), valsts darbinieks un ceļotājs
*Aleksandrs fon Meijendorfs (*Alexander von Meyendorff*/*Александр Феликсович Мейендорф*, 1869—1964), jurists un politiķis
Oļegs Tillbergs

**Oļegs Tillbergs** (dzimis ) ir latviešu mākslinieks. Kļuva pazīstams 20. gadsimta astoņdesmito gadu otrajā pusē ar savām instalācijām. Somijas *[[Ars Fennica]]* prēmijas 1994. gada laureāts. 

Dzimis 1956. gadā Saulkrastos. No 1981. līdz 1986. gadam studēja intejera dizainu Latvijas Mākslas akadēmijā. Ietekmējis no kustības *[[Arte Povera]]* un Jozefa Beiisa. Piedalījies daudzās izstādēs Latvijā un citās zemēs. Latvijas Mākslas akadēmijas Dizaina nodaļas asociētais profesors.

2025. gadā izdota Santas Hiršas monogrāfija "Oļegs Tillbergs".

## Ārējās saites
*Artterritory, Monumentālās instalācijas pavēlnieks – Oļegs Tillbergs
*Oļega Tillberga facebook lapa
Ainažu pareizticīgo baznīca

**Ainažu Svētā Arsēnija Lielā pareizticīgo baznīca** () ir Latvijas pareizticīgās baznīcas dievnams Limbažu novada Ainažos.

Draudze dibināta 1889. gadā. Tā kā apkārtnē bija maz krievu iedzīvotāju, draudzē ievērojams skaits locekļu bija latvieši un igauņi. Baznīca pēc Jāņa Frīdriha Baumaņa projekta celta no 1894. līdz 1895. gadam un tika nosaukta Arsēnija Lielā vārdā. Tā darbojās līdz 1958. gadam, kad Latvijas PSR varas iestādes to slēdza. Baznīcā ierīkoja noliktavu, bet iekārtas pārveda uz Salacgrīvas pareizticīgo baznīcu. 1995. gadā draudze atjaunojās un 2001. gadā Rīgas arhibīskaps (tagad metropolīts) Aleksandrs iesvētīja jauno baznīcas zvanu. Pie baznīcas atrodas draudzes nams, kurā notiek Latvijas pareizticīgās baznīcas draudžu bērnu nometnes. Baznīcā notiek arī luterāņu draudzes dievkalpojumi.

## Ārējās saites
Kails Lafertijs

**Kails Lafertijs** (dzimis ) ir Ziemeļīrijas futbolists, uzbrucējs, Ziemeļīrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Skotijas komandā ''Johnstone Burgh''.

## Sasniegumi
**Rangers**

* Skotijas Premjerlīga: 2008–09, 2009–10, 2010–11
* Skotijas kauss: 2008–09
* Skotijas Līgas kauss: 2009–10, 2010–11

**Palermo**

* Itālijas B sērija: 2013–14

## Ārējās saites
Armēnijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Armēnija]]s pārstāvji un sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Armēnija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1996. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1994. gada.

## Vasaras olimpiskās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Armēnija olimpiskajās spēlēs
* Armēnijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Parādes iela (Rīga)

**Parādes iela** ir Rīgas iela, Kurzemes rajona Daugavgrīvas apkaimē. Parādes iela sākas krustojumā ar Flotes ielu un beidzas krustojumā ar Dzintara ielu. Kopējais ielas garums ir 1483 metri.

## Ielu savienojumi
Parādes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Flotes iela
* Esplanādes iela
* Plēksnes iela
* Zvīņu iela
* Birutas Baumanes aleja
* Dzintara iela

## Sabiedriskais transports
Parādes ielā kursē 3. 30. 36. un 56. maršruta autobusi. Parādes ielā 36A atrodas autobusu galapunkts "Daugavgrīva".
* 3. 30. un 56. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Flotes ielas līdz galapunktam "Daugavgrīva".
* 36. maršruta autobusi kursē visas Parādes ielas garumā no Flotes ielas līdz Dzintara ielai.
* Vasaras sezona brīvdienās 30. autobusu maršruts tiek pagarināts līdz Vakarbuļļiem un kursē visas Parādes ielas garumā no Flotes ielas līdz Dzintara ielai.

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Daugavgrīva
2019. gada Pasaules čempionāta hokejā 2. divīzija

**2019. gada Pasaules čempionāts hokejā 2. divīzija** bija hokeja sacensības, kas laika posmā 8.-20. aprīlim norisinājās Belgradā (Serbijā) un Keretaro (Meksikā). A grupas pirmo divu vietu ieguvēji iekļuva 1. divīzijā, bet B grupas uzvarētāji kvalificējās spēlēšanai 2. divīzijas A grupā. 

## A grupa
* ▼
* *
* †*
* *
* *
* ^

: * automātiski kvalificējas 2019. gada Pasaules hokeja čempionāta 2. divīzijas A grupā*
: *^ kvalificējas, uzvarot 2018. gada Pasaules čempionātā hokejā 2. divīzijas B grupā*
: *<sup>†</sup> rīkotāji*
: *▼ kvalificējās izkrītot no 2018. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas*

## B grupa
* ▼
* *
* *
* *
* †*
* ^

: * automātiski kvalificējas 2019. gada Pasaules hokeja čempionāta 2. divīzijas B grupā*
: *^ kvalificējas, uzvarot 2018. gada Pasaules čempionātā hokejā 3. divīzijā*
: *<sup>†</sup> rīkotāji*
: *▼ kvalificējās izkrītot no 2018. gada Pasaules čempionāta hokejā 2. divīzijas A grupas*

## Atsauces
Ārons Hjūzs

**Ārons Hjūzs** (dzimis ) ir bijušais Ziemeļīrijas futbolists, aizsargs, Ziemeļīrijas futbola izlases dalībnieks.

Karjeru uzsācis *[[Newcastle United F.C.|Newcastle United]]* komandā. Klubā aizvadījis 279 spēles. 2005. gadā par 1 miljonu mārciņu viņš tika pārdots uz *[[Aston Villa F.C.|Aston Villa]]* komandu, kur nospēlēja divas sezonas. 2007. gadā pievienojās *[[Fulham FC|Fulham]]*, kur aizvadīja sešas sezonas. 2010. gadā ar *Fulham* spēlēja UEFA Eiropas līgas finālā. Kopš 2014. gada bieži mainījis klubus.

1998. gadā, 18 gadu vecumā debitēja Ziemeļīrijas izlasē. Kopā aizvadījis 112 spēles izlasē, tādējādi kļuvis par otro visvairāk spēļu aizvadījušo spēlētāju Ziemeļīrijas izlasē, atpaliekot vien no vārtsarga Peta Dženingsa. No 2003. gada līdz 2011. viņš bija izlases kapteinis.

## Ārējās saites
Plēksnes iela

**Plēksnes iela** ir Rīgas iela, Kurzemes rajona Daugavgrīvas apkaimē. Plēksnes iela sākas krustojumā ar Birzes ielu un beidzas krustojumā ar Lēpju ielu. Kopējais ielas garums ir 490 metri.

## Ielu savienojumi
Plēksnes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Birzes iela 
* Slimnīcas iela 
* Kaimiņu iela
* Parādes iela
* Lēpju iela

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Daugavgrīva
Lēpju iela (Rīga)

**Lēpju iela** ir iela Daugavgrīvas apkaimē Rīgā. Lēpju iela sākas krustojumā ar Esplanādes ielu un beidzas krustojumā ar Birutas Baumanes aleju. Kopējais ielas garums ir 1268 metri.

Gar ielu ved veloceļš Imanta—Daugavgrīva.

## Ielu savienojumi
Lēpju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Esplanādes iela 
* Plēksnes iela 
* Smēdes iela
* Zvīņu iela
* Birutas Baumanes aleja

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Daugavgrīva
Stopiņu iela (Rīga)

**Stopiņu iela** ir Rīgas iela Latgales priekšpilsētas Dārzciema apkaimē. Stopiņu iela sākas krustojumā ar Vestienas ielu un beidzas krustojumā ar Dārzciema ielu. Kopējais ielas garums ir 1330 metri.

## Ielu savienojumi
Stopiņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vestienas iela (T veida krustojums)
* Nīcgales iela 
* Lapsu iela (T veida krustojums)
* Steigas iela (T veida krustojums)
* Gaismas iela 
* Aizvaru iela (T veida krustojums)
* Dārzciema iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Līdz 2021. gada novembrim pa Stopiņu ielu posmā no Vestienas ielas līdz Nīcgales ielai kursēja 13. maršruta autobusi.

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Dārzciems
2018. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā

**2018. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā** bija 35. Pasaules čempionāts orientēšanās sportā, kas notika Latvijā (Siguldā un Rīgā) no  līdz .

Par čempionāta medaļām bagātāko sportistu kļuva Zviedrijas orientieriste Tove Aleksandersone, kas izcīnīja divas zelta un divas sudraba medaļas.

Pasaules čempionātā piedalījās arī Latvijas orientieristi. Augstākos rezultātus sasniedza stafešu komandas. Vīriešu komanda (Andris Jubelis, Edgars Bertuks, Rūdolfs Zērnis) ieņēma 8. vietu, līdz pēdējam kilometram cīnoties par medaļām, savukārt sieviešu komanda (Inga Dambe, Laura Vīķe, Sandra Grosberga) — 7. vietu. Individuāli labāko vietu sasniedza I. Dambe vidējā distancē, ieņemot augsto 12. vietu.

## Rezultāti
### Vīrieši
#### Garā distance
# Ūlavs Lunnaness  1.37:43
# Ruslans Gļibovs  1.40:20
# Fabians Hertners  1.40:47
:22. Andris Jubelis  1.52:31
:30. Artūrs Pauliņš  1.56:44
:42. Edgars Bertuks  2.04:25

#### Vidējā distance
# Eskils Kinnnebergs  32:59
# Daniels Hubmanis  33:05
# Florians Hovalds  33:13
:23. Rūdolfs Zērnis  36:14
:25. Edgars Bertuks  36:38
:dns Artūrs Pauliņš  —

#### Sprints
# Daniels Hubmanis  14:05,9
# Tims Robertsons  14:07,0
# Andreass Kiburžs  14:26,0
:22. Rūdolfs Zērnis  15:04,9
:32. Andris Jubelis  15:23,7
:33. Artūrs Pauliņš  15:28,6

#### Stafete
#  (Hallans Steivers Gaute, Eskils Kinnebergs, Magne Deli) 1.47:26
#  (Florians Hovalds, Daniels Hubmanis, Matiass Kiburžs) 1.47:30
#  (Nikolā Rio, Luks Basē, Frederiks Tranšāns) 1.47:36
:8.  (Andris Jubelis, Edgars Bertuks, Rūdolfs Zērnis) 1.48:24

### Sievietes
#### Garā distance
# Tove Aleksandersone  1.14:04
# Maja Alma  1.15:31
# Sabīne Hausvirta  1.16:30
:18. Inga Dambe  1.33:11
:24. Laura Vīķe  1.35:49
:33. Sandra Grosberga  1.39:09

#### Vidējā distance
# Natālija Gemperle  32:02
# Marika Teini  33:32
# Isia Basē  33:56
:12. Inga Dambe  35:19
:17. Sandra Grosberga  36:11
:28. Laura Vīķe  38:29

#### Sprints
# Maja Alma  13:43,1
# Tove Aleksandersone  14:00,0
# Judīte Vīdere  14:10,3
:17. Sandra Grosberga  15:17,1

#### Stafete
#  (Elena Rosa, Jūlija Jakoba, Judīte Vīdere) 1.45:03
#  (Helēna Bergmane, Karolīna Olsone, Tove Aleksandersone) 1.45:18
#  (Anastasija Rudņaja, Tatjana Rjabkina, Natālija Gemperle) 1.47:20
:7.  (Inga Dambe, Laura Vīķe, Sandra Grosberga) 1.56:31

### Sprinta stafete
#  (Tove Aleksandersone, Emils Svensks, Jonass Leandersons, Karolīna Olsone) 58:27
#  (Elena Rosa, Florians Hovalds, Fabians Hertners, Judīte Vīdere) 58:58
#  (Amanda Falka Vēbere, Tue Lasens, Jakobs Edsens, Maja Alma) 59:14
:17.  (Inga Dambe, Artūrs Pauliņš, Andris Jubelis, Sandra Grosberga) 1.04:30

## Medaļu tabula

## Atsauces

## Ārējās saites
* Čempionāta oficiālā mājaslapa
Dziesmuvara (filma)

**"Dziesmuvara"** ir 2018. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Askolds Saulītis.

## Sižets
Dziesmu svētki jau kopš to pirmsākumiem bijuši viena no latviešu identitātes sastāvdaļām. Filmā parādīta vēlme Dziesmu svētkus pakļaut ideoloģiskiem mērķiem, kā arī tā nepieļaušana no tautas puses.

## Atsauces
Birzes iela (Rīga)

**Birzes iela** ir Rīgas iela Kurzemes rajona Daugavgrīvas apkaimē. Birzes iela sākas strupceļā. Tās pirmais posms beidzas krustojumā ar Flotes ielu, bet otrais posms atsākas krustojumā ar Esplanādes ielu un beidzas krustojumā ar Dzintara ielu un Birutas Baumanes aleju. Kopējais ielas garums ir aptuveni 1,59 kilometri.

## Vēsture
1931. gada 22. decembrī Birzes ielā iesvētīja jaunceltās Krasta artilērijas pulka kazarmas. Līdz tam kareivji mitinājās saspiesti vairākās vecās neērtās koka mājās, kas bija novietotas tālu viena no otras.

Līdz 2016. gadam iela krustojumā ar Dzintara ielu pagriezās Rīgas līča virzienā un beidzās krustojumā ar Lēpju ielu, taču šo posmu pārdēvēja par Valentīna Pikuļa, no 2022. gada — Birutas Baumanes aleju.

## Ielu savienojumi
Birzes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Flotes iela (T veida krustojums)
* Esplanādes iela (L veida krustojums)
* Plēksnes iela (T veida krustojums)
* Dzelzs iela (T veida krustojums)
* Zvīņu iela (T veida krustojums)
* Dzintara iela / Birutas Baumanes aleja

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Daugavgrīva

## Atsauces
Rīgas Gaiļezera pamatskola

**Rīgas Gaiļezera pamatskola** ir skola Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 9. klasei. Tā atrodas Hipokrāta ielā 27, Mežciemā. Skolā mācās 643 skolēni, mācības skolā notiek latviešu valodā. Skola atrodas Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departamenta pakļautībā.

## Vēsture
Rīgas 89. vidusskola tika dibināta 1978. gadā kā Rīgas 2. pagarinātās dienas astoņgadīgā skola.  Skolēni mācījās latviešu un krievu plūsmās. 1985. gadā to pārveidoja par Rīgas 89. vidusskolu.

No 2000. gada skolu vada direktore Marina Serkova.
Skolas muzejs strādā kopš 2010. gada 1. septembra. Skolas muzeju vada pedagogi Vladlens Serkovs un Tatjana Beņina.

2024. gada februārī Rīgas dome nolēma, ka ar 2025. gada 1. septembri Rīgas 89. vidusskola tiks reorganizēta par Rīgas Gaiļezera pamatskolu.

2026. gada februārī, Rīgas dome atbalstīja lēmumprojektu, ar 2027. gada 1. septembri, apvienot Rīgas Gaiļezera pamatskolu ar Rīgas Mežciema pamatskolu.

## Direktori
Marina Serkova, skolas direktore

Marita Junceviča, direktores vietniece

## Izglītības programmas
* Pamatizglītības programma (21011121)

## Atsauces
2019. gada FIFA Pasaules kauss sievietēm

**2019. gada [[FIFA Pasaules kauss sievietēm]]** bija astotais FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīrs. Tas norisinājās Francijā, laika posmā no 7. jūnija līdz 7. jūlijam. Šī bija pirmā reize, kad FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīru rīkoja Francija, un trešo reizi tas notika Eiropā.

Finālturnīrā piedalījās 24 izlases. Francija par finālturnīra norises vietu tika izraudzīta 2015. gada martā. Finālturnīra spēles tika aizvadītas deviņās pilsētās. Fināls notika *[[Parc Olympique Lyonnais]]* stadionā netālu no Lionas.

Par pasaules čempionēm ceturto reizi kļuva ASV futbolistes, kas finālā ar 2:0 uzvarēja Nīderlandes izlasi.

## Kvalificējušās komandas

## Stadioni

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### Trešo vietu ieguvēju rangs

## Izslēgšanas turnīrs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Kamēr tu šo dzīvi spēlē

**"Kamēr tu šo dzīvi spēlē"** ir 2018. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Arvīds Krievs.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir komponists Mārtiņš Brauns, kurš ir svarīga Latvijas mūzikas vēstures daļa.

## Atsauces
Mančīni

**Mančīni** () ir itāļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Džanluka Mančīni (*Gianluca Mancini*; 1996) — itāļu futbolists;
* Roberto Mančīni (*Roberto Mancini*; 1964) — itāļu futbola treneris un bijušais futbolists.

## Skatīt arī
* *[[Mancini]]*
Daniels Hubmanis

**Daniels Hubmanis** (; dzimis ) ir Šveices orientierists, izcīnījis astoņas zelta medaļas Pasaules čempionātā orientēšanās sportā. Pārstāv Šveices izlasi un Somijas klubu *Koove*. Viņa brālis Martins Hubmanis arī nodarbojas ar orientēšanās sportu un ir Šveices izlases sastāvā.

2002. gadā ieguva divas zelta medaļas Pasaules čempionātā junioriem Spānijā. Pirmās pasaules čempionāta medaļas izcīnīja 2005. gadā, bet pirmo reizi par čempionu kļuva 2008. gadā Čehijā, uzvarot garajā distancē. Universāls sportists, kura kolekcijā ir Pasaules čempionāta zelta medaļas visās distancēs. 2017. gada un 2018. gada pasaules čempionātos uzvarēja sprinta distancēs Tartu un Vecrīgā. Bez astoņām zelta medaļām, ieguvis arī 17 cita kaluma medaļas pasaules čempionātos.

Sešas reizes uzvarējis Pasaules kausa kopvērtējumā. Piecas reizes uzvarējis Eiropas čempionātā. 2009. gadā Norvēģijas kluba * Kristiansand OK* sastāvā uzvarēja prestižākajās stafešu sacensībās *[[Jukola]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Daniels Hubmanis *World of O Runners*
Berģu iela

**Berģu iela** ir Rīgas iela Vidzemes priekšpilsētā, Berģos. Berģu iela sākas krustojumā ar Brīvības gatvi un beidzas Mašēnu ezera krastā, pēc krustojumā ar Mazo Berģu ielu. Kopējais ielas garums ir 3878 metri. Tā ir garākā Berģu apkaimes iela.

Izveidota 1975. gadā. Kopš tiem laikiem ielas nosaukums netika mainīts.

## Ielu savienojumi
Berģu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības gatve
* Suitu iela
* Saulcerītes iela
* Jumiķu iela
* Rožu iela
* Vējdzirnavu iela
* Leldes iela
* Tota iela
* Zviedru iela
* Upesciema iela
* Andas iela
* Ulža iela
* Maltuves iela
* Tadenavas iela
* Gatiņa iela
* Kraujas iela
* Jaunības iela
* Zaļumu iela
* Lejasciema iela
* Uguns iela
* Cīnītāju iela
* Sīkā iela
* Mākoņu iela
* Mazā Mašēnu iela
* Mašēnu iela
* Mazā Berģu iela

## Sabiedriskais transports
Pa Berģu ielu kursē 28. maršruta autobusi un 31. maršruta trolejbusi.
* 28. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Brīvības gatves līdz Upesciema ielai.
* 31. maršruta trolejbusi kursē visas ielas garumā.

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Berģi

## Atsauces
Marks Viljamss

**Marks Džeimss Viljamss** (; dzimis ) ir profesionāls Velsas snūkerists, trīskārtējs pasaules čempions. Kopumā līdz šim uzvarējis 22 reitinga turnīros.

## Karjera
Profesionāļa karjeru sāka 1992. gadā. Pirmo reizi reitinga turnīrā uzvarēja 1996. gada janvārī, izcīnot *Welsh Open* titulu. 1997. gadā pirmoreiz kvalificējās Pasaules čempionātam, kur pirmajā kārtā uzvarēja savu toreizējo treneri Teriju Grifitsu, bet izstājās otrajā kārtā pēc zaudējuma Stīvenam Hendrijam. Jau nākamajā čempionātā iekļuva pusfinālā, bet 1999. gadā spēlēja Pasaules čempionāta finālā, kur piekāpās Hendrijam ar 11:18. Ļoti sekmīga Viljamsam izvērtās 1999.—2000. gada sezona, kad uzvarēja gan Apvienotās Karalistes, gan Pasaules čempionātā. Pasaules čempionāta finālā viņš ar 18:16 pieveica savu tautieti Metjū Stīvensu.

Arī 2002.—2003. gada sezonā Viljamsam izdevās uzvarēt abos nozīmīgākajos reitinga turnīros (Pasaules čempionātā un Apvienotās Karalistes čempionātā), kā arī *Masters*. 2003. gada Pasaules čempionāta finālā tikās ar Īrijas snūkeristu Kenu Dohertiju un uzvarēja ar 18:16. 2004. gadā Viljamsam tika piešķirts Britu impērijas ordenis (MBE).

Karjeras posms no 2004. līdz 2009. gadam nebija īpaši sekmīgs, šajā laikā uzvarēja tikai vienā reitinga turnīrā — 2006. gada *China Open*. 2008.—2009. gada sezonu pabeidza tikai 22. vietā pasaules rangā. 2010. gadā vēlreiz spēlēja Apvienotās Karalistes čempionāta finālā, kurā piekāpās Džonam Higinsam. 2011. gadā uz laiku atgriezās pasaules ranga 1. vietā. 

Viljamss sekmīgi aizvadīja 2017.—2018. gada sezonu. Vispirms uzvarēja *Northern Ireland Open* un *German Masters* turnīros, bet sezonas noslēgumā triumfēja arī Pasaules čempionātā, finālā ar 18:16 pieveicot Džonu Higinsu un izcīnot savu trešo pasaules čempiona titulu.

## Karjeras rezultāti
### Pasaules čempionāts

### Reitinga turnīru fināli

:Iekavās norādīti atkārtotie tituli nozīmīgākajos turnīros (Pasaules čempionāts; Apvienotās Karalistes čempionāts)

### Zemākas pakāpes reitinga turnīru fināli

### Citu turnīru fināli

## Atsauces

## Ārējās saites
Barbadosas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti visi **[[Barbadosa]]s sportisti, kuri [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] ir ieguvuši olimpiskās medaļas**. Līdz šim Barbadosa olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi tikai vienu olimpisko medaļu — bronzas medaļu — 2000. gada vasaras olimpisko spēļu vieglatlētikas sacensībās.

## Sportistu uzskaitījums
*Iekļauti tie sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas  pārstāvot Barbadosu.*

## Barbadosas olimpiskie medaļnieki (citu valstu sastāvā)
*Iekļauti tie Barbadosas sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas citu valstu sastāvos.*

## Skatīt arī
* Barbadosa olimpiskajās spēlēs
* Barbadosas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*  
* Barbados Olympic Association
2 Chainz

**Tauīds Eps** (*Tauheed Epps*, dzimis 1977. gada 12. septembrī), profesionāli pazīstams kā ***[[2 Chainz]]***, ir amerikāņu hiphopa ierakstu mākslinieks. Guvis popularitāti ar tādiem singliem kā "Riot", "No Lie" un "I'm Different". 2 Chainz ir bijis "Playaz Circle" dalībnieks. Reperis ir sadarbojies ar tādiem māksliniekiem kā Drake, Lil Wayne un Gucci Mane. 

## Diskogrāfija
**Studijas albumi**
* *Based on a T.R.U. Story* (2012)
* *B.O.A.T.S. II: Me Time* (2013)
* *ColleGrove* (2016)
* *Pretty Girls Like Trap Music* (2017)
* *Rap or Go to the League* (2018)
Barbadosa olimpiskajās spēlēs

**[[Barbadosa]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalās kopš 1968. gada, kopš tā laika startējusi visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gada vasaras olimpiskās spēles Maskavā, kad tāpat kā daudzas citas valstis izlēma šīs spēles boikotēt. Barbadosa līdz šim vēl nav piedalījusies nevienās ziemas olimpiskajās spēlēs.

Līdz šim Barbadosa olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi tika vienu olimpisko medaļu — bronzas medaļu — 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. To paveica vieglatlēts Obadele Tompsons. 

Barbadosa 1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja Britu Vestindijas sastāvā. Šajās spēlēs barbadosiešu vieglatlēts Džeimss Vederbērns izcīnīja bronzas medaļu 4x400 m stafetes skrējienā.

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpisko spēļu sporta veidiem

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[Olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Vasaras olimpiskajās spēles

### Medaļas pa sporta veidiem

### Medaļas pa dzimumiem

## Medaļām bagātākie sportisti

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
* 
*  
* Barbados Olympic Association
Barbadosas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Barbadosa]]s sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Barbadosa līdz šim ir piedalījusies tikai vasaras olimpiskajās spēlēs. Tajās Barbadosa piedalās kopš 1952. gada. 

## Vasaras olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Barbadosa olimpiskajās spēlēs
* Barbadosas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Betmens (1966. gada filma)

**"Betmens"** () ir 1966. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Leslijs H. Martinsons. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu.

Filmā galvenās lomas attēlo Adams Vests, Burts Vords, Cēzars Romero, Frenks Goršins, Lī Meriveters un Burdžess Meredits. Filmas pirmizrāde notika .

Filma ir par Betmenu un Robinu, kuriem jāglābj Gotema no ļaundariem.

## Atsauces

## Ārējās saites
RED aģenti: atvaļināti un sevišķi bīstami

**"RED aģenti: atvaļināti un sevišķi bīstami"** () ir 2010. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Roberts Švenke. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksiem. Filmai 2013. gadā iznāca turpinājums "RED aģenti 2".

Filmā galvenās lomas attēlo Brūss Viliss, Morgans Frīmens, Džons Malkovičs, Karls Urbans, Mērija Luīza Pārkere un Helēna Mirena. Filmas pirmizrāde notika  Ostinā.

Filmā izbijis aģents Frenks Mozess savāc savu veco komandu, lai cīnītos ar slepkavām, kuri apdraud Mozesu.

## Atsauces

## Ārējās saites
RED aģenti 2

**"RED aģenti 2"** () ir 2013. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Dīns Perisots. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksiem. Filma ir turpinājums 2010. gada filmai "RED aģenti: atvaļināti un sevišķi bīstami".

Filmā galvenās lomas attēlo Brūss Viliss, Entonijs Hopkinss, Džons Malkovičs, Ketrina Zeta-Džonsa, Mērija Luīza Pārkere un Helēna Mirena. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā aģents Frenks Mozess atkal apvieno savu komandu, lai atrastu pārnēsājamu kodolierīci.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fjodors Černihs

**Fjodors Černihs** (dzimis ) ir Lietuvas futbolists, uzbrucējs, Lietuvas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Lietuvas kluba Kauno Žalgiris sastāvā.

Černihs dzimis Maskavā, krievu ģimenē. Kad viņa vecāki izšķīrās, viņš pārvācās uz Viļņu pie vecvecākiem.

Karjeru uzsācis *[[FK Granitas]]*, kura spēlēja zemā Lietuvas līgā. 2009. gadā viņš pievienojās *[[FC Dnepr Mogilev]]*. 2012. gadā *Dnepr* zaudēja vietu augstākajā līgā, tādējādi Černihs pārvācās uz Novopolockas "Naftan".

2018. gada 26. janvārī viņš pievienojās Krievijas Premjerlīgas klubam Maskavas "Dinamo". Savus pirmos vārtus, 31. martā, viņš guva pret Tulas "Arsenal".

## Ārējās saites
Pēcvārds

**"Pēcvārds"** ir 1991. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Juris Podnieks.

## Sižets
Filma veidota kā pēcvārds filmai "Krustceļš/Homeland". Filmas pamatā ir 1991. gada janvāris, kad dzīvību zaudēja Andris Slapiņš un Gvido Zvaigzne.

## Atsauces
Klusuma stunda

**"Klusuma stunda"** ir 1992. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Juris Podnieks.

## Sižets
Filma veidota kā veltījums Andrim Slapiņam un Gvido Zvaigznem, kuri gāja bojā 1991. gada janvārī.

## Atsauces
Kaķsieviete

**"Kaķsieviete"** () ir 2004. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Pitofs. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tēlu ar tādu pašu nosaukumu.

Filmā galvenās lomas attēlo Halle Berija, Bendžamins Brats, Lamberts Vilsons, Šerona Stouna un Alekss Borsteins. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Filmā kāda dizainere atklāj sazvērestību kosmētikas firmā, kurā viņa strādā. Pēc tam, kad sazvērnieki dizaineri nogalina, viņa tiek atdzīvināta, tajā pašā laikā iegūstot superspējas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Taisnības līga

**"Taisnības līga"** () ir 2017. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Zaks Snaiders. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma supervaroņu komandu. Šī filma ir *[[DC Extended Universe]]* piektā daļa. Kaut arī filmas režisors ir Zaks Snaiders, viņa meitas nāves dēļ, Snaideram nācās pamest projektu pirms filmas pabeigšanas. Filmu pabeidza filmēt Džošs Vedons. Pēc filmas izdošanas, fani pieprasīja filmas versiju, kuru būtu pabeidzis Zaks Snaiders. Snaiders  paziņoja, ka 2021. gadā *[[HBO MAX]]* straumēšanas mājaslapā tiks izdota tieši šāda filmas versija.

Filmā galvenās lomas attēlo Bens Afleks, Henrijs Kevils, Eimija Adamsa, Gala Gadota, Ezra Millers, Rejs Fišers un Džeisons Momoa. Filmas pirmizrāde notika  Pekinā. Filmā Betmens un Brīnumsieviete pēc Supermena nāves sadarbojas ar Akvamenu, Flešu un Kiborgu, lai cīnītos ar Paradēmonu armiju, kura draud iekarot Zemi.

Dažas filmas ainas uzņemtas Skrundas pamestajā militārajā pilsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristaps Skulte

**Kristaps Skulte** (dzimis  Rīgā) ir latviešu scenogrāfs.

Mācījies Rīgas 7. pamatskolā. 1988. gadā beidzis J. Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolu. Mācījies Maskavas Vissavienības Kinematogrāfijas institūta kino mākslinieka incenētāja fakultātē. 1994. gadā absolvējis Latvijas Mākslas akadēmijas scenogrāfijas nodaļu.

Bijis mākslinieks reklāmas aģentūrā "Mikrofons", izstāžu sabiedrībā "Creaio", "Picca TV", LNT un Latvijas Televīzijā.

Veidojis ap 300 dažādu scenogrāfiju, tai skaitā Zelta mikrofonam, Latvijas Nacionālajai operai un baletam, Palladium, Daugavpils teātrim un Novosibirskas Valsts operas un baleta teātrim.

Četras reizes nominēts Nacionālās radio un televīzijas padomes balvai "Gada labākais TV mākslinieks"; 2002. gadā balvu saņēmis. 2013. gadā kļuvis par Krievijas teātra balvas "Zelta maska" diplomandu par gada labāko scenogrāfiju.

## Atsauces
Puikas, zirgos!

**"Puikas, zirgos!"** ir 1979. gadā 2 daļās izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Juris Podnieks.

## Sižets
Filmas galvenie varoņi ir pusaudži, kuri nodarbojas ar pieccīņu, un viņu treneri.

## Atsauces
Komandieris

**"Komandieris"** ir 1984. gadā divās daļās izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Juris Podnieks.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir akadēmiķis Vilis Samsons, kurš kādreiz bijis partizānu brigādes komandieris.

## Atsauces
Pleskodāles iela

**Pleskodāles iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Pleskodāles apkaimē. Pleskodāles iela sākas krustojumā ar Kalnciema ielu un beidzas krustojumā ar Šampētera ielu. Kopējais ielas garums ir 500 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām.

## Ielu savienojumi
Pleskodāles iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kalnciema iela
* Volguntes iela
* Zalves iela
* Šampētera iela

## Skatīt arī
* Zemgales priekšpilsēta
* Pleskodāle
Kursenieku valoda

**Kursenieku valoda** (kursenieku: *Kursineeki wahloda*,  — 'Kāpu kuršu valoda') bija Kuršu kāpās dzīvojošo kursenieku runāts latviešu valodas dialekts vai Kuršu kāpu zvejnieku sociolekts, ko dažkārt arī uzskata par atsevišķu baltu valodu.

Morfoloģiskās struktūras, fonētiskās sistēmas un leksikas pamatkrājuma ziņā kursenieku valoda ir ļoti līdzīga Kurzemes latviešu valodas izloksnēm, tomēr to spēcīgi ietekmējusi lietuviešu un vācu valoda, tostarp daudzas latviešu valodā esošās kultūrleksikas vietā tajā ir aizguvumi no lietuviešu un vācu valodas. Kopumā latviešu valodas un kursenieku valodas pratēji savā starpā var labi sazināties bez starpniekvalodām.

Senākie kursenieku valodas pieraksti ir no 17. gadsimta, bet 1785. gadā izdota pirmā kursenieku valodas vārdnīca — Pētera Pallasa „Visu valodu vārdnīca“ (*Linguarium totium linguarum*).
[thumb|Kursenieku valodas kursu sludinājums [Jodkrante|Jodkrantē]]

## Tēvreize kursenieku valodā
: Teve mūses, kur tu es danguj,
: Garbiets ir taue vards.
: Lai nāke taue karelīste.
: Taue vale nuoase duoade ka is dange, ta ir us zeme.
: Mūse diene maize duoade mums šuoadiene.
: Ir paduoade mums mūse kalte,
: Ka ir mes paduoadame mūsams kaltejams.
: Ir nevede mums is pajundijuma,
: Islidze mums nu piktume.
: Tad taue ir ta kareliste un ta sile un ta šviesibe
: Nu amžu lidz amžu. Amen

## Skaitļa vārdi
Viens, dui, trīs, četri, pieci, seši, septiņi, astuoņi, deviņi, desmit, vienālik, dvīlik, trīlik, četrālik, peņķālik, sešālik, septiņālik, ašnālik, deviņālik, duidesmit, piecadesmit, sešadesmit, septiņadesmit, astuoņadesmit, deviņadesmit, simts, dvi simtu/duisimt, dang simtu, viens tūkstuoš.

## Atsauces
Archer

***Archer*** ir ASV animācijas seriāls, kuru kanālam *[[Fox Extended|FX]]* izveidoja Ādams Rīds. Seriāls paredzēts pieaugušo auditorijai, to rāda no . Šobrīd ir izveidotas 10 sezonas un 110 sērijas. Sākotnēji seriālu plānoja pabeigt pēc 10. sezonas, tomēr 2019. gada 20. jūlijā paziņoja, ka 2020. gada maijā iznāks 11. sezona.

Seriālā galvenās lomas ieskaņojuši H. Džons Benžamins, Džūdija Grīra, Embera Neša, Kriss Pārnels, Ādams Rīds, Aiša Teilora, Džesika Valtere un Lakijs Jeitss.

## Sižets

Darbība notiek 1980. gados. Seriāls stāsta par cinisko 35 gadu vecu slepeno aģentu Sterlingu Ārčeru. Ārčers ir dzērājs, brunču mednieks un visbīstamākais spiegs pasaulē. Viņš strādā starptautiskā slepenā izmeklēšanas dienestā (). Uzņēmuma direktore ir Sterlinga māte Melorija, kas bieži pārmet dēlam par viņa dzīvesveidu. 5. sezonā dienests tika slēgts un tēli tirgoja kokaīnu. 7. sezonā atklāja detektīvu aģentūru un Sterlings iekrita komā, kur pavadīja trīs gadus.

## Tēli
* **Sterlings Ārčers** (H. Džons Benžamins) — galvenais varonis. 
* ** Melorija Ārčera** (Džesika Valtere) — Sterlinga māte. Stingra sieviete un egoiste. Neciena savus padotos.
* **Lana Keina** (Aiša Teilora) — ISIS aģente. Sterlinga bijusī meitene. Ienīst Ārčeru ģimeni. No 4 sezonas atkal satuvinājās ar Sterlingu un viņiem piedzima meita.
* **Rejs Džilets** (Ādams Rīds) — ISIS snaiperis. Homoseksuālists.
* **Sirils Figiss** (Kriss Pārnels) — grāmatvedis. Bieži cieš no Sterlinga ņirgāšanās.
* **Pamela Pūvija** (Embera Neša) — psiholoģe.
* **Šerila Tanta** (Džūdija Grīra) — Melorijas sekretāre. Pirmajā sezonā gandrīz katrā sērijā maina savu vārdu.
* **Dakters Krīgers** (Lakijs Jeitss) — ISIS tehniķis. Veic amorālus eksperimentus un lieto LSD. Ādolfa Hitlera klons.
* **Vūdhauss** (Džordžs Ko) — Ārčeru ģimenes sulainis. Bieži cieš no Sterlinga ņirgāšanās.
* **Nikolajs Jakovs** — bijušais PSRS Valsts drošības komitejas galva. Iespējamais Sterlinga tēvs. Nogalināts 3. sezonā.
* **Bārijs Dilans** — PSRS Valsts drošības komitejas galva. Nogalinājis Nikolaju Jakovu un ieņēmis viņa darbavietu. Grib nogalināt Sterlingu, jo viņa dēļ Bārijs ir kļuvis par kiborgu.
* **Jekaterina Kazanova** — VDK aģente. Mīlēja Sterlingu un bija gatava ar viņu precēties, bet kāzu dienā Jekaterinu nogalināja Bārijs. Vēlāk Jekaterinu atdzīvināja Krīgers un viņa aizgāja pie Bārija.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
Chance the Rapper

**Džonatans Benets** (, dzimis 1993. gada 16. aprīlī), profesionāli pazīstams kā ***Chance the Rapper***, ir amerikāņu hiphopa ierakstu mākslinieks. Kļuvis atpazīstams ar sava otrā miksteipa *Acid Rap* izdošanu. Viņa miksteips *Coloring Book* ieguva trīs *[[Grammy balva|Grammy]]* balvas.

## Diskogrāfija
**Miksteipi**
* *10 Day* (2012)
* *Acid Rap* (2013)
* *Coloring Book* (2016)
Džona Hekss

**"Džona Hekss"** () ir 2010. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Džimijs Heivords. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu.

Filmā galvenās lomas attēlo Džošs Brolins, Džons Malkovičs, Megana Foksa, Maikls Fasbenders un Vills Ārnets. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā ASV Bruņotie spēki savervē atlīdzības mednieku, kuram apmaiņā pret brīvību jāapstādina terorists, kurš ir gatavs uz Zemes izveidot elli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sargi (filma)

**"Sargi"** () ir 2009. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Zaks Snaiders. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksiem.

Filmā galvenās lomas attēlo Mālina Okermane, Billijs Krudaps, Džefrijs Dīns Morgans, Metjū Gūds, Patriks Vilsons un Karla Gugino. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Filmā atvaļinājušies supervaroņi izmeklē kāda sava bijušā kolēģa slepkavību, procesā atklājot rūpīgi izstrādātu sazvērestību.

## Atsauces

## Ārējās saites