open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pycnosteus pauli

***Pycnosteus pauli*** ir piknosteīdu dzimtas bezžokļaiņu suga, kas dzīvoja devona periodā Igaunijā. Sugu pirmo reizi aprakstīja Elga Marka-Kurika 1956. gadā. *P. pauli* holotips ir vēdera plātnes fragments (kreisā puse), kas tika atrasta pie Tammes Vertsjerva ezera krastā (vidusdevons, arukilas svīta). Nosaukums *Pycnosteus pauli* nozīmē *Paula* piknostejs (no V.Paula uzvārda, kurš bija savācis šīs sugas fosiliju kolekciju). Suga ir bieži sastopama Igaunijā, vidusdevona arukilas svītas augšdaļā pie Tartu, Vīlandes, Pelvas u.c., kā arī pie Ļemovžas upes Ļeņingradas apgabalā. *P. pauli* ir arukilas svītas augšdaļas vadfosilija.

## Apraksts
Salīdzinoši liela izmēra īpatņi. Vēdera plātne ar garu, vaļēju aizmugurējo izgriezumu. Tās apakšpusē stipri attīstīti masīvi porainie audi. Ādas zobi plakani, kas zarojas bieži vien uz divām vai trim garām ribiņām, kuras sākas gandrīz no zobu virsotnes. Branhiālā plātne ir plata un samērā gara, ar nedaudz ieliektu laterālo (sāna) un izliektu aizmugurējo malu. Pie iekšējās malas apakšējā pusē atrodas lielu, daudzstūrainu tesēru zona.

## Salīdzinājums
*P. pauli* atšķiras no *[[Pycnosteus palaeformis]]* ar lielākiem vēdera plātnes izmēriem, stāvākām malām, būtiski attīstītiem masīvajiem porainajiem audiem, no kā var secināt, ka plātne norīvējās intensīvāk. Tesēras aizsedz izgriezumu un bija paceltas augstāk. Ādas zobi lielāki, taču plakanāki, zobiņi daudzskaitlīgi gari un bieži vien zarojas uz divi vai trīs. Branhiālās plātnes sānu mala nav izliekta, kā *P. palaeformis*, bet nedaudz ieliekta. Branhiālās plātnes tesēras ir būtiski lielākas, nekā *[[Psammosteus]]* ģintij.

## Atsauces
Harabali

**Harabali** () ir pilsēta Astrahaņas apgabalā Krievijas Federācijā, Harabali rajona centrs. Atrodas Ašulukas upes krastā 30 kilometru attālumā no Kazahstānas robežas un 125 kilometru attālumā no reģiona galvaspilsētas Astrahaņas.

## Vēsture
Harabali ciemu dibināja no Voroņežas, Kurskas un Tambovas guberņām aizbēguši zemnieki. 1889. gadā ciemā tika uzcelta divstāvu ķieģeļu pareizticīgo baznīca ar pieciem kupoliem. Vietējā sabiedrība apmaksāja celtniecību, ko veica meistari no Maskavas pēc arhitekta Pāvela Znamenska projekta.

1974. gadā Harabali ciems ieguva rajona pakļautības pilsētas statusu un kļuva par vieglās rūpniecības un lauksaimniecības centru.

Pilsētas nosaukuma etimoloģija nav skaidra. Dažas teorijas šo nosaukumu saista ar nozīmi "melnais kalns" kalmiku valodā vai "melnā zivs" tjurku valodās.

## Iedzīvotāji
Pēc 2010. gada tautskaites datiem Harabali pilsētā bija 18 128 iedzīvotāji. Tāpat kā viss Astrahaņas apgabals, arī Harabali ir ļoti daudznacionāla. 2010. gadā tur dzīvoja 59,7% krievu, 33,6% kazahu, 1,3% armēņu, 0,8% vāciešu, 0,6% tatāru, 0,5% korejiešu un 3,5% citu tautību pārstāvju.

## Atsauces
Foksa baseins

**Foksa baseins** (, , *Amittuup Tariunga*) ir plašs līcis Kanādas Arktikā. Izvietojies starp Bafina salu ziemeļos un austrumos un Melvila pussalu rietumos. Foksa šaurums dienvidos to savieno ar Hudzona līci un Hudzona šaurumu, bet šaurais Fjūri un Heklas šaurums ziemeļrietumos — ar Būtijas līci. Krasti stipri izroboti, daudz līču un pussalu. Foksa baseina ziemeļdaļā daudz salu, lielākā no kurām ir Prinča Čārlza sala. Līcis lielāko daļu gada pildīts ar ledu, kuģojams augustā un septembrī. Krasti mazapdzīvoti, vienīgās pastāvīgās apdzīvotās vietas ir Iglulika un Holbīča Melvila pussalas piekrastē.

Nosaukts par godu britu Arktikas pētniekam Lukam Foksam (*Luke Foxe*), kurš kā pirmais no eiropiešiem iekuģoja līča dienviddaļā 1631. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Foksa šaurums

**Foksa šaurums** () ir jūras šaurums Kanādas Arktikā. Savieno Foksa baseinu ziemeļos ar Hudzona šaurumu dienvidos, bet caur Frozena šaurumu un Rosvelkoma šaurumu rietumos — ar Hudzona līci. Atdala Bafina salas Foksa pussalu austrumos no Melvila pussalas un Sauthemptonas salas rietumos. Šauruma rietumu piekrastē vairākas nelielas salas. Lielāko gada daļu pildīts ar ledu.

Nosaukts par godu britu Arktikas pētniekam Lukam Foksam (*Luke Foxe*), kurš kā pirmais no eiropiešiem iekuģoja šaurumā 1631. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Frozena šaurums

**Frozena šaurums** ( — ‘Aizsalušais šaurums’) ir jūras šaurums Kanādas Arktikā. Savieno Foksa šaurumu austrumos ar Rosvelkoma šaurumu rietumos. Atdala Sauthemptonas salu dienvidos no Melvila pussalas un Nagjutūkas salas ziemeļos. Šaurumā vairākas salas, lielākā no kurām ir Kikiktāluka Sauthemptonas piekrastē. Lielāko gada daļu pildīts ar ledu. Šauruma rietumu galā atrodas Naujātas ciemats.

Pirmie no eiropiešiem šaurumu sasniedza Roberta Bailota ekspedīcija 1615. gadā, bet iesala ledū šauruma austrumu galā. 1742. gadā Kristofera Midltona ekspedīcija, kuģojot no dienvidu puses pa Rosvelkoma šaurumu, sasniedza Frozena šauruma rietumu galu, bet redzēja to pildītu ar ledu un piešķīra tagadējo nosaukumu. Šaurumu pirmais caurkuģoja Viljams Perijs 1821. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Luksemburgas vēsture

thumb|300px|Viduslaiku Luksemburgas teritorija Nīderlandes ("Zemo zemju") sastāvā.
**Luksemburgas vēsture** ir Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu Luksemburgas lielhercogistes teritorijā.

## Vēsture
53. gadā pirms mūsu ēras Jūlijs Cēzars pakļāva ķeltu treveru cilti, kas apdzīvoja mūsdienu Luksemburgas teritoriju, un pievienoja šo teritoriju Romas impērijas provincei *Gallia Belgica*.

5. gadsimtā, Lielās tautu staigāšanas laikā, Luksemburgas teritorijā ienāca ģermāņu cilts franki, un tā nonāca Merovingu karaļu pakļautībā. Līdz 8. gadsimtam vara pakāpeniski pārgāja Karolingu rokās, un Luksemburga tika iekļauta Karolingu impērijas sastāvā.

1059. gadā izveidojās Svētās Romas impērijas grāfiste ar centru "Mazajā cietoksnī" (*Lucilinburhuc*), no kā cēlies Luksemburgas nosaukums. 1353. gadā ķeizars Kārlis IV Luksemburgs izveidoja Luksemburgas hercogisti. 1443. gadā to pakļāva Burgundija, bet 1482. gadā Austrijas erchercogiste.

Pēc Vestfālenes miera līguma Luksemburga ietilpa Spānijas Nīderlandes sastāvā, tās dienviddaļu 1659. gadā pievienoja Francijai.

Pēc franču okupācijas Napoleona karu laikā Vīnes kongress nolēma 1815. gadā Luksemburgu sadalīt starp Prūsijas Karalisti un Apvienoto Nīderlandes karalisti.

Pēc Beļģijas revolūcijas 1839. gada Londonas konferencē Luksemburga tika sadalīta Beļģijas Luksemburgā un tagadējā Luksemburgas Lielhercogistē, kas līdz 1890. gadam atradās personālūnijā ar Nīderlandes karalisti.

1948. gadā Beļģija, Nīderlande un Luksemburga izveidoja ekonomisku savienību, kuru nosauca par Beniluksu.  Luksemburga kļuva par vienu no NATO dibinātājvalstīm. 1951. gadā Luksemburga kopā ar Beļģiju, Itāliju, Nīderlandi, Franciju un Rietumvāciju kļuva par Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibinātājām. 1957. gadā to pārveidoja par Eiropas Ekonomikas kopienu (EEK), kas izveidoja muitas savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu atomenerģijas attīstībai.

1967. gadā Luksemburga bija viena no Eiropas Kopienas dibinātājvalstīm, kas 1993. gadā pārtapa par Eiropas Savienību, kopš 1999. gada valsts ir eirozonā.
## Ārējās saites
* History Of Luxembourg 

* Luxembourg emigration in the 19th century - Offers reasons why people left Luxembourg in the 19th century.
* History of Luxembourg: Primary Documents
* Historical Map of Luxembourg 1789
* National Museum of Military History
Rosvelkoma šaurums

**Rosvelkoma šaurums** () ir jūras šaurums Kanādas Arktikā. Savieno Frozena šaurumu ziemeļos ar Hudzona līci dienvidos. Atdala Sauthemptonas salu austrumos no Ziemeļamerikas kontinenta krasta rietumos. Rietumos no šauruma atzarojas Veidžera līcis. Lielāko gada daļu pildīts ar ledu.

Pirmie no eiropiešiem šaurumu sasniedza Tomasa Batona ekspedīcija 1613. gadā, kas to nodēvēja *Ne Ultra*. Tagadējo nosaukumu piešķīris Luks Fokss 1631. gada ekspedīcijā par godu savam draugam Tomasam Ro (*Thomas Roe*).

## Atsauces

## Ārējās saites
2001. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**2001. gada [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika šķirti: vīrieši un sievietes brīvajā cīņā sacentās aprīlī Budapeštā (Ungārija), vīrieši grieķu-romiešu cīņā maijā Stambulā (Turcija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Latvijas cīkstoņu rezultāti

Grieķu-romiešu cīņas čempionātā, kas no 10. maija notika Stambulā, Latvijas cīkstoņi nepiedalījās.

## Atsauces

## Ārējās saites
*United World Wrestling Database
Laima Žurgina

**Laima Žurgina** (dzimusi ) ir latviešu kinorežisore.

## Dzīvesgājums
Dzimusi  Rīgā, viņas tēvs bija rakstnieks Jānis Grīns, māte tēlniece Lūcija Otīlija Žurgina. 1944. gadā tēvs devās bēgļu gaitās uz Zviedriju, bet Laima ar māti palika Latvijā. Dzīvoja Baznīcas ielā 24, mācījās Rīgas 49. vidusskolā, studēja Vissavienības valsts kinematogrāfijas institūta režisoru fakultātē Maskavā (1963—1969). Vasarā strādāja Rīgas Kinostudijā kā Gunāra Pieša asistente, piedalījās filmas "235 000 000" uzņemšanā.

Apprecējās ar bulgāru kinooperatoru Ivanu Samardžijevu, 1969. gadā viņiem piedzima dēls Ikars. Septiņus gadus pamīšus dzīvoja Bulgārijā un Latvijā, strādāja Rīgas Kinostudijā, kur veidoja portretfilmas par Ojāru Vācieti, Raimondu Paulu, Imantu Ziedoni, Džemmu Skulmi un citiem māksliniekiem.

1997. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās viņu ievēlēja Rīgas domē no "Latvijas Ceļa" saraksta.

## Filmogrāfija
Laima Žurgina veidojusi aptuveni piecdesmit dokumentālās un zinātniskās kino un videofilmas, kā arī vairāk nekā simts kinožurnālu.

### Dokumentālās kinofilmas
* 2019 — "Kaza kāpa debesīs"
* 2003 — "Mana mīļā Rīga"
* 2000 — *[[Tempus perfectum]]*
* 1995 — "Ziemeļdziesma"
* 1994 — "Gadsimta jubileja"
* 1992 — "Portrets Lietuvas ainavā"
* 1990 — "Tie ir mani dēli"
* 1989 — "Kategoriskais imperatīvs"
* 1986 — "Džemma"
* 1985 — "Neglītais pīlēns — cilvēka bērns"
* 1979 — "Imants Ziedonis. Portrets locījumos"
* 1977 — "Ceturtā dimensija"
* 1977 — "Raimonds Pauls"
* 1973 — *[[Pribaltika nee daļeče]]*
* 1972 — *[[Fizici]]*
* 1971 — "Māris Liepa"

### Videofilmas
* 1997 — "Raimonds Pauls. Mūzika starp miesu un dvēseli";
* 1996 — "Gaismas ceļš";
* 1996 — "Dānija — Latvija";
* 1993 — "Latviešu vendeta"

## Apbalvojumi
* Diploms Varnas kinofestivālā Bulgārijā par filmu *Fizici* (1972)
* "Lielais Kristaps" par filmu "Imants Ziedonis. Portrets locījumos" (1979)
* Florences un Almati festivālu godalgas par filmu "Neglītais pīlēns — cilvēka bērns" (1985)
* Leipcigas un Kretejas festivālu godalgas par filmu "Džemma" (1986)
* Lībekas, Jekaterinburgas un Kogošimas festivālu godalgas par filmu "Tie ir mani dēli" (1990)
* "Lielais Kristaps" par filmu "Gadsimta jubileja" (1994)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Laima Žurgina filmas.lv
*
Olehs Siņehubovs

**Olehs Siņehubovs** (ukraiņu: *Олег Васильович Синєгубов*; dzimis 1983. gada 10. augustā Harkivā) ir ukraiņu jurists, advokāts un tieslietu zinātņu doktors, kurš kopš 2021. gada 24. decembra ir pašreizējais Harkivas apgabala gubernators. Kopš Krievijas 2022. gada 24. februārī notikušā iebrukuma Ukrainā Siņehubovs vada Harkivas apgabala civilmilitāro pārvaldi.

## Biogrāfija
Olehs Siņehubovs dzimis 1983. gada 10. augustā Harkivā.

Tēvs — agronoms. Māte — grāmatvede.

Absolvējis Harkivas 147. vidusskolu.

2000. gadā iestājās Harkivas Nacionālajā Iekšlietu universitātes Juridiskajā fakultātē. 2004. gadā ar izcilību absolvējis Iekšlietu departamentu un ieguvis jurista kvalifikāciju.

No 2004. gada jūlija līdz 2005. gada maijam viņš strādāja par izmeklētāju Ukrainas Iekšlietu ministrijas Dienvidu dzelzceļa izmeklēšanas nodaļā.

No 2008. gada janvāra līdz 2008. gada jūlijam — Ukrainas Iekšlietu ministrijas Dienvidu dzelzceļa LO stacijas Osnovas apgabala izmeklēšanas nodaļas izmeklētājs.

## Politiskā darbība
2018. gadā viņš kandidēja uz Ukrainas Augstākās pretkorupcijas tiesas tiesneša amatu, taču neizturēja konkursa atlasi.

2019. gadā Augstākās Radas vēlēšanu laikā viņš bija partijas "Tautas kalps" 180. vēlēšanu apgabala tautas deputāta kandidāta, Oleksija Krasova uzticības persona.

2019. gada oktobrī valdība vienojās par Oleha Siņehubova iecelšanu Poltavas apgabala valsts pārvaldes vadītāja amatā.

2019. gada 11. novembrī Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis iecēla Siņehubovu Poltavas apgabala valsts pārvaldes priekšsēdētāja amatā. Atlaists 2021. gada 24. decembrī.

Kopš 2021. gada 24. decembra — Harkivas apgabala valsts pārvaldes priekšsēdētājs. Viņa pirmais lēmums šajā amatā bija Poltavas reģionālās valsts pārvaldes Izglītības un zinātnes departamenta direktores Vitas Kovaļskas iecelšana par viņa padomnieci. Kovaļska tika apsvērta gubernatora vietnieces amatam, kur viņa vadīs humānās palīdzības bloku.

## Privātā dzīve
Sieva — Anna Žuravļova, strādā Harkivas Nacionālās medicīnas universitātes 3. iekšķīgo slimību un endokrinoloģijas nodaļā.

Audzina 2016. gadā dzimušo dēlu.

## Apbalvojumi
* Bohdana Hmeļnicka ordenis (III pakāpe) (apbalvots 2022. gada 6. martā) — *par nozīmīgu personīgo ieguldījumu Ukrainas valsts suverenitātes un teritoriālās integritātes aizsardzībā, izrādīto drosmi un pašaizliedzīgu rīcību, organizējot apdzīvoto vietu aizsardzību no Krievijas okupantu karaspēka.*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā Facebook lapa
* Oficiālais Telegram konts
Belo šaurums

**Belo šaurums** () ir jūras šaurums Kanādas Arktiskajā arhipelāgā starp Somersetas salu ziemeļos un Būtijas pussalu dienvidos. Savieno Būtijas līci austrumos ar Franklina šaurumu dienvidos. Šaurumā atrodas vairākas nelielas salas. Krasti stāvi, klinšaini.

Pirmie no eiropiešiem šaurumu atklāja kanādiešu pētnieks Viljams Kenedijs (*William Kennedy*) un franču flotes virsnieks Žans Renē Belo (*Joseph René Bellot*), kas to sasniedza suņu pajūgos 1852. gadā — tas pierādīja, ka Somerseta ir sala. Ar kuģi pirmoreiz šaurums šķērsots tikai 1937. gadā ar kuģi *Aklavik* Skotija Gella vadībā. Pie šauruma austrumu ieejas atrodas pamesta Hudzona līča kompānijas apmetne Fortrosa (darbojās no 1937. līdz 1948. gadam).

## Atsauces

## Ārējās saites
Frama šaurums

**Frama šaurums** () ir jūras šaurums Kanādas Arktiskajā arhipelāgā starp Elsmīra salu ziemeļos un Devonas salu dienvidos. Savieno Kārdigana un Hellgeita šaurumus rietumos ar Džonsa šaurumu austrumos. Šauruma rietumu galā atrodas Nortkentas sala.

Nosaukts par godu Oto Sverdrupa 1898.—1902. gadu ekspedīcijas kuģim *[[Fram]],* ar kuru ekspedīcija divas reizes pārziemoja pie šauruma austrumu ieejas esošajā Gūsfjordā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Fram Sound, Hell Gate, Norwegian Bay & Eureka Sound, Nunavut, 8/29/2015, National Geographic Explorer
Pycnosteus palaeformis

***Pycnosteus palaeformis*** ir piknosteīdu dzimtas bezžokļaiņu suga, kas dzīvoja devona periodā Igaunijā. Sugu pirmo reizi aprakstīja I.Preobraženskis 1911. gadā. *P. palaeformis* holotips ir vēdera plātne, kas tika atrasta pie Tartu arukilas svītas, nogulumos. Nosaukums *Pycnosteus palaeformis* nozīmē (*pala* - lāpsta + *formis* - forma) lāpstveidīgs piknostejs. Suga ir plaši izplatīta Igaunijas vidusdevona arukilas slāņu apakšējā daļā (Kallastes pie Peipusa ezera, Tartu apkārtnes, Reiju un Kopu upju atsegumos), kā arī Ļeņingradas apgabalā (Orodežas, Lugas un Ļemovžas upju atsegumos). *P. palaeformis* ir arukilas svītas apakšdaļas vadfosilija.

## Apraksts
Salīdzinoši liela izmēra īpatņi. Ādas zobi augsti ar strupu virsotni, līdz kurai stiepjas ribiņas. Zobiņi vienkārši, īsi. Branhiālā plātne ir eiribazāla ar viegli izliektām sānu un aizmugurējo malu (l:w = 0,9). Ornamentētā virsma uz plātnes augšējās malas ir platāka, nekā gludā virsma bez ādas zobiem. Vēdera plātne ir plata un gara, ar ļoti platu vaļēju aizmugurējo izgriezumu, kas stiepjas dziļi plātnē, un ir izliekts uz sānu malām un priekšējo malu. Vēdera plātnei ir tāds pats ornamentējums, kā branhiālajai plātnei.

## Salīdzinājums
No citām sugām *P. palaeformis* atšķiras ar smalkāku un vienkāršāku ornamentējumu. Tā branhiālajai plātnei ir vāji izliekta sānu mala (*[[Pycnosteus pauli|P. pauli]]* un īpaši *[[Pycnosteus tuberculatus|P. tuberculatus]]* tā ir ieliekta). Virsma ar ornamentējumu uz branhiālās plātnes augšpuses ir platāka, nekā neornamentētā virsma (*P. pauli* tā ir šaurāka). Josla bez ādas zobiem apakšpusē ir būtiski šaurāka, nekā *P. pauli* un *P. tuberculatus*. Pec formas branhiālā plātne ir diezgan līdzīga *[[Schizosteus splendens]]* plātnei. Spriežot pēc augšanas līnijām *P. palaeformis* jaunu īpatņu vēdera plātne bija līdzīga *[[Schizosteus asatkini]]* vēdera plātni.

## Atsauces
Piknosteji

**Piknosteji** (*Pycnosteus*) (no *pycnos* — blīvs un *osteon* — kauls) ir bezžokļaiņu izmirušās psammosteju apakškārtas ģints. Ģinti pirmo reizi 1911. gadā aprakstīja krievu paleontologs I. Preobraženskis. Ģints tipveida suga ir *[[Pycnosteus palaeformis]]*. Ģints bija izplatīta vidusdevona arukilas un burtnieku svītās, Igaunijā, Latvijā, kā arī Ļeņingradas un Pleskavas apgabalos.

## Apraksts
Muguras un vēdera plātnes ir bez tesērām. Muguras plātne ir ieapaļa un plakana, bet vēdera plātne ir augsta (ārējās malas stāvas), ar ļoti dziļu izgriezumu, kuru sedz virs substrāta piepaceltas tesēras. Branhiālās plātnes ir eiribazālas, un platas vai arī salīdzinoši stenobazālas, ar nedaudz vai diezgan stipri ieliektu sānu malu un izliektu aizmugurējo malu. Ādas zobi ir lieli, augsti, ar gariem zarojošiem zobiņiem, kas uz branhiālajām plātnēm var saplūst ribiņās.

## Salīdzinājums
Ģints atšķiras ar savdabīgu uzbūvi. Vēdera plātne ir daudz augstāka, nekā citām psammosteīdām. Šajā ziņā tiem tuvāki ir tikai tartuosteji. Aizmugurējais izgriezums šai plātnei ir daudz dziļāks, nekā šizostejiem un tartuostejiem, bet to sedzošās tesēras neskaras substrātu. Muguras plātne ir bez tesērām, līdzīgi kā šizostejiem, ganostejiem un tartuostejiem. Branhiālās plātnes ģints attīstības sākumā ir platas un garas, līdzīgas tartuosteju branhiālajām plātnēm, bet pēc tam kļūst platas un īsas, kā psammostejiem, un to sānu malas iegūst īpatnēju formu. Atšķirībā no citām psammosteīdām sānu mala no izliektas pārtop par ieliektu, turklāt to klāj masīvi poraini audi.

## Sistemātika
* **Pycnosteus** Preobrazhensky, 1911
:* *[[Pycnosteus palaeformis]]* Preobrazhensky, 1911
:* *[[Pycnosteus pauli]]* Mark, 1956
:* *[[Pycnosteus tuberculatus]]* (Rohon, 1901)

## Atsauces
Trijstūris (filma)

**"Trijstūris"** () ir 2009. gada Apvienotās Karalistes un Austrālijas psiholoģiska šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Kristofers Smits. Filmā galvenās lomas atveido Melisa Džordža, Maikls Dormans, Reičela Karpani, Henrijs Niksons, Emma Langa un Liams Hemsvorts.

Filma stāsta par vientuļo māti, kura kopā ar vairākiem draugiem dodas kopīgā laivu braucienā. Kad viņi vētras dēļ ir spiesti pamest savu laivu, tie uzkāpj uz pamesta okeāna lainera, kur viņiem rodas sajūta, ka viņus kāds vajā.

"Trijstūris" pirmizrāde notika . Filma galvenokārt saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot gan aktierspēli, gan scenāriju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ja....

**"Ja...."** () ir 1968. gada Apvienotās Karalistes satīriska drāmas filma, kuras režisors ir Lindsijs Andersons. Filmā galvenās lomas atveido Malkolms Makdauels, Ričards Vorviks, Kristīne Nūnana, Deivids Vuds, Roberts Svons un Pīters Džefrijs.

Filma ir satīra par dzīvi Anglijas privātajā skolā, un tā stāsta par skolēnu grupu Mika Trevisa (Makdauels) vadībā, kas rīko mežonīgu sacelšanos.

"Ja...." pirmizrāde notika . Filma izdošanas brīdī izraisīja pretrunas, tajā attēlotās vardarbības dēļ. "Ja...." saņēma Zelta palmas zaru 1969. gada Kannu kinofestivālā. 1999. gadā Britu Kinoinstitūts filmu ierindoja savā 20. gadsimta labāko britu filmu saraksta 12. vietā. 2017. gadā žurnāls *[[Time Out]]*, aptaujājot 150 aktierus, režisorus, producentus un scenāristus, "Ja...." ierindoja kā 9. visu laiku labāko britu filmu. "Ja...." ir pirmā filma "Mika Trevisa triloģijā", kurai seko "Ak, laimīgais!" (1973) un "Hospitālis "Britānija"" (1982).

## Atsauces

## Ārējās saites
Eksistence (filma)

**"Eksistence"** () ir 1999. gada Kanādas, Apvienotās Karalistes un Francijas kopražojuma zinātniskās fantastikas šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Deivids Kronenbergs. Filmā galvenās lomas attēlo Dženifere Džeisone Lī, Džūds Lo, Ians Holms, Dons Makellars, Kalums Kīts Renijs, Sāra Pollija, Roberts Silvermans, Kristofers Eklstons un Vilems Defo.

"Eksistence" pirmizrāde notika . Filma tika izrādīta 1999. gada Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā, kur Kronenbergs saņēma Sudraba lāča balvu par izcilu māksliniecisko ieguldījumu. Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
GSAT-24

***GSAT-24*** ir Indijas Kosmosa pētījumu organizācijas (*ISRO*) meitas uzņēmuma *[[NewSpace India Limited]]* (*NSIL*) *[[GSAT]]* sistēmas sakaru pavadonis. To īrē uzņēmums *[[Tata Play]]*, un tas paredzēts sakaru pakalpojumiem Indijas teritorijā.
To ģeostacionārajā orbītā palaida 2022. gada jūnijā.

Kosmisko aparātu izgatavoja *ISRO* uz platformas *I-3K Enhanced* bāzes. Tā starta masa bija 4181 kg. *GSAT-24* resursi paredzēti 15 gadu darbībai.
Pavadonī uzstādīti 25 Ku joslas raiduztvērēji.

*GSAT-24* tika palaists  21:50 *[[UTC]]* no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5 ECA]]* (lidojums *VA257*). Tas palaists kopā ar sakaru pavadoni *[[Measat-3d]]*.

Pavadonis tiks novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 83° austrumu garuma.

## Ārējās saites
* GSAT-24  ISRO, 
* Ariane Flight VA257 Arianespace 
* GSat 24 (CMS 02) Gunter's Space Page,
MEASAT-3d

***MEASAT-3d*** ir Malaizijas uzņēmuma *[[MEASAT]]* sakaru pavadonis. Tas tika palaists 2022. gada jūnijā. 
Ģeostacionārajā orbītā 91,5° austrumu garuma tas nodrošina sakarus klientiem Āzijā, Austrālijā, Āfrikā un Dienvideiropā.

Pavadoni izgatavoja uzņēmums *[[Airbus Defence and Space]]* uz platformas *[[Eurostar E3000]]* bāzes.
Tam ir C, Ku un Ka joslas raiduztvērēji, kā arī L joslas navigācijas aparatūra Dienvidkorejas *Korea Augmentation Satellite System* sistēmai.

## Lidojuma gaita
*MEASAT-3d* tika palaists  21:50 *[[UTC]]* no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5 ECA]]* (lidojums *VA257*). Kopā ar to tika palaists arī Indijas sakaru pavadonis *[[GSAT-24]]*. Kosmiskais aparāts tika ievadīts ģeostacionārajā pārejas orbītā. Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem.

*MEASAT-3b* tika izvietots punktā 91,5° austrumu garuma līdzās pavadoņiem *[[MEASAT-3a]]* un *[[MEASAT-3b]]*, aizvietojot 2021. gadā sabojājušos *[[MEASAT-3]]*.

## Ārējās saites
* MEASAT Fleet MEASAT 
* Ariane Flight VA257 Arianespace 
* MEASAT 3d Gunter's Space Page
Liepezers (ezers)

**Liepezers** ir mākslīgs beznoteces privāts ezers Mārupes novada Babītes pagasta austrumos, Mežāru ciema ziemeļaustrumos pie robežas ar Rīgas pilsētas Kleistu apkaimi.

Ezers nav publiski pieejams un ir iežogots no visām pusēm, izņemot Mežāru ciema daļai — Liepezeram pieguļošo peldvietu ezera ziemeļrietumos, kura arī pieejama tikai apmeklējumiem slēgtā Liepezera iedzīvotājiem. Ziemeļrietumu daļā vietām aizaudzis. Ziemeļu un austrumu krasti lēzeni, ar kultūrainavu, dienvidu un rietumu pusē mežaini (Kleistu mežs), dienvidrietumos stāvi un mežaini.

## Atsauces
Landžanista

**Landžanista** (, ) ir ciems Armēnijas Ararata marzē. Atrodas Šahapas upes ielejā reģiona dienvidu daļā netālu no Gehamu kalniem un Svētā Karapeta viduslaiku klostera. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Artašatai ir 35 kilometri.

## Iedzīvotāji
Pēc 1912. gada datiem lielākā daļa Landžanistas iedzīvotāju bija etniskie azerbaidžāņi, bet tagad ciemu apdzīvo gandrīz tikai armēņi. Ciema iedzīvotāji galvenokārt strādā lauksaimniecībā.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
2002. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**2002. gada [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika šķirti: vīrieši grieķu-romiešu cīņā un sievietes brīvajā cīņā sacentās Seinejoki (Somija), vīrieši brīvajā cīņā Baku (Azerbaidžāna).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Latvijas cīkstoņu rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
*United World Wrestling Database
Kārdigana šaurums

**Kārdigana šaurums** () ir jūras šaurums Kanādas Arktiskajā arhipelāgā starp Devonas salu dienvidrietumos un Nortkentas salu ziemeļaustrumos. Savieno Frama šaurumu dienvidaustrumos ar Norvīdžena līci ziemeļrietumos. Šauruma rietumu galā atrodas Nortkentas sala. Dažkārt Kārdigana šaurumam tiek pieskaitīts arī austrumos esošais Frama šaurums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Revolūcija (filma)

**"Revolūcija"** ir 2022. gada Latvijas sirreālā kinokomēdija. Filmas režisors un scenārija autors ir Mārcis Lācis. Lomas filmā atveido Ivars Krasts, Armands Berģis, Agris Krapivņickis, Rolands Beķeris, Dana Avotiņa-Lāce, Toms Auniņš, Kaspars Dumburs, Jana Ļisova un Mārcis Lācis.

Filmā atainota krīze teātra aizkulišu pasaulē, kad viens no Mazā teātra vadošā tandēma saņem piedāvājumu turpināt karjeru Lielajā teātrī.

Filmas pirmizrāde notika  kinoteātrī *[[Splendid Palace]]* kinofestivāla "Lielais Kristaps" ietvaros.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmas profils vietnē *filmas.lv*
*
Hellgeits

**Hellgeits** ( — ‘Elles vārti’) ir jūras šaurums Kanādas Arktiskajā arhipelāgā starp Elsmīra salas Simonsa pussalu austrumos un Nortkentas salu rietumos. Savieno Frama šaurumu dienvidos ar Norvīdžena līci ziemeļos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Meet the North. Hell Gate, Ellesmere Island, Nunavut
* Hell Gate polynya, SW Ellesmere Island, Nunavut
Ežēns Beržess

**Ežēns Beržess** (; dzimšanas un miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Beržess 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti. Šajā disciplīnā viņš ieguva 10. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ežēns Beržess (''Olympics'' profils) 
* Beržess (''Olympedia'' profils) 
* Beržess (''Sports Reference'' profils)
Nortkenta

**Nortkenta** () ir neapdzīvota sala Kanādas ziemeļos Karalienes Elizabetes salu arhipelāgā. Nosaukta par godu Kentas grāfistei Anglijā.

## Ģeogrāfija
Atrodas Kanādas Arktiskā arhipelāga Karalienes Elizabetes salu grupā. Kārdigana šaurums rietumos salu atdala no Devonas salas Kolina Ārčera pussalas, bet Hellgeits austrumos — no Elsmīra salas Simonsa pussalas. Ziemeļos salas krastus apskalo Norvīdžena līcis, bet dienvidos — Frama šaurums. Krasti stāvi, klinšaini. Reljefs kalnains, salas vidienē pastāvīgs ledājs 150 km² platībā. Salas teritorijā valda arktiskais tuksnesis. Sala noteikta kā putniem nozīmīga vieta — klinšainajos krastos putnu tirgi, kur vasarās ligzdo līdz 10 000 pāru, galvenokārt melnais alks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beržess

**Beržess** () var būt:

* Aleksandrs Beržess (*Alexandre Bergès*; dzimis 1868—?) — franču paukotājs;
* Ežēns Beržess (*Eugène Bergès*) — franču paukotājs.
Ermans Žoržs Beržē

**Ermans Žoržs Beržē** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, olimpiskais čempions 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā.

Beržē startēja gan 1900. gada, gan 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 1900. gada viņš startēja divās paukošanas disciplīnās — paukošanā ar floreti un paukošanā ar špagu. Labāko rezultātu viņš ieguva paukošanā ar špagu, kur aizcīnījās līdz ceturtdaļfinālam. 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš startēja arī divās paukošanas disciplōnās — paukošanā ar špagu individuālajās sacensībās un paukošanā ar špagu komandu sacensībās. Šajā reizē viņš ieguva zelta medaļu, būdams Francijas paukotāju komandas loceklis paukošanā ar špagu vīriešu komandām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ermans Žoržs Beržē (''Olympedia'' profils) 
* Ermans Žoržs Beržē (''Sports Reference'' profils)
Jehegisa

**Jehegisa** (, ) ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Atrodas Jehegisas upes ielejā reģiona ziemeļu daļā netālu no Smbataberdas cietokšņa un Cahackaras viduslaiku klostera. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 12 kilometri.

## Vēsture
Viduslaikos Jehegisa bija nozīmīga tirdzniecības pilsēta un Orbeljanu kņazu dinastijas rezidence. 13. un 14. gadsimtos tur dzīvoja ebreju kopiena, kura, visticamāk, bija pārcēlusies uz turieni no Persijas. 1910. gadā mācītājs un pētnieks Garegins Ovsepjans Jehegisas upes krastā atklāja vecus ebreju kapus. Vēlāk kapsēta tika sakopta, un tagad ir atvērta svētceļniekiem.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Jehegisā bija 369 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Don't Look Now

***Don't Look Now*** ir 1973. gada Apvienotās Karalistes un Itālijas kopražojuma trillera filma, kuras režisors ir Nikolass Rougs. Filmā galvenās lomas atveido Donalds Saterlends un Džūlija Kristija. Filma ir balstīta uz Dafnes du Marjēras 1971. gada īso stāstu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par Loru un Džonu Baksteriem, precētu pāri, kuri dodas uz Venēciju pēc nesenās meitas nāves pēc tam, kad Džons pieņem pasūtījumu atjaunot baznīcu. Viņi sastopas ar divām māsām, no kurām viena apgalvo, ka ir gaišreģe, un paziņo, ka meita cenšas ar viņām sazināties un brīdināt par briesmām.

*Don't Look Now* pirmizrāde notika . Filma fokusējas uz tādām tēmām kā bēdas un bērna nāves ietekme uz attiecībām. Filma ir slavena ar savu novatorisko montāžas stilu, atkārtotiem motīviem un tēmām, kā arī ar tolaik pretrunīgi vērtēto erotisko seksa ainu, kas toreiz bija liels retums. Filmas reputācija ir laika gaitā augusi, un tagad tā tiek uzskatīta par klasiku un vienu no ietekmīgākajām žanra filmām. 1999. gadā Britu Kinoinstitūts *Don't Look Now* filmu ierindoja savā 20. gadsimta labāko britu filmu saraksta 8. vietā. 2011. gadā žurnāls *[[Time Out]]*, aptaujājot 150 aktierus, režisorus, producentus un scenāristus, *Don't Look Now* ierindoja kā visu laiku labāko britu filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džūlija Kristija

**Džūlija Frānsisa Kristija** (; dzimusi ) ir britu aktrise. Uzskatīta par vienu no 60. gadu ikonām, Kristija ir saņēmusi vairākas balvas, tai skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvu, Zelta globusa balvu, BAFTA kino balvu un Ekrāna aktieru ģildes balvu. Kristija ir piedalījusies sešās filmās, kuras Britu kinoinstitūts iekļāva savā 20. gadsimta 100 labāku britu filmu sarakstā. 1997. gadā saņēmusi arī *[[BAFTA Fellowship]]* balvu.

Kristijas pirmā nozīmīgā kinoloma bija filmā *[[Billy Liar]]* (1963), par ko viņa saņēma savu pirmo BAFTA kino balvas nomināciju. 1965. gadā attēlojusi modeli Džona Šlesindžera romantiskajā drāmā "Dārgā" (*Darling*), par ko viņa saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", kā arī BAFTA balvu. Tajā pašā gadā attēlojusi galveno lomu arī Deivida Līna episkajā drāmā "Doktors Živago" (1965).

Turpmākajos gados piedalījusies Fransuā Trifo distopiskajā drāmā "451 grāds pēc Fārenheita" (*Fahrenheit 451*, 1966), Šlēzingera drāmā "Tālu no trokšņainā pūļa" (*Far from the Madding Crowd*, 1967), Ričarda Lestera drāmā *[[Petulia]]* (1968) un Džozefa Louzija romantiskajā drāmā *[[The Go-Between]]* (1971). Par lomu Roberta Oltmena filmā *[[McCabe & Mrs. Miller]]* (1971), Kristija otro reizi tika nominēta Oskara balvai. Vēlāk attēlojusi lomas Nikolasa Rouga trillerī *[[Don't Look Now]]* (1973), Hela Ešbija komēdijdrāmā *[[Shampoo]]* (1975) un Vorena Bītija *[[Heaven Can Wait]]* (1978). Attēlojusi arī nelielas lomas filmās "Troja" (2004) un "Harijs Poters un Azkabanas gūsteknis" (2004).

Vēl divas Kinoakadēmijas balvas nominācijas saņēmusi par dalību neatkarīgajās filmās *[[Afterglow]]* (1997) un *[[Away from Her]]* (2006).

## Ārējās saites
Nikolass Rougs

**Nikolass Džeks Rougs** (, dzimis , miris ) bija angļu kinorežisors un kinooperators.

## Karjera
Savu karjeru kino sācis kā operators, strādājot pie tādiem režisoriem kā Deivida Līna, Rodžera Kormana, Fransuā Trifo un Džona Šlesindžera. 1970. gadā režisējis savu pirmo filmu *[[Performance]]*, krimināldrāmu ar Džeimsu Foksu un Miku Džegeru galvenajās lomās. Vēlāk režisējis kritiski veiksmīgo filmu *[[Walkabout]]* (1971).

Viņa nākamā filma, *[[Don't Look Now]]* (1973), ar Donaldu Saterlendu un Džūliju Kristiju galvenajās lomās izraisīja lielas pretrunas filmā attēlotās tolaik neparasti grafiskās seksa ainas dēļ. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un mūsdienās tiek uzskatīta par klasiku un vienu no ietekmīgākajām žanra filmām.

Līdzīgi kā viņa filmā *Performance*, Rouga nākamajās divās filmās, "Cilvēks, kurš nokrita uz Zemes" (1976) un *[[Bad Timing]]* (1980), galvenās lomas attēloja pazīstami mūziķi. Filmā "Cilvēks, kurš nokrita uz Zemes" galveno lomu atveido Deivids Bovijs, kurš attēlo humanoīdu citplanētieti, kurš ierodas uz Zemes, lai iegūtu ūdeni savai planētai, kas cieš no sausuma. Mūsdienās tā tiek uzskatīta par zinātniskās fantastikas žanra klasiku un vienu no Rouga labākajām filmām. *Bad Timing* galvenajā lomā ir dziedātājs Ārts Garfunkels.

Vēlāk veidojis filmu *[[Eureka (filma)|Eureka]]* (1983) ar Džīnu Hekmenu galvenajā lomā. Uzmanību pievērsa viņa filma *[[Insignificance]]* (1985), kurā attēlota iedomāta tikšanās starp Merilinu Monro un Albertu Einšteinu. Filma sacentās par Zelta palmas zaru Kannu kinofestivālā.

1990. gadā režisējis filmu "Raganas" (*The Witches*), kas ir balstīta uz Roalda Dāla romāna. Šī kļuva par pēdējo Rouga kritiķu slavēto filmu, kā arī par pēdējo lielo studiju filmu.

## Ietekme
Dažādi tehniskie paņēmieni, kā arī Rouga filmu atmosfēra ir ietekmējusi tādus kinorežisorus kā Stīvenu Soderbergu, Toniju Skotu, Ridliju Skotu, Fransuā Ozonu un Deniju Boilu. Papildus tam, Kristofers Nolans ir teicis, ka viņa filma "Memento" (2000) būtu neiedomājama bez Rouga un ka Rouga filma *Insignificance* ir ietekmējusi viņa filmu "Pirmsākums" (2010).

## Atsauces

## Ārējās saites
Vernašena

**Vernašena** (, ) ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Atrodas Srkhonkas upes krastā reģiona centrālajā daļā. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 4 kilometri.

## Vēsture
Armēnijas vecākā viduslaiku Gladzoras Universitāte atradās netālu no Vernašenas. Tagad ciema centrā Svētā Hakoba baznīcā darbojas šīs universitātes muzejs.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Vernašenā bija 1113 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Nehemija Persofs

**Nehemija Persofs** (; dzimis , miris ) ir amerikāņu aktieris un gleznotājs. Viņš piedalījies vairāk nekā 200 televīzijas seriālos, filmās un teātra iestudējumos, darbojies arī kā balss aktieris, kopumā nozarē pavadot 55 gadus, kurā sāka darboties uzreiz pēc atgriešanās no dienesta ASV Armijā Otrā pasaules kara laikā.

Persofa pirmā piedalīšanās kino bija statista loma filmā *[[The Naked City]]* (1948). Labāk zināms pēc lomām filmās *[[The Harder They Fall]]* (1956), "Džezā tikai meitenes" (1959), "Jentls" (*Yentl*, 1983) un balss lomu animācijas filmā *[[An American Tail]]* (1986) un tās turpinājumos. Tāpat piedalījies seriālos "Krēslas zona", *[[Gilligan's Island]]*, *[[Hawaii Five-O]]* un "Likums un kārtība".

## Atsauces

## Ārējās saites
Egils Helmanis

**Egils Helmanis** (dzimis ) ir Latvijas politiķis. No 2017. līdz 2026. gadam bija Ogres novada domes priekšsēdētājs, pārstāv partiju «Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"».

## Dzīvesgājums
Pirms kļuva par Ogres novada pašvaldības deputātu un domes priekšsēdētāju bija uzņēmējs un militārās tuvcīņas pasniedzējs.

20. gadsimta 90. gados ir bijis Zemessardzes biedrs, taču no tās izslēgts 1993. gadā par ieroču glabāšanas un nēsāšanas noteikumu pārkāpšanu, par dienesta reglamenta noteikumu pārkāpšanu un par Zemessardzes diskriminēšanu.

## Politiskā darbība
2008. gadā iestājies nesen izveidotajā partijā "Visu Latvijai". Šīs partijas un "Pilsoniskās savienības" kopīgajā sarakstā guvis panākumus 2009. gada pašvaldību vēlēšanās, kad iekļuvis Ogres novada domē. Pēc tam guvis ogrēniešu atbalstu katrās nākamajās vēlēšanās un ieņēmis gan vicemēra, gan mēra amatus, kā arī atradies domes opozīcijā. 2017. gadā E. Helmanis tika ievēlēts par Ogres novada domes priekšsēdētāju. 2021. gadā amatā ievēlēts atkārtoti.

Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā E. Helmanis ir aktīvi atbalstījis Ukrainu, tostarp piedalījies mācībās Ukrainā, kurās rekonstruēta pilsētu aplenkšana un bombardēšana, un vairākkārt vedis palīdzības preces uz Ukrainu. 2025. gada jūlijā, palīdzības piegādes laikā Ukrainas armijai, E. Helmanis tika kontuzēts.

Pēc ievainojuma sākot ar 18. jūliju domes priekšsēdētājs atradās atvaļinājumā un pec tam ilgstoši darba nespējā, tādēļ Ogres pašvaldībā esošā opozīcija decembrī rosināja viņa atbrīvošanu no amata, taču ar 11 balsīm no 20 politiķis amatu saglabāja. Opozīcijas politiķi E. Helmaņa ilgstošo darbnespēju saistīja ne tikai ar veselības problēmām (atzīmējot, ka tas viņam nav liedzis ceļot un būt klāt publiskos pasākumos), bet arī ar iespējamajām grūtībām iegūt pielaidi valsts noslēpumam, kas kopš 2025. gada ir nepieciešama pašvaldību vadītājiem.

2026. gada 3. februārī, Helmanis savā *Facebook* profilā ievietoja video, kurā paziņoja, ka veselības problēmu dēļ, atkāpjas no novada domes priekšsēdētāja amata. Tajā pašā dienā par pašvaldības vadītāju tika ievēlēts viņa līdzšinējais vietnieks Andris Krauja. Drīz tika paziņots, ka bijušais domes priekšsēdētājs E. Helmanis kļūs par A. Kraujas biroja vadītāju, tādējādi turpinot darboties pašvaldības vadībā. Tajā pašā dienā, E. Helmanis tika ievēlēts par Ogres novada domes Attīstības un infrastruktūras komitejas vadītāju.

## Atsauces
Horbateha

**Horbateha** (, ) ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Atrodas Artabunas upes krastā reģiona ziemeļu daļā netālu no Smbataberdas cietokšņa un Cahackaras viduslaiku klostera. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 15 kilometri.

## Apskates vietas
Horbatehā saglabājušies 1692. gada Svēto Erceņģeļu baznīca un 13-14. gadsimtu hačkari (akmeņi ar krustiem). Netālu no ciema atrodas geizers.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Horbatehā bija 242 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Jehegnadzora

**Jehegnadzora** (, ) ir pilsēta un pašvaldība Armēnijas centrālajā daļā pie Arpas upes, Vajocdzoras marzes centrs. Atrodas netālu no šosejas, kas savieno Erevānu ar Irānas robežu.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Jehegnazdorā bija 7944 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Beržess

**Aleksandrs Beržess** (; dzimis , miršanas datums nav zināms) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Beržess 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti profesionāļiem. Šajā disciplīnā viņš guva uzvaru pirmajā kārtā, bet ceturdaļfinālā un atkārtojuma cīņā viņš zaudēja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aleksandrs Beržess (''Olympedia'' profils) 
* Aleksandrs Beržess (''Sports Reference'' profils)
Marsels Bulanžē

**Marsels Bulanžē** (; dzimšanas un miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Bulanžē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti profesionāļiem. Šajā disciplīnā viņš ieguva 13. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Marsels Bulanžē (''Olympics'' profils) 
* Marsels Bulanžē (''Olympedia'' profils) 
* Marsels Bulanžē (''Sports Reference'' profils)
Ksavjē Ančeti

**Ksavjē Ančeti** (; dzimis , miršanas datums nav zināms) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Ančeti 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja trijās profesionāļu paukošanas disciplīnās — paukošanā ar floreti, paukošanā ar špagu un paukošanā ar zobenu. No šīm disciplīnām viņš labāko rezultātu ieguva profesionāļu paukošanā ar zobenu, kur izcīnīja 6. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ksavjē Ančeti (''Olympics'' profils) 
* Ksavjē Ančeti (''Olympedia'' profils) 
* Ksavjē Ančeti (''Sports Reference'' profils)
Antonio Konte (paukotājs)

**Antonio Konte** (; dzimis , miris ) bija itāļu paukotājs, olimpiskais čempions 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Konte 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās profesionāļiem — paukošanā ar floreti un paukošanā ar zobenu. Paukošanā ar zobenu viņš izcīnīja zelta medaļu, savukārt paukošanā ar floreti ieguva 4. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Antonio Konte (''Olympics'' profils) 
* Antonio Konte (''Olympedia'' profils) 
* Antonio Konte (''Sports Reference'' profils)
Luijs Allērs

**Antuāns Luijs Ambruāzs Allērs** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Allērs 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās profesionāļiem — paukošana ar floreti un paukošana ar špagu. No šīm disciplīnām viņš labāko rezultātu izcīnīja paukošanā ar floreti, kur ieguva 9. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Luijs Allērs (''Olympedia'' profils) 
* Luijs Allērs (''Sports Reference'' profils)
Alfonss Kiršhofers

**Simons Alfonss Kiršhofers** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Kiršhofers 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti, profesionāļiem. Šajā disciplīnā viņš ieguva sudraba medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Alfonss Kiršhofers (''Olympics'' profils) 
* Alfonss Kiršhofers (''Olympedia'' profils) 
* Alfonss Kiršhofers (''Sports Reference'' profils)
Džesija Baklija

**Džesija Baklija** (; dzimusi ) ir īru aktrise un dziedātāja.

Savu karjeru sākusi 2008. gadā, kā dalībniece BBC talantu šovā *[[I'd Do Anything (šovs)|I'd Do Anything]]*. Vēlāk strādājusi kā teātra aktrise un 2013. gadā pabeigusi Karalisko drāmas akadēmiju Londonā. Piedalījusies vairākos BBC seriālos, kā "Karš un miers" (*War & Peace*, 2016), *[[Taboo (seriāls)|Taboo]]* (2017) un *[[The Woman in White]]* (2018).

Baklijas pirmā kinoloma bija trillerī *[[Beast]]* (2017). Par lomu filmā *[[Wild Rose]]* (2018), Baklija saņēma BAFTA kino balvas nomināciju. Par lomu filmā *[[The Lost Daughter]]* (2021), Baklija tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Piedalījusies arī filmās *[[I'm Thinking of Ending Things]]* (2020), "Kurjers" (2020), "Vīri" (2022), *[[Women Talking]]* (2022), "Mazās ļaunās vēstules" (2023) un "Hamnets" (2025). Attēlojusi lomas *[[HBO]]* miniseriālā "Černobiļa" (2019) un "Fārgo" (2020).

## Ārējās saites
Lemuāns

**Lemuāns** () var būt:

* Lemuāns (vingrotājs) (*Lemoine*) — franču vingrotājs;
* Adjutants Lemuāns (florete) (*Adjutant Lemoine) — franču paukotājs;
* [[Adjutants Lemuāns (špaga)]] (*Adjutant Lemoine) — franču paukotājs.
Vīri

**"Vīri"** () ir 2022. gada Apvienotās Karalistes un ASV šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Alekss Gārlends. Filmā galvenās lomas atveido Džesija Baklija un Rorijs Kinirs.

Filma ir par atraitni, kura dodas atvaļinājumā uz lauku ciematu, kur viņu sāk vajāt dīvaini vīrieši.

"Vīri" pirmizrāde notika  ASV. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes par aktierspēli, toties tās stāstījuma pieeja saņēma kritiku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žilija Dikurno

**Žilija Dikurno** () ir franču kinorežisore un scenāriste.

Dikurno veido filmas ķermeņa šausmu žanrā. Viņas pirmā režisētā filma bija "Miesa" (2016), kas Kannu kinofestivālā saņēma FIPRESCI balvu. Žurnāls *[[Rolling Stone]]* filmu "Miesa" nodēvēja par vienu no desmitgades labākajām šausmu filmām. Par filmu "Titāns" (2021) viņa 2021. gada Kannu kinofestivālā saņēma festivāla galveno balvu — Zelta palmas zaru. Dikurno ir otrā sieviete pēc Džeinas Kempiones, kas saņēmusi šo balvu. Dikurno tika nominēta arī BAFTA kino balvai kategorijā "Labākā režisore".

## Atsauces

## Ārējās saites
Žoržs Lefēvrs

**Žoržs Lefēvrs** (; dzimšanas un miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Lefēvrs 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti profesionāļiem. Šajā disciplīnā viņš ieguva 12. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žoržs Lefēvrs (''Olympics'' profils) 
* Žoržs Lefēvrs (''Olympedia'' profils) 
* Žoržs Lefēvrs (''Sports Reference'' profils)
Montēls

**Montēls** var būt:

* Montēls (vingrotājs) (*Monteil*) — franču vingrotājs;
* Marsels Montēls (*Marcel Montuel*) — franču paukotājs.
Dmitro Luņins

**Dmitro Luņins** (; dzimis ), ir ukraiņu uzņēmējs, tiesību zinātņu doktors un valstsvīrs, kurš pašlaik ir Poltavas apgabala gubernatora pienākumu izpildītājs kopš 2021. gada 24. decembra. Kopš 2022. gada 24. februāra viņš ir Poltavas apgabala militārās pārvaldes vadītājs.

## Biogrāfija
Dmitro Luņins dzimis 1980. gada 31. martā Harkivā.

Viņš absolvēja Harkivas 119. skolu. 2001. gadā absolvējis Harkivas Politehnisko institūtu (specialitāte "Ekonomika un uzņēmējdarbība") un ieguvis bakalaura grādu. 2003. gadā absolvējis Harkivas Politehnisko institūtu (specialitāte "Ekonomikas kibernētika", inženieris-vadītājs). No 2006. līdz 2013. gadam studēja *Тhe Open University*, MBA. No 2016. līdz 2017. gadam studēja finanses un mārketingu Kijivas-Mohilas biznesa skolā. 2021. gadā absolvējis Harkivas Nacionālās universitātes Publiskās pārvaldes institūtu ar specialitāti "Publiskā pārvalde".

## Politiskie amati
No 2019. gada decembra līdz 2021. gada decembrim bija Poltavas reģionālās valsts pārvaldes priekšsēdētāja pirmais vietnieks. No 2021. gada decembra Poltavas reģionālās valsts pārvaldes priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs.

Kopš 2022. gada 24. februāra — Poltavas apgabala militārās pārvaldes priekšnieks.

## Privātā dzīve
Dmitro Luņina tēvs ir Serhijs Luņins, vadītājs, lauksaimnieks un valsts pārvaldes maģistrs, māte — Larisa Luņina, Ukrainas nopelniem bagātā skolotāja. Audzina divus dēlus.

Sporta meistarkandidāts boksā, basketbolā un peldēšanā. Visukrainas sacensību uzvarētājs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā Facebook lapa
* Oficiālais Telegram konts
* Oficiālais Instagram konts
Miesa (filma)

**"Miesa"** () ir 2016. gada Francijas un Beļģijas šausmu filma, kuras režisore un scenārija autore ir Žilija Dikurno. Filmā galvenās lomas attēlo Geransa Mariljē, Ella Rampfa un Lorēns Lukass.

Filmas sižets seko jaunas veģetārietes pirmajam gadam veterinārajā skolā, kad viņa pirmo reizi nogaršo gaļu un viņai rodas tieksme pēc miesas.

"Miesa" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā, kur tā saņēma FIPRESCI balvu. Filma saņēma kritiķu atzinību par Dikurno režiju un scenāriju, lai gan tā izraisīja pretrunas par grafisku vardarbību. Žurnāls *[[Rolling Stone]]* filmu nodēvēja par vienu no labākajām desmitgades šausmu filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ernests Tasārs

**Ernests Moriss Tasārs** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Tasārs 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti profesionāļiem. Šajā disciplīnā viņš guva uzvaru pirmajā kārtā, bet ceturdaļfinālā un atkārtojuma cīņā viņš zaudēja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pjērs Samjaks (''Olympics'' profils) 
* Pjērs Samjaks (''Olympedia'' profils) 
* Pjērs Samjaks (''Sports Reference'' profils)
Herhera

**Herhera** (, ) ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Atrodas Herheras upes krastā reģiona centrālajā daļā netālu no Svētās Cionas viduslaiku klostera. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 17 kilometri.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Herherā bija 706 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Areni

**Areni** (, ) ir liels ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Populārs tūristu galamērķis ar daudziem seniem apskates objektiem, vīna darītavām un tradicionālās virtuves restorāniem. 

## Ģeogrāfija
Ciems atrodas Arpas upes ielejā Vajocdzoras marzes ziemeļrietumu daļā netālu no šosejas, kas savieno Erevānu ar Irānas robežu. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 14 kilometri.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Areni ciemā bija 2006 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Santelli

**Santelli** () ir itāļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Džordžo Santelli (*Giorgio Santelli*; 1897—1985) — itāļu paukotājs;
* Italo Santelli (*Italo Santelli*; 1866—1945) — itāļu paukotājs;
* Oracio Santelli (*Orazio Santelli*) — itāļu paukotājs.
Noraznaberda

**Noraznaberda** (, ) ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Atrodas Čahukas upes ielejā reģiona dienvidu daļā netālu no Azerbaidžānas robežas. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 25 kilometri.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Noraznaberdā bija 126 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces