open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vidzemes artilērijas pulks

thumb|300px|Vidzemes artilērijas pulks Krustabaznīcas kazarmās.
thumb|300px|Vidzemes artilērijas pulka 3. Rūjienas baterija Lilastes vasaras nometnē (1937).

**Vidzemes artilērijas pulks** bija Latvijas Bruņoto spēku 2. Vidzemes kājnieku divīzijas artilērijas pulks. Tas saformēts 1919. gada 19. jūlijā, pēc Latvijas brīvības cīņu beigām bija dislocēts Rīgā. Pamatbruņojumā bija 60 lielgabali (18 mārciņu) un 12 haubices (4,5 collu).

## Vēsture
Par pulka pirmsākumu uzskata 1919. gada 2. aprīli, kad izveidoja 1. Valmieras kājnieku pulka artilērijas bateriju ar 3 lielgabaliem un 110 kareivjiem.
Latvijas brīvības cīņu laikā tas piedalījās kaujās pret lieliniekiem Vidzemē, bet pēc tam Bermonta spēku sakaušanā. Pēc tam turpināja cīņas pret lieliniekiem Latgalē līdz pat Brīvības cīņu beigām. Pēc kara beigām 1920. gada oktobrī to pārvietoja uz Rīgas Krustabaznīcas ielas Artilērijas kazarmām.

2. Vidzemes kājnieku divīzijas sastāvā kā Vidzemes artilērijas pulks pastāvēja līdz Latvijas okupācijai, kad tika ieskaitīts Latvijas Tautas armijā.
1940. gada 10. jūlijā to pārveidoja par 24. latviešu strēlnieku korpusa 181. strēlnieku divīzijas 624. artilērijas pulku (komandieris pulkvedis A. Kalniņš).

## Struktūra
* 1. Valmieras baterija
* 2. Cēsu baterija
* 3. Rūjienas baterija
* 2. Rezerves baterija

## Pulka komandieri
* Artūrs Dannebergs (19.07.1919. — 11.1925.)
* Nikolajs Fogelmanis (11.1925. — 1928.)
* Voldemārs Šēnfelds (11.1928. — 10.1932.)
* Artūrs Dannenbergs (10.1932. — 01.1935.)
* Voldemārs Skaistlauks (līdz 1940. gadam Šēnfelds; 01.1935. — 07.1940.)

## Atsauces
Šēra (upe)

**Šēra** () ir upe Francijas vidienē, Luāras kreisā krasta pieteka. 

Izteka no Centrālā masīva. Tek ziemeļrietumu virzienā. Garākās pietekas - Arnona, Sodra. Ietek Luārā lejpus Tūras. Upes krastos atrodas Monlisona, Senamānmonrona, Vjerzona, Tūra, kā arī Šenonso pils.

## Galerija

Montrichard02.jpg
Aerial image of Château de Chenonceau (view from the west).jpg
Barrage de Nitray - 3.jpg
Le Gaillard à quai à Savonnières.JPG


## Ārējās saites
Īrijas regbija izlase

thumb|Īrijas regbija izlase piedalās sacensībās ar īpašu karogu
**Īrijas regbija izlase** ir komanda, kas pārstāv Īrijas salu (Īriju un Ziemeļīriju) starptautiskās regbija spēlēs. To pārvalda Īru Regbija savienība. Pirmo spēli aizvadīja 1875. gadā, tiekoties ar Angliju. Īrijas izlase ir piedalījusies visos Pasaules kausa regbijā finālturnīros, astoņas reizes kvalificējusies ceturtdaļfinālam, taču nevienu reizi nav izdevies iekļūt pusfinālā. Īrijas izlase piedalās ikgadējā Sešu nāciju čempionātā (agrāk saukts par Mājas nāciju čempionātu un Piecu nāciju čempionātu), kas ir augstākā līmeņa regbija izlašu sacensības Eiropā. Mājas spēles parasti aizvada ''Aviva'' stadionā Dublinā.

Pirms 2019. gada Pasaules kausa Īrijas izlase pirmo reizi kļuva par Pasaules regbija ranga līderi.

## Forma un simboli
Īrijas izlase tradicionāli spēlē zaļos regbija kreklos, baltos šortos un zaļās zeķēs. Tradicionālais valstsvienības simbols ir trīslapu ābolinš ar regbija bumbu. Komandas tehniskais sponsors ir sporta apģērbu ražotājs *[[Canterbury (uzņēmums)|Canterbury]]*, un titulsponsors ir viens no pasaulē lielākajiem mobilo sakaru operatoriem *[[Vodafone]]*. Oficiālajā izlases karogā uz zaļa fona attēlots Īrijas regbija futbola savienības ģerbonis, ko ieskauj četru Īrijas provinču — Konahtas, Lensteras, Mansteras un Olsteras — ģerboņi.

Kopš 1995. gada dziesma *Ireland's Call*, kas īpaši rakstīta 1995. gada Pasaules kausam, tiek izpildīta kā valstsvienības himna pirms spēlēm. Iepriekš spēlēs atskaņoja tās Īrijas provinces himnu, kurā notika spēle.

## Rezultāti Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Īru Regbija savienības mājaslapa
Zem Toskānas saules

**"Zem Toskānas saules"** () ir 2003. gada romantiskā kinokomēdija, kuras pamatā ir Frānsisas Meijesas tāda paša nosaukuma memuāri. Filmas režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir Odrija Velsa. Galvenās lomas atveido Daiena Leina, Sāra O, Lindsija Dankana un Rauls Bova. Filmas pirmizrāde notika .

Daiena Leina par savu darbu filmā tika nominēta Zelta globusa balvai kā labākā aktrise.

Frānsisa Meijesa ir rakstniece no Sanfrancisko, kuras dzīve sagriežas kājām gaisā pēc tam, kad Frānsisa uzzina, ka viņas vīrs viņu krāpj. Frānsisas labākā draudzene Petija pierunā Frānsisu doties atvaļinājumā uz Toskānu, lai atgūtos no šķiršanās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skotijas regbija izlase

**Skotijas regbija izlase** ir komanda, kas pārstāv Skotiju starptautiskās regbija-15 spēlēs. To pārvalda Skotijas Regbija savienība. Izlase tika izveidota 1871. gadā, pirmo spēli aizvadīja pret Angliju, kas ir arī pirmā regbija izlašu spēle vēsturē. Skotijas izlase ir piedalījusies visos Pasaules kausa regbijā finālturnīros. Labākais sasniegums ir 4. vieta 1991. gadā. 

Skotijas izlase piedalās ikgadējā Sešu nāciju čempionātā (agrāk tika saukts par Mājas nāciju čempionātu un Piecu nāciju čempionātu), kas ir augstākā līmeņa regbija izlašu sacensības Eiropā. Pasaules regbija rangā augstākais sasniegums ir 5. vieta.

## Pasaules kauss

## Atsauces

## Ārējās saites

* Skotijas Regbija savienības mājaslapa
Jetijs (filma)

**"Jetijs"** () ir 2019. gada piedzīvojumu animācijas filma, kuras režisore un scenārija autore ir Džila Kaltone. Galvenās lomas ierunājuši Hloja Beneta, Alberts Sai, Tenzings Norgajs Treinors, Edijs Izards, Sāra Polsone un Mišela Vonga. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Jauniete Ji uz savas mājas jumta satiek jetiju, kuru viņa nosauc par Everestu. Nu Ji kopā ar draugiem Jinu un Pengu Everests jānogādā atpakaļ viņa mājās, kas atrodas Zemes augstākajā punktā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Švyturys arēna

**Švyturys arēna** () ir daudzfunkcionālā arēna Klaipēdā, Lietuvā. Arēna uzcelta 2011. gadā, saistībā ar 2011. gada Eiropas čempionāta basketbolā rīkošanu. Šeit no 2011. gada 31. augusta līdz 5. septembrim notika šī čempionāta D grupas spēles. Arēnā bāzējas basketbola komanda Klaipēdas "Neptūnas". Arēna nosaukta galvenā sponsora, alus ražošanas uzņēmuma *[[Švyturys]]* vārdā.

## Ārējās saites

*
Burgplacs

**Burgplacs** (, , ) ir 559 metrus augsts pakalns Luksemburgas galējos ziemeļos ar skatu torni. Dažkārt tiek uzskatīts par Luksemburgas augstāko virsotni (tas arī ir uzrakstīts uz plakāta virsotnē), tomēr faktiski augstākā virsotne ir 560 metrus augstais Kneifs.

## Ārējās saites
Misters Holmss

**"Misters Holmss"** () ir 2015. gada detektīvfilma, kuras režisors ir Bills Kondons. Filma balstīta uz Miča Kallina romānu *[[A Slight Trick of the Mind]]*, kas savukārt balstīts uz Artura Konana Doila tēlu Šerloku Holmsu.

Filma stāsta par gados vecu Šerloku Holmsu, kuram neliek mieru neatklātas lietas noslēpums. Galvenās lomas filmā atveido Ians Makellens, Lora Linnija, Hirojuki Sanada un Milo Pārkers. Filmas pirmizrāde notika Berlinālē 2015. gada 8. februārī. Apvienotajā Karalistē to izdeva 2015. gada 19. jūnijā, bet ASV — 2015. gada 17. jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Neuzticīgā

**"Neuzticīgā"** () ir 2002. gada ASV erotiska trillera filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Adrians Lains. Galvenās lomas atveido Ričards Gīrs, Daiena Leina un Olivjē Martinezs. Filmas pirmizrāde notika . Filmas pamatā ir Kloda Šabrola 1969. gada filma *The Unfaithful Wife*.

Daienu Leinu par lomu filmā nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai un Zelta globusa balvai kā labāko aktrisi.

Edvards un Konija ir laulāts pāris, kas kopā ar savu dēlu Čārliju dzīvo Ņujorkas piepilsētā. Kādu dienu Konija iepērkoties nejauši iepazīstas ar Polu. Drīz vien Pola un Konijas starpā rodas mīlas dēka, kas nopietni apdraud Konijas laulību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kurzemes artilērijas pulks

thumb|300px|Kurzemes divīzijas artilērijas pulka karavīri kaujas mācībās
[thumb|300px|Kurzemes artilērijas pulka parāde ([Liepājas Karosta, 1929)]]
**Kurzemes artilērijas pulks** bija viens no Latvijas Bruņoto spēku artilērijas pulkiem, kas atradās 1. Kurzemes kājnieku divīzijas sastāvā. Pulks saformēts 1919. gada 8. oktobrī, pēc brīvības cīņu beigām bija dislocēts Liepājā. Pamatbruņojumā bija 52 astoņpadsmit mārciņu lielgabali un 12 4,5 collu haubices.

## Vēsture
Par pulka pirmsākumu uzskata 1919. gada 12. martu, kad Liepājā izveidoja Baltijas landesvēra 1. latviešu artilērijas bateriju ar 2 lielgabaliem.
Brīvības cīņu laikā tā no 28. maija Latvijas Neatkarības bataljona sastāvā piedalījās kaujās pret Padomju Latvijas armijas daļām pie Katrīnmuižas, 31. maijā to pārveidoja par 1. Valmieras rezerves bateriju, 19. augustā par 2. Valmieras bateriju, bet 25. septembrī abas Valmieras baterijas apvienoja 1. Artilērijas divizionā.

8. oktobrī 1. Artilērijas divizionu pārveidoja par Kurzemes artilērijas pulku un tas piedalījās Bermonta spēku sakaušanā, pēc tam turpināja cīņas pret lieliniekiem Latgalē.
Pēc kara beigām 1920. gada aprīlī tam pievienoja Baltijas landesvēra artilērijas divizionu, ko 1921. gadā izformēja un izdalīja pa visiem Latvijas armijas artilērijas pulkiem.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 17. jūnijā pulks tika ieskaitīts Latvijas Tautas armijā.
1940. gada 10. jūlijā to pārveidoja par 24. latviešu strēlnieku korpusa 181. strēlnieku divīzijas 623. artilērijas pulku (komandieris pulkvedis E. Strauss).

## Struktūra
Kurzemes artilērijas pulks sastāvēja no diviem divizioniem, katrā divizionā bija divas lielgabalu baterijas un viena haubiču baterija, kopā pulkā bija 16 lielgabali un astoņas haubices. Pārējās pulkam pierakstītās artilērijas vienības glabājās iekonservētas noliktavās un bija paredzētas kara gadījumā trešā diviziona formēšanai.

## Pulka komandieri
* Nikolajs Fogelmanis (10.1919.—08.1920.)
* T. Skujenieks (08.1920.—05.1927.)
* A. Konradi-Kondrašovs (07.1927.—12.1932.)
* Žanis Jomerts (10.12.1932.—06.1940.)

## Atsauces
Santandželo forts

**Santandželo forts** (, ) ir aizsardzības būve Maltas pilsētā Birgu, Lielās ostas viducī.

Pirmo nocietinājumu būvju celšanas laiks nav zināms. Pēc 13. gadsimta pārbūves to nosauca par **Jūras pili** (). 16. gadsimta vidū Maltas ordenis pili pārbūvēja, nosaucot mūsdienu vārdā. 1565. gadā Maltas Lielā aplenkuma laikā pils kalpoja kā ordeņa galvenā mītne. Tā tika vēlreiz pārbūvēta 17. gadsimta beigās. No 1800. līdz 1979. gadam Santandželo fortā atradās britu bruņoties spēki, dažkārt forts tika juridiski klasificēts kā akmens fregate (*stone frigate*) **HMS Egmont**, vēlāk **HMS St Angelo**. Pils cieta Otrā pasaules kara laikā, tomēr pēc kara to atjaunoja. 1998. gadā daļu no pils atkal nodeva Maltas odeņa rīcībā.

## Attēlu galerija

Malta_StAngelo_two.jpg
Sudika_Birgu_San_Angelo_gate.jpg
Giorcesmalta13.JPG
Fort_St._Angelo_interior_03.jpg


## Ārējās saites
*
*
Latgales artilērijas pulks

thumb|300px|Latgales artilērijas pulka 2. baterija Krustpils muižā.
thumb|300px|Latgales artilērijas pulka virsnieki un karavīri Krustpils pilī.

**Latgales artilērijas pulks** bija Latvijas Bruņoto spēku 3. Latgales kājnieku divīzijas artilērijas pulks.
Tas saformēts Latgales atbrīvošanas laikā 1920. gada 2. janvārī, pēc Latvijas brīvības cīņu beigām tas no 1921. gada bija dislocēts Krustpils pilī.

## Vēsture
Par pulka pirmsākumu uzskata 1919. gada 30. septembri, kad Bermontiādes sākumā Ķengaragā izveidoja artilērijas bateriju ar 2 haubicēm, ar kurām 8. oktobrī apšaudīja uzbrūkošo Rietumkrievijas Brīvprātīgo armiju. 14. un 15. oktobrī tā no Šķirotavas stacijas bombardēja pretinieka Katlakalna pozīcijas, atbalstot 6. Rīgas pulka un 5. Cēsu pulka pārcelšanos pāri Daugavas pie Mazjumpravmuižas. 18. oktobrī Jaroslavas ielas pozīcijās izveidoja vēl vienu bateriju, bet 31. oktobrī Ikšķiles pozīcijās pretī Nāves salai izveidoja trešo bateriju.
Tad divas artilērijas baterijas tika pārceltas pāri Daugavai uz Bolderājas pozīcijām, kur 3. novembra rītā tās atbalstīja 8. Daugavpils un 9. Rēzeknes pulka uzbrukumu Dzegužkalnam un Nordeķiem, bet 10. novembrī atbalstīja uzbrukumu Torņakalnam. No 15. līdz 21. novembrim visas artilērijas baterijas piedalījās Jelgavas atbrīvošanā.
Pēc Bermonta armijas sakāves baterijas pārdislocēja uz Rīgu un 1. decembrī apvienoja 7. artilērijas divizionā.

1920. gada 2. janvārī 7. artilērijas divizionu pārformēja par Latgales artilērijas pulku un nosūtīja uz Latgales fronti. Daugavpils operācijas laikā 4. janvārī pulka 1. baterija atbalstīja Daugavas forsēšanu un Nīcgales stacijas ieņemšanu. Ziemeļlatgales atbrīvošanas operācijas gaitā pulka 2. un 3. baterija piedalījās 13. janvāra kaujās pie Viļakas un Barkavas, 18. janvāra kaujā pie Grešnaja Goras (netālu no Pitalovas).

Pēc kara beigām 1920. gada novembrī pulku izvietoja Kārsavas, pēc tam Rēzeknes, Viļakas un Malnavas pozīcijās, bet no 1921. gada novembra tas pastāvīgi atradās Krustpilī, 1931. gadā izveidoja zenītartilērijas bateriju.
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 17. jūnijā pulks tika ieskaitīts Latvijas Tautas armijā.
1940. gada 10. jūlijā to pārveidoja par 24. latviešu strēlnieku korpusa 183. strēlnieku divīzijas 639. artilērijas pulku (komandieris pulkvedis J. Žīds).

## Struktūra
Latgales artilērijas pulks sastāvēja no diviem divizioniem, katrā divizionā bija divas lielgabalu un viena haubiču baterijas, kopā pulkā bija 16 lielgabalu un astoņas haubices. Pārējās pulkam pierakstītās artilērijas vienības glabājās iekonservētas noliktavās un bija paredzētas kara gadījumā trešā diviziona formēšanai.

## Pulka komandieri
* K. Bankins (02.1920. — 10.1921.)
* P. Kire (10.1921. — 1925.)
* R. Gundars (Reinis Stučka, 1925. — 05.1932.)
* V. Dūms (05.1932. — 10.1936.)
* J. Žīds (10.1936. — 1940.)

## Literatūra
* Latgales artilērijas pulka gada svētki. Latvijas Kareivis 30.09.1930.
* Šodien Latgales artilerijas pulka 20. gada svētki. Daugavas Vēstnesis 30.09.1930.

## Atsauces
Zeiderzē projekts

thumb|250px|Ziederzē projekta karte

**Zeiderzē projekts** () ir 20. gadsimtā izveidots hidrotehnisku būvju komplekss Nīderlandē. Darbu rezultātā no Ziemeļjūras ar dambjiem tika nodalīts Zeiderzē līcis. Ievērojama daļa no līča tika nosusināta, izveidojot polderus. Hidroloģiskie darbi tika veikti no 1920. līdz 1974. gadam.

Darbu rezultātā tika izveidota Nīderlandes Flevolandes province 1419 kvadrātkilometru platībā, kurā 2016. gadā dzīvoja 407 905 iedzīvotāji. Nenosusinātajā līča daļā atrodas Eiselmēra un Markermēra ezeri. ASV Civilinženieru biedrība Zeiderzē projektu iekļāvusi Septiņu modernās pasaules brīnumu sarakstā.

## Attēlu galerija

Afsluitdijk_1031.jpg|Dambis, kas atdala Ziemeļjūru no Eiselmēra
Noordoostpolder_by_Sentinel-2.jpg|Ziemļaustrumu poldera satelītattēls
Overstroming_van_de_Wieringmeerpolder._Op_17_april_1945_hebben_de_Duitsers_nog_d,_Bestanddeelnr_900-3181.jpg|Plūdi Otrā pasaules kara laikā dambju bojājumu dēļ
Amsteldiepdijk sluis.jpg|Slūžas


## Atsauces

## Ārējās saites

* Zeiderzē muzejs
Belhatovas elektrostacija

**Belhatovas elektrostacija** () ir Polijā esoša pasaulē lielākā brūnogļu termoelektrostacija, kas ir lielākā termoelektrostacija Eiropā un pasaulē ceturtā lielākā elektrostacija, kas darbojas ar fosilo kurināmo. Tās gada jauda ir 27-28 TW, kas ir 20% no Polijas eletroenerģijas vajadzībām. Elektrostacija pieder Polijas valsts uzņēmumam *PGE Polska Grupa Energetyczna*, to pārvalda *PGE GiEK Oddział Elektrownia Bełchatów*.

2014. gadā Eiropas Komisija deklarēja Belhatovas spēkstaciju par visvairāk klimatu ietekmējošo spēkstaciju Eiropas Savienībā.

Belhatovas elektrostacijas divi augstākie skursteņi ir 300 m augsti, kas pieder pie augstākajām būvēm Polijā.

## Attēlu galerija

Belchatow-elektrownia.jpg
Kopalnia i elektrownia "Bełchatów" - panoramio.jpg|Ogļu ieguves vieta ar spēkstaciju pie horizonta
BOT_Elektrownia_Bełchatów.jpg
Bełchatów_Elektrownia.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites

*
1970. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1970. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā]]** notika no 4. jūlija līdz 11. jūlijam Edmontonā (Albertas province, Kanāda).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Komandu  vērtējums

## Medaļu ieguvēji

### Brīvā cīņa (vīrieši)

### Grieķu-romiešu cīņā vīriešiem

## Ārējās saites
* FILA Database
* Page 30
Sireta

**Sireta** (, ) ir Donavas kreisā krasta pieteka. Tās garums ir 706 kilometri. Lielākā upes daļa tek Rumānijas teritorijā, augštece 110 kilometru garumā atrodas Ukrainā.

Senajos laikos grieķi upi sauca par Ἱέρασος, bet romieši — *Hierasus/Gerasus*. Tā sāk savu tecējumu no Bukovīnas Karpatiem un tek dienvidu virzienā. Ietek Donavā pie Galacas. Lielākās pietekas — kreisā krasta Birlada, kā arī labā krasta Sučava, Moldova, Putna, Rimnikuserata un Buzeva. Siretas krastos atrodas Sireta, Paškani, Romana, Bakeva, Adžuda un Galaca.

## Ārējās saites
Zvolenas pils

**Zvolenas pils** () ir 14. gadsimta pils, kas atrodas Slovākijas pilsētas Zvolenas centrā. Pilī iekārtota Slovākijas Nacionālās galerijas filiāle.

To cēlis Ungārijas karalis Lajošs Lielais starp 1360. un 1382. gadu. 1385. gadā šeit notika Sigismunda Luksemburga kāzas ar Mariju Anžū. Pils rekonstruēta arī 1548. un 1784. gadā.

## Attēlu galerija

960 01 Zvolen, Slovakia - panoramio.jpg
Zvolenský zámok-11.JPG
Armored train - panoramio.jpg
Mennyezetkép.jpg
Zolyomcivertanlegi1.jpg
Zvolen_Castle_court.jpg


## Ārējās saites
Ļubļanas Universitāte

**Ļubļanas Universitāte** () ir 1919. gadā dibināta universitāte Slovēnijas galvaspilsētā Ļubļanā. Tā ir vecākā un lielākā universitāte valstī.

Pirms Ļubļanas Universitātes dibināšanas Slovēnijā augstāko izglītības iestādi nodibināja jezuīti 17. gadsimta sākumā un franči Napoleona karu laikā. 19. gadsimta pusē tika izteiktas idejas par universitāti slovēņu valodā, tomēr tāda nodibinājās tikai pēc Austroungārijas sabrukuma un līdz ar Dienvidslāvijas Karalistes nodibināšanos.

2018. gadā universitātes sastāvā bija 3 akadēmijas (Teātra, radio, kino un televīzijas akadēmija, Mākslas un dizaina akadēmija, Mūzikas akadēmija), kā arī 23 fakultātes. Universitātei ir divas bibliotēkas, viena no tām veic arī nacionālās bibliotēkas funkcijas. Iespējams, pazīstamākais Ļubļanas Universitātes absolvents ir filozofs Slavojs Žižeks.
## Atsauces

## Ārējās saites

*
Herkulesa tornis

**Herkulesa tornis** (, ) ir 1. gadsimtā celta seno romiešu bāka Pireneju pussalas ziemeļrietumos, uz pussalas 2,4 km no Akoruņas pilsētas centra. Celtne, kas būvēta 1. gadsimtā imperatora Trajāna laikā un renovēta 1791. gadā, ir pasaulē vecākā bāka, kas joprojām darbojas; līdz 20. gadsimtam bija zināma kā *Farum Brigantium*. 2009. gadā bāka iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites

*
Vesterdalelvena

**Vesterdalelvena** () ir apmēram 300 kilometrus gara upe Zviedrijā, Dālarnas lēnē. Izteka no Fulufjelletas nacionālā parka teritorijas. Tek dienvidaustrumu virzienā. Satekot ar Esterdalelvenu, izveido Dalelvenas upi, kas ietek Botnijas līcī.

## Ārējās saites
Aveiru Municipālais stadions

**Aveiru Municipālais stadions** () ir stadions Portugāles pilsētā Aveiru. Stadions uzcelts saistībā ar 2004. gada Eiropas čempionāta futbolā rīkošanu. Tajā notika divas čempionāta spēles, tai skaitā Latvijas futbola izlases spēle ar Čehijas izlasi 2004. gada 15. jūnijā, kas beidzās ar čehu uzvaru 2-1. 

## Ārējās saites

* Stadiona profils ''stadiumguide.com''
Andrejs Makarovs

**Andrejs Makarovs** (, dzimis ) ir krievu hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2020) Makarovs pārstāv Slovākijas Ekstralīgas vienību Bratislavas "Slovan".

## Spēlētāja karjera
No 2010. līdz 2016. gadam Makarovs spēlēja Ziemeļamerikā, trīs sezonas aizvadot NHL kluba Bufalo "Sabres" sistēmā. 2014.-15. gada sezonā Makarovs aizvadīja arī vienu spēli "Sabres" rindās, pārējo sezonu pavadot tās AHL fārmklubā Ročesteras "Americans".

Pēc atgriešanās Eiropā pārstāvēja KHL komandas Pekinas "Kunlun Red Star", Ņižņekamskas "Ņeftehimik", Jekaterinburgas "Avtomobilist" un Rīgas "Dinamo".

Krievijas U20 izlases sastāvā izcīnīja sudraba medaļu 2011. gadā un bronzas medaļu 2012. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
1971. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1971. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā]]** notika no 27. augusta līdz 5. septembrim Sofijā (Bulgārija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Komandu vērtējums

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa (vīrieši)

### Grieķu-romiešu cīņa (vīrieši)

## Ārējās saites
*United World Wrestling Database
Vasilijs Ļivanovs

**Vasilijs Ļivanovs** (; dzimis ) ir krievu aktieris, kinorežisors, scenārists un rakstnieks. Krievijas PFSR Tautas skatuves mākslinieks (1988).

Ieguva atpazīstamību atveidojot Šerloka Holmsa lomu Igora Masļeņikova pēc Artura Konana Doila darbu motīvu veidotā TV filmu ciklā "Šerloka Holmsa un Doktora Vatsona piedzīvojumi". 2006. gadā saņēma par šo lomu Britu impērijas ordeni. Viņš ir vienīgais krievu aktieris, kas saņēmis šo balvu.

## Biogrāfija
Dzimis Maskavā PSRS Tautas skatuves mākslinieka Borisa Ļivanova (1904—1972) un viņa sievas Jevgeņijas ģimenē. 1954. gadā pabeidza Maskavas Dailes vidusskolu, bet vēlāk absolvēja Borisa Ščukina vārdā nosaukto teātra institūtu (1958) un Augstākus režijas kursus (1966).

No 1966. līdz 1973. gadā strādāja par režisoru studijā Sojuzmuļtfiļm. Ierunājis ap 300 animācijas tēlu, kuru vidū ir Karlsons, krokodils Gena un Žņaudzējčūska no filmas "38 papagaiļi". Kopā ar Juriju Etinu un Genadiju Gladkovu veidoja animācijas filmas "Brēmenes muzikanti" un "Brēmenes muzikantiem pa pēdām".

No 1979. līdz 1986. gadam tēloja Šerloka Holmsa lomu TV filmu ciklā "Šerloka Holmsa un Doktora Vatsona piedzīvojumi". Pēc tam aizvien retāk sāka parādīties spēlfilmās, pievēršoties animācijas filmu ieskaņošanai. Atveidoja Dona Kihota lomu filmā *Дон Кихот возвращается* (1997) un profesora Stravinska lomu seriālā "Meistars un Margarita" (2005). Pēdējā spēlfilma, kurā piedalījās Ļivanovs ir 2007. gada filma "Lāča medības" (*Медвежья охота*).

### Politiskie uzskati
Atbalstījis Krievijas iebrukumus Ukrainai 2014. un 2022. gadā. 2017. gadā aicināja Vladimiru Putinu palikt amatā, kad tas paziņoja par iespēju to atstāt.

2022. gada 13. maijā iekļauts Latvijai nevēlamo personu sarakstā.

## Apbalvojumi
* Heinriha Greifa balva (1969)
* Krievijas PFRS Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1981)
* Krievijas PFRS Tautas skatuves mākslinieks (1988)
* Ordenis "Par nopelniem Tēvijas labā" (2005)
* Britu Impērijas ordenis (2006)
* Goda Ordenis (2016)
* Tēvzemes varoņu atmiņas medaļa (2016)

## Atsauces

## Ārējās saites
Jaroslavs Šilhavijs

**Jaroslavs Šilhavijs** (; dzimis ) ir čehu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis aizsarga pozīcijā, aizvadījis četras spēles Čehoslovākijas izlasē. No 2018. gada līdz 2023. gada novembrim  bija Čehijas izlases galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Spēlētāja karjeru sāka Plzeņas "Škoda" (tagad "Viktoria"). Desmit gadus nospēlēja klubā *[[RH Cheb]]*. 1990. gadā pārgāja uz Prāgas "Slavia". Karjeru noslēdza 1999. gadā, pārstāvot Žižkovas "Viktoria". 1998. gadā saņēma Līgas gada personības balvu. 

Šilhavijs ir nospēlējis četras spēles Čehoslovākijas izlasē. Pirmo spēli aizvadīja  pret Somiju. Divās spēlēs 1991. gadā bija komandas kapteinis.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri. 2000. gadā darbu sāka kā Žižkovas "Viktoria" trenera asistents. No 2001. līdz 2009. gadam bija trenera asistents Čehijas izlasē. Vadījis vairākus klubus Čehijas futbola 1. līgā. 2011.—2012. gada sezonā ar Liberecas "Slovan" izcīnīja Čehijas čempiontitulu. Šo panākumu atkārtoja 2016.—2017. gada sezonā kā Prāgas "Slavia" galvenais treneris.

2018. gada septembrī tika apstiprināts par Čehijas izlases galveno treneri.2023. gada novembrī Šilhavijs paziņoja par Čehijas izlases galvenā trenera amata pamešanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Franko Foda

**Franko Foda** (; dzimis  Maincā) ir vācu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis aizsarga pozīcijā, aizvadījis divas spēles VFR futbola izlasē. Kopš 2024. gada februāra ir Kosovas izlases galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Spēlējis *SV Weisenau* un *[[1. FSV Mainz 05]]* jauniešu komandās. Profesionālo karjeru sāka 1983. gadā *[[1. FC Kaiserslautern]]*. Vēlāk pārstāvēja citus Vācijas klubus *[[Arminia Bielefeld]]*, *[[1. FC Saarbrücken]]*, Leverkūzenes "Bayer" un *[[VfB Stuttgart]]*. Divas reizes kļuvis par Vācijas kausa ieguvēju: 1990. gadā ar *Kaiserslautern* un  1993. gadā ar *Bayer Leverkusen*. 1997. gadā pārstāvēja Šveices klubu *[[FC Basel]]*. Karjeru noslēdza Austrijā Grācas "Sturm" sastāvā.

1987. gada decembrī nospēlēja divas spēles VFR futbola izlasē — draudzības spēles pret Brazīliju un Argentīnu.

## Trenera karjera
Trenera karjeru sāka Grācas "Sturm" kluba sistēmā. 2002. gadā kļuva par komandas galveno treneri. No 2003. līdz 2006. gadam vadīja *Sturm* dublieru komandu, pēc tam atgriezās galvenās komandas vadībā. 2010. gadā izcīnīja Austrijas kausu, bet 2010.—2011. gada sezonā uzvarēja Austrijas Bundeslīgā.

2012. gadā kļuva par Vācijas kluba *[[1. FC Kaiserslautern]]* galveno treneri 2. Bundeslīgā. 2013. gadā tika atbrīvots no amata un atgriezās Grācas "Sturm". 2017. gada oktobrī tika iecelts Austrijas izlases galvenā trenera amatā, sākot ar 2018. gada 1. janvāri. Viņa vadībā Austrijas izlase uzvarēja 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas B līmeņa grupā un iekļuva A līgā, kā arī sasniedza astotdaļfinālu 2020. gada Eiropas čempionātā. Tomēr komanda nespēja kvalificēties 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīram, un 2022. gada martā Foda atkāpās no amata.

## Atsauces

## Ārējās saites
K-9

***K-9*** ir 1989. gada asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors ir Rods Daniels. Galvenās lomas atveido Džims Beluši, Džerijs Lī un Mela Herisa. Filmas pirmizrāde notika . Filmai ir iznākuši divi turpinājumi: 1999. gada filma *[[K-911]]* un 2002. gada filma *[[K-9: P.I.]]*.

Lai apturētu kādu nenotveramu noziedznieku, Sandjego policists Maikls Dūlijs nolemj tikt pie policijas suņa. Dūlijam tiek piešķirts vācu aitu suns Džerijs Lī, kurš Dūlijam sākotnēji nepatīk, tomēr laika gaitā abi sadraudzējas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plāteres pagasts

**Plāteres pagasts** var būt:

* Plāteres pagasts (Rīgas apriņķis)
* Plāteres pagasts (Valmieras apriņķis)
Sarkanā tveice

**"Sarkanā tveice"** () ir 1988. gada asa sižeta filma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir Volters Hills. Galvenās lomas atveido Džims Beluši, Arnolds Švarcenegers, Pīters Boils un Eds O'Ross. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā un Ņujorkā.

Sīksts Krievijas policists Ivans Danko ir spiests sadarboties ar lecīgu Čikāgas policijas detektīvu Ārtu Ridziku, lai apturētu Gruzijas narkotiku baronu, kurš nogalināja Danko partneri un aizbēga uz ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites
Medzes-Vērgales pagasts

**Medzes-Vērgales pagasts** bija Grobiņas apriņķa pagasts, ko Pirmā pasaules kara laikā sadalīja patstāvīgos Medzes un Vērgales pagastos.
Palangas pagasts

thumb|300px|Grobiņas apriņķa Palangas pagasts (1820).
thumb|300px|Grobiņas apriņķa Palangas pagasts (1908).
**Palangas pagasts** bija viens no Grobiņas apriņķa pagastiem tā dienvidos, Baltijas jūras piekrastē. Robežojās ar Rucavas pagastu ziemeļos, Prūsijas Karalistes Mēmeles apriņķi dienvidos un Kauņas guberņas Telšu apriņķi austrumos.  
Pagasta valde atradās Palangas () miestā. Lielākais kuršu zvejnieku ciems bija Sventāja (*Heiligenau*).

## Vēsture
Palangas stārastija līdz Lielajam Ziemeļu karam piederēja Žemaitijas kunigaitijai, pēc kara beigām Kurzemes hercogiem, taču to pārvaldīja Polijas karaļa iecelts stārasts.
Pēc hercoga Ferdinanda nāves 1737. gadā stārastija piederēja viņa atraitnei Johannai Magdalēnai. Viņa savas tiesības nodeva hercogam Ernstam Johanam Bīronam, kurš  1739. gadā Rucavas muižas pārvaldniekam Mēdemam uzdeva Palangas stārastiju inventarizēt un pārņemt savā pārziņā. Taču 1740. gada novembrī Bīronu Pēterburgā arestēja un visus viņa
īpašumus konfiscēja. 
1747. gadā Palangas stārasts Jans Bakijevičs (*Bakiewicz*) iesniedza Polijas karalim Augustam III sūdzību par to, ka, mainoties Sventājas upes gultnei, Rucavas muižas robeža esot stipri ievirzījusies Palangas stārastijas pusē.  
Šo sūdzību Polijas karalis pārsūtīja Kurzemes bruņniecības padomei, kas tolaik pārvaldīja hercogisti. 
Rucavas muižas pārvaldnieks Johans Frīdrihs fon Dorthezens (*Dorthesen*) atbildēja, ka, robežu pārmērot pēc Palangas stārasta ierosinājuma, Lietuvas pusē
nonāktu vairākas mājas no hercogam piederošā Sventājas miesta. Dorthezens savam ziņojumam pievienoja karti, kā arī norakstu no hercoga Ernsta Johana Bīrona 1739. gada rīkojuma.

1819. gadā Palangas pagastu pievienoja Kurzemes guberņas Grobiņas apriņķim, rezultātā Kurzemei bija 6,4 km gara robeža ar Prūsijas Karalisti, vēlāk Vācijas Impēriju. 
Latvijas brīvības cīņu beigās Latvijas armija 1919. gada nogalē atbrīvoja Palangu no bermontiešiem un neilgu laiku tā atradās pie Latvijas—Vācijas robežas. 
Lai dotu Lietuvas Republikai pieeju Baltijas jūrai, 1921. gadā Latvijas—Lietuvas robežlīgumā Palangas pagastu (111 km2) pievienoja Lietuvai.

Attēls:Kurzemes un Lietuvas robeža 1747.jpg|Kurzemes un Zemgales hercogistes un Lietuvas dižkunigaitijas robeža pa Sventājas upi 1747. gadā


## Atsauces
K-19 (filma)

**"K-19"** () ir 2002. gada uz patiesiem notikumiem balstīta filma, kuras režisore un viena no producentiem ir Ketrina Bigelova. Filma stāsta par 1961. gadā notikušo radiācijas noplūdi uz padomju atomzemūdenes K-19 un šīs noplūdes likvidācijas darbiem.

Galvenās lomas filmā atveido Harisons Fords, Liams Nīsons, Pīters Sarsgārds, Donalds Sampters, Kristians Kamargo, Maikls Glediss un Džons Šrapnelis. Filmas pirmizrāde notika Amerikas Savienotajās Valstīs 2002. gada 19. jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Armijas štāba bataljons

[thumb|300px|Latvijas armijas virspavēlnieka štābs. Vidū armijas virspavēlnieks ģenerālis [Jānis Balodis (ģenerālis)|Jānis Balodis (1919).]]

**Latvijas Nacionālo bruņoto spēku štāba bataljons** ir Latvijas Nacionālo bruņoto spēku (NBS) vienība, kuras uzdevumos ietilpst NBS sakaru un informācijas sistēmu darbības nodrošināšana, uzturēšana un attīstība, NBS komandpunkta darbības nodrošināšana, Godasardzes nodrošināšana pie Brīvības pieminekļa un Rīgas pils, NBS un Valsts protokola ceremoniju nodrošināšana.
To veido Štāba bataljona štābs, Godasardzes rota, Štāba un Apgādes rota, Sakaru rota, Nacionālo Bruņoto spēku orķestris, Sakaru un informācijas sistēmu atbalsta centrs un Medicīnas vads.

## Vēsture
Latvijas brīvības cīņu laikā Dienvidlatvijas brigādes un Ziemeļlatvijas brigādes apvienošanas laikā 1919. gada 10. jūlijā nodibināja Latvijas Armijas virspavēlnieka posteni un Armijas virspavēlnieka štābu, pie kura izveidoja **Komandantūras rotu**, par tās dibināšanas dienu uzskata 1919. gada 10. decembri.
Pēc kara beigām 1921. gadā to pārveidoja par Latvijas Republikas Apsardzības ministrijas **Komandantūras komandu**, kurai 1923. gada 15. martā uzdeva Rīgas pils un Saeimas nama apsargāšanu.
1923. gada 1. augustā Apsardzības ministrijas komandantūras komandu pārdēvēja par **Galvenā štāba rotu**, bet 1929. gada 23. septembrī par **Armijas štāba rotu**.
1935. gada 18. novembrī Armijas štāba rotas karavīri sāka goda sardzi pie jaunatklātā Brīvības pieminekļa.
1936. gada 1. aprīlī Armijas štāba rotu pārdēvēja par **Armijas štāba bataljonu**. 
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 21. jūlijā goda sardzi pie Brīvības pieminekļa pavēlēja pārtraukt, bet Armijas štāba bataljonu likvidēja pēc 24. teritoriālā korpusa izveides 26. oktobrī.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas Aizsardzības spēku Štāba bataljonu 1992. gada 1. februārī atjaunoja uz Rīgas robežsargu mācību centra bāzes. Par tā galvenajiem uzdevumiem kļuva Aizsardzības spēku Štāba apsardze un godasardze.
1992. gada 11. novembrī atjaunoja godasardzi pie Brīvības pieminekļa.
1995. gada 31. martā atjaunoja vēsturisko Štāba bataljona kaujas karogu.
1996. gada 1. jūlijā Aizsardzības spēku štāba bataljonu pārdēvēja par **Nacionālo bruņoto spēku Štāba bataljonu**.
2002. gada 11. novembrī atjaunoja Rīgas pils godasardzi.
## Atsauces
1973. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1973. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā]]** notika no 6. līdz 9. septembrim Teherānā (Irāna).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

### Labāko komandu izcīnītie punkti un vietas

## Medaļu ieguvēji

### Brīvā cīņa (vīrieši)

### Grieķu-romiešu cīņā vīriešiem

## Ārējās saites
* United World Wrestling Database
Sprogainīte Sjū

**"Sprogainīte Sjū"** () ir 1991. gada ASV komēdijdrāmas filma, kuras režisors, scenārija autors un producents ir Džons Hjūzs. Galvenās lomas atveido Džims Beluši, Kellija Linča un Alisana Portere. Filmas pirmizrāde notika .

Bezpajumtnieks Bills Densers un viņa mazā kompanjone, Sprogainīte Sjū, cilvēkus apkrāpj galvenokārt tāpēc, lai nodrošinātu sev ēdienreizes. Kādu dienu abi iepazīstas ar bagātu juristi Greju Elisonu; ja sākotnēji Bills un Sjū plāno Greju apkrāpt, tad drīz vien trijotne satuvinās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Ramats

**Kārlis Voldemārs Ramats** (1885—1931) bija Krievijas Impērijas armijas virsnieks, vēlāk Latvijas Bruņoto spēku pulkvedis, Galvenā štāba operatīvās daļas priekšnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1885. gada 13. jūnijā Rīgā. Mācījās Rīgas pilsētas reālskolā un Viļņas junkurskolā (1903—1906). Pēc junkurskolas absolvēšanas kā podporučiks dienēja Rīgā dislocētajā 116. Malojaroslavecas kājnieku pulkā. 1909. gadā paaugstināts poručika, 1913. gadā — štābkapteiņa pakāpē. 1912. gadā K. Ramats iestājās Ģenerālštāba akadēmijas ģeodēzijas nodaļā Pēterburgā.
Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1914. gadā viņu paaugstināja kapteiņa pakāpē, viņš kā 116. pulka rotas komandieris piedalījās Mazūru kaujā Austrumprūsijā, kur tika ievainots. 1915. gada februārī apakšpulkveža pakāpē piedalījās Otrajā Mazūrijas ezeru kaujā un kopā ar daudziem XX korpusa latviešu kareivjiem nokļuva vācu gūstā. Atbrīvots pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas, K. Ramats pievienojās ģenerāļa Deņikina vadītajai Brīvprātīgo armijai, 1919. gada sākumā darbojās Odesas Latviešu nacionālajā padomē.

1920. gada sākumā caur Rumāniju, Austriju un Poliju atgriezās dzimtenē, 20. martā Latvijas Bruņoto spēku virspavēlnieks Jānis Balodis viņu iecēla par sevišķu uzdevumu virsnieku pulkvežleitnanta dienesta pakāpē, kā eksperts viņš piedalījās Bulduru konferences darbā.
Pēc ģenerāļa Pētera Radziņa atvaļināšanās viņš no 1920. gada 29. oktobra bija Latvijas Bruņoto spēku virspavēlnieka štāba priekšnieka vietas izpildītājs. 1921. gada 1. aprīlī K. Ramatu iecēla par Galvenā štāba priekšnieka pirmo palīgu un operatīvās daļas priekšnieku ar divīzijas komandiera tiesībām attiecībā uz Galvenā štāba operatīvo, ģeodēzijas-topogrāfijas un satiksmes nodaļu un drīz vien paaugstināja pulkveža dienesta pakāpē.

1926. gada 22. jūlijā pulkvedi K. Ramatu pēc paša vēlēšanās atvaļināja no armijas. Mūža nogali pavadīja Aizputes apriņķa Sieksātes pagasta Kalnamuižā, kur viņam dzimtsīpašumā bija piešķirta zivsaimniecība.

Miris 1931. gada 28. oktobrī, apglabāts Rīgas Brāļu kapos.

## Apbalvojumi
* Francijas Goda Leģiona ordenis,
* Polijas “Vitauti Militari” ordenis,
* Igaunijas Brīvības krusts.

## Darbi
* “Deņikins un latvieši Dienvidus — Krievijā”. “Jaunākās Ziņas” 1920. gada 22. martā
* “Kas mums deva uzvaru?”. “Jaunākās Ziņas” 1921. gada 11. novembrī
* “Franču tautai”. “Latvijas kareivis” 1921. gada 16. jūlijā
* “Atbruņošanās konferences sabrukuma iemesli”. “Latvijas kareivis” 1922. gada 19.—21. decembrī par četru Baltijas valstu (arī Somijas), Polijas un PSRS konferenci
* “No Lielupes līdz Rīgai”. No: Militārais rakstu krājums piecās burtnīcās (1924)
* “Kalpaka bataljons neatkarības cīņās”. Rīga: Savienības “Pulkveža Kalpaka bataljons” izdevums (1929)

## Atsauces

## Ārējās saites
Ekipāža (2016. gada filma)

**"Ekipāža"** () ir 2016. gada filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Nikolajs Ļebedevs. Filma tiek uzskatīta par vienu no mūsdienu Krievijas ambiciozākajiem kinoprojektiem. Tā stāsta par lidmašīnas ekipāžu, kas cenšas izglābt cilvēkus vulkāna izvirduma laikā.

Galvenās lomas atveido Daņila Kozlovskis, Vladimirs Maškovs un Agne Grudīte. Filmas pirmizrāde notika Berlinālē 2016. gada 20. februārī. Latvijā to sāka rādīt 2016. gada 22. aprīlī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aste luncina suni

**"Aste luncina suni"** () ir 1997. gada melnā kinokomēdija, kas balstīta uz Lerija Beinhārta romānu *American Hero*. Filmas režisors un viens no producentiem ir Berijs Levinsons. Galvenās lomas atveido Dastins Hofmans, Roberts De Niro, Enna Heiča, Deniss Līrijs, Villijs Nelsons, Andrea Mārtina un Kirstena Dansta. Filmas pirmizrāde notika  *Century City*.

Neilgi pirms vēlēšanām ārsts Konrāds Brīns un Holivudas producents Stenlijs Motss apvienojas, lai izveidotu viltus karu un tādā veidā novērstu uzmanību no prezidenta seksa skandāla.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rēgu rakstnieks

**"Rēgu rakstnieks"** () ir 2010. gada politiskais trilleris, kas balstīts uz Roberta Herisa romānu *The Ghost*. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Romans Polaņskis. Galvenās lomas atveido Jūens Makgregors, Pīrss Brosnans, Kima Ketrela, Olīvija Viljamsa, Toms Vilkinsons, Timotijs Hatons un Džons Berntāls. Filmas pirmizrāde notika  Berlīnes filmu festivālā.

"Rēgs" ir rēgu rakstnieks, kurš nolīgts, lai pabeigtu bijušā Lielbritānijas premjerministra memuārus. Drīz vien "Rēgs" atklāj noslēpumus, kas apdraud viņa dzīvību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Bubinduss

**Andrejs Bubinduss** (1891—1942) bija latviešu virsnieks, Krievijas pilsoņu kara dalībnieks, Latvijas armijas ģenerālis (1940).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1891. gada 12. augustā Kuldīgā. Mācījās Kuldīgas pilsētas skolā, pēc tās beigšanas 1908. gadā iestājās Krievijas Impērijas armijas 65. Leibgvardes pulkā bet 1909. gadā viņu nosūtīja mācīties uz Odesas junkurskolu. 1912. gadā podporučika pakāpē viņš tupināja dienestu 335. kājnieku pulkā.

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1915. gadā saņēma poručika dienesta pakāpi, bet pēc gada štābkapteiņa dienesta pakāpi, bija rotas komandieris, no 1917. gada maija pulka saimniecības priekšnieks.

Krievijas pilsoņu kara laikā no 1918. gada februāra līdz aprīlim A. Bubinduss komandēja 4. musulmaņu strēlnieku divīzijas (komandieris Eduards Aire) 15. pulku. 1918. gada augustā viņš iestājās Sibīrijas (vēlākās Kolčaka) armijas 26. Šadrinskas kalnu strēlnieku pulkā kā bataljona komandieris, bet vēlāk pulka saimniecības priekšnieks. 1919. gada 10. oktobrī A. Bubinduss iestājās 1. Latviešu (Troickas) strēlnieku bataljonā, kur ieguva kapteiņa dienesta pakāpi.

1920. gada novembrī kapteinis Bubinduss caur Vladivostokas ostu atgriezās dzimtenē. No 1921. gada dienēja Robežsargu divīzijas 1. Latvijas strēlnieku pulkā, bija saimniecības priekšnieks. 1922. gadā A. Bubinduss saņēma pulkveža-leitnanta dienesta pakāpi un stājās Jātnieku pulka saimniecības priekšnieka amatā, bet no 1924. gada bija pulka komandiera palīgs. 1926. gadā A. Bubindusu iecēla par 11. Dobeles kājnieku pulka bataljona komandieri.
Pēc Virsnieku akadēmisko kursu pabeigšanas pulkvedis A. Bubinduss 1927. gadā kļuva par Virsnieku kursu priekšnieku, bet 1930. gadā par Kurzemes divīzijas štāba priekšnieku.
1934. gadā A. Bubindusu iecēla par 12. Bauskas kājnieku pulka komandieri, 1935. gadā – par Zemgales divīzijas štāba priekšnieku, bet 1939. gadā – par Vidzemes divīzijas štāba priekšnieku. No 1939. gada novembra A. Bubinduss bija 8. Daugavpils kājnieku pulka komandieris.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūlijā A. Bubinduss saņēma ģenerāļa dienesta pakāpi, kļuva par Latvijas Tautas armijas Vidzemes divīzijas komandiera palīgu, un augustā uz īsu brīdi – par Augstākās kara skolas priekšnieku. Pēc 24. latviešu strēlnieku korpusa izveides 1940. gada septembrī viņu atvaļināja no dienesta.
1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā A. Bubindusu apcietināja un izsūtīja uz Soļikamskas soda nometni Krievijā. 1942. gada 18. maijā viņam nometnē izpildīja nāvessodu.

## Apbalvojumi
* Sv. Staņislava ordenis, II, III šķira (abi ar šķēpiem),
* Sv. Annas ordenis, II, III šķira (abi ar šķēpiem), IV šķira.
* Triju Zvaigžņu ordenis, III šķira,
* Viestura ordenis, II šķira,
* Aizsargu Nopelnu krusts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eurostar

***Eurostar*** ir pasažieru ātrgaitas dzelzceļa sistēma, kas savieno Londonu ar Amsterdamu, Aviņonu, Briseli, Būrsenmorīsu, Fretūnu, Lilli, Lionu, Marseļu, Parīzi, Parīzes Disnejlendu un Roterdamu. Dzelzceļa kustība notiek caur Lamanša tuneli. Londonā *Eurostar* gala stacija ir Sentpankrasas stacija Londonas centrā. Kustību nodrošina *[[Alstom]]* ražoti *Class 373* un *[[Siemens]]* ražoti *Class 374* vilcienu sastāvi. Kaut arī kompānijas galvenā mītne atrodas Londonā, *Eurostar* mātes uzņēmuma *Eurostar International Limited* kontrolpakete (55%) pieder Francijas valsts dzelzceļa kompānijai SNCF.

## Ārējās saites
Vīnes starptautiskā lidosta

**Vīnes starptautiskā lidosta** jeb **Vīnes-Švehatas lidosta** () ir starptautiska lidosta Austrijā, 18 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Vīnes centra un 57 kilometrus uz rietumiem no Bratislavas. Lidosta uzcelta 1938. gadā kā militārais lidlauks. Otrā pasaules kara gados lidlauku izmantoja kā kompānijas *[[Henkel]]* izmēģinājuma poligonu. Pēc kara tas bija britu militārais lidlauks, bet 1954. gadā kļuva par Vīnes galveno civilo lidostu. Daudzkārtīgi modernizēta. Lidostai ir 9 termināļi.

## Ārējās saites

*
Deniss Smirnovs

**Deniss Smirnovs** (dzimis ) ir latviešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2026) Smirnovs spēlē Šveices Nacionālās līgas kluba *[[EHC Kloten]]* sastāvā.

Viņa tēvs Igors Smirnovs ir bijušais hokejists un tagad hokeja treneris.

## Spēlētāja karjera
Hokejists 15 gadu vecumā pārcēlās uz Šveici, kur pievienojās *[[Genève-Servette HC]]* kluba jauniešu sistēmas komandām. Viņu komandai bija rekomendējis Kaspars Daugaviņš, kurš tobrīd spēlēja tās sastāvā. 2019. gada vasarā noslēdza līgumu ar profesionālo komandu, 2019. gada 13. septembrī aizvadot debijas spēli Šveices līgā. Debijas spēlē Smirnovs guva vārtus un atzīmējās ar rezultatīvu piespēli. 2022.—2023. gada sezonā *Servette* komandas sastāvā kļuva par Šveices čempionu.

2023. gada janvārī noslēdza līgumu ar citu Nacionālās līgas klubu *[[EHC Kloten]]* uz trīs gadiem, sākot no 2023.—2024. gada sezonas.

Latvijas hokeja izlases sastāvā piedalījies  Pekinā. Pasaules čempionātā Latvijas izlasi pārstāvējis divas reizes (2022, 2023). 2023. gadā ar izlasi izcīnīja bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Linda Morē

**Linda Morē** (; dzimusi ) ir Kanādas brīvā stila cīkstone.

Linda Morē izcīnīja zelta medaļu 2019. gada cīņas sporta pasaules čempionātā (brīvais stils, svara kategorija līdz 59 kg) un bronzas medaļu 2016. gada cīņas sporta pasaules čempionātā (brīvais stils, svara kategorija līdz 60 kg). Viņa ir arī divkārtēja 2016. un 2018. gada pasaules universitāšu čempionāta zelta medaļniece un 2016. gadā uzvarējusi Nāciju Sadraudzības čempionātā cīņas sportā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielais laukums (Brisele)

**Lielais laukums** (, ) ir Beļģijas galvaspilsētas Briseles galvenais vecpilsētas laukums. Laukumu, kura izmēri ir 68 x 110 metri, ietver grezni ģilžu nami, Briseles rātsnams un Karaļa Maizes nams, kurā iekārtots Briseles pilsētas muzejs. 1998. gadā laukuma apbūve tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Laukums sāka veidoties 12. gadsimtā. 15. gadsimtā tika uzcelts Briseles rātsnams. Deviņgadu kara laikā 1695. gada 13., 14. un 15. aprīlī franču karaspēks bombardēja pilsētu. Gandrīz viss pilsētas centrs (izņemot rātsnamu) izdega. Tomēr, karam beidzoties, laukums četru gadu laikā tika atjaunots un ieguva mūsdienu, stilistiski vienotu formu.

## Ārējās saites
Bulgārijas Melnās jūras piekraste

**Bulgārijas Melnās jūras piekraste** () ir reģions Bulgārijā, kas ir viens no galvenajiem tūrisma industrijas objektiem valstī. Tas stiepjas no Rumānijas ziemeļos līdz Turcijai dienvidos un vasaras sezonā to apmeklē miljoniem atpūtnieku. 

No apmēram 378 kilometru garā krasta aptuveni 130 kilometrus klāj smiltis. Stara Planinas kalnu grēda nosacīti sadala piekrasti divās daļās - ziemeļu daļā un dienvidu daļā. Ziemeļu daļā raksturīgi stāvkrasti un reģionā vēsturiski dzīvojuši gagauzi. Dienvidu krastā vairāk ir smilšu pludmales, līdz 20. gadsimta sākumam daudzi no iedzīvotājiem bija grieķi. Dienvidu piekrastē atrodas vairākas vēstriskas pilsētas, tai skaitā UNESCO Pasaules mantojuma Nesebara. Galvenās piekrastes pilsētas ir Varna ziemeļos un Burgasa dienvidos.

## Attēlu galerija

Blacksea-bg-beach-dinev.jpg
Bulgaria-Sunny_Beach-05.jpg
Cape-emine-dinev.jpg
Nessebar_city.jpg
Pulas arēna

**Pulas arēna** () ir seno romiešu amfiteātris, kas atrodas Istrijas pilsētā Pulā. Pulas arēna ir sestais lielākais saglabātais amfiteātris pasaulē. Tas ir vienīgais amfiteātris, kuram ir četri torņi un visi trīs romiešu arhitektūras orderi.

Amfiteātris celts starp 27. gadu pirms mūsu ēras un mūsu ēras 64. gadu un veidots no kaļķakmens. Tā izmēri ir 132,45 x 105,10 metri, sienas paceļas 32,5 metru augstumā. Arēnas izmēri — 67,95 m × 41,65 m. 19. gadsimta pirmajā pusē, kā arī 1932. gadā arēna tika rekonstruēta. Mūsdienās šeit notiek koncerti, teātra izrādes, notiek tradicionālais Pulas kinofestivāls.

Amfiteātris atainots Horvātijas vaūtas kunas banknotē.

## Galerija

Pula Arena, Roman Amphitheatre, Colonia Pietas Iulia Pola Pollentia Herculanea, Histria (10437460946).jpg
普拉競技場 Pula Arena - panoramio (2).jpg
Croacia-Anfiteatro-Romano-Pula-Luis-Filipe-Gaspar.jpg
Anfiteatro de Pula, Croacia, 2017-04-17, DD 58-63 HDR PAN.jpg


## Ārējās saites
1974. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1974. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā]]** abās cīņas sporta disciplīnās notika šķirti: sacensības brīvajā cīņā no 29. augusta līdz 1. septembrim Stambulā (Turcija), bet grieķu-romiešu cīņā no 10. līdz 13. oktobrim Katovicē (Polija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

### Uzvarētāju komandu iegūtās vietas un punkti

## Medaļu ieguvēji

### Brīvā cīņa (vīrieši)

### Grieķu-romiešu cīņā vīriešiem

## Ārējās saites
* United World Wrestling Database
Kolosi pils

**Kolosi pils** () ir bijusī krustnešu pils, kas atrodas uz rietumiem no Kipras pilsētas Limasolas. Viduslaikos tā bija Maltas ordeņa galvenā mītne.

Pili 13. gadsimta sākumā sāka celt Kipras karalis Hugo I. Pēc tam, kad tā nokļuva Maltas ordeņa valdījumā, ordeņa brāļi pie pils uzcēla cukura ražotni, bet apkaimē attīstīja cukurniedru audzēšanu. Tika noorganizēta vīnogu audzēšana un šodien apkaimes vīns *[[Kommandaria]]* (Κουμανδαρία) tiek uzskatīts par senāko nepārtraukti iegūto vīna šķirni pasaulē. 

## Attēlu galerija

Festung_Kolossi_063.jpg
Kolossi_Castle06.JPG
Kolossi_Castle02.JPG
Kolossi_Castle04.JPG


## Ārējās saites
*
Magnolija (filma)

**"Magnolija"** () ir 1999. gada ASV drāmas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Pols Tomass Andersons. Galvenās lomas atveido Džeremijs Blekmens, Toms Krūzs, Melinda Dilone, Filips Beikers Hols, Filips Sīmors Hofmans, Rikijs Džejs, Viljams Meisijs, Alfreds Molina, Džūliana Mora. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas sižets notiek Sanfernando ielejā Kalifornijā un tajā tiek apvienoti dažādu savstarpēji saistītu varoņu stāsti par mīlestību un piedošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mīlas skurbulis

**"Mīlas skurbulis"** () ir 2002. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Pols Tomass Andersons. Galvenās lomas atveido Ādams Sendlers, Emilija Votsone, Filips Sīmors Hofmans, Luiss Guzmans un Mērija Linna Rejskuba. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Berijs Egans ir uzņēmējs ar sociālo fobiju, kurš dodas uz aklo randiņu ar māsas kolēģi Lenu. Abi iemīlas viens otrā, tomēr drīz vien Berijs ir spiests aizstāvēt sevi un Lenu no izspiedējiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kolīnas kauja

**Kolīnas kauja** (, ) bija kauja Septiņgadu kara laikā, kas tika izcīnīta starp Austrijas Impērijas karaspēku Leopolda fon Dauna vadībā un Prūsijas Karalistes karaspēku Frīdriha Lielā vadībā. Prūši cieta smagu sakāvi, šī kauja bija viena no retajām, kurā zaudējumu cieta Frīdrihs Lielais.

Uzvarot Prāgas kaujā 1767. gada 6. maijā, Frīdrihs Lielais nolēma, ka spēki ir nepietiekami, lai uzbruktu Prāgai, tomēr atradās tās tuvumā. Nepaspēdamas uz Prāgas kauju, Leopolda fon Dauna vienības lēnām tuvojās pilsētai, tāpēc Frīdrihs Lielais bija spiests sašķelt savu karaspēku un doties pretim Daunam. Dauna karaspēks tikmēr ieņēma aizsardzības pozīcijas uz rietumiem no Kolīnas. Frīdriha Lielā plāns bija sakaut ienaidnieku ar pārspēku, slīpi uzbrūkot austriešu labajam flangam.

Prūšu karaspēks tomēr sāka uzbrukumu pāragri un frontāli, tāpēc austriešu labais flangs izturēja. Tā kā austriešiem bija vairāk karaspēka, tas izšķīra kaujas likteni. Kauja turpinājās 6 stundas. Kad Frīdrihs Lielais saprata, ka kauja zaudēta, viņš nodeva komandēšanu Anhaltas-Desavas Moricam un devās atpakaļ uz Prāgu.

## Ārējās saites