open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vadims Jusovs

**Vadims Jusovs** (; dzimis , miris ) bija PSRS un Krievijas kinooperators un pedagogs, pasaulē pazīstams ar savu sadarbību ar režisoriem Andreju Tarkovski un Sergeju Bondarčuku.
KPFSR Tautas skatuves mākslinieks (1979), Ļeņina prēmijas laureāts (1982), PSRS Valsts prēmijas laureāts (1984). Venēcijas kinofestivāla laureāts (1988), trīskārtējs nacionālās kinoprēmijas "Nika" ieguvējs (1991, 1992, 2004), goda prēmijas "Zelta ērglis" ieguvējs (2013).

## Biogrāfija
120px|thumb|left|V. Jusova kaps Maskavas Novodevičjes kapsētā.
Dzimis Ļeņingradas rajona Klavdino ciemā 1929. gada 20. aprīlī, 1954. gadā absolvējis Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūta (*ВГИК*) operatoru fakultāti. No tā paša gada sāka strādāt studijā "Mosfilm" (no 1954. līdz 1957. gadam kā operatora asistents, no 1957. gada — kā operators inscenētājs). Viņa pirmais patstāvīgais operatora darbs bija A. Tarkovska filmā "Veltnis un vijole".

V. Jusova operatora māksla izpaudās Andreja Tarkovska filmās "Ivana bērnība", "Solāris", "Andrejs Rubļovs", Georgija Danelijas "Es soļoju pa Maskavu", "Neskumsti!", "Pase", Sergeja Bondarčuka "Viņi cīnījās par Dzimteni" un "Boriss Godunovs".

No 1983. gada — operatoru mākslas katedras vadītājs Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūtā (*ВГИК*).

Bijis Kannu 37. kinofestivāla un Berlīnes 45. kinofestivāla žūrijas loceklis.

Miris 2013. gada 23. augustā. Apglabāts Maskavas Novodevičjes kapsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Вадим Юсов (Творческие портреты) Журнал «Советский Экран» № 20 октябрь 1983 года
* Интервью с Вадимом Ивановичем Юсовым после вручения премии «За достижения всей жизни» на 20-м Международном фестивале искусства кинооператоров Plus Camerimage в Польше.
*  «Профессия моя мне не надоела». Вадим Юсов о своем творчестве Журнал «Сеанс» № 11 1995 
*
Kārļmuiža

**Kārļmuiža**, agrāk arī **Kārļumuiža**, ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Alakstes upes krastā pie autoceļa V1368 2,5 km no pagasta centra Dundagas, 35 km no novada centra Talsiem un 155 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Kārļu *(Carlshof, Karlshof)* pusmuižas centru. Kārļmuižā atrodas Dundagas mežniecība, vairāki uzņēmumi.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Hugenoti

thumb|Hugenotu krusts, šobrīd Francijas Reformātu baznīcas simbols.
**Hugenoti** (; , atvasinājums no *eitgenôz* () — "sabiedrotais") ir franču protestanti, kuru izcelsme meklējama 16.—17. gadsimtā. Lielākā daļa hugenotu bija kalvinisti. Ap 1562. gadu Francijā bija gandrīz 2 miljoni hugenotu, kuri apdzīvoja galvenokārt valsts dienvidu un centrālo daļu. Sekojošo vajāšanu dēļ liela daļa hugenotu tika nogalināti, bet apmēram 210 līdz 900 tūkstoši pameta Franciju. Mūsdienās Francijā ir apmēram 300 000 kalvinistu.

## Vēsture
16. gadsimtā Francijā izplatījās reformācija, galvenokārt Žana Kalvina mācība, kuras piekritējus sāka dēvēt par hugenotiem.
Jau karaļa Fransuā I laikā sākās hugenotu vajāšana, kas sasniedza kulmināciju Svētā Bērtuļa nakts slaktiņā Francijas ticību kara laikā.
Karš beidzās 1589. gadā, kad hugenots Anrī IV tika kronēts par Francijas karali, un, lai gan viņš pārgāja katoļticībā, 1598. gada 13. aprīlī tika pieņemts Nantes edikts, kas izsludināja ticības brīvību Francijā.

Hugenotu apspiešana atsākās 1620. gadā, kad pēc Anrī IV nāves par karali bija kļuvis astoņus gadus vecais Luijs XIII, taču faktiskā valsts vadītāja, kamēr Luijs bija nepilngadīgs, bija viņa māte katoliete Marija Mediči. No 1621. līdz 1629. gadam notika vairākas hugenotu sacelšanās, kas tika apspiestas.

Hugenotu vajāšana pastiprinājās līdz ar Luija XIV valdīšanas sākumu 1661. gadā. Protestantu dievkalpojumi tika aizliegti, baznīcas slēgtas, un hugenoti tika spiesti pāriet katoļticībā.
1685. gadā Fontenblo edikts atcēla ticības brīvību Francijā, un hugenoti bija spiesti pāriet katoļticībā vai pamest Franciju. Gada laikā 210 līdz 900 tūkstoši hugenotu pameta Franciju un apmetās Anglijā, Nīderlandē, Šveicē, Zviedrijā, Dānijā, Brandenburgā-Prūsijā, Kurzemē un citās protestantu zemēs, kā arī Kāpas kolonijā Dienvidāfrikā un Ziemeļamerikā.
Hugenotu vajāšana turpinājās arī 18. gadsimtā. Par protestantu ticības piekopšanu draudēja ieslodzījums vai izsūtīšana katorgā.

Neilgi pirms Lielās Franču revolūcijas, 1787. gadā Luijs XVI parakstīja Versaļas ediktu, kas atjaunoja ticības brīvību Francijā. Divus gadus vēlāk, 1789. gada augustā Francijas Nacionālā sapulce pieņēma "Cilvēka un pilsoņa tiesību deklarāciju", kas garantēja pilsoņu tiesības protestantiem.

## Ārējās saites
Jānis Lazdiņš

**Jānis Mārtiņš Lazdiņš** (arī *Jan Lasdin*, 1875-1953) bija latviešu mūziķis un diplomāts.
Krievijas impērijas galma orķestra pirmais vijolnieks (1902—1917), Latvijas vēstnieks Beļģijā un Luksemburgā (no 1929).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1875. gada 22. augustā Bārbeles pagasta Lazdiņu mājās zemnieka Mārtiņa Lazdiņa ģimenē. Mācījās Jelgavas klasiskajā ģimnāzijā. Studēja Pēterburgas konservatorijā (1892—1898), papildinājās Parīzē, bija Krievijas impērijas galma orķestra pirmais vijolnieks (1902—1917).

Pēc Latvijas valsts pasludināšanas 1918. gada novembrī bija Latvijas pagaidu valdības finansu ministra Kārļa Puriņa sekretārs. No 1919. gada jūlija bija Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas ierēdnis, no 1920. gada ārlietu ministra Z. A. Meierovica kabineta šefs. Viņš pavadīja ministru ārzemju ceļojumos Latvijas valsts ''de iure'' atzīšanas sarunās (1920—1921), Dženovas konferencē (1922) u.c.
No 1924. gada jūlija — ģenerālkonsuls, no 1927. gada — *chargé d'affaires*, no 1929. gada — Latvijas sūtnis Beļģijā un Luksemburgā.

Propagandēja Latvijas valsti un tās mākslu Beļģijā, rīkoja lekcijas un konferences, latviešu mākslas izstādes, koncertus, baleta uzvedumus u.c.
Kā Beļģijas Karalistes dāvinājums Latvijas Ārzemju mākslas muzejā glabājas 20. gadsimta sākuma beļģu mākslas kolekcija, tās iniciatori bija Latvijas sūtnis Jānis Lazdiņš kopā ar Beļģijas ārzemju izstāžu komisāru Polu Lambotu.

1938. gadā atvaļinājās no diplomātiskā dienesta un apmetās uz pastāvīgu dzīvi Beļģijā, viņa vietā no 1938. gada septembra Latvijas sūtnis Beļģijā un Luksemburgā bija Miķelis Valters. Pēc Otrā pasaules kara dzīvoja Senžilā (*Saint-Gilles*) pie Briseles. 1948. gada 23. decembrī viņam piešķīra Beļģijas pavalstniecību.

Miris 1953. gada 20. martā Briselē.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira Nr. 225 (1928)
* Triju Zvaigžņu ordenis, 2. šķira Nr. 197 (1932)
* Ārvalstu ordeņi

## Atsauces
Tuklīši

**Tuklīši, tuklīšu ģints** (*Fratercula*) ir viena no alku dzimtas (*Alcidae*) kaijveidīgo putnu ģintīm, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas sugas. Divas tuklīšu sugas mājo Klusajā okeānā, viena Atlantijas okeānā, uzturoties aukstajos Arktikas ūdeņos. 

## Izskats un īpašības
[thumb|left|240px|[Cekulainais tuklītis (*Fratercula cirrhata*) ir lielākais tuklīšu ģintī]]
Tuklīši ir vidēji lieli, kompakti, spēcīgi būvēti jūras putni ar košu, kontrastainu melnbaltu apspalvojumu un lielu, masīvu knābi, kas ligzdošanas sezonas laikā kļūst koši krāsains. Pēc vairošanās sezonas knābim nolobās ārējā kārtiņa, tam kļūstot ne tikai blāvākam, bet arī mazākam. Ārēji abi dzimumi izskatās vienādi, bet tēviņi ir nedaudz lielāki nekā mātītes. Tomēr šī atšķirība redzama tikai tad, kad abu dzimumu tuklīši stāv viens otram blakus. 

Lielākais no visām trim sugām ir cekulainais tuklītis (*Fratercula cirrhata*), kura ķermeņa garums sasniedz 38 cm, svars 780 g. Mazākais ir Atlantijas tuklītis (*Fratercula arctica*), kura ķermeņa garums ir 32 cm, svars 380 g.

Tuklīši ļoti labi peld un nirst. Atrodoties zem ūdens, to spārni kustas, it kā putni lidotu. Niršanas ilgums var sasniegt vienu minūti, bet biežāk ir 20—30 sekundes. Lidojumā spārnu vēdas ir ļoti ātras un spēcīgas, minūtes laikā tie tiek savicināti 400 reizes. Tuklīši bieži lido gar pašu ūdens virsmu. Lidojuma ātrums, piemēram, Atlantijas tuklītim var sasniegt 88 km/h.

## Uzvedība
[thumb|260px|Tuklīši veido monogāmus pārus uz vairākām sezonām, attēlā [Ragainais tuklītis|ragainie tuklīši (*Fratercula corniculata*)]]
Tuklīši pamatā uzturas atklātā jūrā, krastā iznākot tikai ligzdošanas laikā. Tie barojas, nirstot zem ūdens un medījot nelielas zivtiņas. Ziemas periodā tie barojas arī ar vēžveidīgajiem. Putnēni tiek baroti tikai ar zivīm. 

Tuklīši ligzdo lielās kolonijās klinšainos krastos vai nelielās salās. Ligzdošanas vieta ir neliela iedobe klintī vai starp akmeņiem. Mīkstākā augsnē tā atrodas alā, kuru putni izrok, izmantojot savu spēcīgo knābi un pēdas. Ja vien ir iespējams, tuklīši rok alu, jo tad mazuļi ir aizsargātāki pret plēsīgajiem putniem un citiem ienaidniekiem. Tuklīši veido monogāmus pārus uz vairākām sezonām, un ligzdošanai vairākus gadus tiek izmantota viena un tā pati vieta. Dējumā ir viena ola, kuru perē abi vecāki.

## Sistemātika
***Tuklīšu ģints** (*Fratercula*)
**Atlantijas tuklītis (*Fratercula arctica*)
**Cekulainais tuklītis (*Fratercula cirrhata*)
**Ragainais tuklītis (*Fratercula corniculata*)

## Atsauces
Dunski

**Dunski** var būt:
* Dunski — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā;
* Dunski — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Naujenes pagastā;
* Dunski — apdzīvota vieta Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā.
Verners Forsmanis

**Verners Oto Teodors Forsmanis** (; dzimis , miris ) bija vācu ārsts. Strādādams par ārstu Ēbersvaldē, 1929. gadā viņš, riskēdams ar dzīvību, pats sev veica sirds katetrizāciju, šādi pierādot šīs procedūras iespējamību. Par to 1956. gadā, kopā ar Andrē Frederiku Kurnānu un Dikinsonu Ričardsu, ieguva Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā. 

## Ārējās saites

* Verners Forsmanis Nobela prēmijas mājaslapā
Klārmuiža

**Klārmuiža**, agrāk arī **Klārasmuiža**, ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Kaļķupes krastā pie autoceļa V1368  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies uz ziemeļiem no bijušās Klāras *(Klarafeld)* pusmuižas centra.

## Atsauces
Lielie Anspoki

**Lielie Anspoki** (arī **Lielie Acpoki**, ), ir ciems Preiļu novada Saunas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,4 km no pagasta centra Prīkuļiem, 13,3 km no novada centra Preiļiem un 204,9 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Aleksandrs Žemčužņikovs

**Aleksandrs Žemčužņikovs** (, dzimis , miris ) bija krievu rakstnieks un dzejnieks, viens no Kozjmas Prutkova autoriem. Lobvāržu muižas īpašnieks Loboržos, kur miris un apglabāts.

Dzimis Krievijas impērijas valsts darbinieka ģimenē. Līdz 1850. gadam studēja tieslietas Sanktpēterburgas Universitātē, kuru beidzis ar kandidāta grādu. No 1853. gada publicējās žurnālā "Sovremeņņik", kur kopā ar saviem brāļiem Alekseju un Vladimiru, kā arī brālēnu Alekseju Tolstoju radīja literāro tēlu Kozjmu Prutkovu. No 1866. līdz 1870. gadam — Penzas vicegubernators, no 1870. līdz 1874. gadam — Pleskavas vicegubernators. Atbalstīja arheoloģisko pētījumu veikšanu.

## Ārējās saites
* 
* Loborži — "Latgales krievu literātu un mākslinieku patvērums" portālā "Latvijas krievi"
Georgs Bisenieks

**Georgs Bisenieks** (vecajā ortogrāfijā: *Bisseneek*, 1885—1941) bija latviešu politiķis un diplomāts. LSDSP biedrs.
Latvijas vēstnieks Apvienotajā Karalistē (1921—1924). Latvijas konsuls Ļeņingradā (1933—1934), Latvijas Hipotēku bankas direktors (1935—1940).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1885. gada 19. decembrī Kroņvircavas pagastā. Mācījās Jelgavas reālskolā, 1902. gadā iestājās nelegālā sociāldemokrātu organizācijā.  
Pēc 1905. gada revolūcijas vairākkārt apcietināts, 1907. gadā notiesāts uz diviem gadiem un astoņiem mēnešiem katorgā. Sodu izcieta Rīgas centrālcietumā, pēc tam nometinājumā Irkutskas guberņā. 1911. gadā aizbēga uz Beļģiju un no 1913. gada dzīvoja Anglijā, kur organizēja nelegālās literatūras transportu uz Latviju. Līdztekus strādāja par kantoristu (1914) un kooperatīvu vadītāju (1915). Pirmā pasaules kara sākumā bija Kārļa Marksa nodibinātā Komunistu kluba politiskais sekretārs Londonā. 
1916. gadā bija Krievijas jūrnieku arodbiedrības valdes loceklis un laikraksta "Morjak" redakcijas loceklis, strādāja par ierēdni (1917) un galdnieku (1918). 

No 1918. gada decembra bija Latvijas sūtniecības Londonā vadītājs, piedalījās Latvijas pagaidu valdības ārlietu ministra Z. A. Meierovica sarunās par Latvijas valsts ''de iure'' atzīšanu (1920—1921). Bija pirmais Latvijas sūtnis Anglijā (1921—1924).
Pēc brāļa Jāņa Bisenieka (1864—1923) nāves nolēma atgriezties Latvijā. 1924.—1933. gadā bija Latvijas Lauksaimnieku ekonomiskās sabiedrības Valdes priekšsēdētājs, darbojās Latvijas Privātbankā, Latvijas Linu centrālē, A/S “Daugava”. Biedrības “Piektais gads” Valdes priekšsēdētājs. 

1933. gada oktobrī iecelts par Latvijas konsulu Ļeningradā. Viņa sieva Lotija Haneja (*Lotty Honey*) esot bijusi labos draugos ar Sergeja Kirova slepkavas Leonīda Nikolajeva sievu latvieti Mildu Drauli. Tādēļ 25. decembrī sastādītajā pirmajā apsūdzībā kā viens no vaininiekiem tika minēts Latvijas konsuls Bisenieks: viņš esot bijis sakarnieks starp Kirova slepkavības organizētāju Ļeningradas grupu un šī atentāta īsteno plānotāju, no Padomju Savienības izraidīto Ļevu Trocki. 31. decembrī arī G. Bisenieks tika izraidīts no Padomju Savienības. No 1935. gada bija Hipotēku bankas direktors un Valdes loceklis.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 3. oktobrī viņš tika apcietināts un pēc pratināšanām 1941. gada februārī pārvests uz NKVD cietumu Maskavā. Apsūdzēts, ka "būdams Latvijas konsuls Ļeņingradā, bijis saistīts ar VK(b)P CK un Ļeņingradas apgabala komitejas sekretāra S. Kirova slepkavību 1934. gada decembrī; angļu spiegs". 1941. gada 7. jūlijā viņam piesprieda nāvessodu, kas izpildīts 1941. gada 27. jūlijā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis II šķira Nr. 16 (1926) 
* Polijas *Polonia Restituta* ordenis III šķira.

## Atsauces
Dunski (Kastuļinas pagasts)

**Dunski** ir ciems Krāslavas  novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā 7 km no pagasta centra Priežmales un 243 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V569, Mušas ezera krastā.

1897. gadā ciemā bija 17 sētas ar 137 cilvēkiem.
## Atsauces
Prīkuļi

**Prīkuļi** ir ciems Preiļu novadā, Saunas pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 11,9 km no novada centra Preiļiem un 200,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P62 (Krāslava—Preiļi—Madona). Līdz 2018. gadam Prīkuļos atradās Priekuļu pamatskola.

Ciema ziemeļu daļā atrodas agrākais ciems Līpinīki, kurā 1897. gadā bija 4 sētas ar 40 cilvēkiem. Prīkuļos 1897. gadā bija 9 sētas ar 156 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Ratenova

**Ratenova** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Hāfellandes apriņķī, uz rietumiem no Berlīnes pie Hāfeles upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1157. gadā. Pēc Otrā pasaules kara Ratenova atradās VDR sastāvā. Pie pilsētas atradās PSRS armijas bāze.

## Ekonomika
Ratenova ir optiskās rūpniecības centrs.
## Tūrisms
Ratenovā izveidots Optikas parks (*Optikpark Rathenow*).
## Cilvēki
Ratenova ir futbolista Jerga Heinriha (*Jörg Heinrich*, 1969) un ārsta, kara noziedznieka Joahima Mrugovska (*Joachim Mrugowsky*, 1905-1948) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*''Optotek Rathenow'' 
*''Optikpark Rathenow''
Molina

**Molina** var būt:

* Alfreds Molina (*Alfred Molina*; 1953) — angļu aktieris;
* Hesuss Molina (*Jesús Molina*; 1988) — meksikāņu futbolists;
* Nauels Molina (*Nahuel Molina*; 1998) ― argentīniešu futbolists;
* Tirso de Molina (*Tirso de Molina*;  īstajā vārdā **Gabriels Teljess**; 1579—1648) — Spānijas Zelta laikmeta dramaturgs, dzejnieks un mersedāriju ordeņa mūks un oficiālais historiogrāfs;
* Sāra Molina (*Sara Molina*; 1996) — spāņu aktrise.
Beļaji

**Beļaji** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 3,1 km no pagasta centra Lauderiem, 9,7 km no Zilupes un 305,4 km no Rīgas.

1897. gadā ciemā bija 6 mājsaimniecības ar 35 cilvēkiem.

## Atsauces
Smelteri

**Smelteri** (arī **Smeļteri**, agrāk *Orīši*) ir ciems Preiļu novada Saunas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 10,8 km no pagasta centra Prīkuļiem, 17,7 km no novada centra Preiļiem un 211,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu V737 (Kokorieši–Jezufinova–Polkorna) un V738 (Pieniņi–Smelteri) krustojumā, Īvaiša upes krastā. Ciemā ietilpst ciema daļas Lielie Orīši un Obrezi.

1897. gadā Orīšu katoļu ciemā bija 16 sētas, bet Smelteros 11 sētas ar 128 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Tirso de Molina

**Tirso de Molina** (), īstajā vārdā **Gabriels Teljess** (); dzimis , miris ) bija Spānijas Zelta laikmeta dramaturgs, dzejnieks un mersedāriju ordeņa mūks un oficiālais historiogrāfs. 

Studējis Alkalā de Enaresā. 1600. gadā iestājās mersedāriju ordenī. Darbojies ordenī dažādās vietās Spānijā, tai skaitā Madridē (1617-1626). Sarakstījis vairāk nekā 400 lugu, no kurām saglabājušās mazāk nekā 100. Lugā *El burlador de Sevilla y convidado de piedra* pirmoreiz literatūrā parādās detalizēts Dona Žuāna leģendas izklāsts.

## Ārējās saites
*
Lūks van Veli

**Lūks van Veli** (; dzimis , Hēshā) ir Nīderlandes starptautiskais lielmeistars šahā (1993).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt četru gadu vecumā. Bijis viens no daudzsološākajiem Nīderlandes šaha talantiem 1980. gados. 1990. gadā FIDE van Veli piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1993. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 
Regulāri piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas turnīros pēc izslēgšanas sistēmas. 1997. gadā Groningenā ticis līdz ceturtdaļfinālam, kur piekāpies Maiklam Adamsam ar 1½:2½. 2000. gadā Ņūdeli iekļuvis 3. kārtā, 2001. gadā Maskavā atkārtojis šo panākumu, bet 2004. gadā Tripolē ticis līdz 2. kārtai. 
Septiņas reizes uzvarējis Nīderlandes šaha čempionātos (2000—2005, 2014). 2005. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" superturnīrā. 2010. gadā uzvarējis lielākajā Čikāgas šaha turnīrā *Chicago Open*.

Pārstāvējis Nīderlandes izlasi lielākajās šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 12 reizes (1992-2014);
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1 reizi (2013).
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 8 reizes (1992-2005, 2011, 2015). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (2001, 2005) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Loek Van Wely's rating history graphed in comparison to other top chess players at chessgraphs.com
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
Ložbans

**Ložbans** (*lo jbobau*, ) ir mākslīgā valoda, sintaktiski nepārprotama cilvēku valoda, mantojot daļas no *[[Loglan]]* valodas projekta. Tā tika izveidota 1987. gadā, pamatvārdos ietverot mandarīnu, angļu, hindi, spāņu, krievu un arābu valodas elementus balstoties uz to tā laika izplatību pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Apmācības materiāli
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Beninā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Benina|Beninā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Beninas ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts), savukārt 7 vietas Beninā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Benina Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1982. gada jūnijā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti
 

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Botsvānā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Botsvāna|Botsvānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli **2 vietas** (1 — kultūras objekts un 1 — dabas objekts), savukārt 7 vietas Botsvānā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā Botsvāna Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1998. gada 23. novembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Foļvarka (Kastuļinas pagasts)

**Foļvarka**, arī **Foļvaroks**, ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 7 km no pagasta centra Priežmales un 244 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa P60. Pie apdzīvotās vietas atrodas trīs nelieli ezeri — Tuvais ezers, Tālais ezers un Sausais Priedainis. Foļvarkā atrodas Foļvarkas vecticībnieku kopienas lūgšanu nams, kas ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Tā būvniecība uzsākta 1887. gadā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 37 sētas ar 215 cilvēkiem.
## Atsauces
Geraņimova

**Geraņimova** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 7 km no pagasta centra Priežmales, 12 km no Aglonas un 246 km no Rīgas.

Uz apdzīvoto vieta ved autoceļš V644, blakus atrodas Geraņimovas Ilzas ezers. Ciemā atrodas Valsts sociālās aprūpes centra "Latgale" filiāle "Krastiņi". Geraņimovas senkapi ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Aleksandrs Digamels

**Aleksandrs Digamels** (, , dzimis , miris ) bija Jelgavā dzimis franču/vācbaltiešu izcelsmes Krievijas infantērijas ģenerālis un diplomāts, Rietumsibīrijas ģenerālgubernators no 1861. līdz 1866. gadam.

Mācījies Pāžu korpusā Sanktpēterburgā. No 1825. līdz 1826. gadam piedalījās ekspedīcijā pie Kaspijas un Arāla jūrām. Karoja krievu—turku karā, piedalījās Novembra sacelšanās apspiešanā Polijā. Bija Krievijas diplomātiskajā dienestā Konstantinopolē, Kairā un Valahijā.

## Ārējās saites
*Par Digamelu Erik-Amburger-Datenbank
Bethesda Game Studios

**Bethesda Game Studios** ir amerikāņu videospēļu izstrādātāja un ZeniMax Media studija, kas atrodas Rokvilā, Mērilendas štatā. Agrāk uzņēmums piederēja Bethesda Softworks, bet pēc *[[The Elder Scrolls III: Morrowind]]* izdošanas 2002. gadā tas ieguva savu nosaukumu un logotipu. Studiju vada izpildproducents Tods Hauards un studijas direktors Ešlijs Čengs.

## Vēsture
2001. gadā ZeniMax Media, mātes uzņēmums Bethesda Softworks, nolēma, ka divas operacionālās vienības Bethesda Softworks, izstrādes un izdošanas - jānodala. Pēc tam Bethesda Softworks saglabāja izdevniecību, bet izstrādes darbinieki tika pārcelti uz jaunizveidoto Bethesda Game Studios.

2008. gadā Bethesda Game Studios tika uzskatīta par vienu no labākajiem nozares izstrādātājiem, pateicoties Elder Scrolls fantāzijas visuma reputācijai un kritiķu atzinīgi novērtētajam Fallout 3.

2021. gada martā Microsoft iegādājās ZeniMax Media par 7,5 miljardiem ASV dolāru un kļuva par daļu no Xbox Game Studios.

## Meitasuzņēmumi
*Bethesda Game Studios Montreal - Monreāla, Kvebekā; dibināts 2015. gada decembrī.
*Bethesda Game Studios Austin - Ostina, Teksasā; dibināta 2012. gada oktobrī kā ZeniMax meitas uzņēmums BattleCry Studios un 2018. gada martā pārveidota par Bethesda Game Studios daļu.
*Bethesda Game Studios Dallas - Dalasa, Teksasā; dibināta 2007. gadā kā Escalation Studios, 2017. gada februārī to iegādājās ZeniMax, bet 2018. gada augustā tā tika pārveidota par Bethesda Game Studios daļu.

## Izstrādātās spēles
2018. gadā Bethesda E3 2018 konferences laikā, tika paziņots, ka cits izstrādātais projekts ir kļuvis par kompānijas pirmo jauno intelektuālo īpašumu pēdējo 25 gadu laikā - Starfield. 2021 Xbox/Bethesda Games Showcase laikā tika paziņots, ka Starfield iznāks ekskluzīvi PC un Xbox Series X/S ierīcēm. Tās iznākšanas datums ir apstiprināts 2022. gada 11. novembrī.

### Paplašinājuma pakotnes

## Apbalvojumi
* Gamasutra's Best Of 2008 - Top Pieci Izstrādātāji   
* 2011 Spike Video Game Awards — Gada Studija
* 2015 The Game Awards — Gada izstrādātājs (Nominēta)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Kairas

**Kairas, kairu ģints** (*Uria*) ir viena no alku dzimtas (*Alcidae*) kaijveidīgo putnu ģintīm, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās mājo ziemeļu puslodes arktiskajos ūdeņos, ligzdojot Atlantijas un Klusā okeāna krastos. Latvijā sastopama viena kairu suga — tievknābja kaira (*Uria aalge*), kura nelielā skaitā galvenokārt novērojama Latvijas rietumu krasta ūdeņos. Otras sugas, resnknābja kairas (*Uria lomvia*), sastapšanas gadījumi Latvijā nav pārliecinoši, tādēļ šī suga Latvijas putnu sarakstam pieskaitīta netiek.

Kairu tuvākie radinieki ir mazais alks, lielais alks un izmirušais milzu alks. Visas šīs sugas kopā veido alku cilti *Alcini*.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|240px|[Resnknābja kairas (*Uria lomvia*)]]
Kairas ir vidēji lieli jūras putni ar melnbaltu (brūnbaltu) apspalvojumu, smailu, garu knābi un īsu, noapaļotu asti. Lielākā no abām ir resnknābja kaira (*Uria lomvia*), kura ir arī lielākā visā alku dzimtā. Tās ķermeņa vidējais garums ir 45 cm, svars gandrīz 1,5 kg. Tievknābja kairas ķermeņa garus ir 38—46 cm, svars apmēram 0,9—1 kg 

Lai air spārni ir īsi, lidojums ir taisns, ātrs un spēcīgs, ar ātrām, enerģiskām spārnu vēdām. Resnknābja kaira lidojot spēj sasniegt ātrumu 120 km/h.

## Uzvedība
Kairas ligzdo lielās kolonijās piekrastes klintīs. Dējumā ir viena ola, kas tiek dēta uz klints cietās pamatnes. Ziemas periodā kairas pārvietojas dienvidu virzienā, uzturoties no ledus brīvos reģionos.

Kairas ir ļoti labas peldētājas un nirējas. Tās ir vienas no visdziļāk nirstošiem putniem pasaulē, spējot ienirt 100—200 metru dziļumā. Barību kairas meklē zem ūdens, ķerot zivis, kalmārus un vežveidīgos, reizēm tās barojas arī ar moluskiem, kukaiņiem un ūdens augiem.

## Sistemātika
***Kairu ģints** (*Uria*)
**Resnknābja kaira (*Uria lomvia*)
**Tievknābja kaira (*Uria aalge*)

## Atsauces
Ērvings Gofmanis

**Ērvings Gofmanis** (; dzimis , miris ) bija Kanādas un ASV sociologs un rakstnieks.

Labāk zināmais Gofmaņa devums sociālajā teorijā ir viņa pētījumi par simbolisko saskarsmi. Sākot ar viņa 1959. gada grāmatu "Sevis izrādīšana ikdienas dzīvē" (*The Presentation of Self in Everyday Life*), tie veidoti pēc dramaturģiskās pieejas. Citi nozīmīgākie Gofmaņa darbi ir *Asylums* (1961), *Stigma* (1963), *Interaction Ritual* (1967), *Frame Analysis* (1974) un *Forms of Talk* (1981). Galvenie Gofmaņa pētniecības virzieni bija ikdienas dzīves socioloģija, sociālā saskarsme, sociālās patības veidošanās un iekļaušanās sociālajā pieredzē, kā arī atsevišķi sociālās dzīves elementi, piemēram, totālās institūcijas un stigmas.

Gofmanis bija Amerikas sociologu asociācijas 73. prezidents. Mūsdienās nereti tiek uzskatīts par visietekmīgāko 20. gadsimta amerikāņu sociologu. 2007. gadā *[[Times Higher Education]]* savā augstākās izglītības ceļvedī ierindoja Gofmani sestajā vietā humanitārajās un sociālajās zinātnēs visvairāk citēto autoru sarakstā.

## Atsauces
Frīzaka

**Frīzaka** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Hāfellandes apriņķī, uz rietumiem no Berlīnes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1150. gadā, veidojusies ap Frīzakas pili. Pēc Otrā pasaules kara pilsēta atradās VDR sastāvā. 

## Cilvēki
Frīzaka ir šahista Emīla Šallopa (*Emil Schallopp*, 1843-1919) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Blonti (Lauderu pagasts)

**Blonti** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 2,1 km no pagasta centra Lauderiem, 12,6 km no Zilupes un 300,5 km no Rīgas.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 28 sētas ar 132 cilvēkiem.
## Atsauces
2015.—2016. gada UEFA Čempionu līgas sezona

**2015.—2016. gada UEFA Čempionu līgas sezona** ir Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 61. sezona un 24. ar UEFA Čempionu līgas nosaukumu. Kvalifikācijas spēles notika no 2015. gada 30. jūnija līdz 26. augustam. Grupu turnīrs sākās . Sezona noslēdzās  ar finālu Džuzepes Meacas stadionā Milānā, kur tikās divi Spānijas klubi — Madrides "Real" un Madrides "Atletico". Par Čempionu līgas uzvarētājiem kļuva Madrides "Real" futbolisti, kas  Eiropas spēcīgākā futbola kluba trofeju izcīnīja 11. reizi kluba vēsturē. 2014. gada Latvijas futbola Virslīgas čempioni FK Ventspils turnīru sāka ar 2. kvalifikācijas kārtu, kur divu spēļu summā ar 1–4 zaudēja Somijas klubam HJK un no tālākās cīņas izstājās.

## Kvalifikācijas kārta
### 1. kvalifikācijas kārta

|}

### 2. kvalifikācijas kārta

|}

### 3. kvalifikācijas kārta

|-
!colspan=6|Čempioni

|-
!colspan=6|Nečempioni

|}

### Izslēgšanas spēles

|-
!colspan=6|Čempioni

|-
!colspan="6"|Nečempioni

|}

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Izslēgšanas spēles

### Astotdaļfināli

|}

### Ceturtdaļfināli

|}

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* UEFA mājaslapa
Bidrija

**Bidrija** (arī **Bridrija**) ir daļēji izzudis ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 1,5 km uz austrumiem no pagasta centra Lauderiem, 12,9 km Zilupes un 300,8 km no Rīgas.

## Atsauces
Aizklāņi

**Aizklāņi** () ir ciems Talsu novada Rojas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos pie Aizklāņupes ietekas Rīgas līcī un pie autoceļa P131  no pagasta centra Rojas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Voveres

**Voveres** () ir ciems Preiļu novada Galēnu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Galēniem, 22 km no novada centra Preiļiem un 214 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P58 (Viļāni—Preiļi—Špoģi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 25 sētas ar 196 cilvēkiem.

## Atsauces
Georgijs Ļisicins

**Georgijs Mihailovičs Ļisicins** (; dzimis , miris ) bija padomju šahists, šaha literāts.

## Sasniegumi šahā
Piedalījies 11 Ļeņingradas šaha čempionātos, trīs reizes kļuvis par šī turnīra uzvarētāju:
* 1933 (kopā ar Vladimiru Alatorcevu),
* 1939,
* 1947 (kopā ar Aleksandru Tolušu).
Piedalījies 10 PSRS čempionātos, labākais rezultāts bija dalīta 3.—5. vieta 8. PSRS čempionātā 1933. gadā. 1946. gadā izcīnījis 2. vietu nelielā starptautiskā turnīrā Helsinkos. 1948. gadā Ļeņingradas komandas sastāvā ieguvis 3. vietu PSRS komandu šaha čempionātā.

1931. gadā Ļisicinam piešķirts PSRS sporta meistara nosaukums šahā, bet 1950. gadā kā vienam no pirmajiem FIDE viņam piešķīrusi starptautiskā meistara nosaukumu (IM).

Pēc izglītības — inženieris mehāniķis. Sarakstījis vairākas grāmatas par šaha teoriju un padomju šaha dzīves notikumiem.

Ļisicina vārdā nosaukts gambīts: **1. Zf3 f5 2. e4** un ja **2. ... fxe4**, tad **3. Zg5**.

## Bibliogrāfija
* *Десятое Всесоюзное шахматное первенство.* Москва; Ленинград : Физкультура и спорт, 1939. 244 с. 
* *Стратегия и тактика шахматного искусства.* Ленинград : Лениздат, 1952. 588 с. 
* *Заключительная часть шахматной партии.* Ленинград : Лениздат, 1956. 524 с. 
* *Стратегия и тактика шахмат.* 2-е изд. Москва : Физкультура и спорт, 1958. 542 с. 
* *Дебютный репертуар шахматиста.* Москва : Физкультура и спорт, 1960. 119 с. 
* *Первые шаги в шахматном искусстве.* Ленинград : Лениздат, 1960. 211 с. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Šusta ezers

**Šusta ezers** ir 73,4 ha liels. Ezers atrodas Preiļu novadā. Ezers ir bagāts ar sapropeļa krājumiem.

## Skatīt arī
* Latvijas lielākie ezeri
Makņi

**Makņi** () ir ciems Krāslavas novada Piedrujas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 10 km no pagasta centra Piedrujas, 34 km no novada centra Krāslavas un 301 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V630, netālu no Makņu ezera.

1897. gadā katoļu viensētā bija 13 cilvēki.

## Atsauces
Sandra Glāzupa

**Sandra Glāzupa** (dzimusi ) ir ziņu diktore un ziņu redaktore. Ilggadēja Latvijas Radio darbiniece. Par nopelniem Latvijas kultūrā apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeni.

## Biogrāfija
Sandra Glāzupa dzimusi 1952. gada 10. oktobrī Jūrmalā. Viņas dzimta cēlusies no Dundagas, kur dzimusi māte, un no Madlienas, kur dzimis tēvs. Absolvējusi Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultāti un 4 gadus nostrādājusi Salaspils vidusskolā par latviešu valodas un literatūras skolotāju. 

1979. gadā pieteikusies konkursā uz diktoru vietām Latvijas Radio. Pēc vairākām kārtām un pārbaudījumiem ieguvusi vietu un uzsākusi darba gaitas radio. Papildus darbam Latvijas Radio Sandra Glāzupa 4 gadus strādājusi arī “Radio Rīga”. 15 gadus strādājusi arī Latvijas Televīzijā un TV3, kur ierunājusi filmas. Radio Sandra Glāzupa ne tikai strādā par diktori, bet arī darījusi citus darbus. 1982. gadā pēc smagas slimības aizsaulē aizgāja raidījuma “Mikrofons” ilggadējā vadītāja Ausma Indriksone. Gunārs Jākobsons bez viņas no programmas vadīšanas atteicās. Redakcija bija tuvu krīzei, taču ar klausītāju nesavtīgu atbalstu tā pamazām atguvās. “Mikrofons” meklēja jaunus diktorus, tā sākās sadarbība ar Sandru Glāzupu un Dzintri Kolātu.

Latvijas Radio savā 90 gadu jubilejā Sandru Glāzupu atzina par vienu no deviņām Latvijas Radio leģendām.

Sandras Glāzupas pamatdarbs ilgstoši bija divās Latvijas Radio programmās — Latvijas Radio 1 un Latvijas Radio 2. 2019. gada janvārī viņa devās pensijā, tomēr turpina strādāt par ziņu diktori Latvijas Radio 2. Viņas balsi izvēlējusies arī valodas tehnoloģiju platforma “Hugo”. 

## Apbalvojumi
2015. gada 4. maijā, Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas dienā, Latvijas Radio ilggadējo ziņu diktori un redaktori Sandru Glāzupu apbalvoja ar Triju Zvaigžņu ordeni (IV šķira), augstāko valsts apbalvojumu par nopelniem Latvijas kultūrā un izcilu profesionālo ieguldījumu Latvijas Radio darbā.

## Atsauces
Guta

**Guta** var būt:
* Guta — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā;
* Guta — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Ambeļu pagastā.
Guta (Kastuļinas pagasts)

**Guta** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Priežmales un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V597, Deņevas strauta krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 17 sētas ar 102 cilvēkiem.
## Atsauces
Hmilovka

**Hmilovka** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā 9 km no pagasta centra Priežmales, 28 km no novada centra Krāslavas un 246 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

Uz dienvidrietumiem no Hmilovkas atrodas Hmilovkas pilskalns.

## Atsauces
Gia Nadareišvili

**Gia Nadareišvili** (, dzimis , miris ) bija gruzīnu nopelniem bagātais ārsts un šaha problēmists.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
Nadareišvili 1980. gadā tika piešķirts Starptautiskā lielmeistara tituls šaha kompozīcijā, bet no 1960. gada starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā (1960)

Divkārtējs  PSRS čempions šaha kompozīcijā etīžu grupā (1971, 1972). Sastādījis apmēram 400 etīdes. No tām 75 godalgotas, tai skaitā 40 ar pirmo godalgu.

FIDE Albumu reitings — 85,00.

Vairāku šaha kompozīcijas grāmatu autors.

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 

## Šaha etīde

Etīdes risinājums:
:**1. g7 Tb2+ 2.Kf1 Tb1+ 3. Zd1!** (3. Kg2? Lh2! 4. Zg4 (4. Kxh2 Tb8-+) 4. ... Tb8 5. Zh6 Lf4! 6. g8D Txg8 7. Zxg8 Lg5 8. Kf3 e5 9. Kg4 e4! 10. Kxg5 e3-+) **3. ...Txd1+ 4.Kg2 Td3! 5.g8D Tg3+ 6.Kh1! Txg8** pats.

## Papildu literatūra
* 
*  
*  
*  

## Atsauces

## Ārējās saites
* G. Nadareišvili etīdes
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Fidži

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Fidži]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Fidži ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts), savukārt 3 vietas Fidži ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Fidži Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1990. gada 21. novembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Svētais Izidors Arājs

**Svētais Izidors Arājs** (, ; dzimis ap 1070. gadu, miris ) ir katoļu svētais, zemnieku un Madrides aizbildnis. Dzīves laikā esot izcēlies ar godbijību pret nabagiem un dzīvniekiem.

## Ārējās saites

* 
* Svētais Izidors Arājs christianiconography.info
Ižori (ciems)

**Ižori** bija ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 8 km no pagasta centra Priežmales, 38 km no novada centra Krāslavas un 248 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V597, Ižoru ezera krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 19 sētas ar 104 cilvēkiem.

## Atsauces
Arkādijs Naidičs

**Arkādijs Naidičs** (; dzimis , Rīgā) ir Latvijā dzimis Vācijas starptautiskais lielmeistars šahā (2001), kas kopš 2015. gada maija pārstāv Bulgāriju.

## Biogrāfija
Rīgas šaha skolas audzēknis. Pirmais treneris - Leonīds Borisovs. Vēlāk trenējās pie lielmeistara Aivara Gipšļa un meistara Valentīna Kirilova. 1995. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā un ieņēmis 2. vietu Pasaules junioru šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 1996. gadā Naidiča ģimene pārvākusies no Rīgas uz pastāvīgu dzīvi Vācijas pilsētā Dortmundē. Ātri kļuvis par vienu no labākajiem Vācijas jaunajiem šahistiem. 1999. gadā FIDE Naidičam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2001. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 2005. gadā kļuvis par Vācijas pilsoni.

2005. gadā uzvarējis spēcīgā starptautiskā šaha turnīrā Dortmundē un Nīderlandes lielākajā ātrā šaha turnīrā *Dutch Rapid Open*. 2007. gadā uzvarējis Vācijas šaha čempionātā. 2007. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" superturnīrā. 2014. gadā uzvarējis Cīrihes starptautiskajā šaha turnīrā *Zurich Christmas Open*.

Pārstāvējis Vācijas un Azerbaidžānas izlases lielākajās šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (2006-2008, 2012-2018);
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (2013, 2019).
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 6 reizes (2007-2017). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (2011, 2017) medaļas, bet individuālajā 2 sudraba (2013, 2015) un bronzas (2011) medaļas.

## Personīgā dzīve
2014. gada oktobrī apprecējies ar Izraēlas šahisti Jūliju Švaigeri.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
Bortnīki (Lauderu pagasts)

**Bortnīki** ir daļēji izzudis ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 4,1 km no pagasta centra Lauderiem, 12,3 km no Zilupes un 300,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 7 sētas ar 33 cilvēkiem.
## Atsauces
Osvalds Kravalis

**Osvalds Kravalis** (dzimis , miris ) bija latviešu dzejnieks un literatūrkritiķis.

## Biogrāfija
Dzimis zemnieku ģimenē. Izglītību ieguvis Potorovas septiņgadīgajā skolā, Ludzas Lauksaimniecības tehnikumā. 1976. gadā absolvējis Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultāti.

No 1972. līdz 1974. gadam strādājis laikraksta "Literatūra un Māksla" redakcijas kritikas nodaļā. No 1975. līdz 1985. gadam strādājis Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Valodas un literatūras institūtā par zinātnisko līdzstrādnieku. No 1989. līdz 1990. gadam vadījis Daugavpils teātra literāro daļu.

Viens no pirmajiem Trešās Atmodas vēstnešiem Latgalei.

No 1979. gada — Latvijas Rakstnieku savienības biedrs. Par mūža ieguldījumu latgaliešu literatūras attīstībā 2009. gadā pēc nāves apbalvots ar Latgaliešu kultūras gada balvu "Boņuks".

## Atsauces
Cucuri (Lauderu pagasts)

**Cucuri** ir ciems Ludzas novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā 11,5 km no pagasta centra Lauderiem, 22,9 km no Zilupes un 310,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

## Vēsture
thumb|left|Cucuru pamatskola (1937).
thumb|left|Liepu pamatskola (1937).
1897. gadā pareizticīɡo ciemā bija 36 sētas ar 204 cilvēkiem. 

1907. gadā atklāja Cucuru 3-gadīgo sākumskolu, kurā mācījās 50 skolēni (27 zēni un 13 meitenes).
1921. gadā to pārveidoja par 4-klasīgo baltkievu pamatskolu, bet 1930. gadā – par jaukto tautību pamatskolu. 1921. gadā skolā mācījās 77 skolēni, bet 1931. gadā — 72 skolēni. 1937. gadā Cucuru pamatskolu pārdēvēja par Ozolu pamatskolu.
Pēc kara to atkal pārdēvēja par Cucuru pamatskolu, kurā tajā laikā mācījās 75 – 80 skolēni. 1955. gadā skolēnu skaits samazinājās līdz 52. 1970. gada skolā bija tikai 20 skolēni. Skola slēgta 1971. gadā.

1909. gadā minēta Cucurku skola, kas no 1921. gadā līdz 1930. gadam darbojās kā baltkrievu pamatskola, bet 1930. gadā to pārveidoja par jaukto tautību 4-klasīgo pamatskolu. Skolā 1921. gadā mācījās 67 skolēni, 1923. gadā — 70 skolēni, 1931. gadā — 58 skolēni, bet 1934. gadā — 80 skolēni.
1936. gadā skola pārdēvēja par Liepu jauktā tipa 4-klasīgo pamatskolu.
1971. gadā skola slēgta.

## Atsauces
Arvīds Bārda

**Arvīds Otto Bārda** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu futbolists un futbola tiesnesis. Viens no futbolistiem brāļiem Bārdām.

Dzimis tirgotāja Ernesta Bārdas un viņa sievas Marijas Elizabetes dzimušas Hazenfusas ģimenē.

Divas reizes Rīgas FK sastāvā kļuvis par Latvijas čempionu (1924, 1926).

Latvijas izlases sastāvā aizvadījis septiņas spēles, kurās guvis divus vārtus. Tās sastāvā piedalījies .

No aptuveni 1926. gada tiesājis futbola spēles.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jevgeņijs Romanovs

**Jevgēņijs Romanovs** (; dzimis , Kaļiņingradā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2007).

## Biogrāfija
1998. gadā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā U10 vecuma grupā. 2000. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā, bet 2002. gadā atkārtojis šo panākumu U14 vecuma grupā. 2005. gadā FIDE Romanovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2007. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 2011. gadā piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kur gan zaudējis 1. kārtā. 
2013. gadā kļuvis par Eiropas individuālā šaha čempionāta bronzas medaļistu. Tā paša gada decembrī Bogotā dalījis 1.-4. vietu starptautiskā šaha turnīrā un uzvarējis papildu sacensībās par pirmo vietu. 2008. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" superturnīrā, bet 2015. gadā šajā festivālā bijis labākais "Open" turnīrā.  

## Atsauces

## Ārējās saites
Jaunokra

**Jaunokra** var būt:
* Jaunokra — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā;
* Jaunokra — apdzīvota vieta Krāslavas novada Andrupenes pagastā.
Jauno somu partija

**Somu partija** ( jeb *Perustuslaillis-Suomenmielinen Puolue*) bija liberāla un nacionālistiska politiskā partija Somijā. Tā veidojusies 1894. gadā un darbojās līdz 1918. gadam.

19. gadsimta otrajā pusē veidojusies fenomānu Somu partijā meklēja likumīgas attiecības ar Krievijas valdību un aicināja sadarboties ar Krieviju, lai sev tīkamā virzienā mainītu somu valodas politiku. 1880. gados partijā radās frakcija, kas kritizēja Krievijas varas darbību Somijā un somu partijas pielaidīgo politiku. 1894. gadā šī frakcija atdalījās, dibinot Jauno somu partija.

Kad 1899. gadā sākās pārkrievošana un Somijas autonomijas ierobežošana, jaunie somi uzsāka pasīvu pretošanos, bet veco somu partija atbalstīja nomierināšanas pasākumus.

Pēc 1906. gada parlamenta reformas, no 1907. līdz 1917. gadam jaunie somi bija pārstāvēti Eduskuntā, politiskajā spektrā partija atradās no centra pa labi.
Jau 19. gadsimta beigas partijā radās divas frakcijas: "zvirbuļi" (*varpuset*) ar Kārlo Juho Stolbergu vadībā un "bezdelīgas" (*pääskyt*) ar Jonasu Kastrēnu un Pēru Ēvindu Svīnhūvudu vadībā. "Zvirbuļi" atbalstīja sociālo liberālismu un vēlējās sociālas reformas. Viņi sākumā ārpolitikā orientējās uz Apvienoto Karalisti un Franciju, bet pēc Somijas pilsoņu kara 1918. gadā pieauga atbalsts Vācijai.
"Bezdelīgas" bija vairāk konservatīvi, bet ekonomikā liberāli; viņi neuzsvēra sociālo reformu nepieciešamību. Pirmā pasaules kara laikā un sevišķi pēc pilsoņu kara "bezdelīgas" atbalstīja Vāciju. Svīnhūvuds bija īpaši labvēlīgs Vācijas Impērijai un atbalstīja ideju Somijā ieviest monarhiju. Savukārt Stolbergs Somijai vēlējās pilnīgu demokrātiju un republikas pārvaldes formu. 1918. gada Vācijas hegemonijas laikā monarhisti uzvarēja politiskajā cīņā un ar jauno somu vairākumu par Somijas Karalistes karali ievēlēja Vācijas firstu Frīdrihu Karlu fon Hessenu. Tikai Stolbergs un daži citi jaunie somi balsoja pret monarhiju.

Pēc tam, kad Vācija bija sakauta karā, zuda tās atbalsts Somijā. 1918. gada 8. decembrī vairākums jauno somu partijas biedru un mazākums somu partijas biedru, kuri bija noskaņoti liberāli un atbalstīja republiku, dibināja jaunu partiju Nacionālā progresīvā partija (*Kansallinen Edistyspuolue*). Nākamajā dienā vairākums monarhistiski un konservatīvi noskaņoto somu partijas atbalstītāju un daļa jauno somu partijas biedru dibināja partiju Nacionālā koalīcija (*Kansallinen Kokoomus*).

## Pazīstamākie partijas biedri
* Rudolfs Holsti
* Jonass Kastrēns
* Juho Kusti Pāsikivi
* Ēmils Nestors Setele
* Kārlo Juho Stolbergs
* Pērs Ēvinds Svīnhūvuds
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Malaizijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Malaizija|Malaizijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli **4 vietas** (2 — kultūras objekti un 2 — dabas objekti), savukārt 1 vieta ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļautie objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Jaunzemes (Ģibuļu pagasts)

**Jaunzemes** ir apdzīvota vieta Talsu novada Ģibuļu pagastā. Izvietojusies pagasta austrumu daļā Talsu pilsētas dienvidu pierobežā 5 km no pagasta centra Pastendes, 2,5 km no novada domes Talsos un 120 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojas kā jauns savrupmāju apbūves rajons pilsētas pierobežā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Jaunzemes

**Jaunzemes** var būt:
* Jaunzemes — apdzīvota vieta Briežuciema pagastā
* Jaunzemes — apdzīvota vieta Ģibuļu pagastā
Kaļķciems

**Kaļķciems** ir apdzīvota vieta Talsu novada Ģibuļu pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidu daļā ziemeļos no autoceļa P120  no pagasta centra Pastendes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies pie bijušā kaļķu cepļa.

## Atsauces
Cunces

**Cunces**, agrāk arī **Cunce**, ir apdzīvota vieta Talsu novada Ārlavas pagastā. Izvietojusies pagasta rietumu daļā Rojas upes krastā pie autoceļa V1412 2,5 km no pagasta pārvaldes Valdemārpilī, 17 km no novada centra Talsiem un 141 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Cunces *(Zunzen)* muižas centru.

## Atsauces
Sentinel-1A

***Sentinel-1A*** ir Eiropas Kosmosa aģentūras un *[[EUMETSAT]]* organizācijas Zemes tālizpētes pavadonis, daļa no *[[Copernicus (programma)|Copernicus]]* programmas. Ar to tiek novērots jūras ledus, naftas plankumi, jūras vēji un viļņi, zemes izmantošanas izmaiņas, zemes deformācijas, plūdu un zemestrīču postījumi. Pavadonis orbītā tika palaists 2014. gada aprīlī.

Kosmisko aparātu izgatavoja uzņēmums *[[Thales Alenia Space]]* uz platformas *Prima* bāzes. Tam ir uzstādīts C joslas sintezētās apertūras radars, kas darbojas 5,405 GHz frekvencē. 

## Lidojuma gaita
*Sentinel-1A* tika palaists  21:02 *[[UTC]]* ar Krievijas nesējraķeti Sojuz-ST/Fregat-MT no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā.

2014. gada 6. oktobrī tika sākta *Sentinel-1A* ekspluatācija.

*Sentinel-1A* 2014. gadā tika izmantots retranslācijas sistēmas *[[European Data Relay System]]* izmēģināšanai, datus pa optisko kanālu sūtot uz pavadoni *[[Inmarsat-4A F4|Alphasat]]*.

2016. gada 31. augustā tika paziņots, ka 23. augustā *Sentinel-1A* saules bateriju panelī ietriekusies milimetra lieluma daļiņa. 17:07 *UTC* tika reģistrēts neliels elektroenerģijas kritums, kā arī kosmiskā aparāta neliela orientācijas izmaiņa. Pateicoties fotokamerai pavadonī, tika novērots bojājums saules baterijā aptuveni 40 centimetru diametrā. Ietriekusies daļiņa varētu būt mikrometeorīds vai kosmiskais atkritums. Šis incidents neietekmēja *Sentinel-1A* darbību.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  Sentinel-1 ESA 
* Sentinel 1A, 1B, 1C, 1D Gunter's Space page