open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Batņi

**Batņi** ir ciems Rēzeknes novada Kaunatas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 2 km no pagasta centra Kaunatas, 22 km no novada centra Rēzeknes un 222 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Batņu senkapi (Kapu kalns, Kara kapi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 10 cilvēkiem.
## Atsauces
Apgāztā mēness zīmē

**"Apgāztā mēness zīmē"** ir 2018. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Kārlis Lesiņš.

## Sižets
Filmas galvenie varoņi ir Latvijas musulmaņu kopiena. Filmas tapšanas laikā pieci cilvēki, kas bija saistīti ar šo kopienu, devās karot Sīrijas pilsoņu karā *[[Islāma valsts|Daesh]]* pusē. Filma pēta to, kāpēc šie cilvēki radikalizējās un kāpēc citi to laicīgi nepamanīja.

## Atsauces
Kušneri (Kaunatas pagasts)

**Kušneri** ir ciems Rēzeknes novada Kaunatas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Kaunatas, 24 km no novada centra Rēzeknes un 224 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Kušneru senkapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 17 civēkiem.
## Atsauces
Križini

**Križini** ir ciems Rēzeknes novada Lendžu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 2 km no pagasta centra Lendžiem, 15 km no novada centra Rēzeknes un 215 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V550 (Bērzgale<sup>_</sup>Sarkaņi<sup>_</sup>Greiškāni).

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Križanu senkapi (Moku saliņa).

1897. gadā katoļu ciemā bija 14 sētas ar 66 cilvēkiem.

## Atsauces
Ismeri

**Ismeri** ir ciems Rēzeknes novada Lūznavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Lūznavas, 13 km no novada centra Rēzeknes un 207 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V551 (Bratova_Lūznava_Vertukšņa), Ismeru ezera krastā.

Ciema teritorijā atrodas Ismeru vecticībnieku lūgšanu nams - vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis.

Vecticībnieku ciemats.

1897.gadā ciemā bija 27 sētas ar 235 cilvēkiem.

## Atsauces
Višķeri

**Višķeri** ir ciems Rēzeknes novada Lūznavas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 5 km no pagasta centra Lūznavas, 17 km no novada centra Rēzeknes un 209 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V581 (Ritiņi<sup>_</sup>Ismeri).

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Višķeru senkapi.

Ciema apkārtnē atrodas Rāznas ezers.

Vecticībnieku ciemats.

1897. gadā ciemā ar apmetnes bija 39 sētas ar 145 cilvēki.

## Atsauces
Erjons Bogdani

**Erjons Bogdani** (; dzimis ) ir bijušais albāņu futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Albānijas futbola izlases dalībnieks. Pēc spēlētāja karjeras beigām treneris.

Spēlētāja karjeru sācis dzimtajā Albānijā, tomēr lielāko karjeras daļu aizvadījis Itālijā. Izlases sastāvā aizvadījis 74 spēles, kurās guvis 18 vārtus (Albānijas izlases rekords). Tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem Albānijas futbolistiem.

Pēc karjeras beigām kļuvis par treneri. 2015. gadā bijis izlases trenera asistents, kopš 2016. gada vada Albānijas U-19 izlasi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Amfotēriskums

**Amfotēriskums** jeb **amfoteritāte** ( — 'abējāds") ir vielu spēja būt gan elektronu pāru donoriem, gan akceptoriem. Šādām vielām atkarībā no apstākļiem piemīt kā skābas, tā bāziskas īpašības, respektīvi, tādas vielas spējīgas reaģēt kā ar bāzēm, tā skābēm.

Amfotēriskuma jēdzienu kā vielu divējādas uzvedības raksturojumu ieviesa franču ķīmiķi Žozefs Luijs Gē-Lisaks un Luijs Žaks Tenārs (*Louis Jacques Thénard*) 1814. gadā, bet šo jēdzienu precizēja vācu ķīmiķis Arturs Hančs (*Arthur Rudolf Hantzsch*), izmantojot skābju un bāzu mijiedarbības vispārīgo ķīmisko teoriju.

Pie amfotērajiem hidroksīdiem pieder tādu elementu kā alumīnijs un cinks hidroksīdi.

## Atsauces
Labākās dziesmas (albums)

**Labākās dziesmas** ir dziedātājas Noras Bumbieres labāko dziesmu izlase.

Albums pirmoreiz izdots kompaktdiska formātā 2005. gadā ierakstu kompānijā "Mikrofona ieraksti". Tas apkopo galvenokārt viņas karjeras nozīmīgākā posma dziesmas, kas izdotas skaņuplatēs laika posmā no 1970. līdz 1977. gadam, kā arī dziesmu "Ievu baltajā miglā", kas ierakstīta 90. gadu sākumā.

## Dziesmu saraksts
# Viss nāk un aiziet tālumā (R. Pauls, L. Vāczemnieks) No albuma "Laternu stundā" (1976)
# Laternu stundā (R. Pauls, J. Peters) No albuma "Laternu stundā" (1976)
# Ķiršu lietus (Z. Liepiņš, A. Krūklis) No albuma "Vēl nav par vēlu" (1974)
# Dūdieviņš (I. Kalniņš, V. Belševica) 1971. gada ieraksts
# Ūdensnesējs (G. Freidenfelds, L. Strelēvics) No minialbuma "Ūdensnesējs" (1974)
# Cīruļa stāsts	(I. Birkāns, J. Brežģis) No izlases "Latvijas radio estrādes dziesmu programma" (1972)
# Atvadas vasarai (R. Pauls, A. Krūklis) No minialbuma "Raimonds Pauls" (1970)
# Vīzija (R. Pauls, J. Peters) No albuma "Jūras balss" (1974)
# Zib mūža rats (R. Pauls, A. Krūklis) No albuma "Tik dzintars vien" (1970)	
# Reiz manā bērnībā (J. Sildegs, A. Krūklis) No minialbuma "Jānis Sildegs. Estrādes dziesmas" (1971)
# Kāpēc (R. Pauls, A. Krūklis) No minialbuma "Raimonds Pauls" (1970)
# Pasaka (A. Krūmiņš, J. Peters) No minialbuma "Latviešu autoru estrādes dziesmas" (1972)	
# Dzeguzīte (G. Freidenfelds, O. Vācietis) No minialbuma "Ūdensnesējs" (1974)
# Lūgums (R. Pauls, J. Peters) No albuma "Jūras balss" (1974)
# Vēl nav par vēlu (Z. Liepiņš, V. Vīksna) No albuma "Vēl nav par vēlu" (1974)	
# Mēmā dziesma (R. Pauls, J. Peters) No minialbuma "Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks. Sopota '76" (1976)
# Par pēdējo lapu (R. Pauls, J. Peters) No albuma "Priekšnojauta" (1977)
# Ievu baltajā miglā (A. Šics, P. Jurciņš)

Piedalās Viktors Lapčenoks (1, 5, 16, 18).
Kristiāns Rubīns

**Kristiāns Rubīns** (dzimis ) ir latviešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2025) spēlē Čehijas Ekstralīgas klubā Plzeņas "Škoda".

## Spēlētāja karjera
2013. gadā, 15 gadu vecumā, Rubīns devās uz Zviedriju, kur pievienojās VIK Västerås HK kluba jauniešu sistēmai. Jau 2014.—15. gada sezonā aizvadīja 10 spēles kluba pamatsastāvā *[[Hockeyallsvenskan|Allsvenskan]]* čempionātā. Pēc 2015.—16. gada sezonas pārcēlās uz Ziemeļameriku, kur pievienojās Rietumu hokeja līgas komandai *[[Medicine Hat Tigers]]*, tās rindās aizvadot nākamās divas sezonas.

2018.—19. gada sezonu uzsāka ECHL vienībā Ņūfaundlendas "Growlers", taču sezonas gaitā 15 spēles aizvadīja arī AHL vienībā Toronto "Marlies". Kopā ar "Growlers" Rubīns kļuva par ECHL čempionu. Nākamo sezonu jau pilnībā aizvadīja "Marlies" sastāvā. 2020. gada aprīļa sākumā noslēdza divu gadu līgumu ar NHL klubu Toronto "Maple Leafs", turpinot spēlēt "Marlies" sastāvā. 2021. gada 4. novembrī tika izsaukts uz "Maple Leafs", taču vien dažas stundas vēlāk atgriezās "Marlies". 2021. gada 7. decembrī debitēja NHL "Maple Leafs" sastāvā pret Kolumbusas "Blue Jackets". Nacionālajā hokeja līgā aizvadīja trīs spēles.

2022. gada jūlijā parakstīja līgumu ar NHL klubu Otavas "Senators". Tomēr tajā nenospēlēja nevienu spēli un sezonas lielāko daļu aizvadīja AHL komandā Belevilas "Senators". 2023. gada martā tika aizmainīts uz Kalgari "Flames", līdz sezonas beigām spēlēja tā fārmklubā AHL Kalgari "Wranglers".

2023. gada jūnijā parakstīja līgumu ar Zviedrijas hokeja līgas klubu *[[Modo Hockey|Modo]]*. Tajā aizvadīja vienu sezonu un 44 spēlēs guva četrus vārtus un atdeva sešas rezultatīvas piespēles. Pēc neiekļūšanas izslēgšanas spēlēs klubs līgumu nepagarināja. 2024. gada jūnijā K. Rubīns noslēdza vienošanos ar Čehijas Ekstralīgas klubu Plzeņas "Škoda". Viņš tika atzīts par 2024. gada novembra līgas labāko spēlētāju. 2024. gada decembrī pagarināja līgumu ar Plzeņas "Škoda" uz nākamajām divām sezonām.

Latvijas hokeja izlases rindās spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā. Debijas vārtus izlasē guva spēlē pret Kanādu, kurā Latvijas izlase pretiniekiem piekāpās ar 1:2 pagarinājumā. Pārstāvēja Latvijas izlasi arī 2021. un 2022. gada pasaules čempionātos. 2023. gada Pasaules čempionāta spēlē par 3. vietu Rubīns guva divus vārtus, ieskaitot uzvaru nesošos, iegūstot Latvijai bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elizabete Limanovska

**Elizabete Limanovska** (dzimusi ) ir Latvijas FIDE meistare šahā (2017). Latvijas čempione šahā (2018).

## Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt trīs gadu vecumā. Nepilnos piecos gadus aizgājusi brālim līdzi uz Daugavpils šaha klubu, kur viņas pirmais treneris bija Staņislavs Krivihs. Vēlāk trenējusies pie lielmeistariem Juzefa Petkēviča un Artura Neikšāna. Septiņas reizes uzvarējusi Latvijas jauniešu šaha čempionātos: 2009. gadā meiteņu vecuma grupā līdz 10 gadiem, 2012. gadā meiteņu vecuma grupā līdz 12 gadiem, 2014. gadā meiteņu vecuma grupā līdz 14 gadiem, 2015. un 2016. gadā meiteņu vecuma grupā līdz 16 gadiem, 2017. un 2018. gadā meiteņu vecuma grupā līdz 18 gadiem.   

Vairākkārt piedalījusies Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos, kuros labākos rezultātus sasniegusi 2017. gadā, kad ieņēmusi 20.vieta Eiropas jauniešu šaha čempionātā un 23. vietu Pasaules jauniešu šaha čempionātā meiteņu vecuma grupās līdz 18 gadiem. 2018. gada augustā Rīgā izcīnījusi 18. vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā G18 vecuma grupā.

2017. gadā aprīlī Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm. 2017. gada jūlija beigās un augusta sākumā Erfurtes starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā izpildījusi FIDE meistares normu (WFM). Kopš 2011. gada regulāri piedalījusies Latvijas sieviešu šaha čempionātos. 2018. gada maijā uzvarējusi Latvijas sieviešu šaha čempionātā. 2018. gadā Batumi pārstāvējusi Latviju 43. šaha olimpiādē (+5, =2, -1). 2019. gadā Batumi, pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi Eiropas komandu šaha čempionātā pie 4. galdiņa (+1, =4, -1).

2019. gada janvārī Stokholmas starptautiskajā šaha turnīrā *Rilton Cup* izpildījusi savu pirmo starptautiskās meistares (WIM) normu.

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 2011. gads — 36. vieta (4. vieta sieviešu konkurencē).
* 2012. gads — 11. vieta.
* 2014. gads — 9. vieta.
* 2015. gads — 6. vieta.
* 2016. gads — 10. vieta.
* 2017. gads — 6. vieta.
* 2018. gads — 1. vieta.
* 2019. gads — 10. vieta.

## Ārējās saites

## Atsauces
Nepērciet krievu preces!

[thumbnail|235px|[Zibakcija pie Krievijas apģērbu veikala ieejas Kijivā]]
**"Nepērciet krievu preces!"** () vai **"Boikotējiet krievu preces!"** (*«Бойкотуй російське!»*) bija nevardarbīgas pretošanās kampaņa Krievijā ražoto preču boikotēšanai Ukrainā. To  kā atbildes reakciju uz Krievijas pret Ukrainu ieviesto tirdzniecības embargo sociālajos tīklos aizsāka sabiedriskā organizācija "Vidsič" (*Відсіч*). Kampaņa norisinājās vairāk nekā 45 pilsētās, tika izplatītas skrejlapas, plakāti un uzlīmes. 2013. gada novembrī sākās Eiromaidana demonstrācijas.

Ar jaunu sparu kampaņa atsākās  pēc Krimas aneksijas un kara Austrumukrainā. Līdztekus tika aizsākta arī akcija "Aizsargājiet Ukrainu — pērciet ukraiņu preces", kurā ukraiņi tika aicināti pirkt Ukrainā ražotās preces, akcijā iesaistītajiem solot 10 kopijkas no katras pārdotās preces ziedot Ukrainas Bruņotajiem spēkiem.

## Skatīt arī
* Boikotējiet krievu kino

## Atsauces
Alviss

**Alviss** (; sieviešu dzimtē **Alvisa**) ir Brazīlijas portugāļu cilmes uzvārds, kam portugāļu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Alvešs (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dani Alviss (*Dani Alves*; 1983) — Brazīlijas futbolists;
* Afonsu Alviss (*Afonso Alves*; 1981) — Brazīlijas futbolists;
* Djēgu Alviss (*Diego Alves*; 1985) — Brazīlijas futbolists.

## Skatīt arī
*Alvešs

## Atsauces
Gomiss

**Gomiss** (; sieviešu dzimtē Gomisa) ir Brazīlijas portugāļu cilmes uzvārds, kam portugāļu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Gomešs (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alfrēds Gomiss (*Alfred Gomis*; 1993) ― senegāliešu futbolists;
* Antoniu Karluss Gomiss (*Antônio Carlos Gomes*; 1836—1896) — brazīliešu komponists;
* Eureļu Gomiss (*Heurelho Gomes*; 1981) — brazīliešu futbolists;
* Venseslavs Brass Pereira Gomiss (*Venceslau Brás Pereira Gomes*; 1868—1966) — brazīliešu politiķis.

## Skatīt arī
* *[[Gomes]]*
* Gomešs

## Atsauces
Mika Zībānežads

**Mika Zībānežads** (; dzimis ) ir irāņu izcelsmes Zviedrijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2025) Zībānežads pārstāv NHL klubu Ņujorkas "Rangers".

## Spēlētāja karjera
Savu karjeru Zībānežads uzsāka Zviedrijas hokeja līgas klubā Djurgårdens IF. 2011. gada NHL drafā Zībānežadu ar 6. numuru izvēlējās Otavas "Senators". Spēlējis arī Amerikas hokeja līgas klubā Bingemtonas "Senators". 2016. gadā Zībānežads tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers".

Zviedrijas hokeja izlasē spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā hokejā un 2025. gada Pasaules čempionātā hokejā, kur ar izlasi izcīnīja bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihaels Rafls

**Mihaels Rafls** (; ) ir Austrijas hokejists, malējais uzbrucējs. Kopš 2025. gada Rafls pārstāv Austrijas hokeja līgas klubu Zalcburgas "Red Bull".

## Spēlētāja karjera
Rafls savu karjeru sāka Austrijas hokeja līgas klubā HK Fillaha. Vēlāk Rafls karjeru turpināja Allsvenskan klubā Leksands IF. 2013. gadā Rafls parakstīja līgumu ar Filadelfijas "Flyers". Pārstāvēja "Flyers" līdz 2021. gadam. Vēlāk spēlēja Vašingtonas "Capitals" un Dalasas "Stars" komandās. 2022. gadā atgriezās Eiropā un pievienojās Šveices klubam *[[Lausanne HC]]*.

Austrijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, un 2009., 2011., 2013., 2015., 2018. un 2019. gada Pasaules čempionātos hokejā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kanādas parlaments

**Kanādas parlaments** (, ) ir Kanādas likumdošanas iestāde, kuras sēdes notiek Parlamenta pakalnā Otavā.

## Sastāvs
Parlaments sastāv no karaļa, Senāta un Pārstāvju palātas.

Karali pārstāv Kanādas ģenerālgubernators, kas ieceļ 105 Senāta locekļus pēc premjerministra rekomendācijas. Pārstāvju apakšpalātas 308 deputātus ievēl valsts iedzīvotāji katrā velēšanu apgabalā. Pārstāvju palāta ir vadošā iestāde parlamentā. Senāts reti noraida likumprojektus, kurus pieņēma apakšpalāta. Karalis (ģenerālgubernators) apstiprina abu parlamenta palātu pieņemtos likumprojektus. Ministru prezidentam un valdībai ir jāgūst vairākuma deputātu palātas kopienu atbalsts. Pašlaik darbojas 42. parlamenta sastāvs.

## Ārējās saites
* 
* The History of the Maces of the British and Canadian Parliaments
* House of Commons Table Research Branch. (2005). ''Précis of Procedure''.
* Thomas, Paul G. (2004). "Parliament, Canadian."
Babinjara

thumbnail|235px|Babinjara mūsdienās
**Babinjara** ( — ‘Babinas grava’) vai **Babijjara** () ir grava Ukrainas galvaspilsētā Kijivā, masu slepkavības vieta, kur Otrajā pasaules karā 1941. gada 29. un 30. septembrī Trešā reiha spēki kopā ar vietējiem ukraiņu kolaborantiem nogalināja  ebreju.

1941. gada septembrī masu slepkavības vadīja Frīdrihs Jekelns, kurš pēc tām tika iecelts par reihskomisariāta Ostlande virsnieku un realizēja masu slepkavības Rumbulā.

Līdz 1943. gadam, kamēr Kijivu kontrolēja Trešais reihs, tur tika nogalināti vēl 100—150 tūkstoši ebreju, čigānu, Padomju Savienības karagūstekņu un ukraiņu nacionālistu.

## Atsauces
Romualds Pipars

**Romualds Pipars** (dzimis  Daugavpilī) ir latviešu kinooperators un režisors.

No 1971. līdz 1976. gadam mācījies Latvijas Valsts Universitātē, kur studējis ģeogrāfiju.

Bijis režisors, autors, operators un producents vairāk nekā 100 Latvijā veidotām filmām. Ir Eiropas Filmu Akadēmijas biedrs. 1986. gadā kļuvis par Latvijas Kinematogrāfistu savienības biedru. Dibinājis Latvijas Kinoproducentu asociāciju, kā arī filmu studiju "Ģilde"; pašlaik ir filmu studijas vadītājs. Ir Latvijas Kinooperatoru Ģildes biedrs.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis IV šķira (2020)

## Atsauces
Linda Olte

**Linda Olte** (dzimusi ) ir latviešu režisore un scenāriste.

No 1985. līdz 1992. gadam mācījusies Juglas ģimnāzijā. No 1992. līdz 1997. gada mācījusies Rīgas Amatniecības vidusskolas reklāmas dizaina nodaļā. 1999. gadā Šveicē apmeklējusi Filmu un Video producēšanas skolu. 2004. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmijas Teātra un ekrāna mākslas katedru video operatoru specialitātē.

Piedalījusies vairākos festivālos, tai skaitā "2 Annas", starptautiskā studentu filmu festivālā "SLEEPWALKERS", "Lielā Kristapa" festivālā, kā arī starptautiskā filmu festivālā "Visionaria". Kā režisore strādājusi pie filmām "Dubļainais ceļš" (2003), "Pusdivi" (2003), "Kliedz!" (2004), "IeElpot" (2009), "2018" (2019), "Māsas" (2022). Par  filmu "Māsas" ieguva Lielā Kristapa balvu kā labākā režisore.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Linda Olte filmas.lv
*
Tošes Proeska nacionālā arēna

**Tošes Proeska nacionālā arēna** (), iepriekš arī ***Telekom Arena***, ir daudzfunkcionāls stadions Skopjē, Ziemeļmaķedonijā. Līdz 2019. gada aprīlim stadiona nosaukums bija **Filipa II arēna** (*Филип Втори Арена*), tad tas tika pārdēvēts maķedoniešu dziedātāja Tošes Proeska vārdā. Lielākoties stadionā notiek futbola spēles, kā arī mūzikas koncerti un citi pasākumi. Šis ir Ziemeļmaķedonijas futbola izlases galvenais mājas spēļu stadions. 2017. gadā šeit notika UEFA Superkausa izcīņa, kas bija pirmā reize Maķedonijas vēsturē, kad valstī tika aizvadīts UEFA klubu turnīra fināls.

Stadionā savas mājas spēles aizvada futbola klubi *[[FK Vardar]]* un *[[FK Rabotnički]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Stadiona profils ''stadiumdb.com''
*
Hansapost

***Hansapost*** ir attālinātās mazumtirdzniecības zīmols, kas pieder Igaunijas uzņēmumam *[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]*. Tas ir viens no lielākajiem interneta veikaliem Igaunijā. *Hansapost* tika izveidots 1997. gadā Somijā kā preču pasūtīšanas uzņēmums ar pasta starpniecību, bet 2000. gados tas atdzima Igaunijā kā interneta veikals.

## Vēsture
thumb|right|280px|Agrākais logotips
1997. gadā Somijā uzņēmumi *[[Hansaprint]]*, Somijas Pasts (tagad *[[Posti Group|Posti]]*) un *[[Telia Finland|Telecom Finland]]* (vēlāk *Sonera*, tagad *[[Telia Company]]*) dibināja uzņēmumu *Hansapost Oy*, kurā *Hansaprint* ieguva 40 % kapitāldaļu, Somijas Pasts 40 % un *Telecom Finland* 20 %. Uzņēmums nodarbojās ar attālināto tirdzniecību, piegādājot preces ar pasta starpniecību, klientiem pasūtot tās no drukāta kataloga.
1998. gadā Igaunijā tika izveidots meitas uzņēmums *Hansapost Eesti AS*.
1999. gadā *Hansapost* sāka darbību Latvijā.
2000. gada 28. novembrī *Hansapost Eesti AS* dzēsts no Igaunijas uzņēmumu reģistra.

2006. gada martā Igaunijā tika dibināts uzņēmums *OÜ ZUKUSA*, 2008. gada jūnijā tā nosaukums tika mainīts uz *OÜ Hansapost*. Tas pārvaldīja interneta veikalu *hansapost.ee*.
2015. gada aprīlī *OÜ Hansapost* ieguva 70,05 % Latvijas e-komercijas uzņēmuma SIA ''Xnet'' (interneta veikals *xnet.lv*) kapitāldaļu.

2018. gada martā *Hansapost* no *[[SGN Group]]* iegādājās Somijas uzņēmuma *[[Hobby Hall Suomi|Hobby Hall Suomi Oy]]* (pārvaldīja interneta veikalu *hobbyhall.fi*) 46 % kapitāldaļu.
2018. gada 11. aprīlī *OÜ Hansapost* nosaukums mainīts uz *OÜ Wraith Invest*.
*Hansapost*, Somijas *Hobby Hall* un Latvijas *Xnet* pārvaldīšanai *Wraith Invest* 2018. gada 18. decembrī Igaunijā dibināja pārvaldītājsabiedrību ***Kinnistuabi OÜ***, kas 2019. gada 15. februārī tika pārdēvēta par *[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]*.

2021. gada 17. jūnijā tika pabeigta *Hobby Hall Group* un Lietuvas uzņēmuma *[[Pigu|UAB Pigu]]* apvienošanās grupā *[[PHH Group]]*. Ar laiku *hansapost.ee* pārgāja uz grupas vienotu tiešsaistes mazumtirdzniecības platformu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hansapost.ee interneta veikals
Baltā apse

**Baltā apse**, arī **baltapse**, (*Populus alba*) ir vītolu dzimtas koks. Dabiskais izplatības areāls ir Centrāleiropa un Dienvideiropa, kā arī Centrālāzija. Latvijā ir sastopams tikai apstādījumos un parkos, kā arī retumis savvaļā. Koki izaug no 10 līdz 25 m augsti ar plašu vainagu. Baltās apses zari ir trausli. Ar parasto apsi bieži veido hibrīdu — pelēko apsi (P. x canescens).

## Ārējās saites
*
Stolberjs

**Stolberjs** (, no *Stål* — 'tērauds' un *Berg* — 'kalns'; sieviešu dzimtē **Stolberja**) ir zviedru cilmes uzvārds, kam vācu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Štālbergs (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Viktors Stolberjs (*Viktor Stålberg*; 1986) — Zviedrijas hokejists;
* Jideons Stolberjs (*Gideon Ståhlberg*; 1908—1967) — Zviedrijas šahists.

## Skatīt arī
* Štālbergs
Nikols Pašinjans

**Nikols Vovaji Pašinjans** (; dzimis 1975. gada 1. jūnijā) ir armēņu politiķis, Armēnijas premjerministrs. Pirms politiskās karjeras strādājis par žurnālistu un redaktoru.

## Dzīvesgājums
Pašinjans bija Armēnijas populārākā liberālā ikdienas laikraksta *Haykakan Zhamanak* galvenais redaktors kopš 1999. gada, kritizēja Roberta Kočarjana un Serža Sargsjana valdības. 2000. gadā ticis apsūdzēts par neslavas celšanu pret dažādām varai pietuvinātajām personām.

Viņš bija līderis 2018. gadā notikušajiem Armēnijas protestiem, kuru rezultātā atkāpās premjerministrs Seržs Sargsjans un viņa valdība. 1. maijā viņam neizdevās iegūt parlamenta atbalstu kļūšanai par premjerministru, bet otrajā balsošanā 8. maijā atbalsts bija pietiekams.

Pašinjana centienus īstenot reformas bloķēja agrākās valdošās Armēnijas Republikāņu partijas pretestība, jo tā parlamentā joprojām saglabāja vairākumu. 
2018. gada 16. oktobrī viņš atkāpās no amata.
Novembrī parlamentu atlaida un izsludināja parlamenta pirmstermiņa vēlēšanas, kurās Pašinjana vadītā alianse "Mans solis" pārliecinoši uzvarēja, kurās izcīnīja 70,43% balsu.
2019. gada 14. janvārī viņš no jauna kļuva par Armēnijas premjerministru.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
* ''Payqar'' oficiālā vietne un pagrīdes laikraksts 
* ''Haykakan Zhamanak'' vietne un laikraksts. 
* ''Armenaker Kamilion''  atrodami Pašinjana rakstu tulkojumi uz angļu valodu ''Payqar''.
Mileva Mariča

**Mileva Mariča** (; dzimusi , mirusi ) bija serbu matemātiķe.

Viņa bija vienīgā sieviete kursā Cīrihes politehnikumā, kurā mācījās arī Alberts Einšteins. Mariča bija otrā sieviete, kas Matemātikas un fizikas institūtā izgāja pilnu mācību kursu. Viņa ar Einšteinu kļuva par mīļākajiem, 1902. gadā viņiem piedzima meita Līzerla, kas gan 1903. gadā nomira pirms abu kāzām tajā pašā gadā. Laulībā piedzima divi dēli: Hanss Alberts (1904—1973) un Eduards (1910—1965).

1914. gadā pāris izšķīrās, Mariča kopā ar dēliem pārcēlās uz dzīvi Cīrihē. 1919. gadā laulība tika oficiāli šķirta. Kad Einšteins 1921. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā, viņš naudas prēmiju nodeva Maričai dēlu uzturēšanai. 1930. gadā Eduardam tika diagnosticēta šizofrēnija. Līdz ar izmaksu palielināšanos Mariča pārdeva divas no trim mājām, kurās viņa ar Einšteinu ieguldīja līdzekļus.

Mariča nomira 1948. gadā 72 gadu vecumā.

## Ārējās saites

* teslasociety.com
* Mileva Einstein-Marić fembio.org
Nora (filma)

**"Nora"** ir 2018. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Linda Olte.

Filma nominēta 2019. gada Lielā Kristapa balvai kā "Labākā TV filma vai seriāls".

## Sižets
Filma ir stāsts par izcilāko Latvijas estrādes dziedātāju Noru Bumbieri. Tajā tiek parādīta Padomju Latvijas estrādes dzīve un tās neredzamā puse, kurš vienlaicīgi bija arī Noras Bumbieres laiks.

"Nora" ir veidota no Bumbieres laikabiedru (tai skaitā Raimonda Paula, Viktora Lapčenoka, Žorža Siksnas, Aijas Kukules un Zigmara Liepiņa) atmiņām. Tāpat filmēšanas grupa devās uz Ņujorku, lai būtu klāt tajā brīdī, kad pēc vairāk nekā 20 gadu pārtraukuma Noras dēls Georgs satikās ar māsu Beatrisi.

## Lomās
* Dārta Daneviča - Nora Bumbiere
* Niklāvs Kurpnieks - Viktors Lapčenoks

## Atsauces
Blēži (filma)

**"Blēži"** ir 2018. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisors ir Andrejs Ēķis.

## Sižets
Stāsta pamatā ir mīlas četrstūris starp ārštata aktrisi, negodīgu ierēdni, ietekmīgu biznesa sievieti un dedzīgu alūksnieti.

## Lomās
* Ieva Florence
* Ralfs Eilands
* Rēzija Kalniņa
* Intars Rešetins

## Atsauces
Janna Terze

**Janna Terze** (; dzimusi  Salonikos, Grieķijā) ir grieķu dziedātāja un dziesmu autore. Janna piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē, pārstāvot Grieķiju ar dziesmu *[[Όνειρό μου]]*. Savā pusfinālā viņa ieguva 14. vietu, kas neļāva kvalificēties finālam.

## Atsauces
Fizuli

**Fizuli** (, , dzimis ap 1494. gadu, miris 1556. gadā), īstajā vārdā **Mehmeds Ben Suleimans** (*Məhəmməd Ben Süleyman*, ), bija azerbaidžāņu dzejnieks, rakstnieks un domātājs. Lielu daļu no dzīves nodzīvojis Osmaņu impērijā, tāpēc tiek uzskatīts arī par osmaņu un turku dzejnieku. Viņam bija ļoti liela nozīme azerbaidžāņu un turku dzejā.
Lidija Kirhenšteina

**Lidija Kirhenšteina** (1902—1943) bija latviešu ārste.

1926. gadā beidza Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāti. Strādāja par plaušu slimību ārsti Dikļu tuberkulozes sanatorijā. Nacistiskās vācu okupācijas laikā ieslodzīta Valmieras cietumā un nošauta 1943. gada sākumā, apglabāta Centra jeb pilsētas kapos.

## Atsauces
Denijs Ingss

**Denijs Ingss** (dzimis ) ir Anglijas futbolists, uzbrucējs, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Ingss pārstāv Anglijas čempionāta komandu *[[Sheffield United F.C.|Sheffield United]]*.

## Sasniegumi
**Liverpool**
* UEFA Čempionu līga finālists: 2017—18

**West Ham United**

* UEFA Eiropas konferences līga: 2022—23
## Atsauces

## Ārējās saites
Žoels Matips

**Žoels Matips** (dzimis ) ir Vācijā dzimis Kamerūnas bijušais futbolists, aizsargs, Kamerūnas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Schalke 04**

* DFB Pokal: 2010—11
* DFL Supercup: 2011

**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2019—20
* FA kauss: 2021—22
* Anglijas Līgas kauss: 2021—22, 2023—24
* FA Charity/Community Shield:2022
* UEFA Čempionu līga: 2018—19
* UEFA Superkauss: 2019

## Ārējās saites

## Atsauces
Jānis Aižens

**Jānis Aižens** (1899—1941) bija latviešu mākslinieks un literāts. Latvijas PSR Operas un baleta teātra galvenais mākslinieks (1940).

## Dzīvesgājums
Dzimis kā **Jānis Āzis-Aže** 1899. gada 20. maijā vai 1. jūnijā Sēlpils pagasta "Kalnu" mājās galdnieka ģimenē. Mācījās Sēlpils pagastskolā (1910-1915). 
Pirmā pasaules kara gados devās bēgļu gaitās uz Vidzemi, turpināja mācības Lazdonas draudzes skolā (1916-1917). 1918. gadā atgriezās Sēlpilī, Latvijas SPR laikā 1919. gadā bija Sēlpils strādnieku un kareivju deputātu padomes izpildkomitejas loceklis.

1921. gadā ietājās Latvijas Kultūras veicināšanas biedrības mākslas studijā. Tajā pašā gadā iesaukts armijā, bija 4. Valmieras kājnieku pulka rakstvedis (1921-1922), rakstveža palīgs Sēlpils valdē (1922-1923). 
1923. gadā iestājās L. Liberta zīmēšanas studijā, 1924. gadā iestājās Latvijas Mākslas akadēmijā, 1928. gadā nomainīja uzvārdu uz "Aižens". Ar pseidonīmu Ja-Ai publicēja savus dzejoļus laikrastos "Brīvais Vārds" un "Darbs".

1928.-1934. gadā mācījās Jāņa Kugas vadītajā dekoratīvās glezniecības meistardarbnīcā, līdztekus strādāja Latvijas Nacionālajā operā un Nacionālajā teātrī. Darbojās biedrībā "Zaļā vārna", Raiņa klubā un komunistiskajā pagrīdē. Apceļoja PSRS (1930) un Vāciju (1932, 1933, 1935). Strādāja par zīmēšanas skolotāju M. Milleres ģimnāzijā (1938-1939).  
 
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada augustā iecelts par Operas un baleta teātra galveno mākslinieku. Nacistiskās vācu okupācijas laikā palicis Latvijā, 1941. gada 26. jūlijā apcietināts un ieslodzīts Centrālcietumā. 1941. gada 23. oktobrī nošauts Biķernieku mežā.  

## Darbi
Darbi temperas, tušas un kolorēta zīmējuma tehnikā. Kopš 1928. gada piedalījās izstādēs. Darbojās stājgrafikā un grāmatu grafikā, zīmēja politiskos plakātus. Veidoja žurnāla "Celtne" vākus (1931-1933), noformēja PSRS izdotās grāmatas (E. Mindlina "Krasins ledū", 1930; V. Šklovska "Turksibs", 1931). 1957. gadā notika viņa pēcnāves izstāde ar 133 dekorāciju metiem, plakātiem, darbiem stājgrafikā un grāmatu grafikā.

## Atsauces
Džordžīno Veinaldums

**Džordžīno Veinaldums** (dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, pussargs, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Saūda Arābijas profesionālās līgas kluba *[[Al-Ettifaq Club|Al-Ettifaq]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Feyenoord**

* KNVB beker: 2007–08

**PSV Eindhoven**

* Eredivisie: 2014–15
* KNVB beker: 2011–12
* Johan Cruijff Schaal: 2012

**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2019–20
* UEFA Čempionu līga: 2018–19
* UEFA Superkauss: 2019
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2019
**Paris Saint-Germain**

* Ligue 1: 2021–22

**AS Roma**

* UEFA Eiropas līga finālists : 2022—2023

**Individuālie sasniegumi**

* Nīderlandes gada futbolists: 2014–15

## Ārējās saites
Alverto Moreno

**Alverto Moreno** (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, aizsargs, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Moreno pārstāv Itālijas A sērijas komandu *[[Como 1907|Como]]*.

## Sasniegumi
**Sevilla**

* UEFA Eiropas līga: 2013—14

**Liverpool**

* UEFA Čempionu līga: 2018—19
**Villarreal**

* UEFA Eiropas līga: 2020—21

## Ārējās saites
Abāss I Lielais

**Šahs Abāss I Lielais** (, *šâh Abbâs bozorg*, dzimis , miris ) bija piektais sefevīdu dinastijas šahs (valdnieks) un parasti tiek uzskatīts par varenāko šīs dinastijas valdnieku. Viņš bija iepriekšējā šaha Muhameda Khudābandas trešais dēls.

Lai gan Abāss I valdīja Sefevīdu valstī laika posmā, kad tā bija vislielākā, militāri visspēcīgākā un arī saimniecībā visaugstākajā punktā, brīdī, kad viņš kļuva par šahu (16 gadu vecumā), sefevīdu dinastija nebija tā spēcīgākā. Viņa priekštecis, tēvs, nespēja tikt galā ar valsts vadīšanu, kizilbaši savā starpā naidojās, kā arī bija nogalinājuši Abāsa I māti un vecāko brāli. Šo politisko haosu izmantoja arī kaimiņi, Osmaņu impērija un uzbeki, kas ieguva teritorijas uz tā rēķina.

Abāss I apspieda kizilbašu savstarpējos nemierus, kā arī samazināja viņu varu un ietekmi uz valstī notiekošajiem procesiem. Viņš ne tikai atguva zaudētās zemes no Osmaņu impērijas un uzbekiem, bet arī ieguva zemes Kaukāzā, Dagestānā, Austrumu Anatolijā un Mezopotāmijā.

## Ārējās saites
Džo Gomess

**Džo Gomess** (dzimis ) ir Anglijas futbolists, aizsargs, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2015. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba Liverpool FC sastāvā.

## Sasniegumi
**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2019—20, 2024–25
* FA kauss: 2021-22
* Anglijas Līgas kauss: 2021—22, 2023—24
* UEFA Čempionu līga: 2018—19
* UEFA Superkauss: 2019
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2019

## Ārējās saites

## Atsauces
Marko Grujičs

**Marko Grujičs** (dzimis ) ir Serbijas futbolists, pussargs, Serbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Portugāles Premjerlīgas komandas *[[FC Porto]]* sastāvā, kas viņu īrē no *[[Liverpool FC]]*.

## Sasniegumi
**Red Star Belgrade**

* Serbijas Superlīga: 2015—16

**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2021—22
* Portugāles kauss futbolā: 2021—22, 2022—23, 2023—24
* Taça da Liga: 2022—23
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2020, 2022, 2024

**Serbija**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 2015

## Ārējās saites
Miranda (futbolists)

**Miranda** (; dzimis ) ir Brazīlijas bijušais futbolists, aizsargs, Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**São Paulo**

* Brazīlijas A sērija: 2006, 2007, 2008

**Atlético Madrid**

* Spānijas La Liga: 2013—14
* Copa del Rey: 2012—13
* Spānijas Superkauss: 2014
* UEFA Eiropas līga: 2011—12
* UEFA Superkauss: 2012

**Jiangsu Suning**

* Ķīnas Superlīga: 2020

**Brazīlija**

* FIFA Konfederāciju kauss: 2009
* Copa América: 2019

## Ārējās saites
Villijs Kavaljero

**Villijs Kavaljero** (; dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists, vārtsargs, Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Kavaljero ir Anglijas čempionāta kluba *[[Chelsea F.C.]]* trenera asistents.

## Sasniegumi
**Boca Juniors**

* Copa Libertadores: 2003
* Starpkontinentālais kauss: 2003

**Manchester City**

* Anglijas Līgas kauss: 2015–16

**Chelsea**

* FA kauss: 2017–18
* UEFA Eiropas līga: 2018–19

**Argentīnas U23 izlase**

* Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļa: 2004
## Atsauces

## Ārējās saites
Gabriels Merkado

**Gabriels Merkado** (; dzimis ) ir Argentīnas futbolists, aizsargs, Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Brazīlijas A sērijas kluba *[[SC Internacional|Internacional]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Estudiantes**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2010

**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2014
* Copa Campeonato: 2013—14
* Copa Sudamericana: 2014
* Copa Libertadores: 2015
* Copa Argentina: 2016

**Argentīna**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 2007

## Ārējās saites
Federiko Fasio

**Federiko Fasio** (; dzimis ) ir Argentīnas bijušais futbolists, aizsargs, Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Sevilla**

* Copa del Rey: 2009—10
* Spānijas Superkauss: 2007
* UEFA Eiropas līga: 2013—14

**Argentīnas U20 izlase**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 2007

**Argentīnas U23 izlase**

* Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļas: 2008

## Ārējās saites
Ramiro Funess Mori

**Ramiro Funess Mori** (dzimis ) ir Argentīnas futbolists, aizsargs, Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Argentīnas pirmās divīzija kluba Estudiantes sastāvā.

Ramiro identiskais dvīņu brālis Rohelio Funess Mori pārstāv Meksikas futbola izlasi.

## Sasniegumi
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2014
* Copa Campeonato: 2013—14
* Copa Sudamericana: 2014
* Copa Libertadores: 2015
**Villarreal**

* UEFA Eiropas līga: 2020—21

## Ārējās saites
Leandro Paredess

**Leandro Paredess** (dzimis ) ir Argentīnas futbolists, pussargs, Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada pārstāv Argentīnas pirmās divīzijas klubu *[[Boca Juniors]]*.

## Sasniegumi
**Zenit**

* Krievijas Premjerlīga: 2018—19

**Paris Saint-Germain**

* Ligue 1: 2018—19, 2019—20, 2021—22, 2022—23
* Coupe de France: 2019—20, 2020—21
* Coupe de la Ligue: 2019—20
* Trophée des Champions: 2019, 2020, 2022
**Argentīna**

* FIFA Pasaules kauss: 2022
* Copa América: 2021, 2024
* Finalissima: 2022

**Individuālie sasniegumi**

* Copa America simboliskā izase: 2019
## Atsauces

## Ārējās saites
Lukass Biglia

**Lukass Rodrigo Biglia** (; dzimis ) ir Argentīnas futbolists, pussargs, bijušais Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Anderlecht**

* Beļģijas Pro līga: 2006—07, 2009—10, 2011—12, 2012—13
* Beļģijas kauss: 2007—08
* Beļģijas Superkauss: 2006, 2007, 2010, 2012

**Argentīnas U20 izlase**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 2005

## Ārējās saites
Torgans Azārs

**Torgans Azārs** (*Thorgan Ganael Francis Hazard*; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, uzbrucējs, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Beļģijas Pro līgas kluba ''Anderlecht'' sastāvā.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* Vācijas kauss: 2020—21

**PSV**

* Nīderlandes kauss: 2022—23

**Individuālie sasniegumi**

* Beļģijas Pro līgas labākais spēlētājs: 2013—14

## Ārējās saites
Juri Tīlemanss

**Juri Tīlemanss** (*Youri Tielemans*; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, pussargs, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba ''Aston Villa'' sastāvā.

Iepriekš spēlējis Beļģijas komandā ''Anderlecht'', ''Ligue 1'' klubā ''AS Monaco'' un Anglijas Premjerlīgas komandā ''Leicester City''.

## Sasniegumi
**Anderlecht**

* Beļģijas Pro līga: 2013—14, 2016—17
* Beļģijas Superkauss: 2013, 2014

**Leicester City**

*FA kauss: 2020—21
*FA Community Shield: 2021

**Beļģija**

*FIFA Pasaules kauss trešā vieta: 2018

**Individuālie sasniegumi**

* Beļģijas gada labākais futbolists: 2016—17

## Ārējās saites

## Atsauces
Djego Peroti

**Djego Peroti** (dzimis ) ir Argentīnas bijušais futbolists, pussargs, Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Sevilla**

* Spānijas Karaļa kauss: 2009—10
* UEFA Eiropas līga: 2013—14

## Ārējās saites
Davids Pastrņāks

**Davids Pastrņāks** (; dzimis ) ir Čehijas hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2026) Pastrņāks pārstāv NHL klubu Bostonas "Bruins".

## Spēlētāja karjera
Savu spēlētāja karjeru Pastrņāks iesāka Allsvenskan klubā Södertälje SK. 2014. gada NHL draftā Pastrņāku ar 25. numuru izvēlējās Bostonas "Bruins". Spēlējis arī Amerikas hokeja līgas klubā Providensas "Bruins".

Bostonas "Bruins" rindās Pastrņāks debitēja 2014.—15. gada sezonā, kad bija vien 18 gadus vecs, taču komandas sastāvā nostiprinājās divas sezonas vēlāk. 2016.—17. gada sezonā jau bija viens no komandas rezultatīvākajiem spēlētājiem. 2019.—20. gada saīsināto sezonu noslēdza ar 48 vārtiem, kopā ar Aleksandru Ovečkinu kā līgas labākais vārtu guvējs iegūstot Morisa Rišāra balvu. Tāpat Pastrņāks tika iekļauts līgas simboliskajā izlasē.

Čehijas hokeja izlasē spēlējis piecos pasaules čempionātos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Timurīdu lielvalsts

**Timurīdu lielvalsts** (, *Timuriyān*), pašnosaukums **Gurkāni** (, *Gurkāniyān*), bija tjurku un mongoļu lielvalsts mūsdienu Irānas, Kaukāza un Centrālāzijas teritorijās, kas pastāvēja no 1370. līdz 1507. gadam. Lielvalsti izveidoja tjurku valdnieks Timurs, pēc kura nāves to pārvaldīja Timurīdu dinastija. Sākotnēji valsts galvaspilsēta bija Samarkanda, bet no 1405. gada Herāta.

## Ārējās saites
Aradas žudecs

**Aradas žudecs** () ir viens no Rumānijas 41 žudeciem. Atrodas Rumānijas rietumos Krišanas reģionā. 2011. gadā Aradas žudecā dzīvoja 409 tūkstoši iedzīvotāju. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Arada. Robežojas ar Bihoras, Albas, Hunedoaras, Timišas žudecu, kā arī ar Ungārijas meģēm — Bēkēšu un Čongrādu-Čanādu.
Filomena Kautela

**Filomena Kautela** (; dzimusi ) ir portugāļu aktrise un televīzijas raidījumu vadītāja. 2000. gadā Kautela uzsāka savu teātra aktrises karjeru, bet 2004. gadā viņa debitēja kā kinoaktrise. 2005. gadā viņa izvēlēta par MTV Portugāle vadītāja. 2018. gada 8. maijā Kautela ieguva plašāku atpazīstamību kā viena no Eirovīzijas dziesmu konkursa vadītājām.

## Karjera
Kautela uzsāka savu profesionālo karjeru 2000. gadā kā teātra aktrise, spēlējot tādās izrādēs kā *Antígona*, *Se o Amor For Outra Coisa*, *A Noite dos Assassinos* un *Janis e a Tartaruga e Mil Olhos de Vidro*.

2004. gadā viņa debitēja kino režisora Paulu Frazona īsfilmā *Quinta dos Anjos*, Izabelas lomā. Pirmā Kautelas debija pilnmetrāžas filmā bija Mikelīnas loma 2006. gada Žozē Fonsekas i Koštas spēlfilmā *Viúva Rica Solteira Não Fica*. Filomena piedalījusies arī režisora Žoao Konstansio īsfilmās *Night Shop* (2006) un *O Destino do Sr. Sousa* (2009).

Līdztekus savai teātra un kino aktrises karjerai, Filomena vadījusi vairākus Portugāles televīzijas šovus un raidījumus. Viņa vadījusi tādus raidījumus kā *Fá-las Curtas, Agora, Palcos Agora* un citus. Jau kopš 2015. gada RTP viņa vada vakara sarunu šovu *5 Para Meia-Noite*. Kautela vadījusi arī vairākus "dzīvos" koncertus un mūzikas šovus, tostarp Jaunā gada šovu. Viņa bijusi "zaļās istabas" (*Green Room*) moderatore Eirovīzijas Portugāles nacionālās atlases finālā 2017. gadā, kā arī pārstāvēja Portugāles žūriju 2017. gada Eirovīzijā.

2018. gada 8. janvārī viņu apstiprināja kā vienu no četrām 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa vadītājām kopā ar Silviju Alberti, Danielu Ruā un Katarīnu Furtādo.

2018. gada 4. maijā kļuva zināms, ka, līdztekus šova vadīšanai, Kautela moderēs arī "zaļo istabu".

## Filmogrāfija

### Filmas
* 2004 — *Quinta dos Anjos*, 
* 2005 — *Anita na Praia*, 
* 2006 — *Viúva Rica Solteira Não Fica*, 
* 2006 — *Night Shop*, 
* 2009 — *O Destino do Sr. Sousa*, 
* 2012 — *Videovigilância*, 

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilma Austriņa

**Ilma Austriņa** (dzimusi  Bārtas pagastā) ir latviešu tekstilmāksliniece. Ilma Austriņa ir viena no retajām māksliniecēm, kura joprojām auž gobelēnus.

## Biogrāfija
Dzimusi 1940. gada 25. maijā Bārtas pagastā. Skolas gaitas sākusi Sikšņu pamatskolā. Absolvējusi Liepājas lietišķās mākslas vidusskolu (1961) un Latvijas Valsts Mākslas akadēmijas Tekstilmākslas nodaļu Rūdolfa Heimrāta vadībā (1967) ar diplomdarbu *Dekoratīvi audumi interjerā* (apdrukāts lins). Bijusi māksliniece zīda ražošanas apvienībā *[[Rīgas audums]]* (1965–1975), Lietišķās mākslas nodaļas vadītāja Mākslas muzeju un izstāžu apvienotajā direkcijā (1975–1982). Izstādēs piedalās kopš 1965. gada, darbi eksponēti Kanādā, Vācijā, Polijā, Japānā, Bulgārijā, Dānijā, Zviedrijā. Bijušas personālizstādes Valmierā, Stučkā (tag. Aizkrauklē), Daugavpilī (1980, kopā ar Ainu Muzi), Rīgā (1980), Rēzeknē, Ventspilī (1981),  Jaunkalsnavā (2016, kopā ar Daci Austriņu), Madonā (kopā ar D. Austriņu). Kopš 1975. gada ir Mākslinieku savienības biedre.

Pašlaik dzīvo Kalsnavas pagastā. Viņas meita Dace Austriņa ir modes māksliniece. 

## Mākslinieciskā darbība
Strādā galvenokārt gobelēna tehnikā, taču izmanto arī citas tehnikas. Piemēram, lai iegūtu naksnīgās pilsētas atspulgu efektu tumšajā ūdenī, virs austā fona uzšuj sarullētas daudzkrāsainu papīru caurulītes, kas atgādina zīmuļus. Dekoratīvo sienas segu pamatmotīvi saistīti ar dabas norisēm (*Pāri druvām*, 1974; *Pavasaris dārzā*, 1975; *Pirmās vagas. Sējējs nāk. Zelmenis*, 1977; *Kalnu vasara*, 1983; *Būs jaunas druvas*, *Mūsu lauki*, abi 1987, *Pavasaris*, 2017). Ilma Austriņa audusi gobelēnus Rundāles pils reprezentācijas telpām 18.gs. stilā (1980–1986), interjera noformēšanai sabiedriskajās iestādēs Latvijā, Maskavā, Krimā.

Ilmas Austriņas gobelēni atrodas Dekoratīvās mākslas un dizaina muzejā, Latvijas Mākslinieku savienības, Maskavā un privātajās kolekcijās.

## Ārējā saite
* CV

## Atsauces
Ivana Španoviča

**Ivana Španoviča** (, bija pazīstama arī ar laulības uzvārdu **Vuleta** (*Вулета*); dzimusi ) ir serbu vieglatlēte, startē tāllēkšanas sacensībās.

Piecas reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (, , , , ), 2016. gadā Riodežaneiro izcīnījusi bronzas medaļu. Viņa ir 2023. gada Pasaules čempionāta zelta medaļas ieguvēja, divas reizes ieguvusi bronzu Pasaules čempionātos (2013, 2015). Pasaules čempionātā telpās izcīnījusi visu trīs kalumu medaļas. Viņa ir Eiropas čempione gan stadionā, gan telpās.

Trīs reizes atzīta par Serbijas gada labāko sportisti (2013, 2015, 2022). Ir valsts rekorda tāllēkšanā īpašniece.

## Ārējās saites
Dzelzceļa tilts (Ogre)

**Dzelzceļa tilts** ir tilts pār Ogres upi Ogrē. Tiltam ir divi balsti, abi atrodas upē. Tagadējais tilts celts 1945. gadā un tam ir divi sliežu ceļi.

## Vēsture
Līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Dinaburga būvniecību no 1858. līdz 1859. gadam tika uzbūvēts dzelzs siju un režģotu kopņu tilts uz akmens balstiem pāri Ogres upei. Tilta kopējais garums bija 100,3 metri un tas bija trešais lielākais tilts jaunajā dzelzceļa līnijā. 1866. gadā ledus sablīvējuma postījumu rezultātā tika izskalots tilta dambis un tilts iebruka. 19. gadsimta beigās tiltu pārbūvēja, to pielāgojot smagākiem vilcienu sastāviem. Tilts sastāvēja no trīslaiduma dzelzs sijām ar arkveida krastu balstiem.
thumb|left|270px|Ogres dzelzceļa tilts pirms Otrā pasaules kara
1917. gadā vienu tilta posmu uzspridzināja, lai aizkavētu tuvojošos vācu karaspēku. Tajā pašā gadā ar koka konstrukcijām tika atjaunots saspridzinātais tilta posms un bojātie balsti. Tiltu sākotnējā izskatā atjaunoja 1924. gadā. Otrā pasaules kara laikā, 1944. gadā, tilts kopā ar netālu esošo Ogres staciju tika pilnībā saspridzināts. 1945. gadā pēc Krievijas padomju inženieru projekta vācu karagūstekņi uzbūvēja tagadējo dzelzceļa tiltu, daudzi no šiem karagūstekņiem ir apbedīti Čakstes prospekta Brāļu kapos.

## Atsauces
Laternu stundā

**Laternu stundā** ir Raimonda Paula estrādes dziesmu albums, kas izdots 1976. gadā.

## Tapšana
Albumā apkopotas estrādes dziesmas ar Jāņa Petera un citu autoru tekstiem. 1976. gada "Mikrofona" aptaujas populārāko dziesmu piecniekā ierindojās trīs albuma dziesmas: "Inese" (2. vieta), "Tāls Parīzes radio" (4. vieta) un "Latviešu jūrniekiem" (5. vieta).

Albums atkārtoti izdots 2004. gadā kompaktdiska formātā izdevniecībā "Mikrofona ieraksti" ar identisku dziesmu secību.

## Dziesmu saraksts
# Grieze (J. Petera vārdi) — 1:50
# Vēja ziedi (I. Ziedoņa vārdi) — 3:30
# Spītība (J. Petera vārdi) — 3:28
# Laternu stundā (J. Petera vārdi) — 2:46
# Sabile, Talsi, Kandava (J. Petera vārdi) — 2:45
# Latviešu jūrniekiem (I. Ziedoņa vārdi) — 3:42
# Inese (P. Šiliņa vārdi) No Dailes teātra izrādes "Atjautīgā aukle" — 3:43
# Viss nāk un aiziet tālumā (L. Vāczemnieka vārdi) No kinofilmas "Mans draugs — nenopietns cilvēks" — 3:33
# Tāls Parīzes radio (J. Petera vārdi) — 4:12
# Dziesmiņa par prieku (I. Ziedoņa vārdi) — 2:53
# Undīne (D. Dreikas vārdi) — 2:38

Solisti: Nora Bumbiere (1, 4, 5, 8, 11), Viktors Lapčenoks (1—3, 5—8, 10, 11), Margarita Vilcāne (9).

Albuma ierakstā piedalījies instrumentālais ansamblis "Modo" Raimonda Paula vadībā un Latvijas Televīzijas un radio estrādes orķestris un tā stīgu grupa Aļņa Zaķa vadībā.

Mākslinieciskais vadītājs un skaņu režisors — Aleksandrs Grīva, skaņu režisors — Kārlis Pinnis.

## Atsauces
Pegasus (pavadonis)

***Pegasus*** ir Austrijas nanopavadonis. Projektu vada Vīnes Neištates augstskola, sadarbojoties ar Vīnes Tehnisko universitāti un *Space Tech Group*.
Tas ir daļa no Eiropas Komisijas finansētās Zemes apakšējās termosfēras izpētes programmas *[[QB50]]* (kods ***QB50 AT03***).
*Pegasus* solārsinhronā orbītā palaists 2017. gada 23. jūnijā.

Pavadonis veidots *[[CubeSat]]* 2U formā ar izmēriem 10 cm × 10 cm × 20 cm un masu 1,96 kg.

Zinātniskā krava *QB50* projektam ir daudzadatu Lengmīra zonde *mNLP* elektronu blīvuma noteikšanai apkārtējā vidē. Tā izstrādāta Oslo universitātē.

Sekundārais uzdevums bija pulsējošā plazmas dzinēja sistēmas izmēģināšana, ko izstrādāja Vīnes Neištates augstskola.

## Lidojuma gaita
*Pegasus* tika palaists  03:59 UTC ar Indijas nesējraķeti *[[PSLV-XL]]* (lidojums *PSLV-C38*) no Satīša Dhavana kosmosa centra. Tas kopā ar 29 mazajiem pavadoņiem bija sekundārā krava Zemes tālizpētes pavadonim *[[Cartosat-2E]]*.

*Pegasus* ievadīts aptuveni 500 km augstā apļveida solārsinhronā orbītā ar slīpumu 97,4 grādi un apriņķošanas periodu 94,6 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pegasus (QB50 AT03) Gunter Dirk Krebs
* Vīnes Neištates augstskolas Aerokosmiskās inženierijas jaunumi
* Space Tech Group
Markoss Alonso

**Markoss Alonso** (dzimis ) ir Spānijas futbolists, aizsargs, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Spānijas *[[La Liga]]* kluba *[[Celta de Vigo|Celta]]* sastāvā.

Profersionāls futbolists bija arī viņa tēvs Markoss Alonso un vectēvs Markoss Alonso Imass.

## Sasniegumi
**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2016—17
* FA kauss: 2017—18
* UEFA Čempionu līga: 2020—21
* UEFA Superkauss: 2021
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2021
* UEFA Eiropas līga: 2018—19
**Barcelona**

* La Liga: 2022—23
* Supercopa de España: 2023

## Ārējās saites
Niko Elvedi

**Niko Elvedi** (dzimis ) ir Šveices futbolists, aizsargs, Šveices futbola izlases dalībnieks. Kopš 2015. gada spēlē Vācijas Bundeslīgas kluba Menhengladbahas "Borussia" sastāvā.

## Ārējās saites
Edimilsons Fernandess

**Edimilsons Fernandess** (dzimis ) ir Šveices futbolists, pussargs, Šveices futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Fernandess pārstāv Šveices Superlīgas komandu *[[BSC Young Boys|Young Boys]]*.

## Ārējās saites
Arada

**Arada** (, ) ir pilsēta Rumānijas rietumos, Aradas žudeca administratīvais centrs. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 160 tūkstoši iedzīvotāju, trešā lielākā pilsēta Rumānijas rietumos. Atrodas Murešas upes krastos. Aradas arhibīskapijas centrs. Aradā atrodas vecākā konservatorija Eiropā. 85% no iedzīvotājiem ir rumāņi, 10% — ungāri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cīruļu iela (Rīga)

**Cīruļu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņu apkaimē. Cīruļu iela sākas krustojumā ar Mežotnes ielu un beidzas pie Rīgas robežas ar Mārupes novadu krustojumā ar Robežu ielu, iziet zem Kārļa Ulmaņa gatves pārvada pār Mārupīti un beidzas, pārejot Lauteres ielā. Kopējais ielas garums ir 325 metri un tā sastāv no 1 braukšanas joslas ar grants segumu. Cīruļu iela visā garumā iet paralēli Mārupītei, iezīmējot robežu starp savrupmāju apbūvi un krastmalas mežu.

## Ielu savienojumi
Cīruļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Robežu iela (T veida krustojums)
* Lauteres iela

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Džesika Mauboja

**Džesika Mauboja** (; dzimusi  Dārvinā, Austrālijā) ir austrāliešu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise. Džesika piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē, pārstāvot Austrāliju ar dziesmu *[[We Got Love]]*.
## Atsauces
Kristabella Borga

**Kristabella Borga** (; dzimusi  Mgarā, Maltā) ir maltiešu dziedātāja, dziesmu autore un TV vadītāja. Kristabella piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē, pārstāvot Maltu ar dziesmu *[[Tabu]]*. Savā pusfinālā viņa ieguva 13. vietu, kas viņai neļāva kvalificēties finālam.

## Atsauces