Mārkalnes pagasts

**Mārkalnes pagasts** ir viena no Alūksnes novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Pededzes, Jaunalūksnes un Ziemeru pagastiem, kā arī Igaunijas Veru apriņķa Reuges pagastu. Pagasta centrs ir Mārkalne.

## Daba
Atrodas Alūksnes augstienes Vaidavas pazeminājumā un Malienas paugurainē. Visa teritorija atrodas vismaz 170 m vjl, augstākā vieta pagastā — 203,6 m vjl. Virs pamatiežiem atrodas 50-100 m biezi kvartāra nogulumi. Meži aizņem 58,5% teritorijas, no tiem valstij pieder 23%. Apzinātie derīgie izrakteņi pagastā ir kūdra, grants, smilts un sapropelis. Izpēte veikta tikai Noriņu smilts karjerā, novērtētais krājums tajā 80 000 m³.

### Hidrogrāfija

#### Upes
Vaidava, Melderupīte (iztek no Lūkumieša), Lūkumiešu strauts, Pededze, Akaviņa, Vornupīte, Ķerupīte un Laikupe.

#### Ezeri
Pagasta lielākais ezers ir Lūkumietis (51,5 ha). Citi lielāki ezeri — Mellītis (4,7 ha), Mudenieks (3,7 ha), Lielais Vārnu ezers (3 ha), Sīļu ezers (2,8 ha). Pagasta robeža dienvidrietumos 2,48 km iet pa Alūksnes ezera krastu, tam pieder 400 m plata josla ezerā.

#### Purvi
Kāmeņu purvs (daļa), Baltais purvs — Kāmeņu purva daļa, 74 ha.

### Dabas aizsardzība
2013. gada plānojums teritorijā norādīja 3 dižkokus, 4 dižakmeņus, 3 senkapus, Baltā purva dabas liegumu, 2 mikroliegumus, tai skaitā Melderupītes mežu mikroliegumu Vaidavas labajā krastā līdz Igaunijas robežai. Nelielu (19,9 ha) platību pagastā aizņem aizsargājamo ainavu apvidus "Veclaicene".

## Vēsture
thumb|250px|Lāzberģa (''Fianden'') muiža 20. gadsimta sākumā.
Vēsturiskais pagasta nosaukums ir **Lāzberģa pagasts** (līdz 1925. gadam). 19. gadsimta beigās tas veidojies uz Lāzberģa (*Fianden*), Jaunlāzberģa un Kalnapededzes (*Charlottenberg*) muižu zemēm. Lāzberģis 16.gadsimta beigās piederēja poļu muižniekam Vazickim, Zviedru Vidzemes laika sākumā — Johanam Ikskilam fon Mencenam.

1935. gadā Valkas apriņķa Mārkalnes pagasta platība bija 122,29 km² un tajā dzīvoja 1949 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Mārkalnes un Akaviņas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Mārkalnes ciems** ietilpis Alūksnes apriņķī (1946—1949) un Alūksnes (1949—1962; pēc 1967. gada) un Gulbenes (1962—1967) rajonos. Mārkalnes ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Akaviņas ciemu, 1958. gadā — Ziemera un Bejas ciemu padomju saimniecības «Alūksne» teritoriju. 1971. gadā padomju saimniecības «Alūksne» teritoriju pievienoja Jaunalūksnes ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Mārkalnes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Alūksnes novadā.

### Pieminekļi
* Nr. 202.: Mellīšu senkapi (Zviedru kapi) — Mellīšu ezera ziemeļu krastā
* Nr. 203.: Ignašu senkapi — Vaidavas upes labajā krastā pie bijušā Ignašu kroga
* Nr. 204.: Vuķu senkapi — Vuķos

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Mārkalne]]** (pagasta centrs), Blekteskalns, Cirakalns, Degumi, Ezīšava, Volkova.

## Saimniecība
Pamatnodarbošanās pagastā ir lauksaimniecība. Lielākie uzņēmumi 2013. gadā bija z/s „Sauleskalns” ar 18 strādniekiem un SIA „Alūksnes bruģakmens” ar 12 strādniekiem. Lauksaimniecībā izmantojamā zeme 2012. gadā aizņēma 3443 hektārus, bet mežu platības 7791 hektāru.

### Transports
Pagastu īsā posmā šķērso reģionālas nozīmes autoceļš P40 Alūksne — Zaiceva (0,9 km) un vietējas nozīmes autoceļi: V389 Lāzberģis-Šļukums (3,0 km), V390 Kolberģis — Ponkuļi (15,1 km), V391 Mārkalne — Auguri (8,5 km) un V392 Klimentīne — Akaviņas (4,2 km).

## Izglītība un kultūra

## Atsauces