open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Edijs Brahmanis

**Edijs Brahmanis** (dzimis 1983. gada 17. novembrī) ir latviešu hokejists, uzbrucējs. Pašlaik (2023) Brahmanis spēlē Latvijas čempionāta vienībā Rīgas "Prizma".

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Brahmanis uzsāka 1999. gadā, kad spēlēja Latvijas hokeja līgas klubā Rīgas "Prizma", kā arī aizvadīja 10 spēles HK Ogres "Essamika" rindās. 2000.—01. gada sezonā aizvadīja trīs spēles HK Rīgas 2000 sastāvā, lai gan līdz pat 2001.—02. gada sezonas beigām spēlēja "Prizmā".

2001.—02. gada sezonas noslēgumā Brahmanis devās uz Ziemeļameriku, kur spēlēja EJHL līgā. Turpat viņš uzsāka arī 2002.—03. gada sezonu, bet tad, pēc 24 aizvadītām spēlēm, atgriezās Latvijā, pievienojoties ASK/Zemgales rindām. No 2003. līdz 2005. gadam Brahmanis spēlēja ASK/Ogres rindās, 2004.—05. gada sezonā gūstot visvairāk vārtus Latvijas hokeja līgā.

2005.—06. gada sezonu Edijs aizvadīja Lielbritānijas klubā Bizonas "Basingstoke", bet 2006.-07. sezonā, spēlējot Latvijas hokeja līgas kluba HK Rīga 2000 sastāvā, kļuva par Latvijas čempionu. Sezonas izšķirošajā finālspēlē piedalījās kautiņā un saņēma diskvalifikāciju no Latvijas Hokeja federācijas līdz 2007. gada 15. oktobrim. 2007.-08. sezonā Brahmanis atkal spēlēja ASK/Ogres rindās.

2008.-09. gada sezonu hokejists aizvadīja Baltkrievijas un Latvijas hokeja līgas klubā HK Liepājas Metalurgs, kļūstot par Latvijas čempionu. Viņš kļuva arī par Baltkrievijas Ekstralīgas labāko vārtu guvēju un trešo rezultatīvāko spēlētāju. Sezonas gaitā Brahmanis aizvadīja arī četras spēles KHL kluba Rīgas "Dinamo" rindās.

2011. gada vasarā hokejists pārcēlās uz Kazahstānu, pievienojties Karaghandi "Sary-Arka" rindām. Tās sastāvā hokejists izcīnīja Kazahstānas bronzas medaļas. 2012.—13. gada sezonu aizvadīja Temirtau "Arystan" rindās, taču tad pievienojās Baltkrievijas Ekstralīgas klubam HK Gomeļa. 2015. un 2016. gadā kļuva par līgas labāko vārtu guvēju. 2017.—18. gada sezonā bija Gomeļas komandas kapteinis.

2021. gadā Brahmanis Rīgas "Olimp" sastāvā kļuva par Latvijas čempionu.

Latvijas izlases sastāvā viņš piedalījies divos Pasaules čempionātos junioriem un divos Pasaules čempionātos U-18 jauniešiem.

## Ārējās saites
Premonstrieši

right|thumb|250px|Premontrē abatija ap 1780. gadu
**Premonstrieši** jeb *norbertieši*  ir mūku ordenis, kuru 1120. gadā dibināja Sv. Norberts ar augustīniešu regulu. Ordeņa nosaukums cēlies no ordeņa izcelsmes klostera *Praemonstratum*, tas ir, *Pratum monstratum* - "(no debesīm) rādītā pļava", franciski - Premontrē (*Prémontré*), kurš atrodas Kusī (*Coucy*) mežā pie Reimsas. Kad 1126. gadā Romas pāvests apstiprināja ordeni, tam bija jau astoņi klosteri. Darbodamies misijas darbā, galvenokārt vendu apgabalos, premonstrieši skaitliski pieauga un izplatījās, viduslaiku beigās tiem bija ap 600 patstāvīgu nometņu 30 iecirkņos.

Premonstriešu ordenis aktīvi iesaistījās arī zemgaļu kristīšanas misijā pēc tam, kad 1228. gada 11. decembrī pāvests Gregorijs IX atļāva Zemgales bīskapam Lambertam no Solrē izraudzīt savam misijas darbam vienu domkungu un vienu laicīgo brāli no katra premonstriešu ordeņa konventa vācu zemēs. Ordeņa pozīcijas Livonijā vēl vairāk nostiprinājās, kad 1229. gadā Magdeburgas domkungu, premonstriešu ordeņa locekli Nikolaju fon Nauenu ievēlēja par Rīgas bīskapu. Zemgales bīskapijas kapitulam Mežotnē pāvests piešķīra premonstriešu ordeņa satversmi.

Trīspadsmitā gadsimta beigās premonstriešu stingrā kārtība atslāba. Dažādu reformu mēģinājumu iznākumā 1630. gadā izstrādāja jaunus statūtus, kas pārveidoja ordeņa tradīcijas jezuītu dievbijības un restaurācijas katolicisma garā.

Mūsdienās ordeni pārvalda Premontrē klostera abats un ģenerālkapituls, kas sākumā ik gadus, vēlāk ik pa trim gadiem, un bieži arī vēl retāk sanāca *Premontre* klosterī. Ordeņa locekļi sadalās kanoniķos, kleriķos, novičos un laju brāļos. Ordeņa locekļu tērps gatavots no baltas vilnas. Sv. Norberts nodibināja arī savā laikā diezgan izplatīto **premonstriešu sieviešu ordeni**, kas sākotnēji dibināja savas nometnes vīriešu klosteru tuvumā un bija no tiem atkarīgas, vēlāk sāka veidot patstāvīgus sieviešu klosterus. Premonstriešiem ir arī savs terciāriešu ordenis.

## Ārējās saites

* Ordeņa mājaslapa
Pozitīvās tiesības

**Pozitīvās tiesības** ()  ir rakstveida sistematizētu normu kopums, kas nosaka sociāli pieņemamu uzvedības modeli personām, ko pieņem attiecīgi pilnvarotas valsts institūcijas, likumdošanas aktos noteiktā kārtībā. Parasti tiek pretstatītas nerakstītām tiesībām: visparējiem tiesību principiem, tiesību paražām.
Fārins Ūrlaubs

**Jans Feters** (), zināms ar skatuves vārdu **Fārins Ūrlaubs** (*Farin Urlaub*; dzimis Rietumberlīnē 1963. gada 27. oktobrī), ir vācu pankroka mūziķis, populārās vācu grupas *[[Die Ärzte]]* (*Ārsti*) dziedātājs un ģitārists. Pseidonīms *Farin Urlaub* ir saīsinājums no *Fahr in Urlaub!* — ‘Brauc atvaļinājumā!’.

## Jaunība
Jans Feters bērnībā ir ietekmējies no Bītliem, kuru plates bieži klausījās viņa māte. Ģitārspēli viņš sāka mācīties 9 gadu vecumā, kad sāka apmeklēt nodarbības pie kādas vecākas kundzītes. Arī jauniešu nometnēs viņš bieži spēlēja ģitāru. Ironiski, taču Fārina vēlākais mūzikas skolotājs reiz teica: *"Lai arī ko tu vēlāk darītu, nedari neko saistītu ar mūziku!"* 16 gadu vecumā Fārins brauca klases ekskursijā uz Londonu, no kuras atgriezās kā panks ar nogrieztiem un izbalinātiem matiem. Pabeidzis skolu, viņš sāka studēt arheoloģiju Brīvajā Berlīnes Universitātē (*Freie Universität Berlin*), taču nepabeidza studijas, jo izvēlējās pievērsties mūzikas karjerai.

## Mūzikas karjera
Savu muzikālo karjeru Fārins sāka 1980. gadā, kad viņš iepazinās ar Dirku Felzenheimeru (*Dirk Felsenheimer*, vēlāk pazīstams kā *Bela B.*) un pievienojās viņa grupai *Soilent Grün*, kuras iepriekšējais ģitārists nevarēja spēlēt, jo kāds bija nozadzis viņa instrumentu.
1982. gadā Fārins ar Dirku un Hansu Rungi (*Hans Runge*) nodibināja grupu *[[Die Ärzte]]*, taču 6 gadus vēlāk viņš piedāvāja grupas darbību beigt, un to pameta, lai izveidotu alternatīvā roka grupu *King Køng*. Šīs grupas darbība faktiski izbeidzās 1992. gadā, taču Fārins par grupas izjukšanu paziņoja tikai 1999. gadā. Izjukšanai par iemeslu bija tās zemā popularitāte, kādēļ Fārins nolēma atsākt *[[Die Ärzte]]* darbību 1993. gadā. Paralēli darbībai grupā *[[Die Ärzte]]* viņš 2001. gadā uzsāka arī solokarjeru, izdodot albumu *Endlich Urlaub!* (tulk. *Beidzot atvaļinājums!*). Solokarjera un sadarbība ar grupu *The Busters* izrādījās tik veiksmīga, ka 2002. gadā tika izveidots muzikālais projekts *Farin Urlaub Racing Team*, kurā bez grupas *The Busters* piedalās arī vairāki citi mūziķi.

## Diskogrāfija
### Albumi
* 2001: *Endlich Urlaub!*
* 2005: *Am Ende der Sonne*
* 2006: *Livealbum Of Death* (Farin Urlaub Racing Team)
* 2008: *Die Wahrheit übers Lügen* (Farin Urlaub Racing Team)

### Singli
* 2001: *Glücklich*
* 2001: *Sumisu*
* 2002: *OK*
* 2002: *Phänomenal egal*
* 2005: *Dusche*
* 2005. *Porzellan*
* 2005: *Sonne*
* 2006: *Zehn* (Farin Urlaub Racing Team)
* 2008: *Nichimgriff* (Farin Urlaub Racing Team)
* 2009: *Niemals* (Farin Urlaub Racing Team)
* 2009: *Krieg* (Farin Urlaub Racing Team)

## Ārējās saites
Vācijas Federatīvā Republika

**Vācijas Federatīvā Republika** (**VFR**) var būt:

* Rietumvācija ("Bonnas Republika"), 1949. gadā dibinātā valsts
* Vācija, mūsdienu valsts kopš 1990. gada apvienošanās ar VDR
Ukrainas PSR ģerbonis

**Ukrainas PSR ģerboni** () 1919. gada 14. martā pieņēma Ukrainas PSR valdība un pēc tam ģerboņa izskatu konstitucionāli laboja 1928. gada 7. novembrī, 1937. gada 30. janvārī un 1949. gada 21. novembrī. 1949. gada ģerboņa variants ir balstīts pēc Padomju Savienības ģerboņa, un uz tā ārējām malām attēloti sirpis un āmurs, sarkanā zvaigzne, uzlecoša saule un kviešu vārpas. Uzlecošā saule apzīmē Padomju Ukrainas tautas nākotni, bet sarkanā zvaigzne, kā arī sirpis un āmurs simbolizē komunismu un "pasaules sociālistisko valstu komūnu".

Uz sarkanās lentes ir Padomju Savienības devīze "Visu zemju proletārieši, savienojieties!" gan ukraiņu, gan krievu valodā. Ukrainas PSR nosaukums uz lentes tikai ukraiņu valodā kā *Українська PCP*. Ģerboņa sākotnējais variants ir līdzīgs Krievijas PFSR ģerbonim.

1992. gadā, pēc Padomju Savienības sabrukuma un Ukrainas neatkarības atgūšanas, ģerboni nomainīja uz pašreizējo — Ukrainas trejžubura ģerboni, kas tika oficiāli apstiprināts jaunajā Ukrainas Konstitūcijā 1996. gadā, bet pirmo reizi ierosināts lietošanai Ukrainas Tautas Republikā 1917. gadā. Padomju ģerboņa izmantošana kopš 2015. gada Ukrainā ir aizliegta.

## Galerija

Attēls:Emblem of the Ukrainian Soviet Socialist Republic (1918).svg|Ukrainas SPR ģerboņa versija (1919—1920)
Attēls:Герб_УССР_1919.jpg|Ukrainas SPR ģerbonis (*У.С.С.Р.* — krievu valodā) (1919—1929)
Attēls:Emblem_of_the_Ukrainian_SSR_(1919-1929).png|Ukrainas SPR ģerbonis (*У.С.Р.Р.* — ukraiņu valodā) (1919—1929)
Attēls:Emblem_of_the_Ukrainian_SSR_(1929-).jpg|Ukrainas SPR ģerbonis (1929—1937)
Attēls:COA_of_the_Ukrainian_SSR_(1937-1949).svg|Ukrainas PSR ģerbonis (1937—1949)
Attēls:Emblem of the Ukrainian Soviet Socialist Republic (1949–1991), Emblem of Ukraine (1991–1992).svg|Ukrainas PSR, vēlāk Ukrainas ģerbonis (1950—1992)


## Skatīt arī
* Ukrainas PSR karogs
* Ukrainas PSR himna
* Ukrainas ģerbonis

## Atsauces

## Ārējās saites
Krievijas PFSR ģerbonis

**Krievijas PFSR ģerbonis** () par Krievijas PFSR simbolu kļuva 1918. gada 10. jūlijā un pēc tam tas ir vairākas reizes mainīts. Tajā redzamas kviešu vārpas kā lauksaimniecības simbols, uzlecoša saule, kas simbolizē republikas nākotni, sarkana piecstaru zvaigzne, kā arī komunisma un "pasaules sociālistisko valstu komūnas" uzvaras simbols sirpis un āmurs. Tāpat kā citās Padomju Sociālistisko Republiku ģerboņos, Padomju Savienības devīze "Visu zemju proletārieši, savienojieties!" () ir iestrādāts ģerbonī.

Līdzīgus ģerboņus izmantoja Krievijas PFSR sastāvā esošās autonomās padomju sociālistiskās republikas (APSR). Galvenās atšķirības kopumā bija republikas nosaukuma saīsinājuma lietojums un devīzes klātbūtne ģerbonī titulnāciju valodās (izņemot Dagestānas APSR ģerboni, kam devīzes bija vienpadsmit valodās, jo nav vienas dagestāniešu valodas).

1992. gadā, pēc Padomju Savienības sabrukuma, uzrakstu ģerbonī mainīja no "KPFSR" (*РСФСР*) uz "Krievijas Federācija" (*Российская Федерация*), saistībā ar valsts nosaukuma maiņu. 1993. gadā sociālistiskā stila ģerboni aizstāja ar pašreizējo Krievijas ģerboni, tomēr arī ilgi pēc 1993. gada, Krievijas PFSR ģerboni turpināja izmantot dokumentācijā, tostarp arī kā zīmogu.

## Galerija

Attēls:Emblem of the Russian Soviet Federative Socialist Republic (1918–1920).svg‎|Krievijas SFPR ģerbonis (1918—1920)
Attēls:Версия_герба_РСФСР_1919_года.png|Krievijas SFPR ģerboņa lielā versija (1919)
Attēls:Emblem_of_the_Russian_SFSR_(1920–1954).svg|Krievijas PFSR ģerbonis (1920—1954)
Attēls:Coat_of_arms_of_the_Russian_Soviet_Federative_Socialist_Republic_(1954-1978).svg|Krievijas PFSR ģerbonis (1954—1978)
Attēls:Emblem of the Russian Soviet Federative Socialist Republic (1978–1991), Emblem of the Russian Federation (1991–1992).svg|Krievijas PFSR (1978—1991), vēlāk Krievijas Federācijas ģerbonis (1991—1992)
Attēls:Coat_of_arms_of_the_Russian_Federation_(1992-1993).svg|Krievijas Federācijas ģerbonis (1992—1993)


## Skatīt arī
* Krievijas PFSR karogs
* Krievijas ģerbonis

## Piezīmes un atsauces

### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
Moldāvijas PSR ģerbonis

thumb|Moldāvijas PSR ģerbonis
**Moldāvijas PSR ģerbonis** tiek pieņemts par Moldāvijas PSR simbolu 1941. gada 10. februārī. Uz tā attēlots sirpis un āmurs uzlecošas saules fonā, bet virs tā sarkanā zvaigzne. Ģerboņa ārējā daļā izvietotas kviešu vārpas, āboli, kukurūzas vālītes un vīnogas.
VFR

**VFR** var būt:
* Vācijas Federatīvā Republika - valsts Eiropā;
* Rietumvācija
* Visual flight rules - aviācijas lidojumu noteikumi;
* VfR - Verein für Raumschiffahrt - Vācijas Kosmisko lidojumu biedrība
Radio SWH Latvijas mūzikas gada tops

**[[Radio SWH]] Latvijas mūzikas gada tops** bija gadskārtēja Latvijas populārāko dziesmu aptauja, kurā tika noteikta iepriekšējā gadā populārākā latviešu dziesma. Pirmoreiz aptauja notika 2005. gada janvārī, kad tika noskaidrota Radio SWH 2004. gada populārākā dziesma. Kopā notika 3 aptaujas, bet 2007. gadā šis konkurss beidza pastāvēt. Par gada topa pēcteci uzskatāma Latvijas Muzikālā līga. 

## Uzvarētājdziesmas noteikšanas sistēma
Sākot no septembra, turpmākajās 15 nedēļās klausītāju balsojumos tiek noteiktas 15 populārākās aizvadītā gada dziesmas. Katru nedēļu 20 dziesmas pretendē uz iekļūšanu gada topā. Nedēļas laikā balsojumā nosaka 10 dziesmas, kuras piektdienas telefonbalsojumā sacenšas par uzvaru un iekļūšanu finālā. Katru nedēļu 2 dziesmas, kas nedēļas balsojumā ierindojušās 19. un 20. pozīcijā, zaudē iespēju kvalificēties finālam, dodot vietu divām citām dziesmām. 

Nākamā gada pašā sākumā notiek finālkoncerts, kas tiek demonstrēts televīzijā. Tajā 15 finālisti iekļūšanas secībā izpilda savas dziesmas. 3 skatītāju balsojumā populārākās dziesmas iekļūst fināltrijniekā, atkārtojot savus priekšnesumus. Telefonbalsojumā tiek noteikta gada populārākā dziesma.

## Uzvarētāji
* 2006. — Prāta Vētra ar dziesmu "Lapsa"
* 2005. — Borowa MC ar dziesmu "Vysskaistuokajai meitiņai"
* 2004. — Prāta Vētra un Bi-2 ar dziesmu "Скользкие улицы"

## Ārējās saites
* Radio SWH
* Radio SWH Latvijas mūzikas gada tops
Radio SWH Latvijas mūzikas gada tops 2005

**[[Radio SWH Latvijas mūzikas gada tops]] 2005** ir Radio SWH veiktā aptauja par 2004. gadā populārākajām dziesmām Latvijā. Radio SWH Latvijas mūzikas gada topa 2005 finālkoncerts notika 2005. gada 9. janvārī Latvijas Televīzijas studijā un tika demonstrēts LTV7 tiešraidē. Par 2004. gada populārāko dziesmu skatītāju telefonbalsojumā tika atzīta Prāta Vētras un krievu grupas Bi-2 kopdziedātā dziesma "Скользкие улицы".

Iesākumā 15 fināldziesmas tika atskaņotas izlozētā sedzībā, bet trīs populārākās kvalificējās fināltrijniekam.

## Rezultāti pēc pirmās kārtas
#  — "Saule sāk aust"
# Bi-2 un Prāta Vētra — "Скользкие улицы"
# Z-Scars — "Tev es nemelotu"
# Prāta Vētra — "Pa pareizām"
# Detlef — "Četras sienas"
# Cosmos — "Billie Jean"
# Tumsa — "Zvaigžņu kabarē"
# Double Faced Eels — "To Take Breathe"
# Līvi — "Kāpēc? No. 1"
# Fēlikss Ķiģelis — "Bezmiegs"
# R.A.P. — "Viss jau saplānots"
# Pienvedēja Piedzīvojumi — "Debess pils"
# Z-Scars — "Varbūt"
# Finx — "Tikko kā sācies"
# Anna Polanski — "Pop Radio"

## Fināltrijnieka rezultāti

# Bi-2 un Prāta Vētra — "Скользкие улицы"
#  — "Saule sāk aust"
# Z-Scars — "Tev es nemelotu"

## Skatīt arī
* Radio SWH Latvijas mūzikas gada tops
Radio SWH Latvijas mūzikas gada tops 2006

**[[Radio SWH Latvijas mūzikas gada tops]] 2006** ir Radio SWH veiktā aptauja par 2005. gadā populārākajām dziesmām Latvijā. Radio SWH Latvijas mūzikas gada topa 2006 finālkoncerts notika 2006. gada 9. janvārī Latvijas Televīzijas studijā un tika demonstrēts LTV7 tiešraidē. Par 2005. gada populārāko dziesmu skatītāju telefonbalsojumā tika atzīta grupas Borowa MC dziesma "Vysskaistuokajai meitiņai", kas apsteidza iepriekšējos uzvarētājus grupu Prāta Vētra.

Iesākumā 15 fināldziesmas tika atskaņotas izlozētā sedzībā, bet trīs populārākās kvalificējās fināltrijniekam.

## Rezultāti pēc pirmās kārtas
# Borowa MC — "Vysskaistuokajai meitiņai"
# Prāta Vētra — "Četri krasti"
# Putnu Balle — "Spārni un vējš"
# Astro'n'out — "Daļa Rīgas"
# Double Faced Eels — "Zilais valis"
# Labvēlīgais Tips — "Pīrādziņ, nāc ārā"
# Gain Fast — "Brīži"
# Goran Gora — "Fools In Love"
#  — "In the name of love"
# Dzelzs Vilks — "Skaiti līdz trīs"
# R.A.P. — "Esmu brīvs"
# Dons — "Goodmorning My Love"
# Z-Scars — "Pirmoreiz"
# FINX — "Mans vārds "
# Lauris Reiniks & Mārja — "And You Came"

## Fināltrijnieka rezultāti

# Borowa MC — "Vysskaistuokajai meitiņai"
# Prāta Vētra — "Četri krasti"
# Putnu Balle — "Spārni un vējš"

## Skatīt arī
* Radio SWH Latvijas mūzikas gada tops
Eša ezers

**Eša ezers** jeb **Ežezers** (arī **Jēša ezers**, **Ješa ezers**, **Ješezers**, **Eža ezers**) ir ezers Krāslavas novada Ezernieku un Andzeļu pagastos. Salām bagātākais ezers Latvijā un Baltijā.

Ezers un tā apkaime ļoti ainaviski. Ietilpst Rāznas dabas parkā. No 1999. līdz 2004. gadam pastāvēja dabas liegums "Ežezers", kas kopš 2006. gada novembra ir iekļauts Rāznas nacionālajā parkā.

Krasta līnijas garums — 39,5 km, kopā ar salu krasta līniju — vairāk nekā 50 km. Gultne akmeņaina, smilšaina, vietām 0,5 — 1 m biezs dūņu slānis. Krasti vietām lēzeni, vietām stāvi. Iztek Narūta — Daugavas baseinam piederīga upe. Konstatētas 18-24 sugu zivis, ezers ļoti produktīvs. Atpūtas bāze Šimanska pussalā.

Eitrofs ezers. Jau 1959. gadā veiktos pētījumos noskaidrots, ka vasarās ezera dziļākajās vietās ūdenī krasi samazinās skābekļa daudzums, toties ziemās skābekļa saturs dažādos dziļumos izlīdzinās.

## Eša ezera salas
Ezerā ir 35 (41—45) salas ar kopējo platību 77,6 ha. Kopumā ezerā saskaitīti ap 70 salveidīgi veidojumi, taču aptuveni puse no tiem ir ar niedrēm un meldriem apauguši sēkļi. Vairums salu atrodas ezera ziemeļaustrumu daļā. Visas salas no 1977. gada līdz 1999. gadam veidoja botānisko liegumu "Ežezera salas". Lielākā sala — Lielā Lāča sala — 45 ha. Līdz 1970. gadiem uz šīs salas atradās apkaimē vecākā bez naglām būvētā viensēta.

**Citas salas:**

## Citi Eša ezera vietvārdi
* Ostrovļanu pussala — sadala ezeru divās līdzīga izmēra daļās
* Pahatnieku pussala
* Šimanska (Kromonovas, Kromanovas) pussala
* Vecdomes līcis
* Zaķīšu pussala

## Atsauces

## Ārējās saites

* www.ezeri.lv datu bāze
* Ješa ezera 69 salas — mīts vai patiesība? J. Smaļinskis, Dabas un vēstures kalendārs 1998. gadam
Radio SWH Latvijas mūzikas gada tops 2007

**[[Radio SWH Latvijas mūzikas gada tops]] 2007** ir Radio SWH veiktā aptauja par 2006. gadā populārākajām dziesmām Latvijā. Radio SWH Latvijas mūzikas gada topa 2007 finālkoncerts notika 2007. gada 7. janvārī Arēnā Rīga un tiks demonstrēts LNT tiešraidē. Par 2006. gada populārāko tika atzīta Prāta Vētras dziesma "Lapsa". Iesākumā tika atskaņotas visu dziesmu video versijas, bet trīs finālā iekļuvušās grupas atskaņoja savu dziesmu akustiskās versijas.

## Rezultāti pēc pirmās kārtas
# Double Faced Eels — "Krokodils"
# H2O — "Uzmini nu!"
# Prāta Vētra — "Lapsa"
# Malimbu Show — "Loose A Feeling"
# Borowa MC — "Maņ navajag"
# Astro'n'out — "Nē gravitātei"
# Ēnas — "Beautiful Morning"
# Dons — "Lights Out"
# Gain Fast — "Viss mainījies"
# Labvēlīgais Tips — "Naukšēnu disko"
# Ufo grupa — "Spirlībā"
# Lauris Reiniks — "Kā būtu, ja..."
# Linga — "Spārni"
# Z-Scars — "Cauri pilsētai"
# Pienvedēja Piedzīvojumi — "Maximums"

## Fināltrijnieka rezultāti

# Prāta Vētra — "Lapsa"
# H2O — "Uzmini nu!"
# Double Faced Eels — "Krokodils"

## Skatīt arī
* Radio SWH Latvijas mūzikas gada tops
Azerbaidžānas PSR ģerbonis

thumb|Azerbaidžānas PSR ģerbonis
**Azerbaidžānas PSR ģerboni** par republikas simbolu Azerbaidžānas PSR valdība pieņēma 1937. gadā. 

Uz ģerboņa attēlota naftas urbšanas platforma, kas simbolizē bagātīgos Baku naftas krājumus, aiz tā uzlecoša saule un sirpis ar āmuru. Ģerbonis ietver kviešu vārpas un kokvilnas saišķi.
Kirgīzijas PSR ģerbonis

thumb|Kirgīzijas PSR ģerbonis
**Kirgīzijas PSR ģerboni** par Kirgīzijas PSR simbolu atzīst republikas valdība 1937. gada 23. martā. Sarkanā zvaigzne ģerbonim tiek pievienota 1948. gadā. 1992. gadā ģerbonī tiek veiktas izmaiņas un saglabāta daļa no padomju ēras simbolikas un tas kļūst par Kirgizstānas valsts simbolu.
Cirms

**Cirms** jeb **Cirma ezers** ir liels ezers Ludzas novada Cirmas pagastā. Krastos arī Zvirgzdenes pagasts un Rēzeknes novada Lendžu pagasts.

No ezera iztek Stavkas upīte — 19. gadsimtā izrakts grāvis, kas savieno ar Zvirgzdenes ezeru austrumos. Ezers pieder Mudavas (Veļikajas) upes baseinam. Stavkas upīte padziļināta 1930. gados, pazeminot ezera līmeni. Pēc līmeņa pazemināšanas ezera piekraste līdz 50 metru platumā apaugusi ar kokiem un krūmiem. Pārsvarā zemi krasti, vietām — stāvi. Ziemeļrietumu piekrastē atrodas Kivtu apmetne. Konstatētas 12 zivju sugas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* www.ezeri.lv datu bāze

## Skatīt arī
* Latvijas lielākie ezeri
Petrs Kristus

thumb|250px|"Jaunas sievietes portrets" (apm. 1470. g.)
**Petrs Kristus** (*Petrus Christus*, dzimis apm. 1410.-1420. gadā Bārlē, miris apm. 1475.-1476. gadā Brigē) bija renesanses laika flāmu mākslinieks, ziemeļu renesanses gleznotājs, Jana van Eika māceklis un sekotājs. Iespējams, tieši Kristus Nīderlandes glezniecībā ieviesa ģeometrisko perspektīvu. Kristus daiļradē redzama Jana van Eika, Rogīra van der Veidena un Robēra Kampēna ietekme. Kristus pamatā gleznoja reliģiska rakstura darbus un portretus, kā arī ainavas. Starp izcilākajiem Kristus darbiem jāmin "Jaunas meitenes portrets" (apm. 1470), "Pastarā tiesa" (1452), "Kartūzieša portrets" (1446), "Pasludināšana" (1452).

Petrs Kristus dzimis Bārlē-Hertogā netālu no Antverpenes. Pēc Jana van Eika nāves 1441. gadā Kristus pārņēma viņa darbnīcu un, iespējams, pabeidza arī dažus viņa darbus. 1444. gadā Kristus ieguva Briges pilsonību un tur darbojās līdz pat nāvei. Iespējams, Kristus apceļojis Itāliju un ietekmējies no Antonello da Mesīnas.

## Ārējās saites
Rušons

**Rušons** (**Rušiuns**, **Rušonu ezers**, **Rušānu ezers**) ir ezers Preiļu novada Aglonas un Rušonas pagastos, Krāslavas novada Kastuļinas pagastā un Rēzeknes novada Feimaņu pagastā. Astotais lielākais ezers Latvijā.

## Ģeogrāfija
Ezeram sarežģīta konfigurācija, saposmota krasta līnija. Krasti pārsvarā zemi, vietām staigni, dažviet augsti. Ziemeļu piekrastē pārsvarā meži, rietumu un dienvidu piekrastē — lauki. Ezers atrodas subglaciālajā vagā. No 1987. līdz 1999. gadam liegums "Rušonu ezera salas" aizsargāja 10 salas. Kopumā ezerā 34 salas ar kopējo platību 62,8 ha. Uz austrumiem sašaurinās, pāriet līkumainajā Ūbeļu līcī, kam daudz līcīšu, saliņu. Eitrofs ezers, regulāra ūdens ziedēšana. Konstatētas 11 zivju sugas.

Ietek Pušica, Rušenica un vairāki grāvji no apkārtējiem ezeriem (Zolvas ezera, Gardinkas ezera, Mušas ezera, Geraņimovas Ilzas ezera, Bieržgaļa ezera u.c). 1940.—1950. gados uz Tartaka iztekas tika uzcelts aizsprosts, bet uz mākslīgi izraktā kanāla — Kameņecas HES. Ezera ūdens līmenis pazemināts par 0,4 metriem. 1930. gadā ezera platība bija 24,4 km².

## Rušona vietvārdi
* Apaļā sala
* Blaževiču pussala (te atrodas Blaževiču pilskalns)
* Bērzu sala (5,6 ha)
* Diunoklis (līcis)
* Kostulinas sala (Kastulinas sala, Robežsala, 0,6 ha)
* Kunga sala (Liepsala, Krodzinieka sala, Govsaliņa, Pakalnu sala, 0,3 ha)
* Lielā sala (Akmeņu sala)
* Liepu sala (Priežu sala, 2,0 ha)
* Mazā Teļu sala (2,8 ha)
* Ozolu sala (11,6 ha)
* Priežu sala (Lielā sala, Upursala) (6 ha) - uz salas arheoloģiskais piemineklis - Upurkalns ar akmeni, Kristapiņu senkapi
* Sekstu līcis
* Spička (Buksti, Bukštu sala) - sala, 0,9 ha
* Teļa sala (Teļu sala, Lielā Teļu sala, Boļšojteļatņika sala, 4,2 ha)
* Ūbeļu līcis

## Skatīt arī
* Latvijas lielākie ezeri

## Ārējās saites

* www.ezeri.lv datubāze
* Blaževiču pilskalns
Rāznas ezers

**Rāznas ezers** ir liels augstieņu tipa ezers Rēzeknes novada dienvidaustrumu daļā Čornajas, Kaunatas un Mākoņkalna pagastā. Pēc virsmas platības otrs lielākais ezers Latvijā, pēc tilpuma — lielākais.

Ezers fizioģeogrāfiski atrodas Latgales augstienes Rāznavas paugurainē, veidojies pamatmorēnas ieplakā ovālā ezerdobē ar noteku uz Kaunatas ezeru.

10 salas ar kopējo platību 24,6 ha, lielākās: Apaļā sala, Apšu sala (Lielā sala), Augstā sala, Ezītis. Apaļajā salā Balbītes pilskalns. Ir divi izteiktāki sekli līči, ar niedrājiem un peldlapjiem stipri aizaugušais Zosnas rietumgalā un Dukstigala ziemeļrietumu galā, visas salas atrodas šajos līčos. Gultne austrumos un dienvidos smilšaina, ziemeļu daļā — mālaina, rietumu daļā dūņaina. Stāvi krasti mijas ar zemiem un pārpurvotiem, vietām (pie Malukštas) krasts granšains. Ietek 11 sīkas upītes (kopā ar grāvjiem — vairāk nekā 20), uzņem vairāku ezeru (Ismeru-Žagatu, Zosnas u.c.) ūdeņus. Austrumu krastā izteka uz Kaunatas ezeru — Rēzekne — ir regulēta 1938.—1940. gadā, pazeminot ezera ūdens līmeni. Netālu no iztekas uz Rēzeknes atrodas ūdens līmeņa regulēšanas slūžas. Ūdens iezaļgans, labi caurredzams.

No ezera apdraudējumiem svarīgākie ir aizaugšana un tai sekojošā krastu pārpurvošanās, ar kuru cīnās, izpļaujot un aizvācot niedres, un stāvo krastu erozija — gan dabiskā, gan saimnieciskās un tūrisma slodzes radītā.

Ezera apkaime apdzīvota, pie tā atrodas vairāki ciemati — Zosna, Lipuški, Čornaja, Rāzna, Rogs, Foļvarkova u.c. Ezeru, izņemot ZR pusi, apliec autoceļi P55 (Rēzekne-Dagda) un P56 (Malta-Kaunata). Krastos vairākas atpūtas bāzes un naktsmītnes, galvenās atpūtas zonas ir A un DA krastā. Liela daļa piekrastes atrodas privātīpašumā. Tūristu avotos ezeru reizēm sauc arī par Latgales jūru.

Konstatētas 26 sugu zivis. Papildus Latvijas parastajām sugām ezerā kādreiz introducētas peledes (neveiksmīgi), Ladogas ripusi, sīgas. Ezerā notiek rūpnieciskā zveja, tiek regulāri ielaisti zuši un zandarti. Cīņai pret maluzvejniecību 2020. gadā tika ieviesta visa ezera videonovērošana. 2022. gadā ezerā notika zušu masu miršana viņiem letāla vīrusa dēļ.

2006. gada 15. novembrī uz agrākā Rāznas dabas parka bāzes dibināts Rāznas nacionālais parks. Rietumu piekrastē starp Rāznas un Zosnas ezeriem atrodas Zosnas mitraines dabas liegums. Pie ezera atrodas vairāki aizsargājami senkapi — Puncuļu, Veresovkas, Škrabu. 1,5 km uz DR no ezera atrodas Mākoņkalns.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alūksnes ezers

**Alūksnes ezers** ir ezers Alūksnes augstienē, Alūksnes novadā — Alūksnē un Jaunalūksnes pagastā. Pēc virsmas platības — vienpadsmitais lielākais ezers Latvijā.

Ezeram ir ovāla konfigurācija, orientēts ziemeļu virzienā ar izvirzītu, 1 kilometru garu līci dienvidrietumu malā. Krasta līnija mazrobota. Platība 15,437 km², ieapaļš, vidējais dziļums 6,7 m, lielākais dziļums — 20,0 m.

Dienvidu krastā, kur izveidojies lielāks līcis (Alūksnes līcis), atrodas Alūksnes pilsēta. Apkārtne pauguraina, krasti vietām stāvi: Alūksnē no stāvajiem krastiem vietām paveras skaists skats uz ezeru. Ezerā četras kokiem apaugušas salas ar kopējo platību 13,2 ha, lielākā no tām — Pilssala jeb Marijas sala (9,9 ha), kurā atrodas kultūrvēsturisks piemineklis — 1342. gadā celtā Marienburgas cietokšņa drupas. Pārējās salas — Garā sala (Līgavas plīvurs), Cepurīte (sena apmetnes vieta), Mazā (Tīklu) sala. Kapsētas jeb Tempļakalna pussala atdala Alūksnes līci no ezera pamatdaļas.

Baseina platība 28 km². Lielāku pieteku nav, tāpēc ūdens apmaiņa gausa (ūdens daudzumu, kāds atrodas ezerā, tas var saņemt 20 gados). No ezera iztek Pededzes pieteka Alūksne. Pavasaros daļa ūdens caur Pārmetņa un Pauliņu ezeriem noplūst uz Vaidavu Gaujas baseinā. Gultni klāj dūņas, pie Pilssalas dūņu slāņa biezums sasniedz pat 3 m. Reģistrētas 12 sugu zivis.

1920. gadu beigās uz iztekas uzceltas slūžas, ūdens līmenis pazemināts. Ezerā pie Pilssalas ierīkota strūklaka.

2015. gadā Vides risinājumu institūta speciālisti, veicot pētījumus, atzinuši, ka Alūksnes ezers ir viens no tīrākajiem ezeriem Latvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze
Kodolkarš

[thumb|200px|Atombumbas sprādziens [Nagasaki]]
**Kodolkarš** ir karš, kurā karojošās puses viena pret otru izmanto kodolieročus. Kodolkarš ir hipotētiska kara forma. Tiek uzskatīts, ka vistuvāk kodolkaram pasaule nonākusi t.s. Kubas krīzes laikā 1962. gadā.

Kodolieroči karadarbībā tikuši izmantoti tikai vienreiz - Otrā pasaules kara laikā, kad ASV nometa divas atombumbas uz Japānas pilsētām Hirosimu un Nagasaki.

1945. gada 6. augustā uz Hirosimu nomestās atombumbas sprādziens nogalināja apmēram 140 000 cilvēku. Trīs dienas vēlāk atombumbas sprādziens Nagasaki iznīcināja pilsētu, 
dzīvību zaudēja 73800 cilvēku, vēl 75 000 tika ievainoti.

## Skatīt arī
* Kodolziema

## Ārējās saites
Burtnieks (nozīmju atdalīšana)

**Burtnieks** var būt:

* Burtnieks — liels ezers Ziemeļvidzemē;
* Burtnieks (mēnešraksts) — „mēnešraksts gara kultūrai“ (apakšvirsraksts), kas iznāca Rīgā no 1927. gada līdz 1936. gadam;
* Burtnieks (mitoloģija) — seno baltu burvis.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Ernests Burtnieks (1898—1958) — latviešu ārsts.

## Skatīt arī
* Burtnieki
Radioviļņi

**Radioviļņi** ir elektromagnētiskie viļņi ar viļņa garumu no 10 km līdz 1 mm (Atbilstošās frekvences — 30 kHz līdz 300 GHz), kurus var radīt, pievadot piemērotai antenai atbilstošas frekvences maiņstrāvu. Samazinoties viļņa garumam, samazinās nepieciešamais antenas izmērs. Aparatūru, kas darbojas ar zemākām frekvencēm, parasti uzbūvēt ir vieglāk. 

## Izmantošana
Radioviļņus parasti lieto sakariem.

#### Radiosakariem lietotās frekvences
* Garie viļņi — 150—280 kHz;
* Vidējie viļņi — 530—1610 kHz;
* Īsviļņi — 1,8—29,7 MHz;
* Ultraīsviļņi — ≈50—130 MHz, bet Latvijā — 88—108 MHz;
* Decimetru viļņi — 300—1000 MHz;
* Mikroviļņi — 1—300 GHz;

Televīzijai lietotās frekvences atbilst ultraīsviļņiem un ir no ≈50 līdz 800MHz.

## Ārējās saites
Viešūrs

**Viešūrs** (arī **Kaķīša ezers**, **Viešurs**, **Vesenberga ezers**, **Viesienas ezers**, **Tulderu ezers** u.c.) ir ezers Madonas novada Vestienas pagastā uz robežas ar Aronas pagastu, 3 km uz ziemeļiem no Gaiziņkalna.

Glaciālas izcelsmes ezers. Iekļauts Gaiziņkalna dabas parkā. Gultne avotaina, smilšaina, vietām dūņu un sapropeļa slānis līdz 3 m biezs. Krasti pārsvarā stāvi. Ziemeļu daļā no ezera iztek Viešupe, plūst uz Lielo Līdēri. Uz Viešupes aizsprosts. 7 nelielas ietekas. Publiski pieejamas peldvietas dienvidaustrumu krastā pie Kalnmuižas līča. Jau no 9,5 metru dziļuma sākas bezskābekļa zona. Konstatētas 12 sugu zivis.

Ezera gultnē izplūst neparasts avots — Laparts, kurš darbojoties ik pēc 7 gadiem. Ziemeļrietumu piekrastē — Tropeļu kapulauks, dienvidaustrumos Kalnamūžu Velnakmens. Austrumu krastā Devēnas muižas parks un meža taka.

## Viešūra vietvārdi
* Cepurīte — saliņa centrālajā—ziemeļu daļā (0,15 ha)
* Devēnas līcis — dienvidrietumu daļā
* Dietlāvju līcis — ziemeļaustrumos
* Kaķu sala — dienvidrietumu daļā (0,15 ha)
* Kalnmuižas līcis (Kalnamūžu līcis) — dienvidu daļā
* Sesku līcis — ziemeļrietumos

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv
Lielā Seldžuku impērija

**Lielā Seldžuku impērija** pastāvēja no 11. līdz 14. gadsimtam centrālajā Āzijā un Tuvajos Austrumos. Impērijas teritorija stiepās no Anatolijas pussalas līdz Pendžābai. Impēriju izveidoja oguzu tjurku izcelsmes sunnītu musulmaņu Seldžukīdu dinastija. Līdz ar seldžuku impērijas izveidošanos, vēsturē sākās tjurku tautu valdīšanas periods Tuvajos Austrumos un seldžukus uzskata par priekštečiem rietumu tjurkiem, kas dzīvo mūsdienu Azerbaidžānā, Turcijā un Turkmenistānā.

## Seldžukīdu dinastija

Seldžukīdu dinastijas priekštecis ir Seldžuks bejs, kas kalpojis Hazāru kaganāta armijā. Pēc kaganāta sabrukuma, aptuveni 950. gadā viņa vadībā daļa hazāru esot pārcēlušies pie Džendas pilsētas (saukta arī par Hodžendu) un tur pieņēmuši islāmu.

## Ārējās saites
Virkstenis

**Virkstenis** ir neliels ezers Madonas novada Bērzaunes pagastā. Iekļauts Vestienas aizsargājamo ainavu apvidū. Maza, purvaina saliņa ezera ziemeļaustrumu daļā. Krasti purvaini, kūdraini, tikai vietām pieejami.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze
Talejas ezers

**Talejas ezers** (arī **Talejs**) ir ezers Madonas novada Vestienas pagastā, ap 2 km dienvidrietumos no Gaiziņkalna. Viens no augstāk novietotajiem ezeriem Latvijā.

Iekļauts Gaiziņkalna dabas parkā. Gultne smilšaina, vietām avotaina, ar akmeņiem. Ieplakās sapropeļa slāņa biezums var sasniegt 1,5—3,8 metru biezumu. Eitrofs, bezskābekļa zona sākot no 7,0 metru dziļuma. Krasti pārsvarā stāvi, vietām lēzeni, ainavisks. Konstatētas 7 sugu zivis.

Dienvidaustrumu krastā tieši pie ūdens līnijas atrodas Talejas Velnakmens.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze
Luknas ezers (Višķu pagasts)

**Luknas ezers** ir ezers Augšdaugavas novada Višķu pagastā. 1931. — 1939. gados regulēta no ezera iztekošā Dubna, pazeminot ezera līmeni par aptuveni 1,5 metriem. 1 sala, platība 0,7 ha. Gultne dūņaina, krasti pārsvarā zemi. Eitrofs. Konstatētas 7 zivju sugas. Savienots ar Višķu ezeru.

Ostrovā putnu vērošanas tornis. Višķu parks.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze
Osmaņu impērijas himna

Osmaņu impērijā lietoja vairākas himnas. Tāpat kā dažās Eiropas valstīs, himna mainījās līdz ar valdnieka maiņu. Dažas no tām:

* *Mahmudiye* (1808-1839)
*  (*Mecidiye Marşı*, 1839-1861), autors Džuzepe Donizetti.
*  (*Aziziye Marşı*, 1861-1876), Londonas Osmaņu galma mūzikas akadēmijas izpildījumā.
* , autors: Ismails Hakki Bejs (İsmail Hakkı bey) (šo himnu uzskata par ievērojamāko no visām Osmaņu himnām).

## Turku valodā
* **Džedin deden marša vārdi**

:**1**
:Ceddin deden, Neslin baban!
:Ceddin deden, Neslin baban!
:Hep kahraman Türk milleti!

::Orduların, pekçok zaman!
::Vermiştiler dünyaya şan!
::Orduların, pekçok zaman!
::Vermiştiler dünyaya şan!

:**2**
:Türk milleti, Türk milleti!
:Türk milleti, Türk milleti!
:Aşk ile sev hürriyeti!

::Kahret vatan düşmanını!
::Çeksin o mel-un zilleti.
::Kahret vatan düşmanını!
::Çeksin o mel-un zilleti.

## Saites
Ceddin Deden maršs MP3 formātā
Višķu ezers

**Višķu ezers** ir ezers Augšdaugavas novada Višķu pagastā. 1931.—1939. gados regulēta no savienotā Luknas ezera iztekošā Dubna, pazeminot ūdens līmeni par 1,5 metriem. Viena maza saliņa ezera dienvidu piekrastē. Gultne smilšaina, oļaina, dūņaina. Krasti pārsvarā lēzeni, vietām stāvi. Eitrofs. Konstatētas 6 zivju sugas.

Vēl 1950. gados bija savienots ar Dotkas ezeru — tagad no tā atdala purvaina pāržmauga.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze
Ušurs

**Ušurs** (arī **Ušura ezers**) ir ezers Gulbenes novada Jaungulbenes pagastā. Septītais dziļākais ezers Latvijā.

Ezeram iegarena forma, dienvidu daļā atrodas 40 metrus dziļa dzelme. Gar ezera dienvidaustrumu krastu iet lieguma "Lielais Mārku purvs" robeža. 1901. un 1953. gados regulēta no ezera iztekošā Ušurupe, pazeminot ezera līmeni par 1 m. Gultne smilšaina, vietām dūņaina. Eitrofs, konstatētas 10 zivju sugas. Austrumu krasts purvains, rietumu krasts - stingrs.

## Ezerpils
Līņsaliņa (Lāviņas sala) izveidojusies, sanesām pārklājot aptuveni 5. gadsimtā celtas ezerpils atliekas ezera dienvidrietumu daļā, 104 m no krasta. Salas augšdaļa paceļas 20 - 40 cm virs ūdenslīmeņa, bet pamatne atrodas 1,2 m dziļumā. Stipri izskalotajā salas ziemeļu un austrumu daļā atsedzas mītnes konstrukcijas.
Lai ezera mītni apzinātu, 1964. un 1965. gada vasarā Jānis Apals šeit vadīja arheoloģiskos izrakumus. Atklājās, ka ezermītnei bijusi taisnstūra forma, izmēri 36 x 37 m.  Siju garums līdz 7 m. Visā mītnes platībā atrasti neregulāri izvietoti, vertikāli iedzīti pāļi. Konstrukcijās pārsvarā sastopami skuju koki, retāk bērzs un ozols. Kultūrslāņa biezums svārstās no 1,5 - 1,7m. Salas virspusē atrastas 38 senlietas: dzelzs šaurasmens cirvis, bronzas pakavsakta, apkaltas jostas gredzens, vērpjamās vārpstas skriemeļi, akmens galodas, koka mieturi, vālītes, graudberzis un kriju vāceles. Gan virspusē, gan zemūdens daļā atrastas 182 bezripas trauku lauskas. Atrasti arī podi un to fragmenti. Dūņās atrasti arī daži dzīvnieku kauli.

## Teika
Par ezera rašanos vēsta latviešu tautas teika:

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze
Latvijas futbola klubu saraksts

Šeit ir uzskaitīti Latvijas futbola klubi.

## [[Latvijas futbola Virslīga|Virslīga]] (2025.)
* BFC Daugavpils (Daugavpils)
* FK Liepāja (Liepāja)
* FK Metta (Rīga)
* FC RFS (Rīga)
* Riga FC (Rīga)
* FS Jelgava (Jelgava)
* FK Tukums 2000 (Tukums)
* FK Grobiņa (Liepāja)
* FK Auda (Rīga)
* SK Super Nova (Rīga)

## [[Latvijas futbola Nākotnes līga|Nākotnes līga]] (2025.)
* JDFS Alberts (Rīga)
* Riga Mariners (Rīga)
* Augšdaugavas NSS (Ilūkste)
* Ogre United (Ogre)
* AFA Olaine (Olaine)
* Rēzeknes FA (Rēzekne)
* Riga FC-2 (Rīga)
* RFS-2 (Rīga)
* Leevon PPK (Rīga)
* Skanstes SK (Rīga)
* FK Smiltene/BJSS (Smiltene)
* FK Tukums 2000-2/TSS (Tukums)
* Mārupes SC (Jaunmārupe)
* JFK Ventspils (Ventspils)

## [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]] (2025.)
* JDFS Alberts-2 (Rīga)
* FS Jelgava-2 (Jelgava)
* FK Union/JFK Daugava (Rīga)
* Valmiera FC (Valmiera)
* JFC Viola (Jelgava)
* Rīgas Futbola skola (Rīga)
* FK Līvāni (Līvāni)
* FK Aliance (Rīga)
* SK Super Nova-2 (Rīga)
* FK Karosta (Liepāja)
* FK Staiceles Bebri (Staicele)
* FK Ķekava/Auda (Ķekava)
* Dienvidkurzemes SS (Grobiņa)
* FK Dinamo Rīga (Rīga)
* FK Salaspils (Salaspils)
* Saldus NSS/Leevon-2 (Saldus)

## [[Latvijas futbola 3. līga|3. līga]] (2024.)
### Centra zona
* Riga United (Rīga)
* FK RSU (Rīga)
* Babīte SK (Babīte)
* AFA Olaine-2 (Olaine)
* JRFPC Upesciema Warriors (Upesciems)
* Athletic Club Jules Verne (Rīga)
* ASK Kadaga/Ostas SK (Kadaga)

### Rietumu zona
* Liepājas FS (Liepāja)
* FK Tukums 2000-3 (Tukums)
* FC Talsi/NSS (Talsi)
* FK Iecava (Iecava)
* FK Dobele Allegro (Dobele)
* FK Kauguri (Jūrmala)
* Bauskas BJSS/Mēmele (Bauska)
* Kuldīgas FS/Goldingen United (Kuldīga)

### Ziemeļu zona
* Ogre United-2 (Ogre)
* Futbola Parks Academy (Rīga)
* FK Pļaviņas DM (Pļaviņas)
* FK Cēsis (Cēsis)
* FK Sigulda (Sigulda)
* FK Valka (Valka)
* FC Madona/BJSS (Madona)
* Gulbenes BJSS (Gulbene)
* Sports United/Cēsis (Cēsis)
* DSVK Traktors (Rīga)
* FK Alberts (Rīga)
* FK Lielupe (Rīga)
* FK Ādaži (Ādaži)

### Austrumu zona
* FK Krāslava/Daugavpils-2 (Krāslava)
* FK Kalupe (Kalupe)
* Preiļu BJSS (Preiļi)
* FK Ludza (Ludza)
* Rēzeknes NSS/FK Saules Puikas (Malta)
* Balvi (Balvi)

### Pārējie

* FC Gauja (Valmiera)
* FK Limbaži (Limbaži)

## Citi

### Bijušie klubi:
* FK 1625 Liepāja
* SK Blāzma (Rēzekne)
* FC Daugava (Daugavpils)
* FK Daugava Rīga (2003)
* Dinaburg FC (Daugavpils)
* FK Eurobaltija (Rīga)
* FC Jūrmala
* FK Ķeizarmežs
* FC Nikers (Kuldīga)
* FK Ogre (Ogre)
* Olimpija Liepāja
* FK Pārdaugava (Rīga)
* FK Rīga (Rīga)
* RKB Arma (Rīga)
* Skonto FC (Rīga)
* FK Skonto/Metāls (Rīga)
* FK Torpedo Rīga (Rīga)
* FC Tranzit (Ventspils)
* FK Unions (Rīga)
* FK Venta (Ventspils, Kuldīga)
* FK Vindava (Ventspils)
* FK Zibens/Zemessardze (Ilūkste)
* FK Carnikava
* FB Gulbene
* FK Jaunība Rīga
* FK Jēkabpils/JSC (Jēkabpils)
* FK Kauguri/PBLC (Jūrmala)
* SK Latgols/Ludzas NSS
* Lubāna/Degumnieki/MBJSS
* FK Ofriss (Rīga)
* FC New Project
* Ogres NSC
* FK Olaine (Olaine)
* JFK Saldus
* JFC Skonto
* FK Kurši (Liepāja)
* FK Spartaks (Jūrmala)
Domeniko Veneciano

thumb|250px|"Madonna ar bērnu" (aptuveni 1445. gads).
**Domeniko Veneciano** (, dzimis aptuveni 1410. gadā Venēcijā, miris 1461. gadā Florencē), īstajā vārdā **Domeniko di Bartolomeo** (), bija renesanses laika itāliešu gleznotājs, viens no Florences skolas iedibinātājiem. Domeniko ietekmējies no Mazačo, Paolo Učello un Andreas del Kastaņo.

Par Domeniko dzīvi zināms ļoti maz; arī Džordžo Vazāri mākslinieku biogrāfijās par viņu minēta nepareiza informācija (piemēram, ka viņu nogalinājis gleznotājs Andrea del Kastaņo, kurš patiesībā nomira pirms Domeniko). Domeniko dzimis Venēcijā un tur arī apguvis gleznošanu. 1430. gados viņš mitinājies Perudžā, savukārt aptuveni 1440. gadā apmeties Florencē, kur, izņemot atsevišķus periodus, darbojies līdz pat nāvei. Senākais saglabājies dokuments par Domeniko ir viņa vēstule Pjēro de' Mediči. Atgriezies Florencē no Perudžas, Domeniko kopā ar savu mācekli Pjēro della Frančesku strādāja pie *Santa Maria Nuova* hospitāļa freskām, no kurām pabeidza tikai daļu (1445. gadā nezināmu iemeslu dēļ viņš darbu pārtrauca, un pārējās freskas uzgleznoja Andrea del Kastaņo). Domeniko ar Pjēro della Frančesku sadarbojās arī vēlāk, apgleznojot Loreto Sv. Marijas baznīcas griestus. Pēdējā zināmā Domeniko glezna ir "Jānis Kristītājs un Sv. Francisks".

Saglabājušies divi parakstīti Domeniko darbi — "Jaunava un bērns" (glezna stipri bojāta) un altārglezna *Santa Lucia dei Magnoli* baznīcai.

## Ārējās saites
Augstrozes Lielezers

**Augstrozes Lielezers**  ir ezers Limbažu novada Umurgas pagastā. Iekļauts Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātā, dabas lieguma «Augstroze» zonā. Gultne smilšaina, dūņaina, akmeņaina. Krasti pārsvarā zemi, purvaini. Dienvidaustrumu piekrastē krasti stāvi - te augstu pāri ezeram paceļas Augstrozes pilsdrupas. Eitrofs, niedru josla gar krastu. Reti ūdensaugi - 5 sugas, kas ietilpst ezereņu - lobēliju sugu kompleksā. Konstatētas 12 zivju sugas.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze
Veneciano

**Veneciano** (no  — 'venēcietis') ir itāļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Antonio Veneciano (*Antonio Veneziano*; 1543—1593) — sicīliešu dzejnieks;
* Domeniko Veneciano (*Domenico Veneziano*; ~1400—1461) — itāliešu gleznotājs;
* Gabriēle Veneciano (*Gabriele Veneziano*; 1942) — itāļu fiziķis.
Ungurs

**Ungurs** (arī **Rustēgs**, **Unguru ezers**, **Rustēga ezers**) ir ezers Cēsu novada Raiskuma pagastā uz robežas ar Stalbes pagastu.

Iekļauts Gaujas nacionālajā parkā. Ezers atrodas ledāja izveidotā atrāvuma-izspieduma ieplakā. Krasti pārsvarā stāvi, gultne smilšaina, dienvidos dūņaina, krastos oļi, akmeņi — savdabīga ir akmeņainā piekraste ziemeļaustrumu krastā. Dienvidu un dienvidrietumu piekraste purvaina — te sākas Unguru purvs. Purva ūdeņu pieplūde iekrāso ezera ūdeni brūnā krāsā. Eitrofs, aizaugums ap 7%. Konstatētas 9 zivju sugas. Austrumu krastā liela atpūtas bāze "Ezermalas", kempings "Ungurs", kempings "Ķeči".

Ziemeļrietumu piekrastē Ureles pilskalns.

## Ārējās saites

* www.ezeri.lv datubāze
Alauksts

**Alauksts** (arī **Alauksta ezers**) ir ezers Vidzemes augstienē, Cēsu novadā, 202,3 metrus virs jūras līmeņa.

Atrodas Vecpiebalgas aizsargājamo ainavu apvidū. Ezera kontūra ovāla, orientēta ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā, ar dažiem izliektiem līčiem. Ezerā ir divas salas ar kopējo platību 1,6 ha — Lielā sala (0,8 ha) un Mazā sala (arī Vidsniedre) (0,76 ha). Ezera gultni vietām klāj dūņas un līdz 5 m biezs sapropeļa slānis. Krasti pārsvarā lēzeni, dienvidu pusē arī stāvi. No ezera izteka Gaujiņa, kas tālāk pārtop Latvijas garākajā upē Gaujā. No ezera iztek arī Silakroga grāvis, kas ir 19. gadsimtā izveidots mākslīgs kanāls uz Tauna ezeru. Konstatētas 9 sugu zivis (raudas, plauži, līdakas, asari, sapali, u.c.). Eitrofs, ezerā ievērojamā daudzumā potenciāli toksiskas zilaļģes.

Gar ezera dienvidrietumu krastu stiepjas asfaltēts Cēsu—Madonas autoceļš, dienvidaustrumu daļā — Vecpiebalgas—Greiveru zemesceļš.

## Alauksta vietvārdi
* Cepļa gals — rietumos
* Elka kalns — sēklis rietumos
* Kakta gals — līcis austrumos
* Karašas līcis — ziemeļos
* Rags — pussala rietumos
* Vidsniedre — sala rietumos

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze

## Skatīt arī
* Latvijas lielākie ezeri
Kāls (mērvienība)

**Kāls** ir skaita mērvienība — 30 gabalu. Kālu pamatā lieto zivju tirdzniecībā. Izmanto vismaz kopš 17. gadsimta. To lietoja Rīgā un Anglijā.

Anglijā to pārsvara lietoja zušu tirdzniecībā.

## Ārējās saites
* kāls, termins
Lobes ezers

**Lobes ezers** (arī **Viskāļu ezers**) ir ezers Ogres novada Krapes pagastā. Robežojas ar Aizkraukles novada Bebru un Kokneses pagastiem.

Eitrofs, sekls, stipri aizaudzis. To pilnībā klāj peldoši ūdensaugi, bet trešdaļa ezera platības ir aizaugusi ar niedrēm, kosām, lēpēm u.c. augiem. Ezera gultni sedz vairākus metrus bieza dūņu kārta, kas apakšējā slānī ir sablīvējusies, veidodama organiskām vielām bagāto sapropeli. Šo iemeslu dēļ ezers kļūst nabadzīgāks zivju daudzuma un sugu ziņā, jo nemitīgi pasliktinās ūdens kvalitāte. Ziemā notiekošā ūdensaugu trūdēšana zemledus apstākļos izraisa zivju slāpšanu. Palu laikā pārplūst, līmenis ceļas pat par 2 metriem. Izteka Lobe regulēta laikā no 1926. līdz 1927. gadam un 1951. - 1953. gados, pazeminot ezera līmeni un samazinot tā virsmas platību. Ietek Bebrupe, Ošupīte, Laukupīte. Gultne dūņaina, sapropeļa slānis līdz 3,5 m biezs. Krasti zemi, daudzviet purvaini. Par to, ka tagad strauji aizaugošais ezers kādreiz ir bijis daudz lielāks, liecina plašie, zemie piekrastes purvi, kuri senatnē ir bijuši ezera daļas.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze
Lādes ezers

**Lādes ezers** (arī **Nabes ezers**) ir ezers Limbažu novada Limbažu pagastā. No ezera iztek Vitrupe. Tā dienvidu krastā viduslaikos uzcelta Nabes pils.

Iekļauts Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātā. Līmenis bija mākslīgi paaugstināts, taču 1958. gadā, kad tika izskalots vecais dzirnavu aizsprosts, līmenis pazeminājās. Gultne smilšaina, dūņaina. Krasti zemi, austrumu pusē - stāvi. Konstatētas 14 zivju sugas.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze
Inesis

**Inesis** (arī **Ineša ezers**) ir ezers Cēsu novada Inešu pagastā. Ezers atrodas ledāja veidotā ieplakā, tam līčaini, daudzviet augsti krasti. Ainavisks. Septiņas salas ar kopējo platību 4,9 ha. Vairāki sēkļi, ko šeit sēvē par kalniem. Krasta līnijas garums 15,4 km, kopā ar salām — vairāk kā 18 km. Gultni daudzviet klāj dūņas, līčos sapropelis līdz 3,5 m biezumā. Ietek Pīle un Laskate. Izteka — Orisāre uz Sustalu. Konstatētas 12 zivju sugas. Dabas liegums "Sproģi" — iekļauj Sproģu pussalu un ezera salas.

## Ineša vietvārdi
* Akmeņu sala — ezera centrālajā daļā
* Aveņu kalns — sēklis dienvidu daļā
* Bābas sala (Lielā sala) — ziemeļu — centrālajā daļā
* Jāņkalna (Zviedru) senkapi — Kūrēnu pussalā
* Jēkuļu sala — ziemeļos
* Kūrene — mazāka pussala Sproģu pussalas ziemeļos
* Ķirļu sala
* Ķiršu sala — austrumos
* Mīlestības sala — ziemeļos
* Siena sala
* Skaistais krasts — Sproģu pussalas tālākā daļa
* Sproģu pussala — austrumu krastā, pussalā atrodas Sproģu purvs
* Žīdītes sala — ziemeļaustrumos

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze

## Atsauces
Kālezers

**Kālezers** (arī **Kāla ezers**, **Vesetas ezers**) ir ezers Madonas novada Vestienas pagastā.

Kālezera salas iekļautas dabas liegumā, pats ezers iekļauts Vestienas aizsargājamo ainavu apvidū. 1956. gadā Vesetas iztekā uzcelts dambis, paceļot ezera līmeni par aptuveni 1 metru. 5 salas ar kopējo platību 28,897 ha. Gultne smilšaina, oļaina, vietām dūņaina. Krasti stāvi, ezers ļoti ainavisks. Konstatētas 12 sugu zivis. Austrumu krastā hidroloģiskais postenis. Eitrofs, taču aizaugums nav lielā platībā.

Kopš 2012. gada Kāla ezerā tiek rīkots ikgadējs kultūras un mākslas pasākums Ezera Skaņas. Pasākums notiek uz peldošas skatuves Kāla ezera vidū un tas sākas piecos no rīta pirms saullēkta. 2016. gadā pasākumu apmeklēja vairāki tūkstoši cilvēku, aizsākot jaunu tradīciju — kopīgu rītausmas sagaidīšanu.

## Kālezera salas
* Lielā Vestienas sala — 9,6 ha, 28 m augsta, centrālā daļa
* Mazā sala — 0,007 ha
* Mazā Vestienas sala — 0,01 ha
* Tolkas sala — 18,6 ha, 18 m augsta, ezera rietumos
* Vistu sala — 0,68 ha, dienvidrietumu daļa

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze
* www.ezeraskanas.lv
Zebrus ezers

**Zebrus ezers**  ir ezers Dobeles novada Bikstu pagastā.

Iekļauts Zebrus un Svētes ezera dabas liegumā, tiek aizsargāts no 1957. gada. Netālu dienvidos, tai pašā ieplakā, atrodas Svētes ezers, ko nošķir 0,5 km platais Svētes purvs. Senāk abi ezeri bija apvienoti. Vietām ezera krasti stāvi, paceļas pat 30 metrus virs ezera līmeņa (Ezerlūku pilskalns). Gultne dūņaina, vietām pat 8 metrus biezs sapropeļa slānis. Eitrofs. Izteka regulēta, ūdens līmenis pazemināts.

Dienvidu daļa saucas Grīvgals. Ezera krastā Ezerlūku pilskalns, Smiltnieku pilskalns, Lejascīsku apmetnes vieta, Elkus kalns. Ziemeļaustrumu krastā aizsargājams dabas piemineklis — Zebrus avoti, kuri ir arī populāra ūdens ņemšanas vieta. Viena sala, platība 1 ha. Pie zema ūdens līmeņa parādās vēl viena akmeņaina saliņa. Konstatētas 6 sugu zivis. Novērota zilaļģu un pirofītaļģu ziedēšana.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv
Lielauces ezers

**Lielauces ezers** ir ezers Dobeles novada Lielauces pagastā.

Ezeram purvaini krasti, tas pieejams tikai pa laipu pie Lielauces muižas pils. Gultne dūņaina, vietām sapropelis. 2 saliņas, viena no tām - Mednieku saliņa dienvidu daļā. Konstatētas 16 zivju sugas. Ezers ietilpst Vīķu purva dabas liegumā.

Ezera krastā atrodas Lielauces muižas pils, Stirnu muižas pils.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze
Sasmakas ezers

**Sasmakas ezers** (arī **Valdemārpils ezers**, **Ārlavas ezers**) ir ezers Talsu novada Ārlavas pagastā.

Ezers ir ļoti šaurs un garš, ziemeļu daļā pāri pāržmaugai iet ceļš (vienīgais ezers Latvijā, pār kuru uzbūvēts tilts). 1954.—1955. gados regulēta iztekošā Mazroja. Krasti zemi, vietām stāvāki. Ziemeļu galā atrodas Ārlavas muiža ar parku. Valdemārpilī pludmale. Konstatētas 18 zivju sugas.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datubāze