open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Progress (kosmosa kuģu sērija)

right|thumb|250px|Progress M-52
***Progress*** () ir bezpilota kosmosa kravas kuģu sērija. To izmantoja PSRS un Krievija, lai apgādātu orbitālās stacijas ar degvielu, gaisu, ūdeni, pārtiku un citiem materiāliem. Tas nav paredzēts kravu nogādāšanai lejup uz zemi, izņemot dažus kuģus, kuri bija apgādāti ar nelielu nolaišanās kapsulu *[[VBK-Raduga|Raduga]]*.

Kosmiskos aparātus izgatavo Krievijas uzņēmums *[[RKK Energija]]* Koroļovas pilsētā. Palaišana orbītā notiek no Baikonuras kosmodroma Kazahstānā ar nesējraķeti *[[Sojuz (nesējraķetes)|Sojuz]]*.

Krievija pašreiz izmanto modifikācijas *[[Progress-MS]]* Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādei.

## Vēsture
1970. gados tika projektēta jaunas paaudzes orbitālā stacija, kuras apgādei bija vajadzīgi bezpilota kravas kuģi, jo pirmās stacijas bija paredzētas tikai pāris mēnešu darbam. Rekordīsā laikā (četros gados) tāds tika izprojektēts un izgatavots.
Tas tika izstrādāts uz pilotējamā kosmosa kuģa *[[Sojuz (7K-T)|Sojuz 7K-T]]* bāzes. 
Pirmais transportkuģis *[[Progress-1]]* orbītā tika palaists  uz staciju *[[Saļut-6]]*. 43 pirmās paaudzes *Progress* lidoja uz *Saljut-6*, *[[Saljut-7]]* un *[[Mir (orbitālā stacija)|Mir]]*.

Sākoties jaunas stacijas *Mir* ekspluatācijai 1986. gadā, tika veikta kravas kuģa modernizācija. Pirmais *[[Progress-M (11F615A55)|Progress-M]]* kuģis startēja 1989. gada augustā.

Krievijai iesaistoties Starptautiskās kosmosa stacijas projektā, *Progress-M* tika modificēts, ūdens tvertņu vietā iebūvējot papildu degvielas tvertnes. Pirmais *[[Progress-M1]]* tika palaists 2000. gadā uz staciju *Mir*. Vēlāk gan, pēc ASV kosmoplāna *[[Columbia (kosmoplāns)|Columbia]]* katastrofas 2003. gadā, pārstāja izmantot *Progress-M1*, to vietā ekspluatējot *Progress-M*.

Lai pārietu uz pilnībā ciparizētu kuģa vadības sistēmu, *Progress-M* tika modernizēts, tam uzstādot ciparu datoru analogā datora vietā. Pirmais *[[Progress M-01M]]* tika palaists .

## Uzbūve
Tāpat kā kosmosa kuģi *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]*, arī *Progress* sastāv no trīs nodalījumiem:
* Hermētisks kravas nodalījums ar saslēgšanās mezglu. Tajā atrodas sapakotās kravas: pārtika, ūdens, apģērbs, rezerves daļas, materiāli u.c. Tajā tiek nodrošināti apstākļi, lai kosmonauti tur varētu atrasties kravu pārvietošanas laikā, bet ne tādi, lai cilvēks kuģī varētu atrasties autonomā lidojumā.
* Papilduzpildes komponentu nodalījumu (*отсек компонентов дозаправки*). Tas atrodas vietā, kur *Sojuz* ir nolaižamais aparāts. Tas ir nehermētisks, ar vairākām degvielas un skābekļa tvertnēm. No tvertnēm pa cauruļvadiem caur saslēgšanās mezglu šķidros komponentus var pārsūknēt uz staciju.
* Dzinēju nodalījums. Tajā atrodas galvenais dzinējs un orientācijas dzinēji, kā arī kuģa aparatūra. Pie tā sānos pievienotas saules baterijas (pirmajiem kosmosa kuģiem tādu nebija).

## Modifikācijas
* *[[Progress (11F615A15)|Progress]]* (*11F615A15*; 1978 — 1990)
* *[[Progress-M]]* (*11F615A55*; 1989 — 2009)
* *[[Progress-M1]]* (*11F615A55*; 2000 — 2004)
* *[[Progress M-M]]* (*11F615A60*; 2008 — 2015)
* *[[Progress-MS]]* (*11F615A61*; kopš 2015. gada)

## Atsauces

## Ārējās saites
Progress

**Progress** var būt:
* progress — historiogrāfiska un filozofiska koncepcija
* Progress — kosmosa kuģu sērija
* Dartijas agrākais nosaukums
* Progress — Iecavas pilsētas daļa

## Skatīt arī
* Progresa
Ģeneratorlampa

**Ģeneratorlampa** ir elektronu lampa, kas paredzēta zemfrekvences un augstfrekvences signālu ģenerēšanai un pastiprināšanai. Ģeneratorlampas arī mūsdienās izmanto radiosakaros (radioraidītājos), rūpnieciskajā elektronikā, radiolokācijā un citās tehnikas jomās. Parasti kā ģeneratorlampas pielieto triodes, staru tetrodes un pentodes.
thumb|300px|Dažādas ģeneratorlampas (no kreisās — ГУ-19, ГУ-32, ГУ-29, ГИ-30)

## Ģeneratorlampu iedalījums

### Pēc darba frekvences
Pēc frekvences ģeneratorlampas iedala:
* zemfrekvences lampās (līdz 20 kHz). Te pieskaitāmas arī modulatorlampas un regulējošās lampas;
* garo un īsviļņu lampas (līdz 30 MHz);
* ultraīsviļņu lampas (līdz 300 MHz);
* decimetru un centimetru viļņu (SAF) lampas (virs 300 MHz). Šīm lampām mēdz būt speciāls izpildījums (metālkeramiskās lampas).

### Pēc izkliedētās jaudas
Pēc jaudas ģeneratorlampas iedala:
* mazjaudīgās (līdz 25 W);
* vidējas jaudas (līdz 1 kW);
* lieljaudas (virs 1 kW).

### Pēc darba tipa
Pēc darba režīma izšķir:
* nepārtrauktas darbības ģeneratorlampas;
* impulsrežīmam paredzētas ģeneratorlampas (impulslampas);
* impulsrežīmam paredzētas modulatorlampas

### Pēc dzesēšanas veida
Tā kā ģeneratorlampas, atšķirībā no parastajām radiolampām, patērē samērā lielu jaudu, to anodi darba laikā spēcīgi sakarst. Mazjaudas ģeneratorlampas parasti nav speciāli jādzesē (dabiskā konvekcijas dzesēšana), bet lielajām nepieciešama īpaša atdzesēšana.
Pēc dzesēšanas veida ģeneratorlampas iedalās:
* lampas ar piespiedu gaisa dzesēšanu;
* lampas ar ūdens dzesēšanu;
* lampas ar iztvaices dzesēšanu.


Attēls:Gu 5a.jpg|Ģeneratortriode ГУ-5А. Sver 1 kg, dzesējama ar ūdeni (14 l/min), jauda 3500 W.
Attēls:Gu 81m.jpg|Ģeneratorpentode ГУ-81М. Jauda ap 500 W.
Attēls:Gu 19 1968 1.jpg|Dubultā staru ģeneratortetrode ГУ-19. Jauda virs 45 W.
Attēls:GS-9B.JPG|Metālkeramiskā augstfrekvences ģeneratortriode ГС-9Б.


## Atsauces
Solomons Mihoelss

**Solomons Mihoelss** (; dzimis , miris , īstajā vārdā **Šloime Vovsi**) bija ebreju izcelsmes Padomju Savienības aktieris, režisors un politisks darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1890. gadā Daugavpilī turīgā koktirgotāja Mihļa Vovsi ģimenē kā viens no deviņiem bērniem. Mācījās ebreju reliģiskajā skolā, tad no 1905. līdz 1908. gadam Rīgas reālskolā. 1911. gadā iestājās Kijivas Komercinstitūtā, bet izslēgs sakarā ar piedalīšanos studentu nemieros. No 1915. līdz 1918. gadam studēja Petrogradas universitātē.

Pēc Oktobra revolūcijas iestājās Petrogradas ebreju teātra studijā un kopš 1919. gadā pieņēma skatuves vārdu Mihoelss ("Mihļa dēls"). 1920. gadā kopā ar teātra studiju pārcēlās uz Maskavu. 1925. gadā studiju pārveidoja par Maskavas Valsts ebreju teātri. No 1929. gada Mihoelss bija tā vadītājs. Piedalījies viesizrādēs daudzās valstīs ārpus PSRS. Ārpus teātra dzīves viņš bija aktiermākslas pasniedzējs (no 1941. gada profesors), kā arī aktieris kino. Otrā pasaules kara laikā 1941. gadā Maskavas Valsts ebreju teātri pārcēla uz Taškentu. 

1942. gada februārī tika nodibināta Ebreju antifašistiskā komiteja. Tās mērķis bija piesaistīt un organizēt PSRS ebrejus cīņā pret nacismu. Mihoelss kļuva par šīs komitejas pirmo priekšsēdētāju. 1943. gadā kopā ar citiem komitejas dalībniekiem ieradās vairākās ārzemju valstīs, kur meklēja dažāda veida atbalstu no tur mītošajiem ebrejiem un šo valstu vadības.

Pēc Staļina pavēles Mihoelsu nogalināja 1948. gada naktī no 12. uz 13. janvāri komandējuma laikā Minskā. Oficiāli tas tika pasniegts kā traģisks nelaimes gadījums, tomēr pēc Staļina nāves un daudzu drošības orgānu vadītāju arestiem atklājās, ka Mihoelss tika noslepkavots un to izdarīja PSRS drošības orgānu darbinieki. Pēc viņa nāves beidza pastāvēt gan Ebreju antifašistiskā komiteja, gan arī Ebreju Valsts teātris.

## Mūsdienās
Katru gadu Daugavpilī tiek rīkotas Mihoelsa dienas. Pilsētā ir viņa vārdā nodēvēta iela, uz kuras atrodas mākslinieka dzimtais nams.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Solomona Mihoelsa mākslas festivāls 
* Ebreju antifašistiskā komiteja 
* Viktors Ļevašovs. Mihoelsa slepkavība
Paura kauls

**Paura kauls** ir pāra, galvaskausa smadzeņu daļas kauls, kas piedalās galvaskausa velves veidošanā. Kaulam ir četras malas, četri stūri un divas virsmas.

**Malas**:
* priekšējā jeb pieres mala (*margo frontalis*) - taisna
* mugurējā jeb pakauša mala (*margo occipitalis*) - izliekta
* mediālā jeb sagitālā (*margo sagittalis*)
* apakšējā jeb zvīņas mala (*margo squamosus*)

**Stūri**:
* spārnkaula stūris (*angulus sphenoidalis*) - vērsts uz leju un ir visasākais
* augšējais priekšējais jeb pieres stūris (*angulus frontalis*)
* mugurējais augšējais jeb pakauša kaula stūri (*angulus occipitalis*)
* mugurējais apakšējais jeb aizauss paugura stūris (*angulus mastoideus*)

Virsmas:
* **ārējā virsma** (*facies externa*) - izliekta. Vislielākā izliekuma vieta veido paura pauguru (tuber parietale). Zem paugura viena otrai paralēli virzienā no pieres malas uz pakauša malu stiepjas augšējā un apakšējā deniņu līnija (*linea temporalis superior et inferior*). Pie sagitālās malas ir paura kaula atvere (*foramen parietale*).
* **smadzeņvirsma**, jeb iekšējā virsma (*facies interna*) ir ieliekta. Gar sagitālo malu stiepjas augšējā sagitālā sinusa rieva (*sulcus sinus sagittalis superioris*). Iekšējā virsmā ir arī asinsvadu rievas (*sulci arteriosi et venosi*), smadzeņu kroku un rievu iespiedumi bedrīšu un pacēlumu veidā (*impressiones digitatae et juga cerebralia*).

## Papildus attēli

Image:Gray133.png|Smadzeņvirsma
Image:Gray188.png
Image:Gray194.png


## Ārējās saites
Birkava Ministru kabinets

**[[Valdis Birkavs|Valda Birkava]]** vadībā **[[Latvijas Republikas Ministru kabinets]]** darbojās laika posmā no  līdz .

## Ministru kabinets

## Koalīcijas sastāvs

## Atsauces
Triamcionolons

**Triamcinolons** ir sintētisks steroīds medikaments (fluoru saturošs kortikosteroīds), kurš pēc injekcijas ļoti minimāli nonāk kopējā asinsritē. Tas nozīmē, ka triamcinolonam nav klasisko steroīdu preparātu blakņu.
thumb|150px|Triamcinolona struktūrformula
Latvijas Republikas Ministru padome

thumb|Latvijas Republikas Ministru padomes locekļi 1991. gada jūlijā.
**Latvijas Republikas Ministru padome (LR MP)** bija pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas deklarācijas pieņemšanas  izveidotā Latvijas Republikas valdība, kas darbojās Ivara Godmaņa vadībā.  

Pirmā LR MP Godmaņa valdība darbojās laika posmā no  līdz , ieskaitot Barikāžu laiku 1991. gada janvārī. Lai reformētu valdības sastāvu ekonomiskās krīzes apstākļos,  I. Godmanis iesniedza Latvijas Republikas Augstākajai Padomei likumprojektu “Par Latvijas Republikas ministrijām”, kas tika atbalstīts. Otrā LR MP Godmaņa valdība darbojās no  līdz , kad pēc 5. Saeimas vēlēšanām tika izveidots Birkava Ministru kabinets.

## Pirmā Godmaņa valdība (1990—1991)

## Otrā Godmaņa valdība (1991—1993)

## Valdībā pārstāvētās partijas

## Atsauces
Attīstības psiholoģija

**Attīstības psiholoģija** interesējas par cilvēka psihisko attīstību no dzimšanas brīža līdz sirmam vecumam.
Tā sastāv no prenatālās un perinatālās psiholoģijas, bērnu psiholoģijas un gerontopsiholoģijas.

## Ārējās saites
* Guna Svence "Attīstības psiholoģija"
Alveolārs nazāls līdzskanis

185px|thumb|Alveolārs nazāls līdzskanis  franču valodas vārdā ''connexion'' (savienojums).
**Alveolārs nazāls līdzskanis** ir mutvārdu valodās bieži lietots līdzskanis. Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā apzīmē ar simbolu  (ar to var apzīmēt arī dentālu nazālu līdzskani un postalveolāru nazālu līdzskani valodām, kurās nazālos mēleņus nediferencē. Attiecīgais X-SAMPA simbols ir n.

Ir ļoti nedaudz valodu, kurās nav "n" skaņas, vai tā tiek aizstāta ar "m" (piemēram, samoāņu valoda).

## Raksturojums

Alveolāra nazāla līdzskaņa raksturojumi:

* Pēc artikulācijas veida tas ir slēdzenis; balss traktā tiek noslēgta gaisa plūsma. 
* Pēc artikulācijas vietas tas ir alveolārs līdzskanis; tiek artikulēts ar mēli pret alveolu, 
* Pēc fonācijas tas ir balsīgs; artikulācijas laikā balss saites vibrē. 
* Tas ir nazāls līdzskanis; gaiss plūst caur degunu.
* Tas ir centrāls līdzskanis; gaiss plūst pāri mēles vidum, nevis tās malām.
* Pēc gaisa plūsmas mehānisma tas ir ekspiratorisks; gaisa plūsma tiek virzīta uz āru ar plaušu palīdzību.

## Pielietojums citās valodās

## Atveidošana latviešu valodā

Transkribējot alveolāru nazālu līdzskani latviešu valodā, tas vienmēr atveidojams ar "n".

## Skatīt arī

* Artikulācijas vieta
* Artikulācijas veids

## Atsauces
Godmaņa valdība

**[[Ivars Godmanis|Godmaņa]] valdība** var būt:
* Godmaņa Ministru padome (1990—1993)
* Godmaņa Ministru kabinets (2007—2009)
Pieres kauls

**Pieres kauls** (*os frontale*) ir nepāra, gaisu saturošs cilvēka galvaskausa smadzeņu daļas kauls. Tas atrodas galvaskausa augšējā - priekšējā virsmā. Pieres kauls izveido pieri, acs dobumu augšējo malu, un ir daļa no deguna dobuma. Pieres kaula vidusdaļā atrodas pieres dobumi, kas ir savienoti ar degunu un pieder pie deguna blakusdobumu sistēmas, šie dobumi piedalās arī balss rezonanses veidošanā.

Kaulam ir četras daļas:
* Pieres zvīņa (*squama frontalis*)
* Divas acs dobuma daļas (*pars orbitalis*)
* Deguna daļa (*pars nasalis*)

**Pieres zvīņas** (*squama frontalis*) ārēja virsmā ir pieres paugurs (*tuber frontale*), bet zem tā atrodas dažādi izteikts uzacu loks (*arcus superciliaris*). Starp abiem uzacu lokiem ir laukums, ko sauc par virsdeguni (*glabella*). Acs dobuma augšējo malu (margo supraorbitalis) veido zvīņas apakšmala, kuras mediālajā daļā ir pieres ierobs (*incisura frontalis*) vai atvere (*foramen frontale*). Sānos un uz leju pieres zvīņa pāriet vaiga izauguma (*processus zygomaticus*), no kura virzienā uz augšu iet deniņu līnija (*linea temporalis*). Pieres zvīņas iekšējā virsmā (*facies interna*) ir redzamas asinsvadu rievas (*sulci arteriosi et venosi*), smadzeņu kroku un rievu iespiedumi bedrīšu un pacēlumu veidā (*impressiones digitatae et juga cerebralia*).

**Acs dobuma daļas** (*pars orbitalis*) iekšēja virsmā arī redzamas asinsvadu rievas (*sulci arteriosi et venosi*), smadzeņu kroku un rievu iespiedumi bedrīšu un pacēlumu veidā (*impressiones digitatae et juga cerebralia*). Starp abām acs dobuma daļām ir sietiņkaula ierobs (*incisura ethmoidalis*). Acs dobuma daļa ir gluda un tās laterālajā stūrī ir asaru dziedzera bedre (*fossa glandulae lacrimalis*).

**Deguna daļa** (*pars nasalis*) atrodas starp abām acs dobuma daļām un ir vismazākā pieres kaula daļa. Deguna daļā atrodas divas atveres (*apertura sinus frontalis*), kas ir pieres kaula gaisu saturošā dobuma (*sinus frontalis*) atveres. Dobuma starpsiena (*septum sinuum frontalium*) sadala pieres dobumu divās daļās (labajā un kreisajā).

## Papildus attēli

Image:Gray135.png|Iekšējā virsma.
Image:Gray136.png|Jaundzimušā pieres kauls.
Image:Gray190.png|
Image:Gray188.png
Image:Gray193.png|


## Ārējās saites
Pīļknābju dzimta

**Pīļknābju dzimta** (*Ornithorhynchidae*) ir kloākaiņu kārtas (*Monotremata*) dzimta, kas pieder pīļknābju apakškārtai (*Platypoda*). Šajā dzimtā ir tikai viena mūsdienās dzīvojoša suga - pīļknābis (*Ornithorhynchus anatinus*). Visas pārējās sugas ir izmirušas. Zinātniskais nosaukums atvasināts no grieķu valodas un latviski nozīmē "putna knābis" (*ornithos* - putns, *rhunkhos* - knābis). 

Mūsdienās pīļknābis sastopams tikai Austrālijā, tomēr aizvēsturiskie pīļknābji bija izplatīta visā Gondvānas austrumdaļā (mūsdienu Dienvidameriku ieskaitot). Dzimtas sugas Austrālijā ir sākušas dzīvot vismaz pirms 15 miljoniem gadu, apmēram tajā pašā laikā, kad no pīļknābjiem nodalījās ehidnas. Aizvēsturiskie pīļknābji ir bijuši nelieli ūdenī dzīvojoši zīdītāji ar raksturīgu knābi, kas atgādina platu pīles knābi, un platām, spēcīgām pēdām, kuri pirksti savienoti ar peldplēvi. Visas pīļknābju sugas ir bijušas oldējēji.

## Sistemātika
* 
**Pīļknābju ģints (*Ornithorhynchus*)
***
**ģints † *[[Obdurodon]]*

(†) - Izmirušu organismu grupa.

## Atsauces

## Ārējās saites
*ADW: Ornithorhynchidae
Sietiņkauls

**Sietiņkauls** (*Os ethmoidale*) ir nepāra, gaisu saturošs cilvēka galvaskausa smadzeņu daļas kauls, kas atdala deguna dobumu no galvas smadzenēm.

Sietiņkaulam ir četras daļas:
* Sietiņplātnīte (*lamina cribrosa*)
* Perpendikulārā plātnīte (*lamina perpendicularis*)
* Divi labirinti (*labyrinthys ethmoidalis*)

**Sietiņplātnīte** (*lamina cribrosa*) aizpilda visu pieres kaula sietiņkaula ierobu un tajā ir sīkas atverītes (*cribrae ethmoidales*). No sietiņplātnītes uz augšu ir izvirzīta gaiļa sekste (*crista galli*). Uz leju no sietiņplātnītes vidus atiet perpendikulārā plātnīte, bet no sānu malām - sietiņkaula labirinti.

**Perpendikulārā plātnīte** (*lamina perpendicularis*) ir gaiļa sekstes turpinājums virzienā uz leju. Perpendikulārā plātnīte veido deguna starpsienas augšējo daļu.

**Sietiņkaula labirintu** (*labyrinthys ethmoidalis*) veido sietiņkaula gaisu saturoši dobumi - šūnas (*cellulae ethmoidales anteriores, mediae et posteriores*). Dobumiņi ir savienoti savā starpā un arī ar pieres un deguna dobumu. Labirintu laterālā virsma (*lamina orbitalis*) ir vērsta uz acs dobumu, tā ir gluda un plāna, bet mediālā virsma nelīdzena un vērsta uz deguna dobumu. Uz mediālās virsmas atrodas divas vai trīs deguna gliemežnīcas: augstākā (*concha nasalis suprema*), augšējā (*concha nasalis superior*) un vidējā (*concha nasalis media*). Zem katras gliemežnīcas atrodas attiecīgā deguna eja.

## Papildus attēli

Image:Gray149.png|Sietiņkaula augšpuse.
Image:Gray150.png|Sietiņkaula perpendikulārā plātnīte.
Image:Gray152.png|Sietiņkaula labā puse.
Image:Gray153.png|Deguna dobuma laterālā siena. Sietiņkauls ir iekrāsots.


## Ārējās saites
Vaiga kauls

**Vaiga kauls** (*os zygomaticum*) ir pāra, galvaskausa sejas daļas kauls. Tas ir viens no izturīgākajiem sejas daļas kauliem, kā arī kaula forma un izmēri daļēji nosaka sejas tipu. Kaulam ir trīs virsmas, divi izaugumi un cauri iet vaiga kaula kanāls.

**Virsmas**:
* **Acs dobuma virsma** (*facies orbitalis*) - uz tās atrodas vaiga kaula kanāla acs dobuma atvere (*foramen zygomaticoorbitale*)
* **Deniņu virsma** (*facies temporalis*) - uz tās atrodas vaiga kaula deniņu atvere (*foramen zygomaticotemporale*)
* **Laterālā, ārējā virsma** (*facies lateralis*)- uz tās atrodas vaiga kaula kanāla sejas atvere (*foramen zygomaticofaciale*)

**Izaugumi**:
* **Pieres izaugums** (*processus frontalis*) - iet uz augšu un savienojas ar pieres kaula vaiga izaugumu.
* **Deniņu izaugums** (*processus temporalis*) - iet uz mugurpusi un, savienojoties ar deniņu kaula vaigu izaugumu, veido vaiga loku (*arcus zygomaticus*).

**Vaiga kaula kanāls** sākas ar atveri acs dobuma virsmā; ieejot kaulā, tas sadalās, un tam ir divas izejas atveres: viena laterālajā un otra - deniņu virsmā.

## Papildus attēli

Image:Gray166.png|Vaiga kaula iekšējā virsma
Image:Gray164.png|
Image:Gray995.png
Image:Gray190.png
Image:Gray188.png


## Ārējās saites
Tips (zooloģija)

**Tips** () ir organismu klasifikācijas taksonomiskā vienība. Tips ir nākamā vienība aiz valsts. Tipu sīkāks iedalījums bioloģijā ir klases. Vienību tips lieto zooloģijā, botānikā šai vienībai atbilst nodalījums.

## Ārējās saites
Nodalījums (botānika)

**Nodalījums** () ir organismu klasifikācijas taksonomiskā vienība, kuru lieto botānikā, savukārt zooloģijā šai vienībai atbilst tips. Nodalījums ir nākamā vienība aiz valsts. Nodalījumu sīkāks iedalījums bioloģijā ir klases.

Botānikā nodalījums ir svarīga klasifikācijas vienība, jo tā ļauj sistematizēt augus, ņemot vērā to fizioloģiskās, morfoloģiskās un ģenētiskās iezīmes. Katrs nodalījums var ietvert vairākas kārtas, un katra no tām savukārt satur vairākas klases.

Savukārt zooloģijā līdzīgais taksonomiskais līmenis ir tips, kas tiek izmantots, lai klasificētu dzīvniekus. Tātad, botānikā nodalījums atbilst tipam zooloģijā. Nodalījuma un tipa starpība ir saistīta ar atšķirīgām taksonomiskajām hierarhijām, kur botānikā dominē nodalījums, bet zooloģijā – tips, kas ietver plašu dzīvnieku grupu.

Nodalījumu tālākā sadalīšana bioloģijā ietver klases, kas ir zemākas vienības. Katrs nodalījums var ietvert vairākas klases, un šīs klases var vēl tikt dalītas pēc konkrētām pazīmēm un īpašībām. Tādējādi, nodalījums kalpo kā plaša kategorija, kas apvieno vairākas grupas organismu, pamatojoties uz to kopīgām iezīmēm.

## Ārējās saites
Araukāriju dzimta

**Araukāriju dzimta** (latīņu: *Araucariaceae*) ir neliela skujkoku dzimta, kurā ietilpst 3 ģintis ar 41 sugu. Ilgu laiku bija pazīstamas 2 ģintis -  un , bet pavisam nesen, tikai 1994. gadā, tika atklāta , kas iekļauta atsevišķā ģintī - . Dzimtas sugas izplatītas dienvidu puslodē - Malēzijā (Malesia), Austrālāzijā un 2 sugas Dienvidamerikā - Čīles araukārija (*Araucaria araucana*) un šaurlapu araukārija (*Araucaria angustifolia*). Vairākas dzimtas sugas, īpaši dažādlapu araukāriju (Araucaria heterophylla), Latvijā audzē kā telpaugus.
Dižskābaržu dzimta

**Dižskābaržu dzimta** (*Fagaceae*) ir augiem bagāta dižskābaržu rindas dzimta. Dzimtā ir koki un krūmi. Pazīstamākās ģintis — ozoli, dižskābarži un kastaņas.

Latvijā savvaļā dzimta ir pārstāvēta ar vienu sugu un tas ir parastais ozols. Apstādījumos samērā bieži stādīts sarkanais ozols un Eiropas dižskābardis. No kastaņām pie mums izturīgākā suga ir . Vietām stādīta arī . Latvijā dažās kolekcijās audzē arī  ģints pārstāvi , kura dzimtene ir Dienvidamerikas dienvidi.

Dzimtas augiem augļi ir rieksti. Ozolu augļus tautā sauc par zīlēm jeb ozolzīlēm. Kastaņu riekstus tautā sauc par kastaņiem. Daudzu sugu augļiem liela nozīme pārtikā.

## Sistemātika
 
* ģints 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
* ģints 
* ģints 
* ģints 
** suga 
** suga 
** suga 
* ģints 
** suga 
* ģints 
** suga 
** suga 
** suga 
* ģints 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
*** pasuga 
** suga 
** suga 
** suga 
*** pasuga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
* ģints 

## Atsauces
Noslēpumainais tikodendrs

**Noslēpumainais tikodendrs** (*Ticodendron incognitum*) ir **tikodendru dzimtas** vienīgā suga. Tas tika atklāts Kostarikā samērā nesen, tikai 1989. gadā. Noslēpumainais tikodendrs sastopams Centrālamerikā. Tas ir atzīts par retu sugu starptautiskā līmenī un iekļauts globālajā Sarkanajā sugu sarakstā. Noslēpumainais tikodendrs ir līdz 20 m augsts mūžzaļš koks, kura tuvākie radinieki ir bērzu dzimtas koki.
Purvmiršu dzimta

**Purvmiršu dzimta** (*Myricaceae*) ir neliela augu dzimta. Ģintis , ,  un . Latvijā savvaļā dzimta ir pārstāvēta ar vienu sugu - , kas Latvijā ir aizsargājama suga. Gan parasto purvmirti , gan dažas Vaskmirtes sugas Latvijā audzē augu kolekcijās.
Vaskmirtes

**Vaskmirtes** (*Morella*) purvmiršu dzimtas augi. Latvijā savvaļā nav sastopamas, bet pie mums kokaugu kolekcijās un apstādījumos audzē ,  un . Visas ģints sugas kādu laiku iekļāva radniecīgajā  ģintī.
Parastā purvmirte

**Parastā purvmirte** (*Myrica gale*) ir divmāju krūms, kur sievišķie un vīrišķie ziedi nav uz viena auga. Suga Latvijā aizsargājama un atļauta ierobežota tās izmantošana. Augs tiek izmantots medicīnā un pārtikas rūpniecībā. Parastā purvmirte ietilpst arī balzamu receptēs.

Latvijā šīs sugas aizsardzībai Dienvidkurzemes novadā izveidots dabas liegums Brienamais purvs.
Dižskābaržu rinda

**Dižskābaržu rinda** (*Fagales*) ir dažādām dzimtām piederīgi koki un krūmi. Atsevišķi autori dižskābaržu rindu mēdz sadalīt 2 rindās - dižskābaržu (*Fagales*) rindā un bērzu (*Betulales*) rindā. 

Dižskābaržu rindā ietilpst ,  (syn.: *Carpinaceae*),  un .

Latvijā savvaļā aug 9 sugas un 2 hibrīdsugas, kas pārstāv 3 dzimtas (bērzu dzimtu, lazdu dzimtu un dižskābaržu dzimtu).

## Sistemātika

* 
* 
*  
*
Jānis Lībietis (ārsts)

**Jānis Lībietis** (1885-1946) bija latviešu ārsts. Satversmes sapulces loceklis, Ķemeru Sēravotu iestādes direktors (1928-1944). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Dzīves gājums
Dzimis 1885. gada 12. novembrī (31. oktobrī pēc vecā stila) Vecbrenguļu pagasta "Rāmīšu" mājās zemnieka Dāvja Lībieša un Marijas ģimenē. 1888. gadā viņa vecāki pārcēlās uz dzīvi Valkā. Mācījās Valkas pilsētas skolā un Tērbatas reālskolā (1901-1905). Studēja medicīnu Pēterburgas Kara medicīnas akadēmijā (1905-1911), pēc kura beigšanas bija Krievijas Impērijas 149. kajnieku pulka ārsts, strādāja Brestļitovskas un Varšavas kara slimnīcās.

Pirmā pasaules kara laikā bija dezinfekcijas nodaļas vecākais ārsts, piedalījās kaujās Polijā, Galīcijā, Volīnijā un Lietuvā (1915-1916). 1917. gada februārī viņu iecēla par 2. latviešu strēlnieku brigādes dezinfekcijas nodaļas vecāko ārstu, novembrī par 101. evakuācijas nodaļas Valkas punkta pārzini. Vācu okupācijas laikā 1918. gadā J. Lībietis strādāja par ārstu Valkā, 1918. gada decembrī viņu iecēla par Valkas pilsētas slimnīcas vadītāju un Valkas apriņķa ārstu.

Latvijas brīvības cīņu laikā no 1919. gada februāra viņš bija Sarkanā Krusta Valkas biedrības priekšnieks un slimnīcas pārzinis. Organizēja Ziemeļlatvijas brigādes sanitāro dienestu, 1919. gada maijā-jūlijā bija brigādes ārsts.
1919. gadā Latvijas Pagaidu valdība viņu iecēla par Latvijas diplomātisko pārstāvi Igaunijā. 1920. gadā J. Lībietis darbojās Latvijas—Igaunijas robežkomisijā, bija Latvijas Republikas Satversmes sapulces (1920—1922) loceklis.

1925.-1926. gadā izturēja pārbaudījumus Latvijas Universitātes *dr. med.* grāda iegūšanai. 1928. gadā J. Lībietis kļuva par Ķemeru sēravotu iestādes direktoru, 1936. gadā pie tās uzbūvēja Ķemeru viesnīcu.
Otrā pasaules kara beigās devās bēgļu gaitās uz Zviedriju. Miris 1946. gada 6. novembrī Stokholmā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira Nr. 45 (1926). 
* Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira Nr. 851 (1934).
* 
## Piemiņa
Ķemeru parkā izveidota Jāņa Lībieša aleja.

## Atsauces
Bērzu dzimta

**Bērzu dzimta** (*Betulaceae*) ietilpst dižskābaržu rindā. Tajā ir sešas ģintis. Agrāk bērzu ģintī bija tikai divas ģintis — bērzi un alkšņi, bet tagad tā ir apvienota ar **lazdu dzimtu** (*Corylaceae*), kas vairs nepastāv, un dzimtā ir vēl četras ģintis — lazdas, skābarži, apiņskābarži un krūmskābarži. Tiek lēsts, ka dzimtā ir ap 130 sugām.

Krūmi ir zemais bērzs un pundurbērzs. Pundurbērzs Latvijā ir aizsargājama suga. Lielie koki (kārpainais bērzs, pūkainais bērzs, baltalksnis un melnalksnis) veido daļu Latvijas mežu, kā arī krūmāju. Hibrīdās sugas sastopamas nedaudz visā Latvijā. Vēl Latvijā savvaļā ir sastopama parastā lazda un parastais skābardis. Augiem nozīme kokrūpniecībā un medicīnā. Dažas apiņskābaržu sugas Latvijā tiek audzētas augu kolekcijās un apstādījumos.

## Sistemātika

* ģints 
** suga 
** suga 
*** hibrīds *Alnus × hybrida* hibrīdais alksnis
* ģints 
** suga 
*** hibrīds 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
*** varietāte Baltmizas Himalaju bērzs (*Betula utilis* var. *jacquemontii*)
* ģints 
** suga 
** suga 
*** *Carpinus caroliniana* var. *virginiana* Virdžīnijas skābardis
** suga 
** suga 
** suga 
* ģints 
** suga 
** suga 
*** *Corylus avellana* var. *pontica* Pontijas lazda
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
** suga 
*** *Corylus sieboldiana* var. *mandshurica* Mandžūrijas lazda
* ģints 
** suga 
** suga 
** suga 
* ģints
Stīvensa Tehnoloģiskais institūts

**Stīvensa Tehnoloģiskais institūts** () ir 1870. gadā dibināta tehniskā universitāte Hobokenā, ASV. Nosaukta dibinātāja, inženiera Edvīna Stīvensa (Edwin Augustus Stevens) vārdā un ir ceturtā vecākā tehniskā universitāte ASV.

## Ievērojami Stīvensa Tehnoloģiskā institūta absolventi

* Leons Fabress Kordero (*León Febres Cordero*, 1931 - ), Ekvadoras prezidents 
* Henrijs Gants (*Henry Gantt*, 1861 - 1919), vadībzinātnieks
* Laions Spregs de Kamps (*L. Sprague de Camp*, 1907 - 2000), rakstnieks
* Aleksandrs Kolders (*Alexander Calder*, 1898 - 1976), mākslinieks
* Frederiks Rainess (*Frederick Reines*, 1918 - 1998), fiziķis, Nobela prēmija
* Frederiks Teilors (*Frederick Winslow Taylor*, 1856 - 1915), vadībzinātnieks

thumb|300px|Stīvensa Tehnoloģiskais institūts
Īvju dzimta

**Īvju dzimta** () - neliela skujkoku klases dzimta. Pazīstamākās ģintis -  un . Atsevišķi autori toreju ģinti iekļauj galvīvju dzimtā. Latvijā savvaļā vienīgi . Vairākas dzimtas sugas Latvijā ir ievestas (introducētas). Augi ir ļoti indīgi.
Dižā volēmija

**Dižā volēmija** () - reta araukāriju dzimtas suga, vienīgā savā ģintī. Atklāta tikai 1994. Austrālijā, Volemi nacionālajā parkā, kādā kanjonā. Iekļauta Pasaules Apdraudēto sugu sarakstā. 2007. gadā Austrālijas vēstnieks uzdavināja speciāli audzētu augu Latvijas Universitātes botāniskajam dārzam. Dižā volēmija ir senas izcelsmes augs, kas savvaļā līdz mūsdienām ir saglabājies nelielā skaitā un nelielā platībā.

## Interesanti fakti
Četri zinātnieki to atklājuši Austrālijā Zilo kalnu pakajē. Ilgi to ir slēpuši, lai tūristi neizpostītu šo nelielo audzi, kas tur augusi jau no dinozauru laikiem. Taču pēc kāda laika, izdalījuši pāris pasaules malās šo priedi, arī Latvijas Botāniskajam dārzam tika viens šāds stādiņš.
Īves

**Īves** (*Taxus*) — neliela īvju dzimtas ģints. Atšķirībā no pārējiem skujkokiem, īvēm neveidojas sievišķie čiekuri, jo sēklaizmetņi attīstās pa vienam skuju žāklēs. Latvijā sastopama  — terciārā perioda relikts un Atlantiskais floras elements. Divmāju augs, ēncietīgs. Sēklai briestot, sēklaizmetņa pamats izaug par sulīgu kausveida sēklsedzi sarkanā krāsā. Sēklsedze nav indīga, bet pārējās auga daļas, ieskaitot sēklas, satur taksīnu un citus indīgus alkaloīdus. Parastā īve ir aizsargājams augs. Latvijā dārzos audzē arī dažas citas īvju sugas.

## Ārējās saites
Parastā īve

thumb|Parastās īves sēklas

**Parastā īve** () ir Latvijā savvaļā ļoti reti sastopams skujkoks, kas atsevišķu koku veidā atrodams Piejūras zemienē. Slīterē saglabājušies vairāki līdz 12 m augsti parastās īves eksemplāri, kuru vecumu lēš līdz 300 gadiem. Parastā īve ir aizsargājams augs (iekļauts Latvijas Sarkanās grāmatas augu 1. kategorijā). Slīteres nacionālajā parkā 2014. gadā tika uzskaitītas 378 īves. 272. kvartālā ir arī īvju stādījums, kuru ierīkoja 1995. gadā, iestādot kociņus. Mūsdienās to skaits ir apmēram 1200. Īve ir ļoti indīga (indīgas visas auga daļas, izņemot sulīgo sēklsedzi jeb arilu). Dārzos un parkos audzē dažādas parastās īves šķirnes. Augu izmanto medicīnā.

Dažreiz šo koku dēvē par **ogu īvi**, kas nav korekti, jo skujkokiem nav ogu.

## Atsauces
Furazāns

**Furazāns** (1,2,5-oksadiazols, C2H2N2O) pieder pie heterocikliskajiem "aromātiskajiem" savienojumiem. Tā pieclocekļu cikls satur 2 slāpekļa atomus, starp kuriem ir skābekļa atoms. Furazānam ir struktūrizomērs — 1,3,4-oksadiazols, kurā cikla skābekļa atoms ir savienots ar 2 oglekļa atomiem.

## Atrašanās dabā
Furazāni dabā nav sastopami, bet furazāna gredzens ietilpst sintētiskā anaboliskā steroīda - furazabola - sastāvā.

## Iegūšana
Furazānu un tā atvasinājumus iegūst, atšķeļot ūdeni no glioksīma tipa savienojumiem (α-diketonu dioksīmiem). Tādējādi furazānus var uzskatīt par savdabīgiem α-dioksīmu anhidrīdiem.

## Īpašības
Ja furazāna gredzens ir aizvietots pie abiem oglekļa atomiem, tam piemīt liela stabilitāte un tas neatveras, pat iedarbojoties ar kālija permanganātu - oksidējas tikai sānķēdes. Oksidējot dimetilfurazānu, rodas atbilstošā dikarbonskābe. Monoaizvietotie furazāni sadalās vieglāk (iedarbojoties ar sārmu, rodas ketoskābju nitriloksīmi). Piemēram, no metilfurazāna rodas pirovīnogskābes nitriloksīms (nitrili - savienojumi, kas satur nitrilgrupu −C≡N; oksīmi - savienojumi ar grupu =N−OH).
Vēstnieks

[250px|thumb|[Latvijas Republikas Ministru prezidents|Latvijas Republikas Ministru prezidenta Valda Dombrovska tikšanās ar Dānijas Karalistes vēstnieku Latvijā Ufi Oto Volfhekelu (*Uffe Otto Wolffhechel*)]]

**Vēstnieks** ir oficiāls diplomāts kādā ārvalstī vai starptautiskā organizācijā, kas darbojas kā oficiāls savas valsts pārstāvis attiecīgajā ārvalstī vai organizācijā. Vēstnieks parasti strādā ārvalsts galvaspilsētā. Šī ārvalsts parasti atļauj vēstniekam kontrolēt īpašu teritoriju, sauktu par vēstniecību. Šī teritorija un darbinieki ir aizsargāti ar diplomātisko neaizskaramību un tos saista vēstniecības pārstāvētās valsts likumi.

## Diplomātisko pārstāvju pakāpes (1815)
Saskaņā ar 1815. gada Vīnes kongresā pieņemto diplomātisko attiecību reglamentu diplomātiskie pārstāvji bija sadalīti vairākās pakāpēs:
# vēstnieks (), kurš bija savas valsts vadītāja tiešs pārstāvis otrajā valstī,
# ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs (*envoyé extraordinaire et ministre plénipotentiaire*), kurš pārstāvēja savas zemes intereses un informēja savu valdību par šīs valsts ārpolitisko un iekšpolitisko situāciju.

### Latvijas diplomātu pakāpes (1922-1940)
Saskaņā ar 1922. gadā Latvijas valdības apstiprinātajiem Noteikumiem par dienestu Ārlietu ministrijā diplomātiski konsulārais dienests dalījās sešās pakāpēs:

# I šķiras ārkārtējie sūtņi un pilnvarotie ministri, 
# II šķiras sūtņi un pilnvarotie ministri, rezidējošie ministri, departamentu direktori, ministru kabineta šefs, ģenerālkonsuli, 
# pilnvarotie lietveži (*chargé d'affaires*), sūtniecības padomnieki, nodaļu vadītāji, I šķiras konsuli, 
# I šķiras sekretāri, II šķiras konsuli, 
# II šķiras sekretāri, vicekonsuli, 
# atašeji, konsulārie aģenti. 
Visi pārējie ierēdņi, arī III šķiras sekretāri, piederēja pie tehniskā dienesta kā valsts civildienesta darbinieki. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* EmbassyPages.com — Vēstniecības un konsulāti visā pasaulē
Prūsijas Sofija

**Prūsijas Sofija, Kurzemes hercogiene** (vācu *Sophie von Preußen*, 1582—1610) bija Prūsijas hercogistes princese un Kurzemes hercogiene. Hercoga Jēkaba māte.

## Dzīvesgājums
Dzimusi  Kēnigsbergas pilī, Prūsijas hercoga Albrehta Frīdriha un viņa sievas Marijas Eleonoras, Jūlihas-Klēves-Bergas princeses, ģimenē kā trešā meita. Viņas tēvs cieta no psihiskiem traucējumiem, tādēļ hercogisti kopš 1578. gada kā reģenti pārvaldīja Brandenburgas markgrāfi. 
1609. gada 22. oktobrī viņa kā pēdējā no māsām apprecējās ar Kurzemes hercogu Vilhelmu, kā sievas pūru saņemot Prūsijai ieķīlāto Grobiņas novadu.

Mirusi 1610. gada 4. decembrī neilgi pēc vienīgā dēla, nākamā Kurzemes hercoga Jēkaba piedzimšanas.
Vilhelms sievai sarīkoja greznas bēres, un 26. decembrī mirušo apbedīja Kuldīgas pils pagrabā, bet hercogs Jēkabs 1643. gadā mātes mirstīgās atliekas pārveda uz Jelgavas pils kapenēm.

## Ārējās saites
European Hit Radio Top 100 (2007)

Šis ir European Hit Radio 2007. gada noslēguma Top 100. Topu vadīja raidījuma vadītājs Roberts Lejasmeijers.

## Top 100 sastādīšanas princips
European Hit Radio Top 100 tiek sastādīts pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas, ik nedēļu, tiek apkopoti Top 40. Topa veidošanas procesā piedalās visas dziesmas, kas kaut reizi ir pabijušas Top 40 sarakstā. No visām vidēji 250 līdz 280 gada laikā Top 40 iekļuvušajām dziesmām, tiek noteiktas populārākās 100.

Katrai dziesmai, kas kaut reizi ir iekļuvusi Top 40, tiek piešķirts punktu skaits, atkarībā no dziesmas atrašanās vietas topā. Piemēram, ja dziesma iknedēļas Top 40 ieņem 1. vietu, tad dziesmai tiek pieskaitīts 1 punkts, ja dziesma ieņem 12. vietu, tad 12 punkti, ja 37. vietu, tad 37 punkti un tā tālāk. Nedēļās, kurās dziesma nav iekļuvusi Top 40 populārāko dziesmu sarakstā, dziesmai tiek pieskaitīts 41 punkts. Veidojot Top 100, visi punkti tiek skaitīti kopā un augstāko vietu iegūst dziesma ar vismazāko punktu skaitu. Ja vairākām dziesmām ir vienāds punktu skaits, tad augstākā vietā nonāk tā dziesma, kurai ir bijusi augstākā vieta Top 40, tad nākamā augstākā vieta un tā tālāk.

## Top 100 dziesmu saraksts

## Skatīt arī
* European Hit Radio
* European Hit Radio Top 40
* European Hit Radio Top 40 Nr. 1 (2007)

## Ārējās saites
European Hit Radio Top 40 Nr. 1 (2008)

[thumb|200px|[Timbaland un OneRepublic singla "Apologize" vāka noformējums. Singls pirmo vietu ieņēma 7 nedēļas un vēl 10 nedēļas 2007. gadā.]]
[thumb|200px|[Guru Josh Project singla "Infinity 2008" vāka noformējums. Singls pirmo vietu ieņēma 6 nedēļas.]]

**European Hit Radio Top 40** ir Latvijas nacionālās apraides radiostacijas European Hit Radio  iknedēļas populārāko dziesmu saraksts, kas tiek veidots apkopojot klausītāju balsojuma rezultātus EHR mājas lapā internetā vai e-pastā. Šajā rakstā ir apkopots to dziesmu saraksts, kas 2008. gadā Latvijas radiostacijas European Hit Radio iknedēļas populārāko 40 dziesmu sarakstā Top 40 ieguva 1. vietu.

## Top 40 sastādīšanas princips
European Hit Radio Top 40 tika sastādīts, pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas ik nedēļu tika apkopoti raidījumā "European Hit Radio Top 40". Topa veidošanas procesā piedalījās visas dziesmas, par kurām tika balsots European Hit Radio mājas lapā — sadaļās Top 5 / Top 9 un Top 40, Padomdevēju aptaujā un ar e-pasta starpniecību. Neatkarīgi no tā, kādā veidā tika balsots par dziesmām, visas balsis, pēc noteikta algoritma, summētās kopā, veidojot European Hit Radio klausītāju 40 populārāko dziesmu sarakstu, kas ēterā skanēja katru svētdienu plkst. 11.00.

### Balsošanas iespējas
Balsot par dziesmām varēja vairākos veidos:
* EHR mājas lapā, balsojot sadaļā Top 5 / Top 9 — balsot bija iespējams reizi dienā,
* EHR mājas lapā, balsojot sadaļā Top 40 — balsot bija iespējams vienu reizi nedēļā,
* reģistrējoties kā "Padomdevējam",
* sūtot e-pastu un adresi — top40@europeanhitradio.com

European Hit Radio mājas lapā, sadaļās Top 5 / Top 9 un Top 40, bija iespējams nobalsot par trijām dziesmām, savukārt reģistrējoties kā European Hit Radio Padomdevējam, katru nedēļu uz lietotāja norādīto e-pasta adresi tika nosūtīts 40 dziesmu saraksts, kurā katra no dziesmām bija jānovērtē ar atzīmi no 1 līdz 5 (1 bija zemākais vērtējums, kas nozīmēja, ka dziesma pavisam nepatīk, 5 — augstākais vērtējums, kas nozīmēja, ka dziesma ļoti patīk). Bija jāatzīmē, vai dziesma ir pazīstama vai nē, kā arī jāatzīmē, vai dziesma jau ir apnikusi vai nē. Papildus šīm izvēlnēm, katrai dziesmai bija iespējams noklausies tās fragmentu, uzklikšķinot uz linka. Pēc dziesmu vērtēšanas papildus bija jāatbild uz 2 aptaujas jautājumiem par dažādām tēmām. Lai gan Padomdevēju aptaujas bija angļu valodā, tomēr atbildēt uz jautājumiem varēja arī latviešu valodā.

Balsojot European Hit Radio mājas lapā, sadaļā Top 5 / Top 9, balsojuma rezultāts tika apkopots raidījumā Top 5, kas ēterā skanēja katru darba dienu plkst. 16.40 un raidījumā Top 9, kas skanēja no svētdienas līdz ceturtdienai plkst. 21.20.

## 1. vietas dziesmu saraksts

[thumb|200px|[Madonna (mūziķe)|Madonna un Justin Timberlake singla "4 Minutes" vāka noformējums. Singls pirmo vietu ieņēma 4 nedēļas.]]

## Skatīt arī
* European Hit Radio
* European Hit Radio Top 40
* European Hit Radio Top 100
* European Hit Radio Top 100 (2008)

## Piezīmes un atsauces

### Atsauces

## Ārējās saites
Kristiāns Barnards

**Kristiāns Nētlings Barnards** (, dzimis , miris ) bija dienvidāfrikāņu kardioķirurgs. Pazīstams kā pirmais ārsts, kuram 1967. gadā izdevās veikt pasaulē pirmo sirds transplantācijas operāciju.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1922. gadā Beforvestā (*Beaufort West*), Rietumkapzemes provincē, Dienvidāfrikā. Strādājis Grotešūra slimnīcā (*Groote Schuur Hospital*), Keiptaunā, paralēli beidzot Keiptaunas universitāti. No 1956. gada divus gadus mācījās Minnesotas universitātē, ASV, kur iepazinās ar sirds pārstādīšanas problemātiku. 1958. gadā atgriezās DĀR, un sāka strādāt Keiptaunas universitātē.

, asistējot savam brālim Mariusam Barnardam (*Marius Barnard*) un vēl trīspadsmit speciālistiem, viņš veica pasaulē pirmo veiksmīgo sirds pārstādīšanas operāciju. Pacients novājinātās imūnsistēmas dēļ tomēr mira pēc astoņpadsmit dienām.

Lai arī šī operācija padarīja Barnardu par slavenību un atzītu sirds ķirurģijas speciālistu, tomēr Barnards nekad nav saņēmis Nobela prēmiju, iespējams politisku iemeslu dēļ (tolaik DĀR valdošā aparteīda dēļ), kaut arī pats Barnards bija ievērojams aparteīda kritiķis.
Asaru kauls

**Asaru kauls** (*os lacrimale*) ir pāra, cilvēka galvaskausa sejas daļas kauls, tas ir arī pats mazākais cilvēka galvaskausa kauliņš. Šim kaulam ir taisnstūra plātnītes forma, tas atrodas acs dobuma mediālajā sienā - acs dobuma iekšējā kaktiņā, priekšpusē sietiņkaulam. Uz asaru kaula ir asaru rieva (*sulcus lacrimalis*), kas piedalās asaru kanāla (*canalis nasolacrimalis*) veidošanā - šis kanāls novada liekās asaras deguna dobumā.

## Ārējās saites
Secene

**Secene** ir neliela upīte ar kopējo garumu 11,2 km un baseinu 27,2 km². Tā tek gar Seces centru Daugavas senlejā, vietā, kur senos laikos tecēja Daugava. Ietek Lauces upītē.

## Atsauces
Postalveolārs līdzskanis

**Postalveolārus līdzskaņus** izrunā ar mēli skarot alveolas aizmugurējo daļu mazliet tālāk, nekā artikulējot alveolāros līdzskaņus, bet ne tik tālu pie cietajām aukslējām, kā artikulējot palatālos līdzskaņus.

Postalveolārajiem berzeņiem un afrikātām tiek izdalīta apakšklase, ko sauc par *palatoalveolārajiem* līdzskaņiem, kas arī ir attēloti piemēru tabulā. Alveopalatālie un retrofleksie līdzskaņi arī ir postalveolāri pēc to artikulācijas vietas, bet tiem ir iedalīta atsevišķa aile IPA tabulā un tike iztirzāti atsevišķos rakstos. 

## Latviešu valodā

Latviešu valodā postalveolārie līdzskaņi ir postalveolārie berzeņi /ʃ/ un /ʒ/, kā arī postalveolārās afrikatas /tʃ/ un /dʒ/.

## Piemēri
IPA iekļautie palatoalveolārie svelpeņi, afrikātas un postalveolārie klikšķi ir:

## Postalveolāru berzeņu un afrikatu tipi

thumb|Palatoalveolāri berzeņi
thumb|Alveopalatāli berzeņi
Starpība starp *palatoalveolāru*, *alveopalatālu*, *retrofleksu* un vairākām citām artikulācijām ir mēles formā, nevis tās kontakta vietai ar mutes dobuma velvi.

Pirmais mainīgais lielums ir artikulāciju veicošā mēles daļa:
:* pats mēles galiņš — "apikāla" artikulācija 
:* mēles lokanās daļas virspuse — "lamināla" artikulācija 
:* mēles lokanās daļas apakša — "subapikāla" artikulācija. 
Lamināla artikulācija parasti ir palatāla, bet tai var būt postalveolāri alofoni.

Otrs mainīgais lielums ir mēles pacēluma pakāpe aiz kontakta vietas, kas norāda palatalizācijas pakāpi. No vismazākās uz visaugstāko palatalizācijas pakāpi:
:* bez pacēluma (taisna)  
:* piepacelta vai *velvēta* palatoalveolāra  
:* alveopalatāla 

Čerkesu valodās (piemēram, ubihu) ir vēl viena postalveolāra artikulācija: mēles gals tiek nolaists pret apakšzobiem, aizpildot apakšmēles telpu. Šo artikulāciju sauc par "*slēgto* lamināli postalveolāro artikulāciju un apzīmē ar *ārpusIPA* simboliem . Šis artikulācijas veids varētu tikt kombinēts ar citiem, bet tas nav apstiprināts.

Apstiprinātie līdzskaņu varianti doti tabulā. IPA simboli ir vienkāršoti, jo dažām artikulācijām nepieciešamas divas diakritiskās zīmes lai tās pilnībā raksturotu, bet lietota tikai viena, lai attēlojumā varētu iztikt bez OpenType IPA fontiem.

## Citi postalveolāri līdzskaņi

Dažās valodās, kuras izšķir "dentālos" un "alveolāros" slēdzeņus, tie ir tuvāki prealveolārajiem un postalveolārajiem. Piemēram, malajalamu valodas runātāji lieto kā vibrantus abus rotizētos līdzskaņus  un . Tā kā tie abi ir vibranti un abi apikāli,  parasti tiek klasificēts kā *retroflekss*. 

Dažās nestandarta malajalamu valodas formās ir lamināls postalveolārs nazāls līdzskanis, kas kontrastē ar apikālu alveolāru, palatālu un subapikālu retrofleksu nazālu līdzskaņiem: .

## Atsauces

## Skatīt arī

* Artikulācijas vieta
* Artikulācijas veids
* Retroflekss līdzskanis
Īpatnējā pretestība

thumb|200x200px|alt=|Vadītāja pretestība.
**Īpatnējā pretestība** ir vielām piemītoša īpašība, kas nosaka, cik lielā mērā viela traucē strāvai plūst pa vadītāju. Tā mērvienība ir oms reiz metrs (Ω·m), bet vadītāja šķērsgriezuma laukumu, tā mazo izmēru dēļ, ir ērtāk mērīt kvadrātmilimetros.

Īpatnējā pretestība materiālam aprēķināma pēc šādām formulām: 
:\ \rho = {R \cdot {S \over l}}
kur:
:\ R — elektriskā pretestība,
:\ l — vadītāja garums,
:\ S — šķērsgriezuma laukums.

:\ \rho = {E \over J}
kur:
:\ E — elektriskā lauka intensitāte (V/m),
:\ J — elektriskās strāvas blīvums (A/m²).

:\rho = {1 \over \sigma}
kur:
:\ \sigma — īpatnējā vadītspēja.

## Skatīt arī
* Oms
* Oma likums
* Elektriskā pretestība
* Rezistors
Triazols

**Triazols** (C2H3N3) pieder pie heterocikliskajiem "aromātiskajiem" savienojumiem. Triazola pieclocekļu cikls satur 3 slāpekļa atomus. Triazolam ir 2 struktūrizomēri:
* 1,2,3-triazols&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;70px
* 1,2,4-triazols &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;70px

Triazolu pieclocekļu cikls ietilpst dažādu pretsēnīšu preparātu sastāvā.
Alveopalatāls līdzskanis

thumb|left|Alveopalatālu berzeņu sagitāls griezums
Par **alveopalatāliem** līdzskaņiem sauc palatalizētus postalveolārus berzeņus, kurus artikulē ar mēles kustīgās daļas virspusi cieši aiz alveolas un mēles virspusi paceltu pret cietajām aukslējām. Tie ir līdzīgi palatoalveolārajiem un retrofleksajiem berzeņiem, bet ir laminālāki nekā apikālie un subapikālie retrofleksi berzeņi un palatalizētāki nekā velvētie palatoalveolārie berzeņi.

Alveopalatālie svelpeņi sastopami Ķīnas valodās (mandarīnu, hakas, vu), kā arī abhāzu, poļu, ubihu, japāņu, korejiešu , serbu u.c. Kinnauri valodā Indijā lieto alveopalatālu nazālu līdzskani. 

## Paraugi

IPA iekļautie alveopalatālie līdzskaņi ir: 

*Piezīme:* Sinologu aprindās lieto speciālus simbolus alveopalatāliem slēdzeņiem (), nazālam līdzskanim () un plūdenim (), bet tie lielākoties apzīmē vienkārši palatālus vai palatalizētus līdzskaņus, un tādēļ IPA tos neatzīst.

## Atsauces

## Skatīt arī

* Artikulācijas vieta
Džons Maksvels Kutzē

**Džons Maksvels Kutzē** (*John Maxwell Coetzee*, dzimis ) ir rakstnieks, literatūrkritiķis un valodnieks. 2006. gadā ieguva Austrālijas pilsonību un pašlaik (2008. gadā) dzīvo Austrālijā. 2003. gada Nobela prēmijas literatūrā laureāts.

Dzimis Keiptaunā, Dienvidāfrikas Republikā, jurista un skolotājas ģimenē. Bērnību un jaunību pavadīja Keiptaunā un Vusterā. Keiptaunas Universitātē studējis matemātiku un angļu valodu. 1960. gados pārcēlās uz Londonu, kur strādāja par programmētāju firmā IBM. Vēlāk studēja valodniecību Teksasas Universitātē Ostinā, ASV. Līdz 1971. gadam pasniedza angļu valodu un literatūru Bufalo Universitātē. 1971. gadā Kutzē par piedalīšanos protestos pret Vjetnamas karu tika atteikta pastāvīgās uzturēšanās atļauja ASV. Pēc 1971. gada Kutzē devās uz dzimto Keiptaunu, kur pasniedza Keiptaunas Universitātē, bet pēc 2002. gada pārcēlās uz Adelaidi, Austrālijā.

## Bibliogrāfija
Romāni:
* *Dusklands* (1974) 
* *In the Heart of the Country* (1977) 
* *Waiting for the Barbarians* (1980) 
* *Life & Times of Michael K* (1983) 
* *Foe* (1986) 
* *Age of Iron* (1990) 
* *The Master of Petersburg* (1994) 
* *Disgrace* (1999) 
:Tulkots latviski - Negods, 2003, izd. AGB, tulkojusi Amanda Aizpuriete
* *Elizabeth Costello* (2003) 
* *Slow Man* (2005) 
:Tulkots latviski - Lēnīgais, 2007, izd. AGB, tulkojusi Karīna Tillberga
* *Diary of a Bad Year* (2007)

## Ārējās saites

* 
* Par Kutzē ''British Council'' lapā (angliski)
* Kutzē Nobela lekcija (angliski)
1,2,3-Triazols

**1,2,3-Triazols** (nesimetriskais triazols, C2H3N3) ir viens no triazola izomēriem - heterociklisks "aromātiskais" savienojums. Tā pieclocekļu cikls satur 3 blakus esošus slāpekļa atomus (atšķirībā no 1,2,4-triazola, kura molekulā starp diviem no tiem ir viens oglekļa atoms). 1,2,3-Triazols ir viegli kūstoša bezkrāsaina kristāliska viela ar vāju amīniem līdzīgu smaku, kas ļoti labi šķīst ūdenī.

## Iegūšana
1,2,3-Triazolu un tā atvasinājumus iegūst, iedarbojoties ar slāpekļūdeņražskābi HN3 vai tās organiskajiem atvasinājumiem (azīdiem) uz savienojumiem ar trīskāršo saiti (tā saucamā ciklopievienošanās reakcija).

Var iegūt, dekarboksilējot triazolkarbonskābes.

## Īpašības
1,2,3-Triazola gredzens ir neparasti stabils, salīdzinājumā ar citiem savienojumiem, kuri satur 3 slāpekļa atomu ķēdi. Karsējot vakuumā līdz 500&nbsp;°C, tas atšķeļ N2 molekulu, veidojot aziridīnu - trīslocekļu ciklu. 1,2,3-Triazola cikls ir stabilāks pat par benzola gredzenu (oksidējot benzotriazolu - savienojumu, kura molekulā benzola gredzens savienots ar triazola gredzenu - vispirms oksidējas benzols un veidojas 1,2,3-triazoldikarbonskābe). Jutīgāks triazols ir pret reducētājiem.

1,2,3-Triazola atvasinājumi vienlaicīgi ir vājas bāzes (pie slāpekļa atoma esošo ūdeņraža atomu var aizvietot ar metāla atomu) un vājas N−H skābes.

## Izmantošana
Triazolu izmanto organiskajām sintēzēm. 1,2,3-Triazola cikls ietilpst dažu medikamentu sastāvā.

## Literatūra
* O. Neilands. Organiskā ķīmija. R: Zvaigzne, 1977, 710.-712. lpp.
* П. Каррер. Курс органической химии. Ленинград: Государственное научно-техническое издательство химической литературы, 1960, 1008. lpp.