open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Peru olimpiskajās spēlēs

**[[Peru]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalās no 1900. gada, kad vasaras olimpiskās spēles notika Francijas galvaspilsētā Parīzē. Kopš tā laika Peru kopumā piedalījusies 17 vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot periodā no 1904. līdz 1932. gadam, kā arī nepiedalījās 1952. gada Helsinku spēlēs. Pirmo reizi Peru ziemas olimpiskajās spēlēs piedalījās 2010. gadā, kad tās notika Kanādas pilsētā Vankūverā. Arī nākamajās ziemas olimpiskajās spēlēs - 2014. gada Soču spēlēs - tā piedalījās, bet 2018. gada spēlēs Peru nepiedalījās.

Peru olimpiskajās spēlēs kopumā ir izcīnījusi 5 medaļas (1 zelta, 3 sudraba un 1 bronzas medaļu). Trīs no piecām medaļām ir izcīnītas šaušanā un viena volejbolā, burāšanas sacensībās. Pirmo medaļu Peru izcīnīja 1948. gada Londonas spēlēs, kad šāvējs Edvīns Vaskess izcīnīja līdz šim vienīgo zelta medaļu Peru. Nākamo medaļu Peru izcīnīja tikai 1984. gada Losandželosas spēlēs, to paveica Fransisko Bosa izcīnot sudraba medaļu šaušanā. Savukārt 1988. gada Seulas spēlēs subraba medaļu izcīnīja Peru sieviešu volejbola izlase. Bet trešo sudraba medaļu, 1992. gada Barselonas spēlēs izcīnīja Huans Hiha šaušanā. Pirmo bronzas medaļu 2024. gada Parīzes spēlēs burātājs Stafano Peskjera izcīnīja ILCA 7 klases laivu sacensībās .

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļnieki

*Šajā tabulā apkopoti tikai tie medaļnieki, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Peru ir ieguvuši olimpiskās zelta medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.*

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
* 
*
2019. gada Gente—Vevelgema

**2019. gada Gente—Vevelgema** bija šosejas riteņbraukšanas viendienas sacensības, kas notika 31. martā. Tā bija 81. reize, kad notika Gente—Vevelgema sacensības un tās bija 12. sacensības 2019. gada UCI Pasaules tūres kalendārā.

Sacensībās uzvarēja Norvēģijas sportists Aleksanders Kristofs (**).

## Komandas

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Jānis Ritenis

**Jānis Ritenis** (1925—2007) bija latviešu politiķis un diplomāts, Pasaules brīvo latviešu apvienības (PBLA) Informācija biroja vadītājs (1989—1990). Latvijas labklājības ministrs (1993—1994).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1925. gada 15. martā Dobelē. Otrā pasaules kara beigās nonāca Vācijā, vēlāk pārcēlās uz dzīvi Adelaidā Austrālijā. 
Studēja tieslietas un politikas zinātni, ieguva maģistra grādu starptautiskās attiecībās. Strādāja par Austrālijas valdības padomnieku apdrošināšanas un tirdzniecības jautājumos, bija Latviešu apvienības Austrālijā (LAA) priekšsēdis (1967–1969), PBLA Informācija biroja vadītājs (1989—1990). 

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas Jānis Ritenis atgriezās Latvijā, 1992. gadā viņu iecēla par Latvijas vēstnieku Dānijā, 1993. gadā ievēlēja par 5. Saeimas deputātu no Latvijas Zemnieku savienības saraksta. No 1993. gada jūlija līdz 1994. gada septembrim J. Ritenis bija Latvijas labklājības ministrs Valda Birkava valdībā, viņa vadībā ieviesa jaunu pensiju sistēmu, kas balstās uz valsts un privātās apdrošināšanas iemaksām. 1994. gadā kļuva par valsts ministru Ārlietu ministrijā Māra Gaiļa valdībā, par ko tika izslēgts no Latvijas Zemnieku savienības. Bijis Baltijas jūras valstu padomes (*Council of Baltic Sea States*) Vecāko amatpersonu komitejas priekšsēdis.

Miris 2007. gada 13. jūlijā.

## Darbi
* Ritenis, J (1966). Great Britain and the Baltic States during the Anglo-French and Soviet Talks of 1939.
* Diplomātiskā cīņa par Latvijas Republikas suverenitātes atjaunošanu. Fonds "Latvijas vēsture". 1999. — 247 lpp.

## Ārējās saites
* Jānis Ritenis. PBLA INFORMĀCIJAS BIROJI UN TO DARBĪBA 

## Atsauces
Ulvis Bērzons

**Ulvis Bērzons** (dzimis  Dobelē) ir bijušais latviešu svarcēlājs, tagadējais treneris, kurš savulaik trenējis Latvijas titulētāko sieviešu kārtas svarcēlāju Rebeku Kohu.

## Karjera
Ulvis Bērzons dzimis un audzis Dobelē. Ar svarcelšanu sāka nodarboties pie Eduarda Andruškēviča. Vairākkārt kļuvis par Latvijas čempionu un labojis vairākus valsts rekordus. Divreiz piedalījies Eiropas čempionātā starp pieaugušajiem. Labākais rezultāts Eiropas meistarsacīkstēs 10. vieta .Vairāku savainojumu rezultātā bija spiests pamest sportu. Šobrīd strādā par svarcelšanas treneri Ventspilī sporta skolā "Spars".

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rezultāti
Igors Samušonoks

**Igors Samušonoks** (dzimis ) ir bijušais Latvijas brīvās cīņas cīkstonis, desmitkārtējs Latvijas čempions, 2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

I. Samušonoks ir beidzis Rīgas 89.vidusskolu un LSPA (1994). Ar cīņas sportu sācis nodarboties 1982. gadā. 

## Rezultāti starptautiskajās sacensībās cīņas sportā
### Olimpiskajās spēles

### Pasaules čempionātos

### Eiropas čempionātos

### Citās sacensībās

### Jaunatnes sacensībās

## Atsauces

## Ārējās saites

* Samušonoka un Kanādas cīkstoņa cīņa 2000. gada olimpiādē (video ''YouTube'')
*
Džuzepe Džakoza

**Džuzepe Džakoza** (, dzimis , miris ) bija itāļu dzejnieks, dramaturgs un libretists.

Mācījies Turīnas Universitātē. Atpazīstamību ieguvis pateicoties 1871. gadā izdotam dzejoļu krājumam *Una Partita a Scacchi*. Kopā ar Luidži Illiku sarakstīja libretus Džakomo Pučīni operām *[[Bohēma]]*, *[[Toska]]* un *[[Madama Butterfly]]*.

## Ārējās saites
*
Ceļojums uz zemi

**"Ceļojums uz zemi"** ir 1977. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uldis Brauns.

## Sižets
Filma veidota kā pārdomas par cilvēces likteni. Filmā izmantoti materiāli no 72 pasaules valstu kinoarhīviem.

## Atsauces
Mana zeme, manas mīlestības pasaule

**"Mana zeme, manas mīlestības pasaule"** ir 1982. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uldis Brauns.

## Sižets
Filma veidota kā īsmetrāžas variants pilnmetrāžas filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmā tika izmantoti materiāli no dažādām PSRS kinostudijām. "Mana zeme, manas mīlestības pasaule" ir kā poēma par mīlestību mūsu laikiem un Latvijas zemi.

## Atsauces
Ne tikai cirst

**"Ne tikai cirst"** ir 1963. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Varis Krūmiņš.

## Sižets
Filmā apskatīts, kā panākumi bijuši Kostromas meža cirtēju brigādei ar G. Deņisovu priekšgalā.

## Atsauces
Ja neesat bijis Latvijā

**"Ja neesat bijis Latvijā"** ir 1970. gadā izdota Latvijas pasūtijuma filma. Filmas režisors ir Vadims Mass.

## Sižets
Filmā parādīti latviešu sasniegumi 30 gadu laikā kopš padomju varas pastāvēšanas sākuma.

## Atsauces
Sākums (īsfilma)

**"Sākums"** ir 1961. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uldis Brauns. Filma 2018. gadā tika restaurēta.

## Sižets
Filmā apskatīta Pļaviņu HES celtniecība.

## Atsauces
Strādnieks (īsfilma)

**"Strādnieks"** ir 1963. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uldis Brauns.

## Sižets
Filma veltīta strādniekiem, kurus varētu uztvert par savas zemes saimniekiem, kā arī viņu darba daudzumam.

## Atsauces
235 000 000

**"235 000 000"** ir 1967. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uldis Brauns.

2019. gada janvārī Latvijas Valsts kinofotofonodokumentu arhīvs no režisora atraitnes saņēma filmas garāku oriģinālversiju, tās ilgums ir 130 minūtes.

## Sižets
Filmas nosaukums ir kā atsauce uz Padomju Savienības iedzīvotāju skaitu filmas uzņemšanas laikā. Filmā tverti nozīmīgi mirkļi cilvēka dzīvē, kas sākas ar piedzimšanu un pirmajiem soļiem uz Zemes, bet turpinās ar mīlestību un kāzām.

## Atsauces
Ardievu, XX gadsimt!

**"Ardievu, XX gadsimt!"** ir 2006. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uldis Brauns.

## Sižets
Filmā tiek apskatīti vēsturiskie notikumi un cilvēku likteņi, sākot no 1905. gada revolūcijas un beidzot ar Baltijas ceļu un Trešo atmodu.

## Atsauces
Mākoņu atlants

**"Mākoņu atlants"** () ir 2012. gada fantāzijas filma, kas balstīta uz Deivida Mičela tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisori un scenārija autori ir Toms Tikvers, kā arī Lilija un Endijs Vačovski. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Halle Berija, Džims Brodbents, Hugo Vīvings, Džims Sturdžess, Dūna Bae, Bens Višo, Džeimss D'Ārsijs, Žū Ksuns, Kīts Deivids un Deivids Giasi. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Filmā tiek pētīts tas, kā individuāla cilvēka darbi ietekmē citu cilvēku dzīves gan pagātnē, gan tagadnē, gan nākotnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ralfs izposta internetu

**Ralfs izposta internetu** () ir 2018. gada ASV datoranimācijas filma, kuras režisori ir Ričs Mūrs un Fils Džonstons. Filmā Ralfs un viņa draudzene Vanelope dodas internetā, lai uzzinātu, kā labot Vanelopes bojāto spēļu automātu. Filma ir turpinājums 2012. gada filmai "Ralfs-postītājs".

Oriģinālvalodā lomas ieskaņojuši Džons Railijs, Sāra Silvermane, Gala Gadota, Džeks Makbraiens, Džeina Linča un Eds O'Nīls, bet latviski – Ģirts Šolis, Santa Didžus, Linda Leen, Ērika Eglija un Artūrs Putniņš.

Filma tika nominēta 91. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja filmai "Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē".

## Atsauces

## Ārējās saites
Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu

**"Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu"** () ir 2011. gada ASV drāmas filma, kas balstīts uz Džonatana Safrana Foera tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Stīvens Doldrijs. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Sandra Buloka, Tomass Horns, Makss fon Sīdovs, Vaiola Deivisa, Džons Gudmens, Džefrijs Raits un Zoja Kaldvela. Filmas pirmizrāde notika .

Deviņgadīgā izgudrotāja Frankofīla tēvs, kurš nomira 2001. gada 11. septembrī, atstāj viņam noslēpumainu atslēgu. Gadu vēlāk Frankofīls kopā ar nesen ievākušos pacifistu Ņujorkā sāk meklēt slēdzeni, kas atbilst atslēgai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Celtne (īsfilma)

**"Celtne"** ir 1962. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uldis Brauns.

## Sižets
Filmā tiek parādīta Daugavpils sintētiskās šķiedras rūpnīcas celtniecības gaita.

## Atsauces
Juris Galerijs Vidiņš

**Juris Galerijs Vidiņš** (dzimis ) ir latviešu ārsts un politiķis. Agrākais disidents, Atmodas kustības dalībnieks, divu Saeimu deputāts no "Tēvzemei un Brīvībai" saraksta (1995—2002).

## Dzīvesgājums
Cēlies no senas Ķoniņciema dzimtas. Dzimis 1938. gada 28. jūnijā ārsta un literāta Jura Nikolaja Vidiņa (1905—1962) un viņa sievas Mildas ģimenē. 1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā viņu no Mazirbes doktorāta kopā ar vecākiem, māsu Leldi un brāli Andreju izsūtīja uz Krasnojarskas novada Pirovskas rajonu Sibīrijā. 1947. gadā nelegāli atgriezies, bet 1952. gadā vēlreiz deportēts uz Sibīriju. Pēc atgriešanās dzimtenē 1955. gadā J. G. Vidiņš mācījās Rēzeknes 1. vidusskolā, studēja Rīgas Medicīnas institūtā, kuru beidza 1964. gadā.

Strādāja Strūžānu slimnīcā, tad Rēzeknes rajona slimnīcā, kļuva par tās galveno ārstu.

Atmodas kustības laikā viņu nacionālās pārliecības dēļ 1988. gada 27. janvārī atlaida no galvenā ārsta amata, viņš iesaistījās organizācijā "Helsinki-86", bija tās vadītājs (1988—1989).

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas aktīvi iesaistījās valsts politikā, bija Latvijas atdzimšanas partijas priešsēdētājs, Rēzeknes pilsētas valdes priekšsēdētāja vietnieks (1992), 6. Saeimas un 7. Saeimas deputāts.

"Viļānu slimnīca" rīkotājdirektors (2005). 2013. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Viļānu novada domē no partijas "Vienotība" saraksta.

J. G. Vidiņa meita ir politiķe, bijusī Saeimas deputāte un ministre, Ilze Viņķele.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira (2020)

## Atsauces
Fils Hartmans

**Filips Edvadrs Hartmans** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Viņš bija pazīstams ar lomām šovos *[[Saturday Night Live]]* un *[[NewsRadio]]*. Ieskaņoja Laionelu Hacu un Troju Maklūru animācijas seriālā "Simpsoni". 1998. gada 28. maijā Hartmanu nošāva viņa sieva Brinna, būdama narkotisko vielu ietekmē. Vēlāk viņa pati izdarīja pašnāvību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Koku svīres

**Koku svīres** jeb **cekulainās svīres** (*Hemiprocne*) ir vienīgā **koku svīru dzimtas** (*Hemiprocnidae*) ģints, kas apvieno 4 sugas. Sastopamas Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā, no Indijas līdz Jaungvinejai un Zālamana salām. Koku svīru tuvākie radinieki ir svīres un kolibri, ar kuriem kopā veido svīrveidīgo putnu kārtu.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|180px|[Pelēkmuguras koku svīre (*Hemiprocne longipennis*)]]
Koku svīres ir nelieli vai vidēji lieli putni. Ķermeņa garums, atkarībā no sugas, ir 15—31 cm. Mazākā no visām koku svīrēm ir ausainā koku svīre (*Hemiprocne comata*), kuras ķermeņa garums mazākajiem īpatņiem ir 15 cm, svars 20 g. Lielākā ir ūsainā koku svīre (*Hemiprocne mystacea*), kuras ķermeņa garums lielākajiem īpatņiem ir 31 cm, svars 79 g.

Koku svīrēm ir gari spārni. Tomēr to garumu galvenokārt veido primārās lidspalvas, bet kauli patiesībā ir samērā īsi. Sēžot uz zara, garie spārnu gali sakrustoti. Arī aste ir gara un dziļi šķelta. Knābis īss un plats, acis lielas. 

No tipiskajām svīrēm koku svīres atšķiras ar mīkstāku apspalvojumu un tām uz galvas ir cekuls, kā arī kāds cits sejas ornaments (piemēram, baltas joslas). Turklāt tēviņa apspalvojums ir ar metālisku spīdumu. Jauno putnu apspalvojums raibs, maskējošs. Koku svīres atšķirībā no tipiskajām svīrēm spēj arī sēdēt koka zarā, jo to pēda ir anatomiski piemērota tam.

## Uzvedība
[thumb|180px|[Ausainā koku svīre (*Hemiprocne comata*) ir mazākā no koku svīrēm]]
Koku svīres mājo tropiskajos mežos. Sastopamas gan mūžzaļajos, gan lapu koku mežos un mangrovju audzēs, no zemienēm līdz 2000 m virs jūras līmeņa. Galvenokārt uzturas plašos vienlaidu mežos, bet spēj piemēroties šauriem meža masīva lapotņu pārrāvumiem, piemēram, ceļiem un upēm. Tās ir kukaiņēdāji un lielāko daļu kukaiņu tās noķer lidojumā. Koku svīres lidojumā ir ātras un izveicīgas ar izcilu manevrētspēju.

Šīs grupas putni ir vienpatņi, uzturoties pa pāriem, lai gan pēc ligzdošanas sezonas reizēm veido nelielas grupas, kas kopigi barojas. Veido monogāmus pārus, kas kopīgi rūpējas par mazuļiem un kopīgi apsargā ligzdošanas teritoriju. Koku svīrēm novērota sapārošanās gan gaisā, gan sēžot uz koku zara. Ligzdo uz augsta, atklāta koka zara.

## Sistemātika
**Koku svīru dzimta** (*Hemiprocnidae*)
***Koku svīru ģints** (*Hemiprocne*)
**Ausainā koku svīre (*Hemiprocne comata*)
**Cekulainā koku svīre (*Hemiprocne coronata*)
**Pelēkmuguras koku svīre (*Hemiprocne longipennis*)
**Ūsainā koku svīre (*Hemiprocne mystacea*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*IBC: Family Treeswifts (Hemiprocnidae) | the Internet Bird Collection
*Fatbirder: Hemiprocnidae - treeswifts
*Hemiprocnidae - treeswifts
Homer Badman

***Homer Badman*** ir amerikāņu animētā seriāla "Simpsoni" sestās sezonas 9. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta . Sēriju sarakstījis Gregs Danielss, režisējis - Džefrijs Linčs.

## Sižets
Homērs un Mārdža dodas uz konfekšu izstādi, atstājot bērnus ar feministiski noskaņotu aukli. Vecāki izstādē nozog daudz konfekšu, tai skaitā īpašo košļeni Milosas Veneras formā. Vedot aukli mājās, Homērs redz, ka košļene ir pielipusi pie viņas pēcpuses. Viņš cenšas košļeni paņemt, bet auklei šķiet, ka Simpsons viņai seksuāli uzmācas viņai. Homēru apsūdz gan televīzijā, gan agresīvi noskaņotas sievietes, tomēr ar dārznieka Villija palīdzību tiek pierādīta viņa nevainība.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Aleksandrs Pētersons (politiķis)

**Aleksandrs Pētersons** (dzimis 1926. gada 1. decembrī; miris 2006. gada 11. augustā) bija latviešu sporta pedagogs un politiķis, divu Saeimas sasaukumu deputāts, pārstāvot partiju "Tēvzemei un Brīvībai" un apvienību "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK".

## Dzīvesgājums
Dzimis 1926. gada 1. decembrī Gulbenes apriņķī. Mācījies Rēzeknes 2. pamatskolā, pēc tam 1940. gadā iestājies jaundibinātajā Rēzeknes valsts skolotāju institūtā.

Otrā pasaules kara laikā dienējis Latviešu leģionā, kur iestājies 1943. gadā kā brīvprātīgais 16 gadu vecumā pēc trešā kursa skolotāju institūtā. Kara gaitā nonācis Sarkanās armijas gūstā pēc tam, kad 1945. gadā tika ievainots Kurzemes cietokšņa aizstāvēšanas kaujās pie Remtes, 1946. gadā izbēdzis no karagūstekņu filtrācijas nometnes. Apmeties Praulienā, vectēva mājās.

Mācījās Igaunijas Fiziskās kultūras tehnikumā, kuru beidza 1949. gadā, studēja Latvijas Valsts Fiziskās kultūras institūtā. Nodarbojies ar vieglatlētiku, 1953. gadā izcīnījis Latvijas čempiona titulu desmitcīņā. Strādāja par fiziskās kultūras un sporta pasniedzēju Gulbenē, no 1964. gada Saulkrastu vidusskolā. Atmodas laikā strādājis Murjāņu sporta internātskolā.

Atmodas gados bija viens no Latvijas Tautas frontes līderiem Murjāņos, vēlāk Saulkrastos piedalījās LNNK nodaļas izveidošanā un pamazām iesaistījās politikā. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas A. Pētersons bija 5. Saeimas un 6. Saeimas deputāts no apvienības "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta, darbojās Latvijas Republikas Centrālajā zemes komisijā, Izglītības, kultūras un zinātnes komisijā, Pilsonības likuma izpildes komisijā.

Bijis arī Tēvzemes Daugavas Vanagu biedrības, Okupācijas terora upuru atbalsta domes un Pasaules latviešu kultūras centra loceklis. Aizrāvies ar mūziku, pats dziedājis, rakstīja dziesmu vārdus un komponēja mūziku

A. Pētersona laulībā ar ārsti Līviju ir divi dēli: dziedātājs Ingus Pētersons un Ainars Pētersons, profesors Rīgas Stradiņa klīniskajā universitātes slimnīcā.

Dzīvoja Saulkrastos. Miris 2006. gada 11. augustā, apglabāts Saulkrastu (Pēterupes) kapsētā.

## Atsauces
Fēlikss Donass

**Fēlikss Donass** (1882—1971) bija latviešu inženieris un diplomāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1882. gada 12. augustā Jaungulbenē. Studēja Varšavas Politehniskā institūta kalnrūpniecības nodaļā (1903—1905), vēlāk Pēterpils Kalnu institūtā.
Pirmā pasaules kara laikā piedalījās Tallinas jūras cietokšņa celtniecībā, pēc kara beigām strādāja par ierēdni Rīgas ostas būvvaldē.

1919. gadā sāka strādāt Latvijas sūtniecībā Varšavā, bija konsulārās nodaļas vadītājs. No 1923. gada bija Latvijas vicekonsuls Viļņas apgabalā, pēc tā pievienošanas Lietuvai 1939. gadā tika iecelts par Latvijas konsulu Viļņas, Švenčoņu un Valkininku apriņķos.

Otrā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, vēlāk uz Čikāgu ASV.

1969. gadā izdeva atmiņu grāmatu “Politiskos krustceļos”.

Miris 1971. gadā 27. jūlijā Evalstonā.

## Atsauces
Kauks

**Kauks** () lietuviešu mitoloģijā ir mantu nesošs mājas gars, pazemē, rijā, klētī vai istabā dzīvojošs mazs vīriņš vai sieviņa, kas dodot cilvēkiem labumu. Vēl tas saukts par **pūķi** (*pūkis*), **traniņu** (*tranas*) vai **vīriņu** (*vyrukas*). Vēsturiskajos avotos kauki minēti kopā ar aitvariem un bārzdukiem. Lietuviešu rakstnieks Mārtins Mažvīds kaukus raksturojis kā dievus tādiem cilvēkiem, kas tiecas darīt ļaunu, poļu vēsturnieks Jons Lasickis tos aprakstījis kā sprīdi lielas bārdainas radības un mirušo garus, bet vācu vēsturnieks Matejs Pretorijs — kā panākumu un zemes dievus. Savukārt Jēkabs Brodovskis un lietuviešu filologs Filips Ruiģis kaukus nosaucis vienkārši par pazemes cilvēciņiem.

Bija uzskats, ka kaukus esot varēts izperināt no ērzeļa, kuiļa vai gaiļa olām. Saimniekiem kauki esot nesuši zagtus graudus, sienu un pārtiku, kā arī viņu labā darījuši dažādus saimniecības darbus un šuvuši zābakus. Priekšstats par kaukiem varētu būt bijis saistījis ar dievišķo dvīņu kultu indoeiropiešu mitoloģijā.

## Skatīt arī
* Aitvars
* Bārzduks

## Atsauces
Cīņas sports 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 32 olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Barselonā Katalonijas Nacionālā fiziskās audzināšanas institūtā (*Institut Nacional d’Educació Física de Catalunya*) grieķu-romiešu cīņā no 26. līdz 30. jūlijam, brīvajā cīņā no 3. līdz 7. augustam. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 20 medaļu komplekti.

No Latvijas cīkstoņiem olimpiādes brīvās cīņas sacensībās spalvas svarā (līdz 62 kg) piedalījās Eduards Žukovs. Viņš vienā cīņā uzvarēja, trijās cieta zaudējumu un turnīru noslēdza dalītā 11. vietā.

## Medaļnieki

### Brīvā cīņa

### Grieķu-romiešu cīņa

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Atsauces

## Ārējās saites

* Starptautiskās olimpiskās komitejas rezultātu datubāze.
Lerijs Krauns

**"Lerijs Krauns"** () ir 2011. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir Toms Henkss. Citas lomas filmā atveido Džūlija Robertsa, Braians Krenstons, *[[Cedric the Entertainer]]*, Vilders Valderama, Taradži Hensone un Pema Grīra. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

Vīrietis pusmūža vecumā zaudē savu darbu un izlemj atgriezties koledžā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Naudas bedre

**"Naudas bedre"** () ir 1986. gada komēdija, kuras režisors ir Ričards Bendžamins. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Šellija Longa, Aleksandrs Godunovs un Morīna Steipltona. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas galvenie varoņi ir kāds jauns pāris, kas cenšas atjaunot savu spēcīgi bojāto māju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cīņas sports 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 26 olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Atlantā Džordžijas kongresu centrā grieķu-romiešu cīņā no 19. līdz 22. jūlijam, brīvajā cīņā no 29. jūlija līdz 2. augustam. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 20 medaļu komplekti.

No Latvijas cīkstoņiem olimpiādes grieķu-romiešu cīņas sacensībās gaiļa svarā (līdz 57 kg) piedalījās Aigars Jansons. Viņš divās cīņās  uzvarēja, divās cieta zaudējumu un turnīru noslēdza 9. vietā.

## Medaļnieki
### Brīvā cīņa

### Grieķu-romiešu cīņa

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Dalībnieki
Sacensībās piedalījās 401 cīkstoņi no 75 valstīm:

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

:Iekavās uzrādīts cīkstoņu daudzums no valsts

## Atsauces

## Ārējās saites

* Starptautiskās olimpiskās komitejas rezultātu datubāze.
Riks Riordans

**Riks Riordans** (, dzimis ) ir amerikāņu rakstnieks.

Pabeidza skolu dzimtajā Sanantonio, kur sāka aizrauties ar sengrieķu un skandināvu mitoloģiju. Pēc tam iestājies Ziemeļteksasas koledžā, gribējot kļūt par ģitāristu. Nebeidzot to viņš sāka studēt Ostinas pilsētas universitātē, kur ieguva divas augstākās izglītības.

13 gadu vecumā viņš sarakstīja savu pirmo stāstu un nolēma to publicēt, tomēr pārdomāja. Savu pirmo romānu viņš publicēja 1997. gadā. Kļuva slavens pēc 2005. gadā izdotās romāna "Zibens zaglis", kas aizsāka grāmatu sēriju par Pērsiju Džeksonu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Peru karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Peru]] pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Pirmo reizi Peru vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1900. gadā, savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs — 2010. gadā.

## Vasaras olimpiskajās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Peru olimpiskajās spēlēs
* Peru olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Savējo līga

**"Savējo līga"** () ir 1992. gada ASV sporta kinokomēdija, kuras režisore ir Penija Māršala. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Džīna Deivisa, Madonna, Rouzija O'Donela, Lori Petija, Džons Lovics, Deivis Stratērns, Gerijs Māršals un Bills Pulmans. Filmas pirmizrāde notika .

Divas māsas, Dotija un Kita, pievienojas pirmajai sieviešu profesionālajai beisbola līgai un cīnās, lai padarītu līgu konkurējošu, kā arī, lai tiktu pāri faktam, ka abas spēlē konkurējošās komandās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Peru olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Peru]] sportisti, kuri [[olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] ir ieguvuši olimpiskās medaļas**.

Peru olimpiskajās spēlēs līdz šim ir izcīnījusi 5 medaļas (1 zelta, 3 sudraba, 1 bronzas medaļas). Trīs no piecām medaļām ir izcīnītas šaušanā un viena volejbolā, burāšanā. Pirmo medaļu Peru izcīnīja 1948. gada Londonas spēlēs, kad šāvējs Edvīns Vaskess izcīnīja līdz šim vienīgo zelta medaļu Peru. Nākamo medaļu Peru izcīnīja tikai 1984. gada Losandželosas spēlēs, to paveica Francisko Bosa izcīnot sudraba medaļu šaušanā. Savukārt 1988. gada Seulas spēlēs subraba medaļu izcīnīja Peru sieviešu volejbola izlase. Bet trešo sudraba medaļu, 1992. gada Barselonas spēlēs izcīnīja Huans Hiha šaušanā. Pirmo bronzas medaļu 2024. gada Parīzes spēlēs burātājs Stafano Peskjera izcīnīja ILCA 7 klases laivu sacensībās

## Sportistu uzskaitījums
*Šajos uzskaitījumos iekļauti tie sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Peru.*

## Skatīt arī
* Peru olimpiskajās spēlēs
* Peru karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*
Puertoriko olimpiskajās spēlēs

**[[Puertoriko]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalās kopš 1948. gada, kad tās notika Lielbritānijas galvaspilsētā Londonā. Kopš tā laika tā ir piedalījusies visas vasaras olimpiskajās spēlēs. Savukārt 1984. gada Sarajevas spēlēs Puertoriko pirmo reizi piedalījās ziemas olimpiskajās spēlēs, bet izlaida 2006., 2010. un 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 

Puertoriko olimpiskajās spēlēs līdz šim ir izcīnījusi 12 olimpiskās medaļas (2 zelta, 2 sudraba un 8 bronzas medaļas). Visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Šīs divpadsmit medaļas ir izcīnītas 4 olimpiskajos sporta veidos — boksā, cīņas sportā, tenisā un vieglatlētikā. No šīm sporta veidiem visvairāk, 6 medaļas ir izcīnītas boksā. Zelta medaļu ir izcīnījušas 2 sportistes - Monika Puiga ieguva zelta medaļu 2016. gada Riodežaneiro spēlēs tenisā. Džasmina Kamačo-Kvinna zelta medaļu izcīnīja 2020. gada Tokijas spēlēs 100 m/b skrējienā.

1988. gada Seulas spēlēs Puertoriko beisbola izlase izcīnīja trešo vietu (bronzas medaļu), taču šajās spēlēs beisbols bija demonstrācijas sporta veids. Šī iemesla dēļ iegūtā medaļa netiek oficiāli ieskaitīta.

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļu sadalījums olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļnieki
[thumb|200px|[Monika Puiga ir Puertoriko sportiste, kura ir izcīnījusi zelta medaļu]]

*Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Puertoriko ir ieguvuši olimpiskās zelta medaļas.*

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
* 
*
Naidnieki

**"Naidnieki"** () ir 2017. gada ASV vesterns. Filmas režisors un scenārija autors ir Skots Kūpers, filma balstīta uz Donalda Stjuarta stāsta motīviem. Galvenās lomas atveido Kristians Beils, Rozamunda Paika, Vess Studi, Bens Fosters, Stīvens Langs, Džesijs Plemonss, Rorijs Kokreins, Ādams Bīčs,
K'orianka Kilčere, Timotejs Šalamē un Skots Vilsons, kas viņam bija pēdējā kino loma. Filmas darbība norisinās 1892. gadā un galvenajam varonim, ASV Armijas kavalērijas oficierim, ir jāpavada indiāņu virsaitis un viņa ģimene atpakaļ un viņu mājām Montānā.

Filmas pasaules pirmizrāde norisinājās  Teluraidas kinofestivālā, bet ierobežotos seansos ASV to sāka demonstrēt tā paša gada , un kopš  filmu demonstrēja visos ASV kinoteātros. Latvijā filmas pirmizrāde norisinājās . Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes un pasaules kopējie ienākumi sastādīja 40,9 miljonus ASV dolārus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pasaules čempionāts rokasbumbā vīriešiem

**Pasaules čempionāts rokasbumbā vīriešiem** ir rokasbumbas nacionālo izlašu turnīrs, ko rīko Starptautiskā Handbola federācija. Pirmais čempionāts notika 1938. gadā. Pašlaik čempionāts tiek rīkots katru otro gadu. Visvairāk čempiontitulu ir izcīnījusi Francijas izlase — 6. Līdz šim par čempionēm ir kļuvušas tikai Eiropas izlases.

Pirmajā čempionātā 1938. gadā piedalījās tikai 4 izlases, kas sacentās apļa turnīrā, lai noskaidrotu uzvarētāju. Par pirmajiem pasaules čempioniem kļuva Vācijas izlase. Otrais pasaules čempionāts tika aizvadīts 1954. gadā. No 1995. līdz 2019. gadam finālturnīrā piedalījās 24 izlases. 2021. gada pasaules čempionāta finālturnīrā pirmoreiz piedaljās 32 izlases.  

## Rezultāti

*1: Piedalījās apvienotā Vācijas komanda, kurā tika iekļauti spēlētāji gan no VFR, gan VDR.

## Medaļu kopvērtējums

## Skatīt arī
* Pasaules čempionāts rokasbumbā sievietēm

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pasaules čempionāta rokasbumbā rezultāti un statistika , *the-sports.org*
Pasaules čempionāts rokasbumbā

**Pasaules čempionāts rokasbumbā** var būt:
* Pasaules čempionāts rokasbumbā sievietēm
* Pasaules čempionāts rokasbumbā vīriešiem
Jaundubeņi

**Jaundubeņi** ir vasarnīcu ciems Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumos pie autoceļa P113  no pagasta centra Dubeņiem,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidota, administratīvi apvienojot vasarnīcu kooperatīvus Pirmos Dubeņus, Otros Dubeņus un Trešos Dubeņus.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Pirmie Dubeņi

**Pirmie Dubeņi** (agrāk — **Dubeņi 1** vai **Dubeņi-1**) ir Jaundubeņu ciema daļa, vēsturiski — vasarnīcu ciems Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumos daļā 2,5 km no pagasta centra Dubeņiem, 7,5 km no novada centra Grobiņas un 212 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P113. Pirmie Dubeņi kopā ar blakus esošajiem vasarnīcu kooperatīviem Otrie Dubeņi un Trešie Dubeņi administratīvi ietilpst Jaundubeņu ciemā.

Ciema apkārtnē atrodas Dubeņu karjers. 

## Atsauces
Tilti (Grobiņas pagasts)

**Tilti** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidos Otaņķes krastā pie autoceļa P113  no pagasta centra Dubeņiem,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies kā mežizstrādes centrs — pie tilta pār Otaņķi atradušās Tiltu, Kalnišķu un Ošenieku mežniecības.

## Atsauces
Vītiņi (Grobiņas pagasts)

**Vītiņi** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumos pie autoceļa V1222  no pagasta centra Dubeņiem,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušo Grobiņas virsmežniecību un Vītiņu pusmuižu.

## Atsauces
Eduards Žukovs

**Eduards Žukovs** (dzimis ) ir bijušais Latvijas brīvā stila cīkstonis, Latvijas čempions svara kategorijā līdz 68 kg (1996), 1992. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Beidzis Daugavpils 4. vidusskolu (1989) un Daugavpils Pedagoģisko institūtu (1994).  

## Rezultāti starptautiskajās sacensībās cīņas sportā
### Olimpiskajās spēles

### Pasaules čempionātos

### Eiropas čempionātos

### Jaunatnes sacensībās

## Atsauces

## Ārējās saites
Puertoriko olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Puertoriko]] sportisti, kuri olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši olimpiskās medaļas**. 

Puertoriko olimpiskajās spēlēs līdz šim ir izcīnījusi 12 olimpiskās medaļas (2 zelta, 2 sudraba un 8 bronzas medaļas). Visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Šīs divpadsmit medaļas ir izcīnītas 4 olimpiskajos sporta veidos — boksā, cīņas sportā, tenisā un vieglatlētikā. No šīm sporta veidiem visvairāk, 6 medaļas ir izcīnītas boksā. Zelta medaļu ir izcīnījušas divas sportistes - tenisiste Monika Puiga ieguva 2016. gada Riodežaneiro spēlēs tenisā un vieglatlēte Džasmina Kamačo-Kvinna 2020. gada Tokijas spēlēs 100 m/b skriešanā . 

1988. gada Seulas spēlēs Puertoriko beisbola izlase izcīnīja trešo vietu (bronzas medaļu), taču šajās spēlēs beisbols bija demonstrācijas sporta veids. Šī iemesla dēļ iegūtā medaļa netiek oficiāli ieskaitīta.

## Sportistu uzskaitījums
*Šajā uzskaitījumos iekļauti tie sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Puertoriko.*

[thumb|200px|[Monika Puiga  ir izcīnījusi 1 zelta medaļu]]

## Skatīt arī
* Puertoriko olimpiskajās spēlēs
* Puertoriko karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*
Puertoriko karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Puertoriko]] pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Pirmo reizi Puertoriko vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1948. gadā, savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs — 1984. gadā.

## Vasaras olimpiskajās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Puertoriko olimpiskajās spēlēs
* Puertoriko olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Piņķi (Medzes pagasts)

**Piņķi** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Medzes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos Grīzupītes krastā pie autoceļa P111  no pagasta centra Kapsēdes,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

## Atsauces
2019. gada Latvijas prezidenta vēlēšanas

**2019. gada [[Latvijas Valsts prezidenta vēlēšanas]]** notika 2019. gada 29. maijā, kad 13. Saeima par Valsts prezidentu ievēlēja Egilu Levitu.

Valsts prezidenta ievēlēšanas likuma 6. pants paredz, ka kārtējām Valsts prezidenta vēlēšanām Saeimas Prezidijs sasauc Saeimas sēdi ne agrāk kā 40 dienas un ne vēlāk kā 30 dienas pirms esošā Valsts prezidenta pilnvaru laika beigām. Iepriekšējais Valsts prezidents Raimonds Vējonis amatā oficiāli stājās 2015. gada 8. jūlijā. Vējonis 2019. gada 7. maijā paziņoja par nekandidēšanu uz otro termiņu Valsts prezidenta amatā.

Līdz ar 2018. gada 4. oktobrī Satversmē veiktajiem grozījumiem pirmoreiz Valsts prezidentu ievēlēja atklātā balsojumā.

## Partiju nominētie kandidāti
* Egils Levits, Eiropas Savienības tiesas tiesnesis, atbalsta AP!, JKP, NA, JV un KPV LV;
* Juris Jansons, tiesībsargs, atbalsta ZZS, kā arī atsevišķi KPV LV deputāti;
* Didzis Šmits, politiķis, atbalsta atsevišķi KPV LV deputāti.

## Vēlēšanu norise
thumb|Prezidenta amata kandidāti E. Levits, J. Jansons un D. Šmits vēlēšanu dienā

### 1. balsojums

Kopā bija 95 zīmes, no kurām nederīgas bija 2.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Valsts prezidenta ievēlēšanas likums
Aigars Jansons

**Aigars Jansons** (dzimis ) ir bijušais Latvijas grieķu-romiešu stila cīkstonis, pieckārtējs Latvijas čempions, 1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks. Olimpiskajās spēlēs ieguva 9. vietu svara kategorijā līdz 57 kg. Piedalījies 6 Pasaules čempionātos cīņas sportā.

Beidzis Murjāņu sporta internātskolu (1990). Cīkstonis un cīņas sporta treneris bija arī viņa brālis Zigmunds Jansons.

## Rezultāti starptautiskajās sacensībās cīņas sportā

### Olimpiskajās spēles

### Pasaules čempionātos

### Eiropas čempionātos

## Atsauces

## Ārējās saites
Lieliskais Baks Hovards

**"Lieliskais Baks Hovards"** () ir 2008. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Šons Makginlijs. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Džons Malkovičs, Kolins Henkss, Emilija Blanta, Rikijs Džejs, Grifins Danns un Stīvs Zāns. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Jauns vīrietis par spīti savam tēvam kļūst par kāda iluzionista palīgu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čārlija Vilsona karš

**"Čārlija Vilsona karš"** () ir 2007. gada ASV biogrāfiskā kinokomēdija, kas balstīta uz Džordža Krila tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors ir Maiks Nikolss. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Džūlija Robertsa, Filips Sīmors Hofmans, Emilija Blanta, Eimija Adamsa un Neds Bītijs. Filmas pirmizrāde notika .

Filma balstīta uz Teksasas kongresmeņa Čārlija Vilsona dzīvesstāstu un slēptajām darbībām Afganistānā. Vilsons centās palīdzēt nemierniekiem viņu karā ar Padomju Savienību, tomēr šīm darbībām bija neparedzētas un ilgstošas sekas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bamboo Airways

***Bamboo Airways*** ir Vjetnamas zemo cenu lidsabiedrība, kas pieder kompānijai FLC Group. Galvenā mītne atrodas Kujņonas pilsētā. Lidsabiedrība dibināta 2017. gadā, bet darbību uzsāka 2019. gada janvārī. Darbības uzsākšanas laikā *Bamboo Airways* piedāvāja lidojumus uz 8 galamērķiem, visi Vjetnamas teritorijā.
Šķēde (Medzes pagasts)

**Šķēde** ir vasarnīcu ciems Dienvidkurzemes novada Medzes pagastā. Izvietojies pagasta rietumos pie autoceļa V1188 (Liepāja—Šķēde—Ziemupe)  no pagasta centra Kapsēdes,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas, līdzās Liepājas pilsētas robežai.

## Vēsture
Otrā pasaules kara laikā Šķēde bija Liepājas ebreju un citu apcietināto cilvēku nāvessodu vieta. No 1941. gada 15. līdz 17. decembrim *[[Einsatzgruppe A]]* un *Schupo* Friča Dītriha vadībā nogalināja 2749 cilvēkus.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Tbilisi "Dinamo"

***FC Dinamo T'bilisi*** ir Gruzijas futbola klubs no Tbilisi, kurš spēlē Erovnuli līgā.

## Sasniegumi
* **Umaglesi/Erovnuli Liga**
** Čempioni (19): 1990, 1991, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2003, 2005, 2008, 2013, 2014, 2016, 2019, 2020, 2022

## Sezonas
### Umaglesi Liga

### Erovnuli Liga

## Atsauces

## Ārējās saites
* oficiālā mājaslapa
* soccerway
Cīņas sports 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[1936. gada vasaras olimpiskās spēles|1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 32 olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Berlīnē grieķu-romiešu cīņā no 2. līdz 5. augustam, brīvajā cīņā no 6. līdz 9. augustam. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 14 medaļu komplekti.

No Latvijas cīkstoņiem olimpiādes grieķu-romiešu cīņas sacensībās piedalījās Edvīns Bietags — 2. vieta pussmagajā svarā, Krišjānis Kundziņš — 5.vieta spalvas svarā un Alberts Zvejnieks — dalīta 7. vieta smagajā svarā.

## Medaļnieki
### Brīvā cīņa

### Grieķu-romiešu cīņa

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Atsauces

## Ārējās saites
* Starptautiskās olimpiskās komitejas rezultātu datubāze.
* Offizieller Bericht der Sommerspiele 1936 (PDF, 73,9 MB)
Salvadora olimpiskajās spēlēs

**[[Salvadora]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** pirmoreiz piedalījās 1968. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles notika Meksikas galvaspilsētā Mehiko. Kopš tā laika ir piedalījusies katrās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1976. un 1980. gadu. Salvadora vēl nekad nav piedalījusies ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[Olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
*
Sentkitsa un Nevisa olimpiskajās spēlēs

**[[Sentkitsa un Nevisa]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** pirmo reizi piedalījās 1996. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles notika ASV pilsētā Atlantā. Visi sportisti, kas līdz šim piedalījušies pārstāvot Sentkitsu un Nevisu olimpiskajās spēlēs ir startējuši vieglatlētikā. 

Līdz šim neviens Sentkitsas un Nevisas pārstāvošs sportists nav izcīnījis olimpiskās medaļas. 

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas
### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
*
Sentkitsas un Nevisas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Sentkitsa un Nevisa|Sentkitsas un Nevisas]] pārstāvji un sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Pirmo reizi Sentkitsa un Nevisa vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1996. gadā.

## Vasaras olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Sentkitsa un Nevisa olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Jelgavas iela

**Jelgavas iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Jelgavas iela — iela Rīgā;
** Jelgavas iela — iela Daugavpilī;
** Jelgavas iela — iela Jūrmalā;
** Jelgavas iela — iela Liepājā;
** Jelgavas iela — iela Rēzeknē;
** Jelgavas iela — iela Aizputē;
** Jelgavas iela — iela Aucē;
** Jelgavas iela — iela Dagdā;
** Jelgavas iela — iela Ilūkstē;
** Jelgavas iela — iela Jaunjelgavā;
** Jelgavas iela — iela Kandavā;
** Jelgavas iela — iela Kuldīgā;
** Jelgavas iela — iela Līvānos;
** Jelgavas iela — iela Ludzā;
** Jelgavas iela — iela Olainē;
** Jelgavas iela — iela Piltenē;
** Jelgavas iela — iela Preiļos;
** Jelgavas iela — iela Saldū;
** Jelgavas iela — iela Subatē;
** Jelgavas iela — iela Tukumā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Jelgavas iela — iela Bēnes pagasta Bēnē;
** Jelgavas iela — iela Kalnciema pagasta Kalnciemā;
** Jelgavas iela — iela Līvbērzes pagasta Līvbērzē;
** Jelgavas iela — iela Ozolnieku pagasta Ozolniekos;
** Jelgavas iela — iela Vircavas pagasta Vircavā;
** Jelgavas iela — iela Zaļenieku pagasta Zaļeniekos.

## Skatīt arī
* Mazā Jelgavas iela
* Jelgavas ielu uzskaitījums
Kīleveina grāvis

thumb|250px|Kīleveina grāvis pie Jelgavas ielas 2015. gadā, pirms attīrīšanas
**Kīleveina grāvis** () ir mūsdienās daļēji aizbērta Daugavas atteka Torņakalna apkaimē, kas savienojas ar Mazo Daugavu. Līdz 19. gadsimtam Kīleveina grāvis (jeb **Torņa grāvis**, arī **Masta grāvis**) atdalīja Mūkusalu un Bieķensalu no Daugavas kreisā krasta.. Tagad seno Daugavas pamatkrastu gar Kīleveina grāvi iezīmē Jelgavas, Vēja un Bauskas ielas. Pie tā uzcelta Latvijas Universitātes Dabas māja un Zinātņu māja.

2023. gada oktobrī pāri grāvim atklāts Kīleveina tiltiņš, kas savieno Latvijas Universitātes jauno kompleksu ar uzņēmējdarbības centriem Dēļu un Mūkusalas ielās. 30 metru garais tilts paredzēts gājēju un riteņbraucēju satiksmei.

## Raksturojums
Kīleveina grāvja garums 2,7 km, bet baseina platība ap 27 km2, kurā tas savāc no apkārtējām teritorijām plūstošos virszemes ūdeņus un lietus notekūdeņus. Tas ietek Mazajā Daugavā pie dzelzceļa tilta uzbēruma, to šķērso Mūkusalas iela un Buru iela.

## Vēsture
[thumb|250px|[Kobronskansts atliekas un Kīleveina grāvis pēc dzelzceļa uzbēruma izveides (1905)]]
Kīleveina grāvja nosaukums saistāms ar kokzāģētavu, kura no vismaz 1764. gada piederēja Rīgas Mazās ģildes biedram, dzirnavniekam Kīleveinam (atradās aptuveni mūsdienu "Mūkusalas biznesa centra vietā" Mūkusalas ielā).

Agrāk caur Kīleveina grāvi pludināja baļķus uz tā krastos esošajām kokzāģētavām. Pēc Gustava Emanuēla fon Veismaņa Daugavas krasta dambja būvdarbiem 1764.—1782. gadā Kīleveina grāvja dienvidu daļa sāka aizsērēt, bet tā ziemeļu daļā saglabājās laba caurtece, jo pie Kobronskansts tajā ieplūda Mārupīte.

Kad 20. gadsimta vidū Kīleveina grāvja augšgalu aiz Bieķensalas ielas aizbēra, atteka kļuva par pieteku.
1988. gadā bija nolemts grāvi, par kura smirdoņu un antisanitārajiem apstākļiem gadiem sūdzējās apkārtējie iedzīvotāji, likvidēt. Galvenie vaininieki esot bijuši kokapstrādes rūpnieki, jo attekas augštecē tika mērcēti baļķi, grāvja gultnē radies trīs metru biezs organisko atkritumu slānis. Tas kavēja dabisko ūdens tecējumu un ūdens pašattīrīšanos, padarīdams to stāvošam dīķim līdzīgu. Galvenās arhitektūras plānošanas pārvalde grāvja aizbēršanu noraidīja, taču attīrīšanas projekts netika īstenots.

2017. gadā Rīgas domes Mājokļu un vides komiteja izvērtēja rīcības plānu un investīciju programmu 2017.—2019. gadam un paredzēja finansējumu Daugavas kreisā krasta sakārtošanai, rekonstruējot Mūkusalas ielas krasta promenādi un veicot Kīleveina grāvja sanāciju.

## Atsauces
Pūķa ķērājs

**Pūķa ķērājs** () ir afgāņu izcelsmes amerikāņu rakstnieka Hāleda Hoseinī sarakstīts romāns, kas tika publicēts 2003. gadā. Latviešu valodā grāmatu tulkojis Uldis Sīlis.

Romāns tiek uzskatīts par vienu no 21. gadsimta sākuma populārākajiem darbiem pasaules literatūrā, tas tulkots 40 valodās, un pārdoti vairāk nekā 12 miljoni grāmatas eksemplāru. Romāns stāsta par diviem zēniem, kas 20. gadsimta 70. gados kopā uzaug Afganistānā. 2007. gadā pēc romāna motīviem tika uzņemta filma ar tādu pašu nosaukumu.

## Atsauces
Nāvi večiņai

**"Nāvi večiņai"** () ir 2004. gada ASV melnā kinokomēdija. Filmas režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir Džoels un Ītans Koeni. Koenu scenārijs balstīts uz 1955. gada britu kinokomēdiju ar tādu pašu nosaukumu, kuras scenārija autors ir Viljams Rozs. Galvenās lomas 2004. gada filmā atveido Toms Henkss, Irma P. Hola, Marlons Vaijans, Dž. K. Simonss, Tzi Ma, Raiens Hērsts un Bleiks Klārks. Filmas pirmizrāde notika .

Ekscentrisks profesors un viņa padotie gatavojas kazino aplaupīšanai. Plānā ietilpst apmešanās mājā netālu no kazino pie kādas kundzītes, kas par aplaupīšanu neko nenojauš.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Ladykillers

***The Ladykillers*** jeb **"Nāvi večiņai"** var būt:

* "Nāvi večiņai!" (*The Ladykillers*) — 1955. gada Apvienotās Karalistes melnā kriminālkomēdija;
* "Nāvi večiņai" (*The Ladykillers*) — 2004. gada ASV melnā kinokomēdija.
Elviss ir prom!

**"Elviss ir prom!"** () ir 2004. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisors ir Džoels Zviks. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Džons Korbets, Kima Beisingere, Ennija Potsa, Šons Astins, Maiks Starrs, Fils Lūiss, Denīza Ričardsa un Filips Čārlzs Makkenzijs. Filmas pirmizrāde notika .

Kosmētikas firmas *Pink Lady* pārstāve dodas cauri valstij uz Lasvegasu, kamēr viņas ceļā dažādu iemeslu dēļ nomirst vairāki Elvisa Preslija līdzinieki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Teides nacionālais parks

**Teides nacionālais parks** () ir Spānijas nacionālais dabas parks, kas atrodas Kanāriju salu arhipelāgam piederošajā Tenerifes salā. 

Parka kopējā platība ir 189,9 km2 un tajā ir iekļauts Teides vulkāns un tam apkārt esošā teritorija. Teides vulkāns ar kopējo augstumu 3718 metriem ir augstākā virsotne Spānijā, augstākais vulkāns starp Atlantijas okeānā esošajām salām un trešais augstākais vulkāns pasaulē, skaitot no okeāna dibena (ap 7500 metriem). Pēc 2016. gada datiem, Teides nacionālo parku katru gadu apmeklē vairāk kā četri miljoni apmeklētāju, kas to padara par visapmeklētāko dabas parku Spānijā un Eiropā, kā arī astoto apmeklētāko nacionālo parku pasaulē.    

Parkam nacionālā parka statuss tika piešķirts 1954. gada 22. janvārī, kas to padara par trešo vecāko nacionālo parku Spānijā. Teides nacionālo parku 2007. gada 28. jūnijā pasludināja par UNESCO Pasaules mantojuma objektu. 2007. gada 31. decembrī nacionālais parks atzīts par vienu no Divpadsmit Spānijas dārgumiem. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Nē, manis nav

**"Nē, manis nav"** ir viena no Jāņa Lūsēna dziesmām ar Māras Zālītes vārdiem, kuru viņš 2001. gadā komponēja rokoperai „Sfinksa”. 

Rokopera ir gaišreģa Finka muzikālā biogrāfija. Tās pirmizrāde notika 2001. gada 11. oktobrī un uz Latvijas Nacionālā teātra skatuves to spēlēja desmit gadu. Izrādes režisors inscenētājs bija Edmunds Freibergs, režisors Regnārs Vaivars. 
Dziesma „Nē, manis nav” skan rokoperas finālā, to izpildīja aktieris Ivars Stonins, vēlāk Ainārs Ančevskis. 

2018. gadā "Nē, manis nav" ieguva 91. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi