open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vecbebri

**Vecbebri** ir ciems Aizkraukles novada Bebru pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta centrā pie autoceļa P79  no novada centra Aizkraukles,  no tuvākās pilsētas Kokneses un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Vecbebru muižas (*Alt-Bewershof*) centra. 1922. gadā Vecbebros nodibināja biškopības un dārzkopības skolu, ko 1944. gadā pārdēvēja par Vecbebru biškopības tehnikumu, 1972. gadā — par Vecbebru sovhoztehnikumu, kas apsaimniekoja visas pagasta lauksaimniecības zemes. Vecbebros izveidoja sovhoztehnikuma saimniecisko centru; izauga arī ciems.

Vecbebros atrodas pagasta pārvalde, Bebru pamatskola, bērnudārzs, bibliotēka, viesu nams, ģimenes ārsta prakse, aptieka, frizētava, tēlnieka Voldemāra Jākobsona memoriālā māja-muzejs «Galdiņi». Vecbebru muižas kungu māja ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. 1,5 km uz dienvidrietumiem no ciema atrodas Vecbebru lidlauks.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
I Wanna Go

"**I Wanna Go**" ir amerikāņu dziedātājas Britnijas Spīrsas singls no viņas septītā studijas albuma *[[Femme Fatale]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Jive Records kā septītā albuma trešais singls.

## Dziesmu saraksts
*; Ciparu lejupielāde
# "I Wanna Go" - 3:30
*; Vācija CD Singls
# "I Wanna Go" – 3:30
# "I Wanna Go" (Gareth Emery Remix) – 5:26
*; Ciparu Remixes
# "I Wanna Go" – 3:30
# "I Wanna Go" (Captain Cuts Club Mix) – 4:43
# "I Wanna Go" (Alex Dreamz Radio Edit) – 4:07
# "I Wanna Go" (OLIVER Extended Remix) – 4:57
# "I Wanna Go" (Deluka BS Radio Remix) – 3:15
# "I Wanna Go" (Wallpaper Extended Remix) – 4:03
# "I Wanna Go" (Smash Mode Radio Remix) – 3:49
# "I Wanna Go" (Disco Fries Radio Remix) – 3:34
# "I Wanna Go" (Jump Smokers Radio Remix) – 4:51
# "I Wanna Go" (Desi Hits! Remix) – 4:36

## Atsauces
Leopardi

**Leopardi** var būt:

* leopardi — kaķu dzimtas plēsēji;
* Džakomo Leopardi — itāļu dzejnieks.
Klauss Kinskis

**Klauss Kinskis** (), īstajā vārdā **Nikolajs Karls Ginters Nakšiņškis** (, dzimis , miris ) bija vācu kinoaktieris. Tēlojis vairāk nekā 130 filmās, tomēr pasaules slavu ieguvis, tēlojot režisora Vernera Hercoga filmās (piemēram, "Agirre, Dieva dusmas" (1972), Nosferatu – nakts fantoms (1979) un Fickaraldo (1982)). Dzīvē bija pazīstams ar savu neprognozējamo, psihiski nenosvērto uzvedību.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1926. gadā Sopotā, Dancigas brīvpilsētā pārvācota poļa Bruno Nakšiņška ģimenē. Iztiku meklējot, ģimene pārcēlās uz Berlīni, kur apmetās Šēnebergas rajonā. No 1936. gada Kinskis apmeklēja ģimnāziju. Otrā pasaules kara laikā 1943. gadā viņu iesauca armijā. Nonācis britu gūstā, viņš gūstekņu nometnē pirmoreiz tēloja izrādē.

Pēc atbrīvošanas sāka strādāt teātrī, kaut arī nekad nav mācījies aktiera amatu. Bieži vien atskaitīts no trupām savas neprognozējamās uzvedības dēļ. Piedalījās daudzās dažādas kvalitātes un žanru filmās.

Vācu aktrise Nastasja Kinska (1961) ir Klausa Kinska meita.

## Ārējās saites
Kinski

***Kinski*** var būt:

* Klauss Kinskis (*Klaus Kinski*; 1926—1991), vācu kinoaktieris;
* Nastasja Kinska (*Nastassja Kinski*; 1961), vācu aktrise.
Stšelces-Drezdenko apriņķis

**Stšelces-Drezdenko apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lubušas vojevodistē. Robežojas ar Lubušas vojevodistes Mendzižečas un Gožovas apriņķi, Lielpolijas vojevodistes Čarnkovas-Tšcjankas un Mendzihodas apriņķiem, kā arī Rietumpomožes vojevodistes Mislibožas, Hoščno un Valčas apriņķiem.
Dobegņeva

**Dobegņeva** (), vēsturiski arī Voldenberga () ir pilsēta Polijas rietumos, Lubušas vojevodistas austrumos. Līdz 1945. gadam atradās Vācijā, bet, pamatojoties uz Jaltas un Potsdamas konferenču lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet vācu iedzīvotāji padzīti.

Otrais pasaules kara laikā pilsētas pievārtē atradās poļu karagūstekņu nometne *Oflag II-C*. 1944. gada vasarā tajā ieslodzītajiem tika atļauts rīkot Olimpiskās spēles (kara dēļ tās oficiāli nenotika). Kara laikā Dobegņevā tika nopostīts 85% no pirmskara apbūves.
Aleksejs Kudašovs

**Aleksejs Kudašovs** (; dzimis 1971. gada 21. jūlijā) ir bijušais krievu hokejists, centra uzbrucējs. Savā pēdējā aizvadītajā sezonā Kudašovs izcīnīja Gagarina kausu. Pašlaik (2013) Kudašovs ir Mitišču "Atlant" galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Kudašovs uzsāka 15 gadu vecumā, debitējot dzimtas Elektrostaļas "Kristall" rindās, kas tolaik spēlēja PSRS 1. hokeja līgā. 1989. gadā Aleksejs pievienojās augstākās divīzijas klubam Maskavas "Krylja Sovetov", kura sastāvā aizvadīja nākamās četras sezonas. Tiekot draftēts 1991. gada NHL draftā, 1993. gada vasarā Kudašovs pievienojās Toronto "Maple Leafs" rindām, aizvadot klubā 25 spēles. Nākamās divas sezonas Aleksejs pavadīja Amerikas hokeja līgā.

Pēc divām DEL un SM līgā aizvadītām sezonām, 1998. gadā Kudašovs pievienojās Kazaņas "Ak Bars" sastāvam, taču 1999.—00. sezonu Aleksejs uzsāka jau Maskavas "Dinamo" rindās. Savā pirmajā sezonā Maskavas kluba rindās Kudašovs izcīnīja savu vienīgo Krievijas čempiona titulu. 2004.—05. sezona gaitā no "Dinamo" Aleksejs pārcēlās uz Maskavas "CSKA" vienību.

Trīs sezonas Kudašovs aizvadīja arī Jaroslavļas "Lokomotiv" sastāvā, 2009. gada ievadā piedaloties arī Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēlē. 2009.—10. sezonu Aleksejs aizvadīja Balašihas "HK MVD" rindās, bet, pēc komandas apvienošanas ar Maskavas "Dinamo", karjeru turpināja "Dinamo" sastāvā, 2011.—12. sezonā izcīnot arī Gagarina kausu.

2012. gada maijā Kudašovs paziņoja par savas profesionālā spēlētāja karjeras beigšanu.

Krievijas izlases rindās spēlējis trijos Pasaules čempionātos, kā arī 1994. gada olimpiskajās spēlēs. Juniora vecumā Aleksejs piedalījās 1990. un 1991. gada Pasaules čempionātos junioriem, abos turnīros izcīnot sudraba medaļas.

## Ārējās saites
Živinbuds

**Živinbuds** (, , senaustrumslāvu: *Живинъбоудъ*) bija viens no pieciem augstākajiem Lietuvas kunigaišiem (*кнѧзи Литовьскии*), kas 1219. gadā noslēdza miera līgumu ar bijušā Kijivas lielkņaza Romāna Mstislaviča dēliem Volīnijas kņaziem Daniēlu un Vasiļko. Tā kā šis ieraksts ir vienīgā zināmā liecība par šo Lietuvas valdnieku, tad visi uzskati par viņa stāvokli un radniecību ir diskutējami. Indriķa hronikas tekstā Živinbuda vārds nav pieminēts, tas nozīmē, ka viņa zemes karaspēks nav piedalījies karagājienos uz Senlatviju.

Viņa priekštecis varētu būt vienīgais vārdā nenosauktais lietuviešu valdnieks ir 1213. gada karagājienā uz Lielvārdi nogalinātais karavadonis, kas noticis vēl pirms Volīnijas metrikā minētā līguma vai arī Indriķa hronikā pieminētais karavadonis Steksis.

## Vārda cilme
Personvārda "Živinbuds" cilme ir neskaidra. Mūsdienu lietuviešu valodā nav šāda vārda. Līdzīgākie uzvārdi ir *Gaivenis, Gyvys, Gyvytė, Gaivelis, Žyvatauskas, Žyvatkauskas*, kuru pamatā ir vārda saknes *gaiv-*, *gyv-* vai *žyv-* (lietuviešu vārda *gyvenimas* = "dzīvība" varianti dialektos). Salikteņa otrā daļa varētu būt cēlusies no saknes *-būt* (*būtis* = "būšana").

Tātad senais vārda nozīme varētu būt skaidrojama kā "būt dzīvam" jeb "dzīvīgais".

## Izvilkums no hronikas

## Atsauces

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Dornier Wal

***Dornier Wal*** (; rūpnīcas apzīmējums ***Dornier Do J***) ir Vācijas koncerna Dornier-Werke lidlaiva. Sākta ražot 1922. gadā ar prototipa modeli *Dornier Do Gs I*, ko, sakarā ar Versaļas līguma ierobežojumiem Vācijas aviācijas rūpniecībai, izgatavoja Itālijā *Dornier* dibinātā uzņēmumā *CMASA* (*Costruzioni Meccaniche Aeronautiche S. A.*).

*Dornier Wal* bija tiem laikiem moderna lidmašīna — ar statnēm balstīts monoplāns ar diviem tandēma motoriem virs spārna vienā līnijā ar korpusu. Līdz 1932. gadam lielāko daļu lidaparātu izgatavoja Itālijā. Vācijā *Dornier Wal* sāka ražot tikai 1931. gadā. Pēc licences *Dornier Wal* ražoja arī Piaggio Itālijā, CASA Spānijā, Kawasaki Japānā un Aviolanda Nīderlandē.

Lidaparāts tika ražots divās versijās:
* Militārā versija (*Militärwal*) bija paredzēta 2—4 cilvēku ekipāžai ar atvērtu kokpitu korpusa priekšgalā. Bruņojumā bija viens ložmetējs priekšgalā un viens vai divi vidusdaļā. Galvenie militārās versijas lietotāji bija Spānija un Nīderlande, kas to ražoja paši, kā arī Argentīna, Čīle, Dienvidslāvija, PSRS, bet ražošanas beigu posmā arī Vācija un Itālija. Atsevišķos gadījumos lidaparātu militāriem mērķiem izmantoja arī Norvēģija, Portugāle, Urugvaja un Lielbritānija.
* Civilā versija (*Kabinenwal* vai *Verkehrswal*) ar korpusa priekšgalā izveidotu salonu līdz 12 pasažieru pārvadāšanai. Pilotu kokpits bija atbīdīts uz korpusa vidusdaļu. Galvenie civilās versijas lietotāji bija Vācija, Itālija, Brazīlija un Kolumbija. *Dornier Wal* plaši tika izmantots pasažieru un pasta pārvadājumos un tiek uzskatīts par komerciāli veiksmīgāko tā laika jūras aviācijas lidaparāta modeli. Deutsche Lufthansa *Dornier Wal* izmantoja transatlantiskajiem pasta reisiem uz Dienvidameriku, Atlantijas okeānā degvielas uzpildīšanai izmantojot katapultkuģi *Westfalen*.

*Dornier Wal* plaši tika izmantots arī pētnieciskās ekspedīcijās. 1925. gadā Roalds Amundsens kopā ar Linkolnu Elsvērtu un Jalmaru Rīseru-Larsenu divus *Dornier Wal* izmantoja savā neveiksmīgajā mēģinājumā sasniegt Ziemeļpolu.

1926. gada janvārī spāņu lidotājs Ramons Franko ar Spānijā ražoto *Dornier Wal* modifikāciju *Plus Ultra* 59 stundās un 39 minūtēs veica 10 270 km garu transatlantisku lidojumu no Spānijas uz Argentīnu pa maršrutu Velva—Grankanārija—Zaļā raga salas—Pernambuku—Riodežaneiro—Montevideo—Buenosairesa.

 vācu pilots Volfgangs fon Gronavs 47 stundās veica 4670 jūdžu garu transatlantisko lidojumu pa maršrutu Silte—Islande—Grenlande—Labradora—Ņujorka. 1932. gadā Gronavs ar tādu pat lidmašīnu veica lidojumu apkārt pasaulei.

Divas *Dornier Wal* lidmašīnas tika izmantotas Alfrēda Ričera vadītajā Vācijas antarktiskajā ekspedīcijā Jaunšvābijā.

## Tehniskie parametri
thumb|Dornier Do J Wal
thumb|250px|Spānijā ražots militārais ''Dornier Wal Plus Ultra''

## Atsauces
Gerdvils

**Gerdvils** vai **Erdvils** (senkrievu: *Ерьдивилъ*, žemaišu: *Gerdvils*, ) bija viens no diviem augstākajiem Žemaitijas kunigaišiem (senkrievu tekstā: *Жемотьскъıи кнѧз̑*), kas 1219. gadā noslēdza miera līgumu ar bijušā Kijivas lielkņaza Romāna Mstislaviča dēliem Volīnijas kņaziem Daniēlu un Vasiļko.

## Vārda cilme
Personvārds **Gerdvils** ir saliktenis no divu vārdu saknēm: **gird-** (*girdas* - "dzirde") + **-viltis** (*viltis* - "cerība"), "dzirdēt cerību" vai "cerības ziņa".

## Hronikas izvilkums

Uzskata, ka Gerdvils bijis valdnieks žemaišu zemju austrumu daļā, kas vēlāk apvienotas ar pārējo Žemaitiju Vikinta, vēlāk Tranaiša vadībā.

## Skatīt arī
* Mindauga dzimta

## Literatūra
* 

## Atsauces
2011. gada Ungārijas Grand Prix

**2011. gada [[Ungārijas Grand Prix|Ungārijas ''Grand Prix'']]** izcīņa notika 31. jūlijā Hungaroringā. Otro uzvaru sezonā izcīnīja Džensons Batons, kuram šī bija 200. sacīkste F1, aiz sevis atstājot čempionāta līderi Sebastianu Fetelu. Trešajā vietā finišēja Fernando Alonso.

## Kvalifikācija

**Piezīmes:**
#  – Sebastjēns Buemi saņēma 5 starta pozīciju sodu par sadursmes izraisīšanu Vācijas GP laikā.

## Sacīkste

## Kopvērtējums

;Braucēju čempionāts

;Konstruktoru čempionāts

* **Piezīme**: Parādītas tikai pirmās piecas pozīcijas.
Rieksts

[thumbnail|235px|[Lazdas|Lazdu rieksti]]
[thumbnail|235px|[Kastaņi]]
**Rieksts** ir dažādu augu (galvenokārt koku) auglis, kas morfoloģiski ir neveronis un pieder pie sausajiem augļiem. Tam parasti ir cieta ārējā čaula un zem tās atrodas viena sēkla. Par riekstiem mēdz dēvēt arī augļus, kas botāniski nav "īstie" rieksti, piemēram, valriekstus un kokosriekstus, kas ir kauleņi, kā arī zemesriekstus, kas ir pākšaugi.

## Ārējās saites
Norvēģijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Norvēģijas novietojums]]
**[[Norvēģija]]s administratīvo iedalījumu** veido **15 [[Norvēģijas filkes|filkes]]** (norvēģu: *fylker*). Norvēģijas pakļautībā ir **3 atkarīgās teritorijas** (Buvē Sala, Pētera I Sala un Karalienes Modas Zeme) un **1 teritorija ar speciālu statusu** (Svalbāra). Filkes sīkāk iedalās **357 komūnās**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Filkes

### Atkarīgā teritorija

### Teritorija ar speciālu statusu

## Atsauces
Lihtenšteinas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Lihtenšteinas novietojums]]
**[[Lihtenšteina]]s administratīvo iedalījumu** veido **11 pašvaldības** (*gemeinden*). 

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pašvaldības

## Atsauces
Olnīca

thumb|230px|Sievietes olnīca
**Olnīcas** (, dsk. *ovarien*) ir sieviešu reproduktīvās sistēmas dzimumdziedzeri, kuros veidojas olšūnas un dzimumhormoni (estrogēns un progesterons). Tas ir pāra orgāns, kas atrodas iegurņa dobumā. Olnīca pieaugušai sievietei ir aptuveni 3,5 x 1,5 x 1 cm liela. Parasti cikla ietvaros ovulācija notiek tikai vienā no olnīcām, atbrīvojot apaugļojamu olšūnu katrā menstruālajā ciklā. Olnīcas ir visu mugurkaulnieku sugu mātītēm. Kaut arī putnu mātītēm ir divas olnīcas, tikai viena no tām ir funkcionējoša. Vīrišķos dzimumdziedzerus sauc par sēkliniekiem.

Sievietes olnīcas katru mēnesi nogatavina vienu olšūnu, vienā vai otrā olnīcā. Retos gadījumos ovulācija var notikt abās vienlaikus. Olnīcu jeb menstruālais cikls norit vidēji 28 dienas un var variēt no 21 līdz 35 dienām. Katru mēnesi nogatavojas viens vadošais folikuls, olnīcā sasniedzot 25 mm izmēru. Apmēram 14. cikla dienā notiek ovulācija: folikuls plīst un olšūna aizceļo pa olvadu uz dzemdi. Apaugļošana norit olvadā.

Cikla sākumā olnīcas producē estrogēnu un stimulē endometrija veidošanos dzemdē. Pēc ovulācijas folikula atliekas olnīcā kļūst par dzelteno ķermeni (*corpus luteum*) un producē progesteronu. Progesterona ietekmē endometrijā notiek virkne pārmaiņu, kuru rezultātā apaugļota olšūna ir spējīga ieligzdoties. Ja olšūna netiek apaugļota, seko endometrija noārdīšanās, kas izpaužas kā cikla asiņošana. Sieviete piedzimst ar apmēram 400 000 nenobriedušām olšūnām katrā olnīcā. Dzīves laikā jaunas olšūnas neveidojas, bet katru mēnesi tiek nogatavināta viena no esošajām. 

Olnīcu galvenās funkcijas ir olšūnas nobriedināšana un sievišķo hormonu sintēze.
Dausprungs

**Dausprungs** (, senkrievu: *Довъспроункъ*) bija vēlākā Lietuvas dižkunigaiša Mindauga vecākais brālis, viens no pieciem augstākajiem Lietuvas kunigaišiem (senkrievu tekstā: *кнѧзи Литовьскии*), kas 1219. gadā noslēdza miera līgumu ar bijušā Kijivas lielkņaza Romāna Mstislaviča dēliem Volīnijas kņaziem Danilo un Vasiļko. Indriķa hronikas tekstā Dausprunga vārds nav pieminēts, tas nozīmē, ka viņš nav piedalījies karagājienos uz Senlatviju.

Viņa priekštecis varētu būt kā pirmais Volīnijas metrikā minētā līgumā pieminētais kunigaitis Živinbuds.

## Vārda cilme
Personvārda "Dausprungs" cilme saistāma ar vārdiem **daug-**' ("daudz") + **-springti** ("spiesties, saspringt"). Tātad senā vārda nozīme varētu būt skaidrojama kā "daudz pretojošais" jeb "spriganais".

## Izvilkums no hronikas

## Atsauces

## Literatūra
* 
## Skatīt arī
* Mindauga dzimta
Daujots

**Daujots** (senkrievu: *Давъѧтъ*, ) bija viens no pieciem augstākajiem Lietuvas kunigaišiem (senkrievu tekstā: *кнѧзи Литовьскии*), kas 1219. gadā noslēdza miera līgumu ar bijušā Kijivas lielkņaza Romāna Mstislaviča dēliem Volīnijas kņaziem Daniēlu un Vasiļko. Hronikā minēts, ka viņa brālis ir Viligailis.

Indriķa hronikas tekstā Daujota vārds nav pieminēts, kas nozīmē, ka viņš nav piedalījies karagājienos uz Senlatviju, tomēr viņa tēvs un Nalsenes kunigaitis varētu būt šajā hronikā pieminētais Steksis. 

## Vārda cilme
Personvārda "Daujots" cilme saistāma ar vārdiem **daug-**' ("daudz") + **-joti** ("jāt"). Tātad senā vārda nozīme varētu būt skaidrojama kā "daudz jājošais". 

## Izvilkums no hronikas

## Atsauces
Mīts

**Mīts** ir sens tautas izdomājums jeb nostāsts par dievu, dievību vai varoņu dzīves gaitām, pasaules rašanos, aizvēsturiskiem notikumiem. Termins "mīts" ikdienā tiek lietots kā sinonīms vārdam "leģenda", lai gan daudzi speciālisti uzskata, ka ir būtiska atšķirība starp šiem diviem terminiem. Leģenda ir stāsts par kādu neparastu personu vai notikumu.

Mīti sīkāk iedalās kosmogoniskajos mītos (par pasaules izcelšanos), eshatoloģiskajos mītos (par pasaules galu), antropogoniskajos mītos (par cilvēku rašanos), kultu mītos un mītos par dzīvniekiem. Gandrīz visu tautu mitoloģijās var atrast mītu par pasaules rašanos, par saules dievu un mēness dievu.

## Ārējās saites
Frida Pinto

**Frida Pinto** (; dzimusi ) ir indiešu aktrise un modele.

Pinto labāk zināma kā Latikas lomas atveidotāja Amerikas Kinoakadēmijas balvu ieguvušajā filmā "Graustu miljonārs" (2008). Vēlāk viņa arī atveidoja lomas filmās *[[Miral]]* (2010), "Tu satiksi slaidu, nepazīstamu tumšmati" (*You Will Meet a Tall Dark Stranger*, 2010), "Pērtiķu planētas sākotne" (2011), "Nemirstīgie" (2011) un *[[Hillbilly Elegy]]* (2020).

## Ārējās saites
Džons Meidžors

**Džons Meidžors** (; dzimis  Kāršeltonā, Apvienotajā Karalistē) ir britu politiķis, laika posmā no 1990. līdz 1997. gadam bija Apvienotās Karalistes premjerministrs, pārstāv Konservatīvo partiju. Tāpat bijis ārlietu un finanšu ministrs Mārgaritas Tečeres kabinetā. Laikā no 1979. līdz 2001. gadam bijis parlamenta loceklis. 

Pēc 2001. gada pametis aktīvo politiķa darbību.

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Fransuā Miterāns

**Fransuā Miterāns** (; dzimis , miris ) bija Francijas Piektās republikas prezidents no 1981. līdz 1995. gadam. Pirmais sociālists, kas ievēlēts par Šarla de Golla izveidotās Piektās republikas prezidentu. Miterāns ir visilgāk šo amatu ieņēmušais prezidents, amatā atrodoties divus septiņus gadus ilgus termiņus. No 2002. gada prezidenta termiņu samazināja uz pieciem gadiem.

Nacistiskās Vācijas pakļautībā esošās Višī Francijas laikā strādāja par civilierēdni, vēlāk sadarbojās ar Pretošanās kustību. Pēc kara izveidotās Ceturtās republikas laikā vairākkārt bija ministrs. Miterāns un sociālisti bija opozīcijā de Gollam Francijas Piektās republikas radīšanā, kritizējot to kā valsts apvērsumu.

No 1965. gada prezidenta vēlēšanām Miterāns bija galvenais kreiso spēku kandidāts Francijas prezidenta amatam, kuru beidzot ieguva 1981. gadā. Miterāna vadītā sociālistu un komunistu valdība sākumā centās veikt radikālu valsts kontroles palielināšanu, veicot uzņēmumu nacionalizāciju, tomēr saasinoties ekonomikas stāvoklim viņš mainīja kursu tradicionālā kapitālisma virzienā. Savas varas otrajā termiņā aizvien vairāk atsvešinājās no Sociālistiskās partijas, un pēc zaudējuma Nacionālās asamblejas vēlēšanās bija spiests iecelt labējo Žaku Širaku par premjerministru.

[thumb|left|Miterāns un VFR kanclers [Helmūts Kols, 1987]]

Aizstāvēja kursu uz ciešāku sadarbību ar VFR un Eiropas integrāciju. Viens no Māstrihtas līguma autoriem. Miterāns bija pirmais Rietumu lielvalsts vadītājs, kurš 1992. gadā ieradās Latvijā pēc valsts neatkarības atjaunošanas 1991. gadā. Miterāns mira  79 gadu vecumā no vēža.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Miterāna institūts
Laplata

**Laplata** () var būt:

* Laplata (pilsēta) — pilsēta Argentīnā;
* Laplata (upe) — upe Argentīnā.
Fernandu di Noronjas sala

**Fernandu di Noronjas sala** () ir Brazīlijai piederoša sala Atlantijas okeānā 354 km no kontinenta krasta. Kopā ar 20 citām saliņām veido salu grupu  platībā. Galvenās salas platība ir  (71% no arhipelāga kopējās platība). Sala ir speciāla municipalitāte (*distrito estadual*) Pernambuku štata sastāvā.

Par salas atklājēju tiek uzskatīts portugāļu jūrasbraucējs Fernadu di Noronja, kurš to apmeklēja savā 1501.—1502. gada ekspedīcijā un nosauca par **Gavēņa salu** (*Ilha da Quaresma*). No 1530. gada sala kartēs tiek apzīmēta ar mūsdienu nosaukumu. Pirmais salu aprakstīja Amerigo Vespuči, kurš to apmeklēja 1501. gadā Gonsalu Koeļu ekspedīcijas sastāvā.

1534. gadā salu ieņēma Anglija, no 1556. līdz 1612. gadam — Francija, no 1628. līdz 1654. gadam — Nīderlande, kas to dēvēja par **Pavoniju** (*Pavonia*). 1736. gadā pamesto un neapdzīvoto salu ieņēma Francijas Austrumindijas kompānija, kas to nosauca par **Dofinas salu** (*Isle Dauphine*). 1737. gadā sala nonāca Portugāles kontrolē, kas tur izbūvēja nocietinājumu sistēmu un ap 1770. gadu nodibināja ciematu Vilu duš Remediušu. No 18. gadsimta beigām līdz 1957. gadam sala tika izmantota kā ieslodzījuma vieta (no 1938. līdz 1945. gadam — politiskajiem ieslodzītajiem).

No 1942. līdz 1988. gadam Fernandu di Noronjas sala kopā ar Rokasas atolu un Sanpedru un Sanpaulu salām bija Brazīlijas federālā teritorija. 1988. gada 5. oktobrī salas tika pasludinātas par jūras nacionālo parku un nodotas Pernambuku štata jurisdikcijā (izņemot Rokasas atolu, ko nodeva Riugrandi du Norti štatam).

2001. gadā Fernandu di Noronjas sala kopā ar Rokasas atolu tika pasludinātas par UNESCO Pasaules mantojuma vietu ar nosaukumu “Brazīlijas Atlantijas salas”. Salas iekļautas dabas objektu kategorijā, jo ir vairāku jūras dzīvnieku un zivju svarīga barošanās vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sēžamvieta

200px|thumbnail|Sievietes dibens
**Sēžamvieta**, **dibens**, **pakaļa**, **pēcpuse** jeb **dupsis** ir cilvēku un dzīvnieku ķermeņa daļa, kas atrodas muguras lejas daļā, zem iegurņa. To veido gūžas muskuļi: lielais gūžas muskulis (*gluteus maximus*), vidējais gūžas muskulis (*gluteus medius*) un mazais gūžas muskulis (*gluteus minimus*), starp kuriem ir taukaudu slānis. Dibenu veido divas apaļas daļas (sauktas arī par vaigiem), un starp tiem atrodas anālā atvere.


Studio Jean Jacques Lequeu.jpg|Jean-Jacques Lequeu (c. 1785).
Étude de fesses.jpg|Félix Vallotton (c. 1884).
1990. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1990. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Bernē un Frībūrā, Šveicē no 1990. gada 16. aprīļa līdz 2. maijam. Tas bija 54. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  — *pazemināta uz B divīziju*

### Turnīra apbalvojumi
* **Labākie hokejisti:**
** Labākais vārtsargs:  Artūrs Irbe
** Labākais aizsargs:  Mihails Tatarinovs
** Labākais uzbrucējs:  Stīvs Aizermens

* **Simboliskā izlase:**
** Vārtsargs:  Dominiks Hašeks
** Aizsargi:  Vjačeslavs Fetisovs un  Mihails Tatarinovs
** Uzbrucēji:   Andrejs Homutovs,  Roberts Reihels un  Stīvs Aizermens

### Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Šarls Aznavūrs

**Šarls Aznavūrs** (), īstajā vārdā **Šarhnurs Vagenags Aznavurjans** (; dzimis , miris ), bija armēņu izcelsmes franču dziedātājs, dziesmu autors, aktieris, sabiedriskais aktīvists un diplomāts. Savas 70 gadus ilgās karjeras laikā kļuva par vienu no Francijas un pasaules populārākajiem dziedātājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis armēņu emigrantu ģimenē Parīzē. Deviņu gadu vecumā pameta skolu un sāka uzstāties. Neliela augums un unikāla tenora īpašnieks. Kļuva pazīstams 1946. gadā, kad Aznavūru ievēroja Edīte Piafa un uzaicināja kopīgā tūrē Francijā un ASV. Aznavūrs uzstājies kopā ar Fredu Astēru, Andrea Bočelli, Bingu Krosbiju, Reju Čārlzu, Bobu Dilanu, Laizu Minelli, Džošu Grobanu, Širleju Besiju, Hosē Karerasu, Lauru Pauzīni, Nanu Muskuri, Hulio Iglesiasu, Mireju Matjē, Lučāno Pavaroti, Plasido Domingo, Siselu Kirkebū un Selinu Dionu.

Aznavūrs ierakstījis vairāk nekā 1200 dziesmu deviņās valodās (tai skaitā franču, angļu, itāļu, spāņu, vācu valodās). Sacerējis vairāk nekā 1000 dziesmas, tai skaitā pasaules slavu guvušās dziesmas *La Boheme*, *Hier encore*, *La Mamma*, *She*. Izdoti vairāk nekā 100 miljoni ierakstu 80 valstīs.

Aznavūrs filmējies vairāk nekā 80 televīzijas un kinofilmās, tēlojis lomas tādās filmās kā Fransuā Trifo "Nošaujiet pianistu" (*Tirez sur le pianiste*, 1960), *[[Ten Little Indians]]* (1974), Kloda Šabrola *[[The Hatter's Ghost]]* (1982), vēsturiskā filmā par armēņu genocīdu "Ararats" (2002).

1997. gadā saņēmis Cēzara goda balvu. 2017. gadā par koncertdarbību Aznavūram piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

2008. gada Aznavūram piesķira arī Armēnijas pilsonību. No 2009. gada Aznavūrs bija Armēnijas vēstnieks Šveicē un ANO.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Drezdenko

**Drezdenko** (), vēsturiski arī Drīzene () ir pilsēta Polijas rietumos, Lubušas vojevodistas austrumos pie Notecas upes. Līdz 1945. gadam atradās Vācijā, bet, pamatojoties uz Jaltas un Potsdamas konferenču lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet vācu iedzīvotāji padzīti.

Vācu astronoma Kārļa Ludviga Henkes (*Karl Ludwig Hencke*, 1793 - 1866) dzimtā pilsēta.
Debespuse

thumbnail|235px|Kompasa roze
**Debespuses** ir kopējs apzīmējums ziemeļu, dienvidu, austrumu un rietumu virzieniem. Latviešu valodā tie attiecīgi tiek apzīmēti ar Z, D, A un R, bet nereti tiek izmantoti arī apzīmējumi N, S, E un W, kas ienākuši no angļu valodas. Ziemeļiem pretējais virziens ir dienvidi, bet austrumiem — rietumi. Stāvot uz Zemes un skatoties uz ziemeļiem, dienvidi būs aiz muguras, austrumi — pa labi, bet rietumi — pa kreisi. Bieži vien, lai norādītu virzienu, kas gluži neatbilst iepriekš nosauktajiem četriem virzieniem, tiek izmantoti atvasinātās debespuses, tas ir, ziemeļaustrumi (ZA), ziemeļrietumi (ZR), dienvidaustrumi (DA) un dienvidrietumi (DR). Ja nepieciešams precīzāks virziens, tad izmanto arī tādas debespuses, ka ziemeļrietumziemeļus (ZRZ), ziemeļrietumrietumus (ZRR), ziemeļaustrumziemeļus (ZAZ), ziemeļaustrumaustrumus (ZAA), dienvidaustrumdienvidus (DAD), dienvidaustrumaustrumus (DAA), dienvidrietumdienvidus (DRD) un dienvidrietumrietumus (DRR).

Debespuses virzienus visbiežāk nosaka ar kompasa palīdzību.

## Skatīt arī
* Relatīvs virziens

## Ārējās saites
Vācijas Tēvzemes partija

**Vācijas Tēvzemes partija** () bija labējā spārna partija Vācijas Impērijā, kas pastāvēja no 1917. līdz 1918. gadam.

Partijas tika izveidota 1917. gada 2. septembrī, Sedānas kaujas gadadienā. Partijas izveidotāji bija prūšu junkuru lobētājs Volfgangs Kaps un bijušais Vācijas Impērijas flotes komandieris Alfreds fon Tirpics. Faktiski Vācijas Tēvzemes partija bija augstāko armijas komandieru Paula fon Hindenburga un Ēriha Lūdendorfa militāri agresīvās nostājas atbalstītāja politiskajā sfērā, jo tā tika dibināta kā atbilde aprindām reihstāgā, kuras vēlējās izbeigt karu un slēgt mieru, kā arī tās pamatsastāvu veidoja konservatīvie spēki, kas atbalstīja kara turpināšanu. Starp partijas biedriem bija ne tikai pazīstami prūšu izcelsmes politiķi, bet arī, piemēram, prominenti Bavārijas antisemīti.

1918. gada vasarā partijas biedru skaits sasniedza 1,25 miljonu biedru, kas ļāva Hindenburgam noraidīt jebkuras prasības pēc miera, tomēr jau septembrī biedru skaits saruka līdz . Tam par iemeslu kalpoja neveiksmes frontē. Pēc policijas atskaitēm zināms, ka šajā periodā liela daļa partijas biedru, kas ieradās uz tās pasākumiem, nereti publiski izrādīja savu neapmierinātību un aģitēja pret pašu partiju. Pēc Novembra revolūcijas partija beidza pastāvēt. 10. decembrī tā tika izformēta, tomēr tās biedriem vēlāk bija būtiska ietekme uz notikumiem Veimāras Republikā, piemēram, Volfgangs Kaps bija nominālais Kapa puča vadītājs, bet partijas ierindas biedrs Antons Drekslers izveidoja NSDAP. Daļa bijušo partijas biedru vēlāk darbojās Vācu Nacionālajā Tautas partijā.

## Atsauces
Vispārējs streiks

right|250px|thumb|Vispārējs streiks Kanādā (1919).
**Vispārējs streiks** jeb **ģenerālstreiks** ir plaša mēroga vairāku valsts vai reģiona saimniecības pamatnozaru strādnieku atteikšanās strādāt, lai tādējādi paralizētu valsts saimniecisko dzīvi. Šīm darbībām var būt gan saimnieciski, gan arī politiski mērķi.

## Atsauces
Miroslavs Šatans

**Miroslavs Šatans** (; dzimis 1974. gada 22. oktobrī) ir bijušais slovāku hokejists, malējais uzbrucējs, ilggadējs Slovākijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā Šatans aizvadīja 1050 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Edmontonas "Oilers", Bufalo "Sabres", Ņujorkas "Islanders", Pitsburgas "Penguins" un Bostonas "Bruins". Tajās viņš atzīmējies ar 735 rezultativitātes punktiem. 2009. gadā "Penguins" sastāvā izcīnījis arī Stenlija kausu. Slovākijas izlases rindās četros olimpisko spēļu turnīros, kā arī 12 Pasaules čempionātos, 2002. gadā izcīnot čempiona titulu, kā arī izcīnot medaļas vēl trīs turnīros.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Šatans uzsāka 1992. gadā, kad pievienojās Čehoslovākijas līgas klubam Trenčīnas "Dukla". Pēc sezonas noslēguma 1993. gada NHL draftā Šatanu izvēlējās Edmontonas "Oilers" vienība. Trenčīnā viņš aizvadīja arī 1993.—94. sezonu, taču 1994. gada vasarā Miroslavs pārcēlās uz Ziemeļameriku, kur pievienojās "Oilers" sistēmai.

1994.—95. sezonas NHL lokauta dēļ savu debiju NHL Šatans piedzīvoja vien 1995.—96. sezonā. 1996.—97. sezonas gaitā Miroslavs tika aizmainīts uz Bufalo "Sabres" vienību. Bufalo kluba rindās Miroslavs aizvadīja nākamās septiņas sezonas, līdz 2004.—05. sezonas NHL lokauta laikā atgriezās Slovākijā, aizvadot sezonu Bratislavas "Slovan" rindās. 2005. gada 3. augustā Šatans noslēdza līgumu ar Ņujorkas "Islanders" vienību. "Islanders" rindās Miroslavs aizvadīja trīs sezonas. 2008. gada vasarā viņš pievienojās Pitsburgas "Penguins" rindām, 2008.—09. sezonā kopā ar komandu izcīnot Stenlija kausu. Pēc sezonas beigām Šatans palika bez kluba un jaunu līgumu noslēdza vien sezonas vidū, pievienojoties Bostonas "Bruins" rindām.

Pēc 2009.—10. sezonas Miroslavs atgriezās Eiropā, pievienojoties "Slovan" sastāvam, taču sezonas gaitā viņš pārcēlās uz KHL klubu Maskavas "Dinamo". 2011. gada vasarā Šatans atgriezās Bratislavā, nākamajā sezonā kopā ar klubu izcīnot Slovākijas čempiona titulu. "Slovan" sastāvā Šatans aizvadīja arī 2012.—13. un 2013.—14. gada sezonas, kuras klubs aizvadīja jau KHL.

Slovākijas izlases rindās spēlējis 12 Pasaules čempionātos, kā arī četros olimpisko spēļu turnīros. 2002. gadā Šatans kopā ar izlasi kļuva par Pasaules čempionu hokejā. 2000. un 2002. gadā Miroslavs bija arī turnīra rezultatīvākais spēlētājs. 1994. gada Olimpisko spēļu turnīrā bija tā labākais vārtu guvējs.

## Ārējās saites
1991. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1991. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Turku, Helsinkos un Tamperē, Somijā no 1991. gada 19. aprīļa līdz 4. maijam. Tas bija 55. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Turnīra apbalvojumi
* **Labākie hokejisti:**
** Labākais vārtsargs:  Markuss Keterers
** Labākais aizsargs:  Džeimijs Makons
** Labākais uzbrucējs:  Valērijs Kamenskis
* **Simboliskā izlase:**
** Vārtsargs:  Šons Burks
** Aizsargi:  Vjačeslavs Fetisovs un  Aleksejs Kasatonovs
** Uzbrucēji:   Valērijs Kamenskis,  Jari Kurri un  Tomass Rundkvists

### Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Proklamācija

**Proklamācija** ( — ‘uzsaukums’) ir aģitācijas nolūkā izdota skrejlapa, kurā izteikts aicinājums uz aktīvu darbību, piemēram, streikot, iziet demonstrācijās. Bieži vien šis uzsaukums ir nelikumīgs. 

Citās nozīmēs ar proklamāciju var saprast arī publisku paziņojumu, politisku uzsaukumu. Ja ir domāta darbība (proklamēšana), tad tā ir kaut kā svinīga pasludināšana, piemēram, republikas proklamēšana.

## Atsauces
Aleksandrs Šustovs

**Aleksandrs Šustovs** (; dzimis ) ir krievu vieglatlēts, startē augstlēkšanas sacensībās.

2010. gada Eiropas čempionātā viņš guva uzvaru ar 2,33 m augstu lēcienu, kas bija atkārtots sportista personiskais rekords. 2011. gada Eiropas čempionātā telpās izcīnīja bronzas medaļu ar 2,34 m augstu lēcienu, kas bija atkārtots sportista personiskais rekords. Ar panākumiem startējis Eiropas komandu čempionātā — izcīnīts zelts un sudrabs.

## Ārējās saites
Deltuva (zeme)

[thumb|300 px|Lietavas zemes ķēniņa Mindauga valdījumi ar pakļautajām aukstaišu zemēm (Deltuvu, Nalseni un Alseni) ap 1260. gadu. Deltuvas zeme pletās uz rietumiem no tagadējās [Ukmerģes.]]
**Deltuva**, hronikās — **Deviltava** (senkrievu: *Дѧвол̑тва*, , ) bija aukštaišu apdzīvota zeme, kas 13. gadsimtā pieminēta Volīnijas metrikas tekstā. Pēc 1274. gada Deltuva kopā ar Nalsenes un Alsenes zemēm integrējusies Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā kā tās pamatteritorija.

## Nosaukums
Deltuvas zemes vārds pirmo reizi ir pieminēts Volīnijas hronikas (metrikas) 1219. gada ierakstā kā *Дѧвол̑тва*. Ipatija hronikas 1264. gada ierakstā vēstīts par Mindauga dēla Vaišvilka, Galīcijas kņaza Švarna un Volīnijas kņaza Vasiļko karagājienu uz Deltuvas un Nalsenes zemēm (*во Дявелътве и в Нальщанехъ*), kur viņi sakāva Tranaiša karaspēku, nogalināja viņu un piespieda Nalsenes kunigaiti Daumantu bēgt uz Pleskavu.

Pēdējo reizi kā *land Dewilto* minēta Marburgas Viganda 1385. gada Lietuvas kara ceļa aprakstā. 
Mūsdienās šis nosaukums ir saglabājies Deltuvas ciema nosaukumā.

## Teritorija
Austrumos Deltuvas zeme robežojās ar Lietavas zemi, ziemeļos ar Upītes zemi. Dienvidos aiz Nemunas upes atradās jātvingu zemes, bet aiz Nevēžas upes žemaišu Gaižuvas zeme.

## Deltuvas valdnieki
* Juodiķis (Jodkis, Jotkus?)
* Buteiķis (Pukeiķis, Būgeiķis?)
* Bikšis
* Ligeiķis (Lingeiķis?)

Vienīgais rokraksts, kurā pieminēti Deltuvas kunigaišu vārdi, ir t.s "Volīnijas metrika":

## Literatūra
Zabiela G., Baranauskas T., *Deltuvos žemė* // Eskizai, Nr. 10, Ukmergė, 1999, p. 3−8.

## Atsauce
Ešlija Grīna

**Ešlija Mišela Grīna** (; dzimusi  Džeksonvilā, Floridas štatā, ASV) ir amerikāņu aktrise un modele. Viņa vislabāk pazīstama ar lomu Stefanijas Meieres noveļu filmu adaptācijā.

Sākumā viņa vēlējās kļūt par modeli, taču mazā auguma dēļ viņa pievērsās reklāmām. Pēc vidusskolas absolvēšanas viņa piedalījusies vairākos populāros TV šovos. Plašāku uzmanību viņa izpelnījās 2008. gadā, kad notika "Krēslas" pirmizrāde. Viņa filmējusies arī filmas turpinājumos.

Tāpat filmējusies tādās filmās kā *Skateland*, *Summer's Blood*.

## Ārējās saites
Sergejs Lazarevs

**Sergejs Lazarevs** (; dzimis  Maskavā) ir krievu mūziķis, aktieris, dejotājs un TV šovu vadītājs.

Bijis grupas *[[Smash!!]]* solists, ar grupu tika izcīnīta uzvaru pirmajā Jaunajā vilnī 2002. gadā. Kopumā izdevis sešus albumus, no kuriem divi izdoti kopā ar *Smash!!*. Pēc grupas izjukšanas 2006. gadā uzsāka solokarjeru. 2006. gadā piedalījās TV šovā *Dancing on Ice*, kur ieguva 2. vietu.

2016. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā pārstāvēja Krieviju ar dziesmu *[[You Are the Only One]]*, kur ieguva 3. vietu. Sergejs atgriezās 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā ar dziesmu *[[Scream (Sergeja Lazareva dziesma)|Scream]]*. Savā pusfinālā viņš ieguva 6. vietu, kas ļāva kvalificēties finālam. Finālā viņš ieguva 3. vietu.

## Diskogrāfija
* *Freeway* (2003) — ar grupu *[[Smash!!]]*
* *2nite* (2004) — ar grupu *Smash!!*
* *Don’t be fake* (2005)
* *TV Show* (2007)
* *London Club remixes* (2008)
* *Electric Touch* (2010)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa /
Kristians Ulsons

**Kristians Ulsons** (; dzimis  Gēteborgā, Zviedrijā) ir bijušais zviedru vieglatlēts, startēja trīssoļlēkšanas un augstlēkšanas sacensībās. Lielākos panākumus guvis trīssoļlēkšanā. Karjeru beidzis 2012. gadā.

Piedalījies 2004. gada Olimpiskajās spēlēs, kurās izcīnīja zelta medaļu trīssoļlēkšanā. Tāpat par čempionu kļuvis 2003. gada Pasaules čempionātā, 2003. un 2004. gada Pasaules čempionātos telpās, kā arī 2002. un 2006. gada Eiropas čempionātos. 2001. gada Pasaules čempionātā izcīnījis sudraba medaļu. 1999. gada Eiropas čempionātā junioriem, kas norisinājās Rīgā, viņš guva uzvaru augstlēkšanā ar rezultātu 2,21 m.

Laika posmā no 2007. līdz 2009. gadam nestartēja lielajās sacensībās traumu dēļ.

2004. gadā zviedrs izcīnīja uzvaru visos Zelta līgas posmos, tā nopelnot 500 000 ASV dolāru (kopējais balvu fonds ir 1 miljons dolāru, ko sadala starp visiem uzvarētājiem).

2003. un 2004. gadā K. Ulsons tika atzīts par gada labāko vieglatlētu Eiropā.

## Ārējās saites
Darja Kļišina

**Darja Kļišina** (; dzimusi ) ir krievu vieglatlēte, startē tāllēkšanas sacensībās. Viņai pieder Krievijas rekords juniorēm tāllēkšanā (7,03 m), kas ir arī otrs visu laiku labākais rezultāts starp juniorēm.

Viņa guva uzvaru 2011. gada Eiropas čempionātā telpās, kā arī ar panākumiem startējusi jaunatnes čempionātos — uzvara 2011. gada Eiropas U-23 čempionātā, 2009. gada Eiropas junioru čempionātā un 2007. gada Pasaules jaunatnes čempionātā.

## Ārējās saites
Niki Rīda

**Nikola "Niki" Hjūstone-Rīda** (; dzimusi  Losandželosā, Kalifornijas štatā, ASV) ir amerikāņu aktrise. Viņa vislabāk pazīstama ar lomu Stefanijas Meieres noveļu filmu adaptācijā. Viņa kļuyva pazīstama 2003. gadā pēc filmēšanās filmā "Trīspadsmitgadnieces", viņa bija arī šīs filmas viena no scenārija autorēm. Vēlāk piedalījusies tādās filmās kā "Dogtaunas dievi" un "Minnijas pirmā reize". Plašāku uzmanību viņa izpelnījās 2008. gadā, kad notika "Krēslas" pirmizrāde. Viņa filmējusies arī filmas turpinājumos.

## Ārējās saites
Stenforda Universitāte

**Stenforda Universitāte** (, ), pilnais nosaukums **Līlenda Stenforda jaunākā Universitāte** (*Leland Stanford Junior University*), ir 1891. gadā dibināta uz pētniecību orientēta privāta universitāte. Tā atrodas uz 3310 ha liela zemesgabala Stenfordā, Kalifornijas štatā. Stenforda Universitāte atrodas aptuveni 32 km attālumā no Sanhosē un 60 km attālumā no Sanfrancisko.

Šī tiek uzskatīta par vienu no prestižākajām universitātēm pasaulē.
Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 2. vietu aiz Hārvarda Universitātes (2016).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Hanna Montana (filma)

**"Hanna Montana"** () ir 2009. gada ASV muzikāla kinokomēdija, kas ir balstīta uz seriālu "Hanna Montana". Filmas režisors ir Pīters Čelsons.

Filma ir stāsts par to, kā Hannas Montanas dzīve pārņem Mailijas Stjuartas dzīvi. Viņas tēvs izlemj savu meitu aizvest uz laukiem, lai parādītu īstās dzīves vērtības.

Filmēšanu sāka 2008. gada aprīlī Tenesī un Kalifornijas štatos. To pabeidza 2008. gada jūlijā. Filmas pirmizrāde ASV un Kanādas kinoteātros notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Jaroslavs Bāba

**Jaroslavs Bāba** (; dzimis  Karvinā, Čehoslovākijā) ir čehu vieglatlēts, startē augstlēkšanas sacensībās.

Piedalījies 2004. gada Olimpiskajās spēlēs, kurās izcīnīja bronzas medaļu, tāpat startēja arī 2008. gada Olimpiskajās spēlēs.

Pasaules čempionātos labāko sniegumu uzrādīja 2005. gadā Helsinkos, kas izcīnīja 5. vietu. Savukārt 2004. gada Pasaules čempionātā telpās izcīnīja bronzas medaļu. 2011. gada Eiropas čempionātā telpās izcīnīja sudraba medaļu ar 2,34 m augstu lēcienu.

## Ārējās saites
Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)

**Kalifornijas Universitāte Losandželosā** (; **UCLA**) ir uz pētniecību orientēta publiska universitāte. Tā atrodas Losandželosā, Kalifornijas štatā. Šī tiek uzskatīta par vienu no prestižākajām universitātēm visā pasaulē. Universitāte tika dibināta 1919. gadā. Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 12. vietu (2016).

Universitāti beigušie studenti ar panākumiem startējuši olimpiskajās spēlēs. UCLA studenti ir izcīnījuši 214 olimpisko spēļu medaļas: 106 zelta, 54 sudraba un 54 bronzas. Tās studenti ir piedalījušies visās olimpiskajās spēlēs kopš 1920. gada, izņemot 1924. gadu, kā arī izcīnījuši medaļas katrās olimpiskajās spēlēs kopš 1932. gada, izņemot 1980. gadu (boikota dēļ).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Pols Grasmanis

**Pols Raiens Grasmanis** (; dzimis ) ir bijušais latviešu izcelsmes ASV amerikāņu futbola spēlētājs, spēlējis iekšējās līnijas aizsarga pozīcijā.

Universitātes laikā viņš pārstāvēja Notrdamas universitātes komandu. 1996. gada NFL draftā viņu Čikāgas "Bears" izraudzījās ceturtajā kārtā ar kopējo 116. kārtas numuru. Karjeras pirmos trīs gadus aizvadīja "Bears" sastāvā, tad uz nedēļu pievienojās Sentluisas "Rams" vienībai, taču 1999. gada sezonu noslēdza jau Denveras "Broncos" sastāvā. Karjeras pēdējos sešus gadus aizvadīja Filadelfijas "Eagles" komandā. "Eagles" sastāvā piedalījās *Super Bowl XXXIX* izcīņā, taču P. Grasmanis laukumā neizgāja un viņa pārstāvētā komanda zaudēja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NFL profils
Vilnis Ezeriņš

**Vilnis Ezeriņš** (arī **Vilnis Raimonds Ezeriņš**, dzimis ) ir bijušais latviešu izcelsmes ASV amerikāņu futbola spēlētājs, spēlējis pussarga pozīcijā.

Studējis . 1966. gada NFL draftā viņu Losandželosas "Rams" izraudzījās astotajā kārtā ar kopējo 112. kārtas numuru. Profesionālā amerikāņu futbolā aizvadīja tikai vienu sezonu — 1968. gada sezonu. Tajā piedalījās 14 spēlēs.

## Ārējās saites
* NFL profils 
* Pro-Football-Reference.com profils
Ezeriņš

**Ezeriņš** (sieviešu dzimtē Ezeriņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „ezers” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andris Ezeriņš (1947—2016), horeogrāfs;
* Jānis Ezeriņš (1891—1924), rakstnieks;
* Jānis Ezeriņš (1894—1944), ģenerālis;
* Kārlis Ezeriņš (1868–1934), ģenerālis;
* Vilnis Ezeriņš (1944), latviešu izcelsmes ASV amerikāņu futbola spēlētājs.
Ilze Rubene

**Ilze Rubene** (dzimusi  Rīgā kā **Ilze Ramane**, mirusi  Rīgā) bija Latvijas šahiste, starptautiskā meistare. Šahu sākusi spēlēt 14 gadu vecumā. 1975. gadā izpildījusi meistarkandidātes normu, bet 1979. gadā, uzvarot spēcīgā Jūrmalas turnīrā, izpildījusi meistares normu. Viena no vadošajām Latvijas šahistēm 1970.-1990. gados, vairākkārt uzvarējusi vai ierindojusies godalgotās vietās Latvijas sieviešu šaha čempionātos. Beigusi Rīgas Politehnisko institūtu (tagad Rīgas Tehnisko universitāti). No 1992.gada līdz 2002.gadam pārsvarā dzīvojusi Zviedrijā. Gājusi bojā autoavārijā.

## Nozīmīgākās sacensības

* 1976. gadā 1. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1976. gadā 11. vieta PSRS junioru šaha čempionātā (5 no 9).
* 1977. gadā un 1978.g. 1. vieta sporta biedrības "Daugava" sieviešu šaha čempionātā.
* 1977. gadā labākais rezultāts PSRS jauniešu komandu šaha čempionātā pie 5.galdiņa (5 no 6).
* 1979. gadā 3. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1985. gadā 3. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1992. gadā pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi 1.Eiropas komandu šaha čempionātā Debrecenā pie 1. rezerves galdiņa (+2, =1, -3).
* 1993. gadā 2. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1995. gadā 1. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1996. gadā pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi 32.šaha olimpiādē Erevānā pie 2.galdiņa (+1, =5, -3).
* 1998. gadā un 1999. gadā dalījusi pirmo vietu Zviedrijas turnīrā "Sweden Ladies International".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Rīga, Avots., lpp. 103. - 104. (kā Ilze Ramane)
Vineta Ikauniece

**Vineta Ikauniece** (dzimusi **Vineta Plūksna**  Ventspilī vai pēc citiem avotiem Ugālē) ir bijusī latviešu vieglatlēte, startējusi sprinta distancēs. Viņai joprojām pieder vairāki Latvijas rekordi sprinta distancēs.

Viņas vīrs Aivars Ikaunieks ir bijušais barjerskrējējs, viņa personiskais rekords 110 m/b distancē ir 13,4 sekundes, meita Laura Ikauniece arī ir vieglatlēte, startē daudzcīņā. Viņas tēvs Ēriks Plūksna arī bija vieglatlēts, Talsu rajona čempions, un brālis Adris Plūksna bija bobslejists, Sanda Prūša stūmējs. Absolvējusi LVFKI. Karjeras laikā V. Ikauniece 16 reizes uzvarēja Latvijas čempionāta dažādās distancēs. 1986.—1987. gadā bijusi PSRS izlases sastāvā startam Pasaules un Eiropas čempionātos, 1987. gadā PSRS sastāvā izcīnījusi Eiropas kausu 4×400 m stafetē. Trīskārtēja PSRS vicečempione (1985.–1986.g.), Latvijas rekordu labojusi 22 reizes.

Šobrīd V. Ikauniece ir personāla trenere, diplomēts akmeologs — speciālists pieaugušo personiskās un profesionālās izaugsmes attīstīšanā, organizāciju attīstībā, ieguvusi maģistra grādu (*mag. psych.* personālvadībā, personāla vadītāja kvalifikācija).

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Džonijs Vilkinsons

**Džonatans Pīters "Džonijs" Vilkinsons** (; dzimis ) ir bijušais profesionāls angļu regbists, spēlēja *fly-half* un *inside centre* pozīcijas, bijušais Anglijas izlases dalībnieks. No 2009. gadalīdz 2014. gadam pārstāvēja Francijas klubu *RC Toulonnais*. Pirms tam 12 sezonas pavadīja Anglijas Premjerlīgas klubā *Newcastle Falcons*.

Viņš kļuva pazīstams laikā no 2001. līdz 2003. gadam. 2003. gada Pasaules kausa izcīņā viņš Anglijas izlases sastāvā uzvarēja. Finālā viņš veica izšķirošo *drop* sitienu kompensācijas laika pēdējā minūtē. 2007. gada Pasaules kausā viņš Anglijas izlases sastāvā aizkļuva līdz finālam. Četras reizes uzvarējis Sešu nāciju turnīrā.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Vilkinsons

**Vilkinsons** () ir normaņu izcelsmes angļu uzvārds. Tas ir uzvārda Viljamsona variants, kas atvasināts no Viljama, Vilkina varianta un kas normaņu Anglijas iekarošanas laikā nonāca līdz Anglijas—Skotijas robežai. 1881. gada Lielbritānijas tautas skaitīšanas laikā šis uzvārds visbiežāk bija reģistrēts Vestmorlendā (4,3 reizes pārsniedza vidējo Lielbritānijas rādītāju), kam sekoja Jorkšīra, Daremas grāfiste, Linkolnšīra, Kamberlenda, Nortamberlenda, Lankašīra, Češīra un Notingemšīra.

Cilvēki ar šādu uzvārdu var būt:

* Džonijs Vilkinsons (*Jonny Wilkinson*; dzimis 1979. gadā), profesionāls angļu regbists,
* Toms Vilkinsons (*Tom Wilkinson*; 1948—2023), angļu kino, televīzijas un skatuves aktieris.

## Atsauces
Emilija Blanta

**Emilija Olīvija Laura Blanta** (; dzimusi ) ir angļu aktrise.

Viņas pirmā lielā loma bija 2004. gada britu drāmā *[[My Summer of Love]]*. 2006. gadā filmējās "Sātans Pradas brunčos", par ko tika nominēta Zelta globusa balvai un BAFTA kino balvai. Vēlāk aktrise piedalījās filmu "Čārlija Vilsona karš" (2007), "Jaunā Viktorija" (2009), "Vilkatis" (2010), *[[Wild Target]]* (2010), "Likteņa labotāji" (2011), "Rītdienas robeža" (2014), "Klusā pasaule" (2018), "Openheimers" (2023) uzņemšanā. 2007. gadā E. Blanta saņēma Zelta globusa balvu par lomu 2005. gada BBC seriālā *[[Gideon's Daughter]]*.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Laukakmens

[thumb|250px|Laukakmens krasta atsegumā [Sāmsala|Sāmsalā Igaunijā]]
**Laukakmens** ir ledāja atrauta un pārvietota iežu atlūza, kurās diametrs lielāks par . Dažkārt uz laukakmeņu virsmas vērojamas ledāja skrambas vai glaciālais slīpējums. Laukakmeņus, kuru virszemes tilpums pārsniedz 10 m³ (7 m³), sauc par dižakmeņiem un daļa to ir aizsargājami dabas pieminekļi.

Latvijā laukakmeņi plaši sastopami zemes virspusē, izņemot apvidus, kur virskārtā ir limnoglaciālie nogulumi vai holocēna akumulatīvie veidojumi. Lieli akmeņu sakopojumi veidojušies reti, tikai vietās, kur notikusi intensīva ledāju veidojumu pārskalošana. Lielākie laukakmeņu sakopojumi Latvijā konstatēti Kaltenes apkaimē, kur tie veido līdz 6 m augstus akmeņu vaļņus («velna kalvas») un akmens bruģa laukus. Lielākais laukakmens Latvijā ir Nīcgales Lielais akmens, kas ir aizsargājams dabas objekts. Baltijas valstīs lielākais laukakmens ir Kabelikivi Igaunijā netālu no Tallinas ar apkārtmēru 56,6 metru.  

## Atsauces

## Ārējās saites
Lī Devaizs

**Lī Devaizs** (: dzimis ) ir amerikāņu dziedātājs, "Amerikāņu elka" devītās sezonas uzvarētājs. Pirms dalības "Amerikāņu elkā" viņam bija veiksmīga solokarjera un bija grupas *Lee DeWyze Band* izveidotājs. Viņš ir izdevis divus soloalbumus, nesadarbojoties ar kādu no ierakstu kompānijām, — *So I'm Told*, *Slumberland*. Pēc uzvaras šovā L. Devaizs sadarbībā ar *[[19 Entertainment]]* un *[[RCA Records]]* izdeva albumu *Live It Up* .

## Diskogrāfija
* *So I'm Told* (2007)
* *Slumberland* (2010)
* *Live It Up* (2010)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mājaslapa