open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alsungas iela (Rīga)

**Alsungas iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņos. Tā sākas krustojumā ar Robežu ielu, iziet zem Kārļa Ulmaņa gatves pārvada pār Rīgas—Jelgavas dzelzceļa līniju un, šķērsojusi dažus kvartālus, beidzas strupceļā aiz krustojuma ar Vecmoku ielu, nešķērsojot Mārupītes pieteku Bieriņgrāvi. Kopējais ielas garums ir 758 metri, tā sastāv no vienas braukšanas joslas ar asfalta segumu. Ielā ir tikai savrupmāju apbūve.

Iela nosaukta Alsungas — ciema Kurzemē, Kuldīgas novada Alsungas pagasta centra — vārdā.

## Vēsture
Iela ierīkota uz Bieriņu muižas privātās zemes 19. un 20. gadsimta mijā pēc muižai piederīgo gruntsgabalu iznomāšanas savrupmāju apbūvei. Pirmoreiz Rīgas adrešu grāmatā minēta 1902. gadā ar nosaukumu **Alšvangas iela** (, ) un sākotnēji Rīgas pilsētas plānā ierakstīta sarkanā krāsā — ieskaitīta privāto ielu grupā un nav iekļauta pilsētas komunālo ielu sarakstā.

1923. gada 6. septembrī pārsaukta par **Alsungas ielu**. 2. pasaules kara vācu okupācijas laikā ielas nosaukums bija *Alschwangensche Straße*. Padomju varas gados ielai atgriezts pirmās brīvvalsts laikā dotais vārds — **Alsungas iela**.

Ielas sākumdaļas ainava izmainījās 1980. gados, kad pār ielu tika atklāts Kārļa Ulmaņa gatves pārvads pār Rīgas—Jelgavas dzelzceļa līniju.

## Ielu savienojumi
Alsungas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Robežu iela (neregulējams T veida krustojums)
* *[[Kārļa Ulmaņa gatve]] (divu līmeņu šķērsojums, nav tieša savienojuma)*
* Engures iela (vienādas nozīmes T veida krustojums pāra numuru pusē)
* Ģimnastikas iela (vienādas nozīmes krustojums)
* Vecmoku iela (vienādas nozīmes krustojums)

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Narvaļu dzimta

**Narvaļu dzimta** (*Monodontidae*) ir vaļveidīgo kārtas (*Cetacea*) jūrā dzīvojošu zīdītāju dzimta, kas pieder pie zobvaļu apakškārtas (*Odontoceti*). Šajā dzimtā ir 2 mūsdienās dzīvojošas monotipiskas sugas (baltvalis un narvalis), kas katra pieder pie savas ģints. Abas sugas mājo Ziemeļu Ledus okeāna krastos un Atlantijas okeāna un Klusā okeāna pašos ziemeļos.

Ģenētiskajos pētījumos atklājies, ka narvaļu dzimtas tuvākā radiniecīgā grupa ir cūkdelfīnu dzimta, un abas dzimtas no delfīnu dzimtas atdalījās pirms 11 miljoniem gadu.

## Izskats un īpašības
Abas sugas ir vidēji lieli vaļi, apmēram 3 - 5 metrus gari. Tiem ir labi attīstītas, velvētas pieres un īsi vai vispār neesoši purni. Narvaļu tēviņiem toties ir ļoti garš, labi attīstīts kreisais ilknis. Abām sugām nav arī īstas muguras spuras, bet pa lejas daļas mugurkaula asi izceļas zema, gara tik tikko nojaušama ādas kroka, kas narvaļiem ir izteiktāka. Narvaļu dzimtas sugas ir ļoti vokālas un, lai sazinātos, izdod dažādas skaņas, kā arī izmanto navigācijai eholokāciju.

Narvaļu dzimtas sugas ir plēsīgas un barojas ar zivīm, moluskiem un maziem vēžveidīgajiem. Salīdzinot ar citiem vaļiem, tām ir mazāks zobu skaits - baltvalim ir daži vienkārši zobi, bet narvalim ir tikai 2 zobi, no kuriem viens tēviņiem ir attīstījies par ļoti garu ilkni. Grūsnības periods ilgst 14 - 15 mēneši abām sugām un vienmēr piedzimst viens mazulis. Mazuļi tiek zīdīti 2 gadus, bet dzimumbriedumu  jaunie vaļi sasniedz 5 - 8 gadu vecumā. Sugas veido lielus barus, kas sastāv no vairākiem simtiem, bet ģimenes barā veido atsevišķu kopīgu vienību.

## Sistemātika
***Narvaļu dzimta** (*Monodontidae*)
**Baltvaļu apakšdzimta (*Delphinapterinae*)
*** ģints Baltvaļi (*Delphinapterus*)
****Baltvalis (*Delphinapterus leucas*)
***† ģints *[[Denebola]]* 
****† *[[Denebola brachycephala]]*
**Narvaļu apakšdzimta (*Monodontinae*)
*** ģints Narvaļi (*Monodon*)
****Narvalis (*Monodon monoceros*)

## Atsauces

## Ārējās saites
Velsas Prinča rags

**Velsas Prinča rags** () ir klinšains zemesrags ASV piederošajā Aļaskas pavalstī, Ziemeļamerikas kontinenta galējais rietumu punkts. Izvietojies Sūarda pussalas galā Beringa šauruma austrumu krastā. No Eirāzijas kontinenta galējā austrumu punkta Dežņova raga to šķir .

Zemesraga vietējo eskimosu nosaukums bija **Nihta**. 1728. gadā Vituss Berings to nodēvēja par **Gvozdeva ragu** *(мыс Гвоздева)* par godu ekspedīcijas ģeodēzistam Mihailam Gvozdevam, bet 1778. gadā angļu jūrasbraucējs Džeimss Kuks to nodēvēja Lielbritānijas troņmantnieka vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ifconfig

**ifconfig** (saīsinājums no angļu valodas - interface configuration) ir sistēmas administrēšanas utilītprogramma Unix operētājsistēmās, lai konfigurētu, kontrolētu un pieprasītu TCP/IP tīkla interfeisu parametrus no komandrindas saskarnes (CLI), vai arī sistēmas konfigurācijas skriptos. Ifconfig sākotnēji parādījās 4.2BSD kā daļa no BSD TCP / IP suite.

## Līdzīgās utilītprogrammas

Microsoft operētājsistēmās līdzīga komanda *ifconfig* ir - *[[ipconfig]]*. To palaiž izmantojot komandrindas saskarni (cmd).

*iwconfig* Linux operētājsistēmās nosaka tādus specializētus iestatījumus kā bezvadu tīkla SSID un WEP atslēgu un funkcijas kopā ar *iwlist*. Linux vidē ir arī komanda *iwspy*, kas ļauj izlasīt signālu, troksni un kvalitāti ar bezvadu savienojumu.
Kentaurs XXI

150px|thumbnail|Kentaura XXI žurnāla vāki
**Kentaurs XXI** ir kulturoloģisks žurnāls, tas tika izdots Rīgā, dzejnieka Leona Brieža izdevniecībā "Minerva" no 1992. līdz 2010. gadam.

## Vēsture
1992. gadā, kad L. Briedis aizgāja no žurnāla "Grāmata", viņš nodibināja kulturoloģisku žurnālu, kas iepazīstinātu latviešu lasītājus ar dažādiem iepriekš netulkotiem teorētiķu darbu fragmentiem, kā arī atdzejojumiem un Latvijas autoru oriģinālrakstiem. Žurnālu veidoja plašs autoru loks, katrs no tā numuriem bija veltīts kādam noteiktam tematam.

## Numuru tēmas
# Totalitārisma interpretācija kultūrā (1992)
# Postmodernisms (1992)
# Intelektuālisms (1992)
# Valoda (1993)
# Kultūra un civilizācija (1993)
# Teksts kultūrā (1994)
# Homo ludens (1994)
# Brīvība (1995)
# Nāves interpretācija kultūrā (1995)
# Valoda (1996)
# Sports un kultūra (1996)
# Poēzija (1997)
# Dzīves māksla (1997)
# Cilvēka esība (1997)
# Sapnis kultūrā (1998)
# Cilvēka esība  (1998)
# Laiks kultūrā (1998)
# Valoda un kultūra (1999)
# Telpa kultūrā (1999)
# Valoda un esamība (1999)
# Ētika (2000)
# Laiks kultūrā (2000)
# Ironija kultūrā (2000)
# Apziņa, domāšana, valoda (2001)
# Dzīvnieks kultūrā (2001)
# Dzīves māksla (2001)
# Kultūra antropoloģijas skatījumā (2002)
# Mākslas filosofija (2002)
# Vara un tās izpausmes formas (2002)
# Sociolingvistika (2003)
# Solidaritāte (2003)
# Austrumi un Rietumi (2003)
# Tulkošana (2004)
# Informācija (2004)
# Meli kultūrā (2004)
# Erotisms (2005)
# Veritas (2005)
# Atmiņa kultūrā (2005)
# Tanatogrāfija (2006)
# Citādais kultūrā (2006)
# Skatiens kultūrā (2006)
# Zinātne un kultūra (2007)
# Ķermenis kultūrā (2007)
# Smiekli kultūrā (2007)
# Metafora (2008)
# (2008)
# (2008)
# Melanholija kultūrā (2009)
# Atbildības ētika (2009)
# Intuīcija kultūrā (2009)
# Cildenums (2010)

## Atsauces
MAS-38

**MAS-38** *(*'M**anufacture d**'A**rmes de **S*'aint-Étienne)* bija franču mašīnpistole, kas izstrādāta pirms 2. pasaules kara. Tā tika lietota franču un vācu spēkos. MAS-38 attīstījusies mazā ieroču attīstības programmā no 1918. Līdz 1922. gadam kā *Service Technique de l'Armement* (Tehniskais dienesta bruņojums) aprīkojums. Mašīnpistole ir viegla pusautomātiska šautene, kas tika ražota, lai aizstātu visus eksistējošos kājnieku ieročus. Sakarā ar budžeta ierobežojumu un Mažino līnijas būvēšanu kājnieku vienībās šos ieročus sāka izmantot ar kavēšanos.

## Ārējās saites
* French SE MAS 1935 submachine-gun (catalog no. FIR 6058) at Imperial War Museums
* The French MAS-38 Submachine Gun
Fricis Deglavs

**Fricis Deglavs**, līdz 1940. gadam **Fricis Deklavs** ( — ) bija Latvijas politiķis, Latvijas Komunistiskās partijas biedrs. Lietoja pseidonīmus F. Dadzis, F. Krauze, Sūna un Klāvs. 1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputātu. Vēlāk bija Latvijas PSR MP priekšsēdētāja Viļa Lāča pirmais vietnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Embūtes pagastā. Mācījās Nīkrāces pamatskolā. Darba gaitas sācis 1915. gadā kā laukstrādnieks. 1919. gadā iestājās Sarkanajā armijā, piedalījās kaujās pret Antona Deņikina un Pjotra Vrangeļa vadītajām armijām. 1923. gadā beidza Augstāko partijas skolu Petrogradā. 
1923. gadā iesūtīts Latvijā, darbojās nelegālajā Latvijas Komunistiskajā partijā, par ko 1923. gadā apcietināts un 1926. gadā izsūtīts uz PSRS, kur strādāja žurnālos "Коммунистический Интернационал" (), "Cīņu Biedrs" un "Krievijas Cīņa". 1931. gadā pabeidza Rietumtautu Komunistisko universitāti Maskavā. 

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūnijā iecelts par LKP CK biroja locekli un laikraksta "Cīņa" redaktoru, nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas deputāts. Pēc Latvijas inkorporācijas PSRS kļuva par Latvijas PSR Ministru padomes priekšsēdētāja Viļa Lāča pirmo vietnieku, LPSR Valsts plāna komisijas priekšsēdētāju.

No 1947. līdz 1951. gadam bija LPSR Valsts plāna komisijas priekšsēdētājs, no 1951. gada strādāja zinātnisko darbu. Bijis LPSR Zinātņu akadēmijas viceprezidents un tās žurnāla redaktoru kolēģijas priekšsēdētājs. No 1957. gada bija LPSR ZA Ekonomikas institūta direktors, vairāku PSRS un LPSR Augstākās padomes sasaukumu deputāts.

Dzīves pēdējos gados slimoja ar hipertonisko slimību un asinsvadu aterosklerozi. Miris  pēc smadzeņu insulta.

## Apbalvojumi
Apbalvots ar PSRS Ļeņina ordeni, Darba Sarkanā Karoga ordeni un ordeni "Goda Zīme".

1967. gadā nodibināta Zinātņu akadēmijas Friča Deglava prēmija (prēmija piešķirta līdz 1988. gadam).

## Atsauces
Papeete

**Papeete** (, ) ir pilsēta Okeānijā, Francijas aizjūras teritorijas Franču Polinēzijas galvaspilsēta. Tā atrodas Taiti salā, Biedrības salu grupā, Vējpuses Salu administratīvais centrs. 2017. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 26,9 tūkstoši iedzīvotāju. Kopā ar piepilsētām, no kurām lielākā ir Faaa, iedzīvotāju kopējais skaits sasniedz 136 tūkstošus.

Papeetes ostā regulāri piestāj kruīza kuģi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bātas iela

**Bātas iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Šosciemā. Bātas iela sākas krustojumā ar Vienības gatvi un beidzas krustojumā ar Spulgas ielu. Ielā pārsvarā ir savrupmāju apbūve.

## Vēsture
Iela Rīgas plānā ir iezīmēta jau 1902. gadā ar nosaukumu **Bates iela** (, ), un iela veda uz Ēbeļmuižu. 1923. gadā ielas nosaukums precizēts uz mūsdienu. Nosaukums cēlies no apdzīvotas vietas Bātas, kas atradās tagadējā Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagastā. Otrā pasaules kara vācu okupācijas laikā iela vācu valodā tika dēvēta par *Bahtensche Straße*.

## Ielu savienojumi
Bātas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vienības gatve (T veida krustojums)
* Blīdenes iela
* Basu iela (T veida krustojums)
* Spulgas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Zemgales priekšpilsēta
* Šosciems

## Atsauces
Velka Bistršice

**Velka Bistršice** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Olomoucas apriņķī.

## Vēsture

Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Grosvisternica (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

## Ārējās saites
Scīpions Afrikānis

**Pūblijs Kornēlijs Scīpions Afrikānis** (; dzimis 236. gadā p.m.ē., miris 183. gadā p.m.ē.), par Afrikāni iesaukts pēc uzvaras pār kartāgiešiem Zamas kaujā, bija Romas Republikas politiķis un karavadonis. Pazīstams kā Hannibala uzvarētājs Otrajā pūniešu karā.

Dzimis senā, ietekmīgā dzimtā. Jau jaunībā iesaistījās cīņās pret Hannibalu. Romiešiem katastrofālās kaujas pie Kannām 216. gadā p.m.ē. liecinieks. 210. gadā p.m.ē. ieradās Ibērijā. Līdz 206. gadam p.m.ē. komandēja romiešu spēkus, 206. gadā uzvarēdams kartāgiešus Ilipas kaujā, un padzenot tos no Ibērijas pussalas.

204. gadā p.m.ē. no Sicīlijas iebruka Kartāgā un 202. gadā sakāva Hannibala komandētos kartāgiešus, uzvarot Otrajā pūniešu karā.

190. gadā p.m.ē. piedalījās romiešu-sīriešu karā. Pēc tam, apvainots līdzekļu piesavināšanā, dzīvoja savā lauku īpašumā, kur arī miris. Scīpiona nāves apstākļi un apbedīšanas vieta nav zināmi.

## Ārējās saites
Pršerovas apriņķis

**Pršerovas apriņķis** () ir Čehijas Olomoucas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Olomoucas apgabala Prostejovas un Olomoucas apriņķiem, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķi, kā arī Zlīnas apgabala Vsetīnas un Kromeržīžas apriņķiem.

## Ārējās saites
*
Hranice

**Hranice** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Pršerovas apriņķī pie Bečvas upes. Pie pilsētas atrodas karsta veidojums — 442,5 metrus dziļais Hranices bezdibenis (*Hranická propast*).

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1169. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, un tās vāciskais nosaukums bija **Mērišveiskirhene** (). Pilsētā vēsturiski atradās kara skola, arī mūsdienās pie pilsētas ir armijas bāze. No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā, bet kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Cilvēki
Vietējā kara skolā mācījies austriešu rakstnieks Roberts Mūzils (*Robert Musil*, 1880—1942). Šo pieredzi viņš aprakstījis debijas romānā *Die Verwirrungen des Zöglings Törleß* (1906). Kara skolā mācījušies arī Austrijas prezidents Teodors Kerners (*Theodor Körner*, 1873—1957) un austriešu ģeologs Kārlis fon Terzagi (*Karl von Terzaghi*, 1883—1963).

## Atsauces

## Ārējās saites
USA-243

***USA-243*** jeb ***WGS-5*** (***Wideband Global SATCOM 5***) ir ASV militārais sakaru pavadonis, kas palaists 2013. gada maijā.
Tas ir piektais Wideband Global SATCOM sistēmas pavadonis, otrais no *WGS Block II*. Paredzēts sakaru nodrošināšanai ASV bruņotajiem spēkiem Amerikā. 
Pavadoņa izmaksa tiek lēstas 342 miljoni USD.

Pavadoni izgatavojusi korporācija Boeing uz platformas Boeing 702HP bāzes ar masu 5987 kg. Ģeostacionārās orbītas sasniegšanai pavadonis apgādāts ar konvenciālo raķešdzinēju *R-4D* un jonu dzinēju *XIPS-25*.
*USA-243* var pārraidīt datus ar ātrumu 3,6 gigabiti sekundē. Tam ir 19 individuāli vēršami kūļi, kas darbojas X joslas un Ka joslas frekvencēs.

## Lidojuma gaita
*WGS-5* tika palaists  00:27 UTC ar nesējraķeti *[[Delta IV Medium+(5,4)]]* (lidojums *D362*) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta kompleksa *SLC-37B*. Pēc veiksmīgā starta pavadonim tika dots nosaukums *USA-243*. Sākotnēji tas tika ievadīts augsti eliptiskā orbītā un veica *R-4D* dzinēja iedarbināšanas. Pēc tam ar jonu dzinēja *XIPS-25* palīdzību tika sasniegta ģeostacionārā orbīta.

Pirms starta tika paziņots, ka *WGS-5* atradīsies virs Amerikas punktā 52,5° rietumu garuma, bet tas nav apstipināts.

2. oktobrī *Boeing* paziņoja, ka *WGS-5* pabeigta izmēģinājumu fāze, un pavadonis nodots Gaisa spēkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Transformational Wideband Communication Capabilities for the Warfighter Boeing
* WGS 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 Gunter Dirk Kreb
Delfīnu dzimta

**Delfīnu dzimta** (*Delphinidae*) ir vaļveidīgo kārtas (*Cetacea*) jūrā dzīvojošu zīdītāju dzimta, kas pieder pie zobvaļu apakškārtas (*Odontoceti*). Šajā dzimtā ir 39 mūsdienās dzīvojošas sugas, kas tiek dalītas 17 ģintīs. Dažas no dzimtas sugām mēdz saukt par vaļiem nevis par delfīniem, piemēram, zobenvalis.

Delfīnu dzimtas sugas ir sastopamas visos pasaules okeānos un lielākajā daļā jūru, kuras visbiežāk ir seklas un atklātas.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|220px|[Maoru delfīns (*Cephalorhynchus hectori maui*) ir mazākais un retāk sastopamais delfīnu dzimtā, savvaļā vairs mājo tikai 55 maoru delfīni]]
No visām vaļveidīgo dzimtām delfīnu dzimtā ir vislielākā sugu dažādība. Mazākais dzimtā ir maoru delfīns (*Cephalorhynchus hectori maui*), kura ķermeņa garums mazākajiem indivīdiem ir 1,2 m un masa 40&nbsp;kg.  Toties lielākais ir zobenvalis (*Orcinus orca*), kura lielākie tēviņi sasniedz 9,5 m garumu un masu 8 tonnas. Tomēr lielākā daļa sugu sver 50 – 200&nbsp;kg. Vairumam sugu ir stāva muguras spura un pierē eholokācijas orgāns, lai gan ir sastopami izņēmumi. Ādas krāsai var būt dažādas variācijas. Vairumam sugu ir daudz zobu, apmēram 100 - 200, lai gan dažām sugām ir mazāk zobu.

## Barošanās
Visas delfīnu sugas ir plēsīgas un barojas ar dzīvnieku izcelsmes barību. Lielākā daļa pamatā barojas ar zivīm, bet tiek medīti arī kalmāri un vēžveidīgie. Toties zobenvalis medī arī jūras zīdītājus, piemēram, roņus un citus vaļus, un delfīnus, kā arī jūras putnus, piemēram, pingvīnus.

## Komunikācija
Delfīni ir sabiedriski un parasti veido barus. Dažām sugām barā var būt arī vairāki simti vai tūkstoši delfīnu. Dažām sugām bars ir samērā brīvs un neorganizēts, īpatņi brīvi pievienojas un atvienojas no bara. Bet citām sugām bari ir pastāvīgāka kopiena, kuru parasti vada dominējošs tēviņš. Delfīni savā starpā komunicē ar skaņām un eholokāciju. Grūsnības periods ilgst 10 - 12 mēnešus un piedzimst viens mazulis.

## Sistemātika
* **Delfīnu dzimta** (*Delphinidae*)
** ģints Dienvidu delfīni (*Cephalorhynchus*)
** ģints Freizera delfīni (*Lagenodelphis*)
** ģints Grindas (*Globicephala*)
** ģints Iravadi delfīni (*Orcaella*)
** ģints Kuprainie delfīni (*Sousa*)
** ģints Mazie delfīni (*Lissodelphis*)
** ģints Mazie zobenvaļi (*Pseudorca*)
** ģints Meloņgalvas vaļi (*Peponocephala*)
** ģints Parastie delfīni (*Delphinus*)
** ģints Pelēkie delfīni (*Grampus*)
** ģints Plankumainie delfīni (*Stenella*)
** ģints Pudeļdeguna delfīni (*Tursiops*) 
** ģints Pundurzobenvaļi (*Feresa*)
** ģints Šaursnīpja delfīni (*Steno*)
** ģints Tukuši (*Sotalia*)
** ģints Tumšie delfīni (*Lagenorhynchus*)
** ģints Zobenvaļi (*Orcinus*)
** †ģints *[[Australodelphis]]*
** †ģints *[[Etruridelphis]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Izlases veida saraksts ar ES nozīmīgām jūras organismu sugām
Armāns Forčerio

**Armāns Forčerio** (*Armand Forcherio*; dzimis ) ir bijušais *[[AS Monaco FC]]* spēlētājs un treneris. Viņš ir monegasks un ir vienīgais monegasks, kas ir bijis šī kluba galvenais treneris.
Madrides "Real"

**Madrides "Real"** var būt:
* Madrides "Real" — futbola klubs;
* Madrides "Real" — basketbola klubs.
Gļebs Kļuškins

**Gļebs Kļuškins** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Kļuškins spēlē Latvijas Virslīgas komandā Grobiņa.

Latvijas Virslīgā debitēja  FK Daugava (vēlāk apvienojās ar Rīgas Futbola skolu) sastāvā pret Skonto FC. Nākamās divas sezonas aizvadīja Latvijas 1. līgā Rīgas Futbola skolas sastāvā. No 2012. līdz 2014. gadam spēlēja FK Daugava Rīga. No 2015. līdz 2017. gadam pārstāvēja FK Jelgava, divreiz uzvarot Latvijas kausa izcīņā. Vēlāk divas sezonas aizvadīja FK RFS rindās. 2020. gada maijā pievienojās Lietuvas klubam Marijampoles "Sūduva".

Lavijas izlasē Kļuškins debitēja  pārbaudes spēlē pret Kataru. Pirmos vārtus izlases labā guva  draudzības spēlē pret Kosovu, spēles laikā izceļoties uzreiz ar diviem vārtu guvumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilmārs Bišers

**Ilmārs Bišers** (dzimis , miris ) bija latviešu jurists un politiķis. Latvijas Universitātes pasniedzējs. Latvijas Ministru padomes priekšsēdētāja pirmais vietnieks (1990—1991). 6. Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1930. gadā Rīgā. 1954. gadā beidza Latvijas Valsts universitātes Juridisko fakultāti. Strādāja Latvijas PSR prokuratūrā un Ministru padomes juridiskajā daļā. No 1975. gada Bišers bija mācībspēks LVU, ieguvis juridisko zinātņu doktora grādu.

Atmodas laikā Ilmārs Bišers pievienojās Latvijas Tautas frontei (LTF), būdams viens no tās veidotājiem 1988. gadā, tika ievēlēts tās pirmajā valdē. 1989. gadā ievēlēts PSRS Tautas deputātu kongresā kā LTF kandidāts, bija tās Tautību padomes priekšsēdētāja vietnieks. 1989. gadā bijis iekļauts izolējamo inteliģences pārstāvju sarakstā. Pēc Latvijas PSR Augstākās Padomes 1990. gada 15. februāra "Deklarācijas jautājumā par Latvijas valstisko neatkarību" Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija priekšsēdētājs Anatolijs Gorbunovs Ilmāru Bišeru iekļāva komisijā pasākumu sagatavošanai Latvijas ekonomiskās un politiskās neatkarības atjaunošanai.

1990. gadā I. Bišers vadīja Latvijas delegāciju sarunās ar PSRS prezidentu Mihailu Gorbačovu par Latvijas suverenitātes atjaunošanu. Viņš kandidēja uz vietu Augstākajā Padomē 1990. gada vēlēšanās no LTF saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā, bet netika ievēlēts par Augstākās Padomes deputātu.

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā no 1990. gada maija līdz 1991. gada novembrim I. Bišers bija Latvijas Ministru padomes priekšsēdētāja Ivara Godmaņa pirmais vietnieks, zaudējot amatu pēc Ministru padomes reorganizācijas. 1992. gadā kļuva par I. Godmaņa padomnieku.

Iesaistījās 1992. gadā dibinātās Demokrātiskās Centra partijas (DCP) darbībā un nNo DCP saraksta kandidēja 5. Saeimas vēlēšanās, bet nesekmīgi un Saeimā netika ievēlēts. 1993. gadā DCP tika pārdēvēta un kļuva par Demokrātisko partiju, bet 1995. gada pavasarī, tai apvienojoties ar partiju "Saimnieks", izveidojās Demokrātiskā partija "Saimnieks". No DPS saraksta Bišers tika ievēlēts 6. Saeimā, kur darbojās juridiskajā un mandātu un iesniegumu komisijās. Kandidēja 7. Saeimas vēlēšanās, bet netika ievēlēts.

Pēc DPS pārdēvēšanas par Latvijas Demokrātisko partiju Bišers tajā turpināja darboties Andra Amerika vadībā. No LDP saraksta piedalījās 2001. gada pašvaldību vēlēšānās Rīgā, bet netika ievēlēts. Nesekmīga bija arī Bišera dalība 8. Saeimas vēlēšanās 2002. gadā no politiskās apvienības "Centrs" saraksta un 2005. gada pašvaldību vēlēšanās Rīgā, kandidējot no Latvijas Pirmās partijas saraksta.

Ilmārs Bišers daudzus gadus, darbojās kā zvērināts advokāts paša izveidotajā birojā "Bišers & partneri", ko šobrīd vada viņa dēls Valdis Bišers.
Miris 2011. gada 12. maijā.

## Apbalvojumi
2008. gadā saņēma III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Vladislavs Gabovs

**Vladislavs Gabovs** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas futbolists, spēlē labās malas aizsarga pozīcijā. Latvijas futbola izlases dalībnieks.

## Karjera
### Klubos
Gabovs ir Rīgas Futbola skolas audzēknis. Karjeru pieaugušo turnīros sācis FK Multibanka komandā Latvijas 1. līgā. 2004. gadā debitējis Latvijas Virslīgā FK Auda sastāvā. Pēc komandas izkrišanas uz 1. līgu pārgājis uz klubu JFK Olimps. 2006. gadā 19 gadu vecumā pievienojies Igaunijas klubam Tallinas TVMK, pirmajā sezonā palīdzot klubam izcīnīt Igaunijas kausu un uzvarot arī Superkausā. Igaunijā nospēlēja divas sezonas. Pēc atgriešanās Latvijā pārstāvējis vairākus Virslīgas klubus&nbsp;— FC Daugava, Dinaburg FC, FK Ventspils, FS Metta/LU un Skonto FC. 2015. gadā uz neilgu laiku pievienojās Krievijas Nacionālās līgas klubam Saratovas "Sokol". 2015. gada jūnijā parakstīja līgumu ar Polijas *[[Ekstraklasa]]* klubu Kelces "Korona". 2017. gadā Gabovs pievienojās Kipras klubam Pafos FC. 2018. gadā Gabovs atgriezās Latvijā un pievienojās Riga FC. Vēlāk spēlējis arī FK Liepāja, bet karjeru noslēdzis FK Jelgava.

### Izlasē
Lavijas izlasē Gabovs debitēja  draudzības spēlē pret Kataru, 74. minūtē nomainot Ritvaru Ruginu. 2016. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlēs nostiprinājās izlasē, kļūstot par regulāru pamatsastāva spēlētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Monegasku dialekts

[thumb|Ielas zīme [Monako ar uzrakstiem franču valodā un monegasku dialektā.]]
**Monegasku dialekts** (*Munegascu*) ir ligūriešu valodas dialekts, kuru lieto Monako. Atzīts par valsts nacionālo valodu, taču vienīgā Monako oficiālā valoda ir franču valoda. Dialekts ir saprotams ligūriešu valodas runātājiem, taču ievērojami atšķiras no itāļu un franču valodas. To leksikas, rakstības un izrunas ziņā ietekmējušas franču, itāļu un ligūriešu valodas.

## Izplatība un lietojums
Monegasku dialektā runā galvenokārt Monako un blakusesošajās teritorijās Provansas reģionā. Nav precīzu skaitlisku datu par valodas lietojumu mūsdienās, taču pēc 1988. gada datiem tolaik monegasku valodā runāja 5100 cilvēku, kas sastāda 16% no tālaika iedzīvotāju skaita. Tajā laikā valodai tika paredzēta strauja izmiršana, taču vēl mūsdienās valodu māca Monako skolās, kā arī ielu nosaukumu plātnēs līdzās uzrakstam franču valodā ir uzraksts monegasku dialektā. Turklāt 2005. gadā Monako princis Albērs II savu inaugurācijas uzrunu devis monegasku dialektā.

## Ortogrāfija
Zemāk aplūkojams kristiešu lūgšanas Tēvreizes teksta tulkojums monegasku dialektā.

*Pàire nostru che sí ünt'u celu,*

*che u to nume sice santificàu,*

*che u to regnu arrive,*

*sice fà a to' vuruntà,*

*cuma ün celu ünsci'a terra.*

*Dàne anchœi cum tüt'i giurni u nostru pan.*

*Perdùnane i nostri pecài,*

*cuma perdunamu a cheli che n'an fau de mà.*

*Nun ne làscia piyà da tentaçiun,*

*ma libérane d'u mà, amen*.

Valodas pieraksts ir standartizēts, balstoties uz itāļu valodas rakstību, savukārt ar itāļu valodas grafēmām nepierakstāmās skaņas tiek pierakstītas specifiski. Zemāk esošajā tabulā norādīti burti vai digrafi, kuru izruna monegasku dialektā atšķiras no izrunas itāļu valodā, kuri lielākajā daļā gadījumu sakrīt ar franču valodas izrunu.

Viena no īpatnībām, kas nav sastopama arī franču valodā, ir patskaņu /e/, /i/ un /u/ nazālie varianti, kurus pieraksta ar attiecīgā patskaņa burtu, kam seko "n".

Uzsvars vārdos krīt uz priekš-priekšpēdējās zilbes. Vārdos, kuros ir mazāk par 3 zilbēm, uzsvērta ir pirmā zilbe. Izņēmuma gadījumos nestandarta uzsvaru norāda vai nu ar gravi (◌̀), vai vertikālu svītru (o̍) virs patskaņa.

## Atsauces
Jākobs Bernulli

**Jākobs Bernulli** (; dzimis , miris ) bija šveiciešu matemātiķis, viens no Bernulli dzimtas pārstāvjiem.

Ieviesis pirmos principus variāciju rēķinos. Viņa vārdā nosaukti Bernulli skaitļi, ko viņš pats arī ir izstrādājis. Darbā *Ars Conjectandi* bija pirmais, kas publicējis lielā skaita likumu. Tāpat Bernulli atklāja matemātisko konstanti *[[e (konstante)|e]]*, iegūstot to kā robežu

:e = \lim_{n\to\infty} \left( 1 + \frac{1}{n} \right)^n.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Ņūtona binoms

[right|thumb|200px|[Paskāla trijstūris sastāv no binomiālkoeficientiem, kas tiek izmantoti Ņūtona binomā]]
**Ņūtona binoms** elementārajā algebrā ir binoma *x+y* izvirzījums *n*-tajā pakāpē:

:(x+y)^n = \sum_{k=0}^n {n \choose k}x^{n-k}y^k = \sum_{k=0}^n {n \choose k}x^{k}y^{n-k},


kur  \tbinom nk  ir binomiālkoeficienti un *n* ir naturāls skaitlis. Ņūtona binomu var arī uzrakstīt kā izvirzījumu:

:(x+y)^n = {n \choose 0}x^n y^0 + {n \choose 1}x^{n-1}y^1 + {n \choose 2}x^{n-2}y^2 + \cdots + {n \choose n-1}x^1 y^{n-1} + {n \choose n}x^0 y^n.


Saskaņā ar Ņūtona binomu, ir iespējams (*x*&nbsp;+&nbsp;*y*)*n* pārvērst summā, kura sastāv no atsevišķiem locekļiem formā *ax**b**y**c*, kur *b* un *c* ir nenegatīvi skaitļi (jāizpildās vienādībai ), savukārt koeficients *a* ir pozitīvs skaitlis, kas atkarīgs no *n* un *b*. Binomiālkoeficienti tiek ņemti no Paskāla trijstūra.

Šī ir viena no kombinatorikas un polinomu algebras pamatformulām. Pirmie to sāka lietot arābu matemātiķi 11. gadsimtā.

## Ņūtona binoma izvirzījumi
Šeit ir uzskaitīti Ņūtona binoma izvirzījumi līdz *n = 7*.

:
\begin{align}
(x+y)^2 & = x^2 + 2xy + y^2, \\[8pt]
(x+y)^3 & = x^3 + 3x^2y + 3xy^2 + y^3, \\[8pt]
(x+y)^4 & = x^4 + 4x^3y + 6x^2y^2 + 4xy^3 + y^4, \\[8pt]
(x+y)^5 & = x^5 + 5x^4y + 10x^3y^2 + 10x^2y^3 + 5xy^4 + y^5, \\[8pt]
(x+y)^6 & = x^6 + 6x^5y + 15x^4y^2 + 20x^3y^3 + 15x^2y^4 + 6xy^5 + y^6, \\[8pt]
(x+y)^7 & = x^7 + 7x^6y + 21x^5y^2 + 35x^4y^3 + 35x^3y^4 + 21x^2y^5 + 7xy^6 + y^7.
\end{align}


## Skatīt arī
* Saīsinātās reizināšanas formulas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ņūtona binoms
Paskāla trijstūris

right|thumb|Paskāla trijstūra pirmās sešas rindas
thumb|Paskāla trijstūra aizpildīšana
**Paskāla trijstūris** ir trijstūrmatrica, kas sastāv no binomiālkoeficientiem. Tajā katrs skaitlis, kas atšķiras no vieninieka, ir abu virs tā esošo skaitļu summa. Parasti trijstūra virsotne tiek uzskatīta par nullto rindu, tāpat *n*-tās rindas locekļi tiek sanumurēti *0, 1, ..., n*, tādējādi šīs rindas *k*-tais loceklis ir binomiālkoeficients  {n \choose k} = \mathbf{C}_k^n.

Paskāla trijstūris bija pazīstams jau 2. gadsimtā p.m.ē., to ir pētījuši Indijā, Grieķijā, Irānā, Ķīnā, Vācijā un Itālijā. Šis trijstūris ir nosaukts franču matemātiķa Blēza Paskāla vārdā.

## Atsauces
Binomiālkoeficients

[right|thumb|Binomiālkoeficienti [Paskāla trijstūris|Paskāla trijstūrī]]
**Binomiālkoeficients** matemātikā ir naturāls skaitlis, kas parādās Ņūtona binomā kā koeficients. Binomiālkoeficientus var aprēķināt, izmantojot Paskāla trijstūri. Tie parasti tiek pierakstīti kā \tbinom nk. Jebkurš no binomiālkoeficientiem var tikt aprēķināts ar formulu \tfrac{n!}{k!\,(n-k)!} Binomiālkoeficienti tiek izmantoti ne tikai algebrā, bet arī kombinatorikā, kur šāds pieraksts nozīmē, ka no *n* elementu lielas kopas tiek izvēlēti *k* elementi.

Binomiālkoeficientu pierakstu pirmais ieviesa vācietis Andreass fon Etingshauzens (*Andreas von Ettingshausen*). Tos var pierakstīt arī vairākos citos veidos, piemēram, *C*(*n*, *k*), *n**C**k*, *n**C**k*, *C**k**n*, *C**n**k*.

## Binomiālkoeficientu tabula

## Skatīt arī
* Faktoriāls
* Trijstūra skaitlis
Filips V Antigonīds

**Filips V** (; dzimis 238. gadā p. m. ē., miris 179. gadā p. m. ē.) bija Maķedonijas karalis no 221. gada p. m. ē. līdz savai nāvei. Valdīšana iezīmējās ar enerģisku, tomēr neveiksmīgu pretošanos Romas ekspansijai.

Dzimis Maķedonijas karaļa Dēmetrija II Etolieša ģimenē. Par karali kļuva 17 gadu vecumā. No 220. līdz 217. gadam p. m. ē. kā Ellīnijas līgas līderis karoja pret Etolijas līgu Sabiedroto karā.

No 217. gada p. m. ē. vienlaicīgi ar Hannibalu uzbruka Romai, uzsākot Pirmo Maķedonijas karu, un cenzdamies ieņemt Ilīriju. Karš faktiski beidzās bez rezultātiem, 205. gadā p. m. ē. noslēdzot Fēnikes miera līgumu.

No 205. līdz 200. gadam p. m. ē. karoja Krētas karā, cenšoties palielināt Maķedonijas ietekmi dienvidu virzienā. Pēc Hannibala sakāves, par ieganstu minot Grieķijas neatkarības aizstāvēšanu pret Maķedonijas tīkojumiem, 200. gadā p. m. ē. romieši Filipam pieteica karu, uzsākot Otro Maķedonijas karu. Filips tika sakauts, Maķedonijai nācas aiziet no Grieķijas. No 192. līdz 188. gadam p. m. ē. kā romiešu sabiedrotais karoja pret Seleikīdiem Sīrijas karā.

## Ārējās saites
Nīlss Henriks Ābels

**Nīlss Henriks Ābels** (; dzimis , miris ) bija norvēģu matemātiķis.

Viņa tēvs Sērens Georgs Ābels bijis priesteris un politiķis. Ābels absolvēja Karalisko Frederika universitāti. Bijis vairāku matemātikas nozaru pionieris. Viņa pirmais darbs, kas tika publicēts 1823. gadā, bija par funkcionālajiem vienādojumiem un integrāļiem, viņš bija pirmais, kas formulējis un atrisinājis integrālvienādojumu. Ābels darbojies algebrisko vienādojumu teorijā, kā arī eliptisko integrāļu teorijā. Viņa vārdā ir nosaukta Ābela prēmija, kas kopš 2003. gada katru gadu tiek piešķirta vienam vai vairākiem matemātiķiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Kojetīna

**Kojetīna** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Pršerovas apriņķī.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1233. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Kojeteina** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Ārējās saites
*
Zeltači

**Zeltači** (*Chrysops*) ir dunduru dzimtas (*Tabanidae*) ģints. Šīs grupas sugas var būt liellopu, zirgu un cilvēku kaitēkļi. No visām dunduru ģintīm zeltači ir visagresīvākie pret cilvēkiem. Zeltači sastopami visā pasaulē, izņemot Grenlandi un Islandi.

## Apraksts

Zeltači ir vidēji lieli (6—12 mm) dunduri, tiem raksturīgas zeltaini vai zaļi mirdzošas acis, to spārni ir raibi, ar tumšiem plankumiem, bet vēderiņš dzelteni plankumains. Mātītēm ir nažiem līdzīgi mutes orgāni, ar kuriem tās pārgriež ādu, lai piekļūtu asinīm.

## Ekoloģija
Zeltači ir hidrobionti, kas sastopami mitrās vidēs: mitrās pļavās un mežos, un purvos. Mātītes sūc asinis, bet tēviņi barojas ar nektāru un ziedputekšņiem. Zeltači visaktīvāk uzbrūk siltā un mitrā laikā, turklāt tie spēj pēc nosēšanās ļoti ātri uzsākt asiņu sūkšanu. Kodiens ir samērā sāpīgs, un iekošanas brīdī zeltači rētā ielaiž siekalas, kas var izraisīt alerģisku reakciju. Tā kā zeltači asinis sūc vairākas reizes, tie spēj pārnēsāt dažādas infekcijas slimības, piemēram, tularēmiju. Mātīte dēj spoži melnas olas, kas piestiprinātas nelielās kaudzītēs pie augiem ūdens tuvumā.

Kāpuri dzīvo piekrastes seklajos ūdeņos, dūņās, barojas ar organiskajām vielām, citu kukaiņu kāpuriem, kūniņām, kā arī nelieliem kukaiņiem.

## Sistemātika
Latvijā sastopamas 6 sugas:
* *[[Chrysops caecutiens]]* Linnaeus, 1758
* *[[Chrysops divaricatus]]* Loew, 1858
* *[[Chrysops relictus]]* Meiggen, 1820
* *[[Chrysops rufipes]]* Meigen, 1820
* *[[Chrysops sepulcralis]]* Fabricius, 1794
* *[[Chrysops viduatus]]* Fabricius, 1794

## Atsauces

## Ārējās saites

*Bugguide: Genus Chrysops
*Dziedava: Zeltači
Ābels

**Ābels** var būt:

* Ābels (Bībele) — viens no Ādama un Ievas dēliem;

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Lūiss Ābels (*Louis Abell*; 1884—1962) — amerikāņu airētājs, divkārtējs olimpiskais čempions;
* Nīlss Henriks Ābels (*Niels Henrik Abel*; 1802―1929) — norvēģu matemātiķis;
* Rūdolfs Ābels (*Рудольф Абель*; īstajā vārdā **Viljams Fišers**; 1903―1971) — padomju spiegs.
Lietenes

**Lietenes** jeb **aklie dunduri** (*Haematopota*) ir dunduru dzimtas (*Tabanidae*) ģints. Ir aprakstītas ap 400 lieteņu sugas, un salīdzinoši ar citām dunduru ģintīm tā ir viena no mazākajām. Sastopamas visur, izņemot Austrāliju un Antarktīdu. Latvijā sastopamas trīs sugas, no kurām visbiežāk sastopama parastā lietene (*Haematopota pluvialis*).

## Apraksts
Lietenes ir slaidi, pelēki dunduri ar raibiem, pelēcīgiem spārniem. Daudzām sugām ir krāsaini rakstainas acis, bet mirstot šī īpašība zūd.  Sugas vienas no otras ir samērā grūti atšķiramas.

Lieteņu sugas asinis sūc zīdītājiem (zirgiem, briežiem, aļņiem, stirnām, retāk liellopiem un pavisam reti aitām un cūkām) un samērā bieži kož arī cilvēkam, uzbrūkot siltā un mitrā laikā, bet visaktīvākās ir smacīgā laikā pirms lietus. Turklāt tās spēj pēc nosēšanās uzsākt asiņu sūkšanu  ļoti ātri. Kodiens ir sāpīgs un nepatīkams. Lielāku sugu mātītes vienā paņēmienā iesūc līdz 0,2 g asiņu. Tā kā aklie dunduri asinis sūc vairākas reizes, tie spēj pārnēsāt dažādas infekcijas slimības, piemēram, tularēmiju. Parasti asinssūkšanai nododas ar lielu aizrautību, tādēļ ir viegli nositami.

## Ekoloģija
Asinis sūc tikai mātītes, bet tēviņi barojas tikai ar augu sulām. Arī mātītes barojas ar ziedu nektāru, bet, lai spētu reproducēt olas, tām ir nepieciešamas asnis. Lietenēm ir raksturīgi upurim pielavīties bez trokšņa, atšķirībā, piemēram, no diždunduriem, kā arī tās ir neizvēlīgas koduma vietas piemeklēšanai. Šīs ģints dunduriem ir raksturīgi arī izvairīties no baltas krāsas, līdz ar to tās nemēdz sēsties uz drēbēm baltā krāsā, toties labprāt sēžas uz melnām drēbēm.

Kāpuri attīstās saldūdens tilpēs, mitrā augsnē un retumis dārza komposta kaudzēs.

## Sistemātika
Latvijā sastopamas 3 sugas:
* *[[Haematopota crassicornis]]* Wahlberg, 184
* *[[Haematopota pluvialis]]* (Linnaeus 1758)
* *[[Haematopota italica]]*  Meigen, 1804

## Atsauces

## Ārējās saites

*Dziedava: Lietenes
*Medicine: Dunduri
*Haematopota (genus)
Olaines novada dome

**Olaines novada dome** (arī **Olaines novada pašvaldība**) ir Olaines novada pašpārvaldes augstākā iestāde, kas atrodas tās administratīvajā centrā Olainē. Dome sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās Olaines novadā deklarētie balsstiesīgie Latvijas un Eiropas Savienības pilsoņi.

## Domes sastāvs

### Partijas

### Deputāti

## Priekšsēdētāji
*Skatīt arī: *'Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums**'
* 2009—2013 — Jānis Pavlovičs;
* 2013 — Inta Purviņa (p.i.)
* 2013—*pašlaik* — Andris Bergs

## Ārējās saites
* Olaines novada pašvaldības mājaslapa
Jānis Pavlovičs

**Jānis Pavlovičs** (dzimis 1943. gada 12. novembrī, miris 2013. gada 27. martā) bija Latvijas politiķis, ilggadējs Olaines un Olaines novada domes priekšsēdētājs.

## Biogrāfija
Dzimis Istras pagastā, 1960. gadā pabeidza Istras vidusskolu. No 1970. līdz 1973. gadam studēja Rīgas elektromehāniskajā tehnikumā. 1978. gadā kā darba ekonomists pabeidzis Maskavas Arodbiedrības augstāko skolu.

1966. gadā sācis darbu kā Rīgas rajona komjaunatnes komitejas instruktors. No 1978. līdz 1994. gadam strādājis Biolar rūpnīcā par ģenerāldirektora vietnieku komercjautājumos. Nodarbojies arī ar uzņēmējdarbību.

Kandidējis 1997. gada Olaines domes vēlēšanās no saraksta Demokrāti — Olainei. Par pašvaldības deputātu Pavlovičs kļuva 2000. gadā. Jau 2001. gadā, būdams LSDSP saraksta otrais numurs, Pavlovičs tika ievēlēts domes sastāvā un kļuva par tās priekšsēdētāju. Mēra pienākumus Pavlovičs pildīja nākamos 12 gadus.

Miris 70 gadu vecumā 2013. gada 27. martā.

## Atsauces
2001. gada Olaines domes vēlēšanas

**[[2001. gads|2001]]. gada [[Olaine]]s domes vēlēšanas** notika  2001. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās .

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti
Ojārs Kienkass

**Ojārs Kienkass** (dzimis 1928. gada 4. martā, miris 2011. gada 19. martā) bija Latvijas politiķis, ilggadējs Olaines domes priekšsēdētājs.

## Biogrāfija
Par Olaines domes priekšsēdētāju Kienkass strādāja līdz 2001. gada vēlēšanām, kurās izvēlējās nekandidēt.

2001. gadā apbalvots ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Diždunduri

**Diždunduri** (*Tabanus*) ir dunduru dzimtas (*Tabanidae*) ģints.  Ir aprakstīti vairāki simti diždunduru sugu. Šīs ģints dunduri izplatīti Holarktikā, un lielākā sugu dažādība sastopama Ziemeļamerikā.

## Apraksts
Diždunduri ir lielākie Latvijā sastopamie dunduri. Lielākā suga Latvijā ir govju dundurs (*Tabanus bovinus*), kura ķermeņa garums ir 19—25 mm. Kopumā diždunduru ķermeņa garums ir 8—29 mm, un parasti tie ir tumšā krāsā. 

Mātītēm ir šķērēm līdzīgs mutes orgāns, ar kuru tās pārgiež zīdītāja ādu, lai varētu piekļūt pie asinīm. Asinis tiek sūktas pēc apaugļošanās, lai pēc tam tās izmantotu olu producēšanai. Diždunduriem raksturīgas lielas, metāliski zaļas acis, kuras tēviņiem atrodas cieši kopā, bet mātītēm tās novietotas attālināti. Uz ķermeņa nav matojuma.

Diždunduru lidojumam raksturīga zema, dobja skaņa, kas padara mājdzīvniekus nemierīgus. Vasarā, īpaši karstā un sausā laikā, dienas vidū, baros uzbrūk govīm un zirgiem, retāk cilvēkiem.

## Sistemātika
Latvijā sastopamas 5 diždunduru sugas:
* *[[Tabanus autumnalis]]* Linnaeus, 1761
* *[[Tabanus bovinus]]* Linnaeus, 1758
* *[[Tabanus bromius]]* Linnaeus, 1758
* *[[Tabanus maculicornis]]* Zetterstedt, 1842
* *[[Tabanus sudeticus]]* Zeller, 1847

## Atsauces

## Ārējās saites

*ADW: Tabanus
Sīpolu ziedmuša

**Sīpolu ziedmuša** (*Eumerus strigatus*) ir ziedmušu dzimtas (*Syrphidae*) suga, kas izplatīta Eiropā, Ziemeļāfrikā, Krievijā, Kazahstānā, Kirgīzijā, Mongolijā, Ķīnā, Japānā un Ziemeļamerikā. 

## Bioloģija
Tā ir 6,5—7,5 mm gara muša, kāpurs līdz 10 mm. Tā ķermenis iegareni ovāls, pelēcīgi balts, bez kājām, ar stipri krokotu ķermeni. Postījumus sīpolos veic kāpuri, iegraužoties sīpola saknes daļā, veidojot ejas un izalojot visu mīkstumu. Bojāto sīpolu lakstu gali nodzeltē. Stipri bojātie augi iznīkst. 

Sezonas laikā attīstās divas paaudzes. Mušas izlido jūnija sākumā un lido līdz jūlija beigām. Mātīte olas dēj pa vienai vai vairākām vienkopus zem sīpolu zvīņām vai lapu padusītēs, retāk uz zemes. Pēc 6—8 dienām izšķiļas kāpuri un iegraužas sīpolos, tajos  barojoties apmēram 20—30 dienas. Pēc tam bojājuma vietā vai augsnē iekūņojas. Pēc 2—3 nedēļām no kūniņām izlido ziedmušas un atkal dēj olas un attīstās otrās paaudzes īpatņi. Vasaras beigās augsnes virskārtā vai bojātos sīpolos ziedmušas kāpuri izveido pupārijus un tur arī pārziemo. 

## Ekoloģija
Sīpolu ziedmuša ir batunsīpolu, daudzposmu sīpolu, dārza sīpolu, ķiploku, tulpju, hiacinšu, narcišu, skalbju, burkānu un kartupeļu kaitēklis. Sīpolu ziedmušas kāpuri bieži sastopami kopā ar sīpolu mušas kāpuriem. Salīdzinoši sīpolu ziedmuša ir mazāk kaitīga nekā sīpolu muša.

## Cīņa ar kaitēkli dārzā
Lai aizsargātu sīpolu stādījumus, pirmkārt, jāstāda vesels stādāmais materiāls, kas nav invadēts ar kāpuriem un kūniņām, un jāizmanto pareiza augu seka. Ziedmušu izlidošanas laikā 4—5 m attālumā citu no cita dobēs izliek dzeltenos līmes vairogus, mušu bojātos augus izrauj un iznīcina. Mušas var pievilināt ar saldiem rūgstošiem šķidrumiem, kam pievienots sīpolu ekstrakts, bet dobēs tās var atbaidīt, augsni ap sīpoliem apkaisot ar naftalīna un smilšu maisījumu (1:10). Parādoties kaitēklim, izmanto arī ķīmiskos aizsardzības līdzekļus, lai gan tie nav vēlami.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Lai nepaliktu bez sīpoliem
*Latvijas Republikā reģistrētie augu aizsardzības līdzekļi
*Ziedmušas
Ziemeļblāzma (Rēzekne)

280px|thumbnail|right|kultūras centrs "Ziemeļblāzma" 2012. gada decembrī
**Ziemeļblāzma** ir kultūras un atpūtas centrs Rēzeknes pilsētas ziemeļu rajonā, Atbrīvošanas alejā 174. Tas celts sākotnēji kā 1957. gadā uzceltā piena konservu kombināta kultūras nams. 21. gs. sākumā pilda galvenokārt atpūtas centra funkcijas, piedāvājot telpas dažādiem pasākumiem, tajā skaitā kāzām, bērēm un svinībām. Lielā zāle ir piemērota arī kino demonstrēšanai un koncertiem. Ēkai vairākus gadus nav veikts būtisks kapitālais remonts un aparatūras nomaiņa, taču tā ir labā stāvoklī.
Šobrīt pirmajā stāvā izvietoti mēbeļu un apģērbu veikali, bet otrais stāvs paredzēts pasākumu organizēšanai.
Aptumsums

[thumbnail|235px|[Jupiters (planēta)|Jupitera pavadonis Jo veido ēnu uz planētas virsmas]]
**Aptumsums** astronomijā ir notikums, kad kāds astronomisks objekts īslaicīgi aiziet priekšā Saulei vai ieiet cita debess ķermeņa ēnā.

## Saules aptumsums

Saules aptumsums ir Saules, Zemes un Mēness stāvoklis, kad Mēness atrodas starp Sauli un Zemi, tādā veidā pilnībā vai daļēji aptumšojot Zemes virsmu. Vizuāli uz Zemes esošs novērotājs redz daļēji vai pilnībā aizsegtu Sauli. Šos aptumsumus attiecīgi sauc par daļējiem vai gredzenveida Saules aptumsumiem un par pilniem Saules aptumsumiem. Aptumsumu sezonu regularitāti nosaka drakoniskais gads. Tā kā tas ir par aptuveni 18,6 dienām īsāks nekā tropiskais gads, aptumsumu sezonas katru gadu iestājas nedaudz agrāk.

## Mēness aptumsums

Mēness aptumsums ir Saules, Zemes un Mēness stāvoklis, kad Mēness nonāk Zemes ēnā. Mēness aptumsumi notiek gandrīz tikpat bieži kā Saules aptumsumi. Mēness aptumsumus var redzēt visā pret Mēnesi vērstajā Zemes puslodē (atšķirībā no Saules aptumsumiem, kas redzami šaurā joslā). Mēness aptumsums var notikt vienīgi tad, ja visi trīs debess ķermeņi — Zeme, Mēness un Saule atrodas tieši vai gandrīz uz vienas līnijas.

## Veneras pāriešana

Veneras pāriešana pāri Saules diskam norisinās, kad Venera nokļūst starp Sauli un Zemi, tādā veidā aizsedzot ļoti mazu daļu no Saules. Pāriešanas laikā Venera no Zemes ir redzama kā mazs melns aplis, kas pārvietojas pa Saules disku. Šādas pāriešanas laiks parasti ir dažas stundas (2004. gadā pāriešana ilga sešas stundas). Pāriešana ir līdzīga Saules aptumsumam, tikai šoreiz Saules diskam pāriet pāri nevis Mēness, bet Venera.

## Ārējās saites
Lubāna (stacija)

**Lubāna** ir bijušās dzelzceļa līnijas Madona—Lubāna galastacija Lubānas pilsētā. To slēdza 1990. gadā, kad slēdza pašu līniju. Stacijas ēka mūsdienās tiek izmantota kā dzīvojamā māja. Ēka atrodas Vidzemes un Stacijas ielu savienojuma vietā. Saglabājies oriģinālais ēkas dekorējums — dzelzceļa emblēma (ritenis ar spārniem) un pļaujas sižets ar izkaptīm un vārpām. Saglabājies arī dzelzceļa luksofors pie kādreizējās Melioratoru ielas pārbrauktuves. Bijušais lokomotīvju apgriešanās trijstūris mūsdienās apbūvēts ar privātmājām, bet līnijas strupceļš aiz Cesvaines ielas aizaudzis ar krūmiem. 

## Vēsture
Pati stacija atklāta , bet tās ēka (celta pēc J. Šarlova projekta) pabeigta un iesvētīta . Tā bija divstāvu mūra celtne ar uzgaidāmajām telpām pirmajā stāvā. Otrajā stāvā bija dzīvokļi dzelzceļa darbiniekiem. Pēc stacijas slēgšanas ēka pārgāja Lubānas pašvaldības īpašumā.

## Attēlu galerija

Attēls:Lubānas stacija 08.JPG|Lubānas stacijas ēka no sliežu ceļu puses
Attēls:Lubānas stacija 06.JPG|Perons un sliežu ceļu atrašanās vieta (skats Meirānu virzienā)
Attēls:Lubānas stacija 14.JPG|Stacijas ēka ar saimniecības piebūvi
Attēls:Lubānas stacija 16.JPG| Luksofors pie Melioratoru ielas pārbrauktuves (pa kreisi — Dzelzceļa iela)
Attēls:Lubānas stacija 01.JPG|Lubānas stacijas sliežu ceļu atrašanās vieta. Tālumā stacijas ēka (skats no Cesvaines ielas)
Attēls:Lubānas stacija 04.JPG|Stacijas ēkas fasāde


## Atsauces
Nelsona šaurums (Dienvidšetlendas salas)

**Nelsona šaurums** (, ) ir ap  garš un ap  plats jūras šaurums Dienvidšetlendas salu arhipelāgā Antarktikā. Atdala Nelsona salu ziemeļaustrumos no Roberta salas dienvidrietumos un savieno Brensfīlda šaurumu dienvidaustrumos ar Dreika šauruma akvatoriju ziemeļrietumos.

Šaurumu pirmie nokartējuši 19. gadsimta sākuma roņu mednieki un tas dažādās kartēs saukts par **Harmoni šaurumu** (*Harmony Straits*; pēc Nelsona salas rietumos esošā Harmoni līča), **Karaļa Džordža šaurums** (*King George's Strait*; pēc netālās Karaļa Džordža salas), **Perija šaurums** (*Parry's Straits*; domājams, par godu britu admirālim seram Viljamam Perijam), **Deivisa šaurumu** (*Davis's Straits*; par godu roņu mednieku kapteinim Džonam Deivisam), **Klotjē šaurumu** (*Détroit de Clothier*; par godu amerikāņu roņu mednieku kuģim *Clothier*) un **Nelsona šaurumu** (pēc Nelsona salas). Vēlākos gados lietošanā nostiprinājās pēdējais nosaukums.

## Atsauces
Inta Purviņa

**Inta Purviņa** (dzimusi ) ir Latvijas politiķe, Olaines novada domes deputāte.

## Biogrāfija
1959. gadā pabeigusi Jelgavas 1. vidusskolu. 1963. gadā pabeigusi Latvijas Lauksaimniecības akadēmiju, iegūstot inženieres-tehnologa pārtikas produktu tehnoloģijas speciālistes kvalifikāciju.

Kopš 1994. gada strādājusi kā Olaines domes priekšsēdētāja vietnieci gan Ojāra Kienkasa, gan arī Jāņa Pavloviča vadībā. 2013. gada 27. martā, mūžībā aizejot Pavlovičam, Purviņa kļuva par Olaines novada domes priekšsēdētājas pienākumu izpildītāju.

Amatu saglabāja līdz 21. jūnijam, kad domes jaunā sasaukuma sēdē kļuva par jaunā domes priekšsēdētāja Andra Berga vietnieci.
Andrejs Petrevics

**Andrejs Petrevics** ( — ) bija Latvijas jurists, politiķis un sabiedrisks darbinieks. Bijis Tautas padomes, Satversmes sapulces, kā arī 1., 2., 3. un 4. Saeimas deputāts. Bijis priekšsēdētāja biedrs Satversmes sapulcē un 1. Saeimā. Anša Petrevica brālis.

## Biogrāfija
thumb|left|200px|Portreta otra puse
Andrejs Petrevics piedzima  Grobiņas pagastā. No 1907. līdz 1911. gadam studējis kā brīvklausītājs Maskavas Komercinstitūta ekonomikas nodaļā. Vēlāk studējis Latvijas Universitātē. 1918. gadā piedalījās Tautas padomes dibināšanā kā viens no LSDSP pārstāvjiem. Bijis viens no 38 padomes locekļiem, kas piedalījās Latvijas neatkarības aktā. 1920. gadā ievēlēts Satversmes sapulcē no LSDSP saraksta, taču pēc parlamenta sasaukšanas LSDSP sašķēlās un Petrevics pievienojās Mazinieku partijai. Bijis Satversmes sapulces priekšsēdētāja Jāņa Čakstes 1. viceprezidents.

1922. gadā ievēlēts 1. Saeimā, kļuvis par tās priekšsēdētāja Fridriha Vesmaņa 2. biedru. Kaut arī ievēlēts no Mazinieku partijas saraksta, vēlāk atgriezies LSDSP. 1925. gadā ievēlēts 2. Saeimā un bija tās sekretāra Pētera Juraševska 2. biedrs. 1928. gadā zaudējis mandātu, jo nav ticis ievēlēts 3. Saeimā, taču pēc Raiņa nāves 1929. gada septembrī atgriezies parlamentā. 1931. gadā ievēlēts 4. Saeimā, taču tā paša gada  mandātu nolicis.

Miris  Rīgā.

## Atsauces
Zlots

**Zlots** (,  — ‘zelts’) ir Polijas nacionālā valūta kopš 1924. gada. Zlota simbols ir **zł**, bet ISO 4217 kods — **PLN**. Pirms 1995. gada kods bija **PLZ**. Kods tika mainīts, jo hiperinflācijas dēļ 1990. gadu sākumā zlots tika denominēts. Viens jaunais zlots atbilst  vecajiem zlotiem. Viens zlots sīkāk dalās 100 grošos (*groszy*).

## Ārējās saites
Rozmarīns

thumb|''Rosmarinus officinalis''
thumb|''Salvia rosmarinus''
thumb|250px|Savāktas rozmarīna lapas.
**Rozmarīns** (*Rosmarinus officinalis*) ir kokains, daudzgadīgs lūpziežu dzimtas garšaugs. Kā garšviela tiek izmantotas tā lapas. Tā dabiskais izplatības areāls ir Vidusjūras reģions. Rozmarīnu krūmi izaug līdz 50–200 cm augsti. Tas ir mūžzaļš augs. Lapas lineāras. Zied aprīlī, maijā. Augļi nogatavojas septembrī.
Baterijas iela

**Baterijas iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Baterijas iela —  iela Liepājā
** Baterijas iela —  bijusī iela Rīgā

## Skatīt arī
* Baterija
Baterijas iela (Rīga)

**Baterijas iela** bija neliela šķērsiela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Salu apkaimē, Zaķusalas ziemeļu daļā, it kā tagadējās Vilhelma Purvīša ielas turpinājumā. Baterijas iela likvidēta 20. gadsimta 80. gadu sākumā, televīzijas centra ēkas būvniecības laikā.

## Vēsture
Baterijas iela nosaukumu ieguva kopā ar citām Zaķusalas ielām 1885. gadā (*Batteriestraße*, *Batareinaja ulica*).

## Skatīt arī
* Zemgales priekšpilsēta
* Latgales priekšpilsēta
* Salas
* Baterijas iela citās Latvijas pilsētās

## Atsauces
Petrevics

**Petrevics** ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Andrejs Petrevics (1883—1939), latviešu jurists, politiķis (LSDSP);
*Ansis Petrevics (1882—1941), latviešu jurists, politiķis (Nacionālā apvienība).