open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mikroshēmas implants cilvēkam

**[[Mikroshēma]]s implants** ir īpašā kapsulā ievietota radiofrekvences identifikācijas birka, ko var implantēt cilvēka ķermenī. Šādus implantus var izmantot datu glabāšanai, lai identificētu (atpazītu) personu pēc tā identifikatora.

## Mikroshēmas implants

Tas ir neliela ierīce, kas lieluma ziņā ir līdzīga rīsa graudiņam. Tajā nav nekādu barošanas elementu un tas darbojas no nolasītāja izstarotās enerģijas, kas ļauj implantam darboties tikpat kā neierobežotu laiku. Katrā mikroshēmā ir ieprogrammēts unikāls, neatkārtojams koda numurs, kuru nav iespējams viltot vai dzēst.

Šādus implantus var izmantot, lai identificētu personu, kā arī papildu datu glabāšanai, piemēram:
*	vārds un uzvārds;
*	dzimums;
*	personas kods;
*	dzimšanas datums un vieta;
*	digitālais foto;
*	pirkstu nospiedumi;
*	acs tīklenes attēls;
*	slimību vēsture.

### Izmantošana

Mikroshēmu implanti potenciāli varētu kalpot kā:
*	elektroniska pase;
*	kredītkarte;
*	slimības vēsture;
*	vadītāja apliecība;
*	elektroniskā atslēga.

### Implantēšanas procedūra

Attēls:RFID hand 1.jpg|Tega izmērs
Attēls:RFID hand 2.jpg|Uzreiz pēc implantēšanas


Ar injekcijas palīdzību kapsulā ievietoto mikroshēmu ievada zem ādas. Bažām par veselību nav pamata, jo tas ir ievietots speciālā injektorā un sterili iepakots, kas nepieļauj inficēšanos ar kādām slimībām. Turklāt mikroshēmas ārējais apvalks ir izgatavots no inerta materiāla, kas nereaģē ar apkārtējiem audiem un nevar atstāt nekādas sekas.

## Ieguvumi un trūkumi

### Ieguvumi

### Trūkumi

## Perspektīvas

Mikroshēmu implants ir nākotnes tehnoloģija, kura varētu gūt plašu popularitāti un pielietojumu, lai arī tai vēl vajadzīgi tehnoloģijas uzlabojumi un pētījumi. Daudzās jomās *RFID* tehnoloģiju izmanto jau mūsdienās. Šīs tehnoloģijas ieviešana personas identifikācijai būtu drosmīgs solis, taču nākotnē varētu dot arī pozitīvu rezultātu.
Tomēr vairākas pilsoņu tiesību aizsardzības organizācijas un aktīvisti (starp tiem Ričards Stalmans) uzstājušies ar *RFID* tehnoloģiju kritiku personas un privātās dzīves brīvības aizsardzības kontekstā.

## Ārējās saites
* RFID tirdzniecība 
* RFID izmantošana medicīnas nolūkos 
* Saki “NE” cilvēku čipēšanai
Karls Seigans

**Karls Seigans** (, dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes ASV astronoms, astroķīmiķis, zinātnes popularizētājs un zinātniskās fantastikas rakstnieks. Viens no pirmajiem astrobioloģijas un ārpuszemes civilizācijas meklēšanas programmas SETI iedvesmotājiem.

## Dzīvesgājums

Dzimis Ņujorkā. Čikāgas Universitātē studēja fiziku, astronomiju un astrofiziku. Strādāja Smitsona institūta observatorijā, Hārvarda un Kornela Universitātē.

No 1950. gadiem — NASA konsultants. Piedalījās daudzu kosmosa programmu izstrādē. Pēc Seigana iniciatīvas vairākos kosmiskajos aparātos tika ievietoti ziņojumi par Zemes civilizāciju, iespējai, ja kosmiskie aparāti nokļūst citu civilizāciju rīcībā.

1980. gadā bija viens no starptautiskās Planetārās biedrības (*Planetary Society*) dibinātājiem. Tajā pašā gadā telekompānija PBS sāka rādīt Seigana vadīto televīzijas raidījumu **, kas kļuva par vienu no populārākajiem raidījumiem PBS vēsturē — to noskatījās 600 miljonu skatītāju vairāk kā 60 valstīs. Pēc raidījuma motīviem Karls Seigans izdeva grāmatu *Cosmos*, kura kļuva par vienu no visvairāk pirktajām populārzinātniskajām grāmatām angļu valodā.

1985. gadā Seigans publicēja zinātniskās fantastikas romānu *Contact*, pēc kura motīviem Roberts Zemekis 1997. gadā uzņēma tāda paša nosaukuma filmu ar Džodiju Fosteri galvenajā lomā.
Ižoru valoda

**Ižoru valoda** (*ižoran keeli*) ir somugru valodu saimes Baltijas jūras atzara valoda. Rakstības pamatā latīņu alfabēts. Ižoru (kuri pārsvarā ir pareizticīgie) valodu nedrīkst jaukt ar somu valodas dienvidaustrumu dialektiem, kas kļuva par galveno saziņas līdzekli Ingrijā kopš 17. gadsimta līdz ar luterticīgo somu (kurus sauc par Ingrijas somiem vai bieži arī par ingriem) ienākšanu zemē.

## Atsauces
Bols

**Bols** var būt:

* Alans Bols (Alan Ball; 1945―2007) ― angļu futbolists un futbola treneris;
* Lamelo Bols (*LaMelo Ball*; 2001) — amerikāņu basketbolists;
* Lonzo Bols (*Lonzo Ball*; 1997) ― amerikāņu basketbolists;
* Manute Bols (*Manute Bol*; 1962—2010) ― sudāniešu basketbolists;
* Pīrss Bols (*Piers Bohl*; 1865—1921) ― vācbaltiešu izcelsmes Latvijas matemātiķis.

## Skatīt arī
* Balls
Sagans

**Sagans** var būt:
* Jurajs Sagans (*Juraj Sagan*), Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1988. gadā);
* Peters Sagans (*Peter Sagan*), Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1990. gadā).
Aktoru tīklu teorija

**Aģentu tīkla teorija** (*actor network theory - ANT*) ir socioloģijas zinātnes teorija, kas skaidro aģentu mijiedarbību saistībā ar sociālajiem tīkliem. Tie vienā veselā apvieno materiālo vidi (piemēram, tehnoloģija) un semiotisko vidi (piemēram, jēdzieni, koncepcija un simboliskā nozīme). Tas nozīmē, ka, runājot par sociālo mijiedarbību, var minēt gan tās materiālos, gan cilvēku radītos cēloņus.

Aģentu tīkla teorija sākotnēji attīstījusies Parīzes *[[École nationale supérieure des mines de Paris|École Nationale Supérieure des Mines]]* Socioloģijas Inovāciju centrā 20. gadsimta 80. gados, skaidrojot tehnoloģisko jauninājumu pielietošanu virknē sociālo parādību tādās nozarēs kā informācijas zinātne, socioloģija, politikas zinātne un vairākās citās nozarēs. To ir radījuši divi vadošie franču zinātņu un tehnoloģijas studiju zinātnieki - Bruno Latūrs (*Bruno Latour*) un Mišels Kallons (*Michel Callon*), kā arī britu sociologs Džons Lovs (*John Law*).

Aģentu tīkla teorija mēģina skaidrot, kā sociālie tīkli tiek veidoti, kā attīstās, mijiedarbojas un mēdz izzust. Tā var tikt skatīta situāciju teorijas kontekstā — sociālā mijiedarbība tiek interpretēta saistībā ar tīkliem dažādās situācijās. Par šo teoriju vēl var runāt etnometodoloģijas, simboliskā interakcionisma, sociāli tehnisko sistēmu, tīklu teorijas kontekstā. ANT ir konstruktīvistu pieeja, kurā tā izvairās no esenciālistu skaidrojumiem par notikumiem vai inovācijām. Aģentu tīkla teorija atšķiras no citām zinātņu un tehnoloģiju studiju un socioloģisko tīklu teorijām tās materiālistiskās — semiotikas pieejas dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bruno Latūra tīmekļa vietne
* Džona Lova lapa Lankasteras universitātē
Linards Tauns

**Linards Tauns** (īstajā vārdā **Arnolds Mikus Bērzs-Bērziņš**, dzimis , miris ) bija trimdas latviešu dzejnieks.

## Biogrāfija
Bērnību un jaunību Linards Tauns pavadīja Rīgas nomalē Anniņmuižā. 
Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā kopā ar brāli Tālivaldi devās bēgļu gaitās uz Vāciju, strādāja pie zemniekiem un dažādus gadījuma darbus netālu no Frankfurtes pie Mainas, tad Silēzijā, Gerlicas pilsētā, Memingenē. 
1946. gadā sāka publicēties trimdas latviešu presē. 1950. gadā pārcēlās uz Ņujorku, strādāja par burtlici tipogrāfijā un redaktoru “Latvju Žurnāla” redakcijā. 
1950. gadu vidū Linards Tauns kopā ar Gunaru Saliņu kļuva par vadošo personību latviešu dzejnieku un mākslinieku grupā “Elles ķēķis”.

Dzīves laikā publicēts tikai viens Tauna dzejoļu krājums - "Mūžīgais mākonis" (1958). Pēc viņa nāves Gunars Saliņš sakārtoja un izdeva pārējos Tauna dzejoļus krājumā "Laulības ar pilsētu" (1964).

Savu pseidonīmu Tauns esot izvēlējies pēc ezera Piebalgā, Vidzemes augstienē (sk. Tauns), kas pēc teikām reiz lidojis gaisos kopā ar citiem ezeriem.

Vairāki komponisti sacerējuši dziesmas ar L. Tauna dzeju. Grupas "Pērkons" repertuārā 1991. gadā bija Jura Kulakova dziesma "Krāsaini tērpi, puķes un lūpas" un Jura Sējāna dziesma "Un aizlido tērpa putni". Aivara Hermaņa dziesmas Ievas Akurateres izpildījumā apkopotas albumā "Plīvošana ar pilsētu" (1997). Laila Saliņa sarakstījusi dziesmas ar L. Tauna vārdiem izrādei "Elles ķēķis. Ņujorka-Latvija" (2018).

2022. gada maijā un jūnijā notiek Tauna simtgadei veltītais "Punctum" festivāls.

## Bibliogrāfija
* *Mūžīgais mākonis*. Vesterosa (Zviedrijā): Ziemeļblāzma, 1958.
* *Laulības ar pilsētu.* Sast. Gunars Saliņš. Šipenvile (ASV): Upeskalns, 1964.
* *Iesim pie manas mīļās* ["Mūžīgais mākonis" un "Laulības ar pilsētu"]. Sast. G. Saliņš. Bruklina (ASV): Grāmatu draugs, 1972.
* *Plīvošana ar pilsētu* [izlase]. Sast. Ojārs Vācietis. Rīga: Liesma, 1988.
* *Dzeja* [kopotā dzeja]. Sast. Kārlis Vērdiņš. Rīga: Mansards, 2011.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žurnāla Jaunā Gaita 1959. gada marta, aprīļa izdevums, publicēti Linarda Tauna dzejoļi, raksti par Taunu
* Nature in contemporary Latvian poetry: A changing vision , raksts angļu valodā par Tauna dzeju žurnālā *Lithuanian Quarterly Journal of Arts and Sciences*, publicēts 1971
Pitonu dzimta

**Pitonu dzimta** () ir čūsku apakškārtas dzimta. Šīs čūskas nav indīgas un tās var sastapt Āfrikā, Āzijā un Austrālijā. Daži pārstāvji no šīs dzimtas ir starp lielākajām čūskām uz pasaules. Šajā dzimtā ietilpst astoņas ģintis un 26 sugas.

## Sistemātika
 ietilpst 8 ģintis:
*  (4 sugas)
*  (1 suga)
** 
*  (2 sugas)
*  (1 suga)
** 
*  (1 suga)
** 
*  (3 sugas)
*  (7 sugas)
*  (7 sugas)
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 

## Atsauces
Pitoni (nozīmju atdalīšana)

**Pitoni** var būt:

**Čūskas**
* Pitonu dzimta (*Pythonidae)*);
* Pitonu ģints (*Python*).

**Citas nozīmes**
* Python *(no angļu valodas: pitons)* - augsta līmeņa programmēšanas valoda.
Piņjiņa tabula

Šī **piņjiņa tabula** ir pilnīgs visu standarta ķīniešu mandarīnu valodā lietoto haņu piņjiņa zilbju uzskaitījums. Katra zilbe tabulas šūnā ir veidota no iniciālēm (ailēs) un finālēm (rindās). Tukša šūna nozīmē, ka attiecīgā zilbe nepastāv standarta ķīniešu valodā.

Tabula ataino iespējamās iniciāļu un fināļu kombinācijas, bet neaptver toņus, kas ir tikpat svarīgi pareizai izrunai ķīniešu valodā. Dažām zilbēm var piemērot visus 5 toņus, lielākajai daļai nē. Dažām pielieto tikai vienu toni.

## Tabulas uzbūve

Fināles tiek grupētas *a*, *i*, *u* un *ü* apakšgrupās.

*i*, *u* un *ü* grupas nozīmē šādu fināļu kombinācijas ar *a* grupas finālēm. Piemēram:
* Grupa *i*: *i*+*ao*=*iao*, *i*+*ê*=*ie*, *i*+*ou*=*iu*
* Grupa *u*: *u*+*ai*=*ui*, *u*+*ing*=*ong*
* Grupa *ü*: *ü*+*ê*=*ue*, *ü*+*ing*=*iong*

Lielākā daļa zilbju ir iniciāļu un fināļu kombinācija, tomēr dažām zilbēm nav iniciāļu. Piņjiņā tas tiek attēlots sekojoši:
* ja fināle sākas ar *i*, to aizvieto ar *y*
* ja fināle sākas ar *u*, to aizvieto ar *w*
* ja fināle sākas ar *ü*, to aizvieto ar *yu*
* atkāpes no aprakstītā likuma atzīmētas tabulā ar dzeltenu krāsu beziniciāļu ailē.

Jāpiezīmē, ka *y*, *w* un *yu* aizvietošana nemaina šo fināļu izrunu beziniciāļu zilbēs. Šos variantus lieto, lai novērstu pārpratumus piņjiņa rakstībā. Piemēram, "uen" un "ian" apvienojot kā "uenian", to var saprast kā:
* "uen-ian",
* "uen-i-an",
* "u-en-i-an".
Tādēļ zilbes raksta "wen" un "yan", kā rezultātā rodas nepārprotams "wenyan".

## Tabula
Piņjiņa zilbes tabulā attēlotas taisnrakstā, latviskie atveidojumi - slīprakstā.
### Pamatzilbes

**Piezīme**: Caur slīpsvītru doti "Karšu izdevniecības Jāņa sēta" izmantotie varianti. Pirmais variants vārda sākumā, otrais variants pārējos gadījumos.

::**Krāsu leģenda:**
::

::**Modificētās "i", "u" un "ü" grupu fināles:**
::Sekojošās fināles "i", "u" un "ü" grupās ir modificēta *i*, *u* vai *ü* kombinācija ar "a" fināli:
:::* ie=i+ê
:::* iu=i+ou
:::* in=i+en
:::* ing=i+eng
:::* ui=u+ei
:::* un=u+en
:::* ong=u+eng
:::* ue=ü+ê
:::* ün=ü+en
:::* iong=ü+eng

### Papildzilbes
Dažas papildus zilbes piņjiņā veidojas kombinējot iniciāļu-fināļu kombinācijas no pamattabulas ar papildus "er" fināli. 

## Avoti

## Skatīt arī
* Īpašvārdu atveidošana
* Pinyin table with sound.
Ideoloģija un utopija

**"Ideoloģija un utopija"** (1929) ir vācu sociologa Karla Manheima darbs.

Grāmatas uzdevums ir parādīt kā cilvēki patiesībā domā. Autors cenšas izpētīt domāšanu ne jau tā, kā tas ir aprakstīts loģikas grāmatās, bet kā tā īstenībā funkcionē sabiedrības dzīvē — kolektīvā darbībā, sabiedriskajās attiecībās, politikā.

Ideoloģija - valdošo grupu domāšana var būt tik cieši saistīta ar noteiktu situāciju, ka šīs grupas nav spējīgas ieraudzīt faktu virkni, kuri varētu sagraut pārliecību par savu valdīšanu. Ideoloģija iedalās daļējā ideoloģijā un totālā ideoloģijā. Daļējās ideoloģijas būtība ir tāda, ka cilvēks netic sava pretinieka idejām, uzskata, ka tiek noklusēti svarīgi fakti. Totāla ideoloģija saistās ar pretinieka pasaules uzskatu, pēc kādām kategorijām vērtē pasauli, cenšas saprast tās kategorijas. Pastāv uzskats, ka katram sabiedrības sociālam slānim ir jābūt savām vērtībām, viedoklim, interesēm, totālās ideoloģijas jēdzienu izmanto, lai formalizētu funkcijas saprašanu. Ideoloģija veidojas tikai pārdzīvojuma aktā.

Utopija — noteiktas nomāktās, pakļautās grupas ir tik ieinteresētas, lai iznīcinātu un pārveidotu esošo sabiedrību, ka nereti redz tikai tos situācijas elementus, kuri ir virzīti to noliegšanai. Viņu domāšana nevar pareizi diagnosticēt īsto sabiedrības stāvokli. Viņus ne kādā mērā neinteresē tas, kas reāli eksistē. Grupu galvenais uzdevums ir diskreditēt pastāvošo kārtību, apgalvot, ka cita ir labāka. Utopijas veidi — ticība, novēršanās no tagadnes, konservatīvā apziņa, ka agrāk bija labi, sociāli komunistiskā apziņa, ka kaut kur nākotnē būs labi, kā arī nekritiskā domāšana. Tomēr utopijas visbiežāk nav realizējamas, jo tās pastāvēs tikmēr, kamēr būs atšķirīgas sociālās grupas. Utopijas spēj sagraut intelektuāļi, grupas, kas nav piesaistītas cieši kādai grupai.

## Literatūra
* Mannheim, K. Ideology and utopia :an introduction to the sociology of knowledge. NewYork: Harcourt, Brace a. Co, 1936. 354 pp.
* www.vuzlib.net 
* vusnet.ru
* www.leedstrinity.ac.uk
* www.bolender.com
* www.questia.com
Džeimss Votsons

**Džeimss Djūijs Votsons** (; dzimis , miris 2025. gada 6. novembrī) bija amerikāņu molekulārbiologs, kurš kopā ar Frānsisu Kriku un Morisu Vilkinsu atklāja DNS struktūru, par ko 1962. gadā saņēma Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Čikāgā uzņēmēja ģimenē. 15 gadu vecumā iestājās Čikāgas Universitātē, lai studētu zooloģiju, un 1947. gadā ieguva bakalaura grādu. 1950. gadā ieguva doktora grādu Indianas Universitātē. Šajā laikā Votsons iekļāvās t. s. "fāgu grupā", kurā darbojās daudzi tā laika vadošie amerikāņu biologi.

1950. gadā Votsons devās uz Kopenhāgenu, bet 1951. gada oktobrī — uz Kembridžas Universitātes Kavendiša laboratoriju, kur gada beigās, izmantojot Rozalindas Franklinas iegūtos rezultātus (par ko vēlāk raisījās diskusijas), kopā ar Frānsisu Kriku, kā arī Morisu Vilkinsu atklāja DNS struktūru. 1953. gada 25. aprīlī Votsons un Kriks publicēja pētījumu rezultātus žurnālā *[[Nature]]*, bet 1962. gadā par šo atklājumu viņi, kā arī Vilkinss saņēma Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā. Diemžēl Rozalinda Franklina tobrīd jau bija mirusi.

1968. gadā Votsons kļuva par Koldspringshārboras laboratorijas vadītāju. Tajā pašā gadā viņš publicēja autobiogrāfisku grāmatu *The Double Helix*, kurā aprakstīja DNS struktūras atklāšanas vēsturi. Grāmata izsauca neviennozīmīgu reakciju, jo tajā negatīvā gaismā bija attēloti Votsona kolēģi, arī mirusī Rozalinda Franklina, tāpēc pēc Krika un Vilkinsa protestiem grāmatu atteicās izdot Hārvarda Universitātes izdevniecība.

1989. gadā Votsons kļuva par ASV Nacionālā veselības institūta (NIH) Cilvēka genoma projekta vadītāju, tomēr 1992. gadā aizgāja no projekta, jo iebilda pret genoma daļu patentēšanas ideju.

Vienmēr izcēlies ar diezgan sarežģītu un konfliktējošu raksturu, Votsons pēdējos gados nācis klajā ar paziņojumiem, kuri izsaukuši protestus, piemēram, par prāta spēju atkarību no cilvēka rases.

## Ārējās saites
Pitoni

**Pitoni** (*Python*) ir pitonu dzimtas ģints. Pitoni nav indīgi un tie dzīvo Āfrikā un Āzijā. Pitonu ģintī ietilpst 7 sugas.

## Sistemātika
 ietilpst 7 sugas:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Angolas pitons
Angolas pitons (*Python anchietae*) ir sastopams Angolā un Namībijā. Angolas pitons ir ļoti tuvu radniecisks karaliskajam pitonam (*P. regius*).

### Āfrikas klinšu pitons
Āfrikas klinšu pitons (*Python sebae*) ir sastopams Āfrikā uz dienvidiem no Sahāras tuksneša. Tā ir viena no lielākajām pasaules čūskām.

### Indijas tīģerpitons
Indijas tīģerpitons (*Python molurus*), dažreiz saukts arī par Indijas pitonu, ir sastopams Āzijas dienvidos. Šī ir lielākā čusku suga, kura dzīvo Indijā. Tīģerpitons var norīt vienā piegājienā 50 kg smagu medījumu un to viņš sagremo vairākas nedēļas. Ir atklāts, ka šajā laikā, kad tiek sagremots ēdiens, tīģerpitona sirds palielinās par 40% un arī vielmaiņas ātrums pieaug 40 reizes. Pēc ēdiena sagremošanas pitona sirds atgūst sākotnējos izmērus.

### Īsais pitons
Īsais pitons (*Python curtus*) ir sastopams Dienvidaustrumāzijā.

### Karaliskais pitons
right|270px|thumb|Karaliskais pitons
Karaliskais pitons (*Python regius*) ir sastopams Āfrikā. Šis ir mazākais Āfrikā dzīvojošais pitons un ir populārs ar to, ka iznīcina žurkas.

### Timoras pitons
Timoras pitons (*Python timoriensis*) ir sastopams Dienvidaustrumāzijā. Šī suga ir pitonu pundurforma.

### Tīklainais pitons
thumb|Tīklotā pitona skelets.
Tīklainais pitons (*Python reticulatus*) ir sastopams Dienvidaustrumāzijā. Šī ir garākā čūska Vecajā Pasaulē un joprojām sacenšas ar Dienvidamerikas zaļo anakondu (*Eunectes murinus*) par pasaulē garākās čuskas titulu.

## Atsauces
Votsons

**Votsons** (, sieviešu dzimtē **Votsone**) ir izplatīts angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Doks Votsons (*Doc Watson*, 1923) — ASV mūziķis;
* Džeimss Votsons (*James Watson*, 1928) — ASV molekulārbiologs;
* Džeimss Kregs Votsons (*James Craig Watson*, 1838—1880) — Kanādas un ASV astronoms;
* Džons Votsons (*John Watson*, 1878—1958) — ASV psihologs;
* Kriss Votsons (*Chris Watson*, 1867—1941) — austrāliešu politiķis;
* Ostins Votsons (*Austin Watson*, 1992) — ASV hokejists;
* Tomass Votsons (*Thomas Watson*, 1874—1956) — ASV uzņēmējs;
* Toms Votsons (*Tom Watson*, 1949) — ASV golferis;
* Viljams Votsons (*William Watson*, 1962) — angļu šahists.
* Viljams Votsons (*William Watson*, 1715—1787) — angļu fiziķis.

## Skatīt arī
* Vatsons
* Votsone
* *[[Watson]]*
Bīlenšteins

**Bīlenšteins** (; sieviešu dzimtē Bīlenšteina) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Ansis Bīlenšteins (1863―1919) ― vācbaltiešu izcelsmes Latvijas luterāņu mācītājs un latviešu mitoloģijas pētnieks;
* Augusts Bīlenšteins (*August Bielenstein*; 1826―1907) ― vācbaltiešu cilmes luterāņu mācītājs un valodnieks;
* Bernhards Bīlenšteins (*Bernhard Bielenstei*; 1877—1959) ― vācbaltiešu arhitekts.
Hopins Tungs

**Hopins Tungs** (, ; dzimis ) ir Nīderlandē dzimis ķīniešu autosportists. 

Hopins Tungs ir piedalījies GP2 un Āzijas GP2 sacensībās. Viņš debitēja kartingu sacīkstēs Nīderlandē, 1997. gadā un uzrādīja labus rezultātus, vēlāk kļūstot par formulu pilotu. 2006. gadā viņš kļuva par Vācijas F3 čempionu. Tungs ir testējis *[[BMW Sauber]]* Formula 1 spēkratu. Sākot ar . gadu Tungs ir *[[Renault F1|Renault]]* komandas testpiltos.
Rīgas Horālā sinagoga

thumb|300px|Rīgas Horālā sinagoga pirms 1906. gada
thumb|300px|Rīgas Horālās sinagogas iekšskats (Latvijas neatkarības dienas svinības 1937. gada novembrī).
**Rīgas Horālā sinagoga** () dibināta 1871. gadā, atradās Rīgā, Emīlijas Benjamiņas ielā 25 (Emīlijas Benjamiņas un Dzirnavu ielas krustojums). Līdz Otrajam pasaules karam tā bija lielākā sinagoga Rīgā. Projekta autors — arhitekts Hardenaks. Sinagogas projektēšana sākās 1868. gadā, celtniecība pabeigta 1871. gadā. Arhitektūrā bija sastopami vairāki stili, taču dominējošais bija neorenesanse. Ievērojot tradīcijas, blakus sinagogai tika uzcelta arī rituālā pirts — mikva.
Sinagoga bija slavena visā pilsētā ar saviem kantoriem un koriem. Ebreju svētku laikā kantorus un korus nāca klausīties arī citu reliģiju ticīgie.

1941. gada 4. jūlijā, pēc tam, kad Rīgu bija ieņēmuši nacistiskās Vācijas spēki, vācu armija kopā ar Arāja komandu sinagogu nodedzināja. Ugunsdzēsējiem vajadzēja uzmanīt, lai uguns nepārmestos un blakus ēkām, taču pašu sinagogu dzēst viņiem netika ļauts. Iespējams, ka dedzināšanas rezultātā gājuši bojā cilvēki, kuri atradās celtnes iekšienē, par kuru skaitu viedokļi ir dažādi. Piemēram, pēc vēsturnieka Andrieva Ezergaiļa ziņām upuru skaits nevarētu būt lielāks par 10.

Pēc Otrā pasaules kara beigām nodegusī sinagoga tika nolīdzināta ar zemi un tās vietā padomju vara izveidoja skvēru. 1988.g. šajā vietā tika uzstādīts piemiņas akmens ar Dāvida zvaigzni. Izmantojot bijušās sinagogas atrašanās vietā atrastos arheoloģiskos artefaktus, 1993. gadā tajā pēc arhitekta Sergeja Riža projekta tika uzcelts memoriāls, kas atgādina sinagogas drupas, bet 2007. gadā blakus drupām tika atklāts piemineklis Žanim Lipkem un citiem Latvijas ebreju glābējiem. Piemineklis simbolizē lielo krītošo sienu, kura draud iznīcināt ebreju tautu, un vairākas kolonnas, kuras šo sienu notur. Uz kolonnām iemūžināti visu glābēju vārdi, kuri Otrā pasaules kara laikā paglāba no nāves pāri 400 ebreju.

## Galerija


Attēls:Horalas sinagogas monumenta fragments 1.jpg|Rīgas Horālās sinagogas memoriāla fragments
Attēls:Horalas sinagogas monumenta fragments.jpg|Rīgas Horālās sinagogas memoriāla fragments
Attēls:Pieminas akmens pie horalas sinagogas.jpg|Piemiņas akmens pie Rīgas Horālās sinagogas memoriāla


## Atsauces

## Ārējās saites
* Sīkāk par Lielo Horālo sinagogu portālā Cita Rīga 
* Foruma tēma par Rīgas Horālo sinagogu 
* Projekts Ebreju Latvija, etaps Ebreju Rīga
Daugavpils sinagoga

**Daugavpils sinagoga** ir ebreju sinagoga Daugavpilī.

Tagadējā Daugavpils sinagoga — Kadiša lūgšanu nams, celta 1850. gadā. Tā telpiski aizpilda kvartāla stūra apbūvi pilsētas centrā, bet tās fasādes ir vērstas pret Lāčplēša un Cietokšņa ielu. Celtnes iekārta atjaunota pēc Otrā pasaules kara. 2005. gadā veikta celtnes renovācija, tai līdzekļus piešķīra arī mākslinieka Marka Rotko bērni, kas dzīvo ASV un uztur saikni ar tēva dzimto pilsētu. Sinagogas atklāšanā pēc renovācijas piedalījās Valsts eksprezidente Vaira Vīķe-Freiberga.

Sinagogas otrajā stāvā ierīkots **muzejs "Ebreji Daugavpilī un Latgalē"**. Muzeja ekspozīcija stāsta par ebreju dzīvi un sadzīves tradīcijām Latgalē un Daugavpilī kopš 1935. gada. Ekspozīcija attēlo ebreju skaita izmaiņas, radu rakstus fotogrāfijās, sadzīves un kulta priekšmetus, kā arī dažādus izdevumus: žurnālus, kalendārus un grāmatas par ebreju dzīvi Daugavpilī un Latgalē.

Vietējā gida — novadpētnieka Josifa Ročko pavadībā ikvienam Daugavpils pilsētas viesim un interesentam ir iespēja iepazīties ar sinagogu un ekspozīciju, uzzinot interesantus un aizkustinošus vietējo ebreju ģimeņu stāstus, ebreju dzīves vēsturiskos aspektus, lūgšanu tradīcijas, altāra nozīmi sinagogā u.c.

## Galerija

Attēls:Daugavpils_sinagoga_20gs_sak.jpg‎|Daugavpils sinagoga 20. gadsimta sākumā 
Attēls:Daugavpils_sinagoga_2006.jpg|Daugavpils sinagoga pēc renovācijas 2006. gadā


## Ārējās saites
* Daugavpils ebreju kopienas timekļa lapa
LMDS

**Local Multipoint Distribution Service** (LMDS) ir bezvadu platjoslas datu pārraides tehnoloģija, kas ļauj pārraidīt datus ar lielu ātrumu un lielos attālumos izmantojot mikroviļņu radio diapazonu.Visbiežāk izmanto punkts—daudzpunkts LMDS sistēmas, kas darbojas licencētajos frekvenču diapazonos. Parasti tās ir augstākās frekvenču joslas 26—30GHz diapazonos, kas ļauj sasniegt lielāku kapacitāti, taču samazina attālumu no raidītāja līdz terminālim, kā arī pieprasa tiešo redzamību starp antenām. Nav iespējama mobilitāte — stacionāra instalācija ar komplicētu antenu regulēšanu. Šīs sistēmas ir tiešs konkurents tādiem tradicionālajiem pakalpojumiem, kā DSL, ciparu nomātās līnijas vai frame relay.
Eduards Totlēbens

**Francis Eduards fon Totlēbens** (*Franz Eduard Graf von Tottleben (Todleben)*, ;  — ) bija Latvijā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Krievijas Impērijas armijas ģenerālinženieris, cietokšņu būves speciālists, militārais teorētiķis.

## Dzīvesgājums
[thumb|300px|E. Totlēbenam piederošā [Ķēdaiņi|Ķēdaiņu muižas pils 20. gadsimta sākumā]]

Dzimis 1818. gada 8. maijā (pēc jaunā stila, 20. maijā) Jelgavā. Tēvs Johans Henrihs Totlēbens (1781.-1855.), vecas tīringiešu muižnieku dzimtas Kurzemes atzara pārstāvis (grāfa Gotloba Totlēbena radinieks), 2. ģildes tirgotājs. Māte Anna Sibilla, dzimusi Candere (*Anna Sybilla Zander*). Mācījās kadetu skolā Rīgā, pēc tam inženieru skolā Pēterburgā (1832.—1836.). Veselības problēmu dēļ skolu neabsolvēja, toties karjera armijas inženiertehniskajos spēkos bija spīdoša. 1878. gadā (25 gadu jubilejā kopš atskanējusi pirmā Sevastopoles aizstāvēšanas zalve Krimas karā) iecelts par grāfu. 1879. gadā Odesas ģenerālgubernators. 1880.—1884. Ziemeļrietumu apgabala (Viļņas) ģenerālgubernators. 1866. gadā Totlēbens Ķēdaiņos iegādājās pili, pie kuras viņš uzcēla minaretu. Miris 1884. gada 19. jūnijā (pēc jaunā stila 1. jūlijā) Bādzodenas kūrortā Vācijā. Apbedīts Ķēdainu luterāņu baznīcas kapsētā, pēc tam pārapbedīts Brāļu kapos Sevastopolē.
Viņa vārdā bija nosaukts Totlēbena bulvāris Rīgā.

## Militārā karjera
Dienestu sāka Rīgas garnizona inženieru komandā, 1840. gadā viņu pārcēla uz sapieru mācību bataljonu, tad nosūtīja uz Kijivas sapieru skolu.
Kā sapieru komandas komandieris piedalījās Kaukāza karā (1848—1850), iecelts par ģenerāļa K. Šildera adjutantu.
1851. gadā paaugstināts par gvardes inženieri un vadīja gvardes sapieru bataljona apmācību Pēterburgā.

Krimas kara laikā viņu 1854. gadā nosūtīja uz Donavas fronti, kur par kaujas nopelniem viņu paaugstināja par tranšejmajoru. Pēc tam Totlēbenu pārcēla uz Sevastopoles nocietinājumu izbūves organizēšanu, paaugstinot par ģenerāladjutantu (dienesta statuss, ko piešķīra tikai ģenerāļiem un ģenerālleitnantiem, uzņemot tos ķeizara svītā).
1856. gadā viņš atgriezās Pēterburgā vadīt Kronštates cietokšņa modernizēšanu.
1859. gadā iecelts par kara ministrijas inženierlietu departamenta vadītāju.

1863. gadā Totlēbenu iecēla par armijas ģenerālinspektora vietnieku, viņš vadīja Krievijas Impērijas rietumu cietokšņu izbūvi un modernizāciju Nikolajevā, Dinaburgā, Viborgā, Sveaborgā, Daugavgrīvā un Ņevas grīvā.
1871.—1875. gados vadīja Krievijas Impērijas pierobežas nocietinājumu modernizēšanu.
1876. gadā viņu iecēla par Melnās jūras piekrastes aizsardzības organizatoru.

1877. gada 2. septembrī, kara ar Osmaņu impēriju laikā norīkots uz Pļevnu, glābt armiju no iestrēgšanas ieilgušā aplenkumā. Pēc Pļevnas ieņemšanas Totlēbenu iecēla par austrumu grupas komandieri, 1878. gada februārī par frontes virspavēlnieku, bet 1879. gadā par Odesas kara apgabala karaspēka virspavēlnieku.

## Apbalvojumi
* 2. pakāpes Sv. Jura ordenis (*орден св. Георгия 2-й ст.*),
* Apustuļa Andreja ordenis (*орден св. Андрея Первозванного*).

## Sarakstītie kara teorijas darbi
* *Défense de Séwastopol* (Pēterburga, 1864)

## Ārējās saites
Ampēra institūts

**Ampēra institūts** () jeb **Ampēra iniciatīva** (*l'initiative Ampère*) ir Latvijas un Francijas zinātnieku projekts par kopīga magnetohidrodinamikas pētījumu centra izveidi Salaspilī. 

## Vēsture
Latviešu zinātnieka Agra Gailīša vadībā 1999. gadā tika veikts pirmais magnetohidrodinamikas dinamo eksperiments pasaulē, kurā tika ģenerēts magnētiskais lauks, rotējot lielam elektrību vadošam šķidrā nātrija daudzumam, kas praktiski ir Zemes magnētiskā lauka modelis.
2005. gadā Latvijas Universitātes Fizikas institūts saņema finasējumu projekta "Ampēra institūta zinātniskās infrastruktūras izveidošana uz Latvijas Universitātes Fizikas institūta bāzes" īstenošanai.

Šī projekta pieteicēji bija LU Fizikas institūts, Didro un Kirī universitātes no Parīzes. Bija plānots, ka šī institūta pētījumu spektrs būs no kodolsintēzes reaktoru būves tehnoloģijām līdz nanodaļiņu izmantošanai medicīnā. Projekta pamatā bija latviešu un franču zinātnieku ilgstošā sadarbība un sasniegumi šķidro metālu pētījumos un tehnoloģijās.

## Galvenie uzdevumi
* izpētīt šķidrumus magnētiskajā hidrodinamikā, 
* jaunu tehnoloģiju izstrāde magnetohidrodinamikas jomās un to komercializēšana, 
* augstu kvalificētu speciālistu sagatavošana šajā jomā. 

## Atsauces
Elektronikas un Elektrotehnikas inženieru institūts

right**Elektronikas un Elektrotehnikas inženieru institūts** - IEEE (*Institute of Electrical and Electronics Engineers*) - starptautiska nekomerciāla speciālistu asociācija, vadošā organizācija radioelektronikas un elektrotehnikas standartu izstrādē.

Organizācija izveidojusies 1963. gadā, apvienojoties AIEE (*American Institute of Electrical Engineers*, dibināts 1884) un IRE (*Institute of Radio Engineers*, dibināts 1912). IEEE ir vairāk nekā 370,000 biedru 160 valstīs, tai skaitā 80,000 studentu, 311 nodaļas, šobrīd aptuveni 900 aktīvi IEEE standarti un vairāk nekā 400 izstrādes stadijā. IEEE izdod trešo daļu pasaules literatūras par datoru, tīklu un elektronikas tēmām, tai skaitā 102 zinātniskus žurnālus un 36 nozaru žurnālus speciālistiem.
## Standartu izstrāde

Ar standartu izstrādi un uzturēšanu nosarbojas *IEEE Standards Association* (IEEE-SA). IEEE standarti darbojas dažādās industrijās un nozarēs, kā, piemēram, veselības aizsardzība un medicīna, telekomunikācijas, informāciju tehnoloģijas, transports, nanotehnoloģijas.

Standartu izstrādes process sastāv no 7 galvenajiem soļiem:
* Nodrošināt sponsorēšanu. IEEE apstiprinātai organizācijasi jāuzņemes standarta finansēšana un jākoordinē izstrādes process. Bieži ar to nodarbojas profesionālās asociācijas IEEE sastāvā.
* Pieprasīt projekta autorizāciju no IEEE-SA
* Izveidot darba grupu. 
* Sagatavot draftu. Darba grupas primārais uzdevums
* Balsošana. Drafts tiek izsūtīts visiem interesentiem ar uzaicinājumu piedalīties balsojumā. Lai varētu piedalīties ir jabūt IEEE biedram vai jāiemaksā vienreizēja balsošanas maksa. Lai standartu virzītu tālāk, vismaz 75% no potenciālajiem balsotājiem ir jāpikrīt balsot un vismaz 75% no nobalsojušajiem ir jānobalso par.
* Pārskata komisija. Ja balsojums ir pozitīvas, drafts nonāk IEEE-SA standartu valdes pārskata komisijā (*EEE-SA Standards Board Review Committee*), kas salīdzina draftu ar IEEE pieņemtajiem noteikumiem un priekšrakstiem. Ja viss atbilst, komisija nāk ar priekšlikumu apstiprināt šo standartu.
* Gala balsojums. Katrs IEEE-SA standaru valdes biedrs balso par iesniegto standartu un apstiprina to ar vienkāršu balsu vairākumu.
## Svarīgākās IEEE darba grupas

* IEEE 754 - Specifikācijas peldošā punkta aritmētikai
* IEEE 802 - LAN/MAN
** IEEE 802.1	- Augsta līmeņa interfeisi (*High Level Interface (HILI) Working Group*)
** IEEE 802.3	- Ethernet darba grupa
** IEEE 802.5	- Token ring darba grupa
** IEEE 802.11 - Bezvadu LAN (WiFi)
** IEEE 802.15 - Bezvadu PAN 
*** IEEE 802.15.1 — *Bluetooth*
** IEEE 802.16 - Platjoslas bezvadu pieeja (*Broadband Wireless Access*) — WiMAX
** IEEE 802.20 - Mobilā platjoslas bezvadu pieeja (*Mobile Broadband Wireless Access*)
** IEEE 802.22 - Bezvadu reģionālie tīkli (*Wireless Regional Area Network*)
* IEEE 829 - Programmatūras testēšana un dokumentācija
* IEEE 1003 - POSIX - Unix savietojamība
* IEEE 1394 - Seriālā kopne - FireWire
* IEEE P1901 - Platjoslas datu pārraide elektrotīklos *'Broadband over Power Line Networks*
* IEEE 12207 - Informācijas tehnoloģijas

## Saites
* IEEE Mājas lapa
* IEEE Standard Association
* IEEE Xplore — dokumentu datubāze
Jansons

**Jansons**  ("Jāņa dēls", no personvārda Jānis; sieviešu dzimtē Jansone) ir latviešu uzvārds, piektais izplatītākais vīriešu uzvārds Latvijā (aiz Bērziņš, Ivanovs, Kalniņš, Ozoliņš). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aigars Jansons (dzimis 1971) — latviešu grieķu-romiešu stila cīkstonis;
* Aleksandrs Jansons (1887—?) — latviešu ierēdnis un sabiedriskais darbinieks, Rīgas Jūrmalas pilsētas galva;
* Andrejs Jansons
** Andrejs Jansons (1937—2006) — latviešu tēlnieks;
** Andrejs Jansons (1938—2022) — latviešu komponists un kora diriģents;
* Arnolds Jansons
** Arnolds Jansons (1885—?) — latviešu inženieris, Tautas Saeimas deputāts;
** Arnolds Jansons (1912—1991) — latviešu žurnālists un rakstnieks;
* Arvīds Jansons (1914—1984) — latviešu diriģents;
* Didzis Jansons (dzimis 1992) — latviešu hokejists;
* Edmunds Jansons (dzimis 1972) — latviešu animācijas filmu režisors un mākslinieks;
* Eduards Hugo Jansons (dzimis 1997) — latviešu hokejists;
* Fricis Jansons (1881—?) — latviešu pedagogs, kaligrāfs un politiķis;
* Jānis Jansons:
** Jānis Jansons-Brauns (1872—1917) — latviešu revolucionārs un publicists;
** Jānis Jansons (1893—1944), latviešu virsnieks;
** Jānis Jansons (1908—?) — latviešu politiķis un sabiedrisks darbinieks;
** Jānis Jansons (dzimis 1982) ― latviešu florbolists;
** Jānis Jansons (dzimis 1990) ― latviešu bobslejists;
* Jēkabs Jansons:
** Jēkabs Jansons (1884—?) — latviešu politiķis, Satversmes sapulces deputāts;
** Jēkabs Jansons (1886—1938) — latviešu revolucionārs, padomju valsts darbinieks;
* Jūlijs Jansons (1880—1937) — latviešu virsnieks;
* Juris Jansons:
** Juris Jansons (1973) — latviešu jurists, tiesībsargs;
** Juris Jansons (1939—2016) — latviešu fiziķis;
* Kārlis Jansons:
** Kārlis Jansons (1882—1939) — latviešu revolucionārs;
** Kārlis Jansons (1896—1986) — latviešu tēlnieks;
* Ludvigs Jansons (1909—1958) — latviešu fiziķis;
* Māris Jansons (1936—1997) — latviešu fiziķis;
* Mariss Jansons (1943—2019) — latviešu diriģents;
* Oskars Jansons (1990) — latviešu mūziķis multiinstrumentālists un komponists;
* Ritvars Jansons (1968) — latviešu vēsturnieks un politiķis;
* Valdis Jansons (1981) — latviešu futbolists;
* Vilhelms Jansons (1896—?) — latviešu inženieris-elektriķis;
* Ziedonis Jansons (1961) — latviešu basketbolists un treneris.

## Skatīt arī
* Jansone
* Jonsons

## Atsauces
Berlins

**Berlins** (varianti: Berliņš) ir uzvārds, kas cēlies no Berlīnes nosaukuma. Šāds uzvārds Latvijā pirmo reizi reģistrēts Kurzemes guberņas ebrejiem.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Bens Berlins (*Ben Berlin*; 1896—1944) — igauņu džeza mūziķis;
* Ērvings Berlins (*Irving Berlin*; 1888—1989) — amerikāņu komponists;
* Jesaja Berlins (*Isaiah Berlin*; 1909—1997) — britu filozofs;
* Pērs Berlins (*Per Berlin*; 1921—2011) — zviedru cīkstonis.

## Skatīt arī
* Berlīne — Vācijas galvaspilsēta

## Atsauces
U2 diskogrāfija

Šis ir īru rokgrupas **[[U2]] oficiāli izdoto ierakstu saraksts**. Uz 2008. gada janvāri grupa ir izdevusi 12 studijas albumus, 48 singlus, 3 EP, 3 izlases un vairāk nekā 79 video. Laika posmā no 1979 līdz 1997. gadam grupas ierakstus izdeva "Island Records", bet kopš 1997. gada - "Interscope Records".

## Albumi

Parādītas visu albumu pozīcijas Apvienotās Karalistes, ASV, Īrijas un Zviedrijas topos, kā arī RIAA (ASV ierakstu industrija) statuss.

### Studijas albumi

### Koncertalbumi

### Filmas oriģinālmūzika

### Izlases

### ''Box set''

### Izdoti vienīgi digitāli

### Izdoti vienīgi fanu klubam

## Videogrāfija
### Kinoteātros izdotās filmas

### Video izdevumi

### Mūzikas video klipi

Šis ir U2 oficiāli izdoto mūzikas video klipu saraksts.

## Skatīt arī
* U2
* U2 singlu diskogrāfija

## Piezīmes un atsauces
Cipars

**Cipars** (no , *ṣifr* - tukšums, nulle) ir viens no simboliem, ko lieto skaitļu pierakstīšanai. Decimālajā skaitīšanas sistēmā ir desmit cipari 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 un 9 (arābu cipari). Izmantojot tos, ir iespējams pierakstīt jebkuru veselu nenegatīvu skaitli. Piemēram, 53, 721, 4, 0, utt. Tomēr sarakstot jebkādā secībā ciparus, ne vienmēr radīsies kāda skaitļa pieraksts. Piemēram, 021, 0404, 007, utt. nav skaitļu pieraksti. Vispār, jebkura naturāla skaitļa pieraksts nesākas ar ciparu 0.

Binārajā skaitīšanas sistēmā izmanto tikai divus ciparus: 0 un 1.

Ciparus lieto arī kaut kā apzīmēšanai, piemēram, telefona numuri, seriālie numuri un tā tālāk.

## Skatīt arī

* Naturāls skaitlis
Balsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis

**Balsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis** ir lielā daļā mutvārdu valodu lietots līdzskanis. Starptautiskā fonētiskā alfabēta simbols šai skaņai ir , attiecīgais X-SAMPA simbols ir b.

Latviešu valodā balsīgo bilabiālo eksplozīvo slēdzeni apzīmē ar burtu "**b**" (kā vārdā *Babīte* vai *labība*), kā arī nebalsīgo bilabiālo eksplozīvo slēdzeni  pozīcijā pirms cita nebalsīga līdzkaņa (kā *abpusējs* vai *labticīgs*). Jāpiezīmē, ka ar burtu "b" tiek apzīmēta arī skaņa  nebalsīgajā pozīcijā pirms cita nebalsīga līdzskaņa (kā *labs* vai *lobsters*).

## Raksturojums
Balsīga bilabiāla eksplozīva slēdzeņa raksturojumi:

* Pēc artikulācijas veida tas ir eksplozīvs slēdzenis; balss traktā tiek noslēgta gaisa plūsma. 
* Pēc artikulācijas vietas tas ir bilabiāls līdzskanis; tiek artikulēts ar abām lūpām, 
* Pēc fonācijas tas ir balsīgs; artikulācijas laikā balss saites vibrē. 
* Tas ir orāls līdzskanis; gaiss plūst caur muti.
* Tas ir centrāls līdzskanis; gaiss plūst pāri mēles vidum, nevis tās malām.
* Pēc gaisa plūsmas mehānisma tas ir ekspiratorisks; gaisa plūsma tiek virzīta uz āru ar plaušu palīdzību.

## [b] varianti

## Piemēri
200px|thumb|Balsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzeni "b" un ortogrāfisks "b" nebalsīgā pozīcijā latviešu valodas vārdā ''bezdarbs''.

## Atveidošana latviešu valodā
Latviešu valodā balsīgo bilabiālo eksplozīvo slēdzeni  atveido:
* vienkāršu  atveido ar "**b**",
* ortogrāfisku "p", kas balsīgā pozīcijā pārvēršas par  atveido ar "**p**",
* palatalizētu  atveido ar "**bj**" vai "**b**", atkarībā no konkrētās valodas,
* velarizētu  atveido ar "**bh**" vai "**b**",
* ņurdošu  atveido ar "**bh**" vai "**b**".

## Skatīt arī
* Nebalsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis
IEEE 802.16

IEEE darba grupa ar numuru **802.16** tika radīta 1999. gadā, IEEE 802 LAN/MAN standartu komitejas paspārnē, lai nodarbotos ar platjoslas bezvadu tīklu standartu izstrādi ar nosaukumu WirelessMAN. Taču, pateicoties industrijas izveidotajai grupai ar nosaukumu WiMAX forum, kuras galvenais uzdevums ir aparatūras savietojamības un sertifikācijas programmas, mūsdienās WiMAX ir de-facto nosaukums IEEE 802.16 standartu kopai.
## 802.16 standarti
Pirmais standarts tika apstiprināts 2001. gada decembrī. Tas aprakstīja punkts-daudzpunkts platjoslas bezvadu datu pārraides sistēmas, darbojošās 10-66 GHz frekvenču joslās, izmantojot vienas nesējfrekvences (*Single carrier*) fizikālā līmeņa (PHY) realizāciju.

802.16a bija pirmais papildinājums, kas aprakstīja sistēmas 2-11 GHz frekvencēs, pievienojot imainītu PHY standartu, kas tagad ietvēra arī OFDM un OFDMA modulācijas. 802.16a tika apstiprināts 2003. gada janvārī.

802.16c papildināja 802.16a ar 10-66 GHz frekvenču joslām.

2003. gada septembrī tika uzsākts projekts 802.16REVd, kura uzdevums bija saskaņot 802.16 ar Eiropas Telekomunikāciju Standartu institūta (European Telecommunications Standards Institute - ETSI) izstrādāto HIPERMAN standartu. Projekts noslēdzās 2004. gadā un tika apstiprināts jauns standarts — **IEEE 802.16-2004**, kurš aizstāja agrākos 802.16 a/b/c

2006. gada sākuma IEEE darba grupa ir pabeigusi darbu arī pie ilgi gaidītās standarta mobilās versijas. 2006. gada 28. februārī ir publicēts papildinājums **IEEE 802.16e-2005**, kurš specificē fiksētas un mobilas platjoslas bezvadu sistēmas, uzturošas mobilus lietotāju terminālus, licencētajās frekvenču joslās līdz 6GHz.

Šobrīd notiek darbs pie 802.16eRev2, kurš konsolidētu 802.16-2004, 802.16e un citus (piemēram, 802.16f-2005 — Management Information Base) šīs grupas standartus vienotā dokumentā.

## Iesakām aplūkot
WiMAX

## Ārējās saites
* IEEE Std 802.16-2004 
* IEEE Std 802.16e-2005 
* IEEE darba grupa 802.16
HIPERMAN

**High Performance Radio Metropolitan Area Network** (**HIPERMAN**) ir *European Telecommunications Standards Institute* (ETSI) *Broadband Radio Access Networks* (BRAN) tehniskās komitejas izstrādāts standarts platjoslas radio piekļuves tīkliem 2-11 GHz frekvenču joslās. HIPERMAN sākotnējais mērķis bija aprakstīt platjoslas bezvadu DSL ar lielu ģeogrāfisko pārklājumu. Standarts fokusēts uz fiksētiem platjoslas bezvadu risinājumiem, kas domāti mājas lietotājiem vai maziem uzņēmumiem. 

HIPERMAN izstrādāts ciešā sadarbībā ar IEEE 802.16 un šiem standartiem atbilsoša aparatūra ir spējīga strādāt savā starpā (gan tikai IEEE 802.16a-2003). Tāpat ir sadarbības programma ar WiMAX forum, industrijas pārstāvju grupu, kas virza WiMAX/HIPERMAN savietojamības un sertifikācijas programmu, kur ETSI piedalās ar savu tehnisko ekspertīzi un atstrādātajām testēšanas metodikām.

Standarts ir optimizēts pakešu komutācijas tīkliem, kas padara to ļoti pievilcīgu IP protokola bāzētiem lietojumiem. Standartā paredzētas vairākas servisa kategorijas, pilns pakalpojuma kvalitātes (QoS) atbalsts, datu drošības risinājumi, kodēšanas algoritma adaptācija, modulācijas un jaudas korekcija, kā arī darbība bez tiešās redzamības. Atbalsta gan FDD gan TDD dupleksēšanas metodes.
## Standarti
ETSI ir publicējis sekojošus HIPERMAN standartus:
* TS 102 177:	HiperMAN fiziskais slānis (*Physical (PHY) layer*)
* TS 102 178:	HiperMAN datu posma slānis (*Data Link Control (DLC) layer*)
* TS 102 389:	HiperMAN tīkla vadības datubāzes (*Simple Network Management Protocol (SNMP) Management Information Base (MIB)*)
* TS 102 385-1:	HiperMAN Savietojamības testēšana (* Conformance Testing for WiMAX/HiperMAN 1.2.1 Part 1: Protocol Implementation Conformance Statement (PICS) proforma* )
* TS 102 385-2:	HiperMAN Savietojamības testēšana (*Conformance testing for the Data Link Control Layer (DLC)Part 2: Test Suite Structure and Test Purposes (TSS&TP) specification*)
* TR 102 079:	Rekomendācijas HIPERMAN nelicencētajos radiofrekvenču diapazonos (*System Reference Document for licence-exempt Fixed Wireless Access (HIPERMAN) for band C (5,725 GHz to 5,875 GHz)*)

## Ārējās saites
* ETSI HIPERMAN lapa
* HIPERMAN veiktspējas analīze
Lendlers

**Lendlers** ir vācu un austriešu zemnieku pāru deja, izpildāma palēnā tempā 3/4 vai 3/8 taktsmērā. Valša priekštecis.
Pasāža (mūzika)

**Pasāža** ( — ‘pāreja’) ir skaņu secība, ko atskaņo ātrā tempā, augšupejošā vai lejupslīdošā virzienā. Pasāžai ir virtuozs raksturs, tā var būt gammveida, akordos un citi. Pasāža bieži ir grūti tehniski izpildāma.
Prelūdija

**Prelūdija** ( — pirms, *ludus* — spēle), arī **prelīde** ( — spēlēt iepriekš) ir neliels instrumentāls skaņdarbs. Sākumā — improvizācijas rakstura neliels skaņdarba ievads. 16.—18. gadsimtā ērģeļu mūzikā prelīde attīstījās kā brīva stila patstāvīgs skaņdarbs ar figurācijām un krāšņām pasāžām; arī kā ievads dažiem cikliskas formas darbiem. Bieži tās apvienotas kā instrumentālas miniatūras ciklos (F. Šopēnam, K. Debisī u.c.).

Par prelūdiju vispārīgā nozīmē dēvē arī jebkuru ievadu, iesākumu vai priekšspēli.
Latviešu komponisti arī sacerējuši prelūdijas — J. Vītols, J. Ivanovs, L. Garūta.
Ziema

[right|thumb|250px|Daudzās pasaules daļās ziema asociējas ar [sniegs|sniegu un ledu. Ziema Vācijā]] 
**Ziema** ir aukstākā gada sezona (gadalaiks) polārajā un mērenajā klimatā, starp rudeni un pavasari. Ziema ir izskaidrojama ar to, ka attiecīgā Zemes puslode ir vērsta prom no Saules. Dažādas kultūras definē dažādus datumus kā ziemas sākumu, un dažas definīcijas definē atkarībā no laika apstākļiem.

Kad ziemeļu puslodē ir ziema, dienvidu puslodē ir vasara, un otrādi. Daudzos reģionos ziema ir saistīta ar sniega un sala temperatūrām. Ziemas saulgrieži ir brīdis, kad saules paaugstināšanās attiecībā uz Ziemeļpola vai Dienvidpola ir visvairāk uz negatīvo vērtību (tas ir tad, kad saule ir vistālākajā apvāršņa malā, mērot no pola), kas nozīmē, ka šī diena ir visīsākā diena un visgarākā nakts.

Ziemeļu puslodē ziema ietver decembri, janvāri un februāri (t.s. meteoroloģiskā ziema). : Parasti šajā periodā temperatūra daudzviet ir zem 0°C, lai gan tā ir atkarīga no konkrētās vietas klimata. Tropu reģionos "ziema" var nebūt jūtama, savukārt polārajos reģionos tā ir ļoti gara. Ziemas aukstums rodas no siltuma zudumiem, kad Saules radiācija ir ierobežota. Tas saistīts ar zemes virsmas atdevi siltumu atpakaļ atmosfērā caur siltumizstarošanu (*infrared radiation*).

Klimata pārmaiņu rezultātā ziema mainās. Vidējā globālā temperatūra palielinās, tāpēc daudzi reģioni piedzīvo īsākas un maigākas ziemas. Sniega sega kļūst plānāka vai izzūd pilnībā reģionos, kur agrāk tā bija izplatīta (piemēram, Alpos vai Arktikā).

## Ziemas tipi
* Kalendārā ziema — laika posms no 1. decembra līdz 28. februārim (garajā gadā 29. februārim) ieskaitot.
* Astronomiskā ziema — sākas ziemas saulgriežos (21. vai 22. decembrī) un beidzas ar pavasara ekvinokciju (19., 20. vai 21. martā). 
* Meteoroloģiskā ziema — periods, kad diennakts vidējā gaisa temperatūra ir stabili vienāda un zemāka par 0 grādiem.

## Ziemas mēneši ziemeļu puslodē
* Decembris
* Janvāris
* Februāris

## Ārējās saites
Gadalaiks

thumb|150 px|right|Zeme vienā un tai pašā diennakts laikā dažādos gadalaikos

**Gadalaiks** jeb **gadskārta** ir gada daļa, kurai raksturīgi noteikti laikapstākļi un parādības dabā. Mērenajā joslā izšķir četrus gadalaikus — vasaru, rudeni, ziemu un pavasari, savukārt tropu un subtropu joslās izšķir divus gadalaikus — lietus sezonu un sauso sezonu. Gadalaiku atšķirības skaidrojamas ar Zemes slīpo rotācijas asi, kuras dēļ tās virsma, riņķojot ap Sauli, saņem dažādu siltuma un gaismas daudzumu. Šī iemesla dēļ gadalaiks Ziemeļu puslodē ir pretējs gadalaikam Dienvidu puslodē, piemēram, kad vienā puslodē ir vasara, otrā ir ziema.

Latviešu kalendārā gadu sākotnēji iedalīja tikai divos laikos — ziemas laikā, par kura sākumu uzskatīja apjumības un beigām — Ūsiņus, un vasaras laikā, par kura sākumu uzskatīja Ūsiņus un beigām — apjumības. Vēlāk kā atsevišķu gadalaiku sāka izšķirt arī vasaras sākumu — pavasari, ko pēc latviešu vēsturnieka Arveda Švābes domām dažviet jau pazina ap 13. gadsimtu. Savukārt rudens (vietumis saukts arī par paziemu) kā ceturtais gadalaiks varētu būt sākts izdalīts ap 15.—17. gadsimtu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pasāža

**Pasāža** ( — 'eja, gājiens') var būt:
* Pasāža mūzikā — ātra tempa skaņu secība;
* Pasāža arhitektūrā — segta galerija ar izejām uz paralēlām ielām, kurai abās pusēs veikali vai kantori;
* Pasāža — jāšanas sporta elements.
* Pasāža — bijusī iela Liepājā, tagad — Radio ielas dienvidu daļa (starp Lielo un Pasta ielu).
Nebalsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis

**Nebalsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis** ir skaņai [p] līdzīgs līdzskanis, ko artikulē gaisa plūsmu noslēdzot ar augšzobiem piespiestu apakšlūpu, līdzīgi, kā skaņai [f]. Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā šo skaņu attēlo ar simbolu kopu . Dažkārt tiek lietots (sevišķi bantu valodniecībā) IPA neiekļauts simbols ****, kas ir *qp* ligatūra.

Nebalsīgais labiodentālais eksplozīvais slēdzenis fonēmiski (kā patstāvīga skaņa) nav atrodams nevienā valodā un ir sastopams tikai alofoniski. Congu valodas šinkunas dialektā ir afrikātas , kas, atšķirībā no vācu valodas bilabiāli labiodentālās afrikatas , ir tīri labiodentālas skaņas.

## Raksturojumi
Nebalsīga labiodentāla eksplozīva slēdzeņa raksturojumi:

* Pēc artikulācijas veida tas ir eksplozīvs slēdzenis; balss traktā tiek noslēgta gaisa plūsma. 
* Pēc artikulācijas vietas tas ir labiodentāls līdzskanis; tiek artikulēts ar apakšlūpu pret augšzobiem, 
* Pēc fonācijas tas ir nebalsīgs; artikulācijas laikā balss saites nevibrē. 
* Tas ir orāls līdzskanis; gaiss plūst caur muti.
* Tas ir centrāls līdzskanis; gaiss plūst pāri mēles vidum, nevis tās malām.
* Pēc gaisa plūsmas mehānisma tas ir ekspiratorisks; gaisa plūsma tiek virzīta uz āru ar plaušu palīdzību.

## Piemēri

## Atveidošana latviešu valodā
Latviešu valodā nebalsīgo labiodentālo eksplozīvo slēdzeni atveido ar burtu "**p**".

## Skatīt arī
* Balsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis
Makita

thumb|right|200px|Firmas logo
thumb|right|200px|Makita bezvadu instruments
**Makita **ir japāņu profesionālo instrumentu ražošanas kompānija. Elektroinstrumentu rūpnīcas "Makita" pirmsākumi ir meklējami Japānas pilsētā Nagojā, kad 1915. gadā tika atvērta pirmā "Makita" rūpnīca, kas ražoja elektromotorus.

"Makita" savu pirmo elektrisko rokas ēveli ieviesa 1958. gadā. Vēlāk tā sāka ražot citus elektroinstrumentus, pneimoinstrumentus, kā arī dārza un kokapstrādes instrumentus. Pašreiz "Makita" ir pasaules vadošā kompānija elektrisko bezvadu darbarīku ražošanā tirgū. Firmas rūpnīcas atrodas Japānā, Ķīnā, ASV, Lielbritānijā, Brazīlijā un Vācijā.

"Makita" bija pirmā ikdienas elektroierīču izplatītājkompānija, kas apmierina NASA kvalitātes prasības. Pirms pēdējā brauciena uz starptautisko kosmosa staciju NASA iegādājās Makita rīkus.

## Ārējās saites
* "Makita" mājas lapa