open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Osvalds Zvejsalnieks

**Osvalds Zvejsalnieks** (dzimis 1944. gada 21. martā Varakļānos; miris 2022. gada 7. novembrī) bija latviešu gleznotājs, Latvijas Mākslas akadēmijas mācībspēks, ilggadējs Rēzeknes Mākslas un dizaina vidusskolas direktors. Darbojies arī politikā, bijis 7. Saeimas deputāts, ievēlēts no LSDSP saraksta.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1944. gada 21. martā Varakļānos, bērnībā dzīvoja Nagļu pagasta “Zvejsalās” (Zvejsola). Mācījās Nagļu septiņgadīgajā skolā, vēlāk — Viļānu vidusskolā. Studēja Latvijas Mākslas akadēmijā, no 1970. gada strādāja Rēzeknes lietišķās mākslas vidusskolā. 1976. gadā viņu uzņēma Latvijas Mākslinieku savienībā.

1991. gadā O. Zvejsalnieks bija filmas “Cilvēka bērns” galvenais mākslinieks, panāca Latvijas Mākslas akadēmijas Latgales filiāles atvēršanu Rēzeknē, rosināja pieminekļa “Vienoti Latvijai“ atjaunošanu Rēzeknē 1992. gadā. 1993. gadā viņš kļuva par Rēzeknes Mākslas vidusskolas direktoru.

O. Zvejsalnieka brāļa dēls Artūrs Zvejsalnieks ir pazistams jurists, advokāts.

Miris 2022. gada 7. novembrī, apglabāts Nagļu kapsētā.

### Politiskā darbība
Atmodas laikā bijis Latvijas Tautas frontes biedrs.

1994. gada O. Zvejsalnieks nesekmīgi kandidēja Rēzeknes domes vēlēšanās no saraksta "Rēzeknes Saimnieks". 1997. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Rēzeknes domē no LSDSP saraksta.

1998. gadā O. Zvejsalnieks no LSDSP tika ievēlēts 7. Saeimā.

Pēc tam kandidējis daudzās citās vēlēšanās, taču nekad nav ticis ievēlēts: 2002. gadā 8. Saeimas vēlēšanās, 2004. gadā Eiropas Parlamenta vēlēšanās, 2005. gada pašvaldību vēlēšanās uz vietu Rēzeknes domē, kā arī atkārtotajās pašvaldību vēlēšanās Rēzeknē, 2006. gadā 9. Saeimas vēlēšanās, 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, 2010. gadā 10. Saeimas vēlēšanās (visās iepriekšējās pārstāvējis LSDSP, bet šajās vēlēšanās kandidēja no apvienības “Atbildība” saraksta). 2013. un 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās O. Zvejsalnieks kandidēja uz vietu Rēzeknes domē no partijas “Vienota Rēzekne” saraksta, bet tāpat netika ievēlēts.

## Daiļrade
Osvalds Zvejsalnieks piedalījās vairāk nekā 70 novada, valsts un starptautiskās mākslas izstādēs, sarīkoja ap 30 personālizstādēm, regulāri līdzdarbojās plenēros un grupu izstādēs gan Latvijā, gan ārvalstīs. Zvejsalnieka darbi atrodas vairākos valsts un ārzemju muzejos, kā arī privātkolekcijās.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis (1997),
* Rēzeknes Goda pilsonis,
* latgaliešu kultūras gada balva “Boņuks” par ieguldījumu Latgales kultūras attīstībā.

## Atsauces
Tēns Kopmeinerss

**Tēns Kopmeinerss** (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Kopmeinerss pārstāv Itālijas A sērijas komandu Turīnas "Juventus".

Iepriekš spēlējis *[[Eredivisie]]* komandā *[[AZ Alkmaar]]* un Itālijas komandā *[[Atalanta]]*.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2020. gadā. Piedalījies 2020. gada Eiropas čempionātā.
## Sasniegumi

**Atalanta**
* UEFA Eiropas līga: 2023—24
## Atsauces

## Ārējās saites
Kodijs Gakpo

**Kodijs Matess Gakpo** (; dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Gakpo pārstāv *[[Anglijas Premjerlīga]]s* komandu *[[Liverpool FC]]*.

*[[PSV Eindhoven]]* komandas rindās debitējis 2018. gadā. 2021—22. gada sezonā viņš tika atzīts par Nīderlandes gada futbolistu, visos turnīros kopumā gūstot 21 vārtus 47 mačos.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Piedalījies 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā, kā arī 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**PSV**

* *[[Eredivisie]]*: 2017—18
* Nīderlandes kauss: 2021—22
* *[[Johan Cruijff Schaal]]*: 2021, 2022
**Liverpool**
* Anglijas Premjerlīga: 2024—25
* Anglijas Līgas kauss: 2023—24
** Individuālie sasniegumi **
* Nīderlandes Gada futbolists: 2021—22

## Atsauces

## Ārējās saites
Noa Langs

**Noa Noels Langs** (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēle uzbrucēja pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada Langs pārstāv Turcijas Superlīga komandu Stambulas "Galatasaray", kas viņu īrē no *[[SSC Napoli|Napoli]]*.

Iepriekš spēlējis Nīderlandes komandās ''Ajax'', ''Twente'' un *[[PSV Eindhoven]].*

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā.

## Sasniegumi
**Jong Ajax**

* Eerste Divisie: 2017—18

**Ajax**

* Eredivisie: 2018—19
* Nīderlandes kauss: 2018—19
* Johan Cruijff Schaal: 2019

**Club Brugge**

* Beļģijas A divīzija: 2020—21, 2021—22
* Beļģijas Superkauss: 2021, 2022
**PSV**

* Eredivisie: 2023—24
* Johan Cruijff Schaal: 2023

## Ārējās saites
Hasans el Haidoss

**Hasans Hālids Hasans el Haidoss** (, dzimis ) ir Kataras futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Kataras futbola izlases dalībnieks. Kopš 2007. gada pārstāv Kataras Zvaigžņu līgas komandu ''Al Sadd''.

Kataras futbola izlases sastāvā debitējis 2008. gadā. Viņš ir izlases kapteinis un visvairāk spēļu aizvadījušais futbolists.

## Sasniegumi

**Al Sadd**
* Kataras Zvaigžņu līga: 2006—07, 2012—13, 2018—19, 2020—21
* Kataras Zvaigžņu kauss: 2010

**Katara**
* Āzijas kauss: 2019
* Persijas līča Nāciju kauss: 2014

## Ārējās saites
Fodē Balo-Turē

**Fodē Balo-Turē** (, dzimis ) ir Senegālas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Senegālas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Balo-Turē pārstāv Francijas 1. līgas komandu *[[FC Metz|Metz]]*.

Iepriekš spēlējis Francijas komandās ''Lille'', *[[AS Monaco]]* un *[[Le Havre AC|Le Havre]]*. 2022. gadā ar *[[AC Milan]]* komandu kļuvis par Itālijas čempionu.

Senegālas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2021. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Sasniegumi
**Milan**

* Itālijas A sērija: 2021—22

**Senegāla**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2021

## Ārējās saites
Konors Galahers

**Konors Džons Galahers** (; dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Galahers pārstāv Spānijas *[[La Liga]]* komandu Madrides "Atletico".

Iepriekš Galahers no *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]* komandas tika izīrēts ''Charlton Athletic'', ''Swansea City'', ''West Bromwich Albion'' un ''Crystal Palace''.

Anglijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Chelsea**

* UEFA Eiropas līga: 2018—19
* Anglijas Līgas kauss finālists :  2023—24

**Anglija U-17**
*Pasaules čempionāts jauniešiem : 2017

**Anglija**
* Eiropas čempionāts futbolā finālists : 2024
## Atsauces

## Ārējās saites
Mets Tērners

**Metjū Čārlzs Tērners** (, dzimis ) ir ASV futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, ASV futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Tērners pārstāv ASV augstākās līgas komandu *[[New England Revolution]]*, kas viņu īrē no Francijas komandas Lionas "Olympique".

ASV futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. 2021. gadā ar izlasi izcīnījis CONCACAF Zelta kausu.

## Sasniegumi
**New England Revolution**

* Supporters' Shield: 2021
**Arsenal**

* FA Community Shield: 2023

**Crystal Palace FC**

* FA kauss: 2024–25
**ASV**

* CONCACAF Zelta kauss: 2021
## Atsauces

## Ārējās saites
Tims Rīms

**Timotijs Maikls Rīms** (, dzimis ) ir ASV futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, ASV futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Rīms pārstāv ASV augstākās futbola līgas komandu *[[Charlotte FC]]*.

Iepriekš spēlējis ASV komandā Ņujorkas "Red Bulls" un Anglijas komandās ''Bolton Wanderers'' un *[[Fulham FC|Fulham]]*.

ASV futbola izlases sastāvā debitējis 2010. gadā.

## Sasniegumi
**Fulham**

* Anglijas čempionāts: 2021—22

**ASV**

* CONCACAF Nāciju līga: 2020—21, 2023—24

## Ārējās saites
Aivars Galviņš

**Aivars Galviņš** (1953—2005) bija latviešu bērnu filmu kino aktieris, vēlāk uzņēmējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1953. gada 14. aprīlī. Mācījās Rīgas 17. astoņgadīgajā skolā. 10 gadu vecumā 1963. gadā Rīgas Kinostudija viņu izvēlējās latviešu klaidoņa lomai filmā "Cielaviņas armija" (režisors Aleksandrs Leimanis).
1967. gadā meklējot aktierus filmai "Kapteiņa Enriko pulkstenis" (režisors Jānis Streičs), viņu no apmēram 3000 pretendentiem izvēlējās Rīgas skolnieka Tomiņa lomai. 1968. gadā viņu uzaicināja filmēties filmā "Cielaviņas armija atkal cīnās".
Vēlāk kinolomās vairs nav aicināts.

Miris 2005. gada 15. jūlijā Rīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Upesleja

**Kārlis Upesleja** (1896—1966) bija latviešu būvinženieris, virsleitnants un žurnālists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1896. gada 27. aprīlī Dzelzavas pagasta Bučauskas “Banurtos” lauksaimnieka ģimenē. Latvijas Brīvības cīņu laikā 1919. gadā viņš brīvprātīgi iestājās Latvijas bruņotajos spēkos, ieguva virsleitnanta pakāpi. Bija Latvijas Kara muzeja pārzinis Rīgā. Studēja Latvijas Universitātes Inženierzinātņu fakultātē, darbojās LU studentu padomē un nodibināja studentu laikrakstu “Students”. Pēc K. Upeslejas iniciatīvas nodibināja pirmo studentu vienotni “Zelmenis”, viņš darbojās “Universitātes kalendāra” redakcijā. Līdztekus strādāja Latvijas Dzelzceļu virsvaldē un darbojās laikrakstos “Brīvā Zeme”, “Dzelzceļu Vēstnesis”, “Pēdējā Brīdī”, žurnālos “Aizsargs” un “Dzelzceļnieks”.
Rakstīja grāmatas par būvniecībiu un būvdarbu normām. Vēlāk strādāja par Rīgas domes Ēku daļas vadītāju, Hipotēku bankas inspektoru un skolotāju Rīgas pilsētas tehnikumā.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā Upesleja devās bēgļu gaitās uz Vāciju, Flensburgas bēgļu nometnē nodibināja arodskolu, darbojās Latviešu tautas augstskolā Arensvilā un Flensburgas jūrskolā. Vēlāk pārcēlās uz Angliju, kur strādāja par vecāko konsultācijas būvinženieri rūpniecības ēku projektēšanā pie stiegrotā betona projektiem.

Miris 1966. gada 15. aprīlī Londonā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 5. šķira.

## Atsauces
Alfrēds Gomiss

**Alfrēds Gomiss** (, dzimis ) ir Senegālas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Senegālas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Gomiss pārstāv Itālijas B sērijas komandu *[[Palermo FC|Palermo]]*.

Senegālas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Piedalījies 2018. gada FIFA Pasaules kausā. Ar izlasi uzvarējis 2021. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Sasniegumi
**Senegāla**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2021

## Ārējās saites
Jānis Ķīsis

**Jānis Ķīsis** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu dermatologs un Rīgas Stradiņa universitātes asociētais profesors.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Rīgā. Studēja Rīgas Medicīnas institūtā (1975—1981), 1982. gadā sāka strādāt par medicīnas skolas pasniedzēju, kopš 1988. gada strādāja par Rīgas Medicīnas institūta (RMI) asistentu. 1990. gadā kļuva par Latvijas makšķernieku kluba “SALMO” prezidentu, bija "Kluba-21" biedrs un savienības "Latvijas ceļš" biedrs un dibinātājs 1993. gada jūnijā. 1996. gadā aizstāvēja zinātņu doktora grādu medicīnā.

2002. gadā Ķīsis kļuva par Rīgas Stradiņa universitātes (RSU) Dermatoloģijas un veneroloģijas katedras docentu, 2006. gadā viņu ievēlēja par šīs katedras asociēto profesoru.

Miris 2022.gada 12.novembrī

## Profesionālā karjera
2006. gadā Jānis Ķīsis izveidoja savu privāto dermatoloģijas klīniku, dibināja Latvijas Dermatovenerologu biedrību un bija Latvijas Estētiskās medicīnas asociācijas valdes loceklis, bija gan Eiropas Dermatoloģijas un veneroloģijas akadēmijas, gan Amerikas Dermatoloģijas akadēmijas biedrs. Viņa vadībā aizstāvēti četri promocijas darbi.

## Atsauces
Klerensa sala

**Klerensa sala** () ir mazapdzīvota Čīlei piederoša sala Ugunszemes arhipelāgā Dienvidamerikas pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst Magaljanesas reģiona Magaljanesas provinces Puntaarenasas komūnā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Ugunszemes arhipelāga rietumos. Magelāna šaurums ziemeļaustrumos to atdala no kontinenta Bransvikas pussalas, Akvalisnana šaurums austrumos — no Kapteiņa Arasenas salas, Barbaras šaurums rietumos — no Santainesas salas. Sala kalnaina, augstākais punkts  vjl. Krasti stipri izroboti, daudz līču un pussalu. Piekrastē daudz mazāku saliņu, lielākā no kurām ir Kajetano sala ziemeļrietumu piekrastē. Salā valda vēss piejūras klimats, biežs lietus un stiprs rietumu vējš. Sala ietilpst Kaveskaru nacionālā parka teritorijā.

## Vēsture
Salas kalnainības un resursu trūkuma dēļ tā bijusi neapdzīvota, un tikai epizodiski to apmeklējuši kaveskari un jamani. Pirmie no eiropiešiem salas krastus apsekoja britu ekspedīcija Filipa Pārkera Kinga vadībā ar kuģiem *Hope* un *Beagle*, kas atklāja jūrasšaurumus, kas atdala salu no pārējām Ugunszemes salām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķīsis (uzvārds)

**Ķīsis** (siev.dz. **Ķīse**) ir latviešu uzvārds. Cilvēki ar šādiem uzvārdiem:

* Imants Ķīsis (1929—1993) ― latviešu šahists,
* Jānis Ķīsis (1956—2022) ― latviešu dermatologs un profesors.
Zutis (nozīmju atdalīšana)

**Zutis** var būt:

* Zutis ― saldūdens zušu dzimtas zivju suga.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Bernhards Zutis (1893―1968) ― latviešu sabiedriskais darbinieks, farmaceits un mecenāts.
Darvina Kordiljera

**Darvina Kordiljera** () ir kalnu grēda Dienvidamerikas pašos dienvidos, Andu kalnu sistēmas turpinājums Ugunszemes arhipelāgā. Aizņem Ugunszemes Lielās salas dienvidrietumu daļu. Administratīvi ietilpst Čīles Magaljanesas reģionā. 

## Ģeogrāfija
Grēda izvietojusies Ugunszemes Lielās salas dienvidrietumos, veidojot atsevišķu pussalu, ko apskalo ziemeļos Admiralitātes līcis, bet dienvidos — Bīgla šauruma atzari. Faktiski grēda turpinās uz ziemeļrietumiem kalnainajās Kapteiņa Arasenas, Klerensa, Santainesas un Desolasjonas salās. Stiepjas austrumu—rietumu virzienā 170 km garumā. Augstākā virsotne ir Šiptona kalns (2469 m vjl). Virsotnēs un dienvidu nogāzēs plaši ledāji. Visa grēda ietilpst Alberto de Agostini nacionālā parka teritorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jaunzēlandes sieviešu regbija izlase

**Jaunzēlandes sieviešu regbija izlase** () ir komanda, kas pārstāv Jaunzēlandi starptautiskās regbija spēlēs. Komanda uzvarējusi sešos no deviņiem aizvadītajiem Pasaules kausa regbijā sievietēm turnīriem.

## Komandas nosaukums
Komandas nosaukums cēlies no Mamaku, melnās kokpapardes, kas ir Aotearoa salas *taonga*(dārgums). Tas arī sakrīt ar melno krāsu un sudraba papardi, kas ir leģendāri Jaunzēlandes sporta simboli. Piemēram, "All Blacks" ir Jaunzēlandes regbija izlase, "Black Caps" ir vīriešu kriketa komanda, par "White Ferns" (baltās papardes) sauc sieviešu kriketa komandu, savukārt "Silver Ferns" (sudraba papardes) ir sieviešu netbola komanda.

## Pasaules kauss
* 1991 — 3. vieta
* 1994 — Nepiedalījās turnīra vēlākās atcelšanas dēļ
* 1998 — **Čempiones**
* 2002 — **Čempiones**
* 2006 — **Čempiones**
* 2010 — **Čempiones**
* 2014 — 5. vieta
* 2017 — **Čempiones**
* 2021 — **Čempiones**
* 2025 — 3. vieta
## Atsauces

## Ārējās saites
*https://www.allblacks.com/teams/black-ferns/
Petejevesi Vecā baznīca

**Petejevesi Vecā baznīca** () ir 18. gadsimtā celta koka baznīca Somijas centrālajā daļā, Petejevesi pašvaldībā. 1994. gadā baznīca tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Baznīca tika uzcelta no 1763. līdz 1765. gadam, kad Somija vēl bija Zviedrijas sastāvā. 1821. gadā tā tika pārbūvēta, paplašināja logus un piebūvēja zvanu torni. 1879. gadā Petejevesi tika uzcelta jauna baznīca un vecā vairs netika izmantota. 20. gadsimta divdesmitajos gados Vīnes mākslas zinātnieks Jozefs Stšigovskis (*Josef Strzygowski*, 1862—1941) pamanīja pamestās baznīcas arhitektonisko un mākslas vērtību. Kopš 1929. gada baznīca vairākkārt restaurēta.

## Attēlu galerija

Petäjävesi_Old_Church_interior_pulpit_choir.JPG
Petäjävesi_Old_Church_interior_ceiling_dome.JPG
Kirkon_maisema.jpg
Petäjäveden_vanha_kirkko_talviaamuna.jpg


## Ārējās saites

*
Šiptona kalns

**Šiptona kalns** () ir augstākais kalns Ugunszemē. Izvietojies Ugunszemes Lielās salas dienvidos Darvina Kordiljeras grēdā. Veidots no metamorfajiem iežiem. Virsotni un nogāzes klāj ledāji. Grēdas lielākā daļa atrodas Alberto de Agostini, bet austrumu daļa — Jendegajas nacionālā parka teritorijā. Administratīvi tas ietilpst Čīles Magaljanesas reģiona Tjerras del Fuego provincē.

1834. gadā britu ekspedīcija ar kuģi *Beagle* Roberta Ficroja vadībā attālināti no Bīgla šauruma noteica grēdas augstāko virsotni un nodēvēja to Čārlza Darvina vārdā par Darvina kalnu par godu viņa 25 gadu jubilejai. 1962. gadā kartēs atzīmētajā grēdas augstākajā virsotnē uzkāpa Ērika Šiptona ekspedīcija, dēvējot to par Darvina kalnu. Vēlāk izrādījās, ka īstais citos kartogrāfiskajos materiālos atzīmētais Darvina kalns atrodas  uz dienvidaustrumiem un tā augstums ir . Rezultātā Šiptona ekspedīcijas sasniegtā  augstā virsotne (pēc citiem datiem — ) tika nosaukta viņa vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gustavs Brā-Millers

**Kārlis Frīdrihs Gustavs Brā-Millers** (; dzimis  Kšečinā, Lejassilēzijā, miris  Berlīnē) bija vācu komponists un mūzikas skolotājs.

Viņš mācījās Brombergā (mūsdienu Bidgoščā), kur publicēja savus pirmos darbus; kādu laiku bijis mūzikas skolotājs Pleševā, vēlāk Berlīnē un kopš 1867. gada Vandelta mūzikas institūtā; komponējis darbus klavierēm, dziesmas (tai skaitā ar Rūdolfa Lēvenšteina un Heinriha Heines tekstiem) un dažas operetes (ieskaitot *Ein Matrose von der Nymphe*); viens no viņa kvartetiem tika apbalvots 1875. gadā Milānā.

Pseidonīms Brā (*Brah*) cēlies no Brdas upes (), kas tek caur Bidgošču (tolaik Brombergu).

## Atsauces

## Ārējās saites
 

* Gustava Brā-Millera dziesmu saraksts
Timbers

**Timbers** var būt:

* Juriens Timbers (*Jurriën Timber*; 2001) — nīderlandiešu futbolists;
* Kvintens Timbers (*Quinten Timber*; 2001) — nīderlandiešu futbolists.

## Skatīt arī
* Portlendas "Timbers"
Pasaules kauss regbijā sievietēm

**Pasaules kauss regbijā sievietēm** () ir galvenais regbija turnīrs pasaulē sieviešu izlasēm. To organizē *[[World Rugby]]* (agrāk — Starptautiskā Regbija padome (*International Rugby Board*; IRB)). Pirmais Pasaules kauss regbijā sievietēm notika 1991. gadā, bet tikai 1998. gadā turnīrs saņēma oficiālu atbalstu no Starptautiskās Regbija padomes. 2009. gadā tā ar atpakaļejošu spēku atzina 1991. un 1994. gada turnīrus un to čempionus.

Pašlaik turnīrs notiek reizi četros gados, un pēdējo reizi tas notika 2025. gadā Anglijā. Trīs valstis ir uzvarējušas Pasaules kausa izcīņā regbijā sievietēm kopš tā dibināšanas. Jaunzēlande šajā turnīrā ir uzvarējusi sešas reizes.

## Rezultāti

### Komandu sasniegumi

## Formāts
2006. gada turnīrā 12 komandas tika sadalītas četrās grupās pa trīs komandām katrā. Katra izlase aizvadīja trīs spēles ar citas grupas komandām. Pēc grupu turnīra rezultātiem komandas tika izsētas un aizvadīja izslēgšanas spēles. Labākās četras komandas izspēlēja pusfinālus un finālu.

2010. gada turnīrā tika saglabāts divpadsmit komandu skaits, kuras tika atlasītas reģionālās kvalifikācijas turnīros. 2021. gada turnīrā tiks saglabāts tāds pats formāts, taču klasifikācijas kārta tika aizstāta ar ceturtdaļfinālu, kā tas bija Pasaules kausā regbijā vīriešiem. No 2025. gada turnīrs tika paplašināts līdz 16 komandām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne 
* Rezultāti (1991–2017), *rugbyfootballhistory.com*
Atis Švinka

**Atis Švinka** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas uzņēmējs, jaunatnes mentors un politiķis, pārstāv partiju "Progresīvie", bijis tās līdzpriekšsēdētājs. 2022. gada 1. oktobrī ievēlēts 14. Saeimā. Šobrīd Latvijas Republikas Satiksmes ministrs.

## Biogrāfija
Dzimis 1973. gada 24. martā Rīgā. 2002. gadā ieguvis Latvijas Universitātes sociālo zinātņu bakalaura grādu vadībzinātnē.

20 gadu vecumā A. Švinka tika iecelts par "Junior Achievement Latvija" izpilddirektoru. 20. gadsimta 90. gadu beigās kopā ar komandu ieviesis ekonomikas mācību priekšmetu skolās un vadījis šobrīd plaši pazīstamos projektus: Skolēnu mācību uzņēmumu (SMU) praksi, Līderu programmu un "Ēnu dienu". 1998. gadā par ieguldījumu ekonomikā un tautsaimniecībā saņēmis Kultūras fonda Spīdolas balvu. Dibinājis stipendiju talantīgu skolēnu atbalstam.

Vadījis vairākus uzņēmumus, t.sk. SIA "LIC Gotus", kas ir viena no vadošajām firmām Baltijā DIY (*Do It Yourself*) produktu vairumtirdzniecībā (A. Švinka aizvien ir uzņēmuma patiesais labuma guvējs), kā arī līmēšanas un hermetizācijas industriālo risinājumu tirdzniecībā.

Brīvajā laikā aizrāvies ar hokeju.

## Politiskā darbība
Iesaistījies partijā "Progresīvie", kur strādājis pie ekonomikas un demogrāfijas jautājumiem. 2020. gada ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās kandidējis no "Attīstībai/Par!" un "Progresīvo" kopējā saraksta, taču nav ievēlēts.

2021. gadā ievēlēts par partijas "Progresīvie" valdes locekli un līdzpriekšsēdētāju (kopā ar Antoņinu Ņenaševu).

2022. gadā kandidējis 14. Saeimas vēlēšanās kā Zemgales vēlēšanu apgabala saraksta līderis un ticis ievēlēts 14. Saeimā. Priekšvēlēšanu laikā par savām prioritātēm izvirzījis t.sk. energoresursu cenu un inflācijas krīzes risinājumu, energoneatkarību no Krievijas fosilo resursu piegādēm, tā vietā attīstot atjaunīgos energoresursus. Aktualizējis arī kooperatīvu un krājsabiedrību attīstību lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, industriālās politikas attīstību, digitalizāciju un jaunuzņēmumu ekosistēmas atbalstu. Ar šiem jautājumiem 14. Saeimā strādājis Ilgtspējīgas attīstības komisijā, parlamentā darbojas arī Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijā, kā arī Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas Uzņēmējdarbības attīstības apakškomisijā.

No 2023. gada septembra līdz 2025. gada martam (Evikas Siliņas Ministru kabineta apstiprināšanas) bija Aizsardzības ministrijas parlamentārais sekretārs un darbojas Saeimas Nacionālās drošības komisijā.

2025. gada 6. martā apstiprināts Latvijas Republikas Satiksmes ministra amatā, stājoties Kaspara Briškena vietā.

## Atsauces
Jana Simanovska

**Jana Simanovska** (dzimusi ) ir Latvijas vides zinātniece, vides inženiere, ķīmiķe, augstskolu pasniedzēja, sabiedriskā aktīviste un politiķe. 2022. gadā ievēlēta 14. Saeimā no partijas "Progresīvie".

## Dzīvesgājums
1994. gadā absolvējusi Latvijas Universitāti, iegūstot bakalaura grādu vides zinātnē un ķīmijā, bet, turpinot studijas, turpat 1997. gadā — arī maģistra grādu vides zinātnē un pārvaldē. Ieguvusi vides inženierzinātņu doktora grādu Rīgas Tehniskajā universitātē. Strādā par pasniedzēju Vidzemes Augstskolā.

Iepriekš bijusi zināma kā pilsoniskā aktīviste dažādās sabiedriskajās organizācijās — ir biedrības "Ekodizaina kompetences centrs" valdes priekšsēdētāja, kā arī aktīvi darbojusies "Sabiedrība par atklātību Delna", "Latvijas Vecāku forums", "Brīvības un solidaritātes fonds" un citās organizācijās.

### Politiskā darbība
Kopš 2017. gada partijas "Progresīvie" biedre. 2018. gadā 13. Saeimas vēlēšanās kandidēja "Progresīvo" sarakstā, bet saraksts nepārvarēja 5% barjeru. Arī 2021.  gada pašvaldību vēlēšanās J. Simanovska nesekmīgi kandidēja uz vietu Jūrmalas domē ("Progresīvo" saraksts neiekļuva pašvaldībā). 2021. gada 4. septembrī ievēlēta partijas "Progresīvie" valdē.

Kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā un tika ievēlēta 14. Saeimā.

## Atsauces
Lapenieki (Dzelzavas pagasts)

**Lapenieki** ir ciems Madonas novada Dzelzavas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Lapenieku grāvja krastā.

## Atsauces
Leslijs Filipss

**Leslijs Semjuels Filipss** (; dzimis , miris ) bija angļu aktieris, režisors un rakstnieks. Viņš plašāku atpazīstamību ieguva 1950. gados, atveidojot komiskas lomas, izmantojot savas spārnotās frāzes *Ding dong* un *Hello*. Piedalījies seriālos *[[Carry On]]* un *[[Doctor in the House]]*, kā arī ilgstošajā BBC radio komēdijseriālā *The Navy Lark*.

Savā vēlākajā karjerā Filipss atveidoja dramatiskas lomas, tostarp filmā *[[Venus]]* (2006) kopā ar Pīteru O'Tūlu, kuru par šo lomu nominēja BAFTA kino balvai. Viņš Harija Potera filmās ieskaņoja Šķirmici. Vēl filmējies filmās "Prom no Āfrikas" (1985), "Saules impērija" (1987) un "Lara Krofta: Kapeņu izlaupītāja" (2001).

## Atsauces

## Ārējās saites
Baldones (Dzelzavas pagasts)

**Baldones** (arī *Baldonas* vai *Boldaunas*) ir ciems Madonas novada Dzelzavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. Ciems ir daļēji izzudis.

## Atsauces
Lēmums aiziet

**"Lēmums aiziet"** (; *Heojil gyeolsim*) ir 2022. gada Dienvidkorejas *[[neo-noir]]* romantiskā mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Paks Čhanuks. Filmā galvenās lomas atveido Tana Vei un Paks Heils.

Filma stāsta par detektīvu, kurš, izmeklējot alpīnista nāvi, iepazīstas ar viņa noslēpumaino atraitni.

Filmas "Lēmums aiziet" pirmizrāde notika  75. Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Čhanuks saņēma festivāla labākā režisora balvu. Filma saņēma lielu kritiķu atzinību, īpaši novērtējot aktierspēli, sižeta pavērsienus un operatora darbu. "Lēmums aiziet" ir izvēlēta kā Dienvidkorejas kandidatūra par labāko starptautisko spēlfilmu 95. Kinoakadēmijas balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Verla

**Verla** () ir  19. gadsimtā celtas kartona fabrikas ciemats Somijas dienvidaustrumos, Kouvolas pašvaldībā. 1996. gadā apdzīvotā vieta kā **Verlas kokapstrādes un kartona fabrika** tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Fabrika tika uzcelta 1872. gadā pie Kimi upes. 1872. gadā tā pilnībā nodega. Pēc ugunsgrēka tā tika atjaunota pēc Viborgas arhitekta Kārļa Dipella (*Carl Eduard Dippell*, 1855  — 1912)  projekta. 1964. gadā fabrika tika slēgta, bet 1972. gadā šeit tika nodibināts Somijā  pirmais rūpniecības muzejs.

## Attēlu galerija

Kuivaamo.jpg
Verla groundwood and board mill museum.jpg
Verlankoski power plant.jpg
Debarking_machine.jpg
Board_drying.jpg
Calender.jpg


## Ārējās saites

*
Skaidrīte Ābrama

**Skaidrīte Ābrama** (dzimusi ) ir Latvijas ekonomiste, filoloģe un politiķe, konkurences tiesību eksperte. Bijusi Konkurences padomes priekšsēdētāja (2012—2020). Šobrīd 14. Saeimas deputāte, ievēlēta no partijas "Progresīvie", no kuras izstājusies.

## Dzīvesgājums
1981. gadā S. Ābrama ieguvusi diplomu par vācu valodas un literatūras pasniedzēja, filologa, tulka kvalifikāciju Latvijas Valsts universitātē. Vēlāk papildinājusi izglītību Šveices Institūtā Sanktgallenē (1994. gadā iegūta specialitāte biznesa menedžments), kā arī 2003. gadā ieguvusi Latvijas Universitātes sociālo zinātņu maģistra grādu vadībzinātnē, starptautiskā biznesa un ekonomikas specialitātē.

No 2012. līdz 2020. gadam S. Ābrama bija Konkurences padomes priekšsēdētāja.

## Politiskā darbība
2022. gada rudenī Saeimas vēlēšanās S. Ābrama kandidēja no partijas "Progresīvie", neesot tās biedre, un tika ievēlēta 14. Saeimā. Pēc ievēlēšanas par deputāti oktobrī kļuvusi par partijas biedri.

Kopš 2022. gada 23. novembra Saeimā strādā Valsts pārvaldes un pašvaldības, kā arī Publisko iepirkumu un revīzijas komisijā. 2025. gada jūnijā S. Ābrama pēc domstarpībām frakcijā izstājās no partijas "Progresīvie" un tās Saeimas frakcijas.

### Apsūdzības par dokumentu viltošanu
2023. gada 10. oktobrī 14. Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas kārtējā sēdē tika pieņemts lēmums par likumprojekta „Par likuma “Par Skultes sašķidrinātās dabasgāzes termināli” atzīšanu par spēku zaudējušu” virzīšanu izskatīšanai Saeimā pirmajā lasījumā. Dienu vēlāk (11. oktobrī) pēc sēdes slēgšanas, komisijas locekļi esot vienojušies atlikt augstākminētā likumprojekta skatīšanu saistībā ar dabasgāzes pārvades tīkla bojājumiem. Taču minētais lēmums par likumprojekta atlikšanu netika ieprotokolēts komisijas sēdes pavadošajos dokumentos. 12. oktobrī S. Ābrama sasauca ārkārtas komisijas sēdi, ar kuru tika ieprotokolēti ar 11. oktobra sēdi saistītie notikumi. Par šo gadījumu politiskās partijas "Apvienotais saraksts" un "Suverēnā vara" vērsās tiesībsargājošās iestādēs.

Arī pati S. Ābrama vērsās Saeimas Mandātu un ētikas komisijā pret deputātu Edvardu Smiltēnu par viņa publiskiem izteikumiem no Saeimas tribīnes, tomēr komisija lēma disciplinārlietu neierosināt. Ābrama Saeimas Ētikas komisijā vērsās ar aicinājumu par Saeimas deputātu ētikas kodeksa iespējama pārkāpuma lietas ierosināšanu Smiltēnam par publiskajās runās un ierakstos celtu neslavu un nomelnošanu. Pēc deputātes vārdiem, Smiltēns paudis sagrozītus faktus, manipulējot ar tiem, jo Tautsaimniecības komisijas deputāti esot tikuši informēti par priekšlikumu atsaukt likumprojektu no Saeimas 12. oktobra sēdes, un iebildumi dienu iepriekš komisijas sēdē netika izteikti, līdz ar to balsojums nebija nepieciešams. Tāpat iesniegumā komisijai Ābrama apgalvo, ka Smiltēns ir deputāti apmelojis, jo lēmumu par likumprojekta atsaukšanu komisijas vadītāja nepieņēma vienpersoniski un dokumenti, tajā skaitā protokoli, netika viltoti. Deputāte ir vērsusies tiesā. Prasībā tiesai izteikts lūgums uzlikt par pienākumu E. Smiltēnam atsaukt godu un cieņu aizskarošās ziņas un atlīdzināt radīto morālo kaitējumu.

## Atsauces
Gilda

**"Gilda"** () ir 1946. gada ASV *[[film noir]]* filma, kuras režisors ir Čārlzs Vidors. Filmā galvenās lomas atveido Rita Heivorta un Glenns Fords.

Filma vēsta par amerikāņu spēlmani, kurš tiek nolīgts darbam Buenosairesas kazino, kur viņš atklāj, ka viņa priekšnieka sieva ir viņa bijusī mīļākā.

Filmas "Gilda" pirmizrāde notika . Filmu izrādīja pirmajā Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par festivāla galveno balvu. Filma pazīstama ar savu kinematogrāfiju, tērpiem, deju ainām un dziesmām *Put the Blame on Mame* un *Amado Mio*. Laika gaitā filma ieguvusi kulta statusu. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 90% vērtējums. 2013. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

Filmas galvenās varones Gildas vārdā, ko attēlo Heivorta, nosauca atombumbu, ko  nometa Bikini atolā.
[thumb|Džonijs Ferels ([Glenns Fords) un Gilda (Rita Heivorta)]]

## Atsauces

## Ārējās saites
Loka maģistrāle

**Loka maģistrāle** ir iela Jelgavā, kas atrodas RAF mikrorajona apkaimē. Ielas rašanās brīdis ir pirms 1977. gada.

## Vēsture
1977. gada 13. jūlijā tika pieņemts lēmums Jelgavas pilsētas Darbaļaužu deputātu padomes izpildkomitejas sēdē par ielas pārdēvēšanu. Latvijas PSR Ministru Padomei jālūdz pārdēvēt Loka maģistrāli posmā no Rīgas šosejas līdz Kalnciema šosejai par Viktora Obuhova ielu, pieminot viņa ieguldījumu Jelgavas atbrīvošanā no vācu fašistiskajiem iebrucējiem 1944. gadā.

1990. gada 26. aprīļa Jelgavas pilsētas Tautas deputātu padomes lēmums "Par ielu nosaukumu atjaunošanu" ietvēra Viktora Obuhova ielas nosaukuma atjaunošanu par Loka maģistrāli. Šis lēmums tika pieņemts ar mērķi atjaunot nosaukumus, kas pastāvēja pirms Latvijas Republikas okupācijas 1940. gadā, un izvairīties no ielu nosaukumu piešķiršanas PSRS politiķiem un militārajiem vadītājiem, bet gan izmantot latviskai videi un Jelgavai raksturīgus nosaukumus.

### Rekonstrukcija
2018. gada 17. jūlijā Jelgavas pilsētas dome parakstīja līgumu ar personu apvienības "RERE Vide — Hidrostatyba" par Loka maģistrāles rekonstrukcijas darbiem Jelgavā.

2018. gada 3. septembrī tiks uzsākti Loka maģistrāles rekonstrukcijas darbi un pabeigti 2020. gada 30. septembrī. Loka maģistrālē noasfaltēta brauktuve un, lai atvieglotu satiksmes plūsmu ielu krustojumos, izbūvēti četri rotācijas apļi krustojumos ar Bērzu ceļu, Aviācijas ielu, Rubeņu ceļu un Langervaldes ielu. Izbūvētas bruģētas ietves, asfaltēts veloceliņš, labiekārtoti stāvlaukumi pie daudzdzīvokļu dzīvojamām mājām un iekārtotas atpūtas vietas ar tūrisma informāciju un soliņiem. Visā pārbūvētajā Loka maģistrālē ir uzstādītas 10 sabiedriskā transporta pieturvietas ar nojumi. Pie daudzdzīvokļu dzīvojamajām mājām Loka maģistrālē 1, 11 un 23, Vecā ceļa un Jelgavas Pārlielupes pamatskola izbūvēti labiekārtoti stāvlaukumi, kas nodrošina stāvvietas 209 transporta vienībām. Ielā veikti apjomīgi lietus ūdens kanalizācijas, ūdensvada un sadzīves kanalizācijas tīklu, gāzes vadu, elektroapgādes un ielas apgaismojuma tīklu izbūves darbi.

## Ievērojamas celtnes
* LVM Zemgales reģiona klientu centrs, Loka maģistrāle 2M
* Pārlielupes bibliotēka, Loka maģistrāle 17
* Jelgavas Pārlielupes pamatskola, Loka maģistrāle 29

## Ielu savienojumi
Loka maģistrāle ir savienota ar šādām ielām:
* Kalnciema ceļš
* Bērzu ceļš
* Vecais ceļš
* Rīgas iela
* Aviācijas iela
* Rubeņu ceļš
* Ziediņu ceļš
* Langervaldes iela

## Atsauces
Junuss Musā

**Junuss Dimoara Musā** (, dzimis ) ir ASV futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, ASV futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Musā pārstāv Itālijas futbola čempionāta A sērijas komandu Bergamo "Atalanta", kas viņu īrē no ''AC Milan''.

Dzimis ASV, vecāki cēlušies no Ganas. Lielāko daļu bērnības pavadījis Itālijā un Anglijā, kuras dažādu vecumu jauniešu izlases viņš pārstāvēja. 2020. gadā debitējis ASV futbola izlases sastāvā.

## Sasniegumi
**AC Milan**

* Supercoppa Italiana: 2024

**ASV**

* CONCACAF Nāciju līga: 2019—20, 2022—23, 2023—24
## Atsauces

## Ārējās saites
Sīmašas

**Sīmašas** (arī **Sīmošas**) ir ciems Madonas novada Dzelzavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie Pļaviņu—Gulbenes dzelzceļa.

## Atsauces
Kriss Mefams

**Kristofers Džeimss Mefams** (; dzimis ) ir Velsas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Velsas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Mefams pārstāv Anglijas čempionāta komandu *[[West Bromwich Albion FC|West Bromwich Albion]]*.

Iepriekš spēlējis Anglijas komandās ''Brentford'' un ''Bournemouth''.

Velsas futbola izlases sastāvā debitējis 2018. gada. Piedalījies 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Kroņmuiža (Dzelzavas pagasts)

**Kroņmuiža** ir ciems Madonas novada Dzelzavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P83, Liedes upes krastā.

## Atsauces
Džonijs Viljamss

**Džonatans Pīters Viljamss** (; dzimis ) ir Velsas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijušais Velsas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Viljamss pārstāv Anglijas *[[EFL League Two|League Two]]* komandu ''Gillingham''.

Viljamss savu karjeru uzsāka 2013. gadā, kur viņš ilgu laiku tika izīrēts vairākiem klubiem, kā ''Ipswich Town'', *[[Nottingham Forest]]*, ''Milton Keynes Dons'' un ''Sunderland''. 2019. gadā pievienojies ''Charlton Athletic'', bet 2021. gadā ''Cardiff City''.

Velsas futbola izlases sastāvā debitējis 2013. gadā. Piedalījies 2016. un 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Koncertzāle ''Finlandia''

**Koncertzāle ''Finlandia*** () ir koncertzāle [[Somija]]s galvaspilsētā [[Helsinki|Helsinkos]]. Koncertzāle atrodas [[Tēlenlīcis|Tēlenlīča]] (*Töölönlahti*) krastā [[Hespērijas parks|Hespērijas parka]] (*Hesperian puisto'') vidū. 

Ēka tika celta no 1967. līdz 1975. gadam un tās projekta autors ir Alvars Ālto. Kompleksā atrodas koncertu, konferenču un izstāžu zāles. Šeit notiek Helsinku simfoniskā orķestra koncerti un mēģinājumi. 1975. gadā koncertzālē notika Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas konference, kurā tika noslēgtas Helsinku vienošanās. Kopš 2022. gada notiek koncertzāles rekonstrukcija.

## Attēlu galerija

Finlandia_Wiki.jpg
Finlandia Hall, 1971 (3396045220).jpg
Finlandiahall at night.jpg
Finlandia Hall - DSC03964.JPG
Finlandia Hall lobby.jpg


## Ārējās saites

*
Ungārija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Ungārija]] ([[Ungārijas Karaliste]])** bija pārstāvēta **[[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas norisinājās Francijas galvaspilsētā Parīzē no 1900. gada 14. maija līdz 28. oktobrim. Šīs bija otrās vasaras olimpiskās spēles, kurās startēja Ungārija, lai gan tā bija daļa no Austroungārijas, Austrijas dalība tiek dalīta atsevišķi.

Šajās olimpiskajās spēlēs Ungāriju pārstāvēja 18 sportisti (visi vīrieši), kuri startēja četros sporta veidos — paukošanā, peldēšanā, vieglatlētikā un vingrošanā. No šiem pirmo reizi tā bija pārstāvēta paukošanā un peldēšanā. Lielākā daļa no sportistiem, 9 sportisti, startēja vieglatlētikā. 

Ungārija šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja 5 olimpiskās medaļas (1 zelta, 2 sudraba un 2 bronzas medaļas) divos olimpiskajos sporta veidos ― vieglatlētikā un peldēšanā. Medaļu kopvērtējumā Austrija šajās spēlēs bija 11. vietā. Zoltāns Halmai bija medaļām bagātākais Ungārijas sportists šajās spēlēs, viņš peldēšanā izcīnīja 3 medaļas (2 sudraba un 1 bronzas).

## Sportisti
### Sportistu sadalījums pa sporta veidiem
*  — Pirmoreiz valsts pārstāvēta šajā sporta veidā.

## Medaļu ieguvēji
### Medaļnieki
[200px|thumb|[Zoltāns Halmai Ungārijai izcīnīja trīs olimpiskās medaļas peldēšanā.]]

### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums pa sporta veidiem

*  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā zelta medaļas šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļas šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā bronzas medaļas šajā sporta veidā

## Rezultāti
### [[Attēls:Fencing pictogram.svg|20px]] Paukošana

### [[Attēls:Swimming pictogram.svg|20px]] Peldēšana

### [[Attēls:Athletics pictogram.svg|20px]] Vieglatlētika
; Skrejceļa disciplīnas

; Laukuma disciplīnas
**OR** — Olimpiskais rekords

### Vingrošana

## Skatīt arī
* Ungārija olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ungārija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Ungārija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'')
Gribažas (Dzelzavas pagasts)

**Gribažas** ir ciems Madonas novada Dzelzavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

Valsts nozīmes aizsargājamie kultūras pieminekļi ciema apkārtnē: Gribažu pilskalns.

## Atsauces
Tūjāni

**Tūjāni** (kļūdaini arī *Tūjāņi*) ir ciems Madonas novada Dzelzavas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V861.

Vietējās nozīmes aizsargājamie kultūras pieminekļi ciema apkārtnē: Tujānu senkapi.

## Atsauces
Eduardo Rīdels

**Eduardo Rīdels** (, dzimis ) ir Brazīlijas politiķis, Brazīlijas Sociāldemokratiskās partijas biedrs. Kopš 2023. 1. janvāra ir Brazīlijas štata Matugrosu du Sula 12. gubernators, ievēlēts 2022. gada Matugrosu du Sula gubernatora vēlēšanās.

## Biogrāfija
Dzimis Riodežaneiro, Brazīlijā, 1969. gada 5. jūlijā. Absolvējis Riodežaneiro Federālo universitāti, Getulio Vargas fondu un Eiropas Biznesa administrācijas institūtu.

1994. gadā Rīdels apprecējās ar Moniku Moraisu, ģimenē ir divi bērni — Marsela un Rafaels. 1995. gadā Rīdels pārņēma ģimenes lauku īpašuma apsaimniekošanu Marakaju pilsētā, iegūstot uzņēmēja pieredzi. Kopš tā laika viņš ieņēma amatus administrācijā. 2015. gadā Rīdels atstāja Matugrosu du Sula Lauksaimnieku federācijas direktora amatu (2012—2014), lai kļūtu par Valdības un stratēģiskās vadības valsts sekretāru Matugrosu du Sula gubernatora Reinaldo Azambudžas valdībā, amatā, kurā viņš palika līdz 2021. gada februārim. Pēc tam bija Matugrosu du Sula infrastruktūras valsts sekretārs līdz 2022. gada aprīlim.

Viņš pieteica sevi kā kandidāts štata vēlēšanās Matugrosu du Sula 2022. gadā, kandidējot uz gubernatora amatu, kopā ar Hosē Karlosu Barbosu kā gubernatora vietnieku. Pirmajā kārtā, kas notika 2022. gada 2. oktobrī, viņš ieguva 361 981 balsi (25,16%), būdams otrais pēc balsu skaita. Otrajā kārtā 20. oktobrī viņš pārspēja kapteini Renanu Kontaru no Brazīlijas Darba atjaunošanas partijas. Viņš ieguva 56,90% balsu, no 2023. gada 1. janvāa kļūstot par Matugrosu du Sula gubernatoru.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Spānija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Spānija]] ([[Burbonu restaurācija Spānijā]])** bija pārstāvēta **[[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas norisinājās Francijas galvaspilsētā Parīzē no 1900. gada 14. maija līdz 28. oktobrim. Šīs bija pirmās modernās vasaras olimpiskās spēles, kurās tā bija pārstāvēta.

Šajās olimpiskajās spēlēs Spānija bija pārstāvēta ar 9 sportistiem (visi vīrieši), kuri startēja 4 olimpiskajos sporta veidos ― airēšanā, basku pelotā, jāšanā un paukošanā. Visvairāk sportistu, 5 sportisti, bija pārstāvēti airēšanā. Visos šajos sporta veidos tā bija pārstāvēta pirmo reizi.

Spānija šajā olimpiskajās spēlēs izcīnīja savu pirmo olimpisko zelta medaļu olimpiskajās spēlēs. Šo medaļu ieguva basku pelotas pārstāvji Hosē de Amesola un Fransisko Viljota. Tā bija arī pirmā un vienīgā olimpisko medaļa, ko varēja izcīnīt šajā sporta veidā olimpisko spēļu vēsturē.

## Sportisti
### Sportistu sadalījums pa sporta veidiem
*  — Pirmoreiz valsts pārstāvēta šajā sporta veidā.

## Medaļu ieguvēji
### Medaļnieki

### Medaļu sadalījums pa sporta veidiem

*  — Pirmā izcīnītās olimpiskā medaļa šajā sporta veidā;
*  — Pirmā izcīnītā zelta medaļas šajā sporta veidā;

## Rezultāti
### [[Attēls:Rowing pictogram.svg|20px]] Airēšana

### [[Attēls:Basque pelota pictogram.svg|20px]] Basku pelota

### [[Attēls:Equestrian pictogram.svg|20px]] Jāšana

### [[Attēls:Fencing pictogram.svg|20px]] Paukošana

## Skatīt arī
* Spānija olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Spānija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Spānija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'')
ASV vidustermiņa vēlēšanas

**ASV vidustermiņa vēlēšanas** () ir vēlēšanas Amerikas Savienotajās Valstīs, kuras notiek katra ASV prezidenta pilnvaru termiņa vidū. Vidustermiņa vēlēšanās pārvēl visas 435 vietas Pārstāvju palātā un 33 vai 34 no 100 vietām Senātā.
Turklāt 34 štatos notiek gubernatoru vēlēšanas uz četriem gadiem, bet Vērmontas un Ņūhempšīras štatos uz diviem gadiem. Lielākajā daļā štatu notiek arī likumdevēju un valsts amatpersonu vēlēšanas.

Vidustermiņa vēlēšanas uzskata par referendumu par prezidenta darbību amatā, tādēļ prezidenta partija bieži zaudē vidustermiņa vēlēšanās.

## Atsauces
Gonsalo Montjels

**Gonsalo Arjels Montjels** (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē labās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv Argentīnas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Montjels pārstāv Argentīnas futbola pirmā divīzijas komandu ''River Plate''.

Iepriekš spēlējis Argentīnas komandā ''River Plate'', kuras rindās 2021. gadā kļuvis par Argentīnas čempionu, bet 2018. gadā ieguvis *[[Copa Libertadores]]*.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2019. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2021. gada Copa América un 2022. gada FIFA Pasaules kausā, kur finālā, pēcspēles sitienu sērijā, guvis uzvaru nesošos vārtus.

## Sasniegumi
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2021
* Copa Argentina: 2015–16, 2016–17, 2018–19
* Supercopa Argentina: 2017, 2019
* Copa Libertadores: 2018
* Recopa Sudamericana: 2016, 2019

**Sevilla**

* UEFA Eiropas līga: 2022–23

**Argentīna**

* FIFA Pasaules kauss: 2022
* Copa América: 2021, 2024
* Finalissima: 2022

## Ārējās saites

## Atsauces
Huans Foits

**Huans Markoss Foits** (; dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Argentīnas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Foits pārstāv Spānijas *[[La Liga]]* komandu ''Villarreal''.

Savu karjeru sācis Argentīnas komandā *[[Estudiantes]]*. 2017. gadā pārcēlies uz Anglijas Premjerlīgas komandu ''Tottenham Hotspur'', kur gan daudz nespēlēja. 2020. gadā ticis izīrēts uz ''Villarreal'', ar ko ieguvis UEFA Eiropas līgas trofeju.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2018. gadā.

## Sasniegumi
**Villarreal**

* UEFA Eiropas līga: 2020—21

**Argentīna**

* Finalissima: 2022

## Ārējās saites
Gido Rodrigess

**Gido Rodrigess** (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Argentīnas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Rodrigess pārstāv Spānijas Pirmās divīzijas komandu *[[Valencia CF|Valencia]]*.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2021. gada Copa América un arī 2024. gada Copa América.

## Sasniegumi
**River Plate**

* Copa Sudamericana: 2014

**América**

* Liga MX: Apertura 2018
* Copa MX: Clausura 2019

**Betis**

* Spānijas Karaļa kauss: 2021—22

**Argentīna**

* Copa América: 2021, 2024
* Finalissima: 2022
*FIFA Pasaules kauss:2022

## Atsauces

## Ārējās saites
Turku pils

**Turku pils** (), vēsturiski **Obu pils** () ir viduslaiku pils Somijas pilsētā Turku pie Auras upes ietekas Šēru jūrā. No 13. līdz 17. gadsimtam Turku pils bija Somijas (toreiz Zviedrijas valsts sastāvdaļas) politiskās varas centrs.

Turku pils, kopā ar Turku katedrāli ir senākās mūra ēkas Somijā. Pils sākta celt ap 1280. gadu. Pils ievērojami palašināta 16. gadsmtā, kad Somijas vietvaldis bija Zviedrijas karaļa Gustava I dēls Juhans III. No 17. gadsimta pils tika izmantota kā cietums un noliktava, bet 19. gadsimta beigās šeit tika ierīkots muzejs. Turpinājuma kara laikā, 1941. gada 25. jūnijā pils nodega padomju aviācijas uzlidojuma rezultātā. Pēc kara tā tika atjaunota.

## Attēlu galerija

Turun_linna_pohjapiirros-Plan.jpg
Castle_of_Turku,_courtyard_renaissance_part.jpg
Turku_Castle_bailey.jpg
Castle_of_Turku,_larger_room.jpg
Turku_Castle_1.jpg
Turku_Castle_1941.jpg|Turku pils 1941. gadā


## Ārējās saites

*
Tjerra del Fuego (Čīle)

**Tjerras del Fuego province** () ir viena no Čīles Magaljanesas reģiona provincēm valsts dienvidos Ugunszemes arhipelāgā. Provinces centrs un vienīgā pilsēta ir Porvenira. Aizņem Lielās Ugunszemes salas rietumu daļu Magelāna šauruma krastā. Robežojas pa sauszemi dienvidos ar Čīles Čīles Antarktikas provinci, bet austrumos — ar Argentīnas Tjerras del Fuego provinci.

## Administratīvais iedalījums
Province administratīvi dalās trijās komūnās: 
* Primavera (*Primavera*) ziemeļos (4253,4 km², 1158 iedzīvotāji) ar centru Sjerro Sombrero ciemā.
* Porvenira (*Porvenir*) vidusdaļā (9707.4 km², 6801 iedzīvotājs) ar centru Porveniras pilsētā.
* Timaukela (*Timaukel*) dienvidos (12.850 km², 405 iedzīvotāji) ar centru Kemeronas ciemā.

## Ārējās saites
Čīles Antarktika

**Čīles Antarktikas province** () ir viena no Čīles Magaljanesas reģiona provincēm valsts dienvidos Ugunszemes arhipelāgā, kā arī Antarktikā. Provinces centrs un vienīgā pilsēta ir Puertoviljamsa Navarino salā. Administratīvi dalās divās komūnās — Kabodeornosa un Antartika. Robežojas pa sauszemi ziemeļos ar Čīles Tjerras del Fuego provinci, bet ziemeļaustrumos — ar Argentīnas Tjerras del Fuego provinci.

## Administratīvais iedalījums
Province aizņem divus ģeogrāfiski nodalītus reģionus:
* Kabodeornosas (*Cabo de Hornos*) komūna (15 578,7 km²) aizņem salas Ugunszemes arhipelāga dienvidos (Lielās Ugunszemes dienvidrietumu daļa, Oste, Navarino, Londonderi, Gordona sala, Vulastona salas, Djego Ramiresa salas u.c. mazākas saliņas), no kurām pastāvīgi apdzīvota ir tikai Navarino.
* Antartikas (*Antártica*) komūna (1 250 257,6 km²) aizņem Čīles Antarktisko teritoriju — sektoru uz dienvidiem no 60° dienvidu platuma paralēles un starp 53° to 90° rietumu garumu meridiāniem. Iekļauj Antarktīdas pussalu, Dienvidšetlendas salas, daļu Elsvērta Zemes un Ronnes šelfa ledāja. Komūnas centrs ir Puertokavadonga (Heneralas Bernardo O'Higinsas polārstacijas civilais nosaukums). Komūnā nav pastāvīgo iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Nauels Molina

**Nauels Molina Lusero** (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē labās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv Argentīnas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Molina pārstāv Spānijas *[[La Liga]]* komandu *[[Atlético Madrid]]*.

Iepriekš spēlējis Argentīnas komandās *[[Boca Juniors]]*, *[[Defensa y Justicia]]* un *[[Rosario Central]]*, kā arī Itālijas komandā ''Udinese''.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2021. gada Copa América un arī 2024. gada Copa América.

## Sasniegumi
**Argentīna**

* Copa América: 2021, 2024
* Finalissima: 2022
*FIFA Pasaules kauss:2022
## Atsauces

## Ārējās saites
Havis Amanda

***Havis Amanda*** () ir strūklaka un skulptūra, kas atrodas Somijas galvaspilsētas Helsinku Tirgus laukumā pie Esplanādes parka.

Skulptūru 1906. gadā Parīzē izgatavoja somu tēlnieks Ville Valgrēns (*Ville Vallgren*, 1855—1940). 1908. gadā izveidoja strūklaku. Centrālā strūklakas figūra veidota no bronzas un ir 1,94 metrus augsta. Visas strūklakas augstums ir 5 metri. Ville Valgrāns strūklakas centrālo figūru nosauca par *merenneito* (nāru), tomēr drīz pēc uzstādīšanas sabiedrībā ieviesās *Havis Amanda* nosaukums. Pārējā strūklaka (to skaitā četras zivis pie *Havis Amanda* kājām un četras jūraslauvas) veidoti no granīta.

*Havis Amanda* ir centrālā vieta tradicionālajos somu studentu svētku Vapu, kurus svin 1. maijā. Svētku iesākas ar rituālu, kurā *Havis Amanda* skulptūrai tiek uzlikta studentu cepure.

## Attēlu galerija

The_Havis_Amanda_Fountain.jpg
Havis Amanda fountain and statue - panoramio.jpg
Seal_-_Havis_Amanda_-_DSC03913.JPG
Havis Amanda -.JPG
First of May in Helsinki (40815755143).jpg|Havis Amanda Vapu svētkos
Havis_Amanda_2002.jpg|Havis Amanda Vapu svētkos


## Ārējās saites