open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hosīsona glečers

**Hosīsona glečers** () ir ap 23 km garš un ap 4 km plats šļūdonis Austrumantarktīdā, Kempa krastā. Plūst ziemeļu virzienā un ieplūst Sadraudzības jūrā austrumos no Stekbeja, veidojot izteiktu glečera mēli. Pirmoreiz nokartēts pēc Larsa Kristensena 1936.-1937. gada ekspedīcijas aerofotogrāfijām. Nosaukts par godu austrāliešu pētniekam Ričardam Hosīsonam *(Richard Hoseason)*, kurš gāja bojā 1952. gada Hērda salas ekspedīcijas laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Outlet glacier and mass-budget studies in Enderby, Kemp, and Mac. Robertson Lands, Antarctica by V. I. Morgan, T. H. Jacka and G. J. Akerman
Sergunta (stacija)

**Sergunta** ir izmaiņas punkts Augšdaugavas novada Nīcgales pagastā, līnijā Krustpils—Daugavpils starp Jersikas un Nīcgales stacijām. Mūsdienās Serguntā pasažieru vilcieni nepietur. Izmaiņas punktā nav biļešu kases.

## Vēsture
Sergunta tika atvērta 1933. gadā kā pieturas punkts. 2003. gadā šeit tika veikta izmaiņas punkta izbūve. Kā izmaiņas punkts Sergunta nodota ekspluatācijā 2003. gada 30. decembrī. Līdz Bolderājas II stacijas izbūvei Sergunta bija jaunākais dzelzceļa sadales punkts Latvijā. Neizmantotais sākotnējais Serguntas pieturas punkts atrodas 600 m uz Daugavpils pusi no izmaiņas punkta Daugavpils puses pārmijas. Tajā līdz 2002. gadam apstājās pasažieru vilciens Krustpils—Daugavpils.

## Atsauces
Lagzdiņš

**Lagzdiņš** (sieviešu dzimtē Lagzdiņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no apvidvārda „lagzda” pamazināmās formas vai vietvārda Lagzdiņi. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jānis Lagzdiņš (1952) — Latvijas jurists un politiķis;
* Viktors Lagzdiņš (1926—2008) — latviešu prozaiķis.

## Skatīt arī
*Legzdiņš
*Lazdiņš
Alotene

**Alotene** ir dzelzceļa pieturas punkts Aizkraukles novada Klintaines pagastā, līnijā Rīga—Krustpils. Stacijas kods 10401 (pēc PSRS klasifikācijas). Pieturas punkta ēka tiek izmantota kā dzīvojamā māja, tajā nav biļešu kases.

## Vēsture
1930. gadā dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils 106. kilometrā tika atvērts pieturas punkts «Klintene». 1942. gadā izmaiņas punkta «Klintene», kurš tolaik atradās līnijas 101. kilometrā, nosaukums tika mainīts uz «Alotene».

1948. gada atlantā stacija «Alotene» tiek norādīta līnijas 104. kilometrā, bet pašlaik stacija atrodas Rīgas—Krustpils dzelzceļa līnijas 102. kilometrā. Ir vērts atzīmēt arī to, ka tikai 1963. gadā stacijā parādījās elektriskais apgaismojums.

Pēc otrā sliežu ceļa izbūves pabeigšanas posmā Skrīveri—Krustpils Alotenes staciju pārveidoja par pieturas punktu, kas atrodas 700 m Krustpils virzienā no iepriekšējā stacijas perona, pie autoceļa V947 pārbrauktuves.

 bija uzsākta divceļu kustība posmā līdz Pļaviņām; Rīgas virzienā tajā laikā dīzeļvilcieni pieturēja pie jaunā perona, bet Krustpils virzienā — pie vecā, pretim stacijas ēkai. 2015. gadā abos virzienos vilcieni pietur pie jaunajiem peroniem.

## Attēlu galerija

Attēls:Alotenes stacija 2.JPG|Alotenes stacijas ēka 2011. gadā
File:Sliežu ceļi Alotenē.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Alotenē 2.jpg|Sliežu ceļi Krustpils virzienā


## Atsauces
Koknese (stacija)

**Koknese** ir dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Krustpils, kas atrodas Aizkraukles novada un Kokneses pagasta administratīvajā centrā Koknesē. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Dzelzceļa staciju uzbūvēja līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils izbūvi 1861. gadā. 1930. gados Rīgas—Kokneses maršruta tūristu vilcieni bija sevišķi iecienīti. To programmā bija iekļauta Kokneses pilsdrupu apskate, vizināšanās ar laivām pa Daugavu līdz Staburagam un dejas specializētajā deju vagonā. Otrā pasaules kara laikā sākotnējā stacijas ēka tika nopostīta.

2013. gadā stacijā uzbūvēti paaugstinātie peroni. 2013.—2014. gadā tika modernizēti sliežu ceļi un netālu esošā pārbrauktuve.

## Attēlu galerija

Attēls:Dzelzceļa stacija Koknese 1933. gadā.jpg|Kokneses stacija 1933. gadā
Attēls:Kokneses stacija 1.JPG|Kokneses stacijas ēka 2012. gadā
Attēls:Kokneses stacija.jpg|Kokneses stacijas ēka 2017. gadā
File:Sliežu ceļi Koknesē.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Koknesē 2.jpg|Sliežu ceļi Krustpils virzienā


## Atsauces
Zunda Towers

***Zunda Towers*** (līdz 2022. gadam ***Z-Towers***) ir augstceltne Raņķa dambī 30 Rīgā, Pārdaugavā, Āgenskalna apkaimē. Tā ir augstākā ēka Rīgā un Latvijā. Ēkas projekta attīstība tika uzsākta 2006. gadā, bet pabeigta 2017. gada 4. ceturksnī. Ēkas projektu izstrādājis arhitektu birojs No Rules Just Architecture, torņu fasādes projektu izstrādājis arhitekts Helmuts Jāns (*Jahn*).
Ēku attīstītājs ir AS *Towers Construction Management* (īpašnieks ir Luksemburgā reģistrēts uzņēmums *SPI RE Holdings* un ietilpst grupā *[[SPI Group]]*, kuras patiesais labuma guvējs ir Jurijs Šeflers).

2020. gada janvārī Rīgas būvvalde *Z-Towers* pieņēma ekspluatācijā.
2022. gada 28. martā ēku kompleksa *Z-Towers* nosaukums tika mainīts uz *Zunda Towers*, reaģējot uz negatīvi interpretējamo burtu "Z", ko Krievijas propaganda izmanto karā Ukrainā.

## Ēku raksturojums
Daudzfunkciju kompleksā *Zunda Towers* ir divi apaļa šķērsgriezuma torņi ar dažādas platības pamatnēm, katrs tornis ir 30 stāvu augsts. Stikla paketes, kas pildītas ar argona gāzi, ir kārtotas, viena otru pārklājot, veidojot stilizētas ziedlapiņas ap apaļo torni.

Torņu augstums: *South* 123 m, *North* 117,5 m. Kopējais apartamentu skaits abos torņos ir 341. *North Tower* tiks piedāvāti 204 apartamenti no 4. līdz 30. stāvam platībā no 35 līdz 300 kvadrātmetriem. *Premium* klases iekšējā apdare (ar iebūvētu virtuvi) paredzēta apartamentiem no 4. līdz 18. stāvam. *South Tower* tiks piedāvāti A klases biroji no 4. līdz 13. stāvam, sākot no 14. stāva, izvietosies apartamenti platībā no 65 līdz 190 kvadrātmetriem, un pēdējā stāvā būs penthauss ar plānojumu līdz pat 900 kvadrātmetriem. Kompleksa četru līmeņu apakšzemes autostāvvieta spēs uzņemt līdz 700 automašīnām, un to papildinās automazgātava un apģērbu ķīmiskā tīrītava.

*Zunda Towers* paaugstinājumā, kas savieno abus torņus, būs restorāni, konferenču telpas, kafejnīcas, gardēžu veikali un diennakts apkalpošanas dienests, bet otrajā un trešajā stāvā 4000 kvadrātmetros tiks iekārtots *premium* klases fitnesa klubs, SPA ar atpūtas kompleksu, kā arī 25 metrus garu baseinu.
Kompleksa pieguļošā teritorijā atradīsies starptautiskā skola un bērnudārzs, kā arī parks ar bērnu rotaļu un sporta laukumu.

### Viesnīca
2025. gada decembrī kļuva zināms, ka ēkas īpašnieks "*SPI RE Holding Sàrl*" daļu no "Zunda Towers" apartamentiem uz 30 gadiem iznomās Spānijā reģistrētajai "*Grupo Hotusa*", nodrošinot apsaimniekošanu un nomas pakalpojumus servisa dzīvokļiem, kas piederēs nākamajiem privātajiem īpašniekiem 4.–18. stāvā. Pieczvaigžņu viesnīca, ko pārvaldīs "*Grupo Hotusa*" zīmols "Eurostars", atradīsies 19.–30. stāvā.

## Attēlu galerija

Attēls:Z Towers buvlaukums 11.11.2004.JPG|Ēkas būvlaukums 
Attēls:Z-Towers būvniecība 01.2012.jpg|*Z-Towers* ēkas būvlaukums 2012. gada janvārī
Attēls:Zt3639.JPG|*Z-Towers* celtniecība 2014. gada martā
Attēls:Z-Towers 2014-10.JPG|*Z-Towers* celtniecība 2014. gada oktobrī


## Atsauces

## Ārējās saites
*
Asote (stacija)

**Asote** ir dzelzceļa izmaiņas punkts Jēkabpils novada Kūku pagastā, līnijā Krustpils—Daugavpils starp Krustpils un Trepes stacijām. Mūsdienās Asotē pasažieru vilcieni nepietur. Izmaiņas punktā nav biļešu kases.

## Vēsture
Asote tika atvērta 1931. gadā kā pieturas punkts, kuru izmantoja darbam vasaras sezonā. Kopš 1932. gada tas darbojās visu gadu, bet pēc 1948. gada vairs neparādījās kartēs un vilcienu sarakstos.

2002.—2003. gadā šajā vietā tika veikta jauna izmaiņas punkta izbūve. Izmaiņas punkts tika nodots ekspluatācijā .

## Atsauces
Asote (nozīmju atdalīšana)

**Asote** var būt:
* Asote - dzelzceļa izmaiņas punkts, bijušais pieturas punkts
* Asote - pilskalns
* Asote - uzņēmuma nosaukums
Ruži (stacija)

**Ruži** ir neizmantots pieturas punkts Augšdaugavas novada Vaboles pagastā, līnijā Krustpils—Daugavpils starp Nīcgales un Vaboles stacijām.

## Vēsture
Pieturas punkts «Ruži» tika ierīkots 1958. gadā. Kopš tika atcelts Krustpils—Daugavpils piepilsētas vilcienu maršruts, šajā pieturas punktā vilcieni vairs neapstājas.

## Atsauces
Līksna (nozīmju atdalīšana)

**Līksna** var būt:
* Leiksnas upes cits nosaukums;
* Līksna — apdzīvota vieta Augšdaugavas novadā, Līksnas pagasta centrs;
* Līksna — dzelzceļa stacija līnijā Krustpils—Daugavpils.

## Skatīt arī
* Līksnas pagasts
* Līksnas ezers
* Leiksnas dubaks
Jēkabs Legzdiņš

**Jēkabs Legzdiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu jūrnieks un polārpētnieks. Viņa vārdā Barenca jūrā ir nosaukts līcis un zemesrags.
Piedalījās vairākās glābšanas operācijās Ziemeļu Ledus okeānā.

## Dzīvesɡājums
Dzimis 1893. ɡadā Bolderājā zvejnieka ģimenē, dzīvoja Gundegas ielā 1. Mācījās Mangaļu jūrskolā. Pirmā pasaules kara laikā dienēja Krievijas Impērijas Baltijas kara flotē. 1917. gadā viņu iecēla par patruļkuģa komandieri Lādogas ezerā. 

Pēc kara beiɡām Jēkabs Legzdiņš bija Padomju Krievijas flotes kapteinis. 1928. gadā viņš piedalījās ledlauža "Krasins" ekspedīcijā Umberto Nobiles ɡlābšanai. 1932. gadā viņš kļuva par "Krasina" kapteini, 1933. gadā veica ziemas ceļojumu uz Novaja Zemļas arhipelāga krastiem.
Otrais pasaules kara laikā 1941. gadā viņš bija ledlauža "Stepans Makarovs" kapteinis, 1942. gadā Austrumu Arktikas sektora grupas kapteinis, no 1943. līdz 1945. gadam komandēja ledlauzi "Jakutija" un pēc tam kuģi "Papaņins". Pēc kara bija Diksona salas kapteinis. 

Mūža novakari pavadīja Ļeņingradā, kur miris 1954. ɡadā.


Attēls:Ledokol krasin.jpg|Ledlauzis “Krasins”, kura kapteinis bija Jēkabs Legzdiņš (aɡrāk “Svjatogors”, kapteinis Nikolajs Dreijers)


## Atsauces

## Ārējās saites
* Латвийский след на карте мира  газета Суббота, Владимир ОРЕХОВСКИЙ, 20.11.2009
Muldakmens (stacija)

**Muldakmens** ir dzelzceļa pieturas punkts Aizkraukles novada Aizkraukles pagastā, līnijā Rīga—Krustpils starp Skrīveru un Aizkraukles stacijām. Pietura atrodas pie autoceļa pārbrauktuves, kurš ved no Daugavpils šosejas uz Papardēm. Pieturā ir paaugstinātie peroni, kuru garums atbilst elektrovilcienu pirmajiem 4 vagoniem, bet nav nojumes pasažieriem. Muldakmens pieturā apstājas elektrovilcieni, kuri kursē maršrutā Rīga-Aizkraukle (izņemot vienu rīta un vakara vilcienu uz Rīgu un pēdējo vakara reisu uz Aizkraukli).

No 2019. gada decembra tiks samazināts pasažieru vilcienu reisu skaits, kas pietur Muldakmens pieturā. Pieturas punktā nav biļešu kases. 

## Vēsture
Vilcienu kustības sarakstos pietura «845. kilometra blokpostenis» parādījās 1972. gadā. Pietura atradās blakus ceļa postenim, kur notika pāreja no viensliežu posma uz divsliežu. Postenis apkalpoja šo pārmiju (pārmija №2A) un darbojās Aizkraukles stacijas vadībā (šeit atradās Aizkraukles stacijas ieejas luksofors). 1999. gadā pieturu nosauca tuvumā esošā Meļķitāru muldakmens vārdā, kas atrodas aptuveni 3 km uz ziemeļiem no ceļa posteņa.

2012. gadā, sakarā ar otrā sliežu ceļa izbūvi iecirknī Skrīveri—Krustpils, ceļa posteņa perons tika pārcelts aptuveni 500 m Rīgas virzienā (pagaidu perons). Vēlāk tika uzbūvēti jauni, paaugstināti peroni nedaudz tālāk aiz pārbrauktuves Aizkraukles virzienā.

2014. gada jūlijā, pieslēdzot jaunuzbūvēto posma Skrīveri—Muldakmens otro ceļu posma Muldakmens—Aizkraukle ceļam, posteņa pārmija tika likvidēta un tas tika pārveidots par pieturas punktu.

## Attēlu galerija

Attēls:Muldakmens pietura, pienāk vilciens uz Rīgu.JPG|Muldakmens pietura 2016. gadā
File:Sliežu ceļi Muldakmenī 3.jpg|Sliežu ceļi Krustpils virzienā
File:Sliežu ceļi Muldakmenī 4.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
Attēls:Muldakmens pietura.JPG|Muldakmens pieturas punkta plāksnīte 2010. gadā.
Attēls:Muldakmens 01.JPG|Muldakmens pieturas atrašanās vieta rekonstrukcijas laikā 2013. gadā
Attēls:Muldakmens 02.JPG|Skats Aizkraukles virzienā
Attēls:Muldakmens 03.JPG|Perons un informācijas dēlis

 
## Atsauces
Skrīveri (stacija)

**Skrīveri** ir dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Daugavpils, kas atrodas Aizkraukles novada Skrīveru pagastā, Skrīveros. Mūsdienās stacijā ir 4 sliežu ceļi, divi no tiem ir elektrificēti. Stacijā pietur vilcieni maršrutos Rīga—Aizkraukle, Rīga—Krustpils, Rīga—Daugavpils, Rīga—Zilupe u.c. virzienos. Stacijā bija 2 peroni, viens no tiem nojaukts 2017. gadā, lai sāktu rekonstrukcijas darbus, taču jauns perons tika uzbūvēts tikai 2019. gadā.

2014. gadā pabeigta otrā sliežu ceļa izbūve posmā Skrīveri—Krustpils.

Skrīveri ir D biļešu zonas gala stacija. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Staciju uzbūvēja līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils būvniecību 1861. gadā. Sākotnēji tā saucās **Rēmershofa** (). Jau 1894. gadā šeit bija stacijas ēka, pasažieru nojume, divi peroni, preču šķūnis un rampa, dzīvojamā ēka, lokomotīvju depo, ar tvaika sūkni aprīkots ūdenstornis, divas pelnu bedres, tualete un aka. Pirmā pasaules kara laikā stacijas ēka gāja bojā, bet 1923. gadā tās vietā pēc arhitekta Jāņa Neijas projekta uzcēla jaunu stacijas ēku, daļēji atjaunojot arī kādreiz tik plašo saimniecību. Otrais pasaules karš stacijas ēku atkal nopostīja, tagadējā ēka uzbūvēta 1951. gadā.


Attēls:Dzelzceļa stacija Skrīveri 1926. gadā.jpg|Dzelzceļa stacija 1926. gadā
Attēls:Skrīveri_1930.jpg|Skrīveru stacijas ēka 1930. gados


## Attēlu galerija

Attēls:Skrīveru dzelzceļa stacija 2006-08-27.jpg|Skrīveru stacija 2006. gadā
File:Sliežu ceļi Skrīveros 3.jpg|Sliežu ceļi Krustpils virzienā
File:Sliežu ceļi Skrīveros 4.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
Attēls:Skrīveru stacija 1.jpg|Skrīveru stacija
Attēls:Skrīveru stacija 2.jpg|Skrīveru stacija
Attēls:Skrīveru stacija 3.jpg|Skrīveru stacija


## Atsauces
Dendrārijs (nozīmju atdalīšana)

**Dendrārijs** tiek lietots šādās nozīmēs:

* Dendrārijs — botāniskā dārza daļa vai dārzs, kurā kolekcijas veidā iestādīti kokaugi.
* Dendrārijs — neizmantots dzelzceļa pieturas punkts līnijā Rīga—Krustpils.

## Skatīt arī
* Skrīveru dendrārijs
* Lāčupītes dendrārijs
Anna Ferisa

**Anna Keja Ferisa** (; dzimusi  Baltimorā, Mērilendas štatā, ASV) ir amerikāņu aktrise. Viņa kļuva pazīstama pēc filmēšanās šausmu filmas parodiju "Šausmenīte" (*Scary Movie*) filmu sērijā. Vēl ir filmējusies filmās "Karstās čiksas" (2002), "Pazudis tulkojumā" (2003), "Mana bijusī superdraudzene" (2006), "Tikai draugi" (2005), "Kuprainais kalns" (2005). Ir piedalījusies vairāku seriālu filmēšanā ar epizodiskām lomām.

## Ārējās saites

*
Muldakmens (nozīmju atdalīšana)

**Muldakmens** tiek lietots šādās nozīmēs:

* Muldakmens — laukakmens ar dabīgu vai mākslīgi iekaltu iedobumu muldas veidā.
* Muldakmens — dzelzceļa pieturas punkts līnijā Rīga—Krustpils.

## Skatīt arī
* Meļķītāru muldakmens
Dendrārijs (stacija)

**Dendrārijs** ir neizmantots dzelzceļa pieturas punkts Aizkraukles novada Skrīveru pagastā, līnijā Rīga—Krustpils. Pieturai tuvākā apdzīvotā vieta ir Līču mazciems ap 3 km uz austrumiem, uz kurieni no pieturas neved nekādi ceļi. Pietura atrodas skaistā purvainā meža masīvā un tās tuvumā atrodas dažas viensētas. Tuvākā ir 856. km dzelzceļa ēka, kuras nosaukums saglabājies no padomju laika, kad kilometri šajā līnijā tika skaitīti no Maskavas. Nepāra ceļa (Rīgas virziena) zemā perona garums atbilst tikai 1 vagonam (tikai pirmais vagons, apmēram 20 m), pāra ceļa (Aizkraukles virziens) paaugstinātajam peronam — 4 pirmie vagoni. Sezonas laikā Dendrārija apkārtnē ir daudz odu, knišļu, mušu un dunduru. Apkaimē ir skaista un klusa raksturīga ainava. No Krapes puses pieturai var piekļūt pa aizaugušu meža stigu, kas aizgāzusies ar kritušiem lieliem un maziem kokiem, bet no Daugavpils šosejas puses — pa grantētu meža ceļu, ko ziemā tīra nesistemātiski. Līdz tuvākajai autobusa pieturai "Dendroloģiskais parks" uz Daugavpils šosejas no dzelzceļa pieturas ir ap 5 km. Dendrārijā pieturēja elektrovilcieni maršrutā Rīga—Aizkraukle (pirmais un pēdējais Aizkraukles—Rīgas reiss nepieturēja, un nepieturēja arī pēdējais Rīgas-Aizkraukles reiss).

No 2019. gada decembra Dendrārija pieturā sakarā ar mazo pasažieru plūsmu vilcieni vairs neapstājas.

## Vēsture
Pieturas punkts parādījās 1972. gadā, ar nosaukumu «856. kilometra blokpostenis». Tā izveide tika saistīta ar pāreju no divceļu posma Skrīveri—856. km uz vienceļa posmu 856. km—Jumprava. Ceļa postenis šeit bija līdz 1991. gadam, kad posmā 856. km—Jumprava tika izbūvēts otrais sliežu ceļš. No 1994. gada pieturas punkts nes nosaukumu «Dendrārijs», saistībā ar tuvumā esošo Skrīveru dendrāriju.

2009. gadā Dendrārija pieturas punktā tika izbūvēts pirmais Latvijā eksperimentālais paaugstinātais perons (Aizkraukles virziena), 55 cm augstumā. Šis perons ir uzskatāms par daļēji paaugstinātu, jo atrodas zemāk par vagona grīdu.

## Attēlu galerija

Attēls:Dendrārijs 06.JPG|Augstais perons
Attēls:Dendrārijs 25.jpg|Dzelzceļa ēka 856. km pie Dendrārija pieturas
Attēls:Dendrārijs 10.JPG|Uzraksta plāksne
Attēls:Dendrārijs 14.JPG|2010. gads, skats Rīgas virzienā, kreisajā pusē bijusī 856. blokposteņa ēka, kas nav saglabājusies līdz mūsdienām
Attēls:Dendrārijs pietura 1.jpg|Dendrārija pietura
Attēls:Dendrārijs pietura 2.jpg|2016.g. vilcienu kustības saraksts Skrīveru virzienā no Dendrārija
Attēls:Dendrārijs pietura 3.jpg|Dendrārija īsais perons
Attēls:Dendrārijs pietura 4.jpg|2016.g. vilcienu kustības saraksts no Dendrārija Rīgas virzienā


## Atsauces
Hansen

**Hansen** var attiekties uz:
* Gerhards Armauers Hansens - norvēģu ārsts;
* Hansena kalni Antarktīdā;
* Kristians Hansens — Vācijas ģenerālis, Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieris;
* Larss Hansens — amerikāņu ekonomists.
Viesturs Gredzens

**Viesturs Gredzens** ( — ) bija latviešu agronoms, zirgaudzētājs un politiķis, 6. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
### Padomju gadi
Viesturs Gredzens ir dzimis 1931. gadā. 1949. gadā absolvējis Priekuļu lauksaimniecības tehnikumu agronoma specialitātē. Ilgus gadus vadījis kolhozu "Tērvete", kas bez lauksaimniecības nodarbojās arī ar zirgkopību un alus darīšanu. Par darbu "Tērvetē" apbalvots ar Ļeņina ordeni.

### Politika
1995. gadā ievēlēts 6. Saeimā no Latvijas Vienības partijas saraksta. V. Gredzenam ir piederējusi izšķirošā balss, kas neļāva apstiprināt Ziedoņa Čevera piedāvāto Ministru kabinetu. Neilgi pēc tam Gredzens partiju un tās Saeimas frakciju pametis. 1996. gadā pievienojies Latvijas Zemnieku savienībai, no 1997. gada marta līdz 1998. gada janvārim bijis tās frakcijas priekšsēdētāja vietnieks. Bez tam Saeimā darbojies kā Saimnieciskās komisijas biedrs, Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas biedrs, Lauksaimniecības apakškomisijas biedrs un vairāku valstu parlamentu sadarbības grupu loceklis. 

Kandidējis 7. Saeimas vēlēšanās, tomēr viņa pārstāvētais LZS saraksts nepārvarēja 5% barjeru. Kandidējis arī 8. Saeimas vēlēšanās, kur viņa pārstāvētā politiskā apvienība "Centrs" nespēja pārvarēt 5% barjeru.

### Dzīves pēdējie gadi un nāve
Pēdējos dzīves gados pārdevis sev piederošo zirgaudzētavu. Kopā ar domubiedriem 2008. gadā dibinājis biedrību "Lāčplēsis". Miris  no kādas neārstējamas slimības,  apbedīts Tērvetes kapos.

## Atsauces
Jumprava (stacija)

**Jumprava** ir pieturas punkts Latvijā, dzelzceļa līnijā Rīga—Daugavpils. Atrodas apdzīvotā vietā Jumpravā, kas ir Ogres novada Jumpravas pagasta centrs. Tā atrodas starp pieturas vietām Skrīveri un Kaibala. Jumpravas pieturā apstājas elektrovilcieni, kas kursē maršrutā Rīga—Aizkraukle, kā arī daļa Krustpils, Daugavpils, Zilupes un Madonas virziena dīzeļvilcienu. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Stacija tika uzbūvēta 1918. gadā un tai deva nosaukumu **Lomaņi**. Kopš 1921. gada stacija saucas **Jumprava**.
1926. gadā šeit tika uzbūvēta pirmā stacijas ēka. Taču Otrā pasaules kara laikā stacija gāja bojā, tāpēc 1950. gadā bijušās stacijas vietā tika izbūvēta jauna stacijas ēka. Šī stacijas ēka ir saglabājusies līdz mūsdienām. Līdz 1991. gadam šeit bija stacija, jo posmā Jumprava—Dendrārijs (856. km) bija vienceļa posms.

## Galerija

Jumpravas stacija.JPG|Jumpravas stacijas ēka 2012. gadā
Sliežu ceļi Jumpravā 4.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
Sliežu ceļi Jumpravā 3.jpg|Sliežu ceļi Krustpils virzienā
Jumpravas dz. pietura 1.jpg|Jumpravas dz. pietura
Jumpravas dz. pietura 2.jpg|Jumpravas dz. pietura
Jumpravas dz. pietura 3.jpg|Jumpravas dz. pietura


## Atsauces
Kaibala (stacija)

**Kaibala** ir dzelzceļa pieturas punkts, kas atrodas Latvijā Ogres novada Lielvārdes pagastā starp Jumpravas pieturu un Lielvārdes dzelzceļa staciju. Kaibala ir C biļešu zonas gala stacija. Pieturas punktā nav biļešu kases.

## Vēsture
Pieturas punkts tika atvērts 1930. gadā. Stacijas ēka tika būvēta blakus vecajai stacijas ēkai 1935. gadā. Stacijas ēkā atradās uzgaidāmā telpa, kases telpa, dzīvojama telpa un virtuve. Kase darbojās līdz 1995. gada 1. janvārim. Vēlāk stacijas ēkas ārpusē tika izvietots aparāts, kur varēja nokompostrēt braukšanas talonus, pēc konduktoru ieviešanas biļete jāiegādājas vilcienā.

No 2019. gada decembra samazināja pasažieru vilcienu reisu skaitu, kas pietur Kaibalas pieturā. No 2022. gada bija paredzēts pieturu slēgt, tomēr Kaibalā joprojām ik dienas pieturēja 6 elektrovilcienu reisi Aizkraukles virzienā un 7 reisi Rīgas virzienā. 
2023. gada augustā Sabiedriskā transporta padome (SAP) nolēma līdz gada beigām pieturu slēgt. Tam iebilst Kaibalas iedzīvotāji.

## Attēlu galerija

Attēls:Kaibala.JPG|Kaibalas pietura 2012. gadā
File:Sliežu ceļi Kaibalā 3.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Kaibalā 4.jpg|Sliežu ceļi Krustpils virzienā
Attēls:Kaibalas dz. pietura 1.jpg|Kaibalas dz. pietura
Attēls:Kaibalas dz. pietura 2.jpg|Kaibalas dz. pietura
Attēls:Kaibalas dz. pietura 3.jpg|Kaibalas dz. pietura

## Ārējās saites
* Līnijas vēsture 
* Vilcienu kustības saraksta meklētājs

## Atsauces
Ciemupe (stacija)

**Ciemupe** ir dzelzceļa pieturas punkts, kas atrodas Latvijā Ogres novada Ogresgala pagasta Ciemupes ciemā starp Ķeguma un Pārogres pieturām. Iepriekš, kustības apstākļos pa vienu sliežu ceļu, Ciemupē bija ierīkots sadales punkts. Pieturas punkta ēka tiek izmantota kā dzīvojamā māja, tajā nav biļešu kases.

## Vēsture
Stacijas "Ciemupe" ēku būve tika iesākta 1927. gada oktobrī un nobeigta . Nodota dzelzceļa valdes rīcībā . Pieturas punkts tika atvērts 1929. gadā.

## Attēlu galerija

Attēls:Ciemupe 1.JPG|Ciemupes pieturas punkts 2010. gadā
File:Sliežu ceļi Ciemupē 3.jpg|Sliežu ceļi Krustpils virzienā
File:Sliežu ceļi Ciemupē 4.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
Attēls:Ciemupes dz. pieturas pasažieru nojume.jpg|Ciemupes dz. pieturas pasažieru nojume
Attēls:Ciemupes dz. pieturas vecā biļešu kase.jpg|Ciemupes bijušā sadales punkta ēka


## Ārējās saites
* Dāvis Ādams (raksts, kur var apskatīt sākotnējās Ciemupes stacijas ēkas attēlu)

## Atsauces
Hansena kalni

**Hansena kalni** (, ) ir ap 50 km gara nunataku virkne Austrumantarktīdā. Atrodas Kempa Zemē ap 95 km no okeāna piekrastes. Orientēti ziemeļrietumu-dienvidaustrumu virzienā un sastāv no divām nunataku grupām, kas paceļas virs Polārā plato līdz pat 300 m augstumā. Augstākā virsotne ir 1700 m augstais Jeitafjells. Ziemeļaustrumos no Hansena kalniem paceļas 1764 m augstais Framfjells. Hansena kalnus nokartēja no Larsa Kristensena ekspedīcijas (1936-1937) aerofotomateriāliem un nosauca par godu norvēģu kartogrāfam H. E. Hansenam *(H.E. Hansen)*, kurš sastādīja kartes šai un citām norvēģu antarktiskajām ekspedīcijām.

## Atsauces
Hathaway

***Hathaway*** ir angļu uzvārds. *Hathaway* var būt:

* Hetaveja — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Hetavejs — uzvārds vīriešu dzimtē.
Ciemupe (nozīmju atdalīšana)

**Ciemupe** var būt:
* Ciemupe — apdzīvota vieta Ogres novada Ogresgala pagastā.
* Ciemupe — dzelzceļa pieturas punkts līnijā Rīga—Krustpils.
Skaņu mežs

**Skaņu mežs** ir ikgadējs Latvijā rīkots eksperimentālās mūzikas un filmu festivāls. Pirmais festivāls norisinājās 2003. gadā. Festivālā ir uzstājušies vairāki plaši pazīstami mākslinieki no Latvijas un ārzemēm: Sunn O))), Wolf Eyes, Mouse on Mars, Battles, Liars, Kristians Fenezs, Mazie smirdīgie kociņi, Satellites LV, Trauma Moralis, Tesa, Soundarcade, Gas of Latvia, Raimonds Tiguls, Kristaps Pētersons, Apziņas parazīti.

2010. gada Skaņu mežs norisinājās no 9. līdz 11. septembrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Festivāla mājaslapa /
Lielvārde (stacija)

**Lielvārde** ir dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils starpstacija, kas atrodas Vidzemes pilsētā Lielvārdē.

Stacija ir galapunkts vilcienu maršutam Rīga—Lielvārde, kā arī tajā pietur elektrovilcieni Rīga—Aizkraukle un maršrutu Rīga—Daugavpils, Rīga—Krustpils, Rīga—Madona, Rīga—Gulbene, Rīga—Zilupe dīzeļvilcieni. Posmā no Lielvārdes līdz Rīgai vairākos dīzeļvilcienos noteikta papildu piemaksa par ātrumu. Stacijā darbojas biļešu kase. 

## Vēsture
Staciju uzcēla līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils būvniecību 1861. gadā.
Sākotnēji tās nosaukums bija **Ringmundhofa** (), tāpat kā tuvējai Rembates muižai. Pirmā pasaules kara laikā stacija stipri cieta un pēc kara tās ēka vairs nebija atjaunojama. Tās vietā 1922. gadā pēc Arnolda Lamzes projekta izbūvēja jaunu stacijas ēku ar nosaukumu **Rembate**, kas bija viena no pirmajām jaunbūvētajām stacijas ēkām neatkarīgajā Latvijas valstī. 1926. gadā staciju pārdēvēja par **Lielvārdi**. Otrais pasaules karš atkal nodarīja stacijai lielus postījumus. Atjaunot staciju nebija iespējams, tāpēc 1950. gadā uzbūvēja jaunu stacijas celtni. Šī stacijas ēka ir saglabājusies līdz mūsdienām.

## Attēlu galerija

Attēls:Lielvārdes stacija 1.JPG|Lielvārdes stacijas ēka 2012. gadā
File:Sliežu ceļi Lielvārdē 4.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Lielvārdē 3.jpg|Sliežu ceļi Krustpils virzienā
Attēls:Lielvārdes stacija.jpg|Lielvārdes stacija
Attēls:Lielvārdes stacija 5.jpg|Lielvārdes stacija
Attēls:Lielvārdes stacija 3.jpg|Lielvārdes stacija
Attēls:Lielvārdes stacija 2.jpg|Lielvārdes stacija
Attēls:Lielvārdes stacija 4.jpg|Lielvārdes stacija
Attēls:Lielvārdes stacija 6.jpg|Lielvārdes stacija
Attēls:Lielvārdes stacija 7.jpg|Lielvārdes stacija
Attēls:Lielvārdes stacija 8.jpg|Lielvārdes stacija


## Atsauces

## Ārējās saites
* Vēsture 
* Pasažieru vilcienu saraksts
Ķegums (stacija)

**Ķegums** ir pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga—Daugavpils, kas atrodas Ķegumā.

No  stacijas biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Pieturas punkts tika izveidots 1924. gadā. 1936. gadā pieturas punkts kļuva par Ķeguma hidroelektrostacijas būves apkalpojošo staciju. 1937. gadā pēc arhitekta Voldemāra Ozoliņa projekta
sāka būvēt jaunu stacijas ēku, veco pieturas punkta ēku pārbūvējot par bagāžas noliktavu. Jaunajā stacijas ēkā, kas tika nodota ekspluatācijā 1939. gadā, atradās uzgaidāmās telpas, bufete ar palīgtelpām, telpas dzelzceļa policijai un stacijas dežuranta kabinets, savukārt augšstāvā bija izbūvēti dzīvokļi stacijas priekšniekam un viņa palīgiem, pārmijniekiem un komercaģentam. Otrā pasaules kara laikā stacija cietusi, bet 1948. gadā tā tika atjaunota tuvu sākotnējam veidolam. Ap 1985. gadu Ķeguma stacijā demontēti atlikušie sliežu ceļi, un tā tika pārveidota par pieturas punktu. Ap 2009. gadu tika nojaukts vecais Rīgas virziena perons, kurš atradās starp abiem sliežu ceļiem, un tika uzbūvēts jauns perons, kas atrodas sliežu ceļa otrā pusē.

## Attēlu galerija

Attēls:Keguma stacija.JPG|Ķeguma pasažieru ēka un sliežu ceļi 2010. gadā
File:Sliežu ceļi Ķegumā 3.jpg|Sliežu ceļi Krustpils virzienā
File:Sliežu ceļi Ķegumā 4.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
Attēls:Ķeguma pasažieru ēkas fasāde.jpg|Ķeguma pasažieru ēkas fasāde no dzelzceļa puses
Attēls:Здание станции Кегумс - Ķeguma stacijas ēka.jpg|Ķeguma pasažieru ēkas fasāde no apdzīvotās vietas puses


## Atsauces

## Ārējās saites
* Ķeguma dzelzceļa stacija 1930. gados
*
Ķegums (nozīmju atdalīšana)

**Ķegums** var būt:
* Ķegums - pilsēta Daugavas krastā, Ogres novadā.
* Ķegums - dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Krustpils.

## Skatīt arī
* Ķeguma HES
* Ķeguma novads
* Ķeguma pilsētas lauku teritorija
Kaltene

**Kaltene** ir ciems Kurzemē, Talsu novada Rojas pagastā. Atrodas Rīgas līča rietumu krastā, pie autoceļa P131 (Tukums—Kolka), 7 km attālumā no pagasta centra Rojas, 35,5 km no novada centra Talsiem un 119 km attālumā no Rīgas. Cauri ciemam tek Žulniekvalks un Baznīcvalks.

Ciemā atrodas lieliem laukakmeņiem klāta jūras piekraste, kas ir viena no nedaudzajām tādām Latvijā, bet nedaudz uz dienvidiem no Kaltenes piekraste ietilpst aizsargājama ģeoloģiska un ģeomorfoloģiska dabas pieminekļa Kaltenes krasta veidojumi teritorijā. Savukārt 2—3 km attālumā iekšzemē ir cits dabas piemineklis — Kaltenes kalvas — Baltijas jūras seno stadiju krasta veidojumi — laukakmeņu grēdas.

Ievērojamākais kultūrvēsturiskais objekts Kaltenē ir 1567. gadā celtā Kaltenes Svētās Katrīnas luterāņu baznīca. Uz mākslīgi izbūvētas pussalas jūrā, kur savulaik atradās Kaltenes eksperimentālā lašveidīgo zivju fabrika, uzņēmējs Māris Gailis un arhitekte Zaiga Gaile ir izplānojuši un uzbūvējuši savu brīvdienu māju "Lieldienu sala", kas ir celtne ar izcilu arhitektūras vērtību un 2007. gadā izpelnījusies balvu kā gada labākā rekonstruētā ēka. Ēka izmantota arī filmas "Seržanta Lapiņa atgriešanās" filmēšanā. Ciemā arī uzņemta filma "Ilgais ceļš kāpās".

## Vēsture
Mūsdienu Kaltenes jeb **Silciema** (*Sillendorf*) teritorija dažādos laika periodos ietilpusi Oktes, Lubezeres, Nogales, Nurmuižas, Strazdes, Valgales un Vandzenes muižas zemēs. 1567. gadā sākta Kaltenes Svētās Katrīnas luterāņu baznīcas celtniecība, kas vairākas reizes pārbūvēta. 1797. gadā Kaltenē bija krogs un 15 mājas. 1826. gadā ciems piederēja pie Nurmuižas evaņģēliski luteriskās draudzes. Kaltenē bijis krogs, nespējnieku māja un divas skolas. Pirmo baptistu draudzi mūsdienu Talsu novadā nodibināja Kaltenē 1874. gadā. 19. gadsimtā un 20. gadsimta sākumā šeit tika veikta aktīva kuģubūve (uzbūvēti vismaz 57 burinieki). Līdz 1949. gadam ciems atradās Lubezeres, Nogales un Upesgrīvas pagastā.

1947. gadā Rojas apkārtnes zvejnieki nodibināja zvejnieku arteli "Staļina ceļš". 1962. gadā, apvienojoties zvejnieku arteļiem "Staļina ceļš" un "Viļņu lauzējs", tika izveidots zvejnieku kolhozs "Banga". Kaltenē notika eksperimenti ar lašveidīgo zivju audzēšanu, mūsdienās eksperimentālā fabrika pārtapusi par brīvdienu māju "Lieldienu sala".

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Galerija

Kaltenes luterāņu baznīca (1).jpg|Kaltenes luterāņu baznīca
Kaltenes piekraste (1).jpg|Kaltenes piekraste
Kaltenes krasta veidojumi 02.jpg|Kaltenes krasta veidojumi
Kaltenes piekraste (2).jpg|Zaigas Gailes projektētā māja


## Atsauces
Lielvārde (nozīmju atdalīšana)

**Lielvārde** var būt:
* Lielvārde — pilsēta;
* Lielvārde — florbola klubs;
* Lielvārde — stacija līnijā Rīga—Daugavpils.
Sway (singls)

**“Sway”** ir amerikāņu grupas Pussycat Dolls singls no albuma PCD, albumā singls tika iekļauts bonusa dziesmu sarakstā. ”Sway” ir angļu versija 1953. gadā sarakstītajai meksikāņu dziesmai "¿Quién será?". Pussycat Dolls ierakstītā dziesmas versija tika iekļauta filmas Padejosim? skaņu celiņā. Dziesmas videoklipa tika izdots 2004. gadā un tajā tika iekļautas ainas no filmas.

## Dziesmu saraksts
# ”Sway” (Non LP versija) - 3:11

## Atsauces
Višķi (stacija)

**Višķi** ir dzelzceļa stacija Augšdaugavas novada Višķu pagastā, līnijā Rēzekne I—Daugavpils. Stacijā pastāv tikai kravas satiksme (reizi gadā garām kursējošais vilciens Rīga—Aglona Višķos nepietur).

## Vēsture
Stacija tika atvērta  (v. s. ) kopā ar Pēterburgas—Varšavas dzelzceļa līnijas Ostrovas—Dinaburgas posmu.

Sākotnējais stacijas nosaukums bija «Dubno» (), tomēr kopš 1894. gada to sāka dēvēt par staciju «Višķi» (; ). 1918. gadā īsā laika posmā stacija tika minēta kā «Dubno», bet ar 1919. gadu visos oficiālajos dokumentos stacija atkal tiek norādīta ar nosaukumu «Višķi».

Pirmā pasaules kara laikā no Višķiem līdz stacijai «Nīcgale» tika izbūvēta savienojoša dzelzceļa līnija. Tā pastāvēja īsu laiku un mūsdienās no tās nekas nav saglabājies.

## Ārējās saites
* Višķu stacija 1927. gadā

## Atsauces
1573. gads

**1573. gads** (MDLXXIII) ir parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Jelgava ieguva pilsētas tiesības.
* 12. jūlijs — spāņu karaspēks hercoga Albas vadībā pēc 7 mēnešu aplenkuma ieņēma Hārlemu.

## Dzimuši
* 10. janvāris — Simons Mariuss, vācu astronoms (miris 1624.)
* 22. janvāris — Džons Donns (*John Donne*), angļu dzejnieks (miris 1631.)
* 15. jūlijs — Inigo Džonss (*Inigo Jones*), angļu arhitekts (miris 1652.)
* 7. oktobris — Viljams Lods (*William Laud*), Kenterberijas arhibīskaps (miris 1645.)

## Miruši
* 30. decembris — Džovanni Batista Giraldi, itāļu novelists un dzejnieks (dzimis 1504.)
Dzīvības nodrošināšanas sistēma

**Dzīvības nodrošināšanas sistēma** kosmonautikā ir ierīču kopums, kas ļauj cilvēkam vai citai dzīvai būtnei normāli uzturēties kosmosā hermētiskā kosmiskajā aparātā. Tai visa lidojuma laikā jānodrošina cilvēks ar dzīvības uzturēšanai nepieciešamajām vielām, ka arī jāapstrādā viņa izdalītas vielas. Sistēmai tāpat jāuztur vide, kur uzturas cilvēks, noteiktā temperatūras diapazonā, pieņemamā atmosfēras spiedienā, ka arī jāaizsargā no bīstamas ārējās iedarbības, piemēram radiācijas un mikrometeoroīdiem.

Atkarībā no apgādes veida dzīvības nodrošināšanas sistēmas var būt atvērtas, daļēji slēgtas vai pilnībā slēgtas. Atvērtās tipa sistēmās visus krājumus piegādā no Zemes. Tādas ir visos kosmosa kuģos. Daļēji noslēgtās sistēmās daļa vielu tiek pārstrādāta otrreizējai izmantošanai. Piemēram, Starptautiskajā kosmosa stacijā ūdens no mazgāšanās, urīna, atmosfēras tvaika u.c. tiek savākts un destilācijas procesā attīrīts. Pēc tam šo ūdeni var izmantot dzeršanai, mazgāšanai vai lai elektrolīzes iekārtās iegūtu skābekli, ar kuru papildināt atmosfēru. Pilnībā slēgta tipa dzīvības nodrošināšanas sistēma būtu slēgta ekoloģiska sistēma, kurā visas cilvēka bioloģisko vajadzību vielas tiktu iegūtas, pārstrādājot cilvēka izdalītās vielas, tai skaitā pārtika tiktu izaudzēta uz vietas. Līdz mūsdienām šāda sistēma kosmosā vēl nav izveidota, bet nākotnē tādas būs nepieciešamas, cilvēkam ceļojot uz citām planētām un uz tām izveidojot pastāvīgas bāzes.

Dzīvības nodrošināšanas sistēma tiek ierīkota katrā kosmosa kuģī un orbitālajā stacijā, kurā paredzēts uzturēties cilvēkam. Kosmosa kuģos kritisku operāciju (pacelšanās, nolaišanās) laikā kosmonauti parasti ir tērpti skafandros, kuros ir rezerves dzīvības nodrošināšanas sistēma gadījumiem, ja galvenā sistēma sabojātos. Iziešanā atklātā kosmosā tiek izmantoti skafandri ar autonomu dzīvības nodrošināšanas sistēmu.
Višķi (nozīmju atdalīšana)

**Višķi** var būt:
* Višķi — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Višķu pagastā.
* Višķi — apdzīvota vieta Valmieras novada Plāņu pagastā.
* Višķi — dzelzceļa stacija līnijā Rēzekne I—Daugavpils.

## Skatīt arī
* Kalna Viški
* Višķu pagasts
* Višķu ezers
* Višķu iela
1575. gads

**1575. gads** (MDLXXV) ir parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
### Oktobris
* 27. oktobris — Rūdolfs II Hābsburgs kļuva par Vācijas karalis.

### Decembris
* 15. decembris — Stefans Batorijs kļuva par Polijas karali.

## Dzimuši
* 24. aprīlis — Jākobs Bēme (*Jakob Böhme*), vācu mistiķis (miris 1624.)
* 26. aprīlis — Marija de Mediči (*Marie de Médicis*), Francijas karaliene-konsorte (mirusi 1642.)
* 4. novembris — Gvido Rēni, itāļu baroka gleznotājs (miris 1642.)

## Miruši
* 17. septembris — Heinrihs Bullingers, šveiciešu reformators, Cvinglija sekotājs (miris 1504.)
1574. gads

**1574. gads** (MDLXXIV) ir parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 23. februāris — Francijā sākas piektais reliģiskais karš pret hugenotiem.

## Dzimuši
* 6. maijs — Inocents X (*Innocentius X*), Romas pāvests (miris 1655. gadā)
* 12. decembris — Dānijas Anna (*Anne of Denmark*), Skotijas, Anglijas un Īrijas karaliene (mirusi 1619. gadā)

## Miruši
* 27. jūnijs — Džordžo Vazāri (*Giorgio Vasari*), itāļu gleznotājs un arhitekts (dzimis 1504. gadā)
* 4. decembris — Georgs Joahims Rētiks (*Georg Joachim Rheticus*), vācu matemātiķis (dzimis 1514. gadā)
Baltā lente

**"Baltā lente"** () ir 2009. gada Austrijas, Vācijas, Francijas un Itālijas kopražojuma mistērijas drāmas filma, ko režisējis austriešu kinorežisors Mihaels Hāneke. Filmas sižets attēlo neizprotamus un drūmus notikumus kādā ģimenē un ar to saistītajā apkārtējā sabiedrībā kādā pilsētā Vācijas ziemeļos īsi pirms Pirmā pasaules kara. Balstoties uz Hānekes teikto, filma ir par "jebkāda veida terorisma cēloni, vienalga vai ar politisku vai reliģisku raksturu"

Filmas pirmizrāde notika Kannu kinofestivālā, . Tā ieguva Kannu kinofestivāla augstāko godalgu — zelta palmas zaru. Filma arī ieguva Zelta globusa balvu 2010. gadā kā labākā filma svešvalodā. Tāpat arī filma tika nominēta divās Amerikas Kinokadēmijas balvas kategorijās: Labākais operatora darbs (Kristiāns Bergers) un Labākā filma svešvalodā (pārstāvot Vāciju). 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Baltā lente" ierindojās 18. vietā.

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Kanādas oficiālā mājaslapa /
Edīte Baušķeniece

**Edīte Baušķeniece** (dzimusi **Edīte Urbulis** ) ir latviešu dziedātāja un dziesmu autore.

## Biogrāfija
1980. gadu sākumā viņa apprecas ar mūziķi Ingu Baušķenieku, laulībā piedzimis dēls Matīss. E. Baušķeniece sākusi piedalīties vīra muzikālajos projektos. Kad 1988. gadā viņš uzsāk solodarbību, arī E. Baušķeniece gūst popularitāti kā dziedātāja, piedaloties dziesmās "Guvernante — diversante" un "Milzīte Ilzīte". Abu Baušķenieku galvenais kopdarbs ir albums "Klusais okeāns", kurā vairuma dziesmu līdzautore un vokāliste ir E. Baušķeniece. Pēdējās kopīgās Baušķenieku dziesmas ir divas 1993. gada kompozīcijas "Lietus nomierina mani" un "Roņi", kas vēlāk iekļautas albumā "Burvju pusdienas".

1989. gadā Baušķeniece kopā ar Ievu Akurateri, Olgu Rajecku un Maiju Lūsēnu dzied Latvijas sieviešu grupā "Dāmu pops", izpildot hitu "Varbūt rīt", tomēr 1991. gadā E. Baušķeniece no turpmākas sadarbības atsakās līdz pat 1999. gadam, kad kvartets atsāk uzstāties un gadu vēlāk izdod pirmo albumu. Edīte tajā iedziedājusi arī solonumuru — "Dzelteno Pastnieku" dziesmas "Čemodāns" versiju.

1990. gados E. Baušķeniece kļūst par Jūrmalas Alternatīvās skolas pedagogu. Viņas un I. Baušķenieka dziesmu teksti no albuma "Klusais okeāns" publicēti žurnālā "Avots" 1990. gadā, bet E. Baušķenieces literārās miniatūras — žurnāla "Balle" 2. numurā (1996).

21. gadsimta sākumā Baušķenieku laulība tiek šķirta, tomēr E. Baušķeniece piedalās vīra koncertos par godu dziesmu izlases "Nezināmais šedevrs" iznākšanai.

## Diskogrāfija

### Albumi

### Piedalīšanās citu izpildītāju dziesmās

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* Anda Rožukalne. *Maigi ironiskā Edīte.* Žurnālā *Santa*, 2000. gada 12. numurā.
Mihaels Hāneke

**Mihaels Hāneke** (; dzimis  Minhenē, Vācijā) ir austriešu kinorežisors un scenārists. Hānekes filmām raksturīgs drūmi un nepatīkami motīvi, tās bieži attēlo mūsdienu sabiedrības trūkumus un problēmas. Savas karjeras laikā Hāneke ir strādājis arī televīzijā un teātrī.

Hānekes filmas ir guvušas nozīmīgus panākumus Kannu kinofestivālā: "Klavierskolotāja" (2002) ieguva *[[Grand Prix (Kannu kinofestivāls)|Grand Prix]]* balvu, bet "Baltā lente" (2009) un "Mīlestība" (2012) ieguva Zelta palmas zaru. Par filmu "Mīlestība" saņēmis arī BAFTA kino balvu (par labāko filmu, kas nav angļu valodā), kā arī tika nominēts divām Amerikas Kinoakadēmijas balvām (kā režisors un oriģinālscenārija autors).

## Filmogrāfija

### Pilnmetrāžas filmas
* 1989 — "Septītais kontinents" (*Der Siebente Kontinent*)
* 1992 — "Benija video" (*Benny's Video*)
* 1994 — "71 fragments no nejaušību hronoloģijas" (*71 Fragmente einer Chronologie des Zufalls*)
* 1997 — "Pils" (*Das Schloß*)
* 1997 — "Dīvainās spēles" (*Funny Games*)
* 2000 — *[[Code inconnu]]*
* 2002 — "Klavierskolotāja" (*La Pianiste*)
* 2003 — "Vilku laiks" (*Le Temps du Loup*)
* 2005 — "Apslēptais" (*Caché*)
* 2008 — "Dīvainās spēles (ASV ekranizējums)" (*Funny Games U.S.*)
* 2009 — "Baltā lente" (*Das weiße Band*)
* 2012 — "Mīlestība" (*Amour*)

## Atsauces

## Literatūra
* Catherine Wheatley: *Michael Haneke's Cinema: The Ethic of the Image*, New York: Berghahn Books, 2009, 
* *Michael Haneke*. Special Issue of *Modern Austrian Literature*. 43.2, 2010.

## Ārējās saites

* 
* Mihaela Hanekes un viņa filmu apraksts
Malta (stacija)

**Malta** ir dzelzceļa stacija Rēzeknes novada Maltā, Maltas pagastā, līnijā Rēzekne I—Daugavpils.

## Vēsture
No 1860. gada pieturas punkts uz dzelzceļa līnijas Pēterburga—Varšava, stacija "Antonopole" atklāta 1901. gadā.

## Attēlu galerija

Attēls:malta pas platforma.JPG|Pasažieru platforma
Attēls:st malta krans.JPG|Ūdens uzpildes ietaise tvaika lokomotīvēm
Attēls:st malta.JPG|Stacijas ēka un laukums


## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Дорога, которую мы выбираем
Rojs Kīns

**Rojs Moriss Kīns** (; dzimis  Korkā) ir bijušais Īrijas futbolists, pašlaik — futbola treneris. Savā 18 gadus ilgajā spēlētāja karjerā viņš spēlēja *[[Cobh Ramblers F.C.|Cobh Ramblers]]* komandā Īrijas līgā, *[[Nottingham Forest F.C.|Nottingham Forest]]* un *[[Manchester United FC|Manchester United]]* (abi Anglijā), karjeru noslēdzot ar īsu posmu *[[Glāzgovas "Celtic"|Celtic]]* sastāvā Skotijā. Kopš 2013. gada ir Īrijas futbola izlases trenera asistents.

2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Būdams dominējošs centra pussargs, Kīns izcēlās ar savu agresīvo spēli un cīņassparu. Šī attieksme viņām palīdzēja izcelties kā *Manchester United* kapteinim no 1997. gada līdz pat kluba pamešanai 2005. gadā. Kīns klubā aizvadīja 12 gadus, palīdzot tam sasniegt vairākus nozīmīgus panākumus.

Pēc spēlētāja karjeras beigām sāka strādāt par treneri. Vadījis Anglijas klubus *[[Sunderland AFC|Sunderland]]* un *[[Ipswich Town F.C.|Ipswich Town]]*, bijis *[[Aston Villa F.C.|Aston Villa]]* galvenā trenera asistents. 2013. gada novembrī kļuva par Īrijas futbola izlases trenera asistentu, pirmo spēli šajā amatā aizvadot pret Latvijas izlasi.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Manchester United**

* Anglijas Premjerlīga: 1993–94, 1995–96, 1996–97, 1998–99, 1999–2000, 2000–01, 2002–03
* FA kauss: 1993–94, 1995–96, 1998–99, 2003–04
* FA Community Shield: 1993, 1996, 1997, 2003
* UEFA Čempionu līga: 1998–99
* Starpkontinentālais kauss: 1999

**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2005–06
* Skotijas Līgas kauss: 2005–06

**Individuālie sasniegumi**

* FWA gada labākais futbolists: 2000
* FIFA 100

### Trenera karjera
**Sunderland**

* Anglijas čempionāts: 2006–07

## Atsauces

## Ārējās saites
Kīns

**Kīns** ( vai *Keane*; sieviešu dzimtē Kīna) ir daļēji angliskots īru cilmes uzvārds O'Kahans (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Fokshols Kīns (*Foxhall Keene*; 1867—1941) — amerikāņu jātnieks, golferis, polo spēlētājs un tenists, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs;
* Johanness Kīns (*Johannes Kühn*; dzimis 1991) — vācu biatlonists;
* Maikls Kīns (*Michael Keane*; dzimis 1993) — angļu futbolists;
* Reimonds Kīns (*Raymond Keene*; dzimis 1948) — Lielbritānijas šahists;
* Robijs Kīns (*Robbie Keane*; dzimis 1980) — īru futbolists;
* Rojs Kīns (*Roy Keane*; dzimis 1971) — īru futbolists un treneris.

## Skatīt arī
* O'Kahans
2010. gada Haiti zemestrīce

**2010. gada Haiti zemestrīce** bija katastrofāla zemestrīce ar magnitūdu 7,0, kuras epicentrs atradās netālu no Leogānes 25 km attālumā no Haiti galvaspilsētas Portoprensas. Zemestrīce notika  (otrdiena) pulksten 16:53 pēc vietējā laika (21:53 UTC). Līdz pat 24. janvārim bija vismaz 52 satricinājumi ar magnitūdu 4,5 vai vairāk. Tajā ievainojumus guva apmēram 3 miljoni cilvēku, Haiti valdība paziņoja, ka 230 000 cilvēki ir gājuši bojā, 300 000 cilvēki ir ievainoti un 1 000 000 cilvēku ir zaudējuši mājvietu. Tāpat tika nopostītas 250 000 dzīvojamās un 30 000 biznesa ēkas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Zemestrīce Haiti — galerija *The Boston Globe*
* Haiti pēc 48 stundām — galerija *The Boston Globe*
* Haiti pēc sešām dienām — galerija *The Boston Globe*
* Haiti cilvēku sejas — galerija *The Boston Globe*
* Haiti pēc trīs nedēļām — galerija *The Boston Globe*
* Haiti pēc 70 dienām — galerija *The Boston Globe*
* Haiti pēc gada — galerija *The Boston Globe*
Itālijas karogs

thumb|300px|Itālijas karogs
**Itālijas karogs** sastāv no trijām vienādām vertikālām joslām. Karoga joslas ir zaļa, balta un sarkana, turklāt zaļā krāsa atrodas karoga masta pusē. Savā pašreizējā izskatā tas ticis lietots kopš 1946. gada 19. jūnija un oficiāli tas tika apstiprināts 1948. gada 1. janvārī. Karoga ar likumu noteiktās garuma un platuma proporcijas ir 2:3.

Itālijas karogs ir līdzīgs Meksikas karogam, šo abu karogu atšķirības ir ģerbonis uz Meksikas karoga, atšķirīgā garuma un platuma proporcija (Meksikas karogam — 4:7, Itālijas — 2:3) un zaļās krāsas tonis, kas Meksikas karogā ir tumšāks. Vēl Itālijas karogs ir līdzīgs ar Īrijas, Kotdivuāras un Ungārijas karogiem.

## Ārējās saites

* Itālijas karogs
Gregors Arbets

**Gregors Arbets** (; dzimis  Tallinā, Igaunijas PSR, PSRS) ir profesionāls igauņu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2011) pārstāv Igaunijas basketbola līgas klubu BC Kalev/Cramo. Kopš 2002. gada ir Igaunijas basketbola izlases dalībnieks. Vēl ir spēlējis Igaunijas klubu Ehitustööriist, Tallinas "Kalev", Dalkia/Nybit un Vācijas kluba TSK Würzburg sastāvos. Vairākkārtēja Igaunijas čempions un Igaunijas kausa izcīņas uzvarētājs.

## Ārējās saites

* BC Kalev profils
Nāves grupa

**Nāves grupa** ir apzīmējums apakšgrupai vairāku kārtu sporta spēļu turnīrā, kuras sastāvs ir ļoti līdzvērtīgs, konkurētspējīgs un spēcīgs. Visbiežāk spēcīgas komandas nekvalificējas turnīra nākamajai kārtai, jo ir ielozētas "nāves grupā". Parasti šo terminu attiecina uz FIFA Pasaules kausa finālturnīriem, lai arī laika gaitā šo terminu ir pārņēmuši citi futbola turnīri un citi sporta veidi.

Parasti pēc turnīra izlozes tiek spriests par to, kura ir turnīra "nāves grupa". Diskusijas izvēršas, jo nav īstas definīcijas šim jēdzienam. Daržreiz tas nozīmē vienkārši, ka grupā ir ielozētas vairākas spēcīgas turnīra dalībnieces, netieši norādot, ka šādas grupas ir katrā turnīrā.

"Nāves grupas" priekštece bija "gigantu cīņa" (), kā tika nosaukta 1958. gada FIFA Pasaules kausa 4. grupa, kurā bija ielozētas Brazīlija, Anglija, PSRS un Austrija.

## Ārējās saites
*
Ņūmens

**Ņūmens** () ir angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

* Alfrēds Ņūmens (*Alfred Newman*), amerikāņu komponists un diriģents (1901—1970);
* Gērijs Ņūmens (*Gary Numan*), angļu dziedātājs, komponists un mūziķis (dzimis 1958);
* Pols Ņūmens (*Paul Newman*), amerikāņu aktieris, filmu režisors, humānists un autosacīkšu entuziasts (1925—2008);
* Tomass Ņūmens (*Thomas Newman*), amerikāņu komponists (dzimis 1955. gadā)
Kondolīza Raisa

**Kondolīza Raisa** (; dzimusi  Birmingemā, Alabamas štatā, ASV) ir amerikāņu profesore, diplomāte un rakstniece. Viņa bija 66. ASV valsts sekretāre. Raisa strādāja ASV prezidenta Džordža V. Buša prezidentūras laikā. K. Raisa bija pirmā afroamerikāņu sieviete, kas ieņēma šo amatu. Pirms viņas šajā amatā bija afroamerikāņu vīrietis Kolins Pauels. Viņa bija otrā sieviete šajā amatā. Laika posmā no  līdz  viņa bija ASV padomniece nacionālās drošības jautājumos. Pirms tam viņa sešus gadus (1993—1999) bija Stenforda Universitātes prezidente.

## Ārējās saites

* Stenforda universitātes profils
Višķu iela

**Višķu iela** var būt:
* Višķu iela — iela Rīgā;
* Višķu iela — iela Daugavpilī;
* Višķu iela — iela Augšdaugavas novada Ambeļos.

## Skatīt arī
* Višķi
Hannah Montana (skaņu celiņš)

***Hannah Montana*** ir pirmais Disney Channel TV seriāla "Hanna Montana: Dubultā dzīve" skaņu celiņš. Albums tika izdots . Albums tika sertificēts pēc RIAA sistēmas ar trīskāršo platīna disku.

## Dziesmyu saraksti
### Disc 1 (Audio CD)

### Disc 2 (DVD)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mailijas Sairusas oficiālā mājaslapa
Juli

**Juli** ir Vācijas rokgrupa, kas tika dibināta 1999. gadā, taču pašreizējā sastāvā grupa darbojas kopš 2001. gada. Studijas albums *[[Es ist Juli]]* Vācijā tika sertificēts ar septiņkāršo zelta disku, Austrijā un Šveicē ar platīna diskiem. Grupas otrais albums *Ein neuer Tag* tika sertificēts Vācijā ar dubulto platīna disku. 2006. gadā grupa saņēma ''European Border Breakers'' balvu par vislabāk pārdotāko Vācijas mākslinieku debijas studijas albumu Eiropā (neiekļaujot Vāciju).

## Diskogrāfija

* *Es ist Juli* (2004)
* *Ein neuer Tag* (2006)
* *In Love* (2010)
* *Insel* (2014)

## Ārējās saites

* Grupas oficiālā mājaslapa 
*