open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Orta mākonis

thumb|upright=1.3|Orta mākonis mākslinieka skatījumā. Nosaukumi attēlā ir angļu valodā

**Orta mākonis** vai **Epika—Orta mākonis** ir hipotētisks apgabals Saules sistēmā, kur pēc zinātnieku domām veidojas komētas ar ilgu apriņķošanas periodu. Nosaukts par godu holandiešu astronomam Janam Ortam un igauņu astronomam Ernstam Epikam. Zinātniski Orta mākoņa eksistence nav apstiprināta, bet daudzi novērojumi netieši uz to norāda. Attālums no Saules līdz Orta mākonim ir aptuveni no 50 000 līdz 100 000 astronomiskajām vienībām, kas atbilst gandrīz vienam gaismas gadam.

## Ārējās saites
Svētais Andrejs

**Svētais Andrejs** (; dzimis I gs. sākumā, miris I gs. otrajā pusē) pēc kristīgās tradīcijas bija viens no apustuļiem un svētā Pētera jaunākais brālis. Pareizticīgajā tradīcijā saukts arī par Pirmsaukto (, ). Krievijas, Skotijas un jūrniecības svētais aizbildnis. Vēlajos viduslaikos nostiprinājās leģenda, ka svētais Andrejs ar nāvi sodīts pie X veida krusta. Šis krusts attēlots Skotijas un Krievijas Kara flotes karogos. 30. novembris (svētā Andreja piemiņas diena) ir Skotijas nacionālie svētki.

Pēc Jaunās Derības datiem, svētais Andrejs, tāpat kā svētais Pēteris, bijuši zvejnieki. Jāņa evaņģēlijs apgalvo, ka Andrejs sākumā bijis Jāņa Kristītāja sekotājs. Apustuļu darbos Andrejs pieminēts maz. Cēzarejas Eisebijs, atsaucoties uz Origenu, apgalvo, ka svētais Andrejs esot sludinājis Mazāzijā, Melnās jūras ziemeļu krastos, un sasniedzis arī Kijivu. Pamatojoties uz tradīciju, svētais Andrejs arī tiek uzskatīts par Konstantinopoles patriarhāta dibinātāju un pirmo bīskapu.

Svētais Andrejs Patrās sodīts ar nāvi pie krusta. Kaut arī, piemēram Tūras Grigorija rakstos teikts, ka svētais Andrejs ticis piesiets pie latīņu krusta, viduslaiku beigās nostiprinājās vispārējs atzinums, ka svētais Andrejs miris pie X veida krusta.

Svētā Hieronima rakstos apgalvots, ka svētā Andreja relikvijas 357. gadā pēc imperatora Konstantija II pavēles pārnestas no Patrām uz Konstantinopoli. 1461. gadā Morejas despotāta valdnieks Toms Paleologs svētā Andreja relikvijas nodevis pāvesta Pija II rīcībā. 1964. gadā pāvests Pāvils VI atdeva tās Grieķu pareizticīgo baznīcai, kura tās ievietoja Patras bazilikā. Svētā Andreja relikvijas esot arī Amalfi, Edinburgā un Varšavā.

Ārpus Bībeles svētā Andreja dzīve aprakstīta arī apokrifiskajā darbā "Andreja darbi" (*Acta Andreae*).

## Ārējās saites
Vaļējā zvaigžņu kopa

[280px|thumb|[Plejādes jeb Sietiņš ir viena no atpazīstamākajām vaļējām zvaigžņu kopām]]
**Vaļējā zvaigžņu kopa** ir zvaigžņu kopa, kurā ir mazāk par 1000 zvaigznēm un tās ir veidojošās vienā un tajā pašā gigantiskajā gāzu mākonī un savstarpēji mijiedarbojas ar savu gravitācijas spēku. Atšķirībā no lodveida zvaigžņu kopas, vaļējajā kopā zvaigznes atrodas daudz tālāk viena no otras.

Kopas galaktikās atrodas spirālzaros, kurās pat mūsdienās veidojas jaunas zvaigznes. Tās sastāv galvenokārt no jaunām zvaigznēm, līdz desmit miljonu gadu vecumu ar nelieliem izņēmumiem līdz vairākiem miljardiem gadu. Tās veidojas no H II reģiona.

Vaļējās zvaigžņu kopās parasti ir līdz vairākiem simtiem objektu apgabalā līdz 30 gaismas gadu diametru. Tā kā tajos blīvums ir mazāks par lodveida zvaigžņu kopām, tad zvaigznes kopā satur mazāks gravitācijas spēks. Ar laiku tās izjauc gigantiskais molekulārais mākonis vai citas zvaigžņu kopas.

## Ārējās saites
14/88

thumb|Grafiti 14/88
**14/88** (arī **1488** vai **14 88**) ir kodēts sveiciens, lozungs, ko lielākoties izmanto neonacisti, *[[White Power]]* piekritēji un citi labējie radikāļi.

Skaitlis **14** ir saistīts ar 14 vārdus garo Deivida Leina frāzi: *We must secure the existence of our people and a future for White children* ("Mums ir pienākums nosargāt mūsu tautas eksistenci un nākotni baltajiem bērniem").

Skaitlis **88** ir kodēts sveiciens *[[Heil Hitler|Heil Hitler!]]* Abi cipari tiek kodēti pēc latīņu alfabēta, kur burts H ir astotais pēc kārtas. Tikpat ir arī "baušļu" Deivida Leina esejā 14/88.

## Atsauces
Arābu valstu līga

thumb|right|300px**Arābu valstu līga** () jeb arī **Arābu līga** () ir reģionāla neatkarīgu arābu valstu organizācija, kurā darbojas divdesmit divas valstis un četras novērotājvalstis.

Organizācija dibināta 1945. gada 22. martā Arābu valstu konferencē Kairā, kur tā bāzējas arī šodien. Starp tās dibinātājām bija Ēģipte, Irāka, Jordānija, Lībija, Saūda Arābija un Sīrija. Tā aptver vairāk kā 14 miljonus kvadrātkilometrus un divus kontinentus (Āfrika un Āzija). Pēc 2022. gada datiem šīs organizācijas valstīs dzīvo apmēram 462 940 089 iedzīvotāju. Organizācija sadarbojas ar Eiropas Padomi, Āfrikas savienību un citām starptautiskām organizācijām. Kopš 2008. gada šajā organizācijā darbojas arī Latvijas pārstāvis

Organizācijas mērķis ir apvienot Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas arābu valstis. Arābu valstu līgas pakts jeb statūti pēc formas ir starptautisks līgums, kas paredz šādus mērķus: ciešas sadarbības izveidošana starp dalībvalstīm, kopīgas politiskās līnijas izstrādāšana ārpolitikā, dalībvalstu suverenitātes un neatkarības aizsardzība. Par vienu no svarīgākajiem savas pastāvēšanas uzdevumiem uzskata arābu valstu vienotības nostiprināšanu un piedalīšanos Tuvo Austrumu konfliktu novēršanu. Organizācija pievērš lielu uzmanību sadarbībai starp dalībvalstīm ekonomikas, finanšu un kultūras jomā, kā arī pilsonības un vīzu jautājumos.

Arābu valstu līgas galvenais vadības orgāns ir padome, kuras sastāvā ir visu dalībvalstu locekļi. Katrai no tām ir viena balss. Padomes sesijas notiek divreiz gadā. Sesiju starplaikā Arābu valstu līgas darbu veic ģenerālsekretariāts.

## Skatīt arī
* Arābu Līgas ģenerālsekretāru uzskaitījums

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Informācija par Arābu valstu līgu 
* Informācija par organizāciju Ebreju virtuālajā bibliotēkā 
* Arābu līga (http://i-cias.com/e.o/)
Roks pret komunismu

**Roks pret komunismu** (; saīsināti *RAC*) ir mūzikas stils un arī rokmūzikas kustība.

## Vēsture

Kustības un žanra rašanās vieta ir Apvienotā Karaliste. 1978. gadā aizsākās kustība, kad izveidojās tās piekritēju grupa no Nacionālās frontes piekritējiem. Pazīstamākais no viņiem bija Aiens Stjuarts Donaldsons ar savu grupu Skrewdriver. Šajā pašā gadā notika arī pirmais Roka pret komunismu koncerts, kurš notika Apvienotās karalistes Līdsas grāfistē. Nākamie koncerti notika 1979. un 1983. gadā. Pēc tam koncerti notika daudz biežāk. Koncerti savā sākotnē notika slepenības gaisotnē, lai nepiesaistītu to pretinieku uzmanību. No astoņdesmitajiem gadiem koncerti notiek Safolkas grāfistē. Deviņdesmitajos un 21. gadsimta sākumā smagāka stila pankroks kļuva daudz populārāks un arī grupu skanējums kļuva daudz smagnējāks. Šī mūzikas stila dziesmās bez antikomunisma atrodama arī antisemītisma, neonacisma un rasisma tematika. Ilgus gadus koncertus iesāka Skrewdriver grupa. Šīs kustības koncertos Apvienotajā karalistē ir spēlējušas tādas grupas kā Blood & Honour, Brutal Attack, Skullhead, Squadron, Sudden Impact, Ovaltinees, Lionheart, No Remorse, Violent Storm and Battlezone, Angry Aryans, Blue Eyed Devils, H8Machine un daudzas citas.

## Piezīmes un atsauces
Vadživaruds

**Vadživaruds**, saukts arī **Rama VI**, valdīšanas tituls **Phra Mongkuts Klao Čaojuhua** (, *Phra Mongkut Klao Chaoyuhua*, dzimis , miris ) bija Siāmas (tagad Taizeme) karalis no 1910. gada līdz savai nāvei 1925. gadā. Lika pamatus Siāmas nacionālismam. Valdīšanas laiku raksturo valsts tālākas demokratizācijas tendences. Vadživaruda valdīšanas laikā Siāma formāli piedalījās Pirmajā pasaules karā Antantes pusē, nosūtot uz Eiropu ekspedīcijas spēku kontingentu.

Kopš vienpadsmit gadu vecuma mācījās Lielbritānijā, iesākumā Sandhērstā, bet vēlāk vēsturi un tiesības Oksfordas Universitātē. Neilgu laiku dienēja britu armijā.

Pēc vecākā brāļa pēkšņās nāves sešpadsmit gadu vecumā kļuva par kroņprinci un 1910. gada 23. oktobrī, pēc tēva nāves, mantoja Siāmas troni. Turpināja tēva iesāktās reformas valstī. Reorganizēja valsts pārvaldi. 1912. gada 11. novembrī izjuka galma aprindu rīkots apvērsums pret Vadživarudu. Vadživaruda un viņa tēva Čulalongkorna ieviestās reformas radīja nopietnas problēmas valsts ekonomikā, tāpēc karalis, apelējot pie nacionālisma, vērsās pret ķīniešiem, kuri kontrolēja valsts rīsu pārstrādi un tirdzniecību. Pats karalis tika kritizēts par izšķērdīgu celtniecību.

Būdams angļu kultūras piekritējs, karalis tulkojis vairākus literārus darbus taizemiešu valodā, piemēram, trīs Šekspīra lugas. 1917. gadā karalis nodibināja pirmo rietumu tipa augstskolu valstī - Čulalongkorna Universitāti.

1924. gadā karalis apprecējās. 1925. gada 24. novembrī, tikai divas stundas pirms karaļa nāves, piedzima viņa vienīgā meita - Bedžaratana. Tā kā Vadživarudam nebija dēlu, troni mantoja viņa brālis Pradžadipoks.
## Atsauces

## Ārējās saites
Dāvids Rudzītis

**Dāvids Rudzītis** (dzimis , miris ) bija Latvijas valsts pārvaldes darbinieks, pirmais Valsts kancelejas direktors.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Cēsu-Pils pagasta Poliešu mājās kalpa ģimenē. Mācījās Veismaņu pagasta skolā, tad Āraišu draudzes skolā un Priekuļu ministrijas skolā, bet vecāku mazturības dēļ mācības pārtrauca. Strādāja par Katlakalna pagasta rakstveža palīgu (1898-1901), pēc tam dažādos amatos pašvaldību iestādēs un Vidzemes guberņas valdē Rīgā.
Pirmā pasaules kara laikā pārzināja pārtikas apgādes darbvedību.
Pēc Februāra revolūcijas viņu iecēla par Vidzemes guberņas komisāra kancelejas direktoru un Pārtikas valdes locekli. 
 
1918. gada 17.-19. janvāra Latviešu pagaidu nacionālās padomes (LPNP) otrajā sesijā Pēterpilī viņu ievēlēja par LPNP sekretāru.
1918. gada novembrī D. Rudzītis kļuva par jaunizveidotās Pagaidu valdības kancelejas pārvaldnieku. D. Rudzītis protokolēja pirmo pagaidu valdības sēdi . Tautas padomes loceklis no Latvijas Radikāldemokrātiskās partijas.

[thumb|left|200px|Marģera Skujenieka valdība Valsts kancelejas telpās (1931). No labās: [Roberts Ivanovs, Vladislavs Rubuls, Kārlis Reinholds Zariņš, Vilis Gulbis, Jānis Balodis, Marģers Skujenieks, Jānis Kauliņš, Dāvids Rudzītis, Antons Kursītis, Atis Ķeniņš.]]
Ar Latvijas pagaidu valdības  lēmumu Pagaidu valdības kanceleju pārdēvēja par Valsts kanceleju un D. Rudzīti apstiprināja par Valsts kancelejas direktoru.

Saskaņā ar Valsts un Ministru prezidenta  paziņojumu D. Rudzīti uzaicināja kļūt par Ministru kabineta locekli, vienlaikus turpinot pildīt Valsts kancelejas direktora pienākumus.
Ministru kabineta locekļa un Valsts kancelejas direktora pienākumus D. Rudzītis pildīja līdz savai nāvei  Roterdamā. Apglabāts Rīgas Meža kapos.

## Apbalvojumi
* I šķiras Atzinības krusts Nr. 12 (1938.g. 16. novembrī)
* Apbalvots ar II un III pakāpes Triju Zvaigžņu ordeni, kā arī saņēmis vairākus ārvalstu apbalvojumus.

## Atsauces
Karloss

**Karloss** (*Carlos*) ir vīriešu dzimtes personvārds, tas ir angļu personvārda Čārlzs vai vācu Karls maltiešu, portugāļu un spāņu valodas variants. Personas ar šādu vārdu:

* Karloss I (*Carlos I*; 1500—1558) — Spānijas karalis, Svētās Romas imperators (Kārlis V);
* Karloss II (*Carlos II*; 1661—1700) -Spānijas karalis;
* Karloss III (*Carlos III*; 1716—1788) — Spānijas karalis;
* Karloss IV (*Carlos IV*; 1748—1819) — Spānijas karalis;
* Huans Karloss I (*Juan Carlos I*; dzimis 1938. gadā) — Spānijas karalis.

## Skatīt arī
* Čārlzs
* Kārlis
* Karls
Edijs Merkss

**Barons Eduards Luiss Džozefs Merkss** (; dzimis , Mēnsela-Kīzegema, Flandrija, Beļģija) ir bijušais Beļģijas riteņbraucējs. Francijas laikraksts *Vélo* ir nosaucis viņu par "visvairāk sasniegušo riteņbraucēju vēsturē." ASV laikraksts *VeloNews* nosaucis viņu par visu laiku labāko un panākumiem bagātāko riteņbraucēju. Viņš piecas reizes uzvarēja *[[Tour de France]]*, uzvarējs visās klasiskajās velosacensībās, izņemot Parīze-Tūra, uzvarēja *[[Giro d'Italia]]* un *[[Vuelta a España]]*, pasaules čempionātā gan amatieriem, gan profesionāļiem un pārspēja pasaules stundas rekordu. Viņš ir guvis uzvaras gan šosejas, gan treka sacīkstēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Katalāņi

**Katalāņi** (; ) ir romāņu tauta, kas lielākoties dzīvo Spānijas Katalonijas autonomajā apgabalā un Andorā, kā arī tuvākajās valstīs — Itālijā, Francijā. Runā katalāņu valodā, kas ir oficiālā valsts valoda Andorā, kā arī spāņu, franču un itāļu valodās. Reliģija — katolicisms. Kopējais skaits tiek lēsts ap 11,5 miljoniem.

## Vēsture
Katalonijas teritorija tika apdzīvota jau aizvēsturiskos laikos. Tādu tautu kā ibēri, goti sajaukšanās veicināja unikālas kultūras un valodas veidošanos.

3. gadsimtā p.m.ē. Katalonija kļuva par Romas impērijas sastāvdaļu. Tolaik šo reģionu sauca par Tarakonas Spāniju (*Hispania Tarraconensis*).

Pēc Romas impērijas sabrukuma Katalonija nonāca Visigotu pakļautībā, bet 8. gadsimta sākumā to iekaroja arābi.

8. gadsimta beigās Katalonijas teritoriju franki iekaroja no arābiem, un tā kļuva par daļu no Franku valsts. 9. gadsimtā sāka veidoties neatkarīgas grāfistes, piemēram, Barselonas grāfsite. 11. gadsimtā Barselonas grāfs Ramons Berenguers I apvienoja vairākus apgabalus, uzsākot Katalonijas konsolidāciju. 1137. gadā Barselonas grāfs Ramons Berenguers IV apprecēja Aragonas troņa mantinieci Petronilu, un Katalonija kļuva par Aragonas Karalistes sastāvdaļu.

9.-12. gadsimtā attīstījās katalāņu valoda, kas kļuva par katalāņu identitātes pamatu.

13. un 14. gadsimtā Katalonija piedzīvoja ekonomiskā uzplaukuma periodu, aktīvi attīstot tirdzniecību un jūrniecību. Šajā laikā Barselona kļuva par nozīmīgu Vidusjūras reģiona tirdzniecības centru.

1479. gadā Katalonija kļuva par daļu no apvienotās Spānijas Karalistes.

18. gadsimta sākumā katalāņi atbalstīja Habsburgus, bet pēc to sakāves 1714. gadā zaudēja tiesības uz autonomiju, ko noteica Nueva Planta dekrēts. Jau 19. gadsimtā sākās katalāņu kultūras un politiskās atdzimšanas periods (*Renaixença*), kura mērķis bija atjaunot katalāņu valodu un kultūru.

Spānijas pilsoņu kara laikā (1936—1939) Katalonija bija viens no republikāņu centriem. Pēc Franko uzvaras katalāņu autonomija tika apspiesta, un katalāņu valodas lietošana tika ierobežota. Tomēr pēc Franko nāves un Spānijas pārejas uz demokrātiju 1978. gadā Katalonijai tika piešķirts autonomās kopienas statuss ar paplašinātām pašpārvaldes tiesībām.

Pēdējās desmitgadēs Katalonijas neatkarības jautājums ir kļuvis par vienu no centrālajiem Katalonijas politikas jautājumiem. 2017. gadā reģionā notika neatkarības referendums, kuru neatzina ne Spānijas centrālā valdība, ne starptautiskā sabiedrība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tulle

[thumb|250px|[Īslandes zirgs|Īslandes zirgi]]
**Tulle** (1898-1954) bija vecākais oficiāli reģistrētais zirgs pasaulē. Tulle bija Īslandes šķirnes ķēve, kas dzīvoja Kopenhāgenas tuvumā Dānijā. 

1952. gadā tās saimnieks Andreass Larsens, kas tobrīd bija 81 gadu vecs, stāsta: "Tulle ir bijusi mans draugs jau 34 gadus, un tagad mēs svinam viņas 55 dzimšanas dienu. Tullei bija 21 gads, kad es viņu nopirku. Nākamos 28 gadus mēs strādājām kopā, Tulle vilka nelielus ratus no fermas uz fermu, lai savāktu no fermeriem olas. Kara laikā (2. pasaules karš) mēs pat vedām olas uz Kopenhāgenu, kas atrodas 25 jūdzes no mums. Tullei tobrīd bija 45 gadi! 

Viņa zināja visus ceļus un celiņus, un viņa zināja precīzi, cik ilgi mēs uzturēsimies katrā fermā. Ja es aizpļāpājos ar saimnieku ilgāk nekā bija nepieciešams nokārtot darījumu, viņa vienkārši nogūlās zemē, salaužot ratu ilksi. Tādā veidā viņa mani iemācīja būt ļoti precīzam. 

Pēc kara es Tullei pateicu, ka viņai vairāk nav jāstrādā. Tulle to uzreiz saprata. Pagājušajā gada (1951.) pavasarī es gribēju iejūgt Tulli ratos, lai no lauka aizvestu novāktos kartupeļus, jo mans dēls bija saslimis, bet Tulle neļāva sevi iejūgt, lai gan saprata, ko es no viņas vēlos. Es Tullei pārmetu, ka viņa ir pametusi vecu vīru nepatikšanās, bet viņa tikai grieza savu degunu prom uz citu pusi. Tā es pats iejūdzos ratos un sāku vilkt kartupeļus uz māju pusi. 

Es paspēju paspert tikai dažus pirmos soļus, kad liela galva iebāzās zem manas rokas: tā bija Tulle, kas sajutās vainīga par savu rupjību. Viņa labi zināja, ka es esmu par viņu vecāks un nevarīgāks, Tulle to vienmēr ir ņēmusi vērā. Viņa nekad negāja par mani ātrāk, viņa vienmēr bija pret mani iecietīga, izpalīdzīga un lēnprātīga.

Visi apkārtnes bērni viņu mīlēja, jo viņa bija ļoti draudzīga. Savos 55 gados Tulle nekad nav bijusi slima. Un viņa ir uzklausījusi visas manas raizes un pārdomas par dzīvi, kuras es izstāstīju, ceļojot no fermas uz fermu. Es viņai esmu izstāstījis daudz ko tādu, ko nevienam citam nekad neesmu teicis. Esmu sēdējis garas stundas viņai blakus stallī un ganībās, un apspriedies par dzīvi. Tas ir bijis tik brīnišķīgi būt ar Tulli kopā visus šos gadus.

Tulle ir svētījusi mūsu ģimeni un nekad nav to pievīlusi."

1954. gada 28. augustā Tulle nomira. Avīze "Berlingske Tidende" rakstīja: "Ir mirusi Tulle, pasaules vecākais zirgs. Skumjas par saimnieka nāvi salauza zirga sirdi. Dienā, kad pie viņas stallī neienāca vecais Andreass, Tulle nogūlās zemē un atteicās no ēdiena un dzēriena, kā arī atteicās celties kājās. Viņa vienkārši nolēma mirt."

Lai arī Tulle nebija slima, veterinārais ārsts ar injekciju iemidzināja veco zirgu, ļaujot viņai sekot savam saimniekam. Vairāki zinātniski institūti pieteicās uz zirga ķermeni, lai to pētītu, tomēr ģimene nolēma zirgu apglabāt fermas zemē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://www.angelfire.com/az/testryder/home.html Tulles foto
Selenīts

**Selenīts** ( - Mēness) var būt:
* selenīts mineraloģijā - ģipša paveids;
* selenīts ķīmijā - selēnpaskābes sāls;
* selenīts zinātniskajā fantastikā - Mēness iedzīvotājs.
Varonis (nozīmju atdalīšana)

**[[Varonis]]** parasti ir tēls, kurš ar savām spējām dara dažādas lietas citu labā.

**Varonis** var arī būt:
* Varonis — zemūdeņu bāzes kuģis pirmskara Latvijā;
* Varonis — hidrogrāfijas kuģis Latvijas Jūras spēkos;
* Varonis — Latvijas labdarības biedrība.
Akantodes

**Akantodes** jeb **žokļžaunzivis** (*Acanthodii*) ir izmirušu zivju klase, kas dzīvoja no vēlā silūra līdz vēlā perma periodam. Dzīvoja pārsvarā saldūdenī un barojās ar planktonu.

## Morfoloģija

Akantodes parasti nelielas vārpstveidīgas zivis. Galvaskauss — tropibazāls. Pakauša daļa gara, purns īss, noapaļots. Uz galvaskausa un pie plecu joslas ādas kauli. Acis lielas, nobīdītas pie galvas priekšējās malas. Ap acīm 4—6 vai vairāki acu kauli. Nāsis izvietotas augstu un cieši satuvinātas. Endokrānijs no skrimšļa vai arī viss klāts ar plānu perihondrālu kaula slāni, vai arī pārkaulojas ar vairākiem perihondrāliem kauliem, kas nodalīti ar skrimsli. Katrs žoklis pārkaulojas ar vienu vai vairākiem kauliem, un tiem nav segkaulu. Mandibulārais loks ar žaunu stariem nodalīts no hioīdā loka ar pilnīgu žaunu spraugu. 3—5 branhiālie loki. Dažām silūra un devona formām žaunu spraugas apakšdaļa pārsedzas ar vienu mandibulāro žaunu vāku, bet augšējā daļa — ar vairākiem vākiem, kas atiet no katra žaunu loka. Pārējām akantodēm visa žaunu atvere pārsedzas ar vienu mandibulāro žaunu loku. Akantodu galvā atrodas samērā lieli otolīti.

Dažām akantodēm muguras stiegra ir pārkaulota. Akantodēm ir viena vai divas muguras peldspuras un viena anālā peldspura. Aste ir heterocerkāla. Starp krūšu un vēdera peldspurām primitīvajām formām ir papildus dzelkšņi. Visas peldspuras, izņemot astes peldspuru, ir ar labi attīstītu peldspuras dzelksni (no osteodentīna). Peldspuru membrāna tiek saturēta ar ceratotrihijām. Ķermenis klāts ar blīvām un slīpām sīku, četrstūrainu, ganoīdu tipa zvīņu rindām. Zvīņas parasti klāj arī peldspuras. Pterigopodiju akantodēm nav.

## Saglabāšanās

Fosilā veidā veselas akantodes sastopamas ļoti reti. Parasti saglabājas akantodu zvīņas un dzelkšņi. Pēc tiem arī tiek aprakstītas sugas. Bieži vien vienai sugai piederošas zvīņas un dzelkšņi var tikt aprakstīti kā atsevišķas sugas. Lodes māla raktuvēs ir atrasti arī unikāli veselu akantodu eksemplāri, turklāt dažādās vecuma stadijās. Pēc šiem atradumiem var spriest arī par akantodu augšanas īpatnībām.
Latvijā zināmas 4 kārtas, 6 dzimtas, 14 ģintis ar apmēram 40 akantodu sugām. Tagad parasti Gyracanthidae dzimtu vairs neizdala atsevišķā kārtā, bet pievieno klimatiju kārtai, līdz ar to klasē ir tikai 3 kārtas.
Planētu apdzīvojamība

**Planētu apdzīvojamība** ir lielums, kurš raksturo planētu vai dabisko pavadoņu iespēju uz tām attīstīties un eksistēt dzīvībai. Lielākoties tiek pieņemts, ka, lai uz citām planētām rastos dzīvība, tām jābūt līdzīgām Zemei, lai gan tas tomēr nav pilnībā drošs pieņēmums. Šajā jomā veiktie pētījumi un atklājumi tiek veikti tādās zinātņu nozarēs kā planetoloģijā un astrobioloģijā.
Livonijas bīskapi

**Livonijas bīskapi** valdīja Livonijas bīskapijas teritorijā senajā Līvzemē, pakāpeniski pievienojot Letijas zemes, līdz 1255. gadā tika nodibināta Rīgas arhibīskapija.

## Vēsture
1186. gadā Brēmenes virsbīskaps iecēla Zēgebergas klostera (pie Lībekas) mūku Meinardu par pirmo Ikšķiles bīskapu (*episcopus Ixcolanensis*). Otrais Ikšķiles bīskaps Bertolds mēģināja pakļaut visas Daugavas līvu zemes, taču tika nogalināts kaujā pie Rīgas kalna. 1201. gadā trešais Ikšķiles bīskaps Alberts pārcēla Livonijas bīskapijas centru uz Rīgu.
Pēc 2007. gada Līvzemes dalīšanas Livonijas bīskaps Alberts ieguva arī Turaidas un Metsepoles zemes, bet pēc 2009. gada Letijas dalīšanas bīskaps Alberts ieguva arī daļu no Jersikas ķēniņa Visvalža zemēm.
Pēc viņa ierosmes 1211. gadā krustnešu iekarotajā Ridalas zemē tika nodibināta Leales bīskapija.

 Romas pāvests Inocents III atbrīvoja Livonijas bīskapu Albertu no Brēmenes arhibīskapa uzraudzības. 1218. gadā tika nodibināta Sēlijas bīskapija. 1219. gadā bīskaps Alberts panāca sava brāļa Hermaņa apstiprināšanu Leales bīskapa amatā.
1222. gada jūnijā bīskapam Albertam Sāmsalas sarunās ar Dānijas karali Valdemāru II izdevās viņu pārliecināt atteikties no tiesībām uz Livoniju.
1224. gadā tika nodibināta Tērbatas bīskapija, par kuras pirmo bīskapu kļuva bīskapa Alberta brālis Hermanis.

1225. gada 19. novembrī pāvests Honorijs III atļāva savam legātam Modenas Vilhelmam Livonijā nodibināt no Brēmenes arhibīskapa neatkarīgu katoļu baznīcas metropoli.
 Vācijas karalis Heinrihs VII piešķīra bīskapam Albertam principātu pār Līvzemi, Letiju un Piejūras novadu ar tiesībām kalt naudu, dibināt pilsētas komūnu Rīgā (*fundandi civitem in Riga*) un arī citas tiesības, kādas ir zemes valdniekam. Tādējādi Livonijas bīskaps Alberts kļuva par Svētās Romas impērijas firstu.

## Ikšķiles bīskapi
* Meinards (*Meinhard*, 1186.-14.08.1196.);
* Bertolds (*Berthold*, 1196.-24.07.1198.);

## Rīgas bīskapi
* Alberts fon Bukshēvdens (*Albert von Buxhövden*, 1199.-17.01.1229.);
* Nikolajs fon Nauens (*Nikolaus von Nauen*, 1229.-1253.)

## Skatīt arī
* Rīgas arhibīskapi
Fēru ponijs

**Fēru ponijs** ir poniju šķirne. Lai gan ponija augums skaustā ir 115—125 cm, tomēr Fēru salu iedzīvotāji to sauc par zirgu. Ponija apmatojuma krāsas visbiežāk ir bēra, ruda un melna. Reizēm tie ir palsi vai pāti. Fēru ponijs ir izslavēts ar savu fizisko spēku un izturību. Tam ir draudzīgs raksturs, un tas viegli piemērojas jauniem apstākļiem. Ziemā tam uzaug biezs un silts kažoks ar dubultu apmatojumu.

Agrāk ponijus lietoja kravu pārvadājumiem un lauksaimniecības darbiem. Brīžos, kad tie nestrādāja, tos  palaida ganīties savā vaļā kalnos. Mūsdienās pamatā lieto kā jājamzirgu bērniem.

## Vēsture
Fēru poniji Fēru salās dzīvo jau vairākus simtus gadus, un tiek uzskatīti par ļoti "tīru" un vecu šķirni. Tos mēdz salīdzināt ar Islandes zirgiem, jo abas šķirnes ir veidojušās uz salām izolācijā no citu zirgu ietekmes. Ģenētiskā analīze rāda, ka abas šķirnes ir tuvu radniecīgas un cēlušās no Norvēģijas primitīvajiem zirgiem. Arī Fēru ponijam papildus soļiem, rikšiem un lēkšiem mēdz būt tolts un aida. Poniju šķirne ir veidojusies, krustojoties senajiem zirgiem, kurus salās ieveda ķelti un vikingi.

Tā kā poniji tika intensīvi eksportēti uz Apvienotās Karalistes ogļu raktuvēm,  tie gandrīz izmira. Salā bija palikuši vairs tikai 5 vai 6 poniji. Pēdējā brīdī Fēru salu iedzīvotāji attapās un uzsāka Fēru poniju atjaunošanas programmu. Mūsdienās poniju skaits ir apmēram 50 īpatņu. Ponijus ir aizliegts eksportēt.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20090404025627/http://www.travel-images.com/photo-faeroe3.html
* https://web.archive.org/web/20050501071125/http://hestar.teletech.fo/eidi1101.html
* https://web.archive.org/web/20050819073802/http://hestar.teletech.fo/eidi1107.html
* http://hestar.teletech.fo/fylsara.JPG
* http://hestar.teletech.fo/grafaksi.JPG
Čulalongkorns

[thumb|300px|[Siāmas karalis Čulalongkorns (pirmais no labās) kopā ar dažiem no saviem 33 dēliem]]
**Čulalongkorns**, saukts arī **Rama V**, valdīšanas tituls **Phra Čulačomklao Čaojuhua** (, *Phra Chulachomklao Chaoyuhua*, dzimis , miris ) bija Siāmas (tagad Taizeme) karalis no 1868. gada līdz savai nāvei 1910. gadā. Tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem Siāmas valstvīriem, jo veica ievērojamas reformas valsts dzīvē. Kaut arī karā ar Franciju tika zaudēta mūsdienu Laosas teritorija, viņš spēja nosargāt valsts neatkarību.

Dzimis 1853. gadā karaļa Mongkuta ģimenē. Čulalongkorns ieguva izglītību privāti, arī no eiropiešu skolotājiem (viena no skolotājām bija angliete Anna Leonovensa). 1866. gadā, saskaņā ar tradīciju, uz gadu kļuva par mūku. 1868. gadā, kad princis bija 15 gadus vecs, nomira Mongkuts, un Čulalongkorns tika izvēlēts par karali. Ietekmīgais augstmanis Si Surivongse (สมเด็จเจ้าพระยาบรมมหาศรีสุริยวงศ์) tika nozīmēts par reģentu. Jaunais karalis 1870. gadā apmeklēja Javu un Britu Indiju, kur guva ierosmes savām turpmākajām reformām.

1873. gadā karalis Čulalongkorns sāka reformēt valsts ieņēmumu sistēmu, centralizējot valsts pārvaldi. No 1865. līdz 1890. gadam valsts ziemeļos (mūsdienu Laosā) tika izcīnīts karš ar ķīniešu nemierniekiem, kuri bija pārcēlušies uz valsti pēc Taipinu sacelšanās. Arī franču karaspēks vajāja ķīniešu nemierniekus, tāpēc tas iegāja Laosas teritorijā. 1893. gadā tika izcīnīts Franču - siāmiešu karš, kura rezultātā Siāma zaudēja kontroli pār Laosu.

1887. gadā Taizemē tika nodibināta militārā akadēmija. Čulalongkorns bija pirmais Siāmas karalis, kurš sūtīja savus bērnus izglītoties Rietumu universitātēs. XX gadsimta sākumā karalis ar saviem dekrētiem atcēla vietējos dzimtbūšanas un verdzības paveidus. Tika attīstīta dzelzceļa būvniecība.
## Ārējās saites
* Chulalongkorn – Definition of Chulalongkorn
* King Chulalongkorn Day  at Chiang Mai Best
* A clip of King Chulalongkorns 1897 visit to Sweden
*  Investiture of His Majesty Somdetch Pra Paramindr Maha Chulalonkorn, King of Siam, with the Ensigns of a Knight Grand Cross of the Most Distinguished Order of Saint Michael and Saint George
*Biography of His Majesty King Chulalongkorn Rama V 
*Diaries and Travel Writings of King Chulalongkorn of Siam | Southeast Asia Digital Library. .
Planēta X

[thumb|175px|[Persivals Louvels - planētas X hipotēzes autors.]]

**Planēta X** ir hipotētiska planēta Saules sistēmas ārējā daļā aiz Neptūna orbītas. Tās meklējumi sākās pēc Neptūna atklāšanas 1846. gadā un kulmināciju sasniedza 20. gadsimta sākumā, kad Persivals Lovels pamatoja tās iespējamo eksistenci. Lovela hipotēze balstījās uz Urāna un Neptūna orbītas neatbilstību tās aprēķinātajai orbītai, līdz ar to tika izvirzīta doma, ka to orbītas ietekmē vēl kāda liela gāzu planēta.

## Skatīt arī
* Devītā planēta

## Atsauces
2009. gada 3. februāra lauksaimnieku protesti

thumb|250px|Traktortehnika pie Lauksaimniecības ministrijas
thumb|250px|Protestējošie zemnieki
thumb|250px|Protestējošie zemnieki
thumb|250px|Traktortehnika pie Lauksaimniecības ministrijas
**2009. gada 3. februāra lauksaimnieku protesti** bija lauksaimnieku protesti Rīgā, kurus izraisīja ekonomiskā situācija valstī. Galvenokārt protestētāji bija piena lopkopji. 2009. gada 3. februārī lauksaimnieki devās uz Rīgu ar lauksaimniecības tehniku. Neliela daļa no tiem devās uz Doma laukumu un Lauksaimniecības ministrijas ēku. Pārējie palika pie Rīgas apvedceļa, izraisot satiksmes sastrēgumus.

Viena no lauksaimnieku prasībām bija zemkopības ministra Mārtiņa Rozes atkāpšanās. Šī lauksaimnieku prasība tika izpildīta — ap pulksten 20.00 Mārtiņš Roze LTV1 ēterā paziņoja, ka ir demisionējis un demisijas raksts premjeram Ivaram Godmanim tiks iesniegts nākamās dienas (4.februāra) rītā. Pirmā smagā tehnika Rīgā ieradās jau pulksten 06.00 no rītā pie Latvijas Republikas Zemkopības ministrijas. Protesta akcija ilga līdz pulksten 20.00.
Dobeles novads (2009—2021)

**Dobeles novads** bija administratīvi teritoriālās reformas gaitā izveidota pašvaldība Zemgalē. Novads izveidots 2009. gadā, apvienojoties Dobeles pilsētai ar 10 apkārtējiem pagastiem. Novada centrs ir Dobelē. Novada domē bija 17 deputāti.

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas novadā iekļauts Annenieku pagasts, Auces pilsēta, Augstkalnes pagasts, Auru pagasts, Bēnes pagasts, Bērzes pagasts, Bikstu pagasts, Bukaišu pagasts, Dobeles pagasts, Dobeles pilsēta, Īles pagasts, Jaunbērzes pagasts, Krimūnu pagasts, Lielauces pagasts, Naudītes pagasts, Penkules pagasts, Tērvetes pagasts, Ukru pagasts, Vecauces pagasts, Vītiņu pagasts un Zebrenes pagasts.

## Daba

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

### Iedzīvotāju skaits un teritoriju platība

## Pašvaldība
### Novada pamatbudžetu ieņēmumi

### Apbalvojumi
Dobeles novada apbalvojumi: «Dobeles novada pašvaldības Goda zīme» un «Dobeles novada pašvaldības Atzinības raksts».

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Kristaps Bergs (1843—1907), latviešu būvuzņēmējs, namīpašnieks un izdevējs
* Augusts Deglavs (1862—1922), latviešu rakstnieks, preses darbinieks, grāmatizdevējs un tirgotājs
* Kārlis Ulmanis (1877-1942), politiķis, Latvijas Ministru prezidents, 1934. gadā vadīja valsts apvērsumu.

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Abdulla II Hašimīts

**Abdulla II bin al-Huseins** ( / *al-Malik ʿAbdullāh aṯ-ṯānī bin al-Ḥusayn*; dzimis ) ir pašreizējais Jordānijas karalis. Valda no 1999. gada, kad mira viņa tēvs karalis Huseins. Hašimītu dinastijas pārstāvis un, kā apgalvots, 43. pakāpes tiešs Muhameda pēcnācējs.

Dzimis Jordānijas karaļa Huseina un viņa otrās sievas Munas (pēc izcelsmes anglietes) ģimenē. Mācījies Oksfordas Universitātē, Sandhērstā un Džordžtaunas Universitātē. Kādu laiku dienēja britu armijā. 1993. gadā kļuva par Jordānijas speciālo spēku komandieri.

1999. gadā pēc tēva nāves kļuva par Jordānijas karali. Kopš stāšanās amatā pamazām demokratizē valsts pārvaldi un veic ekonomiskas reformas. Ārpolitiski Jordānija ir viena no ASV tuvākajām sabiedrotajām Tuvajos Austrumos.

Precējies ar palestīniešu izcelsmes kuveitieti Ranju al-Jasinu. Ģimenē 4 bērni, jaunākais dzimis 2005. gadā.

## Ārējās saites

* Karaļa Abdullas II oficiālā mājaslapa ,
Ikurrina

**Ikurrina** () ir basku simbols un Basku Zemes autonomās komūnas oficiālais karogs.

Karogu, kurš parasti tiek uzskatīts par Basku zemes nacionālo, bet neoficiālo simbolu, izveidoja Basku nacionālistu partijas EAJ-PNV dibinātāji Luiss un Sabino Arana.Tā dizains ir paņemts no Lielbritānijas karoga un tas ir viena no Francijas aizjūras teritorijas, Senpjēras un Mikelonas, kurā apmetās uz dzīvi Francijas basku jūrnieki, karoga sastāvdaļām. Ikurrina, arīdzan, ir Basku Nacionālistu partijas (EAJ-PNV) karogs.

Karoga līdzība ar Lielbritānijas karogu tiek izskaidrota ar to, ka tā tapšanas laikā Bilbao bija plaša sadarbība ar Lielbritāniju. Karogs tika izveidots 1894. gadā kā Biskajas provinces simbols viena karoga, kas simbolizētu septiņas basku provinces, ansamblī. Karogs pirmo reizi tika pacelts "Euzkeldun Batzokija", klubā, kas bija partijas EAJ-PNV priekšgājējs. Partija apstiprināja to 1895. gadā, bet 1933. gadā ierosināja iecelt to par visas Basku zemes karogu.

Pēc tam, kad basku tauta to 1936. gadā pieņēma un pēc sociālistu padomnieka Aznara ieteikumiem, Basku Zemes valdība to apstiprināja par autonomās komūnas oficiālo karogu. Lai gan Spānijas diktatora, Fransisko Franko, režīms to aizliedza 1938. gadā, to turpināja lietot Ziemeļu basku zemē. Tas kļuva par basku neatkarības kustības simbolu — vienas no pirmajām ETA akcijām bija karogu kāršana publiskās vietās. 1977. gadā, kad Spānijā atgriezās demokrātija, karoga aizliegums tika atcelts, bet divus gadus vēlāk tas atkal tika apstiprināts par Basku Zemes oficiālo karogu. To pieņēma arī nacionālisti visās basku provincēs.

Karoga sarkanā krāsa simbolizē biskajiešus, zaļā - Gernikas ozolu, Biskajas veco likumu krājumu () simbolu, bet baltais krusts nozīmē Dievu. Tādējādi sarkanā, zaļā un baltā krāsa ir kļuvusi par basku nacionālajām krāsām.

## Etimoloģija
Nosaukums ir Arana izdomāts neoloģisms no vārda *ikur* ("zīme, norādījums"), kuru sākumā izmantoja, lai apzīmētu karogu. Vārda nozīme ar laiku mainījās, tāpēc modernajā basku valodā karogu sauc spāņu vārdā par *bandera*.


Image:Navarre Arms.svg|Sarkanajam fonam, vertikālajām, horizontālajām un diagonālajām līnijām ir zināma līdzība ar Navarras Karalistes ģerboni.
Image:Flag of Saint-Pierre and Miquelon.svg|Senpjēras un Mikelonas karogs
Image:Batasuna.svg|Basku kreisi-nacionālistiskās partijas Herri Batasuna izmantotais logo.
|Arrano Beltza karogs


## Skatīt arī
* Baski

## Ārējās saites

* www.ikurrinamunduan.com
* The French regiment ''des Cars''
Kekaralas aizsprosts

[thumb|[Ziemeļu Arāla jūra salīdzinājumā pirms (zemāk) un pēc (augstāk) Kekaralas dambja uzcelšanas.]]
**Kekaralas aizsprosts** ir aizsprosts, kas atrodas Arāla jūras ziemeļos, atdalot Ziemeļu Arāla jūru (sauktu par Mazo jūru) no daudz lielākās Dienvidu Arāla jūras (saukta par Lielo jūru). Celtniecības darbi tika pabeigti 2005. gada augustā.

Pēc aizsprosta uzbūvēšanas Ziemeļu Arāla jūras līmenis ir cēlies un tās ūdens sāļums ir samazinājies. Kopš 2006. gada tiek novērota jūras līmeņa atgūšanās, kas notiek ātrāk kā gaidīts. Aizsprosts ir pacēlis mazās jūras līmeni no 30 metriem līdz 38 metriem; 42 metri tiek uzskatīti par nepieciešamo mērķi. Ir atgriezušās ekonomiski nozīmīgas zivju sugas un daļēji ir atdzīvojusies zvejniecības nozare, kas veic eksportu arī uz Ukrainu. Novērotas arī izmaiņas mikroklimatā un atgriezušies ir lietus mākoņi, kas dod cerību iznīkušajai lauksaimniecības nozarei. Jūra, kura bija atkāpusies 100 kilometrus no kādreizējās ostas pilsētas Aralas, šobrīd ir 12 kilometru attālumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Diskusija par aizsprostu un tā priekštečiem
Sandhērstas Karaliskā militārā akadēmija

**Sandhērstas Karaliskā militārā akadēmija** (), saīsināti **Sandhērsta** () ir Lielbritānijas armijas virsnieku apmācības centrs. Šeit tiek sagatavoti visi britu armijas virsnieki. Tiek apmācīti arī citu valstu armiju karavīri, kuri ir apmēram 10% no apmācāmo skaita. Sandhērsta, atšķirībā no daudzu citu valstu armiju augstākajām militārajām skolām, nav universitāte, kaut arī 85% no kadetiem ir universitātes izglītība. Mācību kurss ilgst 44 nedēļas.

Skola dibināta 1802. gadā (tajā pašā gadā, kad Vestpointa ASV un Sensīra Francijā) kā Karaliskā Militārā koledža. 1947. gadā tai pievienoja 1741. gadā dibināto Karalisko Militāro akadēmiju. Akadēmija faktiski atrodas Sandhērstas pilsētā Bārkšīrā, bet tās ceremoniālā ieeja — Kemberli pilsētā Sari.

## Bibliogrāfija
*Mockler-Ferryman, A. F. Annals of Sandhurst: A Chronicle of the Royal Military College From Its Foundation to the Present. Whitefish, Montana: Kessinger Publishing, 2007 (reprint; original 1900). ISBN 1-4326-6558-8.
*Thomas, Hugh, 1931– The story of Sandhurst London, Hutchinson 1961
*Christchurch the Chapel of The Royal Military College: Enlarged and Beautified to the Glory of God and in memory of The Sandhurst Cadets who have died in the service of their country Gale & Polden Ltd, Aldershot, 1937.
*Goodley, Heloise An Officer and a Gentlewoman Constable and Robinson, London, 2012
## Atsauces

## Ārējās saites
Rīva (upe)

**Rīva**, saukta arī **Rīve**, ir upe Kurzemes rietumu piekrastē. Ietek Baltijas jūrā dienvidos no Jūrkalnes. Veido šauru baseinu starp Sakas un Užavas baseiniem. Iztek no Vilgāles ezera Kurmāles paugurainē. Vidustece tek pa Bandavas pauguraini un Apriķu līdzenumu. Lejtece mežainajā Piemares līdzenumā. Lejpus Pievīkām veido līdz pat 10 m dziļu ieleju ar stāvkrastiem. Pēdējā kilometrā kanjonveidīgā gravā (līdz 12 m) izlaužas cauri Labraga stāvkrastam uz jūru.

Pietekas: labās Vilgutiņa, Aga (9 km), kreisās Bēršupīte, Mara, Drabeņu valks. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Rīva, Labrags. Upi šķērso autoceļš P111 un kādreizējā dzelzceļa līnija Liepāja—Ventspils. Dzelzceļa tilts nav saglabājies. Upē atrodas betona dambja paliekas plānotās papes fabrikas vietā. 2021. gadā tur tika izbūvēts zivju ceļš. Augšpus Labraga gar upi izveidota dabas taka "Rīvas loki".

## Atsauces
Birobidžana

**Birobidžana** (, ) ir pilsēta Krievijas Federācijā, Ebreju autonomā apgabala centrs. Izvietojusies apgabala austrumdaļā Amūras pietekas Biras krastā.

## Vēsture

Apdzīvota vieta šeit radās līdz ar dzelzceļa stacijas atvēršanu 1915. gadā. 1928. gadā tas tika pārveidots par strādnieku ciematu **Tihoņkaja-Stancija** *(Тихонькая-Станция)*. 1932. gadā ieguva pilsētciemata statusu un Birobidžanas nosaukumu, kas radies no divu lielāko apgabala upju — Biras un Bidžanas nosaukumiem. 1934. gadā, līdz ar Ebreju autonomā apgabala izveidošanu, kļūst par tā administratīvo centru. Kopš 1937. gada pilsēta.

## Augstākā izglītība

Pilsētā darbojas vairāku augstskolu filiāles, kā arī viena universitāte — Šolema Aleihema Priamurskas Valsts universitāte. Kopskaitā tās ir piecas un piedāvā studiju programmas gan humanitāro zinātņu, gan arī eksakto zinātņu priekšmetos. Kopš 1990. gada šeit darbojās Krievijas Izglītības ministrijas nacionālo problēmu institūta filiāle, kurai ir vadošā loma ebreju mācību materiālu un metodikas izstrādē Krievijā. Līdzās šim institūtam darbojās vēl divi.

## Ekonomika

Vieglā rūpniecība: trikotāža (uzņēmumi *Viktoriya*, *Diamant*), tekstilrūpniecība (šūšanas fabrika *Nadežda*), kā arī apavu. Kopš 1960. gadiem darbojās trikotāžas fabrika.

Pilsētā ir arī attīstīta mašīnbūve. Kopš 1960. gadiem darbojās lauksaimniecības kombainu ražotne. Bez šiem uzņēmumiem darbojās arī transformatoru, autoremonta, mēbeļu rūpnīcas. Līdzās šīm nozarēm arīdzan darbojas pārtikas ražošanas uzņēmumi, kuri ražo makaronus, pienu un citus produktus.

Siltumu un enerģiju pilsētai nodrošina Birobidžanas TECs

## Kultūra

Pilsētā darbojas Muzikālais ebreju teātris un apgabala Filharmonija. Katru gadu notiek ebreju dziesmu festivāls, kurš kopš 1991. gada ir starptautisks. Pie pilsētas teātra darbojās teātra studija “Koglet” ().

Birobidžanā atrodas novadpētniecības, mākslas un mūsdienu mākslas muzeji.

## Masu informācijas līdzekļi

* Laikraksts “Birobidžanas Nedēļa” ()
* Laikraksts krievu valodā un jidišā “Birobidžaner Štern” ()
* Radio “Taiga-Austrumi” ()

## Ārējās saites

* Birobidžana Ebreju elektroniskajā enciklopēdijā 
* Pilsētai veltīta mājaslapa 
* Raksts par pilsētu 
* Dažāda informācija par Birobidžanu (1928-1970)  
* Grāmata par Birobidžanu un Ebreju autonomo apgabalu (PDF)
Ebreju autonomā apgabala karogs

thumb|right|250px|Ebreju autonomā apgabala karogs
**Ebreju autonomā apgabala karogs** ir Ebreju autonomā apgabala simbols. Pieņemts 1996. gada 31. jūlijā.

## Karoga apraksts

Karogs ir baltā krāsā. Tā vidū ir horizontāla līnija, kura ir sadalīta dažādās krāsās. Šī līnija simbolizē varavīksni un ir sadalīta mazākās strīpās, kuras ir šādās krāsās: sarkanā, oranžā, dzeltenā, zaļā, tumši zilā, gaiši zilā un violetā. Katra no šīm mazajām strīpām atbilst 1/40 karoga platuma, bet pašas krāsas ir atdalītas ar mazu, baltas krāsas līniju, kura atbilst 1/120 no karoga platuma. Karoga platuma attiecība pret garumu ir 2:3.

## Karoga elementu skaidrojums

* Baltā krāsa simbolizē tīrību
* Varavīksne ir no Bībeles ņemts simbols, kurš simbolizē mieru, laimi un labestību. Krāsaino līniju skaits atbilst ebreju reliģiskā svečtura zaru skaitam. Tas simbolizē pasaules radīšanas reliģisko skaidrojumu, kura notika septiņās dienās. Pēdējais elements parāda saikni ebrejību. 

## Ārējās saites

* Likums par Ebreju autonomā apgabala karogu 
* Par Ebreju autonomā apgabala simboliem
Sarkanā nobīde

[thumb|175px|Sarkanās nobīdes piemērs. Kreisajā pusē ir [Saules gaismas spektrs, bet labajā ir spektrs, kas iegūts no tālas galaktiku kopas.]]

**Sarkanā nobīde** fizikā un astronomijā norisinās, kad palielinās spektrāllīnijas viļņa garums elektromagnētiskajam starojumam — parasti redzamajai gaismai — Doplera efekta dēļ. Pēc sarkanās nobīdes var noteikt attālumus līdz dažādiem tāliem (tālākiem par galaktiku Vietējo kopu) objektiem plašajā Visumā — galaktikām, galaktiku kopām, kvazāriem, jo Visuma izplešanās rezultātā tālāki objekti attālinās no mums ar lielāku ātrumu (sarkanā nobīde ir proporcionāla debess ķermeņa radiālajam ātrumam). Vietējās kopas ietvaros sarkanā nobīde var būt arī negatīva, piemēram, Andromēdas galaktika mūsu Galaktikai tuvojas, nevis attālinās (tai novērojama violetā nobīde).

## Skatīt arī

* Doplera efekts
* Violetā nobīde
Jupitera gredzeni

thumb|350px|Jupitera gredzenu shēma. Visi nosaukumi angļu valodā.

**Jupitera gredzeni** ir planētu gredzeni, kas ir ap Jupiteru. Tā ir trešā atklātā planētu gredzenu sistēma pēc Saturna un Urāna gredzenu sistēmas atklāšanas. Tos pirmo reizi 1979. gadā novēroja starpplanētu zonde *[[Voyager 1]]*, un tos 1990. gadā vēl vairāk izpētīja zonde *[[Galileo (starpplanētu zonde)|Galileo]]*. Tie pēdējo 25 gadu laikā ir novēroti arī no Habla kosmiskā teleskopa un arī no Zemes. No Zemes tos var novērot tikai ar lielajiem teleskopiem.

## Atsauces un piezīmes
Johans II fon Fehte

**Johans II fon Fehte** jeb **Jānis no Fehtes** (, ) bija Rīgas arhibīskaps 1285.-1294. Viņa valdīšanas laikā tika pabeigta mūsdienu Latvijas teritorijas iekarošana, bet sākās kari ar Livonijas ordeni par dominanci Rīgas arhidiecēzes un visā Rīgas baznīcas provinces teritorijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Fehtē pie Oldenburgas, Ziemeļvācijā. Pēc pārcelšanās uz Livoniju kļuva par Rīgas doma prāvestu. 1269. gadā nonāca konfliktā ar Livonijas ordeni, kas viņu turēja gūstā Siguldas pilī. 1278. gadā Rīgas arhibīskaps Johans I fon Lūne viņu iecēla par Ermlandes bīskapu Prūsijā, tomēr pāvests pēc Vācu ordeņa protesta viņu neapstiprināja amatā.1286. gadā, pretēji Rīgas domkapitula vēlēšanām, pāvests viņu apstiprināja par Rigas arhibīskapu. 1292. gadā viņš nonāca konfliktā ar saviem vasaļiem, kas viņu sagūstīja Kokneses pilī, tomēr šoreiz viņu atbrīvoja Livonijas ordeņa brāļi.

1293. gadā viņš Atzeles zemē uz ezera salas (tagad- Viļaka) uzcēla nocietinātu klosteri un nosauca to par Marienhauzu ("Marijas māju"). Miris Livonijā pēc 1294. gada 5. februāra.

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Rīgas arhibīskapi
Johans III fon Šverīns

**Johans III fon Šverīns** vai **Jānis III no Šverīnas** () vai **Šverinas grāfs Jānis** () bija Rīgas arhibīskapijas oficiālā protektora Šverīnas grāfa Guncelīna III dēls, Rīgas arhibīskaps 1294.-1300. gadā. Viņa valdīšanas laikā sākās pilsoņu karš starp Rīgas pilsētu un Livonijas ordeni.

## Dzīvesgājums
Dzimis Meklenburgas zemē, Ziemeļvācijā. Bijis Šverīnas kapitula domkungs un mantzinis.1294. gadā Rigas domkapituls viņu ievēlēja par Rīgas arhibīskapu.

Livonijas pilsoņu kara laikā starp Rīgas pilsētu un Livonijas ordeni viņš atbalstīja rīdziniekus un noslēdza plašu koalīciju ar citiem Livonijas bīskapiem un Lietuvas dižkunigaiti Vīteni, kuram uzvaras gadījumā esot apsolījis atdot Livonijas ordenim pakļautās zemes Zemgalē un bijušajā Jersikas valstī. 1298. gadā ordeņa brāļi viņu sagūstīja Turaidas pilī, bet Livonijas ordenis tika smagi sakauts kaujā pie Turaidas 1298. gadā, kurā krita arī ordeņa mestrs Brūno.

1300. gadā viņš devās uz Romu, lai iesniegtu apsūdzības rakstu pret ordeni, kur pēkšņi nomira.

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Rīgas arhibīskapi
Izkliedētais disks

[thumb|235px|[Erīda (pundurplanēta)|Erīda — lielākais izkliedētā diska objekts.]]

**Izkliedētais disks** ir attāls Saules sistēmas reģions, kurā atrodas neliels skaits pundurplanētu un citi mazie Saules sistēmas objekti. Tie galvenokārt sastāv no ledus. Šos objektus dēvē arī par **izkliedētā diska objektiem**; transneptūna objektu saimes apakškopu. Izkliedētā diska objektu orbitālā ekscentricitāte sasniedz 0,8, bet inklinācija ir līdz 40°. Izkliedētā diska objektu perihēlijs ir lielāks nekā 30 astronomiskās vienības (AU). Šādas orbītas, visticamāk, ir izveidojušās lielo gāzu planētu dēļ, kuras ar savu gravitāciju tos ir "izkliedējušas". Neptūns vēl joprojām izraisa šo objektu orbītu perturbācijas.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Izarnus Takons

**Izarnus Takons** jeb **Izarns no Takonas** (Vācu: *Isarnus von Takkon*, *Isarnus von Fontiano*, latīņu: *Isarno Morlane* *Isarnus Morlane*, *Isarnus Tacconi*, *Isarnus Italus*; miris 1310. gadā) bija itāļu cilmes Rīgas arhibīskaps 19.12.1300.—11.04.1302. Vēlāk kļuva par Lundas arhibīskapu (1303—1310) Dānijā un Salerno arhibīskapu (1310) Dienviditālijā.

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Rīgas arhibīskapi
Frīdrihs fon Pernšteins

**Frīdrihs fon Pernšteins** (, , ap 1270—1341) bija franciskāņu ordeņa brālis, Rīgas arhibīskaps 21.03.1304.—1341. gadā.

Viņa valdīšanas laikā atkal uzliesmoja karš starp Rīgas pilsētu un Livonijas ordeni. Rīdzinieki aplenca ordeņa Daugavgrīvas cietoksni un nodedzināja pie tā esošo miestu. Livonijas mestrs savukārt bloķēja Rīgas pilsētu, līdz rīdzinieki padevās un nokļuva ordeņa pakļautībā.

Šajā laikā tika uzcelta tagadējā ordeņa Rīgas pils, jo veco pili rīdzinieki bija pilnīgi nopostījuši. Viņa valdīšanas beigās 1340. gadā tika uzcelta Gulbenes mūra pils arhibīskapijas austrumu daļas aizsardzībai pret ordeņa brāļu iebrukumiem no Marienburgas pils.

## Dzīvesgājums

Dzimis ap 1270. gadu Morāvijā (tagad Čehijas daļa).
Iestājās franciskāņu ordenī, uzrakstīja Svētā Franciska biogrāfiju, kas nav saglabājusies.
1304. gadā viņu iecēla par Rīgas arhibīskapu pēc iepriekš ievēlētā arhibīskapa Jensa Granda atteikšanās pārcelties uz Livoniju.
1307. gadā Livonijas pilsoņu kara dēļ bija spiests atstāt Rīgu un apmesties pāvesta galmā Aviņonā.
1311. gadā arhibīskaps kopā ar pāvesta sūtni Francisku no Moliano ieradās Rīgā. Arī 1325. gadā viņš kopā ar pāvesta legātiem īslaicīgi uzturējās savā arhibīskapijā, lai vestu sarunas par Lietuvas dižkunigaiša Ģedimina un viņa ķēniņvalsts ļaužu vēlmi kristīties.
Miris 1341. gadā Aviņonā.

## Dokumenti

## Atsauces

## Skatīt arī
* Rīgas arhibīskapi
Engelberts fon Dolens

**Engelberts fon Dolens** vai **Engelberts no Doles** (vācu: *Engenbert von Dolen* vai *von Doehlen*, latīņu: *Engelbertus a Dalen*) bija Tērbatas bīskaps (1323-1341), vēlāk Rīgas arhibīskaps 1341. 18.X - 1347. 9.IX.

## Izcelsme
Dolenu dzimta cēlusies no Dolenas (*Doehlen*) netālu no Oldenburgas (Ziemeļvācijā), kur viņi kalpojuši par pārvaldniekiem pie Rāvensbergas grāfiem. Dzimta izceļojusi krusta karu laikā 13. gadsimtā un apmetusies Rīgas un Tērbatas bīskapijās.

Engelberts fon Dolens pirmo reizi pieminēts 1323. gadā kā Tērbatas domkungs, kas tika ievēlēts par bīskapa Nikolaja pēcteci. Rīgas arhibīskaps Frīdrihs fon Pernšteins to nevarēja apstiprināt, jo uzturējās pāvesta Jāņa XXII galmā Aviņonā. Engelberts fon Dolens devās uz Aviņonu, kur par spīti arhibīskapa Frīdriha fon Pernšteina iebildumiem, tika apstiprināts amatā.

1326. gadā viņš kronēja Zviedrijas karali Magnusu II un saņēma no pāvesta uzdevumu atgūt Livonijas ordeņa ieņemtās Rīgas arhibīskapijas muižas. Pirms Frīdriha fon Pernšteina nāves bīskaps Engelberts ieradās Aviņonā. Pāvests Benedikts XII 1341. gada 18. oktobrī viņu iecēla par Rīgas arhibīskapu, tomēr Engelberts fon Dolens līdz pat savai nāvei 1347. gada 3. septembrī uzturējās Aviņonā.

## Dokumenti

## Skatīt arī
* Rīgas arhibīskapi
Voskresenskas "Himik"

**Voskresenskas "Himik"** () ir hokeja komanda, kura bāzēta Maskavas apgabala Voskresenskā, Krievijā un pašlaik spēlē MHL.

No 2005. līdz 2008. gadam komanda spēlēja Krievijas Augstākajā līgā. 2007-08 sezonā tā kļuva par Augstākās līga čempioni un izcīnīja Bratinas kausu. 2008-09 sezonā komanda spēlēja KHL līgas Tarasova divīzija, sezonu noslēdzot pēdējā - 24. vietā. Komandai bija finansiālas problēmas, tādēļ tika nolemts, ka tās vietā KHL spēlēs Jekaterinburgas "Avtomobilist", bet Voskresenska atgriezīsies Augstākajā līgā. 2009. gada jūlijā komanda bankrotēja, taču vēlāk tā tika atjaunota kā MHL klubs.

## Visu KHL sezonu rezultāti

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa