open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pāvula Jurjāna mūzikas skola

**Pāvula Jurjāna mūzikas skola** ir Rīgas domes Kultūras pārvaldes pārziņā esoša mūzikas izglītības mācību iestāde, kurā var apgūt pamatzināšanas un iemaņas mūzikas instrumentu spēlē. Tā atrodas Baložu ielā 27, Rīgā.

## Vēsture
Tagadējās skolas ēkas arhitekts ir Vilhelms Bokslafs (1902), līdz vācbaltiešu izceļošanai tajā atradās Rīgas Mārtiņa luterāņu baznīcas vācu draudzes nams.
Pāvula Jurjāna bērnu mūzikas skola dibināta 1946. gadā, Pāvula Jurjāna vārdu tai piešķīra 1948. gadā. Sākotnēji mūzikas skola atradās Āgenskalna ģimnāzijas telpās. 
2010. gada novembrī Baložu ielā 24 atklāja jauno skolas ēku.
2016. gadā tajā mācījās 626 skolēni.

## Izglītības programmas
Skola īsteno profesionālās ievirzes izglītības programmas.

## Skatīt arī
* Jāzepa Mediņa Rīgas 1. mūzikas skola

## Atsauces
Arveds fon Šulcs

**Arveds Karls Ludvigs fon Šulcs** (; dzimis , miris ) bija Rinkulē dzimis vācu ģeogrāfs.

Mācījies vācu privātģimnāzijā Rīgā. No 1901. līdz 1904. gadam skolas brīvlaikus pavadīja ceļojumos Kaukāzā un Vidusāzijā. No 1905. gada studēja Maskavā, Tērbatā un Berlīnē. Vēlāk studēja Gīsenē. 1909. gadā apceļoja Pamiru. 1914. gadā Gīsenē ieguva doktora grādu ar pētījumu par Pamira tadžikiem. No 1923. līdz 1945. gadam Kēnigsbergas universitātes profesors.

## Bibliogrāfija
*''Die Pamirtadschik : auf Grund einer mit Unterstützung des Museums für Volkerkunde zu Giessen in den Jahren 1911/12 ausgeführten Reise in den Pamir (Zentralasien)'', Gīsene: *A. Töpelmann*, 1914
*Der materielle Kulturbesitz der Pamirtadschik, 1914
* *Landeskundliche Forschungen im Pamir*, Hamburga, 1916
**[http://openlibrary.org/works/OL15432036W/Die_nat%C3%BCrlichen_Landschaften_von_Russisch-Turkestan Die natürlichen Landschaften von Russisch-Turkestan].* Hamburga, *L. Friederichsen*, 1920
**Die natürlichen Landschaften von Russisch-Turkestan*, 1922
**Sibirien*, 1923
**Aride Einebnung im Pamir*, 1926
**Das Ussuri-Land*, 1930
**Europäisches Rußland* 1937
**Der Erdteil Asien*, Štutgarte, 1950

## Ārējās saites
*
Mucenieku iela (Rīga)

**Mucenieku iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Mucenieku iela sākas krustojumā ar Riharda Vāgnera ielu un beidzas krustojumā ar Vaļņu ielu. Ar citām ielām savienojuma nav. Ielas garums ir 75 metri. Ielā dzīvojuši mucenieki, pateicoties kam iela ieguvusi savu nosaukumu.

## Skatīt arī
* Vecrīga
* Centra rajons

## Ārējās saites
* Vecrīgas ielas Citariga.lv
Krūmu iela (Jūrmala)

**Krūmu iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Krūmu iela sākas krustojumā no pludmales un beidzas krustojumā ar Skolotāju ielu. Kopējais ielas garums ir 120 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Krūmu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Melluži
Ivars Mazurs

**Ivars Mazurs** (1929–2010) bija latviešu džeza pianists, vairāku orķestru vadītājs un Latvijas radio darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1929. gada 2. martā Rīgā ārsta rentgenologa Kārļa Mazura un viņa sievas pediatres Alises Mazures ģimenē. Bērnību pavadīja Mežparkā, mācījās Rīgas 18. pamatskolā, tad Rīgas 2. vidusskolā, līdztekus muzicēja Vērmanes dārza restorāna orķestrī.

Pēc Otrā pasaules kara beigām 1946. gadā viņš sāka darboties Latvijas PSR Radiokomitejas džeza orķestrī Ļeva Tokareva vadībā.
1947. gadā Ivars Mazurs izveidoja ansambli *Six*, kurā spēlēja tenorsaksofonists Gunārs Kušķis un pianists Edmunds Goldšteins.
Pēc eksterna eksāmenu nokārtošanas Rīgas 1. vidusskolā viņš 1947. gadā sāka studijas LU Medicīnas fakultātē, kuras pameta pēc trešā studiju gada.

1953. gadā Ivara Mazura vadītais džeza orķestris sāka spēlēt Jūrmalas restorānā "Korso", tā sastāvā bija pūšamie instrumenti, ritma grupa un klavieres, ko spēlēja tenorsaksofonists Gunārs Kušķis, alta saksofonists Viktors Gņedovskis, kontrabasists un trompetists Boriss Kogans, bundzinieks Oskars Mihelsons un citi. 
No 1955. gada viņa orķestris spēlēja Rīgas Elektroarmatūras (vēlāk Elektromehāniskās) rūpnīcas klubā "Armatūra", tā sastāvā bija arī saksofonists Miervaldis Jonāns, kontrabasists Isajs Gordons, trombonists Boriss Raiskis, dziedātāja Margarita Vilcāne.  
Kad 1957. gadā vairāki Mazura orķestra mūziķi pārgāja uz Rīgas estrādes orķestri (REO), bet Mazura bigbendā sāka muzicēt tenorsaksofonists Raimonds Raubiško, alta saksofonists Ivars Birkāns, trompetists Aivars Krūmiņš, trombonists Pauls Mierlejs.

1958. gadā viņš sāka strādāt par Latvijas radio mūzikas redaktoru, līdztekus spēlēja klavieres Igora Jakovļeva vadītajā Radio estrādes sekstetā, no 1963. gada kultūras namā "Draudzība". Kopš 1960. gadu vidus vadīja Latvijas radio džeza mūzikas autorraidījumus "Parunāsim par džezu", "Lappuses no džeza vēstures" u.c.

Miris 2010. gada 27. augustā, apglabāts Rīgas Meža kapos.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira (2010).

## Atsauces
Riharda Vāgnera iela

**Riharda Vāgnera iela** ir iela Vecrīgā, Rīgas Centra rajonā. Iela sākas krustojumā ar Kaļķu ielu un beidzas krustojumā ar Teātra ielu. Ielas garums ir 195 metri.

## Vēsture
Iela izveidojās 16. gadsimtā pēc zemes vaļņu uzbēršanas jaunajā pilsētas daļā ar nosaukumu **Lielā Ķēniņu iela** (*Grosse Königstrasse*). 
Pēc Latvijas okupācijas 1941. gadā ielu pārdēvēja par **Komunālo ielu**. No 1942. līdz 1944. gadam iela atguva savu vēsturisko nosaukumu Lielā Ķēniņu iela, 1944. gadā to atkal pārdēvēja par Komunālo ielu. Savu tagadējo nosaukumu tā ieguva 1987. gadā.

## Ielu savienojumi
Riharda Vāgnera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kaļķu iela
* Gleznotāju iela
* Mucenieku iela
* Teātra iela

## Skatīt arī
* Vecrīga
* Centra rajons

## Ārējās saites
* Vecrīgas ielas Citariga.lv
Kuldīgas iela (Jūrmala)

**Kuldīgas iela** ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. Kuldīgas iela sākas meža rajonā un beidzas krustojumā ar Aizputes ielu. Kopējais ielas garums ir 1200 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Kuldīgas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Kuldīgas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Indrānu iela (T veida krustojums)
* Krišjāņa Barona iela
* Dārzkopības iela
* Muižas iela
* Jasmīnu iela
* Vienības prospekts
* Bauskas iela
* Aizputes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Bulduri
Kuršu iela (Jūrmala)

**Kuršu iela** ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. Kuršu iela sākas krustojumā ar Oskara Kalpaka prospektu un beidzas meža rajonā. Kopējais ielas garums ir 100 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Kuršu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Lielupe
Kurzemes iela (Jūrmala)

**Kurzemes iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru un Bažciema apkaimē. Kurzemes iela sākas krustojumā ar Lāčplēša ielu un beidzas dārzkopības kooperatīva "Slocene" teritorijā, turpinoties kā Bažciema iela. Kopējais ielas garums ir 990 metri. Kurzemes iela lielākoties ir klāta ar asfalta segumu, bet nelielā posmā no Tallinas ielas līdz Raiņa ielai tā ir klāta ar grants segumu. Kurzemes ielā satiksmes kustība norit divās joslās, abos virzienos. Kauguros ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve, aiz Skolas ielas krustojuma Kurzemes iela iet pa mežu, šķērso Vecsloceni un tās palienes pļavas, visbeidzot iet pa mazdārziņu kooperatīva teritoriju.

## Ielu savienojumi
Kurzemes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lāčplēša iela (T veida krustojums)
* Lauku iela
* Tērbatas iela
* Tallinas iela
* Raiņa iela
* Skolas iela
* Bažciema iela (V veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Bažciems
* Kauguri
Kuteru iela

**Kuteru iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Kuteru iela sākas krustojumā ar Dzirnavu ielu un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 245 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Kuteru ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Kuteru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valkas iela (ielas turpinājums)
* Dzirnavu iela (T veida krustojums)
* Prāmju iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Kviešu iela (Jūrmala)

**Kviešu iela** ir iela Jūrmalā, Brankciema apkaimē. Kviešu iela sākas krustojumā ar Auzu ielu un beidzas pie Jūrmalas pilsētas robežas. Kopējais ielas garums ir 1400 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Kviešu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Brankciems
Katedrāles iela (Jūrmala)

**Katedrāles iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Katedrāles iela sākas krustojumā ar Sēravotu ielu un beidzas krustojumā ar Durbes ielu. Kopējais ielas garums ir 1000 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Katedrāles ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Starp Alejas un Durbes ielu tajā ir vienvirziena kustība Durbes ielas virzienā. Ielas nepāra numuru pusē ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve, bet pāra numuru pusē — Ķemeru parks.  

Iela nosaukta Svēto Apustuļu Pētera un Pāvila Ķemeru pareizticīgo baznīcas vārdā. Padomju okupācijas gados, no 1947. līdz 1962. gadam, ielu dēvēja par **Padomju ielu**, bet no 1962. līdz 1990. gadam ielai bija dots **Maskavas ielas** vārds. 

## Ielu savienojumi
Katedrāles iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sēravotu iela (T veida krustojums)
* Emīla Dārziņa iela
* Tukuma iela (T veida krustojums)
* Alejas iela (T veida krustojums)
* Durbes iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Pauls Mierlejs

**Pauls Mierlejs** (1937–?) bija latviešu džeza trombonists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1937. gada 26. decembrī Rīgā, mācījās trombona spēli Emīla Dārziņa speciālajā mūzikas vidusskolā. 
Studēja Latvijas Valsts konservatorijā, līdztekus 1957. gadā sāka spēlēt Ivara Mazura vadītajā džeza orķestrī, tad Rīgas estrādes orķestrī un Latvijas radio un TV estrādes un vieglās mūzikas orķestrī.

Vēlāk Pauls Mierlejs vadīja Latvijas PSR Milicijas darbinieku kluba orķestri un spēlēja Baltijas kara apgabala štāba pūtēju orķestrī. Vienlaikus trenējās smagatlētikā un aizrāvās ar peldēšanu ledusaukstā ūdenī.
Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas Pauls Mierlejs pārcēlās uz dzīvi Vācijā, kur miris.

## Atsauces
Andžella Goba

**Andžella Goba** ir latviešu operdziedātāja.

2002. gadā absolvējusi Latvijas Mūzikas akadēmijas Vokālo nodaļu. Mācījusies arī Vokālās nodaļas maģistrantūrā. 1998. gadā kļuvusi par Latvijas Nacionālās operas solisti.

Ieguvusi vairākas balvas, tai skaitā Teātra balvu par Sezonas spilgtāko debiju, Lielo mūzikas balvu un Aldara balvu. 2011. gadā tikusi nominēta Spēlmaņu nakts balvai kategorijā "Gada sasniegums muzikālajā izrādē".

## Atsauces
Armands Siliņš

**Armands Siliņš** ir latviešu operdziedātājs.

2002. gadā absolvējis Jāzepa Mediņa mūzikas vidusskolu. 1999. gadā kļuvis par Latvijas Nacionālās operas kora mākslinieku. 2006. gadā kļuvis par operas solistu.

2011. gadā ticis nominēts Spēlmaņu nakts balvai kategorijā "Gada sasniegums muzikālajā izrādē". 2015. gadā ieguvis Latvijas Gāzes Gada balvu operai kā labākais operas solists.

## Atsauces
Juris Vaivods

**Juris Vaivods** (dzimis  Preiļu rajona Vanagos) ir latviešu mūziķis.

1981. gadā absolvējis Līvānu mūzikas skolu akordeona specialitātē. 1985. gadā beidzis Daugavpils mūzikas vidusskolu kordiriģēšanas specialitātē. 1992. gadā absolvējis Latvijas Mūzikas akadēmijas Kordiriģēšanas nodaļu un ieguvis bakalaura grādu. 1994. gadā beidzis Kordiriģēšanas nodaļas maģistrantūru. Pie Pētera Plakida un Paula Dambja mācījies kompozīciju. Stažējies meistarklasēs Vācijā un Norvēģijā.

Strādājis par kormeistaru Rīgas Doma zēnu korī (1992-1993) un kamerkorī "Versija" (1993-1997). Bjis Līvānu jauktā kora un vīru kora "Dziedonis" (1992-1998) mākslinieciskais vadītājs un galvenais diriģents.

Komponējis mūziku Dailes teātra, Latvijas Nacionālā teātra un Rīgas Krievu teātrim. Bijis mūzikas konsultants, muzikālais vadītājs, aranžētājs un mūzikas režisors vairākām Dailes teātra izrādēm. Bijis arī vairāku koncertu muzikālais vadītājs. Veidojis vairākas latviešu un citu tautu dziesmu apdares. 1997. gadā kļuvis par Dailes teātra muzikālās daļas vadītāju.

2011. gadā apbalvots ar 4. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. Vairākas reizes ieguvis Spēlmaņu nakts balvu kategorijā "Labākais mūzikas autors".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Juris Vaivods izrades.lv
Kārsas iela

**Kārsas iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Kārsas iela sākas krustojumā ar Hercoga Jēkaba ielu un beidzas krustojumā ar Zivju ielu. Kopējais ielas garums ir 960 metri, tā ir klāta ar smilšu segumu. Kārsas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Vēsture
**Kārsas iela** ir šīs ielas vēsturiskais nosaukums. 1936. gada 8. jūnijā tā bija pārdēvēta par **[[Oskars Kalpaks|Pulkveža Kalpaka]] ielu**, bet ar padomju okupācijas sākumu, 1940. gada 19. septembrī, ielai bija dots **[[Latvijas okupācija (1940)|21. jūlija]] ielas** vārds. Kārsas ielas nosaukums tika atjaunots 1990. gadā.

## Ielu savienojumi
Kārsas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Hercoga Jēkaba iela (T veida krustojums)
* Raiņa iela
* Ķeguma iela (T veida krustojums)
* Audēju iela
* Valkas iela
* Jēkabpils iela (T veida krustojums)
* Grobiņas iela
* Zivju iela (T veida krustojums)

## Atsauces


## Skatīt arī
* Sloka
Krišjāņa Barona iela (Jūrmala)

**Krišjāņa Barona iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru un Bulduru apkaimju robežā. Ielas pārnumuru puse atrodas Dzintaros, bet  nepārnumuru puse pieder Bulduriem.

Krišjāņa Barona iela sākas krustojumā ar Dzintaru prospektu un beidzas krustojumā ar Viestura ielu. Kopējais ielas garums ir 1200 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu. Krišjāņa Barona ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Krišjāņa Barona iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dzintaru prospekts (ielas turpinājums)
* Bulduru prospekts (T veida krustojums)
* Zvanu iela (T veida krustojums)
* Mežaparka prospekts / Meža prospekts
* Edinburgas prospekts (T veida krustojums)
* Brīvības prospekts
* Kuldīgas iela
* Rīgas iela
* Viestura iela (T veida krustojums)
* Ķemeru iela (ielas turpinājums)

## Skatīt arī
* Dzintari
* Bulduri
Kapteiņa Zolta iela

**Kapteiņa Zolta iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Kapteiņa Zolta iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju un beidzas strupceļā pie pludmales. Kopējais ielas garums ir 450 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Kapteiņa Zolta ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

Iela nosaukta netālu kritušā Latvijas armijas virsnieka, Brīvības cīņu dalībnieka kapteiņa Pauļa Zolta vārdā. Līdz 1990. gadam tā bija Raiņa ielas daļa un joprojām saglabā nepārtraukto māju numurēšanu ar Raiņa ielu.

## Ielu savienojumi
Kapteiņa Zolta iela ir savienota ar šādām ielām:
* Raiņa iela (ielas turpinājums)
* Talsu šoseja (T veida krustojums)
* Vēžu iela (T veida krustojums)
* Raudas iela (T veida krustojums)
* Kaugurciema iela
* Rumbas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Jānis Balodis (dramaturgs)

**Jānis Balodis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu dramatiķis, dramaturgs, teātra veidotājs, performants, pedagogs.

2007. gadā beidzis Rīgas 3. vidusskolu. Absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju, iegūstot bakalaura grādu teātra, kino un TV dramaturģijā. Solfordas Universitātē Lielbritānijā ieguvis maģistra grādu filmu scenāriju rakstīšanā. 2020. gadā absolvēja eksperimentālā teātra maģistra programmu DAS teātris Amsterdamā. No 2012. līdz 2020. gadam bija "Dirty Deal Teatro" dramaturgs. Šobrīd ir Latvijas Kultūras akadēmijas lektors.

2010. gadā ticis nominēts Spēlmaņu nakts balvai nominācijā "Gada spilgtākā debija". 2011. gadā ieguvis Spēlmaņu nakts balvu nominācijā "Gada latviešu autora darba iestudējums".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jānis Balodis izrades.lv
Karogu iela

**Karogu iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Karogu iela sākas krustojumā ar Puškina ielu un beidzas krustojumā ar Palangas ielu. Kopējais ielas garums ir 450 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Karogu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Karogu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Puškina iela (T veida krustojums)
* Durbes iela
* Palangas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ķemeri
Kantora iela (Jūrmala)

**Kantora iela** ir iela Jūrmalā, Vārnukroga apkaimē. Kantora iela sākas krustojumā ar Vārnukroga ceļu un beidzas krustojumā ar Buļļupes ielu. Kopējais ielas garums ir 400 metri. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Kantora iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vārnukroga ceļš (T veida krustojums)
* Buļļupes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vārnukrogs
Kaņiera iela (Jūrmala)

**Kaņiera iela** ir iela Jūrmalā, Kūdras apkaimē. Kaņiera iela sākas krustojumā ar Melnezera ielu un beidzas krustojumā ar Orhideju ielu. Kopējais ielas garums ir 600 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu.

## Ielu savienojumi
Kaņiera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Melnezera iela (T veida krustojums)
* Vecais ceļš
* Orhideju iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kūdra
Kokneses iela (Jūrmala)

**Kokneses iela** ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. Kokneses iela sākas krustojumā ar Oskara Kalpaka prospektu un beidzas krustojumā ar Burtnieku ielu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Kokneses ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Lielupe
Kolkas iela (Jūrmala)

**Kolkas iela** ir pilsētas nozīmes maģistrālā iela Jūrmalā, Jaunķemeru apkaimē. Kolkas iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju un beidzas pie Jūrmalas pilsētas robežas. Kopējais ielas garums ir 2700 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Visā garumā Kolkas iela ir daļa no valsts reģionālā autoceļa P128, satiksmes kustība tajā norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Kolkas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Talsu šoseja (ielas turpinājums)
* Raga iela (T veida krustojums)
* Zvīņu iela
* Klīves iela (T veida krustojums)
* Jaunķemeru ceļš (T veida krustojums)
* Autoceļš P128 (ielas turpinājums)

## Atsauces
Konkordijas iela

**Konkordijas iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Konkordijas iela sākas no pludmales un beidzas krustojumā ar Jāņa ielu. Kopējais ielas garums ir 1350 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu. Konkordijas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Konkordijas ielā atrodas Majoru muiža.

## Ielu savienojumi
Konkordijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūras iela
* Jomas iela
* Lienes iela
* Brīvības prospekts
* Rīgas iela
* Kalnciema iela
* Ormaņu iela
* Jāņa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Majori
Krāslavas iela (Jūrmala)

**Krāslavas iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Krāslavas iela sākas krustojumā ar Mežaparka prospektu un beidzas krustojumā ar Edinburgas prospektu. Kopējais ielas garums ir 210 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Krāslavas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Krāslavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mežaparka prospekts (T veida krustojums)
* Edinburgas prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzintari
Krasta iela (Jūrmala)

**Krasta iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Krasta iela sākas krustojumā ar Tirgus laukuma ielu un beidzas krustojumā ar Vēsmas ielu. Kopējais ielas garums ir 900 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Krasta ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Krasta iela ir savienota ar šādām ielām:
* Tirgus laukuma iela
* Kokles iela
* Varoņu iela
* Vēsmas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Jauns savienības līgums

thumb|300px|Melnā krāsā iezīmētas valstis, kas pilnīgi neatbalstīja jauna savienības līguma parakstīšanu, gaiši sarkanā valstis, kas to neatbalstīja pēc Augusta puča.
**Jauns savienības līgums** bija mēģinājums 1991. gada novembrī pārveidot PSRS tās sabrukuma periodā, izveidojot bijušo padomju republiku konfederāciju ar kopīgiem bruņotajiem spēkiem un ārpolitiku, bet neatkarīgu iekšpolitiku. 

Tajā neietilpa Baltijas valstis, jo 1991. gada 6. septembrī PSRS atzina 1940. gadā okupēto Baltijas valstu pilnīgu neatkarību, kā arī Armēnija un Gruzija. 

Kad plānotajai konfederācijai atteicās pievienoties Armēnija, Azerbaidžāna, Gruzija, Moldova un Ukraina, 1991. gada 8. decembrī pēc Belovežas gāršas apspriedes Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas prezidenti paziņoja par gatavību izveidot Neatkarīgo Valstu Savienību (NVS).
Kriķu iela (Jūrmala)

**Kriķu iela** ir iela Jūrmalā, Krastciema apkaimē. Kriķu iela sākas krustojumā ar Grīvas ielu un beidzas krustojumā ar Ķīšu ielu. Kopējais ielas garums ir 265 metri. Kriķu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Kriķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Grīvas iela (T veida krustojums)
* Bernātu iela (T veida krustojums)
* Ķīšu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Krastciems
Kreimeņu iela (Jūrmala)

**Kreimeņu iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Kreimeņu iela sākas krustojumā ar Prīmulu ielu un beidzas krustojumā ar Peoniju ielu. Kopējais ielas garums ir 700 metri. Kreimeņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir ieplānota savrupmāju apbūve.

Pie Kreimeņu ielas tiek būvēts privātmāju “ekociemats” Kreimeņciems.

## Ielu savienojumi
Kreimeņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Prīmulu iela (T veida krustojums)
* Cīniju iela (T veida krustojums)
* Peoniju iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Notts County FC

***Notts County Football Club*** ir futbola klubs no Notingemas Anglijā. Pašlaik spēlē pēc spēka ceturtajā spēcīgākajā Anglijas līgā — EFL League Two. Klubs dibināts 1862. gadā — tas ir pasaulē vecākais futbola klubs.

Komanda pastāvēšanas vēsturē vienreiz ir izcīnījusi FA Kausu (1894. gadā). Tā ir piedzīvojusi Anglijas futbola līgā rekordlielu pazemināšanu un paaugstināšanu skaitu (29). Komanda spēlējusi visu četru līmeņu Anglijas līgas turnīros. Spēcīgākajā Anglijas līgas līmenī aizvadījuši 30 sezonas. Pēdējo reizi augstākajā līgā spēlējusi 1991.—1992. gada sezonā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Slokas iela (Jūrmala)

**Slokas iela** ir iela Jūrmalā, kas savieno Dubultu un Druvciema apkaimes. Slokas iela sākas kāpu rajonā pie pludmales un beidzas krustojumā ar Rubeņu ielu, turpinoties tālāk kā Piekrastes iela. Kopējais Slokas ielas garums ir 6000 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Slokas ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Uz Slokas ielas atrodas Sociālās integrācijas valsts aģentūras koledža, Jūrmalas siltums, kā arī vairākas viesnīcas.

## Ielu savienojumi
Slokas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Liedaga iela (T veida krustojums)
* Rūdolfa Blaumaņa iela
* Dubultu prospekts
* Strēlnieku prospekts
* Bezdelīgu iela (T veida krustojums)
* Ievu iela (T veida krustojums)
* Drosmes iela (T veida krustojums)
* Pulkveža Brieža iela (T veida krustojums)
* Skuju iela (T veida krustojums)
* Lapegļu iela (T veida krustojums)
* Dzeldas iela (T veida krustojums)
* Virgas iela (T veida krustojums)
* Salas iela (T veida krustojums)
* Lielupes iela (T veida krustojums)
* Ražas iela (T veida krustojums)
* Druvu iela (T veida krustojums)
* Rudzu iela (T veida krustojums)
* Rautenberga iela (T veida krustojums)
* Zāļu iela (T veida krustojums)
* Saulgriežu iela (T veida krustojums)
* Ezeru iela (T veida krustojums)
* Kalēju iela (T veida krustojums)
* Dārzu iela (T veida krustojums)
* Ganu iela (T veida krustojums)
* Lūšu iela (T veida krustojums)
* Rubeņu iela (T veida krustojums)
* Piekrastes iela (ielas turpinājums)

## Satiksme
Pa Slokas ielu kursē 3. autobuss.
Zirgu iela (Rīga)

**Zirgu iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Zirgu iela sākas krustojumā ar Vaļņu ielu un beidzas Doma laukumā. Ielas garums ir 260 metri. 

## Vēsture
Zirgu iela ir viena no vecākajām Rīgas ielām, kas pirmo reizi minēta 1334. gadā kā Klibā Skrodera iela. 1440. gadā tā pieminēta kā Zirgu iela, jo šajā laikā uz ielas atradās zirgu staļļi. 16. gadsimtā to pārdēvēja par Lielo Zirgu ielu, bet Vecrīgas pārbūves laikā 1939. gadā par Zirgu ielu.  

## Ielu savienojumi
Zirgu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vaļņu iela
* Ķēniņu iela
* Meistaru iela
* Doma laukums

## Skatīt arī
* Vecrīga
* Centra rajons

## Atsauces
Lašu iela (Jūrmala)

**Lašu iela** ir iela Jūrmalā, Buļļuciema apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Vikingu ielu un beidzas pie Lielupes. Tai ir vairāki atzari. Kopējais ielas garums ir 2870 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Lašu ielā satiksmes kustība norit divās joslās.

## Ielu savienojumi
Lašu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vikingu iela (T veida krustojums)
* Tīklu iela (V veida krustojums)

## Satiksme
Pa Lašu ielu kursē 5. autobuss un 1. mikroautobuss.

## Skatīt arī
* Buļļuciems
Vienības prospekts

**Vienības prospekts** ir galvenā maģistrāle Bulduru apkaimē Jūrmalā. Vienības prospekts sākas no pludmales un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 4085 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Vienības prospektā satiksmes kustība notiek divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Vienības prospektā atrodas Lielupes tirgus, Jūrmalas slimnīca, Latvijas Kristīgā akadēmija, kā arī vairākas kafejnīcas un restorāni.

Padomju laikā ielu sauca par **Sarkanarmijas prospektu**.

## Ielu savienojumi
Vienības prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Bulduru prospekts
* Vidus prospekts
* Meža prospekts
* Edinburgas prospekts (T veida krustojums)
* Brīvības prospekts
* Jelgavas iela (T veida krustojums)
* Kuldīgas iela
* Rēzeknes pulka iela
* Jelgavas iela (T veida krustojums)
* Saldus iela (T veida krustojums)
* Jelgavas iela
* Viestura iela
* Tiltu iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Vienības prospektu kursē 3. autobuss un 1. mikroautobuss.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Vienības iela
* Vienības gatve
Zigfrīda Meierovica prospekts

**Zigfrīda Meierovica prospekts** ir pilsētas nozīmes maģistrālā iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Zigfrīda Meierovica prospekts sākas krustojumā ar Dubultu prospektu un beidzas krustojumā ar Jomas ielu. Kopējais ielas garums ir 1000 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Zigfrīda Meierovica prospektā satiksmes kustība notiek divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Zigfrīda Meierovica prospektā atrodas Aspazijas māja un Rīgas rajona tiesa Jūrmalā, kā arī Dubultu dzelzceļa stacija.

## Vēsture
Ielu izveidoja pēc Marienbādes sanatorijas uzcelšanas 1870. gadā. Baltijas pārkrievošana laikā to Ivana Gončarova piemiņai pārdēvēja par **Gončarovu ielu**, pēc 1925. gada par **Zigfrīda Meierovica prospektu**, jo pie tā atradās vasarnīca, kurā viņš dzīvoja pirms nāves 1925. gada vasarā. 
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā prospektu pārdēvēja par **Ļeņina prospektu**.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1990. gada jūlijā tas atguva Zigfrīda Meierovica prospekta nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Zigfrīda Meierovica prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Jomas iela (ielas turpinājums Majoru virzienā)
* Emelīnas iela (T veida krustojums)
* Pūpolu iela (T veida krustojums)
* Kalmju iela (T veida krustojums)
* Aspazijas iela (T veida krustojums)
* Kastaņolas iela (T veida krustojums)
* Pils iela (T veida krustojums)
* Parka iela (T veida krustojums)
* Dubultu prospekts (ielas turpinājums Dubultu virzienā)

## Sabiedriskais transports
Pa Zigfrīda Meierovica prospektu kursē 7. mikroautobuss, kā arī 3., 4. un 5. autobuss.

## Skatīt arī
* Zigfrīda Annas Meierovica bulvāris
Memoriāls nogalinātajiem Eiropas ebrejiem

thumb|Holokausta memoriāls
**Memoriāls nogalinātajiem Eiropas ebrejiem** (), pazīstams arī kā **Holokausta memoriāls** (*Holocaust-Mahnmal*), ir memoriāls ebreju Holokausta upuriem, kas atrodas Berlīnē, Vācijā. Memoriāla arhitekts ir Peters Eizenmans.

Memoriāls aizņem 19 000 m2 lielu teritoriju, tajā ir 2711 "stēlas", kas sakārtotas taisnstūra formā, katra ir 2,38 m gara, 0,95 m plata un augstumā no 0,2 m līdz 4,7 m. Pazemē atrodas informācijas plāksne, uz kuras atrodami ap 3 miljoniem Holokausta upuru vārdu.

Memoriāla celtniecība ilga no 2003. gada aprīļa līdz 2004. gada decembrim, atvērts . Izmaksas sasniedza 25 miljonus EUR. Atrodas viena kvartāla attālumā no Brandenburgas vārtiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Projekta mājaslapa
Satiksmes iela (Jūrmala)

**Satiksmes iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Satiksmes iela sākas pie Slokas dzelzceļa stacijas un beidzas krustojumā ar Ventspils šoseju. Kopējais ielas garums ir 1200 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Satiksmes ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Posmā no Skolas ielas līdz Ventspils šosejai tā ir pilsētas nozīmes maģistrālā iela.

## Ielu savienojumi
Satiksmes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Artilērijas iela (T veida krustojums)
* Tallinas iela (T veida krustojums)
* Raiņa iela (T veida krustojums)
* Skolas iela (T veida krustojums)
* Skrundas iela (T veida krustojums)
* Ventspils šoseja (T veida krustojums)

## Satiksme
Pa Satiksmes ielu kursē 5. autobuss.

## Atsauces
51. zona

[thumb|[Eiropas Kosmosa aģentūras 2022. gada satelītuzņēmums, kurā redzama militārā bāze ar sāls līdzenumu ziemeļ-ziemeļaustrumos]]
**51. zona** () ir slepena ASV Gaisa spēku Edvardsa gaisa spēku bāzes daļa. Atrodas Linkolnas apgabalā, Nevadā, ASV.

Nav zināms, kāds ir bāzes galvenais mērķis, taču tiek uzskatīts, ka tajā tiek izstrādāta eksperimentāla lidaparātu tehnika. Ar zonu saistītā lielā slepenība bieži sasaista to ar dažādām sazvērestības teorijām un NLO. Lai arī tā nekad nav tikusi atzīta par slepeno bāzi, visi ar to saistītie dokumenti un pētījumi ir augstākās slepenības. Vairākus gadu desmitus ASV valdība noliedza 51. zonas pastāvēšanu, tomēr 2013. gadā CIP oficiāli paziņoja par bāzi, atslepenojot dažādus dokumentus par tās vēsturi un mērķiem. Apgabals ap 51. zonu ir populārs tūrisma objekts.

## Ārējās saites
* Las Vegas sectional aeronautical chart, centered on Groom Lake (Federal Aviation Administration — SkyVector.com)
Poruka prospekts

**Poruka prospekts** ir iela Jūrmalā, kas savieno Dubultu un Pumpuru apkaimes. Poruka prospekts sākas krustojumā ar Rojas ielu un beidzas krustojumā ar Kļavu ielu. Kopējais ielas garums ir 2400 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Poruka prospektā satiksmes kustība notiek vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Poruka ielā atrodas Latvijas Bankas mācību un atpūtas centrs.

## Ielu savienojumi
Poruka prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Neretas iela (T veida krustojums)
* Rojas iela (T veida krustojums)
* Slocenes iela (T veida krustojums)
* Ineša iela
* Kronvalda iela (T veida krustojums)
* Pērses iela (T veida krustojums)
* Sedas iela (T veida krustojums)
* Mūsas iela (T veida krustojums)
* Mēmeles iela (T veida krustojums)
* Svitenes iela (T veida krustojums)
* Sesavas iela
* Baltezera iela (T veida krustojums)
* Rāznas iela (T veida krustojums)
* Alauksta iela (T veida krustojums)
* Abavas iela
* Usmas iela (T veida krustojums)
* Lielupes iela
* Kļavu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dubulti
* Jaundubulti
* Pumpuri
* Poruka iela
Lielais prospekts (Jūrmala)

**Lielais prospekts** ir galvenā maģistrāle Priedaines apkaimē Jūrmalā. Lielais prospekts sākas pie Priedaines dzelzceļa stacijas un beidzas krustojumā ar Dreiliņu ielu. Kopējais prospekta garums ir 1500 metri, tas ir klāts ar asfalta segumu. Lielajā prospektā satiksmes kustība notiek divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Lielais prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Spilves iela
* Mārupes iela
* Olaines iela
* Salaspils iela
* Skultes iela
* Zīlīšu iela
* Vāveru iela (T veida krustojums)
* Dreiliņu iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Lielo prospektu kursē 1. mikroautobuss un 7. mikroautobuss.
Oskara Kalpaka prospekts

**Oskara Kalpaka prospekts** ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. Oskara Kalpaka prospekts sākas krustojumā ar Bulduru prospektu un beidzas krustojumā ar Vikingu ielu. Kopējais ielas garums ir 750 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Oskara Kalpaka prospektā satiksmes kustība notiek divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Padomju okupācijas gados (līdz 1990. gadam) ielai bija dots **Padomju prospekta** vārds.

## Ielu savienojumi
Oskara Kalpaka prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Bulduru prospekts (T veida krustojums)
* Meža prospekts
* Sēļu iela (T veida krustojums)
* Mežotnes iela (T veida krustojums)
* Līvu iela (T veida krustojums)
* Kuršu iela (T veida krustojums)
* Vendu iela (T veida krustojums)
* Kokneses iela (T veida krustojums)
* Tērvetes iela (T veida krustojums)
* Vikingu iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Oskara Kalpaka prospektu kursē 1. mikroautobuss.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Oskara Kalpaka iela
* Kalpaka bulvāris
Vārnukroga ceļš

**Vārnukroga ceļš** ir galvenā maģistrāle Jūrmalas Vārnukroga apkaimē. Vārnukroga ceļš sākas pie Buļļupes un beidzas krustojumā ar Dreiliņu ielu, kas ir ceļa faktiskais turpinājums. Kopējais ielas garums ir 4100 metri, tā ir klāta ar asfalta un grants segumu. Vārnukroga ceļā satiksmes kustība notiek vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Līdz Kaupēm ceļš ir daļa no valsts vietējās nozīmes autoceļa V10 maršruta.

## Ielu savienojumi
Vārnukroga ceļš ir savienots ar šādām ielām:
* Bolderājas iela (T veida krustojums)
* Kantora iela (T veida krustojums)
* Kleistes iela (T veida krustojums)
* Buļļupes iela (T veida krustojums)
* Baltās kāpas iela
* Dreiliņu iela (T veida krustojums)
Rēzeknes pulka iela

**Rēzeknes pulka iela** ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. Rēzeknes pulka iela sākas krustojumā meža rajonā pie Dārzkopības ielas un beidzas krustojumā ar Tiltu un Mastu ielu. Kopējais ielas garums ir 1400 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Rēzeknes pulka ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Rēzeknes pulka ielā atrodas pirmsskolas izglītības iestāde "Saulīte".

Padomju okupācijas gados (līdz 1990. gadam) ielai bija dots **Rēzeknes ielas** vārds.

## Ielu savienojumi
Rēzeknes pulka iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dārzkopības iela
* Muižas iela
* Jasmīnu iela
* Vienības prospekts
* Bauskas iela
* Aizputes iela
* Viestura iela
* Siguldas iela (divas reizes)
* Tiltu iela (T veida krustojums)
* Mastu iela (ielas turpinājums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* 9. Rēzeknes kājnieku pulks
* Rēzeknes iela
Vikingu iela

**Vikingu iela** ir iela Jūrmalā, kas savieno Stirnuraga, Lielupes un Buļļuciema apkaimes. Vikingu iela sākas krustojumā ar Mastu ielu un beidzas krustojumā ar Tīklu ielu. Kopējais ielas garums ir 3200 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Vikingu ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Uz Vikingu ielas atrodas vairākas kafejnīcas un restorāni, kā arī jahtklubs "Uzvara".

## Ielu savienojumi
Vikingu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mastu iela (T veida krustojums)
* Rankas iela (T veida krustojums)
* Oskara Kalpaka prospekts (T veida prospekts)
* Burtnieku iela (T veida krustojums)
* Bebru iela (T veida krustojums)
* Ūdru iela (T veida krustojums)
* Stirnu iela (T veida krustojums)
* Lāču iela (T veida krustojums)
* Aļņu iela (T veida krustojums)
* Zēģeles iela (T veida krustojums)
* Matrožu iela (T veida krustojums)
* Laivu iela (T veida krustojums)
* Zvejnieku iela (T veida krustojums)
* Bocmaņu iela (T veida krustojums)
* Jūrnieku iela (T veida krustojums)
* Enkuru iela (T veida krustojums)
* Airu iela (T veida krustojums)
* Tīklu iela (T veida krustojums)
* Lašu iela (ielas turpinājums)

## Satiksme
Pa Vikingu ielu kursē 1. mikroautobuss.

## Skatīt arī
* Stirnurags
* Lielupe
* Buļļuciems
1. autobusu maršruts (Liepāja)

**1. autobusu maršruts** bija Liepājas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Pulkveža Brieža ielas līdz Lauku ielai. Slēgts 2023. gada 1. februārī.

## Maršruts
* No Pulkveža Brieža ielas uz Lauku ielu autobusi kursēja pa šādām ielām: Ģenerāļa Baloža iela, Cukura iela, Pulvera iela, Ventspils iela, Flotes iela, Oskara Kalpaka iela, Raiņa iela, Rīgas iela, Jūras iela, Kūrmājas prospekts, Uliha iela, Klaipēdas iela, Tukuma iela, Zirņu iela un Lauku iela.

* No Lauku ielas uz Pulkveža Brieža ielu autobusi kursēja pa šādām ielām: Lauku iela, Dzērves iela, Eduarda Tisē iela, Tukuma iela, Klaipēdas iela, Uliha iela, Kūrmājas prospekts, Graudu iela, Lielā iela, Rīgas iela, Raiņa iela, Flotes iela, Ventspils iela, Pulvera iela, Cukura iela un Ģenerāļa Baloža iela.

## Pieturvietas
1. autobusu maršrutā bija 62 pieturas

## Ārējās saites
* Saraksts
Skolas iela (Jūrmala)

**Skolas iela** ir iela Jūrmalā, Slokas, Kauguru un Kaugurciema apkaimēs. Skolas iela sākas krustojumā ar Satiksmes ielu un beidzas krustojumā ar Reņģu ielu. Izņemot ielas posmu Kaugurciemā, tā ir pilsētas nozīmes maģistrālā iela. Kopējais ielas garums ir 2400 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Skolas ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Skolas ielā atrodas Slokas pamatskola, Kauguru pasta nodaļa un rotaļlaukums "Zīmuļi".

## Ielu savienojumi
Skolas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Satiksmes iela / Skrundas iela
* Līču iela (T veida krustojums)
* Tirzas iela
* Jurģu iela
* Mazā Vidzemes iela (T veida krustojums)
* Kurzemes iela (T veida krustojums)
* Lēdurgas iela (T veida krustojums)
* Stūres iela (T veida krustojums)
* Nometņu iela
* Slīteres iela (T veida krustojums)
* Talsu šoseja (rotācijas aplis)
* Sputņika iela (T veida krustojums)
* Reņģu iela (T veida krustojums)

## Satiksme
Pa Skolas ielu kursē 2. mikroautobuss, kā arī 3., 4. un 6. autobuss.Pirms tam pa ielu kursēja 8. autobuss.

## Atsauces
Lielais prospekts

**Lielais prospekts** var būt:

* Lielais prospekts — iela Jūrmalā;
* Lielais prospekts — iela Ventspilī.
Raiņa iela (Jūrmala)

**Raiņa iela** ir iela Jūrmalā, kas savieno Slokas un Kauguru apkaimes. Raiņa iela sākas krustojumā ar Dzirnavu ielu un beidzas krustojumā ar Talsu šoseju. Kopējais ielas garums ir 2500 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Raiņa ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā atrodas vairākas sabiedriskās ēkas, kā arī savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Uz Raiņa ielas atrodas Jūrmalas Valsts ģimnāzija, Kauguru veselības centrs, Kauguru kultūras nams un Kauguru vidusskola.

## Vēsture
Raiņa iela agrāk tika dēvēta par **Lielo ielu**, vēlāk par **Jūras ielu**, kopš 17. gadsimta pa to pajūgos pārvadāja preces starp Kaugurciema ostu un Lielupi. 1959. gadā, izveidojot Jūrmalas pilsētu, daudzviet ielu nosaukumi tika mainīti un Jūras iela pārtapa par Raiņa ielu.
thumb|270px|Jūras iela Slokas pilsētā.

Attēls:Slokas pilsētas iela pirms 1914.jpg|Lielā iela (*Grosse Strasse*) Slokas pilsētā pirms Pirmā pasaules kara
Jūras iela Slokā 1925.png|Jūras iela Slokā (1925)


## Ievērojamie objekti
* Nr. 3 — VUGD Slokas postenis
* Nr. 4 — Slokas luterāņu baznīca
* Nr. 55 — Jūrmalas Valsts ģimnāzija
* Nr. 98A — Kauguru veselības centrs (poliklīnika)
* Nr. 110 — Kauguru kultūras nams
* Nr. 118 — Kauguru vidusskola

## Ielu savienojumi
Raiņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dzirnavu iela (T veida krustojums)
* Leona Paegles iela
* Kārsas iela
* Ventspils šoseja
* Satiksmes iela
* Līču iela (T veida krustojums)
* Tirzas iela
* Jurģu iela
* Kauņas iela (T veida krustojums)
* Vidzemes iela (T veida krustojums)
* Kurzemes iela
* Rūpniecības iela (T veida krustojums)
* Latgales iela (T veida krustojums)
* Lēdurgas iela
* Mazpulku iela (T veida krustojums)
* Putnu iela (T veida krustojums)
* Nometņu iela / Mazā Nometņu iela
* Oškalna iela (T veida krustojums)
* Talsu šoseja (T veida krustojums)
* Kapteiņa Zolta iela (ielas turpinājums)
Jāsīns Merijahs

**Jāsīns Merijahs** (; dzimis ) ir Tunisijas futbolists, aizsargs, Tunisijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Tunisijas Ligue 1 kluba *[[Espérance Sportive de Tunis]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Salmāns el Faradžs

**Salmāns el Faradžs** (; dzimis ) ir Saūda Arābijas futbolists, pussargs, Saūda Arābijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Saūda Arābijas kluba *[[Neom SC|Neom]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Lāčplēša iela (Jūrmala)

**Lāčplēša iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru un Slokas apkaimēs. Lāčplēša iela sākas krustojumā ar Gaiziņa ielu Slokā un beidzas krustojumā ar Rūpniecības ielu Kauguros. Kopējais ielas garums ir 800 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Lāčplēša ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Lāčplēša iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vangažu iela (ielas turpinājums)
* Gaiziņa iela (T veida krustojums)
* Dzirksteles iela
* Pļaviņu iela
* Tirzas iela (T veida krustojums)
* Apes iela (T veida krustojums)
* Jurģu iela (T veida krustojums)
* Kauņas iela (T veida krustojums)
* Vidzemes iela
* Kurzemes iela (T veida krustojums)
* Rūpniecības iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kauguri
* Sloka
Tallinas iela (Jūrmala)

**Tallinas iela** ir iela Jūrmalā, Slokas un Kauguru apkaimēs. Tallinas iela sākas krustojumā ar Satiksmes ielu un beidzas krustojumā ar Mazo Nometņu ielu. Kopējais ielas garums ir 1400 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Tallinas ielā posmā no Jurģu ielas līdz Lēdurgas ielai satiksmes kustība norit divās joslās, bet pārējos posmos satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir pārsvarā daudzstāvmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Tallinas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Satiksmes iela (T veida krustojums)
* Artilērijas iela / Līču iela / Plaviņu iela (apļveida krustojums)
* Tirzas iela
* Jurģu iela
* Kauņas iela
* Vidzemes iela
* Kurzemes iela (T veida krustojums)
* Latgales iela
* Rūpniecības iela
* Lēdurgas iela
* Mazpulku iela
* Putnu iela
* Mazā Nometņu iela (T veida krustojums)

## Satiksme
Pa Tallinas ielu kursē 5. autobuss.
Tūristu iela (Jūrmala)

**Tūristu iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Tūristu iela sākas krustojumā ar Emīla Dārziņa ielu un beidzas savienojumā ar Jaunķemeru ceļu. Kopējais ielas garums ir 1400 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Tūristu ielā satiksmes kustība norit divās joslās.

## Ielu savienojumi
Tūristu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Emīla Dārziņa iela (ielas turpinājums)
* Tukuma iela (savienojums tikai gājējiem)
* Dūņu ceļš
* Jaunķemeru ceļš (ielas turpinājums)

## Satiksme
Pa Tūristu ielu kursē 5. un 6. autobuss.
Lienes iela (Jūrmala)

**Lienes iela** ir pilsētas nozīmes maģistrālā iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Lienes iela sākas krustojumā ar Jomas ielu un beidzas krustojumā ar Turaidas ielu. Kopējais ielas garums ir 1200 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Lienes ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Lienes iela iet gar Majoru dzelzceļa staciju. Lienes ielā atrodas vairākas viesnīcas, kā arī Jūrmalas tūrisma informācijas centrs.

## Ielu savienojumi
Lienes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jomas iela (ielas turpinājums)
* Omnibusa iela (T veida krustojums)
* Tirgoņu iela (T veida krustojums)
* Smilšu iela
* Pilsoņu iela
* Teātra iela
* Jaunā iela
* Konkordijas iela
* J. Pliekšāna iela
* Viktorijas iela
* Kaudzīšu iela (T veida krustojums)
* Turaidas iela (T veida krustojums)

## Vēsture
thumb|200px|left|Lienes iela (''Helenen-Strasse'') Majoros (pirms 1914).

## Satiksme
Pa Lienes ielu kursē 7. mikroautobuss, kā arī 3., 4. un 5. autobuss. Pirms tam pa ielu kursēja 8. autobuss.

## Atsauces
Rīgas iela (Jūrmala)

**Rīgas iela** ir iela Jūrmalā, kas savieno Majoru, Dzintaru un Bulduru apkaimes. Rīgas iela sākas Lielupes krastā, pie dzelzceļa pārejas Tirgoņu ielas beigās, bet beidzas krustojumā ar Vienības prospektu, tās turpinājums ir Saldus iela. Kopējais ielas garums ir 5100 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Starp viaduktu pār dzelzceļu un Pērkonu ielu Rīgas iela ir pilsētas nozīmes maģistrālā iela, kur satiksmes kustība norit četrās joslās. Šeit iela ved pa mežu. Lielākajā ielas daļā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve un satiksme organizēta divās joslās.

Rīgas ielā 1 atrodas Majoru sporta laukums, bet Rīgas ielā 3 — Majoru vidusskola.

## Ielu savienojumi
Rīgas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Teātra iela
* Jaunā iela
* Straumes iela (T veida krustojums)
* Konkordijas iela
* Jāņa Pliekšāna iela
* Viktorijas iela
* Turaidas iela
* Pētera iela
* Saules iela
* Zvaigžņu iela
* Promenādes iela (T veida krustojums)
* Skaistkalnes iela (T veida krustojums)
* Trikātas iela (T veida krustojums)
* Miera iela
* Mežaparka prospekts (savienojums ar dzelzceļa pārvadu)
* Indrānu iela (T veida krustojums; dabā nepastāv)
* Krišjāņa Barona iela (T veida krustojums auto; gājēju savienojums abās pusēs)
* Viestura iela (T veida krustojums)
* Pērkona iela (ielas turpinājums Rīgas virzienā)
* Dārzkopības iela
* Muižas iela
* Jasmīnu iela
* Vienības prospekts
* Saldus iela (ielas turpinājums Bulduru virzienā)

## Satiksme
Pa Rīgas ielu kursē 3. autobuss, kā arī 1. un 7. mikroautobuss. Agrāk pa ielu kursēja 8. autobuss.
Veģu muiža

**Veģu muiža** () bija Kurzemes muiža, kas atradās mūsdienu Talsu novada Veģu ciemā.

Muiža piederējusi Grothusu dzimtai. Pēc Otrā pasaules kara, 1948. gadā Latvijas PSR Sociālās nodrošināšanas ministrija Rīgā nodibināja "Mazgadīgo invalīdu namu", kas bija paredzēts bērniem, kuri kara laikā bija zaudējuši vecākus. Trīs gadus vēlāk iestāde tika pārvietota uz kluso Kandavas rajona bijušo Veģu muižu un pārdēvēta par "Bērnu pansionāta namu Nr.1". Pēc apmēram 3 gadiem Veģu muižas komplekss tika paplašināts, ekspluatācijā nododot jaunu ēku. Mūsdienās Veģos atrodas Valsts sociālās aprūpes centra "Kurzeme" filiāle "Veģi" bērniem un jauniešiem ar smagiem fiziskās un garīgās attīstības traucējumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* VSAC "Kurzeme"
Rolands Atkočūns

**Rolands Atkočūns** (dzimis  Kauņā) ir lietuviešu režisors.

No 1979. līdz 1981. gadam mācījies Kauņas Tehnoloģiju universitātes inženierceltniecības fakultātē. 1989. gadā absolvējis Maskavas B. Ščukina teātra skolas aktiermeistarības fakultāti. Mācījies arī teātra skolas režijas fakultātē.

Režisējis izrādes Liepājas teātrī, Dailes teātrī, Kauņas drāmas teātrī, Šauļu drāmas teātrī, Kauņas mazajā drāmas teātrī un Paņevēžas drāmas teātrī. Bijis Liepājas teātra mākslinieciskais vadītājs, Šauļu drāmas teātra vadītājs. Tāpat dibinājs Kauņas mazo drāmas teātri, kam bijis arī vadītājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dailes teātris — Rolands Atkočūns 
* Rolands Augustīns Atkočūns izrades.lv
Tafelbērhs

**Tafelbērhs** () ir kalns ar plakanu virsotni, kas atrodas netālu no Keiptaunas Dienvidāfrikā.

Nozīmīgs tūrisma objekts, cilvēkiem ir iespēja nokļūt virsotnē arī ar vagoniņa palīdzību. Tafelbērhā ir plaša faunas un floras daudzveidība (daudz endēmu). Daļa no Tafelbērha nacionālā parka. Augstākais punkts virsotnē ir 1086 m augstumā. 2011. gada novembrī iekļauts septiņu jauno dabas brīnumu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nacionālā parka mājaslapa
Viktors Jancevičs

**Viktors Jancevičs** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

1994. gadā absolvējis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. 1992. gadā kļuvis par Daugavpils teātra aktieri.

Filmējies seriālos "Svešā dzīve" un "Likteņa līdumnieki".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Viktors Jancevičs izrades.lv
Guntis Spridzāns

**Guntis Spridzāns** ir latviešu horeogrāfs un dejotājs.

Absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas Mūsdienu dejas fakultāti. Beidzis Latvijas Mūzikas akadēmiju un ieguvis profesionālo izglītību pedagoģijā.

Veidojis horeogrāfiju Dailes teātrī, Valmieras teātrī un Rīgas Krievu teātrī. Kā dejotājs piedalījies vairākās izrādēs. Pasniedzis hiphopu Latvijas Kultūras akadēmijā un Edmunda Veizāna modernās dejas kompānijā. Tāpat pasniedzis dejas dažādos festivālos gan Latvijā, gan Meksikā.

2007. gadā ieguvis Spēlmaņu nakts balvu nominācijā "Gada kustību režisors". Bija 1. Dejas balvas žūrijas loceklis un laureāts kategorijā "Mūsdienu dejas horeogrāfs/e" (opera "Karmena").

## Atsauces

## Ārējās saites
* Guntis Spridzāns izrades.lv
Ļevs Birmanis

**Ļevs Birmanis** (dzimis , miris ) bija padomju un Latvijas aktieris.

1960. gadā kļuvis par Leļļu teātra krievu trupas aktieri. Kopumā piedalījies vairāk nekā 80 izrāžu tapšanā. Bijis arī lugu tulkotājs un dziesmu tekstu autors. Sadarbojies arī ar Rīgas Krievu teātri. 2014. gadā filmējies filmā "Džimlai rūdi rallallā". Darbojies arī kā tulks un masu uzvedumu režisors.

Saņēmis Latvijas nopelniem bagātā skatuves mākslinieka nosaukumu. 1996. gadā saņēmis prezidenta personīgo pateicību. 2004. gadā kļuvis par AKKA/LAA laureātu. 2010. gadā saņēmis V šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. Uzņemts Latvijas Teātra Zelta fondā.

## Atsauces