open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Apiņu iela

**Apiņu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Apiņu iela — iela Daugavpilī;
** Apiņu iela — iela Jelgavā;
** Apiņu iela — iela Jūrmalā;
** Apiņu iela — iela Kandavā;
** Apiņu iela — iela Kuldīgā;
** Apiņu iela — iela Ogrē;
** Apiņu iela — iela Salaspilī;
** Apiņu iela — iela Baložos;

* Citās apdzīvotās vietās:
** Apiņu iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
** Apiņu iela — iela Stopiņu pagasta Ulbrokā;
** Apiņu iela — iela Ropažu pagasta Ropažos;
** Apiņu iela — iela Skultes pagasta Skultē;
** Apiņu iela — iela Garkalnes pagasta Sužos;
** Apiņu iela — iela Zemītes pagasta Zemītē;
** Apiņu iela — iela Ķekavas pagasta Krustkalnos.
Āpšu iela

**Āpšu iela** var būt:

* Āpšu iela — iela Rīgā;
* Āpšu iela — iela Babītes pagasta Lapsās;
* Āpšu iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā.

## Skatīt arī
* Apšu iela
Apšu iela

**Apšu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Apšu iela — iela Daugavpilī;
** Apšu iela — iela Jelgavā;
** Apšu iela — iela Jūrmalā;
** Apšu iela — iela Liepājā;
** Apšu iela — iela Baldonē;
** Apšu iela — iela Baložos;
** Apšu iela — iela Cēsīs;
** Apšu iela — iela Grobiņā;
** Apšu iela — iela Kuldīgā;
** Apšu iela — iela Talsos.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Apšu iela — iela Engures pagasta Apšuciemā;
** Apšu iela — iela Grobiņas pagasta Cimdeniekos;
** Apšu iela — iela Amatas pagasta Ģikšos;
** Apšu iela — iela Mārupes pagasta Jaunmārupē;
** Apšu iela — iela Dunikas pagasta Ječos;
** Apšu iela — iela Vecsaules pagasta Likvertenos;
** Apšu iela — iela Rojas pagasta Rojā;
** Apšu iela — iela Skultes pagasta Skultē;
** Apšu iela — iela Valles pagasta Taurkalnē.

## Skatīt arī
* Āpšu iela
* Apses iela
Marijas klusums

**"Marijas klusums"** ir 2024. gada Latvijas vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir Dāvis Sīmanis. Tā veidota pēc teātra un kino aktrises Marijas Leiko dzīvesstāsta un vēsta par viņas dzīves pēdējiem gadiem, kad aktrise dodas uz Padomju Savienību, lai parūpētos par savu mazmeitu, un viņa kopā ar citiem Maskavas latviešu teātra "Skatuve" kolēģiem 1938. gadā kļūst par NKVD "Latviešu operācijas" upuri.

Filma veidota Latvijas filmu studijā *Mistrus Media* kopprodukcijā ar Lietuvas filmu kompāniju *Broom Films*. Tās pasaules pirmizrāde notika 2024. gada 18. februārī — 74. Berlīnes kinofestivālā, kur tā saņēma Ekumēniskās žūrijas balvu. Latvijas pirmizrāde notika 2024. gada 4. aprīlī.

## Lomās
Galvenās lomas atveido aktieri:

* Olga Šepicka — Marija Leiko, latviešu izcelsmes kino un teātra aktrise,
* Artūrs Skrastiņš — Jēkabs Peterss, augsta ranga PSRS nomenklatūras darbinieks,
* Ģirts Ķesteris — Leonīds Zakovskis, PSRS drošības dienesta darbinieks un viens no Staļina represiju organizētājiem,
* Inese Kučinska — Anna Lāce, režisore,
* Vilis Daudziņš — Osvalds Glāznieks, Maskavas teātra "Skatuve" dibinātājs, režisors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Asnu iela

**Asnu iela** var būt:

* Asnu iela — iela Jelgavā;
* Asnu iela — iela Jūrmalā;
* Asnu iela — iela Rīgā;
* Asnu iela — iela Kuldīgā;
* Asnu iela — iela Garkalnes pagasta Baltezerā;
* Asnu iela — iela Skultes pagasta Vārzās.
Laura Mančinelli

**Laura Mančinelli** (, ; dzimusi , mirusi ) bija itāļu rakstniece, ģermaniste, medievaliste un universitātes profesore.

Mančinelli rakstīja akadēmiskus tekstus, grāmatas bērniem, esejas (daudzas par viduslaiku vēsturi) un romānus.

## Personīgā dzīve
Laura Mančinelli dzimusi 1933. gadā Udīnē, 1937. gadā ģimene pārcēlās uz pastāvīgu dzīvi Turīnā. Pēc skolas beigšanas un studijām viņa 1956. gadā pabeidza Turīnas Universitāti, iegūstot grādu vācu literatūrā ar specializāciju mūsdienu literatūrā. Nākamajos gados pēc doktora grāda iegūšanas viņa strādāja par pasniedzēju, neatsakoties no savas aizraušanās ar viduslaiku vācu kultūru. 1969. gadā viņa sarakstīja eseju «Nībelungu dziesma. Problēmas un vērtības».

1970. gados viņa pasniedza ģermāņu filoloģiju Sasāri Universitātē un pēc tam, kad viņu uz Venēciju uzaicināja ģermānists Ladislao Mitners, 1976. gadā viņa nodibināja Venēcijas Universitātes Vācu valodas vēstures katedru. Pēc kolēģa un drauga Klaudio Magrisa ieteikuma viņa 1972. gadā rediģēja un tulkoja itāļu valodā «Nībelungu dziesmu», 1978. gadā — «Tristanu», bet 1989. gadā — «Gregorius» un «Nabaga Heinrihu».

90. gadu sākumā Laura Mančinelli, ciešot no izkaisītās sklerozes, pameta vācu filoloģijas katedru.

Mančinelli nomira 2016. gada 7. jūlijā Turīnā. Atvadīšanās ceremonija notika 2016. gada 11. jūlijā Turīnas monumentālajā kapsētā; bēres notika Eksillesas pilsētā Susas ielejā, kas aprakstīta vienā no viņas romāniem.

## Bibliogrāfija
; Romāni
* “12 Challant abatų” (*I 12 abati di Challant*, 1981)
* “Svētās Odīlijas brīnums” (*Il miracolo di santa Odilia*, 1989)
* “Amadé” (*Amadé*, 1990)
* “Imperatora acis” (*Gli occhi dell'imperatore*, 1993)
* “Trīs Grāla bruņinieki” (*I tre cavalieri del Graal*, 1996)
* “Baskāju princis” (*Il principe scalzo*, 1999)
* “Exilles garā nakts” (*La lunga notte di Exilles*, 2015)
* “Mīlestības biļete” (*Biglietto d'amore*, 2002)
* “Sirds krāsas” (*I colori del cuore*, 2005)
* “Zēns ar melnām acīm” (*Il ragazzo dagli occhi neri*, 2007)

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Aspazijas iela

**Aspazijas iela** var būt:

* Aspazijas iela — iela Jelgavā;
* Aspazijas iela — iela Jūrmalā;
* Aspazijas iela — iela Rūjienā;
* Aspazijas iela — iela Saldū;
* Aspazijas iela — iela Siguldā;
* Aspazijas iela — iela Stendē;
* Aspazijas iela — iela Talsos;
* Aspazijas iela — iela Elejas pagasta Elejā;
* Aspazijas iela — iela Babītes pagasta Priežciemā.

## Skatīt arī
* Aspazijas bulvāris
* Aspazijas laukums
Asteru iela

**Asteru iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Asteru iela — iela Daugavpilī;
** Asteru iela — iela Jelgavā;
** Asteru iela — iela Jūrmalā;
** Asteru iela — iela Valmierā;
** Asteru iela — iela Bauskā;
** Asteru iela — iela Mārupē;
** Asteru iela — iela Saulkrastos;
** Asteru iela — iela Tukumā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Asteru iela — iela Drabešu pagasta Agrā;
** Asteru iela — iela Svētes pagasta Atpūtā;
** Asteru iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
** Asteru iela — iela Stopiņu pagasta Dreiliņos;
** Asteru iela — iela Ādažu pagasta Garkalnē;
** Asteru iela — iela Carnikavas pagasta Garupē;
** Asteru iela — iela Jaunsvirlaukas pagasta Kārniņos;
** Asteru iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā;
** Asteru iela — iela Skultes pagasta Skultē;
** Asteru iela — iela Līvbērzes pagasta Tušķos;
** Asteru iela — iela Siguldas pagasta Vējupītē.
Shenzhou 18

***Shenzhou 18*** (, ) bija Ķīnas pilotējams *[[Shenzhou]]* sērijas kosmosa kuģis. Tas orbītā tika palaists 2024. gada 25. aprīlī. Kosmosa kuģis orbitālajā stacijā *[[Tiangong]]* nogādāja 7. ekspedīciju. Uz zemes tas atgriezās 3. novembrī.

## Apkalpe
Kuģa *Shenzhou 18* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

## Lidojuma gaita
*Shenzhou 18* tika palaists  12:59 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 2F]]* no Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra.

Tajā pašā dienā 19:32 *UTC* kosmosa kuģis automātiskā režīmā saslēdzās ar orbitālo staciju *[[Tiangong]]* pie moduļa *[[Tianhe]]* apakšējās pieslēgvietas. Stacijā kosmonautus sagaidīja *[[Shenzhou 17]]* apkalpe (*Tiangong* 6. ekspedīcija).

3. novembrī 08:12 *UTC* *Shenzhou 18* atvienojās no *Tiangong*.
17:24 *UTC* kosmosa kuģa nolaižamais aparāts nolaidās Iekšējā Mongolijā.

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Shenzhou 8, ..., 17 (SZ 8, ..., 17) Gunter Dirk Krebs
Jānis Krišjānis

**Jānis Krišjānis** bija latviešu strēlnieks.

## Dzīvesgājums
Piedzimis 1886. gadā Vānes pagastā. Kopš 1908. gada dienēja ulānu pulkā Permā. Pēc pulka skolas ieguvis apakšvirsnieka dienesta pakāpi, pēc dažiem gadiem pārcelts dienestam uz Krievijas—Vācijas (prūšu) robežas. Pirmā pasaules kara sākumā atradās Galīcijā, no 1915. gada dienēja 3. Kurzemes latviešu strēlnieku pulkā. Piedalījās Ziemassvētku un Nāves salas kaujās. No 1918. gada komandēja Sarkanās armijas 4. latviešu kavalērijas pulku, no 1920. gada — 3. kavalērijas brigādi. 1919. gadā — Padomju Latvijas armijā. Pēc tam piedalījās kaujās Austrumu un Dienvidrietumu frontē.

1921. gadā ieradies Latvijā, strādāja gadījuma darbus. Pensijā kopš 1956. gada.

Miris 1978. gadā.

## Apbalvojumi

* 3. šķiras Svētā Jura krusts (1917)
* 4. šķiras Svētā Jura krusts (1917)
* Sarkanā Karoga ordenis (1920)

## Atsauces
Tifa

**Tifa** () jeb **Sifaja** () bija sena piekrastes pilsēta Boiotijā, senajā Grieķijā, kuru Tespijas pilsēta izmantoja par savu ostu. Tā atrodas Korintas līča (Alkionīdas līča) krastā mūsdienu Aliki ciema teritorijā. Pilsēta bija apjozta ar nocietinājumu aizsargmūri, kuru drupas ir saglabājušās līdz mūsdienām. Tifas vārds ir cēlies no Tifija, kurš saskaņā ar sengrieķu mitoloģiju bija viens no argonautiem, zvaigžņu pazinējs un "Argo" kuģa stūrmanis. Viņam par godu Tifā tika rīkotas dzīres. Pat Pausānija laikā Tifas iedzīvotāji varēja parādīt vietu, kur "Argo" atpakaļceļā izmeta savu enkuru. Pausānijs arī stāstīja, ka pilsētā bija Hērakla templis, kurā iedzīvotāji varoni godāja viņam veltītajos svētkos. Rodas Apollonijs un Bizantijas Stefans aprakstīja Tifu, kā pilsētu, kura atrodas Tespijas varā. Tifa pati savu naudu nekala, bet tur bija atrastas Tespijas kaltās monētas, kas liek domāt, ka Tifā norēķinājās ar Tespijas naudu. 424. gadā pr.Kr. bija neizdevies mēģinājums padzītā tēbieša Ptoidora vadībā Tifā ieviest demokrātiju, kas liek domāt, ka tur bija oligarhiska iekārta.

## Arheoloģija
Šī vieta varētu būt apdzīvota vēl no Agrīnā Hellādas perioda (EH I-II). Šeit ir saglabājušās paliekas no ģeometriskā, arhaiskā un klasiskā perioda. 4. gadsimta pr.Kr. nocietinājumi no kaltiem akmens bluķiem ar sešiem (vai septiņiem) taisnstūrveida sargtorņiem un trim vārtiem ir saglabājušies vairāku simtu metru garumā. Tie ieskauj akropoli un apmetni lejā no ziemeļiem, austrumiem un dienvidiem. Siena dienvidos nodalīja akropoli no lejas pilsētas. Rietumos atradās Alkionas līcis, un nekādu aizsargmūra pēdu šeit nav atrasts. Švandners vērtē mūra datējumu starp 363. un 330. gadu pr.Kr., taču, iespējams, tas pastāvēja vēl 424. gadā pr.Kr. Arī netālu esošais Mauroni sargtornis (*Ano-Siphai*) norāda uz senāku Tifas nocietinājumu datējumu. Pilsētas galvenie vārti bija izvietoti netālu no piekrastes. Pati osta atradās dienvidos no pilsētas. Tifa un tās kaimiņu pilsēta, Kreusa, kalpoja par ostām boiotiešu Tespijas pilsētai, kas atradās tālāk ziemeļos, dziļāk kontinentā.

## Atsauces
Daži labi vīri

**"Daži labi vīri"** () ir 1992. gada ASV tiesu drāmas filma, kuras režisors ir Robs Rainers, bet scenārija autors ir Ārons Sorkins. Filma balstīta uz Sorkina 1989. gada tāda paša nosaukuma lugu. Filmā galvenās lomas atveido Toms Krūzs, Džeks Nikolsons, Demija Mora, Kevins Beikons, Kevins Polaks, Džeimss Māršals, Džeitī Volšs un Kīfers Saterlends.

Filma stāsta par diviem jūras flotes kājniekiem, kurus apsūdz cita kājnieka slepkavībā. Viņus aizstāv leitnants Denjels Kafī (Krūzs) un komandiere Džoana Galoveja (Mora). Filma skar vairākas morāles tēmas, piemēram, taisnīgumu, aklu lojalitāti, atbildību, pazemošanu, varas apšaubīšanu, varas ļaunprātīgu izmantošanu un korupciju ASV Bruņotajos spēkos.

Filmas "Daži labi vīri" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Columbia Pictures]]*. Filma saņēma kritiķu atzinību un finansiālus panākumus, nopelnot 243,2 miljonus ASV dolāru. Filmu slavēja par scenāriju, režiju, attēlotajām tēmām un aktierspēli. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 84% vērtējums. Filmu nominēja 65. Kinoakadēmijas balvai četrās kategorijās, tai skaitā kategorijās "Labākā filma" un "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Nikolsons).

## Atsauces

## Ārējās saites
Mandarīnu tritons

**Mandarīnu tritons** (*Tylototriton verrucosus*) ir tritonu suga. Tā ir sastopama vietām Indijas subkontinentā un Dienvidaustrumāzijā un lielāko dzīves daļu pavada ūdens tuvumā.

## Izplatība
Suga ir izplatīta Himalaju pakalnos un kalnos Indijas ziemeļaustrumos (Sikimas un Dārdžilingas apgabalos), Butānā, Nepālas austrumos, Ķīnas dienvidos (Juņnaņas provincē), no Mjanmas ziemeļiem un Taizemes ziemeļiem līdz Vjetnamas ziemeļiem. Suga dzīvo dažādos biotopos, galvenokārt kalnu mežos vai vietās, kur iepriekš ir bijuši kalnu meži, piemēram, rīsu laukos, tējas dārzos, pļavās, kas klāj kalnu dīķu un ezeru krastus, mežmalās u.c. Vairošanās notiek dažādās ūdens tilpēs — no lietus peļķēm līdz ezeriem.

### Apdraudējums
Mandarīnu tritona populācijas lielums un skaita izmaiņu tendences nav zināmas. Tomēr tiek lēsts, ka mandarīnu tritonu skaits savvaļā, visticamāk, samazinās tādu dažādu iemeslu dēļ kā plēsīgu zivju introdukcija tritonu dzīvesvietās, to vides izpostīšana, starptautiskais mājdzīvnieku tirgus, tritonu izmantošana tautas medicīnā un zivju ēsmai.

## Apraksts un uzvedība
Mandarīnu tritoniem ir sāniski saplacināta aste ar labi attīstītu “spuru”, kas tiem palīdz veikli peldēt. Galvas sānos un uz ķermeņa ir spilgtas krāsas kārpas — dziedzeri, kas aizsargāšanās nolūkos izdala indīgu sekrētu.

### Vairošanās un dzīves cikls
Mandarīnu tritonu dzīve norisinās ūdens tuvumā. Vairošanās sezona sākas, kad mandarīnu tritoni iznāk no ziemošanas musonu sezonas sākumā. Sugas nārsts sakrīt ar musonu sezonas sākumu (marta beigas—aprīlis, bet nārsts var turpināties arī vēlāk lietus sezonā). Nārsts notiek gan dienas, gan nakts laikā. Mātītes nērš ikrus ūdenstilpju seklākajā daļā. Ikrus piestiprina ūdens augiem vai uz ūdenstilpes gultnes, retos gadījumos — uz sauszemes. Mātīte sezonā iznērš 26—60 ikrus un pēc vairošanās sezonas beigām pārceļas dzīvot uz sauszemi.

Mandarīnu tritonu kurkuļi barojas galvenokārt ar ūdens kukaiņiem. Metamorfoze lielākoties notiek vasaras beigās—rudens sākumā — ūdenī dzīvojošie kurkuļi pārveidojas par jauniem tritoniem, kas dzīvo uz sauszemes un ūdenī atgriežas tikai, lai nārstotu. Mandarīnu tritoni dzimumgatavību sasniedz 3—5 gadu vecumā. Dzīves ilgums — līdz 11 gadiem.

### Uzturs
Mandarīnu tritoni barojas ar dažādiem ūdens un sauszemes bezmugurkaulniekiem — kukaiņiem, gliemenēm, sliekām u.c. Ēd arī pašu sugas ikrus. Var baroties arī ar augiem.

## Atsauces
Tanbridža un Melinga

**Tanbridža un Melinga** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Kentas grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes rietumdaļā, robežojas ziemeļos ar Greivšemu un Medveju, austrumos — ar Meidstonu, dienvidos — ar Tanbridžvelsu, bet rietumos — ar Sevenoksu. Distrikta lielākā apdzīvotā vieta ir Tanbridža, bet administratīvais centrs ir Kingshilas ciemā pie Vestmelingas.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Tanbridžas urbāno distriktu, Melingas lauku distriktu un daļu no Tanbridžas lauku distrikta. 1983. gadā distriktam piešķirts boro statuss. Administratīvi dalās ārpuspagastu teritorijā (*unparished area*), kas iekļauj Tanbridžas pilsētu un ko pārvalda boro padome, Snodlendas pilsētā  un 26 pagastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tanbridža

**Tanbridža** () ir pilsēta (*town*) Anglijā, Kentas grāfistē, Tanbridžas un Melingas distrikta lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes rietumos Medvejas upes krastos  no grāfistes centra Meidstonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta Pastardienas grāmatā 1086. gadā kā *Tonebrige* — ‘Muižas tilts’. Līdz 19. gadsimta vidum pilsētas nosaukums rakstīts *Tunbridge*, bet 1870. gadā pēc pasta pārvaldes ierosinājuma pārdēvēta tagadējā formā, lai izvairītos no jaukšanas ar netālo Tanbridžvelsu (*Tunbridge Wells*).

Līdz 1191. gadam nav dokumentētu ierakstu par tiltu Tanbridžvelsā un lielāko daļu pilsētas pastāvēšanas vēstures tā atradusies tikai upes augstākajā kreisajā krastā. 11. gadsimtā uzbūvēta pirmā pils, bet 1124. gadā — baznīca. 13. gadsimtā atjaunotā Tanbridžas pils kļuva par Edvarda II oficiālo rezidenci un arhīvu glabātuvi. 18. gadsimta vidū Medvejas upi ar vairāku slūžu palīdzību padarīja kuģojamu līdz Tanbridžai, kas ievērojami sekmēja pilsētas izaugsmi. 1842. gadā līdz pilsētai izbūvēja dzelzceļu.

1896. gadā Tanbridžā tika piespriests pirmais Apvienotajā Karalistē sods par ātruma pārkāpšanu — Volters Arnolds tika sodīts ar 1 šiliņu par braukšanu ar 13 km/h vietā, kur atļautais ātrums bija 3 km/h.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tanbridžvelsa

**Tanbridžvelsas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Kentas grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes dienvidrietumos, robežojas ziemeļos ar Tanbridžu un Melingu un Meidstonu, rietumos — ar Ešfordu, dienvidos — ar Austrumsaseksu, bet rietumos — ar Sevenoksu. Distrikta lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs ir Rojaltanbridžvelsa.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Rojaltanbridžvelsas municipālo boro, Sautboro urbāno distriktu, Krenbrukas lauku distriktu un daļu no Tanbridžas lauku distrikta. Administratīvi dalās ārpuspagastu teritorijā (*unparished area*), kas iekļauj Rojaltanbridžvelsas pilsētu un ko pārvalda boro padome, Sautboro un Pedokvudas pilsētās un 13 pagastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viss būs labi

**"Viss būs labi"** ir 2023. gada Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors un scenārija autors ir Staņislavs Tokalovs.

## Sižets
Filma seko trīs dažādu paaudžu sieviešu likteņiem krievvalodīga Latvijas režisora ģimenē. Tajā tiek pētīts, kā Latvijā dzīvo pusmiljonu lielā krievu kopiena. Filmas pamatu veido trīs sieviešu dzīvesstāsti. Vecmāmiņa ir Otrā pasaules kara veterāne, kura 1955. gadā ieradās Latvijā labākas dzīves meklējumos. Māte strādā par pasniedzēju Transporta un sakaru institūtā, bet 18 gadus vecā meita ir jaunā māksliniece. Filma cenšas izprast, vai šai ģimenei ir izdevies atrast savu vietu Latvijas sabiedrībā 30 neatkarības gadu laikā.

Filmā atainoti tādi notikumi kā COVID-19 pandēmija, Krievijas iebrukums Ukrainā un Uzvaras pieminekļa nojaukšana, un kā tie ietekmē varoņu dzīves.

## Atsauksmes un apbalvojumi
*[[Rīgas Starptautiskais kino festivāls|Riga IFF]]* radošā direktore un festivāla programmas veidotāja Sonora Broka Tokalova režisēto darbu vērtē atzinīgi, sakot: "Labākais tēmas atsegums, kāds līdz šim redzēts Latvijas kino. Režisora atklātība un kadra absolūtā intimitāte, kuru veido rūpīgi vērotas ikdienas lauskas, uzrunā tieši un nepastarpināti."

Filmu nominēja divām 2023. gada Lielā Kristapa balvām, no kurām ieguva balvu kategorijā "Labākā pilnmetrāžas dokumentālā filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Gota

**Gota** () ir pilsēta Tīringenes federālajā zemē, Vācijā. Ar vairāk nekā  iedzīvotāju tā ir piektā lielākā pilsēta Tīringenē.  

## Vēsture
Gota pirmoreiz minēta 775. gada dokumentā kā *Villa Gothaha*. 1640. gadā tā kļuva par Saksijas-Gotas-Altenburgas hercogistes rezidences pilsētu, bet no 1826. līdz 1918. gadam tā bija Saksijas-Koburgas un Gotas hercogistes galvaspilsēta.

Otrā pasaules kara beigās 1945. gada aprīlī pilsētu ieņēma ASV karaspēks, jūlijā to iekļāva PSRS okupācijas zonā, bet 1949. gadā VDR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lodes pa gaisu!

**"Lodes pa gaisu!"** () ir 2016. gada Apvienotās Karalistes melnās komēdijas asa sižeta filma, kuras režisors ir Bens Vītlijs. Filmā galvenās lomas atveido Šarlto Koplijs, Ārmijs Hamers, Bri Lārsone, Kilians Mērfijs un Džeks Reinors.

Filma stāsta par divu noziedzīgu grupējumu tikšanos pamestā noliktavā, kur izceļas apšaude.

Filmas "Lodes pa gaisu!" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Apvienotajā Karalistē filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[StudioCanal]]*. Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rojaltanbridžvelsa

**Rojaltanbridžvelsa** () ir pilsēta (*town*) Anglijā, Kentas grāfistē, Tanbridžvelsas distrikta lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas grāfistes dienvidrietumos  no grāfistes centra Meidstonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Nozīmīgs tūrisma centrs un kūrorts.

## Vēsture
Pilsētas pirmsākumi meklējami 1606. gadā, kad Džeimsa I ģērbējs barons Dadlijs Norts, viesojoties mednieku namiņā Eridžā, atklāja dzelzs sāļus saturoša minerālūdens avotu. Dzerot avota ūdeni, viņa veselība pēc laika uzlabojās, un barons rekomendēja avotu saviem draugiem Londonā. 1630. gados avots kļuva populāra spa vieta; to apmeklēja arī karaliskās ģimenes locekļi. 1636. gadā vieta kļuva tik populāra, ka netālu no avota uzbūvēja pirmās mājas. 1684. gadā tika uzbūvēta baznīca un ap to sāka augt pilsētiņa. 1680. gados pilsētiņa strauji izauga. 

1750. gados Anglijā populāri kļuva piejūras kūrorti un Tanbridžvelsas viesu skaits samazinājās. Neskatoties uz to, pilsētiņas izaugsme turpinājās; tika izbūvēti ceļi un atvērti omnibusu maršruti — kūrorts joprojām bija populārs aristokrātu aprindās. 1845. gadā pilsētu savienoja ar dzelzceļu, bet 1889. gadā tai piešķīra boro statusu. 1909. gadā Edvards VII pilsētai piešķīra priedēkli «Karaliskā» (viena no trijām apdzīvotajām vietām Anglijā ar šādu titulu) un sāka dēvēties kā *Royal Tunbridge Wells*. 1. pasaules kara laikā pilsētā bija armijas štābs, bet slimnīcas tika izmantotas ievainoto kareivju ārstēšanai. 2. pasaules kara laikā pilsētu pārpludināja bēgļi no Londonas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plogings

thumb|Plogingistes Kenijā
**Plogings** ir sporta talkas paveids — atkritumu vākšana, kas apvienota ar lēnu skriešanu vai soļošanu norādītā vai paša dalībnieka izvēlētā maršrutā. Ploginga darbības var notikt organizēti vai individuāli.

Nosaukums veidojies no saliktiem zviedru valodas vārdiem, kas apzīmē pacelšanu un skrējienu. Vairumā valodu tas pārņemts šādā formā, lai gan igauņi to sauc par "atkritumu skrējienu" (*prügijooks*).

Kustības aizsācējs bija zviedrs Ēriks Ālstrems 2016. gadā, lai gan šādas individuālas darbības bija pazīstamas arī agrāk. Ālstrems arī dibinājis koordinācijas vietni *Plogga*. 2022. gadā šādi pasākumi bija notikuši vairāk nekā 40 valstīs. Individuāli ar to ikdienā nodarbojas vairāk nekā 20 000 cilvēku vairāk nekā 100 valstīs. Latvijā plogings aizsākās 2019. gadā ar 50 cilvēku skrējienu Lubānā. Par normu tiek izskatīts 1—1,5 stundas ilgs skrējiens 5, 7 vai 10 km distancē, pie tam vidēji tiek veikti vairāk nekā simts pietupieni. Tiek uzskatīts, ka šāds atkritumu skrējiens ar pietupieniem izlieto par 20—25% vairāk kaloriju nekā parastais skrējiens. Plogingam dažkārt pieskaita arī mierīgu soļojumu ar atkritumu savākšanu, piemēram, pastaigā ar bērnu ratiņiem. Piesārņotākos apvidos pastāv arī versija ar tikai viena veida atkritumu vākšanu, lai nerastos pārmērīga disproporcija starp skriešanu un liekšanos. Iespējams plogingu veikt arī, skriešanas vietā nodarbojoties ar riteņbraukšanu vai airēšanu.

Nepieciešamais ploginga inventārs ir skriešanai ērts apģērbs (īpaši svarīgi ir apavi un uz ceļiem — atstarojošā veste), atkritumu maiss (var būt viens uz vairākiem dalībniekiem) un cimdi. Organizētās akcijās dalībnieki reizēm saņem balvas — pēc savāktā daudzuma, visi vai pēc izlozes. Visbiežākais paceļamā piesārņojuma veids, pēc zviedru aprēķina, ir izsmēķi, katrs no kuriem saindē 5 litrus ūdens, tālāk seko plastmasas pudeles, kafijas krūzītes, dažādas kārbas. Tā kā ražot jaunu plastmasu šobrīd ir krietni izdevīgāk, nekā pārstrādāt esošo, gaidāms vēl lielāks plastmasas piesārņojuma pieaugums.

Daži avoti nosauc plogingu par īpašu sporta veidu, tomēr tam nav sporta veidiem raksturīgās sistēmas, kopīgu noteikumu, stingras labāko noteikšanas un uzraudzības. Plogingā nav nepareizu veidu, kā to veikt, kamēr pa ceļam tiek savākti un pareizi izmesti atkritumi.

Parasti šādas darbības tiek vietējo varas iestāžu atbalstītas. Pazīstamā Anglijā dzīvojošā rakstnieka un kaismīga plogera Deivida Sedarisa vārdā vietējā vara jau 2014. gadā nosauca vienu no savām atkritumu mašīnām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ešforda (boro)

**Ešfordas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Kentas grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes dienvidaustrumu daļā, robežojas ziemeļos ar Sveilu, ziemeļaustrumos — ar Kenterberiju, austrumos — ar Duvru, dienvidos — ar Austrumsaseksu, bet rietumos — ar Tanbridžu un Melingu un Meidstonu. Distrikta lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs ir Ešforda.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Tenterdenas municipālo boro, Ešfordas urbāno distriktu un Austrumešfordas, Rietumešfordas un Tenterdenas lauku distriktus. Administratīvi dalās ārpuspagastu teritorijā (*unparished area*), kas iekļauj Ešfordas pilsētu un ko tieši pārvalda boro padome, Tenterdenas pilsētā un 43 pagastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ešforda

**Ešforda** () var būt:
* Ešforda — pilsēta Anglijā, Kentas grāfistē
* Ešforda — pilsēta Anglijā, Sari grāfistē
* Ešforda — administratīvais distrikts Anglijā
Augusta iela

**Augusta iela** var būt:

* Augusta iela — iela Jelgavā;
* Augusta iela — iela Jūrmalā;
* Augusta iela — iela Ventspilī;
* Augusta iela — iela Jēkabpilī;
* Augusta iela — iela Alūksnē;
* Augusta iela — iela Krāslavā.

## Skatīt arī
* Augusta Bīlenšteina iela
* Augusta Deglava iela
* Augusta Dombrovska iela
* Augusta Jullas iela
* Augusta Saulieša iela
* Augusta Spariņa iela
Ešforda (Kenta)

**Ešforda** () ir pilsēta (*town*) Anglijā, Kentas grāfistē, Ešfordas distrikta lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas grāfistes austrumdaļā Stauras upes krastos  no grāfistes centra Meidstonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Nozīmīgs dzelzceļa mezgls, kur krustojas piecas līnijas, tajā skaitā ātrgaitas dzelzceļš *High Speed 1* no Londonas uz Lamanša tuneli.

## Vēsture
Pašreizējā pilsēta cēlusies no apmetnes, ko mūsu ēras 893. gadā izveidoja piekrastes iedzīvotāji, kuri izbēga no dāņu vikingu uzbrukuma, un kuriem sakšu lords par pretošanos piešķīra zemi. Nosaukums cēlies no senangļu valodas *æscet* un nozīmē ‘brasls pie ošiem’. Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta kā *Essetesford* muiža, piederoša Viljama Iekarotāja konsteblam Hjū de Montfortam.

1243. gadā Henrijs III piešķīra Ešfordai tirgus tiesības; pilsētā attīstījās keramikas rūpals. 1. un 2. pasaules karu laikā Ešforda kā nozīmīgs transporta mezgls tika intensīvi bombardēta. 20. gadsimtā pilsētā bija attīstīta poligrāfiskā industrija — šeit atradās *Headley Brothers* un *Letraset* ražotnes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Līnijveida skaļruņu masīvs

thumb| Mūzikas festivāla ''Rock am Ring'' centrālā skatuve ar diviem līnijas skaļruņu masīviem
thumb| L-Acoustics V-DOSC/dV-DOSC līnijas skaļruņu masīvs koncertā
**Līnijveida skaļruņu masīvs** ir skaļruņu sistēma, kas sastāv no vairākiem, parasti vienādiem skaļruņiem, kas uzstādīti līnijā. Līnijas masīvi raida skaņu tālāk un vienmērīgāk kā skaļruņi, kas izkārtoti režģī.
alt=Vertikāls skaļruņu masīvs ar nelielu ieliekumu|thumb|Vertikāls skaļruņu masīvs ar nelielu izliekumu
Līnijveida masīvus var orientēt jebkurā virzienā, taču to primārais novietojums ir vertikāli. Tas nodrošina vertikāli šauru skaņas izvades joslu, tādējādi skaņa var tikt virzīta uz auditoriju, nevis vertikāli uz augšu — griestos vai debesīs. Vertikāli novietots masīvs arī nodrošina plašu izvadi horizontālajā joslā. Turpretim horizontāli novietots masīvs izvada skaņu šaurā joslā horizontāli, bet plašā joslā vertikāli.

Lielformāta līniju masīvi ir kļuvuši par standartu augsta profila apskaņošanas vajadzībām, kur šādas sistēmas var pacelt gaisā (piestiprināt, piekārt) no griestu konstrukcijas vai zemes atbalsta torņa. Tā kā korpusi ir savienoti kopā un karājas no viena punkta, tos ir ērtāk piestiprināt un savienot nekā citas skaļruņu izvietošanas metodes. Līniju masīva apakšējā daļa parasti ir izliekta atpakaļ, lai palielinātu izkliedi masīva apakšā un ļautu skaņai sasniegt auditoriju tuvāk pie paša masīva.

## Konfigurācijas
Līnju masīvus var konfigurēt pēc vajadzības, mainot atsevišķo skaļruņu skaitu un to iekares leņķi. Līnijas masīvu var izliekt tā, ka tas noklāj visu auditoriju vertikālajā joslā. Visbiežāk sastopamā konfigurācija ir "J" formas, kas var tikt lietota gadījumā, kad līniju masīva augstākais punkts ir virs auditorijas augstākā punkta. "J" formas masīvs ir izliekts apakšā, tādējādi masīva apakšējie skaļruņi noklāj to auditorijas daļu, kas atrodas tuvāk tam. Ja auditorija atrodas virs masīva augstākā punkta, tad var izliekt tā augšpusi, lai tiktu noklāta šī auditorijas daļa.
alt=Vertikāla līnijas masīva rasējums, kas norāda masīva kopējo svaru un tā ieliekumu|thumb|Vertikāla līnijas masīva rasējums, kas norāda masīva kopējo svaru un tā ieliekumu
Lielā daļā gadījumu masīvu ražotāji nodrošina programmu, kas palīdz tos konfigurēt. Piemēram: L-Acoustics SOUNDVISION, Adamson Blueprint, Electro-Voice LAPS (Line Array Prediction Software), d&b audiotechnik ArrayCalc un JBL Vertec Line Array Calculator.

Projektējot līnijas masīvu, programmatūra nosaka nepieciešamo skaļruņu skaitu masīvā un to izliekumu.

## Atsauces
Auzu iela

**Auzu iela** var būt:

* Auzu iela — iela Jūrmalā;
* Auzu iela — iela Ķekavas pagasta Rāmavā.
Kviešu iela

**Kviešu iela** var būt:

* Kviešu iela — iela Jūrmalā;
* Kviešu iela — iela Liepājā;
* Kviešu iela — iela Rīgā;
* Kviešu iela — iela Baložos;
* Kviešu iela — iela Salaspilī;
* Kviešu iela — iela Babītes pagasta Lapsās;
* Kviešu iela — iela Babītes pagasta Dzilnuciemā;
* Kviešu iela — iela Stopiņu pagasta Dreiliņos;
* Kviešu iela — iela Ķekavas pagasta Rāmavā.
Rubber

***Rubber*** ir 2010. gada Francijas šausmu kinokomēdija angļu valodā, kuras režisors un scenārija autors ir Kantēns Dipjē. Filmā galvenās lomas atveido Stīvens Spinella, Roksana Meskvida, Džeks Plotniks, Heilija Ramma, Vingss Hausers un Ītans Kons.

Filma stāsta par riepu, kas atdzīvojas un ar psihokinēzes spējām nogalina cilvēkus.

Filmas *Rubber* pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 67% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Visiem zināms

**"Visiem zināms"** () ir 2018. gada Spānijas, Francijas un Itālijas mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Asgars Farhadi. Filmā galvenās lomas atveido Havjers Bardems, Penelope Krusa, Rikardo Darins un Bārbara Lenija.

Filma stāsta par Argentīnā dzīvojošo spānieti Lauru (Krusa), kura kopā ar saviem diviem bērniem ierodas dzimtajā pilsētā Spānijā, lai piedalītos māsas kāzās. Tomēr viesošanās drīz vien kļūst traģiska, kad tiek nolaupīta viņas meita.

Filmas "Visiem zināms" pirmizrāde notika  71. Kannu kinofestivālā, kur tā bija festivāla atklāšanas filma un sacentās par Zelta palmas zaru. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 79% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Līdzinieks

[thumb|Vācu politiķis [Olafs Šolcs (pa labi) un viņa līdzinieks — amerikāņu politiķis Kriss Kūnss (pa kreisi)]]
**Līdzinieks** jeb **dubultnieks** ir persona, kas izskatās ļoti līdzīga kādai citai personai, bet nav tās dvīnis vai radinieks.

Daži slavenu cilvēku līdzinieki paši par sevi ir bijuši ievērojamas personības, piemēram, Kliftons Džeimss, kurš Otrā pasaules kara laikā bija britu feldmaršala Bernarda Montgomerija līdzinieks, bet citi dubultnieki kļuvuši ievērojami tikai savas līdzības dēļ kādai labi zināmai personai.

Politiķu līdzinieki ir izplatīta sazvērestības teoriju tēma. Tuva fiziska līdzība starp divām vai vairākām personām ir arī bieži sastopams sižeta punkts daiļliteratūras darbos.

## Ārējās saites
Bārtas iela

**Bārtas iela** var būt:

* Bārtas iela — iela Jūrmalā;
* Bārtas iela — iela Liepājā;
* Bārtas iela — iela Rīgā;
* Bārtas iela — iela Grobiņā;
* Bārtas iela — iela Grobiņas pagasta Dubeņos;
* Bārtas iela — iela Nīcas pagasta Nīcā.
Stigas iela

**Stigas iela** var būt:

* Stigas iela — iela Jūrmalā;
* Stigas iela — iela Baldonē.

## Skatīt arī
* Stigu iela
* Stīgu iela
Stīgu iela

**Stīgu iela** var būt:

* Stīgu iela — iela Iecavā;
* Stīgu iela — iela Babītes pagasta Mežārēs;
* Stīgu iela — iela Olaines pagasta Medemciemā.

## Skatīt arī
* Stigu iela
* Stigas iela
Dāņu sviestmaizes

[250px|thumb|Trīs dāņu sviestmaizes — ar kūpinātu [lasis|lasi, vārītu olu, dillēm un citrona daiviņu (pa kreisi), ar cūkgaļas cepeti un marinētiem gurķiem (pa vidu) un ar rostbifu, burkāniem, mārrutkiem un pētersīļiem (pa labi)]]

**Dāņu sviestmaizes** (,  — 'sviestmaize') ir tradicionāls dāņu virtuves ēdiens. Dāņi sviestmaizes parasti gatavo no plānās šķēlēs sagrieztas pilngraudu rudzu maizes (*rugbrød*), ko apziež ar sviestu vai krēmsieru un papildina ar dažādām aukstajām piedevām (*pålæg*), piemēram, marinētu siļķi, vārītu olu, desu, cūku aknu pastēti, ceptu vistas krūtiņu, vistas salātiem karija mērcē, rostbifu, kūpinātu lasi, salātlapām, gurķiem, tomātiem, mārrutkiem, majonēzi, sinepēm vai pat zuti.

Dāņu sviestmaizes radās 19. gadsimta beigās un sākotnēji bija strādnieku šķiras pusdienu ēdiens. Mūsdienās Dānijā, tostarp galvaspilsētā Kopenhāgenā, joprojām saglabājušās sviestmaižu ēstuves, kas bieži vien ir atvērtas tikai darbdienās ap pusdienlaiku.

## Atsauces
Arne Slots

**Arends Marteins "Arne" Slots** (; dzimis ) ir nīderlandiešu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis pussarga pozīcijā. Kopš 2024. gada ir Anglijas futbola Premjerlīgas kluba Liverpool FC galvenais treneris. No 2021. gada līdz 2024. gadam bija *[[Eredivisie]]* kluba *[[Feyenoord]]* galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Ar futbolu sācis nodarboties dzimtās vietas Bergenteimas komandā *VV Bergentheim*. Profesionāli futbolu sāka spēlēt *[[PEC Zwolle|FC Zwolle]]*. Karjeras laikā pārstāvējis arī *[[NAC Breda]]* un Roterdamas "Sparta" komandas. Divas reizes ar *Zwolle* uzvarējis Nīderlandes otrajā pēc līmeņa līgā *Eerste Divisie*.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām sāka strādāt par *[[PEC Zwolle]]* jauniešu treneri. No 2014. līdz 2016. gadam bija trenera asistents *[[SC Cambuur]]*, bet vēlāk kopā ar Sipki Hulshofu kļuva par galvenā trenera vietas izpildītāju. 2017. gadā sāka strādāt par trenera asistentu *[[AZ Alkmaar]]*, bet 2019. gadā kļuva par komandas galveno treneri. 2020. gada 5. decembrī Slots tika atlaists no AZ galvenā trenera amata, jo viņš bija uzsācis sarunas ar Roterdamas "Feyenoord".

2020. gada decembrī *Feyenoord* paziņoja par A. Slota stāšanos galvenā trenera amatā, sākot no 2021.—2022. gada sezonas. Viņš aizvietoja pieredzējušo treneri Diku Advokātu. 2022. gadā Slota vadībā *Feyenoord* sasniedza UEFA Eiropas konferences līgas finālu, kur piekāpās Itālijas vienībai *[[AS Roma]]*. 2022.—2023. gada sezonā izcīnīja *[[Eredivisie]]* čempiontitulu. Gan 2002., gan 2023. gadā Slots saņēma Rinusa Mihelsa balvu kā *Eredivisie* sezonas labākais treneris, kļūstot par ceturto treneri pēc Gīsa Hidinka, Franka de Būra un Erika ten Haga, kas to saņēmis divus gadus pēc kārtas. 2024. gadā ar *Feyenoord* ieguva Nīderlandes kausu. 2024. gada aprīlī tika paziņots par vienošanos, ka Slots kļūs par Anglijas Premjerlīgas kluba *[[Liverpool FC]]* galveno treneri nākamajā sezonā.

## Sasniegumi
### Kā spēlētājam
;Zwolle
* *Eerste Divisie*: 2001–02, 2011–12

### Kā trenerim
;Feyenoord
* *[[Eredivisie]]*: 2022–23
* KNVB kauss: 2023–24
* UEFA Eiropas konferences līgas finālists: 2021–22

;Individuālie
* Rinusa Mihelsa balva: 2021–22, 2022–23

## Atsauces

## Ārējās saites
Asfalta džungļi

**"Asfalta džungļi"** () ir 1950. gada ASV *[[film noir]]* krimināldrāmas filma, kuras režisors ir Džons Hjūstons. Filmā galvenās lomas atveido Stērlings Heidens, Luiss Kalherns, Džīna Heigena, Džeimss Vitmors, Sems Džafe, Džons Makintairs un Merilina Monro. Filma balstīta uz V. R. Bērneta 1949. gada tāda paša nosaukuma romānu.

Filma stāsta par dārglietu laupīšanu kādā ASV Vidējo Rietumu pilsētā.

Filmas "Asfalta džungļi" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]*. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai četrās kategorijās, tai skaitā kategorijās "Labākais režisors" un "Labākais adaptētais scenārijs". Hjūstons saņēma Nacionālās kinofilmu pārraudzīšanas padomes balvu kā labākais režisors. 1950. gada Venēcijas kinofestivālā Hjūstonu nominēja Zelta lauvai, bet Džafe saņēma festivāla labākā aktiera balvu.

Kritiķu vidū filma saglabājusi augstu vērtējumu arī mūsdienās, daudziem to uzskatot par vienu no visietekmīgākajām kriminālfilmām, kā arī par vienu no Hjūstona vislabākajām filmām. 2008. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Padomju džinsi

**"Padomju džinsi"** ir 2024. gada Latvijas daudzsēriju mākslas filma, kuras režisori ir Juris Kursietis un Staņislavs Tokalovs. Sižets vēsta par Renāru (Kārlis Arnolds Avots), kvēlu rokenrola fanu, kas laikā, kad visā PSRS ir izvērsta pati sīvākā propaganda pret rietumu kultūru, nokļūst kādā Latvijas psihiatriskajā slimnīcā un izveido veiksmīgu pagrīdes džinsu ražotni. Seriālam plānots izdot otro sezonu.

## Izlaišana un izrādīšana
Seriāla pirmizrāde notika 2024. gada 1. martā un sērijas tika izrādītas gan kino teātros, gan *[[Go3]]* straumēšanas platformā. 

Starptautiski seriāls tiek izplatīts ar nosaukumu *Soviet Jeans*. Seriāls tiks izrādīts Ziemeļamerikā, Apvienotajā Karalistē un Īrijā, straumēšanas platformā *Walter Presents*. To ir iegādājies ASV televīzijas kanāls HBO, lai rādītu Centrālās un Austrumeiropas valstīs, platforma *Arte* – Vācijā un Francijā, bet *Filmin* – Spānijā un Portugālē.

## Sezonas

## Apbalvojumi
Seriālu nominēja Lielā Kristapa balvai 12 kategorijās, no kurām balvu ieguva kategorijās "Labākā daudzsēriju filma", "Labākais aktieris galvenajā lomā" un "Labākais scenārijs".

Seriāls iekļauts Berlīnes Starptautiskā kinofestivāla programmā "Berlīnes seriālu tirgus atlase 2024", un izvēlēts kā viens no 12 dalībniekiem Eiropas lielākā seriālu festivāla *Series Mania* sekcijā *International Panorama.*

## Lomās
Lomas atveido:

* Kārlis Arnolds Avots — Renārs, šuvējs Dailes teātrī
* Āmu Milonofa (*Aamu Milonoff*) — Tīna, somu režisore, kas atbraukusi uz Rīgu Dailes teātrī iestudēt "Hamletu", Tīnā iemīlas Renārs
* Igors Šelegovskis — VDK aģents Māris Trekteris
* Andris Keišs — slimnīcas ārsts Emīls Strautmanis
* Gints Grāvelis — Apolinārijs jeb Kruks, kontrabandists
* Dainis Gaidelis — Guntis, šūšanas darbnīcas vadītājs
* Ivars Krasts — Vilis, slimnīcas pacients
* Gundars Āboliņš — profesors, slimnīcas pacients
* Jevgēnijs Isajevs — maniaks, slimnīcas pacients
* Jānis Jarāns — Fišers, slimnīcas pacients
* Nikolajs Šestaks — Bebels, slimnīcas pacients
* Valentīns Novopoļskis — slimnīcas ārsts Fjodorovs
* Gatis Gāga — Augusts
* Indra Briķe — Renāra vecmāmiņa
* Juris Bartkevičs — Kaņepe
* Matīss Ozols — slimnīcas pacients
* Jānis Skutelis — vietējais LKP sekretārs Kulda
* Jurijs Djakonovs — Edgars, Renāra kolēģis
* Baiba Broka — Anete Strautmane, ārsta sieva
* Juris Lisners — VDK virsnieks Bērziņš

## Atsauces

## Ārējās saites
Blāzmas iela

**Blāzmas iela** var būt:

* Blāzmas iela — iela Rīgā;
* Blāzmas iela — iela Daugavpilī;
* Blāzmas iela — iela Jelgavā;
* Blāzmas iela — iela Jūrmalā;
* Blāzmas iela — iela Ogrē;
* Blāzmas iela — iela Garkalnes pagasta Garkalnē.

## Skatīt arī
* Ziemeļblāzmas iela
Bolderājas iela

**Bolderājas iela** var būt:

* Bolderājas iela — iela Jūrmalā;
* Bolderājas iela — iela Rīgā.

## Skatīt arī
* Mazā Bolderājas iela
* Bolderāja
Sveila

**Sveilas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Kentas grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes ziemeļu daļā, robežojas austrumos ar Kenterberiju, dienvidos — ar Ešfordu un Meidstonu, rietumos — ar Medveju. Ziemeļos krastus apskalo Ziemeļjūras Temzas estuārs. Ceturto daļu distrikta teritorijas veido Šepijas sala. No Lielbritānijas krasta to atdala 0,1—1,3 km platais Sveila šaurums, kas devis nosaukumu distriktam. Distrikta lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs ir Sitingborna.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Feveršemas un Kvīnsboro Šepijā municipālos boro, Sitingbornas un Miltonas urbāno distriktu un Sveilas lauku distriktus. Administratīvi dalās ārpuspagastu teritorijā (*unparished area*), kas iekļauj Sitingbornas pilsētu un ko tieši pārvalda boro padome, Feveršemas, Kvīnboro un Šīrnesas pilsētās un 36 pagastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Benjamins Gersons

**Benjamins Gersons** (; dzimis 1891. gadā Tukumā) bija Latvijas ebreju izcelsmes padomju valsts drošības iestāžu darbinieks.

## Dzīvesgājums
Piedzimis 1891. gadā Tukumā. Līdz 1917. gadam strādāja par grāmatvedi apdrošināšanas kompānijā Rīgā. Komunistiskās partijas biedrs kopš 1917. gada. Pēc Oktobra revolūcijas kļuvis par Republikas Revolucionārās kara padomes Kara kontroles nodaļas sekretāru. No 1918. gada augusta — Viskrievijas Ārkārtas komisijas Īpašās nodaļas sekretārs, no 1920. līdz 1926. gadam bija Dzeržinska personīgais sekretārs. Darbojies Dzeržinska piemiņas iemūžināšanas komisijā (pēc viņa nāves 1926. gadā). Līdzās kopš 1920. gada — Valsts politiskās pārvaldes lietveža palīgs. PSRS Iekšlietu Tautas komisariāta sekretariāta priekšnieka palīgs no 1936. gada, sporta biedrības "Dinamo" Centrālās padomes pārvaldes priekšnieks.

1938. gada 3. martā arestēts. Iekļauts 1940. gada 16. janvāra tā saucamajā Staļina nošaujamo sarakstā, 24. janvārī PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija (AT KK) piesprieda Gersonam nāvessodu, kurš izpildīts 26. janvārī. 1955. gadā PSRS AT KK Gersonu reabilitēja.

## Atsauces
Zvīņu iela

**Zvīņu iela** var būt:

* Zvīņu iela — iela Daugavpilī;
* Zvīņu iela — iela Jūrmalā;
* Zvīņu iela — iela Rīgā;
* Zvīņu iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Zvīņu iela — iela Ķekavas pagasta Dzērumos;
* Zvīņu iela — iela Lapmežciema pagasta Ragaciemā;
* Zvīņu iela — iela Skultes pagasta Skultē.
Brekšu iela

**Brekšu iela** var būt:

* Brekšu iela — iela Jūrmalā;
* Brekšu iela — iela Rīgā;
* Brekšu iela — iela Stopiņu pagasta Ulbrokā;
* Brekšu iela — iela Carnikavas pagasta Gaujā.
Briežu iela

**Briežu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Briežu iela — iela Rīgā;
** Briežu iela — iela Daugavpilī;
** Briežu iela — iela Jelgavā;
** Briežu iela — iela Jūrmalā;
** Briežu iela — iela Ādažos;
** Briežu iela — iela Alūksnē;
** Briežu iela — iela Cēsīs;
** Briežu iela — iela Kuldīgā;
** Briežu iela — iela Mārupē;
** Briežu iela — iela Salacgrīvā;
** Briežu iela — iela Salaspilī;
** Briežu iela — iela Valmierā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Briežu iela — iela Garkalnes pagasta Berģos;
** Briežu iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā;
** Briežu iela — iela Ķekavas pagasta Krogsilā;
** Briežu iela — iela Babītes pagasta Lapsās;
** Briežu iela — iela Ropažu pagasta Ropažos;
** Briežu iela — iela Raiskuma pagasta Raiskumā;
** Briežu iela — iela Stopiņu pagasta Ulbrokā.

## Skatīt arī
* Mazā Briežu iela
Azerbaidžānas—Turcijas robeža

[thumb|Azerbaidžānas—Turcijas robeža ([Nahčivanas Autonomā Republika|Nahčivanas AR karte)]]
**Azerbaidžānas un Turcijas robeža** ir līdz 17 kilometriem gara robeža, kas stiepjas gar Araksas upi un atrodas Nahčivanas Autonomās Republikas ziemeļrietumos, ko no pārējās valsts daļas atdala Armēnijas teritorija. Ar Turciju robežojas tikai Azerbaidžānas Sadarakas rajons (Nahičivanas Autonomā Republika). 

Azerbaidžānas—Turcijas robeža ir stratēģiski svarīgs ģeopolitiskais koridors, kas savieno Turciju un Azerbaidžānu.

## Ārējās saites
Krievijas—Baltkrievijas robeža

thumb|Baltkrievijas karte
**Krievijas—Baltkrievijas robeža** ir robeža starp Krievijas Federāciju un Baltkrieviju. Tā pastāv kopš PSRS sabrukuma, kad KSFPR un Baltkrievijas PSR kļuva par atsevišķām valstīm.

Līdz 1991. gadam robeža starp KSFPR un Baltkrievijas PSR faktiski netika kontrolēta. Arī pašlaik uz robežas praktiski nav robežpunktu un kontroles. Formāli robeža pastāv, bet praksē to var viegli šķērsot bez muitas pārbaudēm. Robežas garums ir 1239 kilometri, tostarp 857,7 kilometri sauszemes, 362,3 kilometri upju un 19,0 kilometri ezeru. Caur šo robežu notiek ārējā tirdzniecība starp Krieviju un Baltkrieviju. Kopš 2011. gada 1. aprīļa transporta kontrole uz robežas ir atcelta. Kopš 2017. gada 7. februāra drošības nolūkos Krievijas pusē ir izveidota pierobežas zona.

## Ārējās saites
Sitingborna

**Sitingborna** () ir rūpniecības pilsēta (*town*) Anglijā, Kentas grāfistē, Sveilas distrikta lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas grāfistes ziemeļdaļā   no grāfistes centra Meidstonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1274. gadā kā *Sydingeburn*. Līdz 19. gadsimta vidum Sitingborna bija neliels ciems, kas atradās svētceļnieku maršrutā no Londonas uz Kenterberiju. 1858. gadā izbūvēts dzelzceļš, kas veicināja pilsētas izaugsmi — šeit attīstījās ķieģeļu un papīra ražošana. Mūsdienās *Kemsley Paper Mill* ir lielākais darba devējs apkārtnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brīzes iela

**Brīzes iela** var būt:

* Brīzes iela — iela Jūrmalā;
* Brīzes iela — iela Rīgā;
* Brīzes iela — iela Engures pagasta Ķesterciemā.
Brocēnu iela

**Brocēnu iela** var būt:

* Brocēnu iela — iela Jūrmalā;
* Brocēnu iela — iela Ventspilī;
* Brocēnu iela — iela Olaines pagasta Jaunolainē.
Krievu dvēsele

**Krievu dvēsele** () jeb **krievu gars** (*русский дух*) ir stereotips par krievu unikālo nacionālo identitāti salīdzinājumā ar nekrievu tautām, jo īpaši Rietumvalstu iedzīvotājiem.

## Vēsture
Pirmais, kurš izmantoja frāzi “krievu dvēsele”, bija Visarions Beļinskis savā 1842. gada recenzijā par Gogoļa grāmatu “Mirušās dvēseles”.

Pašu ideju, ka visai tautai var būt viena dvēsele, izdomāja vācu filozofi (galvenokārt Johans Gotfrīds Herders un Georgs Hēgelis). Vācu romantiķi 18. un 19. gadsimta mijā šo ideju ievērojami attīstīja, pēc viņu domām tauta nenozīmēja tikai cilvēku grupu, kas nejauši uzaugusi vienādos apstākļos un kam tāpēc ir kaut kas kopīgs, bet gan kopēju personības veidojumu ar īpašu raksturu. Un šis raksturs vispirms izpaužas valodā un folklorā. Tieši vācu “tautas gara” meklējumos brāļi Jākobs un Vilhelms Grimmi sāka sastādīt vācu valodas gramatiku un vārdnīcu, kā arī vākt tautas pasakas.

1880. gados Eiropas valodās sāka masveidā tulkot Ļeva Tolstoja, Dostojevska un Ivana Turgeņeva grāmatas. Viņu grāmatas bija nevis estētikas (kā Rietumos), bet ētikas sākums, apmierinot nevis izklaides, bet morāles vajadzības. Šādu darbu “garīgums” izraisīja “noslēpumainās krievu dvēseles” jēdziena rašanos ārzemēs.

PSRS šis termins tika lietots retāk, bet kopš perestroikas perioda tas ir plaši izplatīts. Termins tiek lietots, lai izskaidrotu Krievijas dzīves aspektus, kas pārsteidz ārzemniekus; pretrunas starp valsts lielvaru un tās iedzīvotāju dzīves nesakārtotību.

## Skatīt arī

* Krievu kultūra

## Ārējās saites
Kenterberija (boro)

**Kenterberijas pilsēta** () ir nemetropoles distrikts ar lielpilsētas un boro statusu Kentas grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes ziemeļaustrumu daļā, robežojas rietumos ar Sveilu un Ešfordu, dienvidos — ar Folkstonu un Haitu, austrumos — ar Duvru un Tenitu. Ziemeļos krastus apskalo Ziemeļjūras Temzas estuārs. Distrikta lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs ir Kenterberija.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Kenterberijas lielpilsētu, Hērnbejas un Vitstablas urbānos distriktus un Bridžblīnas lauku distriktu. Administratīvi dalās ārpuspagastu teritorijā (*unparished area*), kas iekļauj Kenterberijas (55 240 iedzīvotāji), Hērnbejas (38 563) un Vitstablas (32 100) pilsētas un ko tieši pārvalda boro padome, Fordvičas pilsētā un 26 pagastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fordviča

**Fordviča** () ir pilsēta (*town*) un pagasts Anglijā, Kentas grāfistes Kenterberijas distriktā. Atrodas grāfistes austrumdaļā Stauras upes krastos  no Kenterberijas centra,  no grāfistes centra Meidstonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Ar 381 iedzīvotāju Fordviča ir mazākā komūna Apvienotajā Karalistē ar savu pilsētas padomi.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1086. gadā Pastardienas grāmatā kā mazs ciems. Izaugusi viduslaikos kā piestātne Stauras krastā; cita starpā 12.—13. gadsimtā šeit piestāja laivas ar akmeņiem no Kānas Kenterberijas katedrāles atjaunošanai. Vēlāk Fordviča kļuva par Piecu ostu savienības asociēto locekli. 1880. gadā zaudēja pilsētas statusu, bet atjaunoja 1974. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites