open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ginekoloģija

thumbnail|200px|1822. gada ilustrācija, kurā attēlots ārsts, kas ar tausti pārbauda sievietes dzimumorgānu veselības stāvokli. Tajā laikā nebija pieņemts dzimumorgānus skatīt vizuāli
**Ginekoloģija** (, *gynaika* — ‘sieviete’) ir medicīnas nozare, kas pēta sieviešu dzimumorgānus, to uzbūvi, funkcijas, kā arī slimības un to diagnostiku, ārstēšanu un profilaksi. Ārstus, kas ir specializējušies šajā nozarē, sauc par **ginekologiem**. Līdzīga medicīnas nozare, bet tikai vērsta uz vīriešu dzimumorgānu izpēti un ārstēšanu, ir androloģija, kas ir uroloģijas apakšnozare.

Daudzās jomās ginekoloģija pārklājas ar dzemdniecību, tādēļ mūsdienās gandrīz visi ginekologi ir arī akušieri.
Frics Tots

**Frics Tots** (,  — ) bija vācu inženieris un valstsvīrs. Viens no agrīnajiem NSDAP biedriem, Organizācijas "Todt" dibinātājs un vadītājs, kā arī no 1940. gada Trešā reiha bruņojuma un munīcijas reihsministrs.

## Biogrāfija

Dzimis Vācijas Impērijā, Pforcheimā (Bādene). Pēc Pforcheimas humanitārās ģimnāzijas pabeigšanas 1911. gada iestājies Minhenes Tehniskajā universitātē. 1913. gadā pārgājis studēt uz Karlsrūes Tehnisko universitāti. 1914. gadā Tots kā brīvprātīgais iestājas dienestā armijā, lai piedalītos Pirmajā pasaules karā. Piedalījies karadarbībā Rietumu frontē 14. lauku artilērijas pulka rindās. 1916. gadā pārgājis uz kara aviāciju, kur bijis novērotājs un vēlāk komandējis atsevišķu lidotāju nodaļu. Par izrādīto varonību apbalvots ar Dzelzs krustu un ieguvis virsnieka dienesta pakāpi.

Pēc dienesta atgriezies Minhenes Tehniskajā universitātē, lai jau 1920. gadā nobeigtu studijas. Pēc tam vadījis būvniecības darbus lielos Vācijas uzņēmumos. No 1928. līdz 1933. gadam Tots bija kādas ielu būves sabiedrības vadītājs Minhenē.

1922. gada 5. janvārī Tots pievienojās NSDAP. Aktīvi darbojies arī SA, kur jau 1931. gadā ieguvis  oberfīrera (pulkveža) dienesta pakāpi un strādājis Ernsta Rēma štābā. Šajā pašā gadā Tots Minhenes Tehniskajā universitātē ieguva doktora grādu ar darbu, kas bija veltīts ceļu būvniecībai.

Pēc nacistu nākšanas pie varas 1933. gadā Totu iecēla par vācu ceļu būves ģenerālinspektoru un galvenās tehnikas pārvaldes priekšnieku NSDAP reiha vadībā. Viņa vadībā norisinājās autobāņu būvniecība nacionālsociālistu valdīšanas periodā.

1938. gadā iecelts par ģenerālpilnvaroto būvniecības ekonomikas jautājumos. Šajā pašā gadā nodibina Organizāciju "Todt" (OT), kurā apvieno valsts, privātos uzņēmumus un Valsts Darba dienestu lielu būvniecības projektu realizācijai. Tajā Tots pārraudzīja nocietinājumu būvniecību — Rietumu valnis un vēlāk Atlantijas valnis. Tāpat OT atjaunoja infrastruktūru okupētajās valstīs. Vēlākajā posmā organizācijā tika nodarbināti arī karagūstekņi un okupēto teritoriju civiliedzīvotāji.

No 1940. gada bruņojuma un munīcijas reihsministrs, ieguvis gaisa spēku ģenerālmajora pakāpi. No 1941. gada arī ūdens un enerģijas apgādes ģenerālinspektors. Tots uzskatīja, ka karā ar PSRS nav iespējams sasniegts uzvaru, tomēr Ādolfs Hitlers noraidīja viņa idejas par nepieciešamību meklēt iespējas noslēgt mieru.

1942. gada 8. februārī pēc sanāksmes Hitlera mītnē *[[Wolfsschanze]]* lidmašīna, kurā Tots lidoja projām, eksplodēja un nogāzās netālu no Rastenburgas. Tots aviokatastrofā gāja bojā. Tas bija smags satricinājums Hitleram, kurš Totu uzskatīja par vienu no saviem tuvākajiem līdzgaitniekiem. Reihsministra mirstīgās atliekas tika pārvietotas uz Berlīni, kur vēlāk norisinājās plaša bēru ceremonija. Par viņa pēcteci reihsministra amatā kļuva Alberts Špērs. Pēc nāves Tots, kā pirmais šī apbalvojuma kavalieris, tika apbalvots ar Vācu ordeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vestgoti

right|thumb|300px|Vestgotu cilšu pārvietošanās ceļš no 4. līdz 6. gadsimtam
**Vestgoti** ( — 'rietumgoti', ) jeb **rietumgoti**, saukti arī par **tervingiem** (*Terwingen* — 'mežu ļaudis'), bija ģermāņu ciltis, kas 3.—4. gadsimtā dzīvoja Dņestras lejteces apvidū. 4. gadsimtā piedalījās Lielajā tautu staigāšanā, pēc kuras daļa nonāca Romas impērijas teritorijā. 410. gadā vestgoti Alarika vadībā ieņēma un izlaupīja Romu.

## Vestgotu Karaliste
thumb|200px|Vestgotu Tulūzas Karaliste (5. gadsimts)
418. gadā Gallijas dienvidrietumos vestgoti nodibināja Vestgotu Karalisti ar centru Tulūzā. Iekarojumu rezultātā 5. gadsimta 2. pusē Vestgotu Karalistē bija jau iekļauta Pireneju pussalas lielākā daļa, kas kļuva par tās galveno teritoriju. 6. gadsimta sākumā lielāko daļu valsts Gallijas teritoriju iekaroja franki un vestgotu pārvaldībā palika tikai Pireneju pussala ar centru Toledo pilsētā.

Šis periods ir pazīstams kā Toledo Karaliste. 6.—7. gadsimtu laikā vestgotu pārvaldītā teritorija piedzīvoja uzplaukumu un ilgstošu miera periodu. Vestgoti spēja pakāpeniski nivelēt kultūras atšķirības starp sevi un vietējiem pamatiedzīvotājiem, tādējādi panākot iekšpolitisku stabilitāti. 589. gadā vestgotu karalis Rekareds no ariānisma pārgāja katoļticībā, tādējādi apvienojot valsts iedzīvotājus arī reliģiski.

## Sagrāve
711. gadā izmantojot situāciju, kad vestgotu valdnieks Roderiks cīnījās ar baskiem pussalas ziemeļos, pussalas dienvidos no Āfrikas iebruka 7000 vīru liels berberu karaspēks. Pēc Roderika nogalināšanas kaujā berberi bez lielas pretestības iekaroja visus pussalas dienvidus ieskaitot arī galvaspilsētu Toledo. 712. gadā musulmaņu iekarotājiem ieradās  vīru lieli papildspēki, tai skaitā liels daudzums arābu. 716. gadā musulmaņu kontrolē jau bija lielākā daļa pussalas un iekarošana noslēdzās 720. gadā. Berberu kontrolē bija nonākusi visa Pireneju pussala, izņemot kalnainos reģionus pussalas ziemeļos un Astūrijas provinci, kur vietējais vestgotu vietvaldis Pelagijs spēja apvienoties ar baskiem un organizēt efektīvu pretestību iekarotājiem.

## Ārējās saites
Visbija

**Visbija** (; []) ir pilsēta Zviedrijā, Gotlandes lēnes centrs. Visbija atrodas Gotlandes salas rietumu krastā, 2010. gadā pilsētā bija 22 593 iedzīvotāju.
Viena no viduslaiku pilsētām Skandināvijā, kas ir vislabāk saglabājusies, saņēmusi UNESCO Pasaules mantojuma objekta statusu.

## Vēsture
[thumb|200px|left|[Vācu ordenis|Vācu ordeņa flote Gotlandē (1398-1408).]]
11.—14. gadsimtā Visbija bija liels tirdzniecības centrs, viena no svarīgākajām Hanzas pilsētām (1282-1470). 1361. gadā Visbija nonāca Dānijas pakļautībā, 1398. gadā to iekaroja Vācu ordenis, bet 1408. gadā to atguva Dānija. 
Trīsdesmitgadu kara laikā 1645. gadā to ieguva Zviedrija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gotlandes Tūrisma asociācijas informācija
Jelgavas 4. vidusskola

**Jelgavas 4. vidusskola** ir izglītības iestāde Akmeņu ielā Jelgavā.

## Vēsture
Skola dibināta Otrā pasaules kara laikā 1945. gada 11. janvārī Pārlielupē kā **Jelgavas 2. septiņgadīgā skola**. Sākotnēji tā atradās trijās dzīvojamās mājās un pirmajā izlaidumā bija tikai 13 meitenes un 4 zēni. 1953. gada decembrī padomju varas iestādes likvidēja Jelgavas 2. septiņgadīgās skolas audzēkņu pretpadomju organizāciju, kurā izgatavoja ap 100 pretpadomju lapiņu.
1960. gadā tika pieņemts lēmums par jaunas vidusskolas veidošanu, kurā līdztekus jāmācās gan latviešu, gan krievu valodas klasēm. 1963. gada 24. aprīli Jelgavas pilsētas Darbaļaužu deputātu padomes izpildu komiteja pieņēma lēmumu Nr.135 par pilsētas 2. astoņgadīgās skolas pārveidošanu par 4. vidusskolu. Jelgavas 4. vidusskolas ēku Akmeņu ielā 1 atklāja 1964. gada 1. septembrī.

No 1977./78. mācību gada notika mūzikas novirziena attīstīšana. 1982./83. mācību gadā aizsākās Skolotāju dienas svinēšana ar pašu vidusskolēnu vadītām stundām un kopīgu ballēšanos. 1986. gadā skolas dramatiskais kolektīvs kļuva par skolēnu Tautas teātri. 1994./1995. mācību gadā vidusskolā uzņēma pirmo uzņēmējdarbības klasi. 1999./2000. mācību gadā tika apstiprinātas trīs mācību programmas — humanitārā, vispārizglītojošā un uzņēmējdarbības.
2011./2012. mācību gadā skolā mācījās 917 skolēni un strādāja 85 skolotāji.

Jelgavas 4.vidusskolā darbojas pūtēju orķestris "Rota", zēnu koris "Spīguņi", meiteņu kori "Spīgmeitiņa", "Spīgo studija", "Spīgo" un vīru vokālais ansamblis "Kārkli pelēkie zied".

Skolu absolvējuši politiķis Augusts Brigmanis, aktieri Aigars Vilims, Laila Kirmuška un Andris Keišs, komponiste Līga Celma, mūziķis Arnis Račinskis, dzejnieks Kārlis Vērdiņš.

### Izglītojamo skaits

### Skolas vadītāji
* no 1962. gada — Boriss Antipenko
* no 1965. gada — Ilga Rudze
* no 1985. gada — Andris Tomašūns
* no 1990. gada — Guntis Jurkevičs
* no 1995. gada — Agris Celms
* no 23.08.2024 — Sanita Baltiņa

## Izglītības programmas
Jelgavas tehnikuma īsteno šādas izglītības programmas:
* Pamatizglītības programma (programmas kods 21011111)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (programmas kods 21015611)
* Pamatizglītības programma (programmas kods 21017111)
* Vispārējās vidējās izglītības programma (programmas kods 31016011)

## Atsauces
Zem apgāztā mēness

**"Zem apgāztā mēness"** ir 1977. gada Latvijas PSR spēlfilma. Filmas režisors ir Ēriks Lācis un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Zvejas kuģa reiss Atlantijas okeānā ilgst jau pusgadu. Kapteinim Arvīdam mājās palikusi slima meitiņa, un viņš saņem ziņu, ka meita pēc operācijas nav izdzīvojusi. Matrozis Juris devies savā pirmajā reisā, lai nopelnītu mašīnai, bet tikko apprecētā sieva atsūta telegrammu, ka mājās viņu vairs negaida, un Juris izmisumā metas pār bortu.

## Lomās
* Gunārs Cilinskis — *kapteinis Arvīds*
* Romualds Ancāns — *stūrmanis Zigis*
* Ārijs Geikins — *bocmanis*
* Ivars Kalniņš — *Juris*
* Uldis Vazdiks — *Valdis*
* Pēteris Liepiņš — *Čurkste*
* Kārlis Zušmanis — *Ansis*
* Olga Dreģe — *Rasma*
* Ilga Tomase — *Līga*
* Dina Kuple — *Valda sieva*
* Laina Pētersone — *Iveta*
* Vera Šneidere — *Jura māte*
* Antonija Lutere — *Čurkstes sieva*
* Vladimirs Kaijaks — *kuģa radists*
* Valdemārs Zandbergs — *kapteiņdirektors*
* Tālivaldis Macijevskis — *bijušais jūrnieks*
* Uldis Veispals — *Robis*
* Ģirts Ludeks — *ugunsdzēsējs*

## Interesanti fakti
* Filma uzņemta Rīgā un Ventspils ostā, kā arī divus mēnešus uz reāla zvejas kuģa Āfrikas ziemeļrietumu piekrastē.
* Šī ir Ilgas Tomases debija kino, bet kuģa radistu tēlo scenārija līdzautors Vladimirs Kaijaks, lomas iedalītas arī diviem kaskadieriem - Uldim Veispalam un Ģirtam Ludekam.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Kino muzejs
## Video
*
Atspulgs ūdenī

**"Atspulgs ūdenī"** ir 1977. gada Latvijas PSR spēlfilma. Filmas režisors ir Andris Rozenbergs un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets

Talantīgs ķirurgs Zigurds Mārkalns pēc šķiršanās no sievas ierodas dzimtajā pilsētiņā, lai sāktu dzīvi no jauna. Paļaujoties uz savu pieredzi, viņš cer apliecināt sevi vietējā slimnīcā, bet sastopas ar šķēršļiem.

## Lomās
* Uldis Pūcītis — *Zigurds Mārkalns*
* Lāsma Kugrēna — *Irita*
* Uldis Dumpis — *Jāzeps Bratkus*
* Imants Skrastiņš — *Koļa*
* Maruta Feldmane — *Bratkusa sieva Ramona*
* Dzidra Ritenberga — *sekretāre*
* Ēvalds Valters — *Lodiņš*

## Apbalvojumi
* 1978 - Vissavienības kinofestivālā Erevānā balva par labāko debiju režisoram Andrim Rozenbergam, operatoram Jānim Mūrniekam un aktrisei Lāsmai Kugrēnai.

## Interesanti fakti
* Lielākā daļa ārskata epizožu filmētas Kuldīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs
* Kino-teatr.ru

## Video

* Filmas.lv
Vīrietis labākajos gados

**"Vīrietis labākajos gados"** ir 1977. gada Latvijas PSR spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisors ir Oļģerts Dunkers. Filma uzņemta pēc Zigmunda Skujiņa romāna ar tādu pašu nosaukumu motīviem.

## Sižets
Alfrēds Turlavs ir vīrietis labākajos gados, kurš strādā sakaru tehnoloģijas rūpnīcas konstruktoru birojā Rīgā. Profesionālajā jomā Turlavam veicas, bet attiecībās ar sievu Līviju iestājies atsalums, arī meita Vita jau izaugusi un apprecējusies. Tad Turlava dzīvē ienāk jauna mīlestība - darba kolēģe Maija.

## Lomās
* Vitauts Tomkus — *Alfrēds Turlavs*
* Vaiva Mainelīte — *Maija*
* Helga Dancberga — *Līvija*
* Lāsma Kugrēna — *Vita*
* Andris Bērziņš — *Tenis*
* Oļģerts Dunkers — *Sers*
* Lilita Bērziņa — *Vilde-Mežniece*
* Uldis Dumpis — *Sašiņš*
* Eduards Pāvuls — *Lukjanskis*
* Jānis Streičs — *direktors Kalsons*
* Ivars Kauliņš — *Puškungs*
* Pēteris Gaudiņš — *Edmunds*
* Jānis Brūveris — *Mārtiņš*
* Mirdza Martinsone — *Velta*
* Aivars Siliņš — *Malviņš*
* Ludmila Tarasova — *apkopēja*
* Viktors Kalnbērzs — *ārsts*
* Akvelīna Līvmane — *Vērdiņa*

## Interesanti fakti
* Visi rūpnīcas skati filmēti Viļņas apsildāmo ierīču rūpnīcā, dažas epizodes arī Maskavā, bet Vildes-Mežnieces māja trīs vietās: ārskati - Mežaparkā, iekšskati - pāviljonā, kāpnes pa kurām cēli nokāpj Lilita Bērziņa - mākslinieka Gunāra Kirkes mājā Pārdaugavā.
* Vildes-Mežnieces prototips filmā ir slavenā operdziedone Milda Brehmane-Štengele.
* Ārsta lomā filmējies īstens ārsts Viktors Kalnbērzs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kino muzejs
## Video
*
"Radīti skatuvei" sēriju uzskatījums

thumb|250px|Seriāla tituluzraksts
Šajā lapā ir uzskaitītas amerikāņu muzikālās komēdijdrāmas seriāla **"[[Radīti skatuvei]]"** (*Glee*) **sērijas**, ko ASV pārraida *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]*.

## Sezonu pārskats

## Sērijas
### Pirmā sezona

### Otrā sezona

### Trešā sezona

### Ceturtā sezona

### Piektā sezona

### Sestā sezona

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Dāvanas pa telefonu

**"Dāvanas pa telefonu"** ir 1977. gadā Rīgas Kinostudijā Latvijas PSR uzņemta mākslas filma. Filmas režisors ir Aloizs Brenčs. 

## Sižets

Dzelzceļa mašīnista Pētersona kolēģis Darkēvics atrasts miris sliežu malā. Kamēr milicija sāk izmeklēt notikušā apstākļus, Pētersona dzīvoklī atskan anonīms telefona zvans. Vīrieša balss paziņo, ka uz Pētersona rēķinu krājkasē pārskaitīta liela naudas summa. Pirms doties uz miliciju, Pētersons uzsāk savu izmeklēšanu, lai savāktu vairāk pierādījumu.

## Lomās
* Stass Petronaitis — *Pētersons* (ierunājis Uldis Pūcītis)
* Eugenija Pleškīte — *sekretāre Tamāra*
* Helga Dancberga - *Pētersona šķirtā sieva Mirdza*
* Harijs Liepiņš — *direktors Roze*
* Pauls Butkēvičs — *Edelmanis*
* Pēteris Liepiņš — *Zigis*
* Ivars Kalniņš — *preču stacijas krāvēju brigadieris Roberts Salms*
* Juris Kaminskis — *Frants*
* Juris Pļaviņš — *Skaveņecs*
* Modris Resnais — *Tirgotājs*
* Viktors Pļuts — *Jakovļevs*
* Ints Burāns — *Kruglovs*
* Gunārs Cilinskis — *milicijas pulkvedis*
* Liliana Vesere — *Pētersona meita Guna*
* Raits Averāts — *Pētersona dēls Raitis*
* Akvelīna Līvmane — *Darkevica meita Inna*
* Oļģerts Kroders — *bijušais advokāts Timmermanis*

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video
*
Buras (filma)

**"Buras"** ir 1977. gada Latvijas PSR divu sēriju televīzijas mākslas filma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisors ir Imants Krenbergs.

## Sižets

Uz jūrskolu mācīties atnākuši dažādu raksturu pusaudži, kurus vieno mīlestība pret jūru. Pirmā kursa audzēkņiem kopā ar pedagogiem jāiziet mācības uz burinieka "Kruzenštern".

## Lomās
* Imants Skrastiņš — *Vaivars*
* Rolands Zagorskis — *Ozoliņš*
* Tatjana Pope — *Žeņa*
* Vladimirs Žuks — *Zvezdins*
* Gundars Āboliņš — *Stass*
* Rubens Karapetjans — *Akopjans*
* Normunds Ozoliņš — *Jānis*
* Mihails Zabočijs — *Valdmanis*
* Daila Iltnere — *Marta*

**Epizodēs**:
Piedalās Rīgas un Liepājas jūrskolu kursanti un burinieka "Kruzenštern" ekipāža.

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video
*
*
Tour de Pologne

***Tour de Pologne*** (, oficiāli saīsināta kā **TdP**) ir septiņus līdz astoņus posmus garas šosejas riteņbraukšanas sacensības, kuras katru gadu notiek Polijā. Sacensības pirmoreiz notika 1928. gadā. Sacensību kopgarums parasti ir ap 1200&nbsp;kilometriem. Līdz 1952. gadam sacensības notika neregulāri, bet kopš tā brīža tās notiek katru gadu. Līdz 1993. gadam sacensības bija pieejamas tikai amatieriem un vairums uzvarētāju bija Polijas pārstāvji.

2005. gadā Starptautiskā Riteņbraukšanas savienība (UCI) iekļāva šīs sacensības *[[UCI ProTour]]* kalendārā, bet 2009. gadā arī Pasaules ranga kalendārā.

## Ārējās saites

*
Lynch

**Lynch** var būt:
* Deivids Linčs — amerikāņu režisors;
* Džeina Linča — amerikāņu aktrise.
Loser Like Me

***Loser Like Me*** ir amerikāņu seriāla "Radīti skatuvei" (*Glee*) aktieru izpildīts singls no seriāla skaņu celiņa **. Vadošo vokālu dziesmā izpilda Lija Mišela un Korijs Montīts. *Loser Like Me* ir "Radīti skatuvei" aktieru pirmais oficiālais singls, tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju *[[Columbia Records]]*.

Dziesmu sarakstīja seriāla mūzikas producents Ādams Anderss, kā arī Makss Martins, Pērs Estrēms, Savans Koteha un Karls Šusters. Kopā ar *[[Get It Right]]* šī ir viena no pirmajām seriālā izpildītajām oriģināldziesmām. Tā tika izpildīta seriāla otrās sezonas 16. sērijā *Original Song*. Dziesma pēc RIAA sistēmas ir ieguvusi zelta sertifikācijas disku. ASV *[[Billboard]] Hot 100* topā singls ierindojies 6. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Derens Kriss

**Derens Everets Kriss** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, dziedātājs un dziesmu autors.

Izglītību ieguvis Mičiganas Universitātē. Kino debitējis ar epizodisku lomu īsfilmā *I Adora You* 2005. gadā. Pazīstams ar Bleina Andersona lomu *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* seriālā "Radīti skatuvei" (2010–2015), par ko ticis nominēts Ekrāna aktieru ģildes balvai kā daļa no aktieru sastāva. 2009. gadā dibinājis *[[StarKid Productions]]* un pašlaik ir viens no uzņēmuma īpašniekiem. 2012. gada janvārī debitējis Brodvejā ar lomu *How to Succeed in Business Without Really Trying* mūziklā.

Piedalījies daudzos TV seriālos. 2018. gadā par lomu seriālā *[[American Crime Story]]* (2016—) saņēmis ''Emmy'' balvu, bet 2019. gadā — Zelta globusa balvu un Ekrāna aktieru ģildes balvu (par Džanni Versačes slepkavas Endrū Kunenena lomu sērijā *The Assassination of Gianni Versace*, 2018).

## Ārējās saites
Džeina Linča

**Džeina Marija Linča** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, komiķe, dziedātāja un rakstniece.

Televīzijā debitējusi ar lomu vienā no seriāla *Bakersfield P.D.* sērijām 1993. gadā. Viņa ir pazīstama ar Sjū Silvestras lomu *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* seriālā "Radīti skatuvei". Par viņas attēlošanu ir saņēmusi Ekrāna aktieru ģildes balvu kā daļa no aktieru sastāva, kā arī saņēmusi Zelta globusa balvu un ''Primetime Emmy'' balvu kā labākā otrā plāna aktrise, tāpat bijusi nominēta vairākām citām balvām. Dž. Linčai ir regulārā aktieru sastāva loma seriālā "Divarpus vīri", tāpat tēlojusi tādās komēdijās kā "Rikijs Bobijs — ātruma karalis", "Nevainīgs 40 gadu vecumā", "Paraugdžeki" un *[[The Three Stooges]]*.

## Ārējās saites
Finns Hadsons

**Finns Hadsons** () ir izdomāts tēls ASV televīzijas seriālā "Radīti skatuvei". Viņu attēloja aktieris Korijs Montīts. Pirmoreiz televīzijā F. Hadsons parādījās seriāla *Pilot* sērijā . Pēdējoreiz seriālā viņš piedalījās  (tā paša gada jūlijā Montīts nomira). Viņa pēdējā izpildītā dziesma bija *[[Don't Stop Believin']]*. Seriāla piektās sezonas trešā sērija *[[The Quarterback]]*, ko pārraidīja , bija veltīta viņa piemiņai.

Tēlu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.

F. Hadsons bija izdomātās Viljama Makinlija skolas ansambļa "Jaunais virziens" dalībnieks un viens no tā līderiem, kā arī skolas amerikāņu futbola komandas saspēles vadītājs. Seriāla laikā viņam ir bijušas attiecības ar vairākiem tēliem, ar vienu no ansambļa līderēm Reičelu Beriju (attēlo Lija Mišela) viņš arī saderinās. Pēc vidusskolas absolvēšanas viņš iestājās bruņotajos spēkos, kur gan nepavadīja ilgu laiku, vēlāk palīdzot Villam Šusteram vadīt ansambli.

Lai arī pirms tēlošanas seriālā K. Montīts nav bijis dziedātājs, seriālā viņa attēlotais tēls izpilda vairākus solo un duetus ansamblī, tāpat ansamblī dažreiz spēlē bungas. Par lomas atveidošanu K. Montīts ir saņēmis Ekrāna aktieru ģildes balvu kā daļa no aktieru sastāva un *[[Teen Choice Award]]*, tāpat bijis nominēts vairākām citām balvām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Fox profils 
* IMDb profils
Hadsons

**Hadsons** (sieviešu dzimtē **Hadsone**) ir angļu uzvārds (). Personas ar šādu uzvārdu:

* Dženifere Hadsone — amerikāņu ierakstu māksliniece un aktrise;
* Finns Hadsons — izdomāts tēls;
* Henrijs Hadsons — angļu jūrasbraucējs;
* Keita Hadsone — amerikāņu aktrise;
* Ketrīna Elizabete Hadsone — amerikāņu mūziķes Keitijas Perijas īstais vārds;
* Roks Hadsons — amerikāņu aktieris.
Vills Šusters

**Viljams Maikls "Vills" Šusters** (), pazīstams arī kā **Šū kungs** (*Mr. Schue*), ir izdomāts tēls ASV televīzijas seriālā "Radīti skatuvei". Viņu attēlo aktieris Metjū Morisons. Pirmoreiz televīzijā V. Šusters parādījās seriāla *Pilot* sērijā . Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.

V. Šusters ir izdomātās Viljama Makinlija skolas skolotājs un ansambļa "Jaunais virziens" vadītājs. Seriāla laikā viņam ir bijušas attiecības ar vairākiem tēliem, seriāla sākumā viņš bija precējies ar Teri Šusteri, savukārt vēlāk saderinājās ar Emmu Filsberiju.

M. Morisons lomai tika izraudzīts Brodvejā, kur seriāla veidotāji pavadīja trīs mēnešus aktieru meklēšanai. Par lomas atveidošanu M. Morisons ir saņēmis Ekrāna aktieru ģildes balvu kā daļa no aktieru sastāva un *[[Satellite Award]]* kā labākais aktieris, tāpat bijis nominēts vairākām citām balvām.

## Ārējās saites
* Fox profils 
* IMDb profils
Teātris (filma)

**"Teātris"** ir 1978. gada Latvijas PSR Rīgas Kinostudijas divu sēriju televīzijas mākslas filma. Filmas režisors ir Jānis Streičs un tā uzņemta pēc tāda paša nosaukuma Somerseta Moema romāna.

## Sižets
20. gadsimta pirmā puse Anglijā. Londonas teātra zvaigznei, pusmūža aktrisei Džūlijai Lambertai ir vīrs Maikls un pieaudzis dēls Rodžers, bet jaunības degsme un kaislība ir pagājusi. Tad viņa iepazīstas un uzsāk romānu ar jauno grāmatvedi Tomu Fenelu, tomēr pamazām pārliecinās, ka viņš ir tikai godkārīgs snobs. Pierādot, cik izcila aktrise viņa joprojām ir, Džūlija atriebjas Toma jaunajai draudzenei un pārliecinās, ka dzīve ir teātris.

## Lomās
* Vija Artmane — *Džūlija Lamberta*
* Gunārs Cilinskis — *Maikls Goslins*
* Eduards Pāvuls — *Džims Longtons*
* Valentīns Skulme — *Čārlzs Tamerlijs*
* Elza Radziņa — *Dollija de Frīsa*
* Ivars Kalniņš — *Toms Fenels*
* Pēteris Gaudiņš — *Rodžers Goslins*
* Ilga Vītola — *Īvija*
* Maija Eglīte — *Evisa Kraitone*
* Lilita Bērziņa — *Džūlijas māte*
* Ēvalds Valters — *kapteinis*
* Lilija Amerika — *tante Kerija*
* Arnolds Liniņš — *viesmīlis Anželo*
* Juris Strenga — *dramaturgs*
* Boļeslavs Ružs — *kritiķis*
* Aleksandrs Leimanis — *mācītājs*
* Katrīna Pasternaka — *lēdija Denorante*
* Jānis Streičs — *Autors*
* Gunārs Binde — *fotogrāfs*

**Epizodēs**:
Inese Saulīte, Baiba Indriksone, Olga Krūmiņa, Herberts Zommers, Ivars Kauliņš, Kārlis Pamše, Jānis Plēsums, Brigita Baiba Krūmiņa, Svetlana Bless, Āris Rozentāls, Ilga Hincenberga, Eduards Plataiskalns, Pēteris Vasaraudzis, Voldemārs Lobiņš, Alfrēds Sausne.

## Apbalvojumi
* 1978 - "Lielais Kristaps" - labākā filma.
* 1980 - LPSR Valsts prēmija galvenās lomas tēlotājai Vijai Artmanei.

## Interesanti fakti
* Īvijas lomai izvēlēta kinostudijas rekvizitore Ilga Vītola, Autora lomā pats režisors, mācītājs - režisors Aleksandrs Leimanis, fotogrāfs - īsts fotomeistars Gunārs Binde. Epizodēs arī režisors Kārlis Pamše un māksliniece Brigita Krūmiņa.
* Kā Džūlijas Lambertas vasaras rezidence filmēta Mežotnes pils kalpotāju māja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs
* Kino-teatr.ru
## Video

* Filmas.lv
Brodvejas teātris

thumb|250px|''New Amsterdam Theatre'' 2003. gadā
**Brodvejas teātris** ir jebkura veida teatrāls uzvedums kādā no 40 profesionālajiem teātriem ar vairāk nekā 500 sēdvietām Ņujorkā. Kopā ar Londonas *[[West End]]* teātri Brodveja tiek uzskatīta par augstākā līmeņa komerciālo teātri angļvalodīgajā pasaulē. Brodvejas teātru apgabals ir populārs tūristu apskates objekts pilsētā. Saskaņā ar *The Broadway League* datiem, 2011. gadā tika nopirktas biļetes 1,081 miljarda ASV dolāru vērtībā (2010. gadā — 1,037 miljardi). 2011. gadā teātri tika apmeklēti 12,13 miljonus reižu. Lielākais teātris Brodvejā ir *Gershwin Theatre*, kurā ir 1933 sēdvietas un kas tika atvērts .

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''The Internet Broadway Database''
Vičita

**Vičita** (, ) ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, lielākā pilsēta Kanzasas štatā pēc iedzīvotāju skaita. 2011. gadā tajā dzīvoja 384 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas štata dienvidu pusē Ārkanzasas upes krastos. Kanzasas štata pārvaldes centrs Topīka atrodas aptuveni 225 km uz ziemeļaustrumiem. Vičitā ir attīstīta lidmašīnu ražošana, un pilsētā atrodas *[[Airbus]]* un *[[Boeing]]* filiāles. Vairāki ātras ēdināšanas tīkli, tostarp *[[Pizza Hut]]* 1958. gadā, sāka savu darbību Vičitā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Reičela Berija

**Reičela Bārbra Berija** () ir izdomāts tēls ASV televīzijas seriālā "Radīti skatuvei". Viņu attēlo aktrise Lija Mišela. Pirmoreiz televīzijā R. Berija parādījās seriāla *pilot* sērijā . Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brenans.

R. Berija ir Ņujorkas teātra mākslas akadēmijas (*New York Academy of the Dramatic Arts*; NYADA) studente, absolvējusi izdomāto Viljama Makinlija skolu, kur bija skolas ansambļa "Jaunais virziens" dalībniece un viena no tā līderēm. Seriāla laikā viņai ir bijušas attiecības ar vairākiem tēliem, ar skolas amerikāņu futbola komandas saspēles vadītāju un vienu no ansambļa līderiem Finnu Hadsonu (attēlo Korijs Montīts) viņi arī saderinās. Tāpat seriāla attīstības laikā R. Berija sāk kļūt no individuālistes līdz "komandas dalībniecei". Viņas tēvi viņu nosauca seriāla "Draugi" Reičelas Grīnas vārdā. Par lomas attēlošanu L. Mišela ir saņēmusi 2009. gada *[[Satellite Award]]* balvu kā labākā aktrise muzikālajā vai komēdiju seriālā, 2012. gada ''People's Choice'' balvu kā labākā aktrise, kā daļa no seriāla aktieru sastāva saņēmusi arī Ekrāna aktieru ģildes balvu. Vēl aktrise bijusi nominēta vairākām balvām, tai skaitā Zelta globusa balvai un ''Grammy'' balvai.

## Ārējās saites
* Fox profils 
* IMDb profils
Light Up the World

***Light Up the World*** ir amerikāņu seriāla "Radīti skatuvei" (*Glee*) aktieru izpildīts singls no seriāla skaņu celiņa **. *Light Up the World* ir viens no pirmajiem "Radīti skatuvei" aktieru oficiālajiem singliem, tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju *[[Columbia Records]]*.

Dziesmu sarakstīja seriāla mūzikas producents Ādams Anderss, kā arī Makss Martins, Pērs Estrēms, Savans Koteha un Karls Šusters. Šī ir viena no pirmajām seriālā izpildītajām oriģināldziesmām. Tā tika izpildīta seriāla otrās sezonas 22. sērijā *New York*. ASV *[[Billboard]] Hot 100* topā singls ierindojies 33. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Tavs dēls

**"Tavs dēls"** ir 1978. gada Latvijas PSR spēlfilma. Filmas režisors ir Gunārs Piesis un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Arhitektūras students Valdis gatavojas šķirties no draudzenes, kura gaida bērnu un negrib pārtraukt grūtniecību. Viņa māte, cienījama ārste Vitrupe, kura audzinājusi dēlu viena pati, vēlētos precēties ar inženieri-hidroceltnieku Koroļovu. Dēls tam negrib piekrist.

Studentu grupa, kurā ir arī Valdis, tiek nosūtīta uz hidroelektrostacijas būvi Sibīrijā, kur strādā arī inženieris Koroļovs. Šeit Valdis pieņem lēmumu netraucēt mātes laimei un saprot, ka viņa paša dēls nedrīkst augt bez ģimenes.

## Lomās
* Vija Artmane — *Vitrupe*
* Igors Ļedogorovs — *Koroļovs*
* Aīda Zara — *Guna*
* Aigars Krupins — *Valdis*
* Zaiga Zilgalve — *Lolita*
* Harijs Spanovskis — *Žanis*
* Austra Pumpure — *Ella*

## Apbalvojumi
* 1980 — LPSR Valsts prēmija galvenās lomas tēlotājai Vijai Artmanei.

## Interesanti fakti
* Harija Spanovska un Andreja Žagara debijas kā kinoaktieriem.
* Filmējušies dziesminiece Austra Pumpure, māksliniece Biruta Baumane, dziedātājs Kaspars Dimiters. un ārsts un politiķis Georgs Andrejevs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nacionālais kino centrs
Kārlis Ozols (šahists)

**Kārlis Ozols** (dzimis  Rīgā, miris  Melburnā) bija Latvijas un Austrālijas šaha meistars.

## Šahista karjera Latvijā

1932. gadā Kārlis Ozols debitēja Latvijas šaha čempionātā un dalīja 5.-6. vietu savā virsturnīra grupā. Vēlāk viņš regulāri piedalījās Latvijas šaha čempionāta finālos - 1934. gadā, 1937. gadā, 1938. gadā, 1941. gadā un 1943. gadā. Labākais panākums tika sasniegts 1937. gadā, kad tika izcīnītas tiesības piedalīties Ķemeru starptautiskajā turnīrā, kurā gan tika ieņemta pēdējā vieta. Arī 1939. gada Ķemeru - Rīgas starptautiskajā turnīrā Ozolam neizdevās sasniegt labus panākumus. Labākais viņa rezultāts bija uzvara Rīgas 1944. gada čempionātā.

Divas reizes Ozols pārstāvēja Latvijas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs:
* 1936. gadā neoficiālajā olimpiādē Minhenē spēlējot pie 8. galdiņa tika izcīnīta 3. vieta (+7, =7, -1);
* 1937. gadā šaha olimpiādē Stokholmā spēlējot pie 4. galdiņa (+2, =3, -5).

## Šahista karjera Austrālijā

Otrā pasaules kara laikā Ozols emigrēja uz Vāciju, kur 1948. gadā Augsburgas turnīrā izcīnīja 8. vietu, bet vēlāk pārcēlās dzīvot uz Austrāliju, kur daudzus gadus bija viens no labākajiem Austrālijas šahistiem. Viņš bija Austrālijas Viktorijas štata čempions deviņas reizes laika posmā no 1949. līdz 1971. gadam. Piecas reizes viņš ieguva godalgotās vietas Austrālijas čempionāta. Pēc dalītās uzvaras Austrālijas čempionātā 1957. gadā viņš ieguva tiesības piedalīties Āzijas un Klusā okeāna reģiona čempionātā Manilā 1958. gadā, kur ieņēma augsto otro vietu. 1963. gadā viņš uzvarēja turnīrā Melburnā, negaidīti apsteidzot spēcīgo padomju lielmeistaru Aleksandru Kotovu. Ozols aktīvi spēlēja korespondencšahu, dalot uzvaru Austrālijas čempionātā 1959. gadā. Viņš piedalījās vairākos Starptautiskās korespondencšaha federācijas (ICCF) turnīros un ieguva ICCF meistara titulu 1972. gadā. Ozola pēdējais turnīrs bija Austrālijas veterānu čempionāts Melburnā 1994. gadā.

## Apsūdzības kara noziegumos

Mūža nogalē Kārlis Ozols tika apsūdzēts, ka laika posmā starp 1942. gada jūliju un 1943. gada septembri pie Minskas darbojies bēdīgi slavenajā Viktora Arāja vienībā, piedaloties 12000 ebreju noslepkavošanā Baltkrievijā. Ar Arāju Ozols bija iepazinies jau Latvijas Universitātē, kur studējis Juridiskajā fakultātē un bijis studentu korporācijas Fraternitas Livonica biedrs. Tomēr līdz tiesai Ozola lieta nenonāca viņa nāves dēļ. Mūža pēdējos gadus Ozols slimoja ar Alcheimera slimību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Don't Stop Believin'

***Don't Stop Believin***' ir amerikāņu rokgrupas *[[Journey]]* singls no viņu 1981. gada albuma *[[Escape]]*. ASV singls tika izdots 1981. gada oktobrī. *[[Billboard Hot 100]]* tas ierindojās 9. vietā pēc pirmās izdošanas. *Allmusic* dziesmu ir raksturojis kā "jauno cilvēku, kas vēlas justies brīvi un neierobežoti, himnu". 2009. gadā *Don't Stop Believin*' kļuva par visu laiku pārdotāko kataloga dziesmu *[[iTunes]]* vēsturē.

Dziesma ir tikusi izmantota vairākās filmās, tāpat dziesmas kaverversija ir izmantota amerikāņu seriāla "Radīti skatuvei" pirmajā sezonā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vīru spēles brīvā dabā

**"Vīru spēles brīvā dabā"** ir 1978. gada Latvijas PSR spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš, piedaloties Gunāram Piesim.

## Sižets
Desmitcīņnieku sacensībās ieradusies kinematogrāfistu grupa, lai nofilmētu jauno un talantīgo Viktoru, kas savus rezultātus uzlabo ar katru startu. Paredzams ka tuvakajā laikā viņš pārspēs daudzkārtējo čempionu Andreju, kura sporta karjeras noriets jau tuvu.

## Lomās
* Mihails Baribans — *Andrejs*
* Anatolijs Gračovs — *Viktors*
* Viktors Gruzenkins — *Kostja*
* Gunārs Cilinskis — *režisors*
* Valdis Kroģis — *operators*
* Akvelīna Līvmane — *Andreja sieva Taņa*
* Rostislavs Gorjajevs — *Inokentijs Pavlovičs*
* Aleksejs Mihailovs — *izlases treneris*
* Inese Saulīte — *Maija*
* Ivars Kalniņš — *režisora asistents*
* Hermanis Kļimovs — *Viktora treneris*

## Interesanti fakti
* Sportistu lomās spēcīgi 70. gadu vieglatlēti - Mihails Baribans, Anatolijs Gračovs un Viktors Gruzenkins.
* Operatora lomā kinodokumentālists, operators Valdis Kroģis, lomas arī scenārija autoram Hermanim Kļimovam un režisoram Rostislavam Gorjajevam.
* Filmēts arī Lužņiku stadionā Maskavā un Vācijas Demokrātiskajā Republikā.

## Ārējās saites

* Filmas.lv
* Kino muzejs
## Video
*
Tāpēc, ka es esmu Aivars Līdaks

**"Tāpēc, ka es esmu Aivars Līdaks"** ir 1978. gada Latvijas PSR spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisore ir Biruta Veldre.

## Sižets
Aivars Līdaks ir aizrāvies ar basketbolu, tomēr mazā auguma dēļ viņu neuzņem sporta skolā.

Viņš sadraudzējas ar zvejniekciema garāko puisi Kristapu un no biklā drauga izveido labu basketbolistu.

## Lomās
* Aigars Brigmanis — *Aivars*
* Ēriks Dzērve — *Kristaps*
* Māris Baidekalns — *Janka*
* Baiba Lāce — *Laima*
* Amālija Emirova — *Eteri*
* Aigars Ziņģis, Ainārs Flaksis, Valdis Karnītis — *Jankas draugi*
* Pauls Butkēvičs — *Aivara tēvs*
* Liene Lūse — *Aivara māte*
* Gunārs Cilinskis — *Kristapa tēvs*
* Ausma Ziemele — *Kristapa māte*
* Jānis Kuplais — *treneris Miķelsons*
* Josifs Gogičaišvili — *Eteri tēvs*

## Interesanti fakti
* Aigars Brigmanis - tagad basketbola treneris Latvijas Jaunatnes basketbola līgā.
* Baiba Kļava - Liepājas Tautas mākslas un kultūras centra direktore.

## Ārējās saites
* Kino muzejs
## Video
*
Rallijs (filma)

**"Rallijs"** ir 1978. gada Latvijas PSR mākslas filma. Filmas režisors ir Aloizs Brenčs un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
1944. gadā pēc vācu armijas atkāpšanās no Rīgas Mākslas muzeja pazuda 19. gadsimta franču gleznotāja Žana Ogista Engra glezna "Rafaēls un Fornarīna". Pēc trīsdesmit gadiem starptautiska autorallija laikā divi sacensību dalībnieki savas automašīnas durvīs atrod pazudušo gleznu. Lai viņu ekipāžu nenoņemtu no trases, autosportisti neziņo par to savas komandas vadībai. Sportistu darbībai turpmāk seko kā milicija, tā kontrabandisti.

## Lomās
* Vitauts Tomkus — *Jānis Liepa*
* Rolands Zagorskis — *Gunārs Grauds*
* Valentīna Titova — *Kristina Gluškova*
* Aleksandrs Beļavskis — *cilvēks ar iemuti*
* Aleksandrs Vokačs — *administrators*
* Pauls Butkēvičs — *angļu sacīkšu braucējs*
* Juris Kaminskis — *VDR policijas izmeklētājs*
* Viktors Pļuts — *pulkvedis Osis*
* Uldis Dumpis — *Berrāts*

## Interesanti fakti
* Leldes Vikmanes kinodebija epizodē.

## Ārējās saites

* ''filmas.lv
Journey

***Journey*** ir amerikāņu rokgrupa, kas tika dibināta 1973. gadā Sanfrancisko, ASV. To dibināja bijušie grupu Santana un Frumious Bandersnatch dalībnieki. Lielākos komerciālos panākumus grupa guva laikposmā no 1978. līdz 1987. gadam, pēc tam tā uz laiku (līdz 1995. gadam) pārtrauca darbību. Šajā laikposmā grupa ierakstīja vairākus hitus, tai skaitā *[[Don't Stop Believin']]* (1981), kas 2009. gadā kļuva par visu laiku pārdotāko kataloga dziesmu *[[iTunes]]* vēsturē. Šī dziesma ir iekļauta viņu albumā *[[Escape]]*, kas arī ir grupas veiksmīgākais albums — *[[Billboard 200]]* tas sasniedza 1. vietu. Vairāki grupas albumi tikuši sertificēti ar zelta, platīna un dimanta diskiem, 18 *Journey* singli ir iekļuvuši ASV Top 40. ASV grupas ieraksti ir tikuši pārdoti 47 miljonos kopiju, savukārt pasaulē — vairāk nekā 80 miljoni. 2005. gadā *[[USA Today]]* aptaujā *Journey* tika atzīta par piekto visu laiku labāko amerikāņu rokgrupu.

## Diskogrāfija
* *[[Journey (albums)|Journey]]* (1975)
* *[[Look into the Future]]* (1976)
* *[[Next (albums)|Next]]* (1977)
* *[[Infinity]]* (1978)
* *[[Evolution]]* (1979)
* *[[Departure]]* (1980)
* *[[Escape]]* (1981)
* *[[Frontiers]]* (1983)
* *[[Raised on Radio]]* (1986)
* *[[Trial by Fire]]* (1996)
* *[[Arrival (Journey mūzikas albums)|Arrival]]* (2001)
* *[[Generations]]* (2005)
* *[[Revelation]]* (2008)
* *[[Eclipse (albums)|Eclipse]]* (2011)
* *[[Freedom]]* (2022)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Organisation Todt

right|250px|thumb|''Organisation Todt'' strādnieki Rietumu vaļņa būvniecības darbos (1940. gads)

***Organisation Todt*** (no vācu valodas — 'Tota organizācija' par godu tās pirmajam vadītājam Fricam Totam, saīstināti — **OT**) bija militarizēta Trešā reiha organizācija, kas realizēja lielus, valstiski svarīgus būvniecības projektus.

Organizāciju izveidoja 1938. gada nogalē. Tās pirmais vadītājs bija Frics Tots, kurš tobrīd bija Trešā reiha ģenerālpilnvarotais būvniecības ekonomikas jautājumos. Par iemeslu *Organisation Todt* izveidei kalpoja nepieciešamība izbūvēt Rietumu valni, kas ļautu vāciešiem valsts rietumos turēt mazākus spēkus, kā arī traucētu francūžiem attīstīt uzbrukumu kara gadījumā. Šī projekta paveikšanai *Organisation Todt* apvienoja valsts, privātos uzņēmumus un Valsts darba dienesta spēkus. Pēc šī projekta īstenošanas organizācijai tika uzdots veikt arī citu lielu militārbūvju celtniecību. Tā izbūvēja Atlantijas valni un zemūdeņu bāzes, *[[Atriebības ieroči|Fau]]* raķešu palaišanas laukumus, bunkurus un patvertnes civiliedzīvotājiem, rūpniecības uzņēmumiem un tamlīdzīgas būves. Paralēli tai bija jāveic infrastruktūras atjaunošanas darbi vāciešu okupētajās teritorijās. Otrā pasaules kara laikā OT nodarbināja arī karagūstekņus un koncentrācijas nometņu ieslodzītos.

Sākotnēji OT bija patstāvīga organizācija, tomēr jau 1940. gadā to integrēja Bruņojuma un munīcijas ministrijā, kuru vadīja Tots. 1942. gadā, kad Tots gāja bojā aviokatastrofā, par tās vadītāju līdz pat kara beigām kļuva Alberts Špērs. Organizācijai bija savi formastērpi, rokas apsēji un dienesta pakāpes.

## Ārējās saites
Jānis Krūzkops

**Jānis Krūzkops** (dzimis  Burtniekos, miris  Rīgā) bija Latvijas šaha treneris un pedagogs.

## Šahista karjera

1937. gadā Jānis Krūzkops debitēja Latvijas šaha čempionātā, taču bez lieliem panākumiem. Otrā pasaules kara laikā viņš piedalījās Latvijas meistarsacīkstēs 1943. gadā un 
Latvijas un Igaunijas šahistu turnīrā Rīgā.
Pēc kara Krūzkops bieži spēlēja Latvijas šaha čempionāta finālos - 1945. gadā, 1947. gadā un 1948. gadā un 1949. gadā. Labākais panākums tika sasniegts 1945. gadā, kad tika izcīnīta Latvijas čempionāta 2. vieta, jo uzvarētājs Vladimirs Alatorcevs spēlēja ārpus konkurences.

## Šaha treneris un pedagogs

Pēc profesijas Jānis Krūzkops bija angļu valodas skolotājs. Tomēr gandrīz 15 gadus, sākot ar 1946. gadu līdz mūža beigām, viņš bija Rīgas pionieru pils šaha pedagogs. Pēckara Rīgā Krūzkops kļuva par galveno jauno šahistu audzinātāju. Viņš bija nākamā pasaules šaha čempiona Mihaila Tāla pirmais treneris. Starp citiem viņa audzēkņiem bija nākamie lielmeistari Aivars Gipslis, Jānis Klovāns un Latvijas čempionātu uzvarētāji Jānis Kļaviņš, Marks Pasmans. Jānis Krūzkops atstāja paliekošu ietekmi uz pēckara Latvijas jauno šahistu spēles stilu, mācot tiem spēlēt aktīvi, neizvairoties no sarežģītas un brīžiem riskantas spēles.

## Atsauces

## Ārējās saites
127. gads

**127. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas konsuli bija Tits Atīlijs Rufs Titiāns un Marks Gāvijs Skvilla Gallikans.
* Romas imperators Adriāns atgriezās Romā pēc septiņu gadu ceļojumu pa Romas provincēm.
* Kušānu impērijā par valdnieku kļuva Kaniška I.

## Dzimuši

## Miruši
Vilkābeles

**Vilkābeles** jeb **krustābeles** (*Crataegus*) ir Ziemeļu puslodē augoša rožu dzimtas ģints. Tajā ietilpst vairāk nekā 300 sugas. Vilkābeles ir koki vai krūmi, uz stumbriem tiem ir labi attīstīti ērkšķi. Vilkābeles aug savvaļā, tās stāda apstādījumos kā dekoratīvos kokus, daudzas sugas izmanto ārstniecībā vai pat uzturā. Plašāk izplatītākās vilkābeļu sugas ir sarkanā vilkābele, rožu vilkābele, Lindmaņa vilkābele, Vācijas vilkābele, pamīkstā vilkābele, vēdekļa vilkābele, asērkšķu vilkābele, divirbuļu vilkābele, punktainā krustābele un Arnolda vilkābele.
Bīrons

**Bīrons** var būt:

* Ernsts Johans Bīrons (*Ernst Johann von Biron*; 1690―1772) — vācbaltiešu muižnieks, grāfs, pirmais Kurzemes un Zemgales hercogs (1737 ― 1762);
* Gustavs Bīrons (*Gustav von Biron*; 1695―1746) — vācbaltiešu muižnieks, karavīrs Krievijas dienestā, Ernsta Johana brālis;
* Jevgeņijs Bīrons (1914—1985) — latviešu izcelsmes VDK darbinieks un PSRS diplomāts;
* Pēteris Bīrons (*Peter von Biron*; 1724―1800)— vācbaltiešu muižnieks, grāfs, princis, otrais un pēdējais Kurzemes un Zemgales hercogs (1764 ― 1795).

## Skatīt arī
* Bīrone
* Bīronu dzimta
Latvijas PSR Augstākā Padome

**Latvijas Padomju Sociālistiskās Republikas Augstākā Padome**, saīsināti **LPSR AP**, bija  augstākais varas orgāns Latvijas Padomju Sociālistiskajā Republikā (Latvijas PSR), laika posmā no 1940. gada līdz 1990. gadam. Pēc Neatkarības deklarācijas pieņemšanas 1990. gada maijā to pārdēvēja par Latvijas Republikas Augstāko padomi.

Saskaņā ar 1940. gada 25. augustā pieņemto Latvijas PSR Konstitūciju, tās augstākais valsts varas orgāns bija Latvijas PSR Augstākā Padome, bet faktiski Latvijas PSR vadībā atradās Latvijas Komunistiskās partijas CK birojs, kura priekšgalā bija LKP pirmais sekretārs. Augstākās Padomes sesijas varēja notikt tikai tad, ja bija pieņemts LKP CK biroja lēmums par sesijas sasaukšanas datumu, darba kārtību utt.

Pēc konstitūcijas politiskās varas struktūras pamatā bija Darbaļaužu deputātu padomes, kuras 1978. gadā Konstitūcijā tika pārdēvētas par Tautas deputātu padomēm. Augstākā likumdevēja institūcija bija Augstākā padome (AP) — vienpalātas likumdevēja institūcija, kas darbojās sesiju režīmā (gadā notika 2 kārtējās sesijas). Pēdējās AP sastāvā bija 201 deputāts, pirms tam, saskaņā ar 1978. gada Latvijas PSR konstitūciju - 325, bet vēl iepriekš - 310 deputāti. Sesiju starplaikā augstākās valsts varas institūcijas funkcijas pildīja AP prezidijs (APP) - prezidija priekšsēdētāja, prezidija sekretāra un deviņu prezidija locekļu sastāvā. Līdz 1978. gadam AP darbības periods bija 4 gadi. Pēc veiktajiem grozījumiem Latvijas PSR Konstitūcijā turpmāk AP pilnvaru periods bija 5 gadi.

Atmodas kustības laikā 1989. gada 28. jūlijā Latvijas PSR Augstākā Padome pieņēma deklarāciju „Par Latvijas PSR suverenitāti”, bet 1990. gada 15. februārī „Deklarāciju jautājumā par Latvijas valstisko neatkarību”.
1990. gada 4. maijā vispārējās vēlēšanās ievēlētā Latvijas PSR Augstākā Padome ar balsu vairākumu pieņēma deklarāciju Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu un pārdēvēja Latvijas PSR par Latvijas Republiku. Latvijas PSR Augstākā Padome tika pārdēvēta par Latvijas Republikas Augstāko Padomi, kas 1991. gada 21. augustā pieņēma konstitucionālo likumu "Par Latvijas Republikas valstisko statusu".

## Vadītāji
thumb|Latvijas PSR Pagaidu Augstākās padomes prezidijs (1940)

**[[Latvijas PSR AP priekšsēdētāji]]**
* Aleksandrs Mazjēcis (1947—1948)
* Pēteris Zvaigzne (1948—1953)
* Edgars Apinis (1955—1957)
* Jānis Vanags (1957—1963)
* Pēteris Valeskalns (1963—1971)
* Aleksandrs Mālmeistars (1971—1975)
* Valentīna Klibiķe (1975—1985)
* Aleksandrs Drīzulis (1985—1989)
* Anatolijs Gorbunovs (1989—1990)

**[[Latvijas PSR AP Prezidija priekšsēdētāji]]**
* Augusts Kirhenšteins (1940—1952)
* Kārlis Ozoliņš (1952—1959)
* Jānis Kalnbērziņš (1959—1970)
* Vitālijs Rubenis (1970—1974)
* Pēteris Strautmanis (1974—1985)
* Jānis Vagris (1985—1988)
* Anatolijs Gorbunovs (1988—1990)

**Latvijas Republikas AP priekšsēdētājs**
* Anatolijs Gorbunovs (1990—1993)

## Atsauces
Aizliegto grāmatu reģistrs

[thumb|''Index Librorum Prohibitorum'', 1564. gada izdevums [Paolo Manucio]]
**Aizliegto grāmatu reģistrs** () ir rakstu darbu, publikāciju un grāmatu saraksts, kuras Romas katoļu baznīca aizliedza lasīt, pretējā gadījumā draudot ar izslēgšanu no baznīcas. Reģistrs ir atkārtoti vairākas reizes izdots. Atsevišķi tā izdevumi saturēja baznīcas norādījumus par satura interpretāciju vai reģistrā iekļauto grāmatu tirgošanas aizliegumu. Baznīcas oficiālā pozīcija publicējot un uzturot šādu reģistru bija kristiešu pasargāšana no ķecerības un maldiem. Faktiski, šis reģistrs ir viens no pirmajiem apkopotajiem un publicētajiem cenzūras pasākumiem, lai gan jau XII gs. zināmi gadījumi, kad baznīca dedzinājusi nevēlamo literatūru. Grāmatām, kuras izturēja baznīcas cenzūru, uz titullapas tika iespiests *[[Nihil obstat]]* (nekādu iebildumu) vai *[[Imprimatur]]* (uz iespiešanu).

## Vēsture
Reģistram bija likuma spēks līdz pat 1966. gadam, kad to atcēla Vatikāns. Lai gan arī šodien katra katoļa morāls pienākums ir nelasīt, neizplatīt un netirgot grāmatas, kuras var apdraudēt ticību un šķīstību. Reģistram bija liels spēks un ietekme, jo tur iekļuvušās grāmatas katoļticīgajās zemēs un kopienās praktiski nevarēja sastapt.

Pirmais šāds saraksts bija publicēts 1529. gadā Nīderlandē. Tam 1543. gadā sekoja izdevums Venēcijā un 1551. gadā Parīzē.

1571. gadā tika izveidota Reģistra Svētā Kongregācija, speciāls baznīcas orgāns, kas nodarbojās ar nevēlamās literatūras atklāšanu un tās iekļaušanu reģistrā. Tāpat tas nodarbojās ar gadījumiem, kad pietika veikt labojumus, lai rakstu darbs nebūtu jāiekļauj aizliegtās literatūras sarakstā. Šādos gadījumos pie "nepareizajām" teksta vietām parādījās atzīmes *[[donec corrigatur]]* (aizliegts, līdz labojumu izdarīšanai). Šādas darbības rezultātā radās jauni, brīžam ļoti gari saraksti ar labojumiem, kas tika apkopoti īpašā izdevumā — *[[Index Expurgatorius]]*.

1948. gadā reģistrs piedzīvoja pēdējo iespiesto izdevumu, un tajā bija iekļautas turpat 4000 grāmatas, kas saturēja ķecerību, amorālas lietas, pornogrāfijas elementus, politiski nekorektus apgalvojumus u.c. thumb|Sabojāta lapaspuse ar Erasma tekstu

## Aizliegtie autori
Dažādos laikos reģistrā bijuši iekļauti Erasms, Voltērs, Daniels Defo, Džordāno Bruno, Nikolajs Koperniks, Onorē de Balzaks, Žans Pols Sartrs, Renē Dekarts, Imanuels Kants un citi. Šis ir pavisam neliels uzskaitījums. Pilnu sarakstu ar kādreiz Reģistrā iekļuvušajiem autoriem var atrast 2002. gadā Ženēvā izdotajā grāmatā "J. Martinez de Bujanda, Index librorum prohibitorum, 1600—1966".

Interesants fakts, ka Ādolfa Hitlera "Mana cīņa" šajā reģistrā nekad nav bijusi iekļauta.

## Ārējās saites
* Index of Prohibited Books from the Roman Office of the Inquisition, 1559 
*  Novus Index Librorum Prohibitorum et Expurgatorum — inkvizitora Antonio Sapata 1632. gada redakcijā izdotā reģistra faksimila izdevums
* Pilnais reģistrs(1948) 
* Reģistrā iekļautie populārie autori 
* 
* Grāmatu cenzūras noteikumi 
* Sollicita ac provida, Pāvesta regula Kongregācijas darbībai
Dzidra Ritenberga

**Dzidra Ritenberga** (dzimusi  Dundagas pagasta Mežildzeres "Mazpaņos", mirusi  Rīgā, apglabāta Rīgas Meža kapos) bija latviešu aktrise un režisore.

## Biogrāfija
1948. gadā beigusi Drāmas teātra studiju, 1974. gadā — Latvijas Valsts konservatorijas Režisoru nodaļu. 1948. gadā D. Ritenberga uzsāka aktrises karjeru Liepājas teātrī, kur tēloja tādās izrādēs kā "Liela brēka, maza vilna" (Viljams Šekspīrs, 1950) un "Skroderdienas Silmačos" (Rūdolfs Blaumanis, 1956). 1957. gadā pārgāja uz Rīgas Krievu drāmas teātri, vēl laikā no 1962. līdz 1975. gadam viņa bija K. Staņislavska Maskavas drāmas teātra aktrise. Tāpat tēlojusi kino, tai skaitā filmās "Pēc vētras" (1955), "Malva" (1956; titulloma), "Mans draugs — nenopietns cilvēks" (1975), "Ilgais ceļš kāpās" (1981). Par lomu filmā "Malva" 1957. gadā saņēma Venēcijas kinofestivāla Volpi kausu. Laikā no 1975. līdz 1990. gadam D. Ritenberga bija Rīgas Kinostudijas režisore. Debitēja ar filmu "Šīs bīstamās balkona durvis".

1958. gadā kļuva par Latvijas Kinosavienības biedri, 1960. gadā — Latvijas PSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieci. No 1966. gada Komunistiskās partijas biedre.

Precējusies ar krievu aktieri Jevgēņiju Urbanski (1932—1965), meita Jevgēņija.

## Filmogrāfija
Režisore
* 1976 - Šīs bīstamās balkona durvis
* 1979 - Trīs minūšu lidojums
* 1980 - Vakara variants
* 1982 - Pats garākais salmiņš
* 1985 - Svešs gadījums 
* 1986 - Pēdējā reportāža
* 1988 - Māja bez izejas
* 1990 - Valsis mūža garumā

Lomās
* 1956 - Pēc vētras - *Milda*
* 1956 - Cēloņi un sekas — *Apmaņa kundze*
* 1959 - Atbalss - *Aija*
* 1960 - Tava laime - *Velta Roze*
* 1967 - Cīruļi atlaižas pirmie - *Kurzemniece*
* 1969 - Trīskārtējā pārbaude - *sieviešu izlūkskolas priekšniece*
* 1971 - Kara ceļa mantinieki - *Vīnupe*
* 1972 - Lielais dzintars - *Sirēna*
* 1974 - Dunduriņš - *Mikulānu Elza*
* 1974 - Uzbrukums slepenpolicijai - *epizodē*
* 1975 - Mans draugs — nenopietns cilvēks - *Mirdza*
* 1975 - Paradīzes atslēgas - *Nasonova sieva*
* 1976 - Meistars - *epizodē*
* 1977 - Atspulgs ūdenī - *sekretāre*
* 1977 - Kļūstiet mana sievasmāte! -  *epizodē*
* 1981 - Ilgais ceļš kāpās - *Erna*
* 1981 - Atcerēties vai aizmirst - *Bārupe*
*1982 - Bagātais brālis, nabagais brālis - *Lūcijas kundze* (*Lietuvas kinostudija*)
* 1983 - Dārzs ar spoku - *Robertsone*
* 1984 - Durvis, kas tev atvērtas - *Elma Eipure*
* 1987 - Ja mēs visu to pārcietīsim - *Meijera kundze*
* 1987 - Apstākļu sakritība - *profesore*

## Atsauces