open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Konstantins Borisovs

**Konstantins Borisovs** (, dzimis ) ir Krievijas kosmonauts un ekonomists.

## Bērnība
Konstantins Borisovs piedzima Smoļenskā. Viņa tēvs Sergejs Borisovs bija militārais lidotājs (kopš 1987. gada — Tupoļeva konstruktoru biroja izmēģinātējpilots), Māte Gaļina bija sākumskolas skolotāja.
Konstantins Borisovs mācījās Žukovskas 3. vidusskolā ar padziļinātu angļu valodas apguvi.

## Darba gaitas un turpmākā izglītība
2005. gadā viņš absolvēja Pļehanova Krievijas ekonomisko akadēmiju, iegūstot bakalaura grādu ekonomikā.
NO 2005. līdz 2006. gadam Borisovs strādāja biznesa kontroliera asistentu uzņēmumā *Volvo Vostok*.

2007. gadā Konstantins Borisovs ieguva maģistra grādu operāciju pētniecībā un sistēmu analīzē Vorikas Universitātē (Koventri, Apvienotā Karaliste). Studiju laikā Apvienotajā Karalistē 2006. gadā viņš pabeidza 30 stundu programmu pirmsslimnīcas aprūpē un kardiopulmonālajā reanimācijā.
No 2007. gada decembra līdz 2011. gada jūlijam viņš strādāja par analītiķi uzņēmuma *A. T. Carney GmbH* Maskavas birojā. Pēc tam līdz 2013. gada martam viņš bija konsultants *Boston Consulting Group Limited* Maskavas birojā. Kopš 2014. gada janvāra viņš strādāja uzņēmumā *Ferronordic Machines* (Himki) par inovāciju ieviešanas vadītāju.

2017. gadā Borisovs Maskavā nokārtoja instruktora līmeņa sertifikācijas eksāmenu un ieguva kvalifikāciju "Pirmās neatliekamās palīdzības *Emergency First Response* apmācības instruktors".

2018. gadā viņš ar izcilību absolvēja Maskavas Aviācijas institūtu, iegūstot maģistra grādu gaisa kuģu dzīvības nodrošināšanas sistēmās.

## Kosmonauta karjera
2017. gada 14. martā Konstantins Borisovs pieteicās 2018. gada kosmonautu uzņemšanai. 2018. gada 10. augustā viņš tika uzņemts par kosmonauta kandidātu Gagarina Kosmonautu sagatavošanas centra kosmonautu grupā.
2019. gada 30. augustā viņš sekmīgi nokārtoja eksāmenu, iegūstot nirēja kvalifikāciju.
2020. gada 2. decembrī Borisovs kosmonautu vispārējo sagatavošanu, un viņam tika piešķirta kvalifikācija "kosmonauts izmēģinātājs".

2022. gada 20. janvārī Konstantins Borisovs tika apstiprināts 69. / 70. ekspedīcijas pamatapkalpē.
2023. gada 22. februārī viņu Krievijas starpresoru komisija apstiprināja *[[SpaceX Crew-6]]* dublieru apkalpē, un 1. martā — *SpaceX Crew-7* pamatapkalpē.

Konstantina Borisova pirmais kosmiskais lidojums sākās 2023. gada 26. augustā, ar kosmosa kuģi *[[SpaceX Crew-7]]* dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Viņš bija 69. un 70. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes viņš atgriezās 2024. gada 12. martā.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums

## Ārējās saites

*  БОРИСОВ Константин Сергеевич ФГБУ "НИИ ЦПК имени Ю.А.Гагарина", 
* Константин Сергеевич Борисов astronaut.ru,
Banēri

thumb|200px|Grāfu Banēru ģerbonis
thumb|200px|Juršholmas pils
**Banēri** (no  — "karogs") ir dižciltīga zviedru dzimta. Zviedru Vidzemes laikā Banēri ieguva daudz agrāko Livonijas piļu un muižu Igaunijā un Latvijā.

## Vēsture
Par Banēru dzimtas ciltstēvu uzskata Īzaku Bjerna dēlu (*Isak Björnsson*) no Uplandes, kurš 1375. gadā pieminēts kā Olandes vecākais. 
1508. gadā Nils Eskilsons (1480–1520) savā īpašumā ieguva Juršholmas pili (*Djursholms slott*), kuru dzimta saglabāja līdz 1813. gadam. 
Mantojamu dzimtas uzvārdu "Banērs" pieņēma Aksela Nilsona dēli 16. gadsimta otrajā pusē.

## Dzimtas piederīgie
* Anderss Isaksons (Banērs) (miris pēc 1445), muižnieks
* Eskils Isaksons (Banērs) (miris pirms 1488), bruņinieks, muižnieks
* Knuts Eskilsons (Banērs) (miris ap 1518), valsts padomnieks, muižnieks 
* Nils Eskilsons (Banērs) (miris pēc 1520), valsts padomnieks, Juršholmas pils īpašnieks   
* Aksels Nilsons (Banērs) (miris 1554), valsts padomnieks, Juršholmas pils īpašnieks   
* Peders Akselsons Banērs (ap 1540−1565), viceadmirālis, muižnieks  
* Stens Akselsons Banērs (1546−1600), valsts padomnieks, Kalmaras cietokšņa komendants, admirālis, muižnieks  
* Gustavs Banērs (1547−1600), valsts padomnieks, galma maršals, Stokholmas cietokšņa vicekomendants, Igaunijas, Livonijas un Ingrijas vietvaldis, Juršholmas pils īpašnieks  
* Svante Banērs (1584−1628), pulkvedis, valsts padomnieks, galma maršals, Rīgas gubernators, Juršholmas pils īpašnieks  
* Peders Banērs (1588−1644), valsts padomnieks, Igaunijas gubernators 
* Aksels Banērs (1594−1642), valsts padomnieks, galminieks
* Juhans Banērs (1596−1641), valsts padomnieks, feldmaršals, Rīgas cietokšņa komandants, Zviedru Pomerānijas ģenerālgubernators
* Kārlis Banērs (1598−1632), valsts sekretārs, galminieks, Prūsijas hercogistes vicegubernators
* Svante Banērs (1624−1674), valsts padomnieks, galminieks
* Juhans Gabriels Banērs (1662−1706), ģenerālleitnants, galminieks


GustavBaner1547-1600.JPG|Igaunijas, Livonijas un Ingrijas vietvaldis Gustavs Banērs (1547−1600)
Svante Gustavsson Banér 1620.jpg|Rīgas gubernators pulkvedis Svante Banērs (1584−1628)
Johan Gustafsson Banér.png|Rīgas cietokšņa komandants feldmaršals Juhans Banērs (1596−1641)
Peder Banér 1642.jpg|Igaunijas gubernators Peders Banērs (1588−1644) 


## Pilis un muižas Latvijā
Raunas pils (*Schloß Ronneburg*, no 1625), Smiltenes pils (*Schloß Smilten*, no 1628), Dzērbenes pils (*Schloß Serben*, no 1625), Gaujienas pils (*Schloß Adsel*, no 1625), Salacas pils (*Schloß Alt-Salis*, 1625−1653),  Zvārtavas muiža (*Adsel-Schwarzhof*, no 1625), Palsmanes muiža (*Palzmar*, no 1625), Jaunāmuiža (*Adsel-Neuhof*, no 1625), Nēķins (*Nötkenshof*, no 1636), Ikšeles muiža (*Uexküllshof*, no 1668),  Vecbilskas muiža (*Alt-Bilskenhof*, 1670−1684), Cērtenes muiža (*Zehrten*, no 1671), Kalna muiža (*Gresten*, no 1671).
Sandris Petronis

**Sandris Petronis** (dzimis , Rīgā) ir latviešu traumatologs un ortopēds, Rīgas 2. slimnīcas valdes priekšsēdētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1972. gadā Rīgā ķirurga Jāņa Petroņa ģimenē. Mācījās Rīgas 3. vidusskolā, 1996. gadā absolvēja Latvijas Medicīnas akadēmiju, iegūstot ārsta grādu.
1993. gada uzsāka darba gaitas traumatoloģijā un ortopēdijā Rīgas 2. slimnīcā, kur veidojis un pilnveidojis ārsta profesionālo karjeru — kopš 2000. gada ir sertificēts traumatologs, ortopēds, 2015.—2019. gadā vadīja Ortopēdijas (4.) nodaļu, bet 2019. gada novembrī ievēlēts par Rīgas domes kapitālsabiedrības SIA “Rīgas 2. slimnīca” valdes priekšsēdētāju.

Paralēli ārstniecībai S. Petronis nodarbojas ar pedagoģisko un pētniecisko darbu. Kopš 2009. gada strādā Rīgas Stradiņa universitātes Ortopēdijas katedrā.

Aktīvi iesaistās profesionālajās organizācijās, tostarp, Latvijas Traumatologu un ortopēdu asociācijā (ievēlēts valdē 2023. gada februārī), Latvijas Ārstu biedrībā (ievēlēts valdē 2022. gada novembrī), Latvijas Slimnīcu biedrībā (ievēlēts valdē 2022. gada jūlijā) u.c.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Atzinības krusta diploms par sevišķiem nopelniem Latvijas valsts labā (2022).
* Rīgas domes pateicība par augsti profesionālu, godprātīgu darbu, cilvēcību, drosmi un komandas garu, sniedzot atbalstu Rīgas pašvaldībai un rīdziniekiem COVID-19 pandēmijas apstākļos (2019).
* LR Ministru prezidenta Pateicības raksts par nozīmīgu ieguldījumu ārstēšanā (2008).

## Publikācijas
* Petronis, S., Petronis, J., Skaģers, A., Jānis Ločs, J. *Jaunas bifāziskā kalcija fosfāta biokeramikas izmantošana kaulu defektu ārstēšanā ortopēdiskajā ķirurģijā — piecu gadu pieredze.* Rīga, RSU Zinātniskās konferences tēzes, 22.-23.03.2018.
* Petronis, S., Petronis, J., Zālīte, V., Ločs, J., Skaģers, A., Pilmane, M. *New Biphasic Calcium Phosphate in Orthopedic Surgery: First Clinical Results. No: IFMBE Proceedings. Vol.38: International Symposium on Biomedical Engineering and Medical Physics, Latvia, Riga, October 10-12, 2012.* Berlin: Springer Berlin Heidelberg, 2013, 174.-177.lpp. . e-. ISSN 1680-0737. e-ISSN 1433-9277. Pieejams: doi:10.1007/978-3-642-34197-7_46.
* Petronis, S., Petronis, J., Zālīte, V., Ločs, J., Skaģers, A., Pilmane, M. *Bone Defect Management in Orthopaedic Surgery with Application of Biphasic Calcium Phosphate. No: Symposium "Bioceramics and Cells for Reinforcement of Bone": Book of Abstracts, Latvija, Rīga, 18.-20. oktobris, 2012.* Riga: Riga Stradins University, 2012, 21.-21.lpp. .

## Atsauces
39 soļi

**"39 soļi"** () ir 1935. gada Apvienotās Karalistes spiegu trillera filma, kuras režisors ir Alfreds Hičkoks. Filmā galvenās lomas atveido Roberts Donats, Medlina Kerola un Pegija Eškrofta. Filma balstīta uz Džona Bakena 1915. gada romānu *The Thirty-Nine Steps*.

Filma stāsta par kanādieti Londonā, kurš tiek nepatiesi turēts aizdomās par pretspiegošanas aģentes slepkavību.

Filmas "39 soļi" pirmizrāde notika . Filmu augstu vērtē jau kopš izdošanas brīža un mūsdienās to uzskata par klasiku, kā arī par vienu no labākajām Hičkoka filmām pirms pārcelšanās uz Holivudu. To arī dēvē par vienu no visu laiku labākajām britu filmām. 1999. gadā Britu Kinoinstitūts filmu "39 soļi" ierindoja savā 20. gadsimta labāko britu filmu saraksta 4. vietā. Režisors un aktieris Orsons Velss filmu nodēvējis par meistardarbu. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 96% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberts Donats

**Frīdrihs Roberts Donats** (; dzimis , miris ) bija angļu aktieris. Viens no pazīstamākajiem 1930. gadu britu aktieriem. Vislabāk pazīstams ar lomām Alfreda Hičkoka filmā "39 soļi" (1935) un Sema Vuda filmā "Uz redzēšanos, mister Čips" (*Goodbye, Mr. Chips*, 1939), par ko saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

Piedalījies arī filmās *[[The Private Life of Henry VIII]]* (1933), "Grāfs Monte Kristo" (*The Count of Monte Cristo*, 1934), *[[The Ghost Goes West]]* (1935), *[[The Citadel]]* (1938) un *[[The Inn of the Sixth Happiness]]* (1958).

Miris 1958. gadā no hroniskas astmas, kas ietekmēja arī viņa karjeru, kā rezultātā piedalījies tikai 20 filmās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Puika, Meitene, Suns, Kaķis, Pele, Siers

**Puika, Meitene, Suns, Kaķis, Pele, Siers** () ir animācijas seriāls, kura pamatā ir Džefa Hārtera un *Cloudco Entertainment* koncepcija. Seriāls ir ASV, Francijas un Īrijas kopražojums starp *Cloudco Entertainment*, *WatchNext Media* un *Kavaleer Productions*, un to veido *Gulli*, *Canal J*, BBC, RTÉ un *De Agostini Editore SpA*. Seriāla pirmizrāde Apvienotajā Karalistē notika kanālā CBBC 2019. gada 31. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hristova

**Hristova** var būt:

* Lora Hristova (*Лора Христова*, 2003) — Bulgārijas biatloniste;
* Mimi Hristova (*Мими Христова*; 1993) — Bulgārijas brīvā stila cīkstone.
Peders Banērs

thumb|200px|Pērs Banērs 1642. gadā
**Peders (Pērs) Banērs** (, 1588—1644) bija zviedru valstsvīrs, Zviedru Igaunijas gubernators (1622—1626).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1588. gada 28. jūnijā Juršholmas pilī (*Djursholms slott*) Gustava Banēra (1547—1600) un viņa sievas Kristīnes Stūres ģimenē kā otrais dēls. Pēc tēva sodīšanas ar nāves sodu Juršholmas pili konfiscēja, taču 1603. gadā daļa no īpašuma atguva viņa māte Kristīne. 1611. gadā Peders Banērs kļuva par karaļa Gustava II Ādolfa kambarkungu, 1612. gadā izglāba viņa dzīvību Kalmāras kara laikā, tāpēc saņēma atpakaļ arī pārējos viņa tēvam un tēvocim konfiscētos īpašumus. Kā goda viesis piedalījās Gustava II Ādolfa kronēšanas svētkos 1617. gadā un tika iecelts par bruņinieku.

1617. gadā Banērs kļuva par valsts padomnieku un 1621. gadā par kara komisāru poļu-zviedru karā okupētajā Livonijas hercogistes daļā. 1622. gada 22. augusta viņu iecēla par Tallinas un visas Zviedru Igaunijas gubernatoru un viņš pārstāvēja Zviedrijas karali Jelgavas pamiera sarunās.

Miris 1644. gada 13. jūlijā Stokholmā.
1651. gada 20. decembrī viņa pēcteči saņēma brīvkunga titulu un tika imatrikulēti Zviedrijas bruņniecībā.
Spirālveida galaktika

[thumbnail|upright=1.2|Spirālveida galaktikas piemērs — [Vējdzirnaviņu galaktika (M101)]]
**Spirālveida galaktika** ir galaktiku veids, kurām raksturīgs plakans, rotējošs disks, kas satur zvaigznes, gāzi un putekļus. Sevišķi daudz zvaigžņu koncentrējas galaktikas centrā, kura vidū mēdz atrasties masīvs melnais caurums. Sprālveida galaktiku būtiskākā pazīme ir spirālzari. Spirālveida galaktikas iedala divās lielās grupās. Normālajām spirālveida galaktikām (S) galaktikas spirālzari veidojas no centra, bet šķērsotajām spirālveida galaktikām (SB) galaktikas centrālais sablīvējums ir pagarināts, un spirālveida zari veidojas šī šķērša galos. Mūsu galaktika jeb Piena Ceļš ir tipiska šķērsotā spirālveida galaktika. Terminu ‘spirālveida galaktika’ pirmo reizi izmantoja Edvīns Habls savā 1936. gada darbā *The Realm of the Nebulae*.

## Ārējās saites
Juhans Banērs

thumb|200px|Juhans Banērs
**Juhans (Jans) Banērs** (, 1596—1641) bija zviedru valstsvīrs, feldmaršals (1634). Zviedru Pomerānijas ģenerālgubernators (1638).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1596. gada 23. jūnijā Juršholmas pilī (*Djursholms slott*) Gustava Banēra (1547—1600) un viņa sievas Kristīnes Stūres ģimenē kā divpadsmitais bērns. Pēc tēva sodīšanas ar nāves sodu Juršholmas pili konfiscēja, taču 1603. gadā daļa no īpašuma atguva viņa māte Kristīne.
19 gadu vecumā viņš piedalījās Pleskavas aplenkumā krievu-zviedru kara laikā. Poļu-zviedru kara laikā 1621. gadā Banēru iecēla par pulkvedi, 1623. gadā par ģenerālmajoru, piešķirot valdījumā Ļaudonas un Bērzaunes muižas.

No 1625. līdz 1626. gadam viņš bija Rīgas komandants, pēc tam viņu pārcēla uz Dancigu par pilnvaroto komisāru Zviedrijas un Polijas pamiera sarunās, kas 1629. gadā beidzās ar Altmarkas pamieru. Tajā gadā Banēru iecēla par Mēmeles gubernatoru.

Trīsdesmitgadu kara laikā 1631. gada Breitenfeldes kaujā viņš komandēja Zviedrijas karaspēka labo spārnu. Pēc karaļa Gustava Ādolfa nāves Licenes kaujā viņš kopā ar Gustavu Hornu komandēja Zviedrijas armiju. 1634. gadā Banēru iecēla par feldmaršalu, 1636. gadā viņa vadītā zviedru armija izcīnīja uzvaru Vitstokas kaujā, 1637. gadā viņš aplenca Leipcigu un guva uzvaras Kemnicas un Melnicas kaujās 1639. gadā.

Miris 1641. gada 10. maijā Halberštatē tagadējās Saksijas-Anhaltes teritorijā.
Varaju valoda

**Varaju valoda** (*Waray*) ir malajiešu-polinēziešu valoda. Tajā runā galvenokārt austrumu visaji (varaji), kas dzīvo trešajā lielākajā Filipīnu salā Samarā, tāpēc šo valodu sauc arī par **Samaras valodu** (). 2015. gadā valodas pratēju skaits tika lēsts ap 3,6 miljoniem. Tā ir trešā lielākā visaju valoda aiz sebuāņu valodas un ilongu valodas.

## Skatīt arī

* Vikipēdija varaju valodā

## Ārējās saites
Noa Lailss

**Noa Lailss** (; dzimis  Geinsvilā, Floridas štatā, ASV) ir amerikāņu vieglatlēts, sprinteris. Viņš ir astoņu Pasaules čempionāta zelta medaļu īpašnieks sprinta distancēs un 2024. gada vasaras olimpisko spēļu čempions 100 m distancē. 2022. gadā uzrādījis ASV rekordu 200 m distancē — 19,31 sekunde. Seškārt uzvarējis Dimanta līgas sezonas kopvērtējumā 100 m un 200 m distancēs.

2020. gada Tokijas olimpiskajās spēlēs viņš ieguva bronzas medaļu 200 m distancē. Pēc tam bijis dominējošs sprintā Pasaules čempionātos, izcīnot divas zelta medaļas 2019. gadā, vienu 2022. gadā un trīs zelta medaļas trīs startos 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā. Iepriekšējais sprinteris, kam bija izdevies uzvarēt visās trīs īsā sprinta distancēs Pasaules čempionātā bija Useins Bolts, kurš to paveica 2015. gada čempionātā.

N. Lailsa personiskais rekords 200 metru distancē, ko viņš uzstādīja 2022. gada Pasaules čempionātā (19,31 sekunde), laboja Maiklam Džonsonam piederošo ASV rekordu, un ar šo rezultātu visu laiku ātrāko skrējēju rangā viņš atpaliek tikai no Jamaikas sprinteriem Useina Bolta un Johana Bleika.

2024. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē N. Lailss kļuva par čempionu 100 m distancē vienā no ātrākajiem un līdzvērtīgākajiem skrējieniem šīs distances vēsturē, sasniedzot personisko rekordu 9,79 sekundes, bet 200 metru distancē ieguva bronzas medaļu. 2025. gada Pasaules čempionātā Tokijā uzvarēja 200 metros un 4x100 metru stafetē, kā arī ieguva bronzas medaļu 100 m distancē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Garuda

thumbnail|upright=1.0|Garudas attēlojums statujā
**Garuda** (, *Garuḍa*), zināms arī kā **Tarkšja** un **Vainateja**, ir mītisks putns, dievība hinduismā, budismā un džainismā. Garuda tiek attēlota kā vīrietis ar spārniem vai arī kā figūra, kas līdzīga brahmaņu klijai. Garudu uzskata par putnu karali.

Garuda ir redzams Indonēzijas ģerbonī un Taizemes ģerbonī.

## Ārējās saites
Mohameds Kuduss

**Mohameds Kuduss** (, dzimis ) ir Ganas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Ganas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Kuduss pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]*.

Iepriekš pārstāvējis Dānijas komandu ''Nordsjælland'', Nīderlandes komandu ''Ajax'' un Anglijas komandu ''West Ham United''.

Ganas futbola izlases sastāvā debitējis 2019. gadā. Pārstāvējis izlasi 2021. gada Āfrikas Nāciju kausā un 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Ajax**

* Eredivisie: 2020—21, 2021—22
* Nīderlandes kauss: 2020—21

## Ārējās saites
Oskars Mingvesa

**Oskars Mingvesa Garsija** (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē centra aizsarga pozīcijā, pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Mingvesa spēlē *[[La Liga]]* komandā ''Celta Vigo''.

Iepriekš spēlējis Spānijas komandā ''Barcelona'', ar ko izcīnījis Spānijas Karaļa kausu.

Spānijas futbola izlases rindās debitējis 2021. gadā. Izcīnījis sudraba medaļu 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Barcelona**

* Spānijas Karaļa kauss: 2020—21
* UEFA Jaunatnes līga: 2017—18

**Spānija**

* Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 2020
* UEFA Nāciju līga finālists: 2024—25
## Atsauces

## Ārējās saites
Franko Servi

**Franko Emanuels Servi** (; dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē malējā uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Argentīnas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Servi spēlē Spānijas *[[La Liga]]* komandu ''Celta Vigo''.

Iepriekš spēlējis Argentīnas komandā *[[Rosario Central]]* un Portugāles komandā ''Benfica''.

Argentīnas futbola izlases rindās debitējis 2018. gadā.

## Sasniegumi
**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2016—17, 2018—19
* Portugāles kauss futbolā: 2016—17
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2016, 2017

## Ārējās saites
Karless Alenja

**Karless Alenja Kastiljo** (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Alenja spēlē Spānijas *[[La Liga]]* klubā *[[Deportivo Alavés]].*

Iepriekš Alenja ir spēlējis Spānijas komandās ''Barcelona'', *[[Real Betis]]* un ''Getafe''. Ar *Bercelona* komandu ieguvis *La Liga* čempionu titulu.

## Sasniegumi
**Barcelona**

* La Liga: 2017—18
* Spānijas Karaļa kauss: 2016—17, 2017—18

## Ārējās saites
Luīza Meja Olkota

**Luīza Meja Olkota** (; dzimusi , mirusi ) bija Amerikas Savienoto Valstu romānu un stāstu rakstniece, kā arī dzejniece. Viņas ievērojamākie darbi ir “Mazās sievietes” (1868) un “Mazie vīrieši” (1871). Luīza Meja Olkota savus darbus rakstīšanas sākumā parakstīja ar pseidonīmu *A. M. Barnard*. Luīza Meja Olkota iestājās par verdzības atcelšanu un bija feministe.

## Ārējās saites
Davids Lopess

**Davids Lopess Silva** (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē pussarga pozīcija. Kopš 2022. gada Lopess spēlē Spānijas *[[La Liga]]* komandā ''Girona''.

Iepriekš pārstāvējis Spānijas komandas ''Espanyol'', ''Terrassa'', ''Leganés'' un ''Huesca'', kā arī Itālijas komandu ''Napoli''.

## Sasniegumi
**Napoli**

* Itālijas Superkauss: 2014

**Espanyol**

* Segunda Division: 2020—21

## Ārējās saites
Masu iznīcināšanas ierocis

thumbnail|upright=1.2|Masu iznīcināšanas ieroči
**Masu iznīcināšanas ierocis (MII)** ir ierocis, kas var nogalināt un ievainot daudzas personas vienlaicīgi, kā arī nodarīt spēcīgus bojājumus infrastruktūrai un radīt kaitējumu dabiskajai videi. MII ir būtisks drauds starptautiskajai drošībai, un to izplatīšana ir stingri regulēta ar dažādām starptautiskām konvencijām un līgumiem, piemēram, Ķīmisko ieroču konvenciju (CWC), Bioloģisko ieroču konvenciju (BWC) un Kodolieroču neizplatīšanas līgumu (NPT).

Pie masu iznīcināšanas ieročiem pieder:

* ķīmiskie ieroči — izmanto toksiskas ķimikālijas, kas spēj izraisīt nāvi, ievainojumus vai īslaicīgu darbnespēju. Tie var būt gāzu, šķidrumu vai cietvielu veidā un var tikt izplatīti ar aerosolu, artilēriju, raķetēm vai citos veidos. Piemēri ietver sinepju gāzi, zarīnu un VX nervaģentu.
* bioloģiskie ieroči — izmanto patogēnus, piemēram, baktērijas, vīrusus, sēnītes vai toksīnus, lai izraisītu slimības vai nāvi cilvēkiem, dzīvniekiem vai augiem. Tie var tikt izplatīti dažādos veidos, piemēram, aerosolu veidā, ar piesārņotu pārtiku vai ūdeni. Piemēri ietver *[[Bacillus anthracis]]* (Sibīrijas mēris), *[[Variola virus]]* (bakas) un botulīna toksīnu.
* kodolieroči — izmanto kodolreakcijas vai nu kodolu saplūšanu (fūzija), vai arī kodolu dalīšanu (fizija), lai radītu milzīgu eksploziju un radiācijas izplūdi. Šo ieroču izmantošana izraisa masveida iznīcināšanu un ilgstošu radioaktīvo piesārņojumu. Piemēri ir atombumbas, kādas tika izmantotas Hirosimā un Nagasaki Otrā pasaules kara beigās.
* radioloģiskie ieroči, pazīstami arī kā "netīrās" bumbas, apvieno parasto sprāgstvielu ar radioaktīviem materiāliem. Sprādziens izplata radioaktīvos materiālus, radot piesārņojumu un izraisot radiācijas slimības vai nāvi. Šāda veida ierocis nav tik spēcīgs kā kodolieroči, bet tas var radīt ievērojamu psiholoģisku efektu un ilgstošu piesārņojumu.

## Ārējās saites
Itas Kozakevičas iela

**Itas Kozakevičas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētas Dārzciema apkaimē. Itas Kozakevičas iela sākas krustojumā ar Augusta Deglava ielu un beidzas krustojumā ar Nīcgales ielu. Ielas garums ir aptuveni 220 metri.

## Vēsture
Iela izveidota no vēsturiskās **Lāčumuižas ielas** daļas. Šī iela ir sastopama pilsētas kartēs no 20.&nbsp;gs. sākuma ar nosaukumu *Berenhofas iela* (, ), kopš 1920. gadiem Lāčumuižas (Lāčmuižas) iela. 1938. gadā Lāčumuižas iela tika pievienota '''Nīcgales ielai'''.

20. gadsimta 70. gados Nīcgales ielu pārbūvēja, mainot tās trasi Dzelzavas ielas virzienā, līdz ar to posmā starp Augusta Deglava un Stopiņu ielu izveidojās divi paralēli ielas posmi.

Tā kā šis vēsturiski nošķirtais Nīcgales ielas posms atrodas netālu no Itas Kozakevičas vārdā nosauktās skolas, 2023. gada 21. augustā Rīgas domes Pilsētas attīstības komitejas atbalstīja priekšlikumu pārdēvēt to par godu Atmodas laika žurnālistei Itai Kozakevičai. 30. augustā Rīgas dome to oficiāli apstiprināja.

2024.&nbsp;gada 19.&nbsp;janvārī Augusta Deglava un Itas Kozakevičas ielas krustojumā svinīgi tika atklāta I.&nbsp;Kozakevičai veltīta informatīva plāksne latviešu un poļu valodā, bet mēnesi vēlāk, 19.&nbsp;februārī, sabiedriskā transporta pietura "Nīcgales iela" Augusta Deglava ielā ieguva jauno nosaukumu "Itas Kozakevičas iela".

## Ielu savienojumi
Itas Kozakevičas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Augusta Deglava iela (savienojums gājējiem)
* Nīcgales iela (T veida krustojums).

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Dārzciems

## Atsauces
Katrīnas dambis

**Katrīnas dambis** ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Pētersalas-Andrejsalas apkaimē. Katrīnas dambis sākas krustojumā ar Pētersalas ielu, esot Katrīnas ielas turpinājums, un beidzas krustojumā ar Eksporta ielu un Lugažu ielu. Iela sastāv no divām braukšanas joslām ar asfalta segumu. Ielas kopējais garums ir 770 metri.

Katrīnas dambī ir daudzstāvu dzīvojamā apbūve, kā arī vairākas sabiedriskas celtnes.

## Ielu savienojumi
Katrīnas dambis ir savienots ar šādām ielām:

* Pētersalas iela
* Katrīnas iela
* Mazā Alūksnes iela (T veida krustojums)
* Piena iela (T veida krustojums)
* Mastu iela (T veida krustojums)
* Ūmeo iela (T veida krustojums)
* Sermuliņu iela (T veida krustojums)
* Eksporta iela
* Lugažu iela

## Skatīt arī
* Pētersala-Andrejsala

## Atsauces
Louela

**Louela** (, ) ir pilsēta Amerikas Savienoto Valstu ziemeļaustrumos, Masačūsetsas štatā, 40 km uz ziemeļrietumiem no Bostonas. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 116 tūkstoši iedzīvotāju, un pēc šī rādītāja Louela ir piektā lielākā pilsēta Masačūsetsas štatā. Louela un Keimbridža ir Midlseksas apgabala administratīvie centri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās

**Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās** () ir *[[World Athletics]]* rīkotas vieglatlētikas sacensības telpās, kas notiek reizi divos gados. Pirmās sacensības notika 1985. gadā Parīzē, Francijā, ar *World Indoor Games* nosaukumu. 1987. gadā tika pārdēvētas par IAAF Pasaules čempionātu telpās. Pašreizējais nosaukums tika pielāgots, mainoties sporta pārvaldes institūcijas nosaukumam 2019. gadā.

Čempionāts parasti notiek martā, un sacensības ilgst trīs dienas. 2003. un 2004. gadā tas tika rīkots divus gadus pēc kārtas, īstenojot pāreju no nepāra uz pāra gadiem, lai čempionāts nenotiktu vienā gadā ar Pasaules čempionātu vieglatlētikā (stadionā). 2020. gadā čempionāts, kas bija paredzēts Naņdzjinā, Ķīnā, nenotika COVID-19 pandēmijas dēļ. Sākotnēji tas tika pārcelts uz 2023. gadu, bet vēlāk — uz 2025. gadu.

## Čempionāti

## Medaļu kopvērtējums
Medaļu tabulā iekļauti čempionāti no 1985. līdz 2026. gadam.

;Piezīme:
  Atļautie neitrālie sportisti ir nosaukums, ar kuru Krievijas sportisti piedalījās 2018. gada čempionātā. Viņu izcīnītās medaļas netika iekļautas oficiālajā medaļu tabulā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Angļu-frīzu valodas

thumb|Aptuvenais anglo-frīzu valodu pašreizējais sadalījums Eiropā
**Angļu-frīzu valodas** ir rietumģermāņu valodu apakšgrupa, kurā ietilpst senangļu, senfrīzu un no tām atvasinātās valodas.

Seno anglo-frīzu un sensakšu valodas runātāji dzīvoja pietiekami tuvu, lai veidotu lingvistisku savienību, tāpēc anglo-frīzu valodām piemīt dažas šīm valodām raksturīgas iezīmes. Tomēr, neraugoties uz kopīgo izcelsmi, ir piedzīvojušas spēcīgu diferenciāciju, galvenokārt sakarā ar spēcīgo norvēģu un franču ietekmi uz angļu valodu un holandiešu un vācu ietekmi uz frīzu. Tā rezultātā frīzu valodām tagad ir daudz vairāk kopīga ar holandiešu valodu un lejasvācu dialektiem.

## Ārējās saites
Maķedonijas Pareizticīgā baznīca

[thumb|[Svētā Ohridas Klementa katedrāle Skopjē]]
**Maķedonijas Pareizticīgā baznīca** (maķedoniešu: *Македонска православна црква*) ir vietējā pareizticīgā baznīca, kas darbojas Ziemeļmaķedonijā un maķedoniešu diasporā.

## Vēsture
Beidzoties Pirmajam pasaules karam, aptuveni trešdaļa bijušās Osmaņu Maķedonijas teritorijas nonāca Serbijas Karalistes pārvaldībā. Pēc Bulgārijas veiktās serbu un grieķu Maķedonijas aneksijas, Maķedonijas draudzes atgriezās Bulgārijas eksarhāta jurisdikcijā. Bulgārijas iestādes izraidīja lielu daļu serbu un grieķu garīdznieku, bet pārējiem (galvenokārt maķedoniešu) priesteriem bija jāparakstās par uzticību Bulgārijas pareizticīgajai baznīcai.

Otrā pasaules kara beigās Serbijas Maķedonijas teritorija kļuva par Dienvidslāvijas Federatīvās Tautas Republikas daļu. Šajā laikā Serbijas Maķedonijā tika izveidotas trīs diecēzes, pie kurām piederēja lielākā daļa teritorijas iedzīvotāju. Pēc komunistu nākšanas pie varas vispirms tika izveidota Maķedonijas Tautas Republika, bet pēc tam varas iestādes piekrita autokefālas pareizticīgo baznīcas izveidei. 1959. gada jūnijā Serbijas Svētais sinods atzina diecēzi, rezolūcijā norādot, ka tā ir "atdalījusies par neatkarīgu baznīcu, kas tiek pārvaldīta saskaņā ar Maķedonijas Baznīcas Nacionālā koncila pieņemtajiem statūtiem". 1966. gada rudenī Maķedonijas Pareizticīgā baznīca oficiāli lūdza Serbijas patriarhātu piešķirt tai autokefālijas statusu, bet 1967. gada maijā Serbijas Pareizticīgās baznīcas bīskapu padome šo lūgumu noraidīja.

1967. gada 19. jūlijā Maķedonijas Baznīcas Svētā sinode pasludināja Maķedonijas Republikas pareizticīgo baznīcas autokefāliju. Šīs darbības atklāti atbalstīja Maķedonijas valdība, kuras locekļi bija klāt arhibīskapa iecelšanā.

2022. gada 9. maijā ar Konstantinopoles patriarhāta Svētās sinodes lēmumu Maķedonijas Pareizticīgā baznīca tika atzīta par vietējo baznīcu Ziemeļmaķedonijas teritorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Almasula

**Almasula** () ir pašvaldība Spānijā, Kastīlijas un Leonas autonomajā reģionā, Sorijas provincē. 2022. gadā tajā dzīvoja 60 cilvēku. Almasula atrodas Enaras upes krastos, 35 km uz dienvidaustrumiem no Sorijas pilsētas un 180 km uz ziemeļaustrumiem no Madrides.

## Atsauces

## Ārējās saites
Livonijas dragūnu eskadrons

**Livonijas dragūnu eskadroni** () bija Zviedru Vidzemes jātnieku eskadroni, kas piedalījās Lielajā Ziemeļu karā.

## Vēsture
1701. gada jūnijā Koknesē organizēja dragūnu eskadronu no 10 virsniekiem, 123 jātniekiem ar 135 zirgiem pulkveža H. G. Budenbroka (*H.G. von Buddenbrock*, 1648-1727) vadībā. 1701. gadā savervēja arī 200 vīru lielu kavalērijas eskadronu A. J. Šlipenbaha vadībā.

1701. gadā eskadrons piedalījās Kurzemes un Zemgales hercogistes okupācijā un 1701. gada decembrī aizstāvēja Tērbatu pret krievu dragūnu pulku Borisa Šeremetjeva vadībā. 1704. gada vasarā dragūnu eskadrons M. Bremzena (*von Brömsen*) vadībā cīnījās pret krievu armijas iebrukumu Igaunijā un Zemgalē. Rīgas aplenkuma laikā krita krievu gūstā.

1708. gadā dragūnu eskadrons G.R. Skoga vadībā (*Skoghs livländska dragonskvadron*) piedalījās Lēvenhaupta karagājienā uz Ukrainu, cieta smagus zaudējumus Ļesnas kaujā. Izformēts pēc Poltavas kaujas.

## Atsauces
Māris Rupeiks

**Māris Rupeiks** (dzimis ) ir latviešu blakusvāģu motokrosa braucējs, kurš 2005. gada Pasaules čempionāta kopvērtējumā kopā ar Haraldu Kurpnieku izcīnīja 3. vietu.

Ar motokrosu Māris sāka nodarboties agrā bērnībā un sākotnēji startēja solo motociklu konkurencē, vairākkārt izcīnot arī Latvijas čempiona titulu. 1997. gadā Rupeiks sāka startēt blakusvāģu motokrosa sacensībās. Startējis kopā ar tādiem kantētājiem kā Haralds Kurpnieks, Elvijs Mucenieks, Kaspars Stupelis un citiem. Šobrīd (2023) sacensībās piedalās kopā ar 2009. gada pasaules čempionu Kasparu Liepiņu, ar ko kopā izcīnījis divus Latvijas čempiona titulus (2017. un 2023. gadā). Latvijas izlases sastāvā regulāri piedalījies Nāciju kausā, kur ticis pie vairākām medaļām. Rupeika kontā ir divas zelta (2005. un 2007. gadā), piecas sudraba (2004., 2006., 2008., 2011., 2012.) un četras bronzas medaļas (2001., 2009., 2010. un 2018.).

Māra Rupeika/Kaspara Liepiņa ekipāža tika iekļauta Latvijas izlases sastāvā arī dalībai 2023. gada Nāciju kausa izcīņā, kas notika Čingoli, Itālijā, kur Māris 2013. gadā Nāciju kausa sacensībās krita un guva ļoti smagu savainojumu.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions solo motocikliem (8 reizes)
* Latvijas čempions blakusvāģiem (10 reizes)
* Baltijas čempions blakusvāģiem (2009)
* Trešā vieta pasaules čempionātā blakusvāģiem (2005)

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Livonijas dragūnu pulks

**Livonijas dragūnu pulks** () bija Zviedru Vidzemes jātnieku pulks, kas piedalījās Lielajā Ziemeļu karā.

## Vēsture
600 vīru lielo kavalērijas vienību savervēja pēc kara sākuma 1700. gadā Rīgas gubernatora vietnieka ģenerālmajora Gustava Ernesta Albedila (1655–1721) vadībā.

1701. gadā pulks piedalījās Kurzemes un Zemgales hercogistes okupācijā. Puse no pulka 1702. gada janvārī pārvietojās uz Lietuvu, 23. martā šķērsoja Polijas robežu un piedalījās Varšavas ieņemšanā. Otra puse Volmāra Šlipenbaha vadībā 1701. gada decembrī aizstāvēja Tērbatu pret krievu dragūnu pulku Borisa Šeremetjeva vadībā. 1708. gada oktobrī abi Vidzemē savervētie dragūnu pulki Šlipenbaha (*Schlippenbachs livländska värvade dragonregemente*) un G. C. fon Šreiterfelta vadībā (*Schreiterfelts livländska värvade dragonregemente*) piedalījās Lēvenhaupta karagājienā uz Ukrainu. Pulks tika izformēts pēc Poltavas kaujas.

## Atsauces
Džanmarko Tamberi

**Džanmarko Tamberi** (; dzimis ) ir Itālijas vieglatlēts, startē augstlēkšanas sacensībās. 2020. gada olimpisko spēļu uzvarētājs un 2023. gada pasaules čempions.

Viņa tēvs Marko Tamberi ir bijušais augstlēcējs, Itālijas rekordists (2,28 m). Viņš ir Dž. Tamberi treneris.

2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kas notika 2021. augustā Tokijā, Dž. Tamberi sasniedza tādu pašu rezultātu kā Kataras augstlēcējs Mutazs Isa Beršims, abi sportisti vienojās neveikt atkārtotu lēkšanu un saņēma zelta medaļu.

Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2015. gadā Pekinā un ieņēma 8. vietu. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā Dž. Tamberi kļuva par uzvarētāju, pārlecot 2,36 m augstumā novietoto latiņu.

Karjeras laikā kļuvis par trīskārtēju Eiropas čempionu, uzvarējis arī pasaules čempionātā telpās 2016. gadā Portlendā. Dž. Tamberi piederošais Itālijas rekords 2,39 metri ir uzstādīts 2016. gadā Dimanta līgas sacensībās Monako.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Sabadeļa

**Sabadeļa** (, ) ir pilsēta Spānijas ziemeļaustrumos, Katalonijā. 2022. gadā pilsētā dzīvoja 216 tūkstoši iedzīvotāju. Sabadeļa atrodas 20 km uz ziemeļiem no Barselonas un *[[de facto]]* ir Barselonas piepilsēta.

Vēsturiski Sabadeļā ir bijusi attīstīta tekstilrūpniecība, it īpaši vilnas izstrādājumu ražošanā. Attīstītās rūpniecības dēļ tā tiek saukta par “katalāņu Mančestru”.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rustems Umerovs

**Rustems Umerovs** (, , dzimis 1982. gada 19. aprīlī) ir Krimas tatāru izcelsmes Ukrainas politiķis, uzņēmējs, investors un filantrops. Kopš 2025. gada 18. jūlija ir Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes sekretārs. Iepriekš viņš bija Ukrainas aizsardzības ministrs no 2023. līdz 2025. gadam. Viņš ir bijis Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas pastāvīgās delegācijas vadītāja vietnieks, Krimas tatāru tautas kongresa delegāts un bijušā Krimas tatāru tautas medžlisa priekšsēdētāja Mustafa Džemiļeva padomnieks. Kopš 2020. gada decembra Umerovs ir Krimas platformas diplomātiskās iniciatīvas līdzpriekšsēdētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1982. gadā Bungulurā, Uzbekijas PSR inženiera Envera Umerova un viņa sievas ķīmiķes inženieres Merjemas Umerovas ģimenē. Viņa tēvu 1944. gada 18. maijā kopā ar vecākiem deportēja no Aluštas Krimas pussalas dienvidos uz Uzbekistānas PSR. 2015. gadā Augstākā Rada šo deportāciju atzina par Krimas tatāru tautas genocīdu. Pēc 50 trimdas gadiem līdz ar Krimas tatāru repatriācijas sākumu 1980. gadu beigās un 1990. gadu sākumā Umerovu ģimene atgriezās dzimtenē.

Ieguva bakalaura grādu ekonomikā un maģistra grādu finansēs Nacionālajā vadības akadēmijā Kijivā. 

Ir precējies, ģimenē ir divi bērni.

## Karjera
2023. gada 6. septembrī Umerovu pēc Augstākās Radas balsojuma iecēla par Ukrainas aizsardzības ministru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Naktssveču dzimta

**Naktssveču dzimta** (*Onagraceae*) ir malvu rindas dzimta, kurā ir klasificētas aptuveni 650 lakstaugu, krūmu un koku sugas aptuveni 18—23 ģintīs. Dzimta ir plaši izplatīta, tā ir sastopama visos kontinentos no boreālajiem līdz tropiskajiem reģioniem. Vairākas dzimtas sugas ir sastopamas arī Latvijā.

## Klasifikācija
Latvijā ir sastopamas šādas naktssveču dzimtas ģintis:

* Kazrozes (*Epilobium*) Dill. ex L.
* Naktssveces (*Oenothera*) L.
* Ugunspuķes (*Chamaenerion*) Ség.
* Raganzālītes (*Circaea*) L.

Citas dzimtā klasificētās ģintis:

* *Camissonia* Link
* *Camissoniopsis* W.L.Wagner & Hoch
* *Chylismia* Nutt.
* *Chylismiella* (Munz) W.L.Wagner & Hoch
* *Clarkia* Pursh
* *Eremothera* (P.H.Raven) W.L.Wagner & Hoch
* *Eulobus* Nutt.
* *Fuchsia* Plum. ex L.
* *Gayophytum* A.Juss.
* *Gongylocarpus* Schltdl. & Cham.
* *Hauya* Moc. & Sessé ex DC.
* *Hemifuchsia* Herrera
* *Lopezia* Cav.
* *Ludwigia* L.
* *Megacorax* S.González & W.L.Wagner
* *Neoholmgrenia* W.L.Wagner & Hoch
* *Taraxia* (Nutt. ex Torr. & A.Gray) Raim.
* *Tetrapteron* (Munz) W.L.Wagner & Hoch
* *Xylonagra* Donn.Sm. & Rose

## Galerija

Attēls:C⁠hamaenerion angustifolium.jpg|Šaurlapu ugunspuķe (*C⁠hamaenerion angustifolium*)
Attēls:Camissonia brevipes.jpg|*Camissonia brevipes*
Attēls:ガウラ・あかね (Gaura lindheimeri cv.) (19011258098).jpg|*Gaura lindheimeri*
Attēls:Hauya heydeana-IMG 5514.jpg|*Hauya heydeana*
Attēls:Ludwigia adscendens (L.).jpg|*Ludwigia adscendens*


## Atsauces
Kukenanas ūdenskritums

**Kukenanas ūdenskritums** () ir ūdenskritums Karoni pietekā Kukenanas upē Venecuēlā. Trešais augstākais ūdenskritums Venecuēlā, 11. augstākais pasaulē un otrs augstākais pasaulē viena kritiena ūdenskritums. Atrodas Lagransabanas plakankalnē un krīt no Kukenana tepuja 674 m augstumā līdz tā pamatnei. Iekļauts Kanaimas nacionālā parka teritorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svešinieks (filma)

**"Svešinieks"** () ir 1946. gada ASV *[[film noir]]* trillera filma, kuras režisors ir Orsons Velss. Filmā galvenās lomas atveido Edvards Robinsons, Loreta Janga un Orsons Velss. Šī ir Velsa trešā režisētā filma, kā arī viņa pirmā *film noir* žanra filma.

Filma stāsta par kara noziegumu izmeklētāju, kurš dodas uz nelielu Konektikutas pilsētu, lai notvertu augsta ranga nacistu bēgli.

Filmas "Svešinieks" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[RKO Pictures]]*. Filmu nominēja Zelta lauvas balvai 8. Venēcijas kinofestivālā, kā arī Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 97% vērtējums. Kopš 1973. gada filma ir neaizsargājams darbs.
[none|thumb|[Edvards Robinsons (kadrs no filmas)]]

## Atsauces

## Ārējās saites
The Stranger

***The Stranger*** () var būt:

* "Svešinieks" (*The Stranger*) — 1946. gada ASV *film noir* trillera filma;
* *[[The Stranger (2022. gada filma)|The Stranger]]* — 2022. gada Austrālijas trillera filma.
Zem smiltīm

**"Zem smiltīm"** () ir 2000. gada Francijas drāmas filma, kuras režisors ir Fransuā Ozons. Filmā galvenās lomas atveido Šārlota Remplinga un Bruno Kremērs.

Filma stāsta par sievieti, kura sāk mentāli sabrukt pēc tam, kad viņas vīrs pazūd pludmalē.

Filmas "Zem smiltīm" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un tika nominēta Cēzara balvai trīs kategorijās. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 93% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Airats Išmuratovs

**Airats Išmuratovs** (, , dzimis 1973. gada 28. jūnijā) ir tatāru izcelsmes Krievijas un Kanādas komponists, diriģents un klezmera klarnetists. Viņš ir Monreālas klezmera grupas *Kleztory* klarnetists un uzaicināts profesors Lavalas Universitātē Kvebekā, Kanādā.

## Diskogrāfija

* Klezmer mūzika, *Kleztory* (2002)
* *Barber, Copland, Britten, Bruch*, Kazaņas kamerorķestris *La Primavera, Ak Bars* (2002)
* Klezmer, *Kleztory, Yuli Turovski & I Musici de Monreal Chamber Orchestra, Chandos Records* (2004)
* *Nomade, Kleztory, Opus* balvas ieguvējs 2007, *Amerix* (2007)
* Šostakovičs, Veinbergs, Išmuratovs, *I Musici de Monreal Chamber Orchestra, Analekta* (2008)
* *Symphonique, Le Vent du Nord et Quebec Symphony Orchestra*, CBC (2010)
* *Carte Postale, Alcan Quartet, ATMA Classique* (2011)
* Bēthovens, Vijoļkoncerts (Ichmuratov kadenzas), 7. simfonija, Aleksandrs Da Kosta, Taipejas simfoniskais orķestris, *Warner Classics* (2013)
* *Arrival, Kleztory, Amerix* (2014)
* *Tales from the Dinarides, Michael Bridge, Guillaume Tardif, Kornel Wolak, Wirth Institute* (2017)
* *Klezmer Dreams, Andre Moisan, Jean Saulnier* un *Molinari Quartet, ATMA Classique* (2017)
* *Nigun, Kleztory, Amerix* (2017)
* *Melodies of Nations, Romic — Moynihan Duo, Hedone Records* (2017)
* *Letter From an Unknown Woman, Three Romances for Viola, Concerto Grosso No. 1 — Belarusian State Chamber Orchestra, Evgeny Bushkov — Chandos* (2019)
* *Youth' Overture, Maslenitsa Overture, Symphony, Op.55 'On the Ruins of an Ancient Fort' — Orchestre de la Francophonie, Jean-Philippe Tremblay — Chandos* (2020)
* *Momentum, Kleztory — Chandos* (2020)
* *Julia MacLaine, Preludes — Analekta* (2022)
* Išmuratovs: Alto koncerts Nr.1 / Klavierkoncerts — Londonas simfoniskais orķestris, diriģents Airats Išmuratovs — *Chandos* (2023)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa
* Kleztory klezmer grupa
* Kanādas mūzikas centrs
Kumari rags

**Kumari rags** (, *Kaṉṉiyākumari*), agrāk arī **Komorins** (), ir zemesrags Indijā, Indostānas pussalas galējais dienvidu punkts. No zemesraga tiek vilkta nosacītā līnija, kas atdala Arābijas jūru un tai pieskaitīto Lakšadvīpu jūru rietumos no Bengālijas līča austrumos un no pārējā Indijas okeāna. Austrumos no zemesraga stiepjas Koromandelas krasts, rietumos — Malabaras krasts. Pie zemesraga atrodas Kannijākumari pilsēta, kas ir populārs tūrisma galamērķis. Zemesrags un Kannijākumari pilsēta cieši saistīta ar hinduistu pusaudžu dievieti Dēvi Kanjākumāri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viktors Cihankovs

**Viktors Cihankovs** (; dzimis ) ir Ukrainas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Ukrainas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Cihankovs pārstāv Spānijas *[[La Liga]]* komandu ''Girona''.

No 2016. līdz 2023. gadam spēlējis ''Dynamo Kyiv'', kā rindās izcīnījis vienu Ukrainas Premjerlīgas titulu un divus Ukrainas kausus.

Ukrainas futbola izlases rindās debitējis 2016. gadā. Piedalījies 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Klubu karjera

### Kijivas "Dinamo"
Dzimis Naharijā, Izraēlā, kur viņa tēvs Vitālijs Cihankovs spēlēja kā profesionāls futbolists. Uz Ukrainu Cihankovs pārcēlās ļoti agrā jaunībā. Cihankovs ir Vinnicas "Nyva" un Kijivas "Dinamo" akadēmiju sistēmu audzēknis. Viņa pirmais treneris bija Mikola Zahoruiko.

Viņš debitēja Ukrainas Premjerlīgā "Dinamo" komandā 2016. gada 14. augustā, pret FC Stal Kamianske. Cihankovs trīs reizes tika atzīts par Ukrainas Premjerlīgas mēneša spēlētāju — 2018. gada martā, 2018. gada decembrī un 2019. gada aprīlī.

### Girona
2023. gada 17. janvārī Cihankovs pievienojās ''La Liga'' vienībai Girona, parakstot līgumu ar Spānijas klubu līdz 2027. gada jūnijam. Ticis ziņots, ka pāreja bija par 5 miljoniem eiro, ar 50% pārdošanas klauzulu, par labu Kijivas "Dinamo".

## Starptautiskā karjera
Cihankovs 2016. gada oktobrī saņēma pirmo izsaukumu uz Ukrainas valstsvienību, 2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlēm, pret Turciju un Kosovu, 2016. gada oktobrī, taču nepiedalījās nevienā mačā. Tā paša gada novembrī viņš debitēja Ukrainas izlasē, Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē, pret Somiju, nākot uz maiņu 83. minūtē.

## Karjeras statistika

### Klubos

### Izlasē

: *Vārti un rezultāti parādīti, skatoties no Ukrainas izlases skatpunkta. Vārtu kolonna parāda rezultātu pēc katriem Cihankova gūtajiem vārtiem.*

## Sasniegumi
**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas futbola Premjerlīga: 2020—21
* Ukrainas kauss: 2019—20, 2020—21
* Ukrainas Superkauss: 2018, 2019, 2020
**Individuālie**

* Ukrainas gada futbolists: 2018
* Ukrainas Premjerlīgas gada spēlētājs: 2018—19
* Ukrainas Premjerlīgas mēneša labākais spēlētājs: 2017—18 (marts), 2018—19 (decembris), 2018—19 (aprīlis)

## Atsauces

## Ārējās saites
2027. gada FIBA Pasaules kauss

**2027. gada FIBA Pasaules kauss** būs 20. Pasaules čempionāts basketbolā, kas notiks  Kataras galvaspilsētā Dohā no 2027. gada 27. augusta līdz 12. septembrim. Trešo reizi kopš 2019. gada Pasaules čempionāta turnīrā piedalīsies 32 valstsvienības.

## Komandas

## Atsauces
Kazrozes

**Kazrozes** (*Epilobium*) ir naktssveču dzimtas ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu. Tās visbiežāk ir sastopamas subarktiskajos, mērenajos un subantarktiskajos reģionos, savukārt subtropos un tropos kazrožu sugas ir sastopamas tikai vēsajā kalnu biomā, piemēram, Jaungvinejas augstienēs.

## Klasifikācija
Ģintī ir klasificētas aptuveni 190 sugas, no kurām Latvijā ir sastopamas:

* Četršķautņu kazroze (*Epilobium tetragonum*) L.
* Dziedzerstublāja kazroze (*Epilobium adenocaulon*) Hausskn.
* Kalnu kazroze (*Epilobium montanum*) L.
* Pakalnu kazroze (*Epilobium collinum*) C.C.Gmel.
* Purva kazroze (*Epilobium palustre*) L.
* Pūkainā kazroze (*Epilobium hirsutum*) L.
* Sārtā kazroze (*Epilobium roseum*) Schreb.
* Sīkziedu kazroze (*Epilobium parviflorum*) Schreb.
* Tumšzaļā kazroze (*Epilobium obscurum*) Schreb.

## Atsauces
Altajs Bajindirs

**Altajs Bajindirs** (, dzimis ) ir turku futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Turcijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Bajindirs spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā ''Manchester United''.

Iepriekš Bajindirs pārstāvēja Turcijas komandas ''Ankaragücü'' un ''Fenerbahçe''.

Turcijas futbola izlases rindās debitējis 2021. gadā. Piedalījies 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Ankaragücü**

* Turcijas Otrā līga: 2016—17

**Fenerbahçe**

* Turcijas kauss: 2022—23

**Manchester United**

* FA kauss: 2023—24
## Atsauces

## Ārējās saites
Folarins Balogans

**Folarins Džerijs Balogans** (; dzimis ) ir amerikāņu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv ASV futbola izlasi. Kopš 2023. gada Balogans spēlē Francijas 1. līgas komandā *[[AS Monaco]]*.

Iepriekš Balogans ir spēlējis Anglijas komandās ''Arsenal'' un ''Middlesbrough'', kā arī Francijas komandā ''Reims''.

Pārstāvējis dažādu vecumu gan Anglijas, gan ASV izlases. 2023. gadā debitējis ASV futbola izlases rindās.

## Sasniegumi
**ASV**

* CONCACAF Nāciju līga: 2022—23

## Ārējās saites
Ķētu pilskalns

**Ķētu pilskalns** jeb **Ķetu pilskalns** atrodas Vidzemē, Cēsu novada Dzērbenes pagasta austrumos uz ziemeļaustrumiem no Dzērbenes. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Tas ir 15 metrus augsts paugurs, kura nogāzes mākslīgi padarītas stāvākas. Ovāla plakuma izmērs — 45 x 65 metri. Plakuma kultūrslānis ir 0,4 līdz 0,7 metrus biezs. Pilskalna datējums — dzelzs laikmets. Pirmās ziņas par pilskalnu 1931. gadā sniedza L. Gailītis. 1971. gadā to plašāk aprakstījis Jānis Apals.

## Ārējās saites

* Ķētu pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Dzilnas ieža ūdenskritumi

**Dzilnas ieža ūdenskritumi** ir divi ūdenskritumi, kas atrodas Gaujas nacionālajā parkā, Cēsu novadā, Drabešu pagastā. Tie ir izveidojušies Gaujas svītas sarkanajos smilšakmeņos un lodīšu smilšakmeņos. Abi ūdenskritumi ir Amatas kreisajā krastā Dzilnas ieža vidusdaļā, un attālums starp tiem ir 15 m.

**Dzilnas ieža 1. ūdenskritums** sastāv no divām pakāpēm: augšējā ir apmēram 0,5 m augsta, apakšējā ir 2 m augsta. Ūdenskrituma platums ir no 0,8 līdz 1 m. Otrajai pakāpei ir arī maza 0,1 m dziļa pārkare. Bedres zem abām pakapēm nav. Ūdenskritums tika apzināts 1989. gada septembrī.

**Dzilnas ieža 2. ūdenskritums** arī sastāv no divām pakāpēm: augšējā ir 1 m augsta un 0,6—0,8 m plata, apakšējā — 1,2 m augsta un 0,7—1 m plata. Zem apakšējās pakāpes ir niecīga 0,1 m dziļa pārkare. Bedres zem pakapēm nav. Pirms 2003. gada šim ūdenskritumam bija viena liela pakāpe, kas bija 5 m augsta, bet dēļ klinšu nobrukuma pakāpes vidus daļa aizbira, veidojot tagadējās divas pakāpes. Ūdenskritums tika apzināts 1989. gadā.
Budenbroki

thumb|200px|Budenbroku dzimtas ģerbonis.

**Budenbroki** () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas Livonijā zināma kopš 15. gadsimta sākuma un vēlāk izplatījusies Zviedrijā.

## Vēsture
Uzskata, ka Budenbroku dzimtas Baltijas atzars cēlies no Hanzas tirgotāja Henrika Budenbroka, kuram 1415. gadā ordenis izlēņoja Mālpili (*Lemburg*).
Zviedru Vidzemes laikā landrāts Heinrihs Gothards Budenbroks (1648–1727) bija Lielāsmuižas (*Essenhof*), Vērenes (*Fehren*), Ķeipenes (*Kaipen*), Ozolu muižas (*Öselshof*) un Liepas muižas (*Lindenhof*) īpašnieks, kurš pēc Lielā Ziemeļu kara sākuma 1701. gadā Vidzemes aizstāvēšanai Koknesē organizēja Livonijas dragūnu eskadronu.

Viņa dēls Kaspars Frīdrihs fon Budenbroks (miris 1737) bija Vidzemes landmaršals no 1733. gada, bet otrs dēls   Henriks Magnuss fon Budenbroks (1685–1743) Lielā Ziemeļu kara laikā Zviedrijas armijā uzdienējās no kapteiņa (1711) līdz ģenerālmajora (1721) pakāpei.
1729. gadā Henrika Magnusa Budenbroka dzimtu ierakstīja Zviedrijas dižciltīgo matrikulā un 1731. gadā piešķīra baronu titulu. 1742. gadā dzimtu ierakstīja arī Vidzemes bruņniecības matrikulā.  Pēc militārām neveiksmēm krievu—zviedru kara laikā viņam 1743. gadā piesprieda nāvessodu.

## Muižas Latvijā
Budenbroka (*Schujenpahlen*), Mēdzūla (Meslou, Meßlaw, Meselau, Mehdsaule), Taurupe (*Taurup*), Vecpiebalga (*Schloß Pebalg*), Zaube (*Schloß Jürgensburg*), Vibroka (*Sudden*), Puikule (*Puikeln*), Ēvele (*Wohlfart*), Sprēstiņi (*Spurnal*), Lielā muiža (*Essenhof*), Vērene (*Fehren*), Zādzene (*Saadsen*), Kliķi (*Kusemannshof, Kliechenhof*), Jaunā muiža (*Neuhof*), Ungurpils (*Schloß Pürkeln*), Aloja (*Allendorff*), Gulbēre (*Gulbern*), Grava (*Kohlhausen*), Lazdona (*Lasdon*), Skujene (*Schloß Schujen*), Lodes muiža (*Lodenhof*) u.c. muižas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Inku ceļu sistēma

**Inku ceļu sistēma** (, "karaliskais ceļš") bija bruģētu ceļu sistēma, kas tika izveidota un uzturēta Andu reģionā pirms eiropiešu ierašanās Dienvidamerikā mūsdienu Kolumbijas, Ekvadoras, Peru, Čīles un Argentīnas teritorijā. To pamazām izveidoja vairākas Andu reģiona civilizācijas. Ceļu sistēmā ietilpa arī piekaramie tilti un kāpnes. Ceļi bija piemēroti kravu transportēšanai ar lamu palīdzību. No ceļu tīkla apmēram 30 000 kilometru garumā saglabājušies apmēram 6000 kilometru, kuri 2014. gadā iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.


Camino-inca-dia4-c06.jpg
Incatrail_in_Peru.jpg|Inku ceļš pie Maču Pikču
Puente Inca Pucayaku 2.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites