open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Last.fm

**Last.fm** ir mūzikas interneta vietne, kas dibināta Lielbritānijā 2002. gadā. 2009. gadā vietne sasniedza 30 miljonus aktīvu lietotāju. 2007. gada maijā Last.fm par 140 miljoniem mārciņu iegādājās kompānija *[[CBS Interactive]]*, vēlāk zināma kā *[[Paramount Streaming]]*, kas ir konglomerāta *[[Paramount Global]]* meitasuzņēmums.

Izmantojot mūzikas rekomendāciju sistēmu *Audioscrobbler*, Last.fm parāda katra lietotāja detalizētu mūzikas gaumi, fiksējot skaņdarbus, ko lietotājs klausās interneta radiostacijās vai caur datora, citu ierīču atskaņotājprogrammām. Šī informācija tiek pārnesta (*skroblēta*) Last.fm datubāzēs vai nu caur mūzikas straumēšanas pakalpojumu (*[[Spotify]]*, *[[Rdio]]*, *[[Clementine]]*, *[[Grooveshark]]*), vai caur Last.fm *Scrobbler *spraudni, kas instalēts audio atskaņošanas programmā. Dati par atskaņoto mūziku parādās lietotāja profilā, rādot izpildītāja un dziesmas nosaukumu, kas darbojas arī kā linki uz Last.fm lapām par konkrēto mūziķi vai dziesmu. 2011. gada aprīlī Last.fm pārsniedza 50 miljardus *skroblējumu.* 

## Vēsture
### Audioscrobbler un Last.fm
Esošais Last.fm radās no diviem atsevišķiem avotiem: *Last.fm* un *Audioscrobbler*, kuri tika apvienoti 2003. gadā. 

*Audiocscrobbler* 2002. gadā kā trešā kursa datorzinātnes projektu izveidoja Dienvidhemptonas Universitātes datorzinātņu students Ričards Džounss (*Richard Jones*). Viņš izveidoja pirmos spraudņus un atvēra lietotājprogrammas saskarni (*Application Programming Interface*), kurā darbojās vairākas mūzikas atskaņotājprogrammas dažādās operētājsistēmās.
thumb|300px|Fēlikss Millers — viens no Last.fm dibinātājiem. 

*Last.fm* 2002. gadā kā interneta radio un mūzikas kopienas vietni, kas, izmantojot līdzīgus mūzikas profilus, ģenerē individuālas *plejlistes* izveidoja vāciešu un austriešu trio Fēlikss Millers (*Felix Miller*), Mihaels Breidenbruekers (*Michael Breidenbruecker*) un Tomass Vilomicers (*Thomas Willomitzer*). Vietne piedāvāja iespēju lietotājiem personalizēt savu profilu ar dažādām mūzikas izvēles un vērtēšanas opcijām. 2002. gadā vietne ieguva EUROPRIX Multimediju festivāla apbalvojumu un 2003. gadā tika nominēta prestižajai elektronikas, interaktīvās mākslas un datoranimāciju balvai ''Prix Ars Electronica''.

### CBS un dizaina pārveide

2007. gada aprīlī parādījās pirmās baumas, ka *[[CBS Corporation]]* plāno iegādāties Last.fm par 225 miljoniem mārciņu (450 miljoniem ASV dolāru). Tomēr 2007. gada 30. maijā tika paziņots, ka CBS nopircis Last.fm par 140 miljoniem mārciņu, atļaujot darbu turpināt esošajai vadības komandai. 2008. gada jūlijā tika palaists "jaunās paaudzes" Last.fm ar pārstrādātu izkārtojumu, jaunu krāsu shēmu un jaunām funkcijām. Šādas izmaiņas izraisīja nepatiku dažu lietotāju vidū, kuri sūdzējās par "neglītu un lietotājiem nedraudzīgu izkārtojumu", lēnumu un traucēkļiem. Tomēr mēnesi pēc dizaina izmaiņu veikšanas CBS paziņoja, ka dizaina izmaiņas ir veicinājušas 20% pieaugumu vietnes apmeklētāju kustības skaitā.

## Atsauces
Eiropas autoceļš E462

|}
|}

**Eiropas autoceļš E372** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla B klases maršrutiem. Tā sākums ir Brno, Čehijā un beigas Krakovā, Polijā. Autoceļš ir aptuveni 323 kilometrus garš. 

## Maršruts
### Čehija
* D1: Brno-Viškova
* R46: Viškova-Olomouca
* R35: Olomouca-Lipnīka pie Bečvas
* D1: Lipnīka pie Bečvas-Hranice
* R48: Hranice-Cešina

### Polija
* S1/1: Cešina-Katovice
* A4: Katovice-Krakova
Bencions Harels

**Bencions Harels** (; dzimis  kā **Bencions Hiršovics**, miris ) bija Kuldīgā dzimis ebreju ārsts un politiķis. Kneseta deputāts no Vispārējo cionistu partijas.

Studējis ķīmiju Cīrihes universitātē un medicīnu Bernes universitātē. Studiju gados iesaistījies cionistu kustībā. 1921. gadā pārcēlās uz Palestīnu. Vairāku slimnīcu dibinātājs.
Harels

**Harels** ( *(Harel)*; sieviešu dzimtē **Harela**) ir ivrita cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Bencions Harels (בן-ציון הראל‎; 1892—1972) — ebreju ārsts un politiķis;
* Isers Harels (איסר הראל (*Isser Harel*); 1912—2003) — Baltkrievijā dzimis Izraēlas drošības dienestu vadītājs;
* Montrezs Harels (*Montrezl Harrell*; dzimis 1995) — ASV basketbolists.
Sarkankakla zoss

**Sarkankakla zoss** (*Branta ruficollis*) ir Eirāzijas ziemeļos ligzdojoša zosu suga, kas reti, bet regulāri sastopama arī Latvijā migrējošo zosu baros.

## Izplatība
Sarkankakla zosis ligzdo Eirāzijas pašos ziemeļos, Sibīrijas ziemeļu tundrā. Lielākā daļa populācijas (70%) koncentrējas Taimiras pussalā, taču ligzdošanas areāls aptver reģionu no Jamalas rietumos līdz Hatangas līcim austrumos. Ziemo pārsvarā Melnās jūras reģionā Bulgārijā un Rumānijā, kā arī Grieķijā. Maza daļa populācijas ziemo arī pie Kaspijas jūras un Turcijā. Migrācijas laikā reti ieceļo Rietumeiropā.

## Latvijā
Latvijā reta ieceļotāja gan pavasara, gan rudens migrāciju laikā. Parasti novērota baros kopā ar citu sugu zosīm. Kopš 1879. gada, kad fiksēts pirmais sarkankakla zoss nomedīšanas gadījums tagadējā Latvijas teritorijā, ir reģistrēti vismaz deviņi šīs sugas putnu novērojumi, pie tam novērojumu biežumam ir tendence pieaugt, ko gan var skaidrot arī ar putnu vērošanas popularitātes pieaugumu.

## Izskats
thumb|left|220px|Sarkankakla zosīm raksturīgs krāšņš apspalvojums
Sarkankakla zoss ir maza zoss (garums 53—56 cm, līdzīgs lielāko sugu pīlēm). Masa 1—1,7 kg. Raksturīgs ļoti krāšņš apspalvojums, īss, resns kakls un strups knābis. Lai arī melnā, baltā un sarkanbrūnā krāsā tērptās zosis ir spilgtas, tomēr citu zosu barā, īpaši starp *[[Branta]]* ģints zosīm tās ir grūti pamanāmas.

## Uzvedība
Sarkankakla zoss ir kustīgs un aktīvs putns, laba peldētāja un nirēja. Tās ir sabiedriskas un ārpus ligzdošanas sezonas pulcējas lielos, trokšņaiņos baros.

Barībā izmanto tikai augu barību.

## Ligzdošana
Ligzdošanu uzsāk 3 vai 4 gadu vecumā, pāri veidojas ziemošanas vietās. Ligzdo atsevišķi pāri vai retās kolonijās, ūdenstilpju krastos, parasti izvēlas vietas, kur tuvumā ligzdo plēsīgie putni (lielais piekūns, kaijas), šādā veidā izvairoties no polārlapsu apdraudējuma. Parasti dēj 5—7 olas, ko 23—25 dienas perē tikai mātīte, kamēr tēviņš uzturas ligzdas tuvumā.

## Aizsardzība
Sarkankakla zoss ir apdraudēta putnu suga, tā ir iekļauta Sarkanajā grāmatā, kā suga, kurai draud pilnīga izzušana, jo ir maza populācija ar tendenci samazināties un neliels ligzdošanas areāls. Populācijas samazināšanās iemesli nav pārliecinoši zināmi, pašreizējais populācijas lielums tiek vērtēts kā 37 000 pāru. Iespējams, ka būtiskākais skaita samazināšanās faktors pēdējos 50 gados ir cilvēka pieaugošā ietekme uz Sibīrijas ziemeļu dabu, īpaši naftas un gāzes ieguve sugas ligzdošanas areālā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Putni.lv Latvijas putni: Sarkankakla zoss
Diēta

**Diēta** () ir ēšanas režīms, kas jāievēro cilvēkam saskaņā ar viņa organisma īpatnībām (kuras var atšķirties veselam un slimam cilvēkam), kas, atkarībā no vēlamā rezultāta, veicina svara samazināšanos vai palielināšanos.

## Kalorijas
Franču fiziķis un ķīmiķis Nikolā Klemāns 1824. gadā ieviesa siltuma daudzuma mērvienību — kaloriju. Mūsdienās tās vietā izmanto džoulu.

Kalorijas ir cilvēka organisma degviela, kuras mēs varam uzņemt ar uzturu. 1 kalorija - enerģijas daudzums, kas nepieciešams, lai par 1 grādu pēc celsija palielinātu temperatūru 1 gramam ūdens. Kaloriju apzīmējums produktiem – Kcal/100gr. Cilvēkam dienā ir jāuzņem vidēji 2000-2800 kkal (daudzums var atšķirties atkarībā no vecuma un dzīvesveida).

## Dietoloģija
Grieķu valodā *δίαιτα* - dzīves veids, uztura režīms. Savukārt *λόγος* ir mācība. Dietoloģija ir medicīnas nozare, kas pēta cilvēka uzturu.

## Uztura piramīda
Visā pasaulē dietologi iesaka ēdienkarti plānot saskaņā ar uztura piramīdu:
* vislielāko pārtikas daļu nepieciešams atvēlēt graudaugu produktiem, dārzeņiem un augļiem
* gaļu, zivis, piena produktus ir jālieto mērenā daudzumā
* taukvielas krietni jāierobežo, bet arī nedrīkst no tām atteikties
Fans

thumb|Kino fani
**Fans** (), dažreiz saukts arī par **līdzjutēju**, **atbalstītāju**, **entuziastu** vai **pielūdzēju**, ir persona, kas aizrautīgi nododas kaut kam, piemēram, mūzikas grupai, sporta komandai vai aktierim. Pašā pamatā vārds „fans” ir radies no angļu valodas vārda *fanaticism* un ir sastopams vismaz trīssimt gadu, tomēr plašāk tas tika izmantots vēlajos 90. gados, kad žurnālisti ieviesa terminu *sporta entuziasti*. Fanu darbība izpaužas visdažādākajos veidos un savu entuziasmu tie var izrādīt, ne tikai aizrautīgi sekojot savam favorītam, bet arī radot fanu mākslu — ievietojot video, veidojot mājas lapas un piesaistot citus fanus, ar kuriem dalīties savās izjūtās.

## Etimoloģija
Vārds „fans” ir atvasināts no termina „fanātiķis”, kas pirmo reizi angļu valodā parādījās 15. gadsimta sākumā. Termins „fanātiķis” apzīmē personu, kurai piemīt pārmērīgs entuziasms un spēcīga nekritiska pieķeršanās. Tas radies no latīņu valodas sākotnējās nozīmes „neprātīgi, bet dievišķi iedvesmots”, un tas tika saistīts ar spēcīgu ticību reliģijai. Atvasinājums „fans” pirmo reizi sastopams tikai 18. gadsimta beigās, kad ASV radās komandu sporta spēle — beisbols. Šis vārds apzīmēja personu kolektīvu, kurš aizrautīgi nodevies kaut kā atbalstam vaļasprieka līmenī.

## Iezīmes
Fanus var uzskatīt par „skandalozu” kategoriju, jo viņu darbība pārsniedz normu. Viņi rada savu interpretāciju par noteikto produktu vai elku,ignorējot viedokļus un ražotāju, reklāmdevēju, kritiķu u.c. vēlmes. Vienam konkrētam subjektam tiek piešķirta būtiskāka un lielāka vērība, nekā tas tiek darīts attiecībā pret citiem subjektiem. Fani ir distancēti no „parastajiem” patērētājiem, jo fanu aizrautīgās intereses veids ne tikai izpaužas interesē par kādu noteiktu objektu, lietu vai parādību,bet izpaužas arī, radot saturu — ievietojot video, veidojot mājas lapas, komentējot, rakstot fanu fikcijas, kā arī piesaistot citus fanus. Faniem raksturīga ļoti emocionāla sasaiste ar noteikto subjektu. Tāpat fanu kultūrā būtiska iezīme ir ģērbšanās stila izmaiņas, vēloties pēc iespējas vairāk līdzināties savam elkam.

## Fanu kultūra
Pateicoties faniem, ir radusies tā saucamā „fanu kultūra”. Fani piesaista daudz uzmanības un aizvien biežāk filmu nozarē parādās filmas par viņiem, piemēram, Holivudā ir radītas tādas fanu filmas kā: Gandrīz slavens, Fans, Komēdijas karalis, u.c. Pārsvarā tās ir komēdijas, kurās fani tiek attēloti kā traki un bezprātīgi. Faniem ir speciālsortimenta veikali, žurnāli, mājas lapas, kā arī žurnālistiem un intervētājiem tie ir interesanta auditorija, arī akadēmiskajā vidē šis fenomens tiek pētīts aizvien biežāk.

## Skatīt arī
* Fandoms

## Atsauces
Eiropas autoceļš E371

|}
|}

**Eiropas autoceļš E372** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla B klases maršrutiem. Tā sākums ir Radomā, Polijā un beigas Prešovā, Slovākijā. Autoceļš ir aptuveni 358 kilometrus garš. 

## Maršruts
### Polija
* 9: Radoma-Ostroveca Sventokšiska-Tarnobžega-Žešova-Barvineka

### Slovākija
* 73/R4: Višņī Komārnika-Svidnīka-Giraltovce
* 18: Prešova

## Atsauces
Hermanis Kristofs Finks fon Finkenšteins

**Hermanis Kristofs Finks fon Finkenšteins** (*Fink von Finkenstein*; 1693-1758) bija Kurzemes un Zemgales hercogistes politiķis. Dobeles pilskungs, Kurzemes un Zemgales hercogistes kanclers Jelgavā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1693. gada 20. jūlijā Ālavas muižā (*Alauen*) Bauskas pilskunga Ernesta Vilhelma Finka fon Finkenšteina un viņa sievas Luīzes ģimenē.
Studēja Jēnas universitātē Vācijā (1712—1715), vēlāk bija Lietuvas gvardes leitnants Grodņā (1717), Kurzemes landtāga deputāts Polijā-Lietuvā (1726—1732).

Dobeles pilskungs (1733—1736), Kurzemes un Zemgales hercogistes kanclers Jelgavā (1736—1758). Pirmās Jelgavas ložas ''Zu den drey Gekrönten Schwerdtern'' dibinātājs un tās krēsla meistars.

Miris 1758. gada 14. februārī Jelgavā.

## Atsauces
Saksijas Šveices - Austrumu Rūdu kalnu apriņķis

**Saksijas Šveices - Austrumu Rūdu kalnu apriņķis** () ir apriņķis Vācijā, Saksijas federālajā zemē. Apriņķis robežojas ar Saksijas Vidussaksijas apriņķi, Meisenes apriņķi, Drēzdeni, Baucenes apriņķi, kā arī Čehiju.

Rūdu kalnu apriņķis iedalās 19 pilsētās un 18 kopienās. Pilsētas ir Altenberga, Bādgotleiba-Bergīshībele, Bādšandava, Dipoldisvalde, Dona,  Freitāle, Glashite, Heidenava, Honšteina, Kēnigšteina (Saksijas Šveice), Lībštate, Neištate Saksijā, Pirna, Rābenava, Štatvēlene, Štolpene, Tārante, Vilsdrufa, Zebnica.

## Ārējās saites
Šarls VII

**Šarls VII** (; dzimis , miris ) bija Francijas karalis no 1422. gada līdz savai nāvei 1461. gadā.

Šarls VII sāka savu valdīšanu, kad Valuā dinastijas pozīcijas bija kritiskā stāvoklī. Uz Francijas troni pretendēja arī Anglijas karalis Henrijs VI, kurš kopā ar saviem sabiedrotajiem burgundiešiem kontrolēja diendivrietumu un ziemeļu Franciju, arī tās lielāko pilsētu Parīzi (Šarla VII rezidences pilsēta bija Burža), kā arī karaļu kronēšanas vietu Reimsu. Papildus tam, Šarla VII tēvs Šarls VI bija atzinis Anglijas karaļa tiesības uz Francijas troni.

Tomēr, pateicoties Žannai d'Arkai, ap kuru pulcējās enerģiski noskaņoti augstmaņi, Šarlam VII izdevās radīt lūzumu Simtgadu kara gaitā, un valdīšanas beigās viņš kontrolēja visu Franciju, izņemot teritoriju ap Kalē. Pēdējie Šarla valdīšanas gadi pagāja, konfliktējot ar dēlu Luiju XI.

## Ārējās saites
Ropažu sporta centrs

**Ropažu Sporta centrs** ir sporta pakalpojumu uzņēmums ar zālēm Ropažos un Zaķumuižā.  Tas sācis savu darbību 2002. gadā, atveroties jaunuzceltajai Ropažu Sporta zālei. 

Ropažu Sporta centrs piedāvā dažādus sporta pakalpojumus: galda spēles (novuss, galda teniss, dambrete, šautriņu spēles, šahs), sporta zāle (īre vai individuāls apmeklējums, skatītājiem sporta pasākumu laikā pieejamas tribīnes ar 200 sēdvietām), aerobikas/deju zāle (ar spoguļiem), atklātie tenisa korti (segums: Conipur) un pludmales volejbola laukumi (dubultlaukumi, darbojas no aprīļa līdz oktobrim), futbola laukums (zālājs, stadions 45 x 90 m, celiņa apkārtmērs – 330 m), trenažieru zāle (abonements vai vienreizējs apmeklējums). Pakalpojumi pieejami gan individuālam apmeklējumam, gan īrei. Ropažu Sporta centra paspārnē darbojas volejbola klubs „Ropaži” (bērnu un pieaugušo komandas), novada komanda florbolā, basketbolā, volejbolā un futbolā. 

Ropažu sporta centra kolektīvs aktīvi piedalās arī Ropažu novada kultūras dzīves uzlabošānā un katru gadu rīko tādus pasākumus, kā:
*galda spēļu čempionāti (galda tenisā, novusā, zolītes spēlē, šautriņu spēlē – sadarbībā ar sporta klubu „Skille”);
*sporta spēļu turnīri (tenisā, futbolā, volejbolā);
*Ropažu novada Sporta un atpūtas svētki (tradicionāli augusta nogalē)

## Skolēnu interešu izglītība sportā Ropažu sporta zālē

Skolēnu interešu izglītības pulciņi pieejami bez maksas visiem Ropažu novadā deklarētajiem vai Ropažu novada mācību iestāžu audzēkņiem. Skolēniem jāizvēlas interesējošais sporta veids, jāiepazīstas ar treniņu laikiem, vecākiem jāaizpilda iesniegums un jānogādā to sporta veida grupas trenerim. Interešu izglītību sportā skolēniem (trenera atalgojumu, sporta zāles īri) sedz pašvaldība. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ropaži.lv
* Aktīvi vecāki Ropažu novadam
* Ropažu ciema plāns
* Maksa par pakalpojumiem Ropažu Sporta centrā
* Ropažu Sporta centra noteikumi
Jelgavas loža "Pie vācu zobena Austrumos"

thumb|300px|Kurzemes provinces muzeja ēka, kurā dibināta Jelgavas loža "Pie vācu zobena Austrumos".
thumb|300px|Jelgavas ložas „Zu den drei Gekrönten Schwerdtern“ ģerbonis (vidū) (no K.Broces kolekcijas), ko lietoja arī loža "Pie vācu zobena Austrumos".
**Jelgavas loža "Pie vācu zobena Austrumos"** (, 1916-1918) bija brīvmūrnieku militārā loža, kas saņēma patentu no Vācijas Lielās Zemes ložas. 

## Ložas Jelgavā
Pirmo Jelgavas ložu "Pie trīs kronētiem zobeniem" nodibināja 1754. gadā, pirmais Jelgavas ložas meistars bija barons Kristofs Levins fon Manteifels-Cēge. Tā pakļāvās Lielajai Karaliskajai Mātes ložai "Pie trīs zemeslodēm" („Zu den drei Weltkugeln”) Berlīnē.
Ložā iestājās daudzi Kurzemes dižciltīgo dzimtu pārstāvji un *[[Academia Petrina]]* profesori. 1812. gada kara laikā 1812. gada 4. augustā prūšu virsnieki brīvmūrnieki Jelgavā nodibināja militāro ložu "Frīdrihs pie tēvzemes mīlestības". 
1815. gada 27. oktobrī, kad izveidojās lielloža „Astrea” Pēterburgā, Jelgavas loža „Pie trim kronētiem zobeniem” atsāka strādāt zviedru rituālā.

## Ložas nodibināšana
1915. gada 1. augustā Vācijas impērijas karaspēks ieņēma Jelgavu. 1916. gada aprīlī Jelgavas avīzē parādījās aicinājums visiem brīvmūrniekiem 14. maijā pulcēties Kurzemes Provinces muzeja zālē, lai dibinātu militāro ložu. Sapulcējušies 20 brāļi nolēma pakļauties Kēnigsbergas ložai "Zum Todtenkopf und Phoenix", un kā ložas nosaukumu izvēlējās "Pie vācu zobena Austrumos". Par ložas prezidējošo meistaru ievēlēja Oberosta virspavēlniecības 8. armijas intendantu Vilhelmu Augustīnu Baltazāru Volfrātu (*Wolfradt*), tomēr viņš bija spiests doties atpakaļ uz Vāciju, tādēļ prezidējošā meistara funkcijas pārņēma Jelgavas virsbirģermeistars Dr. Rihards Serafims, kas jau agrāk bija ložas "Zum Todtenkopf und Phoenix" brālis.

1916. gada 11. jūnijā Vācijas brīvmūrnieku ordeņa meistars Prūsijas princis Frīdrihs Leopolds apstiprināja jaunās Jelgavas ložas dibināšanu ar nosaukumu "Pie vācu zobena" (*Zum deutschen Schwert*). Ložas iesvētīšana notika Jāņu dienā 1916. gada 24. jūnijā, ko vadīja Vācijas Lielās Zemes ložas lielmeistara vietnieks Dr. Rihards Klefels (*Kleffel*), bet gaismas ienešana īrētajā ložas namā notika 2. jūlijā. Par ložas rotu izvēlējās agrākās ložas "Pie trīs kronētiem zobeniem" rotu, tomēr tās izgatavošanai zelta vietā lietoja tēraudu.

## Ložas slēgšana
Pēc Novembra revolūcijas 1918. gada 28. novembrī loža paziņoja Vācijas Lielajai Zemes ložai par tās slēgšanu.                   

## Zināmie ložas locekļi
* Rihards (Baltazars) Serafims (*Seraphim*, 1866–1939), Jelgavas advokāts (1895–1902), vēlāk tiesnesis un advokāts Kēnigsbergā, Jelgavas virsbirģermeistars (1915. septembrī – 1918. decembrī) - ložas prezidējošais meistars
* Zībers Serafims (*Sieber Seraphim*), Jelgavas baņķieris, Riharda Serafima brālis

## Atsauces

## Skatīt arī
* Jelgavas loža "Pie trīs kronētiem zobeniem"
* Rīgas loža "Jāņuguns"
* Rīgas loža "Pie zobena"
* Rīgas loža "Apollo"
* Rīgas loža "Mazā pasaule"
* Rīgas loža "Ziemeļzvaigzne"
* Liepājas loža "Enkurs"
Jelgavas loža "Frīdrihs pie tēvzemes mīlestības"

thumb|300px|Jelgavas brīvmūrnieku nams Ezera ielā 19 (1943).
**Jelgavas loža "Frīdrihs pie tēvzemes mīlestības"** () bija brīvmūrnieku militārā loža, ko 1812. gada kara laikā nodibināja prūšu virsnieki brīvmūrnieki. 

## Ložas Jelgavā
Pirmo Jelgavas ložu "Pie trīs kronētiem zobeniem" nodibināja 1754. gadā, 
Ložā iestājās daudzi Kurzemes dižciltīgo dzimtu pārstāvji un *[[Academia Petrina]]* profesori.  
1815. gada 27. oktobrī, kad izveidojās lielloža „Astrea” Pēterburgā, Jelgavas loža „Pie trim kronētiem zobeniem” atsāka strādāt zviedru rituālā.

## Ložas nodibināšana
Lēmums dibināt militāro ložu tika pieņemts jau 1812. gada 2. maijā Kēnigsbergā, gatavojoties Napoleona armiju iebrukumam Krievijas impērijā. Par ložas godājamo meistaru ievēlēja kara komisāru Frīdrihu Ribentropu (*Ribbentrop*).
Maršala Makdonalda komandētais 10. Prūšu kājnieku korpuss 4. jūlijā ieņēma bijušās  Kurzemes hercogistes galvapilsētu Jelgavu. 1812. gada 4. augustā Jelgavā virsnieku kluba ēkā nodibināja militāro ložu "Frīdrihs pie tēvzemes mīlestības", kas pakļāvās Lielajai Karaliskajai Mātes ložai "Pie trīs zemeslodēm" („Zu den drei Weltkugeln”) Berlīnē. 
Ložas iesvētīšanā piedalījās ap 70 brīvmūrnieku, ceremoniju vadīja Hillers fon Gertringens (*Hiller von Gaertringen*).

## Ložas pārcelšana
1812. gada 17. septembrī krievu karaspēks ieņēma Jelgavu un nonāca Bauskas tuvumā. Prūšu ģenerālis Jorks sāka pretuzbrukumu no Mežotnes un nākamajā dienā Jelgavu atguva. Oktobrī Makdonalds pārcēla savu štāba mītni uz Staļģenes muižu uz dienvidiem no Jelgavas. 1812. gada 6. oktobrī Jelgavas militāro ložu slēdza 
29. novembrī franču maršals Makdonalds saņēma ziņu par Napoleona galveno spēku atkāpšanos un pavēlēja prūšu karaspēkam atkāpties no Kurzemes. 7. decembrī Jelgavu pameta franču ieceltie ierēdņi.

1813. gada 12. septembrī militāro ložu no jauna atvēra Baucenē (*Bautzen*), 1814. gadā Luksemburgā, vēlāk Koblencā. 

## Ložas rota
Ložas rota bija līdzīga Jelgavas ložas „Pie trim kronētiem zobeniem” rotai, vienīgi trīs zobenu vietā bija divi sakrustoti zobeni aplī. Ložas ģerbonī bija redzams arī zelta altāris ar degošu liesmu zilā laukā ar melnu prūšu ērgli virs tā un devīzi *Sic semper*.                

## Atsauces

## Skatīt arī
* Jelgavas loža "Pie trīs kronētiem zobeniem"
* Rīgas loža "Jāņuguns"
* Rīgas loža "Pie zobena"
* Rīgas loža "Apollo"
* Rīgas loža "Mazā pasaule"
* Rīgas loža "Ziemeļzvaigzne"
* Liepājas loža "Enkurs"
Teikuma intonācija

**Teikuma intonācija** ir intonācija, kas var piemist teikumam un mainīt izteikuma būtību (piemēram, "jautājuma intonācija"). Teikuma intonācija ir valodas skaņu intensitātes, frekvences, ilguma un spektra maiņas, kā arī šo maiņu kombinācijas runas plūsmā, kurām valodā ir noteikta funkcija. Intonācija un uzsvars ir divi galvenie lingvistiskās prosodijas elementi.

Daudzas valodas lieto skaņas augstumu teikuma līmenī semantiski, piemēram, lai izteiktu pārsteigumu vai ironiju, vai lai mainītu izklāstu uz jautājumu. Šādas valodas sauc par **intonāciju valodām**. Latviešu, angļu, franču valodas pieder pie šīs grupas.

## Intonācija teikuma līmenī
Teikuma līmenī intonācijas raksturošani izmanto sekojošus apzīmējumus - *kāpjošā intonācija* nozīmē, ka balss tonis pakāpeniski paaugstinās; *krītošā intonācija* nozīmē, ka tonis pazeminās. *Peldošā intonācija* krītas un tad ceļas, bet *kulminējošā intonācija* kāpj un tad krīt. 

### Intonācijas elementi
Runas intonācija sastāv no vairākiem elementiem, kam ir sava semantika un akustiskais veidojums.

* Intonatīvā pauze - pārtraukums runas plūsmā, kurš rāda vārdu savienojumu robežas vai runātāja emocionālo stāvokli.
* Intonācijas intensitāte - skaņu intensitātes maiņa, kas parasti rāda runātāja emocionālo stāvokli.
* Loģiskais akcents - izceļ vārdu vai vārdu savienojumu, kuram ir vislielākā nozīme attiecīgajā sazināšanās situācijā.
* Melodija - skaņu frekvences maiņas ar dažādām nozīmēm.
* Intonācijas temps - skaņu ilguma maiņas, kas rāda, piemēram, izteikuma svarīgumu, runātāja emocionālo stāvokli.
* Intonācijas tembrs.

### Transkribēšana
Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā vispārēju kāpjošu un krītošu intonāciju apzīmē ar diagonālām bultām:  un . Tās var rakstīt kā zilbes daļu vai atdalīt ar atstarpi, ja intonācijai plašāka nozīme.
 
Ar intonācijas palīdzību ar vieniem un tiem pašiem vārdiem teikumam var piešķirt dažādas nozīmes: 

:*Iesim mājās?* 
:
:
Pirmajā gadījumā jautātājs vaicā "*ko* darīsim?", bet otrajā - "*uz kurieni* iesim?"

## Atsauces
Tiaņaņmeņa laukums

thumb|Tiaņaņmeņa laukums 1988. gadā
**Tiaņaņmeņa laukums** () ir pilsētas laukums Ķīnas galvaspilsētas Pekinas centrā. Tā platība ir 440 tūkstoši m2 (880 × 500 m), un tas ir viens no lielākajiem pilsētas laukumiem pasaulē. Nosaukts pēc Tiaņaņmeņa (‘Debešķīgā miera’) vārtiem, kas atrodas laukuma ziemeļos un atdala laukumu no Aizliegtās pilsētas. Pats laukums atrodas pilsētas centrālajā daļā.

Tiaņaņmeņa laukumam ir liela ietekme kultūrā, šeit notikuši vairāki Ķīnas vēsturē svarīgi notikumi, tai skaitā Ķīnas Tautas Republikas proklamēšana 1949. gadā un studentu protesti un to vardarbīga pārtraukšana 1989. gadā.

## Ārējās saites
Ogists un Luī Limjēri

**Brāļi Limjēri** (; **Ogists Marī Luī Nikolā** (, ; dzimis , miris ) un **Luī Žans** (, ; dzimis , miris )) bija franču izgudrotāji, pirmie filmu veidotāji. Viņi patentēja sinematogrāfu, kas atšķirībā no Edisona radītā kinetoskopa ļāva filmu skatīšanos vairākiem skatītājiem vienlaikus.

Limjēru pirmā privātā filmu rādīšana notika 1895. gadā. Pirmā publiskā filmu rādīšana, par kuru tika pieprasīta ieejas maksa, notika  *Salon Indien du Grand Café*, Parīzē. Šajā dienā tika izrādītas desmit filmas. Katra filma bija 17 metrus gara, kas rādīta ar projektoru ilgst apmēram 50 sekundes. 1896. gada janvārī tika izrādīta 50 sekundes garā filma *L'Arrivée d'un train en gare de La Ciotat*, kas ir viens no populārākajiem Limjēru darbiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Autoceļš 1 (Polija)

|}
|}

Autoceļš **1** ir viens no galvenajiem Polijas autoceļiem. Tas ir 419,9 kilometrus garš  un savieno Gdaņsku valsts ziemeļos ar Cešinu valsts dienvidos pie robežas ar Čehiju. Autoceļš 1 ir arī daļa no starptautiskā E-ceļu tīkla, autoceļa E75 un E462, un ved cauri četrām Polijas vojevodistēm: Pomožes, Kujāvijas-Pomožes, Lodzas un Silēzijas vojevodistei. Ziemeļu galā autoceļš sākas netālu no Rusocinas, šķērsojumā ar zemākās klases automaģistrāli S6, bet dienvidu galā tas beidzas Cešinas pilsētā, kur autoceļš pāriet Čehijas teritorijā. Vairākos posmos autoceļu dublē Automaģistrāle A1, vai arī dažās vietās tas pilnībā saplūst ar A1 automaģistrāli. Vietās, kur autoceļš dublē A1, to sauc par Autoceļu 91. Laika gaitā ir plānots pilnībā aizstāt Autoceļu 1 ar Automaģistrāli A1.

Posmā Pjotrkova Tribunalska-Podvarpa autoceļš kļūst par tā saukto *[[Gierkówki]], *automaģistrāli, kas izbūvēta septiņdesmitajos gados. Beigu posmā pie Katovices A1 maina savu maršrutu, un ieiet Čehijas teritorijā pie Gorzizkas. Posmā no Katovices līdz Čehijai Autoceļu 1 dublē zemākās klases Automaģistrāle S1. Autoceļš četros posmos šķērso Vislas upi (Helmno, Toruņā, Čehovice-Dzedzicē un Skočovā).

## Lielākās pilsētas Autoceļa 1 maršrutā
* Toruņa (10, 80, 91 un S10)
* Vloclaveka (62)
* Kovala (apvedceļš, 91)
* Kutno (apvedceļš, 60 un 92)
* Strikova (apvedceļš, 14 un A2)
* Lodza (14, 72 un 91)
* Tušina
* Pjotrkova Tribunalska (apvedceļs, 91, S8 un 8)
* Kameņska (apvedceļš)
* Radomsko (apvedceļš, 42)
* Čenstohova (91, 46 un 43)
* Kozeglovi (apvedceļš)
* Seveža (78 un 86)
* Dombrova Gurņiča (apvedceļš, 94)
* Sosnoveca (apvedceļš)
* Javožno (apvedceļš)
* Mislovice (apvedceļš, A4)
* Tihi (86 un 44)
* Kobjora (apvedceļš)
* Pščina 
* Gočalkovicezdroja
* Čehovice-Dzedzice
* Belsko-Bjala (apvedceļš, 69 un 52)
* Skočova (apvedceļš, 81)
* Cešina (apvedceļš)

## Skatīt arī
*Automaģistrāle S1
*Eiropas autoceļš E75

## Atsauces
Topogrāfija

[thumb|right|240px|[Topogrāfiskā karte ar augstumlīknēm]]
**Topogrāfija** (no , *topos* — "vieta" un γράφω, *graphō* — "rakstīt") ir ģeodēzijas un kartogrāfijas nozare, kas veic Zemes vai cita astronomiska objekta virsmas uzmērīšanu, kā arī tās attēlošanu topogrāfiskajās kartēs un plānos. Atšķirībā no ģeogrāfiskajām kartēm, kas attēlo lielas Zemes virsmas un ir maza mēroga, topogrāfiskās kartes attēlo lokālu apkārtni un ir liela mēroga.

Topogrāfijas galvenais uzdevums ir noteikt apvidus objektu un īpašību pozīciju gan horizontālā koordinātu sistēmā (platums un garums) gan augstumā virs jūras līmeņa. Trīs dimensiju reljefa attēlošanai kartēs tiek izmantotas dažādas metodes, piemēram, augstumlīknes, reģiona krāsas vai reljefa ēnošana.

Katrā valstī ir noteikti standarti, kas reglamentē topogrāfisko karšu saturu, apzīmējumus, precizitāti, kā arī to izgatavošanas metodes. Daļā valstu topogrāfiskās kartes ar lielu mērogu ir slepenas.

Topogrāfiju izmanto dažādiem mērķiem, piemēram, militārajai plānošanai, ģeoloģiskajai izpētei.

Vispārējā nozīmē par topogrāfiju sauc jebkādas virsmas un uz tās atrodošos objektu un to izvietojuma aprakstu. Piemēram, anatomiskā topogrāfija — ķermeņa daļu apraksts, vēsturiskā topogrāfija — vesturisko izmaiņu apraksts.

## Atsauces
Nacionālās drošības aģentūra

**Nacionālās drošības aģentūra** () ir ASV izlūkošanas organizācija. Oficiāli izveidota , un tiek uzskatīta par lielāko valsts izlūkdienesta aģentūru.

Aģentūra ir atbildīga par ārzemju komunikāciju informācijas iegūšanu un analīzi, par to koordinātēm, virzienu, kā arī veic augsti specializētus uzdevumus informācijas iegūšanā balstoties uz ārzemju komunikāciju analīzēm, kas savukārt sevī ietver lielus kriptoanalīzes apjomus. Atbildīga arī par valsts sakaru kanālu aizsardzību no analoģiskām citu valstu aģentūrām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* National Security Agency — 60 Years of Defending Our Nation
* Records of the National Security Agency/Central Security Service
* The National Security Archive at George Washington University
* 
* National Security Agency (NSA) Archive on the Internet Archive
Rūtiņu kļava

**Rūtiņu kļava** ir lielākā parastā kļava (*Accer platanoides*) Latvijā un visā Baltijā (nav arī ziņu, ka kādā Austrumeiropas valstī būtu vēl kāda ar lielāku stumbra apkārtmēru). Aug Valmieras novada Trikātas pagastā,  uz dienvidrietumiem no Trikātas, 130 m uz ziemeļiem no Trikātas - Dutkas ceļa (V233), Rūtiņu māju dārza malā. Tās apkārtmērs ir 6,15 metri un ir atzīta par apmērā visapjomīgāko kļavu. Rūtiņu kļavas augstums ir 24 metri, bet garāko zaru garums stiepjas līdz pat 11 metriem, taču tā kopējā vainaga projekcija ir 240 m².  Kļavas vecums nu jau ir pārsniedzis  150 gadus.  

 DnB NORD vides glābšanas komanda sakopa Rūtiņu kļavu. Vides glābšanas komandas arboristi ar trosēm nostiprināja kļavas galotnes. Tai draudēja nolūšana, jo koka divgalotņu stumbrs sašķēlies divās daļās un viena no tām ir bīstami sasvērusies. Tika attīrīts Rūtiņu kļavas vainags un uzstādīta īpaša atsaišu sistēma, kas palīdzēs kļavai turēties stalti arī stiprajā vējā un nepieļaus stumbra tālāku šķelšanos, lai tas saglabātu sava kuplā vainaga krāšņumu vēl daudzus gadus. Tā kā stumbrā laika gaitā izveidojies liels, tukšs dobums, to aizdarīja ar aizsargbarjeru, kas savas funkcijas pilda galvenokārt ziemā, neļaujot dobumā sasnigt sniegam.  

## Atsauces
1158. gads

**1158. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 11. janvāris — Vladislavs II Pržemisls kļuva par Bohēmijas karali.
* 31. augusts — Alfonso VIII kļuva par Kastīlijas karali.

### Nezināms datums
* Anglijā tika ieviesta naudas vienība sterliņu mārciņa.
* Dibināta Vācijas pilsēta Minhene.
* Oficiāli tika atvērta Boloņas Universitāte.

## Dzimuši

## Miruši
* 22. septembris — Freizingas Oto (*Otto Frisingensis*), vācu bīskaps un hronists (dzimis ap 1114.)
* 31. augusts — Sančo III, Kastīlijas karalis (dzimis 1134. gadā)
Els Makiniss

**Elans (Els) Makiniss** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, aizsargs, Kanādas hokeja izlases dalībnieks, kurš savas karjeras laikā aizvadījis 1416 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Kalgari "Flames" un Sentluisas "Blues", kā arī kļuvis par 2002. gada Olimpisko čempionu. 2007. gadā uzņemts Hokeja slavas zālē.

Makiniss (2020) turpina strādāt Sentluisas "Blues" sistēmā, kur pilda kluba ģenerālmenedžera vecākā padomnieka pienākumus. Kad "Blues" 2019. gadā izcīnīja Stenlija kausu, Makinisa vārds otrreiz uz tā tika iegravēts.

## Spēlētāja karjera
NHL karjeru Makiniss sāka 1981.—82. gada sezonā, kad aizvadīja divas spēles Kalgari "Flames" sastāvā. Lai gan jau 1983.—84. gada sezonā Makiniss bija ārkārtīgi rezultatīvs, "Flames" rindās aizsargs nostiprinājās vien 1984.—85. gada sezonā, kad atzīmējās ar 66 punktiem 67 spēlēs. 1988.—89. gada sezonā kopā ar "Flames" izcīna Stenlija kausu. Makiniss izslēgšanas sēriju noslēdza kā komandas rezultatīvākais spēlētājs, iegūstot arī Kona Smita balvu, ko piešķir sērijas vērtīgākajam spēlētājam.

Spēlējot kā komandas kapteiņa palīgs, 1990.—91. gada sezona izvērtās rezultatīvākā Makinisa karjerā - to viņš noslēdza ar 103 punktiem.

1994. gada vasarā Makinis noslēdza līgumu ar Sentluisas "Blues" vienību, taču 1994.—95. gada sezonā traumas un lokauta dēļ aizvadīja vien 32 spēles.  1998. gada aprīlī viņš kļuva par sesto aizsargu NHL vēsturē, kas karjeras laikā guvis 1000 rezultativitātes punktus. 1999. gadā kā līgas labākais aizsargs Makiniss ieguva Džeimsa Norisa balvu, taču gan 1999.—2000., gan arī 2002.—03. gada sezonu noslēdza kā visas līgas rezultatīvākais spēlētājs. 2003.—04. gada sezonā traumas dēļ Makiniss aizvadīja vien trīs spēles, un pēc 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta paziņoja par karjeras beigšanu.

Kanādas hokeja izlases rindās kļuvis par 2002. gada Olimpisko čempionu. Makiniss spēlējis arī 1998. gada Olimpisko spēļu turnīrā, kā arī 1990. gada Pasaules čempionātā un 1991. gada Kanādas kausa izcīņā, kurā kopā ar izlasi svinēja uzvaru.

## Ārējās saites
Liepājas loža "Enkurs un zobens"

thumb|300px|Brīvmūrnieku nams Avotu ielā 10 (pa labi) 2008. gadā.
thumb|300px|Liepājas ložas nams (20. gadsimta sākumā).
**Liepājas loža "Enkurs un zobens"** () bija militārā brīvmūrnieku loža Liepājā, kas strādāja Prūsijas lielložas "Royal York zur Freundschaft" rituālā.

## Priekšvēsture
Jau Kurzemes hercogistes laikā 1780. gadā Liepājā nodibināja pirmo brīvmūrnieku ložu ar nosaukumu „Libanons”, ko dēvēja par "Irene". Tā strādājusi angļu rituālā un atradusies Anglijas (Londonas) Provinciālložas pārraudzībā ar ložas patentu Nr. 345. Pēc 1789. gada loža "Irene" tika pārcelta uz Mēmeli (tagad — Klaipēda), kur vietējās ložas "Memphis" telpās Liepājas brīvmūrnieki turpināja strādāt līdz 1805. gadam, kad Krievijas impērijā atkal tika atjaunota legāla brīvmūrniecības darbība. Otro reizi ložas darbība Liepājā tika apturēta 1824. gadā un loža tika pārcelta uz Tilzīti.

## Ložas nodibināšana
1915. gada maijā Vācijas impērijas karaspēks ieņēma Liepāju. Pēc virsnieka Oto Kuka (*Kuck* vai *Köck*) un citu brāļu ierosinājuma 1916. gada 18. oktobrī Prūsijas lielā loža "Royal York zum Freundschaft" nolēma atļaut Liepājā dibināt jaunu militāro ložu. 1916. gada 10. novembrī Vācijas brīvmūrnieku ordeņa meistars Prūsijas princis Frīdrihs Leopolds apstiprināja Liepājas ložas dibināšanu ar nosaukumu "Enkurs un zobens" (*Anker und Schwert*). 1916. gada 17. decembrī notika ložas iesvētīšana, ko vadīja Prūsijas lielās ložas lielmeistars profesors Eberleins. Ložas vadītājs jeb "krēsla meistars" bija Oto Kuks.
Pēc Novembra revolūcijas un Pirmā pasaules kara beigām ložas brāļi nolēma militāro ložu pārveidot par civilo ložu, ko 1919. gada 8. janvārī atļāva Prūsijas lielā loža, tomēr Latvijas brīvības cīņu dēļ loža bija spiesta savu darbību apturēt.

## Ložas apturēšana un atjaunošana
Militāro ložu „Enkurs un zonbens” trīs Prūsijas tradicionālās ložas ("Royal York zum Freundschaft", "Pie trim zemeslodēm", "Lielā Zemes loža") 1921. gada 6. aprīlī pārveidoja par neatkarīgu Latvijas ložu „Enkurs”, kuras locekļi pārsvarā bija Liepājas vācvalodīgie iedzīvotāji.
Ložas simbols bija enkurs, kam kreisajā pusē bija mēness, bet labajā saule. Ložas devīze bija *In Omnibus Caritas!*.
Ložas nams atradās Avotu ielā 10, Liepājā.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Liepājas loža "Enkurs"
Lerijs Robinsons

**Lerijs Robinsons** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, aizsargs, Kanādas hokeja izlases dalībnieks, kurš savas karjeras laikā aizvadījis 1384 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Monreālas "Canadiens" un Losandželosas "Kings", kļūstot par seškārtēju Stenlija kausa ieguvēju. 1995. gadā uzņemts Hokeja slavas zālē.
Pēc spēlētāja karjeras beigām ilgāku laiku trenējis NHL klubus Losandželosas "Kings" un Ņūdžersijas "Devils". Pašlaik (2021) ir Sentluisas "Blues" vecākais konsultants saistībā ar hokeja operācijām.

## Spēlētāja karjera
NHL karjeru Robinsons sāka 1972.—73. gada sezonā, kad aizvadīja 36 spēles Monreālas "Canadiens" sastāvā. Turpmākajos gados viņš kopā ar klubu kļuva par seškārtēju Stenlija kausa ieguvēju, 1978. gadā izcīnot arī Kona Smita balvu, ko pasniedz izslēgšanas kārtas vērtīgākajam spēlētājam. 1977. un 1980. gadā kā līgas labākais aizsargs ieguvis Džeimsa Norisa balvu.

"Canadiens" rindās Robinsons spēlēja no 1972. līdz 1989. gadam, tajā aizvadot kopumā 17 sezonas. No 1989. līdz 1992. gadam Robinsons spēlēja Losandželosas "Kings" rindās, taču tad noslēdza spēlētāja karjeru.

Kanādas hokeja izlases sastāvā spēlējis trīs Kanādas kausa izcīņas turnīros, kā arī 1981. gada Pasaules čempionātā, kurā tika atzīts par turnīra labāko aizsargu.

## Trenera karjera
No 1993. līdz 1995. gadam Robinsons strādāja par Ņūdžersijas "Devils" galvenā trenera Žaka Lemēra palīgu, taču tad kļuva par Losandželosas "Kings" galveno treneri. Galvenā trenera amatā Robinsons pavadīja četras sezonas, līdz 1999.—2000. gada sezonā atgriezās "Devils" sistēmā kā galvenā trenera palīgs.

Īsi pirms sezonas beigām atlaists tika Robijs Ftoreks, kā rezultātā par galveno treneri kļūstot Robinsonam, kurš kopā ar komandu izcīnīja Stenlija kausu.

"Devils" komandu Robinsons epizodiski trenēja līdz pat 2011.—12. gada sezonas noslēgumam. 2012.—13. gada sezonā viņš bija Sanhosē "Sharks" galvenā trenera Toda Maklelana palīgs.

## Ārējās saites
Billijs Smits

**Billijs Smits** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, vārtsargs, kurš savas karjeras laikā aizvadījis 680 spēles Nacionālās hokeja līgas klubā Ņujorkas "Islanders", kļūstot par četrkārtēju Stenlija kausa ieguvēju. 1993. gadā uzņemts Hokeja slavas zālē.

Billijs Smits ir pirmais vārtsargs NHL vēsturē, kuram izdevies gūt vārtus.

## Spēlētāja karjera
No 1970. līdz 1972. gadam Smits spēlēja Losandželosas "Kings" Amerikas hokeja līgas fārmklubā Springfildas "Kings", 1971.—72. gada sezonā aizvadot piecas spēles arī Losandželosas klubā. 1972. gada līgas paplašināšanās draftā NHL Smitu izvēlējās viena no divām līgas jaunpienācējām Ņujorkas "Islanders".

1972.—73. un 1973.—74. gada sezonās Smits dalīja spēles laiku "Islanders" vārtos ar Geriju Dežardēnu, taču 1974.—75. gada sezonā kļuva par komandas pamatvārtsargu. No 1980. līdz 1983. gadam Smits kopā ar komandu četras sezonas pēc kārtas izcīnīja Stenlija kausu. Šajos gados Smits ieguva gan Kona Smita, gan arī Vezinas un Viljama Dženingsa balvas, tādējādi apliecinot savu lomu komandas panākumos.

1982.—83. gada finālsērijā komandai pretī stājās Edmontonas "Oilers" ar tās izcilajiem uzbrucējiem Veinu Grecki, Jari Kurri un Marku Mesjē, taču, Smitam visas sērijas gaitā ielaižot vien sešus vārtus, "Islanders" svinēja uzvaru ar 4—0. Tieši pēc šīs sērijas Smits kā izslēgšanas kārtas vērtīgākais spēlētājs ieguva Kona Smita balvu.

Pēc 1988.—89. gada sezonas noslēguma Smits paziņoja par karjeras beigšanu.

## Ārējās saites
2014. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēle

**2014. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēle** bija 2013.—14. sezonas Kontinentālās hokeja līgas zvaigžņu spēle, kura norisinājās 2014. gada 11. janvārī. Spēle norisinājās *[[Ondrej Nepela Arena]]* Bratislavā, Slovākijā, pirmoreiz ārpus bijušās Padomju Savienības teritorijas.

## Sastāvs

## Skatīt arī
*Kontinentālā hokeja līga 2013.—14.
*Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēle

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Rīgas loža "Hanziešu uzticība"

**Rīgas loža "Hanziešu uzticība"** () bija militārā brīvmūrnieku loža Rīgā, kas strādāja Vācijas Brīvmūrnieku Lielās Zemes Ložas rituālā. 2014. gada 1. novembrī loža tika reaktivēta ar nosaukumu **Hanzas uzticība** Ventspilī, ņemot vērā šīs pilsētas seno saistību ar Hanzas savienību.

## Priekšvēsture
Pēc Rīgas operācijas 1917. gada 3. septembrī Vācijas impērijas karaspēks ieņēma Rīgu. 1916. gada 24. jūnijā iesvētītā Jelgavas loža "Pie vācu zobena Austrumos" Rīgā kopā ar diviem agrākajiem Rīgas brīvmūrniekiem izveidoja brīvmūrnieku biedrību "Hanziešu uzticība", kuras saieti kopš 1917. gada 8. decembra notika Vecrīgas namā Pils ielā 17/1. Ložas dibināšanu atbalstīja Hanzas pilsētu Brēmenes, Lībekas un Hamburgas ložas. Biedrības vadītājs bija vācu virsnieks Hincpeters (*Hintzpeter*).
Pēc 1918. gada Novembra revolūcijas militārā loža 1918. gada 17. novembrī tika pārveidota par ložu "Hanziešu uzticība Rīgā" (*Hanseatentreue in Riga*). 1918. gada decembra beigās vācu karaspēks atkāpās no Rīgas un ložas darbība tika pārtraukta.

## Ložas atjaunošana
Tieši piecus gadus pēc ložas dibināšanas un latviešu kuģu kapteiņa Mārtiņa Sniķera ierosmes 1924. gada 17. novembrī Rīgā dzīvojošie brīvmūrnieki un bijušie "Hanziešu uzticības" brāļi nodibināja Rīgas ložu "Jāņuguns".
2014. gadā ložu atjaunoja ar nosaukumu "Hanzas uzticība".

## Atsauces

## Skatīt arī
* Rīgas loža "Jāņuguns"
Katedrāle (grupa)

**Katedrāle** ir latviešu rokgrupa, viena no latviešu rokmūzikas aizsācējām 1960. un 1970. gadu mijā.

## Vēsture
Grupas dalībnieki ģitārists Gunārs Šimkus un taustiņinstrumentālists Vilnis Šmīdbergs iepazinās jau 1964. gadā, armijas dienestā Moldāvijas PSR. Kādu laiku pēc dienesta abi kopā dibināja grupu, kas pēc bundzinieka Eināra Raibā (iepriekš spēlējis "Eolikā") pievienošanās 1969. gada pavasarī sāka aktīvu koncertdarbību, iegūstot lielu popularitāti jauniešu vidū. Grupas galvenā autoritāte rokmūzikā bija *[[The Beatles]]*, un grupa izpildīja arī viņu dziesmas, taču nozīmīgākā repertuāra daļa bija pašu dalībnieku Šimkus un Šmīdberga oriģinālkompozīcijas, kas bija smagākas un psihedēliskākas, tās izcēlās ar polifonas daudzbalsības izmantojumu.

Lai arī varas iestādes īpaši nekavēja grupas darbību, presē parādījās publikācija, kurā bija nosodīta grupas uzstāšanās Siguldas kultūras namā 1970. gadā: "tas bija aurojošu bārdaiņu bars, kas, ģitārēm trinkšķot, auroja katrs savā manierē".

1970. gada beigās atkarības problēmu dēļ grupu pameta Einārs Raibais, viņa vietā stājās talantīgs džeza bundzinieks Vladimirs Smirnovs. Taču dažādu iemeslu dēļ grupas darbība apsīka — V. Šmīdbergs sāka kompozīcijas studijas konservatorijā, un viņam neatļāva tās savienot ar darbošanos rokmūzikā, savukārt Šimkus un Smirnovs 1972. gadā kļuva par Raimonda Paula jaunā studijas ansambļa "Studija" dalībniekiem. Ansambļa repertuārā bija arī Šimkus dziesmas, kuras iedziedāja Viktors Lapčenoks un Nora Bumbiere. Skaņuplatē "Dzied Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks" (1975) bija iekļautas piecas G. Šimkus dziesmas un viena V. Šmīdberga dziesma. No 1974. gada Šmīdbergs darbojās ansamblī, kas vēlāk Mārtiņa Brauna vadībā kļuva par "Sīpoliem". E. Raibais 1972. gada pavasarī mira. V. Smirnovs emigrēja uz ASV. 

Tika uzskatīts, ka "Katedrāles" ieraksti nav saglabājušies, taču 2013. gadā G. Šimkum izdevās gan pēc notīm, gan pēc atmiņas restaurēt divus 1969. gada gabalus – "Avots" un "Tas trakais kavalieru gads", kuri tika ierakstīti maksimāli tuvu oriģinālajam skanējumam.  Tie iekļauti dokumentālās filmas "Savējie sapratīs" 1. daļā "Sešdesmitie. Sākums", kurā G. Šimkus, V. Šmīdbergs un V. Smirnovs stāsta par grupas vēsturi.

2014. gadā G. Šimkus "Katedrālei" rakstīto dziesmu "Tās puķītes" savā repertuārā iekļāva Jānis Šipkēvics.

2021. gada 10. oktobrī Rīgā, Lielajā ģildē notiek koncerts "Katedrāle un roks", kurā tiek atskaņots G. Šimkus un V. Šmīdberga muzikālais jaundarbs, kurā izmantotas grupas dziesmas. 2024. gada 7. septembrī Dzelzceļa muzejā Rīgā notiek vēl viena uzstāšanās, kurā "Katedrāles" dziesmas tiek izpildītas orķestra "Rīga" pavadījumā.

## Ārējie resursi
* https://katedrale.wordpress.com/
* Daiga Mazvērsīte, "Katedrāle" - Nacionālā enciklopēdija

## Atsauces
Modo

**Modo** (sākotnēji **Studija**) bija latviešu popmūzikas un rokmūzikas grupa, ko izveidoja Raimonds Pauls. Ansamblis darbojās Latvijas filharmonijas paspārnē.

## Vēsture
1971. gadā R. Pauls pārtrauca aktīvu sadarbību ar Rīgas estrādes orķestri un 1972. gadā kopā ar grupas "Katedrāle" mūziķiem Gunāru Šimku un Vladimiru Smirnovu, kā arī basistu Ivaru Galenieku radīja studijas grupu, kas sākotnēji saucās "Studija" un darbojās Latvijas Radio. Tajā dziedāja Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks. 1973. gadā grupa kļuva par filharmonijas ansambli, mainījās arī tās sastāvs un tika pieņemts nosaukums "Modo". Līdzās R. Paula dziesmām grupa koncertos un ierakstos izpildīja arī otra taustiņinstrumentālista Zigmara Liepiņa dziesmas. Grupai pievienojās arī trīs jaunas dziedātājas Aija Kukule, Mirdza Zīvere un Pārsla Gebharde, tajā dziedājuši vēl citi solisti — Vladislavs Juhņēvičs, Imants Vanzovičs, Ira Krauja u.c. 1977. gadā grupu pameta N. Bumbiere un V. Lapčenoks (viņš gan vēlāk tajā atgriezās). Grupa piedalījās vairāku R. Paula skaņuplašu ierakstos.

1978. gadā R. Pauls pameta grupu, un par tās jauno vadītāju kļuva Z.&nbsp;Liepiņš. Grupa turpināja pastāvēt līdz 1982. gadam, kad tās pamatsastāvs kļuva par Z. Liepiņa jauno grupu "Opus".

## Diskogrāfija
### Albumi
* *[[Kurzeme (albums)|Raimonds Pauls]]* (1972; vēlāk pārizdots kā *Kurzeme*)
* *[[Jūras balss]]* (1973)
* *[[Nekal mani gredzenā]]* (1974)
* *[[Laternu stundā]]* (1975)
* *[[Priekšnojauta]]* (1977)
* *[[Naktsputni]]* (1978)
* ''Viena diena manā mūžā'' (1979)

### EP un singli
* *Dresleriāna* (1977)
* *Devītais vilnis* (1977)
* *Romeo* (1979)
* *Romano* (1980)
* *Ko manā ielā meklē tu?*/ *Spēlē vēl* (1981)

## Atsauces
Džoana Džeta

**Džoana Džeta** (; dzimusi **Džoana Marija Lārkina** (*Joan Marie Larkin*) ) ir amerikāņu ģitāriste, dziedātāja, dziesmu autore, producente un aktrise. Pazīstama ar dalību grupās *Joan Jett & the Blackhearts* un *[[The Runaways]]*.

Karjeru sākusi *The Runaways* grupā, ar kuru izdeva četrus studijas albumus. Tomēr lielākos panākumus guva ar *Joan Jett & the Blackhearts*, ar kuru iedziedājusi tādas dziesmas kā *[[I Love Rock 'n' Roll]]* (*Billboard Hot 100* singlu topa pirmā vieta), *[[Crimson and Clover]]*, *[[I Hate Myself for Loving You]]*, *[[Do You Wanna Touch Me|Do You Want to Touch Me]]*, *[[Light of Day]]*, *Love is All Around* un *[[Bad Reputation]]*. Kopumā izdevusi 14 studijas albumus, divi no tiem tika sertificēti ar platīna disku ASV. Karjeras laikā ir bijusi feministu ikona.

2010. gada filmā ar grupu *The Runaways* viņu attēlo Kristena Stjuarta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sacīkste

**"Sacīkste"** () ir 2013. gada Vācijas, Apvienotās Karalistes un ASV kopražojuma biogrāfiskā sporta drāmas filma, kuras režisors ir Rons Hauards. Filma ir par 1976. gada Formula 1 sezonu un sāncensību starp Džeimsu Hantu un Nikiju Laudu.

Galvenās lomas filmā atveido Kriss Hemsvorts (Hants), Daniels Brīls (Lauda), Olīvija Vailda, Aleksandra Marija Lara un Pjērfrančesko Favīno. Filmas pirmizrāde notika 2013. gada 2. septembrī Londonā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Alfrēds Alslēbens (politiķis)

**Alfrēds Alslēbens** (;  — ) bija Latvijas vācbaltu krāsotājs un sabiedrisks darbinieks. Bijis 2. Saeimas deputāts (1925—1928).

## Biogrāfija
Alfrēds Alslēbens piedzima  Skultes pagastā. Bijis krāsotājs un namsaimnieks Rīgā. Sportista Alfrēda Alslēbena tēvs.

1925. gadā notikušajās 2. Saeimas vēlēšanās kandidēja Miera, kārtības un ražošanas apvienības sarakstā. Par šo sarakstu Alslebena klātbūtnes dēļ balsoja daudz vācbaltu vēlētāju, kuru dēļ viņš tika ievēlēts parlamentā. Saeimai uzsākot darbību, Alslebens pameta Miera, kārtības un ražošanas apvienības frakciju un pievienojās Latvijas Vācu baltiešu partijas frakcijai. Šāda ievēlēšanas metode tika nosaukta par "alslēbeniādi".

1939. gadā pārcēlies dzīvot uz Vāciju. Miris  Poznaņas pilsētā.

## Atsauces
Alslēbens

**Alslēbens** var būt:

* Alfrēds Alslēbens:
** Alfrēds Alslēbens (1861—1941) ― Latvijas vācbaltu politiķis;
** Alfrēds Alslēbens (1892—1930) ― Latvijas vieglatlēts.
Pols Volkers

**Pols Viljams Volkers IV** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Kļuvis pazīstams 1999. gadā ar lomu filmā "Pēdējā spēle". Lielāko atpazīstamību guvis ar Braiena O'Konera lomu "Ātrs un bez žēlastības" filmu ciklā, kur tēlojis sešās filmās (pirmajā, otrajā, un no ceturtās līdz septītajai filmai). Vēl ir tēlojis tādās filmās kā *[[She's All That]]* (1999), "Izpriecas brauciens" (2001), "Zudis dzelmē" (2005), "Pamesti sniegos" (2006) un "Grābēji" (2010).

Gājis bojā 2013. gada 30. novembrī autoavārijā, kad kā pasažieris atradās sava paziņas automašīnā, kura bija aizdegusies.

## Atsauces

## Ārējās saites

*