open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Barbara Hunde

**Barbara Hunde** (; dzimusi  Darmštatē) ir Vācijā dzimusi starptautiskā lielmeistare šahā (1982), kas no 1991. gada pārstāv Šveici.

## Biogrāfija
No 1975. līdz 1978. gadam četras reizes pēc kārtas uzvarējusi Vācijas Federatīvās Republikas junioru šaha čempionātos. Vairākkārt piedalījusies Vācijas Federatīvās Republikas sieviešu šaha čempionātos, kuros trīs reizes kļuvusi par uzvarētāju (1978, 1982, 1984).

Divas reizes piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīros: 1979. gadā ierindojusies 14. vietā,
 bet 1982. gadā bijusi tuvu iekļūšanai pretendentu trijniekā, dalot 4.-5. vietu.

Daudzu starptautisko sieviešu šaha turnīru laureāte, tajā skaitā uzvarējusi turnīros Bīlē (1977), Veikanzē (1980) un Belgradā (1982). Par panākumiem turnīros FIDE 1979. gadā Hundai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1982. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Kopš 1991. gada šaha turnīros pārstāv Šveici. 1993. gadā uzvarējusi Šveices sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Vācijas Federatīvās Republikas un Šveices komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 15 reizes (1978-1988, 1992-1994, 2000-2008, 2012-2014). Komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (1978) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1978) un 3 bronzas (1980, 1994, 2004) medaļas.
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 4 reizes (1992, 1999-2001, 2007).

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaiņodes muiža

**Vaiņodes muiža** (ar **Bendeljāņi**) ir apdzīvotā vieta Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā uz austrumiem no Vaiņodes un ziemeļiem no Vaiņodes lidlauka, 3,5 km no pagasta centra Vaiņodes, 51,9 km no novada centra Grobiņas un 186,9 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap vēsturisko Vaiņodes muižu (*Gut Wainoden*). 
Vecā muižas kungu māja bija celta 19. gadsimta otrajā pusē un nodedzināta 1905. gada revolūcijas laikā. Tā bija neorenesanses stila celtne ar diviem torņiem un bagātīgu interjera apdari no A. Folca darbnīcas Rīgā. 1912. gadā pēc M. T. Berči projekta uzcēla jaunu ēka, kas bija modernisma stilā ieturēta masīva, kubiska ēka ar iespaidīgu stilizētu mansarda jumtu, ko izcēla vertikāli plānotā centrālā ieeja. Šī savrupmāja gāja bojā Kurzees cietokšņa lielkaujā 1944. gada oktobrī.


Vainodemanor.jpg|Vaiņodes muižas kungu māja (1932)


## Atsauces
Varķe

**Varķe** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 9,1 km no pagasta centra Vaiņodes, 45,0 km no novada centra Grobiņas un 187,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Vecbāta

**Vecbāta** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā uz ziemeļaustrumiem no Vaiņodes, 3,1 km no pagasta centra Vaiņodes, 51,4 km no novada centra Grobiņas un 184,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1209 (Embūte–Vaiņode–Pavāri). Veidojusies ap vēsturisko Vecbātes (*Alt-Bahten*) pusmuižu.

## Atsauces
Boycott, Divestment and Sanctions

***Boycott, Divestment and Sanctions*** (), arī **BDS** un **BDS kustība** ir vispasaules kustība ar mērķi izdarīt nevardarbīgu spiedienu uz Izraēlu, līdz tā pakļaujas kustības izvirzītajiem nosacījumiem: pārtrauc Palestīnas okupāciju, atzīst Izraēlā (ārpus okupētajām teritorijām) dzīvojošo arābu-palestīniešu pamattiesības un nodrošina viņu vienlīdzību ar citiem iedzīvotājiem, kā arī ciena, aizsargā un atbalsta palestīniešu bēgļu tiesības atgriezties savās mājās un īpašumos saskaņā ar ANO rezolūciju 194. Viņi paši sevi definē kā "iekļaujošu, antirasistisku cilvēktiesību kustību, kas ir principiāli pret visa veida diskrimināciju, tai skaitā pret antisemītismu un islāmfobiju".

BDS koordinators un organizētājs ir Palestīniešu BDS Nacionālā komiteja jeb BNC. Kampaņa sākās  pēc 170 palestīniešu nevalstisko organizāciju iniciatīvas, lai atbalstītu Palestīnu, izmantojot Izraēlas boikotēšanu, investīciju atsaukšanu un sankcijas pret to. Kampaņa "boikotu" skaidro kā atbalsta pārtraukšanu Izraēlai, Izraēlas uzņēmumiem un starptautiskiem uzņēmumiem, kas iesaistīti cilvēktiesību pārkāpumos Palestīnā. "Investīciju atsaukšana" () tiek skaidrota kā neinvestēšana un investīciju atsaukšana no Izraēlas uzņēmumiem un Palestīnas cilvēktiesību pārkāpumos iesaistītiem uzņēmumiem. Un "sankcijas" tiek skaidrotas kā reģionālas kustības, lai panāktu starptautiska spiediena izdarīšanu valstiskā līmenī pret Izraēlu. BDS arī atsaucas uz anti-aparteīda kustību Dienvidāfrikā, kas bija vērsta pret tur pastāvošo aparteīda režīmu.

Par BDS kustību ir ļoti dažādi viedokļi. Kritiķi uzskata, ka BDS samazina Palestīnas vadības vēlmi vest miera sarunas, apsūdz to antisemītismā un antisemītiskā anticionismā. BDS atbalstītāji noraida antisemītisma apsūdzības, norādot, ka viņu kustībā ir arī ebreji un izraēlieši.

## Skatīt arī

* Izraēlas—Palestīnas konflikts
* Izraēla
* Palestīnas Valsts

## Atsauces
2016.—2017. gada UEFA Čempionu līgas sezona

**2016.—2017. gada UEFA Čempionu līgas sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 62. sezona un 25. ar UEFA Čempionu līgas nosaukumu. Kvalifikācijas spēles notika no 2016. gada 28. jūnija līdz 24. augustam. Grupu turnīrs sākās . Sezona noslēdzās  ar finālu ''Millenium'' stadionā Kārdifā.

Par Čempionu līgas uzvarētājiem otro reizi pēc kārtas kļuva Madrides "Real" futbolisti, kas  finālā ar 4:1 pieveica Turīnas "Juventus" un Eiropas spēcīgākā futbola kluba trofeju izcīnīja 12. reizi kluba vēsturē. Madrides "Real" kļuva par pirmo komandu, kas aizstāvēja iepriekšējā gadā izcīnīto titulu kopš turnīrs tiek organizēts kā UEFA Čempionu līga.

## Kvalifikācijas kārta
### 1. kvalifikācijas kārta

|}

### 2. kvalifikācijas kārta

|}

### 3. kvalifikācijas kārta

|-
!colspan=6|Čempioni

|-
!colspan=6|Nečempioni

|}

### Izslēgšanas spēles

|-
!colspan=6|Čempioni

|-
!colspan=6|Nečempioni

|}

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Izslēgšanas spēles

### Astotdaļfināli

|}

### Ceturtdaļfināli

|}

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Ārējās saites
* UEFA mājaslapa
Brūsa

**Brūsa** var būt:

* Birgers Brūsa (*Birgir Brósa*) — Zviedrijas jarls (1174 ― 1202);
* Rovena Brūsa (*Rowena Bruce*; 1915—1999) — Lielbritānijas starptautiskā meistare šahā.

## Skatīt arī
* Brūss
Soroka (nozīmju atdalīšana)

**Soroka** var būt:

* Soroka (*Soroca*), pilsēta Moldovā;
* Ivans Soroka (*Іван Сорока*),  ukraiņu šaha problēmists.

## Skatīt arī
* Soroko
Sanatorijas dīķis

**Sanatorijas dīķis** ir uzstādināta mākslīga ūdenstilpe Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagasta ziemeļu daļā Lielbātā. Dienvidrietumos savienots ar Alejas dīķi, ar ko faktiski veido vienu ūdenskrātuvi.

## Atsauces
Silenieku dīķis

**Silenieku dīķis** ir mākslīga ūdenstilpe Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagasta rietumu daļā uz dienvidaustrumiem no Augustes. Pa ūdensteci savienots ar Ruņas upi.

## Atsauces
Sārte

**Sārte** () ir Apšes labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā, kā arī Lietuvā. 

Tek dienvidrietumu virzienā. Visā tecējumā ir Latvijas un Lietuvas robežupe. Ietek Apšē uz dienvidiem no Aizvīķiem. Upi nešķērso valsts autoceļi, ceļš ar tiltu pār Sārti savieno Aizvīķus Latvijā un Gesalus Lietuvā. 
 
## Atsauces
Maiere

**Maiere** var būt:

* Marija Geperte-Maiere (*Maria Goeppert-Mayer*), vācu izcelsmes amerikāņu fiziķe (1906—1972);
* Stepanka Maiere (*Stepanka Mayer*), čehu izcelsmes Vācijas starptautiskā meistare šahā (dzimusi 1949. gadā).

## Skatīt arī
* Meiere
* Maiers
Spinnis

**Spinnis** (arī **Spinne**, **Spinupe**, **Spiņņupe**) ir Loša kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes un Saldus novados.

Izteka Vaiņodes pagasta galējos austrumos. Tek austrumu-dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Norupīte. Ietek Losī uz robežas ar Lietuvu, augšpus Piķeļmuižas. Upi šķērso valsts autoceļš V1168 (Nīgrande–Atvases–Vaiņode), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas. 
 
## Atsauces
Svaru strauts

**Svaru strauts** () ir Apšes labā krasta pieteka Lietuvā un Dienvidkurzemes novadā.

Izteka pie Dilbiķu ciema Lietuvā. Iesākumā tek ziemeļu virzienā. Sasniedzot Latvijas robežu, pagriežas uz rietumiem. Kādus 3 kilometrus ir Latvijas — Lietuvas robežupe. Caurtekot Kalšu ezeru, atkal pagriežas uz dienvidiem un tek Lietuvas teritorijā. Ietek Apšē lejpus Gesaliem. Latvijas teritorijā upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas. Lietuvas teritorijā upes krastos atrodas Dilbiķi, Buči, Vižanči, Detlauke un Gesali.

## Atsauces
Varķe (upe)

**Varķe** ir Augustupes labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.

Izteka Vaiņodes pagasta galējos ziemeļos, uz dienvidaustrumiem no Asītes. Iesākumā tek dienvidrietumu virzienā, vidustecē sagriežoties uz dienvidaustrumiem. Ietek Augustupē pie Augustes. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas. 
 
## Atsauces
Oskars Kokoška

**Oskars Kokoška** (; dzimis , miris ) bija austriešu ekspresionisma gleznotājs, dzejnieks un dramaturgs.

Dzimis Pehlarnā. No 1903. līdz 1908. gadam mācījās Vīnes Mākslas un amatu skolā, kur viņa pasniedzēju vidū bija Gustavs Klimts. Izstādēs piedalījās no 1908. gada. No 1911. līdz 1913. gadam Kokoška piedzīvoja vētrainu romānu ar Gustava Mālera atraitni Almu Māleri, kura iespaidā radās viens no pazīstamākajiem Kokoškas darbiem "Vēja līgava" (*Die Windsbraut*). Kad Alma pameta Kokošku, 1919. gadā Kokoška iegādājās viņas lelli dabīgā lielumā. 

Piedalījās Pirmajā pasaules karā Galīcijas frontē, kur tika ievainots un piedzīvoja gūstu. No 1919. līdz 1924. gadam - Drēzdenes Mākslas akadēmijas profesors. 1934. gadā Kokoška pārcēlās uz Prāgu, bet 1938. gadā - uz Lielbritāniju. Nacisma laikā Kokoškas darbi tika atzīti par deģeneratīvo mākslu. No 1947. gada dzīvoja Šveicē. No 1952. līdz 1963. gadam Kokoška pasniedza vasaras Mākslas akadēmijā Zalcburgā. 1955., 1959. un 1964. gadā piedalījās Kaseles izstādēs *[[Documenta]]*.

## Ārējās saites

* Kokoška ''artcyclopedia''
Korjažma

**Korjažma** () ir pilsēta Krievijas Eiropas daļas ziemeļos, Arhangeļskas apgabalā pie Vičegdas upes.

## Vēsture
Par pilsētas dibināšanus brīdi var uzskatīt 1535. gadu, kad šeit tika nodibināts Korjažas Nikolaja klosteris (*Коряжемский Николаевский монастырь*). Pēc 1917. gada Korjažas klosteris tika slēgts.

Par mūsdienu pilsētas sākumu uzskata 1953. gadu, kad šeit tika uzsākta milzīgas celulozes rūpnīcas celtniecība. 1957. gadā apdzīvotā vieta ap rūpnīcu tika atzīta par pilsētciematu, bet 1985. gadā tai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Mūsdienās pie pilsētas atrodas kompānijai ''Ilim Group'' piederošs lielākais celulozes un papīra ražošanas kombināts Krievijā (*Филиал ОАО „Группа Илим“ в г. Коряжма*).

## Cilvēki
Pilsētā savulaik dzīvoja svarcēlājs Vasilijs Aleksejevs (*Василий Иванович Алексеев*, 1942—2011).

## Atsauces

## Ārējās saites

*Korjažmas celulozes-papīra kombināts
Veldumu dīķis

**Veldumu dīķis** ir mākslīga ūdenstilpe Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagasta ziemeļrietumu daļā uz rietumiem no Varķes. Savienots ar Varķes upi.

## Atsauces
Vidvide

**Vidvide** (arī **Aizvīķupe**)  ir Ruņas kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā. 

Izteka - uz austrumiem no Mālkalnes. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā, paralēli valsts robežai. Ietek Ruņā iepretim Ozoliem. Upi šķērso valsts autoceļi V1213 (Vaiņode–Aizvīķi) un V1214 (Aizvīķi–Gramzda), tās krastos atrodas Aizvīķi.

## Atsauces
Māria Porubski-Anģalošine

**Māria Porubski-Anģalošine** (; dzimusi ) ir Ungārijas starptautiskā meistare šahā (1971).

## Biogrāfija
Pirmo panākumu starptautiskajā arēnā guvusi 1970. gadā, kad aiz Tatjanas Zatulovskas un Žužas Verēci ieņēmusi trešo vietu starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā Balatonseplakā (Ungārija). Par šo sasniegumu FIDE 1971. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. Divas reizes piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla zonas turnīros (1987, 1991). 1991. gadā izcīnījusi bronzas medaļu Ungārijas sieviešu šaha čempionātā. 

Pārstāvējusi Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 3 reizes (1974, 1980-1982). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (1980) un bronzas (1982) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1980) medaļu.
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 1992. gadā.

2007. gadā Kestheļā (Ungārija) dalījusi pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā *Keszthely Open*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zāģene

**Zāģene** ir Bātas dzirnavu dīķa pieteka Dienvidkurzemes novadā. 

Izteka - uz ziemeļaustrumiem no Vaiņodes. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Bātas dzirnavu dīķī no dienvidaustrumiem. 

## Atsauces
2016.—2017. gada KHL sezona

**2016.—2017. gada KHL sezona** ir devītā Kontinentālās hokeja līgas sezona.

Līgas dalībnieču pulkam pievienojusies komanda no Ķīnas Kuņluņas "Red Star".

## Regulārā sezona
### Rietumu konference

### Austrumu konference

## Izslēgšanas kārta
Katrā kārtā sērija tiek aizvadīta līdz kādas komandas četrām uzvarām

## Atsauces

## Ārējās saites
* Līgas oficiālā mājaslapa
Tinde Čonkiča

**Tinde Čonkiča** (; dzimusi ) ir Ungārijas starptautiskā lielmeistare šahā (1990).

## Biogrāfija
1979. gadā Nalenčovā uzvarējusi starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā. 1981. gadā Novi Sadā dalījusi trešo vietu starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā. 1991. gadā Suboticā (tagad Serbija) piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 27. vietu. Pārstāvējusi Ungārijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 4 reizes (1980-1982, 1992-1994). Komandu vērtējumā izcīnījusi 2 sudraba (1980, 1994) un bronzas (1982) medaļas. 1995. gadā Ungārijas sieviešu šaha čempionātā izcīnījusi sudraba medaļu.
Par sasniegumiem turnīros FIDE 1990. gadā Čonkičai piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 1992. gadā kļuvusi arī par FIDE starptautisko arbitri. Kopš 2002. gada šaha turnīros piedalās reti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Demšas

**Demšas**, agrāk **Demši**, ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2&nbsp;km no pagasta centra Liepnas, 32&nbsp;km no novada centra Alūksnes un 234&nbsp;km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P41, Liepnas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 110 cilvēkiem.

## Atsauces
2016.—2017. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezona

**2016.—2017. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezona** bija 25. Premjerlīgas sezona. Tā sākās  un noslēdzās .

Par Premjerlīgas čempioniem piekto reizi kļuva *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]* futbolisti. Kopumā klubam tas bija sestais Anglijas čempionu tituls. Par sezonas rezultatīvāko spēlētāju kļuva *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]* uzbrucējs Harijs Keins, kurš guva 29 vārtus.

## Stadioni

## Treneri un kapteiņi

## Turnīra tabula

## Statistika

### Labākie vārtu guvēji

### ''Hat-trick''

4Spēlētājs guvis četrus vārtus

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Eiropas čempionāts šaha kompozīciju risināšanā

**Eiropas čempionāts šaha kompozīciju risināšanā** () ir ikgadējas individuālās un komandu sacensības šaha kompozīciju risināšanā, kuras organizē Pasaules šaha kompozīcijas federācija ().

## Formāts
Risināšanas turnīrs notiek divas dienas sešās kārtās:
# kārta - 3 divvilči,  risināšanas laiks — 20 minūtes;
# kārta - 3 trīsvilči,  risināšanas laiks — 60 minūtes;
# kārta - 3 šaha etīdes, risināšanas laiks — 100 minūtes;
# kārta - 3 palīgmati, risināšanas laiks — 50 minūtes;
# kārta - 3 daudzvilči, risināšanas laiks — 80 minūtes;
# kārta - 3 pašmati, risināšanas laiks — 50 minūtes.

Katru dienu notiek 3 kārtas. Starpbrīdis starp kārtām 15 minūtes. Katrā kārtā jārisina 3 kompozīcijas,  Pavisam kopā 18 kompozīcijas. Par pareizu un pilnu risinājumu dalībniekam piešķir 5 punktus. Par kļūdām un neuzrādītiem variantiem punktu skaitu samazina. Viena dalībnieka maksimālais punktu skaits 90 punkti un maksimālais risināšanai patērētais summārais laiks 360 minūtes. 

Komandā 4 dalībnieki (minimālais skaits — 3). Komandu vērtējumā ieskaita katras kārtas trīs labāko komandas dalībnieku rezultātus. 

Aukstāku vietu iegūst dalībnieks, kas ieguvis lielāku punktu skaitu, vienāda rezultāta gadījumā augstāku vietu dod mazākais kopējais risināšanai patērētais laiks.

## Sekcijas
* Komandu čempionāts — lai čempionātam būtu oficiāls statuss, jāpiedalās vismaz 7 komandām no 7 dažādām valstīm.
* Individuālais čempionāts — lai  čempionāts varētu notikt, jābūt ne mazāk kā 30 dalībniekiem no vismaz 10 valstīm.
* Sievietes, juniori (līdz 23 gadiem) un seniori (vecāki par 60 gadiem) — jāpiedalās vismaz 10 risinātājiem no vismaz 7 valstīm

## Eiropas čempionātu uzvarētāji
Eiropas čempionātu rezultāti apkopoti tabulā:

## Skatīt arī
* Pasaules čempionāts šaha kompozīciju risināšanā

## Atsauces

## Ārējās saites
*http://www.wfcc.ch/competitions/solving/
2016.—2017. gada Francijas futbola 1. līgas sezona

**2016.—2017. gada Francijas futbola 1. līgas sezona** bija 79. Francijas futbola čempionāta spēcīgākās līgas (*[[Francijas futbola 1. līga|Ligue 1]]*) sezona. Tā sākās  un noslēdzās . Čempionātā uzvarēja *[[AS Monaco FC|AS Monaco]]* futbolisti, izcīnot 8. Francijas čempionu titulu kluba vēsturē. Iepriekšējo reizi klubam tas bija izdevies pirms 17 gadiem — 1999.—2000. gada sezonā. Par sezonas rezultatīvāko spēlētāju kļuva Parīzes "Saint-Germain" uzbrucējs Edinsons Kavani, kas guva 35 vārtus.

## Turnīra tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Gražina Šmaciņska

**Gražina Šmaciņska** (; dzimusi  Bžezinos) ir Polijas starptautiskā meistare šahā (1978).

## Biogrāfija
Pirmos panākumus guvusi 1970. gadu sākumā, kad divas reizes pēc kārtas uzvarējusi Polijas junioru šaha čempionātā (1970, 1971). 1975. gadā pirmo reizi piedalījās Polijas sieviešu šaha čempionātā un jau debijas turnīrā kļuva par šo sacensību uzvarētāju. Turpmākajos gados Polijas sieviešu šaha čempionātos ieguvusi vēl septiņas medaļas: 5 zelta (1976, 1981, 1983, 1986, 1988) un 2 sudraba (1977, 1979). Daudzkārtējā starptautisko sieviešu šaha turnīru laureāte, tajā skaitā uzvarējusi Ļubļinā (1976), Bidgoščā (1977, 1980) un Pjotrkovā Tribunalskā (1978). Par sasniegumiem turnīros FIDE 1978. gadā Šmaciņskai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. 

Pārstāvējusi Polijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 6 reizes (1978-1988). Komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (1980) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi bronzas (1982) medaļu. 1983. gadā Polijas komandas sastāvā uzvarējusi Ziemeļu kausa izcīņā šahā.

1993. gadā beigusi profesionālās šahistes karjeru, pēc tam šaha turnīros piedalījusies retāk. 2005. gadā uzvarējusi Polijas policijas darbinieku šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
2016.—2017. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona

**2016.—2017. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona** bija 85. A sērijas sezona un 115. Itālijas futbola čempionāta sezona kopumā. Tā sākās  un noslēdzās .

Čempionātā sesto reizi pēc kārtas uzvarēja Turīnas "Juventus" futbolisti, kopumā izcīnot 33. Itālijas čempionu titulu. Par sezonas rezultatīvāko spēlētāju kļuva *[[AS Roma]]* uzbrucējs Edins Džeko, kurš guva 29 vārtus.

## Turnīra tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Malgožata Vīze-Juzvjaka

**Malgožata Vīze-Juzvjaka** (; dzimusi  Bidgoščā) ir Polijas starptautiskā meistare šahā (1981).

## Biogrāfija
No 1970. gadu vidus līdz 1980. gadu beigām bijusi viena no vadošajām Polijas šahistēm. 1976. gadā uzvarējusi Polijas junioru šaha čempionātā. Divas reizes ieņēmusi godalgotās vietas Eiropas junioru šaha čempionātos, izcīnot sudraba (1981) un bronzas (1979) medaļas. No 1975. līdz 1990. gadam četrpadsmit reizes piedalījusies Polijas sieviešu šaha čempionātu finālos un izcīnījusi deviņas medaļas: zelta (1985), 6 sudraba (1978, 1982, 1983, 1986, 1988, 1990) un 2 bronzas (1977, 1980). Daudzu starptautisko sieviešu šaha turnīru laureāte, tajā skaitā uzvarējusi Nalenčovā (1980, 1982) un Pjotrkovā Tribunalskā (1980). Par sasniegumiem turnīros FIDE 1981. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. 1984. gadā Hamburgas atklātajā šaha turnīrā izpildījusi lielmeistares normu.   

Pārstāvējusi Polijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 6 reizes (1978-1988). Komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (1980) medaļu. 1985. gadā Polijas komandas sastāvā Ziemeļu kausa izcīņā šahā pie sava galdiņa uzrādījusi labāko rezultātu visā turnīrā, iegūstot 6½ punktus no 7 iespējamajiem.

1991. gadā beigusi profesionālās šahistes karjeru, vēlākajos gados reti piedalījusies šaha turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
2016.—2017. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona

**2016.—2017. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona** bija 86. *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]*, Spānijas augstākās futbola līgas, sezona. Tā sākās  un noslēdzās .

Čempionātā uzvarēja Madrides "Real" futbolisti, kas Spānijas čempionu titulu izcīnīja 33. reizi kluba vēsturē. *Real Madrid* kļuva par pirmo klubu līgas vēsturē, kurš ir guvis vārtus visās sezonas spēlēs. Par sezonas rezultatīvāko spēlētāju kļuva *[[FC Barcelona|Barcelona]]* spēlētājs Lionels Mesi, kas guva 37 vārtus.

## Komandas

### Stadioni un personāls

## Turnīra tabula

## Statistika

### Labākie vārtu guvēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Daniela Nucu-Gažika

**Daniela Nucu-Gažika** (; arī Nucu-Teresčenko (); dzimusi kā Daniela Nucu  Timišoarā) ir Rumānijā dzimusi Austrālijas starptautiskā lielmeistare šahā (1986).

## Biogrāfija
No 1970. gadu vidus līdz 1990. gadu vidum bijusi viena no vadošajām Rumānijas šahistēm. Daudzkārtējā Rumānijas sieviešu šaha čempionātu dalībniece, kuros izcīnījusi sešas medaļas: 3 zelta (1978, 1979, 1980), sudraba (1983) un 2 bronzas (1984, 1985). Daudzu starptautisko sieviešu šaha turnīru laureāte: 1979. gadā Novi Sadā dalījusi 2.-4. vietu, 1983. gadā uzvarējusi Atēnās, 1991. gadā dalījusi 3. vietu Tuzlā. 1989. gadā kļuvusi par Dienvidslāvijas sieviešu atklātā šaha čempionāta uzvarētāju.

Divas reizes piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīros: 1985. gadā Havanā ieņēmusi 5. vietu, bet 1991. gadā Suboticā (tagad Serbija) dalījusi 13.-15. vietu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1978. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1986. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Pārstāvējusi Rumānijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 7 reizes (1978-1986, 1992-1994). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (1982) un 2 bronzas (1984, 1986) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi 2 zelta (1980, 1982) medaļas.

1990. gadu vidū pārcēlusies uz dzīvi Austrālijā. 1995. gadā uzvarējusi Dienvidaustrālijas atklātajā sieviešu šaha čempionātā un Austrālijas sieviešu šaha čempionātā. 1996. gadā bijusi labākā Kvīnslendas sieviešu un meiteņu šaha čempionātā. No 1997. gada šaha turnīros pārstāv Austrāliju. Kopš 1998. gada šaha turnīros piedalās reti. Pazīstama kā Austrālijas junioru šaha līgas () organizētāja un bērnu šaha trenere.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gabriela Olerašu

**Gabriela Olerašu** (; dzimusi kā Gabriela Stanču () ; arī Gabriela Stanču-Olerašu) ir Rumānijas starptautiskā lielmeistare šahā (1997).

## Biogrāfija
1984. gadā Katovicē izcīnījusi sudraba medaļu Eiropas junioru šaha čempionātā vecuma grupā līdz 20 gadiem. Daudzkārtējā Rumānijas sieviešu šaha čempionātu dalībniece, kuros izcīnījusi 14 medaļas: 6 zelta (1988, 1989, 1993, 1996, 1999, 2003), 4 sudraba (1984, 1985, 1995, 2004) un 4 bronzas (1987, 1994, 2001, 2002). Daudzu starptautisko sieviešu šaha turnīru laureāte, tajā skaitā uzvarējusi Bukarestē (1997), Belgradā (2005) un Sofijā (2006). Par panākumiem turnīros FIDE 1985. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1997. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Pārstāvējusi Rumānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 8 reizes (1984-1990, 1996-1998, 2002-2004). Komandu vērtējumā izcīnījusi 2 bronzas (1984, 1986) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (1986) medaļu.
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 2005. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikolajs Reinics

**Nikolajs Reinics** (1900—1941) bija ārsts, Otrā pasaules kara padomju represiju upuris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1900. gadā ārsta *Dr. med.* Jura (Georga) Reinica (1855—1925) ģimenē. Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes asistents, Rīgas pilsētas I slimnīcas Iekšķīgo slimību klīnikas asistents.

Pēc Latvijas okupācijas un PSRS—Vācijas kara sākuma 1941. gada 23. jūnijā apcietināts un pēc Latvijas PSR Valsts Drošības Tautas komisāra Simona Šustina 1941. gada 26. jūnija rīkojuma 27. jūnijā nošauts Rīgas Centrālcietuma pagalmā.

1941. gada 6. jūlijā pārapbedīts Rīgas Lielajos kapos.

## Atsauces
Hibiscus fragilis

***Hibiscus fragilis*** ir ļoti reti sastopams hibisku krūms, kas endēms Maurīcijai. Maurīcieši šo augu dēvē arī par ***mandrinette***. Latīņu vārds *fragilis* nozīmē ‘trauslais’. 

## Izplatība
Savvaļā aug sausā vidē *[[Corps de Garde]]* kalnā Maurīcijas centrālajā daļā, kur zināmi tikai desmit augi un Lemornes Brabantas pussalā salas dienvidrietumos, kur nesen atklāti 26 augi.  Tiek audzēts arī dārzos, tostarp ārpus Maurīcijas.

## Apraksts
Mūžzaļš krūms ar karmīnsarkaniem ziediem un sulīgi zaļām, spīdīgām lapām. Ziedu diametrs 7—10 cm, tam skaidri nodalītas 5 kauslapas un 5 vainaglapas. Putekšņlapas saaugušas konusveidīgā stobriņā. Augs zems, ložņājošs.

## Apdraudējums
Vienu no lielākajiem draudiem rada hibridizācija ar ārēji līdzīgo, invazīvo Ķīnas hibisku (*Hibiscus rosasinensis*). Vairāk nekā 200 mandrinettes stādu ir audzētavās, no kurām tās paredzēts reintroducēt savvaļā pēc svešzemju hibisku izskaušanas.

## Atsauces

## Literatūra
* The Native Plants and Animals of Mauritius. The Mauritius Wildlife Foundation. 

## Ārējās saites
Robinsone

**Robinsone** var būt:

* Alise Robinsone (*Alice Robinson*; 2001) — Jaunzēlandes kalnu slēpotāja;
* Mērija Robinsone (*Mary Robinson*; 1944) — Īrijas politiķe;
* Zuleiha Robinsone (*Zuleikha Robinson*; 1977) — britu un amerikāņu aktrise.

## Skatīt arī
* Robinsons
Mežlauks

**Mežlauks** (sieviešu dzimtē Mežlauka) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jānis Mežlauks (*Іван Межлаук*; 1891—1938) — latviešu izcelsmes PSRS sabiedriskais un saimnieciskais darbinieks;
* Valērijs Mežlauks (*Валерій Межлаук*; 1893—1938) — latviešu izcelsmes PSRS sabiedriskais un saimnieciskais darbinieks.
Krišjāņa Barona iela (Liepāja)

**Krišjāņa Barona iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Krišjāņa Barona iela sākas krustojumā ar Toma ielu, bet beidzas krustojumā ar Liepu ielu. Aptuvenais ielas garums ir ap 300 metriem un to sedz gan akmens bruģis, gan asfaltbetons. No krustojuma ar Toma ielu līdz krustojumam ar Uliha ielu to sedz akmens bruģis, bet pārējo ielas posmu sedz asfaltbetons. Krišjāņa Barona ielā kustība norit divos virzienos. Ielas apbūve sastāv no pirmskara mūra un koka mājām.

Ielas nosaukums ir veltīts latviešu rakstniekam un folkloristam Krišjānim Baronam.

## Ielu savienojumi
Krišjāņa Barona iela ir savienota ar šādām ielām:
* Toma iela
* Uliha iela
* Dzintaru iela
* Liepu iela
Bastiā

**Bastiā** (, ) jeb **Bastja** (, ) ir pilsēta Francijā, Korsikā. Tā atrodas Korsikas ziemeļaustrumos, 90 km attālumā no Itālijas kontinentālās daļas. Bastiā ir Augškorsikas departamenta administratīvais centrs. 2013. gadā Bastiā dzīvoja 42,3 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir otra lielākā Korsikas pilsēta pēc iedzīvotāju skaita (lielākā pilsēta ir Ažaksjo).

Bastiā bāzējas Francijas futbola 1. līgas futbola klubs *[[SC Bastia]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Official website  
* Bastia Fansite 
* Unofficial Guide to Bastia Airport 
* Corsica Cultural Heritage website
Bastia

***Bastia*** var būt:

* Bastiā — pilsēta Francijā, Korsikā;
* *[[SC Bastia]]* — futbola klubs, kas bāzējās Bastiā.
Maikls Bērijs

**Maikls Bērijs** (, dzimis ) ir amerikāņu finansists un hedžfonda vadītājs. Viņš izveidoja hedžfondu *Scion Capital LLC*, kas darbojās no 2000. līdz 2008. gadam un fokusējās uz viņa paša personīgajiem ieguldījumiem. Bērijs bija viens no pirmajiem investoriem, kas ieguldīja savus līdzekļus bīstamās hipotekārās krīzes laikā.

2015. gada mākslas filmā "Gadsimta likme" Maiklu Bēriju atveido Kristians Beils, kas par šo lomu tika izvirzīts Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā".

## Ārējās saites
* ''"Michael Burry: Subprime Short-Seller No. 1,"'' , *The New York Times*, 2010. gada 1. marts
* ''"Betting on the Blind Side"'' Izvilkums no *The Big Short*
Space Patrol Luluco

***Space Patrol Luluco*** (, *Uchū Patorōru Ruruko*) ir 2016. gada japāņu "maģisko meiteņu" anime seriāls, kuru veidojusi kompānija *[[Trigger]]*. Seriāla režisors un scenārists ir Hirojuki Imaiši, pazīstams kā seriālu *[[Tengen Toppa Gurren Lagann]]* un *[[Kill la Kill]]* autors. 

## Sižets

Luluko ir trīspadsmit gadus veca meitene, kas dzīvo Saules sistēmas pierobežas telpas kolonizācijas zonā Ogikubo kopā ar savu tēvu, kurš strādā kosmosa patruļā. Kaut arī liela daļa no šī rajona ir pilna ar citplanētiešu imigrantiem, Luluko izdodas dzīvot parastu skolnieces dzīvi. Taču, kad viņas tēvs tiek sasaldēts, Luluko nav citas izvēles kā strādāt tēva vietā kosmosa patruļā. Viņa tiek nosūtīta uz ikdienas misijām, lai aizsargātu Ogikubo no kosmosa noziedzniekiem kopā ar savu piešķirto partneri un jauno klasesbiedru AΩ Nova, kā arī ar klasesbiedreni Midori.

Pēc vairāku noziedznieku notveršanas, viņas māte nozog pilsētu un lai to atgūtu, Luluko dodas ceļojumā kosmosā. Ceļojuma laikā Luluko satiek tēlus no citiem studijas *Trigger* seriāliem — *Kill la Kill*, *[[Little Witch Academia]]* un *[[Inferno Cop]]*.

## Ārējās saites
*  
* 
*
2016.—2017. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona

**2016.—2017. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona** bija 54. Bundeslīgas sezona. Tā sākās  un noslēdzās . 26. reizi Bundeslīgā uzvarēja Minhenes "Bayern", kļūstot par pirmo klubu, kas izcīnījis piecus titulus pēc kārtas. Kopumā klubam tas bija 27. Vācijas čempionu tituls. Sezonas rezultatīvākais spēlētājs bija Dortmundes "Borussia" uzbrucējs Pjērs Emeriks Obamejangs, kas sezonā guva 31 vārtus.

## Stadioni

## Turnīra tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Ieva Vinholde

**Ieva Vinholde** (dzimusi kā Ieva Vinvalka Ilzes un Jēkaba Vinvalku ģimenē), arī **Vīnholde** (1895—1980) bija šuvēja. Sākoties I Pasaules karam, 1915. gadā evakuējās uz Petrogradu, kur Markušēviča fabrikā strādāja par šuvēju. Pēc februāra revolūcijas 1917.&nbsp;g. uzņemta Lielnieku (boļševiku) partijas biedros, bet 1920.&nbsp;gada nogalē, sakarā ar biedru naudas nemaksāšanu ilgāk par 3 mēnešiem, jo tolaik nebija Petrogradā un fiziski nevarēja maksāt, automātiski izslēgta no KP (lielinieku) rindām. Jau 1921. gada aprīlī I.&nbsp;Vinholde atgriezās Latvijas Republikā, Kuldīgas apriņķa Vārmes pagastā. Pēc dažiem gadiem, 1924. gadā pārcēlās uz Rīgu un līdz 1940. g. strādāja kā šuvēja. Viņas klientu skaitā bija pazīstamā aktrise Anta Klints. I.&nbsp;Vinholde bija kreiso arodbiedrību aktīviste (1925), nelegālās Latvijas Komunistiskās partijas biedre (1927) (partijas segvārds Kārlis), kā arī nelegālās LKP Centrālās komitejas locekle, un vienīgā, kura nebija arestēta kopā ar J.&nbsp;Kalnbērziņu, Ž.&nbsp;Spuri un citiem tā laika CK locekļiem.  

Pēc Latvijas okupācijas Tautas Saeimas deputāte (1940), Latvijas Komunistiskās partijas Rīgas komitejas otrā sekretāre un Centrālkomitejas locekle (1940). 1941. gada sākumā I.Vinholde aizbrauca uz Ļeņingradu mācīties uz VK(b)P CK kursos. Sākoties Hitlera Vācijas iebrukumam PSRS, atsāka strādāt kā šuvēja Volodarska v.n. šūšanas fabrikā. No Ļeņingradas blokādes izvesta 1942. g. 3. februārī pa "Ledus ceļu" uz  Kirovas apgabalu. Pabeigusi 1. kursu Timirjazeva Lauksaimniecības akadēmijā Maskavā.  No 1944. gada 12. decembra līdz 1960. gada augustam strādāja par Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas kadru daļas vadītāju. 

Latvijas PSR Augstākās padomes deputāte līdz 1947. gadam. LPSR Augstākās Padomes Prezidija locekle, no 1945. līdz 1947. gadam. 

## Atsauces
Kārlis Gailis (1903—1973)

**Kārlis Gailis** (1903—1973) bija Rīgas ostas strādnieks un arodbiedrības aktīvists, par līdzdarbību transportstrādnieku streiku organizēšanā vairākkārtīgi arestēts. Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) biedrs kopš 1931. gada. 
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 21. jūnijā atbrīvots no cietuma, iecelts par Centrālās vēlēšanu komisijas locekli, ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu.

Otrā pasaules kara laikā Sarkanās armijas 201. latviešu strēlnieku divīzijas sastāvā, apbalvots ar Sarkanās Zvaigznes ordeni, pēc kara 1947. gadā ievēlēts par Latvijas PSR Augstākā Padomes Prezidija priekšsēdētāja vietnieku, 1948. gadā par sekretāru, LKP Revīzijas komisijas locekli (1949—1963).

## Atsauces
Stack Overflow

***Stack Overflow*** ir vietne, ko 2008. gadā izveidoja Džefs Etvuds un Džoels Spolskis. Tajā pieejamas atbildes uz dažādiem lietotāju uzdotiem ar programmēšanu saistītiem jautājumiem. Šī ir daļa no *Stack Exchange* jautājumu un atbilžu mājaslapu tīkla (izveidots vēlāk), kurā iespējams uzdot jautājumus par citām specifiskām tēmām.
Vietni pārvalda uzņēmums *Stack Exchange, Inc.*, kas pieder Nīderlandes investīciju uzņēmumam *[[Prosus]]*.

Saskaņā ar 2016. gada augusta datiem mājaslapā ir tikuši uzdoti gandrīz 12,3 miljoni jautājumu. 2014. gada aprīlī *Stack Overflow* bija reģistrējušies 4 miljoni cilvēku.

2021. gada 2. jūnijā tika paziņots, ka vietni par aptuveni 1,8 miljardiem ASV dolāru iegādāsies Nīderlandes investīciju uzņēmums *[[Prosus]]*; darījums pabeigts 2. augustā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Marina Makropulu

**Marina Makropulu** (; dzimusi kā **Marina Pogoreviči** ()  Ploještos) ir Rumānijā dzimusi Grieķijas starptautiskā lielmeistare šahā (1982).

## Biogrāfija
Daudzkārtējās Rumānijas sieviešu šaha čempiones Marijas Albulecas meita. Šahu iemācījusies spēlēt desmit gadu vecumā. 1980. gadu sākumā bijusi viena no vadošajām Rumānijas šahistēm. Rumānijas sieviešu šaha čempionātos izcīnījusi trīs medaļas: zelta (1984) un 2 sudraba (1980, 1983). 1981. gadā Bidgoščā uzvarējusi Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla zonas turnīrā un ieguvusi tiesības spēlēt starpzonu turnīrā, kurā 1982. gadā ieņēmusi 7. vietu. Par panākumiem turnīros FIDE 1982. gadā viņai piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. Bija pirmā Rumānijas šahiste, kas saņēmusi šo nosaukumu.

1987. gadā apprecējusies un pārgājusi Grieķijas pilsonībā. Deviņas reizes uzvarējusi Grieķijas sieviešu šaha čempionātos (1990, 1994, 1996, 1998, 1999, 2004, 2007, 2011, 2022). 1990. gadā Kualalumpurā piedalījusies savā otrajā Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā dalījusi 13. vietu. Daudzu starptautisko sieviešu šaha turnīru laureāte, tajā skaitā četras reizes uzvarējusi Atēnu starptautiskajā šaha turnīrā *Acropolis* (1982, 1987, 1988, 1991) un 2005. gadā dalījusi pirmo vietu turnīrā Gengānā (Francija).

Pārstāvējusi Rumānijas un Grieķijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 15 reizes (1982, 1988-2014). Rumānijas izlases sastāvā 1982. gadā komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba medaļu, bet individuālajā vērtējumā bronzas medaļu.
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījusies 2011. gadā.
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 10 reizes (1992—2013).

Pazīstama arī kā šaha trenere. 2011. gadā saņēmusi FIDE treneres nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žusara Šavisa

**Žusara Šavisa** (; dzimusi ) ir Brazīlijas starptautiskā meistare šahā (1982).

## Biogrāfija
Brazīlijas šaha meistares Žoaras Šavisas vecākā māsa. No 1970. gadu vidum līdz 1990. gadu beigām bijusi viena no vadošajām Brazīlijas šahistēm. Četras reizes uzvarējusi Brazīlijas sieviešu šaha čempionātos (1976, 1981, 1982, 1989) un piecas reizes šajos turnīros bijusi otrā (1978, 1980, 1987, 1995, 1998). Pārstāvējusi Brazīlijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 8 reizes (1980-1994), un individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (1984) medaļu. Par panākumiem turnīros FIDE 1982. gadā Šavisai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. Ir arī FIDE starptautiskā arbitre.

## Atsauces

## Ārējās saites
Spānijas—ASV karš

thumb|Spānijas—ASV karš
**Spānijas—ASV karš** (,  vai *Guerra hispano-americana*) bija militārs konflikts starp Spāniju un ASV 1898. gadā.

Karš sākās pēc Kubas cīņas par neatkarību no Spānijas, kas sākās 1895. gada februārī. Brutālos Spānijas centienus apturēt sacelšanos plaši atspoguļoja ASV laikraksti, un pieauga amerikāņu līdzjūtība kubiešiem. Svarīgas ASV ekonomiskās intereses Kubā, tostarp cukura plantācijas, mudināja ASV iejaukties konfliktā. Pieaugošais sabiedrības pieprasījums pēc ASV iejaukšanās kļuva vēl uzstājīgāks, kad  Havanā neizskaidrotu iemeslu dēļ tika nogremdēts *USS Maine* kuģis. Spānija pieteica karu ASV , savukārt ASV Spānijai — nākamajā dienā. Tā kā Spānija nebija gatavojusi armiju vai karafloti attālinātam karam, ASV guva virsroku. 1. maijā ASV jūras eskadras iznīcināja Manilas līcī noenkuroto Spānijas koloniālo flotili. Pašu Manilu ASV spēki ieņēma augustā. Karš faktiski beidzās, kad ASV spēki Kubā pie Santjago iznīcināja Spānijas floti un ieņēma pilsētu.

 tika parakstīts Parīzes līgums. Kara rezultātā Spānija zaudēja savas kolonijas Amerikā, savukārt ASV ieguva teritorijas Klusā okeāna reģiona rietumos (Spāņu Ostindija) un Latīņamerikā.

## Nozīme
Spānijas—ASV karš kļuva par pagrieziena punktu ASV vēsturē, kas iezīmēja valsts aktīvas iesaistīšanās starptautiskajās attiecībās sākumu un tās militārās klātbūtnes paplašināšanos ārpus Ziemeļamerikas. Kara rezultātā pastiprināta uzmanība tika pievērsta jūras kara flotes attīstībai.

## Ārējās saites
Herberts Līkums

**Herberts Līkums** (1902—1980) bija latviešu mākslinieks un sabiedriskais darbinieks. Tautas Saeimas deputāts (1940), Latvijas PSR Augstākās Padomes deputāts, PSRS Augstākās Padomes deputāts. LPSR Mākslinieku savienības organizācijas komitejas priekšsēdētājs (1941–1942, 1944–1946). Latvijas PSR nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1962).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1902. gada 29. martā Rīgā strādnieku ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā kopā ar vecākiem devās bēgļu gaitās uz Krieviju. Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām atgriezās dzimtenē, studēja Latvijas Mākslas akadēmijā (1921—1931). 1925. gadā sāka mācīties J. Kugas Dekoratīvās glezniecības darbnīcā. Līdztekus strādāja par dekoratoru Valmieras teātrī (1925), Nacionālajā teātrī (1926—1931) un Rīgas Strādnieku teātrī (1926—1934). 
Papildinājās Eiropas valstīs (1927) un Padomju Savienībā (1933—1934). Pēc atgriešanās Latvijā apcietināts sakarā ar aizdomām par darbošanos nelegālā  organizācijā. 1936. gadā Latvijas Nacionālajā operā veidoja operas "Hamlets" dekoratīvo ietērpu. Rīgas Krievu drāmas teātra mākslinieks (1937–1940).

Pēc Latvijas okupācijas viņu iecēla par Sabiedrisko lietu ministrijas Sabiedriski kulturālā departamenta direktoru un ievēlēja par Tautas Saeimas deputātu.

Pēc Otrā pasaules kara H. Līkums bija Rīgas Kinostudijas mākslinieciskais inscenētājs (1953–1976), veidojis vairāk nekā 20 mākslas filmu: „Salna pavasarī”, „Kā gulbji balti padebeši iet”, „Nauris”, „Latviešu strēlnieka stāsts”, „Purva bridējs”, „Jolanta”, "Mērnieku laiki", „Nāves ēnā” un citas.

Miris 1980. gada 7. oktobrī Rīgā.

## Atsauces
Barbara Perniči

**Barbara Perniči** (; dzimusi  Triestē) ir Itālijas FIDE meistare šahā un zinātniece.

## Biogrāfija
No 1970. gadu vidum līdz 1980. gadu sākumam bijusi viena no vadošajām Itālijas šahistēm. Piecas reizes uzvarējusi Itālijas sieviešu šaha čempionātos (1974, 1977, 1978, 1979, 1981). Pārstāvējusi Itālijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 3 reizes (1976, 1980-1982), un individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (1982) medaļu. Vēlākajos gados pārtraukusi šahistes karjeru.

Ieguvusi doktora grādu elektronikā Milānas Politehniskajā Universitātē un datorzinātnē Stenforda Universitātē. Bijusi pasniedzēja Udīnes Universitātē. Kopš 1993. gada ir profesore Milānas Politehniskajā Universitātē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Doktas

**Doktas** ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 9 km no pagasta centra Liepnas, 33 km no novada centra Alūksnes un 235 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P42.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 92 cilvēkiem.
## Atsauces
Jānis Salnis

**Jānis Salnis** (1883—1960) bija latviešu marksists. 1905. gada revolūcijas dalībnieks, 1906. gadā arestēts. Latvijas sociāldemokrātijas biedrs (1912). 1915. gadā devās bēgļu gaitās uz Vladimiras guberņu Krievijā, kur piedalījies Oktobra revolūcijas notikumos.
Pēc atgriešanās dzimtenē 1921. gadā strādāja par atslēdznieku un montieri Rīgā, īsu brīdi Rēzeknē, darbojās Latvijas komunistu partijā, bija LKP CK loceklis (1939). 1940. gada aprīlī tika arestēts, bet maijā atbrīvots. Pēc LKP vadības arestiem kopā ar Jāni Gustsonu un Ievu Vīnholdi 1940. gada jūnijā izveidoja LKP Pagaidu orgkomiteju. 

Pēc Latvijas okupācijas 21. jūnijā iecelts par LKP CK Lauksaimniecības nodaļas vadītāju un ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu.

Miris 1960. gada 6. februārī.

## Atsauces
Selīna Rusa

**Selīna Rusa** (; dzimusi , mirusi ) bija Francijas un Kanādas starptautiskā meistare šahā (1985).

## Biogrāfija
Cēlusies no Francijas šahistu ģimenes. Viņas tēvs Mišels (1932-2002) ir bijis pieckārtējais Francijas šaha čempionātu medaļists, māte Žaklīna ir korespondencšaha lielmeistare, bet trīs brāļi Žans-Luks (dzimis 1955. gadā), Luijs (dzimis 1957. gadā) un Daniels (dzimis 1959. gadā) ir starptautiskie meistari šahā. 

Daudzu starptautisko šaha turnīru dalībniece. Lielāko panākumu guvusi starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā Oisterveikā (Nīderlande), kad dalījusi 2.-4. vietu. 1980. gados pārstāvējusi Kanādas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 4 reizes (1980-1984, 1988), un individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (1984) medaļu. Par panākumiem turnīros FIDE 1985. gadā Rusai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rusa

**Rusa** var būt:

* Mariona Rusa (*Marion Rousse*; 1991) — Francijas šosejas riteņbraucēja;
* Selīna Rusa (*Céline Roos*; 1953—2021) — Francijas un Kanādas šahiste.

## Skatīt arī
* Russ
* Ruse
Olga Auguste

**Olga Auguste**, arī **Olga Auguste-Gulbis** (1896—1973) bija latviešu komuniste un Tautas Saeimas deputāte (1940). 

## Dzīvesgājums
Dzimusi  (pēc vecā stila — ) Viskaļu skolā (tagad Krapes pagastā), skolotāja Mārtiņa Augusta un Emmas ģimenē.

Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gadā kopā ar "Uniona" fabriku evakuēta uz Harkivu, kur no 1925. gada darbojās VK(b)P. 

Pēc Komunistiskās universitātes beigšanas 1935. gadā iesūtīta Latvijā, darbojās nelegālajā Latvijas Komunistiskajā partijā. 1939. gadā arestēta. 

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 21. jūnijā atbrīvota un iecelta par Latvijas Komunistiskās partijas CK sekretāri. Tautas Saeimas deputāte (1940), vēlāk Latvijas PSR Augstākās padomes (AP) locekle. 

Otrā pasaules kara laikā darbojās LKP CK Operatīvajā grupā, pēc kara beigām O. Auguste līdz nacionālkomunistu sagrāvei 1959. gadā bija LPSR AP priekšsēdētāja vietniece.

Mirusi 1973. gada 29. jūnijā Rīgā. Apglabāta Rīgas 1. Meža kapos.

## Atsauces
Pavļina Čilingirova

**Pavļina Čilingirova** (; dzimusi ), arī **Pavļina Angelova** ()), ir Bulgārijas starptautiskā meistare šahā (1982).

## Biogrāfija
1980. un 1990. gados bijusi viena no vadošajām Bulgārijas šahistēm. Daudzkārtējā Bulgārijas sieviešu šaha čempionātu dalībniece, kuros izcīnījusi zelta (1993), 2 sudraba (1981, 2007) un 6 bronzas (1980, 1986, 1989, 1990, 2004, 2006) medaļas. Vairākkārt piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla zonas turnīros (1981, 1987, 1993, 1995). 1988. gadā Dortmundē uzvarējusi starptautiskajā sieviešu turnīrā. 2007. gadā uzvarējusi Bulgārijas atklātajā sieviešu šaha čempionātā. Par panākumiem turnīros FIDE 1982. gadā Čilingirovai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Pārstāvējusi Bulgārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 8 reizes (1980—1994). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (1984) medaļu.
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 2 reizes (1992, 2007). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1992) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stefka Savova

**Stefka Savova** (; dzimusi  Pazardžikā) ir Bulgārijas starptautiskā meistare šahā (1983).

## Biogrāfija
1977. gadā Novi Sadā izcīnījusi bronzas medaļu Eiropas šaha čempionātā juniorēm vecuma grupā līdz 20 gadiem. 1980. gados kļuvusi par vienu no vadošajām Bulgārijas šahistēm. Bulgārijas sieviešu šaha čempionātā ieguvusi visu medaļu komplektu: zeltu (1986), sudrabu (1988) un bronzu (1982). Par panākumiem turnīros FIDE 1983. gadā Savovai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. 1986. gadā Atēnās uzvarējusi starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā *Acropolis*. Divas reizes piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla zonas turnīros (1987, 1989). 2002. gadā Stambulā izcīnījusi 3. vietu Balkānu valstu šaha čempionātā sievietēm. 2005. gadā kļuvusi par Bulgārijas sieviešu šaha čempionāta sudraba medaļas ieguvēju.

Pārstāvējusi Bulgārijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 3 reizes (1984-1988). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (1984) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Milda Bundule

**Milda Bundule** (arī **Milda Bundule-Birkenfelde**, pēc 1952. gada **Milda Dzērvīte** (1903—1978)) bija komuniste un Tautas Saeimas deputāte (1940).

## Dzīvesgājums
Milda Marija Birkenfelde dzimusi  (pēc vecā stila — ) Vecates muižas "Jaunzemēs" Kriša Birkenfelda un Līzes dzimušas Krastiņas ģimenē.

1920. gadā iestājusies komjaunatnes organizācijā, bet 1921. gadā — komunistu partijā. Pēc Mazsalacas vidusskolas beigšanas aizbēga uz PSRS, kur mācījās Rietumtautu Komunistiskajā universitātē Maskavā. Kad atgriezās dzimtenē, darbojās kā Mazsalacas komjaunatnes organizācijas sekretāre, Rīga komjaunatnes organizātore un Latvijas komjaunatnes centrālās komitejas locekle. 1929. gadā arestēta, atbrīvota 1939. gada 15. maijā.

Pēc Latvijas okupācijas iecelta par Latvijas Komunistiskās partijas Jēkabpils apriņķa komitejas 1. sekretāri. Tautas Saeimas deputāte no Vidzemes apgabala (1940).

Otrā pasaules kara laikā evakuācijā PSRS darbojas par redaktori un diktori latviešu radiopārraidēs, bet 1942. gadā dodas uz Latviju Komunistiskās partijas CK operatīvās grupas sastāvā.

Pēc Otrā pasaules kara bija LKP Jēkabpils apriņķa komitejas sekretāre, no 1955. gada LKP Auces rajona 1. sekretāre, pēc tam partijas darbā Jelgavas rajonā.

Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Jelgavā PSKP vēstures katedras pasniedzēja.

Apbalvota ar PSRS Ļeņina ordeni, Lielā Tēvijas kara I pakāpes ordeni, Sarkanā Karoga ordeni un medaļām.

Mirusi 1978. gada 19. jūlijā Jelgavā. Apglabāta Rīgas 1. Meža kapos.

## Atsauces
Rumjana Gočeva

**Rumjana Gočeva** (; dzimusi kā **Rumjana Hristova Bojadžijeva** ()  Asenovgradā) ir Bulgārijas starptautiskā meistare šahā (1982).

## Biogrāfija
No 1970. gadu beigām līdz 1990. gadu sākumam bijusi viena no vadošajām Bulgārijas šahistēm. 1973. gadā Novi Sadā uzvarējusi starptautiskajā junioru šaha turnīrā. 1974. gadā Plovdivā starptautiskajā sieviešu turnīrā dalījusi 3.—4. vietu ar Elizabeti Polihroniadi. 1976. gadā Atēnās uzvarējusi Balkānu valstu čempionātā juniorēm. Daudzkārtējā Bulgārijas sieviešu šaha čempionātu dalībniece, kuros izcīnījusi 6 zelta (1980, 1982 (dalīta 1.—2. vieta ar Margaritu Voisku), 1984 (dalīta 1.—2. vieta ar Margaritu Voisku), 1987, 1989, 1991) un bronzas (1979) medaļas. Daudzu starptautisko sieviešu šaha turnīru laureāte: 1978. gadā Plovdiva izcīnīta 1. vieta, 1980. gadā Albenā dalīta 1.—3. vieta, 1981. gadā Plovdivā dalīta 2.—4. vieta, 1982. gadā Plovdivā dalīta 1.—2. vieta ar Tatjanu Lemačko, 1988. gadā Atēnās izcīnīta 1. vieta, 1996. gadā Dojranā (Maķedonija) dalīta 2.—3. vieta, 2007. gadā Fillahā izcīnīta uzvara atklātā turnīra sieviešu konkurencē. Par panākumiem turnīros FIDE 1982. gadā Gočevai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Pārstāvējusi Bulgārijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 5 reizes (1980-1986, 1990), un komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (1984) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites