open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Latvju demokrātu savienība

**Latvju demokrātu savienība** bija politiskā partija Latvijā. Tā tika dibināta 1919./1920. gadā un likvidēta pēc Kārļa Ulmaņa 1934. gada 15. maija apvērsuma.

Partija tika dibināta 1919. gada augustā, pēc citiem avotiem 1920. gada februārī. Tā izveidojās, apvienojoties Latviešu Demokrātiskai partijai, Latviešu Nacionāldemokrātu partijai un Latvijas Neatkarības partijai. Latvju demokrātu savienības lielāko tiesu apvienoja pilsonības un turīgās inteliģences aprindas un tās vadītāji bija Voldemārs Zāmuēls, Kārlis Puriņš un Kārlis Skalbe.

1921. gada maijā partijas frakcija Satversmes sapulcē izjuka, no partijas atšķēlušies biedri nodibināja Latvijas Tautas partiju. Partijas darbība apturēta 1934. gada maijā un tā formāli tika likvidēta . 

Latvju demokrātu savienību pārstāvēja ilggadējais Rīgas mērs Alfrēds Andersons. 

## Dalība Saeimas vēlēšanās

## Atsauces
Smaļaviču rajons

**Smaļaviču rajons** (, ) ir Minskas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Minskas apgabala Barisavas, Červjeņas, Minskas un Lahojskas rajoniem.

## Ārējās saites
Karāts

**Karāts** ir masas mērvienība. Viens karāts ir vienāds ar 200 miligramiem, vienu piektdaļu no grama jeb 0,2 gramiem. Karātus visbiežāk izmanto, lai mērītu dārgakmeņu un pērļu masu. Mūsdienu definīcija, kas arī ir zināma kā metriskais karāts, tika pieņemta 1907. gada Ceturtajā Ģenerālajā svaru un mēru konferencē un drīz pēc tam daudzās valstīs visā pasaulē. Dārgakmeņi, kuru masa ir mazāka par vienu karātu, tiek mērīti karāta simtdaļās. Viena karāta simtdaļa ir vienāda ar diviem miligramiem. Karātu skaitam pieaugot, pieaug arī akmens vērtība — lielāki dārgakmeņi ir retāki, vērtīgāki un vairāk pieprasīti. Dārgakmeņu klasifikācija ir atkarīga no svara. Par maziem tiek uzskatīti akmeņi ar masu līdz 0,29 karātiem, vidēja lieluma — no 0,3 līdz 0,99 karātiem, lieli — no 1 karāta un vairāk. Dažādās valstīs jau agrāk tika izmantoti citi apakšiedalījumi un nedaudz citādas svara vērtības.

## Izcelsme
Pirmās liecības par karātu nāk no Lielbritānijas, 15. gadsimta vidus. Šī vārda nosaukums nāk no itāļu vārda *carato*, kas nāk no grieķu vārda *kerátion* (κεράτιον, kas nozīmē ceratonijas sēkla) un pat, iespējams, no arābu vārda *qīrāṭ* (قيراط), kas bija svara mērvienība jau tad, lai gan tā nebija mērvienība, kuru izmantoja, lai svērtu zeltu vai dārgakmeņus. Ir pārliecība, ka karāts cēlies no ceratoniju sēklu neparasti zemā masas mainīguma. Tomēr zinātnieki ir konstatējuši, ka ceratonijas sēklām ir tipisks svara mainīgums, salīdzinot ar citu sugu sēklām.

Pagātnē katrai valstij bija savs karāts. To bieži izmantoja, lai svērtu zeltu. Sākot ar 1570. gadiem, tas tika izmantots, lai noteiktu svaru dimantiem un citiem dārgakmeņiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bila Cerkva

**Bila Cerkva** () ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainā, Kijivas apgabalā. Izvietojusies apgabala dienviddaļā Rosas upes krastā  no valsts galvaspilsētas un apgabala centra Kijivas. Bila Cerkvas rajona centrs (rajonā neietilpst).

## Vēsture
Pilsētu 1032. gadā dibinājis Kijivas kņazs Jaroslavs kā vienu no Pierosas aizsardzības līnijas pilsētām-cietokšņiem un sākotnēji saukusies par **Jurjevu** pēc kņaza kristītā vārda «Jurijs». Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1115. gadā Hipatija hronikā. 1240. gadā mongoļu karaspēks pilsētu nopostīja un no tās palika tikai 1050. gadā būvētās bīskapa baznīcas drupas, pie kurām pilsēta atkal atdzima, nosaukumu (*Біла Церква* — ‘Baltā Baznīca’) aizgūstot no šīs baznīcas. 1363. gadā pilsēta nonāk Lietuvas Lielkņazistes sastāvā, 1569. gadā — Polijā. 1589. gadā Polijas karalis Sigismunds III piešķir Bila Cerkvai Magdeburgas tiesības. 17. un 18. gadsimtā pilsēta ir Bila Cerkvas kazaku pulka centrs. No 1712. līdz 1793. gadam pilsēta atkal ir Polijas sastāvā, pēc kā nonāk Krievijas Impērijas Kijivas guberņā kā miests. Strauja izaugsme pilsētā sākās 1972. gadā līdz ar autoriepu ražošanas uzņēmuma *Bilotserkivshyna* (mūsdienās — *Rosava*) būvniecību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jāzeps Pīgoznis

**Jāzeps Pīgoznis** (dzimis , miris ) bija latviešu mākslinieks, Latvijas Mākslas akadēmijas profesors. Nodarbojies ar glezniecību, grāmatu ilustrēšanu un grafiku.

## Biogrāfija
Dzimis Ružinas pagasta  Odumānu sādžā (tagad Silmalas pagasts). Izglītību ieguvis Dravnieku pamatskolā Stabulniekos, Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskolā, ko pabeidzis 1953. gadā, un Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļā, ko absolvējis 1959. gadā. 1992. gadā ieguvis mākslas maģistra grādu.

Kopš 1958. gada piedalījās izstādēs. 1964. gadā kļuva par Latvijas Mākslinieku savienības biedru. Bijušas vairāk nekā 25 personālizstādes. Starptautiskajās mākslas izstādēs saņēmis vairāk nekā 20 dažādus apbalvojumus. No 1972. līdz 1986. gadam strādājis Latvijas Mākslas akadēmijas Zīmēšanas katedrā par vecāko pasniedzēju, pēc tam kļuvis par docentu, 1992. gadā — profesoru.

1982. gadā saņēmis Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbinieka goda nosaukumu. 2011. gadā saņēmis Triju Zvaigžņu ordeni.

1967. gada Rīgas Kinostudijas filmā "Elpojiet dziļi" piedalās epizodiskā lomā kā mākslinieks, kura darbnīcā, labojot telefonu, Ulda Pūcīša Cēzars sacer dziesmu "Viņi dejoja vienu vasaru". Šī filma arī sākas ar viņa uz asfalta ar krītu zīmētiem titriem. 1997. gada filmā "Likteņdzirnas" bija autors Romualda Ancāna tēlotā mākslinieka Vincenta gleznām. 2010. gadā Jānis Streičs viņu iemūžinājis arī filmā "Rūdolfa mantojums".

## Atsauces
Sojuz TMA-13M

***Sojuz TMA-13M*** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas palaists orbītā 2014. gada maijā. Uz zemes atgriezās 2014. gada novembrī.

## Apkalpes
Kuģa *Sojuz TMA-13M* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Antons Škapļerovs (*Антон Николаевич Шкаплеров*), komandieris, Roskosmos, 
* Samanta Kristoforeti (*Samantha Cristoforetti*), ESA, 
* Terijs Virtss, (*Terry W. Virts*), lidojuma inženieris, NASA, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz TMA-13M* tika palaists  19:57:41 UTC ar nesējraķeti Sojuz-FG no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas ("Gagarina starta").

Saslēgšanās ar staciju notika 29. maijā 01:44 UTC (aptuveni 6 stundas pēc starta) pie *[[Rassvet (SKS)|Rassvet]]* moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās operācijas notika automātiskā režīmā. 03:52 UTC tika atvērtas lūkas un kuģa apkalpe iegāja stacijā.

No stacijas *Sojuz TMA-13M* atvienojās  00:31:30 UTC. Dzinējs bremzēšanas manevram iedarbināts 03:05 UTC.
Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 03:59 UTC 82 km uz ziemeļaustrumiem no Arkalikas. Lidojuma ilgums — 165 dienas 7 stundas 1 minūte.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Sojuz TMA-13M'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Smaļaviči

**Smaļaviči** () jeb **Smoļeviči** () ir pilsēta Baltkrievijā, Minskas apgabala Smaļaviču rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1448. gadā. Atradās Lietuvas lielkņazistē. Apdzīvotā vieta pievienota Krievijai pēc Polijas Otrās dalīšanas 1793. gadā. No 1920. gada - Baltkrievijas PSR sastāvā. Otrā pasaules kara laikā no 1941. līdz 1944. gada 2. jūlijam pilsēta atradās vācu okupācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Smaļaviči vietnē "Baltkrievijas globuss"
Absolūti melns ķermenis

**Absolūti melns ķermenis** ir ideāls, teorētiski iedomāts fizikāls ķermenis, kas absorbē visu uz to krītošo elektromagnētisko starojumu, neatkarīgi no tā frekvences un krišanas leņķa. Tā integrālā absorbcijas spēja ir vienāda ar vieninieku.

Absolūti melnam ķermenim atrodoties termiskā līdzsvarā (nemainīgā temperatūrā), tas emitē (izstaro) elektromagnētisko starojumu. Tā enerģijas spektrālo sadalījumu apraksta Planka likums. Šāda ķermeņa emisija ir atkarīga vienīgi no temperatūras, bet nav atkarīga no ķermeņa vielas.

Dabā absolūti melni ķermeņi nepastāv. Par aptuvenu modeli absolūti melna ķermeņa virsmai var uzskatīt niecīgu caurumu izolētā korpusā ar dobumu, vai ķermeni, kam virsma pārklāta ar sodrējiem vai sīkdispersu platīnu (platīna melno). Starojumam iekļūstot dobumā, tam ir ļoti maza iespēja atstaroties no iekšējām sienām tā, lai izkļūtu ārā no dobuma. Starojums pilnībā absorbējas un caurums izskatās melns. Šī iemesla dēļ, piemēram, māju logi saulainā laikā izskatās tumši.

Tāpat kā absolūti melns ķermenis emitē elektromagnētisko starojumu, līdzīgi starojumu izdala Saule, sakarsēts volframa kvēldiegs vai ogle. Astronomijā Saules un citu debess ķermeņu emitēto starojumu raksturo, izsakot ar efektīvo temperatūru, kas ir tāda absolūti melna ķermeņa temperatūra, kurš varētu emitēt tādu pašu kopējo elektromagnētiskās enerģijas plūsmu, kā attiecīgais kosmiskais objekts.

Tehnikā tiek izmantoti materiāli, kas veidoti ar nolūku panākt to līdzināšanos absolūti melnam ķermenim (ko realizēt līdz galam gan nav iespējams). Piemēram, maskēšanās materiāli vai radarus neatstarojoši materiāli, lai objektus padarītu "neredzamus". Speciāli izstrādāti materiāli guvuši pielietojumu saules enerģijas kolektoros un infrasarkanā starojuma detektoros (termiskajos detektoros). 2009. gadā Japānas zinātnieki izstrādājuši materiālu, kas veidots uz oglekļa nanocaurulīšu bāzes un pēc savām īpašībām ir tuvs absolūti melnam ķermenim, absorbējot ienākošo starojumu apjomā starp 98% un 99% (spektra joslā no ultravioletā līdz galējam infrasarkanajam starojumam).

## Atsauces
Andrejs Kurajevs

**Andrejs Kurajevs** (, dzimis ) ir krievu reliģiskais un sabiedriskais darbinieks, filozofs, teologs, rakstnieks un misionārs. Līdz 2023. gada aprīlim bija Krievijas Pareizticīgo baznīcas protodiakons, bet no 2024. gada aprīļa ir Konstantinopoles Pareizticīgo baznīcā. Maskavas Valsts universitātes vecākais zinātniskais darbinieks Filozofijas fakultātē un Maskavas Garīgās akadēmijas profesors (2004—2013). Vienlaikus nodarbojas arī ar rakstniecību un publicistisku.

Par saviem politiskajiem uzskatiem un Maskavas patriarha Kirila kritizēšanu Andrejam Kurajevam sākumā tika aizliegts kalpot kā diakonam, bet vēlāk viņš tika atņemts garīdznieka statuss. 2024. gadā Konstantinopoles patriarhs Bartolomejs paziņoja par Kurajeva garīdznieka statusa atjaunošanu. 

Krievijas iebrukuma Ukrainā un savas pretkara nostājas dēļ tika pasludināts par “ārvalstu aģentu” un bija spiests pamest Krieviju. Šobrīd dzīvo Čehijā.
Torstens Vesterlunds

**Karls Torstens Vesterlunds** (*Karl Torsten Westerlund*, dzimis 1888. gada 27. jūlijā, miris 1963. gada 6. martā) bija Somijas inženieris un uzņēmējs.

Torstens piedzima trīs bērnu ģimenrē Oulu. Viņa vecāki bija Helena Pentzina (*Helena Pentzin*) un farmaceits un mūzikas izplatītājs Roberts Emils Vesterlunds (*Robert Emil Westerlund*), kurš no 1906. līdz 1912. gadam bija *[[Nokian Renkaat|Suomen Gummitehdas]]* padomes loceklis.

Torstens Vesterlunds Vācijas pilsētā Hannoverē ieguva enerģētikas inženiera maģistra diplomu ūdens turbīnu specialitātē. Pusotru gadu viņš strādāja Zviedrijas uzņēmumā *[[Karlstads Mekaniska Werkstad]]*. Pēc tam Vesterlunds strādāja Somijā uzņēmumā *[[Tampella|Tammerfors Linne- & Jern-Manufaktur AB]]* par darbnīcu inženieri un tehnisko vadītāju.

1925. gadā Vesterlundu uzaicināja strādāt gumijas izstrādājumu uzņēmumā *[[Nokian Renkaat|Suomen Gummitehdas]]* par direktora vietnieku. 1930. gadā viņš kļuva par izpilddirektoru, nomainot Eduardu Polonu.
Torstens Vesterlunds bija arī *[[Prysmian Finland|Suomen Kaapelitehdas]]* padomes priekšsēdētājs. 1937. gadā viņš kļuva par *[[Nokia]]* padomes priekšsēdētāju, tādējādi *de facto* bija *Suomen Gummitehdas* grupas vadītājs.
1958. gadā Torstens Vesterlunds atstāja *Suomen Gummitehdas* izpilddirektora amatu.

1948. gadā Vesterlundam piešķīra Kalnu padomnieka goda titulu.

Torstens Vesterlunds bija precējies ar Elizabeti Kepelu, un viņu ģimenē bija seši bērni. Vecākais no tiem Bjerns Vesterlunds kļuva par *Suomen Kaapelitehdas* izpilddirektoru, un 1967. gadā visus trīs grupas uzņēmumus apvienoja vienā ar nosaukumu *[[Nokia]]*.

## Atsauces
Saļihorskas rajons

**Saļihorskas rajons** (, ) ir Minskas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Minskas apgabala Kļeckas, Kapiļas, Sluckas un Ļubaņas rajoniem, Brestas apgabala Luņiņecas rajonu, kā arī Gomeļas apgabala Žitkaviču rajonu.

2010. gadā rajona teritorijā ieguva 16 % no pasaules kālija minerālmēsliem.

## Ārējās saites
Hulians Arredondo

**Hulians Davids Arredondo Moreno** (; dzimis ) ir profesionāls Kolumbijas šosejas riteņbraucējs, kura profesionāļa karjera ilga no 2012. līdz 2017. gadam, pārstāvot **' un **' komandu.

Arredondo 2013. gada beigās pameta **' komandu un pievienojās **'.

Par sportista lielākajiem panākumiem uzskatāma uzvara 2014. gada ''Giro d'Italia'' posmā un kalnu karaļa ieskaitē, kā arī 2013. gada *[[Tour de Langkawi]]* kopvērtējumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzintra Paegle

**Dzintra Paegle** (dzimusi **Liepiņa** ) ir latviešu letoniste un pedagoģe.

## Biogrāfija
Beigusi Suntažu vidusskolu. Absolvējusi Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātes Latviešu valodas un literatūras nodaļu. 1974. gadā viņa aizstāvēja filoloģijas zinātņu kandidātes disertāciju ar nosaukumu "Zemkopības darba rīku nosaukumi Vidzemē".

No 1969. līdz 1972. gadam bijusi Valodas un literatūras institūta aspirante. Pēc disertācijas aizstāvēšanas sāka strādāt Latvijas Universitātes Latviešu valodas katedrā. No 1993. līdz 1999. gadam vadījusi Baltu valodu katedru. Docējusi dažādus akadēmiskos kursus. Bijusi Latvijas Universitātes mācībspēks līdz 2009. gadam, 2010. gadā kļuva par Ekonomikas un kultūras augstskolas asociēto profesori.

Ir sarakstījusi vairākas latviešu valodas mācību grāmatas. Par skolēnu zinātniskās biedrības darba organizēšanu 2001. gadā saņēmusi Latvijas Izglītības un zinātnes ministrijas Atzinības rakstu. Divas reizes saņēmusi Ata Kronvalda prēmiju (1989, 1991).

## Atsauces
Žino balva

[thumbnail|[Šenija Tveina 2011. gadā ar Žino balvu|200px]]
**Žino balva** () ir gadskārtēja labāko Kanādas mūzikas mākslinieku un grupu apbalvošanas ceremonija. Balvas tiek pasniegtas, lai atzīmētu mākslinieciskos un tehniskos sasniegumus mūzikā. Apbalvošanas ceremonijas laikā tiek uzņemti jauni biedri Kanādas mūzikas slavas zālē. Uzvarētājus pašlaik izvēlas Kanādas akadēmijas, skaņu ierakstu mākslas un zinātņu locekļi vai speciāli izveidota ekspertu grupa.

Gandrīz visas galvenajās kategorijās, piemēram, Gada albums vai mākslinieks, Gada kandidāts nosaka pārdošanas kvalifikācijas periodā pārdoto albumu skaits. Žino balva nosaukta par godu Pjēram Žino (*Pierre Juneau*), pirmajam Kanādas Radio televīzijas un telekomunikāciju komisijas prezidentam un bijušajam Kanādas pārraidīšanas korporācijas prezidentam.
Epidemioloģija

**Emidemioloģija** ir zinātne, kas pēta infekcijas slimību izcelšanās un izplatīšanās likumsakarības, kā arī to apkarošanas iespējas. Šī zinātne arī nodarbojas ar šo slimību profilakses un likvidēšanas metožu izstrādāšanu. Tiek izšķirta vispārīgā un speciālā epidemioloģija.

Ar epidemioloģisko izmeklēšanu var atklāt infekcijas rašanās cēloni - šī ir galvenā pētīšanas metode šajā zinātnē. Tās pirmsākumi meklējami 3.—4. tūkstošgadē p.m.ē., kad tikušas aprakstītas dažas infekcijas slimības.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Neslimo.lv'' ieraksts
Bērnabija

**Bērnabija** () ir pilsēta Kanādā, Britu Kolumbijā. Atrodas uz austrumiem no Kanādas trešās lielākās pilsētas Vankūveras (tās aglomerācijā), netālu no robežas ar ASV. Ar 223 218 iedzīvotājiem 2011. gadā tā ir trešā lielākā pilsēta Britu Kolumbijā pēc iedzīvotāju skaita (pārspēj tikai Vankūvera un Sari). Bērnabija tika dibināta 1892. gadā, bet pilsētas statusu ieguva 1992. gadā, simt gadu pēc dibināšanas.

Pilsētā dzimusi virkne pazīstamu NHL hokejistu, kā, piemēram, Džo Sakiks, Glens Andersons, Derens Makkartnijs un Raiens Ņūdžents-Hopkinss. Bērnabijā dzimis arī dziedātājs Maikls Bublē.

## Ārējās saites

## Atsauces
Dzūkijas nacionālais parks

**Dzūkijas nacionālais parks** () ir viens no pieciem Lietuvas nacionālajiem parkiem. Tas tika izveidots 1991. gadā, lai aizsargātu priežu mežus, ainavu un reģiona ciemus.

Nacionālais parks atrodas Nemunas upes krastā Lietuvas dienvidos. Šis ir lielākais nacionālais parks Lietuvā. Tā centrs atrodas Marcinkonē (*Marcinkonys*).

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Arukila

**Arukila** () ir lielciems Igaunijā, Harju apriņķa Rāziku pagastā. Cauri ciemam iet dzelzceļa līnija Tallina—Tapa. Arukilā atrodas Arukilas muiža, kurā iekārtota Arukilas Brīvā Valdorfskola.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Arukila muiža
Berezaņa

**Berezaņa** () ir pilsēta Ukrainā, Kijivas apgabalā. Izvietojusies apgabala austrumdaļā Brovaru rajonā  no valsts galvaspilsētas un apgabala centra Kijivas.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1616. gadā Kijivas vojevodistes Prejaslavļas stārastijas lustrācijā kā viena no salpetra izgatavošanas vietām. Kopš 1648. gada Perejaslavļas kazaku pulka sotņas pilsēta. Vairākkārt (1923-1933, 1934-1962) bijusi rajona centrs. Pilsētas tiesības kopš 1981. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Березань Инфо
Borispiļa

**Borispiļa** () ir pilsēta Ukrainā, Kijivas apgabalā. Izvietojusies apgabala austrumdaļā  no valsts galvaspilsētas un apgabala centra Kijivas, ietilpst tās aglomerācijā. Borispiļas rajona centrs.  uz rietumiem no pilsētas atrodas Borispiļas starptautiskā lidosta, kas ir Ukrainas lielākā lidosta.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1015. gadā kā **Letča** (vai Ļto, Olto), kad pie Aļtes (Iļticas) upes netālu no pilsētas gāja bojā kņaza Volodimira dēls Boriss. Tajā vietā 1117. gadā tika uzcelta mūra baznīca. Letču 1239. gadā nopostīja mongoļu karaspēks. 1508. gadā tagadējās pilsētas teritorija nonāk klostera īpašumā un, domājams, iegūst tagadējo nosaukumu. 16. gadsimtā Borispiļai piešķirtas Magdeburgas tiesības, bet vēlākos laikos tā vairākkārt nopostīta.

## Atsauces

## Ārējās saites
HK Soči

**HK "Soči"** () ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Sočos, Krievijā. Izveidota 2014. gadā, tā spēlē Kontinentālajā hokeja līgā. Mājas spēles komanda aizvada *[[Bol'šoj]]* hallē.

## Spēlētāji
### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2020. gada 1. oktobrī.*

#### Vārtsargi
* 20  Maksims Tretjaks
* 34  Jūels Lasinanti
* 35  Ivans Kulbakovs

#### Aizsargi
* 2  Jurijs Aleksandrovs
* 7  Dāvids Rundblads
* 9  Jānis Jaks
* 47  Ivans Misčenko
* 52  Mihails Gordejevs
* 55  Maksims Minejevs
* 57  Rafels Batiršins
* 62  Daņiils Miromanovs
* 63  Georgijs Soļjannikovs
* 75  Oļegs Pogorišnijs
* 90  Ņikita Sedovs

#### Uzbrucēji
* 10  Markuss Nilsons
* 11  Dmitrijs Kolgotins
* 12  Pāvels Padakins
* 17  Germans Rubcovs
* 18  Stepans Sarkovs
* 25  Ansels Gaļimovs
* 26  Jere Karjalainens
* 33  Ņikita Točickis
* 40  Daņiils Apaļkovs
* 46  Igors Rudenkovs
* 59  Līnuss Johansons
* 66  Ņikita Mihailovs
* 67  Amirs Garajevs
* 72  Daņiils Ogirčuks
* 79  Danila Kvartaļnovs
* 84  Kirils Petkovs
* 88  Malte Stremvols
* 89  Pāvels Kukštels
* 93  Sergejs Šmeļovs

## Līderi
thumb|160px|Komandas logo no 2014. līdz 2016. gadam
### Kluba spēlētāju rekordi
#### Regulārā sezona
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Andrē Petešons, 22 (2015.—16.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Roberts Rosens, 27 (2018.—19.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Andrē Petešons, 44 (2015.—16.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Damirs Rahimuļins, 95 (2018.—19.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Ņikita Ščitovs, 31 (2014.—15.)

#### Izslēgšanas kārta
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Šons Kolinss, 3 (2017.—18.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Sergejs Šmeļovs, 4 (2018.—19.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Pieci spēlētāji, 4 (2017.—18. un 2018.—19.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Aleksejs Semjonovs, 31 (2015.—16.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Džonatans Blums, 4 (2017.—18.)

### Komandas kapteiņi
* Ņikita Ščitovs (2014—2015)
* Pjotrs Sčastļivijs (2015—2016)
* Andrejs Kosticins (2016—2017)
* Vadims Homickis (2017—2018)
* Ņikita Ščitovs (2018—2019)
* Iļja Krikunovs (2019—2020)
* Jurijs Aleksandrovs (2020—2021)

### Komandas treneri
* Vjačeslavs Bucajevs (2014—2017)
* Sergejs Zubovs (2017—2019)
* Leonīds Beresņevs (2019)
* Aleksandrs Andrijevskis (2019—2021)
* Jevgēnijs Stavronskis (2020—2021)
* Andrejs Nazarovs (2021-*pašlaik*)

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com komandas lapa
Mats (šahs)

thumb|200px|Melno karalim ir pieteikts mats
**Mats** ir situācija šahā, kad karalis ir apdraudēts un nav iespējas apdraudējumu novērst. Šaha spēlē karalis nekad netiek nokauts — spēle beidzas, kad karalim ir pieteikts mats.

Ja spēlētājs nevar izdarīt gājienu, bet viņam nav pieteikts šahs, situāciju sauc par patu.
Sērpiņu pilskalns

**Sērpiņu pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Jēkabpils novada Viesītes pagastā 1,3 km uz dienvidrietumiem no Vārenbrokas muižas kungu mājas. Pirmās ziņas par šo pilskalnu saglabājušās no A. Bīlenšteina pierakstiem 1882. gadā. Pilskalnā un apmetnē uzietie atradumi ļauj Sērpiņu pilskalna izmantošanu datēt ar m.ē. pirmo tūkstošgadi. Uz dienvidaustrumiem no Sērpiņu pilskalna atrodas gandrīz tikpat augsts kalns ar dabīgi līdzenu virsmu, kas kādreiz saukts par Upuru kalnu, un kas varētu būt pilskalnam atbilstošā svētnīcas vieta.

## Pilskalna apraksts
Tas ir savrupstāvošs 36 m augsts pakalns, kam ir izlīdzināts, nedaudz kumps, 25 x 35 m liels plakums. Austrumu un dienvidu nogāzēs, kur pilskalns ir mazāk stāvs, ierīkotas divas terases. Pilskalna plakumā konstatējams kultūrslānis, bet austrumu un ziemeļaustrumu pakājē ir plaša apmetnes vieta.
Pilskalna palkuma malās konstatētas stabu vietas, kas iezīmējušas pilskalna malas nocietinājumus.

## Foto galerija

Attēls:Seerpinju pilskalns.jpg|alt=
Attēls:Serpinu pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Sērpiņu pilskalna 3D modelis
Attēls:Serpinu pilskalns.jpg|alt=|Sērpiņu pilskalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites

* Sērpiņu pilskalns
Edgars Kulda

**Edgars Kulda** (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Pašlaik (2024) Kulda spēlē Čehijas Ekstralīgā  BK Mladá Boleslav komandā.

Viņa vecākais brālis Artūrs ir profesionāls hokejists.

## Spēlētāja karjera
Karjeru Kulda sāka 2009.—10. gada sezonā Latvijas hokeja līgas kluba SK Rīga/Profs 18 rindās. 2011.—12. gada sezonā uzbrucējs aizvadīja vienu spēli Krievijas Jaunatnes hokeja līgas kluba HK Rīga sastāvā. Pārējo sezonu viņš aizvadīja Latvijas čempionāta un MHL B divīzijas vienībā HK Juniors Rīga.

2012. gada vasarā tika izvēlēts CHL draftā, un nākamajā sezonā spēlēja Rietumu hokeja līgas vienībā Edmontonas "Oil Kings". 2013.—14. gada sezonā viņš bija viens no komandas rezultativākajiem spēlētājiem. Kopā ar komandu kļuva par līgas čempionu, vēlāk izcīnot arī Memoriālo kausu. Viņš kļuva par pirmo latviešu hokejistu, kam tas izdevies. Piecās spēlēs Kulda guva septiņus punktus, un ieguva arī Memoriālā kausa vērtīgāka spēlētāja balvu. Pēc sezonas beigām 2014. gada NHL draftā viņu izvēlējās Arizonas "Coyotes".

2015. gada jūlijā pievienojās KHL klubam Rīgas "Dinamo" uz pārbaudes laiku. 27. jūlijā noslēdza ar komandu viena gada līgumu. Nākamās sezonas gaitā 39 spēlēs atzīmējās ar septiņiem (4+3) rezultativitātes punktiem. "Dinamo" spēlēja līdz 2018. gada vasarai, kad pievienojās Čehijas Ekstralīgas vienībai HK Zlīna. Gadu vēlāk noslēdza līgumu ar Karaghandi "Saryarka". 2022. gadā kopā ar HK Zemgale izcīnīja Latvijas čempiona titulu. Kulda tika atzīts par finālsērijas vērtīgāko spēlētāju.

Latvijas hokeja izlases rindās spēlējis 2016. gada Pasaules čempionātā. Juniora vecumā spēlējis 2013. un 2014. gada Pasaules čempionātos junioriem.

## Karjeras statistika
[thumb|240px|right|Kulda (no kreisās) kopā ar [Roberts Jekimovs|Robertu Jekmovu un Latvijas čempionāta kausu 2022. gadā]]
### Klubu statistika

## Ārējās saites
Ainažu ģerbonis

**Ainažu pilsētas ģerbonis** ir viens no Ainažu pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 1926. gadā.

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs vertikāli sadalīts divās daļās. Labajā ģerboņa pusē uz sarkana fona attēlots sudraba grifs ar zobenu labajā ķetnā, kurš ir aizgūts no Vidzemes ģerboņa, un apzīmē pilsētas piederību konkrētajām novadam. Kreisajā pusē uz zelta fona attēlots melns enkurs, kas simbolizē ostas pilsētu.
Aizputes ģerbonis

**Aizputes pilsētas ģerbonis** ir viens no Aizputes pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 1925. gadā.

## Vēsture
Senākais Aizputes ģerbonis nāk no 14. gadsimta zīmoga, kurā attēlots garīdznieks (iespējams mūks) ar biķeri rokā. Aizputes ģerbonī 1845. gadā redzams tas pats vīrs ar biķeri rokā uz rūtaina fona. No iepriekšējiem pavisam atšķirīgs ir 1850. gada ģerbonis. Tajā attēlota mūra siena ar torni un vārtiem, virs kura Cariskās Krievijas karogs, virs vārtiem - Kurzemes guberņas ģerbonis, bet logu ailēs gadu skaitļi - 1378. un 1799. Pašreizējais ģerbonis ir saglabājis līdzību tieši šim variantam.

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogā uz sudraba fona attēlots sarkanu ķieģeļu mūris, kas simbolizē pilsētas seno vēsturi un ir aizgūts no Krievijas Impērijas laika ģerboņa. Mūrim ir tornis un melns pacelts vārtu režģis. Virs torņa atrodas trīs zelta piecstaru zvaigznes, kas simbolizē Latvijas vēsturiskos novadus — Latgali, Kurzemi un Vidzemi.

## Atsauces
Kaupres pilskalns

**Kaupres pilskalns** jeb **Ābeļu pilskalns** atrodas Jēkabpils novada Ābeļu pagastā, Daugavas Ābeļu salu pašā ziemeļu galā pie Kauprenieku mājām. Pilskalna novietojums upes salā, nocietinājumu veids un īpaši mūrējuma paliekas nav raksturīgas tradicionālajiem Latvijas pilskalniem. Zināms, ka pēc Livonijas ordeņa sagrāves to 1599. gadā pārvaldīja Dinaburgas trakta stārasts Georgs no Līdinghauzenes, vēlāk Daugavas kreisajā krastā izveidojās tagadējā Ābeļu muiža.

## Pilskalna apraksts
Kaupres pilskalns apaudzis ar zāli un retām, vecām mežābelēm un izmantots kā ganības. Mītņu kārta plakumā vāja un plāna, tā pa daļai noskalota, pa daļai apmesta ar smiltīm. Tajā atrastas plānas un gludas māla trauku lauskas, kuras Ernests Brastiņš datējis ar vēlā dzelzs laikmeta pēdējo pusi.

Pilskalns no pārējās salas atdalīts ar diviem vaļņiem un grāvi starp tiem. Lielākais valnis ir apmēram trīs metrus augsts. Ārējā valnī atrasts kaļķu javā likts radžu mūrējums, kas varētu liecināt par pilskalna vēlu datējumu. Ziņas par Kaupres mūra nocietinājumu ietvertas Latvijas viduslaiku piļu apkopojumā.

2023. un 2024. gadā pilskalnā veikti nelieli arheoloģiskie izrakumi V. Haferbergas un A. Čakares vadībā.

## Foto galerija

Attēls:Указатель на городище Kaupres pilskalna rādītājs - panoramio.jpg|alt=
Attēls:Kaupres pilskalns.jpg|alt=
Attēls:Kaupres pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Kaupres pilskalna 3D modelis
Attēls:Kaupres pilskalns4.jpg|alt=|Kaupres pilskalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites
* Kaupres pilskalns
Aknīstes ģerbonis

**Aknīstes pilsētas ģerbonis** ir viens no Aknīstes pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 1997. gadā.

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogam ir horizontāls dalījums augšdaļā. Vairoga apakšpusē uz zaļa fona attēlota zelta brieža galva, tā ir atsauce uz Zemgales heraldisko zīmi. Augšdaļā uz melna fona atrodas horizontāla sudraba josla, kas ir upes apzīmējums.

## Skatīt arī
* Aknīstes novada ģerbonis

## Atsauces
Alojas ģerbonis

**Alojas pilsētas ģerbonis** ir viens no Alojas pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 1998. gadā.

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogam ir horizontāls dalījums, abus laukus savieno skujveida josla. Augšpusē uz sudraba fona attēlotas divas zaļas liepas lapas. Apakšējā daļā uz zaļa fona attēlota viena sudraba liepas lapa. Ģerbonis apzīmē, ka pilsēta ir videi draudzīga un sakopta.
Pēteris Siecenieks

**Pēteris Siecenieks** ( — ) bija Latvijas politiķis un sabiedrisks darbinieks. Bijis Tautas padomes loceklis, Latvijas Satversmes sapulces un 1. Saeimas deputāts, Latviešu zemnieku savienības biedrs. Latvijas Sarkanā Krusta valdes loceklis.

## Biogrāfija
Pēteris Siecenieks piedzima  Jaunvāles pagasta "Sieceniekos". Darbojies vairāku banku padomēs, Rīgas biržas komitejā un dažādās citās organizācijās. Bija Latvijas Sarkanā Krusta valdes loceklis un centrālās savienības "Konzums" direktors rīkotājs.

Latviešu zemnieku savienības biedrs. Darbojies Tautas padomē, vēlāk ievēlēts Satversmes sapulcē. Kā Satversmes sapulces deputāts izvirzīts darbam Centrālajā vēlēšanu komisijā 1. Saeimas vēlēšanu sagatavošanai. 1922. gadā ievēlēts 1. Saeimā, kurā darbojās līdz pilnvaru termiņa beigām 1925. gada novembrī.

Miris . Apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Atsauces
Sets Džonss

**Sets Džonss** (; dzimis ) ir amerikāņu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2025) Džonss spēlē Nacionālās hokeja līgas vienībā Floridas "Panthers".

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām dažādās junioru līgās aizvadītām sezonām 2012.—13. gada sezonā Džonss pievienojās Rietumu hokeja līgas vienībai Portlendas "Winterhawks". Tās sastāvā Džonss izcīnīja līgas čempiona titulu, iegūstot arī līgas gada debitanta balvu. Jau pavasarī viņu ar augsto 4. numuru 2013. gada NHL draftā izvēlējās Našvilas "Predators".

2013. gada 3. oktobrī Džonss aizvadīja debijas spēli Nacionālajā hokeja līgā. Kopumā sezonas gaitā Džonss "Predators" sastāvā aizvadīja 77 spēles, tajās atzīmējoties ar 25 (6+19) punktiem. Džonss ātri kļuva par vienu no komandas pamatsastāva spēlētājiem. 2015.—16. gada sezonas vidū tika aizmainīts uz Kolumbusas "Blue Jackets". 2021. gada jūlijā Džonss tika aizmainīts uz Čikāgas "Blackhawks".

2025. gada februāra beigās parādījās ziņas, ka Džonss ir pieprasījis maiņu no Čikāgas komandas, jo bija neapmierināts ar komandas vājajiem rezultātiem sezonā. Aptuveni nedēļu vēlāk, 1. martā, Džonss tika aizmainīts uz Floridas "Panthers" kopā ar ceturtās kārtas drafta izvēli NHL draftā apmaiņā pret Spenseru Naitu un nosacītu pirmās kārtas izvēli.

Džonss guva pirmos vārtus Floridas uzvarā pār Toronto "Maple Leafs" komandu ar rezultātu 6:1 septītajā izslēgšanas spēļu sērijas spēlē 2025. gada 18. maijā.

ASV hokeja izlases rindās spēlējis 2014. gada Pasaules čempionātā. To viņš noslēdza kā turnīra rezultatīvākais aizsargs, iegūstot arī labākā aizsarga balvu un tiekot iekļauts turnīra simboliskajā izlasē.
## Atsauces

## Ārējās saites
Denjels Džirardi

**Denjels Džirardi** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā aizvadījis 13 sezonas un 927 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Ņujorkas "Rangers" un Tampabejas "Lightning", 2012. gadā spēlējis līgas Zvaigžņu spēlē.

## Spēlētāja karjera
Juniora gados četrarpus sezonas Džirardi aizvadīja dažādos Ontario hokeja līgas klubos. 2003.—04. gada sezonā Gelpas "Storm" sastāvā hokejists kļuva par līgas čempionu. Nākamajā sezonā, spēlējot jau Londonas "Knights" rindās, Džirardi panākumu izdevās atkārtot, vēlāk izcīnot arī Memoriālo kausu.

2005.—06. gada sezonā Džirardi uzsāka profesionāļa karjeru. Lielāko sezonas daļu hokejists aizvadīja Amerikas hokeja līgas vienībā Hartfordas "Wolf Pack". Jau nākamajā sezonā aizsargs debitēja NHL, taču Ņujorkas "Rangers" rindās nostiprinājās vien 2007.—08. gada sezonā. 2011.—12. gada sezonā Džirardi spēlēja NHL Visu Zvaigžņu spēlē. 2011.—12. gada sezonā viņš izcēlās arī ar vislielāko spēles laiku "Rangers" vienībā, savukārt 2013.—14. gada sezonā kopā ar komandu sasniedza Stenlija kausa finālu, tajā gan piekāpjoties Losandželosas "Kings" hokejistiem. Pēc 11 "Rangers" sastāvā aizvadītām sezonām, 2017. gada vasarā Džirardi noslēdza divu gadu līgumu ar Tampabejas "Lightning". 2019. gada 20. septembrī Džirardi paziņoja par spēlētāja karjeras beigšanu.

## Ārējās saites
Starija Darohu rajons

**Starija Darohu rajons** (, ) ir Minskas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Minskas apgabala Ļubaņas, Sluckas un Puhaviču rajoniem, kā arī Mogiļevas apgabala Asipoviču un Hluskas rajoniem.

## Ārējās saites
Alūksnes ģerbonis

**Alūksnes pilsētas ģerbonis** ir viens no Alūksnes pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 1925. gadā.

## Heraldiskais apraksts
Sarkanā laukā divi augšupvērsti zobeni dabiskās krāsās ar zelta rokturiem, uz tiem melna grāmata ar zelta rotājumiem un tādu pašu uzrakstu divās rindās “A.D. 1689”.

Grāmatai, kas ir pirmā latviešu valodā tulkotā Bībele, uz vāka ir rakstīts "A.D.1689." (*Anno Domini 1689*), kas tulkojumā no latīņu valodas nozīmē — "Tā Kunga 1689. gadā". Bībeli iztulkoja vācu mācītājs Ernsts Gliks, kurš dzīvoja un strādāja Alūksnē. Zobeni apzīmē dažādu laiku cīņas.

## Atsauces
Apes ģerbonis

**Apes pilsētas ģerbonis** ir viens no Apes pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts .

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs ir zilā krāsā. Vairogu vertikāli šķērso sudraba josla, kuras augšējā daļā atrodas vairodziņš ar valsts karoga krāsu sadalījumu. Sudraba josla simbolizē ceļus, kas iet cauri pilsētai, bet vairodziņš piederību valstij.

## Atsauces
Auces ģerbonis

**Auces pilsētas ģerbonis** ir viens no Auces pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts .

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogā uz sarkana fona ir attēlots melns upesvēzis ar zelta atspīdumu. Par pamatu ģerbonim esot ņemts hercoga Jēkaba tirdzniecības flotes karogs.

## Atsauces
Saļihorska

**Saļihorska** () jeb **Soļigorska** () ir pilsēta Baltkrievijā, Minskas apgabala Saļihorskas rajona centrs pie Slučas upes. Viens lielākajiem pasaules kālija sāļu ieguves centriem.

## Vēsture
Pilsēta kā **Navastarobinska** () sākusi veidoties 1958. gadā līdz ar kālija sāļu (silvinīta) raktuvju izstrādes sākumu.

## Ekonomika
Saļihorska ir viens lielākajiem pasaules kālija sāļu ieguves centriem, šeit bāzējas uzņēmums "Belarusjkaļij" (*Беларуськалій*) — viens no lielākajiem kālija minerālmēslu ražotājiem pasaulē. 2010. gadā Saļihorskas apkaimē ieguva 16% no pasaules kālija sāļiem.

## Sports
Pilsētā atrodas hokeja un futbola komanda (abas "Šahtjor").

## Atsauces

## Ārējās saites

* Saļihorska vietnē "Baltkrievijas globuss"  
* Uzņēmums "Belarusjkaļij"
Raiens Makdonehs

**Raiens Makdonehs** (; dzimis ) ir amerikāņu hokejists, aizsargs. Kopš 2024. gada Makdonehs pārstāv Nacionālās hokeja līgas kluba Tampabejas "Lightning" rindas.

## Spēlētāja karjera
Pēc trim NCAA čempionāta Viskonsinas universitātes komandā aizvadītām sezonām profesionāļa karjeru Makdonehs sāka 2010.—11. gada sezonā. Sezonu viņš sāka Amerikas hokeja līgas klubā Konektikutas "Whale", taču 2011. gada 3. janvārī tika izsaukts uz NHL, atlikušo sezonas daļu aizvadot Ņujorkas "Rangers" rindās.

2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja KHL klubā Astanas "Baris", taču tad atgriezās "Rangers" rindās. Pēc sezonas beigām pagarināja līgumu ar klubu uz nākamajiem sešiem gadiem. 2013.—14. gada sezonā, pēc Raiena Kalahena aizmainīšanas, Makdonehs kļuva par "Rangers" kapteini. 2013.—14. gada sezonā kopā ar "Rangers" sasniedza Stenlija kausa finālu, tajā gan piekāpjoties Losandželosas "Kings" hokejistiem. 2018. gada februārī Makdonehs tika aizmainīts uz Tampabejas "Lightning". 2020. un 2021. gados, kopā ar "Lightning" izcīnīja Stenlija kausu.
2022. gada 3. jūlijā maiņas darījuma rezultātā nonāca NHL komandas Našvilas "Predators" rindās.

ASV hokeja izlases rindās spēlējis 2014. gada olimpisko spēļu turnīrā, kā arī 2011. gada Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Sudava (zeme)

300px|thumb|Sudavas zeme kā prūšu cilšu kaimiņzeme 13. gadsimtā.
[thumb|300 px|Lietavas zemes ķēniņa [Mindaugs|Mindauga valdījumi ar pakļautajām aukstaišu zemēm (Deltuvu, Nalseni un Alseni) ap 1260. gadu. Sudavas zeme atrodama uz dienvidrietumiem no Mindaugam pakļautajām zemēm Nemunas kreisajā krastā.]]
**Sudava** (, , senprūšu: *Sudawa*) bija viens no jātvingu apdzīvotās zemes () nosaukumiem tagadējās Lietuvas (Suvalkijas un Dzūkijas rietumdaļas), Polijas (Podlases vojevodistes daļas) un Baltkrievijas (Grodņas apgabala rietumdaļas) teritorijā.

## Nosaukums
Prūši jātvingu apdzīvoto zemi Nemunas kreisajā krastā dēvēja par Sūdavu (purvaino zemi). Lietuvieši viņu zemes austrumu daļu Nemunas labajā krastā dēvēja par Dainavu (dziesmu zemi). 19. gadsimtā lietuviešu valodas apritē iegājās Dzūkijas nosaukums, norādot uz vietējo iedzīvotāju lietuviešu valodas īpatnējo "dzūkisko izrunu".

## Vēsture
Ap 1040. gadu jātvingu zemes ("Jotvu") mēģināja pakļaut Kijivas lielkņazs Jaroslavs Gudrais, bet 1253. gadā Lietuvas karalis Mindaugs Sudavu ("Dainavu") apsolīja Vācu ordenim. 1281. gadā liels ordeņa karaspēks sakāva sudaviešu vadoņa Skomanta karavīrus. 
Liela daļa jātvingu gāja bojā Ziemeļu krusta karu laikā, bet atlikusī daļa saplūda ar lietuviešiem, baltkrieviem, poļiem un vāciešiem.
Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts nodibināšanas 1569. gadā Sudavas dienvidu daļu iekļāva Podlēzijas zemē ( — "poļiem (ļahiem) padotā zeme").

## Mūsdienās
Agrākās Sudavas teritorijā tagad atrodas Lietuvas Suvalkija un Dzūkijas dienvidrietumu daļa (Alītas rajona, Prienu rajona rietumdaļa, Lazdiju rajons), arī Polijas ziemeļaustrumu daļa un Baltkrievijas rietumu daļa.

## Atsauces
Alsene (zeme)

[thumb|300 px|Lietavas zemes ķēniņa [Mindaugs|Mindauga valdījumi ar pakļautajām aukstaišu zemēm ap 1260. gadu. Alsenes zeme atrodama Mindaugam pakļautās teritorijas dienvidos.]]
**Alsene** (, ) bija viena no Lietuvas dižkunigaitim Mindaugam pakļautajām zemēm tagadējās Lietuvas (Dzūkijas austrumdaļas) un Baltkrievijas (Grodņas apgabala ziemeļdaļas) teritorijā.  

## Nosaukums
Bihoveca hronika zemes nosaukumu atvasina no Alsenes kunigaišu () vārda, kas it kā cēlušies no Narimanta, Daumanta, Giedra un Traideņa brāļa Alša, kurš valdījis Rokantišķu pilī tagadējās Viļņas austrumu daļā.
19. gadsimtā lietuviešu valodas apritē iegājās Dzūkijas nosaukums, norādot uz vietējo iedzīvotāju lietuviešu valodas īpatnējo "dzūkisko izrunu".

## Mūsdienās
Agrākās Alsenes teritorijā tagad atrodas Lietuvas Dzūkijas austrumdaļa (Viļņa, Traķu rajons, Šaļčininku rajons) un Baltkrievijas  Astravjecas un Ašmjanu rajoni.

## Atsauces
Norvēģijas krona

**Norvēģijas krona** () ir Norvēģijas un tās atkarīgo teritoriju oficiālā valūta. To parasti apzīmē ar "kr." vai ar ISO kodu NOK. 1 krona atbilst 100 ērēm. Par Norvēģijas oficiālo valūtu tā kļuva . Kronas emitē Norvēģijas banka. 2014. gada maijā viens eiro atbilda 8,14250 Norvēģijas kronām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dānijas Nacionālās bankas mājaslapa
Brovari

**Brovari** () ir pilsēta Ukrainā, Kijivas apgabalā. Izvietojusies apgabala austrumdaļā, valsts galvaspilsētas un apgabala centra Kijivas ziemeļaustrumu pierobežā, ietilpst tās aglomerācijā. Brovaru rajona centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1630. gadā. 1666. gadā bijusi neliela apdzīvotā vieta ar 46 zemnieku un 68 kazaku saimniecībām. Kazaki nodarbojušies lielākoties ar alus darīšanu, no kā cēlies pilsētas nosaukums:  — ‘aldaris’. 1933. gadā Brovaros uzbūvēta lidosta, kas līdz 1941. gadam, kad to sabombardēja *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]*, bija galvenā Kijivas lidosta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Portlenda (Meina)

**Portlenda** () ir pilsēta Amerikas Savienoto Valstu Meinas štatā, Kamberlendas apgabala administratīvais centrs un štata lielākā pilsēta.  uz dienvidiem no Portlendas atrodas Bostona.

2012. gadā pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedza 66,1 tūkstoti. Portlenda ir kļuvusi par Meinas štata ekonomikas centru, jo šeit atrodas osta. Vairāku finanšu pakalpojumu organizācijas bāzē savu darbību Meinas štatā tieši Portlendā.

Portlendā spēlē AHL hokeja klubs Portlendas "Pirates".

## Klimats




## Iedzīvotāji

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Portlenda

**Portlenda** var būt:
* Portlenda (Meina) — pilsēta Meinā, ASV;
* Portlenda (Oregona) — pilsēta Oregonā, ASV.
Vasiļkiva

**Vasiļkiva** () ir pilsēta Ukrainā, Kijivas apgabalā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Stuhnas upes krastā  no valsts galvaspilsētas un apgabala centra Kijivas, ietilpst tās aglomerācijā.

## Vēsture
Dibināta 988. gadā kā cietoksnis pēc Kijivas kņaza Volodimira pavēles, lai aizsargātu tās dienvidu robežas. Nosaukta pēc kņaza kristītā vārda «Vasīlijs» un sākotnēji dēvēta par **Vasiļjevu**. Tagadējo vārdu pilsēta ieguva, kad 1157. gadā nonāca kņaza Jurija Dolgorukija dēla Vasiļka pārvaldībā. 1586. gadā ieguva Magdeburgas tiesības, bet 1796. gadā — Krievijas apriņķa pilsētas tiesības.

## Skatīt arī
* Vasiļkivas majolikas gailis

## Atsauces

## Ārējās saites
Irpiņa

**Irpiņa** () ir pilsēta Ukrainā, Kijivas apgabalā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Irpiņas upes krastā  no valsts galvaspilsētas un apgabala centra Kijivas, ietilpst tās aglomerācijā. Irpiņas pilsētas padomei pakļauti Vorzeļas, Hostomeļas un Kocjubinskes pilsētciemati (kopā ,  iedzīvotāji).

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta ap 1900. gadā pie tāda paša nosaukuma dzelzceļa stacijas līnijā Kijiva—Koveļa pie Irpiņas upes. Sākotnēji attīstījās kā vasarnīcu ciemats, pilsētas tiesības ieguva 1956. gadā.
### Krievijas iebrukums 2022. gadā
2022. gada Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā Irpiņa kļuva par kaujas lauka sadursmes vietu Kijivas ofensīvas laikā. Krievijas spēki ieņēma Hostomeļas lidostu pilsētas ziemeļos, lai atvieglotu virzību uz dienvidiem ap Kijivu. Pilsētu apšaudīja krievu artilērija, kamēr ukraiņi spēja atvairīt un iznīcināt vairākas krievu vienības, kas mēģināja iebraukt pilsētā. Saskaņā ar ''Human Rights Watch'' datiem, 2022. gada 6. martā Krievijas spēki bombardēja krustojumu uz Irpiņas ceļa, ko civiliedzīvotāji izmantoja bēgšanai. 2022. gada 24. martā Ukrainas bruņotie spēki no Krievijas okupantiem atkaroja 80% pilsētas. 28. martā mērs Oleksandrs Markušins paziņoja, ka Ukrainas spēki ir pilnībā atguvuši visu Irpiņu. 30. martā Irpinas mērs paziņoja, ka Krievijas militārpersonas pilsētā nogalinājušas vairāk nekā 300 civiliedzīvotājus un 50 karavīrus.

2022. gada 31. augustā Irpiņā Nacionālā republikāniskā armija un Krievijas brīvprātīgo korpuss parakstīja Deklarāciju par sadarbību ar mērķi gāzt Vladimira Putina režīmu.

2023. gada 24. augustā Lietuvas un Taivānas sadarbības projekta ietvaros tika atklāts bērnudārzs "Ruta".

## Atsauces

## Ārējās saites
Obuhiva

**Obuhiva** () ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainā, Kijivas apgabalā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā  no valsts galvaspilsētas un apgabala centra Kijivas. Obuhivas rajona administratīvais centrs (rajonā neietilpst). Obuhivas pilsētas padomei pakļauti divi ciemi.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1362. gadā kā **Lukavicja** *(Лукавиця)*. Pilsētas tagadējais nosaukums radies 16. gadsimta beigās, kad ciemu nomāja kāds Obuhovs. 1649. gadā Obuhiva kļuva par kazaku sotņas miestu. 18. gadsimta beigās ciems nokļuva Berdjajevu dzimtas īpašumā un te bērnību pavadījuši dzejnieks Sergejs Berdjajevs un filosofs Nikolajs Berdjajevs. 1834. gadā Obuhivai piešķirtas miesta tiesības un tā kļuva par ievērojamu amatnieku un gadatirgus vietu un 20. gadsimta sākumā tika dēvēta par «podnieku galvaspilsētu». 1979. gadā tai piešķirtas pilsētas tiesības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Buča (pilsēta)

**Buča** () ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainā, Kijivas apgabalā. Izvietojusies apgabala austrumdaļā, valsts galvaspilsētas un apgabala centra Kijivas ziemeļrietumu pierobežā, ietilpst tās aglomerācijā. Bučas rajona administratīvais centrs.

## Vēsture
Toponīms «Buča» vēstures avotos pirmoreiz minēts 1630. gadā attiecinot uz Jabluņkas ciemu Bučas upītes krastā. Mūsdienu apdzīvotā vieta aizsākās pēc 1898. gada kā ciemats pie Bučas pieturas uz Kijivas—Koveļas dzelzceļa. 20. gadsimta sākumā Buča bija vasarnīcu ciemats. 1943. gada decembrī, gatavojoties Kijivas ieņemšanai, Bučā atradās Sarkanās armijas Pirmās Ukrainas frontes ģenerāļa Nikolaja Vatutina štābs. Pilsētas tiesības piešķirtas 2006. gadā un stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī, līdz tam Buča bija Irpiņas pilsētai pakļauts pilsētciemats.

2012. gadā Bučā atklāja “Ukrainas Salatēva galveno rezidenci". 2020. gadā Buča kļuva par rajona administratīvo centru.

2022. gada februārī un martā, Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā, pilsētā notika sīvas kaujas. Bučas pilsētā gāja bojā vismaz 400 cilvēku. 2022. gada 31. martā Buča tika atbrīvota no Krievijas okupācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bazilijs Plīnijs

**Bazilijs Plīnijs** (*Basilius Plinius*; ap 1540—1605) bija vācbaltiešu ārsts un dzejnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis apmēram 1540. gadā Rīgā, Domskolas inspektora ģimenē. Iespējams, ir cēlies no latviešiem. 
Livonijas kara laikā pieredzēja Rīgas brīvpilsētas (1561–1582) periodu un Kalendāra nemierus (1584–1589).
No 1595. gada studēja Vitenbergas universitātē Vācijā, pēc atgriešanās Rīgā bija pilsētas ārsts. 
Miris 1605. gadā.

## Darbi
thumb|200px|''Encomium inclitae civitatis Rigae metropolis Livoniae'' (1595).
Plīnijs ir vairāku poēmu autors, tāpat rakstījis didaktiskus apcerējumus par dabaszinātņu un medicīnas tēmām (par vēju, magnētismu, krāsām, indēm).
1595. gadā Leipcigā iespieda Plīnija sacerēto poēmu *Encomium inclitae civitatis Rigae metropolis Livoniae* ("Cildenās Rīgas, Livonijas metropoles slavinājums"), kurā aprakstīta tālaika dzīve Rīgā.   

1997. gadā šo poēmu izdeva atkārtot ar latvisko nosaukumu "Slavas dziesma Rīgai", kas ietvēra Jāņa Stradiņa ievadvārdus, poēmas faksimilizdevumu ar Ināras Ķemeres parindeņiem latviešu valodā un pēcvārdu. Grāmatā bija pievienoti poēmas atdzejojumi gan latviski (autors Leons Briedis), gan arī vāciski (*Der Ruhmgesang auf Riga*, Matiass Knolls), angliski (*The Encomium to Riga*, Pēteris Cedriņš) un krieviski (*Одическая песнь Риге*, Ludmila Azarova). Grāmatā lasāmi Gvido Straubes vēsturiskie komentāri.

## Atsauces
Dainava (zeme)

[thumb|300 px|Lietavas zemes ķēniņa [Mindaugs|Mindauga valdījumi ar pakļautajām aukstaišu zemēm (Deltuvu, Nalseni un Alseni) ap 1260. gadu. Dainavas zeme atrodama Mindaugam pakļautās teritorijas dienvidrietumos  Nemunas labajā krastā.]]
**Dainava** () bija viens no jātvingu apdzīvotās zemes (, , ) nosaukumiem tagadējās Lietuvas (Dzūkijas rietumdaļas) un Baltkrievijas (Grodņas apgabala ziemeļdaļas) teritorijā.

## Nosaukums
Lietuvieši jātvingu apdzīvoto zemi Nemunas labajā krastā dēvēja par Dainavu (dziesmu zemi), bet prūši viņu zemes rietumu daļu Nemunas kreisajā krastā  dēvēja par Sūdavu (purvaino zemi). 19. gadsimtā lietuviešu valodas apritē iegājās Dzūkijas nosaukums, norādot uz vietējo iedzīvotāju lietuviešu valodas īpatnējo "dzūkisko izrunu".

## Vēsture
Ap 1040. gadu jātvingu zemes ("Jotvu") mēģināja pakļaut Kijivas lielkņazs Jaroslavs Gudrais, bet 1253. gadā Lietuvas karalis Mindaugs Dainavu (*Deynowe, Dainowe, Denowe*) apsolīja Vācu ordenim. Liela daļa jātvingu gāja bojā Ziemeļu krusta karu laikā, bet atlikusī daļa saplūda ar lietuviešiem, baltkrieviem, poļiem un vāciešiem.

## Lokalizācija
Agrākās Dainavas teritorijā tagad atrodas Lietuvas Dzūkijas vidusdaļa (Alītas rajona, Prienu rajona austrumdaļa) un Baltkrievijas  Voranavas un Ļidas rajoni.
Baltkrievu vēsturnieki apgalvo, ka tā atradusies Suvalkijas teritorijā.

## Atsauces
Starija Darohi

**Starija Darohi** () jeb **Starije Dorogi** () ir pilsēta Baltkrievijā, Minskas apgabala Starija Darohu rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1524. gadā. Atradās Lietuvas lielkņazistē. Apdzīvotā vieta pievienota Krievijai pēc Polijas Otrās dalīšanas 1793. gadā. No 1920. gada - Baltkrievijas PSR sastāvā. Otrā pasaules kara laikā no 1941. gada 27. jūnija līdz 1944. gada 28. jūlijam pilsēta atradās vācu okupācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Starija Darohi vietnē "Baltkrievijas globuss"
Gregorijs Vaizmens

**Gregorijs Rīds Vaizmens** (*Gregory Reid Wiseman*, dzimis ) ir NASA astronauts, ASV Jūras kara flotes izmēģinātājpilots.

Vaizmena pirmais kosmiskais lidojums sākās 2014. gada maijā kosmosa kuģī *[[Sojuz TMA-13M]]*, dodoties uz SKS 40. ekspedīcijas sastāvā. Viņš bija arī 41. ekspedīcijas dalībnieks. Uz Zemes atgriezās 2014. gada novembrī.

## Ārējās saites

* NASA biografija
Deriks Brasārs

**Deriks Brasārs** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2022) Brasārs spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Edmontonas "Oilers" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām QMJHL aizvadītām sezonām, profesionāļa karjeru Brasārs uzsāka 2007.—08. gada sezonā, kuru uzbrucējs uzsāka Amerikas hokeja līgas vienībā Sirakjūsas "Crunch". Sezonas gaitā Brasārs tika izsaukts uz NHL, aizvadot 17 spēles Kolumbusas "Blue Jackets" rindās. Nākamajā sezonā hokejists "Blue Jackets" sastāvā jau bija nostiprinājies. Tiesa, decembrī gūtas traumas dēļ uzbrucējs komandas rindās aizvadīja vien 31 spēli.

2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja EBEL līgas kluba Zalcburgas "Red Bull" sastāvā. Drīz pēc sezonas atsākšanās Brasārs tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers" vienību. 2013.—14. gada sezonā kopā ar "Rangers" sasniedza Stenlija kausa finālsēriju, tajā gan piekāpjoties Losandželosas "Kings" hokejistiem. 2016. gada vasarā tika aizmainīts uz Otavas "Senators", 2018. gada februārī — uz Pitsburgas "Penguins", savukārt vēl gadu vēlāk — uz Floridas "Panthers". Pāris nedēļas pēc nokļūšanas "Panthers" rindās uzbrucējs tika aizmainīts uz Kolorādo "Avalanche". 2019. gada vasarā hokejists noslēdza viena gada līgumu ar Ņujorkas "Islanders". Īsi pirms 2020.—21. gada sezonas sākuma pievienojās Arizonas "Coyotes". Nākamo sezonu jau aizvadījis Filadelfijas "Flyers" rindās. 2022. gada martā Brasārs tika aizmainīs uz Edmontonas "Oilers".

## Ārējās saites