Madagaskara

**Madagaskaras Republika** (malgašu: *Repoblikan'i Madagasikara*) ir salu valsts Indijas okeānā, Āfrikas austrumu piekrastē (ceturtā lielākā sala pasaulē). Sala izveidojās, atdaloties no superkontinenta Gondvānas pirms 88 miljoniem gadu. Madagaskarā ir bagātīga un īpatnēja augu un dzīvnieku valsts — var atrast 5% no visām pasaules augu un dzīvnieku sugām, no kurām 80% ir endēmi.

Salas ekosistēmu apdraud strauji augošais cilvēku skaits.
2012. gadā Madagaskaras iedzīvotāju skaits bija aptuveni 22 miljoni, no kuriem 90% iztika ar mazāk nekā diviem dolāriem dienā. Malgašu un franču valoda ir Madagaskaras valsts valodas. Lielākās reliģijas ir vietējā reliģija un kristietība.

## Vēsture
Pirmie austronēziešu valodās runājošie iedzīvotāji salā ieradās starp 350. gadu p.m.ē. un 500. gadu m.ē. kanoe laivās no Borneo un citām Indonēzijas salām. Ap 1000. gadu m.ē. viņiem pievienojās bantu valodās runājoši pārceļotāji no Āfrikas pāri Mozambikas šaurumam. Laika gaitā Madagaskarā ieradās arī citas etniskās grupas, kas deva ieguldījumu tagadējā malgašu kultūrā. Malgašu tauta parasti tiek iedalīta 18 mazākās grupās, no kurām lielākā (merina) apdzīvo centrālo augstieni.

Līdz 18. gadsimta beigām Madagaskarā valdīja dažādas sociāli politiskas alianses. Līdz 19. gadsimta sākumam sala pastāvēja kā Merinas Karaliste, to pārvaldīja Merinu ģimenes monarhi. Monarhija sabruka 1897. gadā, kad salu kolonizēja Francija. 1958. gadā salā tika nodibināta autonoma Malgašu Republika (1958—1975), kas 1960. gadā ieguva neatkarību no Francijas. 1975. gadā prezidents Didjē Raciraka nodibināja sociālistiski orientētu Madagaskaras Demokrātisko Republiku un sarāva attiecības ar Franciju. 1992. gadā tika nodibināta konstitucionāla Madagaskaras Republika (1992—2010), bet 2009. gadā notika valsts apvērsums, no amata tika gāzts prezidents Marks Ravalomana un iedibināta pagaidu valdība (). 2014. gadā tika atjaunota konstitucionālā iekārta un par Madagaskaras prezidentu kļuva Herijs Radzaonarimampianina.

2025. gada septembrī valstī sākās ekonomisku problēmu izraisītas nekārtības, kuru priekšgalā bija redzama jaunatnes kustība Gen Z Mada. Ap 20 cilvēku gāja bojā pretstāvē, lai gan prezidents demonstrēja piekāpību un izpildīja daļu prasību. Kad oktobrī armija nostājās protestētāju pusē, prezidents Andrī Radzualina franču kara lidmašīnā aizbēga no valsts.

## Ģeogrāfija
Madagaskara ir salu valsts pie Āfrikas austrumu krasta, no kura to atdala Mozambikas šaurums. To no visām pusēm apskalo Indijas okeāns. Valsts krasta līnija ir 4 828 km gara. Ar 587 041 km² lielu platību Madagaskara ir 46. lielākā valsts pasaulē, kā arī 4. lielākā sala pasaulē. Valstij nav sauszemes robežu ar nevienu valsti, taču tās tuvumā atrodas Maurīcija un Komoras, kā arī Majota un Reinjona, kuras ir Francijas aizjūras departamenti. Maurīcija un Reinjona atrodas uz austrumiem no Madagaskaras, kāmēr Komoras un Majota atrodas uz ziemeļrietumiem no tās. Tuvākā kontinentālās Āfrikas valsts ir Mozambika, kura atrodas tai pretim rietumos. No Āfrikas austrumu krasta Madagaskaru šķir Mozambikas šaurums. Valsts galvaspilsēta Antananarivu atrodas gandrīz valsts centrā.

No valsts centrālajiem dienvidiem līdz centrālajiem ziemeļiem atrodas augstienes, kuru augstums svārstās no 800 līdz 1800 m v.j.l. Tās ziemeļos atrodas Caratanana masīvs, kurā ietilpst valsts augstākā virsotne — Morkomotro kalns (2876 m). Garākā upe valstī ir Beciboka.

## Saimniecība
Vairums madagaskariešu nodarbojas ar zemkopību vai arī strādā nozarēs, kas ražo produkciju no lauksaimniecības izejvielām, tostarp pārtiku, sizala virves, cukuru un audumus.

Ekotūrisma un lauksaimniecības rezultātā iegūstamo līdzekļu nodošana izglītībai, veselībai un privātiem uzņēmumiem ir galvenā Madagaskaras attīstības stratēģija. Saskaņā ar toreizējā prezidenta Rajaonarimampianina teikto, šie ieguldījumi veiks lielu ekonomisko izaugsmi, bet ieguvumi ne uzreiz nokļūs pie visiem iedzīvotājiem, taču samazinās dzīves līmeņa atšķirību starp turīgajiem un nabadzīgajiem Madagaskaras iedzīvotājiem.

Laikā no 1960. līdz 2020. gadam Madagaskaras IKP uz vienu iedzīvotāju kritās par 45%. 2025. gadā tikai trešdaļai Madagaskaras iedzīvotāju bija pieeja elektrībai.

## Atsauces

## Ārējās saites