Sergejs Surovikins

**Sergejs Surovikins** (, dzimis ) ir Krievijas Federācijas armijas ģenerālis, Austrumu kara apgabala pavēlnieks (2013—2017). Krievijas Federācijas bruņoto spēku (KFBS) Gaisa un kosmosa spēku virspavēlnieks un KFBS kontingenta pavēlnieks Sīrijas pilsoņu karā (2017, 2019). Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā laikā viņš bija KFBS Dienvidu grupējuma pavēlnieks, no 2022. gada 8. oktobra līdz 2023. gada janvārim bija KFBS Apvienotā grupējuma pavēlnieks "speciālās militārās operācijas zonā" (*командующий Объединённой группировкой войск Вооружённых Сил Российской Федерации в зоне специальной военной операции*).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1966. gadā Novosibirskā. 1987. gadā absolvēja Omskas Augstāko komandieru skolu un dienēja 2. gvardes motorizēto strēlnieku divīzijā. 1991. gada Augusta puča laikā kapteiņa Surovikina pakļautībā esošie karavīri Maskavā nogalināja trīs demonstrantus, par ko viņu pēc puča sagrāves apcietināja, bet pēc septiņiem mēnešiem ieslodzījumā attaisnoja. Pēc PSRS sabrukuma studēja M. Frunzes militārajā akadēmijā. 1995. gadā Maskavas garnizona militārā tiesa viņu atzina par vainīgu līdzdalībā šaujamieroču un munīcijas pārdošanā, taču arī šo tiesas lēmumu atcēla.

Piedalījās Tadžikistānas pilsoņu karā kā motorizēto strēlnieku (MS) bataljona komandieris, pēc tam bija 92. MS pulka štāba priekšnieks, 149. gvardes MS pulka štāba priekšnieks un komandieris, Gatčinas 201. MS divīzijas štāba priekšnieks.

2002. gadā absolvēja Krievijas Federācijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba kara akadēmiju un drīz tika paaugstināts par ģenerālmajoru. Bija 34. MS divīzijas komandieris (2002—2004), 42. gvardes MS divīzijas komandieris Čečenijā (2004—2005), 20. gvardes kombinētās armijas štāba priekšnieks, vēlāk šīs armijas komandieris (2005—2008).
2008. gadā viņu iecēla par Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba Galvenās operatīvās pārvaldes vadītāju, 2010. gadā par Volgas-Urālu militārā apgabala štāba priekšnieku, tad par ģenerālleitnantu un Centrālā militārā apgabala štāba priekšnieku (2010—2012), vēlāk par Austrumu militārā apgabala štāba priekšnieku (2012—2013).
2013. gada oktobrī viņu iecēla par Austrumu militārā apgabala komandieri un paaugstināja ģenerāļpulkveža pakāpē.

No 2017. gada marta līdz decembrim Surovikins bija Krievijas Federācijas bruņoto spēku (KFBS) Sīrijas grupējuma komandieris, 2017. gada 31. oktobrī viņu iecēla Krievijas Federācijas Aviācijas un kosmosa spēku virspavēlnieka amatā un apbalvoja ar KF Varoņa Zelta zvaigzni.
No 2019. gada janvāra līdz aprīlim viņš atkārtoti bija KFBS Sīrijas grupējuma komandieris, 2021. gada 16. augustā Surovikinu paaugstināja armijas ģenerāļa militārajā pakāpē.

Krievijas iebrukumā Ukrainā 2022. gada 24. jūnijā ģenerālis Surovikins kā Krievijas spēku Dienvidu grupas komandieris vadīja Ukrainas Bruņoto spēku ielenkšanas operāciju Luhanskas apgabalā. Kad pēc Krievijas bruņoto spēku militārajām neveiksmēm 2022. gada 8. oktobrī no KFBS Apvienotā grupējuma pavēlnieka amata atcēla ģenerāli Židko, armijas ģenerālis Surovikins ieņēma viņa vietu.
2023. gada 11. janvārī kļuva zināms, ka par Ukrainas iebrukušo Krievijas spēku apvienotā grupējuma komandieri iecelts Valērijs Gerasimovs. Sergejs Surovikins kļuva par vienu no trim Gerasimova vietniekiem.
Tūlīt pēc Vāgneriešu dumpja plašsaziņas līdzekļos parādījās ziņās, ka FSB apcietinājis armijas ģenerāli Surovikinu un viņa vietnieku ģenerālpulkvedi Andreju Judinu.
23. augustā kļuva zināms, ka Sergejs Surovikins ir atbrīvots no amata, bet Gaisa spēku virspavēlnieka pienākumus uz laiku pilda ģenerālpulkvedis Viktors Afzalovs.

2025. gada sākumā izplatījās ziņa, ka Surovikins esot militārais padomnieks kādā Āfrikas valstī.

## Atsauces

## Ārējās saites