open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rasuna-Anterselva

**Rasuna-Anterselva** (, ) ir pašvaldība Itālijā. Tajā dzīvo 2871 cilvēks un tā ir 121 km2 liela. Rasuna-Anterselva atrodas 110 km uz ziemeļaustrumiem no Trento. Te notika 2007. gada Pasaules čempionāts biatlonā, arī 2026 gada ziemas olimpiskās spēles biatlonā, tāpat regulāri notiek Pasaules kausa posmi biatlonā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

**[[Latvija|Latvijas Republikas]] Ārlietu ministrija** ir vadošā valsts pārvaldes iestāde ārlietu nozarē. Ārlietu ministrijas galvenais uzdevums ir izstrādāt un īstenot valsts ārlietu politiku. 

Ārlietu ministriju politiskā līmenī vada ārlietu ministrs, bet valsts sekretāra galvenie uzdevumi ir nozares politikas un stratēģijas izstrāde, nozares politikas īstenošana, iestādes administratīvā darba vadīšana un ministriju funkciju izpildes organizēšana.
Ārlietu ministrijas tiešā pārvaldībā atrodas Latvijas Institūts.

## Vēsture
thumb|left|Hipotēku bankas ēka.
Ārlietu ministriju izveidoja 1918. gadā pēc pirmo diplomātisko pārstāvniecību izveidošanās un tai piešķīra neoklacisisma stilā celto Rīgas Hipotēku biedrības ēku Krišjāņa Valdemāra ielā (arhitekts Augusts Vite), kurā izvietojās arī Latvijas Republikas Ministru kabinets, Valsts kanceleja un Iekšlietu ministrija.

Pēc Latvijas okupācijas Latvijas Republikas Ārlietu ministriju likvidēja un 1944. gadā izveidoja Latvijas PSR Ārlietu ministriju. Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā  par ārlietu ministru iecēla Jāni Jurkānu, taču ministrijas darbību pilnā apjomā atsāka vienīgi pēc .

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ārlietu ministrijas mājaslapa
* Ieskats Latvijas ārlietu dienesta vēsturē
2007. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss

**2007. gada [[Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss]]** ir bērnu Eirovīzīja, kas norisinājās 8. decembrī Nīderlandē, Roterdamā.

## Dalībvalstis

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Sergejs Mirskis

**Sergejs Mirskis** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas vācu izcelsmes sabiedriskais darbinieks, publicists un politiķis. Bijis vairāku Saeimas sasaukumu deputāts, pārstāvot partiju "Saskaņa".

## Dzīvesgājums
Dzimis 1952. gadā skolotāja, vēlākā LVU krievu literatūras docenta Vladimira Mirska un viņa sievas Irinas, dzimušas Oses, ģimenē. Savu tautību uzrādījis kā vācietis.

Mācījās Rīgas 53. vidusskolā, ko absolvēja 1969. gadā.

Darbojās biedrībā "Krievijas tautiešu savienība Latvijā", bija tās prezidija loceklis, kā arī biedrībā "Mūzikas un poēzijas klubs". Bija uzņēmuma "Structors" menedžeris.

## Politiskā darbība
S. Mirskis neveiksmīgi kandidēja 2001. gada Rīgas domes vēlēšanās no Krievu partijas saraksta, 8. Saeimas vēlēšanās no PCTVL saraksta un 2005. gada Rīgas domes vēlēšanās no Tautas Saskaņas partijas saraksta.

No 2001. gada viņš bija Saeimas deputāta palīgs, bet 2006. gadā Saeimas vēlēšanās S. Mirski ievēlēja par 9. Saeimas deputātu no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta, pēc četriem gadiem ievēlēts arī 10. Saeimā. 2009. gadā netika ievēlēts Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Veiksmīgi kandidēja arī 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās 2011. gadā. 11. Saeimā S. Mirskis ir Ārlietu komisijas priekšsēdētāja biedrs, darbojas arī Saimnieciskajā komisijā. 2011. gadā tika ievēlēts par sociāldemokrātiskā partijas "Saskaņa" Rīgas organizācijas valdes priekšsēdētāju. Kandidēja 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no "Saskaņas Centra" saraksta. Tika ievēlēts 12. Saeimā no partijas "Saskaņa" saraksta.

Pētnieciskās žurnālistikas centra ** veiktajā pētījumā par 12. Saeimas deputātu uzstāšanos tribīnē un ziņojumu gatavošanu kopā ar 12 citiem, tostarp 7 no "Saskaņas" ievēlētajiem deputātiem, atzīts par "nerunīgo deputātu", jo 12. Saeimā 44 pavadītajos mēnešos Mirskis tikai vienreiz runājis no tribīnes un vienreiz gatavojis ziņojumu par kādu likumprojektu.

2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* 11. Saeimas profils
Kombuļu baznīca

**Kombuļu Svētā Jāzepa Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Kombuļu pagasta centrā Kombuļos.

## Vēsture
Kombuļu pirmā katoļu koka baznīca bija no 1767. gada, kad Krāslavā uzcēla jaunu mūra baznīcu, bet veco dievnamu nojauca un pārveda uz Kombuļiem. Tas pastāvēja aptuveni 60 gadus.

1818. gadā koka baznīcu nojauca un uzcēla mūra kapelu, kas bija veltīta Svētā Jāņa godam un bija Krāslavas baznīcas filiāle. Kapela radās no siena šķūņa, ko grāfs Plāters pārbūvēja par ģimenes kapliču. 1860. gadā tika uzcelta piebūve. 1923. gadā prāvesta Jāņa Putāna laikā baznīcai piebūvēja divus torņus, dievnama priekšā ieraka astoņus stabus, apšuva ar dēļiem un uzlika jumtu torņa veidā. Prāvesta Antona Juhneviča kalpošanas laikā 1937. gadā pie baznīcas piemūrēja mūra presbitēriju, kam abās pusēs ir sakristejas. Koka torņi sāka bojāties, tāpēc 1960. gados tos apšuva ar silikātķieģeļiem. No 1966. gada Kombuļu prāvests bija Fēlikss Cipruss, kurš mira 2011. gada 18. novembrī un apbedīts baznīcas dārzā.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Jānis Bečs. Kombuļu draudze izveidojās par patstāvīgu draudzi 1915. gadā, pirms tam tā bija Krāslavas filiāle. Draudzei ir deviņas kapsētas — Kombuļu kapi, Rairu kapi, Sjaneišu kapi, Aišpūru kapi, Pīzānu kapi, Trūpu kapi, Vagaļu kapi, Zīmaišu kapi, Kropišku kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Jāzepa — strādnieku aizbildņa svētki (40 stundas), Svētā Krusta paaugstināšanas svētki, Svētās Terēzijas no Bērna Jēzus svētki, Svētā Andreja svētki.

## Tehniska informācija
Kombuļu baznīca ir mūra krustveida celtne ar diviem torņiem, skārda jumtu un koka grīdu. Tā ir 14 metrus gara un 14 metrus plata. Baznīcas dārzu ieskauj laukakmeņu mūra žogs.

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* www.zudusilatvija.lv
* Vēsture

## Atsauces
Krišjāņu baznīca

**Krišjāņu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Balvu novada Krišjāņu pagasta centrā Krišjāņos.

## Vēsture
Krišjāņu katoļu baznīca tika uzcelta 1939. gadā. Dievnama celtniecībai izmantoja Krišjāņu pusmuižas klēti, ko pēc draudzes lūguma 1933. gada 21. augustā Jaunlatgales apriņķa valde bez atlīdzības nodeva draudzes rīcībā. Draudze savas īpašuma tiesības uz šo objektu nostiprināja tikai 1935. gada 7. jūnijā. Bēržu draudzes prāvestam Jēkabam Cindzulim tika uzdots piemērot klēti baznīcas vajadzībām, taču ņemot vērā garīdznieka lielo vecumu, pārbūvi realizēja nākamais prāvests Eduards Kopeiks, kurš ēkai uzlika jaunu skaidu jumtu, ielika durvis, izjauca apcirkņus. Baznīcai tika izgatavoti altāri un pārējais nepieciešamais dievkalpojumu noturēšanai. 1939. gada Ziemassvētku vigilijā prāvests Eduards Kopeiks iesvētīja dievnamu un Ziemassvētku naktī noturēja pirmo dievkalpojumu. Baznīcas pilnveidošanai 1940. gadā arhitekts P. Pavlovs bija izstrādājis būvprojektu, taču šo ieceri izjauca Otrais pasaules karš.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Oļģerts Misjūns. Krišjāņu draudze nodibināja Rīgas arhibīskaps Antonijs Springovičs 1933. gadā. Tā tika izveidota galvenokārt bijušās Zosuļu filiālbaznīcas teritorijā. Draudzei ir divas kapsētas — Putrānu kapi un Kaupiņu kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Svētā Jāņa Kristītāja diena.

## Tehniska informācija
Krišjāņu baznīca ir laukakmeņu mūra viennavas celtne ar šīfera jumtu un koka grīdu. Tā ir 20 metrus gara un 9 metrus plata. Baznīcas dārzā atrodas krucifikss.

## Attēlu galerija

Attēls:Krišjāņu katoļu baznīcas altāris.JPG|Dievnama altāris
Attēls:Krišjāņu katoļu baznīcas iekšskats.JPG|Dievnama iekšskats

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* www.balvurcb.lv
* www.paxvobis.lv

## Atsauces
Kupravas baznīca

**Kupravas Svētā Ignācija Lojolas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Balvu novada Vīksnas pagasta Kupravā (Veckupravā).

## Vēsture
Kupravas katoļu baznīca tika uzcelta 1928. gadā. Netālu no Kupravas stacijas Liepnas ceļa malā tika uzcelta ēka, kuras kreisajā pusē tika ierīkots trīsistabu dzīvoklis ar virtuvi plebānijas vajadzībām, bet labajā pusē tika ierīkots lūgšanu nams. Dievnams tika celts prāvesta Broņislava Kivrāna vadībā.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Jāzeps Kornaševskis. Kupravas draudze tika nodibināta 1925. gadā, atdalot no Balvu un Viļakas draudzes vairākas sādžas. Draudzei ir viena kapsēta — Kupravas kapsēta, kas darbojas no 1920. gada.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Svētā Ignata diena.

## Tehniska informācija
Kupravas baznīca ir uz augsta akmens pamata koka viennavas celtne ar koka grīdu. Tā ir 18 metrus gara. Baznīcas dārzā atrodas krusts, pie kura notiek maija dziedājumi Dievmātes godam.

## Attēlu galerija

Attēls:Kupravas katoļu baznīcas iekšskats.JPG|Baznīcas iekšskats
Attēls:Kupravas katoļu baznīcas iekšskats1.JPG|Baznīcas iekšskats


## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* www.bibliotekas.lv
* www.balvurcb.lv
* www.vietas.lv

## Atsauces
Filhnere

**Filhnere** () bija Vācijas vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietota uz Ronnes šelfa ledāja Vedela jūras dienvidu piekrastē. Atklāta 1982. gadā un nosaukta par godu vācu ģeogrāfam un rakstniekam, otrās Vācu antarktiskās ekspedīcijas vadītājam, Vilhelmam Filhneram.

Stacija tika izmantota tikai polārajās vasarās un kalpoja par atbalsta punktu starptautiskās Filhnera-Ronnes šelfa ledāja programmas (FRISP) glacioloģijas un ģeofizikas pētījumiem. Kopš 1990. gada stacijā darbojās automātiska meteostacija. Stacija bija ierīkota uz virs ledāja uz balstiem nostiprinātiem konteineriem un paredzēta 12 cilvēku komandai. Katrus divus vai trīs gadus stacija tika piepacelta aptuveni par metru, lai kompensētu zem tās uzkrātā sniega daudzumu. Kopā ar šelfa ledāju tā gada laikā pārvietojās par aptuveni  ziemeļaustrumu virzienā.

1998. gada ziemā no šelfa ledāja atdalījās 150 × 35 km (5250 km²) liels galdveida aisbergs A-38, uz kura atradās arī tobrīd neapdzīvotā Filhneres polārstacija. 1999. gada februārī 10 dienu laikā ar aviācijas palīdzību stacija tika demontēta, uz kuģi *Polarstern* nogādājot ap 120 tonnu stacijas būvju un materiālu un 50 tonnu transportlīdzekļu. Vēlāk šie materiāli daļēji tika izmantoti Konenes stacijas būvniecībā.

## Atsauces
Johans Pahelbels

**Johans Pahelbels** (, dzimis 1653. gada augustā (kristīts 1. septembrī), miris 1706. gada martā) bija vācu baroka laikmeta komponists un ērģelnieks, nozīmīgs dienvidvācu ērģeļskolas pārstāvis.

## Biogrāfija
Johans Pahelbels dzimis Nirnbergā vīntirgotāja ģimenē. Kaut arī agri bija vērojama zēna muzikālā apdāvinātība, tomēr studijas Altdorfas universitātē (pie Nirnbergas) nācās pārtraukt naudas problēmu dēļ. Pēc tālākām mācībām Rēgensburgas luteriskajā *Gymnasium Poeticum* 1673. gadā jauneklis devās uz Vīni. 1677. gadā Pahelbels kļuva par galma ērģelnieku Eizenahā, kur iepazinās ar Bahu (*Bach*) ģimeni. Tomēr jau pēc gada viņš uzsāka darbu Erfurtē (*Predigerkirche* baznīcā), kur nodibināja arī ģimeni (sieva kopā ar dēlu nomira no mēra 1683. gadā). Erfurtē viņš arī mācīja ērģeļspēli Johana Sebastiāna Baha vecākajam brālim Johanam Kristofam Baham, (*Johann Christoph Bach III*, 1671–1721). 1684. gadā Pahelbels apprecējās otrreiz, un šajā laulībā dzima septiņi bērni. 1690. gadā Pahelbels pārcēlās uz Štutgarti un ieņēma vietu hercogienes Magdalēnas Sibillas galmā Virtembergā. Tomēr franču iebrukuma draudu dēļ viņš jau 1692. gadā devās uz Gotu. 1695. gadā atgriezās dzimtajā Nirnbergā, kur 52 gadu vecumā mira.

## Darbi
Kā komponists Pahelbels bija visai ražīgs gan vokālajā, gan instrumentālajā jomā (triosonātes, klaviermūzika). Daudzi darbi saistīti ar liturģiskiem motīviem. Galvenā vērība veltīta ne pārāk plašiem ērģeļdarbiem (ērģeļkorāļu priekšspēles un apdares, vairāk nekā 100 fūgu, kā arī tokātas un čakonas). Daudzi no šiem sacerējumiem dzīvo arī mūsdienu repertuārā.

Pats pazīstamākais Pahelbela skaņdarbs ir "Kanons un Žīga trim vijolēm un basam (*basso continuo*) Re mažorā". Tieši kanons negaidīti atdzima ap 1965. gadu, un kopš tā laika tiek reproducēts dažādos sastāvos, tostarp kino un popmūzikā. Kanonā patiesībā ir divas tēmas: pati relatīvi raitā, astotdaļu kustībā ritošā tēma trīsbalsīga kanona izklāstā un *[[basso ostinato]]* (nemainīgais, spītīgais bass), kas veidots ar trīs lejupkrītošu kvartu kodolintonāciju ceturtdaļnotīs. Šādas lejupkrītošas kvartas (tiešā lēcienā vai melodiski aizpildītas; citkārt augšupkāpjošas kvintas) dažkārt dēvē par romaneskas formulu, un tā principā radniecīga, piemēram, folijas tēmai. Visi šie intonatīvie veidojumi plaši pārstāvēti 16. un 17. gadsimta lautas mūzikā un no tās izplatījušies arī tieši sadzīvē (angļu tautasdziesma "Zaļās piedurknes" (*Greensleeves*) un citu komponistu daiļradē (Johans Sebastiāns Bahs, Georgs Frīdrihs Hendelis, Jozefs Haidns, Volfgangs Amadejs Mocarts u.c.))

## Atsauces

## Ārējās saites

* Johans Pahelbels ''allmusic.com'' 
* Johana Pahelbela notis ''Werner Icking Music Archive'' 

## Literatūra
* *Arnfried Edler: Pachelbel, Johann. In: Neue Deutsche Biographie (NDB). Band 19, Duncker & Humblot, Berlin 1999, S. 745 f.*
* *Jean M. Perreault: The thematic catalogue of the musical works of Johann Pachelbel. Scarecrow Press, Lanham, Md. 2004. 414 S. *
* *Kathryn Jane Welter: Johann Pachelbel: organist, teacher, composer: a critical reexamination of his life, works, and historical significance. Ann Arbor, Michigan UMI Dissertation Services, 2001. 384 S.*
Konstantinovas baznīca

**Konstantinovas Svētā Krusta paaugstināšanas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Atrodas Krāslavas novada Konstantinovas pagasta centrā Konstantinovā.

## Vēsture
Tā kā pagastā nebija savas baznīcas, ticīgie pagasta iedzīvotāju bija spiesti apmeklēt Dagdas Romas katoļu baznīcu, kā arī Ludvikovas katoļu baznīcu, bet vēlējās dievnamu savā pagastā. Pateicoties bijušā Konstantinovas pagasta prieksšēdētāja Arvīda Ozoliņa piešķirtajai ēkai 20. gadsimta beigās, dievnams ir ierīkots bijušā Konstantinovas muižas īpašnieka zirgu stallī.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Pāvils Odiņš. Konstantinovas draudze izveidojās 2001. gadā. Tā ir Ludvikovas draudzes filiāle. Svētās Mises tiek svinētas svētdienās. Draudzē ir trīs kapsētas — Eisaku kapsēta, Saboļu kapsēta, Sivergola kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Svētā Krusta paaugstināšanas svētki.

## Attēlu galerija

Attēls:Konstantinovas baznicas altaris.JPG|Baznīcas altāris
Attēls:Konstantinovas baznicas altaris2.JPG|Baznīcas altāra daļa


## Ārējās saites
* Fotogrāfijas

## Atsauces
Kšešovice

**Kšešovice** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz rietumiem no Krakovas. Vēsturiski Kšešovice ir viena no savulaik ietekmīgās Potocku dzimtas rezidences pilsētām. Saglabājušās vairākas Potocku pilis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Priedaine (stacija)

**Priedaine** ir dzelzceļa stacija Priedainē, Jūrmalā, līnijā Torņakalns—Tukums II. Priedainē pietur visi Tukuma virziena elektrovilcieni (izņemot rīta ekspresreisu no Tukuma). Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Priedaines stacija atvērta jau 1909. gadā Krievijas Impērijas laikā ar nosaukumu *Sosnovij* platforma. 1938. gadā vecās koka stacijas ēkas vietā uzbūvēta jauna (projektējuši inženieri A. Grundmanis un J. Šarlovs). Vienlaikus ar ēkas uzbūvēšanu ierīkota pārmiju centralizācija un bloķēšanas sistēma Lielupes tilta izgriežamajai daļai. Stacijā ierīkotie gaismas signāli bija pirmie Latvijas dzelzceļā. Stacijas ēka saglabājusies līdz mūsdienām un tā ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

No  pēc Rīgas pašvaldības pasūtījuma atklāts elektrovilciena maršruts Rīga—Priedaine, kura vajadzībām tika izmantots 20. gadsimta 90. gadu sākumā izbūvētais papildu perons. Vēlāk maršruts tika slēgts.

## Attēlu galerija

Attēls:Priedaines stacija 1.JPG|Priedaines stacijas ēka 2011. gadā
File:Sliežu ceļi Priedainē (4).jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Priedainē (3).jpg|Sliežu ceļi Tukuma virzienā
Attēls:Priedaines stacija 7.JPG|Priedaines stacijas ēka
Attēls:Priedaines stacija 16.JPG|Sliežu ceļi Tukuma virzienā. Pa kreisi - neizmantots perons
Attēls:Priedaines stacija 13.JPG|Priedaines stacijas ēka
Attēls:Priedaines stacija 17.JPG|Sliežu ceļu izvērsums Tukuma virzienā. Tālumā Lielupes tilti
Attēls:Priedaines stacija 6.JPG|Priedaines stacijas uzgaidāmā telpa
Attēls:Priedaines stacija 10.JPG|Nojauktā sliežu ceļa atliekas
Attēls:Priedaines stacija 11.JPG|Sliežu ceļš un pamesta ēka Priedaines stacijā (nojaukta 2012. gadā)
Attēls:Priedaines stacija 18.JPG|Elektrovilciens ER2-1342 pienāk Priedaines stacijā


## Atsauces
Igors Zujevs

**Igors Zujevs** (dzimis ) ir Latvijas krievu politiķis. Pārstāv Latvijas Sociālistisko partiju. Bijis Saeimas un Rīgas domes deputāts (ievēlēts no apvienības "Saskaņas Centrs" un partijas "Saskaņa" saraksta).

## Biogrāfija
Vispārējo vidējo izglītību ieguvis Rīgas 56. vidusskolā, ko pabeidzis 1981. gadā. 1983. gadā beidzis Rīgas Jūrskolu kuģa tehniķa specialitātē. 2011. gadā absolvējis Baltijas Psiholoģijas un menedžmenta augstskolu.

Bijis biedrības "Labā Cerība" valdes priekšsēdētājs, dārzkopības uzņēmuma "Vasara" un uzņēmuma "Magone" valdes loceklis. Tāpat strādājis uzņēmumos "Pļavnieku nami" un "Rīgas centrāltirgus", kā arī Latvijas jūras kuģniecībā.

## Politiskā darbība
2005. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās kandidēja Rīgas domes vēlēšanās no politiskās patriotiskās apvienības "Dzimtene" un Latvijas Sociālistiskās partijas apvienotā saraksta un tika ievēlēts domē. 2006. gadā nesekmīgi kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās no partiju apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta. 2009. gadā atkārtoti tika ievēlēts Rīgas domē no "Saskaņas Centra" saraksta. Strādāja Mājokļu un vides komitejā un Sociālo jautājumu komitejā.

2010. gadā kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās no politisko partiju apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā un tika ievēlēts 10. Saeimā. Tāpat arī 2011. gadā Saeimas ārkārtas vēlēšanās ievēlēts 11. Saeimā, kur darbojas Sociālo un darba lietu komisijā un Saimnieciskajā komisijā.

Sākotnēji netika ievēlēts 12. Saeimā no partijas "Saskaņa" saraksta, taču 2015. gada maijā kļuva par 12. Saeimas deputātu pēc tam, kad Regīna Ločmele-Luņova nolika mandātu.

Pētnieciskās žurnālistikas centra ** veiktajā pētījumā par 12. Saeimas deputātiem Zujevs atzīts par "visnerunīgāko Saeimas deputātu", jo 12. Saeimā 38 pavadītajos mēnešos ne reizi nav runājis no tribīnes un tikai vienreiz gatavojis ziņojumu par kādu likumprojektu. 2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no partijas "Saskaņa" saraksta, taču netika ievēlēts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* 11. Saeimas profils
Krakovas apriņķis

**Krakovas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Mazpolijas vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Mazpolijas vojevodistes Mehovas, Prošovices, Bohņas, Veličkas, Misleņices, Vadovices, Hšanovas un Olkušas apriņķiem, kā arī Krakovas pilsētu.

## Apskates objekti
*Ojcovas kapela "Uz ūdens" (*Kaplica „Na Wodzie” św. Józefa Robotnika w Ojcowie*]
*Ojcovas nacionālais parks (*Ojcowski Park Narodowy*)

## Galerija

Kaplica_na_Wodzie,_Prałatki_2OPN3.jpg|Ojcovas kapela "Uz ūdens"
Kaplica"NaWodzie"-POL,_Ojców.jpg|Ojcovas kapela "Uz ūdens"
Biała_Ręka_Ojcowski_PN.jpg|Ojcovas nacionālais parks


## Ārējās saites

*Ojcovas nacionālais parks
Ludvikovas baznīca

**Ludvikovas Svētās Agates Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Skaistas pagasta Ludvikos, Ižiuna ezera dienvidu krastā.

## Vēsture
Ludvikovas pirmā katoļu baznīca tika uzcelta 1925. gadā prāvesta Antona Oļševska vadībā. 1962. gadā dievnamu nojauca, jo tas atradās avārijas stāvoklī. Atgūstot neatkarību, baznīca tika atjaunota. Tā ir iekārtota restaurētā bijušās skolas ēkā.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Pāvils Odiņš. Ludvikovas draudze tika nodibināta 1925. gadā, atdalot apdzīvotas vietas no Dagdas, Asūnes, Pustiņas, Skaistas un Aulejas draudzēm. 1962. gadā, nojaucot dievnamu, draudze beidza pastāvēt. Atgūstot neatkarību, draudze atjaunoja savu darbību, tajā ir aptuveni 200 ticīgo. Svētās Mises tiek svinētas svētdienās.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Svētās Agates diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas — Sāpju mātes diena.

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* Dagdas dekanāta mājaslapa
* www.vietas.lv
* www.kraslava.lv

## Atsauces
Ieva Kerēvica

**Ieva Kerēvica** (dzimusi 1980. gada 4. decembrī Madonā) ir latviešu dziedātāja.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1980. gadā Madonā. Mācījās Jelgavas mūzikas vidusskolā, studēja Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolā. 
Ar panākumiem startēja vairākos vokālajos konkursos, tai skaitā *Sony Jazz Stage 2004* (2. vieta), *Lady Summertime*, *Stage number one* (1. vieta; dalība kopā ar grupu *The spirit shadows*), "Tu esi pamanīts" un "Liepājas Dzintars". 2009. gadā ar Madonas zaļo kori uzvarēja TV3 šovā "Koru Kari 2".

2014. gadā viņai piedzima meita Grieta.

## Dalība televīzijā

### TV

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dabas bērns ar džeza dvēseli — Ieva Kerēvica
* Dziedātāja Ieva Kerēvica dzird suņa frekvenci
* Ieva Kerēvica izrades.lv
Morisone

**Morisone** var būt:
* Dženifere Morisone — amerikāņu aktrise;
* Tonija Morisone — amerikāņu rakstniece.
Leikēmija

thumb|220px|Leikēmija
**Leikēmija** jeb **leikoze** (sarunvalodā **asins vēzis** vai **bālasinība**) ir ļaundabīga asins slimība. Attīstoties leikozei, ļaundabīgās šūnas rodas no kaulu smadzeņu hemopoētiskajām (asinsradošajām) šūnām. Ir vairāki leikēmijas tipi, tai skaitā akūta leikoze, akūta mieloleikoze, akūta limfoleikoze, hroniska leikoze, hroniska mieloproliferatīvā leikoze, hroniska limfoproliferatīvā leikoze. Ar akūto leikēmiju vīrieši slimo biežāk nekā sievietes. Slimības rezultātā asinīs palielinās leikocītu skaits. Leikēmija sākas kaulu smadzenēs, tajās viena asins cilmes šūna sāk patoloģiski ātri dalīties un nespēj nobriest. Leikēmijas cēloņi var būt dažādi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* ''Leikemija.lv''
*
Tonija Morisone

**Tonija Morisone** (; dzimusi **Hloja Entonija Voforda** (*Chloe Anthony Wofford*) , mirusi ) bija ASV rakstniece, redaktore un profesore.

Tonija Morisone izglītību ieguva Hauarda Universitātē (*Howard University*) un Kornela Universitātē (*Cornell University*). Viņa ir bijusi katedras vadītāja Prinstonas Universitātē.

Tonijas Morisones populārākie romāni ir *[[The Bluest Eye]]*, *[[Song of Solomon]]* un *[[Beloved]]*. Viņa ir ieguvusi 1993. gada Nobela prēmiju literatūrā, kā arī Pulicera balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Liepnas katoļu baznīca

**Liepnas Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Alūksnes novada Liepnas pagasta centrā apdzīvotā vietā Liepnā.

## Vēsture
Liepnas pirmā katoļu koka kapela tika uzcelta 1754. gadā. To Krievijas Impērijas valdība slēdza 1862. gadā un nodeva pareizticīgajiem. Pēc Pirmā pasaules kara, 1921. gadā Latvijas valdība kapelu atdeva atpakaļ katoļiem, piešķirot arī piecpadsmit hektārus zemes. Vēlāk, prāvesta Broņislava Kivrāna darbības laikā pie vecās kapelas sāniem tika uzbūveta jauna koka baznīca un, izņemot vecās baznīcas sānu sienu, abus dievnamus savienoja. Rezultātā vecā kapela kļuva par jaunās baznīcas presbitērija daļu. Dievnams tika celts uz akmens pamatiem. Baznīcā bija trīs vienkārši altāri, virs galvenā altāra bija krusts un Kalvārijas panorāma. Sānu altāri bija vienkārši, bez svētbildēm. Dievnamam bija divi torņi. 1939. gadā, pirms bīskapa Jāzepa Rancāna vizitācijas Liepnā baznīcas būvniecības darbi tika pabeigti, taču Otrā pasaules kara laikā, 1944. gada jūlijā baznīca nodega.

Prāvests Jānis Svilāns laika periodā no 1945. līdz 1947. gadam uzcēla jaunu baznīcu, nopērkot māju, pārvedot to uz Liepnu, kur namu uzstādīja un piemēroja dievnama vajadzībām.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Jāzeps Kornaševskis. Liepnas draudze izveidojās par patstāvīgu draudzi 1921. gadā, pirms tam tā bija Viļakas filiāldraudze. Draudzei ir vienakapsēta — Slaides kapsēta, kas atrodas 500 metrus no dievnama.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Svētā Jāņa diena un Svētā Krusta paaugstināšanas svētki.

## Tehniska informācija
Liepnas baznīca ir koka viennavas celtne ar šīfera jumtu un koka grīdu. Tā ir 11 metrus gara un 9 metrus plata. Lietošanas kārtībā ir fisharmonijs.

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* www.vietas.lv 
* www.zinas.nra.lv

## Atsauces
Ostrones baznīca

**Ostrones (Ustroņu) Svētā Aloiza Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Sokolku pagasta Ustroņos.

## Vēsture
Pašreizējā Ostrones baznīca kā lūgšanu nams tika celta 1936. gadā, pirmā draudzes prāvesta Broņislava Valpitra laikā. Prāvests nopirka kādu māju un to izvietoja uz zemes, ko draudzei bija dāvājis Juris Pušmucovs, kura mājā tika noturēti dievkalpojumi dievnama celšanas laikā. Jauna dievnama celšanas plānus pārtrauca karš un okupācijas gadi.
 
## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Rinalds Stankevičs. Ostrones draudze tika nodibināta 1935. gada 11. decembrī, kad Rīgas arhibīskaps Antonijs Springovičs apstiprināja draudzes robežas, atdalot apdzīvotas vietas no Ciskādu, Viļānu un Vidsmuižas draudzēm. Draudzei ir septiņas kapsētas — Akramu kapsēta, Pustinku kapsēta, Bokonu kapi, Rampānu kapi, Sopru kapi, Zamožu kapi, Zviedriņu kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Triju ķēniņu diena, Svētā Staņislava diena, Skapulāru svētki, Svētā Aloizija diena, Dievmātes dzimšanas svētki, Kristus Karaļa svētki.

## Tehniska informācija
Ostrones baznīca ir koka viennavas celtne ar skārda jumtu un cementa grīdu. Tā ir 18 metrus gara un 14 metrus plata. Baznīcas vienā galā atrodas dzīvojamās telpas plebānijas funkciju veikšanai.

## Interjers
Dievnamā ir trīs altāri ar Svētās Jaunavas Marijas un Svētās Terēzes skulptūrām.

## Ārējās saites
* www.farming.lv
* Fotogrāfijas
* www.rezeknesnovads.lv 

## Atsauces
Petrs Mrāzeks

**Petrs Mrāzeks** (; dzimis 1992. gada 14. februārī) ir čehu hokejists, vārtsargs. Kopš 2025. gada Mrāzeks spēlē NHL kluba Anahaimas "Ducks" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Hokeju Mrāzeks uzsāka spēlēt HC Vitkovice kluba junioru sistēmā, 2008. gadā izejot laukumā arī tās Čehijas Ekstralīgas komandas sastāvā. 2009. gada vasarā Mrāzeks pārcēlās uz Ziemeļameriku, kur pievienojās Ontārio hokeja līgas kluba Otavas "67's" rindām, tajā aizvadot nākamās trīs sezonas. 2012.—13. gada sezonu Mrāzeks uzsāka ECHL vienībā Toledo "Walleye", taču jau visai drīz tika izsaukts uz Amerikas hokeja līgas klubu Grandrepidsas "Griffins".

2012.—13. gada sezonā Mrāzeks debitēja NHL, aizvadot divas spēles Detroitas "Red Wings" sastāvā. 2014.—15. gada sezonā Mrāzeks kļuva par "Red Wings" otro vārtsargu aiz Džimija Hauarda. 2015.—16. gada sezonā Mrāzekam izdevās izkonkurēt arī Hauardu. 2017.—18. gada sezonās vidū tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers", savukārt vasarā pievienojās Karolīnas "Hurricanes" rindām. 2021. gada jūlijā kā brīvais aģents pievienojās Toronto "Maple Leafs".

2022. gada 7. jūlijā "Maple Leafs" kopā ar 2022. gada NHL drafta pirmās kārtas izvēli Mrāzeku aizmainīja uz Čikāgas "Blackhawks" apmaiņā pret otrās kārtas izvēli 2022. gadā.

Čehijas hokeja izlases rindās spēlējis 2012. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem, tajā tiekot atzīts par turnīra labāko vārtsargu.

## Ārējās saites

## Atsauces
Volters Mondeils

**Volters Mondeils** (; dzimis , miris ) bija 42. ASV viceprezidents un ASV Kongresa loceklis, pārstāvēja Demokrātisko partiju.

Izglītību ieguva Makalestera koledžā Minesotā (*Macalester College*), Minesotas universitātē (*University of Minnesota*) un Minesotas universitātes juridiskajā koledžā (*University of Minnesota Law School*). Dienējis ASV Armijā, piedalījies Korejas karā. Laikā no 1960. līdz 1964. gadam bija Minesotas štata ģenerāladvokāts. 1964. gadā ticis ievēlēts ASV Senātā, kura loceklis bija līdz pat 1976. gadam. 1976. gadā piedalījās ASV prezidenta vēlēšanās kā kandidāts uz ASV viceprezidenta amatu. Līdz ar Džimija Kārtera uzvaru vēlēšanās viņš uz četriem gadiem tika ievēlēts Baltajā namā. 1980. gadā kandidēja atkal, taču neveiksmīgi, par ASV prezidentu kļuva Ronalds Reigans. V. Mondeils bija arī Demokrātu partijas kandidāts 1984. gada vēlēšanās, šoreiz jau kā prezidenta amata kandidāts, taču atkal tika zaudēts R. Reiganam.

## Ārējās saites

* Kongresa profils
Līksnas katoļu baznīca

**Līksnas Vissvētās Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Augšdaugavas novada Līksnas pagasta Vaikuļānos. Dievnams ir izcils neogotikas stila sakrālās arhitektūras paraugs.

## Vēsture
Līksnas muižas kapelu, kas atradās muižas pagalmā, 1748. gadā cēla muižas īpašnieki Līdinghauzeni-Volfi (*Lüdinghausen-Wolff*).
Līksnas pirmā katoļu baznīca par grāfa Plātera-Zīberga līdzekļiem tika uzcelta 1798. gadā. Tā bija ķieģeļu mūra baznīca, ko 1819. gadā bīskaps Valerijans Kamionka konsekrēja Svētās Ģimenes godam.

Pašreizējā mūra baznīca tika celta laika periodā no 1909. līdz 1913. gadam prāvesta, vēlāk Rīgas arhibīskapa Antonija Springoviča vadībā par draudzes locekļu un muižkunga līdzekļiem. Pēc baznīcas uzcelšanas veco dievnamu nojauca un no iegūtajiem būvmateriāliem uzcēla lielu divstāvu pastorāta namu. Beidzoties Pirmajam pasaules karam, 1920. gados baznīcā tika veikts remonts. Dievnams ir konsekrēts 1913. gadā Vissvētās Jēzus Sirds godam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Jānis Smirnovs. Līksnas draudze sāka veidoties jau 17. gadsimtā, kad Līksnā darbojās jezuīti, kuru darbību Līksnā Polijas karalis Vladislavs IV apstiprināja uz mūžīgiem laikiem. 1783. gadā, nodibinoties Mogiļevas arhidiecēzei, Līksnā nodibināja Lejas Daugavpils dekanāta administratīvo centru, tāpēc 1789. gadā jezuīti savu darbību izbeidza, bet draudzi savā aprūpē pārņēma laicīgie priesteri. Draudzei ir septiņas kapsētas — Vaikulānu kapsēta, Mīsteļu kapsēta, Motivānu kapsēta, Mukānu kapi, Kokinišku kapi, Patmaļu kapi, Ratnīku kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Jaungads, Svētā Jāzepa diena, Māras zemes ķēniņienes diena, Vissvētākās Jēzus Sirds svētki (40 stundas), Skapulāra svētdiena, Porciunkula, Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētki, Svētā Bērtuļa diena, Rožukroņa svētki, Vissvētākās Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas svētki.

## Tehniska informācija
Līksnas baznīca ir neogotikas stila mūra trīsnavu celtne ar trim torņiem — diviem simetriskiem abpus ieejai un vienu nelielu virs presbitērija, skārda jumtu un flīžu grīdu. Torņos ir iekārti trīs zvani, no kuriem lielākais ir 609 kilogramus smags. Baznīca ir 30 metrus gara un 17 metrus plata. Apkārt baznīcai ir dārzs, ko iekļauj sarkanu ķieģeļu mūra žogs.

## Interjers
Baznīcā ir trīs ozolkoka gotikas stila altāri. Galvenajā altārī ir Jēzus Sirds statuja ar Svēto gleznām sānos. Labais ir Svētā Jāzepa altāris, kurā ir arī Svētā Antona glezna, kreisais ir Svētā Franciska altāris. Presbitērija sānos ir Svētā Antona un Svētās Terēzijas ģipša skulptūras. Dievnama labajos sānos ir Lurdas Dievmātes kapela. Dievnamā aplūkojams arī ozolkoka ambons un krustaceļa gleznas ģipša rāmjos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* www.liksna.lv
* https://web.archive.org/web/20180301054100/http://katolis.mozello.lv/aktivitates/l
* Vēsture
* www.visitlatgale.com 
* Draudze
* www.zudusilatvija.lv
Prezmas baznīca

**Prezmas Svēto apustuļu Sīmaņa un Jūdas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Silmalas pagasta Prezmā. Dievnams ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Prezmas pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta 1781. gadā. Tā bija septiņas asis gara un piecas asis plata. Dievnamu uzbūvēja Francis Sokolovskis un tas atradās Soltānu muižā. Baznīcu nojauca 1858. gadā.

Pašreizējā mūra baznīca vecās baznīcas vietā ir uzcelta 1859. gadā par Vladislava un Oktāvijas Soltānu līdzekļiem. 1897. gadā bīskaps F. A. Simons to konsekrēja apustuļu Sīmaņa un Jūdas godam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Pāvils Zeile. Prezmas draudze sākotnēji bijusi Feimaņu draudzes filiāle, bet vēlāk kļuvusi par patstāvīgu draudzi. Svētās Mises tiek svinētas svētdienās. Draudzei ir piecas kapsētas — Prezmas kapsēta, Daugaviešu kapsēta, Dzeņu kapsēta, Čaču kapsēta, Silmalas kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Vissvētākās Jaunavas Marijas pasludināšanas diena, Kunga Jēzus debesīs uzkāpšanas diena, Svētā Antona diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas skapulāra svētki, Kunga Jēzus pārmainīšanās diena, Svēto apustuļu Sīmaņa un Jūdas svētki (40 stundas).

## Tehniska informācija
Asūnes baznīca ir sarkanu ķieģeļu laukakmeņu mūra viennavas celtne ar diviem augstiem torņiem, skārda jumtu un flīžu grīdu. Tā ir 25,60 metrus gara un 15 metrus plata. Apkārt baznīcai ir dārzs, ko ietver sarkanu ķieģeļu mūra žogs.

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* www.atputasbazes.lv
* www.silmala.lv 
* www.rezeknesnovads.lv 

## Atsauces
Spīdzināšana

thumb|250px|Dažādi spīdzināšanai paredzēti soda rīki
**Spīdzināšana** ir darbība, kas tiek veikta ar mērķi nodarīt cilvēkam vai citai dzīvai būtnei fiziskas sāpes vai psiholoģiskas ciešanas. Spīdzināšana var tikt veikta, lai sodītu citu, atriebtos, piespiestu cilvēku sniegt informāciju vai atzīšanos vai vienkārši — baudas gūšanas nolūkos (ļaunuma dēļ).

Spīdzināšanu mūsdienās aizliedz starptautisks likums, virknē valstu ir vietējie likumi pret spīdzināšanu. Spīdzināšana ir uzskatāma par cilvēktiesību pārkāpumu un ir noteikta kā nepieļaujama pēc ANO Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 5. panta. Trešās un ceturtās Ženēvas konvencijas parakstītājvalstis ir oficiāli piekritušas nespīdzināt karagūstekņus. Spīdzināšana ir arī aizliegta īpašā ANO līgumā Konvencija pret spīdzināšanu, ko ir parakstījušas 147 valstis.

## Skatīt arī
* Vardarbība

## Atsauces

## Ārējās saites
Brents Sopels

**Brents Sopels** (; dzimis 1977. gada 7. janvārī) ir bijušais kanādiešu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā aizvadījis 658 spēles Nacionālājā hokeja līgā, 2010. gadā Čikāgas "Blackhawks" sastāvā izcīnījis Stenlija kausu.

## Spēlētāja karjera
Profesionālā spēlētāja karjeru Sopels uzsāka 1995.—96. sezonā, kad, par spīti spēlēšanai Rietumu hokeja līgā, aizvadīja savu debijas maču Amerikas hokeja līgas kluba Sirakūzas "Crunch" sastāvā. 1998.—99. sezonā Sopels beidzot debitēja arī NHL, Vankūveras "Canucks" rindās aizvadot piecas spēles. 2000.—01. sezonā Sopelam izdevās nostiprināties kluba sastāvā, tā rindās spēlējot līdz pat 2004. gadam.

Pēc 2004.—05. sezonas NHL lokauta, 2005.—06. sezonu Sopels uzsāka Ņujorkas "Islanders" rindās, taču sezonas gaitā tika aizmainīts uz Losandželosas "Kings". "Kings" 2006.—07. sezonā gan Sopelu aizmainīja atpakaļ uz Vankūveru. 2007. gada vasarā Brents paraksīja līgumu ar Čikāgas "Blackhawks" vienība, tās sastāvā 2009.—10. sezonā izcīnot arī Stenlija kausu. 2010. gada vasarā Sopels tika aizmainīts uz Atlantas "Thrashers" vienību, bet sezonas gaitā pievienojās Monreālas "Canadiens".

2011. gada vasarā Sopels pievienojās KHL klubam Novokuzņeckas "Metallurg", kura sastāvā aizvadīja nākamo pusotru sezonu, līdz 2012.—13. gada sezonas otrajā pusē tika aizmainīts uz Ufas "Salavat Julajev". Ufā hokejists aizvadīja arī 2013.—14. gada sezonu, taču tad atgriezās Ziemeļamerikā, pievienojoties AHL vienībai Čikāgas "Wolves".

2015. gada februāra nogalē hokejists paziņoja par karjeras beigšanu.

## Ārējās saites
Rendijs Robiteils

**Rendijs Robiteils** (; dzimis 1975. gada 12. oktobrī) ir bijušais kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Pēdējais klubs (2014) kurā spēlēja bija KHL klubs no Ukrainas HK Donbass.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Robiteils uzsāka, kad, nebūdams draftēts, 1997. gada martā pievienojās Bostonas "Bruins" rindām, tās sastāvā aizvadot arī savu debijas spēli NHL. 1999. gada vasarā "Bruins" aizmainīja jauno uzbrucēju uz Našvilas "Predators", kurā Robiteilam uzreiz izdevās izcīnīt vietu pamatsastāvā. 2001. gada vasarā Rendijs pievienojās Losandželosas "Kings" rindām, taču sezonas gaitā tika aizmainīts uz Pitsburgas "Penguins". 2002.—03. sezonas nogalē Rendijs tika aizmainīts uz Ņujorkas "Islanders", bet 2003.—04. sezonu Robiteils aizvadīja Atlantas "Trashers" rindās.

2004.—05. NHL sezonas lokauta laikā Robiteils spēlēja Šveices hokeja līgas kluba Cīrihes "Lions" sastāvā. Pēc lokauta uzbrucējs pievienojās Minesotas "Wild". 2007.—08. sezonu Robiteils uzsāka Otavas "Senators" sastāvā, taču sezonas gaitā pievienojās Krievijas Superlīgas klubam Jaroslavļas "Lokomotiv". No 2008. līdz 2010. gadam Robiteils spēlēja HC Lugano, taču 2010.—11. sezonu aizvadīja Amerikas hokeja līgā.

## Ārējās saites
Niedra

**Niedra** ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aīda Niedra (1899—1972) — rakstniece;
* Andrievs Niedra (1871—1942) — mācītājs, rakstnieks un politiķis;
* Ēriks Niedra (1961—2014) — žurnālists un producents.

## Skatīt arī
* Niedre
* Niedras
Družnaja II

**Družnaja II** () bija padomju polārstacija Antarktīdā. Izvietota uz Ronnes šelfa ledāja Vedela jūras dienvidaustrumu piekrastē ap. Atklāta 1982. gada 13. janvārī kā vasaras bāze pētījumiem Vedela jūras reģionā. Slēgta 1986. gadā vienlaicīgi ar uz aisberga jūrā aiznesto Družnaja I

## Skatīt arī
* Družnaja I
* Družnaja III
* Družnaja IV

## Atsauces
Valdības Vēstnesis

**"Valdības Vēstnesis"** bija Latvijas Republikas Ministru kabineta oficiālais dienas laikraksts, kuru sāka izdot . 1918. gadā tika izdoti četri laikraksta "Pagaidu Valdības Vēstnesis" numuri.  tika izdots pirmais "Valdības Vēstneša" numurs. Laikrakstu turpināja izdot visu Latvijas Republikas pastāvēšanas laiku un turpināja izdot arī Latvijas PSR, līdz pārdēvēšanai 1940. g. 31. augustā par "Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija Ziņotāju".

Šī laikraksta mūsdienu ekvivalents ir "Latvijas Vēstnesis".

## Atsauces
1153. gads

**1153. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 6. janvāris — Henrijs II Plantagenets iebruka Anglijā, lai gāztu no troņa tās karali Etjēnu III d'Bluā.
* 24. maijs — Malkolms IV Dankelds kļuva par Skotijas karali.
* 12. jūlijs — Anastasijs IV kļuva par Romas pāvestu.

### Nezināms datums

## Dzimuši

## Miruši
* 24. maijs — Dāvids I, Skotijas karalis (dzimis 1083. vai 1085.)
* 8. jūlijs — Eugenijs III, Romas pāvests (dzimšanas gads nezināms)
* 20. augusts — Bernārs no Klervo, franču mūks, filozofs (dzimis 1090.)
* *datums nezināms*
** Anna Komnena, bizantiešu princese un vēsturniece (dzimusi 1083.)
Ēriks Niedra

**Ēriks Niedra** (dzimis , miris ) bija Latvijas žurnālists un diskžokejs.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Rīgā.
Mācījās Rīgas 50. vidusskolā, tad Rīgas 3. vidusskolā, studēja Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātē.
1980. gados viņš bija diskžokejs un Rīgā vadīja diskotēkas. 
1990. gados strādāja radio stacijā "Radio Rīgai", bija tās programmu direktors, pēc Radio Rīgai pārdošanas zviedru mediju koncernam MTG tas pārtapa par Easy FM īsu brīdi strādāja arī tur.

1998. gadā sāka strādāt Latvijas Televīzijā. 2001. gadā Latvijas Televīzijā vadīja raidījumu ciklu "XX gadsimts. Post scriptum", bet 2002. gadā — raidījumu ciklu "Ulmaņlaiki". Tā paša gada beigās sāka strādāt TV3, sākotnēji vadot raidījumu "Bez tabu", bet vēlāk — TV3 ziņas. 2009. gadā vadīja TV3 raidījumu ciklu "Atgriešanās Eiropā", par ko saņēma Cicerona Goda nosaukumu. 2010. gada maijā pārdeva sev piederošos 24% producentu grupas "Beta fakts" akciju, bet oktobrī beidza strādāt televīzijā. 

Sevis un jaunas dzīves kvalitātes meklējumos viņš ar mugursomu, kurā iekšā bijusi tikai filmēšanas kamera un dažas dzīvei nepieciešamākās lietas, askētiski apceļojis Indiju, Kambodžu, Vjetnamu un Ganu. 
2013. gada beigās īslaicīgi atgriezās televīzijā, veidojot LTV gadumijas pasākumu. 2014. gada pavasarī vadīja klasiskās mūzikas projektu "Radīti mūzikai". 2014. gada beigās kļuva par LTV satura redaktoru.

Pēkšņi miris 2014. gada 20. decembrī autostāvvietā, iespējams, sirds slimības dēļ.

## Atsauces
Vārkavas baznīca

**Vārkavas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Preiļu novada centrā Vecvārkavā. Vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
17. gadsimtā Vārkavu apkalpoja jezuīti, tad neilgu laiku dominikāņi no Aglonas, kas bija uz ziemeļrietumiem no Vārkavas muižas Dubnas krastā uzbūvējuši mazu koka kapelu.

19. gadsimta sākumā, prāvesta Antona Vicuļska darbības laikā tika uzcelta tā sauktā vecā Vārkavas baznīca, kas atradās prāvesta dārzā. Mūsdienās šajā vietā ir uzstādīts krusts.

Prāvesta Andrija Čegisa kalpošanas laikā tika uzcelta pašreizējā Vārkavas mūra baznīca, kuras būvniecība sākās 1877. gadā, bet pabeigta 1880. gadā. 1896. gadā Mogiļevas bīskaps Simons dievnamu konsekrēja Vissvētās Trīsvienības godam. No 2008. gada dievnama ārpuse tiek izgaismota.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Onufrijs Pujats. Vārkavas draudze veidojās jau 17. gadsimtā. Draudzei ir trīs kapsētas — Vārkavas kapsēta, Pilišku kapsēta, Strodu kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Jura diena, Vissvētās Trīsvienības svētki, Svētā Antona diena (40 stundas), Vissvētākās Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas svētki, Svētās Teklas diena, Svētā apustuļa Andreja diena.

## Tehniska informācija
Vārkavas baznīca ir mūra trīsnavu celtne ar skārda jumtu un cementa grīdu. Tā ir 25 metrus gara un 18 metrus plata. Baznīcas priekšā ir Svētā Gada jubilejas piemineklis — krusts.

## Interjers
Dievnamā atrodas vairāki nozīmīgi valsts nozīmes mākslas pieminekļi, to vidū ērģeles. Daļa baznīcas priekšmetu ir pārvesti uz Rundāles pils muzeju.

Baznīcā ir pieci altāri. Galvenā mūrēta, ar kokgriezumiem un zeltījumiem rotātā altāra augšdaļā ir Dievmātes svētglezna, bet apakšdaļā Vissvētās Trīsvienības glezna, kas ir paceļama un aiz tās atrodas Vissvētās Jēzus Sirds statuja. Labajā pusē atrodas Svētā Antona no Padujas un Svētā Jura altāri, kreisajā pusē ir Svētās Teklas un Svētā apustuļa Andreja altāri. Sānu altāri ir rotāti ar atbilstošām gleznām.

## Ārējās saites
* www.vietas.lv
* Vēsture un attēli
* www.katedrale.lv 
* www.katolukalendars.lv
* www.foto.eks.lv

## Atsauces
Lielupe (stacija)

**Lielupe** ir dzelzceļa pieturas punkts Jūrmalā, līnijā Torņakalns—Tukums II. Lielupē pietur visi Tukuma virziena elektrovilcieni (izņemot rīta ekspresreisu no Tukuma un vakara ekspresreisu uz Tukumu). Pietura atrodas sliežu ceļa līkumā, tādēļ līkuma ārmalā (Tukuma virzienā) ir ierīkots īpašs tiltiņš, no kura konduktors vai mašīnista palīgs var novērot pasažieru iekāpšanu (tiltiņš nojaukts rekonstrukcijas laikā, pēc rekonstrukcijas uzbūvēts jauns). Stacijas ēka atrodas samērā tālu no sliežu ceļiem, jo netālu Rīgas virzienā esošais Lielupes tilts pēc iznīcināšanas kara laikā tika uzbūvēts no jauna nedaudz citā vietā.

 uzsākta stacijas modernizācija.
Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
1913. gadā atvērtais Buļļu pieturas punkts 1932. gadā pārdēvēts par Lielupi. Vācu okupācijas laikā saukts par *Bullen*. Sākumā stacijā bija tikai vienkārša nojume, vēlāk uzbūvēta koka stacijas ēka, kas saglabājusies līdz mūsdienām.

## Attēlu galerija

File:Lielupe railway station in Summer 2021.jpg|Lielupes stacijas ēka 2021. gada vasarā
Attēls:Lielupes stacija 1.JPG|Lielupes stacijas ēka 2011. gadā
File:Sliežu ceļi Lielupē (4).jpg|Sliežu ceļi Tukuma virzienā
File:Sliežu ceļi Lielupē (3).jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
Attēls:ER2T-7113 Lielupes stacijā 1.JPG|Elektrovilciens ER2T-7113 Lielupes stacijā
Attēls:Lielupes stacija 10.JPG|Lielupes stacijas ēkas nojume
Attēls:Lielupes stacija 12.JPG|Lielupes stacijas ēka P. Stradiņa ielas galā
Attēls:Lielupes stacija 7.JPG|Nojume Lielupes stacijā (nojaukta rekonstrukcijas laikā)
Attēls:Lielupes stacija 8.JPG|Elektrovilciens ER2T-7113 atiet no Lielupes stacijas Rīgas virzienā
Attēls:Lielupes stacija 19.JPG|Lielupes stacijas perons
Attēls:Lielupes stacija 9.JPG|Lielupes stacijas ēka
Attēls:Lielupes stacija 16.JPG|Lielupes stacijas ēka


## Ārējās saites
* Lielupes stacija 20. gadsimta 20. gados
* Ekspresvilciens Tukums II—Rīga Lielupes stacijā (video)

## Atsauces
1157. gads

**1157. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 21. augusts — Sančo III Burgundietis kļuva par Kastīlijas karali, bet Ferdinands II Burgundietis kļuva par Leonas karali.
* 23. oktobris — Valdemārs I Estidsens kļuva par Dānijas karali.

### Nezināms datums
* Anglijas karalis Henrijs II Plantagenets iebruka Velsā.

## Dzimuši
* laika posmā no 1. līdz 25. martam — Alfonso II Tikumīgais, Aragonas karalis (miris 1196.)
* 8. septembris — Ričards I Lauvassirds, Anglijas karalis (miris 1199.)

## Miruši
* 15. maijs — Jurijs Dolgorukijs, Kijivas lielkņazs, Maskavas dibinātājs (dzimis ap 1099.)
* 21. augusts — Alfonso VII Burgundietis, Leonas un Kastīlijas karalis (dzimis 1105.)
* 23. oktobris — Svens III Estredsens, Zviedrijas karalis (dzimis ap 1125.)
Pustiņas baznīca

**Pustiņas Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Robežnieku pagasta centrā Robežniekos.

## Vēsture
Pustiņas pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta 1737. gadā kapsētā.

Pašreizējo mūra baznīcu prāvesta Staņislava Malakovska vadībā sāka celt 1817. gadā par draudzes un grāfa Plātera līdzekļiem. To mūrēja no sarkanajiem ķieģeļiem, bet pamatus no tēstajiem akmeņiem. Dievnamu beidza celt jau prāvesta Ādama Kolenda kalpošanas laikā un 1899. gada 24. janvārī to arhibīskaps Kozlovskis konsekrēja Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas godam. Baznīcas dārzā ir apbedīti priesteri Sigismunds Taborē, Jānis Romanovskis, Miķelis Tomaševičs.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Pāvels Turonoks. Pustiņas draudze izveidojās jau 18. gadsimtā. Draudzē ir aptuveni 4000 ticīgo. Draudzei ir sešas kapsētas — Pustiņas kapsēta, Ikažencu kapsēta, Pleiku kapsēta, Maksimovas kapsēta, Nantanu-Pleiku kapsēta, Borovinas kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidas ir Svētā Jura diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas svētki, Svētā Miķeļa diena (40stundas), Vissvētākās Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas svētki.

## Tehniska informācija
Pustiņas baznīca ir ķieģeļu trīsnavu celtne bez torņa ar skārda jumtu un cementa flīžu grīdu. Tā ir 32 metrus gara un 15 metrus plata. Virs dievnama fasādes ir liels cementa krusts. Lietošanas kārtībā ir ērģeles. Baznīcas dārza labajā pusē ir koka zvanu tornis. Dārzs ir ieskauts ar koka žogu ķieģeļu mūra stabos. Dievnama fasādes nišās ir divas koka skulptūras, kas ir paturētas no iepriekšējās baznīcas.

## Interjers
Dievnamā ir trīs gotiska stila koka altāri. Galvenajā altārī ir Vissvētākās Jaunavas Marijas Debesīs uzņemtās glezna, sānu altāros gleznotāja Boļeslava Tomaševiča Svētā Miķeļa, Svētā Jura un Svētā Jāzepa gleznas. Baznīcas kreisajā pusē ir Jaunavas Marijas kapela ar altāri, kurā ir Jaunavas Marijas-Žēlsirdības mātes glezna

## Ārējās saites
* www.travelnet.lv
* Vēsture un attēli
* www.katedrale.lv 
* www.katolukalendars.lv
* www.foto.eks.lv

## Atsauces
1165. gads

**1165. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 5. septembris — Rukodzo kļuva par Japānas imperatoru.
* 9. decembris — Viljams Lauva kļuva par Skotijas karali.

### Nezināms datums
* Leipciga ieguva pilsētas tiesības.

## Dzimuši
* 21. augusts — Filips II Augusts, Francijas karalis (miris 1223.)
* novembris — Heinrihs VI, Svētās Romas imperators (miris 1197.)
* Ibn Arabi( miris 1240)

## Miruši
* 11. aprīlis — Ištvans IV, Ungārijas karalis (dzimis ap 1133.)
* 5. septembris — Nidzo, Japānas imperators (dzimis 1143.)
* 9. decembris — Malkolms IV Dankelds, Skotijas karalis (dzimis 1141.)

## Atsauces