open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Parīzes "Saint-Germain"

**Parīzes "Saint-Germain"** ir Francijas futbola klubs, kas bāzēts Parīzē. Tas ir 13 reizes izcīnījis Francijas čempionu titulu, kā arī 16 reizes ieguvis Francijas kausu. 2024.—2025. gada sezonā pirmo reizi uzvarēja UEFA Čempionu līgā.

2009. gadā par futbola kluba īpašnieku kļuva amerikāņu kompānija "Colony Capital", bet 2011. gadā tā pārdeva 70% akciju Kataras investīciju kompānijai.

## Komandas sastāvs
*Atjaunināts .*

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 1. līga|Francijas čempionāts (''Ligue 1'')]]**
** Čempioni (13): 1985–86, 1993–94, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2021–22, 2022–23, 2023–24, 2024–25
** Vicečempioni (9): 1988–89, 1992–93, 1995–96, 1996–97, 1999–2000, 2003–04, 2011–12, 2016–17, 2020–21 
* **[[Francijas kauss futbolā|Francijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (16): 1981–82, 1982–83, 1992–93, 1994–95, 1997–98, 2003–04, 2005–06, 2009–10, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2019–20, 2020–21, 2023–24, 2024–25
** Finālisti (5): 1984–85, 2002–03, 2007–08, 2010–11, 2018–19
* **[[Coupe de la Ligue|Francijas līgas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (9): 1994–95, 1997–98, 2007–08, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2019–20
** Finālisti (1): 1999–2000 
* ***[[Trophée des Champions]]*** (superkauss)
** Kausa ieguvēji (13): 1995, 1998, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020, 2022, 2023, 2024, 2025
** Finālisti (5): 1986, 2004, 2006, 2010, 2021
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]** (*Ligue 2*)
** Čempioni (1): 1970–71
* **[[UEFA Čempionu līga]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2024–25
** Finālisti (1): 2019–20
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2025
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1995–96
** Finālisti (1): 1996–97
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 2001 
* **[[FIFA Klubu Pasaules kauss]]** 
** Finālisti (1): 2025

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Doneckas "Šahtar"

150px|thumb|right|Kluba logo no 1997. līdz 2007. gadam.

**Doneckas "Šahtar"** () ir Ukrainas futbola klubs no Doneckas. Klubs ir dibināts 1936. gadā, spēlē Ukrainas Premjerlīgā. Kluba krāsas ir oranža un melna. *Šahtar* futbolisti ir 14 reizes kļuvuši par Ukrainas čempioniem, 13 reizes izcīnījuši Ukrainas kausu, kā arī astoņas reizes uzvarējuši Ukrainas superkausā. Lielākais panākums starptautiskā mērogā ir uzvara UEFA kausa izcīņā 2008.–2009. gada sezonā.

Sakarā ar karu Donbasā, *Šahtar* no 2014. līdz 2016. gadam savas mājas spēles aizvadīja *[[Arena Lviv]]* stadionā Ļvivā. Kopš 2017. gada spēlē *Metalist* stadionā Harkivā.

## Sasniegumi
* **[[Ukrainas futbola Premjerlīga|Ukrainas Premjerlīga]]**
** Čempioni (15): 2001–02, 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2022–23, 2023–24
** Vicečempioni (13): 1993–94, 1996–97, 1997–98, 1998–99, 1999–2000, 2000–01, 2002–03, 2003–04, 2006–07, 2008–09, 2014–15, 2015–16, 2020–21
* **[[Ukrainas kauss futbolā|Ukrainas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (15): 1994–95, 1996–97, 2000–01, 2001–02, 2003–04, 2007–08, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2023–24, 2024–25
** Finālisti (6):  2002–03, 2004–05, 2006–07, 2008–09, 2013–14, 2014–15
* **Ukrainas superkauss**
** Kausa ieguvēji (8): 2005, 2008, 2010, 2012, 2013, 2014, 2015, 2017
** Finālisti (7):  2004, 2006, 2007, 2011, 2016, 2018, 2019
* **[[PSRS čempionāts futbolā|PSRS čempionāts]]**
** Vicečempioni (2): 1975, 1979
* **[[PSRS kauss futbolā|PSRS kauss]]**
** Kausa ieguvēji (4): 1961, 1962, 1980, 1983
** Finālisti (4): 1963, 1978, 1984–85, 1985–86
* **PSRS superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1984
** Finālisti (2): 1981, 1986
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2008–09
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Finālisti (1): 2009

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Saragosas "Real"

***Real Zaragoza, S.A.D.*** ir Spānijas futbola klubs no Saragosas Aragonā. Dibināts 1932. gada 18. martā. Klubs lielāko daļu savas vēstures pavadījis Spānijas augstākajā līgā, bet pašlaik spēlē Otrajā divīzijā.

*Real Zaragoza* ir devītā spēcīgakā Spānijas komanda, ja vēsturiski ņem vērā sniegumu pēc punktiem turnīra tabulā. Komanda sešas reizes ieguvusi Spānijas Karaļa kausu, kā arī vienu reizi Kausu ieguvēju kausu, Starppilsētu gadatirgu kausu (UEFA kausa un Eiropas līgas priekštecis), ka arī Spānijas Superkausu. Tradicionāli komanda spēlē baltos kreklos un zeķēs ar karaliski ziliem šortiem mājas spēlēs, bet viesos ar melni dzeltenām formām. Komandas stadions ir *[[La Romareda]]* ar 34 596 skatītāju vietām.

## Sasniegumi
* **[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|Spānijas čempionāts (''La Liga'')]]**
** Vicečempioni (1): 1974–75
* **[[Spānijas Karaļa kauss]]**
** Kausa ieguvēji (6): 1963–64, 1965–66, 1985–86, 1993–94, 2000–01, 2003–04
** Finālisti (5): 1962–63, 1964–65, 1975–76, 1992–93, 2005–06
* **[[Spānijas Superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2004
** Finālisti (2): 1994, 2001
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija]]**
** Čempioni (1): 1977–78
** Vicečempioni (5): 1935–36, 1941–42, 1950–51, 2002–03, 2008–09
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1994–95
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Finālisti (1): 1995
* **Starppilsētu gadatirgu kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1963–64
** Finālisti (1): 1965–66

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Berlīnes "Hertha"

***Hertha Berliner Sport-Club von 1892***, biežāk zināms kā ***Hertha BSC*** vai ***Hertha Berlin***, ir Vācijas futbola klubs no Berlīnes. Tas ir viens no klubiem, kas 1900. gadā Leipcigā piedalījās Vācijas Futbola asociācijas dibināšanā. Klubs vēsturiski ir bijis Berlīnes populārākais futbola klubs. Komanda ir divas reizes (1930. un 1931. gadā) kļuvusi par Vācijas čempioniem. Mājas spēles klubs aizvada Berlīnes Olimpiskajā stadionā, kur ir 74 475 skatītāju vietas.

## Sasniegumi
* **[[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas čempionāts / Bundeslīga]]**
** Čempioni (2): 1930, 1931
** Vicečempioni (5): 1926, 1927, 1928, 1929, 1974–75
* **[[Vācijas kauss futbolā|Vācijas kauss]]**
** Finālisti (3): 1976–77, 1978–79, 1992–931
* **DFB Līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2001, 2002
** Finālisti (1): 2000
* **[[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|2. Bundeslīga]]**
** Čempioni (3): 1989–90, 2010–11, 2011–13
** Vicečempioni (1): 1981–82 
* **[[UEFA kauss]]**
** Pusfinālisti (1): 1978–79
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 2006
** Grupas uzvarētāji: 1971, 1973, 1976, 1978

:11992.–93. gadā ar dublieru komandu

### Komandas sastāvs

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne 
* Abseits Guide to German Soccer 
* Hertha Berlin statistika 
* Hertha Berlin spēlētāju izkārtojumi
ASK/Juniors

**ASK/Juniors** bija Latvijas basketbola klubs no Rīgas, kas dibināts 2006. gadā. Iepriekš komanda bija pazīstama ar nosaukumu **Rīga/Juniors**. ASK/Juniors bija ASK Rīga fārmklubs. Komanda spēlēja Latvijas Basketbola līgas (LBL) čempionātā, un tās galvenais treneris bija Dainis Bertāns.

## Izcīnītās vietas LBL čempionātā
* 2007 - 7.
* 2006 - 9.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Jūrmala/Fēnikss

**BK Jūrmala** bija profesionāls Latvijas basketbola klubs no Jūrmalas.

Kopš 2005.—2006. gada sezonas komanda spēlē Latvijas Basketbola līgā. Basketbola klubs "Jūrmala" tika dibināts 1999. gadā, un laika posmā līdz 2006. gadam Jūrmalā pastāvēja komanda ar nosaukumu "I.O.S./Jūrmala", vēlāk nosaukums mainījās uz "Jūrmalas Sports/Fēnikss" un "Jūrmala/Fēnikss".

2017. gada vasarā tika paziņots, ka klubs finansējuma trūkuma dēļ vairs neturpinās darbību, tomēr nedaudz vēlāk tika izplatīts Jūrmalas pašvaldības paziņojums, ka LBL komanda pilsētā būs.

## Izcīnītās vietas LBL čempionātā

* 2017 - 7.
* 2016 - 5.
* 2015 - 5.
* 2014 - 4.
* 2013 - 8.
* 2012 - 7.
* 2006 - 10.

## Atsauces
Gerds Kanters

**Gerds Kanters** (; dzimis  Tallinā) ir igauņu vieglatlēts, startē diska mešanas sacensībās. Trīs reizes atzīts par Igaunijas gada sportistu (2007, 2008, 2011).

Viņa personīgais rekords ir arī 3. visu laiku tālākais metiens — 73,38 metri —, labāku rezultātu ir sasnieguši tikai divi sportisti: vācietis Jirgens Šulcs (74,08 m, 1986) un lietuvietis Virgīlijs Alekna (73,88 m, 2000).

Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). 2004. gadā Atēnās nesasniedza finālu, 2008. gadā Pekinā izcīnīja zelta medaļu, savukārt 2012. gadā Londonā — bronzu. Ar panākumiem startējis arī Pasaules čempionātā, kur izcīnījis zelta medaļu (Osaka 2007), divas sudraba medaļas (Helsinki 2005, Tegu 2011) un divas bronzas medaļas (Berlīne 2009, Maskava 2013). Eiropas čempionātā igauņa labākais panākums ir 2006. gadā Gēteborgā, 2012. gadā Helsinkos un 2014. gadā Cīrihē izcīnītā sudraba medaļa.

## Ārējās saites
Aleksandrs Tammerts

**Aleksandrs Tammerts** (, dzimis 1973. gada 2. februārī Tartu, Igaunijā) ir igauņu vieglatlēts - diska metējs. Viņa personiskais rekords ir 70,82 metri, to viņš sasniedza 2006. gada 15. aprīlī. Pēc ungāra Roberta Fazeka diskvalifikācijas viņš kļuva 2004. gada olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēju. 2006. gada Eiropas čempionātā viņš izcīnīja bronzas medaļu.

## Ārējās saites
Sanpaulu "Corinthians Paulista"

**Sport Club Corinthians Paulista**, pazīstams arī kā **Timão**, ir viens no populārākajiem Brazīlijas futbola klubiem. 2004. gadā šim klubam bija ap 24 miljoniem fanu.

Komandas iesauka *Timão* ir atvasināta no angļu vārda *time* (latviski: laiks) un *team* (latviski: komanda), bet šis vārds arī nozīmē *stūre* (šeit domāts kā kuģa stūresrats, kas ir redzams arī komandas simbolikā). Corinthians zvaigžņu stunda bija 1966. gadā, kad šajā komandā spēlēja tādi slaveni futbolisti kā Dinu Sani, Rivelinu un Ditauns. Viņi Turīnas turnīrā uzvarēja tādas komandas kā Milānas "Internazionale", kā arī Santos Futebol Clube, kurā tolaik spēlēja slavenais futbolists Pelē.

## Tituli
* **[[FIFA Klubu Pasaules kauss]]** (1): 2000
* **Brazīlija čempionāts** (5): 1990, 1998, 1999, 2005, 2011
* **Brazīlija Kauss** (3): 1995, 2002, 2009
* **Sanpaulu čempionāts** (26): 1914, 1916, 1922, 1923, 1924, 1928, 1929, 1930, 1937, 1938, 1939, 1941, 1951, 1952, 1954, 1977, 1979, 1982, 1983, 1988, 1995, 1997, 1999, 2001, 2003, 2009
Austra Skujīte

**Austra Skujīte** (, dzimusi  Biržos, Lietuvā) ir bijusī lietuviešu vieglatlēte — daudzcīņniece. 2005. gadā ar 8358 punktiem viņa laboja pasaules rekordu sieviešu desmitcīņā. Ar rezultātu 6435 punkti viņa 2004. gada olimpiskajās spēlēs Atēnās izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties tikai Karolīnai Kliftai no Zviedrijas. Otru olimpisko medaļu izcīnīja 2012. gada olimpiskajās spēlēs Londonā, kur sākotnēji sacensības noslēdza ceturtajā vietā, bet pēc vēlākās Tatjanas Černovas diskvalifikācijas par dopinga lietošanu ieguva bronzu. Šajās sacensībās A. Skujīte uzstādīja savu personisko rekordu, kas ir arī Lietuvas rekords — 6599 punkti.

2017. gada rudenī tika paziņots, ka A. Skujīte beidz profesionālās vieglatlētikas karjeru.

## Ārējās saites
Monūna ezers

**Monūna ezers** (arī **Monūns**; , ) ir ezers Kamerūnā, Rietumu reģionā. 1984. gada 15. augustā no ezera pēkšņi izdalījās ogļskābās gāzes mākonis, kas nogalināja 37 cilvēku. Līdzīgas briesmas rada tikai vēl divi pasaules ezeri — Ņosa ezers Kamerūnā un Kivu ezers Ruandā.

## Ezera izvirdums
Vairāki cilvēki liecina, ka 1984. gada 15. augustā, ap plkst. 22:30 ir dzirdējuši skaļu troksni. Šajā laikā ezera rietumu daļā strauji izdalījās ogļskābās gāzes mākonis. Ap 03:00 mākonis sasniedza apdzīvotu vietu un līdz rītausmai no ogļskābās gāzes mira 37 cilvēki. Katastrofā izdzīvojušie liecina, ka miglai līdzīgais mākonis ir bijis rūgts, skābs. Ezera austrumu daļā ūdens vilnis pie zemes pieplacināja augus.

Vēlāki pētījumi liecināja, ka katastrofu nav izraisījušas vulkāna izvirduma radītas gāzes bet gan ezera ūdenī uzkrātā ogļskābā gāze. Tas tomēr neizskaidro upuru ādas apdegumus un mākoņa smaku (ogļskābā gāze ir bez smaržas).

Daži no upuriem brauca smagās automašīnas piekabē. Automašīnas dzinējs noslāpa un desmit cilvēki izlēca no piekabes. Divi piekabē palikušie izdzīvoja, jo atradās augstāk, virs ogļskābās gāzes.

Sākotnēji dīvainajam notikumam neizdevās atrast skaidrojumu, daļa iedzīvotāju pat uzskatīja, ka tas ir terora akts.

Pēc diviem gadiem notika līdzīga, daudz lielāka mēroga katastrofa ap 100 km attālajā Ņosa ezerā.

## Degazācija
2003. gadā ar mērķi novērst katastrofas atkārtošanos ezerā tika ievietota degazācijas caurule. Sākotnēji gāzes atsūknēšanai bija nepieciešams sūknis, taču, sākoties ogļskābās gāzes plūsmai, sākās patstāvīgs gāzes izdalīšanās process. Pašlaik gāzes izdalīšanās ātrums brīžiem pārsniedz skaņas ātrumu un rada ap 50 m augstu strūklaku.

2005. gada septembra pētījuma (Mičiganas Universitāte) rezultātā noskaidrots, ka gāze no ezera netiek novadīta pietiekami ātri un ezera ūdenī ogļskābās gāzes koncentrācija pieaug. Ir nepieciešams padziļināt esošo cauruli un uzstādīt vēl vienu. Pretējā gadījumā nākamais letālais gāzes izvirdums ir nenovēršams.

Raksturīgi, ka ezera ūdens augšējā slānī dzīvo zivis, kas ir pielāgojušās pie tā, ka jau 5—7 m dziļumā sākas bezskābekļa ūdens slānis. Zivis spēj izturēt īsu uzturēšanos bezskābekļa ūdenī. Tā kā ezerā ir 3 daļēji nodalīti ūdens baseini, zivju populācija pārdzīvoja 1984. gada izvirdumu.

## Ārējās saites
* Niosas un Monūna ezeru degazācijas projekts (angliski)
* Killer lakes in Cameroon may strike again
* Volcanic Lakes and Gas Releases - pētījumu rezultāti 
* BBC News 27 Sep 2005: Nepieciešama rīcība, lai novērstu nāvējošo ezeru briesmas (angliski)
* The degassing of Lake Monoun: implementation
Maincas Satiksmes kompānija

**Maincas Satiksmes kompānija** (, **MVG**) — Maincas pilsētas sabiedriskā transporta kompānija. Tā tika ir dibināta 2001. gadā, un ir organizācijas "Stadtwerke Mainz AG" meitas uzņēmums.
Darbdienās Maincas Satiksmes kompānijas pakalpojumus izmanto vairāk nekā 170 000, bet gadā vairāk nekā 48 miljoni pasažieru. MVG tīklā ir 5 tramvaju, kā arī 30 autobusu līnijas.

## Attēli


Attēls:Bus713 hoefchen.JPG|Autobuss Maincas vecpilsētā
Attēls:Mainzer ZOB- Richtung Worms (Süd) (Straßenbahn 203, neue Bauart) 11.6.2009.JPG|Tramvajs pie Maincas Centrālās stacijas


## Atsauces
Asvejas ezers

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2382013"
}


**Asvejas ezers** () vai **Osvejas ezers** () ir ezers Baltkrievijas ziemeļu daļā, Vitebskas apgabalā, netālu no Latvijas un Krievijas robežām. Pēc platības otrs lielākais ezers Baltkrievijā.

Ezerā lielas sapropeļa iegulas. Ezera krasts dūņains, purvains. Rietumos no ezera atrodas Asvejas purvs. Palu laikā ezers var pārpludināt pat 1,3 km platu piekrastes joslu. Aizauguši ap 40% no ezera.

Vides pārveidojumi ezera baseinā (galvenokārt purvu nosusināšana) noveduši pie ezera degradācijas, kuras rezultātā samazinās nozveja un bioloģiskā daudzveidība.

2000. gadā ezers tika iekļauts Osvejas ainavu lieguma teritorijā, bet 2002. gadā ezers ar apkārtējo teritoriju tika iekļauta Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā.

## Ārējās saites
SC Internacional

**Sport Club Internacional** () ir Brazīlijas sporta klubs no Portualegri, Riugrandi du Sulā, dibināts 1909. gada 4. aprīlī, plašāk pazīstams ar savu futbola komandu. Tas ir viens no pieciem klubiem, kopā ar *[[Santos FC|Santos]]*, *[[São Paulo FC|São Paulo]]*, *[[Clube de Regatas do Flamengo|Flamengo]]* un *[[Cruzeiro Esporte Clube|Cruzeiro]]*, kuri nekad nav izkrituši no augstākās līgas. Komanda spēlē sarkanos kreklos, baltos šortos un zeķēs. Kreklu krāsas dēļ komanda izpelnījusies iesauku *Colorado* (Sarkanie). Komandas principiālie sāncenši ir cits šīs pilsētas klubs *[[Grêmio]]*; abu komandu derbiju sauc par *Gre-Nal*. Komandas mājas stadionu *[[Beira-Rio]]* pazīst ar nosaukumu "milzis upes krastā" - tas atrodas Guaibas upes krastā un tā ietilpība ir 60 000 skatītāju.

## Atsauces
Burgasas ezers

**Burgasas ezers** ( vai *езеро Вая*) ir lielākais ezers Bulgārijā. Atrodas netālu no Melnās jūras krasta pie Burgasas pilsētas.

No jūras atdala smilšu bārs. Uzskatāms par sālsezeru, taču sāls saturs nav īpaši augsts - 4 - 11‰. Ezerā ap 23 zivju sugas, apkaimē novērotas 254 putnu sugas. Ap ezeru niedru josla. Rietumu daļā dabas aizsargājamā teritorija.

Agrāk ezers bija zvejai produktīvākais ezers Bulgārijā, taču kopš *Neftochim* naftas pārstrādes uzņēmuma uzcelšanas pilsētas tuvumā tika piesārņots. Pēdējos gados vides situācija uzlabojas un ezerā atkal pieaug bioloģiskās daudzveidības līmenis.

## Atsauces
* Michev Nikolay, Tsvetko Mihaylov, Ivan Vaptsarov, Svetlin Kiradzhiev, 1980. Geographical dictionary of Bulgaria, Nauka i izkustvo, Sofia

## Ārējās saites
Vīsbādene

**Vīsbādene** () ir pilsēta Reinas upes labajā krastā Vācijā. Hesenes federālās zemes galvaspilsēta.

## Vīsbādenes pirmsākumi
Pilsētas vēsture aizsākās Senajos laikos, jau romiešiem bija zināmi pilsētas karstie avoti. Pirmais Vīsbādenes nosaukums bijis *Aquae Mattiacorum*, kas tulkojumā no latīņu valodas nozīmē *Matiāku ūdeņi* (Matiāki bija vietējās ģermāņu cilts nosaukums). Pilsētas nocietinājumi izbūvēti no no m.ē. 6. līdz 15. gadam.

## Transports

Vīsbādene bija pirmā Vācijas pilsēta, kas pilnībā nomainīja tramvaju pret autobusu satiksmi. Šajā pilsētā 20. gadsimta sešdesmitajos gados tika ieviesta speciālā ceļa josla autobusiem, kas no šejienes izplatījās viscaur pasaulē.

Vīsbādenes pilsētas sabiedrisko transportu apkalpo pašvaldības uzņēmums *ESWE Verkehr* (ESWE Satiksme).

## Galerija

Image:Marktkirche_in_Wiesbaden.jpg|Tirgus Baznīca
File:Russ Orth Kirche Wiesbaden 865-h.jpg|Pareizticīgo baznīca
Image:Wiesbaden Pedestrian.jpg|Kājāmgājēju iela
Image:Wiesbaden Railroad Station.jpg|Vīsbādenes Centrālā stacija 
Image:Hessischer_Landtag_in_Wiesbaden.jpg|Hesenes Landtāga ēka
Image:Staatstheater Wiesbaden.jpg|Teātris
Image:Wiesbaden-biebrich-schloss.jpg|Vīsbādenes-Bībrihas pils
Image:Wiesbaden_Luisenplatz_2005-07-18.JPG|Luīzes laukums


## Cilvēki
* Ludvigs Beks (*Ludwig Beck*, 1880 — 1944) - ģenerālis
* Vilhelms Diltejs (*Wilhelm Dilthey*, 1833 — 1911) - filozofs
* Džons Makinrojs (*John McEnroe*, dzimis 1959) - ASV tenisists
* Niko Rosbergs (*Nico Rosberg*, dzimis 1985) - autobraucējs
* Simona Sinjorē (*Simone Signoret*, 1921 — 1985) - franču aktrise
* Folkers Šlēndorfs (*Volker Schlöndorff*, dzimis 1939) - kinorežisors

## Atsauces

## Ārējās saites
Asveja (ezers)

**Asveja** (arī **Asvejas ezers** vai **Dubiņģu ezers**; , *Dubingių ežeras*) ir garākais ezers Lietuvā. Tā garums ir , bet ja pieskaita Žalktīnes, Vīrogalas un Dubiņģu līčus — . Trešais dziļākais ezers Lietuvā, pēc platības — trīspadsmitais lielākais.

Atrodas subglaciālajā vagā — zem ledāja plūstošas ūdens straumes izskalotā ielejā. Ezera platākā vieta ir tikai  plata. 1992. gadā nodibināts Asveja reģionālais parks ezera ekosistēmas un ainavas aizsardzībai.

Otrs ezera vārds cēlies no Dubiņģu pils, kas atradās uz agrākās ezera salas. Ezera krastā esošā Dubiņģu miests ir populārs tūrisma objekts. Iespējams noīrēt laivas, lai cauri ezeram dotos uz Neres upi.

1934. gadā pāri ezeram uzcelts koka tilts, kas tiek izmantots joprojām. Tā garums ir  un ezers šajā vietā ir līdz  dziļš.

## Ārējās saites

* Gaisa uzņēmums, WikiMapia
* Dubingas kūrorts
* Asvejas ezera Interneta lapa (lietuviski), attēli
Mainca-Hehtsheima

**Hehtsheima** () ir viens no 15 Maincas pilsētas rajoniem. Hehtsheima atrodas uz dienvidiem no pilsētas centra. Tulkojumā no vācu valodas vārds "Hechtsheim" nozīmē "Līdaku mājas", līdakas arī tiek attēlotas pilsētas rajona ģerbonī. Hehtsheima rakstiski ar nosaukumu *Hehhidesheim* pirmoreiz minēta 808. gada 17. maijā.
Plateļu ezers

**Plateļu ezers** (; ) ir ezers Lietuvas ziemeļrietumu daļā. Lielākais ezers Žemaitijā, centrālais Žemaitijas nacionālā parka objekts. Astotais lielākais ezers Lietuvā.

Austrumu pusē krastu augstums sasniedz 20—30 m augstumu. Ezerā septiņas salas ar kopējo platību . Uz vienas no tām atradās pilskalns (atrastas divu piļu atliekas), tāpēc tagad to sauc par Pilssalu (*Pilies sala*). Pie ezera niršanas un burāšanas klubi. Ezera rietumu krastā Plateļu miests. Jau 25 gadus ezerā notiek peldēšanas maratons.

Pirmoreiz minēts 1440.—1447. gadā. Ezers ir interesants ar zemūdens arheoloģiskajiem pieminekļiem. Uzskata, ka agrāk ezera līmenis bijis zemāks un pašlaik zem ūdens atrodas vairākas agrākās salas. 2002. gadā nirēji atklāja akmeni, kurā iekalts burtam "L" līdzīgs simbols — ap šo akmeni izvietoti mazāki akmeņi. Tajā pašā gadā ezera gultnē atrastas trīs 5,5 metrus garu, senu laivu atliekas.

## Ārējās saites

* Žemaitijas nacionālais parks - ezeri
* Kluba "Octopusas" piedāvājums - niršanas maršruti, attēli
Vertsjervs

**Vertsjervs** (; arī **Vircezers**) ir liels ezers Igaunijas centrālajā daļā, otrs lielākais ezers valstī (lielākais, kas atrodas tikai Igaunijas teritorijā).

## Ģeogrāfija un ģeoloģija
No Vertsjerva iztek Emajegi upe, kas tek uz Peipusa ezeru. Lielākās ietekošās upes ir Mazā Emajegi, Ehne, Tarvastu upe un Tenasilmas upe.

Izveidojies pēc pēdējā ledus laikmeta, vecums nepārsniedz 12 — 13 tūkstošus gadu. Pēcleduslaikmetā ezeram bija notece uz tagadējo Rīgas līci. 19. gadsimta beigās — 20. gadsimta sākumā ezera līmenis bija augstāks un notika aktīva ezera krastu izskalošana. Pēc Emajegi upes bagarēšanas līmenis tagad ir zemāks. Aptuveni 2/3 gultnes klāj līdz 7,6 m biezs dūņu slānis.

Aizsalst vidēji 135 dienas gadā. Ūdens apmaiņas periods — aptuveni viens gads. Eitrofs.

Austrumu krastā atrodas limnoloģiskā stacija.

## Fauna
35 sugu zivis. Ezerā audzē zušus un citas vērtīgas zivju sugas. Gada nozveja — 250 tonnas. Gadā ezerā atpūšas ap 1 miljons putnu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dīsnu ezers

**Dīsnu ezers** () ir otrs lielākais ezers Lietuvā. Atrodas valsts ziemeļaustrumos, 3 km no Dūkštas. Veidojies ledāja darbības rezultātā.
Metode

**Metode** (no , kas savukārt no  *(methodos)* — 'pētīšanas ceļš') — sistematizēts paņēmienu kopums, kas nepieciešams, lai izpildītu zināmu uzdevumu vai sasniegtu konkrētu mērķi, arī patiesības rašanas paņēmiens. Zinātniskā metode tiek uzskatīta par pētnieciskās izziņas un jaunu zināšanu iegūšanas (uz fizisko pierādījumu bāzes) pamatu.

## Atsauces
Lodis

**Lodis** (; ) ir ezers Lietuvas ziemeļaustrumu daļā, Zarasu rajonā. Piektais lielākais ezers Lietuvā. Radies ledāja darbības rezultātā.

## Ārējās saites
Teorija

**Teorija** () ir zinātnisku atziņu paveids, kas dod vienotu, sistemātisku priekšstatu par esamības likumsakarībām. Noteiktas zinību nozares pamatideju sistēma. Teorijas tiek formulētas, attīstītas un pārbaudītas saskaņā ar zinātnisko metodi.

Parasti teorijas tiek pārbaudītas ar eksperimentiem. Ja eksperimenta laikā neizpildās dotās teorijas apgalvojumi, tad teorija ir aplama.

## Skatīt arī

* Evolūcijas teorija
* Grupu teorija
* Informācijas teorija
* Molekulāri kinētiskā teorija
* Relativitātes teorija
* Skaitļu teorija
* Superstīgu teorija
* Tiesību teorija
* Vadībzinātnes teorija
* Varbūtību teorija
Goiás Esporte Clube

**Goiás Esporte Clube**, zināms arī kā **Goiás**, ir Brazīlijas futbola klubs no Gojanijas Gojasas štatā. tas ir viens no lielākajiem klubiem Centrālrietumu reģionā. Klubs dibināts 1943. gada 6. aprīlī, draugu sanāksmē Lino Barsi mājās. 1973. gadā klubs iekļuva Brazīlijas Série A.

Kluba galvenie sāncenši ir *[[Vila Nova Futebol Clube|Vila Nova]]*. Šajā derbijā *Goiás* klubs gan ir pārliecinoši labāks.

1998. gadā komanda pievienojās Clube dos 13, kas ir organizācija, kas apvieno Brazīlijas spēcīgākos futbola klubus.

## Ārējās saites
* Goiás oficiālā tīmekļa vietne 
* Goiás jauniešu komandas
Akcidence

**Akcidence** ( — 'gadījuma, nejaušība') ir nesvarīgais, mainīgais, nejaušais, kas var būt neievērots bez lietas būtības maiņas (lietas mazsvarīgums).

Pirmais to izmantoja Aristotelis savas pasaules vielas skaidrojumiem. Visa izskats atkarīgs no akcidences. Nākamais to lietoja Akvīnas Toms, kas akcidenci izmantojis, lai pierādītu vīna un maizes pārvēršanos. Modernajā filozofijā tā ir apstākļu un iespējamības apvienojums.

Akcidences pretstats ir substance.
Antinomija

**Antinomija** (sengrieķu: *αντι-*, pret; *νομος*, likums) ir paradoksāls rezultāts, kas izriet no divu vienlīdz likumsakarīgu tomēr savstarpēji pretrunīgu secinājumu pāra.

Kants savā epistemoloģijā izmantoja četras antinomijas, lai pierādītu, ka tīrais (spekulatīvais) prāts nonāk konfliktā pats ar sevi, ja ar to mēģina iegūt zināšanas par "lietām par sevi" jeb nomeniem, un viņš to atrisināja, sakot, ka tīrais prāts darbojas pēc principiem, kas ir regulatīvi, nevis konstitutīvi, proti, tie nosaka tikai to, kā mēs domājam, nevis to, kā lietām ir jābūt. Kanta prāt, tas nozīmēja, ka visām metafiziskajām spekulācijām ir lemts ciest neveiksmi.

V. Kvains nošķīra antinomijas no tādiem paradoksiem, kas bija patiesību vai aplamību vēstoši (*veridical* un *falsidical*).

## Skatīt arī
* Paradokss

## Avoti
Avilis

**Avilis** () ir ezers Lietuvas ziemeļaustrumu daļā, Zarasu rajonā, ap 10 km rietumos no Zarasiem. Septītais lielākais ezers Lietuvā. Ezerā 30 salas ar kopējo platību 60 ha. Radies ledāja darbības rezultātā.

## Ārējās saites
Sartu ezers

**Sartu ezers** () ir ezers Lietuvas ziemeļaustrumos, Utenas un Panevēžas apriņķos. Ezera krasta līnija izrobota, krasta līnijas garums ir  — lielākais Lietuvā. Ceturtais lielākais ezers Lietuvā. 6 salas ar kopējo platību . Radies ledāja darbības rezultātā. Ezera krastā zirgu sporta bāze.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rubiķu ezers

**Rubiķu ezers** (arī **Anīkštis**; , *Anykštis*) ir ezers Lietuvā, Aukštaitijā, Anīkšču rajonā. Ezerā 16 salas ar kopējo platību . Kopš 1960. gada dabas aizsargājamā teritorija; tagad iekļauts Anīkšču reģionālajā parkā.

## Ārējās saites
* Ezera batimetriskā karte
Dusas ezers

**Dusas ezers** () ir ezers Lietuvas dienvidu daļā, Lazdiju rajonā. Radies ledāja darbības rezultātā. Ūdens apmaiņas periods ir 1 gads. Aizsalst no decembra līdz martam.

## Ārējās saites
* Dovines upes baseina pārskata karte
Metelis

**Metelis** () ir ezers Lietuvas dienvidu daļā, Lazdiju rajonā, ap  ziemeļos no Seirijiem. Sestais lielākais ezers Lietuvā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ezera batimetriskā karte
Čičiris

**Čičiris** () ir ezers Lietuvas ziemeļaustrumu daļā, Zarasu rajonā. Tiek uzskatīts, ka Čičiris ir Daugavas baseina ezers. Šajā ezerā ir liela un daudzveidīga flora un fauna. Ezera nosaukumam ir ķeltu vai sēļu izcelsme. Čičirī atrodas 6 salas. Krasta līnija ir ļoti viļņaina, tās garums ir 35,4 km. Ezera pamatne ir pārklāta ar mālu, dūņām, kūdru, saldūdens kaļķakmeni, kā arī dominē smiltis un grants.

## Atsauces
Pravals

**Pravals** () ir ezers Lietuvas austrumu daļā, Molētu rajonā.

## Ārējās saites
* Ezera batimetriskā karte
Kretons

**Kretons** (; ) ir ezers Lietuvas austrumu daļā, Švenčoņu rajonā. Lielākais ezers rajonā un lielākais ezers Augštaitijas nacionālajā parkā.

Ornitoloģiskais liegums. 6 salas, 2 no tām — salīdzinoši lielas.
Rēkīvas ezers

**Rēkīvas ezers** () ir ezers Lietuvas ziemeļu daļā, Šauļu pilsētas teritorijā. Devītais lielākais ezers Lietuvā.

## Ārējās saites
* Ezera attēli
Vilems van Elsts

thumb|250px|"Klusā daba ar ziediem" (1665)
**Vilems van Elsts** (, dzimis 1627. g. 16. maijā, miris ap 1683. gadu) bija baroka laikmeta holandiešu mākslinieks, kluso dabu gleznotājs. Starp viņa slavenākajiem darbiem jāmin gleznas "Klusā daba ar ziediem" (1663), "Medību trofejas" (1668) un "Klusā daba ar medījumu" (1671).

Van Elsts piedzima Delftā juristu ģimenē. Jau bērnībā viņš no sava tēvoča Everta van Elsta iemācījās gleznot un 1643. gada 9.novembrī tika uzņemts Delftas Svētā Lūkas gleznotāju ģildē. 1645. gadā mākslinieks devās uz Franciju un pēc tam uz Itāliju, kur 1649. gadā darbojās Toskānas lielhercoga Ferdinanda II de Mediči galmā Florencē. Iespējams, van Elsta stilu ietekmēja citi holandiešu gleznotāji, kas šajā laikā atradās lielhercoga galmā. 1656. gadā van Elsts atgriezās Nīderlandē un 1657. gadā apmetās Amsterdamā. Van Elsts kļuva par vienu no sava laika nozīmīgākajiem kluso dabu gleznotājiem; viņš bija viens no pirmajiem, kas sāka gleznot asimetriski izkārtotas puķes.

Van Elsts dažkārt parakstījās *Guill[er]mo van Aelst* (atsauce uz Itālijā pavadīto laiku) vai *Vogelverschrikker* ("putnubiedēklis").

## Ārējās saites
ESWE Satiksmes kompānija

alt=|thumb|''ESWE Satiksme'' autobuss
**ESWE Satiksme** () - Vīsbādenes pilsētas sabiedriskā transporta kompānija. Tās tīklā ietilpst 56 autobusu līnijas, kurās ikgadu tiek parvadāti vairāk nekā 60 miljoni pasažieru. Vārds *ESWE* ir cēlies no vārda *Stadtwerke* (tulk. "Pilsētas pašvaldība") burtiem S un W.

## Ārējās saites
* Oficiālā ESWE Satiksmes uzņēmuma mājas lapa
Vigru ezers

**Vigru ezers** () ir ezers Polijas ziemeļaustrumu daļā, Podlases vojevodistē, austrumos no Suvalkiem.

Ezers atrodas Augustovas pirmatnējos mežos, iekļauts Vigru nacionālajā parkā. Aptuveni 80% no krasta līnijas klāj meži. 26 sugu zivis. Oligotrofs.

Ezerā aizliegti motorizēti transporta līdzekļi, teltis un ugunskuri atļauti tikai noteiktās vietās. Ezeru iecienījuši jahtu un kanoe sporta entuziasti.

Gar ezera dienvidu piekrasti vasaras sezonā darbojas šaursliežu dzelzceļa līnija.

## Ārējās saites
Litenes pagasts

**Litenes pagasts** ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā austrumos. Robežojas ar Alūksnes novada Jaunannas pagastu, Balvu novada Kubulu un Rugāju pagastiem un Gulbenes novada Stradu un Stāmerienas pagastiem. Pagasta centrs atrodas Litenē. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Apkārtupe, Dzirla, Gludupīte, Kaugurupīte, Lekšupe, Mugurupe, Pededze, Sita.

#### Ezeri
Kalnis, Kauguru ezers.

## Vēsture
Litenes pagasts izveidots 1866. gadā. 1935. gadā tā platība bija 149,8 km². 1945. gadā pagasta teritorijā izveidoja Litenes un Priednieku ciema padomes. 1954. gadā Litenes ciemam pievienoja Priednieku ciemu, 1960. gadā - daļu Vecgulbenes ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagasts kā administratīva teritorija tika iekļauts Gulbenes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas: Atpūtas, Aurova, Fabrikas, Kordona, Lešķi, **[[Litene]]**, Silava, Silenieki, Skujenieki, Zāģernieki.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Lizuma pagasts

**Lizuma pagasts** ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos. Robežojas ar Lejasciema, Tirzas, Druvienas un Rankas pagastiem.

## Daba
Pagasts izvietojies Vidzemes augstienes ziemeļaustrumu nomalē. Ziemeļu daļa atrodas Tālavas zemienes Trapenes līdzenumā un ir bagāta ar mežiem un kūdrājiem, bet dienvidu daļa — Vidzemes augstienes Augšgaujas pazeminājumā. Vairāki pauguri pārsniedz 150 m augstumu — Pereškalns atrodas 182,1 m vjl. Pagasta austrumu daļā netālu no Smiltenes — Gulbenes lielceļa atrodas Augstie kalni (151,4 m). Augsto kalnu meža masīvs 177 ha platībā noteikts kā dabas parks.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Azanda, Gauja, Gosupe, Sece, Uriekste.

#### Ezeri
Lejas dīķis.

## Vēsture
Lizuma muiža sākotnēji piederēja Tīzenhauzeniem, bet vēlāk to ieguva Medums. 1629. gadā kā muižas īpašnieks minēts Antoniuss Morrie, bet 1657. gadā — Meijers. No 1781. gada muiža nonāca barona Malamas īpašumā, līdz beidzot 1836. gadā par īpašnieku kļuva fon Volfu dzimta.

1935. gadā Cēsu apriņķa Lizuma pagasta platība bija 119 km² un tajā dzīvoja 1791 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā izveidoja Lizuma un Velēnas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Lizuma ciems** ietilpis Gaujienas (1949—1956) un Gulbenes (pēc 1956. g.) rajonos. 1951. gadā Lizuma ciemam pievienoja likvidēto Velēnas ciemu, 1960. gadā — Sinoles ciema kolhoza «Spars» teritoriju, 1977. gadā — daļu likvidētā Sinoles ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Lizuma pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

### Kultūrvēsturiskie pieminekļi
* Lizuma muižas kungu māja, celta 19. gadsimta vidū historisma stilā ar neogotikas stila fasādes apdari un astoņstūru torni. Iekštelpās koka apdares darbus veica Aleksandrs Knoks. Viņš darināja interjera apdari Zilajā (Mednieku) zālē, kas ir viena no greznākajām telpām pilī. 1936./37. gadā pilī iekārtota skola, kas šeit atrodas arī tagad.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Lizums]]** (pagasta centrs), Grūšļi, Gužīlas, Kolaņģi, Velēna, Velēnmuiža.

### Ievērojamas personības
* Apsīšu Jēkabs, īstajā vārdā Jānis Jaunzemis (1858-1929), rakstnieks
* Eižens Rauhvargers (1923-2002), latviešu tulkotājs.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Līgo pagasts

**Līgo pagasts** ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Jaungulbenes un Daukstu pagastiem, Madonas novada Indrānu un Dzelzavas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Asarupe, Liede, Nidrīte, Ušurupe.

## Vēsture
1945. gadā Madonas apriņķa Jaungulbenes pagastā izveidoja Līgo ciema padomi. **Līgo ciems** ietilpis Gulbenes apriņķī (1947-1949) un Cesvaines (1949-1956) un Gulbenes (pēc 1956. g.) rajonos. Līgo ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Siltāju ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Līgo pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Līgo (ciems)|Līgo]]** (pagasta centrs), Jaunāmuiža, Līgomuiža, Siltais.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Andrea del Kastaņo

thumb|250px|Glezna "Svētā Trīsvienība un Sv. Hieronīms" (apm. 1455)
**Andrea del Kastaņo** (*Andrea del Castagno*, īstajā vārdā *Andrea di Bartolo*, dzimis apm. 1421. gadā, miris 1457. gadā) bija florenciešu gleznotājs. Starp viņa nozīmīgākajiem darbiem jāmin freskas Svētās Apolonijas klosterī Florencē un freska "Svētā Trīsvienība un Svētais Hieronīms". Andreas glezniecību būtiski ietekmēja Mazačo, Donatello un Džoto di Bondones darbi.

## Ārējās saites
Lūksts

**Lūksts** () ir ezers Lietuvas rietumu daļā, Telšu rajonā, ap 5 km dienvidrietumos no Varņiem. Atrodas Varņu reģionālajā parkā. Divpadsmitais lielākais ezers Lietuvā.

Ezera krastos atrod dzintaru. Mezotrofs.

## Ārējās saites
* Ezera apraksts (lietuviski), dzintara attēls
Rankas pagasts

**Rankas pagasts** ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā rietumos, Gaujas abos krastos. Robežojas ar sava novada Lejasciema, Lizuma un Druvienas pagastiem, Smiltenes novada Variņu un Drustu pagastiem, kā arī Cēsu novada Jaunpiebalgas pagastu. 

## Daba
Ziemeļu daļa atrodas Vidzemes augstienes Augšgaujas pazeminājumā. Vidusdaļa un dienvidu daļa atrodas Piebalgas paugurainē. Augstākā vieta pagastā ( vjl.) pagasta dienvidu daļā. 46,3% pagasta teritorijas aizņem meži. Lauksaimniecībā izmantojamā zeme , tās aramzeme — .

### Hidrogrāfija
#### Upes
[thumb|250px|[Palsa pie Ūdrupes.]]
* Gauja
** Azanda
*** Sece
** Degļupīte
** Lazdupīte
** Palsa
*** Ušmaņu strauts
** Saliņupīte
** Uriekste
** Vizla

#### Ezeri
* Cepļu ezers (12 ha)
* Kalmodu ezers (23 ha)
* Teļezers (2,1 ha)

Pagastā vairākas mākslīgi veidotas ūdenskrātuves:
* Cerētu dīķis
* Rēveļu ūdenskrātuve
* Uriekstes dambis

### Purvi
* Lielais purvs (234 ha, ziemeļu daļa Variņu pagastā)
* Apšupes purvs (125 ha)
* Kaudzīšu purvs (117 ha)
* Ruciņu purvs
* Skalu purvs

## Vēsture
Vēstures avotos Rankas vārds pirmo reizi minēts 1528. gadā. 1935. gadā Cēsu apriņķa Rankas pagasta platība bija 188,82 km² un tajā dzīvoja 3213 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Azandas, Rankas un Rēveļu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Rankas ciems** ietilpis Gaujienas (1949-1956), Smiltenes (1956-1959) un Gulbenes (pēc 1959. gada) rajonos. Rankas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidētos Rēveļu un Azandas ciemus. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Rankas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Ranka]]** (pagasta centrs), Gaujasrēveļi, Rēveļi.

### Ievērojamas personības
* Uldis Pūcītis (1937—2000), aktieris

## Saimniecība
Pagastā atrodas Gaujas HES, Variņu HES, Dūzelis HES, Lāčīšu HES.

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Stāmerienas pagasts

**Stāmerienas pagasts** ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļaustrumos. Robežojas ar sava novada Litenes, Stradu un Beļavas pagastiem, kā arī Alūksnes novada Kalncempju, Annas un Jaunannas pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Dzelzupe, Kazupe, Melnupīte, Paparze, Pogupe, Rūdupe.

#### Ezeri
Kalnienas ezers, Kauguru ezers, Ludza ezers, Pogas ezers, Stāmerienas ezers.

## Vēsture
Stāmerienas muiža 1802. gadā atdalījusies no Vecgulbenes kā patstāvīga vienība. Muižas pirmais īpašnieks bijis Johans Gotlībs fon Volfs, bet pēc viņa nāves to mantoja viņa pēcnācēji.

Stāmerienas pagasts (līdz 1882. gadam **Stāmeres pagasts**) dibināts 1867. gadā. 1920. gada zemes reformas gaitā Stāmerienas muižu 3065 ha kopplatībā sadalīja 151 vienībā; sadalītas Stances, Lāča, Zaķīšu, Irbes, Vilkupurva, Lēpju un Kraukļu pusmuižas; Vārgaļu ciems sadalīts 96 vienībās 25 ha kopplatībā.  

1935. gadā tā platība bija 87,9 km² un tajā dzīvoja 2192 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Lejas un Stāmerienes ciemus, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Stāmerienes ciems** ietilpis Gulbenes apriņķī (1949-1949) un Gulbenes rajonā (pēc 1949. gada). 1954. gadā Stāmerienes ciemam pievienoja likvidēto Kalnienes ciemu, 1960. gadā pievienoja daļu Vecgulbenes ciema teritorijas, 1965. gadā — Litenes ciema padomju saimniecības «Stāmeriene» teritoriju, 1973. gadā — likvidētā Vecgulbenes ciema teritoriju. 1977. gadā pievienoja daļu Annas ciema teritorijas, bet daļu Stāmerienes ciema pievienoja Stradu un Annas ciemiem. 1979. gadā daļu teritorijas pievienoja Stradu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Stāmerienas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

### Kultūrvēsturiskie pieminekļi
thumb|250px|Stāmerienes šaursliežu dzelzceļa pieturas punkts
* Stāmerienas muižas kungu māja, celta historisma stilā 1835. gadā, 1905. gada revolūcijā nodedzināta, bet 1908.gadā atjaunota ar jūgendstila iezīmēm. Ap pili ir 24,3 ha liels parks, kas veidots brīvajā jeb angļu stilā. Parks iekārtots pēc tā saucamā vēdekļveida principa. Šeit vairākkārt ir viesojies itāļu rakstnieks, romāna "Gepards" autors Džuzepe Tomazi di Lampedūza.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Vecstāmeriena]]** (pagasta centrs), Kalniena, Stāmeriena, Lāčplēši, Namsadi, Putrāni, Medņi, Āboliņi, Skolas, Stancmuiža, Stūrastas.
### Novadnieki
* Edvards Liedskalniņš, tēlnieks
* Leons Āboliņš (1895-1974) — zoologs
* Arvīds Krīpens (1893-1968), Latvijas Bruņoto spēku un Latviešu leģiona virsnieks.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Stradu pagasts

**Stradu pagasts** ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada Gulbenes pilsētu un Daukstu, Beļavas, Stāmerienas, Litenes pagastiem, kā arī Balvu novada Rugāju pagastu. 

Lai gan pagasta vēsturiskais centrs ir Stradi, pagasta pārvalde atrodas Gulbenē, Brīvības ielā 8.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Audīle, Bebrupe, Knerša, Krustalīce, Melnupīte, Mugurve, Pededze, Pogupe.

#### Ezeri
Kalnis, Lazdags, Miezītis.

## Vēsture
1945. gadā Madonas apriņķa Vecgulbenes pagastā izveidoja Stradu ciema padomi. Gulbenes rajona **Stradu ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Kropes ciemu, 1965. gadā padomju saimniecības «Stari» teritoriju pievienoja Daukstu ciemam. 1977. gadā Stradu ciemam pievienoja daļu Beļavas un Stāmerienes ciemu teritorijas, bet daļu Stradu ciema teritorijas pievienoja Daukstu ciemam. 1979. gadā Stradu ciemam pievienoja daļu Stāmerienes ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Stradu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Stāķi, Šķieneri, Stradi, Margas, Lejasstradi, Antani, Ceļmalas, Nātiņi, Samiņi, Siljāņi, Zeltaleja. Pagasta pārvalde atrodas Gulbenē, Brīvības ielā 8.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Stradu pagasta mājaslapa
* Gulbenes novada mājaslapa
Tirzas pagasts

**Tirzas pagasts** ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos. Robežojas ar sava novada Druvienas, Lizuma, Lejasciema, Galgauskas un Jaungulbenes pagastu, kā arī Madonas novada Dzelzavas un Cesvaines pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Adulīte, Alkšņupīte, Azanda, Gosupe, Isliņa, Ķivene, Tirza, Virāne.

#### Ezeri
Lielais Virānes ezers, Mazais Virānes ezers (uz robežas), Adulienas ezers.

## Vēsture
Zināms, ka 15. gadsimtā Tirzas muiža piederēja Rīgas arhibīskapijas vasaļiem fon Tīzenhauzeniem, 1471. gada Bartolomejs no Tīzenhauzenas ieķīlāja muižu Pēterim Tūvem. 1582. gadā Polijas karalis Stefans Batorijs restituēja Tīzenhauzenu tiesības uz Tirzu. 1589. gadā brāļi Johans un Fabians Tīzenhauzeni uzcēla Tirzas luterāņu baznīcu un Gulbenes draudzes novadā izveidojās Tirzas draudzes novads. 
Zviedru Vidzemes laikā 1636. gadā tai pievienoja Velēnas draudzi, kas pirms tam skaitīja pie Rankas (Jaunpiebalgas) draudzes. Lielā Ziemeļu kara laikā 1702. gadā krievu karaspēks nodedzināja baznīcu un skolu, 1727. gadā uzcēla jaunu koka baznīcu, bet 1826. gadā mūra baznīcu pēc arhitekta Zīgela projekta.  1846.-1848. gadā ap 150 draudzes locekļu pārgāja pareizticībā, kuriem uzcēla Galgauskas pareizticīgo baznīcu.
Pēc 1920. gada agrārās reformās Tirzas muižu 1664 ha platībā sadalīja 121 vienībā (no tām 8 rentes mājas), Troškas muižu 348 ha platībā 24 vienībās (no tām 5 rentes mājas), Tirzas mācītājmuižu 286 ha platībā 21 vienībā (no tām 6 bija rentes mājas). Bez tam pagastā atradās arī Dārtas, Indrānu, Jauntirzas un Moru pusmuižas.     
 
1935. gadā Madonas apriņķa Tirzas pagasta platība bija 79 km² un tajā dzīvoja 1578 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Tirzas un Upmaliešu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Tirzas ciems** ietilpis Gulbenes apriņķī (1947-1949) un Cesvaines (1949-1956) un Gulbenes (pēc 1956. gada) rajonos. Tirzas ciemam 1951. gadā pievienoja likvidēto Upmaliešu ciemu, 1954. gadā — Virānes ciema kolhoza «Boļševiks» teritoriju, 1977. gadā — daļu likvidētā Sinoles ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Tirzas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Tirza]]** (pagasta centrs), Vecaduliena, Virāne, Troškas, Jaunaduliena, Branti, Alsupes, Āža dzirnavas, Dārtiņa, Indrāni, Jauntirza, Kalvīši, Liepas, Mācītājmuiža, Peļņi, Vēverstiķi.

### Ievērojamas personības
* Jānis Misiņš (1862—1945), bibliogrāfs.
* Voldemārs Maldonis (1870—1941), luterāņu mācītājs, teologs un filozofs
* Andrievs Niedra (1871—1942), luterāņu mācītājs, sabiedriskais darbinieks, politiķis, rakstnieks
* Andrejs Priedkalns (1873—1923), ārsts un sabiedriskais darbinieks
* Nikolajs Vētra (1897—1955), dzimis Nikolajs Blumbergs, ārsts
* Mariss Vētra (1901—1965), dzimis Morics Blumbergs, dziedātājs un rakstnieks

## Saimniecība
Pagastā darbojas Ažu HES.
### Transports

## Izglītība un kultūra

Tirzas ciemā atrodas Tirzas pamatskola.

## Atsauces
Sanpaulu "Palmeiras"

**Sociedade Esportiva Palmeiras**, parasti saukts vienkārši par **Palmeiras**, ir Brazīlijas futbola komanda no Sanpaulu. Komanda dibināta 1914. gada 26. augustā kā **Società Sportiva Palestra Italia**, bet uz esošo nosaukumu pārgāja 1942. gada 14. septembrī. Tas ir viens no populārākajiem, tradīcijām bagātākajiem un veiksmīgākajiem Brazīlijas futbola klubiem ar gandrīz 17 miljoniem atbalstītāju, ieskaitot lielāko daļu Brazīlijas itāļu imigrantu. *Palmeiras* divpadsmit reizes ir uzvarējuši nacionālajā čempionātā, kas ir labākais sniegums starp visiem klubiem.

## Tituli (uz 2023)
*''Copa Rio Internacional'':(**1**): 1951
*''Libertadores'' kausā:(**3**): 1999, 2020, 2021
*''Copa Mercosur'':(**1**): 1998
*''Recopa Sudamericana'':(**1**): 2022
*Brazīlijas čempionāts:(**12**): 1960, 1967, 1967, 1969, 1972, 1973, 1993, 1994, 2016, 2018, 2022, 2023
*Brazīlijas kauss: (**4**): 1998, 2012, 2015, 2020
*Čempionu kauss: (**1**): 2000
*Brazīlijas superkauss: (**1**): 2023
*Rio-Sanpaulu turnīrs: (**5**)
*''Campeonato Paulista'': (**25**)
Buenosairesas "Boca Juniors"

***Club Atlético Boca Juniors***, zināms arī vienkārši kā ***Boca Juniors*** vai ***Boca***, ir populārs Argentīnas sporta klubs, plašāk pazīstams ar savu futbola komandu. Tā mājvieta atrodas Buenosairesas apkaimē La Boka un tās stadions ir *[[Estadio Alberto J. Armando]]*, plašāk zināms kā *La Bombonera*. Viņu galvenie sāncenši ir Buenosairesas "River Plate" klubs un abu šo klubu savstarpējās spēles sauc par *Superclásico*.
Antonello da Mesīna

thumb|250px|"Jaunava pēc pasludināšanas" (apm. 1475)

**Antonello da Mesīna** (*Antonello da Messina*, dzimis ap 1430. g., miris 1479. g. februārī) bija renesanses laika sicīliešu gleznotājs.

## Biogrāfija

Antonello piedzima ap 1430. gadu Mesīnā. Glezniecību Antonello apguva gan dzimtajā pilsētā, gan Palermo un Neapolē, kur mitinājās aptuveni 1450. gadā. Saskaņā ar 1524. gada vēstuli viņš bijis Nikolo Kolantonio māceklis. Apmēram 1455. gadā Antonello uzgleznoja vairākas "Krustā sišanas". Viņa agrīnajiem darbiem raksturīga flāmu glezniecības ietekme.

1460. gadā Antonello uzgleznoja darbu "Madonnas kronēšana", kurā manāma Pjēro della Frančeskas ietekme. No aptuveni šī laika ir arī darbi "Ābrams un eņģeļi", "Sv. Hieronima nožēla" un "Madonna ar bērnu" (glezna pazudusi). 1470. gadā Venēcijā tapa Antonello pirmais parakstītais un datētais darbs — *Salvator Mundi*. Atgriezies Sicīlijā, Antonello pabeidza sv. Grēgorija poliptihu.

1474. gadā Antonello uzgleznoja "Pasludināšanu" un "Sv. Hieronimu", vienu no savām slavenākajām gleznām. Mūža beigās mākslinieks pamatā uzturējās Venēcijā, taču, uz brīdi atgriezies Sicīlijā, uzgleznoja savu slaveno darbu "Jaunava pēc pasludināšanas". Antonello portretiem raksturīgs flāmu skolai specifisks portretējamā attēlojums trīs ceturtdaļu pagriezienā (gandrīz visi šī laika itāliešu gleznotāji cilvēkus attēloja profilā).

Antonello nomira 1479. gadā Mesīnā. Viņš itāliešu glezniecībā aktualizēja flāmu glezniecības tendences, savos darbos apvienojot itāliešu vienkāršību un flāmu glezniecībai raksturīgās detaļas.

## Galerija

Attēls:Antonello-jerome.jpg|"Sv. Hieronims" (apm. 1460)
Attēls:Antonello-madonna.jpg|"Madonnas kronēšana" (1460)


## Ārējās saites
Hendriks Averkamps

**Hendriks Averkamps** (*Hendrick Avercamp*, dzimis 1585. gadā, miris ) bija baroka laikmeta holandiešu gleznotājs, kuram bija liela nozīme ainavu glezniecības attīstībā. Nereti viņš gleznoja daudzfigūru ziemas ainavas. Averkamps prasmīgi izmantoja perspektīvu un krāsas; viņa gleznās liela nozīme piešķirta detaļām.

Averkamps piedzima Amsterdamā un tika kristīts . Tā kā viņš bija kurlmēms, viņu mēdza dēvēt par "mēmo no Kampenas". Glezniecību Averkamps apguva Amsterdamā; īpaši viņš ietekmējās no Pītera Brēgela Vecākā darbiem. Aptuveni 1610. gadā Averkamps pārcēlās uz Kampenu. Kampenā mākslinieks arī nomira un tika apglabāts Svētā Nikolasa baznīcā.

Averkamps bija viens no sava laika nozīmīgākajiem gleznotājiem; izcila viņa darbu kolekcija atrodas Vindzoras pilī.

Attēls:A Scene on the Ice near a Town.jpg|"Ainiņa uz ledus netālu no pilsētas" (ap 1615)
Attēls:Hendrick Avercamp, Kolfspelers op het ijs, Circa 1625.jpg|Golfa spēlētāji uz ledus (1625)
Attēls:Hendrick Avercamp - A winter landscape with figures on the ice.jpg|Ziemas ainava
Hendrick Avercamp - Skating Scene - Google Art Project.jpg|Slidošanas skats (ap 1620-30)
Hendrik Avercamp - Winter Scene on a Canal - Google Art Project.jpg|Ziemas skats uz kanāla (ap 1615)
Hendrick Avercamp - Summer - NG.M.01373 - National Museum of Art, Architecture and Design.jpg|Vasara (ap 1615 - 34)


## Ārējās saites