Atapasku valodas

**Atapasku valodas** (arī **atabasku**, **dene**, senāk latv. arī *atabaskiešu*) ir Ziemeļamerikas indiāņu valodu grupa jeb apakšsaime, kas pieder na-dene valodu saimei. Valodu skaita un pratēju ziņā atapasku grupa ir otra lielākā (aiz jutu-acteku valodu saimes) Ziemeļamerikā.

Vārds *atapaski* ir 1826. g. amerikāņu angliskots Athabaskas ezera nosaukums Kanādas vidienē (mežu krī (algonkinu grupa) valodā — *aðapaskāw*,— "[kur] tur augi ir viens aiz otra"). 1836. g. šis vārds tika akceptēts Ziemeļamerikas indiāņu valodu klasifikācijā. Lai arī lingvistikā un antropoloģijā parasti tiek izmantots šis termins, 2012. gadā ikgadējā Atabasku Valodu konference mainīja nosaukumu uz Dene Valodu konference.  

## Klasifikācija
Atapasku valodas pieņemts iedalīt trīs lielās grupās.

### Ziemeļu atapaski
* *Dienvidaļaskas apakšgrupa*
:1. atenu 
:2. dena’ini 
* *Centrālaļaskas-Jukonas apakšgrupa*
:3. deg-hinagu 
:4. holikačuku
:5. kojukoni
:6. augšējo kuskokvimu
:7. zemienes tananu
:8. tanakrosu
:9. augšējo tananu
:10.dienvidu tučonu
:11.ziemeļu tučonu
:12.gvičinu (kučinu, oficiālas valodas statuss Kanādas Ziemeļrietumu Teritorijā)
:13. hanu 
thumb|250px|Čirikahua apaču virsaitis un cīnītājs pret amerikāņu un meksikāņu agresiju Goijale jeb Džeronimo (čirikahua val. ''Goyaałé'' - "Tas kurš žāvājas").
* *Ziemeļrietumu Kanādas apakšgrupa*
:14. tagišu
:15. tahltanu
:16. kasku
:17. sekanu ((†)
:18. dunez (bīveru)
:19. sleivu (oficiālas valodas statuss Kanādas Ziemeļrietumu Teritorijā)
:20. mauntinu
:21. bīrleiku
:22. heiru 
:23. dogribu
:24. dene sulinu (oficiālas valodas statuss Kanādas Ziemeļrietumu Teritorijā)
* *tsesautu apakšgrupa*
:25. tsesautu (†)
* *Centrālās Britu Kolumbijas apakšgrupa*
:26. ziemeļu karieri
:27. karieru
:28. čilkotinu
:29. nikolu (†)
thumb|250px|Apaču līgava
* *sarsi apakšgrupa* 
:30. sarsu
* *kvalhiokui-klatskani*
:31. kvalhioku-klatskani (†)

### Klusā okeāna piekrastes atapaski
* *Kalifornijas atapasku apakšgrupa*
:32. hupu
:33. matolu (†)
:34. Īlas upes dialekti
*35. kato (†)
* *Oregonas atapasku apakšgrupa*
:36. Umpkuas augšteces (†)
:37. Rogues lejteces (†)
:38. tolovas 

### Dienvidu atapaski
* *līdzenumu apaču apakšgrupa*
:39. kaiova-apaču (†)
* *rietumu apaču apakšgrupa*
:A. čirikavu-meskalero 
::40. čirikavu
::41. meskaleru
:42. navahu 
:43. rietumu apaču 
* *austrumu apaču apakšgrupa*
:44. hikarilu
:45. lipanu (†)

## Izplatība
*Ziemeļu atapasku* valodas aizņem plašu reģionu Kanādas ziemeļrietumos un lielākajā Aļaskas daļā. Šī areāla valodas ir grūti klasificēt grupās; tās veido t. s. dialektu ķēdi jeb kontinuumu, kurā jebkurai kaimiņu valodai var būt kopīgas iezīmes.

Lielākā daļa *Klusā okeāna atapasku* valodu ir izzudušas. Tās stipri atšķiras kā viena no otras, tā no citu reģionu atapasku valodām.

*Dienvidu atapaski* apdzīvo ASV dienvidrietumus. Tās atdalījās no ziemeļu reģiona vairākus gadsimtus pirms eiropiešu ierašanās. Šīs valodas ir savstarpēji tuvi radniecīgas. Grupai piederošā navahu valoda ir vislabāk saglabājusies indiāņu valoda Ziemeļamerikā, un aptuveni pusei no gandrīz 300 000 navahiem tā ir dzimtā valoda.

## Ārējās saites
*[Aļaskas Pamatiedzīvotāju Valodu Centrs [angļu valoda|angl.]]
*[Kalifornijas atapaski [angļu valoda|angl.]]
*[ Oregonas atapaski [angļu valoda|angl.]]