open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ķīnas Tautas Republikas prezidents

**Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) prezidents** jeb **Ķīnas Tautas Republikas priekšsēdētājs** (, ) ir Ķīnas Tautas Republikas augstākais vadītājs. Saskaņā ar pašreizējo ĶTR konstitūciju prezidents ir ceremoniāla amatpersona, tomēr kopš 1993. gada prezidents ir vienlaikus arī Ķīnas Komunistiskās partijas ģenerālsekretārs, kas viņu padara par visietekmīgāko amatpersonu valstī.

## Vēsture
Ķīnas Tautas Republikas priekšsēdētāja amatu pēc valsts konstitūcijas pieņemšamas 1954. gadā pildīja Mao Dzeduns.
1982. gada konstitūcija noteica, ka prezidenta loma lielā mērā ir ceremoniāla un prezidentu nedrīkstēja ievēlēt amatā vairāk kā divus termiņus pēc kārtas. Kopš 1993. gada Ķīnas augstākais vadītājs vienlaikus ir Ķīnas Komunistiskās partijas ģenerālsekretārs un militāro spēku virspavēlnieks.
2018. gadā pārvēlēšanu ierobežojumus atcēla.

## ĶTR vadītāju uzskaitījums
 
* Mao Dzeduns (1. ĶTR priekšsēdētājs, 1954. gada 27. septembris — 1959. gada 27. aprīlis), līdz tam ĶTR Centrālās Tautas valdības priekšsēdētājs (1949—1954)
* Liu Šaocji (2. ĶTR priekšsēdētājs no 1959. gada 27. aprīļa, atstādināts 1968. gada 31. oktobrī)
* Duns Biu (priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs, 1972. gada 24. februāris — 1975. gada 17. janvāris, kad ĶTR priekšsēdētāja amatu likvidēja)
* Suns Cinlins (Tautas Kongresa Pastāvīgās komitejas priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs (1976—1978), goda prezidents 1981. gadā)
* E Cjaņins Tautas Kongresa Pastāvīgās komitejas priekšsēdētājs (1978—1983)
* Li Sjaņjaņs (3. prezidents, 1983. gada 18. jūnijs — 1988. gada 8. aprīlis)
* Jans Šankuņs (4. prezidents, 1988. gada 8. aprīlis — 1993. gada 27. marts)
* Dzjans Dzemiņs (5. prezidents, 1993. gada 27. marts — 2003. gada 15. marts)
* Hu Dzjiņtao (6. prezidents, 2003. gada 15. marts — 2013. gada 14. marts)
* Sji Dzjiņpins (7. prezidents no 2013. gada 14. marta)


Li Xiannian.png|Li Sjaņjaņs (3. ĶTR prezidents)
Yang Shangkun 2.jpg|Jans Šankuņs (4. ĶTR prezidents)
Jiang Zemin 2002.jpg|Dzjans Dzemiņs (5. ĶTR prezidents)
Hu Jintao 2012.jpg|Hu Dzjiņtao (6. ĶTR prezidents)
Xi Jinping 2019 (49060546152) 2.jpg|Sji Dzjiņpins (7. ĶTR prezidents)


## Atsauces

## Ārējās saites
Šimons Marciņaks

**Šimons Marciņaks** (; dzimis  Plockā) ir Polijas futbola tiesnesis.

## Karjera
Futbola tiesneša karjeru sāka 21 gada vecumā. Sākotnēji viņš spēļu tiesāšanu apvienoja ar futbola spēlēšanu amatieru līmenī. 2006. gadā pārgāja uz profesionāla futbola tiesneša darbu. 2009. gadā sāka tiesāt Polijas augstākās futbola līgas *[[Ekstraklasa]]* spēles. 

2011. gadā viņš kļuva par FIFA kategorijas tiesnesi. Tajā pašā gadā debitēja kā tiesnesis UEFA Eiropas līgas kvalifikācijas spēlē starp *[[Aalesunds FK]]* un *[[Ferencvárosi TC]]*. 2012. gadā viņš tiesāja savu pirmo spēli Čempionu līgas kvalifikācijā starp FK Ventspils un *[[Molde FK]]*. Tajā pašā gadā sāka tiesāt FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēles. Pirmā šāda līmeņa spēle bija 2014. gada Pasaules kausa kvalifikācijas spēle starp Portugāli un Azerbaidžānu.

2015. gada 30. jūnijā Marciņaks bija galvenais tiesnesis UEFA Eiropas U-21 čempionāta finālā. 2016. gadā viņam pirmo reizi tika uzticēts tiesāt Polijas kausa izcīņas finālspēli. Pirmais nozīmīgākais starptautiskais finālturnīrs bija 2016. gada Eiropas čempionāts, kurā viņš tiesāja trīs spēles — divas spēles grupu turnīrā, kā arī astotdaļfinālu starp Vāciju un Slovākiju.  

2018. gada 29. martā FIFA iekļāva viņu 2018. gada FIFA Pasaules kausa tiesnešu sarakstā. Viņš bija galvenais tiesnesis divās grupu turnīra spēlēs. 2018. gadā Marciņaks tiesāja arī UEFA Superkausa spēli starp Madrides "Real" un Madrides "Atletico", kas norisinājās *[[A. Le Coq Arena]]* stadionā Tallinā.

2022. gada 19. maijā viņš tika izvēlēts, lai tiesātu spēles 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Viņš tiesāja vienu grupu turnīra spēli (starp Franciju un Dāniju) un astotdaļfinālu starp Argentīnu un Austrāliju. 15. decembrī Marciņaks tika nozīmēts tiesāt Pasaules kausa finālu starp Argentīnu un Franciju. Vairāki komentētāji un bijušie tiesneši augstu novērtēja viņa sniegumu finālspēlē. Marciņakam tika uzticēts tiesāt 2023. gada UEFA Čempionu līgas finālu starp *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]* un Milānas "Internazionale". Līdz ar to viņš kļuva par otro tiesnesi vēsturē pēc Hovarda Veba, kurš tajā pašā sezonā tiesājis Pasaules kausa un UEFA Čempionu līgas finālus.  Marciņaks tiesāja FIFA Klubu Pasaules kausa finālu starp *Manchester City* un *[[Riodežaneiro "Fluminense"|Fluminense]]*.

2024. gada aprīlī viņš tika izvēlēts par vienu no tiesnešiem 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā Vācijā.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
Atmiņu lāse

**"Atmiņu lāse: latviešu estrādes piezīmes"** ir grupas "Vintāža" dziesmu albums ar padomju laika latviešu komponistu dziesmām, kas izdots 2022. gadā.

## Tapšana
2022. gadā muzikālā apvienība "Vintāža" atzīmēja savas pastāvēšanas desmito jubileju. Grupa izpilda latviešu padomju laika estrādes dziesmas tuvu tālaika komponistu un aranžētāju iecerei, nereti restaurējot skaņdarbus pēc partitūrām. Albumā "Atmiņu lāse" apkopotas dažādu komponistu dziesmas, kas ieskaņotas, saglabājot padomju laika estrādes mūzikai raksturīgo skanējumu.

## Dziesmu saraksts
# Ievads svētdienas estrādes koncertam (Gunārs Rozenbergs) 1:45
# Kādēļ šķīri mūs? (Aleksandrs Kublinskis, Algimantas Mikuta, atdz. Daina Avotiņa) 2:49
# Nē! (Aivars Krūmiņš, Ārija Elksne) 2:59
# Sidrabaina mēnesnīca (Igors Jakovļevs, Alfreds Krūklis) 3:10
# Es nākšu (Alnis Zaķis, A. Krūklis) 3:17
# Rīgas balzams (Jānis Sildegs, Juris Brežģis) 2:36
# Ziemeļu serenāde (Valters Kaminskis, Ojārs Vācietis) 3:30
# Rudens karnevālā (Edvīns Zālītis, Ā. Elksne) 4:43
# Pārdaugava (Gunārs Freidenfelds, Aleksandrs Čaks) 4:35
# Jautrais skursteņslauķis (Raimonds Pauls, A. Krūklis) 2:53
# Veikums (G. Rozenbergs, Tālivaldis Treicis) 3:13
# Balāde par klaunu (Uldis Stabulnieks, Pēteris Zirnītis) 2:40
# Sens motīvs (Ivars Birkāns, Vitauts Ļūdēns) 2:13
# Ceļa gājēja motīvs (Lolita Vambute, Ilze Binde) 5:06
# Mēs tiksimies vēl (Uldis Lapsiņš, Harijs Heislers) 2:36
# Atmiņu lāse (Egils Straume, J. Brežģis) 5:35

## Atsauces
The Guardians of the Galaxy Holiday Special

***The Guardians of the Galaxy Holiday Special*** ir ASV uzņēmuma *[[Marvel Studios]]* producēts televīzijas speciālizlaidums, ko straumēšanas servisam *[[Disney+]]* sarakstīja un režisēja Džeimss Ganns. Tas ir balstīts uz *[[Marvel Comics]]* Galaktikas sargu komandas tēliem. Šis ir otrais *[[Marvel Studios Special Presentation|*Marvel Studios* speciālizlaidums]]* *[[Marvel Cinematic Universe]]* (MCU) ietvaros, turpinot filmu un televīzijas seriālu franšīzi. 

Filma vēsta par Galaktikas sargiem, kuri svin Ziemassvētkus un meklē dāvanu savam vadonim Pīteram Kvillam.

Kriss Prats, Deivs Batista, Kārena Gilana, Poma Klementjeva, Vins Dīzels, Bredlijs Kūpers, Šons Ganns un Maikls Rukers atveido savas iepriekšējās lomas, citās lomās ir mūzikas grupa *[[Old 97's]]* un Kevins Beikons, kas atveido pats sevi. Ganns darbojās pie speciālizlaiduma idejas jau filmas "Galaktikas sargi: 2. daļa" (2017) veidošanas laikā, bet paziņoja par to tikai 2020. gada decembrī. Filmēšana ilga no 2022. gada februāra līdz aprīļa beigām, Atlantā, Džordžijā un Losandželosā, filmas "Galaktikas sargi: 3. daļa" (2023) uzņemšanas laikā.

Filma *The Guardians of the Galaxy Holiday Special* ir pieejama straumēšanas servisā *Disney+* no  un ir daļa no MCU Ceturtās fāzes. Speciālizlaidums saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes par humoru, Ganna režiju un aktierspēli (lielākoties Batista, Klementjeva un Beikons).

## Ārējās saites
Jauni

"**Jauni**" ir latviešu rokgrupas "Dzelzs Vilks" piecpadsmitais studijas albums, kas iznāca 2022. gada 30. novembrī. Albumā ir iekļautas 10 dziesmas.

Albuma dziesmas pirmoreiz tapušas kopā ar producentu Gati Zaķi, kā arī ar mūzikas producentu Aldi Zaļūksni. Visu “Jauni” dziesmu mūzikas un vārdu autors ir Juris Kaukulis, mūzikas tapšanā piedalījās Juris Kaukulis, Mārcis Judzis, Kaspars Tobis un Kārlis Alviķis. Skaņas pēcapstrādi veica Gatis Zaķis. Albuma mākslas darba autore ir Rūta Kaukule, un albuma dizaina autors ir Viesturs Staņislavskis.

## Dziesmu saraksts

# "Jauni" — 3:16
# "Zvans pie durvīm" — 3:19
# "Ir" — 3:28
# "Meitene skaista kā rītdiena" — 3:20
# "Tu negaidīji rītu" — 3:17
# "Jana" — 3:13
# "Vēls pavasars" — 3:10
# "Pirmā meitene uz Mēness" — 4:34
# "Glāzes" — 3:09
# "Tās vēl nav beigas" — 3:33

## Atsauces
Dziesmas pilnmēness naktī. 1/4 gadsimta izlase

"**Dziesmas pilnmēness naktī. 1/4gadsimta izlase**" ir latviešu rokgrupas "Dzelzs Vilks" izlases albums, kas iznāca 2016. gadā. Albumā ir iekļautas 25 dziesmas, vairums ir “Dzelzs vilka” spilgtākie hīti, kā arī viena pilnīgi jauna dziesma — Bīstami vārdi.

## Dziesmu saraksts

# "Viņa grib tik daudz" — 3:18
# "Tu vilki nakti" — 3:16
# "Tev oranži mati" — 3:05
# "Skaiti līdz trīs" — 3:36
# "Sažņaudz manas rokas" — 3:06
# "Mēness" — 3:27
# "Mana draudzene nakts" — 3:41
# "Vienas nakts meitene — 3:53
# "Balerīna" — 3:17
# "Ļauj man tevi" — 3:20
# "Bīstami vārdi" — 3:09
# "Auksto staru gaismu" — 4:27
# "Meitene no sirds" — 4:16
# "Manās mājās sieviešu nav" — 3:35
# "Pret sienu" — 2:58
# "Cilpa zem tilta" — 3:13
# "Vilks" — 4:13
# "Vēlreiz" — 3:48
# "Dibenā rautais disko" — 3:00
# "Dievi krīt" — 4:29
# "Rīts" — 4:08
# "Ziema" — 2:54
# "Ledus" — 2:46
# "Klau, klau" — 3:15
# "Ja man būtu spārni" — 3:51

## Atsauces
Ilmārs Mežs

**Ilmārs Mežs** (dzimis 1965. gadā Rīgā) ir latviešu cilvēkģeogrāfs, demogrāfs un vēsturnieks.

## Izglītība
Absolvējis Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas fakultāti, ieguvis ģeogrāfijas maģistra grādu Rietummičiganas Universitātē, doktora grādu Latvijas vēsturē Latvijas Universitātes Latvijas vēstures institūtā.

Padziļināti ir pētījis iedzīvotāju sastāva maiņu, demogrāfijas un migrācijas aspektus. Veicis pētījumu par latviešu uzvārdiem un to izcelsmi. I. Mežs sastādījis trīs Latviešu valodas aģentūras grāmatas par šo tēmu: "Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale" (2017),"Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Kurzeme, Zemgale, Sēlija" (divās daļās, 2019), "Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Vidzeme" (divās daļās, 2022).

2021. gada novembrī saņēmis Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieka pakāpi.

I. Mežs ir precējies ar Jantu Mežu, ģimenē seši bērni. Studentu korporācijas *[[Gersicania]]* biedrs.

## Atsauces
Kevins Konrojs

**Kevins Konrojs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris. Viņš piedalījies vairākos teātra iestudējumos, televīzijas seriālos un televīzijas filmās, bet vislielāko atpazīstamību ieguva ar *[[DC Comics]]* supervaroņa Betmena lomas ierunāšanu sākot ar animācijas seriālu ** (1992). Konrojs ierunājis šo tēlu ilgāk nekā trīs desmitgades un Betmens viņa balsī runā gan dažādos animācijas seriālos, gan animācijas filmās, gan videospēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Harapa

**Harapa** () ir Indas civilizācijas pilsētas atliekas, kas atrodas mūsdienu Pakistānā, apmēram 24 kilometrus uz rietumiem no Sāhīvālas. Bronzas laikmeta pilsēta līdz ar Mohendžodaro bija viena no lielākajām Indas ielejas civilizācijā, kuru dažkārt mēdz dēvēt par Harapas civilizāciju. Ziedu laikos no 26. līdz 19. gadsimtam p.m.ē. pilsēta pletās 150 hektāru platībā un tajā dzīvoja ap 23 500 iedzīvotāju.

Pilsētas atliekas ir postītas 19. gadsimtā, kad tās ķieģeļi tika izmantoti Lahoras—Multānas dzelzceļa celtniecībā. Zinātnei Harapa tika atklāta 20. gadsimta divdesmitajos gados, kopš tā laika notikuši vairāki izrakumi.

## Attēlu galerija

WellAndBathingPlatforms-Harappa.jpg
Harappa 2(asad aman).jpg
Indus Valley Civilization - Archaeological site of Harappa.jpg
Harappa_red_jasper_male_torso.jpg
Harappan_small_figures.jpg


## Ārējās saites
* harappa.com
Mahābodhi templis

**Mahābodhi templis** () ir 5.—6. gadsimta budistu templis Indijas austrumos, Bihāras štatā, apmēram 15 kilometrus uz dienvidiem no Gajas un 96 kilometrus uz dienvidiem no Patnas. Templis atzīmē vietu, kur, kā vēsta tradīcīja, 589. gadā p.m.ē. Buda ieguva apgaismību. Pie tempļa aug Bodhi koks, zem kura zariem tas notika. 2002. gadā templa komplekss kā "Mahābodhi tempļa komplekss Bodhgajā" tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Vairāk nekā divus tūkstošus gadu šī vieta ir budistu svētceļojumu galamērķis. Ap 250. gadu p.m.ē. Ašoka šeit nodibināja klosteri, kas tagad izzudis. Pašreizējā tempļa struktūra celta Guptu impērijas laikā 5.—6. gadsimtā. Templis atjaunots 13. gadsimtā, bet vēlāk, Indijā gandrīz izzūdot budismam, tika pamests un sabruka. 19. gadsimta astoņdesmitajos gados to atjaunoja angļu varas iestādes.


Mahabodhi temple. The Mahabodhi temple, Bodh Gaya, India.jpg
Bodhgaya 3640455476 ece9eaf386 t.jpg
Bodh Gaya 01.jpg
Bodhgaya_3639641913_f4c5f73689_t.jpg|Bodhi koks


## Ārējās saites
Kaimanu Salu futbola izlase

**Kaimanu Salu futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Kaimanu Salas starptautiskās futbola sacensībās. Nacionālā komanda ir FIFA un CONCACAF dalībvalsts. Valstsvienība nekad nav piedalījusies Pasaules kausa un CONCACAF Zelta kausa finālturnīros. Augstāko pozīciju FIFA rangā, 127. vietu, komanda sasniedza 1995. gada novembrī.

Kaimanu Salu izlases mājas stadions ir *Truman Bodden Sports Complex* stadions Džordžtaunā, bet galvenais treneris ir angļu speciālists Bendžamins Pjū. Pirms Pjū iecelšanas Kaimanu Salas valstsvienībai vairāk nekā 9 gadu laikā nebija izdevies uzvarēt nevienā spēlē, FIFA pasaules rangā noslīdot uz 206. vietu.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### FIFA Pasaules kauss
* 1930—1994 — *Nepiedalījās*
* 1998—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONCACAF zona|Nekvalificējās]]*

## CONCACAF Zelta kausā

* 1996-2002 - *Nekvalificējās*
* 2003 - *Nekvalificējās*
* 2005-2011 - *Nekvalificējās*
* 2013 - *Nepiedalījās*
* 2015-2017 - *Nepiedalījās*
* 2019 - *Nekvalificējās*
* 2021 - *Nekvalificējās*
* 2023 - *Nekvalificējās*

## Ārējās saites
*Cayman Islands FIFA.com
*Cayman Islands Football Association  

## Atsauces
Hampi

**Hampi** () ir Vīdžajnāgaras valsts (1336—1646) galvaspilsētas drupas, kas atrodas mūsdienu Indijā, Karnātakas štatā uz austrumiem no Hosapeles. 1986. gadā pilsētas drupas tika iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Hampi pieminēta jau Rāmājanā. 14. gadsimtā Hampi kļuva par Vīdžajnāgaras valsts galvaspilsētu. Ap 1500. gadu Hampi, aiz Pekinas, iespējams, bija otra lielākā pilsēta pasaulē. Šeit notika tirdzniecība ar Persiju un Portugāli. 1565. gadā pilsētu nopostīja musulmaņu sultanātu koalīcija. Kopš tā laika tā ir drupās. Drupu centrā atrodas svētceļojumu objekts — Virūpākšas templis.

## Attēlu galerija

Hampi,_India,_View_of_Hampi_Bazaar_from_Matanga_Hill.jpg
The_elegant_stone_chariot.jpg
6_Sasivekalu_temple_de_Ganesha_Hindu_Hampi_Vijayanagar_Karnataka_India.jpg
15th-16th_century_ruins_of_market_and_Vaishnavism_Achyutaraya_Tiruvengalanatha_temple,_Hampi_Hindu_monuments_Karnataka_3.jpg
Krishna_Pushkarani_-_Hampi_Ruins.jpg


## Ārējās saites
2022. gada FIFA Pasaules kausa fināls

**2022. gada FIFA Pasaules kausa fināls** bija futbola spēle , kas notika Lūseilas stadionā Katarā. Spēlē tika noskaidroti 2022. gada FIFA Pasaules kausa izcīņas uzvarētāji. Spēlē tikās Argentīnas un Francijas futbola izlases.

Spēles pamatlaiks beidzās ar rezultātu 2:2. Otrajā papildlaikā katra no komandām guva vēl pa vieniem vārtiem (3:3). 11 metru pēcspēles sitienos par uzvarētājiem, ar rezultātu 4:2, kļuva Argentīnas izlase, trešo reizi izcīnot Pasaules kausu. 

## Savstarpējo spēļu vēsture
Līdz šai spēlei komandas bija tikušās 12 reizes. FIFA Pasaules kausa finālturnīros komandas ir tikušās trīs reizes — 1930. gada Pasaules kausa grupu spēlē (Argentīnas uzvara), 1978. gada Pasaules kausa grupu spēlē (Argentīnas uzvara) un 2018. gada Pasaules kausa astotdaļfināla spēlē (Francijas uzvara).

## Stadions
Spēle norisināsies Lūseilas stadionā (Lūseilā) apmēram 20 km uz ziemeļiem no Kataras galvaspilsētas Dohas centra. Par fināla norises vietu stadions tika apstiprināts 2020. gada 15. jūlijā. Stadionā notiks arī deviņas citas spēles, no kurām sešas grupu turnīrā un trīs izslēgšanas spēlēs.

## Ceļš uz finālu

|style="background:#C1E0FF"|Rezultātu tabulas
|colspan="2" style="text-align:center"|**D grupas uzvarētāji**


|}
|colspan="2" style="text-align:center"|
|- style="vertical-align:top;background:#C1E0FF"
|Pretinieks
|Rezultāts
|Izslēgšanas spēles
|Pretinieks
|Rezultāts
|-
|style="text-align:left"|
|2:1
|style="background:#C1E0FF"|Astotdaļfināli
|style="text-align:left"|
|3:1
|-
|style="text-align:left"|
|2:2 (4:3 )
|style="background:#C1E0FF"|Ceturtdaļfināli
|style="text-align:left"|
|2:1
|-
|style="text-align:left"|
|3:0
|style="background:#C1E0FF"|Pusfināli
|style="text-align:left"|
|2:0
|}

## Spēle

## Atsauces
Hesuss Valensuela

**Hesuss Noels Valensuela Saess** (; dzimis  Akarigvā) ir Venecuēlas futbola tiesnesis.

## Karjera
Būdams students, Valensuela spēlēja futbolu universitātes līmenī, vienlaikus aizraujoties ar futbola spēļu tiesāšanu. 2007. gadā bijušais starptautiskais tiesnesis Luiss Solorsano uzaicināja viņu tiesāt Venecuēlas zemāko divīziju spēles. 2011. gadā viņš debitēja Venecuēlas čempionāta augstākajā līgā. 2013. gadā kļuva par FIFA kategorijas tiesnesi.

Pirmais nozīmīgākais starptautiskais turnīrs, kurā Valensuela tiesāja, bija 2019. gada ''Copa América''. Tajā viņš novadīja vienu spēli starp Ekvadoru un Japānu. 2021. gada janvārī viņš tiesāja 2020. gada *[[Copa Sudamericana]]* finālu, kurā tikās divi Argentīnas klubi *[[Defensa y Justicia]]* un *[[Club Atlético Lanús|Lanús]]*.

2021. gada ''Copa América'' Valensuela tiesāja divas spēles — vienu grupu turnīrā un pusfinālu starp Argentīnas un Kolumbijas izlasēm. 2021. gadā viņš piedalījās arī Tokijas olimpisko spēļu futbola turnīra tiesāšanā, kura laikā viņš novadīja trīs spēles. Starptautiskā Futbola vēstures un statistikas federācijas vērtējumā Valensuela tika atzīts par labāko futbola tiesnesi Dienvidamerikā 2021. gadā un bija viens no pretendentiem uz pasaules labākā tiesneša titulu.

2022. gada martā viņš tiesāja *[[Recopa Sudamericana]]* atbildes spēli starp *[[Kuritibas "Atletico Paranaense"|Atlético Paranaense]]* un *[[Sanpaulu "Palmeiras"|Palmeiras]]*. 2022. gada maijā FIFA iekļāva Hesusu Valencuelu tiesnešu sarakstā 2022. gada Pasaules kausa spēlēs Katarā.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
Braiens

**Braiens** () ir bieži sastopams angļu uzvārds.

Šim uzvārdam ir vairākas dažādas izcelsmes. Viens vārds ir cēlies no anglonormaņu vārda *de Brionne*, kas iegūts no vienas no divām vietām, ko Francijas ziemeļos dēvē par *Brionne*, viena ir Briona Ērā, otra — Briona Krēzā. Tas var būt arī cēlies no *de Brienne* pēc Brijēnas la Šato. Vēl viena uzvārda izcelsme var būt kā tēva vārds, ko lieto cilvēks, kurš ir Braiena dēls. To izmantoja ne tikai Bretaņā, bet arī normaņu sekotāju bretoņu vidū, kuri ieradās Anglijā un Īrijā. Braiens varētu būt īru uzvārda O'Braiens anglicizēts veidols.

;Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Bobs Braiens (*Bob Bryan*; 1978) — amerikāņu tenisists;
* Maiks Braiens (*Mike Bryan*; 1978) — amerikāņu tenisists.

## Atsauces
Nikija Eikoksa

**Nikija Lina Eikoksa** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise un mūziķe.

Eikoksa pazīstama ar lomām seriālos *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]* un *[[Cold Case]]*, kā arī filmās "Džīpers Krīpers 2" (*Jeepers Creepers 2*), "Pavedināt svešinieku" (*Perfect Stranger*) un "Slepenās lietas: Es vēlos ticēt" (*The X-Files: I Want to Believe*). 2015. gadā viņa izdeva savu debijas EP *Red Velvet Room*. Atveidojusi nelielas lomas seriālos "X-faili. Slepenās lietas", "CSI Lasvegasa", "Noziedzīgie prāti", "Likums un kārtība" un "CSI Maiami".

2021. gadā aktrisei diagnosticēja leikēmiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivans Bartons

**Ivans Arsidess Bartons Sisneross** (; dzimis  Santaanā) ir Salvadoras futbola tiesnesis.

Salvadoras Universitātē ieguvis bakalaura grādu ķīmijā. Vēlāk arī strādāja šajā universitātē. 2018. gadā kļuva par FIFA kategorijas tiesnesi. Tajā pašā gadā tiesāja CONCACAF U-20 čempionāta spēles. Pirmais nozīmīgākais pieaugušo turnīrs viņa karjerā bija 2019. gada CONCACAF Zelta kauss, kurā viņš tiesāja divas grupu turnīra spēles un pusfinālu starp ASV un Jamaiku. 2019. gadā piedalījās arī FIFA U-17 Pasaules kausa tiesāšanā.

2021. gada Zelta kausā bija galvenais tiesnesis grupu turnīra spēlē starp Kanādu un Martiniku. 2021. gada augustā tiesāja divas spēles Tokijas olimpisko spēļu turnīrā.

 tiesāja pirmo spēli CONCACAF Čempionu līgas finālā, kurā tikās Meksikas klubs UNAM un Sietlas "Sounders" no ASV. 2022. gada maijā tika izvēlēts par vienu no tiesnešiem 2022. gada FIFA Pasaules kausam Katarā. Tika norīkots tiesāt divas grupu turnīra spēles un astotdaļfinālu starp Angliju un Senegālu.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
Oskila

**Oskila** () vai **Oskola** () ir upe Krievijā un Ukrainā, Siverskijdonecas kreisā krasta un tās lielākā pieteka. Upes izteka ir Viduskrievijas augstienē pie Pogožejes ciema Krievijas Kurskas apgabalā, tālāk plūst dienvidu virzienā caur Belgorodas apgabalu un Ukrainas Harkivas apgabalu, kur lejpus Izjumas ietek Siverskijdonecā.

Upes gultnes platums 10—40 m, dažreiz sasniedzot 300 m. Dibens nelīdzens, dziļums no 0,4 m krācēs līdz 10 m dziļākajās vietās. Straumes ātrums no 0,2 m/s līdz 1,2 m/s pie Lisičanskas. Vidējais kritums ir 0,29 m/km. Aizsalst decembra sākumā, ledus iziet martā. Lielākā pieteka ir Valuja (68 km, kreisā) un Nižņa Dvorična (33 km, labā).

Lielākās pilsētas krastos ir Starijoskola, Novijoskola, Valuiki un Kupjanska. Upes ūdens tiek izmantots lauksaimniecībā un rūpniecībā. Lejtecē izbūvēta hidroelektrostacija un Oskilas ūdenskrātuve, kas ir daļa no Donbasa ūdensapgādes sistēmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Libyan Airlines

***Libyan Airlines*** ir Lībijas nacionālā lidsabiedrība. Dibināta 1964. gadā un pieder Lībijas valstij.

Uzņēmuma galvenā mītne atrodas Lībijas galvaspilsētā Tripolē, bet galvenā bāze — Tripoles starptautiskajā lidostā. 2022. gada decembrī *Libyan Airlines* veica lidojumus uz 8 lidostām 5 valstīs (Lībija, Ēģipte, Tunisija, Turcija). 2014. gadā Eiropas savienība aizliedza *Libyan Airlines* lidojumus tās gaisa telpā.

## Ārējās saites

* 
* ''Libyan Airlines'' portālā flightconnections.com
Česlavs Batņa

**Česlavs Batņa** (dzimis  Ludzā) ir latviešu kordiriģents, pedagogs un politiķis. Šobrīd ir 14. Saeimas deputāts, pārstāv Latvijas Reģionu apvienību un apvienību "Apvienotais saraksts". Iepriekš bijis arī Vecumnieku novada domes (2009—2013), Ikšķiles novada domes deputāts (2017—2021). Bijis vairāku skolu direktors, totarp Latvijā lielākās Ādažu vidusskolas direktors (2019—2022).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1979. gadā Ludzā. Mācījās Ludzas 1. vidusskolā un Ludzas mūzikas skolas akordeona klasē, tad Jāņa Ivanova Rēzeknes mūzikas koledžā. No 1999. gada studēja Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā, studiju laikā darbojās jauniešu korī "Vivat", Latvijas Kultūras akadēmijas korī "Sōla", meiteņu korī "Via Stella". 2005. gadā ieguva kordiriģenta kvalifikāciju un strādāja par Ikšķiles Tautas nama jauktā kora "Ikšķile" diriģentu, bija Pārdaugavas Mūzikas un mākslas skolas dziedāšanas un kora pasniedzējs.

Vēlāk studēja Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolā, 2012. gadā ieguva maģistra grādu skolvadībā, bijis direktors Ikšķiles vidusskolā un Valles vidusskolā.

2012. gadā kļuva par Kultūras ministrijas Kultūrizglītības un radošās industrijas nodaļas vadītāju.

Papildus 2016. gadā ieguva jurista palīga kvalifikāciju Latvijas Biznesa koledžā.

No 2019. līdz 2022. gadam (ievēlēšanai Saeimā) Č. Batņa bija pēc skolēnu skaita lielākās Latvijā Ādažu vidusskolas direktors.

Č. Batņa bijis precējies ar mūzikas pedagoģi un diriģenti Lieni Batņu, laulībā dzimuši divi bērni. Vēlāk precējies otrreiz, otrā dzīvesbiedre ir pedagoģe, Mārupes novada pirmsskolas izglītības iestādes "Mārzemīte" vadītāja Liāna Batņa.

## Politiskā darbība
2009. gada pašvaldību vēlēšanās Č. Batņa tika ievēlēts Vecumnieku novada domē no Zaļo un Zemnieku savienības (amatā līdz 2013. gadam). Otro reizi darbojās pašvaldībā pēc tam, kad 2017. gadā tika ievēlēts Ikšķiles novada domē no Latvijas Zemnieku savienības un tika ievēlēts arī par domes priekšsēdētāja vietnieku.

2018. gadā Č. Batņa nesekmīgi kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības. Tāpat pietiekošu vēlētāju atbalstu neguva 2021. gada pašvaldību vēlēšanās, kad kandidēja uz vietu Ogres novada domē no Latvijas Reģionu apvienības saraksta.

2022. gada Saeimas vēlēšanās Č. Batņu ievēlēja par 14. Saeimas deputātu no apvienības "Apvienotais saraksts", kurā iesaistījās Latvijas Reģionu apvienība.

Kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no apvienības "Apvienotais saraksts", taču netika ievēlēts.

## Atsauces
Džo Dante

**Džozefs Džeimss Dante jaunākais** (, dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, producents, montāžists un aktieris. Vislabāk pazīstams ar savu režisēto filmu "Gremlini" (1984) un tās turpinājumu "Gremlini 2" (*Gremlins 2*, 1990). Dantes filmas pazīstamas ar saviem specefektiem, daudzām atsaucēm uz citām filmām un savu īpašo, B klases filmu stilu.

Režisējis arī tādas filmas kā "Piraija" (*Piranha*, 1978), *[[The Howling]]* (1981), *[[Explorers]]* (1985), *[[Innerspace]]* (1987), "Priekšpilsēta" (1989), *[[Matinee]]* (1993), *[[Small Soldiers]]* (1998) un "Trakie Tūņi. Piedzīvojumi turpinās" (2003). Kopā ar Džonu Lendisu, Stīvenu Spīlbergu un Džordžu Milleru režisējis filmu "Krēslas zona" (*Twilight Zone: The Movie*, 1983).

## Atsauces

## Ārējās saites
Atis Deksnis

**Atis Deksnis** (dzimis  Liepājā; miris  Liepājā) bija latviešu politiķis, pārstāvēja Latvijas Reģionu apvienību. Bijis 14. Saeimas deputāts (ievēlēts no "Apvienotā saraksta"), Liepājas domes deputāts (2012—2022) un domes priekšsēdētāja vietnieks (2017—2022).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1973. gada 16. februārī Liepājā. Mācījās Liepājas 1. vidusskolā,.

Strādājis Liepājas Pilsētas policijas pārvaldē un AS ”Latvenergo” filiāles personāla daļā. Līdztekus studēja Liepājas Pedagoģijas akadēmijā, 2005. gadā ieguva profesionālo augstāko izglītību iestāžu un uzņēmuma vadībā un sāka strādāt par AS ”Liepājas metalurgs” personāla daļas vadītāju. Bijis arī SIA “Liepājas autobusu parks” padomes loceklis, amatieru sporta kluba ”LSK” hokeja komandas menedžeris un Liepājas baptistu Pāvila draudzes priekšnieks.

Negaidīti miris rīta skrējiena laikā Liepājas pludmalē 2023. gada 25. septembrī.

## Politiskā darbība
2009. gada pašvaldību vēlēšanās A. Deksnis nesekmīgi kandidēja uz vietu Liepājas domē no partijas LPP/LC saraksta. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās viņu jau no Reformu partijas saraksta ievēlēja par Liepājas pilsētas domes deputātu.

2017. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Liepājas domē no Latvijas Reģionu apvienības, kā arī ievēlēts par domes priekšsēdētāja vietnieku. Šo amatu saglabāja arī pēc 2021. gada pašvaldību vēlēšanām, kad tāpat tika ievēlēts pilsētas domē.

2022. gada Saeimas vēlēšanās A. Deksni ievēlēja par 14. Saeimas deputātu no "Apvienotajā saraksta", kurā iekļāvās Latvijas Reģionu apvienība.

## Atsauces
Askijas kapenes

**Askijas kapenes** () ir 15. gadsimta beigu kapenes, kas atrodas Mali austrumos, Gao pilsētas centrā.

Tradīcija vēsta, ka kapenēs apglabāts Songaju impērijas valdnieks Askija Muhameds I. Kompleksā ietilpst piramīdveida kapenes, divas mošejas, kapsēta un sapulču vieta. Kapenes piramīda ir 17 metrus augsta un veidota no samana (kaltētiem dubļiem). Komplekss veidots laikā, kad Gao kļuva par Songaju impērijas galvaspilsētu un islāms — valsts reliģiju. 2004. gadā kapenes tika iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Sakarā ar karadarbību Mali, kopš 2012. gada kapenes iekļautas apdraudēto objektu sarakstā.

## Ārējās saites
Kārena Bleka

**Kārena Blānša Bleka** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise, scenāriste, dziedātāja un dziesmu autore.

Slavu iemantojusi par savu darbu neatkarīgajā kino 1970. gados, bieži attēlojot ekscentriskus un neparastus varoņus. Bieži dēvēta par vienu no "Jaunās Holivudas" jeb "amerikāņu jaunā viļņa" pārstāvēm. Vairāk nekā 50 gadu laikā viņa piedalījās gandrīz 200 filmās. Karjeras laikā saņēmusi vairākus apbalvojumus, tostarp divas Zelta globusa balvas, kā arī nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Viņas kinodebija bija 1966. gadā Frānsisa Forda Kopolas kinokomēdijā *[[You're a Big Boy Now]]*. Vēlāk piedalījusies gan kritiķu atzītajā, gan komerciāli veiksmīgajā Denisa Hopera filmā "Bezrūpīgais braucējs" (1969). Gadu vēlāk kopā ar Džeku Nikolsonu piedalījusies drāmā "Pieci viegli gabali" (1970), par ko nominēta Kinoakadēmijas balvai un saņēma Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". 1974. gadā piedalījusies katastrofu filmā *[[Airport 1975]]* un romantiskajā drāmā "Lielais Getsbijs" (*The Great Gatsby*), par ko saņēma savu otro Zelta globusu.

1975. gadā Bleka attēloja lomu Roberta Oltmena mūziklā "Našvila", kur viņa sarakstīja un izpildīja divas dziesmas. Par savu sniegumu viņa nominēta Grammy balvai. Par lomu Džona Šlesindžera filmā *[[The Day of the Locust]]* (1975) Bleka trešo reizi nominēta Zelta globusam. 1970. gados piedalījusies arī filmās *[[Trilogy of Terror]]* (1975), *[[Burnt Offerings]]* (1976) un Alfreda Hičkoka pēdējā filmā "Ģimenes lieta" (*Family Plot*, 1976).

Vēlāk piedalījusies filmās *[[Come Back to the 5 & Dime, Jimmy Dean, Jimmy Dean]]* (1982), *[[Can She Bake a Cherry Pie?]]* (1983), *[[Invaders from Mars]]* (1986) un "1000 miroņu nams" (*House of 1000 Corpses*, 2003).

## Ārējās saites
Andris Kulbergs

**Andris Kulbergs** (dzimis ) ir latviešu uzņēmējs un politiķis. 14. Saeimas deputāts, ievēlēts no "Apvienotā saraksta".

## Dzīvesgājums
Dzimis 1979. gada 26. maijā automehāniķa un Latvijas Antīko automobiļu kluba prezidenta Viktora Kulberga ģimenē. Mācījās Rīgas komercskolā (1996—1998), studēja Tallinas Starptautiskajā Konkordijas universitātē, kur 2002. gadā ieguva bakalaura grādu starptautiskajā biznesā. 2004. gadā sāka studēt Rīgas Biznesa skolā.

Strādājis SIA "Lattelekom" par mārketinga programmu vadītāju un starptautisko attiecību vadītāju (2001—2003), tad par SIA "Auto Torino" rīkotājdirektoru (2003—2005), SIA "Auto Group Baltic" reģionālo vadītāju (2005—2008) un līdz 2013. gadam par "Inchcape" uzņēmumu grupas vadītāju Latvijā.

2022. gadā A. Kulbergs bija SIA "VK Development" un biedrības "Auto Asociācija" valdes priekšsēdētājs, kā arī Latvijas Darba devēju konfederācijas (LDDK) padomes loceklis.

### Politiskā darbība
2022. gada Saeimas vēlēšanās A. Kulbergu ievēlēja par 14. Saeimas deputātu no "Apvienotā saraksta" (sarakstā viņš pārstāvēja Ulda Pīlēna izveidoto biedrību "Apvienotais Latvijas saraksts").

Kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no apvienības "Apvienotais saraksts", taču netika ievēlēts.

## Atsauces
Bandiagaras krauja

**Bandiagaras krauja** () ir  apmēram 500 metrus augsta smilšakmens krauja Mali vidusdaļā, tā stiepjas 150 kilometru garumā. Kraujas rajonu tradicionāli apdzīvo dogoni, kuri te izveidojuši savas tradicionālās apdzīvotās vietas. 1989. gadā reģions kā jauktas nozīmes (kultūras un dabas) objekts **Bandiagaras krauja (Dogonu zeme)** tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Galerija

Tellem_Dwelling_Bandiagara_Escarpment_Mali.jpg
Bandiagara_Escarpment_Mali.jpg
Bandiagara_escarpment_1.jpg
Bandiagara_escarpment_2.jpg


## Ārējās saites
Lauris Lizbovskis

**Lauris Lizbovskis** (dzimis  Ventspilī) ir latviešu sporta žurnālists un politiķis, šobrīd ir 14. Saeimas deputāts. Pārstāv Latvijas Reģionu apvienību un "Apvienoto sarakstu".

## Dzīvesgājums
Dzimis 1973. gada 5. decembrī. 1991. gadā absolvēja Ventspils 1. vidusskolu. Studēja Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultātē, taču studijas nepabeidza.

Strādāja par sporta žurnālistu un sporta pasākumu vadītāju, tad darbojās televīzijas kanālā LNT un par sporta ziņu moderatoru TV3 un Radio SWH ziņās. Pirms ievēlēšanas Saeimā bija loģistikas speciālists vīna izplatīšanas uzņēmumā. Brīvajā laikā nodarbojas ar garo distanču skriešanu un riteņbraukšanu.

Vecākais brālis Sandris Lizbovskis arī darbojies mediju jomā. L. Lizbovskis  ir precējies, ģimenē divi bērni. Dzīvo Rīgā.

2022. gada vasarā L. Lizbovskis iestājās Latvijas Reģionu apvienībā un rudenī notikušajās Saeimas vēlēšanās viņu ievēlēja par 14. Saeimas deputātu no "Apvienotā saraksta".

## Atsauces
Portžantila

**Portžantila** () jeb **Mandži** (*Mandji*) ir Gabonas otrā lielākā pilsēta un tās galvenā osta. Tā ir Gabonas naftas un kokrūpniecības centrs. Pilsēta izvietojusies uz salas Ogoves deltā.

Pilsēta nodibināta 19. gadsimta otrajā pusē kā franču tirdzniecības faktorija. 1900. gadā tā tika nosaukta franču koloniālā administratora Emila Žantila (*Émile Gentil*, 1866—1914) vārdā. Pēc Pirmā pasaules kara Portžantila darbojās kā kokmetariālu osta. Impulsu pilsētas attīstībai deva kompānijas *[[Elf]]* naftas ieguves uzsākšana reģionā. 20. gadsimta 60. gados tika uzbūvēta naftas pārstrādes rūpnīca. Pilsētā attīstīta izklaides industrija un naktsdzīve.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fransvila

**Fransvila** () ir pilsēta Gabonas dienvidaustrumos pie Mpasas ietekas Ogoves upē. Fransvila ir Transgabonas dzelzceļa galapunkts (dzelzceļš savieno Fransvilu ar valsts galvaspilsētu Librevilu). Pilsētu 1880. gadā Masuku ciemata vietā nodibināja Pjērs Savornjāns de Braza. Tā kā šeit izmitināja atbrīvotos vergus, to nosauca par *Francheville* ('atbrīvoto pilsēta'). Laika gaitā šis nosaukums pārvērtās par *Franceville* ('franču pilsēta').

## Atsauces

## Ārējās saites
Republikas universitāte

**Republikas universitāte** () ir 1849. gadā dibināta publiska universitāte Urugvajas galvaspilsētā Montevideo. Tā ir senākā un lielākā universitāte valstī. Ar 137 757 studentiem 2018. gadā, tā ir otrā lielākā universitāte Dienvidamerikā.

Ar universitātes vārdu saistās Urugvajas politiķu Rafaela Adjego Bruno (*Rafael Addiego Bruno*, 1923—2014), Horhes Batljes (*Jorge Batlle*, 1927—2016), Luisa Alberto Lakalja (*Luis Alberto Lacalle*, 1941), Aparasio Mendesa (*Aparicio Méndez*, 1904—1988), Hulio Marias Sangvineti (Julio María Sanguinetti, 1936), Tabares Vaskesa (*Tabaré Vázquez*, 1940—2020) darbība.

## Ārējās saites

*
Māris Sprindžuks

**Māris Sprindžuks** (dzimis ) ir latviešu agronoms un politiķis. Pārstāv Latvijas Reģionu apvienību un apvienību "Apvienotais saraksts". Bijis 7. Saeimas un 14. Saeimas deputāts, kā arī Ādažu novada pašvaldības vadītājs un Latvijas vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs. Šobrīd ievēlēts Rīgas domē un ir domes priekšsēdētāja vietnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1971. gadā Ādažos kolhoza agronoma Daiņa Sprindžuka un kultūras nama mākslinieciskās vadītājas Marijanas Sprindžukas ģimenē. Mācījās Ādažu vidusskolā, 1994. gadā absolvēja studijas Latvijas Lauksaimniecības universitātes Agronomijas fakultātē un strādāja Alberta Kaula vadītajā Zemkopības ministrijā par Integrācijas un ārējo sakaru departamenta direktoru. 1998. gadā Kanzasas Universitātē ASV ieguva valsts pārvaldes maģistra grādu.

## Politiskā darbība
Pēc atgriešanās no studijām ASV M. Sprindžuks darbojies valsts pārvaldē un politikā. Bijis Zemkopības ministrijas Integrācijas un ārējo sakaru departamenta direktors. 1998. gadā kļuva par Eiropas integrācijas biroja direktora vietnieku, kā arī kandidēja 7. Saeimas vēlēšanās no Tautas partijas, bet netika ievēlēts. 1999. gadā viņš kļuva par Ministru prezidenta Andra Šķēles biroja vadītāju. 2000. gadā šo amatu atstāja un kļuva par 7. Saeimas deputātu Edgara Zalāna vietā, kā arī Zemkopības ministrijas parlamentāro sekretāru, vadīja ES iestāšanās sarunas lauksaimniecības jautājumos. 2002. gadā 8. Saeimas vēlēšanās atkal kandidēja no Tautas partijas saraksta, taču netika ievēlēts.

2005. gadā M. Sprindžuks kļuva par Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijas Nacionālā attīstības plāna koordinatoru, kā arī pirmo reizi tika ievēlēts Ādažu novada domē no Tautas partijas saraksta.

2013. gada pašvaldību vēlēšanās M. Sprindžuku no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta ievēlēja Ādažu novada domē, bet deputāti ievēlēja viņu arī par novada domes priekšsēdētāju. Pēc varas zaudēšanas 2014. gadā M. Sprindžuks iestājās partijā "Reģionu alianse" un atkārtoti kļuva par Ādažu novada domes priekšsēdētāju. Pašvaldībā ievlēlēts arī 2017. un 2021. gada pašvaldību vēlēšanās, saglabājot Ādažu novada domes priekšsēdētāja amatu. 2021. gadā ievēlēts par Latvijas Reģionu apvienības domes priekšsēdētāju.

2022. gada Saeimas vēlēšanās M. Sprindžuks tika ievēlēts 14. Saeimā no "Apvienotā saraksta". Decembrī apstiprināts par Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministru Krišjāņa Kariņa valdībā. Pēc Kariņa valdības demisijas M. Sprindžuks atjaunoja Saeimas deputāta mandātu, 2023. gada 20. septembrī nesekmīgi kandidēja uz Saeimas priekšsēdētāja amatu.

Kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no apvienības "Apvienotais saraksts", taču netika ievēlēts. 2025. gada Rīgas domes vēlēšanās kandidēja kā "Apvienotā saraksta" līderis un domes priekšsēdētāja amata kandidāts; ievēlēts pašvaldībā un jaunajā pašvaldības koalīcijā ieņēma vienu no domes priekšsēdētāja vietnieku amatiem, par domes priekšsēdētāju kļūstot Viesturam Kleinbergam.

## Atsauces
Nālanda

**Nālanda** () ir budistu mahāvihāras (reliģiskās mācību iestādes) drupas Indijas austrumos, Bihāras štatā, 90 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Patnas. 2016. gadā drupas tika iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

5. gadsimtā Guptu impērijas dibinātā Nālandas mahāvihāra dažkārt tiek saukta par pasaulē senāko patstāvīgo universitāti. Tā darbojās no 427. līdz 1197. gadam, kad to nopostīja afgāņu karotāji Muhameda bin Bahtijāra Hildžī vadībā. Mācību iestāde bija viena no galvenajiem mahājānas un vadžrajānas centriem. Šeit tika apgūtas sešas galvenās budisma skolas un filozofijas, to skaitā jogāčāra un sarvastivada, kā arī gramatika, medicīna, loģika un matemātika. No šejienes rakstiem budisma mācība (caur Sjuaņdzanu) nokļuva Ķīnā, ietekmējot tās kultūru.

## Attēlu galerija

Nalanda University India ruins.jpg
Nalanda_Buddhist_University_Ruins,_which_flourished_from_427_to_1197_CE,_Nalanda,_Bihar.jpg
Nalanda_Temple_3_ei7-17.jpg
Nalanda_-_017_Images_on_Tower_(9253715372).jpg


## Ārējās saites
Linda Matisone

**Linda Matisone** (dzimusi ) ir latviešu uzņēmēja un politiķe. Šobrīd ir 14. Saeimas deputāte, bijusī Liepājas domes deputāte (2013—2022). Pārstāv Latvijas Reģionu apvienību un "Apvienoto sarakstu".

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1976. gada 23. aprīlī. Studēja Rīgas Tehniskajā universitātē, 1999. gadā ieguva bakalaura grādu uzņēmējdarbībā un vadīšanā, savukārt pēc studijām Baltijas Krievu institūtā 2004. gadā ieguva maģistra grādu uzņēmējdarbības vadīšanā un administrēšanā.

No 2005. līdz 2022. gadam Matisone bija AS "Lauma Lingerie" valdes priekšsēdētāja, kā arī *OOO* *Silvano Fashion* un Baltkrievijas uzņēmuma *Junona* padomes locekle.

## Politiskā darbība
2013. gada pašvaldību vēlēšanās viņu ievēlēja par Liepājas domes deputāti no Reformu partijas saraksta. 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās vēlreiz ievēlēta Liepājas domē, tagad jau no Latvijas Reģionu apvienības. Tāpat vēlētāju atbalstu saņēmusi arī 2021. gada pašvaldību vēlēšanās.

2022. gada Saeimas vēlēšanās L. Matisoni ievēlēja par 14. Saeimas deputāti no "Apvienotā saraksta", kurā iekļāvās Latvijas Reģionu apvienība. 23. novembrī viņu ievēlēja par Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vadītāju.

## Atsauces
Dens Cjiņmins

**Dens Cjiņmins** (, dzimis ) ir Ķīnas kosmonauts, Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku lidotājs. Viņš ir veicis vienu lidojumu kosmosā.

## Biogrāfija
Dens Cjiņmins piedzima  Dzjansji provinces Ihuanas apgabala ciematā toreizējā Donpo tautas komūnā zemnieku ģimenē. Viņš bija vecākais no pieciem bērniem.

1984. gadā Dens sāka mācības TAA Gaisa spēku 2. lidotāju pamatskolā Baodinā. Viņš pēc gada tika nosūtīts uz 8. Pilotu akadēmiju Kumulā, lai studētu aeronavigācijas inženieriju.

1987. gada novembrī Dens veiksmīgi pabeidza mācības un tika pārcelts uz eskadru, kas bija izvietota Jaņdzi, Ķīnas ziemeļaustrumu Dzjiliņas provincē.
Viņš kļuva par elites iznīcinātājpilotu.

1995. gada oktobrī Dens Cjiņmins sāka Ķīnas kosmonautu atlases procesu, kurā bija pieteikušies 1504 lidotāji. 1998. gada 5. janvārī viņš tika uzņemts kosmonautu vienībā un sāka apgūt kosmosa kuģi *[[Shenzhou]]*.

Dens bija kosmosa kuģa *[[Shenzhou 9]]* rezerves (trešās) apkalpes loceklis.
2013. gadā viņš bija *[[Shenzhou 10]]* dublieru apkalpes operators.
2016. gadā viņš bija *[[Shenzhou 11]]* dublieru apkalpes komandieris.

Pirmo kosmisko lidojumu Dens Cjiņmins sāka 2022. gada 29. novembrī, esot kosmosa kuģa *[[Shenzhou 15]]* operatoram (pilotam). Viņš ar diviem apkalpes biedriem orbitālajā stacijā *[[Tiangong]]* (4. ekspedīcija) pavadīja 186 dienas. Uz zemes kosmosa kuģis atgriezās 2023. gada 3 jūnijā.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

## Atsauces

## Ārējās saites
* Deng Qingming astronautix.com 
* Дэн Цинмин astronaut.ru
Rusne

**Rusne** () ir miests Lietuvas Klaipēdas apriņķa Šilutes rajonā, seņūnijas centrs. Tā atrodas uz Rusnes salas Nemunas deltā, pierobežā ar Krievijas Kaļiņingradas apgabalu, ap 9 kilometrus uz dienvidrietumiem no Šilutes. Senatnē Lamatas zemes galvaspilsēta. Šajā vietā Nemunas upe sadalās divos lielākos atzaros — Atmatā un Skirvītē. Rusnes miesta nosaukums radies no upes vietvārda *Rusne* — mūsdienās vienas no Nemunas attekām no Gilijas līdz Atmatai.

Rusnes pilsētas vēsturiskā daļa ar galvenokārt 19. gadsimta apbūvi kopš 1992. gada iekļauta Lietuvas Kultūras mantojuma reģistrā (kods 2933). Galvenā iedzīvotāju nodarbošanās tradicionāli ir zvejniecība un zivjapstrāde.

## Vēsture
Rusne pirmo reizi pieminēta 1365. gadā, kad Vācu ordenis atļāva klaipēdiešiem veikt salā saimnieciskus darbus.

1419. gadā tika uzcelta pirmā baznīca Rusnē (gads bija ierakstīts baznīcas torņa vējrādītājā), 1448. gadā Rusnē tika atklāts pirmais krogs. 1544. gadā Prūsijas hercogs Albrehts no Brandenburgas izdeva pavēli dievkalpojumus noturēt lietuviešu un kuršu valodās. 1583. gadā tika izveidota draudzes skola.

Kopš 1792. gada te oficiālajā līmenī tika rīkoti gadatirgi. 18. un 19. gadsimtā Rusne bieži bijusi iesaistīta Prūsijas karos, tomēr rezultātā nav smagi cietusi.

1914. gadā tika uzbūvēts tilts pār Atmatas atzaru. Tas kļuva par galveno satiksmes līdzekli, kas savienoja salu ar pārējo Lietuvu.

1919. gadā Versaļas miera līguma rezultātā Rusne tika iekļauta tā sauktajā Klaipēdas apgabalā, kas sākotnēji bija franču kontrolē. 1923. gada janvārī lietuviešu brīvprātīgie ieņēma apgabalu, un gadu vēlāk Tautu Savienība Klaipēdas apgabalu nodeva Lietuvai kā autonomu vienību. 1939. gada martā Rusne atkal nonāca Vācijas kontrolē. Otrā pasaules kara laikā 1944. gada oktobrī to ieņēma Sarkanās armijas vienības, lielākā daļa iedzīvotāju, galvenokārt vācieši, pilsētu pameta.

Atkāpjoties Vērmahts uzspridzināja tā saukto Pētera tiltu pāri Skirvītei, un tilts pār to vairs netika atjaunots.

1946. gadā Rusnei tika piešķirtas pilsētas tiesības, bet 1967. gadā visa sala kļuva par vienu pilsētu. 1974. gadā tika uzbūvēts jauns dzelzsbetona tilts pār Atmatu. 1997. gadā Rusne kļuva par mazpilsētu (miestu).

## Apskates vietas
* Rusnes evaņģēliski luteriskā baznīca (celta 1809. gadā)
* Piemineklis Hermanam Kalenbaham un Mahātmam Gandijam
* Pasta māja un vecā tilta paliekas
* Ostadvares bāka

## Ievērojami iedzīvotāji
* Heinrihs Ankers (1850—1900) — politiķis un Reihstāga loceklis
* Gerhards Gregors (1906—1981) — mūziķis
* Hermans Kalenbahs (1871—1945) — arhitekts
* Otto Tolišus (1890—1967) — žurnālists

## Atsauces

## Ārējās saites
2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONMEBOL zona

**[[2026. gada FIFA Pasaules kauss|2026. gada FIFA Pasaules kausa]] CONMEBOL zonas [[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija|kvalifikācija]]** bija atlases sacensības Dienvidamerikas Futbola konfederācijas (CONMEBOL) izlasēm FIFA Pasaules kausa finālturnīram. Turnīrā piedalījās visas 10 CONMEBOL konfederācijas izlases kuras aizvadīja divu apļu grupu turnīru - 6 labākās komandas kvalificējās finālturnīram, bet septītā labākā komanda - Bolīvijas futbola izlase - kvalificējās starpkonfederāciju izslēgšanas spēlēm. Turnīrs tika aizvadits pēc tāda paša kalendāra kā iepriekšējais turnīrs.

## Turnīra tabula

## Spēles
Spēļu sākuma laiki norādīti pēc vietējā laika. Iekavās norādīts Latvijas laiks (UTC+2 vai UTC+3).

### 1.kārta

----

----

----

----

### 2.kārta

----

----

----

----

### 3. kārta

----

----

----

----

### 4. kārta

----

----

----

----

### 5.kārta

----

----

----

----

### 6.kārta

----

----

----

----

### 7.kārta

----

----

----

----

### 8.kārta

----

----

----

----

### 9.kārta

----

----

----

----

### 10.kārta

----

----

----

----

### 11.kārta

----

----

----

----

### 12.kārta

----

----

----

----

### 13.kārta

----

----

----

----

### 14.kārta

----

----

----

----

### 15.kārta

----

----

----

----

### 16.kārta

----

----

----

----

### 17.kārta

----

----

----

----

### 18.kārta

----

----

----

----

## Atsauces
Fei Dzunluns

**Fei Dzunluns** (, dzimis ) ir Ķīnas haņu tautības kosmonauts, Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku lidotājs, ģenerālmajors. Viņš ir veicis divus lidojumus kosmosā.

## Biogrāfija
### Bērnība
Fei Dzunluns piedzima  Sudžou (Dzjansu) speciālā rajona Kuņšaņas pašvaldības Bačenas ciemā. Bērnībā viņš gribēja kļūt par mākslinieku.

### Dienests gaisa spēkos
1982. gada jūnijā Fei tika uzņemts TAA Gaisa spēku 7. lidojumu skolā, ko absolvēja ar izcilību.
1986. gada viņš sāka dienēt par instruktora pilotu 3. Gaisa spēku mācību korpusā Džanjē un pēc tam 4. Gaisa spēku mācību korpusā Uvei (abas pilsētas Gaņsu provincē). Fei Dzunluns tika atzīts kā izcils pilots. Vēlāk viņš kļuva par lidojumu tehniskās apmācības inspektoru vienā no Gaisa spēku lidojumu skolām un nodarbojās ar lidojumu negadījumu analītisko ziņojumu rakstīšanu.
1992. gada jūlijā testa lidojuma laikā Fei lidmašīnai beidzās degviela, taču viņš spēja sasniegt lidlauku un nosēdināt lidaparātu.

### Kosmonauta karjera
1995. gada oktobrī Fei Dzunluns sāka Ķīnas kosmonautu atlases procesu, kurā bija pieteikušies 1504 lidotāji. 1998. gada 5. janvārī viņš tika uzņemts kosmonautu vienībā un sāka apgūt kosmosa kuģi *[[Shenzhou]]*.

2003. gadā Fei bija viens no 5 kandidātiem, kuri sāka gatavoties pirmajam kosmiskajam lidojumam ar kosmosa kuģi *[[Shenzhou 5]]*.
2004. gada decembrī viņš sāka gatavoties lidojumam ar *Shenzhou 6*

Pirmo kosmisko lidojumu Fei Dzunluns sāka 2005. gada 12. oktobrī, esot kosmosa kuģa *[[Shenzhou 6]]* komandierim. Viņš kopā ar Nie Haišenu kosmosā pavadīja 4 dienas 19 stundas.

2008. gadā viņš bija *[[Shenzhou 8]]* dublieru apkalpes operators.
2011. gada jūnijā viņam piešķirta ģenerālmajora dienesta pakāpe.
2012. gadā Fei kļuva par kosmonautu brigādes vadītāju (nodaļas komandieri). 

Otro reizi kosmosā Fei Dzunluns devās 2022. gada 29. novembrī, esot kosmosa kuģa *[[Shenzhou 15]]* komandierim. Viņš ar diviem apkalpes biedriem orbitālajā stacijā *[[Tiangong]]* (4. ekspedīcija) pavadīja 186 dienas. Uz zemes kosmosa kuģis atgriezās 2023. gada 3 jūnijā.

Fei Dzunluna vārdā ir nosaukts asteroīds *9512 Feijunlong* 7 km diametrā.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Fei Junlong astronautix.com 
* Фэй Цзюньлун astronaut.ru
Raķešu uzbrukums Deļatinai

**Krievijas raķešu uzbrukums Deļatinai** bija Krievijas raķešu uzbrukums pazemes Ukrainas ieroču noliktavai Deļatinā, Ivanofrankivskas apgabalā, kas notika Krievijas iebrukuma pirmajā fāzē 2022. gada 18. martā. Pēc Krievijas paziņojuma, tas bija pirmais gadījums, kad Krievijas bruņotie spēki pret Ukrainu izmantoja virsskaņas ieroci ''X-47M2 Kinžal''.

## Vēsture
19. martā Krievijas Aizsardzības ministrija paziņoja, ka Ukrainā ir izmantojusi virsskaņas raķetes. Ukrainas Bruņoto spēku Gaisa spēku pavēlniecības pārstāvis Jurijs Ihnats apstiprināja raķetes triecienu. Ukrainas Aizsardzības ministrija apstiprināja uzbrukumu noliktavām, taču nevarēja noteikt precīzu izmantoto ieroču veidu:

ASV amatpersonas apstiprināja, ka Krievija pret Ukrainu palaidusi virsskaņas raķetes, kas ir pirmais zināmais šādu raķešu pielietojums kaujā.

### Krievijas video
Krievija publiskoja video par raķešu triecienu ieroču noliktavai Deļatinā. 19. marta vakarā *The War Zone* saņēma amerikāņu kompānijas *Planet Labs* uzņemtos satelītattēlus, kuros redzams, ka Krievija video redzamais trieciens noticis fermā Harkivas apgabala dienvidaustrumos, nevis noliktavā Ukrainas rietumos. Attēli uzņemti 2022. gada 12. martā, nedēļu pirms video publicēšanas.

## Atsauces