open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cardi B

***Cardi B*** ir  amerikāņu repere, mūzikas autore. Lielāko popularitāti guvusi pateicoties dziesmas *[[Bodak Yellow]]* izdošanai, kura sasniedza pirmo vietu *[[Billboard Hot 100]]* topā, 2017. gadā. Labu atzinību arī guvušas dziesmas *[[Bartier Cardi]]*, *[[MotorSport]]* un *[[Finesse]]* kopā ar *[[Bruno Mars]]*.

## Privātā dzīve
2017. gadā *Cardi B* sāka tikties ar *[[Migos]]* grupas reperi *[[Offset]]*, 27. oktobrī viņi saderinājās, kad *Offset* viņu bildināja koncerta laikā.

## Diskogrāfija
Studijas albumi:
* *Invasion of Privacy (2018)*
The Weeknd

***The Weeknd*** (īstajā vārdā **Ābels Makonens Tesfaije** ()) ir etiopiešu izcelsmes Kanādas dziedātājs un mūzikas autors. Karjeras sākumā *The Weeknd* publicējis dziesmas *[[YouTube]]* platformā. 2010. gadā publicēja divus miksteipus *[[House of Balloons]]*, *[[Thursday]]* un *[[Echoes of Silence]]* 2011. gadā. Miksteipi tika atjaunoti, pārveidoti un izdoti albumā *[[Trilogy]]* (2012).

*The Weeknd* piederēja divi pirmo vietu albumi *[[Beauty Behind the Madness]]* (2015) un *[[Starboy]]* (2016). ASV labas atsauksmes guva *[[Kiss Land]]* albums (2013). Viņa pirmais EP ieraksts tika izdots 2018. gadā un tā nosaukums bija *[[My Dear Melancholy,]]*. Tāpat viņš arī ir sadarbojies ar vairākiem labi pazīstamiem māksliniekiem kā Arianu Grandi, Kendriku Lamāru un citiem. *The Weeknd* ir ieguvis trīs ''Grammy'' Balvas un deviņas Žino balvas.

## Diskogrāfija
Studijas albumi

* *Kiss Land* (2013)
* *[[Beauty Behind the Madness]]* (2015)
* *Starboy (2016)*
**My Dear Melancholy* (2018)
**After Hours* (2020)
**Dawn FM* (2022)
**Hurry Up Tomorrow* (2025)
Zeins Maliks

**Zeins Džavads Maliks** ; dzimis ) ir angļu dziedātājs un dziesmu autors.

Piedzimis un uzaudzis Bredfordā, Anglijā. 2010. gadā piedalījies Apvienotās Karalistes "X Faktorā". Plašu atpazīstamību guvis dziedot grupā *[[One Direction]]*. 2016. gadā izdeva savu pirmo solo albumu *Mind of Mine*. Sadarbojies ar Teiloru Sviftu un *[[Sīa Ferlere|Sia]]*.

## Diskogrāfija
Studijas albumi
* *Mind of Mine (2016)*
* *Icarus Falls (2018)*
* *Nobody Is Listening (2021)*
* *Room Under The Stairs (2024)*

## Ārējās saites

* 

* Zyan Malik vietnē *[[Rotten Tomatoes]]*
Aleksejs Abrikosovs

**Aleksejs Abrikosovs** (; dzimis , miris ) bija PSRS, Krievijas un amerikāņu fiziķis teorētiķis. Veicis pētījumus kondensētas vielas fizikas jomā. 2003. gadā kopā ar Vitāliju Ginzburgu un Entoniju Legetu ieguvis Nobela prēmiju fizikā par ieguldījumu supravadītāju un suprašķidrumu teorijā.

## Biogrāfija
Abrikosovs dzimis 1928. gadā Maskavā pataloganatomu ģimenē. Viņa tēvs akadēmiķis Aleksejs Ivanovičs Abrikosovs (1875—1955) bija patoloģiskās anatomijas katedras vadītājs Maskavas universitātes Medicīnas fakultātē. Māte Fanija Vulfa (1895—1965) bija katedras asistente un Kremļa slimnīcas patologanatomijas nodaļas vadītāja un galvenā prozektore.

Aleksejs Abrikosovs 1948. gadā ar izcilību pabeidza Maskavas Valsts universitātes Fizikas fakultāti. Viņa fizikas pasniedzējs bija Ļevs Landaus, kurš bija arī viņa kandidāta disertācijas vadītājs. Disertāciju par termisko difūziju plazmā Abrikosovs aizstāvēja 1951. gadā. Šajā pašā laikā, sākoties represijām pret ārstiem, viņa vecāki tika atlaisti no darba.

No 1951. līdz 1965. gadam Abrikosovs strādāja Fizikālo problēmu institūtā. 1955. gadā aizstāvēja doktora disertāciju augstu enerģiju kvantu elektrodinamikā. Pēc tam (1965—1988) strādāja Landaua Teorētiskās fizikas institūtā. Viņš bija viens no šī institūta dibinātājiem. No 1988. līdz 1991. gadam strādāja Augstu spiedienu fizikas institūtā. Vienlaikus strādāja arī par pasniedzēju dažādās augstskolās. 1988. gadā pēc savu lekciju materiāliem izdeva fundamentālu mācību grāmatu "Metālu teorijas pamati".

1991. gadā Abrikosovs saņēma uzaicinājumu uz Argonas Nacionālā laboratoriju un emigrēja uz ASV. Būdams Augstu spiedienu fizikas institūta direktors, ārzemju brauciena laikā palika ASV, atsakoties atgriezties Padomju Savienībā. Līdz aiziešanai pensijā strādāja Argonas Nacionālā laboratorijā. Bija pasniedzējs vairākās ASV un Lielbritānijas augstskolās. 1999. gadā ieguva ASV pilsonību.

2017. gada 29. martā Kalifornijā, gadu pēc infarkta pārdzīvošanas, Abrikosovs nomira.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Alekseja Abrikosova biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā (angliski)
* Alexei Abrikosov and Superconductivity
Pasaules čempionāts daiļslidošanā junioriem

**Pasaules čempionāts daiļslidošanā junioriem** ir ikgadējas daiļslidošanas sacensības, ko rīko Starptautiskā slidošanas asociācija (ISU) un kurās daiļslidotāji, kas atbilst noteiktam vecuma diapazonam, sacenšas par Pasaules čempiona titulu junioru konkurencē. ISU vadlīnijas attiecībā uz junioru vecuma diapazonu ir laiku pa laikam mainījušās, – patlaban daiļslidotājiem jābūt vismaz 13 gadus veciem, bet vēl nesasniegušiem 19 gadu vecumu līdz iepriekšējā gada 1. jūlijam, izņemot vīriešus, kuri piedalās pāru slidojumos un dejās uz ledus, kur vecuma ierobežojums ir 21 gads.

Sacensības parasti norisinās pavasarī un ir vienas no kopumā četrām ikgadējām daiļslidošanas sacensībām, kas tiek rīkotas ISU paspārnē (pārējās trīs ir Pasaules, Eiropas un Četru kontinentu čempionāts), un tiek uzskatītas par visaugstākās raudzes sacensībām starptautiskajā junioru konkurencē. Medaļas tiek sadalītas četrās disciplīnās – vīriešu un sieviešu vienslidojumos, pāru slidojumos, kā arī dejās uz ledus.

## Vēsture
Pirmais Pasaules čempionāts daiļslidošanā junioriem notika 1976. gada martā Meževā, Francijā un sākotnēji tika nosaukts par "ISU čempionātu daiļslidošanā junioriem". Arī 1977. gada čempionāts tika rīkots turpat un ar tādu pašu nosaukumu. 1978. gadā šie čempionāti oficiāli tika pārdēvēti par "Pasaules čempionātiem daiļslidošanā junioriem", bet nemainot sacensību norises vietu. Taču, sākot ar 1979. gadu, tika nolemts sacensību norises vietu katru gadu mainīt līdzīgi kā citos ISU čempionātos.

No 1976. līdz 1980. gadam čempionāts tika rīkots pavasarī. 1981. gadā sacensību norises laiks tika mainīts uz iepriekšējā kalendārā gada novembri vai decembri. Taču, sākot ar 2000. gadu, sacensības atkal norit pavasarī.

## Medaļu ieguvēji

### Vīrieši

### Sievietes

### Pāri

### Dejas uz ledus

## Atsauces

* &nbsp;
* &nbsp;

## Ārējās saites

* 2000. gada čempionāts
* 2001. gada čempionāts 
* 2002. gada čempionāts 
* 2003. gada čempionāts 
* 2004. gada čempionāts (ISU)
* 2005. gada čempionāts (ISU)
* 2006. gada čempionāts (ISU)
* 2007. gada čempionāts (ISU)
* 2008. gada čempionāts (ISU)
* 2009. gada čempionāts (ISU)
* 2010. gada čempionāts (ISU)
* 2011. gada čempionāts (ISU)
* 2012. gada čempionāts (ISU)
* 2013. gada čempionāts (ISU)
* 2014. gada čempionāts (ISU)
* 2015. gada čempionāts (ISU)
Valdemārpils ielu uzskaitījums

**Valdemārpils pilsētas ielu uzskaitījums** iekļautas Valdemārpils 45 ielas.

## Ielu uzskaitījums

* Ambrakas iela
* Baznīcas iela
* Blaumaņa iela
* Celtnieku iela
* Ciema iela
* Dārza iela
* Dižliepas iela
* Draudzības iela
* Dzelzceļa iela
* Dzirnavu iela
* Ezera iela
* Ganību iela
* Īlenciema iela
* Jaunā iela
* Kalna iela
* Kārklu iela
* Krasta iela
* Krišjāņa Valdemāra iela
* Ķīvīšu iela
* Leišu iela
* Lielā iela
* Liepu iela
* Meža iela
* Miera iela
* Ozolu iela
* Parka iela
* Pļavu iela
* Priežu iela
* Purva iela
* Raiņa iela
* Rallistu iela
* Robežu iela
* Rožu iela
* Sakarnieku iela
* Saules iela
* Saulgriežu iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Stacijas iela
* Stadiona iela
* Straumes iela
* Šķūņu iela
* Talsu iela
* Tilta iela
* Ūdens iela

## Skatīt arī
* Valdemārpils

## Atsauces
Grūbeles pilskalns

**Grūbeles** (arī **Grūbļa**) pilskalns ir pilskalns Sēlijā, kas atrodas Aizkraukles novada Sunākstes pagastā, mežainā apvidū ap 1,5 km uz dienvidiem no dzelzceļa pieturas punkta Staburags. Pilskalns atrodas uz pašas pagastu robežas, tāpēc tas nereti tiek pieskaitīts Staburaga pagastam.

## Raksturojums
Grūbeles pilskalns ir ar priežu mežu apaudzis, savrups, ap 30—35 m augsts kalns. Kalna ziemeļrietumu, rietumu un dienvidrietumu nogāzes ir pietiekoši stāvas, bet pārējās kalna malas pastāvinātas ar trim terasēm. Pilskalnam nav ne grāvju, ne vaļņu un tā kumpais plakums ir daļēj izlīdzināts, norokot zemi uz malām. Plakumā konstatēts aptuveni 0,25 m biezs, mazintensīvs kultūrslānis. Plakuma austrumu malā zem smilts kārtas 2 m dziļumā uzrakta ogļaina zemes kārta. Kalna pakājē un nogāzēs daudz Pirmā pasaules kara ierakumu un tranšeju. Kāda tranšeja apvij pilskalnu no virsotnes līdz pat pakājei.

Pilskalnu pirmais reģistrējis (gan ar kļūdainu nosaukumu) Karls fon Lēviss of Menārs 1922. gadā. 1926. gadā savas Zemgales pilskalnu apzināšanas ekspedīcijas gaitā pilskalnu aprakstījis un uzmērījis Ernests Brastiņš. 20. gadsimta nogalē pilskalnu pētījis arī Juris Urtāns, kurš 1995. gadā tajā uzgājis bezripas švīkātās keramikas lausku, kas ļoti aptuveni ļauj pilskalnu datēt ar 1. gadu tūkstoti pirms mūsu ēras un mūsu ēras 1. gadu tūkstoša pirmo pusi. Pilskalna apkārtnē samērā daudz agrā un vidējā dzelzs laikmeta senkapu, kas varētu dot papildus iespējas tā datēšanai.

## Foto galerija

Attēls:Grubeles pilskalns2.jpg|alt=|Grūbeles pilskalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites
* www.latvijas-pilskalni.lv
Aizputes ielu uzskaitījums

**Aizputes pilsētas ielu uzskaitījums** iekļauta Aizputes 61 iela.

## Ielu uzskaitījums

* Apriķu iela
* Atmodas iela
* Austrumu iela
* Avotu iela
* Bērzu iela
* Brīvības iela
* Brīvzemnieka bulvāris
* Celtnieku iela
* Cepļa iela
* Ceriņu iela
* Dārza iela
* Ezera iela
* Ezerkrasta iela
* Fabrikas iela
* Ganību iela
* Herteļa iela
* Jāņa iela
* Jaunā iela
* Jelgavas iela
* Jura Mātera iela
* Kalnu iela
* Kalvenes iela
* Kapu iela
* Kastaņu aleja
* Katoļu iela
* Krasta iela
* Kuldīgas iela
* Kurzemes iela
* Lažas iela
* Līdumu iela
* Liepājas iela
* Liepu aleja
* Mazā iela
* Mednieku iela
* Ošu gatve
* Padures iela
* Parka iela
* Pasta iela
* Pavasara iela
* Peldu iela
* Piestatnes iela
* Pils iela
* Pļavu iela
* Priežu iela
* Raiņa bulvāris
* Robežu iela
* Sakas iela
* Saules iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Sporta iela
* Strautu iela
* Tebras iela
* Upes iela
* Velēngriežu iela
* Vītolu iela
* Zaķu iela
* Zaļumu iela
* Ziedu iela
* Zingberga iela
* Zvaigžņu iela

## Skatīt arī
* Aizpute

## Atsauces
Pešļeva

**Pešļeva** ir ciems Ludzas novada Rundēnu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Rundēniem, 30 km no novada centra Ludzas un 235 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 71 cilvēku.

## Atsauces
Pentjuši

**Pentjuši** ir ciems Ludzas novada Rundēnu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 6 km no pagasta centra Rundēniem, 26 km no novada centra Ludzas un 242 km no Rīgas.

1897. gadā ciemā bija 9 sētas ar 55 cilvēkiem.

## Atsauces
Kazici

**Kazici** ir ciems Ludzas novada Rundēnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Rundēniem, 32 km no novada centra Ludzas un 237 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V517.

## Atsauces
Gorodoks (Rundēnu pagasts)

**Gorodoks** ir ciems Ludzas novada Rundēnu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 6 km no pagasta centra Rundēniem, 30 km no novada centra Ludzas un 234 km no Rīgas.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 4 sētas ar 18 cilvēkiem.
## Atsauces
Lidija Zvereva

**Lidija Zvereva** (dzimusi , mirusi ) bija Krievijas aviatore, pirmā Krievijas un astotā pasaules sieviete ar pilota licenci. No 1912. gada līdz Pirmajam pasaules karam dzīvoja Rīgā, kur strādāja par pilotu instruktori un lidmašīnu kontruktori.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzintara ceļš

thumb|right|Dzintara ceļš
**Dzintara ceļš** bija dzintara tirdzniecības maršruts, kas savienoja Sembas pussalas reģionu Baltijas jūras piekrastē ar Romas impēriju. 

Līdz ar dzintara ceļa apgūšanu, sākot ar 1.&nbsp;gs.&nbsp;p.m.ē., baltu zemes parādās romiešu ģeogrāfiskajos priekšstatos un maiņas sakaros. Par to liecina gan rakstītie vēstures avoti par romiešu ceļojumiem pēc dzintara uz Baltijas salu (Plīnijs Vecākais) un ziņas par aistiem, (Tacits), gan arī senlietas un romiešu monētas Mazkatužu kapulaukā un citos arheoloģiskajos atradumos Latvijā.

## Ceļa gaita
Dzintara ceļš sākās Baltijas jūras austrumu piekrastē seno prūšu un kuršu apdzīvotajos rajonos un turpinājās gar Vislu līdz Romas impērijas robežpilsētai Karnuntai (*Carnuntum*) pie Donavas tagadējā Austrijā. Tālāk dzintaru nogādāja līdz Adrijas jūras piekrastei un Apenīnu pussalai.

## Atsauces
Sociālo tehnoloģiju augstskola

**Sociālo tehnoloģiju augstskola** (STA) bija 1991. gadā dibināta privāta augstskola, kas piederēja SIA "Sociālo tehnoloģiju augstskola". Tā likvidēta 2016. gada 13. aprīlī. Līdz 2006. gadam tā atradās Baltajā ielā 10, tad līdz 2015. gadam Bezdelīgu ielā 12, vēlāk Daugavgrīvas ielā 55.

Augstskolas beidzēji varēja iegūt specializāciju nekustamā īpašuma pārvaldīšanā un apsaimniekošanā; uzņēmējdarbības ekonomikā, uzņēmējdarbības vadīšanā, apdrošināšanas pakalpojumu ekonomikā; profesionālajā tulkošanā (angļu/spāņu/vācu valodās) biznesā jomā un jurisprudencē; transporta pakalpojumu tiesiskā nodrošinājuma, mazā un vidējā biznesa tiesiskā nodrošinājuma jomā; kā arī privāttiesību studiju programmā.
STA bija filiāle Daugavpilī.

## Vēsture
No 1996. līdz 1999. gadam augstskolas nosaukums bija SIA "Studiju Centrs — Sociālās tehnoloģijas institūts". 1998. gadā par tā rektoru kļuva bijušais Izglītības un zinātnes ministrs Juris Celmiņš, bet īpašnieki bija Jurijs Počujevs un Irina Labejeva, kapitāldaļas piederēja arī SIA "Mācību servisa centrs", SIA "Unika", SIA "VBA".

1999. gada sākumā to pārdēvēja par SIA "Sociālo tehnoloģiju augstskola".
2000. gadā Sociālo tehnoloģiju augstskola ieguva valsts akreditāciju. 2003. gadā Latvijas Republikas Ministru Kabinets STA rektoru J. Celmiņu atcēla no amata, jo viņš nebija spējis panākt augstskolas darbības atbilstību Augstskolu likumam, pieļaujot valsts atzītu diplomu izsniegšanu par kvalitātes prasībām neatbilstošas studiju programmas apguvi. 2004. gadā par Sociālo tehnoloģiju augstskolas rektoru tika ievēlēts agrākais LU rektors Juris Zaķis.

Arī 2004. gadā STA saņēma Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrijas pārmetumus par nesakārtoto rektora darbā pieņemšanas kārtību, par nelicencētas programmas "Tiesību zinātne" īstenošanu, par augstākās izglītības iegūšanu neatbilstoši īsā laika periodā un par informācijas nesniegšanu valsts institūcijām. Kaut arī Latvijas Republikas Ģenerālprokuratūra pieprasīja augstskolas izslēgšanu no augstskolu reģistra pieprasīja, Rīgas pilsētas Kurzemes rajona tiesa prasību noraidīja.
2008. gadā tika apstiprināta STA Satversme, bet 2010. gadā Juri Zaķi apstiprināja par rektoru. 2015. gadā SIA "Sociālo tehnoloģiju augstskolu" nopirka Krievijas pilsonis Danils Reziapovs.

Sociālo tehnoloģiju augstskola likvidēta 2016. gada 13. aprīlī.

## Atsauces
Matlūtī

**Matlūtī** () ir tunisiešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aimens Matlūtī (أيمن المثلوثي;  dzimis 1984) — Tunisijas futbolists;
* Hamza Matlūtī (حمزة المثلولي; dzimis 1992) — Tunisijas futbolists.
Lubeja

**Lubeja** var būt:
* Lubeja — apdzīvota vieta Madonas novada Liezēres pagastā;
* Lubeja — upe Ērgļu novada Jumurdas pagastā;
Lubeja (ciems)

**Lubeja** ir ciems Madonas novada Liezēres pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 10 km no pagasta centra Liezēres, 18 km no novada centra Madonas un 113 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V851.

## Atsauces
Stūrmežs

**Stūrmežs** ir ciems Madonas novada Ošupes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 6 km no pagasta centra Degumniekiem, 26 km no novada centra Madonas un 155 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V903.

1897. gadā *Стыврамежи* katoļu ciemā bija 18 sētas ar 108 cilvēkiem.
## Atsauces
Vairumtirdzniecība

**Vairumtirdzniecība** ir liela daudzuma vienveidīgu preču pārdošana, parasti tā ir saikne starp ražotājiem un mazumtirdzniecības tirgotājiem.

Vairumtirdzniecības funkcijas izpilda vietējo tirgu tirdzniecības un iepirkšanas bāzes un mazumtirdzniecības organizāciju sadales noliktavas. Šīs noliktavas iepērk preces no ražošanas vairumbāzēm un nodrošina attiecīgās organizācijas mazumtirdzniecības uzņēmumu nepārtrauktu piegādi. Šo bāzu un noliktavu apgrozījums ir tā sauktā preču iekšējā izsniegšana. Preces bāzēs un noliktavās uzskaita mazumtirdzniecības cenās. 

Vairumtirdzniecības galvenais pamatposms ir vairumtirdzniecības bāzes, kuras iepērk un pārdod preces vairumā un uztur šīm vajadzībām preču noliktavas.

## Atsauces
Jirgens Klops

**Jirgens Norberts Klops** (; dzimis ) ir vācu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlētāja karjeras lielāko daļu pārstāvējis Vācijas klubu *[[1. FSV Mainz 05|Mainz 05]]*, sākotnēji spēlējis uzbrucēja pozīcijā, vēlāk bijis aizsargs. No 2015. gada līdz 2024. gada maijam bija Anglijas Premjerlīgas kluba *[[Liverpool FC]]* galvenais treneris.

## Karjera
Futbolista karjeras sākumā spēlējis dažādās jauniešu un zemāko līgu komandās. 1990. gadā pievienojās klubam *[[1. FSV Mainz 05|Mainz 05]]*, kas tolaik spēlēja Vācijas 2. Bundeslīgā. Tajā aizvadīja 11 gadus, 2. Bundeslīgā nospēlējot 325 spēles.

2001. gada februārī kļuva par *Mainz 05* galveno treneri. Šajā amatā nostrādāja septiņus gadus. 2003.—2004. gada sezonā izcīnīja 3. vietu 2. Bundeslīgā, palīdzot klubam pirmoreiz tā vēsturē kvalificēties Bundeslīgai. 

2008. gadā sāka trenēt Dortmundes "Borussia", lielākos panākumus sasniedzot 2010.—2011. un 2011.—2012. gada sezonās, kad kļuva par Vācijas čempionu. 2012. gadā palīdzēja klubam izcīnīt arī Vācijas kausu. Klops divreiz (2011. un 2012. gadā) tika atzīts par gada futbola treneri Vācijā.

 tika apstiprināts par Anglijas Premjerlīgas kluba *[[Liverpool FC|Liverpool]]* galveno treneri.

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**Borussia Dortmund**

* Vācijas Bundeslīga: 2010–11, 2011–12
* DFB Pokal: 2011–12
* DFL Supercup: 2013, 2014

**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2019–20
* Anglijas Līgas kauss: 2021–22, 2023–24
* UEFA Čempionu līga: 2018–19
* UEFA Superkauss: 2019
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2019

**Individuālie sasniegumi**

* Vācijas gada futbola treneris: 2011, 2012, 2019
* FIFA gada labākais treneris: 2019, 2020
* Anglijas Premjerlīgas sezonas labākais treneris: 2019–20

## Atsauces

## Ārējās saites
Enkuru iela (Jūrmala)

**Enkuru iela** ir iela Jūrmalā, Buļļuciema apkaimē. Enkuru iela sākas krustojumā ar Vikingu ielu un beidzas krustojumā ar Loču ielu. Kopējais ielas garums ir 140 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Enkuru ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Enkuru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vikingu iela (T veida krustojums)
* Kuģu iela
* Loču iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Buļļuciems
Engures iela (Jūrmala)

**Engures iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru apkaimē. Engures iela sākas krustojumā ar Nometņu ielu un beidzas pie Kauguru tirdzniecības centra. Kopējais ielas garums ir 380 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Engures ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir daudzdzīvokļu māju apbūve. 

## Skatīt arī
* Kauguri
Ernesta Birznieka-Upīša iela (Jūrmala)

**Ernesta Birznieka-Upīša iela** ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. Ernesta Birznieka-Upīša iela sākas krustojumā ar 13. līniju un beidzas krustojumā ar 18. līniju. Kopējais ielas garums ir 680 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ernesta Birznieka-Upīša ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Ernesta Birznieka-Upīša iela ir savienota ar šādām ielām:
* 13. līnija (T veida krustojums)
* 14. līnija (T veida krustojums)
* 15. līnija
* 16. līnija
* 17. līnija
* 18. līnija (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Lielupe
Ezeru iela (Jūrmala)

**Ezeru iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Ezeru iela sākas krustojumā ar Pulkveža Brieža ielu un beidzas meža rajonā. Kopējais ielas garums ir 1800 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Ezeru ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Ezeru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Pulkveža Brieža iela (T veida krustojums)
* Strauta iela (T veida krustojums)
* Ģertrūdes prospekts (T veida krustojums)
* Gobu iela (T veida krustojums)
* Ausekļa iela
* Mētru iela (T veida krustojums)
* Slokas iela

## Skatīt arī
* Melluži
Ežu iela (Jūrmala)

**Ežu iela** ir iela Jūrmalā, Krastciema apkaimē. Ežu iela sākas krustojumā ar Mežmalas ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 120 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Ežu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Krastciems
Ichaks Šamirs

**Ichaks Šamirs** (, dzimis  kā **Ichaks Jezernickis**, miris ) bija Izraēlas politiķis un Izraēlas premjerministrs divus termiņus (no 1983. līdz 1984. un no 1986. līdz 1992. gadam). Pirms Izraēlas valsts izveides 1948. gadā Ichaks Šamirs bija cionistu paramilitārās grupas *[[Lehi (Izraēla)|Lehi]]* līderis. Pēc tam viņš bija Izraēlas pretizlūkošanas dienesta *[[Mossad]]* darbinieks. Viņš ir bijis arī Izraēlas ārlietu ministrs.

## Ārējās saites

*
Aknīstes ielu uzskaitījums

**Aknīstes pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas Aknīstes 38 ielas.

## Ielu uzskaitījums

* Amatnieku iela
* Augšzemes iela
* Avotu iela
* Dambja iela
* Dārza iela
* Dzelzceļa iela
* Dzirnavu iela
* Elsītes iela
* Fizkultūras iela
* Girenieku iela
* Gobu iela
* Īsā iela
* Jaunā iela
* Jaunatnes iela
* Jauniešu iela
* Kalna iela
* Kapu iela
* Krasta iela
* Kraujas iela
* Lapu iela
* Lauku iela
* Liepu iela
* Līvānu iela
* Melioratoru iela
* Miera iela
* Parka iela
* Pasta iela
* Radžupes iela
* Saltupes iela
* Skanstes iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Strādnieku iela
* Susējas iela
* Tirgus iela
* Ulasu iela
* Upes iela
* Zaļā iela

## Skatīt arī
* Aknīste

## Atsauces
Ramzans Kadirovs

**Ramzans Kadirovs** (, ; dzimis ) ir Krievijas federālā subjekta Čečenijas Republikas vadītājs.

Pirmā Čečenijas kara laikā Ramzans Kadirovs piedalījās kaujas operācijās pret Krievijas armiju. Otrā Čečenijas kara laikā kopā ar savu tēvu Ahmatu Kadirovu pārgāja Krievijas pusē. Ahmats Kadirovs Čečenijas prezidents, kas tika nogalināts 2004. gada maijā. Ramzans bija sava tēva paramilitārās vienības (kadiroviešu) vadītājs. 2007. gadā Ramzans kļuva par Čečenijas Republikas vadītāju īsi pēc 30 gadu vecuma sliekšņa sasniegšanas (minimālais vecums amata ieņemšanai). Laika gaitā ticis kritizēts par mizogīnisku un homofobisku pieeju. Čečenijā nodibināja personālistisku diktatorisku režīmu, apsūdzēts masveida cilvēktiesību pārkāpumos un korupcijā. Viņš ir pazīstams ar savu kritiķu spīdzināšanu. 

Kadirovs ir tuvs Krievijas prezidentam Vladimiram Putinam, kurš apmaiņā pret Kadirova lojalitāti sniedz lielas naudas summas Čečenijai. Viņš ir viens no galvenajiem Putina atbalstītājiem, kurš atbalstīja Krievijas iebrukumu Ukrainā.

2018. gadā Kadirovam tika aizliegts ieceļot Latvijā par viņa līdzdalību cilvēktiesību un tiesiskuma pārkāpumos. Kopš 2022. gada saistība ar Krievijas agresiju Kadirovs ir iekļauts Eiropas Savienības, ASV, Apvienotās Karalistes, Japānas un vairāku citu valstu sankciju sarakstos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alija Mustafina

**Alija Mustafina** (, ; dzimusi ) ir tatāru izcelsmes krievu vingrotāja.

Divas reizes startējusi olimpiskajās spēlēs (, ). 2012. gadā Londonā izcīnīja medaļu četrās disciplīnās, kļūstot par veiksmīgāko vingrotāju un sportisti olimpiskajās spēlēs (neņemot vērā peldētājus). 2016. gadā Riodežaneiro izcīnīja trīs medaļas. Abās olimpiskajās spēlēs kļuva par čempioni vingrošanas stieņos. Viena no medaļām bagātākajām krievu vingrotājām olimpiskajās spēlēs. Pasaules čempionātā par čempioni kļuvusi trīs reizes; ir viena no deviņām sportistēm, kas medaļu izcīnījusi visos individuālajos veidos.

## Ārējās saites
Gaujas iela (Jūrmala)

**Gaujas iela** ir iela Jūrmalā, Pumpuru apkaimē. Gaujas iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Dubultu prospektu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Gaujas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Skatīt arī
* Pumpuri
Gleznotāja Miervalža Ķemera gatve

**Gleznotāja Miervalža Ķemera gatve** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Gleznotāja Miervalža Ķemera gatve sākas krustojumā ar Durbes ielu un beidzas krustojumā ar Tūristu ielu. Kopējais ielas garums ir 850 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Gleznotāja Miervalža Ķemera gatvē satiksmes kustība norit vienā joslā.

Blakus gatvei atrodas Ķemeru viesnīca.

## Ielu savienojumi
Gleznotāja Miervalža Ķemera gatve ir savienota ar šādām ielām:
* Durbes iela (T veida krustojums)
* Tūristu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ķemeri
Glūdas iela (Jūrmala)

**Glūdas iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Glūdas iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju un beidzas kāpu rajonā pēc krustojuma ar Kaugurciema ielu. Kopējais ielas garums ir 245 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Glūdas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Glūdas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Talsu šoseja (T veida krustojums)
* Kaugurciema iela

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Kastaņolas iela

**Kastaņolas iela** (līdz 2025. gadam **Gončarova iela**) ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Kastaņolas iela sākas krustojumā ar Zigfrīda Meierovica prospektu un beidzas kāpu rajonā. Kopējais ielas garums ir 195 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Kastaņolas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

Iela nosaukta par godu Kastaņolas ciemam Šveicē, kur trimdas gados dzīvoja Rainis un Aspazija.

## Atsauces
Graudu iela (Jūrmala)

**Graudu iela** ir iela Jūrmalā, Brankciema apkaimē. Graudu iela sākas ar strupceļu netālu no Auzu ielas un beidzas krustojumā ar Brankciema ielu. Kopējais ielas garums ir 815 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Graudu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Skatīt arī
* Brankciems
Ganu iela (Jūrmala)

**Ganu iela** ir iela Jūrmalā, Valteru apkaimē. Ganu iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ganu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Skatīt arī
* Valteri
Konte

**Konte** (, ) ir itāļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Antonio Konte (paukotājs) (*Antonio Conte*; 1967 — 1953) — itāļu paukotājs, olimpiskais čempions;
* Antonio Konte (*Antonio Conte*; 1969) — Itālijas futbola treneris un bijušais futbolists;
* Džuzepe Konte (*Giuseppe Conte*; 1964) — Itālijas jurists un 58. premjerministrs.
Gaiziņa iela (Jūrmala)

**Gaiziņa iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Gaiziņa iela sākas krustojumā ar Krimuldas ielu un beidzas krustojumā ar Lāčplēša ielu. Kopējais ielas garums ir 170 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Gaiziņa ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Gaiziņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Krimuldas iela (T veida krustojums)
* Zaubes iela (T veida krustojums)
* Garkalnes iela (pēc plāna; dabā savienojuma nav)
* Lāčplēša iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Ganību ceļš (Jūrmala)

**Ganību ceļš** ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. Ganību ceļš sākas krustojumā ar Viestura ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ceļa garums ir 750 metri, tas ir klāts ar asfalta segumu. Ganību ceļā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ceļā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Ganību ceļš iet gar Bulduru dārzkopības vidusskolu.

## Skatīt arī
* Ganību iela (Jūrmala)
* Bulduri
Ģertrūdes prospekts

**Ģertrūdes prospekts** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Ģertrūdes prospekts sākas meža rajonā un beidzas krustojumā ar Ezeru ielu. Kopējais ielas garums ir 970 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ģertrūdes prospektā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Ģertrūdes prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Kanālu iela
* Žubītes iela 
* Grāvju iela
* Puķu iela
* Dārzu iela 
* Kalēju iela 
* Viršu iela (T veida krustojums)
* Upes iela (T veida krustojums)
* Ezeru iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Melluži
* Ģertrūdes iela
Maurisio Početino

**Maurisio Roverto Početino Trosero** (; dzimis ) ir argentīniešu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis Argentīnas, Spānijas un Francijas klubus, spēlējis aizsarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada septembra ir ASV izlases galvenais treneris.

## Karjera
Futbolista karjeru sāka Argentīnas klubā *[[Newell's Old Boys]]*, divreiz ir bijis Argentīnas čempions. 1994. gadā pārcēlās uz Eiropu, pievienojoties Spānijas *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]* klubam *[[RCD Espanyol|Espanyol]]*. Tajā aizvadīja sešas sezonas, 2000. gadā kļuva par Spānijas Karaļa kausa ieguvēju. 2001. gada janvārī pārgāja uz Francijas klubu Parīzes "Saint-Germain", bet 2003. gadā uz citu *[[Francijas futbola 1. līga|Ligue 1]]* klubu *[[Bordo "Girondins"|Bordeaux]]*. Spēlētāja karjeras noslēgumā atgriezās *Espanyol*, ar ko 2006. gadā vēlreiz izcīnīja Spānijas kausu.

Argentīnas futbola izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Nīderlandi. Piedalījies 2002. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Kopumā izlases rindās aizvadījis 20 spēles un guvis divus vārtus.

Pēc spēlētāja karjeras beigām pievērsās trenera darbam. 2009. gada janvārī kļuva par *[[RCD Espanyol|Espanyol]]* galveno treneri. Šajā amatā nostrādāja līdz 2012. gada novembrim, kad līgums pēc abpusējas vienošanās tika lauzts. 2013. gada janvārī kļuva par Anglijas Premjerlīgas kluba *[[Southampton FC]]* galveno treneri. 2013.—2014. gada sezonā aizveda komandu līdz 8. vietai Premjerlīgā.

 Početino tika apstiprināts par *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]* galveno treneri, parakstot piecu gadu līgumu. 2016. gada maijā pagarināja līgumu līdz 2021. gadam. 2018.—2019. gada sezonā aizveda *Tottenham Hotspur* līdz UEFA Čempionu līgas finālam, kurā viņa vadītā komanda piekāpās *[[Liverpool FC|Liverpool]]*. 2019. novembrī, kad pēc 12 aizvadītām kārtām komanda atradās 14. vietā Anglijas Premjerlīgā, tika atbrīvots no amata.

2021. gada janvārī Početino tika apstiprināts par *[[Paris Saint-Germain]]* komandas galveno treneri, kur viņš arī divus gadus pārstāvējis kā spēlētājs. 2021. gadā ar Parīzes klubu uzvarēja Francijas kausa izcīņā. 2021.—2022. gada sezonā viņa vadībā komanda izcīnīja Francijas čempiontitulu. 2022. gada jūlijā tika paziņots, ka Početino atstāj komandas galvenā trenera amatu.

2023. gada jūnijā Početino kļuva par Anglijas Premjerlīgas kluba Londonas *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]* galveno treneri, noslēdzot līgumu uz diviem gadiem, ar iespēju to pagarināt vēl uz vienu gadu. Tomēr jau 2024. gada 21. maijā *Chelsea* klubs paziņoja, ka ir savstarpēji vienojušies ar Početino neturpināt sadarbību. 2024. gada septembrī apstiprināts par ASV izlases galveno treneri.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Newell's Old Boys**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1990–91, 1992

**Espanyol**

* Copa del Rey: 1999–2000, 2005–06

**Paris Saint-Germain**

* UEFA Intertoto kauss: 2001

### Trenera karjera
**Paris Saint-Germain**

* *[[Ligue 1]]*: 2021–22
* Francijas kauss: 2020–21
* Trophée des Champions: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
Gaileņu iela (Jūrmala)

**Gaileņu iela** ir iela Jūrmalā, Krastciema apkaimē. Gaileņu iela sākas krustojumā ar Mežmalas ielu un beidzas krustojumā ar Rītupes ielu. Kopējais ielas garums ir 255 metri, tā ir klāta ar asfaltu segumu. Gaileņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Gaileņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mežmalas iela
* Rītupes iela

## Skatīt arī
* Krastciems
Eusebio Di Frančesko

**Eusebio Di Frančesko** (; dzimis ) ir itāliešu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis dažādus Itālijas klubus, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada jūnija ir A sērijas kluba *[[Venezia FC|Venezia]]* galvenais treneris.

## Karjera
Futbolista karjeru sāka *[[Empoli F.C.|Empoli]]*. Pēc tam ir pārstāvējis Itālijas klubus *[[A.S. Lucchese-Libertas|Lucchese]]* un *[[Piacenza Calcio|Piacenza]]*. 1997. gadā pievienojās *[[AS Roma]]*, kurā nospēlēja četras sezonas. 2000.—2001. gada sezonā Romas kluba sastāvā kļuva par A sērijas čempionu. 2001. gadā atgriezās *Piacenza*, bet karjeras noslēgumā spēlēja klubos *[[A.C. Ancona|Ancona]]* un *[[Perugia Calcio|Perugia]]*.

Itālijas izlasē debitēja  2000. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Velsu. Kopumā izlases rindās aizvadījis 12 spēles. 1998. gada decembrī aizvadījis arī vienu neoficiālu spēli izlases rindās pret FIFA Pasaules zvaigžņu izlasi un guvis vārtus. Šī spēle dažos avotos arī tiek pieskaitīta spēlēm izlasē.

Trenera karjeru sāka 2008. gadā *Lega Pro* komandā *[[S.S. Virtus Lanciano 1924|Virtus Lanciano]]*. Vēlāk bija galvenais treneris klubos *[[Delfino Pescara 1936|Pescara]]* un *[[U.S. Lecce|Lecce]]*. 2012. gadā kļuva par *[[U.S. Sassuolo Calcio|Sassuolo]]*, kas tolaik spēlēja B sērijā, galveno treneri. Jau savā pirmajā sezonā ar šo klubu uzvarēja līgā un iekļuva A sērijā. 2015.—2016. gada sezonā aizveda klubu līdz 6. vietai A sērijā un izcīnīja ceļazīmi uz UEFA Eiropas līgu.

2017. gada jūnijā kļuva par *[[AS Roma]]* galveno treneri. 2017.—2018. gada UEFA Čempionu līgas sezonā aizveda komandu līdz pusfinālam.  pēc zaudējuma UEFA Čempionu līgas astotdaļfinālā pret *[[FC Porto]]* tika atbrīvots no amata.

2019. gada jūnijā kļuva par *[[U.C. Sampdoria|Sampdoria]]* galveno treneri. Tā paša gada oktobrī pēc neveiksmīga sezonas sākuma amatu atstāja. 2020. gada 3. augustā tika apstiprināts par *[[Cagliari Calcio|Cagliari]]* galveno treneri, tomēr jau nākamā gada februārī tika atlaists. 2021. gada jūnijā tika apstiprināts par *[[Hellas Verona F.C.|Hellas Verona]]* galveno treneri. Tomēr jau pēc trīs zaudējumiem pirmajās trīs sezonas spēlēs tika atbrīvots no amata.

2023.—2024. gada sezonā vadīja A sērijas klubu *[[Frosinone Calcio|Frosinone]]*, bet sezonas beigās komanda izkrita no A sērijas. Di Frančesko pēc sezonas klubu atstāja un kļuva par *[[Venezia FC|Venezia]]* galveno treneri.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Roma**

* Itālijas Serie A: 2000–01

### Trenera karjera
**Sassuolo**

* Itālijas Serie B: 2012–13

## Atsauces

## Ārējās saites
Alesija Kara

**Alesija Kara** (, dzimusi ) ir kanādiešu dziedātāja un dziesmu autore.

Karas pirmais studijas albums *[[Know-It-All]]* sasniedza 8. vietu Kanādas labāko albumu topā un devīto vietu *[[Billboard 200]]* topā, ASV. Albuma trešais singls, *[[Scars to Your Beautiful]]*, 2016. gadā sasniedza astoto vietu *[[Billboard Hot 100]]*. 2017. gadā Kara sadarbojās ar mākslinieku *[[Zedd]]*, kopā izveidojot singlu *[[Stay (Zedd and Alessia Cara song)|Stay]]*, kā arī ar *[[Logic (musician)|Logic]]*, izveidojot *[[1-800-273-8255]]*. 2018. gadā viņa saņēma Grammy balvu nominācijā "Labākais jaunais izpildītājs".

## Diskogrāfija
* *Know-It-All* (2015)
* *The Pains of Growing* (2018)
* *AC3* (2021)

## Ārējās saites

*
ISU čempionāti daiļslidošanā

**ISU čempionāti daiļslidošanā** – tās ir sešas ikgadējas daiļslidošanas sacensības, ko rīko Starptautiskā slidošanas asociācija (ISU). Sacensības parasti norisinās janvārī, februārī vai martā. 

Katra ISU dalībvalsts var pati izlemt vai un kādus daiļslidotājus deleģēt konkrētajām sacensībām. Taču nevienam no daiļslidotājiem, kas sacenšas kādā no četrām disciplīnām – vīriešu vai sieviešu vienslidojumos, pāru slidojumos, vai arī dejās uz ledus, nav atļauts piedalīties visās četrās sacensībās vienas sezonas ietvaros, tomēr atsevišķi daiļslidotāji ir piedalījušies visās četrās sacensībās visas savas daiļslidošanas karjeras laikā.

Sacensības vīriešu un sieviešu vienslidojumos, pāru slidojumos, kā arī dejās uz ledus ir šādas:
* Eiropas čempionāts daiļslidošanā – senākais no visiem ISU čempionātiem, kurās var piedalīties daiļslidotāji no Eiropas valstīm.
* Pasaules čempionāts daiļslidošanā – pasaules līmeņa sacensības pieaugušo līmeņa daiļslidotājiem.
* Pasaules čempionāts daiļslidošanā junioriem – pasaules līmeņa sacensības junioru līmeņa daiļslidotājiem.
* Četru kontinentu čempionāts daiļslidošanā – jaunākais no visiem ISU čempionātiem, kurā var piedalīties daiļslidotāji no valstīm, kas atrodas ārpus Eiropas.

Sacensības sinhronajā daiļslidošanā tiek rīkotas atsevišķi no pārējām un ir šādas:
* Pasaules čempionāts sinhronajā daiļslidošanā – pasaules līmeņa sacensības pieaugušo sinhrono daiļslidotāju komandām.
* Pasaules čempionāts sinhronajā daiļslidošanā junioriem – pasaules līmeņa sacensības junioru sinhrono daiļslidotāju komandām.

## Ārējās saites
* ISU
Džūlija Maiklsa

**Džūlija Maiklsa** ir amerikāņu dziedātāja, mūzikas autore. Savu karjeru sāka kā popmūzikas autore, sarakstot dziesmas tādiem māksliniekiem kā Selīna Gomesa, Demija Lovāto, *[[Fifth Harmony]]*, Gvena Stefani, u.c. Viņas debijas singls *[[Issues]]* 2017. gadā sasniedza *Billboard Hot 100* 11. vietu.

## Diskogrāfija

* *Julia Michaels (2010)*
* *Futuristic (2012)*
* *Nervous System* (EP) (2017)

## Ārējās saites
Grīšļa iela

**Grīšļa iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Grīšļa iela sākas krustojumā ar Emīlijas ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 275 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Grīšļa ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Dzintari
* Grīšļu iela
Grīvas iela (Jūrmala)

**Grīvas iela** ir iela Jūrmalā, Krastciema apkaimē. Grīvas iela sākas krustojumā ar Asnu ielu un beidzas pie Slokas attīrīšanas iekārtām. Kopējais ielas garums ir 1400 metri. Grīvas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Ielu savienojumi
Grīvas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Asnu iela (T veida krustojums)
* Vīksnas iela (T veida krustojums)
* Bernātu iela (T veida krustojums)
* Ķīšu iela

## Skatīt arī
* Krastciems
Gundegas iela (Jūrmala)

**Gundegas iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Gundegas iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Kāpu ielu. Kopējais ielas garums ir 115 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Melluži
Bremzes kurpe

thumb|Bremzes kurpe
**Bremzes kurpe** — ierīce ritekļu (vagoni, lokomotīves, cits sliežu ritošais sastāvs) grupas (atkabes) ātruma samazināšanai vai apstādināšanai, kā arī ritekļu patvaļīgas neatļautas aizripošanas nepieļaušanai. Bremzes kurpes ir stingrā inventāra uzskaitē, tās numurē un uzglabā stingri noteiktās vietās, ko paredz staciju tehniskās rīcības aktos, bet pievedceļos, šo ceļu izmantošanas vietējās instrukcijās.
Bremzes kurpes izmanto kā bremzēšanas līdzekli šķirotavas staciju šķirošanas ceļos (zem uzkalna), manevros, kā arī ritošā sastāva nostiprināšanai uz vietas stacijās, parkos un pievedceļos.
Vagonu sabremzēšanai izmanto speciālu dakšu ar kārti, lai bremzes kurpju licējs darba laikā negūtu traumas. Bremžu kurpes nomet bremžu kurpju nosviedēji.
## Attēlu galerija

Attēls:03EHRB Hso Hemmschuhauswurfbremse.JPG|Bremžu kurpju nosviedējs
Attēls:Перекатывание колеса через тормозной башмак f01.jpg|Pārripošana bremzes kurpei
Attēls:Упор тормозной станционный (2).jpg|Stacijas bremžu atbalsts aizvērtā stāvoklī
Attēls:Упор тормозной станционный 01.jpg|Stacijas bremžu atbalsts atvērtā stāvoklī
Attēls:Колесосбрасыватель 08.jpg|Nosviedējkurpe Krievijā
Attēls:Колесосбрасыватель 02.jpg|Nosviedējkurpe ar elektropievadu Krievijā
Attēls:US derail detail.JPG|Nosviedējkurpe ASV
Attēls:Bahnhof Grossengersdorf Sperrschuh Sp2.JPG|Nosviedējkurpe divvirzienu Austrijā
Attēls:Derail (railway), Finland.jpg|Nosviedējkurpe Somijā
Attēls:RerailFrog-SRM.jpg|Pacelšanas kurpe Kanādā ("varde")


## Atsauces
Griķu iela

**Griķu iela** ir iela Jūrmalā, Brankciema apkaimē. Griķu iela sākas krustojumā ar Auzu ielu un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 285 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Griķu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Ielu savienojumi
Griķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Auzu iela
* Linu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Brankciems
Četru kontinentu čempionāts daiļslidošanā

**Četru kontinentu čempionāts daiļslidošanā** ir ikgadējas daiļslidošanas sacensības, ko rīko Starptautiskā Slidošanas savienība (ISU). Sacensības parasti norisinās janvārī vai februārī un ir vienas no kopumā četrām ikgadējām daiļslidošanas sacensībām, kas tiek rīkotas ISU paspārnē (pārējās trīs ir Eiropas, Pasaules, un Pasaules čempionāts junioriem). Sacensību nosaukums attiecas uz Āfriku, Ameriku, Āziju un Okeāniju (četrām pasaules daļām, kas ir atspoguļotas olimpiskajos apļos, neskaitot Eiropu). Medaļas tiek sadalītas četrās disciplīnās – vīriešu un sieviešu vienslidojumos, pāru slidojumos, kā arī dejās uz ledus.

## Vēsture
Čempionāts tika izveidots 1999. gadā, lai nodrošinātu daiļslidotājiem, kas pārstāv valstis ārpus Eiropas, līdzīga līmeņa čempionātu daudz senākajam Eiropas čempionātam daiļslidošanā.

Vēsturiski čempionātā pamatā dominē tikai četras valstis - Kanāda, Ķīna, Japāna un ASV, kuras līdz šim kopumā ir ieguvušas 236 no 240 iespējamām medaļām. Kazahstāna, Uzbekistāna, Dienvidkoreja un Ziemeļkoreja ir vienīgās valstis, neskaitot augstākminētās, kuras ir izcīnījušas vietu uz goda pjedestāla, katrai iegūstot pa medaļai.

## Dalība
Lai piedalītos šajā čempionātā, daiļslidotājiem ir jāpārstāv kāda ISU dalībvalsts, kas atrodas ārpus Eiropas subkontinenta. Katra dalībvalsts var deleģēt līdz pat trim sportistiem vai komandām katrā disciplīnā, atbilstoši iegūtajam minimālajam *TES* (tehnisko elementu vērtējumam) pašreizējā vai iepriekšējā sezonā. Katra dalībvalsts var izvēlēties to pārstāvošos daiļslidotājus pēc saviem ieskatiem. Tāpat kā citos ISU pieaugušo čempionātos sportistiem ir jābūt sasniegušiem 15 gadu vecumu līdz iepriekšējā gada 1. jūlijam.

Sākot ar 2018. gadu, čempionātā drīkst piedalīties sekojošas valstis: Amerikas Savienotās Valstis, Apvienotie Arābu Emirāti, Argentīna, Austrālija, Brazīlija, Dienvidāfrika, Dienvidkoreja, Filipīnas, Honkonga, Indija, Indonēzija, Japāna, Jaunzēlande, Kambodža, Kanāda, Kazahstāna, Kirgizstāna, Ķīna, Malaizija, Maroka, Meksika, Mongolija, Singapūra, Taivāna, Taizeme, Uzbekistāna un Ziemeļkoreja.

## Medaļu ieguvēji

### Vīrieši

### Sievietes

### Pāri

### Dejas uz ledus

## TV pārraides
Čempionāta pārraides Eiropā nodrošina Eurosport.

## Atsauces

*  
*  

## Ārējās saites

* ISU
Garkalnes iela (Jūrmala)

**Garkalnes iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Garkalnes iela sākas krustojumā ar Gaiziņa ielu un beidzas krustojumā ar Pļaviņu ielu. Kopējais ielas garums ir 305 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Garkalnes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Ielu savienojumi
Garkalnes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Gaiziņa iela (T veida krustojums)
* Dzirksteles iela
* Pļaviņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Djego Simeone

**Djego Pablo Simeone** (; dzimis ) ir argentīniešu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2011. gada ir Spānijas *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]* kluba Madrides "Atletico" galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Profesionāla futbolista karjeru sāka 1987. gadā Argentīnas klubā *[[Buenosairesas "Velez Sarsfield"|Velez Sarsfield]]*. 1990. gadā pārcēlās uz Eiropu, pievienojoties Itālijas klubam *[[A.C. Pisa 1909|Pisa]]*, kas tolaik spēlēja A sērijā. Taču jau pēc pirmās sezonas klubs A sēriju atstāja un arī pēc gada nespēja tajā atgriezties. 1992. gadā Simeone pārgāja uz Spānijas *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]* klubu *[[Sevilla FC|Sevilla]]*. Tajā aizvadīja divas sezonas, līdz 1994. gadā pievienojās citam *La Liga* klubam Madrides "Atletico". 1995.—1996. gada sezonā *Atletico* sastāvā kļuva par Spānijas čempionu un uzvarēja Spānijas Karaļa kausā.

1997. gadā atgriezās A sērijā, parakstot līgumu ar Milānas "Internazionale". Tajā aizvadīja divas pilnas sezonas, 1998. gadā kļūstot par UEFA kausa ieguvēju. 1999. gadā pārgāja uz citu A sērijas klubu Romas "Lazio", kurā tolaik jau spēlēja vairāki citi argentīnieši. 1999.—2000. gada sezonā ar *Lazio* kļuva gan par A sērijas, gan Itālijas kausa uzvarētāju. 2003. gadā atgriezās Madrides "Atletico", aizvadot tajā vēl divas sezonas. Karjeru noslēdza 2006. gadā Argentīnā *[[Racing Club de Avellaneda|Racing Club]]* komandā.

Argentīnas izlasē debitēja  spēlē pret Austrāliju. Simeone ir piedalījies 1994., 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīros. Argentīnas izlases sastāvā divreiz kļuvis par *[[Copa América]]* čempionu (1991. un 1993. gadā). 1992. gadā kļuva par Karaļa Fahda kausa (tagad FIFA Konfederāciju kauss) uzvarētāju, gūstot vārtus finālspēlē. Kopumā izlases rindās aizvadījis 106 spēles un guvis 11 vārtus.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām 2006. gadā sāka strādāt par treneri *Racing Club*, tajā pašā klubā, kurā beidza aktīvā futbolista karjeru. Pēc tam ir trenējis arī citus Argentīnas klubus — Laplatas "Estudiantes", Buenosairesas "River Plate" un *[[San Lorenzo de Almagro|San Lorenzo]]*. Divreiz kļuva par Argentīnas pirmās divīzijas čempionu, uzvarot 2006. gada *Apertura* čempionātu ar *Estudiantes* un 2008. gada *Clausura* ar *River Plate*.

2011. gada janvārī kļuva par Itālijas A sērijas kluba *[[Calcio Catania|Catania]]* galveno treneri, šajā amatā nostrādāja tikai pusgadu un jūnijā atgriezās *Racing Club*.

 tika apstiprināts par Madrides "Atletico" galveno treneri. 2011.—2012. gada sezonā kļuva par UEFA Eiropas līgas uzvarētāju, 2013. gadā palīdzēja komandai izcīnīt Spānijas Karaļa kausu. Vienu no saviem lielākajiem panākumiem trenera amatā guva 2013.—2014. gada sezonā, kad ar *Atletico* kļuva par *La Liga* uzvarētāju. Simeone ir divreiz aizvedis *Atletico* līdz UEFA Čempionu līgas finālam (2014. un 2016. gadā). 2017. gada septembrī pagarināja līgumu ar *Atletico* līdz 2020. gadam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bordžomi

**Bordžomi** () ir populāra kūrortpilsēta Gruzijas dienvidos. 2014. gadā tās iedzīvotāju skaits sasniedza 10,5 tūkstošus. Atrodas 160 km attālumā no galvaspilsētas Tbilisi.

Pilsēta pazīstama ar tās vārdā nosauktā minerālūdens nozari (minerālūdens "Boržomi" tiek iegūts Bordžomi ielejā) un Romanovu vasaras pilī pie Bordžomi esošajā Likani ciematā. Minerālūdens ir galvenais ienākumu avots šajā apgabalā. Minerālūdens "Boržomi" vairāk pazīstams bijušajā PSRS. Netālu no Bordžomi atrodas Bordžomi-Haragauli nacionālais parks, nodibināts 1995. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites