open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hanss Kristians Andersens

thumb|Hansa Kristiana Andersena mājas
**Hanss Kristians Andersens** (, ; dzimis , miris ) bija dāņu rakstnieks. Viens no pazīstamākajiem pasaku autoriem pasaules literatūrā.

Pirmo darbu publicēja 1822. gadā. Pirmo pasaku krājumu izdeva 1835. gadā bez lieliem panākumiem, tomēr laika gaitā Andersena pasaku popularitāte aizvien pieauga, un 1875. gadā, kad Andersens mira, viņš bija starptautiski atzīts autors.

## Biogrāfija
Hanss Kristians Andersens dzimis  Odensē nabadzīga kurpnieka ģimenē. Viņš ģimenē bija vienīgais bērns. Jau bērnībā izrādīja dziļu interesi par literatūru. Bērnībā sava izskata un izcelšanās dēļ piedzīvoja dažādus pazemojumus, kas vēlāk izpaudās viņa darbos. Kad Andersenam bija 11 gadi, nomira viņa tēvs. 14 gadu vecumā devās prom no mājām un sāka dzīvot Kopenhāgenā. Andersens centās kļūt par dziedātāju, dejotāju un aktieri, bet viņa centieni nevainagojās ar panākumiem. 17 gadu vecumā viņš saņēma stipendiju, kas deva viņam iespēju iegūt izglītību. Ar mācībām Andersenam gāja grūti, viņš neprata sistemātiski mācīties. Viņš tā arī neiemācījās pareizi rakstīt literārā dāņu valodā. Tādējādi viņa literārā valoda saglabājās līdzīga ikdienišķajai valodai, un tas ļāva viņa pasakām kļūt ļoti populārām arī vienkāršo ļaužu vidū.

Dažādās skolās viņš pavadīja septiņus gadus. 1828. gadā Andersens absolvēja Kopenhāgenas Universitāti, uzrakstot savu pirmo veiksmīgo prozas darbu. Pēc šiem panākumiem sekoja vēl vairāki darbi dzejā. Andersena rakstnieka karjera bija sākusies, dodot viņam arī iespēju izlauzties no nabadzības gūsta. Viņš sāka ceļot arī uz citām zemēm, ārpus Dānijas.

1835. gadā Andersens uzrakstīja savu pirmo romānu *[[Improvisatoren]]*. Šajā pašā gadā viņš izdeva pirmo pasaku krājumu "Pasakas bērniem" (*Eventyr, fortalte for Børn*), kas viņam atnesa pirmos slavas mirkļus. 1838. gadā tika izdots otrs pasaku krājums, bet 1845. gadā — trešais pasaku krājums. Andersens kļuva ļoti slavens. 1847. gadā Anglijā Andersens tika uzņemts kā goda viesis. Andersens izmēģināja laimi arī romānu un stāstu rakstīšanā, bet šajā jomā popularitāti neguva.

Pēdējo darbu Andersens uzrakstīja 1872. gadā. Šī paša gada pavasarī viņš nonāca slimības gultā, no slimības tā arī neatguvās. Pazīmes liecināja, ka viņam bija aknu vēzis.  viņš nomira. Nāves brīdī Andersens bija starptautiski atzīts rakstnieks. Pēc slavas viņš bija tiecies visas savas dzīves laikā.

## Pazīstamākie darbi
* "Egle" (*Grantræet*)
* "Eņģelis" (*Engelen*)
* "Ēna" (*Skyggen*)
* "Īkstīte" (*Tommelise*)
* "Ķeizara jaunais tērps" (*Kejserens nye Klæder*)
* "Lakstīgala" (*Nattergalen*)
* "Mazā nāriņa" (*Den lille havfrue*)
* "Meža gulbji" (*De vilde svaner*)
* "Neglītais pīlēns" (*Den grimme ælling*)
* "Nelokāmais alvas zaldātiņš" (*Den Standhaftige Tinsoldat*)
* "Sarkanās kurpītes" (*De røde sko*)
* "Sniega karaliene" (*Snedronningen*)
* "Šķiltavas" (*Fyrtøiet*)
* "Princese uz zirņa" (*Prinsessen paa Ærten*)
* "Nāriņa"
* "Krupis"

## Atsauces

## Ārējās saites

* Hans Christian Andersen Information Odense
* Hans Christian Andersen biography
* Andersena centrs , , , 
* Andersena pasakas , ,
Andersens

**Andersens** (,  — 'Andersa dēls'; sieviešu dzimtē **Andersena**) ir dāņu/vācu cilmes uzvārds, kam citās ģermāņu valodās sastopami līdzīgi uzvārdi ar tādu pašu cilmi — Andersons (), Andešons () un Annešens (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ādolfs Andersens (*Adolf Anderssen*; 1818—1879) — vācu šahists;
* Anderss Andersens (*Anders Andersen*; 1881—1961) — dāņu cīkstonis;
* Eriks Andersens (*Erik Andersen*; 1904—1938) — dāņu šahists;
* Frederiks Andersens (Frederik Andersen; 1989) — dāņu hokejists;
* Hanss Kristians Andersens (*Hans Christian Andersen*; 1805—1875) — dāņu rakstnieks un dzejnieks;
* Joahims Andersens (*Joachim Andersen*; 1996) — dāņu futbolists;
* Karls Alberts Andersens (*Carl Albert Andersen*; 1876—1951) — norvēģu vieglatlēts un vingrotājs, olimpiskais medaļnieks
* Kriss Andersens (*Chris Andersen*; 1978) — amerikāņu basketbolists.

## Skatīt arī
* Andersons
* Andešons
* Annešens
* Munks-Andersens
Kants

**Kants** (*Kant*) ir prūšu cilmes uzvārds, kas, iespējams, radies no Kantvaiņu (*Kantweinen*) ciema nosaukuma, kas savukārt saistāms ar prūšu vārdu koklēm (*kantele,* *kantils*). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Edgars Kants (*Edgar Kant*; 1902—1978) — igauņu ģeogrāfs;
* Imanuels Kants (*Immanuel Kant*; 1724—1804) — vācu filozofs;
* Johans Heinrihs Kants (*Johann Heinrich Kant*; 1735—1800) — vācbaltiešu skolotājs un luterāņu mācītājs.

## Atsauces
Sonets

**Sonets** ir viena no visplašāk lietotajām stingrās strofiskās dzejas formām. Sonets radies 13. gadsimta pirmajā pusē. Sonetam parasti ir 14 rindu, lielākoties soneti rakstīti piecpēdu jambā. Pazīstamākie soneta paveidi ir Petrarkas sonets (abba abba cdc dcd) Spensera sonets (abab bcbc cdcd ee) un Šekspīra sonets (abab cdcd efef gg).

Latviešu valodā pirmos sonetus kā dzejas paraugus savā poētikā "Nevācu Opics" (*Der Unteutsche Opitz*, 1697) uzrakstījis mācītājs Johans Višmanis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* William Shakespeare, Sonnets
* [Francesco Petrarca, Canzoniere](https://it.wikisource.org/wiki/Canzoniere_(Rerum_vulgarium_fragmenta))
* Desmit Spensera soneti ("Ten Great Spenserian or Scottish Sonnets")
Cosmos

***Cosmos*** bija Latvijas vokālā grupa, kas izpildīja dziesmas *[[a capella]]*, t.i. bez pavadošiem mūzikas instrumentiem. 2004. gadā grupa izcīnīja 1. vietu konkursā "Jaunais vilnis" Jūrmalā. 2006. gadā grupa *Cosmos* pārstāvēja Latviju Eirovīzijas konkursā, iegūstot finālā 16. vietu no 24.
Grupā Cosmos dziedāja un darbojās Jānis Šipkēvics (kontrtenors), Andris Sējāns (kontrtenors), Juris Lisenko (tenors), Jānis Ozols (baritons), Jānis Strazdiņš (bass) un ritma funkcijas pildīja Reinis Sējāns (bītbokss).

*Cosmos* ir uzstājušies kopā ar tādu mūzikas leģendu kā Bobiju Makferinu un piedalījušies festivālā Rīgas Ritmi programmā *showcase*, kur demonstrēja savas spējas un izpildīja gan daudzas iepriekš dzirdētas dziesmas, gan arī dziesmas no pēdējiem albumiem "Тетради любви" un "Ticu un viss".

Pēc Reiņa Sējāna ierosmes 2019. gadā *Cosmos* apvienojās, lai ierakstītu dziesmu "Izlūki" filmai Dvēseļu putenis. Gatavojoties dziesmas izpildei grupa arī piedalījās izrakumos un karavīru pārapbedīšanas pasākumā Silenieku brāļu kapos.

## Diskogrāfija
* "Cosmos" (2003)
* "Pa un par" (2005)
* "Тетради любви" (2005)
* "Ticu un viss" (2005)
* "Turbulence" (2008)
* "Pasaki man un tev" (2009)

## Skatīt arī
* Instrumenti (grupa)

## Atsauces
Karls Nilsens

thumb|250px|Karls Nilsens, 1931

**Karls Nilsens** (, dzimis 1865. gada 9. jūnijā Sortelunā () pie Odenses, miris 1931. gada 3. oktobrī Kopenhāgenā) bija dāņu komponists. Iespējams, pazīstamākais dāņu klasiskās mūzikas komponists. Slavens ar 6 simfonijām un operām "Sauls un Dāvids" (*Saul og David, *1901) un "Maskarāde" (1905). Dānijā populāru dziesmu autors. 

Dzimis 1865. gadā relatīvi nabadzīgā krāsotāja ģimenē. Strādājis par taurētāju militārajā orķestrī. Mācījās vijoļspēli un mūzikas teoriju Kopenhāgenas konservatorijā. 1894. gadā notika Nilsena 1. simfonijas pirmatskaņojums. Līdz 1905. gadam Nilsens spēlēja vijoli Kopenhāgenas Karaliskajā teātrī.

## Ārējās saites

* Nilsena biedrības mājaslapa
Ove Sproge

**Ove Sproge** (, dzimis  Odensē, miris  Tornbī) bija dāņu kinoaktieris.

Starptautisku ievērību guvis, atveidojot bandas vadoni Egonu Olsenu dāņu kriminālfilmu ciklā par Olsena bandu (*Olsen-banden*). Dāņu versijā no 1968. līdz 1998. gadam kopumā iznāca 14 filmas. Tās bija populāras arī Austrumu bloka valstīs, sevišķi VDR.

Dzimtajā Odensē Sproges vārdā nosaukts pilsētas laukums.

## Ārējās saites
Brukners

**Brukners** (; sieviešu dzimtē **Bruknere**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Antons Brukners (*Anton Bruckner*; 1824—1896) — austriešu komponists;
* Ferdinands Brukners (*Ferdinand Bruckner*; 1891—1958) — austriešu-vācu rakstnieks;
* Karels Brukners (*Karel Brückner*; 1939) — čehu futbolists un treneris.

## Skatīt arī
*Brikners
Ole Rēmers

thumb|Ole Rēmers

**Ole Rēmers** (, dzimis 1644. gada 25. septembrī Orhūsā, miris 1710. gada 19. septembrī Kopenhāgenā) bija dāņu astronoms. 1676. gadā pirmais veica gaismas ātruma pētījumus.

Dzimis tirgoņu ģimenē. Beidzis Kopenhāgenas Universitāti.

Strādāja Francijas karaļa Luija XIV galmā par troņmantnieka skolotāju. 1681. gadā atgriezās Kopenhāgenā un strādāja par Kopenhāgenas Universitātes profesoru. Standartizēja Dānijas svaru un mēru sistēmu. Pēc Rēmera ierosmes 1700. gadā Dānijā tika ieviests Gregora kalendārs.

1676. gadā pētot Jupitera pavadoni Jo, Rēmers veica pirmos gaismas ātruma mērījumus. Pēc Rēmera datiem gaismas ātrums bija apmēram 135 000 km/s. Aprēķinus pēc Rēmera datiem veica nīderlandiešu matemātiķis Kristiāns Heigenss.

## Skatīt arī

* Gaismas ātrums
* Rēmera temperatūras skala

## Ārējās saites

* Rēmera profils ''Galileo Project'' 
* Rēmera 1676.gada pētījums  
* Par Rēmeru
Amonija nitrāts

**Amonija nitrāts** jeb **amonija salpetris** (NH4NO3) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī un ir higroskopiska. Amonija nitrāts kristalizējas rombisku kristālu veidā. Pazīstamas sešas amonija nitrāta kristālu modifikācijas, piecas no kurām ir stabilas parastajā spiedienā. Amonija nitrātam šķīstot ūdenī, novērojama stipra temperatūras pazemināšanās.

## Vēsture
Amonija nitrātu pirmais ieguvis vācu alķīmiķis Johans Rūdolfs Glaubers 1659. gadā.

## Iegūšana
Amonija nitrātu var iegūt, amonjakam reaģējot ar slāpekļskābi.

## Īpašības
Karsējot amonija nitrāts sadalās par ūdeni un dislāpekļa oksīdu: 
:NH4NO3 → N2O↑ + 2H2O.

Atkarībā no reakcijas apstākļiem, amonija nitrāts vairāk vai mazāk sadalās arī saskaņā ar vienādojumu
:5NH4NO3 → 4N2 + 9H2O + 2HNO3.

Radusies slāpekļskābe katalītiski paātrina sadalīšanās reakciju, tādēļ var notikt sprādziens. To var novērst, skābi neitralizējot (piemēram, ar amonjaku).

## Izmantošana
Amonija nitrātu plaši lieto kā minerālmēslus. Tas ir arī sprāgstvielu komponents. Lai arī tīru amonija nitrātu ir iespējams lietot kā sprāgstvielu, to šādiem mērķiem parasti sajauc ar oksidēties spējīgām vielām (Al pulveri, koka miltiem, mazgaistošiem naftas produktiem), jo amonija nitrātam sadaloties izdalās skābeklis. Šādas sprāgstvielas ir ļoti stabilas, un tām ir nepieciešams ļoti spēcīgs detonators. Lai novērstu amonija nitrāta minerālmēslu izmantošanu paštaisītu spridzekļu pagatavošanai, ieteikts tiem piejaukt dzelzs sulfātu. Amonija nitrātu dažreiz lieto arī par cietās raķešdegvielas komponentu (kopā ar magniju). Šāda degviela ir mazāk efektīva nekā uz amonija perhlorātu bāzētā, taču ir mazāk toksiska.

## Skatīt arī
* Salpetri

## Literatūra
* Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, lpp. 660. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Mēlītes sargs

**Mēlītes sargs** ir drošības gredzens, kas apņem šaujamieroča mēlīti un aizsargā to no nejaušas pavilkšanas, kas var izraisīt šāvienu. Dažos gadījumos mēlītes sargs ir apvienots ar pistoles spalu. Parasti tas ir piestiprināts ar skrūvēm. Arī citām ierīcēm kā, piemēram, inhalatoriem ir mēlītes sargi.
thumb|right|320px|Šautenes mehānisms ar mēlītes sargu
## Raksturojums

Parasti tas ir izgatavots no metāla, bieži no alumīnija (ir sastopami arī no zelta). Tas stiepjas lejup no ietvara un ir gredzena formā. Tas ir izstrādāts, lai novērstu mēlīti no tās satveršanas, kad pistole tiek izņemta vai ievietota makstī. Mēlītes sargs pasargā arī no gadījumiem, kad, pārvietojoties apvidū, personai ir priekšā dažādi šķēršļi (zari, drēbes u.c.), kas varētu aizķert mēlīti un izdarīt nejaušu šāvienu. Dažos ieročos (piemēram, M1 Garand) tam ir arī ieroča kopā saturēšanas funkcija un tas der kā uzstādīšanas punkts ziemas mēlītei. Lai to konstrukciju uzlabotu, tie tiek velmēti un bieži arī pulēti (īpaši vajadzīgs, kad ir palikušas mēlītes sarga fabrikas spieduma pēdas). Kad mēlītes sargs nav savienots ar pistoles spalu, to parasti notur pāris skrūves (parasti divas). Dažreiz mēlītes sargam cauri iet arī ass tapa.
Hipotenūza

thumb|Taisnleņķa trijstūris, kur hipotenūza ir mala.
**Hipotenūza** ir taisnleņķa trijstūra mala, kas atrodas pretī taisnajam leņķim. 

## Īpašības un pazīmes
1. Hipotenūza vienmēr ir garākā taisnleņķa trijstūra mala.
 
2. Hipotenūza nekad nevar būt vienāda ar katetēm.

## Aprēķini, kas saistīti ar hipotenūzas jēdzienu
1. Ja ir zināmi abu katešu garumi, tad hipotenūzu var aprēķināt pēc Pitagora teorēmas:
c = \sqrt{a^2 + b^2}, kur:

a - 1. katete,

b - 2. katete;

c - hipotenūza.

2. Ja ir zināms ap trīsstūri apvilktās riņķa līnijas rādiuss, tad hipotenūzu var aprēķināt pēc formulas:  c = 2R 

## Ārējās saites
Žans Dosē

**Žans Dosē** (*Jean Dausset*; dzimis  Tulūzā, miris ) bija franču imunologs.

1980. gadā ieguva Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā par galvenā audu saderības kompleksa (*major histocompatibility complex*, *MHC*) atklāšanu, kas regulē šūnu imūnreakcijas.

## Ārējās saites
Karloss Gardels

**Karloss Gardels** (*Carlos Gardel*, dzimis 1890. gada 11. decembrī Tulūzā, Francijā vai Takuarembo (*Tacuarembó*), Urugvajā miris 1935. gada 24. jūnijā Medelīnā) bija tango dziedātājs. Gājis bojā aviokatastrofā, kad bija popularitātes virsotnē.
Saukts par "tango karali", un daudzu cienītāju acīs ir visspilgtākais tango mūzikas būtības atklājējs.

## Dzīves gājums
Dzimis vai nu Tulūzā, Francijā, vai Takuarembo (*Tacuarembó*) pilsētiņā Urugvajā. Karstas diskusijas par Gardela dzimšanas vietu turpinās arī mūsdienās. Pats Gardels par to esot teicis - *esmu dzimis [[Buenosairesa|Buenosairesā]], [[Argentīna|Argentīnā]] divarpus gadu vecumā*.
Karjeras sākumā dziedāja bāros, bet 1917. gadā guva pirmos panākumus Latīņamerikā ar dziesmu *Mi Noche Triste*. Uzstājies visā Latīņamerikā, kā arī Barselonā, Parīzē un Ņujorkā. Filmējies vairākās tā laika filmās.

1935. gadā sacerēja dziesmu *Por una cabeza* () mūzikla filmai "Tango bārs" par kaislīgu spēlmani, kas salīdzina atkarību no zirgu skriešanās sacensībām ar kaislību uz sievietēm.  
Kad Gardels gāja bojā aviokatastrofā 1935. gada 24. jūnijā Kolumbijā, viņa mirstīgās atliekas caur Ņujorku un Riodežaneiro tika nogādātas Buenosairesā. Visā ceļā viņu pavadīja sērotāju tūkstoši.
Apglabāts Buenosairesā. Filmas "Tango bārs" pirmizrāde ar *Por una cabeza* dziesmu notika jau pēc viņa nāves 1935. gada 5. jūlijā Ņujorkā.




## Audiovizuālās norādes
* https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/dziives-ritmi-muzika/argentiniesu-tango-karalis-karloss-gardels.a90717/
## Ārējās saites

* 
* Carlos Gardel recordings at the Discography of American Historical Recordings.
* Carlos Gardel at Todotango.com
* Carlos Gardel: King of Tango at Sounds and Colours
Svētais Huberts

150px|thumb|Sv. Huberts

**Svētais Huberts** (*Saint Hubert*, * 656. - 658, iespējams Tulūzā, † 727. vai 728. gada 30. maijā pie Briseles ) - katoļu un pareizticīgo  svētais. Saukts arī par "Ardēnu apustuli".

Sv. Huberts ir mednieku, matemātiķu, optiķu un metālstrādnieku aizbildnis. Viņu lūdz trakumsērgas gadījumā.

Bijis no karaliskās Merovingu dzimtas. Dzīvojis augstmaņa dzīvi Parīzē un Mecā. Apprecējies, bet, kad sieva dzemdībās mira, esot devies Ardēnu mežos un nodarbojies ar medībām. Reiz redzējis vīziju - briedi ar krusta zīmi starp ragiem un dzirdējis balsi, kura aicinājusi kalpot Dievam. Kļuva par pirmo Ljēžas bīskapu.

## Ārējās saites
Raimunds IV

**Raimunds IV** (*Raymond IV de Toulouse*, * 1041/42. gadā Tulūzā, † 1105. gada 28. februārī *Mons Peregrinus* pie Tripoles ) - Tulūzas grāfs, Provansas markgrāfs. Viens no Pirmā krusta kara līderiem.

Pēc armēņu avotiem, zaudējis aci svētceļojumā uz Jeruzalemi pirms Krusta karu sākuma. Pirms 1096. gada piedalījās cīņās pret mauriem Spānijā.

Viens no pirmajiem, kurš atsaucās pāvesta Urbāna II aicinājumam doties Krusta karos, un bija viens no bagātākajiem un ietekmīgākajiem krusta karotājiem.

Savācis karaspēku, Raimunds caur Dirrahiju un Konstantinopoli devās uz Jeruzalemi. 1097. gada jūnijā, kopā ar citiem krusta karotājiem, ieņēma Nīkeju, 1089. gadā - Antiohiju, bet 1099. gadā krustneši ieņēma Jeruzalemi, nogalinot lielāko daļu no pilsētas iedzīvotājiem.

Raimundam tika piedāvāts Jeruzalemes karaļa tituls, bet viņš to nepieņēma. Pēc Jeruzalemes ieņemšanas Raimunds piedalījās Askaronas kaujā. Miris 1105. gadā.
## Ārējās saites
* Foundation for Medieval Genealogy : Raymond IV de Toulouse
Dons Adamss

**Donalds Džeimss Jārmijs** (;  — ), pazīstams arī kā **Dons Adamss** (*Don Adams*), bija amerikāņu aktieris, kurš lielāko popularitāti guvis, būdams galvenās lomas atveidotājs komēdijseriālā "Ķeriet Smārtu!" (*Get Smart!*). Dons Adamss ir trīs ''Emmy'' balvu ieguvējs kā Maksvela Smārta atveidotājs.

## Ārējās saites
Apgrieztā matrica

Kvadrātiskas, nesingulāras matricas A **apgrieztā matrica** jeb **inversā matrica** ir tāda matrica, kuru reizinot ar matricu A, iegūst vienības matricu:

A^{-1} \cdot A = A \cdot A^{-1} = E

## Paņēmieni apgrieztās matricas iegūšanai

### Izmantojot minorus

A^{-1} = 
\begin{pmatrix}
\frac{A_{11}}{d} & \frac{A_{21}}{d} & \cdots & \frac{A_{n1}}{d} \\
\frac{A_{12}}{d} & \frac{A_{22}}{d} & \cdots & \frac{A_{n2}}{d} \\
\cdots & \cdots & \cdots & \cdots \\
\frac{A_{1n}}{d} & \frac{A_{2n}}{d} & \cdots & \frac{A_{nn}}{d}
\end{pmatrix}

kur d ir matricas A determinants un A_{ij} ir algebriskais papildinājums matricas minoram M_{ij} = \left | a_{ij}\right |:
A_{ij} = (-1)^{i+j} \cdot M_{ij}.

Šī formula rāda, ka iegūt apgriezto matricu (jeb, citiem vārdiem, invertēt doto matricu) ir iespējams tikai tad, ja matricas determinants nav vienāds nullei. Šo kritēriju izmanto matricas apgriežamības pārbaudei.

### Izmantojot Gausa metodi

Pieņemam, ka esam atraduši matricas T_1 līdz T_n, kuras secīgi piereizinot matricai A, iegūstam vienības matricu E:

T_n \cdot \ldots \cdot\ T_2 \cdot T_1 \cdot A = E

Tādā gadījumā viegli redzēt, ka varam izteikt apgriezto matricu kā T_i matricu reizinājumu:

A^{-1} = T_n \cdot \ldots \cdot T_2 \cdot T_1 (\cdot E)

Līdz ar to apgriezto matricu ir iespējams meklēt kā matricu T_i reizinājumu, ko savukārt var atrast, pārveidojot matricu A par vienības matricu E — pēc Gausa metodes.

Šim nolūkam saraksta kopā matricu A un vienības matricu E un ar matricu A veic elementāros matricu pārveidojumus, lai pārveidotu to par E. Tos pašus pārveidojumus paralēli veic arī ar matricu E. Brīdī, kad kreisajā pusē esam ieguvuši vienības matricu, labajā pusē ir redzama matricas A apgrieztā:

(A | E) \sim \ldots \sim (E | A^{-1})

#### Piemērs

Dota matrica 

A = \begin{pmatrix}
1 & 2 & 3 \\
0 & 1 & 1 \\
0 & 0 & 1
\end{pmatrix}



\left (
\begin{matrix}
1 & 2 & 3 \\
0 & 1 & 1 \\
0 & 0 & 1
\end{matrix}
\right |
\left .
\begin{matrix}
1 & 0 & 0 \\
0 & 1 & 0 \\
0 & 0 & 1
\end{matrix}
\right )

(1)\sim

\left (
\begin{matrix}
1 & 2 & 0 \\
0 & 1 & 0 \\
0 & 0 & 1
\end{matrix}
\right |
\left .
\begin{matrix}
1 & 0 & -3 \\
0 & 1 & -1 \\
0 & 0 & 1
\end{matrix}
\right )

(2)\sim

\left (
\begin{matrix}
1 & 0 & 0 \\
0 & 1 & 0 \\
0 & 0 & 1
\end{matrix}
\right |
\left .
\begin{matrix}
1 & -2 & -1 \\
0 & 1 & -1 \\
0 & 0 & 1
\end{matrix}
\right )


(1) pārveidojumā 3. rindiņa tika pareizināta ar -1 un pieskaitīta 2. rindiņai; 3. rindiņa tika pareizināta ar -3 un pieskaitīta 1. rindiņai.
(2) pārveidojumā 2. rindiņa tika pareizināta ar -2 un pieskaitīta 1. rindiņai.

Rezultātā esam ieguvuši apgriezto matricu 

A^{-1} = \begin{pmatrix}
1 & -2 & -1 \\
0 & 1 & -1 \\
0 & 0 & 1
\end{pmatrix}
Acetona peroksīds

**Acetona peroksīds** (triacetona peroksīds, TATP, C9H18O6) ir balta, kristāliska viela. Tā ir sprāgstviela, kas jutīga pret berzi un karstumu. Šai vielai ir vairāki nestabili izomēri, no kuriem stabilākais ir trimērs. Mazāk skābā vidē ir iespējams arī iegūt tetramēru, bet šāda reakcija notiek lēnāk. Dimērs un it īpaši monomērs ir ļoti nestabili. Istabas temperatūrā trimērs lēnām sublimējas par dimēru. Viela ir indīga. 

## Iegūšana
Acetona peroksīdu var iegūt ķīmiskā reakcijā starp ūdeņraža pārskābi un acetonu ar sālsskābi kā katalizatoru. Šādā reakcijā vienmēr veidojas dimēra un trimēra maisījums. Acetona peroksīds dažreiz veidojas kā rūpniecības blakusprodukts, oksidējot fenolus.

## Īpašības
Sprāgstot acetona peroksīdam, veidojas acetons un ozons. Šajā procesā izdalās maz siltuma, process lielā mērā ir saistīts ar entropijas palielināšanos, vielai pārejot no cietās fāzes gāzveida fāzē. Aizdedzinot brīvi izbērtu (nenoslēgtu), nesablīvētu acetona peroksīdu, tas parasti strauji sadeg, nevis uzsprāgst.

## Izmantošana
thumb|left|200px|Acetona peroksīds
Ketonu peroksīdus, tai skaitā acetona peroksīdu, dažreiz lieto kā polimerizācijas iniciatorus polimēru ražošanā. Acetona peroksīds ir iegūstams no relatīvi pieejamām izejvielām, taču ir ļoti nestabils, nestabilāks pat par nitroglicerīnu.

Acetona peroksīdu izmantoja džihādistu pašnāvnieki 13. novembra terora aktos Parīzē, tas tika lietots arī terora aktos Briselē 2016. gada 22. martā.

## Atsauces
Radamisto

"**Radamisto**" ir Georga Frīdriha Hendeļa opera. Sarakstīta 1720. gadā pēc Londonas Karaliskās mūzikas akadēmijas pasūtījuma, tā ir 3 cēlienu *[[opera seria]]*. Pirmizrāde notika 1720. gada 27. aprīlī Karaļa teātrī (*King’s Theatre*) Londonā. Libreta autors ir Nikolā Frančesko Haims (*Nicola Francesco Haym*). Libreta pamatā ir pārstrādāts Domeniko Lalli (*Domenico Lalli*) librets komponista Frančesko Gasparīni (*Francesco Gasparini*) sarakstītajai tāda paša nosaukuma operai, kura uzvesta 1712. gadā Florencē.

"Ramadisto" vēlāk ir pārstrādāta. Opera mūsdienās nav populāra un tāpēc tiek uzvesta reti.

## Galvenie varoņi
* **Radamisto** (*Radamisto*), Trāķijas karalis — soprāns (vīrietis)
* **Zenobija** (*Zenobia*), Radamisto sieva — kontralts
* **Tiridats** (*Tiridate*), Armēnijas karalis — tenors
* **Polisēna** (*Polissena*), Tiridata sieva - soprāns
* **Farasmans** (*Farasmane*), Ramadisto un Polisēnas tēvs — bass
* **Tigrans** (*Tigrane*), Pontas princis — soprāns (vīrietis)
* **Frārts** (*Fraarte*), Tiridata brālis — soprāns (vīrietis)

## Sižets
Darbība notiek Armēnijā, mūsu ēras 53. gadā. Karalis Tiridats iemīlas sava sievasbrāļa Radamisto sievā Zenobijā un uzsāk karu pret Farasmanu. Viņam palīdz Tigrans, kurš tuvojas Polisēnai. Farasmans ir saņemts gūstā un viņa karaļvalsts ir iekarota, kamēr Radamisto un Zenobija bēg uz galvaspilsētu, kur viņi pārcietīs uzbrukumu, neraugoties uz Farasmanam izteiktajiem dzīvības draudiem. Pēc vairākām maskēšanās reizēm, sagūstīšanām, izbēgšanām, Tiridats ir uzvarēts, tomēr augstsirdīgi no Radamisto puses apžēlots, laimīgs, ka atkal var būt kopā ar savu sievu Zenobiju.
Minors (lineārā algebra)

**Minors** ir *n*-tās kārtas matricas determinants ar kārtu *k* (\overset{k \in \mathbb{N}}{}), kas paliek pāri, no determinanta izmetot (izvēlētas) \overset{n-k}{} rindas un \overset{n-k}{} kolonnas.

Ar \overset{M_{ij} = \left | a_{ij}\right |}{} apzīmē minoru, kas iegūts, izmetot no sākotnējā determinanta *i*-to rindiņu un *j*-to kolonnu (\overset{k = n-1}{}).

## Piemērs

D =\begin{vmatrix}
1 & 2 & \mathbf{-1} \\
\mathbf{0} & \mathbf{1} & \mathbf{4} \\
2 & -2 & \mathbf{3}
\end{vmatrix}

Izvēloties i=2,j=3:

M_{23} = \left | a_{23}\right | = \begin{vmatrix}
1 & 2 \\
2 & -2
\end{vmatrix}
= -6
Minors (nozīmju atdalīšana)

**Minors** var nozīmēt:

# jēdzienu mūzikā (viena no skaņkārtām);
# jēdzienu lineārajā algebrā (noteiktā veidā iegūts determinants).
Kobo Abe

**Kobo Abe** (安部公房, *Abe Kōbō*), īstajā vārdā **Kimifusa Abe** (*Abe Kimifusa*;  — ), bija japāņu rakstnieks. Daiļrade tuva eksistenciālistiem.

Dzimis Tokijā, tomēr bērnību pavadīja Mukdenā, Mandžūrijā. 1941. gadā atgriezās Japānā, kur Tokijā studēja medicīnu. 1947. gadā publicēja pirmos dzejoļus, tomēr vispasaules atzinību ieguva ar romānu "Sieviete smiltīs" (砂の女, *Suna No Onna*). Viņš ir miris Tokijā.

## Kobo Abes darbi latviešu valodā
* Romāns "Ceturtais ledus laikmets" (第四間氷期, *Daiyon kampyōki*, 1959) — izdevniecība Zinātne, Rīgā, 1967. No krievu valodas tulkojusi Mirdza Gulbe.
* Romāni "Sieviete smiltīs" (砂の女, *Suna no onna*, 1962) un "Svešā seja" (他人の顔, *Tanin no kao*, 1964) — izdevniecība Liesma, Rīgā, 1970. No krievu valodas tulkojušas Irma Bērzkalne un Laima Rūmniece.

## Ārējās saites
Šidzuka Arakava

**Šidzuka Arakava** (; *Arakawa Shizuka*; dzimusi  Tokijā Japānā) ir bijusī japāņu daiļslidotāja. Š. Arakava ir 2004. gada Pasaules un 2006. gada Olimpisko spēļu čempione. Viņa kļuva par pirmo daiļslidotāju no Āzijas, kura ieguvusi Olimpisko spēļu zelta medaļu. 24 gadu vecumā Š. Arakava bija vecākā olimpiskā čempiones titula ieguvēja sieviešu daiļslidošanā kopš 1908. gada. Viņas treneris bija Nikolajs Morozovs no Baltkrievijas.  viņa paziņoja par karjeras beigšanu.

## Ārējās saites

*
Džoana Fonteina

**Džoana Fonteina** (*Joan Fontaine*, dzimusi **Džoana de Bovuāra de Hevilenda** (*Joan de Beauvoir de Havilland*) , mirusi ) bija ASV aktrise. Olīvijas de Hevilendas māsa.

## Biogrāfija
Dzimusi Tokijā britu jurista un aktrises ģimenē. Atzinību ieguva ar lomu Alfreda Hičkoka pirmajā ASV uzņemtajā filmā "Rebeka" (*Rebecca*, 1940). Par šo lomu tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai. 1942. gadā ieguva šo balvu nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā" par darbu Hičkoka filmā "Aizdomas" (*Suspicion*, 1941). Vēlreiz tika nominēta par galveno lomu filmā *[[The Constant Nymph]]* (1943).

Pazīstama arī ar lomām tādās filmās kā "Džeina Eira" (*Jane Eyre*, 1943, kopā ar Orsonu Velsu, Oldesa Hakslija scenārijs pēc Šarlotes Brontē romāna), "Vēstule no nepazīstamas sievietes" (*Letter from an Unknown Woman*, 1948, pēc Stefana Cveiga romāna) un citās Holivudas klasiskajās filmās.

## Ārējās saites
Oktogēns

**Oktogēns** (HMX, ciklotetrametilēn-tetranitramīns, C4H8N8O8) ir spēcīga, relatīvi mazjutīga sprāgstviela. Šī viela strukturāli ir līdzīga heksogēnam. Oktogēns ir viena no visjaudīgākajām ķīmiskajām sprāgstvielām.

## Iegūšana
Oktogēnu ražo no tām pašām izejvielām, kā heksogēnu (urotropīns, slāpekļskābe, acetanhidrīds), tas bieži vien veidojas kā piemaisījums heksogēna ražošanā. Oktogēnu lieto maisījumos kopā ar trinitrotoluolu.

## Ārējās saites
Abe

**Abe** var būt:

* Abe — triecienkrāteris dienvidu puslodē Mēness neredzamajā pusē;
* Uzvārds:
** Vācu uzvārds:
*** Ernsts Abe (*Ernst Abbe*; 1840—1905) — vācu fiziķis;
*** Francis Abe (*Francis Abe*; 1874—1936) — vācu sporta vingrotājs;
** Japāņu uzvārds:
*** Jūki Abe (阿部 勇樹, *Abe Yuki*; 1981) — japāņu futbolists;
*** Kobo Abe (安部公房, *Abe Kōbō*; 1924—1993) — japāņu rakstnieks;
*** Noriks Abe (阿部典史, *Abe Norifumi*; 1975—2007) — japāņu motociklists;
*** Šindzo Abe (安倍 晋三, *Abe Shinzō*; 1954—2022) — japāņu politiķis, Japānas 90. premjerministrs (2012—2020);
*** Teruo Abe (安部 輝雄) — japāņu futbolists.
Monegaski

**Monegaski** () ir romāņu tauta, Monako pamatiedzīvotāji. Lieto monegasku valodu. Monegaski veido apmēram 16% no Monako iedzīvotājiem. Kaut arī Monako valsts valoda ir franču valoda, monegasku valoda tiek apgūta skolās, un valodai ir augsts prestižs monegasku vidū.

Monegaski vēsturiski veidojušies, sajaucoties oksitāņiem un dženoviešiem.

Pazīstamākie monegaski — Monako valdnieku Grimaldi dzimta un franču dziedātājs un dzejnieks Leo Ferē (*Léo Ferré*).
Acetanhidrīds

**Acetanhidrīds** (etiķskābes anhidrīds, (CH3CO)2O) ir vienkāršākais organisko skābju anhidrīds. Acetanhidrīds ir bezkrāsains, korozīvs, degtspējīgs šķidrums ar asu etiķa smaku.

## Iegūšana
Acetanhidrīdu iegūst, dehidratējot etiķskābi vai karbonilējot metilacetātu:

CH3COOCH3 + CO → (CH3CO)2O

Tas ir vairāku stadiju process.

Acetanhidrīdu var iegūt, ketēnam reaģējot ar etiķskābi:

CH3COOH + H2C=C=O → (CH3CO)2O

## Īpašības
Acetanhidrīds reaģē ar ūdeni, veidojot etiķskābi. Acetanhidrīds reaģē arī ar spirtiem, veidojot etiķskābes esterus (un etiķskābi).

## Izmantošana
Acetanhidrīdu lieto galvenokārt etiķskābes esteru ieguvei (acetilceluloze, aspirīns, heroīns) un kā ūdenatņēmēju vielu acidofobu heterociklu nitrēšanai (heksogēns, oktogēns, furacilīns).
Olīvija de Hevilenda

**Olīvija de Hevilenda** (*Olivia de Havilland*, dzimusi  Tokijā, mirusi  Parīzē) bija ASV kinoaktrise. Džoanas Fonteinas vecākā māsa.

Dzimusi Tokijā britu jurista un aktrises ģimenē.

Spēlējusi klasiskajās Holivudas filmās "Robina Huda piedzīvojumi" (*The Adventures of Robin Hood*, 1938, režisors Maikls Kertics) un "Vējiem līdzi" (1939, režisors Viktors Flemings). Divreiz ieguvusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise: 1946. gadā (par lomu filmā *[[To Each His Own]]*, 1946) un 1949. gadā (par lomu filmā *[[The Heiress]]*, 1949, režisors Viljams Vailers). Vēl trīs reizes nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai par lomām filmās "Vējiem līdzi", *[[Hold Back the Dawn]]* (1941) un *[[The Snake Pit]]* (1948). Ieguvusi divas Zelta globusa balvas — kā labākā aktrise filmā *The Heiress* un kā labākā aktrise otrā plāna lomā TV miniseriālā *Anastasia: The Mystery of Anna* (1986), kā arī nominēta šai balvai par galveno lomu filmā *[[My Cousin Rachel]]* (1952).

## Ārējās saites
Diskriminants

Polinoma **diskriminants** ir noteikta funkcija no šī polinoma koeficientiem. Diskriminanta vērtība ir cieši saistīta ar šī polinoma reālo sakņu skaitu.

Otrās pakāpes polinoma jeb trinoma a \cdot x^2 + b \cdot x + c diskriminanta D vērtību aprēķina pēc formulas D = b^2 - 4 \cdot ac

## Piemērs

Polinoma 2x^2 - 5x - 3\,\! koeficienti ir:
* a = 2\,\!,
* b = -5\,\!,
* c = -3\,\!.
Tātad, diskriminants ir D = b^2 - 4ac = (-5)^2 -4 \cdot 2 \cdot (-3) = 25 + 24 = 49.

## Lietojums

Diskriminants ir lielums, kas sadala algebriskas struktūras pēc kaut kādām to īpašībām.

Kvadrātvienādojumos un kvadrātnevienādībās polinoma diskriminantu izmanto sakņu (mainīgā vērtības, pie kurām funkcijas vērtība ir 0) atrašanai:

x_{1,2} = \frac{-b \pm \sqrt{D}}{2 \cdot a}

Viegli redzēt, ka gadījumā, ja D = 0, abas saknes sakrīt: x_{1,2} = \frac{-b}{2 \cdot a}

Ja diskriminants izrādās negatīvs, tad vienādojumam reālu sakņu (saknes, kas ir reāli skaitļi) nav (un šajā vietā parasti arī rēķināšana beidzas), tomēr tam ir divas kompleksas saknes:

x_{1,2} = \frac{-b \pm \imath \cdot \sqrt{-D}}{2 \cdot a}
Andris Tolmačovs

**Andris Tolmačovs** (; dzimis  Rīgā) ir Latvijas politiķis, bijis 8. Saeimas deputāts no PCTVL. No 2009. līdz 2013. gadam — arī Olaines novada domes deputāts.

## Biogrāfija

1992—2002 — IU "TOLAN" direktors;

1994—1995 — SIA "ATG-BALTIC" filiāles Latvijā pārvaldnieks;

1998—2002 — SIA "L-TRADING" mārketinga speciālists;

1999 — iestājās partijā "Līdztiesība";

2001 — kandidēja Olaines domes vēlēšanās;

2002 — ievēlēts 8. Saeimā;

2003 — kā Olaines iedzīvotāju pārstāvis piedalījās Satversmes tiesas sēdē, kurā lēma par bīstamo atkritumu dedzināšanas iekārtu izvietošanas Olainē likumību. Pabeidza Latvijas Universitātes Ekonomikas un vadības fakultāti. Kļuva par partijas valdes locekli un Olaines nodaļas vadītāju;

2004 — viens no Krievu skolu aizstāvības štāba akciju rīkotājiem, rīkoja tematiskās tikšanās ar vēlētajiem;

2006 — netika ievēlēts 9. Saeimā, paliekot "pirmais aiz svītras" PCTVL Vidzemes sarakstā. Tika ievēlēts 2006.-2007. g. PCTVL Koordinācijas padomes sastāvā.

## Ārējās saites
* CV  PCTVL mājaslapā
* Raksts Mūs noklausīsies drošības dienesti,
Nāzims Hikmets

200px|thumb|Nāzims Hikmets

**Nāzims Hikmets Rans** (*Nâzım Hikmet Ran*; dzimis  Selanikā, miris  Maskavā) bija turku dzejnieks un dramaturgs, komunists.

1921. gadā iestājies Turcijas Komunistiskajā partijā. No 1922. līdz 1925. gadam dzīvoja PSRS. Pēc atgriešanās Turcijā vairāk kā 12 gadus pavadīja Turcijas cietumos, līdz 1951. gadā pēc oficiālās versijas "aizbēga" uz PSRS. Līdz savai nāvei 1963. gadā dzīvoja PSRS, kur varas iestādes izmantoja viņu propagandas nolūkiem.

Ietekmējies no Majakovska un krievu futūristiem, ieviesa brīvo pantu turku dzejā.
Mustafa Kemals Ataturks

**Mustafa Kemals Ataturks** (, ), līdz 1934. gadam **Gazi Mustafa Kemals Pašā**, (dzimis , miris ) bija turku politiķis un karavadonis, mūsdienu Turcijas izveidotājs un pirmais prezidents.
Papildu vārds Ataturks ("turku tēvs") ir goda nosaukums, kas dots par Mustafas Kemala nopelniem Turcijas valsts dibināšanā.

## Dzīvesgājums
Mustafa piedzima 1881. gadā atvaļināta turku militārista, tajā laikā koktirgotāja, ģimenē. Kad zēnam bija 7 gadi, tēvs nomira. No 12 gadu vecuma Mustafa mācījās militārajās skolās, iesākumā Selanikā, bet vēlāk Monastirā (mūsdienu Bitolā). 1905. gadā kā leitnants tika nosūtīts uz Damasku.

Piedalījās Pirmajā pasaules karā. Īpaši izcēlās kā divīzijas komandieris Galipoli kaujā.

Pēc Turcijas kapitulācijas starp Antanti un Osmaņu impēriju tika noslēgts 1920. gada Sevras līgums, kurā bija paredzēta ievērojami mazāka Turcijas teritorija nekā mūsdienās. Turku nacionālisti nepiekrita šim līgumam, pasludināja Turcijas republiku un Turcijas neatkarības kara un Turku—grieķu kara rezultātā nodibināja Turcijas valsti mūsdienu robežās. Par turku nacionālistu līderi izvirzījās Mustafa Kemals, kurš pierādīja sevi gan kā prasmīgs militārais stratēģis, gan politiskais līderis.

Vēlākos gados Mustafa Kemals veica vairākas radikālas Ataturka reformas, modernizējot Turcijas valsti. Valsts tika izveidota kā stingri sekulāra republika ar spēcīgu armijas ietekmi, kura bija galvenais Turcijas valsts garants. Valsts galvaspilsēta no Stambulas tika pārcelta uz Ankaru, tika ieviests latīņu raksts, starptautiskās mērvienības, laika skaitīšana pēc Gregora kalendāra. Tika ierobežota tradicionālā turku apģērba lietošana. Sievietēm tika piešķirtas vienādas tiesības ar vīriešiem.

Apglabāts Ankarā speciāli celtā mauzolejā. Viņa vārdā nosaukta Kirklareli Ataturka pamatskola. Pēc Ataturka nāves līdz pat mūsdienām Turcijā vērojams spēcīgs Ataturka personības kults. Tomēr Turcijā ir aprindas (islāmisti, kurdi), kas pret Ataturka idejām noskaņotas naidīgi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kosts Simitis

thumb|Kostass Simitis
**Kosts Simitis** (*Κώστας Σημίτης/Costas Simitis*; dzimis 1936. gada 23. jūnijā Pirejā, miris 2025. gada 5. janvārī Korintā) ir bijušais Grieķijas premjerministrs, Visgrieķijas Sociālistiskās kustības (PASOK) līderis (1996-2004).

Dzimis ekonomikas pasniedzēja ģimenē. Studēja ekonomiku Marburgā un Londonas Ekonomikas skolā.

1965. gadā atgriezās Grieķijā. Pēc 1967. gada apvērsuma - emigrācijā Vācijā. Pēc militārā režīma krišanas 1974. gadā, Simitis bija viens no PASOK dibinātājiem. 1981. gadā kļuva par Grieķijas lauksaimniecības ministru.

1996. gadā tika ievēlēts par PASOK līderi un Grieķijas premjerministru. Simitis bija Grieķijas premjerministrs 8 gadus - visilgāko laiku modernās Grieķijas vēsturē. 2004. gadā atkāpās no PASOK priekšsēdētāja amata, tomēr tas neglāba PASOK no zaudējuma vēlēšanās un pašlaik (2006) PASOK ir opozīcijā.

Simita valdības politika lielā mērā balstījās uz valsts investīciju programmām un ieguldījumiem infrastruktūrā, tomēr valdība tika kritizēta par tās neefektivitāti. 2001. gadā Simita valdības vadībā notika Grieķijas pāreja uz eiro. Simitis tika apsūdzēts statistikas datu sagrozīšanā, lai Grieķijas ekonomika atbilstu eiro ieviešanas kritērijiem.

## Ārējās saites
Saskares caurums

**Saskares caurums** ir mazs caurums, pa kuru lielgabalos vai pa stobra tievgali lādējamos ieročos tiek aizdedzināts dzinējmateriāla lādiņš. Tas ir novietots virs stobra un pa to ieber pulveri, kuru aizdedzinot, liesma nonāk pie galvenā lādiņa un tiek izdarīts šāviens. 
thumb|right|200px|Shematisks lielgabala šķērsgriezums, kur saskares caurums apzīmēts ar '''3'''

## Raksturojums
Vieglajos ieročos ar uzliesmojumu no pulvera lādiņa, kas tiek turēts uzliesmojuma pannā, ir pietiekami, lai aizdedzinātu iekšējo lādiņu. Artilērijā pielādētais pulveris, detonators, petarde vai berzes detonatorkapsele tiek ievietota saskares caurumā, lai nodrošinātu lādiņa uzliesmojumu. Pirms izšaušanas artilērists iztīra stobru tieši caur saskares caurumu ar dzeloņainu stiepli, tāpēc svarīgs saskares cauruma rādītājs ir tā diametrs. Pēc izšaušanas no šī cauruma tiek izmestas arī cietas daļiņas. Saskares caurumam jābūt vienādā līmenī ar uzliesmojuma pannas augšu. Ja draudētu briesmas, ka lielgabalu var sagrābt ienaidnieks, tā komanda ieroci sabojātu, lai tas netiktu izmantots pret viņiem. Tas ietvertu atskabargaina tērauda ķīļa iedzīšanu saskares caurumā, šāds ķīlis varētu tikt izņemts tikai ar lielām grūtībām. Svarīgi piederumi pie saskares cauruma ir saskares cauruma ieliktnis un saskares cauruma bakstāmais (parasti veidots no nerūsošā tērauda). Bieži vien virs tā ir arī speciāls vāks.
Pireja

**Pireja** () ir piektā lielākā pilsēta Grieķijā. Atrodas divpadsmit kilometrus uz dienvidaustrumiem no Atēnu centrālās daļas pie Egejas jūras. Vēsturiski kalpojusi kā Atēnu jūras osta, un arī mūsdienās ir lielākā Grieķijas osta. Faktiski saplūdusi ar Atēnām.

## Vēsture
493. gadā p.m.ē. Temistokls (*Themistocles*) izbūvēja Pireju par Atēnu galveno militāro ostu. Līdz 460. gadam p.m.ē. Kimons (*Kimon*) un Perikls (*Pericles*) pabeidza nocietinājumu izbūvi, savienojot Atēnas un Pireju ar aizsardzības mūriem (garās sienas). Pireja kalpoja par Atēnu galveno ostu.

Bizantijas laikā Pireja līdz ar Atēnām pamazām panīka, bet Osmaņu laikā tā tika pamesta vispār.

Līdz ar Atēnu kā neatkarīgās Grieķijas galvaspilsētas atdzimšanu, atjaunojās arī Pirejas ostas darbība.

## Cilvēki
Pirejā dzimuši:
* Kosts Simitis (*Κώστας Σημίτης*; 1936) — Grieķijas premjers (1996—2004)

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs I

**Aleksandrs I** var būt:

* Aleksandrs I - Maķedonijas karalis (498-454 p.m.ē.)
* Aleksandrs I (ap 370-ap 331 p.m.ē.) - Epīras karalis (350-331 p.m.ē.)
* Aleksandrs I - pāvests (ap 106-ap 115)
* Aleksandrs I (ap 1078-1124) - Skotijas karalis (1107-1124)
* Aleksandrs I (1777-1825) - Krievijas Impērijas ķeizars (1801-1825)
* Aleksandrs I (1857-1893) - Bulgārijas princis (1879-1886)
* Aleksandrs I (1893-1920) - Grieķijas karalis (1917-1920)
* Aleksandrs I (1888-1934) - Dienvidslāvijas karalis (1921-1934)
Aleksandrs I (Grieķija)

**Aleksandrs I** (, dzimis 1893. gada 1. augustā Atēnās, miris 1920. gada 25. oktobrī Atēnās) bija Grieķijas karalis (1917-1920).

## Dzīvesgājums
Dzimis karaļa rezidencē Tatos (*Tatoi*), Grieķijas karaļa Konstantīna I otrais dēls.

1917. gadā toreizējais Grieķijas karalis Konstantīns I bija par Grieķijas neitralitāti Pirmajā pasaules karā, tomēr premjers Elevterijs Venizels bija par Grieķijas iesaistīšanos karā Antantes pusē, un pēc premjera aicinājuma Grieķiju okupēja angļu un franču karaspēks, bet Konstantīns I devās trimdā.

Par karali izvēlēja Konstantīna I otro dēlu Aleksandru I. Reālas varas viņam nebija, bet karalis izmantoja propagandas nolūkiem. 1920. gadā, pēc oficiālās versijas, karalis mira pēc pieradināta pērtiķa koduma. Pēc Aleksandra I nāves Konstantīnam I ļāva atgriezties valstī.

Aleksandra I vārdā nosaukta Aleksandropole - pilsēta Grieķijas galējos ziemeļaustrumos.
Splita

**Splita** () ir pilsēta Horvātijā, Dalmācijas vidusdaļā pie Adrijas jūras. Horvātijas otrā lielākā pilsēta. Splitas-Dalmācijas županijas centrs. Slavena ar 3.—4. gadsimta romiešu imperatora Diokletiāna celto pili.

## Vēsture

Mūsdienu Splitas priekšpilsētā atradās senā **Salona** (*Salonae*) — romiešu Dalmācijas provinces galvaspilsēta un imperatora Diokletiāna dzimtā pilsēta. 293. gadā Diokletiāns pavēlēja pilsētas pievārtē celt pili, kura kļuva par imperatora rezidenci. Kad VII un VIII gadsimtā Dalmācijā iebruka avāri un slāvi, Salona tika pamesta, bet atlikušie iedzīvotāji pārcēlās uz Diokletiāna pili, un tā kļuva par jaunās pilsētas kodolu.

Bizantijas laikos pilsēta bija tās sastāvā, saglabājot politisku autonomiju. Kopš 12. gadsimta Splitā valdīja ungāru augstmaņi, un tā bija neatkarīga. No 1420. līdz 1797. gadam pilsēta bija Venēcijas republikas sastāvā.

1797. gadā Splita iekļāvās Austrijas Impērijas sastāvā, bet pēc Austrungārijas kapitulācijas Pirmajā pasaules karā — Serbu, horvātu un slovēņu karalistē (Dienvidslāvijā). Tā kā citas Dalmācijas lielākās pilsētas (Rijeka un Zadara) starp kariem bija Itālijas teritorijā, Splita kļuva par Dienvidslāvijas galveno ostu.

Otrā pasaules kara laikā Splitu okupēja Itālijas karaspēks. Pēc Itālijas kapitulācijas 1943. gada septembrī Splitā iegāja Tito partizāni, tomēr pēc divām nedēļām Splitu ieņēma vācu karaspēks. 1944. gada 26. oktobrī Splitā atkal iegāja partizāni un līdz kara beigām pilsēta bija Tito Horvātijas pagaidu galvaspilsēta.

Nodibinoties sociālistiskajai Dienvidslāvijai, Splita iekļāvās Horvātijas republikas sastāvā. Horvātijas pilsoņu kara sākumā Splitā atradās lieli Dienvidslāvijas Tautas armijas spēki, jo Splita bija Dienvidslāvijas kara flotes galvenā bāze. Notika vairāki bruņoti incidenti. Vienā no tiem fregate "Splita" bombardēja Splitas pilsētu. Tomēr 1992. gada janvārī Dienvidslāvijas armija pameta pilsētu.

## Cilvēki

Splitā dzimuši:

* Diokletiāns (*Diocletianus*) (245?-312?) — Romas imperators (284—305);
* Jakovs Gotovacs (*Jakov Gotovac*) (1895-1982) — komponists;
* Gorans Ivaniševičs (*Goran Ivanišević*) (1971) — tenisists;
* Tonijs Kukočs (*Toni Kukoč*) (1968) — basketbolists;
* Stipe Pletikosa (*Stipe Pletikosa*) (1979) — futbolists;
* Marko Maruličs (*Marko Marulić*) (1450-1524) — rakstnieks un dzejnieks;
* Ivo Sanaders (*Ivo Sanader*) (1953) — Horvātijas premjers (2003-2009);
* Igors Tudors (*Igor Tudor*) (1978) — futbolists;
* Blanka Vlašiča (*Blanka Vlašić*) (1983) — augstlēcēja;
* Severīna Vučkoviča (*Severina Vučković*) (1972) — dziedātāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Split

***Split*** var būt:
* Splita (*Split*), pilsēta Horvātijā;
* "Sašķeltais" (*Split*),  2016. gada ASV psiholoģiska šausmu filma.
Sabīdāmā laide

**Sabīdāmā laide** (arī **iegrūžamā laide** vai **teleskopiskā laide**) ir šaujamieroča laide, kas sabīdās vai salokās pati sevī, lai kļūtu kompaktāka. Tā noder arī, lai šaujamierocis kļūtu vieglāk paslēpjams. Būtībā šis jēdziens nozīmē laidi, kas salokās, sabīdās vai citādi darbojas, lai samazinātu garumu, apjomu vai jebkādu citu izmēru, vai savādāk uzlabo šaujamieroča aptveramību.

## Izmantošana

Sabīdāmās laides ir noderīgas ieroča noglabāšanai vietā, kur tas parasti neietilptu. Lietotājs var vai nu to ievilkt, lai ar to būtu vieglāk rīkoties, vai izvilkt, lai gūtu labāku precizitāti. Beidzot, dažām sabīdāmām laidēm kā, piemēram, M4 karabīne, ir vairāk kā viens stāvoklis, atļaujot laidi piemērot dažādiem lietotājiem. Tāpēc arī pie sabīdāmajām laidēm tiek nozīmēts, cik stāvokļu laide tā ir (piemēram, sešu stāvokļu laide nozīmē, ka tā ir izbīdāma sešās pozīcijās). Bieži vien sabīdāmās laides kalpo arī kā glabātuves, turklāt daudzas ir ūdens necaurlaidīgas. Tām klāt ir arī vietas, kur var iestiprināt siksnu.
Propēns

**Propēns** (propilēns, H2C=CHCH3) ir otrs vienkāršākais alkēns. Kā visiem alkēniem, pēc IUPAC nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar *-ēns*, bet triviālais nosaukums - ar *-ilēns*. Tā ir bezkrāsaina, degtspējīga gāze, un to iegūst no naftas. Propilēnu lieto par polipropilēna izejvielu. Hidratējot propilēnu, iegūst izopropanolu. Propilēnu lieto arī dažādu savienojumu alkilēšanai, lai pievienotu izopropilgrupu.

## Ārējās saites
Furāns

**Furāns** (no latīņu *furfur* - klijas; furānu var iegūt no furfurola) (oksols, furfurāns, diviniloksīds, C4H4O) ir heterociklisks skābekli saturošs organisks savienojums. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums ar hloroformam līdzīgu smaržu.

## Atrašanās dabā
Furāna atvasinājumi plaši sastopami dabā. Piemēram, daudzi ogļhidrāti veido tautomēro formu, kuras pamatā ir skābekli saturošs pieclocekļu cikls - šādus ogļhidrātus sauc par furanozēm.

## Iegūšana
Furānu var iegūt koksnes sausās pārtvaices procesā. Laboratoriski tīru furānu iegūst no α-furānmonokarbonskābes (pirogļotskābes) vai dehidrogļotskābes, atšķeļot CO<sub>2</sub> bāziskā vidē vara sāļu klātienē.

## Īpašības
Hidrogenējot furānu, var iegūt tetrahidrofurānu, ko arī lieto par šķīdinātāju. Tomēr furāns ir visai grūti reducējama viela (uz to neiedarbojas pat nātrija amalgama) un to var hidrogenēt tikai visai augstā temperatūrā katalizatoru (pallādija oksīda, niķeļa vai osmija) klātienē. Tas izskaidrojams ar to, ka furāna molekulas uzbūve ir līdzīga benzola molekulas uzbūvei, jo skābekļa atoma brīvais elektronu pāris kopā ar četru oglekļa atomu π elektroniem veido tādu pašu delokalizētu 6 π elektronu sistēmu kā benzola molekulā. Tādējādi furāna molekula pieder pie benzolam līdzīgām aromātiskām struktūrām. Furāna molekulā skābekli var aizvietot ar sēru, iegūstot tiofēnu, vai slāpekli, iegūstot pirolu.
Hati (mitoloģija)

[thumb|250px|[Skolls (mitoloģija)|Skolls un Hati seko Saulei un Mēnesim.]]
**Hati** ( — 'naids') senskandināvu mitoloģijā ir vilks, kas katru nakti dzenas pakaļ Māni (Mēnesim). Uzskatīja, ka tad, kad Hati tuvojas Māni, iestājas mēness aptumsums (tādos gadījumos cilvēki centās ar troksni Hati iztraucēt) un ka, pienākot Ragnarokam, Hati mēnesi panāks un aprīs.
Propanols

**Propanols** (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais spirts. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi izomēri - propanols-1 (jeb propanols) un propanols-2 (jeb izopropanols). 

## Atrašanās dabā
Nelielos daudzumos propanols rodas dažos fermentācijas procesos.

## Iegūšana
Propanolu iegūst, katalītiski hidrogenējot propionaldehīdu:

: CH3CH2CH=O + H2 → CH3CH2CH2OH

Propanolu ir iespējams iegūt arī, hidratējot 1-hlorpropānu. To ir iespējams iegūt arī bioķīmiski, tāpat kā etanolu.

## Īpašības
Propanols reaģē tāpat kā visi citi pirmējie spirti. To ir iespējams oksidēt par aldehīdu un halogenēt par halogēnpropānu-1. 

## Izmantošana
Propanolu galvenokārt lieto kā šķīdinātāju. Propanols ir dārgāks par izopropanolu.
Agrofirma Tērvete

**Agrofirma Tērvete** ir akciju sabiedrība, kas nodarbojas ar zirgkopību, augkopību, kā arī alus darīšanu. Uzņēmums ražo četras alus šķirnes — „Tērvetes alus Oriģinālais”, „Tērvetes alus Tērvete”, „Tērvetes alus Senču” un „Tērvetes alus Zemgale” — un gadā saražo 230 tūkstošus dekalitru alus.

Agrofirmas priekšvēsture meklējama kolhozā „Tērvete”, kas dibināts 1947. gadā. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas 1992. gadā kolhozs tiek privatizēts, izveidojot paju sabiedrību. 1998. gadā pārtop par akciju sabiedrību „Agrofirma Tērvete”.

## Ārējās saites
* Uzņēmuma mājaslapa
Māni (Mēness dievs)

[thumb|250px|Vilki vajā Māni un [Sola|Solu]]
**Māni** ( - 'mēness') skandināvu mitoloģijā ir mēness personifikācija (mēness dievs). Māni ir Mundilfari un Glauras dēls, Solas brālis. Māni katru nakti pa debesīm vada mēness ratus; viņam pakaļ dzenas vilks Hati.
Aeroinženierija

**Aerokosmiskā inženierija** ir inženierijas nozare, kas apskata jautājumus, kas ir saistīti ar aeronautiku un astronautiku (kosmonautiku). Parasti šos abus terminus apvieno vienā — aerokosmiskā inženierija (). Dažkārt var sajaukt ar aviācijas inženieriju, kura ietver sevī tikai smagāku par gaisu lidaparātu ekspluatācijas un izstrādes nozares.

[thumb|right|200px|[USAF SR-71 trainer]]

## Aerokosmiskajā inženierijā apskatāmie elementi
* aerodinamika — mācība par vielu plūšanu ap objektiem, piemēram, spārniem vai cauriem objektiem (piemēram, vēja tuneļiem);
* dzinējspēki (tiek pētīti dzinēji, kas virza transporta līdzekli cauri gaisam (vai kosmiskajai telpai, piemēram, iekšdedzes dzinēji, reaktīvie dzinēji, raķešdzinēji));
* kontroles inženierija — mācība, kas pēta matemātiskos modeļus un izstrādā tos, lai tie darbotos vēlamajā veidā;
* struktūra — objekta dizains un uzbūve ar mērķi, lai objekts izturētu slodzes, ko izjūt lidojuma laikā;
* materiālu zinātne — aeroinženierija pēta materiālus, no kuriem tiek konstruētas aviācijas detaļas; tiek izgudroti materiāli ar ļoti specifiskām īpašībām un tiek mainītas un uzlabotas jau esošās, lai uzlabotu to darbību;
* aeroelastika — pēta iedarbību starp aerodinamiskajiem spēkiem un struktūras elastību;
* datorzinātne, kas aeroinženierijas ietvaros koncentrējas uz tai svarīgiem jautājumiem.

Pārsvarā aeroinženierija balstās teorētiskajā matemātikā, vielu dinamikā, lidojuma dinamikā. Tomēr liela nozīme ir arī empīriskajiem materiāliem. Vēsturiski šīs empīriskās zināšanas tika iegūtas no prototipu un modeļa testēšanas vai nu vēja tuneļos, vai arī brīvā atmosfērā. Tomēr nesenie sasniegumi datorikā ir devuši iespēju simulēt dabiskos apstākļus, tādējādi paātrinot izpētes procesu un samazinot laiku datu iegūšanai.

Vadošās kompānijas aeroinženierijā (2005. gads): *[[Airbus]]*, *[[Boeing]]*, *[[Bombardier]]*, *[[Lockheed Martin]]*, *[[Northrop Grumman]]*, *[[Raytheon]]*.