open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2014.—2015. gada NBA sezona

**2014.—2015. gada NBA sezona** bija 69. Nacionālās basketbola asociācijas sezona. Regulārā sezona ilga no  līdz . Šajā sezonā piedalījās 30 komandas (29 no ASV un 1 no Kanādas).

Par NBA čempioniem ceturto reizi kluba vēsturē kļuva Goldensteitas "Warriors", kas ar 4—2 finālsērijā uzvarēja Klīvlendas "Cavaliers". Par finālsērijas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts "Warriors" spēlētājs Andrē Igudala. Rasels Vestbruks (Oklahomasitijas "Thunder") ar vidēji spēlē gūtu 28,1 punktu bija sezonas rezultatīvākais spēlētājs, par sezonas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts "Warriors" spēlētājs Stefens Karijs.

2014. gada NBA drafts notika  *Barclays Center* Bruklinā, Ņujorkā. Ar pirmo numuru Klīvlendas "Cavaliers" izraudzījās Endrū Viginsu. 64. NBA Visu zvaigžņu spēle notika *[[Madison Square Garden]]* arēnā Ņujorkā , kurā Rietumu komanda uzvarēja Austrumu komandu ar 163—158.

## Regulārā sezona

### Pa divīzijām

;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pa konferencēm

**Piezīmes**
* **z** — Ieguva mājas spēļu priekšrocības visām izslēgšanas spēlēm.
* **c** — Ieguva mājas spēļu priekšrocības konferences izslēgšanas spēlēm.
* **y** — Ieguva divīzijas titulu.
* **x** — Iekļuva izslēgšanas spēlēs.

## Izslēgšanas spēles

## Apbalvojumi

### Sezonas apbalvojumi
* Sezonas MVP: Stefens Karijs (Goldensteitas "Warriors")
* Aizsardzības spēlētājs: Kavai Leonards (Sanantonio "Spurs")
* Debitants: Endrū Viginss (Minesotas "Timberwolves")
* Rezervists (sestais spēlētājs): Lū Viljamss (Toronto "Raptors")
* Progresējušākais:
* Treneris: Maiks Badenholcers (Atlantas "Hawks")
* Ģenerālmenedžeris:
* *[[NBA Sportsmanship Award|Sportsmanship Award]]*: Kails Korvers (Atlantas "Hawks")
* *[[J. Walter Kennedy Citizenship Award]]*:
* Komandas biedrs:

* **[[All-NBA Team|Simboliskā pirmā izlase]]**:

* **Simboliskā otrā izlase**:

* **Simboliskā trešā izlase**:

* **[[NBA All-Defensive Team|Simboliskā aizsardzības pirmā izlase]]**:

* **Simboliskā aizsardzības otrā izlase**:

* **[[NBA simboliskā debitantu izlase|Simboliskā debitantu pirmā izlase]]**:

* **Simboliskā debitantu otrā izlase**:

## Piezīmes un atsauces

### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa
Aleksandrs Menšikovs

**Aleksandrs Menšikovs** (; dzimis , miris ) bija ietekmīgs Krievijas caristes un Krievijas Impērijas politiķis un karavadonis Lielā Ziemeļu kara laikā. Pēterburgas gubernators (1702–1724), Ingrijas hercogs, kņazs (1707), Rīgas pagaidu gubernators (1712), ģenerālisimuss (1727).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1673. gada 16. novembrī Maskavas maiznieka Daņilas Menšika ģimenē. Ap 1683. gadu viņu par savu pāžu pieņēma troņmantnieka Pētera draugs šveiciešu virsnieks Francis Leforts. Kā Preobraženskas pulka seržants 1695. gadā viņš piedalījās jaunā cara Pētera I karagājienā uz Azovu, pēc tam pavadīja Pēteri I viņa ceļojumā caur Latviju uz Rietumeiropu.

Lielā Ziemeļu kara laikā Aleksandra Menšikova komandētā karaspēka vienība 1702. gadā ieņēma Šliselburgas un Nīenas pilis, viņu iecēla par pirmo Pēterburgas gubernatoru. 1707. gada viņam piešķīra kņaza un Ingrijas hercoga titulus.   
Piedalījās astoņus mēnešus ilgajā Rīgas aplenkumā (1709—1710), viņa vārdā bija nosauktas kāpas Sarkandaugavā, kur krievi izveidoja lielgabalu bateriju Daugavā esošo zviedru karakuģu apšaudei ("Aleksandra Augstumi"). Pēc Rīgas okupācijas Pēteris I viņu iecēla par Rīgas pagaidu gubernatoru, kaut arī no starptautisko tiesību viedokļa Rīgas gubernatori līdz 1721. gadam bija Zviedrijas karaļa ieceltie Nilss Strembergs (1709—1710) un Henriks Oto Albedils (1719).

Savu varas maksimumu sasniedza ķeizarienes Katrīnas I valdīšanas laikā, pēc viņas nāves Menšikovs bija iecerējis salaulāties ar Kurzemes hercogieni Annu Ivanovnu. 
1727. gada augustā viņš no Rīgas uz Jelgavu nosūtīja karaspēku ģenerāļa Lasī vadībā, kurš padzina Polijas-Lietuvas kopvalsts valdnieka dēlu Saksijas Moricu, kuru Kurzemes landtāgs 1726. gada 18. jūnijā bija ievēlējis par hercogu.

Pēc kņazu Dogorukovu padoma Pēteris II Menšikovu apvainoja careviča Alekseja nogalināšanā un 1727. gadā izsūtīja uz Sibīriju.

Miris 1729. gada 23. novembrī izsūtījumā Berjozovā Jugras zemē Sibīrijā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Menorka

**Menorka** (, ; , ) ir Spānijai piederoša sala Vidusjūrā, otra lielākā no Baleāru salām. Tās platība ir 701,80 km2, un tā ir otra lielāka Baleāru sala aiz Maļorkas. 2012. gadā salā dzīvoja 94,9 tūkstoši cilvēku. Lielākā pilsēta ir Mao, kur 2012. gadā dzīvoja 29,3 tūkstoši cilvēku. Vēl nozīmīgas apdzīvotās vietas ir Sjutadeļa de Menorka un Alajora.

## Ārējās saites
Ahtubinska

**Ahtubinska** () ir pilsēta Astrahaņas apgabalā Krievijas Federācijā.  Ahtubinskas rajona centrs. Izvietojusies apgabala ziemeļdaļā Volgas attekas Ahtubas kreisajā krastā 292 km no apgabala centra Astrahaņas. Pilsētu veidojošais uzņēmums ir Valērija Čkalova Krievijas Federācijas Aizsardzības ministrijas valsts aviācijas lidojumu izmēģinājumu centrs.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1959. gadā, apvienojot Vladimirovkas (bijušais rajona centrs), Petropavlovkas un Ahtubas ciemus ar tagad pilsētas centrā esošo armijas daļas pilsētiņu, kas apkalpoja Krievijā lielāko Groševas militāro poligonu ziemeļos no pilsētas. Vladimirovkas sloboda vēstures avotos minēta jau 1793. gadā. Jau vēsturiski caur Vladimirovku pa Ahtubu un tālāk pa Volgu tika transportēta Baskunčakā iegūtā sāls.

1960. gadā pilsētā tika izvietos Čkalova vārdā nosauktais Aviācijas zinātniski pētnieciskais institūts, izbūvēts militārais lidlauks. Mūsdienās pilsētā darbojas arī upes osta, kuģu remonta rūpnīca, vairāki pārtikas rūpniecības uzņēmumi, kā arī Maskavas Aviācijas institūta filiāle. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Anglo Baltic News

***Anglo Baltic News*** (saīsināti **ABN**) ir ziņu, informatīvais un sociālais portāls latviešu valodā, kas savu darbību uzsāka 2010. gada 16. jūlijā.  ABN tika izveidots Anglijā, ar ideju apvienot Lielbritānijā dzīvojošos tautiešus un piedāvāt tiem noderīgu informāciju vienā tīmekļa vietnē. Projektam attīstoties notika ikmēneša drukātā laikraksta "*Anglo Baltic News*" izdošana, kā arī tika rīkota Ziemassvētku labdarības akcija *Shoebox* — "Piepildi kurpju kasti Latvijas bērniem!".

Tīmekļa vietnes un laikraksta pamatuzstādījums bija nodrošināt Lielbritānijas jaunākās ziņas latviešu valodā, kā arī ziņot Lielbritānijas latviešu kopienai noderīgu informāciju, informēt tautiešus par notiekošo Latvijā. Interneta vietnē ziņas un informācija ir pieejama latviešu, krievu un angļu valodā.

## Auditorija
No 2009. līdz 2014. gadam interneta vietnes lietotāju auditorija ir desmitkāršojusies. 2014. gada pirmajā pusē ABN lasītāju skaits portālā sasniedza 30 000, bet sociālajās komunikāciju vietnēs *[[Facebook]]*, *[[draugiem.lv]]*, *[[twitter]]* portāla aktivitātēm līdzi seko vairāk kā 3000 interesentu. Portāla lasītāju un lietotāju auditorijā 67,51 % interesentu ir no Apvienotās Karalistes, bet 28,14 % Latvijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Oficiālā ''Facebook'' lapa
Patriks Modiano

**Patriks Modiano** (; dzimis ) ir franču rakstnieks.

Modiano pirmais sarakstītais romāns bija 1968. gadā iznākušais *La Place de l'Etoile*. Darbos bieži uzmanība tikusi pievērsta Otrajam pasaules karam un 20. gadsimta 40. gadiem. Viņa ievērojamākie darbi ir *[[La Place de l'Étoile]]* (1968), *[[Les Boulevards de ceinture]]* (1972), *[[Rue des boutiques obscures]]* (1978), *[[Dora Bruder]]* (1997) un *[[Un pedigree]]* (2005). Bez romāniem rakstījis arī grāmatas bērniem un kinoscenārijus.

Dzīves laikā saņēmis vairākus apbalvojumus. 2014. gadā saņēmis Nobela prēmiju literatūrā, kļūstot par 11. franču rakstnieku, kas saņēmis to.

## Tulkojumi latviešu valodā
Visas grāmatas tulkojusi Inese Pētersone.
* "Tumšo bodīšu iela" (*Rue des boutiques obscures*, 1978) — Rīga: Karogs, 1992.
* "Jaunība, jaunība..." (*Une Jeunesse*, 1981) — Rīga: Daugava, 1999.
* "Vistālāk no aizmirstības" (*Du plus loin de l'oubli*, 1995) — Rīga: Jumava, 1999.
* "Lai tu neapmaldies šajā apkārtnē" (*Pour que tu ne te perdes pas dans le quartier*, 2014) — Rīga: Zvaigzne ABC, 2016.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sprūds

**Sprūds** var būt:

* ierīce, detaļa kā noslēgšanai, saslēgšanai;

* Andris Sprūds (1971) — Latvijas ārpolitikas pētnieks, politiķis;
* Gatis Sprūds (1980) ― Latvijas uzņēmējs un politiķis.
Aizkarpatu zemiene

**Aizkarpatu zemiene** () vai **Pietisas zemiene** () ir Vidusdonavas zemienes ziemeļaustrumu daļa Ukrainas Aizkarpatu apgabala teritorijā. Aluviāls līdzenums, nolaidens dienvidrietumu virzienā. Ziemeļaustrumos zemienei piekļaujas Karpatu priekškalnes.

Ģeoloģiskā ziņā veidota no vulkāniskiem iežiem, ko klāj māls, oļi un less. Izrakteņi: kaolīns, alunīts, polimetālu rūdas, minerālūdens. Klimats silts un mitrs. Biezs upju tīkls: Tisa un tās pietekas Uža, Latoricja, Boržava u.c. 

Zemiene biezi apdzīvota un intensīvi kultivēta. Lielākās pilsētas ir Užhoroda, Mukačeve, Berehove, Vinohradiva. Attīstīta lauksaimniecība: vīnogulāji, augļu dārzi, tīrumi.

## Atsauces
Gatis Sprūds

**Gatis Sprūds** (dzimis ) ir latviešu uzņēmējs, politiķis. Bijis 11. Saeimas deputāts, pārstāv partiju "Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"".

## Biogrāfija
1999. gadā pabeidza Draudzīgā aicinājuma Liepājas pilsētas 5. vidusskolu. 2002. gadā pabeidza Rīgas Tehnisko universitāti, iegūstot bakalaura grādu vadības zinātnē, bet 2004. gadā tajā pašā augstskolā ieguva maģistra grādu vadības zinātnē.

2011. gadā nesekmīgi kandidējis 11. Saeimas vēlēšanās no Nacionālās apvienības "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta. 2014. gadā aprīlī kļuvis par 11. Saeimas deputātu, mandātu noliekot Kārlim Krēsliņam. Tajā pašā gadā nesekmīgi kandidējis 12. Saeimas vēlēšanās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Personīgā mājaslapa
Brahmagupta

**Brahmagupta** (; dzimis , miris apmēram ) bija indiešu matemātiķis un astronoms.

Sarakstījis divus nozīmīgus darbus astronomijā: *Brāhmasphuṭasiddhānta* (628; "Pareizi izveidota Brahmas doktrīna") un *Khaṇḍakhādyaka* (665; "Ēdams gabals"). *Khaṇḍakhādyaka* ir vairāk veidota kā astronomijas rokasgrāmata. *Brāhmasphuṭasiddhānta* ir plašāk pazīstams tajā ietvertās informācijas par matemātiku dēļ, kur tai tika veltītas vairākas nodaļas. Viņš pirmais centās definēt dalīšanu ar nulli, kā arī citas darbības nulli (piemēram, to, ka, atņemot no skaitļa sevi pašu, tiek iegūta nulle), vēl šajā darbā tiek apskatītas darbības ar pozitīviem un negatīviem skaitļiem, kvadrātsaknes izvilkšana u.c. Grāmata pilnībā tika sarakstīta dzejas formā un nesaturēja nekādus matemātiskos apzīmējumus. Darbs tika iztulkots arābu valodā apmēram 771. gadā, tam bija liela ietekme islāma matemātikā un astronomijā.

## Ārējās saites
*
Sniegbaltīte

thumb|"Sniegbaltīte"

**"Sniegbaltīte"** (, oriģinālā: *Sneewittchen*) ir 19. gadsimta vācu pasaka, kas ar laiku izplatījusies pārējā Eiropā, mūsdienās šī ir viena no pasaulē populārākajām pasakām.

Pasaka pirmoreiz tikusi publicēta 1812. gadā brāļu Grimmu pasaku kolekcijā. Grimmi savu pēdējo pasakas versiju publicēja 1854. gadā.

Pasaka ir par Sniegbaltīti, kas piedzima karalienei, kura pēc dzemdībām mira. Tā kā viņa pēc vairākiem gadiem pārspēja jauno karalieni skaistumā, tika likts Sniegbaltīti nogalināt. Tomēr Sniegbaltītei izdevās pierunāt nenogalināt viņu, pēc tam viņa devās dziļi mežā, kur apmetās pie septiņiem rūķīšiem. Vēlāk, uzzinājusi, ka Sniegbaltīte vēl ir dzīva, karaliene centās viņu nogalināt ar matu sukas palīdzību, tomēr neveiksmīgi. Vēlāk karaliene viņai iebaroja indīgu ābolu, pēc kura ieēšanas Sniegbaltīte mira. Sniegbaltīti ievietoja zārkā, kuru pēc kāda laika ievēroja princis, kas ieguva zārku savā īpašumā. Pēc zārka nesēju paklupšanas Sniegbaltīte atmodās, kad no mutes izkrita apēstais ābola gabals. Vēlāk notika Sniegbaltītes un prinča kāzas, uz kurām bija ieradusies arī ļaunā karaliene.

Stāsta oriģinālajā versijā Sniegbaltīti gribēja nogalināt viņas bioloģiskā māte, nevis pamāte, jo "Sniegbaltīte bija vainojama pie tā, ka viņa vairs nebija skaistākā sieviete pasaulē". Māte pavēlēja medniekam meiteni nogalināt un viņai atnest plaušas un aknas, lai varētu tās izvārīt un apēst.

Pēc pasakas motīviem tika 1912. gadā iestudēta Brodvejas izrāde un 1937. gadā izdota filma "Sniegbaltīte un septiņi rūķīši", tāpat ir tapuši vairāki citi darbi un dažādos darbos izmantots arī Sniegbaltītes tēls.

## Atsauces
Spektroskopija

[thumb|260px|Baltās gaismas analīze, to [Gaismas dispersija|sadalot spektrā ar prizmu, ir viens no spektroskopijas piemēriem]]
**Spektroskopija** (; cēlies no  — ‘aina, parādība’ un , *-skopein* — ‘skatīties’) ir fizikas nozare, kas pēta elektromagnētiskā starojuma spektrus.

Spektroskopija tiek iedalīta dažādās nozarēs pēc elektromagnētisko viļņu diapazona (piemēram, redzamā starojuma spektroskopijā, gamma spektroskopijā).

Tiek pētīti gan dažādi elektromagnētiskā starojuma veidi un diapazoni, gan paši starojumu avoti vai vielas mijiedarbība ar starojumu. Uz šīs nozares pamata izveidojās gan kvantu mehānika, gan kvantu elektrodinamika. 

Spektroskopijā pirmos novērojumus 1666. gadā veicis angļu fiziķis Īzaks Ņūtons.

## Pielietojums

Ar spektroskopijas metodēm var tikt iegūta visbagātākā informācija par vielas uzbūvi. Tā, piemēram, izmantojot spektroskopijas analīzi zvaigžņu pētniecībā, no zvaigznes izstarotās gaismas ir iespējams noteikt tās ātrumu, temperatūru, kā arī ķīmisko sastāvu.

## Skatīt arī

* Elektromagnētisko viļņu skala

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Auglis (anatomija)

**Auglis** ir cilvēka dīglis no devītās attīstības nedēļas līdz piedzimšanai. Augļa attīstība notiek apmēram 280 dienu jeb desmit grūtniecības mēnešus, kur viens grūtniecības mēnesis atbilst 28 dienām.

Par dzīvotspējīgu auglis kļūst jau septītajā grūtniecības mēnesī, desmitajā grūtniecības mēnesī auglis jau ir pilnībā attīstījies, piedzimst bērns. Jaundzimušais parasti ir vidēji 50 cm garš un 3,2—3,5 kg smags.

## Ārējās saites

* Populārā medicīnas enciklopēdija
Elrejs Jepesens

**Elrejs Borge Jepesens** (*Elrey Borge Jeppesen*; dzimis  Leikčārlzā, Luiziānā, ASV, miris ), saukts arī **Kapteinis Džeps** (*Captain Jepp*), bija dāņu izcelsmes amerikāņu lidotājs, viens no aeronavigācijas pamatlicējiem — izstrādājis rokasgrāmatas un kartes, kas ļāva pilotiem veikt drošākus lidojumus.

## Biogrāfija
Dzimis Leikčārlzā, Luiziānā, izaudzis Oregonā. Jau kopš bērnības bijis apsēsts ar lidošanu. 14 gadu vecumā pirmoreiz lidojis ar ceļojošā gaisa cirka lidmašīnu *Curtiss JN-4* desmit minūtes par 4 dolāriem.

18 gadu vecumā pievienojies Teksa Renkina lidojošajam cirkam par palīgstrādnieku, kur arī iemācījies pilotēt lidmašīnu jau pēc 2 stundu un 15 minūšu mācību lidojuma. Vēlākajos gados strādājis par aerofotogrāfu. 1928. gadā, kad ASV valdība ieviesa pilotu licences, Jepesens saņēma Oregonas licenci ar Nr. 27, ko bija parakstījis pats Orvils Raits. 1930. gadā viņš pievienojās *Boeing Air Transport* kā aviopasta pārvadātājs.

Tajā laikā lidaparātu piloti orientējās pēc *Rand McNally* autoceļu kartēm, dzelzceļa līnijām un ievērojamiem objektiem maršrutā, lidojot 50—300 pēdu augstumā. Jepesens sāka par 10 centiem pirktā piezīmju grāmatiņā fiksēt detālus norādījumus par saviem regulārajiem maršrutiem. Viņš mērīja kalnu augstumus un vāca to fermeru telefonu numurus, kas piekrita sniegt laika novērojumus maršrutā. Viņa piezīmes kļuva slavenas, un viņš to kopijas iedeva vairākiem saviem paziņām pilotiem. Kad pieprasījums pēc šādas informācijas pieauga, Jepesens nodibināja firmu *Jeppesen & Co* ar ofisu Soltleiksitijā un pārdeva sevis savāktās informācijas kopijas par 10 ASV dolāriem gabalā, piesaistot informācijas vākšanā arī citus pilotus.

1941. gadā Jepesens pārcēla kompānijas galveno ofisu uz Denveru Kolorādo štatā. 1947. gadā Jepesens kopīgi ar ASV Civilās Aviācijas pārvaldi izstrādāja instrumentālo lidojumu standartu un nodibināja Nacionālo Lidojumu datu centru. 1957. gadā Jepesena kompānija paplašināja savu darbību uz Eiropu, atverot ofisu Frankfurtē. 1961. gadā Jepesena kompāniju nopirka *Times-Mirror Company*, bet pats Jepesens palika tās vadībā. Miris 1996. gadā Arapaho, ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nea Salamina Ammochostos FC

***Nea Salamina Ammochostos FC*** () ir profesionāls futbola klubs no Famagustas, Kipras. Kopš 1974. gada Turcijas iebrukuma Kipras ziemeļu daļā komanda savas mājas spēles aizvada Larnakā.

Kluba lielākais panākums ir 1990. gadā izcīnītā uzvara Kipras kausā un Kipras Superkausā. Augstākais sasniegums Kipras čempionātā — trešā vieta. Spēlējis UEFA Kausu ieguvēju kausā un UEFA Intertoto kausā.

2015.—2016. gada sezonā komandu pārstāvēja Latvijas vārtsargs Pāvels Šteinbors.

## Sasniegumi
* **Kipras kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1989—90
** Finālisti (2): 1965—66, 2000—01
* **Kipras superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1990
* **Kipras Otrā divīzija**
** Čempioni (4): 1954—55, 1979—80, 2001—02, 2003—04

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Akure

**Akure** (, ) ir pilsēta Nigērijas dienvidrietumos, Ondo štata galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Izvietojusies štata ziemeļrietumos 416 km no valsts galvaspilsētas Abudžas. Pilsētas pamatiedzīvotāji ir jorubi. Tradicionāls vietējās komercijas centrs, kur tiek transportēts un pārstrādāts apkārtnē izaudzētais jamss, kakao, kukurūza, tabaka un kokvilna.

## Vēsture
Pēc mutvārdu tradīcijām Akuri dibinājis leģendārā Ifes valdnieka Oduduvas mazdēls Omoremi Omoluabi, nodibinot Akures Karalisti, kas kā tradicionālā jorubu pavalsts pastāv arī mūsu dienās paralēli oficiālajam administratīvajam iedalījumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Ulpe

**Pēteris Ulpe** ( — ) bija Latvijas agronoms, politiķis. Bijis Tautas padomes loceklis, Latvijas Satversmes sapulces, 1., 2., 3. un 4. Saeimas deputāts, Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas biedrs.

## Atsauces
Ulpe

**Ulpe** var būt:
* Jānis Ulpe (1907 — 1987) —  latviešu būvinženieris, pedagogs un šahists;
* Pēteris Ulpe (1882 — 1941) — Latvijas agronoms, politiķis.
Mets Molsons

**Mets Molsons** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2022) Molsons pilda skauta funkcijas Nacionālās hokeja līgas klubā Toronto "Maple Leafs". NHL aizvadījis 650 spēles, galvenokārt Ņujorkas "Islanders" un Bufalo "Sabres" komandās.

## Spēlētāja karjera
2006. gada vasarā Molsons noslēdza līgumu ar Losandželosas "Kings", nākamajā sezonā uzsākot savas profesionālā spēlētāja gaitas. 2006.—07. gada sezonu viņš aizvadīja AHL vienībā Mančestras "Monarchs". 2007.—08. gada sezonā uzbrucējs 22 spēles aizvadīja NHL kluba "Kings" rindās, taču arī 2008.—09. gada sezonā viņam tajā nostiprināties neizdevās.

2009. gada vasarā uzbrucējs noslēdza viena gada līgumu ar Ņujorkas "Islanders". Jau 2009.—10. gada sezonā viņš kļuva par vienu "Islanders" vadošajiem uzbrucējiem. 2011.—12. gada sezona bija rezultatīvāka Molsona līdzšinējā NHL karjerā. To viņš noslēdza ar 69 punktiem, tādējādi esot otrs rezultatīvākais komandas spēlētājs aiz Džona Tavaresa.

2013.—14. gada sezonas ievadā Molsons tika aizmainīts uz Bufalo "Sabres", savukārt sezonas otrajā pusē nonāca Minesotas "Wild" rindās. Vasarā Molsons noslēdza jaunu līgumu ar Bufalo "Sabres".

## Ārējās saites

## Atsauces
Blaumaņa iela (Rīga)

**Blaumaņa iela** ir Rīgas iela Centra rajonā. Blaumaņa iela sastāv no 2 braukšanas joslām, un tās kopējais garums ir 640 metri. Tagadējā ielas apbūve veidojās galvenokārt 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā. Dzīvojamā ēka (1896, arhitekts Kārlis Johans Felsko) Blaumaņa ielā 26 bija viena no pirmajām Rīgas īres mājām ar labiekārtotiem 3—4 istabu dzīvokļiem.

## Vēsture
[thumb|250px|left|[Voldemārs Maldonis|Maldoņa ģimnāzija Ņevas ielā pirms Pirmā pasaules kara.]]
Izveidota kā **Lielā Fūrmaņu iela** () pēc Rīgas priekšpilsētu nodedzināšanas 1812. gada kara laikā. Par Mazo Fūrmaņu ielu dēvēja tagadējo Pērses ielu. Baltijas pārkrievošanas laikā 1885. gadā Lielo Fūrmaņu ielu pārdēvēja Ņevas upes vārdā par **Lielo Ņevas ielu** (), kādu laiku dēvēja arī par **Ņevas ielu**. 1923. gadā ielu pārdēvēja rakstnieka Rūdolfa Blaumaņa vārdā, kurš 1906.—1907. gadā dzīvoja šīs ielas 8. namā.

## Ielu savienojumi
Blaumaņa iela sākas pie Brīvības ielas un beidzas krustojumā ar Marijas ielu un Aleksandra Čaka ielu, aiz kura sākas Avotu iela. Tā ir savienota ar šādām ielām:

* Brīvības iela
* Tērbatas iela
* Krišjāņa Barona iela
* Aleksandra Čaka iela/Marijas iela

## Ēku attēli

Blaumaņu iela 3, Rīga.JPG|Blaumaņa iela 3, Rīga
Blaumaņu iela 5, Rīga.JPG|Blaumaņa iela 5
Blaumaņa iela 5a, Tērbatas iela 23 25 Rīga.jpg|Blaumaņa iela 5a, Tērbatas iela 23/25
Blaumaņu iela 6, Rīga.JPG|Blaumaņa iela 6
Blaumaņu iela 8, Rīga.JPG|Blaumaņa iela 8
Blaumaņu iela 11 13, Rīga.JPG|Blaumaņa iela 11/13
Blaumana iela 12a.jpg|Blaumana iela 12a
Blaumaņu iela 16 18, Rīga.JPG|Blaumaņa iela 16/18
Blaumaņu iela 17, Rīga.JPG|Blaumaņa iela 17
Blaumaņu iela 28, Rīga.JPG|Blaumaņa iela 28
Blaumaņu iela 29, Rīga.JPG|Blaumaņa iela 29
Blaumaņu iela 31, Rīga.JPG|Blaumaņa iela 31
Blaumaņu iela 34, Rīga.JPG|Blaumaņa iela 34
Blaumaņu iela 36, Rīga.JPG|Blaumaņa iela 36
Blaumaņu iela 38, Rīga.JPG|Blaumaņa iela 38
Centrs, Centra rajons, Rīga, Latvia - panoramio (172).jpg|
Spring 2009 in Riga. Houses in Kr.Barona str. - panoramio - Ainars Brūvelis.jpg|Blaumaņa ielas un Krišjāņa Barona ielas stūris 
Immeuble art nouveau (Riga) (7575139496).jpg|
 
Riga033.JPG|Riga033

Starp Dzirnavu un Blaumaņa ielām, Rīga, Latvia - panoramio.jpg|Starp Dzirnavu un Blaumaņa ielām
  
Перекресток Блауманя и Тербатас - panoramio.jpg|Blaumaņa ielas un Tērbatas ielas stūris



## Skatīt arī
* Centra rajons
* Centrs
Marijas iela (Rīga)

**Marijas iela** ir Rīgas iela Centra rajonā. Tā sastāv no 4 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Marijas ielā ir pilsētas centram raksturīgā daudzstāvu dzīvojamā apbūve. Tā ir savienota ar Berga bazāru un Upīša pasāžu.

## Vēsture
thumb|left|270px|Marijas iela (''Marien Strasse'') un Jaunā iela (''Neu Strasse'') pirms to apvienošanas 1885. gadā
Sākotnēji iela saukta par **Jauno ielu**. 1860. gadā jaunierīkotam ielas posmam no tagadējā Raiņa bulvāra līdz Elizabetes ielai piešķīra nosaukumu **Marijas iela** (, ), Krievijas imperatora Aleksandra II sievas Hesenes-Darmštates princeses Marijas Aleksandrovnas vārdā. Pēc Latvijas okupācijas 1941.—1944. gadā to pārdēvēja par **[[Pleskava]]s ielu** (*Pleskauer Strasse*), bet 1950. gadā par **Suvorova ielu**, krievu karavadoņa, ģenerālisimusa Aleksandra Suvorova vārdā.

1989. gadā ielu atkal sadalīja divās daļās, saglabājot vienotu numerāciju. Posmam no Stacijas laukuma līdz krustojumam ar Blaumaņa un Avotu ielu atjaunoja Marijas ielas nosaukumu, bet tālākajam posmam (vēsturiski Jaunā iela) piešķīra nosaukumu Aleksandra Čaka iela, par godu dzejniekam Aleksandram Čakam, kurš pazīstams ar Rīgas dzīves atspoguļojumu savā dzejā.

## Ielu savienojumi
Marijas iela sākas pie Stacijas laukuma un beidzas krustojumā ar Blaumaņa un Avotu ielu, aiz kura sākas Aleksandra Čaka iela. Tā ir savienota ar šādām ielām:

* Raiņa bulvāris
* Emīlijas Benjamiņas iela
* Merķeļa iela
* Satekles iela
* Alfrēda Kalniņa iela (T veida krustojums)
* Elizabetes iela
* Dzirnavu iela
* Pērses iela (T veida krustojums)
* Blaumaņa iela
* Avotu iela

## Senu attēlu galerija
thumb|270px|Marijas ielas sākums pie Stacijas laukuma (1930).

Marijas iela un viesnīca Bellevue.jpg|Marijas ielas un Troņmantnieka bulvāra krustojums ar viesnīcu "Bellevue" 
Marijas ielas sākums pie dzelzceļa stacijas.jpg|Marijas ielas sākums pie dzelzceļa stacijas (pēc 1930)
Marijas iela starp staciju un Elizabetes ielu ap 1930.jpg|Gājēji uz Marijas ielas starp staciju un Elizabetes ielu (ap 1930)
Elizabetes un Marijas ielu krustojums 1903.jpg|Marijas un Elizabetes ielu krustojums (Pēkšēna projektētais Ņesterova nams, 1903)
Marijas un Dzirnavu ielu krustojums (1910-1914).jpg|Marijas un Dzirnavu ielu krustojums (1910-1914) 
Marijas un Romanova ielu krustojums pirms 1914.jpg|Marijas un Romanova ielu krustojums (pirms 1914)


## Atsauces

## Skatīt arī
* Centra rajons
* Centrs
Akadēmijas līcis

**Akadēmijas līcis** () ir Ohotskas jūras līcis tās austrumu daļā Krievijas Tālajos Austrumos. Līcis pie ieejas ir ap 61 km plats, iestiepjas sauszemē par 110 km un sadalās Konstantīna, Nikolaja un Uļbanas līcī. Līča rietumu krasts piekļaujas Tuguras pussalai. Pie ieejas līcī izvietojušās Šantaru salas, un akvatoriju ap to dažkārt dēvē par Šantaru jūru.

1844.—1845. gadā līci par godu Pēterburgas Zinātņu akadēmijai savas ekspedīcijas laikā nodēvējis ceļotājs un ģeogrāfs Aleksandrs Midendorfs.

## Atsauces
Marijas iela

**Marijas iela** var būt:
* Marijas iela — iela Rīgā;
* Marijas iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Marijas iela — iela Cēsīs;
* Marijas iela — iela Daugavpilī;
* Marijas iela — iela Jūrmalā;
* Marijas iela — iela Mārupē;
* Marijas iela — iela Rūjienā;
* Marijas iela — iela Smiltenē;
* Marijas iela — iela Valmierā;
* Marijas iela — iela Ventspilī.
----
* *Marijas iela* — Jēkaba Dubelšteina ielas Liepājā vēsturiskais nosaukums (līdz 1955. gadam)
Ondo

**Ondo** (, ) ir viens no Nigērijas štatiem tās dienvidrietumos Beninas līča piekrastē, Jorubalendā. Rietumos robežojas ar Ogunas un Osunas štatu, ziemeļos — Ekiti un Kogi,
austrumos — Edo un Deltas štatu. Ondo štata administratīvais centrs ir Akure, citas lielākās pilsētas ir Okitipupa, Ondo, Ovo.

Štats izveidots 1976. gada 3. februārī, sadalot Rietumu štatu. 1996. gadā no Ondo tika nodalīts Ekiti štats. Lielākā daļa iedzīvotāju ir jorubi, piekrastē arī idžo un iladži. Iedzīvotāji pārsvarā kristieši.

Iedzīvotāji pārsvarā nodarbināti lauksaimniecībā, specializējas kakao (vadošais štats valstī) un kokvilnas audzēšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jorubi

**Jorubi** (pašnosaukums: *Àwọ̀n ọ́mọ́ Yorùbá*) ir viena no Āfrikas tautām, kas apdzīvo Beninas līča piekrasti Nigērijā un Beninā. Kompakti apdzīvo Nigērijas dienvidrietumus, tā saukto Jorubalendu un Beninas dienvidus. Jorubi ir dominējošā tauta septiņos Nigērijas štatos: Ojo, Ogunā, Lagosā, Ondo, Osunā, Ekiti un Kvarā. Beninā jorubi ir trešā lielākā tauta, kur veido 12% no iedzīvotāju kopskaita, bet Nigērijā tā ir otra lielākā etniskā grupa pēc hausiem, veidojot ap 21% no iedzīvotāju kopskaita. Relatīvi nelielas jorubu grupas dzīvo Ganā, Togo, Kotdivuārā, kā arī diasporā ASV, Apvienotajā Karalistē, Kanādā un citur. Runā jorubu valodā, liela daļa bilingvāli angļu (Nigērijā) un franču (Beninā) valodā.

## Vēsture
Jau senatnē jorubiem bija vairāki kultūras un valstiski veidojumi. Senās Ifes pilsētas izcelsme pēc arheoloģiskajiem izrakumiem datējama ap 600. gadu p.m.ē. Līdz pat mūsdienām Ife tiek uzskatīta par jorubu svēto pilsētu. Kā ievērojama valsts Ife pastāvēja no 1100. līdz 1700. gadam. Ziemeļrietumos no Ifes 18.—19. gadsimtā pastāvēja Ojo karaliste. Pēc Sokoto kalifāta iebrukuma 18. gadsimta vidū jorubu valstis panīka, un to starpā izcēlās pilsoņu karš, kā rezultātā ievērojams daudzums jorubu tika pakļauti vergu tirdzniecībai un izvesti uz Ameriku. 1882. gadā briti pakļāva jorubu teritorijas, nodibinot protektorātu. 1960. gadā, Nigērijai iegūstot neatkarību, jorubu zemes iekļāvās Nigērijas federācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kazahstānas hokeja līga

**Kazahstānas hokeja līga** ir Kazahstānas spēcīgākā hokeja līga, kas dibināta 1992. gadā. Līgas uzvarētāja izcīna Kazahstānas čempiones titulu.

## Pašreizējās komandas
* *[[Altay Torpedo]]*
* Kokšetau "Arlan"
* Atirau "Beibarys"
* Rudnijas "Gornyak"
* HK Almati
* HK Nursultana
* HK Temirtau
* Petropavlas "Kulager"
* Nursultanas "Nomad"

## Līgas čempiones
*2018—19 — Atirau "Beibarys"
*2017—18 — Kokšetau "Arlan"
*2016—17 — Astanas "Nomad"
*2015—16 — Atirau "Beibarys"
*2014—15 — Pavlodaras "Ertis"
*2013—14 — Pavlodaras "Ertis"
*2012—13 — Pavlodaras "Ertis"
*2011—12 — Atirau "Beibarys"
*2010—11 — Atirau "Beibarys"
*2009—10 — Karaghandi "Saryarka"
*2008—09 — Atirau "Beibarys"
*2007—08 — Atirau "Beibarys"
*2006—07 — Ustjkamenogorskas "Kazzinc-Torpedo"
*2005—06 — Karaghandi "Kazakhmys"
*2004—05 — Ustjkamenogorskas "Kazzinc-Torpedo"
*2003—04 — Ustjkamenogorskas "Kazzinc-Torpedo"
*2002—03 — Ustjkamenogorskas "Kazzinc-Torpedo"
*2001—02 — Ustjkamenogorskas "Kazzinc-Torpedo"
*2000—01 — Ustjkamenogorskas "Kazzinc-Torpedo"
*1999—00 — Ustjkamenogorskas "Kazzinc-Torpedo"
*1998—99 — Ustjkamenogorskas "Torpedo"
*1997—98 — Ustjkamenogorskas "Torpedo"
*1996—97 — Ustjkamenogorskas "Torpedo"
*1995—96 — Ustjkamenogorskas "Torpedo"
*1994—95 — Ustjkamenogorskas "Torpedo"
*1993—94 — Ustjkamenogorskas "Torpedo"
*1992—93 — Ustjkamenogorskas "Torpedo"

## Ārējās saites
*Līgas oficiālā mājaslapa
Kriss Stjuarts

**Kriss Stjuarts** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, malējais uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 668 spēles Nacionālajā hokeja līgā.

Stjuarta vecākais brālis Entonijs arī ir profesionāls hokejists.

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām OHL kluba Kingstonas "Frontenacs" rindās aizvadītām sezonām profesionāļa karjeru Stjuarts sāka 2006.—07. gada sezonā, kad debitēja Amerikas hokeja līgas vienībā Olbani "River Rats". Nākamo sezonu viņš aizvadīja Leikīrijas "Monsters" rindās, taču 2009.—10. gada sezonā debitēja NHL, aizvadot 53 spēles Kolorādo "Avalanche" sastāvā.

2009.—10. gada sezonā uzbrucējs jau bija nostiprinājies "Avalanche" rindās. Ar 64 punktiem 77 spēlēs viņš bija otrs komandais rezultatīvākais spēlētājs aiz Pola Štjastnija. 2010.—11. gada sezonas otrajā pusē Stjuarts tika aizmainīts uz Sentluisas "Blues" vienību. "Blues" rindās hokejists spēlēja līdz pat 2013.—14. gada sezonas nogalei, kad tika aizmainīts uz Bufalo "Sabres". Jau nākamās sezonas otrajā pusē "Sabres" hokejistu aizmainīja uz Minesotas "Wild", savukārt 2015. gada jūlijā hokejists noslēdza viena gada līgumu ar Anahaimas "Ducks". Vēlāk Stjuarts atgriezās "Wild" sastāvā, taču karjeras izskaņā spēlēja arī Kalgari "Flames" un Filadelfijas "Flyers" rindās.

Kanādas hokeja izlases rindās spēlējis 2011. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Bens Hekts

**Bens Hekts** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kinoscenārists, kinorežisors, kinoproducents, dramaturgs, žurnālists un rakstnieks. Viens no sava laika veiksmīgākajiem un pieprasītākajiem klasiskās Holivudas scenāristiem. Pirmais scenārists, kas saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu, kopsummā balvai nominēts sešas reizes, ieguvis divas. Veiksmīgi sadarbojies ar Holivudas meistariem Deividu Selzniku, Semjuelu Goldvinu, Hauardu Hoksu un Alfredu Hičkoku.

## Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijas
* 19. Kinoakadēmijas balva — nominācija par "Sliktā slava"
* 13. Kinoakadēmijas balva — nominācija par *[[Angels Over Broadway]]*
* 12. Kinoakadēmijas balva — nominācija par *[[Wuthering Heights (1939 film)|Wuthering Heights]]*
* 8. Kinoakadēmijas balva — *[[The Scoundrel]]*
* 7. Kinoakadēmijas balva — nominācija par *[[Viva Villa!]]*
* 1. Kinoakadēmijas balva — balva par *[[Underworld (1927. gada filma)|Underworld]]*

## Ārējās saites
Entonijs Stjuarts

**Entonijs Stjuarts** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, malējais uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 262 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Floridas "Panthers", Atlantas "Thrashers" un Karolīnas "Hurricanes".

Stjuarta jaunākais brālis Kriss arī ir profesionāls hokejists.

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām OHL kluba Kingstonas "Frontenacs" rindās aizvadītām sezonām profesionāļa karjeru Stjuarts sāka 2004.—05. gada sezonā, kad debitēja Amerikas hokeja līgas vienībā Sanantonio "Rampage". 2005.—06. gada sezonā hokejists debitēja arī NHL, aizvadot desmit spēles Floridas "Panthers" sastāvā. Traumas dēļ lielāko sezonas daļu viņš izlaida, savukārt 2006.—07. gada sezonas lielāko daļu aizvadīja AHL vienībā Ročesteras "Americans".

2008.—09. gada sezona bija pirmā pilnā sezonas, ko uzbrucējs aizvadīja Floridas "Panthers" sastāvā. Vasarā viņš noslēdza līgumu ar Atlantas "Thrashers", nākamo sezonu pilnībā aizvadot tās AHL fārmklubā Čikāgas "Wolves". 2010.—11. gada sezonā Stjuarts izcīnīja vietu "Thrashers" sastāvā, taču 2011.—12. gada sezonu viņš aizvadīja Karolīnas "Hurricanes" sastāvā.

Pēc 2012.—13. gada sezonas uzbrucējs pārcēlās uz Eiropu. 2013.—14. gada sezonu viņš uzsāka KHL vienībā Jekaterinburgas "Avtomobilist", taču sezonas turpinājumā pārcēlās uz Šveices hokeja līgas klubiem *[[HC Fribourg-Gotteron]]* un HK Rapersvīla. 2014.—15. gada sezonā spēlēja KHL vienībā Zagrebas "Medveščak", taču tad, aizvadot vēl sezonu LNAH čempionātā, 2016. gadā noslēdza karjeru.

## Ārējās saites
Hermanis Salnis

**Hermanis Salnis** (dzimis , miris ) bija Latvijas skolotājs un politiķis.

## Dzīvesgājums
Dzimis  (pēc vecā stila — ) Burtnieku pagasta Seķu pusmuižas "Mazslavecēnu" saimnieka Mārča Salnis un Annas, dzimušas Kalniņ ģimenē. Mācījās Valmieras pilsētas skolā. 1895. gadā iestājās Vidzemes skolotāju seminārā, kuru beidza 1898. gadā. No 1898. līdz 1922. gadam strādāja par skolotāju - Alūksnes draudzes skolā, bēgļu bērnu pamatskolā Petrogradā, 20. Rīgas pilsētas pamatskolā Kuzņecova ielā un citur.

Bija Latvijas Satversmes sapulces un 1. Saeimas deputāts, pārstāvot Latviešu zemnieku savienību. 2. Saeimas vēlēšanās kandidēja no "Izpostīto apgabalu kongresa un apvienotās zemniecības" saraksta, netika ievēlēts.

Pēc tam saimniekoja Burtnieku pagasta "Mazslavecēnos".

## Atsauces
Stjuarts

**Stjuarts** ( vai *Stewart*) var būt gan skotu personvārds, gan uzvārds.

## Uzvārdi
* Stjuartu dinastija:
** Čārlzs I Stjuarts (*Charles I*),  Anglijas, Skotijas un Īrijas karalis (1600—1649);
** Čārlzs II Stjuarts (*Charles II*), Anglijas, Skotijas un Īrijas karalis (1630—1685);
** Džeimss I Stjuarts (*James VI and I*), Skotijas, Anglijas un Īrijas karalis (1566—1625);
** Džeimss II Stjuarts (*James II*), Anglijas, Skotijas un Īrijas karalis (1633—1701);
** Džeimss V Stjuarts (*James V of Scotland*), Skotijas karalis (1512—1542);
* Džeimss Stjuarts (*James Stewart*), amerikāņu aktieris (1908—1997);
* Džekijs Stjuarts (*Sir John Young Stewart*), skotu autosportists (1953);
* Entonijs Stjuarts (*Anthony Stewart*), kanādiešu hokejists (1985);
* Ians Stjuarts (*Ian Stewart*); britu mūziķis (1938— 1985);
* Kriss Stjuarts (*Chris Stewart*), kanādiešu hokejists (1987);
* Patriks Stjuarts (*Patrick Stewart*), angļu aktieris (1940);
* Rods Stjuarts (*Rod Stewart*), britu dziedātājs (1945).

## Personvārdi
* Džons Stjuarts Mills (*John Stuart Mill*), britu filozofs (1806—1873)
* Ians Stjuarts Donaldsons (*Ian Stuart Donaldson*), angļu mūziķis (1957—1993)
* Stjuarts Daunings (*Stewart Downing*), Anglijas futbolists (1984)
* Stjuarts O'Greidijs (*Stuart O'Grady*), Austrālijas šosejas riteņbraucējs (1973)
* Stjuarts Satklifs (*Stuart Sutcliffe*), skotu mākslinieks un mūziķis (1940—1962)

## Citi nosaukumi
* *[[Stewart Grand Prix]]*, Formula 1 autosacīkšu komanda (1997—1999)
Jorubu valoda

**Jorubu valoda** ir Rietumāfrikas valoda vai dialektu kopa, kurā runā jorubi Nigērijas dienvidrietumos un Beninas dienvidos. Valoda ir tonāla un pieder pie Nigēras-Kongo valodu saimes. Kopējais runātāju skaits tiek lēsts ap 30—40 miljoniem. Oficiālā valoda Nigērijā, minoritātes valoda Beninā.

Valodai ir vairāki izteikti dialekti, kas tiek iedalīti trijās grupās: ziemeļrietumu dialekti (Abeokutas, Ibadanas, Ojo, Ogunas un Lagosas apkārtne), kas saistāmi ar Ojo impēriju, dienvidaustrumu dialekti (Okitikpukpas, Iladžes, Ondo, Ovo, Ikares un Sagamu apkārtne), kas saistāmi ar Beninas impērijas ekspansiju, un centrālie dialekti (Igbominas, Jagbas, Ilesas, Ekiti, Akures, Efonas un Idžebu apkārtne), kas uzskatāmi par pārejas formām starp galvenajām dialektu grupām. Standarta literāro valodu 1850. gados uz Ojo uz Ibadanas dialektu pamata izveidoja pirmais afrikāņu bīskaps Semjuels Krouters *(Samuel A. Crowther)*. Rakstība modificētā latīņu alfabētā — jorubu alfabētā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žiga Jegličs

**Žiga Jegličs** (; dzimis ) ir slovēņu hokejists, uzbrucējs, Slovēnijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2024) Jegličs spēlē Vācijas hokeja līgas vienībā Fištaunas "Pinguins".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Jegličs sāka 2007.—08. gada sezonā Slovēnijas hokeja līgas vienības Jeseņices "Mladi" rindās. No 2008. līdz 2011. gadam Jegličs spēlēja HK Jeseņice sastāvā, 2010. un 2011. gadā kļūstot par Slovēnijas čempionu. No 2011. līdz 2013. gadam Jegličs spēlēja Allsvenskan līgas kluba Södertälje SK rindās.

2013.—14. gada sezonu uzbrucējs uzsāka SM līgas vienībā Pori "Ässät", taču sezonas vidū pārcēlās uz Vācijas hokeja līgas vienību HK Ingolštate, tās rindās izcīnot Vācijas čempiona titulu. No 2014. līdz 2017. gadam spēlēja KHL vienībā Bratislavas "Slovan", tās rindās esot viens no komandas rezultatīvākajiem spēlētājiem. Nākamo sezonu aizvadīja Ņižņijnovgorodas "Torpedo" un Ņižņekamskas "Ņeftehimik" rindās, taču uzbrucēja rezultativitāte bija ievērojami kritusies. 2018.—19. gada sezonā Jegličs "Slovan" sastāvā atzīmējās ar tikai trim rezultativitātes punktiem un 2019.—20. gada sezonā spēlēja Čehijas Ekstralīgā.

## Ārējās saites
ERC Ingolstadt

***ERC Ingolstadt*** ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Ingolštatē, Vācijā, un spēlē Vācijas hokeja līgā. Komanda dibināta 1964. gadā. 2014. gadā tā izcīnīja Vācijas čempiones titulu.

Pēc tam, kad komanda trīs reizes pēc kārtas bija piedalījusies 2. Bundeslīgas finālos, 2001. gadā izcīnot arī līgas čempiones titulu, komanda tika iekļauta starp Vācijas hokeja līgas dalībniecēm.

Pašlaik (2014) komandas rindās spēlē Vācijas latviešu uzbrucējs Edijs Leitāns-Rinke.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Andrejs Eizāns

**Andrejs Eizāns** (dzimis , miris ) bija latviešu ārsts un Atmodas laika aktīvists.

## Biogrāfija
Eizāns dzimis 1936. gada 18. oktobrī Gulbenē. 1961. gadā beidza Rīgas Medicīnas Institūta Ārstniecības fakultāti, 1971. gadā - Ļeņingradas Kara medicīnas akadēmiju. Eizāns no 1961. līdz 1983. gadam dienēja Padomju armijas medicīniskajā dienestā, viņam bija piešķirta apakšpulkveža dienesta pakāpe. Dienesta laikā vadījis lazaretes un kara hospitāļus. Pēc atvaļināšanās Andrejs Eizāns strādāja Ventspils ārstniecības iestādēs; pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas - Latvijas Republikas Medicīniskās aprūpes un darbaspēju ekspertīzes kvalitātes kontroles inspekcijā (1992—1995). No 1993. gada vadījis Latvijas Ārstu ekspertu asociāciju.

### Sabiedriskā un politiskā darbība
Andrejs Eizāns bija PSKP biedrs. Atmodas laikā viņš kļuva par vienu no Ventspils Vides aizsardzības kluba un LTF līderiem. 1989. gadā tika ievēlēts par PSRS tautas deputātu Ventspils 300. nacionāli teritoriālā vēlēšanu apgabalā, bijis LR pastāvīgā pārstāvja Maskavā Jāņa Petera vietnieks (1990—1991).

1994. gadā Eizāns iestājās Maznodrošināto politiskajā apvienībā, kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās koalīcijas "Darbs un Taisnīgums" sarakstā, taču koalīcija Saeima neiekļuva. 2001. gada vasarā Eizāns iestājās LSDSP, taču partijas priekšsēdētājs Juris Bojārs atteicās viņam izsniegt partijas biedra karti. Pēc LSDSP sašķelšanās, 2002. gada pavasarī Sociāldemokrātu savienības dibināšanas kongresā Eizāns tika ievēlēts šīs partijas domē.

Andrejs Eizāns miris 2002. gada 25. jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nekrologs portālā delfi.lv
Ķūķu klintis

**Ķūķu klintis** ir devona iežu atsegums Gaujas labajā krastā, pie Raiskuma un Amatas pagasta robežas. Klintis ir aizsargājams ģeoloģisks dabas piemineklis. Iezis savu nosaukumu ieguvis no tuvējām Ķūķu mājām. Šis ir Latvijā augstākais devona iežu atsegums. Augstākajā punktā kraujas augstums aptuveni 44 m, ko kļūdaini mēdz uzskatīt par klinšu augstumu, bet ieža garums ir aptuveni 500 metri. Atseguma augšējo daļu veido plāna kvartāra sega, nedaudz zemāk augšdevona sarkanīgie aleirolīti un māli. Ieža vidusdaļā ir atrodamas vairākas fosilijas: bruņu zivju, bezžokleņu un bārkšspuru zivju atliekas. Klintīs bieži notiek zemes noslīdeņi, kas ieža krastu ir samazinājuši jau par 10 m. Lieli noslīdeņi bijuši laika posmā no 1952. līdz 1953. gadam.

Klintīs atrodas divas alas: Ķūķu Lielā un Ķūķu Gaisa ala. Lielā ala ir 19—22 metrus gara, pieejama no upes. Šī ala ir pieejama tikai mazūdens periodos. Tā sākas ar 5×5 m grotu un sašaurinās vidusdaļā, bet pēcāk atkal paplašinās. Gaisa ala (arī saukta par Nepieejamo alu) atrodas pāris metrus virs upes līmeņa. Šīs alas garums ir 10 metri. Ķūķu alu priekšā veidojas sezonāli leduskritumi, kurus rada pāri iezim tekošie avoti. Leduskritumi ziemas laikā aizsedz alu ieejas. Pie klintīm atrodas laivotājiem pazīstamās Ķūķu krāces, kuras veidojas Gaujas gultnē esošo laukakmeņu dēļ un kuru ūdeņi brāžas tieši gar klintīm. Krāču dēļ senatnē plostnieki Ķūķu klintis dēvējuši par **Straujo iezi**.

## Atsauces
Roks Tičars

**Roks Tičars** (; dzimis ) ir slovēņu hokejists, centra uzbrucējs, Slovēnijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2024) Tičars spēlē Austrijas hokeja līgas vienībā *[[Vīnes "Capitals"|Vīnes  Capitals]]*.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Tičars sāka 2005.—06. gada sezonā Slovēnijas hokeja līgas kluba HK Kranjska Gora. Slovēnijā uzbrucējs aizvadīja arī 2006.—07. gada sezonu, taču tad pārcēlās uz Zviedriju, no 2007. līdz 2009. gadam spēlējot Timrå IK jauniešu komandā. No 2009. līdz 2011. gadam Tičars spēlēja HK Jeseņice rindās, kļūstot par divkārtēju Slovēnijas čempionu.

2011.—12. gada sezonu uzbrucējs aizvadīja Vācijas hokeja līgas vienībā Krēfeldes "Pinguine", taču pēc tam divas sezonas aizvadīja Ķelnes "Haie" rindās. 2014. gada vasarā hokejists pievienojās KHL vienībai Bratislavas "Slovan", tās sastāvā nākamajās divās sezonās kopā atzīmējoties ar 61 rezultativitātes punktu.

## Ārējās saites
Neatrodamā

**"Neatrodamā"** () ir 2014. gada ASV filma, kura ir veidota pēc Gilianas Flinas 2012. gada romāna "Neatrodamā" motīviem. Filmas režisors ir Deivids Finčers, galvenās lomas atveido Bens Afleks, Rozamunda Paika un Nīls Patriks Heriss.

## Sižets

Nika (attēlo Bens Afleks) sieva Eimija (attēlo Rozamunda Paika) ir pazudusi. Viņu meklējot, tiek atrastas vairākas norādes, kas sākotnēji tiek uzskatītas par gadadienas dāvanu, bet vēlāk atklājas, ka tie ir safabricēti pierādījumi Eimijas fiktīvajai slepkavībai. Tos Eimija atstāja, lai atriebtos Nikam par viņas krāpšanu. Pēc televīzijas intervijas noskatīšanās, kurā Niks atzīstas krāpšanā, Eimija noslepkavo savu pielūdzēju (attēlo Nīls Patriks Heriss) un apmelo viņu gan nolaupīšanā, gan izvarošanā, lai atgrieztos dzīvē kopā ar Niku. Niks par to nepriecājas, bet viņš saprot, ka viņam vairs nav izvēles.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Alazejas plakankalne

**Alazejas plakankalne** () vai **Alahiajas plakankalne** () ir ap 300 km gara plakankalne grupa Krievijas Tālajos Austrumos Jakutijā. Izvietojusies Indigirkas, Kolimas, Alazejas un Ožoginas starpupē dienvidrietumos no Kolimas zemienes un ziemeļaustrumos no Momas grēdas. Viļņots reljefs, vidējie augstumi ap 200—400 m, augstākais punkts — 954 m vjl. Plakankalne veidota no nogulumiežiem ar granīta masīviem.

Līdz 450 m augstumam klāj taiga, augstāk — tundras augājs.

## Atsauces
Blaumaņa iela

**Blaumaņa iela** var būt Rūdolfa Blaumaņa vārdā nosauktas ielas nosaukums dažādās Latvijas apdzīvotajās vietās:
* Blaumaņa iela (Alūksne)
* Blaumaņa iela (Baloži)
* Blaumaņa iela (Daugavpils)
* Blaumaņa iela (Ērgļi)
* Blaumaņa iela (Gulbene)
* Blaumaņa iela (Jelgava)
* Blaumaņa iela (Koknese)
* Blaumaņa iela (Līvāni)
* Blaumaņa iela (Ludza)
* Blaumaņa iela (Ogre)
* Blaumaņa iela (Pļaviņas)
* Blaumaņa iela (Rēzekne)
* Blaumaņa iela (Rīga)
* Blaumaņa iela (Rūjiena)
* Blaumaņa iela (Sabile)
* Blaumaņa iela (Salacgrīva)
* Blaumaņa iela (Saldus)
* Blaumaņa iela (Smiltene)
* Blaumaņa iela (Valdemārpils)
* Blaumaņa iela (Valka)

## Skatīt arī
* Rūdolfa Blaumaņa iela
* Rūdolfa Blaumaņa bulvāris Cēsīs
Imelda Markosa

thumbnail|200px|Imelda Markosa 2006. gadā
**Imelda Markosa** (, dzimusi ) ir bijušā Filipīnu prezidenta Ferdinanda Markosa sieva un līdz ar to no 1965. gada 30. decembra līdz 1986. gada 25. februārim bija Filipīnu pirmā lēdija. Viņa ievērību ir ieguvusi ne tikai kā prezidenta sieva, bet arī ar savu vairāk nekā 2700 pāru lielo apavu kolekciju. 2001. gadā Filipīnu galvaspilsētā Manilā Markosa atklāja apavu muzeju. Imelda Markosa ir mēģinājusi arī pati kļūt par Filipīnu prezidenti.
Stabu iela (Rīga)

**Stabu iela** ir Rīgas iela, Centra rajona Centra apkaimē un Latgales priekšpilsētas Avotu apkaimē. Stabu iela sākas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra ielu un beidzas krustojumā ar Valmieras ielu. Ielas garums ir 1872 m, tā sastāv no 2-3 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Stabu ielā ir vienvirziena autotransporta kustība, no Krišjāņa Valdemāra uz Valmieras ielu.

## Nosaukumi
[thumb|180px|left|[Stūra māja]]
[thumb|180px|left|Tetera nams (''Haus Tetter'') Stabu un Aleksandra ([Brīvības iela (Rīga)|Brīvības) ielas stūrī]]

Stabu ielas () nosaukums cēlies no kauna staba, kas uzcelts kreisajā pusē no Tērbatas lielceļa 1677. gadā Zviedru Vidzemes laika publisko sodu vietā, ko toreiz sauca par Karātavu kalnu (kāpa ielas galā starp tagadējām Skolas un Brīvības ielām). Kauna stabs eksistēja līdz 1849. gadam. Notiekot Ārrīgas ielu pārdēvēšanām 1885. gadā, Stabu iela savu nosaukumu tomēr saglabāja ().

Pēc Latvijas okupācijas 1950. gada 7. jūnijā to komunisma ideologa Engelsa vārdā pārdēvēja par **Frīdriha Engelsa ielu**. Uz tās stūra ar Ļeņina ielu atradās tā sauktā. "Stūra māja" — Latvijas PSR VDK vadošā iestāde ar izmeklēšanas, spīdzināšanas un soda telpām. 1990. gada 20. aprīlī ar Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes lēmumu Nr. 1/19 Andra Teikmaņa vadībā ielai atjaunots vēsturiskais nosaukums.

## Ielu savienojumi
Stabu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Hanzas iela
* Krišjāņa Valdemāra iela
* Skolas iela
* Baznīcas iela
* Brīvības iela
* Tērbatas iela
* Krišjāņa Barona iela
* Aleksandra Čaka iela
* Avotu iela
* Ādmiņu iela (T veida krustojums)
* Valmieras iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Centra rajons
* Centrs
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Alberta kanāls

**Alberta kanāls** (, ) ir sekls kuģojams kanāls Beļģijā, kas savieno Māsu pie Ljēžas ar Šeldu Antverpenē. Izbūvēts no 1930. līdz 1939. gadam un nosaukts par godu Beļģijas karalim Albertam I. Kanālam ir sešas slūžas, standarta dziļums ir 3,4 m, caurkuģošanas augstums virs ūdens līmeņa — 6,7 m. Pa kanālu var pārvietoties baržas ar  tonnu kravnesību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Salnis

**Salnis** (sieviešu dzimtē Salne) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Hermanis Salnis (1877—?) — Latvijas skolotājs un politiķis;
* Jānis Salnis (1883—1960) — latviešu marksists.
Rīgas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca

**Rīgas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca** ir Latvijas Romas katoļu baznīcas dievnams Rīgā, Latvijā. Atrodas Augusta Deglava ielā 63.

Baznīcas celtniecība tikusi uzsākta 2000. gadā, bija plānots, ka tās celtniecība tiks pabeigta 2003. gadā, tomēr termiņš vairākas reizes ticis pārcelts, celtniecība tika pabeigta 2006. gadā. Ēkas projekta autori ir Uģis Šēnbergs, Vita Balode, Zigurds Greivulis, Zigmars Jauja, Edmunds Rimkus un Māra Šēnberga. Šī ir pirmā uzceltā katoļu baznīca Rīgā pēdējo 50 gadu laikā.

Baznīcā esošā altārglezna, kuras autors ir Ēriks Pudzēns, ir viena no vislielākajām Latvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Cita Rīga" ieraksts