open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lionas "Olympique"

**Lionas "Olympique"** (), saukts arī par **OL** vai vienkārši ***Lyon***, ir Francijas futbola klubs, kas bāzēts Lionā, Ronas-Alpu reģionā. Dibināts 1899. gadā kā *Racing Club*, spēlē Francijas futbola augstākajā līmenī — 1. līgā. Mājas spēles komanda aizvada jaunuzceltajā *[[Parc Olympique Lyonnais]]* stadionā. *Olympique* futbolisti septiņas reizes ir kļuvuši par Francijas čempioniem, kā arī piecas reizes izcīnījuši Francijas kausu.

## Sastāvs
*Sastāvs uz *.

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 1. līga|Francijas čempionāts (''Ligue 1'')]]**
** Čempioni (7): 2001—02, 2002—03, 2003—04, 2004—05, 2005—06, 2006—07, 2007—08
** Vicečempioni (5): 1994—95, 2000—01, 2009—10, 2014—15, 2015—16
* **[[Francijas kauss futbolā|Francijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (5): 1963—64, 1966—67, 1972—73, 2007—08, 2011—12
** Finālisti (4): 1962—63, 1970—71, 1975—76, 2023—24
* **Francijas līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2000—01
** Finālisti (5): 1995—96, 2006—07, 2011—12, 2013—14, 2019—20
* **Francijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (8): 1973, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2012
** Finālisti (4): 1967, 2008, 2015, 2016
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Čempioni (3): 1950—51, 1953—54, 1988—89
* **[[UEFA Čempionu līga]]**
** Pusfinālisti (1): 2009—10
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 1997

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Valencia CF

***Valencia CF*** ir Spānijas futbola klubs, kas spēlē Spānijas futbola augstākajā līgā - Pirmajā divīzijā. Klubs dibināts 1919. gadā un bāzējās Spānijas pilsētā Valensijā. Pašlaik par kluba stadionu kalpo 1923. gadā būvētais *[[Mestalla]]*, kurā ietilpst 55 000 skatītāju, tomēr komanda cer pārvākties uz jaunuzcelto stadionu "*Nou Mestalla*", kas paredzēts 61 500 skatītājiem.

*Valencia* 6 reizes ir uzvarējusi Spānijas čempionātā, pēdējā uzvara bija 2004. gadā. Vēsturiskajā Spānijas futbola Pirmās divīzijas klasifikācijā, klubs ieņem trešo vietu - uzreiz pēc Madrides "Real" un "Barcelona". Komanda ir 8 reizes izcīnījusi Spānijas kausu.

Klubam ir labi panākumi arī Eirokausos. Tas ir divas reizes spēlējis UEFA Čempionu līgas finālā, pa reizei izcīnījis UEFA kausu un UEFA Kausu ieguvēju kausu, kā arī divas reizes uzvarējis Starppilsētu izstāžu kausā, kas bija UEFA kausa priekštecis. Kluba trofeju skaitā ir arī divi UEFA Superkausi.

## Komandas sastāvs
*Atjaunots .*

## Sasniegumi
* **[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|Spānijas čempionāta Pirmā divīzija (''La Liga'')]]**
** Čempioni (6): 1941–42, 1943–44, 1946–47, 1970–71, 2001–02, 2003–04
** Vicečempioni (6): 1947–48, 1948–49, 1952–53, 1971–72, 1989–90, 1995–96
* **[[Spānijas Karaļa kauss]]**
** Kausa ieguvēji (8): 1941, 1948–49, 1954, 1966–67, 1978–79, 1998–99, 2007–08, 2018–19
** Finālisti (10): 1934, 1944, 1944–45, 1946, 1952, 1969–70, 1970–71, 1971–72, 1994–95, 2021–22
* **[[Spānijas Superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1999
** Finālisti (3): 2002, 2004, 2008
* **Evas Duartes kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1949
** Finālisti (1): 1947
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija]]**
** Čempioni (2): 1930–31, 1986–87
* **[[UEFA Čempionu līga]]**
** Finālisti (2): 1999–2000, 2000–01
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1979–80
* **[[UEFA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2003–04
* **Starppilsētu izstāžu kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1961–62, 1962–63
** Finālisti (1): 1963–64
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1980, 2004
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 1998

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Halvilerzē

**Halvilerzē** () ir ezers Šveices ziemeļu daļā, Ārgavas kantonā (dienvidu daļa atrodas arī Lucernas kantonā). Ūdens apmaiņas periods — 3,9 gadi. Aukstās ziemās var aizsalt.

left|200px|thumb|Halvilas ezera pārskata karte
Populāra atpūtas vieta, ezera apkaimes ciematos ir daudz restorānu, ezera krastā — pludmales. Iemīļota atpūta ir pastaiga ap ezeru, kas ilgst ap 4,5 stundām. Aptuveni 1 km ziemeļos no ezera Ābahā ir sala, uz kuras atrodas fon Halvilu pils. Vasarās ezerā kursē kuģītis.

## Vēsture
Cilvēki ezera krastā dzīvojuši jau mezolītā. Ezera ziemeļu galā atradās romiešu apmetne. Ap 1300. gadu ezeru dēvēja vairākos vārdos: *Halwiler se*, *lacus de Seingen*, *Escherse*. Taču vairāk iegājās fogtu Halvilu vārds, kuri viduslaikos pārvaldīja ezeru. Tikai 1859. gadā ezers kļuva publisks. 1883. gadā ezera rietumu krastā sāka darboties dzelzceļš. Pirmie kuģi ezerā sāka kursēt 1888. gadā.

## Vides problēmas
Ezera apkaimē notiek intensīva lauksaimniecība un rezultātā ezerā nokļūst lauksaimniecības mēslojums. Rezultātā 1980. gadu sākumā ezers bija praktiski miris, fosfātu piesārņojums veidoja biezus aļģu paklājus. Mirušās aļģes nogrima ezera gultnē, un to pūšanas process atņēma ezera ūdenim skābekli. 1985. gadā ezerā tika uzsākta mākslīgā aerācija — ezera gultnē tika pūsts saspiests gaiss, tādējādi veicinot ūdens apriti. Vienlaikus tika samazināts ezera piesārņojums. Pašlaik (2006) fosfora līmenis ezerā krities no 250 mg/l līdz 50 mg/l, kas joprojām ir samērā augsts piesārņojuma līmenis.

## Ārējās saites
* Halvilas ezera kuģniecība 
* Baldegas un Halvilas ezeru pašvaldību apvienība 
* Halvilas ezera tīkla kamera
* Halvilas ezera atveseļošanas pasākumi 
* Halvilas ezers — vēsturiski teksti
Žū ezers

**Žū ezers** () ir ezers Šveices dienvidrietumu daļā Vo kantonā netālu no Francijas robežas, Žū ielejā. Atrodas ainaviskā vietā.

## Ārējās saites

* Žū ielejas mājaslapa
Zempahas ezers

**Zempahas ezers** () ir ezers Šveices ziemeļu daļā, Lucernas kantonā. Atrodas intensīvas lauksaimniecības apvidū, piesārņots ar barības vielām. Lai ezera ūdenī uzturētu dzīvajai dabai nepieciešamo skābekļa līmeni, tāpat kā netālajos Baldegas ezerā un Halvilas ezerā, notiek mākslīgā aerācija.
Cūgas ezers

**Cūgas ezers** () ir ezers Šveices ziemeļu daļā, Cūgas, Švīces un Lucernas kantonos Alpu priekškalnē, ziemeļos no Fīrvaldšteterezera. Iespējams, pēc ledus laikmeta abus ezerus apvienoja lielāks pēcleduslaikmeta ezers. Ezeram pārsvarā stāvi, kalnaini krasti, ainavisks. Ūdens apmaiņas periods — 14,5 gadi.

Ezerā introducētas vairāku sugu zivis, taču ezerā dzīvo endēma foreļu suga *Rolheli* (*Salmo salvelinus*), kas dabiski nav sastopama ārpus šī ezera. Kopumā ezerā dzīvo 32 zivju sugas. Diemžēl ezers ir spēcīgi piesārņots ar lauksaimniecības mēslojumu. Ezera krastos trīs dzelzceļa līnijas. Pirmais tvaikonis ezerā tika nolaists 1852. gadā.

Ezers slavens ar saviem saulrietiem. Skatoties no Cūgas pilsētas saulrieta virzienā, pie horizonta nav kalnu — apvienojumā ar to, ka pārējos virzienos kalni ir redzami, saulriets izskatās īpaši iespaidīgi. Ezeru gandrīz uz pusēm sadala ar mežu klātā Hīmenes pussala. Ezera seklo un salīdzinoši lielāko ziemeļdaļu sauc par Unterzē, bet dziļo un mazāko dienvidu daļu, kuru ielenc krāšņi kalni — Oberzē. Ezera piekraste lielākoties apbūvēta.
Nikolajs Gogolis

**Nikolajs Gogolis** (, dzimis , miris ) jeb **Mikola Hohoļs** () bija ukraiņu tautības Krievijas Impērijas rakstnieks. Kaut arī savus darbus rakstīja krievu valodā, lielā mērā lietoja ukraiņu vārdus, aprakstīja ukraiņu tautas sadzīvi un daudz iespaidojās no tās folkloras, tāpēc tiek uzskatīts arī par ukraiņu rakstnieku.

Gogoļa nozīmīgākie darbi ir romāns "Mirušās dvēseles", luga "Revidents" un stāsts "Šinelis", kuros satīriskā un ironiskā skatījumā aplūkota dzīve Krievijas Impērijā ķeizara Nikolaja I valdīšanas laikā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1809. gadā kā Mikola Janovskis Poltavas guberņas Soročincu ciemā senā ukraiņu kazaku Hohoļu-Janovsku ģimenē. Viņa tēvs Vasils Hohoļs-Janovskis (1777—1825) arī rakstīja lugas, kuras pats iestudēja dzimtļaužu teātrī, māte Marija, dzimusi Kosjarovska. 1818. gadā Nikolajs sāka mācīties Poltavas apriņķa skolā, 1821. gadā pieņēma tēva uzvārdu Hohoļs-Janovskis. No 1821. līdz 1828. gadam mācījās Ņižinas ģimnāzijā, 1825. gadā nomira viņa tēvs.

1828. gadā ieradās Pēterburgā, lai mēģinātu iestāties universitātē, taču nobijās no iestājpārbaudījumiem un devās ceļojumā uz Vāciju. Atgriezies viņš no 1829. līdz 1831. gadam strādāja civildienestā, tad no 1831. līdz 1834. gadam mācīja vēsturi Pēterburgas Patriotiskajā institūtā. Šajā laikā viņš iepazinās ar dzejnieku Aleksandru Puškinu un uzsāka aktīvāku literāro darbību, gūstot visnotaļ lielus panākumus ar stāstu krājumu "Vakari ciematā Dikaņkas tuvumā" (*Вечера на хуторе близ Диканьки*, 1830), kurā vērojama liela ukraiņu folkloras ietekme ar dažādiem fantastiskiem elementiem. Literāros panākumus Gogolis nostiprināja ar nākamo stāstu krājumu "Mirgoroda" (*Миргород*, 1835).

1834. gadā Gogolis lasīja vēstures lekcijas Pēterburgas Universitātē, tad no 1836. līdz 1848. gadam apceļoja Vāciju, Šveici, Austriju, Franciju, Itāliju, visvairāk uzturēdamies Romā. Šajā laikā viņš sarakstīja savus slavenākos darbus — "Revidentu" (*Ревизор*, 1836), "Spēlmaņi" (*Игроки*, 1840), "Šineli" (*Шинель*, 1840), "Precības" (*Женитьба*, 1841), "Mirušās dvēseles" (*Мертвые души*, 1842).
Šajā laikā Gogolis pamazām iegrima misticismā un pārdzīvoja garīgu lūzumu, 1846. gadā publicētajā "Saraksē ar draugiem" viņš viņš noliedza savu līdzšinējo māksliniecisko darbību un nodevās reliģiskiem meklējumiem, 1848. gadā dodoties svētceļojumā uz Palestīnu.

Miris 1852. gada 4. martā 42 gadu vecumā.

Attēls:Великі Сорочинці. Пам'ятник-бюст М.В.Гоголю.jpg|Gogoļa muzejs Soročincu ciemā
Attēls:Памятник молодому Гоголю на Андреевском спуске в Киеве.jpg|Mikolas Gogoļa piemineklis Kijivā


## Darbu tulkojumi latviešu valodā
Gandrīz visi Gogoļa nozīmīgākie darbi ir tulkoti latviešu valodā, pirmo lugas “Revidents” latvisko tulkojumu iespieda 1871. gadā Jelgavā. Fricis Brīvzemnieks tulkoja stāstu "Tarass Buļba", Ermanis Pīpiņš–Vizulis "Mirušās dvēseles", Andrejs Upīts lugu "Revidents".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nikolajs Gogolis "Revidents"
Volūta

thumb|200px|Joniskās volūtas piemēri (Žiljens Davids Lerojs, ''Les ruines plus beaux des monuments de la Grèce'', 1758)
**Volūta** ir spirālveida vijums, kas ir pamatā joniskajam orderim (sastopams joniskās kolonnas kapitelī). Vēlāk volūta tika iekļauta arī korintiskā un kompozītordera kapiteļos. Šis ornaments tika plaši izmantots klasiskajā grieķu un romiešu, kā arī renesanses, baroka un klasicisma arhitektūrā.

Vārds "volūta" aizgūts no latīņu *voluta* ('rullis'). Uzskata, ka volūtas formas pamatā varētu būt auna ragu vai kādas Grieķijai raksturīgas āboliņa sugas dīgļsomas vijums.
Manga

**Manga** (, ) ir japāņu apzīmējums komiksiem un grafiskajiem romāniem, ārpus Japānas tas attiecas tieši uz šajā valstī veidotajiem komiksiem, kā arī uz komiskiem, kas vizuāli un sižeta līnijai ir līdzīgi japāņu modelim. Mangas tirgus veido ļoti lielu daļu no pasaules komiksu tirgus. Komiksu mākslinieku, kas nodarbojas ar mangas radīšanu, sauc par mangaku. Daudzi mangas elementi ir atrodami anime, japāņu animācijas filmās.

Mangas veidošanās saknes ir meklējamas viduslaikos. Pašreizējo mangas formātu 19. un 20. gadsimtā stipri ietekmēja Rietumu pasaules kultūra. Pēc Otrā pasaules kara japāņi pārņēma amerikāņu komiksa ideju un izveidoja to par sava veida literāri grafisku žanru. Salīdzinot ar Rietumu komiksiem, mangas tiek zīmētas daudz plašākai mērķauditorijai un nereti skar jautājumus, kas Rietumos mēdz būt rezervēti "nopietnākiem" mākslas veidiem.

## Auditorija
thumb|upright=0.8|Tradicionālā mangas lasīšanas secība
Manga, kas savas popularitātes virsotnes sasniegusi Japānā, pēdējo gadu laikā iekaro arī daudzu citu valstu auditoriju. Mangas piekritēji ir gan bērni, gan pieaugušie, gan sievietes, gan vīrieši, jo manga ir ļoti daudzveidīga. Tomēr mangai piemīt vairākas iezīmes, kas to padara atšķirīgu no citiem komiksu žanriem. Piemēram, sieviešu dzimtes tēls sastopams biežāk un ieņem daudz svarīgāku lomu, nekā Rietumu komiksos. 

## Iedalījums
Mangas visbiežāk iedala pēc to mērķauditorijas. *[[Šodžo]]* mangas domātas sievietēm, bet *[[šonen]]* mangas — vīriešiem. Mangās var būt attēloti fantastiski, pārdabiski notikumi (fantāzijas, pārdabiskā žanri), vai arī notikumi, kas iespējami reālā dzīvē (dzīves īstenības žanrs). Pārsvarā mangu darbība risinās mūsdienu pilsētās. Izplatītākās tēmas mangās ir cīņa un mīlestība. *Šonen* mangās cīņa ir priekšplānā, bet mīlestība otrajā plānā, bet *šodžo* mangās parasti ir otrādi.

## Tēli
*Šodžo* un *šonen* mangās galvenokārt uzmanība tiek pievērsta vienam centrālajam tēlam, ar kuru lasītājs var kaut kādā mērā identificēties un just līdzi viņa pārdzīvojumiem. Parasti ir arī daudz blakus tēlu, kā varoņa (varones) labākais draugs (draudzene), mīļotā persona un tamlīdzīgi.

Dzīves īstenības mangās tēli ir parasti cilvēki, kas iet skolā vai strādā darbā un notikumi risinās ap viņu ikdienas dzīvi.

Pārdabiskā žanra mangās bieži vien arī stāsta varoņi ir cilvēki, kas dzīvo parastu dzīvi, līdz tiek iesaistīti fantastiskos notikumos, bet šā žanra ietvaros var parādīties arī visdažādākās fantastiskas būtnes, gan sastopamas mitoloģijā (elfi, rūķi, vampīri, pūķi), gan autora izdomātas.

Bieži tiek attēloti dažādi briesmoņi (šausmu vai piedzīvojumu mangās). Daudz kas tiek aizgūts no pašas japāņu mitoloģijas, kas ir bagāta ar nostāstiem par spokiem un gariem, lai gan netrūkst arī stāstu, balstītu uz citu tautu mitoloģijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sadams Huseins

**Sadams Huseins Abd al Madžīds al Tikrītī** (, *Ṣaddām Ḥusayn ʿAbd al-Maǧīd al-Tikrītī*; dzimis , miris ) bija politiķis, Irākas prezidents (1979—2003), kā arī divas reizes bija Irākas premjerministrs (1979—1991; 1994—2003), politiskās partijas "Baas" ģenerālsekretārs un maršals (1979. gadā).

Viņš tiecās kļūt par arābu pasaules austrumu daļas neoficiālo līderi un Persijas līča saimnieku. Pateicoties apjomīgai naudas plūsmai no naftas eksporta, Huseins īstenoja vairākas reformas, padarot dzīves līmeni par vienu no labākajiem Tuvajos Austrumos. 1980. gadā viņš uzsāka karu ar Irānu, kurš turpinājās līdz 1988. gadam. Kara laikā Huseins vērsās pret kurdiem, pielietojot ķīmiskos ieročus. Huseina prezidentūras laikā Irāka bija autoritāra valsts, kas apspieda spēkus, ko uzskatīja par draudīgiem, īpaši etnisku vai reliģisku grupējumu centienus iegūt neatkarību vai autonomiju. Huseins zaudēja Irākas prezidenta amatu 2003. gadā ASV iebrukuma laikā Irākā.  ASV militārie spēki viņu sagūstīja,  viņš tika notiesāts uz nāvi, pakarot par noziegumiem pret cilvēci (lai arī pats izvēlējās tikt nošauts), nāves sods tika izpildīts .

Sadamam nebija uzvārda Rietumu pasaules izpratnē. Huseins ir viņa tēva vārds, al Madžīds norāda uz vectēva vārdu, bet Tikrītī uz pilsētu, no kuras viņš nācis.
thumb|Sadama Huseina ģimene, 1980. gadu vidū

## Atsauces

## Ārējās saites

* Informācija par Sadamu Huseinu
Huseins

**Huseins** ir arābu vārds, deminutīvs no "Hasans" ('labs', 'skaists').

* Huseins ibn Alī, islāma pravieša Muhameda mazdēls
* Jordānijas Huseins, bijušais Jordānijas karalis
* Sadams Huseins, bijušais Irākas prezidents
* Taha Huseins, ēģiptiešu rakstnieks
FC Porto

***Futebol Clube do Porto*** (), biežāk zināms kā ***FC Porto***, ***Porto*** vai **FCP**, ir Portugāles futbola klubs no Portu pilsētas valsts ziemeļu daļā. Dibināts 1893. gadā Portu, tas ir viens no *Três Grandes* (Lielais trijnieks) Portugāles futbola klubiem; pārējie ir Lisabonas "Benfica" un Lisabonas "Sporting", šie klubi ir *FC Porto* lielākie sāncenši.

Komanda spēlē Portugāles futbola čempionāta augstākajā līmenī *[[Primeira Liga]]* un savas mājas spēles aizvada *[[Estádio do Dragão|Dragão]]* stadionā, kur ir 50&nbsp;035 skatītāju vietas. *Porto* futbolisti 30 reizes ir kļuvuši par Portugāles čempioniem, kā arī 19 reizes izcīnījuši Portugāles kausu. Klubam ir labi panākumi arī Eiropas klubu turnīros. Komanda divas reizes ir uzvarējusi UEFA Čempionu līgā (ieskaitot Eiropas Čempionvienību kausu) un divas reizes UEFA Eiropas līgā (ieskaitot UEFA kausu).

## Sezonas

## Komandas sastāvs
*Sastāvs atjaunināts .*

## Sasniegumi
* ***[[Primeira Liga]]***
** Čempioni (30): 1934–35, 1938–39, 1939–40, 1955–56, 1958–59, 1977–78, 1978–79, 1984–85, 1985–86, 1987–88, 1989–90, 1991–92, 1992–93, 1994–95, 1995–96, 1996–97, 1997–98, 1998–99, 2002–03, 2003–04, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2017–18, 2019–20, 2021–2022
** Vicečempioni (28): 1935–36, 1937–38, 1940–41, 1950–51, 1953–54, 1956–57, 1957–58, 1961–62, 1962–63, 1963–64, 1964–65, 1968–69, 1974–75, 1979–80, 1980–81, 1982–83, 1983–84, 1986–87, 1988–89, 1990–91, 1993–94, 1999–2000, 2000–01, 2004–05, 2014–15, 2016–17, 2018–19, 2020–21
* **Portugāles kauss**
** Kausa ieguvēji (19): 1955–56, 1957–58, 1967–68, 1976–77, 1983–84, 1987–88, 1990–91, 1993–94, 1997–98, 1999–2000, 2000–01, 2002–03, 2005–06, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2019–20, 2021-22, 2022-23
** Finālisti (14): 1952–53, 1958–59, 1960–61, 1963–64, 1977–78, 1979–80, 1980–81, 1982–83, 1984–85, 1991–92, 2003–04, 2007–08, 2015–16, 2018–19
* **Portugāles Līgas kauss**
** Finālisti (2): 2009–10, 2012–13
* **Portugāles superkauss**
** Kausa ieguvēji (22): 1981, 1983, 1984, 1986, 1990, 1991, 1993, 1994, 1996, 1998, 1999, 2001, 2003, 2004, 2006, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2018, 2022
** Finālisti (9): 1979, 1985, 1988, 1992, 1995, 1997, 2000, 2007, 2008
* **Portugāles čempionāts (1921–1938)**
** Čempioni (4): 1921–22, 1924–25, 1931–32, 1936–37 
** Vicečempioni (2): 1923–24, 1930–31
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kauss / UEFA Čempionu līga]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1986–87, 2003–04
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss / UEFA Eiropas līga]]**
** Kausa ieguvēji (2): 2002–03, 2010–11
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Finālisti (): 1983–84
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1987
** Finālisti (3): 2003, 2004, 2011 
* **Interkontinentālais kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1987, 2004

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne  
* ''Super Dragões'', oficiālā fanu vietne 
* ''Portal dos Dragões'', neoficiālā vietne 
* Facebook
* SOCCERWAY
* flashscore
Newcastle United FC

**Ņūkāslas futbola klubs "United"** () ir Anglijas futbola klubs, kas bāzējas Ņūkāslā, Lielbritānijā. Komanda ir četrkārtēja Anglijas čempione.

## Komandas sastāvs
*Atjaunināts *.

## Sasniegumi
* **Anglijas futbola augstākais līmenis** (līdz 1992. gadam **Pirmā divīzija**; tagad — **[[Anglijas futbola Premjerlīga|Premjerlīga]]**)
** Čempioni (4): 1904–05, 1906–07, 1908–09, 1926–27
** Vicečempioni (2): 1995–96, 1996–97
* **Anglijas futbola 2. līmenis** (1893.—1992. **Otrā divīzija**; 1992.—2004. **Pirmā divīzija**; tagad — ***[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]***)
** Čempioni (4): 1964–65, 1992–93, 2009–10, 2016–17
** Vicečempioni (2): 1897–98, 1947–48 
* **[[FA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (6): 1909–10, 1923–24, 1931–32, 1950–51, 1951–52, 1954–55 
** Finālisti (7): 1904–05, 1905–06, 1907–08, 1910–11, 1973–74, 1997–98, 1998–99 
* **[[Anglijas Līgas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2024–25
** Finālisti (2): 1975–76, 2022–23
* ***[[FA Community Shield]]*** (līdz 2001. gadam — *Charity Shield*)
** Kausa ieguvēji (1): 1909
* **Starppilsētu gadatirgu kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1968–69
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 2006

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Rundāles pagasts

**Rundāles pagasts** ir viena no Bauskas novada administratīvajām teritorijām, Lielupes kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Bauskas pilsētu un Svitenes, Viesturu, Mežotnes, Codes un Īslīces pagastiem, kā arī Lietuvas Šauļu apriņķa Pakrojas rajona Žeimeles seņūnija. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Upes: Bērstele, Dzirnupīte, Īslīce, Kapupe, Lielupe, Mazplānīte, Melnupīte, Svirkale.

## Vēsture
Mūsdienu Rungāles pagasta teritorijā vēsturiski atradās Bornsmindes muiža (*Gut Bornsmünde*, Ziedoņi), Kaucmindes muiža (*Gut Kauzmünde*, Saulaine), Rundāles muiža (*Schloss Ruhental*).

Rundāles muižas pagasts dibināts 1819. gadā, 1866. gadā pārveidots par no muižas neatkarīgu pagastu. 1935. gadā Bauskas apriņķa Rundāles pagasta platība bija 95,22 km² un tajā dzīvoja 2005 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Rundāles, Ādžūnu un Pilsrundāles ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Bauskas rajona **Pilsrundāles ciemam** 1963. gadā pievienoja likvidētā Rundāles ciema padomju saimniecības «Rundāle» teritoriju, 1966. gadā pievienoja Īslīces ciema P. Lejiņa Saulaines sovhoztehnikuma teritoriju, 1987. gadā pievienoja daļu Viesturu ciema teritorijas. 1990. gadā Pilsrundāles ciemu reorganizēja par pagastu un nosauca par **Rundāles pagastu**. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rundāles novadā. 2021. gadā Rundāles novadu iekļāva Bauskas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

# Numurēta saraksta elements

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Pilsrundāle]]** (pagasta centrs), Saulaine, Ziedoņi, Mazbērstele, Vecrundāle, Mazmežotne, Punslavas, Priedītes, Lepšas, Jāņukrogs, Švirkale.

### Ievērojamas personības
* Jānis Akermanis (1897 -1972),  latviešu lidotājs, aviokonstruktors, pedagogs, sabiedriskais darbinieks.

## Saimniecība
Pagastā atrodas Rundāles ūdensdzirnavas 
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Skatīt arī
* Rundāles pils
Skaistkalnes pagasts

**Skaistkalnes pagasts** ir viena no Bauskas novada administratīvajām teritorijām, Mēmeles kreisajā krastā. Robežojas ar Lietuvu, sava novada Kurmenes, Bārbeles, Brunavas un Vecsaules pagastiem. Pagasta centrs atrodas Skaistkalnē. 

## Daba
Atrodas Viduslatvijas zemienes Upmales paugurlīdzenuma dienviddaļā. Teritorijas virsmas augstums mainās no 30 m vjl. ziemeļrietumos līdz 50 m austrumos un dienvidaustrumos. Virsma viegli viļņota.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Iecava, Mēmele, Rukšupīte.

#### Ezeri
Baltezers, Lielais Melnezers, Mazais Melnezers.

## Vēsture
Tagadējā Skaistkalnes pagasta teritorija atrodas senajā Medenes zemē. 

Nosaukums radies no novada pirmā lēņa īpašnieka Hermaņa Šēnberga (no  — "skaists kalns") vārda. Līdz 1925. gadam pagastu sauca **Šenbergas pagasts**. 

Mūsdienu Skaistkalnes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Ānmēmeles muiža (*Gut Hahns-Memelshof*, Mēmele), Jaunsaules muiža (*Gut Neu-Rahden*, Saules), Šēnbergas muiža (*Gut Schönberg*, Skaistkalne).

1935. gadā pagasta platība bija 87,8 km2. 1945. gadā pagastā izveidoja Skaistkalnes un Augšmēmeles ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā Skaistkalnes ciemam pievienoja Augšmēmeles ciema kolhoza "Skaistkalne" teritoriju. 1963. gadā pievienoja Jaunsaules ciemu, bet Skaistkalnes ciema kolhoza "Jaunā gvarde" teritoriju iekļāva Kurmenes ciemā. 1977. gadā daļa teritorijas pievienota Vecsaules ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Vecumnieku novadā. 2021. gadā Vecumnieku novadu iekļāva Bauskas novadā.

thumb|250px| Skaistkalnes un Kurmenes apkārtnes 1925 gada topografiskā karte.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Kalnakrogs, Kalnamuiža, Mēmele, Putni, **[[Skaistkalne]]**.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija


Attēls:skaistkalnesbaznica.JPG|Skaistkalnes Romas katoļu baznīca
Attēls:skaistkalnesbaznica2.JPG|Skaistkalnes Romas katoļu baznīca
Attēls:Skaiskalnesbaznica3.JPG|Skaistkalnes baznīcas interjers
Attēls:skaistkalnes klosteris.JPG|Romas Katoļu Skaistkalnes tēvu Paulīniešu klostera paliekas
Attēls:skaistkalne2.JPG|Skaistkalne
Attēls:skaistkalne3.JPG|Mēmele un Skaistkalnes muiža
Attēls:skaistkalne krucifikss.JPG|Krucifikss pie klostera
Attēls:muratilts.JPG|Mūra tilts
Attēls:Skaistkalnes muiza.JPG|Skaistkalnes muiža
Attēls:pieminas akmens skaistkalne.JPG|Piemiņas akmens II Pasaules kara kritušajiem


## Atsauces
Stelpes pagasts

**Stelpes pagasts** ir viena no Bauskas novada administratīvajām teritorijām tā centrā. Robežojas ar sava novada Valles, Vecumnieku, Bārbeles, Vecsaules, Dāviņu un Iecavas pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Milupīte, Misa, Vārnupe.

## Vēsture
Mūsdienu Stelpes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Nīzeres muiža (*Gut Neu-Sorgen*, Nīzere), Stelpes muiža (*Gut Stelpenhof*, Vecstelpe).

1935. gadā pagasta platība bija 70,4 km2. 1945. gadā pagastā izveidoja Stelpes un Nīzeres ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Stelpes ciemam pievienoja Nīzeres ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Vecumnieku novadā. 2021. gadā Vecumnieku novadu iekļāva Bauskas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Nīzere, **[[Stelpe]]** (pagasta centrs), Beitiņi, Vecstelpe.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

Stelpes pamatskola, kas atrodas Stelpē, tika izveidota 1936. gadā, balstoties uz Jāņa Raiņa ieteikumiem un A. Reistera projektu. Skola ir vēsturisks izglītības centrs reģionā.

J. Rainis apmeklēja Stelpi 1927. gadā un ierosināja valdei skolu sistēmas attīstības projektu. 1937. gadā skolu apmeklēja arī Latvijas prezidents K. Ulmanis un izglītības ministrs J. Aukškāps, apliecinot tās nozīmīgumu Latvijas izglītības sistēmā.

Skolas atklāšanas laikā, tajā mācības uzsāka 108 bērni, un skolā strādāja četri skolotāji. Skolas direktora pienākumus veica Andrejs Spudiņš, kurš 1941. gadā tika izsūtīts uz Sibīriju. 1950. gados skola piedzīvoja skolēnu skaita pieaugumu, un tur tagad mācījās 150 skolēni, direktores amatā strādāja Anna Vaivade. 1960. gados skolēnu skaits sasniedza 188. Līdz 1975. gadam direktora amatā bija Voldemārs Dombrovskis, pēc kura līdz 1994. gadam direktora amatā strādāja Mārtiņš Rūgums. Skolas direktore kopš 1994. gada bija Dagmāra Venclova, kura veicināja skolas attīstību un modernizāciju..

2017./2018. mācību gadā Stelpes pamatskolā mācījās 72 audzēkņi, no kuriem 52 bija no pirmās līdz devītajai klasei.

2018. gadā Stelpes pamatskola atzīmēja savu 80. gadadienu, rīkojot īpašu pasākumu, kurā piedalījās vairāk nekā 150 skolas absolventi, bijušie darbinieki un viesi. Svinībās tika aizsākta ceriņu dārza stādīšanas tradīcija skolas teritorijā.

## Stelpes pamatskolas pārveidošana un slēgšana 2023. gadā
2023. gadā Latvijas izglītības optimizācijas reformas laikā Stelpes pamatskola Bauskas novadā tika slēgta, un tās ēka pārveidota par pirmsskolas izglītības iestādi pirmsskolas bērniem, ko vadīs Vecumnieku vidusskola. Tas izraisīja diskusijas par skolas lomu kopienā.

## Atsauces
Īslīces pagasts

**Īslīces pagasts** viena no Bauskas novada teritoriālajām vienībām tā dienvidos. Robežojas ar Bauskas novada Bauskas pilsētu un Ceraukstes, Gailīšu un Rundāles pagastiem, kā arī Lietuvas Šauļu apriņķi. Pagasta centrs atrodas Rītausmās, Bērzos izveidots pakalpojumu centrs. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Īslīce, Kaucis, Mazplānīte, Melnupīte, Plānīte, Svirkale.

## Vēsture
Mūsdienu Īslīces pagasta teritorijā vēsturiski atradās Greizdarbes muiža (*Gut Greiersdorf*).

**Bornsmindes pagasts** izveidojās Bornsmindes un Kaucmindes muižu teritorijās. 1921. gadā pagastā iekļāva daļu no teritorijas, ko Latvija ieguva no Lietuvas bijušās Kauņas guberņas ar Viteiku, Pastališķu, Mikņunu, Rudeņu, Lībiešu, Staģeļu un Šķibeļu sādžām. 1925.gadā saskaņā ar 1924.gada 17.jūnija likumu par vietvārdu latviskošanu, Bauskas apriņķa Bornsmindes pagastu pārdēvēja par **Īslīces pagastu**.  1935. gadā pagasta platība bija 83,8 km2 un tajā dzīvoja 2195 iedzīvotāji. 1945. gadā pagasta teritorijā izveidoja Īslīces, Lībiešu un Plānītes ciema padomes. 1954. gadā Bauskas rajona **Īslīces ciemam** pievienoja Plānītes ciemu, 1963. gadā daļu Rundāles ciema, 1966. gadā daļu Lībiešu ciema. Tajā pašā 1966. gadā daļu Īslīces ciema iekļāva Pilsrundāles ciema teritorijā. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu.  2009. gadā pagastu iekļāva Bauskas novadā.

### Pieminekļi
* Spradžu apmetne un senkapi
* Ružu viduslaiku kapsēta
* Bajāru - Jaunzemju senkapi

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas: Adžūni, Airītes, Bērzi, Bērzkalni, Īslīči, Juknišķi, Lībieši, Lielsvirkale, Pastališķi, **[[Rītausmas]]**, Viteikas.

### Ievērojamas personības
* Krišjānis Berķis (1884—1942) — Latvijas armijas virsnieks
* Uldis Dumpis (1943) — aktieris
* Ziedonis Purvs (1923—1989) — dzejnieks
* Ģederts Ramans (1927—1999) — komponists
* Lūcija Žurgina (1908—1999) — tēlniece

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Otrā pasaules kara brāļu kapi Īslīčos
PSV Eindhoven

***Philips Sport Vereniging*** (), plašāk zināms kā **PSV** vai **PSV Eindhoven**, ir Nīderlandes sporta klubs no Eindhovenas. Tas visplašāk atpazīstams pēc tā profesionālās futbola nodaļas.

PSV ir viens no trīs Eiropas kausu ieguvušajiem Nīderlandes futbola klubiem, līdz ar lielākajiem sāncenšiem Amsterdamas "Ajax" un Roterdamas "Feyenoord". Klubs 1988. gadā ieguva Eiropas kausu (finālā spēlējot pret Benfica), kļūstot par otro Nīderlandes klubu pēc *Ajax*, kurš ieguvis trīs titulus sezonas laikā. 1978. gadā klubs ieguva arī UEFA kausu (finālā pret SC Bastia). Kluba iesauka ir *Boeren* () saistībā ar sākotnējo reģiona pilsētas izcelsmi. PSV nacionālajā čempionātā uzvarējis vairāk kā 26 reizes.

## Sastāvs
*Sastāvs atjaunināts .*

## Sasniegumi
* ***[[Eredivisie]]***
** Čempioni (26): 1928–29, 1934–35, 1950–51, 1962–63, 1974–75, 1975–76, 1977–78, 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1990–91, 1991–92, 1996–97, 1999–00, 2000–01, 2002–03, 2004–05, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2014–15, 2015–16, 2017–18, 2023–24, 2024–25
** Vicečempioni (17): 1940–41, 1961–62, 1963–64, 1976–77, 1981–82, 1983–84, 1984–85, 1989–90, 1992–93, 1995–96, 1997–98, 2001–02, 2003–04, 2012–13, 2018–19, 2020–21, 2021–22
* **[[Nīderlandes kauss futbolā|KNVB kauss]]**
** Kausa ieguvēji (11): 1949–50, 1973–74, 1975–76, 1987–88, 1988–89, 1989–90, 1995–96, 2004–05, 2011–12, 2021/22, 2022/23
** Finālisti (8): 1931–32, 1938–39, 1968–69, 1969–70, 1997–98, 2000–01, 2005–06, 2012–13
* **Johana Kruifa kauss**
** Kausa ieguvēji (14): 1992, 1996, 1997, 1998, 2000, 2001, 2003, 2008, 2012, 2015, 2016, 2021, 2022, 2023
** Finālisti (7): 1991, 2002, 2005, 2006, 2007, 2018, 2019
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1987–88
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1977–78
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Finālisti (1): 1988
* **[[Starpkontinentālais kauss]]**
** Finālisti (1): 1988

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Oficiālais fanu klubs  / 
* PSV spēlētāju izkārtojumi at football-lineups.com 
* PSV fotogalerija no Tvw
Villarreal CF

***Villarreal Club de Fútbol, S.A.D.***, biežāk zināms kā ***Villarreal CF*** vai vienkārši ***Villarreal***, ir Spānijas futbola klubs no Vilarealas, nelielas pilsētas Kasteljonas provincē. Klubs dibināts 1923. gadā, pašlaik spēlē Spānijas futbola čempionāta augstākajā līgā - Pirmajā divīzijā jeb *La Liga*. Komanda mājas spēles aizvada Keramikas stadionā (agrāk — *El Madrigal*) ar ietilpību 24 890 vietas.

Komanda pirmoreiz Pirmajā divīzijā spēlēja 1998.–1999. gada sezonā. Augstākie sasniegumi ir 2007.–2008. gada sezonā iegūtā 2. un 2004.–2005. gada sezonā iegūtā trešā vieta. Klubs divas reizes (2003., 2004.) uzvarējis Intertoto kausa turnīrā (šajos gados turnīram bija trīs uzvarētājkomandas, kuras visas kvalificējās UEFA kausa turnīram). Lielākais panākums UEFA Čempionu līgā ir 2005.–2006. gada sezonā sasniegtais pusfināls, kad komanda divu spēļu summā ar 0–1 piekapās Londonas "Arsenal".

## Komandas sastāvs
*Atjaunots *.

 

## Sasniegumi
* **[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|Spānijas čempionāta Pirmā divīzija (''La Liga'')]]**
** Vicečempioni (1): 2007–08
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija]]**
** Vicečempioni (1): 2012–13
* **Otrā B divīzija**
** Vicečempioni (2): 1987–88, 1991–92
* **Trešā divīzija**
** Uzvarētāji  (1): 1970
* **[[UEFA Čempionu līga]]**
** Pusfinālisti (1): 2005–06
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss / UEFA Eiropas līga]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2020–21 
** Pusfinālisti (3): 2003–04, 2010–11, 2015–16
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Finālisti (1): 2021
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (2): 2003, 2004

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
AS Roma

***Associazione Sportiva Roma*** ir Itālijas futbola klubs no Romas. Klubs ir dibināts 1927. gadā, pašlaik spēlē A sērijā un mājas spēles aizvada Romas Olimpiskajā stadionā (''Stadio Olimpico''), kur ir 70 634 skatītāju vietas. Komanda ir izcīnījusi trīs Itālijas A sērijas čempionu titulus, kā arī deviņas reizes ieguvusi Itālijas kausu.

## Komandas sastāvs
**'.































== Sasniegumi ==
* **A sērija**
** Čempioni (3): 1941–42, 1982–83, 2000–01
** Vicečempioni (14): 1930–31, 1935–36, 1980–81, 1983–84, 1985–86, 2001–02, 2003–04, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2009–10, 2013–14, 2014–15, [[2016.—2017. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona|2016–17]]
* **Itālijas kauss**
** Kausa ieguvēji (9): 1963–64, 1968–69, 1979–80, 1980–81, 1983–84, 1985–86, 1990–91, 2006–07, 2007–08
** Finālisti (8): 1936–37, 1940–41, 1992–93, 2002–03, 2004–05, 2005–06, 2009–10, 2012–13
* **Itālijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2001, 2007
** Finālisti (4): 1991, 2006, 2008, 2010
* **B sērija**
** Čempioni (1): 1951–52
* **Eiropas Čempionvienību kauss**
** Finālisti (1): 1983–84
* [[UEFA Eiropas līga|**UEFA Eiropas līga** (agrāk — **UEFA kauss**)]]
** Finālisti (2): 1990–91, [[2022.—2023. gada UEFA Eiropas līgas sezona|2022–23]]
* **UEFA Eiropas konferenču līga**
** Čempioni (1): 2021—22
* **Starppilsētu gadatirgu kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1960–61
* **Angļu-itāļu kauss'''
** Kausa ieguvēji (1): 1971–72

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Minhenes "Bayern"

**Minhenes "Bayern"** () ir Vācijas futbola klubs, kas atrodas Minhenē, Bavārijā. To vislabāk pazīst pēc tā futbola komandas, kura ir titulēkākā komanda Vācijas futbolā, 33 reizes uzvarot Vācijas čempionātā un 20 reizes Vācijas kausā.

Klubs dibināts 1900. gadā. Sākotnēji kluba nosaukums bija *Bayern Reds*. 1907. gadā klubs pārcelās uz Minheni. 1910.gadā komanda kļuva par Austrumu reģiona čempioniem. 1926.gadā komanda kļuva par Dienvidu reģiona čempioniem. 1932. gadā tā ieguva pirmo nacionālo titulu, ar rezultātu 2-0 uzvarot Frankfurtes "Eintracht". 1957. gadā pirmoreiz tika izcīnīts Vācijas kauss.
Kopš 2005.—2006. gada sezonas Bayern savas mājas spēles aizvada *[[Allianz Arena]]*. Agrāk komanda 33 gadus spēlēja Minhenes Olimpiskajā stadionā.

## Komandas sastāvs
:**'.

















 
 









== Sasniegumi ==
* **Vācijas čempionāts / Bundeslīga**
** Čempioni (33): 1932, 1968–69, 1971–72, 1972–73, 1973–74, 1979–80, 1980–81, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1988–89, 1989–90, 1993–94, 1996–97, 1998–99, 1999–2000, 2000–01, 2002–03, 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2009–10, 2012–13, 2013–14 , 2014–15, [[2015.—2016. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2015–16]], [[2016.—2017. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2016–17]], [[2017.—2018. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2017–18]], [[2018.—2019. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2018–19]], [[2019.—2020. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2019–20]], [[2020.—2021. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2020–21]], [[2021.—2022. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2021–22]], [[2022.—2023. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2022–23]], [[2024.—2025. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2024–25]]
** Vicečempioni (10): 1969–70, 1970–71, 1987–88, 1990–91, 1992–93, 1995–96, 1997–98, 2003–04, 2008–09, 2011–12
* **Vācijas kauss**
** Kausa ieguvēji (20): 1956–57, 1965–66, 1966–67, 1968–69, 1970–71, 1981–82, 1983–84, 1985–86, 1997–98, 1999–2000, 2002–03, 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2009–10, 2012–13, 2013–14, 2015–16, 2018–19, 2019–20
** Finālisti (4): 1984–85, 1998–99, 2011–12, 2017–18
* **DFB Līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (6): 1997, 1998, 1999, 2000, 2004, 2007
** Finālisti (2): 2006, 2010
* **Vācijas Superkauss**
** Kausa ieguvēji (11): 1987, 1990, 2010, 2012, 2016, 2017, 2018, 2020, 2021, 2022, 2025
** Finālisti (5): 1989, 1994, 2013, 2014, 2015
** Neoficiālie uzvarētāji: 1982
* **Eiropas Čempionvienību kauss / UEFA Čempionu līga**
** Kausa ieguvēji (6): 1973–74, 1974–75, 1975–76, 2000–01, 2012–13, [[2019.—2020. gada UEFA Čempionu līgas sezona|2019–20]]
** Finālisti (5): 1981–82, 1986–87, 1998–99, 2009–10, 2011–12
* **UEFA Kausu ieguvēju kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1966–67
* **UEFA kauss**
** Kausa ieguvēji : 1995–96
* **UEFA Superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2013
** Finālisti (3): 1975, 1976, 2001
* **FIFA Klubu Pasaules kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2013
* **Starpkontinentālais kauss'''
** Kausa ieguvēji (2): 1976, 2001 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Sevilla FC

***Sevilla Fútbol Club, S.A.D.***, parasti pazīstams kā ***Sevilla FC*** vai vienkārši ***Sevilla***, ir profesionāls Spānijas futbola klubs, kurš spēlē Spānijas augstākajā līgā. Klubs dibināts 1905. gada 14. oktobrī; tas ir vecākais futbola klubs Seviļā un otrs vecākais Andalūzijā. *Sevilla* futbolisti ir vienreiz (1946. gadā) izcīnījuši Spānijas čempionu titulu, kā arī piecas reizes ieguvuši Spānijas kausu. Komanda ir septiņas reizes uzvarējusi arī UEFA Eiropas līgas (agrāk UEFA kauss) turnīrā.

## Komandas sastāvs
*Atjaunots *.

## Sasniegumi
[thumb|2006 [IFFHS balva par labāko futbola komandu pasaulē.]]
* **[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|Spānijas čempionāts (''La Liga'')]]**
** Čempioni (1): 1945–46
** Vicečempioni (4): 1939–40, 1942–43, 1950–51, 1956–57
* **[[Spānijas Karaļa kauss]]**
** Kausa ieguvēji (5): 1935, 1939, 1947–48, 2006–07, 2009–10
** Finālisti (4): 1955, 1961–62, 2015–16, 2017–18
* **[[Spānijas Superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2007
** Finālisti (3): 2010, 2016, 2018
* **Evas Duartes kauss**
** Finālisti (1): 1948
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija]]**
** Čempioni (4): 1929, 1933–34, 1968–69, 2000–01
** Vicečempioni (1): 1930–31
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss / UEFA Eiropas līga]]**
** Kausa ieguvēji (7): 2005–06, 2006–07, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2019–20, 2022–23
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2006
** Finālisti (6): 2007, 2014, 2015, 2016, 2020, 2023

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Amsterdamas "Ajax"

**Amsterdamas "Ajax"** ir Nīderlandes futbola klubs, kas ir bāzēts Amsterdamā. Dibināts 1900. gadā, spēlē Nīderlandes futbola augstākajā līgā *[[Eredivisie]]*. Savas mājas spēles komanda aizvada Johana Kruifa arēnā. *Ajax* futbolisti ir 35 reizes kļuvuši par Nīderlandes čempioniem un 20 reizes izcīnījuši Nīderlandes (KNVB) kausu, līdz ar to tas ir titulētākais futbola klubs Nīderlandē. Klubs ir guvis atzīstamus panākumus arī Eiropas klubu turnīros. *Ajax* četras reizes ir uzvarējis UEFA Čempionu līgā (agrāk Eiropas Čempionvienību kauss), kā arī pa reizei  UEFA Kausu ieguvēju kausa un UEFA kausa turnīros.

## Sasniegumi
* ***[[Eredivisie]]***
** Čempioni (36): 1917–18, 1918–19, 1930–31, 1931–32, 1933–34, 1936–37, 1938–39, 1946–47, 1956–57, 1959–60, 1965–66, 1966–67, 1967–68, 1969–70, 1971–72, 1972–73, 1976–77, 1978–79, 1979–80, 1981–82, 1982–83, 1984–85, 1989–90, 1993–94, 1994–95, 1995–96, 1997–98, 2001–02, 2003–04, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2018–19, 2020–21, 2021–22
** Vicečempioni (25): 1927–28, 1929–30, 1935–36, 1945–46, 1960–61, 1962–63, 1968–69, 1970–71, 1977–78, 1980–81, 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1990–91, 1991–92, 2002–03, 2004–05, 2006–07, 2007–08, 2009–10, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18
* **[[Nīderlandes kauss futbolā|KNVB kauss]]**
** Kausa ieguvēji (20): 1916–17, 1942–43, 1960–61, 1966–67, 1969–70, 1970–71, 1971–72, 1978–79, 1982–83, 1985–86, 1986–87, 1992–93, 1997–98, 1998–99, 2001–02, 2005–06, 2006–07, 2009–10, 2018-19, 2020-21
** Finālisti (8): 1967–68, 1977–78, 1979–80, 1980–81, 2010–11, 2013–14, 2021–22, 2022–23
* **Johana Kruifa kauss**
** Kausa ieguvēji (9): 1993, 1994, 1995, 2002, 2005, 2006, 2007, 2013, 2019
** Finālisti (8): 1996, 1998, 1999, 2004, 2010, 2011, 2012, 2014, 2025
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kauss / UEFA Čempionu līga]]**
** Kausa ieguvēji (4): 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1994–95
** Finālisti (2): 1968–69, 1995–96
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1986–87
** Finālisti (1): 1987–88
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1991–92
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1973, 1995
** Finālisti (1): 1987
* **[[Starpkontinentālais kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1972, 1995

## Komandas sastāvs

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Viesturu pagasts

**Viesturu pagasts** ir viena no Bauskas novada administratīvajām teritorijām, Lielupes kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Rundāles, Svitenes un Mežotnes pagastiem, kā arī Jelgavas novada Sesavas, Vircavas un Jaunsvirlaukas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Īslīce, Kapupe, Lielupe, Liepars, Sesava, Svitene, Upele.

## Vēsture
Mūsdienu Viesturu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Grāvendāles muiža (*Gut Grafental*, Grāvendāle), Lielbērsteles muiža (*Gut Groß-Bersteln*, Bērstele).

1945. gadā Bauskas apriņķa Mežotnes pagastā nodibināja Viesturu ciema padomi, nosaucot par godu zemgaļu valdniekam Viestartam (Viesturam). Bauskas rajona **Viesturu ciemam** 1962. gadā pievienoja likvidēto Bērsteles ciemu, 1963. gadā kolhoza «Svitene» teritoriju pievienoja Svitenes ciemam, bet 1977. gadā pievienoja daļu Svitenes ciema teritorijas. 1987. gadā daļu Viesturu ciema teritorijas pievienoja Pilsrundāles ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Viesturu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rundāles novadā. 2021. gadā Rundāles novadu iekļāva Bauskas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Bērstele (ciems)|Bērstele]]** (pagasta centrs), Viesturi, Vairogi, Galzemji, Grāvendāle, Pērnavieši.

### Ievērojamas personības
* Jānis Čakste (1859—1927), jurists, pirmais Latvijas Valsts prezidents

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Svitenes pagasts

**Svitenes pagasts** ir viena no Bauskas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos, Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Viesturu un Rundāles pagastiem, Jelgavas novada Sesavas pagastu, kā arī Lietuvas Šauļu apriņķa Jonišķu rajona Krjuku seņūniju un Pakrojas rajona Žeimeles seņūniju. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Upes: Kapupe, Liepars, Svitene, Virsīte.

## Vēsture
Mūsdienu Svitenes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Svitenes muiža (*Gut Schwitten*).

1891. gadā izveidots Svitenes pagasts, apvienojot tajā Svitenes un Lielsvitenes muižu pagastu. 
Pēc 1920. gada zemes reformas Svitenes muiža (*Schwitten*) sadalīta 86 vienībās 1296 ha kopplatībā un Lielbērsteles muiža (*Groß-Bersteln*, 821 ha) 75 vienībās. Pagasta teritorijā atradās arī Annas, Kaupēnu (*Kaupen*), Liepara (*Leeparshof*, arī Melles muiža) un Ošu pusmuižas. 

1935. gadā Bauskas apriņķa Svitenes pagasta platība bija 75 km² un tajā dzīvoja 1667 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Svitenes un Bērsteles ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Svitenes ciems** ietilpis Elejas (1949-1956) un Bauskas (pēc 1956) rajonos. Svitenes ciemam 1963. gadā pievienoja Viesturu ciema kolhoza «Svitene» teritoriju, bet 1977. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Viesturu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Svitenes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rundāles novadā. 2021. gadā Rundāles novadu iekļāva Bauskas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Svitene]]** (pagasta centrs), Tīrumi, Virsīte, Grābēni.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Vecumnieku pagasts

**Vecumnieku pagasts** ir viena no Bauskas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Iecavas, Stelpes un Valles pagastiem, Ogres novada Birzgales un Tomes pagastiem, kā arī Ķekavas novada Baldones pagastu.

## Vēsture
Mūsdienu Vecumnieku pagasta teritorijā vēsturiski atradās Drākenes muiža (*Gut Drakken*), Misas muiža (*Gut Mißhof*), *Reschenhof* muiža, Umpārtes muiža (*Gut Wiexten*, Umpārte), Vecmuiža (*Neugut*, Vecumnieki).

Līdz 1940. gadam pagasta nosaukums bija **Vecmuižas pagasts**. 1935. gadā tā platība bija 255,3 km2. 1945. gadā pagastā izveidoja Vecumnieku, Birznieku, Umpārtes un Vīksniņas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā Vecumnieku ciemam pievienoja Vīksniņas ciema kolhoza "Sarkanā zvaigzne" teritoriju, 1954. gadā — Birznieku un Umpārtes ciemus. 1977. gadā notika nelielu teritoriju apmaiņa ar Birzgales ciemu. 1990. gadā ciems tika reorganizēts par pagastu.

2009. gadā pagastu kā vienu no administratīvajām teritorijām iekļāva Vecumnieku novadā. Pēc 2021.gada novadu reformas jaunajā Bauskas novadā apvienoti: Bauskas, Iecavas, Rundāles un Vecumnieku novads.

## Apdzīvotās vietas
Bāliņi, Beibeži, Brūveri, Klīvi, Misa, Piebalgas, Umpārte, Vecumnieki, Zvirgzde.

## Izglītība

### Vispārējās izglītības iestādes un pirmsskolas izglītība

* Vecumnieku vidusskola
* Misas pamatskola

### Profesionālās ievirzes izglītības iestādes

* Vecumnieku Mūzikas un mākslas skola
* Vecumnieku Sporta skola

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Ievērojamas personības
* Ainārs Kovals — vieglatlēts, šķēpa metējs (1981)
* Ingmārs Līdaka — dabas aizsardzības aktīvists, politiķis (1966)
* Aivars Siliņš — aktieris (1947)
* Arnolds Spekke — latviešu filologs, vēsturnieks, diplomāts (1887—1972)

## Daba

### Upes
Līčupe, Misa, Rūsiņupīte, Taļķe, Vārnupe, Vīksniņa, Zvirgzde, Aklais strauts.

### Ūdenstilpes
Beibežu ūdenskrātuve, Lādzēnu dīķi, Aklais ezers, Staņķu ezers, Jaunais ezers, Vecais ezers.

## Apskates vietas

* Kokamatnieka sēta "Jūras".
* Zvirgzdes kāpa — augstākā vieta Vecumnieku apkārtnē, katru gadu šeit notiek Baltu vienības dienas svinības.
* Sidrabceramics darbnīca.

## Galerija

Vecumnieku Vecais ezers.jpg|Vecais ezers
Vecumnieku Jaunais ezers.jpg|Jaunais ezers
Vīksniņa pie Viesturu skolas.jpg|Vīksniņa pie Viesturu skolas
Vecumnieku baznīca 2001-02-11.jpg|Vecumnieku baznīca
Vecumnieku pagasta pašvaldība - panoramio.jpg|Vecumnieku pagasta pašvaldība


## Atsauces
Amatas novads

**Amatas novads** bija pašvaldība Vidzemē.  Novada dome atradās vēsturiskajā Drabešu pagasta namā, kurš celts 1873. gadā Drabešu pagasta «Ausmās».

## Daba

Upes: Amata, Dadžupe, Džerdupe, Ežupe, Gaidene, Gauja, Grūba, Kumada, Kurmupe, Melederupīte, Nediene, Pērļupe, Rakšupe, Simtupe, Skujupe.

Ūdenstilpes: Āraišu ezers, Vēķis. Vecajā novadā pavisam ir 11 lielākas dabīgās ūdenstilpes.

## Vēsture
Novads izveidots 2000. gadā 19. augustā, apvienojoties Cēsu rajona Amatas un Drabešu pagastam. 2009. gadā novadam, kas reformas rezultātā bija kļuvis par patstāvīgu pirmā līmeņa administratīvo vienību, pievienoja arī Nītaures, Skujenes un Zaubes pagastu. 2021. gada 1. jūlijā administratīvi-teritoriālās reformas rezultātā Amatas novadu iekļāva Cēsu novadā.

## Apdzīvotās vietas

Apdzīvotās vietas: Agra, Amata, Amatas skola, Aparnieki, Āraiši, Bille, Drabeši, Ģikši, Ieriķi, Kārļi, Līvi, Meijermuiža, Melturi, Mūrnieki, Rāceņi, Rencēni, Vāļukalns, Velmeri, Zāģeri.

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

Pēdējā Amatas novada domes priekšsēdētāja bija Elita Eglīte (Zaļo un Zemnieku savienība).

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

* Ernests Putniņš (1867-1962), ārsts ginekologs, LU profesors
* Melānija Vanaga (1905-1997), rakstniece

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

AraišuEzerpils.jpg|Āraišu ezerpils
Āraišu pilsdrupas 2001-05-26.jpg|Āraišu pilsdrupas
Vējdzirnavas, Drabešu pagasts.JPG|Āraišu vējdzirnavas
Skujenes baznīca 2001-06-02.jpg|Skujenes luterāņu baznīca


## Atsauces

## Ārējās saites
*