Čārlzs Teilors (filosofs)

**Čārlzs Margreivs Teilors** (; 1931. gada 5. novembris) ir kanādiešu filosofs, viens no ievērojamākajiem mūsdienu morāles un politikas pētniekiem, īpaši pētījis multikulturālismu no holistiskā individuālisma perspektīvas, sekulārismu, modernitāti, valodu, sociālo uzvedību, morāli. Teilors uzskata — lai risinātu tādas problēmas kā vardarbība, jāskata jautājuma gan sekulārās, gan reliģiskās dimensijas.

## Dzīvesgājums
Dzimis Monreālā, Kanādā, divvalodīgā ģimenē. 1952. gadā saņēmis BA grādu vēsturē Makgila Universitātē. Uzsācis studijas Oksfordas Universitātē, kur 1955. gadā saņēmis BA grādu filosofijā, politikas un ekonomikas zinātnēs; Oksfordas Universitātē 1960. gadā saņēmis arī MA grādu un 1961. gadā D.Phil. grādu Jesajas Berlina vadībā. No 1961. gada līdz 1997. gadam pasniedzis Makgila Universitātē, kur šobrīd ir goda profesors. Teilors kā pasniedzējs strādājis arī daudzās pasaules augstskolās, tajā skaitā Bērklijas, Jeila un Stenforda universitātēs, Frankfurtes Universitātē un Hebrevas Universitātē Jeruzalemē. Teilors kā pirmais kanādietis 2007. gadā saņēma prestižo Templetona balvu. 2008. gadā Teilors saņēma Kioto balvu kategorijā *Mākslas un filosofija*.

## Idejas
Teilors ir pazīstams kā modernitātes filosofisko un vēsturisko aspektu jautājumu pētnieks, un arī viņa grāmata *Modernie sociālie iztēlojumi* (*Modern Social Imaginaries*) pievēršas sabiedrības un laikmeta kopsakarībām rietumu modernitātes kontekstā. Par modernitāti autors sauc:

Grāmatā Teilors ir ieinteresēts sociālajos iztēlojumos, kas veidojušas rietumu modernitāti, jo viņaprāt rietumu modernitāte nav atdalāma no konkrētiem sociālajiem iztēlojumiem. Teiloru interesē, kā cilvēki iztēlojas sociālo vidi un, lai to skaidrotu, viņš definē morālo kārtību un sociālo iztēlojumu. Iztēlojoties konkrētu sociālo vidi, cilvēki parasti nevadās pēc teorētiskiem priekšrakstiem, bet bieži šādos momentos svarīgi kļūst konkrēti attēli vai stāsti, kas veido priekšstatu. Ja morālās kārtības ideja ir, kā cilvēki var dzīvot kopā sabiedrībā, tad sociālie iztēlojumi ir vienojoša sabiedrības izpratne, kas nosaka sabiedrības leģitīmas rīcības. Kā cilvēki iztēlojas un redz savu sociālo esamību. Teiloru interesē morālā kārtība sociālajos iztēlojumos, kas veidojusi rietumu modernitāti. Viņš izdala rietumu modernitātei svarīgas trīs sociālo iztēlojumu formas — tirgus ekonomika, publiskā sfēra un pašorganizēties spējoši cilvēki. Grāmatā autors atsaucas uz vairākiem XVI—XIX gadsimta vēsturiskiem notikumiem, tajā skaitā Franču revolūciju u.c., un atsaucas uz saviem laikabiedriem Benediktu Andersonu, Jirgenu Hābermāsu u.c.

## Grāmatu izlase
* 1975 *Hegel*
* 1979 *Hegel and Modern Society*
* 1989 *Sources of the Self: The Making of the Modern Identity*
* 1991 *The Ethics of Authenticity*
* 1992 *Multiculturalism: Examining the Politics of Recognition*
* 1998 *Catholic Modernity?*
* 2004 *Modern Social Imaginaries*
* 2007 *A Secular Age*
* 2011 *Dilemmas and Connections: Selected Essays*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Čārlza Teilora raksts ''Citi un mēs: vai multikulturālisms jau pašos pamatos ir relatīvs?'' laikrakstā ''Diena'' 
* [Čārlza Teilora video lekcijas](https://web.archive.org/web/20131114191314/http://wn.com/Charles_Taylor_(philosopher))