Maskavas apgabals

**Maskavas apgabals** () ir viens no Krievijas Federācijas apgabaliem Centrālā federālā apgabala sastāvā. Apgabala centrs ir Maskava, tomēr pati pilsēta neietilpst apgabalā. Ziemeļrietumos un ziemeļos apgabals robežojas ar Tveras apgabalu, ziemeļos — Jaroslavļas apgabalu, ziemeļaustrumos un austrumos ar Vladimiras apgabalu, dienvidaustrumos ar Rjazaņas apgabalu, dienvidos — Tulas apgabalu, dienvidrietumos — Kalugas apgabalu, bet rietumos ar Smoļenskas apgabalu. Maskavas apgabals ir viens no lielākajiem rūpniecības produkcijas ražotājiem Krievijā.

## Vēsture
thumb|upright = 1.0|left|Maskavas kņazistes teritorijas izplešanās no tagadējā Maskavas apgabala centrālās daļas (tumši zaļā krāsā) 14. un 15. gadsimtā.
13. gadsimtā Zelta Ordas vietvalži krievu kņazistēs bija Vladimiras-Suzdaļas kņazi. 1319. gadā Zelta Ordas hans Muhameds Uzbek-hans iecēla Maskavas kņazu Juriju kā uzticamu vasali par lielkņazu, tā padarot Maskavu par visas Ziemeļaustrumkrievijas politisko centru.

Novājinoties Zelta ordas varai, Maskavas kņazs Vasilijs Dmitrijevičs pēc 1389. gada sevi sāka dēvēt par Maskavas lielkņazu. 
Viņa mazdēls Maskavas lielkņazs Ivans III pakļāva Jaroslavļas kņazisti (1463) un Rostovas kņazisti (1474), uzvarēja Novgorodas Republikas karaspēku un 1478. gadā pievienoja to saviem valdījumiem. 1485. gadā viņam padevās Tveras lielkņaziste, bet 1489. gadā Vjatkas zeme. 1487. gadā viņš uzbruka Kazaņas hanistei un ielika tur hanu par vasali. 1503. gadā Ivans III saviem valdījumiem pievienoja arī Čerņihivas lielkņazisti, Starodubas kņazisti, Novgorodas–Severskas kņazisti un Riļskas kņazisti.
Viņa dēls Maskavas lielkņazs Vasilijs III 1510. gadā likvidēja Pleskavas Republikas neatkarību, vēlāk pakļāva arī Rjazaņas lielkņazisti un Novhorodas-Siverskas kņazisti, 1514. gadā ieņēma Smoļensku. 
1547. gadā viņa dēls Maskavijas lielkņazs Joans IV Briesmīgais kronējās par "Visas Krievijas caru" (Царь всея Руси). 

1708. gadā cars Pēteris I nodibināja Maskavas guberņu. 1851. gadā uzbūvēja dzelzceļa līniju Maskava–Pēterburga, bet 1862. gadā Maskava–Ņižņijnovgoroda.
1929. gadā izveidoja Maskavas apgabalu.

## Ģeogrāfija
thumb|250px|Maskavas apgabala ainava
Atrodas Austrumeiropas līdzenumā. Apgabala ziemeļos un rietumos — Smoļenskas-Maskavas augstiene, bet austrumos — purvainā Meščeras zemiene. Klimats mēreni kontinentāls. Vidējā temperatūra janvārī ir –10 °C, bet jūlijā — +17 °C. Visas apgabala upes ietilpst Volgas baseinā. Lielākās upes - Volgas pieteka Oka ar pietekām Maskavu un Protvu.

## Iedzīvotāji
Kopējais iedzīvotāju skaits apgabalā ir 6 672 773 (2008) (6 645 672 — 2007, 6 628 107 — 2006). Vidējais apdzīvojuma blīvums ir 145,7 cilv./km2 (2008) — vislielākais no visiem reģioniem, galvenokārt tāpēc, ka tajā liela daļa iedzīvotāju dzīvo pilsētās — 80,4 % (2008). Vislielākais tas ir Maskavas tuvumā, bet vismazākais - rajonos, kuri atrodas tālāk no Maskavas - tikai ap 20 cilv./km2.

**Lielākās etniskās grupas**

thumb|600px|center|Dzīvojamās mājas Ramenskā (40 km uz DA no Maskavas)

## Pilsētas
Senākā apgabala pilsēta ir Volokolamska (dibināta 1135. gadā, agrāk nekā Maskava).
PSRS laikos ap Maskavu uzcēla zinātnes pilsētas (*наукоград*), kas parasti ir militāras nozīmes pētniecības centri - Žukovska (aviācijas pētniecība), Kļimovska (ieroču rūpniecība), Reutova (raķešbūvniecība), Koroļova (kosmiskās tehnoloģijas), Černogolovka (fizika un ķīmija), Dubna (atomenerģētika). Apgabalā atrodas Krievijas kosmisko kuģu (Koroļovā) un kara pavadoņu (Krasnoznamenskā) vadības centri.

Apgabala pilsētā Sergijevposadā atrodas Krievijas pareizticīgo baznīcas svarīgākais klosteris - Trejādības-Sergija laura (*Троице-Сергиева лавра*).

**Lielākās pilsētas pēc iedzīvotāju skaita**

### Karte

## Ārējās saites