open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Neīstā bērzubeka

**Neīstā bērzubeka** jeb **skābaržu lācītis** (*Leccinum pseudoscabrum*, arī *Leccinum carpini*) ir Latvijā reta beku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. 
Pirmo reizi Latvijā droši konstatēta 2013. gadā, taču domājams, ka līdz tam bieži tikusi jaukta ar citām bērzubekām.
Daļa mikologu uzskata, ka šī suga ir tā pati *Leccinellum griseum*/*Leccinum griseum*, citi norāda uz atšķirībām.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Neīstā bērzubeka
* Cepurīte: krāsa brūna, dzeltenbrūna vai pelēkbrūna, retos gadījumos ļoti gaiša. Forma puslodes, vecumā izpletusies līdz polsterveida, virsma izteikti nelīdzena. Platums līdz 12 cm. Virsmiziņa sausā laikā sausa, reizēm saplaisājusi, slapjā laikā lipīga. Mīkstums krēmkrāsā, bez īpašas smaržas un garšas, griezumu vietās maina krāsu uz gandrīz melnu ar violetu nokrāsu.
* Stobriņi: Stobriņi un atveres bālganas vai dzeltenīgā krēmkrāsā, iespiedumu vietās melnē.
* Kātiņš: tievs, krēmkrāsā, ar ļoti smalkām brūnām zvīņām, kuras parasti īpatnēji izkārtotas - apakšdaļā tīkliņveidā, augšdaļā punktēti.
* Sporas: brūnas, 10-28/4-7 µm.
* Bazīdijas: 32/12 µm.
* Cistīdas: 42/14 µm.

## Augšanas apstākļi

Mikorizas sēne. Aug zem dažādiem lapu kokiem, tai skaitā skābaržiem, ozoliem un lazdām, no jūnija beigām  līdz oktobrim.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas.

## Līdzīgās sugas

Līdzīga nelielai parastajai bērzubekai, taču atšķiras ar apšubekām līdzīgu melnēšanu griezuma vietās un grubuļaināku cepurītes virsmu.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Lācīšu ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mikologu biedrība Dabas muzejā 
* Sēnes apraksts
* Foto Boletales.com
* Index Fungorum
* The Genus Leccinum
* Mycobank
* Hazel bolete
Ostraleidums

**Ostraleidums** (), arī **Ostrolīdumi**, ir ciems Balvu novada Briežuciema pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Briežuciema, 33 km no novada centra Balviem un 253 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V480 (Aususala–Breksene), Griušļovas krastā.

## Atsauces
Jānis XII

**Jānis XII** (, dzimis 937. gadā, miris ), īstajā vārdā **Otaviāno** (*Ottaviano*), bija Romas pāvests no  līdz savai nāvei. Viņa priekštecis bija Agapets II. Jānis XII bija vienīgais Spoleto hercoga Alberika II dēls. Par Romas pāvestu viņš kļuva 18 gadu vecumā. 962. gadā viņš kronēja Otonu I par Svētās Romas impērijas imperatoru, kurš vēlāk piespieda viņu atkāpties no pāvesta amata. Viņa pretinieki, ieskaitot Otonu I, dzīves laikā kritizēja viņu par amorālu un hedonistisku dzīves veidu.

## Ārējās saites
Spietiņu apmetne

**Spietiņu apmetne** ir viena no vislabāk izpētītajām seno iedzīvotāju apmetnēm Sēlijā, kas dod priekšstatu par Daugavas ielejas cilvēku dzīves apstākļiem agrā un vidējā dzelzs laikmeta periodā (no 100. līdz 400. gadam m.ē.). 
Netālu no Spietiņu apmetnes atrodas Spietiņu kapulauks un senākā Plāteru apmetne, kas bijusi apdzīvota 1. gadu tūkstotī p.m.ē.  

## Atrašanās vieta
Spietiņu apmetne atrodas netālu no Daugavas kreisā krasta Jēkabpils novada Sēlpils pagastā.

## Arheoloģiskie izrakumi
Apmēram divu hektāru plašās apmetnes līdz 1,8 metrus biezā kultūras slāņa izpēti 2250 m² platībā no 1961. līdz 1963. gadam veica Latvijas Vēstures muzeja Arheoloģijas nodaļas darbinieki Jolantas Daigas un Māra Atgāža vadībā.
Atsegtas guļbūvju celtņu vietas, 63 atklātie pavardi, iegūtas 519 senlietas - dzelzs darbarīki, bronzas rotas un māla trauku lauskas (gludās, nedaudz švīkātās un tekstīlās keramikas). Kā liecina atradumi iedzīvotāju galvenā nodarbošanās bijusi zemkopība un lopkopība.

## Dzelzs ieguves krāsnis
Apmetnes dienvidrietumu malā atklāta ap 400 m² liela dzelzs ieguves un pirmapstrādes vieta, kurā atrada sešas šahtas tipa dzelzs ieguves krāsnis, kuru tuvumā konstatēja jēldzelzs sagataves un ap 1,5 tonnu sārņu. Šie atradumi sniedz pirmās plašākās liecības par vietējās dzelzs apstrādes pirmsākumiem.

## Atsauces

## Literatūra
*
Adriāns III

**Adriāns III** (, miris 885. gada augustā vai septembrī) bija Romas pāvests no  līdz . Viņa priekštecis bija Marīns I. Adriāna pontifikāts bija ļoti īss, pāvesta amatā viņš atradās ļoti nemierīgā laika posmā. Tiek pieļauts, ka Adriāns III tika noslepkavots.

## Ārējās saites
Cierpīne

**Cierpīne**, arī **Cērpene**, ir ciems Balvu novada Briežuciema pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 7 km no pagasta centra Briežuciema, 27 km no novada centra Balviem un 247 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu P45 (Viļaka–Kārsava) un P46 (Dubļeva–Cērpene) krustojumā, netālu no Krakupes.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 114 cilvēkiem.

## Atsauces
Bieliņi

**Bieliņi**, arī **Bēliņi**, ir ciems Balvu novada Briežuciema pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Briežuciema, 29 km no novada centra Balviem un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V480 (Aususala–Breksene).

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 119 cilvēkiem.

## Atsauces
Kručinova

**Kručinova** ir ciems Balvu novada Briežuciema pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 10 km no pagasta centra Briežuciema, 26 km no novada centra Balviem un 246 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P46 (Dubļeva–Cērpene).

## Atsauces
2017.—2018. gada Francijas futbola 1. līgas sezona

**2017.—2018. gada Francijas futbola 1. līgas sezona** bija 80. Francijas futbola čempionāta spēcīgākās līgas (*[[Francijas futbola 1. līga|Ligue 1]]*) sezona. Tā sākās  un noslēdzās . Iepriekšējie čempioni bija *[[AS Monaco FC]]*.

Čempionātā uzvarēja Parīzes "Saint-Germain" futbolisti, izcīnot 7. Francijas čempionu titulu kluba vēsturē. Par sezonas rezultatīvāko spēlētāju, gūstot 28 vārtus, kļuva Parīzes "Saint-Germain" uzbrucējs Edinsons Kavani.

## Komandas

### Stadioni

## Turnīra tabula

## Statistika
**Vārtu guvēji**

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Piktu ķēniņu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Pikti|Piktu ķēniņi]]**, kas ir balstīts uz Piktu hronikas sarakstiem. Pikti dzīvojuši Ziemeļbritānijā un 9. gadsimtā, sajaucoties ar skotiem, piedalījās Skotijas Karalistes veidošanā.

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Skotijas karaļu uzskaitījums

## Ārējās saites
*CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork
*''Annals of Clonmacnoise'' at Cornell
*Linguistic analysis of legendary kings
Bonifācijs V

**Bonifācijs V** (, dzimis 575. gadā, miris ) bija Romas pāvests no  līdz savai nāvei. Pirms Bonifācijs V kļuva par pāvestu, pāvesta amats bija brīvs vairāk nekā gadu. Viņa priekštecis bija Adeodāts I. Bonifācija V pontifikāta laikā kristietība ievērojami izplatījās Anglijā, it īpaši Nortambrijā.

## Ārējās saites

*
Sviestbeka

**Sviestbeka** var būt:
* Sviestbeku ģints — sēņu sistemātikas vienība
* Sviestbeku dzimta  — sēņu sistemātikas vienība
* Parastā sviestbeka — tipiskā suga sviestbeku ģintī
Kaķis starp gaiļiem

***Kaķis starp gaiļiem*** () ir slovāku gleznotāja Jakoba Bogdani glezna, tapusi periodā no 1706. līdz 1710. gadam.

## Apraksts
Tā gleznota ar eļļas krāsu uz audekla; izmēri ir 103,5 x 126&nbsp;cm.

Glezna atrodas Slovāku nacionālajā galerijā Bratislavā.

## Analīze
Gleznā attēlota aina ar dzīvniekiem, kas tipiska baroka periodam Eiropā un īpaši 17. gadsimta nīderlandiešu mākslā. Darbā ir daudz reālistisku detaļu, izceļot izdzīvošanas grūtības, kaķim uzbrūkot cālēnam. Kreisajā apakšējā gleznas stūrī atrodams mākslinieka paraksts. Glezna tapusi mākslinieka labākajos gados, jo viņa agrīnie gadi, kas tika pavadīti Slovākijā, nav bijuši īpaši izceļami. Jakobs Bogdani nāca no aristokrātiskas protestantu ģimenes. No 1684. gada viņš radīja daudzus ziedu gleznojumus Amsterdamā. 1689. gadā viņš pārcēlās uz Angliju, kur bija Viljama III karaliskais gleznotājs. Bijis īpaši pazīstams ar putnu gleznojumiem.

## Atsauces
Kajs

**Kajs** (, miris ) bija Romas bīskaps no  līdz nāvei 296. gadā un līdz ar to katoļtticībā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem. Viņš tika ievēlēts par pēcteci Eitihiānam. Ļoti maz ir zināms par viņa dzīvi, ko apstiprinātu droši avoti. Viņš it kā esot bijis Romas imperatora Diokletiāna radinieks.

## Ārējās saites

*
Koreka

**Koreka** () ir mazs ciemats (*frazione*) Itālijas dienvidos, Kalabrijā. Tā atrodas Kozencas provincē. 2017. gadā tur dzīvoja 700 iedzīvotāju. Tai blakus atrodas Kampora Sandžovanni. Koreku apskalo Tirēnu jūra. Koreku ir iemīļojuši tūristi, to apkalpošana ir galvenais Korekas ienākumu avots.

## Galerija

File:Coreca - Chiesa della Madonna degli Angeli novembre 2017.jpg
File:Coreca - Piazza vista serale.JPG
File:Coreca Veduta Notturna dalla Piazza.jpg
File:Turriella di Coreca vista dalla Piazza anno 2017.jpg
File:Baia di Coreca 2.jpg|Korekas līcis
File:Panorama Coreca anni 1950.jpg|Coreca on 1950's
Libērijs

**Libērijs** (, dzimis ap 310. gadu, miris ) bija Romas bīskaps no  līdz nāvei 366. gadā un līdz ar to katoļticībā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem. Viņš tika ievēlēts par pēcteci Jūlijam I. Libērijs bija Romas bīskaps laikā, kad izplatījās ariānisma idejas. 355. gadā viņš par pretošanos ariānismam tika atcelts no bīskapa amata un izsūtīts uz Trāķiju. Vēlāk viņš piekāpās un tika atjaunots amatā.

## Ārējās saites

*
Honorijs I

**Honorijs I** (, dzimis 585. gadā, miris ) bija Romas pāvests no  līdz savai nāvei. Viņa priekštecis bija Bonifācijs V. Honorijs I turpināja Bonifācija V iesākto anglosakšu kristīšanu. Viņš šajās zemēs ieviesa Lieldienu atzīmēšanu. Pēc nāves, 680. gadā, Honorijs I tika atzīts par ķeceri, jo pontifikāta laikā atbalstīja kompromisa formulējumu, kas apvienotu kristiešus strīdā par Kristus būtības dievišķo un cilvēcisko sadalījumu. Šis apvainojums ķecerībā vai vismaz kļūdā un modrības trūkumā, un tā rezultātā pāvestam pasludinātā anatēma vēlāk kļuva par argumentu strīdos par pāvesta nemaldības teoriju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Honorijs (nozīmju atdalīšana)

**Honorijs** var būt:

* Honorijs — Rietumromas imperators no 393. līdz 423. gadam;
* Honorijs I — Romas pāvests no 625. līdz 638. gadam;
* Honorijs II — Romas pāvests no 1124. līdz 1130. gadam;
* Honorijs III — Romas pāvests no 1216. līdz 1227. gadam;
* Honorijs IV — Romas pāvests no 1285. līdz 1287. gadam.
Daniils Ulimbaševs

**Daniils Ulimbaševs** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, pussargs. Kopš 2024. gada spēlē FK Metta sastāvā. Divkārtējs Latvijas čempions (2014. gadā ar FK Ventspils, 2016.&nbsp;gadā ar Jūrmalas "Spartaku"), tāpat 2022. gadā ar FK Auda ieguvis Latvijas kausu.

Latvijas izlases sastāvā debitēja  FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Andoru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bogdans Vaščuks

**Bogdans Vaščuks** (dzimis ) ir Igaunijas futbolists, pussargs, Igaunijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Kuveitas kluba ''Al-Shabab'' sastāvā. No 2016. līdz 2018. gadam spēlējis Latvijas Virslīgā Riga FC sastāvā.

## Ārējās saites
Parastā sviestbeka

**Parastā sviestbeka** jeb **sviesta beka** (*Suillus luteus*, agrāk *Boletus luteus*) ir Latvijā bieža sviestbeku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. Tā ir tipiskā suga sviestbeku ģintij.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Jaunas parastās sviestbekas
* Cepurīte: krāsa šokolādes brūna, reti dzeltenbrūna vai purpurbrūna, dažreiz lāsaina. Forma puslodes, vēlāk izliekti spilvenveida līdz plakanai, bieza, bieži ar nelielu izcilni vidū. Platums līdz 10, reti 15 cm. Virsmiziņa gluda, lipīga, sausā laikā spīdīga, viegli atdalāma no mīkstuma. Sākumā ar labi attīstītu daļēju gļotainu plīvuru, vēlāk tā atliekas var lēveraini nokarāties no malām. Mīkstums bālgans vai dzeltenīgs, zem virsmiziņas tumšāks, sulīgs, maigs, ar vāju augļu smaržu un vāju, mazliet skābenu patīkamu garšu, griezumā krāsu nemaina.
* Stobriņi: gaiši dzelteni, vēlāk zaļgandzelteni, pieauguši kātiņam. Atveres sīkas, sākumā bālganas, sēnei augot kļūst dzeltenas.
* Kātiņš: cilindrisks, bez dobuma, bālgans vai dzeltenīgs, zem gredzena vecumā brūngans. Garums līdz 10 cm, resnums 1-2 cm. Ar ādainu plēves gredzenu, sākumā baltu, vēlāk apakšpusē brūnganu vai netīri violetu.
* Sporas: rūsgani dzeltenas, masā zaļganbrūnas, gludas, elipsoīdas-vārpstveida, 7-11/2,5-3,5 µm.
* Bazīdijas: 14-19/4-6 µm.
* Cistīdas: vālesveida, reizēm izstieptas galotnēs, bezkrāsainas līdz tumši brūnām, 24-60/4-6 µm.

## Augšanas apstākļi

Priežu mikorizas sēne. Aug priežu mežos, īpaši saulainās vietās mežmalās un ceļmalās. Reti sastopama arī zem eglēm un lapeglēm. Labākais augšanas laiks no jūlija līdz septembrim, labvēlīgos apstākļos no maija līdz pat decembrim. Izplatoties pa planētu līdz ar cilvēka veiktajiem priežu stādījumiem, sēne tagad sastopama no tai dabiskās Ziemeļu puslodes taigas zonas līdz Andu kalniem, Brazīlijai un Jaunzēlandei. Parasto sviestbeku iesaka kultivēt priežu stādījumos ekoloģiski saindētā vidē, jo tā aizsargā priedes no pārmērīga metālu daudzuma augsnē.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas, iepriekš jānovelk virsmiziņa un plīvura atliekas. Nav ieteicama žāvēšanai. Tāpat kā citi pārtikas produkti, dažiem cilvēkiem var izraisīt alerģiskas reakcijas, ir uzskats, ka tās rada tikai nenoņemtā lipīgā virsmiziņa. Bieži sēņodiņu bojāta.

## Līdzīgās sugas

Ļoti līdzīga gan izskatā, gan augšanas vietu ziņā graudainajai sviestbekai, atšķiras no tās ar plīvura un gredzena esamību.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Sviestbeku ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sugu enciklopēdija
* LVM sēņotāja ceļvedis, 22.lpp.
* Suillus luteus: The Slippery Jack
* Index Fungorum
* Mycobank
Aleksandrs Gaļickis

**Aleksandrs Gaļickis** (; dzimis , miris ) bija krievu ārsts, šaha problēmists un teorētiķis.

## Dzīves gaitas
Dzimis 1863. gada 21. februārī Vjatkas guberņas Jaranskas apriņķa Russkije Kraji ciemā lauku garīdznieka ģimenē. No 1884. līdz 1889. gadam mācījies Kazaņas Universitātes Medicīnas fakultātē. Pēc tam strādājis par lauku ārstu Kazaņas (1889—1899), Vjatkas (1899—1903), Saratovas (1904—1918) guberņas un Saratovas (1918—1921) pilsētā.

## Šaha kompozīcija
1886. gadā Gaļickis sācis nodarboties ar šaha uzdevumu sastādīšanu un piedalījies žurnāla «*Радуга*» (Varavīksne) konkursā. Visa mūžā viņš publicējis 1860 uzdevumus un vairāk nekā tūkstotis uzdevumu palikuši nepublicēti. Gaļickis nav centies piedalīties konkursos, tikai 30 viņa uzdevumi ieguvuši atzinības, tai skaitā desmit no tiem apbalvoti ar pirmo godalgu. 

Gaļickis par galveno uzskatījis šaha kompozīcijas popularizāciju. Viņa publikācijas par šaha kompozīciju joprojām ir aktuālas. Zviedru problēmists Ross nosaucis Gaļicki par "šaha Heini". Visplašāk Aleksandra Gaļicka biogrāfija un daiļrades ceļš aprakstīts K. Urusova un J. Fomičeva trīssējumu monogrāfijā *Aleksandrs Gaļickis — šaha Heine*, kas izdota 2010. gadā (1. un 2. sējums) un 2014. gadā (3. sējums). 

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Df6 Kh2 2. Dh4+ Kg1 3. Df4 Th2 4. Dd4+ Kg2 5. Dg4#**

## Atsauces

## Literatūra
* *Урусов К., Фомичев Е.* Александр Галицкий — шахматный Гейне. — Тт. 1, 2. — Полтава: «Дивосвiт» — 600 с., 536 с. + 24 ил., 2010. — 600 экз. — , ; Т. 3. — Саратов: Издательство «КУБик» — 168 с., 2014. — 120 экз. — . 

## Ārējās saites
* A. Gaļicka šaha kompozīcijas vietnē PDB
* A. Gaļicka profils vietnē ''Chess Composers''
Eduards Tīdenbergs

**Eduards Tīdenbergs** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, pussargs. Kopš 2025. gada spēlē Serbijas kluba Dubočica sastāvā.

Karjeru sāka FK Ventspils, 2014. gada sezonā kļuva par Latvijas čempionu. Ar šo klubu kļuva arī par 2016.—2017. gada Latvijas kausa ieguvēju. Bijis FK Ventspils komandas kapteinis. 2020. gada augustā pārgāja uz FK Liepāja.

Latvijas izlases sastāvā debitēja  draudzības spēlē pret Melnkalni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Endijs Šlampe

**Endijs Šlampe** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, aizsargs. Kopš 2019. gada spēlē Latvijas 2. līgas komandas FK Karosta sastāvā.

## Ārējās saites
Karolīna Garsija

**Karolīna Garsija** (*Caroline Garcia*; dzimusi ) ir profesionāla Francijas tenisiste.

Profesionāles karjeru uzsākusi 2011. gadā. Uzvarējusi 11 WTA un vienā ITF vienspēļu turnīrā, kā arī 6 WTA tūres, 1 WTA 125K sērijas un 4 ITF turnīros dubultspēlēs. 2016. gadā kopā ar Kristīnu Mladenoviču triumfēja Francijas atklātajā čempionātā dubultspēlēs. Šo sasniegumu atkārtoja 2022. gadā. Nozīmīgākie vienspēļu tituli ir uzvara 2022. gada sezonas noslēguma turnīrā WTA Finals, kā arī uzvaras *Premier Mandatory* kategorijas turnīrā Pekinā 2017. gada oktobrī un *Premier 5* turnīrā Uhaņā tā paša gada septembrī. Lielākais sasniegums *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīros vienspēlēs ir iekļūšana 2022. gada Austrālijas atklātā čempionāta pusfinālā. 2017. gada Francijas atklātajā čempionātā ir spēlējusi ceturtdaļfinālā.

Kopš 2013. gada pārstāv Franciju Federācijas kausā. Kausu ar izlasi izcīnīja 2019. gadā. Piedalījusies 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs gan vienspēlēs, gan dubultspēlēs.  sasniedza 2. vietu WTA dubultspēļu rangā.

## Sasniegumi ''Grand Slam'' turnīros
### Vienspēles

|}

### Dubultspēles

	
	
	
|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Bēta daļiņa

thumbnail|235px|β<sup>-</sup> sabrukšana
**Bēta daļiņa** (**β daļiņa**) ir lādēta daļiņa, kas izdalās bēta sabrukšanā. Bēta daliņu plūsmu sauc par **bēta starojumu** vai **bēta stariem**. Negatīvi lādētas bēta daļiņas ir elektroni (β-), bet pozitīvi lādētas bēta daļiņas ir pozitroni (β+). Bēta starojumu nevajag jaukt ar sekundārajiem un terciārajiem elektroniem, kas rodas, alfa stariem vai citām smagām lielas enerģijas daļiņām jonizējot gaisa molekulas. Tie ir tā sauktie delta stari un epsilon stari. Atšķirībā no bēta stariem, tiem ir mazāka enerģija un citādāks enerģētiskais spektrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Īrisi (glezna)

***Īrisi*** ir viena no nīderlandiešu gleznotāja Vinsenta van Goga vairākām gleznām, kurās attēloti īrisi (skalbes), kā arī viena no trimdā Senremīdeprovansā tapušajām gleznām gadu pirms viņa nāves 1890. gadā.

Van Gogs "Īrisus" sāka gleznot nedēļu pēc ierašanās trimdas vietā 1889. gada maijā, strādājot slimnīcas dārzā. Šajā gleznā trūkst spriedzes, kas redzama vēlākajos viņa darbos. Gleznu viņš nodēvēja par "zibensnovedēju manai slimībai", jo viņš uzskatīja, ka var sevi atturēt no apziņas zaudēšanas, turpinot gleznot.

Glezna, iespējams, radusies japāņu *[[ukiyo-e]]* koka atspiešanas tehnikas iespaidā, līdzīgi kā citi viņa un citu tā laika mākslinieku darbi. Līdzības parādās stingrajās kontūrās, neierastajos leņķos, ieskaitot pietuvinātus skatus, kā arī plakanu lokālo krāsojumu (modelēts, neņemot vērā gaismas krišanu).

Viņš šo gleznu bija nolēmis veidot kā pētījumu. Iespējams, tāpēc nav atrodama neviena šīs gleznas skice, tomēr Teo, Vinsenta brālis bija par to labākās domās un veikli iesniedza to ikgadējai ''Société des Artistes Indépendants'' izstādei 1889. gada septembrī līdz ar gleznu "Zvaigžņotā nakts pār Ronu". Vinsentam par izstādi viņš rakstīja: "[Tā] pievērš skatienu no tālienes. Īrisi ir skaists pētījums, kas ir pilns ar gaisu un dzīvi." Glezna ir viens no viņa slavenākajiem darbiem.

## Īpašnieki
Pirmais īpašnieks bija Žiljēns "Pērē" Tangijs, krāsas malējs un mākslas tirgonis, kura portretu van Gogs gleznojis trīs reizes. 1892. gadā Tangijs pārdeva "Īrisus" mākslas kritiķim un anarhistam Oktavam Mirbo, kurš bija arī viens no pirmajiem van Goga atbalstītājiem. Mirbo par gleznu samaksāja 300 frankus.

1987. gadā šī glezna kļuva par dārgāko jebkad pārdoto gleznu, uzstādot rekordu, kas noturējās divus ar pusi gadus. To par 53,9 miljoniem ASV dolāru pārdeva Alanam Bondam, kuram nepietika naudas, lai par to samaksātu. Gleznu pārdeva vēlreiz 1990. gadā Žana Pola Getī muzejam Losandželosā. 2012. gadā "Īrisi" bija desmitā dārgāk pārdotā glezna, ņemot vērā inflāciju, bet ignorējot to - 25. dārgākā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Van Gogh, paintings and drawings: a special loan exhibition'', pilnībā digitalizēts izstādes katalogs, kurā ir informācija par gleznu (skatīt saturu)
Dārta Daneviča

**Dārta Daneviča** (dzimusi **Inese Daneviča**  Jēkabpilī) ir latviešu aktrise un modele. Saņēmusi Spēlmaņu nakts balvu kā gada aktrise (2022/2023. gada sezonā).

## Biogrāfija

### Ģimene un izglītība
Dzimusi 1988. gada 8. jūlijā Jēkabpilī. Danevičas tēvs Jānis Danevičs strādā par ķirurgu Jēkabpils reģionālajā slimnīcā, bet māte Zita Daneviča — neiroloģe. Dārta Daneviča mācījusies Jēkabpils Valsts ģimnāzijā un Jēkabpils A. Žilinska mūzikas skolā. 2011. gadā pabeigusi mācības Latvijas Kultūras akadēmijas Skatuves un audiovizuālās mākslas katedrā.

Dejojusi tautas dejas tautas deju kolektīvā "Kauranieši" un tautas deju ansamblī "Līgo".

### Karjera teātrī
No 2012. līdz 2025. gadam strādāja Dailes teātrī. Ātri ieguvusi atzinību. 2011/2012. gada sezonā nominēta "Spēlmaņu nakts" balvai kategorijā "Gada debija skatuves mākslā" (Zelda Ficdžeralda izrādē "Neprātīgā Zelda"), bet 2012/2013. gada sezonā — kategorijā "Gada jaunais skatuves mākslinieks" (Marija Lukjanovna izrādē "Finita la comedia!").Par 2023. gada lomu monoizrādē "Zēni nav meitenes" saņēmusi Spēlmaņu nakts balvu kā gada labākā aktrise (2022/2023. gada sezonā). Izrāde saņēmusi ar skatītāju simpātiju balvu.

### Karjera televīzijā un kino
Aktrise filmējusies seriālos "Jā, bos!", "UgunsGrēks", "Ēnu spēles" un "Svešā seja", kā arī filmās *What Sank Titanic* (2011), "Ievainotais jātnieks" (2017), "Jaungada taksometrs" (2018), *[[The Immortal]]* (2019), "Izmisums" (2018), *[[Manny]]* (2020), "Nemierīgie prāti" (2021).

### Privātā dzīve
Bijusi attiecībās ar Dailes teātra aktieri Niklāvu Kurpnieku. Vēlāk bija attiecībās ar bijušo aktieri un politiķi Artusu Kaimiņu. 2021. gada martā pārim piedzima dēls, bet 2022. gada sākumā pāris izšķīrās. Pēc šķiršanās aktrise iesaistījusies ar A. Kaimiņu cīņā par saskarsmes tiesībām ar savu bērnu, kā arī pievērsusi sabiedrības uzmanību bāriņtiesu un citu iestāžu attieksmei pret sievietēm šādās situācijās un vardarbības ģimenē tēmai.

## Lomas seriālos
* "UgunsGrēks" (2011/2012) — Vanda Saulīte
* "Eņģeļu iela 9. Pelnrušķītes mantojums" (2014) — Inga
* "Ēnu spēles" (2014/2017) — Beāte Andersone
* "Svešā seja" (2017/2018) — Madara Kreicberga
* "Jā, bos!" (2014) — sekretāre
* "Nemīlētie"(2020) — Inga Gricmane
* "Tunelis" (2021) — Marija
* "Nebaidies ne no kā" (2022)
* "Luksofors" (2025) — Arleta Klētniece

## Lomas filmās
* *What Sank Titanic* (2011) — Berta Meina
* "Ievainotais jātnieks" (2017)
* "Jaungada taksometrs" (2018) — Līga
* *[[The Immortal]]* (2019) — Dobešenko meitene
* "Izmisums" (2018)
* *[[Manny]]* (2020) — Aleksandra
* "Nemierīgie prāti" (2021)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dārta Daneviča filmas.lv
* Dārta Daneviča  izrades.lv
Karaliste

**Karaliste** jeb **karaļvalsts** () ir monarhijas paveids, kurā valda karalis vai karaliene.

Jēdziena izcelsme saistāma ar Kārļa Lielā vārda latinizēto versiju *Carolus*, no kā atvasināts vārds "karaliste" ("Kārļa valsts"). Līdz 19. gadsimtam karalistes apzīmēšanai latviešu valodā lietoja vārdu **ķēniņvalsts**. Mūsdienās karaļa tituls ir saglabājies tikai nedaudzās monarhijās.

## Vēsture
Franku Karolingu dinastijai izmirstot, par austrumfranku karali 911. gadā ievēlēja Konrādu, 962. gadā karali Oto I Romā kronēja par Romas impērijas ķeizaru. Viduslaikos Romas pāvests un ķeizars piešķīra karaļa titulu atsevišķiem hercogiem, piemēram, Bohēmijas karalim (1204) vai Polijas karalim (1320).
Starp Vīnes kongresu un Pirmo pasaules karu Eiropā nodibinājās Nīderlandes Karaliste (1815), Beļģijas Karaliste (1831), Grieķijas Karaliste (1832), Itālijas Karaliste (1861), Rumānijas Karaliste (1881), Serbijas Karaliste (1882), Norvēģijas Karaliste (1905) un Bulgārijas Karaliste (1908).

## Mūsdienu karalistes

### Eiropā
* Apvienotā Karaliste
* Beļģija
* Dānija
* Nīderlande
* Norvēģija
* Spānija
* Zviedrija

### Āzijā
* Bahreina
* Butāna
* Jordānija
* Kambodža
* Saūda Arābija
* Taizeme

### Āfrikā
* Lesoto
* Maroka
* Svatini

### Okeānijā
* Tonga

## Skatīt arī
* Ķeizariste
* Hercogiste
* Grāfiste

## Atsauces
Jans Hartongs

**Jans Hartongs** (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
No 1917. gada publicējis apmēram 900 divvilčus un trīsvilčus, kā arī pasaku šaha uzdevumus. Vairāk nekā 400 Hartunga uzdevumi ieguvuši atzinības sastādīšanas konkursos. Daudzas Hartonga kompozīcijas ir rekorduzdevumi (taski). 1959. gadā simts Hartonga un simts Lošinska uzdevumi publicēti M. Nīmeiera krājumā *«Twee zielen en twee gedachten»* (Divi mērķi un divas domas).

No 1959. gada Hartongs bija starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. ♗e4! (draud 2. ♕e6#)**
: **1. ... ♘f8/♘e7/♘e5 2. ♕h6#**
: **1. ... ♘f4 2. ♗f5#**
: **1. ... ♘h4 2. ♖g3#**
: **1. ... ♘c6 2. ♕c8#**
: 1. ... ♗e2 2. ♗g2#
: 1. ... ♖c6/♖c5/♖×e4 2. ♕×f1#

Šādu uzdevumu (bez bandiniekiem) šaha kompozīcijā sauc par aristokrātu.

## Atsauces

## Literatūra
* Niemeijer M., *Jan Hartong*, Eindhoven, 1946;  
* Niemeijer M., *Twe zielen en twee gedachten*, Wassenaar, 1959. 

## Ārējās saites
* Jana Hartonga šaha kompozīcijas vietnē PDB
* Hartonga profils mājas lapā ''Chess Composers''
Darko Lemajičs

**Darko Lemajičs** (; dzimis ) ir Serbijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2023. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba FK RFS sastāvā. Iepriekš pārstāvējis citu Latvijas klubu Riga FC.

No 2021. līdz 2023. gadam spēlējis Beļģijas komandā KAA Gent.

2018. un 2019. gada sezonā Lemajičs kļuva par Virslīgas rezultatīvāko spēlētāju.

## Sasniegumi
**Inđija**

* Serbijas Pirmā līga: 2009—10

**Napredak Kruševac**

* Serbijas Pirmā līga: 2015—16

**Riga**

* Latvijas Virslīga: 2018
* Latvijas kauss: 2018

**RFS**

* Latvijas Virslīga: 2023

**Gent**

* Beļģijas kauss: 2021—22

## Ārējās saites
Karš un miers (filmu sērija)

**Karš un miers** (, *Vojna i mir*) ir 1966. un 1967. gada Padomju Savienības kara drāmas četru filmu sērija. Filmas režisors un scenārija autors ir Sergejs Bondarčuks. Šis ir Ļeva Tolstoja 1869. gada romāna "Karš un miers" ekranizējums. Filmas četru daļu pirmizrādes norisinājās no 1966. līdz 1967. gadam. Galvenās lomas atveido Sergejs Bondarčuks, Vjačeslavs Tihonovs un Ludmila Saveļjeva.

Filma veidota *[[Mosfilm]]* studijā no 1961. līdz 1967. gadam. Filmas izmaksas sastādīja 8 291 712 Krievijas rubļu, un tā ir dārgākā Padomju Savienības laikos filmētā filma. Bondarčuka "Karš un miers" ieguva Maskavas Starptautiskā kinofestivāla lielo balvu, Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā" un Zelta globusa balvu kā labākā filma svešvalodā.

## Ārējās saites
Makoto Sinkai

**Makoto Sinkai** (, *Shinkai Makoto*; dzimis **Makoto Ņīcu** (, *Niitsu Makoto*) ) ir japāņu animācijas filmu un īsfilmu režisors, scenārists, producents, animators, rediģētājs, operators, manga mākslinieks un bijušais grafiskais dizaineris. Viņš vislabāk pazīstams kā anime filmu "Pieci centimetri sekundē" un *[[Your Name]]* režisors.

## Filmogrāfija

### Pilnmetrāžas filmas
*  — režisors, scenārists, producents, kadrējuma mākslinieks, fona mākslinieks, dizaineris, modelētājs, lirisists (2004)
*  — režisors, scenārists, producents, kadrējuma mākslinieks, mākslinieks (2007)
*  — režisors, scenārists, producents (2011)
*  — režisors, scenārists, fotogrāfs, rediģētājs (2013)
*  — režisors, scenārists, fotogrāfs, rediģētājs (2016)
*  — režisors, scenārists (2019)
*  — režisors, scenārists (2022)

### Īsfilmas
* The world be enclosed (囲まれた世界) — režisors, animators
*  — režisors, animators, (1998)
*  — režisors, scenārists, animators, kaķa lomas atveidotājs (1999)
*  — režisors, scenārists, producents, Noboru Terao lomas atveidotājs (2002)
*  — režisors (Hiromi Ivasaki mūzikas videoklips, 2003)
*  — režisors, kadrējuma mākslinieks, fona mākslinieks, fotogrāfs
*  — režisors (2013)

### Reklāmas
*  — režisors, fona mākslinieks (2011)
*  — režisors, kadrējuma mākslinieks, fotogrāfs, rediģētājs (2013)
*  — režisors, kadrējuma mākslinieks, rediģētājs (2014)
*  — scenārists, kadrējuma mākslinieks (2014)

## Datorspēles
* *[[The Legend of Heroes V: A Cagesong of the Ocean]]* — titru režisors (1999, kā Makoto Niitsu)
* *[[Ys (series)|Ys 2 ETERNAL]]* — titru režisors (2000, kā Makoto Niitsu)
* *[[Bittersweet Fools]]* — reklāmas un titru režisors (2001)
* **' — reklāmas un titru režisors, datoranimators (2002—2004)
* ''[[Haru no Ashioto]]'' — reklāmas un titru režisors (2004)
* **' — reklāmas un titru režisors (2006)

## Bibliogrāfija

### Grāmatas
* *Slug* (1994, bilžu grāmata)
* *5 Centimeters per Second* (2007, novele)
* *The Garden of Words* (2014, novele)
* *[[Your Name (novele)|Your Name.]]* (2016, novele)

### Manga
* *Beyond the Tower* (2002)
* *Voices from a Distant Star* (2004)
* *The Place Promised in Our Early Days* (2006)
* *5 Centimeters per Second* (2010—2011)
* *Children who Chase Lost Voices from Deep Below* (2011)
* *The Garden of Words* (2013)
* *Your Name.* (2016)

### Ilustrācijas
*  — Ilustrators (2003—2011)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Eine kleine Nachtmusik

***Eine kleine Nachtmusik*** (no vācu 'maza serenāde') ir austriešu komponista Volfganga Amadeja Mocarta 1787. gadā sacerēta kompozīcija kamerorķestrim. Darbs sacerēts divu vijoļu, viena alta un čella (vēl papildus var izmantot kontrabasu) ansamblim.

Mocarts serenādi pabeidzis Vīnē , laikā, kad rakstīja operu *[[Don Giovanni]]*. Nav zināms, kāpēc viņš šo darbu sacerējis, taču visticamāk serenāde bija kāda cilvēka pasūtījums. Darbs tika publicēts 1827. gadā pēc autora nāves.

## Ārējās saites

* [Eine kleine Nachtmusik, K.525 (Mozart, Wolfgang Amadeus)](http://imslp.org/wiki/Eine_kleine_Nachtmusik,_K.525_(Mozart,_Wolfgang_Amadeus))
Inga Misāne-Grasberga

**Inga Misāne-Grasberga** (dzimusi , kā **Inga Misāne**) ir latviešu teātra un kino aktrise. Kopš 2004. gada strādā Latvijas Nacionālajā teātrī. Filmējusies seriālos "Saplēstā krūze" un "UgunsGrēks", kā arī seriālā "Likteņa līdumnieki".

Precējusies ar Nacionālā teātra aktieri Gundaru Grasbergu.

## Kinolomas
* "Kliedz!" (2004)
* "Sarkanais pleķis" (2008)
* "Ģimenes portrets" (2009)
* "Kontrolieris" (2009)
* *[[Valkyrie Limited]]* (2009)

## Lomas TV seriālos
* Marija — "Saplēstā krūze"
* Viktorija — "UgunsGrēks"
* Laila — "Ēnu spēles"
* Meldra — "Likteņa līdumnieki"
* Danute — "Divi vienā"
* Santa — "Viņas melo labāk"
* Sandra — "Nemīlētie"

## Ārējās saites
* Inga Misāne filmas.lv
* Inga Misāne-Grasberga izrades.lv
Inita Sondore

**Inita Sondore** (dzimusi **Inita Dzelme** 1987. gada 23. jūlijā, Rīgā) ir latviešu aktrise. Mācījusies Rīgas pilsētas Pļavnieku ģimnāzijā un Dailes teātra 9. studijā.

No 2010. gada strādāja Dailes teātrī. Ir filmējusies seriālā "Viņas melo labāk" Kristīnes lomā un seriālā "Nemīlētie" — Zanes lomā. 

2021. gadā paziņoja par aktrises profesijas atstāšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Inita Sondore izrades.lv
Graudainā sviestbeka

**Graudainā sviestbeka** jeb **graudainā beka** (*Suillus granulatus*, agrāk *boletus granulatus*) ir Latvijā bieža sviestbeku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Graudainā sviestbeka Vācijā
* Cepurīte: krāsa gaiši brūna, oranžbrūna vai dzeltenbrūna, retāk okerdzeltena vai sarkanbrūna. Forma sākumā pusapaļa ar ieritinātu malu, tad izliekti spilvenveida, vēlāk plakana. Platums līdz 10 cm. Virsmiziņa gluda, lipīga, sausā laikā spīdīga, lietainā gļotaina, viegli atdalāma no mīkstuma. Mīkstums balts vai dzeltenīgs, jaunām sēnēm blīvs, vecākām porains, ar vāju augļu smaržu un patīkamu riekstu garšu.
* Stobriņi: gaiši dzelteni, vecumā olīvdzelteni, pieauguši kātiņam. Atveres sākumā šauras un apaļas, vēlāk izplešas, stobriņu krāsā. Atveres un kātiņa augšdaļa bieži ar sīkiem bālganiem pilieniem, ko izdala lietus laikā.
* Kātiņš: cilindrisks, bez dobuma, dzeltenīgi bālgans, augšdaļā ar sākumā gaišām, vecākām sēnēm brūnganām zvīņām, bez gredzena. Garums līdz 7 cm, resnums 1—2 cm.
* Sporas: pēc dažādiem avotiem, no dzeltenām līdz gaiši brūnām, gludas, elipsoīdas-vārpstveida, 8-11/3,5-4,5 µm.
* Sporas: platumā līdz 7,5 µm.
* Cistīdas: vārpstveida.

## Augšanas apstākļi

Priežu mikorizas sēne. Aug skuju koku mežos, īpaši pļaviņās, mežmalās un ceļmalās, priežu jaunaudzēs, īsā zālē, parasti grupās, no jūnija līdz oktobrim. Labāk aug sārmainās augsnēs. Līdz ar priežu stādījumiem izplatījusies arī Dienvidu puslodē. Tāpat kā dažas citas sviestbekas, ir veiksmīgi testēta ar metāliem piesārņotās augsnēs kā augsnes attīrītāja.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas. Nav ieteicama žāvēšanai, pirms gatavošanas jānovelk virsmiziņa. Sēne stipri cieš no sēņodiņu kāpuriem. Ārzemju sēņotāji bieži šo un daudzas citas sviestbeku ģints sēnes kritizē par lipīgo virsmiziņu un sēņodiņu pārpilnību, taču ir arī pretēji viedokļi — Izraēlas sēņotāju vietne to novērtē kā labāko no valstī atrodamajām. Tādēļ, ka virsmiziņas toksīni dažiem cilvēkiem radot gremošanas traucējumus, Francijā šo sēni pirms dažiem gadiem aizliedza pārdot svaigā veidā. Latvijā tiek ierindota starp labākajām ēdamajām sēnēm.

## Līdzīgās sugas

Ļoti līdzīga parastajai sviestbekai, atšķiras no tās ar plīvura un gredzena trūkumu.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Sviestbeku ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* LVM sēņotāja ceļvedis, 23.lpp.
* Масленок зернистый
* Sugu enciklopēdija
Sarmīte Rubule

**Sarmīte Rubule** (dzimusi ) ir latviešu aktrise. Mācījusies Preiļu Valsts ģimnāzijā un Dailes teātra 8. studijā. No 2002. līdz 2020. gadam strādāja Dailes teātrī.

Filmējusies seriālos "Likteņa līdumniekos", "Eņģeļu iela 9: Pelnrušķītes mantojums", "Svešā dzīve"", "Viņas melo labāk" un "UgunsGrēks".

2020. gadā S. Rubule zaudēja darbu Dailes teātrī.

## Lomas filmās
* "Naktssargs un veļasmazgātāja" - Guntra

## Lomas seriālos
* "Likteņa līdumnieki (2004) - Nora
* "Svešā dzīve"(2007/2008) - Keita Barone/Krauja
* "Eņģeļu iela 9: Pelnrušķītes mantojums"(2013/2014) - Judīte Ābola
* "UgunsGrēks"(2017) - Jana
* "Viņas melo labāk" (2017) - Olga Ēķe
## Atsauces

## Ārējās saites
* Sarmīte Rubule izrades.lv
Vita Vārpiņa

**Vita Vārpiņa** (dzimusi ) ir latviešu aktrise un uzņēmēja. Mācījusies Rīgas 2. vidusskolā, LU Filoloģijas fakultātes Žurnālistikas nodaļā, Lidijas Stiebras teātra studijā, Liepājas teātra studijā. 

No 1997. gada strādā Dailes teātrī. 

2021. gada 30. aprīlī iecelta par Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieci.

## Filmogrāfija

## Lomas seriālos
* "Svešā seja" (2017/2018) - Ērika Muižniece
* "UgunsGrēks" (2011) - Žanete Vītola
* "Ēnu spēles" (2012) - policijas kapteine

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vita Vārpiņa Dailes teātris
* Vita Vārpiņa filmas.lv
* Vita Vārpiņa  izrades.lv
Meinderts Nīmeiers

**Meinderts Nīmeiers** (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu advokāts, banķieris, apdrošināšanas sabiedrības vadītājs, šaha vēsturnieks un problēmists, starptautiskais meistars (1975) un starptautiskais tiesnesis (1958) šaha kompozīcijā.

## Šaha kompozīcija
Nīmeiers ir 35 šaha kompozīcijai veltītu grāmatu autors un izdevējs. No 1917. gada publicējis apmēram 600 šaha uzdevumus. 1948. gadā uzdāvinājis Hāgas Karaliskajai bibliotēkai paša savāktu grāmatu kolekciju par šahu un šaha kompozīciju, kura kopā ar tur no 1976. gada esošo nīderlandiešu vēsturnieka Antoniusa van der Lindes grāmatu kolekciju sastādīja grāmatu fondu, kas pazīstams ar nosaukumu "Van der Lindes — Nīmeiera šaha bibliotēka". 1925. gadā viņš sāka veidot nīderlandiešu šaha problēmu arhīvu, kurā tagad jau ir vairāk nekā 50000 kompozīciju.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: Sākuma pozīcijā mats uz melno gājieniem sagatavots: 1. ... La1 2. Zc5#, 1. ... La7 2. Zb2#. Šķiet, nogaidoša gājiena nav, tomēr baltie nedaudz pārkārtojoties to atrod: **1. Zf4! Le5 2. Zd5! Ld4 3. d3!** (Nogaidošs gājiens, pēc kura melnajiem gājiena spaids.) **3. ... La1 4. Zb6#, 3. ... La7 4. Zdc3#**

## Bibliogrāfija
* «Bloemlezing van Nederlandsche schaakproblemen uit de jaren 1792—1933», Amsterdam, 1934.
* «Zwarte magie», Gouda, 1945.
* «Zo sprak Wolfgang Pauly», Wassenaar, 1948.
* «Twee zielen en twee gedachten», Wassenaar, 1959.
* «Honderd een nacht», Wassenaar, 1983.

## Atsauces

## Ārējās saites

* M. Nīmeiera šaha kompozīcijas vietnē PDB
* M. Nīmeiera profils vietnē ''Chess Composers'' 
* Angaben zu Niemeijer, „Chess & Draughts collection. Collection description“ , Karaliskās bibliotēkas mājas lapa. 
* [Onlineversion ''Kalenderblatt''. ''[Die Schwalbe]'', Heft 193, Februar 2002.]
Bēres Ornānā

***Bēres Ornānā*** jeb ***Apbedīšana Ornānā*** () ir franču gleznotāja Gistava Kurbē ap 1849.–1850. gadu tapusi eļļas krāsas glezna. Tā tiek uzskatīta par vienu no pagrieziena punktiem 19. gadsimta Francijas mākslā. Gleznā attēlotas gleznotāja vectēva brāļa bēres 1848. gada septembrī viņa dzimtajā pilsētā, nelielajā Ornānā. Parastās provinces bēres attēlotas neglaimojošā reālismā un milzīgā mērogā, ko parasti izmantoja varoniskām vai reliģiskām ainām vēsturiskās glezniecības žanrā. Gleznas demonstrēšana 1850.–1851. gada Parīzes salonā izsauca "eksplozīvu reakciju" un atnesa Kurbē tūlītēju slavu. Glezna šobrīd atrodas Orsē muzejā Parīzē, Francijā.

Šajā Salona izstādē Kurbē īpaši izcēlās ar gleznām "Akmeņu skaldītāji", "Flagē zemnieki" un "Bēres Ornānā". Bēres apmeklējušie cilvēki kļuva par gleznas modeļiem. Iepriekš modeļi tika izmantoti kā tēli vēsturiskos sižetos; šajā gleznā Korbē "gleznoja tos pašus cilvēkus, kuri bija klātienē pie apbedīšanas, visi vietējie iedzīvotāji". Rezultāts ir reālistisks cilvēku un dzīves Ornānā attēlojums.

Glezna no skatītājiem un kritiķiem piesaistīja gan uzslavas, gan sīvu denonsēšanu. Tā ir milzīga izmēra darbs — 3,1 x 6,6 metri, attēlojot prozaisku rituālu, mērogā ko iepriekš izmantoja tikai vēsturiskajā žanrā. Saskaņā ar vēsturnieces Sāras Fonsas teikto, "Parīzē "bēres" tika vērtēts kā darbs, kas ievilcis sevi vēsturiskās glezniecības grandiozās tradīcijās, gluži kā netīri zābaki smalkās viesībās, un, ņemot vērā tradīcijas, tā, protams palika gribot." Protams, gleznai trūkst arī sentimentālās retorikas, kas sagaidāma no šī žanra darba: Kurbē sērotāji neveido teatrālus sēru žestus, un to sejas šķiet vairāk kariķētas kā apgarotas. Kritiķi apvainoja Kurbē par apzinātu dzīšanos pēc neglītības. Tomēr sabiedrība aizvien vairāk ieinteresējās par jauno reālistu pieeju un bagātīgā, dekadentā romantisma fantāzija zaudēja popularitāti. Mākslinieks labi apzinājās šīs gleznas nozīmi; Kurbē sacīja: "Bēres Ornānā patiesībā bija romantisma apbedīšana." Var teikt, ka tā ir arī žanru hierarhijas apglabāšana, kas dominēja franču mākslā kopš 17. gadsimta.

1873. gadā, kad Kurbē politiskie uzskati bija mainījušies, viņš atteicās no darba, sakot, ka tas nav "neko vērts".

## Atsauces

## Ārējās saites

*Smart History: Courbet's ''Burial at Ornans''
Hīms

**Hīms** jeb **himuss** ( (*hymos*) — 'sula') ir kuņģa un tievās zarnas pusšķidrais vai šķidrais saturs, kas sastāv no daļēji sagremotas pārtikas, kuņģa un zarnu gremošanas sulām, dziedzeru sekrētiem, žults, zarnu epitēlija šūnām un mikroorganismiem. 

Hīms formējas kuņģī tā motorā un sekretorā darbībā. Kad tā konsistence kļūst līdzīga šķidrai putriņai, hīms caur kuņģa vārtnieka sfinkteru nonāk divpadsmitpirkstu zarnā. Visātrāk no kuņģa evakuējas ar ogļhidrātiem bagāta barība, olbaltumvielas saturoši produkti zarnās nonāk lēnāk. Vislēnāk kuņģī tiek pārstrādāti taukus saturoši produkti. 

Divpadsmitpirkstu zarnā skābais kuņģa hīms tiek neitralizēts un kļūst par duodenālo hīmu. Tas notiek 14—16 sekunžu laikā, iedarbojoties žults, kā arī divpadsmitpirkstu zarnas un aizkuņģa dziedzera sekrētu bikarbonātiem. Kuņģa proteolītiskie fermenti tiek inaktivēti un sāk darboties aizkuņģa dziedzera fermenti. Tālākā barības sagremošana notiek tievajā zarnā.

Kad hīms caur ileocekālo vārstu nonāk aklajā zarnā un tālāk resnajā zarnā, no tā tiek uzsūkts ūdens un hīms pamazām pārveidojas par izkārnījumu masām. No 0,5 līdz 4 litriem hīma, kas katru dienu nonāk resnajā zarnā, veidojas 150—200 g fekāliju.

## Atsauces
LSB Rīga

**Latvijas Sporta biedrība** (arī **LSB)** bija Latvijas futbola klubs no Rīgas.

Dibināta 1891. gadā kā Rīgas 2. riteņbraucēju biedrība, tā bija pirmā latviešu dibinātā sporta apvienība. Futbola sekcija sporta biedrībā tika izveidota 1913. gadā. 1921. gadā biedrība pārdēvēta par Latvijas Sporta biedrību. 

20. gadsimta divdesmitajos gados LSB bija viena no vadošajām futbola komandām Rīgā un Latvijā. Pēc Virslīgas izveides pirmajos divos gados LSB tajā izcīnīja trešo vietu, taču divdesmito gadu beigās rezultāti sāka pasliktināties, līdz 1932. gadā Virslīgu nācās atstāt. Atgriezties spēcīgāko sabiedrībā LSB vairs neizdevās, lai gan 1936. gadā komanda spēja uzvarēt Rīgas 1. līgas turnīrā, taču kvalifikācijas spēlē par vietu virslīgā piekāpās Jelgavas futbolistiem. Tik tuvu Virslīgai komandai vēlreiz tikt nebija lemts. 1940. gadā biedrība likvidēta, 1941. gadā - atjaunota, 1944. gadā līdz ar kārtējo okupācijas varu maiņu - atkal likvidēta. Arī 2. Pasaules kara laikā LSB spēlēja Rīgas meistarības 1. līgā, bez sevišķiem panākumiem.

Futbols lielākoties nebija LSB kā biedrības augstākā prioritāte, līdz ar to ilgtermiņā arī sevišķi spoži nebija tās rezultāti. Ilggadīgākais LSB priekšsēdētājs bija Jānis Dikmanis (no 1928. līdz 1944. gadam), pirms viņa to vadīja J.Taube (1921-1925) un M.Miljons (1925-1928).

## Iegūtie tituli
* **[[Rīgas kauss futbolā|Rīgas kausa ieguvēji]] (1)**
** 1926

## Pazīstami spēlētāji
* Jānis Lidmanis (1923-1928)
* Česlavs Stančiks (1936)
* Vladimirs Svistuņenko (1926)
* Rūdolfs Kundrāts (1927-1928)
* Alberts Vaters (1927-1928)
* Alfrēds Brašmanis (1924-1933)
* Ādolfs Greble (1922-1929)

## Atsauces
Antans Sņečkus

thumb|300px|Antans Sņečkus kā Lietuvas Komunistiskās partijas pirmais sekretārs (1970)
**Antans Sņečkus**, arī **Antans Sniečkus** (1903–1974) bija lietuviešu komunists, Lietuvas Komunistiskās partijas pirmais sekretārs (1936–1974).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1903. gada 7. janvārī Būbleļu ciemā Suvalkijas novadā (netālu no Šaķiem) turīgu zemnieku ģimenē. Pēc vācu uzbrukuma Pirmā pasaules kara sākumā kopā ar vecāku ģimeni 1915. gadā devās bēgļu gaitās uz Voroņežu, kur mācījās ģimnāzijā. Lietuvas brīvības cīņu laikā lielinieciski noskaņotais jauneklis 1919. gadā atgriezās Lietuvā, 1920. gadā iestājās Lietuvas Komunistiskajā partijā (KP) un tika apcietināts par pretvalstisku darbību. Pēc atbrīvošanas 1921. gadā  aizbēga uz PSRS, dzīvoja Smoļenskā, kur tika ievēlēts Lietuvas KP Centrālkomitejā. 1926. gadā KP uzdevumā devās atpakaļ uz Lietuvu, kur 1930. gadā viņu apcietināja un 1933. gadā izdeva PSRS. Dzīvoja Maskavā, kur mācījās Starptautiskajā Ļeņina skolā, kā Lietuvas KP pārstāvis darbojās Kominternē, kas 1936. gadā viņu nosūtīja vadīt nelegālo Lietuvas Komunistisko partiju. 1939. gadā viņu apcietināja un piesprieda astoņu gadu cietumsodu.

Pēc Lietuvas okupācijas 1940. gada jūnijā Sņečku atbrīvoja un 15. augustā iecēla par Lietuvas Komunistiskās partijas pirmo sekretāru. No 1941. gada viņš bija VK(b)P Centrālkomitejas locekļa kandidāts un PSRS Augstākās padomes deputāts. 
Pēc Vērmahta iebrukuma Lietuvā 1941. gada jūnijā A. Sņečkus bēga uz Maskavu, kur turpināja vadīt Lietuvas komunistu partiju un organizēja sarkano partizānu kustību okupētajā Lietuvā. 

Pēc kara beigām atgriezās Lietuvā, bija viens no zemnieku kolektivizācijas galvenajiem organizētājiem, PSKP Centrālkomitejas loceklis (1952-1974). Miris 1974. gada 22. janvārī Druskininkos.

No 1975. līdz 1991. gadam Lietuvas ziemeļaustrumu pilsētas Visaginas nosaukums bija Sņečkus (*Sniečkus*), par godu Antanam Sņečkum.

## Atsauces
Bruģis

**Bruģis** ir cietā ceļu seguma veids, kuru veido, ieklājot bruģakmeņus. Bruģakmeņi var būt dažādi, piemēram, neapstrādāti akmeņi, kalti akmeņi, betona vai māla bruģakmeņi, kā arī koka kluči.

[thumb|Kalto akmeņu bruģis Alksnāja ielā [Vecrīga|Vecrīgā]]
[thumb|Apaļakmeņu bruģis [Kuldīga|Kuldīgā]]

## Bruģa veidi
* Apaļakmeņu bruģis
* Betona bruģis
* Kalto akmeņu bruģis
* Klinkera bruģis
* Koka kluču bruģis

## Bruģēšana Latvijā

Latvijā bruģēšanas darbi tiek veikti gan publiskajās, gan privātajās teritorijās, piemēram, dārzu celiņos, piebraucamajos ceļos, stāvvietās un pilsētas laukumos. Tiem ir nozīmīga daļa no valsts infrastruktūras attīstības, jo tie nodrošina ilgtspējīgas un funkcionālas virsmas, kas tiek izmantotas ceļiem, laukumiem, dārziem un privātām teritorijām. Šie darbi ir īpaši svarīgi, lai nodrošinātu stabilitāti, ilgtspēju un estētiku, vienlaikus nodrošinot efektīvu slodzes sadali un izturību pret mainīgajiem klimata apstākļiem.

Papildus tam, Latvijā bruģēšanas darbi ir kļuvuši par nozīmīgu industriju, kuras pieprasījums ir strauji pieaudzis, īpaši pilsētās un lielākajās apdzīvotajās vietās. Arvien vairāk tiek izmantoti arī videi draudzīgi materiāli un risinājumi, kas samazina piesārņojuma riskus un nodrošina ilgtspējīgu attīstību.

## Atsauces
Lazars Zalkinds

**Lazars Zalkinds** (; dzimis , miris ) bija Krievijas un PSRS šaha problēmists.

## Dzīves gaitas
Dzimis Harkivā. Kad  Zalkins vēl bijis bērns, ģimene pārcēlusies uz Kostromu. Ģimnāziju beidzis ar zelta medaļu un iestājies Maskavas Universitātē. Beidzis Juridiskās fakultātes ekonomikas nodaļu. Bijis universitātes docents, lasījis lekcijas. Pēc tam veidojis ekonomista karjeru: vispirms PSRS tautas komisariāta tirdzniecības pārvaldes uzskaites un statistikas sektora priekšnieka vietnieks, pēc tam priekšnieks.
 
1903. gada pievienojies boļševikiem un iestājies KSDSP. Pēc februāra revolūcijas dažos jautājumos pievienojies meņševikiem, bet  pēc 1917. gada oktobra turpmāk politiskā darbībā vairs nepiedalījies. 1930. gadā tika nepatiesi apvainots un notiesāts. Astoņus gadus pavadījis Verhņeuraļskā OGPU politizolatorā, tad vēl 5 gadus izsūtījumā nometnēs Komsomoļskā pie Amūras. Pēc tam atbrīvots bez tiesībām aizbraukt no izsūtījuma vietas. Miris no infarkta.

## Šaha kompozīcija
Piecpadsmit gadu vecumā iemācījies spēlēt šahu un septiņpadsmit gadu vecumā publicējis savu pirmo šaha uzdevumu. Ātri izvirzījies par vienu no Krievijas labākajiem problēmistiem. Bijis žurnālu «Шахматный вестник» (1913—1916) un «Шахматы» (1922—1929) uzdevumu nodaļas redaktors. Sastādījis vairāk nekā 500 šaha uzdevumus un etīdes, no tām 60 ieguvušas atzinību dažādos starptautiskos un vietējos konkursos.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Lc2! a2 (1. ... Kxc2 2. h7 a2 3. h8D+-) (1. ... b3 2. Lxb3 Kxb3 3. h7+-) 2. h7 a1D 3. h8D+ Ka2 4. Lb3+ Kb1 5. Dh7+ Kb2 6. Dc2+ Ka3 7. Ld5! Df1+ 8. Ka5 un baltie uzvar.

## Atsauces

## Ārējās saites
* L. Zalkinda šaha kompozīcijas vietnē PDB
* L. Zalkinda profils mājaslapā ''Chess Composers''
Bokova (ciems)

**Bokova** ir ciems Balvu novada Briežuciema pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Briežuciema, 31 km no novada centra Balviem un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V480 (Aususala–Breksene).

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 34 cilvēkiem.
## Atsauces
Timo Verners

**Timo Verners** (; dzimis ) ir Vācijas futbolists, Vācijas futbola izlases uzbrucējs. Kopš 2026. gada pārstāv ASV augstākās futbola līgas komandu Sanhosē "Earthquakes".

Dzimis Štutgartē, futbolista gaitas uzsāka V''fB Stuttgart''. 2015.—2016. gada sezonā *Stuttgart* izkrita no Bundeslīgas uz Verneru nopirka ''RB Leipzig'' par 10 milijoliem eiro. 2019—20. gada sezonā kļuvis par Bundeslīgas otru labāko vārtu guvēju. Pēc tam, kad viņš kļuva par *Leipzig* visu laiku labāko vārtu guvēju, Verners pārcēlās uz Anglijas Premjerlīgas komandu ''Chelsea''. Savā pirmajā sezonā kļuvis par UEFA Čempionu līgas uzvarētāju. 2022. gadā atgriezies *Leipzig*. 2024. gada janvārī uz īres tiesībām pievienojies *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]*.

Vācijas futbola izlasē spēlējis 2017. gada FIFA Konfederāciju kausā, kurā viņš bija dalīti labākais vārtu guvējs.

## Sasniegumi
**Vācija**

* FIFA Konfederāciju kauss: 2017
**Leipzig**

* Vācijas kauss: 2022—23
* Vācijas Superkauss: 2023

**Chelsea**
* UEFA Čempionu līga:2020-2021
* UEFA Superkauss :2021
* FA Cup:finālists: 2020-2021

**Tottenham Hotspur F.C.**
* UEFA kauss: 2024—25
**Individuālie sasniegumi**

* FIFA Konfederāciju kausa labākais vārtu guvējs: 2017

## Atsauces

## Ārējās saites
Sesars Aspilikveta

**Sesars Aspilikveta** (; dzimis ) ir Spānijas futbolists. Kopš 2025. gada Aspilikveta pārstāv ''La Liga'' komandu *[[Sevilla FC|Sevilla]]*.

Aspilikveta ir dzimis Pamplonā un tieši tur ir arī sācis spēlēt futbolu CA Osasuna komandā. 2010. gada vasarā Aspilikveta pievienojās Ligue 1 klubam Marseļas "Olympique" par 7 miljoniem €. 2012. gadā pārgājis uz Chelsea F.C..

Spānijas futbola izlasē spēlējis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, 2014. gada FIFA Pasaules kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Marseille**

* Coupe de la Ligue: 2011—12
* Trophée des Champions: 2010, 2011

**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2014—15, 2016—17
* FA kauss: 2017—18
* Anglijas Līgas kauss: 2014—15
* UEFA Čempionu līga: 2020—21
* UEFA Eiropas līga: 2012—13, 2018—19
* UEFA Superkauss: 2021
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2021

**Individuālie sasniegumi**

* ''Chelsea'' gada labākais spēlētājs: 2013—14

## Atsauces

## Ārējās saites