open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Spīdolas iela (Jūrmala)

**Spīdolas iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Spīdolas iela sākas krustojumā ar Asaru prospektu un beidzas krustojumā ar Dzelzceļa ielu. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Spīdolas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Spīdolas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Asaru prospekts (T veida krustojums)
* Dzelzceļa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari
Važa Neidze

**Važa Neidze** (, , dzimis ) ir gruzīnu ģeogrāfs, zinātņu doktors un šaha problēmists.

## Biogrāfija
### Izglītība
* 1955-1960 — mācījies Tbilisi Valsts universitātē, to beidzot ieguvis ģeogrāfijas skolotāja diplomu.
* 1970 - Tbilisi Valsts universitātē aizstāvējis zinātņu doktora disertāciju specialitātē ekonomiskā ģeogrāfija.

### Profesionālā karjera
* 1960-1963 - Vakhušti Bagrationi Ģeogrāfijas institūta ekonomiskās ģeogrāfijas fakultātes vecākais laborants.
* 1963-1974 - Vakhušti Bagrationi Ģeogrāfijas institūta ekonomiskās ģeogrāfijas fakultātes jaunākais zinātniskais līdzstrādnieks.
* 1974-1989 - Vakhušti Bagrationi Ģeogrāfijas institūta ekonomiskās ģeogrāfijas fakultātes vecākais zinātniskais līdzstrādnieks.
* 1989-1991 - Vakhušti Bagrationi Ģeogrāfijas institūta sociālās ģeogrāfijas laboratorijas vadītājs.
* 1991-2006 - Vakhušti Bagrationi Ģeogrāfijas institūta sociālekonomiskās un politiskās ģeogrāfijas fakultātes vadītājs.
* 2006-2010 - Vakhušti Bagrationi Ģeogrāfijas institūta sociālās ģeogrāfijas fakultātes vadītājs.
* 2010-tagad - Ivane Džavakišvili Tbilisi Valsts universitātes Vakhušti Bagrationi Ģeogrāfijas institūta sociālās ģeogrāfijas fakultātes vadītājs, galvenais pētnieks.

Važa Neidze ir 115 ar ģeogrāfiju saistītu rakstu un grāmatu autors.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1954. gada publicējis vairāk par 200 etīdes. Bijis astoņu PSRS individuālo čempionātu dalībnieks, 1987. gadā dalīta 1.—2. vieta ar Nikolaju Kraļinu.

No 1980. gada starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā. 1989. gadā ieguvis starptautiskā meistara titulu.

Bijis žurnāla "Šahs" etīžu nodaļas redaktors (1979-1990).

### Bibliogrāfija
*  

### Šaha etīde

#### Etīdes risinājums
**1. e7 Lxe7 2. Lxc4! Lf6+ 3. Ka3!!** (3. Kb3? Tb8+ un baltie zaudē otru figūru) **3. ... Lxc4+ 4. Kb4 La2** (vai 4. ... Kd5 5. Td1+ Ld4 6. Txd4! Kxd4 pats) **5. Te6+! Lxe6 pats.** 

## Papildu literatūra
* 
* 
## Atsauces

## Ārējās saites
* V. Neidzes šaha kompozīcijas
Drakula (romāns)

**"Drakula"** () ir 1897. gada īru rakstnieka Brema Stokera gotisks šausmu romāns. Populārākais literatūras darbs, kura sižets veidots pēc leģendām par vampīriem.

Šajā romānā pirmoreiz parādās vampīrs grāfs Drakula. Stāstā Drakula dodas no Transilvānijas uz Angliju, kur atrodamas jaunas asinis, un cīnās pret profesora Ābrahama Van Helsinga vadītu cilvēku grupu. Stāsts tiek izklāstīts vēstuļu, dienasgrāmatu ierakstu, kuģu žurnāla ierakstu veidā.

Pēc darba motīviem tikušas uzņemtas vairākas filmas, tai skaitā 1931. gada filma "Drakula", un lugas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rite (ciems)

**Rite** (agrāk **Rites muiža** un **Kroņa Susēja**) ir ciems Jēkabpils novada Rites pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,6 km no pagasta centra Cīruļiem, 50,4 km no novada centra Jēkabpils un 131 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P73 (Vecumnieki—Nereta—Subate), netālu no Rites strauta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viņaukas ezers

**Viņaukas ezers** (arī **Ķebānu ezers**, **Ķebēnu ezers**, **Minjaukas ezers**, **Miņaukas ezers**, **Viņauka**, **Viņauku ezers**, **Vīņaukas ezers**) ir noteces ezers Jēkabpils novada Rites pagasta centrālajā daļā uz dienvidaustrumiem no Rites.

Iztek Salātes pieteka Rites strauts. Uz iztekošā grāvja trijās vietās ir regulatori, pārbūvēti par neregulējamiem. Dibens — dūņains, sapropelis. Krasti - zemi, izņemot austrumu krastu, kas ir stāvs. Ūdens dzidrs, caurredzamība pārsniedz ezera dziļumu (1,6 metrus). 20. gadsimta sešdesmitajos gados ezera rietumu pusē nosusināja purvu, izveidoja polderi un ezerā līmenis stipri kritās. Dažkārt ezerā novērojama zivju slāpšana.

Makrofīti - mieturaļģes, meldri, elši, šaurlapu vilkvālītes, niedres, lēpes, ūdensrozes, peldošās glīvenes.

Ezerā dzīvo karūsas, raudas, asari, līņi, līdakas.

## Atsauces
Mičels

**Mičels** var būt:
* Mičels (*Mount Mitchell*) — kalns ASV, Apalaču augstākā virsotne;
* Mičels (*Míchel*) — Spānijas futbolists un treneris (dzimis 1963. gadā);
* Donovans Mičels (*Donovan Mitchell*) — ASV basketbolists (dzimis 1996. gadā);
* Edgars Mičels (*Edgar Mitchell*) — ASV astronauts (1930—2016);
* Redžinalds Mičels (*Reginald Michell*) — Lielbritānijas šahists (1873—1938);
* Tomass Mičels (*Thomas Mitchell*) — amerikāņu aktieris un scenārists (1892—1962).

## Skatīt arī
* ''Mitchell
* Mičela
Karels Hineks Māha

**Karels Hineks Māha** (; dzimis , miris ) bija čehu dzejnieks, čehu romantisma literatūras pamatlicējs. 

Dzimis un uzaudzis Prāgā. Ģimene vairākkārt mainīja mitekli līdz, kad Karelam bija sešpadsmit gadu, apmetās mājā *U Hrbků* Kārļa laukumā. Šeit tika radīti vairums Māhas literārie darbi. Iesākumā Māha rakstījā arī vāciski, tomēr 1830. gadā pārgāja tikai uz čehu valodu. Studēja Kārļa Universitātē, iesākumā filozofiju, vēlāk tiesības. 1836. gada septembrī pārcēlās uz Litomeržici, lai sagatavotos eksāmeniem, tomēr 6. novembrī, dienu pirms savām ieplānotajām kāzām, mira no pneimonijas. Pirms nāves par saviem līdzekļiem publicēja poēmu *Máj*, kura, laikabiedru nokritizēta, tika atzīta 19. gadsimta vidū, bet mūsdienās tiek uzskatīta par čehu literatūras klasiku.

## Ārējās saites
Rites strauts

**Rites strauts** ir Salātes kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Izteka no Viņaukas ezera. Tek rietumu virzienā. Ietek Salātē pie Tiltiņu mājām. Upi šķērso valsts autoceļš P73 (Vecumnieki—Nereta—Subate). Netālu no upes — Rites ciems.

## Atsauces
Bernds fon Hēvels

**Bernds fon Hēvels** (, miris ) bija Livonijas ordeņa brālis 16. gadsimtā. 

Bernda vecāki nav zināmi. Nācis no Dortmundes apkaimes. Zināms, ka 1544. gadā bija Daugavgrīvas pilī. No 1556. līdz 1562. gadam bija pēdējais Livonijas ordeņa finanšu un saimniecības pārzinis (*Schaffer*) ar rezidenci Cēsu pilī. Kad Livonijas ordenis tika likvidēts, pārgāja Polijas dienestā Valmierā. Miris 1566. gadā Pērnavā. 

## Avoti
* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 418* (332–333).
Salāte

**Salāte** (arī **Salate**, **Solotes upeite**, **Solāte**) ir Dienvidsusējas kreisā krasta pieteka Aizkraukles un Jēkabpils novados.

Izteka no Krigānu ezera. Tek rietumu virzienā. Ietek Dienvidsusējā pie Neretas. Lielākā pieteka — Rites strauts. Upi šķērso valsts autoceļš P73 (Vecumnieki—Nereta—Subate). Apdzīvotas vietas upes krastos — Neretas ciems.

## Atsauces
Feltene

**Feltene** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberhāfeles apriņķī 24 kilometru uz ziemeļrietumiem no Berlīnes centra.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1355. gadā. 20. gadsimta sākumā pilsētā atradās 38 krāšņu fabrikas un Feltene bija lielākais krāšņu ražošanas centrs valstī. Krāsns ir attēlota arī pilsētas ģerbonī. Pēc Otrā pasaules kara Feltene atradās VDR sastāvā, tuvu Rietumberlīnei.

## Atsauces

## Ārējās saites
Breidāgupeite

**Breidāgupeite** (arī **Brīdagupīte**, **Brīdāgu upe**)  ir upe Jēkabpils novadā.

Izteka no Salu purva. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Saukas ezerā tā dienvidrietumu krastā. Upi nešķērso valsts autoceļš un tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotas vietas.

## Atsauces
Skosupīte

**Skosupīte** (arī **Skousupeite**)  ir Dūņupes kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Stulvja purva. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Dūņupē lejpus Lones. Upi šķērso valsts autoceļi P75 (Jēkabpils—Lietuvas robeža (Nereta)) un V809 (Skosas–Dzērves). Upes krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Brieži (Saukas pagasts)

**Brieži** ir ciems Jēkabpils novada Saukas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 5,8 km no pagasta centra Lones, 40 km no novada centra Jēkabpils un 136 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P75 (Jēkabpils—Lietuvas robeža (Nereta)), uz ziemeļiem no Gaiļezera.

## Atsauces
Žīdu grāvis

**Žīdu grāvis** (arī **Žeidu grāvs**)  ir Zalvītes kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Izteka Saukas pagasta ziemeļaustrumos. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Zalvītē. Šķērso valsts autoceļš P75 (Jēkabpils—Lietuvas robeža (Nereta)). Ūdensteces krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Jans Neruda

**Jans Neruda** (; dzimis , miris ) bija čehu rakstnieks, dzejnieks un žurnālists, reālisma un Maija skolas (*Májovci*) literārās kustības pārstāvis. 

Dzimis tirgotāja ģimenē Prāgā, kur nodzīvoja visu mūžu. Studēja tiesības un filozofiju. No 1860. gada strādāja par žurnālistu. Kaut arī nebija precējies, uzturēja tuvas attiecības ar čehu rakstnieci Karolinu Svetlu. Čīliešu dzejnieks Pablo Neruda par savu literāro pseidonīmu izvēlējās Jana Nerudas uzvārdu.

## Ārējās saites
Ropažu līdzenums

**Ropažu līdzenums** ir dabas apvidus Viduslatvijas zemienes austrumu malā, pakāpeniski pārejot Viduslatvijas nolaidenumā. Līdzenums rietumos robežojas ar Piejūras zemienes,  Rīgavas līdzenumu, dienvidu daļā — ar Lejasdaugavas senleju, bet ziemeļu daļā — ar Metsepoles līdzenumu un Gaujas senleju.

## Virsmas reljefs
Apvidū dominē lēzeni viļņots līdzenums, kuru rietumu—austrumu virzienā šķērso senā ledāja kušanas ūdeņu radītās osu pauguru grēdu virknes, par kādām var uzskatīt Lielos Kangarus un Mazos Kangarus. Tā kā tie apgrūtina virszemes ūdeņu noteci, tad to tuvumā izveidojušies purvi. Kopumā virsmas augstums Ropažu līdzenumā paaugstinās no 20—30 m rietumu daļā līdz 50—60 m austrumu daļā, kur tas pāriet Viduslatvijas nolaidenumā.

## Klimata iezīmes
Tā kā Ropažu līdzenums atrodas netālu no Baltijas jūras Rīgas līča, tad tajā ir vērojama arī līča ūdeņu ietekme līdzenuma mikroklimatā. Janvāra ilggadējās vidējās diennakts temperatūras ir no -5 līdz -6 grādiem, savukārt jūlijā ap +17 grādiem. Gada nokrišņu daudzums 700 -750 mm. Sakarā ar jūras tuvumu, ziemā sniega sega mazāk noturīga kā Latvijas iekšzemes rajonos. Vidējais bezsala periods 140-150 dienas gadā.

## Upes, ezeri un purvi
Cauri Ropažu līdzenumu  plūst Gauja, kā arī Mazā Jugla un Lielā Jugla ar lielākajām pietekām - Tumšupi un Krievupi. Līdzenuma austrumu malā atrodas Lielkangaru purvs ar Kangaru ezeriņu.

## Augājs
Apvidū dominē velēnu vāji un vidēji podzolētās augsnes uz kurām aug priežu, vietām egļu un sīklapju meži, sils, mētrājs un citi mežu tipi. Ieplakās sastopamas purvainās augsnes.

## Atsauces
Vilhelms fon Bekenferde

**Vilhelms fon Bekenferde** (, miris 1465. gadā) bija Livonijas ordeņa brālis 15. gadsimtā. 

Vilhelma vecāki nav zināmi, bet dzimta Vestfālenē bija visai ietekmīga. Nācis no Ķelnes apkaimes. Zināms, ka 1451. gadā bija Cēsu pilī. 1462. gadā bija Livonijas ordeņa finanšu un saimniecības pārzinis (*Schaffer*) ar rezidenci Rīgas pilī. No 1462. līdz 1465. gadam bija Aizkraukles komturs. Miris 1465. gadā. 

## Avoti
* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 85* (125).
Firstenberga/Hāfele

**Firstenberga/Hāfele** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberhāfeles apriņķī pie Hāfeles upes, novietojusies trīs ezeru — Reblinezera, Švetezera un Bālenzera ielokā. Atrodas 21 kilometru uz dienvidiem no Neištrēlicas un 75 kilometrus uz ziemeļiem no Berlīnes centra.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1287. gadā. Atšķirībā no citām Brandenburgas pilsētām, Firstenberga līdz 1919. gadam atradās Mēklenburgas-Štrēlicas lielhercogistes sastāvā, un tās attīstība saistīta ar Mēklenburgas vēsturi. Starp 1741. un 1752. gadu uz ziemeļiem no pilsētas Mēklenburgas-Štrēlicas hercogs uzcēla rokoko/baroka stila Firstenbergas pili, kas saglabājusies līdz mūsdienām. Nacistu valdīšanas laikā uz ziemeļaustrumiem no pilsētas atradās Rāvensbrikas nometne. Otrā pasaules kara beigās, 1945. gada aprīlī, pie Firstenbergas atradās Vācijas armijas galvenais štābs. Pēc Otrā pasaules kara, līdz 1994. gadam, pilsētas pievārtē atradās liela Padomju armijas kara bāze — šeit bāzējās 2. gvardes tanku armija.

## Cilvēki
Jaunības dienās, no 1836. līdz 1841. gadam, Firstenbergas veikalā strādāja nākamais arheologs Heinrihs Šlīmanis.

## Atsauces

## Ārējās saites
SpaceX CRS-8

***SpaceX CRS-8*** jeb ***SpaceX Commercial Resupply Services 8*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju NASA *[[Commercial Resupply Services]]* (CRS) programmā. Tas orbītā palaists 2016. gada aprīlī; nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās maijā.

## Derīgā krava
[thumb|right|240px|''[Bigelow Expandable Activity Module|BEAM* tiek ievietots kravas kuģī]]
*Dragon* hermētiskais nodalījums bija iepildīts ar 1723 kg kravas. Transportkuģa hermētiskajā sekcijā atradās: mantas un pārtika apkalpei (547 kg), zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (640 kg), stacijas rezerves daļas un aprīkojums amerikāņu segmentam (306 kg), aprīkojums Krievijas segmentam (33 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (12 kg), datoru piederumi (108 kg).
Nehermētiskā kravas sekcijā bija piepūšams stacijas modulis *Bigelow Expandable Activity Module* (*BEAM*).

== Lidojuma gaita ==
[[Attēls:CRS-8 first stage landing (25787998624).jpg|thumb|right|240px|*Falcon* pirmās pakāpes nosēšanās uz peldošās platformas]]
*Dragon* tika palaists  20:43:32 UTC ar nesējraķeti *Falcon 9 v1.2* no [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija]]s starta laukuma *SLC-40*.

Pēc otrās pakāpes atdalīšanās raķetes pirmo pakāpi bija paredzēts kontrolēti nosēdināt uz īpašas platformas okeānā. Deviņas minūtes pēc starta, 20:52:10 UTC raķešpakāpe vertikāli nosēdās uz platformas *Of Course I Still Love You*. Šī bija otrā reize, kad *Dragon* raķešpakāpe veiksmīgi nolaidusies, bet pirmā reize, kad tas noticis okeānā. Šī raķešpakāpe atkārtoti tika izmantota 2017. gada martā, palaižot pavadoni *SES-10*.

*Dragon* SKS sasniedza 10. aprīlī. 11:23 UTC to satvēra ar stacijas manipulatoru *Canadarm2*, kuru vadīja [[Timotijs Pīks]]. Kosmosa kuģis tika pārvietots uz *Harmony* moduļa apakšējo pieslēgvietu; pilnībā pieslēgts 13:57 UTC.

16. aprīlī 06:15 UTC ar *Canadarm2* no *Dragon* kravas nodalījuma tika izņemts *BEAM*. Tas pārvietots uz *Tranquility* moduļa aizmugurējo pieslēgvietu. Pieslēgšana pabeigta 09:36 UTC.

11. maijā 11:02 UTC *Dragon* ar *Canadarm2'' palīdzību tika atvienots no stacijas; brīvā lidojumā palaists 13:19 UTC. Pēc tam tas veica noiešanu no orbītas, un 18:51 UTC nolaižamais aparāts nolaidās Klusajā okeānā 420 km no Kalifornijas krasta. Lidojuma ilgums 32 dienas 21 stundas 48 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CRS-8 press kit, SpaceX
Bolīvijas ģerbonis

**Bolīvijas Republikas ģerbonis** ir viens no Bolīvijas valsts simboliem.

Ģerboņa vidū izvietots ovāls, kurā attēlots Potosi kalns, aiz kura kreisajā pusē lec saule. Kalna priekšpusē attēlota alpaka, kas ir valsts nacionālais dzīvnieks, kā arī kviešu kūlis un maizeskoks, kas ir valsts galvenie resursi. Ovālam riņķī iet zila apmale, uz kuras augšpusē ar zelta burtiem uzrakstīts valsts nosaukums, bet apakšējā daļā izvietotas desmit zvaigznes, kas apzīmē deviņus Bolīvijas departamentus. Desmitā zvaigzne ir kā atgādinājums par Antofagastu, kas 1879. gadā pārgāja Čīles pārvaldībā.

No ovāla uz abiem sāniem ir saslieti seši Bolīvijas karogi, divi lielgabali, četras musketes, kaujas cirvis un sarkana frīģiešu cepure. Visi šie simboli apzīmē Bolīvijas iedzīvotāju brīvības aizstāvību. Ovālam virspusē sēž andu kondors un aiz tā atrodas lauru vainags.
Pilsētu sadraudzība

[thumb|250px|[Monpeljē sadraudzības pilsētas]]
**Pilsētu sadraudzība** vai **pašvaldību sadraudzība** ir pilsētu un dažāda līmeņa pašvaldību sadarbības forma dažādu sociālo, kultūras un ekonomisko saišu veicināšanai. Mūsdienu pilsētu sadraudzības koncepcija attīstījusies pēc 2. pasaules kara, lai stiprinātu sapratni starp dažādām kultūrām un veicinātu starptautisko biznesa un tūrisma saišu veidošanos. Eiropas Savienībā noslēgti ap 17 000 sadraudzības līgumi starp dažāda līmeņa pašvaldībām. Latvijā noslēgti 294 sadraudzības līgumi ar citu valstu dažāda līmeņa pašvaldībām.

Pilsētu sadraudzības veicināšanai 1957. gadā izveidota Starptautiskā Sadraudzības pilsētu federācija ar galveno mītni Parīzē, kas apvieno 160 valstu vairāk nekā 3500 pilsētas. Pēc federācijas iniciatīvas aprīļa pēdējā svētdienā tiek atzīmēta Vispasaules sadraudzības pilsētu diena.

Eiropas Savienībā sadraudzības pilsētu kustību koordinē Eiropas Municipalitāšu un reģionu padome (CEMR).

## Skatīt arī
* Latvijas pilsētu un novadu sadraudzības partneru uzskaitījums

## Atsauces
Aumanis

**Aumanis** ir dīķis Jēkabpils novada Viesītes pagasta uz ziemeļiem no Viesītes. Dīķa ziemeļaustrumu krastā atrodas valsts autoceļš V956 (Daudzeva–Viesīte–Apserde).

## Atsauces
Sēderšēpinga

**Sēderšēpinga** () ir pilsēta Zviedrijas austrumos. Izvietojusies Esterjētlandes lēnē pie Jetas kanāla, komūnas centrs. Sena pilsēta, kas ap 1300. gadu bija viens no Zviedrijas varas centriem. Pilsētas baznīcās tika kronēti Zviedrijas karaļi un karalienes.

Kopš 1996. gada Sēderšēpingas komūna ir Talsu novada sadraudzības pašvaldība.

## Atsauces
Rūsiņa iela (Jūrmala)

**Rūsiņa iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Rūsiņa iela sākas krustojumā ar Kāpu ielu un beidzas krustojumā ar Dzelzceļa ielu. Kopējais ielas garums ir 620 metri, tā ir klāta ar asfalta un grants segumu (Grants segums ir posmā no Asaru prospekta līdz Dzelzceļa ielai.) Rūsiņa ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Rūsiņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kāpu iela (T veida krustojums)
* Asaru prospekts
* Dzelzceļa iela (T veida krustojums)
Ščolkovas rajons

**Ščolkovas municipālais rajons** () ir viens no Krievijas Maskavas apgabala administratīvajiem rajoniem. Izvietojies apgabala ziemeļaustrumos, robežojas ar Maskavas apgabala Balašihas, Koroļovas, Ivantejevkas, Černogolovkas, Losinopetrovskas un Krasnoarmejskas pilsētapriņķiem, Puškinas rajonu, Noginskas rajonu, kā arī Vladimiras apgabalu. Rajona teritorijā kā anklāvi ir Frjazinas un Zvjozdnijgorodokas pilsētas. Rajona centrs ir Ščolkovas pilsēta.

Ščolkovas pilsēta un Ščolkovas rajons kopš 1967. gada ir Talsu pilsētas un Talsu novada starptautiskās sadarbības partneri sadraudzības pilsētu kustībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Biržupes grāvis

**Biržupes grāvis** (arī **Biržupes kanāls**, augštecē - **Bērzu purva grāvis**)  ir Podvāzes kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Izteka no Supes purva. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Podvāzē uz austrumiem no Slapjo salu purva. Plūst pa mežu masīviem, to nešķērso valsts autoceļi un tā krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Ceplītis

**Ceplītis** (arī **Ceplīšu ezers**) ir ezers Jēkabpils novada Viesītes pagasta ziemeļos uz austrumiem no Piksteres ezera. 300 metru uz dienvidaustrumiem no ezera, pāri ceļam, atrodas 133 metrus augstais Sperjāņu kalns.

## Atsauces
Ceplīšu ezers

**Ceplīšu ezers** var būt:
* Ceplīša Viesītes pagastā cits nosaukums
* Ceplīšu purva Baldones pagastā agrākais nosaukums
Kosmos-2505

***Kosmos-2505*** (*Космос-2505*) bija Krievijas militārais pavadonis. Palaists 2015. gada jūnijā un darbojās līdz septembrim, kad uz zemi atgriezās nolaižamais aparāts.

Par kosmiskā aparāta parametriem un uzdevumiem ir maz oficiālas informācijas. Neatkarīgi eksperti secinājuši, ka *Kosmos-2505* ir *[[Kobalt-M]]* sērijas izlūkošanas pavadonis ar optisko kameru. Tas apgādāts ar divām mazām kapsulām un vienas lielas kapsulas, kurās uz zemi var nogādāt uzņemto attēlu filmas.
Pavadonis izgatavots *[[CSKB Progress]]*.

Šis ir pēdējais *Kobalt-M* eksemplārs. Turpmāk tam paredzētos uzdevumus veiks kosmiskie aparāti *[[Persona (pavadonis)|Persona]]*.

Kosmiskais aparāts tika palaists  15:23:54 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Pļeseckas kosmodroma. Pēc veiksmīgās palaišanas tam piešķirts nosaukums *Kosmos-2505*.

Galvenais nolaižamais aparāts nolaidās Orenburgas apgabalā 2015. gada 17. septembrī 22:17 UTC.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Yantar-4K2M (Kobalt-M, 11F695M ?) Gunter Dirk Krebs
* Kobalt-M project russianspaceweb.com
* Kosmos 2495 Re-Entry spaceflight101.com - Patrick Blau
Voldemārs Dambergs

**Voldemārs Dambergs** (; dzimis , miris  vai ) bija latviešu izcelsmes padomju virsnieks, ģenerālmajors. Otrā pasaules kara laikā komandēja 28. strēlnieku brigādi, 15. kavalērijas korpusu Irānā (1942-1943), 43. gvardes latviešu strēlnieku divīziju un 308. latviešu strēlnieku divīziju Latvijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1899. gadā Rīgā. Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā iesaukts Krievijas Impērijas armijā, no 1918. gada aprīļa Sarkanās armijas Latviešu kavalērijas pulku sastāvā piedalījās Krievijas pilsoņu karā. Latvijas brīvības cīņu laikā bija Latvijas SPR armijas skolas kavalērijas nodaļas priekšnieks. Pēc Maskavas kavalērijas kursu beigšanas no 1919. gada novembra komandēja Sarkanās armijas 85. kavalērijas pulku, no 1920. gada aprīļa kavalērijas eskadronu.

Pēc pilsoņu kara beigām 1922. gadā beidza Augstāko kavalērijas skolu, līdz 1928. gadam ieņēma dažādus amatus Sarkanās armijas kavalērijas vienībās, pēc tam mācījās M. Frunzes Kara akadēmijā (1928-1932). Pēc tās beigšanas bija 10., pēc tam 11. kavalērijas divīzijas štāba priekšnieks.
Lielā terora laikā 1938. gada jūlijā Dambergs tika arestēts un apsūdzēts kā "latviešu fašistiskās organizācijas" dalībnieks, tomēr 1939. gada februārī viņu atbrīvoja un nozīmēja par pasniedzēju M. Frunzes Kara akadēmijā.

Otrā pasaules kara laikā komandēja 28. strēlnieku brigādi, 15. kavalērijas korpusu Irānā (1942-1943), 43. gvardes latviešu strēlnieku divīziju un 308. latviešu strēlnieku divīziju Latvijā. 1944. gada februārī iecelts par 130. latviešu strēlnieku korpusa komandiera vietnieku.

Pēc kara Dambergs līdz atvaļināšanai 1959. gadā ieņēma dažādus amatus Padomju armijā, no 1952. gada bija Latvijas PSR kara komisārs.

Miris 1965. gada 17. jūlijā Rīgā, apglabāts Raiņa kapos.

## Piezīmes un atsauces
Kovšu ezera parks

**Kovšu ezera parks** ir kā aktīvās, tā arī pasīvās atpūtas vieta Rēzeknē, kas atrodas Rēzeknes (Kovšu) ezera krastā un aptver lielāko daļu ezera teritorijas. Pašlaik tiek pabeigta parka projektu izstrāde un norit labiekārtošanas darbi.

Parka teritorijā ir vairākas atpūtas zonas dažādiem atpūtas veidiem un gaumēm.
* Pludmales zonā uz pussalas ir labiekārtota pludmale, ir izbūvēti volejbola laukumi un bērnu rotaļu laukums, tāpat šeit atrodas kafejnīca ar terasi, atrakciju rampa un skatu laukums.
* Promenāde savienos pludmali ar dabas taku un vīsies gar Atbrīvošanas aleju. Tāpat promenāde savienos parku ar Latgales vēstniecību "Gors" un gājēju promenādi, kas stiepjas gar Rēzeknes upi. Promenādes zonā paredzētas izbūvēt koka laipas un laivu piestātnes. Promenādes centrālajā daļā paredzēts laukums ar ielu trenažieriem, bērnu rotaļu laukums, soliņi, piknika un ugunskuru vietas.
* Kanāla zona savieno laivu staciju ar pludmali.
* Laivu stacija ar laivu piestātni un inventāra uzglabāšanas, nomas un tehniskās apkalpošanas ēku.
* Kempinga zona ar administrācijas ēku un kempinga vietām atradīsies ezera rietumu daļā.
* Dabas takas atrodas ezera dienvidu un dienvidrietumu pusē un stiepjas gar Kovšupi, savienojot promenādi ar Atbrīvošanas aleju. Dabas taku veido laipas uz pāļiem un grunts celiņš. Gar dabas taku atrodas soliņi un trīs peldošās laipas.
* Veikborda trase.
* Makšķernieku zonu paredzēts iekārtot gar Kovšupi. Šeit paredzētas makšķernieku mājiņas, laivu piestātne un laipas makšķerēšanai.
* SPA komplekss ir plānots ziemeļaustrumu daļā ezera krastā blakus Brīvības ielai. SPA kompleksu veidos Rekreācijas centrs un 4 zvaigžņu viesnīca ar vismaz 100 numuriem. Kopējā plānotā ēku platība 9767 m2. SPA kompleksa celtniecībai tiek piesaistīti privātie investori.

## Avoti
*Rēzekne.lv
*Rēzeknes Vēstnesis Nr.14(258). 09.04.2016
Ģerģs Pārošs

**Ģerģs Pārošs** (, dzimis , miris ) bija ungāru jurists un šaha problēmists, lielmeistars (1975) un starptautiskais tiesnesis (1956) šaha kompozīcijā.

Pēc profesijas bijis jurists.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1931. gada, publicējis vairāk par 800 uzdevumu, galvenokārt palīgmatus. Sastādīšanas konkursos ieguvis aptuveni 350 atzinības, tai skaitā vairāk nekā 100 pirmās godalgas. Desmitkārtīgs Ungārijas čempions šaha kompozīcijā, palīgmatu grupā.

No 1957. līdz 1975. gadam bijis Ungārijas pārstāvis FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgā komisijā (PCCC).

## Šaha uzdevums

**Risinājums**
: Iluzoriskā spēle 1. ... Ze6!#, bet melnajiem nav nogaidoša gājiena un risinājumā mata pozīcija izmainās.
: **1. Kc5 Zh1 2. gxh1L e5 3. Lc6 La7#**

## Bibliogrāfija
* 1940 – *Csodák a sakktáblán* (Brīnumi uz šaha galdiņa) 
* 1944 – *Képeskönyv a sakktáblámról* (Šaha galdiņa bilžu grāmata) 
* 1967 – *A sakkmművészet világa* (Šaha mākslas pasaule) 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pāroša šaha kompozīcijas vietnē PDB.
Ģerģs Bakči

**Ģerģs Bakči** (; dzimis , miris ) bija ungāru literatūras vēsturnieks, speciālists krievu literatūrā, žurnālists un šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1949. gada, publicējis aptuveni 1700 šaha kompozīcijas, 270 no tām godalgotas, tai skaitā 110 ar pirmo godalgu.

Bakči bija lielmeistars (1980) un starptautiskais tiesnesis (1979) šaha kompozīcijā.

No 1976. līdz 1985. gadam Bakči bijis šaha kompozīcijas nodaļas redaktors ungāru šaha žurnālā "Maguar Sakkélet". Viņš sarakstījis vairākas grāmatas par šaha kompozīciju, kas publicētas gan ungāru, gan arī vācu valodā.

## Šaha uzdevums

**Risinājums**
: Maldinājums:
: 1. Tc3? (draud 2. Ze3#) 
: 1. ... Ke4 2. Dd3# 
: 1. ... Lh5 2. Dxb7# 
: 1. ... Zf1/Zc4 2. Dc4#, atspēko 1. ... Zxc5!
 
: **1. Le7! (draud 2. Zf6#)** 
: **1. ... Kd4 2. Dd3#** 
: **1. ... Ze4 2. Dc4#** 
: **1. ... Lh5 2. Dd7#**

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bakči šaha kompozīcijas vietnē PDB.
Rēzeknes Kultūras nams

**Rēzeknes kultūras nams**, agrāk pazīstams kā **Latgolas Tautas pils**, ir kultūras iestāde Rēzeknē. Rēzeknes kultūras namā notiek dažādi kultūras pasākumi un darbojas 14 kolektīvi. Kultūras nams ir valsts aizsargājams kultūras piemineklis.

## Vēsture
Latgolas Tautas pils ideju ierosinātāja un veicinātāja 1924. gadā dibinātā Latgales Tautas Pils biedrība, kuras locekļi bija visi redzamākie Latgales sabiedriskie darbinieki neatkarīgi no politiskās piederības, viņus vienoja kopīgais darbs – gaismas un kultūras nešana tautā. Par biedrības pirmo priekšsēdētāju tika ievēlēts deputāts Jezups Trasuns. Viens no biedrības pirmajiem uzdevumiem bija radīt Rēzeknē Latgales kultūras centru.

1926. gadā tautas nama ēku nopirka Latgales kultūras biedrība un sāka domāt par tās kapitālo pārbūvi. Projektam tika pieaicināts arhitekts Pavlovs. Pēc viņa projekta 1928. un 1929. gada laikā bijušo Tautas biedrības namu arī pārbūvēja. Celtniecības darbus vadīja inženieris F. Kemps. Tautas pils tika atklāta 1929. gada 17. novembrī. Atklāšanā piedalījās valsts prezidents Gustavs Zemgals, ministru prezidents Hugo Celmiņš, tautas labklājības ministrs Vladislavs Rubuļs, kā arī vairāki Latgales deputāti un redzamākie sabiedriskie darbinieki.
„Tautas pilī” darbojās Latgales teātris un jauktais koris, atradās bibliotēka, lasītava, zāle teātra izrādēm un citiem sarīkojumiem, blakus ēkai bija biedrības klubs. Teātrī strādāja ievērojami režisori, aktieri un mākslinieki, arī ilggadējais režisors Antons Varslavāns.

Otrā pasaules kara laikā Latgales Tautas pili sagrāva, bet pēc kara ēka atjaunoja un ar nelielām izmaiņām tā atguva iepriekšējo izskatu. Pēc atjaunošanas to pārdēvēja par Rēzeknes pilsētas Kultūras namu, kurā darbojās Latgales Drāmas teātris, koris un dažādi pulciņi.

## Atsauces

*https://web.archive.org/web/20160406115707/http://www.rezekne.lv/kultura/kulturas-nams/
Lejre

**Lejre** () ir pilsēta Dānijā, komūnas centrs Zēlandes reģionā. Izvietojusies Zēlandes salas vidusdaļā pie Roskildes.

Sena apdzīvota vieta, sennorvēģu valodā saukta kā *Hleiðra* vai *Hleiðragarð*. Vēstures avotos minēta jau kopš viduslaikiem kā viena no vietām, kur risinājušies Beovulfa varoņeposā minētie notikumi. 1980. gados sāktie arheoloģiskie izrakumi apstiprinājuši, ka mūsdienu pilsētas vietā pastāvējušas ievērojami apdzīvojuma centri jau dzelzs laikmetā un vikingu laikos. Izrakumi apstiprinājuši, ka Lejre bijis arī ievērojams amatniecības, tirdzniecības un reliģiskais centrs.

2007. gada pašvaldību sadraudzības līgumu ar Lejres komūnu noslēdza Ģibuļu pagasts, pēc 2009. gada to turpina Talsu novads.

## Sadraudzības pilsētas

Lejres sadraudzības pilsētas ir: 
*  Kandava, Latvija

## Atsauces
Alfrēds Kalniņš (virsnieks)

**Alfrēds Kalniņš** (; dzimis , miris ) bija latviešu strēlnieks, vēlāk padomju virsnieks, ģenerālmajors. Otrā pasaules kara laikā komandēja 182. strēlnieku divīziju un 43. gvardes latviešu strēlnieku divīziju.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1897. gadā Slampes pagastā. Pirmā pasaules kara laikā dienēja 4. Vidzemes latviešu strēlnieku pulkā, no 1918. gada Sarkanās armijas sastāvā piedalījās Krievijas pilsoņu karā.

Otrā pasaules kara laikā 1943. gadā darbojās Ģenerālštāba akadēmijā Maskavā, no 1944. gada aprīļa komandēja 182. strēlnieku divīziju, no 7. jūlija 43. gvardes latviešu strēlnieku divīziju. 1944. gada 13. septembrī paaugstināts par ģenerālmajoru.  
Pēc kara A. Kalniņš no 1946. līdz 1951. gadam bija Latvijas PSR kara komisārs.

Miris 1967. gada 26. septembrī Rīgā.

## Piezīmes un atsauces
Tālivalža iela (Jūrmala)

**Tālivalža iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Tālivalža iela sākas pie Asaru pludmales un beidzas krustojumā ar Dzelzceļa ielu. Kopējais ielas garums ir 670 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Tālivalža ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Tālivalža iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kāpu iela 
* Asaru prospekts
* Dzelzceļa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari
Alfrēds Kalniņš

**Alfrēds Kalniņš** var būt:

* Alfrēds Kalniņš — komponists (1879—1951);
* Alfrēds Kalniņš — profesors, biologs (1895—1989);
* Alfrēds Kalniņš  — Sarkanās armijas ģenerālmajors (1897—1967);
* Alfrēds Kalniņš  — vieglatlēts (1894—1960).

## Skatīt arī
* Kalniņš
Elksnis

**Elksnis** (sieviešu dzimtē Elksne) ir latviešu cilmes uzvārds, kas cēlies no apvidvārda „elksnis” ar nozīmi 'alksnis'.. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Edmunds Elksnis (1990) — latviešu basketbolists;
* Jānis Elksnis (1933) — latviešu grāmatizdevējs.

## Skatīt arī
* Alksnis
* Elksnītis

## Atsauces
Mogo ledus halle

**Mogo ledus halle** ir hokeja vajadzībām celta ledus halle, kas atrodas blakus Latvijas Sporta Pedagoģijas akadēmijas sporta bāzei Brīvības ielā 333. Arēnas ietilpība ir 600 sēdvietas.

2015. gada augustā par ledus halles īpašnieku kļuva AS Mogo, un tika veikti halles pilnveidošanas darbi — sportistu vajadzībām izremontētas ģērbtuves, izveidotas divas papildu žāvētavas, kā arī ierīkots papildu apgaismojums un nomainīts ēkas jumts.
Železnice Srbije

[thumb|right|220px|''Železnice Srbije'' galvenais birojs [Belgrada|Belgradā]]
***Železnice Srbije a. d.*** (*Железнице Србије* — 'Serbijas dzelzceļš'; ***ŽS***) ir Serbijas valsts dzelzceļa uzņēmums. Galvenais birojs atrodas Belgradā.

*Železnice Srbije* nodarbojas ar dzelzceļa infrastruktūras uzturēšanu (meitas uzņēmums *Инфраструктура железнице Србије*) un pasažieru (*Србија воз*) un kravu (*Србија карго*) pārvadājumiem.
Uzņēmumam pieder 4347 km dzelzceļa līniju ar standarta (Eiropas) sliežu ceļa platumu 1435 mm. 32 % sliežu ceļa ir elektrificēti.
thumb|right|200px|Serbijas dzelzceļa galveno ceļu tīkls

## Vēsture
Pirmā dzelzceļa līnija mūsdienu Serbijas teritorijā atklāta 1854. gada 20. augustā starp Lisavu, Oravicu un Bazijašu. Sākotnēji vagonus vilka zirgi, bet 1856. gadā tos nomainīja tvaika lokomotīves. Serbijas dzelzceļa uzņēmuma pirmsākumi datējami ar 1881. gadu, kad karalis Milans I dibināja Serbijas nacionālo dzelzceļu. Pirmais vilciens no Belgradas uz Nišu devās 1884. gada 23. augustā.

No 1920. gadiem dzelzceļa sistēma *Jugoslovenske železnice* (*JŽ*) bija vienota visā Dienvidslāvijas teritorijā.
1970. gadā sākta dzelzceļa elektrifikācija. 2003. gadā Dienvidslāvija tika pārveidota Serbijas un Melnkalnes Savienībā, un beidzās *JŽ* ēra. 2006. gadā no Savienības atdalījās Melnkalne, un uz Serbijas teritorijā palikušā dzelzceļa bāzes tika izveidots valsts uzņēmums *Železnice Srbije*. 2011. gadā tas reorganizēts par akciju sabiedrību.

*ŽS* uzņemts Starptautiskajā dzelzceļa savienībā, piešķirot bijušā Dienvidslāvijas dzelzceļa kodu **0072**. 2015. gadā šis kods piešķirts *ŽS* infrastruktūras meitas uzņēmumam *Infrastruktura Železnice Srbije*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
Veckalsnavas luterāņu baznīca

thumb|Veckalsnavas baznīcas drupas
thumb|Veckalsnavas baznīca 1930. gadā
**Veckalsnavas**  (arī **Kalsnavas**) **luterāņu baznīca** bija baznīca Madonas novada Kalsnavas pagastā, kas šobrīd atrodas drupu stāvoklī. Baznīca atrodas netālu no autoceļa P37 (Pļaviņas-Madona) un Kalsnavas ezera.

Kalsnavas baznīcas hronika vēsta, ka pirmā Veckalsnavas luterāņu baznīca bijusi ļoti veca koka ēka, kurai tornis jau sen kā bijis noņemts. Pat pēc baznīcas grāmatām tās vecums nav nosakāms. Pirmā Veckalsnavas baznīca gājusi bojā 1643. gadā. Ziņas par tagadējo mūra baznīcu parādās 1774. gadā, kad baznīcas grāmatā ir veiktas atzīmes par akmeņu pievešanu jaunajai baznīcai. 1830. gadā tie vēl stāv neizmantoti, bet vēlāk pamazām tiek uzsākta tagadējās mūra baznīcas būvniecība, kura pabeigta 1835. gadā, kad jaunā baznīca arī tiek iesvētīta. No 1908. gada līdz 1918. gadam Kalsnavas draudzes mācītājs bija latviešu rakstnieks un politiķis Andrievs Niedra.

1944. gadā, Otrā pasaules kara laikā, baznīca tika sagrauta.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas baznīcas drupas un tuvējā apkārtne sakopta. Tagad baznīcas drupas vasarās tiek izmantotas kā norises vieta dievkalpojumiem, laulību ceremonijām un garīgās mūzikas koncertiem.

## Attēli

Drupas.jpg
Ruins of lutheran church in Veckalsnava, 2022-04-26 (2).jpg
Ruins of lutheran church in Veckalsnava, 2022-04-26 (4).jpg
Ruins of lutheran church in Veckalsnava, 2022-04-26 (6).jpg
Baznīcas drupas.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
Metjū Heimens

**Metjū Heimens** (; dzimis ) ir bijušais Austrālijas šosejas riteņbraucējs. Heimens bija pieredzējis *[[gregari]]*, lielākajā daļā sacensību atbalstot savus komandas līderus. Heimens specializējās bruģētajās klasikās, savu lielāko uzvaru gūstot 2016. gada Parīze—Rubē sacensībās.

## Karjera
1996. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnījis sudraba medaļu individuālajā braucienā.

Desmit sezonas Heimens pārstāvējis **' komandu.

2013. gada sezonas beigās Heimens pameta **' komandu un 2014. gada sezonā pievienojās **' komandai.

2016. gada 10. aprīlī viņš uzvarēja [[2016. gada Parīze—Rubē|Parīze—Rubē]] sacensībās, kas bija tikai astotā profesionālā uzvara viņa karjerā. Finišā sprintā [[Rubē]] velodromā viņš pārspēja [[Toms Bonens|Tomu Bonenu]], [[Ians Stenards|Ianu Stenardu]], [[Seps Vanmarke|Sepu Vanmarki]] un [[Edvalls Boasons Hāgens|Edvallu Boasonu Hāgenu]].

2018. gada septembrī Heimens paziņoja, ka beigs karjeru nākamā gada janvārī pēc [[2019. gada Tour Down Under|''Tour Down Under'']] sacensībām. Pēc karjeras beigām Heimens palika **' komandā kā sporta direktors un iesaistījās īpašos projektos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Buļļu iela

**Buļļu iela** var būt:

* Buļļu iela — iela Rīgā;
* Buļļu iela — iela Vecauces pagasta Vecaucē.

## Skatīt arī
* Mazā Buļļu iela
* Vecā Buļļu iela
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Dānijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Dānija|Dānijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā no Dānijas ir iekļautas **8 vietas** (5 kultūras objekti un 3 dabas objekti), savukārt 7 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Dānija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1979. gada 25. jūlijā.

## Sarakstā iekļautie objekti
 

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Korespondencšaha olimpiāde

**Korespondencšaha olimpiāde** ir Starptautiskās korespondencšaha federācijas (ICCF) organizēts divu etapu (priekšsacīkstes, fināls) korespondencšaha turnīrs, kurā piedalās ICCF dalībvalstu izlases komandas.

## Vēsture
Korespondencšaha olimpiādes ICCF rīko kopš 1946. gada. Par olimpiādes prototipu kalpoja ICCF priekšteces Starptautiskās Korespondencšaha savienības (IFSB) 1935.—1939. gadā izvestais Eiropas valstu komandu turnīrs, kurš tika izspēlēts divos etapos: pirmais etaps — priekšsacīkstes, kurās, sadalītas trīs grupās, spēlēja 17 komandas no 14 valstīm, otrais etaps — divi fināli. Galvenajā finālā, kurā spēlēja 6 komandas, uzvarēja Ungārija.

## Olimpiādes izcīņas kārtība
Olimpiādes izcīņas kārtību nosaka ICCF turnīru noteikumi.
Katrai olimpiādei ir divi posmi: priekšsacīkstes un fināls. Trīs pirmo vietu ieguvējas komandas saglabā tiesības spēlēt nākamās olimpiādes finālā. Valsti var pārstāvēt tikai viena komanda gan priekšsacīkstēs, gan finālā. Izņēmuma gadījumos ar ICCF izpildvaldes atļauju olimpiādē var tikt pielaistas komandas, kuru sastāva ietilpst dalībnieki no vairākām valstīm, kurās korespondencšahs ir vāji attīstīts. Komandā 6 spēlētāji. Atkarībā no pieteikto komandu skaita, priekšsacīkšu grupu skaitu un kvalifikācijas kārtību pirms turnīru sākuma nosaka ICCF titulu turnīru komisārs un apstiprina izpildvalde.

Ja vairākām komandām turnīra noslēgumā ir vienāds punktu skaits, augstāku vietu iegūst komanda:
: — ar lielāku komandas punktu skaitu, kurā par uzvarētu maču komandai ieskaita 2 punktus, par neizšķirtu — 1 punktu;
: — ar labāku rezultātu iesaistīto komandu savstarpējos mačos;
: — ar labāku individuālo rezultātu pie pirmā, tad otrā utt. galdiņa.

## Olimpiādes, to finālu norises laiki un uzvarētāji

## Latvijas dalība korespondencšaha olimpiādes
Latvijas korespondencšahisti ar savu komandu ICCF olimpiādēs varēja piedalīties tikai pēc neatkarības atgūšanas. 1992.gada 20. septembrī kārtējais ICCF kongress Latvijas korespondencšaha federāciju vienbalsīgi apstiprināja par ICCF locekli. Latvijas komandai pirmais starts olimpiādēs bija dalība 12. olimpiādēs priekšsacīkstēs (1993—1998). Šī olimpiāde līdz šim Latvijas korespondencšahistiem bijusi visveiksmīgākā: pirmā vieta priekšsacīkstēs, trešā — finālā un bronzas medaļas.

## Sieviešu korespondencšaha olimpiādes

## Skatīt arī
* Pasaules čempionāts korespondencšahā
* Starptautiskā Korespondencšaha federācija

## Piezīmes

## Atsauces

## Papildu literatūra
* ICCF GOLD. 50thJubilee Celebration (1951—2001), 2002, 376 lpp.,  

## Ārējās saites
* ICCF oficiālais saits (angliski)
Grigore Vieru

**Grigore Vieru** (, ; dzimis , miris ) bija moldāvu dzejnieks un rakstnieks. Plašāk zināms ar saviem sacerējumiem bērniem. Viņa liriku raksturo dzīvi dabas ainavu apraksti, patriotisms un mātes tēla godāšana. Vieru savus darbus rakstīja moldāvu valodā.

## Biogrāfija
Dzejnieks piedzima 1935. gadā Pereritas ciemā, Hotinas novadā, tolaik Rumānijas Karalistē, mūsdienās tas ir Briceni rajons Moldovā. Viņa vecāki Pavels un Eudokija Vieru (m. uzv. *Didic*) bija zemnieki.
1959. gadā Grigore Vieru apprecēja Raisu Vieru, viņiem bija divi dēli, Teodors un Calins.

## Radošais darbs
Viņa pirmais darbs tika publicēts 1957. gadā bērnu dzejoļu krājumā. 1958. gadā Vieru absolvēja Valsts Pedagoģijas universitāti, iegūdams grādu vēsturē un filoloģijā. 1959. gadā viņš kļuva par žurnāla *Nistru* redaktoru. No 1960. līdz 1963. gadam strādāja par redaktoru izdevniecībā *Cartea Moldovenească*. 1967. gadā viņa grāmata "Dzeja visu paaudžu lasītājiem" saņēma Moldāvijas Jaunatnes literatūras balvu. Nākamajā gadā izdevums "Tavs Vārds" tika iekļauts Moldāvijas augstskolu mūsdienu literatūras sarakstā.

Vieru dzeja iedvesmoja daudzus moldāvu komponistus, arī pats dzejnieks ir melodiju autors vairākām dziesmām (*Să creşti mare* u.c.). No 1964. gada viņš sāka sadarbību ar komponisti Jūliju Cibuļsku (*Soare, soare*, "Clopoţeii*, *Stea-stea, logostea*, *Ramule-neamule*, *Cîntînd cu iubire'' etc.).

## Politiskā darbība
[thumb|120px|left|[2015. gadā izdota Moldovas pastmarka ar Grigore Vieru attēlu]]
1973. gadā Vieru pirmo reizi apmeklēja Rumāniju. 1974. un 1977. viņu pie sevis uzaicināja Rumānijas rakstnieku savienības prezidents, Vieru viesojās Bukarestē, Konstancā, kā arī dažās Transilvānijas pilsētās. 1978. gadā tika publicēts krājums "Piektdienas zvaigzne", ko pirmo reizi izdeva arī Rumānijā. Šajā krājumā tika publicēts dzejolis, kas Latvijā plaši pazīstams Imanta Ziedoņa atdzejojumā kā dziesma "Dzimtā valoda" (komponists Ainars Virga, izpildīja grupa Līvi). Šī dziesma kļuva par vienu no Dziesmotās revolūcijas priekšvēstnešiem.

1989. gadā Grigore Vieru tika ievēlēts Moldāvijas parlamentā un atbalstīja kustību, kas iestājās par Rumānijas un Moldovas apvienošanos. 1990. gadā ievēlēts par Rumānijas Akadēmijas Goda biedru. 1992. gadā Rumānijas Akadēmija nominēja Vieru Nobela miera prēmijai. 1995. gadā ievēlēts par Rumāņu raidorganizācijas valdes locekli. Saņēmis vairākas balvas literatūrā un valsts apbalvojumus.

## Nāve
Vieru mira 2009. gada 18. janvārī Kišiņevā no divas dienas iepriekš autoavārijā gūtajiem ievainojumiem. Viņš tika apglabāts 20. janvārī, no viņa atvadīties bija atnākuši ap 10 000 cilvēku. Grigore Vieru bēres tika translētas nacionālajā televīzijā, viņš tika apglabāts dzimtajā ciemā Pereritā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas "Dzimtā valoda" vārdi
* Grigore Vieru — virtual monument 
* A biography of Grigore Vieru
* 
*
Jēkabs Duburs

**Jēkabs Duburs** (dzimis Āriņš;  Jelgavas apriņķa Kroņvircavas pagasts —  Hivinke, pārapbedīts Rīgā, Lielajos kapos) bija latviešu aktieris, režisors, skatuves mākslas teorētiķis un pedagogs, dramaturgs un tulkotājs. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1866. gadā Kroņvircavas pagastā. Mācījās Jelgavas reālskolā. Aktiera darbu sāka Ādolfa Alunāna vadītajā Jelgavas Latviešu biedrības teātrī (1884). Rīgas Latviešu teātra aktieris no 1887. gada līdz 1908. gadam. Viens no Jaunā Rīgas latviešu teātra dibinātājiem (1908) un pirmais direktors. 1909. gadā kopā ar Zeltmati (īst. vārdā Ernests Kārkliņš) nodibināja Latvju dramatiskos kursus, kas bija pirmā profesionālo aktieru apmācības skola Latvijā. No 1913. gada līdz 1915. gadam bija Latvju operas režisors. Pirmais profesionāli izglītotais latviešu daiļlasītājs.

Pirmā pasaules kara bēgļu gaitās 1916. gadā Maskavā iepazinās ar režisoru Konstantīnu Staņislavski, kuru ieinteresēja J. Dubura iecerētais darbs "Deklamācijas teorija". Bija nodoms Maskavas Dailes teātrī iestudēt A. Brigaderes "Sprīdīti" un kādu Šekspīra lugu, bet sadarbība neizveidojās. 

Miris 1916. gada 17. maijā Hivinkē, Somijā.

## Piemiņa
1966. gadā LPSR Teātra biedrība nodibināja Jēkaba Dubura balvu, ko piešķir izciliem latviešu teātra režisoriem, pedagogiem.

## Lomas teātrī

## Režijas

## Atsauces
Gobāja

**Gobāja**  ir Zalvītes labā krasta pieteka Jēkabpils novada dienvidrietumos.

Tek cauri meža masīviem rietumu virzienā. Ietek Zalvītē pie Aizkraukles novada robežas. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Iesnupe

**Iesnupe** (arī **Ieskupe**, **Lieliesnupe**, **Lieliesupe**) ir Zalvītes labā krasta pieteka Jēkabpils novada ziemeļrietumos.

Izteka no Salu purva. Tek cauri meža masīviem rietumu-ziemeļrietumu virzienā, pie Jaunzemu mājām pagriežoties uz dienvidiem. Ietek Zalvītē lejpus Gobājas. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Čumaki

thumb|245px|right|Ukrainas čumaks 1841. gads
**Čumaki** () bija vēsturiska nodarbošanās mūsdienu Ukrainas un Dienvidkrievijas teritorijā. Tie bija ceļojoši tirgotāji 16.—19. gadsimtā, kuru galvenais tirdzniecības objekts bija sāls un zivis.
Čumaki ar vēršiem devās uz Azovas un Melno jūru pēc sāls un zivīm un veda tās līdz ar citām precēm uz iekšzemes tirgiem. Aroda uzplaukuma laiki bija pirms dzelzceļa līnīju uzbūvēšanas 19. gadsimtā, kas laikietilpīgos tirdzniecības ceļus padarīja neienesīgus. 
Čumaki pārvadāja preces vēršu pajūgos, tirgojoties starp Kazaku Hetmanātu, Maskaviju, Krimas hanisti, Moldovu un Žečpospolitu. Rūpniecības modernizācija novirzīja čumaku darbību uz Ukrainas rietumu rajoniem ar zemāku attīstības līmeni.
Garie tirdzniecības ceļojumi bija samērā bīstama nodarbošanās, tāpēc čumaki apvienojās grupās, lai aizsargātos no laupītājiem un tatāriem.

## Ietekme uz ukraiņu kultūru
[right|300px|thumb|Čumaki atpūtā, [Ivans Aivazovskis]]
Čumaki un viņu dzīvesveids ir atstājis dziļas pēdas ukraiņu tautas folklorā, valodā un kultūrā kopumā, tie ir pieminēti Tarasa Ševčenko un Ivana Aivazovska literārajos un mākslas darbos.

Ukraiņu valodā Piena Ceļš tiek saukts par Čumaku ceļu (). Čumaks ir populārs ukraiņu uzvārds.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Chumak's roads by A.Basargina, a senior scientist at the Belgorod State Museum of Folk Culture (YouTube)
* 
* Забытые промыслы (Чумацкие дороги) (youtube.com)
* Чумаки: современный и исторический портрет
* Чумаки, чумацкий промысел
Ievade

**Ievade** ir ciems Dienvidkurzemes novada Aizputes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā pie autoceļa V1197, Dubeņas (šeit to sauc par Ievades upi) krastā, 4 km no pagasta centra Rokasbirzes, 37 km no novada centra Grobiņas un 186 km no Rīgas.

## Vēsture
Veidojusies ap vēsturisko Ievades muižu (*Gut Ewahden*). Vairākus km uz ziemeļiem no muižas centra atradās 1900. gadā atklātās šaursliežu Liepājas—Aizputes dzelzceļa līnijas pieturas punkts "Ievade", kas slēgts 1964. gadā.

## Atsauces
Oļģerta iela

**Oļģerta iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Oļģerta iela sākas krustojumā ar Kāpu ielu un beidzas krustojumā ar Dzelzceļa ielu. Kopējais ielas garums ir 500 metri, tā ir klāta ar asfalta un grants segumu (ielas posms no Dzelzceļa ielas līdz Asaru prospektam ir klāts ar grants segumu). Oļģerta ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju, vasarnīcu un daudzdzīvokļu māju apbūve.

## Ielu savienojumi
Oļģerta iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kāpu iela (T veida krustojums)
* Kārļa iela (T veida krustojums)
* Asaru prospekts 
* Dzelzceļa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari
Teperis

**Teperis** (arī **Tepera ūdenskrātuve**, **Ēmura ezers**) ir ūdenskrātuve Abula upē Smiltenes novada Smiltenes pilsētā, uz robežas ar Launkalnes pagastu un Smiltenes pagastu. Ezera maksimālais dziļums ir 5,5 metri, bet vidējais dziļums ir 2,4 metri. Ezers ir viens no tūristu un vietējo iedzīvotāju iecienītajām atpūtas vietām. Ezera kompleksā atrodas futbola laukums, volejbola laukumi, hokeja laukums, kā arī sporta komplekss „Teperis” ar autokrosa trasi un kartingtrasi.

## Ezera izveidošanās
Ezera sākums ir meklējams laikā, kad tika aizsprostota Abula upe tādējādi veidojot Tepera ezeru. Pirmais ezera nosaukums bija Kalnezers, vēlāk ezeru pārdēvēja par Ēmuru. Pēdējais šo ezeru iegādājās Tepfers, kura vārdu lieto līdz šodienai - Teperis.

1901. gadā Smiltenes muižas īpašnieks – firsts Pauls Līvens uz Tepera ezera uzcēla pirmo ūdens elektrospēkstaciju Baltijā. Ūdeni turbīnai pievadīja pa 800 m garu pievadkanālu un tā kritums bija 12 m. 60&nbsp;kW jaudas turbīna darbināja 40&nbsp;kW jaudas līdzstrāvas  ģeneratoru, bet elektrostacija nedeva gaidītos rezultātus. 1913. gada  pavasarī, ar firsta Līvena līdzdalību, sāka un rudenī pabeidza  Smiltenes jaunās hidroelektrostacijas būvi, kas bija viena no modernākajām  HES tā laika Eiropā. Jaunuzceltajā spēkstacijā, kuras kritums bija  15 m, uzstādīja 80&nbsp;kW jaudas Frensisa turbīnu un 60&nbsp;kW maiņstrāvas ģeneratoru. Elektrostaciju slēdza 1961. gadā.

## Rekonstrukcija
Ezera rekonstrukcijas darbi tika uzsākti 2014. gadā. Iemesls rekonstrukcijas uzsākšanai bija dambja nolietošanās statuss. Dambis bija jau tādā stadijā, ka drīzumā varēja arī sabrukt, tādējādi appludinot lejpus ezera esošo dzīvojamo māju. Rekonstrukcijas finansējums sadalījās divās daļās: pusi sedza Eiropas Savienības fonds, bet otru pusi pilsētas aizņēmums no Latvijas valsts fonda. Šobrīd apskatāms ir novietotais vecais ventilis no iepriekšējā dambja, kuru var apskatīt Tepera krastā, blakus volejbola laukumiem.
290px|thumb|right|Vecais spēkstacijas slūžu ventilis
## Audiovizuālās norādes
* Tepera ezers
## Atsauces

## Ārējās saites
* Smiltenes pilsētas mājaslapa
* Sporta komplekss "Teperis"