Baltais degunradzis

**Baltais degunradzis** (*Ceratotherium simum*) jeb **platlūpas degunradzis** ir viena no piecām vēl joprojām dzīvojošajām degunradžu dzimtas (*Rhinocerotidae*) sugām, bet tā ir vienīgā suga **balto degunradžu ģintī** (*Ceratotherium*).

Baltajam degunradzim ir plata mute, kuras augšlūpa nav smaila kā citiem degunradžiem, bet taisna, kvadrātveidīga. Baltais degunradzis ir sabiedriskākais no visām degunradžu sugām. Mūsdienās tas ir visbiežāk sastopamais degunradzis, kura populācija sasniedz apmēram 17 500 dzīvnieku. Baltais degunradzis tāpat kā melnais degunradzis dzīvo Āfrikā.

Sugas nosaukumā apzīmētājvārdi "baltais" un "melnais" nenorāda degunradžu krāsu. Tā abām sugām patiesībā ir līdzīga. Angliski baltais — "white" ir radies no flāmu valodas "weit", kas nozīmē "platais", apzīmējot baltā degunradža plato, kvadrātveidīgo muti.

## Izskats
thumb|left|250px|Baltais degunradzis ar labi saskatāmu kakla kumpu
Baltais degunradzis ir nākamais lielākais sauszemes dzīvnieks pēc ziloņa. Tam ir liels, masīvs ķermenis, īss kakls un platas krūtis. Ķermeņa garums kopā ar galvu ir 3,4—4,2 m, astes garums 50—70 cm, svars 1440—3600 kg. Tēviņi ir nedaudz lielāki par mātītēm. Lielākais reģistrētais rekordsvars ir bijis 4500 kg.

Baltajam degunradzim ir divi ragi, kas veidoti no keratīna tāpat kā nagi un mati. Priekšējais rags parasti ir lielāks, tā vidējais garums ir apmēram 90 cm, bet var sasniegt arī 150 cm. 

Baltajam degunradzim uz kakla ir raksturīga kumpa, kas palīdz balstīt tā lielo galvu. Visām kājām ir trīs pirksti. Ādas krāsa variē starp dzeltenīgi brūnu un gaiši pelēku. Vienīgais apmatojums degunradzim ir uz ausīm un astes pušķis. Baltajam degunradzim ir raksturīga plata, kvadrātveidīga mute, kas piemērota zāles plūkšanai.

Tā ausis var kustēties katra savā virzienā, lai labāk uztvertu skaņas, bet vislabāk attīstītā maņa degunradzim ir oža.

## Ieradumi
thumb|left|250px
Baltais degunradzis dzīvo savannā, jo ir izteikts zālēdājs, dodot priekšroku īsai zālei. Tas labprāt dzer ūdeni divas reizes dienā, bet, ja nepieciešams, var iztikt bez ūdens 4—5 dienas. Apmēram puse dienas degunradzim paiet ēdot, trešdaļa dienas paiet atpūšoties. Tam, tāpat kā visiem degunradžiem, patīk vārtīties dubļos.

Baltais degunradzis saziņai lieto balsi. Ja degunradzis ir nobiedēts, tas izdod zemu brīdinošu skaņu, kas tiek papildināta ar zemes rakšanu ar ragu, ausis tiek atglaustas kā zirgiem. Baltais degunradzis ir veikls un ātrs, tas var skriet ar ātrumu 50 km/h.

Baltais degunradzis var dzīvot viens vai barā, kas sastāv pat no 15 dzīvniekiem, parasti grupas veido mātītes. Lielākā daļa pieaugušu tēviņu ir vientuļnieki, kuri iezīmē savas teritorijas ar urīnu un fekālijām. No fekālijām tiek veidotas lielas kaudzes, lai nevienam tās nepaliktu nepamanītas. Teritorija tiek iezīmēta arī ar izrakņātu zemi. Zemāka ranga tēviņiem nav savas teritorijas.

## Vairošanās
thumb|300px|Baltā degunradža mātīte ar mazuli
Mātītes dzimumbriedumu sasniedz 6—7 gadu vecumā, tēviņi 10—12 gadu vecumā. Riesta laikā pāris uzturas kopā 5—20 dienas. Grūsnības periods ilgst 16—18 mēnešus. Piedzimst viens mazulis, kas sver 40—65 kg. Ja mazulis tiek nobiedēts, tas skrien savai mātei priekšā pie galvas, mātes ļoti sargā savus bērnus un cīnīsies par tiem nežēlīgi.
Mazuļi dzimst katru otro vai trešo gadu. Pirms jauna mazuļa piedzimšanas māte padzen iepriekšējo jaunuli. Baltais degunradzis dzīvo 40—50 gadus. Pieaugušam degunradzim savvaļā nav ienaidnieku, pat mazuļus ļoti reti nomedī kāds plēsējs, jo plēsēji respektē mazuļa māti.

## Sistemātika
1868. gadā zoologs Džons Edvards Grejs nosauca baltā degunradža ģinti par *Ceratotherium*, vārds cēlies no grieķu valodas; "ceras" (κερας) nozīmē "rags" un "therion" (θηριον) nozīmē "dzīvnieks", bet sugas nosaukums *Ceratotherium simum* radies, ģints vārdu papildinot ar "simum" (σιμος), kas nozīmē "plakanais deguns".

Baltajam degunradzim izšķir divas pasugas:
* **Baltais dienviddegunradzis** (*Ceratotherium simum simum*) — visbiežāk sastopamais degunradzis, savvaļā šobrīd ir apmēram 17 480 degunradžu. Dienvidāfrika rūpējas, lai šī suga saglabātu savu daudzskaitlību, Dienvidāfrikā dzīvo apmēram 16 300 īpatņi. Mazākas grupas dzīvo Namībijā, Botsvānā, Zimbabvē, Svatini un Mozambikā. Ir bijuši centieni baltā dienviddegunradža populāciju izplatīt Kenijā, Ugandā un Zambijā.
* **Baltais ziemeļdegunradzis** (*Ceratotherium simum cottoni*) — kādreiz apdzīvoja Āfrikas centrālās un austrumu teritorijas, uz dienvidiem no Sahāras, šī pasuga skaitās kritiski apdraudēta. Saskaņā ar  2008. gada statistikas datiem nav redzēts neviens baltais ziemeļdegunradzis, un, iespējams, savvaļā tas ir izmiris. 2015. gadā palikuši tikai četri eksemplāri zooloģiskajos dārzos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20081208123506/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=14100050
* http://www.rhinoresourcecenter.com/species/white-rhino/ 
* http://www.rhinoresourcecenter.com/images/White-Rhino/t1_5/year/desc/1.php 
* http://www.sandiegozoo.org/kids/animal_profile_rhinoceros.html
* http://www.impro.lv/?selected=articles&artId=CPAFRIKA4 
* https://web.archive.org/web/20090722003958/http://auto.delfi.lv/zinas/raksts/545