Kalmar (uzņēmums)

***Kalmar [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Oyj]]*** ir Somijas uzņēmums, kas darbojas kravu apstrādes mobilo iekārtu nozarē. Uzņēmums ir dibināts 2024. gadā, atdalot to no *[[Cargotec]]*.

*Kalmar* piedāvā smago materiālu pārkraušanas iekārtas un risinājumus ostām un termināļiem, izplatīšanas centriem, apstrādes rūpniecībai un smagajai loģistikai: termināļu vilcējus, sasniedzamos iekrāvējus, dakšas iekrāvējus, tukšo konteineru iekrāvējus, statņveida pārvadātājus un citu kraušanas aprīkojumu. Uzņēmums piedāvā arī rezerves daļas un apkopes pakalpojumus, kā arī automatizācijas un robotikas risinājumus, kas atvieglo pārkraušanu.

Uzņēmuma galvenais birojs atrodas Helsinkos, un tam ir inovāciju centri Tamperē, Somijā un Jenbi, Zviedrijā. Ražotnes ir izvietotas Polijā, Ķīnā, Malaizijā un ASV. Uzņēmumam ir pārdošanas un apkalpošanas punkti vairāk nekā 30 valstīs daudzās vietās.

*Kalmar Oyj* akcijas tiek kotētas biržā *[[Nasdaq Helsinki]]*. Lielākie akciju turētāji (2025. gada janvārī): *Wipunen varainhallinta Oy* (14,21 %), *Mariatorp Oy* (12,34 %), *Pivosto Oy* (10,79 %), *Varma* pensiju fonds (3,43 %), *[[KONE]] Foundation* (3,01 %).

## Vēsture
### ''Valmet'' Somijā
Viena no *Kalmar* vēstures līnijām aizsākās 1940. gados, kad Hermelē Tamperē, Somijā, tika uzbūvēts pirmais rūpnieciskai lietošanai paredzētais statņveida pārvadātājs. 1946. gadā tika apvienotas Somijas valsts ieroču rūpnīcas, to skaitā arī Tamperes ražotne, izveidojot uzņēmumu *Valtion Metallitehtaat*, ko 1951. gadā pārdēvēja par *[[Valmet]]*. Kā daļu no kara reparācijām, ko Somija 1950. gados maksāja Padomju Savienībai, *Valmet* Hermeles rūpnīca saņēma pasūtījumu 500 kokvedējiem, kas bija agrīns priekštecis konteineru statņveida pārvadātājiem.

Līdz 1970. gadiem konteineru pārvadājumi bija sākuši mainīt pasaules loģistikas nozari. 1976. gadā *Valmet* ieviesa savus pirmos konteineru pārvadāšanas platformas prototipus.

### ''Kalmar'' Zviedrijā
Dakšas iekrāvēju pirmsākumi meklējami Zviedrijas Smolandes reģionā, kur 1949. gadā nelielā darbnīcā Jenbi komūnas Lidholtas pilsētā tika uzbūvēts pirmais vietējās kokzāģētavas vajadzībām paredzētais iekrāvējs. 1952. gadā uzņēmums *Lidhults Mekaniska Verkstad* (*LMV*) uzsāka iekrāvēju sērijveida ražošanu, un vēlāk tas paplašināja savu piedāvājumu ostu vajadzībām, ieviešot patentētu risinājumu, kas ļāva aprīkot iekrāvējus ar sešiem riteņiem uz katras ass, nevis četriem.

1974. gadā uzņēmumu *Lidhults Mekaniska Verkstad* iegādājās valstij piederošais uzņēmums *Kalmar Verkstad AB*, kas gadu vēlāk iegādājās kravas mašīnu ražotāju *Ljungbytruck* (arī Jenbi komūnā). 1977. gadā *Kalmar Verkstad* tos apvienoja meitasuzņēmumā *Kalmar Last Maskin Verkstad AB* (*Kalmar LMV*). Tas spēja līdzvērtīgi konkurēt ar vadošajiem ASV ražotājiem.

1980. gadā *Kalmar* izlaida pirmo elektrisko iekrāvēju.
1980. gados *Kalmar LMV* piedzīvoja nepārtrauktu izaugsmi starptautiskajos tirgos, un līdz desmitgades vidum tas pārdeva un apkalpoja klientus vairāk nekā 50 valstīs.
1985. gadā *Kalmar* pabeidza pirmā sniedzamības iekrāvēja (ar izbīdāmu strēli) prototipa izgatavošanu, un nākamajā gadā sākās tā komerciālas piegādes.
1990. gadā Zviedrijas uzņēmums *[[ABB]]* iegādājās *Kalmar Verkstad* un izveidoja meitas uzņēmumu *Kalmar Industries AB*, kas nodarbojās ar autoiekrāvēju ražošanu. Šī uzņēmuma akcijas no 1994. līdz 2000. gadam kotēja Stokholmas Fondu biržā.

### ''Ottawa Trucks'' ASV
Termināļu vilcēju līnijas pirmsākumi rodami ASV Kanzasas štata Otavas pilsētā, kur 1958. gadā uzņēmums *Ottawa Steel* ieviesa pasaulē pirmo termināļu vilcēju, kas paredzēts piekabju pārvietošanai ostās, termināļos, noliktavās un izplatīšanas vietās. Vēlāk *Ottawa Steel* automašīnu biznesu (tai skaitā termināļu vilcējus) reorganizēja uzņēmumā *Ottawa Trucks*.

### ''Sisu'' Somijā
1969. gadā uzņēmumā *Suomen Autoteollisuus* (tagad *[[Sisu Auto]]*) tika izgatavoti pirmie termināļu vilcēju prototipi, un ražošana notika Hemēnlinnā. 1970. gadā uzņēmums izstrādāja uzlabotu modeli, kam nozīmīga iezīme bija patentētā seglu iekārtas sakabes sistēma, kas nodrošināja ātru un elastīgu sakabināšanu.

1987. gadā *Sisu Auto* izveidoja termināļu vilcēju rūpnīcu ASV Teksasas štata Vaitokā. Vilcēji sākumā tika marķēti ar zīmolu *Sisu*, vēlāk *Sisu-Magnum* un beigās tikai *Magnum*. Vaitokas rūpnīcu slēdza 2005. gadā, un *Magnum* vilcēju ražošanu turpināja citās ražotnēs.
1989. gadā termināļu vilcēju biznesu atdalīja struktūrvienībā *Sisu Terminal Systems*.
1993. gadā *Sisu-Auto* iegādājās ASV termināļu vilcēju ražotāju *Ottawa Trucks*, kas bija tā galvenais konkurents Ziemeļamerikas tirgū.
1994. gada 1. maijā *Sisu-Auto* tika pievienotas *[[Valmet]]* transporta aprīkojuma, meža mašīnu un traktoru ražotnes. *Sisu* reorganizēja savu grupas struktūru, un *Sisu Terminal Systems* tika par pārveidots par kapitālsabiedrību; termināļu vilcēju ražošana no Hemēnlinnas pārcēla uz *Valmet* ražotni Tamperē.

### ''Partek'', ''Kone''
1997. gadā Somijas daudznozaru uzņēmums *[[Partek]]* ieguva *Oy Sisu Ab* vairākuma kapitāldaļu, kā arī iegādājās *Kalmar Industries AB* akciju kontrolpaketi (2000. gadā kļuva par pilntiesīgu tā īpašnieku). *Kalmar* tika integrēts ar citām *Partek* kravu celšanas iekārtu ražošanas operācijām (*Sisu Terminal Systems*, *Ottawa Trucks*).

2000. gadā *Partek* iegādājās Zviedrijas konteineru sprīderu ražotāju *Bromma* Tas bija dibināts 1965. gadā, un izgudroja teleskopisko sprīderu, kas ļauj termināļiem pieņemt dažāda izmēra konteinerus, nemainot sprīderu katrai pacelšanai.

2001. gadā *Kalmar Industries* iegādājās Nīderlandes kuģa — kuģa celtņu un iekrāvēju ražotāju *Nelcon*, kā arī apkopes uzņēmumu *Groot-Hensen*. Šīs iegādes sniedza *Kalmar* lielu pieredzi smago celtņu biznesā, kas galu galā veicināja uzņēmuma termināļu automatizācijas risinājumu attīstību.

2002. gadā Somijas liftu ražotājs *[[Kone]]* iegādājās *Partek*.

### ''Cargotec''
2005. gadā tika *Kone* tika reorganizēts, kravu iekraušanas biznesu (*Kalmar Industries*, *Hiab* un *MacGREGOR*) atdalot jaunā uzņēmumā *[[Cargotec]]*.
2005. gadā *Kalmar* izveidoja ražotni Ķīnas Šanhajā.

2010. gadā *Cargotec* atvēra montāžas rūpnīcu Polijas Stargardā. Tur 2013. gadā no Zviedrijas Lidhultas tika pārcelta iekrāvēju, reachstackeru un tukšo konteineru iekrāvēju ražošana, un drīz pēc tam arī autoiekrāvēju ražošana.
2018. gadā tika slēgta ražošana Lidhultā.

2011. gadā *Cargotec* iegādājās ASV bāzēto termināļu operētājsistēmu nodrošinātāju *Navis*, kas līdz 2021. gadam bija *Kalmar* daļa.

2020. gadā *Cargotec* un Somijas celšanas iekārtu uzņēmums *[[Konecranes]]* parakstīja līgumu par abu sabiedrību apvienošanos. Darījumu atļāva Ķīna un Eiropas Komisija, tomēr 2022. gada 29. martā Lielbritānijas konkurences aģentūra to bloķēja, jo apvienošanās būtu izraisījusi mazāku konkurenci Apvienotajā Karalistē. Nākamajā dienā pēc apvienošanās atcelšanas *Cargotec* paziņoja par detalizētu stratēģiju, kuras centrā ir koncentrēšanās uz ilgtspējīgu un rentablu izaugsmi tās rentablajā pamatbiznesā *Kalmar* un *Hiab*. 
2022. gadā *Kalmar* nolēma izstāties no smago celtņu biznesa un nodot ar smagajiem celtņiem saistītos intelektuālos īpašumus un aktīvus uzņēmumam *Rainbow Industries Co. Ltd.*, turpmāk koncentrējoties uz mobilajiem kravu risinājumiem.

2023. gada 27. aprīlī *Cargotec* padome nolēma izpētīt un uzsākt procesu, lai potenciāli atdalītu pamatdarbību *Kalmar* un *Hiab* divos atsevišķos uzņēmumos.
2024. gada 30. maijā *Cargotec* akcionāru kopsapulcē tika pieņemts lēmums par *Cargotec* daļēju sadalīšanu saskaņā ar sadalīšanas plānu.

### Atsevišķs uzņēmums
2024. gada 30. jūnijā tika pabeigta *Kalmar Oyj* atdalīšana, un 1. jūlijā tā akcijas tika iekļautas *Nasdaq Helsinki* biržas galvenajā sarakstā.

## Attēlu galerija

SpX CRS-2.1.jpg | *Kalmar* dakšas iekrāvējs krauj ASV kosmiskās nozares uzņēmuma *[[SpaceX]]* konteinerus
Kalmar DRG450 Containerstapler in Bremen (2024).jpg | *Kalmar* sniedzmības konteineru iekrāvējs
Patrick terminal tractor PM104, Fremantle, 2015 (02).JPG | *Kalmar Ottawa* termināla vilcējs
Rukla bound 141001-A-WU246-024.jpg | *Kalmar* termināla vilcējs no kuģa izkrauj militāro kravu
Straddle Carrier Northport Malaysia.jpg | *Kalmar* statņveida pārvadātāji


## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Kalmar'' globālā vietne