open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
SpaceX CRS-24

***SpaceX CRS-24*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Cargo Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* *[[Commercial Resupply Services 2]]* (*CRS-2*) programmā. *Cargo Dragon* orbītā tika palaists 2021. gada 21. decembrī; nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 2022. gada 25. janvārī.

*CRS-24* lidojumam tika izmantota *Cargo Dragon* kapsula *C209*, kas jau pabijusi kosmosā 2021. gada jūlijā (*[[SpaceX CRS-22]]*). Nesējraķetei tika izmantota jauna pirmā pakāpe (sērijas numurs *B1069*).

## Derīgā krava
*Cargo Dragon* kopējā kravas masa augšupceļā bija 2989 kg.
Hermētiskais nodalījums bija piepildīts ar 2081 kg kravas (kopā ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā bija: zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (1119 kg), mantas un pārtika apkalpei (386 kg), stacijas rezerves daļas un aprīkojums amerikāņu segmentam (328 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (182 kg), datoru materiāli (33 kg).

Kravā bija nanopavadoņi (*[[DAILI]]*, *[[GASPACS]]*, *[[PATCOOL]]*, *[[TARGIT]]*), ko paredzēts palaist brīvā lidojumā no *Nanoracks* palaišanas iekārtas *NRCSD*, un nanopavadoņi (*[[GT-1 (pavadonis)|GT-1]]*, *[[Light-1]]* un vēl viens neidentificēts), ko paredzēts palaist no *Mitsui Bussan Aerospace* iekārtas *J-SSOD*.

Nehermētiskajā kravas sekcijā bija ASV Kosmisko Spēku programmas *Space Test Program* 908 kg krava: *STP-H7* un *STP-H8*.

No stacijas atpakaļ uz zemi tika nogādātas aptuveni 2,2 tonnas kravas. Tajā bija zinātnisko pētījumu paraugi, kā arī bojātas vai atkārtoti izmantojamas iekārtas, to skaitā skafandrs.

## Lidojuma gaita
*Cargo Dragon* tika palaists  10:07:08 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*.
Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nosēdās uz peldošās platformas *Just Read the Instructions* (*JRTI*) Atlantijas okeānā.

22. decembrī 08:41 *UTC* kravas kuģis automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduļa augšējai pieslēgvietai pievienotā adaptera *[[Pressurized Mating Adapter|PMA-3]]* saslēgšanās mezgla *[[International Docking Adapter|IDA-3]]*.

2022. gada 23. janvārī 15:40 *UTC* *Cargo Dragon* atvienojās no stacijas.
24. janvārī kuģis 20:18 *UTC* uz iedarbināja dzinējus un veica noiešanu no orbītas. 21:05 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Meksikas līcī uz rietumiem no Floridas, netālu no Panamasitijas, punktā aptuveni 86,2° R 29,7° Z. Lidojuma ilgums bija 34 dienas 10 stundas 57 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CRS-24 Mission SpaceX
* SpaceX CRS-24 Mission Overview  NASA
* Dragon CRS-21,... CRS-26 (SpX 21,... 26) Gunter Dirk Krebs
Dalītā tunelēšana

**Dalītā tunelēšana** jeb () ir datortīklu koncepts, kurš ļauj lietotājam vienlaikus piekļūt dažādiem domēniem kā piemēram publiskajam tīklam (internetam) un lokālajam tīklam (LAN) vai teritoriālajam tīklam (WAN) vienlaicīgi izmantojot to vienu un to pašu tīkla savienojumu. Šo savienojumu parasti nodrošina lokālā tīkla (LAN) tīkla karte, bezvadu tīkla (WiFi) karte un VPN klients.

Piemēram lietotājs izmanto virtuālā privātā tīkla (VPN) klientu kas izveido savienojumu uz korporatīvo tīklu atrodoties viesnīcā un izmantojot viesnīcas bezvadu tīklu. Lietotājs ar iespējotu dalīto tunelēšanu var piekļūt failu serveriem, datu bāzes serveriem, pasta serveriem un citiem resursiem korporatīvajā tīklā un vienlaicīgi piekļūt globālā tīmekļa resursiem. Kad lietotājs izveido savienojumu ar interneta resursiem (tīmekļa vietnēm, FTP vietnēm utt.), savienojuma pieprasījums iet cauri tieši viesnīcas piedāvātai tīkla vārtejai, neizmantojot izveidoto VPN tuneli.

Dalītā tunelēšana dažkārt tiek kategorizēta atkarībā no tā, kā tas viss ir konfigurēts. Dalīto tuneli kas konfigurēts tikai tā, lai tuneļa plūsma tiktu novirzīta specifisku galamērķu sasniegšanai sauc par dalīti iekļauto (split-include) tuneli. Bet ja konfigurēts tā, lai pieņemtu visu plūsmu izņemot to kura paredzēta specifisku galamērķu sasniegšanai, to sauc par dalīti izslēgto (split-exclude) tuneli.

## Atsauces
Ēriks Hānbergs

**Ēriks Hānbergs** (dzimis 1933. gada 29. maijā Birzgales pagastā) ir latviešu rakstnieks, publicists un žurnālists. Rakstījis māksliniecisko un dokumentālo prozu, biogrāfijas un publicistiku. Prozai tipisks augsts dokumentālisms, negāciju kritika, humors, ietilpīgi dialogi. Bijis autors daudziem skatuves humoristiskiem monologiem, tai skaitā Edgaram Liepiņam.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1933. gada 29. maijā Birzgales pagasta "Rimeņos" zemnieka Kārļa Hānberga un viņa sievas Irmas ģimenē. Mācījās Birzgales pamatskolā, Vecumnieku vidusskolā, Cēsu Skolotāju institūtā un Liepājas Pedagoģiskajā institūtā (1954—1957).

PSRS Komunistiskās partijas biedrs no 1959. gada.

Strādāja Liepājas pilsētas un rajona laikrakstu redakcijās (1958—1962), tad par korespondentu un nodaļas vadītāju laikrakstā "Cīņa" (1962—1988).

1976. gadā žurnāls "Karogs" publicēja viņa garo stāstu "Pirmā grēka līcis".

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas bija redaktora un direktora biedrs (kopā ar Andri Jakubānu) laikrakstā "Neatkarīgā Cīņa" (1990—1995) un laikrakstā "Neatkarīgā Rīta Avīze" (1995—1998).

Kopā ar Aivaru Berķi un Imantu Ziedoni uzsāka konkursu par sakoptāko lauku sētu. Informāciju par labākajām Ē. Hānbergs apkopoja grāmatā “100 lauku sētas Latvijā”. Aizsācis grāmatu sēriju “Jakubāna un Hānberga bibliotēka”.

Rīgas Latviešu biedrības domnieks un 17 gadus viens no tās Omulības klubiņa vadītājiem, desmit gadus — Ordeņu kapitula loceklis, 2003. gadā apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni.

Andžils Remess par viņu uzrakstījis grāmatu "Nezināmais Hānbergs".

## Darbi
* "Pirmā grēka līcis" (1977)
* "Taka rudzu laukā" (1981, stāstu krājums)
* "Plikie un pusplikie" (1983, stāstu krājums)
* "Biķu alus" (1985, stāstu krājums)
* "Un atskrēja melns teļš" (1986)
* "Kartupeļu stāsti" (1988)
* "Edgars Liepiņš" (1990, kopā ar Maiju Augstkalnu)
* "Jaunsaimnieka izpalīdze" (1997)
* "Mirklīši" (2000)
* "Vāgūzis" (2004, kopā ar Uldi Briedi)
* "100 lauku sētas Latvijā" (2007, kopā ar Aivaru Berķi un Dainu Bruņinieci)
* "Jaušības un nejaušības" (2008, miniatūras)
* "Labāko stāstu izlase" (2008)
* "Mantojuma kumeļš" (2013)
* "Atgūšana un iegūšana saprātā un neprātā" (2016)
* "Mana Tērvetes ieelpa" (2017)
* "Alfrēds Čepānis vaļsirdībās" (2021)
* "Atceries Ernu!" (2022)
* "Trīs tējkarotes cukura" (2023)
* "Tintis Tinte un kaķa aprūpētājs dakteris Sigrēns Brics" (2023)
* "Amizantais? Katram savs Imants Ziedonis" (2023)
* "Manas vakardienas šodienās" (2024, stāstu krājums)

### Lugas
* "Pirmā grēka līcis"
* "Plikie un pusplikie"
* "Ērtas dzīvošanas mirklīši"

## Atsauces
Advent of Code

***Advent of Code*** ir ikgadējs ar Ziemassvētku tēmu saistīts datorprogrammēšanas izaicinājumu kopums Adventes kalendāra formā. Tas notiek kopš 2015. gada. Programmēšanas mīklas aptver dažādas prasmju kopas un līmeņus, un tās var atrisināt, izmantojot jebkuru programmēšanas valodu. Izaicinājuma autors Ēriks Vastls iepriekš sagatavo katru mīklu un publicē pusnaktī pēc ASV Austrumu standarta laika (UTC−05:00). Mīklas sastāv no divām daļām, kuras jāatrisina secīgi. Dalībnieki var sacenties, pamatojoties uz atbildes iesniegšanas ātrumu, savu rezultātu fiksējot gan globālos, gan privātos līderu sarakstos.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Trīs krāsas: zilā

**"Trīs krāsas: zilā"** (, ) ir 1993. gada Francijas psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Kšištofs Keslovskis. Filmā galvenās lomas atveido Žiljeta Binoša, Benuā Režēns, Helēne Vensāna, Florense Pernēla, Šarlote Verī un Emanuela Riva. Tā ir pirmā no trim filmām "Trīs krāsas" triloģijā, kuras tēma ir franču revolūcijas ideāli — brīvība, vienlīdzība un brālība, kurai seko "Baltā" (1994) un "Sarkanā" (1994); nosaukta Francijas karoga krāsā. Saskaņā ar Keslovski, filmas tēma ir brīvība, īpaši emocionālā brīvība, nevis tās sociālā un politiskā nozīme.

Filmas stāsta par Žilī Viņonu, kurš izdzīvo satiksmes negadījumā, kurā bojā iet viņas vīrs Patriss — slavens komponists, un abu meita Anna. Pēkšņi atbrīvojusies no ģimenes saitēm, viņa cīnās, lai atrastu veidu, kā dzīvot savu dzīvi tālāk. Sieviete sāk jaunu, savrupu dzīvi Parīzē, izvairoties no cilvēkiem un saistībām. Tomēr jauniegūtajā brīvībā un neatkarībā viņa atklāj nesaraujamu saikni ar citiem, piemēram, Olivjē, kurš ir viņā iemīlējies, kaimiņieni Lisillu un pat vīra mīļāko. Žilī gūst mierinājumu mūzikā, kopā ar Olivjē pabeidzot vīra iesākto Eiropas koncertu.

"Trīs krāsas: zilā" saņēma plašu kritiķu atzinību. Tā saņēma 21 apbalvojumu, tostarp "Zelta lāča" balvu Berlīnes kinofestivālā, savukārt Binoša saņēma "Volpi kausu" kā labākā aktrise Venēcijas kinofestivālā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Matrikss — Revolūcija

**"Matrikss — Revolūcija"** () ir 2003. gada ASV zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisori ir Endijs un Lerijs Vačovski. Filmā galvenās lomas atveido Kiānu Rīvss, Lorenss Fišbērns, Kerija Anna Mosa, Hugo Vīvings un Džeida Pinketa-Smita. Tā ir trešā filmu sērijas "Matrikss" filma. Tā iznāca sešus mēnešus kopš filmas "Matrikss atjaunots".

Filma pirmizrādi piedzīvoja , vienlaikus 108 valstīs. Neskatoties uz jauktām kritiķu atsauksmēm, filma nopelnīja 427,3 miljonus ASV dolāru. "Matrikss" ceturtā daļa "" pirmizrādi piedzīvoja .

## Atsauces

## Ārējās saites
Reiz Amerikā

**"Reiz Amerikā"** (, ) ir 1984. gada kriminālfilma, kuras režisors ir itālis Serdžo Leone. Filmā galvenās lomas atveido Roberts De Niro, Džeimss Vudss, Elizabete Makgovena, Džo Peši, Bērts Jangs, Tjūsdeja Velda, Trīts Viljamss un Denijs Aielo. Filma ir balstīta uz Harija Greja 1952. gada romāna *The Hoods*.

Filma ir par diviem labākajiem draugiem, kuri vada ebreju geto jauniešu grupu, kas kļūst par gangsteriem Ņujorkas organizētās noziedzības pasaulē. Filma ir par tādām tēmām kā bērnības draudzību, mīlestību, iekāri, alkatību, nodevību, zaudējumiem, izjukušām attiecībām, kā arī noziedzības pieaugumu Amerikas sabiedrībā.

"Reiz Amerikā" bija Leones pēdējā filma, kā arī pirmā režisētā filma 13 gadu laikā. Tā ir arī pēdējā no Leones *Once Upon a Time* triloģijas, pēc "Reiz rietumos" (1968) un *[[Duck, You Sucker!]]* (1971). Filmas operators bija Tonino Delli Kolli, bet mūzikas autors Ennio Morrikone. Leone sākotnēji bija iecerējis trīs stundu garu filmu, tad 269 minūšu garu (4 stundas un 29 minūtes), taču izplatītāji pārliecināja to saīsināt līdz 229 minūtēm. ASV izplatītāji, *The Ladd Company*, filmu, bez Leones līdzdalības, saīsināja līdz 139 minūtēm un pārkārtoja ainas hronoloģiskā secībā.

Filmas pirmizrāde notika 1984. gada Kannu kinofestivālā. Saīsinātā versija ASV bija gan kritiska, gan finansiāla izgāšanās. Kritiķi, kuri bija redzējuši abas versijas, asi nosodīja veiktās izmaiņas. Oriģinālā "Eiropas versija" tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām gangsterfilmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberts Oltmens

**Roberts Bernards Oltmens** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kinorežisors, scenārists un kinoproducents.

Piecas reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais režisors. Oltmens ir viens no spilgtākajiem "Jaunās Holivudas" (*New Hollywood*) jeb "amerikāņu jaunā viļņa" pārstāvjiem. Viņš tiek salīdzināts ar tādiem režisoriem kā Mārtinu Skorsēzi, Vudiju Allenu, Sidniju Lūmetu un Frānsisu Fordu Kopolu. Oltmens tiek uzskatīts par vienu no ievērojamākajiem un ietekmīgākajiem amerikāņu kinorežisoriem.

Divas no Oltmena filmām — "Našvila" (1975) un "Gosforda parks" (2002) — tika nominētas Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā filma. Par filmām "Lazarete" (1970), "Našvila", "Spēlmanis" (1992), "Īsceļi" (*Short Cuts*, 1993) un "Gosforda parks", ticis nominēts Kinoakadēmijas balvai kā labākais režisors. 2006. gadā saņēmis Kinoakadēmijas goda balvu. Viņš ir viens no trim režisoriem (kopā ar Anrī Žoržu Kluzo un Mikelandželo Antonioni), kurš ir ieguvis gan Zelta lāci Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā, gan Zelta lauvu Venēcijas kinofestivālā, gan arī Zelta palmas zaru Kannu kinofestivālā. Režisējis arī tādas filmas kā *[[McCabe & Mrs. Miller]]* (1971), *[[The Long Goodbye]]* (1973), *[[3 Women]]* (1977) un "Papaijs" (1980).

## Filmogrāfija

* *[[The Delinquents]]* (1957)
* *[[Countdown]]* (1967)
* *[[That Cold Day in the Park]]* (1969)
* "Lazarete" (*M*A*S*H*, 1970)
* *[[Brewster McCloud]]* (1970)
* *[[McCabe & Mrs. Miller]]* (1971)
* *[[Images]]* (1972)
* *[[The Long Goodbye]]* (1973)
* *[[Thieves Like Us]]* (1974)
* *[[California Split]]* (1974)
* "Našvila" (*Nashville*, 1975)
* *[[Buffalo Bill and the Indians, or Sitting Bull's History Lesson]]* (1976)
* *[[3 Women]]* (1977)
* *[[A Wedding]]* (1978)
* *[[Quintet]]* (1979)
* *[[A Perfect Couple]]* (1979)
* *[[Health]]* (1980)
* "Papaijs" (*Popeye*, 1980)
* *[[Come Back to the 5 & Dime, Jimmy Dean, Jimmy Dean]]* (1982)
* *[[Streamers]]* (1983)
* *[[Secret Honor]]* (1984)
* *[[Fool for Love]]* (1985)
* *[[O.C. and Stiggs]]* (1987)
* *[[Beyond Therapy]]* (1987)
* *[[Vincent & Theo]]* (1990)
* "Spēlmanis" (*The Player*, 1992)
* "Īsie stāsti" (*Short Cuts*, 1993)
* "Gatavs valkāšanai" (*Prêt-à-Porter*, 1994)
* *[[Kansas City (filma)|Kansas City]]* (1996)
* "Piparkūku vīrs" (*The Gingerbread Man*, 1998)
* *[[Cookie's Fortune]]* (1999)
* "Dakteris T un sievietes" (*Dr. T & the Women*, 2000)
* "Gosforda parks" (*Gosford Park*, 2001)
* *[[The Company]]* (2003)
* "Kompanjoni" (*A Prairie Home Companion*, 2006)

## Ārējās saites
Institut national des langues et civilisations orientales

***Institut national des langues et civilisations orientales*** (INALCO), ir Francijas universitāte, kas specializējas pasaules valodu un kultūru mācīšanā. Tās pārklājums aptver Centrāleiropas, Āfrikas, Āzijas, Amerikas un Okeānijas valodas.

Skolas absolventu vidū ir daudzi skolotāji, pētnieki, valodnieki un diplomāti.

## Slaveni profesori
* Lelde Vikmane, latviešu aktrise, reklāmiste un latviešu valodas pasniedzēja

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Līvānu 1. vidusskola

**Līvānu 1. vidusskola** ir Līvānu novada izglītības iestāde, kas īsteno pirmsskolas, pamatizglītības un vidējās izglītības programmas. Tā atrodas Rīgas ielā 101 Līvānos.
Sākumskolas mācības notiek „Laimiņas skolā” Zaļajā ielā 43 Līvānos. 

## Vēsture
thumb|200px|Jaunuzceltā Līvānu pamatskolas ēka (1929).
1908. gadā Līvānos atvēra četrklasīgu skolu, 1921. gadā Līvānu miesta pamatskolu, kas 1925. gadā kļuva par Līvānu valsts sešklasīgo pamatskolu, 1929. gadā  iesvētīja skolas ēku Domes ielā 3.
1940. gadā Līvānu sešklasīgo pamatskolu pārveidoja par nepilno vidusskolu, 1942. gadā par septiņklasīgu tautasskolu, 1944. gadā par vidusskolu.
1971. gadā atklāja jaunu skolas ēku Rīgas ielā 101.

## Izglītības programmas
* pirmsskolas izglītības programma (kods 01011111)
* pamatizglītības programma (kods 21011111)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015611)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (21015811)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (21015911)
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (kods 31011011) 
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena izglītības programma (31013011)

## Atsauces
FK Neptūnas

**Futbola klubs "Neptūnas"** () ir 2020. gadā dibināts profesionāls Lietuvas futbola klubs no Klaipēdas.

2020. gads janvāri oficiāli tika paziņota, ka Klaipēdas basketbola klubam "Neptūnas" ir mērķis ir izveidot futbola komandu. Komanda veiksmīgi licencējās un debitēja Otrajā līgā. Ar 5—6 profesionālu futbolistu palīdzību mērķis bija izcīnīt uzvaru Otrajā līgā un izvirzīties Pirmajā līgā.

## Sezonas

## Krāsas

## Apģērbu izmaiņas

## Sastāvs
: *Atjaunots .*

## Latvieši
* ?

## Atsauces

## Ārējās saites
* oficiālā mājaslapa *fcneptunas.lt* 
* Facebook: FC Neptūnas
* lietuvosfutbolas.lt (2020 g. Antra lyga; finala posms)
FK Garliava

**Futbola klubs "Garliava"** () ir 2008. gadā dibināts profesionāls Lietuvas futbola klubs no Garļavas.

## Sezonas

## Krāsas

## Apģērbu izmaiņas
; 2021 g. Joma

## Sastāvs
: *Atjaunots .*

## Latvieši
* ?

## Atsauces

## Ārējās saites
*  oficiālā mājaslapa 
* Facebook: FK Garliava
* SOCCERWAY
* SofaScore
* Globalsportsarchive
Maikls Stūlbargs

**Maikls Stjuarts Stūlbargs** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Slavu ieguvis, attēlojot universitātes profesoru Leriju Gopniku brāļu Koenu filmā "Nopietns cilvēks" (2009), par ko viņš tika nominēts Zelta globusa balvai.

Piedalījies arī tādās filmās kā "Linkolns" (2012), "Hičkoks" (2012), "Vīri melnā 3" (2012), "Jasmīnas stāsts" (2013), "Stīvs Džobss" (2015), "Trambo" (2015), "Atnācēji" (2016), "Doktors Streindžs" (2016), "Slepenie dokumenti" (2017), "Sauc mani savā vārdā" (2017), "Ūdens forma" (2017), *[[Shirley]]* (2020) un *[[Bones and All]]* (2022).

Par lomu *[[Hulu]]* miniseriālā *[[The Looming Tower]]* saņēmis Emmy balvas nomināciju. Piedalījies arī seriālos "Pagrīdes impērija" (2010—2013), "Fārgo" (2017), *[[Your Honor]]* (2020) un *[[Dopesick]]* (2021).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Guči nams

**"Guči nams"** () ir 2021. gada ASV biogrāfiskā krimināldrāmas filma, kuras režisors ir Ridlijs Skots. Filmā galvenās lomas atveido *[[Lady Gaga]]*, Ādams Draivers, Džēreds Leto, Džeremijs Aironss, Salma Hajeka un Als Pačīno. Filma balstīta uz 2001. gada grāmatu *The House of Gucci: A Sensational Story of Murder, Madness, Glamour, and Greed*, kuru sarakstījusi Sāra Geja Fordena.

Filma ir par Patrīciju Redžani (*Lady Gaga*) un Maurīcio Guči (Ādams Draivers) un par to, kā viņu romantiskās attiecības pārtop cīņā par itāļu modes zīmolu *[[Gucci]]*.

Ridlijs Skots vēlējās veidot filmu par Guči dinastiju, pēc tam, kad ieguva tiesības uz Fordenas grāmatu 2000. gadu sākumā. 2019. gada novembrī tika paziņots par filmas veidošanu un *Lady Gaga* kā galveno aktrisi. Filma savu pirmizrādi piedzīvoja . Filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus, pārsvarā slavējot aktieru darbību (īpaši *Lady Gaga* un Džēreda Leto).

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Hjūstons

**Džons Marseluss Hjūstons** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kinorežisors, scenārists un aktieris.

Pavisam režisējis 37 pilnmetrāžas filmas, no kurām gandrīz visām viņš ir arī scenārija autors. Režisējis filmas, kas mūsdienās tiek uzskatītas par klasiku: "Maltas vanags" (1941), "Sjerramadres dārgumi" (1948), "Kīlargo" (1948), "Asfalta džungļi" (1950), "Āfrikas karaliene" (1951), "Nesaderīgie" (1961), *[[Fat City]]* (1972), "Vīrs, kurš būtu kļuvis par karali" (1975) un "Prici ģimenes gods" (*Prizzi's Honor*, 1985).

Kā aktieris piedalījies arī vairākās filmās. Pazīstamākās no tām — *[[The Cardinal]]* (1963) un "Ķīniešu kvartāls" (1974).

15 reizes ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai gan kā režisors, gan kā scenārists, gan arī kā aktieris. No visām nominācijām saņēmis divas balvas — labākais režisors un labākais adaptētais scenārijs (abas par filmu "Sjerramadres dārgumi").

Piedaloties Hjūstona režisētajās filmās, gan viņa tēvs Volters, gan arī meita Andželika ir ieguvuši Kinoakadēmijas balvas.

## Režisētās filmas

## Ārējās saites
Saipana

**Saipana** () ir Ziemeļu Marianas Salu valstij piederoša sala Klusajā okeānā, Marianas salu arhipelāgā. Valsts likumdošanas un izpildvara atrodas Kapitolhilas ciematā salas vidusdaļā, bet tiesu vara — Susupē salas dienvidos, tādēļ Saipanas municipalitāte, kas aptver visu salu, tiek uzskatīta par valsts galvaspilsētu. Saipana ir otra lielākā sala pēc Guamas Marianas salu arhipelāgā un apdzīvotākā sala valstī — šeit mīt 92 % iedzīvotāju.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Marianas salu arhipelāga dienviddaļā. No Tinianas salas dienvidrietumos to šķir 9 km platais Saipanas šaurums, bet 117 km uz ziemeļiem atrodas Anatahanas sala. Sala ir jauktas vulkāniskas un koraļļu izcelsmes. Salas rietumu krastā ir smilšu liedagi un koraļļu rifi veido lielu lagūnu, bet austrumu krasts — kraujš un klinšains un to apjož rifi. Salas augstākais punkts ir smilšakmens Takpočao kalns 474 m vjl. 3 km uz ziemeļiem no tā atrodas 237 m augsts apdzisis vulkāns Ačugao. Salā mitrs tropu klimats, bieži cikloni.

Salā mīt vairākas endēmas putnu sugas. Salas piekrastē un rietumu lagūnā izveidotas vairākas aizsargājamās dabas teritorijas.

## Vēsture
Arheoloģiskie atradumi liecina, ka sala bijusi apdzīvota jau pirms 4000 gadiem. Domājams, ka pirmie eiropieši, kas atklāja salu, bija spāņu ekspedīcija Fernāna Magelāna vadībā 1521. gada 6. martā. Spānija formāli ieņēma Marianas salas 1668. gadā, kad tajās ieradās misionāru ekspedīcija un nodēvēja Saipanu par **Sanhosē** (*San José*) salu. Pēc 1670. gada sala kļuva par populāru kuģu pieturas punktu, kur tie papildināja dzeramo ūdeni un pārtiku. Tas izsauca vietējo iedzīvotāju populācijas dramatisku samazināšanos no eiropiešu ievazātajām slimībām un konfliktiem par zemi. Atlikušie iedzīvotāji čamorri 1720. gadā tika pārcelti uz netālo Guamu, bet salā tika attīstīta liellopu un cūku audzēšana, lai apgādātu spāņu kuģus to ceļā uz Meksiku.

Pēc 1898. gada Spānijas—ASV kara salas ieguva ASV, kas tās 1899. gadā pārdeva Vācijai. Vācija salas pārvaldīja kā daļu no Vācu Jaungvinejas kolonijas, bet nebija mēģinājumu tās kolonizēt vai attīstīt. 1914. gadā Pirmā pasaules kara laikā salas ieņēma Japāna, kurai 1919. gadā Nāciju Līga piešķīra tiesības tās pārvaldīt kā mandātteritoriju. 1920. gadā sākās intensīva Saipanas kolonizēšana — uz to pārcēlās japāņu, korejiešu, taivāniešu un okinaviešu kolonisti, kas salā attīstīja cukurniedru audzēšanu, kā arī intensīvi attīstīja infrastruktūru — ostas, ceļus, skolas u.c. 1943. gadā salā bija 29 tūkstoši japāņu kolonistu un ap 4000 čamorru un karolīniešu.

Otrā pasaules kara laikā sala tika ievērojami nocietināta; tajā atradās ap 30 000 karavīru liels japāņu garnizons. 1944. gada vasarā salu Saipanas kaujas laikā ieņēma ASV spēki, bet tikai ap 900 japāņu karavīru tika saņemti gūstā. Bojā gāja arī ap 20 000 civiliedzīvotāju.

Pēc kara Marianas salas kļuva par ASV Klusā okeāna Aizbildniecības teritorijas daļu un Saipanas salā dominēja ASV militārās struktūras. 1978. gadā Saipana kļuva par municipalitāti ASV sadraudzības statusā esošajā valstī Ziemeļu Marianas Salu sadraudzībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ektoparazīti

**Ektoparazīti** (sengr. val. *ektos* - ārpus) ir sīki parazītiski organismi, kas dzīvo uz vai iekš saimnieka organisma epidermas. Tie pārtiek no saimnieka organisma asinīm un limfas.

## Ektoparazītu piemēri

* Blusas
* Ērces 
* Utis
* Asinsblakts
* Dunduri
* Odi

## Skatīt arī

* Endoparazīti

## Atsauces
Melderurga

**Melderurga** ir maza, apmēram 3,7 km gara Mazās Juglas labā krasta pieteka. Savu nosaukumu upīte ieguvusi, jo ietek Mazajā Juglā pie Melderīšu mājām, kas atrodas 3 km uz ZR no Suntažiem, kur upīti šķērso arī vietējās pagasta nozīmes Suntaži-Jugla grants ceļš, kas iet paralēli Mazās Juglas labajam krastam. Melderurga lielā mērā kartē iezīmē arī robežu starp Mālpils un Suntažu pagastiem, kas reizē ir robeža starp Ogres un Siguldas novadiem.

## Galerija

File:Melderurga pirms Suntažu - Juglas ceļa.jpg|thumb|Melderurga pirms Juglas - Suntažu ceļa
File:Melderurga-3.jpg|thumb|Melderurgas upes ieloks pie Melderīšiem
File:Melderurga-4.jpg|thumb|Melderurga ienāk no Sidgundas apkaimes puses
File:Mellderurga pie Melderīšiem.jpg|thumb|Melderurga ziemas laikā
File:Melderurga lejtecē veido gravu.jpg|thumb|Lejtecē upīte tek pa gravu
File:Pēdējie Melderurgas loki.jpg|thumb|Pēdējie urgas loki
File:Līdz Mazai Juglai 300 m.jpg|thumb|Līdz ietekai 300 m
File:Vietām ielejas nogāzes ir diezgan slīpas.jpg|thumb|Upes ieleja lejtecē visai izteikta
File:Melderurga lejtecē Suntažu pagastā.jpg|thumb|Upes ietekas ielejā
File:Melderurgas lejteces ieleja ir gleznaina.jpg|thumb|Ieleja ir gleznaina
File:Melderurgas ieteka Mazajā Juglā.jpg|thumb|Jau Mazā Jugla
File:Priekšā jau Mazā Jugla.jpg|thumb|Priekšā vīd Mazā Jugla
File:Melderurgas ietekas ieleja.jpg|thumb|Ietekas ielejā



## Atsauces
Rudzātu vidusskola

**Rudzātu vidusskola** ir Līvānu novada izglītības iestāde, kas īsteno pirmsskolas, pamatizglītības un vidējās izglītības programmas. Tā atrodas Miera ielā 13 Rudzātos.

## Vēsture
thumb|200px|Jaunuzceltā Rudzātu vidusskolas ēka (1958).
Rudzātu pagasta 2. pakāpes pamatskola dibināta 1922. gadā Vidu ciemā, 1923. gadā to pārcēla uz Rudzātiem. 
1936. gada oktobrī atklāja jaunuzcelto Rudzātu sešklasīgo pamatskolu, kuras ēka 1944. gadā nopostīta. 1948. gadā to pārdēvēja par Rudzātu septiņgadīgo skolu, bet 1952. gadā par Rudzātu vidusskolu. 
1955. gadā atklāja skolas ēku Lūzeniekos, bet 1981. gadā atklāja Rudzātu vidusskolas jauno ēku.

### Direktori
* Janīna Kalvāne (1952–1975)
* Vladislavs Trantovskis (1975–1982)
* Vladislavs Spriņģis (1983-2018)
* Valentīna Vaivode (2018-)

## Izglītības programmas
* pirmsskolas izglītības programma (kods 01011111)
* pamatizglītības programma (kods 21011111)
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (kods 31011011) 

## Atsauces
Titāns (filma)

**"Titāns"** () ir 2021. gada Francijas un Beļģijas šausmu filma. Filmas režisore ir Žilija Dikurno. Filmā galvenās lomas atveido Agate Ruselē un Vensāns Lindons.

Filma ir par sievieti, kurai kopš bērnības, autoavārijā gūtās traumas dēļ, galvā ir ielikta titāna plāksne.

Filma "Titāns" pirmizrādi piedzīvoja 2021. gada Kannu kinofestivālā, kur Dikurno kļuva par tikai otro sievieti režisori, kura ir ieguvusi Zelta palmas zaru. "Titāns" tika izvēlēta kā Francijas kandidatūra par labāko starptautisko spēlfilmu 94. Kinoakadēmijas balvai, tomēr tā neiekļuva ārzemju filmu īsajā sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arhimandrīts

**Arhimandrīts** (, archimandrítēs; no *ἀρχή*, vadītājs un *μάνδρα*, klosteris) ir augstas pakāpes pareizticīgās baznīcas garīdznieks mūks, parasti vīriešu klostera priekšnieks vai garīgās mācību iestādes rektors. Romas Katoļu baznīcas hierarhijā viņam atbilst abats.
Zemāka līmeņa klosteru priekšniekus sauca par igumeniem (, hēgoúmenos — "vadītājs").

## Atsauces

## Ārējās saites
Emē Hāgemans

**Emē Hāgemans** (; dzimis , miris ) bija Beļģijas jātnieks, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs.

Hāgemans 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja individuālajā jāšanas konkūrā. Kopā ar zirgu *Benton II* viņi ieguva zelta medaļu šajā disciplīnā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Emē Hāgemans (Olympics profils) 
* Emē Hāgemans (Olympedia profils) 
* Emē Hāgemans (Sports Reference profils)
Žoržs Van der Pūls

**Žoržs Van der Pūls** () bija Beļģijas jātnieks, divu olimpisko medaļu ieguvējs.

Van der Pūls 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja divās "olimpiskajās" jāšanas disciplīnās. Individuālajā konkūrā viņš kopā ar zirgu *Windsor Squire* izcīnīja sudraba medaļu, bet augstlēkšanā viņš kopā ar zirgu *Ludlow* izcīnīja bronzas medaļu. Viņš startēja arī jāšanas medību sacensībās, kuru Starptautiskā Olimpiskā komiteja neuzskata par olimpisko disciplīnu. Viņa rezultāts šajā disciplīnā nav zināms.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žoržs Van der Pūls (Olympedia profils) 
* Žoržs Van der Pūls (Sports Reference profils)
Luijs de Šamsavēns

**Luijs Marī Žozefs Le Bešū de Šamsavēns** (; dzimis , miris ) bija franču jātnieks, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja individuālajā jāšanas konkūrā kopā ar zirgu *Terpsichore*, kur izcīnīja bronzas medaļu. Viņš startēja arī jāšanas medībās, kuru SOK neuzskata par "olimpisko" disciplīnu. Viņa rezultāts šajā disciplīnā nav zināms.

Pirmā pasaules kara viņām tika piešķirts militārais krusts par drosmi. Verdenas kaujas laikā viņš tika iecelts par *Fort de Tavannes* un tika smagi ievainots karā. De Šamsavēns tika evakuēts uz militāro slimnīcu Nantē, kur vēlāk no gūtajiem ievainojumiem mira.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Luijs de Šamsavēns (Olympics profils) 
* Luijs de Šamsavēns (Olympedia profils) 
* Luijs de Šamsavēns (Sports Reference profils)
Dominiks Gardērs

**Dominiks Maksimiliēns Gardērs** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija franču jātnieks, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs.

Gardērs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja ar zirgu *Canéla* augstlēkšanas disciplīnā jāšanā. Viņš kopā ar Itālijas sportistu Džovanni Džordžo Trosīno šajā disciplīnā izcīnīja zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dominiks Gardērs (Olympics profils) 
* Dominiks Gardērs (Olympedia profils) 
* Dominiks Gardērs (Sports Reference profils)
Process (filma)

**"Process"** (, ) ir 1962. gada Francijas, Itālijas un Rietumvācijas kopražojuma drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Orsons Velss. Filmā galvenās lomas atveido Entonijs Pērkinss, Orsons Velss, Žanna Moro, Romija Šneidere, Akims Tamirofs un Elsa Martinelli. Filma ir balstīta uz 1925. gada Franca Kafkas noveles "Process". Uzreiz pēc filmas pabeigšanas Velss paziņoja, ka tā ir labākā filma, ko viņš jebkad ir uzņēmis.

Filma ir par Jozefu K. (Pērkinss), kurš tiek apsūdzēts kādā noziegumā, kas viņam netiek paskaidrots.

Filmas "Process" reputācija laika gaitā ir augusi, un daži kritiķi, tai skaitā Rodžers Īberts, to dēvē par meistardarbu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mežonīgie sirdīs

**"Mežonīgie sirdīs"** () ir 1990. gada ASV romantiskā kriminālfilma. Filmas režisors un scenārija autors ir Deivids Linčs. Filmā galvenās lomas atveido Nikolass Keidžs, Lora Derna, Vilems Defo, Krispins Glovers, Daiena Lada, Izabella Rosellīni un Harijs Dīns Stentons. Filma ir balstīta uz 1989. gada Berija Giforda romāna.

Filma ir par Seiloru (Keidžs) un Lulu (Derna), jaunu pāri no Ziemeļkarolīnas, kuri bēg no Lulas mātes un gangsteriem, kurus viņa nolīgst, lai nogalinātu Seiloru.

Filmas izdošanas brīdī, tai bija atšķirīgas kritiķu atsauksmes. Neskatoties uz to, filma ieguva Zelta palmas zaru Kannu kinofestivālā, kas tolaik tika uzskatīts par strīdīgu lēmumu. Daiena Lada tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā aktrise otrā plāna lomā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Konstants van Langendonks

**Konstants van Langendonks** (; dzimis , miris ) bija beļģu jātnieks, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Langendonks startēja jāšanas tāllēkšanas sacensībās. Viņš kopā ar zirgu *Extra-Dry* šajās sacensībās izcīnīja zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Konstants van Langendonks (Olympics profils) 
* Konstants van Langendonks (Olympedia profils) 
* Konstants van Langendonks (Sports Reference profils)
Žaks de Prinelē

**Luijs Fernāns Žaks de Prinelē** (; dzimis , miris ) bija franču jātnieks, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs.

De Prinelē 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja jāšanas tāllēkšanas sacensībās. Šajā disciplīnā viņš kopā ar zirgu *Tolla* izcīnīja bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žaks de Prinelē (Olympedia profils) 
* Žaks de Prinelē (Sports Reference profils)
Hermans Mandls

**Hermans Jons Mandls** (; dzimis , miris ) bija austriešu ebreju biznesmenis un jātnieks. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Viņš ātri iepazinās ar ķīniešu paražām un brīvi pārvaldīja ķīniešu valodu. Pamatojoties uz to, viņam bija veiksmīga karjera Eiropas un Amerikas uzņēmumos Ķīnā. 1888. gadā viņš nodibināja savu uzņēmumu *H. Mandl & Co.* ar birojiem Hamburgā, Šanhajā un Tiaņdzjiņā, kas veiksmīgi pārstāvēja tādus lielākos Vācijas uzņēmumus kā *[[Krupp]]* un *[[Siemens]]*. 1896. gadā viņš dažus gadus devās uz Parīzi, pēc tam atgriezās Ķīnā un galu galā savā dzimtajā pilsētā Vīnē. Viņš bija arī Nīderlandes konsuls Tiaņdzjiņā, un viņam piederēja slavena ķīniešu mākslas kolekcija.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vairākās jāšanas disciplīnās. Viņš startēja visās trīs jāšanas "olimpiskajās" disciplīnās — konkūrā, augstlēkšanā un tāllēkšanā, kā arī "ne-olimpiskajās" disciplīnās jāšanas medībās un pasta piegādēs. Diemžēl nevienā no disciplīnām nav zināms precīzi viņa iegūtais rezultāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hermans Mandls (Olympedia profils) 
* Hermans Mandls (Sports Reference profils)
Luijs Napoleons Mirā

**Luijs Napoleons Mirā** (; dzimis , miris ) bija franču jātnieks, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Mirā startēja divās "olimpiskajās" jāšanas disciplīnās. Labāko rezultātu, 4. vietu, viņš kopā ar zirgu *Bayard* izcīnīja tāllēkšanā. Savukārt "ne-olimpiskajā" disciplīnā jāšanas medībās kopā ar zirgu *The General* viņš ieguva 1. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Luijs Napoleons Mirā (Olympedia profils) 
* Luijs Napoleons Mirā (Sports Reference profils)
Svētie raksti

**Svētie raksti** ir raksti, kas aptver reliģijas un to kultus. Rakstu svētumu pamato ar rakstu zīmju svētumu un rakstu dievišķo izcelšanos.
Aprakstītu papīru nereti lietoja slimību ārstēšanai. Domāja, ka svētos rakstus cilvēkiem devuši dievi, arī tad, ja tos bija rakstījuši cilvēki, tos uzskatīja par dievības iedvestiem.

Svēto rakstu autoritāte atzīta arī kristietībā, bet tur tos mīkstina atziņa, ka Dievs atklājies nevien rakstos, bet arī Jēzū Kristū. Kur valda uzskats par atklāsmi tikai rakstos, tur izveidojas grāmatas reliģija, piemēram, jūdaisms vai islāms. Reliģiskajā dzīvē kristiešu svētajiem rakstiem ir normatīva nozīme, ko regulē kanons, kristiešu svēto rakstu izlase, koncentrēšana un apvienošana rada bībeli.

Dažāda satura rakstiem apvienojoties, rodas lieli svēto rakstu krājumi, piemēram, japāņu Tripitaka aptver ap 13 000 sējumu.

## Atsauces
Džans Džordžo Trisīno

**Džans Džordžo "Džandžordžo" Trisīno del Vello d'Oro** (; dzimis , miris ) bija itāļu jātnieks, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs. Viņš bija pirmais Itālijas sportists, kurš olimpiskajās spēlēs izcīnīja zelta medaļu.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja divās olimpiskajās jāšanas disciplīnās. Olimpisko zelta medaļu viņš kopā ar zirgu *Oreste* izcīnīja jāšanas augstlēkšanā. Šajā disciplīnā viņš startēja arī ar otru zirgu *Mélepo* un ieguva 4. vietu.
Savukārt sudraba medaļu viņš izcīnīja jāšanas tāllēkšanā, kur startēja ar zirgu *Oreste*.

Abus itāļu zirgus trenēja tā laika izcilākais jātnieks Federiko Kaprilli, armijas virsnieks, kurš pēc Kara ministrijas pavēles nevarēja sacensties Parīzē Itālijas sabiedrības nemierīgajā periodā ar biežiem nemieriem.

No 1915. līdz 1917. gadam Trisīno bija vairāku īsfilmu par izjādēm autors un režisors, daudzās no kurām viņš filmējās kopā ar Džemmu Albini, ar kuru vēlāk apprecējās. Atstājot kavalēriju kapteiņa amatu viņš veltīja sevi mūzikas kompozīcijai. Otrā pasaules kara beigās viņš kopā ar sievu un trim bērniem pārcēlās uz pastāvīgu dzīvi Milānā, kur palika līdz mūža galam.

2015. gada 7. maijā, klātesot Itālijas Nacionālās Olimpiskās komitejas (CONI) prezidentam Džovanni Malago, Itālijas foruma olimpiskajā parkā, Romā, tika atklāta Itālijas sporta Slavas aleja, kas sastāv no 100 flīzēm, kura hronoloģiski attēlo Itālijas sportā nozīmīgākos sportistu vārdus. Uz katras flīzes ir sportista vārds, sporta veids, kuru viņš pārstāvēja un CONI simbols. Pirmā flīze šajā alejā ir veltīta Džovanni Džordžo Trisīno, pateicoties viņam par pirmās olimpiskās medaļas izcīnīšanu olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Džans Džordžo Trisīno (Olympics profils) 
* Džans Džordžo Trisīno (Olympedia profils) 
* Džans Džordžo Trisīno (CONI profils)  
* Džans Džordžo Trisīno (Sports Reference profils)
Mirā

**Mirats** var būt:

* Luijs Napoleons Mirā (*Louis Napoléon Murat*; 1851—1912) — franču sporta jātnieks;
* Žoasēns Mirā, arī Joahims Mirats (*Joachim Murat*; 1767—1815) — franču maršals, Banaparta Napoleona līdzgatnieks.
Uberto Viskonti di Madrone

**Uberto Viskonti di Madrone** (; dzimis , miris ) bija itāļu jātnieks, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš startēja jāšanas tāllēkšanas sacensībās kopā ar zirgu *Jupe-en-l'Air*. Lai gan viņa iegūtais rezultāts precīzi nav zināms, viņš varētu būt izcīnījis 5. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Uberto Viskonti di Madrone (Olympics profils) 
* Uberto Viskonti di Madrone (Olympedia profils) 
* Uberto Viskonti di Madrone (Sports Reference profils)
Anrī Plokjē

**Anrī Ežēns Aleksandrs Plokjē** (; dzimis , miris ) bija franču jātnieks, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Plokjē kopā ar zirgu *Camelia* 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja jāšanas tāllēkšanas disciplīnā. Diemžēl nav zināms precīzs viņa iegūtais rezultāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anrī Plokjē (Olympedia profils) 
* Anrī Plokjē (Sports Reference profils)
Anrī Leklērs

**Ežēns Frederiks Anrī Leklērs** (; dzimis , miris ) bija franču jātnieks, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Leklerks 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja jāšanas konkūra sacensībās. Šajā disciplīnā viņš startēja ar diviem zirgiem *Extra-Dry* un *Gilles*. Taču ne ar vienu no zirgiem nav zināms viņa iegūtais rezultāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anrī Leklērs (Olympedia profils) 
* Anrī Leklērs (Sports Reference profils)
Moriss Žeēns

**Moriss Žeēns** () bija franču jātnieks, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Žēns 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja olimpiskajās jāšanas konkūra sacensībās. Šajā disciplīnā viņš startēja ar zirgu *Bistouri*. Taču nav zināms viņa iegūtais rezultāts. Viņš startēja arī "ne-olimpiskajā" disciplīnā jāšanas medības kopā ar zirgu *Biscuit*. Arī šajā disciplīnā viņa iegūtais rezultāts nav zināms.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Moriss Žeēns (Olympedia profils) 
* Moriss Žeēns (Sports Reference profils)
Viņēls (jātnieks)

**Viņēls** (; vārds *nav zināms*) bija franču jātnieks, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Viņēls 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja jāšanas konkūra sacensībās. Taču viņa iegūtais rezultāts šajā disciplīnā nav zināms. Viņš startēja arī "ne-olimpiskajā" disciplīnā jāšanas medības. Arī šeit nav zināms viņa iegūtais rezultāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Viņēls (Olympedia profils) 
* Viņēls (Sports Reference profils)
Vladimirs Orlovs

**Vladimirs Nikolajevičs Orlovs** (; dzimis ; miris ) bija Krievijas Impērijas ķeizara Nikolaja II padomnieks. Orlovs startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. No 1906. līdz 1915. gadam viņš vadīja Krievijas valdības militāro kabinetu.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1869. gadā, bija precējies ar kņaza Konstantīna Beloseļska-Belozerska meitu Olgu.
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš startēja "ne-olimpiskajā" jāšanas pasta piegāžu sacensībās. Diemžēl viņa iegūtais rezultāts šajā disciplīnā nav zināms.

Būdams militārā kabineta vadītājs, Orlovs interesējās par automobiļu militāro pielietojumu. 1915. gada 19. augustā pēc neveiksmīga mēģinājuma laikrakstā diskreditēt Rasputinu viņu un iekšlietu ministra pirmo vietnieku Vladimiru Džunkovski atbrīvoja no amata.

1917. gada Krievijas revolūcijas laikā viņš apmetās Parīzē. Miris Samuā pie Sēnas, apglabāts Parīzē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vladimirs Nikolajevičs Orlovs (Olympedia profils) 
* Vladimirs Nikolajevičs Orlovs (Sports Reference profils)
Ģederts Ramans (ģeogrāfs)

**Ģederts Ramans** (dzimis 1889. gada 27. javārī Ceraukstes pagastā; miris 1964. gada 9. aprīlī Rīgā) bija latviešu ģeogrāfs, Latvijas Universitātes profesors, strādāja pie problēmas par Latvijas iedalījumu ģeogrāfiskos reģionos.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1889. gada 27. javārī Ceraukstes pagastā. Mācījās Griķu skolā un Bauskas pilsētas skolā.

Turpināja mācības Pleskavas mērniecības skolā, kuru absolvēja 1910. gadā un strādāja par topogrāfu un kartogrāfu Besarābijā, 1912. gadā pārcēlās uz Stavropoli. Pirmā pasaules kara laikā mācījās Petrogradas kara topogrāfu skolā, veica karšu uzmērīšanu Baltkrievijā, Ukrainā un Kaukāzā.

Pēc Pirmā pasaules kara beigām 1920. gadā Ģ. Ramans atgriezās Latvijā un līdz 1926. gadam studēja ģeogrāfiju Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinātņu fakultātē, no 1922. gada bija subasistents, no 1927. gada asistents LU Fiziskās ģeogrāfijas katedrā. Studiju laikā Ģ. Ramans fotografēja ainavas un vāca ģeogrāfiskus datus par Latgali un Augšzemi. 1929.—1930. gadā papildinājās Londonas Universitātē, 1931. gadā viņš habilitējās par privātdocentu, 1932. gadā sāka lasīt lekciju kursus antropoģeogrāfijā, reģionālā ģeogrāfijā un ģeogrāfijas metodikā, sāka vadīt arī studentu speciālos darbus ģeogrāfijā. 1934. gadā viņu ievēlēja par docentu, 1938. gadā par vecāko docentu. Lasīja lekcijas arī Rīgas komercinstitūtā, Latvijas tautas universitātē, Izglītības ministrijas skolotāju kursos, Kr. Barona tautas augstskolā u.c.

Latvijas PSR laikā Ģederts Ramans bija Ģeogrāfijas fakultātes dekāns (1944—1947), Fiziskās ģeogrāfijas katedras vadītājs, profesors (1945), Fiziskās ģeogrāfijas un ģeonomijas institūta dibinātājs.

Ģederta Ramana dēls ir komponists Ģederts Ramans.

Miris 1964. gada 9. aprīlī, apglabāts Bauskas novada Važītes kapos.

## Atsauces
Viktors Aršenols

**Viktors Marī Selestīns Fransuā Aršenols** (; dzimis , miris *nav zināms*) bija franču jātnieks, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Aršenols 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja "ne-olimpiskajā" disciplīnā jāšanas medībās kopā ar zirgu * 	Retournelle*. Šajā disciplīnā viņš ieguva 2. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Viktors Aršenols (Olympedia profils) 
* Viktors Aršenols (Sports Reference profils)
Ventspils 6. vidusskola

**Ventspils 6. vidusskola** ir vispārizglītojoša skola, kas atrodas Sarkanmuižas dambī 1 Ventspilī. 

## Izglītības programmas
* Pamatizglītības programma (kods 21011111)
* Pamatizglītības otrā posma (7.-9.kl.) programma (23011112, 21011113)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015611)
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (kodi 31011011, 31016011, 31011014)
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (31013011)
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena tālmācības programma (31016014)

## Vēsture
Latvijas PSR laikā 1983. gadā izveidoja bilingvālu skolu, kurā apvienoja Ventspils 1. vidusskolas latviešu mācību valodas plūsmas 1.—4. klases ar Ventspils 1. pamatskolas krievu valodas 1.—8. klasēm, bet 1992. gadā izveidoja vidusskolu ar divām atsevišķām latviešu un krievu apmācības valodas plūsmām. 

## Atsauces
Robērs de Monteskjū

**Marī Žozefs Robērs Anatols** (; zināms arī kā **Robērs de Monteskjū** (; dzimis , miris ) bija franču estēts, simbolisma dzejnieks, mākslas kolekcionārs un dendijs.

Tiek uzskatīts, ka viņš ir bijis iedvesmas avots Žorisa Karla Hismāna romāna "Pret spalvu" *(À rebours)* tēlam Žanam de Esentjē, gan arī Marsela Prusta romānu cikla "Zudušo laiku meklējot" *(À la recherche du temps perdu)* tēlam Baronam de Šarlusam.

Ir zināms, ka Monteskjū kopā ar zirgu *Grey Leg* ir startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē, kur jāšanas medību disciplīnā viņš ieguva 3. vietu.

## Biogrāfija
200px|thumb|left|Džeimsa Vistlera glezna ''Arrangement in Black and Gold: Comte Robert de Montesquiou-Fezensac''.
Robērs Monteskjū bija franču Monteskjū-Fezebsaku dzimtas pēcnācējs. Viņa vectēvs no tēva puses bija grāfs Anatols de Monteskjū-Fezensaks (1788–1878), Bonaparta Napoleona palīgs un Goda leģiona virsnieks. Savam tēvam Tjerī viņš bija trešais dēls. Tēvs bija veiksmīgs biržas mākleris, kurš atstāja ievērojamu bagātību. Robērs bija pēdējais bērns saviem vecākiem.

Monteskjū bija spēcīga ietekme uz Emīlu Gallē (1846–1904), stikla mākslinieku, ar kuru viņš sadarbojās un no kura viņš pasūtīja lielus darbus un saņēma simtiem slavinošu vēstuļu. Viņš arī uzrakstīja pantus, kas atrodami Gabriela Forē Pavane fakultatīvajās kora daļās.

Portretu *Arrangement in Black and Gold: Comte Robert de Montesquiou-Fezensac* 1891.–1892. gadā gleznoja Monteskjū tuvs draugs un daudzu viņa ekscentrisko manieres paraugs Džeimss Vistlers. Franču mākslinieks Antonio de La Gandara (1861–1917) veidoja vairākus Monteskjū portretus.

Monteskjū bija sociālās attiecības un sadarbība ar daudzām *[[fin de siècle]]* perioda slavenībām, tostarp Alfonsu Dodē (1840–1897), Edmonu Gonkūru (1822–1896), Eleonoru Dūzi (1858–1924), Sāru Bernhardu (1844–1923), Gabrielu d'Anuncio (1863–1938), Annu de Noai (1876–1933), Martu Bibesku (1886–1973), Luīzu Kasati (1881–1957), Moriss Barē (1862–1923) un Franku Florio (1873–1950).

Monteskjū dzeja ir nodēvēta par netulkojamu, un tā tolaik kritiķi to uztvēra slikti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Robērs de Monteskjū (Olympedia profils) 
* Robērs de Monteskjū (Sports Reference profils)
Kāpa (1984. gada filma)

**"Kāpa"** () ir 1984. gada ASV zinātniskās fantastikas filma. Filmas režisors un scenārija autors ir Deivids Linčs. Filmā galvenās lomas atveido Kails Maklahlens, Patriks Stjuarts, Breds Dorifs, Dīns Stokvels, Virdžīnija Madsena, Hosē Ferrers, Sting, Linda Hanta, Makss fon Sīdovs un Silvāna Mangano. Filma ir balstīta uz 1965. gada Frenka Herberta tāda paša nosaukuma romānu.

Filma bija finansiāli neveiksmīga, nopelnot tikai 30,9 miljonus ASV dolāru pie 40 miljonu budžeta. Filma saņēma galvenokārt negatīvas kritiķu atsauksmes. Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā labākā skaņa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Renē de Kinsē

**Renē Alfrēds Robērs de Kinsē** (; dzimis , miris ) bija franču jātnieks, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Kinsē 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja "ne-olimpiskajā" disciplīnā jāšanas medībās kopā ar zirgu *Cy Beau*. Diemžēl viņa iegūtais rezultāts šajā disciplīnā nav zināms.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Renē de Kinsē (Olympedia profils) 
* Renē de Kinsē (Sports Reference profils)
Auces vidusskola

**Auces vidusskola** ir Dobeles novada izglītības iestāde, kas īsteno pirmsskolas, pamatizglītības un vidējās izglītības programmas. Tā atrodas J. Mātera ielā 11 Aucē.

## Vēsture
1861. gadā nodibināja Vecauces draudzes skolu. Līdz Pirmajam pasaules karam Aucē darbojās arī vairākas privātskolas: Brukmana privātā skola (1906-1908), Treilības ģimnāzija (1907–1915), Cirkaļa tirdzniecības skola (1910–1915) un 4-gadīgā meiteņu privātskola Lagzdiņa mājā (1911–1915).
1927. gadā nodibināja Auces 6-klasīgo pamatskolu ar 350 skolēniem un 13 skolotājiem, kuru 1945. gadā pārveidoja par Auces vidusskolu.
1982. gadā pabeidza jaunas skolas ēkas celtniecību. 2001. gadā skolā mācījās 980 skolēni, bet 2021. gadā 463 skolēni.

## Izglītības programmas
* pirmsskolas izglītības programma (kods 01011111)
* speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (kods 01015911)
* pamatizglītības programma (kods 21011111)
* speciālās pamatizglītības programma izglītojamiem ar garīgās attīstības traucējumiem (kods 21015811)
* speciālās pamatizglītības programma izglītojamiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (kods 21015911)
* vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (kods 31011011) 
* vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinātņu un tehnikas virziena programma (kods 31013011)

## Atsauces
Elvīra Gerra

**Elvīra Gerra** (; dzimusi , mirusi ) bija itāļu jātniece, startējusi 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Viņa bija pirmā Itālijas sportiste—sieviete, kas startējusi olimpiskajās spēlēs.

Viņa bija viena no divām sievietēm (otra Mulēna), kas startēja 1900. gada olimpiskajās spēlēs. Viņa olimpiskajās spēlēs startēja "ne-olimpiskajā" disciplīnā jāšanas medībās kopā ar zirgu *Libertin*. Diemžēl viņas iegūtais rezultāts šajā disciplīnā nav zināms.

Par godu viņai Bordo pilsētā, Francijā nosaukta iela.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Elvīra Gerra (Sports Reference profils)